HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הצוות ביצע ביולי 2012 בדיקה מחודשת של תחזית הנוסעים מפסגת זאב ומנווה יעקב, במקרה שיבוטלו הקווים הישירים למרכז העיר.
הבדיקה העלתה כי הרק" ל לא תעמוד בביקוש הנוסעים משכונות אלה בשעות השיא.
מספטמבר 2012 פעלה הרק"ל בתדירות שלעשר נסיעות בשעה בשעות השיא (כל 6 )דקות, ומחודש אוגוסט 2013 פועלת הרק"ל בשעות השיא בתדירות גבוהה יותר של כ- 11 נסיעות בשעה (כל 5.
)דקות בישיבה שהתקיימה בדצמבר 2013 הודיעמר משה אמסלם, מנהל אגף בכיר לרגולציה רכבתית במשרד התחבורה, כי הפעימה תבוצע בשלבים במהלך ינואר 2014 , וכי יש לתאם עם הזכיין את אופן יישומה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אף על פי כן לא בוצעה בינואר 2014 "הפעימה הצפונית" בצפון מזרח ירושלים.
שם הדוח: משרד התחבורה והבטיחות בדרכים - ארגון מחדש של התחבורה הציבורית בירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 ציין החשכ"ל כי "עמדת נציגי אגף החשב הכללי במהלך הדיונים שהתקיימו בנושא הייתה ועודנה שמבחינה חוזית על משרד התחבורה היה לבצע את הפעימה, גם אם באופן מדורג, לטובת בחינת עמידת הזכיין בהיקפי הנסועה בפועל.
עם זאת, ההחלטה הינה החלטה תחבורתית ובעלת השלכות פוטנציאליות רבות על ציבור הנוסעים, ולפיכך הינה נתונה בידי משרד התחבורה בשיתוף עיריית ירושלים".
בסיכום דיון שהתקיים במרץ 2014 במשרד התחבורה בעקבות הביקורת בנושא הרק"ל בירושלים, סיכם מנכ"ל המשרד וכתב כי "בראש ובראשונה עלינו לנהוג בשקיפות מלאה מול הזכיין.
יש להבהיר לו את עמדתנו בדבר חשש לאי עמידה בביקושים ועל כן לא משלימים את הפעימה בשלב זה.
במקביל יש להתקדם לקראת השלמת הפעימה".
עוד ציין המנכ"ל בדיון כי "הפעימה + קוים מזינים תתבצע במהלך אוגוסט 2014.
" עד מועד סיום הביקורת לא קיים המשרד תהליך ל הפקת לקחים מבע יות התכנון בפעימה הצפונית, ולא הציג תכנון מתוקן המותאם לצורכי התושבים בשכונות צפון-מזרח ירושלים .
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד ועל כל הגורמים האחראים לניהול התח"צ בירושלים להציע פתרון הולם לתושבי פסגת זאב ונווה יעקב , שישתלב באופן מיטבי עם השירות לתושבי כלל שכונות צפון-מזרח ירושלים ועם מערך התח"צ ובכלל זה הרק"ל.
פעימת הר הצופים על פי מסמך פנימי של אגף תח"צ במשרד התחבורה, כחלק מהשינויים בתח"צ לאחר הפעלת הרק"ל, הוחלט כי אחרי שיתייצב שירות הרק"ל על עשר נסיעות בשעה בשעות השיא, יופעל קו 77 משכונת מלחה להר הצופים.
בספטמבר 2012 פעלה הרק"ל בתדירות של עשר נסיעות בשעה בשעות שיא כנדרש, אולם רק בפברואר 2014 החל לפעול קו77.
פעימת פברואר 2014 בפברואר 2014 ביצע משרד התחבורה פעימה נוספת (שאינה קשורה בפעימה הצפונית), שכללה שינויים בכ-45 קווי אוטובוס.
בפעימה התווספו קווים חדשים, בוטלו קווים קיימים, ובשאר הקווים שונו המסלולים.
השינויים בוצעו בכל רחבי העיר, ולא בשכונה או באזור מסוים.
שיתוף הציבור בשינויים בקווי התח"צ .
אחד מתפקיד י התח"צ הוא לקשר בין שכונות שונות ולספק לתושבים על פי הביקוש שירות למקומות עבודה, למוסדות חינוך, למרכזי קניות ובילוי ולמוסדות ציבור.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 593 .
:שם הדוח משרד התחבורה והבטיחות בדרכים - ארגון מחדש של התחבורה הציבורית בירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 1.
בהליכי התכנון של רשויות שלטוניות גוברת בשנים האחרונות המגמה של התייחסות לשני עקרונות משיקים: עקרון השקיפות ועקרון שיתוף הציבור.
משמעות הדבר היא כי בתהליכי התכנון והביצוע מעורבים התושבים ונציגי הציבור אשר עשויים להיות מושפעים מתוצאות אותם הליכים.
מטרות השיתוף בנושא כגון תכנון התח"צ הן התאמת התכנון לצורכיהם של תושבי השכונות השונות, החלפת מידע, וגיוס תמיכה בתכנון באופן המשקף ערכים דמוקרטיים.
כדי שהשיתוף יהיה יעיל, חשוב שייעשה בשלבים של תהליך התכנון, שבהם ניתן עדיין להשפיע, ולהציג לפני הציבור את כל המידע הנחוץ, לרבות מגוון הפתרונות שבכוונת הרשויות ליישם והשינויים המתוכננים על כל השלכותיהם.
ב- 2013 העיר מבקר המדינה למשרד התחבורה על ליקויים בשיתוף הציבור בשינויים שנעשו במטרופולין תל אביב11.
עוד לפני הפעלת הרק"ל קיימו נציגי העמותה והצוות מפגשים עם נציגי שכונות ד רום העיר (בית וגן, רמת שרת, רמת דניה, מלחה, קריית היובל ועין כרם), כדי להציג בפניהם את מערכת התח "צ העתידית ולשמוע את דרישותיהם הנוגעות למערך התחבורה בשכונות.
תושבי השכונות ריכזו עבור העמותה ב- 2010 את דרישותיהם, שהעיקרית בהם הייתה הצורך להפעיל קווים מהירים מהשכונות לתחנה המרכזית ולמרכזי שירות ותעסוקה.
בין הקווים שביקשו התושבים היו קווים מקניון מלחה להר חוצבים, מתלפיות דרך רחוב בן זכאי וטשרניחובסקי לגבעת שאול, ומבית החולים הדסה עין כרם דרך קריית היובל לרחוב עמק רפאים.
בשנת 2011 , כשהופעלה הרק"ל ושונו קווי התח "צ, לא נכללו ברשת קווים מהירים מהשכונות למרכזי התעסוקה והשירות שתאמו את דרישת התושבים מ- 2010 .
דאג משרד התחבורה להפעיל קווים ישירים על פי בקשת התושבים משרד התחבורה ציין בתשובתו כי שיתוף הציבור בעניין שינוי מערך התח"צ נעשה באופן רצוף משנת 2005 ועד לימים אלה, על פי העניין.
עוד ציין המשרד בתשובתו כי בפעימות השונות ולאחרונה בפברואר 2014 , הופעלו ארבעה קווים ישירים המקשרים בין דרום - מערב העיר למרכזי תעסוקה ומסחר .
הביקורת מציינת כי שלושה מארבעת הקווים הופעלו רק בפברואר 2014.
עיריית ירושלים השיבהבאפריל 2014 כי כל מינהל קיבל מפת תח"צ כללית, ומי שביקש קיבל גם מפה מפורטת.
עוד ציינה העירייה בתשובתה לביקורת כי כחלק מתהליך שיתוף הציבור במינהל הקהילתי בקעה -תלפיות הופעל קו חדש לתחנה המרכזית, וכי לבקשת הסטודנטים במינהל הקהילתי גילה הוחלט שלא לבטל את קו 30א.
משרד מבקר המדינה מצביע על כך שחלק מהשינויים שנעשו על פי דרישות הציבור (ביטול קווים , שינוים והחזרת קווים ישנים במספר אחר , לדוגמה קו 30)א היו לאחר יישום הארגון מחדש ומצביעים על ליקויים בתכנון.
יתר על כן, הצגת מפת שינויים כללית של העיר בפני נציגי מ ינהלים קה ילתיים לא אפשרה להם ללמוד את השינויים הצפויים ואת השלכותיהם על תושבי השכונה.
יצוין כי עקב התלונות והטענות הרבות על הפגיעה הצפויה ברמת השירות בתח"צ וסיבות נוספות החליט משרד התחבורה להשהות את יישום .
11 ,מבקר המדינה דוח שנתי 64א ( 2013 ), "ארגון מחדש בתחבורה הציבורית במטרופולין תל אביב", עמ' 524-499 .
שם הדוח: משרד התחבורה והבטיחות בדרכים - ארגון מחדש של התחבורה הציבורית בירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הפעימה הצפונית.
כל האמור לעיל מצביעעל אי -שיתוף מספיק של הצי בור בשלבי התכנון המוקדמים.
עלות אי-השלמת הארגון מחדש למדינה .
בתוספות לחוזה מספטמבר ומאוקטובר 2012 נקבע כי לזכיין תובטח הכנסה חודשית בסך כ-18 מיליון ש"ח.
כיוון שהפעימה הצפונית לא יושמה וקווי התח"צ משכונות צפון -מזרח העיר לכיוון מרכז העיר לא בוטלו, פיצתה המדינה את הזכיין עבור אי-ביצוע הפעימה הצפונית .
לפי תחשיב שערך המשרד באוגוסט 2013 , תוספת הנוסעים היומית הצפויה לאחר השלמת הפעימה הצפונית היא כ- 40,000 .
נוסעים ביום לדעת משרד מבקר המדינה, יישום הפעימה הצפונית על פי התכנון יקטין מחד את תשלומי המדינה לזכי ין כתוצאה מהגידול במספר הנוסעים , אך מאידך יביא לידי ביטול קווי האוטובוס לעיר ויותיר בידי תושבי שכונות צפון-מזרח העיר רק את הברירה של קו הרק"ל.
תלות זו עלולה לגרום עומסים ברק''ל, במיוחד בשעות השיא ולפגוע בשירות לנוסעים.
בדיון בראשות מנכ"ל משרד התחבורה שהתקי ים במרץ 2014 ציין סגן החשכ"ל כי "התמריצים הכלולים במסגרת החוזה אינם מקבלים ביטוי בגלל ".
]תוספת לחוזה המאפשרת הפעלת הרק"ל שלא על פי תנאי החוזה[ האדנדום באותו דיון סוכם כי הפעימה הצפונית תבוצע באוגוסט 2014.
בחוזה הבטיחה המדינה לזכיין "רשת ביטחון" שנועדה להבטיח לו רמת הכנסה מזערית אם הביקוש בפועל לנסיעות ברק"ל יהיה נמוך מהביקוש הצפוי לפי החוזה.
מנגד סוכם כי אם הביקוש בפועל יהיה גבוה מהביקוש הצפוי , תקבל המדינה מהזכיין שיעור מסוים מהכנסותיו.
בפועל חישבה המדינה את הפיצוי לזכיין במסגרת "ההכנסה המובטחת "12 לו כפי שנקבע בתוספת לחוזה, ולא על פי מספר הנוסעים כפי שנקבע בחוזה הבסיסי עצמו .
אם הצדדים היו פועלים לפי החוזה המקורי והפעימה הצפונית הייתה מתבצעת, היו מתווספים נוסעים נוספים לרק"ל, וייתכן שהמדינה הייתה כבר מקבלת כסף מהזכיין במקום לשלם לו.
לפי נתוני המשרד והצוות, בתנאים ובמשאבים הקיימים, הרק"ל כבר הגיעה לניצולת כמעט מלאה, כלומר לא ניתן לבטל את שירות ה אוטובוסים הציבוריים מהשכונות הצפוניות לרחבי העיר ולהטיל עליה עומס נוסף.
12 סכום "ההכנסה המובטחת" מבוסס בעיקר על כמות הנוסעים הצפויה, על חלקה של המדינה ב"רשת הביטחון" ועל תוספת תשלום לזכיין בגין העלאת תדירות נסיעות הרכבת.
(בעניין זה ראה בפרק "הפיקוח על הפעלת הרכבת הקלה בירושלים").
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 595 .
:שם הדוח משרד התחבורה והבטיחות בדרכים - ארגון מחדש של התחבורה הציבורית בירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדי התחבורה והאוצר ועל הצוות לבחון מחדש את מערך השירות לנוסעים בתח"צ בירושלים, מתוך ראייה כוללת של טובת המשתמשים ומתוך שאיפה להפיק את מרב התועלת מן ההשקעה בתשתיות התח"צ בעיר, במיוחד נוכח הסכומים הגדולים המוזרמים הן לזכיין הרק"ל והן לאגד, כמפעילי התח"צ הגדולים בעיר.
קווי אוטובוס מהירים ( BRT ) .
בתכנון המוקדם נקבע שיופעלו קווי אוטובוס מהירים מכל שכונה מרוחקת ממרכז העיר שבה מעל 3,000 יחידות דיורואשר הרק"ל אינה עוברת בסמוך לה.
לפי התכנית הקווים המהירים אמורים אפוא לקשר את השכונות חומת שמואל, גילה, רמות, הר נוף, תלפיות מזרח, רמת שלמה והקטמונים.
הקווים המהירים אמורים לנוע בעורקי תחבורה ראשיים והם מהווים את השלד של רשת האוטובוסים ב ירושלים.
על פי התכנון, הם חלק ממערך של קווי אוטובוס ישירים ותדירים המחברים בין שכונות גדולות ליעדים ראשיים בעיר.
חלק ניכר ממסלול הקווים עובר על פי התכנון בנתיבים שמיועדים בלעדית לתח"צ, הנהנים מעדיפות ברמזורים, ולכן מאפשרים תנועה מהירה יותר.
תוכננו שתי קבוצות של קווים מהירים: קבוצה של שישה קווים עורקיים במת"צ צפון-דרום13, וקבוצה שנייה של קווים מהירים במת"צ בר- אילן - ירמיהו14.
להלןתנועת קווי אגד המהירים במרכז ירושלים: .
13 קווים71 ו-72 מגילה לרמות; קו74 מחומת שמואל להר נוף; קו75 מחומת שמואל למסוף הר נוף; קו 77 ממלחה להר הצופים; וקו78 מתלפיות מזרח לתחנה המרכזית.
14 קו64 מרמות אלון לגבעת שאול; קו67 מרמת שלמה לגבעת שאול; וקווים 68 ו-69 מגבעת רם להר הצופים.
שם הדוח: משרד התחבורה והבטיחות בדרכים - ארגון מחדש של התחבורה הציבורית בירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 597 .
:שם הדוח משרד התחבורה והבטיחות בדרכים - ארגון מחדש של התחבורה הציבורית בירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 2 .
בנספח להסכם עם אגד מ- 2005 התחייב אגד בין היתר לתגבר קווים קיימים ולפתח קווים חדשים באמצעות אוטובוסים רבי-קיבולת .
בהסכם האמור בין הממשלה לאגד הוגדרו המושגים "אוטובוס עירוני", "אוטובוס בין -עירוני", "מידיבוס" ואחרים, אולם לא הוגדר סוג האוטובוס בקווים שהם רבי-קיבולת .
גם ביולי 2009 , בפגישה בנושא קווי BRT בעיר שהשתתפו בה נציגי המשרד, אגד והעירייה, הוצג מתווה עקרוני להפעלת מערך קווי אוטובוס מהירים.
עם זאת הוחלט כי באותו שלב יופעלו בעיר אוטובוסים משודרגים על בסיס אותם אוטובוסים מפרקיים שהיו בשימוש אגד בירושלים.
בשתי הפעימות הראשונות ב - 2008 הופעלו ארבעת הקווים העורקיים המהירים בלבד 71 ,72 ,74 ו-75 ( , שלהם הוציא המשרד רישיון הפעלה.
אולם שני קווים אחרים77 ו- 78 ) הופעלו רק במרץ 2014 .
מאחר שהמדינה לא הקימה מת"צ15 בנתיב בר-אילן, לא הופעלו קווים מהירים שתוכננו כחלק ממערך הקווים הכולל בירושלים.
משרד התחבורה ציין בתשובתו כי "הועלתה ונבחנה במהלך ההצעות לשיפור ברשת, האפשרות לתכנן ולבצע מערך קווי שדרה משודרגים גם בין מזרח למערב, על ציר בר- אילן.
אפשרות זו אמנם נבחנה, אך נוכח הקצב משביע הרצון של תכנון קו הרכבת הקלה בציר זה - ".
לעומת ]של סלילת מת"צ[ הוחלט כי אין לקדם בשלב הזה את הפתרון הזמני משרד התחבורה ענתה עיריית ירושלים כי מקובלת הערת הביקורת וכי "תכנון וקידום המת"צ לביצוע נמצא באחריות צוות תכנית אב לתחבורה".
עוד הוסיפה העירייה כי ".
האגף מתריע מזה תקופה ארוכה על עיכו ב מתמשך בלוח הזמנים.
אנו עושים הכל בכדי לקדם ולהאיץ בצוות לסיים הליך התכנון ולהעביר מת"צ לביצוע בחברת מוריה".
לדעת משרד מבקר המדינה אי-התיאום בין עיריית ירושלים למשרד התחבורה גרם בזבוז משאבים שהושקעו בתכנון, ושילוב לקוי של קווי בר-אילן וירמיהו עם קווי אגד אחרים, ובסופו של דבר פגע ברמת השירות שתוכננה עבור משתמשי התח"צ בירושלים.
יוצא אפוא כי שנים של תכנון ומשאבים ירדו לטמיון בגלל חוסר תיאום בין משרד התחבורה לעירייה.
לפי התכנון, העלייה לאוטובוסים המהירים והירידה מהם היו אמורות להתאפשר מארבע דלתות האוטובוס, כדי לאפשר עמידה קצרה בתחנות בלי צורך לעכב את הנהג לקבלת תשלום.
בנוסף היו האוטובוסים אמורים להיות רבי-קיבולת כך שיוכלו להסיע מספר גדול של נוסעים.
שני התנאים לא התממשו, וכתוצאה מחוסר האפשרות לעלות דרך ארבע דלתות, התארך משך הנסיעה ונפגעה רמת השירות לנוסע.
בתשובתו ציין משרד התחבורה כי הוא "נערך לניסוי לכניסת נוסעים מארבע דלתות בחלק מהקווים".
בתשובת אגד למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 צוין כי "כרטוס באמצעי תיקוף בתוך האוטובוס או מחוצה לו טעון אישורים של משרד התחבורה והגנות כלכליות לאגד.
15 מסלול תחבורה ציבורית המופרד מהכביש ע"י הגבהה, או מדרכה, או גדר 598 דוח שנתי65א .
שם הדוח: משרד התחבורה והבטיחות בדרכים - ארגון מחדש של התחבורה הציבורית בירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 24.
2012 העבירה א גד למשרד התחבורה הצעה לעריכת ניסוי במהלכו יותקנו מכשירי תיקוף בכ -350 אוטובוסים (בגוש דן ובירושלים) בכפוף לחתימת משרד התחבורה על הסכם למימון ההשקעה בפרויקט ולביצוע התחשבנות בין משרד התחבורה לבין אגד בגין השינויים בכמות הנוסעים ובפדיון אגד בקווים בהם יותקנו המכשירים.
עד כה משרד התחבורה לא אישר את הפרויקט ולכן אגד לא החלה ביישומו".
מכשירי תיקוף 16בעלייה לאוטובוס ולרכבת פועלים ברחבי העולם זה עשרות שנים.
אי- התקנת מכשירי התיקוף עד מועד סיום הביקורת, שנתיים לאחר ביצוע הארגון מחדש, הפחית באופן משמעותי את יעילות התח"צ בירושלים.
הביקורת העלתה כי משרד התחבורה אינו מפעיל את הקווים המהירים בהתאם לתכנון: תדירותם בחלק מהמקרים נמוכה (רק שלוש או ארבע נסיעות בשעה), עליית נוסעים אינה מתאפשרת מארבע הדלתות, בכניסה אין מכונות תיקוף, חלקם אינו נוסע במת"צ או בנת"צ ואין להם עדי פות ברמזורים, הם אינם מופעלים באוטובוסים רבי-קיבולת.
משרד התחבורה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "לא מדובר במערכת אחת שהיא "קיימת" או "לא קיימת", כי אם בתהליך שיפור מתמיד והדרגתי, המתבצע כל העת, על פי התכנון, ובהתחשב באילוצים .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי עד למועד סיום הביקורת לא עמד המשרד בתכנית להפעלת מערך הקווים העורקיים המהירים כמתוכנן, ולא קבע קדימויות לביצוע, מועדים לאבני דרך ותקציב כולל לתכנית.
בהסכם התחרות משנת 2000 בין המשרד לאגד נקבע כי קווי שירות חדשים יוצאו למכרז.
המשרד הוסיף בהסכם הסובסידיה עם אגד משנת 2005 סעיף התחייבות של אגד לפיתוח קווי HGB.
הוספת סעיף בהסכם עם אגד משנת 2005 לפיתוח קווי HGB היא בניגוד להסכם התחרות משנת 2000 .
לפיו קווי שירות חדשים יוצאו למכרז 6 .
לשם הכנת מכרז להפעלת שישה קווי אוטובוס מהירים ועתירי-קיבולת בירושלים (להלן - קווי BRT ) התכנסה בינואר 2012 "ועדת מכרז BRT ירושלים" שכללה את צוות תכנית-האב.
הצוות הכין תכנית לשישה קווים עורקיים מהירים, המחברים ריכוזי אוכלוסייה גדולים למרכז העיר.
הקווים תוכננו להסיע כ - 140,000 נוסעים ביום, באוטובוסים עתירי - קיבולת, תוך שימוש בטכנולוגיות עדכניות למתן מידע לנוסעים ולהעדפת התח"צ ברמזורים.
התכנית כללה גם את שדרוג תחנות האוטובוסים, הקצאת מסלולים בלעדיים לתח"צ, הגדלת תדירות הנסיעה והפעלת אוטובוסים חדישים.
נמצא כי בתכנית האב לתחבורה שהכין המשרד בשנת 2013 , נדחו תכנון קווי ה- BRT והפעלתם בירושלים עד לשנת 2025.
מכשיר קריאה אלקטרוני של כרטיס הנסיעה במערכת המותקנת באוטובוסים וברכבות משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 599 .
:שם הדוח משרד התחבורה והבטיחות בדרכים - ארגון מחדש של התחבורה הציבורית בירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 משרד התחבורה ציין בתשובתו כי "לא הייתה החלטה של משרד התחבורה על קיומו של מכרז זה או אחר בתחום BRT.
" ההחלטה על דחיית מכרז לתכנון קווי BRT ,ולהפעלתם לא לוותה בהליך סדור מנומק ומתועד.
זאת אף שקווי BRT תוכנן להיות עמודהתווך המרכזי בתכנית הארגון מחדש בתח"צ בירושלים.
הימנעות מהפעלת קווים אלה מהווה סטייה מאחד היעדים המרכזיים של הארגון מחדש של התח"צ בירושלים.
המשרד מפעיל ארבעה קווים "מהירים" במסלולי ה- BRT המתוכננים.
על פי התכנון על אגד להפעיל 150 אוטובוסים משודרגים מדגם חדש עתיר -קיבולת ובעל ארבע דלתות להעלאת נוסעים ולהורדתם.
בפועל אגד מפעיל רק 109 אוטובוסים משודרגים בעלי ארבע דלתות- מתוך 150 האוטובוסים שבתכנון - וחלקם משמשים גם קווים אחרים שאינם מוגדרים מהירים.
משרד התחבורה ציין בתשובתו כי המשרד "לא החליט על מספר מחייב של 150 אוטובוסים.
משרד התחבורה מקדם הצטיידות הדרגתית באוטובוסים רבי קיבולת, על סמך יכולות תקציביות, וצרכים מידיים, ואין כל פער בין ההחלטות המחייבות שנתקבלו במשרד בעניין זה לבין המצב בפועל".
אגד הודיע בתשובתו ממרץ 2014 כי "כיום, אין ניוד של אוטובוסי BRT לקווי שירות אחרים.
יצוין כי אגד הצטיידה באוטובוסי BRT ,בהתאם לתכניות התחבורה המקוריות אולם, בשל עיכוב ביישום התכניות האמורות לא הופעלו כל הקווים המהירים במועד שתוכנן להפעלתם.
אי לכך, אגד נהגה להפעיל אוטובוסי BRT , שלא היו נחוצים לה לשם הפעלת הקווים המהירים שפעלו באותה העת, במסגרת קווי שירות אחרים בירושלים, מבלי שהדבר בא על חשבון הפעילות של אגד בקווים המהירים".
העדפת אוטובוסים ברמזורים .
כדי שהתח"צ בעיר תפעל באופן מיטבי ותנועת האוטובוסים תהיה מהירה, תוכננו עבורם מסלולים מיוחדים.
המסלולים מאפשרים לתח"צ בלבד תנועה ללא עיכוב גם בשעות העומס בעיר.
כדי לייעל את תנועת האוטובוסים תוכנן כחלק מהארגון מחדש כי תינתן להם עדיפות ברמזורים, ובמיוחד לקווי BRT.
בישיבה באוקטובר 2012 של נציגי המשרד והעירייה צוין כי הוקם פורום שיקדם את העדיפות לאוטובוסים ציבוריים ברמזורים.
אף על פי כן, עד מועד סיום הביקורת, דצמבר 2013, לא דאגו משרד התחבורה והעירייה לתת עדיפות כזו לאוטובוסים.
שם הדוח: משרד התחבורה והבטיחות בדרכים - ארגון מחדש של התחבורה הציבורית בירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 משרד התחבורהציין בתשובתו כי המשרד מקנה בשלב זה עדיפות ברמזורים לקווים המהירים ככל שהדבר אפשרי בצורה של " גל ירוק " (העדפה פסיבית).
כמו כן צוין בתשובה כי "המשרד, באמצעות צוות תכנית אב לתחבורה, התקשר עם משרד תכנון תנועה לשם קידום העדפה אקטיבית ברמזורים ]בקווים המהירים [ המשודרגים, ופעילות התכנו ן נמצאת בעיצומה".
המשרד הוסיף כי " מדובר בהליך הדרגתי, שלא ניתן לנתקו מתהליכים אחרים במערך התחבורה בעיר".
מסלולים ונתיבים מיוחדים לתח"צ 1.
כדי שתנועת האוטובוסים תזרום ללא עיכובים, וכחלק ממערך התח"צ בירושלים, תוכננה הקמת מת"צים.
המת"צים הם מסלולי תח"צ המופרדים משאר חלקי הכביש על ידי גדר או פס הגבהה, באופן שמונע נסיעה של כלי רכב פרטיים במסלול - בניגוד לנת"צ, שאינו מופרד מהכביש אלא בסימון ובשילוט.
על פי התכנון מערכת התח"צ תכלול שני מת"צים עיקריים: מת"צ צפון-דרום17 ומתוכננים לעבור בו שישה קווי BRT (שמספריהם בין70 ל-79 ), ומת"צ מזרח-מערב18 שעל פי התכנון יעברו בו שלושה קווי BRT (שמספריהם בין 60 ל-69.
) בביקורת נמצא כי מת"צ מזרח -מערב כלל לא נסלל, והאוטו בוסים הנוסעים בנת"צ אינם זוכים לעדיפות על פני כלי הרכב הפרטיים.
זמן הנסיעה של האוטובוסים העוברים במסלול זה לא התקצר.
משרד התחבורה ציין בתשובתו כי "לא נתקבלה החלטה מחייבת בדבר סלילת מת"צ זה, ומכל מקום האפשרות לקידום חלופה זו מצויה בבחינה נוספת, וזאת לאור קידומו של פתרון קבע בדמות קו רכבת קלה".
משרד מבקר המדינה סבור כי תכנון תשתית למסלול רק"ל והקמתה הם תהליך ארוך- שנים, לעומת סלילת מת "צ, אשר היתה מסייעת בקיצור זמן הנסיעה של האוטובוסים מצפון ירושלים לדרום העיר ולמערבה ומייעלת בכך את מערך התח"צ כפי שכיוון משרד התחבורה בעת ההחלטה על הארגון מחדש.
ביוני 2013 נחתם הסכם בין המשרד לבין משטרת ישראל, ובו בין היתר הוסכם על שיתוף פעולה בין הגופים לצורך אכיפה בנת"צים והקמת יחידת תח"צ באגף התנועה של המשטרה בירושלים, כדי להגביר את פעילות האכיפה בנת"צים.
ההסכם בין ה משטרה למשרד התחבורה נחתם רק שנתיים לאחר הפעלת המת"צ והנת"צים החדשים, למרות החשיבות הרבה של אכיפה מוגברת במסלולים אלה.
מהביקורת עולה כי המשטרה אינה מפעילה אכיפה מספקת בנת"צים ברחבי העיר, וכלי רכב פרטיים מעכבים את התנועה של האוטובוסים במסלולים שיועדו לתח"צ.
לא נכללה כעבירה מועדפת במסגרת יעדי ]זו[ משטרת ישראל השיבה כי "עבירה אכיפה של משטרת ישראל.
בתאריך ]ה[ התנועה, על פי מדיניות 17.
17 מת"צ צפון -דרום עובר ב שדרות גולדה מאיר דרך הרחובות שמואל הנביא , יחזקאל, שטראוס, המלך ג'ורג', קרן היסוד, דוד המלך, דוד רמז ודרך חברון .
18 מת"צ מזרח-מערב מתוכנן לעבור ב רחובות בר- אילן, ירמיהו ושדרות אשכול.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 601 .
:שם הדוח משרד התחבורה והבטיחות בדרכים - ארגון מחדש של התחבורה הציבורית בירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 ליחידה אשר מצויה בשלבי הקמה.
צפי להפעלה מלאה בסוף 2014 , תלוי בקצב גיוס השוטרים".
בתשובת משרד התחבורה הוסבר כי "המשטרה שבה והשיבה כי סדר העדיפויות שבידיה בענייני אכיפה, מעמיד את אכיפת עבירה זו במקום לא גבוה".
עוד צוין בתשובה כי "משרד התחבורה נמצא בהליך של העברת סמכויות בעניין זה לידי הרשויות המקומיות".
משרד מבקר המדינה מעיר כי נושא העברת סמכות האכיפה נמצא בתהליך שנים מספר ועדיין לא עבר לידי הרשויות המקומיות.
מן הראוי לזרז את תהליך החקיקה בנושא.
על פי התכנון המקורי מתחילת שנת 2000 , ברחוב יפו היו אמורים לעבור קווי אוטובוס בשני קטעים: באזור כיכר ספרא, ובין כיכר הדוידקה לכיכר נורדאו.
מטרת התכנון על פי מסמכי תכנית האב הייתה בין היתר ליצור קו אוטובוס לכותל המערבי מתחנת הרק"ל.
ואולם מהנדס העיר ירושלים דרש לבטל את כניסת האוטובוסים לרחוב יפו, היות שהעירייה תכננה ליצור מדרחוב רצוף משוק מחנה יהודה ועד לכיכר צה"ל, כדי לעודד את המסחר ואת מוקדי הבילוי במרכז העיר ולהפחית בו את עומסי התחבורה וזיהום האוויר.
מהנדס העיר הציע חלופות לביטול כניסת האוטובוסים לרחוב יפו.
החלופה שהתקבלהעל ידי משרד התחבורה באזור כיכר ספרא הייתה הפניית כל קווי האוטובוס הנוסעים בין כיכר צה"ל לכיכר ג'נרלי אל מת"צ צפון -דרום.
החלופה שהתקבלה לקווי האוטובוס שנסעו בין כיכר הדוידקה ועד אחרי שוק מחנה יהודה הייתה הפיכת רחוב אגריפס למת"צ דו-סטרי.
מכאן שכל הקווים העוברים במרכז העיר הוסטו למת"צ צפון-דרום.
בביקורת נמצא כי קווי האוטובוס שתוכננו כקווים מזינים מכיכר ספרא לכותל יוצאים ליעדם מהתחנה המרכזית דרך רחובות מרכז העיר - בניגוד לתכנית המקורית להפחית עומס של קווי אוטובוס במרכז העיר ולהפנות נוסעים לרק"ל.
השינוי בתכנית התח"צ במרכז העיר עקב תכניות העירייה למנוע תנועת כלי רכב ברחוב יפו מכיכר הדוידקה ועד כיכר נורדאו , אילץ את מתכנני התח"צ להכניס שינויים בקווי האוטובוס.
בינואר 2011 נסגר רחוב יפו לתנועת אוטובוסים.
מרבית קווי האוטובוס שעברו ברחוב יפו הוסטו לרחוב ות שטראוס ואגריפס, ונכון למועד הביקורת עובר ים ברחוב שטראוס לפחות 120 אוטובוסים בשעה, וברחוב אגריפס עוברים קרוב ל-100 אוטובוסים בשעה- היוצרים עומסי תנועה כבדים.
הביקורת העלתה כי הסטת קווי התחבורה הציבורית לרחובות שטראוס ואגריפס יצרה פקק תנועה בלת י-פוסק ברחובות אלה , ובכך החמיצה כמה מהמטרות העיקריות של הקמת הרק"ל ושל הארגון מחדש בתח"צ - הורדת רמת זיהום האוויר במרכז העיר, צמצום הפקקים והוצאת האוטובוסים ממרכז העיר (ראה לעיל מפת תנועת קווי אגד במרכז ירושלים).
שם הדוח: משרד התחבורה והבטיחות בדרכים - ארגון מחדש של התחבורה הציבורית בירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 משרד התחבורה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "לאחר פעימת פברואר 2014 ירדה כמות האוטובוסים באופן משמעותי וכיום היא עומדת בשעות השיא על 43 לכיוון מערב ו -31 לכיוון מזרח.
שינויים נוספים ברשת צפויים בעתיד, וגם אלה ימשיכו וישפיעו על היקף התחבורה הציבורית ברחוב אגריפס".
ממסמכים במשרד התחבורה עלה כי בעקבות תלונות של ועד סוחרי שוק מחנה יהודה על סגירת הרחובות יפו ואגריפס למעבר כלי רכב, פעולה שפגעה לדבריהם בסוחרים בשוק, הבטיח להם מנכ"ל המשרד דאז פתרון באמצעות מנהרה או הפרדה מפלסית למעבר כלי רכב מתחת לרחוב אגריפס.
עד מועד סיום הביקורת לא קודם הפתרון כפי שהובטח על ידי המשרד לציבור הסוחרים בשוק, וגם לא יושם פתרון חלופי.
להסכם הסובסידיה שנחתם בין הממשלה לבין אגד ב - 2005 נוסף נספח הדן בהפעלת הרק"ל בירושלים.
בנספח צוין כי עם תחילת ההפעלה של הרק"ל בעיר יהיה צורך בהתחשבנות בין הממשלה לבין אגד לגב י הפעילות בירושלים, ובתיאומים הנוגעים למערכות הבקרה, העדפה ברמזורים ומערכות המידע.
על פי הנספח להסכם אגד התחייב להפעיל כרטוס משותף עם זכיין הרק"ל בירושלים, מתחילת הפעלת הרק"ל.
אגד התחייב בפני המשרד להעמיד במהירות האפשרית תחבורה חלופית בכל עת שהרק"ל לא תפעל, אולם המשרד לא סיכם עם אגד את מחיר השירות.
עד מועד סיום הביקורת - שנתיים לאחר תחילת הפעלת הרק"ל - טרם נחתם בין המדינה לאגד נוהל להפעלת תח"צ בעת השבתת הרק"ל, לא תורגל מצב כזה ולא נקבעו תעריפי השירות - בניגוד למתחייב מההסכם .
בתשובת משרד התחבורה צוין כי נוהל הפעלת התח"צ בעת השבתת הרק"ל מצוי בהליכי אישור אחרונים.
"רק לאחר אישור סופי של הנוהל, ניתן יהיה לחתום עם אגד על הסכם בנוגע לתעריפים אולם העדרו של הסכם אינו מונע הפעלת אגד במקרים הדרושים", נכתב בתשובה.
בתשובת אגד ממרץ 2014 למשרד מבקר המדינה צוין כי "ביום 23.
14 אגד חתמה על הנוסח המוסכם על הצדדים של התוספת להסכם הסובסידיה מיום 31.
2005 ונכון להיום היא ממתינה לקבל עותק של התוספת חתום על ידי ממשלת ישראל.
אגד התחייב לשתף פעולה עם המשרד במקביל להקמת הרק"ל בעיר לשם קידום התח"צ ולשיפור השירות לתושבים בירושלים, בין היתר בתחום של אספקת מידע לציבור בזמן אמת.
המידע לנוסעים אמור היה לכלול הודעות בדבר הגעת אוטובוס לתחנה, וכן מידע על קווים, על מעברים בין הרק"ל ל קווי ה אוטובוס, על סוגי כרטיסים, על כרטוס משותף וכדומה.
אגד התחייב לתגבר קווים מסוימים ולפתח קווים חדשים, לרבות קווי HGB .
וקווים מזינים קצרים ב- 2013 הציבה העירייה50 "צגי "מידע זמן אמתבתחנות אוטובוס במרכז העיר לאורך קו המת"צ מדרך חברון לשכונת הר נוף.
הצגים פועלים לניסוי זה כמה חודשים, אולם משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 603 .
:שם הדוח משרד התחבורה והבטיחות בדרכים - ארגון מחדש של התחבורה הציבורית בירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 המידע בהם לעתים אינו זמין, מועד ההגעה הצפוי אינו מופיע תמיד, והמידע על האוטובוס הבא פעמים רבות אינו תואם את מועד הגעתו בפועל.
עד מועד סיום הביקורת הצגת המידע לציבור הנוסעים בזמן אמת ברוב תחנות האוטובוס בירושלים אינה פועלת, וב -50 התחנות שמוצב בהן צג המידע הניסיוני אין המידע זמין תמיד.
משרד התחבורה ציין בתשובתו כי בקווי אגד מותקן ופועל הציוד הדרוש לשידור מיקומם של האוטובוסים בזמן אמת.
השידורים זמינים לאפליקציות השונות המסייעות לנוסעים לקבל מידע עדכני על מיקומם של האוטובוסים ועל מועד הגעתם הצפוי.
עוד צוין בתשובה כי אין התחייבות "קונקרטית " של אגד להציב שלטים המציגים את המידע, אף לא בהסכמי הסובסידיה.
התחשבנות משרד התחבורה עם אגד והיקף פעילות הקווים כדי לאמוד את ההשקעה הנדרשת בארגון מחדש של קווי האוטובוס חישבו מתכנני הצוות את הוצאות התפעול לאחר השינוי בקווים לעומת המצב הקיים.
חישוב זה כלל הערכה של נסועת האוטובוסים (קילומטרז') ו של צי האוטובוסים הנדרש בשעות שיא בבוקר יום חול רגיל.
מרכיב מרכזי בחישוב היה תדירות קווי ה- BRT בשעות שיא בבוקר ובשעות השפל.
הצוות התייעץ עם אגד, ולאחר אישור המשרד הוחלט על הגברת תדירות הנסיעות.
הגברת התדירות העלתה בתשעה אחוזים את נסועת האוטובוסים בשעות השיא בבוקר וב -18% אתהנסועה הכוללת.