HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על פי חוק הטיס הקצאת המרחב האווירי של ישראל לתעופה האזרחית ולתעופה הצבאית, וכן .
נקודות ונתיבים שדרכם ייכנס כלי טיס למרחב האווירי של ישראל, ייצא ממנו או יחלוף בו תיעשה .
בידי שר התחבורה ושר הביטחון, ובהיעדר הסכמה ביניהם - תעשה זאת הממשלה 24.
הטיס, מנהל רת"א (להלן - המנהל) אחראי לתכנון ולפיתוח של המרחב האווירי של ישראל .
שהוקצה לשימוש התעופה האזרחית ולמתן הוראות לעניין השימושים כמפורט בחוק הטיס, כדי .
להבטיח את בטיחות התעבורה האווירית, סדירותה ויעילותה וכדי להגן על שלום הציבור .
המרחב האווירי בישראל בשגרה נחלק לשלושה: מרחב אווירי לשימוש התעופה האזרחית ; .
מרחב אווירי לשימוש התעופה הצבאית שמתאפשר בו שימוש של התעופה האזרחית; ומרחב .
אווירי לשימוש התעופה הצבאית בלבד.
המרחב האווירי לשימוש התעופה האזרחית הוא .
מצומצם, ורוב המרחב האווירי והבקרה האווירית נשלטים על ידי חיל האוויר.
במכתב של מנהל רת"א לשרת התחבורה מאוקטובר 2021 הוא ציין כי לאחרונה יש גי דול .
בפעילות התעופה הקלה הפנים-ארצית הפועלת במרחבים שמנהל חיל האוויר, בעיקר בסופי .
שבוע, ועל חיל האוויר נוצר עומס לנהל תנועה זו.
עוד הוא ציין כי "בתיאום עם חיל האוויר סומנו .
מספר פתרונות, חלקם הוצגו גם למשרד, אבל הם תלויים בתקצוב לשיפורי תקשורת וקשר עם .
במכתב של מפקד יחידות הבקרה של חיל האוויר (להלן - מיח"ה) לסמנכ"ל מבצעים של רש"ת .
מאמצע אוקטובר 2021 הוא ציין כי פעילות אזרחית ענפה במרחב הפנים-ארצי, הכוללת תעופה .
מסחרית, פרטית וספורטיבית לסוגיה, מנוהלת על ידי חיל האוויר, המשקיע בכך משאבים רבים.
עם זאת, ציין מפקד מיח"ה, חיל האוויר אינו מקבל מרש"ת את המעטפת התעופתית האזרחית .
לצרכים אלה, החל בשיקוף תכנון הטיסות וכלה בהצטיידות במערכות תומכות, וכי ההשתתפות .
24 בנוגע לנקודות ו לנתיבים שדר כם ייכנס כלי טיס למרחב ה אווירי של ישראל, יצא ממנו או יחלוף בו נדרשת גם .
התייעצות עם השר להגנת הסביבה.
ה | בטיחות התעופה האזרחית התקציבית שחיל האוויר קיבל מרש"ת, שלא כיסתה את העלויות בפועל, הופסקה על ידי רש"ת .
בסיום מכתבו ציין מפקד מיח"ה שחיל האוויר מבין את אחריותו בניהול מאוזן .
של המרחב האווירי, אך פעולות רש"ת בעת האחרונה לא רק שאינן מסייעות לקדם את .
הפתרונות, אלא פוגעת במענה הניתן.
במכתבו האמור לשרת התחבורה מאוקטובר 2021 ציין מנהל רת"א כי בעקבות הסכם בנוגע .
למרחב האווירי עם קפריסין, שנכנס לתוקף במרץ 2020 , הונחה תשתית אווירית שתאפשר זרימת .
תנועה יעילה ובטוחה לאירופה, והיא זו שאפשרה בין היתר לכונן מערכת נתיבים מזרחה לעבר .
האמירויות עם כינון הסכמי אברהם.
עוד הוא ציין כי תשתית זו יוצרת תנועה הולכת וגוברת של .
טיסות העוברות מעל ישראל, עקב קיצור דרך ניכר בין היבשות בקישור בין אירופה למפרץ .
הפרסי ולמזרח הרחוק דרך ירדן ובהמשך ערב הסעודית, אך שעות הפעילות של נתיבים אלה .
מוגבלות עקב פעילות של חיל האוויר.
יצוין כי בדיון עם סמנכ"ל מבצעים של רש"ת, שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה במהלך .
הביקורת, ציין הסמנכ"ל, כי במסגרת הסכמי אברהם המטוסים מאיחוד האמירויות העוברים .
בשמי ישראל מורשים לעשות כן רק בלילה בין השעות 23:00 ועד 07:00 זאת עקב מגבלות .
משיקולים כלכליים לטובת התעופה האזרחית בישראל, וכן על מנת לפעול .
לשיפור יחסי החוץ של ישראל, ביקשה רש "ת מחיל האוויר להגדיל את טווח השעות שבהן יותרו .
טיסות מאיחוד האמירויות מעל שמי ישראל ואליה, אך חיל האוויר סירב.
עדכן סמנכ"ל מבצעים של רש"ת את משרד מבקר המדינה כי הנושא עלה בעל פה בדיון עם .
סגן מפקד חיל האוויר , וזה אישר להקצות עוד גובהי חצייה אבל לא אישר הרחבת שעות.
עלה כי בקשת רש"ת להגדלת טווח השעות שבהן יותרו טיסות לתעבורה אזרחית מאיחוד .
האמירויות מעל שמי ישראל לא נענו אך אושרו גבהי חצייה נוספים.
המרחב האווירי המצומצם של ישראל הוא משאב לאומי הנדרש לשימושים צבאיים .
וביטחוניים, אך גם לשימושים כלכליים, עסקיים ופרטיים, וכן לפיתוח קשרי החוץ של .
ישראל, ועל כן יש חשיבות רבה להקצאתו באופן מיטבי.
עלה כי הגידול בפעילות התעופה הקלה הפנים -ארצית הפועלת במרחבים שמנהל חיל .
האוויר, יוצר עומס על ניהול תנועה, דבר העלול לפגוע בבטיחות התעופה הפנים ארצית, .
אך עקב חילוקי דעות בין רש"ת לחיל האוויר בסוגיית מימון פעילות זו של חיל האוויר, .
נושא זה לא בא על פתרונו.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה, לרש"ת, לרת"א ולחיל האוויר, לנוכח .
הגידול בפעילות התעופה הקלה והפנים -ארצית במרחבים שמנהל חיל האוויר והעומס .
הגובר עליהם, לפעול להגברת שיתוף הפעולה, ובכלל זה העברת המידע הרלוונטי הנדרש .
לניהול התעופה האזרחית הפנים -ארצית מרש"ת לחיל האוויר, פתרון סוגיית התקציב .
למימוש הפתרונות שהוצעו, לשם הפחתת העומס בניהול התנועה האווירית על ידי חיל .
האוויר ושיפור הבטיחות.
עוד מומלץ, לנוכח הה תרחבות המתמשכת של פעילות התעופה האזרחית, למשרד .
התחבורה, לרת"א ולמשרד הביטחון לבחון מפעם לפעם לעומק את הקצאת המרחב .
האווירי לשימושים השונים מתוך התחשבות במכלול האינטרסים - הביטחוניים, בטיחות .
התעופה האזרחית וניהול התעבורה האווירית, הכלכליים, ויחסי החוץ של ישר אל.
בטיחות התעופה האזרחית מתקן עזר לטיסה .
חוק הטיס מגדיר "מיתקן עזר לטיסה" כמיתקן "הנמצא מחוץ לכלי הטיס ואינו מחובר אליו, .
המשמש או המיועד לשמש עזר לטיסה, ובכלל זה מיתקן המשמש או המיועד לשמש עזר לניווט .
אווירי או לביצוע תהליכי טיסה, מערכת הקולטת נתונים מכלי טיס או משדרת אליהם נתונים .
לצורך ניהול תעבורה אווירית, מסלול נחיתה, המראה או הסעה, מיתקן קרקע לתקשורת עם .
כלי טיס, מיתקן לתאורת סימון ואזהרה לכלי טיס ומיתקן דיווח מזג אוויר ".
ההסבר להצעת תיקון חוק הטיס "ציוד מכ"ם (מגלה כיוון ומרחק) קרקעי, חיישנים קרקעיים .
למיניהם ומערכות עיבוד המידע המתקבל מכל אלה, המשמשים לבנייה ולעיבוד של 'תמונה .
אווירית' של כלי הטיס במרחב הפיקוח התעופתי של ישראל ובקרבתו, הם בגדר 'מתקן עזר .
סעיף 35 לחוק הטיס מתנה הפעלת מתקן עזר לטיסה, המשמש או המיועד לשמש כלי טיס .
אזרחיים, באישור מנהל ר ת"א (להלן - המנהל) בכתב, ובכך שהמתקן בנוי או מותקן, מתוחזק .
ומופעל בהתאם לתנאי האישור.
אישור מנהל למתקן עזר לטיסה ניתן ככלל לאחר שהמנהל .
הבטיח כי מתקיימות לגביו הדרישות של ICAO .
דרישות אלה נועדו להבטיח את התאמתו של .
המתקן לשימוש בטוח בתעופה האזרחית, בין השאר בכל הנוגע להפעלתו ולתחזוקתו , ואת .
אחידות התקינה שעל פיה פועלת התעופה האזרחית הבין-לאומית, וכל זאת כדי להגביר את .
לצורך ניהול התעבורה האווירית משתמשת רש"ת במתקני עזר לטיסה, שהם מערכות .
אלקטרוניות לעיבוד מידע המתקבל ממכ"מים, ובמערכת תצוגה.
על פי המידע המת קבל .
ממתקני העזר לטיסה מנהלים פקחי רש"ת את התעבורה האווירית במרחב האווירי של ישראל.
לשם ניהול התעבורה האווירית פקחי רש"ת, שכאמור ממוקמים ביחידות הבקרה של חיל האוויר, .
עושים שימוש בחיישן ראשי, בחיישן משני (מכ"מים) ובמערכת עיבוד מידע, שהם ציוד של חיל .
האוויר, ובמערכת תצוגה אזרחית של רש"ת שאישרה רת"א.
בבדיקה שערכה רת"א בשנת 2006 נמצאשמבחינת ביצועים ותחזוקה הציוד של חיל האוויר לא .
עומד בדרישות ICAO למערכות מכ"ם.
כדי לשפר את המצברכשה רש"ת בשנת 2012 חיישן .
משני נוסף שהותקן ביחידות חיל האוויר, יושמו נהלים מש לימים ונרכשה מערכת תצוגה חדשה.
אך מאז לא בוצעו רכישות ציוד נוספות.
ממסמך של רת"א מיולי 2020 ומדברי ההסבר להצעת תיקון חוק הטיס, עולה כיגם לאחר .
ביצוע הפעולות כאמור הציוד של חיל האוויר שבו נעשה שימוש לניהול התעבורה האווירית .
האזרחית לא מקיים את דרישות ICAO לעניין הביצועים והתחזוקה , ורת"א לא יכלה לבצע .
בו בדיקות אזרחיות משום שהמערכת היא צבאית ולרש"ת לא הייתה גישה למידע עליה, .
ומשום שנוהלי התחזוקה של חיל האוויר אינם עומדים בסטנדרטים אזרחיים כמתחייב .
ה | בטיחות התעופה האזרחית רש"ת עושה שימוש גם במערכת ARTS25, המקבלת את נתוני החיישנים בנתב"ג ומציגה את נתוני .
כלי הטיס למפקח על התעבורה בנתב"ג.
את המערכת התקינה בשנת 1984 ה-FAA26 והיא גם .
בספטמבר 2019 הוחלף ספק התחזוקה של ה-FAA .
בפועל אין כיום מידע או תיעוד של הבדיקות שביצעה ה-FAA במהלך ההתקנות והשדרוגים של .
מערכת ATRS , ואין מִפרטים שלה.
כל המידע נותר בידי ה-FAA , ואי אפשר לקבלו היום כי רש"ת .
לא כללה בחוזה שלה עם ה-FAA .
דרישה לשמירה ולקבלה של תיעוד .
ממסמכי רת"א עולה כי מערכת זו הגיעה במהלך השנים למצב שבו אי אפשר לתחזק .
אותה לאורך זמן בש ל עלויות גבוהות והתיישנות רכיביה.
נוסף על כך, בגלל התיישנות .
המערכת אי אפשר לבצע בה שינויים והתאמות לסביבת פיקוח טיסה מתקדמת ומודרנית.
סעיף 165( )(א1) לחוק הטיס מסמיך את המנהל "ליתן.
פטור לגבי כלי טיס, ציוד תעופתי, .
שדה תעופה או מנחת, מהוראה מההוראות שנקבעו לפי סעיפים המפורטים בפסקה ( 2 ), אם .
מצא כי בנסיבות העניין ההוראה שלגביה מתבקש הפטור אינה סבירה או אינה מתאימה ושוכנע .
כי יינקטו צעדים מתאימים לשם שמירה על בטיחות התעופה וסדירותה, ברמת בטיחות שוות .
ערך לזו המושגת בקיום ההוראות לפי הסעיפים האמורים".
סעיף 165(א) (2 ) מפרט את הסעיפים בחוק הטיס שמהם רשאי מנהל רת"א לתת פטור, אולם .
סעיף 35 הנזכר לעיל, המתנה שימוש במתקן עזר לטיסה באישור המנהל, אינו כלול בפירוט זה, .
ועל כן המנהל לא יכול לפטור את רש"ת מחובתה על פי הסעיף האמור, אף שמתקיימות נסיבות .
מהותיות המצדיקות את מתן הפטור.
בהיעדר סמכות לתת פטור נקט המנהל במשך תקופה ארוכה, החל בשנת 2009 , צעד חריג של .
"מדיניות אי-אכיפה" כלפי רש"ת כדי לאפשר לה להמשיך לתת שירותי ניהול תעבורה במרחב .
הפיקוח התעופתי של ישראל.
ממסמכי רת"א ומהתכתבות עם משרד המשפטים עולה כי ביולי 2020 המליץהמשנה ליועץ .
המשפטי לממשלה (משפט כלכלי) ליועץ המשפטי לממשלה לאשר את מדיניות האכיפה .
לתקופה מוגבלת, בכפוף לדרישה מרת"א לפעול לשינוי חוק הטיס כך שיתאפשר למנהל לתת .
לרש"ת פטור מחובתה לפי סעיף 35 .
בתשובת משרד היועץ המשפטי לממשלה מ- 3.
22 למשרד מבקר המדינה צוין כי האישור ניתן .
בכפוף לעמדת גורמי המקצוע הרלוונטיים ברת"א , ולפיה רמת הבטיחות הנדרשת להפעלת .
התחבורה האווירית נשמרת חרף השימוש במערכות המכ"ם נשוא הבקשה, אשר לא קיבלו את .
בנובמבר 2021 , ביוזמת רת"א ומשרד התחבורה, הוגשה הצעת חוק לתיקון חוק הטיס כך שיכלול .
את סעיף 35 לחוק הטיס ברשימת הסעיפים שבהם רשאי המנהל לתת פטור, ובכך לתת לרש"ת .
25 Automated Radar Terminal System - מערכת ממוחשבת לניהול תעבורה אווירית המאפשרת לפקח הטיסה לעקוב .
המערכת מאחדת את כל המידע העדכני - האנושי ומהמכ"מים - ליצירת תמונה אווירית מדויקת יותר.
26 Federal Aviation Administration - .
רשות התעופה הפדרלית של ארצות הברית .
בטיחות התעופה האזרחית פטור מקבלת אישור המנהל על מתקני העזר לטיסה האמורים.
במועד סיום הביקורת, מרץ 2022 , .
הצעתהחוק27 לא עברה קריאה ראשונה.
יצוין כי במכתב לשרת התחברה מאוקטובר 2021 ציין מנה ל רת"א כי השימוש של רש"ת .
במכ"מים ובמערכות העקיבה של חיל האוויר הוא בניגוד לתקן הבין-לאומי ובניגוד לחקיקה .
עלה כי במשך שנים הציוד של חיל האוויר המשמש את רש"ת ומערכת ARTS המיושנת .
אינם עומדים בדרישות ICAO ובתקינה הבין-לאומית.
עוד עלה כי רש"ת אינה עומדת בהוראות חוק הטיס, שכן היא מפעילה מתקני עזר לטיסה .
בלי שקיבלה אישור להפעלתם מהמנהל, ולכאורה היה על המנהל לנקוט נגדה פעולות .
ואולם רש"ת אינה יכולה להימנע משימוש במתקנים אלה, שכן הימנעות זו .
משמעותה הפסקת הפעילות האווירית האזרחית במרחב הפיקוח התעופתי של ישראל.
רת"א כגוף המאסדר את תחום התעופה האזרחית בישראל אחראית, בין היתר, " על .
שמירת רמה נאותה של בטיחות הטיסה".
בחוסר יכולתה של רת"א למלא את תפקידה .
לאורך זמן ולבצע בדיקות, בקרות ופיקוח נאותים על מתקני העזר לטיסה המיושנים של .
רש"ת, על רמת תחזוקתם ועל עמידתם בתקן הבין -לאומי, עלולה להיות פגיעה ברמת .
בטיחות התעופה בישראל.
מדיניות אי-אכיפה או מתן פטור מקבלת אישור המנהל על .
מתקני העזר לטיסה, למשך זמן ארוך, אינה פותרת את בעיית הבטיחות שעלולה לנבוע .
משימוש במתקני עזר שאינם עומדים בתקן.
התנהלות כזו אינה עולה בקנה אחד עם החוק .
הישראלי ועם התקן הבין-לאומי שישראל מחויבת לו מתוקף חברותה ב -ICAO .
משרד מבקר המדינה ממליץ לרש"ת, לרת"א ולחיל האוויר לא להסתפק בהסדרת פטור .
למתקני העזר לטיסה המיושנים, אלא גם לפעול לעמידת כלל המתקנים בהם עושה רש"ת .
לניהול התעבורה האווירית בתקן הבן-לאומי, ובכללם המכ"מים ומערכת עיבוד מידע של .
חיל האוויר, וכן מערכת ה- ARTS ,של רש"תעל מנת לשפר את רמת בטיחות התעופה .
21 כתב סמנכ"ל מבצעים של רש״ת למפקד מיח"ה מכתב בנושא "בעיות תמונה אווירית .
בבקרות" וציין שפקחי רש"ת חווים מגוון בעיות בתמונה האווירית שאינן קבילות בניהול תעבורה .
אזרחית, שחלקן בעיות טכניות וחלקן בעיות תפעול, משמעת ונהלים של גורמי חיל האוויר .
הוא ציין כי המפעילים מחיל האוויר האחראים על התמונה האווירית אינם ערים להשלכות של .
פעולות מסוימות - כגון הורדת מכ"ם ל תחזוקה, שינוי גרסה, החלפת גרסה, שינוי סביבה, .
החשכה וכדומה - הגורמות לנפילת התמונה האווירית לכמה שניות או להחשכת אזורים מסוימים, .
וכל זאת ללא תיאום עם יחידות הבקרה של רש"ת.
27 הצעת חוק הטיס (תיקון מס' 3 ) התשפ"ב-2021.
28 סעיף 142(15 )לחוק הטיס קובע שנת מאסר למי שהפעיל מתקן עזר לטיסה שלא אושר על ידי מנהל רת"א.
ה | בטיחות התעופה האזרחית סמנכ"ל מבצעים של רש"ת הציג במכתבו 11 תקלות שהתרחשו במשך חודשיים בשנת2021 , .
ובהןמטוס שנעלם מהמסך; נפילות תמונה רגעית או לחמש שניות, ויכולת עקיבה נמוכה לאחר .
חזרת התמונה; הופעה מאוחרת על הצג של מטוסים הבאים ממערב; אירועים מרובים של .
מטוסים ממריאים מנתב"ג ועולים לתצוגה מאוחר ; ומטוסים ממערב עם עקיבה נמוכה.
מבצעים ציין כי חלק מהסיבות לתקלות אלה אינן ידועות וחלק נובעות משילוב חיישנים בעייתי, .
וכן מהורדת מכ"מים מפעילות לצורך תחזוקה, שדרוגים ועדכונים של המערכות בלי לתאם עם .
רש"ת ובלי ליידע אותה.
בסיכום מכתבו ציין סמנכ"ל מבצעים כי מספר התקלות האלה וסוגיהן אינם קבילים לניהול .
תעבורה אזרחית, ולמיטב הבנת ו חלק גדול מהתקלות יכולות להימנע בעבודה על פי ה נהלים .
ובהבנה שלחיל האוויר יש אחריות מלאה על איכות התמונה האווירית ועל אמינותה.
21 השיב מפקד מיח"ה לסמנכ"ל מבצעים של רש"ת כי רש"ת עברה בחודש האחרון .
לשימוש במערכת חדשה, ולטובת מעבר זה נעשו תהליכים רבים, הן בציר הטכנולוגי והן בציר .
הנהלים, וכי בקליטה והטמעה של מערכת חדשה ישנם חבלי לידה ויש חשיבות מרובה לביצוע .
עוד השיב מפקד מיח"ה כי בעקבות פנייתו של סמנכ"ל מבצעים הם .
בחנו את הערותיו והגיעו לתובנות וללקחים ונקטו צעדים לשיפור המצב.
21 כתב שוב סמנכ"ל מבצעים של רש"ת למפקד מיח"ה על נפילת תמונה אווירית חריגה .
מאוד באורך של כדקה שלמה ביחידת הבקרה בצפון, שמתחקור ראשוני עולה שהיא נבעה .
כנראה מפעולה ידנית שגויה של גורם כלשהו בחיל האוויר.
במכתבו ציין סמנכ"ל מבצעים .
שלאובדן התמונה האוויר ית יש השלכות על היבטי בטיחות, על ניהול תנועה ועל אובדן היכולת .
של פקח הטיסה ל נהל את התעבורה אווירית, וכי בפעם הבאה שתתרחש תקלה כזו תתבצע .
עצירה מוחלטת של התנועה האווירית עד לביצוע תחקיר , הסקת מסקנות ו נקיטת פעולות .
למניעה עתידית, ומשמעות הדבר סגירה של מדינת יש ראל.
22 מסר סמנכ"ל מבצעים של רש"ת לצוות הביקורת כי גם לאחר מכתבו הנ"ל .
היו תקלות דומות, אולם רש"ת לא עצרה את התנועה האווירית במקרים אלה וניסתה לתת מענה .
עלה כי יחידות הבקרה של חיל האוויר פועלות בסטנדרטים צבאיים, השונים מאלה של .
התעופה האזרחית, ולא תמיד עולים בקנה אחד עם הכללים הבין -לאומיים המיועדים .
לשמירה על בטיחות התעופה האזרחית שמדינת ישראל מחויבת להם.
כי במשך חודשיים החל מ- 10.
21 התרחשו 11 תקלות בתמונה האוויריתובהם: מטוס .
שנעלם מהמסך; נפילות תמונה רגעית או לחמש שניות, ויכולת עקיבה נמוכה לאחר חזרת .
התמונה; הופעה מאוחרת על הצג של מטוסים הבאים ממערב; אירועים מרובים של .
מטוסים ממריאים מנתב"ג ועולים לתצוגה מאוחר; ומטוסים ממערב עם עקיבה נמוכה .
בתקלות ביחידות אלה יש פגיעה בבטיחות התעופה האזרחית הישראלית והבין -לאומי ת .
הפועלת במרחב האווירי של ישראל ובניהול היעיל של התנועה האווירית האזרחית.
בטיחות התעופה האזרחית משרד מבקר המדינה ממליץ לרש"ת ולחיל האוויר לבחון לעומק את רמת שיתוף הפעולה .
ביניהם בכל הקשור לניהול התעבורה האוויר ית האזרחית, ואת הסיבות והגורמים, .
האנושיים והטכנולוגיים, לריבוי התקלות, לשקול שדרוגים ועדכונים של המערכות .
להגברת אמינותם, לבצע תחקירים ולהפיק לקחים בכל מקרה של תקלה, ליצור נוהלי .
עבודה משותפים לרש"ת וחיל האוויר ולבנות מערכת תיאום הדדית, כל זאת כדי לשפר .
את הה תנהלות ביחידות הבקרה, למנוע סיכונים מיותרים ולשפר את בטיחות התעופה .
האזרחית בסטנדרטים המקובלים בעולם.
הקמת יחידת בקרה ראשית אזרחית .
באוקטובר 2017 כתבו סמנכ"ל מבצעים ומנהל חטיבת התעבורה של רש"ת מכתב לגורמים .
בכירים בענף התעופה, ובהם מנהל רש"ת, מנהל רת"א, ראש מטה חיל האוויר (להלן - רמ"ט .
חיל האוויר) ומפקד מיח"ה, וציינו בפניהם כי "רק שינוי תפיסתי ושדרוג יכולות מערכת ניהול .
התעבורה האווירית האזרחית, ע"י הקמת יחידת בקרה ראשית אזרחית ומאוחדת (יב"ר) בהקדם .
האפשרי", שתאפשר להגדיל את קיבולת מערכת ניהול התעבורה במרחב, בהתא ם לצורכי .
המשתמשים ולהיקף תנועת כלי הטיס במרחב מתוך שמירה על רמת בטיחות מקובלת ורמת .
עוד הם ציינו כי מיקום יחידות אזרחיות בתוך מתקנים ויחידות צבאיים פוגע פגיעה מתמשכת .
ביכולת לפתח, לשפר ולנהל את יחידות הבקרה האזרחיות, בנוסף אין אפשרות להוסיף עמדות .
בקרה בגלל מרחב פיזי קבוע ומוגבל.
בהקמת יחידת בקרה ראשית אזרחית מאוחד (להלן - .
יב"ר) יהיו לרש"ת תועלות רבות: שיפור בזמינות טכנאים ומערך תחזוקה שיפעל ללא הפסקה; .
קרבה בין הדרגים הניהוליים ליחידות הקו, שיפור יכולת הניהול של מנהלי החטיבה, זמינות .
השתתפות בדיוני מטה, הדרכות, סימולטור, ועוד.
הכותבים העלו כמה סוגיות הנוגעות לניהול התעבורה האווירית המחייבות לטעמם את הקמת .
בשלהיקף פעילות גדול של כלי טיס בישראל יחידות נת"א, הפועלות במרחב אווירי מוגבל, .
מורכב ומרובה אילוצים, נדרשות לתת מענה לקיבולת הגבוהה , מתוך שמירה על רמת .
בטיחות גבוהה ו על שירות ברמה נאותה.
שלוש יחידות נת"א קרובות מאוד לקצה גבול .
הקיבולת של ניהול התעבורה האווירית ברמת בטיחות גבוהה וביעילות מרובה.
יחידות הבקרה האזרחיות פועלות בתוך יחידות הבקרה הצבאיות במרחב פיזי נתון ומצומצם .
אשר מכתיב את מספר עמדות העבודה ואיכותן, ואינו מאפשר פיתוח והתרחבות .
כי " ניהול התעבורה האווירית במדינת ישראל אינו מותאם לסטנדרטים העולמיים של .
התעופה בעולם המערבי, ופועל באופן פרימיטיבי למדיי".
למערכת ניהול התעבורה נקודות .
כשל רבות המובילות לחוסר יכולת ל יצור ממשקים בין יחידות סמוכות בתוך ישראל ומחוצה .
לה, וכך כל פקח מנהל את המרחב ואת המשימה הפרטנית שלו בזמן אמת אך ללא שליטה .
שתי יחידות הנת"א העיקריות, מגדל בן-גוריון ויח ידת הבקרה האזורית בצפון, פועלות בעזרת .
שתי מערכות נפרדות שאינן מקושרות, וכל יחידה רואה תמונה אווירית שונה.
ה | בטיחות התעופה האזרחית יכול להימשך עם העלייה בעומס ובהיקף של התנועה, ותפעול לקוי זה לא זו בלבד שאינו .
יעיל, אלא נשקפת ממנו פגיעה פוטנציאלית בבטיחות הטיסה.
ניהול התעבורה האווירית במרחב הנוכחי אינו מאפשר גמישות, יעילות וחדשנות.
התקדמות טכנולוגית, שתכלול מערכת שליטה גלובלית המותאמת לסטנדרטים של עולם .
ניהול התעבורה האווירית החדש, לא ניתן יהיה להתקדם ולהגדיל את מספר הטיסות .
במרחב האוויר י של מדינת ישראל.
,ישיבה של פקחי רש"ת ביחידות הבקרה הצבאיות של חיל האוויר לא רק שאינה יעילה .
אלא אף מזיקה וגורמת לאירועי בטיחות רבים, שכן היא תוצר של חשיבה מיושנת שתתייתר .
לחלוטין בעידן היב"ר .
במצב הנוכחי, קיימת אי הלימה בין ייעוד מערכתהתמונה האווירית הצבאית לזו האזרחית.
המערכת הצבאית פועלת על בסיס נתוני מכ"ם צבאיים ומטרתה גילוי מטרות אויב, תכלית .
השונה לגמרי מהייעוד של מערכת אזרחית, שמטרתה ניהול תעבורה אזרחית באמצעות .
הזרמת התנועה באופן בטוח ויעיל.
אי-הלימה זו יוצרת בעיות רבות באיכות ו באמינות של התמונה האווירית: למשל, כלי טיס .
אזרחי הטס על פי כל הכללים מוצג כשני כלי טיס צמודים ויוצר התראות שווא במערכת; .
כלי טיס אזר חי הטס על פי כל הכללים אינו מוצג במערכת; זיהוי של כלי טיס - נתון קריטי .
לניהול תעבורה אווירית בטוחה - מוחלף בזיהוי של כלי טיס אחר ; כשלים במערכת התמונה .
האווירית בתדירות ולמשכי זמן שאינם מקובלים בתעופה האזרחית.
מסיבות של אבטחת מידע ושמירה על הסודיות חל איסור על חיבור מערכות אזרחיות .
יצירת ממשק ממערכת התמונה האווירית הצבאית למערכות האזרחיות .
"נעשית באמצעות מערכת הלבנת נתונים פרימיטיבית, הנמצאת כבר שנים רבות בתהליך .
גסיסה מתמשך" ובטכנולוגיה בת שלושים שנה.
"תקלות במערכת ההלבנה מתרחשות .
מדובר במצב מתמשך, שעלול להוביל לקריסה בכל יום ואין לו פתרון .
המגמה העולמית בשני העשורים האחרונים היא שיתוף פעולה ומידע בין מדינות שכנות.
המצב המתואר לעיל הוא חסם המונע אפשרות להתחבר ליחידת הבקרה בניקוסיה ומגביל .
לחלוטין את היכולת להצעיד קדימה את הממשק ואת ניהול התעבורה האווירית.
מערכות המכ"ם והעקיבה, שעליהן מבוססת עבודת יחידות הבקרה , הן מערכות תמונה .
אווירית המבוססות על מידע המעובד על ידי שרתים צבאיים, ומקורו במערכות מכ"ם .
ובחיישנ ים נוספים של חיל האוויר.
מערכות אלו אינן מאושרות או אין להם ר ישוי לשימוש .
בתעופה האזרחית , ומעולם לא נבדקה תאימותן לסטנדרטים האזרחיים המחייבים , שכן .
בשל סודיות ורמת סיווג גבוהה חיל האוויר לא יכול לספק את הנתונים הנדרשים על פי .
האסדרה הבין-לאומית לתעופה אזרחית.
לרש"ת ולרת"א, כל אחת לצרכיה, אין שום יכולת .
לבקר ולפקח על מערך התחזוקה, על תוספות של פרמטרים ו שינויים בהם, על הוספ ה .
והחסר ה של חיישנים, על ניטור תקלות וירידה בביצועים או באיכות של המערכת המשמשת .
בסיס לניהול התעבורה האווירית במרחב.
המצב הנוכחי - שבו כל תוצרי ה תמונה האווירית .
נשלטים על ידי גורמים צבאיים, המבצעים בהם פעולות מסיבות מבצעיות מסווגות ללא .
בטיחות התעופה האזרחית שיתוף הגורמים האזרחיים - פוגע באמינות, ביכולות התחזוק ה ובהתאמת המערכות לצ ורכי .
בסיכום מכתבם ציינו סמנכ"ל מבצעים ומנהל חטיבת התעבורה של רש״ת כי הקמת יב"ר .
אזרחית מתקדמת, טכנולוגית, מקושרת, המבוססת על מערכות אזרחיות בעלות רישיון, היא .
צורך מבצעי מובהק ומתחייב, שכן היא תאפשר לנהל את התעבורה האזרחית בישראל באופן .
כולל, מנוטר ומבוקר , ולחלק את המרחב האווירי באופן יעיל ומשתנה בהתאם לצורך.
היב"ר תאפשר את הרישוי המתחייב ותאפשר תחזוקה ע ל יד י גורמי ם אזרחיים בסטנדרטים .
נדרשים ובזמינות מיידית.
ללא הקמה של היב"ר יתרחב במידה ניכרת הפער הטכנולוגי והמקצועי .
בין ישראל למקובל בעולם, וחלקים טכנולוגיים מסוימים אף עלולים לקרוס .
תהיה מעודכנת כמקובל בעולם, ותאפשר לפעול בסינרגיה עם חיל האוויר ולהגדיל במידה .
ניכרת את כמות התנועה במרחב.
יצוין כי במכתב לשרת התחבר ה מאוקטובר 2021 ציין מנהל רת"א כי רש"ת קיבלה החלטה .
אסטרטגית לשינוי מבנה יחידות התעבורה האווירית ו להקמת יחידת בקרת מכ"ם מרכזית , .
הכוללת רכש מערכות בקרה אווירית הנגזרות ממנה, אולם "לאור הקישוריות המוב נית לחיל .
האוויר בתחום זה והמשבר התקציבי בין רש"ת לחיל האוויר, נדרשת מעורבות המשרד בהתנעת .
סמנכ"ל מבצעים של רש"ת מסר לצוות הביקורת בינואר 2022 כי רש"ת קיבלה החלטה .
אסטרטגית למימוש הפרויקט של הקמת יב"ר לניהול התעבורה האזרחית בישראל, שתמוקם .
בנתב"ג ותהיה אזרחית לחלוטין.
כמו כן הוא ציין, כי בכל הנוגע לתעופה האזרחית היב"ר תפעל .
במנותק מחיל האוויר, אך היא תכלול נוכחות קבועה של אנשי חיל האוויר לצרכי תיאום יום יומי .
שוטף, לצרכי חירום ולצרכים ביטחוניים, וכי זה המודל הנהוג ברוב מדינות העולם, ובתכנון היב"ר .
ניתן מענה לאיוש אנשי חיל האוויר.
עוד מסר סמנכ"ל המבצעים של רש"ת, שהפרויקט יכלול .
רכישת מערכת אוטומציה - מחשב שירכז את כל המידע; רכישת מכ"ם לנתב"ג ושני מכ"מים .
נוספים לצפון ולדרום; והקמת מבנה תת-קרקעי שממנו יפעלו פקחי הטיסה.
מוערכת בכ-500 מיליון ש"ח, ולוח הזמנים לביצוע- כשש שנים.
הסמנכ"ל מסר כי לוחות הזמנים .
להחלפת המערכת ארוכים , שכן מערכת כזאת דורשת התאמות למערכ ות קיימות לצ ורכי .
המשתמש, ולכן האפיון והפיתוח ארוכים.
2017 התקיים דיון בוועדת האסטרטגיה של מועצת רש"ת שבה הציגההנהלת .
רש"ת את עקרונות הקמת היב"ר ולוחות זמנים לשלבי הפרויקט, ועל פיו הקמת היב"ר תסתיים .
והיא תהפוך למבצעית בשנת 2024 .
בתום הדיון החליטה ועדת האסטרטגיה כי בהינתן המציאות .
הנוכחית וקצב הגידול בתעבורה האווירית, נדרשת הקמת יב"ר עצמאי והיא מבקשת כי ההנהלה .
תקדם את המהלך בהתאם לעקרונות שהוצגו בדיון.
סמנכ"ל מבצעים של רש"ת מסר לצוות .
הביקורת בינואר 2022 כי עקב הקורונה קידוםהקמת היב"ר הוקפא , אך לאחרונה החלו ברש"ת .
לפעול למימושו והם מקדמים מספר מכרזים הקשורים לפרויקט.
הקמת יב"ר אזרחית לניהול התעבורה האווירית בישראל מחייבת תיאום ושיתוף פעולה עם חיל .
האוויר ובמרץ 2022 עדכן סמנכ"ל מבצעים של רש"ת את משרד מבקר המדינה כי בדיון עם חיל .
האוויר הייתה התייחסות לנושא היב"ר, וסגן מפקד חיל האוויר סיכם שנושא היב"ר האזרחית .
ומשמעויותיו ייבחן וינותח על ידי חיל האוויר.
ה | בטיחות התעופה האזרחית עלה כי ניהול התעבורה האווירית האזרחית בישראל המתבצע ב דרך המשלבת מערכות .
בקרה צבאית ואזרחית לוקה בתחומים רבים.
הפער הטכנולוגי מהמקובל בעולם; חוסר .
גמישות, חוסר יעילות וחוסר חדשנות; מערכות טכנולוגיות שאינן מקושרות ליצירת תמונה .
אווירית אחידה; מערכות טכנולוגיות שאין להן רישוי בניגוד לסטנדרט הבין-לאומי; היעדר .
מערך שליטה כולל; חוסר יכולת ליצור ממשק בין יחידות נת"א בישראל ומחוצה לה - כל .
אלה מצביעים על פגיעה ניכרת בבטיחות התעופה האזרחית ותנועת המטוסים הפועלים .
בישראל, בהיקף הקיבולת של התנועה האווירית ובניהול היעיל שלה.
עוד עלה כי הקמת יח ידת בקרה ראשית אזרחית ( יב"ר) שעל קידומה הוחלט בוועדת .
האסטרטגיה של מועצת רש"ת בדצמבר 2017 בעלות שלכ-500 מיליון ש"ח, שהקמתה .
צפויה להמשך 6 שנים, לא קודמה ולמעשה הוקפאה עקב הקורונה, ורק לאחרונה החלו .
ברשת לפעול למימושו, ונכון למועד סיום הביקורת לא הושלם תיאום הקמתה מול חיל .
מבקר המדינה ממליץ לרש"ת למשרד התחבורה ולחיל האוויר ולמשרד הביטחון לפעול .
במשותף לקידום הקמת יב"ר אזרחית לניהול התעבורה האווירית, שתיתן פתרון ראוי לכלל .
יחסי הגומלין בין רש"ת לחיל האוויר .
במכתב של סמנכ"ל מבצעים למפקד חיל האוויר מאוגוסט 2021 הוא ציין כי במשך כל שנות .
המדינה המרחב האווירי של מדינת ישראל מנוהל בשיתוף עם חיל האוויר, אך עם השנים .
האתגרים הנובעים מגידול בתעופה האזרחית ומהניהול המשותף נעשים מורכבים יותר , ועל כן .
יש "מספר פערים גדולים המחייבים דיון, החלטה ופתרון קדימה ".
במכתב פירט סמנכ"ל מבצעים את הפערים: תמונה אווירית לא אמינה שאינה תואמת לנדרש .
לשימוש אזרחי ומתקרבת לרמה שאינה קבילה לשימוש; ביחידות הבקרה אין מספיק תשתיות .
פיזיות, ולכן אי אפשר להגדיל את מספר פקחי הטיסה במשמרת בעקבות הגידול בתנועה .
האווירית; עקב הגידול בתנועה אישר חיל האוויר לרש"ת בשנת 2019 לשפץ מבנה ביחידת .
הבקרה הצפונית לשם הגדלת היקף הפקחים במשמרת, אולם עקב חילוקי דעות על הסכם .
השירותים החליט חיל האוויר באופ ן חד צדדי להקפיא את האישור ; "ניהול תעבורה אווירית .
גורם לא אחת לאירועי בטיחות"; חלוקת חלונות הזמן לשימוש בתשתית .
משותפת בין הצרכים הביטחוניים לאזרחיים אינה תואמת את השינויים שחלו בתעופה האזרחית .
בשנים האחרונות; הסכם השירותים ההדדיים בין רש"ת לחיל האוויר אינו מתקדם עקב חילוקי .
בסיום מכתבו למפקד חיל האוויר הציג סמנכ"ל מבצעים את המלצותיו לסגירת הפערים בטווח .
הארוך והמיידי: דיונים משותפים לטיפול בנושאים שלדעתו דורשים עדכון בהתאם לצרכים .
שהשתנו; ויציאה למיזם משותף שבו רש"ת תרכוש את המכ"מים, תתחזק אותם ותספק לח יל .
האוויר את תוצריו ללא תמורה, וחיל האוויר יאפשר לרש"ת להציב את המכ"מים במתקניו.
21 השיבמפקד מיח"ה לסמנכ"ל מבצעים וציין כי ניהול משותף של המרחב האווירי .
המצומצם נחוץ למדינת ישראל, ומדיניות מפקד חיל האוויר היא לתמוך ככל האפשר בתעופה .
האזרחית לצד פעילות חיל האוויר, מתוך הקפדה על סטנדרט תעופתי בטוח.
בטיחות התעופה האזרחית עוד ציין מפקד מיח"ה בתשובתו כי נושא התמונה האווירית טופל בנוהל מזורז אשר נמסר לשימוש .
רש"ת; לגבי המכ"מים נדרש לייצר אסדרה מדינתית, וטרם רכישתם נדרש לקיים דיון משותף .
להגדרת דרישות המערכת; חלוקת המרחב האווירי הורחבה בשנים האחרונות והפעילות הבין- .