HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהתאם לרפורמה בתקינה, בדיקות מעבדה לעמידה בתקן רשמי למוצרים מיובאים אמורות .
להיפתח לתחרות, והכנסות המכון בתחום זה עלולות להצטמצם.
לצורך התייעלות המכון, הוא .
חתם בנובמבר 2017 על הסכם קיבוצי מול ועד עובדי המכון וההסתדרות (להלן - ההסכם או .
הסכם הפרישה), ובו נקבע כי המכון יהיה רשאי לפטר עובדים בהתאם לשיעור אובדן הכנסותיו .
מבדיקת מוצרים מיובאים.
הוסכם כי הפרישה תהיה בשלושה שלבים: שלב א' - פרישה של 80 .
עובדים קבועים עד סוף שנת2018 '; שלב ב- פרישה של 20 עובדים קבועים נוספים, לאחר .
העמדת מערכת ממוחשבת התומכת בפתיחת בדיקות היבוא לתחרות; שלב ג' - פרישה של עד .
בחוק או בתנאי הרישוי .
121 תקנה3(29 ) לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג -1993 , קובעתכי התקשרות בחוזה לרכישת שירותים אינה טעונה מכרז, .
אם היא התקשרות עם מי שלפי זכויות מכוח דין או בהתאם למצב הדברים בפועל הוא היחיד המסוגל לבצע את .
נושא ההתקשרות, לאחר שנבחן קיומם של ספקים אחרים.
122 ראו חוות דעת מקצועית במסגרת כוונה להתקשר עם ספק יחיד/ספק חוץ מיום 2.
ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 200 עובדים נוספים, לאחר מיצוי שלבים א' ו-ב'.
לצד הסכם הפרישה נחתם הסכם בין המכון .
והחשב הכללי במשרד האוצר (להלן - הסכם המימון) לפיו במסגרת שלב א' ושלב ב' משרד .
האוצר יממן 80% מהוצאות הפרישה העודפות שיישא בהן המכון בשל פרישה מוקדמת של .
העובדים הקבועים בו, בתנאי שבעת פרישתם תבוטל המשרה במכון.
בשלב ג' התחייב משרד .
האוצר לממן 90% מהוצאות הפרישה העודפות.
בינואר 2018 הוחל בתהליך הפרישה של .
עוד נקבעו בהסכם שני מסלולי פרישה מוקדמת לעובדים שיצאו לפרישה מוקדמת, .
בהתאם לגיליהם ולוותק שלהם במכון: .
מסלול פנסיית גישור, שלפיו יהיה הפורש זכאי לתשלום של פנסיית גישור ממועד פרישתו .
עד גיל 67, וזאת בהתאם לזכויות הפנסייה שצבר בגין תקופת עבודתו במכון בהתייחס .
לפורש בקרן פנסייה ותיקה, או בהתאם לצבירה הכספית שלו בגין תקופת עבודתו במכון .
כמו כן זכאי הפורש להשתתפות המכון במוצר פנסיוני המבוסס על .
המשכורת הקובעת למועד הפרישה ממועד פרישתו עד גיל 67, בהתייחס לפורש בקרן .
ותיקה, ולמשך שמונה שנים או עד גיל 67 - המוקדם שבהם - בהתייחס לפורש בקרן חדשה.
תשלום פנסיית הגישור והשתתפות המכון במוצר הפנסיוני ייעשו באמצעות חברת ביטוח .
שתשמש כקרן משלמת חיצונית תמורת תשלום חד -פעמי של פרמיית ביטוח שישלם לה .
לפיכך, ההתחייבות לתשלומי פנסיית הגישור לפורשים שפרמיית הביטוח .
עבורם שולמה לחברת הביטוח אינה נכללת כהתחייבות במסגרת דוחותיו הכספיים של .
מסלול פיצויים מוגדלים , ולפיו יהיה הפורש זכאי לתשלום פיצויים בשיעורים מ וגדלים .
בהתאם לוותק שלו במכון, ונוסף על כך יהיה זכאי למענק הסתגלות.
ההסכם קבע את אופן בחירת העובדים שיצאו לפרישה מוקדמת: הנהלת המכון תפרסם .
לעובדים את מסלולי הפרישה, וכל עובד העומד בתנאי הסף והמעוניין לפרוש יוכל להגיש .
המכון יבחן את הבקשות ויאשר א ת אלו העומדות במטרות תוכנית .
ההתייעלות ותנאי הזכאות והמתאימות לצרכיו.
אם מכסת הפורשים מרצון לא תושלם, .
הנהלת המכון תגבש רשימת עובדים שברצונה לסיים את העסקתם, על בסיס שיקולים .
עניינים ומקצועיים הנוגעים לפעילות המכון ותוכניותיו ובהתחשב ביעילות העובד ותפוקותיו.
בסוף ינואר 2018 הוחל בתהליך הפרישה של עובדים במסגרת שלב א' ולאחר מכן שלב .
ב' בהסכם, ובמסגרתו פרשו 100 עובדי המכון עד יום 31.
שהמכון שילם או התחייב לשלם לעובדים (לרבות תשלומים עבור פדיון ימי חופשה וימי .
מחלה שלא נוצלו) או כפרמיה לקרן משלמת חיצונית לשלבים א' ו-ב' עד אוקטובר 2019 .
היה כ-182 מיליון ש"ח.
השתתפות משרד האוצר123 בתשלומים אלה הסתכמ ה בכ-146 .
"מיליון שח (כ-0%8 )מהם.
סכום תשלום ממוצע לפורש124 עמד על כ-1.
במסגרת שלב ג' של ההסכם, מיוני 2019 ועד נובמבר2020 , פרשו40 עובדים נוספים של .
עלות הפרישה המוקדמת בגינם הסתכמה ב-81.
4 מיליון ש"ח, והשתתפות משרד .
האוצר - בכ-73 ( מיליון ש"ח90% ).
סכום התשלום הממוצע לפורש במסגרת שלב ג' עמד .
123 הסכם המימון בין משרד האוצר לבין המכון נחתם ב- 3.
124 כולל פנסיית גישור, מענק הסתגלות, מענק פרישה ופדיון ימי חופשה ומחלה.
הרפורמה בתחום התקינה להלן בלוח 11 נתונים לגבי מספר העובדים שפרשו בכל שנה ועלות פרישתם ושיעור השתתפות .
לוח 11 : נתונים עלפרישת עובדי מכון התקנים במסגרת הסכם הפרישה .
המוקדמת , 2018 - נובמבר 2020 .
שלבים א' ו- ב' 2019 .
פרישה מוקדמת (עד 2017 ) 0 0 0 0 .
להסכם הקיבוצי המיוחד .
(בשנת 2017 ) 96 4 19 21 .
(במיליוני ש"ח) 182 81.
במימון עלויות הפרישה .
המוקדמת, במיליוני ש"ח .
(ובאחוזים מכלל העלות) 146 (80% ) 73.
על פי נתוני מכון התקנים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מלוח 11 ניתן ללמוד שמינואר 2018 עד נובמבר 2020 , המכון הוציא לפרישה מוקדמת 140 .
העלותהכוללת של פרישתם הייתה כ - 263.
4 מיליון ש"ח, ומשרד האוצר מימן .
בקרת משרד האוצר על עמידת המכון בתנאי ההסכם .
בהסכם המימון נקבע כי עד 30 ביוני בכל שנה יעביר המכון למשרד האוצר דוח המפרט את .
עמידתו בתנאים שנקבעו בהסכם125 לגבי מספר העובדים126 שיכול המכון להעסיק, בהתייחס .
לשנה הקלנדרית הקודמת.
10 להסכם קובע כי עד תום תקופת הפרישה127 , מספר .
125 ראו הסכם מימון מכון תקנים מיום 3.
126 עובדים קבועים, שירותים מחברת כוח אדם, משתתפים חופשיים (פרילנסרים), יועצים, עובדים שפרשו מהמכון לאחר .
ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 ,משרות העובדים הקבועים במכון לא יעלה על מספר המשרות הידוע במועד חתימת ההסכם .
בהפחתת מספר המשרות שבוטלו לפי ההסכם.
עם זאת, המכון רשאי להגיש בקשה לאישור .
קליטת עובדים קבועים חדשים, וזו תיבחן על ידי נציגי משרד האוצר.
נמצא כי משרד האוצר מפקח על מספר העובדים שמעסיק המכון ומבצע בקרה שנתית .
בבדיקה שביצע משרד האוצר128 על דיווח של המכון באפריל2019 הוא גילה כי נכון למרץ2019 .
מספר העובדים הקבועים במכון גדול ב -14 ממספרם במועד חתימת ההסכם, וכי המכון לא פנה .
לנציגי המשרד לקבלת אישור לתוספת זו כנדרש בהסכם.
בתשובה לפניית משרד האוצר בנושא .
זה השיב129 צוות ניהול המכון130 ,כי לדעתו הבדיקה צריכה להיעשות בתום תקופת הפרישה .
דהיינו עד אוקטובר 2022 , וכי החריגות הן במסגרת פערי עיתוי.
עוד השיב כי פער של עד חמישה .
עובדים 131 ביחס למצבת כוח אדם של כ- 1,000 עובדים הוא "חריגה מינורית.
אוקטובר [ הבחינה הסופי והמחייב טרם הגיע2022 ".
לאחר דין ודברים בין משרד האוצר והמכון] .
הוסכם כי תיחתם תוספת להסכם אשר תבהיר כי לאורך תקופת ההסכם בלבד, ולא בסופו, .
ובאופן נקודתי וזמני לתקופות קצובות, המכון יוכל לחרוג ממספר העובדים הקבועים בהיקף של .
עד חמישה עובדים מעבר לקבוע בהסכם, ובכפוף לדיווח בכתב למשרד האוצר.
לאפשר גמישות נקודתית, לאור צורכי המכון.
במאי 2020 חתמו משרד האוצר והמכון על .
משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד האוצר ימשיך לבצע מעקב אחר עמידת המכון .
בהסכם לפרישת עובדי המכון וכי לצד זאת, כאמור, יבחנו משרד האוצר ומשרד הכלכלה .
את התועלת המשקית בהסכם הפרישה במימון המדינה לטובת הגדלת התחרות בשוק.
מערכות מידע ממוחשבות ביבוא טובין .
יבואן המעוניין לייבא טובין לישראל נדרש לקבל אישורים מכמה גופים ממשלתיים.
הגומלין בינו לבין גופים אלה נעשות באמצעות מסרים (תכתובת אלקטרונית) בכמה מערכות .
מחשוב של הגופים השונים: ראשית, טופס בקשה ליבוא הטובין שהיבואן מגיש לרשות מוסמכת .
או למעבדה נקלט במערכת המחשוב של המכס, "מסלול" (ראו להלן).
עם מערכות המחשוב של מכון התקנים (מיטב), של הממונה על התקינה (מת"מ) ושל הרשויות .
מעבדות מוכרות פרטיות (להלן בפרק זה - מעבדות פרטיות) אינן מקושרות למערכת .
מסלול (ראו להלן), ו לכן מסרים בינן לבין המכס נשלחים באמצעות מת"מ, מערכת המחשוב .
130 בתקופה האמורה במכון לא היה מנכ"ל, וצוות הניהול המורכבממספר מבכירי המכון ניהל בפועל את המכון.
131 תשובה זו התייחסה לחלק מהפער במספר העובדים.
הרפורמה בתחום התקינה של הממונה.
בהמשך נשלח אישור שחרור מותנה: דרך מערכת מת״מ, אם המכון ביצע את .
הבדיקה, או על ידי מעבדה פרטית.
המבנה הסכמתי של הגשת בקשת יבוא .
תרשים 5: המבנה הסכמתי של הגשת בקשת יבוא .
ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מערכתהמחשוב מסלול .
מערכת "מסלול " של המכס מקשרת בינו ובין יבואנים, יצואנים, עמילי מכס ורשויות ממשלתיות .
המערכת מאפשרת ליבואנים, יצואנים וסוכני מכס להגיש באופן מקוון ט ופסי בקשות לרישיונות .
ולאישורים מרשויות מוסמכות ולהתעדכן בכל עת במצב הטיפול בבקשות, עד שלב האישור .
בעקבות החלטת הממשלה 2318132 מ-2014 בנושא הגברת התחרות וייעול תהליכי .
האסדרה בתחום היבוא, נקבע 133 כי האכיפה והפיקוח בשווקים תתבסס, בין היתר, על מודל .
מסלול משמשת את הממונה והמכס לניהול סיכונים באמצעות עיבוד וניתוח של .
פרטי בקשות היבואנים : סטטוס היבואן134.
נמצא כי באוקטובר 2020 המסמכים המצורפים 135 שהגישו יבואנים למכון באמצעות .
מערכת הגשת הבקשות של המעבדות מועברים למכס ולממונה בקובץ נעול בפורמט .
PDF , שלא ניתן לעיבוד ממוחשב.
הדבר מקשה על ניתוח סיכונים, למשל באמצעות ניתוח .
נתונים משטר מטען על הטובין המיובאים, כאמור.
משרד מבקר המדינה ממליץ לממונה על התקינה ולמכס לפעול לפיתוח שיפורים .
במערכת מסלול כדי שבקשות היבואנים יועברו באמצעות קבצים הניתנים לעיבוד .
משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי יש צורך לבחון מהו המידע החסר ובהתאם לכך יש לפעול .
להנגשתו באופן דיגיטלי.
רשות המיסים מסרה בתשובתה במאי 2021 (להלן- תשובת רשות המיסים) כי המכס מקדם .
שינויים במערכת מסלול ומתכונן לבצע הערכת סיכונים ברבעון האחרון של שנת 2021 .
הכלכלה וכל רשות מוסמכת שתהיה מעוניינת בכך יוכלו להתחבר למערכת ולקבל את הנתונים .
בדוחות על ביצוע משימות בתוכנית העבודה של הממונה ל-2020 דווח כי המשימה של הגדרת .
מודל לזיהוי משלוחים חשודים על בסיס מערכת הערכת סיכונים לא בוצעה.
החסם לכך היה המכס, שלטענתו מוביל את ביצוע הפרויקט אך לא נתן לו עדיפות גבוהה ב- .
2020 , ולכןהפרויקט לא הסתיים.
עוד הסביר כי בשל כך הפרויקט הוכנס לתכנית העבודה של .
הממונה ושל המכס ל-2021 והוא עתיד להסתייםברבעונים 3 - 4.
בשנת2020 ציין מבקר המדינה .
בדוח136 כי על משרד הכלכלה לבחון מקרים שבהם ניצלו לרעה יבואנים מפירי אמון את .
האישורים המותְנים, ולגבש נהלים להוצאת אישורים מותְנים לשחרור טובין באמצעות מנגנון של .
סימנים מחשידים (פרופיילינג).
132 החלטתהממשלה 2318 ( ", "הגברת התחרות וייעול תהליכי האסדרה בתחום הייבוא 11.
134 האם היבואן בסטטוס מפר אמון (ראו להלן) או היה מפר אמון, ומה תדירות משלוחי יבוא הטובין מאותו יצרן בכמויות .
למשל שטר מטען וחשבון ספק .
136 דוח שנתי71א (2020" ,) מכון התקנים- ביקורת פיננסית".
הרפורמה בתחום התקינה עוד נמצא כי באוקטובר 2020 רק המכון היה מחובר למסלול, ואילו המעבדות הפרטיות לא .
יבואנים הפונים למעבדות אלה מגישים בקשות באמצעות המערכות .
שהמעבדות פיתחו בעצמן, כאשר לכל מעבדה יש מערכת משל עצמה.
המיסים, המערכות של המעבדות הפרטיות מציגות פרטים חסרים לעומת מסלול.
עליהם לבצע ניתוח הערכת סיכונים שמטרתו להעריך אילו טובין עליהם לדגום, כי לצורך .
השלמת המידע הנדרש לניתוח שכזה בכל בקשה עליהם לפנות למעבדה הפרטית.
בבדיקה של משרד מבקר המדינה לגבי הסיבה לאי -חיבורן של המעבדות הפרטיות למסלול .
נמצאו הסברים סותרים של הממונה ורשות המיסים: הממונה הסביר למשרד מבקר המדינה כי .
המצב הקיים נובע מסירובה של רשות המיסים (המכס) לחבר את המעבדות הפרטיות למסלול, .
ואילו רשות המיסים הסבירה כי היא סבורה שיש חשיבות בחיבור מעבדות אלה למערכת, .
והסיבה למצב הקיים נעוצה בסירובו של הממונה על התקינה.
עלה כי הממונה על התקינה והמכס לא הגדיר מודל לזיהוי משלוחים חשודים על בסיס .
מערכת הערכת סיכונים, וכי המעבדות הפרטיות אינן מחוברות למערכת הממוחשבת - .
"מסלול", דבר שהיה מוסיף ליכולות המערכת הערכת הסיכונים.
רשות המיסים מסרה בתשובתה כי על פי דרישת המכס, על הבקשות של המעבדות להיות .
ממוחשבות ואחידות, וכי הממונה על התקינה דחה דרישה זו עקב אילוצים הנוגעים ללוח הזמנים .
כדי לקדם את פתיחת התחרות.
כהוכחה לכך, ובמסגרת המדיניות של מערכת מסלול, הוכן .
טופס ייעודי למעבדות שעובדות עם משרד התחבורה.
בסוף אוקטובר 2020 התקיימה, ביוזמת .
המכס, פגישה של הממונה על התקינה עם נציגי המעבדות הפרטיות כדי לחבר את המעבדות .
הפרטיות למערכת "מסלול" באמצעות מחשוב תהליך הבקשות.
המעבדות סירבו להשתמש .
בטופס בקשה והעדיפו לשלוח בעצמ ן את נתוני הבקשות למכס ( XML.
הביקורת, רק מעבדה אחת התקדמה בנושא.
המכס פנה למינהל התקינה בבקשה לסייע .
לקידום העניין, אולם זה טען כי אין בסמכותו החוקית לחייב את המעבדות.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי הממונה על התקינה ו מינהל המכס ברשות המיסים לפעול .
לחיבור המעבדות הפרטיות למערכת "מסלול ", וכן לפעול למציאת פתרון המ חייב את .
המעבדות הפרטיות להגיש בקשות באמצעות המערכת , כדי שבקשות היבואנים יועברו .
באמצעות קבצים הניתנים לעיבוד ממוחשב .
עוד מומלץ , להשלים את הגדרת המודל .
לזיהוי משלוחים חשודים , בשלבי יבוא מוקדמים.
מערכת מיטב של המכון משמשת אותו להתקשרות עם היבואנים, עם הממונה (באמצעות מת"מ .
- ראו להלן) ועם המכס (באמצעות מערכת מסלול).
הגשת בקשות היבואן נעשית ב"מיטב" .
בליווי סיווג הפריט ובצירוף כל המסמכים הרלוונטיים, לרבו ת תקנים בין-לאומיים אם יש, אישורי .
מעבדה ואישורי בדיקות שהמוצר עבר בחו"ל.
המכון מדווח לממונה על תוצאות הבדיקות של .
טובין ממערכת מיטב למת"מ של הממונה.
ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 נמצא כי אף שבדיקת עמידת הטובין בדרישות התקן הרשמי שמבצע המכון נעשית .
לעיתים לפי חלק עשרוני 137 של התקן הרלוונטי לתקינה של הטובין שנבדקים, הדיווח .
שמעביר המכון לממונה כולל מידע רק על התקן שלפיו נבדקו הטובין ולא על החלק .
העשרוני של התקן, ולכן לממונה אין המידע המלא על החלק העשרוני של התקן .
למשל, בסדרת תקני 900138 או תקני20139 , כל חלק דןבקבוצה של מוצרים .
שונים, וחשוב לנתח את ה ממצאים בהתייחס לחלק העשרוני של התקן ולא לתקן כולו.
בכך נמנעת מהממונה האפשרות לבצע ניתוח סיכונים מלא.
מומלץ כי מינהל התקינה והמכון יפעלו לשפר את מערכת מיטב, כך שדיווחיה למת"מ .
יכללו גם מידע על חלקי התקן הרלוונטיים, על מנת לשפר את יעילות פעולות הפיקוח.
משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי הנושא נכלל בתוכנית העבודה מול מכון התקנים.
עד החלת הרפורמה בתקינה ב -2016 , בדיקות היבוא בוצעובאופן בלעדי על ידי המכון, והדיווח .
עליהן - באמצעות המערכת ה ממוחשבת שלו, מיטב.
מערכת זו אפשרה קבלת החלטות על .
הבדיקות הנדרשות לגבי כל משלוח, בהתבסס על אישורי הדגמים, היסטוריית היבואן (האם .
הוא פועל באופן תקין או מוגדר מפר אמון140 .
) ותוצאות הבדיקות בעבר"מיטב" התממשקה .
למערכ ות חיצוניות: "ממשל זמין" 141 ו"שער עולמי" 142 .
כמו כן, נקלטו בה תוצאות הבדיקות .
ובאמצעותה שוגרו ההחלטות והאישורים אל היבואנים ואל המכס.
כל הנתונים על אותן בדיקות, .
לרבות פרטי היבואנים, פרטי הטובין ותוצאות הבדיקות, נשמרו ב "מיטב".
בסעיף 2יג(א ) לפקודת היבוא והיצוא , אשר תוקן ב-2017 , נקבע כי הממונה על התקינה ינהל .
מערכת תקשורת ומידע (מת"מ).
האפשרויות שעמדו בפני הממונה היו להמשיך להשתמש .
במערכת מיטב של המכון או לבנות מנגנון עצמאי שישרת א ותו ויטייב את ה תחרות.
מערכת מיטב שמרה על כל פרטי היבואנים, הטובין והבדיקות, ובכך חשפה את המידע העסקי .
הרגיש של המעבדות הפרטיות לידיעת המכון.
כינון מנגנון מחשוב עצמאי של הממונה ניתק את .
חלק עשרוני הוא חלק מתקןתקן יכול לכלול כמה חלקים עשרוניים אשר נוגעים לנושאים שונים.
138 תקן900 , העוסק במכשירי חשמל ביתיים ומכשירים דומים, כולל51 .
חשמל ביתיים ומכשירים דומים: דרישות מיוחדות לשואבי אבק ולמכשירי ניקוי שואבי מים; וחלק 2.
חשמל ביתיים ומכשירים דומים: דרישות מיוחדות למגהצים חשמליים.
139 תקן20 , העוסק במנורות, כולל25 חלקים.
1 - מנורות: מנורות קבועות למטרות כלליות; וחלק 2.
מנורות: דרישות מיוחדות- מנורות גומחה.
140 יבואן מפר אמון - מי שהוגדר כך על ידי הממונה, לאחר ש הפר את הוראות פקודת היבוא והיצוא, לרבות הנחיות .
הממונה (הנחיות והוראות הממונה על התקינה לעניין יבוא טובין שחל עליהם תקן רשמי, ס' 2.
141 מערכת אשר מנגי שה שירותים ממשלתיים ומידע לאזרחים ולעסקים, מחברת את גופי הממשל לשירותי אינטרנט .
ואחראית להבטחת איכות ול אבטחת המידע הרגיש המצוי בשרתים.
הרפורמה בתחום התקינה תלותו במערכות המכון, שמר על נתוני המעבדות הפרטיות כך שלא יהיו חשופים למכון ואיפשר .
מהלך פתיחה לתחרות של בדיקות הטובין המיובאים וקידום של תחרות חופשית.
הממונה החליט ב-2018 לפתח מערכת עצמאית, ובתקופת הביניים עד סיום הפיתוח להמשיך .
להשתמש במערכת של המכון.
הוא פנה למכון 143 לבקש הצעת מחיר לפיתוח המערכת .
והמערכות המתממשקות אליה.
לאחר שהצעת המכון לא ענתה לציפיות משרד הכלכלה .
מבחינת העלות ומבחינת לוחות הזמנים, החליט המשרד לפתח את המערכת בעצמו, ולשם כך .
פרסם מכרז להעסקת 13 עובדים בתחום המחשוב.
באפריל2017 אמדמשרד הכלכלה את .
עלות הקמתה והתאמתה של המערכת בכ-15 מיליון ש"ח.
18, בהתאם להוראות פקודת .
היבוא והיצוא , הופעלה מערכת תקשורת ומידע זמנית שפיתח המכון על בסיס מערכת מיטב .
ושנועדה לפעול עד שתושלם הכנת מת"מ.
מערכת זו נתנה מענה להוראות פקודת היבוא והיצוא .
בדבר הקמת מערכת התקשורת והמידע.
מועד הפעלת מת"מ תוכנן ל- 1.
19 ,) בשל אילוצי מערכת מסלול אשר נדרשת לפעול בהלימה .
למת"מ, ואי-מוכנות מעבדות בדיקה פרטיות להתממשק למערכת.
המערכת החדשה מ אפשרת משלוח אישורי שחרור מותנה , הפקת אישורי עמידה בדרישות .
הממונה ואגירה של מידע ונתונים על משלוחי טובין , ממצאי בדיקות ואישורים.
ממשקים עם מעבדות בדיקה, עם הממונה על התקינה , עם המכס ועם מערכות (מודולים) .
שפותחו במקביל לפיתוח ליבת המערכת, כמו מרשם היבואנים, פורטל היבואנים ופורטל .
המערכת מאפשר ת פיקוח על יבואנים ומעבדות בדיקה.
כל מעבדת בדיקה פרטית .
נדרשה לייצר ממשק עם לקוחותיה.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולתו של משרד הכלכלה בפיתוח מת"מ.
הליך שיתוף ציבור - יבואנים ומעבדות מוכרות .
משרד מבקר המדינה ביצע הליך שיתוף ציבור עם כמה יבואנים ומעבדות מוכרות פרטיות (להלן .
- מעבדה פרטית) בנושא הרפורמה בתקינה (להלן - השיתוף או שיתוף הציבור).
הייתה לבחון את השפעת הרפורמה על עבודת היבואנים בהיבטים השונים של תהליך היבוא, .
ובהם ההיבט הכלכלי, ההיבט המקצועי והשירות שמציעים המכון והמעבדות הפרטיות אשר .
נכנסו לפ עילות במסגרת פעימות פתיחת התחום לתחרות .
הליך השיתוף נעשה באמצעות .
ראיונות עם שבעה בעלי תפקידים בחברות ישראליות העוסקות ביבוא ושיווק במגוון תחומים 144 .
- חלקןמהגדולות והמובילות במשק , הפועלות בהיקפי יבוא של מיליארד ש"ח בשנה, ואחרות .
קטנות יותר, הפועלות או מתמחות בתחומים צרים ומייבאות בהיקפים של עשרות מיליוני ש"ח .
הטובין המיובאים על ידי היבואנים שנבדקו נמצאים בקבוצות יבוא שונות: רובם הגדול .
143 לפי סעיף2יד(א) לפקודת היבוא והיצוא, הממונה רשאי להורות למכון להפעיל את מערכת התקשורת והמידע למשך .
144 ריהוט, גופי תאורה, צעצועים, כלי אוכל, כלי בית, מוצרי תינוקות, צנרת לתעשייה, אינסטלציה ובתים, מי שתייה, .
מערכות סולריות, ביוב, מזגנים, מוצרי חשמל לבנים וקטנים, מסכים, טקסטיל, כלי בית והלבשה תחתונה, ציוד הגנה .
אישי - ציוד ממוגן לעובד, כלי עבודה ומוצרי אחסון.
ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 משתייכים לקבוצה1145, ולחלק מהיבואנים יש טובין מקבוצה 2146 ומעט מוצרים מקבוצה 3147 .
התקיימו גםראיונות עם שני בעלי תפקידים ב כירים במעבדות הפרטיות.
מייצג ולמסקנותיו אין תוקף סטטיסטי, אך לעמדות שנשמעו בו יש חשיבות לשיפור תהליך יישום .
להלן הממצאים שעלו מסיכומי הראיונות: .
שלושה מתוך שישה היבואנים מבצעים בדיקות רק עם המכון, בגלל מספר התקנים המועט .
שהמעבדות הפרטיות בודקות.
המעבדות המתחרות אינן מוסמכות לבדוק את רוב התקנים (הפעימה הרביעית - .
והעיקרית - טרם התבצעה במועד סיום הביקורת), ולכן אין אפשרות לעבוד עימן .
במקרים רבים (בין השאר צוינו דוגמאות אלה: סירי לחץ, צנרת ממתכת, מזגנים, מוצרי .
תינוקות שונים, כלי בית, ציוד הגנה אישי וחלק ממכשירי החשמל).
חלק מהיבואנים מעדיפים לרכז את הבדיקות במקום אחד מסיבות של נוחות, היכרות .
עם נוהלי העבודה והצוות וקשרים אישיים ארוכי טווח במכון.
חלק מהיבואנים הביעו חשש כי עבודה במקביל עם מכונים מתחרים עלולה לפגוע .
ביחס שהם מקבלים במכון, בשירות שלו ובקשרים שלהם עימו.
השיקולים המרכזיים של היבואנים לעבודה עם המעבדות הפרטיות היו: הוזלת עלויות, .
שירות טוב יותר, זמני תגובה מהירים יותר והיכולת לפצל עבודה בין שתי מעבדות כדי .
להאיץ אותה; זאת נוסף על פער בגישה ללקוח, שבא לידי ביטוי בנכונות לבוא לקראת .
היבואן, בשיטות העבודה ובגמישות המחשבתית לגבי נושא התקינה בכללותו.
זמני תגובה: בשיתוף הציבור נמצא הבדל בין חברות גדולות ומובילות, אשר הביעו שביעות .
רצון מהמכון והצביעו על זמני מענה וטיפול מהירים יחסית, לבין חברות קטנות יותר, אשר .
לא טופלו על ידי המכון ביעילות ומהירות דומות.
מקצועיות עובדי המעבדות: כניסת מעבדות חדשות לתחום נתפסת כמשפיעה לרעה על .
רמת המקצועיות בכלל ובמכון בפרט, שכן אין מספיק אנשי מקצוע מיומנים ביחס לדרישה .
בשוק, והדבר מביא לדילול בכוח האדם האיכותי המיומן במעבדות ובמכון.
המכון נתפס כבעל רמ ה מקצועית לא מספיק טובה , הבאה לביטוי בתהליכים שלא .
מתעדכנים ובחוסר השקעה בפיתוח טכנולוגי.
יצוין כי דוח מבקר המדינה 148 שפורסם ב- .
2020 מצא כי מגמת ההשקעות ברכוש קבוע בניכוי פחת של המכון היא שלילית, והתריע .
כי אם המכון יתמיד במדיניותו זו, הציוד המשמש לבדיקות במעבדותיו יתיישן ויגרום לירידה .
ברמה המקצועית של שירותיו ו ביכולתו להתחרות בספקים אחרים.
145 בקבוצה1 טובין שרמת הסיכון שלהם (לבריאות הציבור ובטיחותו או לאיכות הסביבה) היא הגבוהה ביותר.
146 בקבוצה 2 טובין שרמת הסיכוןשלהם בינונית.
147 בקבוצה 3 טובין שרמת הסיכוןשלהם נמוכה.
148 דוח שנתי71א (2020" ,) מכון התקנים- ביקורת פיננסית".
הרפורמה בתחום התקינה 6.
מערכת המחשוב מסלול של המכס: לתחושת המשתתפים, המערכת משקפת שיפור ניכר .
ביחס לטפסים שהיו נהוגים בעבר.
ממשק המשתמש נתפס כנוח, העלאת הטפסים .
והאישורים יעילה, וכך גם הגיבו י ושליפת המסמכים.
שלוש טענות מרכזיות עלו ביחס .
המערכת לא יציבה והיא קורסת או נתקעת במקרים רבים; .
התקנים במערכת לא מתעדכנים והדבר גורם לקשיים רבים בעבודה; .
המערכת לא מאפשרת להתמודד עם מספר רב של פריטים שונים.
החיסכון הכספי: למרכיב הכספי הכרוךבתקינת מוצרים חשיבות והשפעה הן מבחינת .
היבואנים, הן מבחינת הצרכן הסופי.
במרבית המקרים ההצעות שקיבלו היבואנים .
מהמעבדות הפרטיות היו זולות במידה ניכרת ביחס למכון, ולכן העדיפו לעבוד איתם ככל .
הרוב הגורף של המשתתפים בהליך הביעו עניין רב בשילוב מעבדות נוספו ת בתהליך .
התקינה של המוצרים שהם מייבאים.
השינוי בעקבות הרפורמה .
היבואנים נבדלו זה מזה בהשפעת הרפורמה עליהם - בהתאם לתחום פעילותם, לכניסת מעבדות .
חדשות לתחום זה ולמידה שבה הושפע המכון, מהבחינה המקצועית והשירותית, מהרפורמה .
בחלוקה לפי תחומי היבוא של המ שתתפים בשיתוף, עלו ההשפעות האלה: .
מוצרי חשמל, מיזוג, מוצרי חשמל לבנים- הרפורמה מורגשת, והתחרות השפיעה לטובה .
על קיצור זמני הבדיקות בפועל.
קיומן של חלופות למכון מאפשר לחלק את העבודה על .
פני כמה מעבדות, והשירות הטוב והמהיר של המעבדות המתחרות שיפר גם את השירות .
מוצרי תינוקות וצעצועים - הציפייה המשמעותית של היבואנים הייתה להחרגת חלק .
מהמוצרים מהליך הבדיקה במסגרת פעימות הרפורמה, דבר שטרם קרה.
של הקלה בתהליכים והתגמשות של המכון בגלל התחרות.
עם זאת, מחירי הבדיקות עדיין .
גבוהים מאוד ולא מורגש שינוי משמעותי בעקבות הרפורמה.
כלים ומוצרים לבית- הרפורמה השפיעה (בייחוד מאז 2018 ) בכך שפתחה את התחרות .
למעבדות נוספות, ואלה הציעו שירות מקצועי וזמין יותר ובכך גם השפיעו לטובה על .
העבודה מול המכון, שמשתדל יותר לעמוד ברף שהן מציבות.
ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מהליך השיתוף עם יבואנים ומעבדות פרטיותעלו התובנות הבאות : בתקנים שבהם יש .
תחרות בין המעבדות, חל שיפור בשירות שמקבלים היבואנים; המעבדות הפרטיות עדיין .
אינן אטרקטיביות דיין עבור היבואנים, עקב חסמים שונים; על הממונה על התקינה לייצר .
תנאים זהים בפעילות המכון והמעבדות; ועל המכון להשקיע מתקציבו בשדרוג הציוד .
המכון מסר בתשובתו כי לחוק התקנים התווסף סעיף 12 ג(ב2), ולפיו אסור למכון להוריד את .
מחירן של בדיקות יבוא עד ששר הכלכלה יקבע בצו את בדיקות המעבדה אשר בהן מתקיימת .
זאת, על מנת להקל את כניסתן של מעבדות מתחרות לשוק.
יכול להיות תחרותי במחירי הבדיקות כפי שהיה רוצה להיות מול המעבדות המתחרות.
מומלץ כי משרד הכלכלה - הממונה על התקינה ייזום הליכי שיתוף ציבור באופן עיתי .
למול היבואנים לשם טיוב פעולותיו לעידוד התחרות ושפור השרות ליבואנים.
יבוא אריחי קרמיקה לישראל - מקרה בוחן .
אריחי קרמיקה הם דוגמה לסוג טובין אחד מני רבים המיובאים לישראל, שבדיקתם בייבוא .
מבוצע רק על ידי מכון התקנים (תחום בדיקות מונופוליסטי).
ת"י 314149 הוא התקן הרשמי החל .
על אריחי קרמיקה (להלן - התקן), והמגדיר את הדרישות שבהם נדרשים לעמוד אריחים .
בהתאם ללוחות הזמנים שנקבעו ברפורמה, ת"י 314 ייפתח לתחרות בפעימה .
הרביעית - במרץ 2021 , ומכאן כי ב-2019 ,, התקופה שנבדקה בדיקות ההתאמה לתקן הרשמי .
של אריחי קרמיקה בוצעו על ידי המכון בלבד.
משרד מבקר המדינה בדק את ההיקף הכספי וההיקף הכמותי של יבוא אריחי הקרמיקה .
להלן נתונים על כמות האריחים ששוחררו לשיווק ועל עלות ביצוע בדיקות .
לוח 12: כמות אריחי הקרמיקה ששוחררולשיווק .
ועלות ביצו ע בדיקות עמידתם בתקן, 2019 .
המוצר שנבדק עלות הזמנות הבדיקות .
(באלפי ש"ח ) כמות הפריטים לשחרור .
קרמיקה מזוגג ריצוף 17,748 43,765 .
קרמיקה מזוגג קירות 370 1,014,602 .
קרמיקה לא מזוגג ריצוף 715 1,384 .
149 ת"י314 אריחי קרמיקה- הגדרות, מיון, אופיינים וסימון.
הרפורמה בתחום התקינה המוצר שנבדק עלות הזמנות הבדיקות .
קרמיקה לאמזוגג קירות 5 214 .
אריחי קרמיקה לריצוף 47 97 .
אריחי קרמיקה מזוגגים לריצוף- .
סה"כ 18,982 1,060,529 .
מלוח 12 עולה כי בשנת2019 המכון, שהיה היחידשבדק עמידה של אריחי קרמיקה .
בדרישות התקן, שיחרר כמיליארד פריטים וקיבל עבור הבדיקות כ-19 מיליון ש"ח.
הבדיקה גולמו במחירי אריחי הקרמיקה אשר נמכרו לצרכן הישראלי.
יצוין כי נושא הבדיקות של עמידות אריחי קרמיקה לתקנים ממחישה את חשיבות פתיחת .
שוק בדיקות הייבוא של אריחי קרמיקה למעבדות נוספות לשם קידום התחרות לשם .
הקטנת העלויות ליבואנים ובהתאם הוזלת המוצרים לצרכנים.
החסמים להצלחת הרפורמה בתקינה .
במועד סיום הביקורת, רמת התחרות בבדיקות הטובין המיובאים - גם לדעת משרד הכלכלה .
והאוצר - עדיין נמוכה.
משרד מבקר המדינה מצא כי הדבר נובע משילובן של סיבות אחדות: .
המכון בודק עמידה של הטובין המיובאים בכל התקנים הרשמיים, ואילו המעבדות המוכרות .
הפרטיות - רק בחלק מהתקנים.
הדבר נובע בחלקו מכך שהפעימה האחרונה של שחרור .
תקנים לתחרות טרם התממשה (היא מתוכננת למרץ 2021 ).
כמו כן, המעבדות הפרטיות , .
המונעות משיקולים כלכליים , בוחרות לאילו תחומי בדיקות להיערך ובהתאם אילו תקנים .
במצב הקיים הן נמנעות מלבקש הכרה מהממונה על התקינה כמעבדה מוכרת, .
וגם המעבדות המוכרות אשר פועלות, לא מבצעות בדיקות בהתאם לכל התקנים שיצאו .
לכן יבואנים גדולים, שמטבע הדברים הם חלק גדול מהשוק ומייבאים מגוון גדול .
של טובין, מעדיפים לרוב לעבוד עם המכון, המספק את סל השירותים המלא שאינו מצריך .
פיצול הבדיקות בין כמה מעבדות.
מעבדה המעוניינת להיכנס לתחום בדיקות הטובין ביבוא נדרשת לקבל הסמכה מהרשות .
להסמכת מעבדות (דבר הכרוך בעמידה בדרישות ובעלויות דו -שנתיות), וכן אישור והכרה .
ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 ,מהממונה על התקינה.
עמידה בכל הדרישות דורשת השקעת משאבים רבים ויקרים: זמן .
ציוד והכשרת כוח אדם מקצועי, ועם זאת אין ודאות לכך שתהיה דרישה לביצוע בדיקות .
בתחום שבו המעבדה הוכרה, ולעיתים הממונה אף משנה סיווגם של טובין בקבוצת יבוא 1 .
לרמות נמוכות יותר, כך שלא נדרשת בהם בדיקת מעבדה.
כמו כן, הרפורמה החדשה .
שמקדמים משרדי הכלכלה והאוצר (ראו להלן) היא דוגמה לאי-ודאות רגולטורית שאינה .
מתמרצת את המעבדות לפעול להכרתן על ידי הממונה, כדי שיתחרו במכון.