HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מבקר המדינה שב וחוזר על הערתו מדוח קודם למשרדי הבריאות והאוצר כי עליהם ליצור כלים שיאפשרו להם לעקוב מקרוב אחר ניהולם של המרכזים הרפואיים הכלליים-ציבוריים, תוך קבלת נתונים כספיים ותקציביים ואף נתונים על תפוקות ופעולות של גופים אלה66 , ולצד זאת לבחון את הסיבות הרגולטוריות הגורמות לחוסר האיזון התקציבי בבתי חולים אלה ולטפל בהן .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 , כתב משרד הבריאות שהוא החל בשנת 2014 לבצע מעקבכספי שוטף למול בתי החולים הציבוריים.
נוסף על כך, בשנת 2016 הוא קבע לעצמו יעד מרכזי בשם "חיזוק היסודות - איתנות מערכת הבריאות".
במסגרת יעד זה ישנה התייחסות מפורשת, בין היתר, ליציבות מערך האשפוז בישראל והקמת אגף פיקוח שתפקידו יהיה ביצוע מעקב אחר האיתנות הפיננסית, לרבות ניתוח דוחות כספיים, פיקוח על ביצוע שר"פ בבתי החולים ופיקוח על הסדרי גבייה ומתן שירות.
על משרד הבריאות לבסס מנגנון בקרה על בתי החולים הציבוריים בהקדם האפשרי כדי לוודא שמשבר הדסה לא יישנה.
תנאי העסקה חריגים בהסכמי עבודה בהדסה .
כאמור, בהדסה מועסקים אלפי עובדים: רופאים, אחיות, אנשי מקצועות פרא-רפואיים ועובדי מינהל ומשק.
מרביתם מאוגדים בשישה ועדים: ועד הרופאים המנהלים , ועד הרופאים הבכירים, ועד הרופאים הצעירים, ועד רופאי השיניים, ועד האחיות וועד עובדי המינהל והמשק.
בבקשה דחופה למינו י נאמן שהגישה הדסה לבית המשפט 67 , כתבה הדסה שבמהלך השנים נחתמו הסכמים עם העובדים וניתנו להם תוספות שכר והטבות, שחלקן יצרו עיוותים חריפים בתנאי השכר וההעסקה של העובדים ותרמו רבות להעמקת גירעונה של הדסה.
לדוגמה, צוין שבהתאם להסכמי עבודה שונים, זכאים העובדים לקבל תשלום גלובלי עבור שעות נוספות, .
65 ,בעניין רשלנות רפואית בבתי חולים ציבוריים ראו מבקר המדינהדוח שנתי 62 ( 2012 ), בפרק "תביעות רשלנות רפואית, ביטוח, ניהול סיכונים והדין המשמעתי במערכת הבריאות", עמ' 195.
66 ,ראו מבקר המדינהדוח 65ג ( 2015 '), בפרק "סוגיות בתקציב מערכת הבריאות", עמ555.
67 בקשה דחופה למתן צו הקפאת הליכים ולמינוי נאמן לצורך גיבוש תכנית הבראה והסדר נושים בהתאם לסעיפים 350 ()ב(ד1 )ו-350 ד לחוק החברות, התשנ"ט - 1999 , הוגשה לבית המשפט המחוזי בירושלים ביום 7.
14 - פר"ק (מחוזי י-ם) 14554 -02-14 הסתדרות מדיצינית הדסה נ' Hadassah Women's Organization of America .
14 נעתרבית המשפט המחוזי לבקשת הסתדרות מדיצינית הדסה, נתן צו הקפאת הליכים למשך 90 יום, והורהלמנות שני בעלי תפקיד מטעם בית המשפט לתקופה זו, לצורך גיבוש תכנית הבראה והסדר נושים.
:שם הדוח משרד הבריאות - המרכז הרפואי הדסה - היבטים בניהול ובהסכם ההבראה, ופיקוח המדינה על בתי חולים ציבוריים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אף על פי שמרביתם אינם נדרשים כלל לעבוד שעות נוספות ואף אינם עושים זאת.
הדסה העריכה את היקפם של תשלומים אלה בכ -39 מיליון ש"ח בשנה.
כמו כן, עובדים רבים שתפקידם אינו דורש להיות בכוננות מינהלית מקבלים שכר עבור רכיב זה.
גם העלות הכספית הכרוכה בכוננויות אלה מוערכת בכ-39 .
מיליון ש"ח בשנה עוד כתבה הדסה בבקשה שהגישה כי בבית החולים היו (בפברואר 2014 )322 עובדים שנהנו מתנאים שלהם זכאי בעל תפקיד בכיר יותר, אף על פי שהמשיכו למלא את תפקידם המקורי, בלי שינוי או תרומה נוספת להדסה.
עלות ההט בות הניתנות היא כ -12 .
מיליון ש"ח לשנה לדוגמה, בזיכרון דברים שנחתם ביוני 2012 בין ועד העובדים הכללי לבין הדסה, ניתנו ל-20 ;עובדי ניקיון תנאי עבודה של ראש צוות, אף על פי שבפועל לא מילאו תפקיד זה14 עובדים בהדסה זכאים לתנאי שכר והטבות שזכאי להם ראש מדור, ועשרה עובדים קיבלו תנאי שכר והטבות של מנהל מחלקה, אף שבמסגרת עבודתם הם אינם מבצעים תפקידים כאלה.
יש לציין שעל פי הסכם ההבראה, האמור בו "ייחשב כגובר על ההוראות הכלליות באותם נושאים בהסכמים הקיבוציים החלים על הדסה או שהדסה קשורה בהם ועל האמור בחוקת הדסה.
כלל ההוראות האחרות בהסכמים הקיבוציים אשר אינן מטופלות במסגרת ההסדר ייוותרו בתוקפן, וככל ולא נקבעו הו ראות מפורשות אחרות במסגרת ההסדר, יחולו כל ההסדרים, התנאים והזכויות מכל מקור שהוא כפי שחלו עובר למועד צו הקפאת ההליכים".
מהאמור עולה כי במהלך השנים הנהלות הדסה לדורותיהן חתמו עם העובדים על הסכמים והסדרים שיצרו עיוותים של ממש בתנאי ההעסקה בהדסה ופגעו באיתנותה הכלכלית .
בהסכם ההבראה נקבע כי התנאים והזכויות של העובדים שקבועים בהסכמים הקיבוציים אשר אינם מטופלים במסגרת ההסדר ייוותרו בתוקפם, וכך המשיכו להתקיים בהדסה אותם תנאי העסקה, והם המשיכו להעמיק את הגירעון של בית החולים.
אשר להעסקת העובדים, הסכם ההבראה קבע שע ל בית החולים לצמצם עד 30 משרות רופאים או עובדי מחקר בעלי תואר שלישי, והדבר יביא לחיסכון של 15 מיליון ש"ח בשנים 2020-2015 ; בית החוליםנדרש לצמצם גם 275 משרות עובדי מינהל ומשק, מהלך אשר יביא לח יסכון של כ-25 מיליון ש"ח בשנת 2014 וכ-51 מיליון ש"ח בכל אחת מהשני ם 2020-2015 ; עוד נדרש בית החולים לצמצם ולבטל כוננויות ותורנויות ולהפחית את שכרם של עובדי מינהל ומשק בשיעור שינוע בין 1% ל- 5.
5% בממוצע, במטרה להביא לחיסכון של 13 מיליון ש"ח בשנה, במשך כל אחת מהשנים 2016-2014 .
בבדיקה שעשה החשב המלווה בסוף שנת 2015 נמצא כיבית החולים לא עמד ביעד החיסכון לשנים 2015 -2014 והואמעריך שבית החולים לא יעמוד ביעד החיסכון לשנים 2020 -2015 בסך שלעשרות מיליוני ש"ח במצטבר (נומינלית).
מאידך, לפי נתוני הדסה הוצאות השכר בפועל בשנים 2015 -2014 נמוכות מהיעד הקבוע בהסכם ההבראה.
בית החולים מעריך כי הוא עתיד לסיים את תקופת הסכם ההבראה בחיסכון בסכום העולה על הקבוע בהסכם.
יצוין, כי אמנם הוצאות השכר הצטמצמו, אולם ישנם חילוקי דעות בין הדסה לבין החשב המלווה האם הושגו כל יעדי הצמצום במצבת כוח האדם שנקבעו בהסכם; בחלק מהמקרים עובדים ותיקים, ששכרם גבוה עזבו ונקלטו תחתם אחרים בשכר נמוך יותר.
שם הדוח: משרד הבריאות - המרכז הרפואי הדסה - היבטים בניהול ובהסכם ההבראה, ופיקוח המדינה על בתי חולים ציבוריים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 על הדסה והחשבהמלווה לבחון את הוצאות השכר של הדסה ומצבת העובדים אל מול היעדים שנקבעו בהסכם ההבראה.
עליהם לוודא שאין מדובר בדפוס ה"דלת המסתובבת" ולבחון האם מצבת כוח האדם החדשה תאפשר עמידה לאורך זמן בתקציב הוצאות השכר שנקבעו בהסכם או תגדיל את גרעון הדסה.
תשלום שכר משמרת שנייה : על מנת לקצר תורים, לתת שירות מהיר יותר ולנצל היטב את מתקני בית החולים, חלק מעובדי הדסה מועסקים במשמרת שנייה, המתחילה בשעה 15:00.
לפי ההסדר הקיים בהדסה בכ -15 מחלקות (בהן למשל צנתורים, רפואה גרעינית ומכשירי דימות), שכר העובדים משולם להם על פי תפוקות: לכל אחת מהמחלקות נקבע יעד לתפוקה, בהתאם לסוג העבודה שבה העובדים עוסקים, ולאחר שהם השיגו את יעד התפוקה שנקבעה למשמרת הראשונה, הם מתחילים לקבל שכר כאילו עבדו במשמרת שנייה, גם אם העבודה נעשית לפני השעה 15:00 .
בביקורת עלה שהסדר זה לא הופסק במסגרת הסכם ההבראה, דבר שמשמעותו הוצאות שכר מוגדלות, כמפורט להלן: מבדיקה שערך החשב המלווה עולה כי לו החלה המשמרת השנייה במחלקות אלו בשעה 15:00 , היה אפשר לחסוך מיליוני שקלים 68.
לדוגמה: במחלקת צנתורים היה אפשר לחסוך כ- 4.
על פי חישובי החשב המלווה, החיסכון הצפוי משינוי שיטת התשלום בכלל המחלקות יסתכם בכ-14 .
מיליון ש"ח בשנה בינואר 2015 "הכריז משרד האוצר על הדסה כ"גוף נתמך 69,.
לפי חוק יסודות התקציב התשמ"ה- 1985 (סעיף29 ,(א)), "גוף מתוקצב או גוף נתמך לא יסכים על שינויים בשכר בתנאי פרישה או בגימלאות, או על הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה, ולא ינהיג שינויים או הטבות כאמור אלא בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישורו של שר האוצר".
מכא ן שהממונה על השכר 70 יוכל למנוע הצטרפות של עובדים חדשים להסדר זה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 , כתבה הדסה ש"תכנית ההבראה משקפת קיצוצים משמעותיים בתנאי ההעסקה של העובדים בהדסה, מכל הסקטורים.
הסכמות אלו הן פרי מו"מ קשה וארוך שנוהל עם הוועדים השונים, והן משקפות פשרות ואיזונים בין גורמים רבים".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2016 , כתב אגף תקציבים במשרד האוצר כי לפי הסכם הרופאים משנת 2011 , שעליו חתומים גם הדסה ונציגי העובדים, מוגדר יום עבודה כשמונה שעות.
המדינה מצפה מהדסה ליישם הסכם זה.
68 התחשיב ביחס לפעילות מערך הדימות והרדיותרפיה מבוצע באופן מעט שונה, שכן הפעילות יכולה להתבצע בכל שעה ואין אפשרות לעקוב אחר מועד הביצוע בפועל.
התחשיב אינו משנה את מהות הליקוי.
69 כהגדרתו בסעיף 32 בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 , כפי שהוסכם בהסכם ההבראה (סעיף 67.
) 70 אגף השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר הוא גוף המטה הממשלתי לקביעת מדיניות השכר במגזר הציבורי והממשלתי וליישום המדיניות הכלכלית של הממשלה .
בראש האגף עומד הממונה על השכר.
בתהליך החתימה על הסכם ההבראה של הדסה הממונה על השכר היה מעורב רק בנושא הפרישה של עובדי הדסה.
:שם הדוח משרד הבריאות - המרכז הרפואי הדסה - היבטים בניהול ובהסכם ההבראה, ופיקוח המדינה על בתי חולים ציבוריים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 התמונה שמתקבלת על הנעשה בהדסה מבחינת הסכמי שכר טעונה תהליך שורשי של תיקון והתייעלות שצריכה להוביל הנהלת הדסה.
הדסה התחייבה לנקוט מכלול של פעולות שאמורות להביאה להבראה, ובתמורה לכך תקבל סיוע תקציבי גדול מהמדינה; מצופה ממנה שתפעל בנחישות על מנת ליישם את התחייבויותי ה.
על הממונה על השכר במשרד האוצר לפעול מעתה ואילך על מנת ליצור גבולות, לקבוע כללים ולטפל בהסכמי השכר, בהתאם להוראות הדין, כך שישולם לעובדים שכר הוגן וראוי, אך שאינו עלול להשיב את הדסה אל עברי פי פחת.
על הנהלת הדסה, משרד הבריאות ומשרד האוצר לנהל עם העובדים משא ומת ן שיביא לעדכון הסכמי העבודה, במטרה שתנאי העבודה והשכר יהיו כמקובל במערכת הבריאות הציבורית.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 , כתב הממונה על השכר במשרד האוצר שעם קבלת כל הנתונים שביקש מהדסה, הוא יבחן את התשתית ההסכמית בהדסה ואת התאמתה, במידת הצורך, לצרכים המשתנים של המוסד, בשים לב למחויבות כלפי העובדים על פי דין ומצב יחסי העבודה בהדסה.
השיהוי ב מעבר מבניין האשפוז הישן למגדל החדש .
בשנת 2004 אישר הדירקטוריון הקמת מבנה חדש להדסה (להלן- המגדל החדש או המגדל).
הפרויקט היה אמור להסתיים באפריל 201471 .
המגדלנבנה ברובו מכספי תרומות, והמדינה השתתפה בהקמתו בכ-180 מיליון ש"ח (כ-%14 מעלות הקמתו עד אוגוסט 2015)72 .
כמעט כל מחלקות האשפוז בבניין האשפוז הישן (להלן - הבניין הישן) מיועדות לעבור אל המגדל.
על פי התכנון, לאחר פינוי הבניין הישן הוא אמור לשמש לאשפוז יום, למרפאות חוץ, למחקר ועוד.
על פי הסכם ההבראה, בית החולים מתחייב כי כל הפעולות הכספיות הנוגעות להקמת המגדל יבוצעו במשק כספי סגור ונפרד מיתר הפעילות הכספית של בית החולים.
עוד קובע ההסכם כי על ארגון נשות הדסה לגייס תרומות להשלמת המגדל ה חדש.
במחצית הראשונה של שנת 2012 ;התחילו מחלקות לעבור מהבניין הישן למגדל אולם עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2015 ,עברו רק 11 מ-21 היחידות המיועדות לעבור.
על פי נתוני הדסה, עד סוף ינואר 2016 צפויות לעבור ארבע מחלקות נוספות, ולמעבר שש המחלקות הנותרות עדיין אין תאריך יעד.
הואיל והמעבר נעשה בהדרגה, שני הבניינים מופעלים בעת ובעונה אחת, אם כי באופן חלקי.
71 הסכם לתמיכה בהקמת המגדל בין ממשלת ישראל להדסה ממאי 2008.
72 ,ראו גם מבקר המדינהדוח 63ג ( 2012 " ), בפרקבינוי ותשתיות במערכת הברי אות", עמ' 717.
שם הדוח: משרד הבריאות - המרכז הרפואי הדסה - היבטים בניהול ובהסכם ההבראה, ופיקוח המדינה על בתי חולים ציבוריים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בביקורת עלה כי להנהלה הנוכחית אין תכנית מפורטת ומוסכמת עליה ועל ארגון נשות הדסה מה ייעשה במבנה הישן שיתפנה.
הדסה גם לא ניתחה את הוצאותיה השוטפות הצפויות בשל הצורך להמשיך ולהפעיל את שני הבניינים במקביל, והיא גם לא קבעה מה יהיה מקור המימון של הוצאות אלה.
גם משרדי הבריאות והאוצר לא בדקו זאת כאשר גיבשו את הסכם ההבראה להדסה וקבעו את הסיוע שניתן לה, ואף לא לפני כן, כשהשתתפו במימון הקמתו של המגדל החדש.
מכאן שהניהול והבקרה של הנהלת הדסה על הוצאותיה בנושא זה לקויים.
התנהלות זו פוגעת ביכולתה לנהוג ביעילות ולבצע תכנון מושכל.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 , כתבה הדסה שלאחר חתימת הסכם ההבראה, שבמסגרתו הועברו רבים מנכסי בית החולים לידי המדינה, מתחייב ארגון מחדש של מערך הנכסים של בית החולים.
ארגון זה חייב להיעשות כחלק מתכנית מקיפה וכוללת, המגדירה יעדים, סדרי עדיפויות ואילוצים, במטרה להשיג אופטימיזציה של שימוש בית החולים ב נכסיו.
מהלך זה חייב להיעשות בזיקה לתכנית פעילות ולתקציב רב -שנתי.
מטבע הדברים, אלו יוכלו להתממש רק לאחר כניסתו של מנכ"ל קבוע לתפקידו.
עם זאת, ועל מנת לקדם את התהליכים ככל האפשר בתנאים הנוכחיים, בית החולים מצוי בעיצומה של עבודה מקיפה שעניינה מיפוי מלא וממוחשב של נכסי בית החולים והשימושים הקיימים בהם, כמו גם שימושים מתוכננים (לטווח הקצר ולטווח הארוך).
בפברואר 2016 כתבה הדסה למשרד מבקר המדינה שהנהלת בית החולים אינה יכולה להשפיע על עיתוי המעבר למגדל החדש.
בהתאם לאמור בהסכם ההבראה השקעות הקשורות למגדל החדש לא ייעשו מהפעילות השוטפת של בית החולים, השקעות אלו י יעשו אך ורק מכספי תרומות.
השיהוי במעבר נובע מעיכוב בקבלת כספי התרומות.
לפיכך ולאור העובדה שאין ביכולת בית החולים לצפות את מועדם של קבלת כספי התרומות - לא ניתן לתכנן את מועדי המעבר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 , כתב משרד הבריאות שמעבר בית החולים למגדל האשפוז החדש מבוצע בהדרגה, בכפוף לשיקולים רפואיים וליכולת הכלכלית של המרכז הרפואי.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת הדסה כי ההחלטה על הייעוד העתידי של הבניין הישן היא החלטה אסטרטגית בעלת השלכות כלכליות כבדות מש קל; בהיעדרה של החלטה כזו שני הבניינים, החדש והישן, מופעלים בעת ובעונה אחת, הוצאות התפעול הולכות ותופחות, ומנגד אין מתקבלות הכנסות משימושים אחרים שהיה אפשר לעשות בשטחים שהתפנו.
על הנהלת הדסה בתיאום עם ארגון נשות הדסה להחליט על עתיד הבניין הישן ולהחיש ככל הניתן את פינויו ואת השימוש בו לייעודיו החדשים, ובכך לצמצם את הוצאות התפעול שלה.
עד אז עליהם לפעול באופן המייעל ומצמצם את הוצאות התפעול של שני הבניינים בו בעת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת הדסה לבחון דרכים לצמצום הוצאות ההפעלה של שני הבניינים בעת ובעונה אח ת ולפעול לאיתור מקורות מימון להשלמת המעבר למגדל החדש.
אם הדסה נתקלת בקשיי מימון בנוגע להשלמת המעבר של המחלקות למגדל החדש, עליה להיוועץ במשרדי האוצר והבריאות על מנת לאתר את הפתרון המיטבי.
:שם הדוח משרד הבריאות - המרכז הרפואי הדסה - היבטים בניהול ובהסכם ההבראה, ופיקוח המדינה על בתי חולים ציבוריים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
המרכז הרפואי הדסה כולל את בתי החולים הדסה עין כרם והדסה הר הצופים.
הוא הוקם בידי ארגון נשות הדסה ונמצא בבעלותן.
מחזור הפעילות השנתי של המרכז הרפואי קרוב לשני מיליארד ש"ח, והוא מעניק גם שר"פ בהיקף כספי של כ-10 עד14 אחוזים ממחזורו הכספי, נוסף על השירותים הכלולים בסל שירותי הבריאות ושירותי תיירות מרפא.
לאחר שחוותה משבר כלכלי עמוק, הדסה מצויה מאז יולי 2014 .
בהסכם הבראה דוח זה צופה פני עתיד ונותן המלצות לשיפור מצבה של הדסה, כמייצג בתי חולים ציבוריים; אולם גם מצביע על ליקויים שתרמו למשבר בהדסה, אשר מקורם הן בהתנהלות הדסה והן בהתנהלות משרדי הבריאות והאוצר, מציג את השינו יים שחלו בהם ומעריך כיצד הם עתידים להשפיע על האיתנות הכלכלית העתידית של הדסה.
הליקויים הם בתחומים הללו: עיכוב במינוי מנכ"ל על פי הסכם ההבראה; שר"פ; גירעון המרכז הרפואי - המצב הכספי, תקרת הצריכה (הקאפ ) והשפעותיה, חובות קופות החולים להדסה והקשר בין הדסה לבתי הספר שבתחומה; פיקוח משרדי הבריאות והאוצר על מצבם של בתי חולים ציבוריים ; הסכמי עבודה בהדסה; וה שיהוי במעבר מבניין האשפוז הישן למגדל החדש.
מרבית הליקויים אמנם נוגעים להדסה, אולם חלקם עלולים להימצא בבתי חולים ציבוריים נוספים.
על משרד הבריאות לפעול בהקדם להשלמ ת גיבושו של נוהל לפעילות שר"פ בבתי החולים הציבוריים מתוך ראייה מערכתית של הרפואה הפרטית בארץ ושל יחסי הגומלין שלה עם הרפואה הציבורית.
על משרדי האוצר והבריאות לבחון שינויים נדרשים באסדרה בנוגע ליחסי ההתחשבנות בין קופות החולים לבתי החולים, ובמיוחד הציבוריים.
כמו כן, עליהם ליצור כלים שיאפשרו לקבל מידע כספי, תקציבי ותפעולי מבתי החולים הציבוריים כדי לעקוב אחר מצבם ולפעול לשמירת יציבותם הכלכלית, ולצד זאת לבחון את כלל הסיבות הגורמות לחוסר האיזון התקציבי בבתי חולים אלה ולטפל בהן.
כדי לתקן את הליקויים בהדסה דרושות בראש ובראשונה הנהלה יציבה.
על הנהלת הדסה להמשיך ולנקוט פעולות התייעלות כדי להגיע בסיום תקופת הביצוע של הסכם ההבראה - בשנת 2020 - לאיזון תקציבי ולאיתנות כלכלית שיאפשרו למרכז הרפואי להמשיך ולפעול ללא סיוע המדינה.
על משרדי הבריאות והאוצר להמשיך ולעקוב אחר התאו ששות המרכז הרפואי, לבחון את יישום התנאים המתחייבים מהסכם ההבראה ולאכוף את יישומם במידת הצורך.
מוסדות להשכלה גבוהה 1557 .
:שם הדוח מוסדות להשכלה גבוהה - מכון ויצמן למדע - חשש לניגוד עניינים בהעסקת קרובי משפחה במכון ויצמן למדע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
מכון ויצמן למדע הוא מכון מחקר .
המכון הוקם בשנת 1934, והואעוסק ב מדעי הטבע, במתמטיקה ובמדעי המחשב.
המכון הוא גם מוסד אוניברסיטאי להכשרת תלמידי מחקר לתארים מתקדמים (שני ושלישי ).
המכון עוסק בקשת רחבה של תחומים הנמצאים בחזית המדע והטכנולוגיה.
מדעני המכון מפתחים, בין היתר, תרופות, תהליכים ואמצעים שלהם תרומה ממשית להתפתחות המדע והרפואה וזוכים להצלחה בין -לאומית; מוצרים שפותחו במכון נמכרים ברחבי העולם בהיקף של מיליארדי דולרים בשנה ומכניסים למדינה מטבע זר רב.
מדעני המכון זכו בפרסים בי ן-לאומיים , ובהם פרסי נובל לכימיה.
המוסדות להשכלה גבוהה, ובהם מכון ויצמן, ממלאים תפקיד ציבורי, וחלק ניכר מתקציביהם מקורו בתקציב המדינה.
מכאן שהמוסדות האלה מחויבים, בתחומים ובהיבטים שונים, לפעול על פי כללים מתחום המשפט הציבורי, כל מוסד על פי אופיו המיוחד.
על גופים הממלאים תפקיד ציבורי, כמו מכון ויצמן, חלה החובה לקבוע מנגנונים ונהלים לבחינת חשש לניגוד עניינים ולהתנהגות במצבים של קרבה משפחתית, ועליהם להטמיע נהלים אלה בקרב העובדים.
בחודשים נובמבר-דצמבר 2014 בדק משרד מבקר המדינה את ההסדרים שקבע מכון ויצמן לבחינת קרבה משפחתית ואת הפעולות שנקט למניעת מצבים המאפשרים ניגוד עניינים עקב קרבה משפחתית.
לעקרונות ולכללים האוסרים על עובד ציבור להימצא במצב של חשש לניגוד עניינים בעבודתו כמה מקורות, ובהם כללי הצדק הטבעי, האוסרים על עובד הציבור להימצא במצב שיש בו אפשרות למשוא פנים או לדעה משוחדת; ההלכה הפסוקה, וכן יחסי האמון בין עובד הציבור לבין הציבור, שמהם נובע כי עובד הציבור חב חובות מסוימים כלפי הציבור1 .
מקורות נוספים שעליהם מבוססים העקרונות והכללים הם כללי המינהל התקין, חובת ההגינות ותום הלב 2 .
יצוין כי לגבי שירות המדינה חלות בעניין זה הנחיות היועץ המשפטי לממשלה 3 .
כפי שציין בית המשפט העליון, " האיסור ]להימצא בניגוד עניינים [ אינו רק על שיקול הדעת עצמו בביצוע הפעולה או התפקיד.
על כן, אין צורך להוכיח בפועל קיומו של ניגוד עניינים"4.
1 בג"ץ 531/79 סיעת הליכוד בעיריית פתח תקווה נ' מועצת עיריית פתח תקווה, פ"ד לד( 2 ,) 566 ', עמ 570-569 .
2 בג"ץ 35/82 ישפאר בע"מ נ' שר הביטחון, פד"י לז( 2 )505 ', דברי השופטת נתניהו, עמ520- 160.
3 " עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה", הנחיות היועץ המשפטי לממשלה 1.
)(התשס"ו 4 בג"ץ 531/79 'סיעת הליכוד בעיריית פתח תקווה נמועצת עיריית פתח תקווה , פ"ד לד(2 ,) 566 ', עמ569.
שם הדוח: מוסדות להשכלה גבוהה - מכון ויצמן למדע - חשש לניגוד עניינים בהעסקת קרובי משפחה במכון ויצמן למדע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט- 1959, בכללים שנוסחו על פיו ובתקשי"ר נקבעו הוראות המגבילות את האפשרות להעסיק קרובי משפחה של עובדים בשירות המדינה באותה היחידה או באותו הגוף, אם יש אפשרות שיתקיימו ביניהם יחסי כפיפות, יחסי תלות, קשרי עבודה או חשש לניגוד עניינים.
ההוראות האלה, שיוחדו לעובדי המדינה , ראוי שישמשו השראה נורמטיבית לנוהלי ההתנהגות בשירות הציבורי בכלל, ובגופים הממלאים תפקיד ציבורי בפרט.
קביעת נורמות לא ממצות לטיפול בקרבה משפחתית במכון ויצמן יש נוהל משנת 1988 , שעודכן בפעם האחרונה בשנת 2008 , ומטרתו לקבוע כללים בנוגע להעסקת קרובי משפחה במכון (להלן - הנוהל או נוהל העסקת קרובי משפחה).
הנוהל מפרט כללים בדבר איסור העסקת עובדים מינהליים שהם קרובי משפחה.
בין השאר, הנוהל קובע כי אם מתגלה קרבה משפחתית אסורה בין מועמד לעבודה ובין עובד במכון, לא יתקבל המועמד למכון, וכי לא יועסק במכון עובד ולא תוענ ק לו קביעות אם יש לו קרבה משפחתית אסורה לעובד אחר.
עוד קובע הנוהל את אחריותו של אגף משאבי אנוש ליישום הנוהל והכללים ואת המתכונת המאפשרת לאשר חריגה מהכללים האלה.
לנוהל יש נספח "שאלון פרטים אישיים למועמד", ובו נדרשים המועמדים לעבודה במכון להצהיר על קרבה משפחתית למי מעובדי המכון לצורך קבלתם לעבודה (להלן - טופס הצהרה).
נמצא כי נוהל העסקת קרובי משפחה חל רק על עובדי הסגל המינהלי ולא על כל עובדי המכון (סגל אקדמי ומדעי), וכי הוא מאפשר חריגה מהכללים האוסרים על העסקת קרובי משפחה אך אינו מפרט את הקריטריונים שלפיהם תתאפשר חריגה כזאת.
נוסף על כך הנוהל אינו מסדיר את אופן הפעולה במקרה שבו נוצרה או התגלתה קרבה משפחתית בין העובדים, וכן אינו כולל הוראות בדבר עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים.
עוד נמצא כי בשנת 2010 הנחה אגף משאבי אנוש שהעובדים המינהליים המתקבליםלעבודה במכון ימלאו טופס הצהרה חדש, שבו נוספה הדרישה להצהיר על קרבה משפחתית לספקים ולעובדי קבלן המספקים שירותים למכון, שאינם נחשבים עובדי המכון (להלן - טופס ההצהרה המעודכן).
משרד מבקר המדינה מעיר כי אף שטופס ההצהרה עודכן, הנוהל עצמו לא עודכן והוא עדיין כולל התייחסות לקרבה משפחתית בין עובדי המכון בלבד; הנוהל גם ממשיך לכלול כנספח את טופס ההצהרה הישן, ואין בו שום התייחסות לטופס ההצהרה המעודכן.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המכון לעגן את ההנחיות בנוהל מסודר ושלם, לרבות עיגון ההוראה משנת 2010 בדבר קרבה משפחתית של עובד המכון לספק או לעובד קבלן הנותנים למכון שירותים בתשלום, ולהחיל את ההוראה על הסגל המינהלי והסגל האקדמי כאחד.
מוסדות להשכלה גבוהה 1559 .
:שם הדוח מוסדות להשכלה גבוהה - מכון ויצמן למדע - חשש לניגוד עניינים בהעסקת קרובי משפחה במכון ויצמן למדע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אי-ניהול מסד נתונים לבחינ ת קרבה משפחתית ואי-ריענון הנחיות לעובדים .
לריכוז המידע בדבר קרבה משפחתית בתוך גוף חשיבות רבה, שכן הדבר יכול לאפשר ראייה כלל-ארגונית ולספק נתונים מהימנים על ממדי התופעה בקרב העובדים, על סוגי הקרבה, על שכיחות התופעה במכון ועל היחידות שבהן התופעה רחבה יותר.
ריכוז המידע יכול גם לסייע באיתור מצבים שבהם צפוי חשש לניגוד עניינים, וכן בפיקוח ובבקרה על יישום מנגנון למניעת ניגוד העניינים.
בנוגע לעובדים המינהליים, שרק עליהם חל נוהל העסקת קרובי משפחה, הנוהל קובע כי "אגף משאבי אנוש יפקח על קיום הכללים להעסקת קרובי משפחה .
לגבי כל מועמד וכל עובד בסגל המנהלי".
הביקורת העלתה כי למרות חובת הפיקוח שהוטלה על אגף משאבי אנוש בנוגע להעסקת קרובי משפחה, האגף אינו מרכז את הנתונים הנאספים מדיווחי העובדים הנקלטים במכון ואינו מנהל אותם.
אשר על כן, אין לאגף יכולת לבצע מעקב שוטף אחר שינויים היכולים ליצור מצבים של ניגוד עניינים, וממילא אין לו יכולת לקבל תמונת מצב שלמה של תופעת ניגודי העניינים במכון וביחידותיו.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי אין לקבל את העובדה שזה עשרות שנים הוא פועל בלי מסד נתונים בדבר עובדים שיש ביניהם קרבה משפחתית, וכי ראוי שינהל מסד נתונים שירכז את ההצהרות האלה, כדי שיתאפשרו בקרה ופיקוח אחר מקרים שבהם נוצר ת העסקת קרובי משפחה או מתעורר חשש לניגוד עניינים עקב קרבה משפחתית.
מדובר במינהל לא תקין העלול להעמיד עובדים במצב של ניגוד עניינים אסור, שבו יתקשו לקבל החלטות אובייקטיביות, ללא משוא פנים , לטובת המכון ולטובת האינטרס הציבורי.
עוד העלתה הביקורת כי האגף אינו פועל לאיתור מקרים של קרבה משפחתית בקרב עובדים שכבר מועסקים במכון, לרבות נוכח השינוי שנעשה בשנת 2010 , ולפיו נדרש עובד המתקבל למכון להצהיר גם על קרבה משפחתית לספק או לעובד קבלן של המכון.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי היה עליו ליזום בדיקה לאיתור עובדים שהתקבלו לעבודה לפני שנת 2010 , וקיימת לגביהם קרבה משפחתית לספק או עובד קבלן של המכון, כדי לבחון חשש לניגוד עניינים בשל קרבה משפחתית זו.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי המכון יקפיד על רענון תקופתי של ההנחיות בדבר חובת העובדים לדווח על קרבה משפחתית שנוצרה לאחר תחילת העסקתם במכון, כדי למלא כראוי את חובתו בנוהל בדבר פיקוח אחר קיום הכללים להעסקת קרובי משפחה.
שם הדוח: מוסדות להשכלה גבוהה - מכון ויצמן למדע - חשש לניגוד עניינים בהעסקת קרובי משפחה במכון ויצמן למדע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 התנהלות המכון במקרים של העסקת קרובי משפחה .
ביוני 2014 התקבלה במשרד מבקר המדינה תלונה, שהעלתה חשש לניגוד עניינים עקב קרבה משפחתית באגף הרכש של המכון, בין פקידת חשבונות באגף הרכש (להלן - העובדת או עובדת אגף הרכש) המועסקת במכון משנת 2007 , לבין בעלה, שהוא איש מכירות באחת מהחברות המספקות למכון אביזרים מדעיים ושירותים (להלן - הבעל).
בתלונה נטען עוד כי פנייה דומה נשלחה למבקר הפנים במכון עוד בפברואר 2013 .
מבקר הפנים החל בבדיקת התלונה וקבע, בין היתר, כי "ניגוד העניינים המובנה" בתפקידה של טמון בו סיכון משמעותי", וכי הוא מקנה לחברה שהבעל עובד ]ו[ ,העובדת הוא "חד וברור בה "יתרון גדול".
אי-טיפול אגף משאבי אנוש בדיווח על קרבה משפחתית כאמור, נוהל העסקת קרובי משפחה קובע שאגף משאבי אנוש יפקח על קיום הכללים בדבר העסקת קרובי משפחה, ויוודא כי כל מועמד לעבודה וכל מועמד לקביעות מילא שאלון אישי למועמד לעבודה, ובו הצהיר כי יש לו או כי אין לו קרובי משפחה הנמנים עם עובדי המכון.
בעת שעובדת אגף הרכש נקלטה בעבודתה בשנת 2007 לא דרש טופס ההצהרה שהיה תקף לאותה עת הצהרה על קרבה משפחתית לספקים ולעובדי קבלן שנתנו שירותים למכון.
עם זאת, העובדת ציינה את מקום עבודתו של בעלה בטופס "שאלון אישי למועמד לעבודה" שמילאה בעת קבלתה לעבודה , המשמש את אגף משאבי אנוש.
בינואר 2008 קיבלה העובדת קביעות במכון, בלי שהמכון בחן את קרבת המשפחה שהיא ציינה בעת קבלתה לעבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף משאבי אנוש כי היה עליו לבחון את הקשרים המשפחתיים של העובדת בעת מתן הקביעות, נוכח הוראת הנוהל הקובעת שקבלת הקביעות היא נקודת הזמן שבה ייבחן נושא הקרבה המשפחתית והעובדה שהעובדת הייתה כבר שנה בתפקידה.
בעקבות בחינה זאת היה על אגף משאבי אנוש לתת את הדעת לקביעת הסדר למניעת חשש לניגוד עניינים מתאים לקרבה המשפחתית.
רק במרץ 2013 , בעקבות התלונה שקיבל מבקר הפנים של המכון, בחן המכון את המידע וראה לנכון להמליץ על הפסקת עבודת ה של העובדת באגף הרכש נוכח ניגוד העניינים שבו היא נמצאה.
אי-דיווח ראש ענף הרכש על קרבה משפחתית מינהל תקין מחייב מנהל בגוף הממלא תפקיד ציבורי, שנודע לו על קרבה משפחתית העלולה להעלות חשש לניגוד עניינים, ליידע את הממונים עליו בדבר ולבקש את הנחייתם בנושא.
על פי נוהל העסקת קרובי משפחה במכון, כאשר נודע לראש יחידה על קרבת משפחה של אחד מעובדי יחידתו לעובד אחר, עליו לדווח על כך מיד לאגף משאבי אנוש.
בביקורת שערך מבקר הפנים של המכון עלה כי ראש ענף הרכש, הממונה הישיר על העובדת , ורוב הקניינים באגף הרכש, ידעו על קרבת המשפחה הנידונה.
עוד עלה כי ראש ענף הרכש אף התלבט עם מנהל אחר באגף כיצד לפעול במצב האמור.
עם זאת, מבקר הפנים ציין כי הם החליטו שלא לעשות דבר בנידון, לא דיווחו לאגף משאבי אנוש, ואף לא לראש אגף הרכש.
מוסדות להשכלה גבוהה 1561 .
:שם הדוח מוסדות להשכלה גבוהה - מכון ויצמן למדע - חשש לניגוד עניינים בהעסקת קרובי משפחה במכון ויצמן למדע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עוד עלה כי גם לאחר קבלת התלונה לא נקט המכון כל פעולה בתגובה לאי-הדיווח של ראשי היחידה ואף לא העיר להם על כך.