HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יצוין כי הרפרנטים המחוזיים, המשמשים בתפקידם זה נוסף על תפקידם כמפקחים כוללים, לא נתנו בעבודתם עדיפות גבוהה לתהליך הקמת פינות העבודה ולא ביצעו חלק מהמשימות שהוטלו עליהם, בין היתר עקב עיסוקיהם במשימות אחרות הכרוכות בתפקידי הפיקוח.
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מחוז צפון מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 כי המידע עלהיקף הביצוע של הקמת פינות העבודה בבתי הספר שבאחריותו היה חלקי, משום שהוא אסף באופן עצמאי מידע בנושא זה באמצעות מפקחי המחוז ומנהלי בתי הספר במחוז.
מעקב ובקרה על תהליך ההקמה כאמור, מינהל הפיתוח מבצע - באמצעות חברת המעקב - בקרה על תהליך הקמת פינות העבודה בבתי הספר וציודן.
במסמכי המכרז נקבע, בין השאר, שהחברה תבצע מעקב ובקרה באופן מדגמי ועל בסיס תשאול טלפוני ותעביר למינהל הפיתוח מדי שבוע בשבוע דוח על התקדמות התהליך בבתי הספר.
ואכן, חברת המעקב העבירה למינהל הפיתוח דוח שבועי שבו, בין השאר, פרטי בית הספר, מועד הצטרפותו לרפורמה, מועד כניסתו לבקרה, מועדי התשאולים שבוצעו בו ומצב ההתקדמות בביצוע העבודות, החל בקבלת הרשאת הבינוי, דרך הכנת תכנית העבודה, פרסום מכרז והתקשרויות לביצוע העבודות, וכלה בביצוע העבודות בפועל, השלמתן והגשת החשבונות לצורך קבלת התשלום ממשרד החינוך.
ואולם, מהבדיקה ע ולה כי משרד החינוך עשה שימוש מועט ולא יעיל בנתונים שהתקבלו מדוחות המעקב והבקרה.
כך, מינהל הפיתוח לא הסתייע בהם להסרת החסמים המאריכים את משכי ההקמה של פינות ה עבודה ולפתרון הקשיים שבפניהם עומדים בתי הספר בתהליך ההקמה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד החינוך כי החסמים שבגללם מתארך משך הקמת פינות העבודה נבדקים ומטופלים באופן שוטף על ידי מינהל הפיתוח, ושהמינהל אף הציע כמה פתרונות לבתי ספר שהתגלתה בהם מצוקת מקום, כגון התאמת חללים, תוספת בינוי והקצאת מבנים יבילים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי למרות הטיפול הנקודתי שזוכים לו בתי הספר עם מצוקת מקום, משכי הזמן להקמת פינות העבודה כמפורט לעיל לא התקצרו, ורבים מבתי הספר שהצטרפו לרפורמה נאלצים ליישם את מרכיביה לאורך זמן ללא פינות עבודה.
בתנאי המכרז נקבע כי חברת המעקב תבצע בקרות שטח בבתי הספר לאחר שהסתיימה בהם הקמת פינות העבודה ותכתוב דוח על ממצאיה בבית הספר שיפרט את מספר הפינות שהוקמו, מצבן הפיזי, מיקומן, מגוון הפעילויות המתבצעות בהן ותכולתן המדויקת: מספר המחשבים, החיבור לאינטרנט, מספר הכיסאות, מספר השולחנות, שקעי חשמל, תאי אחסון, מזגנים, וילונות ואביזרי הצללה (להלן - דוח בקרת שטח).
מהבדיקה עלה כי בפועל בוצעו בקרות שטח רק ב-62% (275 מתוך 441 ) מכללבתי הספר שהסתיימה בהם הקמת פינות העבודה.
ב-31% (51 מתוך 166) מבתי הספר שלא בוצעה בהם בקרת שטח כמתחייב, הסתיימה הקמת פינות העבודה כבר בשנים 2013 -2012 .
זאת ועוד, מינהל הפיתוח לא השתמש בדוחות בקרת השטח שביצעה חברת המעקב בבתי הספר, ולא ניצל את המידע הטמון בהם בדבר התאמתן של פינות העבודה להנחיות שנקבעו וליישומה המיטבי של הרפורמה.
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר כיראוי שמשרד החינוך יבחן כיצד לנצל את המידע החיוני שנאסף בדוחות המעקב והבקרה ובדוחות בקרת השטח כדי לשפר ולייעל את תהליך ההקמה של פינות העבודה בבתי הספר.
בסוף אפריל 2014 הסתיימה תקופת ההתקשרות עם חברת המעקב, ובמאי 2014 חתם משרד החינוך על הסכם התקשרות חדש לביצוע המעקב והבקרה עם חברה אחרת.
עד למועד סיום הביקורת באוגוסט 2014 .
עדיין לא החלה חברה זו בביצוע המעקב והבקרהפירוש הדבר שלא מבוצעת כל בקרה על תהליך הקמת פינות העבודה בבתי הספר במשך ארבעה חודשים, ובידי משרד החינוך אין תמונה עדכנית של התקדמותו.
תקינות פינות העבודה לפי ממצאי בקרות השטח פינות עבודה מי ועדות לשהייה ממושכת ורצופה של מורים ותלמידים עד לשעות אחר הצהריים ואמורות להיות מוצבות במקום הולם בתוך סביבת עבודה מזמינה.
מינהל הפיתוח פירט בהנחיותיו כמה אפשרויות למיקום פינות העבודה בבית הספר, למשל שימוש בסגירה ותיחום של נישות בחלל קיים בתוך מבנה בית הספר; שימוש בחללים בנויים ובמבנים סגורים המשמשים לאחסון כגון האנגרים וחדרי טכנולוגיה פנויים; רכישת מבנים יבילים; ותוספת בניית קבע.
כמו כן, מינהל הפיתוח קבע מהו הציוד הבסיסי הנדרש בפינות העבודה לצורך שימוש מיטבי בהן.
בישיבת ועדת ההיגוי המורחבת ממאי 2013 ציין יו"ר ארגון המורים כי בהיעדר פינות עבודה להוראה פרטנית, המורים מבצעים אותה במקומות שאינם מתאימים ומיועדים לכך, כגון ספריית בית הספר, חדרי המורים ופינות העבודה המיועדות לשעות תומכות הוראה.
מצב זה משבש גם את עבודת המורים האחרים בבית הספר ומפריע לה.
משרד מבקר המדינה סקר את כל דוחות בקרת השטח של חברת המעקב ומצא שתוארו ליקויים חמורים במצבן של פינות העבודה שהוקמו, הן מבחינת עמידתן בהנחיות שקבע משרד החינוך והן מבחינת התאמתן לעבודת ההוראה בכלל וליישום הרפורמה בפרט.
להלן פירוט הממצאים: בנוגע לרבע מבתי הספר שבוצעה בהם בקרת שטח ציינה חברת המעקב כי פינות העבודה אינן מוכנות לשימוש, אם משום שלא הושלמו העבודות להקמתן ואם משום שחסר בהן ציוד.
אף על פי כן, לא נמצא כי משרד החינוך הנחה את מקבלי ההרשאות להכשיר לשימוש את הפינות האמורות.
אשר לפינות עבודה לשעות תומכות הוראה, מסקירת דוחות בקרת השטח עולה כי ב-63% מבתי הספר (174 מתוך 275 ) הוקמו פינות עבודה לשעות תומכות הוראה במיקום שאינו הולם, מאחר שאינו מאפשר עבודה שקטה ורצופה, כגון מסדרון, חדר המורים, חדר האחות, חדר הישיבות, כיתת לימוד, ספרייה ואולם ספורט.
פינות אחרות הוקמו במיקומים לא נגישים, כגון חדרים שמשמשים בעלי תפקידים בבית הספר, או במיקומים שאינם מזמינים, כגון מקלט או מרתף.
אשר לפינות עבודה להוראה פרטנית עלה כי ב-26% מבתי הספר (72 מתוך 275) הן הוקמו במיקום שאינו מאפשר הוראה כזאת בתנאים ראויים, כגון בחדר מורים, בספרייה, במסדרון, בחדרים המכילים פינות לשעות תומכות הוראה (בלא הפרדה), במקלט, במחסן, בחדר חשמל, בחדר ישיבות, בכיתת לימוד, בחדר שמשמש בעל תפקיד בבית הספר ואף בחצר בית הספר.
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 במקרים מסוימים נמצאו ליקויים חמורים יותר.
למשל, פינות עבודה בבית ספר שחברת המעקב ציינה שאינן ראויות לשימוש - אחת מהן משמשת כמחסן, ומטבחון שאינו מחובר למים; פינות עבודה שהוקמו בפינת העישון של בית הספר; ביטול חדר המורים והסבתו לחדר עבודה לשעות תומכות הוראה; בניית קונסטרוקצי ה מתחת למערכת כיבוי האש בפינות העבודה וסימני רטיבות קשים בהן; ופינות עבודה אטומות לחלוטין, ללא חלונות ומיזוג אוויר.
נמצא כי משרד החינוך לא בחן את המקרים הללו ולא פעל לתיקונם.
ביקורים לבדיקת תקינותן של פינות העבודה נציגי משרד מבקר המדינה בדקו את תקינותן של פינות העבודה בביקורים שקיימו ב -26 בתי ספר בשלושת המחוזות שנבדקו.
בביקורת נבחנו הנושאים הבאים: התאמת מספר פינות העבודה שהוקמו למפתח ההקצאה; עמידתן בהנחיות שנקבעו; והתאמתן לתכליתה של הרפורמה, קרי מתן מענה הולם לצורכי בתי הספר ולשיפור תנאי הלמידה והעבודה של עובדי ההוראה ושל התלמידים.
ברבים מבתי הספר נמצאו ליקויים חמורים: בשמונה מבתי הספר שנבדקו היה מספר פינות העבודה שהוקמו לשעות תומכות הוראה נמוך מהנדרש לפי מפתח ההקצאה 36 ,ובשלושה מהם לא הוקמו כלל פינות עבודה להוראה פרטנית37 .
עוד נמצאו פינות עבודההממוקמות במיקום שהוא בגדר ברירת מחדל, פינות עבודה שאינן מתאימות לעבודה בשעות תומכות הוראה או להוראה פרטנית, פינות עבודה שאינן מזמינות ופינות עבודה שאין בהן ציוד בסיסי כנדרש.
להלן דוגמאות: בבית הספר התיכון שמעון בן צבי בגבעתיים הוקמו פינות העבודה לשעות תומכות הוראה במקלט בית הספר המשמש לשעת חירום (ראו תמונה 1 ).
צוות בית הספר מסר כי לקראת תרגילי שעות חירום שמתבצעים במקלט במהלך השנה, פינות העבודה מפורקות ונבנות מחדש לאחר מכן.
36 בית הספר התיכון שמעון בן צבי בגבעתיים; בית הספר השש -שנתי הרצוג בחולון; בית הספר אורט רמת יוסף בבת ים; בית הספר המקיף אורט כרמים בכרמיאל; בית הספר התיכון בנחף; בית הספר המקיף דרכא על שם מקסים לוי בלוד; בית הספר התיכון הגליל בנצרת; בית הספר השש - שנתי על שם גינסבורג - האורן ביבנה.
37 בית הספר התיכון שמעון בן צבי בגבעתיים; בית הספר השש -שנתי הרצוג בחולון; בית הספר המקיף דרכא על שם מקסים לוי בלוד.
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 תמונה 1 עיריית גבעתיים מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 כי פינות העבודה לשעות תומכות הוראה הממוקמות במקלט מיועדות לשהייתם של המורים לפרקי זמן קצרים בין השיעורים ולא לשהייה ממושכת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי תכליתה של הקמת פינות עבודה לשעות תומכות הוראה היא התאמת סביבת העבודה של המורים לשבוע העבודה החדש.
המורים נדרשים לשהייה ממושכת בפינות העבודה, בין היתר לצורך הכנת חומרי למידה ולבדיקת עבודות ומבחנים.
בבית הספר התיכון על שם קלעי בגבעתיים הוקמו כמה מפינות העבודה לשעות תומכות הוראה (מקצתן משמשות גם להוראה פרטנית) בספרייה עירונית ששייכת לרשות המקומית וממוקמת צמוד לאחד ממבני בית הספר.
הספרייה מרוחקת מהבניין המרכזי של בית הספר ומחדר המורים ומשמשת גם תלמידים שאינם לומדים בתיכון קלעי.
כמה מפינות העבודה ממוקמות במסדרון שמוביל מבית הספר אל הספרייה, כך שאינן מתאימות לשעות תומכות הוראה ואף לא להוראה פרטנית.
עיריית גבעתיים מסרה בתשובתה כי פינות העבודה שהוקמו בספרייה העירונית ממוקמות בחדר המופרד בדלת כניסה עם דלת מקשרת לספרייה, וכי הן הוקמו באישור משרד החינוך.
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר כי בסיור שנערך במקום נמצא כי המסדרון משמש, בין היתר, לכניסת מבקרים לספרייה, ואף ממוקמת בו כוננית ספרים הנגישה לכול.
סביבת עבודה כזו אינה מאפשרת את השקט הנדרש לעבודת המורים.
בבית הספר השש-שנתי הרצוג בחולון דיווח צוות בית הספר כי החדר שבו ממוקמות פינות העבודה לשעות תומכות הוראה עמוס מאוד, מאח ר שהוא משמש מעין מרכזייה פדגוגית לפעילות בית-ספרית עם מערכת שעות קבועה מראש.
הבדיקה העלתה כי פינות אלו גם אינן מצוידות כנדרש, וניכר כי אינן משמשות את המורים לעבודה בשעות תומכות הוראה (ראו תמונה 2.
) תמונה 2 בבית הספר התיכון טכנולוגי נעמת אל-כרום במג'ד אל-כרום הוקמו פינות העבודה במסדרון בקומה השנייה של מבנה בית הספר, והגישה אליהן היא דרך מדרגות מתכת רעועות שתלויות מחוץ למבנה בית הספר.
רשת החינוך נעמת מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 כי מבנה בית הספר מושכר מאדם פרטי, ולכן אי-אפשר לבצע בו שינויים על פי הנחיות משרד החינוך.
בית הספר אמור לעבור למבנה מושכר אחר שנמצא בשלבי בנייה, והוא יותאם לדרישות הרפורמה.
בבית הספר סנט ג'וזף אקליריקי בנצרת משתמשות בפינות העבודה להוראה פרטנית רק רכזות השכבה ועובדת סוציאלית מטעם הרשות המקומית, ולמורים האחרים אין גישה אליהן.
בבית הספר העל-יסודי טכנולוגי במג'ד אל-כרום הוקמו פינות עבודה לשעות תומכות הוראה בצפיפות רבה, בלא מחיצות ובלא הציוד הנדרש.
פינות אלו אינן מנוצלות לעבודה בשעות תומכות הוראה, וניכר כי לא נעשה בהן שימוש.
זאת ועוד, בבית הספר הוקמה פינת עבודה אחת להוראה פרטנית בתוך מטבחון באופן שאינו מתאים לביצוע המשימה.
בבית הספר התיכון בנחף אין חלוקה ברורה בין פינות העבודה, וכמה מהן משמשות הן לשעות תומכות הוראה והן להוראה פרטנית.
בבית הספר המקיף שאעור במג'ד אל-כרום (ראו תמונה משרד החינוך 977 .
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 3 ) ובבית הספר המקיף אפרים קציר בחולון הוקמו פינות העבודה בחדרים המשמשים גם חדרי ישיבות, ולכן אי-אפשר לנצל אותן לייעודיה ן במסגרת הרפורמה.
תמונה 3 עוד נמצא בביקורת כי התשתית הפיזית בכמה מבתי הספר38 אינה מתאימה לשהייה ממושכת ורצופה של המורים גם מחוץ לפינות העבודה.
למשל, חדרי המורים מוזנחים, צפופים וקטנים מלהכיל את כל עובדי ההוראה בבית הספר; חסרים חדרי שירותים ופינות ישיבה למורים; ואין קפטריות או מקומות הסעדה אחרים לצורך שהייה ממושכת ורצופה בין כותלי בית הספר לאורך כל יום הלימודים.
נראה כי משרד החינוך לא נתן את הדעת על כך במסגרת הרפורמה, ובפועל התאמת התשתית הפיזית של בית הספר לדרישות החדשות תלויה ביכולתה הכלכלית וברצונה הטוב של הרשות המקומית או של רשת החינוך שבבעלותה בית הספר.
יצוין כי מקצת הליקויים עלו גם בדוחות בקרת השטח של חברת המעקב, אך לא נמצא כי משרד החינוך נתן את דעתו עליהם, וממילא לא יזם פנייה לגורמים הרלוונטיים לצורך תיקונם, כך שברוב המקרים נשאר המצב על כנו.
משרד מבקר המדינה סבור כי מידת ההצלחה של הרפורמה בבתי הספר מושפעת במידה רבה מאופן היישום של מרכיביה, אך לשם כך נדרשת סביבת עבודה הולמת וראויה לניצול יעיל ואפקטיבי של שעות העבודה שהתווספו לשבוע העבודה של המורים.
כמו כן, נדרש שדרוג של התשתית הפיזית הכוללת של בתי הספר, שרובם לא הוקמו מלכתחילה לצורך שהייה ממושכת של המורים.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי ברוב המכריע של בתי הספר שנערכה בהם בקרת שטח ( 94% , שהם259 בתי ספר) נפללפחות פגם אחד בתהליך הקמת פינות העבודה: אי -הלימה .
38 בית הספר התיכון שמעון בן צבי בגבעתיים; בית הספר השש-שנתי הרצוג בחולון; בית הספר התיכון על שם יצחק בן צבי בקריית אונו; בית הספר התיכון טכנולוגי נעמת אל-כרום במג'ד אל - כרום; בית הספר אשכולות ברנקו וייס בבת ים; בית הספר השש-שנתי על שם גינסבורג - האורן ביבנה; בית הספר עתידים על שם מ' אלישיב בחולון.
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ביןמספר פינות העבודה שהוקמו למפתח ההקצאה; מיקום שאינו הולם; מחסור בציוד; אי -עמידה בהנחיות שנקבעו; ואי -התאמה לעבודת ההוראה במסגרת הרפורמה.
מן הראוי שמשרד החינוך ינקוט את הפעולות הנדרשות כדי לאכוף על מקבלי ההרשאות את תיקון הליקויים שהועלו.
פיתוח מקצועי בית-ספרי .
מדיניות והנחיות הרפורמה כוללת מרכיב פיתוח מקצועי של עובדי ההוראה, שתכליתו לקדם צמיחה מקצועית של הצוות החינוכי; לתרום לעבודת הצוות; לשפר את ההוראה והלמידה בבית הספר; לסייע להעצמת הצוות ולהתפתחות בית הספר כארגון לומד; וליצור שפה פדגוגית אחידה ותרבות של למידה משותפת בנושאים מקצועיים.
בהסכם נקבעו עקרונות ההכרה בהשתלמויות המקצועיות של עובדי ההוראה לצורך קבלת גמולי השתלמות בשכרם, ונקבע כי "מתוך שעות הלימוד אשר נלמדו במסגרת השתלמות בית- ספרית (אשר אושרה לעניין גמול השתלמות על ידי משרד החינוך), ניתן יהיה להכיר ב-30 שעות בשנת לימודים לכל היותר, לצורך זכאות ליחידת גמול השתלמות".
במרץ 2012 פרסמו האגף לחינוך על-יסודי והאגף לפיתוח מקצועי לעובדי הוראה (להלן - האגף לפיתוח מקצועי) מסמך מדיניות לפיתוח מקצועי בית -ספרי והנחיות ליישום (להלן - מסמך המדיניות).
המסמך מניח תשתית לפעילות הפיתוח הבית -ספרית השנתית מיום ההצטרפות לרפורמה ואילך, ואף מתווה את התכניות לפיתוח מקצועי בית-ספרי.
לפי מסמך המדיניות, בשנים הראשונות להטמעת הרפורמה בבית הספר יודגש הפיתוח המקצועי הבית -ספרי בשלושה תחומים מועדפים (להלן - התחומים המועדפים): (א) מאפיינים פדגוגיים -ארגוניים של הרפורמה (למידת הצדדים הארגוניים של הרפורמה והתארגנות מחודשת של בית הספר לפיה); (ב) ההוראה והלמידה במסגרת השעות הפרטניות והכרת היבטים רגשיים וחברתיים בלמידה פרטנית; (ג) העמקת השיח המשמעותי בין המורה לתלמיד ובין כל באי בית הספר, חיזוק תחושת הערך העצמי והשייכות של התלמיד לכיתתו ולבית ספרו, הפחתת אלימות מילולית ופיזית, עידוד אחריות אישית של התלמיד ועוד.
יישום הפיתוח המקצועי הבית-ספרי משרד מבקר המדינה בדק את יישום הפיתוח המקצועי הבית -ספרי אל מול התכנון של האגף לפיתוח מקצועי והאגף לחינוך על -יסודי, ובייחוד את הכשרת המורים להוראה פרטנית.
הכשרה זו חיונית מפני ששילוב ההוראה הפרטנית בעבודתו של המורה היא בגדר שינוי פדגוגי יסודי באופי עבודתו בבית הספר.
מבדיקת נתונים על הפיתוח המקצועי הבית -ספרי שקיבל משרד מבקר המדינה מהאגף לפיתוח מקצועי עולה כי רק במיעוט בתי הספר שהצטרפו לרפורמה התקיים בשנות הלימודים התשע"ג ו התשע"ד 39 פיתוח מקצועי בית-ספרי בתחומים המועדפים: רק ב-37 מתוך 324 בתי הספר שיישמו את הרפורמה ב שנת התשע"ג ( 11% ;)ורק ב-103 מתוך 444 בתי ספר .
39 בידי האגף לפיתוח מקצועי אין נתונים לשנת הלימודים התשע"ב, מאחר ששנה זו הייתה השנה הראשונה ליישום הרפורמה, ועדיין לא גובש מתווה מסודר לפיתוח המקצועי .
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 שיישמו את הרפורמה בשנת התשע"ד ( 23% ).
עוד עולה כי עד תוםשנת הלימודים התשע"ד רק ב-57 מתוך 444 בתי הספר שהצטרפו לרפורמה (13% ) התקייםפיתוח מקצועי בית -ספרי בנושא הוראה פרטנית.
מכאן ש קצב הכשרתם של המורים שהצטרפו לרפורמה בנושא ההוראה הפרטנית הוא נמוך למדי ואינו מספק, ולפיכך מורים רבים מלמדים שעות פרטניות במשך שנים בלא הכשרה הולמת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על האגף לפיתוח מקצועי לפעול להעלאת שיעור ההשתלמויות בתחומים המועדפים בבתי הספר שבהם מיושמת הרפורמה, שכן הקניית הידע הדרוש למורים בשנים הראש ונות ליישומה חשובה להצלחתה ולהשגת יעדיה.
נוסף על כך, בשל חשיבותה של ההכשרה המקצועית למורים בנושא הוראה פרטנית, על משרד החינוך לפעול להאצת תהליך ההכשרה בקרב מורים שהצטרפו לרפורמה במסגרת קורסים ייעודיים להוראה פרטנית, ואף לשקול פיתוח של מסלולי הכשרה נוספים.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי עם תחילת יישום הרפורמה החל האגף לפיתוח מקצועי לגבש מדיניות לפיתוח המקצועי, ורק לקראת אמצע שנת הלימודים התשע"ב נשלחו הנחיות לפיתוח המקצועי לכל בתי הספר שהצטרפו לרפורמה.
כתוצאה מכך, רק במיעוט מהם התקיים כבר בתחילת הרפורמה פיתוח מקצועי בית-ספרי בתחומים המועדפים.
בשנה שלאחריה המספרים גדלו במידה ניכרת, אם כי עדיין לא מספקת, ולפיכך הנושא ייבדק בידי האגף לפיתוח מקצועי בשיתוף האגף לחינוך על-יסודי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ההכשרה המקצועית של עובדי ההוראה בתחומים המועדפים היא נדבך חשוב ברפורמה וחיונית להצלחתה, וכי תשובתו של משרד החינוך מלמדת על היערכות לקויה ליישום הכשרה מקצועית זו בבתי הספר, שתוצאתה היא מיעוט בתי הספר שבהם יושמה.
הערכת עובדים היא תהליך של זיהוי הפעולות, הממדים והמרכיבים הדרושים לביצוע מוצלח במסגרת עיסוקים מוגדרים בארגון ומדידתם בעזרת מדדים אובייקטיבי ים ככל ה אפשר40 .
הערכת עובדים נחשבת בספרות המחקרית אחד הכלים לניהול יעיל של המשאב האנושי בארגון ואחד האמצעים לשיפור מתמיד בתפקודו.
עד לרפורמה לא הוסדר תהליך שיטתי וקבוע של הערכה תקופתית לעובדי ההוראה בחטיבה העליונה.
בהסכם נקבע כי "במסגרת הרפורמה, תבוצע הערכה של כלל המורים בבית הספר, על-ידי הנהלת בית הספר, בהתאם להנחיות מקצועיות של המשרד, שייקבעו בתיאום מוקדם עם ארגון המורים ובסיוע הרשות הארצית למדידה והערכה (ראמ״ה).
" בנובמבר 2011 , לאחר שנחתם הסכם "עוז לתמורה", החלה לפעול ועדת היגוי לגיבוש מודל להערכת עובדי הוראה בחטיבה העליונה (להלן - המודל) בראשות מנכ"לית ראמ"ה .
40 חנה קורלנד, "מנהלים מעריכים מורים- בין תפיסה לביצוע", עיונים במינהל ובארגון החינוך, 31 ( 2010 '), עמ275.
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ובהשתתפות נציגי ראמ"ה, משרד החינוך, משרד האוצר וארגון המורים.
במאי 2012 סיימה הוועדה לגבש את המודל 41 וקבעה כי תהליך ההערכה יחל בשנת הלימודים התשע"ג , ומדי שנה יוערכו בכל בית ספר שליש מהמורים, כך שכל מורה יוערך לפחות אחת לשלוש שנים.
ביוני 2012 החל לפעול צוות היגוי של משרד החינוך ליישום המודל, שכלל בין היתר את נציגי המינהל הפדגוגי והאגף לחינוך על-יסודי (להלן - צוות ההיגוי), שטיפל בפרטי יישום המודל.
כמו כן, התקיימו הדרכות למפקחים המחוזיים ולמנהלים בנוגע לתכנים הפדגוגיים של תהליך ההערכה.
פרסמה ראמ"ה את כלי ההערכה למורים ולבעלי תפקידים בחטיבה העליונה בתחילת שנת 2013 נעצרה עבודת ההכנה ליישום תהליך ההערכה בשנת הלימודים התשע"ג בשל מחלוקת עם ארגון המורים בדבר שיתופו בתהליך.
עם יישוב המחלוקת במרץ 2014 חודשה ההיערכות לקראת היישום משנת הלימודים התשע"ה ואילך.
במהלך ההיערכות קבע צוות ההיגוי כי המפקחים המחוזיים יהיו הגורם המתכלל את הטמעת התהליך בבתי הספר: הם יכשירו את המנהלים במפגש היכרות והכנה בשנת הלימודים התשע"ד ובשני מפגשי למידה והיוועצות בשנת הלימודים התשע"ה ויבצעו מעקב אחרי הערכת המורים.
באוגוסט 2014 נמסר לנציגי הביקורת כי תהליך ההערכה בבתי הספר בשנת התשע"ה, שיקיף שליש מהמורים, יתבצע בחודשים דצמבר 2014 - אפריל 2015 , וכי בכל בית ספריעברו שלושה בעלי תפקידים - רכז פדגוגי, יועצת חינוכית ואחד מרכזי השכבה - הכשרה חיצונית לביצוע ההערכה בהיקף של 30 שעות.
בעלי התפקידים הללו יתחילו את ההכשרה בנובמבר 2014 , וכבר במהלכה יתחילו לבצע הערכת מורים בבית הספר, ובד בבד יקיימו מפגשי הטמעה לשאר בעלי התפק ידים בבית הספר, כדי שאלה ישתלבו גם הם בתהליך ההערכה.
בעלי התפקידים שיבצעו את ההטמעה יקבלו תמיכה וסיוע שוטפים מהמנחים שיעבירו להם את ההכשרה.
משרד מבקר המדינה מציין כי עולים ספקות בדבר איכות הכשרתם המתוכננת של המעריכים שיתחילו לבצע את תפקידם בשנת הלימודים התשע"ה: ראשית, אף שמנהלי בתי הספר קיבלו הדרכה בעבר מהמפקחים, אין למשרד החינוך תמונת מצב ברורה בדבר ההכשרה הנדרשת להם כיום, וספק אם ההכשרה המצומצמת שיעברו מנהלי בתי הספר, המתוכננת לכלול מפגש היכרות והכנה כללי ושני מפגשי למידה והיוועצות עם המפקח, תאפשר להם לנהל היטב את הערכת המורים בבית ספרם ולבצע הערכה בעצמם.
שנית, רק שלושה בעלי תפקידים בכל בית ספר יעברו הכשרה מקצועית חיצונית, וכל שאר בעלי התפקידים יסתפקו במפגשי הטמעה - שתוכנם עדיין לא נקבע - ואשר איכותם עלולה להיות נמוכה מזו של ההכשרה המקצועית החיצונית.
כמו כן, בשל לוח הזמנים הצפוף, ייתכן שחלק ניכר מהערכות המורים בשנת הלימודים התשע"ה יתבצעו בידי מעריכים שטרם סיימו את ההכשרה או את ההטמעה הנדרש ות.
יודגש כי הכשרה לא מספקת מבחינה כמותית ואיכותית למנהלים ולרוב בעלי התפקידים עלולה להביא לפגיעה של ממש בתהליך הערכת המורים ובתוצריו.
41 במודל מפורטות הנחות היסוד של ההערכה ומטרותיה, וכן סדרת עקרונות ופעילויות ליישום תהליך ההערכה.
הנחת היסוד המרכזית היא שתהליך הערכת מורים ושיתופם ומעורבותם הפעילה בתהליך זה יסייעו לשיפור ההוראה ולקידום הלמידה של התלמידים ורווחתם, לעיצוב דמותו של המורה הראוי ולטיפוח תהליכי למידה ושיפור מתמיד.
מטרותיו הן, בין היתר, להציב מדדי איכות ורמות ביצוע מוסכמים ברמה ארצית ולסייע בשיפור הביצועים של סגל ההוראה ובקבלת החלטות ניהוליות הנוגעות למתן קביעות, קידום, מילוי תפקידים והפסקת עבודה.
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה סבור כי על משרד החינוך להקפיד ולתת הכשרה איכותית ומקיפה לכל המנהלים ובעלי התפקידים בבתי הספר בטרם יתחילו לבצע בפועל את הערכת המורים.
חשיבותה של הערכת המורה והשפעתה על מעמדו המקצועי, על קידומו ועל התפתחותו המקצועית מחייבות כי ביצועה יופקד בידי מעריך שקיבל את ההכשרה המיטבית לכך.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי הוא מכיר בחשיבות ה של הכשרה איכותית ומקצועית כבסיס ליישום הערכת המורים ובעלי התפקידים, ולכן יפעל בקרב מפקחים ומנהלים לזהות את הצרכים הנוספים למודל ההכשרה הבסיסי שנקבע.
אחריותם ותפקודם של דרג המטה והדרג המחוזי ביישום הרפורמ ה .
ליישום הרפורמה אחראים מטה משרד החינוך (להלן - דרג המטה) ומחוזות המשרד (להלן - הדרג המחוזי).
היחידות המרכזיות בדרג המטה האחראיות לכך הן הממונה על הרפורמה, האגף לחינוך על-יסודי, האגף לפיתוח מקצועי והאגף לבינוי ותקצוב.
בעלי התפקידים בדרג המחוזי אשר אחראים ליישום הרפורמה בבתי הספר הם הרפרנטים המחוזיים לרפורמת "עוז לתמורה" (להלן - הרפרנטים המחוזיים), המדריכים המחוזיים להטמעת הרפורמה בבתי הספר (להלן - המדריכים המחוזיים) והמפקחים הכוללים על בתי הספר.
נוסף על כך, משרד החינוך התקשר עם חברה חיצונית המפעילה מערך של מטמיעים - יועצים ארגוניים, אנשי חינוך ומנהלי בתי ספר לשעבר - ואלה אמורים לסייע למנהלי בתי הספר ולמורים בהיבטים הארגוניים של יישום הרפורמה.
דרג המטה הממונה על הרפורמה במינה ל הפדגוגי הממונה על הרפורמה מונתה עם החתימה על הסכם "עוז לתמורה", ותפקידה לנהל את מהלך כניסתם של בתי הספר לרפורמה ולטפל בהיבטים הארגוניים והמינהליים של ההצטרפות.
הממונה על הרפורמה ממונה מבחינה מקצועית על הרפרנטים המחוזיים, הפועלים ליישם את מדיניות המטה בבתי הספר שבאחריות המחוז.
כאמור, מתחילת שנת 2012 ביקרה הממונה על הרפורמה ב-80 בתי הספר שהצטרפו לרפורמה ותיעדה בתום כל ביקור את ההתקדמות ביישום הרפורמה ואת הקשיים והמרכיבים הדורשים טיפול ושיפור.
הסיכום נשלח למנהל בית הספר שבו נערך הביקור, למנהל המחוז, לרפרנט המחוזי ולמפקח.
עם זאת, הממונה על הרפורמה לא עקבה אחר הבעיות שעלו בסיכומיה ולא דרשה מבתי הספר דיווח על הצעדים שננקטו בעקבות הביקור.
הממונה אמנם העבירה את סיכומיה גם למחוזות, אך לא וידאה ש הם דואגים לתקן את הדרוש תיקון.
בכך 982 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בעצם לא מיצתה את כלי הבקרה שהפעילה בהיקף נרחב מהשנה הראשונה ליישום הרפורמה.
האגף לחינוך על -יסודי במינהל הפדגוגי האגף לחינוך על-יסודי אחראי להיבטים הפדגוגיים של הרפורמה, כפי שהם באים לידי ביטוי במתנ"ה ובתלקיטים, ובעיקר ליישום העבודה הפדגוגית בשעות הפרטניות ובשעות תומכות ההוראה.
כדי לסייע לבתי הספר ביישום שעות אלה הוציא האגף כאמור מדריך מפורט בנושא ששמו "כלים שלובים".
האגף פועל מול הרפרנטים המחוזיים, ובייחוד מול המדריכים המחוזיים האחראים להטמעת המרכיבים הפדגוגיים של הרפורמה בבתי הספר.
בביקורת נמצא כי בידי האגף לחינוך על-יסודי אין מידע עדכני בדבר עמידתם של בתי הספר בהנחיות שפורטו במתנ"ה ובתלקיטים ובדבר יישום התכנון, הבקרה וההערכה של השעות הפרטניות והשעות תומכות ההוראה.
לפיכך לא הייתה בידי האגף, שלוש שנים מתחילת יישומה של הרפורמה, תמונת מצב ברורה, מקיפה ומעודכנת על היקף היישום, על אופן היישום ועל תוצאותיו בבתי הספר שהצטרפו לרפורמה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי בשנת הלימודים התשע"ב התבצעה באמצעות חברה חיצונית בקרה ארגונית ופדגוגית על ביצוע השעות הפרטניות והשעות תומכות ההוראה בעשרה בתי ספר, ובשנת הלימודים התשע"ג התבצעה בקרה פדגוגית על ידי חברה חיצונית אחרת, באמצעות שאלון, על ביצוע השעות האמורות בכל בתי הספר שהצטרפו לרפורמה.
עוד מסר המשרד כי "עדיין מוקדם לנתח תוצאות השעות הפרטניות והשעות תומכות ההוראה, בשל העובדה שלא כל חדר המורים עובד על פי כללי ההסכם ומשום שמדובר בתוצר של שינוי פדגוגיה ותפיסות חינוכיות שהטמעתן לוקחת זמן רב".
משרד מבקר המדינה מעיר כי בשנת הלימודים התשע"ד לא נערכה בקרה פדגוגית שתיתן לאגף לחינוך על-יסודי תמונת מצב מקיפה ומעודכנת על יישום ההיבטים הפדגוגיים של הרפורמה.
כמו כן, יישום תכנית ארוכת טווח כדוגמת הרפורמה מחייב בחינה תקופתית של תוצאות הביניים שלה לצורך הפקת לקחים באשר להמשך היישום.
הטיפול בממצאי מחקרי ההערכה של ראמ"ה מחקרי הערכה הם תשומה חשובה לדרג מקבלי ההחלטות בבואו להחליט על המשך המדיניות, על שינויה או על הפסקתה.
יישומה של הרפורמה מלווה כאמור מתחילתו במחקרים איכותניים וכמותניים שמבצעת ראמ"ה.
מחקר ההערכה הראשון (על שני חלקיו, כמותני ואיכותני) בדק את יישום הרפורמה בשנת הלימודים התשע"ב, והמחקר השני בדק את יישומה בשנת הלימודים התשע"ג, כדי לעמוד על מגמות שינוי מהשנה שלפניה.
דוחות מחקרי ההערכה התשע"ב פורסמו בשנת 2013 , ודוחות מחקרי ההערכה התשע"ג פורסמו בתחילת שנת 2014.
בעקבות הממצאים של מחקרי ההערכה על שנת הלימודים התשע"ב נקטו האגף לחינוך על - יסודי והממונה על הרפורמה פעולות להטמעת השינויים המתבקשים: באוקטובר 2012 , על משרד החינוך 983 .