HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
סבירה, בתום לב, ושלא הייתה בה שום כוונה לזלזול.
בכספי החברה מצד הגורמים המעורבים".
לדעת משרד מבקר המדינה, התכנון והביצוע של ההתקשרות מ - 2004 , ובכלל זה הליכי מימוש האופציות, מעידים על ליקוי מתמשך בניהול הליך ההתקשרות, במעקב אחריה ובבקרה עליה.
בהתנהלות זו לא מילאה החברה את חובתה למנוע בזבוז כספי ציבור.
מן הראוי שהחברה תבחן את הגורמים לכשל במעקב אחר ההתקשרות ובבקרה עליה ותפיק לקחים בנוגע לאחראים להכנה, לאישור ולניהול הלקויים של ההתקשרות.
כמו כן ראוי שהחברה תבחן אם קיימים ליקויים דומים בהתקשרויות בתחומים אחרים, ותדאג לתקנם לאלתר כדי להביא לידי חיסכון בהוצאותיה.
החברה הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה שמנהל האגף החליט כי יפעל להכשיר את כל עובדי מחלקת מכרזים ואת העובדים בכל מחלקות האגף המטפלים בבקשות להתקשרות ובהתקשרויות בכל הנוגע לתחום המכרזים.
לפי נוהל הגדרת תפקידים, אגף לוגיסטיקה אחראי לביצוע התקשרויות בנושא טיסות פנים- ארציות.
נמצא שהאגף רכש במשך כמה שני ם כרטיסי טיסה עבור טיסות פנים -ארציות באמצעות מזכרים שבהם הוזמן השירות (להלן - מזכרים).
את המזכרים שלחו מחלקות היסעים ותובלה (צפון ודרום) שבאגף לחברת תעופה, והם אושרו בידי הסגן לתחבורה.
הביקורת העלתה כי במערכת הממוחשבת לניהול התקשרויות האגף לא דווח על קניית כרטיסי הטיסה האמורים.
מבדיקה במחלקת תשלומים לספקים בארץ שבאגף חשבונאות וכלכלה עולה שסך התשלומים עבור השירות האמור בינואר 2004- ספטמבר 2006 היה כ -2.
לא היו הבדלים גדולים בין שנה לשנה חברת החשמל לישראל בע"מ 1325 .
החברה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה שבשנת 2000 היא פרסמה מכרז לשירות האמור אך הוא בוטל, ומאז היא קנתה את השירות באמצעות מזכרים.
בסוף 2006 , במהלך תקופת הביקורת, פרסם האגף מכרז פומבי לקבלת השירות האמור.
במשך שנים נרכשו הכרטיסים ללא מכרז וללא בקשה לפטור ממכרז, בניגוד לאמור בחוק חובת המכרזים, בתקנותיו ובנוהל ההתקשרויות של החברה.
כך נמנע מהחברה לקבל את ההצעה המיטבית ולשמור על שוויון ותחרות הוגנת בין הספקים הפוטנציאליים למתן השירות.
בתשובת החברה נאמר כי הערת משרד מבקר המדינה "באשר לאי הסדרת ההתקשרות בעבר בצורה של מכרז/פטור ממכרז, ואי הזנת הזמנות עבודה במערכת הנח"ל בצורה מלאה, נכונה ומקובלת.
יחד עם זאת, כיום התקשרות לקבלת שירותי טיסה פנים ארציות כמו גם יתר ההתקשרויות המנוהלות ע"י אגף לוגיסטיקה ונכסים, נעשית עפ"י הדין ועפ"י נהליה הפנימיים של חברת החשמל".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על החברה לפעול למניעת רכישות שלא לפי נוהל התקשרויות.
דיווח למערכת המידע הממוחשבת .
כאמור, במערכת נח"ל מנוהלות ההתקשרויות והזמנות העבודה של האגף.
ממסמכי החברה ומתשובתה למשרד מבקר המדינה עולה כי למערכת הוזנו רק נתונים על התקשרויות שהוסדרו באמצעות הסכם.
לפיכך המידע הקיים בה הוא חלקי ואינו משקף את כל הפעילויות.
אי-דיווח למערכת המידע הממוחשבת פגע באפשרויות המעקב של החברה אחר תקינות הרכישות ובאפשרויות הבקרה עליהן.
החברה השיבה למשרד מבקר המדינה שכיום הדיווח על הזמנות עבודה והמעקב אחריהן נעשים גם הם באופן ממוחשב במערכת הנח"ל.
 הליקויים בתהליך ההתקשרות של אגף לוגיסטיקה ונכסים בחברת החשמל לישראל בע"מ מצביעים על הצורך של החברה להקפיד על ניהול ההתקשרויות לפי חוק חובת המכרזים ותקנותיו ולפי נוהלי החברה ולנקוט צעדים לשם שיפור הבקרה עליהן.
כך תוכל החברה לבחור בדרך שוויונית, ביעילות ובמקצועיות את נותן השירות המתאים ביותר לצרכיה, תנצל את משאביה ניצול מיטבי ותחסוך בכספי ציבור.
משרד הבריאות מפעיל ישירות 24 בתי חולים- 11 בתי חולים כלליים12 , שמונה בתי חולים פסיכיאטריים וחמישה בתי חולים גריאטריים - ובהם כ-12,000 מיטות אשפוז, מהן כ-7,300 בבתי החולים הכלליים.
בכל בתי החולים שמפעיל משרד הבריאות יש כ-24,000 תקני עובדים בסך הכול, מהם כ-17,900 בבתי החולים הכלליים, ומועסקים בהם כ-4,000 ,רופאים מהם כ-3,200 רופאים בבתי החולים הכלליים.
התקציב הרגיל של משרד הבריאות לשנת 2007 הסתכם בכ-24.
8 מיליארד ש"ח ממנו הוקצו לבתי החולים .
12 שניים מהם- המרכז הרפואי תל-אביב ע"ש סוראסקי והמרכז הרפואי בני ציון בחיפה - הם בתי חולים ממשלתיים -עירוניים.
שירותי בריאות כללית מפעילה תשעה בתי חולים כלליים וחמישה בתי חולים מיוחדים, מהם שניים פסיכיאטריים.
בתי החולים פועלים 24 שעות ביממה, שבעה ימים בשבוע; וככלל, שעות העבודה הנהוגות בהם הן 8.
00 ), בימי שישי (מהשעה13.
00 ) ובשבתות וחגים (מהשעה 8.
00 ) פועל במחלקות האשפוז ובחדרי המיון של בתי החולים מערך של תורנים וכוננים.
מינהל הרפואה במשרד אחראי, בין היתר, לקביעת הסטנדרדים הרפואיים לכלל מערכת הבריאות, ובכלל זה לתפעולם הישיר של בתי החולים הממשלתיים ולמימון שירותי הבריאות שבאחריות המשרד.
בחודשים מרס-ספטמבר 2007 בדק משרד מבקר המדינה כמה סוגיות בסדרי מינהל בארבעה בתי חולים ממשלתיים14 ובבית חולים אחד של שירותי בריאות כללית.
נבדקו נוכחות רופאים בעבודה; עיסוק של רופאים בעבודה פרטית ובפרקטיקה פרטית15 ; כוננויות רופאים; הפעולות הננקטות כדי למנוע מצבים של חשש לניגוד עניינים בשל העסקת קרובי משפחה ועבודה פרטית.
הביקורת נעשתה בבתי החולים הממשלתיים - המרכז הרפואי המשולב על שם חיים שיבא, תל-השומר (להלן - שיבא); המרכז הרפואי אסף הרופא, צריפין (להלן - אסף הרופא); המרכז הרפואי הלל יפה, חדרה (להלן - הלל יפה) ובית החולים לגליל המערבי, נהריה (להלן - בית החולים בנהרייה) ובמרכז הרפואי קפלן של שירותי בריאות כללית (להלן - קפלן).
בדיקות השלמה נעשו במשרד הבריאות; במשרד האוצר; בנציבות שירות המדינה (להלן - הנציבות); ובהנהלות של שירותי בריאות כללית (להלן - הכללית), מכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי), קופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת) וקופת חולים לאומית (להלן - לאומית).
לשם בדיקת נוכחות הרופאים במקום עבודתם בחר משרד מבקר המדינה בבתי החולים שצוינו לעיל מבין כ-500 ,רופאים שעוסקים על פי היתר בפרקטיקה פרטית200 רופאים שעוסקים בפרקטיקה פרטית בקופות החולים, ובדק כ -600 דיווחי נוכחות לחודשים מאי-יולי 2007 שהגישו רופאים אלה להנהלות בתי החולים (להלן- מדגם דיווחי נוכחות).
להלן פרטים על בתי החולים שנבדקו: 1.
בית החולים שיבא : שיבא הוא מרכז רפואי שמשלב שני בתי חולים - בית חולים כללי ובית חולים שיקומי, והוא משרת אוכלוסייה אזרחית וצבאית.
בשיבא יש כ -1,430 מיטות אשפוז ועוד100 מיטות אשפוז יום, ומועסקים בו יותר מ-7,000 עובדים; מהם4,350 עובדי מדינה, ובכללם כ-650 .
בית החולים אסף הרופא : אסף הרופא הוא מרכז רפואי, השלישי בגודלו בקרב בתי החולים הממשלתיים, והוא משרת כ -440,000 תושבי השפלה.
באסף הרופא יש כ- 800 מיטות אשפוז, ומספר עובדיו כ-2,400, מהם כ-350 .
13 הנתונים שלעיל הוצגו בהצעת התקציב לשנת הכספים 2007 של משרד הבריאות, שהוגשה לכנסת באוקטובר 2006.
14 ,משרד מבקר המדינה כבר בדק בעבר סוגיות שונות של סדרי מינהל בבתי חולים ממשלתיים וממצאיו בנושא פורסמו בכמה דוחות שנתיים, ובהם דוח שנתי 54ב של מבקר המדינה (2004 ,) בפרק "רופאי בתי חולים- תקנים, נוכחות, תורנות, כוננות ועבודה פרטית", עמ' 470 .
15 על פי התקשי"ר, "עבודה פרטית" היא "כל עבודה המכניסה שכר או עיסוק בעסק שמטרתו היא קבלת הכנסה או רווחים, וזאת מחוץ למסגרת עבודתו של העובד בשירות, לרבות כל עבודה או עיסוק כאמור, בין אם הם נעשים דרך קבע, בין אם הם נעשים באופן זמני ובין אם נעשים באופן חד-פעמי"; ו"פרקטיקה פרטית" היא "מתן טיפול ו/או שירות רפואי, תמורת תשלום, לרבות יעוץ רפואי, במסגרת קליניקה פרטית, שנמצאת בבעלותו של הרופא.
לרבות מתן שירותים או העסקה בדרך אחרת - כרופא עצמאי, באחת מקופות החולים".
בית החולים הלל יפה : הלל יפה הוא מרכז רפואי שמשרת כ-400,000 תושבים, מזיכרון יעקב בצפון עד נתניה בדרום ומחוף הים במערב עד אום אל-פחם והקו הירוק במזרח.
בהלל יפה יש 410 מיטות אשפוז ומועסקים בו כ-1,300 עובדים, מהם כ-200 .
בית החולים בנהרייה : בית החולים בנהרייה משרת כ-400,000 תושבי הגליל המערבי, את אנשי כוחות הביטחון וחיילי צה"ל המשרתים בגבול הצפון ואת עובדי האו"ם ובני משפחותיהם.
יש בו כ-600 מיטות אשפוז, ומספר עובדיו כ-2,200, מהם כ-250 .
בית החולים קפלן : קפלן משרת כ-450,000 תושבים, מנס ציונה בצפון ועד קריית גת בדרום.
בקפלן 535 מיטות אשפוז וכ-90 ,מיטות אשפוז יוםומועסקים בו כ-2,200 עובדים, מהםכ-450 .
רופאיםלקפלן שלוחה בג דרה - המרכז הרפואי הרצפלד (להלן - הרצפלד), שהוא בית חולים גריאטרי-סיעודי.
בהרצפלד 312 מיטות אשפוז, ומועסקים בו421 עובדים, מהם31 רופאים 16.
נוכחות רופאים בעבודה .
עם מעבר המשק לשבוע עבודה של חמישה ימים החליטה הממשלה ביולי 1987 כי בשירות המדינה יונהג דיווח על נוכחות בעבודה באמצעות החתמת שעון נוכחות בעת הכניסה למקום העבודה ובעת היציאה ממנו, וכי הוראה זו תחול על כלל עובדי המדינה.
ההחלטה עוגנה בתקשי"ר, אולם בהסכם העבודה הקיבוצי שנחתם בשנת 1991 בין נציגי המעסיקים ומשרד האוצר לבין ההסתדרות הרפואית בישראל (להלן - הסכם העבודה הקיבוצי מ-1991 ) נקבע כי הרופאים לא יחתימו שעון נוכחות אלא רק ירשמו בדיווחי הנוכחות שלהם את מספר השעות שעבדו.
על פי הסכם העבודה האמור, הרופאים בבתי החולים הממשלתיים ובבתי החולים של שירותי בריאות כללית צריכים לעבוד שבוע עבודה בן שישה ימים, ובסך הכול 45 .
שעות שבועיות יצוין כי בהסכם נקבע כמה שעות בשבוע על רופא לעבוד בבית החולים, אך לא צוין בו מתי על הרופא להתחיל את יום עבודתו ומתי עליו לסיימו.
גם התקשי"ר אינו מגדיר מה הן שעות העבודה הנהוגות בבית חולים ממשלתי.
מבירורים שעשה משרד מבקר המדינה בבתי החולים הממשלתיים, במשרד הבריאות ובנציבות עולה כי על פי שגרת העבודה בבתי החולים, שעות העבודה הנהוגות בהם הן 8.
00 אחר הצהריים, ובימי שישי8.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מנת לאפשר שקיפות בכל הנוגע לשעות העבודה של הרופאים בבתי החולים ולהגביר את הפיקוח והבקרה על נוכחות הרופאים בהם, .
בהרצפלד נבדק רק נושא העסקתם של קרובי משפחה 382 דוח שנתי58ב .
על הנציבות ועל משרד הבריאות להגדיר מה הן שעות העבודה הנהוגות בבתי חולים.
הנציבות מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2007 כי "אכן קיים צורך בהגדרת שעות עבודה אופרטיביות נהוגות בבתי חולים.
הגדרה זו צריכה להיעשות על ידי בתי החולים בכפוף למכסות שעות העבודה היומיות/שבועיות, כמתחייב מההסכמים הקיבוציים החלים על כל סוגי העובדים בדירוגים השונים המועסקים בבתי החולים.
נש"מ תסייע בעניין זה בהנחיות ותיאום ככל שיידרש.
לדעת נש"ם הגדרות אלה צריכות להתפרסם לידי עת העובדים והציבור".
משרד הבריאות הסביר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2007 כי מקובל עליו ששעות העבודה של הרופאים הנהוגות בבתי החולים הן 8.
00 , גם אם אין הסכם שכר הקובע בבירור שאלה שעות העבודה שלהם; וכי ניתן להסיק זאת מההסכמים השונים הנחתמים מפעם לפעם עם ההסתדרות הרפואית בישראל (להלן - הר"י), ולפיהם זמני התורנויות והכוננויות של רופאים הן משעה 16.
למחרתהמשרד ציין כי עם זאת, כיוון שיש רופאים ומרפאות (גם בבתי חולים) שנותנים שירות לפני השעה 8.
00 בבוקר, ויש שנותנים שירות אחרי השעה 16.
00 , הוא סבור כי ראוי לאפשר גמישות בשעות העבודה של הרופאים.
לדעת משרד מבקר המדינה, בעת הגדרת שעות העבודה הנהוגות בבתי החולים ניתן לאפשר גמישות מסוימת בעניין זה על מנת להתאים את שעות העבודה לצרכים המיוחדים של יחידות מסוימות בבתי החולים.
היעדרות רופאים מבתי החולים בשעות העבודה הנהוגות בהם .
על פי המסמכים שנבדקו, חלק מרופאי בתי החולים עובדים גם במרפאות של קופות החולים או במרפאות פרטיות שנותנות שירותים רפואיים למבוטחי הקופות.
בתקשי"ר מפורטים הסייגים למתן היתר לפרקטיקה פרטית, ונאמר בה, בין היתר, כי "לא יינתן היתר לפרקטיקה פרטית במסגרת שעות העבודה הנהוגות במקום עבודתו של העובד, בין אם עסק על פי הוראה כללית או על פי הוראה משרדית, לרבות בזמן כוננויות מתוכננות ותורנויות"17 .
,על פי המסמכים שנבדקו 24 מ-200 הרופאים שנכללו בבדיקה, חלקם מנהלי מחלקות וסגנים - עשרה מהם מועסקים בבתי החולים הממשלתיים שנבדקו ו-14 מועסקים בקפלן- נעדרו לכאורה בפרק הזמן שנבדק, מאי-יולי 2007 , כמה שעות במשך יום עד יומיים בשבוע מעבודתם בבתי החולים בשעות העבודה הנהוגות, כדי לעסוק בפרקטיקה פרטית בקופות החולים, כמפורט להלן: שישה רופאים נעדרו במשך כשעתיים במהלך יום עבודה אחד לפחות; שישה במשך כ-3 שעות; שישה במשך 4-6 שעות ושישה יותר מ-7 :שעות.
17 פירוט של ממצאי הביקורת בנושא עבודה פרטית ופרקטיקה פרטית של רופאים- ראו בהמשך הדברים.
)(א על פי הנתונים במדריך השירותים של מכבי ואתר האינטרנט שלה, אחד הרופאים בשיבא שמועסק שם במשרה מלאה ועובד במכבי בפרקטיקה פרטית, מקבל את מבוטחי הקופה בכל ימות השבוע בשעות 8.
מכאן שלכאורה הוא נעדר מעבודתו בבית החולים בשעות העבודה הנהוגות בכל ימות השבוע במשך חמש שעות וחצי לפחות.
בתגובה על ממצאי הביקורת מסר הרופא כי הוא עובד במרפאה משותפת לו ולרופא אחר, ויש להם שעות קבלה זהות.
עוד ציין הרופא כי הוא עובד פעם בשבוע - בימי ד' בערב - כרופא אחראי במחלקה מסוימת בשיבא, וכי באותו יום הוא עובד במרפאה הפרטית בשעות הבוקר; וב"שאר ימי העבודה במרפאה אני עובד בשעות הערב בלבד".
תשובה זו אינה מתיישבת עם הנתונים שמסרה מכבי למשרד מבקר המדינה בפברואר 2008 על הזמנים שבהם קיבל הרופא את מבוטחי הקופה; לפי נתונים אלה, בנוסף לקבלת המבוטחים בימי ד', הרופא מקבל את מבוטחי הקופה גם בימי ב' בשעות 8.
30 ; וביום ו' בשעות 8.
)(ב על פי נתוני מאוחדת, רופא אחר בשיבא המועסק שם במשרה מלאה ועובד במאוחדת בפרקטיקה פרטית, מקבל את מבוטחיה בימי ג' בשעות 9.
מכאן שלכאורה הוא נעדר מעבודתו בבית החולים בכל יום ג' בשעות העבודה הנהוגות במשך שלוש שעות לפחות18 .
בתגובה על ממצאי הביקורת מסר הרופא בדצמבר2007 כי הוא "השלים מאז ומתמיד את שעות היעדרותו במהלך השבוע וממילא עובד שעות רבות מעל ומעבר לשעות העבודה הנדרשות מרופא בבית החולים"; וכי בעקבות הערות משרד מבקר המדינה הוא החליט לשנות את השעות שהוא עוסק בהן בפרקטיקה פרטית.
(ג) על פי הנתונים במדריך השירותים של מכבי ובאתר האינטרנט שלה, אחד הרופאים באסף הרופא המועסק שם במשרה מלאה ועובד במכבי בפרקטיקה פרטית, מקבל את מבוטחי הקופה, בין היתר, בימים א' ו-ו' בשעות 8.
מכאן שלכאורה הרופא נעדר מעבודתו בבית החולים בימים א' ו-ו' בשעות העבודה הנהוגות במשך שש שעות לפחות.
בתגובה על ממצאי הביקורת הסביר הרופא באוקטובר 2007 כי הוא "עובד במרפאת רופאים במשך ].
המרפאה פתוחה בימים א- ה' אחה"צ ( 16.
00 ,) ( ובימי א' + ו' בבוקר 8.
אני באופן אישי לא נמצא שם אף פעם בבקרים, למרות שכך מופיע בספרי קופת החולים.
בבקרים נמצאים שם רופאים מחליפים, בידיעת קופות החולים.
אין כל התנגשות בין שעות העבודה שלי בביה"ח לשעות העבודה במרפאה.
18 הדעת נותנת כי משך היעדרותו מעבודתו בבית החולים גדול אף יותר, שכן יש להביא בחשבון גם את הזמן הנדרש לו כדי להגיע מבית החולים למקום העבודה הפרטי וכדי לחזור ממנו לבית החולים.
תשובה זו אינה מתיישבת עם הנתונים שמסרה מכבי למשרד מבקר המדינה בפברואר 2008 על הזמנים שבהם קיבל הרופא את המבוטחים; לפי נתונים אלה הרופא מקבל מבוטחים של הקופה בימים א' ו-ו' בשעות 8.
08 ציין הרופא כי בימים א' ו-ו' בשעות 8.
00 עובדים במרפאתו רופאים מחליפים, אשר "פותחים את המחשב עם שם המשתמש והסיסמא שלי.
על ידי הרופאים המחליפים[ גם המרשמים הממוחשבים מודפסים על שמי" ] (ההדגשה אינה במקור).
מתשובה זו ומתשובות דומות לה שהתקבלו במשרד מבקר המדינה מרופאים נוספים המקבלים מבוטחים של מכבי עולה שלכאורה יש בקרב רופאי מכבי תופעה של שימוש בשם וססמה של רופא אחד על ידי רופאים אחרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מכבי לעשות את כל הנדרש כדי לעקור תופעה חמורה זו.
היעדרות רופאים מהעבודה בימי שישי : על פי ההסכמים הקיבוציים שנחתמו עם האחיות, עובדי המעבדות ועובדי המינהל והמשק בבתי החולים, שבוע העבודה שלהם, שלא כמו שבוע העבודה של הרופאים, הוא בן חמישה ימים.
בדוח 54 ב של מבקר המדינה19 צוין כי בשל היעדרותם של עובדים אלה בימי שישי, פעילות בתי החולים בימים אלה מצומצמת, וסדרי העבודה של הרופאים בהם נקבעים בכל מחלקה על פי הסדרים פנימיים ובניגוד להוראות ולהסכמים; וכי "יש להסדיר גם נושא זה".
בעניין זה גם ראוי לציין פסק דין של בית הדין למשמעת של עובדי המדינה מ-28.
07 בעניינו של רופא בבית חולים ממשלתי שדיווח על ימי עבודה ועל ביצוע כוננויות בבית החולים בימים שבהם שהה בחו"ל לצורך ליווי רפואי של חולים במסגרת עבודתו הפרטית.
בפסק הדין נאמר כדלקמן: "במהלך הדיון נחשפנו לכך כי חלק מרופאי המדינה הגם שאינם עובדים בימי שישי יום זה מדווח כיום עבודה לכל דבר ועניין.
בבתי החולים הממשלתיים קיימת מציאות שניתן להגדירה כ'נוכחות נפקדת' בימי שישי.
מפי התובעת, נציג המשרד, והסנגורית שמענו כי חלק נכבד מרופאי המדינה, הגם שמדווחים הם על יום עבודה ביום שישי, הם לא מגיעים למקום העבודה מטעמים אלה או אחרים, ברם היום מדווח על ידם ועל ידי הממונים, כיום עבודה לכל דבר ועניין.
בית הדין סבור שמציאות זו מבחינה נורמטיבית אינה ראויה וטעונה שינוי, ויש מקום, בתיאום בין הנציבות, הנהלת משרד הבריאות והסתדרות רופאי המדינה להביא לסיומה של אותה מציאות, ולגבש הסדר - הסכם ברור וחד משמעי לגבי חובת הנוכחות בימי שישי של רופאי המדינה, או מציאת פתרון אחר במסגרת יחסי העבודה שישקף בקוהרנטיות מלאה, בין המדווח ובין מציאות ההעסקה, בימי שישי של רופאי המדינה".
הדוגמאות שהובאו לעיל, המעידות גם על היעדרות של ר ופאים מהעבודה בימי שישי, מצביעות על הצורך לבחון את האפשרות להתאים את שבוע העבודה של הרופאים בבתי החולים לשבוע העבודה של יתר העובדים בהם, שכן המצב הקיים עלול לפגוע בעבודת בתי החולים.
:להלן התגובות של קופות החולים, משרד הבריאות והנציבות על ממצאי הביקורת .
()א הכללית השיבה למשרד מבקר המדינה בינואר 2007 כי "היא רואה בחומרה תופעה זו ותדאג לתיקון ]של עיסוק בפרקטיקה פרטית של רופאים בקפלן בשעות העבודה הנהוגות[ הליקויים.
אין ביכולתה של ה'כללית' לבדוק באופן פרטני את שעות עבודתו בפועל של כל רופא ורופא מתוך אלפי הרופא ים המועסקים אצלה.
כאשר מגיע ל'כללית' מידע בדבר בעייתיות בהקשר זה אצל מי מרופאיה, היא נוקטת בכל האמצעים העומדים לרשותה, עד כדי בירור משמעתי ודרישה לפיטורים".
בעקבות הביקורת פרסמה הכללית בדצמבר 2007 חוזר רענון בנושא "עבודה נוספת בימי שישי", ולפיו בהתאם להסכם העבודה עם הרופאים יום שישי הוא יום עבודה רגיל; מנהל מחלקה ישחרר רופא מעבודה ביום שישי "אך ורק לצורך השתלמות או לימוד עצמי"; רופא העוסק בעבודה אחרת בימי שישי צריך לדווח על ימים אלה כעל ימי חופשה.
(ב) מכבי השיבה בדצמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי "נבדקו הנתונים המופיעים בטיוטת הדוח לגבי שעות פעילות של הרופאים והנתונים אכן משקפים המציאות".
(ג) מאוחדת השיבה בינואר 2008 למשרד מבקר המדינה כי על פי הסכם ההתקשרות שלה עם הרופאים "הרופא מתחייב שלא לעבוד במקום נוסף מלבד הקופה למעט במקרים מסוימים, ובכפוף לתאום עם הקופה וקבלת אישורה מראש".
המאוחדת ציינה כי "לא יעלה על הדעת כי על מאוחדת תוטל החובה לבדוק אם הרופאים המתקשרים עמה מפרים הסכם כלשהו אחר עליו חתם הרופא".
(ד) לאומית השיבה בדצמבר 2007 למשרד מבקר המדינה, כי היא סבורה ש"רופא או כל ספק אחר, המסכם עם לאומית את תנאי עבודתו הוא זה אשר חייב לדאוג לכך כי מחויבותו לא תעמוד בסתירה למחויבות אחרת שלו.
הפיקוח על חובות העובד כלפי מעסיקו הינה של המעסיק הרלבנטי, כלפיו מפר העובד את הכללים".
(ה) הנציבות השיבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "ממצאי המבקר בנושא חריגות בסדרי דיווח נוכחות של רופאים המגיעים עד כדי חשש לעבירות משמעתיות חמורות צריכות להיבדק לעומקן", וביקשה ממנו למסור ליחידת המשמעת שלה את כל החומר שנאסף בעניינם של הרופאים שלגביהם "קבע המבקר כי קיים חשש לכאורה על דיווח שעות עבודה בימי שישי ובימים אחרים בה בעת שעבדו במרפאות של קופות החולים השונות".
(ו) משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי הוא סבור שיש לדרוש מן הרופאים להחתים שעון נוכחות בכניסתם לבית החולים וביציאתם ממנו, אולם "קיימת התנגדות עזה מצד ארגון רופאי המדינה לחתימה בשעון נוכחות.
נושא זה עומד לדיון20 לקראת ".
]הארגון[ חתימת הסכם השכר החדש עם משרד הבריאות ציין כי "כל המקרים כפי שצוינו בדוח בנושא זה ]היעדרות רופאים מעבודתם בשעות העבודה הנהוגות[ הפרטניים מטופלים ישירות בביה"ח או בנש"ם באמצעות ביה"ח".
20 מדובר בהליך בוררות שמתנהל בין המעסיקים הציבוריים- הממשלה, הכללית וההסתדרות המדיצינית הדסה לבין הר"י בעניין תנאי עבודתם של הרופאים.
בהסכם הקיבוצי שנחתם ביולי 2000 בין המעסיקים הציבוריים לבין נציגי הרופאים, ויתרו הרופאים על זכות השביתה למשך עשר שנים, ובתמורה לכך נקבע כי אם לא יגיעו הצדדים לידי הסכמה בדבר חידוש או שינוי ההסכמים הקיבוציים הקיימים, יועברו דרישותיהם להכרעת בוררים.
הבקרה על נוכחות הרופאים בבתי החולים .
הממשלה דנה בסוגיית נוכחות הרופאים בבתי החולים הממשלתיים, ובספטמבר 2001 החליטה "להטיל על שר הבריאות בתאום עם אגף החשב הכללי לבצע, החל משנת2002 , בדיקה רציפה בכל בתי החולים הממשלתיים, לגבי אותם עובדים שאינם מחויבים להחתים שעון נוכחות".
עוד הוחלט כי הבדיקה תיעשה באמצעות גופים חיצוניים בלתי תלויים.
בדוח על מעקב אחר ביצוע החלטות הממשלה ששלח שר הבריאות לשעבר למזכיר הממשלה ביוני 2002 נאמר כי "ההחלטה בביצוע", וכי "בכוונת הנהלת המשרד לקיים דיון בנושא עם הנהלות בתי החולים, במטרה לדון בדרכים למימוש החלטה זו".
ואולם במועד סיום הביקורת, ספ טמבר 2007 , טרם ביצע משרד הבריאות את ההחלטה האמורה.
בתשובתו של משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 נאמר: "לעניין אי יישום החלטת הממשלה מספטמבר 2001 על עריכת בדיקה על עובדים שאינם חותמים בשעון נוכחות נעיר כי במסגרת הבוררות שמתקיימת בין הר"י למדינה והמעסיקים הציבוריים העביר משרד הבריאות בתיאום נש"ם באפריל 2007 לבוררים את התביעה לשנות את נוהלי רישום הנוכחות של הרופאים מרישום ידני לחתימה בכרטיס נוכחות ממוחשב.
הבוררים טרם פסקו בנושא".
לדעת משרד מבקר המדינה, החלטת הממשלה איננה עוסקת בשיטת רישום הנוכחות של הרופאים אלא בצורך לקיים בכל בתי החולים הממשלתיים, במסגרת הנהלים הקיימים, בקרה רציפה על נוכחות הרופאים בהם.
ומכל מקום, החלטת הממשלה האמורה איננה נושא לבוררות, ויש לקיימה כל עוד לא הוחלט על שינויה.
קינר, סגן נציב שירות המדינה (מערכת הבריאות) (להלן - סגן הנציב) לעו"ד אסף רוזנברג, ממונה בכיר (משמעת) בנציבות שיש בידיו "מקורות מידע עקיפים 'ועדויות שמיעה' בלבד, באשר להיעדרותם של רופאים מהעבודה בשעות העבודה המקובלות במקום עבודתם.
מקורות המידע העקיפים הם חלק ממנהלי בתי חולים, המנהלים האדמיניסטרטיביים, מנהלי משאבי אנוש, נציגי עובדים ואפילו נציג בכיר של ארגון רופאי המדינה.
מקורות אלה מצביעים על תופעת היעדרות משמעותית ביותר, שאם היא אומנם קיימת היא פוגעת בשירות שניתן לחולים במוסדות של המדינה".
סגן הנציב ציין כי למיטב ידיעתו, "אגף התקציבים במשרד האוצר הקצה, בעבר הלא רחוק, 2 משרות של חוקרים, אשר ייעודם היה לחקור נושא זה באופן יזום ו'כפרויקט' מיוחד.
לאור האמור לעיל, יש מקום ליזום חקירה יזומה ומקצועית של התופעה באמצעות אגף המשמעת בנש"ם".
נמצא כי במועד סיום הביקורת (ספטמבר 2007 ) טרם נעשתה חקירה בנושא.
הנציבות הודיעה בדצמבר 2007 בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא ערה לסוגיית הנוכחות של הרופאים בבתי החולים הממשלתיים, שמקורה בהסכם העבודה הקיבוצי מ- 1991 .
הנציבות ציינה כי "לימים, בעקבות אי השלמה עם מצב בלתי סביר זה, שלא איפשר שום כלי בקרה על נוכחות רופאים בעבודה, התעצמה הסוגיה לכדי מצב בלתי נסבל ונכון להיום פתרונה אמור להינתן במסגרת בוררות המתנהלת בימים אלה.
בנסיבות אלה אין לה משרד הבריאות 387 .
לנש"ם אלא להמתין להחלטת הבורר.
נש"ם מצרה על אי קיום החלטת הממשלה מספטמבר 2001 ע"י משרד הבריאות בדבר עריכת בדיקה מקיפה בכל בתי החולים לגבי עובדים שאינם מחויבים להחתים שעון נוכחות".
אינה משלימה ]היא[ אשר לעבודת הרופאים בימי שישי, מסרה הנציבות כי "למותר לציין כי עם מציאות בה חלק מרופאי המדינה הגם שאינם עובדים בימי שישי מדווחים על יום זה כיום עבודה לכל דבר ועניין ומאמצת את המלצת בית הד.
]כמובא לעיל[ ין למשמעת בנושא זה יצוין כי נש"ם פועלת ליישום המלצת בית הדין".
בעניין זה ראוי להביא את תשובתו של המנהל האדמיניסטרטיבי של הלל יפה למשרד מבקר המדינה.
מהתשובה עולה כי הנהלת בית החולים רואה בחיוב את האפשרות לחייב את הרופאים להחתים שעון נוכחות כמו העובדים האחרים בבית החולים; ונאמר בה כי ד"ר מ' אורן, מנהל הלל יפה, תמך בעניין עוד באמצע שנות התשעים של המאה העשרים, בהיותו מנכ"ל משרד הבריאות, והוא עדיין סבור כי יש צורך ב"החתמת שעון על ידי הרופאים ועדכון ראוי של ערך שעת העבודה שלהם".
עוד נאמר בתשובה כי הנהלת בית החולים מאמינה כי "מהלך כזה יהיה נכון וכדאי למערכת הבריאות ולבתי החולים בפרט", גם אם הוא יביא להגדלת הוצאות השכר של בית החולים.
מבקר המדינה כבר העיר בעבר על הצורך בפיקוח על נוכחות הרופאים בעבודה, על ידי הפעלת כלי בקרה חלופיים21, אך עד כה לא נעשה הדבר.
מהאמור לעיל עולה כי תופעת ההיעדרויות של רופאים מעבודתם בבתי חולים בשעות העבודה הנהוגות בהם לא פסקה במהלך השנים; וחלק משעות העבודה של רופאי בתי החולים שעוסקים בעבודה פרטית או בפרקטיקה פרטית בקופות החולים חופפות לשעות העבודה הנהוגות בבתי החולים.
הד בר אינו עולה בקנה אחד עם סדרי מינהל תקין ועם הוראות התקשי"ר בעניין זה, ועלול לפגוע הן בשירות הניתן למאושפזים בבתי החולים והן בשירות הניתן למי שפונים למרפאות החוץ של בתי החולים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות והנציבות לפעול על מנת לגבש פתרון כולל לסוגיה האמורה, ולוודא שהרופאים יפעלו על פי הנהלים בכל הנוגע לנוכחות בעבודה; וכן, לנקוט צעדים כלפי הרופאים שצוינו לעיל ולוודא שלא ייעדרו עוד מהעבודה בבית החולים בשעות העבודה הנהוגות.
עבודה פרטית ופרקטיקה פרטית .
כללים והוראות בעניין עבודה פרטית ופרקטיקה פרטית 22 של עובדים בשירות המדינה, לרבות עובדי מדינה במקצועות הרפואה, מעוגנים בתקשי"ר, כמפורט להלן: בתקשי"ר נקבע כי "עובד המדינה הממלא תפקיד מטעם המדינה ומקבל את שכרו מאוצר המדינה חייב להקדיש את כל תשומת לבו למילוי התפקיד שנתמנה לו.
לכן אין עובד רשאי לעסוק בכל עבודה פרטית מחוץ לתפקידו אלא אם קיבל היתר לכך".
בתקשי"ר מפורטים הסייגים למתן היתר לעבודה פרטית, ונאמר בו, בין היתר, כי "לא יינתן במסגרת שעות העבודה הנהוגות במקום עבודתו של העובד, בין ]לעסוק בעבודה פרטית[ היתר אם נהוגות על פי הוראה כללית או על פי הוראה משרדית".
עוד קובע התקשי"ר כי לא יינתן היתר לעבוד בעבודה פרטית מספר שעות בשבוע שיחד עם השעות הנוספות שאושרו לעובד יהיה גדול מ-25% ממכסת שעות העבודה השבועיות הנהוגה במקום עבודתו הקבוע של העובד.
בתקשי"ר נקבע כי רופא המבקש לעסוק בפרקטיקה פרטית רשאי לעשות זאת על פי אישור ממנכ"ל משרד הבריאות או מי שהוא הסמיכו לכך ואישור הנציבות.
רופא שקיבל היתר לפרקטיקה פרטית, ינוכו %5 ממשכורתו אם הוא מועסק במשרה מלאה23 .
על רופאי הכללית חלים ההסכמים הקיבוציים החלים על כלל ציבור הרופאים וכן חוקת העבודה לעובדי מוסדות ההסתדרות.
חוקת העבודה קובעת כי יש לקבל אישור לכל עיסוק בעבודה מחוץ למוסד המכניסה שכר24 ; וכי "בשעות העבודה לא יעזוב עובד את מקום עבודתו הקבוע ולא יעסוק בעבודה שלא הוטלה עליו".
עיסוק בפרקטיקה פרטית ללא היתר : ביוני 2000 הרשיע בית הדין למשמעת של עובדי המדינה25 רופא מסוים באחד מבתי החולים הממשלתיים שמשנת1997 עסק בפרקטיקה פרטית כרופא עצמאי בשתי קופות חולים בלי לדווח על כך ובלי לקבל אישור ממשרד הבריאות.
בפסק הדין הומלץ שהנהלת משרד הבריאות "תשקול ותחליט על הדרכים שבהם ראוי להביא את הוראות הדין המפורטות לידיעת ציבור הרופאים עובדי המדינה".
23 ההוראות בעניין עיסוקם של רופאים בפרקטיקה פרטית, בכלל זה ההוראה בדבר ניכוי5% משכרם, מקורן בהסכם קיבוצי מיולי1961.
24 עובד המועסק במשרה מלאה אינו רשאי לעבוד בעבודה נוספת המכניסה שכר שאינה בשירותי בריאות כללית, למעט עובד שקיבל אישור ממנהל המוסד ועומד בקריטריונים האלה: אין ניגוד אינטרסים בין העבודה בכללית לבין העבודה הנוספת; סך השעות שיושקעו בעבודה המבוקשת לא יעלה על 40 שעות חודשיות נוסף על משרה מלאה בכללית לרבות שעות נוספות בכללית.
עובד שמעוניין לעבוד בעבודה נוספת, נדרש למלא טופס ובו פרטים על העבודה הנוספת, כגון מקום העבודה, סוג העבודה, היקף השעות ומועד ביצוע העבודה.
25 בית הדין למשמעת בירושלים, בד"מ50/00 .