HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה כי העיר אילת מתמודדת עם מחסור חמור בעובדי הוראה ועם קשיים בגיוס מורים חדשים בעיר; למרות הקשיים גויסו מורים שנתנו מענה לימודי הולם לצורכי התלמידים בבית ספר א'.
משרד החינוך קבע אמות מידה להכשרה הנדרשת מעובד הוראה במוסדות חינוך.
על המשרד לוודא שאמות מידה אלה הנהוגות במוסדות החינוך באילת יונהגו גם בכל הקשור לעובדי הוראה המלמדים קטינים חסרי מעמד.
(ב) ממכתבו של מנהל בית ספר א' למשרד הח ינוך מינואר 2011 , שהעתקו נשלח לעיריית אילת, עולה כי מסגרת זו לא התאימה לחלק מתלמידיו, שהתנהגותם הייתה חריגה או שהצטיינו בלימודיהם, ולכן הוא ביקש למצוא לכמה מהם מסגרת חלופית.
הוא הוסיף שבית הספר אינו מקבל את השירותים המקובלים בשאר בתי הספר.
מנהל בית הספר מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2012 כי בקשותיו למציאת מסגרת חלופית ולתקציבים נוספים לא נענו.
בינואר 2012 כתב ראש עיריית אילת למנכ"לית משרד החינוך, בין השאר, על קשיים ניכרים של התלמידים, לרבות בפן הלימודי, בפן ההתנהגותי ובפן הרגשי, וכן ציין את הצורך של המוסד להתמודד עם קשיים אלה.
משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 כי מחוז דרום לא קיבל את מכתבו האמור של מנהל בית הספר.
(ג) במאי 2012 סיירו נציגי משרד מבקר המדינה בגן א'.
מדברים שהועלו בסיור וממסמך שכתבה הגננת בגן עולה שבמהלך ארבע שנים היא פנתה לעיריית אילת והתריעה על מצבו הפיזי של הגן, ובין השאר, על ליקויים במערכות התאורה והאוורור; על היעדר מערכת אזעקה ולחצן מצוקה; ועל שאין בגן טלפון קווי.
על פי דברים שכתבה ביוני 2012 ;המפקחת על הגן מטעם מחוז דרום של משרד החינוך קו הטלפון בגן נותק על ידי הרשות המקומית; הרשות החליטה שלא להתקין בגן מערכת אזעקה.
בדצמבר 2012 דיווחה הגננת בגן א' למשרד מבקר כי בנובמבר 2012 , אחרי שטיוטת ממצאי הביקורת הועברה לעיריית אילת, כי העירייה תיקנה את הליקויים האמורים במבנה גן א'.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1919 .
)(ד אשר לשעות פעילות הגנים העירוניים הרגילים באילת: בשנת הלימודים התשע"ב כמקובל על פי רפורמת "אופק חדש" הסתיימו הלימודים בשעה 14:00 ; לעומת זאת, יום הלימודים בגן א' הסתיים כבר ב- 12:30 .
הגננת של גן א' מסרה למשרד מבקר המדינה שרוב הילדים בגן הם ילדים בסיכון, רובם אינם חוזרים הביתה עם סיום פעילות הגן, אלא משוטטים ברחובות העיר שעות עד שאחד ההורים חוזר מעבודתו.
המפקחת על הגן מסרה למשרד מבקר המדינה ביוני 2012 כי שעות הפעילות נקבעו בידי מחוז דרום של משרד החינוך, שהסתמך על שעות התקן שהוקצו לגן.
עיריית אילת השיבה למשרד מבקר המדינה כי משרד החינוך לא העניק לגן א' סמל גן, ולכן לא ניתן לצרפו לרפורמת "אופק חדש".
תשובה זו אינה עולה בקנה אחד עם דברים שמסרה המפקחת מטעם משרד החינוך ביוני 2012 , ולפיהם הגן אינו נכלל ברפורמת "אופק חדש" משום ש"מעמדם של הילדים ושל הגננות לא היה ברור".
משרד החינוך והעירייה ציינו בתשובתם כי החל בשנת הלימודים התשע"ג, שנפתחה בסוף אוגוסט 2012 ', שעות הפעילות של גן א' בימים א-ה' מסתיימות ב - 13:00 .
על מחוז דרום של משרד החינוך ועל עיריית אילת לפעול לאלתר להפעלת גן א' במתכונת שבה פועלים כל שאר הגנים העירוניים באילת, לרבות שעות הפעילות והקפדה על תנאיו הפיזיים של המבנה.
ביולי 2011 ,הגישו כמה הורים שמוצאם בדרום סודן, המתגוררים באילת עתירה לבית המשפט לעניינים מינהליים בבאר שבע בדבר סירובה של עיריית אילת לרשום את ילדיהם למסגרות החינוך, ובמקום זאת להפנותם למסגרת נפרדת, המוגדרת כמסגרת חינוך לילדים אלה, שפעלה בקיבוץ אילות .
העותרים טענו כי הקריטריון היחיד לרישום לבית ספר זה הוא מוצאם, גזעם, צבע עורם ומעמדם של הורי הילדים וכי מאחורי הפרדה זו אין רציונל חינוכי; הם שוהים בארץ תקופה ממושכת, בת מספר שנים, דוברים את השפה העברית, ואין כל מניעה לטעמם לשלב את הילדים בבתי ספר רגילים.
העותרים פרשו את התשתית המשפטית לעתירתם, לרבות חוק לימוד חובה והאמנה בדבר זכויות הילד.
לטענתם, השמת הילדים במסגרת חינוכית נפרדת נעשית בניגוד לדין; המסגרת החינוכית אינה עומדת בדרישות הבסיסיות לצורך הכרה בידי משרד החינוך, "וכשלעצמה מהווה הפרדה זו משום הפליה גרידא".
העותרים ביקשו בעתירתם להורות לעיריית אילת ולמשרד החינוך לרשום את ילדיהם ללימודים בבתי ספר מוכרים ורשמיים בתחום שיפוטה של העיר אילת, בהתאם לאזורי הרישום העירוניים45 .
)(א בעניין שילוב ילדי שוהים בלתי חוקיים במוסדות חינוך רשמיים בעיר אילת השיבה המדינה לבית המשפט באוגוסט 2011 ,: "שאלת אופן מימוש הזכות לחינוך בדרך של שילוב או של מסגרת נפרדת, הינה שאלה שלעצמה.
יוער כי גם במציאות הישראלית דהיום מתקיימות מסגרות חינוך נפרדות מסוגים שונים לצד המערכת הממלכתית, מערכות נוספות לגבי מגזרים שונים.
אשר על כן שאלה זו מחייבת בחינה מעמיקה ומערכתית תוך התחשבות בפרמטרים נוספים ובכללם השפעת כניסת מסה של תלמידים (שוהים בלתי חוקיים) למוסדות חינוך; שאלת יכולתם הסובייקטיבית של בתי ספר ספציפיים הללו לקלוט אותם בהצלחה; קשיים הנובעים בין היתר מהבדלי תרבויות, דת ושפה".
עוד נכתב כי "שאלת שילובם והטמעתם של ילדים אלה בחברה הישראלית צריך שתבחן בקשת של שיקולים וביניהם השפעת היקף התופעה על מוסדות החינוך הקיימים; שאלת היקפה של הזכות לחינוך בעיקר לגבי אלה השוהים בה ושאלת אופן מימוש הזכות בצורה המתאימה ביותר".
לאור זאת ביקשה המדינה לאפשר לה "בחינת היבטיו הרחבים והכוללים של הנושא לבחינתם של הגורמים הרלוונטים לשם עיצוב פתרון שייתן ביטוי למלוא מורכבות הסוגיה".
45 )עת"ם (באר שבע 11-07-29883 אטוש מאג'ד מאנג'אן ואח' נ עיריית אילת ומשרד החינוך.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1921 .
)(ב באוגוסט 2011 החליט בית המשפט להיעתר לבקשת המדינה כי "יש לרכז עבודת מטה בהנחיית המנהל הכללי של משרד החינוך, המבוססת על שיתוף של גורמי ממשלה שונים שיבחנו את ההיבטים השונים של הסוגיה".
במסגרת עבודת המטה, שריכזה מנכ"לית המשרד, גב' דלית שטאובר, נדרשה עיריית אילת להעביר את חוות דעתה בעניין התמודדות העירייה עם סוגיית חינוכם של ילדי מסתננים.
במכתבו של ראש עיריית אילת למנכ"לית משרד החינוך בינואר 2012 עלו, כאמור, קשיים ניכרים של התלמידים, לרבות בפן הלימודי, בפן ההתנהגותי ובפן הרגשי וכן הצורך 1922 דוח שנתי63ג .
של המוסד להתמודד עם קשיים אלה.
עיריית אילת הציגה את מסקנתה כי "ילדי המסתננים, במצבם היום, אינם מסוגלים להשתלב בכיתות הרגילות במערכת החינוך של העיר אילת".
בפסק הדין מאוגוסט 2012 נאמר: ככל שטיעונם של משרד החינוך ושל עיריית אילת "בדבר מערכת חינוך נפרדת לילדי מבקשי המקלט, מבוסס על נושא משך שהייה ארעי של העותרים בארץ, הרי שנמצא כי מרבית העותרים שוהים בתחומי מדינת ישראל מאז שנת 2007 , חלקם אף קודם לכן"; "טיעון זהשל ארעיות שהייה אינו יכול לעמוד עוד".
תגובת משרד החינוך מתארת את הילדים העותרים בהכללות גורפות, כילדים בעלי מאפיינים אחידים, שאין ביניהם כל שוני; אם סבורים המשרד והעירייה כי הילדים נעדרים כישורים פדגוגיים להשתלב במסגרות החינוכיות הרגילות הקיימות, חייבים הילדים להיבחן "על פי המסלול שמתווה חוק חינוך מיוחד", על מנת לקבוע אם קיימים צרכים מיוחדים לכל ילד וילד, ומהי המסגרת החינוכית, אשר תתאים לו.
בדבר מספר הילדים חסרי המעמד באילת, נכתב בפסק הדין כי מדובר ב-55 ילדים בלבד, אשר למדו בבית ספר א', ולכן "לא ניתן לייחס לעיר אילת קשיים ייחודיים, ויוצאי דופן המצדיקים מדיניות שונה מזו המתקיימת בערים אחרות"; "לא יהא בהתערותם של 50 ילדים בבתי הספר בעיר כדי למוטט את מסגרות החינוך הפועלות בעיר או לשנות את המרקם הדמוגרפי בעיר".
בדבר קיומן של מסגרות חינוכיות נפרדות הבאות לתת מענה ייחודי לאוכלוסיות שונות במדינה נכתב בפסק הדין כי מסגרות אלה אינן נכפות על הציבור, וכי פנייתו של תלמיד למסגרת נפרדת נעשית מתוך בחירה.
בית המשפט קבע כי ההבחנה, שאותה מבקשים משרד החינוך ועיריית אילת לעשות כלפי העותרים השוהים באילת, "בשונה מילדי מבקשי מקלט בערים אחרות ברחבי הארץ, אינה בבחינת הבחנה מותרת כי אם הפליה אסורה, בפרט כאשר עסקינן בזכויות ילדים"; "מחובתנו לזכור ולא לשכוח את דבר היותנו פליטים בגולה בעבר הלא רחוק"; מדיניות עיריית אילת ומשרד החינוך "על קיומה של מסגרת חינוך נפרדת לילדי מבקשי מקלט בעיר אילת , הינה בלתי חוקית ובלתי סבירה, אלא אם הדבר נעשה בהסכמתם ומרצונם החופשי, תוך מתן אפשרות לכל ילד להשתלב במסגרת החינוך הרגילה בעיר אילת, באם מבקש זאת"; לפיכך על עיריית אילת ועל משרד החינוך "לקבל בקשתם להשתלב במסגרות החינוך בעיר כבר עתה לקראת תחילת שנת הלימודים הקרובה".
בעקבות ערעור שהגישו המדינה ועיריית אילת קיבל בית משפט העליון באוגוסט 201246 , בין השאר, את הסכמת הצדדים, שלפיה ישולבו התלמידים המתגוררים בתחום העיר אילת בשנת הלימודים התשע"ג ( 2012 -2013 ) במסגרות החינוך הרגילות, בהתאם לשיקול הדעת של עיריית אילת ומשרד החינוך; בבתי ספר, אשר בהם ישולבו התלמידים בעיר אילת ייפתחו עבורם כיתות קלט47 בהתחשב בפערים הקיימים במקצועות הלימוד.
בית המשפט נתן להסכמה זו תוקף של פסק דין.
בתשובת משרד החינוך למשרד מבקר המדינה הוא ציין כי בהתאם לפסק הדין "נקלטו כל התלמידים בבתי ספר רשמ יים בעיר (חינוך יסודי וחינוך על יסודי) בכיתות קלט".
46 עע"ם 6162/12 ועע"ם 6212/12 עיריית אילת ומדינת ישראל - משרד החינוך נ' אטוש מאג'ד מאנג'אן ואח' (טרם פורסם), מיום 26.
47 כאמור, כיתות קלטבמהותן הן הסדר זמני, עד שיבוץ מלא בכיתת אם רגילה.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1923 .
קטינים חסרי מעמד מתגוררים ביישובים שונים בארץ ולומדים בבתי הספר ובגני הילדים שבהם.
מטבע הדברים, קליטת קטין זר היא משימה שאינה שגרתית ברוב היישובים וברוב מוסדות החינוך.
עם זאת במהלך השנים, ולפחות מאז 2006, צברו משרד החינוך ומוסדות חינוך מסוימים ניסיון בקליטתם.
על משרד החינוך לפעול בהתאם לעקרונות שנקבעו בפסיקה ולהבטיח שלא תתקיים הפליה פסולה של קטינים חסרי מעמד במערכת החינוך.
לשם כך נדרש משרד החינוך למנוע הקמה של מסגרות נפרדות המיועדות רק לתלמידים חסרי מעמד.
קליטת קטינים בלתי מלווים בפנימייה חינוכית כ-30 כפרי הנוער וכ-100 מוסדות חינוך פנימייתיים, הפרושים בכל אזורי הארץ , נתונים בפיקוח המינהל לחינוך התיישבותי, שהוא יחידת סמך של משרד החינוך.
משרד החינוך הקצה מכסה של 100 מקומות בתשעה כפרי נוער לקליטת נערות ונערים שהגיעו לישראל באופן בלתי חוקי, דרך הגבול הדרומי, ללא ליווי של מבוגר (להלן - קטינים בלתי מלווים).
זאת בהתאם לנוהל בין-משרדי הנוגע לקטינים בלתי מלווים על ידי מבוגר (ראו להלן).
המינהל מסר ביוני 2012 כי הוא הפנה קטינים חסרי מעמד לכפרי נוער שהם "בעלי החוסן החינוכי היותר טוב, מקרב כפרי הנוער".
לאור ריבוי הפניות למשרד החינוך להגדיל את מכסת המקומות בפנימיות שבפיקוחו לקליטת קטינים בלתי מלווים, הוא החל במאי 2011 בהקמת מסגרת חינוכית חדשה לקליטת 50 קטינים נוספים בקהילייה החינוכית ניצנה, ובה פנימייה ובית ספר.
בשנת הלימודים התשע"ב החלו לפעול הפנימייה ובית הספר, שבהם התחנכו 40 קטינים מאריתריאה.
בבית הספר היו שתי מורות, וצוות הפנימייה כלל שני מדריכים בשכר, שני מדריכים בשנת שירות, אם בית ועובדת סוציאלית.
המסגרת החינוכית ממוקמת במסגרת רחבה יותר של הקהילייה החינוכית ניצנה, שבראשה מנהל.
במסמך של מנהל המינהל לחינוך התיישבותי ממאי 2011 נקבעו העקרונות להפעלת המסגרת החינוכית.
בעת סיור שערכו בניצנה נציגי משרד מבקר המדינה, הוסבר להם כי הקטינים חוו בדרכם לישראל אירועים קשים ואף עינויים; הם נפגעו נפשית ופיזית.
את הסיור ערכה מ י ששימשה באותה עת כמנהלת הפנימייה, לרבות המסגרת הלימודית לחניכי הפנימייה.
(א) במהלך הביקור בפנימייה ניכר היטב כי מנהלת הפנימייה, שהיא צעירה בת 24 , פועלת במסירות ומתוך תחושת שליחות.
עם זאת, היא חסרת השכלה פורמלית בתחום החינוך והיא חסרת ניסיון מקצועי בניהול מסגרת חינוכית כזו.
בסוף שנת הלימודים התשע"ב סיימה המנהלת את תפקידה.
נמצא כי ההדרכה והליווי שקיבלה מנהלת הפנימייה בשנת הפעילות הראשונה של הפנימייה, עת קלטה עשרות נערים זמן קצר אחרי שחצו את הגבול ונכנסו לישראל, היו חלקיים בלבד.
כך, למשל, רק כעבור תשעה חודשים ממועד פתיחת המוסד, בעקבות שאלות שהעלתה המנהלת, היא מצאה שיש למינהל לחינוך התיישבותי קובץ נהלים להפעלת כפר נוער חינוכי, ומשביקשה לקבלו - אכן קיבלה; כדי ללמוד את נושא ההפעלה של הפנימייה ושל בית הספר נפגשה המנהלת , ביזמתה, עם מנהלים ועם עובדים ב כפרי נוער אחרים שקלטו ילדים חסרי מעמד .
היא למדה מהם כיצד לבנות מערכת שעות של בית ספר; מה ללמד וכמה שעות; וכיצד לבנות שגרת יום לפנימייה.
עם התובנות שהתגבשו בעקבות הפגישות והשיחות הללו בנתה המנהלת , בשיתוף מנהל הקהילייה החינוכית ניצנה, את מודל ההפעלה המותאם לצורכי הקטינים.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1925 .
)(ב מנהלת הפנימייה מסרה כי בעקבות בירורים שערכה בכפרי נוער ובמינהל לחינוך התיישבותי היא מצאה שהפנימייה בניהולה זכאית לקבל שירותים ותקציבים נוספים מהמינהל, כמו: ייעוץ והדרכה מהאגף הפסיכו-סוציאלי ; השתתפות בהשתלמויות שעורך המינהל; וכן תשלום עבור שהייה של תלמידים בפנימייה בחופשת הפסח ובחופשת הקיץ.
את כל המידע הזה היא העלתה בבירורים שערכה, והוא לא נמסר לה מראש בידי המינהל.
היא הוסיפה כי במהלך שנת הפעילות של הפנימייה, עזבו אותה שמונה תלמידים: חמישה הורחקו; שניים היו צעירים מאוד ולכן הועברו למוסד מתאים לגילם; נער אחד עבר לחלופת משמורת בקהילה (ראו להלן).
משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה כי "מתחילת תהליך ההקמה וההפעלה של שנת הלימודים הראשונה לּוותה המסגרת והמוסד כולו בהכוונה צמודה של ".
מנהל הקהילייה החינוכית ניצנה השיב למשרד מבקר ]במינהל[ בעלי תפקידים המדינה בנו במבר 2012 כי הייתה חשיבות לתת מענה מידי באמצעות הקמת המסגרת החינוכית בניצנה, ולקלוט מספר גדול ככל האפשר של נערים שהיו עד אז במתקן משמורת.
בנוגע לנוהלי הפנימייה וחוקיה הוא הוסיף: "כיום אחרי שנה וחצי של פעילות יש הלימה יותר גדולה בנהלים ובקשרים"; "כיום כוח ה אדם של הפנימייה השתפר מבחינה מקצועית".
משרד החינוך באמצעות המינהל לחינוך התיישבותי שיבץ 100 קטינים בלתי מלווים בתשעה כפרי נוער רגילים, שלדבריו הם בעלי "החוסן החינוכי היותר טוב"; בכל אחד מהם הוא שיבץ לכל היותר 12 קטינים בלתי מלווים.
מסגרת נוספת, שהקים במיו חד עבור 50 קטינים בלתי מלווים, על קשייהם יוצאי הדופן, לא גובתה בניהול מקצועי מספק, בהדרכה וליווי מספקים ובמתן תמיכה באמצעות הכלים העומדים לרשות כפרי הנוער הרגילים.
על המינהל לחינוך התיישבותי לקיים פיקוח מקיף על הפנימייה בניצנה, המשמשת גם כבית ספר, ולוודא שהתנהלותם תואמת את כללי ההפעלה של כפרי נוער אחרים.
עוד עליו להנחות את הנהלתם מהבחינות המקצועית והמינהלית, ולהעמיד לרשותה את הסיוע הנדרש לשם טיפול בנערים שבו.
הקצאת שעות ללימוד השפה העברית .
מחקרים בעולם ובארץ מלמדים כי נחוצות 1,000 שעות ואף יותר לרכישת שפה.
רכישת שפה נוספת, שאינה שפת -אם, על כל רבדיה היא תהליך ארוך ורצוף אתגרים וקשיים.
החסך הזמני בתחום השפה מונע, לעתים קרובות, מהתלמידים למצות את מלוא יכולתם ולעתים אף מכשיל את השתלבותם החברתית.
משרד החינוך מקצה לבתי הספר שעות עבור תלמידים עולים על פי מועד עלייתם ועל פי מספר התלמידים בכיתה.
השעות נועדו להקניית השפה העברית ולתגבור תלמידים עולים, על פי כללים בחוזר מנכ"ל.
כך, למשל, יקבל בית ספר יסודי עבור תלמיד, שעלה מאתיופיה ונמצא בארץ זה כשש שנים, 1.
שעות שבועיות השעות שמקצה המשרד לתלמידים עולים משמשות גם לשם הפעלת כיתות קלט זמניות, שבהן נלמדים כמה מקצועות, ובהם עברית; תלמיד משולב באופן מלא בכיתת אם דוברת עברית רק אחרי שעמד בהצלחה במבחן ידע בעברית לעולים חדשים.
הבדיקה העלתה שמשרד החינוך לא קבע כללים להקצאת שעות ללימוד עברית ולתגבור לימודי לתלמידים חסרי מעמד , ולפיכך גם לא הקצה שעות למטרה זו.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1927 .
משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה, בינואר 2013 , כי הוא מקצה משאבים לתגבור שיעורי שפה ושיעורים פרטניים לתלמידים שהם קטינים חסרי מעמד גם באמצעות תקציב כולל המיועד למנהלי המחוזות.
שילובם של תלמידים שאינם דוברי עברית במוסדות החינוך דורש, בראש ובראשונה, לימוד השפה.
על משרד החינוך לקבוע כללים בדבר הקצאת שעות ללימוד עברית לתלמידים חסרי מעמד, ולהקצותן בהתאם.
מתן שירותי בריאות לקטינים חסרי מעמד .
על עמדתו של משרד הבריאות בדבר שירותי בריאות לחסרי מעמד ניתן ללמוד ממסמכיו מהשנים 2008-2009 : באוקטובר 2008 כתב מנכ"ל המשרד דאז למנכ"ל משרד ראש הממשלה לשעבר.
במכתבו סקר את פעולות משרד הבריאות בנושא זה, לרבות: שירותי רפואה מונעת לילדים במסגרת התחנות לבריאות המשפחה; מימון חלקי של הסדר לביטוח רפואי של ילדים (ראו להלן); וטיפול בחולי שחפת, ללא תלות במעמדם האזרחי.
הוא הוסיף: "אנו סבורים, כי אין די בשירותים אילו וכי חשוב לתת לאוכלוסיה זו טיפול רפואי מלא.
אנו מבקשים, כי תיקבע מדיניות לגבי אוכלוסיה זו, ויוקצו האמצעים בהתאם".
במכתבו של ראש שירותי הבריאות במשרד הבריאות לראש רשות האוכלוסין דאז באפריל 2009 , נכתב כי יש שתי מרפאות בתל אביב-יפו המיועדות לחסרי מעמד והמעניקות שירותי רפואה ראשונית, האחת של ארגון "רופאים לזכויות אדם", ובשנייה שותף משרד הבריאות.
הוא ציין כי "מחוץ לאזור תל אביב לא קיימת נגישות לשירותים אמבולטוריים בקהילה.
לפיכך, כאשר אוכלוסיה זו נזקקת לטיפול, היא צריכה לעשות את דרכה לתל אביב, אם היא חפצה לקבל שירותים במרפאה, או לחלופין לפנות לחדר מיון של בית חולים".
חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994 (להלן- חוק ביטוח בריאות), קבע כי כל תושב זכאי לשירותי בריאות ממלכתי וכן קבע ש שר הבריאות רשאי לקבוע הסדרים מיוחדים בדבר רישום בקופות חולים ובדבר דרך מתן שירותי בריאות, בין היתר, "למי שנמצא בישראל ואינו מבוטח לפי חוק זה", בהיקף ובתנאים שיקבע, ובאישור שר העבודה והרווחה ושר האוצר.
כיוון שחוק ביטוח בריאות חל רק על תושבים, קבע משרד הבריאות בפברואר 2001 הסדר למתן שירותי בריאות לקטינים ש אינם מבוטחים על פי חוק ביטוח בריאות ועיגן זאת בחוזר מנכ"ל48 : כל קטין הנמצא בישראל שישה חודשים רצופים לפחות, להוציא חריגים שפורטו בחוזר, זכאי לקבל אישור זכאות לביטוח רפואי, על פי ההסדר.
קטינים אלה זכאים מכוח הסדר זה לשירותי בריאות במסגרת קופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת), בתנאים שנקבעו בחוזר המנכ"ל ובהסכם שחתם המשרד עם מאוחדת (להלן - הסדר מאוחדת).
48 "אספקת שרותי בריאות לקטינים הנמצאים בישראל ואינם מבוטחים ע"פ חוק ביטוח בריאות ממלכתי", 5/2001 ,, כ' שבט תשס"א 14.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1929 .
על פי תנאי ההסכם שחתם משרד הבריאות עם מאוחדת בשנת 200949 , הסדר מאוחדת אינו מכסה מצב רפואי או בעיה רפואית של הקטין שקדמו למועד כניסתו לישראל לאחרונה טרם רישומו כמבוטח קופה; קטין שלא נולד בישראל זכאי לקבל שירותים בתום ארבעה חודשים מיום רישומו במאוחדת; קטין שנולד בישראל זכאי לקבל שירותים אם "אימו שהתה בישראל ששה חודשים רצופים לפחות תכוף לפני מועד הלידה, והקטין לא יצא את ישראל בין מועד לידתו ועד מועד הרישום".
מימון שירותי בריאות באמצעות הסדר מאוחדת נעשה במשולב על ידי הורי הקטין ועל ידי המדינה: משרד הבריאות מממן 50% מהעלות לקטין או לכל אחד משני קטינים במשפחה, ונושא במלוא המימון של ילדים נוספים במשפחה.
העלות למשפחה הי יתה ב אפריל 2012 - 194.
5 ש"ח בחודש לילד ראשון ולילד שני; המשפחה פטורה מתשלום נוסף עבור ילד שלישי ואילך.
על פי נתוני מאוחדת לגבי ממוצע הקטינים המבוטחים בחודש, בשנת 2010 היו 1,748 קטינים חסרי מעמד מבוטחים בהסדר; בשנת 2011 - 2,169 ;קטינים ובאפריל 2012 היו מבוטחים 2,501 ,ילדים61% ( מהם 1,520 ) התגוררו באזור תל אביב-יפו, 7% (170 ,) בירושלים4% (94 .
) בבני ברק, והיתר בכל חלקי הארץ 82% מהקטינים הללו היו בגילאים0-6 .
שנים הבדיקה העלתה כי לא היו בידי משרד הבריאות הערכות בדבר שיעור הקטינים חסרי מעמד שאינם מבוטחים בביטוח רפואי.
באין נתונים רשמיים על מספר הקטינים חסרי המעמד בישראל, האפשרות לקבוע מהו שיעור המבוטחים באמצעות הסדר מאוחדת מוגבלת ביותר.
עם זאת, כפי שעולה מתרשים 1 לעיל, נרשמו בתחנות לבריאות המשפחה בתל אביב -יפו לבדה 2,556 ילדים; לתחנות האלה מביאים ההורים בעיקר ילדים עד גיל שש.
כיוון שכך ניתן להניח כי 2,501 הילדים, שהיו מבוטחים בתחילת 2012 בהסדר מאוחדת, הם רק חלק מהקטינים חסרי מעמד, וכי מאות קטינים חסרי מעמד הם חסרי ביטוח רפואי.
במהלך הבדיקה במשרד הבריאות, מינה המשנה למנכ"ל המשרד, ד"ר בעז לב, ביולי 2012 "צוות לבחינת החלופות למתן מענה לטיפול רפואי לאוכלוסיית המסתננים בתל אביב".
הוא הטיל על הצוות לבדוק את היקפי התחלואה בקהילה ובבתי החולים; להעריך את הצרכים בהתאם לבדיקה זו; לגבש חלופות למתן שירות וטיפול רפואי ולהמליץ על החלופה המועדפת.
הצוות התבקש להגיש את המלצותיו בתוך שבוע.
למחרת התקיים דיון בנושא בחינת החלופות כאמור.
במסמך שמסר המשנה למנכ"ל משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה פורטו המלצות הוועדה שהוא מינה ועל פיו דיווחה הוועדה: "העדר נתונים על מידת ניצול שירותי קופת חולים מאוחדת על ידי ילדי מהגרי עבודה המבוטחים בה מהווה מגבלה בתכנון היקפי השרות הנדרשים".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב משרד הבריאות בנובמבר 2012 : "באין נתונים רשמיים על מספר הקטינים חסרי המעמד בישראל, האפשרות לקבוע מהו .
49 לצורך מתן שירותי בריאות פרסמה הממשלה בינואר 2009 מכרז בין קופות החולים לבחירת קופת חולים שתהיה אחראית למתן שירותים לקטינים; בפברואר 2009 זכתה במכרז קופת חולים מאוחדת.
ההסכם הוארך לאחרונה עד סוף פברואר 2013 .
שיעור המבוטחים באמצעות הסדר מאוחדת מוגבלת ביותר"; "הדרך לריכוז נתונים על קטינים חסרי מעמד ללא ביטוח רפואי תוכל להיעשות באופן יסודי ואחיד קודם לכל, באמצעות הגדרה ממשלתית של גורם אחד, אשר יבסס רשימה מוסכמת של קטינים חסרי מעמד.
כל איסוף נתונים אחר יהיה חלקי".
בדבר הסדר מאוחדת הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1931 .
כתב המשרד כי הוא יבחן את המשך הפעילות, לרבות אופן הספקת שירותים אמבולטוריים במקומות שבהם נמצאות קבוצות של זרים חסרי מעמד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי מאחר שאין בידי גורם ממשלתי אחר מידע מרוכז בדבר הקטינים חסרי מעמד אזרחי, עליו לרכז נתונים בכלים הקיימים בידיו לצורך הערכת מספר הקטינים שאינם מבוטחים בביטוח רפוא י.
כך, למשל, הוא יכול לעשות זאת באמצעות הנתונים של בתי החולים המעניקים שירותים לאוכלוסייה זו.
על פי ממצאי הבדיקה הזו, עליו לבחון אם יש מקום לערוך שינויים בהסדר מאוחדת, ולפעול בהתאם.
מתן טיפול בבתי החולים הציבוריים .
חוק זכויות החולה, התשנ"ו- 1996 , קבע כי כל הנזקק לטיפול רפואי זכאי לקבלו בהתאם לכל דין ובהתאם לתנאים ולהסדרים הנוהגים, מעת לעת, במערכת הבריאות בישראל, וכי במצב חירום רפואי זכאי אדם לקבל טיפול רפואי דחוף ללא התניה.
מצב חירום מוגדר בחוק כנסיבות שבהן אדם נתון בסכנה מידית לחייו או קיימת סכנה מידית שתיגרם לו נכות חמורה בלתי הפיכה אם לא יינתן לו טיפול רפואי דחוף; מטופל זכאי לקבל טיפול רפואי נאות, הן מבחינת הרמה המקצועית והאיכות הרפואית, והן מבחינת יחסי האנוש.
חלק ניכר מאוכלוסיית חסרי המעמד בישראל מתגורר באזור תל אביב -יפו.
כיוון שכך, ומשום שחלק מאוכלוסייה זו אינו מבוטח בביטוח רפואי, נוהגים חסרי המעמד לפנות למרכז הרפואי ע"ש סוראסקי (להלן - סוראסקי או איכילוב), הממוקם בלב תל אביב לשם קבלת טיפול רפואי, ולמרכז הרפואי ע"ש אדית וולפסון (להלן - וולפסון) הנמצא סמוך לדרום העיר.
בטבלה 2 מוצגים נתוני סוראסקי לגבי מספר הפניות של קטינים חסרי מעמד ושל יולדות חסרות מעמד לבית החולים בשנים 2010 ו- 2012.
2012 שנת 2012* שנת 2010 סוג הפנייה לקבלת שירות .
139% 1,544 646 סך כל הפניות לאשפוז .
163% 1,017 386 של קטינים .
112% 491 232 של יולדות חסרות מעמד .
29% 36 28 יילודים במחלקה לטיפול .
מיוחד ביילוד (פגייה) .
66% 348 210 סך כל הפניות למיון .
176% 105 38 סך כל הפניות למרפאות חוץ .
123% 1,997 894 סה"כ 1932 דוח שנתי63ג .
* על פי הערכות של בית החולים מדצמבר 2012.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1933 .
)(ב על פי נתוני וולפסון בשנת 2010, ב ית החולים העניק טיפול רפואי (במחלקות האשפוז, המיון ומרפאות חוץ) ל-188 קטינים חסרי מעמד חסרי ביטוח רפואי, בעלות כספית של כ - 400,000 ש"ח; וב - 2011 הוא העניק טיפול ל -226 קטינים, בעלות כספית של יותר מ-1 מיליון ש"ח, גידול של 150% בעלות הכספית לעומת השנה הקודמת.
במהלך 2011 -2012 העלה מנהל סוראסקי, פרופ' גבי ברבש, בפני מנכ"ל משרד הבריאות ובפני היועץ המשפטי לממשלה, מר יהודה ויינשטיין, את הקשיים הכרוכים במתן שירותי בריאות לאוכלוסיית חסרי המעמד.
להלן שתי דוגמאות: (א) בינואר 2012 ,כתב מנהל סוראסקי למנכ"ל משרד הבריאותבין השאר, על היקף הטיפול הרפואי שניתן לחסרי המעמד בבית החולים, רובם המכריע ללא ביטוח רפואי שמממן את עלות הטיפול.
הוא ציין: "נתונים אלה ממחישים באופן נוסף את עוצמת הבעיה המוטלת לפתחנו, כאן בת"א, ואת מחויבות הממשלה להתערב להסדרת הטיפול הרפואי בפליטים".
במרץ 2012 הוא כתב למנכ"ל משרד הבריאות כי סך החובות האבודים של בית החולים בגין לידות של נשים זרות "שולש בשנת 2011 מ-7 ל-25 מ"ש".
הוא ציין כי בית החולים מתקשה להתמודד עם המעמסה הכספית המוטלת עליו.
ממכתבו עולה כי 20% מהפעילות בחדרי הלידה בבית החולים הם עקב לידות של נשים זרות.
(ב) במאי 2012 כתב מנהל סוראסקי ליועץ המשפטי לממשלה, וביקש את התערבותו "לפתרון בעיה המונחת לפיתחם של משרדי הבריאות והאוצר זה זמן רב ללא מענה.
חוסר ההתייחסות של הרשויות גורם לבעיה תקציבית המקשה על תפקוד ביה"ח".
במרץ 2012 התקיים דיון במשרד הב ריאות, בהשתתפות המנכ"ל, בנושא "תחלואה ולידות של פליטים באיכילוב".
בדיון התקבלו החלטות, ובהן לנסות ולהעביר יולדות לבתי חולים אחרים.
קיים מנכ"ל המשרד דיון נוסף, שבו השתתף גם מנהל סוראסקי בסיכום הדיון החליט מנכ"ל המשרד להקים צוות היגוי שיפעל ל הקמת מרפאה "קדמית" שתיתן שירות לנשים הרות ולילדים בדרום תל אביב, במימון משרד הבריאות.
את המרפאה יממן משרד הבריאות מתקציבו והיא תמוקם בדרום העיר; בסיכום הדיון נקבע תאריך יעד - 1.
מנהל אגף רפואה כללית במשרד הבריאות מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 כיהמרפאה ה"קדמית" נפתחה בתחילת ינואר 2013 , וכי משרד הבריאות מספק באמצעותה שירותי רפואה ראשונית, לרבות רפואת נשים, שירותי רנטגן, שירותי מעבדה ותרופות.
על פי תשובת משרד הבריאות, המרפאה הקדמית אמורה להפחית את מספר הפניות של זרים חסרי מעמד לבתי החולים סוראסקי ווולפסון.
באפריל 2012 ,כתב מנכ"ל משרד הבריאות למנכ"ל משרד ראש הממשלה מר הראל לוקר, לקראת דיון במשרד רה"ם, על הקשיים שעמם מתמודדת מערכת הבריאות, לרבות טיפולים במחלות זיהומיות ומתן שירותי בריאות לאוכלוסיות חסרי המעמד שהם חסרי ביטוח רפואי בבתי חולים, ללא כיסוי כספי.
עד מועד סיום הבדיקה, ספטמבר 2012 , לא גובש פתרון כולל לסוגיות שהעלה מנהל המרכז הרפואי סוראסקי.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב מנהל סוראסקי בנובמבר 2012 שהטיפול בילדים חסרי מעמד אזרחי למשפחות שמוצאן מאפריקה מורכב במיוחד, בין 1934 דוח שנתי63ג .
השאר, משום שלעתים עם סיו ם הטיפול אי -אפשר לשחרר את הילדים לבתיהם בשל היעדר מסגרת עבורם; במקרים כאלה נדרש בית החולים להשאירם באשפוז מעבר למשך הזמן ההכרחי; בית החולים מתקשה לעמוד בעומס האבחוני-טיפולי הכרוך במתן השירות הרפואי הזה.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1935 .
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה שהקשיים שהעלה מנהל סוראסקי מתייחסים לכלל אוכלוסיית הזרים חסרי המעמד ולא רק לקטינים, והם קשיים תקציביים בעיקרם; על אף הבעיה התקציבית, ניתנים השירותים הרפואיים הדחופים לאוכלוסיית חסרי המעמד.
הוא ציין כי קיים קושי לגבש פתרון כולל לנושא הטיפול בקטינים חסרי מעמד עקב סיבות שלא בתחום שליטתו של משרד הבריאות, כגון: היעדר מדיניות ממשלתית ברורה לגבי הכיסוי הרפואי לקטינים חסרי מעמד והיעדר תקציבים לפתיחת מרפאות נוספות לטיפולים שאינם דחופים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לפעול למציאת הסדר הולם לסוגיה זו, אשר יאפשר לבתי החולים ה ציבוריים להעניק שירותי בריאות, כנדרש בחוק זכויות החולה, לקטינים חסרי מעמד.
עם זאת, יש לתת את הדעת גם להסברו של משרד הבריאות בדבר גורמים שהם מחוץ לתחום שליטתו, לרבות היעדר מדיניות ממשלתית ברורה בנושא ומחסור בתקציב.
אם נתקל משרד הבריאות בחסם כזה המונע יישום הסדר הולם, מוטל עליו להביא את הנושא לפני הממשלה, באמצעות שר הבריאות, לשם קבלת החלטות.
קטינים במתקני משמורת .
מקום משמורת מוגדר בחוק הכניסה לישראל, התשי"ב- 1952 (להלן- חוק הכניסה לישראל), כאחת החלופות האלה: בית סוהר; מקום מעצר; מקום משמורת מיוחד שייקבע לצורך משמורת בצו; מקומות אחרים שייקבעו בצו.