HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בראש תחומי החקירות והמודיעין של רשות המסים עומד סמנכ"ל בכיר לחקירות ולמודיעין וכפופים לו, מערך החקירות והמודיעין של המכס ומע"מ ומערך החקירות והמודיעין של מס הכנסה.
מערך החקירות והמודיעין של מכס ומע"מ כולל מנהל תחום בכיר לחקירות ומנהל תחום בכיר למודיעין; בשטח פועלות ארבע לשכות אזוריות של מכס ומע"מ ובכל אחת מהן מדור חקירות ומדור מודיעין.
מערך החקירות והמודיעין של מס הכנסה כולל, מטה חקירות ובו ממונה על המינהל ועל החקירות ושלושה רכזי חוליית חקירות; מטה מודיעין הכולל את תחום המודיעין (שעובדיו עוסקים באיסוף מידע על פעילות נישומים ונכסיה ם ממקורות גלויים) ותחום המודיעים (שעובדיו מקבלים מידע מיחידים המבקשים למסור מיזמתם מידע על העלמת הכנסות).
בשטח כולל מערך החקירות והמודיעין של מס הכנסה שלוש לשכות של פקידי שומה, ובכל אחת מהן מנהלי תחום חקירות ומנהלי תחום מבצעים; כן פועלות בהן שלוש חוליות מודיעים.
(א) במסמך של רשות המסים מאוגוסט 2004 ,בנושא איחוד אגפי המסים חקירות ומודיעין, הועלו נקודות התרפה במערך המודיעין: בשני האגפים (לשעבר) לא פעל גורם מטה מודיעיני המסוגל לקבוע סדר יום הכולל הכשרה, הכנת תכניות עבודה, הערכה, אגירה והפצה של מידע ושל מחקר מו דיעיניים; אי -מיצוי מידע מודיעיני בשל היעדר אינטגרציה של המידע הנמצא בידי גורמי המודיעין השונים; אי-יכולת להפעיל שיטות איסוף שונות בגלל פיצול מבני וניהולי של יחידות המודיעין של מס הכנסה; מטה המודיעין של מס הכנסה אינו יכול לחייב את יחידות המודיעין בשטח ליישם את תכניות המודיעין השנתיות בשל כפיפותם לפקידי השומה האזוריים; מערך המודיעין של מכס ומע"מ מספק שירותים רק ליחידות החקירה האזוריות ולא לכל המערך של מכס ומע"מ.
במסמך דלעיל נקבע שלצורך תיקון הליקויים האמורים יש להקים מבנה "שיאפשר יכולת התמחות וראיה כוללת ואינ טגרטיבית".
בתחום המודיעין יש להקים מערך שיספק שירותי מודיעין לכל היחידות שיפעלו לפי מדיניות אחידה.
לשם כך יש להקים מטה מודיעין ארצי שישמש גורם מתאם בין יחידות השטח של מע"מ ושל מס הכנסה המטפלות באיסוף מודיעיני, שיהיה בעל יכולת הדרכה מקצועית, מחקר ואינטגרציה לשם יצירת תמונת מודיעין כוללת וממצה.
נוסף על כך, נקבע שיש לחזק ולתגבר את יחידות השטח ולהקצות לכל יחידה רכזי מודיעין.
נקבע שיש להקים צוותי חקירות משותפים למס הכנסה ולמע"מ.
היעד המרכזי של תכנית העבודה לשנת 200516 ,שקבע מנהל רשות המסים דאז מר איתן רוב, היה הק מת זרוע מודיעינית "רבת עוצמה" בחטיבת החקירות והמודיעין באמצעות כינון מטה מודיעין ארצי שיכלול יחידות העוסקות באיסוף מידע, בהערכה ובמחקר, יחידות המתמחות בטכנולוגיה, יחידה לחקר הונאות מחשב ויחידת יעדים מבצעית אשר תתמקד באיסוף ובהערכה של יעדי מודיעין ארציים שי יקבעו על ידי רשות המסים.
נקבע שיש להקים בשטח ארבע יחידות מודיעין אזוריות המשותפות לאגפי רשות המסים לצד ארבע מחלקות חקירות מאוחדות אזוריות, אשר יטפלו בהיבטים הפליליים ובהיבטים האזרחיים של תיקי מס.
לשם כך הוקמו בשנת 2005 עשר "ועדות לסיעור מוחות" בתחומי המודיעין השונים שתפקידן היה לדון במבנה הארגוני ובתהליכי העבודה במבנה האחוד .
16 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55ב ( 2005 ), בפרק "תרומת רשות המסים בישראל למאבק בפשיעה" עמ' 347.
המאבק בארגוני הפשיעה 35 .
ולתת המלצות בנושא, ובאוגוסט 2005 הוגשו למנהל רשות המסים תוצרים סופיים של שש ועדות: ועדת האיסוף, ועדת ההערכה, ועדת המחקר, ועדת המודיעין בין- לאומי, הוועדה לתפקידים מיוחדים (להלן - תפק"מ) והוועדה לחקר הונאות מחשב.
הוועדות המליצו להקים בחטיבה לחקירות ולמודיעין אגף מודיעין שיכלול חמש מחלקות ובהן מחלקת איסוף שתהיה אחראית, בין השאר, לפיתוח תחום איסוף המידע ולקביעת יעדים בו, ומחלקת הערכה שבין השאר תספק הנחיה מקצועית לגורמי איסוף המודיעין להכנת תכניות לאיסוף מידע מודיעיני.
נוסף על כך, המליצו הוועדות להקים במחלקת ההערכה שתקום באגף חוליית תפקידים מיוחדים (להלן - חוליית תפק"מ) שתהיה אחראית, בין השאר, למחקר ולהערכה של ארגוני פשיעה מההיבטים הנוגעים לעברות כלכליות, לקבלה ולהפצה של מידע הנוגע לארגוני פשיע ה וכן לריכוז הטיפול בבקשות רשויות האכיפה להסרת החיסיון הקבוע בחוק לשם קבלת מידע ממאגרי יחידות רשות המסים.
הוועדות המליצו להקים ארבע יחידות אזוריות למודיעין המשותפות למע"מ ולמס הכנסה וארבע יחידות אזוריות משותפות לחקירות.
הומלץ שעל יחידות המודיעין האזוריות ה משותפות יוטלו משימות הנוגעות לארגוני פשיעה ולפשיעה כלכלית, .
והומלץ כי לשם כך תוקם בהן חוליה של שני עובדים אשר תהיה כפופה מקצועית לחוליית תפק"מ במחלקת ההערכה של אגף המודיעין.
ואולם למרות עבודת המטה המקיפה שביצעו ועדות הסיעור על מנת להקים מערך מודיעין רב -תחומ י אחוד ברשות המסים, ולגבש תורת מודיעין אינטגרטיבית חדשה, לא שונתה מתכונתו של המערך הקיים ולא גובשה תורת מודיעין אינטגרטיבית.
במכתב ממרס 2007 של סמנכ"ל לחקירות ולמודיעין דאז, מר דורון ארבלי, הוא הסביר למנהל רשות המסים כי המלצות ועדות הסיעור לא יצאו אל הפועל היות שלמעשה לא הוחלט סופית אם לאחד את אגפי רשות המסים אם לאו, אף שעברו יותר משלוש שנים מאז הוחלט על איחוד ההנהלות.
עקב כך הציע סמנכ"ל לחקירות ולמודיעין למנהל הרשות להקים צוות שיגבש הצעה חלופית לשיפור מערך המודיעין המפוצל של הרשות.
הביקורת העלתה כי במערך ר שות המסים נעשו שינויים בכמה נושאים נקודתיים שכללו הקמת יחידה להתמודדות עם הונאות מחשב, הקמת יחידת יעדים בתחום המכס ומע"מ ואיחוד יחידות המודיעים והמודיעין של מס הכנסה.
ואולם נותרו בעינם הליקויים המרכזיים במערך המודיעין שהיה קיים, ובהם היעדר זרוע מודיעינית ר בת עצמה במטה וביחידות השטח של הרשות ובכלל זה היעדר יחידות המתמחות בטיפול בארגוני פשיעה.
כל אלה מקשים על רשות המסים לפעול באופן עצמאי נגד פשיעה חמורה וכן על יכולתה לעשות זאת בשיתוף המשטרה.
(ב) בעקבות החלטת הממשלה מינואר 2006 בנושא המאבק בארגוני הפשיעה והחלטות הוועדה המתמדת גיבשה רשות המסים תכנית להתאמת מערך החקירות והמודיעין שלה למאבק ארוך טווח בארגוני פשיעה ובפשיעה הכלכלית.
במסמך מאוגוסט 2007 של סמנכ"ל חקירות ומודיעין דאז, מר דורון ארבלי, למנהל רשות המסים דאז, מר יהודה נסרדישי, פורטה התכנית לארגון מחדש של רשות המסים, ולפיה צריך היה להקים במערך החקירות והמודיעין שברשות המסים תחום מבצעי שיהיה אחראי לפעולות הנוגעות לארגוני פשיעה.
אנשי התחום המבצעי במטה יהיו אחראים לביצוע פעולות ומבצעים בתחום ארגוני הפשיעה והלבנת ההון, לכתיבת נוהלי עבודה פנימיים ונוהלי עבודה בשיתוף המשטרה וגופי אכיפה אחרים, לייזום פעולות מבצעיות באמצעות כוח משולב, לפיתוח תכנית העבודה של מוקד המודיעין המשולב וכוחות המשימה במשטרה, לסיוע לעובדי רשות המסים שיעבדו בהם ולפיקוח עליהם.
לשם כך נקבע שיש להוסיף בתקן המטה משרה חדשה של מנהל תחום מודיעין ולהגד יל את היקף כוח האדם בתחומים המשיקים למאבק בארגוני הפשיעה: להוסיף עובדים ליחידת הסמים והלבנת ההון שבמטה חטיבת החקירות והמודיעין ולהגדיל את מספר המשרות שבתקן היחידה לייעוץ משפטי על מנת לאפשר ליווי משפטי של רשות המסים בכל הנוגע לעברות מס של ארגוני פשיעה.
ואולם עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 , רשות המסים לא פנתה לנציבות שירות המדינה על-מנת לקבל אישור לכלול משרות אלה בתקן, ומבנה רשות המסים לא שונה.
המערך החסר של רשות המסים בתחום המודיעין ובתחום המבצעים מקשה עליה לבצע פעילות מתוכננת ויזומה הנדרשת למאבק בארגוני הפשיעה.
זאת ועוד, במתכונתה הקיימת, שבה יחידות המכס ומע"מ ויחידות מס הכנסה פועלות בנפרד ללא מטה מודיעין ארצי, מתקשה רשות המסים לגבש מדיניות ונוהלי עבודה אחידים שיאפשרו לה לפעול בשיתוף המשטרה וגופי אכיפה אחרים למאבק בארגוני הפשיעה.
בתשובת רשות המסים למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 נמסר כי בהתאם להחלטת הנהלתה משנת 2007 , "בימים אלו הוגשה תוכנית לנציבות שרות המדינה לשינוי מבני במערך המודיעין" שיכלול: פיזור מערך המודיעין הקיים והכפפת עובדיו לפקיד שומה חקירות; הקמת מערך מודיעין עצמאי ביחידות האזוריות הכפופות לפקיד ש ומה חקירות והקמת מערך מודיעין ארצי שיעסוק בפיקוח, במחקר, בהדרכה, בתיאום ובבקרה והשמת רכזי מודיעין במשרדי פקידי השומה האזרחיים.
)(א המאבק בארגוני הפשיעה מחייב שיתוף פעולה הדוק בין רשות המסים למשטרה.
מסוף שנת 2004 ציינו המשטרה ואגפי המסים (כתוארם אז) במסמכי מטה ששיתוף הפעולה ביניהם היה מצומצם, מבוזר, התקיים רק במסגרת מבצעים ספציפיים, לפי יזמות מקומיות נקודתיות ונסמך בעיקר על קשרים בין-אישיים; כמו כן טענו שני הגופים כי חסרו להם הנחיות לפעולה בהיעדר תכנון כולל של כל התחומים שנדרשו לטפל בהם במשותף, ופעילותם לא התבססה על תכניות עבודה ועל קביעת יעדים משותפים.
עוד צוין כי הקשר בין הגופים הוסדר באמצעות אוסף של "נהלים מגזרים, מנותקים זה מזה".
גם במסגרת ניהול צח"מ פעל כל גוף בנפרד להשגת מטרותיו שלו, והם לא החליפו ביניהם את מלוא המידע הנדרש, לא ביצעו כילול (אינטגרציה) של המידע שאספו ולא תיאמו את פעולותיהם.
בנסיבות אלה לא היה אפשר לנצל את מלוא הפוטנציאל הגלום בשיתוף הפעולה ביניהם ולהפיק את התוצאות המיטביות באכיפת החוק על ארגוני פשיעה.
המאבק בארגוני הפשיעה 37 .
באוקטובר 2004 מינו מפכ"ל המשטרה דאז, רב-ניצב משה קראדי, ומנהל רשות המסים דאז, מר אית ן רוב, ועדה משותפת לגיבוש דרכים לשיפור ולהגברה של שיתוף הפעולה בין המשטרה ובין הרשות.
הוועדה גיבשה (במרס 2005 ) דוח עם עקרונות מנחים לשיתוף פעולה הכוללים ניהול -על מתוכלל (אינטגרטיבי) של פעילות שני הגופים שיכלול: קביעת תוכניות עבודה משותפות, קביעת הנחיות וייזום מודלים מבצעיים לעבודה משותפת, פתרון בעיות עקרוניות וחילוקי דעות בכל תחומי הפעילות המשותפת.
בנוסף יקבעו דרכים לפעילות יזומה של כל גוף לאיתור מידע החיוני לגוף העמית והעברת מידע במהירות לפי בקשת הגוף העמית.
הוועדה הציעה לממש את העקרונות בשני שלבים: בשלב הראשון - להקים מערך שיכלול את המרכיבים האלה: פורום תיאום בכיר קבוע לניהול; מוקד מודיעין משולב; כוחות משימה משותפים.
נוסף על כך, קבעה הוועדה שיש ליצור נתיב משלים לחילופי מידע בכל נושא שאינו מעניינו של כוח משימה או מוקד המודיעין המשולב אך נדרש לעבודת הגוף העמית.
בשלב השני קבעה הוועדה שיהיה צורך לאחד את כל הנהלים המסדירים את שיתוף הפעולה בין המשטרה והרשות ולהתאימם למערך החדש.
בנובמבר 2005 אימצו המפכ"ל ומנהל רשות המסים את הדוח.
משרד מבקר המדינה העלה כי לא גובשו סופית נושאים כגון מתן סיוע הדדי, ולא הושלמה הכנתו של נוהל עבודה שנועד לאחד את כל הנהלים הקיימים ולעדכנם בשביל שיתוף הפעולה בין שתי הרשויות.
לפיכך למעט הנושאים שהסדירה הוועדה המתמדת והיעדים שבהם טיפלו מוקד המודיעין המשולב וכוחות המשימה - אין לשתי הרשויות תכניות עבודה משותפות, והן לא קבעו במשותף יעדים למאבק בארגוני הפשיעה, לרבות קריטריונים אחידים להגדרתם, ואף לא קבעו את אופן חלוקת האחריות בין יחידות השטח.
כמו כן לא נקבעו תהליכי עבודה הנוגעים להקמת צח"מים משותפים לטיפול בארגוני פשיעה שלא במסגרת כוחות המשימה, לא נקבעו נהלים לסיום חקירה סמויה ולמעבר לחקירה גלויה, ואף לא נקבעו נהלים בעניין שיפור העברת המידע בין הרשויות שלא במסגרת מוקד המודיעין המשולב או כוחות המשימה.
ואכן, התוצאה היא שדפוסי שיתוף הפעולה בין רשות המסים ובין המשטרה לא השתנו מהותית לעומת הדפוסים שהיו נהוגים בסוף שנת 2004 , ערב הקמת הוועדה לשיתוף פעולה ביניהן.
נמצא כי שיתוף הפעולה בין רשות המסים והמשטרה הצטמצם בשנים האחרונות, ומשנת 2007 לא הוקמו צח"מים משותפים חדשים לשני הגופים.
הטיפול בארגוני פשיעה והטיפול בתופעות פשיעה התבצעו בצח"מים שהוקמו בשנים קודמות, כדלקמן: בשנת 2006 פעלו חמישה צח"מים משותפים לטי פול בארגוני פשיעה ושלושה לטיפול בתופעות פשיעה; בשנת 2007 המשיכו לטפל שלושה צח"מים משותפים בארגוני פשיעה ואחד טיפל בתופעת פשיעה, ובשנת 2008 ,טיפל רק צח"מ אחד שהחל לפעול בשנת 2006 , בארגון פשיעה מקומי אחד.
ועד העובדים של רשות המסים הורה בנובמבר 2007 לעובדי הר שות שלא לשתף פעולה עם המשטרה בנושאים הנוגעים למאבק בארגוני הפשיעה בשל דרישה 38 דוח שנתי59ב .
לתוספת שכר בגין עיסוק בנושא, ומאז כל טיפול רשות המסים במאבק בארגוני פשיעה הוקפא.
רשות המסים לא הציבה עובדים קבועים בצח"מים שהקימה עם המשטרה לחקירת ארגוני פשיעה אלא החליפה אותם בתדירות גבוהה יחסית, אף על פי שתחלופת עובדים שמטפלים בתיקים מורכבים של ארגוני פשיעה גורמת לעיכובים בהתקדמות החקירה.
רשות המסים הסבירה בתשובתה מדצמבר 2008 למשרד מבקר המדינה כי הקצאת עובדים לפעילות המשותפת עם המשטרה נעשית בהתאם לצרכים המבצעיים של החקירה, להחלטות על גודל כוח המשימה ובהתאם לאילוצי כוח האדם.
עוד ציינה הרשות שמזה שנים רבות לא נקלטו חוקרים ביחידותיה השונות הן באגף מס הכנסה והן באגף מע"מ.
הגדלת מספר העובדים ביחידות האזוריות ללא ספק תביא להגדלת כמות התיקים שהרשות מטפלת בהם עם המשטרה.
הקצאת כוח אדם קבוע שיתמחה בטיפול בארגוני פשיעה תשפר את הטיפול בהם בהיבט המודיעיני ובהיבט החקירתי.
לפיכך ראוי, שככל שהדבר אפשרי במסגרת משאבי כוח האדם, שרשות המסים תקצה עובדים קבועים לטיפול בארגוני הפשיעה עם המשטרה.
(ב) נוהל רשות המסים מיוני 2006 מסדיר את הטיפול בבקשות להסרת החיסיון, הקבוע בחוק, לשם קבלת מידע על נכסים של חשודים חברי ארגוני הפשיעה הנמצא במאגרי הרשות ובתיקי השומה של חברי הארגון, לרוב לשם הוכחת עברות הלבנת הון או לצורכי חילוט.
על פי הנוהל, בקשת משטרה שניתן לגביה אישור להסרת חיסיון מחייבת את חטיבת החקירות והמודיעין של הרשות לנהל מעקב משלב הבקשה ועד לשלב סיום הטיפול, בין השאר, על מנת לוודא שהיחידה האזורית אכן מעבירה את המידע למשטרה.
משרד מבקר המדינה בדק את חמש הבקשות שהגישו יחידות המשטרה לרשות המסים מאוגוסט 2007 ועד אוגוסט 2008 לשם קבלת מידע על רכוש של חברי חמישה ארגוני פשיעה שמספר חבריהם הכולל 17 .
הרשות נתנה אמנם למשטרה היתר להסרת חיסיון לגילוי מידע שברשותה על ארבעה מהארגונים, ואולם בגלל סכסוך העבודה ברשות המידע לא נמסר למשטרה.
הרשות לא איתרה את הבקשה להסרת חיסיון לגילוי מידע על ארגון הפשיעה החמישי.
רשות המסים מסרה ב תשובתה למשרד מבקר המדינה כי הכנת הנוהל לשיתוף פעולה בינה לבין המשטרה שהוחל בה בשנת 2004 (ראו לעיל) נשלמה, והיא ממתינה לאישור המשטרה.
גם המשטרה מסרה בתשובתה כי סוכמו בין שני הגופים נוהלי שיתוף הפעולה ותיאום המאבק בארגוני הפשיעה ובתוצריה הכלכליים.
הוחלט על א לה: חיוב גורמי ההערכה והחקירה בשני הגופים במיצוי מידע הנוגע לתחומי הגוף העמית; ייזום וההפצה של המידע להמשך פעילות האכיפה; קביעת היעדים המשותפים וסיוע בהפעלת כלי איסוף; כניסת הנוהל לתוקף לא יאוחר מינואר 2009.
על שני הגופים להשלים בהקדם את גיבוש נוהלי העבודה העדכניים ולהטמיעם בפעילות יחידות השטח על מנת לקיים שיתוף פעולה אפקטיבי המאבק בארגוני הפשיעה 39 .
סדיר ביניהן כדי שימוצה הפוטנציאל הגלום בכל אחת מהרשויות במאבק בארגוני הפשיעה.
על שר האוצר ועל השר לבט"פ לסייע לרשות ולמשטרה ולדאוג להסרת החסמים המונעים את שיתוף הפעולה המלא ביניהם לרבו ת התערבות בסכסוך העבודה המתמשך בין ועד העובדים להנהלת רשות המסים.
רשות המסים היא ציר מרכזי במאבק בפשע המאורגן, ופעילותה חיונית הן כמקור לאיסוף המודיעין והן כגורם אכיפה.
המאבק בארגוני הפשיעה גם אמור לתרום להגדלת האכיפה בתחום המיסוי והקטנת הפעילות הכלכלית הפלילית שאינה ממוסה.
יש לראות בחומרה את הליקויים המהותיים בפעילות של רשות המסים בתחום זה.
היערכות הפרקליטות ושיתוף הפעולה שלה עם המשטרה .
אחת המטרות העיקריות של המאבק בארגוני הפשיעה היא הרשעה של העומדים בראש הארגון, של המממנים או המקדמים את פעילותו ופגיעה בנכסיו באמצעות הכלים החקיקתיים החדשים - חוק מאבק בארגוני פשיעה וחוק איסור הלבנת הון.
אכיפה אפקטיבית של החוקים החדשים חייבה את הפרקליטות להיערך ליישומם.
היועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה אחראים לאכיפת החוק, לגיבוש מדיניות התביעה ולפיקוח על יישומה.
פרקליטויות המחוז מלוות את גורמי החקירה ומסייעות בהכוונת איסוף הראיות.
בהתבסס על ממצאי החקירה פרקליטויות המחוז מגבשות כתבי אישום נגד החשודים ומנהלות את התביעה בהתאם למדיניות שהותוותה.
כאמור, במרס 2004 הפיץ משרד המשפטים בקרב המשרדים הנוגעים בדבר תכנית אסטרטגית "למלחמה בפירות הפשיעה המאורגנת" (להלן - התכנית האסטרטגית).
יעדיה העיקריים היו צמצום רווחיהם הכספיים של ארגוני הפשיעה בישראל; השבה של כספים ורכוש לא חוקיים לחברה על ידי חילוטם; הטלת קנסות וגביית מסים; הגשת כתבי אישום ב - 30-40 תיקים בשנה על עברות שמהותן הפרות חוק הנוגעות לפעילות של ארגוני הפשיעה תוך מאמץ למיצוי דין בזמן קצר ולענישה מרתיעה.
מהתכנית האסטרטגית עלה כי התעוררו בעיות, למשל: בעיות בשיתוף הפעולה בין הפרקליטות ובין גורמי החקירה, ובעיות בנוגע לתשתית חקיקתית לא מספקת בתחום דיני הראיות, בתחום החלפת מידע בין רשויות, בתחום הסדרי חילוט ועוד.
בתכנית הומלץ, בין היתר, לטפל בבעיות באמצעות תגבור פרקליטות המדינה בכוח אדם לשם טיפול בתיקי הלבנת הון ובתיקי עברות כלכליות של ארגוני 40 דוח שנתי59ב .
עוד הומלץ בתכנית לגבש וליישם תכנית מערכתית לשיפור המקצועיות במאבק בפֵרות הפשיעה המאורגנת והחמורה.
בשנים 2006 -2007 קבעה פרקליטות המדינה כי המאבק בארגוני הפשיעה הוא יעד לאומי.
נקבע שיש לעשות את הפעולות האלה: להיערך לטיפול בהם על ידי הקמת פורום פרקליטות קבוע (בין-יחידתי), שידאג להקים ולהעמיק את מסד הידע בתחום ארגוני הפשיעה ולהפיק לקחים; לפשט ולקצר את תהליכי הטיפול בתיקים על ידי בניית סל משאבים להעסקת מומחים; להקים בכל פרקליטות מחוז צוות ייעודי לטיפול בארגוני הפשיעה; לפעול בתיאום עם הנהלת בתי המשפט בניסיון למנות שני הרכבים בכל בית משפט שידונו בתיקים אלה ולבחון את הצורך בתיקוני חקיקה.
בפברואר 2008 הפיצה פרקליטות המדינה מסמך מנחה לשימוש בחוק מאבק בארגוני פשיעה - "חוק מאבק בארגוני פשיעה, התשס"ג- 2003 - .
"מדיניות אכיפה המסמך מדגיש, בין השאר, את הצורך לקיים חקירה בשיתוף גורמי האכיפה מהתחום הפיסקלי ואת הצורך למנות פרקליט מלווה לחקירת ארגוני פשיעה.
כמו כן מפרט המסמך קווים מנחים להפעלת שיקול הדעת של הפרקליטים לפתיחת החקירה, לביצועה ולהעמדה לדין לפי החוק.
משרד מבקר המדינה בדק נושאים אחדים הנוגעים להיערכות הפרקליטות לטיפול בארגוני הפשיעה באמצעות שאלון שהופץ בקרב פרקליטי המחוזות.
בתשובותיהם ציינו פרקליטי המחוזות, בין השאר, קשיים שמקורם באי -היערכות מספקת.
למשל, טיפול בתיק ארגון פשיעה דורש כוח אדם מיומן ומקצועי המסוגל ללמוד חומר חקירה רב הנוגע לחשדות לביצוע עברות פליליות ופיסקליות המיוחסות למספר רב של נאשמים; על הפרקליטים לגבש כתב אישום, בקשה למעצר עד תום ההליכים ובקשה לחילוט רכוש שנתפס בעת ובעונה אחת.
ואולם לטענת פרקליטי המחוז, אין בפרקליטויות המחוז די כוח אדם לטיפול בתיקי ארגוני פשיעה.
לדבריהם, כדי לטפל כיאות בתיקים אלה יש להקים בכל פרקליטות מחוז צוות פרקליטים מיוחד שיטפל רק בנושא זה, והדבר נעשה רק במקרים חריגים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 מסרה פרקליטות המדינה כי היא מצויה במצוקת כוח אדם גדולה לנוכח מורכבותו ההולכת וגדלה של התחום הפלילי ותיקוני החקיקה מהשנים האחרונות שהוסיפו לה מטלות מבלי שתוגברה בכוח אדם בהתאם לצרכיה החדשים.
אמנם, משרד האוצר אישר מכסה לתגבור הפרקליטות בעובדים בשנים 2008 -2010 ואולם "לעת עתה" עמדתו היא שיש לקצץ במחצית את מספר העובדים שתוכנן לגייס "בשנה הקרובה".
לנוכח החשיבות הלאומית של המאבק בארגוני הפשיעה והדגש שהושם עליו בתכניות העבודה של הפרקליטות, עליה לפעול בהתאם למדיניות שהת וותה ולדאוג לכך שהטיפול בארגוני הפשיעה יזכה - ככל האפשר - לעדיפות.
חוק מאבק בארגוני פשיעה נועד לחזק ולייעל את הכלים העומדים לרשות גופי האכיפה במאבקם בארגוני הפשיעה.
ואולם בתשובותיהם לשאלון ציינו פרקליטי המחוזות, בין השאר, את הקשיים ביישום החוק שמקורם באי-התאמה בין הוראות חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים), התשנ"ו- 1996 , (להלן- חוק המעצרים) ובין המאפיינים הייחודיים של העברות לפי חוק מאבק בארגוני פשיעה.
למשל, סעיפים 61-62 לחוק המעצרים קובעים כי נאשם שלאחר הגשת כתב אישום נגדו היה נתון במעצר בשל או תו כתב אישום למשך פרק זמן כולל של תשעה חודשים , ומשפטו בערכאה הראשונה לא נגמר בהכרעת דין, ישוחרר מן המאבק בארגוני הפשיעה 41 .
המעצר; בית המשפט העליון רשאי לצוות על הארכת תקופת המעצר מעבר לתקופה זו, לתקופה שלא תעלה על 90 ימים, בכל פעם.
לטענת הפרקליטות, קשה לסיים את ניהול התיקים הכוללים אישומים בעברות לפי חוק ארגוני פשיעה בתוך פרק הזמן האמור בשל היקף חומר הראיות הנדרש לבירור בבית המשפט והבקשות הרבות המוגשות לבית המשפט במהלך הדיון; לכן נמנעות הפרקליטויות לעתים מלעשות שימוש בחוק מאבק בארגוני פשיעה.
גם מנהל בתי המשפט, השופט משה גל, הדגיש בפגישתו עם עובדי משרד מבקר המדינה מספטמבר 2008 את הקשיים ביישום חוק מאבק בארגוני פשיעה שמקורם, לדבריו, בכך שלחוק מאבק בארגוני פשיעה אין כלים דיונים וראייתיים מתאימים.
המצב מקשה על ניהול התיק ומעמיס על בתי המשפט.
כך למשל, הגבלת תקופת מעצר עד תום ההליכים לתש עה חודשים בתיקים אלה אינה ריאלית, כי התיק לא מתחיל להישמע בפרק זמן זה.
לדעתו, יש גם לקדם תיקוני חקיקה שיְיַעלו את השלבים השונים של ההליך המשפטי נגד ארגוני הפשיעה.
פרקליטות המדינה מסרה למשרד מבקר המדינה כי זיהתה בתחילת 2005 את הקשיים הנובעים מאי -התאמת הסעיפ ים האמורים בחוק המעצרים לחוק מאבק בארגוני פשיעה ודנה בעניין עם הגורמים הרלוונטיים - מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים והנהלת בתי המשפט.
כמו כן היא גיבשה באפריל 2007 הצעה לתיקון חוק המעצרים והעבירה אותה למחלקת ייעוץ וחקיקה.
לפי התיקון תוקנֶה במקרים מיוחדים לבית המשפט סמכות להאריך את המעצר לא ב -90 יום בלבד כל פעם, כפי שנקבע בחוק, אלא לתקופה ממושכת יותר של 120 יום או יותר, כפי שיוחלט.
עוד מסרה פרקליטות המדינה כי לאחר מועד סיום הביקורת, בדצמבר 2008 , התכנסה ועדת משנה של הוועדה המתמדת במטרה לסווג הצעות לתיקוני חקיקה, לקבוע סדרי עדיפויות ביניהן ולקדמן במשותף.
במסגרת זו העלו נציגי הפרקליטות את עניין הארכת המעצר מעבר לתשעה חודשים ובקשתם התקבלה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2009 מסרה ראש מחלקת ייעוץ וחקיקה (פלילי) במשרד המשפטים, עו"ד רחל גוטליב, כי בשנת 2007 הוגשהלמחלקה פניה בנוגע לצורך בתיקונים לסעיפים 61-62 לחוק המעצרים.
הפניה לא הייתה "בהקשר של ארגוני פשיעה בהכרח, אלא בהתייחס לכלל עבירות, באופן שיקנה לבית המשפט סמכות, במקרים מיוחדים, להאריך את המעצר לא ב -90 יום כל פעם, כפי שנקבע בסעיף אלא לתקופה ממושכת יותר.
הנושא לא קודם, הן בשל מחלוקת עניינית לגבי התיקון המוצע והן בשל סדרי עבודה.
מחלקת ייעוץ וחקיקה סברה כי אין מקום לתיקון גורף כמבוקש, שכן בהקשר זה, כמו גם בהקשרים דומים אחרים, עלינו לבחון את האיזון הראוי בין היעילות והחיסכון בזמן שיפוטי, ובזמנם של פרקליטים, לבין ההקפדה הנדרשת בזכויות של חשוד, וודאי בכל הקשור למעצר ממושך.
מכל מקום, בימים אלה בוחנת המחלקה מחדש בשיתוף הפרקליטות, את האפשרות לתיקון הסעיף באופן יותר ממוקד ומאוזן ובשים לב לשיקולים ונסיבות מיוחדות".
מהאמור לעיל עולה כי למרות יתרונותיו של חוק מאבק בארגוני פשיעה עומדים בפני פרקליטות המדינה קשיים שמקורם, בין השאר, באי-התאמת סדרי הדין הפלילי למאפיינים הייחודיים של העברות המנויות בחוק המאבק בארגוני פשיעה, המעמידים בספק את היכולת של גופי האכיפה להשתמש בו ככלי מרתיע ואפקטיבי במסגרת המאבק בארגוני הפשיעה.
יתרה מכך, משרד המשפטים טרם השלים את בחינת האפשרות לתיקון החוק ומן הסתם לא גיבש הצעת חוק בנושא.
על מחלקת ייעוץ וחקיקה יחד עם הפרקליטות לבחון ללא דיחוי אם יש מקום לקדם תיקוני חקיקה להתאמת סדר הדין הפלילי לחוק מאבק בארגוני פשיעה.
כמו כן על פרקליטות המדינה לשפר את היע רכותה לטיפול בתיקי ארגוני פשיעה לפי המתווה שקבעה לעצמה זה מכבר.
צעדים אלה נחוצים כדי להבטיח שבכירי ארגוני הפשיעה ופעיליו המרכזיים אכן יורשעו בעברות לפי חוק זה ויהיה אפשר גם לפגוע ברכושם באמצעות המנגנונים המעוגנים בו.
אם מתעכב קידומם של נושאים אלה חובה על שר המשפטים לדווח על כך לממשלה.
בשל מאפייניהם של ארגוני הפשיעה ושיטת עבודתם, חקירת ארגוני פשיעה מורכבת ביותר מבחינה עובדתית ומשפטית.
מדובר בפרשות הכוללות חשודים רבים ועברות כלכליות ופליליות רבות וסבוכות.
מטעמים אלה נקבע בהנחיית פרקליט המדינה מדצמבר 2003 שיש צורך בליווי צוות החקירה בפרקליט משלבי חקירה מוקדמים.
ליווי כאמור מאפשר היכרות מעמיקה של הפרקליט עם מכלול הראיות ויכול לתרום לקיצור משך הזמן הנדרש לפרקליטות לגיבוש כתב אישום.
בקרה שעשה מדור תקיפה כלכלית בימ"ר מרכז בדצמבר 2007 העלתה שיש קשיים בשיתוף הפעול ה בין הימ"ר ובין הפרקליטות, ובפרט "בעייתיות בהנעת הפרקליטות לטיפול מהיר ומקיף למול חומרי החקירה שהביאה היחידה לפתחה".
גם בקרה שעשה מדור תקיפה כלכלית בימ"ר תל אביב בינואר 2008 העלתה שיש קושי בשיתוף הפעולה בין הימ"ר ובין פרקליטות מחוז תל אביב (מיסוי וכלכלה), ובפרט כי "פרק הזמן בין העברת החומר ועד להתייחסות הפרקליטות ובהמשך הגשת כתב האישום הינו ארוך באופן משמעותי".
הביקורת העלתה כי בחקירה של שני ארגוני פשיעה ארציים משמונת הארגונים שנבדקו התחלפו הפרקליטים המלווים בתדירות גבוהה, כמפורט להלן: (א) פרקליט מלווה למא בק בארגון פשיעה שטופל באתג"ר וביאחב"ל: בשנת 2003 טיפלה יחידת אתג"ר בארגון פשיעה מסוים כארגון פשיעה מקומי, ובשנת 2004 עבר הארגון לטיפול יאחב"ל, והיא טיפלה בו כארגון פשיעה ארצי.
את החקירה ליוו בשלב הסמוי בזה אחר זה שמונה פרקליטים מכמה פרקליטויות עד קליטת חומ ר החקירה בפרקליטות תל אביב (מיסוי וכלכלה) בינואר 2008 .
עד תום הביקורת טרם החליטה הפרקליטות אם להגיש כתבי אישום נגד מישהו מן הנחקרים.
(ב) פרקליט מלווה לכוח משימה: בינואר 2008 החל כוח משימה לטפל בארגון הפשיעה.
את החקירה שניהל הכוח ליווה פרקליט מפרקליטות מחוז מרכז; עד מועד סיום הביקורת החליפה הפרקליטות שלושה פרקליטים מלווים.
בתשובתה מדצמבר 2008 הסבירה הפרקליטות כי שיקולים מקצועיים הם שמנחים אותה בשיבוץ הפרקליטים שמלווים את התיקים.
היא פועלת על פי המתווה שהוחלט עליו וקבעה פרקליטים מלווים לחקירות של ארגוני פשיעה משלבי חקירה מוקדמים ופרקליטים מלווים לצוותי המשימה.
באשר להחלפת הפרקליטים שליוו את חקירת הארגון שהטיפול בו החל ביחידת אתג"ר ועבר לטיפול היאחב"ל היא המאבק בארגוני הפשיעה 43 .
ציינה כי "פעמים דווקא גמישות וניתוב התיק מיחידה ליחידה יש בו כדי לשפר את הטיפול בתיק", והדגישה כי מדובר בתיק חריג.
לדעת משרד מבקר המדינה, תחלופה גדולה של פרקליטים מלווים אינה מאפשרת שליטה מיטבית בחומרי החקירה, ויש בה כדי לסכל את מטרת הצמדתו של פרקליט מלווה בחקירת ארגון פשיעה - ליווי צמוד של החקירה לשם הכרת מרכיביה לפני ולפנים.
במצב זה תפקודם של הפרקליטים עלול לפגוע ולעכב את התקדמות החקירה ואת גיבוש כתב האישום.
אכן, לעתים נחוצה גמישות ומתחייב ניתוב תיק מיחידה ליחידה.
ואולם ספק אם החלפת שמונה פרקליטים מעידה על גמישות וספק אם יש בכך כדי לתרום לקידום החקירה.
על הפרקליטות ועל המשטרה להשלים את ההטמעה בפרקליטויות המחוז וביחידות המשטרה של החשיבות שבשילובם של פרקליטים מלווים מנוסים כבר בשלבים מוקדמים של חקירות הנוגעות לארגוני פשיעה ואת החשיבות של טיפול רצוף בחומר בידי פרקליט אחד.
שיתוף פעולה בין המשטרה ובין הרשות לאיסור הלבנת הון .
חוק איסור הלבנת הון קובע כי העושה פעולה ברכוש שמקורו בעברות המנויות בחוק במטרה להסתיר את מקורו, מקומו או זהות בעלי הזכויות בו, מבצע עברה פלילית.
הרציונל שבבסיס החוק הוא כי נטרול יסוד הרווח מעסקאות עברייניות יפגע קשה במבצעיהן: מניעת הרווח מן העבריין תבטל את התמריץ לעבור עברות שמטרתן הפקת רווח כלכלי; הון המוצא מן המחזור לא ניתן לשימוש חוזר לצורך מימון עסקאות עברייניות עתידיות.
הרשות לאיסור הלבנת הון שבמשרד המשפטים מנהלת מאגר מידע של דיווחים המתקבלים מנותני שירותים פיננסיים, ותרומתה למאבק בארגוני פשיעה אמורה להתבטא במסירתו ובהעמדת הידע המקצועי - הניתוח והעיבוד של המידע - לרשותם של המופקדים על אכיפת החוק.
המשטרה היא אחד משני הגופים הרשאים לקבל מידע מן הרשות.
העברתו למשטרה נעשית על פי בקשה מנומקת שלה.
היא רשאית לכלול בבקשה ובנימוקיה מידע הנמצא בידה.
נוסף על כך, רשאית הרשות למסור למשטרה ביזמתה מידע בנוג ע לדיווח ממוסד פיננסי, כהגדרתו בחוק איסור הלבנת הון, על פעולה בלתי-רגילה המעוררת חשד לביצוע עברה על החוק (להלן - כתבת רשות).
ליישום הוראות החוק גובש באוגוסט 2003 נוהל "יחסי גומלין בין משטרת ישראל לבין הרשות לאיסור הלבנת הון".