HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ל הלן בתרשים 3 מוצגת השוואה בין המתווה המתוכנן של הממשלה ממאי 2009 להפחתת מכסת העו"ז ובין המכסות שנקבעו בפועל בשנים אלו, לפי החלטות הממשלה האמורות.
70 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקהתעסוקה בענף החקלאות , מאי 2014.
71 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 62ב ( 2012 '), "תמיכות ומענקים לחקלאים", עמ 812-783 .
72 'החלטות ממשלה מס 2921 מ- 3.
12 'והחלטה מס 1080 מ- 4.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 מהתרשים עולה כי בשנים 2014 -2010 קטנהמכסת העו"ז בענף החקלאות בשיעור של 4% (מ- 26,000 ל- 25,000 ), לעומת הקיטון הצפוי בשיעור של 25% על פי החלטת הממשלה ממאי 2009.
החלטת ממשלה 2 9 2 1 ( ממרץ 2 0 1 1 )והחלטה 4 4 0 8 ( ממרץ 2 0 1 2) בהחלטות ממרץ 2011 וממרץ 2012 החליטה הממשלה לקבל את הצעתה 73 של שרת החקלאות דאז גב' אורית נוקד להגדיל את מכסת העו"ז לשנת 2011 ב-6% (מ- 24,500 ל- 26,000 עו"ז), ולהגדיל ב-4% את מכסתהעו"ז לתקופה של חצי שנה ממרץ ועד ספטמבר 2012 (מ- 24,400 ל- 25,400.
) החלטות אלה התקבלו על רקע טענות החקלאים שמספר העו"ז שהעסיקו ב - 2009 ו- 2010 היה קטן מהמכסות שאושרו לאותן השנים.
בדברי ההסבר לאהובאו נתונים כלכליים ומידת ההשפעה על משק המדינה, כנדרש בתקנון עבודת הממשלה.
כמו כן לא הובאו נתונים בדבר המענקים שהתחייבה הממשלה לתת לחקלאים לשם רכישת מיכון, בדבר הקצאת כספים לעידוד תעסוקת ישראלים בחקלאות ובדבר מידת הניצול של תקציבים אלה והאפקטיביות שלהם.
כמו כן בהצעת החלטה מ - 2011 לא הובאה עמדת שר הכלכלה, שתחום פעילותו נוגע להצעת ההחלטה.
בדברי ההסבר צוין שאין חלופות להצעת ההחלטה ונטען שאין זיקה בין .
הוגשה בשיתוף שר הפנים דאז מר אליהו ישי משרד הפנים 1143 .
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 ההצעה ליעדי הממשלה.
זאת אף שעל פי החלטות הממשלה, עובדים פלסטינים שהממשלה מאשרת מכסות להעסקתם בענף החקלאות יכולים להוות חלופה להעסקת עו"ז 74 .
החלטת ממשלה 5 2 4 1 בדברי ההסבר להצעת החלטה זו (שהתקבלה בנובמבר 2012 ) שהגישה שרת החקלאות דאז הוצע להגדיל את מכסת העו"ז לשנת 2013 ב-4% (מ- 23,000 ל- 24,000 עו"ז); הוסבר כי הושגה הסכמה בין משרדי האוצר והחקלאות ורשות האוכלוסין, אך לא נרשמו הנימוקים להגדלה.
בחוות דעת משפטית של משרד החקלאות שצורפה לדברי ההסבר צוין כי הפתרונות החלופיים של תקצוב מיכון כאמור ותמיכה בהעסקת עובדים ישראלים, שנזכרו בהחלטות הממשלה ממאי 2009 .
, טרם הבשילו לכדי חלופה מלאה לעו"ז עם זאת לא הובאו נתונים כאמור בדבר מימוש חלק זה בהחלטת הממשלה ממאי 2009 , בדבר מידת האפקטיביות של תקציבים שניתנו לשם מיכון והעסקת ישראלים, ככל שאכן ניתנו, ובדבר השפעת ההחלטה על משק המדינה.
בדברי ההסבר צוין כי על פי עמדת הגורמים המקצועיים במשרד החקלאות, יש למתן את קצב ההפחתה כדי לענות על צורכי החקלאים באופן מלא.
שרת החקלאות דאז השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 כי פעלה בכל דבר על פי המלצת הגורמים המקצועיים במשרד.
מהאמור לעיל עולה כי שרת החקלאות דאז הגישה לממשלה שלוש הצעות החלטה שמשמעות קבלתן - סטייה מהמתווה שקבעה הממשלה ב - 2009 בדבר הפחתת מספר העו"ז בענף החקלאות.
הממשלה קיבלה את ההחלטות אף שלא צורפו להן נתונים ומידע חיוניים לשם קבלת החלטה, ובכלל זה נתונים בדבר יישום החלטה קודמת בנושא, מידת המימוש של מכסות עו"ז אל מול המכסות שנקבעו, שינוי בשיעור הישראלים המועסקים בענף, והשפעת החלטות קודמות על שכר מועסקים ישראלים בחקלאות.
כמו כן לא הוצגו חלופות להצעות אלה.
החלטת ממשלה 1 0 8 0 החלטת הממשלה 1080 מדצמבר 2013 להגדיל את מכסת העו"ז לחקלאות מ - 24,000 ל- 25,000 התקבלה בעקבות מכתב ששלח שר החקלאות מר יאיר שמיר לשר האוצר מר יאיר לפיד (להלן - שר האוצר) באוגוסט 2013 ובעקבות דיון בין -משרדי שנערך באותו חודש, והשתתפו בו נציגי משרד האוצר, הכלכלה והחקלאות.
שר החקלאות ציין במכתבו כי מספר העובדים הישראלים המעוניינים לעבוד בחקלאות נמוך מהביקוש לעובדים, ולכן מומלץ לאפשר לחקלאים בשנת 2014 להעסיק 2,000 :עו"ז נוספים.
בדיון הועלו הקשיים של הענף סגירת משקים חקלאיים בשל מחסור בעובדים עלולה לגרום להשמדה של סח ורה חקלאית שאינה נאספת ומשווקת בזמן ולפגיעה בהכנסתם של החקלאים וביכולתם לשרוד כלכלית.
עוד הועלו חלופות אפשריות שבחן משרד החקלאות ואשר לא נמצאו מתאימות.
כן צוין כי מכסת העו"ז לא נוצלה במלואה , וכי עד סוף השנה צפוי ניצול מלא.
74 נוסף על עו"ז מועסקים בענף החקלאות גם עובדים פלסטינים מיהודה ושומרון, שהממשלה קובעת את מכסות ההיתרים להעסקתם.
מהחלטות ממשלה עולה כי עובדים פלסטינים יכולים להיות חלופה להעסקת עו"ז.
ראו למשל, החלטת ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה מ- 27.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 בדיון הובאה עמדתו של אגף התקציבים במשרד האוצר שהתנגד להגדלת מכסת העו"ז וטען כי העסקת עו"ז גוררת ירידה בשכר העובדים בענף וביכולתו למשוך עובדים ישראלים.
עוד אמר אגף התקציבים כי הקטנת מספר העו"ז לא פגעה בפריון, להפך - התפוקה עלתה.
משרד הכלכלה תמך בעמדת אגף התקציבים.
על פי סיכום הדיון הוחלט שאם לא תושג הסכמה בין המשרדים האמורים, יגיש שר החקלאות הצעת החלטה להגדלת מכסת העו"ז בענף לקבינט החברתי-כלכלי.
באוקטובר 2013 כתב הממונה על התקציבים במשרד האוצר לשר האוצר על בקשת שר החקלאות להגדיל את מכסת העו"ז לענף והדגיש: "אין כל אינדקציה למחסור אמיתי בידיים עובדות בחקלאות או לנזק שמחסור זה גורם".
הוא פירט הצעות של אגף התקציבים לשם סיוע בעידוד תעסוקת ישראלים, ובכלל זה הכפלת תקציב המענקים למעסיקי ישראלים בענף; המשך תקצוב מענקים למיכון אשר חוסך בכוח אדם; ותקצוב מכרז לחברת השמה אשר תתחייב לספק עובדים ישראלים לענף במקומות הנדרשים.
הוא הוסיף שמשרד החקלאות דחה את ההצעות כתחליף להגדלת מכסות עו"ז.
נמצא כי לדברי ההסבר של שר החקלאות להצעת ההחלטה לא צורפו מידע ונתונים הדרושים להבנת מידת הצורך בחריגה ממדיניות הממשלה ובהגדלת מכסת העו"ז.
למשל, ההשפעה שיש להפחתת המכסות על שכר העובדים הישראלים ונתונים על סגירת משקים ואבדן תוצרת חקלאית.
גם במקרה זה לא הובאו נתונים בדבר היקף התקציבים שהוקצו לרכישת מיכון ולעידוד תעסוקת ישראלים ומידת ניצולם.
כמו כן לא הובאה עמדת שר הכלכלה, שתחום פעילותו נוגע להצעת ההחלטה.
בתשובה שמסר שר החקלאות למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 הוא ציין כי ידוע למשרד שהפחתת מספר העו"ז הביאה לפגיעה משמעותית ואף לסגירה של משקים, וזאת בין היתר על סמך פניות של חקלאים ונציגיהם למשרד בנושא זה.
אולם אין ברשות המשרד נתונים על המספר המדויק של המשקים החקלאיים שנסגרו בעקבות ההפחתה האמורה.
שר החקלאות הוסיף בתשובתו כי בנוגע להצעות להחלטת הממשלה יובאו דברי הסבר מפורטים ככל האפשר, בהתאם לתקנון עבודת הממשלה.
שר האוצר השיב בינואר 2015 כי "הצעת ההחלטה הנחתה את משרד האוצר ומשרד החקלאות לקיים עבודת מטה על מנת למצוא פתרונות אחרים כדוגמת הכנסת מיכון שמטרתו החלפת עובדים זרים".
על משרד החקלאות והעומדים בראשו להביא לפני הממשלה את תשתית הנתונים הנדרשת לשם בחינת הפגיעה הנטענת בחקלאים בעקבות הקטנת מכסת העו"ז בענף.
עוד עליו להמציא נתונים על מידת העמידה של הממשלה בהחלטתה ממאי 2009 בכל הנוגע לאפקטיביות של הקצאת הכספים למיכון ולשילוב עובדים ישראלים בחקלאות ולהציגם לקבינט החברתי-כלכלי.
מכסת עובדים זרים בענף הבנייה בתחילת שנת 2014 הועסקו בענף הבנייה 200,000 עובדים75, כ-%3 ( מהם 6,700 ), על פי נתוני רשות האוכלוסין היו עו"ז.
75 מתוך הצעה להחלטת ממשלה 1693 מיוני 2014.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 בהחלטה ממאי 2009 :נקבע מתווה להפחתה הדרגתית במכסה המרבית של עו"ז בענף הבנייה בשנת 2009 יועסקו 8,000 עו"ז; ב- 2010 - 5,000 עו"ז, ב- 2011 - 2,000 עו"ז, ובשנת 2013 יועסקו רק מומחי חוץ 76 .
בהחלטה 1080 מיולי 2010 דחתה הממשלה את יישום המתווה הפוחת בשנה, כך שמיולי 2010 תעמוד המכסה על 8,000 ,עו"זמיולי 2011 תעמוד המכסה על 5,000 עו"ז, בשנת 2012 על 2,000 עו"ז ובשנת 2013 יועסקו רק מומחי חוץ.
בהחלטה מיולי 2011 הגדילה הממשלה את המכסות לשנים 2013 -2011 ל- 8,000 ודחתה את המשך המתווה הפוחת לשנת 2014 .
כעבור שלוש שנים, ביוני 2014 , החליטה הממשלה כי מכסת העו"ז בענף הבנייה תהיה 8,000 , אולם אםמכסה זו תנוצל במלואה היא תוכל לגדול כמעט פי שניים: מיום ניצולה במלואה היא תוכל לגדול בשלוש פעימות של עד 2,500 עובדים כל אחת למכסה מרבית כוללת של עד 15,000 עובדים עד יוני 2019 , ומיולי 2019 תפחת המכסה חזרה ל- 8,000 .
להלן בתרשים 4 מוצגת השוואה בין המתווה המתוכנן להפחתת מכסת העו"ז בענף הבנייה בשנים 2014 -2009 לפי החלטת הממשלה ממאי 2009 ובין המכסות שנקבעו בפועל בשנים אלו לפי החלטות הממשלה האמורות.
מהתרשים עולה כי משנת 2010 חל גידול של ממש במכסתהעו"ז בענף הבנייה, וכי היעד שקבעה הממשלה ב - 2009 בדבר מעבר מהעסקת עו"ז בענף הבנייה להעסקת מומחי חוץ בלבד נדחה בשבע שנים לכל הפחות.
76 "מומחה חוץ" הוא מומחה זר בעל ידע חיוני וייחודי לשירות שמספק המעסיק, שאינו בנמצא בישראל, כאשר שכרו החודשי אינו נופל מפעמיים השכר הממוצע במשק למשרת שכיר.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 החלטת ממשלה 3 4 5 3 (מיולי 2 0 1 1) בינואר 2011 דיווח אגף התקציבים במשרד האוצר לקבינט החברתי-כלכלי כי בשנת 2010 חלה עלייה במספר המועסקים הישראלים בענף הבנייה - דבר המוכיח, לדברי האגף, את יעילות מתכונת הפחתת עו"ז בענף הבנייה.
בדברי ההסבר להצעת החלטה 3453 שהגישו לממשלה שר האוצר דאז ד"ר יובל שטייניץ ושר הכלכלה דאז מר שלום שמחון 77 נכתב שלנוכח הגיד ול בהיקפי הבנייה בשנת 2011 והצורך בעובדים לענף הבנייה בטווח הקצר, נחתם ביוני אותה שנה הסכם בין משרד האוצר ורשות האוכלוסין ובין התאחדות בוני הארץ, הכולל בין היתר דחייה ביישום המתווה להפחתת מכסת העו"ז שעליו החליטה הממשלה ב - 2009 ; בניית תכנית נרחבת לעידוד קליט תם של עובדים ישראלים לענף, לרבות סיוע כספי למעסיקים במימון שכרם של עובדים ישראלים חדשים שייכנסו לענף.
במסמכים שצורפו להצעת ההחלטה לא נמצאו נתונים הדרושים לשם הבנת הצורך בחריגה ממדיניות הממשלה ובהגדלת מכסת העו"ז, לרבות נתונים על ביקוש כולל לעובדים בענף, מי דת המימוש של מכסות עו"ז לעומת המכסות שנקבעו, ושינוי בשיעור הישראלים המועסקים בענף ומידת ההשפעה של שינוי זה על שכרם.
החלטת ממשלה 1 6 9 3 ביוני 2014 הגיש שר הבינוי והשיכון מר אורי אריאל הצעה להחלטה 1693 ובה הציע להגדיל כאמור את מכסת העו"ז בענף הבנייה מ- 8,000 ל- 15,000 עו"ז באופן מדורג.
דברי ההסבר להצעת ההחלטה כללו רכיבים כנדרש בתקנון עבודת הממשלה, אולם לא צורפו נתונים על מידת היישום של התכנית הנרחבת כאמור לעידוד קליטתם של עובדים ישראלים בענף ומידת האפקטיביות שלה.
בהצעה צוין כי שר הכלכלה תומך בה.
משרד הבינוי השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כי גיבוש החלטת הממשלה התבסס על עבודת מחקר שביצע בשנת 2013 , שבה נבחנהתמונת המצב בענף הבנייה .
עוד השיב כי האחריות ליישום תכניות תעסוקה היא באחריות משרד הכלכלה, והאחריות לגיבוש מדיניות דיור היא באחריות משרד הבינוי.
מתשובת משרד הבינוי עולה כי לשיטתו, האחריות למסירת נתונים לממשלה בדבר יישום התכנית הזו מוטלת על משרד הכלכלה.
שר האוצר השיב כי החלטה זו נדרשה בעקבות המשבר החמור בתחום הדיור וההבנה כי אחד מהצעדים הדחופים לפתרון המשבר הוא בנייה מהירה של דירות מגורים והגדלת ההיצע.
הוא הוסיף כי הצורך בעובדים לענף עולה בחשיבותו על הצורך לצמצם את מכסת העו"ז.
לדעת משרד מבקר המדינה, קודם לקבלת ההחלטה בידי הממשלה, היה עליה לקבל את נתוני משרד הכלכלה בדבר יישום התכנית האמורה.
את הנתונים האלה היה על משרד הבינוי, יוזם ההצעה, לצרף להצעת ההחלטה כנדרש בתקנון עבודת הממשלה.
שר הבינוי והשיכון דאז הצטרף למגישי הצעה זו משרד הפנים 1147 .
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015  .
מדיניות הממשלה בשנת 2009 הייתה להפחית הדרגתית את המכסה הכוללת להעסקת עו"ז, בין היתר כדי להגדיל את שיעור התעסוקה של ישראלים בענפי החקלאות והבנייה.
לצד הפחתת המכסות החליטה הממשלה על פעולות לעידוד תעסוקת ישראלים ועל פעולות נוספות.
בהחלטות שקיבלה הממשלה בשנים 2014 - 2010 היא נסוגה מהמתווה לפעולה שקבעה ב - 2009 .
החלטות אלה התקבלו בלי שהובאה לפני שרי הממשלה התשתית הנדרשת של מידע ונתונים ובלי שהובאו לפניהם תוצאות הפעולות שנכללו בהחלטות הקודמות שקיבלה הממשלה.
על משרדי הכלכלה, החקלאות והבינוי והשרים העומדים בראשם, המגישים הצעות להחלטת הממשלה בנושא מכסות עו"ז לצרף להן הנתונים והמידע הדרושים לדיון ולקבלת החלטות.
על מזכיר הממשלה לוודא שההצעות להחלטת ממשלה כוללות את כל המידע הדרוש לפי תקנון הממשלה.
קרוב לעשירית מהמועסקים בישראל הם עובדים זרים.
ביזמת המדינה ועל פי היתרים שנתנה הובאו לישראל עשרות אלפי עו"ז, לשם העסקתם בענפים שבהם יש מחסור בכוח אדם ישראלי.
העו"ז מגיעים לארץ לרוב על רקע מצוקה כלכלית קשה בארצותיהם ובשל הרצון לפרנס את עצמם ואת משפחותיהם, והם נמנים עם העובדים החלשים ביותר במשק.
על עובד זר השוהה בישראל חלים העקרונות החוקתיים הבסיסיים המעוגנים בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, אשר נועדו להגן על חייו, גופו, כבודו וקניינו.
מתן היתר להעסיק עו"ז טומן בחובו גם חובה להקפיד הקפדה יתרה על קיום העקרונות האלה ועל זכויותיו כעובד.
לא ניתן ליהנות משירותי עו"ז, בלי לשאת בנטל הזכויות המגיעות להם.
ממצאי הביקורת מלמדים על חולשה של ממש, ולעתים אף כשלים, בפעולותיה של רשות האוכלוסין בכל הנוגע לפיקוח ובקרה על תשלום שכר העו"ז, למיצוי הטיפול בתלונות שהיא מקבלת, ולהפרות של המעסיקים את זכויות עובדיהם ואת תנאי היתר ההעסקה.
גם פעולות משרד הכלכלה לקו בחסר והן לא הביאו למימוש תכלית החקיקה - לפקח על שמירת זכויות עו"ז.
במשך 14 שנים משרד הכלכלה והעומדים בראשו לא השלימו את הפעולות להתקנת תקנות לחוק עו"ז.
כתוצאה מכך נפגעות באופן ממשי היכולת להבטיח את הזכויות הסוציאליות של עו"ז והאפשרות ליצור תמריץ חיובי לעזיבתם את הארץ עם תום תקופת העסקתם בה כדין.
בשנת 2009 הציבה הממשלהיעד להפחתה הדרגתית של המכסה הכוללת להעסקת עו"ז, בין היתר כדי להגדיל את שיעור התעסוקה של ישראלים בענפי החקלאות והבנייה.
בשנים שעברו מאז, קיבלה הממשלה החלטות על שינוי המדיניות, בלא שהונחה לפניה תשתית המידע הנדרשת.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 הביקורת העלתה ליקויים רבים, חלקם חמורים ביותר, והם מחייבים פעולות נחרצות של רשות האוכלוסין ומשרד הכלכלה.
על מנכ"ל רשות האוכלוסין ומנכ"ל משרד הכלכלה לפעול בנחישות לתיקון הליקויים כדי להבטיח לעו"ז בישראל את זכויות היסוד והזכויות הסוציאליות המגיעות להם .
על מנכ"ל הרשות לערוך שינויים, ככל שנדרש בכללי הרשות להבאת עו"ז לארץ ובהליכים לקבלת היתרים להעסקתם, ולוודא שהרשות פועלת לפיהם.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015
שם הדוח: רשות השירות האזרחי לאומי - השירות האזרחי לאומי - ממצאי מעקב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבוא .
, התשמ"ו]נוסח משולב[ על פי חוק שירות ביטחון- 1986 , כל אזרח ישראלי או תושב קבוע שמלאו לו 18 ,שנים ולא קיבל פטור, חייב בשירות צבאי.
הדין מסדיר פטורים מטעמים שונים ובהם פטורים מטעמי בריאות, מעמד אישי ומצפון.
צעירים הפטורים מגיוס יכולים להתנדב לשירות לאומי-אזרחי (להלן גם - שירות לאומי), שהוא מעין חלופה אזרחית לשירות הצבאי.
מן הבחינה הלאומית יש ערך רב לשירות לאומי-אזרחי של צעירים הפטורים מגיוס לצה"ל , שכן הוא מקנה להם תחוש ה של שייכות למדינה ושל הזדהות ע מה, תחוש ה של נשיאה משותפת בנטל והכרה בצורך של האזרח למלא את חובתו כלפי מדינתו.
שתי קבוצות משרתות שירות לאומי: הראשונה כוללת מתנדבות שקיבלו פטור מ ן ה שירות הצבאי עקב הצהרתן כי מטעמים שבמצפון או מטעמי הכרה דתית אינן יכולות להתגייס.
השירות הלאומי של אלה החל בסוף שנות ה שישים של המאה העשרים והוגדר בתקנות.
הקבוצה השנייה כוללת מתנדבים ומתנדבות מכל מגזרי החברה, חייבי שירות ביטחון, שקיבלו פטור מחובת שירות ביטחון או שלא נקראו לשירות סדיר (כגון בני המגזר הערבי ובעלי פרופיל רפואי נמוך).
שירות לאומי זה החל בסוף שנות התשעים של המאה העשרים.
השירות הלאומי פועל במגוון תחומים - במערכת החינוך, בבתי חולים ובקופות חולים, בגופים מתחום הרווחה, במשטרת ישראל ועוד.
עד ינואר 2008 טופל השירות הלאומי באגף לתפקידים מיוחדים במשרד הרווחה.
בשנת 2004 מונתה ועדה ציבורית בראשות אלוף (מיל') דוד עברי לכינון שירות אזרחי -לאומי בישראל עבור מי שאינו נקרא לשירות ביטחון.
בעקבות מסקנותיה של הוועדה ועל פי החלטת ממשלה 2295 מאוגוסט 2007 (להלן- החלטת הממשלה), הוקמה בינואר 2008 מינהלת השירות האזרחי -לאומי (להלן - מינהלת השירות) במשרד ראש הממשלה.
בתחילת שנת 2009 הועברה האחריות למינהלת השירות ממשרד ראש הממשלה למשרד המדע והטכנולוגיה.
בדצמבר 2013 היא הועברה לאחריות המשרד לאזרחים ותיקים, בראשות השר לאזרחיים ותיקים ח"כ אורי אורבך.
במרץ 2014 הפכה מינהלת השירות לרשות השירות הלאומי-אזרחי (להלן - רשות השירות), ובראשה עומד משנת 2010 מר שר-שלום ג'רבי.
השירות הלאומי-אזרחי מתקיים באמצעות שבעה גופים שהם עמותות רשומות שעיקר עיסוקן הפניית מתנדבי שירות לאומי (להלן - הגופים המוכרים) המשימים ומפעילים את מתנדבי השירות הלאומי בארגונים ובמוסדות שונים (להלן - הגופים המפעילים).
על פי נתוני רשות השירות, עמד מספר המתנדבים בשירות הלאומי-אזרחי בשנת 2013 על כ- 15,000.
בחודשים ינואר -יוני 2009 בדק משרד מבקר המדינה את מערך השירות הלאומי -אזרחי במינהלת השירות האזרחי -לאומי שבמשרד המדע והטכנולוגיה ובאגף לשירות לאומי שבמשרד החינוך, שהוא המפעיל הגדול ביותר של מתנדבי שירות אזרחי -לאומי.
ממצאי הביקורת פורסמו במאי 1020 בדוח שנתי 60ב2 (להלן- הביקורת הקודמת).
בחודשים יוני- ספטמבר 2014 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין באיזו מידה תוקנו כמה מהליקויים שנמצאו בביקורת הקודמת (להלן - המעקב), ובהם: הקצאת התקנים הממשלתיים; מעמדה של .
רשות השירות האזרחי לאומי 1449 .
:שם הדוח רשות השירות האזרחי לאומי - השירות האזרחי לאומי - ממצאי מעקב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 רשות השירות הלאומי-אזרחי ; חשש לניגוד עניינים; איוש תקנים; הסדרת השירות הלאומי בחקיקה ראשית; החלת ביקורת המדינה על הגופים המוכרים; עיריית ירושלים כגוף מוכר; תקנים קנויים (פרטיים); בקרה על ההסכמים עם הגופים המפעילים; אישור ניהול תקין לגופים מפעילים; פרסום.
הבדיקה נעשתה ברשות השירות הלאומי -אזרחי (להלן - רשות השירות) שבמשרד לאזרחים ותיקים.
הקצאת התקנים הממשלתיים .
בהחלטת הממשלה מאוגוסט 2007 נקבע כיאחד מתפקידי מינהלת השירות הוא "לווסת את חלוקת המשאבים ולהקצות את תקני השירות האזרחי-לאומי בהתאם לסדר עדיפויות ממלכתי, כפי שייקבע על ידי הממשלה".
כמו כן, בהחלטת ממשלה 4126 מאוגוסט 2005 נקבע כי יש להקים ועדת מכרזים בין-משרדית כדי להכין מכרז לבחירת גופים מוכרים שיעסקו בטיפול ובהפניה של מתנדבים לשירות לאומי בכלל משרדי הממשלה.
בדוח פעילות של צוות ההקמה למינהלת השירות לחודש דצמבר 2007 נכתב כי "המנהלה רואה בעיקרון המאפשר לווסת ולהקצות את התקנים עקרון חשוב ובסיסי החיוני לפעולתה.
בתקופה האחרונה, גיבשנו, בשיתוף עם נציג המועצה הלאומית לכלכלה, מנגנון שיאפשר למינהלת לבצע את תפקידה בוויסות והקצאת התקנים".
בביקורת הקודמת נמצא כי למרות האמור לעיל , מספר התקנים ש הממשלה מפעילה אינו מבוסס על בחינה שוטפת של כל הצרכים, ואינו משקף סדר עדיפויות שנקבע על פי ראייה כוללת של הצרכים.
פעמים רבות חלוקת התקנים בין התחומים מנציחה מצב היסטורי, ונגזרת מן המשאבים העומדים לרשותו של כל משרד.
משרד מבקר המדינה העיר שעל מינהלת השירות להיות אחראית ל הקצאת כל התקנים שהממשלה מממנת, ולקבוע סדרי עדיפויות שעל פיהם יוחלט כיצד יוקצו התקנים לתחומים השונים, ובהם החינוך, הרווחה, הבריאות והביטחון .
במצב העניינים ששרר בעת הביקורת הקודמת לא מילאה מינהלת השירות את תפקידה בתחום ויסות התקנים והקצאתם.
בתגובת משרד המדע והטכנולוגיה ממאי 20103 נכתב בין היתר כי "המינהלת פועלת להסדיר את נושא הוויסות וההקצאה בהקדם האפשרי, הן באמצעות מכרז אחיד בינמשרדי והן באמצעות סעיפים רלבנטיים בהצעת החוק החדשה.
מועד לביצוע דצמבר 2010.
" בדוח מעקב אחר תיקון ליקויים וביצוע החלטות ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה של משרד ראש הממשלה 4 מנובמבר 2010 צוין כי להערכת המשרד, הסדרת הנושא תסתיים בדצמבר 2011 .
בדוח מעקב אחר תיקון ליקויים וביצוע החלטות ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה של משרד ראש הממשלה5 מדצמבר 2011 צוין כי "המינהלת יחד עם החשב הכללי מצויים בשלבי עבודה מתקדמים להכנת מכרז אחיד".
3 הערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה 60ב, משרד ראש הממשלה, מאי 2010 ', עמ244.
4 ,משרד ראש הממשלהדוח מעקב אחר תיקון ליקויים וביצוע החלטות ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה, נובמבר 2010 ', עמ418.
5 ,משרד ראש הממשלהדוח מעקב אחר תיקון ליקויים וביצוע החלטות ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה, דצמבר 2011 ', עמ819.
שם הדוח: רשות השירות האזרחי לאומי - השירות האזרחי לאומי - ממצאי מעקב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בדוח המעקב השלישי של משרד ראש הממשלה6 מיולי 2014 ,ציין משרד המדע והטכנולוגיה כי ועדת המכרזים החליטה שלא לצאת למכרז אחיד, אלא להוציא מסמך הנחיות משותף לחשב הכללי ולרשות השירות הלאומי בנושא פרסום מכרזים מטעם המשרדים הש ונים הנוגעים בעניין גיוסם והפנייתם של מתנדבים בשירות הלאומי.
מכל הנאמר לעיל עולה כי למרות ההודעות וההבטחות שנמשכו שנים, שבמהלכן דחתה רשות השירות פעם אחר פעם את תאריך היעד לתיקון הליקוי, עדיין אין מעורבות מספקת של רשות השירות בוויסותם ובהקצאתם של התקנים, מתוך ראייה כוללת של הצרכים לתועלת הציבור, הקהילה והחברה, ובביצוע של הקצאות התקנים בהתאם לניתוח צרכים אלה וקביעת סדרי עדיפויות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כל עוד החלטת הממשלה בדבר יציאה למכרז אחוד עודנה בתוקף, יש לקיימה.
לחלופין - על רשות השירות לפעול לביטול החלטת הממשלה, ואז תוכל לפעול לפרסום מסמך ההנחיות המשותף.
בתשובת רשות השירות למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 נכתב כי סוגיית ויסות התקנים מורכבת ובעייתית, והרשות אינה יכולה לממש החלטה זו, שכן התקציב למימון התקנים נמצא במשרדים השונים ולא בידי הרשות.
עם זאת, הרשות סבורה כי אם התקציב של כלל התקנים הממשלתיים יהיה בבסיס התקציב שלה, היא תוכל להקצות ולווסת את התקנים על פי מדיניות הממשלה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אם אכן אין הרשות יכולה למלא את תפקידה בתחום ויסות התקנים, כפי שהדבר מתבקש מהחלטות הממשלה, על הרשות ועל ה שר הממונה לפנות לממשלה, כדי שזו תחליט איך ראוי להסדיר סוגיה יסודית ומהותית זו.
מעמדה של רשות השירות הלאומי -אזרחי .
מעבר ממשרד למשרד ממצאי הביקורת הקודמת: בינואר 2008 הוקמה, על פי החלטת ממשלה, מינהלת השירות הלאומי במשרד ראש הממשלה.
בביקורת הקודמת צוין כ י האחריות למינהלת השירות ומרבית הסמכויות בחוקים הנוגעים לשירות האזרחי ולשירות הלאומי הועברו בתחילת שנת 2009 , עם הקמת הממשלה ה -32 , ממשרד ראש הממשלה למשרד המדע והטכנולוגיה.
האלוף (במיל') דוד עברי, יו"ר המועצה הציבורית הזמנית להתוויית המדיניות הכוללת של השירות הלאומי והאזרחי ולפיקוח ולבקרה על מינהלת השירות, מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 כי העברה זו נוגדת את המלצת הוועדה שעמד בראשה אשר המליצה לכונן את מינהלת השירות במשרד ראש הממשלה.
ראש מינהלת השירות בעבר, ד"ר ראובן גל, מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינ ה .
6 דוח מעקב ראש הממשלה על תיקון ליקויים לדוחות מבקר המדינה, משרד ראש הממשלה, יולי 2014 ', עמ 1635.
רשות השירות האזרחי לאומי 1451 .
:שם הדוח רשות השירות האזרחי לאומי - השירות האזרחי לאומי - ממצאי מעקב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מנובמבר 2009 , כי "מערכת השירות האזרחי-לאומי הינה מערכת ממלכתית, פתוחה לכל המגזרים, בלתי מפלגתית זקוקה לגיבוי חזק ומרכזי וחייבת להיות נטולת צבע סקטוריאלי", ולטענתו כל המאפיינים הללו נמצאים במשרד ראש הממשלה.
עוד מסר ד"ר גל כי בעקבות ההחלטה להעביר את מינהלת השירות שבראשותו ממשרד ראש הממשלה למשרד המדע, הוא הודיע על התפטרותו מתפקיד ראש מינהלת השירות.
בביקורת הקודמת נמצא כי העברת מינהלת השירות לא תרמה לקידום הנושא ואף הביאה לעיכובים ולתקלות.
משרד מבקר המדינה העיר כי גם בהתחשב באילוצי ו של "מעשה המרכבה הקואליציוני", הרי נוכח החשיבות שהממשלה מייחסת לעניין, היה מקום לתת משקל הולם לשיקול של הממלכתיות, לרגישות הסקטוריאלית ולמשמעותה של התמיכה המרכזי ת שיכולה להינתן במשרד ראש הממשלה, כפי שגרסו האלוף (במיל') עברי וד"ר גל.
בתגובת משרד המדע והטכנולוגיה ממאי 2010 כפי שהובאה בהערות ראש הממשלה לדוח שנתי 60 בשל מבקר המדינה7 צוין כי "העברת האחריות על המינהלת פעמים כה רבות מאז הקמתה - ממשרד הרווחה לראש הממשלה .
ולבסוף למשרד המדע והטכנולוגיה - לא אפשרה התקדמות בבניית המינהלת וביצוע הפעולות הנדרשות ממנה באופן שוטף.
כל גוף שקיבל אחריות על המינהלת, הביא להשהיית הפעילות לזמן מה".
משרד מבקר המדינה העיר בביקורת הקודמת כי החילופים התכופים של השרים הממונים על השירות הלאומי והעברת התחום ממשרד למשרד גרמו לסחבת ולעיכובים במימוש משימות שהממשלה הטילה עליהם.
ממצאי המעקב: במעקב נמצא כי הליקוי חזר על עצמו .
המעברים התכופים לוו במעבר מחשבות ואמרכלות של משרד אחד למשנהו , והקשו על הרשות בתפקודה השוטף .
באפריל 2013 החליטה הממשלה בהחלטה מס' 29 להעביר את שטח הפעולה של השירות הלאומי-אזרחי ממשרד המדע והטכנולוגיה אל משרד הכלכלה, וכשמונה חודשים לאחר מכן בהחלטה מס' 1049 מדצמבר 2013 החליטה להעביר את שטח הפעולה של השירות הלאומי-אזרחי ממשרד הכלכלה למשרד לאזרחים ותיקים .
במרץ 2014 אישרה הכנסת את חוק שירות לאומי -אזרחי, התשע"ד - 2014 (להלן- החוק).
מכוח חוק זה הפכה מינהלת השירות האזרחי -לאומי לרשות השירות הלאומי -אזרחי, ונקבע שהיא תפעל במשרדו של השר שהממשלה הסמיכה לביצוע החוק.
לפיכך המצב שתואר בביקורת הקודמת - העברה תכופה של מינהלת השירות "מיד ליד", לא השתנה, ואף הוחמר, שכן בחמש השנים האחרונות היו ממונים על תחום השירות הלאומי שלושה משרדים שונים.
שם הדוח: רשות השירות האזרחי לאומי - השירות האזרחי לאומי - ממצאי מעקב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 2.
תכניות עבודה מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בשנים 2014 -2012 שום משרד ממשרדי הממשלה שהופקדו על תחום השירות הלאומי-אזרחי לא כלל את התחום בתכניות העבודה שלו.
הרשות הודיעה בתשובתה מינואר 2015 למשרד מבקר המדינה כי תכניות העבודה שלה בשנים 2014 -2013 לא נכללו במסגרת תכניות העבודה של המשרד האחראי בשל המעברים בין המשרדים.
עדכון התקנות בהחלטת הממשלה מאפריל 2013 נקבע כי על שר הכלכלה, בהתייעצות עם שר הרווחה והשירותים החברתיים, לפעול מיד לתיקון התקנות באופן שעולה בקנה אחד עם העברת שטח הפעולה של השירות הלאומי-אזרחי אל משרדו .
בהחלטת הממשלה מדצמבר 2013 נקבע כי על השר לאזרחים ותיקים, בהתייעצות עם שר הרווחה והשירותים החברתיים, לפעול לתיקון התקנות מתוך התאמתן להעברת שטח הפעולה, כאמור.
המעקב העלה כי התקנות לא עודכנו כמתבקש משתי החלטות הממשלה, ולפיכך שר המדע והטכנולוגיה כבר אינו השר המוסמך על פי החלטות הממשלה, ובמקביל השר שהסמיכה הממשלה (השר לאזרחים ותיקים) עדיין אינו מוסמך לפעול על פי התקנות.
הרשות מסרה בתגובתה מינואר 2015 כי התיקון לתקנות בחתימת השר לאזרחים ותיקים מדצמבר 2014 .
נשלח אל משרד המשפטים לצורך פרסום משרד המשפטים מסר בתגובתו מפברואר 2015 כי ביום 29.
15 פורסמו ברשומות תקנות הביטוח הלאומי (בנות בשירות לאומי בהתנדבות) (תיקון), התשע"ה- 2015 , ובהן הוסמך השר כהגדרתו בחוק השירות הלאומי-אזרחי במקום שר המדע והטכנולוגיה.