HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שעות לדברי מנהלי מלר"דים, זמני השהייה במרכז הארץ ארוכים בהרבה מאשר בפריפריה עקב העומס הכולל של הפונים למלר"דים שבבתי החולים במרכז הארץ.
לדברי מומחים, הסבילות של קשישים לזמני שהייה ארוכים במלר"ד היא נמוכה, ויש מהם שעוזבים את המלר"ד עוד לפני תום הטיפול.
לדוגמה: בבית חולים מסוים במרכז הארץ כ-4% מהפונים למלר"ד עקב חבלת ראש שזמן השהייה הממוצע שלהם היה כ-6.
3 שעות, עזבו את המלר"ד על דעת עצמם.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לשמור על זכויות החולה וכבודו, ראוי שמשרד הבריאות יפעל לקיצור השהייה של קשישים במלר"דים בבתי החולים במרכז הארץ בשל חבלה שמקורה בנפילה.
ראוי לבחון גם את אופן הטיפול שיינתן לקבוצות אוכלוסייה אופייניות אחרות ולקבוע את סדרי העדיפות לטיפול בהן במלר"ד לפי סבילותן של אותן קבוצות לשהייה ממושכת במלר"ד.
כדי לקצר את שהייתם של חולים במלר"ד יש מקום לבדוק, בתיאום עם הר"י, את האפשרות לאצול לאחיות את הסמכות לבצע חלק מהמשימות המוטלות כיום על רופאים כמו הפניה לבדיקות והדמיות מסוימות, כך שכשהרופא יגיע לבדוק את החולה כבר יהיו בידיו נתונים רלוונטיים על החולה.
בדצמבר 2014 השיב משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי הקצה למלר"דים 16 'תקנים של רופאים גריאטרים, שישה מתוכם כבר אוישו; הוא מכין חוזר שיחייב טריאז (ביצוע סדר עדיפות מובנה בקבלת החלטה ראשונית בחולה דחוף) במלר"ד; הוא השלים את האסדרה המשפטית של עוזרי רופא במלר"דים (עוזרי הרופא יוציאו לפועל את תכנית .
91 חבלת ראש היאאחת הפגיעות המסוכנות ביותר מבחינה הרפואית, והיא עלולה לגרום לנזק מוחי בלתי הפיך ולנכות קשה.
משום כך יש לבצע בירור רפואי מלא לגבי כל אירוע של חבלת ראש.
התופעה שכיחה בקרב קשישים, ולפי הנחיית קופות החולים קשיש שנפל ונחבט יופנה מיד למלר"ד.
)הבירור והטיפול שעליה החליט הרופא, ובכך יקטינו את העומס של הרופאים והאחיות לדברי המשרד - מכלול הפעולות הללו יקצרו את זמני השהייה וישפרו את איכות הטיפול.
היחס לחולה ולמלווים במלר"ד וסוגיית האלימות במקום .
במשרד התקבלו תלונות רבות על יחסו של הצוות לחולים ולמלווים, ובעיקר על התעלמות הצוות המטפל מפניות, שאלות ובקשות של החולים והמלווים.
אין לקבל בשום פנים ואופן התנהגות אלימה של הציבור כלפי בעלי תפקידים בכלל וכלפי הצוות הרפואי בפרט.
ואולם, לא ניתן להתעלם מכך שהדבר יכול גם לשקף חוסר שביעות רצון מהטיפול ומהשירות שניתן במלר"דים.
זמני ההמתנה הארוכים, קוצר הרוח של הצוות הרפואי, שמקורו בין היתר בעומס העבודה הרב המוטל עליו, חוסר הוודאות לגבי המשך הטיפול וכמובן גם הסבל הפיזי של המטופלים והלחץ הנפשי שהם ובני המשפחה שרויים בו - כל אלו עלולים לגרום למעשי אלימות.
מבקר המדינה כבר העיר בשנת 2010 , כי כ -30% ממקרי האלימות כלפי עובדי מערכת הבריאות מתרחשים במלרד"ים, ויש יחס ישר בין מספר מקרי האלימות ובין העומס במלר"ד92 .
משרד מבקר המדינה שב וחוזר על המלצתו שמשרד הבריאות ינתח את הגורמים לאי-מתן יחס נאות לחולים ולמלווים ואת הרקע לאירועים האלימים במלר"דים.
על המשרד להיות ער למצוקת הפונים למלר"דים ולפעול לייעולו ולשיפורו של הטיפול הניתן בהם.
כמו כן יש חשיבות למתן הסבר לפונים בנוגע למה שצפוי להם בזמן שהותם במקום - הטיפולים הרפואיים ולוחות הזמנים המשוערים עד סיום הטיפול בהם.
ככל שתפחת אי -הוודאות כן יפחתו גם החרדה והחשש של הפונה למלר"ד, והוא ייעשה סבלני יותר.
עוד ממליץ משרד מבקר המדינה, כי בהסבר יובאו לידיעת המטופל מגבלות המערכת ואף תינתן לו האפשרות להחליט על המשך צעדיו תוך התייעצות עם הצוות הרפואי, אם נחוץ להמתין לטיפול במלר"ד או שניתן להחליפו בטיפול בקהילה.
מדובר בצעדים בסיסיים ביותר הנוגעים לכבודו של החולה - שיתופו במידע ובהחלטה בנוגע לטיפול שיקבל.
תפיסה כזאת אף עשויה להפחית את מעשי האלימות במלר"דים.
פגיעה בזכות החולה עקב מחסור במומחים לרפואה דחופה במלר"ד .
מומחה לרפואה דחופה מקבל הכשרה בתחומים רבים כגון כירורגיה, רפואה פנימית והרדמה, הדבר מאפשר לו לאבחן במהירות את בעייתו הרפואית של הפונה למלר"ד, ואף להציל חיים ולמנוע הידרדרות במצבו.
מנתוני 18 בתיהחולים הכללים עולה כי במלרד"ים יש 200.
5 משרות של רופאים- אך רק 61 (כ-30% ) מהן הן משרות של מומחים ברפואה דחופה .
שיעור המומחים לרפואה דחופה במלר"דים השונים הוא בין 12% ל-60% מרופאי המלר"ד, והם מאיישים בדרך כלל רק את משמרת הבוקר.
92 ראוגם מבקר המדינה, דוח שנתי 60ב ( 2010 " ), בפרקחדרי מיון (מלר"דים) של בתי החולים הכלליים - היעדר תקינה סדורה", עמ' 441 .
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בהיעדר רופאים לרפואה דחופה במלר"דים, ממלאים רופאים מומחים מהמחלקות השונות שבבית החולים את תפקידיהם.
מנהלי מלר"דים מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה, כי לדעתם יש חולים שנפטרים או הופכים נכים בגלל אי -זיהוי מידי של הבעיה שממנה סבלו בשל היעדר רופאים מומחים במלר"דים.
יוצא שהמלר"דים אינם מנצלים את מלוא היתרונות הגלומים בהכשרתו ובניסיונו של רופא מומחה ברפואה דחופה.
לדברי מנהלי בתי חולים ומלרד"ים, נוכחות קבועה של רופא מומחה ברפואה דחופה בכל מלר"ד, לאורך כל שעות היממה ומדי יום ביומו, לרבות סופי שבוע וחגים, הייתה מייתרת את הזמנתם של מומחים מהמחלקות השונות לחדרי המיון, האבחון היה מידי, וכך גם היו צפויים להתקצר זמני השהייה של הפונים למלר"דים.
לדברי מנהלי בתי חולים ומלר"דים, בארצות מערביות מועסקים בהם דרך קבע מומחים ברפואה דחופה שנותנים מענה למרבית הפונים.
לדוגמה, בארה"ב רופ אים מומחים ברפואה דחופה נותנים מענה ל כ- 90% מהפונים למלר"דים ללא צורך להיעזר במומח ים אחרים .
רופא מומחה לרפואה דחופה משמש פעמים רבות כרופא האחראי לריכוז הטיפול בפונים למלרד"ים.
דברים דומים נכתבו גם בינואר 2014 ב"דוח הוועדה לקידום הרפואה הדחופה בישראל"93, שהמליצה על מינוי רופאים מומחים למלר"דים .
לפי חישובי הוועדה, לכל המערכת הרפואית יש צורך להוסיף 280 רופאיםשהם מומחים לרפואה דחופה, נוסף על כ-200 .
הרופאים שכבר עובדים בה יש לציין כי ועדת גרמן הודיעה שהיא מאמצת את מסקנות הוועדה לקידום הרפואה הדחופה.
באוקטובר 2014 הנהלת המשרד עדיין לא אימצה את ההמלצות הכלולות בדוח הוועדה לקידום הרפואה הדחופה בישראל בנוגע להתמודדות עם היעדרם של מומחים לרפואה דחופה במלר"דים, מה שעלול לפגוע בטיפול הרפואי הניתן לחולים ובזכויותיהם.
בתשובתו מדצמבר 2014 מסר משרד הבריאות, כי מנכ"ל המשרד הנחה את בתי החולים שיש לדאוג להימצאות של רופא מומחה ברפואה דחופה או ברפואה פנימית במלר"ד בהתאם לאופי בית החולים: במרכזי העל במשך 24 שעות ביממה, ובשאר בתי החולים עד השעה 23.
לפחות על המשרד לגבש פתרון מערכתי מקיף להתמודדות עם היעדרם של מומחים לרפואה דחופה במלר"דים.
93 את הוועדה לקידום חדרי המיון בישראל מינה ביולי 2013 .
מנכ"ל המשרד דאז, פרופ' רוני גמזו הדוח הוגש לשרת הבריאות דאז, הגב' יעל גרמן בינואר 2014.
:שם הדוח משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 רצף טיפולי - העברת מידע ממוחשב מבתי החולים למרפאות בקהילה .
חוזר המשרד קובע, כי על המוסד הרפואי ועל המטפל, בהסכמת המטופל, להעביר את המידע הרפואי הנמצא ברשותם למטפל או למוסד רפואי אחר שימשיך בטיפול לשם הבטחת הרצף של הטיפול הרפואי במטופל.
המידע יכלול את כל המידע הרפואי הרלוונטי להמשך הטיפול (להלן גם - רצף טיפולי)94.
רצף טיפול י חשוב למטפלים ולמטופלים כאחד .
הוא מאפשר מילוי מהיר של ההנחיות וההמלצות הטיפוליות בגמר האשפוז של החולים ומצמצם טעויות במתן תרופות ובביצוע בדיקות לא מתאימות.
בכך הוא מונע אשפוזים ובדיקות חוזרות, תורם להפחתת עלויות הטיפול ומגביר את שביעות הרצון של החולים.
שמירת הרצף הטיפולי חשובה במיוחד לקבוצת המטופלים הנזקקת בתכיפות לשירותי בריאות כמו: קשישים וחולים כרוניים הסובלים מבעיות בריאות מורכבות, ולצורך הפעלה נאותה של היחיד ות לטיפולי בית שבקופות החולים.
לפיכך מוטל על היחידות להסדיר בהקדם את הרצף הטיפולי בחולה המשתחרר מאשפוז.
העברת המידע על החולה ביום השחרור מהאשפוז, ואף העברת מידע ביניים עוד לפני שחרורו, תאפשר ליחידות לטיפולי בית להתארגן באופן שהטיפול בחולה המשתחרר יתחיל ללא עיכוב95.
בחוזר המשרד 96 בנושא רצף הטיפול הסיעודי בעת שחרור ממוסד רפואי נקבע, כי מנהלת הסיעוד במוסד הרפואי תקבע את דרכי ההעברה של מכתב השחרור הסיעודי של מטופלים המשתייכים לאוכלוסיות בסיכון כאשר יש חשש סביר כי מכתב השחרור עלול שלא להגיע ליעדו.
בביקורת עלה, כי רק בכללית פעלה בעת הביקורת מערכת מידע מקוונת משולבת שבאמצעותה מועבר מידע בזמן אמת באופן מידי על כל מבוטחיה, מבתי החולים של הכללית, מבתי החולים הממשלתיים ומבתי חולים ציבוריים אחרים (כמו הדסה, שערי צדק, לניאדו) למרפאות הקהילה שלה.
אשר לשלוש הקופות האחרות , שבהן מבוטחים כמחצית (כ- 47% ) מתושבי ישראל- עלה כי במכבי פעלה מערכת כזו באופן חלקי , בין היתר משום שחלק מבתי החולים לא העבירו סיכומי מחלה מקוונים, ואילו במאוחדת ובלאומית לא הועבר מידע מקוון באופן מידי ומלא מכל בתי החולים אל מרפאות הקהילה שלהן או לרופא המטפל .
אמנם, בתי החולים מעבירים את מכתבי השחרור להנהלות של קופות אלו בתוך 24 שעות מעת שחרור החולה, ואולם הנהלות הקופות אינן מעבירות אותם למרפאות הקהילה או לרופא המטפל באופן מלא ומידי.
בכך עלול להיפגע הרצף הטיפולי.
לדעת משרד מבקר המדינה , על משרד הבריאות וקופות ה חולים לפעול ליישום האמור בחוזר המשרד, בפרט במקרים של מטופלים המשתייכים לאוכלוסיות בסיכון ששוחררו מבית החולים.
זאת, כדי שמרפאות הקהילה יצרו עמן קשר .
94 חוזר המנהל הכללי "מגילת זכויות המטופל בראיה של חובות המטפל" , מס' 9/06 סעיף2.
ראו גם חוק זכויות החולה, סעיף8.
95 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 61ב ( 2011 " ), בפרקהקשיש בקהילה - טיפולי בית שמספקות קופות החולים לקשישים", עמ' 105.
96 חוזר מינהל הסיעוד"הבטחת רצף הטיפול הסיעודי בעת שחרור ממוסד רפואי", מס' 103/14 מ- 20.
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בדחיפותלהמשך הטיפול ו המעקב.
בשל כך ראוי לשקול כי במערכת המקוונת יצוינו מקרים אלה בהבלטה, באופן המתריע על הדח יפות שבעניינם, כדי שעם הגיע המידע למרפאות הקופות - המרפאה או היחידה לטיפולי בית ייצרו קשר מידי עם החולים.
מכבי כתבה בינואר 2015 למשרד מבקר המדינה כי מהלך השיוך של כלל מבוטחיה הושלם, וכי מבוצעת העברה מקוונת של מכתבי השחרור של כלל מבוטחיה ישירות למרפאות ולרופאים המטפלים , וזאת בד בבד עם המשך פעולתם של מוקדי התמך המחוזיים.
עוד כתבה מכבי כי לפני השלמת השיוך היא הפעילה מערך תמך מחוזי שקיבל דיווח במישרין מאחיות הקשר שלה בבתי החולים ופעל לשמירת הרצף הטיפולי.
משרד מבקר המדינה ממליץ למאוחדת ולאומית לפעול בהקדם האפשרי להפעלת מערכת מקוונת שתעביר את המידע על כל מבוטחיהן המשתחררים מבית החולים למרפאות הקהילה ביום השחרור של החולה מהאשפוז, כדי שניתן יהיה להתחיל מיד לעקוב אחר החולים המורכבים.
כבוד החולה, ככבוד האדם, הוא ערך חברתי ומוסרי שניתן לו ביטוי גם באמצעות התנהגותם של אנשים.
נחקק בישראל חוק זכויות החולהחוק זה, כמו גם הוראות משרד הבריאות בנושא, נועדו לקבוע מה הן זכויותיו של האדם הזקוק לטיפול רפואי ולהגן על זכויותיו וכבודו .
כדי לשמור על כבודו, פרטיותו וזכויותיו של החולה המאושפז יש לספק לו מידע על זכויותיו, לתת לו טיפול רפואי נאות ותנאי אשפוז ראויים, ובכללם מידע מלא על מחלתו ועל אפשרויות הטיפול השונות במחלתו, ולאפשר לו להתייעץ בנושא גם עם גורמים שמחוץ לבית החולים.
בבדיקה עלה, כי כמעט 20 שנה לאחר החקיקה, יישומו של חוק זכויות החולה לוקה בחסר.
דוח זה מלמד ע ל ליקויים המעידים שעל אף הפעולות שמקיים המשרד לשיפור המצב - זכויותיו, כבודו ופרטיותו של החולה נפגעים, בעיקר עקב תנאי אשפוז לא ראויים: מספר המיטות לאשפוז כללי בישראל קטן בהרבה מהממוצע במדינות החברות ב - OECD ,, ולפיכך שיעור תפוסת המיטות גדול מאוד בעיקר במחלקות הפנימיות שבהן חולים מאושפזים בפרוזדורים ובמעברים; עומס עבודה רב מוטל על הרופאים; ויש מחסור חמור באחיות, בעובדים סוציאליים , בעובדים פרה-רפואיים ובעובדים אחרים, שהיקפי המשרה שלהם חלקיים, ולפיכך נבצר מהם למלא את כל צורכי החולים.
כל אלו אינם מאפשרים מתן טיפול נאות תוך הקפדה על שמירת כבודם וזכויותיהם של החולים.
על משרד הבריאות לשים לו למטרה לקדם את הטמעת ערך כבוד האדם במוסדות הבריאות כערך מכונן, על ידי תרגומו לנורמות בסיסיות של התנהגות בין אדם לאדם בבתי החולים, שיביאו שינוי התנהגותי במציאות היומיומית בבתי החולים.
להטמעת ערך זה תהיה השפעה על החשת החלמת החולה, שכן היא תביא להגברת היעילות הרפואית ולשיפור בטיחות החולה והיכולת להעניק רפואה מיטבית.
:שם הדוח משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 על משרד הבריאות והנהלות בתי החולים לפעול להבטחת תנאי אשפוז הולמים שיאפשרו מתן טיפול נאות לחולה, ושמירה על צנעת ה פרט שלו ועל כבודו.
על המשרד לבחון את האפשרות של קביעת סל אשפוז לחולה המאושפז, כדי שיהיה מודע לזכויותיו במהלך האשפוז.
על המשרד לפעול בתיאום עם בתי הספר לרפואה ולשלב בתכנית הלימודים שלהם את המודעות לחובתו של הצוות הרפואי להתייחס בסבלנות ובכבוד למטופלים.
לשם הבטחת זכו יות החולה במערכת הבריאות על המשרד והנהלות בתי החולים לקדם מהלך שיגביר את המודעות של הצוות המטפל ושל הציבור לחשיבות השמירה על זכויותיו, כבודו ורווחתו של החולה המאושפז.
ראוי שהמשרד יבחן את מכלול הפעולות המתבצעות בבתי החולים במסגרת הטיפול בחולים המאושפזים, ויוודא שהן מתבצעות בזמנים מתאימים לחולה או תוך פגיעה מזערית בנוחותו ובבטיחותו.
להטמעת הוראות המשרד בנושא שיפור חוויית המטופל ראוי לפעול לאיתור הגורמים במערכת האשפוז הפוגעים ביכולת להבין ולממש את ערך כבוד האדם וכבוד החולה, להכיר בו ולתת לו ביטוי בפועל.
על המשרד לפעול לפרסום מידע לציבור בנוגע למדדי איכות בבתי החולים השונים, כדי לאפשר לחולים לבחור באופן מושכל את מקום האשפוז והניתוח המועדף עליהם.
דוח ביקורת זה עוסק בבתי חולים כלליים.
ראוי שמשרד הבריאות ישקול להחיל את ההמלצות המובאות בו על כל מערכת הבריאות, כדי שה טיפול הרפואי והתומך יינתן ברמה נאותה ומספקת במערכת כולה.
המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה 1397 .
:שם הדוח המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה - היבטים בפעולות אורט בראודה - מכללה אקדמית להנדסה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבוא .
חוק המל"ג קובע כי המל"ג רשאית להכיר במוסד כמוסד להשכלה גבוהה על בסיס כללים שקבעה.
בהתאם לכך היא קבעה הנחיות למוסדות להשכלה גבוהה המפרטות, בין היתר, את אופן פעילותם וניהולם.
על מנת לשמור על עצמאות המחקר, הלימוד והניהול של מוסדות אקדמיים קובע החוק כי מוסד שהכירה בו המל"ג הוא בן -חורין לכלכל את ענייניו האקדמיים והמינהליים במסגרת תקציבו על פי שיקול דעתו, לרבות קביעת תכנית מחקר והוראה, מינוי רשויות המוסד, מינוי מורים והעלאתם בדרגה וכל פעולה מדעית, חינוכית ומשקית אחרת.
ות"ת הוקמה בשנת 1977 כוועדת משנה של המל"ג.
בין תפקידיה העיקריים: לחלק את התקציב שיועד להשכלה הגבוהה בין המוסדות להשכלה גבוהה, לעקוב אחר ניצולו ולחוות את דעתה בפני המל"ג בדבר פתיחה של מוסד חדש או יחידה חדשה.
בשנת 1999 פרסמה ות"ת הנחיות למוסדות שהוכרו כמוסדות להשכלה גבוהה ( בין שהם מתוקצבים על ידיה ובין שלא) הנוגעות לאופן פעילותם, ובהן הנחיות בדבר אופן ההתאגדות, דיווחים מחייבים למל"ג ולוות"ת, המוסדות המנהלים, נושאי משרה בכירים ועוד (להלן - הנורמות הניהוליות של ות"ת).
אורט ישראל היא מוסד ללא כוונת רווח אשר התאגדה בשנת 1949 ,כחברה מוגבלת בערבות ובשנת 1979 קיבלה הכרה כחברה לתועלת הציבור.
החברה עוסקת בהקמה ובהפעלה של מוסדות חינוך ברחבי הארץ, ובכלל זה בתי ספר תיכוניים, מ כללות להנדסאים ומכללות אקדמיות.
פעילותה מתמקדת בחינוך למדעים ולטכנולוגיה מתקדמת.
ב-205 מוסדות החינוך של אורט ישראל לומדים כ- 100,000 תלמידים ומועסקים כ- 6,400 .
עובדים בשנת 1988 הקימה אורט ישראל מכללה טכנולוגית להנדסאים בכרמיאל (להלן- בית הספר להנדסאים).
מספר התלמידים בבית ספר זה עמד בשנת 2014 עלכ- 1,500.
בשנת 1993 יזמהאורט ישראל את הקמת1 המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה (להלן- אורט בראודה או המכללה ).
המכללה חולקת קמפוס משותף עם בית הספר להנדסאים.
המכללה היא מוסד ישראלי להשכלה גבוהה שאינו אוניברסיטה והיא מקיימת לימודים אקדמיים לקראת תואר בוגר במדעים ( B.
Sc ) ( ותואר מוסמך במדעים M.
בשנת 2014 למדו בה כ- 3,000 .
סטודנטים המכללה הוקמה כדי לפתח בצפון הארץ מרכז אקדמי ייחודי בתחומי ההנדסה ו כדי לטפח באמצעות בוגריו קשרי גומלין עם התעשייה.
בשנת 1995 היא נרשמה כעמותה במשרד הפנים, ובשנת 1996 קיבלה הכרה מטעם המל"ג.
בשנת 1996 חתמו אורט ישראלוהמכללה על אמנה שנועדה להסדיר את הקשר ביניהן, לאחר רישום המכללה כעמותה עצמאית (להלן - האמנה).
האמנה עוסקת בכמה נושאים, ובהם מימון המכללה, גיוס תרומות, השימוש במבנים השייכים לאורט ישראל ונוהל לפירוק הקשר בין המכללה לאורט ישראל, אם יידרש.
1 שאלת הגורם שייסד את המכללה נתונה במחלוקת בין אורט ישראל ומל"ג-ות"ת ורשם העמותות במשרד המשפטים.
שם הדוח: המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה - היבטים בפעולות אורט בראודה - מכללה אקדמית להנדסה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 אלה המוסדות המנהל ים של המכללה חבר הנאמנים : (מקביל לאספה הכללית המצוינת בנורמות הניהוליות של ות"ת) - מונה 35 חברים ואחראי לקביעת תכניות העבודה והתקציבים השנתיים והרב -שנתיים, לאישור הדוחות הכספיים ולהתוויית המדיניות הכוללת של המכללה.
חבר הנאמנים גם ממנה את בעלי התפקידים במכללה, לרבות הוועד המנהל והיו"ר שלו, נשיא המכללה, ועדת ביקורת ורואה חשבון.
הוועד המנהל: מונה 13 חברים מתוך חברי חבר הנאמנים וממונה בפועל על ניהול המכללה ונכסיה.
הוועד המנהל מוסמך לקבל החלטות בכל הנושאים המינהליים, הכספיים, הנכסיים והמשפטיים של המכללה, ותפקידו גם להמליץ לחבר הנאמנים על מינוי נשיא המכללה, לאשר את תכנית העבודה השנתית ואת התקציב ולקבוע את תנאי העסקתם של נושאי המשרה הבכירים.
נשיא המכללה : עומד בראשה ואחראי לניהול המוסד, לרמתו ולאיכותו, וכן ליישום ההחלטות שהתקבלו בחבר הנאמנים ובוועד המנהל.
כמו כן, הנשיא מביא לאישור הוועד המנהל את תקציב המכללה ואת מינוים וסמכויותיהם של סגניו, המנכ"ל, היועץ המשפטי, ראש מינהל הכספים ונושאי משרה בכירים אחרים.
המועצה האקדמית : הפורום העליון במכללה להחלטות בנושאים אקדמיים.
במסגרתה פועלת הוועדה לעניינים אקדמיים , אשר דנה בנושאים שוטפים הנוגעים לאופי הפעילות האקדמית במכללה .
המועצה נדרשת לפעול לפי עקרון החופש האקדמי ו לפי החלטותיה והנחיותיה של המל"ג.
במועד ביצוע הביקורת כיהן מר צבי פלג (להלן - מר פלג או מנכ"ל אורט ישראל) כיו"ר חבר הנאמנים, פרופ' אריה מהרשק כיהן כנשיא המכללה, ופרופ' ידין דודאי כיהן כיו"ר הוועד המנהל עד להתפטרותו ביוני 2014 .
ביולי 2014 נבחר לתפקיד יו"ר חדש במקומו.
בחודשים פברואר -יולי 2014 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בפעילותה של המכללה האקדמית להנדסה - אורט בראודה בשנים 2014 -2011 .
הבדיקה התקיימה בכמה אגפים של המכללה: משאבי אנוש, כספים והנהלה, וכן במל"ג, בוות"ת ואצל רשם העמותות במשרד המשפטים.
אי-עמידה של המכללה בנורמות הניהוליות של ות"ת .
לפי חוק העמותות, התש"ם - 1980 (להלן- חוק העמותות), כל עמותה שלא כתבה לעצמה תקנון המסדיר את פעילותה, יהיה תקנונה התקנון המופיע בתוספת הראשונה לחוק העמותות.
הנורמות הניהוליות של ות"ת קובעות כי התאגדותה של מכללה אקדמית תהיה במ סגרת עמותה בלבד, והתקנון שלה ינוסח על יסוד התקנון המצוי של ות"ת (להלן - התקנון המצוי)2 .
בתקנון המצוי נקבע כי בעניין שאינו מוסדר בו אך מוסדר בתקנון העמותות, תחול על המכללה ההוראה שבתקנון העמותות.
מכאן שעל מוסד להשכלה גבוהה, להבדיל מעמותה אחרת, יחולו הנורמות המחייבות של מל"ג-ות"ת כתנאי לקבלת הכרה אקדמית.
התקנון המצוי אמור להבטיח את העצמאות האקדמית והמינהלית של המוסד האקדמי מהבחינה המשפטית, וכן .
2 נספח א להנחיות ות"ת- התקנון המצוי של מוסד להשכלה גבוהה המתוקצב על ידי ות"ת.
למוסד שאינו מתוקצב נקבע תקנון מצוי כמעט זהה.
המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה 1399 .
:שם הדוח המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה - היבטים בפעולות אורט בראודה - מכללה אקדמית להנדסה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 להסדיר את פעילותו הניהולית הייחודיתמבחינת המוסדות המנהלים: וכללי עבודתם, נושאי משרה בכירים, אופן הניהול והדיווח ועוד.
מיום הקמתה ובמשך שנים רבות, לא קבעה לעצמה אורט בראודה תקנון ייחודי שאושר על ידי הגורמים הרגולטוריים: המל"ג, הות"ת ורשם העמותות, וזאת גם לאחר שפורסמו ההנחיות הניהוליות של ות"ת והתקנון המצוי בשנת 1999 .
לא זו אף זו, הועלה כי במשך שנים רבות לא תאמה התנהלותה בפועל של המכללה את אותן נורמות, כפי שיפורט בהמשך.
יצוין כי רק בנובמבר 2014 קבעה לעצמה המכללה תקנון ייחודי שאושר על ידימל"ג-ות"ת.
מהאמור לעיל עולה כי משנת 1999 , עת פרסמה ות"ת את הנורמות הניהוליות, ועד נובמבר 2014, לא הסדירה אורט בראודה את פעילותה וממילא לא עמדה בנורמות הניהוליות של ות"ת ובתקנון המצוי.
מנכ"ל אורט ישראל כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 , כי ההנחיות הניהוליות של ות"ת, ובכללן ההנחיה שמוסד אקדמי רשאי לקבוע לעצמו תקנון על בסיס התקנון המצוי, חסרות תוקף מכיוון שהן לא אושרו על ידי ועדת החינוך של הכנסת, כפי שקובע חוק המל"ג, ולא התפרסמו ברשומות.
עוד טען מנכ"ל אורט ישראל כי בדוח קודם3 , העיר מבקר המדינה למל"ג -ות"ת כי היא לא עיגנה את הנחיותיה בעניין הניהול האקדמי כנדרש, והוסיף כי שאלת תוקפן של ההנחיות תלויה ועומדת בפני בג"ץ מאפריל 2014.
משרד מבקר המדינה מציין כי במועד סיכום הביקורת העתירה בדבר ביטול הנחיות של מל"ג-ות"ת תלויה ועומדת כאמור וטרם הוכרעה.
חריגה ממשך הכהונה המותר של בעלי תפקידים במוסדות המנהלים .
על פי הנורמות הניהוליות של ות"ת, חבר באספה הכללית של המוסד האקדמי חייב להיות חבר עמותה.
כמו כן, תקופת כהונה של חבר בעמותה תהיה בת שלוש שנים, והוא יוכל לשוב ולהיבחר לשתי תקופות כהונה נוספות, כלומר כהונתו יכולה להימשך תשע שנים לכל היותר.
חבר הנאמנים בבדיקתנו נמצא כי ביוני 2014 , מתוך35 החברים בחברהנאמנים של המכללה, 15 חברים (43% ( ) כיהנו בתפקידם יותר מעשר שנים, ושישה מהם17% ) כיהנו בתפקידם כ-18 .
3 ,מבקר המדינהדוח שנתי 60( ב 2010 ), "שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ועיצוב", עמ' 1365.
שם הדוח: המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה - היבטים בפעולות אורט בראודה - מכללה אקדמית להנדסה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 יו"ר חבר הנאמנים על פי הנורמות הניהוליות של ות"ת, תקופת הכהונה של יו"ר חבר הנאמנים של המכללה היא כשל כל חבר עמותה.
בבדיקתנו נמצא כי יו"ר חבר הנאמנים, מר צבי פלג, כיהן בתפקידו ממרץ 2002 ועדלמועד סיכום הביקורת - ספטמבר 2014 (להלן- מועד סיכום הביקורת), תקופה של יותר מ-12 .
שניםלא זו אף זו, על פי הנורמות של ות"ת, מלכתחילה לא יכול היה מר פלג להתמנות ליו"ר חבר הנאמנים, בהיותו נציג גוף חיצוני למכללה ואף שכיר בה.
הוועד המנהל בבדיקתנו נמצא כי ביוני 2014 , מבין13 החברים שכיהנו בוועד המנהל של המכללה בשלוש השנים האחרונות, חמישה (38% ) כיהנו בתפקידם יותר מ-12 .
שנים מהאמור לעיל עולה כי במשך שנים רבות חרגה כהונת חברים רבים במוסדות המנהלים של מכללת אורט בראודה, כולל יו"ר חבר הנאמנים, מהנורמות הניהוליות של ות"ת.
יצוין כי בספטמבר 2014 , בעקבות ההסכם שנחתם ביןמל"ג-ות"ת למכללה (ראו פירוט בפרק על הסכם המל"ג עם המכללה) , הגישו את התפטרותם כל החברים במוסדות המנהלים של המכללה שתוקף חברותם פג, והיא איתרה חברים חדשים במקומם.
נוסף לכך, בהתאם להסכם האמור התפטר מר פלג מתפקידו כיו"ר חבר הנאמנים אך נשאר חבר בו בהיותו אחד ממייסדי העמותה.
עצמאות המוסדות המנהלים .
בנורמות הניהוליות של ות"ת נקבעו הוראות שאמורות למנוע אפשרות של ניגוד עניינים מובנה במוסדות המנהלים של המכללה ולהבטיח את עצמאותה גם כאשר גוף אחר הקים אותה.
בבדיקה נמצא כי המוסדות המנהלים לא התנהלו לפי הנורמות שנקבעו.
להלן הפירוט: יו"ר חבר הנאמנים לפי הנורמות הניהוליות של ות"ת, יו"ר חבר הנאמנים ויו"ר הוועד המנהל לא יהיו נציגי גופים, מוסדות ותאגידים חיצוניים למוסד להשכלה גבוהה, ובהם רשתות חינוך, ואף לא שכירים בהם, וכן לא יעסקו בתפקידים אחרים שעלולים להביאם למצב של ניגוד עניינים עם ענייני המכללה.
בבדיקתנו נמצא כי מר צבי פלג מונה לתפקיד יו"ר חבר הנאמנים בשנת 2002 , בזמן שכיהן כמנכ"ל אורט ישראל, זאת בניגוד לנורמות הניהוליות שקבעה ות"ת כדי להגן על עצמאותה של המכללה.
יצוין שעוד בדצמבר 2003 פנתה ות"ת למכללה וציינה כי יו"ר חבר הנאמנים לא יכול להיות בעל תפקיד באורט ישראל, וכי עליו לסיים את תפקידו לאלתר.
המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה 1401 .
:שם הדוח המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה - היבטים בפעולות אורט בראודה - מכללה אקדמית להנדסה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 אף שעבר ו יותר מעשר שנים מאז פורסמו הנורמות הניהוליות של ות"ת וכ -12 שנים מאז מונה מר פלג ליו"ר חבר הנאמנים של המכללה, לא אכפה ות"ת את הנורמות הללו ואפשרה למצב זה של ניגוד עניינים מובנה ופגיעה אפשרית בעצמאות המכללה להמשיך ולהתקיים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 כתב מנכ"ל אורט ישראל, כיאורט ישראל ייסדה את המכללה כחלק מרשת אורט ישראל וכי לאור תמיכתה במכללה היא הפכה לאחת המכללות האקדמיות-טכנולוגיות המובילות בישראל.
עוד הוא כתב בתשובתו כי תפקידו השני, שמציב אותו לכאורה בניגוד עניינים מובנה, הוא עמידה בראש גוף חינוכי מפואר הפועל ללא מטרת רווח.
בפגישה שהתקיימה במשרד מבקר המדינה בינואר 2015 ציין המנכ"ל כי הוא הקדיש את חייו לחינוך הטכנולוגי ולרשת אורט, וכי לא ניצל את מעמדו באורט ישראל או במכללה לקידום עניינים אישיים.
משרד מבקר המדינה מציין כי בביקורת לא נבדקו נושא ים הנוגעים לעניינים אישיים; אשר לפן המוסדי, עולה כי מר פלג פעל תוך חשש לניגוד עניינים בין שני תפקידיו - מנכ"ל אורט ישראל ויו"ר חבר הנאמנים של מכללת אורט בראודה.
דוגמה לניגוד עניינים שבו היה נתון מר פלג נוגעת לדמי השימוש במבנים בקמפוס בכרמיאל, ששילמה המכללה לאורט ישראל.
מיום שנוסדה כעמותה נפרדת שילמה המכללה לאורט ישראל דמי שימוש במבנים בקמפוס בכרמיאל.
תשלום זה הופסק בשנת 2003 בעקבות הנחיית המל"ג להימנע מהעברות כספים מהמכללה לאורט ישראל.
בשנים 2011 -2010 ביקשה אורט ישראל לחדש את תשלום דמי השימוש על ידי המכללה ואף ניהלה משא ומתן עם המל"ג בנושא זה.
נציג המו"מ מטעם אורט ישראל היה המנכ"ל שלה, מר צבי פלג, ששימש באותה עת גם יו"ר חבר הנאמנים של המכללה וחבר בוועד המנהל שלה.
בנושא זה ייצג מר פלג הן את המשכיר (שהאינטרס שלו הוא להשיא את דמי השימוש) והן את השוכר (שהאינטרס שלו בדרך כלל הפוך).
באחת מפניותיו ליו"ר ות"ת, הוא כתב שאורט ישראל עומדת על זכותה לגבות דמי שימוש ראויים מאורט בראודה בגובה שיקבע שמאי מוסכם, בגין זכויות השימוש בקרקע ובמבנים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 כתב מנכ"ל אורט ישראל כי הוא לא עמד במצב של ניגוד עניינים, וכי העובדה שאורט ישראל היא בעלת הקרקע שבה נמצא הקמפוס של המכללה פ עלה לטובת המכללה.
עוד כתב בתשובתו, כי אורט ישראל אף הציעה כי הכספים שתשלם המכללה כדמי שימוש במבנים יועברו לקרן ייחודית שתשמש לבנייה ושיפור קמפוס המכללה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כהונתו של מר פלג כיו"ר חבר הנאמנים של המכללה וכחבר הוועד המנהל שלה, במקביל לתפקידו כמנכ "ל אורט ישראל, העמידה אותו במצב של חשש לניגוד עניינים בין שני התפקידים, וכי הדבר בא לידי ביטוי בנושא תשלום דמי השימוש.
לו מלכתחילה הייתה המכללה ממלאת אחר הנורמות של ות"ת ולא ממנה את מר פלג לתפקיד יו"ר חבר הנאמנים, היה נמנע החשש האמור.
יצוין כי במהלך הביקורת, ביולי 2014 , התנתה המל"ג את המשך ההכרה במכללה ואת המשך תקצובה בהפסקת כהונתו של מר פלג כיו"ר חבר הנאמנים (ראו עוד על 1402 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה - היבטים בפעולות אורט בראודה - מכללה אקדמית להנדסה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 כך בפרק על פעילות מל"ג מול המכללה).
באוגוסט 2014 גיבשו המל"ג והמכללה הסכם שלאחר תקופת מעבר של שנה ושלושה חודשים נועד להסדיר את עמידתה של המכללה בנורמות הניהוליות של ות"ת.
ההסכם אושר על ידי המל"ג בספטמבר 2014 , ובנובמבר 2014 .