HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נמצא כי מערכות אבטחה וחקירות אינו מקצוע הנדסי ואינו נ למד במוסדות אקדמיים, אלא שייך לתחום המשתמש במערכות טכנולוגיות.
הוועדה לאישור מגמות, אשר אישרה את המגמה, לא ביקשה מגורמים באקדמיה חוות דעת על זיקה אפשרית של המגמה למקצועות ההנדסה.
בתשובתו מנובמבר 2008 למשרד מבקר המדינה הסביר מנהל מה"ט דאז כי אבטחה וחקירות אינו מקצוע הנדסי, אך לדעתו אין חובה שמקצוע שמאושר על ידי הוועדה לאישור מגמות יהיה מקצוע הנדסי, אם יש לו זיקה לתחומים טכנולוגיים מתקדמים.
עוד ציין כי ההכשרה והלימודים היו אמורים להסמיך לתואר ניהול מערכות אבטחה.
משרד מבקר המדינה מציין כי אם אמנם היה ביקוש במש ק למנהלי מערכות אבטחה, הרי שהיה על מנהל האגף להכשרה מקצועית לשקול לקיים קורס המכשיר למקצוע זה, שאינו בהכרח מקצוע הנדסי, במסגרת קורסים להכשרה מקצועית של האגף, ולא במה"ט שייעודו, כאמור, להכשיר הנדסאים וטכנאים.
בינואר 2006 פנתה הלשכה המשפטית של משרד התמ"ת למש טרת ישראל לקבלת עמדתה באשר לבחינת עברם הפלילי של מועמדים לקורס.
ביוני 2006 הודיעה המשטרה כי אינה מאשרת את פתיחת הקורס לציבור הרחב בשל חומר מסווג שהוא מכיל, אלא רק למועמדים בדוקים ומסוננים על פי בדיקת רישום פלילי, סיווג בטחוני וכשירות רפואית (להלן - החסמים).
לאור זאת, החליטה בספטמבר 2006 הוועדה לאישור מגמות, בראשותה של מנהלת מה"ט הנוכחית, לבטל את אישור המגמה לאבטחה וחקירות.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1189 .
נמצא כי עקב כך הנחתה מנהלת האגף דאז, לפתוח את המגמה להכשרת טכנאים מוסמכים, בהסתמך על אותה תכנית לימודים שהוצעה להכשרת הנדסאים, ובתאום עם המשרד לבטחון פנים.
בתשובתה מנובמבר 2008 למשרד מבקר המדינה הסבירה מנהלת האגף דאז כי החליטה לאשר את הלימודים בשלב ראשון כלימודי השכלה פנים -משטרתית לשוטר ולסוהר במסגרת מסלול טכנאי מוסמך, ובכך לאפשר לגורמי המשטרה, השב"ס ומשמר הגבול להקנות לאנשיהם השכלה רלוונ טית, וזאת בלי לפגוע בעבודת המטה שנועדה לפתור את בעיית החסמים שנוצרו בפתיחת המגמה להנדסאים לקהל הרחב.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מנהלת האגף הנחתה לפתוח מגמה להכשרת טכנאי אבטחה וחקירות למרות החלטת הוועדה לאישור מגמות לביטול האישור לפתיחת המגמה.
זאת ועוד, ההנחי ה ניתנה אף שלא הוצג לכך כל צורך מצד הגופים שעבורם יועד הקורס.
יצוין כי במאי 2008 החליטה הוועדה לאישור מגמות, בישיבה שיזם מנהל מה"ט דאז (מנהל האגף כיום), על בדיקה נוספת של החסמים לפתיחת המגמה להנדסאים על ידי צוות מקצועי של מה"ט בליווי יועץ חיצוני ויועץ משפט י של המשרד.
עד מועד סיום הביקורת, באוגוסט 2008 .
, טרם הסתיימה הבדיקה יוצא אפוא שהוועדה לאישור מגמות, בראשות מנהל מה"ט דאז ומנהל האגף כיום, אישרה את מגמת המשנה של ניהול פיננסי במגמת תעשייה וניהול ואת המגמה לניהול מערכות אבטחה וחקירות לתואר הנדסאי מבלי שיש למקצועות אלה זיקה ממשית לתחום ההנדסה וללא בדיקת הצורך במשק.
בתשובתו מנובמבר 2008 למשרד מבקר המדינה הסביר מנהל מה"ט דאז (ומנהל האגף כיום), כי הונחה במפורש על ידי מנהל האגף דאז לפתוח מגמות במגוון רחב של מקצועות טכנולוגיים, ללא קשר ואף ללא זיקה למקצועות הנדסה, וזאת כחלק מהמדיניות לאפשר לימודים לתואר הנדסאי וטכנאי מוסמך.
לדבריו, הלימודים נועדו לתת "הזדמנות שנייה" וקרש קפיצה לתלמידים בכלל ולתושבי הפריפריה ואוכלוסיות מיוחדות בפרט, לרכוש מקצוע חשוב שיש בו סיכוי גבוה להשמה בעבודה, וכן לקדם את רמתם המקצועית של עובדים ולסייע להם בכך לשפר את מצבם הכלכלי והחברתי.
אי לכך, לטעמו נועדה הנחייתה של מנהלת האגף דאז להעלות את השכלתם של עובדי שב"ס ומשטרה, ולאפשר תעסוקה לפורשים בקרוב.
עוד הוסיף כי מבחינה חוקית או נוהלית אין כל הגבלה או התניה שאישור מגמות להכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים מחייב קיום לימודים מקבילים לתואר מהנדס או זיקה אליהם.
בתשובתו מנובמבר 2008 למשרד מבקר המדינה ציין מנהל האגף דאז כי בתקופתו נפתחו מגמות חדשות על פי קווי המדיניות האלה: צורכי המשק באשר ללימודי המשך והשכלה לבעלי מקצוע; מגמות נגזרות ממקצועות אקדמיים (שאינם מדעי הרוח והחברה); מגמות נגזרות ממגמות ההנדסה; מקצועות שבהם נדרש רישוי; מקצועות שבהם נדרש מימד של תכנון תוך שימוש באמצעים טכנולוגיים.
עוד ציין כי לימודים לתואר הנדסאי או טכנאי מוסמך מהווים מדרגה של הכשרה והתפתחות מקצועית לבעלי מקצוע, הן בשל רכישת ידע נוסף והן בשל קבלת רישוי או הסמכה, ואלו אף עוגנו בכך שמעמד ההנדסאים מוכר לצורך שכר בהסכמי שכר עם הממשלה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי למדיניות לפיה נפתחו מגמות שמטרתן קידום מקצועי ושיפור בשכר לעובדים, בעיקר עובדי הסקטור הציבורי כגון שוטרים וסוהרים, יש גם השלכות תקצ יביות כבדות משקל, בשל השפעתה על שכרם של עובדי הסקטור הציבורי.
מה"ט, ובכלל זה הוועדה לאישור מגמות, לא בחן מדיניות זו בשיתוף עם גורמי המטה ובהם אגף התקציבים והממונה על השכר במשרד האוצר מן הראוי כי בעת גיבוש המדיניות לקביעת מגמות הלימוד של מה"ט תילקחנה בחשבו ן גם השלכות אלה, וכן הצורך הקיים במשק העבודה וזיקת המגמות למקצועות ההנדסה.
הוועדה לאישור מגמות .
תקנון שירות המדינה (להלן- התקשי"ר) קובע כללים לפעולת הוועדה, ובהם: אופן מינוי חברי הוועדה באמצעות כתבי מינוי; קביעת מטרה לכינון הוועדה; הגדרה ברורה של התפקידים שהוטלו על הוועדה והסמכויות שהוענקו לה; הנחיות לעבודת הוועדה, לרבות הוראות בדבר מניין חוקי לקבלת החלטות; אחריות יושב ראש הוועדה; רישום פרוטוקולים ודיווח להנהלת המשרד.
באוקטובר 1999 מינה מנהל מה"ט דאז ועדה לאישור מגמות שתפקידה לאשר פתיחת מגמות חדשות ושדרוג מקצועות קיימים.
הבדיקה העלתה כי, מאז הקמת הוועדה לאישור מגמות ועד למועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 , לא ניהלו אותה מנהלי מה"ט על פי הנדרש בתקשי"ר; זאת בכל הנוגע למינוי חבריה והגדרת תפקידיהם, רישום פרוטוקולים, דיווח להנהלת המשרד, וקביעת הנחיות לעבודת הווע דה ולאופן קבלת ההחלטות בה.
ראוי שוועדה בשירות המדינה, שיש לה סמכות לקבל החלטות עקרוניות בעלות השלכות רחבות על משרדי ממשלה שונים ועל המשק, ובכלל זה השלכות תקציביות, תורכב ברובה מעובדי המדינה, כך שהשיקולים שינחו אותה יעלו בקנה אחד עם ייעודו ומטרותיו של שי רות המדינה ועם היעדים שהוגדרו למשרד הממשלתי.
הבדיקה העלתה כי הוועדה לאישור מגמות, מאז הקמתה ועד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 , הורכבה משני נציגים של מה"ט, יו"ר הסתדרות ההנדסאים והטכנאים המוסמכים, וחמישה מנהלים של מכללות מוכרות על ידי מה"ט.
מתיאור של התנהלות הוועדה עולה כי החלטות הוועדה התקבלו ברוב קולות ובמקרה של קולות שקולים הכריע היו"ר.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1191 .
,יוצא אפוא שבוועדה לאישור מגמות, שהיא ועדה משרדית רגולטורית ישנו רוב מובנה לנציגי גופים פרטיים בעלי עניין, העשויים ליהנות מהחלטות הוועדה.
הליך האישור של מגמה חדשה מתחיל בדרך כלל ביוזמה של מכללה אשר הציעה לפתוח מגמה בתחום שלדעתה נדרש.
על נציגי גופים פרטיים, בעת שהם משתתפים בוועדה משרדית רגולטורית, חלים הכללים למניעת ניגוד עניינים.
בוועדה לאישור מגמות עלולים להתנגש אינטרסים אישיים או מוסדיים של מנהלי המכללות עם החובות המו טלים עליהם מתוקף תפקידם בוועדה.
לפיכך, נציגי המכללות, שהם חברי הוועדה לאישור מגמות, אינם יכולים להשתתף בקבלת החלטות על פתיחת מגמות הרלוונטיות למכללות אותן הם מייצגים.
בביקורת נמצא כי בניגוד לכללים אלו, מנהלי המכללות, החברים בוועדה לאישור מגמות, השתתפו בדיו נים ובתהליך קבלת ההחלטה לאישור מגמות, גם במקרים שהם עצמם הציגו את המגמה לפני הוועדה, והיו בעלי עניין להפעיל אותה במכללה שייצגו.
בתשובתה מדצמבר 2008 למשרד מבקר המדינה ציינה מנהלת מה"ט כי היא פעלה לתיקון סוגיית ניגוד העניינים: החל משנת הלימודים התשס"ט היא אי נה מאפשרת למכללה אשר יזמה הקמת מגמה חדשה ליהנות מבלעדיות בהפעלתה כפיילוט.
משרד מבקר המדינה מציין כי אין די בתיקון זה.
על פי הנורמות בתחום ניגוד העניינים, מנהל מכללה המציע לוועדה לאישור מגמות מגמה מסוימת, כאשר הכוונה לקיימה במכללה אותה הוא מנהל, מנוע מלהשתתף כחבר בוועדה שדנה בהצעה ומקבלת החלטה לגביה.
פיקוח ובקרה של מה"ט על המכללות .
משרד מבקר המדינה בדק את הפיקוח והבקרה של מה"ט על המכללות.
התחומים שנבדקו הם עמידה בתנאי הקבלה, ביצוע תכנית הלימודים, פיקוח פדגוגי, שימוש בכספי המדינה, ועמידה בנוהלי מה"ט.
להלן הממצאים: תנאי קבלה תנאי קבלה למערכת לימודית מהווים מערכת סינון.
אלה הן דרישות סף שעל המועמדים לעמוד בהן טרם קבלתם ללימודים, ומטרתן להבטיח שהסטודנטים המתקבלים הם בעלי ידע התחלתי נדרש ובעלי פוטנציאל להתמודד בהצלחה עם רמת הלימודים.
מה"ט מאפשר למכללות לקבל ללימודים "על תנאי" תלמיד שחסר לו ציון עובר באחד המקצועות הנדרשים - מתמטיקה, אנגלית או עברית - ומוטל 1192 דוח שנתי59ב .
עליו להשלים את התנאי החסר עד סוף השנה הראשונה ללימודיו.
על פי נוהלי מה"ט, על המכללה להעביר בתחילת שנה"ל למנהלת היחידה הפדגוגית רשימה שמית של סטודנטים שהתקבלו לשנה א' על תנאי, וסטודנט שלא יקיים את התנאי לא יוכל לקבל דיפלומה.
בביקורת עלה כי מה"ט בדק אם התלמידים עומדים בתנאי הקבלה רק לקראת מתן הדיפלומה, לאחר סיום הלימודים והשלמת כל המחויבויות לקבלת דיפלומה.
מה"ט אף לא וידא שהמכללות מקפידות על קיום תנאי הקבלה שהוא קבע.
כך נוצר בפועל מצב שבו תנאי הקבלה לא היוו תנאי לתחילת הלימודים, כהגדרתם, אלא תנאי לקבלת הדיפלומה.
הבדיקה העלתה עוד כי המחלקה הפדגוגית 23 במה"ט כלל לא הייתה מודעת לחובת המכללות לדווח בתחילת השנה הראשונה על סטודנטים שהתקבלו "על תנאי", וגם לא נמצאו מסמכים כלשהם שהמכללות דיווחו על כך.
בפברואר 1995 הקים מה"ט ועדת חריגים "על מנת לסייע לסטודנטים ותיקים לסיים את לימודיהם", וקבע שכל סטודנט שאינו ממלא את כל תנאי הקבלה, וסיים את לימודיו עד תחילת 1990 , או שהוא בן35 ומעלה וסיים את לימודיו עד תחילת 1992 , יהיה פטור מלהשלימם.
מאז פועלת ועדת החריגים, ובסמכותה לפטור תלמידים, על פי בקשתם, ממילוי תנאי קבלה, וזאת ללא הגבלת זמן.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי במשך שלוש שנים (מרס 2005 - מרס 2008 ) הוגשו כ -300 בקשות לוועדת החריגים, רובן של תלמידים שזה מכבר השלימו את לימודיהם .
ב -160 ( מקרים54%) אישרה הוועדה חריגה מתנאי הקבלה.
מתוך הבקשות שהוגשו, 43% התקבלו מתלמידים שלא מילאו שני תנאי קבלה או יותר - כלומר תלמידים שעל פי הנוהל לא היו אמורים כלל להתחיל בלימודים.
מן הראוי היה שהוועדה תעבוד לאור קריטריונים ברורים, ושהכללים לעבודת הוועדה יאפשרו אישור פטור רק במקרים חריגים.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי רק בפברואר 2006 קבעה הוועדה קריטריונים למתן פטור מתנאי הקבלה.
בין היתר נקבע שם: סטודנט בן 45 ומעלה, שסיים את כל חובותיו ללימודים כולל ביצוע פרויקט, יהיה פטור מכל תנאי הקבלה; סטודנט בן 35 ומעלה שנכשל באחד המקצועות פעמיים או שלוש בבחינות קדם במה"ט ובבחינות הבגרות, יהיה פטור מתנאי הקבלה במקצוע זה.
כך לדוגמה, בינואר 2008 פנתה לוועדה מכללה בשם סטודנט שעמד לפני סיום לימודי הנדסאות תעשייה וניהול, אך נכשל בבחינות קדם במתמטיקה24 בארבעה מועדי בחינה.
הסטודנט ביקש פטור מהתנאי על סמך גילו - 38 .
"החליטה הוועדה ש"מצאה לנכון לפטור אותו ממקצוע זה עקב כישלונותיו הרבים .
המחלקה האחראית לכתיבה ועדכון של תכניות הלימודים 24 .
בחינות שהן תנאי לקבלה ללימודים משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1193 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי מקצוע המתמטיקה הוא בסיס חשוב ללימוד כל המקצועות הטכנולוגיים ובפרט תעשייה וניהול, והוגדר כמקצוע נדרש על ידי מה"ט בדרישות הסף שנקבעו.
בתשובתה מדצמבר 2008 הסבירה מנהלת מה"ט כי אמנם מחצית ממספר הבקשות מאושרת, אולם מדובר באחוז אחד בקירוב ממספר הסטודנטים המתחילים את שנת הלימודים.
חברי ועדת החריגים, לפי קריטריונים פנימיים שקבעו, שוקלים כל מקרה לגופו ומאשרים אך ורק את המקרים שיש בהם נימוקים משכנעים להקלה בתנאי הקבלה.
לעניין המקרה שהובא לדוגמה, מנהלת מה"ט ציינה כי המכללה טעתה כשקיבלה את הסטודנט, וחברי הוועדה סברו שאין להעניש את הסטודנט בשל טעות המכללה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במרבית המקרים אישרה ועדת החריג ים הקלה בתנאי הקבלה לתלמידים שהבקשה בגינם הוגשה לאחר שהשלימו את לימודיהם.
גם אם לדעת מה"ט אין "להעניש" את הסטודנטים בגין פעולת המכללות, ראוי היה שיימצא פתרון שיבטיח שהסטודנטים ימלאו את תנאי הסף שמה"ט קבע, גם אם כמעט סיימו את לימודיהם או השלימו את חובותיהם הלימודיים.
מכל מקום, על מה"ט להקפיד שהמכללות תפעלנה על פי הנהלים שקבע בדבר תנאי הקבלה, שכן המשך מתן ההקלות בדיעבד על ידי מה"ט עלול להניע את המועמדים לגשת ללימודים בלי שמילאו את תנאי קבלה, ואת המכללות לקבלם.
במה"ט קיימת מחלקת פיקוח פדגוגי ש תפקידיה הם: פיקוח על איכות ההוראה ותשתיות ההוראה בכל המגמות, מתן ייעוץ בתחומי תכניות הלימודים, כתיבת בחינות גמר ממלכתיות25 , אישור הצעות לפרויקטי גמר ובחינת ההגנות על הפרויקטים.
במחלקה זו מועסקים במשרה חלקית עשרה מפקחים על פי שיוך מקצועי, רובם בהיקף של 18 שעות שבועיות.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי בפועל לא קיימו המפקחים פיקוח ובקרה פדגוגיים על המכללות, אלא שימשו למעשה יועצים מקצועיים להנהלת מה"ט ולמכללות בכל הנוגע לתכניות הלימודים במגמות עליהן הם אמונים.
הם לא בדקו את רמת ההוראה, לא וידאו שתכניות הלימודים ממומשות, לא בדקו את תכני הבחינות הפנימיות ואם הן בכלל נערכות, ולא בדקו את אופן העברת השיעורים בכלל ושיעורי המעבדה בפרט.
עוד נמצא כי מספר המפקחים אינו מספיק כדי לפקח על יותר משמונים מכללות, וכתוצאה מכך במרבית המכללות ביקר מפקח לכל היותר פעם אחת בשנה בכל מגמה, והיו מגמות שבהן לא ביקר מפקח כלל במהלך שנת לימודים.
היו אף מגמות משנה שלהן לא היה מפקח.
25 על פי החלטת נציבות שירות המדינה, זה שנתיים נכתבות הבחינות על ידי גורמים חיצוניים, למעט מקרים חריגים שבהם לא נמצאו אנשי מקצוע מתאימים.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי מה"ט לא קיים בקרה על ביצוע תכניות הלימודים בידי המכללות.
מה"ט גם לא וידא שמספר השעות והתכנים של כל מגמה תואמים לנדרש.
במהלך 2006 ערך מה"ט בדיקה באחת מרשתות המכללות, והעלה בין השאר מקרים שבהם בחלק גדול ממקצועות הלימוד לא תאמו תכנית הלימודים ומספר שעות הלימוד לאלה שאושרו.
כמו כן נמצאו מכללות שכלל לא ניהלו יומנים, ואחרות שניהלו אותם באופן לקוי וחסר, כך שלא ניתן לדעת מתוכם אילו שיעורים הועברו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח מודל התקצוב הקיים במה"ט, שלפיו אין קשר בין הצלחתן של המכללות להכשיר הנדסאים מוסמכים ובין תקצובן, גוברת החשיבות שמה"ט יפעיל מערך פיקוח ובקרה אדמיניסטרטיבי ופדגוגי שיוודא כי המכללות מבצעות את תכניות הלימוד המאושרות על ידו בשלמות וברמה הנדרשת.
בקרה מינהלית ותקציבית כאמור תקציבו השנתי של מה"ט בשנת 2008 היה כ-153 מיליון ש"ח.
סך תקציב מה"ט לשנים 2003 - 2008 הסתכם בכמיליארד ש"ח.
מה"ט קבע את התקציב לכל מכללה על בסיס מספר התלמידים הלומדים בכל כיתה26 , על פי המגמה ועל פי שנת הלימוד.
80% מהתקציב השנתי, המחושב על פי מספר התלמידים אשר המכללה מעבירה למה"ט כחודש וחצי לאחר תחילת הלימודים, משולמים למכללות כמקדמה ב-12 תשלומים חודשיים.
לאחר הבחינות הפנימיות בכל סמסטר אמורה המכללה להעביר למה"ט את הציונים של הסטודנטים שנבחנו.
מספר התלמידים שניגשו לבחינות הפנימיות הוא הבסיס לקביעת התקציב הסופי של המכללה, ולהתחשבנות בין מה"ט למכללה לאחר תום שנת הלימודים.
בקרה על דיווחי המכללות : מן הראוי שבסיס הנתונים להעברת כספי מדינה לגופים פרטיים יהיה אמין.
על כן מן הראוי היה שמה"ט יקיים פיקוח ובקרה על הנתונים שהמכללות מוסרות לו.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי מה"ט לא קיים בקרה על נתוני המכללות, שהיוו בסיס לחישוב תקציבן.
מכללה יכלה אפוא למסור דוח ראשוני לא מבוקר על מספר התלמידים, ועל פיו לקבל את המקדמה בגובה 80% .
על פי כללי מה"ט, די שתלמיד נבחן ב -50% מהבחינות הפנימיות בסמסטר הראשון כדי שייחשב כלומד כל השנה, וייכלל בתקציב המכללה גם אם לא נבחן כלל בסמסטר השני.
בשיטה זו אין כל תמריץ למכללות לדווח בזמן אמת על תלמידים שעזבו.
26 עד תקרה מסוימת שקבע מה"ט על פי מגבלות התקציב שעמד לרשותו.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1195 .
בשנת 2007 ,בדק מה"ט רשת שלה תשע מכללות, ונמצא שבשליש מהדיווחים למעלה מ -40% מהתלמידיםשהופיעו בדוח הראשוני לא ניגשו לבחינות פנימיות במהלך שנת הלימודים אך תוקצבו.
כך לדוגמה, מכללה דיווחה בדיווח ראשוני על 149 תלמידים רשומים, אולם על פי הציונים הפנימיים שדיווחה למה"ט, אושרו בדיעבד רק 19 תלמידים רשומים (כלומר כ-87% .
)מהרשומים לא נבחנו על מה"ט ל בקר באורח סדיר את הנתונים שהמכללות מוסרות, והמשמשים בסיס להעברת כספי המדינה.
היעדר התחשבנות סדירה : על פי נוהלי מה"ט, לאחר שהמכללות מעבירות לו את הציונים הפנימיים בתום שנת הלימודים, מה"ט מסכם את מסגרות התקציב של המכללות.
הבדיקה העלתה כי בניגוד לנוהלי מה"ט, משנת הלימודים התשס"ג לא ערך מה"ט סיכום מסגרות תקציב למכללות בתום כל שנת לימודים.
רק בתחילת 2008 החל מה"ט לערוך סיכום מסגרות תקציב בדיעבד לשנים התשס"ג והלאה.
במועד סיום הביקורת סיים מה"ט את ההתחשבנויות של שנות הלימודים התשס"ג, התשס"ד והתשס"ה בלבד.
מסיכום מסגרות התקציב של שלוש שנות לימודים אלה עלה כי חוב המכללות למה"ט27 לשנות הלימודים התשס"ג -התשס"ה הסתכם בכ -27 מיליון ש"ח 28.
אי - גביית החובות בזמן עלול להקשות על גבייתם מהמכללות מאוחר יותר.
כך למשל, לשתי רשתות שהיו חייבות כספים למה"ט מונו מפרקים על פי צו בית משפ ט, והחזר החובות מהן מוטל בספק.
יוצא אפוא שמה"ט העביר כספי מדינה רבים למכללות, בלי ביקורת מספקת על הנתונים ששימשו בסיס לחישוב ההעברות, ובלי התחשבנות סדירה בתום כל שנת לימודים.
כתוצאה מכך, מכללות חייבות למה"ט כ- 27 מיליון ש"ח עבור שנות הלימודים התשס"ג-התשס"ה .
בתשובתה מדצמבר 2008 הבהירה מנהלת מה"ט כי עד סוף דצמבר 2008 תסתיים במה"ט בדיקה של חשבונות העבר.
לאחר סיום הבדיקה תוקם ועדת חובות מתוקף סמכות חשכ"ל, אשר תבחן את הסיבות לחובות ותחליט על המשך ההתנהלות מול המכללות, אם בפריסת החובות או בגבייתם.
עוד ציינה מנהלת מה"ט כי בכוונתה לפעול לשיפור הבקרה בשני מישורים: תכנית תלת -שנתית שלפיה יערוך רואה חשבון ביקורת עומק בכל המכללות; שינוי מודל התקצוב של המכללות לתקצוב לפי תפוקות.
27 החוב של המכללות נוצר כתוצאה מהעובדה שמספר התלמידים שניגשו לבחינות הפנימיות במהלך שנים אלו היה קטן ממספר התלמידים שנרשמו בתחילתן.
מה"ט מעביר מקדמות למכללות (80% ) בהתאם למספר הנרשמים, ואמור להשלים או לקזז את ההפרש על פי מספר הנבחנים.
28 יש לציין כי במקביל צבר מה"ט בשנים אלו חוב כולל למכללות בסך כ-5 .
מיליון ש"ח אולם נמצא שבדרך כלל בשנים אלו היו מכללות שנמצאו כל השנים בחובה ואחרות שנמצאו כל השנים בזכות, כך שמרבית הסכום לא יתקזז מחובות המכללות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מה"ט לחתור למטרות האלה: שינוי שיטת התקצוב שלו, כך שתבטיח רמה גבוהה ש ל לימודים; שיפור משמעותי בבקרה הכספית והפדגוגית; עמידה של המכללות ביעדים שמה"ט מציב להן; וגביית חובותיו מהמכללות עם קבלת כל הדיווחים משנת הלימודים.
מערך המחשוב של מה"ט מה"ט, המנהל תקציב שנתי של כ -150 מיליון ש"ח, פועל מול יותר משמונים מכללות, ובהן יותר מעשרים מגמות לימוד ומאות כיתות לימוד, ומקיים מדי שנה תהליכים מורכבים לאישור, הכרה ותקצוב של הלימודים במכללות אלו.
קיום תהליכי עבודה סדירים מול מערך מורכב כזה מחייב מערכת מידע מתקדמת המקושרת עם המכללות ועם משרד התמ"ת, ותומכת ביישומים הנדרשים לשם כך.
הבדיקה העלתה כי מערך המחשוב של מה"ט אינו עונה על דרישות אלו: הוא מושתת על שתי מערכות שאינן מקושרות ביניהן, הנתונים המדווחים מהמכללות נשמרים במה"ט רק שנה אחת, כך שלא נצברים נתונים היסטוריים, ולא ניתן לנתח נתונים הנדרשים לבחינת ההתנהלות של מה"ט ועמידתו ביעדים.
כאמור, מה"ט נזקק לארבעה חודשים כדי לספק למשרד מבקר המדינה נתונים על שיעור מקבלי דיפלומות, וכעבור שלושה חודשים נוספים מסר נתונים שונים.
בתשובת מה"ט מינואר 2009 הודיעה מנהלת מה"ט כי החל מסוף שנת 2008 .
מערך המחשוב של מה"ט צובר נתונים היסטוריים על משרד התמ"ת לתת מענה לצורכי המחשוב של מה"ט בהתנהלותו השוטפת מול המכללות, ולהקים תשתית מידע לקבלת החלטות לצורך ניהול מה"ט.
מה"ט הוא הגורם המרכזי בהכשרת כוח אדם טכנולוגי לא אקדמי - הנדסאים וטכנאים מוסמכים.
מדינת ישראל תקצבה את מה"ט בכ -170 מיליון ש"ח בממוצע לשנה29, גם בתקופה של קיצוץ תקציבי ממצאי דוח זה מלמדים כי מה"ט לא היה אפקטיבי דיו בהשגת היעדים שלשמם הוקם - הכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים על פי צורכי המשק.
כמות ההנדסאים המוסמכים מידי שנה קטנה מאוד - רק בין שליש לחצי .
29 תקציב ממוצעלשנים 2001 -2008 .
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1197 .
מהמתחילים בלימודיהם- ותחומי התמחותם אינם תואמים לצורכי המשק.
מה"ט פתח מגמות על פי פניות המכללות - לאו דווקא במקצועות הנדסיים, ואף לא על פי המקצועות הדרושים למשק.
המדיניות שקבע מה"ט לא עודדה הצלחה והסמכה של התלמידים, אלא את ריבוי התלמידים במכללות.
מה"ט תקצב מכללות על פי כמות התלמידים ולא על פי ההישגים שלהם, והוא העביר להן כספים עודפים כמקדמות ובכך יצר חובות כבדים של המכללות למדינה.
מה"ט לא קיים פיקוח ובקרה על השימוש שעושות המכללות בתקציביו.
הדוח מצביע על כשל של משרד התמ"ת, ובעבר של משרד העבודה והרווחה, בכל הנוגע לניהול מה"ט, ובכלל זה: תקצוב מכללות בעשרות מיליוני ש"ח בשנה ללא בקרה ראויה על תוצרי ההכשרה; אישור מגמות לימוד להנדסאים וטכנאים מוסמכים במקצועות שאין להם זיקה למקצועות ההנדסה וללא התאמה לדרישות המשק; הפסקת התיאום עם משרד החינוך וגורמים רלבנטיים נוספים; ואי הבניית מערך נאות של בקרה ופיקוח על פעילות המכללות ועל ניצול תקציבי המדינה.
אמנם, מאז כניסתה בסוף 2005 של גב' לימור ניסן לתפקיד מנהלת מה"ט, היא פעלה לשיפור ההתנהלות הכספית של מה"ט מול המכללות, אולם היא עדיין לא פעלה די להקמת מנגנון תיאום חדש עם כל הגורמים הרלוונטיים, ולא הביאה לשיפור האפקטיביות של מה"ט.
על מנת לשפר את האפקטיביות של מה"ט, על משרד התמ"ת ועל מה"ט לשקול פעולה בכמה מישורים: 1 .
שינוי מודל התקצוב כך שיהיה מותנה בשיעור מקבלי הדיפלומות.
צמצום נוסף בסבסוד למגמות הלא מועדפות3 .
שילוב מערך בקרה שוטף על המכללות בתהליכי העבודה של מה"ט.
סוף דבר - לדעת משרד מבקר המדינה, מה"ט אינו הגורם המוסמך לקבוע מדיניות להגדרת המקצועות שבהם יוענקו תוארי הנדסאי וטכנאי.
לעמדתו ולידע של מה"ט יש משקל חשוב, אולם קביעת מדיניות לגבי המקצועות שבהם יוענקו תוארי הנדסאי וטכנאי מוסמך מצריכה עבודת מטה בין -משרדית אשר ת קבע את מדיניות ההכשרה של כוח אדם טכנולוגי ותבטיח תאום מערכתי רחב, תוך שילוב כל הגורמים הרלוונטיים, ובהם משרד החינוך, מוסדות להשכלה גבוהה, התאחדות התעשיינים ומשרד האוצר.
החברה למפעלי כלכלה ותרבות לעובדי המדינה בע"מ (להלן - החברה למפעלי כלכלה או החברה) הוקמה בשנת 1954 על פי החלטת ממשלה 7.
בתזכיר ההתאגדות של החברה (להלן - תזכיר החברה) נקבע כי מטרתה "לייסד, להקים, לכלכל ולנהל בתי אירוח, מזנונים, צרכניות, מפעלי תרבות וקרנות להלוואות וכן כל מפעל אחר למטרת מתן עזרה וסעד באיזו צורה שהיא לעובדים הנמצאים בשירות המדינה ולמשפחותיהם ובין היתר במקרה של איבוד כושר עבודתם, מחלתם או מותם".
הון המניות המונפק של החברה נחלק לשני סוגים: 24 מניות יסוד - מחציתן מוחזקות בידי המדינה ומחציתן בידי הסתדרות עובדי המדינה - וכן מניות בכורה רבות הניתנות לפדיון המוחזקות בידי המדינה ובידי חלק מעובדיה וגמלאיה.
החברה פועלת כחברה מ עורבת, כהגדרתה בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות או החוק) 8 ; השר האחראי לענייני החברה לפי החוק הוא שר האוצר.
7 לשון ההחלטה שהתקבלה ביוני 1952 : תוקם"חברה לעזרה הדדית של עובדי המדינה - מחליטים ליפות כוחו של שר האוצר להשקיע סך רבע מיליון ל"י בחברה משותפת לממשלה ולעובדי המדינה לשם הקמת מפעלים קונסטרוקטיביים (בתי הבראה, צרכניות, מזנונים וכיו"ב)".
8 :חוק החברות הממשלתיות עוסק בעיקר בשני סוגי חברות "חברה ממשלתית" - חברה שיותר ממחצית כוח ההצבעה באספותיה הכלליות או הזכות למנות יותר ממחצית מספר הדירקטורים שלה הם בידי המדינה או בידי המדינה בשיתוף חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית ; "חברה מעורבת" - חברה שאינה חברה 1266 דוח שנתי59ב .
הנכס העיקרי של החברה הוא מחצית ממניותיו של בנק יהב לעובדי המדינה בע"מ (להלן - בנק יהב או הבנק).
נוסף על כך חוכרת החברה ממינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י או המינהל) נכס מקרקעין ושמו בית יערי.
בידי החברה 10% מהון המניות של החברה לניהול קופות גמל של בנק יהב וכן נכסים פיננסיים המושקעים בשוקי ההון והכספים.
בתזכיר החברה ובתקנונה נקבע כי נכסיה והכנסותיה מיועדים רק למטרות שלשמן הוקמה, וכי חלוקת רווחים בין חבריה אסורה, אלא אם כן יקבעו בעלי מניות היסוד אחרת, לפי החלטת מועצת ההנהלה (להלן - הדירקטוריון).
על פי תקנון החברה, יכהנו בדירקטוריון שלה לא יותר מ-13 חברים- שישה מהם ימונו על ידי המדינה ושישה ימונו על ידי הסתדרות עובדי המדינה, וחברים אלה יהיו "רשאים מזמן לזמן לצרף אליהם חבר שלושה עשר".
יו"ר הדירקטוריון נבחר מבין חברי הדירקטוריון ובעת הצבעה שקולה יש לו זכות הכרעה.
ממרס 2001 ואילך עומד בראש הדירקטוריון אחד מהדירקטורים מטעם הסתדרות עובדי המדינה, מר עופר עיני.
במועד הביקורת פעלו בחב רה 11 ועדות משנה של הדירקטוריון.
על פי התקנון פועלת בחברה הנהלה מצומצמת של שני חברים שממנה הדירקטוריון מבין חבריו - אחד מטעם המדינה ואחד מטעם הסתדרות עובדי המדינה.
בחברה מועסקים ארבעה עובדים ומנהלת כללית (להלן - המנכ"לית).
מאחר שהממשלה משתתפת בהנהלת החברה , החברה היא גוף מבוקר על פי סעיף 9(5 ) בחוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 .
בחודשים מאי ]נוסח משולב [- אוקטובר 2007 :בדק משרד מבקר המדינה, בין היתר, את הנושאים האלה היבטים בניהול הכספי של החברה; הקצבות המדינה לחברה; פעולות רווחה ותרבות; טיפולה של החברה בנכסיה ופעול ות רשויות המדינה בעניין החברה.
הבדיקה נעשתה במשרדי החברה; בדיקות השלמה בוצעו במשרד האוצר - ברשות החברות הממשלתיות (להלן - הרשות או רשות החברות), באגף התקציבים (להלן - אג"ת), ובאגף החשב הכללי (להלן - אגף החשכ"ל) - וכן בממ"י.
בירורים נוספים בוצעו בשנת 2008 .
:להלן יפורטו הממצאים העיקריים שהועלו בבדיקה .
היבטים בניהול הכספי של החברה .
להלן נתונים על מצבה הכספי של החברה בשנים 2004 -2006 (על פי דוחותיה הכספיים המבוקרים, באלפי ש"ח)9: .
ממשלתית ואשר מחצית או פחות מכוח ההצבעה באספותיה הכלליות או הזכות למנות מחצית או פחות ממספר הדירקטורים שלה הם בידי המדינה; חוק החברות הממשלתיות חל באופן חלקי על חברה מעורבת כפי שנקבע בסעיף 58 בחוק.
9 בדצמבר 2008 עדיין לא היה בידי החברה דוח כספי לשנת 2007 המבוקר על ידי רואה חשבון והמאושר על ידי הדירקטוריון.
החברה למפעלי כלכלה ותרבות לעובדי המדינה בע"מ 1267 1268 דוח שנתי59ב .
מהטבלה עולה כי עודף ההכנסות על ההוצאות של החברה שהסתכם בכ-23 מיליון ש"ח בשנת 2004 גדל במשך השנים והסתכם בכ -38 מיליון ש"ח בשנת 2006 .
בשנים אלה גדל גם סכום העודפים שניתן להשתמש בהם לפעילות השוטפת של החברה, כיוון שאין שום הגבלה בעניינם (להלן ייקראו עודפים מסוג זה - כספים פנויים) בכ-17 מיליון ש"ח, ומכאן שבשנת 2006 היה סכום הכספים הפנויים כ-57 .
מיליון ש"ח אף שחל גידול ניכר בכספים הפנויים, גדלו הסכומים שהקצתה החברה לפעולות רווחה ותרבות בשנים 2004 -2006 בכחצי מיליון ש"ח בלבד (בשנת 2005 גדל הסכום בכ-2.
7 מיליון ש"ח ובשנת 2006 קטן הסכום בכ-2.
)מיליון ש"ח מתשובת החברה למשרד מבקר המדינה מינואר 2008 עולה כי בשנת 2007 , השנה שבה נעשתה הביקורת, הסתכמו הוצאותיה לפעולות רווחה ותרבות בכ-18 מיליון ש"ח.
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה כי הכנסותיה הסתכמו באותה שנה בכ -4.
9 מיליון ש"ח בלבד ולכן צפוי שבתום שנה זו יהיה גירעון ניכר בתקציבה.
יצוין כי כל הנתונים הכספיים בדוח זה הנוגעים לשנת 2007 כאמור אינם מבוקרים אלא מתבססים על תשובת החברה.
בתשובתה הסבירה החברה כי הגידול בכספים הפנויים בשנים 2004 -2006 מקורו באי-ודאות לעניין קבלת הקצבות מהמדינה, שכן "משרד האוצר נקט.
מדיניות לפיה העביר את השתתפות המדינה בהוצאות ה חברה בדיעבד או באיחור רב ", ולעניין קבלת דיבידנדים מבנק יהב.
לפיכך נדרשה החברה, ]בסוף כל שנה [ לטענתה, "לכלכל צעדיה נכונה ולהתאים, ככל שנדרש, את פעילויותיה".
בתשובתו של אג"ת למשרד מבקר המדינה מינואר 2008 של[ צוין בין היתר כי "התנהלות זו ראויה להערכה.
]החברההחברה אינה מוציאה כספי ציבור ללא צורך.
בנוסף, נערכת החברה לאפשרות כי אם בעתיד המדינה לא תשתתף בתקצוב החברה, החברה תוכל להמשיך בפעילותיה".