HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד כתב המשנה ליועץ המשפטי לממשלה "מצב שבו א ין רב עיר כנדרש בתקנות עלול להביא לפגיעה בשירותי הדת כיוון שבאותן רשויות עלול להיות מצב בו לא יהיה גורם המוסמך לספק את שירותי הדת, בפרט את שירותי הדת שבסמכותו הסטטוטורית של רב עיר".
לפיכך הנחה המשנה ליועץ : "אנו מוצאים לנכון לציין, כי לאחר כינונה של הממשלה החדשה ולאחר מינוי שר חדש במשרדכם, על המשרד לשירותי דת לפעול ללא דיחוי כדי לחדש את הליכי הבחירות לרבני ערים במקומות שבהם לא מכהן רב עיר וכן במקומות שבהם כהונתו של רב עיר יחיד עומדת להסתיים.
42 יצוין כי השר דוד אזולאי הושבע לתפקידו ביום השבעת ה ממשלה ב - 14.
מכאן שמכתב המשנה ליועץ חל על פועלו של השר לשירותי דת הקודם השר נפתלי בנט וסגן השר דאז חה"כ הרב אלי בן דהן.
אשר לצורך לשמור על הרציפות של שירותי הדת ולהחליף משמרות בין בעלי התפקידים באופן יעיל יותר ציין המשנה ליועץ: "להבנתנו, המשרד צריך לבצע את הפעולות הנדרשות לבחירת רב עיר חדש במקום רב עיר שכהונתו פוקעת, עוד בטרם פקיעת כהונת רב העיר המכהן, וזאת במטרה להבטיח רציפות באספקת שירותי הדת על מנת לאפשר תקופת חילוף יעיל בין בעלי התפקידים, וכדי למנוע תקלות בעתיד".
עוד הנחה המשנה ליועץ: "יש לפעול כבר כעת לביצוע פעולות מקדימות שאפשר כבר כעת לבצען, לרבות מיפוי הרשויות המקומיות שבהן נדרש הליך בחירות מידי לרב עיר, בחינת הפעולות שיידרשו בכל רשות כדי לזרז את התהליך, וכן התקשרות ראשונית עם הרשות המקומית לצורך ייעול ההליך בהמשך.
פעולות אלה יסייעו לקידומם של הליכי בחירות מיד לאחר כינונה של הממשלה החדשה ויאפשרו הליך מהיר יותר של בחירות רבני עיר כאמור".
הבדיקה העלתה כי לשכת השר דוד אזולאי לא פעלה בהתאם להנחיית המשנה ליועץ המשפטי לממש לה: היא לא ערכה מיפוי של היישובים שבהם לא מכהן רב עיר ובכלל זה שלבי הטיפול, לא הכינה תכנית עבודה לבחירת רבני עיר ולא הנחתה את מחלקת רבנים לערוך מיפוי של היישובים שבהם אין רב עיר או תכנית עבודה; השר לא פרסם עם כניסתו לתפקיד הודעה ברשומות על הצורך לבחור רבני עיר בכל היישובים שבהם אין רב עיר; הודעות השר בנוגע לצורך לבחור רב עיר פורסמו רק בנוגע למחצית היישובים שבהם לא מכהן רב עיר, ולעתים באיחור של חודשים או שנים מהמועד שבו התפנתה הכהונה.
רק ביוני 2017 , במהלך הביקורת, החל השר לפרסם ברשומות, בהתאם להנחיות היועץ המשפטי, גם הודעות בדבר הצורך לבחור רב עיר ביישובים שבהם מכהנים רבני עיר העומדים לפרוש מתפקידם43.
המשרד מסר בתשובתו כי עם כניסת השר דוד אזולאי לתפקידו פעל יועץ השר בשמו ובשליחותו כמתחייב מתפקידו, מהתקנות וממכתבו של המשנה ליועץ, עם כל רשות אפשרית כדי לקדם את הליכי בחירת רב עיר, והוציא מכתבים בעניין, לרבות פרסום ברשומות במקומות הרלוונטיים וכן ניסיונות להקים ועדות לבחירת רב עיר בערים השונות.
ברי הדבר כי במקום שבו נאמר לנו בכתב או בעל פה, מפי נציגי הרשות, כי אין בכוונתם לקדם הליכי בחירות לרב עיר, לא היה טעם בקידום הליכי הבחירות משנדרשת הסכמת הרשות בשלבים קריטיים של ההליך וללא הסכמתם זו לא ניתן לקדם הליכים.
אכן, השר לשירותי דת השקיע את משאביו היקרים בעיקר במקומות שבהם היה שיתוף פעולה עם הרשויות ובמקום בו הסכימו הרשויות באופן עקרוני לקידום ההליכים ולכל הפחות לא הביעו התנגדות לכך.
17 על הצורך לבחור רב עיר ברמת גן במקומו של הרב העתיד לפרוש ב- 15.
17 על הצורך לבחור רב עיר בחדרה במקומו של הרב העתיד לפרוש ב- 28.
19 "או במועד בחירתו של הרב החדש, לפי המוקדם.
17 בדבר הצורך לבחור רב עיר בבני ברק במקומו של הרב העתיד לפרוש ב- 9.
18 "או במועד בחירתו של הרב החדש, לפי המוקדם.
" משרד לשירותי דת | 1177 .
,משרד מבקר המדינה מציין כי בידי השר יש כלים, שנקבעו בתקנות ושמטרתם לסייע לו לקדם מינוי של רבני עיר במקרים שבהם ראשות מקומית מסרבת לשתף פעולה.
ואולם, על פי הנתונים המפורטים בהמשך, השר לא מיצה אותם: השר פרסם הודעות על הצורך בבחירת רב עיר ברשויות מקומיות באיחור ניכר, ובנוגע לרשויות מקומיות אחרות שבהן לא מכהנים רבני עיר כלל לא פורסמה הודעה בדבר הצורך בבחירת רב עיר; והוועדות לבחירת רב עיר הוקמו באיחור ניכר, חלקן הגדול אינן פעילות.
במבחן התוצאה תמונת המצב המצטיירת היא בעייתית, וכפי שיפורט להלן מספר רבני עיר ומספר הרשויות שבהן מכהן רב עיר בישראל הולך ופוחת.
על השר והמשרד למנוע מצב זה בין שבדרך של זירו ז ההליכים ובין שבדרך של בחינת הצורך בשינוי חקיקה.
יישובים שאין בהם רב עיר .
על בסיס הרישומים המצויים במשרד לשירותי הדת מיפה משרד מבקר המדינה את מצבת רבני הערים ברשויות המקומיות, והעלה כי על אף הנחיותיו הברורות של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה מספר הרשויות שבהן מכהנים רבני עיר הולך ופוחת.
להלן הפרטים: עם כניסת השר אזולאי לתפקידו, במאי 2015 , פנה השר לראשי הרשויות המקומיות שבהן לא מכהן רב עיר והבהיר כי עמדת המשרד היא "לקדם בחירת רב עיר בכל מקום בו לא מכהן רב", וזאת תוך כדי שיתוף פעולה עם ראש הרשות המקומית, וכי ל קידום התהליך הוא מבקש "כי בישיבת מועצת העיר הקרובה תבחר המועצה את נציגיה לוועדת הבחירות האמונה על הרכבת האסיפה הבוחרת".
נכון לסוף דצמבר 2017 היו129 )רשויות מקומיות (יישובים או מועצות אזוריות שבהן הייתה מועצה דתית: 108 מהן מועצות דתיות בעירייה או במועצה מקומית (להלן - רשויות מקומיות).
נוסף על כך קיימות שתי רשויות מקומיות שאין בהן מועצה דתית, והשר פרסם הודעה בדבר הצורך לבחור בהן רב עיר - ובסה"כ 110 רשויות מקומיות.
יצוין כי ב-10 רשויות מקומיות מכהנים בו בזמן שני רבני עיר, ספרדי ואשכנזי 44 .
נוסף על כך פועלות 21 מועצות דתיות במועצות אזוריות45 .
44 ,רשויות שבהן מכהנים שני רבני עיר: ירושלים, אילת, אשדוד, דימונה, כרמיאל, מגדל העמק מעלה אדומים, פתח תקווה, קריית אתא וקריית גת.
45 מ-21 המועצות האזוריות יש רב אזורי ב -15 ( מועצות אזוריות בלבד71%.
) 1178 |דוח שנתי 68ג .
גדולות או בינוניות, .
מודיעין עילית, קריית .
אין רב עיר ב-26 (24% ) מ-110 הרשויות המקומיות שאפשר לבחור בהן רב עיר.
רק ב -84 ( רשויות מכהנים רבני עיר 76%)46 .
חלק מהרשויות המקומיות שבהן לא מכהן רב עיר הן ערים גדולות או בינוניות, דוגמת תל אביב-יפו, חיפה, בית שמש, אשקלון, כפר סבא, מודיעין עילית, קריית ביאליק, לוד והוד השרון.
פעולות השרים לשירותי דת - נפתלי בנט ודוד אזולאי - לבחירת רבני עיר .
מפברואר 2013 ועד דצמבר2017 , בתקופה שבה כיהנו השרים נפתלי בנט ודוד אזולאי, פרשו לגמלאות או נפטרו 29 רבני עיר47 שכיהנו ב-26 רשויות מקומיות48 .
באותה תקופה מונו תשעה רבני עיר בלבד בשמונה רשויותמקומיות, ביישובים האלה: קריית עקרון (בשנת 2013 ); בירוחם, נתניה וירושלים (בירושלים מונו שני רבני עיר) (בשנת 2014 ); במעלות (בשנת2015 ); בנשר, טבריה ובת-ים (בשנת 2017.
) עם תחילתה של כהונת השר בנט בפברואר 2013 כיהנו רבני עיר ב-97 מ-110 הרשויות המקומיות שאפשרלבחור בהן רב עיר; עד סיום כהונת השר בנט ותחילת כהונת השר אזולאי בתפקידו, במאי 2015 , היו ב -91 רשויות מקומיות רבני עיר; בסוף2017 , במהלך כהונת השר אזולאי, כיהנו רבני עיר ב-84 רשויות מקומיות בלבד.
מספרם של כל רבני העיר, ובכלל זה יישובים שבהם כיהנו שני רבני עיר, פחת באותה תקופה ב -21 , כל זאת הגם שבאותם שנים נבחרו תשעה רבני עיר בשמונה יישובים.
זוהי מגמה שלילית העומדת בניגוד לכוונה המשתקפת בחוק לבחירת רב עיר, ובניגוד להנחיות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
השרים שכיהנו והמשרד לא פעלו בהתאם למצופה מהם, לא הקימו ועדות בחירות בכל היישובים שבהם התפנתה משרת רב עיר, או שהמשרה לא הייתה מאוישת עוד קודם לכן .
בכך לא הצליחו השרים להשלים את המשימה שהוטלה עליהם בחוק - למנות רבנים לערים.
46 להלן שמות הרשויות המקומיות שבהן יש מועצה דתית אך לא מכהן בהן רב עיר: תל אביב-יפו, חיפה, אשקלון, בית שמש, ביתר עילית, הוד השרון, כפר סבא, לוד, מודיעין עילית, קריית ביאליק, קריית מלאכי, רמת גן, שד רות, אליכין, אריאל, בני עייש, גדרה, חריש, יהוד -מונסון, כפר שמריהו, מבשרת ציון , מצפה רמון, סביון, עמנואל, קריית ארבע ורמת השרון.
47 בשלושה מקרים מדובר בשני רבנים שכיהנו באותה עיר: אשקלון, ביתר עילית ולוד.
בששה מקרים ברבנים ביישובים שבהם מכהן רב נוסף: אבן יהודה, אזור, גבעת שמואל, חדרה, חולון וקריית מוצקין.
ובשלושה מקרים ברבנים שבמקומם נבחרו רבני עיר חדשים: מעלות, נשר ונתניה.
כאמור, בשלושה יישובים פרשו לגמלאות או נפטרו שני רבני העיר, ספרדי ואשכנזי משרד לשירותי דת | 1179 .
להלן הפרטים בנוגע למספר רבני עיר שנבחרו ומספר רבני עיר שסיימו לכהן בתקופת השרים נפתלי בנט ודוד אזולאי: כשהשר נפתלי בנט נכנס לתפקידו, ב-13 רשויותמקומיות לא כיהנו רבני עיר .
הוא מינה חמישה רבנים בארבע רשויות מקומיות בלבד49.
בסופו של דבר, בשל סיבות שונות (פרישה או פטירה) בסוף תקופת כהונתו גדל בששה מספר היישובים שנותרו ללא רב עיר מכהן - סך הכל כיהנו רבני עיר ב-91 רשויות מקומיות.
מתחילת כהונתו מינה השר אזולאי ארבעה רבני עיר בלבד: הרב מאיר סייג נבחר בדצמבר 2015 לרב העיר מעלות, הרב יצחק לוי נבחר במרץ 2017 לרב העיר נשר, הרב משה צבי בוחבוט נבחר בנובמבר 2017 לרב העיר טבריה והרב אליהו בר שלום נבחר בדצמבר לרב העיר בת ים.
סך הכל במהלך כהונתו פחת ב -13 מספר רבני העיר המכהנים וגדל בשבעה מספר היישובים שנותרו ללא רב עיר מכהן.
מכאן שבתקופת כהונתם של השרים נפתלי בנט ודוד אזולאי החריפה התופעה של רשויות מקומיות שבהן לא מכהן רב עיר.
סגן השר לשירותי דת דאז, הרב אלי בן דהן, מסר בתשובתו כי בתקופת כהונתו של השר בנט הם נדרשו לחכות עד שניתן פסק דין בנושא ושונו התקנות לבחירת רב עיר, ורק אז "ניתן היה לגשת למלאכת בחירת רבני ערים".
היעדר טיפול בבחירת רבני עיר בתקופות של בחירות : התופעה של רשויות בהן אין רבני ערים מכהנים עשויה להחריף בשל הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, לפיה יש להימנע מלעסוק בבחירת רבני עיר בחצי השנה שלפני הבחירות לרשויות המקומיות ובתקופה שלפני הבחירות לכנסת, כך שנותר רק פרק זמן מצומצם לטיפול בעניין.
הבחירות לרשויות המקומיות יתקיימו באוקטובר 2018 ולפיכך החל מאפריל 2018 אי אפשר יהיה להתחיל בהקמת ועדות חדשות לבחירת רבני עיר.
זאת ועוד חלק מראשי הרשויות השיבו כי אינם מוכנים לשתף פעולה בהליך בחירות בשנה שלפני הבחירות.
מן הראוי שעם כניסתם לעבודה יגבשו השרים הממונים תכנית לבחירת רבני עיר שתביא בחשבון את התקופה שבה אי אפשר יהיה לעסוק בנושא בשל ה בחירות לראשי הרשויות המקומיות.
תמונת מצב בנוגע לקידום הפעילות של הוועדות לבחירת רב עיר .
בהיעדר מידע מרוכז בלשכת השר, ריכז וניתח משרד מבקר המדינה את פירוט הפעולות שעשה השר לשירותי דת דוד אזולאי החל במא י 2015 לקידום ההליכים לבחירת רבני ערים ב-26 היישובים שבהם לא מכהן רב עיר.
לצורך הניתוח חילק משרד מבקר המדינה את תהליך העבודה של ועדות הבחירות לארבעה שלבים: שלב א' - שלב ישיבת הפתיחה של הוועדה שהוא שלב .
49 קריית עקרון, ירוחם, נתניה וירושלים (בירושלים נבחרו שנירבני עיר).
ראשוני בלבד, שלעתים נמצא שאין לו המשך; שלב ב' - פנייה לבתי הכנסת; שלב ג' - בחירת בתי הכנסת וקביעת מועד לבחירות; שלב ד' - אישור המועמדים לרב עיר.
ניתוח ההליכים עסק בשלב ב' ומעלה - השלב שבו הוועדה יוצרת קשר עם אותם בתי כנסת ביישוב האמורים להיות חלק מהאסיפה הבוחרת.
מהניתוח שעשה משרד מבקר המדינה עולה תמונה בעייתית בנוגע לפעילות השר דוד אזולאי בקידום הליכי הבחירה של רבני ערים ולפעולתן של ועדות לבחירת רב עיר.
רק בארבע רשויות מקומיות נבחרו רבני עיר 50 ואילו באשר ליתר 26 ,הרשויות המקומיות נכון לדצמבר 2017 ,, שאין בהן רב עיר פרסם השר ברשומות הודעות על הצורך בבחירת רב עיר הנוגעות ל -16 רשויות בלבד51.
בפועל הוא הקים רק שבע ועדות לבחירת רב עיר52, מתוכן רק ארבע פעילות.
בדיקת פעולות השר בעניין מינוי רבני עיר מצביע על כך כי ביישובים אחדים הוא החל לנקוט פעולות לשם כך, אך אלו הופסקו מסיבות לא ברורות.
בין היתר, מדובר ביישובים הבאים: חיפה, אשקלון, גדרה, חריש, קריית ארבע, קריית ביאליק, קריית מלאכי ושדרות.
לא נמצאו תשובות לשאלה מדוע ברשויות מקומיות שעליהן הכריז השר עוד בשנים 2015 ו-2016 כי יש צורך לבחור בהן רב עיר, טרם הקים השר ועדות בחירות53 .
כמו כן לא נמצאו הסברים בנוגע לפרק הזמן הרב שחלף מאז הודעת השר ברשומות עד הקמתה של ועדת הבחירות - לעתים שנה או שנתיים.
באשר לשלוש רשויות מקומיות - חדרה, בני ברק וראשון לציון, נמצא כי מתנהלים בנוגע אליהן הליכים לבחירת רב עיר, בעת שעדיין מכהן בהן רב עיר.
רבני הערים חדרה ובני ברק הודיעו כי בכוונתם לפרוש במועד הצפוי (בספטמבר 2019 ובדצמבר2018 בהתאמה, או לפני כן, אם עד אז ייבחר רב עיר אחר).
השר לשירותי דת כבר פרסם הודעות ברשומות בנוגע לצורך בבחירת רב עיר בחדרה.
וכן מינה ועדת בחירות (ב- 4.
17 ) ובו ביום היא התכנסה לישיבתה הראשונה ובהמשך לישיבה נוספת.
50 מעלות, נשר, טבריה ובת-ים.
51 חיפה- יולי 2016 , אליכין- יולי 2016 , אריאל- פברואר 2016 , אשקלון- יוני 2015 , בית שמש- אוגוסט 2015 , גדרה- יוני 2015 , הוד השרון- יוני 2015 , חריש דצמבר2016 , לוד- מאי 2015 , מבשרת ציון- יוני 2016, קריית ארבע - יוני 2015 , קריית ביאליק- יוני 2015 , קריית מלאכי- יולי 2016 , שדרות- יוני 2016.
52 ,אריאל, בית שמשבת-ים, גדרה, טבריה, לוד ומבשרת ציון.
חיפה, אליכין, אשקלון, הוד השרון, חריש, קריית ארבע, קריית מלאכי, שדרות משרד לשירותי דת | 1181 .
השר לשירותי דת נקט הליך מזורז לבחירת רב עיר בחדרה ובבני ברק - רשויות שבהן עדיין מכהן רב עיר; הדבר מבליט את העובדה שב-26 רשויות מקומיות אחרות, שבהן לא מכהן רב עיר תקופות ארוכות, נמשכים ההליכים לבחירת רבני הערים בעצלתיים, חיזוק לפער זה בפעולות השר היא העובדה שהשר מקדם גם בחירת רב עיר שני בראשון לציון וברחובות – רשויות שבהן יש רב עיר מכהן.
הדבר מעורר תהיות בנוגע למניעי השר הקשורים לקידום הליך לבחירת רב עיר ברשות מסוימת ולעיכובו באחרות.
על השר לשירותי דת לקדם את מינוי רבני הערים ולהציג בשקיפות את השיקולים המניעים אותו בתהליך זה.
גם בישיבת מועצת הרבנות הראשית ב- 30.
17 העלו מספר חברי מועצה שאלות לדיון בנוגע למדיניות השר והמשרד בנושא של בחירת רבני עיר.
בין השאר הועלו תהיות על כך שבערים גדולות וביישובים רבים אין רבנים מכהנים ואף לא נראה שימונו בקרוב, משום שלא נראה כי נעשתה פעילות של המשרד לקדם את בחירתם.
כמו כן ביקשו החברים לדעת מה הם התבחינים לבחירת רב עיר נוסף, במקום שבו מכהן רב עיר אחד.
חברי מועצת הרבנות ביקשו לזמן את השר דוד אזולאי כדי לשמוע את עמדתו בנושא זה.
בעניין זה השיב המשרד למשרד מבקר המדינה כי "בכוונת השר להציג את הדברים גם בפני ישיבת מועצת הרבנות הראשית.
מועצת הרבנות הראשית העלתה תהיות ובצדק רב מבחינתה, באשר לשיקולים המנחים את השר בקידומי הליכי בחירות רבני עיר, המשרד לשירותי דת סמוך ובטוח כי לאחר שיוצגו בפני מועצת הרב נות הראשית התשובות בעניין, תצטרף היא לדרישה להתאמת התקנות באופן כזה שלא יאפשר עיכוב ההליך מצד הגורמים השונים באמצעות הטלת וטו וכדו'.
" יצוין כי השאלות שהציגו חברי מועצת הרבנות הראשית עולות בקנה אחד עם הממצאים העולים מדוח ביקורת זה בנוגע לכך שהמשרד לא קבע ס דרי עדיפויות, ואמות מידה ברורות לקידום בחירת רבני עיר בידי השר והמשרד.
היעדר טיפול בחסמים לבחירת רבני עיר .
כפי שמפורט בתקנות, השר לשירותי דת הוא הגורם המרכזי בהליך בחירת רבני עיר.
אחד החסמים המחוללים את העיכוב במינוי רבני עיר הוא הצורך שנקבע בתקנות, ולפיו על השר לקבל את הסכמת ראש הרשות המקומית להצעתו למינוי יו"ר ועדת הבחירות , נוסף על חובתו להיוועץ עם הרבנים הראשיים 1182 |דוח שנתי 68ג .
חסם נוסף הוא העיכוב במינוי נציגים לוועדת הבחירות בידי הרשות המקומית או בידי הרבנות הראשית, וכן העיכוב במינוי נציגים לאסיפה הבוחרת בידי הרשות המקומית, בתי הכנסת ברשות או השר.
כדי להתגבר על חסמים אלה, נקבע בתקנות בחירות רבני עיר שבמקרים שבהם לא נבחרו או התמנו חברי ועדת הבחירות או חברי האסיפה הבוחרת בתוך 30 ימים מיום שהודיע השר על כך בכתב לגורמים החייבים לבחרם או למנותם - רשאי השר למנות את בעלי התפקידים בעצמו.
ואולם, הבדיקה העלתה כי ב-12 הרשויות המקומיות שנבדקו ובהן התגלו חילוקי דעות בין הצדדים המעורבים בהליך לא מיצה השר את הכלים העומדים לרשותו: הוא לא הפעיל את סמכותו שנקבעה בתקנות, ולא מינה בעצמו את בעלי התפקידים בוועדת הבחירות או באסיפה הבוחרת.
המשרד מסר בתשובתו בשם השר כי "השר לשירותי דת מצטרף ומסכים כי החסם העיקרי לקידום הליכי בחירת רבני עיר הוא הצורך בקבלת הסכמת הרשות המקומית לחלקים מהליך", וכי "שינוי תקנה זו באופן שיחייב הסכמה זו ומני אז, החלה האטה משמעותית בקצב מינוי רבני ]לפני כהונתו של השר[ בוצע העיר.
העובדה כי לא קיים מנגנון שיאפשר קידום ההליך בהיעדר הסכמה, הביאה לתוצאה בלתי אפשרית, לפיה כאשר אחד מן הצדדים להליך אינו מסכים, לא ניתן לקדם את ההליך.
השר לשירותי דת מסכים כי יש לתקן מצב זה ולהחזירו לקדמותו (טרם השינוי האחרון בתקנות) ויפה שעת אחת קודם".
באשר להפעלת סמכות השר למנות נציגים במקרים שבהם הגורמים המעורבים (הרבנות הראשית והרשות המקומית) לא מינו נציגים, מסר המשרד כי החסם הנוסף שעליו הצביע המבקר הוא בר-פתרון, והשר עושה מעת לעת שימוש בסמכותו במקום שבו הרשות או מועצת הרבנות אינם עושים את מלאכתם.
מובן ששימוש זה בנטילת סמכות אינו דבר שבשגרה, אלא רק במקרים חריגים לאחר פניות מספר.
"בימים האחרונים מימש השר את אזהרתו והפעיל את סמכותו לפי סעיף 22 לתקנות ומינה את נציגי מועצת הרבנות הראשית לוועדות הבחירות בערים רחובות, בני ברק, יהוד וראשון לציון", זאת לאחר ש"השר הודיע בכתב ובעל פה למועצת הרבנות הראשית, כי ככל שלא ימונו נציגים לערים אלה יעשה הוא שימוש בסמכותו".
גם "במבשרת ציון מינה השר את נציגי הרשות המקומית לוועד ת הבחירות, שעה שהרשות המקומית לא ביצעה את המוטל עליה, אבל עשה זאת רק לאחר מספר פניות שלא נענו".
יצוין כי אי אפשר לעשות שימוש רחב וגורף בסמכויות מרחיקות לכת אלה, אלא במקרים חריגים בלבד.
נוכח האמור, על המשרד לשירותי דת ליזום בחינה של התקנות הקיימות במטרה ליצור כלים יעילים והוגנים להתגבר על החסמים הקיימים בהן, לרבות הצורך בהסכמות הדדיות לצורך התנעת התהליך לבחירת רב עיר.
משרד לשירותי דת | 1183 .
תמונת מצב בנוגע לפעולות שנעשו לבחירת רבני עיר בכמה רשויות מקומיות .
משרד מבקר המדינה בחן את הפעולות שיזם השר המכהן כדי להביא לבחירתם של רבני ערים בארבע רשויות מקומיות.
חיפה - מינוי רבני עיר .
בחיפה כיהנו בעבר שני רבני עיר: הרב שאר ישוב הכהן ז"ל כיהן כרב האשכנזי עד נובמבר 2007 , והרב שלמה שלוש ז"ל כיהן כרב הספרדי עד נובמבר2014 .
מאז אין בחיפה רבני עיר.
בחיפה מתגוררים 220,00 תושבים יהודיים54, ולפיכך על פי התקנות ניתן לבחור בה שני רבני עיר.
רק ביולי 2016 פרסם השר המכהן ברשומות הודעה בנוגע לצורך בבחירת רב עיר בחיפה, ואולם מאז לא הוא ולא המשרד נקטו פעולות נוספות כלשהן.
לא נעשתה פנייה לרבנים הראשיים להתייעצות עמם על מועמד ליו"ר הוועדה, ואף לא נעשתה פניה לראש העיר כדי לקבל את הסכמתו ליו"ר הוועדה, וזה לא הוצע לבסוף.
לא נמצא הסבר להפסקת ההליך מצד לשכת השר לאחר שביולי 2016 .
פרסם השר הודעה ברשומות בנוגע לצורך בבחירת רב עיר המשרד השיב כי לאחר פרסום ההודעה ברשומות, הודיע ראש העיר חיפה בכתב כי אין לו כוונה לקדם הליך בחירת רב לעיר קודם שתמונה מועצה דתית.
משרד מבקר המדינה מציין כי אין קשר בין בחירת רב עיר למינוי הרכב מועצה דתית וכי בערים רבות נבחרו ומכהנים רבני עיר הגם שאין באותן ערים הרכב מועצה דתית.
טבריה - בחירת רב עיר .
במרץ 2014 חתם השר לשירותי דת לשעבר, נפתלי בנט, על הודעה לפרסום ברשומות בנוגע לכוונה לבחור רב עיר לעיר טבריה.
בראש הוועדה הועמד הרב מיכאל צדוק, שהוא גם דיין.
הוועדה התכנסה לישיבתה הראשונה באוקטובר 2014 .
בהמשך השהתה הוועדה את עבודתה בשל הסמיכות למועד הבחירות לכנסת.
באוקטובר 2015 מינה השר החדש, מר דוד אזולאי, את הרכב ועדת הבחירות, ובראש הוועדה הועמד שוב הרב מיכאל צדוק.
54 נכון לסוף שנת2016.
בנובמבר 2015 ובינואר2016 .
בישיבתה האחרונה נקבעו ארבעת בתי הכנסת בעיר שנציגיהם יהיו חברים באסיפה הבוחרת.
בינואר 2016 הפסיקה הוועדה את עבודתה, לא ניתן כל הסבר לכך.
ראש העיר טבריה, מר יוסי בן דוד, מסר ביוני 2017 לנציג משרד מבקר המדינה כי מועצת העיר מילאה את חובותיה בכך שבחרה את נציגיה לוועדת הבחירות ולאסיפה הבוחרת, והוסיף כי הוא גם אישר את נציגי השר לאסיפה הבוחרת.
עוד הוסיף, כי לא קיבל כל הסבר להפסקת עבודתה של ועדת הבחירות.
הוא הוסיף והדגיש כי בכוחו של המשרד והשר העומד בראשו לקבוע אם לקדם את הליך בחירת רב העיר או לעכבו.
גם מבירורים שערכו נציגי משרד מבקר המדינה ביוני ובאוגוסט 2017 עם יו"ר הוועדה ועם מרכז הוועדה, מנהל תחום נישואין ורבנים במשרד, כמו גם עם גורמים אחרים במשרד, עלה שאין כל הסבר לסיבה להפסקת עבודת הוועדה.
נכון לאוגוסט 2017 טרם נמסר על חידושה.
מכאן מתעורר ספק אם אלה האמורים להוביל את עבודת ועדת הבחירות, יו"ר הוועדה ומרכז הוועדה, אכן עושים זאת.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד ולוועדת הבחירות לבחירת רב העיר טבריה כי הוועדה לבחירת רב עיר היא ועדה עצמאית בראשות שופט-דיין, האמורה לפעול בהתאם לשיקול דעתה העצמאי, ותיאום פעילותה נעשה באמצעות מזכיר הוועדה - מנהל מחלקת רבנים במשרד.
לפיכך תמוהה העובדה שעבודת הוועדה הופסקה בלי שלחבריה ידועה הסיבה לכך.
במהלך הביקורת, בספטמבר 2017 ,, חידשה הוועדה את עבודתה ובנובמבר 2017 .
נבחר רב עיר לעיר טבריה .
גדרה - בחירת רב עיר .
ביולי 2015 פרסם השר הודעה ברשומות על הצורך בבחירת רב עיר לגדרה.
רק קרוב לשנתיים לאחר מכן, באפריל 2017 , הורכבה ועדת הבחירות וניתן לה כתב מינוי.
לראש הוועדה מונה הרב זבדיה כהן.
הוועדה התכנסה לישיבתה הראשונה במאי 2017 ; הוועדה פנתה לבתי הכנסת ביישוב, בבקשה להגיש תצהירים ומסמכים בנוגע למספר המתפללים, וזאת עד מחצית יוני 2017 .
נמצא כי אצל מזכיר הוועדה, מנהל המחלקה לנישואין ו רבנים במשרד , התקבלו תצהירים ומסמכים מבתי הכנסת.
ואולם מאז לא התכנסה הוועדה ואין לכך כל הסבר.
משרד לשירותי דת | 1185 .
בתשובתה מדצמבר2017 מסרה המועצה המקומית גדרה, כי מליאת המועצה המקומית אישרה את נציגי המועצה גדרה לוועדה לבחירת רב.
וכי "בדבר אי כינוס הוועדה לישיבות נוספות, הרי שי ש להפנות עניין זה לוועדה ולעומד בראשה לו הסמכות לכנסה".
המשרד ציין בתשובתו כי "נמסר לנו ממרכז הוועדה, מועדי ישיבות שנקבעו בוטלו חד צדדית על ידי נציגי הרשות המקומית שהבהירה שאינה מעוניינת לעת עתה בקידום ההליך עד לאחר הבחירות לרשויות המקומיות".
מתשובות המועצה המקומית גדרה והמשרד עולה כי שני הגופים מגלגלים אחריות מזה אל זה בכל הנוגע לעצירת הפעולות למינוי רב העיר.
תוצאת הדבר היא שיתוק של פעילות הוועדה.
מהנתונים לעיל עולה תמונה בעייתית של היעדר תוצאות מספקות בכל הנוגע למינוי רבני עיר גם בתקופתו של השר המכהן, דוד אזולאי, וגם בתקופת כהונתו של השר לשעבר, נפתלי בנט.
מצב זה נובע מהליך בחירה מסורבל המורכב מכמה שלבים: שלב ראשון שבו מוקמת ועדת בחירות ושלב שני שבו ועדת הבחירות מרכיבה את האסיפה הבוחרת.
בשלבים אלה מעורבים המשרד, הרשות המקומית והרבנות הראשית, והמינויים בכ ל השלבים כרוכים בהסכמה או בהיוועצות הדדית של כל הגורמים.
הצורך בהסכמה הדדית גורם לעתים לעצירת התהליך כולו.
בין שחוסר ההסכמה הוא על רקע פוליטי ובין שעל רקע אחר, בכל מקרה הוא משמש קרקע פורייה להימשכות ההליכים עד אין קץ.
המשרד מסר בתשובתו כי הליכי מינוי רב ע יר ובייחוד ההליכים למינוי ועדת בחירות ואסיפה בוחרת, הם למעשה "מעשה מרכבה פוליטי", שלו שותפים גורמים שונים, כמו השר, ראש הרשות, הרבנים הראשיים לישראל, מועצת הרבנות הראשית, מועצת הרשות המקומית, נציגי בתי הכנסת ועוד.
למעשה, כל אחד מהגורמים הללו עלול לתקוע טריז בהליכים לבחירת רב עיר.
מועצת הרבנות הראשית המליצה בתשובתה שכדי לתת מענה למצב הבעייתי בנוגע למינוי רבני ערים, יש לשקול להעניק את הסמכות לפתיחת ההליך לידי מועצת הרבנות הראשית והמשרד לשירותי דת ייתן את הסיוע המתבקש.
זמן; בפועל הם יכולים .
לפני שנים רבות אינם .
על השר לשירותי דת להוביל עבודת מטה לבחינת ההליכים למינוי רבני עיר ולהציע הצעות לייעול ולפישוט של ההליכים, ובכלל זה לבחון את הצורך בשינוי חקיקה.
ראוי שבמסגרת זו יקבע השר לוחות זמנים להליך החל במועד שבו התפנתה משרת רב עיר עד לבחירה, בדומה ללוח הזמנים הנדרש בחוק לבחירת ראש עיר שהחליט לסיים את תפקידו.
על השר גם להנחות את משרדו לגבש תכנית סדורה לקידום המינוי של הרבנים ביישובים שבהם הם חסרים, ולקבוע לוח זמנים להשלמת המשימה.
כמו כן עליו לגבש מענה ליישובים קטנים שבהם לא מכהן רב עיר, ובכלל זה לקבוע קריטריונים בנוגע להיקף משרת הרב, כך שאותן רשויות יוכלו לשתף פעולה ביניהן למינוי רב עיר בהקדם.
אי-קציבת כהונת רבנים מקומיים .
על פי התקנות המוקדמות כהונתם של רבני עיר שנבחרו לתפקידם עד שנת 1974 היא לכל חייהם; מאוחר יותר שונו התקנות ב -1974 וב-2007 ונקבע בהתאמה: רבני עיר שנבחרו לתפקידם משנת 1974 ועד2007 יכהנו עד גיל 75 עם אפשרות הארכה עד גיל80 , ורבני עיר שנבחרו לכהונתם משנת2007 יכהנו עד גיל 70 עם אפשרות הארכה עד גיל75.
מכאן שבניגוד לנבחרי ציבור אחרים ועל פי המצב החוקי, כהונתם של רבני עיר אינה קצובה לתקופת זמן; בפועל הם יכולים לכהן עשרות שנים, עד הגיעם לגיל זקנה.
לבד מכך שמדובר במינויים שאינם מתרעננים, מעת לעת, מצב זה עלול לעתים לגרום לתפקוד לא מספק של רבנים או לכך שרבנים שנבחרו לפני שנים רבות אינם מתאימים עוד לקהילתם שהתחדשה או שחפצה בהחלפתם.
ואכן, מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי ישנם רבנים המכהנים כבר עשרות שנים בתפקידם.
כך למשל: הרב יעקובוביץ יצחק, רבה של הרצליה, מכהן בתפקידו מאז 1953- 64 שנים; הרב משה הדיה, רבה הספרדי של אילת, מכהן בתפקידו מאז 1957 - 60 שנה; גם הרב משומר, רבה של גן יבנה, מכה ן בתפקידו מאז 1959 - 58 .
שנה גם ועדת צדוק שדנה בנושא בשנים 1993 -1992 סברה כי "העובדה שרב עיר נבחר למעשה לכל ימי חייו, בלא מתן אפשרות לציבור שבחר אותו לחוות דעתו על תפקודו אינה סבירה".
יודגש כי בעבר הרחוק נבחרו הרבנים הראשיים לישראל לתפקידם לכל ימי חייהם; ו אולם מאז חקיקת חוק הרבנות הראשית לישראל, התש"מ -1980 , כהונתם נקצבה לעשר שנים בלבד.
בדומה לכך קצובה גם כהונת בעלי תפקידים אחרים, כמו נשיא המדינה ומבקר המדינה.
משרד לשירותי דת | 1187 .
המשרד מסר בשמו של השר כי "השר לשירותי דת סבור כי אין לאפשר פגיעה ושמסרו את נפש ]שנבחרו[ ברבנים אלה ם עשרות רבות שנים למען תושבי עירם.
רבנים שצברו ניסיון רב כל כך של שנים בעירם, יכולים לתת מענה טוב יותר מאחרים וכמקובל בתפקידים מעין אלו, הערכת התושבים אליהם כספקי שירותים רוחניים רק עולה עם השנים".
כן הוסיף כי "לדעת השר לשירותי דת, מצב הדברים הנוכחי, בו תוקנו לאורך השנים התקנות באופן שמגביל כהונת רב עיר עד גיל 70 עם אפשרות הארכה לאחר בחינת כשירות עד גיל 75 , הוא מספק ולא נדרש לו כל תיקון".
יצוין כי, כשם שנקצבה כהונתם של הרבנים הראשיים לישראל, כך יש לבחון אם ראוי לקצוב את תקופת הכהונה גם לרבני עיר 1188 |דוח שנתי 68ג .
במועצות הדתיות הפועלות ללא הרכב נבחר, בלי שמתקיים פיקוח הדדי ושוטף של חברי מועצה, קיים חשש לעירוב שיקולים לא עניינים ואף פוליטיים באשר לניצול תקציב המועצה, ולמינויים במועצה.
כמו כן, ניהול מועצה דתית ללא הרכב נבחר עשוי גם לפגוע בשיקוף רצון אוכלוסיית העיר ולפגוע בדמוקרטיה.
ניהול שירותי הדת ללא רב עיר נבחר משאיר את תושבי העיר ללא מנהיג דתי שיוכל לסייע בהספקת צורכי הדת של תושבי העיר היהודיים, בין היתר, בהתאם למאפיינים הדתיים והדמוגרפיים המשתנים של תושבי העיר.
מספרן של המועצות הדתיות שבהן מכהן הרכב נבחר הוא מועט .
מאז הבחירות לרשויות המקומיות בנובמבר 2013 , מכלל129 ,המועצות הדתיות מינו השרים בנט ואזולאי 59 מועצות דתיות בלבד (46% ).
מכלל 110 הרשויות המקומיות שבהן אפשר לבחור רב עיר, ב-26 רשויות מקומיות לא מכהן רב עיר וזאת בניגוד לחוק.
בין השנים 2013 עד סוף2017 , תקופת כהונתם של השר לשעבר נפתלי בנט והשר המכהן דוד אזולאי, פחת ב-21 מספרם של רבני העיר המכהנים, ונוספו 13 רשויות מקומיות שבהן לא מכהן רב עיר אחד לפחות.
זוהי מגמה שלילית, המנוגדת לכוונה המשתקפת בחוק לבחירת רב עיר ולהנחיות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
אי מינוי הרכבי מועצות דתיות לאורך שנים, על אף הדרישה בחוק, נמשך כבר שנים רבות, ואוזכר כבר על ידי ועדה ציבורית, על ידי מבקר המדינה בשני דוחות ביקורת, על ידי הממשלה בהחלטה משנת 2013 , ובדיון בוועדת הפנים של הכנסת בסוף 2014 .
על אף הזמן שחלף, המשרד לא הביא לשינוי הכללים.