HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יתר על כן, כאמור לעיל מרבית הרשויות המקומיות כלל לא ביקשו ליישם את הוראת השעה, ולמרות זאת משרדי האוצר והפנים לא בחנו מדוע מרבית הרשויות המקומיות בחרו שלא להחיל את הוראת השעה בתחום שיפוטן, מהן הסיבות לכך והאם היו חסמים שמנעו את החלתה, ובכלל זה לא פנו לעיריות גדולות, אשר על פי הערכות - כגון הערכות של הלמ"ס - יש בהן דירות רבות שאינן בשימוש, על מנת לברר עימן מדוע לא החילו את הוראת השעה, האם ניתן לסייע להן בעניין זה והאם התועלת הצפויה מהחלת הוראת השעה, לרבות ההכנסות מהפעלתה, לא תעלה על העלות הנדרשת להחלתה בשים לב למורכבותה.
17 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 64א (2013 ), "החלטות בתחום המסים - תהליך קבלתן והתאמתן ליעדי הממשלה", עמ' 159.
18 אתר משרד האוצר, הודעות לעיתונות מ - 9.
il/R eleases/Pages/News_125.
aspx טיפול רשויות המדינה והרשויות המקומיות במבני מגורים שאינם בשימוש - הטלת ארנונה בשיעור מוגדל |283 .
הצהירו שיעשו, ובכלל .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד הפנים כי "אין בסמכות השרים ]מועצת הרשות המקומית[ לקדם שינויים בצו ללא שהתקבלה החלטת מליאה בנושא.
וזאת לאור העובדה כי על כל רשות לנהל את מדיניות התקציבית שלה בהתאם לסדרי העדיפויות של נבחריה ובתנאי שפועלים במסגרת תקציב מאושר.
מצב חוקי זה תקף גם לגבי הוראות השעה בנוגע למבנים שאינם בשימוש.
משכך, ככל שלא הוגשו בקשות ע"י הרשויות המקומיות, אין באפשרות המשרדים לקדם שינוי זה".
עוד מסר כי לא נדרש ממנו לבדוק את אופן יישומה ואופן הפעלתה של הוראת השעה, והוסיף כי "החלטת הממשלה התקבלה במסגרת הדיונים על חוק ההסדרים, שהינו חוק של משרד האוצר".
משרד האוצר מסר למשרד מבקר המדינה כי "מאחר שרק עיריית תל אביב החילה את הוראת השעה בשנים עוקבות, בשנת 2016 עוד לא ניתן היה לבדוק את השפעת העלאת הארנונה, וזאת מאחר שלא הסתיימו שנתיים ממועד החלת הארנונה המוגדלת עד למועד ההארכה".
עוד מסר כי "במסגרת יישום תקנות חדשות, תהליך המדידה והפקת הלקחים צריך להיעשות לאחר פרק זמן משמעותי, המאפשר בחינה מע מיקה והסקת מסקנות.
משרד האוצר ביצע מעקב אחר יישום הוראת השעה, אך בעת התפוגה שלה ולאור פרק זמן שאיננו מאפשר הסקת מסקנות, עקב מחסור בנתונים מספקים, לא ניתן היה לייצר הערכה מבוססת מספיק בנוגע לאפקטיביות של הוראת השעה.
על כן, נדחתה בחינה זו עד למועד התפוגה של הוראת השעה, אשר מונחת על שולחן הכנסת".
בכל הנוגע לרשויות מקומיות שבחרו שלא להחיל את הוראת השעה מסר כי הוראת השעה הותקנה באופן שהותר לרשויות המקומיות לבחור אם להחיל את הארנונה המוגדלת, לנוכח השונות הרבה ביניהן, מבחינת היקף התופעה ומידת השפעתה על המרקם האורב ני של כל אחת מהן.
עוד מסר משרד האוצר כי בעת התקנתה של הוראת השעה הונח כי תופעת "דירות הרפאים" רווחת במיוחד בערים מסוימות, כפי שהעידו נתוני חברת החשמל בעניין הדירות עם צריכת חשמל אפסית.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר ולמשרד הפנים כי כאמור, בתל אביב הוחלה ההוראה במשך שנתיים רצופות באופן שלפחות איפשר לבחון את השפעותיה על עיר זו, ולו לצורך הערכת ביניים, מה גם שמלכתחילה נקבע כי תוקפה של הוראת השעה יהיה שנתיים בלבד.
בכל הנוגע לרשויות המקומיות שבחרו שלא להחיל את הוראת השעה, גם אם הונח שהתופעה רווחת במיוחד בערים מסוימות, לא הייתה מניעה מלבחון אם היו חסמים לכך בערים אחרות.
על משרדי האוצר והפנים לקיים תהליך של הסקת מסקנות והפקת לקחים בכל הנוגע להחלת הוראת השעה, כפי שכבר הצהירו שיעשו, ובכלל זה לבדוק את הקשיים והחסמים בהפעלתה, ואת תוצאות החלתה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד האוצר כי יפנה בהקדם למשרד הפנים בבקשה לקיים דיון בנושא.
עיכובים בהתקנת הוראת שעה חדשה .
כאמור, הוראת השעה משנת 2014 הייתה תקפה בשנים2015 ו-2016 .
באוגוסט 2016 , לקראת מועד פקיעת תוקפה, החליטה הממשלה להטיל על שר האוצר ושר הפנים לתקן שוב את תקנות ההסדרים במשק המדינה (ארנונה כללית ברשויות מקומיות), התשס"ז -2007 , באישו ר ועדת הכספים, באופן שתותקן הוראת שעה חדשה ותוחל במשך חמש שנים נוספות, כלומר עד סוף שנת 2021.
במועד סיום הבדיקה נמצא כי החלטת הממשלה טרם יושמה: משרד הפנים שלח לוועדת הכספים את הנוסח המוצע של התקנות החדשות רק בינואר 2018 , כלומר כמעט שנה וחצי לאחר שהתקבלה החלטת הממשלה.
קודם לשליחת הנוסח לוועדה העביר שר הפנים את הנוסח האמור לשר האוצר לצורך קבלת אישורו ביוני 2017 ושוב בנובמבר2017 , ושר האוצר אישר את הנוסח בדצמבר אותה שנה.
יש להדגיש כי הדבר נמשך חודשים, אף שנוסח הוראת השעה המוצעת היה זהה לנוסח הוראת השעה משנת 2014 (למעט כמובן השנים שהיא חלה עליהן).
כמו כן, לא נמצאו במשרדי האוצר והפנים מסמכים המתעדים עבודת מטה כלשהי בנוגע להוראת השעה (כגון דיונים, חילופי מכתבים, ניתוח נתונים, הפקת לקחים) ממועד קבלתה של החלטת הממשלה האמורה ועד מועד העברת הנוסח לוועדת הכספים, וזאת למעט טיוטת נוסח התקנות החדשות שפורסמה להערות הציבור בנובמבר 2017 .
באפריל 2018 משרד הפנים שלח שוב לוועדת הכספים את הנוסח המוצע של התקנות החדשות, לאחר שהמשרד לא וידא את קבלתו בינואר.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי עקב כלל האמור מתעכב עוד יותר הדיון של ועדת הכספים בנושא התקנת הוראת השעה החדשה.
יתרה מכך פעילותן של הרשויות המקומיות שכבר החילו את הוראת השעה נקטעה.
טיפול רשויות המדינה והרשויות המקומיות במבני מגורים שאינם בשימוש - הטלת ארנונה בשיעור מוגדל |285 .
בשנת 2014 פורסמה הוראת שעה שאיפשרה לרשויות מקומיות לגבות כפל ארנונה מדירות שאינן בשימוש (שאינן מאוכלסות) בשנים 2015 ו- 2016 .
מטרת הוראה ז ו הייתה לעודד את אכלוסן של אותן דירות ובכך להרחיב את היצע הדיור.
בדיקת משרד מבקר המדינה בנושא זה העלתה כי המחויבות של רשויות המדינה והרשויות המקומיות הנוגעות בדבר בכל הנוגע להחלת הוראת השעה הייתה מועטה.
רק שלוש העיריות הגדולות - ירושלים, תל אביב וחיפה - החילו את הוראת השעה.
היתר העדיפו שלא לעשות כן.
משרדי הפנים והאוצר, שהופקדו על התקנתה, לא פעלו נמרצות לאישור החלתה בשנה הראשונה מהשנתיים האפשריות בערים ירושלים וחיפה, אף שעיריות אלה פנו למשרדי הפנים והאוצר במועדים הנקובים בחוק.
משרדים אלה גם לא ביצעו כל בדיקה והפקת לקחים בדבר אופן היישום ומידת האפקטיביות של הוראת השעה, כפי שראוי היה שיעשו, ובכלל זה לא נתנו את דעתם על העובדה שרק עיריות מועטות החילו אותה.
אילו היו מבצעים זאת ניתן היה ליישם את מסקנות הבדיקה ולקחיה במסגרת הוראת השעה החדשה.
במועד סיום הבדיקה טרם הו תקנה הוראת שעה חדשה.
אם וכאשר תותקן, על משרדי האוצר והפנים לבחון את מידת יעילותה ומועילותה, כפי שכבר הצהירו בעבר שיעשו, ולפעול להסרת חסמים המקשים על הרשויות המקומיות ליישם אותה.
מערכת משפט הוגנת טעונה הקפדה על הבטחת האוטונומיה של האדם המעורב בהליכים משפטיים והבטחת זכויותיו.
הדבר חשוב במיוחד כשמדובר באוכלוסיות שאינן מממשות את האוטונומיה שלהן ואת זכויותיהן באופן אוטומטי וכדי לממשן הן נאלצות לא אחת לפנות למערכת המשפט, כמוצא אחרון.
אדם עם מוגבלות מוגדר בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח - 1998 (להלן- חוק השוויון), כאדם עם לקות פיזית, נפשית או שכלית, קבועה או זמנית, אשר תפקודו מוגבל בעטיה באופן מהותי באחד (או יותר) מתחומי החיים העיקריים.
באמנת האו"ם בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות (להלן - האמנה) אדם עם מוגבלות מוגדר כאדם אשר מגע עם מחסומים שונים עלול לעכב את השתתפות ו המלאה והיעילה בחברה באופן שווה לאחרים.
בשנת 2015 היו בישראל כ -1.
4 מיליון אנשים עם מוגבלות, כ-17% מן האוכלוסייה הכללית2 .
קשת המוגבלויות רחבה ומגוונת: מוגבלותפיזית כוללת מוגבלויות בתנועה, בראייה או בשמיעה.
מוגבלות נפשית עשויה להיות פסיכיאטרית, התנהגותית או נוירולוגית ומקיפה מצבים כגון סכיזופרניה, דיכאון וחרדה.
מוגבלות שכלית היא לקות תפקודית מולדת או נרכשת המשלבת את תחומי הקוגניציה, התקשורת, החברה וההתנהגות, כגו ן תסמונת דאון, תסמונת אלכוהול עוברית ואוטיזם.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה) מבחין בין מוגבלות שכלית התפתחותית ובין מוגבלויות שכליות אחרות.
במשרד רשומים כ -34 אלף איש עם מוגבלות שכלית התפתחותית, כשליש מהם מתגוררים במסגרת חוץ-ביתית 3 .
בית המשפט העליון קבע, בשורה של פסקי דין, כי הזכות לשוויון היא זכות חוקתית הנגזרת מחוק יסוד כבוד האדם וחירותו4 , וכלל בזכות לשוויון את זכותו של אדם עם מוגבלות להיות חבר בחברה שהוא חי בה5 .
מטרתו שלחוק השוויון להגן על כבודו וחירותו של אדם עם מוגבלות, לעגן את זכותו להשתתפות מלאה ופעילה בחברה, ולתת מענה הולם לצרכיו המיוחדים באופן שיאפשר לו לחיות את חייו בעצמאות מרבית, בפרטיות ובכבוד.
חוק השוויון קובע כי אדם עם מוגבלות זכאי לנגישות למקום ציבורי ולשירות ציבורי .
מכוחו תוקנו תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), תשע"ג-2013 (להלן- תקנות השירות), המפרטות את התאמות הנגישות שכל נותן שירות חייב בהן, וגם התאמות .
2 אנשים עם מוגבלות בישראל 2017, דו"ח נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות ומכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל.
3 סקירת השירותים החברתיים לשנת 2016, פרק6 - .
אנשים עם מוגבלויות, משרד הרווחה 4 מבקר המדינה וזכויות האדם בישראל , פרופ' אהרון ברק, עיונים בביקורת המדינה, חוברת 63 (2018 .
) 5 בג"ץ 4541/94 מילר נ' שר הביטחון, פ"ד מט( 4 )094 (1995 ); בג"ץ 7081/93 בוצר ואח' נ' מועצה מקומית "מכבים רעות", ואח', פ"ד נ( 1 )019 (1996.
) 192 |דוח שנתי 69ב .
פרטניות שנותני שירות בתחומים מסוימים חייבים בהם, כגון בתחום המשפט.
התאמת נגישות נעשית גם על-ידי שינוי הנהגים הקיימים במתן השירות, על מנת להבטיח את השתתפותו של אדם עם מוגבלות בחברה ככלל הציבור, בין השאר על ידי העמדה של אמצעי עזר ייעודיים לרשותם, כגון תרגום לשפת הסימנים.
חוק השוויון מגדיר כך נגישות: "אפשרות הגעה למקום, תנועה והתמצאות בו, שימוש והנאה משירות, קבלת מידע הניתן או המופק במסגרת מקום או שירות או בקשר אליהם, שימוש במתקניהם והשתתפות בתכניות ובפעילויות המתקיימות בהם, והכל באופן שוויוני, מכובד, עצמאי ובטיחותי" .
משמע , החוק מעגן את זכותו של אדם לנגישות לכל שירות הניתן לציבור ומחייב כל מי שאחראי למתן שירות ציבורי לבצע התאמות נגישות לאנשים עם מוגבלות, כחלק בלתי נפרד מן השירותים הניתנים והמיועדים לכלל הציבור, ולא בנפרד ממנו.
החוק מבחין בין נגישות למקום, שעיקרה הסרת חסמים פיזיים במבנה שהשירות ניתן בו, ובין נגישות לשירות , שעיקרה הסרת חסמים בין האדם לנותן השירות.
דוח זה יעסוק בפעולות להתאמות נגישות לשירות.
סוגים שונים של מחסומים עלולים לעכב את השתתפותו המלאה של אדם עם מוגבלות בחברה על בסיס שוו יוני.
רעיון הנגישות מוגשם בשלוש דרכים עיקריות: יצירת סביבה נגישה ושוויונית מראש, הסרה בדיעבד של חסמים ומכשולים מלפני האדם עם המוגב לות באמצעות פתרון נקודתי, והנהגת שינוי מבני מעמיק6 .
ישראל היא אחת המדינות החברות באמנה , והיא אשררה אותה בשנת 2012.
מטרת האמנה להבטיח הנאה מלאה ושוו יונית של כל אדם עם מוגבלות מזכויות האדם ומחירויות היסוד של ו, והיא מכירה בחשיבות ן של האוטונומיה והעצמאות האישית לאנשים עם מוגבלויות.
עקרונותיה הראשיים של האמנה הם הנגישות, השוויון, זכות ההשתתפות בחברה והאוטונומיה, לרבות החופש לקבל החלטות.
האמנה אף מבססת בפירוש את התחייבותן של המדינות החברות בה להבטיח לאנשים עם מוגבלות נגישות בפועל לצדק כמו לכל אדם, בין השאר באמצעות התאמות.
ההתאמות נועדו לאפשר לאדם עם מוגבלות להשתתף בהליך המשפטי בכל שלביו, לרבות שלב החקירה ולממש את מעמדו בהליך, כמשתתף ישיר כגון נאשם או משתתף עקיף כגון עד 7 .
הממשלה קבעה כי נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות במשרד המשפטים (להלן - נציבות שוויון זכויות) תשמש כמסגרת לקידום האמנה, להגנתה ולפיקוח על יישומה8.
6 משפט נגיש לכל: הזכות לנגישות ונגישות למשפט - ביקורת מוגבלות, ש' מור, חוקים ח' 2016.
לאמנה 8 החלטת ממשלהמספר 5100 מיום 12.
הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |193 .
הוראות הדין האמורות נועדו להבטיח בין השאר את שיתופו של אדם בעל מוגבלות בהליך משפטי שיש בו כדי ל עצב את חייו, ובמיוחד בהליכים העשויים להביא לידי הגבלת חירותו, כגון מינוי אפוטרופוס והליכים פליליים שונים.
אנשים עם מוגבלות נופלים קורבן לפשיעה בתדירות גבוהה יותר מן האוכלוסייה הכללית9.
המידע על מעורבותם של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים הוא חלקי בלבד.
מחקרים מלמדים כי קטינים עם מוגבלות חשופים לאלימות, להזנחה או להתעללות פי שלושה עד ארבעה יותר מאשר אוכלוסיית הקטינים הכללית10 .
אנשים עם מוגבלות שכלית חשופים לעבירות אלימות ומין פי שניים עד שלושה יותר מאשר האוכלוסייה הכללית, ושיעור החשיפה עולה ככל שפגיעותם רבה יותר11.
מנתוני הסניגוריה הציבורית עולה כי בכל אחת מן השנים 2013 - 2017 מונה סניגור ציבורי בהליכים פליליים ל - 2,642 אנשים עם מוגבלות, בממוצע 12 .
אנשים עם מוגבלות מעורבים גם בהליכים משפטיים אזרחיים רבים, ובפרט במינוי אפוטרופוס: על כ- 63,000 האנשים בחסות אפוטרופסות נוספים מדי שנה עוד כ- 10,000.
על חשיבותה של זכות היסוד לגישה לערכאות שיפוטיות בשיטת המשפט הישראלית עמד בית המשפט העליון בציינו כי "זכות הגישה לבית-המשפט אין היא זכות יסוד במובנו הרגיל של המושג זכות יסוד.
שייכת היא למסדר נורמות אחר בשיטת המשפט.
ניתן לומר – וכך אומַר אני – כי נעלה היא על זכות יסוד.
לא עוד, אלא שקיומה הנו תנאי הכרחי וחיוני לקיומן של שאר זכויות היסוד.
זכות הגישה לבית-המשפט היא צינור החיים של בית-המשפט , התשתית לקיומם של הרשות השופטת ושל שלטון החוק"13 .
בבתי המשפט מתנהלים הליכים משני סוגים עיקריים, אזרחיים ופליליים בניהולם של הליכים פליליים מעורבים כמה גורמים המרכיבים את שרשרת אכיפת החוק.
משטרת ישראל (להלן גם המשטרה) מופקדת, בין השאר, על ניהול חקירה פלילית.
בנסיבות מסוימות השירות לחקירות מיוחדות במשרד הר ווחה (להלן גם שח "ם) מופקד על ניהול חקירה פלילית.
אם מצאה המשטרה שחשוד ביצע את העבירה, תיק החקירה מועבר לתובע מפרקליטות המדינה במשרד המשפטים (להלן - הפרקליטות) או מחטיבת .
9 ,דו"ח הוועדה הציבורית לבדיקת חקיקה מקיפה בנושא: זכויות אנשים עם מוגבלות בראשות ד"ר ישראל כץ , עמ' 74 ; דו"ח ראשוני אודות יישום האמנה בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות, משרד המשפטים, 2017 ', עמ21.
10 ילדים ובני נוער עם מוגבלות נפגעי התעללות והזנחה: אומדן היקף התופעה בישראל, מאת ליטל בר לב ויוסי קרן אברהם, המרכז לחקר מוגבלויות מאיירס ג'וינט ברוקדייל, יוני 2017 ; ילדים ונוער עם מוגבלויות בסיכון, מאת ד"ר מ' מרום וב' חודטוב, מתוך התעללות והזנחה של ילדים בישראל, 2006 , הוצאת ג'וינט-אשלים, עמ' 826 - 857.
11 עדות מוגבלת: מוגבלות וקול בהליך הפלילי, מאת ש' מור וא' עין דור, משפט וממשל ט"ז, תשע"ה.
12 דוח שנתי 2013 ודוח שנתי 2014 , הסניגוריה הציבורית.
מדובר בהערכה מינימאלית, שכן אינה כוללת מקרים בהם נשכר סניגור פרטי, או שצוינה עילה מרכזית אחרת למינוי הסנגור הציבורי .
13 ע"א 733/95 ארפל אלומיניום בע"מ נ' קליל תעשיות בע"מ, פ"ד נא( 3 ,)577 ,629 (1997.
) 194 |דוח שנתי 69ב .
אם הוחלט על הגשת כתב אישום, בית המשפט מכריע אם יש להרשיע את הנאשם וגוזר את דינו אם הורשע.
הנהלת בתי המשפט (להלן - הב"ה) היא הגוף האחראי לפעילות המינהלית של בתי המשפט.
בית המשפט רשאי להחליט אם להטיל על מורשע לרצות עונש במאסר בפועל במתקן של שירות בתי הסוהר (להלן - שב"ס), או בחלופות שונות, כגון בעבודות שירות.
הרשות לשיקום האסיר במשרד ברווחה (להלן - רש"א) אחראית על הכנתן והפעלתן של תוכניות שיקום לאסירים לקראת שחרורם.
התרשים להלן מתאר את שלבי ההליך הפלילי ואת הגורמים העיקריים המעורבים בכל שלב: תרשים 1 : שלבי ההליך הפלילי והגורמים העיקריים המעורבים בו .
המקור: משרד מבקר המדינה הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |195 .
בחודשים פברואר-אוגוסט 2018 בדק משרד מבקר המדינה את פעולותיהן של רשויות המדינה להבטחת זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים.
הבדיקה נערכה בנציבות שוויון זכויות, בפרקליטות המדינה, בסניגוריה הציבורית וביחידת הסיוע המשפטי במשרד המשפטים, במשטרה, בהנהלת בתי המשפט, בשב"ס ובמשרד הרווחה.
לצורך הכנת הדוח נפגש צוות הביקורת עם נציגים של כמה ארגונים חברתיים העוסקים בעניינם של אנשים עם מוגבלות.
דוח זה עוסק בפעולות להתאמת נגישות השירות, ואינו עוסק בהתאמת הנגישות הפיזית והמבנית של המקום בו ניתן השירות.
כי יהיה נגיש לאנשים .
התאמות נגישות לשירות - רקע נורמטיבי .
הטמעתן של התאמות נגישות לשירות לאורך זמן ובאופן עקבי, מתאפשרת באמצעות מילוי שתי חובות עיקריות: חובה להתאים נהלים, הליכי עבודה ונוהגי העבודה, וחובה להכשיר את העובדים נותני השירות.
חובות אלו תלויות זו בזו ולכן אין די בקיום אחת מהן או בביצוען באופן חלקי.
התאמת נהלים, הליכים ונהגים .
תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), התשע"ג- 2013 (להלן- תקנות השירות), מחייבות כל מי שאחראי לספק שירות ציבורי בהתאמת נגישות לאותו שירות ובהתאמה סבירה של נוהל, הליך או נוהג בשירות אשר יבטיחו כי יהיה נגיש לאנשים עם מוגבלות.
תקנות השירות מגדירות את השלבים לביצוע התאמות נגישות לשירות ואת המועדים להשלמתם: 1.
בדיקה ראשונית לזיהוין של התאמות הנגישות הנדרשות בשירות שהוא מספק (להלן - הבדיקה הראשונית) עד אפריל 2014.
ביצוען של התאמות נגישות לשירות בהתאם לממצאי הבדיקה - בנהלים, בהליכים ו בנהגים - עד ה-1 ביולי2014.
לפי תקנה 9 ,לתקנות השירות על נותן שירות מוטלת חובה לבצע כל התאמה סבירה של נוהל, הליך או נוהג בשירות ולקבוע תנאים שיבטיחו מתן שירות שוויוני, נוח איכותי ובטיחותי.
עליו לאפשר נגישות לשירות, בין השאר על ידי קביעת הליכים פשוטים ובהירים לקבלתו.
לשם ביצוע התאמות אלו, על נותן השירות לבחון את כלל הנהלים, ההליכים והנוהגים.
משיזוהו הנהלים הטעונים התאמות, יוכנסו בהם שינויים או יתוספו עליהם נהלים.
התקנה מלמדת שאין די בניסוח נוהל כללי אלא על נותן השירות לבחון את תהליכי העבודה המתנהלים אצלו ואת אופן מתן השירות לציבור, על מנת להגדיר את התאמות הנגישות הנדרשות.
הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |197 .
על-פי האמנה, כדי להבטיח נגישות לאנשים עם מוגבלות , על המדינה לקדם הדרכה מתאימה לעובדים בתחום עשיית הצדק, לרבות סגל המשטרה14.
על פי תקנות השירות, נותן שירות נדרש להכשיר את עובדיו בכמה שלבים, כמפורט להלן: .
יידוע עובדים: יידוע כלל ה עובדים על ה חובות הכלליות מכוח חוק שוויון ותקנותיו, לרבות איסור הפלייה ומתן שירות שוויוני - עד אוקטובר 2014 .
הדרכה והכשר ת עובדים: הדרכת כלל העובדים הנותנים שירות לציבור במישרין והממונים עליהם להתאים את כל פעולותיהם לכל סוגי המוגבלויות - נפשיות, שכליות וגופניות.
ההדרכה כוללת העברת מידע על סוגי מוגבלויות; כללי התנהגות נאותים; תפעול אמצעי עזר וביצוע התאמות נגישות.
לפי תקנות השירות, גופים שיש בהם יותר מ-25 ,עובדים נדרשים להדריך את עובדיהם בשלוש דרכים: התנסות חווייתית15, לא יאוחר מאוקטובר 2016 (להלן - התנסות חווייתית); הדרכה בדפוס או באמצעי דיגיטלי אחת לשנה - מאוקטובר 2014 (להלן- הדרכה כללית); והדרכה פרטנית לעובדים האחראים להפעלת אמצעי עזר - לא יאוחר מאוקטובר 2016 (להלן- הדרכה פרטנית).
) לאמנה 15 מדובר לרוב בסדנאות ש בהן אדם ללא מוגבלות יתנסה במצבים בהם נתקל אדם עם מוגבלות.
התאמות נגישות לשירות הניתן על ידי המשטרה .
כאמור, לפי התקנות, המשטרה נדרשת לסיים עד אפריל 2014 את הבדיקה הראשונית של נוהלי, נוהגי והליכי השירות.
בינואר 2014 העבירה נציבות שוויון זכויות למשרדי הממשלה הנחיות לביצוע הבדיקה הראשונית ואת טופס הבדיקה שעל בסיסו יש לערוך סקר נגישות16 , שבו67 .
פרמטרים לבדיקה רק ביוני 2018 , כארבע שנים לאחר המועד שנקבע בתקנות להשלמת התאמות הנגישות של השירות , החלה המשטרה בבדיקה הראשונית, וטרם השלימה אותה.
במסגרת בדיקה זו מילאו כ-80 תחנות משטרה שאלון שהפיצה היחידה לשיפור השירות (להלן - סקר נגישות).
היחידה התעתדה להמשיך לערוך סקרי נגישות בשנת 2018 .
בסקר הנגישות שערכה המשטרהנבחנו התאמות נגישות ב-15 פרמטרים בלבד (כ-25% ,)מהפרמטרים הנדרשים בבדיקה ואי אפשר להסתמך עליו להשלמתה של חובת הבדיקה הראשונית החלה על המשטרה.
בתשובת המשטרה נמסר כי במיפוי ראשוני זה נבחרו פרמטרים עיקריים הבוחנים את מתן השירות הבסיסי לאנשים עם מוגבלות.
בכוונת המשטרה לערוך בשנת 2019 סקר נוסף בתחנות המשטרה , בכפוף להקצאת תקציבים וכוח אדם.
המשטרה הוסיפה כי היא פועלת למילוי חובותיה ולהשלמת הפעולות הנדרשות.
משלא נערכה בדיקה ראשונית הכוללת בחינה פרטנית של מכלול הנהלים, ההליכים והנהגים בשירות, אין בכוחה של המשטרה לדעת אילו התאמות נגישות עליה לבצע כדי לעמוד בחובות המוטלות עליה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עליה להשלים בהקדם את מילוי החובות שמטיל עליה החוק.
כמו כן עליה להתאים את סקר הנגישות להנחיות של נציבות שוויון זכויות ולבצעו במלואו.
לתקנות השירות הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |199 .
התאמות של נהלים, הליכים ונהגים בשירות .
פקודת המטה הארצי בנושא השירות לציבור (להלן - פקודת מטא"ר) מחייבת שוטר "להתחשב באדם בעל צרכים מיוחדים" ולתת לו, ככל האפשר, שירות התואם את צרכיו המיוחדים.
פקודת מטא"ר צפויה להתבטל משתיכנס לתוקפה טיוטת פקודת מטא"ר "הנגישות, השוויון והתעסוקה לאנשים עם מוגבלות במשטרת ישראל" (להלן - טיוטת פקודת הנגישות).
הפקודה הקיימת וטיוטת הפקודה החדשה אינן מפרטות באילו דרכים על שוטר לפעול כדי להתאים את השירות שהוא נותן לאנשים עם מוגבלות, ואילו כלים עומדים לרשותו לשם כך.
בנסיבות אלה אין בהן מענה ממשי לדרישות החוק והתקנות.
אמצעי עזר: תקנות השירות קובעות כי על נותן שירות ציבורי לספק אמצעי עזר ושירותי עזר שיבטיחו נגישות לאדם עם מוגבלות.
טיוטת פקודת הנגישות קובעת כי מפקדה של יחידת משטרה אחראי לוודא שביחידתו קיימים האמצעים והתנאים למתן שירות לאדם עם מוגבלות.
טיוטת פקודת הנגישות אינה מפרטת את סוגי אמצעי העזר והשירות שאדם עם מוגבלות רשאי לבקש והמשטרה נדרשת לספק.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי שהמשטרה תפרט בנוסח הפקודה הסופי את כלל אמצעי העזר ושירותי העזר שהיא מציעה לכל סוג מוגבלות ותפרסם את זמינותם.
בתשובת המשטרה נכתב כי נושא זה יוכנס לפקודת הנגישות.
מילוי טפסים: על פי תקנות השירות, אדם עם מוגבלות זכאי לקבל סיוע במילוי טפסים.
טיוטת פקודת הנגישות קובעת ששוטר נדרש לסייע לאדם עם מוגבלות למלא טפסים.
סיוע במילוי טפסים הוא כלי טכני שמיועד לאפשר פירוט טענות, עובדות או פרטים אישיים, כפי שמקבל הסיוע היה מפרטם בטפסים לו יכול היה לעשות כן.
ואולם טיוטת פקודת הנגישות אינה מפרטת כיצד יתבצע הסיוע במילוי הטפסים (כגון סיוע בכתיבה, הקראה וכיו"ב) ואת סוגי הטפסים שיינתן סיוע במילוים .
גם בעניין זה על המשטרה לפרט את אופן הסיוע שיגיש שוטר במילוי טפסים ולקבוע את סוג הטפסים שבמילויים יינתן סיוע.
עוד עליה לקבוע הסדר שיבטיח כי למסייע לא תהיה השפעה על תוכן הדברים, בכוונה או שלא בכוונה, ו הטופס ישקף את רצונו של מקבל הסיוע או את העובדות כפי שהוא רואה אותן.
בתשובת המשטרה נמסר כי נושא זה יוכנס לפקודת הנגישות.
העברת מידע: תקנות השירות מחייבות ביצוע התאמות נגישות למידע הנמסר על שירות ציבורי או כחלק מהשירו ת לאדם עם מוגבלות הזקוק להן.
טיוטת פקודת הנגישות קובעת כי התאמות נגישות למידע הנמסר בתחנת המשטרה ייעשו באופן התואם את מוגבלותו של האדם.
טיוטת פקודת הנגישות אינה מפרטת כיצד תבוצע ההתאמה.
ראוי שהמשטרה תפרט את הדרכים המותאמות האפשריות להעברת המידע ותשקול אם נדרשות הנחיות להעברת מידע בהתאם לסוגו או לאופי השירות הניתן.
בתשובת המשטרה נמסר כי נושא זה יוכנס לטיוטת פקודת הנגישות וכי ישולבו בה עקרונות מרכזיים ודוגמאות לאופן בו נדרש שוטר להתאים לאנשים עם מוגבלות את השירות שהוא נותן.
ואולם פירוט מלא מקומו בנוהלי האגפים המקצועיים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עליה להשלים בהקדם את החוסרים שיש בנהליה ובטיוטת פקודת הנגישות, כדי שיתנו מענה ממשי לדרישות החוק והתקנות.
יידוע עובדים: רק ביוני 2018 , בחלוף ארבע שנים מהמועד הקבוע בתקנות, הורתה היחידה לשיפור השירות במשטרה להפיץ בכל המקומות הנותנים שירות לקהל מסמך יידוע על החובות הכלליות מכוח חוק שוויון (להלן - נגישון) ולתלותו במקום גלוי.
עוד קבעה היחידה כי בשנת 2019 .
תפותח לומדת נגישות בתשובת המשטרה נמסר כי בשנת 2019 ,תשלים את עמידתה בחובת היידוע בכמה אמצעים, ויתנהל מעקב בנושא.
על המשטר ה לזרז את פיתוחם של כלי היידוע, להבטיח שיובאו לידיעת השוטרים ולוודא שהשוטרים למדו אותם ופועלים על פיהם.
הדרכה והכשר ת עובדים: יש שני סוגי הדרכות שעל המשטרה להעביר לשוטרים ולחוקרים.
האחד, מכוח תקנות השירות המחייבות להדריך את כלל השוטרים נותני השירות והחוקרים להתאים את כל פעולותיהם לכל סוגי המוגבלויות - נפשית, שכלית וגופנית.
השני, מכוח חוק הליכי חקירה והעדה (התאמה לאנשים עם מוגבלות שכלית או נפשית), התשס"ו -2005 (להלן- חוק הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |201 .
חקירה והעדה), המחייב כי חקירתו של אדם עם מוגבלות תותאם למוגבלותו.
לשם מימוש החוק יש להכשיר את החוקרים להתאמת החקירה למוגבלות שכלית ונפשית.
חוק חקירה והעדה לא מתייחס במפורש להדרכה ולאופן ביצועה.
עד שנת2017 המשטרה לא קידמה את הטיפול בהכשרת שוטרים, גם כשחלפו מועדי ההדרכה הקבועים בתקנות.
עד מועד סיום הביקורת המשטרה לא ערכה לשוטרים הדרכה כללית והדרכה פרטנית, כנדרש בתקנות.
אשר להתנסות החווייתית, המשטרה השיבה שבכל ההכשרות הנערכות במשטרה נכללת התנסות חווייתית, אך לא פירט ה את מספר השוטרים שעברו את ההתנסות.
ועדה שמינה מפכ"ל המשטרה המליצה באפריל 2017 לשלב בקורסים שונים המיועדים לשוטרים ולחוקרים את נושא חקירתם של אנשים עם מוגבלות ולהעמיק את הכשרתם.
אבל גם כעבור שנה, במאי 2018, מ דיון על הכשרת שוטרים , עלה ש המשטרה נמצאת "בפער מש מעותי" ביישום הדין ושלא נערך מיפוי של מספר השוטרים הנדרשים לעבור הכשרה.
בתשובת המשטרה נכתב כי בשנת 2019 תיערך עבודת מטה למיפוי מצב ההכשרות הקיים ולבניית המענה המיטבי, תוך בחינת המשאבים הנדרשים לשם כך.
המשטרה הוסיפה כי היא פועלת לפיתוח לומדת נגישות שתופץ בשנת 2020 , וייעשה מאמץ להקדים הפצתה לשנת2019 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשט רה כי עבודת המטה המתוכננת תתקיים לאחר שחלפו שנתיים ויותר מן המועד שנקבע לה לסיום ההכשרה בכל הדרכים הנדרשות ואף לשוב ולבצע הדרכה כללית אחת לשנה.
על משטרת ישראל להתחיל לאלתר בעבודת המטה ולפעול להקדמת המועדים שקבעה להכשרת שוטרים נותני שירות.
חוק חקירה והעדהקובע כי האחריות לחקירת אנשים עם מוגבלות מוטלת על שני גופים: אנשים עם מוגבלות נפשית ייחקרו בידי חוקר משטרה, ואנשים עם מוגבלות שכלית לרוב יופנו לחוקר מיוחד בשירות לחקירות מיוחדות שבמשרד הרווחה.
במשטרה משרתים יותר משלושת אלפים חוקרים.
מעבר לחובתה להכשיר שוטרים וחוקרים לפי תקנות השירות, היא נדרשת להכשיר את חוקריה לחקור אנשים עם מוגבלות.
הכשרת חוקר על פי חוק חקירה והעדה עונה גם על חלק מהחובה להכשירו על פי תקנות השירות.
בדצמבר 2012 הקימה הפרקליטות פורום משותף ל ה, ל משטרה ו לשח"ם (להלן - הפורום) לשם יישומו של חוק חקירה והעדה והתאמתם של הליכי עדות מכוחו (הפורום אינו עוסק ביישומו של חוק שוויון ותקנות השירות).
בדיון הראשון בפורום ציינה ראש מדור נפגעי עבירה דאז במשטרה, שלחוקרי המשטרה נערכות הדרכות בתחום המוגבלויות , אך יש קושי להתחייב שלא יגיעו תיקים לחוקרים שלא עברו את ההכשרה, ואי אפשר לוודא שכלל השוטרים יכירו את החובות מכוח חוק זה.
ואולם המשטרה לא הכשירה את רוב החוקרים כיצד יש לחקור אנשים עם מוגבלות: בשנים 2015 - 2017 התקיימו ימי עיון בכל מחוזות המשטרה ונערכו שלושה ימי עיון ארציים לחוקרים על חקירת אנשים עם מוגבלות.
בימי העיון נדונו גם סוגי המוגבלויות וכללי ההתנהגות בחקירת אנשים עם מוגבלות.
בתשובת המשטרה נכתב כי 199 חוקרים עברו הכשרה בסיסית ובה תכנים בנושא חקירת אנשים עם מוגבלות.
בשנים 2015 - 2018 השלימו172 חוקרים וקצינים הכשרה מקצועית רחבה המיועדת לעוסקים בתחום ובסופה עברו מבחן הסמכה.
עוד נכתב כי הקצינים שהוכשרו עד כה הם הקצינים בעלי הסיכוי הרב ביותר לפגוש אנשים עם מוגבלות.
המשטרה לוקחת את הנושא לתשומת ליבה ומצויה בעיצומו של תהליך הכשרה מקיף.
על משטרת ישראל לוודא שכל חוקריה עברו את ההדרכה הדרושה לפי תקנות השירות ולפי חוק חקירה והעדה, כדי להבטיח שלא ייחקר אדם עם מוגבלות בידי חוקר שלא הוכשר לכך.
הפיקוח המקצועי במשטרה על חקירת אנשים עם מוגבלות מוטל על קציני נפגעי עבירה מחוזיים, לפיכך תפקידם חשוב בבחינת עמידתה של המשטרה בחובותיה לפי חוק חקירה והעדה.