HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על המשרד לגבש נוהל אופרטיבי ובו יפורטו תהליכי העבודה של "פורום יחידות" ושל "ועדת הפרויקטים", ולעגן בו את אמות המידה שעל פיהן יש לשקול את הבקשות לאישור פתיחה של מחלקות ויחידות בכלל בתי החולים במערכת הבריאות הציבורית.
יש לכלול בנוהל גם הנחיה לתיעוד של עיקרי הדברים הנאמרים בדיונים ואת הנימוקים להחלטות.
הדבר יאפשר למשרד לקבל החלטות מושכלות, שקו פות וניתנות להערכה ולבקרה וכן יסייע לשמור על אינטרס הציבור ועל המינהל התקין.
בפגישה שקיים צוות הביקורת עם הנהלת המשרד בינואר 2019 , מסרהמשרד כי הוא מקבל את הערת משרד מבקר המדינה בנוגע לצורך לבחון כראוי את הבקשות שמגישים בתי החולים, לנמק את ההחלטות ולתעד אותן כראוי , וכי הוא גיבש טיוטת נוהל בנושא.
בתשובתו הוא פירט כי טיוטה זו - "פעילות פורום יחידות (בתי חולים ממשלתיים ולא ממשלתיים)" (להלן - נוהל פעילות פורום יחידות) הופצה כבר לקבלת הערות לגורמים הרלוונטיים במשרד הבריאות.
ליקויים בתהליכי קבלת ההחלטות של המשרד בנוגע לפתיחת מחלקות או יחידות בבתי החולים הכלליים .
על פי הפקודה והתקנות מתן אישור להקמה של בית חולים ולהקמה של מרפאה דורש מהמשרד ובראשו מנכ"ל המשרד להחליט החלטות תוך ראייה מערכתית וכוללת, ולהביא בחשבון את משמעות האישור ברמה הלאומית - כיצד ההחלטה תשפיע על כלל הציבור ועל ההוצאה הציבורית לבריאות.
כאמור, המשרד גיבש תוכנית לתוספת מיטות למחלקות בבתי החולים לשנים 2017 - 2022 ,וסיכם עם האוצר על הקצאתן.
MRI ויחידות לטיפול בשבץ מוחי שהמשרד יזם את פתיחתן והקצה לשם כך משאבים, החל משנת 2011 כל המחלקות והיחידות שנפתחו או הוגדלו היו פרי יוזמתם של בתי החולים.
עלה, כי החלטות המשרד על הקמת מחלקות ויחידות היו תגובתיות בלבד, וניכר במסמכים שתועדו כי ההחלטות לא נעשו בראייה מערכתית וכוללת, אלא מתוך ראייה מצומצמת ונקודתית.
החלטות מסוג זה גורמות לחוסר יעילות בני צול המשאבים: כפל של יחידות, יחידות שאין בהן צורך, ונדידת כוח אדם, לעיתים רפואי ייחודי, שנמצא במחסור במערכת הבריאות .
להלן פירוט הממצאים ודוגמאות: משרד הבריאות |727 .
על פי חוזר המשרד מנובמבר 2012 בנושא "היחידות לבטיחות הטיפול בבתי החולים"47, בכל בית חולים אמורה לפעול יחידהלבטיחות הטיפול בבתי החולים.
על אף החשיבות של יחידות כאלה, בבדיקה עלה כי במרכזים הרפואיים הממשלתיים בני ציון, זיו, ברזילי והגליל נהרייה48 ; ובבתי החולים הציבוריים מעייני הישועה ולניאדו - לא מופיעה בתעודת הרישום (ברישיון) יחידה כזו.
חוזר המשרד ממרץ2012 בנושא "בקרה ומניעת זיהומים במוסדות רפואיים ומניעת עמידות לאנטיביוטיקה"49 , קובע כי בבית חולים שבו400 ,מיטות ומעלה יש להקים יחידה למניעת זיהומים.
על חשיבות יחידה כזו תעיד ההערכה כי ניתן למנוע כ -1,000 - 4,000 פטירות (מבין כ -4,000 - 6,000 ) הנגרמות מזיהומים נרכשים בבתי חולים50.
למרות זאת, בבדיקה עלה כי בבתי החולים שערי צדק, וולפסון, העמק, כרמל וקפלן, לא מופיעה בתעודת הרישום (ברישיון) יחידה כזו.
חוזר המשרד מיוני2012 בנושא מרכזי כוויות ארציים בישראל51 קבע כי בשנת 2012 היו אמורים לקום שני מרכזי כוויות: מרכז כוויות למבוגריםבמרכז הרפואי שיבא ומרכז כוויות לילדים במרכז הרפואי שניידר (או בבית חולים אחר).
בשנת 2013 היה אמור להיפתח מרכז כוויות נוסף במרכז הרפואי רמב"ם, ובשנים 2013 - 2014 היה אמור להיפתח מרכז כוויות נוסף במרכז הרפואי סורוקה.
נכון למועד סיום הביקורת, פועל רק מרכז כוויות אחד במדינת ישראל - במרכז הרפואי שיבא , והמשרד לא יישם את קביעתו שבחוזר להוספת מרכזי כוויות.
בביקורת עלה כי בכל המקרים המפורטים בדוגמאות שלעיל המשרד לא עמד על הפעלת היחידות כנדרש בנהליו.
47 היחידה לבטיחות הטיפול בבית החולים- מבנה ותפקידים, חוזר מספר 35/2012.
2018 כתב המרכז הרפואי כי בשלב זה מופעלת יחידה לניהול סיכונים ללא מנהל רפואי אלא על ידי אחות אחראית, והאחריות הרפואית היא בכפיפות למנהל המרכז הרפואי.
50 ,מבקר המדינהדוח שנתי 63 ( 2013,) " בפרקריבוי זיהומים במוסדות האשפוז ובקהילה ", עמ' 147.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי התנהלותו מצביעה על כך שהוא אינו משמש, הלכה למעשה, רגולטור המעצב את פני מערך השירות הרפואי שבבתי החולים בארץ ; עולה חשש שהוא לא רואה בראייה כוללת את צורכי הבריאות של הציבור מבחינת תכנון פתיחתן של מחלקות ויחידות ואינו יוזם מתן מענה מתאים לשם כך; התנהלותו מאופיינת בפאסיביות: הוא מגיב לדרישות הנקודתיות העולות מהשטח אך אינו יוזם דיונים אסטרטגיים בעניין זה, כנגזר מתוכניות ארוכות טווח - שכאמור אינן קיימות בידו - וכמענה ל"עמודי אש" שגיבש.
הוא גם אינו מקדם את ההחלטות שהחליט הוא בעצמו על פתיחה של יחידות חדשות, כמו במקרה של היחידות לטיפול בכוויות .
מדובר בהחלטות שאמורות לתת מענה לצורכי בריאות הציבור, וביחידות שנוכח חשיבותן מצא הוא בעצמו לנכון לתת להן תוקף בהחלטותיו, אך הוא נמנע מלקדם את יישומן ולא אוכף על המוסדות הרפואיים למלאן.
כפילויות במתן שירותים דומים בבתי חולים סמוכים .
כאמור, לפי הפקודה, אישור הקמת יחידה מקצועית חדשה בבית חולים קיים יינתן בהתחשב בשיקולים רפואיים, ובכך שההקמה וההפעלה השוטפת של בית החולים לא יטילו מעמסה על ההוצאה הציבורית לבריאות.
משרד הבריאות לא הגביל בהנחיותיו את המרחק הגיאוגרפי בין מחלקות מקבילות המעניקות שירותי בריאות דומים לציבור.
בפועל, מרחקם זה מזה של חלק מבתי החולים קצר יחסית והם נותנים לציבור שירותים זהים.
הפרייה חוץ-גופית : שירות הניתן לקבלו לדוגמה בעיר חיפה: ברמב"ם, בכרמל, בבני ציון ובבית חולים פרטי נוסף; ובאזור המרכז: בשיבא, באיכילוב (להלן גם - סוראסקי), בבילינסון, במאיר, בוולפסון, באסף הרופא ובשני בתי חולים פרטיים נוספים.
השתלות: מחלקת השתלות קיימת באזור המרכז ב בתי החולים איכילוב, שיבא ובילינסון הסמוכים זה לזה (ראו להלן).
מדובר בכפל של תשתיות ומשאבים יקרי ערך ובפיזור הידע המקצועי בין כמה בתי חולים בניגוד לתכלית הפקודה.
עולה מכך צורך לאזן בין המספר הראוי של ספקי השירות לבין העלות הכרוכה בהקמת השירות ובאחזקתו.
תכנון לאומי של מערכת הבריאות יביא לתקצוב נכון יותר ולייעול המערכת בכללותה.
תגובת משרד האוצר לכפל התשתיות: אגף התקציבים שבמשרד האוצר השיב בינואר 2019 לממצאי הביקורת וציין כי לדעתו ראוי להקים ועדה משותפת למשרד הבריאות ולמשרד האוצר לבחינת כפל התשתיות במערכת הבריאות, לבחינת הצעות לפתרון הבעיה ולהתמודדות עתידית עימה, על מנת למנוע את הישנותה.
הוא ציין גם שפרט ל"מחיר הרפואי" של כפל התשתיות - תת- משרד הבריאות |729 .
התמקצעות - יש להביא בחשבון את העלויות הרבות הנובעות מכך: בינוי, רכש כפול של ציוד בשווי עשרות מיליוני ש"ח, תחרויות שכר פרועות בין בתי החולים על רופאים מומחים למקצועות אלה ועוד.
עוד ציין משרד האוצר בתגובתו כי יש דוגמאות מספר אשר מבטאות ביתר שאת את העיוותים והחסרונות הרבים שנוצרים כתוצאה מכפל התשתיות.
הדוגמה הבולטת שבהן היא אישור פתיחת מכון הרדיותרפיה בבית החולים שערי צדק (ראו להלן).
כפל תשתיות מסוג זה פוגע באופן קשה במערכת הבריאות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות שלא תיקן את הליקויים בתחום כפל התשתיות בבתי חולים סמוכים אף שחלפו כחמש שנים מאז שמבקר המדינה העיר על כך52.
בחלק מהמקרים מדובר אומנם במחלקות ויחידות שהוקמו עוד לפני יותר מעשור, אולם המשרד לא בחן את הצורך העקרוני בהמשך קיומן, ולא בחן את האפשרות להתייעלותן.
המשרד השיב בינואר 2019 כי מדיניותו היא לשים את הדגש בשיקולי נגישות וזמינות לשירותים רפואיים ובתועלת לבריאות הציבור, תוך שקלול ההיבטים הכלכליים, היבטי ישימות ועוד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי נוכח העובדה שמדובר במערכת עם משאבים מוגבלים, עליו לשקלל כפי שציין בתשובתו את כל המרכיבים שישפיעו על ההחלטה - שיקולי נגישות ושיקולים כלכליים ואחרים (כמו לדוגמה האפשרות לפתח מוקדי ידע ומומחיות, שכן נפח פעילות גבוה מאפשר לצבור יותר ניסיון וכך לשפר את איכות הטיפול הרפואי לחולים), על בסיס כל זאת להחליט החלטות ולהעניק לכך ביטוי בתיעוד, דבר שלא עשה.
על משרד הבריאות למפות את כל התשתיות ולבדוק היכן קיים כפל מיותר, ובמקרים כאלה עליו לגבש תוכנית להתייעלות מתוך מגמה לפתח מוקדי ידע ומומחיות בבתי החולים השונים, כך שתובטח יעילות העבודה של כלל היחידות הרפואיות.
אישור הקמת מחלקה לנוירוכירורגייה בשערי צדק .
כאמור, לפי התוספת החמישי ת לפקודה המספר המרבי של מחלקות נוירוכירורגייה בארץ יעמוד על תשע, מתוכן עד שבע מחלקות בבתי חולים ציבוריים כלליים ולפחות יחידה אחת בכל אזור, כמוגדר בתוספת זו.
בעת הביקורת, במקום שבע מחלקות, פעלו תשע מחלקות נוירוכירורגיו ת בבתי החולים הציבוריים הכלליים - ברמב"ם, ברבין, באיכילוב, בשיבא, באסף .
52 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65ג (2015 " ), בנושאסוגיות בתקציב מערכת הבריאות ", עמ' 555; ,מבקר המדינהדוח שנתי 63ג (2013 '), בנושא "בינוי ותשתיות במערכת הבריאות", עמ767.
הרופא, בהדסה עין כרם, בסורוקה, במרכז הרפואי לגליל בנהריה ובשערי צדק בירושלים.
שיקולים שיש להביא בחשבון בעת ההחלטה על פתיחת מחלקות: תקנות רישום בתי החולים קובעות כאמור אמות מידה שיש להביא בחשבון בעת מתן אישור להקמת מחלקה או יחידה ולהוספת מיטות, ובהתאם להן גם בחוזר נקבעו אמות מידה דומות; אלה באו לידי ביטוי גם בטיוטת הנוהל לפעילות פורום יחידות.
אחת מאמות המידה היא כי יש לבחון את התועלת לבריאות הציבור מהוספת המיטות או השירותים הרפואיים, ועל התועלת להיבחן ביחס לכמה פרמטרים, ובהם מדדי תפוסה וניצולת של התשתיות והשירותים הרפואיים הקיימים; צורך רפואי מובהק בתשתיות ובשירותים המבוקשים ; צורך בתשתית או ב שירות המבוקש בראי יה אזורית ; הלימה לתוכנית המיטות הלאומית או לתוכניות לאומיות אחרות ; הלימה לתוכנית העבודה, לתוכנית התקציבית ולתוכניות האב לפיתוח של המרכז הרפואי; הוצאות ההפעלה השוטפות והשלכתן על כלל ההוצאה הציבורית לבריאות.
החלטת פורום יחידות לאשר פתיחת מחלקה (יחידה) נוירוכירורגית בשערי צדק: במאי 2014 גיבש המשרד תוכנית "התערבות שבץ מוחי" שבה הוא קבע באילו בתי חולים רצוי שיהיו יחידות או מרכזי-על לטיפול בשבץ מוחי.
יצוין כי על פי חוזר מינהל רפואה מ-2011 , ההגדרה "מרכז-על לטיפול בשבץ מוחי" משמעה הוא צורך במחלקה נוירוכירורגית53.
על פי תוכנית המשרד הוגדר שערי צדק כבית חולים שרצוי שיהיה בו "מרכז-על" כאמור.
באוגוסט 2015 פנה המרכז הרפואי שערי צדק למשרד בבקשה לאשר לו לפתוח מחלקה נוירוכירורגית.
בראש הנימוקים לבקשה ציין מנכ"ל שערי צדק כי בפועל מטופלים ביחידת הטראומה של בית החולים פצועים רבים בעלי פגיעות ראש, והעברתם לבית חולים אחר שלו שירותי נוירוכירורג ייה יוצרת עיכוב שעלול לסכן אותם.
בנובמבר 2015 אישר המשרד את בקשת שערי צדק לפתוח את המחלקה, אשר הייתה אמורה להיות באותה העת התשיעית במספר והעודפת השנייה ביחס לשבע המחלקות שנקבע שתהיינה בבתי החולים הכלליים.
האישור ניתן אף שבסמוך לשערי צדק, במרחק שישה ק"מ בלבד, פועלת במרכז הרפואי הדסה עין כרם מחלקה דומה.
המחלקה בשערי צדק נפתחה לציבור ב-2016 .
בביקורת עלה כי הפרוטוקול של פורום יחידות שדן בבקשה היה דל בהסברים ובהצגת הנסיבות והשיקולים שבבסיס ההחלטה המצדיקה את הקמת המחלקה החדשה: בפרוטוקול צוין כי מנכ"ל שערי צדק אמר שפתיחת מחלקה נוספת כזו בירושלים היא "מרכיב חשוב בט יפול בחולים המגיעים למחלקת הטראומה תוכל לתת מענה לאוכלוסיית ירושלים ]ש[ ,ופתיחת יחידה נוספת בירושלים .
53 חוזר מינהל רפואה29/2011 , "היערכות לטיפול בשבץ מוחי חד" (יולי2011.
) משרד הבריאות |731 .
"רבתי המונה כמיליון נפשעל פי הפרוטוקול זו ההנמקה היחידה שהתייחס אליה פורום יחידות בעת שאישר את בקשת שערי צדק.
כך לא ניתן ביטוי בפרוטוקול לבחינת השיקולים שעל הפורום היה להביאם בחשבון בעת קבלת החלטתו למרות תוכנית המשרד ל"התערבות שבץ מוחי": הצורך הרפואי בתשתיות ובשירותים בראי יה אזורית, ובמיוחד בהתחשב בכך שמחלקה כזו כבר פועלת במרחק של כ -6 ק"מ בלבד, בבית החולים הדסה; הצורך בפתיחת המחלקה בהתחשב במספר הצפוי של נפ געי הטראומה הזקוקים לטיפול מידי במחלקה הנוירוכירורגית בהשוואה למספר המטופלים האמבולטוריים; ההצדקה למתן עדיפות לפתיחת המחלקה בשערי צדק ביחס לבתי חולים אחרים; ההשלכות של ההוצאות לתפעול המחלקה על ההוצאה הלאומית לבריאות; החשש לפגיעה בצבירת הניסיון האישי והקבוצתי של הצוות הרפואי בשל פיצול הטיפולים הנוירוכירורגיים בין שתי המחלקות - בשערי צדק ובהדסה - וההשלכות הנוספות על הדסה; וזמינות כוח האדם מתאים להפעלת המחלקה.
יצוין כי גם המועצה הלאומית לטראומה54 הדגישה עוד ב-2012 את המצוקה הקיימת בשל מיעוט הרופאים הנוירוכירורגים ואת הצורך במסה קריטית של פעולות כדי להבטיח את איכות הטיפול.
בפגישות שקיים צוות הביקורת עם הנהלת משרד הבריאות בינואר 2019, טענו נציגי ההנהלה כי פרוטוקול הדיון אינו משקף את עבודת המטה שקדמה לקבלת ההחלטה וכי כל חבר בפורום בחן את המידע שהוצג לפניו, בהתאם לת חום אחריותו, והביע את עמדתו המקצועית בעניין.
בתשובת המשרד, שניתנה לפני הפגישה, הוא גם ציין כי הוא מקבל את עמדת משרד מבקר המדינה ופועל למיסוד עבודת הפורום בנוהל, שבו תיכלל גם הנחיה מפורשת לתיעוד הדיונים.
החלטת המשרד על פתיחת מחלקה נוירוכירורגית בשערי צדק חורגת מהאמור ב תוספת החמישית לפקודה - פתיחת המחלקה הנוירוכירורגית בשערי צדק נעשתה תוך חריגה ממספר המחלקות הנוירוכירורגיות שמותר להפעיל בבתי החולים, על פי התוספת החמישית לפקודה, שמטרתה היא בין היתר שליטה בהוצאה הציבורית הכוללת לבריאות עם הבטחת נגישות נאותה לקבלת טיפול רפואי איכותי .
54 המועצות ה לאומיות הן גופים מקצועיים, רב -מערכתיים, היועצים להנהלת משרד הבריאות בתחומי הרפואה השונים.
המלצות המועצות מובאות לפני קובעי המדיניות במשרד ומתורגמות לחוזרי מנכ"ל או לחוזרי מנהל ולהחלטות ארגוניות והנחיות מקצועיות של המשרד.
נציג המשרד חבר בכל מועצה לאומית.
כיום פועלות במשרד הבריאות 21 מועצות לאומיות.
המועצה הביעה את עמדתה בנוגע לפתיחת מחלקה נוירוכירורגית בצפון הארץ.
רק ביוני 2016 ,לאחר שהמשרד כבר אישר את פתיחת המחלקה, הוא הכין בקשה לתקן את התוספת החמישית לפקודה, ולהגדיל את המספר המרבי של המחלקות הנוירוכירורגיות המותרות בארץ.
יש לציין כי אישור התיקון בפקודה מחייב את הסכמת שר האוצר, אולם עד למועד סיכום הביקורת (ינואר 2019 ) שר האוצר לא אישר אתהשינוי.
אישור הקמת מכון רדיותרפיה בשערי צדק .
טיפול בקרינה, רדיותרפיה, הוא טיפול רפואי במחלת הסרטן באמצעות מכשיר מאיץ קרינה מייננת, כגון קרני רנטגן או קרינת איזוטופים .
הקמת מכוני רדיותרפיה עם מאיצי קרינה מוסדרת בתקנות בריאות העם (מכשירים רפואיים מיוחדים), התשנ"ד-1994 (להלן- תקנות מכשירים מיוחדים).
על פי משרד הבריאות ומשרד האוצר מקצוע הרדיותרפיה מוגדר כ"מקצוע במצוקה" שכן קיים מחסור בארץ במומחים בתחום הרדיותרפיה55 - הן רופאים לטיפולי רדיותרפיה, והן פיזיקאים רפואיים.
כך למשל על פי בירור שערכו נציגי מבקר המדינה, קיים מחסור במומחים כאלה בסורוקה בבאר שבע וברמב"ם בחיפה.
מחסור בכוח אדם מקצועי עלול לפגוע בתפקוד היחידות לרדיותרפיה.
בקשת שערי צדק לפתיחת מכון רדיותרפיה ביולי 2015: ביולי2015 פנה שערי צדק למנכ"ל משרד הבריאות בבקשה לאשר לו להקים מכון לרדיותרפיה.
ברקע לבקשה הסביר שערי צדק כי טיפול בקרינה הוא אחת מהשיטות העיקריות המקובלות כיום לטיפול בסרטן, וכי הטיפול מורכב ומצריך מיומנות רבה וצוות מכמה תחומי ידע: מומחים ברדיותרפיה, פיזיקאים רפואיים, טכנאי קרינה ועובדי סיעוד.
שערי צדק ציין כי פתיחת יחידת קרינה נוספת בירושלים תשפר את השירות לתושבי ירושלים, תקצר את זמני ההמתנה, ותאפשר למטופל גמישות בבחירת מקום הטיפול ובגישת הטיפול.
פעילות מחלקות הרדיותרפיה בישראל: בשנת 2016 גיבש המשרד מסמך- "סטטוס הרדיותרפיה בישראל - 2016 ", שבו הוא בדק את פעילות בתי החולים הנותנים שירותי רדיותרפיה.
נבדקו מספר החולים המטופלים בכל בית חולים; היחס שבין מספר המטופלים למכשיר נכון לשנת 2014 - בבילינסון- מכשיר אחד לכל 702 מטופלים, בהדסה - אחד ל-650 , בשיבא אחד ל-600 .
הממוצע הכלל ארצי היה 585 מטופלים למכשיר אחד; ומאפייני השימוש של המחוזות השונים במכשירים.
הבדיקה התבססה בין היתר על ההמלצות של הסוכנות הבין-לאומית לאנרגייה אטומית שבחנה את כל מכוני הרדיותרפיה בישראל.
באותן המלצות צוין כי הצרכים הנדרשים הם פתיחת מרכז נוסף לרדיותרפיה באזור ירושלים, ותוספת במאיצים לתושבי מחוז ירושלים.
צוין כי הדסה לא הגדילה את מספר המאיצים הפועלים בשטחה, וכי שערי צדק מוכן להקים מכון .
55 מקצוע התמחות המזכה במענק התמחות בבית חולים ציבורי-כללי במקצוע במצוקה.
פורסם בי"פ 7788, כ"א באייר, התשע"ח (6.
עוד נכתב כי יש לשפר את השירות במרכז הרפואי בסורוקה על ידי הוספת מאיצים והוספת כוח אדם ניכר, וכן יש לפתוח מרכז נוסף באשדוד.
בינואר 2016 אישר המשרד לשערי צדק לפתוח מכון רדיותרפיה; בתשובת המשרד לבקשת שערי צדק צוין, כי האישור ניתן לאחר שבוצעה "הערכת צרכים לאומית לצורכי הרדיותרפיה", וכי "האישור הסופי להפעלת המכון כפוף לאישור התק נות ]תקנות מכשירים מיוחדים [ ולאישור מקצועי של המינהל לטכנולוגיות רפואיות ותשתיות, לרבות רישיון לרכישה והפעלה של מכשירים אלו".
באוקטובר 2016 אושרו התקנות57.
נכון למועד סיום הביקורת, אוקטובר 2018 ,שערי צדק החל לבנות את הבניין שבו תמוקם היחידה החדשה.
עולה שלמ שרד אין מסמכים מתועדים שניתן ללמוד מהם האם בעת אישור הבקשה הובאו בחשבון אמות המידה לפתיחת יחידה חדשה, כפי שנקבע בתקנות רישום בתי חולים, והאם הובאו בחשבון שיקולים נוספים הרלוונטיים להחלטה: ההשפעה על המחלקה לרדיותרפיה שכבר פועלת בהדסה ובחינת עיבוי המחלקה הקי ימת שם; ההשלכות של ההוצאות לתפעול המכון על ההוצאה הלאומית לבריאות58; זמינותכוח אדם מקצועי להקמתו והפעלתו; וההשלכות של פתיחת המכון על מקצוע הרדיותרפיה, שכבר שרוי במצוקה.
56 במסמך נאמר גםכי במחוז ירושלים פועל בבית החולים אוגוסטה ויקטוריה מכון רדיותרפיה ובו שני מאיצים.
שם ניתן שירות בעיקר לתושבי הרשות הפלסטינית.
57 לפי התקנות החדשות ניתן להוסיף מכוני רדיותרפיה ומאיצים.
אין בתקנות התייחסות למיקום גיאוגרפי.
58 על פי הערכת אגף התקציבים במשרד האוצר מינואר 2019 , עלות ההקמה של מכון רדיותרפיה נאמדת בכ-116 מיליון ש"ח.
בהיעדר מסמכים מתעדים המבהירים את השיקולים שהובילו לקבלת ההחלטות על פתיחת המחלקה לנוי רוכירורגייה ועל פתיחת המכון לרדיותרפיה בשערי צדק, לא ניתן ללמוד על סבירותן של ההחלטות ואף לא לבחון את האפקטיביות שלהן.
על החשיבות בתיעוד סדור של החלטות עמד גם השופט מאיר שמגר, הנשיא לשעבר של בית המשפט העליון: "תהליך קבלת ההחלטה על-ידי מי שהוקנתה לו סמכות ע ל-פי חוק מן הראוי שיהיה מורכב, בדרך כלל, ממספר שלבים בסיסיים חיוניים, אשר הם הביטוי המוחשי להפעלת הסמכות המשפטית תוך התייחסות לנושא מוגדר, ואלו הם: איסוף וסיכום הנתונים (לרבות חוות הדעת המקצועיות הנוגדות, אם ישנן כאלה), בדיקת המשמעויות של הנתונים (דבר הכול ל, במקרה של תיזות חלופות, גם את בדיקת מעלותיהן ומגרעותיהן של התיזות הנוגדות) ולבסוף, סיכום ההחלטה המנומקת.
תהליך כגון זה מבטיח כי כל השיקולים הענייניים יובאו בחשבון, כי תיעשה בחינה הוגנת של כל טענה, וכי תגובש החלטה, אותה ניתן להעביר בשבט הביקורת המשפטית הציבורית59 .
" נוכח ההשלכות רחבות ההיקף של החלטות על פתיחת מחלקות ויחידות, עליהן להיות מבוססות היטב ומנומקות בכתב, כך שיאפשרו בקרה על תהליך קבלתן.
על משרד הבריאות להטמיע את הנוהל לפעילות פורום יחידות שגיבש לצורך קבלת החלטות על הקמת מחלקות ויחידות חדשות.
עליו גם לגבש נוהל לפעילות ועדת הפרויקטים שבמשרד.
בכלל זה עליו לוודא כי בעת קבלת ההחלטות תהיה בפניו תמונת מצב שלמה ומעודכנת על אודות כל הנתונים הרלוונטיים לקבלת ההחלטה, ושיוצגו החלופות השונות ומשמעויות יהן, ובכלל זה המשמעות הכלכלית של ההחלטה והתחשיב הכלכלי הכרוך בכך, ההשלכות על מחלקות אחרות בבית החולים ובבתי חולים אחרים (מניעת כפל תשתיות) וכן ההיבטים הקשורים לתשתיות ולכוח האדם הנדרשים לשם הפעלת המחלקה או היחידה החדשה.
על מנכ"ל משרד הבריאות לעקוב אחר השלמת הנוהל והטמעתו ועליו לוודא כי העבודה נעשית לפיו.
יחידות להפעלת תאי לחץ .
בתא לחץ ניתן טיפול בחמצן (טיפול היפרברי), המזרז את ההחלמה ממגוון רחב מאוד של מצבים רפואיים, שהמשותף להם הוא חוסר בחמצן ברקמה .
הטיפול ניתן ברובו באופן מתוכנן (אלקטיבי) לחולי סוכרת הסובלים מכיבים כדי למנוע קטיעות גפיים, באופן אינטנסיבי ובתדירות כמעט יומית במשך שבועות מספר עד חודשים, וכן במקרים דחופים כגון חסימה חריפה של עורק הרשתית, בעיה שיש לטפל בה בתוך 12 שעות כדי למנוע עיוורון60.
59 בג"צ297/82 ברגר נ' שר הפנים, פ"ד לז ( 3)29 ,48.
60 ראו גם- "הוריות קליניות לטיפול בחמצן בעל-לחץ", משרד הבריאות, מינהל רפואה, חוזר מס' 37/99 ,23.
פקודת בריאות העם ותקנות מכשירים מיוחדים קובעות כללים לגבי פתיחת יחידות שבהן תאי לחץ ולהפעלתן.
אחד מהכללים הוא כי צריך לקבל אישור מראש להפעלת היחידות.
כמו כן הן קובעות את מספר תאי הלחץ בבתי חולים שיש בהם יחידות לפי 1,000 נפש ואת מיקומם הגיאוגרפי: שניים בצפון- בפועל היחידות נמצאות בבית החולים אלישע בחיפה ובמכון לרפואה ימית של צה"ל, שניים במרכז - בפועל יש יחידה אחת בלבד והיא נמצאת בבית החולים אסף הרופא, ושניים בדרום - בפועל יש רק יחידה אחת והיא נמצאת בבית החולים יוספטל באילת.
עקב משך ההמתנה הארוך לטיפולים באסף הרופא - שלושה חודשים ואף יותר, המשרד פעל להוסיף תאי לחץ באזור המרכז ואישר להדסה ולאיכילוב להקימם.
במועד סיום הביקורת הם טרם הוקמו.
נוסף לכך ביקש שר הבריאות בנובמבר 2017 מיו"ר ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת לבטל את המגבלה בתקנות של היחס בין מספר תאי לחץ ל-1,000 נפש, כדי לאפשר להגדיל את מספר המכשירים.
עד מועד סיום הביקורת לא התקבלה החלטה בעניין.
בשונה מהמחסור בתאי לחץ באזור המרכז, המחסור בהם באזור הדרום עדיין לא מטופל.
במצב הנתון, שבו לכל אזור הדרום יש יחידה אחת של תא לחץ, נזקקים תושבי הדרום, ובהם כ-200,000 תושבי באר שבע, לקבל שירות באילת או באזור המרכז.
המשרד השיב כי לאחר בחינת הצרכים הוחלט על הקמת שתי יחידות באזורים שלא קיים בהם השירות - אזור ירושלים ואזור תל אביב, וכי לא ניתן לאשר מכשירים נוספים בלי לתקן את התקנות, והמשרד פועל לעשות זאת.
עד כה משרד האוצר לא נענה לבקשותיו.
סוראסקי השיב בדצמבר 2018 כי הוא צופה שעד שנת 2020 יפעלאצלו תא לחץ.
לאחר אישור השינוי בתקנות מכשירים מיוחדים על המשרד לבחון את רמת השירות הרפואי שמקבלים תושבי הפריפריה הדרומית כדי להחליט אם יש מקום לפתיחת יחידת תא לחץ נוספת באזור הדרום.
החשיבות בתכנון כוח האדם הרפואי בעת בחינת האפשרות לפתוח יחידות ומחלקות או לעבותן .
טיפול נמרץ ילדים במרכז הרפואי פוריה בטבריה: בשנת 2016 אישר המשרד לבית החולים להמיר 6 מיטותממחלקת ילדים לטובת פתיחת יחידה לטיפול נמרץ ילדים בהיקף של 4 מיטות.
בביקורת עלה, כי ההחלטה התקבלה בהתאם לאמור בתקנות רישום בתי החולים, אולם המשרד לא וידא שניתן לאייש את היחידה בצוות רפואי וסיעודי מתאים, לרבות מנהל ליחידה.
בית החולים, אשר רצה לקדם את פתיחת היחידה כדי לספק את הצרכים הקריטיים של הציבור, החל בהכשרת צוות סיעודי וצוות רפואי בתחום טיפול נמרץ ילדים במרכז הרפואי רמב"ם, וזאת כדי שיוכלו להפעיל את היחידה החדשה.
אולם עד למועד סיום הביקורת עדיין לא נמצא מומחה בטיפול נמרץ ילדים שינהל את היחידה ועלה חשש שלא יהיה ניתן להפעיל את היחידה למרות השקעת המשאבים בפיתוחה.
בחודש דצמבר 2018 כתב מנהל המרכז הרפואי פוריה למשרד מבקר המדינה כי הוא כבר קלט רופא מומחה בטיפול נמרץ ילדים והיחידה תופעל עם סיום בנייתה.
אמנם במקרה שהוצג לעיל גויס, בסופו של דבר - לאחר כשנתיים, כוח האדם הרפואי הנדרש לצורך הפעלת היחידה החדשה שאישר המשרד לפתוח, אולם עולה מתוך כך כי בעת שקיבל המשרד את ההחלטה הוא לא בחן את ההשלכות בכל הנוגע לכוח האדם שיידרש להפעילה.
על המשרד להביא בחשבון את ההשלכות שיש להחלטה על פתיחה של מחלקות ויחידות מבחינת צורכי כוח האדם הרפואי שנדרש, ובפרט באזורים בארץ שקיים בהם קושי לגייסם, וכאשר מדובר בכוח אדם במקצועות רפואיים המצויים במצוקה.
קושי בפתיחת מחלקות ויחידות בפריפריה בשל מימון חסר - היעדר תרומות .
שירותי בריאות מסוימים, לעיתים בסיסיים, שנזקק להם הציבור לא מסופקים בכל בתי החולים הנמצאים בפריפריה; הנדרשים לאותו שירות רפואי נאלצים להגיע אל מרכזים רפואיים אחרים אשר לא פעם נמצאים הרחק ממקום מגוריהם.
משמעות הדבר היא פגיעה ברמת השירות שמקבלת אוכלוסייה המתגוררת בפריפריה, שלא בסמוך למרכזים הרפואיים הגדולים.
חוסר במחלקות שיקום בכל אזור הצפון: כך למשל, בכל אזור הצפון אין מחלקה לשיקום ילדים - שירות שנחשב בסיסי.
על כן, ילדים שנזקקים לשיקום נאלצים להגיע עם משפחותיהם לטיפול במקומות מרוחקים ממקום מגוריהם ואף למרכז הארץ.
שירות לשיקום קשישים חסר אף הוא 61 .
צורך זה הביא את משרד הבריאות לאשר את בקשת המרכז הרפואי פוריה בשנת 2016 להקים מרכז שיקום ובו 162 .
מיטותעל פי ההחלטה מימון הקמת מרכז השיקום יהיה .
61 ראו מבקר המדינהדוח שנתי 62ב (2012 '), בפרק "שיקום רפואי לקשישים", עמ283.
בחלקו מתקציב המדינה, ו בחלקו מכספי תרומות שבית החולים יגייס62 .
אולם עד מועד סיום הביק ורת המרכז הרפואי פוריה לא הצליח לגייס את מלוא התרומות ועדיין לא הוחל בהקמת המרכז.
בדוח של מבקר המדינה משנת 2013 שעסק בבינוי ותשתיות במערכת הבריאות63 צוין כי בדרך כלל, הקמה של מחלקות ויחידות נעשית במימון מלא או חלקי של מקורות חיצוניים כתרומות.
וכי "דיווחי המרכזים הרפואיים למשרד מבקר המדינה אכן מלמדים על פערים ניכרים בין שיעור התרומות המגיעות למרכזים הרפואיים במרכז הארץ לבין שיעור התרומות המגיעות למרכזים הרפואיים שבפריפריה".
היות ש בתי החולים שבפריפריה מתקשים בגיוס תרומות, הם גם לא יכולים לקדם הקמה של מחלקות ויחידות חדשות.
הדבר גורם להעמקת אי-השוויון בין המרכז לבין הפריפריה בהספקת שירותים רפואיים.
בדוח קודם משנת 2011 שעסק בתרומות לבתי החולים צוין כי "תרומות הן מקור לשיפור המערכת הרפואית הציבורית ולקידומה, ופעילות אגודות הידידים בצד המרכזים הרפואיים היא מבורכת ו תורמת רבות למערכת הבריאות, בייחוד בהיעדר תקציבים ממשלתיים מספיקים לפיתוח מערכת זו.
על אף הצורך להסתמך על קבלת תרומות למימון פעולות הבינוי, כדי להבטיח טיפול רפואי נאות וראוי יש להכין תוכנית אב אשר תדרג את סדרי העדיפות לקידום מערכת הבריאות, תוך כדי התייחסות להגדלת הביקוש ולהתפתחויות הטכנולוגיות ובלי לייצר כפל תשתיות במערכת הבריאות64.
" היות שהקושי בגיוס תרומות לבתי החולים שבפריפריה הוא חסם משמעותי בקידום פתיחה של מחלקות ויחידות, על משרד הבריאות לספק מענה שיסיר את החסם.
לשם כך בין השאר עליו לבחון את האמור בדוחות הוועדות שבחנו את שירותי הבריאות בצפון ובדרום 65 ואת האפשרות לאמץ את מסקנותיהן באופן מלא או חלקי.
עליו לגבש תוכנית אב רב-שנתית ומדורגת להשלמת הצרכים ולקבוע את מקורות המימון לה.
הדבר יביא לצמצום הפגיעה בשירותים הרפואיים שמקבלים תושבי הפריפריה וימנע העמקה של אי-השוויון החברתי בין המרכז לפריפריה.
המשרד השיב כי הוא מקדם את פרויקט מבנה השיקום בפוריה במלוא המרץ תוך ניסיון מקביל להשלמת התקציב החסר.
הבנייה טרם התחילה כיוון שעדיין לא הוצא היתר בנייה והתכנון לא הסתיים.
המשרד גם מקדם תוכניות לשיקום במרכז רפואי "לגליל" בנהריה, בברזילי, במוסד "עלה נגב" ובסורוקה.
62 עלות הקמתהשלב הראשון ב מרכז השיקום היא 150 מיליוןש"ח: 110 מיליוןש"ח מתקציב המדינה, ו-40 מיליוןש"ח אמור בית החולים לגייס מתרומות.
63 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 63ג (2013 " ), בפרקבינוי ותשתיות במערכת הבריא ות", עמ' 155.
64 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 61ב (2011), בפרק "תרומות לבתי החולים וקשריהם עם אגודות הידידים", עמ' 741.
65 הוועדה ל בחינת הרחבת שירותי הבריאות בצפון , ספטמבר 2016; דוח מסכם של הוועדה לבחינת הרחבת שירותי הרפואה בדרום, אוגוסט 2014.
העבודה של המשרד מתעדפות בתי חולים בפריפריה ותקציבם מגיע בעיקר ממקורות ממשלתיים.
עוד הוסיף כי ראוי להקצות תקציבים גבוהים יותר לטובת בניית תשתיות, ולהמעיט בגיוס תרומות חיצוניות.
על המשרד לפעול בנחישות לפתרון להקמת מרכז השיקום בפוריה.
כפל שירותי בריאות בקהילה ובבתי החולים .
כחלק ממגמה עולמית בשנים האחרונות מעודד משרד הבריאות את קופות החולים לפתח שירותי בריאות בקהילה.
קופות החולים הן שמספקות שירותים אלה ובכלל זה הן מספקות גם טיפולים אמבולטוריים66.
למתן שירותי בריאות בקהילה יש כמה יתרונות: ההוצאות של הקופות למתן שירות בריאות בקהילה נמוכות מאלה שהן נדרשות לשלם כאשר השירותים ניתנים בבתי החולים; מתן שירותים בקהילה ולא בבית החולים מונע חשיפה לזיהומים בבתי החולים67 ; ,הטיפול בבית, במסגרת המשפחתית, תורם להבראת החולה וכן נוצר אגב כך ריענון של התשתיות לטובת רווחת המטופל.