HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ככלל, הדיון בה מתקיים בנוכחותם של הפונה ושל נציג הגוף המטפל בו 13 , והחלטתה מתקבלת בשיתוף עמם.
החלטתה מתייחסת לסוג השירות (הוסטל או דיור מוגן ועוד), אך אינה קובעת את המסגרת הספציפית שהפונה ישובץ בה.
הפונה מקבל מעין שובר זכאות לשירות, וכן את רשימת המסגרות לדיור, והוא רשאי לבקר בכולן ולבחור היכן ייקלט.
(א) "סל שיקום" שמפורט בתוספת לחוק שיקום נכי נפש כולל שירות של "מתאם טיפול שיהיה אחראי ליישום ותיאום מתן כל השירותים הניתנים לנכה הנפש".
במהלך השנים מונו מתאמי טיפול במחוזות השונים של משרד הברי אות.
תיאור עיסוקו של מתאם הטיפול (בתקן המשרד) קובע כי תפקידו יהיה לסייע למשתקם בבחירת מסגרת הדיור שאושרה לו.
הביקורת שנעשתה במחוז הדרום של שירותי בריאות הנפש העלתה כי מתאמי הטיפול אינם מתפנים לתפקידם זה הלכה למעשה, שכן הם נדרשים לסייע בפעילויות אחרות, ובע יקר נדרשים לעקוב אחר תכניות השיקום14 .
הביקורת שנעשתה במחוז תל אביב העלתה כי מתאמי הטיפול שם עוסקים בכך באופן חלקי בלבד, בעיקר במקרים שבהם אין לפונה כל גורם אחר שיכול לסייע בידו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא בכדי נקבע הצורך לסייע לנכי הנפש לבחור את מסגרת הדיור המתאימה להם, שכן מדובר באוכלוסייה חלשה הזקוקה לסיוע מקצועי.
על משרד הבריאות להבטיח שסיועם של מתאמי הטיפול אכן יועמד לרשותו של כל נכה נפש שזכאי לשיקום על פי חוק, או לרשות אדם מטעמו, וכן להבטיח שזהותם של מתאמי הטיפול תימסר לזכאי ולוודא את זמינותם.
עוד על משרד הבריאות להנחות את מתאמי הטיפול גם ליזום באופן שוטף את הטיפול בזכאים.
(ב) בחירת מסגרת המשך: נכי נפש המצויים במסגרת דיור כלשהי עשויים להתמודד בהמשך דרכם עם הצורך לבחור מסגרת דיור חדשה.
למשל, במקרים שבהם דייר המתגורר בהוסטל מסוים מגלה עניין במעבר להוסטל אחר, או לאחר שוועדת השיקום החליטה כי עליו לעבור מהוסטל למסגרת עצמאית יותר, כגון דיור .
13 על פי רוב מדובר בעובד הסוציאלי מהמרפאה או מבית החולים שבהם מטופל נכה הנפש.
"ראו להלן בנושא "המעקב אחר תהליך השיקום ומדידת הצלחתו משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1437 .
מוגן, ומסרה לו את רשימת המסגרות הרלוונטיות.
במקרים אלה, מי שמסייע לדייר בבחירתו הם הגורמים המקצועיים שאחראים לשיקומו היומיומי, דהיינו העובד הסוציאלי של ההוסטל או מנהל ההוסטל.
במהלך הביקורת ריכז וניתח משרד מבקר המדינה נתונים בדבר מעברים של נכי נפש מהוסטלים לדיור מוגן בשנים 2010 ו- 2011 .
ניתוח הנתונים העלה כי כ-76% (275 מ-360 ) מנכי הנפש שעברו 1438 דוח שנתי 63ג .
למסגרות של דיור מוגן בשנים הללו, ואשר שהו קודם לכן בהוסטלים שבעליהם הפעילו גם מסגר ות של דיור מוגן, עברו לדיור מוגן של אותו ארגון שהפעיל את ההוסטל ששהו בו (או של ארגון אחר הקשור עמו); רק מיעוטם עברו למסגרות דיור בבעלות ספקים אחרים.
רצונם של נכי הנפש לשהות במסגרת המנוהלת על ידי ארגון המוכר להם עשוי להיות טבעי במקרים רבים, אולם לאור הנתונים המצביעים על כך שזהו הרוב הניכר של המקרים, עולה ספק אם תמיד אכן נחשפו לפניהם גם אפשרויות אחרות - כפי שראוי היה לעשות.
למעשה מדובר בכשל מובנה בתהליך הבחירה, שכן מי שמסייע לנכי הנפש בבחירתם הם העובד הסוציאלי של ההוסטל או מנהלו, שאינם מכירים בהכרח את כלל מסגרות הדיור.
זהו כשל שניתן ללמוד עליו גם מסיכומי מעקבים שביצעו מתאמות טיפול במסגרות דיור במחוז הדרום.
הסיכומים מעלים את החשש להיעדר חשיפה כזאת גם בתחום התעסוקה.
בסיכום מפברואר 2012 למשל, שדן באחת ממסגרות הדיור המוגן, ציינה מתאמת הטיפול כי צוות העובדים מַפנה דיירים בעיקר לשירותי תעסוקה של הארגון שמפעיל את המסגרת; ובסיכום ביקור מדצמבר 2011 ,שנעשה במסגרות תעסוקה של ארגון אחר ציינה מתאמת הטיפול כי קיימים מעברים רבים בין מסגרות שונות של הארגון, אך לא ברור אם נכי הנפש נחשפים למסגרות תעסוקתיות של ארגונים אחרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות להבטיח את זכותם של נכי הנפש לבחון מסגרות דיור המופעלות בידי מגוון ארגונים.
עליו להדגיש את הזכות הזאת בדיון בוועדת השיקום, ובכלל זה להסביר לנכה הנפש על האפשרות לפנות ולקבל סיוע ומידע בעניין זה ממתאם הטיפול במחוז (כגורם אוב ייקטיבי).
על משרד הבריאות לבחון דרכים נוספות להתמודד עם כשל זה, הן בתחום הדיור הן בתחום התעסוקה.
בתשובתו מסר משרד הבריאות כי "משרות מתאמי הטיפול במחוזות לא השתנו ולא עודכנו מזה עשור בעוד אוכלוסיית מקבלי השירות גדלה במאות כל שנה.
כתוצאה מכך נוצר פער חמור ביכולת למתן תאום טיפול".
המשרד הוסיף כי בשנת 2013 הוא צפוי לגייס במכרז כ-30 מתאמי טיפול (במיקור חוץ), אשר יחולקו בין המחוזות ויהיו אחראים לסיוע למשתקמים בבחירת המסגרת.
עוד ציין כי "מתאמים אלה יהיו תחת אחריות המשרד, כרגולטור" ולא יהיו להם קשרי עבודה עם הארגונים.
: משרד הרווחה (א) הוראות תקנון עבודה סוציאלית של משרד הרווחה (להלן - הוראות התע"ס) בנושא השמת אנשים עם נכות ומוגבלות במסגרות חוץ-ביתיות קובעות כי ההחלטה על התאמה של מועמד למסגרת דיור של אגף השיקום תיקבע על ידי ועדת השמה מחוזית.
בראש הוועדה עומד המפקח הארצי על ההשמה בשירות החוץ -ביתי, וחברים בה מרכז אגף השיקום במחוז הרלוונטי ומפקחים של האגף במחוז.
ועדת ההשמה המחוזית רשאית להזמין לדיוניה כל אדם שתראה לנכון, ובכלל זה את המועמד עצמו.
בשונה מן הנעשה במשרד הבריאות, החלטת ועדת ההשמה מפנה את המועמד למסגרת ספציפית, או לכל היותר לשתיים או לשלוש מסגרות דיור אפשריות.
הביקורת העלתה כי המועמדים למסגרת דיור מוזמנים לדיון בוועדת ההשמה רק במקרים חריגים, או כאשר הם או האפוטרופוסים שלהם מבקשים זאת.
מכאן משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1439 .
שהתאמת המסגרת למועמד מתקבלת על ידי ועדת ההשמה בלי שחבריה ראו אותו.
בתשובתו מסר משרד הרווחה כי הוא מכיר בחשיבות השתתפותו של המועמד בקבלת ההחלטות המשמעותיות הנוגעות אליו, אך אינו רואה צורך בשיתופו בישיבות ועדת ההשמה מכמה נימוקים, ובהם: ( 1 ) "תפקיד הוועדה לקבוע שייכות לאוכלוסיית היעד של אגף השיקום.
נתונים אלה מתקבלים מתוך החומר הכתוב.
חברי הוועדה אינם הגורמים שיטפלו במועמד, ולכן הפגישה 1440 דוח שנתי 63ג .
עמם לא תיתן למועמד יתרון בבחירת המסגרת המוצעת לו.
(2 ) המועמד מוזמן לוועדות קבלה במסגרות שהוצעו לו ויכול להביע דעתו בדבר המסגרת שעדיפה בעיניו.
(3 ) הזימונים עלולים ליצור תור ארוך של ממתינים לדיוני הוועדה, דבר שייצור סבל מיותר אצל המועמדים ויחבל בתהליך שיקומם.
לדעת משרד מבקר המדינה, השתתפותו של המועמד עשויה להגדיל את מעורבותו ואת מחויבותו לתהליך השיקום, וכן היא עשויה לסייע לוועדה עצמה לקבל החלטה על בסיס מידע רב יותר.
מפרוטוקולים של ישיבות ועדות השמה משנת 2012 עלה כי לא אחת חזר עניינם של מועמדים ונדון בהן עקב השָׂמות שלא צלחו, וייתכן שהשתתפות המועמדים הייתה מקטינה את שיעור ההשמות הבלתי מתאימות.
יש גם לציין כי ועדת ההשמה היא הגוף שתפקידו לקבוע את המסגרת המתאימה לצורכי המועמד.
ראוי כי משרד הרווחה ישקול להגדיל, ולו בהדרגה, את כמות הזימונים, ויבחן מפעם לפעם את תוצאות הדבר.
בעניין זה יכול משרד הרווחה להיוועץ עם משרד הבריאות, שכאמור, מקיים את ישיבות ועדות השיקום בהשתתפות המועמדים.
(ב) רבים מן המועמדים שעניינם נדון בוועדות ההשמה סובלים מבעיות רפואיות שונות המפורטות במסמכים המוגשים להן, ואשר עשויה להיות להן השלכה על סוג המסגרת המתאימה.
הבנת הבעיות מצריכה לא אחת ידע רפואי, אולם חברי ועדות ההשמה הם רובם ככולם עובדים סוציאליים, והכשרתם המקצועית אינה נוגעת לתחום זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראו י כי משרד הרווחה ישקול לצרף אל ועדות ההשמה גם נציגים מתחום הרפואה, כפי שנהוג למשל בוועדות השמה לילדים בחינוך המיוחד.
היעדר מידע נאות על מסגרות הדיור כדי שיוכל אדם לבחור את המסגרת המתאימה והאיכותית ביותר עבורו, המידע על מסגרות הדיור השונות צריך להיות נגיש לו.
בדוח שנתי 57ב15 ציין מבקר המדינה כי "מידע זמין ונגיש על מסגרות שיקום ועל ליקויים שנמצאו בביקורות שנעשו במקומות אלה יכול לסייע למשתקם ולבני משפחתו להחליט באיזו מסגרת שיקום לבחור".
פרסום הליקויים, ומנגד גם ממצאים חיוביים, עשוי לעודד תחרות בין הארגונים, ל דרבן אותם לתקן את הליקויים בהקדם ולשפר את איכות המסגרות שהם מפעילים.
כן הוא עשוי להגביר את מחויבותו של המשרד הממשלתי לאכוף את תיקון הליקויים ולשרת את הציבור נאמנה.
15 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57 ב( 2007 ), "שיקום נכי נפש בקהילה", עמ' 414-415 .
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1441 .
הביקורת העלתה כי המידע שמפרסם משרד הבריאות באתר האינטרנט שלו על מסגרות הדיור השונות הוא דל, וכולל בעיקר פרטים טכניים על כל מסגרת (כגון סוג המסגרת ומיקומה).
אשר למשרד הרווחה, באתר האינטרנט שלו לא נמצאו כלל פרטים על מסגרות הדיור המצויות באחריות אגף השיקום.
שני המשרדים גם אינם מפרסמים את ממצאי הביקורות שנעשו במסגרות הדיור, וכך אין לדייר אפשרות לעמוד על טיב המסגרות.
יתר על כן, ממצאים מדוחות הפיקוח - חיוביים לצד שליליים - אף אינם מובאים לידיעתם של גורמים בשירות הציבורי שעשויים למצוא בהם עניין, כגון עובדים סוציאליים ברשויות המקומיות, בבתי החולים ובמרפאות לבריאות הנפש, המעורבים בעניינם של מועמדים למסגרות דיור ומפנים אותם לוועדות השיקום (משרד הבריאות) וועדות ההשמה (משרד הרווחה).
יצוין כי בבריטניה, למשל, פועל מאז 2009 גוף ציבורי חוץ-משרדי מטעם המדינה בשם " Care Quality Commission( " CQC ), המשמש כמאסדר האחראי לאיכות שירותי הבריאות והרווחה.
גוף זה מבצע בין היתר ביקורות במסגרות דיור ומפרסם באתר האינטרנט שלו ממצאים מדוחות הביקורת לטובת כלל הציבור16 .
מן הספרות המקצועית עולה כי גם בהולנד נתונים על מסגרות מפורסמים לציבור באינטרנט17 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדי הבריאות והרווחה לפעול בהקדם לפרסום מידע מקיף על מסגרות הדיור.
ראוי שהמידע יהיה נגיש לציבור, בין היתר באמצעות האינטרנט.
יש מקום לכלול בו גם פרטים על הבקרות שהמשרדים עורכים בארגונים החיצוניים שמפעילים את מסגרות הדיור ועל תגובותיהם של הארגונים לממצאי הגורמים המפקחים מטעם המשרדים.
בתשובתו מסר משרד הבריאות כי יצא לדרך "מכרז מידע", ובתחילת 2013 יהיה מידע על המסגרות מפורסם ונגיש לציבור הרחב הן בדפוס, הן באינטרנט, הן במענה טלפוני.
עוד מסר בתשובתו כי הוא מעוניין לפרסם לציבור את תוצאות הבקרות שנעשו במסגרות, ושהדבר ייעשה לאחר שיושלם הליך של הטמעת כלים להערכת האיכות המקצועית של שירותי השיקום וסנכרונם עם כלי הבקרה.
משרד הרווחה מסר: "אין כמובן כל מניעה שהמשרד.
יתאר את מאפייני המסגרות באופן כללי, אבל אין בכך כדי לתת תמונה חיה וריאלית לגבי אופי החיים במסגרת והתאמתה למועמד".
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הרווחה כי מצב הדבר ים הקיים - היעדר מידע נגיש כלשהו - אינו ראוי, ויש לפעול לתיקונו.
הפיקוח והבקרה על מסגרות הדיור .
אחד התפקידים המרכזיים של משרדי הממשלה הוא להפעיל מערך פיקוח ובקרה על השירותים המופעלים בידי ארגונים חיצוניים.
זאת כדי להבטיח שהארגונים שמספקים אותם אכן פועלים לפי ההסכמים שנחתמו עמם ולפי הסטנדרטים .
17 ,ראו ליהיא להט וגל טלית תהליך בהתהוות או שינוי הכרחי?
רגולציה בשירותי הרווחה האישיים בישראל, מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל ( 2011 ,) 'עמ 56-57 .
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1443 .
והנהלים שקבעו המשרדים.
משנה חשיבות יש לפיקוח ולבקרה כאשר מדובר במסגרות לנזקקים, כדוגמת מסגרות שיקום, שכן הנזקקים משתייכים בדרך כלל לאוכלוסייה חלשה שמתקשה בשמירה על זכויותיה.
משרד מבקר המדינה בדק היבטים שונים במערכי הפיקוח והבקרה של משרדי הבריאות והרווחה על מסגרות הדיור השונות.
: צוותי הבקרה שירותי בריאות הנפש כוללים שישה מחוזות, והפיקוח והבקרה על מסגרות הדיור בכל אחד מהם מתבצעים על ידי צוות הבקרה המחוזי.
צוות כזה כולל בדרך כלל שניים או שלושה עובדים, על פי רוב אחיות, אך יש בהם גם עובדות ועובדים סוציאליים ורופאות.
בראש צוות הבקרה המחוזי עומד עוזר הפסיכיאטר המחוזי לבקרה; בדרך כלל מכהנות בתפקיד זה אחיות.
צוות בקרה מחוזי אחראי לביצוע פעולות פיקוח ובקרה לא רק במסגרות שיקום לנכי נפש, אלא בכלל המס גרות של שירותי בריאות הנפש במחוז, בהם מרפאות ובתי חולים פסיכיאטריים.
הביקורת העלתה כי מאז 2009 אין במחוז הצפון צוות בקרה, דהיינו יותר משלוש שנים משרד הבריאות לא מקיים פיקוח ובקרה סדירים על מסגרות השיקום במחוז זה, שבו כ-10 הוסטלים וכ-15 מסגרות של דיור מוגן.
במסגרות הללו שהו בשנת 2012 כ- 1,200 .
נכי נפש בתשובתו מסר משרד הבריאות כי "היעדר צוות בקרה במחוז צפון היתה אכן מציאות מצערת", והוסיף כי באוקטובר 2012 )(כלומר לאחר מועד סיום הביקורת נבחרה עובדת לתפקיד עוזרת הפסיכיאטר המחוזי לבקרה.
: הפיקוח ותדירותו (א) ביקורי הפיקוח במסגרות הדיור מנוהלים על ידי צוותי הבקרה, לפי טופס מובנה המפרט את כל הפרטים שיש לבדוק.
הטופס כולל כ -50 שאלות הנוגעות לפעילות השוטפת ולהיבטים כמו זכויות הדיירים, תזונה, המצב הבטיחותי של המבנה, תנאים פיזיים והיערכות לשעת חירום.
התשובות לשאלו ת הללו מבוססות על בדיקת תיקים, על תצפית ועל שיחות.
הממצאים מועברים לתגובת מסגרות הדיור, וצוותי הבקרה נדרשים להזינם למערכת ממוחשבת לצורכי תיעוד, מעקב, השוואה והפקת מידע סטטיסטי.
הביקורת העלתה שמרבית צוותי הבקרה המחוזיים אינם נוהגים לבצע את הפיקוח בהתאם לטופ ס, אלא עורכים דוח תיאורי מסכם המפרט את הליקויים שנמצאו בביקור; הממצאים אינם מוזנים למערכת הממוחשבת ואין משתמשים בה לצרכים שצוינו לעיל.
ראשי צוותי הבקרה אמרו למשרד מבקר המדינה שהמערכת הממוחשבת מסורבלת, אינה מותאמת לבדיקת מסגרות הדיור, אינה עדכנית, אינה יעילה, ותוצריה אינם מעידים בצורה מוחשית על המצב הקיים במסגרות הדיור.
נוסף לכך, אין בה כלים לבדיקת ההתאמה של מצבת כוח האדם לתקן המחייב.
בתשובתו מסר משרד הבריאות כי המשרד "מודע לחולשה זו ולמשמעויותיה" וכי בשנת 2013 .
"ייעשה "אפיון מחדש של כלי הבקרה (ב) מסגרות דיור כהוסטלים וכדיור מוגן נתונות לשינויים תכופים, כמו תחלופה של כוח אדם ובלאי של מבנים וציוד.
עובדה זו מעניקה משנה חשיבות לקיומם של ביקורי פיקוח תדירים.
ביקורות קודמות של משרד מבקר המדינה מ - 2007 ומ- 201018 העלו כי תדירות ביקורי הפיקוח בהוסטלים הייתה נמוכה - פעם בשנה, ובדיור המוגן נמוכה אף יותר - פעם בשלוש שנים.
משרד מבקר המדינה העיר אז .
18 ,מבקר המדינה דוח שנתי 57 ב( 2007 ), "שיקום נכי נפש בקהילה", עמ' 413 ; דוח שנתי 60 ב( 2010 '), "סוגיות בתחום בריאות הנפש", עמ582.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1445 .
כי ספק אם תדירות כזו יכולה לספק למשרד הבריאות מידע אמיתי בנוגע לפעילותן של מסגרות הדיור ולהתנהלותן לפי הסטנדרטים שנקבעו.
כן ציין אז משרד מבקר המדינה כי על משרד הבריאות להגדיר את תדירות הביקורים הראויה ולעמוד בה.
הבדיקה הנוכחית שעשה משרד מבקר המדינה העלתה כי הליקויים נותרו בעינם - משרד הבריאות טרם קבע מהי תדירות הפיקוח הראויה לכל אחד מסוגי מסגרות הדיור.
בדיקת נתוני הפיקוח בהוסטלים ובמסגרות לדיור מוגן במחוזות תל אביב והדרום בתקופה שבין ינואר 2010 ליולי 2012 ,העלתה כי תדירות ביקורי הפיקוח הייתה נמוכה כמתואר לעיל.
זאת ועוד לא נקבעו כללים לעריכת ביקורי פתע ולהיקפם, וצוותי הבקרה המחוזיים פועלים בעניין זה לפי ראות עיניהם.
(ג) עוד העלתה הביקורת כי במחוזות שנבדקו (תל אביב והדרום) לקה בחסר שיתוף הפעולה בין צוותי הבקרה (שתפקידם לפקח על מסגרת הדיור בכללותה) לבין רכזות השיקום (שתפקידן בין היתר לקיים מעקב פרטני אחר נכי הנפש השוהים במסגרות), על אף הממשקים הרבים ביניהם.
הם לא קיימו ישיבות סדירות ולא העבירו ביניהם מידע שוטף - דוחות פיקוח ודוחות מעקב - שעשוי היה לייעל את עבודתם.
בתשובתו מסר משרד הבריאות כי בכוונתו לקבוע את תדירות הביקורים המתוכננים ואת תדירות ביקורי הפתע.
עוד מסר כי בשנת 2013 יופץ נוהל שיסדיר את ממשקי העבודה בין צוותי הבקרה לרכזות השיקום.
 מן הממצאים עולה כי משרד הבריאות אינו מ פקח על עשרות מסגרות הדיור שבאחריותו בצורה שיטתית ומובנית דיה - אין ודאות שכל המסגרות נבדקות מפעם לפעם, אין אחידות באופן ביצוע הפיקוח, וממילא גם אין שימוש בתוצרי הפיקוח, ככלי להשוואת השירות בין המסגרות השונות.
: הבקרה הכספית מטרת הבקרה לוודא שהכספים המועברים לארגונים המפעילים את מסגרות הדיור אכן מנוצלים באופן מיטבי למימון הפעילות השיקומית, בהתאם להסכמי ההתקשרות, ושהארגונים עומדים בהוראות הכספיות המחייבות אותם.
לצורך כך נבדקים בבקרה הכספית מרכיבים שונים (אחד או יותר) - מהניהול הכספי של תשלומי הדיירים, מצבת כוח האדם, שעות העבודה, תשלומי השכר וההפרשות החשבונאיות ועד לדיווחי מסגרות הדיור על מספר הדיירים.
את הבקרה מבצעים שלושה גורמים - משרדי רואי חשבון חיצוניים; רכז הבקרה הכספית, שהוא כלכלן בשירותי בריאות הנפש; וצוות הבקרה המחוזי, העושה זאת כחלק מהבקרות השוטפות שלו.
האחריות הכוללת לבקרה הכספית במסגרות הדיור מוטלת על חשבות משרד הבריאות, וסדריה נקבעו בנוהל "בקרה כספית במסגרות שיקום" (להלן - נוהל הבקרה).
הבקרה הכספית על מסגרות הדיור מרוכזת בידי רכז הבקרה הכספית.
תפקידי הרכז, נוסף על ביצוע בקרות, הם בין היתר ריכוז ה טיפול בדוחות הבקרה של משרדי רואי החשבון, קביעת דרך הטיפול בליקויים כספיים שעולים מדוחות הפיקוח של צוותי הבקרה המחוזיים, וריכוז עבודתה של ועדת הביקורת המייעצת (להלן - הוועדה המייעצת).
וועדה זו ממליצה לפני ראש שירותי בריאות הנפש על דרכי פעולה כדאיות בעקבות ליקויים חמורים שהתגלו בבקרות ושהועלו לפניה על משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1447 .
,ידי רכז הבקרה הכספית.
בוועדה חברים נציגים של ראש שירותי בריאות הנפש חשבות משרד הבריאות, מטה השיקום וצוות הבקרה מהמחוז הרלוונטי.
משרד מבקר המדינה בדק היבטים הנוגעים לביצוע הבקרה הכספית בשנים 2012- 2010 (עד חודש יולי) בהוסטלים ובמסגרות הדיור המוגן19.
להלן הממצאים (א) הטיפול בדוחות הבקרה של רואי החשבון: נמצא כי בשנים 2010 -2011 בוצעו שמונה בקרות על ידי משרדי רואי חשבון חיצוניים במסגרות הדיור.
מקצתן בוצעו בכמה מסגרות של אותו ארגון, אחרות בוצעו רק במסגרת אחת, וסך הכול נבדקו 13 מסגרות כאלה (מבין כ-220 .
)מסגרות דיור (1) הביקורת העלתה כי שלושה משמונת הדוחות של רואי החשבון לא גובשו לדוח סופי.
בביקורת לא נמצאה התייחסות של רכז הבקרה הכספית או של חשבות משרד הבריאות לצורך להשלימם, או התייחסות לממצאים שכבר הועלו בהם.
בתשובתו מסר משרד הבריאות כי המכרז של משרד רואי החשבון הסתיים "בטרם הסתיימו 3 מתוך8 .
"דוחות הביקורת (2) אשר לחמשת הדוחות הסופיים- לגבי שניים מהם סבר רכז הבקרה הכספית כי הם לא מעלים ליקויים חמורים.
בנוגע לשלושה האחרים, שדנו במסגרות ששהו בהן כ -240 נכי נפש, הוא סבר שהליקויים חמורים (למשל, ניהול בלתי -תקין של כספי דיירים, מחסור בכוח אדם, תשלומים חסרים לעובדים), ומצא כי יש לכנס את הוועדה המייעצת לצורך דיון בהם.
נמצא שבפועל התכנסה הוועדה המייעצת בנוגע לשניים מהדוחות הללו, אך לגבי אחד מאלה לא התקיים דיון לגופו של עניין ( עקב היעדרות של אחד הנציגים ממשרד רואי החשבון שערך את הדוח, ועקב היעדר התייחסות מספקת בדוח לתגובת הארגון שמפעיל את מסגרת הדיור).
(ב) הטיפול בהמלצות הוועדה המייעצת: בשנים 2011 -2012 קיימה הוועדה המייעצת שני דיונים לגופו של עניין בנוגע למסגרות דיור 20.
האחד בענ יין שתי מסגרות באחד המחוזות (הוסטל ודיור מוגן) שבהן כ -40 נכי נפש - כאמור, בעקבות ממצאי דוח בקרה כספית של משרד רואי חשבון וממצאים מדוחות פיקוח שנעשו קודם לכן על ידי צוותי הבקרה; האחר בעניין מסגרת דיור במחוז אחר שבה כ-20 נכי נפש- בעקבות ממצאי דוחות פיקוח שנעשו על ידי רכז הבקרה הכספית וצוות הבקרה.
בשני המקרים המליצה הוועדה המייעצת להפסיק את ההתקשרות עם מסגרות הדיור עקב ליקויים חוזרים ונשנים שהתגלו בהן ושלא תוקנו למרות ההתראות, בכלל זה אי-סדרים חמורים בניהול הכספי, מחסור בכוח אדם ותחזוקה לקויה.
לאחר קבלת ההמלצ ות ביקש ראש שירותי בריאות הנפש לעיין שוב בממצאי הדוחות השונים, ולאחר שקיים ביקור במסגרות הדיור האמורות סבר כי אין עדיין מקום להפסקת ההתקשרות עמן, וכי יש מקום למתן הזדמנות נוספת לארגונים המפעילים אותן לתקן את הליקויים.
בהתאם לכך העביר מכתב בנדון לארגונים.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי "בשני המקרים בצע ראש האגף ביקורים במקומות האמורים והניע תהליך תיקון" וכי בשתי המסגרות כבר ניכר שיפור משמעותי.
19 מרבית הבקרות בוצעו לגבי שירותים אלה.
מקצת הבקרות בוצעו גם בנוגע לשירותי תעסוקה ומועדונים חברתיים.
20 שלושה דיונים נוספים התקיימו בנוגע למסגרות תעסוקה, אשר בהן לא עסקה הביקורת.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1449 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי ככלל, ראש שירותי בריאות הנפש מחזיק למעשה בשני "כובעים" - מצד אחד מוטלת עליו האחריות לספק את שירותי השיקום באמצעות הארגונים החיצוניים השונים; ובה בעת הוא פועל כמאסדר, שכן הוא האחראי לפיקוח עליהם, ובידיו הסמכות להפסיק את ההתקשרות עמם אם הם לא עמדו בדרישות.
בנסיבות אלה עלול להיווצר חשש שהנושא בתפקיד יהסס להפעיל את סמכותו נגד אותם ארגונים, כדי שלא תיפגע אספקת השירותים.
בתשובתו מפברואר 2013 מסר ראש שירותי בריאות הנפש כי לאחרונה "מתבצעת.
פעולת סגירה של הוסטל אחר, המכוונת לכך שכשנכון וצריך, אזי הדבר מתבצע".
(ג) תכנית עבודה רב -שנתית ותכנית העבודה לשנת 2012 : לפי נוהל הבקרה, על שירותי בריאות הנפש בשיתוף חשבות משרד הבריאות והוועדה המייעצת להכין תכנית רב -שנתית לבקרה כספית בתחום השיקום, אשר תכלול בקרה תקופתית שוטפת וביקורות יזומות.
מהבדיקה של משרד מבקר המדינה לא נמצא כי הוכנה תכנית כזו.
אשר לתכנית העבודה לשנת 2012 , הביקורת העלתה כי בספטמבר 2011 הוטל על רכז הבקרה הכספית להכין תכנית כזאת, אולם לא נמצא שהדבר נעשה.
עוד העלתה הבדיקה כי נכון ליולי 2012 , טרם הוחל בביצוע בקרות שנתיות באמצעות משרדי רואי החשבון החיצוניים.
מתשובת משרד הבריאות עלה כי רק בספטמבר 2012 (כלומר לאחר מועד סיום הביקורת) הסתיים מכרז שבו נבחרו משרדי רואי חשבון חדשים לצורך ביצוע הבקרות.
: אמצעי האכיפה לשם תיקון הליקויים בדוח קודם, מ- 2007 , ציין משרד מבקר המדינה בנוגע למסגרות השיקום, כי אף על פי שנמצאו מפעילי מסגרות שלא תיקנו ליקויים, ובהם גם ליקויים חוזרים ונשנים, משרד הבריאות לא נקט נגדם אמצע ים21 .
משרד מבקר המדינה המליץ באותו הדוח לכלול בהסכמי ההתקשרות סנקציות נגד הארגונים שלא יתקנו ליקויים בפרק זמן שייקצב מראש.
הביקורת הנוכחית של משרד מבקר המדינה העלתה כי בהסכמי ההתקשרות משנת 2009 ואילך, נקבע כי משרד הבריאות יהיה רשאי לגבות מהארגונים החיצוניים פיצויים מוסכמים, בין היתר בגין אי-תיקון ליקויים הנכללים בדוח הפיקוח ובגין דיווחים שגויים שגרמו לתשלומי יתר, זאת בהתאם לתנאים שפורטו בהסכם.
הביקורת העלתה כי למעט קיזוזים שנעשו בגין מחסור בכוח אדם, לא עשה משרד הבריאות שימוש בסנקציה האמורה הלכה למעשה, אף שנמצאו מאז מקרים שלכאורה הצדיקו זאת.
כך בנוגע למסגרות הדיור שתוארו לעיל אשר נידונו בוועדה המייעצת, וכן בנוגע למסגרות של דיור מוגן אשר דוחות הפיקוח גילו כי דיירים רבים בהן אינם מקבלים ביקורי בית של מדריכים או של עובדים סוציאליים מטעמן, לפחות לא בהיקף שהן מחויבות לו לפי הסכם ההתקשרות והסטנדרטים שנקבעו לעניין זה.
יצוין כי אי -עמידתם של ארגונים בהיקפים של ביקורי הבית שמסגרות הדיור התחייבו להם אינו תופעה חדשה, והנושא מוכר למשרד הבריאות למעלה מעשור - כבר בשנת 2002 ציין צוות הבקרה באחד המחוזות כמה ארגונים כאלה שלא ע מדו בחובתם.
למותר לציין כי לפערים בכמות הביקורים יש משמעות כספית, שכן הארגונים המפעילים את מסגרות הדיור מתוגמלים לפי היקף הביקורים שהם אמורים לספק, ואם הם אינם עומדים בחובתם ועדיין מתוגמלים, הרי שמדובר בתגמול יתר.
21 מבקר המדינה, דוח שנתי 57 ב( 2007 '), עמ413 .
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1451 .
בתשובתו מסר משרד הבריאות כי במהלך השנים פו תחו שירותים שווי ערך לביקורים, כגון מפגשים חברתיים, וכן כי "נעשה מאמץ להתאים השירותים באופן 'מחויט' לדייר, מה שמאפשר.
להחליף ביקור בית בשעת טיפול במשרדי נותן השירות, לדוגמא".
ככלל, על משרד הבריאות לנקוט צעדים נגד ארגונים שהפרו את חובתם ולא עמדו בסטנדרטים התקפים.
עליו גם לבחון דרכים ומנגנונים לבקרה אשר יבטיחו שהארגונים אכן יקיימו ביקורי בית במסגרות הדיור בהיקף שמוגדר בחוזי המשרד עמם.
ככל שיש שירותים שיכולים לשמש תחליף לחלק מביקורי הבית, יש להסדירם בסטנדרטים המעוגנים בהסכמים עם המסגרות.
: צוות הפיקוח הפיקוח על מסגרות הדיור של השירות החוץ -ביתי מבוצע משנת 2004 על ידי מפקחים מחוזיים של השירות החוץ-ביתי.
בכל אחד ממחוזות הצפון, המרכז וירושלים יש מפקח אחד.
במחוז הדרום, שבו יש שתי מסגרות דיור בלבד, לא התמנה מפקח מטעם השירות החוץ-ביתי, והפיקוח נעש ה באמצעות מפקחים כלליים של אגף השיקום, שאחראים לכל שירותי השיקום במחוז.
נמצא כי למרות שמאז 2004 חל גידול ניכר במספר מסגרות הדיור המפוקחות - מ-45 לכ-80 - לא גדל מספר המפקחים בשירות החוץ-ביתי, ומטבע הדברים העומס עליהם גבר ומשאבי הפיקוח שהוקדשו לכל מסגרת דיור פחתו.
: שיטת הפיקוח הפיקוח על מסגרות הדיור אמור להתבצע על פי השיטה המכונה "שיטת הרף": שיטה לפיקוח, הערכה ומעקב שנועדה להעלות את רף איכות הטיפול הניתן במסגרות הדיור.
השיטה פותחה בשיתוף מכון ברוקדייל 22 , והופעלה על ידי משרד הרווחה מאז 1993 .
במעונות לזקנים מאז החל המשרד להפעילה באגפים ובשירותים נוספים; משנת 1999 מופעלת שיטת הרף בשירות החוץ-ביתי.
הפיקוח בשיטת הרף נעשה במחזורים, ורף הפיקוח אמור לעלות ממחזור למחזור.
בשירות החוץ-ביתי מחזור פיקוח על מסגרת דיור נמשך שנתיים, והוא כולל ביקור פיקוח מקיף, שלושה ביקורי מעקב וכן ביקור פתע אחד לכל הפחות.
כל מסגרת דיור אמורה אפוא להימצא בכל עת באחת משנות המחזור - בשנה הראשונה, המכונה "שנת פיקוח", או בשנה השנייה, המכונה "שנת מעקב".
ביקור הפיקוח המקיף (שבפועל מצריך כמה ביקורים בדרך כלל) כולל בדיקה של כלל המרכיבים במסגרת הדיור, באמצעות שני סוגי שאלונים מובנים: שאלון מוסדי הנוגע בהיבטים של מסגרת הדיור באופן כללי - מצבת כוח האדם, המבנים והציוד; ושאלוני פרט שבודקים את הטיפול בחמישה עד עשרה דיירים שנבחרו באקראי (ביחס למספר הדיירים במסגרת), על ידי בדיקת התיק האישי, ראיונות איתם ועם הצוות המטפל ותצפית.
כלל הממצאים שעלו בביקורי הפיקוח מוזנים למחשב ומעובדים לדוח ממצאים, בסיוע גוף חיצוני.
המפקח מוסר את הממצאים למנהל המסגרת בביקור משוב, שבו גם נבנית תכנית לתיקון הליקויים ונבחרים מועדי ביקורי המעקב.
לפני תחילתו של מחזור פיקוח, על הארגו ן המפעיל את מסגרת .
22 מכון המופעל בשיתוף ארגון הג'וינט וממשלת ישראל, ועוסק במחקר יישומי בתחומי החברה והרווחה.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1453 .
הדיור להעביר לאגף השיקום טופס נתונים על כל דייר ודייר, שמטרתו לסייע למפקח בבדיקה הצפויה; בסוף כל מחזור כזה צריכה להתקיים פגישה מסכמת בין המפקח לבין מנהל המסגרת.
משרד מבקר המדינה בדק היבטים הנוגעים ליישומה של שיטת הרף בשנים 2010 -2011 בשירות החוץ -ביתי.
(א) נמצא כי במחוז הצפון נבדקה בתקופה שבין 2010 ל- 2011 מסגרת דיור אחת בלבד מ -28 מסגרות קיימות באמצעות שיטת הרף; נמצא שבמחוז הדרום, שמצויות בו שתי מסגרות דיור בלבד, אף לא אחת מהן נבדקה באמצעות שיטת הרף; במחוז ירושלים ובמחוז המרכז נבדקו מרבית מסגרות הדיור על פי שיטת הרף, אולם הבדיקות שנעשו לא היו מלאות - במחוז ירושלים, במחצית מן המסגרות בוצע רק חלק מן הביקורים הנדרשים ומולאו רק חלק מהשאלונים; במחוז המרכז לא בוצעו ביקורי הפתע ששיטת הרף מחייבת.
(ב) בין יתר המרכיבים שהמפקחים נדרשים ל בדוק יש גם עניינים הנוגעים לתחום הרפואי, שכן רבים מן הדיירים נזקקים לטיפול תרופתי ולציוד רפואי באופן שוטף.
במסגרות דיור לאנשים עם נכויות פיזיות, המפקח נדרש לבדוק את תכולת הציוד הרפואי ואת עמידתו בדרישות נוהל הבקרה, את תכולתה של עגלת הטיפולים, לרבות הימצאות תרופות כרוניות בהתאם לצורכי הדיירים, וכן עליו לבדוק אם הדיירים מקבלים טיפול והשגחה רפואית על פי הצורך ועל פי הנדרש לכל דייר.
חשוב לציין כי מפקחי השירות החוץ -ביתי הם עובדים סוציאליים בהכשרתם ואינם בעלי השכלה רפואית או ידע רפואי, ואף לא קיבלו הכשרה או הדרכ ה מקצועית בנושא.
לדבריהם, לא אחת הם מתקשים להתמודד עם מרכיבים שכאלה בבדיקותיהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הרווחה לשקול לצרף לשירות החוץ-ביתי אנשים בעלי כישורים רפואיים כדי לשפר את רמת הפיקוח.
באופן הזה גם יהיה אפשר לענות על הצורך בבעלי כישורים רפואיים בוועדות ההשמה המחוזיות (ראו לעיל בנושא "סדרי הסיוע לזכאים בבחירת מסגרת דיור").
(ג) הביקורת העלתה גם כי המפקחים מתקשים לבדוק את מצבת כוח האדם במסגרת הדיור ואת מידת התאמתה לתקן שנקבע בהסכם ההתקשרות, וכן את הנושאים הכספיים העולים מדי פעם בפעם, וזאת עקב היעד ר ידע בתחומים אלה והיעדר כלים ממוחשבים מותאמים לבדיקתם.