HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מנהל ממ"י מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 (להלן- תשובת מנהל ממ"י) ש"נראה כי המינהל לא היה מודע להבחנה בין העמותה למרכז ומכאן הבלבול בעבר באישורים השונים.
ברי, כי החוזה צריך להיחתם עם המרכז ".
בנובמבר 2005 הושלם שלב א של הקמת המבנה, בינואר 2010 הושלם שלב ב, ובנובמבר 2010 .
הושלם השלב השלישי והאחרון אף שבניית המרכז הושלמה זה מכבר, עד ינואר 2013 .
לא חתם ממ"י על הסכם חכירה עם מרכז רבין בבדיקה נמצא כי בשנים 2000 -2002 התגלעה מחלוקת בין ממ"י ובין עיריית תל אביב באשר לבעלות על חלק מהשטח שעליו הוקם המרכז.
בתשובת מנהל ממ"י נמסר כי "במטרה לפתור את המחלוקת, וכדי לא לעכב את בישיבה מיום ]עיריית תל אביב[ הקמת המרכז, הסכימו המינהל ועת"א 10.
02 להעביר את ההכרעה למשנה ליועמ"ש לממשלה, ובמקביל הוסכם כי ייחתם בין המינהל למרכז חוזה חכירה ביחס למתחם בשלמותו, ובכלל זה לשטחים שבמחלוקת".
אך לדבריו, "מאז שנת 2008 .
נותרה מחלוקת בין ממ"י לעת"א ונוסחו".
עוד הוסיף מנהל ממ"י כי ]שיועבר ליועמ"ש לממשלה[ לגבי תוכן המסמך "בימים אלו.
אנו מצויים בישורת האחרונה לקראת חתימה על מסמך הסכמות עם העירייה לפיה המחלוקת.
תוברר באמצעות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה".
עד ינואר 2013 , ואף שחלף יותר מעשור מאז התגלעה המחלוקת, טרם נחתם מסמך ההסכמות בין ממ"י לעיריית תל אביב, המחלוקת לא הועברה להכרעתו של היועץ המשפטי לממשלה, וממילא לא נחתם חוזה חכירה עם מרכז רבין.
ראשת מרכז רבין מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 (להלן - תשובתה של ראשת מרכז רבין) כי "הלכה למעשה, העמותה בנתה את מבנה המרכז אך מעולם לא טענה לזכויות בעלות בו.
הזכויות במקרקעין אמורות להינתן למרכז על ידי המדינה ועיריית תל -אביב, ובכל מקרה לעמותה לא יוות רו זכויות כלשהן במקרקעין ובמבנה".
באותה תקופה כיהנה כסגנית היועץ המשפטי של משרד רה"ם משרד ראש הממשלה 327 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי למרות הוראת החוק, שלפיה תעמיד המדינה לרשות מרכז רבין (התאגיד) את המקרקעין הדרושים לפעילותו, חתם ממ"י על הסכם הרשאה לתכנון המבנה עם העמותה ולא עם התאגיד ואף החליט להחכיר לה את הקרקע.
על ממ"י לתקן את המצב ולהסדיר את חתימת חוזה החכירה עם התאגיד כנדרש בחוק.
השלמת המימון לבניית המרכז : בחוק רבין נקבע כי הקמת מרכז רבין תמומן מכספי תרומות.
ואכן, בישיבת המועצה הראשונה של המרכז הוחלט שהעמותה תקים את המבנה ותגייס את התרומות לבנייתו.
בטיוטת ההסכם בין מרכז רבין לעמותת רבין שהכינה היועצת המשפטית של משרד רה "ם בשנת 1999 נכתב כי "עלות בניית המבנה תחול אך ורק על העמותה, והמרכז לא ישא בכל תשלום שהוא בקשר עם בנייתו".
כאמור, הצדדים לא חתמו על הסכם זה.
מאחר שהעמותה התקשתה לסיים את הקמת המבנה של מרכז רבין, הסכים אגף התקציבים בינואר 2005 להקדים העברת מימון למרכז רבין בסך של כ-9 מיליון ש"ח בעבור הקמתו של מבנה המרכז באמצעות העמותה.
דהיינו כספי המימון הממשלתי שניתנו לתאגיד הועברו לעמותה לצורך בניית המרכז.
משרד מבקר המדינה מעיר שהעברת כספים מהמדינה לעמותת רבין לצורך בניית מרכ ז רבין אינה מתיישבת עם הוראת החוק שלפיה בניית המרכז תמומן מכספי תרומות.
בתשובתה של ראשת מרכז רבין נכתב כי "המדובר בהקדמת מימון אשר הושבה על ידי המרכז למשרד האוצר בשנים שלאחר מכן".
הממונה על התקציבים במשרד האוצר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי "על מנת לסייע למרכז סוכם כי תינתן הלוואה בסך 9 מיליוני ש"ח עבור ההקמה בלבד אשר תוחזר באמצעות התרומות שיתקבלו במהלך 9 השנים שלאחר מכן, ובהתאם, בסיס התקציב אשר נקבע למרכז רבין היה נמוך במיליון ש"ח מבסיס התקציב של מרכז בגין".
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שב ניגוד לתשובת הממונה על התקציבים, בסיס התקציב השנתי של מרכז רבין משנת 2006 ואילך לא היה נמוך מבסיס התקציב של מרכז בגין במיליון ש"ח.
עוד העלתה הבדיקה כי בינואר 2012 חתמו אגף התקציבים ומרכז רבין על סיכום תקציבי שלפיו בסיס התקציב של המרכז בשנים 2013 ו- 2014 יהיה 11.
2 מיליון ש"ח בהתאמה, כ-5 מיליון ש"ח יותר מבסיס התקציב בשנים 2004 -2005 .
בתשובה נוספת של הממונה על התקציבים מינואר 2013 הוא מסר כי התקציב למרכז רבין הושפע מהפעילות השוטפת של המרכז, ולפיכך חל גידול בתקציב עם פתיחת המרכז למבקרים ב - 2010.
הממונה הוסיף כי הסיכום התקציבי לשנים 2012 -2014 .
נקבע לפי צורכי המרכז וכלל הפחתה של סך החזר ההלוואה לדעת משרד מבקר המדינה במקרים שבהם נותן אגף התקציבים שבמשרד האוצר הלוואה, עליו לפעול בשקיפות ולפרט את החזר ההלוואה בסיכום התקציבי בצורה ברורה.
משרד ראש הממשלה 329 .
מרכז בגין עמותת בגין הוקמה ב - 1993 כדי ליזום ולהקים מפעלים להנצחת זכרו, מורשתו ופועלו של מנחם בגין.
באפריל 1998 , לאחר חקיקת חוק בגין ומכוחו, הוקם התאגיד מרכז בגין.
הסכם בין התאגיד לעמותה: בישיבה שהתקיימה במרץ 2009 בהשתתפות ראש מרכז בגין, חשב משרד רה "ם ונציגת הלשכה המ שפטית של משרד רה"ם סוכם כי תוכַן טיוטה להסכם בין 330 דוח שנתי63ג .
מרכז בגין לעמותת בגין, וזו תגדיר את הסמכויות והאחריות של כל ישות ותסדיר את עניין נושאי המשרה המשותפים (רואה חשבון ויועץ משפטי), את דמי השכירות שהעמותה משלמת למרכז ואת תהליכי העברת הכספים בין העמותה למרכז.
בישיבה שהתקיימה באפריל 2009 החליט הוועד המנהל של מרכז בגין "להכין טיוטת נהלים בין העמותה למרכז שבה יוגדרו דברים דו צדדיים".
עד ינואר 2013 , יותר משלוש שנים מאז ההחלטה, לא הוסדרו בהסכם קשרי הגומלין וחלוקת הסמכויות בין המרכז לעמותה.
ראש מרכז בגין מסר בתשובת ו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 (להלן- תשובת ראש מרכז בגין) כי "ההחלטה על הכנת טיוטת נהלים בין העמותה למרכז, התבססה על ההנחה כי טיוטא כאמור תועבר על ידי משרד רה "ם.
ברצוני להבהיר כי עד היום טרם התקבלה טיוטא להסדר היחסים".
בתשובת משרד רה"ם נמסר כי "סדר הדברים הרגיל מחייב שמלאכת הכנה אמנה בין מרכז הנצחה.
ולא על הלשכה ]הסכם[ המשפטית של משרד ראש הממשלה".
אך, "הנסיבות שנוצרו במרכז רבין, הובילו לכך שהלשכה המשפטית של משרד ראש הממשלה לקחה על עצמה לסייע בגיבושה של הטיוטא".
בדצמבר 2012 שלחה היועצת המשפטית של משרד רה"ם למרכז בגין את טיוטת ההסכם שגובשה למרכז רבין כדי שיוכל "להיעזר בה בגיבוש הסדרים מתאימים גם ביחס למרכז בגין ועמותת קרן מורשת בגין".
משרד מבקר המדינה מעיר שעל מרכז בגין לפעול לאלתר להסדרת הנושא.
על משרד רה"ם לוודא שמרכז בגין אכן מסדיר את היחסים בין המרכז לעמותה בהסכם.
רישום המקרקעין: ביוני 1996 , עוד בטרם התקבל חוק בגין, אישרה ועדת הפטור של ממ"י הקצאת מקרקעין בירושלים לעמותת בגין, ובדצמבר 1997 נחתם חוזה פיתוח בין ממ"י לעמותה.
בחוק בגין מ- 1998 נקבע כי המדינה תעמיד לרשות התאגיד את המקרקעין הדרושים לפעילותו.
מאחר שהעמותה כבר רכשה את הקרקע, העבירה לה המדינה כ-2.
5 מיליון ש"ח (בכמה תשלומים שהסתיימו ב- 2002 .
) לכיסוי העלויות בתוספת ריבית והצמדה נמצא כי למרות הוראת החוק שהמקרקעין יועמדו לרשות התאגיד (מרכז בגין), ואף שהמדינה שילמה לעמ ותת בגין את עלויות הרכישה, חתם ממ"י ב- 2004 .
על חוזה חכירה עם העמותה ולא עם התאגיד בישיבה ממרץ 2009 שהתקיימה בהשתתפות נציגי משרד רה"ם ונציגי מרכז בגין סוכם כי "תוכַן הצעה כולל לוחות זמנים לרישום המקרקעין על שם המרכז".
באפריל 2010 נערכה ישיבה נוספת בנושא, וח שב משרד רה "ם ביקש מנציגי המרכז שהקרקע תירשם על שם המרכז.
בדצמבר 2010 שלח החשב מכתב לראש המרכז, ובו חזר וביקש ממנו "לפעול מיידית וללא דיחוי להסדרת רישום המקרקעין על שם מרכז מנחם בגין".
כי העברת ]בפני משרד רה"ם[ בתשובת ראש מרכז בגין נאמר כי "הבענו דעתנו הרישום של המקרקעין יכולה להיות חלק מהסדרת היחסים, כפי שתבע משרד רה"מ.
עוד אמר כי "הדרישה משרד ראש הממשלה 331 .
להעברת רישום המקרקעין מהעמותה למרכז עלתה לראשונה ב - 2009 ", וכן כי "רישום המקרקעין על שם המרכז אינו עולה במובהק מהחוק".
יו"ר עמותת בגין מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 שבהסכם החכירה עם ממ"י נקבע כי "הקרן תשתמש במוחכר אך ורק להקמת ]עמותת בגין[ ,בית מורשת מנחם בגין ז"לכפי שאכן נעשה על ידה בפועל " (ההדגשות במקור).
יו"ר העמותה הוסיף כי "איננו רואים כל פגם בהתנהלות הקרן וגם לא פגיעה בחוק להנצחת מנחם בגין.
בכך שהקרקע רשומה על שם הקרן מורשת מנחם בגין".
בתשובתו של משרד רה"ם נמסר כי "יש להשלים את הפעולות הנדרשות לרישום המקרקעין על שם המרכז".
אף שהמדינה שילמה לעמותה את עלויות רכישת הקרקע מתוך הנחה סבירה שהקרקע תועבר למרכז בתמורה, נשארה הקרקע בבעלות העמותה.
זאת ועוד, למרות הוראת החוק שהמדינה תעמיד לרשות המרכז את המקרקעין הדרושים לפעילותו, בפועל העמידה אותם המדינה לרשות העמותה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד רה"ם לפעול בהקדם להסדרת רישום הזכויות במקרקעין על שם התאגיד.
מרכז שזר כאמור, ב- 1973 הקימה החברה ההיסטורית את עמותת שזר.
עמותת שזר יזמה את הקמת התאגיד מרכז שזר כנדרש בחוק שזר שהתקבל ב - 2010 .
חוק שזר קובע כי לאחר פרסומו תפורק עמותת שזר מרצון, ונכסיה, התחייבויותיה, חובותיה ופעילותה יועברו למרכז שזר.
הסכם בין התאגיד לעמותה: בפברואר 2007 נחתם הסכם שיתוף פעולה בין עמותת שז ר ובין החברה ההיסטורית המסדיר את היחסים בין שתי העמותות הן בנוגע לשיתוף הפעולה ביניהן והן בנוגע לעצמאותה של כל עמותה.
ואולם, לאחר חקיקת חוק שזר ב- 2010 ועקב הליך פירוקה מרצון של עמותת שזר והפיכתה לתאגיד, פג תוקפו של ההסכם.
בנובמבר 2012 , בעקבות פניית משרד מ בקר המדינה בעניין זה למרכז שזר, נחתם הסכם שיתוף פעולה בין מרכז שזר לחברה ההיסטורית המסדיר את היחסים ביניהם.
רישום המקרקעין : בדצמבר 2002 הקצה ממ"י לעמותת שזר שטח קרקע של כ- 2,300 מ"ר בירושלים, וביולי 2003 נחתם הסכם פיתוח בין ממ"י לעמותה לתקופה של שנתיים וחצ י.
עקב גירעון כספי לא הצליחה עמותת שזר לגייס את המשאבים הנחוצים לבניית משכן הקבע, ובאוגוסט 2006 הודיע לה ממ"י כי הסכם הפיתוח פקע כבר בדצמבר 2005 , וכי יש בכוונתו לבטל את העסקה.
באוגוסט 2009 בוטלה העסקה.
בספטמבר 2011 חידש ממ"י את הסכם הפיתוח והתנה אותו בכך ש יקבל אישור ממרכז שזר שהוא מעוניין בביצוע העסקה ומוכן לשלם עליה.
באפריל 2012 ,הודיע מרכז שזר לממ"י כי מועצת המרכז החליטה להחזיק בקרקע ונציגיה ייפגשו עם נציגים של משרדי הממשלה בניסיון למצוא משאבים לבניית מרכז הקבע.
אשר על כן ביקש התאגיד מממ"י להימנע מכל החלטה בעניין הקרקע בחודשים הקרובים, וכן ביקש כי חוזה החכירה שייחתם יהיה על שם מרכז שזר ולא על שם העמותה.
באוגוסט 2012 החליט ממ"י שעל מרכז שזר להודיע בתוך 332 דוח שנתי63ג .
שנה אם הוא מעוניין בביצוע העסקה ויכול לשלם בעדה.
אם מרכז שזר לא ישיב בתוך תקופה זו, תבוטל הארכת הסכם הפיתוח.
יצוין שחוק שזר קובע כי כל נכסי העמותה יועברו לתאגיד, אך אינו עוסק במפורש בהקצאת הקרקע, במימון הבנייה ובמימון השוטף של המבנה החדש.
בדיון לקראת הקריאה הראשונה משרד ראש הממשלה 333 .
בהצעה לחוק שזר בוועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת בפברואר 2010 נדרש יו"ר הוועדה לעניין הקרקע ואמר שמנכ"ל מרכז שזר גייס אותו "כדי להבטיח של ירושלים".
]תכנית בניין עיר[ את המשך הקצאת הקרקע שמצויה בתב"ע כאמור, עד ינואר 2013 , יותר משנתיים מאז נחקק חוק שזר, הקרקע לא הועברה מידי עמותת שזר לידי המרכז.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על מרכז שזר וממ"י לשתף פ עולה כדי שהקצאת הקרקע תירשם על שם התאגיד.
על משרד התרבות לוודא שמרכז שזר יפעל להעברת הזכויות בקרקע מהעמותה למרכז כנדרש בחוק שזר.
משרד התרבות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 (להלן- תשובת משרד התרבות) כי "יפעל לקידום נושא זה מול מינהל מקרקעי ישראל ויוודא כי מוסד זלמן שזר לתולדות העם היהודי יפעל להעברת הזכויות".
מכון בן-גוריון ובית בן -גוריון בשנת 1962 נרשמה ביוזמת ראש הממשלה דאז מר דוד בן גוריון אגודה עות'מאנית19 ששמה "קרן הנגב - אגודה לקידום המדע, החברה, החינוך והחקלאות בנגב" (להלן - קרן הנגב).
לאחר פטירתו של מר דוד בן גוריון וכניסתו לתוקף באפריל 1981 של חוק העמותות, התש"ם - 1980 , הוקמה במאי 1983 עמותת יד בן-גוריון והחליפה את קרן הנגב.
מטרתה העיקרית של העמותה להנציח את פועלו ואת מורשתו של דוד בן גוריון.
כאמור, חוק בן-גוריון התקבל ב - 1976 , ובעקבותיו הוק מו התאגידים מכון בן -גוריון ובית בן -גוריון.
בתיקון לחוק מ - 2010 נקבע כי עמותת יד בן-גוריון תשמש גוף מייעץ ומסייע לתאגידים.
הסכם בין התאגיד לעמותה: בבדיקת משרד מבקר המדינה לא נמצא הסכם כלשהו המסדיר את הקשרים ואת תחומי האחריות בין התאגידים מכון בן- גוריון ובית בן-גוריון ובין העמותה יד בן -גוריון.
לדעת משרד מבקר המדינה על מכון בן-גוריון ובית בן -גוריון להסדיר את היחסים עם יד בן -גוריון בהסכם.
על משרד התרבות לוודא שהתאגידים אכן נוהגים כך.
רישום ה מקרקעין: בשנת 1960 נחתם הסכם חכירה ל-49 שנים בין מדינת ישראל ובין קרן הנ גב על שטח של 1,925 .
דונם במועצה האזורית רמת הנגב בנובמבר 1972 החליטה ועדת השרים לענייני כלכלה להקים חברה ממשלתית ששמה מדרשת שדה בוקר בנגב בע"מ שתהיה בבעלות קרן הנגב (40% ) ומדינת ישראל ( 60% ).
באוקטובר 1973 נחתם הסכם בין המדינה ובין קרן הנגב, ולפיו הקרן תעביר למדרשת שדה בוקר את כל זכויות החכירה שיש לה במקרקעין.
19 עד לחקיקת חוק העמותות (ראו להלן) הוסדר מעמדה של עמותה על פי החוק העות'מאני.
אף שההסכם האמור נחתם לפני כ-40 שנה, הזכויות בקרקע טרם הועברו למדרשה, והן מצויות בידי עמותת יד בן -גוריון מיום שהחליפה את קרן הנגב.
יתרה מזאת, הסכם החכירה שנחתם ל-49 שנה הסתיים ב- 2009 .
ולא הוארך משרד ראש הממשלה 335 .
בפברואר 2010 עתר לבג"ץ20 הוועד המקומי ביישוב הקהילתי מדרשת בן-גוריון, השוכן בתחומי הקרקע המוחכרת לעמותת יד בן-גוריון, וביקש לחלק את הקרקע האמורה לגורמים נוספים, ובהם מכון בן -גוריון.
בג"ץ הפנה את הגורמים המעורבים, ובכללם ממ"י, המועצה האזורית רמת הנגב, מדרשת שדה בוקר, יד בן-גוריון, הוועד המקומי של מדרשת בן -גוריון ואחרים לנהל משא ומתן זה עם זה, אך הצדדים טרם הגיעו להסכמות, ונכון למועד סיום הביקורת טרם ניתן פסק דין בעתירה.
חוק בן -גוריון קובע כי מכון בן -גוריון יוקם בשדה בוקר.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי הזכויות בקרקע שעליה פועל המכון אינן רשומות על שמו.
בתשובת משרד התרבות נמסר כי "האחריות בנושאים אלו מוטלת ישירות על כל שבסמכות השר הממונה הוא לדרוש את ביצוע האמור ]ו[ .
על ממ"י ועל מכון בן -גוריון להסדיר ללא שהות את זכויותיו של המכון בקרקע שעליה הוא יושב, לאחר מתן פסק הדין.
 ממצאיו של פרק זה מלמדים כי פעילותם של רוב מרכזי ההנצחה שהוקמו מתקיימת בלא שהובהרה והוסדרה חלוקת האחריות והסמכות בין התאגידים שהוקמו על פי דין ובין העמותות הקשורות אליהם.
כמו כן, נכסי מקרקעין שהיו אמורים להיות ברשות תאגידי ההנצחה נמצאים בידי העמותות הקשורות.
על משרד רה"ם ומשרד התרבות, האחראים לתאגידי ההנצחה, לוודא שתוסדר מערכת הקשרים בין התאגידים לעמותות הקשורות, וכן להבטיח כי הנכסים המיועדים להנצחה - בין שהם מוחשיים ובין שהם תרבותיים - יוחזקו רק בידי התאגידים הסטטוטוריים כנדרש.
התקשרויות בין משרדי ממשלה לתאגידי הנצחה 1.
בישראל פועלים יותר מ -50 תאגידים סטטוטוריים 21.
ב - 1995 פרסם מבקר המדינה דוח ביקורת בנושא הפיקוח על התאגידים הסטטוטוריים, ובו קבע שניהולם והבקרה עליהם מחייבים הסדרה מקיפה ככל האפשר22.
ב- 2007 פרסם מבקר המדינה דוח ביקורת מעקב בנושא, ולפיו טרם הוסדר הנושא כנדרש 23.
בעקבות דוחות הביקורת פרסם החשב הכללי במשרד האוצר ב - 2007 הוראה שמטרתה "להבהיר ולהדגיש את הנהלים להתקשרויות עם חברות ורשויות .
20 בג"ץ 914/10 , ועד מקומי מדרשת בן-גוריון נ' מנהל מקרקעי ישראל ואחרים.
21 על פי דוח הממונה על השכר ל- 2010.
22 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על תאגידים סטטוטוריים ( 1995.
) 23 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57ב ( 2007 '), עמ 279-286 .
ממשלתיות" (להלן - הוראת החשכ"ל)24 .
בהגדרות ההוראה נקבע כי היא חלה גם על תאגידים סטטוטורי ים והיא נוגעת הן להעברת כספים מתקציבם השוטף של המשרדים והן להתקשרויות של המשרדים עם התאגידים.
לפי ההוראה, "העברת כספים או רכישת שירותים מגופים, בין אם הם פרטיים ובין אם הם מוחזקים על ידי .
", "התקשרויות עם חברות ורשויות ממשלתיות משרד ראש הממשלה 337 .
הממשלה, מחייבת את המשרד הרוכש להסדיר את מערכת היחסים באמצעות חוזה התקשרות, עליו חתומים מורשי החתימה מטעם המדינה".
בינואר 2013 ,הכין משרד המשפטים את "תזכיר חוק התאגידים הציבוריים התשע"ג- 2013 ", שנועד לשמש בסיס לחוק מסגרת לתאגידים הסטטוטוריים.
לחוק זה שתי מטרות עיקריות: (א) להתוות "כללי ממשל תאגידי" לתאגידים הסטטוטוריים; (ב) להסדיר את כלי הפיקוח עליהם ולהגביר את השקיפות והדיווחיות בניהולם, בין היתר באמצעות הקמת רשות תאגידים סטטוטוריים שתהיה חלק מרשות החברות.
,תאגידי ההנצחה מתוקצבים על פי הוראות החוקים שמכוחם הוקמו.
לדוגמה חוק רבין, חוק בגין וחוק שזר קובעים כי "פעילות תמומן.
]התאגיד[ המרכז מתקציב המדינה כפי שדרוש להוצאות קיומו, החזקתו, פיתוחו וניהול מכלול פעילותו".
התקציבים שהועברו לתאגידי ההנצחה בשנים 2007 -2011 )(באלפי ש"ח .
ממוצע שנתי סך הכול המשרד המתקצב התאגיד .
17,854 89,272 משרד החינוך ומשרד התרבות יד בן-צבי .
1,227 6,133 משרד התרבות בית בן-גוריון .
3,440 17,198* משרד התרבות מכון בן-גוריון .
2,150 2,150** משרד התרבות מרכז שזר .
6,816 34,081 משרד רה"ם מרכז בגין .
6,877 34,386 משרד רה"ם מרכז רבין .
* התקציב כולל הקצאה לצריף בן-גוריון.
** מרכז שזר החל להיות מתוקצב כתאגיד רק בשנת 2011 .
כאמור, על פי הוראת החשכ"ל, כל העברת כספים של משרד ממשלתי לתאגיד סטטוטורי חייבת להיות מעוגנת בחוזה חתום המפרט בין היתר את אופן העברת התקציב, דרכי הדיווח של התאגיד ודרכי הפיקוח והבקרה של המשרד.
משרד מבקר המדינה בדק במשרדי הממש לה הרלוונטיים את דרכי העברת התקציבים לתאגידים.
להלן הממצאים: משרד רה"ם: ראש הממשלה הוא השר הממונה מכוח החוק על מרכז רבין ומרכז בגין.
הבדיקה העלתה כי בניגוד להוראת החשכ"ל לא נחתם חוזה בין משרד רה"ם ובין תאגידים אלה.
בינואר 2008 כתבה סגנית היועצת המשפטית במשרד רה "ם במסגרת חוות דעת בנושא כי "בכל הנוגע לתקצוב רשויות ממשלתיות.
הכינה חשבות המשרד נוהל עבודה מפורט, אשר הסדיר את דרכי ההתנהלות לפרטיהן, אולם לא נכרת חוזה.
אנו סבורים כי גם במקרים אלו, אין מניעה לכריתתו של חוזה, כפי שמתבקש מהנחיית החשב הכללי הוראת ה [ ]חשכ"ל, והדבר יאפשר עיגון מתאים של מחויבות הרשות הממשלתית לעמוד בנהלי המשרד וכל המתחייב מהם, והסדרה של עניינים נוספים הייחודיים לכל רשות".
עוד ציינה כי "החוזה 338 דוח שנתי63ג .
שיוכן להסדרת היחסים בין המרכזים לבין המשרד.
יכלול, בעיקרו, הוראות המתמקדות במנגנוני התקצוב, דיווח ובקרה".
משרד ראש הממשלה 339 .
סגנית היועצת המשפטית הוסיפה בחוות הדעת כי "נעשֶה כל מאמץ.
להשלים את עד לסוף חודש אפריל ]של החוזים[ הכנתם 2008 ".
בדצמבר 2009 הודיע חשב משרד רה "ם ליועצת המשפטית של המשרד כי "טרם הושלם הטיפול בנושא החוזים בין הממשלה לבין מרכז יצחק רבין ומרכז מורשת בגין.
כפי שציינו בעבר הנושא אינו תקין ונדרש על פי הנחיות החשב הכללי" (ההדגשה במקור).
במשרד האוצר נערך באפריל 2010 ,דיון בהשתתפות נציגי האוצר ומשרד רה"ם ובסיכומו נקבע כי "בהשתתפות בתקציב השוטף של הרשויות ובביצוע כל פעולה על פי החוק הספציפי יש לחתום על הסכמי תקצוב הכוללים, בין היתר, הסדרת אחריות, מועדי העברה, דיווח ובקרה, מנגנון יישוב סכסוכים ושקיפות".
ב- 2011 התכתבו הלשכה המשפטית והחשבות במשרד רה "ם והתכנסו לכמה פגישות בנושא, אך עד ינואר 2013 לא נמצא שמשרד רה"ם הכין חוזי התקשרות עם מרכז בגין ומרכז רבין.
משרד רה"ם מסר בתשובתו כי הוא מחזיק בעמדה שראוי להסדיר בחוזים את היחסים בינו לבין מרכזי ההנצחה, אף שהוראת החשכ"ל האמורה אינה רלוונטית למערכת יחסים של גוף מתקצב ותאגיד מתוקצב אלא למערכת יחסים הכפופה לחוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 (להלן- חוק ח ובת המכרזים).
עוד מסר המשרד כי בכוונת משרד המשפטים לקדם את החקיקה בנושא תאגידים סטטוטוריים, ולכן יש להמתין ולא לחתום על חוזים עד להתקדמות הליך החקיקה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כל עוד לא הושלם הליך החקיקה, על משרד רה"ם בהיותו מתקצב תאגידים סטטוטוריים לפעול לפי הוראת החשכ"ל ולעגן בחוזים את העברת הכספים לתאגידי ההנצחה.
משרד התרבות: שר התרבות הוא הממונה מכוח החוק על התאגידים מכון בן-גוריון, בית בן -גוריון, יד בן -צבי ומרכז שזר.
בכל שנת תקציב מגישים התאגידים לראש מינהל התרבות במשרד התרבות הצעת תקציב בצירוף מסמכים כמו דוחות כספיים, דוח ביצוע לשנה הקודמת, דוח תזרים מזומנים ופירוט של רכיבי שכר העובדים.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי לא נחתם חוזה התקשרות בין משרד התרבות לתאגידים הסטטוטוריים.
בתשובת משרד התרבות נכתב כי "פרט להגשת התקציב למוסדות המוסמכים, שרת התרבות והספורט ושר האוצר אין כל דרישה סטטוטורית לחתימה על הסכם או דרישה אחרת".
לדעת משרד מבקר המדינה, הוראת החשכ"ל מחייבת את משרד התרבות לעגן בחוזים את העברת הכספים לתאגידי ההנצחה.
משרד החינוך : את יד בן -צבי מתקצב גם משרד החינוך (נוסף על משרד התרבות) באמצעות שתי תקנו ת תקציביות: אחת באחריות מינהל חברה ונוער והשנייה באחריות המזכירות הפדגוגית.
יד בן-צבי מגיש למשרד החינוך מדי שנה בשנה הצעת תקציב בצירוף מסמכים כמו דוחות כספיים, דוח ביצוע לשנה הקודמת, דוח תזרים מזומנים ופירוט של רכיבי שכר העובדים.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי ב - 2009 נחתם חוזה לשנה על פי הוראת החשכ"ל בין מינהל חברה ונוער ליד בן-צבי, אך מאז לא נחתמו חוזים כנדרש.
כמו כן, בין המזכירות הפדגוגית ליד בן-צבי לא נכרת חוזה כלל.
משרד מבקר המדינה פנה בדצמבר 2012 ליועץ המשפטי של משרד האוצר וביקש את חוות דעתו בנושא הוראת החשכ"ל, אך עד סוף ינואר 2013 .
לא נענתה פנייתו משרד ראש הממשלה 341 .
בחמש השנים שעברו מאז פרסום הוראת החשכ"ל לא עיגנו משרדי הממשלה בחוזים את העברת הכספים לתאגידי ההנצחה, כדי שיהיה אפשר לוודא שהכספים משמשים למטרתם ומנוצלים ביעילות ובחיסכון, תוך הקצאת משאבים נכונה ועל פי כללי המינהל התקין.
על משרד רה "ם, משרד התרבות ומשרד החינוך להסדיר את הנושא לאלתר.
רכישת שירותים חוק חובת המכרזים קובע כי המדינה לא תתקשר בחוזה לרכישת שירותים אלא על פי מכרז פומבי.
2 בהוראת החשכ"ל קובע שכל התקשרות בין משרד ממשלתי לתאגיד סטטוטורי חייבת לעמוד בהוראות חוק חובת המכרזים.
תקנות חובת המכרזים קובעות כי משרד ממשלתי או יחידה במשרד המבקשים לבצע התקשרות שלא בדרך של מכרז פומבי רגיל יביאו את בקשתם לפני ועדת המכרזים, וזו תחליט אם לסווג את ההתקשרות כפטורה ממכרז.
באפריל 2010 נערך דיון במשרד האוצר בנ ושא "הסדרת יחסי משרד ראש הממשלה עם גופים סטטוטוריים" בהשתתפות היועץ המשפטי של משרד האוצר, סגן בכיר לחשב הכללי וחשב משרד רה"ם.
בסיכום הדיון הובהר כי "בהתקשרויות עם תאגידים סטטוטוריים ורשויות ממשלתיות לביצוע פעולות שאינן ייחודיות להן ואינן חייבות בביצוען על פי החוק, יש צורך בחוזה התקשרות בהתאם לחוק חובת המכרזים ותקנותיו".
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה מקרים שבהם רכשו משרדי ממשלה שירותים בהיקף של מיליוני ש"ח מתאגידי הנצחה לביצוע פעולות שאינן ייחודיות לתאגידים אלה.
הרכישות נעשו בלא מכרז ובלא שוועדות המכרזים המש רדיות סיווגו את ההתקשרויות כפטורות ממכרז.
להלן הפרטים: משרד רה"ם: 1 .
כאמור, ב- 2011 וב- 2012 אישרה המועצה להנצחה את המיזם "ממנהיגי העבר לדור העתיד".
לצורך הפקת המיזם התקשר משרד רה"ם עם מכון בן-גוריון שלא לפי חוק חובת המכרזים למשך שנתיים בעלות כוללת של כ - 1.
מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה העיר למשרד רה"ם, שהיה האחראי הישיר לניהול המיזם מהבחינה התקציבית, כי בהתקשרות עם מכון בן-גוריון שלא לפי הוראת החשכ"ל וחוק חובת המכרזים, נפגעה זכותם של מציעים פוטנציאליים לשוויון הזדמנויות.
בתשובה נוספת של משרד רה"ם מינואר 2013 נמסר כי המשרד "יפעל לתיקון הטעות ביחס לפעילות המתוכננת לשנות הלימודים הבאות".
עוד העלתה בדיקת משרד מבקר המדינה שב - 2012 התקשר משרד רה"ם עם מרכז בגין להפקת סדרת הרצאות בעלות כוללת של כ-600 אלף ש"ח שלא לפי חוק חובת המכרזים.
בתשובת משרד רה"ם נאמר כי "העובדה שסדרת ההרצאות החלה כפעילות של מרכז בגין, עוד בטרם דנה בכך המועצה להנצחה, היא ככל הנראה המקור לטעות שבתום לב שבשלה לא הובאה ההתקשרות לאישור ועדת המכרזים " (ההדגשה במקור).
עוד מסר בתשובתו כי "מעתה, פעילויות שמתעורר לגביהן ספק אם הן פעילויות המתוקצבות בתקצ וב ישיר או כאלה שחלות עליהן הוראות חוק חובת המכרזים יובאו לבחינת הלשכה המשפטית".
משרד ראש הממשלה 343 .
: המשרד לאזרחים ותיקים בשנים 2010 ו- 2011 יזם המשרד לאזרחים ותיקים שני מיזמים בשיתוף משרד החינוך: 1 .
ערבי קהילה - כינוסים לקהילות עדתיות ברחבי הארץ המיועדים לאזרחים ותיקים וכוללים תכנים תרבותיים בנושאי הקהילה; 2 ".
"סיפורו של מקום- תיעוד הקמתם של יישובים ברחבי הארץ על ידי בני נוער המראיינים אזרחים ותיקים על ההיסטוריה של היישוב.
לצורך הפקת שני המיזמים התקשר המשרד לאזרחים ותיקים עם יד בן -צבי, ובשנת 2011 העביר לתאגיד באמצעות משרד החינוך 1.
מיליון ש"ח מנכ"ל המשרד לאזרחים ותיקים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי "המשרד לאזרחים ותיקים לא ביצע התקשרות עם מכון יד בן -צבי ולא העביר אליו כספים כלשהם באופן ישיר, אלא העביר את התקציב להרחבת התכנית 'בין גגות' אל משרד החינוך, הוא הגורם מבצע התשלומים למכון יד בן-צבי בביצוע התכנית".
משרד מבקר המדינה מעיר כי המשרד לאזרחים ותיקים אמנם לא ביצע התקשרות ישירה עם יד בן -צבי, אך בפועל ההעברה למשרד החינוך הייתה בעבור פעילויות מסוימות שיד בן -צבי תקיים לבקשת המשרד לאזרחים ותיקים.
נוכח הוראת ה חשכ"ל המורה על קיום התקשרות לפי חוק חובת המכרזים, במקרים שבהם מדובר בפעולות שאינן ייחודיות לתאגיד, היה ראוי להעדיף קיום הליך תחרותי ולחלופין לקבל פטור מקיום הליך כזה בהתאם להוראות הדין.
משרד החינוך: בביקורת נמצאו שתי התקשרויות של המשרד עם יד בן-צבי שלא לפ י הוראת החשכ"ל ולחוק חובת המכרזים: 1 .
בנובמבר 2008 העביר משרד החינוך ליד בן-צבי 130,000 ש"ח בעבור הפקת ספר עבור מינהל החינוך הדתי; 2 .
בפברואר 2011 העביר משרד החינוך ליד בן-צבי 50,000 ש"ח בעבור כתיבת ביוגרפיה.
מנכ"לית משרד החינוך מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי "החל משנת 2013 , המשרד יקפיד על הסכם כדרישת החשכ"ל ויפעל בהתאם לחוק חובת המכרזים והוראת החשכ"ל, שיעמוד בסדרי מינהל תקין".
משרד התרבות : להלן שתי התקשרויות של המשרד עם יד בן -צבי: 1 .
בשנים 2007 -2010 העביר המשרד ליד בן-צבי כ- 500,000 ש"ח בתמורה לניהול מקצועי ומינהלי של פורום אודיו-ויזואלי (קולי -חזותי) שמטרתו לשמר נכסים תרבותיים של ישראל כמו סרטים, תמונות והקלטות; 2.
ב- 2009 העביר המשרד ליד בן-צבי 60,000 ש"ח בעבור הפקת יום עיון ביום הסיגד של קהילת יוצאי אתיופיה.
בתשובת משרד התרבות נמסר כי "הפרויקטים.
נכללו בתוכנית העבודה השנתית של יד בן-צבי, לצורך ביצוע תפקידיו לפי חוק בן -צבי.
אין כאן רכש שירותים על -ידי המשרד, אשר טעון מכרז או פטור ממכרז לפי דין".
יד בן-צבי מסרה בתשובתה מינואר 2013 כי תכנית העבודה שהיא מגישה מידי שנה בשנה עוסקת בד גשים מרכזיים בפעילות המוסד, ומפורטים בה בעיקר הפרויקטים המרכזיים שהיא מתכננת.
עוד מסרה יד בן-צבי כי התקציב למיזמים אלו אושר במהלך השנה לאחר הגשת תכנית העבודה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שבתכניות העבודה של יד בן-צבי שהועברו למשרד התרבות לא הוזכרו המיזמ ים האמורים.
כמו כן, לא נמצא שום מסמך רשמי המעיד על סיכום כלשהו בין משרד התרבות ליד בן-צבי בדבר מיזמים אלו, ואפשר שהסיכומים נעשו בעל פה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התרבות כי ראוי שהתקשרויות לגבי פעולות שלא נכללו מלכתחילה בתכנית העבודה של התאגיד ואשר אי אפש ר לקושרן באופן ברור למטרות יד בן-צבי כפי שהוגדרו בחוק, יבוצעו בהליך תחרותי ולחלופין לפטור אותן מהליך כזה על פי הוראות הדין.
 הליך המכרז הפומבי "מושתת על שני עקרונות יסוד: הראשון, הגשמת המטרה הציבורית של שמירה על עקרון השוויון וטוהר המידות על-ידי מתן הזדמנות שווה לכל המציעים.
השאיפה לנהוג ביעילות ובחיסכון בכספי הציבור" 25 .
על משרדי הממשלה הרוכשים שירותים מתאגידי הנצחה לעמוד בהוראת החשכ"ל שנועדה להגשים את העקרונות האמורים.
התקשרויות אלו צריכות להיעשות אפוא על פי דרישות החוק ובהליך תחרותי הוגן או לקבל אישור לפטור ממכרז, בהסתמך על תקנת פטור מתאימה ככל שישנה כזו, מוועדות המכרזים המשרדיות.
יתרה מזאת, מצב שבו משרדי ממשלה רוכשים שירותים לביצוע פעולות שאינן ייחודיות לתאגיד בלא הסכמים בכתב ולפי סיכומים בעל פה בלבד מנוגד בתכלית לסדרי המינהל התקין.
הערות אלו מקבלות משנה תוקף לנוכח תפקידם של משרדי הממשלה כמפקחים על התנהלותם של התאגידים הסטטוטוריים.
תמיכת המדינה בעמותות ההנצחה .