HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מומלץ כי המשרד להג"ס ומשרד החקלאות בשיתוף הגורמים הממשלתיים הרלוונטיים .
יעקבו אחר השינויים וההתפתחויות ככל שיהיו בתפיסה העולמית לגבי מסחר אלקטרוני .
במוצרי צומח ואורגניזמים מזיקים ובהתאם יפעלו לקידום הנחיות מעודכנות בעניין זה.
עוד מומלץ שהמשרד להג"ס יוביל ויפתח, בשיתוף משרד החקלאות ומינהל המכס, .
מתודה מחייבת להכשרת מפקחים לפעולות אופרטיביות ל זיהוי ולמניעה של חדירת מינים .
פולשים מזיקים המנויים ברשימת ה-100 אשרבעלי פוטנציאל התבססות כפולשים מזיקים .
בישראל גם אם אינם נגעים הקשורים לצומח, ויגבש הוראות מחייבות לבידוק שיטתי .
ונוהלי סניטציה עבור מינים אלה.
איתור חדיר ת מין פולש דורש תגובה מהירה וטיפול מקצועי לגילוי מוקדם וביעור מהיר שלו.
התגובה המהירה הכרחית מכיוון שלרוב, התבססות והתפשטות של מין פולש עוברת את נקודת .
האל-חזור ומחייבת פעולות פיקוח, תחזוקה וספיגת נזקים - פעולות הגוררות עלויות גבוהות יותר .
מאלה שהיו כרוכות בביצוע פעולות מניעה בזמן.
להלן שלוש דוגמאות לפלישת מינים לישראל .
שהטיפול בה לא צלח, שכן לא בוצעו פעולות מניעה אפקטיביות מבחינת זמן התגובה ועוצמתה, .
ונגרמה פגיעה באיכות החיים באזורים הנרחבים שהמינים התפשטו אליהם והתבססו בהם.
נמלת האש הקטנה : auropunctata Wasma nnia (להלן - נמלת האש) היא חרק בגודל כ-3 מ"מ .
בצבע חום אדמדם, והיא אחד מהמינים הפולשים המסוכנים הכלולים ברשימת ה-100 .
של הנמלה במרכז אמריקה ובדרומה.
היא חיה באזורים בעלי טמפרטורות גבוהות , ניזונה ממגוון .
מזונות ואינה בררנית בבחירת מקו מות קינון, כמו בולי עץ, עלים, אבנים או סדקים בקירות.
נזקי נמלת האש מתבטאים בעקיצות כואבות במיוחד, הגורמות לתחושת צריבה כמו כווייה למשך .
לפעמים עלולה העקיצה לגרום לתגובה אלרגית ואף להלם אנפילקטי 225 .
שעלול להביא לסכנת חיים.
הנמלה עוקצת גם חיות בית, חיות משק וחיות בר ועלולה לגרום .
לפגיעה בכושר הראייה שלהן ואף לעיוורון מלא.
היא ניזונה גם מנמלים אחרות, ומשתמשת .
בעוקץ להרחקת נמלים אחרות ול פלישה לקינים שלהן.
הנמלה גם טורפת פרטים צעירים של .
כל אלה מביאים לפגיעה עד כדי ירידה דרמטית במגוון ובשפע של המינים של .
נמלים וחסרי חוליות אחרים בבתי הגידול שהנמלה פלשה אליהם בתהליך התפשטותה.
הימצאותה גורמת לפגיעה כלכלית בעסקי המסחר בתחום המשתלות, מוצרי העץ ו האדמה, וכן .
לפגיעה בתיירות בבתי הארחה ובחופי רחצה.
להלן בתמונה 2 מלכת נמלת האשבהשוואה .
לנמלי אש רגילות ( פועלות), ובתמונה 3 קן נמלת האש בהשוואה לחוד של עט לשם אומדן גודל: .
225 תגובה אלרגית מסכנת חיים המערבת מערכות שונות בגוף, לרבות מערכת הנשימה ודרכי הנשימה ומערכת זרימת .
אתר מכבי שירותי בריאות, https://www.
il/21971 -he/Maccabi.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי תמונה 2: מלכה של נמלת האש בהשוואה לפועלות נמלת האש .
המקור: דוח מחקר 1920 - 2020 בנושאבחינת תכשירים ופרוטוקולים להדברת נמלת האש ולמיגורה 226.
תמונה3: קן נמלת האש בהשוואה לחוד של עט .
המקור: חל"ט, מינים פולשים בישראל: תיאור הסיכונים והמלצות למדיניות מונעת (אפריל 2012 .
מעריכים שנמלת האש חדרה לישראל בין 1997 ל-2000 כ"נוסע ת סמויה" על גבי משלוח בולי .
עץ מברזיל למפעל לעיבוד עץ בעמק הירדן.
בנובמבר 2005, בעקבות תלונות חוזרות לאורך זמן .
של תושבים מקיבוץ אפיקים על עקיצות, העבירו השירותים להגנת הצומח נמלים לזיהוי במוזיאון .
הטבע, ושם זיהו שמדובר בנמלת האש ויצאה התר עה על מין פולש.
226 מוזיאון הטבע, המעבדה האנטומולוגית לאקולוגיה יישומית, צילום: עוז ריטנר.
אויבים טבעיים, מה שאיפשר לה התרבות מהירה.
לפי ההשערה, היא התפשטה באמצעות חומר .
גזם מרוסק ובאמצעות עציצים ושתילים נגועים הנמכר ים במשתלות227.
סמוך לגילוי נמלת האש, ועקב הנזקים שגרמה, נדרש טיפו ל בהתפשטותה.
הקים ועדת היגוי בין-משרדית שכללה נציגים גם ממשרד הבריאות, מר ט"ג וממשרד החקלאות.
כמו כן הוזמנו לוועדה מומחים חוקרים מאוניברסיטת תל אביב.
מעיון בסיכומי הישיבות של דיוני ועד ת ההיגוי עולה כי בהיעדר תוכנית אסטרטגית .
המגדירה מסגרת היערכות עבור מינים פולשים, וללא מתווה רב -משרדי לשיתוף פעולה .
מאוסדר בפעולות חירום, ניסה המשרד להג"ס ליצור מסגרת היוועצות בשיתוף המשרדים .
הרלוונטיים כדי לקבוע מתודה לפעולות ביעור אפקטיביות בעניין נמלת האש; אך הוא .
נתקל בחסמים, כמפורט להלן: .
עיכוב בטיפול : עלה כי הובן שנמלת האש פלשה לישראל רק בחלוף שש עד שבע שנים שבהן .
בחלק מהיישובים התבצעו פעולות ההדברה בעניינה זמן רב לאחר מועד הניטור.
הערכת החוקרים בפברואר 2006 הייתה כימאחר שתפוצת הנמלה הוגבלה לתחומי יישובים, אם .
תחל הדברה מיידי ת ועקבית לאורך זמן "קיים סיכוי טוב (כ-80% ,) להגיע להשמדה של הנמלים .
בתוך מספר שנים", אולם אם הנמלה כבר חדרה לשטחים פתוחים, הסיכויים להשמדתה עומדים .
במרץ 2006 התברר שכבר ישנם קיני נמלים גם באזורים שמחוץ ליישובים.
ה יעדר חומר הדברה : עלה כי לא היה בנמצא חומר הדברה מתאים להשמדת נמלת האש, .
ולקח זמן עד שחומר הדברה כזה יובא לישראל, וגם אז יעילותו לא הייתה מספקת.
ה יעדר אסטרטגיית הפעולה : המשרד להג"ס החליט בפברואר 2007 כי לא יבוצע ניטור נרחב .
יזום לבחינת התפשטות נמלת האש, וכי יש להתמקד בהדברה.
ביולי באותה שנה החליטה ועדת .
ההיגוי על ביצוע ניטור רחב היקף.
איחור בפרסום : בפברואר 2007 , כשנה לאחרכינוס הוועדה התקבלה החלטה לפרסם את .
הנושא לציבור וזאת באיחור של שבע שנים לכל הפחות.
שיתוף פעולה : עלו פערים בשיתוף הפעולה בין משרד החקלאות למשרד להג"ס , ועלה כי .
פניות של המשרד להג"ס להוצאת צווי הסגר למשתלות, לביצוע מיידי על ידי משרד החקלאות, .
נענו רק בחלקן: הוצאו צווי הסגר רק אם ניתן היה לאכוף אותם בוודאות, ומשרד החקלאות פ יקח .
רק על משתלות מייצאות ולא על משתלות לשיווק מקומי.
בפברואר 2006 העריכו החוקריםבוועדת ההיגוי כי קיים סיכוי טוב (כ-80% ) להגיע להשמדה .
של הנמלים בתוך כמה שנים, ובאפריל באותה שנה קבעה הוועדה כי הנחת העבודה היא שניתן .
לטפל בהן עד כדי הכחדה.
במרץ 2008 אושרה תוכנית עבודה לשלוש שנים שמטר תה להכחיד .
בדצמבר 2009, בפגישת מנכ"לים של המשרד להג"ס, משרד החקלאות, .
משרד הבריאות ורט"ג, צוין כי מטרת -העל היא הכחדת נמלת האש בישראל.
227 צנובר, מינים פולשים בישראל: עלות- תועלת, מוגש למשרד להג "ס (אוקטובר 2013 ;) חל"ט, מינים פולשים .
בישראל: תיאור הסיכונים והמלצות למדיניות מונעת (אפריל 2012).
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי שינתה הוועדה את הערכת המצב והחליטה להגדיר את הפעילות בעניין הנמלה כמכילה, ולא .
בינואר 2012 החליטה ועדת ההיגוי על סיום הפעילות הממשלתית שנעשתה עד אותו .
מועד בראייה ארצית בנוגע לטיפול בהתפשטות נמלת האש.
הוועדה הבהירה כי נדרשת .
פעילות ממשלתית מאורגנת לעצירת ההתפשטות ולשיפור שיטת ההדברה של הנמלה; .
וכי הפעילות יכולה להיות אפקטיבית, ואולם היא מחייבת השקעת משאבים.
המשרד להג"ס מסר ביוני 2021 למשרד מבקר המדינה כי הטיפול בהתפשטות נמלת .
האש הופסק משיקולים של תיעדוף הטיפול במין פולש אחר228 .
לפי נתוני ועדת ההיגוי, מספר היישובים שנמצאו נגועים בנמלת האש עלה באופן חד בתקופה .
שבה נערכה פעילות להכחדת הנמלה (בשנים 2006 - 2011) , כפי שמפורט בתרשים6 :שלהלן .
תרשים 6: ,מספר היישובים שנמצאו נגועים בנמלת האש 2006 - 2011 .
מנתוני התרשים עולה שבשנים 2006 - 2008 ,נראה תהליך של התבססות נמלת האש .
ומספר היישובים הידועים כנגועים בה עלה בקצב איטי באופן יחסי.
גידול אקספוננציאלי (מעריכי) בקצב הגידול של מספר היישובים הנגועים, שהגיע ל-100 .
- קצב התפשטות מהיר המעיד על אובדן שליטה.
228 החלטתהממשלה 5101 /(חכ296" ,) תכנית לאומית לבחינת דרכי התמודדות להפחתת מפגעי הלישמניה .
('שושנת יריחו') בישראל" (6.
בהיעדר תגובה מהירה וטיפול מקצועי מתמשך לאורך שנים התבססה נמלת האש, .
והמשך התפשטותה היה בלתי נמנע.
להתבססותה בישראל השלכות על מגוון המינים, .
והיא עלולה להוביל לפגיעה בבריאות האדם ובעלי החיים ולנזק כלכלי.
2021 מופו648 יישובים ועוד53 אתרי פנאי, נופש ותיירות שנגועים בקינים של נמלת האש.
המארג מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2022 כי יש להעריך שישנם עוד מוקדים .
רבים שעדיין לא דווחו והוסיף כי נמלת האש מצויה גם בשמורות טבע.
אי-הטיפול הממשלתי בנושא השאיר את ההתמודדות עם נמלת האש בידי הרשויות המקומיות, .
האזרחים והמדבירים, מה שהחר יף את מצב התפשטות נמלה זו והוביל לפגיעה באיכות החיים .
לדוגמה, למשרד מבקר המדינה נמסר באוגוסט 2021 כי במועצה האזורית .
עמק יזרעאל, הנגועה בנמלת האש, נפגעת איכות החיים בחודשי הקיץ והתושבים נמנעו מלשהות .
נוסף על כך, עלות ההדברה של הנמלה בשטחים הפרטיים הוטלה על הציבור, .
ובמרחבים הציבוריים - על היישובים שבמועצה .
ניטור במשתלות: הדרך העיקרית להפצת נמלת האש בארץ היא משתלות נגועות, באמצעות .
עציצים, אדמה, קומפוסט, גזם וחומרי גינון ה מועברים לרחבי הארץ, למשתלות נוספות, לחנויות .
עציצים, לבתים פרטיים ולחצרות.
כאמור, המסגרת הנורמטיבית הקיימת לעניין הצומח בישראל .
נמצאת בסמכות משרד החקלאות, ואינה מאפשרת למשרד להג"ס ל פעול מול המשתלות בכל .
הנוגע למינים פולשים, ובכלל זה הוצאת צווי סגירה ושיפור יע ילות ההדברה.
שפורסם ב -2019, האוסר על משתלות לסחור במינים זרים בעלי פוטנציאל פלישה ומנחה .
להשמיד מוקדי נגיעות של מזיקים, הוא וולונטרי.
משנת 2020 מבצע המשרד להג"ס ניטור במשתלות לאיתור הימצאות נמלת האש 229 ומפרסם .
לציבור את תוצאות הבדיקות.
עד יולי 2021 בדק203 משתלות, חלקן יותר מפעם אחת.
לאוגוסט 2021 היו 114 ( מהמשתלות56% ) נגועות בקיני נמלת האש230 .
העובדה כי56% מ-203 משתלות שנבדקו בשנים2020 - 2021 (עד יולי) נמצאו נגועות .
בנמלת האש מעידה על כישלון בהתמודדות עם התפשטות מין זה בישראל.
למשרד להג"ס אין מידע עדכני לגבי התפשטות נמלת האש (נוסף על המשתלות) ברחבי .
הארץ, ואין הוא מקיים בעניין זה ניטור ייעודי וסדור.
זאת ועוד, מאחר שהפיקוח, התחזוקה .
והביעור בנושא נמלת האש מושתים כאמור על הרשויות המקומיות והציבור, ולא נקבעו .
נהלים מחייבים על דיווח בעניין.
למשרד להג"ס אין תמונה מקיפה לגבי הצלחת הרשויות .
המקומיות והציבור בביעור קיני ההתפשטות.
כאמור, בתשובת המשרד להג"ס לעיל צוין כי השינוי בתוספת לצו רישוי עסקים מסוף שנת 2021 .
הסיר את המשתלות מרשימת העסקים טעוני הרישוי וכך פגע ביכולת של המשרד לפקח על .
229 f4c3b7242140-ae67-45a0-cc03- https://data.
il/dataset/fireant/resource/e32a5b9b .
230 :מפת פריסת המשתלות הנגועות בקיני נמלת האש .
204000,595000 https://www.
c= &z=0 & lay=ANT_NURSERIES .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי משתלות ועסקים לממכר צמחי נוי ופרחים ולמנוע חדירה והפצה של מינים פולשים כדוגמת .
נמלת האש הקטנה ומינים פולשים נוספים המופצים על ידי שתילים.
מומלץ כי המשרד להג"ס יקבע נהלים מחייבים לממשקי עבודה בינו לבין גופי היישום .
(כמו הרשויות המקומיות, המדבירים והציבור) בנושאי דיווח, בקרה ותחזוקה הקשורים .
למניעת מינים פולשים; זאת בהמשך להמלצה בפרק בעניין תוכנית פעולה אסטרטגית .
עלות: בסיכום של מנכ"לי משרדי הממשלה הקשורים בעניין, המתייחס לפעולות שבוצעו .
בנושא נמלת האש בשנים 2006 - 2009, צוין כי עלות הפעילות להכחדת הנמלה עד כה הסתכמה .
65 מיליון ש"ח במימוןהמשרד להג"ס, משרד החקלאות והרשויות המקומיות הרלוונטיות.
מהמסמכים עולה כי העלות למשק במצב התפשטות מלאה של נמלת האש הוערכה בשנת .
22 מיליארד ש"ח לשנה231 .
עלותזו כוללת בין היתר הדברת בתים פרטיים, חומרי .
הדברה, הפסד ימי עבודה, פגיעה בחיות קטנות, הדברה וניטור בשטחים ציבוריים, פגיעה .
בתיירות ופגיעה ביצוא חקלאי למדינות מפותחות.
מהנתונים לעיל עולה שכישלון פעולות ההכחדה של נמלת האש בישראל ואי-השלמתן .
22 מיליארד ש"ח לשנה (לפי מחירי2013 ) על טיפול בנזקים .
שגורמת הנמלה, הדברתה וביעורה.
מחקר: המעבדה האנטומולוגית לאקולוגיה יישומית במוזיאון הטבע מבצעת זיהוי טקסונומי של .
מגוון אורגניזמים עבור גופי רגולציה ומחקר.
המעבדה, בשיתוף המשרד להג"ס, רט"ג, קק"ל .
וחל"ט ובמימונם, ערכה מחקרים שמטרתם לצמצם את התפשטות נמלת האש ולמצוא דרכים .
להתמודד עימה ואף להכחידה.
המעבדה בוחנת שיטות ותכשירי הדברה שונים במטרה לייצר .
פרוטוקול הדברה יעיל להכחדת נמלים אלה מעציצים נגועים ובשטחים פתוחים.
המעבדה חלק מהניסויים כבר הניבו תוצאות, חלקם יימשכו בשנת 2021 ואחרים - עד 2023 .
הטרמיט הקאריבי: Cryptotermes brevis (להלן- הטרמיט הקאריבי) הוא דוגמה נוספת למין .
פולש שנוכח בארץ ולא טו פל מבעוד מועד.
20 זוהההטרמיט שנמצא במרכז תל אביב .
בוודאות על ידי מומחה לטרמיטים (להלן - המומחה); ב- 17.
20 דיווח המומחהלראש תחום .
מזיקים באגף מזיקים והדברה שבמשרד להג"ס על דבר זיהויו המוחלט של הטרמיט הקאריבי 232 .
231 ,צנוברמינים פולשים בישראל : עלות- תועלת, מוגש למשרד להג "ס (אוקטובר 2013).
232 ההתכתבות בין המומחה לבין המשרד להג"ס מ-17.
20 נמסרה למשרד מבקר המדינה ב-17.
הועלה כי ביולי2021 , שנה לאחר מועד הזיהוי בתל אביב, פרסם המשרד להג"ס הודעה .
לציבור שלפיה הטרמיט הקאריבי זוהה לראשונה בהרצליה; המשרד לא ציין בהודעתו זו .
שהטרמיט התגלה במרכז תל אביב שנה קודם לכן וכי קיבל דיווח על כך.
כשנה לאחר זיהוי הטרמיט, ואי-נקיטת פעולות למניעת התפשטותו מאז זוהה, איפשרו את .
התפשטותו והתבססותו - בין היתר בהעברת מוצרי עץ בעת מעבר דירות או לצורכי מסחר, .
או בעקבות השלכת מוצרי עץ נגועים בטרמיט לפח האשפה.
מנהלת תחום מזיקים במשרד להג"ס מסרה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2021 כי המומחה .
שזיהה את הטרמיט הקאריבי ביולי 2020 לא מסר למשרד את פרטי הבית או אפילו את מיקומו .
המשוער , ועל כן לא היה אפשר לאמת את המידע.
הועלה כי אגף מזיקים והדברה במשרד להג"ס לא יזם פעולות לאיתור מיקום הטרמיט .
הקאריבי, לרבות יצירת קשר עם המומחה.
זאת ועוד, ההשתהות בתגובת המשרד בעניין .
זה נבעה מהיעדר תוכנית פעולה אסטרטגית או נהלים סדורים לביצוע פעולות חירום .
בעניין מינים פולשים שאותרו.
ההשתהות בביצוען של פעולות אלה כדי למנוע התבססות .
מינים פולשים מחוללי נזק, מאפשרת להם לעבור את נקודת האל -חזור ולהתבסס באופן .
שאינו מאפשר ביעור שלהם.
מניעת חדירה היא הפעולה ההכרחית בתהליך מניעת נזקי מינים פולשים; אולם משחדרו .
אלה לארץ, נדרשת תגובה מהירה למניעת תפוצתם, התפשטותם והתבססותם.
שהמשרד להג" ס - האחראי מתוקף אמנת CBD ,למניעת התפשטות מינים פולשים .
במסגרת אחריותו לנושא המגוון הביולוגי - ייזום פעולות מידיות ואקטיביות לנקיטת צעדי .
חירום לאחר שאותרו מזיקים, וזאת כדי לעצור את התפשטותם.
מומלץ כי המשרד להג"ס .
יטמיע נוהלי עבודה סדורים לתגובה מהירה מול גור מי מקצוע מומחים, כל זאת בכפוף .
להערכת סיכונים ולרשימות מחייבות לניהול מינים פולשים.
טרמיט-העל הפורמוסי: Coptotermes formosanus (להלן- הטרמיט הפורמוסי).
ומשם התפשט לארצות דרום -מזרח אסיה , לארצות הברית ולדרום אפריקה.
מין זה הוגדר כ"נוסע סמוי" במשלוחי עץ ומוצריו, בעציצים או בגוף כלי שיט עשויים עץ שלא .
עברו טיפול נגד טרמיטים.
הטרמיט הפורמוסי מופיע ברשימת ה- 100 ; הואנחשב למסוכן ומזיק .
להלן בתמונות 4 ,5 ו-6 פועלות וחיילים של הטרמיט הפורמוסי וקינים .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי תמונה 4: פועלות וחיילים של הטרמיט הפורמוסי .
המקור: מוזיאון הטבע, סיכום ספרות ראשוני, ד"ר גלעד בן צבי.
תמונה 5: קן של הטרמיט הפורמוסי .
צולם על ידי תומר לו, מומחה לטרמיטים, 2020 .
תמונה6: קן של הטרמיט הפורמוסי .
צולם על ידי תומר לו, מומחה לטרמיטים, 2021 .
הטרמיטהפורמוסי ניזון מתאית ( Cellulose )233 וגורם לנזקים קשים במבנים ובריהוט מעץ, ובמהלך .
חיפושו אחר מזון גורם לנזקים גם בפלסטיק, בבטון ובמתכות רכות.
נזקיו עלולים לבוא לידי .
ביטוי במגוון תחומים: פגיעה בתשתיות תת -קרקעיות של אינסטלציה, חשמל ותקשורת .
ובתשתיות מבוססות עץ, כמו בתים ואדני רכבת; פגיעה בחקלאות ובגינון; דחיקת מינים אחרים .
של טרמיטים; ותקיפת מינים רבים של עצים חיים.
מושבה יחידה של טרמיטים מסוג זה יכולה .
מיליון פריטים יצוין כי הטרמיט אינו נחשב כמזיק לחקלאות.
קיימות עדויות על נזקים כלכליים כבדים שגרם הטרמיט: באר צות הברית הוערכו עלויות הטיפול .
השנתיות בו בכמיליארד דולר, ובעיר ניו אורלינס לבדה - בכ-300 מיליון דולר בשנה.
הוכרז כחרק המזיק ביותר מהבחינה הכלכלית.
ב-2016 פרסמו חל"ט ורט"ג מסמך משותףבנושא מניעת חדירה, הפצה והתבססות של מינים .
פולשים בישראל, שמטרתו הגברת המודעות של מקבלי ההחלטות לאיום של פלישות ביולוגיות .
לא-מכוונות (להלן - המסמך המשותף).
במסמך הוצגו בין היתר שמונה מינים מקבוצות .
טקסונומיות שונות שעד 2016 לא היו קיימים בארץ, והם הוגדרו כמינים פולשים שמאיימים לחדור .
בהם היה גם הטרמיט הפורמוסי 234.
במאי 2019 ,כשלוש שנים לאחר פרסום המסמך המשותף, פנה המומחה למנהל תחום .
הדברה דאז באגף מזיקים והדברה שבמשרד להג"ס, ודיווח - בצירוף תמונות - כי מצא .
בפתח תקווה סוג של טרמיט וכי לדעתו ולדעת מומחה בין-לאומי ידוע מדובר בטרמיט .
233 תאית הינה פחמימה, המורכבת משרשראות ארוכות של הרבה מולקולות סוכר (גלוקוז).
התרכובות האורגניות הכי נפוצות בטבע.
היא משמשת כמרכיב מרכזי בדפנות התאים בצמחים, ומהווה כשליש .
מהמסה של הצומח בכדור הארץ.
בהיותה נפוצה היא מהווה מקור מזון למספר אורגניזמים המסוגלים לפרק תאית .
234 חל"ט, רט"ג, הדרך לביטחון אקולוגי לאומי, ספטמבר2016 'עמ66.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי הפורמוסי.
במהלך 2020 פנההמומחה מספר פעמים שוב אל המנהל דאז שיקדם את פנייתו .
לאגף מזיקים והדברה וכן פנה אל ראש תחום מזיקים באגף מזיקים והדברה וביקש לשוחח .
כתנאי לשיחה, הוא נדרש להעביר את המידע שברשותו.
את המידע, המשרד להג"ס התעלם מפניותיו בעניין הגילוי, ולא התקיימה איתו שיחה.
באוגוסט 2020 פנה המומחה שוב אל ראש תחוםמזיקים באגף מזיקים והדברה שבמשרד .
להג"ס וביקש להיפגש עם מי שבידו לפעול כדי להציג לו את הממצאים והמידע הרלוונטי .
באותו ה יום השיבה מנהלת אגף מזיקים והדברה בדואר אלקטרוני למומחה שאכן .
שמעה על פנייתו בנושא כבר לפני מספר חודשים וכי תוכל להיפגש איתו רק לאחר שישלח .
אליה סימוכין כמו שמות המינים, מקום הזיהוי, תמונות, תעודות מעבדה אנטומולוגית, .
דגימה שתועבר לזיהוי במעבדה האנטומולוגית של משרד הבריאות ופרסומים מדעיים .
באותו החודש הודיע המומחה למנהלת תחום מזיקים שבאגף מזיקים והדברה כי הטרמיט .
שמצא בפתח תקווה זוהה באופן מוחלט על ידי מומחה בין-לאומי לטרמיטים במעבדה .
בחו"ל כטרמיט הפורמוסי.
מהאמור לעיל עולה כי מאז הודיע המומחה על גילוי הטרמיט במאי 2019 ועד .
הודעתו על הזיהוי המוחלט שנעשה ביוזמתו בחו"ל בסוף אוגוסט 2020 , לא פעל .
המשרד להג"ס כנדרש למול המומחה כדי לברר עימו את המידע שמסר בעניין זיהוי .
הטרמיט והאזור שבו נמצא; דבר שאילו התבצע, יכול היה להניע פעולות למניעת .
המשרד להג"ס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי פנה פעמיים אל המומחה וביקש .
להעביר חומרים ונתונים, וכי לא ניתן היה להתקדם בטיפול בעניין ללא קבלת נתונים .
המומחה מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מפברואר 2022 כיהוא מביע פליאה על .
תשובה זו של המשרד להג"ס ומסר כי הוא זה אשר פנה למשרד ביוזמתו ובצירוף סימוכין, .
אך למרות פניות חוזרות ונשנות שלו אל המשרד הוא לא זכה למענה הולם.
המומחה, רק בעקבות דיווחיו ובזכות התעקשותו הנושא כיום מתחיל להיות מטופל.
מומלץ כי המשרד להג"ס יפעל במקרים כאלה כבעל הסמכות והאחריות בנושא, .
ומעבר לפניות לגורמים מומחים הוא יזום בדיקות בשטח ויפעל לבחינה מקצועית .
של התגובה לרבות ניטור התופעה וטיפול בה.
עליו לקדם פעולות אלה ללא קשר .
לפעולתם של מומחים פרטיים.
בספטמבר2020 התקיימה "ישיבת חירום" בנושא טרמיטים פולשים בהשתתפות נציגי .
המשרד להג"ס, משרד הבריאות ואוניברסיטת תל אביב ומדבירים מומחים לנושא .
בישיבת החירום סוכם, בין היתר, כי עיריית פתח תקווה, בסיוע האגף למזיקים .
והדברה שבמשרד להג"ס, תעשה ניטור בעניין זה.
מאחר ש שיטת הניטור העדיפה לא .
הייתה ידועה, נדרש היה ליצור קשר עם חברות שמבצעות ניטור מסוג זה.
להוציא קול קורא לחברות תכשירי הדברה, למדבירים ולציבור הרחב כדי ל קדם שימוש .
בתכשירי הדברה מתאימים לטיפול בטרמיט הפורמוסי, ולהוציא הודעות למדבירים לאיסוף .
בסוף ספטמבר2020 הודיע המשרד להג"ס על גילוי וזיהוישל הטרמיט הפורמוסי, המוגדר .
כמין המזיק במיוחד לאדם ולסביבה, באזור מזרח פתח תקווה; ובדצמבר 2020 שיתףמשרד .
החקלאות פרסום לגבי הימצאותו של הטרמיט וקרא לציבור להעביר מידע למשרד להג"ס .
בדבר הימצאותו של הטרמיט למשרד להג"ס.
תוצאות הניטור הארצי שביצע אגף מזיקים .
והדברה במשרד להג"ס מסוף אותו החודש הראו כי הטרמיט קיים והתבסס בשתי שכונות .
להלן בתמונה 7 המחשה שלנזק שנגרם למשקוף דלת בגלל פעולות .
תמונה 7: נזק שהסבו טרמיטים למשקוף דלת .
ביוני2021 , בזכות היענות הציבור לקריאת המשרד להג"ס לדווח על מקרי טרמיטים נוספים, .
זוהו שלושה אזורים הנגועים בטרמיט ביישובים מדרום לפתח תקווה וממזרח לה 235 .
באוגוסט2021 מסרהמשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה את שמות יהם של עשרה .
מוקדים שזוהו כנגועים בטרמיט הפורמוסי: גבעת השלושה, נחלים, נופך, מזור, כפר מעש, .
בארות יצחק, מגשימים, כפר סירקין ושתי שכונות ב פתח תקווה.
תהליך התפשטות הטרמיט הפורמוסי: .
גבעת השלושה, נחלים ונופך .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי תרשים 7: מפת תהליך התפשטות הטרמיט הפורמוסי .
מהאמור עולה כי בתוך שנה מאז התריע המומחה לטרמיטים על זיהוי ראשוני של .
הטרמיט הפורמוסי, הוא כבר היה בשלבי התבססות מתקדמים בתשעה יישובים.
עוד עלה כי המשרד להג"ס השתהה בברור וטיפול בהתפשטות הטרמיט.
הועלה כי אף שפלישת הטרמיט הפורמוסי נכללה במסמך המשותף מ -2016 .
המשרד להג"ס לא ביצעתהליך של הערכת סיכונים לפלישתו, לא יצר תוכנית .
למוכנות מוקדמת להגעתו ולא קבע מ ערך פעולות חירום שיכלו למנוע את .
התבססותו והתפשטותו המהירה של הטרמיט.
בהיעדר נהלים להתר עה ולפעולות חירום לגבי מזיקים אגרסיביים שהם מינים .
פולשים, ובהיעדר הנחיות לפעולות איתור ו מניעת כניסה שלהם לארץ (כמו איוד .
מכולות), יש כדי לגרום לנזקים בלתי הפיכים ; כל שכן, כ שמדובר בטרמיט שידוע .
בעולם כמין פולש אגרסיבי ו שהיו מראש התר עות פלישה לגביו.
בהתמודדות עם מין זה לאחר פלישתו והתפשטותו רבים, ויש חשש כי הפעולות .
שננקטות כיום לא יצליחו למגר אותו ואת הנזקים המשמעותיים שהוא גורם.
מומלץ כי המשרד להג"ס יפעל להשלמת נוהלי הערכות מחייבים למצבי חירום .
להתמודדות עם מינים פולשים ובפרט למקרים של פלישת מינים שהם אגרסיביים .
עוד מומלץ כי נהלי ההערכות יתנו מענה להסרת חסמים .
בירוקרטים ויכללו גם אספקט של שיתוף ציבור.
שיווק של מינים פולשים וסחר בהם .
אחד הגורמים המסייעים בהתפשטות של מינים פולשים הוא כאמור הפצתם.
צמחים פולשים , בעיקר צמחי מים המיועדים במקור לבריכות נוי ולאקווריומים , באמצעות .
מכירתם במשתלות ; זאת נוסף על העבר תם של מינים פולשים אחרים (כגון נמלת האש) .
באמצעות עציצים, שתילים ומוצרי גינון.
להלן דוגמה לאופן הטיפול בהפצת צמח מים: .
יקינטון המים : איכהורניה עבת הרגל - Eichhornia crassipes (להלן- יקינטון המים) הוא צמח .
מים צף בעל עלים חלקים שאורכם כ-15 ס"מורוחבם כ -10 ס"מ ותפרחת זקופה שאורכה כ-30 .
ס"מ, הנושאת חמישה עד שמונה פרחים סגולים.
מקורו הגיאוגרפי של הצמח באגן האמזונס .
בצפון ברזיל ובצפון-מערבה.
להלן בתמונה 8 פרח יקינטון המים שצולם בבית יצחק קיץ 2021236: .
236 ז'אן-מארק דופור -דרור, הצמחים הפולשים בישראל , מהדורה שנייה (2019) ,עמ' 134.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי תמונה 8: פרחי יקינטון המים .
צולם על ידי מלכה מור, בית יצחק, 2021.
יקינטון המים מופיע ברשימת ה- 100 .
, והוא נחשב לצמח מסוכן משנה סביבה הצמח מתרבה .
בעיקר באמצעות שלוחות: מהגבעולים שמתחת לפני המים מתפתחים עלים הניתקים במשך .
הזמן מצמח האם והופכים לפרטים עצמאיים.
נוסף על כך הוא מתרבה מזרעים: הפרי יכול להכיל .
עד 300 זרעים, ואלה שוקעים, נובטים, מפתחים שורשים, מתנתקים משורשיהם וצפים על פני .
תרדמת הזרעים יכולה להימשך עד 15 שנה בבוץ יבש, והם מופצים גם באמצעות הידבקות .
לרגלי עופות מים - ייתכן כי אלה ממלאים תפקיד משמעותי בהפצתם אל גופי מים חדשים.
קצב הריבוי של יקינטון המים מהיר ביותר: מספר הפרטים באוכלוסייה נתונה יכול להכפיל את .
עצמו מדי חמישה ימים, ופרט אחד מסוגל ליצור בשנה חומר אורגני העשוי לכסות 600 .
ריבוי זה יוצר מעין רפסודות הנעות על פני המים וגורמות להיווצרות מוקדים חדשים של פלישה.
כאשר יקינטון המים מכסה גוף מים , הנזק הנגרם למגוון הביולוגי הוא רב: רמת החומציות של .
המים (ה-ph) יורדת, ר יכוז החמצן בהם צונח, שיעור ה-CO2 עולהוכמות האור החודר פנימה .
התוצאה היא שצמחי מים מקומיים נדחקים ונעלמים, דגים וחסרי חוליות .
החיים במים אינם יכולים לשרוד, וכיסוי פני המים משבש את הפעילות של עופות מים, שאינם .
בשל שיעור אידוי גבוה של הצמח, כמות המים המתאדה מגוף מים מכוסה .
גבוהה כמעט פי 8 מהכמות המתאדה מגוף מים לא-נגוע; ועל כן גופי מים טבעיים רדודים עלולים .
להתייבש תוך שנים ספורות עקב השתלטות יקינטון המים, וביכולתו להביא לקריסה מוחלטת .
של מערכת אקולוגית של מים מתוקים, בפרט בגופי מים שבהם הזרימה איטית.
כי "רפסודות " של יקינטון המים הן בתי גידול מיטביים ליתושים , על המחלות שהם מפיצים.
להלן בתמונה 9 יקינטון המיםהמכסה מאגר מים בשרון , ובתמונה 10 יקינטון המיםשסותם את .
תנועת הסירות בנהר הבוריג נגה בבנגלהדש ; הסירות שם משמשות כגשר צף להולכי רגל, אך .
כבר אינן יכולות לנוע ולשוט ב נהר .
תמונה9: יקינטון המים מכסה מאגר מים בשרון .
מתוך, הצמחים הפולשים בישראל (2019 ) צולם על ידיז'אן-מארק דופור - דרור.
תמונה 10: יקינטון המיםחוסם את תנועת הסירות בנהר הבוריגנגה .
המקור: רט"ג וחל"ט, הדרך לביטחון אקולוגי לאומי 237.
237 מניעת חדירה, הפצה והתבססות מינים פולשים בישראל (2016 .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי יצוין כי צמחי המים הפולשים בישראל הובאו ארצה כצמחי נוי לטיפוח בריכות נוי בגינות פרטיות; .
בעת ניקוי הבריכות הושלכו הצמחים כפסולת גינה, וחלקם נזרקו אל תוך מקווי מים ברחבי הארץ .
חלק ממוקדי התפשטות אלה אינם יציבים לאורך זמן , אך מספרם במגמת עלייה, .
יקינטון המים הובא לישראל כצמח נוי בשנות החמישים של המאה העשרים.
הוא פלשלירקון, וב שנים 1961 - 1962 - לשפך נחל אלכסנדר.
מאז תחילת שנות ה- 2000 ועד .
אוגוסט 2021 ,קיימות עדויות לפלישת יקינטון המים לנחלים באזורים שונים בארץ (אלכסנדר .
נעמן, קישון, נחל ארבל 238); למחצבות נטושות ; לתעלות חקלאיות, למאגרי מים239 וכן לתעלות .
עלות : הטיפול באזור מים נגוע בצמח פולש יקר מאוד ומורכב, כיוון שנוסף על נטרול פרטי .
הצמח נדרש פינוי שלו כדי למנוע זיהום נוסף של המים וריקבון.
עצם הפינוי דורש שימוש בכלים .
כבדים, דבר המייקר באופן ניכר את הטיפול.
השימוש בקוטלי צמחים עלול לפגוע באורגניזמים .
אחרים או לפסול את השימוש במים לצורך השקיה או שתייה.
עיקר הטיפול מורכב ממעקב צמוד .
ארוך טווח כדי למנוע התפתחות מחודשת של הצמח - דבר המייקר את הטיפול באופן משמעותי.
יש להבחין בין עלות הנזקים הנגרמים מהתפשטות צמח פולש במרחב נתון לבין עלות הטיפולים .
הנדרשים לביעור, צמצום או עציר ה של התפשטותו.
חוקרים אוס טרלים מצאו שעלות הנזקים .
הנגרמים על ידי צמח פולש גבוהה פי 20, בממוצע, מעלות הטיפול בתחילת הפלישה.
מחקרים הראו כי טיפולים לביעור מוקדים של צמחים פולשים מצליחים כאשר גודל המוקד .
הנגוע המטופל קטן מ-40 דונם.
מעברלשטח זה נדרשות פעולות ממשק וכן מעקבים לאור ך .
לדוגמה, פינוי 6,700 טונות של יקינטון המים על פני 560 דונם בסרדיניה עלה .
170,000 אירו, דהיינו בכל דונם השתלטו כ-12 טונות של הצמח, ועלות הפינוי הייתה כ-100 ש"ח .
יצוין כי תקנות הגנת הצומח אוסרות על יבוא צמחי מים, ובכלל זה יקינטון המים 240 , והוא .
גם מוגדר בתקן הירוק (בנספח א') כצמח נוי זר בעל פוטנציאל פלישה; אולם תקנות אלה .
אינן עוסקות באחזקה, סחר או שחרור לטבע, וכאמור התקן הירוק הוא וולונטרי ואין חובה .
לעמוד בדרישות המפורטות בו.
בארץ ישנן משתלות המתמחות במכירת צמחי מים לבריכות נוי והמשווקות את יקינטון .
המים ומסייעות בהפצתו.
יוצא אפוא שלמרות האיסור על יבוא צמחי מים הם מופצים ללא .
הפרעה, ובדרך זו מתפשטים ו מגיעים אל מקווי מים טבעיים.
משרד מבקר המדינה מציין כי בהמשך מכירת צמחי מים האסורים ליבוא יש כדי להביא .
לריבוי מוקדי התפשטות של צמחים אלה ברחבי הארץ, ולאיבוד שליטה על כך; במצב זה .
יש כדי לגרום לנזקים אשר עלותם עלולה להגיע לעשרות מיליוני ש "ח.