HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדברי יס, חלק מהנתונים שהיא נדרשה למסור למועצה הם נתונים סודיים שחשיפתם עשויה לגרום לה נזק כבד, וכי הדיווחים הרבים כרוכים בהוצאות ניכרות.
יס הוסיפה כי היא ערה לחשיבות הביקורת שמבצעת המועצה, אולם יש להקפיד כי זו תהיה שקולה, מידתית, מקצועית וללא הטלת דופי בדיווחיה וברואי החשבון המבקרים את דוחותיה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המועצה לדון בסוגיית מסירת המידע על ידי בעלי הרישיונות, תוך שימת לב למורכבות הנושא, להשפעותיו ולצורך לשמור על חסיונו של המידע הנמסר לה.
עד שיתקבלו החלטות בנושא, על המועצה ועל היו"ר להבטיח כי בעלי הרישיונות יבצעו את הנחיותיהם, ובמידת הצורך עליהם להפעיל את סמכויות האכיפה שהוקנו להם, כדי שכלל המידע הדרוש יהיה בידי המועצה במועד.
בכללי שידורי טלוויזיה מהכנסת, התשס"ז - 2006 (להלן- כללי השידורים מהכנסת), נקבע כי "הגוף המשדר ימנע מהעסקה של חברי כנסת, שרים, נציגים, שלוחים, או גורמים הקשורים למפלגה או לסיעה או קרוביהם[32] של גורמים כאמור ומכל התקשרות עסקית אחרת עמם"33 .
עוד נקבע בכללי השידורים מהכנסת כי אם ליו"ר המועצה יסוד סביר להניח כי הגוף המשדר הפר הוראה מהוראות כללים אלה או סעיפים שונים מ חוק שידורי טלוויזיה מהכנסת, התשס"ד - 2004 , הוא רשאי להטיל עליו עיצום כספי.
באוגוסט 2007 התקבלה במועצה תלונה ולפיה בנו של חבר-כנסת מכהן (להלן - העובד) מועסק בערוץ הכנסת כמפיק ראשי ממאי 2004 , היינו לפני שנקבעו כללי השידורים מהכנסת.
בפברואר 2008 דרשה המועצה מבעל הרישיון להסדיר את הנושא ולהפסיק את עבודתו של העובד בערוץ.
לאחר שמונה היו"ר לתפקידו, במאי 2008 , פנה אליו עורך דין ממינהלת ההסדרה וביקש ממנו לסיים את הטיפול בנושא, והציע לשוב ולהורות לערוץ לסיים את העסקתו של העובד.
היו"ר פנה בעניין זה לערוץ הכנסת בבקשה להפסיק את העסקת העובד, אולם הבקשה לא נענתה.
נושא העסקת העובד בערוץ הכנסת נדון במרץ 2010 בישיבת המועצה, סמוך לקבלת ההחלטה בנושא הארכת תקופת הרישיון של ערוץ הכנסת.
לאחר שהוחלט להאריך את תקופת הרישיון קבע יו"ר המועצה כי ערוץ הכנסת הפר את כללי השידורים מהכנסת ואת הוראות הרישיון הקובעים כי הגוף המשדר יימנע מהעסקה של חברי כנסת או קרוביהם, וכי עובד מערכת לא יהיה מעורב בהפקתו או בשידורו של מישדר אם יש בו כדי להעמידו בניגוד עניינים.
ערוץ הכנסת מצדו ביקש ליצור מתווה שיאפשר את המשך העסקתו של העובד בתפקידו.
כדי לנסות לפתור את הבעיה העביר היועץ המשפטי של חברת החדשות (המפעילה את ערוץ הכנסת) ליו"ר, ביוני 2010 , הצעה לתיקון כללי השידורים מהכנסת, באופן שיאפשר המשך העסקתו של מי שהועסק על ידי הגוף המשדר הזמני וממשיך להיות מועסק על ידי הגוף המשדר, ובלבד שייחתם עמו הסדר ניגוד עניינים.
הסדר זה אמור היה לאפשר את המשך העסקתו של העובד בערוץ הכנסת, אולם לדעת הצוות המקצועי במינהלת ההסדרה, היו קשיים בקבלת הצעה זו ולפיכך היא לא הגיעה לכלל מימוש.
יו"ר המועצה הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי נעשו ניסיונות למצוא פתרון שיאפשר למזער את הפגיעה בעובד, אך הם לא צלחו.
32 לפי הכללים, קרוב הואבן זוג, אח או אחות, הורה, הורי הורה, צאצא או צאצא של בן הזוג או בן זוגו של כל אחד מאלה.
הוראה דומה נקבעה ברישיון ערוץ הכנסת 1152 דוח שנתי62 .
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר כי אף שהוראתו להפסיק את העסקתו של העובד בערוץ לא יושמה, רק כשלוש שנים לאחר שנודע על ההפרה, בשנת 2010 , הוא החל לנסות למצוא פתרון חוקי שיא פשר את המשך העסקתו של העובד בערוץ הכנסת.
ניסיון זה לא צלח, ורק במאי 2011 , .
החליטה חברת החדשות להפסיק את העסקתו של העובד בערוץ הכנסת 3.
כאמור, ברישיונות נקבעו תנאים הנוגעים לרמת השירות ללקוחות.
בין היתר נקבע כי זמן ההמתנה הממוצע למענה האנושי במוקד שירות הלקוחות לא יעלה על 30 שניות, וזמן ההמתנה המירבי לקבלת מענה אנושי לא יעלה על90 .
שניות החל בשנת 2008 הגיעו למועצה ולארגוני הצרכנים השונים תלונות רבות על זמני המענה הטלפוני במוקד שירות הלקוחות של חברת הוט - תלונות של מנויים שהחברה אינה עונה לפניותיהם לאחר שביקשו להתנתק ותלונות בשל המתנה של 20 דקות ויותר למענה טלפוני.
בשנת 2008 התקבלו136 ,תלונות ציבור בעניין זה בשנת 2009 התקבלו86 תלונות, ובשנת 2009 התקבלו93 תלונות.
בסוף שנת 2008 הוגשה נגד חברת הוטתובענה ייצוגית, על סך 35 ,מיליון ש"ח בנושא זמני המענה הממושכים במוקד השירות (להלן - התובענה הייצוגית)34 .
ההליך המשפטי הסתיים בהסכם פשרה.
אגף הפיקוח במועצה שלח להוט, ביולי 2008 , מכתב בירור ראשון, לאחר שהתברר כי זמני המענה במוקדי השירות היו ממושכים.
ממכתב הבירור עולה כי הבדיקות שביצעה המועצה העלו כי במשך פרק זמן ארוך היה זמן ההמתנה במוקד שירות הלקוחות 20 .
דקות ואף יותר גם המועצה דנה בנושא זה בהזדמנויות מספר, וכמה מחברי המועצה הצביעו על הצורך להטיל עיצומים על הוט כדי להביא לכך שתעמוד בהוראות הרישיון.
בדיון ביולי 2009 אמר חבר מועצה שאם יו"ר המועצה היה מטיל על הוט עיצום כספי, ייתכן שהייתה מבקשת לבצע שינוי ברישיון באופן שיוארך פרק הזמן המרבי למתן מענה.
בדיון במועצה בינואר 2010 אמר חבר מועצה כי כבר בעבר היה מקום להטיל על הוט עיצומים וציין שהמועצה אינה מבצעת אכיפה צרכנית למרות הסמכויות הרחבות שהוקנו לה לעניין זה.
חבר מועצה אח ר העיר כי "אין ספק שהחדלון של לא לתת קנסות הוא לא בסדר".
יצוין כי גם בהסכם הפשרה בתובענה הייצוגית שהוצג לבית המשפט במרץ 2010 נכתב כי "כל הגופים המפקחים על הוט ידעו על פעולותיה ו/או מחדליה הנטענים של הוט ולא הטילו עליה כל סנקציות, הגם שבידם ניתנה הסמכות לכך".
34 )ת"צ (מרכז 5028 -12-08 חיים פלזנר ואח' נ' הוט- מערכות תקשורת בע"מ ואח' (לא פורסם) ( 2010.
) משרד התקשורת 1153 .
נמצא, כי משנת 2008 נתן היו"ר להוט כמה הזדמנויות לקצר את זמני המענה הממושכים, אף שחלק מחברי המועצה והצוות המקצועי ממינהלת ההסדרה ומהמועצה הצביעו לפני היו"ר שהוט חרגה מ הוראות הר ישיון שניתן לה, ושיש להפעיל אמצעי אכיפה.
רק באפריל 2010 , כשנתיים לאחר שהתעוררה הבעיה, נשלח להוט מכתב התראה והוטל עליה עיצום כספי בגין ההפרה.
יצוין כי באוקטובר 2010 קבע בית המשפט בהחלטתו בעניין התובענה הייצוגית כי "בעולם מיטבי היה הרגולטור פועל כפי סמכויותיו וגורם לכך שהמפוקחים על ידו יעמדו בתנאי הרישיון על הצד הטוב ביותר, באמצעים העומדים לרשותו".
בתשובתו מסר היו"ר כי זמני המענה הקבועים ברישיונה של הוט הינם "בלתי סבירים ובלתי ישימים" וכי הנושא מטופל באמצעות ייזום הליך לתיקון רישיון הוט.
לטענתו, לא היה סביר לקבוע כי הוט ביצעה הפרה מתמשכת, משום שכפועל יוצא מכך היו מוטלים עליה קנסות עתק בלי שהדבר היה מסייע ללקוחות הוט ליהנות מקיצור זמני המענה הממושכים.
עוד ציין היו"ר כי יש להבין את כובד האחריות והלחצים שהופעלו על המועצה בזמן אמת על מנת שיימצא האיזון בין שיפור השירות ובין הרצון שלא להביא לקריסת מערכת שירות הלקוחות של הוט.
לדעת משרד מבקר המדינה הואיל ונושא זמני המענה הממושכים עלה כבר בשנת 2008 , ולאחר שיו"ר המועצה נוכח לדעת כי הוט לא הפסיקה בזמן סביר את ההפרה, היה על יו"ר המועצה לפעול בדרכים העומדות לרשותו, לטפל באופן מהיר ויעיל בהפרה המתמשכת כדי להביא לכך שהוט תמלא את חובותיה ובכך להביא לשיפור השירות לצרכן.
לפי כללי השידוריםניתן יהיה לקבל מימון למישדר ספורט ישראלי ולמישדר בתחום האמנות באמצעות הודעות חסות.
משך השידור הכולל של הודעות חסות בכל שעת שידור לא יעלה על 30 שניות; תשדיר חסות לא יכלול את ציון שמם המסחרי של המוצר או השירות וגם לא יכלול תיאור איכותי-השוואתי שלהם.
הטיל יו"ר המועצה שני עיצומים כספיים על הוט ושניים על יס עיצום אחד הוטל עליהן בגין חריגה ממשך השידור הכולל של הודעות חסות של שניים מערוצי הספורט, והשני הוטל עליהן בשל ציון שמו המסחרי של מוצר שהופיע בהודעת החסות בערוצים אלה.
נמצא כי בספטמבר 2009 החליט יו"ר המועצה לבטל את העיצום הכספי בגין חריגה ממשך השידור הכולל של הודעות חסות ולהותיר בעינו את העיצום בגין האזכורים המסחריים.
הוא ציין כי הדבר נעשה לפנים משורת הדין.
יצוין כי אף שבמכתבי ההפרה להוט ויס בגין החריגה ממשך השידור הכולל של הודעות החסות נכתב שהערוצים כבר ביצעו הפרות דומות בעבר, העיצומים שהוטלו באפריל בוטלו כאמור בספטמבר 2009 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב היו"ר כי יישום מדיניות הפיקוח והאכיפה מתבצע בהתאם לניסיון שהצטבר בנוגע ליעילות השימוש בסנקציה וביכולתה להביא למיגור התופעה.
הוא הוסיף כי אכיפה היא עניין של "חינוך רוחבי" וכי 1154 דוח שנתי62 .
העקביות בטיפול בנושאים לאורך זמן חשובה ובמקרים רבים מביאה לתוצאות משביעות רצון לא פחות מהשימוש בסנקציה של הטלת עיצומים.
משרד מבקר המדינה העלה כי באמצע שנת 2010 שוב חרגו ערוצי ספורט אלה ממשך השידור הכולל של החסויות, וביוני 2010 הוחלט להטיל עליהם עיצום כספי בגין ההפרה האמורה.
בדיון בענין זה אמר יו"ר המועצה: "על החסויות חד וחלק קנס.
נקפיד על קוצו של יוד על חסויות.
מותר להם ]יוטל[30 שניות.
היו"ר שב והעיר להוט וליס באוגו סט 2010 , בנובמבר 2010 ובדצמבר 2010 על חריגות חוזרות ונשנות ממשך שידור הודעות חסות; אך למרות זאת, לא הוטלו עליהן עיצומים.
הנה כי כן, אף שדובר בהפרות חוזרות ונשנות של אותם הערוצים בעניין החריגה מזמן החסויות, הן זכו ליחס סלחני פעם אחר פעם, היו"ר לא הטיל עיצום כספי על ההפרה הראשונה ואף לא על ההפרות החוזרות ולא הצליח להביא להפסקת התופעה.
כללי התקשורת (בזק ושידורים) (תשדירי פרסומת, תשדירי שירות והודעות חסות בשידורי ערוץ ייעודי), התשס"ד - 2004 , מגדירים "פרסומת בלתי -מודעת" כהעברת מסר פרסומי לצופים, בלא שהם ערים לכך באופן מלא, לרבות בתמונות חטופות, בהבזקים או בדרך תת -ספית ו"פרסומת סמויה" כ"פרסומת המשולבת במישדר, בקול או בתמונה או בכל דרך אחרת, הנחזית להיות חלק ממנו באופן שצופה סביר עלול שלא לזהות.
שיש בה כדי לקדמם לרבות שם מותג או סמל של מוצר, שירות, עסק או כל עניין מסחרי אחר " (להלן - תוכן שיווקי או פרסומת סמויה).
חוק התקשורת, כל לי השידורים והרישיונות אוסרים על בעלי הרישיונות לכלול פרסומת, גלויה או סמויה, בשידוריהם (פרט לשידורי הערוצים הייעודיים).
יצוין כי הצגת תוכן שיווקי עלולה להיחשב עברה פלילית אם מדובר בהטעיה בפרסום לפי חוק הגנת הצרכן, התשמ"א- 1981.
המועצה אמורה לפקח באופן שוטף על אכיפת איסור הפרסום, ועל העמידה בתנאים לשידור פרסומות והודעות חסות, ובכלל זה למנוע שידורים אסורים מראש ולהפסיק שידורים ששולב בהם תוכן שיווקי שהתגלה בדיעבד.
יצוין כי חוק התקשורת הקנה לי ו"ר סמכויות שונות בעניין זה ובהן הסמכות להטיל עיצומים מוגדלים, להטיל כמה עיצומים בגין הצגת תוכן שיווקי באופן חוזר ונשנה ולהורות על הפסקת שידור של סדרה שמשולב בה תוכן שיווקי.
ממסמכים שמסר מנהל אגף הפיקוח למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנת 2008 הוציא האגף15 מכתבי בירור בנושאים מסחריים ו -16 מכתבי הפרה, בשנת 2009 הוצאו17 מכתבי בירור ו-11 מכתבי הפרה, ובשנת 2010 הוצאו16 מכתבי בירור ו-16 מכתבי הפרה.
בשנת 2008 לא הטילה המועצה עיצומים כספיים בגין ההפרות בתחום התוכן השיווקי.
בשנים 2009 ו- 2010 הוטלו תשעה עיצומים כספיים בגין פרסומת גלויה או סמויה בתכניות שונות (שבעה בשנת 2009 ושניים בשנת 2010 ), ועד יוני 2011 הוטלו שלושה עיצומים כספיים נוספים- שניים על הוט ואחד על יס - בעלות כוללת של כ- 300,000 ש"ח, בגין פרסומת וקידום עניינים בשידורי שלושה ערוצי פנאי.
נמצא כי המועצה לא פעלה להשגת נתונים על שוויין הכלכלי של ההפרות, ככל שהדבר ניתן למדידה, ועקב כך לא היו בידיה כלים המאפשרים לבחון את מכלול ההיבטים של שידור תוכן שיווקי בטלוויזיה הרב -ערוצית.
נתונים אלה נדרשו לה כדי להבטיח שכל אימת שתחליט להטיל עיצומים, הם אכן יהיו מרתיעים וימנעו הפרות עתידיות.
מנכ"ל חברה המפיקה כמה ערוצים המשודרים על ידי החברות כתב בתשובתו מספטמבר 2011 .
למשרד מבקר המדינה כי נושא התוכן השיווקי הוא סבוך מאוד הוא ציין כי בשנים האחרונות חלו שינויים מרחיקי לכת בתפיסת נושא התוכן השיווקי, על כל מורכבותו, וכי בהשפעת שינויים אלה בוצעו בין היתר תיקוני חקיקה נרחבים בתחום זה ברוב מדינות אירופה.
מנכ"ל החברה סבור שיש מקום להוביל שינוי חקיקתי בתחום זה.
מנכ"ל של ערוץ אחר טען בתשובתו מספטמבר 2011 כי יש לבחון את סוגיית שילובו הראוי של תוכן שיווקי בשידורים והוסיף כי לטעמו במסגרת ההחלטה בדבר היקף העיצום הכספי על הפרה יש להביא בחשבון גם את היקף פעילותו ומשאביו של הערוץ הרלוונטי, שכן המצב הקיים יוצר עיוותים.
יו"ר המועצה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי כל ניסיון לבנות מודל שיבחן את שוויין הכלכלי של ההפרות הוא בעייתי ביותר ועל כן אינו ישים.
עם זאת הוא הוסיף כי המועצה תפעל לבניית מודל כללי לצורך טיוב האכיפה בנושא ההפרות בתחום התוכן השיווקי במישור ההרתעתי ובמישור הנקודתי.
שידור תוכן שיווקי בטלוויזיה הרב-ערוצית הוא נושא סבוך ובעל היבטים מגוונים, בעיקר מהבחינה הכלכלית.
לפיכך על המועצה ועל היו"ר לפעול להשגתם של נתונים על שוויין הכלכלי של ההפרות, ככל שהדבר ניתן למדידה, לבחון את מכלול ההיבטים הקשורים לסוגיה זו, ובכלל זה לבדוק אם במתכונת הקיימת הטלת העיצומים אכן מרתיעה מביצוע הפרות עתידיות.
 בחינת מכלול פעולות הפיקוח שבוצעו בידי יו"ר המועצה והמועצה מעלה כי אמנם חל שיפור ניכר בפעולות אגף הפיקוח בשנים האחרונות, וכי מספר מכתבי הבירור, ההפרות והעיצומים שהוטלו על בעלי הרישיונות גדל במידה ניכרת.
עם זאת, משרד מבקר המדינה מעיר כי יש מקום להוסיף ולשפר את הפעילות בתחום הפיקוח והאכיפה ולייעל את הטיפול בהפרות.
בראש ובראשונה יש לבחון את טווח שיקול הדעת של היו"ר לעניין השימוש בסמכויות שהוקנו לו, ולגבש קווים מנחים שיבטיחו פעולות אכיפה החלטיות, שוויוניות ומנומקות.
נוכח האמור לעיל, על המועצה לקיים דיון במכלול ההיבטים שמעלה תחום הפיקוח והאכיפה, ובאפקטיביות הצ עדים שננקטו בשנים האחרונות; לקבוע מדיניות שלטעמה תמריץ את הוט, יס והערוצים השונים לעמוד בחובותיהם; לעקוב אחר אופן יישומה ולהפיק לקחים לגבי החלטות עתידיות בתחום זה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בידי יו"ר המועצה והמועצה סמכויות אכיפה מגוונות שהשימוש בהן עשוי להק טין את התמריץ לביצוע הפרות, ועליו לעשות בהן שימוש מושכל.
הסדרת נושאים שונים בידי המועצה .
חוק הכתוביות קובע מכסות שונות לחובת ליווי בכתוביות או בשפת הסימנים לתכנית טלוויזיה בשפה העברית או הערבית, לטובת לקויי שמיעה.
חוק הכתוביות קובע, בין היתר, כי מכסו ת הליווי בכתוביות יחולו, בין היתר, גם על ערוץ אחד בשפה הרוסית, שאותו תקבע המועצה בהתחשב, בין היתר, ב שיעורי הצפייה בו, ולאחר התייעצות עם נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (להלן - הנציבות לשוויון), ועם ארגונים העוסקים בקידום זכויותיהם של אנשים בעלי לקות שמיעה.
בתחילת שנת 2009 סברה המועצה כי לא ניתן להחיל את חוק הכתוביות על ערוץ המשדר בשפה הרוסית (להלן - ערוץ ב'), בשל לאקונה בחוק הכתוביות, המגדיר "תכנית" באופן שלא נכללות בהגדרה תכניות בשפה הרוסית.
הנציבות לשוויון סברה כי נוכח כוונת המחוקק, הפרשנות הראויה לחוק הכתוביות היא שיש להחילו גם על ערוץ ב'.
כתב יו"ר המועצה כי הוא נוטה לקבל את עמדת הנציבות לשוויון המועצה שקלה את האפשרות להחיל את חובת הליווי שבחוק הכתוביות גם על ערוץ ב', וסברה כי כדי לאפשר את הנגשת הערוץ לצופים דוברי רוסית שהם לקויי שמיעה, ילווה ערוץ ב' את התכניות בכתוביות בשפה הרוסית אף שהחוק מחייב ליווי כתוביות בעברית.
באוקטובר 2009 החליטה המועצה לקיים שימוע בעניין בקרב הגורמים הרלוונטיים.
באותו החודש השימוע פורסם והגורמים הנוגעים בדבר התבקשו למסור את התייחסותם לאמור בו בתוך חודש.
הנציבות לשוויון תמכה בכוונת המועצה שהוצגה בשימוע.
בישיבת מועצה בינואר 2010 ,ביקש היו"ר לדחות את הדיון בשבוע כדי לשמוע את עמדת ערוץ ב' בנושא מאחר שהנציבות לשוויון היא הגורם היחיד שהגיב לשימוע.
שבה המועצה ופנתה אל ערוץ ב' בנושא ביוני ובספטמבר 2011 כתב היועץ המשפטי של ערוץ ב' ליו"ר המועצה כי בתקופה הרלוונטית הוא טען לפני המועצה טענה משפטית עקרונית ולפיה אין המועצה מוסמכת להטיל עליו חובות לפי חוק הכתוביות.
הוא ציין כי הערוץ מלווה בכתוביות לעברית או לרוסית חלק ניכר מתכניותיו, ובהן מהדורת החדשות המר כזית שלו, ותרגום כתוביות כפול, לעברית ולרוסית גם יחד, יוצר בעיות בהפקת התכניות.
עוד ציין כי בקבלת החלטה שעלולה להטיל על הערוץ עול תקציבי כבד, יש להתחשב בעובדה שהוא ערוץ נישה קטן, הנתון בתחרות קשה עם זכייניות הרשות השנייה והערוצים הגדולים המשודרים מחו"ל ושקוע בהפסדים כספיים גדולים.
עד ינואר 2012 טרם התקבלה החלטת מועצה בעניין החלת חובת הליווי בכתוביות על ערוץ ב'.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 , חזר היועץ המשפטי של ערוץ ב' על הנימוקים שהעלה לפני יו"ר המועצה ביוני ובספטמבר 2011 והוסיף כי אין להטיל על ערוץ ב' את החובות המוטלות על גופים משדרים גדולים, אלא יש מקום שהגוף המפקח יעשה שימוש בסמכויותיו לפי החוק, כדי לקבוע חובות סבירות שלא יגדילו בשלב זה את היקף השידורים המתורגמים ויאפשרו את המשך קיומו של הערוץ.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצה כי עליה לדון בתוצאות השימוע ולקבל החלטה בנדון ללא דיחוי, ובכלל זה עליה להביא בחשבון את נימוקי ערוץ ב' ואת ההשפעה של החלטה זו על ציבור לקויי השמיעה בקרב דוברי הרוסית.
בשנת 2003 קבעה המועצה את מדיניותה בנוגע לשידור תכנים ארוטיים בטלוויזיה הרב-ערוצית.
המועצה אישרה לקיים שידורים ארוטיים, בכפוף לתנאים ולהגבלות שונות35.
בינואר 2010 , בעקבות פניית כמה מבעלי הרישיונות למועצה, היא החליטה לשקול הקלות שונות בכמה מהמגבלות שקבעה, ובעקבות כך פרסמה במרץ 2010 שימוע ציבורי ובו הזמינה את הציבור להציג את עמדתו בנושא "תיקון מדיניות המועצה לגבי שידורים למבוגרים".
המעוניינים בהצגת עמדותיהם הוזמנו לעשות כן עד אפריל 2010.
למעלה מחצי שנה לאחר מכן, בעקבות פניית ציבור שמטרתה היתה לברר אם התקבלה החלטה בעניין, כתבה מזכירת המועצה דאז אל היו"ר בנובמבר 2010 כי השימוע התפרסם כבר במרץ 2010 והמועצה טרם דנה בנושא.
יו"ר המועצה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא החליט שמבחינת סדרי העדיפויות של המועצה ושל עובדי מינהלת ההסדרה, לא דחוף כרגע לקבל החלטה בעניין זה.
הוא הוסיף כי אין בעובדה שהמועצה החליטה לקיים הליך של שימוע ציבורי בנושא כדי לחייב אותה להשלים את פעולתה בנושא זה בתוך פרק זמן מסוים.
יס מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2011 כי הסחבת שנוקטת המועצה במסגרת קבלת ההחלטות היא תופעה נרחבת, הפוגעת באופן מהותי ביכולת התכנון, התגובה, התחרות והתפעול השוטף שלה, וכי סחבת זו באה לידי ביטוי גם בטיפול בבקשות אחרות שהגישה.
גם הוט קבלה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי כמה בקשות שהגישה, וכן שימועים שפורסמו בשנים 2007 - 2011 , עדיין ממתינים לטיפול המועצה, חלקם במשך שנים רבות.
היא הוסיפה כי בשנת 2009 פרסמו המועצה והמשרד הזמנה להצגת עמדות בעניין הסדרתם של שידורים בפלטפורמות ובטכ נולוגיות חדשות, אולם בספטמבר 2011 עדיין לא פורסמה כל המלצה או החלטה בנושא.
35 סבירות החלטת המועצה אושרה בבג"צ 5432/03 ש.
ן- לשויון ייצוג נשים ואח' נ' המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין, פ"ד נח(3 ,)65 ( 2003.
עד מועד סיום הביקורת עדיין לא דנה המועצה בנושא תיקון מדיניותה לגבי שידורים למבוגרים ובעמדות שהוצגו לפניה בעניין זה, ולפיכך היא לא קיבלה כל החלטה בנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה, היות שהמועצה קיימה שימוע ציבורי בעניין, עליה לשקול את העמדות שהתקבלו במסגרתו ולהכריע בסוגיה זו בהקדם.
עוד יוער כי שוק התקשורת מתפתח בקצב מואץ, ולפיכך על המועצה לתת מענה מהיר ככל הניתן למתרחש בו ולהכריע בבקשות שונות שהוגשו לה על ידי בעלי הרישיונות.
שידורי הטלוויזיה בכבלים ובלוויין מגיעים לכמיליון וחצי בתי אב בישראל, ונודעת להם השפעה רבה על השיח הציבורי, התרבות, ענפי הפרסום, הקולנוע והטלוויזיה ותרבות הפנאי.
המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין, שהוקמה בשנת 1986 , היא מועצה ציבורית שמהות תפקידה היא לייצג את האינטרסים הציבוריים בתחום שידורי הטלוויזיה הרב-ערוצית, המאופיין בשליטה דואופולית של שתי חברות.
משרד מבקר המדינה העלה כי בפועל, ייצוג האינטרס הציבורי לקה בחסר שכן המועצה, האמורה למנות 13 .
חברים, פעלה במשך שנים בהרכב חסר הביקורת העלתה עוד, שחסרים במועצה חב רים האמורים לייצג חלק מהמגזרים בציבור; במקרים רבים היא קיבלה החלטות מהותיות בהרכב מצומצם של עד 6 חברים; ועדות משנה שהוקמו כדי לטפל בסוגיות מהותיות כמעט לא פעלו.
לדעת משרד מבקר המדינה כדי שהמועצה תוכל למלא את ייעודה ובין היתר להביא לידי ביטוי את מגוון האינטרסים בתחום השידורים, על שר התקשורת והממשלה לפעול כדי למנות את החברים החסרים במועצה, ובהם נציגי היוצרים והצרכנים.
כדי שהמועצה תוכל לקיים את תפקידה הרגולטורי בתחום הטלוויזיה הרב-ערוצית ולמלא כיאות את תפקידה בתחומים שהיא אחראית להם, עליה לדון בסוגיות הליבה שעל סדר יומו של ענף התקשורת המשפיעות על אסדרת שידורי הטלוויזיה.
על היו"ר ועל המועצה לגבש את עמדותיהם בסוגיות אלו ולהתוות את אופן פעילותם הנדרש בנושא.
על היו"ר והמועצה להגביר את הפיקוח על בעלי הרישיונות תוך שימוש מושכל בסמכויות שהקנה להם החוק לעניין זה - ובהן הסמכות להטיל עיצומים כספיים, לחלט ערבויות ולבטל רישיונות - כל אימת שמתבצעות הפרות של הוראות הדין או הוראות הרישיון ולפעול בשיקול דעת כנדרש מגוף הפועל לאסדרת שוק מורכב זה.
משרד מבקר המדינה מצביע על הצורך לגבש אמות מידה וקווים מנחים שיסייעו ליו"ר ולמועצה למלא את תפקידם כראוי במקרים של טיפול בהפרות, שבהם החוק מאפשר להם מרחב של שיקול דעת.
כמו כן יש לטפל באופן אחיד בהפרות אלה, באמצעות הליכי פיקוח ואכיפה שוויוניים משרד התקשורת 1159 .
ואפקטיביים, ובכך יובטח שהיו"ר והמועצה ימלאו כראוי את תפקידם באסדרת שידורי הטלוויזיה הרב-ערוצית.
מערכת בתי המשפט של ישראל כוללת בין היתר את בית המשפט העליון, בתי המשפט המחוזיים, בתי משפט השלום, בתי הדין לתעבורה , בתי המשפט לענייני משפחה, בתי המשפט לנוער ובתי הדין לעבודה (להלן - בתי המשפט) .
בתי המשפט הפרוסים ברחבי המדינה , מאורגנים בשישה מחוזות ומטפל ים בכמיליון תיקים בשנה.
את בתי המשפט מנהלת הנהלת בתי המשפט (להלן - הב"ה), משרד המשפטים 855 .
ומתפקידה לפקח על פעילות ם התקינה.
בתחילת שנות התשעים של המאה העשרים החל תהליך מחשוב של בתי המשפט.
בסוף שנות התשעים של המאה העשרים החליטה הב"ה לפתח מערכת ממוחשבת חדשה המבוססת על ר עיון "התיק האלקטרוני - בית משפט ללא נייר" (להלן - מערכת נט -המשפט או המערכת או הפרויקט), בפועל היא החלה לפתח אותה בשנת 2003.
ה פרויקט פותח בפטור ממכרז על ידי חברה א' (להלן - הספק הראשי או הספק) , עם שותפיה חברות ב' ו -ג' (להלן - ספקי המשנה; שלוש החברות יחד ייקראו להלן - הספקים).
בחודשים פברואר-ספטמבר 2009 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת על פרויקט מחשוב בתי המשפט (להלן - הביקורת הקודמת או הדוח הקודם) 3.
בביקורת הקודמת נבדקו ייזום המערכת ואפיונה; ההתקשרות לפיתוח המערכת; התשלומים לספקים; ביצוע מבחני קבלה למערכת; תפעולה ותחזוקתה; קשיים בהטמעתה; סדרי ניהול הפרויקט; אבטחת מידע.
הביקורת נעשתה בהב"ה ובאגף החשב הכללי שבמשרד האוצר (להלן - החשכ"ל).
בדיקות השלמה נעשו בבתי המשפט.
פיתוח הפרויקט תוכנן להסתיים בפברואר 2006 , אך במועד סיום הביקורת הקודמת, ספטמבר 2009, יותר משלוש שנים וחצי לאחר המועד המתוכנן, הוא טרם הגיע לסיומו והופעל רק בכ -60% מבתי המשפט.
עד אותו מועד הושקעו בפרויקט כ-358 מיליון ש"ח (במחירים שוטפים), בכלל זה עלויות תפעול ותחזוקה.
בתקופה ספטמבר 2009 עד דצמבר 2011 הושקעו בפרויקט כ-187 מיליון ש"ח נוספים (במחירים שוטפים).
בחודשים אוגוסט -נובמבר 2011 עשה משרד מבקר המדינה מעקב אחר תיקון הליקויים שהועלו בביקורת הקודמת.
המעקב נעשה בהב"ה ובחלק מבתי המשפט.
מערך מחשוב בתי המשפט בעת ביצוע המעקב .
מערכת נט -המשפט נפרסה עד מאי 2010 בכל בתי המשפט (בל מעלה מ-40 אתרים), למעט בבית המשפט העליון שמשתמש במערכת ייעודית משלו.
מערכת נט-המשפט משרתת את שופטי בתי המשפט, מזכירויות בתי המשפט, עורכי דין ואזרחים, וניתן להשתמש בה גם באמצעות אתר האינטרנט של בתי המשפט.
המערכת מבוססת על תיק אלקטרוני , ו תהליך העבודה נשלט על ידי שרשרת רצופה של משימות המלוות את התיק מעת הגשתו ועד מתן פסק דין .
למערכת מנוע תהליכים וחוקים המתאים שרשרת משימות לכל סוג הליך.
לכל גורם בבית המשפט "סל עבודה " שבו מרוכזות המשימות המיועדות לו ומבוצעת חלוקת עבודה מושכלת בין הגורמים השונים על ידי איסוף משימות וניתוחן.
למערכת יומן דיונים המאגד את נתוני הדיונים של כל שופט.
על פי נתוני הב"ה למערכת מעל ל- 3,500 משתמשים מתוך מערכת בתי המשפט, בהם יותר מ-600 שופטים, והיא משרתת גם כ- 50,000 עורכי דין וכ- 5,000,000 אזרחים.
ב כל שנה נפתחים מעל למיליון תיקים חדשים .
3 ,מבקר המדינהדוח שנתי 60ב ( 2010 '), עמ993.
130,000 מסמכים חדשים מדי יום ביומו וכ-30 מיליון מסמכים חדשיםבכל שנה .
במערכת יש כ-20 מיליון תיקים, והיא שומרת מידע של כעשר שנים.
ממועד סיום פריסת המערכת, מאי 2010 , ועד מועד סיום המעקב, נובמבר 2011 , הותקנו כ-30 שינויים ושיפורים במערכת עבור השופטים, המזכירויות, מערך הכספים וממשק עורכי הדין.
הב"ה חתמה עם הספקים על תוספות להסכם העיקרי ממרץ 2004 (להלן- ההסכם הראשון).
באוגוסט 2010 נחתמה התוספת האחרונה לתקופה שבין יוני 2010 עד דצמבר 2011 (להלן- התוספת השביעית) להתקשרות עם הספקים בפטור ממכרז.
בספטמבר 2011 פנתה הב"ה לוועדה המרכזית לענייני תקשוב בחשכ"ל לקבלת הארכת הפטור ממכרז ואישור להתקשר עם הספקים גם בשנת 2012 בהיקף של 40 מיליון ש"ח, בנימוק שלפי לוח הזמנים המכרזים החדשים לתפעול ולתחזוקה של המערכת יופצו בנובמבר 2011 , בחירת הספקים מתוכננת ליוני 2012 והעברת האחריות לתפעול ותחזוקת המערכת לספקים שיזכו מתוכננת לינואר 2013 .
הוועדה אישרה עקרונית את הבקשה לתקופה המבוקשת, אך היקף הפטור הועבר לבחינת ועדת משנה.
במועד סיום המעקב, נובמבר 2011 , טרם התקבלה החלטה בוועדת המשנה.
מכרז לתפעול ולתחזוקה .
בביקורת הקודמת עלה שעל אף המלצות חוזרות ונשנות להתחיל בהכנות לביצוע מכרז פומבי לתפעול ולתחזוקה של המערכת, הדבר לא נעשה: בפברואר 2006 אימצה הוועדה המרכזית לענייני תקשוב של אגף החשב הכללי שבמשרד האוצר המלצה של דוח מיולי 2004 שהכינו שני יועצים בנושא פרויקט בתי המשפט, ולפיה על הב"ה להתחיל מיד בהכנת מכרז פומבי לתפעול ולתחזוקה של המערכת, לדרוש מהב"ה לבצע תיעוד מלא ועדכני של המערכת כדי להעביר אחריות לספק חדש ולקבוע כללי השתתפות במכרז שלא יקנו יתרון לס פקים הוותיקים.
גם בישיבה של ועדת הפטור ממכרז של אגף החשב הכללי שבמשרד האוצר ממרץ 2006 נאמר שעל הב"ה לפרסם מכרז לתחזוקת המערכת לא יאוחר מאפריל 2007 " , ואף צוין כי לא תינתן הארכה נוספת מעבר ליום 31.
כאמור, על אף קביעה זו במועד סיום הביקו רת הקודמת, בספטמבר 2009 .
, עדיין לא פורסם מכרז לתחזוקת המערכת בתשובתה הקודמת של הב"ה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 (להלן- התשובה הקודמת) היא ציינה בין השאר כי במהלך שנת 2010 יפורסם מכרז לבחירת ספק, וכי יבוצעו חפיפה ותחילת עבודה.
ב"הערות ראש הממשלה" לדוח שנתי 60 ב של מבקר המדינה (להלן- הערות ראש הממשלה)4 השיבה הב"ה כי הושלם ההליך המכרזי להתקשרות עם עורך דין חיצוני המתמחה בתחום המחשוב, אשר ילווה את מכרזי התפעול והתחזוקה העתידיים, ובכוונתה לפרסם עד מרץ 2010 מכרז לאיתור חברה לליווי ניהול המכרזים מההיבט המקצועי-מחשובי .
עוד השיבה בעניין זה כי לאחר מכן, במהלך שנת 2010 , יתפרסמו מכרזים לתפעול .
4 הערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה60ב, מאי 2010 'עמ 274-273 .
ולתחזוקה של מערכת נט-המשפט , ועד סוף שנת 2010 ואמצע שנת 2011 ייבחרו הגופים אשר יתפעלו ויתחזקו את המערכת .
המעקב העלה כי בנובמבר 2009 פרסמה הב"ה מכרז סגור לקבלת שירותי ייעוץ משפטי חיצוני למערכת נט -המשפט.
בתחילת 2010 בחרה ועדת רכישות של הב"ה במשרד עורכי דין לצורך מתן ליווי משפטי.
באוגוסט 2010 פרסמה הב"ה מכרז פומבי בדבר קבלת שירותי ייעוץ וליווי למכרז תפעול ותחזוקה של המערכת; בדצמבר 2010 החליטה ועדת ענ"א (עיבוד נתונים אוטומטי) של הב"ה לבחור באחד המציעים כזוכה במכרז זה.
במועד סיום ביקורת המעקב היה המכרז לתפעול ותחזוקה של מערכת נט-המשפט בשלבי כתיבה.
יוצא איפוא כי במועד סיום המעקב, נובמבר 2011 , חמש שנים וחצי לאחר המועד שבו תכננה הב"ה לפרסם מכרז פומבי לתפעול ולתחזוקה של מערכת נט-המשפט, היא טרם פרסמה מכרז זה.
בביקורת הקודמת הועלה כי לא יושם נוהל מפת"ח5 בפרויקט.
משרד מבקר המדינה העיר אז כי לאחר שקבעה ממשלת ישראל את נוהל מפת"ח כנוהל מחייב לכל המערכות הממוחשבות הממשלתיות - חובה על כל יחידותיה לפעול לפיו.
בהערות ראש הממשלה השיבה הב"ה כי היא פועלת כיום על פי עקרונות נוהל מפת"ח.