HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, יש להשלים בהקדם את הליך הבירור עם החברות המשכנות בעניין הבעלות על הדירות בסעיף "רכוש בהשקעה" ואת הליך מיפוין ולדאוג לרישום החשבונאי בהתאם לתוצאות הבירור.
מינהל הרכב הממשלתי בדוחות הכספיים רשומה יתרת כלי רכב בשווי של 415 מליון ש"ח23 .
בביאור12 נאמר כי "נתוני כלי הרכב שבבעלות המדינה בדוח הכספי הינם חסרים ולא מדויקים, לאור אי התאמה בין מערכות העזר לניהול צי הרכב של מינהל הרכב הממשלתי ובין מערכת הנהלת החשבונות המרכזית".
23 בעיקר רכבי מינהל הרכב הממשלתי (כ- 3,000.
בדיקה שעשה משרד מבקר המדינה העלתה כי מערכת המידע של מינהל הרכב הממשלתי במשרד האוצר (להלן - מינהל הרכב) אינה עובדת בסביבת המרכב"ה ויש צורך בהזנה נפרדת ונוספת של כלי הרכב של מינהל הרכב למרכב"ה על ידי אנשי חשבות משרד האוצר.
לקראת הכנת הדוח הכספי השנתי יש צורך בהתאמת נתוני כלי הרכב המופיעים במערכת המידע של מינהל הרכב לנתוני כלי הרכב המופיעים במרכב"ה.
התאמה זו חייבת להיות ספציפית ברמה הסיריאלית 24 .
מתברר כי ההערה האמורה בביאור12 נכתבה בעקבות אי-היכולת לבצע אותה.
מנהל מינהל הרכב, מר עופר זיו, מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2010 , כי הצורך במעבר למערכת מבוססת מרכב" ה התעורר כבר לפני כארבע שנים, והמעבר בשלבים מתקדמים.
בתשובת החשכ"ל נכתב כי "מינהל הרכב עושה כל מאמץ שהמערכת החדשה תחל לפעול באמצע שנת 2011.
" לדעת משרד מבקר המדינה, העבודה במקביל על שתי מערכות נפרדות והקושי לעשות את ההתאמות הנדרשות יוצרים בזבוז משאבים, כפילויות ואי-התאמות ופוגעים בהצגה האמתית של יתרת כלי הרכב בדוחות הכספיים.
משטרת ישראל כלי הרכב הכלולים בדוחות מינהל הרכב אינם כוללים את רכבי משטרת ישראל.
המשטרה מנהלת בעצמה צי המונה כ- 4,500 כלי רכב לפעילותה השוטפת.
צי זה מורכב מניידות, רכבי שירות וכלי רכב ייע ודיים שונים.
לשם השוואה יצוין, שצי הרכב של שאר משרדי הממשלה גם יחד (למעט משרד הביטחון וצה"ל) כולל כ- 3,000 .
כלי רכב כבר בדוח 55ב25 נכתב כי "באגף החשכ"ל אין נתונים מרוכזים על כל כלי הרכב הממשלתיים.
03 מוצגת רק יתרת שווי כלי הרכב שמינהל הרכב מנהל.
מבירור שקיים משרד מבקר המדינה בביקורת שממצאיה מוצגים בדוח זה לבחינת אופן רישומם החשבונאי של כלי הרכב שברשות משטרת ישראל, עולה כי הם אינם באים לידי ביטוי במסגרת הדוחות הכספיים של המשטרה.
חשב משטרת ישראל, תנ"צ יעקב שושנה, כתב למשרד מבקר המדינה ב- 9.
10 כי "עד תחילתה של שנה זו, וכל עוד לא הופעלה מערכת מב"ט (המרכב"ה הביטחונית) הדיווח החשבונאי נעשה על בסיס מזומן.
שיטה זו מעצם טבעה אינה נותנת ביטוי חשבונאי לערך הרכוש.
החשב הכללי הורה לשנות את השיטה ולהמירה בדיווח על בסיס מצטבר בין היתר גם כדי לאפשר רישום, מעקב והפחתה של הרכוש.
מערכת המידע הכספית הקודמת ששמשה את החשבות (כ-25 )שנה לא תמכה ברישום המתבקש.
כאמור זה אפשרי אך ורק מאז ה'עליה לאוויר' של .
24 כלומר התאמה חד-ערכית בהתאם למספר הרישוי של הרכב בכל אחת מהמערכות.
25 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55( ב 2005) ', בפרק "כלי רכב", עמ295 .
בימים אלו נמצאת חשבות המשטרה בעיצומו של תהליך למידה, הטמעה ותיקונים 'תוך כדי תנועה' של כל הטעון תיקון".
10 הוסיף חשב משטרת ישראל, כי עם הפעלת מערכת .
P26 שהוחל בהפעלתה בינואר 2010 , הרישום יהיה כיאות ועל פי הוראות החשב הכללי, והפעילות המתבצעת בנושא תואמת את המלצות משרד מבקר המדינה.
בתשובת החשכ"ל נכתב כי "תכולת הדיווח הכספי של משט רת ישראל תואמה מולנו כנדרש.
במסגרת היערכות משטרת ישראל לעבודה במערכת מב"ט, יוסדר בין השאר, הרישום החשבונאי בגין צי הרכבים של משטרת ישראל".
לדעת משרד מבקר המדינה, על החשכ"ל ועל משטרת ישראל לעשות את כל הדרוש כדי להשלים את מלאכת רישום צי הרכב של המשטרה במסגרת הרכוש הקבוע של הממשלה על פי לוח זמנים קבוע כדי שכלי הרכב יירשמו בהקדם האפשרי.
הגדרת סמכויות ותחומי אחריות לעניין קרקעות .
בביאור 12 לדוחות הכספיים צוין כי מצבת הנכסים אינה כוללת את קרקעות המדינה המנוהלות באמצעות מינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י).
היעדרו ש ל נתון מרכזי וחשוב זה נובע, בין השאר, מאי -הגדרה חוקית ברורה ומפורשת של תחומי האחריות בעניין זה.
בדוח 55ב27 ציין משרד מבקר המדינה כי "אין חלוקת תפקידים ברורה בין החשכ"ל למינהל מקרקעי ישראל.
בעניין האחריות על מקרקעי המדינה", ו"מן הראוי ששר האוצר יתקין תקנות חדשות לניהול נכסי המדינה שיסדירו את נושא סמכויות החשכ"ל לנהל נכסים אלו, ובהם מקרקעין.
בתקנות יש להבחין בין סמכויות החשכ"ל לסמכויות ממ"י".
07 התקיים דיון בראשות החשכ"ל דאז ובהשתתפות נציגים בכירים מממ"י.
בדיון הוחלט לנסח הסכם עם נוהל עבודה מסודר בין החשכ"ל לממ"י הן לעניין הקצאות המקרקעין והן לעניין תשלום דמי החכירה.
הוחלט בו גם כי ממ"י יתחייב לעבוד ישירות עם החשכ"ל ולא עם המשרדים (לרבות משהב"ט), והחשכ"ל יתחייב להעביר תשלומים עבור כל המשרדים בגין החיובים החל מ- 1.
באוגוסט 2010 ,העביר סגן החשכ"למר גבי שוחט, לנציגי משרד מבקר המדינה טיוטת הסדר בנוגע לקרקעות מדינה בין חטיבת הנכסים בחשכ"ל לבין ממ"י.
היא אינה מטפלת בהסדרת הרישום החשבונאי בדוחות הכספיים של כל הקרקעות אשר מוחזקות בידי המדינה, ואין בה התייחסות להגדרה של סמכויות החשכ"ל וסמכויות ממ"י בעניין האחריות על מקרקעי המדינה ולהבחנה ברורה ביניהן, כפי שנדרש בדוח 55ב, כאמור.
חשבת ממ"י, גב' חנה גד, מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי "בשנים האחרונות התקיימו מספר ישיבות בין חשבות המינהל לבין החשבונאי הראשי ב מטרה לבחון את סוגיית דיווח קרקעות המדינה בדוחות פריצת דרך בנושא אופן ההתייחסות ]הייתה[ .
26 Enterprise Resource Planning System - ERP .
, מערכת כוללת לניהול משאבי הארגון .
27 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 55( ב 2005) ', בפרק התקציר, עמ 267 , ובפרק "הסמכות החוקית", בעמ' 270.
בין היתר, עקב קבלת החלטת ]הייתה[ .
פריצת דרך זו הממשלה ותיקון חוק מינהל מקרקעי ישראל באופן בו תועבר הבעלות במקרקעין לחוכרים בתנאים מסוימים.
לסיכום, נושא הצגת המקרקעין בדוחות הכספיים הינו מורכב, הן מבחינת משרד האוצר 585 .
קביעת אילו קרקעות יש להציג בדוחות הכספיים, והן מבחינת קביעת אופן חישוב שוויין של קרקעות אלה לצורך הצגתן בדוחות הכספיים.
כאמור, הנושא נמצא בטיפול מאסיבי בשיתוף חשבות מינהל מקרקעי ישראל, החשבונאי הראשי ואגף מידע של המינהל, במטרה לקדם את הצגת קרקעות המדינה בדוחות הכספיים של מדינת ישראל".
בתשובת החשכ"ל נמסר כי "הסדר בין מינהל מקרקעי ישראל למינהל נכסי הדיור הממשלתי עדיין לא הסתיים ונמצא בימים אלה 'על שולחן הדיונים'.
במ סגרת ההסדר יובהרו מהם נכסי הדיור הממשלתי ובהתאם ניתן יהיה לנהלם חשבונאית".
אי-רישום קרקעות המדינה במאזן המדינה יוצר עיוות מהותי ביותר בשווי הנכסים המוצגים במאזן.
לקרקעות אלו יש ערך כספי רב מאוד, ויש להסדיר את האחריות לניהולן ולרישומן על פי כללי החשבונאות, בפרט נוכח הזמן הרב שחלף מאז הצביע משרד מבקר המדינה על הליקוי בדוח 55.
הביקורת על המצאי ועל רישומו החשבונאי במשרדי הממשלה .
ביקורת על המצאי בתכ"ם (הוראה מס' 10.
1 ) נקבע כי חובה לקיים מדי שנה בשנה ביקורת על המצאי28 .
ולדווח על ערכו לחשב הכללי ]ממשלתי[ במשרד את הביקורת תעשה ועדה בת שלושה חברים שתמונה על ידי הסמנכ"ל לאמרכלות של אותו משרד.
חלק ניכר וחשוב של הביקורת הוא איתור אי-התאמות בין רשימות המצאי במשרד לבין ממצאי בדיקת המצאי בעין.
הביקורת על המצאי במשרד תושלם לא יאוחר מסוף ינואר בכל שנה, והדיווח יועבר למינהל הרכש הממשלתי שבמשרד האוצר (להלן - מינהל הרכש).
הנהלת המשרד תהיה רשאית להגיש למינהל הרכש בקשה לפריסת הביקורת על חלק מהמצאי לכמה שנים בשל מצאי גדול ועלות הביקורת; לפני הגשת הבקשה תמונה ועדה מיוחדת במשרד אשר תמליץ על החלוקה הראויה.
היא תהיה רשאית להמליץ לבדוק בכל שנה חלק מפרטי המצאי מחמת ערכם הגבוה או בשל הסיכוי לאובדנם.
שאר פרטי המצאי ייבדקו בתדירות של עד חמש שנים.
מינהל הרכש יבחן את הבקשה תוך התחשבות בסוג הפריטים, ערכם וחשיבות תכיפות הביקורת עליהם.
מן הנתונים שהעביר מינהל הרכש למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2010 עולה, כי 22 מ-24 משרדים ממשלתיים אשר היו אמורים להעביר את הדיווחים על המצאי עד סוף ינואר 2010 , לא העבירו דיווחים כלל.
יתרה מזו - גם הדיווחים שהעבירו שני המשרדים האחרים הכילו נתונים חלקיים בלבד והועברו לאחר המועד שנקבע בהוראת התכ"ם.
1 להוראת התכ"ם מגדיר מצאי כנכס למינהו (כגון ריהוט משרדי, מערכת מיזוג אוויר, כלי רכב, תכנות מחשב), ובכלל זה טובין שהוגדרו כרכוש קבוע.
לדעת משרד מבקר המ דינה, אי -העברת הדיווחים על ביקורת המצאי, כנדרש בהוראת התכ"ם, אינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין ומטילה דופי באיכות הניהול, הבקרה והפיקוח של משרדי הממשלה על נכסי הציבור שהופקדו בידם.
על משרדי הממשלה ועל מינהל הרכש לדאוג לשיפור מהותי ברמה ובהיקף של הדיווח על המצאי בהקדם, ובוודאי כאשר יש להם כלים לספירות המצאי.
כל עוד לא הושלם תהליך זה, ראוי כי החשבונאי הראשי במשרד האוצר ייתן בדוחות הכספיים גילוי מפורט על הגופים שטרם העבירו את נתוני המצאי כנדרש29.
ביקורת מצאי ורישומו החשבונאי במשרד הבריאות 1.
לנכסי בתי החולים שווי כספי ניכר ביותר והוא כולל, בין השאר, מכשירי דימות והדמיה, מערכות מחשוב משוכללות, ציוד רפואי, מערכות מיזוג אוויר, מיטות אשפוז, ציוד משרדי וריהוט.
מעיון בדוחות הכספיים של משרד הבריאות לשנת 2009 עולה כי בתי החולים הפסיכיאטריים והגריאטריים אינם מציגיםרכוש קבוע בכלל, וכל התוספות לרכוש קבוע נזקפות להוצאות השוטפות30 .
בשנת 2001 עשו בתי החולים הכלליים 31 ;ספירת מצאי של ציוד ומכשור רפואי נתוני נכסים אלו נכללים בדוחותיהם הכספיים משנת 2002 ,ואילך.
עם זאת מתברר כי משרד הבריאות אינו מקפיד על קיום הוראות התכ"ם לעני ין בקרה וביקורת מצאי בבתי החולים, ומאז 2001 לא מונו ועדות לביקורת מצאי ולא נעשו כמעט ביקורות מצאי, כמתחייב מהוראת התכ"ם.
בגין 2009 העביר משרד הבריאות למינהל הרכש דיווחים חסרים וחלקיים בלבד; רק ארבע מ -46 יחידות המשרד העבירו נתונים מלאים, אולם גם אלו הועברו באיחור של כארבעה חודשים.
המשנה למנכ"ל משרד הבריאות, ד"ר בעז לב, השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 , כי "קיים קושי אמיתי בביצוע ספירות מצאי בבתי החולים הכלליים מאחר וישנו קושי בזיהוי הפיזי של המכשור הרפואי המצריך גורמים מקצועיים רבים וכן קיים ניוד של ציוד באופן שוטף אשר מקשה על מעקב אחר מיקום הציוד.
בתחילת שנת 2010 נערכה ישיבה בהשתתפות החשבונאי הראשי, משרד הבריאות, חברת ענבל, מנהל הרכש ונציגי בתי החולים על מנת לנסות להגיע להסדר בביצוע ספירות המצאי בבתי החולים, עד כה טרם נמצאה הנוסחה והקצאת התקציבים אשר מאפשרים ספירת מצאי בבתי החולים באופן שוטף.
" לדעת משרד מבקר המדינה, אי -קיום ביקורות המצאי בבתי החולים הכלליים במשך תשע שנים משמעותו אי-קיום הוראת התכ"ם, והוא פוגע מאוד ביכולת משרד הבריאות ובתי החולים לפקח ולשמור על רכוש הציבור שהועמד לרשותם ועלול ליצור פתח לפג יעה בטוהר המידות.
בדרך זו אמינות נתוני הרכוש הקבוע המוצגים בדוחות מוטלת בספק רב.
על הנהלת משרד הבריאות והחשכ"ל לקבוע לוחות זמנים ותאריך יעד מחייבים לפתרון הבעיה.
2 דורש במקרה דומה גילוי מלא ופירוט של הגופים שטרם העבירו את נתוני המלאי שלהם.
הוצאות הנזקפות לדוח על הביצוע הכספי ("רווח והפסד") ואינן יוצרות נכס במאזן .
31 למעט המרכז הרפואי תל-אביב ע"ש סוראסקי.
במרכז הרפואי תל -אביב ע"ש סוראסקי (להלן - המרכז הרפואי) אין הצגה חשבונאית של הציוד כפריטי רכוש קבוע.
מתברר כי חשבות משרד הבריאות פנתה בעבר כמה פעמים להנהלת 588 דוח שנתי61ב .
המרכז הרפואי בדרישה לספור מצאי ולרשום פריטי רכוש קבוע.
לדוגמה, במכתב שנשלח ב - 9.
08 על ידי ממלא מקום חשב משרד הבריאות למנכ"ל המרכז הרפואי (פרופ' גבי ברבש) נכתב, כי "בדוחות הכספיים השנתיים ה מבוקרים של בית החולים והמרכז הרפואי נרשמת הסתייגות מאחר והמצאי אינו נרשם בהתאם לכללים חשבונאיים.
רישום הרכוש הקבוע, חישוב וניהול הפחת בגינו מקנה להנהלת המרכז הרפואי בסיס לתימחור איכותי יותר של פעילויות שונות המתבצעות במרכז הרפואי.
לאור האמור לעיל אנו רואים חשיבות רבה לביצוע ספירת המצאי במרכז הרפואי" (ההדגשה במקור).
בסיכום פגישה בנושא "רישום רכוש קבוע במרכז רפואי ת"א" שנערכה ב- 8.
08 בין נציגי המרכז הרפואי לבין נציגי חשבות משרד הבריאות צוין כי "הנהלת המרכז הרפואי הביעה את רצונה ונחישותה להתחיל את תהליך ריש ום הרכוש הקבוע במרכז הרפואי.
מדובר בתהליך מורכב שידרוש עבודה של גורם חיצוני בליווי קונספטואלי של החשבות וביה"ח ולפחות כחצי שנת עבודה וכמובן גיבוי תקציבי שהוחלט לא לדון בו בשלב זה.
היעד - רישום רכוש קבוע בדוחות הכספיים של 2009 של מרכז רפואי ת"א ויישור קוקונספטואלי של 11 בתיה"ח.
" מנכ"ל המרכז הרפואי, פרופ' גבי ברבש, הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ- 7.
10 , כי "הנהלת ביה"ח קיבלה את הצורך בהשלמת הרישום של הנכסים והציוד.
הוצגה דרישה לאגף תקציבים של המשרד ולחשב, שיאפשרו יישום של ההחלטה בתקצוב הנדרש.
מדובר בפרויקט עתיר משאבים, שאין לביה"ח את המקורות כדי לממנו.
ראוי שהמשרד יעמיד מקורות אלה, כחלק מההחלטה על יישום התקן".
עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2010 , טרם הסתיים תהליך מיפוי המצאי ורישומו במרכז הרפואי, כנדרש על פי תקן 17 ,.
על אגף החשכ"ל על חשבות משרד הבריאות ועל הנהלת בתי החולים לדאוג כי יבוצעו בהקדם ספירות מצאי בבתי החולים הפסיכיאטריים והגריאטריים ובמרכז הרפואי.
יש לדאוג לרישומם החשבונאי הנאות של פריטים אלו בדוחות הכספיים עם השלמתן, בהתאם לנדרש על פי התקן.
הביקורת על המלאי ורישומו החשבונאי במשרדי הממשלה .
תקן חשבונאות ממשלתי מספר 12 קובע ומגדיר את הטיפול החשבונאי במלאי.
מתחילת 2007 ,הוא חל על הדוחות הכספיים של כל הישויות הממשלתיות למעט ישויות ממשלתיות עסקיות.
על פיו, "מלאי הוא נכס: א.
חומ רים שיצרכו או יחולקו במהלך אספקת השירותים; ג.
הוא קובע כי המלאי יימדד לפי עלות32 או .
32 תקן12 קובע כי במרבית המקרים עלות המלאי תיקבע באמצעות נוסחת ראשון נכנס - ראשון יוצא (fifo ) או באמ צעות נוסחת ממוצע משוקלל של העלות.
14 קובעת כי ערך המלאי במשרדי הממשלה ייקבע על פי שיטת ממוצע משוקלל נע בלבד.
שווי מימוש נטו33 ,, הערך הנמוך מביניהם.
כמו כן קובע התקן כי כאשר מלאי נמכר מוחלף או מחולק ערכו בספרים יוכר כהוצאה בתקופה שבה הוכרו ההכנסות הקשורות.
תקן 12 מחייב לגלות בדוחות הכספיים את המדיניות החשבונאית למדידת המלאי שאומצה, לרבות נוסחת העלות .
33 שווי מימוש נטו- אומדן מחיר המכירה במהלך הפעולות הרגיל בניכוי אומדן העלויות להשלמה ואומדן העלויות הדרושות לביצוע המכירה, ההחלפה או החלוקה.
שיושמה, ולגלות את הערך של המלאי בספרים ואת עלות המלאי שהוכרה כהוצאה במהלך תקופת הדוח.
הוראת התכ"ם34 בדבר ביקורת מלאי תקופתית קובעת כי אחת לשנה, לקראת תום השנה התקציבית, יש לערוך ביקורת מלאי שנתית בכל מחסני משרד ממשלתי.
ביקורת זו תהיה כללית ויסודית ותכלול את כל המרכיבים של מערך האחסון.
1 להוראה קובע כי "מנכ"ל המשרד או מנהל יחידת המשנה ימנהועדה אחת או מספר ועדות על פי הצורך לעריכת ביקורת מלאי תקופתית במחסני משרדו.
11 להוראה קובע כי "יו"ר הוועדה יערוך דוח מסכם ויגיש אותו למנכ"ל המשרד, למבקר הפנימי ולמינהל הרכש הממשלתי.
הדוח יכלול בקצרה את הפרטים הבאים: הליך ביקורת המלאי, חוות ד עת על אופן היערכות המחסן לביקורת, ממצאי הבדיקה לרבות ההפרשים (אם נמצאו).
בדוח המסכם יצוין כל חשד לרשלנות ולהפרת חוק, תקנה או הוראה מצד עובד מחסן".
נוסף על כך, נקבע כי "אם נתגלו הפרשים אשר לא נבעו מרשלנות -תמליץ הוועדה בדוח על האמצעים שיש לנקוט למניעת הפרשים בעתיד".
הוראת התכ"ם דלעיל קובעת כי המועד האחרון להגשת הדיווחים על המלאי בכל שנה הוא יום העבודה האחרון של שנת התקציב המדווחת ובכל מקרה לא יאוחר מה-31 בדצמבר של אותה שנה.
כמו כן נקבע כי במסגרת הדוח השנתי של הממשלה, המפורסם לציבור ונמסר על ידי שר האוצר למבק ר המדינה וליו"ר הכנסת, יינתן גילוי מלא לנתוני המלאי בכל המשרדים.
הדוח המופק על ידי החשבונאי הראשי יפרט גם דיווחים חסרים של משרדי ממשלה שלא העבירו את דיווחיהם במועד.
מן הנתונים שהועברו למשרד מבקר המדינה על ידי מינהל הרכש עולה, כי מ-24 משרדים ממשלתיים אשר ה יו אמורים להעביר את הדיווחים על המלאי בגין 2009 ,17 (כ-71% ) העבירו נתונים חלקיים וחסרים או שלא העבירו דיווחים כלל.
יתרה מזו - מרבית הדיווחים בגין המלאי אשר הועברו למינהל הרכש, הועברו לאחר המועד שנקבע בהוראת התכ"ם, ואחדים הועברו באיחור של כשבעה חודשים.
בדוחות הכספיים מופיעה יתרת מלאי שוטף בסכום של 732 מיליון ש"ח וכן יתרת מלאי בלתי -שוטף בסכום של 893 מיליון ש"ח.
ביאור 7 למאזן מפרט את הרכב היתרות הללו.
בניגוד להוראת התכ"ם האמורה, בסעיף מלאי "פריטים כלליים" אין גילוי מלא של נתוני המלאי בכל המשרדים, ואין פירוט של ערכי המלאי לפי משרדי הממשלה השונים.
יתרה מזו, הדוח השנתי אינו מציין את משרדי הממשלה שהעבירו דיווחים חסרים לא במועד.
החשבונאי הראשי קבע בדוחות הכספיים כי נתוני המלאי הביטחוני חלקיים ואינם כוללים את כל הפריטים הקיימים במשרד הביטחון, ביחידות הסמך שלו ובמח נות צה"ל.
יתרת המלאי הרשומה בדוחות הכספיים מוערכת אפוא באופן מהותי בחסר.
משרד מבקר המדינה מעיר לחשכ"ל כי עליו לדאוג לקבלת נתוני הדיווחים על המלאי של משרדי הממשלה השונים ברמת הפירוט ובמועדים שנקבעו בהוראת התכ"ם.
עוד מוטל על החשכ"ל לדאוג כי במאזן המדינה יינתן גילוי מלא לנתוני המלאי של כל המשרדים, ויצוינו המשרדים שלא העבירו .
את דיווחיהם במועד, כנדרש בהוראת התכ"ם.
הקפדה על כך תדרבן את המשרדים להעביר את דיווחיהם כנדרש.
בהתייחס לכל הממצאים בסעיפי המצאי והמלאי קבע החשכ"ל בתשובתו כי "אנו מקבלים את הערת המבקר ורואים בחומרה רבה מקרים בהם נכסים שבשליטת משרדי הממשלה ובניהולם אינם 592 דוח שנתי61ב .
מדווחים על ידם כנדרש.
רכוש קבוע בחברות ממשלתיות ובישויות נשלטות על ידי המדינה .
מבחני שליטה ואיחוד דוחות לפי ביאור 2 לדוחות הכספיים, "ממשלת ישראל לא מציגה דוחות כספיים מאוחדים מלאים, הכוללים איחוד של כל הישויות הנשלטות על ידה, מאחר וטרם נערכה בדיקה לעניין קיומה של 'שליטה'35 בגין כל הישויות הממשלתיות, לרבות חברות ממשלתיות וחלק מהתאגידים הסטטוטוריים.
נתוני החברות הממשלתיות מוצגים על בסיס שווי מאזני, למרות שיתכן שחלק מהחברות הממשלתיות נמצאות בשליטתה של ממשלת ישראל, בהתאם למבחנים החשבונאיים שנקבעו בהוראות התקן, ויש להציגן בדרך של איחוד דוחות כספיים.
נתוני התאגידים ו הגופים הסטטוטוריים (למעט המוסד לביטוח לאומי וגופים הנכללים בחוק התקציב השנתי) אינם מקבלים ביטוי כלשהו בדוחות כספיים אלו, וטרם נערכה בחינה לעניין ההשלכות שבאיחוד הדוחות הכספיים של תאגידים וגופים כאמור העשויים להיות בשליטתה של המדינה בהיבטים של דיווח כספי".
אי-הפעלת מבחני שליטה של החשכ"ל על כל הישויות הממשלתיות וכתוצאה מכך הצגת דוחות כספיים שאינם מלאים ואינם מאוחדים כנדרש נדונו ב דוח מבקר המדינה 60ב36 .
העובדה שהדוחות הכספיים המאוחדים של ממשלת ישראל לשנת 2009 אינם כוללים את נתוני החברות הממשלתיות וחלק מהתאגידים הסטטוטוריים יש בה בכדי להשפיע באופן מהותי על יתרת הרכוש הקבוע המוצגת בדוחות הכספיים המאוחדים.
איחודם של נתוני הגופים הללו, אשר לחלקם יתרות רכוש קבוע משמעותיות, בדוחות הכספיים היה מגדיל באופן ניכר את יתרת הרכוש הקבוע בדוחות הכספיים המאוחדים ותורם להצגה נאותה ומדויקת יותר של סעיף מאזני חשוב זה.
בתשובת החשכ"ל צוין כי "לעניין איחוד חברות ממשלתיות 'נשלטות' בדוחות הממשלה, אנו צפויים להביא לתיקון הפערים כבר בדוחות הכספיים לשנת 2010.
" לדעת משרד מבקר המדינה, יש חשיבות חשבונאית עליונה לסיומו של תהליך בדיקת סוגיית ה"שליטה" על ידי החשכ"ל בהקדם על מנת לאחד את כל הישויות הנשלטות על ידי המדינה בדוחות הכספיים.
זירוז תהליך זה יתרום להצגה חשבונאית נאותה ומדויקת יותר של הרכוש הקבוע שנמצא בשליטת המדינה.
35 'תקן חשבונאות ממשלתית מס6 קובע כי "שליטה" היא הכוח לקבוע את המדיניות הפיננסית והתפעולית של ישות אחרת על מנת להפיק הטבות מפעילויותיה.
36 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 60 ב( 2010 '), בפרק "ההצגה בדוחות הכספיים", עמ 124-129 .
מיפוי נכסי המדינה בחברות ממשלתיות בדוח 55ב37 צוין כי "חברות ממשלתיות משתמשות בנכסי המדינה ונוהגות בהם מנהג בעלים; לחלק מנכסים אלה אין רישום מסודר של זכויות המדינה בהם ושל תנאי העברתם לשימוש החברות.
הבעיה מחמירה כאשר החברות הממשלתיות נתונות בתהליך הפרטה, והמדינה אינה מודעת לכל זכויותיה בהן, דבר שפוגע בכוח המיקוח שלה".
עוד צוין אין רשימה ]הממשלתיות[ בדוח כי "לרשות החברות של נכסי מדינה שחברות ממשלתיות מחזיקות בהם ומשתמשות בהם, אף על פי שמדובר בנכסים בעלי ערך כספי עצום, שרכישתם מומנה, לפחות בחלקה, מתקציב המדינה.
מן הראוי שרשות החברות ואגף החשכ"ל ייזמו לאלתר סקר מלא לאיתור כל נכסי המדינה שבשימוש החברות הממשלתיות".
החשכ"ל ציין בתגובתו לממצאים האמורים בנובמבר 2004 "כי בכוונתו 'להרחיב את מיפוי נכסי המדינה באשר הם', לרבות בחברות הממשלתיות, והסדרים בנושא ייקבעו על ידי החשכ"ל בהתייעצות עם רשות החברות הממשלתיות 'ככל שיידרש'".
הביקורת העלתה כי טרם מופו ונרשמו נכסי המדינה שבשימוש החברות הממשלתיות.
סגן החשכ"ל, מר גבי שוחט, העביר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2010 מסמכים שונים הכוללים דרישות לקבלת מידע על אודות נכסי מקרקעין שהועברו לרשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות) בנובמבר 2007 ובמאי 2008.
09 התקיים דיון באגף החשכ"ל על "ניהול דיווחי החברות הממשלתיות אודות נכסיהן באמצעות מודול הנדל"ן של מרכבה" בהשתתפות סגן החשכ"ל וסגן מנהל רשות החברות.
10 התקיים דיון נוסף בנושא זה בהשתתפות סגן החשכ"ל וסגנית מנהל רשות החברות.
בפרוטוקול הדיון נכתב כי "הנתונים הרלוונטיים לנכסי מקרקעין לא הועברו לחשכ"ל בנסיבות הקשורות ברשות.
פרויקט יישום מודול הנדל"ן ברשות החברות.
לא יצא לדרך בשל סירובה של הרשות להקצות לנושא תקציב של כ-150 אלף ש"ח".
עוד עולה מעיון בפרוטוקול כי "סגנית מנהל רשות החברות ביקשה לקבוע מתווה לטיפול בהקמת מערך המידע תוך חצי שנה" וקבעה "שיש צורך לבחון את דרך קבלת הדיווחים אודות הנכסים מהחברות הממשלתיות".
סגנית מנהל רשות החברות, גב' לילי אילון, השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 .
, כי "רשות החברות פועלת באשר לנכסי המדינה בשני מישורים האחד, באשר לנכסי המדינה המנוהלים על ידי החברות, כמסייעת לחשכ"ל.
השני, באשר לנכסים שבבעלות החברות, אל מול החברות הממשלתיות כחלק מהפיקוח השוטף על החברות.
הטיפול בנושא מיפוי ורישום נכסי המדינה החל בעבר והופסק בשל מחלוקת בין רשות החברות לבין אגף החשכ"ל.
בעקבות דו"ח מבקר המדינה 55 ב ומפאת חשיבותו של הנושא למדינה ולרשות החברות החליטה רשות החברות לקדמו.
תוך קביעת יעד של חצי שנה לגיבוש מתווה לטיפול בהקמת מערך המידע".
בתשובת החשכ"ל נמסר כי "עדיין לא קיים מידע לגבי נכסי מדינה שבשימוש החברות הממשלתיות והיכולת לאיס כיום ]ת[קידום הנושא לא נמצא]ל[וף המידע ו בדיור הממשלתי אלא בידי רשות החברות הממשלתית שאחראית על החברות הממשלתיות, חטיבת הנכסים עושה כל מאמץ ע"מ לעזור לרשות בקידום הנושא".
37 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 55 ב( 2005 ), בפרק "נכסי מקרקעין שחברות ממשלתיות משתמשות בהם", עמ' 283-287 .
לדעת משרד מבקר המדינה, חשוב ביותר למפות את נכסי המדינה שבידי החברות הממשלתיות בהקדם האפשרי.
אי-רישום זכויות המדינה בנכסים אלו פוגע פגיעה של ממש ביכולת המדינה לפקח ולשמור על זכויותיה בנכסים אלו.
נוכח פרק הזמן הרב שחלף מאז הצביע משרד מבקר המדינה על הליקוי האמור, יש לראות בחומרה את הסחבת של רשות החברות הממשלתיות בטיפולה בסוגית הרכוש הקבוע ש בידי החברות הממשלתיות.
אי-מיפוי מלא של הרכוש הקבוע בכל משרדי הממשלה ואי -הסדרת רישומו החשבונאי בדוחות הכספיים של ממשלת ישראל, בהתאם לכללי החשבונאות המקובלים, הם ליקויים חמורים.
לרישום חשבונאי נאות יש חשיבות עליונה, והדבר בא לידי ביטוי בתקן החשבונאות הממשלתי ובהוראות התכ"ם.
הנחיות אלו מציינות ומדגישות את חשיבותו הרבה של הרכוש הקבוע במצבת הנכסים של הממשלה ואת היותו לעתים קרובות חלק עיקרי של כל נכסי הישות המדווחת.
אי -רישום נאות של הרכוש הקבוע גורם לעיוות מהותי הן בהצגת נתוני ההוצאות בדוחות על הביצוע הכספי והן בהצגת יתרת ההון העצמי בדוחות על המצב הכספי, ויש לכך השפעה מהותית על כל הדוחות הכספיים של ממשלת ישראל.
לדעת משרד מבקר המדינה, אי -ניהול ואי -רישום נאותים של נכסי המדינה, ובכללם גם המלאי, משקפים יחס לא נאות כלפי הרכוש שבבעלות המדינה, פוגעים פגיעה ניכרת באמינות הנתונים המוצגים בדוחות ומציגים תמונת מצב לא נכונה של נכסי המדינה לציבור ולמקבלי ההחלטות.
משרד מבקר המדינה העיר לחשכ"ל כבר בדוחות קודמים, מתחילת שנות האלפיים, על אי-הסדרת זכויות המדינה בנכסים וברכוש קבוע, כנדרש.
יש לראות בחומרה את אי -תיקון הליקויי ם בתחום מהותי זה.
על החשכ"ל לתת עדיפות עליונה לטיפול בסוגיה זו בהקדם, לדאוג לקביעת לוח זמנים לתיקון הליקויים ולוודא עמידה בו, לדאוג ליישומם של כללי החשבונאות המקובלים לעניין רישום נכסים אלו באופן נאות בכל משרדי הממשלה ולהסדיר את הפיקוח והבקרה על דיווחים אלו.
משרדי הממשלה מייצרים במהלך פעילותם השוטפת חומר ארכיוני המתעד את פעולותיהם.
לפי חוק הארכיונים, התשט"ו - 1955 (להלן- חוק הארכיונים), חומר ארכיוני הוא כל כתב על גבי נייר או על גבי חומר אחר וכל תרשים, דיאגרמה, מפה, ציור, תו, תיק, תצלום, סרט, תקליט וכיוצא באלה המצויים ברשותו של מוסד ממוסדות המדינה שיש להם ערך של מקור, וכן כל חומר כאמור המצוי בכל מקום שהוא שיש בו עניין לחקר העבר, העם, המדינה או החברה או שהוא קשור לזכרם או לפעולתם של אנשי שם.
החוק רואה בחומר ארכיוני כל מידע רלוונטי לשימור על גבי כל חומר שהוא, ולכן הוא חל גם על רשומות אלקטרוניות.
מתוקף החוק נקבעו כללים לשמירתו של חומר ארכיוני ולביעורו.
רשומה 2 היא פיסת מידע ייחודית שנוצרה או התקבלה בתחילתו, במהלכו או בסיומו של הליך או פעילות מוסדית, ומכילה מידע שחשוב לשמרו (להלן - רשומה או רשומות); רשומה אלקטרונית היא רשומה שנוצרה באמצעות מחשב ומאוחסנת על מצע מגנטי.
בשלושת העשורים האחרונים חלה התפתחות טכנולוגית עצומה בתחום מערכות המידע, והמחשבים החליפו את כלי יצירת הרשומות המסורתיים.
כתוצאה מכך דחקו מסמכים אלקטרוניים את מקומם של מסמכי הנייר בעבודת המשרד הממשלתי.
החלטות של המשרדים ופעולות שעשו מתועדות ברשומות אלקטרוניות שנוצרו במחשב, נמצאות על גבי מדיה אלקטרונית, מאוחסנות במאגרי מידע ומועברות באמצעות הדואר האלקטרוני, ויש חשיבות לנהלן ולאחסנן כראוי.
הכללים הק יימים במשרדי הממשלה מבוססים על הנחיות הגנזך, הם נוגעים לניהול, לשימור ולביעור של רשומות פיזיות (רובן רשומות נייר).
כללים אלה אינם מתאימים לרשומות אלקטרוניות, והדבר מחייב קביעת כללים מחייבים מיוחדים לפי מאפייניהן, כדי שיהיה אפשר לאחזרן ולהבטיח שתישמר מהימנותן ושלמותן ושלא יהיה אפשר לשנותן בדיעבד.
המידע הארגוני המתועד ברשומות אלקטרוניות וברשומות פיזיות הנוצרות במהלך עבודתם של גופים ממשלתיים הוא עדות לפעילותם ויש לו היבטים כספיים, משפטיים ומינהליים.
רשומות אלקטרוניות, דואר אלקטרוני, גיליונות אלקטרוניים ובסיסי נתונים מכילים מידע על עבודת היחידה הממשלתית ופעולותיה, על הנתונים שעליהם התבססו מקבלי ההחלטות, על אופן ניצול התקציב ועל קשריה עם גופים חיצוניים.
המידע הנוצר ביחידות הממשלתיות ומקבל ביטוי במסמכים מכיל גם ידע שצברו העובדים במהלך פעילותם; הוא משאב חיוני שאמור לשמש את הארגון בעבודתו השוטפת, להסקת מסקנות, להפקת לקחים וללמידה מניסיון העבר.
במסגרת הוראות חוק חופש המידע, התשנ"ח- 1998 , יש לציבור זכות לעיין במידע ממשלתי.
חובתם של משרדי הממשלה לנהוג על פי חוק ובהתאם לכללי מינהל תקין חלה באותה מידה על ניהול ועל שימור ש ל רשומות נייר ועל רשומות אלקטרוניות ושימורן.
לפי הדין והכללים האלה, על הגופים הממשלתיים לפעול בסדירות ובשקיפות, לתעד את עבודתם, ואת קשרי הגומלין שלהם, את החלטותיהם, את הדיונים שהם מקיימים, את עבודת המטה שעליה נסמכות החלטותיהם, ולשמר תיעוד זה לאורך זמן ובאו פן שיאפשר לאתרו.
הדבר נחוץ כדי שיהיה אפשר .
2 מסמך גנזך המדינה: "ניהול ושימור אלקטרוני של רשומות- ראשי פרקים".
להשתמש ברשומות ולאחזר אותן לפי הצורך.
עוד מוטלת על משרדי הממשלה ויחידותיה חובה לשמור על סודיות המידע משיקולים של ביטחון ומשיקולים של צנעת הפרט ולדאוג שהוא ייחשף רק לגורמים המוסמכים לעיין בו.
משרד ראש הממשלה 541 .
נוסף על רשומות אלקטרוניות, המעידות על פעולותיהם של מוסדות הממשלה, יש רשומות אלקטרוניות המכילות מידע הנוגע לאזרחים בעניינים כגון בעלות על נכסים, מידע רפואי, זכאות לתגמולים וקצבאות.
המידע נרשם ונאגר בבסיסי נתונים ממוחשבים, במסמכים ובטבלאות במחשבים של משרדי הממשלה.