HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בביקורת עלה כי ב"מ תיקן מכשור רפואי חיוני הדרוש לפעילות יום- יומית שגרתית באיחור, לעתים של כמה חודשים, בין היתר בגלל היעדר תקציב של מאות ש"ח בלבד לתיקון המכשור.
על פי מסמכי חיל האוויר והחלל, העיכוב בתיקון על ידי ב"מ גרם, בין היתר, לאי -יכולת "לתת כשירות שגרתית לטייסים", לעיכוב "באישור כשירותם" של לוחמים ולהפניית חיילים לביצוע בדיקות, כגון בדיקות ארגומטריה, "בבתי חולים .
8 הזמנות לגורמי חוץ- הזמנות לתיקונים ולפעולות אחזקה בחברות אזרחיות.
בעלויות גבוהות" יותר מעלויות בדיקתם בצה"ל, דבר שהוא בגדר אי - יעילות.
למשל, מכשיר ארגומטריה בירפ"א התקלקל ביולי 2008 אך הועבר לתיקון בחברה אזרחית רק לאחר כחצי שנה.
להלן דוגמה לטיפול לקוי בתיקון מכשיר רפואי הנדרש לבדיקת כשירות טייסים: בחלופת מכתבים בספטמבר 2008 בין ירפ"א ובין ב"מ ביקשה ירפ"א מב"מ להזמין טכנאי לבדיקה ולתיקון של המכשיר הרפואי שהפסיק לפעול.
בתשובתו הודיע ב"מ לירפ"א, כי בגלל "עצירת התקציב" אין הוא צבא ההגנה לישראל 177 .
יכול לטפל בתיקון המכשירים בחברה אזרחית.
על אף הבהרת ירפ"א כי בהיעדר המכשיר המרפאה אינה יכולה לבדוק מועמדים לקורס טיס שאמורים לצאת לגיבוש שבועיים לאחר מכן, ואינה יכולה "לתת כשירות שגרתית לטייסים - מצב שהוא בלתי-אפשרי" לחיל האוויר ו החלל, חזר ב"מ שנית על תשובתו שלעיל.
ב"מ גם הודיע שהנושא הועבר לידיעת רע"ן הנ"ר ופיתוח במקרפ"ר, שחזר וציין את סוגיית אי-תקצוב ב"מ לפני אט"ל, קרפ"ר ומש"א.
יצוין כי ממסמכי ירפ"א עולה שהצעת המחיר מספטמבר 2008 של חברה אזרחית לתיקון המכשיר הסתכמה ב- 1,060 ש"ח בלבד.
ביולי 2009 כתב מפקד ירפ"א לרמ"ד ביו-הנדסה במקרפ"ר ולידיעת סגן קרפ"ר כי הוא נואש מקבלת שירות סביר מב"מ ולכן החליט להוציא כספי יחידה (כ- 2,000 ש"ח) לתיקון שני מכשירים מסוג שונה מהמתואר לעיל כדי שלא לפגוע בתהליך חיל האוו[ המיון ושמירת הכשירות של "לוחמי ח"א" וכדי לחסוך מצה"ל ]יר והחלל הפניות מיותרות לגורמי חוץ.
מפקד ירפ"א הוסיף כי לדעתו הדרך שבה מטופל העניין ("ואין זה ענייני על מי האשם") שערורייתית ואינה עולה בקנה אחד עם מינהל תקין.
בתגובה ענה לו סגן קרפ"ר ביולי 2009 כי הוא דן בנושא עם מש"א ואט"ל כמה ימים קודם לכן והוא מקווה "שתהיה בשורה בקרוב".
ביולי 2009 דנו סגן קרפ"ר וגורמים מאט"ל, ממקרפ"ר וממש"א בעצירת תקציב ב"מ לשנת 2009 .
בדיון נאמר כי לב"מ אין תקציב כחודש ימים לאחזקת חוץ ולרכש חלקי חילוף עבור מכשור רפואי לשעת חירום ולעת שגרה; מכשור המיועד לשעת חירום אינו מתוקן ויש פגיעה במוכנות היחידות; מכשור רפואי הנמצא במרפאות מושבת, דבר שגורר פגיעה קשה במתן שירות ובהפניית חיילים למרפאות אזרחיות ויוצר תוספת עלויות.
גורמי מש"א אמרו בדיון כי ב"מ לא תוקצב כשאושרה תכנית העבודה של מש"א על ידי רמ"ט אט"ל וראש אט"ל.
סגן קציוד [ רפ"ר סיכם את הדיון באמרו כי "רק השבוע הוצג לרמטכ"ל כי הצר"פ ביחידות נמצא בכשירות מלאה וכעת מתפתח פער" ויש לטפל בו מיד; עוד ]רפואי ציין כי יש להקצות מיד מקדמות תקציב של 500,000 ש"ח באחריות אט"ל ועוד תקציב של 600,000 ש"ח כדי לעמוד בתכנית אחזקה מינימלית, ואם יהיה צורך בכך יידון התקציב בין רמ"ט אט"ל ובין קרפ"ר.
בביקורת עלה כי התקציבים האמורים לא הוקצו לב"מ במשך למעלה מחצי שנה (ראו פירוט בהמשך).
משרד מבקר המדינה העלה כי בגלל תקציב חלקי שהקצה מש "א לב"מ בשנים 2008 -2009 לא נבדק ותוקן במועד ציוד רפואי במרפאות, דבר שהביא להשבתה לפרקים של המרפאות ולפגיעה בשירות הרפואי לחיילים.
בנובמבר 2009 קיים רמ"ח צי"ל דיון בהשתתפות גורמי אט"ל נוספים - מקרפ"ר ומש"א - בנושאים אלה: שחיקת התקציב שמש "א העמיד לרשות ב"מ לרכש חלפים ולאחזקת חוץ משנת 2004; אי-תכנון תקציב לב"מ לשנים 2008 ו- 2009 ; הקצאת תקציב לרשות ב"מ בפועל ב"מנות קטנות" במהלך השנה ובהיקף שאינו מספק; פערים שנוצרו בשנים 2008 ו- 2009 בין הרצוי למצוי בטיפול במכשור הרפואי בעת שגרה וברענונו לעת חירום מחוסר תקציב ומתזרים לקוי.
בסיכום הדיון המליץ רמ"ח צי"ל לרמ"ט אט"ל כי אט"ל יהיה אחראי להעביר עד סוף נובמבר 2009 מתקציב מש"א לתקציב חיל הרפואה תקציב בסך כמיליון ש"ח לאחזקה ולרכישת חלפים עבור המכשור הרפואי כדי למצות את משאבי המכשור בצורה טובה יותר.
עוד המליץ הרמ"ח כי עד אותו מועד יהיו מפקד מש"א ועוזר קרפ"ר לניהול אחראים להקצ ות לב"מ 400,000 .
ש"ח מתקציב מש"א לאחזקה רמ"ט אט"ל אישר את המלצות רמ"ח צי"ל במועד מאוחר יותר כסיכום לביצוע.
צבא ההגנה לישראל 179 .
משרד מבקר המדינה העלה כי שלא על פי הסיכומים של רמ"ח צי"ל ורמ"ט אט"ל, מש"א הקצה לב"מ את התקציב בסך 400,000 ש"ח לביצוע האחזקה רק בסוף ינואר 2010; ואט"ל לא העביר למקרפ"ר את התקציב בסך כמיליון ש"ח עד אמצע מרס 2010 , המועד שבו נדון הנושא שוב אצל רמ"ט אט"ל (בעניין זה ראו להלן).
באותו דיון בראשות רמ"ט אט"ל שהתקיים באמצע מרס 2010 עלה כי אט"ל לא העביר את התקציב בסך מיליון ש"ח למקרפ"ר, ולכן הורה רמ"ח צי"ל ש בוע לפני הדיון שמש"א בתיאום עם מחלקת תכנון ותקציבים באט"ל (תו"ת), יעביר מיד למקרפ"ר חצי מיליון ש"ח לפחות.
עוד עלה בדיון כי גם תקציב זה לא הועבר.
הרמ"ט סיכם בדיון שיוקצו מיד חצי מיליון הש"ח למימוש סיכום רמ"ח צי"ל, והדבר יהיה באחריות אט"ל ומש"א.
בספטמבר 2010 הודיע צה"ל למשרד מבקר המדינה כי מש"א הקצה לב"מ את התקציב בסך חצי מיליון הש"ח באפריל וביוני 2010 , "ועם השלמת התקציב הצפויה מהמטה הכללי, תושלם לב"מ יתרת התקציב המתוכנן להעמדה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש לראות בחומרה את העיכוב המתמשך באט"ל ובמש"א במימוש ה חלטות רמ"ח צי"ל ורמ"ט אט"ל להקצאת תקציב עבור ב"מ, בייחוד בגלל הפגיעה הקשה באחזקת המכשור הרפואי בצה"ל ובשל המשמעויות הנובעות מכך על השירות הרפואי הניתן לחיילים.
מש"א התחייב9 להעמיד שני כלי רכב ייעודיים עבור חוליות הטכנאים הניידות של ב"מ לאחזקת מכשור רפואי ביחידות צה"ל ולצרכים נוספים.
משרד מבקר המדינה העלה כי מש"א, לרבות מפעל התקשוב והאל -אופ, לא העמידו עבור ב"מ בשנים 2008 ו- 2009 כלי רכב בהיקף שהיה דרוש לו לביצוע משימותיו.
הדבר גרם לביצוע חלקי של פעילויות התיקון, האחזקה והביקורת שביצע ב"מ במכשור רפואי שביחידות צה"ל, שלא על פי הנדרש בפק"א ובהוראות המקצועיות של מקרפ"ר, ועקב כך נפגע השירות הרפואי הניתן לחיילים.
במצגת של חיל הרפואה ממאי 2008 לקרפ"ר נכתב כי הושבתו כלי הרכב שנועדו עבור ב"מ ולא הועמדו עבורו כלי רכב ייעודים חלופיים.
ביולי 2009 , בדיון בראשות סגן קרפ"ר, הוצג מצב דומה וצוין שהדבר פוגע קשות במתן השירות של ב"מ ליחידות.
בסיכום ביקור קרפ"ר בב"מ באוקטובר 2009 נכתב כי יש פער בין .
9 ההתחייבות מאוקטובר 2002 של מש"א אחר, שהפך בשנת 2003 למפעל התקשוב והאל-אופ עם איחוד מרכזי השיקום והאחזקה (מש"אות), בעת העברת ב"מ ממצר"פ למש"א.
התקן של כלי הרכב לחוליות הטכנאים ובין המצאי, וכי ב"מ מבסס את פעילותו על כלי רכב פנויים שבמש"א.
בספטמבר 2009 כתב מפקד מכון הדימות במרפאה האזורית (להלן - מרפ"א) לב"מ בעניין תקלה חוזרת ללא טיפול במכונת פיתוח סרטי רנטגן כי הדבר "עולה לנו ביוקר" ויש "קרינה מיותרת" צבא ההגנה לישראל 181 .
לחיילים, וכי "חוזרים על הצילומים" כדי לקבל צילומים מיטביים.
עוד כתב מפקד מכון דימות כי בעבר נשלחה פנייה בנושא לב"מ אך הטכנאים לא הגיעו.
הוא הציע כי "אולי שוב נציע את עזרתנו בהקצאת רכב ייעודי?
ממסמכי מרפ"א הצטיירה תמונה דומה בדבר ביצוע "הקרנות חוזרות ומיותרות לחיילים".
כשבועיים לאחר מכן השיב ב"מ, כי נבצר ממנו לתת את השירות המתבקש, והוסבר בעבר שאין לו כלי רכב ולא מועבר לו תקציב.
לאחר כשבוע נוסף הגיע טכנאי מב"מ למכון הדימות כדי להחליף חלקים במכונת הפיתוח, אך עדיין נותר צורך בטיפול ובאחזקה של המכונה.
בדצמבר 2010 מסר מפקד מערך הדימות בצה"ל למשרד מבקר המדינה כי עקב הפערים באחזקה השוטפת של ציוד הרנטגן היו מקרים "ספורדיים" שבהם הייתה מחויבת חזרה על צילומים בודדים עד למתן מענה מלא לתיקון המכשור או להפניית חיילים לביצוע בדיקות במתקנים רפואיים אזרחיים, וכן כי במערך הדימות מתקיימת מערכת אכיפה ובקרה על חשיפות של חיילים לצילומי רנטגן חוזרים כדי להפחיתם למינימום ההכרחי.
במועד הביקורת נמצא כי ב"מ לא שלח טכנאי כדי לסיים את הטיפול במכונת פיתוח סרטי הרנטגן כשלושה חודשים לפחות לאחר שהחלה התקלה בה.
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה כי אף שמרפ"א ידעה שהמכשיר בלתי תקין היא המשיכה להפעילו ואף ביצעה, לדבריה כאילוץ במקרים בודדים, צילומי רנטגן חוזרים, דבר שהיה כרוך בהקרנות חוזרות ומיותרות לחיילים ובבזבוז זמן וכסף.
בספטמבר 2010 הודיע צה"ל למשרד מבקר המדינה כי הנתונים מראים שלא הייתה עלייה בשיעור הצילומים החוזרים במכון הדימות מעל לקו האדום שנקבע בצה"ל, ואין בסיס עובדתי לאמירה ש"נגרמו הקרנות מיותרות לחיילים".
דא עקא, משרד מבקר המדינה מדגיש כי האמירות שבוצעו "הקרנות חוזרות ומיותרות לחיילים" והייתה "קרינה מיותרת" נכתבו במפורש במסמכי מרפ"א ומכון הדימות.
בנובמבר 2009 סיכם רמ"ח צי"ל כי אט"ל יתכנן עד לסוף אותה שנה העמדת כלי רכב (י יעודי) אחד לב"מ, והדבר יהיה באחריות רע"ן אספקה במחלקת לוגיסטיקה באט"ל.
בסוף ינואר 2010 כתב קרפ"ר לרמ"ח לוגיסטיקה באט"ל כי קשה והרכב נדרש מאוד".
בתגובה ענה הרמ"ח באותו היום כי ]בב"מ[ "המצב שם "השבוע תצא פקודת חלוקה".
במרס 2010 "בדיון שקיים רמ"ט אט"ל בנושא במ רכב לטובת" ב"מ.
]כלי[ דווח לו כי "למרות הסיכומים בנושא לא הועמד עדיין הרמ"ט סיכם כי באחריות רע"ן אספקה באט"ל להעמיד לב"מ "מיד" כלי רכב, כפי שכבר סיכם בעבר.
משרד מבקר המדינה העלה, כי עד מועד סיום הביקורת, אפריל 2010 , מחלקת לוגיסטיקה באט"ל לא העמידה כלי רכ ב עבור ב"מ ובכך לא יישמה את הנחיית רמ"ח צי"ל מנובמבר 2009 ואת הנחיית רמ"ט אט"ל ממרס 2010 .
לעשות כן בספטמבר 2010 הודיע צה"ל למשרד מבקר המדינה כי במאי 2010 , לאחר מועד סיום הביקורת, סופק למש"א רכב לצורך ניוד החוליות של ב"מ לשם אחזקת המכשור הרפואי ביחידות צה"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מצב הדברים שתואר לעיל - ולפיו אט"ל ומש"א לא העמידו עבור ב"מ כלי רכב למילוי משימותיו כנדרש, ב"מ לא העניק שירותי בדיקת תקינות, אחזקה ותיקון למכשור רפואי ובשל כך נפגע השירות הרפואי הניתן לחיילים - היה בלתי סביר, ועל אט"ל ומש"א היה ל פעול לתיקון המצב בהקדם, אך במועד סיום הביקורת, אפריל 2009 .
, הדבר עדיין לא נעשה צבא ההגנה לישראל 183 .
בעקבות פנייה של מפקד מר"י בינואר 2010 לרע"ן הנ"ר ופיתוח במקרפ"ר בעניין אי -ביצוע ביקורת על מכשור רפואי ביחידתו על ידי ב"מ פנה הרע"ן כמה פעמים לרמ"ח אחזקה באט"ל, לרמ"ח צי"ל, למפקד מש"א ולידיעת קרפ"ר בעניין השירות שנותן ב"מ ליחידות, בין היתר, בגלל מחסור בכלי רכב בב"מ.
בין השאר, ביקש הרע"ן את התערבותם כדי לתת לב"מ את שני כלי הרכב שמיועדים לו (לב"מ) בתקן מש"א על מנת לאפשר המשך מתן שירות סביר ליחידות צה"ל, בגלל "פגיעה קשה מאוד בכשירות היחידות, מרפאות מושבתות.
יחידות שלא מקבלות שירותי אחזקה" מב"מ.
ממסמכי מש"א ואט"ל עולה כי לא התקבלו כלי רכב בב"מ בעקבות פנייתו.
בינואר 2010 כתב גם ב"מ למפקד מש"א כי למרות סיכומים בעבר בין רמ"ט אט"ל ובין קרפ"ר טרם התקבלו כלי הרכב הייעודיים; "לאחרונה" הוא אינו מקבל רכב חלופי במקומם באופן סדיר; הוא התריע על ההידרדרות במתן השירות למכשור רפואי ליחידות צה"ל ובאחזקתו; הוא ציין שאינו מתקן שברים במכשור ואינו מקיים אחזקה שלו בהיעדר כלי הרכב, והודיע ש"מתחילת השנה" ב"מ לא ביצע ביקורות תקינות ובטיחות למכשירים.
ממסמכי מש"א עולה, בין היתר, כי בגלל אי -העמדת כלי רכב בהיקף הנדרש ב"מ לא ביצע בינואר 2010 ביקורת על מכשור רפואי בלשכת הגיוס בתל השומר כנדרש; בגלל "פערים בשירות" שנתן ב"מ בפברואר 2010 הושבתה מרפאת שיניים באחד מבסיסי חיל האוויר והחלל עקב תקלה במכשור; ובאותו החו דש לא פעל מכשיר רנטגן בבסיס אחר של חיל האוויר והחלל, אף הוא בגלל תקלה.
בהוראת מקרפ"ר מאוגוסט 2003 בנושא מכשור רפואי עם סוללות נטענות נקבע כי הגורם האחראי לציוד הרפואי אחראי להעבירו על פי לוחות הזמנים המפורטים בהוראה לב"מ לרענון10 .
בהוראת קרפ"ר ממאי 2005 בנושא אחזקה תקופתית של מכשור רפואי נקבע כי "אין להשתמש או להחזיק במכשיר רפואי ]פעילות[ אחזקה כמפורט בהוראה או שעבר מועד ]פעילות[ שלא בוצעה בו האחזקה הבאה".
בתחילת שנת 2010 חלו שיבושים חמורים בביצוע פעולות אחזקת מכשור רפואי במר"י, בין היתר בגלל מחסור בכלי רכב.
יצוין כי בפברואר 2009 עשה ענף הנ"ר ופיתוח במקרפ"ר ביקורת מכשור רפואי במר"י.
בביקורת התגלו ליקויים שונים, ובין היתר התברר כי בשני מכשירים לא נעשו פעולות "אחזקה תקופתית11 " בזמן, שלא כנדרש בהוראות קרפ"ר.
בינואר 2010 כתב מפקד מר"י לרע"ן הנ"ר כי ביחידתו מכשור רפואי רב המשמש להחייאה, לטיפול נמרץ ולטיפול שגרתי, לטיפולים דחופים בתא לחץ, לשמירת כוננות ופעילות מבצעית בים ולצרכים שוטפים, ומכשור זה "לא בוקר" כבר זמן רב על ידי ב"מ אף שמר"י הזמין אותו "הזמנות חוזרות ונשנות".
מפקד מר"י הוסיף כי הובהר לו שהסיבה לאי-הגעת חוליות הטכנאים היא מחסור בכלי רכב.
במרס 2010 , בביקורת שעשה משרד מבקר המדינה, עלה שב"מ לא ביצע במר"י פעולות אחזקה, לרבות בדיקות תקינות, טעינה וכיול של מכשור רפואי רב, בין היתר ציוד החייאה וציוד חיוני לפעילות יום-יומית שגרתית, .
10 רענון- פריקה וטעינה של סוללות כמוגדר בהוראת מקרפ"ר.
11 ""אחזקה תקופתית- בדיקה תקופתית כלשון המסמך.
כמוגדר בהוראות קרפ"ר ומקרפ"ר שלעיל.
אף על פי כן גורמי מקרפ"ר במר"י המשיכו להשתמש בו לצורכיהם, בניגוד לאמור בהוראות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מצב דברים זה עלול היה לגרום לסיכון בריאותם של הנבדקים.
צבא ההגנה לישראל 185 .
בספטמבר 2010 הודיע צה"ל למשרד מבקר המדינה כי מצב הדברים שתואר לעיל אכן התקיים בעת הביק ורת.
עוד הודיע צה"ל כי בספטמבר 2010 ביצע ב"מ ביקורת תקופתית על כל המכשירים הרפואיים במר"י, ועל פי הנחיות קרפ"ר הופץ לכל יחידות חיל הרפואה מסמך האוסר שימוש במכשור רפואי שפג תוקף בדיקתו.
בהוראת ב"מ ובמצגת דוח מפקדים של מש"א לשנת 2008 נקבעו פרקי הזמן הדרושים לתיקון מכשור רפואי מסוגים שונים (נורמות שירות).
בביקורת התברר כי אין הלימה בין פרקי הזמן - בימים - שנקבעו בהוראות ב"מ ובין פרקי הזמן שצוינו במצגת המפקדים לשנת 2008 .
של מש"א בטבלה שלהלן מפורטות נורמות השירות על פי מספר ימי השהייה של מכשירים בתיקון בב"מ ולפי עדיפויות לביצוע אחזקה ותיקון.
האחוזים מציגים את שיעור המכשירים שיתוקנו: .
דוח מפקדים הוראת ב"מ .
אחזקה ותיקון שיעור המכשירים .
אחזקה ותיקון מס' ימים לביצוע .
80% 12 10 ב 100% 15 .
80% 18 18 ג 100% 21 .
80% 21 21 ד 100% 24 בספטמבר 2010 הודיע צה"ל למשרד מבקר המדינה כי נורמות השירות שבהוראת ב"מ שמצא משרד מבקר המדינה בעת הביקורת לא היו בתוקף ולא היו מעודכנות, וכי הדבר תוקן.
ממסמכי אט"ל, לרבות מש"א, עלה כי בשנים 2006 -2008 ב"מ לא עמד בנורמות השירות.
לדוגמה, לקחי מפעל התקשוב והאל-אופ לשנת 2007 מלמדים כי הסיבה לכך הייתה הגדלת נפח פעילות ב"מ ביחידות.
אשר לשנת 2009 , נמצאה בביקורת פגיעה קשה במתן שירותי התיקון .
12 :זמן השהות של מכשור רפואי בתיקון בב"מ על פי עדיפויות6-24 .
ימים 186 דוח שנתי61א .
והאחזקה שלו למכשור הרפואי, בעיקר בגלל היעדר תקציב וכלי רכב, כמתואר לעיל.
צבא ההגנה לישראל 187 .
ממסמכי מש"א לשנים 2007 ו- 2008 עולה כי משנת 2002 לא תוקצבו בב"מ פעולות רענון, דהיינו חידוש ושיקום של ציוד שנועד לבדיקת מכשור רפואי.
הדבר גרם לעיכוב בבדיקה ובתיקון של מכשירים שמיועדים לעת שגרה ולשעת חירום על ידי ב"מ.
נוסף על האמור לעיל, מסיכום ביקור בב"מ של רע"ן תכנון מרכזים באט"ל מיוני 2008 עלה כי מכשור רפואי מסוגים שונים, שנרכש מעודפים בחו"ל, ממתין בב"מ תקופות ארוכות - עד שנתיים - לתיקון ולהשמשה, וכי לחלקו חסרים חלקי חילוף.
משרד מבקר המדינה העלה כי במרס 2010 היו בתיקון ב ב"מ יותר מ - 400 מכשירים מעל חודש ימים, דבר שהוא בגדר חריגה מהיעדים שנקבעו בנורמות השירות; כ-30 מהם היו בתיקון למעלה משנה.
לדוגמה, מכשיר הרדמה היה בב"מ בתיקון למעלה משלוש שנים, ומכשיר הרדמה נוסף וערכת מוניטור היו בו בתיקון למעלה משנתיים.
מכשירים רבים המתינו כמה חודשים לחלקי חילוף או לתיקון על ידי גורמי חוץ.
אשר למשך הזמן החריג של טיפול ב"מ במכשיר ההרדמה הודיע צה"ל למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2010 , כי תיקון המכשיר היה "בסדר עדיפות נמוך" וניתן ליחידה הצה"לית פתרון חלופי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מצב הדברים שתואר לעיל, ולפיו מכשירים רפואיים מסוימים אינם מתוקנים במשך שנים, שלא בהתאם לנורמות השירות, מעלה סימני שאלה נוקבים לגבי נחיצות התיקון של מכשירים אלה.
בהקשר זה יצוין כי במועד הביקורת, במרס 2010 , קבע רמ"ט אט"ל כי יש לא מעט מכשור מיושן שב"מ מתקן, "וכלל לא ברור אם הציוד נדרש" לעת שגרה ולשעת חירום, והנחה לבצע בחינה בעניין זה.
ממצאי הביקורת מעידים על פגיעה מהותית באחזקת מכשור רפואי בעת שגרה ועל פגיעה במוכנות לזמן חירום וביכולת מפקד מש"א לממש את אחריותו לאחזקת המכשור הרפואי כנדרש על פי פקודת הארגון של מש"א ועל פי ההוראות המקצועיות של קרפ"ר ומקרפ"ר.
כפועל יוצא מכך נוצר מצב מתמשך וחמור של פגיעה ברמת השירות הרפואי הניתן לחיילים, שבאה לידי ביטוי, בין היתר, באי-יכולת של חיל האוויר והחלל "לתת כשירות שגרתית לטייסים", בעיכוב "באישור כשירותם" של לוחמים וגם - כפי שעולה ממסמכי מרפאה אזורית (מרפ"א) - בביצוע הקרנות חוזרות ומיותרות לחיילים, לדבריה כאילוץ במקרים בודדים.
נוסף על כל אלה, הדבר גרם לאי-יעילות ולתוספת עלויות לצה"ל.
נוכח ממצאי הביקורת ובעקבות סיכומו של רמ"ט אט"ל במרס 2010 כי המכשור הרפואי חשוב ויש להבטיח שיק בל "מענה אחזקתי הולם", מן הראוי שאט"ל, מקרפ"ר ומש"א יתקנו בדחיפות את הליקויים שנמצאו בביקורת בתחומי התקציב והקצאת כלי הרכב למתן שירותי אחזקה על 188 דוח שנתי61א .
ידי מש"א ביחידות צה"ל כדי למנוע את הפגיעה באחזקת המכשור הרפואי.
צבא ההגנה לישראל 189 .
"תנאי שירות" (להלן - ת"ש) הוא "תחום הפעילות של אגף כוח אדם בכל הרמות, ועניינו - טובת החייל 5 ( כפרט והטיפול בבעיותיו המיוחדות החברתיות, המשפחתיות והאישיות) המתעוררות עקב שירותו בצה"ל"6 .
תחום הת"ש כולל, בין היתר, נושאים הנוגעים לרווחתם של חיילים בשירות חובה ובשירות הקבע, ונושאים מסוימים הנוגעים לרווחתם של חיילים בשירות מילואים.
בינואר 2010 , באישור תכנית העבודה של אגף כוח אדם במטכ"ל (להלן - אכ"א) לשנת 2010 , ציין הרמטכ"ל, רא"ל גבי אשכנזי, בין השאר, כי "האדם הינו המשאב החשוב ביותר שעומד לרשותנו, יש לשמור עליו ולדאוג לו: זה תפקידנו, החל מהמפקדים הזוטרים ועד לדרג הבכיר ביותר.
עלינו כמפקדים ליצור אצל חיילינו תחושת שייכות והזדהות לארגון ולהכיר את צרכיהם ומצוקותיהם.
מיקום המפקד לא נמדד רק בשדה הקרב, אלא גם בשגרה ואחת ממשימתנו החשובות ביותר בשגרה הינה לפעול לטיפול בצרכיהם השונים של חיילנו"; וכי "נמשיך לתמוך בפרט ונעודד את האוכלוסיות המיוחדות כך שכל חייל שרוצה יוכל לשרת שירות מועיל ואפקטיבי".
אחד מתפקידי אכ"א הוא לקבוע את הזכויות ואת החובות של הפרט בצה"ל ולקדם את רווחתו ואת רווחת בני משפחתו, בתיאום עם היועץ הכספי לרמטכ"ל.
מדובר בחיילים ובחיילות גם יחד 6 ,המילון למונחי צה"לאג"ם-תוה"ד, התשנ"ח - 1988.
צבא ההגנה לישראל 151 .
,הפרט באכ"א, בראשות תא"ל אורנה ברביבאי, שהיא גם ראש המטה של אכ"א קובעת, בין היתר, את מדיניות הרווחה והת"ש של חיילי צ ה"ל.
מחלקת פרט בחטיבת הפרט מופקדת על התוויית המדיניות בנושא, והמחלקה לשירותי 152 דוח שנתי61א .
הפרט הפרישה והתשלומים (להלן - מופ"ת), שהיא גוף הביצוע של חטיבת הפרט, מופקדת על יישום המדיניות.
מופ"ת מפעילה את המרכז לשירות הפרט, הממונה, בין היתר, על ביצועה ומימושה של מדיניות הרווחה והת"ש של חיילי צה"ל וגמלאיו, והנותן שירות לפרט בעיקר באמצעות סגלי הת"ש.
המפקדות הממונות, כגון הפיקודים המרחביים והזרועות, אחראיות אף הן ליישום המדיניות ביחידות הכפופות להן.
מפקדת קצין השלישות הראשית (להלן - מקשל"ר) היא בעלת הסמכות הראשית מהבחינה המקצועית לתורת חיל השלישות ולהטמעתה בצה"ל, ובכלל זה לתחום הת"ש.
רוב הפעילות הנוגעת לתחום הת"ש בצה"ל מתמקדת בחיילים בשירות חובה הסובלים ממצוקה כלכלית.
הסיוע ניתן להם בשלוש דרכים עיקריות: באמצעות תשלומים למשפחות החיילים, המכונים "תשלומי משפחה" (להלן - תשמ"ש); באמצעות הטבות לחיילים בודדים 7 ; ובאמצעות סיוע ביחידות לחיילים המדווחים על קשיים כלכליים, אשר רובם אינם מוגדרים כזכאים לתשמ"ש או כחיילים בודדים.
סוג סיוע זה, המוגדר בצה"ל "התחום האפור" (כך ייקרא להלן גם בדוח זה), ניתן, בין היתר, בעזרת כלי סיוע ביחידות, כגון מ ענקים שונים, הלוואות, תווי קנייה שנותנים מפקדים ופתרונות הלנה8.
על פי נתוני אכ"א, בשנת 2009 קיבלו כ - 30,000 חיילים בשירות חובה סיוע בתחום הת"ש בשלושת הדרכים העיקריות שנמנו לעיל: המצבה הממוצעת השנתית של חיילים בודדים הייתה 5,168 חיילים (כ-40% מהם משרתים במערך הלוחם); המצבה הממוצעת השנתית של חיילים זכאי תשמ"ש הייתה 5,075 חיילים (כ -30% מהם משרתים במערך הלוחם); וכ - 21,000 חיילים קיבלו סיוע כלשהו במסגרת ה"תחום האפור", לפחות פעם אחת בשנה (כ -40% מהם משרתים במערך הלוחם)9 .
להלן נתונים על הסיוע הניתן לחיילים שהוכרו כזכאים לקבלו: א.
תשמ"ש: חייל שהוכר כזכאי תשמ"ש הוא חייל הזכאי להשלמת שכר למשפחתו, בהתאם למספר הנפשות בה, ועל פי קריטריונים קבועים אחרים.
התשלום משולם לבן או בת הזוג, להורים או לילד.
הזכאות לתשמ"ש מעוגנת בהוראת הפיקוד העליון בנושא "חוקת התשלומים למשפחות חיי לים בשירות חובה" ובנוסח המלא של הוראה זו ושל נוהל הפעלתה, המוגדרים בפקודת מטכ"ל בנושא "חוקת התשלומים למשפחות חיילים בשירות חובה - נוהל הגשת הבקשה .
7 על פי פקודת מטכ"ל בנושא "חיילים בודדים", חייל יוכר כחייל בודד בהתקיים אחד מהתנאים שלהלן: שני הוריו מתגוררים בחו"ל בקביעות, הוא בן של שליחים ישראליים בחו"ל, או שהוא יתום.
חייל יוכר גם כחייל בודד חריג אם שני הוריו אינם מהווים עבורו תא משפחתי, או אם הוא משתייך לקבוצת סיכון: דהיינו יש אסמכתה המלמדת שהוא חשוף להטרדה מינית, פיזית, מילולית או נפשית (להלן - חייל בודד חריג).
8 במסגרת תחום הת"ש בצה"ל מוענק ות גם הטבות שאינן כספיות או כאלה שאינן נוגעות לאוכלוסיות חלשות דווקא, ובכלל זה: מתן היתר לעבודה פרטית; יציאה לחופשה מיוחדת כפתרון מיידי לבעיה זמנית של החייל או של משפחתו; והקלות בתנאי שירות לחיילים בשירות חובה נוכח נסיבות סוציאליות, רפואיות או אישיות.
דוח זה אינו עוסק בתחומים אלה.
9 רוב חיילים אלה לא היו זכאים לתשמ"ש או לסיוע כחיילים בודדים, שכן סיוע בתחומים אלה ניתן בערוצים ייעודיים, ובכל זאת נמנו עמם גם חיילים המקבלים תשמ"ש או סיוע כחיילים בודדים.
צבא ההגנה לישראל 153 .
ואישורה" (להלן- חוקת התשמ"ש)10 .
העקרונות העומדים בבסיס תשלומים אלה הם שגיוס חובה של בן משפחה לצה"ל עלול לגרוע מהכנסת המשפחה ולפיכך יש להבטיח שהמשפחה תקבל הכנסה מזערית; והטיפול בצה"ל משלים את טיפולו של המוסד לביטוח לאומי בנושא.
10 ,על פי חוקת התשמ"ש והוראת הפיקוד העליון האמורה בנושאהתשלום למשפחות החיילים המשרתים בשירות חובה מבוסס על עקרונות שאישרה ועדת העבודה והרווחה של הכנסת באפריל 1980 .
הוראת קצין השלישות הראשי (להלן- קשל"ר) בנושא "תשלומי משפחה בצה"ל - חיילים בשירות חובה" מנחה את סגלי הת"ש בנוגע לאופן הטיפול בבקשות לתשמ"ש.
חייל הזכאי לתשמ"ש עשוי לקבל עבור משפחתו ועבורו את כל ההטבות הקיימות, או את מקצתן, בהתאם לזכאות שנקבעה לו, ובכלל זה תשלומים למשפחות החיילים בסך 171 ש"ח עד 3,612 ש"ח להשלמת ההכנסה החודשית של המשפחה.
כמו כן, ניתן מענק חודשי נוסף בסך 254 ש"ח או658 ש"ח למשפחות החיילים המשרתים ביחידות המוגדרות ברמת פעילות א' או א+ 11 .
, בהתאמה לחיילים שמשפחותיהם מקבלות תשמ"ש ניתנים מענקים חודשיים, מענקי מזון ותווי שי בחג הפסח ובראש השנה.
שווי מענקים חודשיים אלו הוא בין 1,556 ש"ח לחייל המשרת ביחידות עורפיות ל- 4,340 ש"ח לחייל המשרת במערך הלוחם, נוסף על השכר החודשי שלהם כחיילים בצה"ל.
חיילים בודדים : חייל בודד עשוי לקבל את כל ההטבות הקיימות, או את מקצתן, בהתאם לזכאות שנקבעה לו, ובהן הטבות בדיור - דיור בדירות ששוכרת ומתחזקת האגודה למען החייל (להלן - אל"ח), דיור בקיבוצים, לינה במתקני אל"ח או השתתפות בשכר דירה ובהוצאות החזקת דירה.
שווי הזכויות השנתיות המוקנות לחייל בודד הזכאי להטבות בדיור (נוסף על שכרו החודשי כחייל בצה"ל) הוא בין 16,782 ש"ח לחייל ביחידות עורפיות ל - 21,534 ש"ח לחייל במערך הלוחם.
מתן מענקים שונים - מענק חודשי לחייל בודד שסכומו כסכום משכורת של טוראי - 352.
5 ש"ח, ומענק חודשי נוסף למשרתים ביחידות במערך הלוחם בסך 276 ש"ח, נוסף על שכרם החודשי כחיילים בצה"ל; וכן מענקי מזון למשרתים ביחידות במערך הלוחם, ותווי שי בחג הפסח ובראש השנה (הסכומים שצוינו לעיל מעודכנים לתקופת הביקורת).
"התחום האפור" : נתוני אכ"א מלמדים על עלייה חדה של כ -%54 בהיקף החיילים שקיבלו סיוע במסגרת "התחום האפור" בשנים 2006 -2009 : מ- 13,000 לכ- 21,000 .
את הסיוע לחיילים אלו נתנו קצינות ת"ש ומפקדים ביחידות על פי קריטריונים קבועים המותירים מרחב של שיקול דעת.
ההטבות הניתנות הן: תווי קנייה לחיילים 12 ; מענקים לפי מאפייני השירות של החיילים; הלוואות לחיילים במצוקה; סיוע לחיילים בהספקת מוצרים בסיסיים; ופתרונות הלנה.
לפי נתוני מחלקת פרט באכ"א, התקציב של פעילויות הת"ש העיקריות עבור חיילים בשירות חובה בשנת 2009 הסתכם ב-219 מיליון ש"ח.
סעיפי ההוצאה העיקריים היו: תשמ"ש - 90 מיליון ש"ח 13 ; פתרונות דיור והלנה לחיילים בודדים ולחיילים אחרים הזקוקים לכך - 66 מיליון ש"ח; מענקים לחיילים בודדים - 31 ;מיליון ש"ח תווי מג"ד ותווי שי בחג - 10 מיליון ש"ח; ומענקי מזון- 10 מיליון ש"ח.
התקציב המתוכנן לשנת 2010 היה כ-220 .
11 בהתאם לפקודת מטכ"ל בנושא "שירות סדיר - תוספת פעילות ב-3 רמות", סיווגם של יחידה או תפקיד לפי רמות פעילות נקבע על ידי ראש אכ"א על סמך המלצת ועדה מייעצת להכרזת יחידות פעילות המלצת הוועדה מתבססת, בין היתר, על אמות המידה האלה: תעסוקה מבצעית, כוננות היחידה, אימונים והדרכה בתנאי שדה, שעות פעילות ולינה בבסיס, מרחק היחידה מיישוב עירוני, תנאים סביבתיים ומקרים מיוחדים לפי שיקול הדעת של הוועדה.
12 ,תווים הניתנים על פי שיקול דעת של מפקד היחידה ובהתחשב בקריטריונים שנקבעו והם ניתנים למשל כאשר נדרש סיוע דחוף (להלן - תווי מג"ד).
תווים אלו מומנו בעבר באופן מלא מתרומות של אזרחים.
בשל הקטנת היקף התרומות, הם ממומנים משנת 2008 .
על ידי צה"ל 13 התקציב המתוכנן לשנת 2009 עבור תשמ"ש היה73 מיליון ש"ח.
בביצוע תקציב זה הייתה חריגה של 17 מיליון ש"ח, אשר אושרה על יד גורמי היועץ הכספי לרמטכ"ל.
מתן האישור לחריגה משקף את גישת צה"ל ולפיה אין לפגוע במי שנמצא זכאי לתשמ"ש.
צבא ההגנה לישראל 155 .
הטיפול בבקשות בתחום הת"ש של חיילים מתבצע בעיקר באמצעות סגלי הת"ש.
מערך סגלי הת"ש כולל קצינות ת"ש ורכזות ת"ש, המכונות בצבא "מש"קיות ת"ש", הפועלות במפקדות הממונות וביחידות.
בינואר 2010 פעלו בצה"ל כ-180 קצינות ת"ש וכ- 1,100 רכזות ת"ש בסך הכול.
מצבה זו של סגלי הת"ש לא חרגה במידה ניכרת מהתקנים.
רכזת ת"ש ביחידה היא שמגישה עבור החייל בקשות בתחום הת"ש.
במסגרת זו היא מנחה את החייל אילו מסמכים עליו לצרף לבקשתו, כדי לאמת את האמור בה.
רכזת הת"ש עשויה גם לייעץ לחייל בעניינן של בקשות נוספות או אחרות שביכולתו להגיש.
לאחר שמסתיים שלב עריכת הבקשה 156 דוח שנתי61א .
ואיסוף המסמכים הנלווים לה, מעבירה רכזת הת"ש את בקשת החייל, על פי רוב, לאישור קצינת הת"ש של היחידה.
בשנת 2006 הנהיגה מחלקת פרט מהלך שנקרא "ת"ש אחר", שמטרתו הייתה לשפר את היעילות הניהולית של טיפול הת"ש בחיילים בשירות חובה, תוך שיפור השירות הניתן לחיילים ולסגלי ת"ש.
לפני יישום מהלך זה הסתכם תפקידה של קצינת הת"ש ביחידה בעיקר בבדיקת הבקשה של החייל ובהעברתה לשם החלטה - בצירוף המלצתה - אל קצינת ת"ש בכירה יותר בפיקוד המרחבי או בזרוע.
בעקבות יישום תהליך "הת"ש האחר", בודקת קצינת הת"ש ביחידה את הבקשה ומכריעה בעניינה, למעט במקרים שבהם מדובר בהכרה בזכאות חריגה, ולאחר מכן מועברת הבקשה למרכ ז לשירות הפרט כדי שיבחן אותה ויקבל החלטה בעניינה.
שינויים עיקריים אחרים שהונהגו במסגרת "הת"ש האחר" היו הענקת כלי סיוע בתחום הת"ש למפקדים ולסגלי הת"ש ביחידות; וכן טיפול בבקשות ת"ש של חיילים כבר בהיותם מיועדים לשירות ביטחון (להלן - מלש"ב או מלש"בים) ובשלב שבו הם מקבלים את ההכשרה הראשונית שלהם, כדי להסדיר את זכאותם בהקדם האפשרי.
רכזות הת"ש מקבלות הכשרה לתפקידן בקורס מקצועי לרכזות ת"ש, המועבר בבית הספר למקצועות משאבי האנוש (בסיס הדרכה 11 , להלן- בה"ד 11 ) במשך עשרה שבועות.
כמו כן, במהלך שירותה אמורה רכזת הת"ש ל השתתף בהשתלמויות שונות בנושאי הת"ש.