HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אולם נכון לסוף 2013 , המכון עדיין מתנהל ללא נוהל להכנת תקציב.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי עליו להכין נוהל המסדיר את הפעולות הנדרשות לתהליך הכנת התקצי ב ואישורו, ובכלל זה את שיתופם של המחלקות האקדמיות, של סגן הנשיא לעניינים אקדמיים ושל הנשיא בתהליך.
12 כתב סגן הנשיא לעניינים אקדמיים לנשיא היוצא: "לפי המבנה הארגוני של המכון יש מתחת לנשיא שלושה כפיפים - סגן נשיא לעניינים אקדמיים האחראי על היחידות האקדמיות ועל המרכז לקידום ההוראה, סגן נשיא למחקר האחראי על רשות המחקר, ומנכ"ל האחראי על יחידות המנהלה לתפעול שוטף של המכון.
לפי תפיסתי לכל אחד משלושת אלה צריכים להיות האמצעים, מסגרת התקציב והסמכויות לנהל את ראשי היחידות הכפופים .
למעט מכתבי יידוע על תקציבי הפיתוח וההצטיידות שנשלחו גם לנשיא המכון 1310 דוח שנתי64ג .
ח (ע"ר) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המנ[ אליו.
כל התנהגותו של מעידה על כך שהוא איננו מכיר במבנה היררכי זה ועל כך ]כ"ל חזר והצהיר בחודשים האחרונים.
הוא מנהל בשנים האחרונות את תקציב המכון באופן לא נכון ולא בשקיפות הנדרשת".
מתכתובת בדואר אלקטרוני עולה כי ב- 17.
12 , לקראת דיון בנושא התקציב, שלח הנשיא היוצא למנכ"ל מסמכ י עקרונות ניהול תקציב שנתי, משאבי אנוש ובינוי (להלן - מסמכי עקרונות ניהול).
בעקרונות אלו כלולים, בין היתר, ההנחיות הבאות: הנשיא יוציא פנייה לבעלי התקציב במכון הכוללת בקשה לתכנית תקציב; הנשיא יקיים דיון בהשתתפותם של סגן הנשיא, של המנכ"ל ושל מנהל הכספים לצור ך חלוקת התקציב בין האקדמיה והמינהלה ולצורך הקצאת רזרבה וקביעת תכנית תקציב; ספר התקציב יופץ לחברי הנהלת המכון והמוסדות המנהלים; כל הוצאה מתקציב פיתוח תחייב חתימות של שניים מבין בעלי התפקידים: נשיא, מנכ"ל וסגן נשיא; בסיום כל סמסטר יגיש כל בעל תקציב לממונה עליו דוח ניצול תקציב; הנשיא יקבל ממחלקת הכספים דוח ריכוז תקופתי מעודכן.
בתגובה למסמכי עקרונות הניהול כתב המנכ"ל: "אני לא אוכל לקבל שום שינוי בדרכי עבודתי ובניהול המערך המנהלי של המכון אותו אני מוביל זו השנה ה-14 ברמת שביעות רצון גבוהה במיוחד מכל מקבלי השירו ת ובכלל זה אתה עצמך ולאורך שנים רבות, ללא ברור יסודי במסגרות המחייבות".
המכון מסר בתשובתו כי באותו מועד, ערב הפסקת כהונתו של הנשיא היוצא, צפה תסיסה בתוך המכון נגד התנהלות הנשיא היוצא הן מצד הסגל האקדמי הן מצד בעלי תפקידים במינהלה.
לכן, דרש המנכ"ל שהשינוי בהתנהלות המכון שביקש הנשיא היוצא לבצע יעבור ליבון ובירור במוסדות הנוגעים בדבר; וזאת משום שהמכון מאוזן מהבחינה התקציבית ומבנה ניהול התקציב כבר הוכיח את עצמו לעומת המבנה שהציע הנשיא היוצא ושבו לדעת המנכ"ל חסרו שליטה ובקרה מרכזיים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי טענתו של המכון שבמסמכי עקרונות הניהול חסרו שליטה ובקרה מרכזיים אינה עולה בקנה אחד עם הצעתו של הנשיא היוצא המבוססת על שקיפות בקבלת ההחלטות ועל אישורם של הנהלת המכון ושל הוועד המנהל כגורמי בקרה מרכזיים.
יצוין כי תגובת המנכ"ל למסמכי עקרונות הניהול, ולפיה הוא -המנכ"ל- לא יקבל שינוי בדרכי עבודתו שעל פיהן הוא פועל 14 ,שנה מצביעה על אי הכרה שלו בסמכות הנשיא, דהיינו בסמכותו של הממונה עליו.
(ו) כאמור, תקנון הוות"ת קובע כי הנשיא יכין את התקציב ויביאו לאישורו של הוועד המנהל.
בישיבת הוועד המנהל וועדת הביקורת ב- 20.
13 אמר מר ל', שהתבקש על ידי הוועד המנהל לערוך ביקורת מיוחדת במכון (להלן - הבודק המיוחד) כי יש לאפשר לנשיא, כדמות הבכירה במכון, לאשר את התקציב ולהחליט על חלוקתו, וזאת במקום ההחלטות המתקבלות כיום בלשכת המנכ"ל.
:שם הדוח דוח שנתי 64ג מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי התנהלות שבה אין הנשיא שותף ל החלטות על חלוקת התקציב ולאישורו אינה תקינה ואינה עולה בקנה אחד עם סדרי מינהל תקין.
התנהלות כזאת אינה מאפשרת לנשיא להטמיע את מדיניותו ואת סדרי העדיפות שלו הנוגעים לניהול המוסד.
התנהלותו של המנכ"ל בנושא - בכך שהחליט כפוסק אחרון לגבי חלוקת התקציב ובכך שהגיש לוות"ת תקציב שהנשיא לא היה שותף לו ושלא נדון ולא אושר בוועד המנהל - מהווה למעשה עקיפה של סמכויות הנשיא ושל הוועד המנהל הקבועות בתקנון הוות"ת ובתקנון המכון.
רזרבה תקציבית : תקציב המכון כולל רזרבה כחלק מובנה מתקציב רכש ותשתיות הוראה (להלן - רזרבה).
התקציב הכולל לסעיף זה גדל בשנות הלימודים התשע"א- התשע"ג ( 2011- 2013 ), ובשנת התשע"ג עמד על כ -10 מיליון ש"ח 33 שהם כ -%7.
מהתקציב מנהל הכספים מסר לצוות הביקורת כי כדי לסגור חריגות תקציביות הוא מעביר, באישורו של המנכ"ל, תקציב מהרזרבה34.
הוא הוסיף כי את ההוראות בנוגע להעברות מהרזרבה הוא מקבל מהמנכ"ל, ובידי הנשיא או סגנו אין לא רזרבה תקציבית ולא תקציבים, הנמצאים בשליטתם.
המכון ומנהל הכספים מסרו בתשובתם כי "הביטוי 'רזרבת מנכ"ל' הוא ביטוי לרזרבות כספיות של המכון ולא של המנכ"ל באופן אישי.
המנכ"ל לא משתמש ברזרבה לצרכיו שלו".
משרד מבקר המדינה מעיר כי מהאמור עולה כי המנכ"ל הוא היחידי שיכול להחליט על הגדלות ועל העברות לתקציבים במהלך השנה.
לפיכך, כל בקשה לממן מהרזרבה פעילות אקדמית או מינהלית שלא תוקצבה מראש צריכה לקבל את אישורו של המנכ"ל.
יוצא אפוא שההחלטה נתונה אך ורק בידיו של ה מנכ"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם פעולות אלו של המנכ"ל מהוות עקיפה למעשה של סמכויות נשיא המכון.
התקשרויות ונוהל מורשי חתימה הנחיות הוות"ת קובעות כי ראש המוסד ובעלי התפקידים הכפופים לו - "משנה/סגנים (אקדמי, " ]ועוד[ מינהלי ואחר), חשב- הם אלה המוסמכים לייצג את העמותה ולהתחייב בשמה.
את נוהל מורשי חתימה של המכון אישר הוועד המנהל ומדי פעם בפעם הוחלפו מורשי החתימה בתחילה או בסיום כהונה של בעלי תפקידים, כמו הנשיא או סגנו.
הנוהל קובע סמכות חתימה כללית ללא מגבלת סכום על מסמכים כספיים ואחרים לנשיא או למנכ"ל בצירוף חתימתו של מנהל הכספים.
יוצא אפוא שהמנכ"ל ומנהל הכספים הכפוף לו יכולים לחתום בשם המכון על כל מסמך ולהתחייב לכל סכום, וחתימתם המשותפת תחייב את המכון בלי שתידרש גם חתימתו של הנשיא.
33 מנתונים שהתקבלו ממחלקת הכספים של המכון ב - 1.
13 , במיליוני ש"ח, פירוט תקציבי הרזרבה לשנות הלימודים התשע"א -התשע"ג.
לשם נוחיות ניתן פירוט הביצוע בסוגריים: התשע"א - 5.
2 ); התשע"ג- 10 (התשע"ג טרם הסתיימה במועד הביקורת).
העברה תקציבית מהרזרבה לתקציב אחר 1312 דוח שנתי64ג .
ח (ע"ר) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
הביקורת העלתה כי נעשו החלטות והתקשרויות ללא ידיעתו של הנשיא היוצא להלן הפרטים: (א) בשנים 2012 -2009 הוציא המנכ"ל מדי שנה הזמנת מסגרת להתקשרות עם יועץ למערכות אנוש (להלן - הספק) לצורך מתן ייעוץ לצוות הניהול הבכיר.
לפי רישומי המכון שולמו לספק באותן שנים כ - 327,000 ש"ח.
הזמנת המסגרת לספק לשנה העוקבת, שנת הלימודים התשע"ג, עמדה על 90,000 .
ש"ח נוהל רכש ומכרזים של המכון35 (להלן- נוהל הרכש) קובע כי ברכישת טובין בסכומים הנעים בין 50,000 ש"ח ל - 100,000 )ש"ח יש לקיים מכרז לקבלת הצעות מחיר (לפחות שלוש ולקבל את אישורה של ועדת מכרזים להצעה הנבחרת.
בביקורת הועלה כי בכל שנה מנפיק המכון לספק הזמנ ת רכש באישורם של המנכ"ל ושל מנהל הכספים, ללא כל מכרז.
לדבריו של הנשיא היוצא, הוצאות אלו בוצעו ללא אישורו ובלי שדווח לו על ההתקשרות המתמשכת.
דהיינו, היה זה המנכ"ל ולא הנשיא היוצא שהחליט אלו מנהלים מהאקדמיה יקבלו ייעוץ.
המכון טען בתשובתו כי הנוהל האמור אינו מתייחס לרכישת ייעוץ ממומחים וכי הנשיא היוצא ידע על שכירת שירותי הספק ואף נהנה מהייעוץ שקיבל ממנו.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי בניגוד לטענותיו אלה, נוהל הרכש נוגע גם לשירות ולביצוע עבודה.
זאת ועוד, על פי הנוהל יינתן פטור ממכרז לספק שהוכר כבלעדי לאספקת ס וג השירות או בהתקבל המלצה מקצועית על רכישת שירות מספק מסוים, והמלצה כזאת כאמור לא התקבלה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי ממסמכי המכון עלה שהנשיא היוצא לא קיבל ייעוץ מהספק בתקופת כהונתו אלא כמה שנים לפני כן, וגם אז בהיקף שולי36.
)(ב דוגמה נוספת להתנהלות הזאת ניתן לראות גם בנושא יציאה של עובדים ללימודים במימון המכון.
המכון טען כי ההחלטות בנושא זה היו על דעת הנשיא, גם אם בחלק מהמקרים אין לכך עיגון בכתב.
אולם בישיבת הוועד המנהל וועדת הביקורת מאוגוסט 2013 ציין הבודק המיוחד כי "נשיא המכון אמור להיות הגורם המאשר את היציאה ללימודים של עובדי המכון במימון תקציבי של המכון.
עובדות מינהליות א ו[ לימודיהן של- ]ב מהווים הוצאה כספית שנשיא המכון לא נטל חלק בתהליך קביעתה".
יצוין כי לפי חישובי צוות הביקורת סכום ההוצאה, לרבות הגילום, הוא כ- 300,000 ש"ח37 .
)(ג בישיבת חבר הנאמנים ב- 8.
13 אמר מר יהודה לשמן, חבר לשעבר בוועדת הביקורת ובחבר הנאמנים: "ההרגשה היא שבמכון המינהל השתלט על האקדמיה.
אני החלטתי שלא אמשיך בתפקידי במכון".
בפגישה עם צוות הביקורת ציין כי "מי שצריך לקבוע את המדיניות .
35 'נוהל מס 07-102 ; הנוהל פורסם ב- 15.
36 ממסמכים שמסר המכון בדצמבר 2013 עלה כי מדצמבר 2008 עד מרץ 2009 קיבל פרופ' גולן ייעוץ בהיקף של כעשר שעות לעומת כ - 1,340 שעות ייעוץ שניתנו למכון מדצמבר 2008 עד ספטמבר 2013.
"ראו גם בפרק "איוש משרות ניהוליות במכון ללא תהליך מובנה על פי נוהל קבוע מכון טכנולוגי חולון- מ.
:שם הדוח דוח שנתי 64ג מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ומי שצריך להיות הדמות המרכזית במכון זה הנשיא.
י ש במכון תהליך התחזקות של פלג המתמשך כבר מספר שנים ושהביא לשליטת יתר שלו.
כך נוצר מצב שבו פלג הוא הדמות המרכזית, הוא זה ששולט על התקציבים ועל הכסף, והשליטה על הכסף גורמת לכל מי שצריך במכון משהו לפנות אליו, כי מי ששולט על הכסף שולט על הכול ויש לו יותר כוח.
לדוגמה, אנשים במכון לא יכולים לקבל מחשב אם דובי לא מאשר להם.
זו לא רק בעיה של שליטה, אלא גם של פעולות שבוצעו שלא על דעת הנשיא".
משרד מבקר המדינה מעיר לוועד המנהל שההוראה בנוהל מורשי חתימה שאישר, ועל פיה חתימתם המשותפת של המנכ"ל ושל מנהל הכספים יש בה די כדי לחייב את המכון לכל התקשרות ובכל סכום, היא אחת מהסיבות שהביאו לידי מצב זה שבו הנשיא אינו שותף להוצאות משמעותיות ומתמשכות (כאמור לעיל), ושבו המנכ"ל הפך לדמות מרכזית במכון השולטת על תקציביו ועל ניצולם, עם מנהל הכספים הכפוף לו.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לבח ון כיצד ניתן לערב את הנשיא או נציג מטעמו בתהליכים האלה או לפחות ליצור איזון ובקרה ראויים בנושא.
למשל, מן הראוי לשקול אפשרות לפצל את מורשי החתימה לשתי קבוצות, קבוצה אקדמית וקבוצה מינהלית, ולקבוע מדרג כלשהו.
לפעולות הנוגעות לאקדמיה או לפעולות הכרוכות בהוצאה כספית שהוועד המנהל יקבע את גובהה, תידרש חתימתם המשותפת של שני מורשי חתימה, אחד אקדמי ואחד מינהלי.
להוצאות הכרוכות בהוצאה גבוהה יותר תידרש גם חתימתו של הנשיא.
התייחסות בעלי תפקידים בכירים במכון לעניין התקציב 1.
על הבעייתיות בהתנהלות התקציבית בתקופת כהונתו של הנשיא היוצא ניתן ללמוד מתרשומות של שיחות שצוות הביקורת קיים עם בעלי תפקידים במכון ומתכתובות ביניהם.
בנוסף לאמור לעיל, בביקורת עלה כי בשל הוראתו של המנכ"ל נמנע אחראי מחשוב מלהתקין לנשיא היוצא גישה למערכת מ מוחשבת לריכוז נתוני שכר ועלויות שכר, אף שהנשיא ביקש את התקנתה.
אחראי המחשוב מסר בתשובתו מנובמבר 2013 כי המנכ"ל הנחה אותו שלא להתקין לנשיא היוצא את המערכת הזאת, המיועדת בעיקר לאנשים מקצועיים שהודרכו בתחום ופחות לגורמי הניהול, וציין כי מעולם לא הותקנה לנשיא המכון מערכת כזו.
עוד מסר כי מעולם לא התנגד לבקשה כלשהי של הנשיא ופעל תמיד לפי הנחיות הממונים עליו.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנשיא ולסגניו שהם הגורמים האקדמיים הבכירים במכון, צריכה להינתן גישה בלתי מוגבלת לצפייה בכל המערכות הממוחשבות המרכזות את נתוני המכון, בפרט כאשר הם מבקשים זאת.
מן הראוי היה שהגורמים המינהליים במכון, ובראשם המנכ"ל, יאפשרו זאת.
בישיבת הוועד המנהל וועדת הביקורת מאוגוסט 2013 המליץ הבודק המיוחד כי "יש להבטיח שקיפות תקציבית.
ספר התקציב אמור להיות מסמך נגיש לכל דיקני הפקולטות.
זאת כדי למנוע את הטענה שהועלתה בפני ע"י דיקנים וסגני הנשיא, אשר לא ראו את ספר התקציב של המכון".
בדצמבר 2013 מסר הנשיא המכהן למשרד מבקר המדינה כי לאחרונה פעל בעניין, וכעת חוברת התקציב זמינה לעיונם של כל הדקנים.
עוד מסר כי אף שהביקורת נוגעת לנשיאים הקודמים ולא אליו, הוא מעולם לא נתקל במידור המתואר וכי המנכ"ל אינו עוקף אותו, אינו ממדר אותו ואינו פולש לתחומי סמכותו.
הוא כתב כי מיום כניסתו לתפקיד הוא מקיים ישיבות סדורות ושבועיות עם המנכ"ל ועם מנהל הכספים על התקציב השוטף ועל הניהול השוטף, הנעשים תוך שיתוף מלא עמו ובאישורו.
בנוסף ציין כי התקציב לשנת הלימודים התשע"ד ( 2014 -2013 .
) נדון עמו והוא אישר אותו בטרם הוגש לוות"ת .
מהאמור עולה תמונה עגומה המגלה ועד מנהל שלא פעל כלל בכל הנוגע להפעלת סמכותו העיקרית, ושל מנכ"ל שבתחום של תכנון התקציב, ניהולו וניצולו, פעל למעשה תוך כדי עקיפה של הנשיא אליו הוא כפוף, של הדרג האקדמי הבכיר ושל הוועד המנהל.
לכן, על המל"ג והוות"ת לדאוג שכשל זה יתוקן.
עליהן לוודא שהוועד המנהל והנשיא מאשרים את התקציבים המוגשים להן ולדרוש מהמכון לקיים תהליך קבלת החלטות ששותפים לו גם הדרג האקדמי וגם הדרג המינהלי.
מעורבות המנכ"ל בעניינים אקדמיים ומערכת היחסים שלו עם ראשי האקדמיה .
הוות"ת קבעה כי ראש המוסד האקדמי הוא הנשיא, וסמכויותיו ייקבעו בתקנון המוסד38 .
תקנון המכון קובע כי בראש המכון יעמוד נשיא.
בהסכם ההעסקה של המנכ"ל עם המכון נקבע כי הוא יטפל בנושאים המינהליים ויהיה כפוף במישרין לנשיא המכון ויפעל על פי הנחיותיו.
בישיבת חבר הנאמנים ב- 5.
11 אמר היו"ר כי ה"מנכ"ל עוסק רק בעניינים מינהלים והמשנה בנושאים אקדמיים".
מינוי דקן : התקנון האקדמי של פקולטה (להלן - התקנון האקדמי) קובע בין היתר כי נשיא המכון ימנה דקן בהתייעצות עם מועצת הפקולטה הרלוונטית.
בטרם התמנה פרופ' גולן לנשיא, הוא כיהן כדקן הפקולטה להנדסה ולפני כן כראש מחלקה במכון.
12 כתב המנכ"ל לפרופ' גולן: "לא הייתה לי שום אג'נדה כשפעל תי באופן נמרץ וסמכותי לגרום לכך שתתמנה לתפקיד דיקן הפקולטה להנדסה".
ממכתבו של המנכ"ל עולה כי הוא התערב במינוי זה.
38 לפי החלטת המל"ג 356/10.
תקנון הלימודים : תקנון הלימודים לתואר ראשון ותקנון הלימודים לתואר שני הם חלק מהתקנון האקדמי.
תקנונים אלו קובעים בין השאר את כללי הרישום והקב לה ללימודים ואת זהות הגורמים המוסמכים להחליט בעניינים הנוגעים לכך, למשל ועדת קבלה.
תקנון הלימודים לתואר ראשון קובע כי במקרים חריגים ועדת הקבלה רשאית לקבל ללימודים גם מועמד שאינו עומד בכל דרישות הקבלה, ותציין את התנאים שעל הסטודנט לעמוד בהם במהלך שנה א.
הנשיא הקודם מסר במאי 2013 היה מעורב בקבלת תלמידים]המנכ"ל[" לצוות הביקורת כי למכון - גם כשלא עמדו ברף הנדרש.
במוסדות להשכלה גבוהה אחרים מינהל הסטודנטים כפוף בדרך כלל לרקטור - , אבל ]'פרופ' ל[ ולכאורה היה צריך להיות כפוף למשנה לנשיא המ[ .
השתלט גם על זה]המנכ"ל[ שהיה אז ראש מינהל הסטודנטים]ד"ז[ נתן הוראות ל]נכ"ל ]המנכ"ל[ .
והיה בזמנו המזכיר האקדמי, והוראות אלו אינן צריכות להיות במסגרת תפקידו התערב גם במקרים של החלטה על הפסקת/אי הפסקת לימודים".
המכון מסר בתשובתו כי מינהל הסטודנטים הוכפף למנכ"ל בעקבות החלטתה של ועדה לתכנון אסטרטגי שהנשיא הקודם עמד בראשה, וכי המנכ"ל היה בקשר קבוע עם המינהל בנושאים המינהליים אך לא האקדמיים.
בביקורת עלה39 כי מנכ"ל המכון ביקש ממנהלת המרכז לייעוץ והרשמה לפגוש את בנו של עובד המכון, שביקש להתקבל ללימודי תואר ראשון אך לא עמד בתנאי הקבלה.
בעקבות פנייתו של המנכ"ל נפגשה המנהלת עם בנו של העובד והעבירה לשיקולו של המנכ"ל המלצה לשלבו בתכנית לתמיכה לימודית, והמנכ"ל אישר את הדבר.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל כי בזה שנתן אישור לשלב מועמד בתכנית לתמיכה לימודית הוא התערב בנושא אקדמי שאינו מצוי בתחום סמכותו.
קורסי בחירה כלליים : כל סטודנט במכון נדרש למכסה מוגדרת של קורסי בחירה כלליים לשם קבלת תואר אקדמי, שעליהם מופקדת המחלקה ללימודים כלליים.
על פי התקנון האקדמי, ועדת הוראה תטפל בסדרי ההוראה וועדת קוריקולום תדון ותאשר שינויים בקורסים ובתכניות הלימודים.
כלומר, בנוגע לכל קורס בחירה נבדק תוכנו והצורך האקדמי בו כדי לוודא שהוא עונה על הדרישות האקדמיות של קורס הנלמד במכון.
החליט בעצמו לפתוח קורסים כלליים ]המנכ"ל[" :הנשיא הקודם מסר לצוות הביקורת- כמו לגבי רב שנתן שיעורי דת.
ביטלתי את זה ואחרי שעזבתי את המכון הוא החזיר אותו בחזרה".
באוקטובר 2011 , לאחר תום כהונתו של הנשיא הקודם, כתב המנכ"ל אל סגן ראש מינהל ללמד קורס בחירה במכון.
לפני שאני מטפל ]'א[ הסטודנטים: "אני מבקש להחזיר את הרב בחלק האקדמי אני מבקש לדעת האם יש אפשרות לקבץ קבוצת לומדים ביום ראשון.
אנא בדוק הנושא בראיה חיובית מכסימלית.
יש לי עניין רב שזה יתקיים".
סגן ראש מינהל הסטודנטים ענה למנכ"ל: "פנה בבקשה לראש המינהל או לסגן הנשיא".
מהאמור עולה כי המנכ"ל ניסה להשפיע על תכנית הלימודים האקדמית ולהוסיף קורס בחירה אקדמי.
בכך עולה חשש כי ניסה להתערב בנושא אקדמ י, בניגוד לסמכותו.
39 תכתובת בדואר אלקטרוני מ- 11.
בין המנכ"ל למנהלת המרכז לייעוץ והרשמה 1316 דוח שנתי64ג .
ח (ע"ר) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המכון מסר בתגובתו כי לנוכח הצלחתו של הקורס קיבל המנכ"ל פניות בבקשה להחזירו, והוא ביקש לברר אם ישנם עוד כאלה המתעניינים בקורס.
לאחר שהתברר שישנה קבוצת לומדים שיש בה די לפתיחת קורס, הועבר הנושא למערכות האקדמיות לקבלת החלטה.
פרסום : נוהל שימוש בשם המכון ובסמלו קובע כללים לפרסומים הנושאים את שם המכון ולפרסומים משותפים עם גורמים חיצוניים.
על פי הנוהל, הסמכות למתן אישור לפרסום מצויה בידי נשיא המכון או בידיו של ראש מערך השיווק ויחסי ציבור.
בדצמבר 2009 חתמו המנכ"ל ומנהל הכספים על השתתפות המכוןבסכום של 11,500 אירו במימון הוצאה לאור והפצה של ספר שמחברו הוא איש סגל אקדמי במכון.
הוסכם כי הספר ישא את שיוכו האקדמי של המחבר למכון.
במסמכי המכון לא נמצא אישורו של הנשיא או של סגנו לפרסום זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם נוהל מורשי חתימה מאפשר למנכ"ל להחליט על השתתפותו של המכון במימון פרסום אקדמי, על חוזה ההשתתפות צריך לחתום גם גורם אקדמי במוסד.
תקצוב מחלקות אקדמיות : הביקורת העלתה כי תקציב מעבדה א40 - מחלקה אקדמית השייכת לפקולטה א, כך לדבריה של ראש המעבדה- אינו מנוהל בידי המנהל האדמיניסטרטיבי של הפקול טה כיתר תקציבי פקולטה א, ואין הוא חלק מתקציביה.
נמצא כי מעבדה א מתנהלת כמחלקה חיצונית ועצמאית; המנכ"ל קובע את תקציבה וראש המעבדה אמונה על ניהולו וניצולו.
בספטמבר 2013 מסרה ראש המעבדה לצוות הביקורת כי המעבדה היא ישות בין -תחומית השייכת לפקולטה לעיצוב, אבל נותנת שירותים ומעבירה קורסים גם לסטודנטים מפקולטות אחרות.
עוד מסרה כי היא מנהלת את המעבדה מהבחינה האקדמית.
מהאמור עולה כי המנכ"ל עקף את ניהול פקולטה א בכל הנוגע לתקצובה של מחלקה אקדמית - מעבדה א.
מערכת היחסים בין ראשי האקדמיה למנכ"ל : כאמור, בהסכם ההעסקה של המנכ"ל עם המכון נקבע כי הוא יטפל בנושאים מינהליים ויהיה כפוף במישרין לנשיא המכון ויפעל על פי הנחיותיו.
למרות זאת, מממצאי הביקורת מצטיירת תמונה עגומה המגלה מערכת יחסים בעייתית של המנכ"ל עם הנשיא הקודם, עם הנשיא היוצא, עם המשנה לנשיא ועם סגן הנשיא לעניינים אקדמיים.
בתכתובות ובתרשומות חוזרות ועולות טענות של בעלי תפקידים אלו על נטרולם ומידורם בנושאים המצויים בסמכותם, על השתלטותו, התערבותו ופלישתו של המנכ"ל לתחומים אקדמיים המצויים בתחומי אחריותם ועל פעולות של המנכ"ל הנעשות ללא שיתוף וללא שקיפות, לרבות בתחום האקדמי, כאילו היה מנהל יחיד.
באפריל 2013 מסר אחד מחברי הוועד המנהל לצוות הביקורת כי בישיבותיהם עלו מדי פעם בפעם תלונות שהמנכ"ל אינו משתף פעולה עם נשיא המכון, בעיקר בתקופתו של הנשיא .
40 על פי תקציב המכון לשנת הלימודים התשע"ג, תקציב המעבדה עומד על 70,000 ש"ח ומוצג בנפרד מתקציבה של פקולטה א.
:שם הדוח דוח שנתי 64ג מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 היוצא, אבל גם בתקופת הנשיא הקודם.
לדעתו, למנכ"ל יש כוח יתר בגלל שהובא על ידי ד"ר בר- לב.
תהליך סיום כהונתו של הנשיא היוצא .
כאמור, בהנחיות המל"ג בעניין הניהול האקדמי של המכללות 41 צוין כי מינוי ובחירה של הנשיא או פיטוריו יהיו בידי הגוף הניהולי העליון של המוסד על פי תקנונו.
הנשיא יכהן בתפקידו על בסיס קדנציאלי ואת משך הכהונה יקבע המוסד, והוא יהיה חלק מתקנונו.
תקנון הוות"ת קובע כי את ראש המוסד תבחר האספה הכללית, לפי המלצת הוועד המנהל, לתקופה של ארבע שנים, וכך קובע גם התקנון של המכון42 .
כלומר, נשיא נבחר לארבע שנים והסמכות למינויו או לסיום כהונתו מצויה בידי חבר הנאמנים.
כשנה וחצי לאחר בחירתו של פרופ' גולן לנשיא המכון וכניסתו לתפקיד, ב - 12.
13 , לאחר משא ומתן, חתמו פרופ' גולן ויו"ר חבר הנאמנים (שחתם בשם יו"ר הוועד המנהל) על הסכם שלפיו מסתיימת בהסכמה כהונתו של פרופ' גולן כנשיא המכון.
13 התקיימה ישיבת הוועד המנהל ובה דיווח יו"ר הוועד המנהל כי פרופ' גולן מסיים את תפקידו כנשיא המכון באופן מידי, וההסכם עמו על סיום תפקידו קיבל את אישור הוות"ת שהייתה שותפה למהלך.
המכון טען בתשובתו כי סיום כהונתו של הנשיא היוצא נבע מאופן תפקודו הלקוי כנשיא ומאופן התנהלותו שעוררו אצל בעלי התפקידים חשש לגורל המכון.
משרד מבקר המדינה מבהיר כי לא בדק בביקורת זו את אופן תפקודו של פרופ' גולן כנשיא, ואין לראות בדוח זה משום חוות דעת כלשהי על מידת הצלחתו במילוי התפקיד.
השאלה אם הייתה הצדקה לסיום כהונתו לאחר כשנה וחצי נמצאת בתחום שיקול הדעת, ומשרד מבקר המדינה לא מצא מקום לעסוק בכך.
בביקורת זו נבדק התהליך שבעקבותיו הסתיימה כהונתו של פרופ' גולן.
משך כהונת נשיא : כאמור, בתקנון הוות"ת ובתקנון המכון נקבע כי משך כהונתו של נשיא הוא ארבע שנים.
אולם מסיכום ישיבת הוועד המנהל שהתקיימה ב - 19.
12 (ראו להלן), שנה לאחר בחירתו של הנשיא היוצא, עולה כי יו"ר חבר הנאמנים ויו"ר הוועד המנהל (להלן - היו"רים) אמרו באותה ישיבה כי לפרופ' גולן הובהר עם כניסתו לתפקיד שהמשך העסקתו תיבחן לאחר שנת ניסיון ושחוזה העסקתו יכלול סעיף כזה.
היו"רים הוסיפו כי הנשיא היוצא לא חתם על חוזה כאמור.
במאי 2013 מסר חבר הוועד המנהל למשרד מבקר המדינה: "רצו לכתוב את נושא שנת הניסיון בהסכם איתו, אבל הוא לא הסכים ולא חתם, לכן אין הסכם חתום איתו.
במשך שנה הוא עבד בלי הסכם חתום והיו"רים לא דיווחו על זה".
41 (סעיף א2 ) בהחלטת המל"ג 356/10.
42 בסעיף51 לתקנון המכון נקבע כי את נשיא המכון יבחר חבר הנאמנים לפי המלצת הוועד המנהל.
הנשיא ייבחר לארבע שנים ויוכל לשוב ולהיבחר לתקופת כהונה נוספת אחת.
ח (ע"ר) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר ליו"רים כי דבריהם בישיבה האמורה, בנוגע לקיומה של שנת ניסיון לכהונתו של פרופ' גולן, אינם נתמכים בפרוטוקולים של ועדת האיתור, של הוועד המנהל ושל חבר הנאמנים, שהחליטו לבחור בפרופ' גולן לתפקיד נשיא המכון, וכן בהודעתם לוות"ת על מינויו.
יתרה מזאת, על פי הנחיות המל"ג והוות"ת ולפי תקנון המכון נשיא נבחר ל ארבע שנים, ואין לפיהם כל אפשרות להתנות ולקבוע מראש תקופת כהונה אחרת או "שנת ניסיון".
העמדת נשיא בניסיון עלולה לפגוע בעצמאותו של הנשיא וביכולתו למלא את התפקידים המוטלים עליו ללא מורא ובלי שירגיש תלות בגורמים אחרים במוסד.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"רים כי בפרוטוקולים של הוועד המנהל ושל חבר הנאמנים לא תועד כי דיווחו לחברי הוועד המנהל או לחבר הנאמנים על קיומה של מחלוקת עם הנשיא היוצא בנושא זה, שבעטייה הנשיא היוצא לא חתם על הסכם ההעסקה שלו, והיה עליהם לדווח על כך.
)(א התנהלותו של המנכ"ל : מתכתובות בדואר אלקטרוני שבמכון עולה כי בתקופת כהונתו של הנשיא היוצא התגלעו בינו לבין המנכ"ל מחלוקות שהלכו והחריפו.
מהאמור בפרקים הקודמים 43 עולה כי נוצר מצב שבו המנכ"ל התערב בנושאים שאינם בתחום סמכותו, בניגוד למנגנוני הסמכות וההיררכיה האקדמיים, ולא הסכים לקבל את השינויים בדרכי העבודה שהנשיא היוצא החליט עליהן.
מתכתובות בדואר אלקטרוני עלה כי ב- 8.
12 ,כתב המנכ"ל, ששהה באותה העת בחו"ל הולך ]במכון[ ליו"ר חבר הנאמנים דוא"ל שנושאו "מתחיל להיות בלתי נסבל": "לצערי המצב ומחריף, בהיעדרותי הוא ממש משתולל.
מתחילה אוירה המזכירה את החודשים האחרונים של .
אני מקבל מיילים וטלפונים לא טובים מאנשים.
זה ]הנשיא דאז[ לבקשתו את שמות חברי הועד]ליו"ר הוועד המנהל[ מתחיל להיות קשה יותר ויותר.
כמה ימים לאחר מכן, ב - 18.
12 , יום לפני ישיבת הוועד המנהל שבה הוחלט לפעול להפסקת העסקתו של פרופ' גולן כנשיא, שלח פרופ' ב (שהתמנה לאחר מכן לנשיא בפועל, ראו להלן) למנכ"ל דוא"ל ופרש בפניו טענות נגד ניהולו של הנשיא היוצא.
12 , נשלח מסמך בדואר אלקטרוני מהמנכ"ל למנהלת לשכתו לשעבר, שנושאו "נושאים לשיחה משה", ובו פורטו טענות נגד ניהולו של הנשיא היוצא וליקויים בהתנהלותו.
מנהלת הלשכה לשעבר כתבה למנכ"ל: "המסמך מצוין.
מדוע רשמת את המסמך על לוגו של לשכת המנכ"ל?
הרי אתה לא חותם על זה.
לא הייתי רוצה שהמסמך יתגלגל כאשר אתה נושא את הדגל".
בישיבת הוועד המנהל שהתקיימה מאוחר יותר באותו היום הקריא ד"ר משה בר - לב רשימה של בעיות בתפקודו של פרופ' גולן, מעין "כתב אישום" כפי שכינה זאת אחד הנוכחים.
לדעת משרד מבקר המדינה, הדברים מעלים חשש שהמנכ"ל, שכשנה קודם לכן פעל למינויו של פרופ' גולן הממונה עליו, היה למעשה "נושא הדגל" - גורם מרכזי שפעל גם בתהליך סיום כהונתו.
43 בפרק על ניהול התקציב - סדרי עבודה נשיא -מנכ"ל, ובפרק על מעורבות המנכ"ל בעניינים אקדמיים ומערכת היחסים שלו עם ראשי האקדמיה.
:שם הדוח דוח שנתי 64ג מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המכון מסר בתשובתו כי לגורמים רבים במכון, אקדמיים ואחרים, היו טענות נגד ניהולו של הנשיא היוצא.
פרופ' ב חש שעליו לומר את הדברים בשל חובתו כלפי המכון.
המכון ציין כי את המסמך שפורטו בו הליקויים הכין המנכ"ל בעקבו ת פניות של אנשי אקדמיה ומינהל, ומכיוון שהיה זה מסמך מרכז של אנשי הסגל, הסבה מנהלת הלשכה לשעבר את תשומת לבו של המנכ"ל לכך שלא יעלה את הכתוב על נייר "סמליל" (לוגו) של לשכתו.
המכון טען, כי המנכ"ל לא היה נושא הדגל במהלך - אלא היה זה ביטוי לתסיסה שהייתה במכון כנגד הנשיא היוצא.
משרד מבקר המדינה מעיר כי עד לאותו מועד לא נמצא שהוגשו תלונות בכתב על תפקודו של פרופ' גולן כנשיא.
פרופ' ב, שכיהן באותה העת כסגן נשיא, היה צריך לפנות למוסדות המנהלים ולא למנכ"ל.
עצם הפנייה למנכ"ל מצביעה על כך שהמנכ"ל הוא הגורם המשפיע במכון והמעורב גם בנושאים אקדמיים גם בגלל קשריו עם יו"ר חבר הנאמנים, וכי כל נושא שמועלה צריך לעבור דרכו.
(ב) החלטתו של הוועד המנהל על סיום כהונת הנשיא היוצא : ב- 19.
12 התקיימה ישיבה של הוועד המנהל במשרדי עיריית חולון ובה נכחו ארבעה חברי ועד מנהל בלבד.
יו"ר חבר הנאמנים וחבר נוסף בחבר הנאמנים הוזמנו כמשקיפים.
במועד זה הועלה לראשונה בישיבת הוועד המנהל נושא חוסר שביעות הרצון מהתנהלותו של הנשיא היוצא.
מסיכומה של הישיבה עולה כי נטען בה שבמהלך השנה התגלו פגמים בפעולותיו של הנשיא היוצא.
בישיבה נדון גם המשך העסקתו של פרופ' גולן כנשיא, ולפי המלצת היו"רים הוחלט שיש מקום לשקול את הפסקת העסקתו, בכפוף לשמיעת עמדתו.
הוחלט כי לאחר שמיעת עמדתו יוצעו לו שתי אפשרויות - להתפטר מתפקידו או לחתום על הסכם לסיום תפקידו באופן מידי.
עוד סוכם שאם פרופ' גולן לא יבחר באחת מהאפשרויות שיוצעו לו , ייערך שימוע בעניינו ולפי תוצאותיו יוחלט מה תהיה המלצתו של הוועד המנהל לחבר הנאמנים.
משרד מבקר המדינה מעיר שהקוורום שנכח בישיבה אינו תואם לנדרש בתקנון המכון, ולפיכך אין להחלטותיו כל תוקף משפטי.
(ג) התנהלות יו"ר הועד המנהל : (1) בביקורת עלה כי הוועד המנהל לא בדק את תפקודו של הנשיא היוצא ואף לא התכנס ולא דן בעניין לפני הישיבה בעיריית חולון.
חברים בוועד המנהל אף מסרו למשרד מבקר המדינה שכלל לא היה ידוע להם על בעיות בתפקודו של הנשיא היוצא עד סמוך לישיבה זו.
(2) עוד עלה בביקורת כי באותו יום התקיימה פגישהמקדימה לישיבה של הוועד המנהל בעירייה (להלן - הפגישה המקדימה).
בפגישה המקדימה נכחו רק חלק מחברי הוועד המנהל וכן כמה בעלי תפקידים במכון שהיו"רים הזמינו לפגישה.
ח (ע"ר) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר הוועד המנהל כי לא שיתף את חברי הוועד המנהל בטענות שהיו לו וליו"ר חבר הנאמנים הנוגעות לתפקודו של הנשיא היוצא עד סמוך לפגישת הוועד המנהל האמורה.
כמו כן, הוא לא שיתף את כל חברי הוועד המנהל בפגישה המקדימה שבה אותם בעלי תפקידים שהוזמנו שטחו את טענותיהם בנוגע לתפקודו של הנשיא היוצא.