HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אישורים אלה יכולים לסייע לה לדעת מהו היקף התמלוגים שהיא זכאית להם.
מהדוחות הכספיים של חיא"ל בשנים 2004 -2007 עולה שהתמלוגים שקיבלה מהמיישמים הסתכמו בממוצע בכ - 700,000 ש"ח לשנה.
הביקורת העלתה כי באותן שנים דרשה חיא"ל מהמיישמים לקבל אישורים של רואי החשבון שלהם על תקבולי מכירותיהם, אולם מרביתם לא נענו לפניותיה, וכמה מהם אף לא שילמו את התמלוגים שחושבו על פי נתוניהם הבלתי מבוקרים.
ממסמכי חיא"ל מפברואר 2008 עולה כי בשנים 2004 -2007 היא הייתה אמורה לקבל תמלוגים משבעה .
28 באתריה בחיפה, במעבדת הכנרת ובמרכז לחקלאות ימית באילת.
עוד העלתה הביקורת כי חיא"ל קיבלה אישורים מרואה חשבון של אחד המיישמים בלבד, וגם אלה נגעו רק לשנים 2004 -2005 .
ממיישם אחר היא קיבלה נתונים לא מבוקרים שהעביר לה מנהל הכספים שלו, אך הם נגעו לארבעה רבעונים בלבד בשנים 2004 -2007 .
משאר המיישמים לא התקבלו נתונים כלשהם משרד מבקר המדינה העיר לחיא"ל כי בהיעדר אישורים של רואי החשבון של המיישמים על הכנסותיהם של אלה, אין לה סימוכין בעניין החוב שכל אחד מהמיישמים היה חייב לה בשנים 2004 -2007 .
ממסמכים שצירפה הנהלת חיא"ל לתשובתה מ - 23.
08 עולה כי חיא"ל שקלה לאכוף על המיישמים את יישום תנאי החוזים באמצעות הגשת תביעה משפטית נגדם, א ולם החליטה להימנע מהוצאות משפטיות בגלל מצבה הכספי.
משרד מבקר המדינה העיר לחיא"ל כי על הנהלת החברה היה להביא את אותה החלטה לאישור הדירקטוריון, דבר שלא נעשה.
חייבים : על פי הדוחות הכספיים של חיא"ל, בשנים 2006 ו- 2007 הסתכמו חובותיהם של החייבים לה (בניכוי ה תחייבויות של משרדי הממשלה למענקי מחקר) בכ-4 מיליון ש"ח ובכ -4.
8 מיליון ש"ח, בהתאמה (סכומים אלה הם כ-20% מסך נכסי החברה).
מתשובת חיא"ל למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנים 2004 -2007 היא מחקה 325,686 ש"ח מחובות של חייבים.
חיא"ל הסבירה למשרד מבקר המדינה כי את ההחלט ה על מחיקת חובות אלה אישרו החשב והסמנכ"ל לכספים (שניהם מורשי חתימה בחברה), והמנכ"ל ידע על כך.
משרד מבקר המדינה העיר לחיא"ל כי אין לה אסמכתאות על תהליך קבלת ההחלטות שלה בעניין מחיקת החובות ועל הדיונים שקיימה הנהלת חיא"ל בשנים אלה בעניין כל חוב לפני שהחליטה למחוק אותו לרבות על קבלת ייעוץ משפטי אם כדאי לה לעשות פעולות לגביית החובות האמורים לפני שתמחק אותם.
ארגון מחודש של המכונים .
כאמור, בספטמבר 2006 החליטה הממשלה להקיםצוות בין -משרדי לשם הכנת תכנית פעולה לארגון מחודש של מכוני המחקר הנתונים באחריות המשרד ולשם הקמת מכון מאוחד על יסוד המכון הגיאולוגי, שיהיה יחידת סמך של המשרד.
עוד נקבע באותה החלטה כי בעקבות האיחוד תהיה התייעלות של 20 תקנים לפחות ויופחתו 7.
5% מהתקציב של שלוש ת המכונים; פעילות מלח"י תופרד מהמכון המאוחד; הצוות שהממשלה החליטה להקים יגיש "לשרי האוצר והתשתיות הלאומיות את מסקנות הבדיקה ותכנית הפעולה עד ליום 31.
באוקטובר 2006 הוציא מנכ"ל המשרד מר חזי קוגלר כתב מינוי לצוות בראשות מנהל המינהל29, ד"ר יוסף ברטוב.
כמו כן מונו לצוות נציגים של את"ק ושל הרשות.
מינהל המחקר למדעי האדמה שבמשרד.
ראו לעיל בפרק המבוא משרד התשתיות הלאומיות 1255 .
במרס 2007 השלים ראש המינהל30 ,, את הכנת ההצעה בעניין המבנה הארגוני כוח האדם והתקציב של המכון המאוחד (להלן - המסמך).
המסמך עסק במגוון נושאים הקשורים באיחוד: הוצע בו להעסיק במכון המאוחד 261 עובדים (מהם 159 קבועים והשאר עובדים בעבודה בלתי צמיתה 31 ).
על פי המסמך זוהי הפחתה של 32 עובדים קבועים ממספר העובדים שהועסקו בשלושת המכונים; במסמך הוצעה מסגרת תקציב של כ-55 מיליון ש"ח למכון המאוחד ותקציב של כ-49 מיליון ש"ח המותנה בהכנסות ממקורות עצמיים.
עוד צוין במסמך כי יש להחליט מה לעשות בעניין פעילותם של הצוותים הסייסמיים העובדים במג"י, שכן מהעבודות שהם עושים במגזר הפרטי מתקבלות רוב הכנסותיה של החברה בשנים האחרונות; המסמך לא עסק במעמדו של מלח"י, שכן ועדת הבדיקה דנה בו באותה עת32 .
בסוף מרס 2007 קיים השר מר בנימין (פואד) בן אליעזר דיון , ובו הוצג מתווה לארגון מחדש של מכוני המחקר.
השר אישר את התכנית שהוצגה לפניו וקבע כי "משרד התשתיות והמכונים ימשיכו לקדם ולהוביל את הליך השינוי המבני מול משרד האוצר".
הארגון המחודש של המכונים הוא פרויקט מורכב - גופים רבים עושים בו פעולות רבות, וחלק מהפעו לות תלויות זו בזו.
כדי להשיג את היעדים שנקבעו במועד שנקבע היה על האחראים לעניין לקבוע יעדי ביניים ברורים: היה עליהם לקבוע את מטרת העבודה, משך העשייה שלה והמשאבים הנדרשים להשגתה.
הביקורת העלתה כי במסמך ובמתווה לא נקבעו אבני דרך לביצוע הארגון המחודש של מכוני המחקר, ולא פורטו לוח הזמנים והמשאבים הנדרשים לכל אחת מהן.
יצוין כי במרס 2008 הכין יו"ר הצוות הבין-משרדי מסמך ובו הצעה לחלוקת עבודה (הכוללת יעדים ולוח זמנים) בעניין כל אחד מהנושאים העומדים על הפרק בארגון המחודש, אך מסמך זה לא נדון בדיונים של הצוות ולא אושר.
ממסמכים שהכין את"ק ביוני 2007 עולה, בין השאר, כי הוא סיכם עם המשרד שמספר העובדים במכון המאוחד לא יהיה גדול מ -261 ושהפעילות של היחידה הסייסמית של מג"י, שעובדים בה כ-21 עובדים, תופרט "תוך יצירת מודל שיאפשר את הפעלתה שלושה חדשים בשנה לטובת מטלות הממשלה ".
ממכתב ששלח מנכ"ל המשרד למנכ"ל מג"י בנובמבר 2007 עולה כי סוכם עם את"ק שהארגון המחודש יושלם עד ינואר 2008 .
30 ששימש גם כראש הצוות הבין-משרדי.
31 בתקשי"ר נקבע כי "עבודה שלפי טיבה אינה צמיתה היא עבודה שלפי אופייה וטיבה מוגבלת מבחינת זמן; עבודה כזו היא במסגרת תקציבית מיוחדת ובדרך כלל מבצעים אותה עובדים שאינם משובצים במשרות שבתקן המאושר".
32 ביולי 2007 המליצה ועדת המשנה של ועדת הבדיקה להעביר את מלח"י למינהל המחקר החקלאי שבמשרד החקלאות ופיתוח הכפר.
יו"ר ועדת השרים לענייני מדע וטכנולוגיה, השר ומנכ"לית משרד החקלאות ופיתוח הכפר אימצו מסקנו ת אלה לקראת סוף אותה שנה.
באוקטובר 2008 סוכם על העברת מלח"י למינהל המחקר החקלאי שבמשרד החקלאות ופיתוח הכפר בשנת 2009 .
הביקורת העלתה כי בפועל לא הגישו משרד התשתיות הלאומיות ומשרד האוצר הצעת החלטה לממשלה בעניין הפעלת המכון המאוחד עד ינואר 2008.
)(א מאחר שלא הוגשה לממשלה הצעת החלטה, ומאחר שתחילתו של הארגון המחודש התעכבה, הממשלה החליטה בינואר 200833 להגדיל את השקעתה בחיא"ל ב-8 מיליון ש"ח ואת השקעתה במג"י בכ -4.
23 מיליון ש"ח, כדי שהחברות האלה יוכלו להוסיף לתפקד.
עוד החליטה הממשלה כי הגדלת ההשקעות בחברות אלה תיעשה בכפוף להס כמים שייחתמו עם המשרד בעניין פעילותן, תכניות העבודה שלהן וההחלטות שהן נדרשות לקבל על פי כל דין.
נוסף על כך החליטה הממשלה כי מועד הארגון המחודש יסתיים לא יאוחר מתחילת מאי 2008 .
ההסכמים האמורים נחתמו באפריל 2008.
)(ב ממסמכים שהכין את"ק בסוף אפריל 2008 עולה כי היו חילוקי דעות בינו ובין המשרד בעניין הפרשנות של ההחלטה שקיבלה הממשלה בספטמבר 2006 באשר למספר תקני כוח האדם שיוקצו למכון המאוחד בעקבות השינוי הארגוני.
חילוקי הדעות בין את"ק לבין המשרד היו בין הגורמים שעיכבו הגשה של הצעת החלטה לממשלה בעניין הארגון המחודש של מכוני המחקר.
בעקבות העיכוב החליטה הממשלה ביולי 200834 להגדיל את השקעתה בשתי החברות כדי שיוכלו להוסיף לתפקד: בחיא"ל גדלה ההשקעה בכ-14.
5 מיליון ש"ח ובמג"י ב-8 מיליון ש"ח; עוד החליטה הממשלה כי הארגון המחודש יסתיים בתחילת ינואר 2009 .
לכל היותר בדיון שקיים סגן בכיר לחשב הכללי במשרד האוצר בספטמבר 2008 , בהשתתפות נציגים של את"ק, המשרד, הרשות והמכון, הוא אישר להעביר לחברות תשלום עבור משכורות - 6 מיליון ש "ח לחיא"ל ו -2 מיליון ש "ח למג"י.
בדיון צוין כי התשלומים לספקיהן "הופסקו עד לפתרון הסוגיות שיבטיחו המשך ביצוע הל יך איחוד המכונים".
ממסמכי המשרד ומשרד האוצר שהתקבלו לאחר מועד סיום הביקורת עולה, כי באוקטובר 2008 חתמו מנכ"ל המשרד ונציג את"ק על הסכמות בנוגע לאיחוד מכוני המחקר, הנתון באחריות המינהל, בתחילת 2009 .
בין השאר סוכם כי במג"י תפעל בעיקר יחידת ההדמיה הסייסמית, והחברה תוסיף להיות חברה ממשלתית עסקית שאינה מתוקצבת; הפעילות של האגף הסייסמולוגי של מג"י ופעילויות מחקר גאופיזיות אחרות שלה הדרושות לממשלה יועברו ממג"י למכון המאוחד בהליך הארגון המחודש; למכון המאוחד יוקצו 24135 .
תקני כוח אדם משרד מבקר המדינה העיר לאת"ק ולמשר ד כי הם השתהו כתשעה חודשים עד שחתמו על ההסכמות בסוף אוקטובר 2008 .
בשל ההשתהות הזו הגדילה הממשלה את השקעותיה בחברות, לשם מתן עזרה פיננסית דחופה ולא לשם השגת מטרות מקצועיות מוגדרות על פי צורכי המדינה, כבעבר.
33 'החלטות מס 2987 ו- 2988.
34 'החלטות מס 3735 ו- 3736 .
35 מהם עד119 תקני כוח אדם מחיא"ל (ללא העובדים של מלח"י) ועד35 תקני כוח אדם ממג"י, והשאר עובדי המכון.
משרד התשתיות הלאומיות 1257 .
בדצמבר 2007 הכינה הרשות מסמך המרכז את הנושאים שבהם עליה לטפל כדי להשלים את הארגון המחודש של מכוני המחקר.
סגן מנהל הרשות הודיע למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 כי הרשות כבר טיפלה בסיכום תנאי הפרישה של עובדים שפרשו מחיא"ל וממג"י בגין הארגון המחודש.
עוד הודיע הסגן כי הרשות והמשרד גיבשו הצעת מחליטים בדבר הקמת מינהל המחקר המאוחד בתחילת ינואר 200936.
מתשובת סגן מנהל הרשות מדצמבר 2008 עולה כי הרשות לא הכינה את ההסכמים הדרושים עם מג"י וחיא"ל, ולא השלימה את הכנת השלבים העיקריים הדרושים להעברת אגף הסייסמולוגיה ממג"י ולהעברת מלח"י מחיא"ל.
כמו כן לא השלימה את ההכנות הדרושות לפירוק חיא"ל.
לדעת משרד מבקר המדינה, עיכוב הביצוע של פעולות אלה עלול לדחות שוב את הארגון המחודש.
בספטמבר 2006 החליטה הממשלה להקים צוות בין-משרדי לשם הכנת תכנית פעולה לארגון מחודש של מכוני המחקר הנתונים באחריות משרד התשתיות הלאומיות ולשם הקמת מינהל מחקר מאוחד על יסוד המכון הגיאולוגי (המכון המאוחד), שיהיה יחידת סמך של המשרד.
עוד החליטה הממשלה שהצוות יגיש לשרי האוצר והתשתיות הלאומיות את מסקנות הבדיקה ותכנית הפעולה בנדון עד סוף 2006 .
בראשית פברואר 2009 החליטה ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה בענייןהקמת המכון המאוחד והסדרת פעילות של מכוני המחקר.
על הגורמים הממשלתיים המופקדים על הנושא לזרז את יישום החלטת ועדת השרים בעניין הארגון המחודש בהקדם ולהכין את מתווה הפעילות שעל כל אחד מהגופים הקשורים לעניין לעשות כדי להשלים את התהליך הזה.
כך יוכלו מכוני המחקר לשמש שוב זרוע מקצועית אפקטיבית של הממשלה בתחום מדעי האדמה והים.
כמו כן, על מג"י ועל מכוני המחקר המתמזגים למכון המאוחד לשפר את סדרי הניהול והבקרה שלהם ולוודא שהניהול של המכון המאוחד ושל מג"י יהיה חסכוני, יעיל ואפקטיבי.
36 כאמור, בתחילת פברואר 2009 התקבלה החלטת ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה (קבינט חברתי -כלכלי) חכ/ 183 בעניין הקמת המכון המאוחד והסדרת פעילות של מכוני המחקר.
חברת נמל אילת בע"מ (להלן - החברה) הוקמה ביולי 2004 .
עד פברואר 2005 היה נמל אילת חלק מרשות הנמלים.
בפברואר 2005 פורסם חוק הספנות חברת נמל אילת בע"מ 1375 .
והנמלים שאישר את המבנה הניהולי והענפי של הנמלים.
בכך פורקה רשות הנמלים, והחברה החלה להפעיל את נמל אילת.
פסטיבל הג'אז הבין-לאומי (להלן - הפסטיבל) מתקיים בשטח נמל אילת מדי שנה בחודש אוגוסט, והוא נמשך ארבעה ימים.
בשנת 2008 נכללו בו42 קונצרטים וצפו בהם כ- 80,000 איש.
מחיר כרטיס להופעה נע בין80 ש"ח להופעה יחידה ל-600 .
ש"ח לכרטיס משולב לכל ההופעות עד שנת 2006 .
ריכזה עיריית אילת את ארגונו וניהולו של הפסטיבל ופיקחה עליו החל בשנת 2007 הועבר התפקיד הזה לעמותה ששמה "מינהלת תיירות הים האדום" שחבריה הם גופי התיירות הפועלים באילת: ארקיע, אל על, התאחדות בתי המלון וכו' (להלן - העמותה).
לפי הדברים שמסרה החברה למשרד מבקר המדינה, היא רואה בקיום פסטיבל הג'ז ברציפי הנמל אירוע רחב היקף המסייע רבות ליחסי הציבור שלה בכך שהוא חושף אותה לקהל רם המעלה של מקבלי ההחלטות במדינת ישראל.
החברה מייחסת חשיבות רבה לכך שאורחים מכובדים אלה שמגיעים לפסטיבל הג'ז יפקדו את רציפי הנמל, ויקיימו שם מפגשים מעניינים עם כל המי ומי בעולם העסקי שיביאו לידי יצירת הזדמנויות עסקיות.
משרד מבקר המדינה בדק בחברת נמל אילת, בחודש אוקטובר 2008 , את סדרי האירוח של הפסטיבל על ידי החברה בשנים 2006 -2008 .
מדי שנה נחתם חוזה הרשאה לשימוש במקרקעין של החברה (להלן - חוזה הרשאה), בין החברה ובין עיריית אילת, והחל בשנת 2007 בין החברה ובין העמותה.
תקופת ההרשאה כללה את ארבעת ימי האירוע, את תקופת ההתארגנות ובניית הבמות עשרה ימים לפניו, וכן ארבעה ימים נוספים לפירוק ולהחזרת המצב לקדמותו (סה"כ - 18 .
)ימים בחוזה נקבעו דמי הרשאה ותמלוגים שהגיעו בשנת 2007 לסכום של כ- 142,500 ש"ח: 45,000 ש"ח בגין הרשאה לקיום האירוע; 55,000 ש"ח בגין הקמת שטחי האירוע בעזרת מכולות ופירוקן בתום האירוע; 27,500 ש"ח תמורת שירותים נוספים וכיסוי הוצאות נוספו ת שנגרמו לחברה בתקופת ההרשאה, כגון הפעלת מלגזות וגנרטורים, ו- 15,000 ש"ח החזר הוצאות ביטחון מיוחדות של החברה.
לפי נתונים שמסרה החברה למשרד מבקר המדינה, בשנת 2004 , לפני הקמת החברה, היו הכנסות נמל אילת מפסטיבל הג'ז כ- 81,000 .
ש"ח הביקורת העלתה כי אין בידי החברה מסמכים המצביעים על אופן קביעת דמי ההרשאה, או נתונים מרוכזים על העלויות בפועל של הקמת מתחם האירוע, הוצאות הביטחון המיוחדות והוצאות אחרות.
לפי הערכת החברה העלויות שלה בעד הפסטיבל נעות בין 20 ל-30 אלף ש"ח בגין בניית אולמות מהמכולות, תגבור מאבטחים בשערי הנמל והצבת חשמלאי תורן.
(א) באפריל 2008 כתב ראש עיריית אילת מר מאיר יצחק הלוי (להלן- ראש העירייה), למנכ"ל החברה דאז מר משה מיץ (להלן - המנכ"ל), כי העמותה החליטה לפרסם מכרז ל-250 .
מכולות שישמשו את הפסטיבל בשנים הבאות בפנייתו ביקש ראש העירייה לאשר את אחסנת המכולות בשטח הנמל ללא תשלום וללא הגבלת זמן כל עוד ימשיך הפסטיבל להתקיים בנמל אילת.
בסוף אפריל 2008 השיב לו המנכ"ל דאז כי אין באפשרותו להיענות לבקשתו, משום שהנמל היא חברה ממשלתית המחויבת לפעול כגוף עסקי על פי שיקולים כלכליים, בעוד שהוצאות אחסון המכולות לל א תמורה עשויות להסתכם במיליון ש "ח לשנה.
עם זאת ציין המנכ"ל כי הוא מוכן לדון עם נציגי העירייה בדבר מתן הנחה של ממש תמורת אחסון המכולות, או לנסות לאתר פתרונות חלופיים.
התנהל ויכוח בדירקטוריון החברה בנושא עלות האחסון של המכולות המנכ"ל דאז דיווח כי העלות השנתית הממוצעת ספציפית לאחסון זה מוערכת כמיליון ש"ח לשנה על פי תעריף האחסון ללא הנחות, משום שהמכולות תופסות שטח אחסון של כ-100 מכוניות.
יו"ר הדירקטוריון, עו"ד יאיר חזן, טען שהחברה אינה מפסידה הכנסה של כמיליון ש"ח כתוצאה מאחסון המכולות.
לדבריו מסר סמנכ"ל הכספים של החברה כי החברה מפסידה הכנסה בגובה של 200 אלף ש"ח בלבד.
באותה ישיבה החליט הדירקטוריון להסמיך את הנהלת החברה להגיע לסיכום עם עיריית אילת בנוגע לאחסון המכולות בשטחי הנמל בתמורה לסכום שיוסכם בין הצדדים.
(ב) ביולי 2008 הודיע מר דורון סלונים, סמנ כ"ל הכספים של החברה, למר שמואל תגר, יו"ר העמותה כי החברה תשמח לאפשר את קיום הפסטיבל בתחום הנמל כפי שהיה נהוג כל השנים בתנאים הבאים: (1) .
התנאים של ההסכם וסדרי התשלומים ימשיכו להתקיים כמו בשנה שעברה (2) עקב מספרם הרב של כלי הרכב החונים בנמל, וכ- 28,000 כלירכב נוספים הצפויים להגיע אליו בחודשים יולי-אוגוסט, לא תוכל החברה להקצות לפסטיבל את היקף השטחים שהקצתה בעבר.
(3) יש למצוא פתרונות חניה מחוץ לנמל לרכבי ייבוא נוספים החונים בשטח שעליו אמורים להתקיים אירועי הפסטיבל.
עוד ציין הסמנכ"ל כי ללא תוספת שטחי אחסנה יקשה על החברה להקצות אפילו את השטחים הנדרשים לקיום הפסטיבל עצמו.
(ג) ביולי 2008 , לקראת פרישתו של המנכ"ל, החליט דירקטוריון החברה פה אחד להקים ועדת אד-הוק שתנהל את החברה (להלן - ועדת הניהול) במשך זמן קצוב, ויואצלו לה סמכויות מנכ"ל לכל דבר ועניין; חברי הוועדה יהיו: עו"ד יאיר חזן - יו"ר, עו"ד שמעון בן נעים - חבר, הגב' פארן - חברה.
כמו כן נקבע כי היו"ר ינהל בפועל את ענייני החברה בעזרת חבריה.
הדירקטוריון לא קצב את משך הזמן שבו תפעל ועדת הניהול.
חדל מר משה מיץ לשמש מנכ"ל החברה יצוין כי עד מועד פרישתו של המנכ"ל לא נחתם הסכם בין החברה ובין העמותה בעניין ההרשאה לאירוח הפסטיבל בתחומה בשנת 2008.
)(ד ביולי 2008 , לאחר פרישתו של המנכ"ל, הכין סמנכ"ל הכספים של החברה אומדן של הוצאות הנמל בגין הפסטיבל, הכולל הוצאות נוספות על אלו שהוסכם עליהן.
לפי מסמך זה יסתכמו הוצאות הנמל הנוספות בכ- 700,000 ש"ח.
מתוכם חברת נמל אילת בע"מ 1377 .
153,000 ש"ח לשכירת מגרש לאחסון מכוניות לחצי שנה, 210,000 ש"ח להקמת גדר, 180,000 ש"ח להעברת רכבים לשטח השכור, 95,000 ש"ח לאחסון המכולות בנמל עד הפסטיבל והעברתם לאחסון לאחריו, 12,000 ש"ח להוצאות אחסון לשנה, ולהוצאות שונות בלתי צפויות מראש - 50,000 ש"ח.
החברה הסבירה למשרד מבקר המדינה, כי ההוצאות בסך 700,000 ש"ח שמעבר להוצאות החברה עבור הפסטיבל אינן הוצאות נוספות, אלא הוצאות כספיות לצורך שכירת שטח והכשרתו בשביל אותם אלפי כלי הרכב שהיו מיועדים להגיע לנמל לפני הפסטיבל ולאחריו.
בסוף יולי 2008 דיווח יו"ר דירקטוריון החברה לדירקטוריון כי על השטח המיועד לפסטיבל יש 3,000 מכוניות, וצפויות להגיע עוד 8,000 מכוניות עד פתיחתו, ולכן יש למצוא פתרון ליותר מ - 20,000 מכוניות נוספות.
עוד ציין היו"ר כי יש צורך להוציא 3000 מכוניות משטחהנמל, וכי החברה מקווה שהפסטיבל אכן יתקיים.
היו"ר הסביר כי יום לפני פרישתו אמר לו המנכ"ל בתשובה לשאלתו כי לא חתם על כל הסכם בעניין הפסטיבל.
יו"ר הדירקטוריון העיר למנכ"ל כי הוא מתנגד לביטול הפסטיבל מבחינה ציבורית, מוסרית, חברתית וקהילתית, משום שאינו רוצה שיטענו כי החברה הפסיקה מסורת בת למעלה מ -20 .
שנה הביקורת העלתה כי לא דווח לדירקטוריון על אחסון 250 מכולות אזרחיות ללא הגבלת זמן וללא כל תמורה בשטח הנמל, אף שבהחלטת הדירקטוריון ממאי נקבע כי על הצדדים להגיע להסכמה בנוגע לתמורה.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי מ ן הראוי היה שיו"ר הדירקטוריון ידווח לדירקטוריון על ההוצאות בגין פסטיבל הג'ז ובגין פינוי כלי הרכב משטחי הנמל עקב אירועי הפסטיבל.
הדירקטוריון הסתפק בדברי היו"ר, ולא קיים כל דיון בנושאים שהועלו לעיל.
לאחר סיום הפסטיבל אוחסנו המכולות ששימשו לארגון הפסטיבל בשטחי הנמל.
בסוף יולי 2008 נחתם חוזה הרשאה בין החברה ובין העמותה בנוגע לארגון פסטיבל הג'אז לשנת 2008 , והוא התקיים מ- 25.
בחוזה ההרשאה לשנת 2006 לא נקבעו הסדרים להעברת כרטיסים לחברה על ידי העירייה.
בשנת 2006 מסרה העירייה לחבר ה כ - 2000 כרטיסי חינם להופעות בכל ימי הפסטיבל.
בסוף יולי 2007 הודיע מנכ"ל העמותה מר יוסי האני למנכ"ל החברה דאז מר משה מיץ, כי העמותה תזמין 1000 .
כרטיסים מיוחדים לחלוקה יומית לעובדי הנמל מנכ"ל העמותה ציין כי עלות הכרטיס לעמותה היא 40 ש"ח, אך הוא מוכן לגבו ת עבורם 25 ש"ח.
בחוזה ההרשאה לאירוח הפסטיבל לשנים 2007 ו- 2008 נקבע כי העמותה תמכור לחברה 1500 כרטיסים (או יותר, לפי בקשת החברה) למופעים 1378 דוח שנתי59ב .
שונים תמורת 25 ש"ח לכרטיס.
בשנים 2007 -2008 נרכשו על ידי החברה בכל שנה 1,500 כרטיסים, ושולם עבורם 37,500 .
ש"ח לכל שנה הביקורת העלתה כי כל נושא קבלת הכרטיסים ואופן חלוקתם לא דווח לדירקטוריון וממילא לא אושר על ידו.
לדעת משרד מבקר המדינה, חלוקת כרטיסים שמחירם הכולל לציבור הרחב עומד על למעלה ממאה אלף שקלים, חינם אין כסף, מחייבת הסדרה ופיקוח שכן ההתנהלות הלקויה בעניין חלוקת הכרטיסים עלולה לפתוח פתח לפגיעה בטוהר המידות.
להלן נתונים על כרטיסים שהחברה חילקה חינם לגורמים שונים בשנים 2006 -2008 :, כפי שמסרה החברה למשרד מבקר המדינה .
675 546 740 עובדים וגמלאים .
80 124 140 עובדי רשות המיסים באילת (מכס .
1205 670 1030 סה"כ כרטיסים שחולקו .
2000 1,500 1500 מספר כרטיסים שהתקבלו .
795 830 470 הפרש לא מוסבר .
מהנתונים דלעיל עולה כי קיים הפרש לא מוסבר בין מספר הכרטיסים שהתקבלו ובין מספר הכרטיסים שניתנו לגורמים השונים כפי שמשתקף מנתוני החברה: 795 כרטיסים בשנת 2006 ,830 בשנת 2007 ו-470 בשנת 2008 .
יצויין כי שווי של הפרש זה לפי סכום של 80 ש"ח להופעה הסתכם בשנת 2006 בכ- 64,000 ,ש"ח בשנת 2007 בכ- 66,000 ש"ח, ובשנת 2008 בכ- 38,000 ש"ח.
אין בידי החברה מסמכים המצביעים על מספר הכרטיסים שנשארו לאחר חלוקתם לגורמים השונים, ועל מה שעשתה החברה בהם, כפי שמחייבים סדרי מינהל תקינים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 הסבירה החברה כי בכל שנות קיום הפסטיבל הושמדו עודפי הכרטיסים שנותרו בחברה לאחר חלוקתם, כיוון שהיו חסרי ערך לאחר תום הפסטיבל.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה שלפי כללי מינהל תקין יש לערוך פרוטוקול של תהליך השמדה, הואיל ולכרטיסים היה ערך כספי.
בפרוטוקול יפורט מספר הכרטיסים שהושמדו, ותיעשה בקרה נאותה של מספר הכרטיסים שהתקבלו, מספר הכרטיסים שחולקו, מספר הכרטיסים שהושמדו והסיבות להפרש הלא מוסבר אם יש כז ה.
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה שתכין נוהל מדויק לטיפול בכרטיסים לפסטיבל, כולל רישום מדויק ותיעוד של הכרטיסים הנותרים.
נמצא כי בשנים 2006 -2008 ניתנו לרוב העובדים עד ארבעה כרטיסי חינם, ולגמלאי החברה ניתנו שניים.
הועלה כי בשנת 2006 לשני עובדים ניתנו שישה כרטיסים, לשניים נוספים שמונה ולארבעה עובדים בין 11 ל-44 כרטיסים חברת נמל אילת בע"מ 1379 .
לשישה עובדים ניתנו בשנת 2007 מעל ארבעה כרטיסים, לחמישה מהם ניתנו עשרה, ולעובד אחד ניתנו 22 .
כרטיסי חינם בשנת 2008 )הועלה כי לשמונה עובדים בכירים של החברה (ראשי מחלקה ומעלה ניתנו, לפי נתונים שמסרה החברה למשרד מבקר המדינה, 120 כרטיסים; בין עשרה ל-20 .
כרטיסים לכל אחד החברה הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 כי חלוקת כרטיסים לגורמים מסחריים שונים התקיימה לאורך השנים לא רק ע"י המנכ"ל (או מנהל הנמל מקודם לכן), אלא גם על ידי מנהלים בכירים אחרים, וכל העובדים שהוזכרו על ידי הביקורת היו חברי הנהלת החברה באותו זמן.
משרד מבקר המדינה מציין כי אין בידי החברה רישום של מספר הכרטיסים שהעניקו העובדים הבכירים לגורמים מסחריים שונים, ושל מספר הכרטיסים שהשתמשו בהם בעצמם.
(2) לפי סעיף2 (2 ,) לפקודת מס הכנסה כל טובת הנאה שניתנו לעובד ממעבידו בין במישרין ובין בעקיפין, בין בכסף ובין בשווה כסף, מהווה הכנסה החייבת במס הכנסה, והמעביד חייב לדווח עליה כחלק מהכנסות העובד ולנכות בגינה מס במקור.
הביקורת העירה לחברה כי שווי כרטיסי הכניסה לפסטיבל שנתנ ה החברה לעובדים לא נכלל בדיווח על הכנסתם של העובדים, ולא נוכה מהם מס במקור כנדרש בפקודת מס הכנסה.
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה כי ניתנו הנחיות מתאימות לגילום הטבה לעובדים.
(ב) (1 ) בשנת 2006 ניתנו80 ,)כרטיסי חינם לעובדי רשות המסים (מכס ומע"מ בשנת 2007 ניתנו124 ובשנת 2008 ניתנו140 כרטיסים.
יצוין כי בשנת 2006 ,ניתנו למנהל המכס והמע"מ באילת, מר יעקב אווסטר25 .
כרטיסים בידי רשות המסים אין מסמכים שיצביעו על כך שעובדי הרשות קיבלו אישור מההנהלה הבכירה של רשות המיסים לקבל כרטיסי חינם מהחברה.
החברה הסבירה כי חלוקת כרטיסים לעובדי רשות המיסים הייתה נהוגה במשך שנים רבות.
החברה ראתה את עובדי רשות המיסים העובדים בתוך שטח הנמל כעובדיה, והחליטה לצרף אותם לחלוקה בשל יחסי שכנות טובה.
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה כי להבא תפעל בעניין זה תוך תשומת לב להערותיו.
מנהל המכס והמע"מ באילת הודיע למשרד מבקר המדינה כי כבר עם הגיעו לאילת היה נהוג שכל עובד מכס מקבל שני כרטיסים לאחד המופעים.
משום שכמות הכרטיסים שמסרה החברה לרשות המיסים לא הספיקה לכל העובדים, ביקש כרטיסים נוספים וחילק ליתר העובדים, ומשום כך, כנראה, נרשמו על שמו 25 כרטיסים בשנת 2006 .
לדעת משרד מבקר המדינה מבחינה ציבורית יש טעם לפגם בכך שעובדי רשות המיסים יקבלו כרטיסי חינם, עקב תפקידם הרגיש.
(2) בתקשי"ר נקבע כי עובד ציבור לא יקבל מתנה מעובד אחר, או מכל אדם מקרב הציבור, אלא על פי התנאים שנקבעו לכך בחוק שירות הציבור (מתנ ות), תש"ם 1979 , ובתקשי"ר.
יצוין כי מתנה תיחשב לעניין זה, בין היתר, כמתן טובת הנאה שלא בתמורה, וכי מתן טובת הנאה לעניין זה כוללת, בין היתר, גם "הזמנות, כרטיסי מנוי או כרטיסים לאירועים או למתקנים, שהכניסה אליהם היא בתשלום".
על פי התקשי"ר על עובד הציבור שקיבל מתנה כזו להעביר אותה לוועדה המשרדית לטיפול במתנות שקיבל עובד, או נושא משרה במשרד (להלן הוועדה המשרדית), בתוך 15 יום מיום שהתקבלה, או מיום שנודע על קבלתה, לפי המאוחר, בצירוף טופס הודעה על קבלת מתנה כמפורט בתקשי"ר.
הוועדה המשרדית צריכה לנהל רישום של הודעות ומתנות שקיבלה בספר המתנות של המשרד הממשלתי, וכן של כל החלטה שקיבלה, או פעולה שנקטה בקשר עם המתנה.
הביקורת העלתה כי עובדי רשות המסים לא העבירו את הכרטיסים לוועדה המשרדית שבמשרד האוצר, וממילא הן לא נרשמו בספר המתנות של המשרד.
מנהל המכס והמע"מ בנמל אילת הסביר כי לא היה מודע לכך שיש לקבל את אישור המשרד לשני כרטיסי הזמנה לעובד, ולכן לא פנה לאישור בעצמו, ולא הפנה עובדים לכך.
ואולם, עכשיו כשהדבר ידוע לו יפעל בעתיד בהתאם.
(ג) כפי שעולה מהנתונים בשנת 2006 ניתנו450 כרטיסי חינם לאורחיהחברה.
עיון ברשימת האורחים שהחברה נתנה להם כרטיסי חינם בשנת 2006 העלה כי ניתנו 42 ,כרטיסים למנהל נמל חיפה דאז, מר מנדי זלצמן בעקבות פנייתו למתן כרטיסים לארבעה נותני שירותים בעבר ובהווה של רשות הנמלים ו/או חברת נמלי ישראל בע"מ ו/או חברת נמל חיפה בע"מ ו/או חברת נמל אילת בע"מ.
כמו כן הועלה כי בשנת 2006 ניתנו לכל אחד מ-12 גופים ואישים שניים עד24 כרטיסי חינם.
במסמכי החברה לא צוינו הסיבה למתן הכרטיסים, והאופן שבו נקבע מספרם.
חברת נמל אילת בע"מ 1381 .
נמצא כי אין לחברה קריטריונים למתן כרטיסי חינם לעובדיה ולאורחיה וזאת - בניגוד לסדרי מינהל תקינים.
אין בחברה מסמכים הנוגעים לחלוקת כרטיסי חינם בשנת 2007 , לאלה שהוגדרו בשנים הקודמות כאורחי החברה, ולמספר הכרטיסים שניתן לכל אחד מהם.
בנסיבות אלה אי אפשר לדעת למי העניקה החברה בשנת 2007 כרטיסי חינם, ומהי הכמות שניתנה להם.
זאת בניגוד לסדרי מינהל תקינים המחייבים תיעוד מפורט על כך.
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה כי בכוונתה להביא לדיון בדירקטוריון החברה את הנושאים של התמורה הכספית בעבור הוצאות הפסטיבל ואופן חלוקת הכרטיסים, לצורך קביעת נהלים לקיום הפסטיבל וקריטריונים שוויוניים לחלוקת כרטיסים בשנה הבאה.
הביקורת העלתה ליקויים רבים בהתנהלות של חברת נמל אילת בע"מ בנוגע לאירוח של פסטיבל הג'ז בשטחה, הן בכל הקשור להסדרת ההתחשבנות בגין הוצאותיה, והן בנוגע לחלוקת אלפי כרטיסי כניסה חינם לעובדים ולאורחים.
מן הראוי שהחברה תקפיד על קלה כבחמורה בתחום זה.
על החב רה להפיק לקחים ולתקן ללא דיחוי את הליקויים שעליהם הצביע משרד מבקר המדינה בדוח זה.
הציבור בישראל צורך בכל שנה מזון רב מן החי - בשר בקר ועוף, דגים, מוצרים מעובדים, ביצים וחלב.
המספוא (מזון לבעלי חיים.
עם סוגיו נמנים: גרעינים, תערובות, מוצרי לוואי מן הצומח, מוצרי לוואי מן החי, ויטמינים ותוספי מזון), שרובו מיובא 11 , הוא תשומה עיקרית בתהליך ייצור מוצרים מן החי.
כל ההיבטים הבריאותיים בתהליך זה הם באחריות השירותים הווטרינריים (להלן גם - השו"ט), וזאת מתוקף אחריותם למניעת מחלות בקרב בעלי חיים, מחלות שלחלקן יש השפעה על בריאות בני אדם.
בשל המחלה המכונה "הפרה המשוגעת" (BSE12 ), שפרצה באירופה בסוף שנות השמונים של המאה הקודמת, התגבשה .
ישראל מייבאת מדי שנה בשנה כארבעה מיליון טונות גרעינים ומוצרי גרעינים 12 ספגתהמוח בבקר ( BSE ), המכונה מחלת "הפרה המשוגעת", היא מחלה מידבקת בבקר.
ההכרה כי המספוא לבעלי חיים הוא חוליה חשובה במסלול זיהום מזונו של האדם והדבקת האדם במחלות שמקורן בבעלי חיים.
ייצורו, ייבואו ושיווקו של מספוא לבעלי חיים מוסדרים בצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור מספוא והסחר בו), התשל"א- 1971 (להלן- צו הפיקוח), שהוצא בידי שר החקלאות מתוקף סמכותו לפי חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי"ח- 1957 (להלן- חוק הפיקוח).
"מספוא", כמוגדר בצו הפיקוח, הוא כל חומר או מוצר מהמפורטים בתוספת הראשונה לצו, המשמש מזון לבעלי חיים או מיועד לשמש כאמור.
בשנת 2007 פעלו בישראל242 יבואנים ויצרנים של מספוא.
בשנה זו יובאו לארץ או יוצרו בה 3,247 מוצרי מספוא בהיתר13 .
מכוני התערובת בישראל מייצרים כ-1.
9 מיליון טונות תערובת לשנה.
שר החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - שר החקלאות) מינה את מנהל השירותים להגנת הצומח ולביקורת שבמשרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - השירותים להגנת הצומח) למנהל לפי צו הפיקוח, כלומר לאחראי לביצוע צו הפיקוח.
בצו הפיקוח נקבע כי "לא יבצע אדם עסקה14 בחומר המשמש או העשוי לשמש להזנת בעלי חיים אלא אם הוא מספוא, ואלא לפי היתר בכתב שניתן לו מאת המנהל ובהתאם לתנאי ההיתר (להלן - ההיתר) .
המנהל רשאי לתת היתר בכתב לביצוע עסקה ולקבוע בו תנאים לגבי ייעוד המספוא, כמותו, טיבו, מרכיביו, תכולתו ודרך הפקתו.