HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
קשיים אלה נובעים, בין היתר, מן הגורמים האלה: היעדר תקן מחייב של שעות ייעוץ לבתיה"ס היסודיים ולחטיבות הביניים; אי-עדכונו של תקן שעות הייעוץ שנקבע ל בתיה"ס התיכוניים על פי שינויים שחלו בחב רה, בייחוד התגברות האלימות בכל שכבות הגיל, והדרישה המוגברת לשירותי ייעוץ בבתיה"ס; אי-הלימה בין השכלתו הרחבה של היועץ, תפקידיו הרבים ותחומי אחריותו להיקף משרתו בפועל, שאינו מאפשר עבודת ייעוץ מיטבית לרווחת התלמידים והצוות החינוכי.
כדי להתמודד עם קשיים אלה ה ציב שפ"י בשנת 2008 יעדים הנוגעים לשיפור הייעוץ החינוכי, לרבות יעדים שעניינם תהליכי קליטתם של היועצים החינוכיים, תנאי העסקתם, הבהרת התפקיד ותקנונו.
שפ"י קבע כי יעדים אלו יושגו בתוך חמש שנים (תכנית חומש).
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי אמנם הושגו כמה מהיעדי ם, למשל היעדים הנוגעים לשכלול תהליכי קליטת יועצים חדשים ושיפורם, להגדרת תפקיד היועץ ומשימותיו על פי רפורמת "אופק חדש" ולהטמעה של אמות מידה להערכה מקצועית של יועצים ולקידומם, אולם דווקא היעדים הנוגעים לפתרון בעיות הליבה של שירותי הייעוץ החינוכי במערכת החינוך לא הושגו, בהם: תקנון משרת הייעוץ החינוכי בגני הילדים, בבתיה"ס היסודיים ובחטיבות הביניים והצבת יועצים חינוכיים בכל מוסדות החינוך; חתירה לביטול חובת ההוראה בתנאי ההעסקה של היועצים; הגדרת ליבה של מטלות ליועץ על פי היקף משרתו; תקנון הפיקוח והבניה מחודשת ומותאמת של עומסי עבודה על פי היקף משרת המפקח על הייעוץ.
תקנון הייעוץ החינוכי בגנים, בבתיה"ס היסודיים ובחטיבות הביניים .
כאמור, משרד החינוך לא קבע בנהליו תקן מחייב להקצאת שעות ייעוץ חינוכי בגני הילדים, בבתיה"ס היסודיים ובחטיבות הביניים, שיבטיח מתן שירותי ייעוץ מקצועיים ומיטביים למוסדות אלה.
כבר בשנת 1992 המליצה המזכירות הפדגוגית במשרד החינוך להקצות שעות ליועץ בכל חטיבות הגיל: שעה שבועית אחת לפחות לכל כיתה בבתיה"ס היסודיים ושעה וחצי שבועיות לכל כיתה בחטיבות הביניים.
בדוח משנת 1999 המליצה הוועדה הציבורית לצמצום האלימות בקרב ילדים ונוער במערכת החינוך בישראל בראשות השר (כתוארו אז) מתן וילנאי (להלן - ועדת וילנאי) להשלים את תקני היועצים החינוכיים על פי המפתח שעליו המליצה המזכירות הפדגוגית בשנת 1992 , ולהגדיר את מעמדו ה מקצועי של היועץ החינוכי, את תפקידיו ואת תחומי אחריותו.
ועדת וילנאי המליצה שהשלמת התקן תושלם בהדרגה בתוך ארבע שנים משנת הלימודים התש"ס ( 2000 -1999 ), על פי סדר קדימויות שיקבע המשרד ותוך מתן עדיפות למוסדות בעלי צורך משרד החינוך 923 .
:שם הדוח הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מיוחד בצמצום האלימות.
עוד המליצה הוועדה כי שפ"י יקבע תקן ליועצים חינוכיים לגיל הרך בתוך ארבעה חודשים וכי הקצאת המשרות על פיהם תושלם בתוך ארבע שנים16 .
בשנת 2003 פורסם חוזר מנכ"ל17 שבו נקבע כיבבתיה "ס היסודיים לא תינתן יותר משעת ייעוץ שבועית לכל כיתה.
ההמלצה העדכנית של שפ"י היא שלא להגביל את שעות הייעוץ בבתיה"ס היסודיים ולהעמידן על מינימום של שעה בשבוע לכיתה.
לגבי הגיל הרך המלצת שפ"י משנת 2013 היא כי כל יועץ חינוכי לגיל הרך המועסק במשרה מלאה יהיה אחראי למתן שירותי ייעוץ ל-100 גנים, ויועץ חינוכי המועסק במשרה חלקית יהיה אחראי למספר גנים התואם את היקף משרתו.
בהיעדר תקן, שעות הייעוץ החינוכי בבתיה"ס היסודיים ובחטיבות הביניים מוקצות מתוך "סל שעות" בית ספרי או "סל שעות" של המחוז, לפי שיקול הדעת וסדרי העדיפויות התקציביים של מנהל ביה"ס ומנהל המחוז, בהתאמה.
אשר לשירותי הייעוץ בגיל הרך, מדי שנה בשנה מקצה המינהל הפדגוגי במשרד שעות ייעוץ חינוכי לגיל הרך, לפי סדר העדיפויות שנקבע בכל שנה, והן מחולקות בין מחוזות המשרד.
מצב זה בעייתי בכמה מישורים: 1.
אי-שוויון בהקצאת שי רותי הייעוץ : (א) בפועל יש גני ילדים, בתי"ס יסודיים וחטיבות ביניים שאינם מקבלים כלל שירותי ייעוץ חינוכי.
לפי נתוני המשרד, בשנת הלימודים התשע"ב ( 2012 -2011 ) לא ניתנו שירותי ייעוץ ב-10% ,מחטיבות הביניים ב-%20 מבתיה"ס היסודיים במגזר היהודי וב -%50 מבתיה"ס היסודיים במגזר הערבי 18 .
בבתיה"ס החרדיים, השייכים לחינוך המוכר שאינו רשמי, ב-26% מבתיה"ס היסודיים לבנות ובכ-85% מבתיה"ס היסודיים לבנים לא היו יועצים חינוכיים כלל.
בבתיה"ס שניתנים בהם שירותי ייעוץ חינוכי היקף השירותים אינו אחיד.
מדי שנה בשנה נקבעת המשרה בבתיה"ס על פי המשאבים שמנהל המוסד החינוכי מוכן להעמיד לנושא, התקציב העומד לרשותו וסדר העדיפויות שקבע.
אמנם רוב מחוזות המשרד מתגברים את שעות הייעוץ בבתיה"ס מתוך סעיף תקציב כללי - "סל המחוז", אולם גם תגבור זה אינו קבוע, תלוי במשאבי המחוז בכל שנה וכפוף לשיקול דעתו של מנהל המחוז.
(ב) את השעות לשירותי הייעוץ שמקצה המינהל הפדגוגי לגיל הרך אחראי שפ"י לחלק בין המחוזות לפי אמות מידה מקצועיות, בהן: מספר הגנים, מאפיינ י המחוז ומספר היועצים.
במועד הביקורת, שנת הלימודים התשע"ג ( 2013 -2012 ), הקצה המינהל הפדגוגי704 שעות ייעוץ שנתיות בבסיס התקציב.
נוסף על כך, הוקצו 56 שעות ייעוץ ליישובי עוטף עזה לנוכח המתיחות הביטחונית באזור ו-94 שעות נוספות לחלוקה בין כלל המחוזות.
באותה השנה פעלו במערכת החינוך כ- 14,000 גני ילדים ו -122 יועצים חינוכיים לגיל הרך, שהועסקו במשרות חלקיות.
היות ששעות הייעוץ שהקצה המינהל הפדגוגי במשרד אינן תואמות את המלצת שפ"י בדבר היקף הייעוץ לגיל הרך ואינן מספקות את הצרכים בשטח, תגברו, ביוזמתם, מרבית מחוזות המשרד .
16 הוועדה הציבורית לצמצום האלימות בקרב ילדים ובני נוער, דוח המלצות ראשוני ליישום, תוכנית לאומית לצמצום האלימות בקרב ילדים ובני נוער במערכת החינוך בישראל, מאי 1999.
7-34 , תקצוב מערכת החינוך היסודי - מעבר לתקן דיפרנציאלי לתלמיד מיום 1.
18 ,מרכז המחקר והמידע של הכנסתתפקידה של מערכת החינוך בזיהוי ואיתור ילדים בסיכון , 12.
יצוין כי בסקר שעשתה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בעניין שירותי חינוך ורווחה הניתנים בבתי"ס יסודיים ועל-יסודיים במגזר הע ברי והערבי הועלה כי בשנת 2007 ניתנו שירותי ייעוץ חינוכי בכ -80% מבתיה"ס המשתייכים לחינוך העברי ובכ -70% מבתיה"ס המשתייכים לחינוך הערבי.
שיעורים נמוכים במיוחד של בתי"ס שהעניקו שירותי ייעוץ חינוכי נמצאו במגזר החרדי (כ-59% מבתיה"ס ) ובחינוך הבדואי (כ-43% מבתיה"ס ).
שם הדוח: הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 את שעות הייעוץ לגיל הרך, על פי התקציבים שברשותם וסדר העדיפויות שקבעו מנהלי המחוזות19 .
( בשנת הלימודים התשע"ד 2014 -2013 ) הקצה המינהל הפדגוגי 1,100 שעות ייעוץ לגיל הרך, לפי מפתח של 10 שעות ייעוץ שבועיות לכל אחד מ-110 ,המפקחים לגיל הרך במחוזות שכל אחד מהם אחר אי ליועץ חינוכי.
לשעות אלו יתווספו 440 שעות, שכן החל משנה זו מועסקים היועצים לגיל הרך במתווה "אופק חדש" והמשרה בתחום הייעוץ כוללת גם ארבע "שעות תוספתיות"20 , כלומר14 :שעות שבועיות לכל יועץ.
שעות אלה יחולקו כדלהלן12 שעות ייעוץ יחולקו בין30 גנים באזור הפיקוח וינוצלו גם למענה כללי בתחום הייעוץ, על פי שיקול דעת המפקחת על הגיל הרך והיועץ, ליתר אזור הפיקוח.
השעתיים השבועיות הנותרות ישמשו לליווי נוסף בגנים שיש בהם התנהגויות קיצוניות.
יצוין כי בשנה זו יגדל מספר הגנים לכ- 14,700 , בין היתר בעקבות יישום המלצות הוועדהלשינוי חברתי כלכלי בראשות פרופ' מנואל טרכטנברג משנת 201121.
מן האמור לעיל עולה כי בשנת הלימודים התשע"ד רק כ- 3,300 מכלל גני הילדים (כ-22% .
) מקבלים שירותי ייעוץ חינוכי בקביעות משרד מבקר המדינה מעיר כי בהיעדר תקן מקצועי של שירותי הייעוץ, יש חשש כי שירותי הייעוץ החינוכי הניתנים הן לבתיה"ס והן לגני ילדים, אינם מיטביים, בייחוד לנוכח אי -יישומה של המלצת שפ"י, הגורם המקצועי במשרד, לגבי שירותי ייעוץ מינימליי ם.
המצב האמור עלול לפגוע ברווחה הנפשית של הפרט ובתפקוד המוסד החינוכי.
פגיעה בביטחון התעסוקתי של היועץ החינוכי ובעצמאות שיקול דעתו המקצועי : בהיעדר תקן של שעות הייעוץ החינוכי, ליועץ החינוכי אין ביטחון תעסוקתי (קביעות) בתחום הייעוץ (להבדיל מזכותו לקבלת קביעות בתחום ההוראה לפי אמות מידה שקבעה נציבות שירות המדינה).
דהיינו, היועץ החינוכי אינו יודע משנה לשנה אם יוכל להמשיך להעניק במוסד החינוכי שירותי ייעוץ - התחום שבו התמקצע - ובאיזה היקף משרה.
מציאות שבה היקף משרתו של היועץ תלוי בעיקר במשאבים שמנהל ביה"ס מקצה לתחום הייעוץ מתוך סל התקציבים הכללי של ביה"ס, יוצרת ליועץ החינוכי תלות של ממש במנהל ביה"ס.
תלות זו עלולה להעמיד את היועץ החינוכי בקונפליקט כאשר עמדתו לגבי הפעולות שיש לנקוט בעניין מסוים אינה תואמת את עמדת המנהל.
(א) מתכתובות שמסר משרד החינוך למשרד מבקר המדינה בנושא תקנון הייעוץ החינוכי עולה כי שפ"י ואגף הייעוץ פנו למנכ"לי המשרד שכיהנו בעשור האחרון בדרישה לתקנן את הייעוץ החינוכי, אך כאמור הנושא טרם הוסדר: .
19 בשנת הלימודים התשע"ג מימן מחוז צפון20 שעות ייעוץ נוספות, מחוז חיפה תגבר ב-16 שעות ייעוץ, מחוז מרכז הוסיף 10 שעות ייעוץ, מחוז תל אביב תגבר ב -119 שעות ייעוץ, ומחוז ירושלים תגבר ב-5 .
מחוז דרום לא תגבר את הייעוץ כלל 20 ,"על פי רפורמת "אופק חדש משרת עובדי הוראה כוללת גם שעות שהייה - שעות שבועיות שבהן שוהה המורה במוסד החינוכי לצורך ישיבות עבודה, בדיקת עבודות ומבחנים, תכנון הוראה וכיו"ב - ושעות פרטניות המשמשות לעבודה עם תלמידים ומורים באופן פרטני או בקבוצות קטנות.
שעות אלה מכונות "שעות תוספתיות".
21 ועדת טרכטנברג היא ועדה ציבורית שמינה ראש הממשלה באוגוסט 2011 בעקבות מחאת האוהלים בקיץ 2011 כדי לבחון את מצוקת יוקר המחיה בישראל ולהציע פתרונות.
הוועדה הגישה את המלצותיה בספטמבר 2011 .
, ובאוקטובר באותה השנה אישרה הממשלה את הדוח משרד החינוך 925 .
:שם הדוח הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בינואר 2004 פנתה מנהלת שפ"י דאז למנכ"לית המשרד דאז בנושא התקן ל בתיה"ס היסודיים, וציינה כי מנהלי בתי"ס רבים פנו בבקשה לקבלת עזרה בהרחבת שעות הייעוץ החינוכי.
מנהלת שפ"י ביקשה במכתבה לדון בנושא מיסוד שירותי הייעוץ בחינוך היסודי על פי הצרכים ודרישות השדה.
בעניין זה השיב ראש המינהלה לשוויון בחינוך במשרד לעוזרת המנכ"לית דאז בזו הלשון: "איני רואה כל דרך להקצות מתוך תקציב השעות 100 משרות נוספות לייעוץ עם כל החשיבות שבדבר.
המשמעות היא לצמצם את מס' שעות ההוראה הפרונטליות בכיתה ולהעבירם לייעוץ, דבר שהוא מאוד בעייתי.
הדרך היחידה האפשרית היא תוספת תקציב".
ביולי 2005 פנתה מנהלת שפ"י דאז, למנכ"לית משרד החינוך דאז בעניין יישום המלצות ועדת וילנאי.
בין היתר היא כתבה כי כדי ליישם את המלצות הוועדה הנוגעות לייעוץ החינוכי תידרש תוספת של 12,600 שעות שבועיות, שמשמען הקצאה של400 .
משרות ייעוץ נוספות בנובמבר 2009 ,העלתה מנהלת שפ"י, לפני מנכ"ל המשרד דאז רשימה של נושאים לדיון בהם נושא תקנון הייעוץ החינוכי.
הכותבת הציעה הצעה להחלטת סיכום שלפיה ייקבע מועד לדיון בבניית תכנית הדרגתית לתקנון היועצים.
בפברואר 2010 פנו מנהלת שפ"י ומנהלת אגף הייעוץ אל מנהל מינהל התקציבים במשרד בנושא תקנון הייעוץ לתקציב 2011 ,.
אל מכתבן צירפו הצעה לתקנון הייעוץ בגני הילדים בבתיה"ס היסודיים ובחטיבות הביניים לפי מדדי טיפוח, שיאפשרו חיזוק בתי"ס בפריפריה ובאזורים שבהם ילדים נחשפים למצבי סיכון.
העלות הכוללת של התקנון שהוצע הייתה 338,089,000 ש"ח22 (על יסוד נתוני כיתות ועלויות משנת 2009 ) (להלן- ההצעה לתקנון הייעוץ).
למשרד מבקר המדינה נמסר כי במאי 2010 התקיים דיון בנושא תקנון הייעוץ החינוכי בלשכת המנכ"ל.
אולם הדיון, ובכלל זה החלטות שהתקבלו בו, לא תועד בפרוטוקול.
לאחר דיון זה הכין שפ"י מסמך הסבר על תפקיד היועץ שיועד להגשה למשרד האוצר.
בדצמבר אותה שנה כתבה ראש אגף הייעוץ למנכ"ל המשרד דאז מכתב שעניינו תקנון הייעוץ החינוכי, ואליו צורפה ההצעה לתקנון הייעוץ.
בספטמבר 2011 פנתה מנהלת שפ"י למנהלת המינהל הפדגוגי דאז בנושא תקנון הייעוץ החינוכי.
במכתב זה צוין כי בבתיה"ס היסודיים מאוישות רק 50% ממשרות היועצים החינוכיים הרצויות ובגני הילדים שיעור המשרות המאוישות הוא 14% בלבד.
עוד נכתב כי "השירותים שמעניקים יועצים חינו כיים במוסדות חינוך נוגעים בהיבטים התפתחותיים חשובים של התלמידים ואינטראקציות שלהם בתוך המוסד הלימודי במשפחה, וגם בהיבטים תפקודיים של עבודת צוותי הוראה והנהלת המערכת החינוכית.
לפיכך המחסור ביועצים חינוכיים בישראל עלול לגרום לפגיעה ברווחה הנפשית של כל המעורב ים במערכת זו, הן ברמת הפרט והן ברמת הארגון כולו.
לפני שנתיים פנינו למנכ"ל ואליך (בתפקידך הקודם) וביקשנו להתחיל מהלך של תקנון הייעוץ.
במשך שנתיים אלה לא הצלחנו לקדם את תקנון הייעוץ והבעיות בהן אנחנו נתקלים יום יום מקשות על התפקוד של יועצים במערכת.
עולות סוגיות של שעות הוראה לצד הייעוץ אך עד שלא יקודם התקנון לא נוכל כנראה לפתור אותן.
עולות סוגיות של פיתוח מקצועי שלא מטופלות כרגע שכן היועץ נתפס מורה לכל דבר.
עולה סוגיה של ייעוץ בגני ילדים שאינו יכול להיות לצד הוראה".
למכתב זה צורפה פעם נוספת ההצעה לתקנון ה ייעוץ.
בעקבות זאת התקיים בדצמבר 2011 דיון בנושא בלשכת מנהל המינהל הפדגוגי.
הדיון, ובכלל זה החלטות שהתקבלו בו, לא תועד בפרוטוקול.
22 יצוין כי בהיעדר נתונים בשפ"י על היקף התעסוקה של היועצים במוסדות החינוך, אין לדעת מהי עלות העסקתם במועד נתון ומהי תוספת התקציב שתידרש אם הנושא יתוקנן.
שם הדוח: הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 במרץ 2012 פנתה מנהלת שפ"י אל מנכ"לית המשרד דאז בעניין תקנון הייעוץ החינוכי לגיל הרך.
בפנייה זו פורטו הקשיים שבתהליך העסקת היועצים ללא תקן, בהם: קושי בפריסה של שעות הייעוץ המוגבלות במחוזות וניהולן, קושי לתת מענה לאוכלוסיות ומגזרים שונים, אי- יכולת לתת שירות מתוך תפיסה יוזמת, הפועלת מראש למניעה או פתרון של בעיות צפויות, וקשיים הנובעים מהצורך בהתמקצעות ייחודית בתחום.
המודל שהציע שפ"י בפניה זאת התבסס על תקנון 140 משרות מלאות של יועצים לגנים המשתייכים לחינוך הרשמי, לחינוך המיוחד ולחינוך המוכר שאינו רשמי, על פי תחשיב של יועץ חינוכי אחד ל -100 .
גנים בתחשיב לא הובאו בחשבון משרות ייעוץ לגני ילדים לבני 4-3 ,)(גני טרום טרום חובה ולגביהם הוערך כי תידרש תוספת של 23 משרות.
עלות הצעה זו הייתה כ-16 .
מיליון ש"ח במרץ 2013 התקיים דיון בנושא תקנון הייעוץ בגיל הרך בלשכת מנכ"לית המשרד, אך אף הוא לא תועד בפרוטוקול.
להשלמת התמונה יצוין כי עוד בנובמבר 2009 התקיים דיון של ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת בנושא המחסור ביועצים חינוכיים ובפסיכולוגים במערכת החינוך.
בדיון זה מסרה מנהלת אגף הייעוץ בשפ"י כי מנכ"ל המשרד דאז "מחויב לחלוטין לקיים את התקנון לתקציב ]של היועצים[ 2011"23 .
)(ב הצורך בתקנון הייעוץ בא לידי ביטוי גם בפנייתם של מנהלי בתי"ס להנהלת המשרד.
בפנייתם של מנהלים בהרצלייה למנכ"לית משרד החינוך דאז בדצמבר 2003 נכתב כי היקף המשרה של היועצים אינו מאפשר להם לבצע את תפקידיהם וכי מדובר במצב "בלתי אפשרי, הגורם לפגיעה בתפקודי המערכות הבית-ספריות".
המנהלים הוסיפו כי "יש להשוות את תקן משרת היו עצת בבתיה"ס היסודיים לתקן בעל -יסודיים, מאחר והצרכים דומים מאוד למרות חטיבות הגיל השונות.
בנוסף, ביה"ס היסודי הוא המקום בו נבנית התשתית הרגשית-חברתית לתפקודם של הילדים, ויש לאפשר תנאים נאותים לכך.
אנו פונים אליך בקריאה לעשות כל שניתן, ולפעול להגדלה משמעותית של התקן ליועצת בביה"ס היסודי".
דרישה זו עולה בקנה אחד עם תוצאות סקר מנהלים שעשה המשרד ב - 2002 , בהשתתפות 560 מנהליבתי"ס יסודיים, ולפיו המנהלים רואים ביועץ החינוכי גורם חשוב ב ביה"ס אשר מעורב ופעיל בתהליכים מרכזיים, והם מעוניינים בהרחבת שירותי הייעוץ24 .
מהאמור לעיל עולה כי למרות החשיבות שרואה משרד החינוך במתן שירותי ייעוץ חינוכי למוסדות החינוך שבאחריותו, ולמרות הצורך בתקנון הייעוץ החינוכי, כפי שבא לידי ביטוי בהמלצות ועדת וילנאי, בפניות חוזרות ונשנות מטעם הגורם המקצועי במשרד - שפ"י - להנהלת המשרד ובפניות של מנהלי בתי"ס בנושא, משרד החינוך לא תקנן את הייעוץ החינוכי בגנים, בבתיה"ס היסודיים ובחטיבות הביניים.
לא זו אף זו, בהיעדר תיעוד של הדיונים המעטים שהתקיימו בנושא בהשתתפות מנכ"ל המשרד במרוצת השנים, אי -אפשר להתחקות אחר תהליכי קבלת ההחלטות והשיקולים שהניעו את המש רד להימנע מלפתור את הקושי שבתנאי העסקתם של היועצים החינוכיים.
23 'ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט, פרוטוקול מס104 מיום 24.
24 משרד החינוך, שפ"י, היחידה למחקר ופיתוח, הייעוץ החינוכי ב ביה"ס היסודי, סקר מנהלים , אוגוסט 2002.
:שם הדוח הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי היות שמשרד החינוך הכיר בחשיבות מתן שירותי הייעוץ במוסדות החינוך, לכל שכבות הגיל, ולנוכח הקשיים במצב הקיים, עליו לבחון תקצוב שירותים אלה באופן שיבטיח הענקה שוויונית של ש ירותי ייעוץ חינוכי ראויים לכל מוסדות החינוך שבאחריותו.
מלבד זאת, אין כל הצדקה עניינית או מקצועית לקבוע תקן למתן שירותי ייעוץ לחטיבה העליונה בלבד, בייחוד לנוכח בנייתן של התשתיות הרגשיות-חברתיות לתפקודם של הילדים בגיל הרך דווקא.
תקן הייעוץ החינוכי בחטיבות העליונות .
כאמור, בחטיבות העליונות נדרשים היועצים לבצע את תפקידם ב-1.
7 שעות ייעוץ שבועיות לכל כיתה במוסד החינוכי.
אלא שמפגישות שקיים צוות הביקורת עם בעלי תפקידים במערך הייעוץ בחודשים פברואר-יולי 2013 עלה כי התקן הקיים אינו נותן מענה הולם לצרכים של התלמידים ומערכת החינוך, מהטעמים האלה: כאמור, שעות הייעוץ מוקצות למוסד חינוכי על פי מספר הכיתות שבאחריותו של היועץ.
משמע התקן הקיים אינו מביא בחשבון מאפיינים ייחודיים של בתי"ס ואת השונות בין הכיתות במגוון עניינים: מספר הילדים בכל כיתה, מורכבות הכיתות (למשל כיתה רגילה לעומת כיתת חינוך מיוחד), הרכב סוציו -אקונומי של אוכלוסיית ביה"ס, מיקום גאוגרפי (למשל כמה ממוסדות החינוך פועלים ביישובים הנתונים בסכנה ביטחונית מתמדת, שמגבירה חרדה ולחץ ויוצרת תופעות רגשיות והתנהגותיות) וכיו"ב.
משתנים אלה משפיעים במישרין על יכולתם של יועצים חינוכיים לבצע את מכלול משימותיהם בהצלחה במכסת השעות הנתונה.
בהקשר זה משרד החינוך הגדיל, כאמור, בשנים האחרונות את התקציב לייעוץ החינוכי לגיל הרך ביישובי עוטף עזה, מתוך הבנה שהצרכים ביישובים אלה מוגברים לנוכח המציאות הביטחונית המתוחה.
כך למשל במערכת החינוך פועלות תכניות ייחודיות שמטרתן לשפר את הישגיהן הלימודיים של אוכ לוסיות חלשות ובייחוד להגדיל את מספר מקבלי תעודת הבגרות מקרבן.
האגף לשירותי חינוך ורווחה (שח"ר) במשרד אחראי לבנייה ולהפעלה של תכניות אלה, בהן כיתות אומ"ץ25, כיתות אתג"ר26 וכיתות מב"ר27 - כיתות קטנות והומוגניות שבהן מרוכזים תלמידים .
25 אוכלוסיית היעד של תכנית זו היא תלמידי כיתה ט' שעזבו את מסגרות הלימודים בנשירה גלויה או סמויה ותעודת ההערכה שקיבלו בכיתה ט' עומדת באמות המידה שנקבעו.
יעד התכנית הוא שעד תום כיתה י"ב תהיה לכל הכיתה תעודת בגרות מלאה.
לצורך כך מופעלת בכיתה תכנית לימודים ייחודית, הכוללת גם תכנית חברתית המגבירה את המחויבות להשכלה ולחברה.
בכל כיתת אומ"ץ לומדים 20 תלמידים, וההורים, הצוות והנהלתביה"ס פועלים יחדיו כדי לעמוד ביעד שהוצב.
26 אוכלוסיית היעד של תכנית זו היא תלמידים בוגרי חטיבת הביניים בעלי פוטנציאל להצליח בבחינות הבגרות שאינם מממשים יכולת זו, בעיקר בגלל הרגלי למידה לקויים.
כיתות אתג"ר פותחו במאמץ למניעת נשירה,ולהענקת המיומנויות ההכרחיות לבוגרי מערכת החינוך לקראת המשך מוצלח במסלול חייהם.
מקצועות הלימוד בכיתות אתג"ר כוללים מקצועות בחירה בתחום הטכנולוגי, ולתלמידים שאינם מגלים עניין או כישורים בתחום זה מתאפשר ללמוד מקצועות בחירה מהתחום העיוני.
תלמידים לכל היותר 928 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בעלי הישגים נמוכים או מרקע משפחתי וסביבתי קשה.
המשרד מקצה ל ביה"ס שעות לימוד רבות יותר עבור כיתות אלה כדי לאפשר מתן שיעורי תגבור לתלמידים במקצועות הלימוד.
עם זאת התקן המוגדל אינו כולל תקצוב של שעות ייעוץ ייעודיות בעבור הכיתות, למרות המלצת אגף שח"ר להקצות לכל כיתה כזאת שלוש שעות ייעוץ ש בועיות לנוכח הצרכים הרגשיים של התלמידים והליווי הצמוד שהם זקוקים לו.
לדעת משרד מבקר המדינה, שיטת התקנון בחטיבה העליונה המתחשבת אך ורק במספר הכיתות עלולה ליצור אי-שוויון במתן שירותי הייעוץ לכלל מוסדות החינוך במדינה, שכן כאמור צורכי הכיתות אינם שווים ומושפע ים ממיקומן הגאוגרפי, ממעמדם הסוציו -אקונומי של התלמידים, ממספר התלמידים בכיתה ועוד.
לפיכך על משרד החינוך לבחון מחדש את מפתח התקנון שקבע כדי לוודא שהקצאת שעות הייעוץ החינוכי ל בתיה"ס בחטיבות העליונות מאפשרת הענקה שוויונית של שירותי ייעוץ נאותים ומקצועיים לכל אוכלוסיית התלמידים והצוותים החינוכיים.
התאמת הגדרת תחומי פעילותם של היועצים החינוכיים להיקף משרתם .
משרד החינוך הגדיר את מטרות הייעוץ החינוכי ואת תפקידיהם של היועצים בחוזר מנכ"ל מ"א/1 מספטמבר 1980 .
לפי חוזר זה, תפקידי היועץ החינוכי (מורה-יועץ, כפי שכונה אז) הם, בין היתר: ייעוץ חינוכי -טיפולי לתלמיד שניכר קושי בהסתגלותו; ייעוץ להורים וסיוע למחנך הכיתה בפיתוח הקשר עם הורי התלמידים; ייעוץ והדרכה לקראת המשך לימודים - הרחבת ידיעות התלמיד על עולם העבודה ואפשרויות הלימוד הפתוחות לפניו; תיאום פעילות וטיפול בקשר בי ן השירותים השונים ב ביה"ס28 ,; ייעוץ לצוות החינוכי בנושאים לימודיים חינוכיים וחברתיים המתעוררים בביה"ס וייעוץ בפיתוח מסגרות עזר ובשילובן במערכת.
עם השנים השתנתה עבודת היועצים החינוכיים.
במועד הביקורת היו תפקידיו העיקריים של היועץ החינוכי כדלהלן: (א) פיתוח והטמעה של תכניות התפתחות, התערבות ומניעה בביה"ס, ובראשן תכנית "כישורי חיים", שבעניינה נדרש היועץ ללוות את מנהל ביה"ס ואת הצוות החינוכי בגיבוש תכנית העבודה הבית -ספרית בנושא, להכשיר את המחנכים ללימוד תוכני התכנית, וללוות ולהדריך את הצוות החינוכי במפגשים קבו צתיים ופרטניים 29 ; )(ב ייעוץ לתלמיד - איתור ראשוני, התערבות קצרת טווח, ריכוז המידע, תיאום בין גורמי הטיפול השונים הקשורים בבעיה, ניהול הטיפול, מעקב ויישום המלצות תוך שימת דגש בטיפול בילדים בעלי צרכים ייחודיים; .
27 אוכלוסיית היעד של התכנית היא תלמידים בחטיבה העליונה בעלי מוטיבציה להצליח ממעמד סוציו-אקונומי נמוך ותלמידים "תת -משיגים" ובעלי חסכים לימודיים שיש להם סיכויים להתקדם לקראת תעודת בגרות.
יעד התכנית הוא לאפשר לתלמידים למצות את כישוריהם ולעמוד בהצלחה בבחינות הבגרות, להגדיל את מספר הניגשים לבחינות ואת הזכאים לתעודת בגרות, לטייב את תעודת הבגרות של התלמידים, ולצמצם את מספר התלמידים הנכשלים והנושרים ממוסדות החינוך.
תלמידים לכל היותר 28 בכלל זה תיאום פעילות צוות בין-מקצועי הפועל ב ביה"ס ובו בעלי התפקידים האלה: פסיכולוג, עובד סוציאלי, קצין ביקור סדיר, רופא, אחות, קצין מבחן, מחנכים ומורים מקצועיים, מורים במסגרות עזר וכיו"ב.
"בנושא הפעלת התכנית "כישורי חיים משרד החינוך 929 .
:שם הדוח הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )(ג ייעוץ להנהלה ולצוות המורים בנושאים כגון זיהוי איתותי מצוקה וכלים להתמודדות עמה, פיתוח תנאים המקדמים עבודת צוות, יצירת אקלים מיטבי להענקת תחושת ביטחון, שייכות ומסוגלות ולפיתוח אוטונומיה בקרב תלמידים, מורים והורים, ייזום תהליכי מדידה חיוניים ואיסוף נתונים המצויים במערכת; (ד) התערבות במצבי משבר - הכשרת הצוות החינוכי בנושא, סיוע ומעורבות בהיערכות מערכת החינוך להתמודדות בשעת חירום ומשבר ותיעוד של הטיפול באירועים לצורך למידה והפקת לקחים.
נוסף על כך, בעשור האחרון נוספו ליועצים החינוכיים משימות חדשות מכוח שינויי חקיקה ונוהלי המשרד (חוזרי מנכ"ל).
כך, לחקיקת תיקון מס' 7 לחוק החינוך המיוחד, התשמ"ח - 1988 , מנובמבר 2002 , שהוסיף לחוק פרק העוסק בשילוב תלמידים בעלי צרכים מיוחדים30 בחינוך הרגיל (להלן - "חוק השילוב"), הייתה השפעה ממשית על היקף עבודת היועצים החינוכיים: חוק השילוב קבע, בין היתר, כי ילד בעל צרכים מיוחדים העומד בדרישות החוק יהיה זכאי לתוספת של הוראה ולימוד וכן לשירותים מיוחדים – עזרים מסייעים, שירותים פסיכולוגיים, שירותים פרה-רפואיים וכל שירות אחר ששר החינוך יקבע בצו.
לפיכך היועצים נדרשים לסייע לתלמידים אלה להשתלב ב ביה"ס ולהדריך את צוות המורים לפי הצו רך.
למרות זאת שינוי החקיקה לא לווה בהקצאת משאבים ייעודיים לנושא הייעוץ.
מאז 2003 הוטלה על היועצים החינוכיים בחטיבות העליונות משימה נוספת, הנוגעת להתאמות הניתנות לבעלי לקויות למידה בדרכי היבחנות בבחינות הבגרות: על פי חוזר מנכ"ל משרד החינוך31 , פעמיים בשנה מתכנסת ועדה מחוזית לבחינת זכאותם של תלמידים שאובחנו כבעלי לקויות למידה להתאמות בדרכי ההיבחנות בבחינות הבגרות (להלן - ועדת ההתאמות).
לקראת כל כינוס של ועדת התאמות נדרשים היועצים החינוכיים בחטיבות העליונות לרכז ולהגיש את המסמכים הנדרשים לוועדה לצורך דיון בעניינו של כל תלמיד.
מדובר במטלה ביורוקרטית שגוזלת זמן רב, והיא נוספת על משימותיהם השוטפות של היועצים ועל הטיפול הנדרש מהם במצבי חירום לא צפויים 32 .
מאחר שמדי שנה בשנה גדל מספר התלמידים הניגשים לוועדת ההתאמות, הקושי הולך ומתגבר.
הפער בין דרישות התפקיד להיקף משרת היועצים הלך וגדל בשנים האחרונות גם בשל המגמה הכללית של התרחבותן של תופעות אלימות ותופעות סיכון, כגון שימוש בסמים ובאלכוהול ואבדנות בקרב בני נוער, וירידת גילם של הילדים המעורבים בתופעות אלה, חשיפה גוברת של תלמידים למתח ביטחוני, העמקה של פערים חברתיים וכיו"ב.
השינויים החברתיים הללו העצימו את הצורך של התלמידים וצוותי בתיה"ס בשירותי ייעוץ מקצועיים וזמינים.
שינויים אלו גרמו, מטבע הדברים, להגברת עומס העבודה המוטל על יועצים חינוכיים הן בעבודה השוטפת - פגישות ייעוץ עם תלמידים ומשפחותיהם וייעוץ לסגל המוסד החינוכי והדרכתו - והן לאחר שעות הפעילות בהתמודדות עם מצבי חירום ומשברים דחופים.
אמנם מתכונת העבודה בבתיה"ס שבהם מופעלת הרפורמה "אופק חדש" מאפשרת ליועצים להרחיב את הפעילות המקצועית ב"שעות התוספתיות", הניתנות להם על פי גודל משרתם, אך משיחות שקיים צוות הביקורת עם בעלי תפקידים במשרד עולה כי אין די בכך להתמודדות עם מכלול המטלות.
30 המונח "צרכים מיוחדים" מציין סוגי לקויות שונים.
לקות, על פי חוק החינוך המיוחד, התשמ"ח- 1988 , היא לקות גופנית, נפשית, רגשית-התנהגותית, חושית, קוגניטיבית או שפתית או לקויות התפתחותיות כוללניות.
3-25 , התאמות בדרכי היבחנות לנבחנים בעלי ליקויי למידה אינטרניים ואקסטרניים מיום 1.
32 ,יצוין כי בכמה מהחטיבות העליונות מונה רכז לטיפול בנושא הכנת החומרים לוועדת ההתאמות והתפקיד אף הוגדר ברפורמת "עוז לתמורה".
עם זאת בשיחות שקיים צוות הביקורת עם גורמים במשרד החינוך הובהר כי בחטיבות העליונות האמורות רוב העבודה מבוצעת בפועל בידי יועצים חינוכיים.
שם הדוח: הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )כך למשל מדוח הערכה של שפ"י בעניין הטמעת תכנית "כישורי חיים" (ראו להלןבבתי"ס בשנת הלימודים התשס"ח עלה כי היועצים החינוכיים, המחנכים והמנהלים רואים חשיבות בפגישות של היועצים החינוכיים עם הצוותים החינוכיים לליווי תהליך ההטמעה של התכנית, לתמיכה פסיכולוגית ומעשית ולבקרה של התהליך.
למרות זאת יועצים רבים סיפרו על הקושי לאתר שעות מתאימות לקיום הפגישות: "כדי לעשות מפגשי ליווי והדרכה התכנון היה שנעשה את זה בצוותים קטנים.
זה אומר לפנות זמן והרבה זמן כדי שזה יקרה בכל השכבות"; "אני יכולה להגיד שאם היה לי שעות לשבת עם צוותים זה היה משדרג, גם הייתי יותר בקיאה במה שקורה, וגם יכולתי לתת יותר מענה".
כמו כן מסיכום תוצאות של שאלון "כישורי חיים" ששלח שפ"י ליועצים חינוכיים בבתיה"ס בשנים התשע"א ( 2011 -2010 ( ) והתשע"ב 2012 -2011 ), עליו השיבו כ- 30% מהיועצים בכל שנה33, עלה שכ-%74 מהיועצים בשנת התשע"א ו-%63 מהיועצים בשנת התשע"ב אינם מדריכים את מליאת המורים בתוכני תכנית "כישורי חיים", אף שעל פי חוזר המנכ"ל בנושא הם נדרשים לכנס לפחות שלוש פגישו ת הכשרה בשנה.
עוד הועלה בדוחות אלו כי 36% מהיועצים בשנת התשע"א ו -34% מהיועצים בשנת התשע"ב אינם מדריכים קבוצות של מחנכים, אף שעל פי חוזר המנכ"ל בנושא הם נדרשים לכנס פגישות של צוותים חינוכיים לפחות פעם בחודש.
יצוין כי בשנת 2006 ערכה היחידה למחקר ופיתוח בשפ"י את "מחקר היועצים החינוכיים", מחקר רחב היקף שנועד למפות את הצרכים במערכת ולשקף את הסוגיות העומדות במרכזו של מקצוע הייעוץ (להלן - מחקר היועצים)34 .