HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לפי סעיף1 לנוהל התקשרויות, על גוף מוכר להתקשר עם כל מתנדב בהסכם בכתב שיכלול, בין היתר, פרטים בדבר מקום השירות, תיאור התפקיד ועיקר תנאי השירות.
לפי הנוהל, הסכם זה טעון אישורו מראש של האחראי (ראו הערת שוליים 3 לעיל) ותוקפו יותנה באישור זה.
1 לנוהל פיקוח ובקרה, המפקח מטעם משרד הרווחה, יבדוק - בין היתר - את ההסכמים שייחתמו בין הגוף המוכר לבין המפעיל ובין הגוף המוכר לבין המתנדבים.
לדברי מינהלת השירות, בעת הביקורת לא היה בה גורם שעקב אחר ההסכמים האמורים והם לא נבדקו כלל בגלל המחסור בכוח אדם.
לפי סעיף3 לנוהל דיווח, על הגופים המוכרים להעביר למינהלת השירות דוח ממוחשב ובו פרטים שונים על אודות מתנדבים בשירות הלאומי שהפנו לגופים המפעילים.
פרטים אלה נדרשים הן לשם מעקב ובקרה על שירותם של המתנדבים והן כדי לאפשר להם לקבל עם סיום שירותם את הזכויות וההטבות שהם זכאים להן.
(א) נמצא כי כל הגופים המוכרים אינם ממלאים את כל הפרטים הנדרשים; עוד נמצא כי מינהלת השירות אינה מזינה למחשב את אותם נתונים שהגופים המוכרים מעבירים לה על מקומות השירות של המתנדבים.
1 לנוהל פיקוח ובקרה, יש להצליב את "רשימת ה בנות המשרתות אצל מפעילים מוסדיים עם דיווחי הגופים המוכרים, אחת לשנה".
בפועל נמצא כי מינהלת השירות לא עורכת הצלבה כזאת.
כתוצאה מהאמור לעיל נציג מינהלת השירות שמגיע למקום שירות לקיום פיקוח ובקרה אינו מכיר את ההסכם שבין מקום השירות (הגוף המפעיל) לגוף המוכר ואף אינו יודע בוודאות מי הם המתנדבים האמורים להימצא במקום השירות.
במצב דברים זה לא ניתן לקיים בקרה נאותה על מערך השירות הלאומי.
על מינהלת השירות להבטיח קבלת דיווח שייכללו בו כל הפרטים הנחוצים לצורך קיום פיקוח אפקטיבי על פעילות הגופים המוכרים.
העסקת מתנדבי ם שעברו את גיל 22 משרד המדע והטכנולוגיה 935 .
לפי הגדרת "ילד" שבסעיף238 לחוק הביטוח הלאומי, על בנות ובנים המתנדבים לשירות הלאומי להיות מתחת לגיל 22 .
על פי חוות דעת הלשכה המשפטית של המוסד לביטוח לאומי, של היועצת המשפטית של משרד הרווחה ושל משרד המשפטים, שירות מעבר לגיל 22 לא יוכר כשירות לאומי ולא יזכה בהטבות לפי חוק הביטוח הלאומי ולפי חוק חיילים משוחררים.
כתוצאה מכך מתנדב המתחיל את שירותו מעל גיל 21 .
מינהלת השירות מסרה למשרד מבקר המדינה כי לא אחת מבקשים להתנדב מועמדים שבתחילת התנדבותם כבר מלאו להם 21 שנים, כך שלא יוכלו להשלים שנת התנדבות לפני מלֹאת להם 22 .
שנים נמסר כי התופעה רווחת בקרב בני העדה האתיופית, שבה ישנן צעירות עולות חדשות שאינן מסיימות את לימודיהן בגיל המתאים.
כן קיימת התופעה בקרב צעירים שלא קיבלו פטור מגיוס אלא רק דחיית שירות (למשל בשל עודף משקל) וקיבלו את הפטור הסופי רק לאחר גיל 21 ,.
גם צעירים אחרים הפטורים מגיוס למשל בשל בעיה רפואית, מנסים לעתים להתנדב לשירות בצה"ל; התמשכות התהליך, שלא תמיד מצליח, עשויה לגרום להם לאבד את האפשרות לשרת שירות לאומי.
(א) עוד באוגוסט 2002 העבירה יחידת הייעוץ המשפטי של משרד הרווחה אל יחידת הייעוץ המשפטי של המוסד לביטוח לאומי טיוטת תזכיר הצעת חוק שמטרתו העלאת גיל המתנדב בשירות הלאומי ל -26 שנה וניתוק התלות בהגדרת ילד שבסעיף 238 לחוק הביטוח הלאומי.
בדברי ההסבר לטיוטת תזכיר החוק צוין כי "פניות רבות מגיעות.
מטעם פונים שכבר עברו את גיל 22 אך מבקשים להתנדב לשירות הלאומי - על מנת לתרום בפעולות למען הציבור, להרגיש חלק מקבוצה הנוטלת חלק פעיל בחיי הכלל, וגם על מנת לזכות בהטבות הנובעות מן השירות - כולל ההצטרפות אל מעגל העשייה.
פניות אלה מושבות כיום ריקם.
משמעות הדבר עבור אותם פונים ה יא השארתם מחוץ לתחומי העשייה החברתית והכלכלית".
(ב) גם בתזכיר הצעת החוק שהפיץ משרד הרווחה בשנת 2006 , נקבע בסעיף 1 ב כי "רשאי להתנדב לשירות לאומי מי שהוא בן17 שנים לפחות וטרם מלאו לו 24 .
"שנים (ג) בתזכיר הצעת החוק שהפיצה מינהלת השירות בשנת 2008 , נקבע בסעיף 23 כי ככלל, גיל המשרת יהיה18 לפחות עד25 שנים.
כן נקבע כי על אף האמור יהיה המנהל רשאי לאשר חריגה מהגיל המרבי על פי כללים שייקבעו (וכן ניתנת אפשרות להתחיל בשירות לאומי לאחר גיל 17 .
), בתנאים שנקבעו שם כאמור לעיל, ההסדרה החקיקתית של תחום השירות הלאומי לא הסתיימה אף שהצורך בה התעורר כבר לפני שנים.
אחת התוצאות מכך היא שצעירים שעברו את גיל 21 המתנדבים לשירות הלאומי אינם זכאים להטבות.
בהתאם לקבוע בחוק הביטוח הלאומי ולחוות דעת היועצים המשפטיים, הודיע משרד הרווחה ב- 18.
04 למנכ"לי הגופים המוכרים כי "מכאן מובןשאין לאפשר השלמת שירות מעבר לגיל 22 .
מכאן ולהבא, אין לאשר שרות מעבר לגיל22 למי שמתנדב לשירות לאומי".
ביוני 2008 כתב ראש מינהלת השירות אל ח"כ זבולון 936 דוח שנתי60ב .
אורלב כי "לפי החוק והתקנות הקיימות וכן לפי חוות דעת של משרד המשפטים, אין בסמכותי של פלונ [ לאפשר את התנדבותו מעבר לגיל ]י22 " (ההדגשה במקור).
נמצא כי חרף הפרשנות החד -משמעית של היועצים המשפטיים, שלכאורה אינה מותירה שיקול דעת כלל, דנו הן משרד הרווחה (בשעתו) והן מינהלת השירות בבקשות שהגישו הגופים המוכרים להשלמה של תקופות שירות לאחר גיל 22 .
התייחסותם לבקשות אלה לא הי יתה אחידה: היו מקרים שבהם אושר שירות למתנדבים שהוברר שיסיימו אותו לאחר גיל 22 , לעתים אפילו מקרים שבהם אושרה שנת שירות שנייה בחריגה, ובמקרים אחרים - דומים - נדחו בקשות כאלה.
יש להדגיש כי לגבי מתנדבים בעלי מוגבלויות מגבלת גיל השירות בעייתית יותר היות שרבים מהם מסיימים את שנת הלימודים האחרונה שלהם בחינוך המיוחד בגיל מבוגר מן התלמידים שלומדים עד גיל 18 במסגרות הרגילות, ובמצב החוקי הקיים לא יוכלו להתנדב לשירות הלאומי ולהיות זכאים להטבות.
נמצא שגם באשר למתנדבים אלו היה שוני בהתייחסות לבקשות לחריגה מגיל השירות: ח לק מהבקשות לחריגה אושרו ואחרות נדחו.
בתשובתה מסרה מינהלת השירות, כי בגלל אי-מודעות למגבלת הגיל החל משרד הרווחה לאכוף אותה לגבי השלמת השירות הלאומי רק בשנים האחרונות, אך המשרד אפשר למי שכבר היה בשירות לאומי לסיים את שירותו.
מינהלת השירות הוסיפה ומסרה, כי "כיום ההנחיה ברורה ואין חריגים".
יוטעם כי האפשרות לשרת בשירות הלאומי מעניקה למתנדב הכרה חברתית וגם הטבות כלכליות שונות.
כל עוד לא נחקק החוק המוצע או שונה גיל המשרתים, על מינהלת השירות לפעול בהתאם לפרשנות הדין הקיים ולנהוג בשוויון ובאחידות כלפי כל הבקשות המוגשות בעניין זה.
מכל מקום, על שר המדע לפעול כדי לקדם תיקון חקיקתי גם בתחום זה.
התעריף להעסקת מתנדבי השירות הלאומי ודמי הקיום המשולמים להם משרדי הממשלה וגופים מפעילים אחרים משלמים לגופים המוכרים עבור השמת המתנדבים.
בשנת 1984 מונה צוות בין-משרדי שתפקידו לקבוע תעריפים אחידים לתשלום שיכללו את דמי הכלכלה שמשלמים הגופים המוכרים למתנדבי השירות הלאומי ואת ההוצאות הנלוות.
הצוות קבע את התעריף בלקחו בחשבון מספר רכיבים ובהם: דמי קיום (דמי כלכלה) למתנדב, נסיעות, הוצאות דיור, ביטוחים, שכר רכזים ותקורות.
כל אחד מרכיבי התעריף מעודכן ומוצמד למדד רלוונטי.
דמי הכלכלה שלהם זכאים המתנדבים מעוגנים מזה כעשור בתקנות שירות לאומי (תנאי שירות למתנדב בשירות לאומי) (דמי כלכלה ודיור), התש"ס- 1999 (להלן- תקנות תנאי שירות), והם מתעדכנים מידי שנה.
בשנת 2004 הגדיר רואה חשבון חיצוני עבור משרד הרווחה את מפרט השירותים שאותו צריכים הגופים המוכרים לספק למתנדבי השירות הלאומי, תמחר אותם, ובהתאם לכך המליץ על התעריף שיש לשלם לגופים המוכרים עבור הפעלת מתנדבים.
בעקבות זאת מסר משרד הרווחה למנכ"לי הגופים המוכרים את "הגדרת מרכיבי תעריף בנות שירות לאומי", שבו מפרט השירותים שאותו הם משרד המדע והטכנולוגיה 937 .
צריכים לספק למתנדבים.
השירותים כוללים דמי כלכלה, נסיעות, מפרט הדירות (כולל ציוד ואחזקה), רכזים וביטוחים.
עם השנים, בהיות משרד החינוך הצרכן הגדול ביותר של מתנדבי השירות הלאומי, נוצר נוהג של עדכון התעריף על ידי חשבות משרד החינוך והפצתו לכל הגורמים הרלוונטיים.
בישיבת צוות של מינהלת השירות מ - 17.
08 מסר מנהל אגף הפיקוח, כי "התעריפים כיום אינם מעודכנים בכלל".
בספטמבר 2008 , נוכח פניית ראש מינהלת השירות אל משרד החינוך, הועברה האחריות לקביעת התעריף ולעדכונו אל מינהלת השירות.
08 החליטה מינהלת השירות להתחיל את תהליך התמחור מחדש במטרה לקבוע תעריף חדש שיתאים למציאות.
מינהלת השירות והיו"ר לשעבר מסרו בתשובתם למשרד מבקר המדינה, כי בניית התעריף החדש נעצרה בשל הצורך בהתקשרות עם רואה חשבון שיסייע במלאכה.
לפי התעריפים המעודכנים לשנת הלימודים התש"ע, עלות הפעלת מתנדב בשירות הלאומי נעה בין כ- 14,350 לכ- 26,700 ש"ח לשנה (לא כולל את עלויות ההכשרה ואת עלויות הנסיעות ברכבת ובקווי שירות מסוימים).
ההבדלים בעלויות נגזרים ממקום מגורי המתנדב (בבית או בדירת שירות) ומזהות הגורם הנושא בהוצאות כלכלת המתנדב (המפעיל או המתנדב עצמו).
יצוין כי התעריף אינו מחייב, וגוף מוכר רשאי להגיע להסכמה עם גוף מפעיל על תשלום שונה מן הקבוע בתעריף, ובלבד שיקפיד על עמידה במפרט השירותים שנקבע ועל תשלום דמי הקיום למתנדבים בהתאם לתקנות תנאי שירות.
עם זאת מבירורים שערך משרד מבקר המדינה עולה שברוב רובם של המקרים התשלום המועבר לגופים המוכרים בגין השמת מתנדבי השירות הלאומי הוא בהתאם לקבוע בתעריף זה.
הגופים המוכרים מסרו כי התעריף והרכבו אינם משקפים את ההוצאות האמתיות בגין המתנדבים.
לדבריהם, חלק מהרכיבים מתומחרים בחסר וחלקם ביתר; עדכון התעריף אחת לשנה, יוצר לעתים פערים גד ולים ועלויות ניכרות שעל הגופים המוכרים לספוג חודשים ארוכים; רכיבים נוספים של תנאי השירות של המתנדבים אינם מקבלים ביטוי בתעריף ובהם הוצאות בגין ימי עיון, הוצאות מימון, הוצאות על סיוע סוציאלי ועל פעולות העשרה למתנדבים, הוצאות מיוחדות.
למשל, האגודה מסרה למשרד מבקר המדינה כי רכיב הביטוח של המתנדב מתומחר ב-85 ש"ח לחודש בעוד שהעלות האמתית היא כ-15 ש"ח, אך לעומת זאת רכיבי הדיור ואחזקת הדירה מתומחרים בכ-500 ש"ח לחודש, וסכום זה אינו מתקרב לעלות האמתית של הוצאות אלה.
כתוצאה מכך, לטענת האגודה, נוצר "סבסוד צולב" בין הסעיפים.
ביוני 2008 פנתה האגודה אל ראש מינהלת השירות בבקשה שיפעל לתיקון התעריף בסעיף הדיור, שכן תעריפי שכר דירה עלו בצורה משמעותית, אך התעריף לא היה אמור להתעדכן עד ספטמבר אותה שנה.
רכיב שכר הרכזים שבתעריף נקבע לפי יחס של רכז אחד לכל 60 מתנדבים.
ראש מינהלת השירות לשעבר מסר למשרד מבקר המדינה כי הוא סבור שיחס זה איננו סביר ואיננו מאפשר טיפול הולם במתנדב.
עם זאת, כל עוד לא ישונה התעריף אי- אפשר לחייב את הגופים המוכרים ליחס נמוך יותר, שכן העסקת מספר גדול יותר של רכזים אינה מתומחרת.
יצוין כי במכרזים שמפרסמים משרדי הממשלה, בדרך כלל נדרשים הגופים המוכרים להציע יחס נמוך יותר של מספר המתנדבים לכל רכז, שכן רכיב זה הוא אחד החשובים בבחירת הגוף המוכר הזוכה.
עוד יצוין כי 938 דוח שנתי60ב .
ישנם גופים מוכרים שמעסיקים רכזים בעלי השכלה אקדמאית וביחס של רכז אחד ל-40 מתנדבים, דבר הכרוך בעלויות גבוהות יותר מאלו שלפיהן נקבע התעריף; לעומתם, גוף מוכר אחר מסר בתשובתו שרכז מיומן יכול לרכז יותר מ -60 .
מתנדבים למרות האמור לעיל, עיון בדוחות הכספיים של הגופים המוכרים מלמד כי לחלקם היו בסוף שנת 2007 עודפים נצברים ניכרים (כולל סכומים שהועברו לקרנות הון מיועדות): לשני גופים היה עודף נצבר של כשני מיליון ש"ח, ולשלישי - כ-20 מיליון ש"ח.
יש להדגיש כי יש גופים מוכרים הטוענים שמוסר התשלומים הירוד של הממשלה (ראו להלן) מחייב אותם לדאוג לרזרבות כספיות כדי לעמוד במחויבותם כלפי המתנדבים, הספקים ועובדיהם.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה האגודה, כי עודפים גדולים אינם מעידים דווקא על תמחור ביתר, אלא יכולים לנבוע מהשקעה נמוכה יותר ברמת השירות שנותן הגוף המוכר, כמו יחס גדול יותר בין מתנדבים לרכז, ציוד בדירות המתנדבים, השקעה או אי-השקעה במתנדבים מעוטי יכולת וכדומה.
עד מועד סיום הביקורת טרם הוחל בבנייתו של תעריף חדש.
כדי שהתעריף ישקף את הצרכים וההוצאות האמיתיות בגין המתנדבים, מן הראוי שיוגדר מפרט שירותים נאות ומחייב, ותיעשה בדיקה מקיפה בדבר העלויות הריאליות של כל אחד מרכיבי המפרט והמדד המתאים להצמידו אליו.
נוכח הליקויים שבתעריף, יש להחיש את הטיפול בעדכונו.
במועד סיום הביקורת היו שבעה גופים מוכרים להפניית מתנדבי שירות לאומי; שניים מהם הוכרו בשנת 2007 .
כאמור, לפי התקנות הגוף המוכר צריך להיות עמותה רשומה שעיקר עיסוקה בשירות לאומי (למעט החריג של עיריית ירושלים), ועליו להתחייב לכללי התנהגות מסוימים ולהצהיר עליהם.
במהלך שנת 2007 הוכנה ע"י צוות ההקמה של מינהלת השירות רשימת קריטריונים נוספים להכרה בגופים מוכרים, והם אושרו גם על ידי המועצה הציבורית (ועדת עברי).
הקריטריונים האלה הציבו דרישות נוספות: הגבלת זמן14 ,, ערבות בנקאיתנגישות, רב-מגזריות, פיזור גאוגרפי, תועלת לציבור, גיוס תקנים.
משרד המשפטים סבר כי ניתן להוסיף חלק מהקריטריונים והתנאים האלו אך ורק דרך תיקון התקנות, ולא באמצעות הוראות מנהליות.
14 הוצע כי לגוף המועמד לקבלת הכרה קבועה יינתן היתר לפעול לתקופת ניסיון בת שנתיים, והאחראי לשירות יוכל לבטל את ההיתר כבר לאחר שנה, בכפוף לשיקול דעתו, במידה שהתמלאו הדרישות הן על פי תקנות הביטוח הלאומי וה ן על פי הקריטריונים החדשים שנוסחו.
משרד המדע והטכנולוגיה 939 .
,התיקון הנדרש בתקנות לעיגון הקריטריונים שאישרה המועצה הציבורית לא בוצע על ידי צוות ההקמה, משרד ראש הממשלה ומשרד המדע, שהיו ממונים כאמור על תחום השירות הלאומי בזה אחר זה משנת 2007 ועד מועד סיום הביקורת, ולפיכך במצב הדברים הקיים לא ניתן לפעול לפיהם.
על שר המדע ועל משרדו לפעול לאלתר לביסוס הקריטריונים כדין ולתיקון התקנות בהתאם.
ככלל, גוף העומד בתנאים שנקבעו בתקנות, מקבל מהשר הכרה זמנית כגוף מוכר לתקופה של שנתיים, ולאחר מכן, אם עמד בתנאי התקנות, ניתן להעניק לו הכרה קבועה.
גוף מוכר א' (להלן - עמותה א'), הוכר זמנית על ידי שר הרווחה בשנת 2001 .
בשנת 2002 הותקנו התקנות (ש החליפו תקנות קודמות משנת 1978 ) וקבעו באופן חד-פעמי (בתקנה 13 (ב)) תקופת מעבר שבה ניתנה הכרה זמנית של שנתיים לכל הגופים שהיו מוכרים באותה עת, ובסיומה, במהלך שנת 2004 , .
נדרשו כל הגופים המוכרים לקבל מחדש הכרה קבועה מתרשומת בפגישה מאפריל 2004 של נציגי משרד הרווחה עם עמותה א', לקראת תום תקופת ההכרה הזמנית, עלה כי העמותה לא עמדה בתנאי ההכרה (הכוללים את החובה להעסיק 250 מתנדבים), ומשרד הרווחה ידע זאת.
בסוף שנת 2004 החליט משרד הרווחה שלא לחדש את ההכרה בעמותה, נוכח הבעיות בתפקודה (משרד הרווחה מצא כי קיים "נתק בין הע מותה למתנדביה, נתק בין העמותה לגופים המפעילים, סתירות בדיווח ליחידה לפיקוח ובקרה על השירות הלאומי, אישורי עבודה למתנדבים שלא על פי הנהלים ומספר מקרים בהם שולמו דמי כלכלה ונסיעות למתנדבים שלא על פי התעריף 15 ").
בעקבות שימוע שנערך לעמותה ובדיקות נוספות הוחלט בחודש דצמבר 2004 .
להעניק לה הכרה קבועה מספר שנים לאחר חידוש ההכרה ובהסתמך על מידע שנמסר לו על ידי עובדי מינהלת השירות, הביע השר עמי איילון בישיבה מ - 7.
08 חשש מפני תפקוד לקוי של עמותה א' והבהיר כי יש לנקוט את כל הפעולות הנדרשות כדי לוודא את תקינות התנהלותה.
השר ביקש כי יתקיים דיון עם העמותה בינואר 2009 ותועבר לו חוות דעת לגבי המשך תפקודה לקראת שנת תש"ע.
גם מדבריו של ראש מינהלת השירות לשעבר בסיכום פגישה עם עמותה א' מ - 23.
08 עולה כי לדעתו מדובר בעמותה ותיקה שעדיין לא הצליחה למלא את ייעודה כיאות16.
כנאמרלעיל, השר איילון התפטר מתפקידו בחודש דצמבר 2008 , ודיון עם העמותה לא התקיים.
מתשובת מינהלת השירות עולה, כי בשנת 2009 היא .
15 ,כאמור, אמנם התעריף הכולל המשולם לגוף המוכר בגין השמת המתנדב אינו מחייב אך חובה על הגוף המוכר לשלם למתנדבים את דמי הכלכלה והנסיעות בהתאם לקבוע בתקנות תנאי שירות.
16 בפועל, כשמונה שנים לאחר שהוכרה, מפעילה העמותה, על פ י נתוני מינהלת השירות, כ-380 מתנדבים בלבד (מתוך כ- 11,000 .
)מתנדבי שירות לאומי 940 דוח שנתי60ב .
המשיכה בבדיקת התפקוד של עמותה א' ופנתה אל העמותה על מנת שתתקן את הליקויים שנמצאו.
לדעת משרד מבקר המדינה, גם מן האמור לעיל עולה שחילופים תכופים של השרים הממונים על תחום השירות הלאומי פגעו בתפקוד מינהלת השירות.
בשנת 2004 הגיש גוף מוכר ב' (להלן- עמותה ב') בקשה לקבלת הכרה.
ועדת עברי, שהמליצה להקים גוף מטה חדש לתחום השירות האזרחי -לאומי, המליצה גם שלא להכיר בתקופת הביניים (טרם התבססות גוף המטה) בגופים מוכרים חדשים.
לפיכך עוכב הדיון בבקשת ההכרה של העמותה כמה שנים.
במרס 2007 התקיים באגף לתכנון מדיניות במשרד ראש הממשלה דיון באשר ל"הכרה בעמותות חדשות לשירות אזרחי".
הועלו נימוקים בעד ונגד ההכרה בעמותה.
עמדת משרד הרווחה הייתה כי יש לאפשר לשר הרווחה לאשר את ההכרה בעמותה והעיכוב אינו ראוי.
07 'הכיר שר הרווחה יצחק הרצוג בעמותה ב למשך שנתיים.
לקראת תום תקופת ההכרה בת השנתיים, במרס 2009 , פנתה מינהלת השירות אל עמותה ב' בבקשה שתציג בפניה מסמכים להכרה קבועה בה.
לפי הנתונים שהיו בידי מינהלת השירות, העמותה הפעילה 267 מתנדבים בשנת 2008 ועמדה בתנאי המספרי הקבוע בתקנות.
עמותה ב' העבירה את המסמכים הנדרשים ומינהלת השירות המליצה על הכרה קבועה בה.
כאמור, הסמכויות הנתונות לראש הממשלה לפי התקנות הועברו בהחלטת ממשלה לשר המדע.
למינהלת השירות נמסר כי שר המדע שהוסמך זה לא מכבר לתפקידו, מבקש להאריך את ההכרה הזמנית של העמותה, ולא לתת לה הכרה של קבע, עד שילמד את החומר ויכיר את התחום.
היועץ המשפטי של מינהלת השירות כתב לשר המדע באפריל 2009 'ש"כפי שעולה מהתקנות, 'דרך המלך הינה מתן אישור קבוע לאחר 2 שנות הפעילות הראשונה.
אנו סבורים כי גם אם לא תינתן הכרה קבועה לעמותה, עדיין יש לתת לה הכרה לתקופה מספיק ארוכה בכדי שזו תוכל לפעול כראוי.
לאור זאת אנו סבורים כי יש לתת הכרה לכל הפחות לתקופה של שנה וחצי" (ההדגשה במקור).
במועד פקיעת ההכרה, מאי 2009 , היה ראש הממש לה בעל סמכות ההכרה בעמותה, זאת כיוון שאף שהממשלה החליטה בסוף אפריל על העברת הסמכויות בתחום לשר המדע, טרם התקבל אישור הכנסת לכך, וטרם תוקנו התקנות ברוח זו.
שר המדע ביקש באותו חודש מראש הממשלה כי: "כיוון שאנו מצויים בתקופת מעבר.
וכיוון שאני מעוניין ללמוד את מכלול הנושאים הנוגעים לשירות הלאומי, אודה לך אם בתקופת הביניים לא יתקבלו החלטות של קבע, בטרם אוכל ללמוד את הנושא לעומק, לשם גיבוש המדיניות".
לכן ביקש השר כי ההכרה תינתן ל- 18 משרד המדע והטכנולוגיה 941 .
חודש, על מנת לאפשר לעמותה ב' את המשך פעילותה.
ראש הממשלה אכן נענה לבקשת שר המדע.
בתשובתו למבקר המדינה מינואר 2010 מסר שר המדע כי מיד כשנכנס לתפקידו התבקש לחתום על המלצה להכרה של קבע לעמותה ב', אך הוא ביקש שלושה חודשים כדי ללמוד את נושא.
השר מסר כי "כדי לא לפגוע בפעילות השוטפת של העמותה" החליט לתת לה הכרה זמנית ל -18 חודש, בידיעה שתוך חודשים ספורים ילמד את הנושא ויוכל להכיר בה הכרה קבועה.
עוד מסר השר כי "בימים אלו אנו מחכים לסיום העברת הסמכויות מראש הממשלה אלי, ואני מתכוון מייד לאחר מכן לחתום על אישור קבוע לעמותה".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה, מינואר 2010 מסרה עמותה ב' כי "העמותה עומדת בקריטריונים הקבועים בחוק ובתקנות לקבלת רישיון קבוע" וכי "אי הענקת רישיון קבוע לעמותה הוא בניגוד לחוק".
עוד מסרה העמותה כי העדר הכרה קבועה גורמת לה נזק כבד, שכן " בחודשים פברואר ומרץ אמורים להיפתח מכרזים.
תנאי לאותם מכרזים הוא כי הגוף המוכר יהיה בעל רישיון קבוע.
משמע הדבר הוא כי הדלת ננעלת בפני העמותה לגשת לכל אותם מכרזים" (הדגשה במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר כי לפי תקנה 3 " (ב) לתקנותתוקפה של הכרה שניתנה לפי תקנת משנה זו יהיה לשנתיים לכל היותר ".
הפרשנות הנהוגה עד כה לתקנה זו היא כי לא ניתן להאריך את ההכרה הזמנית לתקופה שחורגת משנתיים.
גם רצון של השר ללמוד את הנושא טרם מתן ההכרה הקבועה אינו יכול להצדיק פגיעה קשה בעמותה שהסתמכה על הנהוג בעבר והיה לה בסיס ממשי להסיק כי נוכח עמידתה בדרישות, לא תהיה כל מניעה שתקבל את ההכרה הקבועה.
על השר לפעול במהירות כך שתמנע פגיעה בעמותה ב'.
עיריית ירושלים כגוף מוכר .
ככלל, הגופים המוכרים הם עמותות רשומות שעיקר עיסוקן הפניית מתנדבי שירות לאומי.
עיריית ירושלים הוכרה כגוף מוכר במהלך שנות ה-90 במאה העשרים.
לפי תקנה 3 לתקנות משנת 2002" , ראש הממשלה, לאחר היוועצות בוועדה המייעצת, רשאי להכיר ברשות ציבורית כהגדרתה בסעיף 2 לחוק חופש המידע, התשנ"ח- 1998 , העוסקת בהפניית בנות לשירות לאומי שמונה שנים לפחות, לפני תחילתן של תקנות אלה, כגוף מפנה בנות לשירות לאומי, גם אם לא מתקיימים בה התנאים הקבועים בתקנת משנה (א)(2(,)1)".
לפי תקנה זו, חודשהבשנת 2002 .
ההכרה בעיריית ירושלים כגוף מוכר מן התקנות עולה כי צריכה להיות הפרדה בין הגוף המפעיל לגוף המוכר, שכן בתקנה 3()(א4) "נקבע שתנאי להכרה בגוף מוכר הוא שהוא אינו פועל בעצמו גם כמפעיל, למעט הפעלת מספר מוגבל של מתנדבות לצורך קידום המטרה כאמור בפסקה (2,) שלא יעלה על אחוז אחד מן המספר הממוצע של המתנדבות שהוא הפנה בשנה שחלפה".
בשנת 2006 הפעילה היחידה לשירות לאומי בעיריית ירושלים 395 ,מתנדבים מהם כ -36 .
)בשירות העירייה (מחוץ למשרדי היחידה העירונית לשירות לאומי בשנת 2008 הפעילה העירייה340 מתנדבים, מהם הועסקו בשירותה כ-50 ; יתר התקנים הם תקנים קנויים-פרטיים שאינם ממומנים על ידי המדינה, אלא על ידי עמותות המפעילות מתנדבים בתחומי העיר ירושלים.
עיריית ירושלים היא אפוא גוף מפעיל וגוף מוכר גם יחד.
בשנת 2003 הכינה יחידת הייעוץ המשפטי של משרד הרווחה חוות דעת לגבי עיריית ירושלים וקבעה ש"הנימוק העיקרי להפרדה גמורה בין גוף מפעיל ומוכר עבורו עושות ]ש[ הוא קיומו של ניגוד עניינים מהותי.
האינטרס העיקרי של גוף זה הוא בביצוע השירות, ועליו לקדם אינטרס זה ככל הניתן; לעומת זאת, תפקידו של הגו ף המוכר הוא לדאוג למתנדבות.
שיכונם של שני אינטרסים אלה בגוף אחד מביא איתו ניגוד עניינים … כך אמנם קורה בעיריית ירושלים - מרכיב התקורה שאצל העמותות פנה להעצמת אלמנטים של הכשרת המתנדבות ופעילויות מיוחדות עבורן, מ וצא בעירייה על מנת להעסיק מתנדבות בתקנים נוספים".
עוד ציינה חוות הדעת, כי גם הצורך בפיקוח נאות מחייב הפרדה בין גוף מוכר למפעיל.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 מסרה עיריית ירושלים, כי "בפועל קיימת הפרדה בין יחידת המטה שהיא הגוף 'המפנה' ו'המפקח', ובין יחידת 'השטח', הכוללת את מפעילי בנות השירות הלאומי.
פועלת כ'משק סגור', מגייסת את המתנדבים, משבצת אותם ומפקחת על ההשמה".
לדעת משרד מבקר המדינה, מדובר בהפרדה מלאכותית של יחידות באותו גוף.
הואיל ועיריית ירושלים פועלת בעצמה כמפעיל, היא חורגת מהוראות תקנה 3()(א4.
) מינהלת השירות מודעת לצורך לשקול אם יש מקום להמשיך להכיר בעיריית ירושלים כגוף מוכר, והדבר אף בא לידי ביטוי בת רשומת שהכין ד"ר גל מ - 27.
על דיון עקרוני יותר- ביחס להצדקה להמשך קיומה של בעיריית י]לשירות לאומי[ היחידה לשא"ל-ם".
למרות האמור לעיל, לא התקיים דיון בשאלת המשך מעמדה של עיריית ירושלים כגוף מוכר.
על מינהלת השירות ליזום דיון בשאלה אם בנסיבות אלה יש מקום להמשיך להכיר בעיריית ירושלים כגוף מוכר ולפעול בהתאם למסקנותיו.
משרד המדע והטכנולוגיה 943 .
רמת השירות שמעניקים הגופים המוכרים .
כבר בשנת 2004 )קבע רואה החשבון ששכרה מינהלת השירות (ראה לעיל בטיוטת הדוח שהגיש כי "קיימת שונות בין השירות הניתן לבנות השירות הלאומי בין הגופים המוכרים".
גם בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי קיימים פערים ניכרים בין הגופים המוכרים.
הפערים באים לידי ביטוי במגוון תחומים; להלן מובאות דוגמאות.
: גביית דמי הרשמה חלק מהגופים המוכרים גובים מהמועמדים לשרת בשירות לאומי באמצעותם דמי הרשמה חד-פעמיים, 50-80 ש"ח, ואחרים (ובהם עיריית ירושלים) אינם גובים כלל דמי הרשמה.
עמותה א', בניגוד ליתר הגופים המוכרים הגובים דמי הרשמה, לא מחזירה את דמי ההרשמה למתנדבים שלא בחרו להתנדב באמצעותה.
: תנאי שירות תנאי השירות של המתנדבים שונים מגוף אחד למשנהו.
ישנם גופים מוכרים שתנאיהם טובים מן הנדרש בנוהלי משרד הרווחה.
למשל, באגודה, שהיא הגוף המוכר הוותיק ביותר, קיים מוקד שירות מאויש, מקפידים על מתן כלי אוכל אישיים לכל מתנדב בעלות כוללת של עשרות אלפי ש"ח בשנה וכן על קו טלפון לשיחות נכנסות בכל דירה.
בכמה מהגופים המוכרים התנאים שונים.
למשל, ממכתבו של ראש מינהלת השירות אל מנכ"ל עמותה א' מנובמבר 2008 עולה, כי היו ליקויים בתפקוד המענה למתנדבים שפונים טלפונית למשרד העמותה והיו איחורים בתשלום דמי כלכלה למתנדבים (ממינהלת השירות נמסר כי העמותה פתרה את הליקויים על ידי הוספת קווי טלפון).
גם בסיוע למתנדבים נזקקים קיימים פערים בין הגופים.
למשל: אחד הגופים המוכרים הקים קרן של רבע מיליון ש"ח למתנדבים נזקקים וקרן של מיליון ש"ח לבוגרי שירות לצורך לימודים.
גוף מוכר אחר הוציא כ- 130,000 ש"ח בשנת 2007 ו- 120,000 ש"ח בשנת 2008 לסיוע למתנדבים בודדים.
ג ם האגודה הקציבה 300,000 ש"ח בשנה לסיוע למתנדבים נזקקים.
מתנדבים נזקקים בעמותות אחרות, אם ישנם כאלה, לא זוכים לסיוע דומה.
: נהלים פנימיים בשלושה גופים מוכרים קיימים נהלים פנימיים מובנים ומסודרים.
בשלושה אחרים קיימים נהלים רק לגבי חלק מהנושאים הרלוונטיים (כגון דיווח על תאונה, העברת דוחות נוכחות).
בשני גופים אחרים אין נהלים המסדירים את ההתנהלות הכספית, התפעולית והיומיומית של הגוף.
בתשובה לשאלות נציגי משרד מבקר המדינה באשר לנהלים פנימיים מסרה עמותה א' כי היא "נשענת על תקנון רשם העמותות"; עמותה ב' ציינה את תפ קידיהם של המזכירה והרכזים, את החובה להעביר דוחות נוכחות במועד והוסיפה כי "מאחר ואנו עמותה חדשה, נהלים נוספים מתעדכנים לפי הצורך".
העסקת מתנדבי שירות לאומי במשרדי הגופים המוכרים: לפי תקנה 3()(א4 ) לתקנות נאסר על גוף מוכר לפעולגם כמפעיל, "למעט הפעלת מספר מוגבל של מתנדבות לצורך קידום המטרה כאמור בפסקה (2 ), שלא יעלה על אחוז אחד מן המספר הממוצע של המתנדבות שהוא הפנה בשנה שחלפה ".
כמה מהגופים המוכרים מעסיקים במשרדיהם מתנדבי שירות לאומי בעיקר בתפקידי מזכירות: במשרדי עמותה ב' הועסקה מתנדבת אחת, במשרדי עמותה א' ה ועסקו שתיים -שלוש מתנדבות, במשרדי גוף מוכר אחר 944 דוח שנתי60ב .
הועסקו שתיים-שלוש מתנדבות בחודשי הקיץ בלבד.
ארבעה גופים מוכרים ובהם עמינדב, האגודה ועיריית ירושלים17 .
לא מעסיקים מתנדבים במשרדיהם לדעת משרד מבקר המדינה, התקנות אמנם מאשרות לגוף מוכר להפעיל מספר מוגבל של מתנדבים.
עם זאת, על מינהלת השירות לשקול אם ראוי שהגופים המוכרים ישתמשו בשירותיהם של מתנדבים למילוי תפקידי מזכירּות ולמשימות שאינן מקדמות את מטרות השירות הלאומי באופן מובהק, ובהתאם לכך להציע לשר הממונה לקדם תיקון מתאים של התקנות.
: רכזי המתנדבים הרכזים בגופים המוכרים הם החוליה המקשרת בין המתנדבים ובין הגופים המפעילים, עליהם מוטל לדאוג לרווחת המתנדבים, לדאוג לצורכיהם ובמידת הצורך לעזור בפיתרון בעיותיהם.
בהוראות משרד הרווחה ומינהלת השירות לא נקבעו תנאי סף לכישורים הנדרשים מרכזי המתנדבים בגופים המוכרים.
כתוצאה מכך י ש שונות רבה ברמת הרכזים של הגופים המוכרים.
במרבית המכרזים שמפרסמים משרדי הממשלה, אין דרישות מיוחדות ביחס להשכלתם או לניסיונם של הרכזים.
לעומת זאת, משרד החינוך דרש במכרז, כי כל הרכזים יהיו בעלי תואר ראשון וניסיון בתחומים שקבע.
,לדעת משרד מבקר המדינההואיל ומדובר בשירות לאומי, תנאיו צריכים להיות שווים ואחידים לכל המתנדבים.
על מינהלת השירות לפעול להכנת נהלים אחידים שינחו את הגופים המוכרים בתחומים שטרם הוסדרו עד כה ובהם גביית דמי ההרשמה, קביעת דרישות סף אחידות ממועמדים לשרת כרכזים, השוואת תנאי שירות.
העסקת קרובי משפחה בגופים המוכרים .
האגודה להתנדבות מעסיקה למעלה מ-100 רכזים ומפקחים בשכר.
נמצא כי ארבעה מהם הם בני משפחה של א' מהנהלת האגודה.
כדי למנוע כפיפות בן בני המשפחה הוכפפו שניים מהם ישירות למנכ"ל האגודה.
האגודה מסרה למשרד מבקר המדינה כי שניים מבני המשפחה הועסקו בה לפני מינויו של א' להנהלת האגודה.
שניים אחרים מבני המשפחה הועסקו באגודה החל משנת 1998 ו- 2001 .
בהתאמה, היינו לאחר מינויו להנהלה .
לא מועסקים מתנדבים במשרדי היחידה לשירות לאומי אלא באגפי עירייה אחרים משרד המדע והטכנולוגיה 945 .
בעמותה א', המעסיקה פחות מ-20 עובדים, הועסק במהלך השנים האחרונות קרוב משפחה של מנכ"ל העמותה, ואחיו של מנכ"ל העמותה שהוא עורך דין מייצג את העמותה בהליכים משפטיים.
בעמותה ב' מועסקים בתפקידים בכירים בני זוג.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 מסרה העמותה, כי אינה רואה פסול כלשהו בהעסקת בני הזוג, שכן ההעסקה היא בכפוף לכללים של רשם העמותות ושל מינהלת השירות.
לדעת משרד מבקר המדינה, העסקת קרובי משפחה בגופים המוכרים עלולה להוביל לניגוד עניינים.