HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהתאמה, התקבלו במשרד התרבות תלונות משחקנים, יוצרים וספקים על אי -העברת תשלומים מהתאטרון.
לאחר חתימת הסכם ההבראה, פעלו הנהלת התאטרון והחשב המלווה לבצע הסדרי חובות מול השחקנים, היוצרים והספקים האמורים.
כאמור, התאטרון דיווח כי במסגרת ההסדרים הללו הוא הקטין את גובה החוב ביותר מ-3 מיליוןש"ח וכי בוצע ארגון מחדש של החוב שנותר לחלק מהספקים.
בבדיקה אקראית של משרד מבקר המדינה של כמה חשבונות ספקים מחו"ל בלבד, אותרו חובות ישנים בהיקף של יותר מ- 750,000 .
ש"ח במועד סיום הביקורת, טרם דיווחו הנהלת התאטרון והחשב המלווה למשרד התרבות ולוועדת המעקב על ביצוע הסדרי החוב עם כל השחקנים, היוצרים והספקים שלהם חייב התאטרון כספים.
יצוין כי בחלק קטן מהמקרים הגישו בעלי החוב תביעה משפטית נגד התאטרון.
הגדלת הכנסות מחסויות : התאטרון התחייב להגדיל את הכנסותיו מחסויות, כך שיוכל להקצות 1.
2 מיליון ש"ח נוספים לצורך פירעון החוב המוכר לטיפול.
התאטרון דיווח לוועדת המעקב כי עמד ביעד הגדלת הכנסות מחסויות בשנים 2014 -2013 .
התחייבות להתייעלות - פיטורי עובדים : התאטרון התחייב לפטר 14 עובדים שתחתיהם יוכל לקלוט עדשבעה עובדים בעלות מופחתת.
זאת, כדי להביא להפחתת שכר שנתית בהיקף של לפחות 2.
התאטרון הציג לוועדת המעקב נתונים מתוקנים, שלפיהם הפחתת השכר תהיה בהיקף של יותר מ -2.
מיליון ש"ח התאטרון עמד ביעד פיטורי העובדים, אם כי שניים מהעובדים שנכללו ברשימת הפיטורים היו מעבר לגיל פרישה, ולכן ההוצאה עבורם היא לא כשל מפוטרים ולא ניתן לראות בהם מפוטרים.
לצורך תשלום פיצויי פרישה הסכימה הממשלה להעמיד לתאטרון הלוואה בסך 3 מיליון ש"ח (ראו להלן, בסעיף על התחייבויות הממשלה על פי הסכם ההבראה מ- 2012.
) במקביל להודעת התאטרון על ביצוע הפיטורים, אישרה ועדת המעקב את ביצוע ההלוואה בסך 3 מיליון ש"ח והיא הועברה לתאטרון בשנת 2013 .
התאטרון היה אמור לפרוע את ההלוואה בשנים 2014 -2013 , אך בעקבות פנייתו דחתה ועדת המעקב את התשלומים וסוכם כי הוא יחל בפירעון ההלוואה בשנת 2015 .
לאחר פנייה נוספת של התאטרון בשנת 2015 סוכם על דחיית פירעון תשלומי קרן ההלוואה למאי 2016 .
בתחילת פברואר 2016 פנה התאטרון לסגן החשב הכללי באוצר בבקשה לדחות את פירעון ההלוואה ממאי 2016 לינואר 2018 .
הבימה לא עמדה אפוא ביעד המתוכנן לפירעון ההלוואה שקיבל ה - עד סוף 2014 .
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 6.
התחייבות להתייעלות - הפחתת שכר עובדי התאטרון ושכר פרילנסרים (ובכלל זה טאלנטים ): התאטרון התחייב לבצע שינוי בתנאי ה העסקה של עובדיו החל ב- 1.
13 ,כדי שעלות השכר השנתית הכוללת בתקופת ההסכם תקטן ב-1.
75 מיליון ש"ח ביחס לתקציב שנת הבסיס ( 2012).
כן הוא התחייב להוריד את שכר הפרילנסרים (ובכלל זה השכר המשולם לטאלנטים) ולוודא שלא יעלה על 3,600 ש"ח בתוספת מע"מ להצגה, בין שהיו מועסקים לפני החתימה על הסכם ההבראה ובין שהעסקתם החלה אחריה.
ביולי 2013 דיווח החשב המלווה לוועדת המעקב כי נערכה הפחתה נוספת של 10% משכרם של הטאלנטים, וסוכם כי הוא לא יעלה על 3,240 ש"ח להצגה וכי החיסכון השנתי הצפוי מכך מוערך ב- 400,000 .
ש"ח נראה אפוא שעלות השכר השנתי של התאטרון הייתה אמורה לרדת ב- 4,650 אלפי ש"ח לשנה (ירידה מתוכננת של כ - 12.
5% :)ביחס לשנת הבסיס 2,500 אלפי ש"ח בשל פיטורי עובדים, 1,750 אלפי ש"ח בשל הפחתת שכר לעובדים, ו-400 אלפיש"ח נוספים בשל הפחתת שכר נוספת לטאלנטים.
אולם מהשוו את נתוני הדוחות הכספיים המבוקרים של 2014 לאלה של 2012 עולה שהיקף השכר לא ירד כמתחייב.
פירוט עלויותהעבודה וההכנסות של הבימה מהופעות לשנים 2014 - 2012 )(אלפי שקלים .
2012 2013 2014 עלות העבודה ונותני שירותים 34,057 31,220 33,212 מכירה ופרסום - שכר עבודה ונלוות 708 732 815 הוצאות הנהלה וכלליות - שכר ונלוות 2,325 2,661 2,169 סה"כ הוצאה לשכר 37,090 34,613 36,196 סה"כ הכנסות מהופעות 49,540 41,652 47,773 .
על פי נתוני הדוחות הכספיים המבוקרים של התאטרון .
מהנתונים עולה כי סך כל הוצאות השכר ל - 2014 הסתכמו ב - 36,196 אלפי ש"ח - לעומת 37,090 אלפי ש"ח ב - 2012 .
בפועל הסתכמה אפוא הירידה בשכר בין השנים 2012 ל- 2014 בכ-900 אלפי ש"ח שהם כ - 2.
זאת ועוד, ב - 2014 נרשמה ירידה של 3.
6% בהכנסות מהופעות (הרצות של הצגה) - מ- 49,540 אלפי ש"ח ב- 2012 ל- 47,733 .
אלפי ש"ח התאטרון לא עמד אפוא ביעד הפחתת השכר בהתאם להסכם ההבראה.
משרד התרבות והספורט 1439 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ,הפחתת השכר בסכום שתוכנן 4,650 אלפי ש"ח, הייתה אמורה להוריד את הוצאת השכר לסכום של 32,440 אלפי ש"ח ולגרום ליתרה של 17,100 אלפי ש"ח בין ההכנסות מהופעות להוצאה לשכר.
בפועל, על פי הדוחות הכספיים ל- 2014 עמדה היתרה על 11,577 אלפי ש"ח בלבד, דהיינו חוסר של 5,523 אלפי ש"ח.
פער שלילי בלתי מתוכנן זה פגע בהכנסות של התאטרון והעמיד אותו בפני בעיה חדשה בתזרים המזומנים.
מנהל הכספים של התאטרון מסר כי הירידה המתונה בהוצאות השכר לעומת ההתחייבויות בהסכם ההבראה, מקורה בתשלומי שכר בשל העלאת המחזמר "גבירתי הנאווה".
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת הבימה כי אם העלאת המחזמר "גבירתי הנאווה" הגדילה את עלויות השכר, טבעי היה להניח שבמקביל ל כך יגדלו ההכנסות מההופעות.
אולם מהדוחות הכספיים עולה כי בפועל ירדו ההכנסות מההופעות בין השנים 2012 ל- 2014 .
נוסף להפחתת השכר לעובדים בהתאם להסכם ההבראה, הסכימו בכירי הבימה על הפחתת שכרם בשנת 2013 בשיעור של 10% .
בתחילת 2014 החליטו להמשיך את ההפחתה לשנה נוספת.
גם מועצת הנאמנים והדירקטוריון ויתרו על קבלת שכרם מאז מונו לתפקידם.
התייעלות - איזון תקציבי : התאטרון התחייב לפעול באיזון תקציבי שוטף לאורך תקופת ההסכם וגם לאחריה.
זאת, ללא קבלת תמיכה נוספת מהממשלה מעבר לאמור בהסכם ההבראה ומהתמיכות שיינתנו ל תאטרון בהתאם למבחני התמיכה במוסדות תרבות.
בדוחות הכספיים לשנים 2014 -2012 ,הציג התאטרון איזון תקציבי שוטף והחל בשנת 2013 הוסרה מחוות הדעת ל דוחות הכספיים שלו הערת "עסק חי".
ב- 2012 הוא דיווח על עודף של 707,000 ש"ח, שהושג הודות לתמיכה של המדינה בסכום של6.
5 מיליון ש"ח, במ סגרת ההסכם, מעבר לתמיכה השוטפת (בלעדיו היה הפסד של כ-5.
ב- 2013 נרשם עודף של כ-12.
8 מיליון ש"ח, שהושג הודות להמרת הלוואה ישנה בסכום של כ-13.
3 מיליון ש"ח למענק (בלעדיה היה הפסד של כ- 485,000 ש"ח), וב- 2014 הושג רווח תפעולי של כ-1.
מיליון ש"ח מכאן שמ - 2012 הצליח התאטרון לשמור על איזון תקציבי שוטף וב- 2014 אף רשם עודף של כ-1.
6 מיליון ש"ח, אך זאת לצד חובות צבורים הרובצים עליו.
זאת הודות למאמצים גדולים של מנכ"לית התאטרון והחשב המלווה.
הצטיידות : בין השנים 2011 -2007 עבר מבנה הבימה שיפוץ יסודי, באמצעות חברת בניין "הבימה" בע"מ, שכלל את הגדלת שטח המבנה על ידי תוספות ובנייה מחדש של חלקים מסוימים.
עלות השיפוץ עמדה על 109 מיליון ש"ח, ומימונו נעשה מכספי עיריית תל אביב והמדינה.
במסגרת הסכם ההבראה התחייב התאטרון לממן ממקורות שאינם ממשלתיים את עלות ההצטיידות, שנ אמדה בכ -10 מיליון ש"ח, לצורך חזרתו למשכנו הקבוע.
רשימת הפריטים פורטה בנספח להסכם.
ביולי 2013 דיווח החשב המלווה לוועדת המעקב כי מהלך ההצטיידות "בוצע - משולם באופן שוטף ממקורות עצמאיים (ללא מימון חיצוני)".
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי חלק מהפריטים אשר הח שב המלווה דיווח עליהם ביולי 2013 שהם בוצעו ממקורות שאינם ממשלתיים, מופיעים בבקשות לתמיכה בשיפוצים שהגיש התאטרון למשרד התרבות באוגוסט 2013 :.
להלן הפרטים מערכת הגברת שמע לכבדי שמיעה באולם ברטונוב - 140,000 ש"ח, מערכת להקרנת כתוביות באולם רובינא - 60,000 ש"ח, מערכת להקרנת כתוביות לאולם מסקין - 60,000 ש"ח, מערכת להקרנת כתוביות לאולם ברטונוב - 80,000 ש"ח, מערכת להקרנת כתוביות לאולם הבימה 4 - 80,000 ש"ח, יישומים למערכת ייעודית לעיוורים- 30,000 .
ש"ח כל הפריטים האלה, אשר החשב המלווה דיווח עליהם כי בוצעו ממקורות עצמיים, מופיעים כאמור באותם סכומים, בבקשה שהגיש התאטרון למשרד התרבות לתמיכה, שאושרה לאחר מכן על ידיו.
בתשובת הבימה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 נמסר כי הנספח המפרט את פרטי ההצטיידות "נערך שנתיים לפני חתימת הסכם ההבראה".
וכי "לא עודכן בעת החתימה".
יצוין כי גם חשבוניות הרכישה שהעביר התאטרון ל בדיקת משרד מבקר המדינה ה ן מנובמבר 2011 .
, שנה ויותר לפני חתימת הסכם ההבראהעוד נמסר כי "מספר פרטי ציוד בודדים מתוך רשימת ההצטיידות שבנספח.
ובמקומם נרכש ציוד אחר", וכי "אין כל פסול בכך שבגין פרטי ציוד.
הוגשה בשלב מאוחר יותר בקשה לקבלת תמיכה".
החשב המלווה מסר בתשובתו: "הוסבר לי על ידי הנהלת התאטרון, כי בשנת 2011 נרכש ציוד מסוגים שונים כחלק מחזרתו של התאטרון למשכנו הקבוע בהיקף של למעלה מ-10 מיליוןש"ח.
ביולי [ לאור האמור לעיל, דווח על ידי 2013 ]המעקב[ לוועדת השלושה] "כי התשלומים בגין ההצטיידות נעשים ממקורות עצמיים של התאטרון.
הממצאים לעיל מעלים ספק בדבר מהימנות דיווח התאטרון והחשב המלווה, ועולה חשש שמא ניסתה הנהלת התאטרון לגלגל על משרד התרבות הוצאות שיפוצים שכבר בוצעו.
משרד מבקר המדינה רואה התנהלות זו בחומרה.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת הבימה כי אין זה מתקבל על הדעת לצרף להסכם ההבראה נספח לא מעודכן, הכולל פרטי ציוד שבכוונת התאטרון לרכוש בשעה שאלה נרכשו כבר שנה לפני כן.
מה גם שנתון זה לא מצוין בהסכם.
לפיכך יש לראות בכך דיווח לא נאות.
משרד מבקר המדינה מעיר לחשב המלווה כי לפני הדיווח לוועדת המעקב היה עליו לבדוק אם הציוד אכן נרכש בהתאם להסכם וממקורות שאינם ממשלתיים , ולא להסתפק בדברים שנאמרו לו.
התחייבות להנפקת דוחות : כמו בהסכמים הקודמים, גם בהסכם ההבראה מ- 2012 נקבע כי התאטרון ידווח לוועדת המעקב, באופן קבוע ובמועדים שנקבעו, על התקדמות ביצוע ההסכם ועל מצבו הכספי והמינהלי - באמצעות כמה דוחות ביצוע שיוחדו לשם כך: דוח נתוני ביצוע מול תקציב; דוח עלות שכר עבודה לפי מקצועות, תפקידים וסקטורים; דוח תזרים מזומנים (תקבולים ותשלומים); דוח תקורה (דוח רווח והפסד לפי משרד התרבות והספורט 1441 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הפקות); דוח בדבר התחייבויות תלויות; דוחות כספיים מבוקרים של השנה הקודמת שיועברו עד 30 ביוני בכל שנה ועוד (להלן - דוחות הביצוע ).
יצוין כי על פי הסכם ההבראה על החשב המלווה להעביר לוועדת המעקב רשימה של דוחות תקופתיים 23 .
בישיבות ועדת המעקב בשנים 2014 -2013 , העלו הוועדה ונציגי משרד התרבות פעם אחר פעם את הטענה שהתאטרון לא מעביר להם את הדוחות המתחייבים על פי ההסכם ובמועדים שנקבעו לכך, וכי העדר הדוחות מונע מהם לקבל תמונת מצב אמיתית על מצב התאטרון ושבמצב כזה אי אפשר לבצע מעקב אחר יישום תכנית ההבראה.
כן נמצא כי באותן ישיבות חזרה ודרשה ועדת המעקב מהתאטרון לספק לה דוחות ביצוע במועדים שנקבעו, מתוקף הסכם ההבראה, ואף התנתה את הסכמתה לדרישותיו בהעברת הדוחות כמתחייב.
כמו כן ציינה ועדת המעקב בישיבותיה פעם אחר פעם את העובדה שהתאטרון מפר הפרה יסודית את תנאי ההסכם24 .
הצעדים שנקבעו בהסכם להפרות כאלה הם ביטול ההסכם, דרישה להחזר התמיכה שניתנה לתאטרון ועוד.
להלן פירוט: מדוחות שהגיש החשב המלווה לוועדת המעקב, וכן מדוחות צוות הביקורת שהקימה ועדת המעקב לבחינה, ליווי ויישום תכנית ההבראה ועמידת התאטרון בהסכמים השונים עם הממשלה (להלן - צוות הביקורת) שהוגשו מעת לעת לקראת הדיונים, עולה כי התאטרון לא העביר את דוחות הביצוע בלוחות ה זמנים שנקבעו, בניגוד להתחייבותו בהסכם ההבראה.
מטבלת השוואה שהכין צוות הביקורת בנובמבר 2013 לבחינת עמידת הבימה בהסכם ההבראה, עולה כי התאטרון לא עמד בתנאי ההסכם בסעיפים מסוימים המהווים הפרה יסודית: הסדרים לקבלת הלוואות מבנקים, הפסקת העסקת עובדים, הקטנת עלויות בגין העסקת עובדים; ובנושאים נוספים, כגון אי-עמידה בהסדר החוב מול המדינה ואי -העברת דיווחים על נתוני תקציב ותקבולים ותשלומים למשרד התרבות ולוועדת המעקב.
בטבלת השוואה נוספת שערך צוות הביקורת בספטמבר 2014 , שוב צוין שהבימה לא עומדת בסעיפים שאי-ביצועם מהווה הפרה יסודית של הסכם ההבראה.
בין השאר הוזכרו חריגה ממסגרת החוב המאושר, אי -לקיחת הלוואה לטווח ארוך לכיסוי החוב, עיכוב בתשלומים לעובדים שעבודתם הופסקה, ואי -העברת חלק מדוחות הביצוע למשרדי התרבות והאוצר.
מהאמור לעיל עולה כי הבימה לא עמדה במחויבותה על פי ההסכם להעביר, במועדים שנקבעו בהסכם, דוחות ביצוע אשר יעידו על עמידתו בתנאי הסכם ההבראה ועל מצבו הכספי.
זאת אף על פי שחברי ועדת המעקב שבו ודרשו ממנה לקבל את הדיווחים בהתאם להסכם ואף התנו מתן הטבות מטעם המדינה בהגשתם.
ואולם, חרף העובדה שהיעדר הדיווחים מנע מהם את היכולת לגבש תמונה אמתית על מצב התאטרון וחרף העובדה שאי -תיקון ההפרה לאחר שניתנה לכך ארכה מהווה הפרה יסודית של הסכם, לא נקטו משרדי האוצר והתרבות את הצעדים המפורטים בו למקרים כאלה.
23 נספח א' להסכם 2012 - .
""סמכויות החשב המלווה 24 על פי הסכם ההבראה, אי-העברת דוחות פיקוח ובקרה לא מהווה הפרה יסודית של ההסכם; על פי סעיף 50 ,להסכם ההבראה, הפרה חוזרת של הוראה שלא תוקנה, אף לאחר שניתנה לא ארכה תיחשב הפרה יסודית שלו.
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"לית התאטרון ולחשב המלווה, כי אף על פי שבישיבות ועדת המעקב הועלתה פעם אחר פעם הטענה שהם אינם מעבירים במועד את דוחות הביצוע, הם לא העבירו אותם כנדרש.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על פי הסכם ההבראה הנושא באחריותו, וכי נושא אי - העברת הדוחות ליצירת תמונת מצב מלאה, ככלי ניהולי וככלי לפיקוח ובקרה על ההסכם עלה כמעט בכל ישיבות ועדת המעקב ובמכתבים נוספים, לכן אי אפשר לקבל את תשובתו.
משרד התרבות בתשובתו מדצמבר 2015 מסרבתשובתו כי "המשרד יקפיד כי התיאטרון והחשב המלווה יעבירו את כל המסמכים הנדרשים לפי ההסכם.
לצורך קבלת החלטות בוועדת המעקב, לרבות כרטסת בקרה של הוצאות והכנסות לכל הפקה" .
הביקורת העלתה כי בדוחות הביצוע וכן במכתבים שהעבירו מורשי החתימה - מנכ"לית התאטרון והחשב המלווה לוועדת המעקב, אין התייחסות לעובדה שהתאטרון לא מעביר לקופות הפנסיה, גמל והשתלמות וכן לרשויות המס ולביטוח הלאומי, לקופות פנסיה, גמל והשתלמות ולקופות העובדים תשלומים שניכה משכר העובדים ותש לומי מעביד (ראו פירוט בהמשך).
זאת לבד מהדיווח הבודד ביולי 2013 .
על חובות לרשויות המס משרד מבקר המדינה מעיר למורשי החתימה - כי היה עליהם להציג לחברי ועדת המעקב את המצב הכספי לאשורו ובמלואו, ובאופן שיטתי, לרבות כל החובות לקופות העובדים, למס הכנסה ולביטוח לאומי, בהתאם לסמכויותיהם ותפקידיהם על פי הסכם ההבראה.
התנהלותם של מורשי החתימה אינה תקינה לנוכח כללי מינהל תקין.
התחייבויות הממשלה על פי הסכם ההבראה מ- 2012 .
הממשלה התחייבה להעמיד לתאטרון סיוע בסך11.
5 מיליון ש"ח, שמתוכם6.
5 מיליון ש"ח כמענק ו-5 מיליון ש"ח כהלוואה.
כספי המענק : המענק ניתן לתאטרון מכוח מבחני התמיכה למוסדות תרבות במצוקה.
5 מיליון ש"ח הועברו ב- 14.
12 כמקדמה לפני חתימת הסכם ההבראה, ו- 3 מיליון ש"ח נוספים הועברו עוד באותה שנה ומיד לאחר חתימתו, ב- 23.
12 , ולפני שהתאטרון פעל לקבל אשראי מתאגיד בנקאי כנדרש בהסכם.
על פי מבחני התמיכה ונוהל שר האוצר, על המוסד להגיש דוחות כספיים מאושרים על ידי רואה חשבון כתנאי לקבלת התמיכה.
אולם הדוחות הכספיים של התאטרון לשנת 2011 אושרו ונחתמו רק באפריל 2013 והדוחות הכספיים ל- 2012 אושרו ונחתמו רק בינואר 2014 .
, מכאן שלתאטרון לא היו דוחות כספיים מאושרים כנדרשחרף כך העביר משרד התרבות לתאטרון את כספי התמיכה ובכך פעל בניגוד למבחני התמיכה ובניגוד לנוהל שר האוצר.
יתרה מכך, על פי הסכם ההבראה התחייבה הממשלה להעביר את המענק לאחר שהתאטרון יציג אישור מהבנק על הלוואה ועל הגדלת מסגרת האשראי, הלוואות שהתאטרון לא קיבל במועד הנדרש.
בהסכם נקבע כי אי-ביצוע סעיפים מסוימים, ובהם משרד התרבות והספורט 1443 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אי-קבלת אשראי מתאגיד בנקאי וסעיפים נוספים, יהווה הפרה יסודית שלו וכי בתגובה תהיה הממשלה רשאית על פי שיקול דעתה הבל עדי לנקוט צעדים מסוימים (תרופות).
התרופות כוללות הפסקת העברת תשלומי תמיכה, ביטול ההסכם ודרישה להחזר התמיכה כולה או חלקה, חזרה מההחלטה להסדיר את חוב התאטרון כולו או חלקו - ובכלל זה קיזוז מכספי תמיכה עתידית ועוד.
באוגוסט 2013 הכין מנהל אגף תקציבים ותכנון במשרד התרבות מסמך שפירט את הסעיפים שהתאטרון לא עמד בהם במסגרת ההסכם: הוא לא קיבל הלוואות מתאגיד בנקאי, לא העביר למשרד התרבות ולוועדת המעקב דוחות ביצוע שוטפים כנדרש, ביקש סיוע ממשלתי במימון ההצטיידות לצורך חזרת התאטרון למשכנו הקבוע חרף הקביעה כי המימון יהיה מ מקורות שאינם ממשלתיים ועוד.
בדיון ועדת המעקב בנובמבר 2013 הוחלט כי לאור מצבו של התאטרון יינקטו כמה צעדים שיסייעו לו ליצור מקורות מימון הביקורת העלתה שוועדת המעקב לא נקטה אף לא אחד מן הצעדים שנקבעו בהסכם ההבראה במקרה שיופר.
הלוואה נוספת : כאמור, מרכיב הסיוע השני שהועמד לרשות התאטרון הוא הלוואה נוספת בסך 5 :מיליון ש"ח2 מיליון ש"ח "לצורך החזר הלוואת גישור שניתנה לתאטרון ע"י בנק" ו-3 מיליון ש"ח למימון תשלום פיצויים בגין פרישת עובדים.
בהסכם ההבראה נקבע כי סכומים אלה יועברו בתנאי שהחשב המלווה יאשר כי התאטרון עמד בכל התחייבויותיו, וכי הוא הפחית את החוב המוכר לטיפול בסכום השווה ל -6 מיליון ש"ח לפחות.
הבדיקה העלתה כי בפועל העבירה הממשלה לתאטרון 2 מיליון ש"ח עוד ב- 2012 , ימים ספורים לאחר חתימת הסכם ההבראה, מבלי שווידאה כי התאטרון עמד בתנאים שסוכמו ועוד לפני שהספיק לבצע ולו אחת מהפעולות שעליהן התחייב.
3 מיליון ש"ח נוספים הועברו במהלך 2013 , בכפוף לדיווחי התאטרון.
החזר ההלוואה הנוספת : בהסכם נקבע כי התאטרון יפרע את כספי ההלוואה הנוספת, בסך 5 מיליוןש"ח, החל בשנת 2013 .
בהתאם, החלמשרד התרבות לקזז את תשלומי החזר ההלוואה מהתמיכה השוטפת בתאטרון.
בישיבת ועדת המעקב מנובמבר 2013 נמסר כי החוב "המתגלגל" של התאטרון גדל מ-7 מיליון ש"ח ל-11 מיליון ש"ח.
לפיכך הוסכם לדחות את תשלומי פירעון קרן ההלוואה ל- 1.
15 , להחזיר לתאטרון את תשלומי הקרן בסך 570,000 ש"ח בגין ההלוואה שניתנה לו ולגבות בגינה ריבית בלבד.
בישיבת דירקטוריון הבימה מינואר 2014 מסר יו"ר הדירקטוריון כי בפעולות אלה יש הקלה בהיקף של 1.
מיליון ש"ח על תזרים המזומנים ב.
בישיבת ועדת המעקב ב - 19.
15 - כשנה וחצי לאחר מכן וכשבועיים לפני מועד פירעון קרן ההלוואה - ביקשו נציגי התאטרון לדחות פעם נוספת את מועד הפירעון.
ועדת המעקב אישרה דחייה נוספת של שנה, ל- 1.
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ג.
בפברואר 2016 פנה התאטרון פעם נוספת לסגן החשב הכללי בבקשה לדחות את החזר יתרת ההלוואות בסך של כ-4.
5 מיליון ש"ח והריבית העתידית בגין הלוואות אלה לינואר 2018 " .
וזאת היות והתאטרוןממשיך להתמודד עם תזרים מזומנים קשה ובעייתי מידי חודש".
הלוואה מהקרן לעסקים קטנים : נוסף להלוואות אלה קיבל התאטרון בדצמבר 2014 גם הלוואה על סך 3 מיליון ש"ח לחמש שנים מהקרן לעסקים קטנים דרך בנק מסחרי, בערבות המדינה.
משמעות הדבר היא כי המדינה נטלה על עצמה מחויבות נוספת מעבר להתחייבותה בהסכם ההבראה.
משרד האוצר מסר בתשובתו מפברואר 2016 כי "התאטרון פנה באופן עצמאי לקרן ההלוואות לעסקים קטנים ובינוניים לקבלת הלוואה, שמגובה בערבות מדינה, וזו אושרה לו לאחר שעבר את הליך החיתום הרגיל בקרן, כפי שעובר כל גוף אחר המגיש בקשה".
לסיכום, התאטרון לא עמד אפוא במלוא התחייבויותיו על פי הסכם ההבראה .
התאטרון עמד בסעיפי קיצוץ החוב לספקים, בהגדלת הכנסות מחסויות, בפיטורי עובדים ובאיזון תקציבי שוטף בתקופת ההסכם.
אך חרף הסיוע שקיבל הוא עדיין חייב כספים ליוצרים וספקים וטרם פנה להסדיר את החובות האלה; הוא לא עמד ביעד הפחתת השכר לשם הקטנת הפער בין ההכנסות מהצגות להוצאות השכר; הוא לא סיפק לוועדת המעקב דוחות ביצוע על פי לוחות הזמנים שנקבעו; הוא לא הצליח לקבל הלוואה ואשראי שהיו תנאי לביצוע הסכם ההבראה, אלא בסוף תקופת ההסכם; הוא לא עמד ביעד של פירעון ההלוואות שקיבל מהמדינה במסגרת ההסכם.
מנגד, משרדי האוצר והתרבות עמדו בהתחייבויותיהם לסיוע של 11.
5 מיליון ש"ח ואף מעבר לכך.
הם הסכימו להעמיד לתאטרון את המענקים וההלוואות שלהם התחייבו בהסכם ההבראה, אף על פי שהוא לא עמד בכל סעיפיו.
הם אף הסכימו לחזור ולדחות את מועד הפירעון של קרן הלוואה שניתנה ואף נתנו, מעבר להתחייבות בהסכם ההבראה, ערב ות להלוואה נוספת.
מדיניות זו של משרדי האוצר והתרבות מעבירה מסר ברור שלפיו המדינה לא תאפשר בשום מקרה את קריסתה של הבימה, נוכח חשיבותה הציבורית כתאטרון לאומי.
אולם מסר זה יש בו כדי לעודד את המשך הניהול הכושל, הפסיבי והלא-יעיל של הנהלת הבימה25.
הבימה בתשובתה מ פברואר 2016 מסרה כי : התאטרון קיים את התחייבויותיו בהסכם ההבראה ועמד ביעד המרכזי של ההסכם שהינו הפעלה שוטפת של התאטרון באיזון תקציבי לאורך זמן, לראיה התאטרון סיים את כל אחת משלוש השנים האחרונות ברווח והערת עסק החי נמחקה מחוות דעת רואי החשבון.
ההתחייבויות הכמותיות -מספריות שבהסכם ההבראה כגון הפחתת חוב לספקים, פיטורי עובדים וקיצוץ עלויות כח אדם, הגדלת הכנסות מחסויות בוצעו.
25 ראו גם פס"ד ע"א 8702/06 מדינת ישראל נ' הנאמן הציבורי בתפקידו כנאמן בה קדש "נאמנות התאטרון הלאומי הבימה" (פורסם במאגר ממוחשב, 9.
) משרד התרבות והספורט 1445 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת התאטרון על שלא עמדה במלוא ההתחייבויות על פי הסכם ההבראה, ולא עמדה ביעד של הפעלה שוטפת ואיזון תקציבי לאורך זמן כפי שנקבע בהסכם.
לראיה פניותיהם התכופות ב- 2015 ובתחילת 2016 לקבל מקדמות ולאשר דחיית החזר הלוואות אחרת לא יעמדו בתשלום משכורות לעובדים ובתשלומים לקופות העובדים ולרשויות המס (ראו להלן).
כן הוא מעיר לוועדת המעקב על שלא נקטה את הצעדים (תרופות) הנקובים בהסכם ההבראה משראתה שהתאטרון לא עומד בהתחייבויותיו.
הסדרי חובות העבר של התאטרון במסגרת הסכם ההבראה מ- 2012 נחתם גם הסדר חוב לטיפול בחובות שצבר התאטרון משנים קודמות.
ההסדר הוא בגדר עדכון להסדר החוב שנחתם ב - 11.
11 לצד הסכם ההבראה השני, שכאמור לא יצא לפועל.
בהסכם ההבראה מ- 2012 התחייב התאטרון לעמוד גם בהסכם הסדר החוב.
על פי הסדר החוב מ- 2012, היתרה הכוללת של ההלוואות שנתנה הממשלה לתאטרון בשנים עברו עומדת על כ-23.
8 מיליון ש"ח, ונקבע בו כי החוב מיועד לפריסה מחודשת.
סכום זה אינו כולל את ההלוואות שניתנו במסגרת הסכם ההבראה מ- 2012 .
,נקבע כי מתוך היתרה האמורה5.
5 מיליון ש"ח ייפרסו מחדש וכי הסכום הנותר ( 18.
3 מיליון ש"ח) יוסב "לסכום המיועד למחיקה מותנית" אם יעמוד התאטרון בתנאים מסוימים: א.
ויתור או מחיקת חובות ספקים בהיקף שלא יפחת מ -3 מיליון ש"ח; ב.
הפחתת "החוב המוכר לטיפול" בהיקף שלא יפחת מ -10 מיליון ש"ח, לא כולל הפחתת החוב לספקים.
התאטרון נדרש להפחית את החוב המוכר לטיפול בסכום של 13 ,מיליון ש"ח.
בהתקיים התנאים האלה התחייבה המדינה כי מתוך 18.
3 ,מיליון השקלים המיועדים למחיקה13.
3 מיליון ש"ח "יהפוך למענק בפועל".
בהתאם לאישור החשכ "ל במשרד האוצר, הסכום של 13.
3 מיליון ש"ח בתוספת הפרשי הצמדה הפכו ב - 2013 למענק, ולפיכך הם נרשמו בדוחות הכספיים של התאטרון ל - 2013 .
כהכנסה מפריט מיוחד בשנים 2015 -2011 הסכימו משרדי האוצר והתרבות פעם אחר פעם לדחות את מועדי החזר תשלומי ההלוואות וויתרו פעם אחר פעם על החזר פירעונן של הלוואות נוספות על ידי התאטרון.
לסיכום, הבדיקה ה עלתה אפוא שבשנים 2014 -2011 הזרימה המדינה להבימה כספים המסתכמים בכ-120 מיליון ש"ח.
העברת הכספים בוצעה בדרך של: תמיכה שוטפת בתאטרון הכוללת תמיכה חורגת במסגרת מבחני התמיכה לנוכח מעמדה של הבימה כתאטרון הלאומי; תמיכה לשמירת רצף פעילות; תמיכה למוסדות במצוקה; תמיכה בשיפוצים; מענקים; הלוואות שלא נפרעו והלוואות שהומרו למענק והחזר הנחות לאזרחים ותיקים.
כל אלה אמנם הביאו את הבימה למצב של איזון תקציבי שוטף ואף לרווח תפעולי נכון לסוף שנת 2014, אולם בהתחשב בגירעון הצבור שלה שעמד ב - 2014 על יותר מ -33 מיליון ש"ח , עולה ספק אם היא תוכל להתמודד עם החזר החובות ופירעון ההלוואות הצפוי לה בטווח הקרוב.
ישנו חשש אמיתי ש"מה שהיה הוא שיהיה", שהבימה לא תצליח להיחלץ מהג ירעון הכספי שלה ושוב תזדקק לסיוע מ המדינה לשם הישרדותה.
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 על משרד התרבות בשיתוף משרד האוצר לבחון את צורת התמיכה העתידית בהבימה, לנוכח היקף הכספים שהוזרמו אליה במהלך 20 השנים האחרונות, ובפרט בארבע השנים האחרונות מזה, ולאור אי-יכולת ה להגיע ליציבות כלכלית מזה.
ראוי להביא לדיון את צורת התמיכה בה, ואת התמיכה החורגת הכוללת כפל התחשיב הבסיסי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על שרת התרבות להיכנס בעובי הקורה ולוודא כי הבימה עושה את הצעדים הנחוצים לפתרון גירעונה הצבור - כפי שהתחייבה בהסכם ההבראה מ- 2012 .
המצב הכספי של התאטרון בתום תקופת הסכם ההבראה מ- 2012 .
מטרתה של תכנית ההבראה היא: "פתרון הגירעון הצבור של התאטרון וכן פעולה של התאטרון באיזון תקציבי לאורך זמן.
" אולם מהדוחות הכספיים לשנת 2014 עולה כי למרות סיוע כספי ניכר מצד המדינה, לרבות תמיכה שוטפת בפעילות התאטרון ותמיכה על פי מבחני תמיכה נוספים והלוואות, לא חל שינוי משמעותי בגירעון הצבור של התאטרון, מעבר להפחתה שמקורה בסיוע המדינה.
פירוט הגירעון בנכסים נטו לשנים 2014 -2012 , במיליוני ש"ח .
הגירעון בנכסים נטו 47.
על פי נתוני הדוחות הכספיים של התאטרון לשנים אלו הירידה בגירעון בנכסים נטו בין 2012 ל- 2013 מקורה במחיקת הלוואת ממשלה בסכום של 13.
263 מיליון ש"ח והפיכתה למענק.
הירידה המקבילה בין 2013 ל- 2014 , מקורה ברווח של 1.
590 מיליון ש "ח ב- 2014 .
בסוף 2014 עדיין נותר גיר עון גבוה מאוד של 33.
מכאן שגם הסכם ההבראה מ- 2012 , כמו קודמיו, לא פתר את בעיית הגירעון הצבור של הבימה.
הממצאים מראים כי הסכמי ההבראה שחתמה ממשלת ישראל באמצעות משרדי התרבות והאוצר עם תאטרון הבימה לא השיגו את תכליתם, לא הביאו לפתרון של הגירעון הצבור ולא הסדירו את הפעלתו השוטפת של התאטרון לאורך זמן, ובסיכומו של דבר לא סיפקו פתרון מערכתי לבעיה הכספית של התאטרון ולחובותיו; למרות זאת המשיכו משרדי התרבות והאוצר להזרים לתאטרון סיוע כספי ש ל עשרות מיליוני שקלים.
אולם צעדים אלה לא הביאו לפתרון מערכתי לבעיה הכספית של התאטרון ולחובות הצבורים שלו.
משרד התרבות והספורט 1447 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד התרבות בתשובתו מדצמבר 2015 למשרד מבקר המדינה מסר כי ועדת המעקב "לאורך השנים, בחרה בגישה המקיימת את ההסכם, אשר נבעה מתוך רצון לתת הזדמנות להפעלתה המוצלחת של תכנית ההבראה, גם אם נדרשה ארכה לצורך עמידה ביעדיה.
כל זאת, על מנת למנוע את קריסת מוסד תרבות מרכזי וותיק בכלל, והתיאטרון הלאומי בפרט.
עמידה דווקאית על הוראות ההסכם, משמעותה סגירת התיאטרון והפסקת פעילותו".
הבימה בתשובתה מדצמבר 2015 מסרה כי ערב הסכם ההבראה משנת 2012 , היה לה גירעון מצטבר של עשרות מיליוני ש"ח, כי הכספים שהועמדו לה במסגרת הסכם ההבראה אינם מכסים חובות אלה וכי אין אפשרות לפתור גירעון ולפרוע חובות בהיקף כה נרחב בתקופה כה קצרה.
עוד מסרה כי הדירקטוריון נאלץ לחתום על תנאי הסכם ההבראה, "שהיה המוצא היחיד שאיפשר את המשך עשייתו האמנותית", וכי תנאי ההסכם "נועדו מראש רק ליתן לתאטרון 'חמצן' שיאפשר את המשך הפעילות בטווח הזמן הקצר במקום לפתור את הבעיה מן השורש".
כאמור, גם החשב המלווה מסר בתשובתו כי "תכנית ההבראה כפי שנחתמה לא אפשרה לטפל בחובות התאטרון כפי שהיו קיימים בעת חתימתה וממילא תכנית ההבראה נדונה לכישלון מראש".
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת המעקב והיושבים בה - מנכ"לית משרד התרבות, סגן הממונה על התקציבים וסגן החשכ"ל במשרד האוצר, וכן לתאטרון הבימה, כי כולם יחדיו וכל אחד מהם על פי תפקידו ידעו מה המצב הכלכלי של התאטרון, חתמו על הסכם ההבראה מ - 2012 ופעלו ליישומו, וזאת בשעה שהיה ברור שהוא לא יחלץ את התאטרון מהמשבר הכספי וככל הנראה לא יצליח להעלות אותו על דרך המלך.