HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדבריו, בעקבות הביקורת ולצורך הסדרת פעילותן של ועדות המכרזים הוא הנחה את סמנכ"ל כספים ברשות לגבש, בסיוע הלשכה המשפטית, נוהל מכרזים חדש ומעודכן שיותאם לצורכי הרשות ולפעילותה ויישען על הוראות הדין הרלוונטיות ועל המלצות מבקר המדינה בדוח זה.
אישור ועדת מכרזים ועדת מכרזים ברשות מאשרת את ההיקף הכספי של ההתקשרות על בסיס האומדנים שמגישה היחידה הצורכת בשלושת השלבים האלה: לפני היציאה למכרז; לפני חתימת ההסכם עם החברה הזוכה במכרז; במקרים שבהם נדרשת העלאה של סכום ההתקשרות.
כך לדוגמה, אם מחירן של כל ההצעות שהוגשו למכרז גבוה מהאומדן שאושר, אם לאחר חתימת ההסכם עם החברה מתברר ליחידה הצורכת כי נדרשים שינויים בכמות פריטי ציוד או שנדרשות עבודות נוספות, או אם היחידה מבקשת מוועדת המכרזים לאשר את הרחבת ההתקשרות עם החברה.
מהמסמכים שעמדו לרשות משרד מבקר המדינה עולה כי קודם שאישרה ועדת המכרזים את פרסום המכרז ואישרה את היקפו הכספי, לא הציגו לה הי חידות הצורכות את הנתונים ואת המסמכים שעל בסיסם קבעו את אומדן העלות של ההתקשרות המבוקשת, אף שמדובר בפרויקט שעלויותיו ניכרות.
הוועדה אף לא דרשה מהגורמים האחראיים להציג לפניה מידע זה.
משרד מבקר המדינה השווה בין אומדן ההיקף הכספי כפי שהציגו היחידות הצורכות לוועדת מכרזים בבקשותיהן לאשר את פרסום המכרזים או לקבל פטור ממכרז ובין ההיקף הכספי שאישרה ועדת המכרזים בהסכם עם החברה, לרבות הרחבת ההתקשרות.
להלן ההשוואה, במיליוני ש"ח (כולל מע"ם): .
לאישור המכרז ההיקף הכספי .
הרחבות ההתקשרות הפער בין האומדן .
(באחוזים) רשות השידור 1505 .
:שם הדוח ניהול פרויקט המעבר לשידור דיגיטלי ברשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ציוד חטיבת הנדסה .
מסכי לד שירותי מחלקת .
היחידות הצורכות הסבירו לוועדת המכרזים, את הסיבות לפערים בין האומדן לבין היקף ההתקשרות עם החברות לרבות ההרחבות, ובכללן: צורך להוסיף פריטי ציוד; דרישות מקצועיות ראשוניות שלא הובאו בחשבון במכרז; תוספות שלא נצפו מראש ושנחיצותן התבררה רק תוך כדי ביצוע העבודות.
מהנתונים בטבלה עולה כי האומדן הכספי של ההתקשרות שהיחידות הצורכות הציגו לוועדת המכרזים, בכל שלושת המכרזים, היה באופן עקבי נמוך בשיעור ניכר מהסכום שאישרה הוועדה לבסוף להתקשרות עם החברות.
ההפרש בין אומדן ההתקשרות במכרזים האמורים לבין ההיקף הכספי שאושר לביצוע היה כ -19 מיליון ש"ח (כ- 190% .
: מכרז התפאורה כדי להתאים את אולפן א' לשידור חדשות ואקטואליה בפורמט .
HD , נדרשה הרשות לעצב את האולפן, לרכוש ציוד ולהתקינו באולפן.
לתפקיד מרכז מקצועי של פרויקט עיצוב האולפן מונה מעצב תאורה מקרב עובדי חטיבת הנדסה ברשות, שלאחר מכן נבחר לתפקיד מנהל מחלקת התאורה (להלן - מרכז התפאורה).
במרץ 2012 הגיש מרכז התפאורה לוועדת מכרזים בקשה לצאת למכרז התפאורה.
ימים מספר לאחר מכן אישרה הוועדה את הבקשה לצאת למכרז בסך של עד כ-9 מיליון ש"ח.
באפריל 2012 אישרה "ועדת 250 .
אלף" את היציאה למכרז (א) במרץ 2012 , במהלך הדיון של ועדת המכרזים ביציאה למכרז, הודיע מרכז התפאורה לוועדה כי מפרט המכרז בתהליך הכנה, והוועדה דרשה ממנו להשלים את המפרט ולהחזיר אותו לאישורה טרם פרסום המכרז.
צפוי היה שוועדת המכרזים תאשר את העלות המשוערת של מכרז התפאורה - עד כ-9 מיליון ש"ח- רק לאחר שיוגש לה מפרט, ולו ראשוני, של מרכיבי העבודה ושל הציוד הנדרשים, מתוך ציון עלותם המשוערת.
יצוין כי במסמכי הרשות אמנם נמצא מפרט ועלויות משוערות של מרכיבי מכרז התפאורה (בסך של כ-9 )מיליון ש"חשהכין מרכז התפאורה, ואולם הוא לא נשא תאריך ולא הוצג לפני ועדת המכרזים.
סמנכ"ל כספים וכלכלה, חבר ועדת המכרזים, אישר בתשובתו מינואר 2014 כי מסמך כזה לא הוצג לפני הוועדה.
(ב) לאחר אישור היציאה למכרז הוכנו מאפריל עד נובמבר 2012 מסמכי המכרז, ובכללם מפרט טכני וכ תב כמויות.
בנובמבר 2012 פנה מרכז התפאורה לוועדת המכרזים בבקשה להעלות את סכום ההתקשרות מ-9 ל-14 מיליון ש"ח.
הנימוק: "שינויים מקצועיים שנדרשו 1506 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: ניהול פרויקט המעבר לשידור דיגיטלי ברשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
על ידי חטיבת החדשות".
ועדת המכרזים אישרה את בקשתו, והמכרז פורסם בסוף החודש במפרט הטכני ובכתב הכמויות שהוגשו לוועדה לא פורטו העלויות המשוערות של כל פריט.
יוצא אפוא ששמונה חודשים לאחר אישור תקציב המכרז החליטה הוועדה להעלות את תקציבו בכ -5 ( מיליון ש"ח 55% ), אף שלא היו לפניה נתונים על עלות הפריטים שנדרשו במפרט ובכתב הכמויות.
לוועדה אף לא הייתה יכולת לבחון את ההצדקה להעלאה זו ואת הטענה בדבר השינויים המקצועיים שב יקשה חטיבת החדשות, כיוון שלא הוצגו לפניה לא פירוט העלויות של הבקשה הראשונית ואף לא עלויות המפרט האמור הכולל את השינויים.
בדצמבר 2012 ביקש יו"ר "ועדת250 ,אלף" להקפיא את מכרז התפאורה מטעמים שונים ובכללם עלויות מכרז ניכרות.
מוסדות הרשות החליטו למנות את סמנכ"ל טכנולוגיות לבדוק את נחיצותו של המכרז.
בפברואר 2013 ,החליטה ועדת המכרזים, על בסיס ממצאי בדיקתו לבטל את המכרז בין היתר משום שדרישות המפרט לא תאמו את צורכי הרשות.
עד מועד סיכום הביקורת לא חודש המכרז.
משרד מבקר המדינה בדק את הליך קביעתו של אומדן ערך ההתקשרות במכרז לרכישת מסכי לד לשידור האולימפיאדה, ששימשו תפאורה זמנית לאולפן א'.
להלן פירוט הממצאים: כאמור, בנובמבר 2011 הנחה הוועד המנהל את ההנהלה לפעול לכך שמתחם ה -HD יהיה מוכן ביולי 2012 לשדר את האולימפיאדה בפורמטHD .
במאי 2012 אישרה ועדת מכרזים את בקשתה של מחלקת שירותי אמנות לפרסם מכרז פומבי לרכישת אמצעים ויזואליים (מסכי לד) עבור סט תפאורה באולפן, שנאמד 13 בסכום של כ - 220,000 ש"ח.
יומיים לאחר מכן פורסם מכרז, וביוני 2012 כשנפתחה תיבת המכרזים נמצאה בה הצעה של חברה אחת.
בסוף אותו חודש נחתם הסכם התקשרות בין הרשות לאותה חברה (להלן - חברה א).
בדוח הביקורת הפנימית ברשות מיולי 2013 העוסק, בין היתר, בנושא רכישת מסכי לד לשידור האולימפיאדה, נבדק הליך ההתקשרות עם חברה א לרכישת המסכים.
להלן הפרטים: (א) מרכז התפאורה ומנהל מחלקת תאורה פנו לחברה א וביקשו הצעת מחיר עוד לפני שפנו לוועדת המכרזים לקבלת אישור יציאה למכרז.
הם הסבירו לביקורת הפנימית כי לבקשת מחלקת שירותי אמנות, הם פנו טלפונית לכמה חברות כדי לאמוד את העלות המשוערת של המכרז, ורק מחברה א התקבלה הצעת מחיר.
הביקורת הפנימית לא מצאה אסמכתה לכך שהיו פניות לחברות נוספות.
הביקורת הפנימית ציינה בדוח כי הצעת המחיר של חברה א הייתה בסכום של כ - 330,000 ש"ח, ואולם אומדן עלות המכרז שהוגש לוועדת המכרזים היה 220,000 .
ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר כי אם אכן מטרת הפנייה לחברה א הייתה להעריך את עלות המכרז, לא ברור מדוע הסכום שהוגש לאישור הוועדה לא תאם את הסכום שבהצעת החברה, אלא היה נמוך ממנו במידה ניכרת, ועל סמך מה נקבע הסכום שהתבקשה הוועדה לאשר.
13 האומדן נקבע לפי אפיון מקצועי והערכות מחיר של מחלקת תאורה.
:שם הדוח ניהול פרויקט המעבר לשידור דיגיטלי ברשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 יש לציין כי לו הוגש לוועדה אומדן המבוסס על הצעת המחיר של חברה א, הייתה מחלקת שירותי אמנות מחויבת להביא את ההתקשרות גם לאישורה של "ועדת 250 אלף" עוד לפני פרסום המכרז.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בדרך זו נעקף מנגנון נוסף של פיקוח ובקרה.
(ב) הסכם ההתקשרות עם חברה א היה על סך כ - 460,000 ש"ח אף שהוועדה אישרה יציאה למכרז בעלות של 220,000 ש"ח.
הביקורת הפנימית מצאה כי הפער בין הסכומים נגרם בשל כך שהמפרט הטכני של המכרז שמחלקת שירותי אמנות הגישה לאישורה של ועדת המכרזים לא תאם את המפרט הטכני שנדרש במכרז שפורסם לציבור.
במכרז שפורסם נדרשה כמות רבה יותר של פריטים, הם היו שונים מאלה שאישרה הוועדה, ומחירם היה יקר יותר.
משמעותם הכספית של הבדלים אלו : עלייה של כ- 238,000 ש"ח בעלויות המכרז שפורסם בהשוואה לסכום שאישרה הוועדה - חריגה של כ- 107% .
"ועדת250 אלף" אישרה את ההתקשרות עם החברה, אך הביעה חוסר שביעות רצון מהאומדן השגוי של מחלקת שירותי אמנות.
לדברי יו"ר הוועדה, הוחלט לאשר את הבקשה בשל קוצר הזמן ובשל חשיבותם של שידורי האולימפיאדה, מה גם שלא הוגשו הצעות נוספות.
הוא הביע את תמיהתו על שהוגשה הצעה אחת בלבד אף שיש בנמצא כמה חברות העוסקות בתחום זה.
(ג) בנובמבר 2012 התכנסה ועדת מכרזים, לבקשת חטיבת מבצעים והפקה, כדי לדון בהרחבת ההתקשרות עם חברה א לאספקת מסכי לד לאולפן "נקדי" לצורך משדר הבחירות לכנסת התשע עשרה (להלן - הבחירות), בעלות של כ- 700,000 ש"ח.
בדיון השתתף מרכז התפאורה, והוא דיווח לוועדה כי מסכי הלד המבוקשים אמורים להתחבר ולהתממשק רק עם הציוד שקיים ברשות, וכי אין ספק אחר שיכול לספק את ציוד המבוקש.
הוועדה החליטה לאשר את ההרחבה ולרכוש את מסכי הלד מחברה א.
בסוף אותו חודש החליטה ועדת מכרזים לבטל את החלטתה בדבר הרחבת ההתקשרות עם חברה א, וזאת לאחר שסמנכ"ל טכנולוגיות ומרכז התפאורה טענו בפניה כי ניתן לרכוש את הציוד גם מספקים נוספים.
בדוח הביקורת הפנימית צוין כי לנוכח התנהלות זו יש מקום לחשש מהעדפת ספק מסוים על פני אחרים.
בסופו של דבר שודרו הבחירות באמצעות מסכי לד של הרשו ת ללא תוספת של מסכי לד אחרים, וכך נחסכו עלויות לרשות.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את ההתנהלות הלקויה, הרשלנית והלא מקצועית של היחידות הצורכות בשלבי המכרז השונים, כעולה מממצאי הביקורת הפנימית: היחידות הצורכות הציגו לוועדה אומדנים ראשוניים שאינם מבוססים על בדיקות ונתונים, ובדיעבד התברר כי עלות ההתקשרויות בפועל גבוהה מהאומדנים במידה ניכרת.
דרך פעולה זו יש בה כדי להטעות את ועדת המכרזים, והיא מעידה על נורמה פסולה ברשות ועל היעדר זהירות בהוצאת כספי הציבור.
הצגת האומדנים הלא מבוססים נגרמה גם בשל כשלי תכנון: אי -הכנת תכנית עבודה מפורטת, היעדר אומדן תקציב ריאלי ואי -מינוי אחראי לפרויקטים.
על הרשות לאשר ולתקצב את הפעולות הדרושות להשלמת הפרויקט רק לאחר סיום שלב התכנון.
שם הדוח: ניהול פרויקט המעבר לשידור דיגיטלי ברשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי כדי למנוע ביטול מכרזים וכן עדכונים ותיקונים הכרוכים בתוספות תקציב, על היחידות הצורכות לבצע תכנון מקצועי ומפורט ככל האפשר, המבוסס על מידע ממוסמך ועל נתונים מפורטים, וכל זאת לפני הגשת בקשות לוועדות המכרזים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהנהלת הרשות וחברי ועדת המכרזים יקבעו הנחיות המפרטות את אופן הכנת האומדנים של עלויות ההתקשרות, את רמת פירוט המרכיבים הנדרשים ואת המסמכים והנתונים שעליהם יש לבסס את האומדנים.
בנוגע להתקשרויות שהיקפן הכספי גדול והן מצריכות ידע והתמחות בתחומים מקצועיים שבהם אין לוועדת המכרזים הידע הנדרש, על הוועדה לשקול למנות יועץ מקצועי שיסייע לה בקבלת ההחלטות.
כמו כן ראוי כי סכום ההתקשרות יועלה במקרים חריגים בלבד, ולא כדבר שבשגרה, כדי שהרשות תוכל לנהל את ענייניה הכספיים באופן תקין ויעיל ובהתאם לתקציבה.
על הרשות גם למנוע מצבים שבהם תינתן לספק אחד עדיפות על פני ספקים אחרים.
: רכישת ציוד ותכנה בנובמבר 2010 התפרסם מכרז הציוד, ובאוגוסט 2011 חתמה רשות השידור על הסכם עם החברה הזוכה (להלן - חברה ב).
מסגרת התקציב של המכרז הייתה 7 מיליון ש"ח.
לפי ההסכם, הרשות אינה מתחייבת לרכוש כמות מסוימת של פרטי ציוד, אלא על פי צרכיה.
משרד מבקר המדינה העלה כי עד נובמבר 2012 אישרה ועדת המכרזים להאריך את הסכם ההתקשרות עם החברה ארבע פעמים בסכום כולל של 17.
1 מיליון ש"ח כמפורט: (א) בפברואר 2012 אישרה הוועדה להרחיב את ההתקשרות עם חברה ב מ -7 ל-22.
מיליון ש"ח בעקבות צרכים חדשים ודרישות נוספות שהתעוררו במהלך הפרויקט (ב) בחודשים מאי, אוקטובר ונובמבר 2012 הוארך הסכם ההתקשרות עם החברה בסכום כולל של כ-1.
מיליון ש"ח עבור רכישה של פריטי ציוד נוספים לפרויקט כבר באוגוסט 2010 , בעת שוועדת המכרזים אישרה יציאה למכרז לרכישת ציוד, הבהיר סגן היועצת המשפטית כי מתכונת המכרז נועדה לתת לרשות גמישות מבחינת הכמות שתוזמן, אך אין בגמישות זו כדי לאפשר הרחבת ההתקשרות בהיקפים ניכרים.
לפני אישור הרחבת ההתקשרות הראשונה עם חברה ב בפברואר 2012 הוא העיר לסמנכ"ל טכנולוגיות כי יש להימנע ממצב שבו תהיה הרשות כבולה לזוכה במכרז "באופן שתיאלץ להמשיך ולהעביר לו עבודות בעתיד, ולמעשה באופן שייתר הוצאת מכרזים נוספים", כיוון שהדבר מנוגד לחוק חובת המכרזים ואינו תקין.
סמנכ"ל טכנולוגיות השיב כי חברה ב לא תמשיך לבצע את הפרויקט כ"פרויקט מתגלגל", אלא לכל פרויקט יצא מכרז נפרד בהתאם לחוק ולנהלים.
למרות זאת, כאמור, הוארך הסכם ההתקשרות עם חברה ב עוד שלוש פעמים.
:שם הדוח ניהול פרויקט המעבר לשידור דיגיטלי ברשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מהמתואר לעיל עולה כי בפועל זהו פרויקט מתמשך, ולכן הרשות תצטרך לרכוש פריטי ציוד נוספים המותאמים למערכת שסופקה לה.
בעקבות זאת התחרות בין ספקי הציוד הפוטנציאליים עלולה להצטמצם במידה ניכרת, וצמצומה עלול להשפיע על מחיריהם של פריטי ציוד נוספים שתרכוש הרשות בתהליך ההתחדשות הטכנולוגית.
סמנכ"ל טכנולוגיות טען בתשובתו מנובמבר 2013 כי שירותי ההנדסה ביקשו להמשיך את ההתקשרות עם חברה ב לצורך שידורי הבחירות והאולימפיאדה, אבל לאחריהם לא הוצאו הזמנות נוספות לחברה.
התברר כי עוד באותו חודש העביר סמנכ"ל טכנולוגיות אל מנכ"ל הרשות תכנית להמשך החלפת הציוד האנלוגי ברשות לציוד HD .
לפי התכנית, תיאלץ הרשות להמשיך ולעבוד עם חברה ב, שזכתה במכרז כספק יחיד, בעלות נוספת של 6 מיליון ש"ח.
עוד עולה מן התכנית כי הרשות מתכננת לרכוש מחברה ב גם שרתים, ציוד ותוכנות להקמת אולפן חדש לשידור HD עבור ערוץ33 .
הרחבת ההתקשרות עם החברה לצורך המשך החלפתו של הציוד האנלוגי היא בניגוד לחוות הדעת האמורה של הייעוץ המשפטי.
על הנהלת הרשות לבחון פתרונות לסוגיה זו בתיאום עם הייעוץ המשפטי.
בינוי חדרי בקר ה: ביולי 2011 פורסם מכרז הבינוי, ובנובמבר 2011 נחתם עם הקבלן הזוכה במכרז הסכם בינוי בסכום של כ-4.
מיליון ש"ח הציוד שנרכש במסגרת ההסכם לרכישת ציוד יועד להתקנה בחדרי בקרה שייבנו במסגרת הסכם הבינוי.
כדי שבניית החדרים תסתיים לפני מועד אספקת הציוד, צפוי היה כי להשלמת עבודות הבינוי של חדרי הבקרה ייקבע מועד מוקדם ממועד אספקת הציוד והתקנתו.
הבדיקה העלתה כי הסכם הבינוי נחתם ב- 29.
11 , ובו נקבע כי הקבלן מתחייב להשלים את המבנה בתוך 90 יום ממועד קבלתו של צו התחלת עבודה; ואילו בהסכם לאספקת הציוד נקבע כי מועד אספקתו יהיה עד 16.
11 , ומועד התקנתו יהיה לא יאוחר מ- 7.
יוצא אפוא שההסכם לבניית חדרי הבקרה שבהם יותקן הציוד נחתם אחרי המועד שנקבע להתקנת הציוד.
הדבר מעיד על היעדר תכנון של שלבי הפרויקט ועל היעדר תיאום בין יחידות מקצועיות של הרשות.
בפועל החלה אספקת הציוד במאי 2012 , ואולם בניית חדרי הבקרה והציוד הושלמה רק בסוף נובמבר 2012 .
: ' תפאורה לאולפן א כאמור, במרץ 2012 אישרה ועדת המכרזים לצאת למכרז התפאורה בסך של 9 מיליון ש"ח.
ביוני 2012 החליטה הוועדה לפצל את מכרז התפאורה לשניים: במסגרת הליך של פטור ממכרז נחתם ביוני 2012 הסכם עם חברה לצורך תכנון ועיצוב של התפאורה (להלן - חברה ג); בנובמבר 2012 פורסם מכרז לאספקה, להתקנה ולתחזוקה של ציוד התפאורה, ובפברואר 2013 .
הוחלט לבטלו בסוף יוני 2012 הושלם חלק ניכר מהכנת מתחם ה -HD ,לשידור ואולם התקנת התפאורה הקבועה באולפן א' שבמתחם לא הושלמה עד מועד סיכום הביקורת.
שם הדוח: ניהול פרויקט המעבר לשידור דיגיטלי ברשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )(א בספטמבר 2012 , טרם ביטול המכרז, הגישה חברה ג לרשות את תכנית עיצוב התפאורה לאולפן עבורה שילמה הרשות כ- 442,000 ש"ח.
מאחר שהמכרז לאספקה, להתקנה ולתחזוקה של ציוד התפאורה בוטל וטרם חודש, אי -אפשר להשתמש בתכנית זו.
(ב) הנהלת הרשות החליטה לשדר בפורמט HD שני אירועים במהלך השנים 2013 -2012 : האולימפיאדה והבחירות אולם מאחר שאולפן א' לא היה מוכן לשידור היא נאלצה לבצע התאמות בתפאורה 14 ובאמצעים הטכנולוגיים שברשותה, ועלותן הסתכמה בכ-1.
מיליון ש"ח התברר כי בחדר הבקרה והשידור, שצוי ד בטכנולוגיות מתקדמות, לא נעשה שימוש במשך כחצי שנה - מאוגוסט 2012 , לאחר שידור האולימפיאדה, ועד שידור הבחירות בינואר 2013 - מכיוון שבאולפן א', המיועד לשמש אולפן שידור בפורמט HD .
, לא הותקנה תפאורה קבועה .
מעקב ובקרה על ביצוע הפרויקט .
על פי כללי המינהל התקין, במהלך ביצוע פרויקט יש צורך במנגנון בקרה על העמידה בלוחות הזמנים, על עלות המשאבים, על יעילות השימוש בהם ועל איכות העבודה, וכן יש צורך במעקב על שלבי הביצוע בהשוואה לשלבי התכנון.
בהסכם לרכישת הציוד נקבעו אבני הדרך ולוחות הזמנים לביצועו, כמפורט: סקר תכנון קריטי בפרויקט ( CDR)15 , אספקת הציוד, התקנתו וביצוע שידורי ניסיון.
עוד נקבע כי כל אחת מאבני הדרך תיחשב מבוצעת רק עם קבלת אישור הממונה מטעם הרשות על ביצועה.
בהסכם הבינוי נקבע כי לאחר אישור הצעתו של הזוכה במכרז הוא יגיש הצעה בכתב בנושא דרכי ביצוע העבודה, לוח הזמנים ופירוט ההסדרים והשיטות לביצוע העבודות.
משרד מבקר המדינה בדק את הבקרה של הרשות על ביצוע אבני הדרך שנקבעו בהסכם לרכישת הציוד ובהסכם הבינוי.
לא נמצאו מסמכים המעידים כי נעשתה בק רה על ביצוע כל אחת מאבני הדרך שנקבעו בהסכם לרכישת הציוד, וכי ניתן אישור מהיחידה הרלוונטית ברשות להמשיך לאבן הדרך הבאה כפי שנקבע בהסכם.
כמו כן לא נמצאו מסמכים בנוגע לדרכי ביצוע העבודה במכרז הבינוי ואף לא לוחות הזמנים, כפי שנקבע בהסכם.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי בפרויקט מרכזי מעין זה, שעלויותיו אינן מבוטלות, יש חשיבות לבקרה, והיעדרה עלול לפגוע בביצוע העבודה ובאיכותה.
על הרשות להקפיד על קיום הבקרות הנדרשות כדי להבטיח שהעבודות יבוצעו ביעילות ובחיסכון.
"חלק ממסכי הלד שנרכשו לשם התאמת התפאורה הותקנו באולפן "נקדי 15 Critical Design Review .
:שם הדוח ניהול פרויקט המעבר לשידור דיגיטלי ברשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 פיקוח מוסדות הרשות על התנהלות הפרויקט 1.
דיווחי המנכ"ל: לפי החוק, תפקידיו של הוועד המנהל16 לקבל דוחות מהמנכ"ל על פעולות שוטפות של הרשות ולפקח על ביצוע התקציב המאושר.
נמצא כי מספטמבר 2011 , מועד מינויו של מנכ"ל הרשות המכהן, לא הגיש המנכ"ל לוועד המנהל, כמשתמע מלשון החוק, דוחות על פעילותה השוטפת של הרשות, לרבות על פרויקט ה -HD .
, ואילו הוועד המנהל לא דרש אותם מהמנכ"ל מהפרוטוקולים של דיוני הוועד המנהל לשנים 2013 -2012 עולה כי המנכ"ל דיווח לו בעל-פה על נושאים הקשורים בפעילות השוטפת של הפרויקט.
מנכ"ל הרשות ציין בתשובתו כי דיווחים שלו ושל בעלי תפקידים רלוונטיים בוועדות השונות של מוסדות הרשות מבוססים על חומרים כתובים שהועברו למוסדות בדרכים שונות, ובהן מצגות ותכתובות.
סמנכ"ל טכנולוגיות טען בתשובתו כי דיווחיו למוסדות הרשות כללו לוחות זמנים ועדכון על תקציב הפרויקט, ואלה שונו פעמים רבות בהתאם להנחיות מוסדות הרשות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי דיווחים בעל -פה, גם אם הם נתמכים בחומרים כתובים, אינם תחליף לדוחות מרוכזים של המנכ"ל בכתב.
דוחות בכתב מטרתם להציג את מצב הפרויקט בכל שלב, לאפשר למוסדות לעקוב אחריהם ולפקח על הפעולות שבוצעו ושטרם בוצעו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המנכ"ל להקפיד ולדווח על הפעילות השוטפת של הרשות בכתב ובמועדים קבועים.
: פיקוח הוועד המנהל הוועד המנהל מוסמך במסגרת תפקידיו לאשר עקרונית ביצוע של כל פרויקט ברשות ולפקח על ביצועו.
במהלך התקופה מיוני 2011 עד אפריל 2012 הציגו נציגי היחידות המקצועיות ברשות לפני הוועד המנהל שישה אומדנים שונים של עלות פרויקט ה -HD בטווח שבין 40-10 .
מיליון ש"ח להלן תיאור השתלשלות העניינים: ביולי 2011 דיווחו נציגי היחידות ברשות לוועד המנהל כי עלות הפרויקט תהיה10 מיליון ש"ח.
בנובמבר 2011 דיווח סמנכ"ל טכנולוגיות לוועד המנהל כי הוצאות הפרויקט הסתכמו עד מועד זה ב-18 מיליון ש"ח, חריגה של שמונה מיליון ש"ח מהתקציב המקורי באישור ועדת המכרזים.
הוועד המנהל הודיע כי הוא רואה חשיבות עליונה בשדרוג המערך הטכנולוגי, לרבות פרויקט ה -HD , בירך את ההנהלה על החלטתה להמשיך בביצוע הפרויקט וקבע כי החריגה תתוקצב מתקציב שנת 2012.
כחודש לאחר דיון זה, בדצמבר 2011 , שב ועדכן סמנכ"ל טכנולוגיות את הוועד המנהל כי לאחר בחינה של עלויות הציוד הנדרש התברר לו כי העלות המשוערת של הפרויקט היא כ-24 .
מיליון ש"ח נמצא כי למרות הדיווחים על החריגות מעלות הפרויקט עוד במהלך ביצועו, ל א ביקש הוועד המנהל מסמנכ"ל טכנולוגיות להגיש לו אומדן עדכני ומפורט של יתר העלויות עד להשלמת הפרויקט.
16 סעיף19 לחוק רשות השידור לפני תיקון אפריל 2012 .
שם הדוח: ניהול פרויקט המעבר לשידור דיגיטלי ברשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 3.
: ועדת הביקורת ועדת הביקורת של מוסדות הרשות פועלת מכוח החוק17 ומכוח נוהל פנימי של הרשות.
מתפקידיה העיקריים: לדון בדוחות הביקורת הפנימית של הרשות, לעקוב אחר ליקויים שהועלו ולפעול על פי העניין בנושאים שבסמכותה.
(א) בשנת 2012 כתבה יחידת הביקורת הפנימית של הרשות דוח על פרויקט ה -HD , וממצאיו הצביעו על חריגות ניכרות בעלויות הפרויקט.
הדוח פורסם בינואר 2013 .
נמצא כי ממצאים אלה לא נדונו בוועדת הביקורת.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על ועדת הביקורת לקיים דיון לבחינת הליקויים והסיבות להם ולהפיק לקחים כדי למנוע את הישנותם.
(ב) במהלך שנת 2013 כתבה יחידת הביקורת הפנימית דוחות נוספים על שני נושאים הנוגעים להקמת התפאורה באולפן א' שבמתחם ה-HD.
ביולי 2013 דנה ועדת הביקורת בדוחות אלו והעבירה את הממצאים ליועצת המשפטית ברשות כדי שזו תשקול אם יש להעבירם לבדיקת "המוסדות הרלוונטיים", והיועצת המשפטית העבירה את הממצאים למשרד מבקר המדינה, שבחן אותם במסגרת דוח זה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי העברת הממצאים אליו אינה תחליף לבדיקתם של הגופים הרלוונטים ברשות ולהפקת לקחים בהתאם.
נמצא כי חלק מהליקויים שהועלו בביקורת הפנימית בשנת 2013 דומים לליקויים שכבר הועלו בדוח הביקורת הקודמת משנת 2012 .
, שוועדת הביקורת לא דנה בהם עובדה זו מחזקת את חשיבות הדיון והמעקב של ועדת הביקורת על דוחות הביקורת הפנימית למניעת הישנות הליקויים, ובייחוד אם נושא הביקורת הוא מרכזי ברשות ועלויותיו גבוהות.
במסגרת פרויקט המעבר משידור אנלוגי לש ידור דיגיטלי בפורמט HD החליטה הרשות להקים מתחם HD , שיכלול מרכז שידור - ובו חדר בקרה מרכזי, חדרי עריכה ופיקוח, חדרי שרתים, אולפן שידור, חדרי הלבשה ואיפור וחדרי מנוחה - וחדרים נוספים לציוד טכנולוגי המסייע לשידור.
פרויקט זה הוא הגדול בפרויקטים של הרשות, ובשנים 2013 -2010 הסתכמו עלויותיו בכ -28 מיליון ש"ח.
הו א כולל התקשרויות בתחומים שונים: תשתית, בינוי, טכנולוגיה, מחשוב ועיצוב, וביישומו שותפות יחידות רבות ברשות.
:שם הדוח ניהול פרויקט המעבר לשידור דיגיטלי ברשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה העלה ליקויים משמעותיים בתכנון פרויקט המעבר לשידור דיגיטלי, בניהולו, בביצועו ובבקרה עליו - ליקויים שאינם מתיישבים עם כללי המינהל התקין ועם החובה לפעול בחיסכון ויעילות.
אופן תפקודם של הגורמים שהיו מעורבים בתהליכי המכרזים של הפרויקט היה בלתי תקין, והוא מעיד על היעדר זהירות בהוצאת כספי ציבור.
היעדרה של תכנית עבודה הכוללת לוח זמנים פגע ביכולתה של הנהלת הרשות לעקוב אחר התקדמות פרויקט ה -HD ואחר השגת היעדים שנקבעו.
על הרשות לבחון אילו שלבים נותרו לסיום הפרויקט ולהכין תכנית עבודה מפורטת לביצועם.
מן הראוי שהנהלת הרשות וחברי ועדת המכרזים יקבעו הנחיות מפורטות בדבר אופן הכנת האומדנים של עלויות ההתקשרות, רמת הפירוט של המרכיבים הנדרשים במכרז בהתאם להיקף ההתקשרות והגשת המסמכים והנתונים שעליהם מבוססים האומדנים לוועדת המכרזים.
ראוי כי סכומי התקשרויות יועלו במקרים חריגים בלבד ולא כדבר שבשגרה, כדי שהרשות תוכל לנהל את ענייניה הכספיים באופן תקין ויעיל ובהתאם לתקציבה.
בפרויקט כה מרכזי הכרוך בעלויות כה גבוהות יש לבקרה של הנהלת הרשות ושל מוסדותיה משנה חשיבות כדי להבטיח שהפרויקט יבוצע ביעילות ובחיסכון.
פרויקט ה -HD הוא פרויקט מרכזי וראשון בהתחדשות הטכנולוגית המתוכננת ברשות, שהיקפה הכספי נאמד בכ -330 מיליון ש"ח, ועל הרשות להפיק את הלקחים מהליקויים בביצועו כדי למנוע את הישנותם בפרויקטים עתידיים.
רשות השידור (להלן גם - הרשות) הוקמה על פי חוק רשות השידור, התשכ"ה- 1965 (להלן- החוק), הקובע כי תפקידה "לקיים שידור ציבורי " בתחומים שונים, בין היתר כדי לשקף את הנעשה ב מדינה, את מאבק תקומתה ואת יצירתה והישגיה; לשקף ולתעד את חייהם ואת תרבותם של אזרחי ישראל ושל העם היהודי בתפוצות, את תרבות העמים ואת היצירה האנושית.
במסגרת תפקידיה מקיימת הרשות שידורי רדיו וטלוויזיה: הרשות מפעילה את שידורי הרדיו הממלכתיים של ישראל במסגרת "קול ישראל", הכולל כיום שמונה רשתות שידור (להלן - הרדיו) ואת ערוצי הטלוויזיה הממלכתית בישראל: "הערוץ הראשון" הוא הטלוויזיה הישראלית בעברית והטלוויזיה הישראלית בערבית.
שידורי הרדיו בעברית בארץ החלו בשנת 19365 ; שידורי הטלוויזיה הישראלית בארץ החלו בשידור מצעד צה"ל, ביום העצמאות בשנת 1968.
שידורי הרדיו והטלוויזיה מתעדים, בין היתר, מהלכים היסטוריים וחברתיים המלווים את העם היהודי ואת מדינת ישראל מהתקופה שלפני הקמת המדינה ועד היום, בכלל זה בעשורים שלא היו בהם שידורי רדיו וטלוויזיה אחרים בישראל מלבד אלה של "קול ישראל" או "הערוץ הראשון".
לפי חוק הארכיונים, התשט"ו - 1955 , על הרשות לדאוג לכך שכל שידוריה המוגדרים כחומר ארכיוני יישמרו לצמיתות.
בשל חשיבותם של השידורים בתור נכסי תרבות של המדינה, בשנת 2012 הוספה בחוק6 חובה מיוחדת שהוטלה על הרשות- לשמר ו לתעד את שידוריה החל מיום הקמתה ולהעמידם לרשות הציבור.
5 שידורי הרדיו בעברית החלו בתקופת המנדט הבריטי במסגרת "קול ירושלים" ועם הקמת המדינה נקבע כי "קול ישראל" יפעיל את שידורי הרדיו הממלכתיים של מדינת ישראל.
6 חוק רשות השידור (תיקון27 ), התשע"ב- 2012 , ס"ח330 ,350.
שם הדוח: הטיפול בארכיונים של רשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שידורי הטלוויזיה הישראלית נשמרים, החל מראשיתם, בארכיון בירושלים (להלן- ארכיון הטלוויזיה), ושידורי קול ישראל נשמרים בארכיונים בירושלים ובתל אביב (להלן - ארכיון הרדיו).
הסרטים בארכיונים שמורים בפורמט אנלוגי כמו סרטי פילם (סרטי צילום), תקליטים וקלטות שמע ומאוחסנים באמצעים טכנולוגיים מיושנים ונתונים בסכנת כליה.
על מנת לשמר אותם ולאפשר שימוש בהם באמצעים טכנולוגיים מתקדמים יש להמירם לפורמט דיגיטלי - תהליך זה נקרא סִפרּות או דיגיטצי ה.
הדיגיטציה כרוכה בסריקה של מקורות ויזואליים או בהמרה של מקורות אנלוגיים לפ ורמט דיגיטלי.
בסופו של התהליך מתקבל קובץ ממוחשב שניתן לקריאה בתכנות מחשב שונות.
לפי החוק, על מילוי תפקידיה של הרשות מופקדים יו"ר הרשות, מליאה של 31 חברים וועד מנהל של שבעה חברים7 (להלן- מוסדות הרשות); ומנהל כללי (להלן - מנכ"ל הרשות).
בין תפקידי המליאה: התווית מדיניות הרשות, הנחיית הוועד המנהל במילוי תפקידיו ומעקב, פיקוח ובקרה על פעילות הרשות.
במועד הביקורת כיהן ד"ר אמיר גילת כיו"ר הרשות ומר יוני בן-מנחם כמנכ"ל הרשות.
בחודשים פברואר -יולי 2013 בדק משרד מבקר המדינה את אופן טיפולה של רשות השידור בארכיונים אלה בתחום שימור החומרים האנלוגיים והמרתם לפורמט ספרתי-דיגיטלי (להלן גם - פרויקט הדיגיטציה).
בדיקות השלמה נעשו באגף מורשת שבמשרד ראש הממשלה ובגנזך המדינה.
שימור וגיבוי של נכסי מורשת .
הארכיונים של הרשות מכילים אוספי תמונה וקול בעלי חשיבות רבה שהם חלק בלתי נפרד מהמורשת התרבותית הישראלית; הם כוללים חומרים ייחודיים, בעלי משמעות היסטורית ותיעודית, וכן עותקים יחידים ללא גיבוי, בעלי ערך ארכיוני רב.
המרה של השידורים תסייע לשימורם בטווח הארוך, לשימוש בהם באמצעים טכנולוגיים מתקדמים, תשפר את הנגישות של תכניהם ותאפשר לגבות חומרים שהם בבחינת נכסי מורשת.
גנזך המדינה הוא הארכיון של מדינת ישראל.
הגנז, שהוא מנהל הגנזך, אחראי, בין היתר, לפיקוח על מוסדות המדינה בכל הנוגע לניהול רשומות ול שימורן, והוא מוסמך להדריך ולהנחות את מוסדות המדינה בכל הנוגע לניהול הרשומות והארכיונים וכן לבדוק חומר ארכיוני הנמצא במוסדות המדינה.
על פי המדריך לאחזקת רשומות בארכיון8 , כדי לשמר סרטים בארכיונים באופן המיטבי יש להגן עליהם מפני אבק ולהימנע מפני חשיפתם לחום, ללחות ג בוהה או נמוכה ולאור שמש ישיר הגורמים לעיוות הסרטים ולאבדן המידע.
7 'תיקון מס27 לחוק רשות השידור שאושר בשנת 2012 ,החליף את מליאת הרשות והוועד המנהל כך שתחתיהן תמונה מועצה בעלת מאפיינים של דירקטוריון שמעמד חבריה יהיה דומה לדירקטורים.
במועד הביקורת סעיפים אלה העוסקים במינוי מועצה לרשות השידור טרם נכנסו לתוקף.