HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד מסר] כי למרות זאת, נמשך ניתוח פנימי של החומר על מנת להציג את "כלל המשמעויות בדיון המסכם שהיה באוגוסט בראשות ר' מפא"ת".
באמצע אוגוסט 2010 התקיים דיון נוסף בראשות ראש מפא"ת 22 , ובו הוא סיכם את המלצותיו שיציג למנכ"ל משהב"ט, וביניהן: " לא לקדם את תהליך ההתקשרות עם תע"ש ל'חץ דורבן ', עקב חוסר בשלות ל -FSD וחוסר התאמה להגדרה של ספק יחיד" (בנושא זה ראו בהמשך); ו"]של תעש[ להחליט ולהודיע על פיתוח חדש רק בפרויקט משותף של התעשיות (רפא"ל+תע"ש, בשילוב עם אלתא), המתבסס על אבני בניין משמעותיים/יחודיים של כל תעשיה, ולהבהיר שעד .
20 "מעיל רוח" דור א' - מערכת הגנה אקטיבית של רפאל המותקנת על טנק המרכבה.
"מעיל רוח" דור ב' - הצעת רפאל ואלתא מערכות בע"מ (להלן - אלתא) למערכת הגנה אקטיבית.
21 במסמך סיכום הדיון נכתב, כי מערכת דור ב' המוצעת שונה כמעט בכל מרכיביה מ"מעיל רוח" דור א' הקיים, ושההצעה של רפאל ואלתא אינה שלמה ואף לא מכילה משמעויות תקציביות.
22 בהשתתפות ראש מנת"ק, רמ"ח אמל"ח מז"י ונציגים בכירים נוספים ממנת"ק וממפא"ת.
בדיון הוצג, בין היתר, סטטוס "מענה תעש לבל"ם".
]שיתוף פעולה [ שלא יסוכם שת"פ כזה לא נצא לשום פיתוח חדש" (ההדגשות במקור).
בתחילת אוקטובר 2010 .
)אישר המנכ"ל המלצות אלו (ראו בהמשך ראש מפא"ת הודיע למשרד מבקר המדינ ה ביוני 2011 בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כי הוא קיים מספר דיונים בנושא, וכי "ההחלטה המעשית התקבלה רק בדיון באוגוסט 2010 .
עקב המתנה תעשיות ביטחוניות 1753 .
להשלמות חומר נוסף מהתע"ש ומיצוי התהליך איתה, לצד ניתוח נתונים נוספים שאינם קשורים בתע"ש".
עוד הודיע, כי בין דיון לדיון בוצעה עבודת מטה יסודית של צוותים ממנת"ק ממפא"ת ומז"י, וכי בדיון מאוגוסט 2010 הוצג ניתוח משותף של גופים אלה, בסיומו ניתן לומר, בין היתר, כי "לכל הדעות אין בשלות לכניסה ל- .
FSD 'ל'חץ דורבן " (ההדגשה במקור); והדיון שהתקיים באמצע התהליך, ביוני 2010 , איננו הדיון המסכם שבו גובשה ההמלצה, אלא רק שלב בתהליך.
בביקורת עלה, כי משהב"ט לא מיצה עם תעש בדיקה של יכולותיה לתת מענה לטיפול בפערים שנותרו במענה שלה לבל"ם ובהצעתה מיולי 2010 .
לפתור אותם אשר לדיון שקיים ראש מפא"ת באוגוסט 2010 , מהניתוח שהוצג במצגת של מפא"ת, מנת"ק וז"י עולה, כי המענה של תעש, כפי שהתקבל, אינו עומד בדרישות הבל"ם נוכח הפער במכלול, אשר פועל בתצורה שאינה מאושרת; שעה שבשאר התחומים הצעת תעש מאפשרת מעבר סף טכני וכניסה לשלב F.
יודגש, כי במצגת שהציגו מנת"ק ומפא"ת למנכ"ל משהב"ט באוקטובר 2010 נכתב, כי ההצעה הטכנ ית של התעש, גם אם מספקת מענה למרבית דרישות הבל"ם, מבוססת על מכלול אשר אינו מאפשר כניסה ל- .
F )(עדכון ההצעה עשוי להביא למעבר סף טכני23 .
בהקשר זה מעיר משרד מבקר המדינה, כי בחינת הפער במכלול לא מוצתה מול תעש ואף לא נדונה אתה, כדי לבחון את יכולתה לסגור את הפע ר ולעדכן את הצעתה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח האמור לעיל ראוי היה, כי מפא"ת יפעל למיצוי פתרונות בנושא המכלול מול תעש בטרם המליץ למנכ"ל משהב"ט שלא להמשיך את תהליך ההתקשרות עמה עקב חוסר בשלות ל- F.
יצוין, כי כבר בטרם התקבלה במשהב"ט התייחסות תעש מיולי 2010 לפערים במענה שלה בבל"ם ולאחר קבלתה, קבעו חלק מהגורמים המקצועיים הבכירים במנת"ק ובמפא"ת, כי מערכת "חץ דורבן" בשלה מבחינה טכנולוגית ומתאימה לכניסה לפיתוח מלא: באמצע יוני 2010 כתב ראש ענף (להלן - רע"ן) מיגון שבמנת"ק לראש היחידה לפיתוח טנקים (להלן - רפ"ט24,) של "חץ[ כי "הבשלות גבוהה מאוד יחסית לכל פרויקטי הפיתוח בהם הייתי מעורב.
מעולם לא ]"דורבן התחלתי פרויקט עם דגמים עובדים ומוצלחים במגוון גדול של ניסוי שדה".
באמצע יולי 2010 כתב ראש מטה תכנית "חץ דורבן" שבמפא"ת לראש מו"פ25 ,שבמפא"ת כי בשלות המערכת נמצאת ברמה גבוהה מאוד יחסית להרבה מערכות בהם הוחלט להיכנס לפיתוח מלא, כולל מערכת הגנה אקטיבית אחרת שמפתחת רפאל.
עוד כתב, כי מבחינה שעשו הצוותים הטכניים (של מנת"ק ושל מפא"ת) עולה, "שהמענה הטכני של התעש לחץ דורבן לא הוא צפוי למנוע כניסה למו"מ לקראת פיתוח מלא" (ההדגשה ב מקור).
23 קביעה זו הוצגה גם בדיון שקיים ראש מפא"ת באוגוסט 2010.
24 רפ"ט הוא קצין בדרגת אל"ם, המהווה סמכות מקצועית לפלטפורמות המרכבה במנת"ק, ומרכז את הנושאים ההנדסיים במנת"ק בתחום זה.
רפ"ט כפוף לראש מנת"ק.
קצין בדרגת תא"ל, העומד בראש היחידה למחקר ולפיתוח אמל"ח במפא"ת 1754 דוח שנתי62 .
בעניין ההחלטה לבחור בתעש כספק יחיד למערכת "חץ דורבן" הודיע ביוני 2011 ראש מפא"ת למשרד מבקר המדינה, כי התברר שההחלטה "לא הייתה מוצדקת".
בדצמבר 2011 " הוא הוסיף, כיהגעתי למסקנה זו על בסיס אותו חומר שעמד לרשותכם , וכן ]לרשות נציגי משרד מבקר המדינה [ על בסיס שיחות עם הגורמים הרלוונטים, תוך העמקה בנושא מדיון לדיון" (ההדגשה במקור).
המלצת ראש מפא"ת שלעיל בנושא אי-התאמת תעש להגדרת ספק יחיד אמנם עולה בקנה אחד עם ממצאי הביקורת, כי היו שני ספקים פוטנציאליים.
אולם משרד מבקר המדינה מעיר, כי הבדיקה שערך ראש מפא"ת בנושא חשוב זה, שהשינוי בו - אי-קידום ההתקשרות עם תעש - היה מהותי, לא תועדה, לרבות פירוט הכרחי של הנימוקים והשיקולים שבבסיסה; ועל כן בדיקה זו חסרה את השקיפות הנדרשת לפיקוח ולבקרה על תהליך עבודת מטה לעניין זה.
הדבר מצופה ונדרש בדיונים בנושאי פרויקטים, ו במיוחד פרויקטים בהיקף כספי של מאות מיליוני ש"ח, כמו מערכת הגנה אקטיבית לנמ"ר, ולנוכח השינוי המהותי שלעיל.
בתחילת אוגוסט 2010 ,התקיים דיון בנושא "חץ דורבן" בראשות רמ"ט ז"י תא"ל יואב הר -אבן, ובהשתתפות נציגי מנת"ק, מפא"ת וז"י, ש"נועד לבחון האם המענה לבל"מ .
מתכנס להנחות האישור העקרוני של הפרויקט".
בדיון ]של תעש[ הוצג, כי ההצעה הטכנית של התעש נותנת מענה טוב לדרישות האופיין, להוציא פער מרכזי במכלול.
רוב הפערים הינם הנדסיים ולא היתכנותיים, הניתנים לסגירה ואינם מהווים מגבלה לכניסה ל- F.
כמו כן, הוצגו פערים בתחום המכלול אשר יש לטפל בהם כתנאי לכניסה ל- F.
רמ"ט ז"י סיכם, כי התקנת "מעיל רוח" על נמ"ר אינה ישימה בעלות הנוכחית של המערכת, וגם ש"אנו לא בשלים בנקודת הזמן הנוכחית לקבל החלטה על עצירת פרויקט 'חץ דורבן'".
עוד סיכם רמ"ט ז"י, כי "אין בשלות ליציאה ל - F.
D לפרויקט 'חץ דורבן'", וכי " יש להשלים את בדיקת ההיתכנות ל'חץ דורבן'" (ההדגשות במקור).
בתחילת אוקטובר 2010 הציג רמ"ט ז"י לסגן הרמטכ"ל דאז, אלוף בני גנץ26 , כי "עמדת הזרוע ועמדת מפא"ת הינה כי אין בשלות לקדם את תהליך ההתקשרות עם תע"ש ל'חץ דורבן'".
סגן הרמטכ"ל קיבל עמדה זו, והנחה "לחזור שוב למטה הכללי (אג"ת, סגן הרמטכ"ל) לסיכום אופן ההתקדמות וסיכום מערכת הגנה אקטיבית לרק"ם בצה"ל".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי עמדת ז"י ומפא"ת שהציג רמ"ט ז"י לסגן הרמטכ"ל בתחילת אוקטובר 2010 , כי אין בשלות לקדם את תהליך ההתקשרות עם תע ש ל"חץ דורבן", לא נתמכה בעבודת מטה שלמה, שאמורה הייתה לנתח את בשלות מערכת "חץ דורבן".
יתר על כן, צה"ל, מנת"ק ומפא"ת לא פרסמו עד מועד סיום הביקורת מסמך מסכם בעניין אי-עמידה של תעש בדרישות הבל"ם.
החלטות משהב"ט וצה"ל בעניין המערכת המשולבת .
באוקטובר 2010 קיים מנכ"ל משהב"ט, אלוף (מיל') אהוד שני, דיון בעניין מערכות הגנה אקטיבית לרק"ם, בהשתתפות נציגים ממפא"ת, ממנת"ק ומז"י.
בדיון הוצגו בין היתר המלצות ראש מפא"ת מאוגוסט 2010 ,.
בסיכום המנכ"ל נכתב בין היתר, כי "בעת הזאת לא יהיה פיתוח דור נוסף של מערכת הגנה אקטיבי[ ]ת של מערכת הביטחון.
המנכ"ל הדגיש כי אין מחויבות חוזית ל'חץ דורבן', ולא .
26 במועד סיום הביקורת, אפריל 2011, רב-אלוף בני גנץ הוא הרמטכ"ל.
"רואה את המערכת משתלבת כמו שהיא בפלטפורמה של צה"להמנכ"ל הנחה "לבדוק היתכנות לפרויקט משותף של רפאל ושל תע"ש יחדיו" (ההדגשות במקור).
יום לאחר דיון המנכ"ל באוקטובר 2010 עדכן ראש מפא"ת את מנכ"ל רפאל ואת מנכ"ל תעש בעמדת מערכת הביטחון.
ראש מפא"ת סיכם, כי בראיית מערכת הביטחון קיימות שתי חלופות להגנה אקטיבית לרק"ם: "מעיל רוח" או פיתוח מערכת חדשה.
עוד מסר, כי מנכ"ל משהב"ט סיכם, כי "לא ניכנס לשום פיתוח של מערכת חדשה ללא בשלות של כל מרכיביה, ולכן לא יותנע F.
D 'לא ב'חץ דורבן ולא ב'מעיל רוח' דור ב'.
לפיכך נכון להשקיע מאמץ בגיבוש שת"פ שיתוף [ ]פעולה בין התעשיות בהתבסס על המרכיבים הבשלים והיחודיים של כל אחת מהן.
עד שלא יסוכם שת"פ בין התעשיות לא נצא לשום פיתוח חדש " (ההדגשות במקור).
בנובמבר 2010 סיכם הרמטכ"ל דאז, רב -אלוף גבי אשכנזי, בין היתר, כי הצורך המבצעי להגנה אקטיבית לרק"ם שריר ותקף, כפי שסוכם בעבר ולאור הערכת האיום הקיים והעתידי.
המענה המבצעי חיוני ועלינו לעשות כל מאמץ להצטייד בו ובהקדם.
מקבל את המלצת סגן הרמטכ"ל, מז"י ואג"ת ליצירת אינטגרציה (מערכת חדשה משותפת לרפאל, לתעש ולאלתא) של המערכות הקיימות ("מעיל רוח" ו"חץ דורבן").
נדרש לפעול בתיאום עם משרד הביטחון למימוש יכולת אינטגרציה שכזו למול התעשיות, בלו"ז הקצר האפשרי.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי סגן הרמטכ"ל, אג"ת וז"י המליצו לרמטכ"ל בנובמבר 2010 "על יצירת אינטגרציה של "המערכות הקיימות בלי שצה"ל ומשהב"ט בדקו27 את היתכנותה של המערכת המשולבת ואת המשמעויות המבצעיות, הטכנולוגיות, התקציביות והלוגיסטיות של מימושה ברק"ם.
צה"ל הודיע למשרד מבקר המדינה ביולי 2011 בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כי "סגן הרמטכ"ל הנחה פיקודית לבחון ביצוע אינטגרציה מתוך ראייה לאומית כוללת, לפיה לא נכון שבמצוקת המשאבים תתחרינה שתי תעשיות ביטחוניות ישראליות בפיתוח מערכת עתירת ממון.
לאור ההנחיה, נדרשו הגופים לבצע השלמה לעמ"ט".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בחירת ספקים לפיתוח ולייצו ר מערכת, לרבות חלוקת העבודה ביניהם, נמצאת באחריותו של משהב"ט, ואמורה להתבצע על ידיו בהתאם לחוק חובת המכרזים ולהוראות משהב"ט.
27 יצוין בהקשר זה, כי בהוראת קבע אג"ת שעניינה "תהליך ייזום, פיתוח, הצטיידות וקליטה של אמצעים ומערכות בצה"ל" נקבעו כללים בנוגע לעבודת מטה שיש לבצע בצה"ל לקראת הבאת פרויקט פיתוח מערכת נשק לאישור עקרוני של הרמטכ"ל.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי ככלל ראוי היה שמנת"ק, מפא"ת וז"י יסיימו את עבודת המטה לבחינת כלל החלופות לפני שסגן הרמטכ"ל הביא את הנ ושא להחלטת הרמטכ"ל, ובפרט נוכח החשיבות המבצעית הגבוהה והחיוניות של מערכת הגנה אקטיבית לשרידותו של הרק"ם.
בהבאת מידע חלקי ולא ממצה לדיון בראשות הרמטכ"ל היה לכאורה כדי להביא לקבלת החלטה שאינה מיטבית.
בהקשר זה ראוי לציין לגבי פרויקט נמ"ר, כי בדצמבר 2010 , כחודש לאחר שהרמטכ"ל אישר לבצע אינטגרציה של המערכות הקיימות כמתואר לעיל, הכין אג"ת המלצה (לסגן הרמטכ"ל) לאישור סופי של הפרויקט, ובה נכתב, כי על ז"י ומנת"ק לגבש המלצה בהקדם לחלופה מועדפת להגנה אקטיבית לנמ"ר מבין שתי חלופות: "מעיל רוח" והמערכת המשולבת.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי החלופות 28 שלעיל ("מעיל רוח" והמערכת המשולבת) שאג"ת המליץ לבחון בדצמבר 2010 לא כללו את מערכת "חץ דורבן".
זאת אף כי מפא"ת ומנת"ק לא השלימו מול תעש בחינה לגבי אפשרויות לגשר על הפערים שבמענה של תעש לבל"ם, וממילא לא פסלו מערכת זו מלשמש כמערכת הגנה אקטיבית לנמ"ר.
בפברואר 2011 התקיים דיון בראשות מנכ"ל משהב"ט שמטרתו: קבלת החלטה אודות המתכונת לשת"פ בין רפאל לבין תעש בנוגע לפיתוח מערכת להגנה אקטיבית לרק"ם.
מנכ"ל תעש ציין בדיון, כי העבודה בתעש בעניין "חץ דורבן" נמשכת, ולדעתו "ניתן יהיה להציג מערכת בשלה עד סוף שנת 2011 ".
מנכ"ל תעש הדגיש בעניין המערכת המשולבת, כי תעש צריכה להיות קבלן ראשי לפעילות זו.
מנכ"ל רפאל ציין בדיון, כי רפאל צריכה להיות קבלן ראשי ולהוביל את הפעילות.
מנכ"ל משהב"ט סיכם, כי רפאל תוביל את הפעילות ותעש תשמש קבלן משנה לרפאל, ואם "קיימת הסתייגות של החברות יש להביאן למשהב"ט".
כשבוע לאחר מכן, בסוף פברואר 2011 ,, שלח עוזר מנכ"ל משהב"ט מכתב לרפאל ]יושב ראש[ לתעש, לסגן הרמטכ"ל ולגופים נוספים ובו נכתב, כי "לאור בקשות יו"ר החליט המנכ"ל על דעת סגן הרמטכ"ל, מנכ"ל ]של תעש [ ארגון ועד העובדים רפא"ל, מנכ"ל תע"ש, ור' מפא"ת לדחות את הפעילות בנושא מערכת הגנה אקטיבית לרק"ם עד להתבהרות ההחלטה בעניין עתיד התע"ש"29 , וכי "ביוני 2011 .
"הנושא יבחן שוב מחדש ע"י מנכ"ל משהב"ט בהקשר לכך ראוי לציין, כי ממסמכי משהב"ט עולה, שהיזמה לפתח מערכת הגנה אקטיבית לרק"ם, משותפת לרפאל ולתעש, הועלתה בעבר מספר פעמים על ידי משהב"ט, אך לא יצאה אל הפועל בעיקר בגלל מחלוקות בין התעשיות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי במועד קבלת ההחלטה בפברואר 2011 של מנכ"ל משהב"ט על המערכת המשולבת: ההערכה על היכולת לשלב מבחינה טכנולוגית בין מרכיבי המערכת של רפאל לבין מרכיבי המערכת של תעש לא הייתה מבוססת על עבודת מטה; לא היה בידי משהב"ט וצה"ל מידע על הביצועים הצפויים של מערכת כזו; לא הייתה במשהב"ט הערכה על מוכנות התעשיות לשתף פעולה בפיתוח ובייצור המערכת המשותפת, נוכח התנגדותן מהעבר; ולא נערכה עבודת מטה על תרומתה של מערכת כזו לצה"ל בהשוואה לחלופות הקיימות, על לוחות הזמנים לפיתוח ולייצור, לרבות האפשרות של עיכוב בהצטיידות במערכת הגנה אקטיבית לנמ"ר, ועל עלויות הפיתוח והייצור הצפויות.
28 עד מועד סיום הביקורת, אפריל 2011 , ז"י ומנת"ק טרםסיימו את בדיקת החלופות.
29 בעניין פעילות תעש ראו בדוח שנתי זה בפרק בנושא "הדוחות הכספיים של תעש לשנים 2003 -2009 - .
"מעקב 1760 דוח שנתי62 .
על פי הוראת משהב"ט, הסמכות לאשר פטור ממכרז נתונה בידי ועדת הפטור שבמשהב"ט30.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי קביעתו של מנכ"ל משהב"ט בפברואר 2011 את רפאל כקבלן ראשי לפיתוח ולייצור של מערכת ההגנה האקטיבית המשולבת לרק"ם, התקבלה בחריגה מסמכותו.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי גם במקרה זה, שבו קיימים שני ספקים פוטנציאלים שביכולתם להציע למערכת הב יטחון מערכת הגנה אקטיבית לרק"ם, נדרש היה לקיים מכרז ביניהם, ועל משהב"ט לפעול בהקדם לקיומו.
30 כאמור, על פי הוראת משהב"ט בעניין ועדת פטור ממכרז, יפעלו במשהב"ט ועדות פטור שתפקידן, בין היתר, לקבוע אם לאשר או להמליץ לראש אגף או למ נכ"ל משהב"ט (בהתאם לסכום ההתקשרות) על פטור ממכרז על פי תקנות חובת המכרזים.
תעשיות ביטחוניות 1761 .
זאת ועוד, משרד מבקר המדינה מעיר, כי אחת המשמעויות העיקריות של ההתנהלות הלא תקינה שתוארה בדוח זה בנוגע לתהליך קביעת הספק שיפתח וייצר את מערכת ההגנה האקטיבית לנמ"ר, היא עיכוב בהצטיידות צה"ל במערכת זו; מערכת, שכאמור נכללה בדרישה המבצעית של ז"י כבר במרס 2009 , והוגדרה במאי 2009 על ידי סגן הרמטכ"ל כחלק בלתי נפרד מהנמ"ר.
עיכוב זה מקבל משנה חשיבות נוכח קביעת סגן הרמטכ"ל, האלוף דן הראל, כבר במאי 2009" , כיהצורך המבצעי במער כת הגנה אקטיבית הוא מתן מיגון היקפי לרק"ם ולרכב כנגד עיקר איום הנ"ט הקיימים והצפויים בזירה.
על מנת לאפשר לכלי ולמסגרת למלא את משימתם ברמת שרידות משופרת" (ההדגשה במקור), ונוכח קביעת רח"ט תכנון באג"ת בסוף ינואר 2010" , כיהצורך המבצעי במערכת הגנה אקטיבית לנמר הינו חיוני ומובהק" (ההדגשה במקור).
מנכ"ל משהב"ט הודיע למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2011 בהתייחסותו לממצאי הביקורת, בין היתר, כי הוא "כמנכ"ל משהב"ט קובע כי לצה"ל תהיה מערכת אחת ולא שתיים .
זאת בהובלה של קבלן ראשי וקבלן משני - צורך הבולט במיוחד על רקע מצבה ואיתנותה הפיננסית של התע"ש לצד חוסר בשלות המערכת שלה, כמערכת מוכללת העומדת בפני עצמה כחלופה קבילה להתמודדות בעת הזאת" (ההדגשה במקור).
עוד הודיע, כי מתוקף סמכותו הנחה " על חידוש היוזמה להיערכות ליצור ולהצטיידות במערכת אחודה ואינטגרטיבית, בה רפאל מהווה קבלן ראשי ועמה משתתפים בפרויקט זה, כקבלני משנה החברות תעש ואלתא" (ההדגשה במקור).
נוכח תשובת המנכ"ל, פנה מבקר המדינה בספטמבר 2011 לשר הביטחון, רב-אלוף (מיל') אהוד ברק.
במכתב קבע המבקר, כי הוא סבור שלנוכח ההחלטות בצה"ל ובמשהב"ט להתקין מערכות הגנה אקטיבית על טנקי המרכבה ועל הנמ"רים - החלטות, שמשמעותן הצטיידות במאות מערכות בעלות כוללת של מיליארדי שקלים, ונוכח קיום שני ספקים המציעים לצה"ל את המערכות מתוצרתן, ראוי שצה"ל ומשהב"ט יקיימו בדחיפות בחינה מערכתית של המשמעויות המבצעיות, הכלכליות והלוגיסטיות של פיתוח והצטיידות במערכת הגנה אקטיבית עתידית למשק הרק"ם; הכל, במסגרת עבודת מטה סדורה, בהתאם לכל דין ולהוראות משהב"ט.
מבקר המדינה הדגיש, כי במצב הנתון, קיום מכרז מתחייב על פי חוק חובת המכרזים.
בסיכום דבריו קבע מבקר המדינה, כי מן הראוי ששר הביטחון יבדוק עניין זה בדחיפות בטרם ייעשו פעולות שיקשו על האפשרויות לשנות את פני הדברים או לתקן את הטעון תיקון.
בהתייחסותו לפניית מבקר המדינה מסר שר הביטחון בנובמבר 2011 ,, בין היתר כי מערכת הביטחון "פועלת לקידום פיתוח והצטיידות בדור מתקדם יותר של מערכת הגנה אקטיבית.
וכי מסוכם על ידי ועל דעתי, ואחר שהדברים הוצגו בפני בפרוטרוט, כי קבלת ההחלטה על ידי צה"ל ומנכ"ל משרד הביטחון בגין מערכת אחת אחידה לטנקים ונגמ"שים הינה החלטה נכונה, כלכלית ואפקטיבית בהקשר האופרטיבי"; עוד מסר השר, כי "אנו פועלים להשגת הסכמה ושיתוף פעולה בין התעשיות המעורבות בתחום .
מתוך הבנה שזהו הפתרון ]רפאל, תעש אלתא [ העתידי הטוב ביותר.
אם לא נצליח לגבש הסכמה שכזאת, הרי שכל האפשרויות 1762 דוח שנתי62 .
תהיינה על הפרק - החל כמובן ממכרז חדש, וכלה בוויתור על פיתוח מערכת ]""מעיל רוח[ חדשה (לפחות בשנים הקרובות), והמשך השימוש במערכת הקיימת על כל המשתמע מכך".
כן מסר השר, כי שוכנע "כי עבודת המטה, המתקיימת מאז שהנחה מנכ"ל משהב"ט במרץ 2011 על בדיקה חוזרת של הסוגיה, היא עבודה רצינית וסדורה, בהתאם לכל דין, ואנו מוודאים שלא תהיה חריגה מהוראות החוק באשר הוא".
תעשיות ביטחוניות 1763 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בביקורת עלו ליקויים בעבודת המטה של צה"ל ושל משהב"ט בעניין הגדרת דור מתקדם של מערכת הגנה אקטיבית לכלל משק הרק"ם של צה"ל, לרבות ביצועיה הצפויים, עלותה ולוח הזמנים להספקתה.
אשר לבחירת ספק לפיתוחה, שעה שרפאל פיתחה מערכת "מעיל רוח" שהוכרזה כמבצעית והותקנה על טנקי "מרכבה סימן 4 ", עס קה תעש בפיתוח מערכת "חץ דורבן", שעברה שורה של ניסויים מוצלחים, והיא בעלת טכנולוגיות ומאפיינים שונים מהמערכת של רפאל.
נוכח זאת חוזר ומעיר משרד מבקר המדינה, כי במצב של קיום שני ספקים בעלי יכולת טכנולוגית לפתח מערכת הגנה עתידית לרק"ם נדרש לקיים מכרז ביניהם; ז את, בהתאם לחוק חובת המכרזים, דבר שיאפשר לשקלל את מכלול היתרונות והחסרונות של המערכות השונות.
הצורך המבצעי במערכת הגנה אקטיבית לנמ"ר הוגדר בצה"ל כחיוני ומובהק, זאת בין היתר כדי לשפר את שרידות הנגמ"ש, לצמצם את מספר החיילים הנפגעים ולאפשר לכוחות צה"ל למלא את משימותיהם בלחימה בצורה יעילה יותר.
למרות זאת, ולמרות קביעת סגן הרמטכ"ל, כי מערכת הגנה אקטיבית היא חלק בלתי נפרד מהנמ"ר, התנהלות גורמים בצה"ל ובמשהב"ט הביאה לכך שעד למועד סיום הביקורת, אפריל 2011 , משהב"ט לא התקשר עם ספק להספקתה של מערכת הגנה אקטיבית לנמ"ר, ואף לא הייתה בידי צה"ל ומשהב"ט הערכה מבוססת על המועד שבו יותקן על הנמ"רים מיגון אקטיבי.
הסיבות העיקריות למצב שתואר לעיל, הן ליקויים משמעותיים בתהליכי קבלת ההחלטות במשהב"ט ובצה"ל בעניין ההתקשרות לפיתוח ולייצור של מערכת הגנה אקטיבית לנמ"ר, ובכלל זה פגמים בעבודת המטה בגופים אלה וכן פעילות משהב"ט שלא בהתאם לחוק חובת המכרזים ותקנות חובת המכרזים.
לפיכך ראוי, כי מנכ"ל משהב"ט וסגן הרמטכ"ל יתנו דעתם, כל אחד בתחומו, לליקויים שהועלו בדוח זה, כדי להפיק את הלקחים הנדרשים בנוגע לתהליכי בחירת ספקים במערכת הביטחון בכלל, ובתהליך בחירת ספק למערכת הגנה אקטיבית לרק"ם בפרט.
משרד מבקר המדינה ער לשאיפה של מערכת הביטחון לבחור בהקדם במערכת מיטבית באמצעות שילוב טכנולוגיות המפותחות בתעשיות השונות.
עם זאת, לנוכח ההחלטות בצה"ל ובמשהב"ט להתקין מערכות הגנה אקטיבית על טנקי המרכבה ועל הנמ"רים - החלטות שמשמעותן הצטיידות במערכות בעלות כוללת של מיליארדי שקלים, ונוכח קיום שני ספקים שמציעים לצה"ל את המערכות מתוצרתם, ראוי שצה"ל ומשהב"ט יבצעו בדחיפות בחינה מערכתית סדורה של המשמעויות המבצעיות, הכלכליות והלוגיסטיות של פיתוח והצטיידות במערכת הגנה אקטיבית עתידית למשק הרק"ם, תוך הקפדה יתרה על חוק חובת המכרזים ועל הוראות משהב"ט.
, התשמ"ו]נוסח משולב[ שירות חובה בצה"ל נעשה מתוקף חוק שירות ביטחון- 1986 (להלן- חוק שירות ביטחון).
על פי חוק זה, כל אזרח ישראלי או תושב קבוע שמלאו לו 18 שנים ולא קיבל פטור, חייב בשירות צבאי.
מאזשנותיה הראשונות של המדינה נדחה שירותם הצבאי של תלמידי ישיבות ש"תורתם אומנותם"7 כדי לאפשר להם להמשיך בלימודיהם 8 (להלן- ההסדר לדחיית שירות).
בסוף שנת 2010 עמד מספרם הכולל של דחויי השירות ש"תורתם אומנותם" על כ- 63,000.
7 "תורתם אומנותם" הוא מונח המתאר אדם שלימוד תורה הואעיסוקו העיקרי.
ההסדר לדחיית שירותם של החרדים מאפשר לצעירים הלומדים בישיבה, וזהו עיסוקם היחידי, לדחות את שירותם הצבאי עד לאחר סיום לימודיהם.
הטעם להסדר זה הוא שמירת "גחלת התורה", כדי שלא תכבה לאחר השואה התייחסות לנימוקים העומדים בבסיס ההסדר, ראו לדוגמה בבג"ץ 6427/02 - התנועה לאיכות השלטון בישראל נ' הכנסת, המוזכר בהמשך.
חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם א ומנותם, התשס"ב - 2002 (להלן- חוק טל 9 ), עיגן לראשונה בחקיקה ראשית את ההסדר לדחיית שירות.
בהתאם לחוק, שר הביטחון (להלן - שהב"ט) רשאי לדחות את שירותו של מיועד לשירות ביטחון (להלן - מלש"ב) אשר מקיים תנאים מסוימים 10 שנקבעו בחוק טל ובתקנותיו; שהב"ט רשאי לחזור ולתת מדי שנה בשנה - במשך ארבע שנים - צו להמשך דחיית השירות בהתאם לתנאים שנקבעו בחוק; מלש"ב ששירותו נדחה במשך ארבע שנים רצופות ומלאו לו 22 שנה זכאי לקבל צו לדחיית גיוס למשך שנה אחת נוספת, גם אם לא מתקיים לגביו התנאי כי הוא אינו עוסק בכל עיסוק אחר.
בתום שנה זאת - המכונה בחוק "שנת הכרעה" - בסמכות שהב"ט להמשיך ולדחות את שירותו של המלש"ב, בהנחה שהמלש"ב חזר למעמד "תורתו אומנותו", או שהמלש"ב יוכל - אם יבחר לעשות זאת - להשתלב, בהתאם לצורכי הצבא, בשירות צבאי או בשירות אזרחי11.
כנגד חוקיותו של חוק טל וכנגד החלטת הכנסת להאריך את תוקפו הוגשו מספר עתירות לבית המשפט העליון.
בית המשפט העליון בבג"ץ 6427/02 התנועה לאיכות השלטון נ' הכנסת דן בהרחבה בתכליות העומדות בבסיס חוק טל.
הוא הצביע על כך שהחוק הינו פרי פשרה חברתית : "תכליתו הינה לאזן ולפשר בין מגמות נוגדות.
ביסוד ההסדר מונחות ארבע תכליות המשולבות זו בזו.
התכלית הראשונה הינה לעגן בחוק הסדר של דחיית שירות לתלמידי ישיבות אשר תורתם אומנותם והמבקשים ללמוד בישיבות.
התכלית השנ ייה הינה להביא ליתר שוויון בחלוקת נטל השירות הצבאי בחברה הישראלית במובן זה שיותר גברים בני הקהילה החרדית ישרתו בסופו של יום בשירות צבאי (רגיל או מיוחד), או לכל הפחות ישרתו שירות אזרחי.
התכלית השלישית הינה הגברת השתתפותו של הציבור החרדי במעגל העבודה, בכך שיותר גברים בני הציבור החרדי ישתלבו בשוק העבודה בישראל .
התכלית הרביעית הינה להביא לפתרון הדרגתי של הקשיים שהיו קיימים בהסדר דחיית השירות של תלמידי ישיבות, וזאת בדרך הדרגתית ובזהירות, ועל יסוד הסכמה רחבה וללא כפיה (שאינה אפקטיבית) של הגיוס".
בית המשפט העליון דחה את העתירה וקבע, כי באותו שלב 12 טרם .
9 באוגוסט 1999 מינה ראש הממשלה ושר הביטחון דאז, מר אהוד ברק, ועדה לגיבוש ההסדר הראוי בנושא גיוס תלמידי ישיבות ש"תורתם אומנותם" לצה"ל.
בראש הוועדה עמד שופט בית המשפט העליון (בדימוס) צבי טל (להלן - ועדת טל).
באפריל 2000 הגישה ועדת טל לשר הביטחון את המלצותיה.
על בסיס המלצות אלה חוקקה הכנסת את חוק טל.
החוק פורסם ברשומות ב- 1.
02 ונכנס לתוקפו ב- 1.
03 תוקף חוק טל נקבע לחמש שנים מיום פרסומו - עד 1.
07 החליטה הכנסת להאריך את תוקף החוק בחמש שנים נוספות עד ל- 1.
יצוין, כי יושב ראש ועדת החוץ והביטחון לשעבר, ח"כ צחי הנגבי, מינה ב- 1.
09 את ח"כ יוחנן פלסנר לעמוד בראש צוות לבחינת יישום "חוק טל".
הצוות פרסם דוח ביניים ב - 16.
הדוח כלל ממצאים והמלצות אשר לפי האמור בו "ישמשו בסיס להערכת ההצלחה ביישום החוק ויסייעו לכנסת להכריע אם להאריך בחמש שנים נוספות את תוקפו לקראת פקיעתו באוגוסט 2012.
" 10 התנאים בחוק כוללים: מכסה מיזערית של שעות לימוד בישיבה, איסור עבודה בהתאם לכללים שנקבעו בחוק, תצהיר של תלמיד הישיבה ואישור מראש הישיבה.
11 חוק טל מגדיר שירות אזרחי כ"שירות למטרות בריאות, רווחה, קליטת עליה, שמירת הסביבה ובטחון הפנים ושירותי ההצלה", בהתאם לתקנות שייקבעו מכוח החוק.
במאי 2007 התקין שר הרווחה את התקנות המאפשרות את תחילת השירות האזרחי לפי חוק טל.
במאי 2007 החליטה הממשלה על הקמת מינהלת שירות א זרחי לאומי, ובינואר 2008 הוקמה המינהלת במשרד ראש הממשלה.
באפריל 2009 הוכפפה המינהלת למשרד המדע והטכנולוגיה.
יצוין, כי מבקר המדינה ערך בשנת 2009 ביקורת בנושא "יישום השירות האזרחי לפי חוק טל והבקרה עליו- היבטים אחדים".
ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 60ב ( 2010 ,) 'עמ975 .
12 ההחלטה ניתנה ב- 11.
צבא ההגנה לישראל 1635 .
הבשילה העת להכריע בנושא; וכי נכון לאותה עת לא נוצרו מסלולים צבאיים המתאימים למי שביקשו לבחור בשירות הצבאי בתום "שנת ההכרעה".
העתירה בג"ץ 6298/07 יהודה רסלר נ' כנסת ישראל, הוגשה בעקבות הארכת תוקפו של חוק טל בחמש שנים נוספות.
בבג"ץ זה קבע בית המשפט העליון כי לאותה עת13 "קצב יישום החוק והפעלת המנגנונים שנועדו ליישומו, רחוקים ממה שניתן היה לצפות לו בנסיבות העניין"14 .
בהתאם לנתונים עדכניים (ינואר 2012 ) של החטיבה לתכנון ומינהל כוח אדם (להלן - תומכ"א) שבאגף כוח אדם (להלן - אכ"א) שבמטכ"ל, כ- 7,500 וכ- 7,840 מלש"בים חרדים - מחזורי החרדים ילידי שנת 1992 ו- 1993 , בהתאמה 15 (כל מחזור שכזה - להלן שנתון חרדי) - הצהירו, כי "תורתם אומנותם".
בכל אחד משנתונים אלה קיבלו כ - 870 מהמלש"בים פטור משירות על רקע סיבות אישיות16 .
קרי, פוטנציאל הגיוס, בניכוי המלש"בים שקיבלו פטור מגיוס על רקע סיבות אישיות, עומד על כ - 6,630 ועל כ - 6,970 מלש"בים ח רדים ביחס לשנתון 1992 ולשנתון 1993 .
)(בהתאמה במרץ 2010 קיים סגן הרמטכ"ל דאז, אלוף בני גנץ, דיון בנושא "שירות חרדים בצה"ל", ובו הדגיש את חשיבות שירות החרדים בצה"ל "שנובעת הן ברמת הפרט (מבחינת המשרת עצמו), הן ברמת הגופים (התרומה של כוח האדם האיכותי) ובעיקר - ברמה הלאומית, בגין יצירת תשתית לשילוב מוצלח יותר של האוכלוסייה החרדית בחברה הישראלית" (ההדגשה במקור).
צה"ל מפעיל שני מסלולים מיוחדים (נוסף על תכנית טרום-צבאית המיועדת לנוער מהמגזר החרדי17 ) למלש"בים מהמגזר החרדי: א.
תכנית שילוב חרדים (להלן- שח"ר), המיוע דת לגילאי 22-27 שוויתרו על מעמד "תורתו אומנותו" או כאלה שצה"ל ביטל להם מעמד זה כיוון שלא עמדו בתנאים שנקבעו במסגרת חוק טל, ולמלש"בים דחויי שירות גילאי 20 ו-21 , נשואים או בעלי פרופיל רפואי המתאים לשבץ אותם בתפקידים עורפיים; ב.
מסלול גדוד הנח"ל החרדי "נצח יהודה", המיועד לצעירים בני המגזר החרדי, גילאי 18-21 שאינם לומדים בישיבות ולפיכך אינם במעמד "תורתו אומנותו".
יצוין, כי בנוסף לחיילים החרדים המתגייסים לשני המסלולים המרכזיים האמורים, מגייס צה"ל מדי שנה בשנה מספר עשרות חיילים חרדים נוספים לשירות בכלל יחידות צה"ל, ובתקופת הביקורת החל גם להפנות מלש"בים במאפיינים של חיילי הנח"ל החרדי (קרי עוזבי ישיבות בגיל 18-21 , ,שאינם במסלול "תורתו אומנותו") ולא התאימו מבחינה רפואית להשתלב בגדוד לתפקידים חלופיים, ובכלל זה בחיל התותחנים ובחיל האוויר והחלל (להלן - חה"א).
להלן פר טים מרכזיים ביחס למסלולי השירות במסגרת תכנית שח"ר ובמסגרת מסלול הנח"ל החרדי: א.
תכנית שח"ר החלה לפעול לראשונה בשנת 2007 בחה"א, ובהמשך הרחיב אותה צה"ל לחילות ולגופים נוספים בו.
בהתאם לנתוני אכ"א, מאז הפעלתה ועד סוף שנת 2011 שירתו במסגרתה כ- 1,700 חיילים.
ה מצבה הממוצעת של מספר המשרתים בתכנית זאת בשנת 2010 עמדה על כ -690 .
משך השירות הצבאי במסגרת התכנית הוא 16-24 חודשים.
החיילים הנכללים במסגרת התכנית משובצים ביחידות השונות מעל .
14 עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2011 .
, טרם ניתן פסק דין בבג"ץ זה 15 השנתונים שאמורים היו להתגייס החל מהשנים 2010 ו- 2011 .
בהתאמה 16 פטור מסיבות אישיות הוא פטור מהסיבות הבאות: פרופיל רפואי, מגורים בחו"ל, רישום פלילי, סטאטוס אישי וכדומה.
17 מסלול טרום -צבאי הנקרא "שוחר טוב", המיועד לכוון נערים מהמגזר החרדי גילאי 15-17 , אשר נשרו מהלימודים, לטובת הכשרה מקצועית טכנולוגית כדי להכינם לשירות בצה"ל.
צבא ההגנה לישראל 1637 .
לתקנים שלהן (על-תקניים) והיא מופעלת בעיקר בחה"א, בחיל המודיעין (להלן - חמ"ן), ובאגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (להלן -אט"ל).
כמו כן היא מופעלת בחיל הים (להלן - חה"י), באגף התקשוב, באכ"א, בפיקוד העורף, ברבנות הצבאית הראשית (להלן - הרבנות הצבאית) ובזרוע היבשה.
חיילים מהתכנית משולבים גם במשטרת ישראל.