HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במסגרת זו הודגש כי המידע שייך ללקוח, כפי שבא לידי ביטוי גם בחוק .
שירות מידע פיננסי, התשפ"ב-2021 , והתפיסה הרחבה של דיני הגנת הפרטיות, ולכן יש בידיו .
הזכות להחליט אילו גורמים ייחשפו למידע ואילו שימושים ייעשו בו.
בתשובתה כי גם לעמדתה צריכה לעמוד הנחת יסוד כי המידע שייך ללקוח, ונדרש לא פשר לו .
את זכות הבחירה לשתף מידע עם גורמים שיוכלו להשתמש בו לצורך הצעות ערך עבורו.
הבנק הבחין בעמדתו בין מידע שנאסף ביישומון התשלום הבנקאי - מידע על תשלומים לרכישת .
מוצרים ושירותים בבתי עסק, שערכו התחרותי גבוה, ובין מידע על העברות כספיות בין אנשים .
לעמדת הבנק, כיוון שהיקף הפעילות בתשלומים בבתי עסק באמצעות יישומוני תשלום .
בנקאיים נמוך בהשוואה לאמצעי תשלום אחרים, אין הדבר מחייב התערבות לעת זו, ומשכך, .
183 ,משרד המשפטים, הרשות להגנת הפרטיותפרטיות באמצעי תשלום מתקדמים להעברת כספים ולתשלום .
184 לפיכך, בנק המציע ארנק דיגיטלי ומנפיק כרטיס אשראי אינו מוגבל בשימוש במידע המגיע אליו מהשימוש שעשה .
הלקוח באותן כרטיס אשראי (לאחר שקיבל את הסכמת הלקוח), אלא רק מכרטיסי האשראי של מנפיקים אחרים .
185 בנק ישראל, דוברות והסברה כלכלית, "עמדת בנק ישראל לנוכח ההתפתחויות בתחום התשלומים ופעילות ארנקים .
בנקאות דיגיטלית הוסרה המגבלה הקיימת.
במסגרת זו דיווח הבנק שבכוונתו להוציא הוראת ניהול בנקאי תקין .
שלפיה כלל המידע הקיים ביישומונים הבנקאיים יהיה חלק מסלי המידע של הבנקאות הפתוחה .
כאמור, בהתאם ללוחות הזמנים שנקבעו בחקיקה שבנושא, כדי לצמצם את הדומיננטיות של .
השחקנים הקיימים בשוק.
עוד ציין הבנק כי שימוש במידע שהתקבל אצל גופים המציעים ארנק דיגיטלי אגב טוקניזציה 186 .
של כרטיסי אשראי שהנפ י קו גופים פיננסיים אחרים יוכפף, מעבר להסכמת הלקוח, גם להסכם .
שייחתם בין גופים אלו ובין מנפיק הכרטיס.
ואולם, הבנק ציין כי אין בכוונתו להתערב בשוק זה .
לעת זו בשל היקף הפעילות השולי של הבנקים המפעילים ארנקים מסוג זה.
סוגיית השימוש במידע מורכבת ונידונה במדינות רבות ובהקשר של מגזרי פעילות שונים.
של מגוון גופים ממגוון מגזרי פעילות לתחום הארנקים הדיגיטליים מגבירה את הצורך לבחון .
באופן מעמיק את האפשרות להשתמש במידע כדי לשמור על פרטיות הציבור.
ישראל ראוי לקיים בחינה של כלל המגזרים במשק בהקשר של סוגיות הנוגעות לאיסוף מידע .
על לקוחות ולשימוש הנעשה בו בידי גופים שונים, ובכלל זה את הצורך לתקן את חוק הגנת .
הפרטיות, לחדד שאלות בנוגע להסכמה כללית או מפורשת ולהתנות מתן שירותים בדרישה .
יצוין כי באוקטובר 2021 הוקמהועדה להתאמת המשפט לאתגרי .
החדשנות והאצת הטכנולוגיה (ועדת דוידי), שציינה כי בכוונתה לעסוק בין היתר בנושא כלכלת .
המסחר במידע (בדגש על מידע אישי).
כאמור , לפי נתוני חברת שב "א, ערך העסקות המתבצעות בארנקים דיגיטליים וביישומוני .
4 מיליארד ש"ח ברבעון הראשון של 2020 לכ-5.
ברבעון השלישי של 2021.
עם זאת, סוגיית איסוף המידעעל הלקוחות ואופן השימוש בו .
אינה מוסדרת בכל הגופים המפעילים ארנקים דיגיטליים, ובפרט באלה שעיסוקם בתחום .
מומלץ שהאסדרה תצעד בצד ההתקדמות הטכנולוגית.
משכך נדרשת בחינה רחבה של .
סוגיית איסוף המידע מארנקים דיגיטליים שגופים ממגזרים שונים מפעילים , וזאת כדי .
להבטיח שלא תיפגע פרטיות הציבור.
מומלץ כי הפיקוח על הבנקים בשיתוף הגורמים .
הרלוונטיים, ובהם ועדת דוידי, יפעל לבחינת סוגיות אלו.
זאת ועוד, בשנים האחרונות הח לו להשתלב בענף הבנקאות בעולם חברות טכנולוגיה בין - .
לאומיות גדולות שעיקר פעילותן אינו במגזר הפיננסי, והן מציעות מגוון מוצרים ושירותי בנקאות .
דיגיטלית 187 , ובכלל זה ארנקים דיגיטליים מסוגים שונים.
חברות אלה עתירות משאבים, והדבר .
מסייע להן להיכנס לשווקים חדשים או מש יקים לתחום פעילותן, והן ידועות במיומנויותיהן .
הגבוהות בפיתוח ממשקי משתמש, בצבירת קהל לקוחות רחב ובחשיפ ה למשתמשים רבים.
חברות אלה מחזיקות בחלק ניכר מהמידע של המשתמשים , וארנקים דיגיטליים מזמנים להן .
לשמש גורם בתהליך השלמת עסקות ולצבור מידע נוסף על לקוחותיה ן.
יתרונות בהצעת ערך ללקוח וב הגברת ה תחרות בשוק הריכוזי, שרובו נשלט בידי תאגידים .
ואולם, מעורבות של חברות גדולות, שיש להן כוח שוק מהותי , משפיעה על התחרות .
החלפת מידע רגיש, במיוחד מספר כרטיסי אשראי, בערך חסר משמעות הנקרא טוקן תחת תקן האבטחה הנדרש .
תהליך זה מסייע לצמצם את מספר הכרטיסים שנתוניהם נשמרים ישירות ברשת האינטרנט.
187 ,בנק ישראל, הפיקוח על הבנקיםמערכת הבנקאות בישראל - סקירה שנתית 2019 ( 13.
חברות טכנולוגיה גדולות המתקשרות עם תאגידים בנקאיים מקומיים .
בעלות כוח שוק עלולות להכתיב את תנאי השימוש במידע ולפגוע בפרטיות.
כוח שוק בתחום הארנקים הדיגיטליים בזכות קהל לקוחות גדול ובלעדי עלול לפגוע בגורמים .
שונים, בהם מנפיקים, בתי עסק ובעלי מסופים.
הביקורת העלתה כי השפעת הכניסה של חברות גדולות למשק בהצעת שירותי ארנקים .
דיגיטליים לא נבחנה במפורש על ידי הפיקוח על הבנקים אלא אגב קבלת החלטות בנוגע .
למגבלות שיש להטיל על הבנקים בשוק, ובכלל זה היכולת להשתמש במידע והפעילות .
המותרת במסגרת הבנקאות הפתוחה.
מומלץ כי רשות התחרות ובנק ישראל ימשי כו לעקוב אחר התפתחות תחום הארנקים .
הדיגיטליים ויגבשו מדיניות בתחום , בשים לב בין היתר לכניסת הגורמים הגלובליים, .
וימצאו פתרונות להגברת התחרות ולמניעת השתלטות על השוק בידי קבוצה מצומצמת .
רשות התחרות כתבה בתשובתה כי ההמלצה מקובלת עליה.
שער שני: שינויים במצב הצרכנים בעקבות .
המעבר לבנקאות דיגיטלית .
בשנים האחרונות המערכת הפיננסית בעולם ובישראל משתנה ומשתכללת.
ובתקינה ויישום המלצות של ועדות שונות נועדו לאפשר כניסה של שחקנים חדשים ולעודד .
תחרות אגב הטמעה של טכנולוגיות חדשות.
התפתחויות אלה מחייבות את המערכת הבנקאית .
לבצע התאמות לסביבה הפיננסית המשתנה כדי להתמודד עם התחרות הגוברת בשווקים .
התייעלות המערכת הבנקאית תורמת ליכולתה להתמודד עם הסביבה המשתנה .
האחרונות הקצו התאגידים הבנקאיים משאבים גדולים להשקעה בטכנולוגיות חדשניות, .
התומכות בשיפור חוויית הלקוח ובשירות הניתן לו.
התייעלות דיגיטלית משפרת את הנגישות .
למידע פיננסי, את זמינותו ואת היכולת לבצע פעולות בנוחות, וכן מאפשרת לצרוך שירותים .
ומוצרים בנקאיים במגוון ממשקים, בהתאם להעדפת הלקוח, ואף להוזיל את עלותם.
היקף השימוש בערוצים דיגיטליים והנגישות .
בשנים האחרונות חל שינוי בטעמי הציבור בצריכת שירותים בנקאיים.
משמעותי לשימוש בערוצים ישירים188 ובצמצום ההגעה לסניפים.
הגידול העקבי בצריכת שירותי .
188 אתרי אינטרנט, יישומונים, עמדות אוטומטיות לשירות עצמי (כספומטים) ומוקדי שירות טלפוני (לא כולל מענה טלפוני .
בנקאות דיגיטלית בנקאות בערוצים ישירים בישראל תואם למגמה בעולם189 .
מסקירות הפיקוחעל הבנקים בנושא .
צריכת שירותי בנקאות בערוצים ישירים במשקי בית ובעסקים עולה כי עיקר השינוי נבע משיפור .
השירותים הדיגיטליים שהתאגידים הבנקאיים מציעים, מהרחבתם ומהסטת פעילות הלקוחות .
לערוצים אלה אגב ביצוע תהליכי התייעלות במערכת הבנקאית.
התרשים להלן מציג את שיעור .
הפעולות שבוצעו בערוצים ישירים מסך הפעולות בהשוואה לפעולות בסניפים במגזר העסקי .
ובמשקי הבית מ-2018 עד אמצע2021 .
תרשים 18 : שיעור ביצוע פעולות בערוצים ישירים מסך הפעולות בהשוואה .
לפעולות בסניפים, במשקי בית ובעסקים, 2018 - מחצית 2021* .
על פי נתוני הפיקוח על הבנקים, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
חל שינוי בשיטת הדיווח .
מהתרשים ניכרת מגמת עלייה בשיעור הפעולות בערוצים ישירים מסך הפעולות שמבצעים .
המגזר העסקי ומשקי הבית.
שיעור הפעולות שמשקי הבית מבצעים בערוצים ישירים .
במחצית 2021 נאמד ב-88% וגבוה מזה שנאמד במגזר העסקי - בעסקים קטנים - 79% .
ובקרב עסקים בינוניים וגדולים - 67% .
מסקירות הפיקוח עולה כי מרבית הערוצים הישירים .
משמשים לביצוע העברות ותשלומים, להזמנת פנקסי צ'קים והפקדתם, לקניית ני "ע .
ומכירתם, להפקדה ומשיכה מפיקדון ולקבלת אשראי לבעלי חשבון.
שימוש בערוצים ישירים תורם להנגשת המידע הבנקאי ומאפשר לציבור לבצע פעולות במגוון .
ממשקים בהתאם להעדפותיו.
חיבור זמין ונוח למידע מגדיל את הנגישות ואת צריכת המידע, .
ולכן הוא עשוי לתמוך ביכולת לנהל ביעילות את החשבון ואת הצעדים הכלכליים המתוכננים.
הרחבת השירותים הדיגיטליים מתבטאת במגוון אמצעי התקשרות עם התאגידים הבנקאיים, .
189 ,בנק ישראל, הפיקוח על הבנקיםמערכת הבנקאות בישראל - סקירה שנתית 2019 ( 13.
בנקים דיגיטליים- סקירה בינלאומית".
והיא מאפשרת לצרוך מידע ולבצע פעולות בערוצים שונים, בהתאם להעדפות הלקוחות.
התרשים להלן מציג את התפלגות הפעולות של משקי הבית בערוצים הישירים לפי גילים .
במחצית הראשונה של שנת 2021 .
תרשים 19: שיעור פעולות משקי בית בערוצים שונים לפי גילים , .
מחצית ראשונה 2021 * .
* ייתכן שהסכומים אינם מסתכמים ל - 100% .
בעקבות עיגול שיעור הפעולות בכל קבוצת גיל .
אפשר לראות בתרשים כי השימוש ביישומונים לביצוע פעולות שכיח בקרב לקוחות עד גיל 70 .
ומוביל בקרב לקוחות שגילם עד50 (בקבוצת הגיל עד25 שיעור השימוש ביישומונים נאמד ב- .
63% ובקבוצת גיל26 עד50 נאמד ב-42% ).
עבור אוכלוסיות מבוגרות יותר, אתר האינטרנט .
משמש ערוץ עיקרי לביצוע פעולות, ובפרט בקרב בני 70 ( ומעלה33% מקבוצת הגילים51 עד .
אוכלוסייה זו מרבה להשתמש בערוץ זה בהשוואה ליתר הערוצים.
לראות בתרשים כי הצורך בפקיד סניף עולה עם הגיל.
ואולם, בהשוואה לסקירות קודמות .
שפרסם הפיקוח נראה כי האוכלוסייה המבוגרת מאמצת בהדרגה את השימוש בערוצים ישירים.
נוסף על כך, אין הבדלים מהותיים בין קבוצות הגיל בשימוש בעמדות השירות העצמי ובשימוש .
במוקד הטלפוני או בהתכתבות.
התייעלות המערכת הבנקאית והתאמתה לסביבה העסקית והטכנולוגית תמכו באספקת שירותי .
בנקאות לציבור בזמן מגפת הקורונה.
במהלך המגפה חל איסור על התקהלות והיה מחסור בכוח .
אדם, ולפיכך צומצמו השירותים הניתנים בסניפים.
מסקירת הפיקוח על הבנקים עולה כי אלפי .
לקוחות התחברו בפעם הראשונה לערוצים הישירים וחל גידול מהותי בשימוש בהם בחודשים .
זאת ועוד, בתקופת המשבר הפיקוח פרסם הקלות שנועדו להרחיב את .
השימוש באמצעים דיגיטליים, לרבות עדכון הגיל המינימלי להגדרה "אזרח ותיק", הגדרה .
הנותנת קדימות בתור במענה הטלפוני, וכן הגברת המודעות בקרב לקוחות לאפשרויות העומדות .
לפניהם לבצע פעולות מרחוק.
בנקאות דיגיטלית עלה כי הרחבת השירותים הדיגיטליים תורמת להנגשת מידע בנקאי, מאפשרת לציבור .
לבצע פעולות במגוון ממשקים בהתאם להעדפתו ותומכת במעבר לבנקאות דיגיטלית.
עוד נמצא כי פיתוח ערוצים ישירים להתקשרות עם המערכת הבנקאית והרחבת השימוש .
בהם סייעו במתן שירותים לציבור במהלך מגפת הקורונה.
חינוך פיננסי ודיגיטלי .
הרחבת השירותים הפיננסיים המתבססים על פלטפורמות דיגיטליות הפכו את האינטרנט לכלי .
מרכזי לביצוע פעולות פיננסיות.
קצב המעבר לשימוש בדיגיטציה לצריכת שירותי בנקאות .
ולביצוע תשלומים גבר בשנת 2020 , עם התפרצות מגפת הקורונה.
ממצאי הסקר החברתי של הלמ"ס לשנת 2020 בנושא שיעורי הצלחה בביצוע פעולות בנקאיות .
באינטרנט בקרב בני 20 ומעלה190.
תרשים 20: שיעורי הצלחה בביצוע פעולות בנקאיות באינטרנט בקרב בני 20 .
ומעלהבחלוקה למגדר, מגזר וגיל, 2020 ( אחוזים)* .
* הצלחה לבצע פעולות בנקאיות באמצעות האינטרנט או מכשירים אוטומטיים שהבנקים מציעים ללא .
190 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, "הודעה לתקשורת: לקט נתונים מתוך הסקר החברתי בנושא מסחר ובנקאות .
נמצא כי שליש מהישראלים בני ה -20 ומעלה בקירוב אינם מצליחים לבצע פעולות .
בנקאיות בערוצים י שירים ללא עזרת פקיד.
שיעורי הצלחה נמוכים תועדו בקרב .
האוכלוסייה המבוגרת (יותר ממחצית בני ה- 65 ומעלה), במגזר הערבי יחסית למגזר היהודי .
(פער של 20 נקודות האחוז; יותר ממחצית המגזר הערבי) ובקרב נשים יחסית לגברים (פער .
התרחבות הדיגיטציה בענף הבנקאות מחדדת את הצורך בשילוב של מיומנויות פיננסיות .
אוריינות פיננסית היא היכולת לקרוא, לנתח, להבין ולדון בהיבטים כלכליים - .
פיננסיים המשפיעים על הרווחה הכלכלית של הפרט.
מיומנויות פיננסיות כוללות בין היתר .
יכולות להעריך אפשרויות כלכליות, להשתמש בכסף בצורה נכונה, לתכנן את העתיד ולבצע .
פעולות תואמות בהווה אגב היכולת להגיב בצורה מושכלת לשינויים כלכליים.
מוגדרת כמכלול היכולות, המיומנויות והידע הנדרשים להתנהלות בסביבה הדיגיטלית באופן .
אחראי, יעיל והולם אגב הסתגלות במהירות לשינויים ולהתפתחויות וצמצום סיכונים לפגיעות .
אוריינות דיגיטלית משתרעת על פני רצף- ממיומנויות דיגיטליות בסיסיות, .
כגון שליטה בדפדפן האינטרנט, הורדה, שמירה והעלאת סוגי מידע באינטרנט עד מיומנויות, .
ידע ויכולות בתכנות, שימוש בכלים מתקדמים וביצוע ניתוח מידע מורכב.
משרד מבקר המדינה ציין בדוח 71 ב' משנת2021 את נחיצות האוריינות הדיגיטלית, השקולה .
בעידן הנוכחי לאוריינות קריאה ולאוריינות כמותית.
פערי אוריינות דיגיטלית מתבטאים בעיקר .
באוכלוסיות הערבית והחרדית, שבהן רמת השימוש בכלים דיגיטליים והאוריינות הדי גיטלית .
נמוכות במיוחד, בהתאם לפערים אחרים ביניהן ובין יתר האוכלוסייה, לרבות בשיעורי העוני .
ובמדדים חברתיים-כלכליים אחרים 192 .
המעבר לשירותים בנקאיים בערוצים דיגיטליים ומגמת צמצום סניפי הבנקים 193 הם שינוי .
שהאוכלוסייה המבוגרת מתקשה להסתגל אליו.
כדי להגביר את השימוש בבנקאות דיגיטלית .
בקרב אזרחים ותיקים, באוגוסט 2018 ערך הפיקוח על הבנקים, באמצעות מיקור-חוץ, מחקר .
להבנת הדינמיקה, החסמים והמוטיבציות המשפיעים על הרמה ועל אופי השימוש של אוכלוסייה .
זו בכלים הדיגיטליים הקיימים והעתידיים.
במחקר נמצא כי רבים מבני הגיל השלישי לומדים כלים דיגיטליים מכורח המציאות ולא בהכרח .
לכן אוכלוסייה זו נוטה ללמוד את המינימום ההכרחי ולא מעבר לכך.
השלישי אינם תופסים את ההגעה לסניף כטרחה מאחר שהיא מגבירה אצלם את תחושת .
השליטה מול הבנק, ואילו קשיים ותקלות בתפעול כלים דיגיטליים מביאים אותם לחוות חוסר .
שליטה ומגבירים את תחושת התלות והיעדר העצמאות.
זאת ועוד, כאשר השירות הדיגיטלי אינו .
מספק חיווי ברור בסיום ביצוע פעולה, הם נוטים לחזור לסניף לוודא שהפעולה הושלמה 194 .
il/content/teleprocessing/digital -literacy .
192 ,משרד מבקר המדינהדוח 71ב ( 15.
21" ,) הקניית אוריינות דיגיטלית לאורך החיים ".
193 להרחבה ראו תת-פרק: סגירת סניפים ומענה באמצעים חלופיים.
194 בנק ישראל ו - Whiteboard , תוצרי מחקר : הגברת שימוש בממשקים הדיגיטליים של הבנקים על ידי .
אוכלוסיית הגיל השלישי ( 5.
בנקאות דיגיטלית התובנות העיקריות שעלו מהמחקר הן: (א) השימוש בממשק הדיגיטלי דורש לימוד של שפה .
חדשה, והעברת לקוח מבוגר לשימוש באמצעים דיגיטליים חייב להתבצע בצעדים קטנים .
ובמידת ההכרח; (ב) האוכלוסייה המבוגרת מעדיפה לעבוד מול מחשב ולא במכשירים הניידים; .
(ג) סיסמאות והליכי הזדהות הם חסם מרכזי עבורם; (ד) נדרש חיווי ברור המאשר את סיום .
וביצוע הפעולה לסגירת מעגל ומניעת הצורך לחזור לסניף.
מתווה תוכנית הסיוע שקבע הפיקוח .
לאוכלוסייה המבוגרת בהתבסס על תובנות המחקר הורכב מהרצאה להעצמה דיגיטלית .
שהועברה ברחבי הארץ, הדרכות אישיות בסניפי הבנקים בנושא השירותים הבנקאיים .
הדיגיטליים הקיימים, לרבות התנסות מעשית, והעברת תכנים בנושא בנקאות דיגיטלית במסגרת .
קורס אוריינות דיגיטלית של המיזם הלאומי ללמידה דיגיטלית.
על פי נתוני מטה המיזם הלאומי ישראל דיגיטלית שהוקם בשנת 2014 ,במשרד לשוויון חברתי .
כ-16% מאוכלוסיית ישראל בגילים20 ומעלה חסרי אוריינות דיגיטלית.
באינטרנט ואינם נהנים מהתועלות הגלומות בטכנולוגיה ובדיגיטציה.
אוכלוסיות בנגישות, ביכולות ובידע הנדרש להתנהלות במרחב הדיגיטלי, אי-השתתפות .
בפעילויות או בשירותים המוצעים באופן דיגיטלי מגביר ה פערים כלכליים ומשפיעה על מיצוי .
השירותים והזכויות בכלל התחומים.
לנוכח השיעור הגבוה של המתקשים בביצוע פעולות בערוצים ישירים (31% ) ושיעור חסרי .
האוריינות הדיגיטלית בקרב מבוגרים בישראל (16% ), מומלץ כי הפיקוח על הבנקים יבחן .
בשיתוף המערכת הבנקאית את החסמים העומדים בדרכם לביצוע פעולות אלה וינחה את .
הבנקים לתת סיוע ממוקד ללקוחות המתקשים.
במסגרת זו מומלץ לבחון שהמערכות .
לביצוע פעולות ידידותיות למשתמשים וקלות להפעלה גם בעבור בעלי אוריינות דיגיטלית .
אחת מהמלצות ועדת מנדלסון (2017 ) הייתה לקדם חינוך צרכני ויצירת אמון של צרכנים באמצעי .
על פי ממצאי דוח, מהלכים לקידום השימוש באמצעי תשלום מתקדמים .
נדרשים להיעשות בליווי ובתמיכה של חינוך פיננסי והסברה לציבור.
משכך נטען כי על החינוך .
הפיננסי לציבור הרחב להתייחס ליתרונות, להגנות הצרכניות ולאתגרים הכרוכים בשימוש .
באמצעי תשלום מתקדמים בהתאם למאפיינים הייח ודיים של המגזרים השונים באוכלוסייה.
המלצות שנתנו ועדות בין-משרדיות שונות בשנים האחרונות הדגישו גם את החשיבות הגלומה .
בהתנעת תהליך של חינוך פיננסי לציבור הרחב.
מסמך של הבנק העולמי מיוני 2021 .
מבחין בין מושגים שונים בתחום המיומנויות הפיננסיות .
אוריינות פיננסית מתייחסת למודעות ולידע של מושגים פיננסיים מרכזיים הנדרשים לניהול .
מסוגלות פיננסית היא היכולת לפעול בצורה פיננסית מיטבית בהינתן תנאים .
חברתיים-כלכליים וסביבתיים נתונים 195 .
בשנים האחרונות מתגבשת הסכמה רחבה על כך .
שחינוך פיננסי יעיל צריך לכלול התנסות מעשית ולתת מקום להקניית מסוגלות פיננסית אגב .
משוב מתמשך, זאת כדי לאפשר רכישת מיומנויות והרגלים שיובילו להתנהגות כלכלית נבונה 196.
195 World Bank Group , Building a Financial Education Approach (June 2021) .
196 ,משרד החינוך, לשכת המדען הראשיחינוך פיננסי בישראל ובעולם (פברואר 2020.
חינוך פיננסי נוגע לכלל האוכלוסייה, ובדרך כלל צעירים הם אוכלוסיית יעד מרכזית של .
אסטרטגיות חינוך פיננסי.
בנובמבר 2021 פורסם דוח מרכז המחקר והמידע של הכנסת בנושא .
חינוך פיננסי -כלכלי במערכת החינוך בישראל (להלן - דוח מרכז המחקר והמידע).
ממצאיו, החינוך הפיננסי במערכת החינוך ניתן במסגרת לימודי בחירה או תוכנית לימודים נוספת .
בלבד, ולא כתחום חובה.
עוד נכתב כי לאחרונה שרת החינוך הגדירה את החינוך הפיננסי יעד .
מרכזי, ובהתאם המשרד מגבש תוכנית לימודים רב-גילית בנושא, מגיל גן עד על -יסודי 197 .
הורים הם גורםחשוב בחינוך הפיננסי של ילדיהם, והם נדרשים למיומנויות פיננסיות בעצמם .
כיוון שלמיומנויות פיננסיות חשיבות רבה בחיי האזרחים.
ארגון ה - OECD ציין כי חשוב להקנות .
חינוך פיננסי להורים ולשלבם בתוכניות החינוך198 .
מיומנויות פיננסיות עשויות לצמצם .
אסטרטגיות השקעה בעייתיות ולהגביר מוכנות כלכלית.
מדינות וארגונים בין-לאומיים זיהו .
בשנים האחרונות את החשיבות שבהקניית מיומנויות פיננסיות, ומשכך הם פועלים לקדמה בסדר .
היום כדי לשפר את ההתנהלות הכלכלית של האזרחים199.
משרד מבקר המדינה ציין בדוח 71 א .
(2020 ) כי אוריינות פיננסית נמוכה בקרב הציבור הרחב היא אחד הגורמים העיקריים לעלויות- .
יתר שהציבור נושא בהן ברכישת שירותים פיננסיים 200 .
במשך השנים נעשה ניסיון לכונן גוף ממשלתישירכז את נושא החינוך הפיננסי בישראל, אולם .
בהיעדר תקציב, שום גוף ממשלתי אינו מקדם בפועל את הנושא.
ולצמצום הריכוזיות וניגודי העניינים בשוק ההון בישראל (תיקוני חקיקה), התשס"ה -2005 , .
והחלטת ממשלה3926 מ-2011 פעלו לקדם את נושא הגברת החינוך הפיננסי בישראל 201 .
שוק ההון, במתכונתה הקודמת כאגף במשרד האוצר, היא הגוף שעליו הטילה החלטת .
הממשלה את האחריות לקדם את החינוך הפיננסי, והיא החלה בגיבוש תוכנית לימודים בנושא .
בשיתוף משרד החינוך ב-2012 "במסמך "אסטרטגיה לאומית לקידום חינוך פיננסי בישראל202 .
המסמך נועד לשמש בסיס לקיום תהליך התייעצות ראשוני עם גורמים שונים במשק כבסיס .
ליצירת תוכניות עבודה מפורטות לקידום החינוך הפיננסי בשנים הבאות.
על פי נתוני דוח מרכז המחקר והמידע, במסגרת ועדת היגוי משותפת לרשות שוק ההון ומשרד .
החינוך נהגתה תוכנית סדורה מתודולוגית ופ דגוגית להטמעה במערכת החינוך.
שנדרשו למימושה לא אושרו, ובמקומה הוסכם כי תוכני החינוך הפיננסי יילמדו במסגרת לימודי .
עוד נכתב בדוח כי תקציב המחלקה לחינוך פיננסי ברשות שוק ההון קוצץ החל מ- .
2018 וכי היום אין תקציב לקידום התחום.
רשות שוק ההון מסרה לכותבי דוח מרכז המחקר והמידע .
כי בהיעדר תקציב לפיתוח תחום החינוך הפיננסי בישראל, היא התמקדה בניסיונות לקדם שיתופי .
פעולה עם ארגונים שונים, ללא עלות, במקביל לניסיון להשיג תקצוב ראוי.
197 ,הכנסת, מרכז המחקר והמידעחינוך פיננסי -כלכלי במערכת החינוך בישראל ( 10.
198 OECD, PISA 2015 Results, Excellence and equity in education , Volume 1 (2016) .
199 ,משרד החינוך, לשכת המדען הראשיחינוך פיננסי בישראל ובעולם (פברואר 2020.
200 ,מבקר המדינה דוח שנתי 71א (2020" ,) משרדי הממשלה - משרד האוצר, אסדרת שוק ביטוחי הבריאות .
201 ,משרד ראש הממשלההחלטת ממשלה 3926 : הגברת החינוך הפיננסי בישראל ( 28.
202 ,משרד האוצר, אגף שוק ההון, ביטוח וחיסכוןאסטרטגיה לאומית לקידום חינו ך פיננסי בישראל: מסמך לדיון .
בנקאות דיגיטלית חינוך פיננסי ואוריינות דיגיטלית הם מיומנויות נדרשות לשם שימוש מושכל ויעיל בכלים .
שהבנקאות הדיגיטלית מציעה.
היעדר תקציב לקידום החינוך הפיננסי ברשות שוק ההון .
משנת 2018 מבטל את יכולתה לשמש גוף ממשלתי אחראי ומרכז לתחום, בהתאם .
להחלטת הממשלה מ-2011 .
זהו חסם במעבר לבנקאות דיגיטלית, והוא מגדיל פערים .
כלכליים בין אוכלוסיות.
מומלץ כי משרד האוצר ורשות שוק ההון יפעלו לקידום החינוך הפיננסי בישראל באמצעות .
פתרון כולל, שבמסגרתו תיקבע תוכנית מפורטת ויוגדרו המשאבים העומדים לרשות .
בהיעדר גוף מתכלל, הפיקוח על הבנקים פעל במסגרת תפקידו להגברת החינוך הפיננסי .
ללקוחות המערכת הבנקאית ולחיזוק אמון הציבור בה.
במסגרת זו גובש פורום חינוך פיננסי .
בניהול הפיקוח ובשותפות איגוד הבנקים והמערכת הבנקאית.
הפורום נועד לקדם פעולות .
להגברת המודעות הפיננסית של הציבור ולהקניית מיומנויות פיננסיות.
פעולותיו מבוצעות לרוב .
בשיתוף פעולה עם גופים ציבוריים נוספים 203 ומתקיימות במתווה אחיד בכל הבנקים, בפריסה .
ארצית ובהתמקדות באוכלוסיות שונות בחברה הישראלית, בהן משקי בית, בני נוער ואזרחים .
ותיקים, אגב התאמת הפעולה למגזרים שונים.
תוצרי הפורום, בהם מצגות, לומדות וחומרי עזר .
לשימוש עצמי ומתמשך, מוצגים לשימוש הקהל הרחב באתר בנק ישראל.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את יוזמות הפיקוח על הבנקים להגברת החינוך הפיננסי .
והאוריינות הדיגיטלית בציבור באמצעות המערכת הבנקאית וקידום שיתופי פעולה עם .
גורמים ממשלתיים שונים.
מומלץ כי הפיקוח על הבנקים ימשיך לקדם את פעולותיו להגברת החינוך הפיננסי והאוריינות .
הדיגיטלית בציבור בדגש על אוכלוסיות המתקשות לבצע פעולות בנקאיות בערוצים ישירים, .
כמו כן, מומלץ לקבוע יעדים מדידים ליישום בקרב אוכלוסיות יעד ולעקוב .
אחר השגתם כדי לשפר את מתווה הסיוע במעבר לבנקאות דיגיטלית.
סגירת סניפים ומענה באמצעים חלופיים .
הרחבת השירותים הבנקאיים בערוצים הישירים תומכת במהלכי ההתייעלות שהמערכת .
אלה הובילו בין היתר לסגירת סניפים, צמצום השטחים באלה שנותרו וצמצום .
עמדות השירות הפרונטליות.
התרשים להלן מציג את התופעה סגירת הסניפים בקרב מדינות .
בהשוואה לישראל בעשור האחרון .
203 בהם: המשרד לשוויון חברתי, משרד החינוך, מועצת התלמידים הארצית, ועד ההורים הארצי, איגוד המנכ"לים של .
הרשויות המקומיות בישראל.
תרשים 21: מספר סניפי הבנק המסחריים לכל 100,000 מבוגרים בישראל .
ובממוצע מדינות ה- OECD , 2010 - 2020* .
על פי נתוני הבנק העולמי, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
* נתוני מדינות ה- OECD מחושבים לפי ממוצע המדינות שיש בנוגע להן דיווח בכל שנה.
אפשר לראות בתרשים כי התופעה של סגירת סניפים אופיינית גם למדינות ה - OECD .
מגמת הירידה במספר סניפי הבנק המסחריים לכל 100,000 מבוגרים במדינות ה- OECD .
נמשכת תקופה ארוכה יותר מאשר בישראל, אולם כמות הסניפים בישראל לכל 100,000 .
מבוגרים הייתה נמוכה בהשוואה לכמות הסניפים הממוצעת במדינות ה- OECD לכל אורך .
כך בשנת 2020 בישראל היו 16.
2 סניפים לכל 100,000 מבוגרים מול18.
בממוצעמדינות ה- OECD.
הפיקוח על הבנקים ציין בתשובתו כי מדינת ישראל צפופה בהשוואה למדינות אחרות ומספר .
העובדים בסניפים בישראל גבוה מהנהוג בעולם.
התרשים להלן מציג את מספר הסניפים .
במערכת הבנקאות בישראל בשנים 2006 עד2020 .
בנקאות דיגיטלית תרשים 22: מספר הסניפים במערכת הבנקאות בישראל, 2006 - 2020 .
עלפי נתוני הפיקוח על הבנקים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* פעילות בישראל ללא שלוחות, מחלקות ויחידות ביצוע.
אפשר לראות בתרשים כי עד שנת 2012 חל גידול רציף במספר הסניפים בישראל, ואילו משנת .
עוד אפשר לראות כי משנת2016 חלה ירידה בקצב סגירת הסניפים .
בין היתר בשל פעילות הפיקוח בתחום, כחלק מיישום תיקון 22 לחוק הבנקאות- רישוי.
גבר קצב סגירת הסניפים ברקע התפרצות משבר הקורונה .
סגירת סניפים פוגעת באוכלוסיות המתקש ות להשתמש בערוצים הישירים ונזקקות לשירותים .
פרונטליים, בהם אוכלוסיות ראויות לקידום, אזרחים ותיקים, לקו חות עם צרכים מיוחדים או .
מוגבלות ובעלי אוריינות דיגיטלית נמוכה.
הסניפים משמשים את אוכלוסיות אלה לביצוע פעולות .
ממצאי הסקר החברתי לשנת 2020 מצביעים כי שיעור הישראלים .
שאינם מצליחים לבצע פעולות באפיקים דיגיטליים עולה עם הגיל וכי רק 29% מבני ה-20 ומעלה .
סבורים כי הם יכולים להחליף את השירות בסניף בשירותי בנקאות דיגיטלית.
ומעלה דיווחו רק14% ,כי הם יכולים להחליף את השירות בסניף בשירותים דיגיטליים65% .
מהם דיווחו כי אינם משתמשים בשירותים דיגיטליים, ו -21% נוספיםדיווחו כי אינם יכולים .
להחליף את השירות הניתן בסניף204.
באוגוסט2016 'נכנס לתוקף תיקון מס22 לחוק הבנקאות - רישוי ובו נקבע שסגירת סניף קבוע .
של תאגיד בנקאי טעונה אישור של המפקח על הבנקים וכי אישור המפקח צריך להתבסס על .
מכלול שיקולים ולשמור על האיזון שבין טובת התאגיד הבנקאי לטובת הציבור .
204 "למ"ס, "הודעה לתקשורת, לקט נתונים מתוך הסקר החברתי בנושא מסחר ובנקאות ברשת( 27.
בצעד משלים לתיקון החוק הודיע הפיקוח על הבנקים כי הוראת ניהול בנקאי תקין 400 נכנסה .
בהוראה נקבעו הקווים המנחים לתאגידים הבנקאיים בעת קבלת החלטה .
על סגירת סניפים או צמצום שירותי טלר, וכן נקבע תהליך הגשת בקשות סגירה או העתקה של .
סניפים טרם הפנייה ל פיקוח על הבנקים .
במסגרת זו, ההוראה קובעת, בין היתר, כי על .
דירקטוריון הבנק לקבוע מסמך מדיניות ייעודי בנושא הכולל את הקווים המנחים שפורטו .
בהוראה, ועל הנהלת הבנק לגבש תוכנית עבודה ונהלים שיישמו את עקרונות המדיניות.
על הבנק לערוך בחינה מקדמית מעמיקה של אופי צריכת השירותים הבנקאיים של לקוחות .
הסניף הספציפי ושל ההשפעות האפשריות של השינוי עליהם.
נוסף על כך, על הבנק לגבש .
תוכנית סדורה להמשך מתן שירותים זמינים ויעילים ולקבוע סיוע מתאים לליווי לקוחותיו בתהליך .
השינוי, בדגש על מתן מענה לאוכלוסיות הנזקקות לו.
נוסף על כך על הבנק לוודא כי הלקוחות .
ממשיכים לקבל את מגוון שירותי המטבע והסיוע האנושי לצורך שימוש בעמדות השירות ותקינות .
העמדות נשמרת באופן סדיר.
התרשים להלן מציג את התפלגות החלטות הפיקוח על הבנקים .
בנוגע לבקשות שהגישו חמשת הבנקים הגדולים לסגור סניפים בשנים 2016 עד2021 .
בנקאות דיגיטלית תרשים 23: בקשות שאושרו ושנדחו על ידי הפיקוח מקרב הבקשות ש הגישו .
חמשת הבנקים הגדולים לסגור סניפים ובחלוקה למחוזות, .
2016 - 2021 ( אחוזים)* .
בעקבות עיגול התפלגות ההכרעה בבקשות בכל מחוז .
אפשר לראות בתרשים כי אושרו רוב (96% ) הבקשות שהגישו חמשת הבנקים הגדולים .
לסגור סניפים בשנים 2016 עד2021 .
הפיקוח אישר52% מבקשות הסגירה ללא התניות .
ו-44% הותנו בהשארת מכשיר אוטומטי205 (63% מתוכן), בהתניית השארת מכשיר לצד .
קיומו של סניף חלקי או נייד (32% ,) בקיומו של סניף חלקי או נייד לבדו (3% ) או בהתניות .
עוד אפשר לראות בתרשים כי בכל המחוזות הוגשו שיעורי בקשותדומים לסגור סניפים, למעט .
במחוז דרום, שבו שיעור הבקשות שהוגשו נאמד בכ -8 נקודות האחוז מתחת לממוצע.
המחוזות שיעור הבקשות לסגור סניפים שאושרו היה גבוה מאוד ( 87% - 100% ).
בפריפריה שיעור הדחיות היה גבוה יותר יחסית למרכז או שיעור אישור סגירת סניפים בהתניות .
ניתן במקרים רבים יותר יחסית למרכז.
מניתוח בקשות הסגירה לפי בנקים נמצא כי שיעור הבקשות שהוגשו לסגירת סניפים בחמשת .
הבנקים הגדולים היה כ-5% - 29% .
שיעור הבקשות לסגור סניפים שהגישו שני הבנקים הגדולים .
היה הגדול ביותר (ממוצע הבקשות בבנקים הגדולים נאמד בכ-28% - בקירוב כפול מממוצע .
הבקשות בשלושת הבנקים האחרים).
ואולם, לא היו פערים משמעותיים בשיעורי דחיית הבקשות .
(כ-5% בממוצע בשני הבנקים הגדולים וכ-1% בממוצע בשלושת הבנקים האחרים).
כי רוב (כ-56% בממוצע) האישורים לסגור סניפים שניתנו לשני הבנקים הגדולים היו מותנים, .