HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מסוף שנות השבעים של המאה העשרים פעלו בט"ל וחברות הביטוח מתוקף ההסכם הישן המסדיר את אופן הפעולה של הצדדים להסדרת זכות השיבוב של בט"ל כלפיהן בגין תאונות דרכים.
ההסכם קבע שככלל, חברת הביטוח תשלם לבט"ל את הסכום שהוא דורש כשיבוב בתמורה להנחה מהסכום שלכאורה הוא זכאי לקבל.
בשנת 2008 בוטל ההסכם הישן, ולאחר משא ומתן ארוך עם חברות הביטוח, בנובמבר 2013 אושר במינהלה ה הסכם החדש להסדרת הטיפו ל בתיקי תאונות דרכים.
ההסכם החדש דומה להסכם הישן 15 , למעט כמה שינויים שהמשמעותי בהם הוא מנגנון שמטרתו למנוע התדיינויות משפטיות.
אי-איתור תיקי שיבוב והטיפול הלקוי בהם .
בבט"ל מוטלת משימת איתור התיקים שגלום בהם פוטנציאל השיבוב על פקיד התביעות16.
במסגרת הטיפול בתביעת מבוטח על פקיד התביעות לציין במערכת הממוחשבת של בט"ל אם לדעתו יש בגינה עילת שיבוב.
אם מדובר בתיק של מבוטח התובע פיצוי בגין תאונת דרכים, הוא אמור לעבור לטיפול היחידה בסניף יפו של בט"ל (להלן - סניף יפו) 17 .
משנת 2003 תפקידה של יחידה זו הו א לשלוח לחברות הביטוח דרישות תשלום בגין תיקי תאונות דרכים 18 .
14 העברת המידע תיעשה בכפוף לחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א -1981 , ותקנות הגנת הפרטיות (תנאי החזקת מידע ושמירתו וסדרי העברת מידע בין גופים ציבוריים), התשמ"ו-1986 .
15 בפועל, מספטמבר2014 החל בט"ל לחתום עם חברות הביטוח על ההסכם החדש.
תפקידו העיקרי של פקיד התביעות הוא לבדוק אם יש זכאות לגמלה 17 היחידה בסניף יפו שולחת דרישת תשלום לחברת הביטוח.
אם חברת הביטוח אינה נענית לדרישת התשלום ונדרש להגיש נגדה תביעה משפטית, מועבר התיק לטיפול הלשכה המשפטית להגשת התביעה.
18 היחידה האחראית לשיבוב בסניף יפו כפופה מהבחינה המינהלית למנהל הסניף, והיא מקבלת הנחיות בתחום המשפטי מהלשכה המשפטית במטה הראשי של בט"ל.
המוסד לביטוח לאומי | 1139 .
אי-איתור תיקי שיבוב .
שנים רבות לאיתור כל .
הרלוונטיים ולתביעתם .
המגיעים לו נזיקין19 , התיק אמור לעבור לטיפולה של הלשכה המשפטית במטה הראשי לצורך שיבוב מהצד השלישי הרלוונטי.
בשנת 2006 זיהה בט"ל כי פקידי התביעות שמומחיותם היא בדיקת זכאות לגמלה אינם מומחים דיים באיתור עילות השיבוב בתיקים20 .
המשמעות היא כיפעמים רבות פקידי התביעות אינם בוחנים כנדרש אם ישנה עילת שיבוב, והם אינם מעבירים את תיק הגמלאות לגורמים האמונים על תחום השיבוב בבט"ל, ותיקים אלה מועברים לארכיון.
יוצא אפוא שבט"ל אינו מאתר את כל התיקים שיש בגינם עיל ת שיבוב, ועקב כך הוא אינו מממש את זכותו לשיבוב בגין גמלאות רבות שהוא משלם, והוא מפסיד סכומים ניכרים של כספי שיבוב.
למשל, מחוזר משנת 2008 שהוציא אגף ביטוח נפגעי עבודה עולה כי בט"ל בדק 200 תיקי תביעות, ובדיקתו העלתה כי ב-25% מהתיקים שבהם הייתה עילת שיבוב סי מן בטעות פקיד התביעות שלא הייתה עילת שיבוב.
על אף הפסד ניכר של כספי ציבור עקב אי-איתור תיקי שיבוב לא פעל בט"ל במשך שנים רבות לאיתור כל תיקי השיבוב הרלוונטיים ולתביעתם של כספי השיבוב המגיעים לו.
במאי 2015 , בדיון שהתקיים בראשותו של מנכ"ל בט"ל בעקבות דוח ביקורת פנימית בעניין אי-מיצוי פונטיצאל השיבוב (להלן - דוח הביקורת הפנימית), החליט המנכ"ל כי פקידי התביעות לא יקבלו עוד החלטה בדבר עילת השיבוב, אלא רק יידרשו לסמן אינדיקציה לכך שהתרחש אירוע תאונתי.
עוד החליט כי תביעות שיבוב שוטפות יטופלו לפי תהליך חדש שיגובש.
משרד מבקר המדינה מעיר לבט"ל כי הוא החל אמנם בתהליך שמטרתו גיבוש אופן פעולה לאיתור תיקים לצורך מיצוי פוטנציאל השיבוב בגין כל תביעות הגמלאות, אבל מדובר בתביעות שוטפות, קרי תביעות שהטיפול בהן טרם הסתיים.
אולם, על פי בדיקות פנימיות, ישנם גם תיקי גמלאות רבים שהטיפול בהם כבר הסתיים ובגינם יש לבט"ל עילת שיבוב, ואף על פי כן הם לא הועברו לטיפול הגורמים הרלוונטיים, ואף לא סומנה במערכות המחשוב של בט"ל כל אינדיקציה בנוגע לפוטנציאל השיבוב שתאפשר את שליפתם בעתיד.
בתשובתו מינואר 2016 מסר בט"ל למשרד מבקר המדינה כי התיקון לחוק הביטוח הלאומי שנכנס לתוקפו בשנת 2014 , המחייב את חברות הביטוח לדווח לבט"ל על אירועים שיש לו בגינם עילת שיבוב, סייע לצמצום בעיית זיהוי התיקים שבהם עילת שיבוב.
עוד מסר כי "בשנה האחרונה המוסד פועל.
באופן אקטיבי על מנת לאתר תיקים שלגביהם לא נקבעה עילה", והוא "נמצא בעיצומה של בדיקה ארגונית שמטרתה לבחון את המשאבים הנדרשים ואת החלופות לטיפול במלאי תיקי העבר".
19 תיק שבו עילת השיבוב אינה פגיעה מתאונת דרכים אלא אחת מהעילות המנויות בפקודת הנזיקין, למשל רשלנות.
20 סניף יפו בדק 3,000 תיקים ומצא כי בכ-50% .
מהם סומן באופן שגוי כי אין עילה לשיבוב 1140 |דוח שנתי 67ב .
הוא הוסיף כי "מערכת ממוחשבת לזיהוי 'אוטומטי' של עילות שיבוב מצויה בהליכי פיתוח מתקדמים ותיושם בקרוב".
מלאי תיקים ישנים הממתינים לטיפול בסניף יפו .
המטופל ]בסניף יפו [ בדוח הביקורת הפנימית צוין ש"נמצא כי קיים מלאי גדול בפיגור רב ולעיתים על סף התיישנות.
על פי החישוב שערכה הביקורת הפנימית מוערך פוטנציאל תיקי תאונות הדרכים לשנים 2014-2007 בכ- 100,000 תיקים.
סניף יפו מטפל בתיקים שנה לפני ההתיישנ ות - כ- 13,000 תיקים.
תהליך זה מערים קשיים רבים בפני המוסד למיצוי זכויות השיבוב בין היתר: המוסד אינו יכול להצטרף לתביעת הנפגע שייתכן והסתיימה ולכן המוסד נדרש להגיש תביעה עצמאית.
קיים קושי באיתור עדים, שת"פ עם הנפגעים והשגת מסמכים".
בסיכום הדיון שהתקיים כאמור במאי 2015 הנחה מנכ"ל בט"ל לגבש הערכה בנוגע למשאבי כוח האדם והעלויות הכספיות שיידרשו לטיפול במלאי התיקים ולהגיש לו אותה.
לנוכח האמור, ניתן היה לצפות כי בט"ל יגבש תכנית עבודה לטיפול במלאי התיקים שבסניף יפו.
בסוף אוקטובר 2015 , מועד סיום הביקורת, נמצא כי בט"ל טרם גיבש תכנית עבודה לטיפול במלאי התיקים שבסניף יפו.
בתשובותיו מינואר 2016 ומיולי2016 מסר בט"ל כי תכנית עבודה לטיפול במלאי התיקים תגובש בתום תהליך בחינה ארגונית ולאחר בחינה של עלות מול תועלת של החלופות למיצוי פוטנציאל השיבוב.
הוא הוסיף כי בשל תיקוני החקיקה בתחום חובת הדיווח של חברות הביטוח והארכת פרק זמן ההתיישנות עומדים לרשותו כלים רבים יותר לאיתור תיקים לפני תום תקופת ההתיישנות, לכן "יש לצפות כי בשנים הקרובות מספר התיקים המתיישנים מדי שנה ילך ויקטן באופן משמעותי".
ההסכם החדש עם חברות הביטוח .
בסוף שנות השבעים ותחילת שנות השמונים של המאה העשרים חתם בט"ל עם רוב חברות הביטוח דאז על הסכמים בנוסח זהה, לצורך הסדרת זכותו לשיבוב בגין גמלאות שהוא משלם לנפגעי תאונות דרכים.
מטרת ההסכם הישן הייתה ליצור מנגנון לתשלום מידי של דרישות השיבוב של בט"ל מחברות הביטוח ולחסוך את ההתדיינויות המשפטיות בכל תביעה בנפרד לפי סעיף 328 (א) לחוק, ובכך לחסוך משאבים לשני הצדדים.
ההסכם התחדש באופן אוטומטי מדי שנה בשנה, ובט"ל היה יכול לבטלו בכל שנה.
בהסכם נקבע כי כל אימת שבט"ל שילם גמלאות לנפגע תאונת דרכים והוא זכאי בגינן לשיבוב מהחברה המבטחת, תשלם לו החברה את שווי הגמלאות בניכוי עד 45% משוויין, לפי העניין.
בנובמבר2008 , לאחר שחברות הביטוח לא הסכימו לדרישת בט"ל לשנות את תנאי ההסכם הישן, הודיע בט"ל לחברות הביטוח, ביוזמת הלשכה המשפטית שלו, על ביטול ההסכם והזמין אותן לנהל משא ומתן על הסכם חדש.
יצוין כי לפי תנאי ההסכם הישן, ביטול ההסכם המוסד לביטוח לאומי | 1141 .
נכנס לתוקף רק במהלך השנים 2010-2009 , והוא המשיך לחול על תיקים שתאריך האירוע בהם קדם למועד ביטולו.
מאחר שלאחר ביטול ההסכם פעל בט"ל למימוש זכותו בעיקר בתיקים שתאריך האירוע בהם קדם למועד הביטול, הטיפול בהם נעשה לפי תנאי ההסכם הישן.
בט"ל ביקש לשנות את תנאי ההסכם הישן מכיוון שסבר שהתנאים שנקבעו בו גרמו לו נזק כספי גדול, שכן פעמים רבות לא הייתה כל הצדקה כלכלית ומשפטית להנחה שהוא נתן לחברות הביטוח ולוויתורו במסגרת הה סכם על עילות שבגינן היה זכאי לשיבוב על פי הדין , ו כן משום שההסכם לא השיג את מטרתו - מניעת התדיינויות משפטיות עם חברות הביטוח.
כפועל יוצא מביטול ההסכם הישן היה בט"ל זכאי לתבוע בגין כל עילות השיבוב לפי הדין ולקבל את מלוא זכותו לאור הנזק הכספי שנגרם לנפגע ללא ההנחות שנקבעו בהסכם.
מנגד, למימוש זכותו לפי הדין יצטרך בט"ל לנהל הליכים משפטיים נגד חברות הביטוח במקרים שבהם הן לא ייענו לדרישתו לשיבוב.
לאחר ביטול ההסכם הישן החליטו בט"ל ואיגוד חברות הביטוח (להלן - האיגוד) לפעול לחתימה על הסכם חדש בין בט"ל לחברות הביטוח, ולקראת סוף 2010 החל משא ומתן בין הצדדים בהובלת היועץ המשפטי של בט"ל.
בסוף 2013 אישרה המינהל ה את החתימה על הסכם חדש עם חברות הביטוח 21 , הדומה להסכם הישן, למעט כמה שינויים שהמשמעותי בהם הוא מנגנון שמטרתו מניעת התדיינויות משפטיות.
בהסכם החדש נקבעו אותם שיעורי ההנחה ואותם הוויתורים על עילות שיבוב שבט"ל זכאי להן במסגרת מימוש זכותו לפי חוק.
נמצא שבט"ל החל ב משא ומתן עם האיגוד ללא עבודת המטה הנדרשת , והמינהלה אישרה את החתימה על ההסכם החדש בלי שבחנה את הכדאיות הכלכלית של מהלך זה, לעומת החלופה שעמדה לפניה והיא מימוש זכותו של בט"ל לשיבוב על פי הדין22 .
עבודת מטה חסרה וחלקית .
לפני חתימה על הסכם, ובמסגרת ניהול משא מתן, יש לבצע עבודת מטה הכוללת איסוף נתונים וניתוחם, שתשמש את צוות המשא ומתן במגעיו עם הצד האחר להסכם.
אשר להסכם עם חברות הביטוח, עבודת המטה אמורה לכלול בין היתר .
21 ההסכם נחתם עם כל חברת ביטוח בנפרד ולא עם האיגוד.
האיגוד ייצג את החברות רק לעניין המשא ומתן על נוסח ההסכם.
22 יצוין כי מאז מועד אישור ההסכם החדש תוקן חוק הביטוח הלאומי.
חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016 ), התשע"ה-2015 , כלל תיקון לחוק הביטוח הלאומי, הקובע בין היתר כי משנת 2016 , במקרים שבט"ל יממש את זכותו לשיבוב על פי חוק ולא על פי הסכם, יהיה על חברת הביטוח להעביר לבט"ל את הסכום שאינו שנוי במחלוקת מתוך הסכום הנקוב בדרישת תשלום שהעביר אליה.
אשר ליתרת התשלום השנויה במחלוקת, על חברת הביטוח לפרט בפני בט"ל את הסתייגויותיה בנוגע אליה.
הערכה בנוגע להשפעות הכספיות והתפעוליות הצפויות של הדרישות שבכוונת בט"ל להציג לחברות הביטוח ושל דרישותיהן ממנו, אם יציגו לו דרישות כאלה, וכן בנוגע להשפעות של כישלון החתימה על הסכם ומימוש זכות השיבוב לפי חוק, כגון עלייה במספר ההליכים המשפטיים שבט"ל יידרש לנהל.
עבודת המטה נועדה לסייע לבט"ל לקבל החלטות מושכלות בדבר הדרישות מחברות הביטוח ולעמוד על כך שייכללו בהסכם החדש, קרי הוויתור עליהן הוא בבחינת "חציית קו אדום".
לאחר ביטול ההסכם הישן הציגה הלשכה המשפטית של בט"ל לאי גוד רשימת דרישות.
כאמור, מדצמבר 2010 קיים בט"ל, בהובלת היועץ המשפטי שלו, משא ומתן עם האיגוד.
נמצא כי עבודת המטה של בט"ל שנעשתה טרם החלטתה של המינהלה בדבר חתימה על ההסכם החדש הייתה חלקית וחסרה.
בט"ל לא בחן את כדאיותו הכלכלית של ההסכם, דבר שהיה עליו לעשות בייחוד לנוכח חלופות אחרות שעמדו בפניו , לרבות מימוש הזכות לשיבוב לפי חוק; הוא לא בחן מחדש מהם שיעורי ההנחה שראוי לקבוע בהסכם החדש והסתפק באותם שיעורי ההנחה שנקבעו בהסכם הישן, וזאת בלי שבחן את הנימוקים שעל בסיסם החליט לבטל את ההסכם בשנת 2008 , ואף שמאז המועדשבו נקבעו שיעורי הנחה אלה חלפו יותר משלושים שנה; והוא גם לא בדק מה יהיו ההשלכות הכלכליות והתפעוליות של הוויתור על עילות תביעה שהוא זכאי להם לפי דין.
זאת ועוד, הוא לא קבע מהן המטרות שעל השגתן אין לוותר, דהיינו מהם הקווים האדומים שאין לעבור אותם.
עקב כך, לא היו לבט"ל לא התשתית הראויה ולא מסד הנתונים הדרוש שיאפשרו לו להשיג את המיטב במסגרת המשא ומתן עם חברות הביטוח.
בתשובותיו מסר בט"ל: "מאז ביטול ההסכם הישן ועד לחתימה על ההסכם החדש, לא הצלחנו להגיע במו"מ, לשיפור תנאי ההסכם מול חברות הביטוח, בעניין שיעורי ההנחה ובעניין עילות השיבוב".
עוד מסר כי "מנגנון מניעת התדיינויות משפטיות בהסכם החדש הינו השינוי המשמעותי ביותר שנדר ש מבחינת הביטוח הלאומי.
שהפך את ההסכם לכלכלי באופן מידי, גם בהינתן תנאים דומים ביחס להנחה ולעילות השיבוב, שכן ריבוי ההתדיינויות הוא מקור הסיבה להפיכת ההסכם הישן ללא כלכלי".
הוא הוסיף כי "בהסכם מסוג זה קשה עד בלתי אפשרי לבצע הערכה כלכלית מדויקת מראש.
לכן המוסד בחר בדרך מקובלת וראויה להערכת ההסכם אשר יש בו כל כך הרבה פרמטרים בלתי ידועים.
ואכן נקבעו פרמטרים להערכה".
המוסד לביטוח לאומי | 1143 .
משרד מבקר המדינה מעיר לבט"ל כי אין כל בסיס אמפירי לטענתו בדבר כדאיותו הכלכלית המידית של ההסכם החדש, שהרי הוא לא בחן זאת, והתועלת שבמניעת התדי ינויות משפטיות צריכה להיבחן מול עלותה; למשל, גובה ההנחות שבט"ל מעניק לחברות הביטוח בהסכם כחלק מהבחינה הכוללת של כדאיות ההסכם.
משרד מבקר המדינה דוחה את טענתו של בט"ל כי "קשה עד בלתי אפשרי לבצע הערכה כלכלית מדויקת מראש ", ואין בטענה זו כדי להצדיק את הימנעותו מלבדוק את הכדאיות הכלכלית של החלופות השונות כאמור, לפני שהחל במשא ומתן עם האיגוד, ולמצער במהלך שלוש השנים שחלפו מתחילת המשא ומתן עד החלטת המינהלה לחתום על ההסכם החדש.
יצוין כי מנתונים שמסר בט"ל למשרד מבקר המדינה במרץ 2016 עולה כי בשנת 2015 היו שיעורי התשלום של חברות הביטוח שחתמו על ההסכם 23 חלקיים- רק כ- 72% בממוצע מסך הדרישות שהעביר אליהן בט"ל בשנה זו.
מנתונים שמסר בט"ל באוקטובר 2016 עולה כי בשנת2016 היו שיעורי התשלום%78 (מעודכן לאוקטובר 2016)24.
בתשובתו מיולי2016 מסר בט"ל כי יבדוק את הסיבות לשיעורי התשלום החלקיים של כמה מהחברות, על פי המלצתו של משרד מבקר המדינה, ויעשה זאת במסגרת בחינת הכדאיות הכלכלית של ההסכם החדש (ראו להלן).
על בט"ל לבדוק את הסיבות לשיעורי התשלום החלקיים של כמה מהחברות שעמן חתם על ההסכם החדש האמור לסייע בידו לקבל את התשלום מחברות הביטוח ולהימנע מהתדיינויות משפטיות.
יש לבצע את הבדיקה במשך זמן, בין היתר כדי שתוצאותיה לא יושפעו מאירועים חד -פעמיים, כמו עלייה זמנית בגבייה עקב קבלת תשלומים שחברות הביטוח לא העבירו לפני חתימתן על ההסכם.
מסקנות הבדיקה יכולות לסייע בבחינת הכדאיות הכלכלית של ההסכם החדש.
תהליך קבלת ההחלטות של המינהלה בנוגע לאישור ההסכם החדש .
סעיף8 (ב) לחוק הביטוח הלאומי קובע כי המינהלה היא "הרשות המנהלת והמבצעת" של בט"ל.
בבואה לקבל החלטות, על המינהלה לעשות זאת על בסיס התשתית הנדרשת, קרי הנתונים הרלוונטיים, ניתוחם ובחינת ההשפעות השונות של ההחלטה תוך בחינת החלופות האפשריות הרלוונטיות.
ראוי שבעניין ההסכם החדש תחליט המינהלה אם להתקשר בהסכם, תוך בחינת ההשפעות הכספיות והתפעוליות של ההסכם לעומת אלה של החלופה האפשרית - מימוש .
23 מדובר בארבע חברות ביטוח שחתמו על ההסכם עד 1.
24 מדובר בנתונים לגבי12 חברות ביטוח שחתמו על ההסכם בשנת2015.
ההסכם זכותו של בט"ל לשיבוב לפי הדין - ותוך בחינת השיקולים שעליהם התבססה ההחלטה לבטל את ההסכם הישן25.
בנובמבר2013 , בדיון המינהלה שבו אושר ההסכם החדש, מסר היועץ המשפטי כי בתחילת המשא ומתן דרש בט"ל להרחיב את עילות השיבוב ולצמצם את שיעורי ההנחה, אבל האיגוד לא הסכים לכך.
בסופו של דבר אישרה המינהלה את ההתקשרות עם חברות הביטוח בהסכם החדש, בהסתמך על הצגת הנושא על ידי היועץ המשפטי, ובכלל זה העברת חומר כתוב לחברי המינהלה, לרבות דואר אלקטרוני שהציג וממנו עולה התנגדותה להסכם של עורכת דין מהלשכה המשפטית של בט"ל שריכזה את תחום השיבוב בעשורים האחרונים ונחשבה למומחית בתחום.
נמצא שחברי המינהלה לא ביקשו לבחון את הכדאיות הכלכלית של ההסכם החדש.
בסופו של דבר ה חלטתה של המינהלה להתקשר בהסכם החדש התקבלה שלא על בסיס התשתית הנדרשת בדבר ההשפעות הכספיות והתפעוליות של ההסכם לעומת האפשרות העומדת בפני בט"ל למצות את זכותו לשיבוב על פי הדין.
בכך לא מילאו חברי המינהלה כדבעי את תפקידם בעניין ההחלטה להתקשר בהסכם החדש.
התנגדות נוספת להסכם העלה מנהל סניף יפו דאז, שנחשב בבט"ל לבעל ניסיון וידע בנושא.
כאמור, משנת 2003 היה סניף יפו האחראי הבלעדי בבט"ל להוצאת דרישות לחברות הביטוח בגין תיקי תאונות דרכים, אם לפי חוק אם לפי ההסכם הישן.
בעקבות כך, במשך השנים נצברו ידע רב, ניסיון רחב ומומחיות רבה בקרב אנשי המקצוע ביחידה זו וכן נתונים ותובנות על תהליכי העבודה מול חברות הביטוח.
לאחר שנודע למנהל סניף יפו דאז על אישור ההסכם החדש הוא שלח בינואר 2014 מכתב למנכ"ל בט"ל, ובו הביע את התנגדותו להסכם והציע כי בט"ל יפעל למימוש זכותו לשיבוב על פי הדין.
לטענתו, "ההסכם משנת 1979 השולל זכויות שיבוב רבות ה]בט"ל[ מן המל"למגיעות לו על פי הדין והפסיקה ועל כן בוטל בשנת 2009 באישור המינהלה.
מדובר בסכומי עתק של מאות מיליוני שקלים בשנה - היורדים לטמיון".
הוא ציין: "משנת 2003 ואילך, מועד קבלת האחריות בסניפנו על הטיפול בתביעות שיבוב, 'עלינו על דרך המלך', והתווינו תהליך עבודה שחברות הביטוח התיישרו לפיו.
כיום רוב המחלוקות שהיו קיימות בשל פרשנות ההסכם הגיעו לסיום עם פסקי דין חלוטים, כך שמטרת 'מניעת התדיינות' הפכה לריקה מתוכן" (ההדגשה במקור).
הוא ציין כי באותה העת הוציא הסניף דרישות תשלום לחברות הביטוח מכוח החוק, שכן ההסכם הישן לא חל עוד.
למשל, בהתייחס לדרישות מכוח החוק ציין כי בשנת 2012 קיבל סניף יפו "חלק או מלוא סכום הדרישה ב -92% מהמקרים ואת מלוא סכום הדרישה ב-81% מהמקרים, מדובר על שיעורי גבייה גבוהים בהחלט".
הוא פירט במכתבו את היתרונות והחסרונות שבחתימה על ההסכם החדש אל מול .
25 ראו דפנה ברק-ארז, משפט מינהלי (2010 '), כרך א, עמ 424-423 , 442-439.
המוסד לביטוח לאומי | 1145 .
האפשרות של מימוש הזכות לשיבוב לפי הדין, והציג פרטים נוספים וכן נתונים מספריים המאששים לגישתו את טענותיו.
בביקורת נמצא כי מנכ"ל בט"ל לא הביא לידיעת חברי המינהלה את תוכן מכתבו של מנהל סניף יפו דאז.
זאת ועוד, המנכ"ל גם לא זימן את מנהל סניף יפו דאז לדיון מקצועי שבו ייבחנו נימוקיו להתנגדותו להסכם, וגם לא דרש את תגובתו של היועץ המשפטי לעמדה המנוגדת שהביע מנהל סניף יפו.
יתרה מזאת, הוא לא דרש לבחון את הטענות ולבדוק את הנתונים שהובאו במכתב האמור ואף לדון בהם.
יוצא אפוא כי מידע חשוב שהיה רלוונטי לתהליך קבלת ההחלטות של חברי המינהלה לא הוצג להם וגם לא נבדק.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה די בכך כדי לפגוע ביכולתם של חברי המינהלה לקבל החלטות מושכלות בעניין; לכן, ראוי היה שהמנכ"ל יעביר את המידע למינהלה כדי שתוכל לשקול מחדש את ההחלטה שכבר קיבלה.
בתשובתו מינואר 2016 מסר מנכ"ל בט"ל למשרד מבקר המדינה כי הנימוקים במכתבו של מנהל סניף יפו דאז כבר היו ידועים לפני אישור ההסכם החדש במינהלה, והיועץ המשפטי הציג אותם בפניה.
משרד מבקר המדינה מציין כי מהמסמכים שהוצגו למינהלה עולה שעמדתו של מנהל סניף יפו דאז לא רק שלא הוצגה למינהלה, אלא המנכ"ל והיועץ המשפטי אף לא חשפו את המידע בפני המינהלה.
בתשובתו מינואר 2016 מסרבט"ל: "לא מדובר במהלך אל -חזור, אלא בהחלטה לטווח קצר שניתנת לביטול כל שנה, בהתאם לבדיקת המשמעויות הכלכליות האמתיות, שאותן ניתן לבחון עובדתית רק לאחר הפעלתו של ההסכם וזאת אכן בכוונתנו לע שות".
עוד מסר כי "עתה, אכן ההסכמים נבחנים, יחד עם החשבת הכללית ]במשרד האוצר[ .
", לאור תיקוני החקיקה .
 1146 |דוח שנתי 67ב .
הביטוח משרד מבקר המדינה מעיר לבט"ל כי עם חלוף הזמן גדל מספר התיקים המתיישנים שבט"ל טרם בדק אם יש לו זכות שיבוב בגינם.
אי-מיצוי פוטנציאל השיבוב משמעו ויתור על כספי ציבור , והנהנות העיקריות מכך הן חברות הביטוח.
על בט"ל לפעול באופן נמרץ ואקטיבי ליישום תהליכים למיצוי מלוא פוטנציאל השיבוב הגלום במלאי תיקי הגמלאות הקיים ובתיקי גמלאות עתידיים.
עליו גם לטפל כנדרש במלאי התיקים הקיים בסניף יפו.
לשם כך, עליו להאיץ את בדיקת מלאי התיקים הקיים , להכין ללא כל דיחוי תכנית עבודה סדורה ולהקצות משאבים שיאפשרו לו לממש את מלוא פוטנציאל השיבוב.
נוסף על כך, על בט"ל לבחון את ההשפעות הכלכליות של ההסכם החדש ואת ההיתכנות של החלופות העומדות בפניו במטרה להשיג מימוש מיטבי של זכותו לשיבוב, ובכלל זה האפשרות לשנות את ההסדר הקיים עם חברות הביטוח - ההסכם החדש - ואף לקדם שינויי חקיקה נדרשים.
בהתאם לכך, עליו להכין תכנית עבודה סדורה ולהקצות את המשאבים שיידרשו למימוש זכותו לפי החלופה המיטבית שתמצה את גבייתם של כספי הציבור.
ראוי שהבחינה כ אמור תיעשה בשיתוף פעולה מלא עם אגף החשב הכללי, כמפורט בתשובת בט"ל לעיל.
יצוין כי ביוני 2016 פרסם אגף החשב הכללי מכרז פומבי לקבלת שירותי ייעוץ בנושא מיצוי פוטנציאל זכות השיבוב של בט"ל באמצעות בחינת ההסכמים מול חברות הביטוח.
המוסד לביטוח לאומי | 1147 .
תהליך קבלת ההחלטות בנוגע לאישור ההסכם עם חברה א .
בשנת 2012 השלימה חברה א עסקה לרכישת השליטה בחברה ב המחזיקה בחברה ג העוסקת בביטוח.
בעקבות העסקה חדלה חברה א בשנת 2013 להנפיק פוליסות ביטוח.
לדברי היועץ המשפטי של בט"ל, לנוכח הדברים האלה פנה אליו בעל השליטה בחברה א כדי להסדיר את התחייבויותיה של חברה א לבט"ל בנושא השיבוב.
עו"ד רוזנצויג יידע את מנכ"ל בט"ל על פנייתו של בעל השליטה בחברה א, והמנכ"ל הטיל עליו להוביל את עבודת המטה ואת ניהול המגעים עם החברה, וזאת כדי לקבל ממנה תשלום חד-פעמי בגין כלל זכויותיו של בט"ל לשיבוב כלפיה.
ב יוני 2013 החל היועץ המשפטי לרכזנתונים על החבויות של חברה א.
בפני בט"ל עמדו שתי אפשרויות - האחת, לחתום על הסכם עם חברה א להסדרת כל התחייבויותיה אליו או חלקן, והאחרת להמשיך לפעול מול החברה כפי שהוא פועל מול חברות הביטוח האחרות26 .
בספטמבר2014 , על פיהמלצת היועץ המשפטי ולפי החלטת מנכ"ל בט"ל ובאישורו של החשב דאז, התקשר בט"ל בהסכם עם חברה א להסדרת סילוק התחייבויותיה הקיימות והעתידיות בגין תביעות שיבוב לפי סעיף 328 לחוק הביטוח הלאומי (להלן - ההסכם עם חברה א).
בהסכם עם חברה א נקבע כי החברה תשלם לבט"ל כ-61.
5 מיליון ש"ח כמפורט: 1.
סכום חד -פעמי של 55 מיליון ש"ח עבור כל המקרים שבהם ישנה או עשויה להיות בעתיד לבט"ל עילת תביעה נגד חברה א בגין נזק שנגרם לנפגע בתאונת דרכים, לרבות המקרים שלא היו ידועים לבט"ל במועד ההתקשרות (להלן - התשלום בגין תיקי תאונות דרכים).
יודגש כי בעת גיבוש ההסכם היה בט"ל ער לכך שבפועל ישנו מלאי גדול של תיקי גמלאות שהוא אינו יודע אם יש עילת שיבוב בגינם, משום שפקיד התביעות המטפל סימן אותם באופן שגוי או כלל לא סימן אותם.
65 מיליון ש"ח בגין תביעות לפי פקודת הנזיקין התלויות ועומדות בערכאות משפטיות.
סכום חד-פעמי של מיליון ש"ח עבור מקרים שטרם הוגשה בגינם תביעה לפי פקודת הנזיקין וחלקה של חברה א אינו עולה בכל אחד מהם על 600,000 ש"ח.
במקרים של תביעות מכוח פקודת הנזיקין בלבד שחלקה של חברה א בכל אחד מהם עולה על 600,000 ש"ח, בט"ל יהיה רשאי לתבוע את החברה על פי הדין 27 .
,יצוין כי לפי נתוני בט"ל80% מהסכום שגבה בשנים 2015-2014 מקורם בתיקי .
26 דהיינו בנוגע לתיקי תאונות דרכים לפעול לפי ההסכם החדש ללא הצורך בהגשת תביעות משפטיות או לפעול ללא הסכם לפי העילות בחוק, ובנוגע לתיקי נזיקין להגיש תביעות משפטיות נגדן כאשר דרישותיו אליהן אינן נענות.
יודגש כי החרגה זו אינה חלה על תביעות בגין תיקי תאונות דרכים 1148 |דוח שנתי 67ב .
שיבוב בגין תאונות דרכים ורק 20% מהסכום מקורם בתיקי שיבוב מכוח פקודת הנזיקין.
משמעות ההסכם שגיבש והוביל היועץ המשפטי של בט"ל היא שבט"ל ויתר ללא כל תמורה ומראש על חלק מהזכויות לשיבוב בגין תיקי תאונות דרכים, שהיו לו כלפי חברה א, בלי שכלל העריך את שווי הוויתור, כמפורט בהמשך28 .
ככלל, לפני קבלת החלטה מינהלית יש לבצע עבודת מטה כוללת, מסודרת ומתועדת המתבססת על איסוף נתונים וניתוחם באופן שיאפשר להציג למקבלי ההחלטות תמונה ברורה ומקיפה על מצב הדברים שתסייע בידם לקבל החלטה בעניין29 .
תהליך מסודר של קבלת החלטות המבוסס על תשתית עובדתית מלאה ועל שמיעת עמדות רלוונטיות צפוי להוליד החלטה יעילה ונכונה יותר30 .
הדבר נכון בייחוד כאשר מדובר בהסכם ייחודי ראשון מסוגו שטרם בוצע כמותו בבט"ל.
לכן, לפני החתימה על ההסכם עם חברה א היה על בט"ל לחשב באופן מדויק ככל הניתן את שווי זכויות השיבוב הקיימות והעתידיות שלו כלפי החברה, וזאת כדי להעריך את הסכום שעליו לקבל לפי ההסכם תמורת הוויתור על זכויותיו.
במרץ 2014 כינס היועץ המשפטי דיון פנימי שאליו הוזמנו החשב דאז, המבקרת הפנימית ובעלי תפקידים נוספים.
בדיון סוכם כי בט"ל יעריך את שווי הזכות לשיבוב של בט"ל כלפי חברה א בגין תיקי תאונות דרכים.
באוקטובר 2015 מסר היועץ המשפטי למשרד מבקר המדינה כי באותה ישיבה נדונו חלופות למבנה ההתחשבנות, וסוכם העיקרון שההסכם עם חברה א יחול על תיקי פלת"ד (פיצוי לנפגעי תאונות דרכים) ולא על תיקי נזיקין מעל סכום מסוים.
סוכם שהנתונים ייאספו מתוך מערכות המידע הניהולי לאחר ריכוז התיקים המסומנים כ"תיקי חברה א תאונות דרכים".
תיקי נזיקין תלויים יידונו באופן ספציפי ותיקים לא ידועים לא ייכללו בהסכם.
בעקבות הדיון האמור ריכז היועץ המשפטי צוות לביצוע הערכת השווי האמור31 .
מאחר שמדובר בתחום שבמהותו משפיע על מצבו הכספי והפיננסי של בט"ל, צריך היה לצרף לצוות את חשב בט"ל או מי מטעמו , שמתוקף תפקידו הוא בעל הסמכות לאשר את ההתקשרות עם חבר ה א ו כן בעל הידע, המומחיות .
משרד מבקר המדינה לא בדק את נושא הסדרת זכויותיו של בט"ל לשיבוב בתיקי נזיקין 29 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55ב (2005 '), "עבודת המטה של משרדי הממשלה", עמ191 ; מבקר המדינה, דוח שנתי 64א (2014 ), "החלטות בתחום המיסים- תהליך קבלתן והתאמתן ליעדי הממשלה", עמ' 145.
30 דפנה ברק-ארז, משפט מינהלי (2010 '), כרך א, עמ262.
)הצוות לא היה מעורב בגיבוש ההסכם עם חברה א (ראו להלן המוסד לביטוח לאומי | 1149 .
והכישורים המקצועיים הנדרשים כדי לנתח את ההשפעות הפיננסיות של ההסכם המתגבש.
למרות זאת, נמצא כי הצוות שהוקם כלל את האקטואר של בט"ל, עובדת מאגף הביקורת הפנימית ו נציגה ממינהל המחקר (להלן - הצוות).
בצוות לא נכלל החשב או נציג מטעמו.
באוגוסט 2014 הגיש הצוות ליועץ המשפטי הערכת שווי ובה ציין כי היא מתייחסת לשווי של חלק מתיקי הגמלאות בגין תאונות דרכים שלבט"ל הייתה בהם עילת שיבוב כלפי חברה א.
הצוות העריך את השווי ב-98.
5 מיליון ש"ח וציין כי קיימים תיקים נוספים שהוא לא כלל בהערכה האמורה.
הצוות לא העריך את היקף אותם תיקים נוספים ואת שוויים.
בתשובתו מינואר 2016 מסר היועץ המשפטי למשרד מבקר המדינה כי הנוכחים בדיון הפנימי האמור הם אלה שהחליטו אם הם עצ מם יהיו בצוות או נציג מטעמם.
עוד מסר כי "החשב היה שותף לכל תהליך גיבוש ההסכם, כּותב למיילים מהצוות המקצועי שהכין את הערכת השווי והיה חלק מצוות המשא ".
בתשובתו מינואר ]עם חברה א[ ומתן שעסק בהסכם2016 מסר החשב דאז למשרד מבקר המדינה כי לאחר הדיון האמור התברר ל ו כי היועץ המשפטי ביקש מצוות שמונה על ידו להעריך את השווי, והוא לא היה מעורב במשימה הזאת.
משרד מבקר המדינה מציין כי מאחר שהצוות לא כלל את החשב או נציג מטעמו, חסר הצוות מרכיב הכרחי לצורך הערכת השווי.
אין לקבל את אופן פעולתו הפסיבית של החשב; לכל הפחות היה עליו להתריע בפני מנכ"ל בט"ל ובפני היועץ המשפטי על אי-שיתופו בצוות או למצער נציג מטעמו.
כדי לחשב באופן מדויק ככל הניתן את שווי זכויות השיבוב הקיימות והעתידיות שלו כלפי חברה א, ולהעריך את הסכום שעליו לקבל ממנה לפי ההסכם תמורת הוויתור על זכויותיו, היה מצופה מבט"ל כי בטרם יגבש את הערכת השווי הוא יפנה לחברה וידרוש לקבל את רשימת תיקי השיבוב הידועים לה ואמורים להיכלל בהסכם עמה; וזאת בייחוד על רקע תיקון חוק הביטוח הלאומי, המחייב את חברות הביטוח, מינואר 2014 , לדווח לבט"ל עלמקרים שבהם הן ניכו, או היו רשאיות לנכות, סכום כלשהו מהפיצויים שהנפגע זכאי להם בשל גמלה שבט"ל שילם או עתיד לשלם לו ולבט"ל זכות שיבוב בגינ ה.
בביקורת עלה כי היועץ המשפטי שהוביל את מהלך ההתקשרות עם חברה א לא פנה לחברה כדי לקבל את המידע הדרוש.
עקב כך, גיבש הצוות את הערכת השווי על סמך מידע חלקי שה יה מצוי בבט"ל, אף שכבר היה ידוע כאמור כי בט"ל אינו מצליח במשך שנים לאתר את כל תיקי השיבוב הרלוונטיים.
הוויתורים בהסכם עם חברה א .
באוגוסט 2014 הגיש היועץ המשפטי למנכ"ל בט"ל, עם העתק לחשב, מסמך לסילוק כלל התחייבויותיהם במסגרת תביעות ]חברה א[ שהנדון בו הוא "הסכם עם שיבוב", ובו המליץ למנכ"ל לחתום על ההסכם (להלן - מסמך ההמלצה).
בנספחים של המסמך נכללו הערכת השווי ונוסח מוצע להסכם עם חברה א.
במסמך ההמלצה הציג היועץ המשפטי גם את החישוב שהכין בנוגע לתשלום שבט"ל יקבל לפי ההסכם בגין תיקי תאונות דרכים.
החישוב התבסס על שווי זכויות השיבוב בגין התיקים שנכללו בהערכת השווי בסך 98.
על פי התחשיב הפחית היועץ המשפטי 8 מיליון ש"ח מסכום זה שכ ן על פי ניסיון העבר שילמה חברה א לבט"ל רק 92% מהסכומים שבט"ל דרש ממנה לשלם; על 90.
5 מיליון השקלים הנותרים ניתנה הנחה בשיעור של 35% , דהיינו31.
5 מיליון ש"ח, וזאתמכוח ההנחות הניתנות ב הסכם החדש עם חברות הביטוח שהוחל גם בהסכם עם חברה א.