HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נערך תשאול בקרב העובדים על מנת ללמוד מהם על תנאי עבודתם ושכרם.
מנהל יחידת האכיפה דיווח למנהל המינהל על המעסיקים שהתעורר חשש כי אינם עומדים בחוקי המגן.
זאת במטרה לערוך ביקורים חוזרים אצלם.
במאי 2005 ערכה יחידת האכיפה ביקורים חוזרים ב-25 .
מקומות עבודה כאלה בדיקת התיקים של המעסיקים האלה העלתה כי למעלה משנתיים לאחר פתיחת החקירה, ביול י 2007 , הסתיים הטיפול ב -23 תיקים: ב -20 מהם לא נמצאו ממצאים; בתיק נוסף לא נמצאו ראיות להוכחת אשמה; בשני תיקים הוטל קנס מנהלי.
באשר לשני התיקים שהטיפול בהם טרם הסתיים: באחד הוגש כתב אישום והשני נמצא עדיין בטיפול יחידת האכיפה.
בתשובת משרד התמ"ת למשרד מבקר המד ינה הסביר המינהל את הפרי הדל של המבצע בקשיים לגבש את הראיות הנדרשות להוכחת עברה בשל "קשר השתיקה" במגזר הערבי - העובדים מסרבים לשתף פעולה עם המפקחים, ומעדיפים לאשר את דברי המעסיקים ולעמוד לצדם גם כאשר המפקחים מתרשמים שהאמת אחרת.
בסיכום ביניים של המבצע, מיום 2.
05 , הודיעה יחידת האכיפה כי בכוונתה לערוך עוד שני מבצעים דומים, אחד בצפון ואחד בדרום, כדי להגביר את המודעות והשמירה על זכויות העובדים במגזר המיעוטים.
עד מועד סיום הביקורת לא נערך מבצע אכיפה נוסף במגזר המיעוטים.
יוצא אפוא כי בשלוש השנים האחרונות ערכה יחידת האכיפה מבצע אחד בלבד לאכיפת חוקי מגן במגזר המיעוטים.
המבצע נערך ביישוב אחד בלבד.
יחידת האכיפה הסבירה לביקורת כי לא ערכה מבצעי אכיפה נוספים במגזר המיעוטים משום שלא זכתה לשיתוף פעולה של רשויות מקומיות במגזר זה.
כמו כן טענה כי לא נעשתה במגזר זה אכיפה של ממש בשל הרגישות החברתית הכרוכה בהפעלה לראשונה של אכיפה במגזר זה.
המינהל מנסה למצוא דרכים להרחבת פעילות האכיפה במגזר המיעוטים: הפצת חומר הסברה בשפה הערבית בתקשורת הכתובה והאלקטרונית; חבירה לארגונים חברתיים הפועלים במגזר זה על מנת להסתייע בהם; גיוס בני מיע וטים כדי להסתייע בהם להרחבת הפעילות במגזר זה.
היקף האכיפה הדל במגזר המיעוטים מצביע כי למרות המאמצים לפתח כלים להתמודדות עם הבעיה הקשה של אכיפת חוקי המגן במגזר זה, אין עדיין בידי משרד התמ"ת והמינהל מענה מתאים לכך.
רישוי ואכיפת חוקי העבודה אצל קבלני כוח אדם וחברות שירותים .
בשנים האחרונות הולכת ומתרחבת העסקת עובדים באמצעות קבלני כוח אדם וחברות שירותים בשל הצורך בגמישות כלכלית והסתגלות מהירה של ארגונים לתנאים משתנים 23 .
קבלן כוח אדם אמור לספק עובדים המנוהלים על ידי המשתמש; חברת שירותים מספקת את המוצר המוגמר.
שוק עבודה שניוני זה יוצר עובדים זמניים, חלשים ופגיעים יותר מעובדים המועסקים ישירות ע"י מקבלי שירותיהם.
הדבר נכון הן לעובדי קבלן והן לעובדי חברות שירותים שמתבצעים בחצרו של המשתמש.
פגיעותם של עובדים אלה מחייבת הגברת הפיקוח על מעסיקיהם.
ניתן להגביר את הפיקוח על מעסיקים אלה בשני מישורים: הגברת פעולות האכיפה של יחידת האכיפה במגזרים אלה; אכיפה באמצעות מתן רישוי כמתחייב מהחוק.
לפי נתוני סקר מועסקים של הלמ"ס, בשנת 2005 הועסקו כ- 45,000 שכירים בחברות כוח אדם וכ- 70,000 בתחומי שמירה, אבטחה וניקיון.
גופים שונים העוסקים בנושא טוענים שכ-10% .
מכלל העובדים בישראל מועסקים באמצעות קבלני כוח אדם וחברות שירותים מנתוני חברה למידע עסקי עולה כי מחזור ההכנסות של חברות השירותים הוא כ-6.
5 מיליארד ש"ח בשנה: כ -4 מיליארד ש"ח בתחום השמירה והאבטחה וכ -2.
5 מיליארד ש"ח בתחום הניקיון.
במסגרת פרק זה נבדקו אכיפת חוקי העבודה על קבלני כוח אדם וחברות שירותים בשנים 2005 ו- 2006 .
והשימוש שעושה המדינה ברישוי כאמצעי לאכיפת חוקי מגן קבלני כוח אדם חוקי העבודה מחייבים את קבלני כוח האדם ברישוי ובמתן ערובה לקיום חובותיהם כלפי עובדיהם כתנאי לקבלת הרישיון.
כאמור, יחידת ההסדרה שבמינהל עוסקת במתן רישיונות לקבלני כוח אדם ולשכות עבודה פרטיות.
בשנת 2007 היו רשומים ביחידת ההסדרה כ-230 .
קבלני כוח אדם בעלי רישיון 1.
רישוי קבלני כוח אדם : (א) חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ"ו- 1996 (להלן- חוק קבלני כ"א), קובע כי לא יעסוק אדם כקבלן כוח אדם אלא אם כן הוא בעל רישיון לכך מאת שר התמ"ת (להלן - השר) ועל פי תנאי הרישיון.
השר רשאי לסרב ליתן לו רישיון, לבטלו או לסייגו, בין השאר אם קבלן כוח האדם או ממלא תפקיד בכיר בעסקו הורשעו בעברה שיש עמה קלון או בעברה שמפאת חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לעסוק כקבלן כוח אדם, או שהוא הפר חובה מהותית מהחובות המוטלות עליו על פי הוראה שבחיקוק, בהסכם קיבוצי, או בחוזה עבודה המעניק זכויות לעובדים לאחר שניתנה לו התראה מאת השר.
הבדיקה העלתה כי מאז הקמתה ביולי 2004 ועד סוף שנת 2007 שללה י חידת ההסדרה רישיון מקבלן כוח אדם אחד בלבד24 .
יחידת ההסדרה הסבירה כי מדובר בצעד קיצוני העלול .
23 ראו - דוח ועדת היגוי לאכיפת חוקי עבודה, תמוז תשס"ז,יוני 2007 .
חברי הוועדה היו נציגים ממשרד התמ"ת, משרד האוצר, הסתדרות העובדים הכללית החדשה ולשכת התיאום של הארגונים הכלכליים.
24 המינהל הודיע למשרד מבקר המדינה כי בנוסף לשלילת הרישיון סירב המינהל לבקשת שני קבלני כוח אדם לתת להם רישיון.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1133 .
לפגוע גם בעובדים עצמם.
שלילת הרישיון מקבלן כוח אדם בגין הפרת חוקי עבודה היא אפוא צעד שהשימוש בו נדיר, שאין בו כדי להגביר באופן ממשי את האכיפה.
(ב) שימוש מושכל ברישוי קבלני כוח אדם ככלי להבטחה של קיום חובותיהם כלפי עובדיהם מחייב זרימת מידע שוטף בין שתי זרועות המינהל.
בישיבת המינהל ב - 22.
05 בנושא שיתוף פעולה באכיפת חוק קבלני כוח אדם, נקבע כי יחידת האכיפה תסקור את החקירות, העברות, הקנסות וכתבי האישום בחמש השנים האחרונות של כל אחד ואחד מקבלני כוח האדם.
מידע זה יישקל בטרם יחודש הרישיון על ידי יחידת ההסדרה.
מנתוני יחידת האכיפה עולה כי בשנים 2004 -2006 הוטלו27 קנסות על הפרות חוקי עבודה על ידי קבלני כוח אדם.
עד למועד סיום הביקורת לא הועבר מידע כזה ליחידת ההסדרה.
כתוצאה מכך נמנע מיחידת ההסדרה מידע רב ערך, שגם אם אין בו כדי להניעה לשלול רישיון מקבלני כוח אדם, הוא חשוב לסייג את הרישיון ולהתנותו.
בתשובת משרד התמ"ת למשרד מבקר המדינה הודיע המינהל כי הוא יפעל לקבוע בנוהל את העברת המידע האמור.
ערובה : תקנות העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם (ערובה), התשנ"ו - 1996 , קובעות כי קבלן כוח אדם ימציא לשר התמ"ת ערובה לקיום חובותיו כלפי עובדיו.
ראה השר כי קבלן כוח אדם נמנע מלקיים חובה מהותית שלו כלפי עובדיו, כולם או חלקם, רשאי הוא, בהתייעצות עם ועדה מייעצת שמינה על פי התקנות, לחלט את הערובה כולה או מקצתה.
(א) המינהל חולט ערבויות רק לעתים רחוקות: בשנים 2005 -2007 ,חולטה ערובה אחת וגם זו מקבלן כוח אדם שרישיונו נשלל.
המינהל הסביר כי חילוט הערובה היא אמצעי להבטחת זכויות סוציאליות.
הצורך בחילוט ערובה עולה רק כאשר קיימת סכנה כי הקבלן לא יעמוד בקיום חובותיו כלפי עובדיו בעטיו של מצב כלכלי קשה, ויש צורך להבטיח כי חובותיו לעובדים יכובדו ראשונים.
הערובה גם מהווה אמצעי לחץ על קבלני כוח אדם.
(ב) כאשר מומצאת חוות דעת של רואה חשבון מוסמך המצביעה על קשיים זמניים ביציבותו הכלכלית של קבלן כוח אדם, רשאי השר להגדיל את סכום הערובה עד לתקרה של כפל הסכום שנקבע בתקנות.
הבדיקה העלתה כי יחידת ההסדרה לא ערכה מאז שנת 2001 ועד סוף שנת 2006 .
בדיקת יציבות כלכלית לקבלני כוח אדם רק בספטמבר 2006 אושר תקציב למטרה זו, ויחידת ההסדרה בחרה ברואה חשבון חיצוני לביצוע בדיקה של 20 קבלני כוח אדם.
הבדיקה העלתה כי מתוך 19 קבלנים שנבדקו בסוף 2006 , שבעה (36% ) נמצאו במצב של איתנות פיננסית נמוכה המחייב הכפלת סכום הערובה.
כתוצאה מכך הודיעו שניים מקבלנים אלה על הפסקת פעילותם והעברתה לקבלן אחר; שלושה קבלנים הכפילו את סכום הערובה; שני קבלנים עדיין לא הכפילו את הערובה כנדרש, ולאחר שימוע שנעשה להם הוחלט לערוך להם בדיקה חוזרת בשנת 2007.
משרד מבקר המדינה מעיר שנתונים אלה מצביעים על הצורך לערוך בדיקות כאלה בתדירות גבוהה יותר, כדי שרישוי קבלני כוח אדם יספק הגנה טובה יותר על זכויות העובדים של קבלני כוח אדם.
בתשובת משרד התמ"ת למשרד מבקר המדינה הודיע המינהל כי באוקטובר 2007 אישרה ועדת המכרזים בתמ"ת התקשרות עם שני משרדים של רואי חשבון לבדיקת האיתנות הפיננסית של 40 חברות.
כמו כן, מאחר ובתקציב לשנת 2007 נותרה יתרת תקציב בלתי מנוצלת, אושר להגדיל את מספר החברות שייבדקו ל-140.
השימוש בהליך הרישוי של קבלני כוח אדם כאמצעי לאכיפת חוקי העבודה מחייב פיתוח כלי אכיפה שניתן יהיה להפעילם הלכה למעשה באורח אפקטיבי.
מן הראוי כי משרד התמ"ת יבחן דרכים לפתוח אמצעים אפקטיביים, כאמור, שירתיעו מפני הפרות חוקי עבודה, למשל: האפשרות להטיל כפל ערבות בשל הפרת חוקי עבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר שלאור החלטת הוועדה לרישוי חוקרים פרטיים ושירותי שמירה שבמשרד המשפטים, להתנות מתן רישיון בבדיקת עברו של המבקש בתחום ההפרה של חוקי העבודה (ראו להלן - חברות שירותי שמירה), מן הראוי כי המינהל ישקול נקיטת צעד ים כאלה גם בעת מתן רישיון לחברות כוח אדם.
בתשובת משרד התמ"ת למשרד מבקר המדינה הודיע המינהל כי הצעה זו נבחנת עם הלשכה המשפטית.
חברות שירותי שמירה וניקיון מגזר נוסף המוגדר ע"י המינהל כמגזר בו רווחת הפרת חוקי עבודה הוא של החברות המספקות שירותי שמירה וניקיון (להלן - חברות שירותים).
בשונה מחברות כוח אדם, פעולת חברות שירותים אינה מותנית ברישוי המינהל שבמשרד התמ"ת.
לעתים ההבדל בין פעילות חברת שירותים וקבלן כוח אדם הוא דק, וקבלני כוח אדם מציגים עצמם כחברות שירותים כדי לחמוק מהצורך ברישוי ובהפקדת ערובה.
לאחרונה הועלו הצעות להרחיב את הרישוי גם על חברות שירותים ובפרט על חברות שירותים בענפי השמירה והניקיון (ראו להלן - חברות שירותי ניקיון).
חברות שירותי שמירה : אלה כאמור אינן חייבות ברישוי משרד התמ"ת, אך הן נדרשות לרישוי הוועדה לרישוי חוקרים פרטיים ושירותי שמירה שבמשר ד המשפטים (להלן - הוועדה).
חוק חוקרים פרטיים ושירותי שמירה, התשל"ב- 1972 , קובע כי לא יעסוק אדם כשומר אלא אם יש לו רישיון מאת ועדת רישוי שמינה שר המשפטים.
לא יינתן רישיון לאדם לקיים משרד לשירותי שמירה, לארגן שירותי שמירה או לעסוק כשומר אם ראתה הוועדה שאין לתת אותו מטעמים של ביטחון הציבור או מטעמים של עברו או התנהגותו של המבקש.
המחלקה לרישוי חוקרים פרטיים ושירותי שמירה שבמשרד המשפטים (להלן - המחלקה לרישוי שירותי שמירה) מטפלת בבקשות להענקה וחידוש רישיונות לשירותי שמירה ומרכזת את עבודת הוועדה.
(א) כדי לבדוק את עברם של הבעלים והמנהלים של חברות השמירה, מקבלת הוועדה את הרישום הפלילי שלהם במשטרת ישראל.
למרות שעברות על חוקי מגן בעבודה הן עברות פליליות, אין הן נכללות במרשם הפלילי במשטרה משום שההליך מתנהל במסלול מנהלי שבצדו קנסות מנהליים בעבירות מסוג חטא.
כתוצאה מכך נמנ ע מהוועדה מידע חשוב לעבודתה.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1135 .
עד שנת 2007 לא ביקשה הוועדה ממבקש רישיון למתן שירותי שמירה להמציא לה מידע מיחידת האכיפה בדבר הפרות חוקי העבודה שלכאורה נעשו בידיו.
בישיבה שהתקיימה בדצמבר 2006 בהשתתפות נציגי המינהל והוועדה סוכם כי משרד התמ"ת יעביר למשרד המשפטים מידע על כתבי אישום שהוגשו נגד מבקשי רישיון ועל קנסות מנהליים שהוטלו עליהם.
באוגוסט 2007 הודיעה המחלקה לרישוי שירותי שמירה למבקשי רישיון כי הוועדה החליטה שלנוכח החשיבות אותה היא מייחסת למאבק נגד הפרת חוקי מגן בעבודה על ידי מעסיקים, יש בהפרת חוקי המגן כדי ל השפיע על החלטתה בנושא חידוש רישיונות.
לנוכח קביעה זו החליטה הוועדה לחייב החל מינואר 2008 ,את המועמדים לחידוש רישיון בנוסף לכל חובה אחרת, להמציא לוועדה הודעה ערוכה כתצהיר חתום על תביעות אזרחיות שהוגשו נגדם לבתי הדין לעבודה.
בנוסף יידרשו המועמדים להציג בפני הוועדה מסמך מאושר מיחידת האכיפה במשרד התמ"ת ובו נתונים אודות חקירות, כתבי אישום, פסקי דין וערעורים שהוגשו נגדם.
הוועדה ראתה בהפרת חוקי המגן בעבודה "פגם היורד לשורש ההחלטה בדבר הענקת וחידוש רישיונות שמירה".
עם זאת הוסיפה הוועדה כי ".
מחד הועדה אינה מקלה ראש בהפרת חוקי מגן ומאידך נזהרת הועדה זהירות רבה בטרם תפעיל את סמכותה כנגד חברות שמירה"25 .
כך אפוא, בדומה ליחידת ההסדרה שבמשרד התמ"ת, שלילת רישיון היא צעד קיצוני שיש להפעילו בזהירות הראויה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הוועדה לא קבעה אמות מידה לבחינת המידע שיתקבל ממבקש הרישיון (חקירות, כתבי אישום, פסקי דין אזרחיים) בבואה לשקול מתן רישיון.
אמות מידה יוצרות שקיפות של תהליך ההחלטה על מתן הרישיון, דבר שייצור אצל מבקשי רישיון בכוח הרתעה מפני הפרה של חוקי העבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר עוד כי בחברות למידע עסקי קיימים מא גרים של תביעות על הפרת חוקי עבודה שהוגשו נגד חברות שמירה.
מאגרים אלה זמינים תמורת תשלום לכל מאן דבעי.
הוועדה יכולה לשקול שימוש גם במאגרים אלה בבואה לשקול מתן רישיון שמירה.
משרד המשפטים הודיע בתשובתו מנובמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי התנהלות הוועדה בסוגיית חוקי המגן בעבודה בתאגידים ומשרדים לשירותי שמירה היא בראשית דרכה, ונמצאת בתהליך למידה רציף.
הוועדה מייחסת חשיבות רבה להערות מבקר המדינה, ותקיים בעניין זה דיון מקיף בהרכבה המלא.
עוד הודיע משרד המשפטים בתשובתו כי המידע על הפרת חוקי המגן בעבודה ע"י תאגידים ומש רדים לשירותי שמירה הוא התשתית והבסיס עליו יכולה הוועדה לקיים החלטות שקולות ומאוזנות.
משרד המשפטים יבחן וישקול את התשומות באיתור מאגרי מידע היכולים לתרום לעבודת הוועדה.
(ב) לעיתים מצטבר במשרד המשפטים, בעת הדיונים ברישוי חברות שמירה, מידע העשוי לסייע ליחידת האכיפה במילוי תפקידה, כגון מידע ממשטרת ישראל על הפרת חוקים, ובהם חוקי עבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בישיבת התיאום להעברת מידע שהתקיימה בדצמבר 2006 סוכם על העברת מידע ממשרד התמ"ת למשרד המשפטים, אולם לא סוכם על העברת מידע בכיוון ההפוך.
25 פרוטוקול הוועדה לרישוי חוקים פרטיים ושירותי שמירה מיום 30.
משרד התמ"ת הודיע בתש ובתו מנובמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי יפנה למשרד המשפטים בבקשה לקבל מידע רלוונטי שמצטבר על שולחנו.
(ג) ישנן חברות כוח אדם שהן גם חברות למתן שירותי שמירה, והן מקבלות רישיונות משני הגופים (יחידת ההסדרה והוועדה).
לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום שמשרדי התמ"ת והמשפטים יבחנו את האפשרות להעביר בין הגופים מידע על המעסיקים האלה, כדי לאפשר שקילת המידע הרלוונטי בעת דיון בבקשה למתן רישיון.
זאת בכפוף לתנאים להעברת מידע כזה כפי שנקבעו בחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א- 1981 .
, והתקנות על פיו (ד) כאמור, יחידת האכיפה קבעה לה יעד מרכזי לפעול לאכיפת חוקי עבודה אצל מעסיקים בתחום שמירה וניקיון וחברות כוח אדם.
יעד זה עלה גם בישיבה שהתקיימה במרס 2005 בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.
בישיבה זו ציין מנהל יחידת האכיפה כי "המשימה העיקרית שלנו באכיפה היא בין היתר בנושא השמירה, הנקיון וב ני המיעוטים.
בשבעה חודשים האחרונים פקדנו 60 חברות שמירה, מתוכן, ב-40 נמצאו ממצאים בעיקר על שכר מינימום, כאשר רק חמישה נמצאו בלי ממצאים".
בפברואר 2006 יזם המינהל מבצע לאכיפת חוקי העבודה בענף השמירה והאבטחה.
המבצע כלל ביקורי פיקוח אצל 63 מעסיקים לבדיקת הפרהשל חוקי עבודה.
בבדיקת תיקי חקירה שנפתחו ביחידת האכיפה במחוז ת"א והמרכז לשישה מעסיקים נמצא כי רק בחודשים יוני-יולי 2007 (כשנה וחצי לאחר המבצע) נערכו בתיקים דוחות סיכום חקירה.
נמצא כי רוב החברות לא הפרו לכאורה את חוק שכר המינימום, וזאת בניגוד להערכה כי הפרת חוק שכר מינימום במגזר זה היא תופעה נפוצה.
במהלך המבצע נעשה ניסיון להיעזר לראשונה במשרד רואה חשבון לצורך בדיקת תשלומי שכר.
להערכת המינהל הניסיון לא עלה יפה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי תועלתו של מבצע כזה היא בין השאר במהירות הטיפול בתיקי החקירה.
בחלק מהתיקים צוין כי יש עבירה על חוק שעות עבודה ומנוחה, אולם עד מועד סיכום החקירה חלה התיישנות על האפשרות להגיש כתב אישום או להטיל קנס מנהלי.
במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2007 ,, כשנה וחצי לאחר שהוחל בביצוע המבצע עדיין לא הוטל ולו קנס אחד על מעסיק שנבדק במסגרת המבצע.
(ה) בתיקי חקירה של קבלנים למתן שירותי שמירה וניקיון שנפתחו בעקבות תלונות ולא במסגרת מבצע אכיפה, נמשך הטיפול בתיק זמן רב: מנתוני מערכת המחשוב שביחידת האכיפה נמצא כי בשנים 2005 ו- 2006 נפתחו263 תיקי חקירה לקבלנים למתן שירותי שמירה וניקיון בגין הפרה של חוקי עבודה.
עד מאי 2007 הסתיימו12 תיקי חקירה בלבד (כ -5% ) בהטלת קנסות, שאר תיקי החקירה נמצאים ברובם בטיפול של יחידות האכיפה והתביעה, חלקם אף ללא ממצאים, אולם טרם הסתיים הטיפול בהם.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1137 .
חברות שירותי ניקיון : מחקר של הקליניקה לרווחה תעסוקתית באוניברסיטה העברית26 ציין כי ר וב העובדים בחברות לשירותי ניקיון הם עולים חדשים ובני מיעוטים.
במחקר נמצא כי עובדים רבים מקרבם אינם מודעים לזכויותיהם, מפחדים להתלונן או להגיש תביעה משפטית, שמא יתנכלו להם או שמא יצא להם שם של עושי צרות.
הם חוששים לא רק שיפוטרו ממקום עבודתם הנוכחי, אלא שלא יהיו מוכנים להעסיקם גם בשום מקום עבודה אחר.
חברות שירותי ניקיון אינן חייבות ברישוי.
אכיפת חוקי עבודה על מגזר זה נעשית אפוא באמצעות יחידת האכיפה בלבד ולא באמצעות רישוי.
יצוין כי בדיון שהתקיים בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות ביוני 2007 צוין כי לכנסת הוגשה ביוני 2006 הצעת חוק להחלת כללי הרישוי של קבלני כוח אדם על קבלני שירותים (פ/ 1251/17 ) וכן הוגשה הצעה נוספת בנדון בשנת 2007 /(פ 2110 ), אולם הן עדיין לא התקבלו.
בתשובת משרד התמ"ת למשרד מבקר המדינה הודיע המינהל כי ועדת ההיגוי לנושא אכיפת חוקי עבודה (ראו להלן), שמונתה בידי שר התמ"ת, המליצה על הצעדים הנדרשים להגברת האכיפה של חוקי המגן, וכי סוגיית הרישוי תידון שנתיים לאחר מיצוי המלצות הוועדה בנושא אחריות מזמין השירותים על הפרת זכויות עובדי חברות שירותים.
אם יימצא כי יישום המלצות הוועדה בנושא הטלת אחריות על מזמיני השירו תים לא יועיל, יישקלו הצעדים הנדרשים בעניין הרישוי.
יישום החלטת הממשלה על הגברת אכיפת חוקי עבודה ושכר מינימום .
כאמור, הממשלה ראתה באכיפת חוקי מגן יעד חשוב, ובפברואר 200727 החליטה על צעדים לצמצום הפערים החברתיים והגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה.
צעדים אלה כללו בין השאר הגברה של אכיפת חוקי העבודה ושכר המינימום.
בתחום זה התייחסו החלטות הממשלה, בין השאר, לשלושה תחומי פעילות: ארגון מחדש של היחידה לאכיפת חוקי עבודה (ראו לעיל - הקצאת כוח אדם ליחידות האכיפה והתביעה); הקמת מנגנון, בתיאום עם ארגוני העובדים, שיאפשר טיפ ול מהיר ויעיל בתלונות נגד מעבידים; הוראה לחשכ"ל להרחיב את אכיפת חוקי העבודה על ספקים אשר המרכיב העיקרי באספקתם הוא העסקת כוח אדם, ומעניקים שירותים למשרדי ממשלה ולגופים ציבוריים, ולשלב הנחיות להגנה על זכויות העובדים המועסקים בידי ספקים אלה במסגרת התקשרויות הממשלה.
משרד מבקר המדינה בדק את יישום החלטת הממשלה ולהלן ממצאיו: .
26 ,אבישי בניש, נועם אבחסרה, נטע בקר, זיו כהן עובדים שקופים בשירות המדינה, האוניברסיטה העברית בירושלים, הקליניקה לרווחה תעסוקתית, פברואר 2006 ', עמ9.
לעיל 1138 דוח שנתי58ב .
הקמת מנגנון אכיפה וטיפול בתלונות בתיאום עם ארגוני העובדים והמעסיקים - ועדת היגוי לאכיפת חוקי עבודה באפריל 2006 , עשרה חודשים לפני החלטת הממשלה, מינה מנכ"ל משרד התמ"ת ועדת היגוי לנושא אכיפת ח וקי עבודה (להלן - ועדת ההיגוי).
ועדת ההיגוי הייתה משותפת למשרדי התמ"ת והאוצר, להסתדרות הכללית החדשה וללשכת התיאום של הארגונים הכלכליים.
ליו"ר ועדת ההיגוי מונה מנהל המינהל מר אלי פז.
ועדת ההיגוי הייתה אמורה להגיש עד מאי 2006 הצעה לתכנית פעולה משותפת לאישור מנכ"ל משרד התמ"ת מר גבי מימון והממונה על התקציבים באוצר מר קובי הבר.
דוח ועדת ההיגוי הוגש בסוף יוני 2007 , לאחר הסכמת כל הגורמים שהשתתפו בוועדה.
דוח ועדת ההיגוי מבטא הסכמה בין ההסתדרות, המעסיקים ומשרדי האוצר והתמ"ת על הצעדים הנדרשים להגברת האכיפה של חוקי המגן: הגדלת משאבי האכיפה (שלמעשה עוגנה בהחלטת הממשלה מפברואר 2007 ); הרחבת פעולות ההסברה להעלאת מודעות הציבור כדי לתרום לאכיפה עצמית; הטלת עיצומים כספיים על מפרי חוקי העבודה וצווי ההרחבה; קביעת מזמין השירותים כאחראי על הפרת חוקי המגן בחצריו; יישום מיידי של הח לטת הממשלה מפברואר 2007 בעניין הגנה על זכויות עובדים של קבלני כוח אדם וחברות שירותים המועסקים במשרדי ממשלה ובגופים ציבוריים כגון השלטון המקומי, חברות ממשלתיות וכיו"ב.
חלק מההמלצות יושמו במסגרת יישום החלטת הממשלה.
בביקורת נמצא כי לא נעשה דבר בעניין החלטת הממשלה להקים מנגנון לטיפול יעיל ומהיר בתלונות נגד מעבידים.
ועדת ההיגוי התייחסה לעניין זה כשהמליצה לשתף את ארגוני העובדים והמעסיקים לצד נציגי הממשלה בוועדה מייעצת לנושא הטלת עיצומים כספיים על מעסיקים שהפרו את חוקי העבודה.
יישום הוראת החשב הכללי להגנה על זכוי ות עובדים המועסקים בידי קבלני שירותים .
עפ"י הערכה מנובמבר 2006 של יחידת הביקורת שבאגף החשב הכללי שבמשרד האוצר (להלן - החשכ"ל) ישנן כ -400 התקשרויות של יחידות ממשלה עם קבלני שירותים, בסך כולל של כ-120 מיליון ש"ח בחודש- כ-1.
בפברואר 2007 התקבלה כאמור החלטת ממשלה שעניינה הגברת האכיפה של חוקי עבודה ושכר מינימום.
אחד מסעיפי ההחלטה הורה לחשכ"ל "לקבוע בהוראות התכ"מ 28 כללים והנחיות להגנה על זכויות עובדים המועסקים בידי קבלני שירותים להעסקת כוח אדם במסגרת התקשרויות הממשלה".
עוד נקבע בהחלטת הממ שלה "להורות למנהל הכללי של משרד הפנים ולמנהל רשות החברות הממשלתיות במשרד האוצר ליישם את.
, ברשויות המקומיות ובחברות הממשלתיות".
במרס 2007 פרסם החשכ"ל הוראת שעה שעניינה הגנה על זכויות עובדים המועסקים בידי קבלני שירותים למשרדי הממשלה ויחידות הסמך (להלן - משרדי הממשלה).
זו הוראה חשובה שמטרתה לאתר ולמנוע תופעות של הפרת זכויות עובדים המועסקים באמצעות קבלני .
תקנות, כספים ומשק של החשב הכללי במשרד האוצר משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1139 .
שירותים אלה במשרדי הממשלה, ולהטיל על משרדי הממשלה את הפיקוח והבקרה על קבלנים אלה בכל הנוגע להפרת חוקי עבודה, ובעיקר חוק שכר מינימום.
בנספח להוראת החשכ"ל נמנו חוקי העבודה שעל הקבלן להתחייב לקיים בתקופת הסכם ההתקשרות.
בהשוואה בין רשימת חוקי העבודה בהוראת החשכ"ל לרשימת חוקי העבודה שיחידת האכיפה פועלת לאכיפתם, נמצאו שני חוקים המצויים ברשימה של יחידת האכיפה ואינם כלולים בהוראת החשכ"ל: חוק הודעה מוקדמת לפיטורין ולהתפטרות, התשס"א- 2001 וחוק שוויון ההזדמנויות, התשמ"ח- 1988.
החשכ"ל הודיע בתשובתו מנובמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי שאלת הכללתם של שני חוקי העבודה הנ"ל תיבדק על ידי הלשכה המשפטית במשרד האוצר, ובמידת הצורך ייתוספו חוקים אלו להוראת השעה.
יחידת האכיפה בהוראת השעה שפרסם החשכ"ל נקבעו בין השאר תנאי סף להשתתפות קבלני שירותים במכרזים.
אחד מהתנאים הוא שהמציע במכרז יצרף להצעתו אישור של יחידת האכיפה בנוגע להפרות של חוקי העבודה של המציע, בעלי השליטה בו וחברות אחרות של מי מבעלי השליטה, בשלוש השנים האחרונות מהמועד האחרון להגשת ההצעה.
"אם המציע או מי מבעלי השליטה בו נקנסו על ידי מינהל ההסדרה והאכיפה ב-2 קנסות או יותר, בגין העבירות המנויות בחוקי העבודה.
בשלוש השנים האחרונות, תיפסל ההצעה על הסף".
תנאי הסף שנקבעו בהוראת החשכ"ל אמורים להוות חסם בפני קבלני שירותים המפרים זכויות עובדים, כמובן אם יחידת האכיפה ביצעה אצלם ביקורות ונמצאו הפרות שבגינן הוטלו עליהם קנסות.
כאמור, יחידת האכיפה קבעה בתכניות העבודה לשנים 2005 ו- 2006 כי בדיקת הפרת חוקי העבודה לעובדים המועסקים באמצעות קבלני שירותים היא בעדיפות הגבוהה ביותר.
משרד מבקר המדינה בחן את נתוני הפעילות של יחידת האכיפה בשנים 2005 -2006 אצל קבלני שירותי שמירה מול תנאי הסף שנקבעו בהוראת החשכ"ל, והעלה את הממצאים הבאים: 1.
מנתוני המחלקה לרישוי שירותי שמירה עולה כי בשנת 2006 ניתנו רישיונות ל-386 תאגידי שמירה.
בשנים 2005 -2006 בדקה יחידת האכיפה 77 ( 20% ) קבלני שמירה בעלי רישיון (כולל במבצע השמירה שהיה בפברואר 2006 ).
חלק מקבלנים אלה נבדק יותר מפעם אחת בשנה.
מנתונים אלה עולה שחברה בעלת רישיון נבדקת בממוצע פעם אחת בעשר שנים, אלא אם כן נערך ביקור חוזר באותה חברה.
במצב עניינים זה קטן הסיכוי שקבלן שירותים ייקנס בשני קנסות בשלוש שנים, מה שנקבע כתנאי סף בהוראת החשכ"ל.
יוצא אפוא כי בתנאי הסף שנקבעו בהוראת החשכ"ל אין כדי למנוע באופן ממשי מקבלני שירותים אשר ייתכן כי ביצעו עבירות על חוקי עבודה להשתתף במכרזים.
בתשובת משרד התמ"ת למשרד מבקר המדינה הודיע המינהל כי הגידול במשאבים שיועמדו לרשותו בעקבות החלטת הממשלה מפברואר 2007 .
יוביל לגידול בהיקפי האכיפה כדי לבדוק את מידת האפקטיביות של תנאי הסף שנקבעו בהוראת החשכ"ל, בדק משרד מבקר המדינה במהלך מאי 2007 את הבקשות שהגישו קבלני שירותים ליחידת האכי פה, ואת האישורים שזו נתנה להם בדבר הרשעות וקנסות בגין הפרה של חוקי עבודה.
בבדיקה הועלה שכ -54 קבלני שירותים הגישו עד אותו מועד בקשות ליחידת האכיפה.
נמצא שלשני קבלנים ניתנו אישורים על שני קנסות שהוטלו עליהם ולכן הם לא עמדו בתנאי הסף, ושעל קבלן אחד הוטל קנס אחד.
שאר הקבלנים קיבלו אישורים שהם לא הורשעו בדין פלילי או נקנסו, אך לחלקם נאמר שם שתלויים ועומדים נגדם כתבי אישום בבית משפט, או שהם מצויים בחקירה של יחידת האכיפה.
מסתבר שהמספר המועט של קבלנים שנבדקו בשנים 2005 -2006 ומשך הזמן הכרוך בטיפול בתיקי החקירה והתבי עה, צמצמו את מספר הקנסות שהוטלו על קבלנים אלה בשלוש השנים האחרונות (ראו לעיל בפרק - רישוי ואכיפת חוקי העבודה אצל קבלני כוח אדם וחברות שירותים).
הוראת החשכ"ל שפורסמה כאמור במרס 2007 נעשתה בתיאום עם יחידת האכיפה ולאחר התייעצות עמה.
משרד מבקר המדינה בדק את נתוני האישורים והעלה כי לשבעה מבין 54 קבלני השירותים שקיבלו אישורים, ניתנו אישורים שגויים: לשתי חברות ניתנו אישורים שלא הוטלו עליהן קנסות, ולכן הן השתתפו במכרזים, בעוד שבפועל הוטלו עליהן שני קנסות בשלוש השנים האחרונות; לחמש חברות נוספות ניתנו אישורים שלא הוטלו עליהן קנסות, בעוד שבפועל הוטל עליהן קנס אחד בשלוש השנים האחרונות.
רק במהלך החודשים יוני-יולי 2007 התגלו הטעויות, לאחר שכאמור ניתנו האישורים השגויים, ולאחר שחברות אלה זכו בעבודות במכרזים.
לדעת הביקורת, טעויות אלה מצביעות על חוסר מוכנות והיעדר זהירות ו הקפדה של יחידת האכיפה במתן האישורים, זאת על אף שידעה מראש על הוראת החשכ"ל ויכלה להיערך לביצועה כראוי.
בתשובת משרד התמ"ת למשרד מבקר המדינה הודיע המינהל כי לא ניתנה לו שהות להיערך להנפקת האישורים, מאחר שהוראת החשכ"ל הובאה לידיעת המינהל בעת שהובאה לידיעת חשבי משרדי הממשלה.
המינהל לא מצא לנכון לעכב את יישום ההוראה, ובחר להמציא אישורים גם במחיר של מספר זניח של תקלות.
בהוראת החשכ"ל נקבע כי למניין הקנסות שהוטלו על המציע על ידי יחידת האכיפה יש להוסיף את אלה שהוטלו על בעלי השליטה בו.
כמו כן, במידה ובעל השליטה בחברה שנקנסה שולט במספר חברות, יש להגיש אישור דומה גם לכל אחת מהן.
הביקורת העלתה כי אישורי יחידת האכיפה ניתנו בגין קנסות שהוטלו על המציע בלבד, אך לא נעשתה בדיקה ולא הייתה התייחסות לקנסות שהוטלו על בעלי השליטה בו, אם נקנסו.
ואכן, נמצא כי בשלושה מ-54 המקרים שנבדקו נקנסו גם בעלי השליטה, אולם קנסות אלה לא נכללו באישור שנתנה יחידת האכיפה לקבלן.
כמו כן, מתן אישורים שיכסו את כלל החברות של בעל שליטה מחייב מידע מסוג "עץ בעלויות"29.
הבדיקה העלתה כי אין בידי יחידת האכיפה מידע כזה .
29 ,מערכת המציגה תמונה מלאה ומרוכזת של כל בעלויות חברה מבוקשת (כולל חברת אם, בת נכדה וכו'), הצלבת קשרים ואחוזי בעלויות.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1141 .
בתשובת משרד התמ"ת למשרד מבקר המדינה הסביר המינהל כי הנפקת אישור כולל על בעלי השליטה מחייבת היערכות מחשובית עליה הם שוקדים.
יישום הוראת החשכ"ל בחברות ממשלתיות ורשויות מקומיות במרס 2007 פנה החשכ"ל למנהל רשות החברות הממשלתיות (להלן- מנהל הרשות) וליו"ר מרכז השלטון המקומי, כדי שגם בחברות הממשלתיות וברשויות המקומיות יפעלו לפי הוראה זו.
סמכות החשכ"ל היא רק על התקשרויות משרדי הממשלה ויחידות הסמך.
משרד מבקר המדינה הפנה במרס 2007 את תשומת לבו של סגן החשכ"ל הממונה על יחידת הביקורת באגף החשב הכללי להחלטת הממשלה המורה למנכ"ל משרד הפנים ומנהל הרשות ליישם את הכללים וההנחיות של החשכ"ל בנושא.
במאי פנה החשכ"ל למנכ"ל משרד הפנים ולמנהל הרשות כדי שיפעלו על פי החלטת הממשלה האמורה.
ביוני פנה מנהל הרשות להכליל את הנושא בסדר היום של דירקטוריון בחברה ממשלתית במגמה לאמץ את ההוראה ולהנחות את ההנהלה לפעול על פיה.
ביולי 2007 פורסם חוזר מנכ"ל משרד הפנים לרשויות המקומיות ובו הנחיית החשכ"ל.
באפריל 2007 פרסמה החברה למשק וכלכלה של השלטון המקומי בע"מ (להלן - החברה למשק וכלכלה) מכרז פומבי (מכרז מסגרת) לקבלת שירותי אבטחה ושמירה ברשויות המקומיות.