HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
'קידום' ע"י מתן טובת הנאה אישית נוגד כללי מינהל ציבורי תקין.
ספקים או נותני שירות למיניהם חייבים במתן שירותיהם על פי הסכמים כלכליים בלבד אשר לא צריכים בשום אופן להיות מושפעים מקבלת הזמנות" (ההדגשה אינה במקור).
היועמ"ש ציין כי כל אחד מהדירקטורים של החברה ועובדיה יוכל לקבל זוג כרטיסי חינם למשחקים או אירועים "על פי הזמנה בלבד, לצורך שימוש אישי , ללא כל זכות להעברה" (ההדגשה במקור).
יועמ"ש החברה הוסיף כי "טבעי כי למנכ"ל ישנן מחויבויות חברתיות ואינטרסים של החברה בתחום.
הענקת הזמנות למטרה זו על פי בקשת המעוניינים או על פי הזמנה אישית של המנכ"ל או היו"ר היא לגיטימית ומקובלת.
לשם כך צריך שלרשותם של שניים אלה יהיה מספר הזמנות (בכמות לא מסחרית) לחלוקתן לאורחיהם, לא יתכן כי יהיה זה חוג אנשים קבוע המקבל הזמנות שבשגרה " (ההדגשות במקור).
הוא הוסיף כי הוא שולל "התעסקות במכירת כרטיסים" מכול וכול, שכן אין החברה מוסמכת להתעסק בכך.
באותו חודש התקיימה ישיבה של ועדת הכרטיסים, ובה הוחלט להמליץ על נוהל חדש לחלוקת כרטיסים, כלהלן: "1.
כל עובד חברה רשאי לקבל 2 כרטיסי הזמנה לכל משחק או אירוע לשימושו האישי.
כל דירקטור בחברה רשאי לקבל2 כרטיסי הזמנה לכל משחק או אירוע לשימושו האישי בלבד.
החברה מאמצת את נוהל חלוק ת הכרטיסים לנבחרי ציבור ועובדים בכירים בעירייה שנקבע על ידי היועץ המשפטי לעירייה והועבר לידיעת החברה ביום 16 בפברואר 2004.
12 מרפרצלינה חדל לכהן כמנכ"ל החברה בדצמבר 2010.
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1659 .
מנכ"ל החברה יהיה רשאי לחלק כרטיסי הזמנה לקידום אינטרסים חברתיים וכלכליים של החברה.
כרטיסי הזמנה עודפים למשחק או אירוע יחולקו ב ין ילדים משכבות מצוקה ישירות ו/או באמצעות ארגוני סעד וצדקה וזאת על פי המלצתם.
)ינוהל רישום שמי של כרטיסי הזמנה שיחולקו" (ההדגשה במקור הוועדה ציינה כי בהמלצתה התחשבה בחוות דעתו של היועץ המשפטי לעירייה, בדוח מבקר המדינה ובהערותיו של יועמ"ש החברה.
אולם בפועל היא לא התחשבה בהערות מהותיות של יועמ"ש החברה, ולפיהן הוא ביקש להגביל את מספר הכרטיסים שיוכל לחלק מנכ"ל החברה, שָלל חלוקת כרטיסים לצורך קידום אינטרסים כלכליים, והציע כי הם יחולקו רק לדירקטורים ולעובדים שיבקשו כרטיסים (שכן הוועדה המליצה למעשה על חלוקה אוטומטית של ההזמנות).
בדצמבר 2004 אישרה ועדת הכספים של החברה (להלן - ועדת הכספים) את הנוהל, והוא היה בתוקף עד יולי 2006 .
ביולי 2006 אישרה ועדת הכספים נוהל מעודכן שהוכן, לדברי יו"ר הדירקטוריון דאז, "לאור הרגישות הציבורית לנושא".
בנוהל נקבעו, בין היתר, הכללים האלה: (א) כל אחד מעובדי החברה יהיה זכאי לקבל שני כרטיסים לאירועים לשימושו האישי.
העובד יחתום על כתב התחייבות שלא למכור את הכרטיסים.
דירקטוריון החברה יכין רשימה של בעלי תפקידים בחברה, אשר נוכחותם באירועים מתחייבת מתוקף תפקידם, ועובדים אלה יישאו תגים כמי שנמצאים בתפקיד.
(ב) כל דירקטור בחברה יהיה זכאי לקבל שני כרטיסים לאירוע לשימושו האישי, ויחתום על כתב התחייבות שלא למכור את הכרטיסים.
(ג) חלוקת כרטיסי הזמנה לנבחרי ציבור ועובדים בכירים בעירייה תיעשה על פי נוהלי היועץ המשפטי לעירייה שפורסמו ב - 16.
רא ש העירייה ומלווה יהיו זכאים לקבל כרטיסים לאירוע.
(ד) מנכ"ל החברה יהיה רשאי להעניק כרטיסי הזמנה לשם קידום אינטרסים חברתיים-הומניי ם של החברה.
הכרטיסים יוענקו לילדים או בני נוער משכבות מצוקה, לנוער בסיכון, נכים, חולים וכיו"ב, ישירות או באמצעות ארגוני סעד וצדקה, וזאת על פי המלצתם.
(ה) "מנכ"ל החברה יהיה רשאי להעניק כרטיסי הזמנה, לרבות לגורמים העוסקים בתחומי הספורט והתרבות בישראל, לשם קידום אינטרסים כלכליים של החברה, כגון: קידום מכירות, שיווק, יחסי ציבור, פרסום וכיו"ב.
אל הכרטיסים תצורף הוראת החברה, האוסרת על מקבל הכרטיסים למכור אותם".
(ו) "מנכ"ל החברה ינהל רישום שמי של כרטיסי הזמנה שחולקו על ידו".
(ז) "אחת לשישה חודשים ידווח מנכ"ל החברה לדירקטוריון החברה על הענקת כרטיסי ההזמנה, לרבות לגבי מספר הכרטיסים שחולקו וזהות מקבלי הכרטיסים".
מהאמור לעיל עולה כי בדומה לנוהל הקודם, גם הנוהל המעודכן אמנם הגביל את מספר הכרטיסים שיועדו לנבחרי הציבור ולעובדים בעירייה, חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1661 .
;אך מספר הכרטיסים שיועדו לעובדי החברה ולדירקטורים לא צומצם בנוהל המעודכן לא הוגדר המונח "שימוש אישי", ולמעשה יכול כל אדם המקבל כרטיס להעבירו למי שהוא רוצה ללא הגבלה; בדומה לנוהל הקודם גם הנוהל המעודכן מקנה למנכ"ל החברה אפשרות לחלק כרטיסים כראות עיניו.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 טענה החברה כי "השימוש בכרטיסים הנמצאים בידיה הינו חיוני לעבודת החברה ויש בו כדי לקדם את פעילותה ולהגדיל את רווחיה".
עוד טענ ה החברה כי על פי חוק החברות, התשנ"ט- 1999 , מנכ"ל חברה אחראי לניהול השוטף של ענייניה במסגרת המדיניות שקובע הדירקטוריון, וכי "מבלי לגרוע מחשיבותה של ההחלטה בדבר חלוקת כרטיסים.
מנכ"ל החברה נדרש לקבל, בשגרת העבודה היומיומית בחברה, החלטות ניהוליות שהשלכותיהן על החברה ועל תפעולה משמעותיות לא פחות, והוא איננו נדרש לאישור הדירקטוריון לכל החלטה והחלטה מראש" (ההדגשה במקור).
לדעת משרד מבקר המדינה, חלוקת כרטיסים לאירועים המתקיימים בהיכל מהווה מתן הטבה על ידי גוף ציבורי ולכן היא נושא רגיש שלו, מלבד השלכות כספיות, השלכות ציבוריות ואתיות.
משום כך, אין זה ראוי אפוא להעניק לבעל תפקיד בודד ואף לא למנכ"ל סמכות בלעדית בנושא זה.
מוצע כי ההסדרה והטיפול בנושא חלוקת הכרטיסים, אם בכלל, יוטלו על ועדה מיוחדת שימנה הדירקטוריון ואשר תחויב לפעול לפי כלל הנורמות המחייבות שנקבעו בנושא זה.
מעיון במסמכי החברה עולה כי בשנים 2007 ו- 2008 דיווח מנכ"ל החברה לוועדת הכספים של החברה פעם בשנה בלבד על הענקת הכרטיסים, ולא אחת לשישה חודשים כפי שנקבע בנוהל, וכי דיווחים אלה לקו בחסר: (א) המנכ"ל העמיד לעיונם של חברי הוועדה "תיק מרוכז של חלוקת כרטיסים לפי מופעים/כדורגל/וכדורסל" ובו דוחות ידניים ובהם שמות מקבלי הכרטיסים לכל אירוע (להלן - הדוחות הידניים), אך הוא לא הכין עבורם דוח מרוכז לגבי כלל האירועים המפרט את הנתונים האלה: מי האנשים שקיבלו כרטיסים, לפי אילו אמות מידה הם נבחרו, כמה כרטיסים קיבל כל אחד מהם ולאילו אירועים.
לא תמיד צורפו לדיווחים מסמכים המאשרים כי כל הגופים והאנשים הרשומים כמקבלי כרטיסים אכן קיבלו אותם; חלק ממקבלי הכרטיסים נרשמו בדוחות הידניים בשמם הפרטי בלבד, ואי-אפשר לדעת מי הם ועל סמך מה הם קיבלו את הכרטיסים.
(ב) מעיון בדוחות הידניים עולה עוד כי היו מקרים שבהם לא חילקה החברה את כל הכרטיסים שהיא קיבלה ממארגני האירועים, לדוגמה: ביולי 2009 התקיים בהיכל משחק בין -לאומי בטניס בין נבחרת ישראל לנבחרת רוסיה.
לכל אחד משלושת ימי המשחק קיבלה החברה 154 כרטיסים.
על פי הדוחות הידניים חילקה החברה בכל יום של משחק כ -80 כרטיסים בלבד; בספטמבר 2009 התקיימו בהיכל שני מופעים של זמר מפורסם.
לכל אחד מהמופעים קיבלה החברה 100 כרטיסים, אך היא חילקה רק80 .
כרטיסים בממוצע לכל מופע בדוחות הידניים לא הסבירה החברה מה היא עשתה בכרטיסים שבהם לא השתמשה (למ עט 16 כרטיסים למופעים של הזמר, שהוחזרו לאמרגן חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1663 .
הסברים אלו דרושים בייחוד נוכח העובדה שמדובר היה באירועים אטרקטיביים ומבוקשים מאוד.
יצוין כי ביולי 2008 העבירה החברה למשרד מבקר המדינה, לפי בקשתו, פרטים על כרטיסים שחולקו לאירועים מסוימים שהתקיימו בהיכל בשנים 2004 -2007 , ומהם עלה כי החברה נוהגת לעתים להחזיר לאמרגנים כרטיסים שבהם היא לא השתמשה, וכי יש אף מקרים שבהם היא 1664 דוח שנתי61ב .
ואולם לא נמצאו בתיקי החברה מסמכים המוכיחים כי החברה החזירה כרטיסים לאמרגני האירועים ובאיזה היקף, ואין כל הוכחה להשמדת כרטיסים.
(ג) מעיון בדוחות הידניים עולה כי במקרים שבהם חולקו כרטיסים כתרומה (לילדי שדרות, למוסד לילדים במצוקה - ראו להלן), לא תמיד הקפידה החברה לדרוש אישור בכתב מהגורם המקבל או לשמור מכתבי תודה ממנו המעידים על קבלת הכרטיסים, וגם במקרים שבהם התקבלו אישורים ומכתבים כאמור לא צוין בהם מספר הכרטיסים שנמסרו.
בתשובותיה למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 ומפברואר 2011 ציינה החברה כי אכן היה מקום שמנכ"ל החברה ידווח לוועדת הכספים פעמיים בשנה על הענקת הכרטיסים והודיעה כי "כך תנהג בעתיד".
עוד הודיעה החברה כי הדירקטוריון ינחה את המנכ"ל להציג לפניו "נתונים מעובדים" בדבר חלוקת הכרטיסים; כי החלה לדרוש אישורים בכתב ממפיקי האירועים על קבלת הכרטיסים המוחזרים לו; כי משנת 2008 היא החלה להעביר כרטיסים כתרומה אך ורק כנגד קבלה על "תרומה בשווי כסף" מהמוסד המקבל; וכי תקפיד בעתיד לרשום את שמם המלא של מקבלי הכרטיסים.
אשר להשמדת הכרטיסים הודיעה החברה כי היא אימצה את המלצת משרד מבקר המדינה בעניין זה, וכי "כרטיסים אשר לא מחולקים מוצמדים לדוח הידני", ואחת לתקופה מקיימים מבקר הפנים ומזכירת החברה ביקורת בעניין על מנת לוודא שיש התאמה בין מספר הכרטיסי ם שהוחזרו למספרים המצוינים בדוחות, ורק לאחר השלמתה של ביקורת זו מושמדים הכרטיסים.
)כאמור, מקבלי הכרטיסים שהם בעלי זיקה לחברה (עובדים ודירקטורים חותמים על כתב התחייבות שלא למכור את הכרטיסים, וגם על יתר מקבלי הכרטיסים (שאינם עובדי החברה) נאסר למכור את הכרטיסים.
הביקורת העלתה כי החברה, שיש לה, לדבריה, "אמון מלא בדירקטורים ובעובדים", מסתפקת באמצעים אלה ואינה עושה כל בקרה על השימוש שעושים מקבלי הכרטיסים בכרטיסים, וכך אין באפשרותה לדעת מי השתמש בפועל בכרטיסים שהיא חילקה.
 לדעת משרד מבקר המדינה, כל עוד הנוהג של חלוקת כרטיסים נמשך, על החברה להקפיד ולקיים אמצעי בקרה נאותים, שיבטיחו תפקוד תקין בכל הנוגע להליכי הטיפול בנושא זה.
על דירקטוריון החברה לעמוד על כך שדיווחי המנכ"ל על חלוקת הכרטיסים ייעשו כנדרש בנוהל החברה אחת לחצי שנה, וכי לדיווחים אלה יצורפו מסמכים המ אשרים כי כל הגופים והאנשים הרשומים כמקבלי כרטיסים אכן קיבלו אותם, בציון מספר הכרטיסים.
יש גם להקפיד לדרוש ממארגני האירועים אישורים מפורטים המעידים על החזרת כרטיסים שבהם לא נעשה שימוש ולצרפם לדוחות הידניים.
כמו כן יש להימנע לחלוטין מהשמדת כרטיסים, ולצרף לדוחות הידניים כרטיסים שבהם לא נעשה שימוש.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהעירייה והמוסדות המנהלים של החברה יבדקו באופן יסודי האם השימוש בכרטיסי החינם בשנים 2007 - חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1665 .
2008 , ובכלל זאת הטיפול בכרטיסים שלא חולקו, נעשה על פי סדרי מינהל תקין, וינקטו את הצעדים המתחייבים מממצאי הבדיקה.
קביעת תבחינים לחלוקת הכרטיסים ואופן ביצועה 1.
(א) כאמור, חוזר משרד הפנים מ - 2009 אסר בין היתר על תאגיד עירוני לחתום על הסכם התקשרות או להאריך תוקף של הסכם התקשרות קיים הכולל סעיף בדבר העמדת כרטיסים לרשותו; מכוח הסכמים קיימים בהם נקבע הדבר, רשאי תאגיד עירוני לקבל כרטיסים לחלוקה רק במידה וועדה מקצועית לקביעת תבחינים לחלוקת כרטיסים שפועלת בו, פרסמה את התבחינים המאושרים שקבעה באתר האינטרנט של הרשות המקומית.
במענה על פניית משרד מבקר המדינה אליה בנושא, מסרה החברה בפברואר 2009 כי החוזר מ- 2009 ,לא הועבר לידיעתה, אולם "עוד זמן רב בטרם יצא החוזר האמור הסדירה החברה את אופן חלוקת כרטיסי ההזמנה העומדים לרשותה ופעלה בהתאם להוראות העירייה כמו גם הוראות משרד הפנים".
מתשובת החברה אף עולה, כאמור, כי היא מטילה ספק בכך שהנחיות משרד הפנים חלות עליה13.
יצוין כי גם בתגובתה על טיוטת דוח מבקרת העירייה הביעה החברה כמה פעמים ספק בכפיפותה להוראות חוזרי מנכ"ל משרד הפנים.
במרס 2009 קיים דירקטוריון החברה דיון בעניין החוזר מ - 2009 , והחליט "להמשיך את נוהל חלוקת הכרטיסים הקיים היום בחברה עד לקבלת הנחיות בנושא מעיריית ת"א".
הביקורת העלתה כי עד מועד סיום הביקורת, יולי 2010 , לא קיבלה החברה כל הנחיה מהעירייה באמצעות לשכת התאגידים שלה ולמעשה היא ממשיכה לחלק כרטיסים על פי נוהל החלוקה שלה.
בניגוד לאמור בחוזר משרד הפנים, החברה חתמה על הסכמי התקשרות חדשים עם מפיקי אירועים, הן אירו עי ספורט והן אירועי תרבות ובידור, ובמסגרתם היא קיבלה מהם כרטיסים וחילקה אותם, כפי שנהגה לעשות בעבר.
עוד עולה כי בניגוד לאמור בחוזר, אף שהחברה לא פרסמה באתר האינטרנט שלה או של העירייה תבחינים לחלוקת כרטיסים, היא ממשיכה לקבל כרטיסי כניסה למשחקיה של מכבי ת"א על סמך ההסכם עמה משנת 2003 .
יצוין כי המלצת משרד מבקר המדינה משנת 2003 להימנע מנוהג פסול זה של קבלת כרטיסים ממארגני אירועים וחלוקתם הופנתה אמנם כלפי הרשויות המקומיות, אולם מאחר שבחלק מהמקרים התאגידים העירוניים הם המקבלים את הכרטיסים ומחלקים אותם, ולא הרשויו ת, ראוי שהתאגידים העירוניים בכלל והחברה בפרט יאמצו המלצה זאת ויפעלו על פיה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 הודיעה העירייה כי היא "מאמצת את המלצת המבקר ותנחה את לשכת התאגידים להעביר מידי רבעון חוזרי מנכ"ל משרד הפנים לידיעת התאגידים העירוניים".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה החברה כי היא "חברה עסקית לכל דבר להקצאתם של כרטיסים לאירועים ולמופעים המתקיימים בהיכל יש ]וכי[ .
ועניין טעמים עסקיים טובים.
הקצאה כזו היא חלק הכרחי משגרת עבודתו של כל אולם לקיום אירועים ומופעים".
החברה ציינה גם כי הקצאת כרטיסים לעובדיה נהוגה "מקדמת דנא, עד כי הדבר מהווה זכות מוקנית של העובדים", המוענקת להם .
13 בעניין מחויבות תאגידים עירוניים בכלל והחברה בפרט לפעול לפי חוזרי מנכ"ל משרד הפנים, ראו גם בפרק "הנחיות ונהלים של העירייה".
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1667 .
כחלק מתנאי עבודתם, כמו במקומות עבודה אחרים.
אשר להקצאת כרטיסים לדירקטורים ציינה החברה כי הדבר נעשה כדי לאפשר להם לפקח "בזמן אמת" על עבודת הנהלת החברה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי אין בטענותיה האמורות כל חדש, והדברים היו ידועים למשרד הפנים בעת שהוציא את הנחיותיו בחוזרים מהשנים 2007 ו- 2009 .
גם אם החברה פועלת על פי אמות מידה עסקיות אין זה סותר את העובדה שהיא מחזיקה בנכס ציבורי, הנמצא בבעלות העירייה, ומחויבת לחלק את הפירות הנובעים מהחזקת נכס זה בהגינות, בשקיפות ועל פי אמות מידה ציבוריות.
(ב) יצוין כי באוגוסט 2009 נפתח הליך משפטי בבית המשפט המחוזי מרכז, ובו ביקשו עמותת איגוד האמרגנים ומפיקי אמנויות הבמה בישראל ושש חברות לאמרגנות והפקה לקבל סעד הצהרתי שיאסור על שש חברות המפעילות אולמות מופעים (להלן - מפעילי האולמות), ובהן החברה, להתנות בחוזי ההתקשרות שלהן עם המפיקים כי יוענקו להן כרטיסי הזמנה או יוחרגו לטובתן מקומות ישיבה באולמות לשם הקצאתם לגורמים שונים המוזמנים מטעמן למופעים.
שניים מששת מפעילי האולמות הם תאגידים עירוניים.
בפסק הדין, שניתן באוקטובר 201014 , ציין השופט, בין היתר, כי "הקצאת כרטיסי הזמנה למקורבים, שלא על פי קריטריונים, היא רעה חולה, אשר ריח של שחיתות נודף ממנה.
הנוהג לדרוש כרטיסי הזמנה יוצר פוטנציאל מסוכן לפגיעה בסדרי מינהל תקין, מאחר שהוא עלול להביא לכך שחלוקת אותם כרטיסים לא תיעשה בהתאם למנגנון הקצאה ראוי וכפוף לפיקוח הולם ".
השופט קבע כי מפעילי האולמות יהיו רשא ים "לדרוש כרטיסי הזמנה ו/או שמירת מקומות רק לאחר שייקבע נוהל חוקי המבטיח כי חלוקת כרטיסי הזמנה נעשית בהתאם לכללי מינהל תקין.
בשל ההיבטים הציבוריים של הנושא, מן הראוי שהיועץ המשפטי לממשלה ייתן דעתו לסוגיה ויגדיר את התנאים בהם צריך נוהל כאמור לעמוד" (ההדגשות אינן במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר כי פסק דין זה חל על מפעילי האולמות למיניהם, אך אין בו כדי לשנות את הנחיות משרד הפנים האוסרות על תאגידים עירוניים כאמור לדרוש ממפיקי האירועים כרטיסים לאירועים ולמשחקים.
מן הראוי אפוא שהעירייה, באמצעות לשכת התאגידים, תקפיד כי חוזרי משרד הפנים, ובייחוד אלה הנוגעים ישירות לתאגידים העירוניים, יועברו ללא דיחוי לכל התאגידים שלה, ותעמוד על כך שכל אחד מהדירקטורים מטעמה בתאגידים העירוניים יפעל לקידום ויישום הוראות החוזרים בתאגידים העירוניים.
(א) כאמור, על פי נוהל חלוקת הכרטיסי ם של החברה, כל עובד וחבר דירקטוריון זכאי לקבל שני כרטיסים לכל אירוע המתקיים בהיכל (מדובר בכ -50 .
)כרטיסים לכל אירוע משרד מבקר המדינה בחן את הדוחות הידניים של החברה לגבי האירועים שהתקיימו בהיכל בשנים 2008 ו- 2009 ומצא כי לעתים קרובות חילקה החברה לעובדים ולדי רקטורים מספר כרטיסים גבוה מהמכסה שנקבעה בנוהל: ברוב המקרים מדובר היה בארבעה עד שישה כרטיסים .
לעיל חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1669 .
לעובד או דירקטור, אך היו גם מקרים שבהם חולקו שבעה, שמונה ואף12 .
כרטיסים לאדם לאירוע .
לא נמצא כי מנכ"ל החברה, האחראי לחלוקת הכרטיסים, פנה למוסדות המנהלים של החברה ו ביקש את אישורם לחלוקת כרטיסים לעובדים ודירקטורים במספר העולה על הקבוע בנוהל, ויש לראות זאת בחומרה.
יש לראות בחומרה גם את תפקודם של חברי הדירקטוריון, שלא העירו למנכ"ל על חלוקת הכרטיסים בניגוד לאמור בנוהל.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה החברה כי "הדבר לא נ ]וכי[ עשה בהיחבא הנוהג שהיה בחברה לאורך השנים היה כי מקום שמתקיימת סדרת אירועים של אותו מופע, רשאי העובד ו/או הדירקטור להגדיל את מכסתו למופע אחד מתוך הסדרה ובלבד שלא יחרוג מהמכסה המצטברת של שני כרטיסים לאירוע.
עם די]ה[ זאת, לנוכח הערת מבקר המדינה.
יבחןרקטוריון את הנוהל בנושא זה, וייתן הנחיות למנכ"ל".
(ב) כדי למנוע מצב שתאגידים ציבוריים יעלו את שכר עובדיהם ללא אישורו של שר האוצר, יצברו עקב כך גירעונות ואחר כך ישחרו לפתחה של הממשלה, במישרין או בעקיפין, נקבע בסעיף 29 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 (להלן- חוק יסודות התקציב), כי "גוף מתוקצב או גוף נתמך.
לא ינהיג שינויים או הטבות כאמור, אלא בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישורו של שר האוצר".
את הסמכות לעניין סעיף 29 אָצַל שר האוצר לממונה על השכר והסכמי עבודה שבמשרדו (להלן - הממונה על השכר).
על פי חוק יסודות התקציב, גוף מתוקצב הוא "תאגיד, רשות מקומית, מועצה דתית, בנק ישראל, חברה ממשלתית וחברה עירונית".
מאחר שהחברה היא חברה עירונית, סעיף 29 ,לחוק זה חל עליה.
חלוקת כרטיסים לעובדים, פעולה שהיא הטבה משמעותית חייבה קבלת אישור מוקדם מאת הממונה על השכר.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא דיווחה החברה לממונה על השכר כנדרש על הכרטיסים הרבים שהיא חילקה לעובדיה ועל השינויים שחלו בעניין זה במהלך השנים, הן בהיקף הכרטיסים והן בשווי השוק שלהם (שמגיע לעתים למאות שקלים לכרטיס).
לדעת משרד מבקר המדינה, על החבר ה לפנות ללא דיחוי לממונה על השכר, לדווח לו על כל ההסדרים שהיא הנהיגה לעניין חלוקת הכרטיסים לעובדיה, ובכלל זה על השווי של הכרטיסים, ולבקש את אישורו.
מאחר שמדובר בנושא חשוב שיש לו השפעות כספיות וציבוריות, על הממונה על השכר לבחון לעומק הן את ההסדרים שהנהיגה ב עניין זה החברה, כדי לברר אם אין כאן חריגות שכר שצריך לטפל בהן, והן את ההסדרים שהנהיגו בעניין מתן הטבות מעין אלה גופים אחרים שסעיף 29 לחוק יסודות התקציב חל עליהם.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה החברה כי "תעביר לממונה על השכר כל מידע שתידרש, ובכלל זה את הנתונים בדבר הקצאת כרטיסים".
הממונה על השכר הודיע למשרד מבקר המדינה בתשובתו מינואר 2010 כי בדיקתו העלתה שהחברה אינה מדווחת לו כלל, וכי הוא פתח "בהליכים של פתיחת תיק לחברה"; במסגרת הליכים אלה הוא יקיים גם בדיקות הנוגעות לנושאים שהועלו על ידי משרד מבקר המדינה.
(א) נוהל חלוקת הכרטיסים מעניק אמנם כאמור למנכ"ל החברה את הסמכות לחלק כרטיסים לפי שיקול דעתו, אולם ניתן היה לצפות שהדירקטוריון ימנה ועדה מטעמו שתבקש מהמנכ"ל להעביר מראש לעיונה, אם לא לאישורה, את רשימת האנשים והגופים האמורים לקבל כרטיסים מהחברה לצד הסב רים מפורטים על הסיבות לחלוקתם להם דווקא.
יצוין כי עד מועד סיום הביקורת לא מונתה ועדה כזאת.
מנכ"ל החברה לא התבקש לפרט או להסביר מה היו השיקולים שהנחו אותו בקביעת זהות חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1671 .
מקבלי הכרטיסים, כך שבפועל חלוקת הכרטיסים מבוצעת על ידו באופן בלעדי, ולדעת משרד מבקר המדינה יש בכך טעם רב לפגם.
(ב) בדוח מבקרת העירייה נכלל ניתוח של מקבלי הכרטיסים בשנים 2006 - 2007 שהתבסס על הדוחות הידניים.
על פי ניתוח זה חילקה החברה באותן שנים 3,191 ו- 2,612 כרטיסים למשחקי כדורסל שהתקיימו בהיכל (בהתאמה).
להלן בתרשים פרטים על מקבלי הכרטיסים בשנים אלה: 1672 דוח שנתי61ב .
מהאמור לעיל עולה כי בשנתיים האמורות לעיל חולקו 2,022 כרטיסים למשחקי כדורסל (כ- 33.
8% מהכרטיסים) משיקולים כלכליים-עסקיים, ורק 212 כרטיסים (כ- 3.
7% בלבד) חולקו משיקולים הומניים (ניתנו כתרומה).
החברה מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה כי לרוב היא "איננה יו זמת תרומות", אולם היא משתדלת להיענות לבקשות, "ככל שהתרומה היא לגיטימית ומוצדקת מבחינה חברתית".
עוד ציינה החברה כי בשנת 2007 היא תרמה355 כרטיסים לאירועים ולמופעים שונים (לא רק משחקי כדורסל) ובשנת 2008 היא תרמה 222 .
כרטיסים (ג) משרד מבקר המדינה מצא בתיקי החברה רשימות של אנשים וגופים שלהם נוהגת החברה לחלק כרטיסים, לחלק מהם באופן קבוע.
מעיון ברשימות עולה כי נכללים בהן שמות של יועצים, ספקים, קבלנים, עובדי החברה אשר נותנת חסות להיכל - חברת יורוקום, תקשורת סלולרית בע"מ (להלן - יורוקום)15 , מנכ"לים של חברות מסחריות, אמרגנים ואנשי תקשורת, ספורטאים ועסקני ספורט.
מעיון בדוחות הידניים של האירועים שהתקיימו בשנת 2008 עולה כי בכל דוח כזה מצוינים שמות של גופים (כגון העירייה וההתאחדות לכדורגל בישראל) ואנשים (עובדי החברה, דירקטורים ואנשים שונים, חלקם מוכרים וידועים מתחומי העסקים, העיתונות והספורט), שקיבלו כרטיסים מהחברה.
באותה שנה קיימה מכבי ת"א בהיכל 11 משחקים במסגרת הליגה האירופית, ולכל אחד מהם חילקה החברה כ-150 כרטיסים, אך רק למשחק אחד היא הקצתה עשרה כרטיסים לילדי שדרות.
עוד הועלה כי למשחק לא מרכזי של מכבי ת"א בליגת הכדורסל הישראלית שהתקיים במרס 2008 העבירה החברה כ-80 כרטיסים למוסד לילדים במצוקה.
15 בעניין ההתקשרות למתן חסות בין החברה לבין יורוקום ראו בכרך זה בדוח בנושא "היכל הספורט ביד-אליהו - שיפוץ, שדרוג וייעוד" בפרק "מימון הפרויקט".
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1673 .
יצוין כי באפריל 2008 העביר רואה החשבון של החברה מזכר למנהלת הכספים של החברה ובו התייחס, בין היתר, למספר הרב של הכרטיסים שהחברה מחלקת.
רואה החשבון ציין כי "זה לא הגיוני ברמה הציבורית.
זוהי חלוקת מתנות, לגורמים שאין להם שום קשר עסקי עם החברה.
זה פרצלינה [ נראה רע, זה מריח רע, וזה גם רע.
אם ניר- ]מנכ"ל החברה היה שומע לעצתי הוא היה מבטל את כל 'המסיבה' ומקצה מלבד לדירקטורים ולעובדים, עוד 20-30 כרטיסים לגורמים שיש להם אינצידנטליות לפעילו תה השוטפת של החברה ושמירת הקשר השוטף איתם הכרחית לשם קידום עסקיה של החברה.
זהו הקריטריון היחיד העשוי להצדיק מתן הזמנות חינם לאירועים בהיכל".
מעיון בדוחות הידניים של מקבלי הכרטיסים בשנים 2007 -2009 עולה כי היו מקרים שבהם קיבלו כרטיסים מהחברה בעלי תפקידים בגופים ציבוריים ופרטיים, שספק רב אם היה ראוי שיקבלו אותם: (א) כאמור, על פי נוהל החלוקה של החברה, ראש העירייה ומלווה זכאים לקבל כרטיסים לכל אירוע (דהיינו עד שני כרטיסים לאירוע), כאשר יתר הכרטיסים מועברים לעירייה על פי דרישתה, והיא מחלקת אותם בין חברי מועצת העיר.
על פי הדוחות הידניים, ראש העירייה, מר רון חולדאי, ממעט לנצל זכות זאת, אולם בדצמבר 2008 הוא קיבל מהחברה שישה כרטיסים למופע מסוים שהתקיים באותו חודש.
כמו כן הועלה כי במאי 2008 קיבלה לשכת ראש העירייה שישה כרטיסים למופע אחר שהתקיים בהיכל באותו חודש.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 טענה העירייה כי נוהל החברה "אינו מגביל את מספר הכרטיסים להם זכאי ראש העירייה לשני כרטיסים בלבד", וכי הכרטיסים שקיבלה לשכתו במאי 2008 לא נועדו לראש העירייה אלא לעובדי לשכתו בלבד, ומדובר היה באירוע סגור, שלא ניתן היה לרכוש א ליו כרטיסים.
החברה טענה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי בהתאם לסיכום של היועץ המשפטי לעירייה ושל מנכ"ל העירייה מאוקטובר 2006 , מנכ"ל העירייה רשאי לפנות אל מנכ"ל החברה בבקשה לקבל כרטיסים נוספים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שבנוהל נקבע כי "ראש עיריית ת"א- יפו ומלווה יהיו זכאים לקבל כרטיסים לאירוע", ומאחר שמדובר במלווה אחד בלבד, זכאי ראש העירייה לקבל שני כרטיסים בלבד לאירוע; על החברה להבהיר את המגבלה בעניין זה בנוהל שלה.
אשר לכרטיסים שקיבלה לשכת ראש העירייה מעיר משרד מבקר המדינה לעירייה כי העובדה שמדובר היה באירוע שלא נמכרו אליו כרטיסים אינה מצדיקה חלוקת כרטיסים לעובדי העירייה שלא בהתאם לנוהל.
משרד מבקר המדינה מעיר גם כי האירועים שעבורם ביקשה וקיבלה העירייה כרטיסים נוספים היו אירועים רגילים, בעוד שעל פי הסיכום האמור מאוקטובר 2006 רשאי מנכ"ל העירייה לבקש כרטיסים נוספים רק אם "ימצא שיש דרישה מוצדקת ו/או אירוע מיוחד אשר יש בו חשיבות להשתתפות הנציגים הבכירים של העירייה".
(ב) בשנת 2006 פרסם משרד מבקר המדינה דוח ביקורת על איגוד הכדורסל בישראל16 (להלן- הדוח מ- 2006,) ובו צוין, בין היתר, כי איגוד הכדורסל בישראל (להלן - האיגוד) מקבל ממכבי ת"א כרטיסים במתכונת של מינויים למשחקיה בליגת העל ובתחרויות היורוליג ומחלק אותם לבעלי תפקידים במוסדות האיגוד ואף לגורמים חיצוניים.
16 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56 ב( 2006 '), עמ839.
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1675 .
בביקורת הנוכחית הועלה כי מר יהודה שקמה, מנכ"ל האיגוד עד שנת 2008 , שהיה מבעלי התפקידים באיגוד שקיבלו מהאיגוד מינויים למשחקי מכבי ת"א, קיבל גם מהחברה שני כרטיסים לכל אחד ממשחקי הקבוצה בתחרויות היורוליג.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה החברה כי למנכ"ל החברה לא היה ידוע "שבכירי האיגוד מקבלים כרטיסי הזמנה למשחקי מכבי תל -אביב מן האיגוד.
וממילא גם לא יכול היה להיות ידוע לו למי מועברים בפועל הכרטיסים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש לראות בחומרה את העובדה שעובד של גוף ציבורי - בכיר ובעל השפעה ככל שיהיה - יקבל כרטיסי חינם משני גופים ציבוריים גם יחד.
על האיגוד לבדוק את הנושא ולנקוט את הצעדים הדרושים לתיקון הליקוי האמור לעיל.
ע ליו גם להבהיר לעובדיו ולחבריו באמצעות נוהל כי חל עליהם איסור לקבל באופן ישיר כרטיסים בחינם או הטבות ומתנות אחרות מכל גוף שהוא.
בתשובתו של מנכ"ל האיגוד למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 הוא הודיע כי המלצת משרד מבקר המדינה לעגן את נושא חלוקת הכרטיסים בנוהל מיושמת על ידי האיגוד, וכי בקרוב יצא נוהל מסודר.
עוד הבהיר מנכ"ל האיגוד כי לא היה ידוע כלל לאיגוד על הכרטיסים שקיבל מהחברה מנכ"ל האיגוד לשעבר, וכי הוא יודיע לעובדי האיגוד כי "חל עליהם איסור לקבל באופן ישיר כרטיסים בחינם ו/או הטבות ומתנות כגון אלה".
(ג) בדוח מ - 2006 צוין כי בשנים 2004 -2005 העניק האיגוד למועצה להסדר ההימורים בספורט (להלן גם - המועצה) בעקבות פנייתה שש פעמים כרטיסי כניסה שקיבל ממכבי ת"א למשחקי היורוליג שהתקיימו בהיכל.
משרד מבקר המדינה העיר באותו דוח למועצה כי מאחר שהיא "גוף ציבורי התומך באיגוד הכדורסל, הרי פנייה שלה לאיגוד בבקשה שימציא לה כרטיסי כניסה למשחקי כדורסל בחינם, אינה ראויה ועלולה ליצור רושם, ולו למראית עין, כי הדבר ישפיע על החלטות המועצה בדבר התמיכה שהיא מעבירה לאיגוד ובדבר בקשות אחרות של האיגוד מהמועצה - למשל, בתחום הפרסום.
לדעת משרד מבקר המדינה, ככלל אין זה ראוי שהמועצה תקבל מתנות מגופים שהיא תומכת בהם, כמו האיגוד" (ההדגשה במקור).
בביקורת הנוכחית הועלה כי נוסף על הכרטיסים שקיבלה המועצה מהאיגוד, בשנים 2004 -2006 קיבל מהחברה מנכ"ל המועצה דאז, מר שאול שניידר (להלן - מנכ"ל המועצה לשעבר) 15 פעמים כרטיסי כניסה למשחקי מכבי ת"א ביורוליג - 39 כרטיסים בסך הכול.
יצוין כי המועצה אינה תומכת אמנם באופן שוטף בחברה, אולם לשם שדרוג ההיכל היא העבירה לה בשנים 2004 -2008 הקצבה בסך 25 מיליון ש"ח ולא מן הנמנע שגם בעתיד, אם תרצה החברה לבצע עבודות נוספות בהיכל או באצטדיון בלומפילד, היא תבקש את סיוע המועצה.
בתשובותיה של המועצה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 ומינואר 2010 , היא הודיעה כי החל מדצמבר 2005 היא נוהגת על פי הנחיות היועץ המשפטי 1676 דוח שנתי61ב .
לממשלה מנובמבר 2005 .
מנכ"ל המועצה לשעבר כתב למשרד מבקר המדינה בתשובתו מפברואר 2010 כי "עד תחילת שנת 2006 לא הייתה כל הנחיה היה דרך ]קיבל[הקובעת כי קבלת הכרטיסים כאמור היא פסולה", וכי "כל כרטיס ש המועצה".
מנכ"ל המועצה טען כי הוא לא טיפל בנושא הכרטיסים בדרך כלל.
הוא הוסיף כי גם אם הכרטיסים רשומים על שמו אין זה אומר כי בפועל הוא שקיבל את כולם, אם בכלל, וכי גם בחומר חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1677 .
שהועבר אליו על ידי משרד מבקר המדינה (הדוחות הידניים שנמצאו בחברה) אין כל הוכחה לכך שהכרטיסים הללו הגיעו לידיו ושהוא השתמש בהם.