HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ביוני 2008 מינה המשרד שוב את רואה חשבון ב' כדי לבחון ביסודיות את מצב הרשת ולהכין תכנית להבראתה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 פירט המשרד את הסיבות למינויים של רואי החשבון: בשנת 2005 ביקש המשרד למנות שוב את רואה חשבון א' לבדוק את הגירעון של הרשת, אולם נבצר מהמשרד להתקשר עמו; בשנת 2006 , לאחר סיום בדיקתו של רואה חשבון ב' ביקש המשרד לשוב ולהתקשר עמו כדי לגבש תכנית הבראה לרשת, אולם הוא סירב, והמשרד מינה לשם כך את רואה חשבון ג'; רואה חשבון ג' לא ביצע את כל המטלות שהוטלו עליו, והמשרד בחר לשוב ולהתקשר עם רואה חשבון ב'.
המשרד הוסיף כי השתלשלות העניינים מעידה על שהמשרד ניסה להתמודד עם הנושא תוך ניצול המשאבים שברשותו.
מהמתואר לעיל עולה כי משנת 2001 מינה המשרד ארבע פעמים רואה חשבון לבדיקה ברשת, וניכר דמיון רב בין הממצאים שהעלו הבודקים השונים.
באותן שנים היו משרדי החינוך והאוצר ערים לגירעונות הכבדים של הרשת ולסיבות העיקריות להיווצרותם.
למרות זאת בחר המשרד למנות שוב ושוב רואי חשבון חיצוניים שיבדקו את הסיבות לגירעון ויציעו צעדים להתייעלות הרשת, במקום לנסות ולהתמודד עם הבעיה, וכל אותה העת הלך ותפח הגירעון המצטבר של הרשת.
משרד החינוך השקיע משאבים ניכרים בבדיקת רואי חשבון למטרות בקרה והמלצה על צעדים להתייעלות, אולם לא פעל מתוך מחויבות לאימוץ המסקנות ולהוצאתן אל הפועל.
בשנים 2001 -2008 , שבהן קיבל המשרד מידע על מצבה הכספי של הרשת ועסק בהכנת תכנית הבראה, הוא המשיך להקצות לה את סכום השתתפותו במימון הפעלת הגנים.
כיוון שהמשרד הוא המממן העיקרי של פעילות הרשת, הרי שהמשך הפעלת הגנים מותנה בהזרמת תקציביו.
בטיוטת תכנית ההבראה מיולי 2007 פורטו, בין השאר, פעולות שעל הרשת להתחייב לבצע, כמו הקטנת ההוצאה על שכר העובדים וקבלת הסכמתם מראש להפחתת שכרם, וגיוס כספים ממקורות מימון עצמאיים.
אולם נציגי הרשת התנגדו לבצע את הפעולות האמורות.
במאי 2008 כתב מרכז משרדים חברתיים באגף החשכ"ל במשרד האוצר אל החשכ"ל: "בתחילה הסכימו נציגי הרשת לתוכנית, עם זאת החל מסוף שנת 2007 משרד החינוך 717 .
העבירו את הטיפול לחברי הכנסת מהמגזר (ח"כ משה גפני וח"כ יעקב ליצמן) ואלו מתנגדים בתקיפות לקבל את התוכנית האמורה בשל עיקרי התוכנית.
לאור האמור, העביר ח"כ גפני בכנסת את הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון - תמיכה במוסדות ציבור), אשר מציעה להחריג את הרשת מחוק יסודות התקציב 16 ולהכלילה במסגרת החינוך המוכר שאינו רשמי הנהנה מתנאים זהים לחינוך הרשמי, בדומה לרשת מעיין החינוך התורני או למרכז החינוך העצמאי".
בפברואר 2008 ,התקיים דיון בלשכת מנכ"לית המשרד, גב' שלומית עמיחי והשתתפו בו ח"כ יעקב ליצמן, ח"כ משה גפני, נציגי הרשת, נציגי משרד האוצר ונציגי המשרד.
המנכ"לית ציינה כי היא סבורה ש"הפתרון לא נמצא ב'חצר' משרד החינוך" משום שאין לו כלים לפתרון הבעיה.
במרס ובאפריל 2008 קיים מזכיר הממשלה שני דיונים ובהם השתתפו, בין השאר, ח"כ משה גפני וחברי כנסת אחרים.
בסיכום הדיון הראשון צוין, בין השאר, כי "ללא פתרון מוסכם ע"י הממשלה והרשת, לא יהיה מנוס והנושא יוכרע ע"י הכנסת בחקיקה".
בסיכום הדיון השני נרשם שמזכיר הממשלה החליט לקבל את התנאים האלה: נציגי הרשת יחתמו על טיוטת תכנית ההבראה "בכפוף לתיקון של סעיף שכר המינימום לגננות וגיוס כסף ממקורותיה"; ההסכם יהיה תקף שנה אחת, ולאחר מכן הוא ייבחן שוב.
נציגי אגף התקציבים ואגף החשכ"ל במשרד האוצר טענו באפריל 2008 לפני מזכיר הממשלה כי תכנית ההבראה ללא הדרישות בעניין שכר העובדים וגיוס המשאבים "לא תביא לאיזון שוטף של הרשת וממילא גם לא לסגירת הגירעון"; וכי "ההחלטות בסיכום הישיבה מהוות פגיעה בעקרון השוויון.
ככל הידוע לנו המדינה לא חתמה על הסכמי הבראה בהם מימנה המדינה את מלוא הגירעון של רשת כושלת".
במאי 2008 התקיים דיון נוסף בעניין תכנית ההבראה בהשתתפות נציגים של משרדי האוצר והחינוך ונציג הנהלת הרשת, ובמסגרתו הועלתה הצעה לגבש "תכנית הבראה בת מספר שלבים"; בשלב א' יופחת שכר הגננות והסייעות ברשת לשכר מינימום; בתמורה לכך ישלם משרד האוצר לרשת חלק מסכומי פיצויים שעליה לשלם לגננות שהיא פיטרה; עד סוף מאי 2008 ,ימנה המשרד רואה חשבון "אשר יבחן את מצב הרשת לעומק".
רק בנובמבר 2008 חתמו משרדי החינוך והאוצר עם הרשת על הסכם הבראה.
על פי ההסכם, תנאי מוקדם לכניסתו לתוקף הוא קבלת הסכמה של כל אחד מהעובדים להרעה בתנאי העסקתו.
בהסכם ההבראה, שתוקפו שלוש שנים, נקבע כי המשרד ימנה חשב מלווה לרשת, וכי הממשלה תמנה ועדה מלווה מטעמה, שסמכויותיה פורטו בהסכם.
המשרד התחייב להעמיד לצורך כיסוי חובות הרשת את הסכומים שנקבעו, אך לא יותר מסכום החובות בגין פיצויי פיטורין.
הרשת התחייבה, בין השאר, לשמור על מסגרת .
16 בסעיף3 א בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 , נקבעו הכללים לתמיכה במוסדות ציבור.
בחוק נקבע כי האמור בסעיף זה לא יחול על תמיכה בשני תאגידים שמפעילים בתי ספר במגזר החרדי: תאגיד "מרכז החינוך העצמאי " ותאגיד "מרכז מעיין החינוך התורני בארץ ישראל"; תאגידים אלה יתוקצבו מתקציב משר ד החינוך למטרות חינוך בלבד, לפי אמות מידה שוות לשני התאגידים ועל פי קריטריונים ענ ייניים אחידים ושוויוניים כמו לכלל ילדי ישראל.
תקציבית מאוזנת ולא ליצור גירעונות נוספים; לסגור גנים ותיקים שבהם פחות מ- 29 .
ילדים; ולסגור את כל מעונות היום והצהרונים שהיא מפעילה עוד התחייבה הרשת להעביר מכתב חתום של כל אחד מעובדיה, לרבות עובדים חדשים, עובד ים ותיקים ועובדי מנהלה ורכזים, ולפיו הם מסכימים לשינוי בתנאי העסקתם, לרבות תשלום שכר מינימום והקפאת שכר, גמולים ודרגות.
בהסכם גם נקבע כי חובות שהתיישנו לא ישולמו, וכי החשב המלווה מוסמך לקבוע אילו חובות לא ישולמו.
בדצמבר 2008 הגיש ארגון גננות חרדיות לבית הדין האזורי לעבודה בתל אביב - יפו תביעה נגד הרשת והמשרד (בשא 6150/08) בבקשה ל הוצאת צווים זמניים האוסרים לפגוע בזכויות עובדות שמועסקות ברשת , מכוח הסכם ההבראה.
בתביעה נטען כי הסכם ההבראה כולל הסכמות לגבי תנאי העסקתן ואופן פיטוריהן של עובדות הרשת; כי הסכמות אלה התקבלו בלי שהתקיים משא ומתן כלשהו עם נציגות העובדים והן פוגעות פגיעה קשה בזכויות עובדות הוראה שרכשו את השכלתן במוסדות שהמשרד אישר, שהוכרו כעובדות הוראה בידי המשרד ושעבדו תחת פיקוחו.
פגיעה זו, לפי הנטען בתביעה, היא בלתי נסבלת.
בדיון שהתקיים בבית הדין בדצמבר 2008 הודיעה הרשת שגננת שלא תודיע שהיא "הצטרפה להסדר" עד לסוף החודש - תפוטר ותקבל את שכרה וכן פיצויי פיטורין.
בית הדין קבע שהצדדים יפעלו על פי ההסכמות שאלי הן הגיעו.
בינואר 2009 נמצא כיהתביעה עדיין תלויה ועומדת בבית הדין.
נמצא כי את המחיר על שנים רבות של ניהול לא תקין של הרשת ועל פיקוח ובקרה לא מספקים של המשרד ישלמו עובדים (בעיקר עובדות) .
בלתי מיוצגים, אשר מצדם מילאו במהלך השנים את התפקידים שהוטלו עליהם.
משר ד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך ולמשרד האוצר כי ראוי שיימצא פתרון שימזער את הפגיעה בזכויות השונות של העובדים.
לפי החלטת ממשלה מאוקטובר 1998 , החל בשנת 1999 יידרשו עמותות המגישות בקשה לתמיכה ממשרד ממשלתי לצרף לבקשה אישור של רשם העמותות ולפיו העמותה מנוהלת לפי דרישות מסוימות, המשקפות ניהול תקין (להלן - אישור ניהול תקין), לדוגמה דוח כספי.
ביולי 2001 החליטה הממשלה שהדרישה תחול גם על עמותות שנותנות שירותים למשרדי ממשלה.
ביולי 2006 דיווח סגן חשב המשרד דאז לסגנית רשם העמותות על מצבה הכספי של הרשת ועל הפעולות שעשה המשרד לשם מימוש תכנית הבראה.
בדיווח ציין סגן החשב כי ללא אישור ניהול תקין לא תוכל הרשת לקבל תקציב מהמשרד, וכי הדבר יגרום לקריסתה ולכישלון תכנית ההבראה; משום כך, לדעת המשרד, יש לתת לרשת אישור ניהול תקין לשנה האמורה, בתנאי שתיישם את תכנית ההבראה.
באותו חודש נתן רשם העמותות אישור ניהול תקין לרשת לאותה שנה, בפברואר 2007 הוא נתן אישור לשנת 2007 ובמרס 2008 נתן אישור לשנת 2008 .
לאישור האחרון הוא צירף מכתב ובו נרשם שהאישור יבוטל, ללא כל התראה, אם עד סוף יולי 2008 לא תיחתם תכנית הבראה.
רשם העמותות ה שיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2008 כי במסגרת השיקולים שלפיהם מתקבלת ההחלטה אם יש לתת לעמותה אישור ניהול תקין ניתן משקל רב לעמדת משרד החינוך בנוגע לתקינות פעילותה של הרשת; לבקשת משרד החינוך 719 .
רשם העמותות, מסר לו המשרד דיווחים בנוגע למידת שיתוף הפעולה של הרשת במסגרת המשא ומתן על תכנית ההבראה, ואף המליץ לתת אישור ניהול תקין בתקופות שונות; מכיוון שהעמותה עמדה בדרישות הדיווח השנתיות והמשרד סבר שיש מקום לתת לה אישור - לא נמצא מקום לשלול אותו ממנה; שלילת האישור מהעמותה הייתה עלולה לגרום נזקים קשים ובלתי הפיכים לפעילותה של העמותה.
במשך השנים שבהן בדק משרד החינוך את מצבה הכספי של הרשת, היא המשיכה לצבור גירעונות כבדים.
המשרד מקצה לרשת חלק נכבד מתקציבה, ויש בידו כלים לפעול לאלתר לשיפור המצב, אולם במשך שנים הוא לא השתמש בכלי העיקרי שברשותו - התשלומים לרשת, כדי לאלץ אותה לנקוט פע ולות ממשיות לצמצום הגירעון.
הרשת המשיכה לפעול כרצונה, בעיקר באמצעות פגיעה בתנאי השכר של עובדיה ולא באמצעות יישום פעולות שעליהן המליצו המשרד ורואי החשבון, והמשרד - שהוא המממן העיקרי של פעילותה - לא פעל נחרצות בעניין.
משרד האוצר מכיר היטב את הבעיה, אך נתן את ידו למינוי בודק נוסף לרשת ביוני 2008.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שמשרדי החינוך והאוצר יודעים היטב את הסיבות לגירעונות של הרשת, מינוי בודקים הוא בבחינת סחבת ובזבוז כספי ציבור.
היה על משרדי החינוך והאוצר לקבוע לוח זמנים ליישום ההמלצות של הבודקים, לעקוב אחר ביצוען ולהתנות העברה של תקציבים ממשלתיים ביישום פעולות אשר יש בהן כדי להביא להבראת הרשת.
הדוחות הכספיים של הרשת המעידים על מצבה הכספי הועברו באופן שוטף לרשם העמותות, ובשל עמדת המשרד קיבלה הרשת אישורים על ניהול תקין.
אלה אפשרו למשרד להמשיך ולהעביר לרשת כספים באופן סדיר.
באמצעות כספים אלה המשיכה הרשת לפעול, והמשיכה גם לצבור חובות נוספים.
כאמור, רואי החשבון שמינה המשרד כדי לבדוק את מצבה הכספי של הרשת פירטו את הסיבות לגירעון והמליצו לה, משנת 2001 , לבצע פעולות מסוימות לשם צמצום הגירעון.
ממסמכי הרשת עולה כי משנת 2001 היא פעלה, בין השאר, לסגירת גנים ובה בעת פתחה גנים אחרים, וכי היא סגרה את מרבית המעונות שהפעילה, פיטרה עובדים ועשתה שינויים רבים בתנאי השכר של עובדיה (בעניין פיטורי עובדים והשינויים בשכר - ראו להלן).
מינוי מנכ"ל לרשת כאמור, משנת 2003 אין לרשת מנכ"ל.
נמצא ששלושה מחברי הנהלת העמותה מונו לתפקידים ניהוליים ברשת, אולם הם עבדו בה רק בחלק מזמנם, ללא שכר (למעט תשלום בעד השתתפותם בישיבות הנהלה) ונמצאו במשרדי הרשת יום או יומיים בשבוע לכל היותר.
בסיכום הדיון ממאי 2008 הוחלט שהנהלת הרשת תמנה מנכ"ל מקצועי עד אמצע יולי אותה שנה.
בדיון השתתפו, בין השאר, חשב המשרד, חבר הנהלת הרשת, מר יוסף ביננפלד, ונציגי משרד האוצר.
במועד סיום הביקורת - ספטמבר 2008 - עדיין לא פעלה הרשת לאיתור מנכ"ל, ולמותר לציין כי לא מינתה מנכ"ל.
כאמור, בנובמבר נחתם הסכם הבראה, לשלוש שנים, בין משרדי החינוך והאוצר ובין רשת הגנים.
אולם נמצא כי בהסכם לא חויבה הרשת למנות מנכ"ל.
אף שהרשת נתונה בחובות כבדים ונדרשת לעשות צעדים דרסטיים כדי להמשיך ולפעול, כאמור בהסכם ההבראה ובדוחות של רואי החשבון שקדמו לו, היא פועלת ללא מנכ"ל.
גם לאחר שחתמו משרדי הממשלה על ההסכם עם הרשת הם לא חייבו אותה למנות מנכ"ל.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשת לעשות זאת בדחיפות, בהתאם לדרישת המשרד ממאי 2008.
הפעלת גנים ללא רישיון חוק הפיקוח קובע כי לא יפתח אדם בית ספר שבו לומדים או מתחנכים באופן שיטתי יותר מעשרה תלמידים ושבו ניתן חינוך גן ילדים, חינוך יסודי, חינוך על - יסודי, חינוך על-תיכוני או חינוך אמנותי, למעט מקרים מסוימים שפורטו בחוק, אלא אם כן יש בידו רישיון לפי חוק זה והוא עומד בתנאיו.
מהחוק עולה כי מי שרוצה לקבל רישיון יגיש למנכ"ל המשרד או לסגנו בקשה לרישיון ויציין בה פרטים מסוימים, כנדרש על פי דין.
הליך רישוי מוסדות חינוך מוכש"ר נועד להבטיח סביבת למידה נאותה במוסד, לרבות הקפדה על תנאים תברואתיים ובטיחותיים בסיסיים.
אין לדעת אם גן שפועל ללא רישיון עומד בתנאים כאלה.
כאמור, המשרד משתתף אך ורק במימון הפעלתם של גני ילדים בעלי רישיון לפי חוק הפיקוח.
יצוין כי בדוח האמור של רואה חשבון ג' משנת 2006 נכתב כי הרשת הפעילה כ-17 גנים ללא רישיון, וכי התשלומים שהיא הייתה עשויה לקבל בעבורם הסתכמו בכ-1.
מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה בדק אם הגנים של הרשת פעלו בשנת הלימודים התשס"ח ברישיון.
מנתונים שמסרו המשרד והרשת לנציגי משרד מבקר המדינה באוגוסט 2008 עולה שבשנת הלימודים האמורה הפעילה הרשת שש כיתות גן ללא רישיון .
בהיעדר רישוי לא קיבלה הרשת כספים מהמשרד עבור הפעלת הגנים הללו, והדבר הגדיל את גירעונה.
לפי תחשיבי הרשת לשנה"ל האמורה (ספטמבר 2007 - יוני 2008 ), הסתכמו כספים אלה, לפי כללי התקצוב של המשרד, ב-1.
מיליון ש"ח משרד החינוך 721 .
הרשת השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2008 שהיא רואה חשיבות עצומה ברישוי מוסדות חינוך; עם זאת, המדינה אינה מקצה לבעלות כספים למימון הפעולות שיש ל בצע כדי לעמוד בתנאים לקבלת רישיון, למשל כדי להבטיח בטיחות של מוסדות חינוך.
משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובת הרשת אינה מתיישבת עם העיקרון שקבעה המדינה ולפיו היא משתתפת בהוצאות להפעלת גנים בחינוך המוכש"ר ואינה נושאת במלוא עלות הפעלתם.
יוצא אפוא שהרשת הפעילה גני ילדים ללא רישיון להפעילם, שלא לפי חוק הפיקוח, ועקב כך ילדים למדו בגנים שלא הובטח שסביבת הלמידה בהם תהיה ראויה; על הרשת להימנע מהפעלת גנים ללא רישיון ולפעול לפי דרישות חוק הפיקוח.
קבלת רישיונות לאחר תחילת שנת הלימודים על פי "נוהל הגשת בקשה לרישוי מוסדות חינוך" של המשרד (להלן - נוהל הרישוי), בעלות שביקשה לקבל רישיון להפעלת מוסד חדש או לחדש רישיון בשנת הלימודים התשס"ח נדרשה להגיש בקשה לכך עד סוף מרס 2008 .
המשרד מסר למשרד מבקר המדינה שאם חידושו של רישיון מתעכב בגין פעולתו של המשרד, הוא רשאי לתת רישיון רטרוא קטיבי שמאפשר לבעלות לקבל כספים גם בעד חודשים שקדמו למועד מתן הרישיון; אולם אם העיכוב מקורו בפעולתו של מגיש הבקשה, אין לתת רישיון כזה.
בחוק הפיקוח ובנוהל הרישוי מפורטות דרישות שעל הבעלות למלא אם ברצונה להפעיל מוסד חינוך.
אם המשרד נותן רישיון להפעלת גן ילדים רק באמצע שנת הלימודים, אזי בחודשים הראשונים של השנה פעל הגן בלא שאושרו תנאי הפעלתו ובלא שהובטח שהוא פועל בתנאים ההולמים מוסד חינוך.
בדוח שהגיש רואה חשבון ג' למשרד ביוני 2006 הוא ציין שגירעונות הרשת נוצרו, בין היתר, משום שהיא קיבלה רישיונות להפעלת חלק מהגנים רק במהלך שנת הלימודים ולא בתחילתה.
נראה שהמשרד לא נתן רישיונות להפעלת הגנים משום שהתנאים שבהם פעלו הגנים לא הלמו מוסדות חינוך.
רק כעבור חודשים אחדים, לאחר שביצעה הבעלות שינויים כנדרש, ניתנו לה רישיונות, ולכן השתתף המשרד במימון אותם גנים רק בחלק משנת הלימודים - לאחר המועד שבו ניתנו להם רישיונות.
מנתוני הרשת על תחולת הרישיונות שנתן לה המשרד לשנת הלימודים התשס"ח עולה שהיא קיבלה במהלך שנת הלימודים ולא בתחילתה רישיונות ל-28 גנים שבהם32 :כיתות גן, כמפורט להלן (א) גנים שבבעלות הרשת: תחולת הרישיון של ארבע כיתות גן הייתה מדצמבר 2007 ; של18 כיתות גן- מינואר 2008 ; של חמש כיתות גן- מפברואר 2008 ; ושל שתי כיתות גן - מאפריל 2008.
)(ב גנים שהפעילה הרשת עבור עיריית ירושלים (ראו להלן): תחולת הרישיון של שתי כיתות גן הייתה מדצמבר 2007 ושל כיתת גן אחת- מינואר 2008 .
לפי חישובי הרשת, התקציב שהיא הפסידה בשל הפעלת 23 מן הגנים שבבעלותה במשך כמה חודשים ללא רישיון היה בסך כ -1.
לפי חישובי משרד מבקר המדינה הרשת הפסידה כ - 240,000 ש"ח בגין שני גנים נוספים שהפעילה עבור עיריית ירושלים ושניים נוספים שהיו בבעלות הרשת.
בסך הכול הפסידה הרשת כ-1.
מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר לרשת כי להפעלת עשרות כיתות גן בשנת הלימודים התשס"ח, בלי שמולאו התנאים לקבלת הרישיונות הדרושים, היו שתי תוצאות חמורות: האחת, שהות של מאות ילדים במוסדות חינוך שלא הובטחו בהם התנאים הדרושים ע ל פי הוראות משרד החינוך; והשנייה, הרשת לא קיבלה כספים להפעלת הגנים האלה, ומצבה הכספי הורע.
אכלוס הגנים כאמור, גן שזכאי לשיעור השתתפות מרבי של המשרד הוא גן שבו 31 ילדים או יותר ברשות מקומית המקבלת מענק או גן שבו 33 ילדים או יותר ברשות שאינה מקבלת מענק.
מכאן שהפעלת גן ילדים ברשות המקבלת מענק, שבו 30 ילדים או פחות, מזכה את הבעלות בהשתתפות בשיעור חלקי בלבד.
אם בעלות מעוניינת להפעיל גנים שמספר הילדים בהם קטן משנקבע בתקן, עליה לגייס כספים ממקורות נוספים.
הפעלת גנים קטנים ללא מקור תקציבי נוסף משמעה יצירת גירעון; בכיסוי גירעון שמקורו בהפעלת גנים שמספר הילדים בהם קטן משנקבע בתקן יש משום הטלת נטל לא הוגן על הקופה הציבורית, עקב אי -הקפדה על עקרונות העבודה שקבע המשרד בעצמו.
נמצא שבמהלך השנים הפעילה הרשת גנים שמספר הילדים בהם קטן מהקבוע בתקן, ואשר לרשת לא היו מקורות כ ספיים כדי לכסות את מלוא עלות הפעלתם (להלן - גנים גירעוניים).
חבר הנהלת הרשת, מר זאב רוזנברגר, הסביר בעת דיון בוועדת החינוך בכנסת ביולי 2007 שאחת הסיבות לגירעונות הרשת היא ש"יש לנו גם מסר ייעודי רוחני ולכן פתחנו גנים בעשרות ישובים עם מספר קטן של תלמידים".
עוד נמצא שפעמיים - בשנת 2001 ובשנת 2006 - המליץ המשרד לרשת באמצעות רואי החשבון לסגור גנים קטנים ולדאוג לאכלוס גנים אחרים לפי תקן המשרד.
ההשפעות של גנים שמספר הילדים בהם קטן מתקן המשרד הוצגו גם בדוחות שהגישו רואי החשבון למשרד.
לדוגמה, רואה חשבון א' כתב כבר בספטמבר 2001 כי מספר הילדים בחלק ניכר מגני הרשת קטן מהתקן, ועקב כך נגרם לרשת אבדן הכנסה בסך 1.
משרד מבקר המדינה בדק אם הרשת פעלה להגדיל את מספר הילדים בכיתות הגן שלה, כפי שנדרשה, ובכך לשפר את מצבה הכלכלי בשנות הלימודים התשס"ו-התשס"ח ( 2005 -2008 .
), ולהלן יפורטו ממצאי הבדיקה (א) לפי חישוביו של רואה חשבון ב' מינואר 2006 , המספר הממוצע של הילדים בגן של הרשת בשנת הלימודים התשס"ה ( 2004 -2005 ) היה29 ברשויות שאינן מקבלות מענק ו-28 .
ברשויות המקבלות מענק משרד החינוך 723 .
להלן נתונים באשר לכיתות הגן שהפעילה הרשת בשנים התשס"ו -התשס"ח ולאכלוסן.
התשס"ח שנת הלימודים .
התשס"ז שנת הלימודים .
104 241 110 250 122 239 מספר כיתות הגן .
3,013 6,691 3,097 6,906 3,412 6,812 מספר הילדים .
29 28 28 28 28 29 מספר הילדים .
33 31 33 31 33 31 תקן המשרד .
91 216 94 223 103 220 המספר הרצוי של .
13 25 16 27 19 19 מספר כיתות גן .
עודפות מהטבלה ומן הממצאים של רואה חשבון ב' עולה כי מספרם הממוצע של הילדים בכיתות גן ברשת בשנות לימודים התשס"ו והתשס"ח היה דומה לזה שבשנת הלימודים התשס"ה; וכי בשנת הלימודים התשס"ו היו ברשת 38 ,כיתות גן עודפות בשנת הלימודים ה תשס"ז ( 2006 -2007 )- 43 כיתות גן, ובשנת הלימודים התשס"ח - 38 .
כיתות יוצא אפוא כי הרשת לא הגדילה את מספר הילדים הממוצע בגן במהלך השנים 2005 -2008 .
)(ב משרד מבקר המדינה חישב את ההפסד הכספי של הרשת בשנת הלימודים התשס"ח בעקבות הפעלת גני ילדים שמספר הילדים הממוצ ע בהם נמוך מתקן המשרד, כמפורט להלן: (1) לפי נתוני המשרד, בשנת הלימודים התשס"ח היו 9,704 ילדים בגני הרשת בחינוך הרגיל, 6,346 (64% ) מהם בגיל טרום חובה ו- 3,692 (34% ) ילדים בגיל חובה.
(2) :להלן התעריפים השנתיים בשנת הלימודים התשס"ח, לפי נתוני המשרד בעד ילד בגיל טרום חובה ברשות מקבלת מענק שילם המשרד - 6,709 ש"ח; בעד ילד בגיל טרום חובה ברשות שאינה מקבלת מענק - 6,303 ;ש"ח בעד ילד בגיל טרום חובה ביישוב צו - 7,725 ש"ח; בעד ילד בגילחובה ברשות המקבל ת מענק - 7,217 ש"ח; בעד ילד בגילחובה ברשות שאינה מקבלת מענק - 6,780 .
ש"ח משרד החינוך 725 .
(3) כאמור, בשנת הלימודים התשס"ח היו 38 ,גנים עודפים של הרשת 25 ברשויות המקבלות מענק ו -13 .
ברשויות שאינן מקבלות מענק 64% מהילדים בגנים של הרשת היו בגיל טרום חובה.
לפיכך ההפסד הכספי של הרשת בגין גנים עודפים ברשויות המקבלות מענק נאמד בכ-5.
4 ,מיליון ש"ח וההפסד הכספי של הרשת בגין גנים עודפים ברשויות שאינן מקבלות מענק נאמד בכ-2.
מיליון ש"ח יוצא אפוא שהרשת הפעילה גני ילדים שמספר הילדים בהם קטן מן התקן שקבע המשרד, ובדרך זו הגדילה את הגירעון.
אומדן ההפסד השנתי של הרשת בשל הפעלת כיתות גן קטנות כאמור בשנת הלימודים התשס"ח הסתכם בכשמונה מיליון ש"ח.
בשנת 2007 הסתכמו התשלומים שקיבלה הרשת מהמשרד בכ -69 מיליון ש"ח, כלומר ההפסד הכספי בשנת התשס"ח נאמד בכ -11% מתקבולי הרשת מהמשרד.
יצוין שההפסד בפועל גדול מהאומדן: האומדן חושב לפי תעריפים שאינם מיועדים ליישובי צו, תעריפים שנמוכים מאלה שמיועדים ליישובי צו; באומדן לא הובאו בחשבון הסכומים שהיו נחסכים בעקבות סגירת כיתות גן קטנות.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח מצבה הכספי של הרשת עליה לנקוט פעולות שונות, לרבות סגירה של גנים גירעוניים17 , באופן שהגנים שיפעלו במסגרתה יהיו גנים תקניים מבחינת מספר הילדים שבהם.
על המשרד לוודא שהרשת עושה זאת.
אם חפצה הרשת לפתוח גנים גירעוניים כדי להפיץ מסר ייעודי רוחני, כאמור, עליה לממן את הפעלתם מכספים שתגייס ממקורות אחרים.
מתן שירותים לא מתוקצבים מהדוחות של רואי החשבון שמינה המשרד עולה שבמשך השנים נתנה הרשת שירותים, כמו הסעות וצהרונים, שלא היו לה משאבים לממנם.
ממכתב סגן חשב המשרד דאז אל חבר הנהלת הרשת מספטמבר 2006 עולה שהרשת טענה שהיא פועלת להבראתה, אולם היא המשיכה לספק שירותים אף על פי שלא היה לה מקור למימונם, וכך צברה חובות נוספים.
באוקטובר 2006 התקיים דיון בהשתתפות נציגי המשרד, בהם חשב המשרד דאז, מר מוטי מרוז, היועצת המשפטית של המשרד, עורכת הדין דורית מורג (להלן - היועמ"ש), נציגי משרד האוצר, חברי הנהלת הרשת והחשב שלה.
בדיון נסקרו צעדים שעל הרשת לנקוט כדי לצמצם את הגירעון.
צוין כי הרשת מבצעת פעילויות שבגינן אינה מקבלת תקציב מהמדינה; כי הסעות של ילדי גן חובה אינן ממומנות בידי המדינה ולכן על הרשת למצוא לצורך זה מקור מימון אחר; כי הרשת מפעילה צהרונים שאינם מתוקצבים בידי המשרד ולכן עליה להפסיק להפעילם או למצוא מקור מימון להפעלתם.
עוד צ וין כי גם נציגי הרשת הסכימו שיש להפסיק את הפעלת הצהרונים.
17 יודגש כי מדובר בגנים שמספר הילדים בהם קטן יחסית לתקן שקבע המשרד, ואשר כל ניסיונותיה של הרשת לגיוס מקורות כספיים להפעלתם לא צלחו.
בשנת 2007 המשיכה הרשת להפעיל הסעות לילדי הגנים, והוצאותיה בגינן הסתכמו ב-1.
בדוח של רואה חשבון ג' מנובמבר 2006 הומלץ לבטל את ההסעות, והודגש שהרשת אינה גובה מהורי הילדים תשלומים בעד הסעו ת ושירותים אחרים שהם מקבלים.
הרשת המשיכה להפעיל 38 צהרונים גם בשנת הלימודים התשס"ח.
הרשת השיבה למשרד מבקר המדינה כי הפעילויות של הרשת שאינן מתוקצבות הצטמצמו במידה ניכרת; עם זאת, אם הם יופסקו לחלוטין יהיה צורך לסגור גנים.
כבר בשנת 2006 הורה המשרד לרשת, במסג רת דיונים בתכנית ההבראה, להפסיק לתת שירותים ללא מקור תקציבי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לוודא, במסגרת מעקב אחר ביצוע הסכם ההבראה, שהרשת אינה יוצרת גירעונות חדשים בשל מתן שירותים שאינם מתוקצבים.
במשך השנים הורה המשרד לרשת מפעם לפעם לטפל בגירעונות שצברה ואף המליץ לה אילו צעדים עליה לנקוט כדי לצמצמם.
הוא המליץ לה, למשל, לסגור גנים גירעוניים ולחדול לספק שירותים שאין לה מקור למימונם.
אף שהוצעו לה שוב ושוב דרכים לטפל בגירעונות, היא לא יישמה אותן במלואן.
הרשת גם המשיכה להפעיל גנים ללא רישיון, ובכך הפרה את חוק הפיקוח ואת נוהלי המשרד.
נוכח ממצאי הביקורת בדבר היקף ההפסד הכספי שנגרם לרשת בגין הפעילויות האמורות אפשר להניח שאילו יישמה הנהלת הרשת את הפתרונות שהוצעו לה הייתה יכולה להקטין את גירעונה השוטף ביותר מ- 11 .
זכויות עובדים בחינוך המוכש"ר .
תקנות חינוך ממ לכתי (מוסדות מוכרים), התשי"ד- 1953 (להלן- תקנות מוסדות מוכרים), קובעות כי מוסד חינוך לא יוכרז מוסד מוכר אלא אם כן עמד בתנאים אחדים, ובכלל זה "משכורות המורים והעובדים במוסד הוא לפי השיעורים והכללים הנהוגים במוסדות חינוך רשמיים".
לפי נוהל הריש וי, מי שמבקש רישיון להפעלת מוסד חינוך ימלא טופס ובו הוא מתחייב, בין השאר, "להעסיק את העובדים ולשלם את שכרם עפ"י כל דין ועפ"י הסכמי השכר הרלוונטיים למורים ולעובדים שאינם עובדי הוראה".
עמדת הלשכה המשפטית של משרד החינוך היא כי ההוראות האמורות הקבועות בתקנות הן הוראות כלליות ומחייבות, בין היתר משום שהמשרד מתקצב משרד החינוך 727 .
גני הילדים בחינוך המוכש"ר בדומה לתקצוב הגנים בחינוך הרשמי, והוא משלם לבעלויות את רכיבי השכר הרלוונטיים; בחוברת ההשתתפות הנחה המשרד את הבעלויות בעניין שכרן של הגננות.
במשך השנים הצטבר ו במשרד פניות ותלונות של עובדי הוראה, מנהלי בעלויות ואחרים שביקשו ממנו הבהרות בנוגע לתנאי השכר וההעסקה של עובדים שהבעלויות מעסיקות.
המשרד השיב לפניות אלה ברוח תקנות מוסדות מוכרים: בעלות על מוסד חינוך מוכש"ר צריכה לשלם שכר לעובדיה לפי המקובל בחינוך הרשמי.
שכר ותנאי העסקה של עובדי הרשת .
הרשת ממלאת תפקיד ציבורי חיוני, והיא ממומנת בעיקר מכספי ציבור.
הרשת היא מעביד, מהגדולים במגזר החרדי, ועליה להקפיד לקיים את זכויות העובדים לפי דיני העבודה, לרבות חוקי המגן וצווי ההרחבה, ולא לפגוע בזכויותיהם הסוציאליות.
יחסי עבודה הם יחסים מתמשכים, ומעצם טיבם הם מחייבים אמון הדדי והגינות בין הצדדים וכן תום לב.
על כל מעביד, וקל וחומר מעביד הממלא תפקידים ציבוריים, חלה החובה לנהוג כלפי עובדיו בהגינות, באופן סביר ועל פי שיקולים ענייניים, ועליו להקפיד שלא לנצל את הפערים בכוח המיקוח בינו ובין עובדיו ואת תלות העובדים בו ובמקום העבודה, בייחוד כשמדובר בעובדים מהשכבות החלשות בחברה.
משפט העבודה תכליתו להביא במידת האפשר להשוואה בין עמדות המיקוח של העובד והמעביד, שכן בדרך כלל עמדת המיקוח של העובד חלשה יותר.
במישור משפט העבודה האישי נעשה הדבר, בין השאר, באמצעות חוקי המגן וצווי הרחבה להסכמים קיבוציים, הקובעים את התנאים בשוק העבודה 18 , ובמישור משפט העבודה הקיבוצי - ארגון העובדים נושא ונותן בשם העובד.
מפסק דין של בית הדין הארצי לעבודה19 , שניתן בספטמבר 2008 , עולה כי גורם בשם הסתדרות המורים של אגודת י שראל (להלן - הסתדרות אגו"י) התיימר להיות ארגון עובדים יציג של גננות הרשת, ואף ארגון גננות חרדיות התיימר להיות ארגון כזה.
בית הדין פסק כי שניהם אינם בגדר ארגון עובדים יציג של גננות הרשת; הזיקות בין הסתדרות אגו"י ובין הרשת מביאות לכלל מסקנה שהסתדרות אגו"י היא "ארגון מטעם" הנהלת הרשת.
הדבר עולה, בין השאר, מהיעדר עדות לפעילותו של הארגון בתחום יחסי העבודה, על אף צעדים דרסטיים שנקטה הרשת, ובכלל זה פגיעה בהעסקת הגננות או בתנאיה.
בפסק דין זה יש כדי "לשחרר" את גננות הרשת מארגון שהתיימר לייצגן בפני מעסיקתן במשך שנים רבות, אולם לא עשה את שליחותו נאמנה.
18 סעיף25 לחוק הסכמים קיבוציים, התשי"ז- 1957.
19 עב9/07 , ,'ארגון גננות חרדיות נ' הסתדרות אגו"י ואחתקדין.
קיצוץ בשכר עובדי הרשת משנת 2001 החלה הרשת לנקוט פעולות לצמצום הוצאותיה על שכר עובדיה.
בין השאר פיטרה הרשת חלק מעובדיה, קיצצה בשכר העובדים ולא שילמה רכיבי שכר מסוימים.
הדבר עורר התמרמרות קשה בקרב העובדים, והוגשו כמה וכמה תביעות משפטיות נגד הרשת.
חלק מהתלונות העלו העובדים בכתב.
לדוגמה, במכתב מדצמבר 2007 ששלחו תשע גננות ושמונה עובדות וסייעות של הרשת להנהלתה, הן הלינו על הפגיעה בשכרן ועל גזרות שהטילה הרשת מדי שנה בשנה, שבגינן נפגעו תנאי השכר הבסיסיים של העובדים.
ביוני 2003 :שלחה הנהלת הרשת מכתב לעובדיה ובו נאמר הרשת מבצעת תכנית הבראה, בפיקוח משרדי האוצר והחינוך; משום כך נאלצה הרשת לקצץ בהוצאותיה כדי שתוכל להמשיך להתקיים ולפעול באופן תקין; משום כך החליטה הנהלת הרשת לקצץ את שכרם של העובדים במשך שנה וחצי; הנהלת הרשת קיוותה שהעובדים ישתפו פעולה.
ביולי 2003 הודיעה הנהלת הרשת למנהלת אגף בכיר לחינוך מוכר שאינו רשמי במשרד (להלן - אגף לחינוך מוכש"ר) כי הנהלת הרשת החליטה לקצץ 10% .
משכר העובדים (א) התברר שהוחל בביצוע הקיצוץ האמור כבר במרס 2003 .
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2008 , עדיין המשיכה הרשת בקיצוצים והפחיתה 10% משכר עובדיה.
כלומר הקיצוץ נעשה במשך חמש שנים לפחות, ולא במשך שנה וחצי בלבד, שלא לפי התחייבותה של הרשת לפני העובדים.
(ב) אם מעביד מבקש לקצץ בשכרו של עובד, עליו לקיים משא ומתן עם ארגון העובדים היציג , ובאין ארגון כזה - עם כל אחד מעובדיו.
המשרד דן באוקטובר 2006 בקיצוץ שכר שביצעה הרשת (קיצוץ10% מהשכר והקפאת ותק) והבהיר להנהלתה כי בנסיבות שבהן הרשת מעוניינת לקצץ בשכר העובדים במסגרת תכנית הבראה והעובדים אינם מיוצגים בידי ארגון עובדים, היא נדרשת להשיג את הסכמתו של כל אחד מהם לכך.