HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בדיקת הפרטות בזמן אמת חיונית כדי לוודא שהאפוטרופוס דיווח באופן מלא על נכסי החסוי, ואם יעלו בבדיקה אי-סדרים, ניתן יהיה למזער את הנזק לחסוי.
בנוהל נקבע כי המפקח יבדוק כל פרטה שתוגש לו.
בדוח הקודם ציין מבקר המדינה42 כי במרץ 2003 עדיין לא נבדקה הפרטה האחרונה שהתקבלה בכ-%31 מהתיקים.
להלן נתוני אגף האפ"כ בדבר הפרטות שהתקבלו ונבדקו בשנים 2004 - 2010: .
9% 686 7,036 7,722 חיפה .
10% 1,746 15,053 16,799 תל אביב .
11% 459 3,855 4,314 ירושלים .
0% 11 4,885 4,896 באר שבע .
9% 2,902 30,829 33,731 סה"כ מן הטבלה עולה כי בשנים 2004 -2010 לא נבדקו כ-10% מסך הפרטות שהוגשו במחוזות חיפה, תל אביב וירושלים.
לעומתם, במחוז באר שבע, נבדקו כמעט כל הפרטות.
להלן נתוני אגף האפ"כ בדבר הזמן שחלף מקבלת הפרטה ועד לבדיקתה בכל מחוז, בממוצע, בשנים 2007 -2010 : .
57 168 144 57 ממוצע, בימים, ל- .
34 158 147 34 ממוצע, בימים, ל- .
18 141 98 18 ממוצע, בימים, ל- .
17 112 73 17 ממוצע, בימים, ל- .
מן הטבלה עולה כי מסתמנת מגמת השתפרות וצמצום בזמן ההמתנה לבדיקה בכל המחוזות, אולם על אף האמור, במחוזות ירושלים ותל אביב עוברים כמה חודשים ממועד קבלת הפרטה ועד לבדיקתה.
דין וחשבון שנתי אכיפת הגשת הדוח השנתי 1.
הנוהל קובע כי: "לא הוגש דוח במועד (היינו, בחלוף שנה מהמינוי ו/או ממועד הגשת הדוח השנתי האחרון), ישלח המפקח לאפוטרופוס דרישה להמציא הדוח תוך המועד שצוין בדרישה" (להלן - דרישה).
לפי חישובים שעשה משרד מבקר המדינה בהתבסס על נתוני אגף האפ"כ, היה האגף אמור לקבל 236,040 דוחות שנתיים מאפוטרופסים לחסויים בגין תיקי הפיקוח שניהל בשנים 2004 -2009 .
הביקורת העלתה כי באוגוסט 2011 עדיין לא הוגשו לאגף האפ"כ 111,707 דוחות- כמחצית מהדוחות האמורים.
להלן חישובים שעשה משרד מבקר המדינה בהתבסס על נתוני אגף האפ"כ בדבר הטיפול בדוחות שלא הוגשו לשנים 2004 -2009 :, לפי מחוזות .
ונדרשו* מספר הדוחות .
63% 14,931 8,824 23,755 חיפה .
71% 51,007 20,831 71,838 תל אביב .
68% 6,087 2,878 8,965 ירושלים .
63% 4,471 2,678 7,149 באר שבע .
68% 76,496 35,211 111,707 סה"כ משרד המשפטים 845 * הנתונים לגבי מחוזות חיפה וירושלים, בשנים 2004 ו- 2005 , כוללים 545 ו-340 דרישות, בהתאמה, להגשת דוחות לשנים שקדמו לשנת 2004.
מן הטבלה עולה כי אגף האפ"כ לא שלח דרישות להגשת דוחות בגין השנים 2004 -2009 , בכ-68% מ- 111,707 המקרים שבהם האפוטרופסים לא הגישו דוחות.
ממסמכי אגף האפ"כ עולה כי מנהל מחוז תל אביב הנחה את עובדיו שלא לשלוח דרישות לקבלת דוחות.
הביקורת העלתה עוד כי במחוז חיפה אין שולחים דרישות ממוחשבות באופן אוטומטי.
אף שאפ"כ היה ער לאופן תפקודם של המחוזות, ואף שהוא הקצה למחוז תל אביב עובד זמני שפעולת משלוח דרישות הוגדרה בין תפקידיו, הוא לא אכף את ביצוע משלוח הדרישות.
האפ"כ מסר בתגובתו כי הוא רואה כחלק מביצוע תפקידו את אכיפת ביצוע החוק על האפוטרופסים ואולם החוק לא קובע כי מחובתו של האפ"כ לשלוח לאפוטרופסים דרישה להגשת דוחות.
כמו כן, הנוהל לא מחייב לשלוח דרישה לדוח נוכחי כאשר דרישה לדוח שנתי קודם לא נענתה.
האפ"כ ציין כי "משך תקופה מסוימת משהסתבר שחלק מהאפוטרופסים אינם נענים על פי הנוהל לא לדרישה ראשונה, גם לא לדרישה שנייה שנעשתה אליהם, לא נשלחו אליהם דרישות חדשות להגשת דוחות לשנים נוספות, טרם שימוצו ההליכים הנדרשים לקבל הדוחות הקודמים".
בנוסף מסר, כי בדיקת דוח מסתמכת על נתוני הדוח הקודם, ובהיעדרו יהיה קשה לבדוק את הדוח העוקב.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את העובדה שלא הוגשו 111,707 (כ-47%) ,מהדוחות שאפוטרופסים היו צריכים להגיש כחוק ושהאפ"כ לא הוציא דרישות לכ-68% מהם.
הדבר מאפשר לאפ"כ לפקח רק על האפוטרופסים שמגישים ביזמתם דוחות.
בעיית אי-הגשת הדוחות מחריפה כאשר האפ"כ מפסיק לדרוש מהאפוטרופוס להגיש דוחות שנתיים בשנים העוקבות, לאחר שזה התעלם מהדרישה בשנה מסוימת.
פרשנות זו של האפ"כ לגבי תפקידו היא דווקנית ומצמצמת, עלולה לפגוע בחסויים ואינה מתיישבת עם מטרות החוק.
על האפ"כ לפעול ביזמתו ולדרוש הגשת דוחות שנתיים שיאפשרו פיקוח על האפוטרופסים.
בעקבות הביקורת הודיע האפ"כ כי החל לפעול לאכיפת חיוב זה על ידי קידום האפשרות להטלת קנסות כחלק מאכיפה מינהלית (ראו להלן).
בינואר 2012 הודיע האפ"כ שהתמנה כי לנוכח ממצאי הביקורת הוא יבחן "במסגרת הדרכים העומדות לרשותו על פי דין, את האפשרות להגברת האכיפה בתחום זה, זאת במקביל לבחינת הצורך בשינויי חקיקה שיאפשרו ביקורת אפקטיבית על אפוטרופסים".
בנוהל נקבע כי אם האפוטרופוס לא המציא את הדוח השנתי לאחר המועד האחרון שצוין בדרישה, ישלח לו המפקח תזכורת הקובעת את מועד ההגשה.
עוד נקבע כי אם לא הוגש דוח לאחר המועד האחרון שנקבע בתזכורת, על המפקח להעביר את התיק לטיפולו של פרקליט.
הפרקליט ישלח תזכורת (להלן - תזכורת נוספת) בחתימתו בציון המועד האחרון להגשה של הדוח, ולאחר מועד זה יגיש 846 דוח שנתי62 .
לביהמ"ש בקשה לאכוף על האפוטרופוס את הגשת הדוח או לנקוט נגדו צעדי ם משפטיים מתאימים עקב אי-הגשתו.
המערכת הממוחשבת של אגף האפ"כ מאפשרת משלוח אוטומטי של דרישות ותזכורות.
להלן חישובים שעשה משרד מבקר המדינה בהתבסס על נתוני אגף האפ"כ בדבר תזכורות ותזכורות נוספות שנשלחו לאפוטרופסים וזימונים שהגיש אגף האפ"כ לביהמ"ש, בשנים 2004 -2009 : .
10% 135 2,435 8,549 8,824 23,755 חיפה .
9% 8 6,527 20,665 20,831 71,838 תל .
21% 26 1,844 2,807 2,878 8,965 ירושלים .
24% 83 1,746 2,678 2,678 7,149 באר .
11% 252 12,552 34,699 35,211 111,707 סה"כ מן הטבלה עולה כי אגף האפ"כ שלח תזכורת נוספת רק בגין 11% מסך הדוחות שלא הוגשו.
עוד עולה מהטבלה, כי רק ב -252 מקרים הגישו פרקליטי אגף האפ"כ לביהמ"ש בקשה לאכוף על האפוטרופוס את הגשת הדוח.
זה מספר זעום ששיעורו זניח (כרבע אחוז) מ- 111,707 .
הדוחות שלא הוגשו לטענת מנהלי המחוזות באגף האפ"כ, יש זימונים שנשלחו לביהמ"ש ולא נרשמו במערכת המ מוחשבת.
ואולם עד מועד סיום הביקורת לא העביר אגף האפ"כ נתונים אחרים.
האפ"כ הסביר בתשובתו כי "ככל שנמצא במערכת המחשוב נתון על זימון לביהמ"ש בגין אי הגשת דוח, מדובר בדיווח ספוראדי ואקראי לאחר שזה הוקלד ידנית על-ידי המפקח שהפיק את הזימון ממערכת בא כוח היועמ"ש" .
כאמור, משרד מבקר המדינה מעיר לאפ"כ כי היעדר מידע על הגשת בקשות לביהמ"ש הוא בבחינת ליקוי בסדרי הניהול והבקרה של אגף האפ"כ ועלול לפגוע בחסויים וברכושם.
מבקר המדינה העיר לאפ"כ כבר בדוח הקודם43 כי חלק מהאפוטרופסים אינם מגישים דוחות כמה שנים ברציפות, בלי שהאפ" כ ישלח להם תזכורות וינקוט צעדים אחרים העומדים לרשותו לאכיפת הדיווח כנדרש בחוק.
ממסמכי אגף האפ"כ עולה לדוגמה כי בינואר 2005 .
מונתה אפוטרופוסית לחסויה האפוטרופוסית הגישה פרטה, אך לא הגישה דוחות שנתיים לאפ"כ, והוא לא אכף את הגשתם.
לאחר פטירת החסויה ופניית יורשיה לאפ"כ בספטמבר 2007 , נודע כי האפוטרופוסית נתנה בשנת 2005 הלוואות ללא ידיעתו וללא אישור ביהמ"ש בהיקף של כ - 300,000 ש"ח מכספי החסויה לבן החסויה.
על פי הצהרת האפוטרופוסית מאוגוסט 2007 .
, התברר לה כי הבן מהמר כפייתי מכל האמור לעיל עולה כי גם בביקורת הנוכחית נמצא שהאפ"כ לא פעל באופן המרתיע אפוטרופסים שאינם מגישים דוחות שנתיים כנדרש.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפ"כ שעליו לדרוש מהאפוטרופסים בעקביות להגיש את הדוחות.
לרשותו עומדת אפשרות לפעולה משפטית44 נגד האפוטרופוס.
האפ"כ יכול אף לשקול פנייה למשרד הרווחה כדי שזה לא ימ ליץ לביהמ"ש למנותו כאפוטרופוס במינויים נוספים אם מדובר בתאגיד, או לפנות לביהמ"ש לביטול מינויו הנוכחי בשל אי-מילוי תפקידיו כאפוטרופוס, וכן לדרוש השבת שכר טרחה.
האפ"כ מסר בתשובתו כי מצא שפעולה משפטית נגד אפוטרופסים אינה אפקטיבית ו"מעלה קושי שעה שהאפוטרופוס שהוא קרוב משפחה של החסוי.
הוא קיים דיון בנושא בפברואר 2011 ובמסגרתו סוכם ש"האפ"כ יתחיל לקדם את הנושאים השונים המצריכים טיפול מול הגורמים הרלוונטיים לאכיפה מנהלית על אי הגשת פרטות ודוחות".
לדעת משרד מבקר המדינה, אכיפה מינהלית כנגד אפוטרופסים שאינם מגישים דוחות יכולה לסייע בצמצום מספרם, ויש לפעול לקידומה.
ואולם, כל עוד אי -אפשר לבצע אכיפה כאמור, על האפ"כ לעשות שימוש מרבי נגדם באמצעות הכלים העומדים לרשותו על מנת למנוע את המצב הנוכחי שבו הוא מפקח בעיקר על אפוטרופסים שמגישים את הדוחות הנדרשים.
בדיקת הדוחות שה וגשו בתקנות הכשרות המשפטית נקבע כי האפ"כ פטור מבדיקת דוח, בין היתר, כאשר לדעתו שוויים הכולל של נכסי החסוי אינו מצדיק את ההוצאה הנדרשת לבדיקת .
44 האפ"כ יכול לבקש מביהמ"ש להורות לאפוטרופוס, בצו שסנקציה בצדו, להגיש את הדוחות (הוראות ביהמ"ש ניתנות לפי סעיף 44 לחוק).
נוסף על כך יכול האפ"כ לפנות לבא כוחו של היועמ"ש לממשלה על מנת שיגיש לביהמ"ש בקשה להחלפת אפוטרופוס.
לפי סעיף 61 לחוק, רשאי ביהמ"ש לפטר אפוטרופוס אם לא מילא את תפקידיו כראוי.
,הדוח, או כאשר מעיון ראשון בדוח נראה לאפ"כ כי הוא נערך כשורה ובוקר כדבעי וכי אין בו כדי להצביע על פעולות הטעונות בדיקה.
בנוהל נקבע כי הדוחות המוגשים ייבדקו בהתאם לתכנית עבודה שיקבע בכל שנה מנהל המחוז.
בנוהל לא נקבע פרק זמן מרבי שעד מועד סיומו חייב אגף האפ"כ לבדוק את הדוח שהוגש.
מנתוני אגף האפ"כ עולה כי בשנים 2004 -2010 התקבלו באפ"כ 138,944 דוחות שנתיים ומהם נבדקו 126,155 (כ- 91% :), כמפורט בטבלה שלהלן .
17% 2,753 13,279 16,032 ירושלים .
13% 9,262 64,069 73,331 תל אביב .
2% 383 26,004 26,387 חיפה .
2% 391 22,803 23,194 באר שבע .
9% 12,789 126,155 138,944 סה"כ בדוח הקודם צוין 45 כי לא יושמו תכניות לצמצום הפיגורים בקבלת הדיווחים ובבדיקתם במחוזות תל אביב וירושלים.
מהטבלה עולה כי 12,015 (כ-94% ) מ - 12,789 הדוחות שלא נבדקו, התקבלו במחוזות ירושלים ותל אביב.
מכאן שהתנהלות זו נמשכת שנים רבות.
האפ"כ מסר בתשובתו כי מדובר במחוזות עמוסים יחסית לשאר המחוזות מאחר שמספר תיקי הפיקוח גדל בתקופה זו, וכי מדובר בשיפור לעומת נתוני 2004.
להלן חישוב שעשה משרד מבקר המדינה של מספר התיקים הפעילים בשנת 2010 ומספר הדוחות שהתקבלו בשנים 2004 -2010 ביחס למספר המפקחים המועסקים בכל מחוז של האפ"כ: .
2,385 1,145 8,016 2 16,032 4,770 ירושלי .
1,746 873 6,111 12 73,331 20,950 תל .
45 'הדוח הקודם, עמ 681,680.
משרד המשפטים 849 אביב 2,405 754 5,277 5 26,387 12,027 חיפה 1,660 1,104 7,731 3 23,194 4,981 באר שבע 1,942 902 6,316 22 138,94 4 42,728 סה"כ * על פי נתוני אגף האפ"כ, נכון ליום 11.
מן הטבלה עולה כי אמנם במחוז ירושלים היחס בין מספר הדו חות שהתקבלו למספר המפקחים הוא גבוה, וכך גם מספר התיקים הפעילים למפקח, אולם לא כך הדבר במחוז תל אביב.
יתרה מזו, אף שמספר הדוחות ביחס למספר המפקחים במחוז באר שבע הוא גדול משמעותית מזה של תל אביב וקרוב לזה של ירושלים, שיעור הפיגור בבדיקת הדוחות במחוז זה, כאמור לעיל, הוא זניח.
הביקורת העלתה מקרים שבהם דוחות שהוגשו לאגף האפ"כ נבדקו שנים לאחר קבלתם: דוחות בגין השנים 1997 -2007 שהתקבלו במועד נבדקו רק בשנת 2008 ; דוחות בגין השנים 1997 -1999 נבדקו רק בשנת 2005 ; דוחות שהתקבלו בשנים 2002 -2008 לא נבדקו עד מועד הביקורת ביולי 2010.
לדעת משרד מבקר המדינה, אף כי הנוהל לא קובע מועדים ומסגרות לבדיקת הדוחות, אין פירוש הדבר שניתן לדחות את מועד הבדיקה ללא גבול, ועל אגף האפ"כ לבדוק בתוך פרק זמן סביר את הדוחות המוגשים לו ולקבוע זמני בדיקה מרביים.
בדיקת הדוחות לאחר שנים איננה אפקטיבית, היא עלולה לגרום נזק לחסוי ואיננה מאפשרת את תיקון הליקויים במועד.
האפ"כ מסר בתגובתו כי קביעה של מועד לבדיקת דוחות אינה מתחשבת ביכולות המשתנות של כל מחוז ולכן אינה ישימה.
נוסף על כך, לדעתו, במרבית המקרים מדובר בתיקים של חסויים מעוטי רכוש שעיקר הכנסתם מ קצבת ביטוח לאומי, "שגם אלה כמובן היה רצוי שיבדקו עד כמה שאפשר ללא שיהוי".
על כן, לעיכוב בבדיקת הדוחות אין פוטנציאל ממשי לגרימת נזק לחסוי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי קביעת מועדים לביצוע משימות, אגב הבאה בחשבון של כוח האדם העומד לרשות יחידה, היא נורמה מקובלת ויש להחילה גם לעניין זה; גם חסויים מעוטי רכוש יכולים להיפגע משימוש לא נאות של אפוטרופוס בכספם, ובעבורם הפגיעה עשויה אף להיות משמעותית יותר.
להלן נתונים של אגף האפ"כ בדבר מספר הימים שעברו בין מועד קבלת הדוחות ועד למועד בדיקתם בממוצע46 , בכל מחוז, בשנים 2010-4200: .
שבע מחוז ירושלים מחוז תל אביב מחוז חיפה שנה .
56 376 267 206 2004 .
32 301 210 197 2005 .
67 280 165 212 2006 .
37 216 161 144 2007 .
8 56 40 22 2010 מן הטבלה עולה כי מסתמנת מגמה של השתפרות ושל קיצור זמן ההמתנה לבדיקה בכל המחוזות.
האחראית על המפקחים במחוז תל אביב הסבירה במהלך הביקורת למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2009 עובדי מחלקת הפיקוח במחוז ייחדו זמן רב לטיפול במעילות תאגידי האפוטרופסות (ראו לעיל).
עם זאת, משרד מבקר המדינה מעיר לאפ"כ כי עליו לבחון את הסיבות הנוספות לכך שבמחוזות תל אביב וירושלים פרק הזמן שעבר בין מועד קבלת הדוח ועד מועד בדיקתו ארוך פי חמישה עד שבעה מפרק הזמן הנדרש במחוז באר שבע, ועליו לנקוט את האמצעים הנדרשים כדי להביא לכך שהבדיקה תתבצע בסמוך להגשת הדוח.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את קיצור משך הזמן שבין קבלת הדוח לבדיקתו, בייחוד נוכח הגידול הניכר במספר הדוחות המוגשים כל שנה.
יחד עם זאת, על אגף האפ"כ להיות ערוך לבדיקת הדוחות בזמן אמת כדי לצמצם אפשרות של שימוש לא נאות ברכוש החסויים.
בדיקת דוח הנעשית זמן רב לאחר השימוש שעשו האפוטרופסים בכספים ולע תים "לאחר שהסוסים כבר ברחו מהאורווה" פוגעת ביעילות הפיקוח ועלולה לאפשר גרימת נזק כספי בלתי הפיך לחסוי ופגיעה ברווחתו.
אימות פרטות ודיווחים 1.
בדוח הקודם 47 צוין כי האפ"כ אינו עושה בדיקות מדגמיות לאימות המידע הכלול בפרטות ובדיווחים המתקבלים: הוא מסתפק בהצהרת האפוטרופוס על נכונות הפרטה בלבד ואינו בודק אם יש לחסוי נכסים שהאפוטרופוס לא דיווח עליהם.
כמו כן, הוא אינו בודק, ולו מדגמית, אם ההוצאות שעליהן דיווח האפוטרופוס בדוחות השנתיים אכן הוצאו לייעודן ושימשו לרווחת החסוי.
46 לפי נתוני אגף האפ"כ מ- 21.
המדינה העיר 48 שמן הראוי שהאפ"כ ישקול ל פעול לכך שתוקנה למפקחי אגף האפ"כ סמכות לבקר במקומות מגוריהם של החסויים בהתאם לצורכי הפיקוח.
גם בבדיקה הנוכחית נמצא כי לא השתנו התנאים הבסיסיים המאפשרים ביצוע בדיקות מדגמיות כאמור: למפקחי אגף האפ"כ אין הרשאה לקבל מידע על נכסי חסויים באופן ישיר מלשכות לרישום והסדר המקרקעין וממוסדות כספיים, ולפיכך לא מתבצעות בדיקות אלו.
כמו כן, ללא קבלת אישור מראש מביהמ"ש אין למפקחי אגף האפ"כ סמכויות לבצע חקירה, ביקורת וביקורים בחצרות חסויים או אצל אפוטרופסים לגבי רכוש חסויים - גם במקרים שבהם יש למפקחים חשד כי האפוטרופוס אינו פועל כשורה.
בוועדת היגוי באפ"כ מפברואר 2009 ציינה הממונה הארצית, כי "אין לנו מה לעשות כאשר הפרטה היא כוזבת וכאשר האפוטרופוס אינו מדווח על כל נכסי החסוי.
אין לנו ידיעה על חשבון בנק לא מדווח".
בדיון סוכם שההמלצות יועברו למחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים.
האפ"כ מסר בתשובתו כי בעקבות הדיון האמור פנו נציגיו למחלקת ייעוץ וחקיקה של משרד המשפטים ונמסר להם כי במצב החוקי הקיים "לא יכולים נציגי האפ"כ לפעול מעבר לקיים".
עוד מסר האפ"כ כי הרחבת הפעילות אינה יכולה להתבצע במצבת כוח האדם הקיימת והיא מחייבת את הגדלתה.
משרד המשפטים מסר בתשובתו כי הוא בוחן תיקוני חקיקה בנושא.
הוא הוסיף כי אין מניעה מביצוע ביקורים בהסכמה, וכי תפיסת החוק היא שהאפוטרופוס שמונה הוא שיטפל בענייני החסוי ועל כן ממילא עיקר הפיקוח של האפ"כ הוא על אופן ניהול הרכוש שעליו הצהיר האפוטרופוס ופחות על מצבת נכסי החסוי ערב המינוי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד המשפטים לקדם את הסדרת החקיקה ולפיה יינתנו לאפ"כ ההרשאות והסמכויות הנדרשות לקבלת מידע מגופים המחזיקים בנכסים של החסוי, כדי שיוכל לאמת, ולו באופן מדגמי, את הצהרותיהם ודיווחיהם של האפוטרופסים.
אשר לתכלית הפיקוח של האפ"כ - משרד מבקר המדינה מטעים כי על מנת לפקח על אופן ניהול הרכוש יש לדעת תחילה את מצבת נכסי החסוי.
הביקורת העלתה כי במחוז חיפה נוהגת מחלקת הפיקוח לבצע ביקורים במעונות שבהם מתגוררים או מאושפזים חסויים.
משרד מבקר המדינה רואה זאת בחיוב, שכן נוסף על יכולת אימות הדיווחים וקבלת מידע על תנאי מחייתם של חסויים, מפגשים אלו מעודדים שיתוף פעולה עם מוסדות אשפוז, והוא סבור שמן הראוי להרחיב את היקפם גם ליתר מחוזות אגף האפ"כ.
48 'הדוח הקודם, עמ679.
תכנון וניהול של עבודת מחלקת הפיקוח באגף האפ"כ .
בדוח הקודם49 צוין כי בשנת 2003 היו באגף האפ"כ 28,683 ,תיקים פעילים וכי פעולות הפיקוח בוצעו בידי כ -20 מפקחים.
על פי נתוני אגף האפ"כ, בשנת 2010 מספר תיקי הפיקוח הפעילים היה 42,728 ומספר המפקחים היה22 .
מכאן שמספר התיקים הממוצע למפקח עלה מ- 1,434 בשנת 2003, לכ- 1,942 תיקים בשנת 2010 , נוסף על שאר התפקידים המוטלים על המפקחים, כגון טיפול בתיקי עיזבון.
הביקורת העלתה שבאגף האפ"כ לא בוצעו מדידות עבודה לתיקנון כוח אדם לפעילויות הפיקוח.
האפ"כ הסביר שנדרש ביצוע רפורמות משמעותיות לשיפור ולייעול פעילות מחלקות הפיקוח לפני שיפעל לביצוע תיקנון, וכי כוח אדם זמני ה וקצה לביצוע משימות מיוחדות לפי הצורך.
בפברואר 2011 , לאחר מועד סיום הביקורת, פנה האפ"כ אל מנכ"ל משרד המשפטים וביקש תוספת כוח אדם לביצוע עבודת הפיקוח.
על משרד המשפטים בשיתוף האפ"כ לבצע מדידות עבודה לתיקנון כוח האדם הנדרש לביצוע פעילויות הפיקוח ולבדיקת עומס ה עבודה בכל מחוז, זאת לצד ביצוע רפורמות ככל שהן נדרשות.
כדי לשפר את יכולת הארגון להשיג את מטרותיו נדרשת עבודת מטה ותכנון.
תכנית עבודה אמורה , בין השאר, לשמש עבור הנהלת האגף כלי מעקב אחר התקדמות האגף בהשגת מטרות יו, ולכן על תכנית כזאת לכלול פירוט של היעדים המבוקשים , של הפעולות הנחוצות להשגת היעדים ושל כל שלביהן, עלויותיהן ולוח הזמנים לביצוען50.
בסיום שנת העבודה ובמסגרת הפקת לקחים יש לקיים מעקב אחר ביצוע התכניות.
הדבר חיוני במיוחד כאשר משאבי האגף מצומצמים והעומס הולך וגדל.
(א) הביקורת העלתה כי בשנים 2005 -2010 לא הייתה למחלקת הפיקוח תכנית עבודה ארצית; בחלק מהשנים כל מחוז הכין תכנית עבודה משלו.
ואולם, תכניות העבודה של חלק מהמחוזות אינן כוללות יעדי עבודה כמותיים ומדידים ורק בחלק מהשנים ובחלק מהמחוזות בוצע מעקב אחרי ביצוען.
האפ"כ מסר בתשובתו כי יש שוני בין המחוזות ומכאן שלדעתו, אין צורך בתכנית עבודה ארצית.
כמו כן, הוא עושה בקרה על תכניות העבודה במחוז וקובע אם לאשרן.
האפ"כ הוסיף כי הוא נערך לביצוע מדידה של הפעילויות באגף, ועם השלמתן ניתן יהיה לקבוע יעדים כמותיים באופן שיאפשר ביקורת על הנתונים.
50 ,מבקר המדינה דוח שנתי 53 ב( 2003 ,) 'עמ46 ו-49 ; ,מבקר המדינה דוח שנתי 59 ב( 2009 '), עמ929.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפ"כ כי תכנית עבודה ארצית מגדירה את יעדי הארגון ואת הנושאים שבכוונתו לקדם באותה שנה, וכי קביעת יעדים מדידים חיונית להערכת השגת יעדי הארגון.
(ב) בתכנית העבודה לשנת 2009 של מחוז תל אביב נקבע יעד להגשת 100 בקשות לביהמ"ש למתן הוראות כנגד מנהלי עיזבון ונגד אפוטר ופסים המפגרים בהגשת פרטות ודוחות.
האפ"כ מסר שיעד זה נקבע כניסוי, ולנוכח תוצאותיו יוחלט כיצד לנהוג.
בבירור נוסף שקיים משרד מבקר המדינה באגף האפ"כ בספטמבר 2011 התברר כי האגף לא הכין מסמך המסכם את תוצאות הניסוי ועל כן לא ניתן היה להפיק ממנו לקחים על מנת להחלי ט כיצד לנהוג.
יודגש כי מספר הדוחות שאפוטרופסים לא הגישו במחוז תל אביב בגין השנים 2004 -2009 הוא 71,838.
מסירת מידע מאגף האפ"כ על חסויים .
במסמכי אגף האפ"כ נקבע כי חזון האגף הוא, בין היתר, לשמש כנאמן וכמפקח על רכושם וזכויותיהם של הציבור, כחלק משמירה על שלטון החוק, תוך שאיפה לפתיחות, לשקיפות ולמתן שירות איכותי לאזרח.
בחוק נקבע כי בענייני האפוטרופסות חייב האפוטרופוס לשמוע את דעת החסוי אם הוא מסוגל להבין בדבר וניתן לברר את דעתו.
בהתאם לכך, בסל הטיפול נקבע כי "ייתן לחסוי המסוגל להבין בדבר, לפי בקשתו, מידע שיש בידיו בנוגע לענייניו האישיים והרכושיים של החסוי ומידע הנוגע לטיפולו של האפוטרופוס בענייניו של החסוי, אלא אם לדעת האפוטרופוס מתן המידע המסוים יפגע בטובתו של החסוי".
בתקנות הכשרות המשפטית נקבע כי תיקי האפ"כ ומסמכיו הם חסויים.
בחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א- 1981 ( להלן- חוק הגנת הפרטיות)51 , נקבע כי כל אדם זכאי לעיין בעצמו, או על ידי בא כוחו שהרשהו בכתב, או על ידי אפוטרופסו, במידע עליו המוחזק במאגר מידע.
עוד נקבע כי אין בהוראות סעיף זה כדי לחייב בעל מאגר מידע למסור מידע בניגוד לחיסיון שנקבע לפי כל דין, אלא אם כן המבק ש הוא מי שהחיסיון נועד לטובתו.
בחוק חופש המידע, התשנ"ח - 1998 (להלן- חוק חופש המידע), נקבע כי לכל אזרח ישראלי או תושב נתונה הזכות לקבל מידע מרשות ציבורית בהתאם להוראות החוק, וכן הוסדרה בחוק מערכת של מסירת מידע לציבור.
עוד נקבע כי מידע שגילויו מהווה פגיעה בפרטיות, כמשמעותה בחוק הגנת הפרטיות, אין למסרו או אין חובה למסרו אלא אם כן הגילוי מותר על פי דין.
51 חוק הגנת הפרטיות, סעיף13.
בביקורת נמצא כי חסויים ובאי כוחם פנו לאגף האפ"כ בבקשה לקבלת מידע על דיווחי האפוטרופסים לאפ"כ על פעולותיהם ברכושם.
האפ"כ לא אישר מתן מידע הנמצא בתיקי הפיקוח והפנה את המבקשים לביהמ"ש.
הועלה כי בחוות דעת מפברואר 2007 של עורכת דין מאגף האפ"כ נקבע כי לפי חוק חופש המידע זכאי חסוי או בא כוחו לקבל מידע מתיק הפיקוח שמתנהל באגף האפ"כ (למעט תרשומות פנימיות) באמצעות פנייה למי שממונה במשרד המשפטים על חוק חופש המידע.
לעומת זאת , עמדת מנהל המחוז שקיבל את חוות הדעת היא ש"אין זה ראוי שהאפוטרופוס הכללי 'יעקוף' את האפוטרופוס האישי וימסור לחסויה מידע שהאפוטרופוס האישי אינו מוכן למסור לה.
את יש לפתור, כאמור, בבית המשפט".
על ]בין האפוטרופוס לבין החסויה[ המחלוקת פי הנהלת האפ"כ, "תשובתו זו של מנהל המחוז היא גם התשובה הנכונה מבחינה משפטית לאחר שחוק חופש המידע לא חל במקום בו קיימת חובת הגנת פרטיות".
משרד המשפטים מסר בתגובתו כי על פי תפיסתו חובה למסור מידע לחסוי קיימת כבר היום, משום שהחוק קובע כי על אפוטרופוס לשמוע את עמדת החסוי אם הוא מסוגל להבין בדבר וניתן לברר את דעתו.
חלק מתפיסת השיתוף, גם בהקשרים משפטיים אחרים, כוללת העברת מידע הדרוש למימוש אפשרות ההשתתפות.
מתן מידע על הוצאות ופעולות שהאפוטרופוס דיווח כי ביצע מרכוש החסוי ולמענו חשוב לצורך קיום ערכי השקיפות ומתן השירות המופיעים בחזון של אגף האפ"כ.
מידע זה עשוי לסייע בגילוי פעולות שאינן עולות בקנה אחד עם טובת החסוי.
האפוטרופוס משמש כמעין זרוע של החסוי (גם אם כמינוי משפטי) ופועל לטובת האינטרסים שלו; אם האפוטרופוס התרשל במילוי תפקידו - רשאי החסוי לדעת זאת, ואין לאפוטרופוס זכות חיסיון מפני החסוי.
לדעת משרד מבקר המדינה על האפ"כ לשקול להנחות את האפוטרופוס למסור לחסוי באופן שוטף העתק מהדוחות שהוא מגיש לאפ"כ, למעט במקרים שבהם יחליט האפ"כ שמסירת המידע לחסוי עלולה להזיק לו.
על האפ"כ יהיה לנמק את החלטתו.
כמו כן, כאשר אפ"כ מקבל מהחסוי בקשה לקבלת מידע, מכיוון שהחיסיון המוטל על תיקי האפ"כ נועד לטובת החסוי, כל עוד לא הוכרז החסוי כפסול דין ונשללה ממנו הכשרות המשפטית, מוטל על האפ"כ להעביר את המידע הדרוש.
בינואר 2012 הודיע האפ"כ שהתמנה כי יפעל לגיבוש נהלים בעניין מסירת מידע לחסוי, בהתאם להמלצות משרד מבקר המדינה.
חוק הגנת הפרטיות קובע כי פנייה לאדם לקבלת מידע לשם החזקתו או שימוש בו במאגר מידע תלווה בהודעה שיצוינו בה המטרה אשר לשמה מבוקש המידע, למי יימסר המידע ומטרות המסירה.
עוד נאמר כי מסירת מידע מאת גוף ציבורי אסורה, אלא אם כן האדם אשר אליו המידע מתייחס נתן את הסכמתו למסירה.
ביולי 2009 השתתפו נציגי אגף האפ"כ בדיון עם נציגי איגוד הבנקים לבחינת האפשרות להרחבת הפיקוח על הטיפול בחשבונות חסויים המתנהלים בבנקים.
באוגוסט 2009 פנו נציגי בנק לאגף האפ"כ וביקשו לקבל מידע על לקוחותיהם משרד המשפטים 855 .
שהוכרזו כחסויים, כדי שיוכלו בעת הצור ך לבצע מעקב בנושא או להגביל את הפעילות בחשבון של לקוח שהוכרז כחסוי.
בישיבתה של ועדת היגוי אפ"כ בספטמבר 2009 הוחלט שיש לתת את המידע המבוקש מאחר שמדובר בהעברת מידע המיועדת לטובת החסויים.
בסיכום הדיון נקבע שיש להפנות את הנושא למחלקת ייעוץ וחקיקה של משרד המשפט ים על מנת לעגן בחוק את החובה להקים מאגר מידע של חסויים.
יצוין כי קיים מאגר מידע דומה לגבי פסולי דין.
קיימת התנגשות בין החובה להגנה על כבוד האדם וצנעת הפרט לבין החובה של האפ"כ להגן על החסוי מפני ניצול על ידי מי שינסו להונות אותו ולהשתלט על רכושו.
לפיכך, לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד המשפטים, בתיאום עם האפ"כ, להסדיר בחקיקה מתן מידע למוסדות כספיים או לגורמים אחרים בנוגע לחסויים ולאפוטרופסיהם, שיש בו כדי לסייע במעקב אחר פעולות של אפוטרופסים ובמניעת שימוש לרעה, תוך הטלת מגבלות על היקף המידע ועל השימוש בו, לצורך הגנה על החסויים.
החסויים, שהם מוגבלים וחסרי ישע, הם מבין החלשים שבאזרחיה של המדינה.
מנתוני אגף האפוטרופוס הכללי עולה כי הוא ניהל בשנת 2010 כ- 43,000 .
תיקי פיקוח הפיקוח על אפוטרופסים המתמנים לחסויים הוא צורך ממשי, והמדינה אינה יכולה להתנער מאחריותה להבטחת סיפוק צורכיהם הבסיסיים של החסויים.
רק פיקוח פעיל ואפקטיבי של המדינה על הטיפול שמעניקים להם אפוטרופסים שמינה בית המשפט יבטיח את שלומם ואת השמירה על רכושם.
על המדינה לוודא שאלה עושים את המוטל עליהם באופן המיטבי.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה רבה את העו בדה שלמעשה אין פיקוח על ניהול ענייניו האישיים של החסוי.
הדבר הוא בבחינת תעודת עניות לגורמים המוסמכים, והאחריות לכך מוטלת לפתחם של משרד המשפטים ומשרד הרווחה.
משרד המשפטים, האפ"כ ומשרד הרווחה אפשרו לאפוטרופסים מרובי חסויים לפעול בלי שהבטיחו תנאים לפיקוח מובנ ה, שיטתי ואחיד על פעולותיהם ועל תפקודם.
על אף הרפורמות שבוצעו על ידי האפ"כ בעקבות הליקויים עליהם הצביע מבקר המדינה בדוח הקודם, עדיין הפיקוח על פעולות האפוטרופסים ברכושם של החסויים מדאיג ביותר.
מחצית הדוחות השנתיים שאפוטרופסים היו צריכים להגיש כחוק לא הוגשו, ופעולות האכיפה של האפ"כ במקרים אלו היו מזעריות ושוליות.
מבקר המדינה העיר בדוחות ביקורת קודמים 52 על כך שהאפ"כ מקיים פיקוח רק על ניהול רכושו של החסוי; ובמועד סיום הביקורת, למעלה מ- 20 .
שנה לאחר מכן, הצורך בפיקוח כולל הולך ומתגבר ופתרון לבעיה אין מצב שבו משרד הרווחה ממליץ לביהמ"ש על מינוי אפוטרופסים לחסויים והאפ"כ מפקח חלקית בלבד על האפוטרופסים אינו תקין והוא בבחינת כר פורה לגורמים המבקשים לנצל חסויים ורכושם, תוך הפקרתם על ידי המדינה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרדים הנוגעים בדבר, ובייחוד משרד המשפטים, משרד הרווחה ומשרד האוצר להסדיר באופן מקיף וכולל את הטיפול שניתן לחסויים ואת השמירה על גופם ועל רכושם, תוך מתן הגדרה ברורה לחלוקת האחריות בין הגופים השונים.
על המשרדים לפעול ללא דיחוי בשיתוף האפ"כ ליזום תיקוני חקיקה להסדרה מיטבית של תחום האפוטרופסות והפיקוח עליו, ולקיים פיקוח נאות בזמן אמת הן על טיפול האפוטרופסים בעניינים האישיים של החסויים, הן על טיפולם בתחום הרכוש, והן על פעילות אפוטרופסים מרובי חסויים.
52 ,מבקר המדינהדוח שנתי 41 ( 1991 '), עמ369 '; הדוח הקודם, עמ672.
בשנת 2010 הועסקו בענף התיירות בישראל כ- 150,000 עובדים, וערכו הכולל של התוצר המקומי הגולמי שהופק בענף בשנה זו נאמד בכ-13.
על פי הערכות של משרד התיירות יהיה צורך להגדיל בעתיד את היקף כוח האדם המקצועי בענף.
את עיקר הכשרת כוח האדם לענף המלונאות מבצע האגף להכשרה מקצועית במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת).
בית הספר המרכזי למלונאות בע"מ (להלן - תדמור או החברה) הוא חברה ממשלתית אשר התאגדה בשנת 1961 .
מדינת ישראל מחזיקה ב -52 (כ-68% ) ממניות תדמור, והתאחדות בתי המלון (להלן - ההתאחדות) מחזיקה ב -24 (כ- 32% ) ממניותיו.
משרד התיירות הוא המשרד הממונה על תדמור.
תדמור הוקם כדי לשמש גוף ממלכתי מרכזי שיעסוק בהכשרה ובחינוך של כוח אדם לעבודה בענף המלונאות.
תדמור פועל במבנים בהרצלייה שהם בבעלות המדינה.
בתדמור כ-80 עובדים שכירים ועוד כ-70 עובדים פרי-לאנסרים.
בשנים 2009 ו- 2010 הסתכמו הכנסות תדמור בכ -22 מיליון ש"ח ו -19.
5 מיליון ש"ח, בהתאמה, והמאזן של החברה הסתכם בכ-8 מיליון ש"ח וכ-7 ,מיליון ש"ח בהתאמה.
כנגד תדמור היו תלויות ועומדות תביעות משפטיות, במועד סיום הביקורת, בהיקף כולל של כ-10 מיליון ש"ח.
לחברה חוב שנוי במחלוקת בסך כ - 2.
3 מיליון ש"ח לעיריית הרצלייה בגין אי-תשלום ארנונה 3.
2 מתוך מסמך מדיניות תכנית עבודה, משרד התיירות, מדינת ישראל 2011 ( 2010.
בחודשים מרץ 2011 עד ספטמבר 2011 (להלן- מועד סיום הביקורת) בדק משרד מבקר המדינה את הפעילות של תדמור ושל שלושה גופי ממשלה שונים שיש להם נגיעה לפעילותו.