HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
האגף להכשרת עו"ה אחראי לטיפול במתן הלוואות מותנות וקובע כללים לזכאות לקבלת הלוואה ואת סכומי ההלוואות וכן את הליכי הטיפול בהן (להלן - נוהל למערך המסייע): האגף מנחה את המכללות להוראה באי זה אופן נדרשים הסטודנטים להגיש להן בקשות להלוואות; הוא דן בבקשות וקובע מי מהסטודנטים זכאים להלוואות ומהו סכום ההלוואה; הוא מנפיק לסטודנטים אישורי זכאות להלוואות ושולח אותם למכללות; על המכללה להעביר את האישורים לסטודנטים, ואלה רשאים לקבל את ההלוואה מבנק שעמ ו התקשרה הממשלה בחוזה (ראו להלן); המשרד מקבל מהבנק דיווח על פרטיהם של הסטודנטים שנטלו הלוואות מותנות ועל סכומי ההלוואות.
סטודנט רשאי להגיש בקשה להלוואה מותנית בכל אחת משנות הלימודים.
האגף להכשרת עו"ה קבע בהנחיותיו למכללות להוראה כי סטודנט שקיבל הלוואה מותנית רשאי לבקש מהמשרד להסב אותה למענק, והוא זכאי לכך בתנאי שלמד באופן סדיר ורצוף בתכנית לימודים מלאה במשך שלוש שנים לתואר מורה בכיר (תכנית במכללה שאינה מעניקה תואר אקדמי) או במשך ארבע שנים לתואר אקדמי ראשון ( B.
Ed ) ועבד בהוראה לאחר סיום לימודיו בהיקף של שני שלישי משרה לפחות במשך שנה6 .
כנגד כל שנה שבה קיבל הלוואה מותנית מועד פירעונה הצפוי של הלוואה מותנית הוא כארבע או חמש שנים לאחר קבלתה, על פי מסלול לימודי הסטודנט.
יוצא אפוא כי מועד הפירעון המצופה של הלוואה שנטל הסטודנט בשנת לימודיו הראשונה הוא כשנה לאחר סיום לימודיו.
מועד זה מצוין גם במערכת הממוחשבת של המשרד לצורך טיפול עתידי בנושא.
ככלל, מועד הפירעון המצופה של הלוואות מותנות חל בסוף אוקטובר.
אגף בכיר לכוח אדם בהוראה במינהל כא"ב (להלן - אגף כא"ב) אחראי לטיפול בהלוואות המותנות החל בשלב שלקראת מועד פירעונן (בנ וגע לפיצול הטיפול בהלוואות בין שני האגפים - ראו להלן).
במשך שנים חתם החשכ"ל על הסכמים עם בנקים לשם מתן ההלוואות לסטודנטים.
עד סוף שנת 1996 נתן בנק מסד בע"מ (להלן- בנק מסד) הלוואות מותנות.
בנובמבר 19967 ובנובמבר 20028 חתם החשכ"ל על הסכמים עם הבנק הבינלאומי הראשון בע"מ (להלן - הבנק הבינלאומי), האחרון שבהם היה תקף עד יולי 2007 , לשם מתן הלוואות בנקאיות למורים ומתן מענקים מותנים לסטודנטים במכללות להכשרת עובדי הוראה.
במאי 2007 פרסם אגף החשכ"ל מכרז לבחירת הבנק שבאמצעותו יינתנו גם הלוואות, וזכה בו בנק דיסקונט לישראל בע"מ (להלן - בנק דיסקונט), והממשלה חתמה עמו על הסכם באוגוסט 2007 .
גם שנת התמחות בהוראה נחשבת בתנאים מסוימים לשנת עבודה 7 באוגוסט 1999 פטר החשכ"ל את הממשלה ממכרזואפשר לה להמשיך להתקשר עם הבנק הבינלאומי עד סוף דצמבר 2002.
8 תוקף ההסכם פג כעבור ארבע שנים.
בנובמבר 2006 אישרה ועדת מכרזים באגף החשכ"ל להאריך את תוקף ההסכם בחצי שנה נוספת ובד בבד לפרסם מכרז חדש.
בהסכם שחתם החשכ"ל עם הבנק הבינלאומי בנובמבר 2002 נקבע כי בכל שנה בתקופת ההתקשרות יפקיד החשכ"ל בבנק ישראל כספים אשר ישמשו את הבנק למתן הלוואות לסטודנטים; וכי "הבנק מתחיי ב להחזיר לממשלה את הכספים שנמשכו מהחשבון המיוחד בבנק ישראל לשם ביצוע ההלוואות בהתאם לקצב שנקבע בלוח הסילוקין של כל הלוואה, ובלי כל קשר לקצב הגבייה החוזרת בפועל".
עוד נקבע בהסכם כי הבנק מתחייב למסור לחשכ"ל בסוף כל חודש מדד במרוכז דיווח על ההלוואות המותנות לסטודנטים שבוצעו, בצירוף לוח סילוקין מרוכז לפי תקופה וסכומי הגביה של ההלוואות המותנות לסטודנטים אשר תנאיהן לא מולאו.
כמן כן, יעביר הבנק בסוף כל חודש דיווח על השינויים בהלוואות המותנות לסטודנטים בהתאם להחלטות המשרד (מחיקות, דחיות והלוואות שהוסבו למענקים); "הפקדת הגבייה החוזרת לחשבון המיוחד בבנק ישראל תבוצע על ידי הבנק בהתאם ללוח הסילוקין".
בהסכם גם נקבע נוהל עבודה משותף למשרד ולבנק הבינלאומי, ובו נאמר, בין השאר: הבנק יעביר למשרד את פרטי ההלוואות שניתנו; לאחר מכן האחריות לטיפול בהלוואות המותנות ובגבייתן מוטלת על הבנק; בתחילתה של כל שנת לימודים אקדמית יכין הבנק, על פי נתונים על הלווים שקיבל מהמשרד, רשימה של סטודנטים אשר מועד מילוי התחייבותם להחזר ההלוואה המותנית שלהם יחול בסוף שנת הלימודים, והוא ישלח להם הודעה בנוסח שיתואם עם המשרד; בהודעה ידווח הבנק ללווה כי הגיע מועד מילוי ההתחייבות להלוואה וכי הוא רשאי להגיש בקשה למשרד אם ברצונו להסב את ההלוואה למענק או לדחות את פירעונה.
המשרד ידווח לבנק כיצד עליו לפעול: להסב את ההלוואה למענק, לדחות את מועד פירעון ההלוואה או לגבות את ההלוואה.
הבנק נדרש לבצע את החלטות המשרד ולדווח לו על החלטות שלא ביצע ולהסביר מדוע נהג כך.
יוצא אפוא שהבנק התחייב לגבות את החזרי ההלוואות אשר המשרד קבע שתנאיהן לא מולאו, וכדי שיוכל לעמוד בכך היה על המשרד לדווח לו על החלטתו בדבר הטיפול בהלוואה.
טיפול תקין ומלא בהלוואה עד לסילוקה מותנה גם בכך שהלווה אשר קיבל את פנייתו של הבנק אכן פנה למשרד כנדרש.
בביקורת נמצא כי הטיפול של המשרד בחלק מן ההלוואות המותנות שניתנו במשך השנים, לפחות משנת 1990 .
), עדיין לא הסתיים (ראו להלן בטבלה 2 מוצגים נתונים שמסר משרד החינוך למשרד מבקר המדינה ביולי 2010 על ההלוואות שנתן לסטודנטים שלמדו בשנים 2000 -2005 .
יצוין כי הלוואות שנתן המשרד בשנת 2005 היו חייבות בפירעון או בהסבה למענק לכל המאוחר באוקטובר 2009 .
כל הסכומים בטבלה הם במחירים שוטפים (ללא ריבית והצמדה).
השנה שבה ניתנו ההלוואות .
2005 2004 2003 2002 2001 2000 .
5,488 6,074 6,012 7,242 6,632 6,753 מספרן הכולל של .
2,533 3,178 3,493 4,608 4,518 4,821 מספר ההלוואות .
49 117 185 256 285 304 מספר ההלוואות .
* 2,779 2,334 2,378 1,829 1,628 מספר ההלוואות .
* בנוגע ל-20 הלוואות נוספות, לא ניתן לדעת על פי המידע שבמערכת הממוחשבת של המשרד האם מדובר בהלוואות שהוסבו למענק, או האם הן נגבו או האם לא התקבלה החלטה בעניינן.
בתרשימים שלהלן יוצגו שיעורן של הלוואות שהוסבו למענק, של הלוואות שנגבו ושל הלוואות שבתחילת יולי 2010 עדיין לא הוחלט לגבותן ולא הוחלט להסבן למענק.
מן הטבלה והתרשימים עולה כי עד יולי 2010 גבה המשרד באמצעות הבנק הבינלאומי רק שיעור קטן מאוד של ההלוואות המותנות שחולקו לסטודנטים בשנים 2000 -2005 ואשר מועד פירעונן היה לכל המאוחר באוקטובר 2009 ולא הוסבו למענק; שיעור ההלוואות שהמשרד לא משרד החינוך 1031 .
החליט אם יש לגבותן או להסבן למענק הלך וגדל עם השנים, וכפועל יוצא מכך תפחו החובות למשרד משנה לשנה.
להלן נתוני המשרד על מספרן וסכומיהן של ההלוואות שניתנו במשך השנים (לפחות משנת 1990 ) ואשר המשרד עדיין לא החליט אם יש לגבותן מהלווים או להסבן למענק.
(א) בדצמבר 2009 העריך המשרד את מספר ההלוואות שניתנו ואשר החזריהן טרם נגבו בכ- 32,000 , ואת סכומן הכולל בכ-170 מיליון ש"ח.
נתון זה הוצג גם בינואר 2010 לפני חשב המשרד והממונה על הלוואות וגבייה באגף החשכ"ל.
ממסמכי המשרד עולה כי הוא לא הורה לבנק הבינלאומי כיצד להמשיך את הטיפול באותן הלוואות, אף שמועד הפירעון הצפוי של רובן כבר עבר, שכן הן ניתנו בשנים 1997 -2007 .
כאמור, מועד פירעונה הצפוי של הלוואה מותנית הוא כארבע או חמש שנים לאחר קבלתה, על פי מסלול לימודי הסטודנט.
(ב) ביולי 2010 מסר מינהל כא"ב למשרד מבקר המדינה מידע מהבנק הבינלאומי, ולפיו לא קיבל המשרד החלטה אם לגבות 22,505 הלוואות מותנות שניתנו, ואשר ערכן באותו מועד היה כ-110 ,"מיליון ש"ח, או להסבן למענק; הלוואות אלה "קיבלו דחייה אוטומטית כלומר מועד פירעונן נדחה בלא ש נבחנו פרטיו של כל מקרה ומקרה ונתוניו של הלווה.
במועד הביקורת עדיין לא היו בידי המשרד מלוא הנתונים הנדרשים על הסיבה לדחייה: כמה מההלוואות הוא דחה בעקבות פניות של הלווים אליו וכמה הוא דחה בעקבות בדיקת פרטיהם (ראו להלן).
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח הפער הגדו ל בין הנתונים שהציג המשרד בתחילת שנת 2010 ,ובין הנתונים שהוא הציג כעבור כחצי שנה מוטל על אגף כא"ב בשיתוף אגף הכספים של המשרד לבצע את השינויים והשיפורים במאגר המידע של המשרד, ולוודא שבידיו מידע בדוק ומוסכם על ההלוואות המותנות שניתנו, לרבות אלה שעדיין לא הוחלט אם לגבותן או להסבן למענק.
בביקורת נמצא כי פעמים רבות הליך העבודה האמור, שבו שותפים המשרד והבנק, לא התקיים במלואו.
בין השאר נמצא כי המשרד לא קיבל מלווים רבים בקשות להסב את ההלוואה למענק או לדחות את מועד פירעונה, וכי המשרד לא החליט בעניינם אם לפרוע את ההלוואות אם לאו.
מאחר שהמשרד לא נתן הוראות בנוגע ללווים אלה, נבצר מהבנק לפעול, ובעקבות כך נוצרו החובות האמורים.
(א) עוד בספטמבר 2001 , בדיון עם נציגי משרד האוצר והבנק הבינלאומי, טענו נציגי משרד החינוך כי יש קשיים הנוגעים לאיתור לווים שלא הובאו בחשבון בזמן חתימת ההסכם, ולכן "רוב ההלוואות נדחו במשך למעלה מ -10 שנים".
במרס 2004 טענו נציגי הבנק הבינלאומי לפני נציגים מאגף החשכ"ל וממשרד החינוך כי נעשו מאמצים לאיתור לווים של 610 הלוואות שנתן המשרד באמצעות בנק מסד אך רק מעטים מהם אותרו, ונציגי משרד החינוך דיווחו על קשיים באיתור הלווים, לרבות באמצעות נתונים של משרד הפנים.
בדיון לא נבחן אם יש מקום להמשיך לתת הלוואות במתכונת הנהוגה נוכח החובות הגדולים שנצברו.
(ב) ניתן היה לצפות שלקראת חתימה על הסכם חדש של החשכ"ל עם בנק דיסקונט באוגוסט 2007 יבחנו החשכ"ל והמשרד את הבעייתיות הכרוכה בהליכי הטיפול בהלוואות המותנות שבעטייה הצטברו החובות, יסיקו את המסקנות המתבקשות מכך וימצאו לכך פתרון אשר יבוא לידי ביטוי בהסכם החדש ויבטיח שהלווים יאותרו והחזרי ההלוואות ייגבו; זאת בהתחשב בעובדה שמדובר בלווים משרד החינוך 1033 .
הנמצאים בשלב בחייהם שבו ניתן לצפות לש ינויים תדירים בכתובת מגוריהם, במקום עבודתם, ובמצבם המשפחתי, וכן לשינויים בשם משפחתם.
התברר כי בהסכם שחתם החשכ"ל עם בנק דיסקונט הוא הדגיש את חובותיו של הבנק שמקורן באי-גביית החזרי ההלוואות והוסיף: "ממועד ביצוע ההלוואה המותנית, מוטלת האחריות לטיפול בהלווא ות המותנות וגבייתן (במידת הצורך) לבנק".
עם זאת, בהסכם החדש כמעט לא חל שינוי בנוהל העבודה המשותף למשרד ולבנק לעומת ההסכם שחתם החשכ"ל עם הבנק הבינלאומי בשנת 2002 , לא נקבעו בו הוראות מפורטות אשר יהיה בהן כדי להבטיח צמצום ניכר במספר הלווים הבלתי מאותרים.
משרד החינוך צירף לתשובתו למבקר המדינה סיכום דיון מספטמבר 2010 , שבו השתתפו נציגים ממשרד החינוך, מאגף החשכ"ל ומבנק דיסקונט, ובו הוחלט כי הבנק "אחראי לגביית ההלוואות, מכל הסטודנטים אשר לא התקבל עבורם מאגף כא"ב שינוי סטאטוס של דחייה או הפיכה למענק".
במכתב ששלח הבנק הבינלאומי לאגף כא"ב בדצמבר 2007 , לאחר סיום ההתקשרות של החשכ"ל עמו, הוא ציין כי עדיין לא קיבל מהמשרד הוראות כיצד עליו לפעול בעניינן של הלוואות רבות.
בשנת 2009 פנה הבנק פעמיים- בפברואר - ובמרס - לאגף כא"ב וביקש לקבל מהמשרד הוראות בנוגע להלוואות ישנות שהבנק הגדירן קשות לגבייה.
באוגוסט 2009 שב וביקש הבנק מהמשרד לזרז את הטיפול בבקשתו.
בספטמבר 2009 השיב אגף כא"ב לנציגי הבנק הבינלאומי כי המשרד החליט, בין השאר, לבנות מנגנון ממוחשב לטיפול בהלוואות ולהמשיך לטפל בהלוואות כמקובל.
כפי שיוסבר להלן, רק לווים מעטים שנעשה ניסיון לאתרם באמצעות המערכות הממוחשבות אכן אותרו.
למשרד יש מאגרי מידע ובהם נתונים על עובדי הוראה ששובצו במוסדות החינוך ועל סטודנטים בשנת ההתמחות שלהם ונתונים על הסטודנטים בתקופת לימודיהם: המכללות להוראה נדרשות לשלוח למשרד ארבע פעמים בשנה נתונים על שינויים שחלו במצבת הסטודנטים שלהם, ובכללם שינויים בכתובתם והפסקות בלימודים.
מכאן שבידי המשרד יש די נתונים שאפשר ללמוד מהם אם הלווה זכאי להסבת ההלוואה למענק, גם אם הלווה לא פנה אליו בנוגע להלוואה.
אם מצא המשרד שהלווה אינו זכאי להסבת ההלוואה למענק ואף לא הגיש בקשה בנדון, עליו להודיע לבנק לגבות את ההלוואה.
משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה כי במסגרת הפקת הלקחים, החל בשנת הלימודים התשע"א ( 2010 -2011 ) הוא יעביר לבנק את המידע בדבר סטודנטים שהפסיקו את לימודיהם לשם גביית החזרי הלוואות שניתנו להם.
האגף להכשרת עו"ה יעביר לאגף כא"ב את המידע על סטודנטים שנשרו מלימודים בשנים קודמות, לצורך טיפול פרטני בעניין ההלוואות שקיבלו.
(א) נמצא כי אף שהיה בידי המשרד המידע האמור, אגף כא"ב בדק רק את הנתונים של חלק מהלווים לצורך קבלת ההחלטה אם להסב את ההלוואות שניתנו להם למענקים, משו ם כך נבצר מהבנק לגבות חלק מהחובות; בנוגע להלוואות אחרות הסתפק המשרד בדחייה אוטומטית של מועדי הפירעון, בלי שבדק אם הלווים זכאים להסבת ההלוואה למענק או אם יש לגבותה, כאמור לעיל.
)(ב בדיונים שהתקיימו בינואר ובדצמבר 2009 בהשתתפות הממונה על הלוואות וגבייה באגף החשכ"ל ונציגים מהאגף להכשרת עו"ה ומאגף כא"ב, התקבלו החלטות בעניין החובות שהצטברו ובעניין אופן הטיפול בגביית החזרי ההלוואות המותנות.
בעקבות זאת עשה המשרד בדיקה ובתוך כמה חודשים הוא הצליח לאתר במאגרי המידע שלו על כוח אדם בהוראה פרטים על לווים של כ- 2,600 מבין עשרות אלפי ההלוואות האמורות אשר במשך שנים הוא לא הורה לבנק כיצד לטפל בהן.
המשרד החליט לפטור לווים אלה מהחזרי ההלוואה, כלומר הסב את ההלוואות למענקים.
על פי נוהל העבודה המשותף למשרד ולבנק הבינלאומי, לווה רשאי לבקש להסב את ההלוואה שקיבל למענק.
אולם בשל הטיפול המאוחר בהלוואות, הסב המשרד את 2,600 .
ההלוואות למענקים בלא שהלווים ביקשו ממנו לעשות זאת 5.
מנהל המינהל לכא"ב מסר לנציגי משרד מבקר המדינה ביולי 2010 כי אגף כא"ב לא הביא לידיעתו את בעיית החובות שהצטברו, ולמותר לציין כי הוא לא דיווח עליה למנכ"ל המשרד.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2010 כי "יתכן שאכן נכון היה לעדכן את מנכ"ל וסמנכ"ל המשרד בזמן אמת".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי שומה על יחידותיו להציג סוגיות כגון אלה שהועלו בביקורת, במלוא חומרתן, לפני הגורמים הממונים עליהן ובמידת הצורך גם לפני מנכ"ל המשרד, כדי שיינקטו בהקדם הפעולות הנדרשות לטיפול בעניינן.
 זה שנים רבות נצברים חובות לאוצר המדינה בשל הטיפול הלקוי של משרד החינוך ושל אגף החשכ"ל בהלוואות מותנות לסטודנטים להוראה, נגבה רק שיעור קטן מההלוואות המותנות שנתן המשרד לסטודנטים ואשר לא הוסבו למענקים.
המשרד לא החליט אם לפטור את מקבליהן של עשרות אלפי הלוואות מחובת החזר או לחייבם לפרוע את ההלוואות.
במשך שנים רבות לא השכילו אגף החשכ"ל ומשרד החינוך להשלים את קביעתם של הליכים לאיתור הלווים ולבקרה בעניינם שיאפשרו לטפל באופן רציף בהלוואות בהתאם למ תווה שגובש בהסכמים עם הבנקים.
נושא זה לא טופל כנדרש אף שאגף החשכ"ל היה ער לכך שהטיפול בהלוואות רבות נדחה משנה לשנה.
רק 20 שנה ויותר לאחר מועד הפירעון של חלק מן ההלוואות החל המשרד בבדיקות מקיפות לאיתור הלווים, אולם הוא איתר רק חלק קטן מהם והסב את ההלוואות שקיבלו למענק.
בתשובתו מאוקטובר 2010 מסר משרד החינוך למשרד מבקר המדינה כי עבודתו של אגף כא"ב בכל הקשור לטיפול בהלוואות מותנות "מתבצעת בהתאם לנוהלי העבודה, כפי שנקבעו ע"י הנהלת האגף"; בדיונים שקיים המשרד עם נציגי משרד האוצר ונציגי הבנק התקבלו החלטות וגובשו המלצות בנוגע לטיפול בהלוואות, אך לא התקיים מעקב אחר אופן יישומן; המידע בדבר הפסקת לימודים של סטודנטים במכללות להכשרת עובדי הוראה נמצא בידי האגף להכשרת עו"ה, והוא לא הועבר לאגף כא"ב ולבנק.
משרד החינוך גם הודיע למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הביקורת והסקת מסקנות במשרד על פי ממצאיה, התקיים דיון שבו השתתפו נציגים ממשרד החינוך, ממשרד האוצר ומבנק דיסקונט, ונקבעו בו נוהלי עבודה והחלטות לטיפול בהלוואות שנתן בנק זה.
המשרד הוסיף כי "מגמת המשרד הינה שכל ההלוואות משרד החינוך 1037 .
המותנות שניתנו לסטודנטים במכללות להכשרת עו"ה יהפכורובן ככול ן למענקים" (ההדגשה במקור).
הסבת ההלוואות למענקים מותנית בכך שהלווים יעמדו בתנאים שקבע המשרד, ועל פי הממצאים שהובאו לעיל, רק 71%-47% מההלוואות שניתנו בכל אחת מהשנים 2000 -2005 אכן הוסבו למענקים לאחר שלוויהם עמדו בתנאים הנדרשים.
לדעת משרד מבקר המדינה על החשכ"ל ומנכ"ל משרד החינוך להיכנס לאלתר לעובי הקורה ולבחון את הנתונים על החובות שנצברו ואת הכשלים שבגביית ההלוואות.
עליהם גם להורות לגורמים המופקדים על הנושא לדווח על קשיים בטיפול בהלוואות, על פעולות שנעשות לצמצום החובות שנצברו ועל תוצאותיהן.
יש לפעול לאלתר ל פתרון הבעיות שהועלו בנושא זה, שכן אם לא יסודר הטיפול בנושא ייתכן שיהיה צורך לקיום הערכה בנוגע להמשך הזרמת התקציבים למטרה זו.
,סטודנט שקיבל הלוואה מותנית ומעוניין להסב אותה למענק מתחייב, כאמור ללמוד באופן סדיר ורציף בתכנית לימודים מלאה ולעבוד בהוראה בהיקף של שני שלישי משרה לפחות במשך שנה מיד עם תום לימודיו.
המשרד מאפשר לאשר ללווה במקרים מסוימים לדחות את מועד הפירעון של ההלוואה.
על פי הנוהל למערך המסייע של אגף להכשרת עו"ה ממרס 2008 , "במקרים מיוחדים תדון ועדת חריגים באישור דחייה עד שנתיים מיום סיום הלימודים במילוי ההתחייבות".
לעומת זאת, בסיכום דיון מינואר 2009 שבו השתתפו נציגים מאגף כא"ב ומהאגף להכשרת עו"ה נרשם ש"במקרים בהם תתקבלנה במשרדנו פניות של סטודנטים המבקשים לקבל דחייה במועד פירעון ההלוואות שלקחו, תתאפשר דחייה של מקסימום ארבע שנ ים וזאת על מנת לאפשר להם לסיים את החובות הלימודיים לקבלת תעודת הוראה או תואר בוגר בהוראה.
בקשות לדחייה מעבר לארבע שנים יובאו לשיקול והחלטה של חברי ועדת החריגים בהתאם לנסיבות העניין".
מההסכם של החשכ"ל עם הבנק הבינלאומי עולה כי הסכמי ההלוואות שבין הבנק ללווה יהיו ערוכים בנוסח שיאושר מראש ובכתב בידי אגף החשכ"ל.
על פי הסכם ההלוואה שעשה הבנק עם הלווים, במקרים מיוחדים יהיה רשאי הלווה לפנות בכתב לאגף כא"ב ולבקש דחייה בפירעון ההלוואה למועד שלאחר גמר הלימודים; הדחייה, אם תאושר, תהיה לשנה אחת בלבד.
עיקרון זה נקבע ג ם בהסכם בין החשכ"ל לבנק דיסקונט ובהסכם בינו ובין הלווים.
יוצא אפוא כי כל אחד מהגורמים המעורבים במתן הלוואות - שני האגפים במשרד והבנק, באישור אגף החשכ"ל - קבע כלל שונה בנוגע לדחייה המרבית של מועד הפירעון של ההלוואה המותנית, ומכאן שלא הייתה מדיניות אחידה לגבי סוגיה יסודית זו.
(א) מנתונים נוספים שמסר משרד החינוך למשרד מבקר המדינה על הלוואות מותנות עולה שהוא אישר לדחות את פירעונן של חלק ניכר מההלוואות המותנות: משרד החינוך 1039 .
1,613 הלוואות שנתן לסטודנטים שלמדו בשנת 2000 (שהן83% מההלוואות שמומשו ואשר לא ניתן פטור מהחזרי הן), ובשנים 2001 -2004 : 1,829 (87% ) ,מההלוואות 1,811 (69% ,) מההלוואות 1,318 (52% ) מההלוואות ו - 1,168 (40% .
) מההלוואות, בהתאמה 1040 דוח שנתי61ב .
(ב) לעתים נענה המשרד שוב ושוב לבקשות של סטודנטים לדחות את מועד הפירעון.
להלן דוגמאות בולטות: בינואר 2008 החליט אגף כא"ב בעניינה של לווה שכבר ניתנו לה שש דחיות, במשך שש שנים, להקל עליה את החזר ההלוואה ולדרוש ממנה להחזיר רק שתיים משלוש ההלוואות שניתנו לה, וכן לדחות את פירעונה של הלוואה שלישית; בפברואר 2009 החליט האגף להביא לדיון נוסף בוועדת חריגים את עניינה של לווה שכבר אושרו לה שבע דחיות במהלך השנים (ראו להלן); במאי 2009 החליט האגף להקל בתנאים להחזר הלוואה של לווה שכבר אושרו לה, לפנים משורת הדין, שמונה דחיות במשך שמונה שנים; באותו החודש החליט האגף לדחות בשנה נוספת את פירעון הלוואותיהן של שתי לוות שכבר אושרו להן שמונה דחיות בעבר.
מהממצאים שהובאו לעיל עולה כי המשרד דחה את מועד פירעונן של חלק ניכר מן ההלוואות המותנות שנתן בשנים 2000 -2005 ואשר לא ניתן פטור מהחזריהן; חלק מאותן דחיות נעשו מדי שנה בשנה במשך שמונה שנים.
יש להדגיש כי ההחלטות בדבר דחיית מועד הפירעון של הלוואות לא הוגבלו לנסיבות מיוחדות, כאמור בנוהל למערך המסייע ובהסכם של החשכ"ל עם הבנק הבינלאומי.
דרך פעולתו זו של המשרד לא עלתה בקנה אחד עם סעיפי הנוהל וההסכם המגבילים את ההחלטות בעניין זה למקרים חריגים.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2010 כי על פי מדיניותו של אגף כא"ב "ניתן ס יוע לסטודנטים בהפיכת ההלוואות למענקים על ידי מתן שהות והזדמנות לסטודנטים לסיים את הכשרתם האקדמית ולהשתלב בעבודה בהוראה"; מגמת המשרד היא לאפשר למקבלי ההלוואות לעמוד בתנאיהן, ולכן הוא דוחה את החלטתו אם להסב הלוואות למענקים.
בעקבות הביקורת החליט המשרד בספטמבר 2010 שמועד הפירעון של ההלוואות המותנות יחול שנתיים לאחר תום הלימודים.
האגף להכשרת עו"ה ואגף כא"ב קיבלו בתוך שנה החלטות שונות בנוגע לאפשרות לדחות את מועד פירעונה של הלוואה, בלי שהחלטה אחת ביטלה את קודמתה, ולמעשה ההנחיה שניתנה למכללות להוראה לא עלתה בקנה אחד עם החלטה שקיבל אגף כא"ב.
הבנק, באישור של אגף החשכ"ל, נתן ללווה מידע שונה באותו עניין.
לנוכח השימוש הרב שעשה אגף כא"ב בכלי של דחיית החזרי הלוואות, על מנכ"ל משרד החינוך לדאוג שייקבעו כללים ברורים בנוגע לנסיבות המצדיקות את דחיית מועד הפירעון של ההלוואות ובנ וגע למשך הזמן המרבי של דחיית פירעון ההלוואות.
עוד עליו לוודא שהדחיות יתבצעו רק לפי אותם כללים.
פיצול הטיפול בהלוואות המותנות .
האגף להכשרת עו"ה, הפועל כאמור במסגרת המינהל להכשרה, מסיים את תפקידו בנוגע למתן הלוואות מותנות בהנפקת אישורי זכאות לסטודנטים ובקבלת מידע מהבנק על היקף ההלוואות שניתנו לסטודנטים.
האחריות לטיפול בהלוואות, משרד החינוך 1041 .
לקראת מועד הפירעון המצופה, מוטלת על אגף כא"ב, הפועל כאמור במסגרת מינהל כא"ב.
אגף כא"ב מוסמך לקבל את ההחלטות בדבר הסבת ההלוואות למענק.
הסבת ההלוואה המותנית למענק תתאפשר בין השאר בתנאי שהסטודנט למד באופן סדיר ורצוף בתכנית לימודים מלאה במשך שלוש שנים לפחות.
על פי הסכם בין הבנק ללווה, בנוסח 1042 דוח שנתי61ב .
שאישר אגף החשכ"ל, רשאי המשרד לדרוש מהלווה לפרוע את ההלוואה אם הוא יפסיק את לימודיו מסיבה כלשהי; אם לא יעמוד בחובתו להציג למשרד אישור בדבר זכאותו לתעודת הוראה בהתאם למסלול הכשרתו, עם גמר לימודיו הסדירים; או אם לא יעסוק בהוראה.
מכאן שסטודנט שהפסיק את לימודיו קודם סיומם חייב להחזיר את ההלוואה בסמוך למועד הפסקת הלימודים.
המידע על הפסקת לימודים או על מעבר לתכנית לימודים שאינה מלאה חיוני למשרד, ובייחוד לאגף כא"ב, שכן הוא עשוי ללמד על הצורך לפעול לפירעון מוקדם מהצפוי של הלוואה מותנית.
ניתן להניח שקל יותר לאתר לווה בסמוך להפסקת לימודיו מאשר לאתרו שנים לאחר שהפסיק את לימודיו וכבר אין לו כל קשר עם המכללה להוראה.
(א) התברר כי שום יחידה במשרד אינה אחראית לטפל בהלוואות המותנות משלב קבלת המידע מהבנק על הלוואות שניתנו ועד מועד הפירעון המצופה של ההלוואה, שעה שהלווה כבר אמור לשמש עובד הוראה.
פרק זמן זה אורך כארבע עד חמש שנים, ובמהלכו ייתכנו שינויים שמצריכים טיפול מידי בהלוואה, למשל הקדמת מועד הפירעון.
(ב) עוד נמצא כי בתקופת הלימודים של הסטודנט אין לאגף כא"ב מידע על לימודיו, אף שמידע זה כבר מוזן במאגר המידע המרכזי של המשרד והוא עשוי להשפיע על מועד הפירעון בפועל.
עקב כך אגף כא"ב פועל לעתים באיחור: הוא ממתין למועד הפירעון המצופה גם של הלוואות שיש לפעול לפירעון מוקדם של הן.
כאמור המידע האמור נמצא בידי אגף הכשרת עו"ה אולם אינו מוצג באופן שוטף לפני אגף כא"ב.
משרד מבקר המדינה בדק את הסדרת חלוקת העבודה בין האגף להכשרת עו"ה ובין אגף כא"ב בכל הנוגע לטיפול בהלוואות המותנות ואת שיתוף הפעולה בין האגפים.
(א) נמצא כי תחומי האחריות וחלוקת העבודה בין האגפים לא הוגדרו בנוהל; לא נקבעו פרטי המשימות המוטלות על כל אחד מהאגפים; ולא נקבע אופן ביצוע הפעולות המחייבות שיתוף פעולה ביניהם.
יצוין כי באגף כא"ב פעלה ועדת חריגים לטיפול בהלוואות מותנות, ובישיבותיה השתתף גם נציג של אגף הכשרת עו"ה.
אולם במסמכי אגף כא"ב לא נמצא כתב מינוי חתום של הוועדה ולא נקבע רשמית הרכב חבריה.
גם הכללים שנקבעו לפעילות ועדת החריגים בינואר 2009 היו חסרים, למשל לא נקבע באילו מקרים תטפל הוועדה ומהם הפורום הנדרש לאישור בקשות של לווים ואמות המידה לאישורן.
בתשובתו מאוקטובר 2010 מסר משרד החינוך למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הביקורת הוא החליט להקים שלוש ועדות חריגים וכן קבע את הרכבן: "ועדה לבדיקת נושרים מלימודים" באגף להכשרת עו"ה; "ועדה לבדיקת אפשרויות דחייה עד 4 שנים" באגף כא"ב; ו"ועדה עליונה לקבלת פטור מהחזר הלוואות והחזרי כספים לשגויים" באגף כא"ב.
(ב) בדיקת מסמכיהם של האגף להכשרת עו"ה ואגף כא"ב העלתה שרק במקרים מעטים קיימו שני האגפים דיונים משותפים בנושא ההלוואות המותנות: אגף כא"ב עסק בעניינן של הלוואות מותנות שניתנו עשר שנים ויותר קודם לכן משרד החינוך 1043 .
שהחזריהן לא נגבו ופעל למחיקתן, אולם הוא לא שיתף בכך את האגף להכשרת עו"ה.
גם כאשר הציע אגף כא"ב בדצמבר 2005 לנקוט צעד חריג- לבטל חובות שמקורם באי-גבייתן של הלוואות מותנות ישנות בדצמבר 2005 , הוא לא עירב בכך את האגף להכשרת עו"ה.
אשר לאגף הכשרת עו"ה, הוא אישר להעניק הלוואות בלי שהכיר את נקודו ת התורפה בגביית החזרי ההלוואות, וממילא לא יכול היה לפעול כבר בשלבים המוקדמים, בעת מתן ההלוואות, בדרך שתמנע מבעוד מועד קשיים בגבייה.
(ג) בדיון שהתקיים בינואר 2009 נדונו "בעיות ביורוקרטיות" הנוגעות להלוואות מותנות.
הממונה על הלוואות וגבייה באגף החשכ"ל הציע לקיים ישיבות שוטפות בנושא עם האגף להכשרת עו"ה ועם אגף כא"ב.
אולם בדיון אחר ובו השתתף נציג החשכ"ל כעבור שנה, בינואר 2010 , השתתפו נציגים מהבנק הבינלאומי ומאגף כא"ב בלבד ולא השתתף נציג האגף להכשרת עו"ה.
בתשובתו מאוקטובר 2010 מסר משרד החינוך למשרד מבקר המדינהכי בעקבות הביקורת התקיימו שני דיונים בנושא ההלוואות המותנות: בדיון הראשון השתתפו נציגי אגף כא"ב, נציגי משרד האוצר ונציגי בנק דיסקונט.
נציגי אגף הכשרת עו"ה לא השתתפו בדיון "מפאת עומס בלוחות הזמנים"; בדיון השני השתתפו נציגים משני האגפים.
בדיונים נדונו ענייני ם שונים והתקבלו החלטות בנוגע לטיפול בהלוואות.
משרד החינוך מסר כי הוחלט לקיים בעקבות שני הדיונים בדיקה נוספת לגבי הלוואות "בסטאטוס 'דחייה'", לצורך בדיקה אם הלווים עומדים בתנאים להסבת ההלוואות למענקים.
ככלל, רצוי שהטיפול בעשרות אלפי הלוואות מותנות הניתנות לסטודנטים יופקד בידי גורם מינהלי אחד.
מרגע שבחר המשרד לפצל את הטיפול בנושא בין שני מינהלים, היה עליו להסדיר את התיאום ביניהם באופן שיבטיח טיפול סדור ושוטף בהלוואה.
דרכי העבודה המתוארות בפרק זה מלמדות על כשל יסודי בטיפולו של המשרד בנושא, שכן בפועל זרועו האחת לא הצליחה במשך שנים לגבות חלק ניכר מהחובות שנדרשה לגבות על פי נוהלי המשרד, ואילו זרועו השנייה המשיכה לתת הלוואות מותנות בלא שהופקו לקחים בנושא ובלא שנעשו שינויים בסדרי העבודה שנועדו להבטיח שיפור בגביית החובות.
הסדרת הנושא, בין היתר לנוכח הממצאים המועלים ב דוח זה, מחייבת קביעת נוהלי עבודה מפורטים על סמך בחינה וניתוח פרטניים של הליכי הטיפול השונים.
האפקטיביות של הסיוע לסטודנטים באמצעות ההלוואות המותנות .
במשך השנים הפעיל מינהל הכשרה באמצעות האגף להכשרת עו"ה תכניות שונות להכשרת עובדי הוראה וסייע ללומדים בהן במימון שכר הלימוד באמצעות מלגות והלוואות מותנות.
להלן דוגמאות: "תכנית מעו"ף" (מורים לעיירות פיתוח) פעלה במשך שנים רבות בשתי מכללות, ונועדה להכשיר מורים למתמטיקה ולאנגלית אשר ילמדו בבתי ספר בעיירות פיתוח ובמגזר הבדואי.
בשנת הלימודים האקדמית התשס"ז ( 2006 -2007 ) נקלטו הסטודנטים האחרונים בתכנית, והם ישתתפו בה עד לסיום לימודיהם; החל בשנת הלימודים האקדמית התש"ע ( 2009 - 2010 ) הפעיל האגף להכשרת עו"ה מערך מסייע של הלוואות מותנות לסטודנטים להוראת מקצועות מסוימים - ובהם מתמטיקה, אנגלית וביולוגיה - במחלקות להכשרת עובדי הוראה באוניברסיטאות.
כאשר המשרד מקצה כספים להלוואות מותנות ולמלגות עליו להגדיר את יעדי התכניות ולקבוע מדדים לבחינת מידת הצלחתן, כגון מספר הסטודנטים ב"תכנית מעו"ף" ששובצו ללמד במוסדות חינוך בעיירות פיתוח ומספר הסטודנטים שהתמידו בכך, וכן חלקם של המתמידים בכלל מקבלי הסיוע בתכנית זו.
עליו להשתמש במדדים כגון אלה כדי ללמוד על מידת האפקטיביות שלהן ולקבוע אם כדאי להמשיך להפעילן, וכן להשתמש במידע על מידת הצלחתן בעת תכנון תכניות חדשות.
מנתונים שמסרה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה למשרד בדצמבר 2009 עולה כי על פי תחזית של כוח האדם בהוראה בשנת 2015 , צפוי מחסור של מורים בכמה מקצועות לימוד 9 , למשל מתמטיקה ואנגלית, וכן צפוי עודף של מורים בכמה מקצועות, למשל מורים ליהדות בבתי ספר ממלכתיים ובבתי ספר במגזר החרדי וכן מורים לעברית במגזר הערבי.
כמעט מחצית ההלוואות המותנות בשנת הלימ ודים התשס"ט ניתנו כהלוואות רגילות לסטודנטים, בלא שהוגדרו קבוצות יעד, כמו תחומי הוראה או מגזרי אוכלוסייה שבהם נדרשת תוספת של עובדי הוראה.
את שאר ההלוואות מעניק המשרד כאמור בעיקר כהלוואות מועדפות לסטודנטים בעלי נתוני קבלה גבוהים שלומדים מקצועות הוראה שהמשרד קבע שהם נדרשים.