HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בנובמבר 2002 , כחלק מהצעת ההחלטה לממשלה בעניין אנרגיות מתחדשות, העריך מינהל החשמל במשרד את פוטנציאל ייצור החשמל מאנרגיות מתחדשות ברחבי המדינה לכל אחת מהשנים 2006 -2020 (להלן- סקר הפוטנציאל) לסוגי הטכנולוגיות השונות33 , באחוזים מסך הספק החשמל המותקן ומסך הייצור השנתי.
משרד מבקר המדינה העלה, כי אף שהיה ברשות המשרד סקר הפוטנציאל להפקת חשמל מאנרגיות מתחדשות, וגם לאחר שרשות החשמל קבעה בי ולי 2004 את עלות הפרמיה שתוכר לרכישת אנרגיה מתחדשת, לא הכין המשרד, מנובמבר 2002 ,ועד מועד סיום הביקורת תכנית ליישום ההחלטה בעניין אנרגיות מתחדשות מ - 2002 .
בפועל הסתכם שיעור ייצור החשמל מאנרגיות מתחדשות במארס 2008 ב- 0.
מכלל החשמל המסופק לצרכנים במשק בתשובתו פירט המשרד את פעולותיו בנושא, בין השאר ציין, כי הוא הגדיר יעדים להפקת חשמל מאנרגיה מתחדשת, גיבש תכנית אב למשק החשמל (באוקטובר 2007 ) והגיש בספטמבר 2008 הצעת החלטה לממשלה 35 המפרטת את דרכי הפעולה (להלן - "מפת דרכים") ליישום המדיניות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד, כי ההצעה בדבר דרכי הפעולה הוגשה רק כחמש שנים לאחר החלטת הממשלה מנובמבר 2002 בעניין .
31 שיטה שבה אנרגיה סולארית שנקלטת במודולים (תאים חצי מוליכים) בקולטי שמש הופכת לחשמל.
32 על פי דברי ההסבר שצורפו להחלטת הממשלה מ - 12.
09 , עלות זו מורכבת מהפרמיה המוכרת על ידי רשות החשמל לרכישת אנרגיה מתחדשת, בתוספת עלות הטכנולוגיה הספציפית מעבר לרכיב הייצור המשוקלל (המשקף את עלויות הייצור במשק של כל תחנות הכוח של חברת החשמל לישראל), כפי שמפרסמת רשות החשמל.
33 הטכנולוגיות הבאות: אנרגיה רוח, גז פחממני הנפלט משפכים ומפסולת ואנרגיה סולארית תרמו-סולארית ופוטו -וולטאית.
34 על פי רשימת רי שיונות הייצור והספק היחידות המתפרסמת באתר האינטרנט של רשות החשמל WWW.
הכוונה להצעת החלטה בעניין קידום אנרגיות מתחדשות בנגב משרד התשתיותהלאומיות 1231 .
איחור זה עיכב את קידום ייצור החשמל מאנרגיות מתחדשות.
בעשור החולף נתנה רשות החשמל, באישור השר, רישיונות קבועים ליזמים פרטיים שהקימו כמה מתקני ם לייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות בהספק נמוך (עד 2.
יצוין כי רוב המתקנים מיועדים לצריכה עצמית (של יישובים בודדים) והעודפים נמכרים לחברת החשמל לישראל (להלן - חח"י).
המתקנים שהוקמו הם בטכנולוגיות הבאות: מתקן הידרואלקטרי (ממים) בצפון הארץ, טורבינות רוח ברמת הגולן וביוגז המופק ממטמנות אשפה בכמה אתרים במדינה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 הודיעה רשות החשמל, כי במועד סיום הביקורת פעלו במשק 14 "בעלי רישיונות שנתנה לייצור חשמל "ירוק בהיקף של 22 מגוואט.
עוד הודיעה רשות החשמל כי בנוסף נתנה חמיש ה "רישיונות עקרוניים" להקמתם של מתקני ייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות בהיקף של 30 .
מגוואט כאמור בדוח קודם של מבקר המדינה36 , בינואר 2002 אישר השר, תכנית פיתוח מעודכנת למשק החשמל שכללה הקמת טורבינות רוח ברמת סירין ובהר הגלבוע בהספק של 50 מגוואט כל אחת, ותחנת כוחסולארית בהספק של 100 מגוואט בדרום הארץ עד סוף שנת 2005 .
עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2008 טרם הוקמו המתקנים האמורים.
(א) בנובמבר 2008 הסביר משרד הפנים למשרד מבקר המדינה, כי התכניות לטורבינות רוח ברמת סירין ובהר הגלבוע אושרו בוועדה המחוזית לתכנון ובנייה במחוז הצפון 37 , והמועצה הארצית לתכנון ולבנייה הורתה בפברואר 2004 על הכנת תכנית מתאר ארצית לתחנת כוח סולארית באתר "אשלים".
עוד הוסיף משרד הפנים, כי רק בשנה האחרונה החל המשרד לקדם את התכנית הנמצאת בשלב של הכנת תסקיר השפעה על הסביבה.
בתשובותיהם למשרד מבקר המדינה מנובמבר ומדצמבר 2008 הודיעו המשרד וחח"י38 (בהתאמה), כי בדיון שהתקיים בפברואר 2006 קבעה רשות החשמל שרישיון לתחנות כוח חדשות יינתן רק לחברה עצמאית או לחברת בת של חח"י39 , ואם חח"י תקים תחנה כזו- לא יוכרו לה הפרמיה והתעריף שקבעה רשות החשמל ביולי 2004 ליצרנים מאנרגיות מתחדשות.
חח"י הסבירה בתשובתה כי "בנסיבות האמורות לחברה לא הייתה כדאיות כלכלית להקמת חוות רוח ללא הכרת עלויות הפרויקט ע"י הרשות ובכללן פרמיה לאנרגיה נקייה".
עוד הוסיפה חח"י, כי משרד .
36 ,מבקר המדינה דוח שנתי 53ב ( 2003 ') בפרק תכניות לפיתוח משק החשמל, עמ 796.
37 ועדת המשנה לנושאים תכנוניים עקרוניים (הוולנת"ע) שליד המועצה הארצית לתכנון ולבנייה אישרה את תכניות תמ"מ 2/31 ו-2/32 הקמת חוות הטורבינות רוח בסירין ובגלבוע במרס ובספטמבר 2005 (בהתאמה), ראו: ילקוט הפרסומים 5435 ו- 5399.
בתשובתה לדוח ביקורת אחר 39 כחלק מהשינוי המבני שעל חח"י לעבור במהלך יישום חוק משק החשמל, התשנ"ו - 1996.
האוצר והמשרד החליטו שהיא לא תקים את המתקן הסולארי, וכי המדינה תוציא עבור מתקן זה מכרז בין-לאומי שחברות ממשלתיות לא יהיו רשאיות להשתתף בו אף כקבלן משנה.
המשרד הוסיף כי עקב מצבה הפיננסי של חח"י, ובהתחשב בכך שעלות מתקני אנרגיה מתחדשת תיזקף לחובתה, הודיעה החברה שלא תוכל לבצע את הפרויקטים האלה שנכללו בתכנית הפיתוח מינואר 2002.
רשות החשמל הסבירה למשרד מבקר המדינה, בתשובתה מינואר 2009 , כי החלטת מליאת הרשות מיולי 2004 אינה נוגעת לתחנה הסולארית, אלא להקמת טורבינות רוח בלבד, וכי בהחלטה נקבע, בין היתר, לדחות את בקשת חח"י לקבל פרמיה "מאחר ועלויות הקמת תחנות כוח, לרבות באנרגיה מתחדשת, מוכרות ומשולמות לחברה באופן פרטני", והכרה בעלויות אלה ובמרכיב הפרמיה יגרום ל"תשלום שיוטל על צרכני החשמל".
עוד הוסיפה רשות החשמל, כי פעלה כמתחייב מחוק משק החשמל, התשנ"ו- 1996 (להלן- חוק משק החשמל) ש"אסר על החברה להקים תחנות שלא במסגרת חברת -בת או חברה עצמאית .
חח"י מסיבותיה היא שבחרה שלא להגיש בקשה להקמת חברה לצורך הקמת תחנה בטכנולוגיות הרוח.
" בתשובתו מינואר 2009 הודיע המשרד, בין השאר, כי הוא "לא הביא לדיון בממשלה סוגית הקמת תחנת כוח באנרגיה מתחדשת במבנה הנוכחי של חברת החשמל".
לדעת משרד מבקר המדינה היה על המ שרד להעלות לדיון בממשלה, כבר לאחר החלטת רשות החשמל ב- 2004 , את הנימוקים "לדחיית בקשת חח"י לקבוע זכאות לקבלת פרמיה לתחנות כוח באנרגיה מתחדשת של החברה" במבנה הנוכחי של החברה.
זאת כדי לקבוע אם לבטל את החלטתה הקודמת בדבר הקמת תחנות כוח סולארית וטורבינות רוח גם באמצעות חח"י, או למצוא דרך לממש אותה נוכח הנימוקים של רשות החשמל.
בתשובתו מינואר 2009 הודיע המשרד, כי הקמת תחנות כוח מאנרגית רוח ברמת סירין והר הגלבוע מקודמת כיום על ידי יזם פרטי, וחח"י אמורה לשמש קבלן משנה בפרויקט בנושא התכנון וההקמה.
(ב) המשרד הודיע בנו במבר 2008 למשרד מבקר המדינה כי במחצית 2008 פרסמה הממשלה את השלב הראשון של המכרז להקמת תחנת כוח מאנרגיה סולארית40 (המיון המוקדם), ובתחילת 2009 יפורסם השלב השני של המכרז; לפי התכנון ייבחרו הזוכים במחצית 2009 , ובשנת 2012 יחלו מתקני הייצור לפעול.
עוד הוסיף המשרד כי בספטמבר 2008 הניח השר על שולחן הממשלה הצעת החלטה בעניין "גיבוש כלים לקידום אנרגיות מתחדשות באזור הנגב והערבה" (להלן - הצעת החלטה בעניין קידום אנרגיות מתחדשות בנגב), המכירה בנגב ובערבה כבאזורים בעלי עדיפות לאומית בתחום של אנרגיות מתחדשות.
40 שתי יחידות ייצור תרמו -סולארית (בהספק 80-125 מגוואט כל אחת) ושני מתקני ייצור בטכנולוגיה פוטו-וולטאית (בהספק של עד 15 .
)מגוואט כל אחד משרד התשתיותהלאומיות 1233 .
על בסיס הצעת ההחלטה בעניין קידום אנרגיות מתחדשות בנגב, החליטה הממשלה בינואר 200941 על "קביעת יעד מנחה וגיבוש כלים לקידום אנרגיות מתחדשות בפרט באזור הנגב והערבה".
חסמים בקידום הקמת מתקנים באנרגיות מתחדשות בדיונים שהתקיימו בוועדות הכנסת בסוף שנת 2007 ובתחילת 200842 הודיעו השר ונציגי משרדו כי אחד מיעדי המשרד לשנת 2020 הוא הפקת חשמל ממתקני אנרגיות מתחדשות בכמות של 10% .
לפחות מהחשמל המסופק לצרכנים משרד מבקר המדינה העלה, כי בשנים 2002 -2007 המשרד, את"ק, ממ"י ורשות החשמל לא הצליחו להסיר חסמים כדי לאפשר מימוש מהיר של היעדים שנקבעו בהחלטת הממשלה בעניין אנרגיות מתחדשות מנובמבר 2002 :, כמפורט להלן פרויקטים בעלי חשיבות לאומית בתיקון לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה- 1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה) הוגדרו "תשתיות לאומיות", וביניהן "תחנת כוח": "אם ראש הממשלה, שר האוצר ושר הפנים הכריזו שהיא בעלת חשיבות לאומית".
על פי תיקון זה הוקמה ועדה ארצית לתכנון ולבנייה של תשתיות לאומיות (להלן - ות"ל) הפועלת ליד המועצה הארצית לתכנון ולבנייה.
לות"ל נמסרו הסמכויות והתפקידים של המועצה הארצית בענייני תכנון ובנייה של תשתיות לאומיות, וכן סמכות רישוי למתן היתר של ועדה מקומית לתכנון ולבנייה לעניין מתן היתר, לפי פרק ה' לחוק התכנון והבנייה על פי התכנית לתשתית לאומית.
משרד מבקר המדינה העלה שבהצעת ההחלטה לאנרגיות מתחדשות שהגיש המשרד לממשלה לקראת אישורה בנובמבר 2002 , לא נכללה הצעה להכריז על תחנות כוח הפועלות באנר גיות מתחדשות כבעלות חשיבות לאומית.
כתוצאה מכך הפקידו יח"פים תכניות וביקשו היתרי בנייה ממוסדות התכנון במסלול הרגיל ולא הופנו למסלול ות"ל, שהטיפול בו מהיר יחסית למסלול הרגיל.
הדבר היקשה על יכולת היח"פים להגיע להסכמים עם מוסדות מימון לצורך הקמת מתקני הייצור, כתנאי לקבלת רישיון מותנה43 .
41 החלטת ועדת שרים לענייני חברה וכלכלה (קבינט חברתי -כלכלי) חכ/ 176 מ- 12.
09 , קב לה תוקף ב- 29.
09 כהחלטת ממשלה 4450.
42 'פרוטוקול מס 258 מישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה מ - 26.
07 ; פרוטוקול מישיבת ועדת הכספים מ- 3.
07 ; פרוטוקול449 מישיבת ועדת הכלכלה מ- 7.
43 ,)רישיון מותנה מוגדר בתקנות משק החשמל (יצרן חשמל פרטי קונבנציונאלי התשס"ה- 2005 : "רישיון זמני שנתן השר לאדם, ולפיו בהתקיים התנאים הקבועים בו והוראות הדין, יינתן לאותו אדם רישיון ייצור".
יצוין כי רק באוגוסט 2007 קיבלה הממשלה החלטה בנושא "הסרת חסמים במשק האנרגיה", ובה הוחלט, בין היתר, להטיל על יו"ר מועצת מקרקעי ישראל ועל השר לאשר עד 31.
07 פרויקטים להקמת תחנות כוח פרטיות לייצור חשמל, לרבות כאלה הפועלות באנרגיה מתחדשת בכל היקף (הספק), ולראות בהם תשתיות בעלות חשיבות לאומית.
באוגוסט 2008 החליטה הממשלה בנושא "מחקר פיתוח טכנולוגיות וייצור חשמל בתחום האנרגיה המתחדשת", בין השאר, שיש "להנחות את מינהל התכנון במשרד הפנים, בשיתוף עם משרד התשתיות הלאומיות לקדם את הכנת תכנית מתאר ארצית לתשתיות משק האנרגיה (תמ"א 41 ), במסגרתה יינתן ביטוי גם לתחום האנרגיה המתחדשת".
לדעת משרד מבקר המדינה היעדר החלטה על הכרזת מ תקנים לייצור חשמל, לרבות מתקנים הפועלים באנרגיה מתחדשת, כתשתיות בעלות חשיבות לאומית כבר בנובמבר 2002 , וגם לאחר מכן עד אוגוסט 2007 , פגעה באפשרות לזרז את הטיפול בהקמת תחנות כוח כאלו כדי לעמוד בלוח זמנים קצר שיתן מענה לביקוש ההולך וגדל לחשמל במדינה.
המשרד הו דיע בסוף נובמבר 2008 , בין היתר, כי ניסיונו מצביע על כך שקיום ההכרזה לא בהכרח מקל על היזם, או מוביל להקמת תחנות כוח בקצב מזורז, משום שלמשרד אין סמכות בנושא זה.
עוד הוסיף המשרד כי בעקבות הערת הביקורת הוא יבחן שנית את הסוגיה.
הקצאת קרקעות בחוק משק החשמל נקבע שרשות החשמל רשאית לתת רישיון לפעילות 44 ולקבוע בו תנאים ובין היתר שעל היזם להוכיח שיש לו זכויות בקרקע שעליה הוא מתעתד להקים את תחנת הכוח.
רוב הקרקעות הן בבעלות המדינה.
ממ"י מופקד על שיווקן והוא כפוף לחוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 ותקנותיו.
יצוין ששטח הקרקע הנדרש למתקני ייצור מאנרגיות מתחדשות תלוי בסוג הטכנולוגיה 45 .
על פי סקר הפוטנציאל לאנרגיות מתחדשות לעיל שעשה המשרד הועלה שעתודות הקרקע למתקני ייצור חשמל מרוח וכן מתקנים סולאריים נמצאים בשטחים פתוחים ברמת הגולן, בגליל התחתון, בנגב ובערבה.
באוקטובר 2003 המליץצוות המשנה שהמשרד ידון עם ממ"י בהקצאת קרקעות המדינה עבור מתקנים לייצור חשמל לפי הצרכים של סוגי הטכנולוגיות המתחדשות.
44 ,"פעילות" הוגדרה בחוק משק החשמל כך: "כל אחד מאלה: ייצור, ניהול המערכת הולכה, חלוקה, הספקה או סחר בחשמל".
45 מתקני אנרגיה מתחדשת מביומסה מות קנים בסמוך לאתרי סילוק אשפה.
שדה טורבינות רוח נפרס על שטח נרחב, אך מרבית הקרקע פנויה לשימושים אחרים.
מתקנים תרמו-סולאריים הם עתירי קרקע, כך לדוגמה, לכל 100 מגוואט הספק מותקן נדרשים כ- 2000 .
דונם משרד התשתיותהלאומיות 1235 .
משרד מבקר המדינה העלה כי עד מועד סיום הביקורת המשרד לא גיבש עם ממ"י דרכים לזירוז הקצאת קרקע למתקנים לייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות.
לשם השוואה יצוין כי בנובמבר 2006 פרסם ממ"י, בתאום בינו ובין משרד התמ"ת נוהל להקצאת קרקע בתכנון בפטור ממכרז למפעלי תעשייה ומלאכה, ובספטמבר 2007 פרסם ממ"י נוהל דומה למיזמים תיירותיים, בתאום בינו ובין משרד התיירות.
משרד מבקר המדינה העלה, כי גם לקראת הדיון בממשלה באוג וסט 2007 שעסק בדרכים להסרת חסמים במשק האנרגיה, לא הציג המשרד בפניה הצעת נוהל הקצאת קרקעות למתקנים מאנרגיות מתחדשות.
מן הראוי שהמשרד וממ"י יגבשו בהקדם נוהל שיקדם הקצאת קרקעות להקמת תחנות כוח מאנרגיות מתחדשות, בהתחשב בעלות הקרקע והכדאיות הכלכלית לביצוע הפרויקט.
בנובמבר 2008 הודיע ממ"י למשרד מבקר המדינה כי בספטמבר 2008 אישרה מועצת מינהל מקרקעי ישראל החלטה בנושא הקצאת קרקע למתקני תשתית לאומית, וביניהם גם מיזמים לייצור חשמל באנרגיות מתחדשות.
בהחלטה זו פורטו תקופת ההקצאה ותנאיה, בעיקר במשבצות חקלאיות עתירות שטח ה מאפשרות הקמת מיזמים מעין אלה.
הביקורת העלתה, כי היעדר הסכמה בין המשרד, את"ק וממ"י מעכבת קביעת מדיניות ממשלתית בנוגע להקצאת קרקע להקמת מתקנים לייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות.
עיכוב זה עדיין מקשה על יצרנים פרטיים לקבל רישיון הפעלה, ומונע את השגת היעד שקבעה הממ שלה בשנת 2002 שהחל בשנת 2007 יופק חשמל בשיעור של לפחות2% מהחשמל המסופק לצרכנים על ידי מתקני אנרגיה מתחדשת.
בתשובתו מנובמבר 2008 ציין המשרד כי אף שאין לו סמכויות בנושא, הוא בוחן מפעם לפעם חלופות שונות להקצאת קרקע למיזמי אנרגיה מתחדשת 46 , אך הצעותיו אינן מטופלות בגלל אי -התאמתן לעקרונות ממ"י.
הסדרת פעילות יצרני חשמל 1.
באוקטובר 2003 המליץ צוות המשנה למשרד לפרסם כללים ולהכין מתכונת של רישיונות ייצור ליח"פים בטכנולוגיות מתחדשות, ובכללן חיבורים לרשת בתכנית הפיתוח של חח"י (רשת ההולכה והחלוקה).
46 "במועד סיום הביקורת גיבש המשרד הצעה לשני "מנגנונים מקבילים להקצאת קרקעות למתקני אנרגיה מתחדשת.
האחד למתקני ייצור קטנים (עד 10 )מגוואט באמצעות "קול קורא", מנגנון שבמועד סיום כתיבת הדוח טרם סוכם סופית עם המינהל; והשני עבור מתקנים גדולים באמצעות ועדת מכרזים בין -משרדית, באותו אופן שמתנהל המכרז הבין-לאומי להקמת תחנה תר מו-סולארית באתר אשלים.
בפברואר 2008 הנחההשר את מינהל החשמל במשרדו להביא לפניו בתוך 45 יום מסמך ובו עקרונות שיש ליישמם בתקנות.
באפריל 2008 הגיש מינהל החשמל למנכ"ל המשרד את המסמך.
רק בשנת 2005 , כשנתיים לאחר המלצות צוות המשנה בנוגע לאנרגיות מתחדשות, החל המשרד בהכנת טיוטת תקנות להסדרת פעילות היח"פים ממקורות מתחדשים.
עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2008 לא הושלמה הכנת התקנות בעניין זה במשרד והוא לא העביר לגורמים הרלבנטיים במשרדי הממשלה הנוגעים בדבר טיוטת הצעת הנוסח של התקנות, כדי לקבל את הערותיהם.
יוצא, אפוא, שטרם הותקנו תקנות בנדון אף שעברו כחמש שנים מאז המלצת צוות המשנה.
בסוף נובמבר 2008 הודיע מנכ"ל המשרד בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי התקנות הנוגעות לאנרגיה מתחדשת אמורות להיכתב על בסיס המסמך של מינהל החשמל במשרד ממרס 2008 .
ביוני 2008 החליטה רשות החשמל, על פי סמכותה בחוק משק החשמל, על קביעת אמות מידה לייצור חשמל לצריכה עצמית והעברת עודפים לרשת החשמל, באמצעות מתקנים קטנים בטכנולוגיה פוטו-וולטאית.
אמות המידה שנכנסו לתוקף ביולי 2008 .
באמות מידה אלו נקבעו ההיקף, התחולה47 , המחיר המוכר לתשלום לבעל המתקן לכל קוט"ש, הסדרי ההתחשבנות והתשלום, הסדרי המיסוי וכן אמות מידה לדרישות הטכניות כגון: תנאים טכניים להתקנת המתקן, בקשה לחיבורו לרשת ותחזוקתו.
הועלה, שעד מועד סיום הביקורת לא הציעה רשות החשמל למכון התקנים הישראלי (להלן - מת"י) קביעת תקן ישראלי לטיב הנצילות החשמלית של המודולים בקולטי השמש במתקנים פוטו-וולטאיים קט נים לצריכה עצמית.
(א) מת"י השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2008 , כי פורסמו מספר תקנים ישראליים העוסקים במרכיבי הציוד של מתקן פוטו -וולטאי ודרך חיבורו לרשת החשמל, ובהם שני תקנים העוסקים במודולים פוטו-וולטאיים 48 , ה"כוללים בדיקות ביצועים בתנאי סביבה שונים, אך אינם כוללים דרישות לנצילות מינימלית של מודול - כנראה כיוון שדרישה כזו הינה 'צרכנית' ולא טכנית/תפעולית".
רשות החשמל השיבה בנובמבר 2008 ,)כי לדעתה אין לקבוע תקן לאיכות הפנלים (המודולים למעט היבטים בטיחותיים שהם בתחום סמכותו של המשרד.
יצוין, כי המודולים הפוטו-וולטאיים הם מתקן זעיר לייצור חשמל, שנצילות תפוקתם החשמלית תלויה בעצמתה ובמשכה של קרינת השמש על המודולים ובאיכות החומר שממנו יוצרו.
התשואה לבעלי מתקן זה תלויה במחיר המוכר לתשלום בגין .
47 המתקנים יהיו בהספק מותקן בודד עד 15 קילוואט, או עד 50 קילוואט.
ההסדרה תקפה עד להשגת 50 .
מגוואט מצטבר בפריסה ארצית 48 התקנים הם: ת"י 4777 (שלושה חלקים) בענייןחיבור מערכות לייצור אנרגיה לרשת החשמל מאוגוסט 2008 , ת"י 61646 ו- 61215 בעניין מודולים פוטו-וולטאיים.
מתן כשירות ואישור הסוג מנובמבר 2002.
משרד התשתיותהלאומיות 1237 .
כל קווט"ש מיוצר ובכמות החשמל המיוצרת.
בעל מתקן שנצילות המודולים שלו נמוכה, או שנצילותם החשמלית הולכת ופוחתת מהר יותר ממודולים איכותיים, יחזיר את השקעתו במשך זמן ארוך יותר, והדבר יכול להתבטא בכמה שנים.
מודולים בעלי ניצולת נמוכה יכולים לעקר את הכדאיות הכלכלית של הקמת המתקן.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי לקבוע תקן לאיכות רכיבי המודולים האמורים כדי שהציבור יקבל מוצרים איכותיים וכדאיים כלכלית וכדי שיזרז ויעודד את המעבר לייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות.
בנובמבר 2008 הודיע מנכ"ל המשרד למשרד מבקר המדינה כי הוא מתכנן, בסיוע מת"י, להכין סדרת תקנים ישראליים נוספים למכלול החלקים של מתקן פוטו - וולטאי ביתי.
לדעתו "ראוי לתת לכל התקנים מעמד רשמי (דהיינו, להפוך אותם מתקן וולונטרי לתקן מחייב)".
(ב) עד מועד סיום הביקורת לא השלימה רשות החשמל את התיאום בעניין כמה אמות מידה עיקריות: עם מינהל התכנון במשרד הפנים בנוגע לקיצור ההליך למתן היתר בנייה להתקנת מתק נים אלה על גגות הבתים; ועם ממ"י על עניין אישור הוספת מתקן מניב כלכלי לבניין הנמצא על מקרקעין של המדינה.
רשות החשמל השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2008 , כי הצוות המקצועי שלה נפגש עם ממ"י ועם מינהל התכנון במשרד הפנים במטרה להקל על היזמים הפועלים בשוק האנרג יות המתחדשות, ולמצוא פיתרון להליך הרישוי למתקנים פוטו-וולטאיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, סיום הטיפול בהקדם בכפוף לבדיקות כדאיות, עשוי לתרום להגדלת ייצור החשמל מאנרגיות מתחדשות, ולקדם את מימוש מדיניות הממשלה בעניין זה.
ביטחונה ושגשוגה של המדינה, צמצ ום תלותה באספקת דלק מיובא ורווחת תושביה תלויים, בין השאר, בהתייעלות אנרגטית ובהגדלת היקף ייצור החשמל ה"נקי" ממקורות אנרגיה מתחדשים.
ממצאי הביקורת מצביעים על כך שבמשך שנים רבות ועד שנת 2008 לא פעל המשרד באופן נחרץ בעניין ההתייעלות האנרגטית זאת על אף שהתשואה מהשקעת מאמצים ומשאבים בתחום זה היא גבוהה ביותר.
גם שיתוף הפעולה מצד גורמים נוספים הנוגעים בדבר שפורטו בדוח התעכב ובכך נמנעה תרומתם להתמודדות עם הביקוש ההולך וגדל לחשמל, מניעת זיהום אוויר ואספקת אנרגיה יותר "נקיה".
גם בתחום של הקמת תחנות כוח לייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות אין כמעט התקדמות ממשית.
מן הראוי שמשרד התשתיות הלאומיות, משרד האוצר ורשות החשמל יקדמו את היישום של הטכנולוגיות המתקדמות, הזמינות והכדאיות ביותר ויתנו להם מקום מרכזי הרבה יותר בסדר היום הציבורי, בכפוף לשיקולי כדאיות כלכלית ובצרכים האסטרטגיים של מדינת ישראל לטווח הרחוק.
לשם כך על הגופים האמורים, בסיוע מינהל מקרקעי ישראל, מינהל התכנון במשרד הפנים ומכון התקנים הישראלי לפעול להסרת חסמים בהקמת מתקנים באנרגיות מתחדשות; ליצירת תנאים שיעודדו יזמים להקים תחנות כוח פרטיות באופן שיהיה כדאי גם למשק המדינה, לרבות מציאת פתרון לבעיית הקצאת הקרקעות; ולהכין תכנית תקציבית ותמריצים רב -שנתיים - כדי להגשים את המדיניות ולממש את היעדים שקבעה הממשלה.
משרד התשתיותהלאומיות 1239 .
משרד התשתיות הלאומיות (להלן - המשרד) הוא המתכנן את המדיניות הלאומית בתחום משאבי הטבע, והוא המוציא אותה אל הפועל באמצעות מינהל המחקר למדעי האדמה שבמשרד (להלן - המינהל).
המינהל קובע אלו מחקרים ייעשו בתחום זה ומממן אותם.
את המחקרים הוא מזמין משלושה מכוני מחקר שהם הזרוע המקצועית של הממשלה בתחום מדעי האדמה והים (להלן - מכוני המחקר): המכון הגיאולוגי, שהוא יחידת סמך של המשרד (להלן - המכון)4 ; ושתי חברות ממשלתיות שלא למטרות רווח, ששר התשתיות הלאומיות (להלן - השר) הוא האחראי לפעילותן - המכון הגיאופיסי לישראל (להלן - מג"י)5 והחברה לחקר .
2 ,מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה (יולי 2003,) 'עמ583 .
3 בהתאם להחל טת ועדת השרים מפברואר 2009 , מג"י תמשיך להתקיים כחברה ממשלתית עסקית לא מתוקצבת, למעט הפעילות שלה בנושאים סייסמולוגיים שעוברים לפעילות המכון המאוחד.
)'המכון עוסק במחקר בתחום ניצול משאבי הטבע וסיכוניהם (רעידות אדמה וכו בשנת 2007 הסתכמו הכנסותיו של המכון בכ-36.
8 מיליון ש"ח, וההוצאות התפעוליות שלו הסתכמו בכ-34 מיליון ש"ח.
באותה שנה הועסקו בו כ-106 .
עובדים 5 מג"י היא חברה ממשלתית ללא הון מניות שהתאגדה בשנת 1957 .
היא עושה סקרים לחקר המבנה התת-קרקעי בארץ ובחו"ל ועוסקת בהערכת הסכנות שברעידות אדמה בישראל.
בשנת 2007 הסתכמו ההכנסות של מג"י בכ -63 מיליון ש"ח וההוצאות התפעוליות שלה הסתכמו בכ-61 מיליון ש"ח.
בשנת 2007 הועסקו בה כ-87 .
עובדים 1240 דוח שנתי59ב .
ימים ואגמים לישראל (להלן - חיא"ל) 6 .
יצוין כי בשנת 2003 העיר משרד מבקר המדינה לחיא"ל על סדרי ניהול ובקרה לקויים7.
עד שנת 2005 נבעו רוב ההכנסות של מג"י ושל חיא"ל מהספקת שירותים שהזמין המשרד.
בשנים 2001 ו- 2004 הצטמצמו ההזמנות של המשרד מחיא"ל וממג"י, בהתאמה, ותזרים המזומנים שלהן מפעולותיהן פח ת.
בדיוני הדירקטוריונים של שתי החברות, שהתקיימו בשנת 2005 , הועלה החשש שהן ייאלצו להפסיק את פעילותן.
כדי שלא לפעול בניגוד לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 ,, מחד גיסא ולאפשר לאותם מכונים להוסיף לפעול מאידך גיסא בשנים 2006 -2007 השקיעה הממשלה כ-25.
8 מיליון ש"ח בתקבולים על חשבון הון המניות של מג"י וכ-47.
מיליון ש"ח בהון המניות של חיא"ל משנת 2005 ואילך עסקה מג"י בעיקר בפרויקטים בחו"ל, ואלה הגדילו את הכנסותיה, הביאו לידי רווחים ושיפרו מאוד את תזרים המזומנים שלה.
חיא"ל, שלא מצאה מקור חליפי למימון הממשלתי, צמצמה את מצבת עובדיה המדורגים בדירוג מחקר מ -48 בשנת 2001 ל-33 בשנת 2007 ולא קלטה עוד חוקרים חדשים; צוות החוקרים הנוכחי מאפשר לה לקיים פעילות שוטפת בלבד ואינו עוסק במחקרים חדשים.
באפריל 2004 החליטה הממשלה8 שכדי לשמור על התשתית הלאומית של מחקר ופיתוח, תמונה וע דה שתבדוק את מצבם של מכוני המחקר הממשלתיים ותעקוב אחריהם (להלן - ועדת הבדיקה).
בפברואר 2005 ,מינה שר התרבות המדע והספורט דאז, מר אריאל שרון, את חברי ועדת הבדיקה.
הוועדה החליטה לדון במכוני המחקר של המשרד תחילה.
היא הגישה לממשלה את המלצותיה בשנת 2006.
בספטמבר 2006 , על סמך המלצותיה של ועדת הבדיקה, החליטה הממשלה9 , בין השאר, להקים צוות בין-משרדי (להלן - הצוות) לשם הכנת תכנית פעולה לארגון מחודש של מכוני המחקר ולשם הקמת מינהל מחקר מאוחד על יסוד המכון הגיאולוגי (להלן - המכון המאוחד), שיהיה יחידת סמך של המשרד ויעסוק רק ב"מוצרים ציבוריים" הקשורים למדעי האדמה והים.
עוד החליטה הממשלה כי הצוות יגיש את מסקנות הבדיקה לשרי האוצר והתשתיות הלאומיות עד סוף 2006 .
בסוף אוקטובר 2008 חתמו מנכ"ל המשרד ונציג אגף התקציבים במשרד האוצר (להלן - את"ק) על מסמך הסכמה בעניין הארגון המחודש ש ל מכוני המחקר, לקראת הגשת הצעת מחליטים בנדון שהתקבלה בממשלה10.
6 חיא"ל היא חברה ממשלתית שהתאגדה בשנת 1967 .
בפברואר 2008 הוגדרה חיא"ל כחברה ממשלתית לתועלת הציבור, שאלה מטרותיה: לגלות אוצרות טבע ולהבין תהליכים המתרחשים בים באזורים הסמוכים לישראל ולהמליץ על פעולות לשמירת החופים ומקורות המים המתוקים במדינה.
בשנת 2007 העסיקה חיא"ל כ- 170 עובדים.
באותה שנה, הכנסותיה הסתכמו ב -24.
5 מיליון ש"ח וההוצאות התפעוליות שלה הסתכמו ב-46 .
מיליון ש"ח 7 ראו מבקר ה מדינה, דוחות על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה (יולי 2003 '), עמ583 (להלן- הדוח מ- 2003.
10 בתחילת פברואר 2009 , התקבלה החלטת ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה (קבינט חברתי -כלכלי) חכ/ 183 בעניין הקמת המכון המאוחד והסדרת פעילות של מכוני המחקר.
משרד התשתיות הלאומיות 1241 .
בחודשים מרס-ספטמבר 2008 בדק משרד מבקר המדינה כמה היבטים בפעילות השוטפת של מכוני המחקר.
הבדיקות נעשו במשרד, במכון, במג"י ובחיא"ל.
כמו כן בדק משרד מבקר המדינה את הפעולות שנעשו לקידום הארגון המחודש של מכוני המחקר.
הבדיקות נעשו במשרד, באת"ק וברשות החברות הממשלתיות (להלן - הרשות), ובדיקות השלמה נעשו במשרד התרבות, המדע והספורט.
פעילות הדירקטוריונים של מג"י וחיא"ל .
לפי תקנון ההתאגדות של מג"י יכהנו בדירקטוריון "לא פחות מ-6 ולא יותר מ-10 מנהלים".
הביקורת העלתה שממאי 2005 עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2008 (להלן- מועד סיום הביקורת) פעל דירקטוריון מג"י כשמספר הדירקטורים המכהנים בו היה קטן לסירוגין מהנדרש בתקנון ההתאגדות11.
על פי תקנות ההתאגדות של חיא "ל, מספר חברי הדירקטוריון שלה לא יפחת משבעה.
מתחילת 2007 עד אמצע מרס 2008 לא היה בדירקטוריון חיא"ל מספר הדירקטורים המזערי הנדרש, ולכן הדירקטוריון אישר את תכנית העבודה לשנת 2008 ואת הדוחות הכספיים לשנת 2006 רק במרס 2008 .
יצוין כי בחודשים נובמבר ודצמבר 2007 ,בהם לא התקיימו ישיבות הדירקטוריון, ביקש מנכ"ל חיא"ל פרופ' ברק חרות, מהרשות להשיג לו ייפוי כוח מהמדינה, שיאפשר לו לכנס אספה כללית יוצאת מן הכלל של בעלי המניות של החברה, בין השאר, כדי לאשר את הדוחות הכספיים לשנת 2006 וכדי לקבל החלטה על הקצאת מניות לממשלת ישראל12 .
אך בסוף דצמבר 2007 הודיעה לו הרשות כי היא ממנה דירקטו רים חדשים ומעדיפה שהדירקטוריון יקבל את ההחלטות.
בחודשים אוקטובר 2007- ינואר 2008 ,מונו שלושה דירקטורים חדשים לחיא"ל ופעילות הדירקטוריון חודשה.
מינוי יו"ר לדירקטוריון בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות), נקבע כי "הדירקטוריון של חברה ממשלתית יבחר באחד מחבריו ליושב ראש הדירקטוריון; הבחירה טעונה אישור השרים13 לאחר התייעצות עם הוועדה לבדיקת מינויים; אולם רשאית הממשלה למנות יושב ראש הדירקטוריון מבין חבריו, אם ראתה צורך בכך ולאחר שנועצה בוועדה לבדיקת מינויים".
הביקורת העלתה כי ממאי 2001 עד מועד סיום הביקורת, פעל דירקטוריון חיא"ל ללא יו"ר קבוע.
יצוין כי מנכ"ל חיא"ל, פרופ' ברק חרות, הודיע לרשות ביולי 2004 .
11 מבקר המדינה כבר העיר בדוח קודם כי אם משתתפים בישיבות רק דירקטורים מועטים, איכותן של החלטות הדירקטוריון עלולה להיפגע.
ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 57 ב( 2007,) 'בפרק על מעקב ובקרה על החברות הממשלתיות, עמ 127- 128.
כחלק מהתהליך של הגדלת הון הבעלים, כאמור לעיל 13 בחוק נקבע כי הדברים אמורים ב"שר האוצר יחד עם השר שנקבע לפי חוק זה כאחראי לעניני החברה".
כי הדירקטוריון בחר דירקטור מחבריו לתפקיד יו"ר הדירקטוריון, אך גם אז לא אושר מינויו.
היו"ר הקודם של דירקטוריון מג"י, ד"ר יוג'ין ברמן, סיים את תפקידו ביולי 2005 .
הביקורת העלתה כי מאז ועד מועד סיום הביקורת לא היה לדירקטוריון יו"ר קבוע14 .
במאי 2006 פנתה מזכירת מג"י אל שר התשתיות הלאומיות מר בנימין (פואד) בן אליעזר ואל שר האוצר דאז מר אברהם הירשזון בעניין זה.
במאי 2008 התריע מנכ"ל מג"י ד"ר אורי פריזלנדר לפני שר התשתיות הלאומיות כי דירקטוריון מג"י פועל ללא יו"ר קבוע כמעט שלוש שנים, והדבר גורם "לדחיות חוזרות ונשנות בזימון הישיבות ולעיכובים באישור דוחות מתבקשים, עד כדי חוסר מנהל תקין".
הביקורת העלתה כי משנת 2006 עד מועד סיום הביקורת לא פנתה הרשות אל שר האוצר ואל שר התשתיות הלאומיות בעניין זה ולא הציעה לממשלה למנות יו"ר קבוע לדירקטוריון מג"י.
הרשות גם לא השתמשה בסמכותה כדי להעלות על סדר היום של הדירקטוריון את נושא בחירת היו"ר.
ועדות הדירקטוריון בחוק החברות הממשלתיות נקבע כי הדירקטוריון רשאי למנות מבין חבריו חברים בוועדות קבועות או בוועדות לעניין מסוים.
דירקטוריון מג"י הקים כמה ועדות בכמה תחומי פעילות.
הביקורת העלתה כי כמה מוועדות הדירקטוריון של מג"י לא התכנסו במשך למעלה משנה, ובעיקר ועדת הביקורת (ראו להלן) והוועדה המקצועית.