HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לאחר פטירתה הגיע הרב עם הילדה לישראל וחיפש עבורה סידור אומנה עצמאי.
בסיוע המועצה הלאומית לשלום הילד הועברה הילדה לטיפול רשויות הרווחה.
בשנת 2008 דן בית המשפט העליון (במסגרת ערעור פלילי שלהמדינה על זיכוי) 17 בשאלת קיומה של הזנחה מצד מנהלת בית ספר ופנימיות לקטינים בני 18-14 שבהם שהו גם קטינים .
17 ע"פ8488/07 מדינת ישראל נ' שיפרין (פורסם בתקדין, 17.
08 ); ת"פ (מחוזי י -ם) 3207/02 מדינת ישראל נ' שיפרין(פורסם בתקדין, 26.
) הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם 187 .
:שם הדוח הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שעלו מחבר המדינות18 .
לאחר שהבטיחה להוריהם כי תספק את צורכי חייהם עלו הקטינים לבדם לישראל והגיעו לפנימיות.
בפועל, כפי שתואר בפסק דינו של בית המשפט המחוזי, שיכנה המנהלת את הקטינים בדירות מזוהמות ומוזנחות, הם לא קיבלו אוכל בכמות מספקת, נמנעו מהם טיפולים רפואיים ונלקחו מהם הדרכונים, תעודות הלידה וכרטיסי הטיסה שלהם.
לאחר התערבות המועצה הלאומית לשלום הילד, גורמי הרווחה והמשטרה נסגרו הפנימיות.
בית המשפט קבע כי מעשי הנאשמת אינם עולים כדי ביצוע עברה פלילית, ולכן זוכתה מכל העברות שהואשמה בהן.
המדינה ערערה על פסק הדין של בית המשפט המחוזי, ובית המשפט העליון דחה את הערעור וזיכה את מנהלת הפנימיות, בקובעו כי אופן התנהלותה ראוי לגינוי אך מעשיה אינם עולים כדי ביצוע עברה פלילית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי המצב הקיים מאפשר לגורמים שונים להביא ילדים לישראל אף שאינם בהכרח אחראים לדאוג לשלומם ולמחייתם, וזאת ללא ידיעת רשויות המדינה.
על רשות ההגירה ומשרד הרווחה להסדיר דרכי עבודה ודיווח במקרים שבהם נכנסים ילדים לישראל ללא הוריהם19.
נוהלי כניסה ויציאה : בסעיף 4 לאמנה נקבע כי "המדינות החברות ינקטו צעדים נאותים, תחיקתיים, מינהליים או אחרים, למימוש הזכויות המוכרות באמנה זו".
בישיבת ועדת העלייה בדצמבר 2007 שהוזכרה לעיל הוצגו מקרים נוספים של ילדים שהגיעו לישראל לבדם או עם אנשים שאינם בני משפחתם, וכן מקרים של ילדים שנכנסו לארץ ויצאו ממנה ללא ליווי.
בישיבה נאמר כי לא ניתן לאמוד את היקף התופעה כיוון שמקרים רבים אינם ידועים לרשויות, ואף צוין כי קיימים בארץ מוסדות המחזיקים ילדים שהוריהם אינם חיים בישראל.
בתום הישיבה קרא יו"ר הוועדה דאז לשרי הרווחה, הפנים, ביטחון הפנים (משטרת הגבולות), החוץ והמשפטים דאז ליזום הקמת צוות בין-משרדי בהשתתפות נציגי משרדיהם, כדי לנסח נהלים לטיפול בילדים יהודים20 המגיעים לישראל ללא הורה (להלן- נוהלי כניסה ויציאה או הנהלים).
יו"ר הוועדה דאז ביקש כי הנהלים יוצגו לאחר חודש ימים.
במרץ 2008 ביקש שר הפנים דאז, מר מאיר שטרית, מהשרים האמורים למנות נציגים של משרדיהם לוועדה בין- משרדית שתעסוק בנושא (להלן - הוועדה הבין-משרדית).
הביקורת העלתה כי רק בדצמבר 2008 , כעבור כשנה מהישיבה האמורה, מינה ראש רשות ההגירה דאז את מנהל אגף מרשם ומעמד ברשות לעמוד בראש הוועדה הבין-משרדית שחבריה הם נציגים של משרדי ממשלה 21 ושל המועצה הלאומית לשלום הילד.
18 חבר המדינות הוא ארגון של עשר מדינות מבין15 שהיו כלולות בברית המועצות וזכו לעצמאות ושלטון חופשי לאחר התפרקותה.
חבר המדינות כולל את רוסיה, אוקראינה, בלרוס, מולדובה, קירגיסטן, קזחסטן, אוזבקיסטן, טג'יקיסטן, ארמניה ואזרבייג'ן.
19 בכפוף לחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א -1981 , ולתקנות הגנת הפרטיות (תנאי החזקת מידע ושמירתו וסדרי העברת מידע בין גופים ציבוריים), התשמ"ו -1986.
"חוק השבות קובע את הזכות לעלייה: "כל יהודי זכאי לעלות ארצה 21 .
המשרדים הם: המשפטים, הפנים, הרווחה והחוץ 188 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 פגישתה הראשונה של הוועדה הבין-משרדית התקיימה בפברואר 2009 .
הוועדה התכנסה כמה פעמים, קיימה סיור בנתב"ג ולמדה על היעדר הנהלים ועל אקראיות הטיפול בכל הקשור לנושא.
ביוני 2011 התקיימה ישיבת הוועדה לזכויות הילד של הכנסת, ובה דיווחו נציגי הוועדה הבין- משרדית על התקדמות בכתיבת נוהלי הכניסה והיציאה.
בסיומה קראה הוועדה לזכויות הילד לוועדה הבין-משרדית לסיים בהקדם את כתיבת הנהלים.
הביקורת העלתה כי רק במרץ 2013 , כחמש שנים וחצי לאחר פניית יו"ר ועדת העלייה דאז (בדצמבר 2007 ), סיימה הוועדה הבין-משרדית את עבודתה, שנגעה לכניסה לישראל וליציאה ממנה של ילדים שהם אזרחי ישראל וילדים שאינם אזרחי ישראל 22.
סיכום עבודת הוועדה הבין -משרדית הוגש למנכ"ל רשות ההגירה, מר אמנון בן עמי, וזה אישר עקרונית את המלצותיה, ביניהן: הכנת נוהל של הרשות המסדיר את הממשקים עם משרדי ממשלה, קביעת תקופת מבחן לבחינת הנושא והמלצה למשרד הרווחה לקבוע הנחיות לטיפול בקטינים במעברי הגבול.
בתשובת הרשות נמסר כי מאחר שהמלצות הוועדה כרוכות בשינוי מהותי לגבי מעבר הקטינים, שינוי שיש בו להכביד על הורים המבקשים לשלוח את ילדיהם הקטינים לחו"ל ושעלול להאט את התנועה במעברי הגבול - הציעה הוועדה ליישם את ההמלצות לתקופת מבחן של כחצי שנה, ובהמשך לבחון אם נדרש לשקול מחדש את חלקן.
עוד נמסר כי המלצות הוועדה אושרו על ידי מנכ"ל הרשות, ובאוקטובר 2013 הן אושרו עקרונית גם על ידי שר הפנים בכפוף להצגת נוהל פרטני.
הרשות הוסיפה כי בנובמבר 2013 הוצגה עבודת הוועדה הבין-משרדית לוועדה לזכויות הילד של הכנסת, והיא הנחתה את הרשות לכתוב נוהל ולהיערך להפעלתו הניסיונית בתוך ארבעה חודשים.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העיכוב המתמשך בעבודת הוועדה הבין- משרדית ובקביעת הנהלים ואישורם, ומעיר לרשות ההגירה ולמשרדים הרלוונטיים כי עליהם לפעול ללא דיחוי נוסף לאישורם ולהטמעתם.
נהלים כאלה הכרחיים למניעת ניצול לרעה של ילדים המוכנסים לישראל או מוצאים ממנה, לפיקוח ולהשגחה על קטינים המצויים במדינה ולהסדרת הנושא בידי הרשויות.
יישומם יבטיח שהילדים יהיו בעלי זכויות ושיהיה מי שידאג לצרכיהם הבסיסיים ולזכויותיהם, כפי שהתחייבה המדינה בחתימתה על האמנה.
אחריות הורית לשהות ילדים בישראל : האמנה קובעת כי "להורים, או, לפי העניין, לאפוטרופסים החוקיים, אחריות בסיסית לגידול הילד והתפתחותו".
גם חוק הכשרות המשפטית קובע כי ההורים הם האפוטרופסים הטבעיים של ילדיהם הקטינים וכי "אפוטרופסות ההורים כוללת את החובה והזכות לדאוג לצרכי הקטין.
וצמודה לה הרשות להחזיק בקטין ולקבוע את מקום-מגוריו".
חוק הכשרות המשפטית קובע עוד כי בית המשפט מוסמך לנקוט אמצעי הנראה לו לשמירת עניינו של קטין.
כן הוא רשאי למנות אפוטרופוס נוסף על הורה, באופן כללי או לעניינים שיקבע בית המשפט, בין היתר במקרים שבהם אחד ההורים אינו מסוגל למלא חובותיו; או שבית משפט קבע בהחלטה מנומקת שההורה נמנע מלמלא את חובותיו, כולן או מקצתן, ללא .
בסיכום עבודת הוועדה אין התייחסות מיוחדת לילדים יהודים הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם 189 .
:שם הדוח הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,סיבה סבירה, או שהוא מת או שהוכרז פסול דין או שהוגבלה או נשללה אפוטרופסותו, וכל זאת בתנאי שבית המשפט ראה סיבה מיוחדת לכך לטובת הקטין.
כאמור, בישראל שוהים ילדים ללא הוריהם גם לצורך לימודים ולתקופות ארוכות.
במרבית המקרים ההורים הביולוגיים נשארים האפוטרופסים הטבעיים של הילדים, ואף חשוב לערב אותם ככל הניתן, שכן האחריות ההורית עדיין מוטלת עליהם.
אולם לעתים מגיעים לישראל קטינים שמונה להם אפוטרופוס בחו"ל באמצעות בית משפט בחו"ל.
האפוטרופוס יכול להיות אדם או ארגון שאינם נמצאים בישראל, או לחלופין אדם או ארגון שנמצאי ם בישראל ושהקטין שוהה במחיצתם.
בהחלטות קריטיות שיש לקבל לגבי הקטין, כשהוריו אינם מסוגלים למלא את חובותיהם כלפיו, רשאי בית המשפט למנות לו אפוטרופוס.
הממונה על ענייני ילדים וחסויים במחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים הסבירה לצוות הביקורת בספטמבר 2012 כי צו אפוטרופסות שניתן בחו"ל והילדים מגיעים איתו לישראל אינו תקף אוטומטית בארץ.
הכרה במינוי אפוטרופוס שניתן בחו"ל מצריכה הליך או חוק שמכיר בזה, וכיום, על פי פסיקת בית המשפט העליון, אין אפשרות להליך הכרה כזה בישראל בשל היעדר אמנה בין-לאומית בעניין.
לכן יש צורך במינוי ישראלי, שיביא בחשבון במסגרת ההליך את המינוי הזר.
ילד ללא הורים או אפוטרופוס בישראל, שאין גורם שלטוני שידאג למימוש ההגנה עליו, עלול להיות חשוף לפגיעה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד המשפטים יבחן את האפשרות להסדיר בחקיקה את קביעתה של אפוטרופסות נוספת על זו של הורים השוהים בחו"ל, עבור ילד השוהה לבדו בישראל תקופה ממושכת, וזאת בהתחשב בגילו ובמשך השהות שלו ותוך שמירה על איזון ראוי בין אחריות ההורים לבין דרישות חוק הכשרות המשפטית להגנה על הילד.
תכניות בפיקוח משרד החינוך .
נוער עולה לפני ההורים: (א) כאמור, בתחילת שנות התשעים של המאה העשרים החלה עמותת צעירי אגודת חב"ד - המרכז להביא לישראל באופן עצמאי ילדים מאזור אסון צ'רנוביל ולהעניק להם חינוך יהודי בישראל.
90 החליטה ועדת שרים לענייני עלייה 23 "מבלי להתייחס לסטטוס של ילדי צ'רנוביל, להטיל על הגורמים הנוגעים בדבר להקצות את האמצעים כדי לטפל בילדים אלה, כפי שמטופלים עולים אחרים".
92 החליטה ועדת השרים לענייני קליטת העלייה על הקמת תכנית נעל"ה.
החלטה זו קיבלה תוקף של החלטת ממשלה24 (להלן- החלטת הממשלה או ההחלטה).
בהחלטה צוין כי מתוך מגמה לעודד עלייה של בני נוער מ"חבר העמים" יזמו משרד החינוך, המשרד לקליטת העלייה ונתיב פרויקט ניסיוני שבמסגרתו יגיעו לישראל בני נוער בגילי 16- .
23 'החלטה מס598 /(ע78 ) אשר קיבלה תוקף ביום27.
24 'החלטה מס355 /(ע20 ) פרויקט נעל"ה- נוער עולה ללא הורים קיבלה תוקף ביום 19.
שם הדוח: הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 14 ללימודי תיכון על מנת להשלים תעודת בגרות ישראלית.
מטרת התכנית הייתה לגבש זהות יהודית וציונית בקרב בני הנוער, בתקווה שבתום התכנית יהפכו לאזרחי המדינה.
מטרה נוספת הייתה להביא בעקבות התלמידים לעליית בני משפחותיהם.
התכנית מוצעת לבני נוער במסגרת הסכמים לשיתוף פעולה בין ממשלת ישראל לבין הממשלות במדינות אלו 25.
בהחלטת הממשלה נקבע כי הילדים ייקלטו במסגרת האגודה לקידום החינוך (להלן- האגודה), שהייתה אז זרוע שהפעיל משרד החינוך לקליטת נוער בפנימיות.
ההחלטה מפרטת את הליך הרישום והמיון של התלמידים, את דרך שיבוצם במסגרות חינוכיות, את האשרה שאיתה יגיעו ואת תקצוב הפרויקט.
בסיפא של ההחלטה נקבע שהיא "באה במקום החלטה מס' ע/78 של ועדת השרים לענייני עליה בישיבתה מיום 26.
" בעניין ילדי צ'רנוביל ב-12.
02 החליטה ועדת שרים לענייני תפוצות, עלייה וקליטה26 כי נעל"ה תהפוך מפרויקט ניסיוני לתכנית קבועה של ממשלת ישראל והסוכנות היהודית לארץ ישראל (להלן - הסוכנות) ותהיה פתוחה לבני נוער יהודים מכל העולם.
עד סוף 2008 הייתה הסוכנות שותפה מרכזית בתכנית נעל"ה, הן בפעילות השיווק והאיתור של המועמדים לתכנית, והן במימון 49% מהחזקת מינהלת נעל"ה (ראו להלן) ובמימון דמי ההחזקה של התלמידים מחבר המדינות בפנימיות.
מהחלטת ממשלה27 מפברואר2009 עולה כי בעקבות הודעת הסוכנות לממשלת ישראל28 על כך שהשתתפותה בתכנית נעל"ה תתמקד בשיווק התכנית, בגיוס התלמידים ובמימון טיסותיהם בלבד, "משרד החינוך לוקח על עצמו את האחריות להפעלת תכנית נעל"ה בישראל בשנת 2009.
" )(ג תכנית נעל"ה נמצאת באחריותו ובפיקוחו של המינהל לחינוך התיישבותי, פנימייתי ועליית הנוער, שבמשרד החינוך29 (להלן- המינהל).
לצורך הפעלתה התקשר המינהל עם האגודה בחוזה (להלן - החוזה) שעל פיו פועלת מינהלת נעל"ה.
על פי נתונים שהתקבלו ממינהלת נעל"ה, תלמידי התכנית מתחנכים ב-26 מוסדות חינוך מכל הזרמים: ממלכתי (כפרי נוער והתנועות הקיבוציות), ממלכתי דתי (ישיבות, אולפנות וכפרי נוער) ומוכר שאינו רשמי (מוסדות חרדיים).
מהקמת התכנית ועד ספטמבר 2012 השתתפו בה יותר מ-13,000 תלמידים30, רובם מחבר המדינות.
כ -11,000 מהם סיימו את הלימודים וכ - 10,000 התאזרחו.
בשנים 2012 -2008 הסתכם תקציב משרד החינוך לתכנית בכ-200 מיליון ש"ח; התקציב השנתי הממוצע עבור החזקת התלמידים הוא כ-32 מיליון ש"ח, ועבור החזקת מינהלת נעל"ה כ-7.
מיליון ש"חהסוכנות היהודית הקציבה בשנים אלה כ -9 מיליון דולר נוספים, ונתיב - 3 .
25 ראו לדוגמה סעיף10 לפרוטוקול על הסדרים מיוחדים בתחום החינוך, במסגרת ההסכם בין ממשלת ישראל לבין ממשלת אוקראינה בדבר שיתוף פעולה בתחום התרבות והחינוך, שנחתם ביום 16.
94 : "הצדדים מסכימים שכל צד יאפשר שִיגּורם של תלמידי תיכון (בגילאים בין14 ל-18 ) למדינת הצדהשני למטרות חינוך או תוכניות לימוד במסגרת בתי הספר המוכרים ע"י משרד החינוך של המדינה המקבלת".
26 'החלטה מס2112 /(ע18 ), שקיבלה תוקף של החלטת ממשלה ב-27.
27 'החלטה מס4502 מיום19.
28 בישיבת ועדת התיאום בין ממשלת ישראל והסוכנות היהודית שהתקיימה ביום 19.
29 המינהל הוא יחידת סמך של משרד החינוך שתפקידה לנהל את בתי הספר האזוריים-התיישבותיים ואת בתי הספר בכפרי הנוער, לנהל את החינוך הפנימייתי במשרד החינוך ולשמש מרכז פדגוגי בתחומי מדעי החיים, החקלאות והחינוך הימי.
30 הנתונים נכונים לספטמבר2012.
הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם 191 .
:שם הדוח הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )(ד מינהלת נעל"ה עוסקת בסיוע לסוכנות בהסברת התכנית בחו"ל, במיון המועמדים לתכנית, בהשמת התלמידים שהתקבלו בפנימיות ובבתי ספר, בליווי חינוכי וטיפולי לתלמידים ולצוותים ובליווי בוגרי התכנית בהשתלבותם בחברה הישראלית, לרבות בעת שירותם הצבאי.
כל המועמדים לתכנית נעל"ה עוברים תהליך מיון בחו"ל על ידי צוותי המיון של מינהלת נעל"ה.
מועמד לתכנית צריך לענות על דרישות שהוגדרו בחוזה, ובהן זיקה לעם היהודי ולמדינת ישראל; כושר הסתגלות לחברה חדשה; יכו לת התמודדות במצבי לחץ; יכולת התמודדות עם ניתוק מהבית; התאמה חברתית; עמידה ברמת לימודים נדרשת; התאמות פסיכולוגיות והיעדר בעיות נפשיות, בעיות רפואיות או שניהם, המונעות השתתפות בתכנית.
המפקח על התכנית מטעם המינהל ציין כי הגיל המזערי לקבלת מועמדים לתכנית הוא 13 ותשעה חודשים31.
על פי נתוני מינהלת נעל"ה, רק כ-%60 מהמועמדים שנבחנו בשנים 2011 -2007 .
עמדו בדרישות האמורות והתקבלו לתכנית על פי נתוני מינהלת נעל"ה, בעשר השנים הראשונות לתכנית הגיעו לישראל 811 תלמידים בממוצע כל שנה.
בשנות הלימודים התשס"ח-התשע"ב (2007-2012)32 ירד מספר התלמידים הממוצע ל-443 , כלומר ירידה של כ-45% .
כמו כן, בחמש השנים האחרונות עזבו בכל שנה את התכנית בין 6% ל-12% מכלל התלמידים הרשומים בשנת לימודים.
ראש מינהלת נעל"ה הסביר לצוות הביקורת בספטמבר 2012 כי הסיבות העיקריות לעזיבת התכנית הן הנשרה ביזמת המערכת, עזיבה במהלך שנת הלימודים ביזמת המשפחה או אי -חזרה מחופשת הקיץ ביזמת המשפחה.
(ה) מסלול "נעורים" : נוכח הירידה במספר התלמידים שהגיעו לתכנית נעל"ה וכדי להגדיל את מספר המתקבלים הפעיל המינהל בשנת 2008 מסלול אחר בתנאים אחרים ששמו "נעורים" (להלן גם - מסלול נעורים).
תנאי הקבלה לנעורים הוגמשו ביחס לתכנית נעל"ה.
במינהל לא נמצאו מסמכים המצביעים על עבודת מטה שקדמה לפתיחת מסלול נעורים - עבודה הנדרשת להגדרת היעדים, אופי התלמידים שיתקבלו ועוד.
החלטת המינהל אף עמדה בניגוד להמלצות מחקר שעסק בהסתגלותם של בוגרי נעל"ה 33 וקבע כי מיון קפדני של המועמדים לתכנית הוא תנאי הכרחי להצלחתה ולמניעת נזק נפשי והפרעה בהתפתחות הקטינים.
מינהלת נעל"ה הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מיולי 2013 (להלן- תשובת מינהלת נעל"ה) כי התכנית שנקבעה למסלול נעורים שונה מזו של נעל"ה ואינה מכוונת בהכרח להשגת זכאות לתעודת בגרות.
במסמך מנובמבר 2008 שעסק בתכנון נעורים הגדיר פסיכולוג מטעם מינהלת נעל"ה את מי שהובאו למסלול כתלמידים "עם בעיית גבולות, לקויות למידה, חולשה נפשית משמעותית ועם היסטוריה של קשיים.
מדובר בילדים עם חסכים רגשיים חריפים שמוציאים אותם מסביבתם הטבעית, וממשפחתם, ומצניחים אותם עם הרבה פחות כוחות ממה שאנו רגילים.
גיל הכניסה למתקבלים לכיתה ט' בנעל"ה בספטמבר של אותה שנה 32 .
שנת הלימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט 33 ,עדינה אסוליןהשפעת ההגירה ללא הורים בגיל ההתבגרות על טיב הקשר עם ההורים והסתגלות פסיכולוגית בבגרות הצעירה בקרב מתבגרים שעלו במסגרת פרויקט נעל"ה, חיבור לשם קבלת התואר דוקטור לפילוסופיה, אוניברסיטת תל אביב, 2006.
שם הדוח: הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עמידים, פחות שרדניים מהילדים שפה.
המטרה- שלא יהיה אובדן.
הם מביאים הרבה מצוקה איתם".
עד שנת הלימודים התשע"ב ( 2012 -2011 ) התחנכו בנעורים74 תלמידים.
ראש מינהלת נעל"ה הסביר לצוות הביקורת בספטמבר 2012 כי למסלול התקבלו מועמדים שלא נמצאו מתאימים לתכנית נעל"ה, על רקע קשיים לימודיים או בשל בעיות התנהגות, בעיות רגשיות או שניהם.
הוא הסביר כי המועמדים לנעורים הם מי שאינם מסוכנים לעצמם או לאחרים ובעלי כוחות מספיקים לעמוד בדרישות המסלול המיוחד, במסגרת התמיכה והגבולות שנותנות מינהלת נעל"ה והמסגרת הקולטת.
על מסלול נעורים נכתבו חוות דעת מקצועיות מגוונות בידי צוות הפיקוח מטעם המינהל ובידי הצוות המלווה מטעם מינהלת נעל"ה.
חלק מהכותבים העידו שאינם יודעים מה באמת מתרחש בקרב התלמידים והעדיפו שלא לקבל אחריות מקצועית לנעשה במסלול, והיו חוות דעת שהגדירו את המסלול כהצלחה חינוכית והמליצו על הרחבתו.
במינהל לא נמצאו מסמכים המתעדים תהליך הפקת לקחים שראוי היה שייעשה במהלך הפעלת מסלול נעורים, בייחוד נוכח חוות הדעת השונות שנכתבו עליו.
נמצא מקרה בו מועמד שנבחן לתכנית נעל"ה, קיבל ציון התאמה 2 מתוך9 וצוות המיון המליץ שלא לקבלו.
גם מועמדותו לנעורים נפסלה.
למרות זאת החל התלמיד את לימודיו במסלול נעורים, וכעבור כתשעה חודשים חזר לביתו לאחר שנמצא כי אינו מתאים למסגרת.
דוגמה זו ממחישה את התוצאות של חריגה מתנאי הסף שנקבעו לתכנית נעל"ה, שהביאה להנשרתו של התלמיד עוד בטרם השלים שנת לימודים אחת.
בתשובת משרד החינוך למשרד מבקר המדינה מיולי 2013 (להלן- תשובת משרד החינוך) נמסר כי מסלול נעורים הוגדר תכנית ניסיונית לאחר שני דיונים בוועדת היגוי בהשתתפות הסוכנות, המינהל ומינהלת נעל"ה.
עוד נמסר שהמפקחת על הפנימייה והמפקחת על בית הספר מטעם המינהל קיימו מעקב צמוד אחר המסלול.
כן נמסר כי התלמידים התקבלו למסלול על פי המלצה מוקפדת ומודגשת של מינהלת נעל"ה, וכי הפעלת המסלול נמשכת בעקבות המלצה חמה שלה וללא התנגדות הפיקוח במינהל.
בעניין ההקלה בתנאי הסף מסר משרד החינוך כי הנושא ייבחן לקראת שנת הלימודים התשע"ה ( 2015 -2014.
) משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי ההקלה בתנאי הסף להצטרפות למסלול נעורים אינה עולה בקנה אחד עם התנאים והמטרות שנקבעו לתכנית נעל"ה בהחלטת הממשלה.
למשל, בהחלטת הממשלה נקבע כי בני הנוער יגיעו ללימודי תיכון שבהם ישיגו בגרות ישראלית.
לפיכך, מן הראוי היה שמסלול נעורים יובא לדיון בממשלה ולקבלת אישורה לפני הוצאתו לפועל.
עוד נקבע בהחלטת הממשלה ש"צוות היגוי משותף למשרד ה חינוך והתרבות, המשרד לקליטת העליה, ללשכת הקשר ולמוסדות ממלכתיים לאומיים, לפי הצורך - ינחה את הפרוייקט, ויקבע אמות מידה מקצועיות למוסדות חינוך נוספים אשר ירצו להשתתף בו, כולל בחינת לקחים".
הרכב ועדת ההיגוי שציין משרד החינוך בתשובתו אינו תואם את הרכב צוות ההיגוי שנקבע בהחלטת הממשלה ואשר כולל נציגים של המשרדים הרלוונטיים.
כמו כן, משרד החינוך לא המציא אסמכתאות לקיום דיונים בוועדת ההיגוי בנושא יעדי התכנית והתאמתם להחלטת הממשלה לתכנית נעל"ה.
הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם 193 .
:שם הדוח הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובת מינהלת נעל"ה נטען כי לאור הניסיון שהצטבר אצלה ובמוסדות החינוך הוגמשו תנאי הקבלה, וזאת תוך גילוי אחריות כלפי התלמידים שהתקבלו ולחבריהם ללימודים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי הגורם המוסמך לבחינת מסלולים נוספים הוא המינהל ולא מינהלת נעל"ה, שהיא גורם מבצע.
על המינהל לקיים בדיקה עצמאית ובלתי תלויה במינהלת נעל"ה של מסלול נעורים ולהביא את המלצתו להנהלת משרד החינוך ולאישור הממשלה, במידת הצורך.
(ו) צוות בין -משרדי לבחינת תכנית נעל"ה : ביוני 2010 החליטה ועדת השרים לענייני עלייה וקליטה34 שצוות בין-משרדי הכולל את נציגי משרד החינוך, המשרד לקליטת העלייה, הסוכנות ונתיב יגבש המלצות לתכניות ארוכות טווח לנעל"ה ויגישן לוועדה בתוך חודש.
הצוות הגיש את המלצותיו ליו"ר הוועדה דאז ביוני 2011 .
בין היתר הומלץ כי "כל תוכנית חינוכית בישראל שמטרתה להביא בני נוער ללימודים בארץ ואשר תעמוד בקריטריונים פדגוגיים/מקצועיים בפיקוח משרד החינוך, תוכל ליהנות מתקצוב המדינה על פי העלות לתלמיד בתכנית הנעל"ה".
וכן ניתנה המלצה אשר למעמד של תכניות אלה: "כל תוכנית חינוכית שתאושר על ידי משרד החינוך, אשר תתבסס על הבאת בני נוער ללימודים בישראל תוגדר כתכנית לעידוד עלייה".
הביקורת העלתה כי עד דצמבר 2012 לא דנה ועדת השרים האמורה בהמלצות הצוות הבין-משרדי, ולא התקבלו החלטות בנוגע לתכניות ארוכות טווח לנעל"ה .
על הוועדה בתאום עם נציגי משרד החינוך, המשרד לקליטת העלייה, הסוכנות ונתיב לבחון את המתכונת של תכנית נעל"ה ושל מסלול נעורים נוכח השינויים שחלו מאז הקמת נעל"ה.
המגמה הצרפתית והמגמה הברזילאית: נוסף על תכנית נעל"ה, מקיים משרד החינוך באמצעות המינהל שתי מגמות לימוד מיוחדות לבני נוער יהודים או זכאי חוק השבות השוהים בישראל ללא הוריהם: המגמה הצרפתית, לתלמידים דוברי צרפתית ממרוקו, מבלגיה ומקנדה, והמגמה הברזילאית, לתלמידים דוברי פורטוגזית מארגנטינה, מפרו ומארצות הברית (להלן - תכנית המגמות).
בשנות הלימודים התשס"ח-התשע"ב ( 2012 -2007 ) השתתפו881 .
בני נוער בתכנית המגמות תקציב משרד החינוך לתכנית הסתכם בשנים אלו בכ-13.
מיליון ש"ח לתכנית המגמות מגיעים תלמידים לשנת לימוד אחת עד שלוש - לכיתות י', י"א או י"ב.
הם לומדים באחת מארבע פנימיות בארץ.
תלמידי המגמה הברזילאית לומדים בימין אורד (פנימייה דתית).
תלמידי המגמה הצרפתית שוהים בפנימיית גבעת וושינגטון (בנות דתיות), בחוות הנוער הציוני בירושלים (חילונים ושומרי מסורת) ובישיבת בית יהודה בכפר מימון (בנים דתיים).
(א) על מנת לאתר ולגייס תלמידים פוטנציאליים, נוסעים נציגי הפנימיות האמורות לצרפת ולברזיל, שם הם מראיינים את המועמדים לתכנית.
לצורך רישום לתכנית הם מעבירים לממונה על ילדי חו"ל במינהל35 (להלן- הממונה) מסמכים, לרבות תעודה ממוסד לימודי .
34 /החלטה ע22 של ועדת השרים לענייני עלייה וקליטה מיום21.
הממונה על ילדי חו"ל היא עובדת סוציאלית קלינית בהכשרתה 194 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 קודם, אבחון פסיכולוגי, אישור רפואי, הוכחה על יהדותם36 של המועמדים ומכתבי בקשה שלהם.
על סמך תרגומם של מסמכים אלו מחליטה הממונה אם לאשר את הגעת התלמיד לישראל.
רק לאחר הגעתו לישראל ושיבוצו היא נפגשת עמו וכותבת דוח סוציאלי, לרבות המלצות טיפוליות לצוות המקצועי בפנימייה שהוא שוהה בה.
הביקורת העלתה כי שלא כמו בהליכי המיון של בני נוער המועמדים לתכנית נעל"ה, התאמת המועמדים לתכנית המגמות אינה נבדקת בארץ המוצא על ידי צוות רב -תחומי ובלתי תלוי: את האישורים הרפואיים והפסיכולוגיים מספקת משפחת המועמד, ובארץ הם מאושרים על ידי רופא או פסיכולוג דובר השפה; יהדותם של המועמדים אינה נבדקת כפי שנבדקת יהדותם של המועמדים לנעל"ה.
בתשובת משרד החינוך נמסר כי המיון הראשוני מתבצע בצרפת זה עשרות שנים באחריות מנהלי בתי הספר הפועלים בישראל על פי מדיניותו, וכי עקב המספר היחסי הקטן של המועמדים לא הוקם מנגנון מיון מיוחד של המינהל.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שאיתורם ומיונם של התלמידים המובאים לישראל והלומדים במוסדות שבפיקוח משרד החינוך יהיו על פי אמות מידה זהות וייעשו לפני מתן אישור לבני הנוער להגיע לישראל.
משרד החינוך מסר כי בעקבות הביקורת תיבחן האפשרות להקים יחידה בתוך המינהל שתרכז את הטיפול בתלמידים ללא הורים בארץ - תלמידי נעל"ה ותלמידים בתכניות אחרות.
(ב) סעיף 4 (א) לחוק חינוך ממלכתי, התשי"ג-1953 " , קובע כיהשר יקבע את תכנית הלימודים של כל מוסד-חינוך רשמי ".
הביקורת העלתה כי אף שתכנית המגמות היא תכנית של משרד החינוך ומתקיימת במוסדות חינוך רשמיים, המשרד אינו מעורב בתכנית הלימודים שלה, והיא מבוססת על תכניות הלימוד של ברזיל וצרפת, ולא על זו הישראלית; הלימודים אינם מתקיימים בעברית, ותעודות הבגרות שמקבלים מסיימי תכנית המגמות הן תעודות בגרות של המדינות הזרות ובשפתן.
בתשובת משרד החינוך נמסר כי במגמה הצרפתית התלמידים נבחנים על ידי משרד החינוך הצרפתי המיוצג בארץ, והוא שמפקח על תכניות הלימודים.
מפקחי המינהל מפקחים גם על התלמידים הלומדים במגמה הצרפתית בתחום לימודי יהדות ועברית.
הועלה כי תכניות המגמות עברו מעליית הנוער של הסוכנות למינהל ללא החלטת ממשלה וללא מעורבות שר החינוך.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד החינוך לבחון גם הוא את כל התכניות שהוא מתקצב שבמסגרתן מובאים לארץ בני נוער ללא הוריהם, לרבות את תוכני הלימוד והתאמתם לתכנים הנלמדים בישראל, את סדרי המיון והקבלה לתכניות ואת ליווין והפיקוח עליהן, ובכלל זה את מידת השגת המטרות שהוגדרו להן.
36 ההוכחה ליהדות יכולה להיות הכ תּובָּה של ההורים או מכתב מהקהילה היהודית במקום מגוריהם.
הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם 195 .
:שם הדוח הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
אסון צ'רנוביל אירע באפריל 1986 בכור גרעיני באוקראינה.
במהלך האירוע הופצו חומרים רדיואקטיביים לסביבה, ונזקי הקרינה פגעו באוכלוסיית האזור.
כאמור, בתחילת שנות התשעים הביאה עמותת צעירי אגודת חב"ד - המרכז37 לישראל ילדים מאזור האסון ושיכנה אותם במרכז לילדי צ'רנוביל שבכפר חב"ד (להלן - הפנימייה).
בנובמבר 1990 החליטה הממשלה38 שיש להקצות אמצעים לטיפול בילדי צ'רנוביל.
החלטה זו בוטלה בהחלטת הממשלה39 .
שהתקבלה שנתיים לאחר מכן בעת הקמת תכנית נעל"ה בדצמבר 1995 החליטה שרת העבודה והרווחה דאז שמשרדה יתמוך בפנימייה באמצ עות הקצאת מכסות40 , לאחר בדיקת נזקקותם של26 הילדים ששהו בפנימייה באותה עת, ושמּונה להם אפוטרופוס בארץ.
משנת 1995 ועד1998 הגדיל משרד הרווחה את מכסות הזכאות המרביות של הפנימייה עבור טיפול בילדים השוהים בה במסגרת פרויקט צ'רנוביל מ-26 ל- 71.
משרד מבקר המדינה מעיר כי התנהלות משרד הרווחה הייתה מנוגדת להחלטת הממשלה מ-1992 , שקבעה כי ילדים שיגיעו לישראל ייקלטו במסגרת נעל"ה על ידי האגודה, שהייתה אז זרוע שהפעיל משרד החינוך לקליטת נוער בפנימיות.
בתשובת משרד הרווחה נמסר כי העמותה הביאה את הילדים לישראל באישור הממשלה.
המשרד נחלץ "לסייע לצעירי חב"ד מתוך הבנה שמדובר בפרויקט ציוני והומניטארי כאחד.
התמיכה הפוליטית בפרויקט היתה מקיר לקיר.
במהלך השנים קיבלנו עידוד מהתומכים הרבים שעמדו מאחורי אנשי חב"ד שהפעילו לחצים רבים לקיום והמשך הפרויקט במתכונת המקורית.
חלוקת האחריות בין העמותה ומשרד הרווחה.
הונחתה על ידי הדרג הפוליטי".
עוד נמסר כי משהוחלט לקבל אחריות לאוכלוסיית הילדים שאינה מתאימה למאפייני האוכלוסייה של השירות לילד ולנוער במשרד, עלה צורך להקים צוות רב-מקצועי בדרג הנהלת המשרד בתחומי המשפט, הבריאות ועוד, על מנת לגבש נוהלי טיפול באוכלוסייה ייחודית זו.
עוד מסר המשרד כי צוות כזה לא הוקם, כי לא התקיים דיון בדרג מנכ"ל וכי לא ניתנו הנחיות מפורטות לטיפול בפרויקט על כל היבטיו.
37 העמותה נרשמה ברשם העמותות בשנת1983 , ומטרותיה העיקריות הן לימוד תורה וקיום פעולות חינוכיות ותורניות ברוח ישראל.
38 'החלטה מס598 /(ע78 ) מיום27.
39 'החלטה מס355 /(ע20 ) מיום19.
40 מכסה היא המספר המרבי של הוראות תשלום עבור ילדים, המועברות מדי חודש ממשרד הרווחה לפנימייה שהילדים שוהים בה.
שם הדוח: הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי החלטת הממשלה התירה להביא ילדים לישראל רק במסגרת תכנית נעל"ה, שלה אחראי משרד החינוך, ולא כפי שנעשה.
יתרה מכך, הנהלות משרד הרווחה כשלו בכך שאפשרו להפעיל את פרויקט צ'רנוביל במשך 25 שנה בלא לבחון את הצורך בהמשכו ובלא לתת הנחיות מפורטות לטיפול בילדים ולביצוע הפרויקט על כל היבטיו.
בדצמבר 1996 נרשמה אצל רשם העמותות עמותת מרכז ליל די צ'רנוביל, שמטרותיה העיקריות הן "העלאת ילדים יהודים מאזורי מצוקה כגון: אזור צ'רנוביל וקליטתם בארץ במעונות ובמוסדות חינוכיים לבנים ולבנות.
הגשת סיוע רפואי צמוד על ידי אנשים המוסמכים לכך על פי הדין".
בביאורים לדוחות הכספיים של העמותה לשנת 2008 צוין כי הוקמה עבור העסקת הצוות החינוכי של הפנימייה.
דברים בנוסח זה אמרו גם נציגי הנהלת העמותה לצוות הביקורת בנובמבר 2011.