HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הגורם המטפל בנושא, למשל, מסירת מידע מהמחלקה לחקירות שוטרים, או ממחלקת החנינות במשרד המשפטים, או מסירת מידע מהנהלת בתי המשפט בנוגע להגנת נפגע העבירה בבית המשפט.
עיכובים בהתחברות הגופים למערכת מנ"ע : ב- 31.
05 , ( יום לפני המועד הקובע להחלת כל סעיפי החוק 1.
05 ), הפיץ ראש מדור מחשוב אגף חקירות במשטרה חוזר על הפעלת מערכת מנ"ע לתפוצה רחבה במשטרה.
הועלה, כי חרף דחיית המועד האחרון להחלת החוק בשנה ורבע (עד אפריל 2005 ,) במועד הקובע עדיין לא היו המערכות הממוחשבות של התביעה המשטרתית, שב"ס והפרקליטות מחוברות למערכת מנ"ע.
מערכת התביעות התחברה למערכת מנ"ע רק בחודשים האחרונים של שנת 2005 , וקליטה שוטפת של נתוני התביעה במערכת מנ"ע החלה רק בחודשים הראשונים של שנת 2006 .
מערכת שב"ס התחברה למערכת מנ"ע בתחילת 2006 , כתשעה חודשים לאחר המועד הקובע, והפרקליטות התחברה עוד יותר מאוחר - ביולי 2006 , כשנה ורבע לאחר המועד הקובע.
כך שבתחילת 2006 , שלושת רבעי שנה לאחר המועד הקובע, לא פעלה מערכת מנ"ע אף באופן חלקי.
יתר על כן, מתחילת 2006 ועד יולי 2006 , מועד חיבור הפרקליטות למערכת, העבירה מערכת מנ"ע רק מידע חלקי, ולעתים, בשל היעדר מידע מהפרקליטות, אף חל שיבוש או אי- דיוק במידע שהועבר באמצעותה לנפגע העבירה.
התקשרות ללא הסכם כתוב : עוד הועלה, כי המשטרה לא התקשרה עם תהיל"ה באמצעות הסכם בכתב, המפרט את דרישותיה הביצועיות של המשטרה מתהיל"ה בחלקה בפרויקט מערכת מנ"ע ולוחות זמנים לביצוען.
אילו סוכמו הדברים בכתב מלכתחילה, עוד בנובמבר 2004 , היה בכך כדי לסייע להפעיל את מערכת מנ"ע במועד, ולהימנע מהצורך לערוך אפיון מחודש למעלה משנה לאחר המועד הקובע לתחולת החוק בשלמותו (ראו להלן).
בתשובתו מאוקטובר 2006 "מסר המשרד לבטפ למשרד מבקר המדינה שהקמת מערכת מנ"ע נעשתה בשיתוף עם תהיל"ה; מסמך העקרונות שהועבר לתהיל"ה היה הבסיס להתקשרות עמם.
משרד מבקר המדינה מעיר, שאף אם היה מסמך העקרונות בסיס להתקשרות, לא עיגנה המשטרה בהסכם כתוב את דרישותיה הביצועיות מתהיל"ה, ואף לא לוחות זמנים ל ביצוע שהיה בהם כדי לסייע בהפעלת מערכת מנ"ע במועד.
העברת מידע ממערכת מנ"ע 1.
כשלים בהעברת המידע : הועלה שבמועד סיום הביקורת, יולי 2006 , עדין היו ליקויים במערכת מנ"ע, והמידע שהועבר לנפגעי העבירה לא היה שלם, כדלהלן: מערכת מנ"ע לא קיימה שיחות יזומות אל נפגע העבירה כנדרש במסמך העקרונות, כדי לעדכנו, למשל, בנוגע לשחרור ממעצר של חשוד או נאשם בעבירת מין או אלימות חמורה; מערכת מנ"ע לא העבירה לנפגע מידע על התנאים המגבילים שהושתו על הפוגע ואשר נועדו להגן עליו; במקרים שבהם הוטלו על נאשם כמה עונשים, מסרה מערכת מנ"ע לנפגע מידע על עונש אחד בלבד, לאו דווקא על פי מידת חומרתו; הועלו שיבושים הנוגעים להעברת המידע משב"ס, כגון, לנפגע הועבר מידע שכלול בו גם העונש שקיבל האסיר בשל תלונה אחרת; כן הועלו המשרד לביטחון הפנים 319 .
שיבושים הנוגעים להעברת המידע מהפרקליטות, למשל, כאשר בתיק הפרקליטות היו כמה נפגעים לעומת כמה חשודים, עשוי נפגע העבירה לקבל מידע אודות חשוד שאינו קשור בהכרח לתלונתו, משום שלא התאפשרה הפרדה.
יצוין, שחלק מהבעיות הקשורות בהעברת מידע מהתיקים שטופלו בידי הפרקליטות קיימות גם לגבי תיקים שטופלו בתביעה המשטרתית.
06 , בראשות המשנה למנכ"ל המשרד לבט"פ ובהשתתפות נציגי תהיל"ה והמשטרה, אפשר ללמוד שביולי 2006 עדין לא פעלה מערכת מנ"ע באופן תקין.
בסיכום הדיון שערכה תהיל"ה נאמר כי הנתונים המועברים מדי יום מהמשטרה לתהיל"ה מגיעים לעתים לא שלמים, ומבנה בסיס הנתונים משתנה לעתים קרובות בעקבות שינויים שמבצעים במשטרה.
בסיכום צוין שכדי לייצב ולפתח את המערכת, יכתבו אנשי תהיל"ה, עד סוף יולי 2006 , תיק אפיון מפורט ומלא.
רק לאחר שהמשרד לבט"פ, המשטרה, השב"ס והפרקליטות יאשרו את מסמך האפיון החדש תיבחן המערכת ויוחלט על מידת שדרוגה.
בתשובתה מאוקטובר 2006 מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה, כי החל בספטמבר 2006 פועלת מערכת מנ"ע למעט משלוח הודעות יזומות, והעברת מידע בשפות זרות.
כן מסרה המשטרה, כי החלה לפרסם באינטרנט ובמוקד האנושי את התנאים המגבילים שהושתו על הפוגע שנועדו להגן על נפגע העבירה, וכי אין באפשרותה להעביר את המידע הזה באמצעות המענה הקולי, בשל מגבלה טכנית שתבוא על פתרונה בעתיד.
כמו כן מסרה, כי מערכת מנ"ע החלה לדווח על שלושה עונשים שהושתו על הפוגע, והם מוצגים על פי חומרת העונש, וכי פעלה לצמצם את השיבושים הנוגעים להעברת המידע משב"ס.
עוד מסרה המשטרה, שאפיון מחודש של המערכת ובו שינויים במבנה הנתונים ובאופן הצגתם אושר בידי כל הגורמים והוגש לתהיל"ה כדי שתעריך את עלותם.
אי-עמידה בתדירות עדכון הנתונים : במסמך העקרונות נקבע, בין השאר, כי בנוגע למעצרים ולמאסרים של הפוגעים תעודכן מערכת מנ"ע פעמיים ביום; בנוגע לשלבים אחרים בהליך הפלילי נקבע, שהעדכון ייעשה פעם ביום.
הועלה, שעד מועד סיום הביקורת עדכנה המשטרה את המערכת פעם אחת ביום, כך שהמידע הנוגע למעצרו או למאסרו של הפוגע לא היה זמין לנפגע בתדירות שנקבעה.
יצוין, שתדירות העדכונים לא נקבעה בחוק ובתקנות, אולם העובדה שהצוות שהגדיר את מסמך העקרונות מצא לנכון לקבוע זאת מדגישה את חשיבותה.
הצורך בהסבה למערכת פל"א : בעת הביקורת הופעלה מערכת מנ"ע באמצעות מערכת המחשוב המרכזית של המשטרה ( M.
בד בבד עם פעילות מערכת זו מחברת המשטרה את יחידותיה בהדרגה למערכת ממוחשבת מתקדמת יותר (להלן - מערכת פל"א) שתחליף את המערכת הקיימת.
בעת הביקורת כבר חוברו למערכת פל"א כ -75% מתחנותהמשטרה.
הועלה, כי בתחנות שקיימת בהן מערכת פל"א נאלצים השוטרים לבצע הזנה כפולה של נתונים, הן למערכת פל"א והן למערכת המחשוב המרכזית, משום שרק באמצעותה מופעלת מערכת מנ"ע.
כן עלה שיש קושי לבצע פעולות מסוימות הקשורות ליישום החוק כל עוד מופעלת מערכת מנ"ע באמצעות מערכת המחשוב המרכזית.
למשל, סעיף 7 לחוק מגביל מסירת פרטים אישיים של נפגע עבירת מין ואלימות חמורה, לפיכך יש צורך בהפקת טפסים משטרתיים ללא פרטיו של הנפגע.
צוות שהוקם בחטיבת החקירות במשטרה המליץ שהפקת טפסים אלו תיעשה באמצעות מערכת פל"א.
לפי שעה הופץ חוזר משטרתי המנחה את השוטרים כיצד לפעול במקרים שיש להסתיר את פרטיו של הנפגע.
הועלה, כי בשל הצורך 320 דוח שנתי57ב .
להיעזר במערכת פל"א מתכוונת המשטרה להסב את מערכת מנ"ע כך שתופעל באמצעות מערכת פל"א עד סוף 2006 .
לצורך מעקב ובקרה על מידת יישום החוק חשוב לאתר גם את המקרים שבהם ויתר הנפגע על זכותו לקבל מידע, הן כדי לבחון אם לא הוזנו בטעות נתוני התיק למערכת מנ"ע, והן לצרכים סטטיסטיים.
ואולם באמצעות מערכת המחשוב המרכזית של המשטרה (שמערכת מנ"ע מופעלת דרכה), לא ניתן לקבל נתונים על נפגעי עבירה שבחרו לוותר על זכותם לקבל מידע.
אפשרות לאיסוף מידע זה הוכנסה למערכת פל"א באוקטובר 2005 .
על פי נתוני המשטרה, עד אמצע יוני 2006 ויתרו 1,598 נפגעים על זכותם לקבל מידע ממערכת מנ"ע, ואולם נתון זה הוא חלקי בלבד, משום שניתן לקבלו רק בתחנות המשטרה שבהם פועלת מערכת פל"א.
המידע אינו מועבר בשפות זרות : כדי שהחוק יהיה מובן וזמין ככל האפשר לאוכלוסיה הנזקקת, נקבע בסעיף 4 (ג) לחוק, כי מידע והודעות לפי הוראות החוק יימסרו, ככל הניתן, בשפה המובנת לנפגע העבירה.
הועלה, שעד מועד סיום הביקורת נמסר המידע לנפגעי העבירה באמצעות מערכת מנ"ע בעברית בלבד.
חוסר אחידות בנתונים : ממסמכי המשטרה עלה כי עיקר התקלות והעיכובים בתפעולה של מערכת מנ"ע נובעים מהיעדר מכנה משותף בנתונים המצויים אצל גופי האכיפה (משטרה, שב"ס, פרקליטות והנהלת בתי המשפ ט).
הקושי צץ מחדש בכל פעם שיש צורך להעביר מידע בין המערכות הממוחשבות של גורמי האכיפה, משום שאין אחידות בהגדרות ובקודים של הנתונים.
הדבר גורם לכך שלגוף אחד יש קושי בהבנת הנתונים של הגוף האחר, ובכל פעולה יש צורך בהתאמה מחודשת בין נתוני הגופים המעורבים, אך לא תמיד ניתן לבצעה.
כדי לפתור את הבעיה הוקמו במשטרה בעבר שני צוותים שתפקידם לבנות בסיס נתונים אחיד.
צוות אחד טיפל בבניית בסיס אחיד בנושאי חקיקה, וצוות אחר המליץ על מבנה הנתונים הרצוי בגופים השונים שיאפשר העברת מידע ביניהם.
אולם בעת הביקורת הועלה, כי הטיפול בכל אחת מההמלצות של הצוותים הופסק, והנושא לא קודם.
הצורך ביידוע על תנאים מגבילים שהושתו על אסיר בחופשה : סעיף 10 לחוק קובע: "נפגע עבירת מין או אלימות שביקש זאת זכאי לכך שהגופים המפורטים בתוספת הרביעית יידעו אותו על מהלך מאסרו של הנידון או על מהלך שהייתו של הנאשם או הנידון במשמורת חוקית אחרת בעקבות העבירה".
בתוספת הרביעית מפורטים נושאים שונים שלגביהם זכאי נפגע העבירה למידע.
ביניהם גם מידע על תנאים לשחרור הנידון ממאסר שמטרתם להגן על הנפגע.
בתוספת לא נקבעה זכאותו של הנפגע למידע דומה בעת יציאתו של אסיר לחופשה.
על פי נתוני שב"ס, ב- 1.
06 היו כלואים אצלם 4,812 אסירים השפוטים על עבירות מין ואלימות (מהם 1,535 אסירים השפוטים בשל עבירות בתוך המשפחה).
לדעת משרד מבקר המדינה, גם כאשר הפוגע יוצא לחופשה נפגע העבירה זקוק להגנה, לכן מן הראוי שהמשרדים האחראים ישקלו לייזום תיקון לחוק, שלפיו יעודכן נפגע העבירה גם בנוגע לתנאים המגבילים שהושתו על הפוגע בעת יציאתו לחופשה, כדי להגן על נפגע העבירה.
עיכוב ברישום מאגר המידע חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א- 1981 (להלן- חוק הגנת הפרטיות) והתקנות מכוחו17 ,קובעים בין השאר, תנאים להחזקת מידע ושמ ירתו, וסדרי העברת מידע בין גופים ציבוריים.
בין הנושאים שהם מסדירים כלולים גם הליך רישום למאגר מידע, השימוש בו ודרכי הבטחת המידע, קביעת מנהל למאגר וממונה על אבטחת מידע והגדרת תחומי אחריותם.
הועלה, שעד מועד הביקורת לא נקטה המשטרה הליכים לרישום מאגר המידע של מערכת מנ"ע, הנדרשים בחוק הגנת הפרטיות והתקנות מכוחו.
לאחר הערת הביקורת, החלה המשטרה בהליכים הנדרשים עיכוב בהפעלת המוקד האנושי כאמור, כדי לסייע למתקשים בשימוש באינטרנט או במענה הקולי, ולצורך גיבוי במקרה של תקלות במערכות הממוחשבות, הוחלט להקים במשטרה מוקד אנושי שישיב לפניות טלפוניות.
הועלה שרק בדצמבר 2005 , שמונה חודשים לאחר המועד הקובע להחלת החוק בשלמותו, החלה המשטרה, באמצעות חברה חיצונית, באפיון מערכת ניהול הלקוחות הממוחשבת.
במחצית הראשונה של חודש יולי 2006 , שנה ורבע מהמועד הקובע, טרם הוכנס המוקד האנושי לפעולה סדירה והופעל רק באופן ניסיוני.
בתשובתה מאוקטובר 2006 מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה, כי המוקד האנושי החל לפעול.
כאמור, עיקרו של החוק הוא להסדיר את זכותו של נפגע העבירה לקבל מידע כמפורט בו.
תקנות זכויות נפגעי עבירה, התשס"ב - 2002 (להלן- התקנות) מסדירות העברה של חלק מהמידע באמצעות "דפי מידע".
התקנות קובעות גם היכן יופקדו דפי המידע ומפרטות קשת רחבה של מוסדות ממשלתיים ומסגרות אחרות שבהם יופצו דפי המידע 18 .
כמו כן קובעות התקנות שהמידע בדפים אלו יפורסם בכמה שפות - עברית, ערבית, רוסית, אמהרית ואנגלית, ויותאמו גם לשימושם של עיוורים.
כדי שהמידע יהיה נגיש וזמין לכל נזקק חשוב להפיץ את דפי המידע במקומות המפורטים בתקנות, שבהם ניתן שירות לקהל רחב.
17 ,)תקנות הגנת הפרטיות (תנאי החזקת מידע ושמירתו וסדרי העברת מידע בין גופים ציבוריים התשמ"ו- 1986.
18 תחנות משטרה ומרכזי שיטור קהילתי, משרדי המחלקה לחקירות שוטרים במשרד המשפטים, בתי המשפט, מזכירויות פליליות בפרקליטויות מחוז, מזכירות פרקליטות המדינה, מחלקות לשירותים חברתיים, מרכזים לטיפול ולמניעת אלימות במשפחה מטעם המחלקות לשירותים חברתיים, תחנות שירות ייעוץ לאזרח של משרד הרווחה (שי"ל), לשכות הסיוע המשפטי הפועלות לפי חוק הסיוע המשפטי, התשל"ב- 1972 .
ותחנות מגן דוד אדום 322 דוח שנתי57ב .
מחסור בדפי מידע : בחוק ובתקנות מכוחו לא נקבע מיהו הגורם שעליו להפיק את דפי המידע ולהפיצם.
בפועל, בשנים 2002 -2003 , נוסחו דפי המידע במשותף על ידי משרד המשפטים והמשטרה, והם הופקו והופצו במימון משרד המשפטים; נוסח דפי המידע פורסם גם באינטרנט.
הועלה, כי לאחר שאזל המלאי לא הופקו דפי מידע נוספים, וכבר מאמצע שנת 2004 ועד סיום הביקורת הם לא הופצו במקומות שנקבעו בתקנות.
06 דיווחה מנהלת מדור (ייעוץ וחקיקה) במשרד המשפטים לוועדת החוקה, כי דפי המידע שהופצו ב - 2002 ,, עודכנו בחודשים האחרונים ותורגמו לאנגלית, רוסית וערבית והתרגום לאמהרית יושלם בקרוב.
כמו כן הם הותאמו לאנשים בעלי מוגבלויות.
עם זאת, על פי הדיווח, טרם הובאו לדפוס דפי המידע המעודכנים, והם פורסמו באינטרנט בלבד.
מנהלת המדור ציינה כמו כן, שבכוונת משרד המשפטים להדפיס את דפי המידע, להפיצם ולחלקם לנזקקים בפרקליטויות ובלשכות הסיוע המשפטי בלבד, ואולם טרם הוסדרה העברתו של הנוסח המעודכן למשרדי ממשלה נוספים, כדי שיוכלו להדפיס עותקים גם לקהל המטופל על ידם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרדים האמונים על יישום החוק להסדיר ביניהם את המנגנון שלפיו יופקו ויופצו דפי המידע כנדרש בתקנות.
מידע חסר בטופסי המשטרה ובכרזות שהפיצה : במהלך היערכות המשטרה ליישום החוק נוסחו והונפקו טפסים ייחודיים חדשים.
הם הונפקו בארבע שפות (עברית, רוסית, ערבית ואנגלית).
בין הטפסים החדשים גם טופס מידע על ההליך הפלילי וטופס על זכויותיו של נפגע העבירה, ושניהם הופצו גם באמהרית.
כמו כן הופצו כרזות שנועדו לתליה ובהן נמסר מידע לנפגע עבירה על זכויותיו בהליך הפלילי.
הועלה שהכרזות הופצו בעברית בלבד, ורק ביוני 2006 החלה הפצת כרזות גם בשפות אחרות (ערבית, אנגלית, רוסית ואמהרית).
כן עלה, שבכרזות שהפיצה המשטרה ובטפסים שהפיקה עבור הנפגעים לא נמצא כל המידע שנקבע בתקנות.
למשל - המידע על ארגוני סיוע.
רק ביוני 2006 החלה המשטרה לטפל בהפקת טופס חדש שיכלול גם מידע זה.
אף יצוין, שבבקרות שביצעה המשטרה בתחנות המשטרה (ראו להלן) עלה, שלא בכל התחנות נמצאו הטפסים הנדרשים, ובמקומות אחרים לא נמצאו הטפסים בשפות זרות אלא בעברית בלבד.
בתשובתה מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה, כי יבוצעו ההתאמות הנדרשות והמידע החסר יושלם ויופץ.
: יידוע על ועדות הפועלות במשרד הרווחה משרד הרווחה מקיים ועדות מחוזיות לטיפול בגילוי עריות וועדות מחוזיות לטיפול באלימות במשפחה (להלן - הוועדות).
דרכי פעולתן של הוועדות מוסדרות בתקנון לעבודה סוציאלית (תע"ס) , ובו הוראות והנחיות של מנכ"ל משרד הרווחה ליישום מדיניות הרווחה ברשויות המקומיות.
בוועדות חברים נציגי משרד הרווחה ונציגי שב"ס, ותפקידן לבדוק את מסוכנות האסיר כלפי הקורבן ובני משפחתו.
הבדיקה משמשת לצרכים הבאים: הגשת חוות דעת לוועדת שחרורים על פי סעיפים 9(7) ו-11 לחוק שחרור על -תנאי ממאסר, התשס"א - 2001 ; גיבוש תכניות טיפול באסיר בכלא ובקהילה; קביעת המלצות בנוגע ליציאה לחופשה של אסיר, התייחדות המשרד לביטחון הפנים 323 .
על פי הוראות התע"ס מובאת עמדת הקורבן, ככל שניתן, בפני הוועדות באמצעות העובד הסוציאלי המטפל בקורבן במח לקה לשירותים חברתיים (להלן - העו"ס המטפל).
על העו"ס המטפל מוטלת החובה ליידע את הקורבן על התכנסות הוועדות ועל זכותו להביע עמדה באמצעותו.
כאמור, חובתו של העובד הסוציאלי המטפל ליידע את הקורבן על זכותו להביע עמדה באמצעות הוועדות.
עם זאת, לדעת משרד מבקר המדינה , מן הראוי שהמשרדים יבחנו את האפשרות להודיע על כך גם בדפי המידע ובטפסים שמפיקים המשרדים לנפגעי העבירה.
בתשובתו מאוקטובר 2006 מסר משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה, כי גם לדעתו יש מקום להודיע בדפי המידע ובטפסים המופצים לנפגעי העבירה על קיומן של הוועדות.
לעומת זאת השיב משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2006 , כי האפשרות הניתנת לקורבן להביע את עמדתו בפני הוועדות באמצעות העו"ס אינה בגדר הזכויות שמונה החוק, אלא כלולה בנוהל עבודה פנימי של הוועדות במשרד הרווחה.
מסיבה זו, לדעתו, אין מקום (וודאי לא הכרח), לפרט עניינים אלה דווקא בדפי המידע, שמטרתם לפרט את הזכויות החוקיות של נפגע העבירה בנוגע להליך הפלילי.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי אכן אין פרסום הוועדות בדפי המידע בגדר זכות שמונה החוק, ואולם, היות והוועדות בודקות את מסוכנותו של האסיר כלפי הקורבן ובני משפחתו, ומאפשרות לנפגע העבירה להביע עמדה גם בנושא היציאה לחופשה של הפוגע - מן הראוי לבחון את האפשרות להודיע על קיומן של הוועדות גם בדפי המידע.
היקף הזכויות של נפגעי עבירה .
המלצת הוועדה הבין -משרדית להרחיב את הזכויות המוקנות בחוק: ב- 6.
01 התקבל חוק זכויות נפגעי עבי רה התשס"א - 2001 , שגובש בעקבות עבודתה של "ועדה בין -משרדית לקידום זכויות נפגעי עבירות בישראל" (להלן - הוועדה הבין-משרדית) בראשותה של גב' קרפ.
במבוא לדו"ח הוועדה הבין-משרדית נאמר ש"על אף התמקדות דו"ח הביניים בזכויות בהליך הפלילי, חשוב להדגיש כי זכויות אלו ניתנות למימוש מלא רק בראיה הוליסטית, המשלבת גם שירותי סיוע והסדר פיצויים".
כאמור, החוק אינו מקנה זכויות לפיצויים, שיקום, סיוע וטיפול לנפגעי העבירה, אולם באפריל 2004 כינסה מרכזת הוועדה הבין-משרדית את נציגי הממשלה בוועדה כדי לדון בדרכים לקידום נושאים אלה.
בנוגע לשירותי סיוע הוחלט בישיבה זו להמליץ על הקמת צוות מקצועי ממשלתי מתחום הארגון והתקצוב, שיבחן המלצות שהגישה חברת ייעוץ ארגוני לוועדה הבין -משרדית עוד במאי 2003 ,.
בנוגע לנושא הפיצויים סוכם שלא להמליץ בשלב ההוא על קידום מודלים שהוצעו לוועדה הבין -משרדית, ולהמתין להתקדמות ביוזמת החקיקה של המוסד לביטוח לאומי בנושא.
04 הועברו המלצות הוועדה הבין-משרדית לשר המשפטים דאז, מר יוסף לפיד, אולם מאז לא קודם העניין.
משך ניהול ההליכים - תמונת מצב : סעיף 12 לחוק קובע כי ההליכים הנוגעים לעבירת מין או אלימות יקוימו בתוך זמן סביר כדי למנוע עינוי דין.
מנתוני המשטרה עולה, שבשנת 2004 נפתחו 59,045 תיקים פליליים (פ"א) בשל עבירות מין או אלימות.
בשנת 2005 נפתחו 63,294 תיקי פ"א (עלייה של7% .
) לבקשת משרד מבקר המדינה בדק מדור מחקר אסטרטגי וסטטיסטיקה במשטרה את משך זמן הטיפול בעבירות מין או אלימות כהגדרתם בחוק.
בבדיקה נכללו 84,453 חשודים שתיקיהם הועברו לטיפול התביעה המשטרתית או לפרקליטות בשנת 2004 , או נאשמים שנגזר דינם או שהתיק נגדם נסגר בשנת 2005 .
מממצאי הבדיקה עולה, כי משך זמן הטיפול החציוני19 , ממועד גילוי החשוד ועד גזר ה דין, הוא כ -11 חודש.
משך זמן הטיפול החציוני בשלב החקירה, מגילוי החשוד ועד העברת התיק לתביעה, הוא כחודש; משך זמן הטיפול החציוני בתביעה, מקבלת התיק ועד הגשת כתב אישום, הוא כ -4-5 חודשים.
ומשך זמן הטיפול החציוני מהגשת כתב האישום ועד מתן גזר הדין הוא כ-7 .
חודשים יצוין, שהנתונים הנוגעים לשני השלבים האחרונים - משך הטיפול מהעברת התיק מהחקירות ועד מתן גזר הדין, נוגעים רק לתיקים שטופלו על ידי התביעה המשטרתית, זאת משום שתאריך הגשת כתב האישום על ידי הפרקליטות אינו מדווח למשטרה.
יצוין עם זאת, שבכ- 75% מהתיקים שנבדקו טיפלה התביעה המשטרתית.
היעדר קריטריונים למתן הגנה : סעיף 6(1 ) לחוק קובע, כי במהלך ההליך הפלילי זכאי נפגע העבירה להגנה, ככל הניתן ועל פי הצורך, מפני הפוגע ומפני שלוחיו או מקורביו.
כאמור, במסמך מאוקטובר 2001 , דן אג"ת במשטרה במשמעויות התקציביות של החוק, ואמד את המשאבים הנדרשים למשטרה ליישום החוק.
בנוגע לסעיף 6(1 ) לחוק נקבע במסמך, שאי- אפשר להעריך בכמה מקרים תידרש המשטרה לספק הגנה, ולא ניתן להציב שמירה על נפגע העבירה 24 שעות ביממה.
עם זאת הוצעה במסמך מתכונת פעולה שלפיה יסומן נפגע שנמצא ברמת סיכון גבוהה, וניידת סי ור אזורית תישלח לביקורים תכופים בביתו.
לצורך זה נקבע במסמך, שיש לתגבר את התחנות הגדולות בניידת סיור אחת לפחות - תוספת של 24 ניידות סיור בעלות של 6.
84 מיליון ש"ח בסה"כ, מהם 4.
8 מיליון ש"ח הוצאה חד -פעמית, וכן תוספת של 240 .
שוטרי סיור בדיון שהתקיים במשרד לבט"פ ב- 29.
02 , בהשתתפות נציגי המשרד לבט"פ, נציגי המשטרה ונציגי שב"ס, דנו גם בתיקונים שיש להכניס בסעיפי החוק כדי לצמצם את עלות הפעלתו.
בנוגע לסעיף 6(1 ) לחוק סוכם, כי נוכח מגבלות התקציב ליישום הסעיף, "רמת ההגנה שתינתן לנפגע העבירה על ידי המשטרה תהיה כפי שהיא כיום", ועיקר הפעילות בנושא הגנת הנפגע תתמקד במתן מידע בדבר אפשרויות ההגנה.
כן סוכם שאם יוקצה לסיור המשטרתי תקציב נוסף לצורך הגברת ההגנה במקרים מתאימים, תשתנה ההיערכות על פי התקציב שיאושר.
יוצא אפוא, שלא הוחלט על מתן הגנה ייחודית לנפגעי עבירה.
בתשובתו מסר המשרד לבט"פ למשרד מבקר המדינה, כי למיטב הבנתו הפרשנות שניתנה לחוק בזמנו, בשל מגבלת תקציב, שלפיה ניתן להמשיך ברמת ההגנה שהייתה נהוגה, "היא .
בבדיקת הנושא נקבע המדד למשך זמן הטיפול כ"חציון משך זמן הטיפול", והוא נמדד בימים החציון הוא הערך של מספר ימי טיפול, אשר 50% מהמקרים נמצאים מתחתיו ו-50% .
מעליו המשרד לביטחון הפנים 325 .
פרשנות סבירה - ולא חייבה תיקון החוק או דחיית מועד כניסתו לתוקף או התניית תקפו בתקציב נוסף".
עם זאת הוסיף, כי נושאים רגישים מסוג זה ראוי לבחון מעת לעת ולרענן את ההנחיות המשטרתיות בהתחשב בתקציב העומד לרשות המשטרה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאחר חלוף יותר מחמש שנים מתחילת החוק, היה על המשטרה לבחון מחדש את יישום הסעיף המעלה את הצורך במתן הגנה ייחודית, ברמה השונה מהקיים, לנפגע ה עבירה.
על המשטרה לקבוע קריטריונים לצורך מיוחד בהגנה, ולפעול בצורה שונה מהנהוג במקרים אלו.
הטמעת החוק במשטרה ובפרקליטות .
היערכות המשטרה להטמעת החוק במשטרה מופקד על יישום החוק מדור נפגעי עבירות הפועל באגף החקירות והמודיעין (אח"מ).
בדצמבר 2001 אושרו לו שישה תקנים לקציני נפגעי עבירות בששת מחוזות המשטרה, והם אוישו באמצע שנת 2002 .
בספטמבר 2002 הוציאה המשטרה נוהל המגדיר את תפקידיהם של קציני מדור נפגעי עבירות, וקציני נפגעי עבירות מחוזיים האחראים ליישום החוק.
הנוהל קובע דרכים לפיקוח, לבקרה וכללי דיווח.
בהיערכותו ליישום החוק ניסח מדור נפגעי עבירות "הצעה לנוהל הטיפול המשטרתי בנפגעי עבירה פלילית" (להלן - הנוהל המשטרתי), והשוטרים הונחו לפעול על פיו.
הנוהל מסדיר, בין השאר, את הליך קבלת התלונה של נפגע עבירה במשטרה, בכל הנוגע למידע הראשוני שיומצא לו, הן בעל פה והן באמצעו ת טפסים, ומטיל על החוקר לברר אם הנפגע מעוניין במידע שהוא זכאי לו על פי החוק.
במקרים שהנפגע מבקש לקבל מידע, מנחה הנוהל אילו פרטים של הנפגע יוזנו למערכת מנ"ע, וכיצד יימסרו לו קוד וסיסמה שיאפשרו לו לקבל מידע מהמערכת.
לשם הטמעת תפקידי השוטרים במימוש החוק חולק ליחידות החקירה "תקליטור הדרכה", שנשלח גם לכל משתמשי האינטראנט המשטרתי.
כמו כן, התקיימו ימי עיון ייחודיים שבהם השתתפו 250 נציגים מכל יחידות המשטרה, שהוכשרו להדריך את השוטרים ביחידותיהם בהוראות החוק ובאופן הפעלתה של מערכת מנ"ע.
במהלך 2005 -2006 נכלל הנושא גם בהכשרות שונות שנערכו במשטרה ברמה הארצית וברמה המחוזית.
יודגש שנושא קידום היישום של החוק כלול בתכנית שיפור השירות לציבור שהוגדרה כיעד מפכ"ל לשנת העבודה 2006 .
נוסף על כך, הותאמו טפסים משטרתיים לדרישות החוק.
לטופס "בקשה להוצאת צו מעצר/שחרור בערובה" למשל, נוספה האפשרות לציין אם ההחלטה בנוגע לפוגע נועדה להגן על נפגע העבירה.
נוסחו והונפקו טפסים חדשים, וביניהם גם טופסי מידע על ההליך הפלילי ועל זכויות הנפגע, לחלוקה בעת הגשת התלונה במשטרה.
כמו כן הוציא ראש חטיבת החקירות במשטרה חוזר ובו הנחיה כיצד יש ליישם את סעיף 7 לחוק, המגביל מסירת פרטים אישיים של נפגע עבירת מין ואלימות חמורה.
הועלה, שרק בסוף אוקטובר 2005 , שבעה חודשים לאחר המועד הקובע להחלת כל סעיפי החוק, הועבר ליחידות המשטרה החוזר ובו ההנחיה ליישום סעיף 7 .
לחוק 326 דוח שנתי57ב .
שיעור נמוך של הזנת נתונים למערכת מנ"ע : צבירת המידע במערכת מנ"ע מהגופים הקשורים אליה, תלויה בכך שהשוטרים בתחנות המשטרה אכן יזינו למערכת את פרטיו של נפגע העבירה המעוניין בקבלת המידע.
הועלה, שמתחילת שנת 2006 ועד 12.
06 , חרף כל הפעולות שנקט מדור נפגעי עבירות, הגיע שיעור הזנת הנתונים מהתיקים המשטרתיים למערכת מנ"ע ל - 32% ( בלבד 13,399 מתוך 42,398 תיקים שהיו צריכים להזינם).
השיעור הנמוך של הזנת פרטי הנפגעים למערכת מקשה על נפגעי עבירה רבים לממש את זכותם על פי החוק.
ממסמכי מדור נפגעי עבירות עלה, כי עקב השיעור הנמוך של הזנת תיקים משטרתיים למערכת מנ"ע הונחו, ביוני 2006 , המחוזות המשטרתיים לחזור ולהדריך בעניין את השוטרים העוסקים בנושא.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה המשטרה, כי בשנת 2006 יש עלייה ברורה, בכל יחידות המשטרה, בשיעור הזנת הנתונים מהתיקים המשטרתיים למערכת מנ"ע, והממוצע הארצי הגיע ל-37%.
כשלים בעריכת בקרו ת של המשטרה על יישום החוק : מדור נפגעי עבירות ערך 70 בקרות ב -6 מחוזות המשטרה שנועדו, בין השאר, לבחון את מידת יישומו של החוק.
בחינת ממצאי הבקרות האחרונות ב-54 תחנות משטרה (מקומיות או מרחביות) (להלן - הבקרות) העלתה: (א) רק 9% (5 ) מהבקרות (כולן במחוז מרכז של המשטרה) נערכו בחודשים מאי -יוני 2006 , בעוד שרובן- 65% (35 ) נערכו מינואר עד מרס 2006 , ואילו26% (14 ) אף מוקדם יותר - בשנת 2005 (6 מהן נערכו באפריל או מאי 2005 - סמוך למועד הקובע).
יצוין שבמחוז דרום של המשטרה נערכו כל הבקרות ב- 2005.
)(ב רק ב -4% (2 ) מתחנות המ שטרה יושמו במלואן הוראות החוק והתקנות מכוחו.
ב- 33% (18 ) מהתחנות יושמו ההוראות באופן חלקי, וב - 43% (23 ) לא יושמו ההוראות או יושמו במידה מועטה.
ב- 20% (11 ) מהבקרות לא נבדקה מידת יישום הוראות החוק, או שהממצאים אינם ברורים דיים.
יודגש, כי אף שמבצעי הבקרות המשטרתיות העלו ברוב המקרים שההוראות אינן מבוצעות כנדרש, לא נמצאו, בין הבקרות שנמסרו למשרד מבקר המדינה ביולי 2006 , בקרות חוזרות כדי לבדוק באיזו מידה, ואם בכלל, שופר הביצוע בעקבות הערותיהם, אף לא במקרים שהבקרות נערכו בשנת 2005 .
יתר על כן, יש מקרים שבהם התריע הבודק, בסיכום ממצאי הבקרה, שייערכו בקרות חוזרות, אך, כאמור, הן לא בוצעו עד מסירת הבקרות למשרד מבקר המדינה.
בתשובתה מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה, כי בחודשים יוני -אוקטובר 2006 ערכה המשטרה בקרות חוזרות בתחנות המשטרה פרט למחוז תל אביב.
(ג) בבדיקה של מידת יישום הח וק בתחנות המשטרה נכללו גם מרכיבים מוגדרים: הימצאותם של טפסים נדרשים בתחנות המשטרה, ותרגומם לכמה שפות, מילוי "טופס בקשת המשרד לביטחון הפנים 327 .
מידע" (ראו להלן), מסירת טופסי מידע לנפגע העבירה, יידוע נפגע העבירה על זכותו להגיש הצהרה על כל פגיעה ונזק שנגרמו לו בשל העבירה כאמור בסעיף 18 לחוק, מסירת קוד וסיסמא לנפגע העבירה, הזנת פרטי נפגע העבירה למערכת מנ"ע, קיום סעיף 7 לחוק המגביל מסירת פרטים אישיים של נפגע עבירת מין ואלימות חמורה, ויידוע נפגע העבירה על התנאים המגבילים שבהם שוחרר הפוגע אשר נועדו להגן על הנפגע - כל עוד מידע זה אינו מועבר באמצעות מערכת מנ"ע.
(1) הועלה, שנוסח ממצאי הבקרות לא היה אחיד ושיטתי, ולא ניתן היה לקבל תמונה מפורטת ומקיפה על מידת הביצוע של כל נושא ונושא - בחלק מהבקרות נוסחו הממצאים באופן כוללני ולא פורטו הממצאים בכל נושא שנבדק, במקרים אחרים, שבהם פורטו הממצאים, לא הייתה אחידות בנושאים שהממצאים עוסקים בהם.
(2) בתקנה9 (ב) בתקנות נקבע, כי נפגע עבירה המבקש לקבל מידע יגיש את בקשתו למשטרה בכתב, לפי טופס 1 שבתוספת (להלן- טופס בקשת מידע).
תקנה 8 בתקנות והנוהל המשטרתי מטילים על החוקר המשטרתי לברר אם נפגע העבירה מעוניין במידע שהוא זכאי לו על פי החוק.
על החוקר לוודא שהנפגע מילא את הפרטים בטופס הבקשה.
כאמור, כאשר מידע אינו מועבר באמצעות מערכת מנ"ע, ונפגע העבירה זכאי לקבלו כחוק, מוטלת האחריות להעברת המידע על הגורם המטפל.
במקרים שצוין בבקרות המשטרתיות שלא נמצאו הטפסים הנדרשים, או שלא נמצאו בתיקים טופסי בקשת מידע, לא זו בלבד שהחוק והתקנות מכוחו לא יושמו, ושהשוטרים בתחנה לא קיימו את הוראות הנוהל המשטרתי, אלא נפגעה גם העברת המידע לפרקליטות או לתביעה המשטרתית.
זאת משום שבהיעדר טופס בקשת מידע בתיק אין הפרקליטים והתובעים המשטרתיים יכולים לדעת אם היה נפגע העברה מעוניין בקבלת מידע, ולכן לא מובטח שהם ידאגו להעבירו אליו.
(3) בכל הבקרות שערכה המשטרה לא נבדק באיזו מידה יושם סעיף7 לחוק, הדן בהגבלת מסירת פרטים אישיים של נפגע עבירת מין או אלימות חמורה (הרחבה בנושא ראו להלן).
(4) כאמור, עד מועד סיום הביקורת לא הייתה מערכת מנ"ע ערוכה להעביר לנפגע מידע על התנאים המגבילים שהושתו על הפוגע כדי להגן על נפגע העבירה.
במצב זה הייתה האחריות להעברת המידע מוטלת על שוטרי התחנה שבה נפתח התיק המשטרתי.
מנוסח הבקרות לא ניתן לכמת את מידת הטיפול בנושא בידי תחנות המש טרה.
עם זאת, בבקרות שבהם ניתן פירוט, צוין לא פעם, שהתחנה לא דאגה ליידע את הנפגע בנוגע לתנאים המגבילים שהושתו על הפוגע.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שניסוחי הדוחות המסכמים את הבקרות המשטרתיות יעשו באופן מובנה ושיטתי, כך שניתן יהיה לדעת באיזו מידה יושם כל נושא בשטח.
כמו כן, על המשטרה לדאוג לכך שהוראות החוק והתקנות מכוחו וכן הוראות הנוהל המשטרתי ייושמו במלואם.