HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
חוק הסדרי משפט ומינהל (נוסח משולב), התש"ל -1970 (להלן- חוק הסדרי משפט ומינהל) קובע כי ניהול נכסי המקרקעין העזובים במזרח ירושלים, שהיו ברשות הממונה הירדני על נכסי אויב, יועבר לאפוטרופוס הכללי.
בניגוד ליתר הנכסים המנוהלים על פי חוק האפו"כ, אין הגבלה של משך הזמן שבו ינוהלו נכסים אלה בידי האפוטרופוס הכללי, והוא אף אינו מוסמך להעבירם לקניין המדינה.
בשנת 2016 טיפל האגף בכ-600 נכסי מקרקעין במזרח ירושלים מכוח סמכותו על פי החוק האמור.
כבר בדוח משנת 199133 העיר מבקר המדינה לאפוטרופוס הכללי בעניין הצורך להסדיר באופן פרטני את הטיפול בנכסים עזובים במזרח ירושלים, לשם הבטחת זכויות הנעדרים בעלי הנכסים.
נמצא כי האפוטרופוס הכללי לא קבע עדיין כללים ייחודיים בנושא זה .
משרד מבקר המדינה מעיר כי על האגף להידרש לעניין זה.
העברת נכסים עזובים לקניין המדינה .
על פי חוק האפו"כ, האפוטרופוס הכללי נדרש להעביר לקניין המדינה נכסים שתקופת ניהולם הסתיימה ולא הושבו לבעליהם, ובלבד שביצע את הפעולות המנויות בחוק.
המחלקה לאיתור זכאים ולהשבת נכסים לקניין המדינה (להלן - המחלקה להעברת נכסים) גיבשה רשימת פעולות מקדימות לבדיקת התיקים שחלף מועד ניהולם (כספים ונדל"ן) ולשחרור הנכסים המתאימים לכך - לבעלי הזכויות שנמצאו או לקניין המדינה.
לפני שח רור נכסים או העברת ם נדרש האפוטרופוס הכללי לבצע הליכים שונים, ובהם פרסום כוונתו להעביר נכסים לקניין המדינה וייזום הליכי חקירה ובדיקה ב"שקידה סבירה" לאיתור בעלי הזכויות בנכסים.
לעניין המונח "שקידה סבירה" קבע בית המשפט כי הוא לא הוגדר בחוק , וכי: "סבירות השקידה תושפע ממשך הזמן שבו נעשה המאמץ ומרצינותו.
בנוסף, סבירות המאמץ תהיה פועל יוצא גם של גודלו של העיזבון.
היקף החיפוש והמאמץ שעה שעל הפרק עומדים סכומי כסף נכבדים ביותר, צריך שיהיה משמעותי יותר יחסית למצב שמדובר בו בעיזבון ששיעור נכסיו אינו כה גדול"34.
דוגמה לחשיבותם של הליכי חקירה ובדיקה בשקידה סבירה מובאת במקרה הזה: ביישוב בצפון מנהל האפוטרופוס הכללי 76 קרקעות מאז שנות השמונים של המאה העשרים התפוסות על ידי פולשים.
במהלך 2010 הגיעו האפוטרופוס הכללי והפולשים להסכם פשרה שאושר על ידי בית המשפט35 , ובו נקבע, בין היתר, כי האפוטרופוס יפעל להעברת הקרקעות לקניין המדינה, לנעדרים או ליורשיהם, ועד אותו מועד יחכיר את הקרקעות ליישוב.
בדיקת מבקר המדינה העלתה כי האפוטרופוס הכללי אינו מבצע פעולות כדי לאתר את בעלי הזכויות בקרקעות שפלשו אליהן ביישוב האמור.
33 מבקר המדינהדוח שנתי 41 (1991) ,393-386.
34 ע"א מחוזי 9694/01 האפוטרופוס הכללי נ' פרידמן, פ"ד נח(2) 65 (2003) ; ת"א2717/07 סלע חיים ואח' נ' מדינת ישראל ואח' (2013 ,)( ,פורסם בנבו30.
35 בהסכם הפשרה ניתנה אפשרות ליישוב או לחבריו לרכוש את המקרקעין במחיר מופחת משומת הקרקע.
משרד המשפטים | 1307 .
לקניין המדינה נכסים .
בתגובתו הסביר האפוטרופוס הכללי כי הסכם הפשרה שנחתם לגבי הקרקעות ביישוב לא יצר חובה מיוחדת לאתר את בעליהן, וכי בעלי הקרקעות יאותרו בהתאם לתכנית העבודה להעברת נכסים לקניין המדינה.
כאמור, התיקון לחוק האפו"כ משנת 2013 מורה לאפוטרופוס הכללי להתמיד בביצוע פעולות איתור של הנעדרים או יורשיהם גם בתקופת ניהול נכס עזוב, לנוכח הזמן הרב שחלף ממועד מתן צווי ניהול הקרקעות ביישוב (כ -30 שנים) וממועד הסכם הפשרה (כשמונה שנים), על האפוטרופוס הכללי לפעול כדי לאתר את בעלי הזכויות בקרקעות אלה.
העברת נכסים כספיים לקניין המדינה .
ב-2005 תוקן חוק האפו"כ וקבע מסגרת זמן קצובה לניהול נכסים כספיים ל-15 שנים.
בדברי ההסבר להצעת החוק נכתב כי האפוטרופוס הכללי מנהל נכסים עזובים במשך עשרות שנים, בלי שנעשית שום פעולה להעברת נכסים אלה לקניין המדינה.
חלק נכבד מנכסים אלה הוא מזומנים ושווי מזומנים, אשר העברתם למדינה לא תפגע בשום צורה שהיא בבעלי הזכויות אם יימצאו, והם רשאים לפנות לאפוטרופוס ולבקש לקבל את הנכסים חזרה לידיהם.
באותה שנה הוערך כי יועברו לקניין המדינה נכסים בשווי של כ-700 מיליון ש"ח36 .
ב-2006 פורסם מכרז לבחירת ספק חיצוני שיטפל בהליך העברת הנכסים הכספיים לקניין המדינה של תיקי נעדרים.
במרץ 2007 זכהספק חיצוני במכרז (להלן - הספק), ותקופת ההתקשרות עמו נקבעה לשלוש שנים והוארכה חמש פעמים, עד שלבסוף הסתיימה ביוני 201737 .
בשנים2017 - 2007 טיפל הספק ב-1,861 .
תיקים בדיקת מבקר המדינה העלתה כי עד ספטמבר 2010 (תום תקופת ההתקשרות הראשונה עם הספק) הועברו לטיפול הספק 1,062 תיקים38 ,ומהם המליץ הספק להעביר לקניין המדינה נכסים כספיים שנוהלו במסגרת 712 תיקים.
התיקים שהומלצו להעברה לקניין המדינה נבדקו בידי עובדי המחלקה להעברת נכסים, וב-81 מהם (כ- 11% )שונתה המלצת הספק להעביר נכסים לקניין המדינה.
בעקבות הבדיקה שביצעה המחלקה להעברת נכסים המליצו עובדיה באוקטובר 2010 שלא להמשיך לטפל בתיקים הכספיים באמצעות מיקור .
36 הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוניחקיקה), התשס"ה-2004 ; הצעת חוק הממשלה מס' 143 ', עמ446.
37 הארכת ההתקשרות התקיימה בשנים2010 ,2011 ,2013 ,2014 ,2016.
38 נוסף על תיקים אלה נמצאו20 .
תיקים כפולים 1308 |דוח שנתי 68ג .
עובדי המחלקה להעברת נכסים הסבירו כי הליך של מיקור חוץ מתאים לביצוע עבודה כלכלית או חשבונאית, ולא לפעילות הדורשת חקירה, חיפוש בעלי זכויות פוטנציאליים ומחקר גנאלוגי39.
לדבריהם הפעילות הנדרשת כרוכה בשימוש במאגרי מידע שאינם זמינים לספק שעמו התקשר האפוטרופוס הכללי.
עוד הוסבר כי בתיקים רבים יחסית לא ביצע הספק פעולות נדרשות ומתאימות, וכי "המספר הגבוה מאד של תיקים בהם נאלץ האפו"כ לתקן את המלצתו ולבצע בעצמו את הפעולות ]תוצאה של [ הנדרשות, הינה העדר המומחיות והכלים".
לאור מציאות זו רוב הפעולות מבוצעות על ידי עובדי המחלקה להעברת נכסים עצמם, אף שהיו אמורים רק לפקח עליהן.
יצוין כי האפוטרופוס הכללי האריך את ההתקשרות עם הספק חמש פעמים נוספות.
בתגובתו לביקורת הסביר האפוטרופוס הכללי כי הארכת ההתקשרות עם הספק התקבלה לאחר דיון והתייעצות עם כל הגורמים הרלוונטיים במשרד המשפטים, והיא נעשתה אחרי שהאפוטרופוס הכללי השתכנע שזו הדרך הטובה ביותר לביצוע הפעילות הנדרשת שתיטיב עם בעלי הזכויות הנעדרים ובמגבלות כוח האדם באפוטרופוס הכללי.
עוד הו סיף האפוטרופוס כי ביצע בקרה קפדנית ביחס לכל התיקים שבהם המליץ הספק להעביר נכסים לקניין המדינה.
בתגובתו לביקורת הסביר הספק כי ביותר ממחצית התיקים שבהם טיפל אותרו יורשים שרשויות המדינה לא הצליחו לאתר בעבר, בחלקם תיקים משנות החמישים של המאה העשרים.
לדבריו, בתחילת העבודה היו "חריקות" מסוימות שנבעו, בין היתר, משינויים תכופים בדרישות המקצועיות, אך בהמשך חל שיפור בעבודתו מול האפוטרופוס הכללי.
כמו כן יעילות העבודה של עובדי הספק, שינוי שיטות העבודה וחשיפה למקורות מידע נוספים סייעו לאתר את היורשים.
לדבריו, לאחר 2010 שונו המלצותיו להעביר נכסים לקניין המדינה במספר זעום של תיקים.
עוד הוא הוסיף כי שיעור התיקים שבה ם שונתה המלצתו זניח לעומת שיעור ההמלצות שהתקבלו.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפוטרופוס הכללי כי בכל מקרה שבו יחליט לבצע פעולות דומות בעתיד באמצעות מיקור חוץ, עליו לוודא שביכולתו לספק את כל האמצעים הדרושים עבור חקירה ודרישה בשקידה סבירה.
עליו לשלב את רשימת הפעולות כחלק מדרישות ההתקשרות ולבצע פעולות בקרה ופיקוח עתיים במהלך תקופת ההסכם.
מנתוני האפוטרופוס הכללי עולה כי נכון ליולי 2017 ,היו בניהולו 7,940 תיקים כספייםשניהל יותר מ-15 שנים, בסכום כולל של כ-755 מיליוןש"ח.
מכלל התיקים 1,993 (25% ) הם בסכום הגבוה מ-50,000 ש"ח ובסך הכול .
39 מתוארות14 פעולות, ובהן עריכת חיפושים במאגרי מידע ובדיקה מדוקדקת ותיקון הדוחות שמכין הספק בשם האפוטרופוס לפני העברת התיקים לאישור בית המשפט.
משרד המשפטים | 1309 .
כ-691 מיליון ש"ח (91% מהכספים המנוהלים); יתר 5,947 ( תיקים75% ) הם בסכום של עד 50,300 ש"ח ובסך הכול כ-64 ( מיליון ש"ח 8% .
תרשים 7 מתאר את שלב הטיפול בכלל התיקים הכספיים המנוהלים מעל 15 .
שנים על ידי האגף תרשים 7 : טיפולבתיקים כספיים המנוהלים יותר מ -15 שנה (באחוזים ומספר התיקים) .
מן התרשים עולה שהטיפול הסתיים רק בכ -9% .
מן התיקים מתוך התיקים האלה רק כ-2.
3% (186 תיקים) נמצאו מתאימים להעברה לקניין המדינה.
בתגובת האפוטרופוס הכללי מדצמבר 2017 נכתב כי על פי סדרי העדיפות של היחידה היא החלה לטפל רק בתיקים שמעל 50,000 ש"ח וב-35% מתיקים אלההסתיים ה טיפול; כ-44% מתיקיםאלה נמצאים בשלבי טיפול שונים; וב-21% מהתיקיםטרם החל הטיפול.
עוד הסביר האגף כי הוא משקיע את מרב מאמציו בפעולות לאיתור בעלי הזכויות והיורשים, והמדד שנקבע בתכניות העבודה הוא מספר התיקים 1310 |דוח שנתי 68ג .
שהטיפול בהם הסתיים ולא כמות הנכסים שיועברו לקניין המדינה.
לדבריו, הפעולות שנקט הביאו לאיתור של כ -54% (485 ) מהזכאים הפוטנציאליים בתיקים הכספיים שנבדקו.
האפוטרופוס הכללי הוסיף בתגובתו מפברואר 2018 כי החלטתו לטפל קודם כל בתיקים מעל 50,000 ש"ח הביאה למעשה לטיפול בתיקים בהם מצוי 91% מהשווי הכספי של כלל התיקים.
לדבריו ביחס לשווי הכולל של התיקים מעל 15 שנה הוא טיפל או מטפל ב-79% מהם (בשווי כולל של 594 "מיליון שח).
משרד מבקר המדינה מעיר לאפוטרופוס הכללי כי הוא ממשיך לנהל אלפי תיקים כספיים, לגבי חלקם הגדול , אף לא החל בפעולות לאיתור בעלי הזכויות בהם, כנדרש בחוק.
כאמור האפוטרופוס הכללי רשאי לנהל נכסים שערכם נמוך מ-50,300 ש"חללא צו ניהול של בית משפט.
לאחר 15 שנים של ניהול הנכסים, שבמהלכן לא נמצאו בעלי הזכויות, עליו להעבירם לקניין המדינה ללא צורך באישור בית המשפט לכך.
על האפוטרופוס הכללי לפרסם הודעה לציבור על כוונתו להעביר את הנכסים הללו לקניין המדינה וכן לפנות לגופים במדינה שעשוי להיות להם מידע מסייע באיתור בעלי הזכויות בנכסים בהם: מינהל האוכלוסין במשרד הפנים והרשם לענייני ירושה.
אישור האפוטרופוס הכללי להעברת הנכסים לקניין המדינה מהווה חלופה לאישור בית המשפט.
נמצא כי נכון ליולי 2017 ,היו בניהול האפוטרופוס הכללי 5,947 תיקים כספייםבשווי של עד 50,300 ש"ח (בסכום כולל של כ-64 מיליון ש"ח), יותר מ-15 שנים, ומהם כ-3,800 תיקים בסכום של עד 10,000 ש"ח, אך היחידה כלל לא החלה לטפל בהעברתם לקניין המדינה, בניגוד להוראות החוק ואף לא כללה נושא זה בתכניות העבודה השנתיות.
נוהלי היחידה אינם מתייחסים לדרכי הפעולה הנדרשות באשר לתיקים האמורים, ולפיכך הנכסים ששוויים נמוך כלל אינם נבדקים.
האפוטרופוס הכללי הודיע בתש ובתו כי טרם החל לטפל בנכסים שערכם נמוך מ-50,300 ,ש"ח, וטרם נקבעו נוהלי עבודה בגינם; לדבריו הנהלים הקיימים מתייחסים רק לנכסים בשווי גבוה יותר.
עם תחילת הטיפול בתיקים בסכומים הנמוכים יקבע האפוטרופוס הכללי נהלים מתאימים בנושא.
משרד המשפטים | 1311 .
משרד מבקר המדינה מעיר לאפוטרופוס הכללי כי מרבית התיקים הכספיים שבטיפולו, ושיש לבדוק אותם טרם העברתם לקניין המדינה, ערכם נמוך מ-50,300 ש"ח.
האופן שיש לנהוג בתיקים אלה נקבע בחוק, והימנעות מטיפול בתיקים אלה מעמיסה על מערך ניהול התיקים.
על האפוטרופוס הכללי לשלב את בדיקת התיקים הכספיים האלה ב תכנית העבודה שלו להעברת נכסים לקניין המדינה.
העברת נכסי מקרקעין לקניין המדינה .
בשנת 2009 תוקן חוק האפו"כ והגביל את תקופת ניהולם של נכסי המקרקעין ל-25 שנים.
בדברי ההסבר להצעת החוק נאמר כי הלכה למעשה כמעט שלא נעשה שימוש במנגנון שבחוק לגבי נכסי מקרקעין, וכי מרבית הנכסים המנוהלים יותר מ-15 שנים אינם מועברים לקניין המדינה40 .
עוד נקבעה תקופת היערכות בת שבע שנים עד יוני 2016 , שבמהלכה יועברו לקניין המדינה נכסים המנוהלים 32 שנים.
לאחר תקופת ההיערכות תקוצר תקופת הניהול בחזרה ל-25 שנים41 .
נקבע שאת נכסי המקרקעין יש להעביר לשני גורמים: קרקעות יועברו לרמ"י, ודירות יועברו למינהל הדיור הממשלתי.
תכניות עבודה להעברת מקרקעין לקניין המדינה: בשנים 2017 -2010 הכינההיחידה שלוש תכניות עבודה שבהן נקבעו יעדים להעברת נכסים לקניין המדינה.
ב-2010 הוכנה תכנית עבודה, ובה יעדים להעברת נכסי מקרקעין לקניין המדינה.
היעדים העיקריים הם: הגדלת תקן כוח האדם ל-8 תקנים; גיוס סטודנטים לביצוע משימות; והתקשרות במיקור חוץ עם משרד רואה חשבון שיטפל בהעברת נכסים לקניין המדינה.
בתכנית נקבע כי עד סוף ינואר 2015 ישלים האפוטרופוס הכללי את הטיפול ב-1,000 תיקי מקרקעין, וכי עד ינואר 2016 יעביר כ-500 נכסים לקניין המדינה42 .
אחרישהיחידה לא עמדה ביעדי התכנית היא הכינה תכנית חדשה לשנים 2016 -2012 , שבמסגרתה נקבעו היעדים האלה: הגדלת תקן כוח האדם ל-9 תקנים; וקביעה כי בסוף שנת 2016 יהיו1,000 תיקים של נכסי מקרקעין בשלבי סיום, ועד אוגוסט 2017 ישוחררו הנכסים לבעלי זכויות וכ -400 נכסים יועברו לקניין המדינה43 .
40 הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים2009 ו-2010 , התשס"ט-2009 ', פרק כט, עמ644-639 .
41 ,בהוראות המעבר לתיקון לחוק נקבע"במקום 25 שנים יבוא32 שנים עד יוני2016.
" 42 במהלך2010 תוקנו התכנית ויעדיה עלידי האפוטרופוס.
43 האפוטרופוס העריך כי400 נכסים, שהם40% מהנכסים, יימצאו מתאימים להעברה לקניין המדינה.
היחידה ב-1,226 תיקי .
נדל"ן המנוהלים יותר .
הטיפול ב-1,000 תיקי .
גם ב-2017 נוכחההיחידה שהיא אינה עומדת ביעדי התכנית לשנים 2016 - 2012 והיא הכינה תכנית חדשה לשנים 2020 -2017 , המבוססת על הוספת שישה נציגים.
היעד שנקבע בתכנית הוא לסיים בשנת 2017 את הטיפול ב-120 תיקים, ובכל שנה להגדיל את סיום הטיפול ב-20% .
לפי התכנית בדצמבר 2020 ,יהיו בשלבי טיפול שונים 1,550 תיקים.
במועד קיום הביקורת טיפלה היחידה ב-1,226 תיקי נדל"ן המנוהלים יותר מ-30 שנים44 :729 ;תיקי נדל"ן בשלב ההכנה209 בשלב האיתור ו-288 תיקים שבהם הסתיים הטיפול, וההמלצה ב -55 מהם הייתה להעבירם לקניין המדינה.
כמו כן יש כ -160 תיקים, שהועברו לטיפול ה מחלקה להעברת נכסים אך בהם טרם החל הטיפול, ו-145 תיקים שטרם הועברו לטיפול המחלקה.
מבין תיקי הנדל"ן שטופלו ונבדקו בשנים 2017 -2010 העבירה היחידה רק 37 דירות ו-14 קרקעות לקניין המדינה.
זאת ועוד, אף שבתכניות העבודה לשנים 2010 עד2016 נקבע כי יושלם הטיפול ב-1,000 תיקי מקרקעין, במועד ביצוע הביקורת הושלם הטיפול רק ב-288 תיקים (כ-30% ).
נתונים אלה מלמדים על פער גדול בין היעדים שהציבה היחידה בתכניות העבודה שלה במשך השנים לבין תוצאות פעילותה בתחום זה.
האפוטרופוס הכללי הודיע בתשובתו כי המדד לעמידה ביעדים בתכנית העבודה הוא מספר התיקים שנסגרו ולא מספר הנכסים שהועברו בפועל לקניין המדינה, וכי שיעור התיקים שנסגרו ונמצאו מתאימים להעברה לקניין המדינה היה נמוך בכ-50% .
מההערכה בתכנית העבודה על היחידה לבחון את הסיבות שהביאו לפער האמור, לקבוע דרכי פעולה שיאפשרו לה לשפר את יכולותיה בתחום זה ולהנחות את הגורמים המקצועיים ביחידה כיצד לפעול.
תקנים ייעודיים למימוש תכניתהעבודה : אחת הסיבות העיקריות לאי-עמידה של היחידה ביעדי תכניות העבודה בהשוואה למספר התיקים שטופלו הייתה אי -הסדרה של התקנים שהוקצו ליחידה למימוש התכנית.
להלן הפרטים: לאחר פרסום תכנית העבודה לשנת 2010, פנה בנובמבר 2010, סגן בכיר בחשכ"ל למנכ"ל משרד המשפטים והתריע בפניו כי בהתאם ללוחות הזמנים בתכנית העבודה, יהיה איחור של חמש שנים וחצי מהמועד שנקבע בחוק להעברת הנכסים לקניין המדינה, זאת אף שלצורך מימוש התכנית תוקצב האפוטרופוס הכללי ב-9 תקנים נוספים, וב-4 מיליון ש"ח לרבות .
44 הנתונים נכונים ליוני 2017.
משרד המשפטים | 1313 .
מנגד בישיבה מינואר 2011 הסבירהאפוטרופוס כי מספר התקנים שיועדו לתכנית קוצץ ל -2 תקנים בלבד.
דיונים נוספים בנושא מספר התקנים שהוקצו לאפוטרופוס התקיימו במשרד האוצר ובמשרדי האפוטרופוס הכללי.
בינואר 2011 כתב סגן החשב במשרד המשפטים לאפוטרופוס הכללי דאז כי בעקבות קיצוץ רוחבי של תקציב משרד המש פטים צומצמו מספר התקנים שהוקצו לאפוטרופוס, והוחלט על הקצאת 6 .
תקנים בלבד בפנייה של רפרנטית ממשל ומינהל באגף התקציבים במשרד האוצר ללשכת מנכ"ל משרד המשפטים, מפברואר 2011 , נכתב כי תכנית העבודה של האפוטרופוס הכללי אינה מקובלת וכי "בעיית התמשכות לוח הזמנים בתכנית האפ"כ נובעת בין היתר מהעובדה שהאפ"כ לא העמיד מספר ".
עוד נכת]אגף תקציבים[ העובדים כפי שנסגר עם אג"תב כי לטענת נציג אגף התקציבים הוקצו לנושא 9 ,תקניםו"בשום שלב לא ניתנה הסכמתנו כי התקנים הללו יוקצו למטרות אחרות ואנו מתנגדים לכך בתוקף".
המחלוקת בין חשבות משרד המשפטים לבין אגף התקציבים במשרד האוצר נסבה על אופן יישום קיצוץ התקנים.
בעוד שמשרד המשפטים סבר כי מ-9 התקנים יש לקצץ3 תקנים, אגף התקציבים סבר שקיצוץ התקנים אמור להתבצע מכלל התקנים של האפוטרופוס הכללי.
ואכן מדיון נוסף, מיוני 2011 , עלה שמשרד המשפטים הקצה לאפוטרופוס6 .
תקנים חדשים יוער כי במאי 2012 פנתה סגנית האפוטרופוס הכללי דאז אל סגן חשב משרד המשפטים בטענה כי סוכם שהקיצוץ הרוחבי לא יוחל על המשרות שהוקצו למשימות העברה לקניין המדינה, אולם מספר המשרות המוקצות לא השתנה.
לצורך מימוש תכנית העבודה להעברת נכסים לקניין המדינה תוקצב האפוטרופוס הכללי ב-9 תקנים נוספים, אולם בפועל הוקצו לאפוטרופוס 6 תקנים בלבד.
יוצא אפוא שקיים חשש שמשרד האוצר הקצה ותקצב תקנים ייעודיים למימוש התכנית, אך אלה לא הגיעו ליעדם במלואם.
החסר בתקנים גרם לפגיעה במימוש יעדי התכנית.
בתשובתו של אגף התקציבים לביקורת מדצמבר 2017 אישר אגף התקציבים את העובדה שהקצה בשנת 2010 לאפוטרופוס הכללי9 תקנים למימוש תכנית עבודה הכוללת יעדים להעברת נכסי מקרקעין לקניין המדינה.
בתגובתו הבהיר אגף התקציבים "כי כאשר מוטל על המשרד קיצוץ רוחבי בתקציב השכר, המשרד בהתאם לשיקול דעתו הבלעדי בוחר מאלו יחידות להפחית את הכמויות הנדרשות.
עם זאת ביצוע הפחתה לא מבטל את המחויבות של המשרד לעמוד בתכניות העבודה".
העסקת נציגים: באוקטובר 2016 החליט האגף כי פעולות לגילוי רכוש ולאיתורו יתבצעו עצמאית על ידי המחלקה להעברת נכסים באמצעות 1314 |דוח שנתי 68ג .
ואכן במועד סיום הביקורת, הועסקו במחלקה 15 עובדים: 4 עובדים בתקן, 6 נציגים46 ו-5 .
סטודנטיםיוצא אפוא שנציגים וסטודנטים ממלאים את התפקידים שעבורם יועדה ההקצאה הנוספת של כוח האדם.
יודגש כי העסקת נציגים נידונה כבר בשנת 1993 בדוח ועדת אברהמי שקבע כי הסמכות למנות נציגים הפכה להיות תחליף להקמת מערכת נדרשת של כוח אדם ערוכה ומותאמת למילוי תפקידיה.
המלצות הדוח היו לצמצם את השימוש בסמכות למינוי נציגים ולייחד את מינויָם לפתרון של מצוקת כוח אדם זמנית ולמילוי תפקידים מקצועיים שאינם יכולים להתבצע על ידי עובדי האפוטרופוס הכללי.
בעקבות דוח ועדת אברהמי הנחתה המנהלת הכללית של משרד המשפטים באוקטובר 1996 כי העסקת נציגים בעתיד תתוחם לתקופות קצובות ולמשימות מיוחדות בלבד.
ואכן, ההסכמים שעליהם חתם האפוטרו פוס הכללי עם 6 הנציגים מוגבלים לתקופה של12 חודשים, ולהיקף שלא יעלה על200 .
שעות חודשיות לפי דוח ועדת אברהמי לנציגים זמניים אין תמריץ להתמיד בעבודתם, ובשל כך נבצר מהאפוטרופוס הכללי לטפח סגל הצובר ידע, מיומנות וניסיון.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפוטרופוס כי קי ים חשש שהסתמכות על נציגים המועסקים לתקופת זמן קצובה תביא לתחלופה גבוהה שלהם ותחייב זמן רב להכשרות כל שנה מחדש.
מציאות כזו עשויה למנוע עמידה ביעדי תכנית העבודה של האפוטרופוס הכללי.
בתשובתו הוסיף אגף התקציבים כי מאחר שהיחידה לא עמדה בתכניות העבודה ובעקבות ב חינה נוספת הוחלט כי הפעולות לגילוי הנכסים ואיתורם ייעשו בתוך היחידה ולא במיקור חוץ, ובהתאם גויסו 6 נציגים לביצוע הפעולות.
הנציגים גויסו, כאמור, במקום העובדים במיקור חוץ ועבודתם "לא נועדה להחליף את העבודה הנעשית באמצעות עובדי מדינה".
בתשובה גם צוין כי המשאבים שהוקצו ליחידה מספיקים לצורך עמידה ביעדי התכנית הנוכחית.
האפוטרופוס הכללי כתב בתשובתו כי ההנחה שיש תחלופה גבוהה בהעסקת נציגים אינה משקפת את מציאות העסקתם, וכי בעבר הייתה מדיניות של העסקת נציגים לתקופות קצובות שאינן רלוונטיות במקרה הזה.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפוטרופוס הכללי כי הסכמי העבודה שנחתמו עם הנציגים קצובים ל-12 חודשים בלבד, ולא צוינה בהם תקופת העסקה אחרת.
תקופה שכזו בוודאי מבטאת תחלופה גבוהה ומחייבת הכשרות רבות.
45 הנציגים החלו את עבודתם בתחילת2017 .
46 ששת הנציגים נקלטו במחלקה להעברת נכסים במהלך החודשים יוני-יולי 2017 .
משרד המשפטים | 1315 .
בלוח1 מוצגה סְ פק הטיפול בתיקים לפי צורת העסקת העובדים במחלקה להעברת נכסים בביצוע עבודת איתור: לוח 1 : מספר ממוצע של תיקים המטופלים על ידי עובדי המחלקה להעברת נכסים בהתאם לצורת העסקתם .
במחלקה מספר תיקים בשנה .
לעובד (בממוצע) מספר תיקים בשנה .
מקור: נתוני המחלקה בהתייחסות לממוצע רב-שנתי.
* תפקידם של העובדים בתקן כולל פעילויות נוספות ביחידה.
מהנתונים בלוח עולה כי ה סְפק הטיפול המרבי של 15 עובדי המחלקה והנציגים להעברת נכסים מוגבל בממוצע ל -247 תיקים בשנה אחת.
תכנית העבודה לשנים 2020 -2017 קבעה יעד, ולפיו עד סוף דצמבר 2020 יטופלו כ -1,550 תיקי נדל"ן 47 , אולם בהתחשב בתפוקת המחלקה להעברת נכסים בשנים האחרונות ובכוח האדם שהוקצה למשימה - היא תוכל לטפל בכ-1,000 .
תיקים בלבד בשנים האמורות בתשובתו הסביר האפוטרופוס הכללי כי לפי תכנית העבודה עד סוף דצמבר 2020 יהיו בשלב הכנה כ-1,550 תיקי נדל"ן, ומהם כ-895 תיקים יהיו בשלב סיום.
לפיכך תכנית העבודה תואמת את יכולות הביצוע של היחידה.
ואולם, תכנית העבודה לשנים 2020 -2017 עוסקת בתיקי נדל"ן בלבד ואינה כוללת את הטיפול באלפי תיקים כספיים, כאלה המטופלים על ידי היחידה וכאלה שטרם החלו לטפל בהם.
בתשובתו מפברואר 2018 הוסיף האפוטרופוס הכללי כי הטיפול בתיקי כספים הוסדר בתכנית עבודה פנימית של היחידה.
47 בתכנית העבודה לשנים 2017 -2010 נקבע כי מבין נכסי הנדל"ן המטופלים196 צפויים לעבור לקניין המדינה.
שנים, חמש שנים יותר .
במצב הקיים יכולה היחידה לטפל בכ-250 .
)תיקים בשנה (כספים ונדל"ן לפיכך פעולות האיתור של הנכסים יימשכו שנים רבות ובחריגה ניכרת מהמועדים שהוגדרו בתכניות העבודה.
ואכן, הגורמים המקצועיים ביחידה מעריכים כי הטיפול בתיקים הכספיים (מעל 50,300 ש"ח) ובתיקי הנדל"ן יימשך כתשע שנים, חמש שנים יותר מהמועדים הקבועים בתכנית העבודה.
בתשובתו הסביר האפוטרופוס הכללי כי בעקבות תיקון החקיקה הוא נדרש לטפל במלאי תיקים גדול, וכי קצב הטיפול תלוי בכמות המשאבים המוקצית למשימה.
לדבריו תכנית העבודה שנקבעה תואמת את המשאבים, אגב מיצוי מרבי.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפוטרופוס הכללי כי עליו להתאים בין היעדים והמשימות שנקבעו בתכנית העבו דה לבין המשאבים שהוקצו לביצוע כלל המשימות והיעדים של המחלקה להעברת נכסים.
ככל שתכנית העבודה של היחידה נשענת על פער בין שני רכיבים אלה הרי שהדבר פוגע בכלל הליכי התכנון והביצוע של היחידה ומחייב פעולות תיקון.
על האפוטרופוס הכללי להכין תכנית רב-שנתית שתסייע לו לעמוד בהוראות החוק להעביר לקניין המדינה נכסים שתקופת ניהולם הסתיימה ולא הושבו לבעליהם.
משרד המשפטים | 1317 .
חוק האפוטרופוס הכללי, התשל"ח-1978 מטיל על המדינה את החובה לטפל בנכסים עזובים.
לשם כך הופקד אגף האפוטרופוס הכללי במשרד המשפטים על איתור בעלי זכויות נעדרים בנכסים הידועים לו - כסף, שווה כסף, מקרקעין ומ יטלטלין - ולנהל אותם באישור בית המשפט.
האפוטרופוס הכללי מנהל , מכוח תפקידו זה, נכסים עזובים הכוללים כ-4,000 נכסי מקרקעין וכן כספיםבסכום של כ-1.
8 מיליארד ש"ח- עבור בעלי זכויות פרטיים ולטובתם.
נמצאו ליקויים באופן בו מנהל האפו"כ את ה דירות, בתי עסק וקרקעות שבאחריותו.
נהליו בנושא זה לא עודכנו זה שנים, וחלקם אף אינו רלוונטי עוד, בייחוד בכל הנוגע לניהול, לפיקוח ולבקרה על חברות הניהול של בתי הדירות ובתי העסק.
מסד הנתונים לגבי קרקעות במערכות המחשבים של היחידה הארצית אינו עדכני, וקרקעות רבות אינן מושכרות.
נוסף על כך, האפוטרופוס לא הצליח לממש את כל היעדים שקבע בתכניות העבודה שהציג בשנים 2017 -2010 , להעביר נכסים כספיים ונכסי נדל"ן לקניין המדינה והוא ממשיך לנהל אלפי תיקים כספיים, דירות וקרקעות גם אחרי שחלפה תקופת הניהול הקבועה בחוק.
חשיבות פעילותו של האפוטרופוס הכללי בטיפול נאות בנכסים עזובים היא כפולה: בתחום זכויות הפרט - איתור הבעלים והגנה על רכושם מפני פעולות שלטוניות ואחרות העלולות לפגוע בהם או בפירותיהם, ובתחום זכויות הכלל - מניעת שימוש לרעה בנכסים אלה העלול לפגוע בסדר הציבורי והעברתם במקרים המתאימים לקניין המדינה ולתועלת הציבור.
אך ממצאי דוח זה מעלים כי יש ליקויים בפעילות היחידה , וכי נדרש אפיון מחדש של יעדיה ושל דרכי פעולתה בעיקר בנושאים אלה: טיפול בדיווחים שהיא מקבלת בדבר חשד לנכסים עזובים ; הפעלת סמכויות האכיפה המוקנות לאפוטרופוס הכללי בחוק ; מניעת פלישה לנכסי מקרקעין; קידום הליכי ם להשבת הנכסים לבעלי הזכויות ו להעברת מקרקעין עזובים לקניין המדינה.
לאור ההמלצות המנויות בדוח זה, על האפוטרופוס הכללי להסדיר את פעילותה הכוללת של היחידה כדי למנוע את הזנחת הנכסים העזובים, הפקרתם ונפילתם לידיים זרות, זאת לצד השמירה על זכות הקניין הפרטי.
במסגרת זאת, ראוי שהיחידה תפעל, בין היתר, לתגבר ולתחזק את ממשקי העבודה שלה עם גופים במערכת הממשלתית; לגבש מדיניות ברורה לגבי הפעלת סנקציות במקרים שבהם נמנע ממנ ה מידע על נכסים החשודים כעזובים; ולייעל את מנגנון העברתם לקניין המדינה בהתאם להוראות החוק.
המשרד לשירותי דת (להלן גם - המשרד) מופקד, בין היתר, על הסדרת פעילותן של 129 .
מועצות דתיות, על ניהול כוח האדם שלהן ועל תקציביהן מועצה דתית אחראית לספק לאוכלוסייה היהודית שבתחומה את צורכי הדת, בין היתר באמצעות רבני הערים, עובדי המועצה הדתית ורבני השכונות, במגוון תחומים: נישואין, כשרות, שחיטה, מקוואות, עירובין, קבורה, רבנות, תמיכות ותרבות תורנית.
השר לשירותי דת (להלן גם - השר) ממונה על ביצוע חוק , התשל"א]נוסח משולב[ שירותי הדת היהודיים-1971 (להלן- חוק שירותי הדת) והתקנות שהותקנו על פיו.
ממרץ 2013 ועד למאי2015 כיהן השר נפתלי בנט בתפקיד השר לשירותי דת ומאותו מועד ועד לסיום הביקורת מכהן השר דוד אזולאי בתפקיד זה.
בתקנות שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר), התשס"ז -2007 (להלן- התקנות) נקבע כי "רב עיר יבחר באמצעות אסיפה בוחרת ב בחירות אישיות ישירות, שוות וחשאיות", וכי "ליישוב שהוא עירייה או מועצה מקומית יהיה רב עיר אחד שיכהן במשרה מלאה; ואולם ביישוב שמספר תושביו אינו עולה על 15,000 .
"יקבע השר, בהסכמת מועצת הרשות המקומית את היקף המשרה רב העיר הוא המנהיג הרוחני והפוסק העליון בכל ענייני הדת וההלכה היהודית במקום, ומשמש מנהיג דתי לתושבי העיר היהודיים - "מרא דאתרא"6; הוא ממונה על הטיפול בענייני הלכה ובאספקת שירותי הדת לתושבי העיר היהודיים, בתיאום עם ראש המועצה הדתית.
הלכותיו והתנהגותו אמורות להיות אות ומופת לדרך ארץ לקהל המאמינים ולציבור בכלל , והוא אמור לשמש דוגמה אישית להתנהלות נאותה לתושבי העיר בכלל ולעובדי המועצה הדתית בפרט.
לרבני ערים שני תפקידים סטטוטוריים: רישום נישואין ומתן תעודות כשרות, והם פועלים במגוון תחומים: פסיקה, דרשנות והרצאות , והשתתפות באירועים כמייצגי המועצה הדתית.
שכרם נקבע על פי החלטות ממשלה, וכיום הוא מוצמד, בשיעור מוגדר, לשכרו של מנכ"ל רשות מקומית, בהתאם למספר תושביה.
המועצה הדתית משלמת את השכר, הממומן על ידי המשרד לשירותי דת והרשות המקומית.
משכך מחויבים רבני הערים בדין וחשבון למועצה הדתית או לעומד בראשה בהיבטים המינה ליים של תפקידם.
כמו כן הם כפופים להוראות המינהליות של המשרד.
רבני הערים אינם מוגדרים עובדי מדינה והתקשי"ר אינו חל עליהם.
חוק שירותי הדת מסדיר את הדין המשמעתי לרבני ערים אשר לעבירות משמעת או אתיקה, וקובע כי "רב עיר יהיה נתון לשיפוטו של בית דין משמעתי".
המשרד לשירותי דת מפקח על פעילות המועצות הדתיות בכל הנוגע לניהול כוח אדם, לניהול התקציב וליישום כללי המינהל התקין.
מנתוני המשרד המעודכנים לספטמבר 2017 עולה כי 95 רבני ערים כיהנו ב -83 רשויות מקומיות7.
6 בארמית- "אדון המקום".
7 יש רשויות מקומיות שאין בהן רב עיר, ויש רשויות שבהן שני רבני עיר- ספרדי ואשכנזי.
משרד לשירותי דת | 1199 .
בחודשים יוני עד אוקטובר 2017 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בהתנהלותם של רבני ערים בנושאים שונים ואת טיפול הגורמים המאסדרים - המשרד לשירותי דת, הרבנות הראשית והמועצות הדתיות.
הנושאים שנבדקו: (א) הסדרת נסיעות רבני ערים לחו"ל ודיווחי הרבנים על היעדרויותיהם; (ב) העסקת קרובי משפחתם של רבני ערים במועצה הדתית וכמשגיחי כשרות מטעמה; (ג) מגורי רבני ערים שלא במקום כהונתם; (ד) והטיפול בתלונות על התנהלות לא תקינה של רבני ערים.
הביקורת נעשתה במשרד לשירותי דת, ב-21 מועצות דתיות, ובמינהל מעברי גבול שברשות האוכלוסין וההגירה (להלן - ביקורת הגבולות).
ביקורת השלמה נעשתה בהנהלת בתי הדין הרבניים, ובמשרד המשפטים, ברבנות הראשית ברשויות המקומיות קריית מוצקין ויבנאל.