HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
47 " מתוךקווי מדיניות לחיזוק מדינת הרווחה בישראל והשי רות לציבור ע"י הביטוח הלאומי" - מסמך שפרסם מנכ"ל הביטוח הלאומי - פרופ' שלמה מור יוסף - עם סיום תפקידו (ינואר 2017).
(ב) לתקנות הווע"ר 49 תקנה2 (ב) לתקנות הווע"ר ותקנה1(ג1 .
) לתקנות הווע"ר העליונה 50 סעיף11 'להוראת משרד הביטחון מס 60.
פעילותן לבין פעילות .
בעצמאותן עצמאותן המקצועית של הווע"ר היא תנאי חיוני למילוי ייעודן ותפקידן.
קיומם של מאפיינים מינהליי ם ומבניים היוצרים עירוב בין פעילות אגף שיקום לפעילותן של הווע"ר עלול לפגוע בעצמאותן של הווע"ר.
על כן ראוי שיתקיימו ההסדרים הנדרשים אשר יבטיחו ככל הניתן את אי-תלותן של הווע"ר ויבטיחו שמירה על עצמאותן והימנעות ממצבים שעשויים לעורר מראית עין או חשש למשוא פנים או ניגוד עניינים.
בהתייחסותו מספטמבר 2017 לממצאי הביקורת ציין הממונה על הווע"ר המחוזיות כי יחידת הווע"ר נתקלת לאחרונה בקשיים ביישום תפעולי של צורכי הוועדות, לרבות נוהלי אבטחת המידע, באתרי חוץ.
לכן הוחלט לרכז את הווע"ר במבנים של משהב"ט, תוך הפרדה מוחלטת ב ין הווע"ר ובין יחידות אגף שיקום השונות.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף שיקום, כי נוכח העובדה שבעלי תפקידים בכירים בווע"ר הם עובדי משהב"ט, מתעורר ביתר שאת החשש לפגיעה, ולו למראית עין, בעצמאות הווע"ר.
זאת ועוד, עצם התכנסותן של הווע"ר במבנים של משהב"ט, שבהן פועלו ת גם יחידות אגף שיקום השונות, פוגעת בנראות ובתחושת האובייקטיביות של תהליך קבלת ההחלטות בווע"ר.
לפיכך על אגף שיקום לנקוט את הפעולות הנדרשות לחיזוק אי-התלות של הווע"ר באגף שיקום, כגון יצירת ההפרדות המבניות הנדרשות לשם כך, לרבות הפרדה בין עובדי משהב"ט לבין בע לי תפקידים בווע"ר.
אגף שיקום משרת את אוכלוסיית נכי צה"ל ועליו להעניק לה שירות יעיל, שוויוני ואיכותי.
הווע"ר משמשות כאחת מנקודות המפגש הראשונות של אוכלוסיית נכי צה"ל עם אגף שיקום, ובמסגרת פעילותן שומה עליהן להביא לידי ביטוי, בין היתר, ערכים של כבוד ורגישות לצד מקצועיות ואמינות.
על האגף למצוא פתרונות שיגבירו את יעילותה של העבודה ביחידת הווע"ר, יקצרו לוחות זמנים וישפרו את הפיקוח והבקרה על עבודת הווע"ר כדי להגביר את יעילות אגף שיקום ואת התועלת שאוכלוסיית הזכאים תוכל להפיק ממנו.
בביקורת הקודמת משנת 2006 בדק משרד מבקר המדינה את אופן תפקודן של הווע"ר, ואף שכבר אז צוין שהאגף לא בחן נתונים הנוגעים למשכי הטיפול בתביעות, הביקורת הנוכחית העלתה כי למעשה האגף עדיין לא פעל לתיקון הליקויים שהועלו בביקורת הקודמת וטרם קבע תהליכים מובנים וסדורים לביצוע מעקב ובקרה בנוגע למשכי הטיפול בווע"ר.
לא זו אף זו, הבדיקה הנוכחית העלתה כי לא זו בלבד שלא חל שיפור בהיבט זה, אלא שמשכי הטיפול בתביעות התארכו הן בווע"ר מחוזית והן בווע"ר עליונה.
על פי חוק הנכים, תגמולים המגיעים לזכאי משולמים רטרואקטיבית מיום הגשת התביעה, מכאן ש הנזק העיקרי שנגרם בעקבות התמשכות הטיפול בבקשות הזכאים הוא עיכוב במועד קבלת התגמולים.
נוכח חוסר שביעות הרצון מהתהליך המתקיים בווע"ר, כפי שעלה מהסקר שביצע משרד מבקר המדינה, על האגף לבחון כיצד אפשר לשפר את השירות הניתן לזכאים במסגרת הווע"ר, בדגש על היחס הניתן להם בווע"ר.
בהיותן של הווע"ר גוף סטטוטורי מקצועי ועצמאי, על האגף לנקוט את הפעולות הנדרשות לחיזוק אי -תלותן באגף שיקום.
נוסף על כך, לצורך מילוי ייעודן ותפקידן של הווע"ר, על האגף להכין תכנית הכשרה סדורה, מקיפה וייעודית לרופאי הווע"ר, שתספק להם את הכלים והידע הנדרשים לצורך התמודדות עם מכלול ההיבטים הנוגעים לעבודתם, ולהקפיד שכל רופאי הווע"ר ישתתפו בתכנית כאמור.
בהוראת משרד הביטחון מספטמבר 2016 בנושא ייעודו ותפקידיו של משרד הביטחון (להלן - משהב"ט) נקבע כי אחד מתפקידיו של משהב"ט הוא "לשמר ולטפח את החוסן החברתי העוטף את השירות בצה"ל, מטרום גיוס ועד בכלל".
על פי הוראת הארגון של האגף הביטחוני-חברתי במשהב"ט (להלן - האגף), ייעודו של האגף הוא, בין היתר, "לתאם ולחבר בין משהב"ט וצה"ל לבין מוקדי החברה הישראלית, לעצב את שיתוף הפעולה בין מערכת הביטחון והחברה הישראלית, על מנת להגביר את המוטיבציה והמוכנות של הנוער לשירות משמעותי וקרבי בצה"ל".
כמו כן תפקידו "לתאם את פעולות מערכת הביטחון בעלות אופי ביטחוני -חברתי" מול משרדי ממשלה, תנועות נוער וארגוני נוער וגופים חברתיים וקהילתיים ו"לרכז המשאבים והאמצעים לשותפות פעילה ולחיזוק הקשר בין החברה, הנוער והצבא".
לפי הוראת הארגון האמורה (להלן - הוראת הארגון), תפקידיו העיקריים של האגף נחלקים לשלושה תחומים: (א) תחום ההכנה לצה"ל, לרבות טיפוח הנכונות לשירות משמעותי בצה"ל, וזאת בתיאום עם משרד החינוך ועם גורמי צה"ל.
(ב) תחום הנח"ל6 , ובכלל זה "חיזוק ערכי ההתנדבות והתרומה לחברה באמצעות הכוונת תנועות הנוער להשתתפות במשימות לאומיות, הכוונת מסגרות נח" ל להשגת יעדים לאומיים או קהילתיים", העצמת מסלול הנח"ל והכוונתו לקידום "משימות לאומיות וחינוכיות בפריפריה החברתית והגיאוגרפית".
(ג) פרויקטים מרכזיים, כגון: "טיפוח זיקת בני הנוער הדרוזים, הצ'רקסים, הבדואים והנוצרים המתגייסים לצה"ל, ואלה מתוכם המתנדבים לשירו ת משמעותי בצה"ל" ובין הצבא, ו"פעילות בקרב בני נוער חרדים המשתייכים להסדר 'תורתו אומנותו', ושאינם לומדים בישיבות, לגיוס לשירות איכותי וקרבי בצה"ל".
בחודשים ספטמבר 2016 עד יוני 2017 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא היבטים בפעילות הביטחונית-חברתית של משהב"ט, בדגש על הפעילות להגברת המוטיבציה והמוכנות של בני הנוער להתגייס לשירות משמעותי וקרבי בצה"ל.
בדיקת השלמה נעשתה באוגוסט 2017 .
משרד מבקר המדינה בדק את אופן מימוש תפקידיו של האגף בתחום הכנת בני הנוער לשירות בצה"ל ובתחום הפעילות להגדלת היקף בני הנוער הבדואים המתנדבים לשירות בצה"ל, ואת מידת האפקטיביות של פעילויות אלה.
כמו כן, בחן משרד מבקר המדינה את ייעוד מסלול הנח"ל במסגרת השירות הצבאי, ואת פעולות משהב"ט וצה"ל לקידום העמידה ביעדים שקבעה הממשלה לעניין גיוס תלמידי ישיבות.
השירות בנח"ל הוא מסלול המשלב שירות ביחידות צבאיות וביצוע משימות לאומיות-חברתיות במסגרת הקהילה.
הביקורת נעשתה במשהב"ט: בלשכת שר הביטחון, בלשכת מנכ"ל משהב"ט, באגף - בלשכת ראש האגף, ביחידה להכנה לצה"ל וגדנ"ע, ביחידת מיעוטים ותיאום פעולות משותפות, ביחידת נח"ל ומכינות, ובחטיבה לגיוס למסלולים ייחודיים ותורניים, וכן בגית"ם (גוף ייעודי לתכנון משולב) - ביחידה לארגון, תקינה והנדסת ייצור; ובצה"ל: בלשכת הרמטכ"ל, באגף כוח אדם - בחטיבת תכנון ומינהל כוח אדם (להלן - תומכ"א), במינהל אוכלוסיות וביחידת מיטב.
ביקורת השלמה בוצעה במשרד החינוך: במינהל חברה ונוער ובמחוז דרום; במשרד החקלאות ופיתוח הכפר: ברשות לפיתוח והתיישבות הבדואים בנגב; ובנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם).
כמו כן סיירו נציגי משרד מבקר המדינה בכמה רשויות מקומיות שבהן פועלים גרעיני נח"ל.
נוסף על כך קיימו נציגי משרד מבקר המדינה שני סיורים במגזר הבדואי.
אי-ביצוע הערכה של הפעילות להכנת נוער חייב גיוס לשירות בצה"ל7 .
פעילות האגף בתחום הכנת בני הנוער לשירות בצה"ל מתבצעת בשיתוף צה"ל ומשרד החינוך.
בהוראת הארגון נקבעו כמה מתפקידיו העיקריים של האגף בתחום "הכנה לצה"ל/גדנ"ע", ובהם: "תיאום עם משרד החינוך והשתתפות בפעולותיו יחד עם גורמי צה"ל הנוגעים לעניין, בנושאי ההסברה וחינוך לערכים של אהבת ה עם, המדינה והארץ, מורשת צה"ל וטיפוח המוכנות לשירות משמעותי בצה"ל"; וחיזוק הקשר בין צה"ל לבתי ספר, לרשויות המקומיות ולגורמים נוספים, בשיתוף פעולה עם משרד החינוך ועם צה"ל.
בחוזר מנכ"ל משרד החינוך בדבר נכונות לשירות ומוכנות לצה"ל (להלן - חוזר מנכ"ל), שנכתב בשיתוף האגף וצה"ל ופורסם בנובמבר 2007 , צוין בין היתר כי "משרד החינוך מחייב להפעיל תכנית חינוכית רב-שלבית המיועדת להכין את בני הנוער לקראת שירותם בצה"ל.
האחריות הכוללת להפעלת התכנית מוטלת על מינהל החברה והנוער במטה ובמחוזות, בשיתוף עם.
האגף הביטחוני - חברתי במשרד הביטחון ומפקדת קצין חינוך ונוער ראשי בצה"ל".
עוד נקבע בחוזר מנכ"ל כלהלן: "היעד המרכזי המשותף למשרד החינוך, למשרד הביטחון ולצה"ל הוא הכנת כלל בני הנוער לצה"ל, על ידי חיזוק נכונותם ומוכנותם לשירות משמעותי ותורם, תוך הדגשת חשיבותו של המערך הלוחם" (ההדגשה במקור).
עוד מפורטים בחוזר מנכ"ל תכניות הפעולה להכנת בני הנוער לצה"ל והגורמים האחראים לביצוען.
למשל, נקבע כי משהב"ט יהיה אחראי, בין היתר, לנושאים כגון: חיזוק תפיסת השירות בצה"ל כביטוי לחובה אזרחית, הגברת המחויבות לשירות בצה"ל, והבנת מקומו של צה"ל בחברה הישראלית, באמצעות סדנאות .
7 למעטתלמידי ישיבות .
לתלמידי כיתות י"א ו-י"ב8 ; הכרת מורשת צה"ל באמצעות הסיור "יום בעקבות לוחמים"; והכרת שגרת החיים במערכת הצבאית באמצעות שבוע גדנ"ע.
פעילויות האגף בקרב תלמידי בתי ספר העומדים להתגייס לצה"ל הן מגוונות ונחלקות לתחומי פעילות רבים שמטרתן להכין את בני הנוער לגיוסם לצה"ל ולטפח את הנכונות שלהם לשרת שירות משמעותי.
על פי נתוני האגף, התקציב לכלל הפעילויות בתחום הכנה לצה"ל וגדנ"ע בשנים 2015 ו-2016 הסתכם בכ- 16.
6 מיליון ש"ח, בהתאמה.
להלן בלוח1 יפורטו הפעילויות העיקריות שביצע האגף בקרב תלמי די כיתות י"א ו -י"ב9 בשנים2015 ו-2016 , במסגרת הכנתם לגיוס לצה"ל: לוח 1 : ,הפעילויות העיקריות שביצע האגף בתחום ההכנה לצה"ל וגדנ"ע בשנים 2015 ו- 2016 .
י"א 1,920 כיתות 51,000 2,117 כיתות 62,128 .
כיתות י"ב 490 כיתות 11,550 623 כיתות 13,758 .
לצו התייצבות" 273 הרצאות 9,000 358 הרצאות 9,890 .
ברמת הגולן 9 ימים 36,000 10 ימים 41,500 .
כיתות י"א 33 שבועות 21,240 35 שבועות 24,985 .
המקור: נתוני האגף ומסמכי סיכום תכנית העבודה של האגף לשנים2015 ו-2016.
8 את הסדנאותמעבירים קציני צה"ל במילואים, ש האגף הכשירם לכך .
9 נוסף על אלה, האגף פועל בקרב נוער בכפרי נוער, בקרב נוער בסיכון בקרב נוער מהעדה האתיופית ועוד.
בנושא ההכנה לגיוס של יוצאי את יופיה.
ראו בדוח מבקר המדינה, דוח שנתי 63ג (2013 ), "היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה - פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית", עמ' 3.
ומשוב ככלל, כל ארגון נדרש לבחון את אופן פעילותו בהתאם למטרות שלשמן הוקם.
דהיינו, עליו לבחון מה נדרש לשפר בפעילויות וכן האם הן אפקטיביות, כלומר האם השיגו את מטרותיהן, ונוכח ממצאי בדיקות אלה, עליו לשקול את המשך צעדיו.
היה מצופה כי גם האגף, שפועל שנים רבות להגברת הנכונות והמוכנות של הנוער לשירות משמעותי בצה"ל, יבחן אם עליו לבצע שינויים ושיפורים בפעילויותיו, אילו שינויים ושיפורים עליו לבצע וכיצד הם יתרמו להשגת היעדים, ובהתאם לכך לשקול את המשך צעדיו.
יצוין שכבר בשנת 2007 העיר מבקר המדינה בנוגע לאפקטיביות של פעילויות האגף כי ראוי שמשהב"ט וצה"ל "יבצעו בעזרת גורמים מקצועיים את הבדיקות המתאימות, כדי לבחון את מידת ההשפעה שיש לתכניות.
על נכונותו של הנוער לשרת שירות משמעותי בצה"ל, ולוודא שהן משיגות את מטרותיהן"10 .
בביקורת עלה כי על אף פעילותו הענפה של האגף, המקיפה עשרות אלפי בני נוער מדי שנה, הוא אינו בוחן את תוצאותיה באמצעות הערכה מעמיקה ומשוב.
כמו כן, האגף עדיין אינו בוחן את האפקטיביות של פעילותו, דהיינו הוא אינו מברר אם הושגו יעדי הפעילות של ההכנה לצה"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר לראש האגף כי בהיעדר הערכה מעמיקה של פעילויות האגף ומשוב בעניינן, אין בידיו מידע שאפשר ללמוד ממנו אם עליו לבצע שיפורים בפעילויות האגף בתחום ההכנה לצה"ל, ואם כן - אילו שיפורים נדרשים.
כמו כן, מאחר שלא נבחנה האפקטיביות של פעילות האגף, נבצר מראש האגף לדעת אם הושגו יעדי האגף ואם פעילות האגף תורמת להגברה של נכונות הנוער להתגייס ושל מוכנותו לשרת בצה"ל.
סגנית ראש האגף וראשת היחידה להכנה לצה"ל וגדנ"ע באגף וראש חטיבת (רח"ט) תומכ"א באגף כוח אדם (להלן - אכ"א) מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה, בפגישות שהתקיימו בנובמבר 2016 ובדצמבר 2016 , כי קשה לבדוק את האפקטיביות של פעילות ההכנה לצה"ל ולזהות במדויק את הישגיה ואת חסרונותיה.
בפועל, מדי שנה מנתחים האגף ואכ"א נתונים על שיעור הגיוס לצה"ל לפי בתי ספר ורשויות מקומיות, וכן נתונים על מיצוי השירות ועל שיעורי הנשירה ממנו, ובהסתמך על נתונים אלה הם בוחנים היכן יש לשים דגש בנושאי ההכנה לצה"ל וכיצד לדעתם הפעילות של האגף תסייע להגדלת שיעורי הגיוס ולהגברת מיצוי השירות.
יצוין כי משרד החינוך, שלא כמשהב"ט, הזמין בשנת 2016 מחקר מהרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך לצורך הערכת תכניתו "נכונות לשירות ומוכנות לצה"ל", וזאת "במטרה לסייע בשיפור הפעלת התכנית ולאפשר יישום טוב יותר שלה בעתיד".
במחקר נעשה שימוש בכלים כמותיים כמו שאלונים בקרב מדגם של תלמידי כיתות י"ב וראיונות טלפוניים עם מחנכים, וכן שימוש בכלים איכותניים כמו ראיונות עומק עם מנהלי בתי ספר וקבוצת מיקו ד עם תלמידי .
10 ,מבקר המדינהדוח שנת י 58א (2007 ,) "האגף הביטחוני-חברתי", עמ' 571.
של יותר מ-16 מיליון .
ש"ח, אף שאין בידיו מידע אם הנכונות והמוכנות של הנוער לשירות משמעותי עלו בעקבות פעילויות אלה כיתות י"א ו-י"ב.
מחקר ההערכה האמור כלל שאלות מרכזיות כגון: אילו גורמים מעכבים הפעלה מוצלחת של התכנית "נכונות לשירות ומוכנות לצה"ל" בבתי הספר, מהן העמדות של גורמים שונים כלפי מרכיבי התכנית (אילו גורמים נתפסים כיעילים יותר או כיעילים פחות ומדוע), וכיצד תרמה התכנית - על פי תפיסתם של התלמידים וצוות בית הספר - לשיפור תחושת המוכנות והנכונות להתגייס לצה"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף כי גם הוא יכול להשתמש בכלי מחקר כגון ראיונות, קבוצות מיקוד ושאלונים, לקבלת משוב מעמיק על פעילותו, כדי שיוכל לעמוד על השיפורים הנדרשים בהוצאתן לפועל של תכניות העבודה שלו בתחום ההכנה לצה"ל.
יצוין כי מדי שנה האגף מקיים משוב מצומצם בקרב תלמידים שהשתתפו בפעילות של יום "בעקבות לוחמים".
למשל, בספטמבר 2016 התבקשו התלמידים, בין היתר, לדרג באיזו מידה הגבירה הפעילות האמורה את נכונותם להתגייס לשירות משמעותי בצה"ל.
טווח הציונים שהוגדר היה בין 1 )(כלל לא לבין 5 (במידה רבה מאוד).
כ-%41 מ-396 התלמידים שענו לשאלה זו 11 בחרו בציון 3 "ומטה בנושא זה.
דהיינו לדעתם ההשתתפות ביום "בעקבות לוחמים אינה משפיעה על רצונם להתגייס לשירות משמעותי בצה"ל.
יוער כי אף שמדובר במשוב מצומצם, עמדה זו של בני הנוער מעידה כמה חשוב שהאגף יבצע הערכה מעמיקה של כלל פעילויותיו ויבחן את ערכן המוסף.
יוצא אפוא כי מדי שנה מתקצב האגף את פעילויות ההכנה לצה"ל דלעיל בהיקף של יותר מ-16 מיליון ש"ח, אף שאין בידיו מידע שאפשר ללמוד ממנו אם הנכונות והמוכנות של הנוער לשירות משמעותי בצה"ל עלו בעקבות פעילות זו, ובאיזו מידה הוא מצליח למלא את תפקיד יו בתחום ההכנה לשירות בצה"ל.
לכן מעיר משרד מבקר המדינה לראש האגף כי עליו לפעול לביצוע הערכה מעמיקה ומשוב בנושא כלל פעילויות האגף בתחום ההכנה לצה"ל בבתי הספר שבהם בחר להתמקד, כדי ללמוד מה נדרש לשנות או לשפר.
כמו כן, עליו לבדוק באילו דרכים ניתן לבחון את האפקטיביות של הפעילויות, כדי לברר אם מטרותיהן אכן הושגו.
בתגובתו מספטמבר 2017 על ממצאי הביקורת הודיע משהב"ט, כי האגף החל לבצע מדידה והערכה בתחום ההכנה לצה"ל.
המשוב לא כלל נתון על מספר התלמידים שהתבקשו להשיב 60 |דוח שנתי 68ב .
כ- 7%-6% בלבד מבני הנוער הבדואי בגיל גיוס מתנדבים לשירות בצה"ל חסמים בעידוד המגזר הבדואי להתנדב לשירות בצה"ל .
האוכלוסייה הבדואית בישראל מתגוררת בצפון המדינה ובדרומה.
לפי נתוני האגף מספטמבר 2016 , בצפון מתגוררים כ- 85,000 מבני האוכלוסייה הבדואית ובנגב מתגוררים כ- 230,000 .
כשני שלישים מהבדואים בנגב מתגוררים ביישובים מוכרים, והיתר מתגוררים מחוץ ליישובים אלה, בשטחים שהמדינה טרם הסדירה את מעמדם 12.
האוכלוסייה הבדואית משרתת בצה"ל על בסיס התנדבותי כמה גורמים מטפלים בנושא עידוד ההתנדבות לגיוס של הבדואים לצה"ל, בשילובם בשירות ובטיפול בהם לקראת השחרור מצה"ל ואחריו 13 : מינהל אוכלוסיות שבאכ"א פועל, בין היתר, לשילובם של החיילים הבדוא ים בשירות הצבאי; תפקידי האגף הם, בין היתר: להפעיל "תכניות חינוכיות ופעילויות חינוכיות וחברתיות בקרב בני הנוער הבדואים, לחיזוק הקשר והזיקה שלהם למדינת ישראל ולחברה הישראלית, ובכלל זה התנדבות לשירות בצה"ל ובזרועות הביטחון"; והאגף להכוונת חיילים משוחררים במשה ב"ט עוסק בייעוץ ובסיוע לחיילים הבדואים, בין היתר בכל הנוגע ללימודים ולהכשרה מקצועית לאחר שחרורם מהשירות הצבאי.
על פי סיכומי תכניות העבודה של האגף לשנים 2015 ו-2016 , האגף קיים בקרב בני הנוער הבדואים, בין היתר, סדנאות לשילובם בחברה הישראלית, ימי סיור ומורשת, ימי גדנ"ע וימי עיון ב"מרכז יצחק רבין"14 .
כמו כן, האגף טיפל בנושאים אזרחיים הנוגעים לבדואים מול משרדי ממשלה, בשיתוף עם אגפים רלוונטיים נוספים במשהב"ט.
את הפעילויות הללו באגף מרכז ראש תחום הפעילות במגזר הבדואי והנוצרי (להלן - רת"ח בדואים).
רת"ח בדואים וראש מינהל אוכלוסיות בצה"ל מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה, בפגישות שהתקיימו עמם בנובמבר ובדצמבר 2016 , כי כ - 7%-6% בלבד מבני הנוער 15 הבדואי בגיל גיוס מתנדבים לשירות בצה"ל.
נתוני הגיוס מצפון המדינה ומהדרום מלמדים כי היחס בין שיעורי הגיוס של בדואים המתגוררים באזורים א לה ובין היקף האוכלוסייה המתגוררת בהם הוא הפוך: כשליש מהבדואים המתגייסים לצה"ל (כ-100 בני נוער) מגיעים מהדרום, וכשני שלישים מהצפון (כ -200 בני נוער).
בתרשים 1 להלן יוצגו נתוני גיוס בדואים לצה"ל מהמרחב הצפוני ומהמרחב הדרומי, כפי שהתקבלו מראש מ ינהל אוכלוסיות בצה"ל: .
12 יישובים בלתי מוכרים הוא כינוי רווח ליישובים לא חוקיים בישראל שהוקמו ללא היתר מהרשות המוסמכת.
בנוגע לסוגיית ההתיישבות בשטחי הנגב, שהמדינה לא הסדירה ולא הכירה בה, ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 66ג (2016 ), "היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב", עמ' 984-917 .
13 שר הביטחון רשאי לפטור מיועד לשירות ביטחון מחובת שירות סדיר, מטעמים הקשורים בהיקף הכוחות הסדירים או מטעמים אחרים, על פי שיקול דעתו.
14 ,חוק המרכז להנצחת זכרו של יצחק רבין התשנ"ז -1997 הקים מרכז שהנציח את פועלו ומורשתו של יצחק רבין.
בנים בלבד משרד הביטחון |61 .
תרשים1 : מספר הבדואים ממרחב צפון וממרחב דרום שהתגייסו לצה"ל בשנים 2016 -2012 1.
בשנים האחרונות התקיימו במערכת הביטחון דיונים בנוגע להגדלת שיעור ההתנדבות של הבדואים המתגייסים לצה"ל.
16 קיים שר הביטחון16 דיון בנושא עידוד הגיוס בקרב אוכלוסיות המיעוטים, בהשתתפות ראש המטה (רמ"ט) שלו, היועץ המשפטי (יועמ"ש) למערכת הביטחון דאז, ראש האגף דאז, רח"ט תומכ"א דאז ועוד.
רח"ט תומכ"א ציינה כי "נקבע יעד להכפלת גיוס הבדואים לצה"ל עד שנת 2018 " (ההדגשה במקור).
רמ"ט שר הביטחון התייחס, בין היתר, ל"לימוד עברית - לא יתכן שיתגייסו לצה"ל חיילים שלא יודעים קרוא וכתוב", ולנושא הדיור, שיש בו חסמים שצריך לנסות לפרוץ אותם (עוד בנושא זה ראו בהמשך).
שר הביטחון סיכם את הדיון וציין, בין היתר, "כי לתפישתו הרחבת הגיוס לצה"ל מקרב בני המיעוטים, הינו יעד לאומי", ואשר לאוכלוסייה הבדואית הוא ציין כי יעלה לפני שר החינוך, בין השאר, את נושא לימוד העברית.
עוד ציין שר הביטחון בנוגע לאוכלוסייה הבדואית "כי הנתונים מצביעים על חוסר שביעות רצון, המצב הנוכחי המתואר אינו טוב ונ דרשת פעילות במספר מישורים", וכי "יעד הכפלת הגיוס - הוא יעד נכון ויש לדבוק בו" (ההדגשות במקור).
שר הביטחון התייחס גם לנושא הדיור במגזר הבדואי והבהיר "כי נושא זה הינו סוגיית מפתח ובעניין זה נדרש לעלות מדרגה בטיפול" (ההדגשה במקור).
בתוך כך הנחה שר הביטחון כי האגף יוביל את הנושא בשיתוף אגפים רלוונטיים נוספים במשהב"ט ובצה"ל וציין כי "יפעל בנושא במקביל ובאופן אישי מול שר הבינוי והשיכון".
ביולי 2016 קיים שר הביטחון דיון בנושא כוח אדם במערכת הביטחון ובצה"ל בהשתתפות הרמטכ"ל, מנכ"ל משהב"ט, ראש האגף דאז, ראש .
16 עד מאי 2016 כיהן בתפקיד שר הביטחון מר משה (בוגי) יעלון, ומסוף החודש האמור מכהן בתפקיד מר אביגדור ליברמן.
בנוגע לגיוס הבדואים והנוצרים לצה"ל חזר השר והדגיש כי חשיבותו של הנושא רבה, וכן "כי מגזרים אלו חשובים למדינת ישראל, לחברה הישראלית ולדימויו של צה"ל.
שר הביטחון הנחה להציב יעד שאפתני להכפלת כמות הגיוס הנוכחית של מגזרים אלו לצה"ל תוך כשנה, והנחה לבנות תכנית מפורטת לכך, שתובא לאישורו בעוד כחודש" (ההדגשה במקור).
לנוכח ההנחיה האמורה של שר הביטחון ולצורך הסדרת חלוקת תחומי האחריות ליישום הנחיות השר במסגרת תכנית דו -שנתית, קיים מנכ"ל משהב"ט באוגוסט 2016 ,דיון בהשתתפות המשנה למנכ"ל משהב"ט היועמ"ש למערכת הביטחון דאז, ראש האגף דאז, רח"ט תומכ"א ועוד, ובו הציגו המשתתפים את התובנות שלהם בנושא יישום הנחיות שר הביטחון.
בסיכום הדיון קבע מנכ"ל משהב"ט, בין היתר, כי "מוביל היישום הוא רח"ט תומכ"א (מהטעם שכור ההיתוך היה ונשאר צה"ל), ומשרד הביטחון מסייע ומגבה ", ו "כי רח"ט תומ כ"א ירכז טבלה אחידה שתכלול את כל המשימות הנדרשות כדי להגיע למטרות וליעדים שקבע השר" (ההדגשות במקור).
עוד ציין מנכ"ל משהב"ט, כי הוא "ימליץ לשר להקים ועדה בינמשרדית (לרבות החלטת ממשלה בנושא), בראשות מנכ"ל משרד הביטחון, ובהשתתפות משרדי החינוך והכלכלה, שמטרתה עידוד גיוס בני מיעוטים לצה"ל" (ההדגשה במקור).
בנובמבר 2016 ,קיים שר הביטחון דיון מעקב בהשתתפות מנכ"ל משהב"ט ראש אכ"א דאז, רח"ט תומכ"א, ראש האגף דאז ועוד, ובו נסקר סטטוס משימות התכנית דלעיל והנחיות השר לגביהן, לרבות: (א) בנושא הוצאת צווים להריסת בתי בדואים המשרתים בצה"ל בשל עבירות בנייה: השר הנחה "לחזק את השיח הישיר בין הגורמים הפועלים בנושא, וכן לגבש הנחיות מוסכמות בשיתוף פרקליטות המדינה" (ההדגשה במקור).
(ב) הקצאת מגרשים לחיילים בדואים משוחררים: ראש אכ"א דאז ציין כי המטרה היא שכל חייל בדואי שישלים שירות משמעותי בצה"ל יזכה לקבלת קרקע לבנייה.
שר הביטחון הנחה לקיים פגישה מקצועית עם מְנַהֵל רשות מקרקעי ישראל ועם מנכ"ל הרשות לפיתוח והתיישבות הבדואים בנגב, "שמטרתה לגבש מסמך המפרט את הרצון והמרכיבים הנדרשים ליישם הטבה זו" ( ההדגשה במקור).
שר הביטחון ציין כי בד בבד הוא ישוחח על נושא זה עם שר האוצר.
בדצמבר 2016 , בעקבות דיון המעקב האמור, פנה רת"ח בדואים לראש אכ"א ופרש לפניו את תמונת המצב בנושא מצוקת הדיור לחיילים ולחיילים משוחררים מקרב בני המיעוטים וכן את שאר הנושאים הדורשים טי פול, וזאת כדי לקיים דיון בנושאים אלה לצורך גיבוש המלצות בעניינם.
על פי הודעה של הכנסת, בינואר 2017 קיימה ועדת המשנה 17 של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת דיון בנושא "מיצוי פוטנציאל הגיוס לצה"ל".
בדיון האמור פירט רת"ח בדואים את החסמים שמונעים מהצעירים הבדואים .
17 ועדת משנהלכוח אדם ולמשאב האנושי בצה"ל.
לצה"ל במגזר הבדואי להתגייס לצה"ל.
בין היתר הוא ציין כלהלן: "חסם נוסף הוא היחס מהחברה לאחר השחרור, שיכול לעודד או לדכא הבאת בני משפחה אחרים להתגייס.
בצבא הם עטופים ובחממה, אבל לאחר השחרור, היחס ממשרדי הממשלה ומהחברה פועלים לרעתנו".
יוצא אפוא כי מערכת הביטחון פועלת רבות להגדלת ש יעורי ההתנדבות לצה"ל של האוכלוסייה הבדואית.
רכזים מטעמה פועלים בקרב אוכלוסייה זו, והאגף מקיים סדנאות, ימי עיון, ימי מורשת, סמינרים להכנה לשירות צבאי, שבועות גדנ"ע ועוד.
גם שר הביטחון ער לחשיבות הנושא וקיים כמה דיונים בעניינו, בהשתתפות בכירי מערכת הביטחון, לרבות הרמטכ"ל, ראש אכ"א ומנכ"ל משהב"ט.
בעקבות דיונים אלה תוגברה פעילות מערכת הביטחון במגזר הבדואי, ובכלל זה נפתח קורס למתגייסים חדשים בדגש על הוראת השפה העברית כדי לשלבם טוב יותר ביחידות השונות.
כמו כן הנחה שר הביטחון על ביצוע פעולות להכפלת שיעור המתגייסים מקרב האוכלוסייה הבדואית.
אולם במסמך של האגף מספטמבר 2016 בנוגע ליישום החלטות שר הביטחון להכפלת שיעור המתגייסים הבדואים בתוך שנה צוין, כי לפי הצפי, הפעילות המואצת של מערכת הביטחון עשויה אמנם להכפיל את שיעור הגיוס (מ-8% ל-16% ), אךקיימות סוגיות משמעותיות נו ספות (כגון: פערים בחינוך, אי -הסדרת סוגיית ההתיישבות, תחושת קיפוח והיעדר תחושת שייכות, אי -תגמול של מתגייסים, והקושי להשתלב בחברה הישראלית) , שאם יטופלו יהיה אפשר אף להגדיל את שיעור ההתנדבות לגיוס לצה"ל במגזר הבדואי מעבר לשיעור האמור, אלא שהן אינן נמצאות בתחום אחריותה של מערכת הביטחון ואף אין לה שליטה עליהן.
בתרשים 2 להלן יסוכמו הגורמים המשפיעים על שיעור ההתנדבות לצה"ל בקרב בני נוער בדואים, כמתואר במסמך האמור: 64 |דוח שנתי 68ב .
תרשים 2 : הגורמים המשפיעים על התנדבותם של בני נוער בדואים לשירות בצה"ל .
המקור: על פי מסמך של האגף מספטמבר 2016 .
בנוגע ליישום החלטות שר הביטחון .
גם בשני סיורים שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה בצפון המדינה ובדרומה, ובהם פגשו נכבדים מהמגזר הבדואי וקצינים בדואים ששירתו בצה"ל, העלו הדוברים טענות קשות בדבר יחס מפלה ומשפיל של המדינה למגזר זה, בדבר תחושת חוסר השוויון בין המגזר הבדואי ובין המגזר היהודי, ובדבר פערים ביניהם בתחומי החינוך, התעסוקה, התשתיות והתרבות, ובייחוד נשמעו טענות קשות בכל הנוגע לסוגיית ההריסות של מבנים בלתי חוקיים של בתי חיילים בדואים משוחררים בנגב, דבר הפוגע במוטיבציה להתנדב לשירות צבאי.
בינואר 2017 קבוצה של כ-30 לוחמים בדואים ששירתו בצה"ל פנו בכתב לשר הביטחון והודיעו לו על "הפסקת שירות מילואים פעיל".
לטענתם, במשך שנים רבות הם תרמו למדינה בכך ששירתו ביחידות קרביות בצה"ל וחירפו נפשם למען המדינה, אולם לאחר שחרורם מצה"ל, בבואם להקים משפחות ולפרנסן, הרגישו "תחושת בגידה" מצד המדינה.
במכתבם ציינו, בין היתר, כי במהלך שירותם בצה"ל הם נשאו נשק שבו הגנו על אזרחי ישראל, וכעת כשהם מבקשים לעסוק לפרנסתם במשרות הדורשות נשיאת נשק, אין מאפשרים להם לעשות כן.
לכן הם החליטו על "הפסקת שירות מילואים פעיל" והוסיפו "לא נ תייצב לשירות עד שלא נרגיש כי המדינה מתייחסת אלינו כשווים בין שווים".
יודגש כי במשך השנים הוקמו ועדות, התקבלו החלטות והתקיימו דיונים רבים 18 בנוגע לסוגיה של קידום האוכלוסייה הבדואית במדינה, בנוגע להסדרת ההתיישבות הבדואית בנגב, וכן בנוגע לסוגיות נוספות שרלוונטיות לאוכלוסייה זו ושיש בהן כדי להשפיע על המוטיבציה להתנדב ולשרת בצה"ל.
אולם בפועל המצב בשטח נותר ברובו ללא שינוי, וכפי שהגדירו זאת משתתפי הפגישה עם נציגי משרד מבקר המדינה - קיים משבר אמון בין האוכלוסייה הבדואית ובין המדינה.
כאמור, כדי להביא לגידול בשיעור ההתנדבות לגיוס לצה"ל בקרב המגזר הבדואי, נדרש לפתור את הסוגיות האמורות, שאינן נמצאות בתחום אחריותה של מערכת הביטחון ואף אין לה שליטה עליהן.
שר הביטחון הזכיר, במסגרת הדיונים השונים שקיים בנושא, כמה גורמים שיש לדון עמם בנושא ולרתמם למשימה זו, ובהם שר החינוך, שר הבינוי והשיכון ושר האוצר.
בהתייחסותו מספטמבר 2017 לממצאי הביקורת ציין משהב"ט כי ביולי 2017 כינס מנכ"ל משהב"ט צוות בין -משרדי לעידוד שילוב הבדואים בחברה הישראלית, וזה הקים ארבעה צוותי עבודה בין-משרדיים בנושא זה.
אמנם מנכ"ל משהב"ט הקים צוות בין-משרדי לעיד וד שילוב הבדואים בחברה הישראלית, כשנה לאחר שיזם את הקמתו, אולם כדי ליישם את היעד הלאומי של הגדלת שיעור הבדואים המתגייסים לצה"ל, נדרש שילוב כוחות גם במישור המיניסטריאלי.
ללא מעקב שוטף של דרג זה אחר ביצוען של ההחלטות שהתקבלו ושל החלטות עתידיות, אם יתקבלו החלטות כאלה, למשל באמצעות ועדת שרים רלוונטית, יהיה קושי להגדיל באופן משמעותי את שיעור הבדואים המתגייסים לצה"ל.
במסגרת אחריותו של משרד החינוך להפעיל- בשיתוף משהב"ט וצה"ל - תכנית חינוכית להכנת בני הנוער לשירות בצה"ל, הקים משרד החינוך פורום ושמו "שולחן עגול", שמתכנס באופן עתי כדי לדון בנושאי הנכונות והמוכנות לשירות, בהשתתפות סגנית ראש האגף ורח"ט תומכ"א או נציגים מטעמם.
בדיון האמור מינואר 2017 שקיימה ועדת המשנה של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת בנושא "מיצוי פוטנציאל הגיוס לצה"ל" ציין רת"ח בדואים שמנהלי בתי הספר אשר מסרבים לאפשר לנציגי משהב"ט להיכנס ולשוחח עם הצעירים הם בגדר חסם נוסף לגיוס בני נוער בדואים.
הוא הוסיף כי "יש 38 תיכונים בדואים ואני נכנס רק ל -19 ".
סוגיה זו וסוגיות נוספות הנוגעות לבני הנוער הבדואים, כגון הפערים בתחום החינוך בינם ובין כלל בני הנוער בארץ, אף עלו לדיון בראשות שר הביטחון במאי 2016 .
18 לרבות ועדת גולדברג משנת 2008 , ועדת פראוור משנת 2011 , דוח בגין משנת 2013 , 'והחלטות ממשלה מס3956 מ- 22.
הביקורת העלתה כי על אף החסמים האמורים נציגי האגף ונציגי צה"ל לא העלו לפני נציגי משרד החינוך במסגרת פורום ה"שולחן העגול" את הסוגיות החשובות בנוגע לבדואים, כגון פערי ההשכלה בין תלמידי התיכון הבדואים לבין כלל תלמידי ה תיכון בארץ ומדיניותם של חלק מבתי הספר הבדואים למנוע את כניסתם של נציגי משהב"ט אל הכיתות .
זאת אף שמדובר בסוגיות הנוגעות לגורמים המקטינים את שיעור הגיוס של בני הנוער הבדואי לצה"ל.