HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
"בשנת2001 , נוהלו מגעים בין נציגי הקרן לבין נציב מס הכנסה דאז, אשר הביאו להוצאת אישור מקדמי מיוחד החורג מן האישורים שהוצאו בשעתו.
על פי האישור שהוצא לקרן.
ניתן למשקיעים הזרים פטור ממס על כל ההכנסות הנובעות מהשקעות בחברות ישראליות וחברות , ]"זאת ללא קשר לשאלה אם יש לקרן בישראל "מוסד קבע[ הקשורות בישראל וכן ניתן לשותפים המנהלים של הקרן, פטור מלא ממס אם הקרן תשקיע בישראל סכום העולה על 100 .
"בעקבולגיוס נוסף [ , הוצא אישור זהה]כאמור לעיל[ ת האישור שהוצא לקרן זו ביום ]של הקרן 31.
03 סך של]בגיוס זה נצבר[ .
8 מיליארד יורו מתוכם הושקעו בישראל כ-19 מיליון יורו בחברות ישראליות וכ-9 מיליון יורו בחברות קשורות לישראל.
על פי האישור שהוצא לקרן זו, שיעור המס שיוחל על משקיעים זרים שאינם פטורים הינו 20% על השקעות שבוצעו על ידי הקרן עד ליום 24.
01 ועל הכנסות שמקורן בהשקעות שבוצעו על ידי הקרן לאחר 24.
01 יהנו משקיעים אלו מפטור ממס.
לגבי דמי הצלחה של השותף הכללי הזר, הוא ימוסה בסעיפים 121 ו-126 ל]שיעור מס שולי[ גבי השקעות עד ליום 1.
2003 , ועל השקעות מיום 1.
2003 בשיעור מס של]הוא ימוסה[20%.
34 את נייר העבודה, שכותרתו "פנימי לצרכי דיון בלבד", הכינה בשנת2007 היועצת המקצועית למנהל רשות המסים דאז.
הנייר אינו נושא תאריך, אך מתוכנו עולה כי הוא שימש לצורך קבלת ההחלטה בעניינה של קרן א' בנוגע לאג"ש א' בדצמבר 2007.
"ב-15 בפברואר2005 פעם נוספת לקבלת אישור מקדמי לגבי]'קרן א[ .
פנתה גיוס של קרן חדשה.
05 הוצא אישור מקדמי לקרן זו הזהה במהותו .
לאישור שהוצא לר, ניתן פטור ממס על כל ההכנסות הנובעות מהשקעות בחברות ישראליות וחברות הקשורות לישראל וכן, ניתן לשותפים המנהלים הזרים של הקרן (השותף הכללי), פטור ממס אם הקרן תשקיע בישראל סכום העולה על 100 מיליון דולר.
פטור זה נוצל על ידי הקרן כדי להימנע ממס ממכירת חברת.
חברה אשר נרכשה ע"י קרן א' בשנת [2005 ונמכרה על ידה בשנת2009 .
הרשות השיבה כי: "מטרת הרשות בהענקת האישורים ל לעודד השקעות של "מגה קרן" שכמוה קיימות קרנות בודדות בעולם.
כניסה תמשוך אחריה השקעות נוספות של ]'קרן א [.
של "מגה קרן" מסוגה של משקיעים בינלאומית חשובים ובעלי ממון שיראו את ההשקעה בחברות ישראליות כהשקעה כדאית יציבה ובטוחה יותר".
בנייר העבודה צוטטה טענת נציגי קרן א' בדיוניה עם הרשות, ולפיה "כל משקיע משלם מס במדינת תושבותו על סך כל השקעות הקרן, כך שגם בישראל, השותפים הישראליים משלמים מס על כל הכנסות הקרן גם בגין השקעות שנעשו מחוץ לישראל".
משרד מבקר המדינה מעיר כי הרשות לא ביקשה ולא קיבלה אסמכתאות לטענות אלו, וכי היא לא עשתה מיפוי שמי של משקיעי הקרן, לא ציינה את שיעור ההחזקה של כל אחד מהם בקרן ואת מדינת תושבותם ולא דרשה הוכחה לתשלום המס במדינת תושבותם.
משרד מבקר המדינה בדק את המסמכים שהגישה קרן א' לרשות להגבלים בעקבות עסקת המיזוג בין אג"ש א' לקרן א'.
למסמכים אלו צירפה דוח כספי לשנת 2006 .
של קרן א' ובו פירוט של מחזיקי יחידת ההשתתפות בקרנות אלו להלן התפלגות החזקת יחידות ההשתתפות בקרנות המרכיבות את קרן א'35 כפי שנעשתה על ידי משרד מבקר המדינה: כ-31% משווי ההחזקות בקרן זו הוחזק ו על ידי גופים מוסדיים (קופות גמל, קרנות פנסיה וקרנות השתלמות).
כ-38% משווי ההחזקות הוחזק ו על ידי קרנות הון או נאמנויות.
כ-23% מהשווי הוחזקו על ידי חברות פרטיות.
וכ-8% מהגופים המחזיקים בקרן לא היו ניתנים לסיווג על פי שמם לאחת מהקטגוריות האמורות לעיל36 .
יוער כיברשות ההגבלים לא נמצא פירוט של משקיעי קרן א'.
עם זאת ראוי לציין כי בהסכם העקרונות לרכישת גרעין השליטה באג"ש א' על ידי קרן א' במרץ 2007 צוין כי הצד להסכם מטעם קרן א' הן הקרנות שהרכבן פורט לעיל.
35 מדובר למעשה בקרן ייעודית של קרן א' שהוקמה לצורך רכישת אג"ש א'.
משווי ההחזקות בקרנות אלו הוחזקו על ידי תאגידים זרים משרד האוצר |207 .
מניתוח ההתפלגות לעיל עולה כי רק כ- 31%-40% (אםנוסיף את אוכלוסיית ה"בלתי מזוהים") משווי קרן א' הוחזקו על ידי גופים מוסדיים, המזוהים בדיווחי הקרן,שייתכן כי הם פטורים ממס בארץ תושבותם, ולכן לכאורה כל מס שישולם על ידם בישראל לא יהא ניתן לזיכוי ממס זר בארץ תושבותם.
כאשר המחזיקים בקרן הם חברות, נאמנויות או קרנות הון, קיים קושי להסיק מי הם היחידים המחזיקים בגופים אלו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם אותם "משקיעים פטורים", שהם גופים מוסדיים במד ינת מושבם, אינם זכאים באופן אוטומטי לפטור ממס בישראל מכוח סעיף 9(2 ) לפקודה.
מן הראוי לשקול קביעת רף של שיעור החזקה בקרן, וכל גוף מוסדי זר העובר רף זה יידרש ברישום בישראל.
כך יינתן פטור זה, אם בכלל, רק לאחר בחינת כלל פעילותו בישראל של כל גוף כזה.
עסקת קרן א' -אג"ש א' .
בתחילת שנת 2008 רכשו קרן א' וחברה ישראלית (להלן - חברה ב') את השליטה באג"ש א'.
הרכישה נעשתה כדלהלן: לצורך ביצוע הרכישה הקימה קרן א' בשנת 2007 את חברת עזר ג'.
בד בבד עם רכישה זו הקימה חברה ב' את חברת עזר ד'.
שתי חברות העזר הקימו ביחד את חברת העזר ה', והן מחזיקות ב-73.
93% ממניות החברה שהקימו בהתאמה.
חברה ה' הקימה את שותפות ו'.
אג"ש א' מחזיקה במלוא המניות של אגודה שיתופית קשורה.
מתווה העסקה המתואר לעיל העביר את גרעין השליטה באג"ש א' לקרן א', כך שקרן א' תחזיק בכ-56% .
07 הגישה קרן א' למנהל רשות המסים בקשה להחלטת מיסוי (הקרויה גם "אישור מקדמי" או בלעז "רולינג") בעניין עסקה עתידית של רכישת אג"ש א' על ידה.
מטרת החלטת המיסוי הייתה להסדיר את אופן מיסוי אג"ש א' ושל בעלות השליטה - קרן א' וחברה ב'.
07 ניתנה לקרן א' החלטת המיסוי הראשונה (להלן - החלטת המיסוי הבסיסית); ב -4.
07 נתן מנהל הרשות לקרן א' תוספת ראשונה להחלטת המיסוי הבסיסית לצורך רכישת גרעין השליטה של אג"ש א' על ידי קרן א' וחברה ב' (להלן - התוספת להחלטת המיסוי).
בתוספת להחלטת המיסוי נקבע כי יראו בחברות ג' ו-ה', שבהן שולטת קרן א', תאגידים "שקופים" לצורך מס בישראל.
כן נקבע בתוספת להחלטת המיסוי כי השקפה זו תחול גם על תאגידים נוספים אשר יוקמו ויוחזקו בחלקים שווים על ידי קרן א' וחברה ב' לצורך ביצוע רכישות זכויות נוספות באג"ש א'.
בהתאם לכך, יראו בכל ההכנסות, ההוצאות, הנכסים וההתחייבויות של חברות אלו כאילו היו של קרן א' ושל חברה ב', בכפוף לכמה תנאים שפורטו בתוספת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי סעיף 64א1 לפקודה העוסק ב"חברה שקופה" מגדיר "חברה שקופה" כחברה תוש בת ישראל שהתקיימו בה תנאים מסוימים.
אחת מההתניות בסעיף היא שכל בעלי המניות בחברה השקופה יהיו יחידים תושבי ישראל, כך שספק אם ניתן להחיל את הסעיף על התאגידים האמורים.
נוסף על כך, יצוין כי ההסדר לגבי חברה שקופה, טרם נכנס לתוקף עד למועד כתיבת דוח הביקורת, הואיל וטרם נחקקה חקיקת משנה כנדרש.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי גם בדיון בנושא "אישורי 16 א" שהתקיים ברשות המסים בפברואר 2013 בראשות המשנה דאז למנהל הרשות, העיר נציג הלשכה המשפטית ברשות: "מציין את המגמה שעברנו בשנים האחרונות לפיה התקבלה החלטה בדרגים הגבוהים (יועץ משפטי של הרשות - משה מזרחי) כלומר, התעלמות לצורך מס מקיומן של [ לפיה יש להפסיק עם השקפת חברות .
היה נסיון לתקן את סעיף ]חברות63 אך המהלך לא]הנוגע למיסוי שותפויות[ צלח.
קיים קושי להתעלם מהחברה ולהוציא את האישור למשקיעים כאשר עומדת לפנינו ישות משפטית כגון החברה".
המשנה דאז למנהל הרשות, אשר חתם את הדיון, ציין לגבי השקפת חברות: "יש לחפש האם יש סיבה של רגולציה להקמת החברה".
בפועל, גם באישורים שניתנו לאחר מועד הדיון האמור לעיל נעשתה השקפת חברות באישור הלשכה המשפטית ברשות.
הרשות מסרה בתשובתה: "מדיניות השקפת חבר ]חברות העזר [ ות הביניים שהותוותה בהסדרי המיסוי לקרנות ניתנה מתוך הכרה כי מאחר והקמת חברת הביניים נדרשת מטעמים רגולטורים (דרישת משרדי ממשלה, בנקים וכד'), הרי שנדרש מנגנון שהוא 'מעין השקפה' בכדי שהקלות המס שניתנות באישור תהיינה אפקטיביות.
נציין, כי למיטב הבנתנו, מנגנון ההשקפה נכתב בזהירות על מנת למנוע אי מיסוי או כפל מיסוי".
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא נמצאו אסמכתאות לדרישה רגולטורית מקרן א' להקמת חברת ביניים, והנושא לא צוין אף במסמכים שהקרן הגישה לרשות.
הועלה כי החלטת המיסוי הבסיסית והתוספת לה העניקו לקרןא', נוסף על הפטורים שניתנו לקרן זו בעבר עבור רכישות העבר שלה, את ההטבות הללו שחלקן חריגות: (א) הקרן, לרבות המשקיעים הזרים בה (ולמעט השותף המייסד שהוא שותפות של חלק ממחזיקי הקרן הזכאית לדמי הצלחה), יהיו פטורים ממס בגין הכנסותיהם מריבית, מדיבידנד וממימוש אותן השקעות.
(ב) מיסוי דמי הצלחה על השותף המייסד בשיעורי מס מופחתים מהמקובל (הסדר הוני לתושבי ישראל, %15 מס לתושבי חוץ37 ).
תושבי החוץ יהנו מפטור מלא על "דמי ההצלחה" בתנאי מינימום השקעה בישראל38 .
(ג) הנפקת יחידות נוספות על ידי הקרן תמורת מחיר שלא יעלה על מחיר ההנפקה הראשוני, בתוספת ריבית שוק בלבד, או העברת יחידות בין השותפים.
הנפקת זכויות לכלל בעלי היחידות הקיימים לא תהיה אירוע מס, למעט העברת יחידה של משקיע ישראלי, אשר תחויב במס על פי הוראות הפקודה.
(ד) המשקיעים הזרים יהיו פטורים ממס בישראל בגין חלוקת הכנסות ורווחי הקרן, בגין החזר השקעה, בגין פדיון השקעה ובגין רווחיהם מהעברה או מכירה של יחידות הקרן.
הקרן תהיה פטורה ממס בגין חלוקה בעין של נכסיה למשקיעיה במהלך חיי הקרן ואגב חיסולה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בהחלטת המיסוי שניתנה ב -3.
07 :נכתב "האישור מהווה אישור על פטור מניכוי מס במקור בגין ההכנסות הפטורות של הקרן בישראל", וכי "אישור זה לא יחול על השקעות במקרקעין".
אולם לא צוין כי יש להפחית מרווחי מכירת אג"ש א' את עליית ערך הנדל"ן שלה.
זאת אף שכבר במועד מתן החלטת המיסוי היה ברור שחלק מהותי משווי אג"ש א' נובע מנכסי הנדל"ן שלה, ושמחיר השוק של נכסים אלו, על פי כל התחזיות הכלכליות באותה תקופה (שאכן התממשו בסופו של יום), אמור לזנק בטווח הקצר.
מימוש חלקה של המדינה במכירת אג"ש א' .
בשנת 2005 הוערך שווייה של אג"ש א' על ידי משרד האוצר בכ-4.
הערכה זו נדרשה לאור חלקה של המדינה ממכירת אג"ש א', כ-6% , וזאת על פי הסכמים היסטוריים שלהם השפעה לטווח ארוך.
הערכה זו נעשתה לקראת הנפקת החברה, שהייתה אחת מאפשרויות הפעולה בשנים 2005-2004 .
משרדמבקר המדינה פנה אל אגף החשכ"ל כדי לקבל את עבודת המטה שביצע כדי לקבוע האם וכיצד לממש את חלק המדינה במניות אג"ש א'.
37 תושבי החוץ לא יחויבו במס על חלק הרווחים המתייחס להחזר השקעתם בקרן ועל חלקם ברווחי השותף המייסד הנובעים מהשקעות זרות (מחוץ לישראל).
38 בהחלטת המיסוי הותנה כי הקרןתשקיע בישראל 500 מיליון דולר, וכי200 מיליון דולר מהם יושקעו בהון העצמי של הקרן ועוד 300 מיליון דולר בהון זר.
זאת בתוך ארבע שנים מיום הוצאת החלטת המיסוי.
הועלה כי עבודת מטה זו לא כללה בקשה לקבלת הערכת שווי אשר תמפה את נכסי אג"ש א' ואת שוויים: צבר המזומנים בקבוצה; ערך הנדל"ן; שווי חברות בנות וחברות מסונפות (ששיעור ההחזקה בהן אינו עולה על 50% ) המוחזקות על ידי הקבוצה, וזאת לפי פילוח בנפרד לפי כל אחד ממקטעי הפעילות של אגודה שיתופית זו.
בעניין זה מעיר משרד מבקר המדינה כי לא ברור כיצד העריך משרד האוצר במסמכיו הפנימיים את אג"ש א' בשווי של 4.
בפועל נמכרה אג"ש א' לקרן א' בשנת 2007 ב-3.
8 מיליארדש"ח בלבד (כ-989 מיליון דולר בערכים דולריים של אותה תקופה).
זאת על אף עליית ערך הנדל"ן בישראל באותה תקופה (חלק ניכר משווי אג"ש א' נבע משווי נכסי הנדל"ן שלה).
יצוין כי משנת 2005 עד תאריך המכירה (מרץ 2007 ) לא חל שינוי ניכר בשער החליפין של הדולר.
סטייה זו בין מחיר המכירה לבין הערכת משרד האוצר השפיעה גם על תקבולי המדינה מעסקת אג"ש א'.
הסתייגות המחלקה למיסוי בין-לאומי בלשכה המשפטית ברשות ממתן הפטור לעסקת קרן א' - אג"ש א' .
המחלקה למיסוי בין-לאומי היא חלק מהחטיבה המקצועית ברשות ומשמשת יחידת מטה המופקדת, בין השאר, על מתן החלטות מיסוי שבהן יש היבטים של מיסוי תושבי ישראל הפועלים בחו"ל או מיסוי תושבי חוץ הפועלים בישראל.
החלטות מיסוי אלו ניתנות בסיוע המחלקה למיסוי בין-לאומי בלשכה המשפטית ברשות (להלן - המחלקה למיסוי בין-לאומי)39 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי נכון למועד מתן הפטור עמדת המחלקה למיסוי בינלאומי בלשכה המשפטית ברשות הייתה כי נתוני הקרן וזהות משקיעיה מצביעים על חבותה במס.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על פי סעיף 97(ב3 ) לפקודה, התנאי לפטור של משקיע זר בישראל הוא שרווח ההון אינו נובע מפעילות עסקית קבועה בישראל, כגון מוסד או מפעל קבע בישראל.
על פי נוסחו בהוראת השעה40 , סעיף97(ב3) חל רק על רווח הון ולא על הכנסה עסקית שהפיק יחיד41 תושב מדינה גומלת שהוגדר ככזה במשך עשר שנים רצופות טרם הרכישה42 .
39 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 67א, "מיסוי הכנסות של תושבי ישראל בחו"ל", עמ' 170 .
40 הוראת השעה ליישוםסעיף 97(ב3 ), שכאמור לעיל, הייתה בתוקף בתקופה בה ניתנו החלטות המיסוי ל-"קרן א' " בקשר לעסקת "אג"ש א'", (בין יולי 2005 לדצמבר2008.
או שותפות שקופה לצורך מס 42 בנוסח סעיף97(ב3 ) שהיה בתוקף בעת אישור החלטת המיסוי לקרן א', צוין כי סעיף זה יחול על תושב מדינה גומלת שהוא חבר בני אדם, רק אם 75% לפחות מסוג כלשהו של אמצעי השליטה שבו מוחזקים, במישרין או בעקיפין, על ידי יחידים שהיו תושבי מדינה גומלת בעשר השנים שקדמו ליום רכישתו של נייר הערך, ברציפות.
סעיף97(ב3) לפקודה, בנוסחו כפי שהיה בתוקף בעת מתן החלטת המיסוי לקרן א', הקנה פטור ממס לתושב חוץ המוכר מניות בחברה תושבת ישראל בתנאים מסוימים, ובלבד שהתקיימו תנאי הסעיף.
אחד התנאים הוא כי תושב החוץ היה תושב מדינת אמנה בעשר השנים שקדמו להשקעתו בחברה תושבת ישראל.
תנאי נוסף הוא שרווח ההון במכירה ידּו וח למדינת תושבותו, ובתוך 30 יום מיום רכישת נייר הערך תוגש לפקיד השומה בישראל הודעה על הרכישה ועל פרטיה.
הביקורת העלתה כי הרשות לא קיבלה שמות של משקיעים בקרן א' וממילא לא בדקה את קיום תנאי הסעיף האמור לעיל.
במקרים רבים המשקיעים בקרנות הם נאמנויות, כך שמקום תושבותו של הנהנה בנאמנות אינו ידוע.
לעתים אף הקרן עצמה והשותף הכללי אינם יכולים לומר, וממילא גם לא להוכיח, מי הם המשקיעים ברמת היחידים, מהו מקום תושבותם היום ובעשר השנים האחרונות, והאם אותו תושב חוץ הזכאי לכאורה לפטור מכוח סעיף 97(ב3 .
), אכן הגיש דוח מס במדינת תושבותו רשות המסים השיבה למשרד מבקר המדינה: "באשר לסיווג רווחי השותפים המוגבלים בקרן כרווחי עסקים, ובפעילות הקרן באמצעות משרדי הקרן בישראל כפעילות המקימה מוסד קבע, נציין כי אכן זו עמדה שהובעה על ידי הרשות במשך שנים, ויש לה בסי ס הן בהוראות פקודת מס הכנסה, לרבות לעניין דרך מיסוי שותפויות, וניתן למצוא לה בסיס גם בהוראות אמנות המס.
יחד עם זאת, כפי שהסתבר לרשות המסים כבר בתחילת העשור הקודם, במדינות רבות בעולם (ארה"ב, אנגליה והולנד) לא מקבלים את סווג הכנסות הקרן כרווחי עסקים.
סביב עס בתחילת העשור הקודם ושאלת סווג הכנסתם של המשקיעים ]מסוימת[ קה בקרנות התעוררה מחלוקת מהותית מול רשות המס בארה"ב הרואה ברווחי קרן הון סיכון מעסקאות של מימוש כרווח הון ולא כרווחי עסקים.
הסיווג השונה של ההכנסות בין המדינות מונע קבלת זיכוי של המס שישולם בישראל, ככל שישולם מס כאמור ועלול להוביל לעודף מס שיש סמכות למנוע אותו בהתאם לסעיף 16 א לפקודה.
על רקע זאת כבר בהוראת ביצוע 24/2001 נאמר כי בין היתר על רקע שיחות בין רשויות המס בישראל לרשויות המס בארה"ב הוחלט על מתן פטור ממס למשקיעים הזרים בקרנות הון סיכון ישראליות אשר יקבלו אישור מקדמי".
"זאת ועוד, אמנם בראיית הדין הפנימי הכנסות מפעילות עסקית אמורות לעלות לשותף המוגבל כהכנסות מעסק, אך ככל שהמדובר ברמת המשקיע הבודד, בשותף הפסיבי שלא מעורב בניהול באופן מהותי ההכנסות המיוחסות לו הינן פסיביות באופיין ולא לחינם ביקש המחוקק במסגרת סעיף 63()(ה1 ) לפקודת מס הכנסה להעניק למנהל סמכות להורות לעניין שותפויות מוגבלות מסוימות שקבע שיש להן הכנסות מעסק, כי יראו את הכנסתו החייבת של שותף מוגבל כרווח הון בתנאים שנקבעו בסעיף זה ובהוראות שהמנהל היה אמור לקבוע.
יצוין, כי הוראות כאמור מכוח הסעיף לא פורסמו, אך האמור לעיל מעיד על הקושי בסיווג ההכנסה כהכנסה מעסק ועל כך שמהותית ראוי לראות בהכנסה כאמור שמפיק משקיע מוגבל כרווח הון.
רשות המסים פרסמה שני חוזרים מקצועיים בנושא מיסוי קרנות ההון ובכוונתה לפרסם בקרוב חוזר נוסף שיעדכן על השינויים שחלו במדיניות הרשות בנושא בשנים האחרונות".
משרד מבקר המדינה מעיר כי הפטור הנכלל בהוראת ביצוע 24/2001 הוא רק לתקופת ביניים.
בסעיף 10 של הוראת ביצוע זו, תחת הפסקה "הוראות פטור מיוחדות להוראות הביניים", נכתב כי יוענק פטור ממס עבור "קרן שטרם סיימה את 'הגיוס הסופי' עד ליום 24.
01 ('היום הקובע'), או קרן שהוקמה לאחר היום הקובע ושסיימה את 'הגיוס הראשוני' עד ליום 1.
" לדעת משרד מבקר המדינה, אם הרשות סבורה כי יש להחיל מס הוני ולא מס פירותי מלא על פעילות קרנות זרות בישראל ועל השותפים בקרן זו, עליה ליזום את התקנת התקנות מכוח סעיף 63()(ה1 ) לפקודה.
מן הראוי שתקנות אלו יביאו לידי ביטוי קריטריונים ברורים למתן ההטבות שיש בהן להשיא ערך מוסף למשק, וכן שייקבעו בהן כלי פיקוח ובקרה לשם מימוש יעדים אלו.
אי-בדיקת התועלת המשקית למתן הפטור לקרן א' .
במאי 2014 , כשש שנים וחצי לאחר מתן החלטת המיסוי לקרן א' בקשר לעסקת אג"ש א', נפגשו נציגי הרשות, בראשות סמנכ"ל בכיר לעניינים מקצועיים, עם נציגי קרן א'.
בפגישה זו נדונה טיוטת החלטת מיסוי מכוח סעיף 16 א לפקודה עבור גיוס הון צפוי של הקרן (להלן - גיוס).
קרן א' פנתה לרשות בבקשה להחיל על הכנסותיה בגיוס את הסדר המיסוי שקיבלה בעסקת אג"ש א' (הסדר מס אשר התייתר לאחר שהגיוס בוטל).
החלטת המיסוי אשר ניתנה לקרן א' בעסקת אג"ש א' לא דרשה מהקרן תנאים בסיסיים כמו פיזור השקעות או השקעה כנגד הקצאת מניות (השקעה לתוך החברות, ולא "החלפת ידיים" בין בעלי מניות) 43 .
בדיון שהתקיים באותה פגישה דרשה הרשות כי קרן א' תשקיע לכל הפחות 20% בחברות המטרה באמצעות הקצאת מניות, וכן הוצגה דוגמה לעסקת נדל"ן של אג"ש א', שנעשתה לאחר רכישתה על ידי קרן א'44 .
קרן א'אפוא לא הזרימה כספים לאג"ש א', אלא להפך, משכה ממנה דיבדנדים הנובעים, בין השאר, ממימוש נדל"ן, וגם על דיבידנדים אלו היא קיבלה פטור מוחלט ממס.
כיוון שכך, הציעה רשות המסים כי בתנאי החלטת המיסוי של הגיוס ייקבע כי היא תיהנה מפטור מלא ממס על דיבידנדים רק במקרה שמדובר בדיבידנדים שיימשכו מעודפים (רווחים) שייצברו בחברת המטרה לאחר הרכישה בלבד.
נוסף על כך ביקשה הרשות כי הקרן תסכים שבהחלטת המיסוי יובהר כי בעודפים הזכאים לפטור כאמור לעיל לא ייכללו עודפים ממימוש נדל"ן.
הקרן השיבה כי היא "דוחה על הסף" את דרישת הרשות, וכי יש להקנות לה פטור .
43 בהחלטת המיסוי לקרן א' בעסקת אג"ש א' נדרשה הקרן לסך השקעות של 500 מיליון דולר- 300 מיליון מהון עצמי ו-200 .
מיליון מהון זר 44 כתוצאה מרכישה זו נהנתה קרן א' מדיבידנדים פטורים ממס שמקורם בהכנסות ממימוש נדל"ן.
מלא על הכנסות מדיבידנד, בין השאר בנימוק שהיא צריכה לפרוע באמצעות דיבידנדים אלו את ההלוואות שהיא לקחה מהבנקים כדי לממן את רכישות חברות המטרה.
התחשיב שצורף לפרוטוקול הדיון שערכה הרשות במאי 2014 העלה כי בבדיקת הוצאות המס הנוגעות להעסקת עובדים לאורך השנים בשני תאגידי ענק בישראל שאותם רכשה קרן א' - אג"ש א' וחברה ז' - לא היה הבדל מהותי בין הוצאות מס אלו לפני רכישת החברות הללו ובין הוצאות המס אחרי הרכישה.
כלומר, אין אינדיקציה לגידול מהותי בהעסקת עובדים בחברות המטרה לאחר רכישתן על ידי הקרן.
בדיקה זו נעשתה על ידי הרשות הואיל וגידול בהיקף העסקת עובדים או גידול בשכרם הם פרמטרים לתועלת משקית.
תחשיב נוסף שעשתה הרשות וצורף לפרוטוקול מראה כי בשנים שבהן שלטה קרן א' בתאגידים גדולים בישראל חל גידול מצטבר נטו של כ-650 מיליון ש"ח בהוצאות המס ששולמו במישור תאגידים אלו (מס חברות ומס על עובדים בניכוי החיסכון במס על דיבידנדים בשל הפטור ממס שניתן לקרן א' על הדיבידנדים45 ).
אולם תחשיב זה לא ניתח לעומק את הסיבות לגידול בהוצאות המס; לא נבדק, למשל, האם אסטרטגיית המחירים בשוקי הפעילות השונים שנקטה אג"ש א' בתקופה שבה היא נשלטה על ידי קרן א' הייתה שונה מזו שנקטה טרם רכישתה, וכיצד השפיעה אסטרטגיה זו על הצרכן הסופי בשוק שבו פועלת אג"ש א' ככוח מונופוליסטי46.
'ניתוח הטבת המס הנובעת מהחלטת המיסוי לקרן א בקשר לעסקת אג"ש א' .
עלות הרכישה של אג"ש א' על ידי קרן א' וחברה ב' הייתה כ-2.
9 מיליארד ש"ח (כ-77% משווי אג"ש א' לצורך הרכישה, שהוא כ-3.
)מיליארד ש"חמאז הרכישה, אג"ש א' חילקה לקרן א' דיבידנדים שהופטרו ממס בהיקף של 1.
על פי דיווח לבורסה של חברה ב' ב-11.
15 , מכירתהשליטה ב אג"ש א' על ידי חברה ב' והשייכת לקרן א'נעשתה לפי שווי של כ-8.
מיליארד ש"חחלקן של קרן א' וחברה ב' בתמורה זו (לפני ניכוי הוצאות מימון והוצאות רכישה) עמד על 77% מהשווי האמור, כלומר כ-6.
מכירת אג"ש א' הניבה אפוא לקרן א ולחברה ב' רווח של כ-3.
7 מיליארד ש"ח, ולקרן א' לבדה- רווח של כ-2.
הוספת סכום הדיבידנדים שנמשכו על ידי קרן א' מאג"ש א' בתקופה זו כאמור לעיל, מעלה את סכום הרווח ברוטו לקרן א' לכ-4.
מתמורה זו יש לקזז את עלויות הרכישה, ובעיקר את הוצאות המימון ששילמה קרן א' בשל .
45 לפי שיעור חיסכון של25% .
במס על הדיבידנד 46 בשנת1988 'הוכרזה אג"ש א על ידי הרשות להגבלים עסקיים כבעלת מונופולין בשוק מסוים.
מיליארד ש"ח בקירוב ההלוואה שהיא נטלה לשם מימון רכישת אג"ש א'47.
ועדיין, סכום הרווח נטו, הפטּור ממס, של קרן א' מעסקת אג"ש א', כולל הדיבידנדים שנמשכו, היה 4 מיליארד ש"ח בקירוב48 .
הנה כי כן, אג"ש א', שנמכרה על ידי בעליה ועל ידי המדינה (חלק המדינה - כ-6% ) לפי שווי של כ -3.
85 מיליארדש"ח בינואר 2008 (מועדהחתימה הסופית על העסקה), נמכרה לאחר כש בע שנים לפי שווי של כ-8.
6 מיליארד ש"ח, זאת נוסף לדיבידנדים בהיקף כולל (לכלל בעלי המניות) של כ-3 מיליארד ש"ח.
לקרן א' נצמח רווח (כולל דיבידנדים) של כ-4.
4 מיליארד ש"ח- וכולו הופטר ממס.
לפיכך, אומדן סכום הפטור ממס הוא כרבע מסכום זה - כמיליארד ש"ח.
באפריל 2015 דיווחה חברה ב' למשרד השומה פשמ"ג על אומדן רווח ההון שלה בעסקת המכירה לחברה זרה.
על פי דיווח זה, סך המס החל על חברה זו בעסקת המכירה האמורה לעיל בגין חלקה במכירת כ-21% ממניות אג"ש א' היה כ-31 מיליון ש"ח.
זהו למעשה סך המס שהוצהר על הרווח ברוטו מעסקת אג"ש א' שנצמח לקרן א' ולחברה ב' גם יחד - כ-3.
) 'בתשובת רשות המסים מסרה הרשות, בהתייחס להשקפת החברות של קרן א בישראל: "נדרש מנגנון שהוא 'מעין השקפה' בכדי שהקלות המס שניתנות באישור תהיינה אפקטיביות".
בתשובה שמסרה קרן א' למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2016 (להלן– תשובת קרן א') נכתב: "במהלך כל השנים קבעה רשות המסים הסדרי מס לקרנות רבות הינם ]'קרן א[ .
מרבית משקיעי]'קרן א [.
הפטור שניתן ל משקיעים פטורים ויתרתם משלמים מס כחוק במקום מושבם.
ללא הסדרי המיסוי הב]'קרן א[.
לא הייתה פועלת בישראל מחוסר כדאיות כלכליתיאה לגידול מאסיבי בכוח האדם והשקיעה בתשתיות בכל אחת מהחברות בהם השקיעה.
לקרן הקרן צירפה תצהיר שאין לה מוסד קבע בישראל אותו [.
אין מוסד קבע בישראל הגישה לרשות בפברואר 2005 לאור האמור לעיל, גם ללא האישור שהתקבל ], לא הייתה אמורה לשלם מס בישראל על]'קרן א[.
רווח הון וזאת כמו בכל מקום אחר בעולם.
כלל הקרנות הפועלות בעולם נרשמות בצורה שאינה מחייבת את משקיעיהם במס במקום הרישום של הקרן.
בהתאם לסעיף 63 לפקודת מס הכנסה שותפו [.
ת הינה גוף השקוף לצורך מס הינה אגודה שיתופית חקלאית.
]'אג"ש א אין מס על דיבידנדים באגודה שיתופית חקלאית.
מכאן שגם ללא הרולינג סכום זה היה צריך להיות פטור".
47 על פי נתוני הוצאות המימון בספרי חברה ו' לשנים 2013-2008 (נתוני שנת2014 טרם התקבלו בפשמ"ג במועד סיום הביקורת), סך הוצאות המימון בשנים אלו היה כ-611 מיליון ש"ח, וחלקה של קרן א' בהוצאות אלו (כ-73% ) היה כ-440 מיליון ש"ח.
לפיכך אומדן סך עלויות המימון כולל שנת 2014 .
מוערך בכחצי מיליארד ש"ח 48 כ-258 מיליון ש"ח מהם היו בכל מקרה פטורים ממס כ"רווחים ראויים לחלוקה" על פי סעיף 94 (ב) לפקודה, וכ-48 מיליון ש"ח היו בגדר "סכום אינפלציוני" פטור ממס לפי סעיף88 .
לפקודה משרד האוצר |215 .
השנים משרד מבקר המדינה מעיר כי הביקורת עוסקת בכלל מיסוי קרנות הון לסוגיהן (קרנות הון סיכון וקרנות שאינן הון סיכון); ההתייחסות לקרן א' מובאת כדוגמה נוכח הטבות מס משמעותיות שהתקבלו בקרן זו לאורך השנים ואף בטרם הודעת שר האוצר ממאי 2009 בנוגע להרחבת הפטור לגבי קרנות מסוג פרייבט אקוויטי.
מתן הטבות מס בהיקפים משמעותיים מחייב קביעת קריטריונים ברורים מראש, הניתנים למדידה בדיעבד, למתן ההטבות.
לעניין זה אין נפקא מינה לגודל הקרן אלא רק להשקעותיה בישראל שהן השקעות אמיתיות ולא החלפת ידיים בין בעלי מניות.
לעניין המשקיעים הפטורים בקרב משקיעי קרן א': גם גוף המחזיק יחידות השתתפות בקרן מסוימת ועל פי שמו הוא לכאורה גוף מוסדי (למשל גוף פנסיוני) אינו בהכרח פטור ממס בישראל על כלל פעילותו, שהרי סעיף 9(2 ) לפקודה (פטור ממס ל"מוסד ציבורי") אינו פוטר ממס על פעילות המגעת לכדי "עסק".
לעניין טענת היעדר "מוסד הקבע", יצוין כי קרן א' רכשה את אג"ש א' באמצעות חברה שהתאגדה בישראל.
נציגת הקרן שימשה יושבת ראש דירקטוריון אג"ש א'.
עוד יש להעיר כי על פי חוות הדעת המשפטית שהוכנה ברשות, הנחת המוצא היא שקרנות הון זרות פועלות בישראל באמצעות "מוסד קבע".
לאור תצהיר קרן א' כי היא טוענת לאי-קיום מוסד קבע בישראל, על הרשות היה להימנע ממתן אישור מראש לקרן על פטור ממס על סמך תצהיר שהגישה לרשות כשלוש שנים לפני מועד רכישת אג"ש א' על ידי הקרן.
קרן א' צירפה לתשובתה רשימה של כל מחזיקי יחידות ההשתתפות בקרן.
ברשימה זו סווג כ-75% מהון הקרן כהון המוחזק על ידי "משקיעים פטורים".
עם זאת, בחינה פרטנית של אותם משקיעים פטורים מעלה כי רובם הם קרנות הון, נאמנויות וחברות.
מנתונים אלו לא ניתן ללמוד על זהות היחידים המחזיקים בקרן בעקיפין - שמותיהם, ארץ תושבותם והמס החל עליהם - אם בכלל - בארץ תושבותם בגין השקעתם בקרן.
אובדן המס על הדיבידנד הוא בגין השקפת החברות שבאמצעותן החזיקה קרן א' באג"ש א'.
ללא השקפה זו, כל משיכה מחברות אלו לקרן א' חייבת במס על הדיבידנד, כפי שרשות המסים עצמה ציינה בתשובתה.
למנהל רשות המסים מוקנים סמכות ושיקול דעת בקבלת החלטות פרטניות וענפיות שלהן משמעויות כספיות ניכרות.
הקלת מס הנקבעת על פי שיקול דעת בלבד, ללא קריטריוני ם מוגדרים ואחידים, אינה רצויה.
הקלות המס למשקיעים זרים ניתנות כיום לקרנות ההון בלא שנקבעה לכך הסמכה מפורשת בלשון החוק.
משרד מבקר המדינה מברך את הרשות על קידום החקיקה שיזמה להסדרת ההקלות לקרנות ההון.
מקרה קרן א' ממחיש את הצורך בהסדרת ענף הקרנות.
נוכח ההיקפים הגדולים של הטבות המס הגלומות בכלל הקרנות, מן הראוי להסדירן בחקיקה ובנהלים שיקבעו קריטריונים ברורים לנתינתן.
נוסף על כך, יש מקום לבחינת התועלת המשקית שנובעת מהטבות אלה בחלוף השנים.
לעלויות הייצור פרסום החלטות מיסוי מקדמיות על פי קריטריונים שייקבעו ויפורסמו לציבור עשוי להגביר את אמון הציבור ברשות ולתרום לקיום דיון ציבורי בדבר התועלת שבמתן ההטבות.
ליקויים בפיקוח הממונה על ההגבלים העסקיים על גופים מונופוליסטיים .
חוק ההגבלים העסקיים, התשמ"ח-1988 (להלן- חוק ההגבלים העסקיים), קובע שורה של איסורים החלים על בעל מונופולין והנובעים ממעמדו הייחודי.
בין היתר, סעיף 29 אלחוק אוסר על בעל מונופולין לנצל לרעה את מעמדו בשוק באופן העלול להפחית את התחרות בעסקים או לפגוע בציבור.
בסעיף 29 א(ב) לחוק נקבעוכמה חזקות חלוטות כי בעל המונופולין ניצל לרעה את מעמדו בשוק.
אחת מהן היא "קביעה של רמת מחירי קניה או מכירה בלתי הוגנים של הנכס או של השירות שבמונופולין".
מחיר בלתי הוגן עלול להיות מחיר נמוך באופן בלתי הוגן (כדי לדחוק מתחרים מהשוק), או מחיר גבוה באופן בלתי הוגן.
הועלה כי ברשות ההגבלים העסקיים אין מתודולוגיה סדורה לבדיקת מחירים מופרזים של מוצרים או שירותים הנמכרים על ידי גופים מונופוליסטיים ביחס לעלויות הייצור.
רשות ההגבלים אינה יוזמת הליכי בדיקת תמחיר של גופים מעין אלו, או לחלופין - מיפוי של מחירים ומוצרים שבהם חלה עליית מחירים חדה בזמן קצר ללא שינוי דומה במדד תשומות הייצור הרלוונטי.
רק באפריל 2014 פרסמה רשותההגבלים הבהרה למונח "מחיר בלתי הוגן" , עת פרסם הממונה על ההגבלים העסקיים דאז גילוי דעת49 אשר עוסק באופן יישומו ואכיפתו של האיסור על ניצול מעמד מונופולין לרעה במקרים שבהם גבה בעל מונופולין מחיר מופרז50 .
:'כשל זה בא לידי ביטוי במלוא חומרתו לאחר רכישת אג"ש א' על ידי קרן א 1.
08 הושלמה עסקת מכירת גרעין השליטה באג"ש א' לקרן א' (עסקה שנחתמה עקרונית במרץ 2007.
08 הגישה חברת ייעוץ שנשכרה על ידי אג"ש א' בשנת 200751 דוח (בשפה האנגלית) להנהלת אג"ש א', שכותרתו: "הגשמת מצוינות בתמחיר".