HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד הג"ס כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 כי פנה ודרש ממתקנים, ממפעלים ומ- 22 רשויות מקומיות חופיות 53 להיערך, על פי התלמ"ת והנחיות אגף ים וחופים, לכתיבת תכנית חירום מקומית, על סמך דגם תכנית שהכין והפיץ להם.
כן ציין המשרד כי הוא קיבל לידיו תכנית חירום מפעלית של המתקנים לשינוע דלקים בחוף ובים (חברת תשתיות נפט ואנרגיה, חברת החשמל, חברת קו צינור אילת אשקלון) וכן של רשות שמורות הטבע והגנים - מחוז מרכז ומחוז צפון.
עוד כתב המשרד כי הוא דורש כיום ממפעילי קידוחי החיפוש ומתקני קידוח גז ונפט להגיש תכנית חירום מפעלית כתנאי לאישור הקידוח וכי הוא פועל מול חברת נמלי ישראל - פיתוח .
51 תכניות חירום מקומיות ומפעליות מיועדות לגופים, לחברות ולארגונים העלולים להיפגע מזיהום ים או לגרום לו, בהם רשויות מקומיות חופיות, בעלי תשתיות לשינוע דלק (ראו להלן) ובעלי מתקנים בים.
52 בהחלטת הממשלה צוינו הגופים האלה: חברת קו צינור אילת אשקלון (קצא"א), בתי זיקוק לנפט חיפה בע"מ, פז בתי זיקוק אשדוד בע"מ, תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ (תש"ן), חברת החשמל לישראל בע"מ וכל תאגיד מוסמך כהגדרתו בחוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד- 2004 , או כל תאגיד בנמל הפועל מכוח הוראת סעיף 59 לחוק האמור כפי שתורה רשות הספנות והנמלים במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים.
53 עיריות: עיריית אילת, עיריית אשדוד, עיריית אשקלון, עיריית בת ים, עיריית הרצליה, עיריית חדרה, עיריית חיפה, עיריית טירת כרמל, עיריית נהריה, עיריית נתניה, עיריית עכו, עיריית קריית ים, עיריית ראשון לציון, עיריית תל אביב; מועצה מקומית ג'סר אל -זרקא; מוע צות אזוריות: מועצה אזורית באר טוביה, מועצה אזורית גן רווה, מועצה אזורית חוף אשקלון, מועצה אזורית חוף הכרמל, מועצה אזורית חוף השרון, מועצה אזורית מטה אשר, מועצה אזורית עמק חפר.
המשרד להגנת הסביבה 491 .
ונכסים בע"מ כדי שנוהל פנימי של החברה יותאם למתכונת של תכנית חירום מפעלית.
כן ציין המשרד כי הוא פועל בשיתוף חיל הים לבניית תכניות חירום לכלל הבסיסים של החיל בים התיכון ובים סוף.
במהלך הביקורת הודיע משרד הג"ס למשרד מבקר המדינה כי הכין ופרסם מתקציבו את תכניות החירום המקומיות האמורות עבור הרשויות המקומיות החופיות, והן נשלחו לאישור רשויות אלה בדצמבר 2011.
ו אולם רוב הרשויות המקומיות הללו לא אישרו את תכניות החירום עד כה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2013 כתב משרד הג"ס, בין היתר, כי "חוסר המוכנות אכן בא לידי ביטוי בכך שגופים מסויימים כגון הרשויות המקומיות החופיות וכן חברות העוסקות בשמנים.
, טרם השלימו את היערכותם הנדרשת".
מתגובותיהן של הרשויות המקומיות החופיות54 למשרד מבקר המדינה מפברואר וממרץ 2013 ( :עולה, בין היתר, כי 1 ) שמונה רשויות מקומיות הכינו תכנית חירום מקומית לטיפול באירוע זיהום ים, על פי המתווה שהכין משרד הג"ס, שתיים מהן אף אישרו את התכנית; (2 ) שלוש רשויות מקומיות כתבו כי לא ידוע להן שקיימת תכנית חירום מקומית לטיפול באירוע זיהום ים שהכין משרד הג"ס עבורן, או שהן לא קיבלו כל הודעה על הכנת תכנית חירום כזאת; (3 ) שש רשויות מקומיות נמצאות בשלב של גיבוש תכנית החירום או כתיבת ההערות לתכנית החירום (שלוש מהן מסרו כי בחודשים דצמבר 2012- מרץ 2013 קיבלו לראשונה את תכניות החירום ממשרד הג"ס ובכוונתן לטפל בנושא בהקדם); (4 ) שתי רשויות מקומיות לא הכינו כלל תכנית חירום מקומית; (5 ) ארבע מן הרשויות המקומיות הנזכרות כתבו כי אין להן יכולת תקציבית לממן היערכות לטיפול באירוע זיהום ים, שלוש מהן טענו כי על המדינה מוטלת מלוא האחריות לטיפול בנושא; (6 ) שש מן הרשויות המקומיות הנזכרות ציינו כי הן השתתפו בתרגיל לטיפול באירוע זיהום ים שניהל משרד הג"ס.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הג"ס כי היה עליו לוודא שכל הרשויות המקומיות החופיות אכן קיבלו את מתווה תכנית החירום המקומית שהכין ושלח אליהן.
נוסף על כך, היה על המשרד לעקוב אחר התקדמות הטיפול בנושא ולעדכן בעוד מועד את משרד הפנים - האחראי מתוקף החלטת הממשלה מיוני 2008 "לפעול מול הרשויות המקומיות החופיות כך שתקדמנה הכנת תכניות חירום מקומיות במימון המשרד להגנת הסביבה" - על גיבושן והכנתן של התכניות האמורות והעברתן לרשויות מקומיות אלה כדי שיתחשב בכך בטיפולו בנושא.
משרד הפנים כתב למשרד מבקר המדינה באפריל 2013 , בין היתר, כי הכנת תכניות החירום המקומיות "כרוכה בעלויות רבות מאוד אשר לחלק מהרשויות המקומיות אין את האפשרות לעמוד בהן.
ככל שהמשרד להגנת הסביבה ידאג למימון תכניות החירום ברשויות המקומיות שאין ביכולתן לבצע זאת, וככל שהמשרד להגנת הסביבה ישתף את משרד הפנים בצעדים שנעשים בנושא, כך יוכל להתבצע פיקוח העל של משרד הפנים בנושא".
54 שלוש רשויות מקומיות- עיריית טירת כרמל, מועצה מקומית ג'סר אל-זרקא ומועצה אזו רית חוף אשקלון - לא העבירו את תגובותיהן למשרד מבקר המדינה על אף פניות חוזרות ונשנות.
יצוין כי חלק מהרשויות שהשיבו למשרד מבקר המדינה, נתנו כמה הסברים לגבי תוכנית החירום המקומית שבאחריותן.
לדעתמשרד מבקר המדינה, על משרד הפנים לנקוט בהקדם את הצעדים הדרושים ליישום החלטת הממשלה בעניין פעולתו מול הרשויות המקומיות החופיות לקידום הכנת תכניות חירום מקומיות.
: עיגון התלמ"ת בחוק בהחלטת הממשלה נקבע כי על משרד הג"ס ליזום הליך חקיקה לעיגון התלמ"ת, על פי דרישות אמנת " "OPRC 1990 , שאליה כאמור הצטרפה ישראל בשנת 1999 .
משרד הג"ס כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 כי מטרת הליך החקיקה לעיגון התלמ"ת הייתה יישום אמנת " 1990 OPRC "- העוסקת במוכנות, תגובה ושיתוף פעולה לטיפול בזיהום - במישור הישראלי המקומי בדרך זו: כל הגופים והגורמים הפועלים בים או שיש בתחומם רצועת חוף יכינו תכניות וייערכו לפיהן להתמודדות עם תקריות של זיהום הים והסביבה החופית בשמן, והטיפול בתקריות כאלה ובתוצאותיהן יוסדר.
המשרד ציין כי ההתמודדות עם אירוע זיהום ים נעשית בשלושה מישורים: מוכנות - הכנת תכניות חירום, הצטיידות ותרגול; תגובה על תקרית - צמצום הנזקים בכלל והנזקים לסביבה בפרט; שיקום - החזרת המצב לקדמותו בזמן הקצר ביותר ושיקום הסביבה החופית והים.
הועלה כי רק בשנת 2012 , במהלך הביקורת של משרד מבקר המדינה בנושא, השלים משרד הג"ס, על יסוד החלטת הממשלה משנת 2008 , את גיבושו של תזכיר "הצעת חוק מוכנות ותגובה לתקריות של זיהום הים והסביבה החופית בשמן, התשע"ב- 2012"55 .
בינואר 2013 כתב משרד הג"ס למשרד מבקר המדינה כי במרץ 2012 הוא הפיץ לגורמים הנוגעים בדבר את תזכיר הצעת החוק וכי "בימים אלו" מתקיים דיון עם משרדי הממשלה לקבלת הערותיהם לנוסח התזכיר.
מן האמור לעיל עולה כי משרד הג"ס עוסק בגיבוש הצעת החוק כבר ארבע שנים מאז החליטה הממשלה על כך, ועד תחילת שנת 2013 הוא לא הגיש את ההצעה לממשלה.
על כן טרם ניתן לתלמ"ת ולפעולות המתחייבות ממנה תוקף של חוק, כפי שהתחייבה המדינה על פי אמנת " 1990 OPRC .
" משרד מבקר המדינה העיר למשרד הג"ס כי אי-הגשת הצעת החוק במשך תקופה כה ארוכה מעידה על יישום לקוי של ההחלטה בנושא ועל מעקב לקוי אחר ביצועה.
ליקויים אלו פגעו בהסדרת התכנית וביכולת של משרד הג"ס לחייב את כל הגופים הנוגעים בדבר להיערך ולפעול על פיה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב משרד הג"ס, בין היתר, כי "על אף העובדה כי חוק כזה זיהום [ הוא חיוני להשלמת היכולות הממלכתיות לארגון היערכות ותגובה מתאימים לתקרית , האמנה נענית היום באופנים שונים כגון: קיומה של התלמ"ת, קיומן של תכניות חירום ]ים מפעליות אצל רוב הגופים, קיום חלקי לפחות של מחסני ציוד יעודי ועוד.
לעניין משך הזמן יועץ חיצוני בעל ]הדבר הצריך התקשרות עם[ שנדרש לגיבוש טיוטת תזכיר חוק התלמ"ת ניסיון בחקיקה שיכתוב את טיוטת חוק התלמ"ת.
במהלך החודשים הראשונים לאחר חתימת ה]עם יועצת חיצונית היא[ ההסכםכינה שתי סקירות מקיפות אודות החקיקה בארץ ובעולם הקשורה בנושא התכנית הלאומית למוכנות ולתגובה מפני אירועי זיהום ים בשמן.
פרק הזמן להכנת הסקירות אומנם נמשך מעל למצופה, אולם בפועל התקבלו סקירות מקיפות ויסודיות שהיו מאוד חיוניות להמשך תהליך החקיקה.
כתיבת החוק נמשכה זמן רב, הואיל וחלק ניכר .
55 מבוסס על תלמ"ת 2008 .
וכולל עדכונים המשרד להגנת הסביבה 493 .
מהנושאים שהיו אמורים לקבל ביטוי בהצעת החוק גובשו אגב הכתיבה במסגרת דיונים משותפים בהם לקחו חלק נציגי אגף ים וחופים, נציג הלשכה המשפטית והיועצת החיצונית.
חייבו התייעצות עם גורמים רבים]ש[ .
אגב כתיבת החוק התעוררו שאלות מורכבות.
תזכיר חוק התלמ"ת שהופץ לכל משרדי הממשלה במרץ 2012 היה מוכן להגשה לאישור ועדת השרים לענייני חקיקה באמצע יולי 2012 , ואולם מסיבות שאינן תלויות במשרד, לא הובא לדיון ועדת השרים בסופו של דבר, ועל כן לא אושר.
מאז ממשיכים הגורמים המשפטיים והמקצועיים הנוגעים בדבר במשרד לקדם את הטיפול בהצעת החוק".
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה תקין שכחמש שנים לאחר החלטת הממשלה מ- 2008 לא השלים עדיין משרד הג"ס את ביצוע ההחלטה בעניין ייזום הליך חקיקה לעיגון התלמ"ת.
אפשר כי לעתים מתעורר הצורך בהארכת תקופת היישום, ואולם אם היו נימוקים ראויים לעיכוב ניכר בביצוע החלטה, היה על משרד הג"ס לפנות לממשלה ולפרט את הסיבות לעיכוב ואת הערכתו לגבי מועד השלמת הביצוע.
: כוח אדם, הצטיידות ותחזוקה בהחלטת הממשלה נקבע כי יש לפעול בתחום זה כלהלן: מחודש ינואר 2009 ועד לא יאוחר משלוש עד חמש שנים ממועד זה, כלומר ינואר 2014 , על משרד הג"ס לבצע את הפעולות האלה: (א) לפעול מול בעלי התשתיות לשינוע דלק ומול משרד הביטחון להשלמת ההצטיידות, ככל הנדרש, באמצעים (ציוד וכלי שיט) והקצאה של כוח אדם ממקורותיהם התקציביים56 בעלות כוללת של כ-18 מיליון ש"ח, נוסף על האמצעים שיש בידי גופים אלו כיום; (ב) להשקיע סך של כ -15 מיליון ש"ח מתקציב הקרן למניעת זיהום הים למימון הוצאות התחזוקה; אם תקציב הקרן לא יספיק למימון הוצאות אלה, משרד הג"ס יעמיד לכך תקציב ממקורותיו (הכול על פי תכנית הצטיידות בציוד ייעודי ללחימה בזיהום ים) וכן יממן תוספת של עשר משרות ייעודיות לעניין זה.
הדרישה לכוח האדם האמור תידון עם משרד האוצר בדיוני תקציב המדינה לשנת 2009.
)(א (1 ) משרד הג"ס כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 כי היה על בעלי התשתיות לשינוע דלק ומשרד הביטחון להשלים את רכישת הציוד הנדרש למוכנותם - חוסמי ים, משאבות, מכלי אגירה לשמן, ציוד ספיגה וספיחה, מכשירי ניקוי וציוד מתכלה - בעלות שהוערכה אז בכ-18 .
מיליון ש"ח משרד הג"ס הודיע כי בפועל רק שניים מבעלי התשתיות - תש"ן וקצא"א - רכשו את רוב הציוד הנדרש; חברת החשמל לא ביצעה את הנדרש עד היום; חיל הים ביצע רכש רב, אך בסיסים מסוימים של החיל עדיין לא השלימו את רכישת הציוד הנדרש; בסיסים אחרים של צה"ל לאורך החופים, אשר היו אמורים להיות ערוכים בציוד מינימלי, עדיין לא עשו זאת (ככל הידוע למשרד).
בתגובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2013 הודיעה חברת החשמל, בין היתר, כי "החברה מטפלת כנדרש.
בכל הקשור למניעה וטיפול באירועי זיהום ים.
בקשר עם השלמת רכש הציוד בחברה.
מדובר בתוספת נוספת של ציוד הנדרש עבור התמודדות עם אירוע זיהום ים החברה מקיימת הליך מכרז מואץ, תחת המסגרת המחייבת של חוק חובת המכרזים ]ו[ פתוח ובימים אלו ממש מסת יים הליך בחירת הספק והחברה צפויה להשלים את ההצטיידות עד 1.
56 על פי החלטת הממשלה מ- 16.
בתגובתו למשרד מבקר המדינהמאפריל 2013 כתב צה"ל, בין היתר, כי "מדובר בפער זמני של כ -10% 'מסך הציוד הנדרש.
הצפי לקבלת הפריטים הוא רבעון ב 2013 , אם הרכש יתעכב חיל הים ירכוש את הציוד בערוץ רכישה בארץ".
(2) משרד הג"ס כתב בינואר 2013 למשרד מבקר המדינה כי כ-15 מיליון ש"ח מתקציב הקרן למניעת זיהום ים ותקציב נוסף של משרד הג"ס (אם תקציב הקרן לא יספיק) היו אמורים לממן את תכנית ההצטיידות הזאת: רכש של שתי ספינות ייעודיות ללחימה בזיהום ים (כ-9 ;)מיליון ש"חרכש של ספינת פיקוח/עבודה (כמיליון ש"ח); השלמת ציוד ייעודי ללחימה בזיהום ים בשמן (כ-8 מיליון ש"ח); בניית תחנות למניעת זיהום ים (כ-4 ;)מיליון ש"ח10 תקני כוח אדם לטיפול באירועי זיהום ים ולפיקוח בים (כ-3 .
)מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה העיר למשרד הג"ס כי עדיין לא העביר את התקציב שנדרש להקצות, על פי החלטת הממשלה מ- 2008 , לביצוע פעולות הצטיידות ואיוש תקני כוח אדם ייעודיים, כנקבע בתלמ"ת וכי עליו להשלים העברת תקציב זה עד ינואר 2014 .
עוד כתב משרד הג"ס בינואר 2013 כי אף שבהחלטת הממשלה מ- 2008 אימצה הממשלה את התלמ"ת, ש חייבה התארגנות ומוכנות גם מצד משרד הג"ס באמצעות רכש ציוד וכלי שיט והקצאת תקני כוח אדם ייעודיי ם למשרד כאמור, בפועל לא הועברו התקציבים הדרושים ממשרד האוצר לביצוע הרכש ולא הוקצה כל תקן לביצוע ההחלטה.
עוד כתב המשרד כי "המשמעות של אי קבלת תוספת כח אדם ותקציב היא שלאגף ים וחופים.
לא תהיה יכולת תגובה עצמאית ממלכתית לטיפול באירוע זיהום ים בשמן ולא תהיה לו יכולת הנחייה, בשגרה ובעת תקרית של הגופים הרבים הפועלים במסגרת תקרית כזו".
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הג"ס ולמשרד האוצר כי עליהם להסדיר בהקדם את נושא התקצוב של ביצוע התלמ"ת כדי לאפשר התארגנות ומוכנות לטיפול באירוע זיהום ים.
(3) במסמך פנימי של משרד הג"ס מפברואר 2011 צוין, בין היתר, כי בשנים 2006 -2010 הייתה ההכנסה השנתית הממוצעת של הקרן למניעת זיהום ים כ -6.
מטרת הקרן, על פי הפקודה למניעת זיהום הים בשמ ן, היא כאמור לרכז את האמצעים הכספיים ללחימה בזיהום מי ים, למניעת זיהום מי ים, לניקוים ולפיקוח עליהם.
בשנת 2010 עבדו באגף ים וחופים 22 .
מפקחים ואנשי מקצוע אשר ממומנים על ידי הקרןבמועד זה הייתה ההוצאה הקבועה בגין סעיפי השכר של עובדי האגף האמורים על מרכיביהם בלבד כ-6.
מכאן שתקציב הקרן אינו מאפשר ביצוע פעולות המיועדות להשיג את מטרותיה, כגון לחימה בזיהום ים בשמן וסיוע במימון ניקוי זיהום.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הג"ס ומשרד האוצר לבחון את הנושא להיבטיו השונים ולנקוט את הצעדים הדרושים כדי שהאגף יוכל לממש את מטרות הקרן.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה כתב משרד הג"ס, בין היתר, כי "בעקבות התחלת השימוש בכלי האכיפה של עיצומים כספיים, וכן בעקבות תחילת גביית היטל על הזרמת שפכים לים, הכנסות הקרן צפויות לגדול, ונראה כי מקור זה בסיוע תקציב ייעודי מהאוצר יהווה את המקור להשלמת ההצטיידות".
המשרד להגנת הסביבה 495 .
)(ב יצוין כי בשנים 2010 -2012 התריעו כמה גורמים לפני נושאי תפקידים הקשורים בנושא 57, ובכללם ראש הממשלה מר בנימין נתניהו, על אי -יישום החלטת הממשלה משנת 2008 בעניין התלמ"ת, בין היתר עקב חוסר בתקציבים ובכוח אדם, ועל אי -מוכנותה ואי-היערכותה של המדינה לטיפול באירועי זיהום ים הנובעות מכך.
הקצאת תקציב ותוספת כוח אדם בסוף 2012 .
משרד הג"ס כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 כי "בעקבות כניסת נושא הנפט והגז בים", הוא ביקש מסוף שנת 2010 ואילך ממשרד האוצר לאשר הקצאה חד-פעמית של 22 מיליון ש"ח, הקצאה של 11 תקני כוח אדם ועוד7 מיליון ש"ח לשנה כתוספת תקציב קבועה למימון פעולות תחזוקה ותקני כוח האדם הנוספים.
המשרד גם ציין כי הקרן למניעת זיהום ים אמורה להעביר מתקציבה בשנים הקרובות עוד 12 .
מיליון ש"ח לרכש ציוד משרד מבקר המדינה העיר למשרד הג"ס כי פנייתו האמורה למשרד האוצר בבקשה להקצאת התקציב ליישום ההחלטה נעשתה רק בשנת 201058 , כשנתיים לאחר קבלת החלטת הממשלה מ- 2008 , וכי באותה העת טרם הקצה כאמור משרד הג"ס את התקציב שנדרש להקצות ממקורותיו לביצוע התלמ"ת והפעולות המתחייבות ממנה, על פי החלטת הממשלה.
ביוני ובדצמבר 2012 , במהלך הביקורת של משרד מבקר המדינה בנושא, סוכם בין אגף התקציבים במשרד האוצר למנכ"לית משרד הג"ס כי "מתוך הכרה בחשיבות ההיערכות של לאירוע זיהום הים ונוכח הפעילות הכלכלית הגוברת בשטחים הימיים של ]משרד הג"ס [ ,ישראלובפרט כדי להתמודד עם ההשלכו ת הסביבתיות של פעולות החיפוש וההפקה של נפט וגז" (ההדגשה אינה במקור), תוקצה תוספת תקציב לתגבור מערך אגף ים וחופים במשרד הג"ס בסך כולל של 22 ( מיליון ש"ח 5.
5 מיליון ש"ח בכל אחת מארבע השנים 2015- 2012 ).
עוד סוכם כי יוקצו לאגף תשעה תקני עובדים מקצועיים59 וכי איושם של שני תקנים נוספים יידון עם משרד האוצר בשנים הבאות (להלן - הסיכומים).
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2013 כתב משרד הג"ס, בין היתר, כי התקציבים האמורים יועברו בשנים 2012 -2016 .
המשרד הודיע כי התקציב לשנת 2012 .
57 מכתבו של ראש אגף ים וחופים במשרד הג"ס לשר הג"ס ולגורמים נוספים במשרד מ- 29.
11 בנושא "אגף ים וחופים- כח אדם, ותקציב להיערכות לטיפול בזיהום ים ולהגנת הסביבה הימית והחופית"; פרוטוקול מ- 28.
11 המתעד פגישה של שר הג"ס ושר האוצר ד"ר יובל שטייניץ ב- 10.
11 בנושא "תמיכה תקציבית של האוצר לקידום נושאים בתחום איכות הסביבה"; מכתבו של ח"כ חנין, יו"ר הוועדה המשותפת פנים -עבודה לנושא סביבה ובריאות של הכנסת, לראש הממשלה מר נתניהו מ- 22.
11 בנושא "סכנות סביבתיות מקידוחי גז ונפט"; מכתבו של שר הג"ס לשר האנרגיה מ- 14.
12 בנושא "סכנה חמורה לזיהום ים מדלק ושמנים"; מכתבו של שר האנרגיה לראש הממשלה מר נתניהו מ - 29.
12 בנושא "היערכות המשרד להגנת הסביבה לזיהום ים מדלק ושמנים".
58 יצוין כי עוד בשנת 2008 במסגרת החלטת הממשלה, ביקש משרד הג"ס להקצות לו עשרה תקני כוח אדם שייעודם היערכות לטיפול באירועי זיהום ים.
59 שישה תקנים ימומנו מתוספת תקציב למשרד הג"ס ושלושת התקנים הנותרים ימומנו מהתקציב הפנימי של משרד הג"ס.
מהאמור לעיל עולה כי הקצאת תוספת התקציב ותקני העובדים שסוכמו בשנת 2012 תושלם רק כעבור ארבע עד חמש שנים.
משרד מבקר המדינה מציין כי משמעות הדבר היא כי הפעולות הנחוצות להכנת המדינה לטיפול בזיהום ים לסוגיו יושלמו רק עוד כמה שנים, ועד אז, לפחות, היערכות המדינה תהיה חסרה.
יצוין כי עם סיום העברת התקציבים בשנת 2016 יעמדו לרשות משרד הג"ס34 מיליון ש"ח להיערכות לטיפול בזיהום ים לסוגיו: 22 מיליון ש"ח תוספת תקציב ממשרד האוצר ו -12 מיליון ש"ח מתקציב הקרן למניעת זיהום ים.
משרד הג"ס כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי תקציבים אלה "ישלימו את הנדרש כמתוכנן לרכש, הצטי ידות וטיפול בתקריות זיהום ים ברמה הממשלתית הסבירה".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הג"ס כי עליו לגבש ללא דיחוי תכנית יישום מפורטת להיערכות לטיפול בזיהומי שמן בים ולכלול בה גם זיהומים שמקורם בקידוחי נפט וגז בים.
תכנית יישום זו צריכה להתבסס על התקציבים ותקני כוח האדם שאישר משרד האוצר לנושא ועל המקורות הכספיים של המשרד ולפרט לוח זמנים לביצוע מכלול הפעולות הנחוצות, בהן אישור כל התכניות המקומיות, איוש תקני כוח האדם, רכישת הציוד ותחזוקתו ותרגול.
יש לגבש תכנית זו בתיאום עם הגורמים הנוגעים בדבר, כגון צה"ל, משרד הביטחו ן, משרד הפנים, רשויות מקומיות חופיות ובעלי תשתיות שינוע דלק.
איוש התקנים מחייב אף תיאום עם נציבות שירות המדינה.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי החובה לקבוע תכנית יישום ולוח זמנים מחייב לביצוע מכלול הפעולות הנדרשות להיערכות לטיפול בזיהומים בים מקבלת משנה תוקף נוכח העיכוב המתמשך ורב השנים ביישום התלמ"ת.
אגף הספנות במשרד התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה) מפעיל חדר מצב העוקב במשך 24 שעות ביממה אחר תנועת כלי שיט באגן המזרחי של הים התיכון.
מחדר המצב אפשר ליצור קשר אלחוטי עם כל כלי השיט ובכללם אסדות הקידוח.
בעת אירוע חירום במדינה מאויש חדר המצב בידי נציגים של גופים ממשלתיים נוספים, כגון גורמי ביטחון ונציגי אגף ים וחופים.
המנהל התורן של חדר המצב נקבע לפי סוג האירוע: כשמתרחש אירוע ימי, המנהל התורן הוא נציג אגף הספנות של משרד התחבורה; כשמתרחש אירוע ביטחוני, המנהל הוא נציג צה"ל; כשמתרחש אירוע סביבתי ימי, המנהל הוא נציג של אגף ים וחופים וכו'.
בסיור שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה בחדר המצב במהלך הביקורת נמצא כי זה יותר מעשור הוא ממוקם בקומה ה-21 של בניין רב-קומות שאינו ממוגן.
מיקומו זה של חדר המצב עשוי להגביל את יכולתו לטפל באירוע סביבתי בים בעת מצב חירום ביטחוני במדינה.
משרד הג"ס מסר במהלך הסיור כי העברת חדר המצב לקומת הקרקע נמצאת בעיצומה.
משרד מבקר המדינה הדגיש לפני משרד הג"ס ומשרד התחבורה את הצורך לנקוט את כל הצעדים הדרושים כדי להשלים בהקדם את העברת חדר המצב למקום מתאים.
המשרד להגנת הסביבה 497 .
משרד התחבורה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2013 , בין היתר, כי העברת חדר המצב נמצאת "בשלבי העברה סופיים (התקנת ציודים) לאחר גמר עבודות הבינוי והמיגון.
ההעברה תושלם עד ליום 31.
גם משרד הג"ס ציין בתשובתו ממ רץ 2013 .
כי העברת חדר המצב נמצאת בעיצומה, והוא ימוקם בקרוב במקום אחר .
 היקף הנזקים הנגרמים מזיהומי ים בשמן בעולם מלמד שעלות השיקום של המשאבים והאתרים שנפגעו מהזיהום גבוהה הרבה יותר מעלות מניעתו.
בשנת 1998 החליטה ממשלת ישראל להטיל על משרד הג"ס לארגן, לתאם ולהכין בתוך 18 חודשים תכנית חירום לאומית למוכנות ותגובה לאירועי זיהום ים (תלמ"ת).
רק בשנת 2008 הגיש משרד הג"ס את התכנית, אך היא לא כללה תרחישים של זיהום ים הנובע מחיפוש נפט וגז בים, מהפקתם ומהובלתם ליבשה.
הממשלה אימצה את עקרונות התלמ"ת באותה השנה וקבעה שמשרד הג"ס ירכז את הפעולות ליישומה.
במועד סיום הביקורת, דצמבר 2012 , טרם ביצע משרד הג"ס את כל הפעולות שנקבעו בהחלטת הממשלה האמורה: תכניות החירום המקומיות לא הוכנו על ידי כל הרשויות המקומיות החופיות האמורות לטפל באירוע זיהום ים; חלק מהגורמים שנקבעו בהחלטת הממש לה טרם העבירו את כל התקציבים שצוינו בהחלטה לביצוע הפעולות ולרכישת ציוד ייעודי לטיפול בזיהום ים; ותלמ"ת 2008 טרם עוגנה בחוק.
לפיכך משרד הג"ס ומדינת ישראל אינם ערוכים כראוי להתמודד כיום - כ-15 שנים לאחר שהתקבלה החלטת הממשלה מ - 1998 וכ-5 שנים לאחר שהתקבלה החלט תה מ - 2008 - עם אירוע זיהום ים גדול הנובע מהובלת שמן באניות או מקידוחי גז ונפט.
משרד הג"ס כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2013 , בין היתר, כי חוסר המוכנות להתמודדות עם אירוע זיהום ים גדול "נוגע בעיקר לאי השלמת התקנים ההכרחיים, התקציבים ותחנות לטיפול באיר ]יכולת[ ועי זיהום ים שתיתנה תגובה מהירה של אגף ים וחופים במשרד להגנת הסביבה.
כמו כן, חוסר המוכנות אכן בא לידי ביטוי בכך שגופים מסוימים כגון הרשויות המקומיות החופיות וכן חברות העוסקות בשמנים.
טרם השלימו את היערכותם הנדרשת.
יחד עם זאת המשרד להגנת הסביבה פו על להשלמת ההיערכות של כל הגופים, הן באמצעות קידום הצעת חוק התלמ"ת והן באמצעות מימון יועץ מקצועי שכל תפקידו לסייע לרשויות המקומיות בכתיבת תכניות חירום מתאימות".
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הפעולות שנקט משרד הג"ס בשנת 2012 , חלקן במהלך ביקורת זו, לקידום המוכנות לטיפול באירוע זיהום ים מצד כלל הגורמים הנוגעים בדבר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הממשלה ומשרד הג"ס, בשיתוף הגורמים הממשלתיים הנוגעים בדבר, להמשיך ולנקוט ללא דיחוי נוסף את כל הצעדים - התקציביים והארגוניים - הדרושים כדי לקדם בדחיפות היערכות כוללת למניע ת אסון אקולוגי גדול בים שלו השפעות סביבתיות, בריאותיות וכלכליות ניכרות על המדינה.
על הממשלה לוודא באופן רציף כי משרד הג"ס מבצע כראוי, על יסוד החלטותיה וההחלטה על תוספת התקציב והתקנים, את כל הפעולות הנדרשות להיערכות ראויה ויעילה של המדינה לטיפול בזיהום ים ל סוגיו, על פי תכנית יישום ולוח זמנים מחייב.
סמכות משרד הג"ס באזורי הפעילות .
לפי אמנת האומות המאוחדות בדבר דיני הים משנת 198260 (להלן- אמנת הים), שטח המים הסמוך למדינת חוף עד 12 מייל ימי (כ-22 ק"מ) מחופי המדינה נחשב לחלק ריבוני שלה, וכל חוקיה חלים על המים הללו (להלן - המים הטריטוריאליים), על האוויר מעליהם ועל קרקעית ותת-קרקעית הים מתחתיהם.
סמכויות מסוימות של מדינת החוף משתרעות אף מעבר למים הטריטוריאליים שלה.
כך, לפי אמנת הים, בשטח הים שמגבולות המים הטריטוריאליים ועד 200 מייל ימי (כ-370 ק"מ) מחופי המדינה (להלן - אזור כלכלי בלעדי)61 יש למדינה זכויות ריבוניות, בין היתר בכל הקשור למחקר, ניצול, שימור וניהול של משאבי הטבע בים ובקרקעיתו, וכן סמכות שיפוט בלעדית לגבי איים מלאכותיים, מתקנים ומבנים אחרים באזור זה ובכלל זה ההיבטים הפיסקליים והסביבתיים של הפעילות בהם62.
מלבד סמכויות אלו, אמנת הים מוסיפה ומכירה בזכותה הריבונית הבלעדית של מדינת חוף לנצל ולפתח את משאבי הטבע שבמדף היבשתי שלה, ששטחו המינימלי מגיע ככלל אף הוא ל- 200 מייל ימי מחופיה63.
המדינה מוסמכת, בין היתר, להתיר ולהסדיר קידוחים במדף היבשתי וכן להסדיר את הפעילות ב איים המלאכותיים, במתקנים ובמבנים המצויים מעל המדף היבשתי.
כאמור, רוב פעילות החיפוש וההפקה של גז ונפט בים התיכון הנעשית באישור משרד האנרגיה, לרבות הפעילות הנוגעת למאגרי הגז הגדולים, מתבצעת באזורים המרוחקים מחופי ישראל עד 160 .
מדינת ישראל לא הצטרפה לאמנת הים, אך מקבלת עליה את סעיפיה המנהגיים, בהם אלה הנוגעים לאזורים הימיים של מדינת חוף, ופועלת על פיהם.
60 United Nations Convention on the Law of the Sea, 1982 61 אלא אם כן הוסכם אחרת בין המדינות שלהן אזור כלכלי בלעדי שבחלקו הוא משותף.
כך, למשל, בהסכם משנת 2010 הסכימו ישראל וקפריסין לקבוע את גבולות האזורים הכלכליים הבלעדיים בשטח הים שבין שתי המדינות.
מעבר למסגרת ההסכמית האמנה מחייבת את מדינת החוף להביא בחשבון גם זכויות של מדינות אחרות בעניין האזור הכלכלי הבלעדי.
62 יצוין כי באזור הסמוך למים הטריטוריאליים עד 24 מייל ימי (כ-44 ק"מ) מחופי המדינה נתונה למדינה גם סמכות לבצע את הפעולות הנדרשות למניעת הפרתם, בתחום שטחה הריבוני (לרבות המים הטריטוריאליים), של חוקים מסוימים שלה, כגון חוקים העוסקים במכס, בהגירה ובנושאים פיסקליים וסניטריים.
63 על פי אמנת הים, המדף היבשתי הוא שטח קרקעית הים ותת -הקרקע שלה בשולי היבשה של מדינת חוף, מעבר למים הטריטוריאליים, הנמשך עד 200 מייל ימי מקו החוף או עד המקום שבו חל שינוי חד בזווית השיפוע, הארוך משניהם, ומכל מקום לא יותר מ -350 מייל ימי (כ -642 ק"מ) מקו החוף ומ -100 מייל ימי (כ-183 ק"מ) מעבר לקו שבו עומק המים הוא2.
ק"מ המשרד להגנת הסביבה 499 .
בחוות דעת מאוקטובר 2010 נדרש משרד המשפטים דרך אגב לנושא של תחולת הדין הישראלי באזורים שמחוץ למים הטריטוריאליים64 ; בחוות דעת זו נכתב כי אין מניעה משפטית להחיל את הוראות הדין הישראלי בכל הנוגע לנפט וגז בקרקע הים ובתת -קרקע הים באזורים אלה (להלן - העמדה הכללית) וכי חוק הנפט ודיני המס של ישראל חלים גם בשטחים אלה65 .
חוות הדעת לא עסקה באופן ספציפי בדינים מתחומים אחרים, כגון דיני הגנת הסביבה בשלהי שנת 2010 , כאשר מ שרד הג"ס החל לבחון את ההיבטים הסביבתיים של הפעילות וביקש לפעול להסדרתם, שרר בו חוסר ודאות לגבי סמכותו לאכוף את דיני הגנת הסביבה שבתחום אחריותו באזורים שמחוץ למים הטריטוריאליים.
בשנים 2011 -2012 הציג משרד המשפטים לפני משרד הג"ס את העמדה הכללית ובהסתמך עליה הודיע כי למשרד הג"ס יש סמכות לאכוף דינים שבתחום אחריותו גם בקרקע הים ובתת-קרקע הים באזורים אלה.
לפיכך החל משרד הג"ס בפעולות לאכיפת דיני הגנת הסביבה שבתחום אחריותו גם באזורי הפעילות שמחוץ למים הטריטוריאליים.
במהלך פעולות אלה העלו כמה חברות טענות לגבי סמכותו של משרד הג"ס באזורים אלה, בהן טענה בדבר העדר סמכותו לאכוף באזורים אלה דינים שבהם נקבע במפורש כי הם חלים במים הטריטוריאליים66.
רק בסוף שנת 2012 , לאחר שמשרד מבקר המדינה העיר למשרד המשפטים על הצורך בכך, החל משרד המשפטים לגבש חוות דעת בכתב שבה בחן בחינה מעמיקה את תחולת הדין הישראלי, ובכלל זה דינים הנוגעים להגנת הסביבה, בשטחי המדף היבשתי והאזור הכלכלי הבלעדי של מדינת ישראל, אשר כּונו בחוות הדעת "האזורים הימיים".
בינואר 2013 סיכם המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי-פיסקלי) במשרד המשפטים חוות דעת מפורטת בנושא והעביר א ותה ליועצים המשפטיים במשרדי הממשלה.
בחוות הדעת נקבע כי "הרגולציה הישראלית על תחום הגז והנפט, דיני הגנת הסביבה והחוקים הפיסקאליים של מדינת ישראל חלים באזורים הימיים.
דינים אלה חלים הן על קרקע הים ותת- על המתקנים המיועדים לחיפוש אוצרות הטבע והפקתם ]הן[ הקרקע מקרקע הים וכן על כל פעילות המיועדת לקידום הפקת אוצרות הטבע מקרקע הים".
נוסף על כך, בחוות דעת זו נקט משרד המשפטים לראשונה עמדה משפטית לגבי חוקים בתחומים האמורים שנקבע בהם במפורש כי הם חלים על שטחי מדינת ישראל וקבע כי "מקום שבו חקיקה מסוימת בתחומים הרלוונטי קובעת במפורש כי היא חלה על שטחי מדינת ]לרבות בתחום הגנת הסביבה [ ים ישראל, יש לראותה כחלה גם על האזורים הימיים".
עוד נכתב בחוות הדעת, על רקע דיון בהוראות אמנת הים הרלוונטיות, כי "החלת המשפט הישראלי העוסק בהפקת משאבי הטבע הטמונים באזורים הימיים, בהגנת הסביבה ובהסדרה הפיסקלית של הפעילות המבוצעת באזורים אלה, תואמת את הדין הבינלאומי".
64 לנוכח תגליות הגז המשמעותיות והאפשרות שיתגלו עוד מאגרים גדולים בעתיד, באפריל 2010 מינה שר האוצר ועדה ציבורית לבחינת המדיניות הפיסקלית בנושא משאבי גז ונפט בישראל בראשות פרופ' איתן ששינסקי.