HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בפרקליטות מחוז מרכז, שבה מספר הבקשות היה הגדול ביותר ( 634 ), פרק הזמן שעבר מ מועד הגשת כתב האישום עד הגשת הבקשה היה הקצר ביותר - כ-62 ימים בממוצע.
מן האמור לעיל עולה כי שלא בהתאם לאמור בפקודות המשטרה ובהנחיות פרקליטות המדינה בנושא מועד הגשת בקשה לקבלת תעודת חיסיון, בפועל מוגשים כתבי אישום רבים לבתי המשפט זמן רב לפני שהוגשה הבקשה, ועל כן באותם תיקים גם מתעכב ההליך הפלילי כולו.
על הפרקליטות לנקוט את הפ עולות הדרושות לקיום הנחיות פרקליטות המדינה ולצמצם ככל הניתן את הפער בין מועד הגשת כתב האישום לבין מועד הגשת הבקשה לתעודת החיסיון והוצאתה.
יובהר כי אין בעצם העובדה שבתי המשפט אישרו בקשות לקבלת ארכה להגשת תעודת חיסיון, כדי לייתר את חובתה של הפרקליטות לנקוט א ת הפעולות הדרושות על מנת להבטיח שימולאו ההנחיות הרלוונטיות בנושא.
המשטרה ציינה בתשובתה כי בימים אלו היא מקימה מערכת חסיונות ממוחשבת שמטרתה, בין היתר, לקצר את משך הטיפול בחומרי חקירה חסויים באמצעות ממשק מחשובי בין המשטרה לבין הפרקליטות.
חוות דעת של המעבדות לזיהוי פלילי של המשטרה .
חלק מחומרי החקירה והמוצגים שנאספים בזירות העבירה שחוקרת המשטרה מועברים למז"פ לצורך נטילת דגימות.
במעבדות מיושמות שיטות מדעיות וטכנולוגיות לטיפול במוצגים, וחוות הדעת שמופקות בהן מוגשות ליחידות החקירה ומשמשות אותן ככלי לפענוח האירועי ם הפלילים הנחקרים ולבסוף מוגשות גם כראיה לבתי המשפט22 .
צוות המשנה שהוקם לבחינת דרכים לבקרה על תהליך העברת חומרי החקירה מהמשטרה לפרקליטות ולייעול תהליך זה ציין כי החומרים ממעבדות מז"פ נכללים בין חומרי החקירה שמתגלים עיכובים בתהליך העברתם, ופרקליט המדינה ציי ן אף הוא, בפנייתו למפכ"ל המשטרה במרץ 2016 , את העיכובים שחלים בהכנת חוות הדעת של מעבדות מז"פ.
בלוח 1 שלהלן יוצגו נתונים של המשטרה ממערכת פל"א על תיקים שהתקבלה בהם חוות דעת ממז"פ ועל מועדי הגשת כתב האישום בעניינם בשנים 2014 עד 2016.
22 בעניין זה ראופרק "מערך הזיהוי הפלילי במשטרה", המפורסם בדוח זה.
מייצגי המדינה בערכאות | 1351 .
לוח 1 : תיקים שהתקבלה בהם חוות דעת ממז"פ .
השנה כלל התיקים שהתקבלה .
ממעבדות מז"פ מספר התיקים שבהם .
האישום מספר התיקים שבהם .
האישום שיעור התיקים .
2014 1,975 1,337 638 32.
2015 1,672 1,025 647 38.
2016 2,340 1,376 964 41.
2% מן הלוח עולה כי בשנים2014 עד2016 חל גידול של כ-28% בשיעורם של מספר התיקים שחוות הדעת בעניינם התקבלה אחרי הגשת כתב האישום מכלל התיקים שהתקבלה בהם חוות דעת ממעבדות מז"פ.
באותן השנים התקבלה חוות הדעת לאחר הגשת כתב האישום בכ -38% .
מהתיקים בממוצע עם השנים התארך משך הזמן שעבר ממועד הגשת כתב האישום ועד לקבלת חוות הדעת.
בתרשים 4 יוצגו נתונים על שיעור התיקים שנוהלו בשנים 2014 עד 2016 אשר חוות הדעת של מז"פ בעניינם התקבלה לאחר הגשת כתב האישום ועל משך הזמן שעבר ממועד הגשת כתב האישום ועד שהתקבלה חוות הדעת.
תרשים 4 : שיעור התיקים ומשך הזמן שעבר ממועד הגשת כתב האישום ועד קבלת חוות הדעת ממז"פ בשנים 2014 עד 2016 1352 |דוח שנתי 68ג .
מן הנתונים עולה כי בשנת 2014 חוות הדעת בעניינם של כ -51% מן התיקים התקבלה ממעבדות מז"פ בין חודש ועד מעל לשנה לאחר הגשת כתב האישום, לעומת כ -60% בשנים2015 ו-2016 , גידול של כ -17% .
בשנת2015 חל גידול של כ -87% במספר התיקים שעברה חצי שנה ומעלה ממועד הגשת כתב האישום ועד מועד קבלת חוות הדעת בעניינם, לעומת שנת 2014 ; בשנת2016 חל גידול של כ-80% לעומת שנת2015 , ושל כ - 235% לעומת שנת 2014 .
יוצא אפוא שבמשך השנים מסתמנת מגמת גידול בשיעור התיקים שחל עיכוב ממושך בקבלת חוות הדעת בעניינם ממעבדות מז"פ יחסית למועד הגשת כתב האישום.
פרקליטות המדינה ציינה בתשובתה כי אכן, קיימת בעיה מסוימת בהעברת חוות הדעת ממעבדות מז"פ, אך במקרים שחוות הדעת הסופית מתעכבת, לרוב תועבר חוות דעת ראשונית המאפשרת לקבל החלטות בהסתמך על ממצאיה.
הפרקליטות הוסיפה, כי בדצמבר 2017 התקיים דיון משותף לפרקליטות ולמשטרה במטרה לבחון דרכים לייעול קבלת חוות דעת מז"פ בתחום טביעות האצבע, ובהמשך ייבחן שינוי דומה בתחומים נוספים.
המשטרה ציינה בתשובתה כי בשנים האחרונות חל גידול ניכר בהיקף הבדיקות וחוות הדעת המבוקשות על ידי יחידות החקירה ועל כן נוצרו עיכובים במעבדות.
חוות הדעת נכתבות תוך הקפדה על מקצועיות וזהירות מרבית לצד שקידה על ייעול התהליכים המתגבשים בימים אלה עם פרקליטות המדינה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולפרקליטות כי ממצאי חוות הדעת של מעבדות מז"פ משמשים כלי לבירור האמת הדרוש לעבודת המשטרה, הפרקליטות ובתי המשפט.
ה עיכובים בקבלת חוות הדעת האמורות עשויים להקשות על היחידות החוקרות במשטרה, גופי התביעה ומערכת המשפט, לרדת לחקר האמת, והם אף עשויים להקשות על הנאשם לממש את זכותו לעיין בחומרי החקירה ולגבש את קו הגנתו.
ראוי שהפרקליטות והמשטרה ידונו בממצאים האמורים ויבחנו דרכים לייעול הליך הטיפול ולהעברת חוות הדעת ממעבדות מז"פ לחוקרי המשטרה, לפרקליטות ולבסוף גם לעיונו של הנאשם.
עיכובים במסירת חוות הדעת של המרכז הלאומי לרפואה משפטית .
המרכז הלאומי לרפואה משפטית (להלן - המכון) הוא המוסד היחיד בישראל המספק שירותים רפואיים-משפטיים לגורמים ממשלתיים כגון משרד המשפטים והמשרד לביטחון הפנים.
חוות הדעת הרפואיות -משפטיות של רופאי המכון משמשות לרוב כראיה בהליכים משפטיים פליליים, והן כוללות את ממצאי נתיחת הגופה, המתבצעת מייצגי המדינה בערכאות | 1353 .
סמוך ככל האפשר למועד הפטירה או בדיקת החיים 23 , ואת סיבת המוות או הגורם לפציעה שנבדקה, בהתאמה.
חוות דעת אלו מבוססות על אירוע חד - פעמי של נתיחה או בדיקה אשר ככלל לא ניתן לשחזרן בשלב מאוחר יותר לצורך בקרה או בדיקה חוזרת.
במצב דברים זה ברור כי חוות הדעת של המכון חייבות לעמוד בסטנדרטים גבוהים של מקצועיות, וכי בתהליך גיבוש חוות הדעת לא יחול כל פגם.
בישיבה במאי 2014 בראשות המשנה לפ"מ דאז ובהשתתפות כמה פרקליטי מחוז, גורמים במשטרת ישראל, משרד הבריאות ומנה ל המכון עלה כי פרקליטים נתקלו במספר לא מבוטל של תיקי מוות שבהם חלו עיכובים במתן חוות הדעת של רופאי המכון.
להערכת מנהל המכון, לאחר תקופת הסתגלות לנהלים חדשים שנוספו במכון, חוות הדעת יוגשו במועד.
בתכתובות של בכירי הפרקליטות בנושא בדצמבר 2015 הם עמדו על עיכובים רבים וחמורים במתן חוות הדעת של המכון, לרבות בתיקי רצח ובתיקים דחופים של נאשמים השוהים במעצר.
נציגי כל מחוזות הפרקליטות תיארו את המצב כבעייתי; פרק הזמן למתן חוות הדעת בתיקים שאינם תיקי מעצר היה בממוצע כשנה ממועד הנתיחה; פעמים רבות הוגשו כתבי אישום ללא חוות דעת של המכון.
כמו כן חלו עיכובים במתן כמה חוות דעת הנוגעות לתיקי רצח.
פרקליטות מחוז דרום ציינה כי כמעט בכל תיקי הרצח לא התקבלה חוות דעת ראשונית ב-30 הימים הראשונים שלאחר מועד הנתיחה, קל וחומר שלא חוות דעת סופית; פרקליטות מחוז תל אביב ציינה כי המכון אינו נכון להכין אפילו חוות דעת ראשונית בעניין ממצאי הביניים של תיקי מעצר, גם אם מדובר בתיקי רצח, והכול אף שלחוות הדעת יכולה להיות השפעה מכרעת על בירור האמת ועל הוכחת האישומים כנגד הנאשם; שני מחוזות ציינו כי מצבם של תיקי המעצר סביר יחסית למצבם של שאר התיקים.
פרקליטת מחוז צפון ציינה כי בתיק מסוים היא ממתינה לחוות הדעת שנתיים ממועד הגשת הבקשה לקבלתה.
כמו כן הוצגו לצוות הביקורת מקרים של תיקים המנוהלים בבתי המשפט, אשר חלו עיכובים של חודשים (לעתים יותר מחצי שנה) במתן חוות הדעת בעניינם.
לדוגמה, בכמה תיקים נדרשת בדיקה של הקשר הסיבתי בין אירוע מסוים לפטירה מאוחרת של הקורבן.
בפועל, ולנוכח העובדה שלעתים מתן חוות הדעת מתעכב חודשים רבים, נדרשים הפרקליטים להחליט - על פי הערכתם המשפטית - אם להמשיך בניהול התיק ללא חוות דעת רפואית.
בחלק מהתיקים ההליכים בבית המשפט הוקפאו בשל העיכוב במתן חוות הדעת.
בדיון נוסף שהתקיים ביולי 2017 בראשות המשנה לפ"מ ובהשתתפות נציגים ממשרד הבריאות ומהמשטרה נדונו שוב העיכובים בקבלת חוות הדעת מהמכון, .
23 מדובר בבדיקה הנעשיתבעקבות חבל ות בקרב אנשים חיים.
שמקורם בעיקר במיעוט משאבים.
בדיון צוין כי חלק מהתיקים נשלחים מהמשטרה למכון ללא הצדקה, והטיפול בהם גוזל משאבים רבים.
בסיכום הדיון נקבע כי יינקטו כמה דרכים לצמצום מספר התיקים שיועברו למכון; כי ייעשה שימוש מוגבר בחוות דעת ראשוניות בעניין תיקי רצח שהחשוד בהם עצור; וכי ייקבעו סדרי עדיפויות שלפיהם תעביר המשטרה את התיקים למכון.
עיכוב תדיר של כמה חודשים ואף למעלה משנה במתן חוות דעת בעניינם של תיקי עבירות חמורות מעורר חשש כבד לפגיעה בהגינות ההליכים הננקטים נגד הנאשמים שתיקיהם נמצאים בטיפול, בייחוד נוכח משקלה המכריע של חוות הדעת.
בנסיבות אלה גם פעולתה של התביעה נפגעת, שכן מדובר בחוות דעת המשפיעה במישרין על משקל הראיות נגד נאשם ועל האפשרות לבירור האמת.
פרקליטות המדינה ציינה בתשובתה כי העיכובים בקבלת חוות הדעת של המכון הם בעיה של ממש, אשר יוצרת קשיים מהותיים בעת גיבוש החלטות בעניינם של תיקים, בייחוד תיקי מעצר, ומקשה את ניהול התיק הפלילי.
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 כי עם כניסתו לתפקיד של מנהל המכון הנוכחי בשנת 2013 בוצעו שינויים הכרחיים בנוהלי כתיבת חוות הדעת של רופאי המכון: שופרה איכות חוות הדעת שנדרשות להיות מפורטות ומנומקות יותר ונעשו פעולות לקדם את שקיפות חוות הדעת ואת הבקרה עליהן.
לטענת המשרד לוח הזמנים המצופה לכאורה לגיבוש חוות דעת אינו מבוסס על הערכה מציאותית.
זאת בייחוד מאחר שלעתים נדרש מידע מגורמים חיצוניים הנוגע למנוח, לפרטי האירוע ולנסיבותיו.
לאלו יש השפעה לא מבוטלת על משך הזמן לקבלת חוות הדעת, וללא המידע לא ניתן לגבש את חוות הדעת הסופית.
בתשובה צוין עוד כי הגורם העיקרי לבעיה הוא מחסור קשה בכוח אדם עד כי "העומס המוטל על רופאי המכון הוא בלתי נסבל בכל קנה מידה".
בתנאים אלו, עושה המכון את מירב המאמצים כדי להתמודד עם העיכובים שנוצרו בהתאם לדחיפות הנדרשת.
המשרד הוסיף כי הפתרון הזמני של שימוש בחוות דעת ראשוניות נותן מענה מספק והולם לגורמי אכיפת החוק, וכי במכון מונה אחראי לתיעדוף התיקים העומד בקשר רציף עם יחידות המשטרה.
המשטרה ציינה בתשובתה כי התקיימו כמה ישיבות בהשתתפות נציגים מפיקוד חטיבת החקירות ומהנהלת המכון ו בהן סוכם כי יינקטו כמה פעולות לצמצום העיכובים בחוות הדעת, ובהן תיעדוף חוות הדעת בהתאם לדחיפות; שימוש בחוות דעת ראשוניות בתיקים המתאימים; הדבקת הפיגור בטיפול בתיקים ישנים ומינוי קצין תיאום חקירות במכון החל מספטמבר 2017 .
יצוין כי בינואר2016 מינה שר הבריאות ועדה בראשות מנכ"ל משרד הבריאות "לבחינת הרפואה המשפטית בישראל".
הוועדה התבקשה לדון, בין היתר, באפשרות להסמיך גופים נוספים להכין חוות דעת ולספק שירותי רפואה משפטית.
במועד סיום הביקורת טרם סיימה הוועדה את עבודתה.
משרד הבריאות עדכן בתשובתו כי דוח הוועדה עתיד להתפרסם בקרוב.
מייצגי המדינה בערכאות | 1355 .
תופעת העיכובים בקבלת חוות הדעת מהמכון קיימת כבר שנים והשפעותיה על ההליך המשפטי מהותיות.
אף שמשנת 2014 נדונה תופעת העיכובים כמה פעמים, ואף שנראה שהגורמים הנוגעים בדבר פועלים למציאת פתרונות ביניים במסגרת המשאבים הקיימים, הבעיה טרם נפתרה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי מיד לאחר שיוגש סיכום דוח הוועדה לבחינת הרפואה המשפטית בישראל יש להציג את המלצותיו לשרת המשפטים ולשר לבט"פ כדי שידונו עם שר הבריאות בפעולות שיש לנקוט על מנת להבטיח התמודדות אפקטיבית עם הקשיים המשמעותיים והמתמשכים בקבלת חוות הדעת מהמכון.
לעניין זה מוצע כי ייקבעו אף יעדים כמותיים שישקפו הליך עקבי של טיפול בבעיה עד לפתרונה.
עבודת צוות המשנה בנושא העברת חומרי חקירה .
כאמור, פרקליט המדינה הורה להקים צוות בראשות המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים) (בפועל) דאז בשיתוף נציגי הפרקליטות והמ שטרה.
צוות המשנה הוקם בעקבות החלטה של בית המשפט העליון מאפריל 2015 ובה נקבע כי המקרה שבו הוא דן "יובא לידיעתו של פרקליט המדינה, כדי שיורה על עריכת בדיקה מקיפה במחדלים שקרו לכאורה במכלול, על מנת שיופקו כל הלקחים הדרושים, לרבות בממשק שבין המשטרה לבין הפרקליט ות, והכל מתוך תקוה שתקלות מעין אלו לא תישנינה עוד"24.
צוות המשנה העלה, כאמור, ליקויים בניהול תיק החקירה, וכן ליקויים ועיכובים בתהליך העברת חומרי החקירה מהמשטרה לפרקליטות.
בדיוני צוות המשנה צוינו ההשפעות האפשריות של הליקויים, למשל: אפשרות השחרור של החשוד ממע צר, זיכויו, הסדר טיעון "בעייתי", פגיעה תדמיתית בפרקליטות, פגיעה באמון הציבור במערכת אכיפת החוק, הימשכות ההליך וחבות המדינה בפיצויים.
צוות המשנה העלה שני אמצעים עיקריים להבטיח כי כלל חומר החקירה הועבר לפרקליטות לפני הגשת כתב אישום: פעולות להטמעת המודעות בקרב שוטרים ופרקליטים לנושא חומרי חקירה חסרים בתיק, וגיבושו של טופס ממוחשב המגובה בנוהל משותף שיסייע לוודא שכל החומרים בתיק הועברו לגופי התביעה.
בטופס הממוחשב יוודא קצין החקירות כי כלל החומרים בתיק הוזנו, וכי התיק מוכן להעברה לגופי התביעה.
בפברואר 2017 החליט צוות המשנה כי מאחר שגיבושו של הטופס הממוחשב עתיד להסתיים רק כעבור כשנה וחצי, הרי שיש למצוא פתרון ביניים לטיפול בבעיות האמורות.
למשל, טופס ממוחשב קצר הכולל כמה פרטים על חומרי החקירה בתיק או נוהל מתואם ומשותף של המשטרה והפרקליטות עד .
24 בש"פ 148/15 מדינת ישראל נגד חאלד גבארין (פורסם במאגר ממוחשב, 19.
) 1356 |דוח שנתי 68ג .
להשלמת המענה הממוחשב.
המשטרה נדרשה לבחון את האפשרות לנסח נוהל משותף כאמור ולחוות דעה בעניינו עד אפריל 2017 .
מפרקליטות המדינה נמסר למשרד מבקר המדינה כי ישיבה נוספת התקיימה בדצמבר 2017 , לקראת גיבוש המלצות ומסקנות שיועברו לאישור פרקליט המדינה.
נמצא כי בין נובמבר 2015 לדצמבר2017 צוות המשנה התכנס חמש פעמים, ובמהלך עבודתו הוא גיבש תובנות לגבי ליקויים הנוגעים לתיקי חקירה רבים והיורדים לשורשי ההליך הפלילי ולזכויות יסוד של נאשמים, ובהם כאלה שנשללה חירותם.
הצוות עדיין לא סיים את עבודתו, ופרקליט המדינה טרם הורה על דרכי הטי פול בבעיות היסודיות שהעלה צוות המשנה.
פרקליטות המדינה ציינה בתשובתה כי האחריות להעברת חומרי החקירה לידי גופי התביעה מוטלת על משטרת ישראל.
במהלך ישיבות הצוות העלו גורמי הפרקליטות לא מעט דרכים לשינוי שיטת העברת התיקים, אולם לטענתה המשטרה ציינה כי יש קשיים וח סמים מובנים הנובעים מהיעדר אחידות בין עבודת התחנות במרחבים השונים.
משרד מבקר המדינה מציין כי חלפו יותר משנתיים וחצי מהמועד שבית המשפט העליון מתח ביקורת על האופן שבו ניהלה המדינה את תיק החקירה.
משך הזמן אינו מתיישב עם חומרת הכשלים שבגינה הורה בית המשפט העליון לבחון את הנושא בהקדם ועם התוצאות האפשריות של התקלות שהועלו בדיוני צוות המשנה.
לפיכך ראוי שפרקליט המדינה יקדם את עבודת הצוות עד השלמתה, ובד בבד יבחן היתכנות של תחילת יישום הפתרונות שהועלו במסגרתו.
תרגום הוראות החסד"פ לנהלים מעשיים .
בהתאם לתיקון 75 , החל מאוגוסט 2016 , על התובע לוודא שחומר החקירה ורשימת כל החומר שהרשות החוקרת העבירה לעיונו, יועמדו לעיון הנאשם וסנגורו בעת הגשת כתב האישום או בסמוך לכך25 .
עוד קובע תיקון75 כי היועץ המשפטי לממשלה או פרקליט המדינה יקבע הנחיות לביצוע סעיף זה.
בהחלטה מיוני 2017 הדגיש בית המשפט העליון 26 כי הוראת חוק זו מעידה אפוא על החשיבות בכך שגורמי אכיפת החוק יקבעו נהלים קונקרטיים לעניין הליך המיון והסיווג של חומר החקירה.
בפס"ד אחר מציין בית המשפט העליון באמירת אגב כי אמנם בתיקון 75 הוספו לחוק כמה הנחיות בנוגע לרשימת כל .
25 סעיף74(א1 ) לחסד"פ.
26 בש"פ 3488/17 סלאח ג'רושי נגד מדינת ישראל, (פורסם במאגר ממוחשב, 22.
) מייצגי המדינה בערכאות | 1357 .
החומר, אול ם הגדרה זו אינה ממצה ומלאה, ולדעתו ראוי שאת שהחסיר המחוקק יש להשלים בהנחיות היועץ המשפטי לממשלה או פרקליט המדינה27 .
הצורך בהנחיות שיסדירו את חלוקת העבודה בין המשטרה לפרקליטות בכלל ואת נושא רשימת כל החומר בפרט הועלה, כאמור, בפסיקה, ולמרות זאת רק במהלך הביקורת, ביולי 2017 ,, כשנה לאחר תיקון החוק פרסם פרקליט המדינה הנחיה בנושא "הגבלת זכות העיון בחומר מודיעיני הנוגע לחקירה "28 .
ואולם, ההנחיה עוסקת בעיקר בזכות העיון ב"חומר מודיעיני" וכמעט איננה כוללת התייחסות לרשימת כל החומר או לפיקוח התביעה על עבודת המיון והסיווג של חומרי החקירה שמבצעת המשטרה.
הסנגוריה הציבורית השיבה בדצמבר 2017 והעירה כי רובו של תיקון75 לחוק עדיין אינו מיושם באופן מלא ומעשי, וכי רשימות כל החומר המתקבלות בעניינם של תיקים שבטיפולה עדיין אינן עולות בקנה אחד עם ההגדרה שנקבעה בחוק.
המשטרה הפנתה בתשובתה ל נוהל שכתבה בעקבות תיקון 75 וציינה כי צוות הטמעה עובר בין כל יחידות החקירה של משטרת ישראל על מנת להסביר את הנוהל ולהיערך לעבודה לפיו החל בינואר 2018 .
בשנים האחרונות עוסק משרד המשפטים בתיקון ובעדכון של הנחיות פרקליט המדינה, ובהן הנחיה 6.
1 העוסקת בזכותהנאשם לעיון בחומר החקירה לאחר הגשת כתב האישום נגדו.
ואולם הועלה כי עדכון ההנחיה יימשך לכל הפחות עד יולי 2018 .
יצוין כי במועד סיום הביקורת עדיין לא הושלמה טיוטת הנחיה של הפרקליטות בנושא "רשימת החומר שנאסף בתיק חקירה", שהכנתה החלה עוד לפני אוגוסט 2016.
פרקליטות המדינה ציינה בתשובתה כי מדובר במלאכה מורכבת הדורשת משאבים לא מעטים, וכי תפעל להשלמת ההנחיות בהקדם האפשרי.
זכותו של נאשם לעיין בחומר החקירה הנוגע לאישום נגדו מתבססת על זכותו לחירות ולהגנה ראויה והוגנת במשפט.
הבטחת זכות העיון של נאשם תלויה בפעולה מתואמת ומוסדרת של גורמי אכיפת החוק: בניהול תיק החקירה וחומרי החקירה שבו, ובהקפדתה של המשטרה למסור את כל חומרי החקירה לגופי התביעה.
27 ראו בש"פ 163/17 'מדינת ישראל נגד חיים חג'ג , פסקה 12-14 לפסק הדין (פורסם במאגר ממוחשב, 12.
) 28 יישומה החל ביום 1.
ממצאיו של פרק זה מעידים על ליקויים בכל אחד מתחומים אלו: לא נקבעו נוהל או הנחיה המסדירים את מלוא ההליך להעברת חומרי החקירה מהמשטרה לגופי התביעה.
זאת, אף שהדבר נדון כמה פעמים במהלך השנים האחרונות ועל אף ביקורת שמתחו בתי המשפט על המצב הקיים; הפרקליטות מגישה כתבי אישום בעניינם של תיקים רבים אף שידוע לה שחסרים בהם חומרי חקירה, ואלו מועברים רק לאחר פרק זמן ארוך ובלתי סביר ממועד הגשת כתב האישום; בהעברת חומרי חקירה מסוימים מתגלים באופן תדיר תקלות או עיכובים.
ליקויים באבטחת מידע ובטיפול בחומרי מודיעין .
אבטחת מידע מוגדרת בחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981 (להלן- חוק הגנת הפרטיות), כ"הגנה על שלמות המידע, או הגנה על המידע מפני חשיפה, שימוש או העתקה, והכל ללא רשות כדין".
אבטחה של מערכות מידע היא "מכלול השיטות, אמצעי הגנה פיזיים ונהלים, שמטרתם למדר את מערכות המידע ולהגן פיזית על אזור מוגדר כדי לאפשר גישה לאזור זה או למנוע אותה, לפי הצורך, וכן להגן על הנכסים הנמצאים בו מפני השמדה, השחתה או גניבה"29 ,.
כמו כן ישנה אבטחה שכוללת הפעלה של אמצעים נוספים ל אבטחת מערכות התקשורת והתשתית כדי למנוע כניסה לא מורשית למערכות ההפעלה המרכזיות או לרשת המקומית.
תכליתה של מדיניות אבטחת מידע, על כל סוגיה, היא לספק את ההגנה הראויה על מידע, אשר מטעמים שונים טעון סיווג וחיסיון.
במשרד המשפטים מוחזק מידע ממגוון רחב של סוגים ופעילויות.
פרקליטות המדינה מטפלת בעשרות אלפי תיקים בשנה, ובכלל זה בחומרים מתיקי חקירה המועברים מהמשטרה לפרקליטויות ברחבי הארץ, שחשוב לאבטח אותם על מנת שלא לפגוע בצנעת הפרט, לחשוף ולסכן מקורות מודיעיניים, לפגוע בחיסיון שבין עורך דין ללקוח, לחשוף עמדה משפטית בתיק שהטיפול בו טרם הסתיים, ועוד.
גם אופי העבודה המחייב תנועה פיזית של התיקים והעברתם של מסמכים ממשרדי הפרקליטות לבתי המשפט או לגורמים אחרים שמחוץ לפרקליטות מגביר את הסיכונים הנוגעים לאבטחת המידע בהם.
באוגוסט2013 הוגש למנכ"ל משרד המשפטים דאז ולפרקליט המדינה דאז דוח ביקורת פנים בנושא "אבטחת מידע ומסמכים בפרקליטות המדינה".
ממצאי הדוח העלו, בין היתר, כי אין בידי יחידות הפרקליטות הפלילית נוהל או הסדרי עבודה מחייבים לשמירה על מידע משטרתי רגיש, כי נמצאו .
29 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 64ג (2014" ) אבטחה פיזית ושרידות של תשתיות אינטרנט ומחשוב עבור משרדי ממשלה ", עמ' 1585 ,; וראו גם מבקר המדינה דוח שנתי 63ב (2013 ) '"ניהול אבטחת מידע ושרידות תשתיות אינטרנט ומחשוב עבור משרדי ממשלה", עמ277.
מייצגי המדינה בערכאות | 1359 .
ביחידות האמורות ליקויים בשמירתו של מידע רגיש בכספות, וכי לא נקבעו הנחיות אחידות לגבי שמירה על מידע הנוגע לתיקי אנשי ציבור; עוד נמצא כי קיימים ליקויים באבטחת הגישה הפיזית למשרדי הפרקליטות, במידור בתוכה ובאחסנת חומר רגיש באחת מיחידות הפרקליטות.
בדוח הביקורת נקבע כי יש מקום לטיפול מערכתי בתחום אבטחת המידע, ובכלל זה בנושאים אלה - קביעת המדיניות, חיזוק תפקיד הממונה על אבטחת המידע וחיזוק מנגנוני הבקרה המערכתיים, קביעת כללים והנחיות לטיפול בנושאים רגישים ביחידות הפרקליטות וחיזוק מנגנוני אבטחת המידע הפיזי והממוחשב, לרבות במערכות המידע בהן.
ביוני 2014 התקיימה ישיבה, בראשות מנכ"לית משרד המשפטים, שעסקה בדוח ביקורת הפנים האמור.
בישיבה הוחלט למנות ממונה אבטחת מידע במשרד, להפיץ נוהל משרדי מחייב בתחום ולהנחות את הפרקליטים בנוגע לשמירה פיזית על חומרי מודיעין.
כמו כן, הוחלט שלשכת המנכ"לית תקיים בקרה על הנושא, לרבות ביקורת מעקב.
נמצא כי במועד סיום הביקורת, יותר מארבע שנים לאחר הגשת דוח ביקורת הפנים, טרם הושלם הליך קביעת מדיניות כוללת וממצה של אבטחת מידע במשרד המשפטים.
אגף בכיר ביטחון חירום, ביטחון מידע וסייבר במשרד המשפטים (להלן - אגף הביטחון) כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2018 כיתהליך יישומה של מדיניות אבטחת מידע אורך זמן רב וביצועו מחייב הקצאת משאבים ואמצעים.
פרקליטות המדינה ציינה בתשובתה כי מתבצעים כל העת מהלכים לשיפור תחום אבטחת המידע, כמו מינוי אחראי לאבטחת מידע, מתוך הכרה בבעייתיות של סוגיה זו.
בתשובת אגף תכנון מדיניות ואסטרטגיה במשרד המשפטים ובתשובת אגף הביטחון מינואר 2018 פורטו פעולות שנעשו לשיפור אבטחת המידע כגון הכנת נהלים מפורטים בתחום אבטחת מידע, חיבור מערכות מסווגות לרשת מאובטחת, מיגון פיזי של חדרים וכספות לצורך שמירה על חומרים רגישים, העלאת המודעות לסוגיות בנושא הגנת ה מידע בקרב העובדים ופעולות להתמודדות עם סכנת מתקפות הסייבר כמו גיוס מומחה מתודולוגיות הגנת סייבר וביצוע סקר סיכוני סייבר.
אגף הביטחון כתב למשרד מבקר המדינה כי התריע לא אחת על כמויות אדירות של חומרים משטרתיים המגיעים לכלל הפרקליטויות, אך אינם מדווחים ולפיכך גם לא נרשמים על פי נוהל ולא מתבצעים לגביהם מעקב או בקרה.
האגף קיים ישיבות בנושא בהשתתפות נציגי המשטרה על מנת לפתח מנגנון משותף לטיפול בנושא אולם הדברים לא הבשילו לכדי ביצוע.
בתשובה צוין כי למועד סיום הביקורת עדיין אין לאגף הביטחון כל מידע על כמות ם ואיכותם של החומרים המועברים מיחידות המשטרה החוקרות לפרקליטויות ברחבי הארץ; על אף שחדרי האחסון בפרקליטויות מוגנו ואובטחו, חומרי חקירה רבים נמצאים במזכירויות או פזורים בארגזים במסדרונות.
האגף הוסיף כי ראוי יהיה לפתח מנגנון נוסף לשמירת חומר המועבר מהמשטרה לפרקליטויות בדומה למנגנון המשמש אותו לטיפול בחומר ברמת סיווג גבוהה.
האגף נכון לסייע בנושא ולפעול לתיקון ליקויים שעלו בעבר אך נדרשת הקצאת משאבים של כוח אדם ומערכות ממוחשבות וכן יש להסדיר את הנושא בנהלים מחייבים.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת משרד המשפטים והפרקליטות כי תשובת אגף הביטחון מדגישה את הצורך המידי במעורבותו ופעילותו לתיקון הליקויים שעליהם עמד.
על הנהלת המשרד והפרקליטות לפעול בתיאום עם אגף הביטחון והמשטרה כדי להביא לטיפול מערכתי ומשולב בתהליך העברת חומרי החקירה בין הגופים, בדרכי הטיפול בהם ביחידות הפרקליטות וב אחסונם באופן בטוח ובכך למלא את החסר בתחום האבטחה של המידע המועבר מהמשטרה לפרקליטויות וההגנה ההכרחית עליו.
על פי פקודת מטא"ר בנושא "תיק החקירה - סידורו" מיולי 2010 חומר מודיעין הנוגע לחקירה יתויק ויוחזק בנפרד מתיק החקירה הכולל את כל החומר הנוגע לחקירה.
הנחת היסוד היא כי כאשר מדובר במידע רגיש או סודי יש להקפיד לצמצם את חשיפתו באופן שהיא תותר אך ורק לגורמים המורשים, על מנת להגן על האינטרס הציבורי ולפיו יש לשמור על הסודיות של עבודת המודיעין ולמנוע נזקים הנוגעים לחיי אדם ולשיבוש עבודת המשטרה.
ביוני 2014 התקייםדיון בהשתתפות נציגים מהמשטרה ומהפרקליטות לקראת הקמה ותפעול של מערכת ממוחשבת לתחום החסיונות.
בדיון הועלו בעיות בתחומי אבטחת המידע והעברת החומרים מהמשטרה לפרקליטות וצוין כי חלו תקלות באבטחה של חומר המודיעין - החומר נשלח לתובע עם תיק החקירה, וזאת שלא באמצעות נציג של יחידת המודיעין, בניגוד לפקודת מטא"ר האמורה.
עוד צוין בדיון כי אין נהלים ברורים בנוגע לסדרי הטיפול בחומר המודיעין והאחסנה שלו.
עוד ביוני 2012 "בדיון מטה אח"ם במשטרה בנושא ממצאי "ועדה בודקת שמונתה לטפל בנושא העברת חומרי חקירה לפרקליטות צוין כי קיימת מייצגי המדינה בערכאות | 1361 .
בעיה חמורה בהעברת חומרי מודיעין לפרקליטות ובאופן טיפולה של הפרקליטות בחומרים אלה.
עוד צוין כי למשטרה אין נוהל סדור בנושא.
המשטרה ציינה בתשובתה כי נושא העברת חומרי חקירה - ובכלל זה חומרי מודיעין - לפרקליטות נמצא על שולחנו של צוות עבודה השוקד בימים אלו על פרויקט תיק החקירה הדיגיטלי (ראו להלן).
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי פניותיו אליה בבקשה לקבל את דוח הוועדה הבודקת וכן מידע וחומרים המתעדים פעולות שנעשו לתיקון הליקויים לא נענו.
כמו כן אין בתשובת המשטרה האמורה כדי ללמד על פעולות אופרטיביות שננקטו לתיקון ה ליקויים שעלו עוד בשנת 2012 .
,אף שהמשטרה ומשרד המשפטים מזהים ליקויים בתחום אבטחת המידע לרבות בסדרי הטיפול והאחסנה של חומרי מודיעין, ולמרות חומרת הממצאים שהועלו בדוח ביקורת הפנים ובדיונים שהתקיימו במשטרה ובפרקליטות והזמן הרב שעבר מאז הוסבה תשומת לבם של הארגונים לצורך להסדיר את התחום, הם עדיין לא נקטו פעולות של ממש לתיקון הליקויים בנושא.
נוכח האמור לעיל, ובייחוד נוכח הרגישות שבשמירת מידע פלילי-מודיעיני, על משרד המשפטים והמשטרה לפעול ביחד ולחוד כדי לתקן בהקדם את הליקויים הנוגעים לתחום אבטחת המידע.
הפעולות להסתרת מידע חסוי והעברתו להגנה .
במשרד המשפטים מתכנס באופן עתי וקבוע, החל משנת 2005 , פורום עבודה בנושא "חומר חקירה וחיסיון" (להלן - הפורום).
הפורום מונה נציגים מיחידות הפרקליטות ומיחידות רלוונטיות במשטרה, כמו חטיבת התביעות ומדור חסיונות.
הפורום בוחן סוגיות בנושאים מקצועיים הנוגעים לתחום חומרי חקירה וחסיונות בעקבות פסיקה או שאלות העולות מהשטח, המצריכות הנחייה באמצעות הפצה לציבור הפרקליטים.
בין היתר הפורום דן, החל בינואר 2015 , בגישות שונות של פעולות להסתרת מידע חסוי בהודעות עדים, והעברתו באופן מצונזר להגנה במסגרת זכות העיון.
דרך אחת היא העברת הידיעות במתכונתן המקורית, לאחר שהושחרו במסמך 30 .
כל הפרטים החסויים, והוצאת תעודת חיסיון לשמירה על הפרטים החסויים המסמך המושחר מועבר להגנה בצירוף הודעה כי מדובר בחומרים "ערוכים" בשל הצורך בחיסיון.
החיסרון בדרך זו הוא בכך שהיא מפנה זרקור לחלק החסוי, והדבר עשוי לגרום לפגיעה שאותה אמור היה למנוע החיסיון.
30 והחלק הרלוונטי בתיעוד הקולי או החזותי, ככל שישנו.
דרך שניה היא העברה של התוכן הגלוי בלבד, הערוך בתוך טבלה או בדרך אחרת, והוצאת חיסיון מלא על תוכנו של המסמך (להלן - שיטת הטבלה).
בדרך זו המסמך מועבר לנאשם, לסנגורו ואף לבית המשפט בלי שמי מהם יודע כי מדובר במסמך ערוך המתבסס על המסמך המקורי.
כך גם לא ניתן לדעת מהו המידע החסר ומה היקפו.
בדיוני הפורום לא הייתה הסכמה לגבי השיטה המועדפת.
מחד גיסא עלה חשש כי שימוש בדרך של השחרת חומרים מגדיל במידה ניכרת את הסכנה שהמידע שמבקשים להסתיר ייחשף.
מאידך גיסא צוין כי שיטת הט בלה בעייתית שכן היא כרוכה בעריכה של מסמכי מקור ועלולה להגיע לכדי עבירה, ושיש להשתמש בה כדי לטפל במקרים חריגים בלבד וכי הבעיה היא שכיום שיטת הטבלה ננקטת במסגרת הטיפול בתיקים רבים.
המשנה לפ"מ דאז ציין כי יש להעלות את הנושא לפני פרקליט המדינה.
הביקורת העלתה כי לא התקבלה החלטה עקרונית בדבר הפרקטיקה הרצויה במקרים שבהם נדרש לחסות מידע חסוי בהודעות עדים לפני העברתו להגנה ולבית המשפט.
נראה שככלל אין שיטה נוהגת המשמשת כברירת מחדל, ואחת השיטות הנוהגות בתיקים רבים שנויה במחלוקת.
למעשה, נמצא כי משך כשלוש שנים ניטשת מח לוקת פנימית בקרב גורמים בפרקליטות באשר לשיטה הרצויה במקרים אלו, וזו טרם יושבה.
פרקליטות המדינה ציינה בתשובתה כי העובדה שקיימות שיטות שונות להסתרת מידע חסוי, אינה מעידה בהכרח על בעייתיות בעניין זה, וכי הדברים יובאו בהקדם להכרעת פרקליט המדינה.