HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לשם כך יש להביא בחשבון, בין היתר, את מצבו הפיננסי של הבנק ואת פעילותו, ולשקול אם יש הצדקה להמשך גביית החובות על ידי הבנק במתכונת של חברה ממשלתית דווקא, או עדיפה חלופה אחרת שתאפשר למדינה לקבל את הערך המרבי של החזרי החובות".
משרד מבקר המדינה גם ציין בדוח הקודם את הנסיבות המאפשרות לממשלה, על פי חוק החברות הממשלתיות, להביא לידי פירוק מרצון של חברה ממשלתית או מכירת מני ות החברה שבידי המדינה, כדלהלן: "( 1 ) מטרות החברה הושגו או שהשגתן אינה אפשרית כלל או אינה אפשרית בחסכון וביעילות; (2 ) מטרות החברה הוטלו על רשות שהוקמה בחוק או על חברה ממשלתית אחרת; ( 3 ) מן הרצוי שמטרות החברה יבוצעו על ידי גוף שאינו חברה ממשלתית".
לגבי דרך ביצוע ההפרטה צוין בדוח הקודם כי לפי חוק החברות הממשלתיות, ועדת השרים "מוסמכת להחליט על הפרטה של חברה ממשלתית; הצעה להחלטה על הפרטה בצירוף חוות דעת של רשות החברות תוגש לוועדה בידי השרים הממונים, או אחד מהם.
לפי החוק, אם 'סברה הרשות כי יש להחליט על הפרטת חברה ולא הציע זאת לממשלה אחד מהשרים, תחווה הרשות את דעתה בתזכיר ולוועדת השרים, וכל אחד מחברי ועדת השרים ]האחראים לענייניה[ מנומק לשרים רשאי להגיש הצעה להחלטה על הפרטה'.
את ההצעה יש להגיש לוועדת השרים לאחר התייעצות עם דירקטוריון החברה, ולהציג לפניה את עמ דת הדירקטוריון.
ועדת השרים גם קובעת את הצורך או שילוב הדרכים שבהן תופרט חברה: מכירת מניות על פי תשקיף או בדרך אחרת; הנפקת מניות או ניירות ערך הוניים; פירוק.
החוק מאפשר לרשות החברות לעשות בעצמה בנסיבות מיוחדות פעולות הנדרשות לצורך ההפרטה, אם החברה אינה עושה אותן".
ב"הערות ראש הממשלה" לדוח הקודם10 הודיע אגף החשכ"ל, בין היתר, כי .
הצעת החלטה לוועדת ]הבנק[ הוא והרשות "פועלים יחדיו במטרה להפריט את השרים לענייני הפרטה בנוגע לבנק, אשר תואמה עם משרד האוצר, הועברה בפברואר [ 2005 ליו"ר דירקטוריון הבנק ]על ידי הרשות לשם קבלת עמדת הדירקטוריון.
משרד האוצר ימשיך לפעול יחדיו עם רשות החברות לקידום הפרטת הבנק במטרה להביא את מירב התועלת למדינה".
רשות החברות הודיעה ב"הערות ראש הממשלה" כי בפגישה שהתקיימה בפברואר 2005 בעניין הבנק בהשתתפות נציגיה, נציגי אגף החשכ"ל ומנכ"ל משרד האוצר, "סוכם על דעת כל הגורמים, כי יש לפעול להפרטת הבנק".
כאמור, באותו החודש העבירה הרשות לדירקטוריון הבנק הצעת החלטה וביקשה כי יגיש לה את תגובתו בתוך 21 יום, על פי חוק החברות הממשלתיות.
הבנק ביקש לדחות את מועד הגשת תגובתו כדי שהנהלתו תוכל להיפגש עם נציגי העובדים ולאפשר להם להשמיע את עמדתם ואת דרישתם בעניין הליך ההפרטה.
הרשות ציינה כי נענתה לבקשה והודיעה לבנק כי עליו להגיש את תגובתו על הצעת ההחלטה עד אפריל 2005 .
כן ציינה כי "מייד לאחר קבלת תגובת הבנק ובחינת עמדתו תפעל הרשות, ביחד עם גורמי המדינה האחרים, במטרה למקסם את התועלת למדינה".
בשנים 2007 ו- 2008 עשה משרד מבקר המדינה, לסירוגין, ביקורת מעקב אחר הפעולות שנקטו הרשות, אגף החשכ"ל, משרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות), הבנק ובנק ישראל לתיקון הליקויים שפורטו בדוח הקודם, ליישום המלצותיו וליישומן של ההודעות האמורות ב"הערות ראש הממשלה" (להלן - הביקורת הנוכחית או ביקורת המעקב).
תוצאות פעילות הבנק בשנים 2004 -2007 .
להלן תמצית דוחות רווח והפסד של הבנק לשנים 2004 -2007 :)(במיליוני ש"ח .
2007 2006 2005 2004 .
1) הפסד מפעולות מימוןלאחר הפרשה .
6 הכנסות תפעוליות ואחרות .
1) הוצאות תפעוליות ואחרות .
מיליון ש"ח הוצאות בגין פרישת עובדים .
10 הערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה55ב, מאי 2005 .
ההערות ניתנות על פי הוראת סעיף 16 (א) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
]נוסח משולב[ 210 דוח שנתי59ב .
מהנתונים בטבלה עולה, כי הפסדי הבנק מפעולות רגילות גדלו במידה ניכרת לאחר הביקורת הקודמת: בשנת 2004 הם הסתכמו בכ - 102.
6 מיליון ש"ח, ואילו בשנת 2007 היה סכום הפסדים אלה כ- 203.
עוד עולה מהנתונים כי ההוצאות התפעוליות של הבנק בשנים 2004 -2007 היו כ -9.
1 מיליון ש"ח לשנה בממוצע.
בשנים אלה הפסיד הבנק כ -11.
6 מיליון ש"ח בחודש בממוצע, ובשנת 2007 בלבד הוא הפסיד כ-17 .
מיליון ש"ח בחודש בממוצע 2.
על פי נתוני רשות החברות, הפסדי הבנק בשנים 2005 ו- 2006 היו כ-21% וכ-12% , בהתאמה, מסך כל ההפסדים של החברות הממשלתיות העיקריות שדיווחו על הפסדים בשנים אלה.
הפעולות להפסקת פעילות הבנק .
הכרתם כבר מתחילת שנות התשעים של המאה העשרים, של הגורמים הממשלתיים הקשורים בפעילותו של הבנק (הרשות, אגף החשכ"ל ומשרד החקלאות), בצורך לשקול את המשך פעילותו נוכח מצבו הפיננסי הקשה, מתכונת פעילותו ונתוניו הכספיים השליליים (הון עצמי שלילי, הפסדים שנתיים גדלים ועלות גבייה גבוהה), הייתה אמורה לגרום לבנק ולגורמים הממשלתיים האמורים להזדרז מאוד בביצוע הפעולות המתחייבות בעניין הבנק, לבחור בחלופה המיטבית למדינה, ולפעול בהקדם ליישומה.
ביצוען המהיר של פעולות אלה בידי הגורמים הללו התחייב גם לנוכח ממצאי הדוח הקודם (שהעיקריים שבהם הובאו לפניהם כבר באמצע שנת 2004 ) ולנוכח הפגיעה האפשרית בשיעורי הגבייה של הבנק עקב חלוף הזמן.
ביקורת המעקב העלתה, כי פעולותיהם של הרשות ואגף החשכ"ל לא נעשו ביעילות וביסודיות, התמשכו שנים ארוכות ואף לא הגיעו לסיום.
פעולות אלו קודמו, בין היתר, בעקבות הביקורת הנוכחית, אך עד נובמבר 2008 הן לא הושלמו.
להלן עיקרי הממצאים: ההחלטות בדבר הדרך העדיפה להפסקת פעילות הבנק להלן בטבלה אבני הדרך המרכזיות בפעולות רשויות המדינה בעניין הדרך להפסקת פעילות הבנק (פירוט בהמשך): .
הסכמת מנהל הרשות כי אגף החשכ"ל יוביל את הפעולות בעניין .
אישור הצעת החלטה על ידי ועדת השרים לענייני הפרטה ולפיה הבנקספטמבר משרד האוצר 211 יופרט בדרך של מכירתו או העברת תיק האשראי שלו לידי גוף אחר לשם גביית חובות, שלאחריה יפורק הבנק מרצון (להלן גם: הדרך הראשונה להפסקת פעילות הבנק).
2005 הקמת צוות משותף לרשות ולאגף החשכ"ל בראשות אגף החשכ"ל (להלן - הצוות), לשם קידום הפרטת הבנק על פי החלטת ועדת השרים מספטמבר 2005.
ינואר 2006 המלצת הצוות להפסיק את פעילות הבנק בדרך של פירוק מרצון על ידי בעלי המניות במתכונת של "פירוק בהצהרת כושר פירעון"*.
המפרק הוא אשר ימכור את תיק האשראי או יעבירו לגוף אחר לשם גביית חובות, לפי הנחיית הרשות ואגף החשכ"ל (להלן גם: הדרך השנייה להפסקת פעילות הבנק).
יוני 2006 אישור המלצות הצוות מיוני 2006 על ידי הוועדה למכירת מניות המדינה.
יוני 2006 החלטת הצוות כי החלופה המועדפת להפרטת הבנק היא פירוק מרצון על ידי נושים "ללא הצהרת כושר פירעון"**.
המפרק הוא אשר ימכור את תיק האשראי או יעבירו לגוף אחר לשם גביית חובות, לפי הנחיית הרשות ואגף החשכ"ל (להלן גם: הדרך השלישית להפסקת פעילות הבנק).
מאי 2007 אישור שר האוצר להצעת החלטה בדבר הדרך השלישית להפסקת פעילות הבנק.
אוקטובר 2007 אישור ועדת השרים לענייני הפרטה להצעת ההחלטה בדבר הדרך השלישית להפסקת פעילות הבנק.
מרס 2008 כינוס אספת נושים ואספה כללית מיוחדת של בעלי מניות הבנק וקבלת החלטה בדבר פירוקו של הבנק מרצון ומינוי מפרק.
ספטמבר 2008 * דרך זו מיועדת לפירוק חברה שאינה חדלת פירעון.
לשם כך נדרש תצהיר מטעם הדירקטורים של החברה או רובם, שלפיו היא מסוגלת לפרוע את חובותיה בתוך 12 .
חודש ** דרך זו מיועדת לפירוק חברה שהיא חדלת פירעון.
הדרך הראשונה ל הפסקת פעילות הבנק 1.
בדוח הקודם צוין כי בשנת 2004 , לקראת סיום הביקורת, קיים משרד מבקר המדינה פגישות עם החשכ"ל, עם מנהל הרשות ועם הנהלת הבנק.
כן צוין כי בספטמבר 2004 , לאחר הפגישות האמורות, התקיימה פגישה בהשתתפות החשכ"ל, נציגי הרשות ובנק ישראל, ובה הודיע החשכ"ל כי "הוא יפעל, בתיאום עם הרשות, להפקיד את גביית החובות בידי גוף פיננסי אחר או למכור את תיק הנכסים (האשראי) של בנק החקלאות".
ביקורת המעקב העלתה כי לאחר מועד זה התגלעו מחלוקות שונות בין הרשות ובין אגף החשכ"ל.
מחלוקות אלו נסבו, בין היתר, על הסמכות והאחריות של כל אחד מהם לביצוע הפעולות להפרטת הבנק, ועל זהות הגורם האחראי למהלך מטעם המדינה.
בינואר 2005 נענה מנהל הרשות דאז, באופן חד-פעמי ולאור הנסיבות המיוחדות 11 ,, לבקשת החשכ"ל דאז שסגן החשכ"ל "יהיה יו"ר ועדת המכרזים למכירה/העברה של הפיקדון ותיק האשראי בבנק החקלאות והכל בכפוף לצוות ההפרטה שברשותך".
משמעות אישור זה הייתה שאגף החשכ"ל יוביל את הפעולות בעניין הפרטת הבנק, אף שהפרטת חברות ממשלתיות היא בתחום סמכותה ואחריותה של הרשות12.
לאחר ההסכמה הנזכרת, במשך כשמונה חודשים קיים אגף החשכ"ל לסירוגין דיונים פנימיים, דיונים עם רשות החברות ודיונים עמה ועם דירקטוריון הבנק, ובהם גובש נוסח הצעה להפרטת הבנק (להלן - הצעת ההחלטה).
באוגוסט 2005 הגיש מנהל הרשות לשר האוצר את הצעת ההחלטה להפרטת הבנק.
בהצעת ההחלטה צוין כי דרך ההפרטה המוצעת היא מכירת הבנק או העברת הנכס העיקרי של ה בנק - תיק האשראי (כולו או חלקו) - לידי גוף אחר לשם גביית חובות וכן מכירה או העברה של זכויות הבנק במקרקעין לפי הנחיות הרשות.
כמו כן צוין כי לאחר השלמת פעולות אלה יפורק הבנק מרצון ועודפי הכספים שלו יועברו לבעלי מניותיו (כאמור, הדרך הראשונה להפסקת פעילות הבנק).
בדברי ההסבר להצעת ההחלטה, צוטט הסיכום של דוח מבקר המדינה הקודם בעניין הבנק13 , ונכתב כי הצעת ההחלטה גובשה לאחר שנבחנו החלופות הקיימות להמשך פעילות הבנק, בין היתר עם אגף החשכ"ל, וכי נבחרה החלופה המיטבית למדינה.
כמו כן צוין, בין היתר, כי לנוכח מתכונת פעילו תו של הבנק והנתונים הכספיים השליליים הנובעים מכך, חוסר יעילותה של פעילות הגבייה של הבנק, ביטול רישיונו והיקף חובותיו, אין מקום להמשך החזקת המדינה בבנק.
כן צוין כי לפי ההערכה, אפשר לבצע את פעילות הגבייה של הבנק באמצעות חברת גבייה, וכי חלופה זו היא החלופה המ יטבית למדינה; שכן העברת תיק זה לידי גופים פיננסיים המתמחים בגביית חובות עשויה להפחית חלק ניכר מעלויות התפעול של גביית החובות, וגם שוויו של תיק האשראי שיגבו גורמים פרטיים יהיה גבוה משוויו של תיק האשראי שיגבה הבנק.
שר האוצר התבקש להגיש את ההצעה לוועדת השרים.
בספטמבר 2005 אישרה ועדת השרים את הצעת ההחלטה האמורה להפרטת הבנק.
רשות החברות ואגף החשכ"ל הוסמכו לבצע מטעם הממשלה את פעולות ההפרטה ואת המתחייב מהן, ובכלל זה לבחון את מכלול הסוגיות הנוגעות לעובדי הבנק ולזכויותיהם (להלן - החלטת ועדת השרים מספטמבר 2005.
11 מחלוקת זו התעוררה משום שמחד גיסא בנק החקלאות הוא חברה ממשלתית, ועל כן רשות החברות היא האחראית לטיפול בו; ומאידך גיסא הבנק הוא חדל פירעון, שהמדינה היא הנושה הגדול ביותר שלו והיא המכתיבה את אופן התנהלותו הכספית, ועל כן אגף החשכ"ל הוא האחראי לטיפול בו.
12 על פי חוק החברות הממשלתיות, אחד מתפקידיה העיקריים של הרשות הוא לייעץ לוועדת השרים בעניינים הנוגעים להפרטה ולבצע החלטות על הפרטת חברות.
13 'ראו לעיל סעיף (יא), עמ207.
בדצמבר 2005 ביקש אגף החשכ"ל ממנהל הרשות להקים צוות משותף בראשות אגף החשכ"ל לשם קידום הפרטת הבנק (להלן - הצוות).
לפי בקשתו, הצוות יוסמך להמליץ לוועדה למכירת מניות המדינה בחברות ממשלתיות14 (להלן- הוועדה למכירת מניות המדינה) על הפעולות הנדרשות ליישום החלטת ועד ת השרים מספטמבר 2005 בדבר מכירת תיק האשראי או העברתו לידי גוף אחר לשם גביית חובות; הפעולות הנדרשות לצורך הסדרת חובות הבנק לממשלה; לבחור את החלופה הטובה ביותר ליישום החלטת ועדת השרים מבין החלופות המוצעות בה; לקבוע את הדרכים ליישום החלטת ועדת השרים; ולנהל את ההליך שייקבע ליישום ההחלטה.
מנהל הרשות נתן את הסכמתו לבקשה האמורה, ובינואר 2006 .
הוקם הצוות הדרך השנייה להפסקת פעילות הבנק 1.
ביוני 2006 , לאחר דיונים שקיים, המליץ הצוות להפריט את הבנק בדרך של פירוק מרצון על ידי בעלי המניות ובמתכונת "פירוק בהצהרת כושר פירעון".
דרך פעולה זו שונה מהדרך הראשונה להפסקת פעילות הבנק שאישרה ועדת השרים בספטמבר 2005.
על פי המלצת הצוות, תמנה האספה הכללית של הבנק מפרק, ותפקידו יהיה, בין היתר, לבצע לפי הנחיות רשות החברות ואגף החשכ"ל את הפעולות האלה: (א) למכור את משרדי הבנק או להעבירם לגוף אחר; (ב) למכור את תיק האשראי של הבנק או להעבירו - כולו או מקצתו - לגוף אחר לשם גביית חובות; (ג) להגיע לידי הסכמה עם עובדי הבנק בעניין הסכם פרישה.
הסכם זה ימומן באמצעות התמורה שתתקבל ממכירת הבניין שבבעלות הבנק, ואם סכום זה לא יספיק, ימומן ההפרש מההכנסות ממכירת הלוואות הבנק 15 (כאמור, הדרך השנייה להפסקת פעילות הבנק).
עוד המליץ הצוות כי כדי להתחיל בפירוק הבנק בדרך זו, על רוב חברי דירקטוריון הבנק לחתום על תצהיר שלפיו הם בדקו היטב את מצב הבנק ובאו לכלל מסקנה שיש בכוחו לשלם את מלוא חובותיו בתוך 12 חודשים ממועד תחילת הפירוק.
הצוות הוסיף כי לנוכח מצבו הכספי של הבנק ולצורך חתימת הדירקטורים על ההצהרה האמורה, תתחייב המדינה באופן בלתי חוזר ובלתי מותנה כי אם לאחר שהבנק ישלם את מלוא חובותיו לנושיו האחרים הוא לא יוכל לפרוע את מלוא חובותיו למדינה, היא לא תתבע אותו בגין החובות שלא נפרעו (להלן - כתבי השיפוי).
הוועדה למכירת מניות המדינה אישרה את המלצות הצוות ימים מעטים לאחר שהוגשו, והסמיכה את הצוות לבצע את הפעולות הנדרשות מכך.
מהאמור לעיל עולה, כי הרשות ואגף החשכ"ל בחנו במשך כשמונה חודשים את הדרכים לסיום פעילותו של הב נק, בחרו לפי הודעתם את הדרך המיטבית לביצוע הדבר (הדרך הראשונה להפסקת פעילות הבנק), ופעלו לאישורה על ידי ועדת השרים; ואולם, כתשעה חודשים לאחר .
14 ועדה שהוקמה לפי תקנה3(14 ) לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993.
15 'בעניין ממצאי הביקורת בנושא זה, ראו להלן עמ 223-225 .
האישור האמור, הם קבעו שדרך זו אינה מתאימה והציעו דרך אחרת להפסקת פעילות הבנק; כך נגרם עיכוב נוסף של הפעולות להפסקת פעילות הבנק.
בהמשך אותו החודש (יוני 2006 ) התקשר אגף החשכ"ל עם יועץ כלכלי (להלן - היועץ) כדי שיסייע לו בבחינת חלופות למכירת תיק האשראי של הבנק או להעברתו לגורם חיצוני לשם גביית חובות.
היועץ התבקש, בין היתר, לבחון את תיק האשראי של הבנק, לנתח את הגורמים הכלכליים והמשפטיים המשפיעים על כל חלופה ולהמליץ על החלופה שתביא לידי גבייה מרבית.
בביקורת עלה, כי במשך תקופה ארוכה שיתף הבנק פעולה עם היועץ רק באופן חלקי בטענה שהיועץ נמצא לכאורה במצב של ניגוד עניינים.
יחידת הייעוץ המשפטי במשרד האוצר בחנה טענה זו ולא מצאה כי יש בה ממש.
בכל אותה התקופה, על אף פניות רבות אל הבנק, הוא העביר ליועץ רק חלק מהמסמכים שנדרשו לו לצורך הכנת הדוח, והדבר גרם לעיכוב ניכר בהשלמת עבודת היועץ.
המסמכים במלואם הועברו ליועץ רק לאחר שהרשות פנתה לבנק בפברואר 2007 ודרשה כי יעשה כן לפי סעיף59 ד לחוק החברות הממשלתיות 16 .
לפיכך רק בסוף אפריל 2007 הגיש היועץ לאגף החשכ"ל ולרשות "טיוטה לדיון" של דוח הבדיקה שהתבקש להמציא.
הבנק כתב בתשובתו מדצמבר 2008 למשרד מבקר המדינה, כי למרות חששותיו לניגוד עניינים של היועץ, הוא שיתף עמו פעולה במגבלות מסוימות.
אגף החשכ"ל ציין בתשובתו מינואר 2008 למשרד מבקר המדינה כי "הסמכות לפנות לחברה ולחייבה להעברת נתונים היא של הרשות בלבד.
אגף החשכ"ל בדק את טענות הבנק ופעל מולו ככל שיכל על מנת לאפשר את פעילות היועץ".
רשות החברות ציינה בתשובתה מדצמבר 2008 למשרד מבקר המדינה כי אג ף החשכ"ל החליט, כמי שהיה אחראי על פעילות היועץ, להשיב בעצמו לטענות החברה בעניין ניגוד עניינים לכאורה של היועץ.
"רק לאחר שאגף החשכ"ל לא הצליח לגרום להעברת המידע המבוקש ליועץ, הוסכם כי הרשות תשתמש בכלים העומדים לרשותה, בהתאם לחוק החברות הממשלתיות ותפנה לחברה בבקשה התקבל זמן קצר לאחר מכן".
]אשר בעקבות זאת[ לקבל את החומר המבוקש לדעת משרד מבקר המדינה, משנתקל אגף החשכ"ל בקשיים בקבלת המסמכים הדרושים ליועץ, היה עליו לפנות מיד לרשות כדי שתשמש בסמכויותיה בעניין זה על פי חוק החברות הממשלתיות, ולא לעשות זאת רק לאחר כמה חודשים, וזאת כדי למנוע עיכוב נוסף ומיותר של הפעולות .
16 בסעיף זה נאמר : "על החברה בהפרטה ועל פקידיה הבכירים יחולו החובות המפורטות להלן, ככל שתדרוש הרשות מהם בכתב מעת לעת: (1 ) למסור לרשות ולמומחים מטעמה, או להעמיד לעיונם, כל מידע ומסמכים המצויים בידיה או שבידיה להשיגם או להכינם באמצעים סבירים.
ככל שדרוש , לדעת הרשות, כדי להכין את החברה להפרטה, לבצע את החלטת ההפרטה או להעריך את שווי החברה, מניותיה או נכסיה".
הנדרשות לסיום פעילותו של הבנק.
על הרשות עצמה, משנוכחה כי המסמכים אינם מועברים כנדרש, היה להציע לאגף להפעיל מיד את סמכויותיה כאמור.
ביולי 2006 נפגשו נציגי אגף החשכ"ל והרשות עם הנהלת הבנק ועם יו"ר הדירקטוריון והציגו לפניהם הצעה להחלטה של הדירקטוריון בדבר פירוק של הבנק מרצון בדרך של הצהרת כושר פירעון.
הדירקטוריון התבקש להגיש את תגובתו בהקדם.
בספטמבר 2006 התקבלה מבא כוחו של הבנק תגובה המפרטת את הסתייגויות הדירקטוריון מהתהליך המוצע ואת הקשיים הצפויים, לדעתו , בהליך זה.
נוסף על כך ביקש הדירקטוריון כי המדינה תיתן לחבריו כתבי שיפוי למקרה שבו ייתבעו על ידי גורמים שונים עקב החלטת הפירוק.
בפברואר 2007 , במהלך הביקורת, כתבה הרשות למשרד מבקר המדינה, בין בסוף שנת [ היתר, כי "מדיונים שקיימה הרשות 2006 , בנוגע לאפשרות] הפרטתו עלה כי ישנה בעיתיות בהמחאת ביטחונות צמודות להלוואות לידי ]בנק מסוים[ של רוכש תיק האשראי וכי בעיה זו עשויה להתעורר גם במסגרת העברת ההלוואות לידי גוף אחר (כגון בעלי המניות ו/או גוף שיקבל עליו לעסוק בגבית החובות עבור הגוף המלווה).
לאור זאת זימנה הרשות פגישה.
על מנת לדון בשאלה האם יש בבעייתיות הצפויה בהמחאת הבטוחות השלכה על דרך הפרטת הבנק.
בישיבה סוכם כי על פניו ישנה בעיתיות בהעברת הבטוחות במתווה ההפרטה שסוכם וכי על מנת לבדוק נושא זה יילקח יועץ משפטי אשר יחווה דעתו בנוגע ליכולת העברת הביטחונות.
בימים א את האפשרויות השונות ]הרשות ואגף החשכ"ל [ לו בוחנים להמשך הפעילות להפרטת הבנק.
בין היתר, כאמור לעיל, נבחנת השאלה האם הפרטה בדרך של פירוק מרצון מונעת מרוכש תיק ההלוואות לממש את הביטחונות שניתנו לבנק בפירוק כך שערך תיק ההלוואות עשוי להיפגע בצורה משמעותית".
הרשות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 , בין היתר, כי דיונים בבעיות המתגלות במהלך הפרטה וניסיון לפתור אותן, הם חלק מתהליך העבודה בנושא, וכי הבדיקה האמורה בעניין אפשרות העברת הבטוחות בוצעה על ידה במהירות וביסודיות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי ה יה שסוגית העברת הבטוחות, שיש לה השפעה מהותית על תוצאות בדיקת חלופות ההפרטה, הייתה נבחנת מבעוד מועד על ידי אגף החשכ"ל והרשות, כדי שבמהלך קבלת החלטותיהם לגבי החלופה המועדפת יוכלו להתחשב בתוצאות בחינה זו.
רק בסוף נובמבר 2006 דן הצוות בהסתייגויות הבנק מהתהל יך המוצע, שהוגשו כאמור בספטמבר באותה השנה.
נציגי הרשות הבהירו בדיון את המדיניות הנהוגה בחברות ממשלתיות לגבי שיפוי דירקטורים על ידי המדינה, ומדוע לנוכח מדיניות זו יש להעדיף שיפוי נושאי משרה על ידי החברה.
נוסף על כך, הם ציינו כי בכוונתם לבחון אפשרות של מכירת הבנק כ"עסק חי" לפני שהליך הפרטתו יתחיל בפועל; הרשות ציינה בתשובתה מדצמבר 2008 למשרד מבקר המדינה, כי כוונה זו התגבשה "על רקע העובדה שהליך פירוק הבנק היה תקוע ללא התקדמות למשך מספר חודשים ארוכים ללא שנראה שינוי באופק".
נציגי אגף החשכ"ל ציינו בדיון את הבעייתיות במתן כתבי שיפוי על ידי בנק המיועד לפירוק, והוסיפו כי אי - הסכמה בנושא זה עם חברי דירקטוריון הבנק לא תאפשר את המשך הליך הפירוק 216 דוח שנתי59ב .
בדרך של הצהרת כושר פירעון.
בסיכום הדיון החליט הצוות כמה החלטות: לחברי דירקטוריון הבנק יוצע הנוסח הסטנדרדי של כתבי שיפוי הנהוגים בהפרטה (כתב שיפוי של חברה המיועדת להפרטה); היועצת המשפטית של רשות החברות תכין הצעה לסכום שיפוי מרבי, על פי המקובל; אם יסרבו חברי הדירקטוריון להצעה זו, יפעלו אגף החשכ"ל והרשות לתיקון החלטת ההפרטה כך שיהיה אפשר לפעול לפירוק הבנק על ידי נושים או להפרטתו בדרך אחרת, לרבות מכירתו כ"עסק חי".
הדרך השלישית להפסקת פעילות הבנק 1.
בינואר 2007 , לאחר שחברי הדירקטוריון הביעו את התנגדותם לקבלת כתבי שיפוי מהבנק, החליטו אגף החשכ"ל והרשות לשנות את דרך הפעולה להפרטת הבנק ולנקוט דרך של פירוק על ידי נושים, ללא הצהרת כושר פירעון (כאמור, הדרך השלישית להפסקת פעילות הבנק).
בדיון שקיים הצוות במאי 2007 , הציג היועץ את מסקנות בדיקתו.
בפרוטוקול הישיבה צוין, בין היתר, כי הוחלט: "1 .
חלופת הפירוק מרצון ללא הצהרת כושר פירעון הינה החלופה המועדפת; 2 .
החשכ "ל ורשות החברות ייפנו לועדת השרים להפרטה לתיקון ההחלטה על מנת להבהיר כי יישום ההחלטה יכול להתבצע באמצעות מפרק; 3 .
לאחר אישור החלטת הממשלה יפעלו החשכ "ל ורשות החברות באופן מיידי למינוי מפרק והפחתת מספר העובדים למינימום הנדרש".
ימים מספר לאחר הדיון האמור של הצוות שלחה הרשות לאגף החשכ"ל מכתב, ובו נכתב, בין היתר, כי מקובלת עליה ההחלטה לפעול לפירוק הבנק באמצעות אספת נושים, אולם הצורך בשינוי החלטת ההפרטה מספטמבר 2005 לא לובן עד תומו, ולכן היא מבקשת לשוב ולדון בנושא.
הרשות הוסיפה כי היא עדיין מתלבטת בשאלה אם יש לפעול להעברת תיק האשראי לידי גוף אחר לשם גביית חובות לפני כינוסה של אספת נושים לפירוק החברה, על פי החלטת ההפרטה מספטמבר 2005 (כאמור, הדרך הראשונה להפסקת פעילות הבנק), או שיש לכנס קודם אספת נושים שתמנה מפרק, והוא יופקד על הגבייה, שלדעת הרשות ראוי שתבוצע באמצעות החברה הממשלתית "ענבל"17 .
בתשובת אגף החשכ"ל לרשות מאותו החודש, מאי 2007 , נאמר, בין היתר, כי הספקות שמעלה הרשות לגבי הצורך בשינוי החלטת ועדת השרים מספטמבר 2005 אינם מובנים, שכן לפני יותר משנה היא סברה שתיקון כזה מחויב.
אגף בעניין הצורך בשינוי החלטת ההפרטה מספטמבר [ החשכ"ל ציין כי "קיום דיון נוסף 2005 לאחר כשנה וחצי של דיונים בנושא נראה לנו מיותר ו] יגרום לעיכובים נוספים של הצוות ממאי [ ביישום ההחלטה 2007 ".
הרשות התבקשה "לפעול לקידום ] על ידי הצוות במאי[ ההחלטה שהתקבלה 2007 או לחילופין להעביר.
"כי אין צורך בתיקונה, כך שניתן יהיה להתחיל בהליך הפירוק באופן מיידי 4.
ביוני 2007 כתבה הרשות לאגףהחשכ"ל כי תוכן סיכום הדיון של הצוות ממאי 2007 שהכין האגף אינו מקובל עליה.
כן צוין כי "רצוי ונחוץ לקיים ישיבות ודיונים בצורה סדירה על מנת להכין את הקרקע להחלטות מושכלות של הוועדה.
דבר זה לא נתקיים על ידכם עד עתה.
; מניסיוננו בהליכי הפרטה יש .
17 "ענבל חברה לביטוח בע"מ" היא חברה ממשלתית, הנותנת לממשלה שירותי ביטוח ושירותים נוספים.
מקום לקיום דיון באופן רציף בישיבות.
שיקבעו למשך זמן המספיק לליבון הנושאים העומדים על הפרק.
ולא להסתפק בדיונים אקראיים המתקיימים מפעם לפעם למשך זמן קצר".
כן ציינה הרשות כי במשך יותר מתשעה חודשים לאחר קבלתה של החלטת ועדת השרים מספטמבר 2005 התקיימו דיונים בראשות אגף החשכ"ל בנוגע להפרטת הבנק, וכי "בין דיון לדיון חלפו פרקי זמן ניכרים שהגיעו במקרים מסוימים גם לחודשיים ימים".
לדבריה, חלף כחודש מעת שאימצה הוועדה למכירת מניות המדינה את המלצות הצוות ועד שהופנתה פנייה אל יו"ר דירקטוריון הבנק, ופגישה עמו התקיימה זמן רב לאחר שהתקבלו החלטות הוועדה.
נוסף על כך, אגף החשכ"ל זימן ישיבה לשם גיבוש מענה על תגובת הדירקטוריון יותר מחודשיים לאחר שהתקבלה עמדתו של הבנק.
ממועד זה, נובמבר 2006 , עד מאי 2007 לא כינס אגף החשכ"ל ישיבה נוספת לקידום החלטת ההפרטה.
עוד כתבה הרשות כי בתקופה זו היא קיימה כמה ישיבות בנושא, ופעלה לשם קבלת מסמכי הבנק שנדרשו כאמור ליועץ לצורך הכנת דוח הבדיקה בעניין החלופות לפירוק הבנק, וכי היא בדקה את נושא העברת הביטחונות שבידי הבנק.
הרשות ציינה כי של אג [ "התמשכות יישום החלטת ההפרטה נובע במישרין מעיכובים שונים ף לרבות פגישות וישיבות שלא נערכו כסדרן ובמועדים רחוקים זה מזה".
]החשכ"ל הרשות דחתה את טענת אגף החשכ"ל שלפיה עיכוב קידומה של הפרטת הבנק בשנה האחרונה נבע בעיקר מעמדתה בעניין אופן פירוקו של הבנק.
הרשות כתבה בתשובתה מדצמבר 2008 ,למשרד מבקר המדינה, בין היתר כי פרוטוקול ישיבת הצוות ממרס 2007 "איננו משקף את הנאמר בדיון ולכן אין לנאמר בהחלטת [ להביא זאת כהחלטת הצוות.
עוד ציינה הרשות בתשובתה, כי היא פעלה כחברה בלבד בצוות, ומרגע שהוחלט על הובלת התהליך בידי אגף החשכ"ל הרי שהיא הייתה מחויבת לסדרי העבודה שנקבעו ולהצלחת התהליך; הן מטעם זה "והן מהטעם שכל יוזמה של להתנגד ]לא ראתה הרשות לנכון[ הרשות נתקלה בהתנגדות מצד החשב הכללי להחלטות אותם הוביל אגף החשכ"ל כאשר היא פועלת כחברה בלבד בצוות"19.
אגף החשכ"ל ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בתקופה מנובמבר 2006 ועד מאי 2007 "התקיימו מספר ישיבות ברשות החברות בהשתתפות נציגי החשכ"ל אך הרשות לא הוציאה סיכומים כתובים.
כמו כן, התקיימו ישיבות נוספות עם הלשכות המשפטיות של רשות החברות ומשרד האוצר ושיחות טלפוניות על מנת ללבן את חילוקי הדעות בכל הקשור לצורך בשינוי החלטת נערכו מספר ]בדיקת הביטחונות [ הממשלה ואופי השינוי הנדרש.
גם בנושא פגישות עבודה עם הגורמים הרלוונטיים ובהשתתפות נציגי החשכ"ל.
למרות אליו [ נכון, אגף החשכ"ל החליט שלא לענות]לא היה[ .
וזאת על מנת שלא לעכב את ה]בכתבליך הפירוק ולמנוע המשך ההתכתבויות וההתכתשויות האין סופיות".
מהאמור לעיל עולה כי מהמועד שבו חידשו הרשות ואגף החשכ"ל את פעולותיהם להפרטת הבנק לאחר הביקורת הקודמת (ספטמבר 2004 ), ועד המועד שבו גיבשו החלטה סופית בדבר הדרך המועדפת לכך (מאי 2007 ,) חלפו כשנתיים וחצי, ובמהלכן הם שינו את החלטותיהם המשותפות בנושא .
בעניין עמדה זו של הרשות ראו גם להלן 19 בעניין עמדת מבקר המדינה בנושא זה, ראו להלן עמ' 222.
התמשכות הטיפול בנושא נבעה, בין היתר, מניהולו האיטי על ידי אגף החשכ"ל (בעניין זה ראו גם להלן) ומשינוי ההחלטות; כבר במהלך התקופה האמורה הסתייגה הרשות מאופן טיפולו של אגף החשכ"ל בנושא, ובכלל זה התמשכו ת הטיפול וההחלטות שקיבל הצוות בראשותו בעניין הדרך המועדפת להפסקת פעילות הבנק.
למרות זאת, ואף שהרשות הייתה שותפה בצוות ובהחלטותיו, רק ביוני 2007 היא הביעה בכתב את הסתייגויותיה האמורות בפני אגף החשכ"ל.
יצוין כי בינואר 2007 ביקש משרד מבקר המדינה מהרשות ומאגף החשכ"ל לדווח לו על הפעולות שביצעו עד אז בעניין הפסקת פעילות הבנק ועל הפעולות שבכוונתם לבצע כדי להשלים את טיפולם בנושא.
ביוני 2007 גם קיים משרד מבקר המדינה פגישות בנושא עם גופים אלה.
ביולי 2007 שב וביקש משרד מבקר המדינה מאגף החשכ"ל, מהרשות ומהבנק לפרט ל ו בכתב את מכלול הפעולות שבכוונתם לבצע כדי להביא ליישום מהיר, תכליתי ומושכל של ההחלטות בעניין הפסקת פעילות הבנק ואת המועדים שנקבעו לביצוען והשלמתן, תוך שמירה על האינטרסים של המדינה.
ביולי 2007 השיבו הרשות ואגף החשכ"ל למשרד מבקר המדינה, כי בעקבות המלצות הצוו ת הם קיבלו כאמור החלטה שונה מהחלטותיהם הקודמות, ולפיה הדרך המהירה והיעילה ביותר לסיום פעילות הבנק היא פירוק מרצון ללא הצהרת כושר פירעון ומינוי מפרק על ידי אספת נושי הבנק.
יישום הדרך השלישית לסיום פעילות הבנק 1.
ביולי 2007 הודיע אגף החשכ"ל למשרד מבקרהמדינה, כי טיוטה של הצעת החלטה לוועדת השרים בעניין דרך סיום פעילות הבנק הועברה באותו חודש ליו"ר דירקטוריון הבנק לצורך קבלת עמדתו, וכי היא תועבר גם לשר החקלאות למטרה זו.
כן ציין אגף החשכ"ל, כי לאחר קבלת עמדת הדירקטוריון והשר תוגש ההצעה לאישור הממשלה.
בהודעה של אגף החשכ"ל לבנק צוין, כי הוא והרשות באו לידי מסקנה שהדרך המהירה והיעילה ביותר לסיום פעילותו היא פירוק מרצון על ידי מפרק, ללא הצהרת כושר פירעון.
למכתב צורפה הצעה להחלטה של ועדת השרים בעניין זה, ודירקטוריון הבנק התבקש למסור בתוך חודש את עמדתו בנוגע להצעה זו.
בסוף אותו החודש כתב יו"ר הדירקטוריון לאגף החשכ"ל כי עליו ללמוד את הנושא20 ולקיים פגישות עם הנוגעים בדבר, ולכן עמדת הדירקטוריון תוכל להינתן רק כעבור כחודש נוסף.
בספטמבר 2007 הודיע יו"ר דירקטוריון הבנק לאגף החשכ"ל כי הדירקטוריון תומך בהצעת ההחלטה האמורה, ובלבד שבכל החלטה על פירוק הבנק תעוגן חובת המפרק לקיים את כל ההתחייבויות המפורטות בהסכם הקיבוצי שנחתם באותו החודש בין הבנק לוועד העובדים 21 .
20 יו"ר הדירקטוריון נכנס לתפקידו רק ביולי 2007.
21 באותו החודש חתמו הבנק והסתדרות העובדים החדשה על הסכם קיבוצי מיוחד העוסק בתנאי הפרישה של עובדי הבנק.
בעניין ממצאי הביקורת בנושא הסדרת זכויותיהם של עובדי הבנק ראו להלן עמ' 223-225 .
הדירקטוריון והנהלת הבנק יגישו תכנית פעולה לסיום פעילותו של הבנק, וכעבור שלושה חודשים ממועד אישורה ייבחן ב יצועה.
לדבריו, על פי התוצאות יוחלט בדבר המשך התהליך.
לפיכך, כך כתב, הוא סבור כי מן הראוי לעכב בשלב זה את מינוי המפרק.
בספטמבר 2007 הודיע שר החקלאות, מר שלום שמחון, לאגף החשכ"ל כי הוא "תומך בהצעת ההחלטה בדבר פירוק בנק החקלאות", שהעביר לו האגף ביולי 2007.