HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נוהל זה, שנמצא בשלבי גיבוש סופיים, דן בהיבטים שונים של סוגיית הדיווח של רבנים על ימי חופשה ומחלה, והוא יחול הן על רבני שכונות מכהנים והן על רבני שכונות שיתמנו בעתיד.
המשרד לשירותי דת 1093 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לשירותי דת להבטיח שהנוהל ייכנס לתוקף בהקדם ולקיים מנגנוני פיקוח ובקרה כדי לאכוף את הוראות המשרד ונהליו.
פדיון במועד הפרישה של יתרת ימי חופשה ומחלה עובדים שפרשו לגמלאות זכאים הן לגמלה והן לתשלומים נוספים, ובכללם פדיון ימי חופשה שלא נוצלו ופיצוי עבור ימי מחלה שלא נוצלו.
לפי סעיף 34 לחוקת העבודה, "אין לצבור חופשה אלא על-פי הסכמת הרשות המקומית, אך לא יותר מאשר 65 יום למועסקים6 ימים בשבוע ו -55 יום למועסקים בשבוע בן5 .
2 לחוקת העבודה, הזכאות לפיצוי עבור ימי מחלה שלא נוצלו מותנית בשיעור ימי המחלה הניתנים בתקופת שירותו של העובד וכן ברישום (מלא או חלקי) של ימי המחלה שהעובד כבר ניצל.
בסעיף מפורט גם מנגנון הפיצוי של יתרת ימי המחלה.
בחוזר מנכ"ל מיוני 2001 נקבעו הנחיות בעניין פדיון ימי חופשה וימי מחלה כאמור בחוקת העבודה.
משרד מבקר המדינה בדק את התשלומים הנלווים לגמלה ששילמו שש מועצות דתיות לחלק מרבני שכונה שפרשו משנת 2001 .
, שנת פרסומו של החוזר האמור להלן פירוט הממצאים: 1.
נמצא כי מאחר שרוב הרבנים לא מדווחים על היעדרות בשל חופשת מחלה ולא מגישים למועצה תעודות מחלה, המועצות באשדוד, בכפר סבא ובלוד צוברות עבורם את כל ימי המחלה שעמדו לרשותם במהלך שנות שירותם, גם אם חלקם נוצלו.
במועד הפרישה של רבני השכונות המועצות האמורות משלמות פיצויים עבור ימי מחלה שלא נוצלו על פי נוסחה המזכה את העובד בתשלום פיצוי מרבי.
עוד נמצא כי המועצה בראשון לציון, שניהלה רישום ידני חלקי של נוכחות הרבנים במועצה, והמועצה באשדוד, שלא ניהלה כל רישום, שילמו לרבנים את תמורת הפדיון של מכסת ימי החופשה המרבית לצב ירה שלה זכאים עובדים שמועסקים שישה ימים בשבוע - 65 ימים; לעומת זאת, המועצה הדתית בתל אביב-יפו שילמה לרבנים עבור כל ימי החופשה שנצברו גם כאשר הם חרגו ממכסת הימים המרבית לפדיון; המועצה הדתית בירושלים שילמה לרבני שכונות שפרשו לפי הסדר פנימי שנקבע לפני שנים רבות ולפיו רב שפורש יהיה זכאי ל -25 .
ימי חופשה ולא יהיה זכאי לפדיון בגין ימי מחלה בהיעדר רישום מסודר של ימי היעדרות מהעבודה לא ניתן לבצע כלל מעקב אחר ניצול ימי חופשה ומחלה של הרבנים.
לפיכך כל מועצה פועלת לפי הסדרים פנימיים שקבעה לעצמה, ויש חשש שהמועצות הדתיות שילמו לרבנים תשלומי יתר או תשלומי חסר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לגבש מדיניות אחידה בנושא ולקבוע נוהלי רישום ודיווח על נוכחות בעבודה ועל היעדרות ממנה וכן על זכאות לפדיון ימי חופשה ומחלה במועד הפרישה לגמלאות, לרבות נהלים בנושא המכסה המרבית לפדיון.
המשרד לשירותי דת הודיע בתשובתו כי הנוהל המתגבש בנושא חופשה ומחלה כולל גם הנחיות ברורות לעניין הזכאות לפדיון חופשה ומחלה במועד הפרישה לגמלאות, וכי הוא עוסק גם במכסה המרבית לפדיון.
עבודה נוספת של רבני השכונות .
(א) סעיף 28 לחוקת העבודה אוסר על המועסקים במשרה מלאה לבצע עבודות חוץ בשכר נוסף על עבודתם העיקרית ללא היתר של הרשות המקומית.
קבלת ההיתר האמור מותנה באלה: העבודה הנוספת תהיה לטובת הכלל; היא אינה עשויה לפגוע בתפקידיו של העובד; אין בה משום תחרות בלתי הוגנת עם מי שאינו עובד רשות; אין בה כדי ליצור התקש רות בין העובד ובין אדם, תאגיד או מוסד שיש להם מגע כספי, מסחרי או ענייני עם הרשות; העובד הצהיר על התמורה שיקבל בעדה.
על רבני השכונות חלה אפוא החובה לבקש מהמועצה הדתית היתר לביצוע עבודה נוספת.
(ב) רבני שכונות המבקשים לעבוד בעבודה נוספת עלולים להימצא במצב של ניגוד עניינים כאשר עניינים שעליהם הם מופקדים מתוקף תפקידם הציבורי עלולים להתנגש עם עניין פרטי שיש להם או עם תפקיד אחר שהם ממלאים בד בבד עם תפקידם הציבורי.
(ג) בעקבות דוח של מבקר המדינה בנושא הפיקוח על כשרות המזון 10 פרסם המשרד לשירותי דת באוקטובר 2009 הנחיות "לרבנים עובדי ציבור בנושא עריכת חופות, עבודה פרטית, מתן שיעורים והרצאות וכיו"ב".
בהנחיות אלה פורטו התנאים למתן היתרים לקבלת תמורה בגין ביצוע עבודה פרטית על ידי רב עובד ציבור, ואלו הם: על רבני שכונות נאסר לעבוד בעבודה נוספת ללא אישור של ראש המועצה הדתית ושל היועץ המשפטי שלה (ובהיעדרו - היועץ המשפטי של המשרד לשירותי דת); היקף העבודה הפרטית לא יעלה על מגבלת השעות של עובדים בעבודה נוספת ברשות המקומית ותוקף האישור יוגבל לשנה אחת עם אפשרות לחדשו.
בהנחיות אף נקבע כי על רב השכונה לדווח למועצת הרבנות הראשית ולרב ה עיר בכל שישה חודשים על עבודות פרטיות שביצע באותה תקופה, על מהותן והיקפן ועל השכר שקיבל בעדן.
על המשרד והמועצות הדתיות לעקוב אחר ביצוע ההנחיות ולפעול לכך שהן ייאכפו בקפידה בכל המועצות הדתיות.
משרד מבקר המדינה עשה בדיקה, באמצעות מאגרים שונים, בעניינם של רבני השכונות בכל רחבי הארץ, ובמסגרתה בדק אם חוץ מעבודתם במועצה הם עובדים בד בבד גם בעבודה נוספת.
בבדיקה הועלו הממצאים האלה: (א) 2 רבני שכונות (שמונה מהם מכהנים במועצה הדתית במשרה חלקית בהיקף של 50% או75% ) עובדים בד בבד עם עבודתם במועצות הדתיות גם בגופים פרטיים כגון כוללים, ישיבות, בתי כנסת, בתי חולים, בד"צ פרטי, קרנות ומוסדות חינוך תורניים, וחלקם אף מקבלים שכר עבור .
10 ,מבקר המדינה דוח שנתי 59 ב( 2009), 'עמ955 .
ואילך המשרד לשירותי דת 1095 .
יצוין כי תשעה מהרבנים האמורים מכהנים בתפקיד מוגדר במועצה.
הרבנים האמורים מכהנים במועצות הדתיות שנבדקו מבדיקת תיקיהם האישיים של 17 הרבנים האמורים עולה כי רק שניים מאותם רבנים ביקשו אישור לעבודה נוספת.
יצוין כי בתיקם של שניים מהם נמצאו מסמכים המתעדים את עבודתם הנוספת, אך לא נמצא אישור של המועצה הדתית לכך.
הגשת בקשה לעבודה נוספת על ידי רבני השכונות מאפשרת למועצות הדתיות לבדוק אם יש בעבודה זו משום ניגוד עניינים לתפקיד רב שכונה או לרב בתפקיד מוגדר ולקבל מידע על היקף עבודתם הנוספת, על השכר שהם מקבלים או על קיומן של טובות הנאה כלשהן.
עבודה נוספת של רבני שכונות, בעיקר של רבנים המכהנים במשרה מלאה או מועסקים בכמה עבודות נוספות, עלולה לפגוע גם בזמינותם, בהיקף השירותים שהם נותנים לתושבים וברמת השירותים.
האחריות המוטלת על המועצות הדתיות מעצם היותן המעסיק של רבנים אלו היא להבטיח שרבני השכונות ימלאו את תפקידם כראוי ויספקו תמורה הולמת בעד השכר המשולם להם.
המועצה הדתית בירושלים הסבירה בתשובתה כי אין בשכר המשולם לרבנים ובתנאי העסקתם תמריץ עבור רב שכונה שנזקק להשלמת הכנסה.
המשרד לשירותי דת הודיע בתשובתו כי לדעתו אין מניעה לאשר לרבני שכונה עבודה נוספת בכפוף לקבלת אישורים מהמועצות הדתיות, ובתנאי שהיא לא תפגע בעבודתם כרבני שכונה, הן מבחינת ה יקף השעות של העבודה הנוספת, והן מבחינת ניגוד העניינים.
בתשובותיהם של רבני השכונות מדצמבר 2009 הם אישרו כי הם עובדים בעבודה נוספת, ובעקבות פרסומם של הביקורת ושל הנוהל שהוציא המשרד בעניין זה ביקשו מקצתם את אישור המועצה לעבודתם הנוספת, והאחרים טרם עשו זאת.
על המועצות להקפיד על יישום הנחיות המשרד לעניין עבודה נוספת ולדרוש מכל הרבנים לדווח על עבודותיהם הנוספות.
מהעובדה שהביקורת העלתה כי רבני שכונות רבים עובדים בעבודה נוספת אפשר ללמוד שמדובר בתופעה רווחת ולא במקרים מעטים.
הדרישה הלגיטימית שעיקר ז מנו של הרב ייוחד למילוי תפקידו כרב שכונה, עולה השאלה אם ההיקף הניכר של עבודות פרטיות מותיר לרבני השכונה די זמן למלא כהלכה את תפקידם.
לחלופין, אפשר להסיק מתופעה זו שעם הזמן הצטמצם תפקידו של רב השכונה והוא אינו דורש היקף של משרה מלאה, ואם כך יש להגדיר את התפקיד מחדש ולשקול להקצות לו משרה חלקית בלבד.
כאמור, גם המשרד היה ער לבעיית עיסוקיהם הנוספים של רבני השכונות ופרסם הנחיות חדשות ולפיהן רבני שכונות יורשו לעבוד בעבודה נוספת רק בכפוף לדיווח על כך למועצות ולקבלת אישורן לכך.
פרישת רבני שכונות לגמלאות .
במאי 2007 הנחה מנכ"ל הרשות הארצית לשירותי דת, מר מאיר שפיגלר (להלן - מנכ"ל הרשות), את ראשי המועצות הדתיות להוציא לגמלאות את העובדים אשר הגיעו לגיל פרישה.
ההנחיה פורסמה בעקבות חוות דעת שנתן אגף הייעוץ המשפטי במשרד ראש הממשלה בנושא גיל פרישת חובה לעובדי המועצות הדתיות.
בחוות הדעת נקבע כי גיל פרישתם של רבני השכונות יהיה גיל פרישת החובה הקבוע בחוק.
באוגוסט 2007 הודיע השר הממונה על שירותי הדת במשרד ראש הממשלה באותה עת, מר יצחק כהן, כי יש להקפיא את הוראת מנכ"ל הרשות בדבר הוצאת רבני שכונות לגמלאות עד שהנושא יוסדר בתכניות הבראה.
במאי 2009 הורה השר לשירותי דת, מר יעקב מרגי, למנהלת אגף כוח אדם במשרד לשלוח ליושבי הראש של המועצות הדתיות הנחיה להוציא לגמלאות עובדים בגיל פרישת חובה ולהתחיל בהליכי פרישה של העובדים המפורטים בנספח שצורף להנחיה.
מנתוני המשרד מיולי 2009 על רבני השכונות עולה כי ל-25 מ-207 (כ- 12% ) הרבנים המכהנים מלאו 67 שנים ולמרות זאת הם לא פרשו לגמלאות וממשיכים לעבוד.
חמשת המבוגרים שבהם בני 79-83 .
עוד עולה מנתוני המשרד כי בשנים 2004 -2008 פרשו לגמלאות 107 רבני שכונות.
התברר כי במועד פרישתם היו 52 מהם בני70 ( לפחות13 מהם היו בני 85-91 .
), והיתר פרשו לפני הגיעם לגיל הפרישה מסיבות אחרות יצוין כי בבית הדין הארצי לעבודה בירושלים תלויה ועומדת עתירה 11 בנושא גיל פרישה של רבני שכונות.
רבני השכונות הם נציגיה של המועצה הדתית בשכונות האחראים לספק לתושבים שירותי דת במגוון תחומים במעגלי החיים.
משרד מבקר המדינה העלה ליקויים הן במישור המהותי, הנוגע לתפקיד רב שכונה והסמכויות המוקנות לו, והן במישור המינהלי, הנוגע לסדרי העבודה כמתחייב מכללי מינהל תקין.
על המשרד לבחון ולמפות את הצרכים הדתיים של התושבים בשכונות, ולפיהם להגדיר את סמכויותיהם של רבני השכונות ואת תפקידם, ובכלל זה כמתווכים בין המועצה לתושבים ולרבני הקהילות הפועלים בחלק מהשכונות תוך שיתוף ותיאום אתם.
לנוכח הצמצום במספר רבני .
11 סק 59/09 הסתדרות העובדים הכללית החדשה- הסתדרות המעו"ף וארגון רבני השכונות נ' מדינת ישראל - המשרד לשירותי דת ואחרים, טרם פורסם.
המשרד לשירותי דת 1097 .
השכונות והתרחבות השכונות מצד אחד והשיפורים הטכנולוגיים באמצעי התקשורת מצד אחר, על המשרד לבחון את האפשרות להרחיב את אזורי הפעילות של רבני השכונות.
על המשרד לקבוע את התקן של מספר הרבנים שיכהנו בכל מועצה דתית ולהקפיד כי העסקתם תאושר רק בהתאם להחלטת ועדת תקינה ועל פי אמות מידה מפורטות שייקבעו בנוהל.
כמו כן עליו לפעול לכך שמצבת כוח האדם במועצות הדתיות תהיה מעודכנת ואמינה.
על המשרד להתקין נוהלי עבודה מתאימים לרבני השכונות, לגבש נוהלי דיווח ובקרה על נוכחות והיעדרות מהעבודה ולקבוע כללים לעניין זכאותם לפדיון ימי חופשה ומחלה במועד הפרישה לגמלאות ולקיים בקרה ומעקב בעניין על מנת להבטיח שרבני השכונות ימלאו את תפקידם כראוי ויספקו תמורה הולמת בעד השכר המשולם להם.
על המועצות הדתיות להקפיד על יישום הנחיות המשרד לעניין עבודה נוספת שפורסמו בשלהי שנת 2009 כדי לוודא שאין בה כדי לגרום לניגוד עניינים או לפגיעה בזמינותם של הרבנים ובהיקף השירות ים שהם מחויבים לתת לתושבי השכונה.
נוכח תופעת עיסוקם הנוסף של רבני השכונות, על המשרד לבחון מחדש את מהות התפקיד ואת היקף המשרה של רב שכונה.
על פי חוק , התשמ"ו ]נוסח משולב [ שירות ביטחון - 1986, כלאזרח ישראלי או תושב קבוע שמלאו לו שמונה עשרה שנים ו לא קיבל פטור , חייב בשירות צבאי.
הדין מסדיר פטורים מטעמים שונים, ובהם בריאות, מעמד אישי ומצפון.
עם הקמת המדינה החליט ראש הממשלה ושר הביטחון הראשון, דוד בן -גוריון, על דחיית גיוסם מהצבא של תלמידי ישיבות ש"תורתם אומנותם" 1 ,לשמירת גחלת התורה כדי שלא תכבה לאחר השואה.
באותה עת שוחררו תלמידי ישיבה שלמדו במספר קבוע של ישיבות; מספר המשוחררים שיכלו להצטרף להסדר זה לא היה גדול מארבע מאות בשנה, וזה היה המספר של דחויי גיוס לשנה עד שנת 1970 .
מאותה שנה נקבעה מכסה של 800 תלמידי ישיבות לשנה.
ב- 1975 בוטלה ההגבלה על מספר הישיבות ומספר בחורי הישיבה שזכו בדחיית שירות עלה.
ב - 1977 ביטל שר הביטחון גם את המכסה השנתית, ומאז לא נקבעה אחרת במקומה.
בשנת 2008 "היה מספר תלמידי הישיבות שנחשבים כמי ש"תורתם אומנותם 55,000 .
סוגיית דחיית גיוסם נדונה מספר פעמים בבית המשפט העליון בשבתו כבית משפט גבוה לצדק, והוא דחה את העתירות בעניין (ראו להלן).
2 בשנת 1998 קבע בית המשפט העליון כי הסמכות של שר הביטחון בענייןדחיית שירותם של בחורי ישיבה ש"תורתם אומנותם" לא הופעלה כדין 3 .
בית המשפט העביר את הנושא לכנסת כדי שתקבע הסדר ראוי בחוק.
בעקבות החלטת בית המשפט מינה באוגוסט 1999 ,ראש הממשלה ושר הביטחון דאז, מר אהוד ברק ועדה לגיבוש ההסדר הראוי בנושא גיוס בני ישיבות לצה"ל בראשות הש ופט בדימוס צבי טל (להלן - ועדת טל).
הוועדה הגישה את המלצותיה לראש הממשלה במרס 2000 .
בעקבות מסקנות הוועדה הניחה הממשלה על שולחן הכנסת את הצעת חוק שירות ביטחון (דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם (הוראת שעה), התש"ס- 2000 ).
ביולי 2002 נתקבל בכנסת חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם, התשס"ב - 2002 (להלן- חוק טל).
נקבע בו מסלול של שירות אזרחי חלופי לשירות הצבאי המיועד לבחורי ישיבה.
תוקפו של החוק נקבע עד 31.
08 , חמש שנים מיום כניסתו לתוקף.
ביולי 2007 החליטה הכנסת להאריך את תוקפו בחמש שנים נוספות, עד 1.
1 הסדר זה מאפשר לצעירים הלומדים תורה בישיבה, וזהו עיסוקם היחידי, לדחות את שירותם הצבאי עד לאחר סיום לימודיהם.
הסדר זה מאפשר לרוב הגברים, בעיקר בני המגזר החרדי, שלא לשרת בצבא כלל או לעשות שירות מקוצר ביותר.
האישור על דחיית שירות תקף רק לשנה, ועל תלמיד הישיבה לחדש אותו כל שנה מחדש עד גיל 41 , או עד גיל31 , אם הוא אב לחמישה ילדים, או עד גיל35 , אם הוא אב לארבעה ילדים.
2 בג"ץ 40/70 'בקר נ' שר הביטחון ואח, פ"ד כד( 1 )238 ; בג"ץ 448/81 'רסלר ואח' נ שר הביטחון, מר אריאל שרון, פ"ד לו( 1 )81 ; ד"נ2/82 ,רסלר ואח' נ' שר הביטחון מר אריאל שרון, פ"ד ל"ו( 1 )708 ; בג"ץ 179/82 רסלר ואח' נ' שר הביטחון, פ"ד ל"ו(4)421 ; בג"ץ 910/86 רסלר ואח' נ' שר הביטחון, פ"ד מ"ב( 2 )441.
3 בג"ץ 3267/97 רובינשטיין נ' שר הביטחון, פ"ד נב( 5 )481.
משרד המדע והטכנולוגיה 979 .
ביסודו של חוק טל עומדות מספר תכליות: הראשונה היא "לעגן בחוק הסדר של דחיית שירות לתלמידי ישיבות אשר תורתם אומנותם.
השנייה הינה להביא ליתר שוויון בחלוקת נטל השירות הצבאי בחברה הישראלית במובן זה שיותר גברים בני הקהילה החרדית ישרתו בסופו של יום ב שירות צבאי (רגיל או מיוחד) או לכל הפחות ישרתו שירות אזרחי.
התכלית השלישית הינה הגברת השתתפותו של הציבור החרדי במעגל העבודה, בכך שיותר גברים בני הציבור החרדי ישתלבו בשוק העבודה בישראל.
התכלית הרביעית הינה להביא לפתרון הדרגתי של הקשיים שהיו קיימים בהסדר דח יית השירות של תלמידי ישיבות וזאת בדרך הדרגתית ובזהירות.
נגד החלטת הכנסת מיולי 2007 להאריך את תוקפו של חוק טל הוגשו חמש עתירות לבית המשפט העליון אשר דרשו לבטל את ההחלטה ולקבוע כי החוק אינו חוקתי.
העתירות אוחדו, ובהחלטתו מ- 8.
09 דחה בית המשפט העליון5 בהרכב מורחב של תשעה שופטים את ההכרעה בעניין חוק טל למשך 15 חודשים נוספים והביע מורת רוח מאיטיות יישומו.
לפי ההחלטה, הדחייה נעשתה כדי לתת למוסדות המדינה "שאך זה מקרוב קרמו עור וגידים והחלו לפעול (המסלולים המיוחדים שהוקמו בצה"ל ומערך השירות האזרחי) להוכיח את יעילותם או אי - יעילותם במבחן התוצאה למשך פרק זמן קצוב נוסף".
ההליך עודנו תלוי ועומד.
בתום התקופה ישוב בית המשפט לבחון את נתוני הגיוס לצה"ל ולשירות האזרחי, ואז יתברר אם המנגנונים שנקבעו בחוק טל יש בהם כוח לחולל שינוי משמעותי בעניין זה (הנושא קבוע לדיון ל- 18.
) בחודשים אוגוסט-אוקטובר 2009 בדק משרד מבקר המדינה את הפעלת השירות האזרחי לפי חוק טל מהיבטים מסוימים, ובהם תחומי השירות, פעולות הכשרה לקראת השירות ופיקוח ובקרה על מסגרות השירות ועל המשרתים.
הביקורת נעשתה במינהלת השירות האזרחי לאומי; כן נעשו בירורי השלמה בארגון המפעיל את מערך השירות האזרחי כנותן שירותים.
השירות האזרחי חוק טל קבע כי בתנאים מסוימים רשאי שר הביטחון לתת לתלמידי ישיבות צו דחיית שירות לשנה.
החידוש העיקרי בחוק, לעומת המצב שקדם לו, הוא "שנת הכרעה".
תלמיד ישיבה שהגיע לגיל 22 , וגיוסו נדחה כברבמשך ארבע שנים, והוא מעוניין לבחון את המשך דרכו, יכול לבקש לצאת לשנת הכרעה שבה הוא יכול לצאת מהישיבה, לעבוד או ללמוד מקצוע במשך שנה שבה לא יגויס.
במהלך השנה או בסופה הוא יחליט על המשך דרכו - חזרה ללימודים בישיבה, שירות צבאי או שירות אזרחי.
לפי חוק טל, שירו ת אזרחי של שנה לפחות יפטור את תלמיד הישיבה מחובת שירות סדיר.
חוק טל הסמיך את שר העבודה והרווחה להתקין תקנות להפעלת השירות האזרחי בהסכמת שר הביטחון ושר האוצר .
כעבור חמש שנים, במאי 2007 , התקין שר הרווחה את התקנות המאפשרות את תחילת השירות האזרחי לפי חוק טל6.
4 בג"ץ 6427/02 התנועה לאיכות השלטון בישראל נ' הכנסת , תקדין 2006 (2 ) 1559.
5 בג"ץ 6298/07 יהודה רסלר נ' כנסת ישראל, טרם הוכרע.
6 תקנות דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם (שירות אזרחי), התשס"ז- 2007.
מועד יכולים תלמידי הישיבות שבחרו בכך לאחר שנת ההכרעה לשרת שירות אזרחי במשך שנה ( 40 ( שעות שבועיות) או במשך שנתיים 20 ,שעות שבועיות תוך אפשרות לעבוד או ללמוד במקביל).
עפ"י סעיף 6 ,(א) לחוק, השירות האזרחי יהיה "שירות למטרות" אלה: בריאות רווחה, קליטת עלי יה, שמירת הסביבה, ביטחון פנים ושירותי הצלה שונים.
לפי התקנות, השירות יהיה ברשות ציבורית או במוסד ציבורי7 (להלן- גוף מפעיל), לפי הסכם שבינו ובין משרד הרווחה.
בעקבות הביקורת הציבורית על אי-יישומו של חוק טל 8 מונתהבשנת 2004 ועדה ציבורית לכינון שירות אזרחי לאומי בישראל עבור מי שאינו נקרא לשירות ביטחון, בראשות האלוף במיל' דוד עברי (להלן - ועדת עברי).
לאחר כשנ ה פרסמה ועדת עברי מסקנות ביניים .
היא המליצה להרחיב את מסגרת השירות הלאומי הקיים לצעירים מכל מגזרי החברה, בנים ובנות כאחד, אשר אינם נקראים לשירות בצה"ל או פטורים משירות זה.
לשם כך הציעה הוועדה לפעול להקמת מסגרת ממשלתית לטיפול בשירות האזרחי והלאומי בישראל.
עיקרי ההמלצות של ועדת עברי אומצו בידי ממשלת ישראל ב פברואר 2007 בהחלטה 1215 ובאוגוסט 2007 בהחלטה 2295 שבהן החליטה על הקמת מינהלת שירות אזרחי לאומי (להלן - מינהלת השירות) ש"תהיה גוף ממשלתי מקצועי שתפקידה התוויית מדיניות, ויסות ותעדוף המשאבים, ייזום ופיתוח וכן פיקוח ובקרה על גופי התפעול".
לפי החלטות הממשלה, תפקידה העיקרי יהיה "לבצע מעקב, בקרה ופיקוח על מסגרות השירות האזרחי-לאומי ועל משרתיו".
צוות ההקמה של מינהלת השירות החל לפעול במרס 2007, ובינואר 2008 הוקמה מינהלת השירות במשרד ראש הממשלה (ראו גם "שירות לאומי", דוח זה, עמודים 913.
) עם הקמת מינהלת השירות הועברו הסמכויות הקשורות לשירות האזרחי לפי חוק טל משר הרווחה לראש הממשלה.
באפריל 2009 הועברו סמכויות אלה לשר המדע והטכנולוגיה (להלן - השר הממונה) ומינהלת השירות הוכפפה למשרד המדע והטכנולוגיה.
תקציב מינהלת השירות להפעלת השירות האזרחי (על שינוייו) לשנת 2009 היה 17.
871 מיליון ש"ח, ולשנת 2010 - 3.
לפי סיכום ממאי 2009 בין משרד האוצר ובין מינהלת השירות אמור להתווסף לתקציב 2010 סכום שלא יהיה גדול מ-12 מיליון ש"ח לקליטת600 משרתי שירות אזרחי נוספים.
לדברי מינהלת השירות, משרד האוצר התחייב שלא תהיה כל מגבלה תקציבית על קליטת משרתים נוספים לשירות אזרחי.
ביוני 2009 היה מספר משרתי השירות האזרחי (להלן - המשרתים) כ -700 , ובחודש ספטמבר 2009 - כ- 1,000 .
7 רשות ציבורית או מוסד ציבורי כמשמעותו בסעיף9(2 .
) לפקודת מס הכנסה 8 חוק טל אמנם נחקק בשנת 2002 , אולם תקנות שהיו נחוצות למימושו, הותקנו רק שנים לאחר מכן: תקנות דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם, התשס"ה- 2005, הותקנו רק בשנת 2005 , ותקנות נוספות, המסדירות את מערך השירות האזרחי לחרדים, הותקנו רק בשנת 2007 ( תקנות דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם (שירות אזרחי), התשס"ז- 2007.
) משרד המדע והטכנולוגיה 981 .
ההטבות למשרתי השירות האזרחי תקנות דחיית שירו ת לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם (שירות אזרחי), התשס"ז- 2007 (להלן- התקנות), קובעות כי משרתי שירות אזרחי לפי חוק טל יקבלו תשלום דמי כלכלה חודשיים בהתאם למצבם המשפחתי.
לפי חוק קליטת חיילים משוחררים, התשנ"ד - 1994 , המשרתים ייהנו מהטבות המקבילות לאלה הניתנות לחי ילים במסגרת "הקרן לקליטת חיילים משוחררים" 9 , בהתאם למשך השירות.
צוות שהקימה הממשלה בדצמבר 2005 בראשות נציג משרד המשפטים ובהשתתפות נציגי משרד הביטחון, משרד האוצר, משרד הרווחה, צה"ל ונציגי ועדת עברי קבע את המודל להענקת דמי כלכלה למשרתי השירות האזרחי.
על פי המלצת הצוות, דמי הכלכלה שנקבעו בתקנות נקבעו יחסית לסכומים שמקבל חייל המשרת בעורף, והם נמוכים מסכום התשלומים שלהם זכאי חייל בשירות קרבי שמצבו המשפחתי זהה.
הסכומים שנקבעו בסופו של דבר בתקנות אמורים ליצור לאברכים תמריץ לשרת שירות אזרחי, מחד גיסא, ומאידך גיסא, הם מבליטים את העדיפות הערכית של השירות הצבאי.
לדעת הצוות, יש לשמור על פער בין התשלומים שמקבל משרת השירות האזרחי לבין תשלומים שמקבל חייל צה"ל שמצבו המשפחתי זהה.
יחד עם זאת, הוחלט לשמור על פער סביר במטרה שלא לשחוק את המסר הערכי שלפיו השירות האזרחי הוא תחליף לשירות הצבאי.
רווק המשרת שירות אזרחי במסלול מלא (40 שעות שבועיות) זכאי בשנת 2010 לדמי כלכלה של616 ש"ח לחודש.
משרת נשוי זכאי ל - 1,680 ש"ח לחודש אם אין לו ילדים.
משרת נשוי שלו שני ילדים יקבל 2,352 ש"ח לחודש.
יצוין כי עלויות הפעלת המשרתים מתחלקות בין מינהלת השירות לבין הגופים המפעילים - הגופים הציבוריים שבהם נעשה השירות.
מינהלת השירות משלמת למשרתים את דמי הכלכלה החודשיים באמצעות הגוף המתפעל (קבלן משנה שמפעיל את השירות האזרחי - ראו להלן) ואילו הגופים המפעילים משלמים 400 ש"ח לחודש עבור כל משרת הכוללים את עלויות הביטוח, הביטוח הלאומי ודמי הנסיעות.
הקמת הגוף המתפעל כאמור, מינהלת השירות האזרחי -לאומי עוסקת באופן ישיר בהפעלת השירות האזרחי, אך בשל הגידול במספר המשרתים הוחלט שקבלן משנה יעסוק בחלק ממשימות הפעלתו.
במכרז שקיים משרד ראש הממשלה בינואר 2009 זכתה עמותת "מגדל אור להפצת תורה וחינוך בצפון" (להלן - עמותת מגדל אור), ונחתם עמה הסכם שתוקפו עד סוף שנת 2009 .
בדצמבר 2009 ,מסרה מינהלת השירות כי החליטה להאריך את ההתקשרות עם הגוף המתפעל בשנה והעבירה בקשה לאישור ההארכה לוועדת המכרזים של משרד המדע והטכנולוגיה.
9 בסיום תקופת שירות בת12 חודשים זכאי המשרת להטבות עפ"י חוק קליטת חיילים משוחררים, התשנ"ד - 1994 (הסכומים מעודכנים ליולי 2009 ): מענק שחרור בסך 2,009 ש"ח; פיקדון אישי בסך 6,027 ש"ח; פטור מתשלום מס הכנסה על הכנסה חודשית לפי סכום קבוע (בעת הביקורת - עד 5,799 ש"ח) למשך 36 .
חודשים 982 דוח שנתי60ב .
בהתאם לתנאי המכרז הקימה עמותת מגדל אור יחידה נפרדת להפעלת השירות האזרחי (להלן - הגוף המתפעל).
אלה תפקידיה, על פי תנאי המכרז: מתן מידע על אודות השירות האזרחי; רישום, מיון ושיבוץ של המשרתים שצה"ל מפנה לשירות האזרחי; סיוע באיתור גופים מפעילים; הפניה לגופים מפעילים; ליווי המשרתים במסגרות הגופים המפעילים באמצעות רכזים; ניהול פעולות הכשרה למשרתים; קבלת דיווחים ומידע שנועדו למפקח; תשלום דמי כלכלה, נסיעות, ביטוחים, ביטוח לאומי; גביית תשלומים מהגופים המפעילים; שיתוף פעולה בארגון סיורים עפ"י דרישת מינהלת השירות.
יצוין, כי בהתאם לתנאי המכרז הגוף המתפעל יפעל בהתאם להנחיות מינהלת השירות, וסמכויות הפיקוח על השירות האזרחי יישארו באופן בלעדי בידיה.
מידע ונהלים ועדת עברי המליצה על הקמת גוף פרסום והסברה אשר יעסוק בעידוד פומבי להצטרפות למעגל השירות הלאומי -אזרחי (ובכלל זה השירות האזרחי לפי חוק טל) ובהסברה על מהותו, על הדרכים לשרת ועל זכויות משרתיו ובוגריו.
כאמור, רק בתחילת שנת 2008 התחילה מינהלת השירות להפעיל את השירות האזרחי לפי חוק טל.
בראשית הפעילות היה צורך בפנייה אל קהל המשרתים בכוח (הפוטנציאליים) על מנת להביא לידיעתם את אפשרויות הש ירות.
יש להדגיש שציבור המשרתים בכוח לפי חוק טל הוא ציבור תלמידי הישיבות שגילם 22 ,ומעלה, אשר מרבית שנותיהם חיו בקהילותיהם, חבשו את ספסלי הישיבה והיכרותם עם החברה הכללית דלה.
לכן יש חשיבות רבה ביותר למסירת מידע מקיף, אמין ועדכני לציבור זה על אודות השירות האזרחי מגורם מוסמך בתיאום עם גורמים בקהילות.
מסיכומי דיונים שהתקיימו במינהלת השירות עלה שיש צורך בפרסום המידע על השירות האזרחי ודובר על יציאה למבצע תקשורתי אודות השירות האזרחי - לאומי ולא רק אודות השירות האזרחי לפי חוק טל.
באתר האינטרנט של מינהלת השירות צוין כי "מינהלת השירות תצא בקרוב בקמפיין תקשורתי, שמטרתו מיצוב השירות האזרחי -לאומי בדעת הקהל ובציבוריות הישראלית.
הקמפיין יפנה לכלל המגזרים, ויביא לידיעת הציבור הרחב את הערך שבשירות, ואת הידיעה שגם מי שפטור מהצבא או לא נקרא אליו כלל, יוכל לתרום לחברה ולמדינה - באמצעות השירות האזרחי-לאומי".
נמצא כי מבצע תקשורתי בעניין השירות האזרחי -לאומי לא יצא אל הפועל.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 מסרה מינהלת השירות, כי סוגיית הפרסום ויחסי הציבור של השירות האזרחי לפי חוק טל מורכבת, שכן קיים חשש מפרסום יתר בחברה הח רדית בגלל התנגדויות רבות של רבנים ובעלי תפקידים אחרים בחברה החרדית, ויש למנוע תוצאה הפוכה שמשמעותה פגיעה בגיוס משרתים בכוח.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 מסר ראש מינהלת השירות לשעבר, ד"ר ראובן גל, כי הוא עשה מאמץ להימנע מעימות חריף ומהתנגדות גלויה של הרבנים המובילים בעדה החרדית לרעיון השירות האזרחי ולכן נמנע מקידום המבצע התקשורתי.
משרד המדע והטכנולוגיה 983 .
עוד מסרה מינהלת השירות כי משהועברה האחריות לה לשר המדע והטכנולוגיה באפריל 2009 .
, הוא ביקש ללמוד את נושא היציאה למבצע תקשורתי לדעת משרד מבקר המדינה, בשל הצפי לגידול במספר המשרתים ובגלל הרצון להפוך מסלול שירות זה למסלול מוכר ומקובל בחברה החרדית, על מינהלת השירות למצוא ערוצים מתאימים להפצת רעיון השירות האזרחי במגזר החרדי, ובכלל זה, הידברות עם רבני הישיבות כדי לנסות לשכנעם בתועלת שה תכנית צופנת בחּוּבה.
על מינהלת השירות להנגיש את המידע העדכני לגביו לתלמידי הישיבות, צרכניו בכוח.
נמצא כי מינהלת השירות הפיקה במרס 2009 חוברת מידע בדבר השירות האזרחי לתלמידי ישיבות "שתורתם אומנותם", אך עד מועד הביקורת היא אזלה, ועד ינואר 2010 לא הופצה ל ציבור.
בתקופת הביניים יכלו רק משרתים בכוח שהגיעו לגוף המתפעל לקבל העתק מצולם שלה - אם ביקשו זאת.
יצוין כי באתר האינטרנט של מינהלת השירות יש אמנם מידע חלקי בדבר השירות האזרחי, אבל ההנחה היא שהציבור החרדי חשוף פחות משאר הציבור לשימוש באינטרנט.
התוצאה היא שלמשרת בכוח אין מידע מוסמך ועדכני על השירות האזרחי.
נמצא כי במינהלת השירות ובגוף המתפעל אין נהלים בעניין תנאי העבודה של המשרת: שעות עבודתו, היעדרויותיו, יציאה לחו"ל, העברה בין גופים מפעילים, מניעת ניגוד עניינים, התנהלותו מול הגוף המתפעל והגוף המפעיל, התקשרות עם גוף מפעיל, נוהלי עבודה עם רשויות הצבא ועוד.
כאמור, רוב המשרתים מגיעים ישירות מספסל הלימודים בישיבה, ואין להם ניסיון בעבודה.
על כן חשוב לקבוע נוהלי עבודה מסודרים כתובים, אשר יבהירו למשרתים את הנורמות במקומות עבודתם ואת כללי ההתנהגות שהם נדרשים לקיים במסגרת שירותם ויסדירו את יחסי הגומלין בין מינהלת השירות, הגוף המתפעל, הגוף המפעיל והמשרתים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מינהלת השירות להכין בהקדם נהלים ולמסור אותם לידי כל משרת עם תחילת שירותו ולהקפיד על אכיפתם.
תחומי השירות סעיף 6 (א) לחוק קובע את מטרות השירות האזרחי: בריאות, רווחה וקליטת עלייה, שמירת הסביבה, ביטחון הפנים ושירותי הצלה.
החינוך אינו נכלל בין תחומי השירות האזרחי הקבועים בחוק.
יצוין כי בתזכיר הצעת החוק מ - 26.
00 נכתב כי השירות האזרחי הוא שירות למטרות ביטחון, בריאות, רווחה או חינוך.
ואולם בדיון שהתקיים ב - 22.
02 בוועדת הכנסת אשר טיפלה בחקיקת החוק היא הציעה להגדיר שירות אזרחי כשירות למטרות בריאות, רווחה, קליטת עלייה, ביטחון פנים ושירותי הצלה ושמירת הסביבה.
הצעת הוועדה התקבלה ברוב קולות.
חבר הכנסת אברהם רביץ ז"ל הגיש הסתייגות וביקש להוסיף גם את תח ום החינוך.
ההסתייגות נדונה במליאת הכנסת ונדחתה ברוב גדול (70 ,התנגדו21 תמכו ו-6 נמנעו).
כתוצאה מכך לא נכלל תחום החינוך בין מטרות השירות.
ראש מינהלת השירות לשעבר מסר בתשובתו, כי אי-הכללת תחום החינוך במטרות השירות האזרחי נועדה למנוע מן האברכים משרתי השירות אזרחי לעסוק במהלך שירותם בהוראה ובלימודי קודש ובכך להמשיך למעשה ב"תורתם אומנותם" ולא לשרת את הקהילה בתחומים חיוניים.