HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במקביל להתרחבות תכנית שח"ר, החלו אכ"א והגופים שבהם משרתים חיילים ממסגרת תכנית שח"ר לגבש את המדיניות הנוגעת למימושה, לבנות תכניות שונות הנוגעות אליה ולקבוע נהלים, 1638 דוח שנתי62 .
הנחיות והוראות בנושא.
במסגרת זאת: נכתבו על ידי חטיבת תומכ"א מסמכי מדיניות, שהאחרון שבהם מפברואר 2011 (להלן- מסמך המדיניות) כולל התייחסות לסוגיות מרכזיות, ובכלל זה לתחום הרישום והשיבוץ של החיילים החרדים, למדיניות אורכי השירות שלהם, לדרך השיווק מולם ולמאפייני ההכשרות הצבאיות לאוכלוסייה זאת.
בענף תכנון כוח אדם סדיר (להלן - עתכ"א סדיר) שבחטיבת תומכ"א שבאכ"א הוקם ביולי 2009 מדור שילוב חרדים במטרה לנהל את תכנית שח"ר; הופעלה ועדת היגוי (בראשות ראש חטיבת תומכ"א או ראש עתכ"א סדיר, ובהשתתפותם, בין היתר, של נציגי הגופים שבהם משרתים חיילים בתכנית שח"ר) כדי לאפשר למידה הדדית בין הגופים השונים העוסקים בתחום, כדי לבחון נושאים ייחודיים לנושא, וכדי לבחון דר כים להגדיל את היקף המשתתפים בתכנית שח"ר.
כמו כן ננקטו צעדים במטרה לטפל בהכשרה המקצועית הניתנת לחרדים, ובכלל זה במטרה להתאים את ההכשרות המקצועיות הניתנות להם בצה"ל כך שהם יהיו זכאים לתעודה ממשלתית המכירה במקצוע אליו הם הוסמכו (להלן - "קרדיטציה"18 .
ב גדוד הנח"ל החרדי "נצח יהודה" הוא גדוד קרבי הקיים משנת 1999 .
הוא הוקם תוך שיתוף פעולה של צה"ל, משרד הביטחון19 .
, ועמותת רבנים מהציבור החרדי הוא מיועד, כאמור, לצעירים חרדים שאינם לומדים בישיבות, ולפיכך אינם בגדר "תורתו אומנותו".
החיילים במסלול זה משרתים שנתיים בגדוד והשנה השלישית המכונה "שנת משימה" מיועדת להכנת החיילים החרדים לקראת השחרור.
על פי נתוני צה"ל, מאז שנת 2007 ועד סוף שנת 2011 שירתו במסגרת הגדוד כ- 1,600 חיילים חרדים.
יצוין, כי הגדוד אינו יחידה צבאית חרדית הומוגנית, והחרדים מהווים כ-70% ,מחיילי הגדוד30% הנותרים אינם מגיעים מהמגזר החרדי אלא ממגזרים דתיים אחרים, בין השאר, כדי להשלים את מצבת כוח האדם הדרושה לקיומו.
להלן בטבלה נתונים עדכניים (ינואר 2012 ) של חטיבת תומכ"א בנוגע להיקף גיוס חרדים לצה"ל בשנים 2010 ו- 2011 : .
חרדים אחרים גדוד הנח"ל .
"נצח יהודה" שח"ר שנה .
כ- 1,000 כ-120 כ-370 כ-530 2010 .
כ- 1,280 כ-290 כ-380 כ-610 2011 מדיניות צה"ל בכל הנוגע לשילובם של החרדים במסלולים המיועדים עבורם שמה דגש על מספר נושאים מרכזיים, ובכלל זה: "שמירה על אופיו של השירות הצבאי ועל מודל צבא העם (לדוגמה לא להדיר נשים מתפקידים שונים)"; "שמירה על צביונם הייחודי של החרדים (כשרות למהדרין, שיעור יומ י, שירות בקבוצות)"; "ראייה שלמה של התהליך ובכלל זה הכשרה מקדימה, הכשרות רלוונטיות וחיבור לתעסוקה בתום השירות"; ו"התאמת מסלולי שירות ע"פ עיקרון הגיל והתחשבות במצב המשפחתי".
18 עיסוק במקצועות שונים מחייב רישוי או הרשאה או תעודה או רישיון מצד רשות ציבורית מוסמכת (דוגמת משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה או משרד הרישוי).
הכרות רשמיות אלה מכונות במסמכי צה"ל "קרדיטציה".
19 האגף הביטחוני -חברתי במשהב"ט פועל לאיתור מועמדים לגדוד, ומעביר רשימת מועמדים פוטנציאליים לצה"ל לבחינה ולאישור לגיוס.
צבא ההגנה לישראל 1639 .
שני המסלולים- תכנית שח"ר וגדוד הנח"ל החרדי - כוללים תנאי שירות מיוחדים האמורים להתאים לאוכלוסייה החרדית בהיבט השמירה על אורחות חייה, ובכלל זה הפרדה מתאימה מנשים, מזון בכשרות מהדרין ולימוד תורני.
גם כך, קיימים בין המסלולים הבדלים הנובעים מתנאי השירות 1640 דוח שנתי62 .
כך לדוגמה, בגדוד הנח"ל החרדי, בשל היותו גדוד מיוחד, השירות הוא בבסיס ללא נ שים, ואילו בתכנית שח"ר, שבמסגרתה חרדים משולבים ביחידות קיימות, מדובר על שירות שבו סביבת העבודה הקרובה היא ללא נשים.
באותו אופן, בשל העובדה שבתכנית שח"ר מדובר בחיילים אשר לרוב הם מבוגרים יחסית ואף נשואים ואבות לילדים, תנאי השירות אינם כוללים שירות בשבתות ובימי ו', ולא נכללת בהם לינה בבסיס.
בינואר 2011 אישרה הממשלה, לאחר עבודת מטה בין -משרדית שהובילו מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז, מר אייל גבאי, והמועצה הלאומית לכלכלה, את החלטה מס' 2698 , הכוללת תכנית "לקידום השירות הצבאי והאזרחי במגזר החרדי".
ההחלטה קובעת מטרות ויעדים להיקף הגיוס, וכן כוללת נספח ובו מסלולי שירות בצה"ל (ובשירות האזרחי) לפי גיל וסטטוס אישי.
בהחלטת הממשלה נקבע: להגדיל את מספר המתגייסים החרדים לצה"ל בחמש השנים הקרובות מכ - 1,000 בשנת 2010 עד ל- 2,400 בשנת 2015 , תוך שהיא קובעת יעדי ביניים של 1,200 מתגייסים חרדים בשנת 2011 וגידול שנתי של300 מתגייסים חרדים בכל אחת מהשנים שלאחר מכן; לקבוע יעדים דומים ביחס למספר המצטרפים לשירות האזרחי; לאפשר לחרדים להצטרף גם ל"שירות לאומי ביטחוני" - שירות במסגרות, כגון משטרה, שירות בתי הסוהר ובגופים נוספים במשרד לביטחון הפנים, כיבוי, פינוי רפואי; למסד שירות המכונה "שלב ב" (שירות סדיר מקוצר) לשלושה חודשים, המיועד לדחויי שירות גילאי 26-27 ; ולהקצות תקציבים לפיתוח מסגרות גיוס למגזר החרדי ולמסגרות חדשות בשירות האזרחי.
בהתאם לנתוני חטיבת תומכ"א, יעדי הגיוס לשנת 2015 לחיילים חרדים צפויים לעמוד על 1,500 ,מתגייסים לתכנית שח"ר600 לגדוד נצח יהודה וכ-300 ל"שלב ב".
כמו כן נקבע בהחלטת הממשלה לאמץ שינויים שהציע שהב"ט בנוהלי גיוסם של דחויי שירות, ובכלל זה הפניה של גילאי 28 ומעלה מקרב דחויי השירות למאגר המילואים; הפניה של גילאי 35 ומעלה לפטור משירות ביטחון; ולהפנות באופן חד - פעמי למאגר המילואים את כל דחויי השירות שלהם שלושה ילדים או יותר.
כפועל יוצא מהחלטת הממשלה, פחת מספרם של דחויי השירות בכ- 10,000 איש ביחס למספרם בראשית שנת 2011 , והוא עמד על כ - 54,000 .
בתקופה מספטמבר 2010 עד אוגוסט 2011 בדק משרד מבקר המדינה היבטים הנוגעים לגיוסם של חרדים לצה"ל והיבטים הנוגעים לשילובם בשירות צבאי במסגרת תכנית שח"ר.
נתונים מעודכנים מאכ"א על היקפי גיוס החרדים בצה"ל בשנים 2010 ו- 2011 התקבלו במשרד מבקר המדינה בינואר 2012 .
נבדקו בעיקר: המגמות בתחום גיוס חרדים לצה"ל; המדיניות לתכנית שח"ר - גיבושה, אישורה, וסוגיות במימושה בתחומים הנוגעים למזון בכשרות מהדרין, בהתאמת ההכשרות לחיילים החרדים לטובת קבלת "קרדיטציה", ולתנאי השירות שלהם.
יודגש, כי הביקורת התמקדה בפעילות צה"ל ככל שהיא נוגעת לגיוס חרדים לצה"ל ולשירותם בו, ולא נבדקו היבטים ביחס למגמות בחברה החרדית, שמטבע הדברים גם להן יש השלכה על היקפי הגיוס לצה"ל; כמו כן לא נבדקו בביקורת היבטים צבא ההגנה לישראל 1641 .
הנוגעים בהפעלת השירות האזרחי לפי חוק טל, אשר נבדקו על ידי משרד מבקר המדינה בשנת 200920 .
20 מבקר המדינה ערך בשנת 2009 ביקורת בנושא "יישום השירות האזרחי לפי חוק טל והבקרה עליו - היבטים אחדים".
ממצאי הביקורת בנושא זה נכללים בדוח שנתי 60 ב ( 2010 '), עמ975.
הביקורת נעשתה בצה"ל: באכ"א; בחה"א; בחמ"ן; באט"ל; אצל יועצת הרמטכ"ל לענייני נשים (להלן - יוהל"ן); במפקדת הרב הצבאי הראשי; במפקדת קצין החינוך והנוער הראשי (להלן - מקח"ר).
בדיקות השלמה נערכו באגף התקשוב, בחה"י ובגדוד הנחל החרדי.
המגמות בתחום גיוס חרדיםלצה"ל א.
מאז החלת חוק טל הוגשו כאמור לבית המשפט העליון מספר עתירות אשר תקפו את חוקיותו בטענה שהוא פוגע בעיקרון השוויון, וכי הוא יוצר אפליה בין תלמידי ישיבות הזכאים להסדר של דחיית שירות ובין מי שאינם תלמידי ישיבות, המתגייסים לצה"ל.
בעתירות אלה קבע בית המשפ ט, כי מבחנו של חוק דחיית השירות הוא "בהגשמתו הלכה למעשה.
מבחנו הוא בשינוי החברתי שיושג בפועל"21" ; והוא הצביע על כך, כי יש לבחון את חוק דחיית השירות במבחן התוצאה"22 .
ב להלן נתונים הנוגעים לשיעורי הגיוס לצה"ל ככל שהדברים נוגעים לכלל אוכלוסיית הגברים היהודיים: .
שיעורי הגיוס (באחוזים) שנת גיוס .
5 הערכת צה"ל ביחס לשנת 2020 מניתוח הנתונים בטבלה עולה, כי לאורך שלושת העשורים האחרונים נרשמה ירידה של כ-13% ;בשיעור המתגייסים לצה"ל מקרב אוכלוסיית הגברים היהודיים לאורך העשור האחרון נרשמה ירידה של כ - 3.
7% בשיעור המתגייסים; ומשנת 2002 , השנה שקדמה לכניסתו לתוקף של חוק טל, נרשמו לסירוגין עליות וירידות בשיעורי הגיוס, אך בסך הכול לאורך תקופה זאת ירד שיעור המתגייסים מקרב אוכלוסיית הגברים היהודיים בכ- 2.
21 בג"ץ 6427/02 התנועה לאיכות השלטון נ' הכנסת.
22 בג"ץ 6298/07 יהודה רסלר נ' כנסת ישראל.
צבא ההגנה לישראל 1643 .
להלן פירוט הסיבות לאי-גיוס באוכלוסיית הגברים היהודית (באחוזים): .
וסיבות נוספות שהייה .
* סף גיוס נקבע לפי מדדים איכותיים ורפואיים ומטרתו לאתר מוקדם את בעלי הנתונים האישיים הנמוכים אשר סיכוייהם להשתלב בשירות צבאי נמוכים מאוד.
מניתוח נתוני הטבלה עולה, כי שיעור אי -הגיוס מושפע ממספר סיבות אשר העיקרית שבהן היא "תורתו אומנותו".
בקבוצה זו נרשמה עלייה משמעותית בשיעור אי-הגיוס - מכ- 8.
4% מכלל פוטנציאל הגיוס בשנת 2005 לכ-13% ממנו בשנת 2010 .
קרי: שעה שבשנת 2005 שיעורי אי-הגיוס על רקע "תורתו אומנותו" עמדו על כ -36% מכלל הגברים היהודיים שלא גויסו, הרי בשנת 2010 שיעורם עמד על כ-52% .
מכלל הלא מתגייסים חוק טל קבע כאמור הסדר מיוחד של דחיית שירות הביטחון לתלמידי ישיבות ש"תורתם אומנותם ".
בשנת 2003 , השנה שבה נכנס החוק לתוקפו, עמד היקף החרדים בדחיית שירות שהיו רשומים במעמד של "תורתו אומנותו" על כ- 39,200 .
להלן נתוני אכ"א 23 ביחס להיקפים מצטברים 24 של דחויי שירות ש"תורתם אומנותם": .
כ- 54,000 בעקבות החלטת הממשלה מינואר 2011 .
11 של יחידת "מיטב" באכ"א, המופקדת על ביצוע הליכי המיון של המלש"בים ועל שיבוצם של החיילים בצה"ל.
הנתון משקף את כלל דחויי השירות ש"תורתם אומנותם" לשנה הרלוונטית 1644 דוח שנתי62 .
מניתוח הנתונים עולה, כי משנת 2003 ועד שנת 2010 (קודם להחלטת הממשלה מינואר 2011 ) עלה היקף דחויי השירות במסגרת "תורתו אומנותו" בשיעור של כ- 60% .
ג צה"ל מגייס, כאמור, חרדים לשני מסלולי שירות מרכזיים: גדוד הנח"ל החרדי (מאז שנת 1999) ולתכנית שח"ר (מאז שנת 2007 ).
להלן נתונים על מספר החרדים שהתגייסו בשני מסלולים אלה בשנים האחרונות25 : .
ס"ה מתגייסים תכנית שח"ר גדוד הנח"ל .
כ-290 כ-40 כ-250 2007 .
כ-390 כ-130 כ-260 2008 .
כ-730 כ-380 כ-350 2009 .
כ-900 כ-530 כ-370 2010 .
כ-990 כ-610 כ-380 2011 .
כ- 3,300 כ- 1,700 כ- 1,600 ס"ה .
* החל משנת 2011 ,כוללים הנתונים גם חיילים חרדים ששולבו במסלולים החלופיים שנפתחו לחיילים שלא התאימו מבחינה רפואית להשתלב בגדוד "נצח יהודה".
מניתוח היקף המתגייסים למסלולי השירות המיועדים לחרדים עולה, כי בשנים האחרונות נרשמה עלייה משמעותית בהיקף המתגייסים, ומספרם גדל בין השנים 2007 ל- 2010 ביותר מפי שלושה.
גידול משמעותי במיוחד נרשם במסגרת כמות המתגייסים במסלול של תכנית שח"ר.
כאמור, היקף המתגייסים החרדים לצה"ל (כולל החיילים שגויסו לשירות שלא במסגרת המסלולים המיוחדים לאוכלוסיה החרדית) עמד על כ - 1,000 חיילים בשנת 2010 ועל כ - 1,280 חיילים בשנת 2011 .
כלומר צה"ל עמד- ואף מעבר לכך - ביעד הביניים של 1,200 מתגייסים חרדים, שקבעה הממשלה בהחלטתה מינואר 2011 בנוגע למספר המתגייסים החרדים לצה"ל בשנת 2011 .
עם זאת, מצביעים הנתונים דלעיל כי היקפם הכולל של סך המתגייסים מקרב החרדים ושיעורם ביחס למי שאינו מתגייס וביחס לפוטנציאל המתגייסים מקרב אוכלוסייה זאת נותר נמוך: א.
היקף החיילים החרדים שהתגייסו לצה"ל בשנת 2011 עמד על כ -2% מכלל האוכלוסייה שהייתה בדחיית שירות במסגרת "תורתו אומנותו" בראשית שנת 2011 (קודם להחלטת הממשלה מינואר 2011 ;) ב.
חלקו של אי-הגיוס עקב "תורתו אומנותו" מתוך כלל היקף הבלתי מתגייסים עמד ב - 2010 על כ-52% לעומת כ-36% ב- 2005 ; ג.
שיעור המתגייסים החרדים לצה"ל בשנים 2010 ו- 2011 (כולל לשח"ר, לגדוד הנח"ל ולמסלולי שירות אחרים בצה"ל) ביחס לגודל השנתון החרדי הנכנס למעמד "תורתו אומנותו" במועד הרלוונטי לשנים הנ"ל עומד על כ-13% וכ-16% (בהתאמה); ד.
שיעורם ביחס לגודל השנתון בקיזוז מספר החרדים שקיבלו פטור משירות על רקע סיבות אישיות עומד על כ -15% ו- 18% (בהתאמה).
היקף הגיוס בקרב אוכלוסיית הגברים היהודים בשנת 2010 עמד על .
25 נתוני חטיבת תומכ"א באכ"א מינואר 2012.
צבא ההגנה לישראל 1645 .
כ-75% (נתונים מפורטים הנוגעים לשיעורי הגיוס לצה"ל בקרב כלל אוכלוסיית הגברים היהודיים ראה בטבלה לעיל).
ד סוגיות הנוגעות לגיוס חרדים לצה"ל נדונו בשנת 2010 בשלוש פגישות עבודה שנערכו בין שהב"ט, מר אהוד ברק, לבין הרמטכ"ל דאז, רא"ל גבי אשכנזי, ובהשתתפות ראש חטיבת (להלן - רח"ט) תומכ"א שבאכ"א, תא"ל אמיר רוגובסקי.
בפגישה שנערכה במאי 2010 " ציין רח"ט תומכ"א כיעמדת צה"ל הינה - חובת שירות לכל אזרח והתנגדות לכרסום וצמצום בחובה זו" (ההדגשה במקור).
שהב"ט סיכם את הדיון וקבע, כי לדעתו "הפתרון לנושא גיוס החרדים הינו באמצעות קביעת מכסה לתלמידים מצטיינים.
וכל היתר יהיו חייבים בגיוס".
בפגישה שנערכה באוגוסט 2010 ציין רח"ט תומכ"א, בין השאר, כי "לא נראה לגיטימי בעינ י הציבור שרווק בן 21 - 23 .
"(לא משנה מאיזה שכבה) לא ישרת בפגישה מאוקטובר 2010 ,ציין רח"ט תומכ"א, כי נושא הגיוס הינו ערך מוביל ועמדת צה"ל אינה מושפעת מפערי כוח אדם, וכי מדובר בעמדה עקרונית הבאה למנוע מצב של אי-שוויון והפליה בין המשרתים חייבי הגיוס לבין אוכל וסיות אחרות.
כמו כן הציג רח"ט תומכ"א היבטים הנוגעים לתקצוב הפרויקט ולפערים הקיימים בהקשר זה מול משרד האוצר; הרמטכ"ל הדגיש את חשיבות ערך השירות, וציין לחיוב את האופן שבו מתבצע שילוב החרדים בצה"ל.
שר הביטחון הנחה על המשך העבודה בנושא בדרגים המקצועיים מול משרד האוצר.
 חוק טל נועד להביא, בין השאר, לפתרון הדרגתי של הקשיים שהיו קיימים בהסדר דחיית השירות של תלמידי ישיבות, וזאת "בדרך הדרגתית ובזהירות ועל יסוד הסכמה רחבה וללא כפיה (שאינה אפקטיבית) של הגיוס".
משרד מבקר המדינה מודע לכך, כי כפועל יוצא מכך ועל רקע מאפייניה הייחוד יים של הקהילה החרדית, התהליכים שמוביל צה"ל לגיוסם של תלמידי הישיבות מתבצעים באופן הדרגתי, מתוך הכרה ורגישות לגישת ראשי הקהילה החרדית, תוך מטרה לשמור על אופיו של השירות הצבאי בצה"ל לצד מתן אפשרות סבירה לחיילים החרדים המתגייסים לצה"ל לשמור על צביונם הייחודי.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי מסלולי השירות החדשים שהוקמו בצה"ל עבור החרדים הובילו לעלייה - ואף לעלייה חשובה - בהיקף גיוסם של מלש"בים מהמגזר החרדי לצה"ל ובהיקפי הגיוס של דחויי שירות מכוח הצהרתם בדבר "תורתם אומנותם"; מגמה זאת נמשכה גם במהלך שנת 2011, כח לק ממדיניות צה"ל וכפועל יוצא מהחלטת הממשלה מראשית שנת 2011 ; במסגרת זאת עמד צה"ל, ואף מעבר לכך, ביעד הביניים שקבעה לו הממשלה ביחס למספר החרדים שעליו לגייס בשנת 2011 .
לדעת משרד מבקר המדינה, מדובר במגמה חשובה שיש לעודד ולטפח.
עם זאת, הנתונים על היקפי הגיוס ו שיעורי הגיוס של החרדים, בדבר הגידול בהיקף החרדים המצויים בדחיית שירות, ובדבר הגידול בשיעורם של דחויי השירות על רקע של "תורתם אומנותם" מקרב הבלתי מתגייסים, מצביעים על כך כי שיעור המתגייסים החרדים והיקפם נותר נמוך.
בהתייחסותו מאוקטובר 2011 לטיוטת ממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי היקפי גיוס החרדים נקבעו בהחלטת הממשלה מינואר 2011 , וכי צה"ל צבא ההגנה לישראל 1647 .
פועל לממש את ההחלטה; דחויי השירות כוללים גם "נתח נכבד של גילאי 18-21 שאינו רלוונטי למסלולים החדשים" (שכן תכנית שח"ר מיועדת כאמור בעיקרה לגילאי 22-27 ); החלטת הממשלה מכוונת לשירות הן במסלול הצבאי והן לשירות במסלול האזרחי ומדידת תמונת המצב צריכה להיות למול המצרף של שני המסלולים; היעד שנקבע בהחלטת הממשלה של 4,800 מתגייסים לשנה (הן למסלול השירות הצבאי והן למסלול השירות האזרחי) עד לשנת 2015 מהווה כשני שלישים מתוך השנתון 1648 דוח שנתי62 .
הפוטנציאלי; והעיסוק בגיוס חרדים מחייב יצירת הדרגתיות ועלייה מתונה בהיקפי הגיוס.
בהתאם לכך פועל צה"ל במדיניות גיוס מדורגת, הנגזרת ממדיניות הממשלה המביאה לגידול מתמיד במספר המתגייסים.
בהתייחס לתשובת צה"ל לטיוטת ממצאי הביקורת מציין משרד מבקר המדינה כי בג"ץ כבר קבע, כי מבחנו של חוק טל הוא "בהגשמתו הלכה למעשה"; "בשינוי החברתי שיושג בפועל"; וב"מבחן התוצאה".
בפועל, כאמור לעיל, במועד הביקורת גדלו אמנם שיעור המתגייסים החרדים ומספרם הכולל של המתגייסים, אך עם זאת הלך וגדל היקפם של דחויי השירות ש"תורתם אומנותם".
מימוש החלטת הממשלה "לקידום השירות הצבאי והאזרחי במגזר החרדי" והגדלת מספר המתגייסים החרדים עד לכ- 2,400 בשנה בשנת 2015 והגעה ליעדים דומים ביחס למספר המצטרפים לשירות האזרחי, יש בהם כדי לתרום תרומה משמעותית להשגת התכלית שעמדה בבסיס חוק טל ובמסגרת זאת גם להפחתת אי- השוויון בחלוקת נטל השירות הצבאי בחברה הישראלית.
גיבוש המדיניות לתכנית שח"ר תכנית שח"ר החלה לפעול, כאמור, לראשונה בשנת 2007 בחה"א- במה שהוגדר ה"פיילוט הראשוני לשילוב החרדים בצה"ל" - ובהמשך היא הורחבה לחילות ולגופים נוספים בצה"ל.
לתכנית שתי מטרות מרכ זיות: השתתפות של צה"ל ב"תכנית לאומית אשר מטרתה שיתוף אוכלוסייה חרדית במעגל התעסוקה בישראל"; ומיצוי "הפוטנציאל האיכותי הגלום בכוח האדם החרדי לטובת השירות הצבאי".
המדיניות אשר עומדת בבסיס התכנית נועדה להבטיח סביבת שירות המתאימה לחייל החרדי, תוך מתן מענה לצרכ יו הייחודיים, ותוך שימת דגש על ביצוע פעילות לשימור "הרמה הרוחנית-חרדית" שלו.
ועדת ההיגוי עם תחילת הפעלת תכנית שח"ר בשנת 2007 ריכזה את הטיפול בנושא חטיבת תומכ"א שבאכ"א.
במהלך שנת 2009 החליט ראש אכ"א דאז להקים בחטיבת תומכ"א, במסגרת עתכ"א סדיר, מדור ייעודי בשם "מדור שילוב חרדים" שינהל את תכנית שח"ר.
כמו כן החלה לפעול בצה"ל ביולי 2009 ועדת היגוי לתכנית שח"ר בראשות רח"ט תומכ"א או ראש עתכ"א סדיר ובהשתתפות גורמים רלוונטיים שונים מצה"ל ומחוץ לו, הנוגעים לגיוסם ולשירותם של החרדים, ובכלל זה גורמי כוח אדם מאכ"א, מאט"ל, מחמ"ן ומאגף התקשוב; הרבנים הצבאיים של חה"א, מפקדת פיקוד המרכז ואט"ל וכן גורמים רלוונטיים ממשרדי הממשלה, ובהם ממשרד התעשייה המסחר והתעסוקה (להלן - תמ"ת), ממשרד הפנים וממשרד הביטחון.
החל מיולי 2009 , מועד כינוס ועדת ההיגוי לראשונה, ועד מועד סיום הביקו רת באוגוסט 2011 .
נערכו שישה כינוסים של ועדת ההיגוי מטרת ועדת ההיגוי הוגדרה בשלב הראשון כ"למידה הדדית בין הגופים השונים שעוסקים בתחום שילוב חרדים בצה"ל"; ו"בחינת נושאים ספציפיים בתחום גיוס ושילוב חרדים".
בהמשך נוספה לוועדת ההיגוי מטרה נוספת: "בחינת היעדים ואפשרות העצמת תכנית שח"ר במטרה להגדיל את תכנית שח"ר".
כבר בכינוס הראשון של ועדת ההיגוי קבע רח"ט תומכ"א, כי "יש לבנות תכנית אסטרטגית בנושא שילוב חרדים בצה"ל".
צבא ההגנה לישראל 1649 .
ועדת ההיגוי לקחה חלק בעיצובה ובעדכונה של המדיניות הנוגעת לשילובם של החרדים בצה"ל.
מדיניות הכוללת התייחסות לנושאים מרכזיים הנוגעים לשילובם של החרדים בצה"ל ובכלל זה: סוגיות הנוגעות לקשר של החיילים החרדים עם מגדרים ומגזרים אחרים ובמיוחד ככל שהדבר נוגע 1650 דוח שנתי62 .
לממשק של החיילים החרדים עם חיילות ולמאפייני שירות נשים בסביבתם של החרדים; מאפייני שירותם של החיילים החרדים עצמם, ובכלל זה בסוגיות הנוגעות למזון הכשר הנדרש עבורם ולסדר היום שלהם, להיבטים הנוגעים ללימודי קודש ושירותי דת; לתפקידיהם של המפקדים בקליטת החרדים ולהשתלבותם של החרדים בפעילות הווי ותרבות ביחידה; והיבטים ארגוניים הנוגעים בתהליכי האיתור והגיוס שלהם, תנאי המסלולים השונים ודרך שילובם בשירות .
למרות מרכזיותן של הסוגיות האמורות בכל הקשור לשירותם של החרדים בצה"ל ועל אף ההשלכה שיש לסוגיות אלה גם על נושאים משמעותיים בתחום הדת ועל נושאים בעלי משמעות הנוגעים לעקרונות יסוד העומדים בבסיס שירות הנשים בצה"ל, בביקור ת נמצא, כי בגיבוש המדיניות ובוועדת ההיגוי לא היו מעורבים הרב הצבאי הראשי לצה"ל (להלן - רבצ"ר), כגורם מרכזי רב חשיבות בתהליך והיוהל"ן.
להלן מפורטים הממצאים בהקשר זה וכן משמעויות מרכזיות שנבעו מכך.
מעורבות הרבנות הצבאית בגיבוש המדיניות במסגרת תכנית שח"ר תכנית שח"ר מיועדת אמנם לאוכלוסייה של מלש"בים חרדים, אך אין מדובר באוכלוסייה הומוגנית לחלוטין, והחיילים המשרתים בה עשויים להגיע ממגזרים בעלי מאפיינים שונים (כגון בוגרי ישיבות תורניות, תיכוניות או מקצועיות, בוגרי בתי ספר תיכון ממלכתי -דתי במגמות מסוימות, מי שלמד בישיבה בחו"ל וכן חוזרים בתשובה).
במסמך המדיניות מפברואר 2011 של תומכ"א ישנה התייחסות לנושא שילובם של חיילי תכנית שח"ר בשירות הצבאי, שירותי הדת הנדרשים עבורם ולימודי הקודש שיש לבצע כחלק מהתכנית.
במסגרת זאת נקבע כי ביחידות שבהן משובצים החרדים יועבר שיעור יומי, וכי באחריות היחידה לארגן את השיעורים מול הרבנות הזרועית; וכי במסגרת לימודי העשרה יצא כל חייל לשלושה ימי העשרה או לימוד ב"זיקה מובהקת לעולם החרדי" כל שלושה חודשים.
כמו כן, נכללת במסמך המדיניות התייחסות לנושא המזון, ובכלל זה קביעה, כי החיילים הח רדים יקבלו מזון גלאט (מהדרין) בהכשרים המתאימים לאוכלוסייה.
ברקע לכללים אלה עמדה כוונת צה"ל "ליצור סביבת שירות המתאימה לחייל החרדי תוך מתן מענה לצרכיו הייחודיים ומתן דגש על ביצוע פעילות לשימור הרמה הרוחנית-חרדית" שלו".
רב חה"א, סא"ל הרב ראב"ד, היה מיוזמי ו מקדמי המסלול הראשון של תכנית שח"ר - "שח"ר כחול", שהופעלה בחה"א; וכבר בסיכום ועדת ההיגוי הראשונה שנערכה ביולי 2009 קבע רח"ט תומכ"א, בין השאר, כי "מעמדו של הרב ראב"ד בתכנית מתפרס מעבר לתפקיד רב חיילי והרב הינו מעין יועץ לתכנית ברמה המטכ"לית".
כמו כן היו משולבים בוועדת ההיגוי הרבנים הצבאיים של אט"ל, חמ"ן ופיקוד המרכז.
על פי הוראת הפיקוד העליון בנושא "המטה המקצועי במטה הכללי" (להלן - ההוראה בנושא המטה המקצועי), ייעוד ותפקידי הרבצ"ר הם, בין היתר, לייעץ לרמטכ"ל ולהוציא הנחיות והוראות מקצועיות לגבי ענייני דת בצבא.
הרבצ"ר כפוף פיקודית לרמטכ"ל והוא מתואם ומכוון בפעולותיו על ידי ראש אכ"א.
על פי פקודת הארגון של הרבנות הצבאית מיולי 2010 , ייעודה הוא: "א.
להוות סמכות מקצועית ראשית בנושאים תורניים ובנושאים הקשורים לענייני הדתות בצבא; ב.
להוות סמכות בלעדית לפסיקה הלכתית בנושאים הקשורים בשירות צבאי ובמשימות צבא ההגנה לישראל 1651 .
בין תפקידיה "לייעץ לרמטכ"ל ולגורמי המטכ"ל לגבי כל ענייני הדת בצבא"; וכן "להוציא הנחיות והוראות מקצועיות בענייני דת בצבא בשגרה ולשעת חירום".
בדיון שנערך במרץ 2010 בראשות סגן הרמטכ"ל דאז, אלוף בני גנץ, בנושא "שירות חרדים בצה"ל" הדגיש סגן הרמטכ"ל את "הצורך בחיזוק מעורבות רבצ"ר בנושא".
ראש מחלקת משאבי אנוש (להלן - משא"ן) בחמ"ן, אל"ם אשר פוגלר, פנה במרץ 2011 אל ראש עתכ"א סדיר וציין כי הוא מציע ש"האחריות ההלכתית על שילוב חרדים בצבא תעבור לגוף שזה תפקידו - הרבנות הצבאית".
ברקע לכך עמדו מחלוקות בין אכ"א לחמ"ן בכל הקשור לגיבוש המדיניות של תכנית שח"ר ובנוגע ליישומה.
בהקשר למחלוקות אלה יצוין, כי רמ"ח משא"ן בחמ"ן, וכן הרב של חמ"ן, רס"ן הרב נתנאל דורוני, אשר במועד הביקורת ריכז בחמ"ן את המסלול המיועד לחיילים החרדים (תכנית שנקראת בחמ"ן "בינה בירוק") ציינו בפני נציגי משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת, כי לדעתם הדרישות שנכללו במסגרת מדיניות אכ"א בנוגע לתכנית שח"ר - הן מחיילי תכנית שח"ר עצמם, הן ממפקדיהם והן מהיחידות - כללו דרישות מחמירות ומוגזמות בתחום הדת.
לעניין זה יצוין, כי צה"ל, בהתייחסותו מאוקטובר 2011 לטיוטת ממצאי הביקורת מסר למשרד מבקר המדינה, כי המחלוקות בין אכ"א וחמ"ן יושבו באופן המאפשר לחמ"ן לעמוד במדיניות שילוב החרדים בצה"ל על פי כללי שח"ר.
באפריל 2011 התקיים בלשכת רבצ"ר, תא"ל הרב רפי פרץ, דיון בהשתתפות רבני חיל האוויר, חמ"ן, אט"ל ואכ"א בקשר לתכנית שח"ר, אשר עס ק, בין השאר, ב"נושא שילוב חרדים בצה"ל - אחריות הרבנות הצבאית".
בדיון הוצגו דעות שונות ביחס לאופן ההשתלבות הראוי של הרבנות הצבאית בפרויקט.
רבצ"ר בסכמו את הדיון קבע, כי "הגיע הזמן שנבחן את שילוב הרבנות הצבאית בגיוס החרדים ושילובם בצה"ל לעומק"; וכי "על הרבנות הצבאית להוות גורם מתאם, מתכלל ואחראי על הסביבה התומכת והתנאים המאפשרים את גיוס החרדים.
רק כאשר מטה הרבנות ילווה, יחבר וייקח אחריות על צרכי התהליך לחייל החרדי, יהיה ניתן להניע תהליכים משמעותיים בכשרות, שילוב ראוי, הלכה ושיעורי תורה" (ההדגשות במקור).
בפגישה ממאי 2011 עם נציגי משרד מבקר המדינה מסר רבצ"ר, כי מכאן ואילך בכוונתו להיות מעורב בתכנית שח"ר, ולסייע במתן מענה לשאלות בתחום הדת העולות בהקשרה.
בביקורת נמצא, כי בגיבוש המדיניות, בוועדת ההיגוי ובהפעלתה בפועל של תכנית שח"ר שולבו אמנם הרבנים הצבאיים של חה"א, אט"ל וחמ"ן, אולם אלה לא פעלו בהקשר זה מטעם רבצ"ר, וכי רבצ"ר או גורם כלשהו ממפקדת הרבנות הצבאית לא שולב בגיבוש המדיניות לתכנית שח"ר ולא ביישומה של התכנית.
זאת, למרות תפקידי הרבנות הצבאית, חרף הזיקה ההדוקה שיש לתכנית שח"ר עם סוגיות עקרוניות וקונקרטיות הנוגעו ת לנושאים המצויים בתחום אחריותה של הרבנות הצבאית, ולמרות הנחיית סגן הרמטכ"ל האמורה בנושא.
בהתייחסותו מאוקטובר 2011 לטיוטת ממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי הרבנות הצבאית שולבה לאורך כל הדרך בתהליך שילוב החרדים במקומות בהם החלטות נגעו לסוגיות הל כתיות מובהקות, כגון בנושא הכשרות, שמירת שבת, זמני תפילות וטקסים ואירועים.
עם זאת, "במקומות בהם צרכי האוכלוסייה החרדית אינם נגזרים מהלכה ברורה, אלא ממנהגים ייחודיים, בוצעה התייעצות למול הרבנים החיילים שהוגדרו כ'מומחי תוכן' לנושא החרדים כדוגמת רב חה"א שהוגדר כ'רב התוכנית' - כך שהמענה עבור האוכלוסייה יהיה מותאם".
נוסף על כך מציין צה"ל בתשובתו, כי סגן הרמטכ"ל, אלוף יאיר נווה, סיכם בדיון צבא ההגנה לישראל 1653 .
שערך באוגוסט 2011 , כי "המדיניות הכוללת תקבע ע"י אכ"א כאשר רבצ"ר יגביר את מעורבותו בתכנית בתחום הדתי-ההלכתי".
בהתייחס לתשובת צה"ל לטיוטת ממצאי הביקורת מציין משרד מבקר המדינה, כי מהדיונים האמורים שנערכו בראשות סגן הרמטכ"ל דאז, אלוף בני גנץ (מרץ 2010 ), ובראשות סגן הרמטכ"ל, אלוף יאיר נווה (אוגוסט 2011 ), וכן מהדיון שנערך בראשות הרבצ"ר, תא"ל הרב רפי פרץ (אפריל 2011 ), עולה, כי נדרש הי ה חיזוק המעורבות של הרבנות הצבאית בתכנית שח"ר.
לדעת משרד מבקר המדינה, חיזוק מעורבות זאת נדרש במיוחד שעה שתכנית שח"ר הולכת והופכת, הלכה למעשה, לתכנית מרכזית בכל הנוגע לשילובם של חרדים בצה"ל על בסיס חוק טל.
לדעת משרד מבקר המדינה, מימוש החלטת סגן הרמטכ"ל מאוג וסט 2011 להגברת מעורבות הרבנות הצבאית בתכנית בתחום הדתי-הלכתי יש בה כדי לסייע בגיבוש המדיניות על בסיס ראייה כוללת של התכנית עצמה ושל צורכי צה"ל והמדינה.
סוגיות בתחום המגדר - סביבת עבודה ללא נשים 1 ) במסמך המדיניות נכללת התייחסות "לסביבת השירות המתאימה לחייל החרדי, תוך מתן מענה לצרכיו הייחודיים ודגש על ביצוע פעילות לשימור הרמה הרוחנית-חרדית".
במסגרת זאת נכתב כי סביבת העבודה של החיילים החרדים "תהיה ללא נשים לכל אורך השירות" בפירוט הבא: "החיילים לא יישבו על בסיס קבוע בחדר/מעבדה עם נשים"; לחיילים לא תהיה מפקדת ישירה אישה ולא ישרתו באותו צוות עם חיילת"; "החיילים לא ישרתו במסגרת בה יהיה להם קשר עין קבוע עם חיילות" ו"לחיילים לא יהיו קשרי עבודה עם חיילות".
יוהל"ן אמורה, על פי ייעודה בפקודת הארגון שלה, בין היתר: "א.
לייעץ לרמטכ"ל ולמטכ"ל במיצוי פוטנציאל הנשים תוך קידום שוויון הזדמנויות לנשים כנגזרת מיעוד צה"ל, צרכיו ומדיניות המטה הכללי; ב.
להתוות מדיניות ולהוות יועץ מקצועי בנושאים ייחודיים הקשורים לשירות הנשים בצה"ל"; ובין תפקידיה: "להשתתף בעבודת המטה לגי בוש מדיניות בנושאים הנוגעים לשירות הנשים בצה"ל: גיוסן, תפקידן, אימונן, הכשרתן, תעסוקתן, אופי שירותן וקידומן, ולקיים בקרה על מימושה" וכן: "לקבוע מדיניות ולהוות מנחה מקצועי לטיפול בחיילות בסוגיות ייחודיות הנובעות משירותן, להטמיעה בקרב המפקדים ולבצע בקרה על מימושה".
בינואר 2010 התקיים דיון בראשות ראש אכ"א דאז, אלוף אבי זמיר, ובהשתתפות יוהל"ן, תא"ל גילה כליפי, בנושא "השתלבות חרדים".
בדיון זה קבע ראש אכ"א, כי "על אף חוסר שביעות הרצון משירות מגזרי ישנם חיילים שאינם יכולים להשתלב במסגרת הטרוגנית.
צה"ל משקיע משאבים רבים במתן אפשרות למגוון רחב של אוכלוסיות לשרת בצבא (נשים דתיות, בני ישיבות הסדר, חרדים, בני מיעוטים ועוד".
גם כך, תא"ל כליפי טענה בפגישה עם נציגי משרד מבקר המדינה (ביוני 2011 ), כי היא או כל אחד אחר מטעמה לא היו מעורבים בגיבוש המדיניות ככל שהיא נוגעת לממשק שבין החיילים החרדים ובין נשים בצה"ל, וכי היא לא שולבה בתהליך למרות הנגיעה הישירה שיש לו ביחס למאפייני השירות של נשים בצה"ל.
תא"ל כליפי ציינה כי היא מקבלת את הצורך לכבד את רגשותיהם של חיילי תכנית שח"ר, אך בה בעת מתנגדת להקצנה בהפרדה הנדרשת בין חיילים חרדים ובין חיילות; היא רואה בה הגזמה מיותרת הגורמת לפגיעה בחיילות: הן באפשרויותיהן לשוויון הזדמנויות והן צבא ההגנה לישראל 1655 .