HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משמע שהמשרד לא מייחד את תשומת הלב הראויה לנושא רגיש ומורכב זה במסגרת סדר יומו.
ליקויים באיכות המידע בנושא הקבורה האזרחית ובזמינות המידע לציבור .
כפי שכבר הובהר והודגש בדוח מבקר המדינה בנושא אי-מיצוי זכויות חברתיות 29 , " הבטחת הצדק החברתי אינה תלויה רק בעצם קיומן של זכויות חברתיות בחוקים ובתקנות, אלא גם במימושן של הזכויות הללו ובהענקתן לכלל הזכאים להן".
כדי להבטיח כי כלל הציבור יוכל למצות זכות זו באופן שוויוני , ראוי שהמדינה תנגיש באופן מלא ושקוף את המידע בדבר עצם קיום הזכות ובדבר התנאים למימושה .
על כן ראוי שרשות ציבורית אשר בידיה הסמכות הרלוונטית למימוש הזכות תפעל להסרת חסמים המקשים על הזכאי לממש את זכויותיו , ובענייננו - זכותו לק בורה .
29 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65 ג' (2015 " ), בפרקאי-מיצוי של זכויות חב רתיות", עמ' 9.
המשרד לשירותי דת |825 .
אזרחית, לרבות הזכות לקבלת מידע נגיש, תקף ומהימן בנושא תאגידי הקבורה האזרחית ובתי עלמין אזרחיים, כגון מידע על מקומם ועל מצאי מקומות הקבורה בהם.
מדובר במידע חיוני ביותר עבור משפחות הנפטרים בשעותיהן הקשות, שאמור לסייע להן למצות את זכותו של הנפטר לקבורה אזרחית, על פי החוק.
עלה כי אף שהמשרד לשירותי דת אחראי ליישום חוק הקבורה האזרחית, אין הוא פועל ביוזמתו כדי להביא לידיעת הציבור שכל אזרח רשאי להיקבר בקבורה אזרחית, אם על פי השקפת עולמו ואם מסיבות אחרות.
כמו כן, רשימת הטלפונים של תאגידי הקבורה המתפרסמת באתר של המשרד איננה מעודכנת.
בתשובתו של המשרד לשירותי דת נמסר כי הוא יזם בשיתוף פורום חברות קדישא הקמת מוקד טלפוני ושמו "כוכבית 120 " שיחל לפעול בשנת2017 , אשר יספק מידע מלא ורלוונטי בכל ימות השנה ושעות היממה על שירותי הקבורה, גופי הקבורה ופינוי נפטרים.
נתוני גופי הקבורה המפורסמים באתר המשרד עודכנו באופן שוטף והתבססו על נתונים שמסרו גופי הקבורה עצמם.
באתר האינטרנט של הביטוח הלאומי מוצג מחשבון דמי קבורה (להלן - המחשבון) שנועד לאפשר למשפחות ו למכרים של נפטרים לאתר חברות קבורה ובתי עלמין שהקבורה בהם אינה כרוכה בתשלום.
בבדיקות שעשה צוות הביקורת במאי ובאוגוסט 2016 הוא ניסה לאתר , באמצעות המחשבון, בתי עלמין אזרחיים באזור ירושלים ובאזור תל אביב שהקבורה בהם אינה כרוכה בתשלום .
מאחר שבאזורים אלה אין בתי עלמין אזרחיים, המחשבון הציע רשימה של 33 גופי קבורה העוסקים בקבורה אזרחית בכלל אזורי המדינה.
מבדיקת הרשימה עלה כי נכלל בה גוף קבורה שתוקף רישיונו פג במרץ 2015 .
אשר ל-32 גופי הקבורה הנותרים, שרישיונם תקף, נמצא כי15 מהם שייכים ליישובים חקלאיים - ומכאן שעל פי חוק מותר לקבור בבתי העלמין שברשותם את נפטרי היישוב בלבד - וכי 14 גופים אחרים עוסקים בקבורה אזרחית של תושבי רשות מקומית אחת בלבד או של היישובים הסמוכים לה.
יוצא אפוא שרק שלושה מגופי הקבורה שהציע המחשבון היו רלוונטיים לבקשות החיפוש.
הליקויים שנמצאו במסד הנתונים של המחשבון הם חמורים, היות שתוצאות החיפוש באמצעותו מציגות נתונים שגויי ם ומטעים לציבור המבקש לממש את זכותו של נפטר לקבורה אזרחית, מאחר שהוא מציג למחפשים חלופות לקבורה האזרחית שבפועל אינן זמינות עבורם.
על הביטוח הלאומי לפעול ללא דיחוי לתיקון הליקויים, באופן שיוצג המידע הרלוונטי בנושא המשקף אל נכון את האפשרויות שעומדות לפני משפחות הנפטרים.
בתשובתו של הביטוח הלאומי הוא ציין כי רק כמה חברות מספקות שירותי קבורה אזרחית, וזאת ביישובים מעטים.
לכן אם ברשות המקומית של מגורי הנפטר אין פתרון לקבורה אזרחית, המחשבון מציג את כל גופי הקבורה העוסקים בקבורה אזרחית על מנת לאפשר למשפחת הנפטר לברר עמם ישירות אם ניתן באמצעותם להביא לקבורה את יקירם שנפטר.
כמו כן אתר הביטוח הלאומי מפנה למוקד המשרד לשירותי דת לצורך בירור נושא הקבורה האזרחית.
הביטוח הלאומי הוסיף כי הוסרה מהרשימה גוף הקבורה שרישיונו פג.
בדצמבר 2016 בדק צוות הביקורת את המחשבון, ומצא כי שמו של גוף הקבורה שרישיונו פג אכן הוסר, וכי הוסרו גם שמות 15 גופי הקבורה השייכים ליישובים חקלאיים.
עם זאת, המידע על 20 תאגידי הקבורה האזרחית אשר מתפרסם באתר הביטוח הלאומי אינו מעודכן ואינו מלא.
על הביטוח הלאומי והמשרד לשירותי דת לפעול באופן מתואם יותר בנדון כדי שהנתונים המוצגים לציבור יהיו אמינים ועדכניים.
תחומי הסמכות והאחריות של המשרד לשירותי דת בתחום הקבורה האזרחית .
בשנת 1996 , המועד שבו נכנס לתוקפו החוק לקבורה אזרחית, נשא המשרד לענייני דתות באחריות ליישומו.
באוקטובר 2003 , בעקבות החלטת ממשלה30 , חלו במשרד שינויים מבניים -ארגוניים: המשרד בוטל, יחידותיו פוזרו בין משרדי ממשלה שונים והוא הוסב לרשות הארצית לשירותי דת שהוכפפה למשרד ראש הממשלה.
בינואר 2008 החליטה הממשלה לבטל את הרשות הארצית, להקים מחדש את המשרד ולהחליף את שמו למשרד לשירותי דת.
כאמור, ביוני 2014, בע קבות החלטת ממשלה 1484 , המליצה ועדת המנכ"לים לוועדת השרים שהטיפול בקבורה אזרחית חלופית יישאר בידי המשרד לשירותי דת, בנימוק כי "המשרד לשירותי דת עושה עבודה טובה בכל הקשור לנושא הקבורה האזרחית החלופית".
לעומת המלצת ועדת המנכ"לים, במסמך הצוות הבין -משרדי מינואר 2016 צוין כי "האחריות ליישום החוק נתונה אמנם לשר לשירותי דת, אך קיימים קשיים במימוש סמכות זו, בין היתר בשל התשתית הנורמטיבית הקיימת ובהיעדר סמכויות ביצוע והצורך בתיאום מול גופים כמו אגף התקציבים במשרד האוצר, רשות מקרקעי ישראל, מנהל התכנון, משרד הפנים, המוסד לביטוח לאומי, וגופי הקבורה".
באחד מדיוני ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת בשנת 1996 לקראת אישור חוק הקבורה האזרחית אמר המשנה ליועץ המשפטי לממשלה דאז, עו"ד מני מזוז: "יש .
המשרד לשירותי דת |827 .
זכה לקידום של ממש סתירה פנימית בין הרעיון לבנות מסלול חליפי של קבורה לא דתית לבין העובדה שמטילים את זה על שר ]לשירותי דת[ .
מצד אחד חשבנו שבכל זאת יש יתרון בכך שהשר ]לשירותי דת[ יעסוק בזה משום שיש כבר אדמיניסטרציה ומנגנון שמטפלים בנושא.
יכול להיות שבשלב ראשון הממשלה תטיל את הנושא על שר הדתות, כדי להריץ אותו כמה שיותר מהר.
לטווח הארוך אני חושב שזה לא מתאים ששר הדתות יהיה ממונה על הקבורה הלא דתית, יותר ראוי שזה יהיה שר הפנים או שר אחר".
ממצאי הביקורת מלמדים שבמשך השנים כשלו הפעולות שנקטו הגופים הממשלתיים, ובראשם המשרד לשירותי דת, ליישום חוק הקבורה האזרחית, ונושא הקבורה האזרחית לא זכה לקידום של ממש.
מכל האמור לעיל עולה כי על הממשלה לבחון מחדש אם המשרד לשירותי דת הוא אכן הגורם המתאים לשאת באחריות ליישומו של חוק זה.
המשרד לשירותי דת השיב כי מרב הידע הנוגע לנוהלי הקבורה נמצא כיום בידיו, ולמרות מאמציו, המשרדים האחרים מתנגדים להעביר את סמכויותיהם בתחום הקבורה אליו.
כמו כן מסר המשרד כי אם הסמכויות המוקנות לו מתוקף החוק שהוא מופקד על יישומו יישארו ריקות מתוכן ואותם משרדים לא יעבירו אליו את הסמכויות הנדרשות, לא ניתן יהיה לחולל שינוי משמעותי במתן שירותי הקבורה, לרבות שירותי הקבורה האזרחית.
המשרד לשירותי דת ציין כי בשנים האחרונות הוא השקיע מאמצים רבים לטיפול בנושא הקבורה האזרחית, ובזכות זאת הושג שיפור של ממש בנושא - חל גידול ניכר בהיקף הפתרונות לקבורה האזרחית מבחינת מספר בתי העלמין האזרחיים ומבחינת הפריסה האזורית שלהם.
עוד ציין המשרד כי בכוונתו להמשיך במגמת השיפור, ובכלל זה בכוונתו להשלים את פריסת בתי העלמין האזרחיים ברחבי הארץ בשנים הקרובות.
המשרד הוסיף כי היקף התשומות המוקצות לקבורה האזרחית גדול בהרבה מחלקו היחסי של הביקוש לה, כי יחסית לשאר גופי הממשלה עומדים לרשותו הידע והמומחיות הרבים ביותר בנושא זה, וכי הוא ימשיך לפעול לקבלת המשאבים, הסמכויות והתשתית החוקית המתאימה הנדרשים ליישום חוק הקבורה האזרחית.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לשירותי דת כי גם בתחום הקבורה היהודית לא מופקדות בידיו כל הסמכויות הנוגעות בדבר, כגון הסמכות להקצות קרקע; מכל מקום, אם לדעתו נדרשים שינויים כלשהם בנושא, אזי בתור הגורם שאחראי לתחום על פי חוק, עליו לפעול בנחישות הראויה מול מקבלי ההחלטות על מנת לקדם את השינויים הנדרשים לצורך מילוי תפקידו.
עד אז, על המשרד לנסות לפעול בתיאום המרבי עם בעלי הסמכויות האחרים, ובוודאי שלא ראוי שהוא יאפשר עיכובים כה משמעותיים בקידום העניין וביישום החלטות הממשלה בנושא.
על ועדת המנכ"לים להשלים ללא דיחוי את בחינת "הצעדים הנדרשים בהיבטים של סמכויות, הקצאת תקציבים ותיאום בין משרדי הממשלה הנוגעים לנושא למתן מענה מיטבי בכל הנוגע לקבורה אזרחית חלופית", שהוטלה עליה מכוח ההחלטה , ולהציג את ממצאי הבחינה לוועדת השרים .
המשך השיהוי בנדון גורם בסופו של דבר ל החמרת המחסור במקומות לקבורה אזרחית, ו לפגיעה ביכולתם של תושבי המדינה לממש את זכותם לקבורה בהתאם להשקפת עולמם.
המשרד לשירותי דת |829 .
מממצאי הביקורת בנושא יישום חוק הקבורה האזרחית, שנחקק לפני כעשרים שנה, עולה כי פעילותם של גופי הממשלה - ובראשם המשרד לשירותי דת, האחראי ליישום החוק - התאפיינה באוזלת י ד מתמשכת.
על אי יישום החוק כנדרש כבר העיר מבקר המדינה בשנת 2010 אך מאז הנושא לא זכה לקידום של ממש.
בכך כשלה המדינה בהבטחת מיצוי אחת הזכויות הבסיסיות של אזרחיה - זכות הקבורה בכבוד באופן התואם את השקפת עולמם, תפיסתם ואמונתם.
על המשרד לשירותי דת לגבש מדיניות ממשלתית אחודה, בעלת יעדים מוגדרים, מתואמים ומחייבים כדי לטפל בסוגיית המחסור החמור במקומות קבורה ברוב אזורי המדינה, ובכלל זה בעיר הבירה - ירושלים, ולהגביר את נגישות בתי העלמין האזרחיים לאוכלוסייה.
יודגש כי כ כל שיחמיר המחסור במקומות קבורה אזרחיים תחריף הפגיע ה בנגישות ובזמינות של בתי עלמין אזרחיים ואף ה פגיעה בזכויות אדם, וייתכן כי בגין המחסור האמור הנזקקים לשירותי קבורה אזרחית ייאלצו לבחור בבתי עלמין אזרחיים מרוחקים ואף ייאלצו לוותר על מיצוי זכותם לקבורה על פי השקפתם.
הליקויים שעלו בדוח זה, ובכלל זה הסחבת המתמ שכת לאורך שנים רבות ביישומו של החוק מעלים ספק אם נכון שהמשרד לשירותי דת ימשיך להיות הגורם האחראי על הקבורה האזרחית במדינה.
עולה החשש ש"מה שהיה הוא שיהיה ומה שנעשה הוא שייעשה ואין כל חדש תחת השמש31.
מדינת ישראל היא יעד תיירות בעל כוח משיכה רב הן לתיירות הנכנסת והן לתיירות פנים, היות שיש לה היצע רחב ומגּוון של אתרים ייחודיים, כגון אתרים היסטוריים, ארכאולוגיים, תרבותיים ודתיים וכן נופים מגוונים על פני שטח גאוגרפי קטן.
כל זאת בצד אטרקציות נופש, תשתית מודרנית ומִגוון נרחב של שירותים ומתקנים, ובהם בתי מלון לאכסון.
ענף התיירות הוא אחד הענפים החשובים ביותר לכלכלת המדינה בזכות תרומתו לתוצר הלאומי, למאזן התשלומים וכן לתעסוקה במשק.
לענף פוטנציאל כלכלי רב, ובכוחו לשמש מנוע צמיחה של המשק, בין היתר, הן על ידי הגדלת הכנסות המדינה מהתיירות הנכנסת והן על ידי הגדלת מספר המועסקים בתחום המלונאות.
ענף התיירות תורם גם לתדמיתה ולמעמדה של ישראל בעולם.
בתי המלון, הנמנים עם שירותי התיירות העיקריים, הם תשתית חיונית לענף כולו ומשמשים חלון הראווה של מדינת ישראל לעיני התיירים .
מתן מענה הולם ומתאים לדרישת התיירים המבקרים בישראל להתארח ולהתאכסן במלונות ברמות שונות הוא חלק חשוב מענף כלכלי זה.
משרד התיירות מופקד על מדיניות התכנון, הפיתוח והשיווק של ענף התיירות, ומטרותיו הן, בין היתר, להגדיל את היקף ההשקעות בענף התיירות ולסייע בהקמת מיזמים תיירותיים, ובהם גם בתי מלון על ידי מתן מענקים מתוקף החוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט-1959 (להלן- החוק לעידוד השקעות הון) או בדרכים אחרות.
בשנים 2015-2011 ביקרו בישראל2.
87 מיליון תיירים בממוצע בשנה.
בלוח שלהלן מוצגים נתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה על מספר התיירים שביקרו בישראל בשנים הללו ועל מספר חדרי בתי המלון שהיו קיימים באותה עת.
לוח 1 : מספר המבקרים בישראל ומספר חדרי המלון בשנים 2015 -2011 .
השנה מספר התיירים המבקרים (במיליונים) מספר החדרים בבתי מלון .
:מקור הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שנתונים סטטיסטיים לישראל לשנים 2015 -2011 , בפרק 23 על התיירות ושירותי הארחה.
הנתונים אינם כוללים את מבקרי היום (מבקרים המגיעים לביקור של יום אחד בלבד בישראל).
מהנתונים בלוח עולה כי מספר המבקרים בישראל בשנת 2011 היה2.
82 מיליון ועד שנת 2014 חלה עלייה במספרם, ובשנת 2015 ,חלה ירידה ומספר התיירים היה 2.
כן עולה מהנתונים בלוח כי מספרחדרי בתי המלון היה בשנת 2011 47,578 1082 |דוח שנתי 67ב .
חדרים, ומספרם הגיע בשנ ת 2015 ל- 50,607 .
חדרים ההכנסות מתיירות נכנסת לשנת 2013 הסתכמו ב-4.
מנתוני משרד התיירות עולה כי בשנת2015 נרשמו21.
6 מיליון לינות6 בישראל בבתי מלון, ומהן 8.
2 ( מיליון38% ) לינות של תיירים.
אומדן ההכנסות מתיירות נכנסת בשנה זו היה כ -4.
4 מיליארד דולר (ללא רכיב עלות הטיסה).
עוד עולה מנתוני המשרד כי בשנת 2015 היו באילת 11,000 חדרי מלון, בירושלים 9,900 חדרים, בתל אביב 7,400 חדרים, בטבריה 100,4 חדרים ובאזור ים המלח 4,000 חדרים7 .
להלן תרשים, ובו התפלגות (באחוזים) של חדרי בתי המלון במקומות שונים בארץ נכון לשנת 2015: .
תרשים1 : התפלגות חדרי בתי המלון בארץ בשנת 2015 .
תהליך הגלובליזציה המתפשט בעולם הגדיל באורח ניכר את מספר התיירים, וכך הפכה התיירות לענף כלכלי חשוב בעל פוטנציאל רב להתרחבות.
עלויות הנופש בישראל - ובייחוד רכיב האכסון בבתי המלון - הן יקרות בהשוואה לעלותן בעולם.
בסקר, שערכה אחת מחברות ההזמנות המקוונות הבינלאומיות, עלה כי בשנת 2011 נמצאה ירושלים במקום העשירי מבחינת יוקר חדרי המלון.
בסקר נ וסף שביצעה חברה אחרת עלה כי מחירי הלינה בתל אביב ובירושלים היו גבוהים יותר אפילו ממחירי הלינה בניו-יורק, בברלין, ברומא, בשנחאי ועוד 8 .
בסקר נוסף שערכה חברה .
5 ההכנסות אינן כוללות הכנסות של חברות תעופה ישראליות מדמי נסיעה של תיירים, ראו הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, "תיירות ושירותי הארחה, 2013-2000 .
"לינה מוגדרת על פי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה: "לילה אחד של אורח במלון 7 ,משרד התיירות תיירות לישראל - דוח סטטיסטי 2015 ,, אגף מחקר, סטטיסטיקה וניהול ידע יוני 2016.
8 דוח הוועדה, עמ' 23.
משרד התיירות | 1083 .
פרטית עבור לשכת הפרסום הממשלתית עלה כי רוב המרואיינים ציינו כי עלות החופשה בישראל גבוהה יותר מעלות חופשה בחו"ל 9 .
אחת הסיבות למחירי האכסון הגבוהים היא חוסר היצע מספיק במלונות ובחדרים10 אשר נובע, בין היתר, מהחסמים הרבים המקשים את הקמת בתי מלון, לרבות רגולציה עודפת, וכן אי -הכדאיות הכלכלית בהקמתם ובהפעלתם של בתי מלון11 .
כדי למנוע את המשך עליית מחירי הנופש בישראל וכדי להביא להוזלתם, יש צורך דחוף בטיפולם של משרד התיירות ושל רשויות המדינה הרלוונטיות להגדלת מספר חדרי בתי המלון לסוגיהם ולביצוע מהלך מקדים לכך - הסרת החסמים בנושא הקמת בתי מלון חדשים בארץ.
בחודשים מרץ-אוגוסט 2016 ביצע משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא "הקמת בתי מלון - חסמים ותמריצים".
במסגרת ביקורת זו נבדקו הפעולות של משרד התיירות (להלן - גם המשרד) וגורמים ממשלתיים נוספים בעניין תמרוץ הקמת בתי מלון והסרת חסמים שקיימים בנושא.
הביקורת נעשתה במשרד התיירות, במשרד האוצר וברשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י).
חלק מהממצאים עודכנו לאוקטובר 2016.
9 ראו סקר טלפוני (לעיל הערה3.
) 10 דוח הוועדה, עמ' 27.
11 דוח הוועדה, עמ' 46-26.
בתחילת שנת 2010 התקשר משרד התיירות עם חברה אסטרטגית חיצונית .
לשם גיבוש המלצות בעניין מדיניות המשרד לעידוד הקמה של מתקני אכסון תיירותי, כמענה על הגידול הצפוי בשנים הבאות בתיירות הנכנסת עידוד הקמת בתי המלון והוזלת מחירי הנופש - דוחות והחלטות .
בתחילת שנת2010 התקשר משרד התיירות עם חברה אסטרטגית חיצונית לשם גיבוש המלצות בעניין מדיניות המשרד לעידוד הקמה של מתקני אכסון תיירותי, כמענה על הגידול הצפוי בשנים הבאות בתיירות הנכנסת.
החברה התבקשה לסכם בדוח את הנושאים האלה: ניתוח הצרכים בתחום האכסון התיירותי הנדרשים להשגת יעדי המשרד בתיירות נכנסת לשנת 2015 ; זיהוי הפערים הקיימים בתחום זה; בניית תמהיל מתאים של אמצעי עידוד להקמת מתקני אכסון לתיירים.
החברה הגישה למשרד התיירות את הדוח בנושאים האמורים באוגוסט 2010 (להלן- דוח החברה האסטרטגית) 12 , וממצאיו אומצו סמוך להגשתו על ידי משרד התיירות.
להלן פירוט עיקר ממצאי הדוח והמלצותיו, ומידת יישומם: א.
בדוח נקבע כי נוכח יעדי משרד התיירות, ולפיהם מספר התיירים שאמורים להגיע לישראל בשנת 2015 הוא כ-5 מיליון13 , נדרש להגדיל את היצע חדרי בתי המלון בארץ עד שנת 2015 בכ- 16,000 חדרים, מהם כחצי בדירוג ברמה בינונית וגבוהה וכחצי בדירוג עממי.
האזורים שבהם נדרש על פי הדוח להגדיל את היצע חדרי בתי המלון הם: ירושלים, אזור הכינרת והגליל, תל אביב וערי החוף הקרובות לה.
עוד נכתב בדוח כי באילת ובים המלח אין צו רך בהוספת חדרים כמענה לגידול בתיירות החוץ, מפני שתיירים נוספים צפויים להגיע למקומות האלה בעיקר בתקופות שבהן המלונות אינם בתפוסה מלאה על ידי תיירי פנים.
על פי דרישת משרד התיירות התייחס דוח החברה האסטרטגית רק לתוספת החדרים הנדרשת בעקבות הצפי לגידול בתיירות ה נכנסת, ולא התייחס כלל למספר החדרים הנוספים הנדרשים גם מגידול בתיירות הפנים עד לשנת 2015.
דוח החברה האסטרטגית ניתח את מגוון הקשיים העומדים בפני היזם הישראלי שרוצה להקים מלון בישראל בין היתר, ציין הדוח את הקשיים האלה: קשיי מימון הכוללים אי -מוכנות מצד הבנקים לממן השקעות במלונות; דרישה להון עצמי גבוה יותר מהנדרש על ידם למימון שימושים אחרים; קושי בהחזר ההשקעה; וכן קושי בזמינות קרקע לבניית בתי מלון באזורי ביקוש.
בדוח גם פורטו אמצעי העידוד הקיימים בעולם להקמת מתקני אכסון תיירותי: (1 ) אמצעים פיננסיים, כגון מענקים כספיים להשקעות במלונות, הלוואות מדינה להשקעות במלונות, ערבויות מדינה להלוואות להשקעות .
12 ,משרד התיירותמדיניות לעידוד הקמה של מתקני אכסון תיירותי: מסמך מסכם, המינהל לפיתוח השקעות ותשתיות וחברת רותם אסטרטגיה, אוגוסט 2010 .
13 בפועל יעד זה לא הושג.
מספר התיירים בשנה זו היה נמוך בהרבה- 2.
מיליון בלבד משרד התיירות | 1085 .
התחומים שצוינו בדוח .
בתי המלון במלונות, הטבות מס להכנסות מפעילות מלונות; (2 ) אמצעים תכנוניים פיננסיים, כגון היתר לשימושים מעורבים (מלונאות ומגורים/מסחר); (3 ) אמצעים תכנוניים אחרים, כגון ייעוד קרקעות לתיירות, שיווק קרקעות מתוכננות, תוספת זכויות בנייה כדי לתמרץ הסבת מבנים קיימים לבתי מלון; (4 ) אמצעים לקיצור תהליכים, כגון יצירת one stop shop14.
הועלה כי אף שמשרד התיירות אימץ את דוח החברה האסטרטגית, הוא לא קידם את כל התחומים שצוינו בדוח שעשויים לסייע להגדלת היצע חדרי בתי המלון.
לדוגמה, מתן ערבויות מדינה להלוואות להשקעות במלונות15.
בשנת2011 מינה שר התיירות דאז, סטס מיסז'ניקוב, ועדה להוזלת מחירי הנופש בישראל.
הוועדה הוקמה "מתוך הצורך בבחינה מחודשת של כלל ענפי התיירות, על מרכיביהם, ומתן המלצות להוזלת חבילת התיירות כך שתהיה אטרקטיבית יותר מבלי לפגוע באיכותה, הן לצרכן הישראלי והן לתייר"16 .
חברי הוועדה היו, בין היתר, מנכ"ל משרד התיירות - יו"ר ונציגי משרד הכלכלה והתעשייה17, משרד הבריאות, המשרד לביטחון הפנים, משרד האוצ ר, משרד הפנים, משרד המשפטים והמועצה הלאומית לצרכנות.
בדוח הוועדה, שהוגש לשר התיירות באוקטובר 2012 (להלן- דוח הוועדה) נכתב בין היתר: "תעשיית התיירות בישראל סובלת ממחסור חמור בחדרי בתי מלון.
מאז תקופת המשבר של העשור הקודם נפתחו רק בתי מלון ספורים וקצב הגידול בכמות החדרים הואט.
הנפגעים העיקריים ממגמה זו הנם אזורי הביקוש.
בחינת הנתונים מלמדת כי כוחות השוק מתקשים לספק את כמות החדרים הנחוצה למשק וזאת למרות הגידול בתיירות שכבר קרה והגידול הצפוי במספר התיירים בתקופה הקרובה.
כתוצאה מהסטגנציה בבנייה בענף, מורגש בשנים האחרונות חוסר משמעותי בחדרי בתי מלון בערי התיירות המרכזיות: ירושלים, תל אביב, אזור סובב כינרת, ים המלח ואילת" 18 .
עוד ציינה הוועדה הייתה ]הלינה במלונות [ בדוח כי "אחת הסיבות העיקריות להעלאת מחירי הדינמיקה הכלכלית של גידול משמעותי בביקוש לחדרי מלון אל מול חוסר גידול בהיצע החדרים" 19 .
כמו כן נכתב בדוח הוועדה כי "הסיבה העיקרית לתעריפים הגבוהים היא רווחיותם הנמוכה של בתי המלון לאורך זמן, אשר, בין היתר, מונעת כניסת מתחרים חדשים בשנים האחרונות.
14 הכוונה היא ל"ארגון, גוף מסחרי או אתר המספקים מגוון של שירותים או מוצרים תחת קורת גג אחת".
) 15 בעניין זה ראו להלן בפרק "קבלת אשראי למימון הקמת בתי מלון".
16 דוח הוועדה, עמ' 3.
17 בזמן הקמת הוועדה נקרא המשרד: משרד התמ"ת (תעשייה, מסחר ותעסוקה).
18 דוח הוועדה, עמ' 46.
19 דוח הוועדה, עמ' 3.
בנובמבר 2012 " לאמץ את המלצות הוועדה להוזלת הנופש .
בישראל", שיש להסיר חסמים הניצבים בפני הקמת בתי מלון חדשים ולנקוט פעולות להגדלת הכדאיות הכלכלית להקמתם.
גם לאחר החלטת הממשלה לא פעל משרד התיירות להשלמת כל הפעולות הנדרשות .
ליישומה שהגדלת ההיצע המלונאי בטווח הארוך היא המנגנון העיקרי המבטיח את הוזלת מחירי הנופש בישראל"20.
הוועדה קבעה בדוח שיש מאפיינים ייחודיים בתחום המלונאות הפוגעים ביוזמות לבניית בתי מלון וגורמים לעלותן הגבוהה של הבנייה וההפעלה ולשיעורי רווחיות נמוכים, ובהם: אשראי מצומצם ויקר לענף; ריבוי מלונות ברמה גבוהה ומחסור במלונות ברמה בינונית; תהליכי תכנון, שיווק ורישוי מסורבלים; ודרישות רישוי עסקים רבות.
הוועדה המליצה, בין היתר, להגדיל את ההיצע המלונאי בטווח הארוך, ולסייע ליזמים בהשגת מימון בנקאי.
שר התיירות לשעבר, מר סטס מיסז'ניקוב, הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2017 ,כי הוא בשיתוף גורמים מקצועיים במשרד נקטו פעולות ובהן "טיפול כוללני בהסרת חסמים ביורוקראטיים על מנת לזרז בניית חדרי מלון נוספים.
ולהגדיל היצע מלונאי בכל הרמות".
לדבריו, החלטת ממשלה שהתקבלה בנובמבר 2012 בנושא אימוץ המלצות הוועדה להוזלת מחירי הנופש בישראל התקבלה בעקבות פעילותו ויוזמתו.
הממשלה החליטה כאמור בנובמבר 201221 "לאמץ את המלצות הוועדה להוזלת הנופש בישראל".
החלטת הממשלה קבעה, בין היתר, שיש להסיר חסמים הניצבים בפני הקמת בתי מלון חדשים ולנקוט פעולות להגדלת הכדאיות הכלכלית להקמתם.
בהחלטת הממשלה האמורה פ ורטו הפעולות שעל כל אחד מן המשרדים ומן הגורמים הממשלתיים הקשורים בנושא, נוסף על משרד התיירות, לבצע (להלן - החלטת הממשלה מנובמבר 2012.
) הועלה כי גם לאחר החלטת הממשלה מנובמבר2012 , לא פעל משרד התיירות להשלמת כל הפעולות הנדרשות ליישומה.
חלק מן הפעולות לא בוצעו בפועל על ידי המשרד ועל ידי הגופים הממשלתיים הקשורים בעניין22.
20 דוח הוועדה, עמ' 5.
21 החלטת ממשלה5235 מיום 18.
"בעניין יישום המלצות בנושא זה ראו בפרק "עודף רגולציה בהקמת בתי מלון ובהפעלתם משרד התיירות | 1087 .
להקים בית מלון הטיפול בהסרת חסמים הניצבים בפני הקמת בתי מלון .
בתכנית העבודה של משרד התיירות לשנת 2012 נכתב כי "במטרה לענות על המחסור הצפוי בבתי המלון, המשרד מעודד הוספת חדרי אירוח בבתי מלון באמצעות הקמת בתי מלון, השבת מבנים של בתי מלון לתיפקוד מלונאי מלא, הסבת מבנים שאינם מיועדים למלונאות לבתי מלון ותוספת חדרים בבתי מלון קיימים"23 .
על פי המסקנות שגיבש משרד התיירות כאמור בשנים 2011-2010 החסמים העיקריים המקשים להקים בתי מלון, הם: היעדר אשראי בנקאי; שיווק חסר של קרקעות להקמת בתי מלון, ואי -ניצול קרקעות שהוקצו לבניית בתי מלון; עודף רגולציה על הקמה והפעלה של בתי המלון הגורע מרווחיות של בתי המלון ועוד (להלן - החסמים).
יזם שרוצה לבנות מלון או להרחיבו, צריך להגיש לאישור מוסדות התכנון תכניות בנייה מפורטות, המותאמות לדרישות ייחודיות שנקבעו בעניין זה.
משרד התיירות מסר למשרד מבקר המדינה כי הליכי התכנון והאישור של תכניות אלה נמשכים בדרך כלל שנים רבות, עובדה המהווה לכשעצמה חסם בפני היזמים.
להלן פירוט הממצאים שהעלה משרד מבקר המדינה בעניין טיפול משרד התיירות ורשויות המדינה האחרות בהסרת החסמים האמורים: .
חסמים בקבלת אשראי למימון הקמת בתי מלון .
אחד החסמים המשמעותיים הניצבים בפני הקמת בתי מלון הוא כאמור בעיית האשראי ליזמים המבקשים להקים בית מלון.
מנתונים שרוכזו במהלך הביקורת עולה כי ההשקעה הנדרשת מיזם במקרה כזה מוערכת כיום בכחצי מיליון עד כמיליון ש"ח לחדר24.
השקעה זו מורכבת מן השיעורים האלה: כ-%30 הון עצמי שעל היזם להציג בפני המוסד הפיננסי שממנו הוא רוצה לקבל הלוואה 25; כ -%50 מערך ההשקעה שאותו יכול היזם לקבל כהלוואה ממוסד פיננסי בתנאי שיעמוד בתנאים שקבע מוסד .
23 משרד התיירות, תכנית עבודה2012 - משימות מרכזיות, יולי2012 .
24 נוהל 01/2015 של משרד התיירות "סיוע להקמה/הרחבה של בתי מלון בישראל לשנת 2015 בהתאם לחוק עידוד השקעות הון, התשי"ט-1959 ".
משרד התיירות מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2016 כי היזמים שפנו למשרד בשנים האחרונות כדי לקבל מענק על פי החוק לעידוד השקעות הון ביקשו להקים בתי מלון בגדלים שונים: 20 חדרים עד400 חדרים.
כלומר, מכפלה של מספר החדרים בעלות השקעה לחדר מייצגת את ההשקעה שלה נדרש היזם.
25 נוהל 1/2015 של משרד התיירות "סיוע להקמה/הרחבה של בתי מלון בישראל לשנת 2015 בהתאם לחוק עידוד השקעות הון, התשי"ט-1959.
" 1088 |דוח שנתי 67ב .
זה; כ-20% מערך ההשקעה שהיזם יכול לקבל (מותנה בעמידה בדרישות) כמענק מהמדינה על פי החוק לעידוד השקעות הון (כפי שיתואר להלן).
מהאמור עולה כי רכיב ההלוואה ממוסד פיננסי הוא הרכיב הגדול ביותר בהשקעה הכספית להקמת בית מלון.
כבר בדוח מבקר המדינה משנת 201226 (להלן- הדוח הקודם) צוין כי תחו ם המלונאות נחשב לא יציב יחסית, ולכן הבנקים והגופים המוסדיים מעדיפים שלא לתת אשראי והלוואות ליזמים בתחום זה, אלא בשיעורי מימון נמוכים בלבד.
כמו כן צוין בדוח הקודם כי קשיי המימון האלה הם אחת הסיבות לכך שיזמים נמנעים מכניסה להשקעה בתחום המלונאות.
משרד התיירות מסר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2016 כי ענף התיירות נחשב ענף בסיכון, ולכן רק שני בנקים מסחריים מוכנים לתת כיום הלוואות ליזמים בתחום זה.
לדבריו ההון העצמי שהיזמים נדרשים להשיג, המהווה כאמור כ -30% מערך ההשקעה, הוא גבוה, ומציב חסם בפני היזמים.
עוד מסר המשרד כי ענף התיירות מושפע מן המצב הגאופוליטי באזור שהוא בלתי צפוי ומשתנה מעת לעת, ולכן נדרש זמן רב יחסית להחזר הלוואות.
עובדה זו גם היא מרתיעה את המערכת הבנקאית מלתת אשראי ליזמים הפועלים בענף.
גם בדוח החברה האסטרטגית מ-2010 צוין כאמור הקושי העומד בפני יזמים בתחום בתי המלון בסוגיית המימון, לרבות אי -נכונותם של הבנקים לממן אשראי לנוכח הסיכון הקיים לדעתם בהחזר הלוואות והדרישה לשיעור הון עצמי גבוה יותר לעומת שיעור ההון העצמי הנדרש לצורך קבלת אשראי לשימושים אחרים.
כאמור, גם הוועדה להוזלת מחירי הנופש בישראל מצאה כי האשר אי לענף התיירות הוא מצומצם, ועל כן ה מליצה על גיבוש " מדיניות חדשה לחוק לעידוד השקעות הון למלונאות באזורי הביקוש החשובים" 27 בשל היותו של המענק בעל חשיבות רבה בכל הקשור להקמת בתי מלון, וכן על יצירת "רשת ביטחון" ענפית "שתסייע לגורמים הנותנים למשקיע ליווי פיננסי ואשראי להקמתו של המיזם" 28 .
עוד ציינה הוועדה כי "הבעיה הגיאופוליטית משפיעה על הגעת תיירים לישראל ובעקבות זאת יוצרת חוסר נכונות בקרב הסקטור העסקי לבנות בתי מלון חדשים בישראל ולהגדיל את ההיצע המלונאי" 29.
משמעותה של "רשת הביטחון" על פי דוח הוועדה היא שהמדינה תתחייב לעמוד לצד היזמים בענף התיירות, כאשר יתרחשו אירועים גאופוליטיים קיצוניים הבולמים כניסת תיירים לישראל.
תמיכה זו תיעשה באופן שהמדינה "תבטיח שמיזמים בתחום המלונאות יחזירו ה ]את[ חוב לבנקים בשעות משבר שנכפה כתוצאה מגורמים גיאופוליטיים קיצוניים" 30.
הוועדה גם הציעה שהצעה זו "תיבדק יחד עם החשב הכללי היא תעוגן בהחלטת]תוסכם[וככל ש ממשלה".
בהחלטת הממשלה מנובמבר2012 נקבע, בין היתר, כי יש להקים צוות משותף שיורכב ממנכ"ל משרד ראש הממשלה, ממנכ"ל משרד התיירות, מן הממונה על .
26 ,מבקר המדינהדוח שנתי 62א (2012 "), בפרק "פעולות הממשלה לקידום התיירות הנכנסת (להלן - דוח שנתי 62א), עמ' 1011-989 .
27 דוח הוועדה, עמ' 74.
28 דוח הוועדה, עמ' 64.
29 דוח הוועדה, עמ' 4.
30 דוח הוועדה, עמ' 73.
משרד התיירות | 1089 .
בתי מלון חדשים כגון: .
אוקטובר 2016 לא גובשה רשת ביטחון כאמור התקציבים במשרד האוצר ומן החשב הכללי במשרד האוצר.
הצוות המשותף יקבע מהם הכלים להסרת חסמי נגישות ואשראי העומדים בפני הקמת בתי מלון חדשים כגון: רשת ביטחון.
בהחלטה צוין כי הצוות יגיש את מסקנותיו בתוך 45 .
ימים בהחלטת ממשלה מס' 2026 מספטמבר2014 הוטל על משרד התיירות ועל משרד האוצר לגבש בתוך 90 יום "מנגנון קבוע לרשת ביטחון למשקיעים בהקמת בתי מלון".
משרד מבקר המדינה מעיר כי עד אוקטובר 2016 לא גובשה רשת ביטחון כאמור.