HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
להלן פרטים: קבעה יועצת משפטית במשרד ראש הממשלה כי 2010 בשנת ארכיון המדינה: "ככל שהגנזך מעונין לפרסם מסמכים שחשף, בין באתר האינטרנט של הגנזך ובין כאמור מחייב אישור פרסומם ברביםבמסגרת ספרים שהוא מוציא לאור, הרי ש מוקדם של הצנזורה" (ההדגשה במקור) .
, שבה קבע היועץ 2016 ארכיון צה"ל פועל לפי חוות דעת משנת ארכיון צה"ל: המשפטי למערכת הביטחון כי "המחוקק מניח שהממשלה יודעת מה היא מפרסמת.
שמירת הסודות הממשלתיים לא אמורה להיות תחום הסמכות והפעולה של הצנזורה העמדת חומרים לעיון באולם הקריאה נעשית כיום במקרים חריגים בלבד.
89 ( 630 ,617 )4( פ'ד מבשניצר ואחרים נ' הצנזור הצבאי הראשי, 680/88 בג"ץ 33 מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|349 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון היונקת סמכותה מתקנות ההגנה שכאמור, אינן חלות על המדינה".
לפיכך ארכיון צה"ל מעלה חומרים לאתר המרשתת שלו ללא בדיקתה המוקדמת של הצנזורה.
אתר המרשתת של שב"כ מאפשר לעיין בחומרים ארכיוניים.
על פי ארכיון שב"כ: נוהל של שב"כ בנושא חשיפת חומר ארכיוני של שב"כ, כל פרסום של חומר ארכיוני ביוזמת שב"כ ייעשה באישור הגורם המוסמך בשב"כ, וזאת בתום תהליך בקרה פנימי.
הנוהל אינו דורש בדיקה של הצנזורה לפני פרסומו של החומר הארכיוני ומשכך בדיקה כזו אינה מבוצעת.
כאמור, גם בארכיון בן-גוריון מופקדים חומרים מסווגים.
מנהל ארכיון בן-גוריון: כי הארכיון אינו מקיים קשרי 2018 הארכיון מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר עבודה עם הצנזורה, זאת אף שהוא מעלה מסמכים לאתר המרשתת שלו.
מן האמור עולה כי קיים שוני בין הנעשה בארכיון המדינה ובין הנעשה בשלוחותיו בנוגע לבדיקת חומרים על ידי הצנזורה לפני העלאתם למרשתת, וזאת אף שבארכיון המדינה ובשלוחותיו - ובייחוד ארכיון צה"ל - קיימים חומרים מסווגים.
הצורך בקיומם של שני הליכים - חשיפה וצנזורה כאמור, הליך החשיפה בארכיונים נועד למנוע חשיפת חומר שגילויו עלול לגרום נזק לביטחון המדינה, ליחסי החוץ שלה או לצנעת הפרט.
ההליך המתקיים בצנזורה נועד למנוע פרסום של מידע העלול לפגוע בביטחון המדינה.
כיוון שעל פי רוב חומרים ארכיוניים נחשפים כיום לעיון הציבור באמצעות העלאתם ישירות לאתר המרשתת של הארכיון, כאמור לעיל, עולה השאלה אם יש צורך בבדיקתם על ידי שני גורמים - צוותי חשיפה של הארכיון המאשרים את העיון בחומרים, וגורמים מטעם הצנזורה המאשרים את פרסומם.
למשרד מבקר המדינה כי בראייתה, העמדה 2018 הצנזורית הצבאית הראשית מסרה ביולי על ממצאי הביקורת מסרה 2019 לעיון הציבור ופרסום הם כיום היינו הך.
בתגובתה מיוני הצנזורית כי מכוח תקנות ההגנה היא מוסמכת לבחון חומר ארכיוני הנוגע לביטחון המדינה לפני העמדתו לעיון וכן לפני העלאתו למרשתת, שכן בשני המקרים מדובר בפרסום, לתקנות ההגנה "להפיץ, לפזר, למסור, להודיע או לעשות מצוי לכל 86 המוגדר בתקנה .
34בן-אדם או בני-אדם".
סמכות זו אינה מוגבלת לשלב שלפני העלאת מידע למרשתת למרות התייחסות עקרונית זאת לשאלת סמכותה, הצנזורה כאמור דורשת בדיקתם של חומרים ארכיוניים 34 .
רק לפני העלאתם למרשתת 350 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה על טיוטת דוח הביקורת מסרה הצנזורה כי פרסום חומר 2019 בתגובתה מיוני שנוגע לביטחון המדינה ללא אישור מוקדם של הצנזור אסור מכוח תקנות ההגנה, והדבר נכון הן בנוגע להעמדת מידע לעיון והן בנוגע להעלאתו למרשתת.
הגבלה היא 35 בתקנות העיון14 זו של זכות העיון נקבעה בתקנות ההגנה, ובהתאם לתקנה גוברת על ההסדר שנקבע בחוק הארכיונים ובתקנות העיון.
עוד מסרה הצנזורה כי סמכויותיה האמורות מכוח תקנות ההגנה חלות גם על ארכיון המדינה וגם על "מסמכים המוחזקים בארכיונים הנוספים".
הצנזורה הציעה להקים מנהלת חשיפה לאומית "אשר תפעל לפי מבחני הצנזורה, תאפשר חשיפה ופרסום של יותר חומרים ישמר ]י[ תבטיח, כי]ו[ .
ארכיונים בנושאי חוץ וביטחון, בצורה מבוקרת ואחראית האיזון הראוי בין חופש הביטוי וזכות הציבור לדעת מחד, וביטחון המדינה מאידך".
על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם בשם ארכיון המדינה, 2019 בתגובתו מיולי כי "ארכיון המדינה מפרסם לעיון הציבור הרחב רק חומר שעבר בדיקה, חשיפה וצנזורה בהתאם לחוק.
עם זאת ארכיון המדינה חולק על עמדת הצנזורה וסבור כי עדיין יש מקום להבחין בין עיון באולם קריאה לבין פרסום".
על טיוטת דוח הביקורת מסר היועץ המשפטי למערכת 2019 בתגובתו מיולי הביטחון כי תקנות ההגנה אינן חלות על המדינה ולכן אין בסיס לדרישת הצנזורה לבצע ביקורת מטעמה על החלטות של צוותי החשיפה בארכיון, מה גם שצוותים אלה הוסמכו לכך על פי דין ויש להם הכישורים הנדרשים לביצוע המשימה.
היועץ המשפטי הוסיף כי ראוי שהצנזורה והארכיונים יפעלו לקיום נוהל עבודה סדור בעניין פרסום חומר ארכיוני לציבור, לרבות פרסום במרשתת, תוך התייחסות ומתן משקל הולם לכללי הצנזורה ולהחלטותיה וכן לתכליות חוק הארכיונים והסמכויות שהוקנו על פיו.
עם זאת ציין היועץ המשפטי כי על מנת לטייב את עבודת הבדיקה של צוותי החשיפה הוא הציע ושב ומציע שגם הצנזורית תפעל להסמכתם המקצועית.
יצוין כי הצנזורה לא הביעה בתגובתה את עמדתה לגבי תחולת תקנות ההגנה על המדינה.
ארכיון צה"ל מסר בתגובתו על טיוטת דוח הביקורת כי הוא נסמך בעניין זה על עמדת היועץ המשפטי למערכת הביטחון.
התקנה קובעת כי הוראות תקנות העיון לא יחולו, בין היתר, על חומר שזכות העיון בו הוגבלה על פי 35 .
חיקוק מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|351 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון הן ארכיון המדינה והן שלוחותיו - ובייחוד ארכיון צה"ל - מחזיקים בחומרים מסווגים.
אף על פי כן לא קיימת אחידות דעים לגבי סמכות הצנזורה לבדוק חומרים ארכיוניים מסווגים שעברו תהליך חשיפה לפני העלאתם למרשתת.
משום כך הארכיונים פועלים בעניין בדרכים שונות - ארכיון המדינה מעביר לבדיקת הצנזורה מסמכים שנחשפו לפני העלאתם למרשתת, ואילו ארכיון צה"ל, ארכיון שב"כ וארכיון בן-גוריון אינם נוהגים כך.
זאת ועוד, במציאות הטכנולוגית של ימינו, שבה מסמך ארכיוני שנחשף עולה בפועל לאתר המרשתת של הארכיון, מיטשטשים הגבולות בין "עיון" בחומר ארכיוני שנחשף לבין "פרסום".
הדבר מעלה את שאלת הצורך בבדיקתו של אותו החומר על ידי שני גורמים נפרדים.
על הגנז, בשיתוף הצנזורית הצבאית הראשית ומנהלת ארכיון צה"ל, להעלות ליועץ המשפטי לממשלה את סוגיית המחלוקת לגבי סמכות הצנזורה לבדוק חומרים ארכיוניים מסווגים, כדי שיכריע בה.
על היועץ המשפטי להביא בחשבון בשיקוליו שני אינטרסים ציבוריים חשובים: הימנעות מלחשוף לציבור מידע שעלול לפגוע בביטחון המדינה ושאיפה ליעילות ולהימנעות מבזבוז משאבי ציבור.
גילוי מידע מסווג לגורמים בלתי מורשים בתהליך כתיבת ספרים על ידי עובדי ציבור ועובדי ציבור לשעבר א לחוק העונשין נקבע האיסור על כל אדם שאינו מוסמך לכך למסור 113 בסעיף להחזיק 36 לחוק העונשין נקבעו איסורים על עובדי ציבור117 ידיעה סודית.
בסעיף ולמסור ללא סמכות ידיעות שהגיעו אליהם בתוקף תפקידם.
האיסור תקף גם לגבי עובד ציבור לשעבר.
נבחרי ציבור, מדינאים ועובדי ציבור אחרים (להלן - נבחרי ציבור או עובדי ציבור) נוהגים לכתוב ספרים הנוגעים לפועלם ולעשייתם, וזאת על פי רוב לאחר סיום תפקידם.
ספרים כאלה עוסקים לא אחת בנושאים הקשורים לביטחון המדינה וליחסי 37" החוץ שלה.
על פי "כללים לענין היתרים לפרסום ספרים בידי עובדי הציבור ממשלת ישראל, על עובד ציבור וכן 1975 (להלן - כללי הפרסום) שקבעה בשנת על מי שחדל להיות עובד ציבור המעוניינים לפרסם ספר או חוברת להגיש בקשה להיתר לוועדת השרים לפרסומים.
לחוק העונשין בין היתר כ"עובד המדינה, לרבות חייל", ו"נושא משרה 34 עובד הציבור מוגדר בסעיף 36 .
"או תפקיד על פי חיקוק, בין במינוי, בין בבחירה ובין בהסכם .
75 ,2097 הודעה בדבר כללים לענין היתרים לפרסום, י"פ 37 352 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה על פי כללי הפרסום, אם הפרסום כולל ידיעה אשר חלה עליה חובת בדיקת צנזורה ורק לאחר 38לפי תקנות ההגנה, יעביר אותו עובד הציבור תחילה לבדיקת הצנזורה מכן לוועדת השרים לפרסומים.
תהליך כתיבת ספר על ידי עובדי ציבור ועובדי ציבור לשעבר כולל את העברת כתב היד לגורמים שונים השותפים להפקתו של הספר - עורך ראשי, עורך לשוני, מעצבים, אנשי דפוס ועוד.
עובדי ציבור לשעבר הכותבים את זיכרונותיהם, נעזרים לעיתים גם בסופרי צללים.
נמצא כי הגם שמתקיים התהליך הנדרש בכתיבת ספרים כדין, כלומר הגשתם לצנזורה ולוועדת השרים לפרסומים לפני פרסומם, במהלך הפקת הספר נחשפים למידע מסווג גורמים השותפים להפקה שאינם מורשים מבחינה ביטחונית להיחשף למידע כזה.
צוות הביקורת בחן דוגמאות של פסילות שביצעה הצנזורה בכתבי יד של כמה כותבי ספרים טרם פרסומם.
בבדיקה עלה כי כתבי יד אלו היו בידי גורמים השותפים להפקתם טרם הגעתם לצנזורה, כלומר כשהם כללו עדיין את המידע המסווג.
להלן פירוט תגובות כותבי הספרים הללו לממצאי הביקורת: על טיוטת דוח הביקורת כתב נבחר ציבור א' למשרד מבקר 2019 בתגובתו מאפריל המדינה כי כתב את ספרו ללא סיוע של סופר, העביר את טיוטת הספר, שנכתבה בכתב ידו, להוצאת ספרים, וזו הדפיסה את הספר.
לאחר שהושלמה כתיבת הספר ועריכתו, הועבר עותק לצנזורה הצבאית.
הוא הדגיש כי "כל המהלכים הללו.
זהים לחלוטין לנוהג הקיים שנים רבות בישראל לגבי פרסום של ספרי זיכרונות על ידי הצורך בשינוי הנהלים אינו נתון מי שמילאו בעבר תפקידים בשירות המדינה.
בוויכוח על טיוטת דוח הביקורת כתב נבחר ציבור ב' למשרד מבקר 2019 בתגובתו מאפריל המדינה כי "הנושא של הביקורת הוא אכן מענה לפרצה שחשוב לסגור.
אני סבור שהתערבות מבקר המדינה בנושא - נכונה בעיקרה ובמסקנותיה.
ככל שיעודכנו הכללים בעקבות יוזמת המבקר אשתף כמובן פעולה עם לשונם ורוחם".
על טיוטת דוח הביקורת כתב נבחר ציבור ג' למשרד מבקר 2019 בתגובתו מאפריל המדינה כי בספרו הקפיד שלא לכלול מידע הידוע לו אך ורק מתוקף חברותו בוועדת החוץ והביטחון של הכנסת ובגופי המשנה שלה, וכי אין בספר "ולו פרט אחד של מידע (להבדיל מדעה), שלא נחשף בתקשורת גלויה".
עוד כתב כי הצנזור הצנזור הפועל מכוחן של תקנות ההגנה רשאי לאסור לפרסם "חומר שפרסומו היה עשוי, או עלול להיות 38 .
"עשוי, לפגוע, לדעתו, בהגנתה של ישראל או בשלומו של הציבור או בסדר הציבורי מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|353 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון סבר שאמירות מסוימות מקבלות משנה תוקף כשהן נאמרות על ידי אדם בתפקידו ולפיכך בהיותו חבר כנסת הוא הסכים ללא עוררין לכל הפסילות של הצנזורה.
הוא הדגיש כי קודם הגשת הספר לבדיקת הצנזורה הוא נחשף לעיניו של אדם אחד בלבד - העורך.
על טיוטת דוח הביקורת כתב עובד ציבור ד' למשרד מבקר 2019 בתגובתו מאפריל המדינה כי כל המידע בספרו התבסס על מידע גלוי, בדרך כלל עיתונאי, שלא הגיע לידיעתו מתוקף עבודתו אלא בעקבות עבודת מחקר יסודית, שכללה בין היתר סריקת קטעי עיתונות בארכיון.
עוד כתב כי "ממה שנמסר לי ע"י הצנזורה.
מסווגים או שהגיעו אלי מתוקף עבודתי, ]חומרים[ הפסילה נבעה לא משום שהיו אלא משום רגישות מדינית או צבאית".
כתב היועץ המשפטי לממשלה לשעבר ש"נוכח 2015 בדצמברצוות סופרי צללים: הרושם כי סוגיית חשיפת המידע בעת כתיבת ספרים מצריכה התייחסות רוחבית" הוא מורה "על הקמת צוות שיבחן קידום הנחיה מערכתית לטיפול בתופעה של שיח בכירים לשעבר במערכת הביטחון עם 'סופרי צללים' או עם עיתונאים".
היועץ המשפטי לממשלה הטיל על המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) להקים את לרכז את עבודתו ולהציג לפניו את המלצותיו (להלן - צוות סופרי הצללים 39הצוות לא רק [ .
יצוין כי כבר בתחילת עבודתו ציין הצוות כי "הבעיה טמונה במידע הגולמי המצוי בידי האנשים שאינו מועבר ]במסירת המידע עצמו אלא גם לאישור הצנזורה, ומשמש ליצירת התוצר הסופי שרק הוא מועבר לאישור".
צוות סופרי הצללים קיים ממועד הקמתו ועד לתום תקופת הביקורת שמונה דיונים, .
לדיוני הצוות הוזמנו גם עיתונאים, פוליטיקאים, אנשי 2017 האחרון שבהם בינואר מערכת הביטחון, אנשי אקדמיה ואנשי משפט.
הצוות עסק בבעייתיות ובמורכבות של השליטה של המדינה במידע ביטחוני ומדיני רגיש, ובכלל זה במניעת דליפתו לגורמים בלתי מוסמכים, זאת בהתחשב בהתפתחות הטכנולוגיה ובערוצי התקשורת המגוונים.
כן עסק הצוות בחשיבותה של הזירה התקשורתית כ"זירת לחימה" ובשמירה על עקרונות חופש הביטוי וחופש העיתונות.
הצוות דן בין היתר בסוגיות שלהלן: לחוק העונשין אוסר על כל 113 סעיף לחוק העונשין:117 .
הבעייתיות בסעיף 1 לחוק זה, הוא אוסר על עובדי ציבור117 אדם למסור ידיעה סודית; אשר לסעיף ועובדי ציבור לשעבר למסור כל ידיעה שהגיעה לידיעתם בתוקף תפקידם, לכאורה גם ללא קשר להיותה ידיעה סודית.
במצע לדיון הפתיחה של צוות הצוות כולל נציגים של הפרקליטות הצבאית הראשית, הצנזורה הצבאית, המלמ"ב, היועץ המשפטי 39 לשב"כ, היועץ המשפטי למוסד, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (פלילי), המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים) ו"כל גורם אחר שתמצאי לנכון לצורך קידום העניין".
354 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה בנוסחו הנוכחי, מהווה הגבלה117 סופרי הצללים צוין כי "אין ספק שסעיף משמעותית מאוד על זכות היסוד לחופש הביטוי של עובדי הציבור, ובפרט של עובדי הציבור לשעבר.
הסעיף עלול להפוך להיות כלי פעולה כנגד עובדים.
גם בנושאים בלתי מסווגים לחלוטין".
צוינו העמדות הבאות: כי 2016 בדיון צוות סופרי הצללים שהתקיים בספטמבר "המדובר בחקיקה בעייתית מאוד מכיוון שהיא רחבה מידי.
יש ליצור נוסח חוק חדש ובו איסורים מצומצמים מאוד".
וכן כי "ההסדר המשפטי הקיים יוצר זילות של מוסד הסוד, זאת כיוון שכאשר הכל סוד - שום דבר אינו סוד".
תוקן חוק העונשין ונקבעה בו הגנה מסוימת למי שחדל 2001 יצוין כי בשנת להיות עובד ציבור יותר מחמש שנים לפני שמסר ידיעה הנוגעת לביטחון המדינה, ובלבד שהגורם המוסמך אישר קודם למסירתה כי מסירת הידיעה לא תפגע בביטחון המדינה או ביחסי החוץ שלה.
בתיקון נקבע שהגורם המוסמך לעניין זה הוא הצנזור הצבאי הראשי או בעל תפקיד אחר, "הכל כפי שתקבע הממשלה בצו, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת".
בדיון צוות סופרי צוין כי "עד היום לא אושר ופורסם הצו שמגדיר 2017 הצללים שהתקיים בינואר מיהו 'הגורם המוסמך'".
קשיים באכיפת חוק העונשין ופער ב"סל הכלים" להתמודדות עם התופעה: 2 במצע לדיון הפתיחה של צוות סופרי הצללים צוין כי על רקע נוסחו של סעיף "לא מפתיע לגלות כי הפרקליטות ממעטת עד מאוד לעשות שימוש בסעיף 117 זה ולהגיש כתבי אישום על הפרת האיסור הקבוע בו".
בדיון הצוות הראשון ציין נציג מחלקת ייעוץ וחקיקה כי "הגורם לפרשיות חוזרות ונשנות בנושא הוא הפער הדרמטי בין התשתית הנורמטיבית הקיימת מאז ימי המנדט למציאות.
פער זה משפיע על מדיניות האכיפה בתחום זה שכמעט אינה קיימת".
נציג היועץ המשפטי למשרד רה"ם ציין כי "הבעיה האמיתית היא שכאשר מגיעים למקרי מבחן, אין אכיפה פלילית בפועל".
נציג מחלקת הבג"צים ציין כי "חשוב לתת את הדעת לכך שלעיתים הנזק שנגרם כתוצאה מנקיטת הליכים פליליים גדול מן התועלת".
המשנה ליועץ המשפטי לממשלה סיכמה, כי צוות סופרי צללים יתמקד "במציאת פתרונות מניעתיים ואכיפתיים מגוונים".
בדיון צוות צוין כי סנקציות המוטלות על עובדים 2016 סופרי הצללים שהתקיים במאי במקום העבודה, דוגמת פיטורין, אינן רלוונטיות בנוגע לעובדי ציבור לשעבר, וכי "ניתן להפעיל עליהם סנקציה של פגיעה בפנסיה, אך עדיין היא אינה מבטיחה את מניעת הפרסום, וממילא אינה פשוטה משפטית".
מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|355 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון עוד צוין בדיון צוות סופרי הצללים כי כללי הפרסום המסדירים את הקמת ועדת לחוק 117 , והוראותיו מוזגו בסעיף40השרים לפרסומים מקורם בחוק שבוטל העונשין, ולכן "העיגון שלהם מאוד בעייתי".
צוות סופרי הצללים גיבש שתי טיוטות הכוללות הצעות לטיוב השמירה על סודות המדינה הן במישור הנורמטיבי והן בהיבטים של חיזוק מנגנוני אבטחת המידע, ניהול כוח האדם, היבטים טכנולוגיים והיבטים אחרים.
בהחלטתו בעתירה שהוגשה נגד החלטת היועץ 41 ציין בג"ץ2017 יצוין כי באפריל המשפטי לממשלה שלא לפתוח בחקירה פלילית: "רשמנו לפנינו את העובדה כי בד בבד עם ההחלטה לסגור את תיק התלונה שבנדון הוחלט גם להקים צוות שיבחן קידום הנחיה מערכתית לטיפול בתופעות של שיח בכירים לשעבר במערכת הביטחון עם 'סופרי צללים' או עיתונאים, על מנת למנוע הישנות מקרים כאלה בעתיד".
]של צוות סופרי הצללים[ בסיום פסק הדין צוין כי "יש לקוות כי המלצות אלה תוגשנה בהקדם שכן מדובר בתופעה שהטיפול בה נדרש ויפה שעה אחת קודם".
הטיל שר הביטחון דאז על המשנה לנשיאת בית המשפט העליון לשעבר, 2018 בשנת לגבש חוות דעת בעניין הדלפות שיש בהן סכנה לביטחון המדינה.
השופט התייחס בין היתר לעבודת צוות סופרי הצללים וציין לגבי הצעות שהעלה הצוות כי "יש להביא לקידומן בהקדם האפשרי, תוך ניסוחן באופן סופי על דעת היועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה, שהן מצויות בפניהם לעיון".
בביקורת עלה כי אף שעברו כשלוש שנים מאז שהוקם צוות סופרי הצללים וכשנתיים מאז שהביע בג"ץ תקווה כי המלצות הצוות יוגשו בהקדם - לא הגיש צוות סופרי צללים את המלצותיו, וממילא טרם הסתיים הטיפול בנושא והוא לא סוכם על ידי היועץ המשפטי לממשלה.
על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד המשפטים כי בשבועות 2019 בתגובתו מיוני הקרובים תועבר ליועץ המשפטי לממשלה טיוטה מעודכנת של דוח צוות סופרי הצללים, במטרה לקדם את השלמת עבודת הצוות.
1957-דיני עונשין (ביטחון המדינה, יחסי חוץ וסודות רשמיים), התשי"ז 40 .
17 ,'ד"ר הראל פרימק ואח' נ' משטרת ישראל ואח 8784/15 בג"ץ 41 356 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה בביקורת עלה כי גם כאשר כללי הפרסום והצנזורה מקוימים במלואם, נחשפים גורמים בלתי מורשים למידע מסווג עקב היותם שותפים לתהליך כתיבתם והפקתם של ספרים לפני הגשתם לצנזורה ולוועדת השרים לפרסומים.
נוסף על כך, מדיוני צוות סופרי צללים עולה כי יש בעיות ניכרות בכללים הקיימים, בישימות של הוראות חוק העונשין ובאפשרות לאכוף אותן.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הנושא אינו מקודם דיו, אף על פי שהן בג"ץ והן השופט שמינה שר הביטחון דאז הכירו בחשיבותו.
על היועץ המשפטי לממשלה לוודא כי צוות סופרי הצללים ישלים את עבודתו.
אשר למשרד המשפטים, לאחר שיבחן את המלצות הצוות עליו לגבש פתרונות ברי אכיפה למניעת חשיפת חומר מסווג לפני מי שאינו מורשה לכך בעת כתיבת ספרים על ידי עובדי ציבור מכהנים ועובדי ציבור לשעבר.
מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|357 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשוןסיכום בארכיון המדינה ובשלוחותיו וכן בארכיונים ציבוריים ופרטיים מצויים חומרים ארכיוניים מסווגים.
זאת, אף שחלק ניכר מהם אינם כפופים להסדרי ביטחון מידע ממלכתיים או שכפיפותם להסדרים אלה מוטלת בספק.
מצב זה טומן בחובו סכנה לגילויו של מידע מסווג ולפגיעה בביטחון המדינה.
הפעילות שמקיים המלמ"ב על מנת למנוע את גילוים של חומרים אלה לעין הציבור היא אומנם חשובה אך אינה מבוצעת מכוח חוק והיא תלויה בהסמכת הגנז ובהסכמתם של מנהלי הארכיונים.
סכנה לגילויו של מידע מסווג קיימת גם בתהליך כתיבתם של ספרים על ידי נבחרי ציבור ועובדי ציבור בהווה ובעבר.
הגם שטרם פרסום הספרים קיימת חובה להעבירם לאישור הצנזורה ולאישור ועדת השרים לענייני פרסומים, אין זה מן הנמנע שסוד ידלוף לגורמים שאינם מורשים תוך כדי תהליך הכתיבה וההבאה לדפוס.
צוות שהקים היועץ המשפטי לממשלה כדי לבחון את הסוגיה דן בנושא מזה למעלה משלוש שנים ואולם טרם הגיש המלצותיו.
בדוח זה עלתה גם סוגיית מעורבות הצנזורה בארכיונים.
במציאות הטכנולוגית הקיימת מיטַשְטְשים הגבולות בין עיון בחומר ארכיוני לבין פרסומו, שכן העיון במסמכים ארכיוניים שנחשפו נעשה על פי רוב באתר המרשתת של הארכיון.
הדבר מוביל לשאלת הצורך בקיומן של שתי בדיקות נפרדות - של מחלקת החשיפה ושל הצנזורה - כפי שמתבצע בארכיון המדינה.
נדרשת בחינה ממצה של שני המושגים הללו - עיון ופרסום - בכל הנוגע למהותם ולהתאמת ההסדרים החלים עליהם למציאות הנוכחית.
בעידן בו השימוש בניירת הולך ונעלם, נדרשת היערכות לאומית לניהול ארכיונים באופן דיגיטלי.
בכלל זה יש לוודא כי המערכות המשמשות ארכיונים אלו מוגנות מפני חדירה אליהן, כי הן מאפשרות שינוע מאובטח של מידע מסווג ורגיש, וכי הן כוללות מנועי חיפוש מתקדמים לטובת הציבור.
נוכח הרגישות הביטחונית הגלומה בתפוצתם הנרחבת של חומרים מסווגים, כפי שעלה בדוח זה, וחוסר הבהירות לגבי הכללים החלים על אבטחתם, קיימת חשיבות לטיפול בממצאי דוח זה בהקדם האפשרי.
במסגרת זאת, יש להקפיד כי יתקיים איזון ראוי בין זכות הציבור לדעת וחופש הביטוי לבין השמירה על הסוד וביטחון המדינה.
מבוא לעורף של צה"ל, במלחמה רב-זירתית צפוי ירי של עשרות 1על פי איום הייחוס אלפי רקטות וטילים, חלקם (מאות בודדות) מדויקים, על העורף האזרחי של מדינת ישראל ממדינות ומארגוני טרור עוינים.
היקף האיום ואיכותו יוצרים פוטנציאל לפגיעה נרחבת באזרחים.
הנחת העבודה בקביעת איום הייחוס היא כי בכל תרחיש עימות עם מדינות וגורמים עוינים באזור יהיה העורף האזרחי יעד לפגיעה.
(להלן - חוק הג"א), מגדיר התגוננות 1951-חוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א אזרחית כ"אמצעים הנקוטים לשם התגוננות מפני כל התקפה או סכנת התקפה על האוכלוסייה האזרחית או לשם צמצום תוצאותיה של התקפה כזו".
בחוק נקבע כי האחריות לביצועו מוטלת על שר הביטחון.
ממשלת ישראל וצה"ל נוקטים כמה פעולות משולבות בתחום ההיערכות להגנת העורף מפני איום טילים ורקטות.
המטרות של פעולות אלה הן להגן על האוכלוסייה האזרחית ולמנוע פגיעה בנפש; לצמצם נזקים לרכוש; למזער את הפגיעה בתחושת הביטחון של האוכלוסייה; לאפשר לאוכלוסייה האזרחית לקיים שגרת חיים ולצמצם את הפגיעה בפעילות המשק (להלן - רציפות תפקודית).
הפעולות המשולבות שנוקטים ממשלת ישראל וצה"ל הן קביעת תקנים לאמצעי המיגון הפיזי; קביעת הנחיות התנהגות לתושבים בעת התקפה (להלן - מדיניות ההתגוננות); היערכות של צה"ל ושל משרדי ממשלה שונים לפינוי אוכלוסייה מאזורים מסוימים; הפעלת מערך לגילוי טילים ורקטות הנורים לעבר ישראל; הפעלת מערך של צופרים והודעות באמצעי התקשורת למתן התרעה לכלל האוכלוסייה על המקום הצפוי של נפילת הטיל או הרקטה.
פעולות נוספות הן הפעלת מערכות להגנה אקטיבית כדי ליירט טילים ורקטות והתקפה על מטרות אויב כדי לנטרל את .
2האיום במסגרת הפעולות המשולבות בתחום ההתגוננות האזרחית מפני איום טילים ורקטות פועלים, בין היתר, הגופים הבאים: איום הייחוס הוא החלטה פיקודית המגדירה את האיומים המרכזיים בשנים שבהן חלה התוכנית הרב- 1 .
שנתית (להלן - תר"ש), מולם יועמד המענה הצה"לי בבניין כוח יובהר כי דוח זה אינו עוסק במערך ההגנה האקטיבית ובתוכניות ההתקפה של צה"ל כנגד מערך הטילים 2 .
והרקטות של האויב 24 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה החליטה ועדת השרים לענייני1991 בנובמבר.
פיקוד העורף (להלן - פקע"ר): 1 ביטחון לאומי (להלן - הקבינט המדיני-ביטחוני או הקבינט) להקים בצה"ל את פקע"ר, כדי שיארגן וינהל את שירות ההתגוננות האזרחית (להלן - הג"א) במדינת ישראל.
בחוק הג"א נקבע כי שר הביטחון על פי המלצת הרמטכ"ל, ימנה קצין בצה"ל לכהן בתפקיד ראש הג"א.
לפי פקודות צה"ל, מפקד פקע"ר, קצין בדרגת אלוף, מונחה בענייני הג"א אלה על ידי שר הביטחון.
להקים 3 החליט הקבינט2007 בדצמבר.
רשות חירום לאומית (להלן - רח"ל): 2 במשרד הביטחון (להלן - משהב"ט) את רח"ל, אשר תשמש "גוף מטה מתאם ליד שר הביטחון ותסייע בידו לממש את אחריות-העל לטיפול בעורף בכל מצבי החירום".
הגוף האחראי לגילוי וזיהוי של כלי טיס .
חיל האוויר והחלל (להלן - ח"א): 3 העלולים לחדור לתחומה של מדינת ישראל, ולגילוי וזיהוי של טילים אשר נורים לעברה ולשיערוך מקום פגיעתם הצפוי.
רשות פס"ח, המנוהלת על ידי .
רשות לפינוי סעד וחללים (להלן - רשות פס"ח): 4 משרד הפנים, אחראית לנהל מערך לקליטת אוכלוסייה מפונה ולטפל בחללים .
ברשות מיוצגים משרדי ממשלה, פקע"ר, משטרת 4אזרחיים בשעת חירום ישראל והמרכז לשלטון מקומי.
פרסם משרד מבקר המדינה דוח על ההיערכות להגנת העורף מפני 2016 בדצמבר איום טילים ורקטות (מיגון פיזי, התרעה ופינוי אוכלוסייה) (להלן - הדוח הקודם .
בדוח הקודם נמצאו פערים בהיערכות להגנת העורף, חלקם 5)או הביקורת הקודמת מהותיים, אשר היה בהם כדי להגדיל את הסיכון לחיי התושבים בעת לחימה.
פערים מהותיים במיוחד נמצאו ביישובי גבול הצפון.
חלק מהפערים נבעו מהיעדר תיאום בין הגורמים השונים העוסקים בנושא הטיפול בעורף, ובכלל זה משהב"ט, צה"ל והמטה לביטחון לאומי (להלן - המל"ל), ומהיעדר מידע מלא בקרב מקבלי ההחלטות בנוגע למוכנות העורף לחירום.
פעולות הביקורת עשה משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב אחר 2019 בחודשים פברואר עד יוני תיקון הליקויים שהועלו בביקורת הקודמת בתחומים הנוגעים להגנת העורף, כלהלן: המיגון הפיזי (מקלטים, מרחבים מוגנים, פתרונות מקלוט), מערך הגילוי וההתרעה ).
07 ( של הקבינט 43/ החלטה ב 3 .
60 ( 515 בהתאם להחלטת הממשלה 4 "ההיערכות להגנת העורף מפני איום טילים ורקטות (מיגון פיזי, התרעה ופינוי מבקר המדינה, דוח מיוחד 5 .
)2016( ")אוכלוסייה - ביקורת מעקב(מיגון פיזי, התרעה ופינוי אוכלוסייה) ההיערכות להגנת העורף מפני איום טילים ורקטות | - ביקורת מעקב(מיגון פיזי, התרעה ופינוי אוכלוסייה) ההיערכות להגנת העורף מפני איום טילים ורקטות |25 תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים| פרק ראשון - מערכת הביטחון תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים| פרק ראשון - מערכת הביטחון וההיערכות לפינוי אוכלוסייה.
הביקורת נעשתה בצה"ל: בפקע"ר, באגף המבצעים שבמטה הכללי (להלן - אמ"ץ), בפיקוד הדרום (להלן - פד"ם), בפיקוד הצפון (להלן - פצ"ן) ובח"א, וכן במשהב"ט לרבות ברח"ל.
בדיקות השלמה נעשו במל"ל, במשרד הפנים, במשרד הבריאות, במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה), במשרד לביטחון הפנים (להלן - המשרד לבט"פ) וברשויות .
השלמות לביקורת נערכו עד אוקטובר6מקומיות ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם חלק מן הנתונים שהובאו בדוח זה, לשם שמירה נוסח [ 1958- לחוק מבקר המדינה, התשי"ח17 על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף .
חסיון נתונים אלה אינו מונע את הבנת מהות הביקורת.
להלן עיקרי ]משולב הממצאים: הסדרת הסמכויות בין משרד הביטחון למשרד לביטחון הפנים בטיפול בעורף הוחלט ש"אחריות-העל" לטיפול 2007 בישיבת הממשלה שהתקיימה באפריל בעורף בכלל מצבי החירום, לרבות מלחמה, תהיה בידי שר הביטחון, אך לא הובהרה .
7"המשמעות של המושג "אחריות-העל ) ששר הביטחון והשר לביטחון 1661 החליטה הממשלה (להלן - החלטה2014 ביוני "הצעה להסדרת סמכויות בתחום האמור בין משרד 1.
14-הפנים יציגו עד ל הביטחון לבין המשרד לביטחון הפנים, לרבות הסדרה של סמכויות השר לביטחון הפנים באירועי חירום שלגביהם לא חל חוק ההתגוננות האזרחית".
משרד מבקר המדינה העיר על אי-הסדרת האחריות לטיפול בעורף בכמה דוחות ציין משרד מבקר המדינה בנוגע לתחום הטיפול 2015-.
למשל, בדוח מ8שפרסם בעורף כי "התשתית הנורמטיבית עודה מורכבת ובלתי שלמה, היא אינה מגדירה משהב"ט, [ בבהירות את חלוקת האחריות בין כל הגורמים העוסקים בתחום זה ועל כן מקשה את שיתוף הפעולה ]המשרד לבט"פ (משטרת ישראל), פקע"ר ורח"ל .
כן ציין משרד מבקר המדינה כי במצב 9"והתיאום המיטבי בין הגופים העוסקים בכך במועצות המקומיות שלומי וקצרין; בעיריית קריית שמונה; ובמועצות האזוריות גולן וגליל עליון.
07 ( 1577 החלטת הממשלה 7 ), מבקר 2007( ""היערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה לדוגמה: מבקר המדינה, דוח מיוחד 8 ,), סודי ביותר, בפרק "היבטים בהיערכות העורף לחירום", מבקר המדינה 2013( ב63 דוח שנתיהמדינה, ), בפרק "ההיערכות הלאומית לטיפול 2015( דוחות ביקורת בנושא ההיערכות והמוכנות לשעת חירום באירועי חירום בעורף".
), בפרק "ההיערכות 2015( דוחות ביקורת בנושא ההיערכות והמוכנות לשעת חירום מבקר המדינה, 9 .
4 'הלאומית לטיפול באירועי חירום בעורף", עמ 26 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה חירום "עלולה להתקיים חפיפה בין תחומי האחריות בתחום המאמץ המבצעי של השר לבט"פ, בהיותו ממונה על המשטרה, לבין אלו של שר הביטחון, והדבר עלול .
10"להביא לאי בהירות בניהול מאמץ זה באירועי חירום בביקורת הקודמת נמצא כי עדיין לא הושלמו הסדרת הסמכויות וחלוקתן בין .