HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לסוגיות המס המקצועיות ולסוגיות התפעוליות ברשות ה מיסים יש השלכות על יישום המדיניות הכלכלית להגדלת הצמיחה, צמצום אי - השוויון, הגדלת הכנסות המדינה וכיו"ב.
הועלו ליקויים רבים בתחום פעילות הוועדות לאורך כל שלבי עבודתן , וזאת בהיבטים של הגדרת סמכויות הוועדה, אי-תיעוד עבודת הוועדה , אי-הצגת תוצרי עבודתה בדוח מסכם, היעדר תיעוד של דיונים בהמלצות הוועדה וממילא של הנמקות פרטניות לקבלה או דחייה של כל המלצה ועוד.
מקרה בוחן לפעילות ועדה - "הוועדה לשיוך תיקים" - הצעת רפורמה מקיפה בפעילות משרדי השומה .
כדי לבחון את הצורך בארגון מחדש של משרדי השומה, מינה מנהל הרשות במאי 2015 .
"את "הוועדה לקביעת קריטריונים לשיוך תיקים למשרדי השומה בראש הוועדה עמד סמנכ"ל בכיר מס הכנסה, והצוות כלל ארבעה פקידי שומה ושלושה עובדי מטה בהנהלת הרשות.
בכתב המינוי של ועדה זו צוין כי "במשך השנים, נוצרו פערים גדולים בהיקף העבודה של המשרדים השונים.
בין השאר, נוצרו פערים משמעותיים בעומס העבודה הנובע, בין השאר, מהיחס בין מספר התיקים למספר העובדים.
תיקים קשורים לא מטופלים תמיד באופן אחיד כשהם שייכים למשרדים שונים".
משרד האוצר – רשות המיסים |177 .
הוועדה נדרשה בכתב המינוי להמליץ על חלוקת תיקים בין משרדי השומה השונים, "במטרה להגביר את היעילות ואת האפקטיביות של המשרדים, לצמצם את הפערים בעומס העבודה ולהביא לניצול נכון של המשאבים האנושיים והחומריים של המשרדים".
הצוות נדרש להגיש את המלצותיו למנהל הרשות עד סוף יולי 2015, אך הוא עשה זאת רק בפברואר 2017.
מנהל הרשותאישר את עיקרי ההמלצות והוקם צוות יישום.
יישום ההמלצות בכמה משרדי שומה (אילת, באר שבע, אשקלון ות"א 5 ) נקבע תחילה לדצמבר 2017 אךנדחה בשל בעיות טכניות הקשורות לשע"ם ואמור להתבצע בשנת 2018 .
:עיקר המלצות הוועדה כללו את הפעולות האלה לנייד מייד 83,485 תיקים פעילים בין משרדי השומה ובסך הכול לנייד בין המשרדים כ-145,000 ,תיקים לא כולל תיקים קשורים ותיקי ניכויים.
לבטל את משרדי פשמ"ג חיפה וירושלים 1 ולרכזבפשמ"ג ת"א "מגה תיקים" (תיקי גופים שמחזורם השנתי יותר ממיליארד ש"ח) ותיקים בענפים כלכליים מסוימים של גופים בעלי מחזור שנתי של יותר מ-100 מיליון ש"ח.
הוועדה המליצה כי "ייקבע מנגנון שיציף, אחת ל-3 שנים, תיקים העונים להגדרת 'תיק פשמ"ג ' ושמתנהלים במשרדים אחרים או שחדלו לענות על ההגדרה, לצורך ניודם בהתאם".
הועלה כי הרשות לא קבעה מנגנון למעקב אחר התיקים שיועברו בין המשרדים, שיאפשר לבדוק אם תיקים אלו אכן מטופלים במשרדים החדשים, לכל הפחות ברמה שבה טופלו במשרדים שמהם הועברו (לדוגמה, במשרדי הפשמ"ג בירושלים ובחיפה טופלו כל תיקי הפשמ"ג בכל שנה, ואילו במשרדי שומה אחרים הנורמה היא טיפול בכ-2% - 3% בלבד מתיקי המס מדי שנה.
בשל כך לא ברור כמה מתיקי הפשמ"ג אשר יועברו למשרדי השומה האחרים אכן יטופלו על ידי אותם משרדים).
ברשות לא נבדקה הקיבולת של המשרדים בהיבט הפיזי, דהיינו, קיומו של ארכיון המתאים לקליטת אלפי התיקים שהם הגידול הצפוי נטו במצבת התיקים של משרדים מסוימים (לאחר גריעת התיקים שיועברו מהם).
משרד מבקר המדינה מעיר כי על החטיבה לארגון ומערכות מידע ברשות לבדוק את הצורך בהגדלת שטח הארכיונים במשרדים שצפוי בהם גידול במצבת התיקים, לשם אחסון התיקים המועברים אליהם.
,הוועדה המליצה כי "תיקי מלכ"רים ישויכו לפקידי השומה, עכו, פתח תקוה ת"א 5 , ירושלים3 .
"ואשקלון, על פי החלוקה הקיימת 178 |דוח שנתי 69א .
הועלה כי הרשות לא הפיקה לקחים מהכישלון של רפורמת פיזור תיקי המלכ"רים19, שטופלו בעבר במשרד אחד - פ"ש ירושלים 3 .
תיקים אלו פוזרו בשנת 2008 בארבעה משרדי שומה נוספים ולמעשה כמעט שאינם מטופלים.
הרשות לא הגדירה "אבני דרך" של פרמטרים הניתנים למדידה ל צורך בדיקת הצלחתה של הרפורמה בכלל ולגבי הרפורמה בתיקי פשמ"ג בפרט.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ליקוי זה אופייני גם לדוחות אחרים של ועדות מקצועיות שעסקו ב תחומים תפעוליים (לדוגמה, הוועדה לבדיקת מערך ניהול הספרים).
על הרשות לקבוע בנוהל כי בכל רפורמה תפעולית יוגדרו מראש פרמטרים שלפיהם ניתן יהיה לבחון לאחר יישום הרפורמה , באמצעות מנגנון מעקב שיוגדר מראש, את יעילותה על ציר הזמן.
בהקשר זה, בטיפולה ביישום הרפורמה לשיוך תיקים במשרדי השומה בכלל ולביטול משרדי פשמ"ג י רושלים 1 וחיפה בפרט, על הרשות לפעול להגדרת יעדים כאלו.
הוועדה המליצה כי "בטרם ביצוע המהלך להעברת תיקים, על המשרדים לבצע פעולות מקדימות לטיוב וניקוי הרשת ניקוי הרשת המשרדית [ מרישומים שגויים ורישומים לא עדכנ".
]יים הועלה כי הרשות לא קבעה לוחות זמנים מומלצים לביצוע הטיוב, כיצד הוא ייעשה ובידי איזה גורם .
רשות המיסים מסרה בתשובתה כי "לאחר אישור המלצות הוועדה.
מונה צוות ליישום ההמלצות בשנת 2017 ;", צוות היישום טרם השלים את עבודתו היא הוסיפה כי "בדיון אצל מנהל הרשות הוחלט שעל הוועדה לבחינת חלוקת תיקים להמשיך את עבודתה לבחון את דרכי היישום בהיבטי כוח וועדים בשילוב גורמי משאבי ]של[ אדם, שטח משרדי, מגבלות ההעסקה אנוש ובינוי, נכסים, אפסנאות ומשק".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הרשות להשלים בהקדם את עבודתו של צוות היישום שיבחן את כל היבטי היישום שהועלו בדוח זה.
19 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 61 ב(2010), בנושא "מיסוי מוסדות ציבוריים ומוסדות ללא כוונת רווח", עמ' 631.
משרד האוצר – רשות המיסים |179 .
קידום רפורמות מס הוא חלק מרכזי במדיניות הפיסקלית במדינת ישראל ובו יש לרשות חלק נכבד.
כמו כן נבחנות ברשות רפורמות לשיפור תפעולי של מערכת המס בהיבטים של כוח אדם, אמצעים ושיטות עבודה.
לרוב נעשית פעילות זו בתוך הרשות: לעיתים ב"צוותים", אשר פעילותם לא נקבעה מראש בכתב מינוי, ולעיתים בוועדות מקצועיות.
בדוח זה הועלו סוגיות המשליכות בין היתר על מדיניות המס בישראל.
לסוגיות אלה יש השלכות על היבטים אחרים במדיניות הכלכלית כמו הגדלת הצמיחה, צמצום אי -השוויון והגדלה או הקטנה של הכנסות המדינה.
מן הראוי כי סוגיות אלו ילובנו בכל הדרגים הרלוונטיים: רשות המיסים, אגף התקציבים ואגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר והנהלת משרד האוצר, וייקבע גורם מתכלל לקביעת מדיניות המס במשרד האוצר.
ממצאי הביקורת מעידים על ליקויים בהליכי העבודה ובמימוש ההמלצות של ועדות: אין תכלול של פעילות הוועדות המקצועיות ברשות המיסים, קיים אובדן "זיכרון ארגוני" הנוגע לפעילותן, חלקן אינן עומדות בלוחות זמנים שנקבעו לסיום עבודתן, חסר תיעוד של ההנמקות לדחייה או לקבלה של חלק מההמלצות וכן חסר מעקב אחר יישום ההמלצות.
בוועדות המקצועיות ובצוותי העבודה הפנימיים הושקעו משאבים רבים: בכירי הרשות מקדישים עשרות ולעיתים מאות שעות מזמנם לוועדות אלו, זאת נוסף על אנשי מקצוע אחרים מהשירות הציבורי ומהמגזר הפרטי המוזמנים לוועדות.
מצב שבו המלצות של ועדות אינן נדונות או שהן נדונות בצורה ראשונית ולא מעמיקה מהווה בזבוז משאבים ופוגע בהשגת יעדי הרשות.
מהיקף הנושאים והרפורמות שהיו אמורים להיות מטופלים במסגרת הוועדות ואשר הטיפול בהם הופסק בשלב מסוים, משתמע שהרשות אינה מייחסת חשיבות מספקת לנושאים שעמדו בבסיס הקמתן.
מן הראוי כי עבודת הוועדות המקצועיות תוסדר בכללותה: החל ממינוין ועד לדיון בהמלצותיהן, כולל פיקוח ובקרה על פעילותן ועל העמידה בלוחות הזמנים שנקבעו להן.
על שר האוצר, בתיאום עם מנהל הרשות, לנקוט צעדים ראויים כדי לקדם את הסדרתן של הסוגיות שעלו בדוח זה ושבגינן הוקמו הוועדות המקצועיות.
לצורך זה מן הראוי שגוף מתכלל של מדיניות המס אשר יפעל במשרד האוצר יכין תוכנית עבודה מפורטת לבחינת המלצות הוועדות המקצועיות.
על משרד האוצר והרשות לפעול לשקיפות ולפרסום דוחות הוועדות המקצועיות בתחום המיסים, שכן הדבר עשוי לתרום לקבלת החלטות מושכלת ולהגברת אמון הציבור בפעילות הרשות.
התעשיה הצבאית לישראל בע"מ (תעש) (להלן - תעש) הוקמה כחברה ממשלתית בנובמבר 1990 תוך קבלה לידיה, כעסק פועל, את יחידת הסמך 20 התעשייה הצבאית שבמשרד הביטחון (להלן - משהב"ט), ובכלל זה כל התחייבויותיה, חבויותיה וחובותיה 21 .
במסגרת זו קיבלה תעש, בין היתר, שטחי מקרקעין באזורי חיפה ורמלה.
בחלק מסוים מתוך מתחם תעש שבחיפה ממוקם אתר לייצור רכיבים מסוג מסוים (להלן - האתר).
יחידת הסמך התעשייה הצבאית פעלה באתר, ותעש כחברה הפסיקה את פעילותה בו בתחילת שנות האלפיים.
לאחר סיום פעילותה נותר באתר זיהום.
האתר המזוהם מהווה, בין היתר, מפגע סביבתי.
בקיץ 2005 מצאה הרשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים)22 , בין היתר, זיהום של פרכלורט 23 בשני קידוחי מים 24 פעילים המשמשים להשקיה חקלאית, הנמצאים ממערב למפעל גבעון של תעש (להלן - גבעון), הממוקם דרומית לרמלה ומזרחית לרחובות.
לפי מסמכי רשות המים, קצב התפשטות הזיהום "מהיר ביותר", כיוו ן זרימתו ממזרח למערב, והוא משתרע מגבעון ועד סמוך לקידוחים להפקת מי שתייה שבמזרח רחובות.
20 )יחידת סמך: על פי הוראות תקנון שירות המדינה (התקשי"ר- יחידה שהוענקו לה סמכויות מינהליות מהסמכויות של משרד ממשלתי.
21 ,בעניין זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55 א( 2004 ,"), בפרק "ניהול מקרקעי תעש עמ' 223.
22 הרשות הממשלתית למים ולביוב הוקמה בינואר 2007 .
שמה הקודם של הרשות היה נציבות המים.
בדוח זה ההתייחסות היא לרשות המים.
23 חומר הנמצא בשימוש של תעש.
לפי חוות דעת של שירות המזון והתזונה שבמשרד הבריאות ממרץ 2005 .
, פרכלורט בכמויות מסוימות גורם למחלה בבלוטת התריס 24 בקידוחים "פ רחובות לווין משה ג" (להלן - קידוח לווין) ו"פ רחובות לבונטין שות" (להלן - קידוח לבונטין) בהתאמה, נמצאו ב- 2005 ריכוזיםשל 326 ושל34 מיקרוגרם פרכלורט לליטר מים.
אין בישראל תקן לכמות מרבית של פרכלורט, המאושרת להימצא במי שתייה או במים להשקיה חקלאית.
משרד הבריאות קבע "ריכוז מנחה" לפרכלורט במי שתייה כפי שנקבע בארה"ב: 24.
5 מיקרוגרם לליטר ב - 2005 ו-15 מיקרוגרם לליטר ב- 2009.
תעשיות ביטחוניות 239 .
השפכים של מפעלי התעשייה האווירית לישראל בע"מ (להלן - התע"א) במתחם נתב"ג מטופלים במתקני קדם-טיפול25 , משם הם מוזרמים למערכת הביוב של התע"א ולמתקן טיפול בשפכים26 (להלן- המט"ש) של רשות שדות התעופה (להלן - רש"ת).
בשנים 2012- 2008 התגלו חריגות באיכות השפכים27 )(זיהומים של דלק, שמן ומתכות28 במתחם נתב"ג של התע"א.
זיהומים בשפכים המוזרמים למט"ש עלולים לפגוע בו.
חריגה באיכות השפכים מהווה הפרה של התנאים ברישיונות העסק29 שנותנת רשותהרישוי שבמשרד הפנים (להלן - רשות הרישוי) ליחידות30 .
במתחם נתב"ג של התע"א היחידה לרישוי מפעלים ביטחוניים (להלן - יחידת הרישוי) מורכבת מנציג של שר הפנים, שהוא מנהל היחידה וגם רשות הרישוי, ומנציגים של שרים רלוונטיים (נותני האישור), וביניהם נציג של השר להגנת הס ביבה31 .
נציג זה נותן את האישור לעמידה במפרט התנאים להבטחת איכות נאותה של הסביבה ולמניעת מפגעים ומטרדים (להלן - התנאים להבטחת איכות נאותה של הסביבה).
ביוני 2011 מסרה התע"א למנהל יחידת הרישוי, כי היא סיימה את ביצוע הסקרים ההיסטוריים 32 בעניין קרקעותיה 33 , שדרשו ממנה להכין מנהל יחידת הרישוי והמשרד להגנת הסביבה.
ביולי 2012 , מועד סיום הביקורת, טרם הסתיימה בדיקת הסקרים על ידי המשרד להגנת הסביבה.
בתקופה נובמבר 2011 - יולי 2012 , לסירוגין, בדק משרד מבקר המדינה את הפעולות של תעש ושל משהב"ט לקידום פינוי האתר שבמתחם תעש שבחיפה ולטיהורו מהזיהום, ואת הטיפול של רשות המים, של המשרד להגנת הסביבה ושל תעש בזיהומי הקרקע והמים שמקורם מגבעון.
עוד בדק משרד מבקר המדינה בתקופה מרץ - יולי 2012 את הטיפול של התע"א בזיהוי היחידות המזהמות את השפכים של מתחם נתב"ג המופנים למט"ש; את תדירות הביקורות בנושא הגנת הסביבה שערך המשרד להגנת הסביבה במפעלי התע"א; ואת טיפול משרד זה בתוצאות הסקרים ההיסטוריים שערכה התע"א.
הביקורת נערכה בתעש, בתע"א, במשהב"ט, במשרד להגנת הסביבה, במשרד הפנים וברשות המים.
בדיקות השלמה נערכו במשרד הבריאות, במשרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות) ובמשרד האוצר.
25 מתקן שבו מטופלים שפכי המפעל לפני סילוקם ממנו לשם הורדת ריכוז המזהמים בשפכים.
26 מתקןהמיועד להפחתת ריכוז המזהמים שבשפכים .
27 ריכוזי מזהמים בשפכים הגבוהים מערכי הסף המוגדרים במפרט התנאים לרישיון העסק.
28 בשנים 2008 ו- 2009 התגלו זיהומי דלק, שמן ומתכות, ומשנת 2010 ועד מועד סיום הביקורת, יולי 2012 .
, אירעו מספר מקרים של זיהומי דלק ושמן 29 על פיחוק רישוי עסקים, התשכ"ח- 1968 (להלן- חוק רישוי עסקים), לא יעסוק אדם בעסק טעון רישוי (כהגדרתו בחוק) אלא אם יש בידו רישיון, היתר זמני או היתר מזורז ובהתאם לתנאיו.
30 מפעליםויחידות נותנות שירותים.
"שונה השם מה"משרד לאיכות הסביבה" ל"משרד להגנת הסביבה בדוח זה ההתייחסות היא למשרד להגנת הסביבה.
32 סקר שנועד לזהות מקורות זיהום אפשריים, ובכלל זה מיקומם והחומרים המזהמים שבהם נעשה שימוש.
33 למעט הסקר ההיסטורי באשר לקרקעות מפעל מלמ, שביקש ארכה עקב בדיקות ביטחוניות.
חיסיון ]נוסח משולב [ נתונים אלה אינו מונע את הבנת מהות הביקורת.
היבטים בהגנת הסביבה בתעש .
פעילות לטיהור האתר בחלק מסוים מתוך מתחם תעש שבחיפה ממוקם אתר לייצור רכיבים מסוג מסוים.
לאחר סיו ם פעילותה נותר באתר זיהום.
בספטמבר 2006 כתבה היועצת הכלכלית למערכת הביטחון דאז (להלן - היועכ"ל34 ), למנכ"ל משהב"ט דאז, מר גבי אשכנזי, כי לפי דברי תעש, האתר מהווה סיכון סביבתי.
ממסמכי משרד הביטחון מנובמבר 2008 ומיוני 2009 ,עולה כי הסיכון הסביבתי משמעו, כי קיימת סכנה של פיזור הזיהום שבאתר.
בדצמבר 2005 העביר גורם מקצועי לתעש, לבקשתה, הערכת מחיר לטיהור האתר, שהסתכמה ב-6.
הערכת המחיר התבססה על הנחות, כי השטחים שמחוץ לאתר כולם נקיים ולא מזוהמים.
בנוסף לזאת נכתב בה, כי ייתכן שיידרשו עבודות נוספות לטיהור האתר אשר עלותן אינה כלולה בהערכת המחיר.
1 ) במרץ 2006 דיווח הסמנכ"ל לתפעול ולבטיחות35 בתעש, מר יהודה גיא (להלן - סמנכ"ל תעש) לוועדת הבטיחות של דירקטוריון תעש (להלן - ועדת הבטיחות) על "פעילות מיוחדת הנעשית במפעל והדורשת טיפול".
הדיווח נגע לצורך לטהר את הא ]בטיהור האתר[ תר.
ועדת הבטיחות החליטה, כי "יש לטפל כמה שיותר מהר ולתאם עם כל הגורמים הרלוונטיים", וכי יש לקבוע לוח זמנים.
בהמשך לכך, בשנים 2006 -2010 הציג סמנכ"ל תעש לוועדת הבטיחות מספר פעמים נוספות את מצב הטיפול באתר.
ביולי 2006 נפגשו סמנכ"ל המשרד להגנת הס ביבה דאז, סמנכ"ל תעש ונציג משרד האוצר בנושא מימון לביצוע "פרויקט" טיהור האתר.
בפגישה אמר נציג משרד האוצר, כי יש לערב את היועכ"ל "לפתרון הבעיה", וכי אם קיימת בעיה באתר, אזי משהב"ט צריך לממן את ה"פרויקט".
סמנכ"ל תעש וסמנכ"ל המשרד להגנת הסביבה אמרו, כי יש למצוא מימון מתאים לטיהור האתר "ויפה שעה אחת קודם".
ממסמך של אגף היועכ"ל לסמנכ"ל תעש מספטמבר 2006 עלה, כי מנכ"ל משהב"ט אישר לאחרונה לבחון את פינוי או העתקת המתקן לייצור הרכיבים האמורים מהאתר.
34 מסוף 2011 בוטל אגף היועכ"ל במשהב"ט ופעילותו מוזגה באגף התקציבים שבמשהב"ט.
35 תואר התפקיד ב- 2005 .
היה מנהל אגף בטיחות, הבטחת איכות והגנת הסביבה תעשיות ביטחוניות 241 .
ביוני 2007 דיווח סמנכ"ל תעש לוועדת הבטיחות, כי משהב"ט נוטה לאשר מימון לביצוע "הפרויקט", ונדרש לכך אישור של מנכ"ל משהב"ט.
ממסמך של אגף היועכ"ל שנשלח לסמנכ"ל תעש בנובמבר 2007 עלה, כי תעש רשאית לבצע את הצעדים הנדרשים להעתקת המתקן מהאתר, וכי מנכ"ל משהב"ט דאז, מר פינחס בוכריס, סיכם, כי "הנושא הינו באחריות החברה לרבות המקור התקציבי לכך".
פינתה תעש מהאתר חלק מהזיהום.
עם זאת, האתר נותר מזוהם בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע הגורם המקצועי בנובמבר 2012 למשרד ]של זיהום [ מבקר המדינה, כי באחד האזורים שבאתר "כנראה שהיה חלחול לקרקע - לא ברור עד לאיזה עומק".
2 ) ממסמכי משהב"ט ע ולה, כי בשנים 2009 -2011 שבה ועלתה במשהב"ט ובתעש השאלה מי יהיה הגורם שיממן את הפינוי והטיהור של האתר.
להלן פרטים: ביוני 2009 סיכם משהב"ט בדיון בהשתתפות נציגים מתעש, בין היתר, כי האתר חייב להיות נקי; וכי הגורם המממן את טיהור האתר ייקבע בתיאום בין מנכ"ל משהב"ט לתעש .
באוגוסט 2009 סיכם מנכ"ל משהב"ט דאז, כי תעש תנהל משא ומתן עם הגורם המקצועי על טיהור האתר ותקטין את עלות הטיהור "למחיר ריאלי"; וכי לאחר מכן "נוכל לדון במציאת המקור התקציבי".
בנוסף לכך העיר המנכ"ל על כך, "שבעיה זו עולה לדיון רק עתה, למר]טיהור האתר[ .
"ות שמוכרת לגורמים השונים מזה שנים יצוין, כי בתחילת 2010 הודיע הגורם המקצועי לתעש, כמענה לבקשתה, כי העלות המעודכנת לטיהור האתר תסתכם ב-10 .
מיליון ש"ח בפברואר 2011 דיווח גורם בכיר במשהב"ט למנכ"ל משהב"ט, מר אודי שני, כי האתר מהווה, בין היתר, מפגע בטיחותי, המחייב טיפול; וכי הוא ממליץ לסכם את סוגיית התקציב עם מנכ"ל תעש.
מנכ"ל משהב"ט סיכם, כי הוא "רשם בפניו את הנושא".
בספטמבר 2011 חזר והעלה אותו בכיר את הסוגיה בפני מנכ"ל משהב"ט, שסיכם, כי הוא "רשם בפניו הנושא", וכי "הנושא ייבחן לאחר התבהרות התמונה התקציבית".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי עד מועד סיום הביקורת, יולי 2012 , לא סיכם מנכ"ל משהב"ט את סוגיית מימון טיהור האתר.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע משהב"ט באוקטובר 2012 למשרד מבקר המדינה, כי בספטמבר 2012 דרש מנכ"ל משהב"ט בכתב ממנכ"ל תעש, כי "תעש תפעל לאלתר לביצוע כל הפעולות הדרושות, כך ששטח האתר, לרבות המבנים המזוהמים, ינוקה באופן יסודי מהזיהומים, בהקדם האפשרי, ולא יאוחר מתאריך 1/3/2013 .
", כל זאת על אחריותה וחשבונה של תעש בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה תעש באוקטובר 2012 למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי אכן ראוי שטיהור האתר "יתבצע מהר ככל האפשר"; כי אין להטיל עליה את האחריות "להעדר מימון תקציבי" לטיהור; כי המימון הנדרש לטיהור, בעבר וגם בעתיד, "הגיע ועתיד להגיע" מהמדינה; וכי מצבה הכספי אינו מאפשר לה לממן את הטיהור, ולפיכך הנחייתו דלעיל של משהב"ט אינה מעשית.
 עםהפסקת פעילות תעש בייצור הרכיבים המסוימים בראשית שנות האלפיים נותר באתר החברה שבחיפה זיהום, המהווה, בין היתר, מפגע סביבתי.
על אף זאת, ולמרות התובנה הקיימת במשהב"ט, בתעש ובמשרד להגנת הסביבה בדבר הצורך לפנות בהקדם את האתר ולטהרו, במשך כעשור סוגיית הפינוי והטיהור לא באה על פתרונה.
במועד סיום הביקורת, יולי 2012 ,, בתעש ובמשהב"ט אין עדיין תכנית מתוקצבת הקובעת לוח זמנים לביצוע טיהור האתר, טרם אוששו ההנחות משנת 2005 ,שעליהן התבססה הערכת המחיר של הגורם המקצועי שלעיל והחלטת דירקטוריון תעש ממרץ 2006 בנושא- טרם יושמה.
נוכח הסכנות במצב הקיים, חיוני שהנהלת תעש ומשהב"ט יפעלו, כל אחד בתחום אחריותו, ללא כל דיחוי נוסף לטיהור האתר.
הטיפול בזיהומי קרקע ומים ממפעל גבעון בדוח ביקורת קודם של מבקר המדינה 36 שעסק בנושא זיהומי הקרקע במפעלי תעש ובמי התהום נכתב, כי חמור במיוחד אי-הטיפול המתמשך בזיהום מי התהום.
מבקר המדינה קבע אז בדוח, כי נוכח הסכנות הנובעות מזיהום הקרקע והמים, חיוני שכל הגורמים המעורבים יפעלו מתוך ראייה ממלכתית כוללת בדחיפות, במתואם ובלוח זמנים סביר לטיפול בזיהומי הקרקע, למניעת התפשטות זיהום מי התהום, ולטיפול בהם.
בדוח ביקורת מעקב 37 בנושא קבע מבקר המדינה, כי נוכח הסכנות לבריאות הציבור הנובעות מהזיהומים ומהטיפול החלקי של כל הגורמים האמורים לטפל במפגע הסביבתי החמור של זיהומי הקרקע שבמתחמי תעש והזיהומים במי התהום, על כל הגורמים הקשורים למקרקעי תעש לפעול מיד כדי למנוע את המשך התפשטות הזיהומים הקיימים, ולפעול לאלתר לסילוקם.
כאמור, ב- 2005 מצאה רשות המים, בין היתר, זיהום של פרכלורט בשני קידוחי מים הנמצאים ממערב לגבעון.
בביקורת הנוכחית בדק משרד מבקר המדינה את הטיפול של תעש, של רשות המים ושל המשרד להגנת הסביבה בזיהומי הקרקע ומי התהום שמקורם בגבעון.
בחוק המים, תשי"ט- 1959 , (להלן- חוק המים), נקבע, כי חייב אדם להימנע מכל פעולה המזהמת מים או העלולה לגרום לזיהום מים, במישרין או בעקיפין, מיד או לאחר זמן; וכי נוכח מנהל רשות המים, "כי נגרם זיהום מים, רשאי הוא לצוות על מי שגרם לאותו זיהום, לעשות כל הדרוש להפסקת זיהום המים, להחזרת המצב לקדמותו לפני שנגרם הזיהום ולמניעת הישנותו של זיהום המים, הכול כפי שיפורט בצו" (להלן - צו לתיקון המעוות).
36 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56 א( 2005 ), בפרק "מקרקעי תעש- זיהומי הקרקע ומי התהום והכנת תכניות מתאר", עמ' 331.
37 ,מבקר המדינהדוח שנתי 60 א( 2010 '), בפרק "מקרקעי תעש", עמ273.
תעשיות ביטחוניות 243 .
בקיץ 2005 ערכה רשות המים בדיקות של איכות מי התהום לאיתור זיהומים ב-12 קידוחי מים פעילים המשמשים להשקיה חקלאית, הנמצאים מחוץ לגבעון במורד זרימת מי התהום.
בקידוחים לווין ולבונטין מצאה רשות המים, בין היתר, פרכלורט בכמות שמעל הסף38 לייחוס למי שתייה.
לפי מסמך של מנהלת אגף איכות מים (להלן - אגף איכות מים) שברשות המים מאוגוסט 2008 , הזיהום הגיע סמוך לקידוחים להפקת מי שתייה של רחובות ושל מכון ויצמן למדע.
לפי דוח של רשות המים מיולי 2011 בנושא "תעש גבעון הערכת היקף זיהום מקורות המים ותכנון לצמצום השפעתו", קצב התפשטות הזיהום מהיר ביותר, כיוון זרימתו ממזרח למערב, רוחבו 1.
5 ק"מ, והוא משתרע לאורך של5.
7 ק"מ, מגבעון ועד לקידוחים להפקת מים שבמזרח רחובות.
1 ) בנובמבר 2005 סיכם אגף איכות מים, כי יש לבצע קידוחי מים במוקדי ייצור הזיהום שבמפעל גבעון.
בדצמבר 2005 כתבה מנהלת אגף איכות מים לסמנכ"ל תעש, כי גבעון הוא המקור היחיד המשתמש בפרכלורט במעלה זרימת מי התהום האמורים, ולכן נית ן להניח שהוא המקור לזיהום; וכי על תעש למנוע את המשך הזיהום, ולהחזיר את המצב לקדמותו על ידי איתור גבולות הזיהום ומאפייניו ושיקום האקוויפר39 .
זאת, בין היתר, בדרך הבאה: לערוך עד לסוף פברואר 2006 סקר היסטורי, שיפרט את גורמי הזיהום הפוטנציאליים; לתחם עד לסוף ספטמבר 2006 את הזיהום בקרקע, באקוויפר ובמי התהום; לבצע הערכת סיכונים למקורות המים כתוצאה מהתפשטות של מתכות ומזהמים באקוויפר; ולתכנן ולבצע פתרונות לשיקום הקרקע ומי התהום.
בינואר 2006 ענה סמנכ"ל תעש למנהלת אגף איכות מים, כי על פי החלטת הממשלה מאוגוסט 2005 בעניין הפרטת תעש, על נציגי רשות החברות הממשלתיות, החשב הכללי והממונה על אגף התקציבים שבמשרד האוצר, רשות המים והמשרד להגנת הסביבה "לגבש יחד הסדר בדבר השתתפות המדינה בהוצאות תעש בנושא איכות הסביבה ומי התהום".
בעקבות כך, מספר ימים לאחר מכן ביקש סגן מנהל רשות המים מהמשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט כלכלי - פיסקאלי) (להלן - המשנה ליועמ"ש) דאז את חוות דעתה כיצד על רשות המים לפעול כדי למנוע את המשך הזיהום (ראו בהמשך).
יצוין, כי הטיפול בנזקי איכות הסביבה במקרקעי תעש, לרבות גבעון, שנועד להתבצע במסגרת יישום החלטת הממשלה מא וגוסט 2005 ,להפריט את תעש מתעכב, בין היתר, נוכח העיכוב המתמשך בתהליך ההפרטה.
באוקטובר 2006 הוציאה מנהלת אגף איכות מים לתעש התראה לפני הוצאת צו לתיקון המעוות בנושא גבעון.
בהתראה נכתב, כי נוכח העיכוב בתהליכי ההפרטה ונוכח התפשטות הזיהום, דורשת רשות המים פעם נוספת, כי תעש תטפל בזיהום על פי דרישת הרשות שלעיל מדצמבר 2005.
בינואר 2007 , כשנה לאחר פנייתו (ינואר 2006 ,) שלעיל של סגן מנהל רשות המים קיימה המשנה ליועמ"ש דאז דיון בנושא זיהום קרקעות ומים שמקורם מגבעון בהשתתפות, בין היתר, נציגי תעש, רשות המים ומשרד האוצר.
38 כאמור, אין בישראל תקן לכמות מרבית של פרכלורט, המאושרת להימצא במי שתייה או במים להשקיה חקלאית.
5 מיקרוגרם לליטר ב - 2005 ו-15 מיקרוגרם לליטר ב - 2009.
39 אקוויפר- שכבה תת-קרקעית, המהווה מאגר תת -קרקעי של מי תהום.
רקע כוונתה של רשות המים להוציא צו לתיקון המעוות לתעש.
נציגי תעש טענו בפגישה, כי הם ישקלו לנקוט צעדים משפטיים לביטול צו שכזה.
המשנה ליועמ"ש דאז סיכמה בפגישה, כי במקום שקיים זיהום במים, יש לאתר את מידת מסוכנותו והטיפול הנדרש בו, ולא ראוי להת לות את ביצוע הפעולות הנדרשות בסוגיית ההפרטה העתידית של תעש; אין בהחלטת הממשלה בדבר הפרטת תעש משום מניעה מרשות המים להפעיל את סמכויותיה כרגולטור, ובכלל זה הוצאת צו לתיקון המעוות לתעש; עם זאת, מוטב למנוע התדיינויות משפטיות יקרות וממושכות, ובמקום זאת לממן את סקר הזיהומים הנדרש, ולפעול בהקדם לטיפול בזיהומים ככל שנדרש; ייתכן שרצוי למצוא מקור תקציבי ממשלתי להשתתפות במימון הפעולות הנדרשות; וכי משרד האוצר יזמן בתוך חודש את הגורמים הרלוונטיים לדיון בנושא חלוקת העלויות הכספיות של הסקר.
הדיון שאמור היה להתקיים במשרד האוצר, לא התקיים.
יצוין, כי בדצמבר 2007 כתב סגן מנהל רשות המים ליועצת המשפטית של הרשות, כי למרות פנייתו מנובמבר 2007 ,לאגף התקציבים במשרד האוצר בעניין זה אגף התקציבים לא התייחס לנאמר בפנייה ולא זימן פגישה.
ממילא באותו מועד לא נקבע הגורם שיתקצב את ביצוע סקר הזיהומים.
2 ) ממסמך של רשות המים מאוגוסט 2007 בנושא "תעש גבעון - פעולות למניעת המשך זיהום מקורות מים" עולה, כי הערכת עלות הביצוע של סקר היסטורי ודגימה של מים מלפחות שמונה קידוחים היא כ - 600,000 ש"ח; וכי הכרחי לבצע מיד פעולות כדי למנוע נזקים נוספים למקורות המים, באמצעות הוצאת צו לתיקון המעוות לתעש או ביצוע הפעילות הדרושה מתקציבה של רשות המים.
ממסמך של רשות המים מיוני 2008 עולה, כי כיוון "שהאחריות היא עלינו" והזיהום באזור גבעון מתפשט; ונוכח חוסר היכולת של רשות המים להשיג את המימון הנדרש ולטפל במקור הזיהום, החליט מנהל רשות המים להוציא צו לתיקון המעוות לתעש.
על אף האמור לעיל, ממסמך של רשות המים מאוקטובר 2008 בנושא הערכת היקף זיהום מקורות מים ותכנית לצמצום השפעתו עולה, כי "מסיבות משפטיות שונות", נמנעה הרשות להוציא לתעש צו לתיקון המעוות.
עוד עולה מהמסמך, כי עקב התפשטות הזיהום, קבעה הרשות, כי אין לעכב את הטיפול בו עד להסדרת האחריות המשפטית לכך, ולכן החליטה לערוך מתקציבה סקר לתכנון פעולות מיידיות למניעת התפשטות הזיהום (בנוגע לסקר - ראו בהמשך).
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע משרד המשפטים באוקטובר 2012 למשרד מבקר המדי נה, כי במאי 2009 ,הוא מסר למנהל רשות החברות הממשלתיות שמתווה הפעולה של רשות המים (שתואר לעיל) עולה בקנה אחד עם סיכום הדיון שלעיל אצל המשנה ליועמ"ש.
בשנים 2007 ו- 2008 ערכה רשות המים דגימות נוספות לבחינת ריכוז הפרכלורט בקידוחי מים שממערב לגבעון.
מהדגימות עלה לדוגמה, כי בקידוח לווין עלה ריכוז הפרכלורט מ -326 מיקרוגרם לליטר מים ב - 2005 ל-982 מיקרוגרם לליטר ב - 2007 .
לפי מסמך של רשות המים מנובמבר 2007 , עלייה בריכוז הפרכלורט "מלמדת על התפשטות הזיהום" במי התהום.
ממסמך של רשות המים מאוגוסט תעשיות ביטחוניות 245 .
2008 עולה, כי בבדיקות מים שנערכו באותו החודש באזור רחובות נמצא שזיהום הפרכלורט שמקורו מגבעון המשיך להתקדם.
כך, לדוגמה, בקידוח הנמצא סמוך לקידוחי מים לשתייה של רחובות ושל מכון ויצמן למדע, שנדגם בקיץ 2005 והיה נקי מזיהום, "נמצאו כעת בדיגום 8.
"מיקרוגרם פרכלורט לליטר מים מהמתואר לעיל עולה, כי במשך כשלוש שנים, בתקופה מסוף 2005 ועד סוף 2008 , תעש לא עשתה כל פעילות ממשית לאיתור מקורות זיהום המים, להערכת היקפו ולקביעת גבולותיו, ואילו רשות המים ניסתה בתקופה זו לאכוף על תעש פעילות שכזו, ללא הצלחה.
בתקופה האמורה התפשט הזיהום מערבה מגבעון לכיוון העיר רחובות, תוך סיכון בריאותם של תושבי העיר.
3 ) בדצמבר 2008 חתמו רשות המים וחברה א' על הסכם (להלן - ההסכם) בהיקף כספי של כ- 494,000 ש"ח40 מתקציב הרשות לביצוע בתוך תשעה חודשים של הפעולות הבאות: סקר היסטורי לקביעת סוגי המזהמים ולאיתור מוקדי הזיהום; קדיחה של עד חמישה קידוחי ניטור בגבעון במוקדי זיהום שבמי התהום; הכנת תכנית ניטור משלימה לקביעת מאפייני הזיהום ותחום התפשטותו באקוויפר; והכנת תכנית לביצוע פעולות מיידיות לצמצום התפשטות הזיהום והשפעתו.
כעבור שנה, בדצמבר 2009 הגישה חברה א' לרשות המים מסמך סקר היסטורי ראשוני על זיהומי קרקע ומי תהום שמקורם גבעון, שנדרש להרחיבו.
לפי תוצאות הסקר, המקורות העיקריים לזיהום הקרקע בגבעון ומי התהום הם פרכלורט, מתכות כבדות וחומרי פסולת שונים; נוסף על כך, קיימים בגבעון מכלי דלק תת- קרקעיים ומכלי אחסון תת-קרקעיים שונים העלולים לה וות מקור לזיהומי הקרקע.
בסקר המליצה חברה א' לרשות המים לבצע בגבעון שישה קידוחים, נוסף על אלו שנקבעו בהסכם, באזורים בגבעון שהיא סיווגה ברמת זיהום גבוהה41 ; וכן המליצה לתת את הדעת להמשך הטיפול באזורים בגבעון שהיא סיווגה ברמת זיהום נמוכה יותר42.
נוסף על הסקר ההי סטורי קיימה חברה א' פעילות הכלולה בהסכם דלעיל, כגון קדיחת חמשת קידוחי הניטור, וביולי 2011 הגישה לרשות המים דוח מסכם על פעילותה.
לפי הדוח, בדגימות מי התהום שנלקחו בגבעון נמצאו ריכוזים גבוהים של פרכלורט, כגון 28,70043 מיקרוגרם פרכלורט לליטר מים באחד מהקידוחים; הזיהום משתרע מגבעון עד למזרח רחובות, כ-6 ק"מ מגבעון; והמידע הקיים לא איפשר להעריך בצורה מספקת את היקף זיהום האקוויפר בפרכלורט, ולכן לא ניתן היה להצביע על פעולות מיידיות שניתן לנקוט לשיקומו.
לפיכך המליצה חברה א' לרשות המים להרחיב את הסקר ההיסטורי ולהוסיף קידוחי ניטור בתחום המפעל וממערב לו.