HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
3% ) אורחים מחו"ל; ובמלונות בתל אביב - כ-3.
מהן כ- 830,000 (כ-24% ) אורחים ישראלים וכ-2.
6 מיליון (כ-76% ) אורחים מחו"ל17 .
בשנת 2018: במלונות בירושלים נרשמו כ-4.
94 מיליון לינות, מהן כמיליון (כ-20% ) אורחים .
94 (כ-80% ) אורחים מחו"ל; ובמלונות בתל אביב - כ-3.
6 מיליון לינות, מהן .
כ- 868,000 (כ-24% ) ישראלים וכ-2.
77 מיליון (כ-76% ) אורחים מחו"ל18.
תרשים10: מספר האורחים באילת (תיירים וישראלים), .
המקור: נתוני משרד התיירות וכן התוכנית האסטרטגית, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהתרשים עולה כי מספר האורחים באילת (תיירים וישראלים) בשנים 2010 - 2019 לא .
גדל באופן משמעותי, וכי בשנים 2017 - 2018 מגמת הירידה במספר התיירים מחו"ל .
המגיעים לאילת נבלמה ואף חלה עלייה, אולם מספרם טרם חזר להיקפיו בתחילת .
17 ,מתוך: הלמ"סשנתון סטטיסטי לישראל, 2018.
18 ,מתוך: הלמ"סשנתון סטטיסטי לישראל, 2019.
19 בעניין התחרות של אילת עם אתרי נופש אחריםהמציעים מחירי נופש נמוכים, ראו להלן.
ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 למרות מספרם הנמוך של אורחים מחו"ל המגיעים לאילת, משרד התיירות רואה בעיר עוגן .
לתיירות חורף עולמית, ולכן הוביל משנת 2016 מהלך של עידוד טיסות לאילת20 : המשרד הציע .
למפעילי טיסות בין-לאומיות לאילת 45 אירו לכל נוסע שיטיסו, והתאחדות בתי המלון באילת .
השלימה עוד 15 אירו21 .
מספר הטיסות השבועיות לאילת בהסדר זה בשנים2016 - 2019 עלה .
מ-25 - 30 טיסות שבועיות ל-50 - 55 טיסות שבועיות22 ; בהתאמה מספר התיירים מחו"ל שהגיעו .
בטיסות בהסדר זה לאילת עלה גם הוא - מכ- 53,200 בשנת2016 לכ- 91,700 בשנת2017 .
ולכ- 106,700 בשנת201823 .
יצוין כי לא כל התיירים שהגיעו לאילת בהסדר זה התארחו בבתי .
מהנתונים עולה כי באילת קיימת מידה רבה של תלות בענף התיירות: מקורות התעסוקה בעיר מוגבלים, וענף התיירות הוא העיקרי שבהם; כ -90% .
מהמשרות בעיר קשורות במישרין או בעקיפין לענף התיירות24 , ובענף בתי המלון לבדו .
מועסקים כרבע מכלל העובדים בעיר 25 .
קושי תעסוקתי זה מוחרף בשל ריחוקה .
הגיאוגרפי של העיר מערים גדולות אחרות בישראל שהיו עשויות לפתוח אפשרויות .
תעסוקה נוספות לתושביה26 .
יותר מרבעמהכנסות עיריית אילת מארנונה מקורן בארנונה מבתי המלון.
הוא הגבוה ביותר, באופן ניכר, ביחס לשיעורי הכנסות הארנונה ממלונות ביתר .
היישובים בישראל, כמוצג בתרשים 11 .
20 ( נוהל 02/16 ( ) של משרד התיירות בנושא סבסוד טיסות Directive for Reimbursement of Flight Operators Operating .
Direct Flights to Eilat (OVDA Airport) ); חוזר מנכ"ל 1/2017 ( Directive for Reimbursement of Flight Operators .
Operating Direct Flights to Eilat .
21 התאחדות בתי המלון באילת סייעה במימון האמור עד סוף שנת 2017 .
משרד התיירות קיבל על עצמו את התחייבות .
בתי המלון ושילם מאז למפעילי הטיסות לאילת את מלוא 60 .
22 משרד התיירות, מינהל אסטרטגיה ותכנון מדיניות, מחקר, סטטיסטיקה וניהול ידע, תיירות לישראל, דוח סטטיסטי .
23 הלמ"ס, תיירות ושירותי הארחה - שנתון סטטיסטי לישראל 2019 ', מס70 (לוח18.
הערכת כותבי התוכנית האסטרטגית מטעם משרד האוצר.
25 נתוני הלמ"ס ליוני 2018 .
26 מרכז המחקר והמידע של הכנסת, המחלקה לפיקוח תקציבי, העיר אילת: תיאור כלכלת העיר, אתגרים וכלי .
תרשים 11 : ,שיעורי ארנונה ממלונות מסך גביית הארנונה, לפי יישוב 2018 .
המקור: הלמ"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בשנת 2019 נסגרו שדה התעופה דב בתל אביב ושדה התעופה באילת, והטיסות ממרכז הארץ .
לאילת יוצאות מאז מנמל התעופה בן גוריון לנמל התעופה רמון; גופים ממשלתיים ועיריית אילת .
העלו חשש כי שינויים אלה ישפיעו באופן שלילי על התיירות באילת ועל רווחת תושביה27.
רגישות כלכלית של ענף התיירות .
ענף התיירות הוא ענף רגיש ואלסטי מהבחינה הכלכלית, כלומר הוא מושפע מאוד ממגמות .
חברתיות, כלכליות, פוליטיות, ביטחוניות, סביבתיות, בריאותיות וטכנולוגיות - הן מגמות .
עולמיות, הן מקומיות - ויש בו אתגרים, איומים והזדמנויות חדשות.
למשל, הדיגיטציה של הזמנת .
שירותי תיי רות הובילה לשינויי עומק בתחום התעסוקה בענף זה - הן בצמצום מספר המועסקים .
והן בכישורים הנדרשים מהם 28 .
להלן כמה גורמים מרכזיים המשפיעים על הביקוש בענף .
27 יצוין כי לנוכח פרוץ מגפת הקורונה מוקדם לבחון אם הייתה לסגירת שדות תעופה אלו השפעה שלילית על התיירות .
לאילת ועל רווחת תושביה.
28 OECD, OECD Tourism Trends and Policies 2020 , https://doi.
1787/6b47b985 -en ', עמ3 ,25 ,45.
ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 רגישות למחיר ולתחרות .
תיירות הפנים ותיירות החוץ לאילת מצויות זה שנים בתחרות קשה עם הפיתוח התיירותי המואץ .
בקרבת העיר - בעקבה (ירדן), בטאבה (מצרים) ובחצי האי סיני, המציעים מחירי נופש נמוכים .
ביחס למחירים באילת ומושכים אליהם תיירים מרחבי העולם ואף מישראל.
ירידת עלויות החופשות בחו"ל והסכם השמיים הפתוחים29 , אילת מתחרה בתחוםהתיירות גם .
עם יעדים במדינות אגן הים התיכון ובאירופה, שמושכים אליהם נופשים ישראלים 30 וכן תיירים .
זרים, ובכך עלולה להיפגע עוד התיירות הפוטנציאלית (לסוגיה) לאילת.
מסמך של עיריית אילת מספטמבר 2018 הכולל ניתוח השוואתי בין אילת ועקבה במגמות .
התיירות, מלמד כי עקבה התמודדה לאורך השנים עם אתגרים דומים, בהם קיפאון בתיירות .
והאטה בפעילות הנמל הימי.
על פי מסמך זה, ב -2017 השקיעה הרשות הכלכלית המיוחדת של .
ירדן 31 20 מיליארד דולר בעקבה, מהם10 מיליארד דולר הושקעו בפיתוח התיירות, בפיתוח .
הנמל ובאכסון מלונאי, בהקמת מרינות ליאכטות, מגרשי גולף ומרכזי כנסים, בהרחבת קו החוף .
עוד צוין במסמך העירייה כי בעשור האחרון הוקמו בעקבה קרוב ל- 5,000 .
חדרי מלון ברמות שונות32, והתכנון הוא להגיע לכ- 7,500 חדרים בשנת2020 ולכ- 12,000 בשנת .
על פי נתוני משרד התיירות והעתיקות הירדני, בשנת 2018 היו בעקבה 5,677 ;חדרי בתי מלון .
מספר המבקרים בה - מקומיים ותיירים מחו"ל - גדל משנה לשנה, ומרבית המבקרים הם תיירים .
לדוגמה, ב-2018 ביקרו בעקבה 847,067 איש, מהם 361,978 ( 42.
3% ) תיירים; ב-2019 ביקרו בה 1,084,595 איש, מהם 417,569 (38% ( ) ירדנים והשאר62% ) .
29 הסכם שנחתם ביולי2012 בין ישראל לאיחוד האירופי ואושר על ידי ממשלת ישראל באפריל2013 , ולפיו הוגדלו .
התדירויות של קווי הטיסה בין ישראל ליעדים שונים באיחוד האירופי וכן מספר חברות התעופה שתורשינה לטוס .
20 חתמו ישראל, איחוד האמירויות ובחריין הסכם עקרונות על כינון שלום, יחסים דיפלומטיים ונורמליזציה .
המדינות התחייבו לחתום על הסכמים מפורטים בנושאים שונים, לרבות בתחום התיירות ההדדית.
אלה עשויות להוות אטרקציה תיירותית נוספת לנופשים ישראלים.
31 The Aqaba Special Economic Zone Authority (ASEZA) .
רשות זו אחראית לשטח של375 .
קמ"ר, לרבות שטח החוף .
השנים האחרונות לא הוקם באילת מלון חדש .
פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי רגישות למצב הביטחוני .
כניסת המבקרים לישראל היא תנודתית ומושפעת ממשברים עולמיים וממצבים ביטחוניים בארץ.
בשנים 2013 - 2016 הייתה ירידה של כ- 13.
3% בכניסות המבקרים לישראל, בין היתר בעקבות .
מבצע "צוק איתן" שהתרחש בקיץ 2014 ופיגועי טרור שהתרחשו בשנת2015 .
אירועים ביטחוניים בישראל, נדרשת תקופה של חודשים אחדים עד שנה להתאוששות ענף .
התיירות ממשברים אלו 34.
להלן נתונים על התפוסה במלונות בארץ בשנים 2000 - 2019 .
המבטאים את רגישותו של ענף התיירות למצב הביטחוני בישראלבתקופה זו 35 .
תרשים12: ,התפוסה במלונות בארץ 2000 - 2019 .
המקור: משרד התיירות .
34 משרד המודיעין, משרד ראש הממשלה, אגף קש"ח, התמודדות מדינות עם המשבר בענף התיירות בעקבות .
20 '), עמ3 ,; וכן ראו: מרכז המחקר והמידע של הכנסתמדיניות הסיוע לעסקים בתחום .
התיירות בישראל ובמדינות מפותחות ( 2.
35 דוח משרד התיירות בנושא "בחינת חירום של הצורך ואופן הסיוע הממשלתי לתעשיית התיירות כמענה למשבר .
הקורונה", שביצעה חברת הייעוץ Deloitte ביוני2020 .
יצוין כי התיירות באילת הושפעה פחות מאירועים ביטחוניים .
אלו משום שעיקר התיירות בה היא תיירות פנים, וכן בשל ריחוקה הגיאוגרפי היחסי ממוקדי העימות הביטחוני.
זאת, משרד התיירות הכיר בפגיעה המשמעותית בעיר בעקבות מצבי לוחמה כמו "עמוד ענן".
התיירות לאירועים ביטחוניים ראו גם: מרכז המחקר והמידע של הכנסת, מדיניות הסיוע לעסקים בתחום התיירות .
בישראל ובמדינות מפותחות ( 2.
ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 רגישות להתפרצות מגפות .
ענף התיירות רגיש גם להתפרצויות של מגפות.
למשל, מגפת ה-SARS ( SARS-COV ) שפרצה .
באסיה בשנת 2003 הביאה לירידה משמעותית בהכנסות של חברות תעופה, בעיקרמאסיה 36 .
נגיף הקורונה התפרץבסין בדצמבר 2019 , ומאז נחשפו אליו שאר מדינות העולם.
ניסו לצמצם את התפשטות הנגיף, התחלואה והתמותה בתחומן, באמצעות הטלת סגר, איסור .
על התקהלויות של קבוצות בני אדם, סגירת גבולות המדינה לכניסת אזרחים זרים ובידוד לאזרחי .
המדינה שמגיעים אליה מארצות אחרות.
ענף התיירות הוא אחד מהענפים שמושפעים ביותר .
ממשבר הקורונה, בעיקר בשל ההגבלות שתוארו לעיל.
ההגבלות הובילו לעצירה כמעט .
מוחלטת של טיסות בין-לאומיות, סגירת אתרי תיירות ברחבי העולם וביטול ודחייה של אירועים .
ופסטיבלים; ובכך למעשה גרמו לשיתוק כמעט מוחלט של ענף התיירות, לרבות בישראל 37.
36 בשיאה, במאי 2003 , הביאה המגפה לירידה של9% בערכי הפדיון לק"מ של חברת התעופה Asia Pacific Airlines .
ראו מסמך של ארגון התעופה הבין-לאומי ( IATA ,) IATA Economics' Chart of the Week COVID -19: Initial .
data point to a larger impact than SARS (21.
37 מרכז המחקר והמידע של הכנסת, המשבר בענף התיירות בעקבות התפרצות נגיף הקורונה ( 30.
,משרד המודיעין, משרד ראש הממשלה, אגף קש"חהתמודדות מדינות עם המשבר בענף התיירות בעקבות .
תרשים 13: ציר הזמן של התפרצות מגפת הקורונה והאמצעים העיקריים .
שננקטו בארץ להתמודדות עימה .
משבר הקורונה בא לידי ביטוי ברמה מקרו-כלכלית רחבה, במיוחד במ דינות, ערים ואזורים שבהם .
ענף התיירות תומך בעבודות ועסקים רבים.
למשל, ההתפרצות פגעה קשה במיוחד באיטליה, .
שבה נסיעות ותיירות מניבות כ -13% מהפעילות הכלכלית, ובפרט בצפון המדינה38 .
התמ"ג פחת בשיעור של כ- 7.
1%- ברבעון הראשון של שנת2020 לבדו39.
הובילה למשבר חסר תקדים בכלכלת התיירות העולמית; ה- OECD העריך באפריל2020 כי .
השפעת המגפה תביא לירידה של כ-45% בתיירות הבין-לאומית לשנת 2020 (על פי תרחיש שבו .
התיירות תתאושש בהדרגה מחודש יולי), ואולי גם לירידה של כ -70% (על פי תרחיש שבו .
התיירות תתחיל להתאושש רק בספטמבר) 40 .
ארגון התיירות העולמי (להלן- UNWTO ) העריך .
במאי 2020 כי בין100 ל-120 מיליון משרות ישירות בענף התיירות בעולם נמצאות בסיכון עקב .
להלן נתונים על היקף התיירות הנכנסת העולמית בשנים 2000 - 2019 ותחזיות .
בשלושה תרחישי חומרה שונים לשנת 202042 : .
תרשים14: מספר כניסות בין-לאומיות של נוסעים, 2000 - 2019 )(במיליונים .
38 לפי אתר בלומברג, ראו: .
com/news/articles/2020 -03-04/coronavirus -latest -travel -industry -could -lose-tens-of-billions .
ראו הודעה לתקשורת של הלמ"ס, חשבונות לאומיים: אומדן ראשון לרבעון הראשון של .
מדינות OECD נוספות שנפגעו היו, בין היתר, צרפת (שיעור ירידה בתמ"ג 23.
9%- ( ), איטליה19%- ( ), קנדה 10.
40 OECD, The Impact of COVID -19 on the Tourism Economy - Tourism Policy Responses (Updated 15 .
April 2020) ,; וגם: משרד המודיעין, משרד ראש הממשלה, אגף קש"חהתמודדות מדינות עם המשבר בענף .
התיירות בעקבות מגפת הקורונה ( 28.
41 ראו מסמך UNWTO World Tourism Barometer May 2020 ', עמ19 .
ההערכות הן כי עקב מגפת הקורונה, התיירות העולמית תתכווץ לערכים הנמוכים מלפני 20 .
ה- UNWTO העריך עוד במאי2020 כי הכלכלה העולמית תפסיד בין910 מיליארד ל- 1.
טריליון דולר בשל נזקי מגפה זו לענף התיירות43.
משברכלכלי בענף התיירות הוא גם בעל השפעה על המשק ועל התוצר בישראל.
של עצירה כמעט מוחלטת של כל שירותי התיירות בישראל, התוצר במשק עשוי לרדת בכ - 2.
(בחישוב שנתי) כתוצאה של פגיעה קשה בענף התיירות לבדו44 .
היקף הפגיעה בהכנסות מענף .
זה לתקופה של אמצע מרץ עד מאי 2020 הוא כ-8 מיליארד ש"ח מתיירות פנים וחוץ45.
התיירות, למרות היותה של ישראל למודת משברים בתחום התיירות, מעולם לא הגיע ענף .
התיירות בה למצב של השבתה מוחלטת ולרמת חוסר הוודאות הקשה שבו שרוי ענף זה .
מהמחצית הראשונה של שנת 202046.
באוקטובר2020 פרסם משרד התיירות כי מספר כניסות התיירים המצטבר לישראל בחודשים .
ינואר-ספטמבר 2020 היה 783,000 לעומת 3,295,000 כניסות בתקופה המקבילה בשנת2019 - .
ירידה בשיעור של כ-76% , המבטאת אובדן הכנסות מצטבר למשק של כ-12.
אשר לענף התעופה, הארגון הבין -לאומי לתעופה אזרחית ( ICAO ) העריך באפריל 2020 כי .
חברות תעופה לא יחזרו לרמות התעבורה שלפני המשבר לפני תחילת שנת 2021 וכי בשנת .
2020 צפוייםהפסדים בתחום התעופה של כ -252 מיליארד דולר ביחס לנתוני2019 (הפחתה .
ה-ICAO ( דיווח על ירידות חדות בשיעור תפוסת המושבים Passenger .
Capacity ) בטיסות49: .
לוח2: תפוסת מושבים בטיסות, פברואר- אפריל 2020 .
תפוסת מושבים בטיסות פברואר 2020 מרץ 2020 אפריל 2020 .
בין-לאומית (עולמי) - 33% - 85% - .
בטיסות לישראל וממנה 1%- 40% - 86% - .
44 ,מרכז המחקר והמידע של הכנסתהמשבר בענף התיירות בעקבות התפרצות נגיף הקורונה ( 30.
45 מרכז המחקר והמידע של הכנסת, מדיניות הסיוע לעסקים בתחום התיירות בישראל ובמדינות מפותחות .
46 דוח משרד התיירות בנושא "בחינת חירום של הצורך ואופן הסיוע הממשלתי לתעשיית התיירות כמענה למשבר .
הקורונה", שביצעה חברת הייעוץ Deloitte , יוני2020 .
47 ( "הודעת דוברות משרד התיירות בנושא "המשבר בתיירות הנכנסת 14.
48 Effects of Novel Coronavirus (COVID -19) on Civil Aviation: Economic Impact Analysis ( 8.
49 'שם, עמ7 - 8 ו-10 .
ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 משבר הקורונה הכה בעיר אילת בעוצמה בשל חלקו היחסי הגבוה של ענף התיירות בכלכלת .
העיר, דבר שהביא את העיר למשבר כלכלי משמעותי.
לכך התווספה סופה קשה שהכתה בעיר .
במרץ 2020 , ואשרהובילה לנזקי רכוש שנאמדו ביותר מ -56 מיליון ש"ח50 .
בטיילת, מתקני החוף ועסקים בעיר, אלא גם בכ -75% משוניות האלמוגים.
וברבעון השני של שנת 2020 :אילת ותושביה היו מצויים במשבר כלכלי במרץ 2020 נסגרו כ- 11,000 החדרים בכל המלונות בעיר51 .
במהלך מאי2020 חזרו חלק .
מבתי המלון באילת לפעילות; בחודש יוני שנה זו הייתה התפוסה בהם כ-50% וסך הלינות .
הסתכמו בכ - 347,000, כ -98% מהן של ישראלים 52 .
בחודש יולי עלתה התפוסה בהם .
לכ-75% ובחודש אוגוסט לכ- 86.
5% , כמעט כולם אורחים ישראלים53 .
מספר דורשיהעבודה באילת בחודשים מרץ -מאי 2020 ,היה הגבוה ביותר, או השני הגבוה .
מבין הרשויות בישראל בתקופה זו.
הסיבה העיקרית לכך היא כלכלתה המבוססת על .
לוח3: נתוני דורשי עבודה באילת, מרץ- מאי 2020 .
מרץ 2020 אפריל 2020 מאי 2020 .
שיעור דורשי העבודה באילת 41% 45.
דירוג מבין כל רשויות ישראל 1 1 2 .
המקור: שירות התעסוקה לפי המוסד לביטוח לאומי, שיעור מקבלי דמי האבטלה באילת עמד נכון ל - 1.
)בממוצע הארצי ראש עיריית אילת דיווח על קושי תזרימי בשל קושי בגביית ארנונה55 .
שנמסר לחברת ביטוח במסגרת הדרישה הכספית של עיריית אילת .
51 מכתב ראש עיריית אילת לראש הממשלה מ- 19.
52 הלמ"ס, הודעה לתקשורת בנושא "לינותבמלונות תיירות בינואר -יוני 2020( " 27.
53 הלמ"ס, הודעה לתקשורת בנושא "לינות במלונות תיירות בינואר-יולי 2020( " 24.
20 ); ופרסום של הלמ"ס בעניין .
תפוסת בתי מלון באוגוסט 2020.
54 שירות התעסוקה, מסמך דופק שוק העבודה - פרסום חודשי לחודשים אפריל ומאי 2020 .
אינם כוללים עובדים עצמאיים ועובדים שאינם תושבי ישראל המועסקים באילת.
לפי עיריית אילת כ-80% מהעסקים .
העצמאיים בעיר היו סגורים ממרץ 2020 .
55 לפי סיכום דיון הערכת מצב ייעודית לעיר אילת - סיוע מיידי שנערך ברשות החירום הלאומית ב- 22.
כן, לפי דוח שהכינה חברת ייעוץ בין-לאומית באפריל 2020 בנושא "השפעות מאקרו-כלכליות של משבר הקורונה .
על העיר אילת", הקיפאון בענף המלונאות (האחראי ל-39% מהכנסות העירייה) ובענף העסקים (האחראי לכ-32% .
מהכנסות העירייה) עלול להביא לבעיות תזרימיות בעיריית אילת .
משבר הקורונה ממשיך ללוות בחודשים ספטמבר-אוקטובר 2020 )(מועד סיום הביקורת .
את ישראל, כמו גם את העולם כולו, ולפיכך האמור לעיל מתייחס לפגיעה ולהערכות .
כלכליות הרלוונטיות בעת מסירתן בלבד.
מהאמור לעיל ניתן להסיק כי ענף התיירות רגיש לאירועים כמו שינוי במחירים ותחרות, .
וכן למצב ביטחוני לא יציב ולהתפרצות של מגפות.
אילת היא עיר מוטת תיירות, ללא גיוון .
תעסוקתי וענף כלכלי משמעותי נוסף שיכול לחזקה, ומשמעות הדבר היא פגיעה בחוסנה .
של העיר במקרה של פגיעה בענף התיירות.
דוח ביקורת זה בחן את הניסיונות שנעשו .
במהלך העשו ר 2009 - 2019 לקידום הגיוון התעסוקתי בעיר ואת הפעולות שבוצעו .
לשכלול המוצר התיירותי לצורך פיתוחה הכלכלי של העיר ורווחת תושביה, וכן את .
הסטטוס של פעולות אלה ואת מידת השגת יעדיהן.
משרד מבקר המדינה בדק בשנים 2017 - 2020 לסירוגין את הליכי התכנון והביצוע של כמה .
פעולות ממשלתיות לקידומה של התיירות באילת ולפיתוחה של העיר, את מידת ביצועם של .
שלושה פרויקטים תיירותיים משמעותיים בעיר, את הפעולות לפינוי שטחי בסיס חיל הים בעיר .
לשם הרחבת שטחיה למגורים ולתיירות, ואת הפעולות לפיתוחה של הנגישות התחבורתית של .
העיר באמצעות הנחת מסילת רכבת ושדרוג כביש 90 .
כמו כן, נבחנו השלכות משבר נגיף .
הקורונה על ענף התיירות ועל אילת בפרט בשנת 2020 .
הביקורת נעשתה במשרד ראש .
הממשלה, במשרד התיירות, במשרד האוצר ובמשרד הביטחו ן.
בדיקות השלמה נעשו בעיריית .
אילת, במשרד התרבות והספורט, במשרד לפיתוח הנגב והגליל, במועצה הלאומית לכלכלה .
שבמשרד ראש הממשלה, ברשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י), בחברה הממשלתית לתיירות .
(להלן - חמ"ת), בחברה הממשלתית לפיתוח חוף אילת (להלן - חפח"א), במשרד התחבורה .
חלק מהממצאים עודכנו עד דצמבר 2020 .
תוכניות מקיפות לקידום כלכלת העיר אילת .
בעשור 2009 - 2019 קידומה של העיר אילת בכלל, ובתחום התיירות בפרט, נמצא על סדר יומם .
של הגורמים הממשלתיים והעירוניים, בין היתר על רקע החלטות שהתקבלו על סגירת שדה .
התעופה דב בתל אביב, סגירת שדה התעופה באילת והקמת נמל התעופה רמון צפונית לעיר.
ניסיונות ממשלתיים לקדם את העיר אילת בוצעו במהלך שנים אלו, לסירוגין, בשני אופנים .
ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 צעדים פרטניים או פרויקטים שמטרתם לעודד את התיירות אליה- כמו תקצוב עלות הקמתן .
של תשת יות כמו טיילות ומרכז תיירות; פעולות שיווק לעיר; וסיוע לבתי המלון באילת .
באמצעות הסדרת העסקתם של כ- 1,500 עובדים אזרחי ירדן56 .
ניסיונות רחבים יותר לקידום התיירות באילת באמצעות קידום תוכניות מקיפות לעיר.
ניסיונות מסוג זה החלו ביוזמת גורמים שונים ונכללו גם במסג רת דיוני צוות שרים בראשות .
ראש הממשלה בנושא העיר אילת (להלן - צוות השרים לדיון על אילת), שהתקיימו בשנת .
בתוכניות אלו יעסוק פרק זה .
תוכנית ארוכת טווח ביוזמת עיריית אילת .
התוכנית המקיפה הראשונה לאילת הוכנה ביוזמת עיריית אילת עוד בשנת 2009 , בסיוע חברת .
מדובר בתוכנית רב-שנתית לתקופה של 20 שנה (לשנים2010 - 2031 ) שחתרה .
לביסוסה של אילת כעיר תיירות בין-לאומית בת 150,000 תושבים באמצעות מימוש פרויקטים .
גדולים במיוחד, ובהם: "השער הדרומי של ישראל", לבניית נמל תעלה שייצור גשר יבשתי .
להעברת מטענים בין ים סוף לים התיכון, ולהקמת מרכז לוגיסטי בין-לאומי צפונית לאילת; בנייה .
מסיבית של מלונות והוספת 23,000 חדרים עד שנת2030 ;; פיתוח טיילת חוף מעקבה לטאבה .
הקמת מרכז קונגרסים ותערוכות; וכן פיתוח חיי לילה, הופעות, מופעי ראווה ומסעדנות ברמה .
בהיבט התשתיות - התוכנית ביקשה לקדם את החיבור המסילתי בין נמל אילת לתשתית .
הרכבות הארצית כדי לאפשר הובלת מטענים ונוסעים לאילת; שדרוג כביש הערבה; העתקת .
שדה התעופה שבעיר לאזור תמנע וסלילת כביש עוקף אילת; פינוי רצועת החוף דרומית לעיר .
באמצעות העתקת בסיס חיל הים; והקמת מרכז רפואי עצמאי ומתקדם.
תוכנית זו לא יצאה לפועל (להוציא השלמת מיזם הקמתו של נמל התעופה רמון ושדרוג .
קטעים מסוימים בכביש הערבה), וכמעט כל חלקיה כלל לא קודמו לשלבי ביצוע .
כמה מרכיבים בתוכנית (כמו הקמת מרכז קונגרסים והעתקת בסיס חיל הים 57 ) .
שבו ועלו בתוכניותוביוזמות שונות גם בשנים שלאחר מכן.
התוכנית הכלכלית לאילת .
מיולי 2011 עד שנת 2012 התקיימה סדרת דיונים מרוכזים בראשות ראש הממשלה שעסקו .
בנושאים הקשורים לעיר אילת.
הדיונים התקיימו במסגרת צוות השרים לדיון על אילת ובנוכחות .
נציגי המשרדים הממשלתיים הרלוונטיים, ומטרתם הייתה להשיג ראייה כוללת בענייני העיר.
56 החלטות ממשלה - 1040 ( 11.
בעניין ממצאי הביקורת בנושאים אלה, ראו להלן .
בדיון של הצוות שהתקיים בינואר 2012 ציין ראש המועצה הלאומית לכלכלה (שבמשרד ראש .
הממשלה) כי לעיר פוטנציאל בשלושה תחומים: תיירות, נמלי ים ואנרגיות, וכי "התהליכים .
בשלושת התחומים מתקדמים בנפרד ויש חשש מהתנגשות בין הדברים.
צוות שיתכלל את הפעילות".
בסיכום הדיון הורה ראש הממשלה למועצה הלאומית לכלכלה .
להלן [ להגיש הצעה ליצירת "תוכנית כלכלית כוללת לקידום העיר אילת- התוכנית הכלכלית .
ההצעה תכלול פירוט עלויות יצירת התוכנית".
נמצא כי באוקטובר 2013 הפסיקה המועצה הלאומית לכלכלה את מעורבותה בהכנת .
ההצעה לתוכנית הכלכלית לאילת.
הנימוק אשר מסרה המועצה היה כי הדבר נובע .
ביצירת תוכניות אסטרטגיות ברמה ]שלה[ מ"ריבוי משימותיה" ולאור "חוסר היתרון היחסי .
המועצה העבירה את המשך הטיפול בנושא לאגף פנים, תכנון ופיתוח .
נמצא כי התוכנית הכלכלית לאילת לא קודמה במהלך השנים .
במהלך השנים שחלפו מאז ישיבת צוות השרים לדיון על אילת בינואר 2012 והוראת ראש .
הממשלה, ובהיעדר תוכנית כלכלית מאושרת לאילת, החלו גורמים שונים, ועיריית אילת .
בראשם, בניסיונות לקדם מיזמים פרטניים בערוצים נפרדים אל מול משרדי הממשלה הרלוונטיים .
לשם כך הגישו הגורמים האמורים לא אחת בקשה לתקצוב ממשרד .
האוצר, וזאת ללא תכלול וללא תיעדוף בין התוכניות, אולם גם ניסיונות אלו לא הגיעו לכלל .
בחלוף כמעט ארבע שנים מההוראה בעניין הכנת הצעה ליצירת התוכנית הכלכלית לאילת .
נעשה ניסיון נוסף לקדם תוכנית מקיפה לע יר, בכנס פורום מנכ"לים של משרדי ממשלה .
(בהשתתפות ראש עיריית אילת וגורמים נוספים כמו רמ"י והממונה על התקציבים).
שהתקיים בנובמבר 2015 (להלן- פורום המנכ"לים), הדגיש מנכ"ל משרד ראש הממשלה את .
הבעייתיות שבהתנהלות בנושא ללא סדרי עדיפויות, ובהמשך לכך הוחלט על הכנת תוכנית .
עוד הוחלט באותו כנס, כי לשם כך ירכז משרד האוצר את כל התוכניות .
בעניין אילת שבהן החלו לטפל משרדי הממשלה, ובסיוע חברת ייעוץ חיצונית תיעשה עבודת .
תכלול של התוכניות שנאגרו, תוך קביעת סדרי עדיפויות בהקצאת המשאבים הממשלתיים .
משרד האוצר קבע כי התוכנית תגובש בתוך ארבעה חודשים ובסופם תוגש .
"כמוצר מוגמר להחלטת ממשלה" (להלן - התוכנית האסטרטגית).
המועד להצגת תוכנית זו .
בפני הממשלה נקבע אפוא לסוף הרבעון הראשון של 2016 .
בדצמבר2015 נחתםהסכם בין משרד האוצר לבין חברת ייעוץ בין-לאומית מוכרת .
(להלן - חברת הייעוץ), ולפיו היא תסייע בהכנת תוכנית אסטרטגית ישימה לעיר אילת ל- .
15 ,השנים הבאות, לרבות ביצוע ניתוחי עומק בנושאים כגון תיירות, תעסוקה, תחבורה .
תעשייה, מסחר וחינוך, וכן ניתוח עומק של מצבה הנוכחי של העיר והמגמות העתידיות .
בתנאי ההסכם עם חברת הייעוץ קבע משרד האוצר כי על החברה .
לתעדף צעדי מדיניות אפשריים (קיימים וחדשים), וזאת במסגרת המשאבים שיוגדרו .
במהלך שנת 2016 קיימה חברת הייעוץ עשרות פגישות עם בעלי עניין (לרבות משרדי .
ממשלה, המועצה להשכלה גבוהה, רמ"י וכן חברות פרטיות, יזמים, בעלי עסקים וארגונים .
כמו התאחדות המלונות), וכן קיימה סדנאות וסיורים באילת ובסביבתה והסתייעה במומחים .
את עבודת חברת הייעוץ ליווה צוות בין-משרדי.
במהלך שנת 2016 הגישה חברת הייעוץ כמה דוחות לפי אבני דרך, ואת תוצרי עבודתה .
האחרונים הגי שה לצוות הבין - משרדי במאי 2016 בדוח מסכם, שכלל הצעה שגובשה .
לתוכנית אסטרטגית לאילת וכן ניתוח חוזקות וחולשות של העיר, מגמות עתידיות, תובנות .
והצעות לפעולה, אשר חלקן כבר עלו בעבר או יושמו במידה כלשהי, וחלקן חדשות.
התוכנית האסטרטגית המוצעת זיהתה את התיירות כענף מרכזי בפיתוחה של אילת, ולצד .
זאת פירטה כמה יוזמות בענפים אחרים שיישומן נועד לסייע בפיתוח מנועי צמיחה נוספים .
לעיר ובגיוון התעסוקתי בה.
להלן עיקרי התוכנית: .
חזון: התוכנית האסטרטגית שהוצעה הגדירה עבור העיר אילת חזון ארוך טווח לשנת .
2031 , ולפיו "אילת תהיה יעד התיירות המוביל לחופי הים האדום ותציע לאורחיה חווית .
ותציע לתושביה ]בישראל[ נופש מגוונת ואיכותית.
אילת תהווה המטרופולין החמישי .
מגוון תעסוקתי לצד שירותי חינוך, בריא ות וביטחון מהמעלה הראשונה"58 .
זיהוי חולשות עיקריות: בגיבוש התוכנית זוהו קשיים וחולשות מרכזיות במצבה של .
העיר אילת בשנים 2010 - 2015 , כמפורט להלן בתרשים15.
58 מצגת "תוכנית אסטרטגית לעיר אילת- פגישת פורום מנכ"לים", מ- 15.
תרשים 15: ,קשיים וחולשות מרכזיות באילת 2010 - 2015 .
המקור: מצגות תוכנית אסטרטגית לעיר אילת ממאי, יולי וספטמבר 2016 .
יוזמות בסיס: חברת הייעוץ פירטה בדוחות ובהצעת התוכנית האסטרטגית שהגישה .
עשרות יוזמות המורכבות ממשימות קונקרטיות.
מטרת יוזמות אלו הייתה, בין היתר, .
השגת גיוון תעסוקתי ויצירת מנועי צמיחה לעיר שאינם תלויים רק בתיירות.
כותבי התוכנית 17 יוזמות בסיס הכרחיות משישה תחומים שונים 59 , לרבות יוזמות .
תיירותיות (להלן, גם - פרויקטים), שביצוען הוא תנאי מקדים לפיתוח נכסים ויכולות .
אשר נדרשים למימוש החזון של התוכנית האסטרטגית (להלן - היוזמות ההכרחיות); .
59 יוזמות בסיס הוגדרו כיוזמות שהן תנאי מקדים לביצוע היוזמות האחרות ואינן תלויות בתיעדוף היוזמות.
אינו כלכלי אלא תחום העוסק במנגנון האופרטיבי הנדרש ליישום התוכנית ולבקרה עליה.
העיר הכי פריפריאלית .
בישראל קצב גידול האוכלוסין .
התיירות או תלויות בו קצב גידול המשרות .
( 14%) מספר התיירים מחו"ל .
ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים16: 17 יוזמות הכרחיות בשישה תחומים .
הנדרשות למימוש החזון לעיר אילת60 .
תמרוץ רופאים העוברים לעבוד באילת .
תמיכה בבית החולים יוספטל, הרחבה .
ושיפור מחלקות (למשל קרדיולוגיה, טיפול .
תמיכה במוסדות אקדמיים בתחומים .
רלוונטיים (תיירות, אנרגיות מתחדשות, .
תמריצים למורים ותקצוב מיוחד לבתי ספר .
מתן מענקים עירוניים חלף מענק איזון .
הקמה ופיתוח של מתנ"סים ומסגרות .
קהילתיות (בהתאם לגידול האוכלוסייה) .
60 היזמות המסומנות בירוק הן יוזמות שכבר היו קיימות במועד הכנת התוכנית האסטרטגית בשנת 2016 .
מהיוזמות היו מוכרות והוצעו בעבר.
כמו כן, כמה יוזמות מרכזיות, ובהן הקמת קו רכבת מהירה לאילת, הרחבת כביש .
90 והקמת כביש עוקף אילת, זוהו במסגרת התוכנית האסטרטגית אולם לא תועדפו משום שביצוען מותנה בהחלטות .
תמריצים, מענקים והטבות מס ליזמים .
בתחומי התוכנית האסטרטגית .
תמרוץ הקמת בתי מלון .
סבסוד טיסות בין-לאומיות .
הקמת תשתית תיירותית .
קליטת כוח אדם מקצועי .
השלמת שדה התעופה רמון .
השלמת הסכם הגג (לרבות שיווק יחידות .
דיור ויחידות מלונאיות, שיקום הלגונה .
קיצור זמן ההגעה מהמרכז לאילת, יישום .
המלצות הועדה לשיפור התחבורה .
מודל ליישום התוכנית .
מנגנון ליישום התוכנית האסטרטגית .
המקור: התוכנית האסטרטגית, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
יוזמות מתועדפות בתיירות: התוכנית האסטרטגית תיעדפה שש יוזמות בתחום .
התיירות (המותנות בביצוע יוזמות הבסיס): .
ענף התיירות אופן ביצוע היוזמה .
פיתוח ענף תיירות החוף  הגדלה ופיתוח של קו החוף, פינוי שטחי חוף .
שבהחזקת חברת קו צינור הנפט אילת - אשקלון .
(קצא"א) וחיל הים, פיתוח טיילת טאבה-עקבה .
 העתקת מזח ספורט ימי ממרכז הטיילת ללגונה .
 פיתוח ותחזוקה של חופים, פעילויות חוף .
הטבע  סלילת שבילי אופניים ושבילי הליכה בטבע .
 פיתוח אטרקציות טבע כמו טיפוס צוקים .
 יצירת שת"פ אזורי והנגשת אתרי טבע .
הספורט  הקמת קריית ספורט ומתחם גולף .
 ,השקעה בתשתיות ספורט בטבע (צלילה .
 תמיכה באירועי ספורטייחודיים וגיוון .
היצע הטורנירים והתחרויות בעיר .