HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
09 , ובאותו מועד התקבלה הצעתה של חברה ב'; מחברה א' התקבל שבוע מוקדם יותר מכתב מסמנכ"ל התפעול ובו הזמנה של מנכ"ל נמל חיפה לדיונים ולמשא ומתן עם מנכ"ל החברה על הצעתה שהוגשה באפריל 2009 .
למכתבו לוועדה צירף ראש אגף המחשוב נספח "שקלול חלופות TOS.
" חברת נמל חיפה בע"מ 1743 .
09 כתב ראש אגף מחשוב לוועדת המכרזים כי יום קודם לכן התקבלה תשובת חברה א', המודיעה, בין היתר, שאין היא מתכוונת להגיש הצעה חדשה ואין בכוונתה להשתתף "במכרז למראית עין"; היא ציינה כי תהיה מחויבת להגיש תלונה נגד נמל חיפה בגין הפרת חוזה בגלל כל הנזקים וההפסדים שייגרמו לה.
משרד מבקר המדינה העיר להנהלת נמל חיפה כי אי-היענותו של הנמל לפנייתה של חברה א' בעיקר זו שהופנתה במרס 2009 , פגעה באפשרות למצות קיום בדיקה מעמיקה של ההצעות השונות והליך הוגן שיבטיח בחירה בהצעה המיטבית.
אי -מיצוי המשא ומתן עם חברה א' על אף פניותיה עלול לעורר את החשש לכאורה כי הנהלת הנמל גיבשה בשלב מוקדם מדי את החלטתה בעניין.
 מטבע הדברים, כשפרויקט נקלע למשבר נדרשת המערכת הניהולית לחשיבה מחודשת בעניינו.
עם זאת, כל ה חלטה שמתקבלת במצב כזה ובעיקר אם פירושה אבדן השקעות של מיליוני ש"ח, ראוי כי תתקבל לאחר בחינה יסודית ומפורטת של הנושא על כל צדדיו.
הנושא חייב להיות מוצג לדירקטוריון החברה מכל היבטיו, באופן שהחלטתו לגביו תתקבל לאחר שקלול כל המידע הרלוונטי.
ממצאיו של פרק זה אי נם באים ללמד על חלופה שהיה ראוי לאמץ, אלא על ליקויים בהליך שקיים נמל חיפה לפני קבלת ההחלטה בדבר החלפת הספק.
ראוי כי המסקנות והלקחים מממצאי פרק זה יופקו וייושמו בתהליכי קבלת החלטות דומים אשר להם תידרש הנהלת הנמל בעתיד.
התביעה של חברה א' מחברת נמלי ישראל (חנ"י) .
בנובמבר 2009 העבירה חברה א' לחנ"י דרישה לפיצוי כספי בסך כ-10 מיליון דולר בגין חובות עבר של נמל חיפה, בגין הפסדים ישירים מביטול ההתקשרות עמ ה ובגין נזקים בלתי-ישירים.
במועד סיום הביקורת הייתה התביעה ב עיצומו של הליך גישור.
לדעת משרד מבקר המדינה, עמדת ח נ"י והמחלוקת אתה בעניין המחויבות של נמל חיפה כלפי חברה א' הייתה צריכה להיות מובאת לפני דירקטוריון הנמל כדי שיבחן אותה.
חברת נמל חיפה בע"מ 1745 .
ניהול סיכונים בפרויקט .
ניהול סיכונים הוא כלי מרכזי וחיוני בניהול פרויקט.
נוהל מפת"ח 17 מגדיר ניהול סיכונים כ"טכניקה המאפשרת לאתר את סיכוני הפרויקט מבעוד מועד, להעריכם ולנתחם, להציגם לפני הדרג הניהולי והלקוח, ולנקוט בפעולות התמודדות סיכונים הכרוכים בניהול הפרויקט עצמו ובאפשרות ]עם[ .
המתאימות שתתרחשנה חריגות משמעותיות בלוחות הזמנים של הפרויקט, בעלויות או בתכולות, .
17 נוהל מפת"ח- נוהל מסגרת לניהול המחשוב בארגון הן ברמת הפרויקט והן ברמת הארגון כולו.
לניהול ה סיכונים נדרש ות תכניות פעולה אפקטיביות וכלכליות עבור סיכוני טכנולוגיית מידע קריטיים, הערכת סיכונים באופן סדיר והמלצה לתכנית פעולה להקטנת סיכונים.
בסיכום דיון מעקב אחר הפרויקט שקיים צוות היערכות נמלית בפברואר 2009 הוחלט כי יש להכין סקר סיכונים מפורט הכולל פת רון להטמעתו ולהביאו גם לידיעת ועדת ההיגוי העליונה.
במסמך "ניהול סיכונים בפרויקט טוס [ TOS] " מפברואר 2010 ,, שהכין מנהל הפרויקטצוין כי גובש לוח זמנים מפורט לפרויקט לצורך בקרת הסיכונים, והוא מכיל את כל רכיבי הפרויקט ומתואם עם כל ספקיו.
כמו כן הפעילויות בפרויק ט מנוטרות בכל שבוע, ו אם חלים עיכובים מקבלים הגורמים הרלוונטיים התרעה לשם הסדרת הנושא.
הביקורת העלתה כי סקר סיכונים מפורט לעניין ה פרויקט הוכן רק בפברואר 2010 , כשנה לאחר שהוחלט על הכנתו.
עוד העלתה הביקורת כי לא כל הסיכונים שהועלו בסקר הוכנסו ל"לוח הזמנים המפורט" - לדוגמה, הסיכון "הסכמי עבודה", שהוגדר סיכון ברמה הגבוהה ביותר, לא רשום בלוח הזמנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, היות שהפעלת המערכת נכשלה בניסיונות הקודמים, היה צריך לטפל בסיכונים, במיוחד על מנת לצמצם את הסיכון לכישלון חוזר של הפרויקט למינימום ה אפשרי; כמו כן היו הנהלת נמל חיפה והדירקטוריון שלו צריכים להיות ערים לסיכונים האפשר יים ולעקוב אחר הטיפול בהם.
מערכת לניהול מכולות בנמל חיפה היא מערכת מחשוב אסטרטגית המנהלת את כל השרשרת התפעולית של הנמל.
כשהיא תעבוד במלוא עצמתה יהיו בה יתרונות רבים לנמל.
אף שפרויקט ה חל ב נמל חיפה באוגוסט 2003 ואמור היה להסתיים בפברואר 2005 , במועד סיום הביקורת ביולי 2010 הואעדיין לא הסתיים.
מדיווח של מנכ"ל נמל חיפה עולה שהשלב הראשון של הפעלת המערכת על ידי חברה ב' החל בנמל הכרמל באוקטובר 2010, והמערכת מתוכננת לפעול במלואה במרס 2011.
הביקורת העלתה שהפיקוח על ניהול הפרויקט ב דרג ההנהלה וב דרג הדירקטוריון היה עתיר ליקויים: לוח הזמנים ליישום הפרויקט שונה תכופות וגם השינויים לא יושמו; אף שדווח לדירקטוריון החברה כמה פעמים כי נדרשת דחייה בלוחות הזמנים, עד אפריל 2009 לא דרש הדירקטוריון את לוחות הזמנים החדשים שנקבעו; תקציב הפרויקט חרג ביותר מ-50% .
מתקציבו המקורי על הנהלת חברת נמל חיפה והדירקטוריון לקיים הליך הפקת לקחים מן הכשלים והליקויים שהועלו ביישום הפרויקט.
לקחים אלו חשובים גם לגורמים המנהלים פרויקטים אחרים בנמל חיפה.
הרשויות המקומיות מקימות תאגידים לצורך טיפול בנושאים הנמצאים בסמכותן (להלן - תאגידים עירוניים).
תאגידים אלה פועלים בתור ישויות משפטיות עצמאיות.
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ (להלן - החברה) היא תאגיד שהקימה בשנת 1968 עיריית תל -אביב-יפו (להלן - העירייה), והיא בבעלותה המלאה.
החברה מנהלת ומפעילה זה שנים את היכל הספורט ביד -אליהו (להלן - היכל הספורט או ההיכל) ואת אצטדיון הכדורגל "בלומפילד" ביפו (להלן - אצטדיון בלומפילד).
החברה היא אחת מ -32 תאגידים עירוניים שבהם מטפלת לשכת התאגידים העירוניים בעירייה (להלן - לשכת התאגידים).
העירייה ממנה, באמצעות לשכת התאגידים, את כל הדירקטורים בחברה.
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1645 .
ההיכל משמש מגרשה הביתי של קבוצת הכדורסל מכבי תל-אביב (להלן - מכבי ת"א), והיא מקיימת בו גם את משחקיה במסגרת האירופית (ה"יורוליג").
גם נבחרת ישראל בכדורסל (גברים) מקיימת בהיכל חלק ממשחקי הבית שלה.
כמו כן מתקיימים בהיכל בדרך כלל משחקי חצי -הגמר והגמר של ליגת העל בכדורסל ומשחקי חצי-גמר וגמר גביע המדינה.
נוסף על משחקי הכדורסל מתקיימים בהיכל במהלך השנה אירועי ספורט אחרים, כנסים, אירועי מכירות ומופעי בידור שונים.
החברה מקבלת מהמארגנים בחינם כרטיסי כניסה למשחקים ולאירועים ומחלקת אותם ללא תשלום לגורמים שונים.
במאי 2006 החליט מבקר המדינה, בתוקף סמכותו לפי סעיף9(7 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
, להפעיל את ביקורת המדינה על החברה]נוסח משולב[ מאוגוסט 2009 עד אפריל 2010 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין את פעולותיהן של החברה והעירייה בתחומים הנוגעים לחלוקת כרטיסים לאירועים שונים שהתקיימו בהיכל בשנים 2003 -2009 .
בין היתר נבדקו ההמלצות וההנחיות הכלליות של משרד הפנים בנושא, ההנחיות והנהלים של העירייה והחברה, חלוקת הכרטיסים בפועל, הפיקוח והבקרה על חלוקה זו והיבטי מיסוי העולים ממנה.
הבדיקה נעשתה בחברה ובעירייה.
בדיקות השלמה נעשו במשרד הפנים - המשרד הממשלתי האחראי, בין היתר, לפעילותן של רשויות מקומיות, וברשות המסים בישראל (להלן - רשות המסים).
המלצות והנחיות כלליות .
חוק שירות הציבור (מתנות), התש"ם - 1979 (להלן- חוק המתנות), מסדיר את נושא קבלת מתנות 2 על ידי עובדי ציבור.
ע ל קבלת מתנה שהחוק חל עליה חייב עובד הציבור להודיע, ועליו לנהוג בעניין זה כפי שנקבע בתקנות שהותקנו מכוח החוק.
חוק המתנות חל כאמור על עובדי ציבור, הכוללים נושאי משרות או תפקידים מטעם המדינה, ובהם גם נושאי משרות או תפקידים מטעם רשויות מקומיות.
הפרה ביודעין מצד עובד הציבור של חובותיו כאמור מהווה עברה פלילית שדינה קנס.
אחד מסוגי טובות ההנאה הנפוצים הוא מתן כרטיסי כניסה בחינם (להלן - כרטיסי חינם) למתקנים ולאירועים בתחומי התרבות, הבידור והספורט, כגון הצגות, קונצרטים, משחקי כדורגל וכדורסל, ברכות שחייה ומוזיאונים.
לעתים ניתן כרטיס בודד או זוגי לאירוע אחד, לעתים ניתנים כרטיסים לסדרת מופעים, לעתים ניתנים כרטיסי מנוי או מתאפשרת כניסה חופשית על פי תעודה מזהה שמציג בעל תפקיד.
כרטיסי חינם ניתנים לנבחרי ציבור ולבעלי תפקידים במגזר הציבורי, כגון חברי מועצה ברשויות המקומיות וב עלי תפקידים בכירים ברשויות המקומיות.
לעתים הכרטיסים ניתנים או מועברים על ידי מקבליהם לבני משפחה, לחברים, למקורבים, לעובדי לשכות של בכירים במגזר הציבורי וכד'.
פעמים רבות נותן הכרטיסים הוא הגוף המקיים את האירוע (בין שהוא גוף פרטי, בין שהוא גוף עירוני או נתמך), והוא עושה זאת ביזמתו ועל פי שיקוליו או בעקבות בקשה של המקבל.
במקרה כזה נוצר קשר ישיר בין מקבל טובת ההנאה לנותנה, ועולה חשש לפגיעה בטוהר המידות.
2 "מתנה" מוגדרת בחוק: "הקניית נכס שלא בתמורה או מתן שירות או טובת הנאה אחרת שלא בתמורה".
לעתים נחתמים הסכמים בין בעלי מתקנים ציבוריים, ובהם רשויות מקומיות, או עם מי שמחזיק מטעמם את המתקנים, לבין גופ ים המשתמשים במתקנים אלה, ולפיהם על גופים המקיימים אירועים במתקנים להעביר מכסה של כרטיסים מכל אירוע לבעל המתקן או למחזיק בו.
במקרים חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1647 .
כאלה בעל המתקן (או המחזיק בו) מחלק את הכרטיסים על פי שיקוליו, וכך לכאורה לא נוצרת זיקה בין מקבל טובת ההנאה לנותנה, אך עדיין קיים בכך פגם של קבלת טובת הנאה על ידי עובד ציבור.
כדי להבטיח שחלוקת כרטיסי חינם תיעשה רק על פי הדין ועל מנת למנוע מצב של ניגוד עניינים, אפליה בין זוכים פוטנציאליים בהטבה והעברת כרטיסים למקורבים או לאחרים, על משרד הפנים, האחראי להסדרת פעילותם של בעלי המתקנים הציבוריים במגזר השלטון המקומי, לקבוע כללים מנחים בנושא שיחייבו בעלי תפקידים בגופים אלה, ועל כל אחד מהגופים לגבש בעניין זה נהלים פנימיים שיבטיחו יישום של הכללים.
משרד הפנים, היועץ המשפטי לממשלה ומשרד מבקר המדינה דנו בעבר פעמים מספר בהיבטים שונים הנוגע ים לחלוקת כרטיסי חינם, ובכלל זה לצורך לקבוע כללים מנחים ונהלים מפורטים: (א) ב- 1998 קבעה ועדה מייעצת לשאלות של ניגוד עניינים של נבחרי ציבור שמינה שר הפנים כי "קבלת כרטיסים למופעים מהרשות המקומית, או מגוף אחר המחזיק בנכסי הרשות, ללא תמורה, כאשר השתתפותו של ח בר המועצה אינה בתוקף תפקידו, נוגדת את הכללים" (ההדגשה אינה במקור).
לעניין זה קבעה הוועדה שבעלותה של רשות מקומית על מתקן מסוים אינה הופכת את השתתפותם של חברי המועצה באירוע המתקיים בו לעניין של מילוי תפקידם הציבורי.
(ב) בחוזר מנכ"ל משרד הפנים3 שפורסם בדצמבר 2002 צוין כי היועץ המשפטי לממשלה הפנה את תשומת הלב ל"מנהג פסול", ולפיו קבוצות כדורגל מחויבות להקצות כרטיסי כניסה למשחקים בחינם לרשויות מקומיות שבבעלותן (או בבעלות תאגידים עירוניים שלהן) אצטדיונים.
עקב כך, מאחר שהכרטיסים אינם "שייכים" לעובדי הרשות אלא לתושבים, ולאור העובדה שגם "מתעורר קושי מיסויי", הודיע מנכ"ל משרד הפנים בחוזר כי "בשל השלכות פליליות ומיסויות שבדבר", יש להימנע מחלוקת כרטיסים שאינה בתשלום מלא.
(ג) ביולי 2003 פרסם מבקר המדינה דוח4 שעסק, בין היתר, בחלוקת כרטיסי חינם לחברי מועצה ולבעלי תפקידים ברשויות מקומיות (להלן - הדוח מ- 2003 .
) בדוח צוין כי "קבלת כרטיסי חינם על ידי נבחרי ציבור ועובדים ברשויות המקומיות שלא בתוקף תפקידם אסורה.
מאחר שמדובר בתופעה רחבה יותר מחלוקת כרטיסים למשחקי כדורגל, מן הראוי שמשרד הפנים יפרסם הנחיה כוללת לגבי הסוגיות המתעוררות בהקשרים אלה" (ההדגשה אינה במקור).
לעניין חלוקת כרטיסים הומלץ בדוח מ- 2003 למשרד הפנים להכין נוהל מפורט בנושא, ועד שיוכן נוהל כזה הומלץ שכל רשות תקבע לעצמה נוהל.
לעניין הקצאה של כרטיסים הבהי ר משרד מבקר המדינה כי "ראוי שהרשויות המקומיות יימנעו בעתיד מחתימה על חוזים המחייבים גופים המקיימים אירועים במתקנים שבבעלות העירייה או תאגידיה להקצות לעירייה מכסות כרטיסים, וישקלו את האפשרויות המשפטיות העומדות בפניהן לשינוי הסכמים קיימים מעין אלו ולצמצום התופעה ככל האפשר.
4 ,מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה ( 2003 '), עמ 51-85.
מן הראוי שגם התאגידים עצמם יימנעו מלחלק כרטיסי חינם ישירות לנבחרים ולבעלי תפקידים".
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1649 .
)(ד בעקבות הדוח מ- 2003 פרסם בינואר 2004 מנכ"ל משרד הפנים חוזר5 ובו הובהר כי ההנחיה בחוזר מ- 2002 .
תקפה לא רק לגבי משחקי כדורגל בחוזר מ- 2004 אף צוין כי "הרשות המקומית רשאית לחלק כרטיסים חינם לחברי מועצת הרשות או לעובדים הבכירים רק לאירועים רשמיים של הרשות המקומית בהם נדרשת או מוצדקת השתתפותם מתוקף תפקידם.
חלוקת כרטיסים לעובדים ולחברי המועצה לאירועי תרבות וספורט בנסיבות אחרות איננה מותרת ויש להימנע ממנה" (ההדגשה אינה במקור).
(ה) בהנחיה6 שפרסם היועץ המשפטי לממשלה בנובמבר 2005 , בנושא "קבלת הזמנות וכרטיסים לאירועים", נקבע, בין היתר, כי הגדרת "מתנה" בחוק המתנות היא רחבה, ונכללים בה גם כרטיסים או הזמנות שגלומה בהם טובת הנאה למופעים ואירועים שונים.
"נקודת המוצא היא שאסור לעובד הציבור לקבל כל טובת הנאה.
עם זאת פעילות הקשורה למילוי תפקידו של עובד הציבור הכרוכה בטובת הנאה, אין לראותה, ככלל, כטובת הנאה אסורה, וזאת בסייג שקבלת טובת הנאה לא עלולה להשפיע ולא להיראות כעלולה להשפיע על מילוי תפקידו של עובד הציבור".
בהנחיה הודג ש כי " העקרונות שנקבעו ביחס לנבחרי ציבור ברשויות מקומיות וביחס לחברי כנסת יפים בשינויים המחוייבים גם בנוגע לכלל עובדי הציבור" (ההדגשה במקור).
(ו) בפברואר 2007 , כשנה ושלושה חודשים לאחר שהופצה ההנחיה של היועץ המשפטי לממשלה, פרסם מנכ"ל משרד הפנים בחוזר 7 נוהל לחלוקת כרטיסים לאירועי תרבות וספורט (להלן - נוהל המשרד לחלוקת כרטיסים).
בדברי הסבר לנוהל ציין המנכ"ל כי הובא לידיעתו "מידע לפיו רשויות מקומיות ותאגידים עירוניים דורשים, במסגרת הסכמי התקשרות להשכרת אולמות עירוניים, כי השוכר יעמיד מספר מסויים של כרטיסים לרשות הרשות המקומית או התאגיד העירוני.
עלותם של כרטיסי כניסה אלה נכללת בשווי העסקה ועל כן הם שייכים לציבור, דהיינו לתושבי הרשות המקומית.
יש להבטיח כי חלוקת משאב זה, כמו כל משאב ציבורי אחר, תבוצע באופן שוויוני ותוך הבטחת שקיפות ההליך.
נוהל זה בא לבחון את הכללים החלים על חלוקת כרטיסים אלה תוך הבטחת מינהל תקין, שיויון, שקיפות, וכן מניעת פגיעה בטוהר המידות".
בנוהל המשרד לחלוקת כרטיסים נקבע כי על רשות מקומית (אשר היא או תאגיד עירוני הנשלט על ידה מקבלים כרטיסי כניסה) להקים ועדה מקצועית לקביעת תבחינים לחלוקת כרטיסים, שיכללו בין היתר אמות מידה לחלוקת כרטיסי חינם, לרבות קביעת אוכלוסיית יעד (בני נוער, אוכלוסייה דלת יכולת).
על מועצת הרשות המקומית לאשר את התבחינים שקבעה הוועדה ולפרסמם באתר האינטרנט שלה.
בנוהל המשרד לחלוקת כרטיסים הודגש שוב כי "הרשות המקומית רשאית לחלק כרטיסים חינם לחברי מועצת הרשות או לעובדיה הבכירים רק לאירועים רשמיים של הרשות המקומית, בהם נדרשת או מוצדקת השתתפותם של חברי המועצה או עובדיה הבכירים בתוקף תפקידם" (הבהרה בעניין זה פורסמה גם באוגוסט 2008 בחוזר שהוציא מנכ"ל משרד הפנים8 .
) )(ז בחוזר שפרסם מנכ"ל משרד הפנים בינואר 20099 (להלן- החוזר מ- 2009 ) בוטל נוהל המשרד לחלוקת כרטיסים ונקבע כי "אסור לרשות מקומיתאו לתאגיד .
עירוני לחתום על הסכם התקשרות או להאריך תוקף של הסכם התקשרות קיים .
בהסכמים קיימים, ]בדבר העמדת כרטיסים לרשות הרשות המקומית[ הכולל סעיף בהם כבר נקבע הדבר, מותר לרשות מקומית או לתאגיד עירוני לקבל כרטיסים לחלוקה רק במידה ופועלת בהם ועדה מקצועית לקביעת תבחינים לחלוקת חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1651 .
זאת, רק אם הוועדה פרסמה את התבחינים המאושרים באתר " ]בנוהל המשרד לחלוקת כרטיסים[ האינטרנט של הרשות המקומית, לפי האמור (ההדגשות אינן במקור).
(ח) בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 ציין משרד הפנים כי "לא התעלם כלל ועיקר מתופעה פסולה זו של חלוקת כרטיסים.
אלא פעל בצורה נמרצת וחד משמעית באמצעות מתן הנחיות והבהרות בחמישה חוזרי מנכ"ל ובנוסף במכתב מנכ"ל לרשויות".
מהאמור לעיל עולה כי בעקבות הדוח של משרד מבקר המדינה מ- 2003 , שדן בנושא קבלת כרטיסי חינם על ידי רשויות מקומיות ותאגידים עירוניים ואופן חלוקתם, נבחן הנושא בין היתר על ידי משרד הפנים, והוא הוציא הנחיות שונות לעניין חלוקת הכרטיסים במטרה לצמצם את היקף התופעה ולהבטיח קי ום של מינהל תקין, שוויון, שקיפות ומניעת פגיעה בטוהר המידות.
עם זאת, עד ינואר 2009 , המועד שבו פורסם החוזר מ- 2009 , לא נקט משרד הפנים צעדים לצמצום הנוהג הפסול שלפיו רשות מקומית או תאגיד עירוני מקבלים כרטיסים ללא תמורה ממארגני אירועים.
יצוין כי מנוסח החוזר מ- 2009 עולה כי הוא אינו אוסר על רשות מקומית או תאגיד עירוני לחלק כרטיסי חינם.
לדעת משרד מבקר המדינה אם הרשות או התאגיד העירוני רוצים להמשיך ולחלק כרטיסים כאמור, עליהם לרכוש את הכרטיסים במחיר מלא ממארגני האירועים ולחלקם, על פי התבחינים שנקבעו ופורסמו, תוך שמירה על כללי המיסוי המתאימים.
הנחיות ונהלים של העירייה .
בדוח מבקר המדינה מ - 2003 הובא, בין היתר, פירוט בעניין כרטיסים שקיבלה העירייה מתאגידים שבבעלותה, ובכלל זה החברה, וחילקה אותם חינם לחברי מועצה ולבעלי תפקידים בעירייה.
בדוח צוין כי העירייה פעלה בנושא זה ע ל פי טיוטת נוהל לחלוקת כרטיסי חינם לאירועים שהוכנה ביוני 1995 , וכי אף שהטיוטה לא אושרה במועצת העירייה, היא פעלה על פיה בכל הנוגע לחלוקת כרטיסים למופעים בהיכל הספורט ובהיכל התרבות.
בטיוטת הנוהל לא נעשתה הבחנה בין אירועים ומופעים רגילים לבין אירועים מיוחדים בעלי אופי ממלכתי או ציבורי.
על פי הטיוטה, קביעת הזכאות לכרטיסי חינם לפקידים בכירים היא על פי החלטת ראש העירייה או מנכ"ל העירייה והיא אינה חייבת להיות מתוקף התפקיד שהפקידים ממלאים; מקבל הכרטיסים רשאי להעבירם לפי שיקול דעתו, ולכן אפשר שבני משפחה או מקורבים ש אינם ממלאים תפקיד בעירייה, ישתמשו בכרטיסים או יעבירו אותם לאחרים כרצונם.
עוד צוין בדוח כי העירייה קיבלה מהחברה כ -30 כרטיסים לכל משחק ומופע שהתקיימו בהיכל וחילקה אותם בעיקר לחברי המועצה: בשנת 2001 היא קיבלה 155 ,כרטיסים לחמשת משחקי מכבי ת"א בגביע אירופה ובשנת 2002 (עד ספטמבר) - 300 כרטיסים לעשרה משחקים; למשחק של נבחרת ישראל שהתקיים בהיכל קיבלה העירייה 30 כרטיסים; וגם למופעים היא קיבלה כרטיסים רבים שחולקו לרוב חברי המועצה - לעתים אפילו שלושה כרטיסים לחבר מועצה למופע.
משרד מבקר המדינה העיר לעירייה בדוח מ - 2003 כי מאחר שנוכחות חברי המועצה במשחקים ובמופעים אינה מתוקף תפקידם הציבורי, היה עליה להימנע מלחלק להם כרטיסים אלה.
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1653 .
בביקורת הנוכחית נמצא כי העירייה פעלה אמנם לצמצום התופעה אך לא הפסיקה אותה לחלוטין ולא קיימה את ההנחיות וההוראות האמורות של היועץ המשפטי לממשלה ושל משרד הפנים בנושא, כמפורט להלן: 1.
בעקבות הדוח מ - 2003 כתב בפברואר 2004 היועץ המשפטי של העירייה דאז לחברי מועצת העירייה כי "כל ההסדרים הקודמים בנושא בטלים", וכי במקומם יחולו תשעה עקרונות, ובהם: "(ב) הכרטיסים יחולקו למופעים בעלי אופי ציבורי או לכאלה הפתוחים רק או בעיקר לציבור מוזמנים.
(ג) כמו כן יחולקו כרטיסי הזמנה למופעי ספורט מרכזיים מקומיים ובין לאומיים שבהם משתתפת קבוצה תל אביבית".
באוקטובר 2006 )התקיימה ישיבה שבה השתתפו נציגי העירייה (ובראשם המנכ"ל ונציגי החברה.
בישיבה סוכם, בין היתר, כי החברה "תעביר עשרה כרטיסים מכל אירוע רשמי, שבהתאם לשיקול דעתו של דירקטוריון החברה יש מקום לנוכחות של רשאי מנכ"ל ]היועץ המשפטי של העירייה [ נבחרי העירייה בו.
בהתייעצות עם בבקשה להעברת כרטיסים נוספים אם ימצא ]החברה[ העירייה לפנות אל מנכ"ל שיש דרישה מוצדקת ו/או אירוע מ יוחד אשר יש חשיבות להשתתפות הנציגים הבכירים של העירייה".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 טענה העירייה כי "קיימים אירועי ספורט (ייצוגיים) בהם משתתפות קבוצות תל אביביות או מופעים מיוחדים בהם קיימת חשיבות ציבורית לנוכחות חברי המועצה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי עקרונות וסיכומים אלה וכן טענתה של העירייה אינם עולים בקנה אחד עם הנחיית משרד הפנים שניתנה בעקבות המלצת משרד מבקר המדינה.
על פי הנחיה זו הותר כאמור לרשויות מקומיות ובהן עיריית תל-אביב-יפו לחלק כרטיסים לחברי מועצה או לעובדים בכירים רק לאירועים רשמיים של הרשות שבהם נדרשה השתתפותם מתוקף תפקידם , ואילו העקרונות שהתווה היועץ המשפטי של העירייה אפשרו לעירייה לחלק כרטיסים גם למופעים שאינם מאורגנים על ידה, כגון משחקי ספורט.
על סמך עקרונות וסיכומים אלה צמצמה אמנם החברה את מספר הכרטיסים שהיא העבירה לעירייה, אך ה יא המשיכה להעביר לה, על פי דרישתה, כרטיסים למשחקים שקיימה מכבי ת"א במסגרת גביע אירופה (כעשרה כרטיסים למשחק).
החברה הסבירה למשרד מבקר המדינה כי היא "לא מעבירה בצורה גורפת כרטיסים לעירייה לאירועים שונים הנערכים בהיכל מעבר למשחקי היורוליג בכדורסל".
בדוח שהגישה מבקרת הפנים של העירייה לראש העירייה במרס 2010 , בנושא "היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ" (להלן - דוח מבקרת העירייה), צוין כי מדוחות ידניים שהכינה החברה עולה כי בשנת 2006 היא העבירה לעירייה196 כרטיסים (באותה שנה קיימה מכבי ת"א 13 .
)משחקים במסגרת גביע אירופה 1654 דוח שנתי61ב .
כאמור, לפי נוהל המשרד לחלוקת כרטיסים נדרשה העירייה, כמו יתר הרשויות המקומיות, להקים ועדה מקצועית לקביעת תבחינים לחלוקת כרטיסים.
הועלה כי בעירייה הוקמה ועדה כזו, שאף הציעה תבחינים במסגרת נוהל לחלוקת כרטיסים והזמנות לחברי מועצה ועובדי עירייה, אולם עד מ ועד סיום הביקורת לא אושרו התבחינים על ידי מועצת העירייה, ולמותר לציין כי הם לא פורסמו כנדרש באתר האינטרנט של העירייה.
משרד מבקר המדינה העלה כי אף שלא אושרו תבחינים כנדרש, המשיכה העירייה לדרוש ולקבל מהחברה כרטיסים למשחקי כדורסל ולחלקם לחברי המועצה ולעובדיה הבכירים10 : בשנת 2007 הקצתה החברה לעירייה 129 כרטיסים ל-13 משחקים שהתקיימו בהיכל באותה שנה; בשנת 2008 - 130 כרטיסים; ובשנת 2009 )(עד תחילת נובמבר- 60 .
כרטיסים בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 טענה העירייה כי "התבחינים טרם הועברו לקבלת אישור מועצת העיר משרד [ ולא פורסמו לציבור כנדרש בנוהל , בעקבות פרסומו של חוזר משרד הפנים ביום ]הפנים לחלוקת כרטיסים 6.
2009 " (שביטל כאמור את הנוהל האמור).
העירייה ציינה כי היא פנתה למנכ"ל משרד הפנים בבקשה שישקול לבטל את החוזר מ- 2009 , וכי היא ממתינה לתגובתו ולמתן פסק דין בעניין זה (ראו להלן).
משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי הוראות והנחיות משרד הפנים המועברות באמצעות חוזרי מנכ"ל מנחות את כל הרשויות המקומיות.
החוזר מ - 2009 לא ייתר, כאמור, את הצורך לקבוע תבחינים לחלוקת כרטיסים, שכן תבחינים כאלה אמורים לשמש את הרשות המקומית גם במקרים שבהם היא יכולה לקבל כרטיסים לחלוקה על סמך הסכמים קיימים.
לכן לא היה מקום להשהות את הליך קביעת התבחינים עד קבלת תשובה ממנכ"ל המשרד.
לא זו אף זו, לא התקבל כל הסבר מהעירייה על אי-קביעת התבחינים בשנים 2007 -2008 .
, טרם פורסם החוזר האמור לדעת משרד מבקר המדינה, משחקי הכדורסל של מכבי ת"א אינם אירועים רשמיים של העירייה, ולכן נוכחותם של חברי מועצת העירייה או עובדיה הבכירים במשחקים אינה מוצדקת.
על העירייה היה אפוא להימנע מלדרוש ולקבל מהחברה כרטיסים לאירועים אלה, מה גם שהמועצה לא אישרה כאמור תבחינים לחלוקתם, כפי שדרש משרד הפנים בחוזריו.
על העירייה לפרסם לאלתר באתר האינטרנט שלה תבחינים לחלוקת כרטיסים שיבטיחו שכרטיסי חינם יחולקו, אם לפי הסכם קיים יש לחלקם, באופן שוויוני ולאוכלוסיות שאכן זקוקות לכך, תוך צמצום היקף התופעה ככל שניתן.
כיוון שהכרטיסים למשחקי הכדורסל של מכבי ת"א ניתנים, על פי ההסכם עמה, לחברה ולא לעירייה, על העירייה להפסיק ולדרוש מהחברה שתעביר לה כרטיסים למשחקים אלה.
על משרד הפנים לוודא שהרשויות המקומיות ככלל והעירייה בפרט יקיימו את כל ההנחיות וההוראות שהוא מעביר אליהן בחוזרי מנכ"ל.
על פי דוח מבקרת העירייה חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1655 .
במהלך הביקורת הודיעה החברה כמה פעמים למשרד מבקר המדינה כי היא סבורה שהיא "איננה כפופה להוראות חוזרי מנכ"ל משרד הפנים, בוודאי לא בכפיפות ישירה".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 ציינה על פי [ החברה כי "נושא זה מן הראוי שיוסדר בחקיקה", וכי "הגורם המנהל הוראות חוק החב רות, התשנ"ט - 1999 , את החברות הוא דירקטוריון החברה ] שהוא ריבוני לפעול לטובת החברה (ובתאגיד עירוני- חב חובת אמונים לעירייה ולאחר מכן לתאגיד)".
משרד מבקר המדינה הסב את תשומת לבו של משרד הפנים למצב בעייתי זה שבו המשרד מוציא חוזרים והנחיות המתייחסים ישירות לחברות עירוניות, בעוד שאחת החברות הללו מעלה טענה ולפיה היא אינה כפופה לחוזרים והנחיות אלה.
בתשובתו של משרד הפנים מאוקטובר 2010 הוא ציין כי "אף לשיטת התאגידים שטענו כי ספק אם חלות הנחיות חוזרי המנכ"ל במישרין על התאגידים, הרי הן יחולו עליהם המק[ על ידי הרשויות, שהרי עצם מהותם של התאגידים העירוניים ]ומיות תאגידים המוקמים לשם מטרה שהיא בגדר סמכויות הרשות ותפקידיה, לפחות מחצית ההון או כוח ההצבעה בהם מצוי בידי הרשות, ונציגי הרשות חברים בגוף המנהל את התאגיד".
ואולם מתשובות שהעבירה העירייה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 , בינואר 2010 ובאוקטובר 2010 עולה כי אין בכוונתה לכפות על התאגידים העירוניים שלה, לרבות החברה, לפעול על פי חוזרי מנכ"ל משרד הפנים, שכן לדבריה תאגידים אלה הם "ישויות נפרדות אשר לכל אחת מהן דירקטוריון ונושאי משרה".
עם זאת, העירייה הודיעה כי היא תנחה את לשכ ת התאגידים להעביר לידיעת התאגידים העירוניים את החוזרים האמורים של משרד הפנים.
יצוין כי פסק דין שניתן בבית המשפט המחוזי מרכז באוקטובר 201011 .
נגע בין היתר לחלות חוזרי מנכ"ל משרד הפנים על תאגידים עירוניים אולם, בעוד שמשרד הפנים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בית המשפט דחה למעשה את הטענה ולפיה ספק אם תאגיד עירוני כפוף להנחיות משרד הפנים, טענה החברה, בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 ,בנוגע לפסק דין זה, כי "מקביעתו של בית המשפט שנדרש להתייחס לתוקפו של חוזר המנכ"ל, עולה בבירור כי חוזר מנכ"ל.
איננו בבחינת הוראה המחייבת את החברה".
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הפנים, בתיאום עם משרד המשפטים, להידרש בהקדם לסוגיה זו ולנקוט את הצעדים המתחייבים כדי להסדירה, כגון הפניית הנחיה מתאימה לרשויות המקומיות, בעלות השליטה בחברות העירוניות, לדרוש מהחברות לפעול על פי ההנח יות והחוזרים שהוא מוציא, או קידום יזמת חקיקה שתבהיר את הדרוש הבהרה בנושא חשוב זה.
חלוקת כרטיסים על ידי החברה .
כאמור החברה מקבלת ממארגני המשחקים והאירועים כרטיסי כניסה להיכל ומחלקת אותם בחינם לעובדיה, לחברי הדירקטוריון שלה ולגורמים חיצוניים.
מספר כרטיסי החינם לכל אירוע נקבע בהסכמים פרטניים שנחתמים בין החברה ובין .
11 ה"פ 18045 -08-09 'עמותת איגוד האמרגנים ומפיקי אומנויות הבמה בישראל ואח נ' היכל התרבות בע"מ ואח' (נבו).
על פסק הדין הוגש ערעור לבית המשפט העליון (ע"א 8537/2010 .
) התלוי ועומד חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1657 .
מארגני האירועים לפני כל אירוע.
אשרלמשחקי מכבי ת"א - בהסכמים רב-שנתיים שנחתמו עמה (ההסכם האחרון נחתם באוקטובר 2003,) עוגן הסדר ולפיו מספר מסוים של מקומות ישיבה בהיכל לא יושכר לקבוצה אלא יישאר בידי החברה, והיא תהיה רשאית להשתמש במקומות אלה במשחקים כראות עיניה.
בספטמבר 2002 אישר דירקטוריון החברה נוהל לחלוקת כרטיסים המתקבלים ממארגני המשחקים והאירועים בהיכל.
בנוהל נכללו העקרונות האלה: "1.
עובד חברה זכאי לקבל עד2 כרטיסים לכל אירוע אשר מאורגן במתקני החברה.
עלות הכרטיסים תבוא לידי ביטוי בתלוש השכר.
חבר ומוזמן לדירקטוריון רשאי לקבל עד 2 כרטיסים לכל אירוע שיתקיים במתקני החברה.
מנכ"ל החברה רשאי לחלק כרטיסים לפי ראות עיניו לצורך שיווק, פרסום וקידום האינטרסים הכלכליים והציבוריים של החברה" (ההדגשה אינה במקור).
בישיבת דירקטוריון החברה שהתקיימה בספטמבר 2004 נמסר על ידי יו"ר הדירקטוריון, מר שמואל פרנקל (להלן - יו"ר הדירקטוריון דאז), כי "בעקבות הדוח מ [ ביקורת מבקר המדינה - 2003 החליט מנכ"ל העירייה להפסיק מתן ] כרטיסים למשחקים/מופעים לחברי מועצת העיר ופקידיה", והדירקטוריון החליט למנות ועדה לקביעת אמות מידה לחלוקת כרטיסים ולפיקוח על חלוקתם (להלן - ועדת הכרטיסים).
חברי הוועדה היו, בין היתר, יו"ר הדירקטוריון דאז; חבר הדירקטוריון דאז ויו"ר הדירקטוריון היום, מר דני בירן; מנכ"ל החברה דאז, מר ניר פרצלינה12 (להלן- מנכ"ל החברה).
באוקטובר 2004 כתב היועץ המשפטי של החברה דאז (להלן- יועמ"ש החברה) כי הוא "שולל מכל וכל נוהג חלוקת הזמנות ל'אנשים לצורך קידום אינטרסים כלכליים של החברה'.