HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
התע"א לא פנתה לרמ"י בנוגע לחידוש שבעת ההסכמים האחרים שכבר לא היו בתוקף במועד סיום הביקורת, נובמבר 2020 , עדיין לא חודש שום הסכם מעשרת הסכמי החכירה האמורים.
תרשים 29: שיעור הסכמי חכירה שאינם בתוקף במתחם יהוד .
המקור: נתונים שמסרה התע"א למשרד מבקר המדינה; הסכמי החכירה של התע"א, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
דונם) היא בבעלות התע"א 64 לפי רישומי רמ"י מדובר בתשעה הסכמים.
ההפרש נובע מתוספת להסכם שהתע"א מתייחסת אליו כאל הסכם בפני עצמו.
| 1278 | הדוחות הכספיים של התעשייה האווירית לישראל בע"מ- מצב החברה וסיכוניה הסכם שימוש בקרקע של חברת תעשיות גולן65: בנובמבר1970 החליט מינהל מקרקעי ישראל, כשמו אז 66 לתת הרשאת שימוש לחמש שנים לחברת תעשיות גולן בשטח של כ-150 דונם ברמת הגולן תמורת תשלום דמי הרשאה סמליים.
במרץ 1973 חתמו הממונה על הנכסים הנטושים והרכוש הממשלתי של אזור רמת הגולן67 וחברת תעשיות גולן על הסכם הרשאה לשימוש בשטח מסביב למפעל תעשיות גולן כאזור ביטחון.
הסכם ההרשאה היה לתקופה של חמש שנים עם אופציה להארכה לתקופות נוספות של חמש שנים כל אחת, בכפוף להודעה בכתב של החברה, ועד ל-49 שנים בסך-הכול.
בסיכום ישיבה שהתקיימה ביוני 2009 בהשתתפות נציגי מחוז צפון של רמ"י ונציגי התע"א נכתב כי חברת תעשיות גולן לא פנתה לחידוש ההרשאה על אף הקבוע בהסכם.
19 נכתב כי היקף החשיפה הכספית של התע"א לתשלומים בעד שטח זה אינו מהותי.
בסיכום דיון פנימי של מחוז צפון של רמ"י מאפריל 2017 נכתב כי אין מקום לחידוש ההרשאה של התע"א לשימוש בשטח זה, מכיוון שניתן להסדיר "רצועת הפרדה" במסגרת הליכי תכנון (כ"שטח פרטי פתוח"), אם הדבר יידרש מהבחינה הביטחונית.
במאי 2017 הודיעה רמ"י לחברת תעשיות גולן כי היא החליטה שלא לחדש את הרשאתה לשימוש בשטח.
19 נכתב כי זכויותיה של התע"א בקרקע זו הן בהתאם להרשאה מכוח הסכם עם הממונה על הנכסים הנטושים והרכוש הממשלתי של אזור רמת הגולן, וכי למיטב ידיעת החברה זכויות ההרשאה לא חודשו בהתאם למדיניות רמ"י.
בתגובתה של רמ"י מינואר 2021 על ממצאי הביקורת היא מסרה כי יזמה תוכנית בנוגע לתכנון מחדש של השטח האמור וכי התקיימו דיונים בנוגע לשינוי ייעוד השטח, אך עדיין לא קודם התכנון בנושא.
נמצא כי במועד סיום הביקורת, נובמבר 2020 , שטח הביטחון סביב מפעל תעשיות גולן של כ-150 דונם טרם הוסדר במסגרת הליכי התכנון לפי החלטת רמ"י מאפריל2017 , .
והחברה ממשיכה להחזיק בו ללא הסכם הרשאה בתוקף, וללא תשלום דמי הרשאה נוכח החלטתה של רמ"י שלא לחדש את ההרשאה של חברת תעשיות גולן לשימוש בשטח, מומלץ כי התע"א תבחן את מתכונת הצגת זכויותיה בשטח זה בדוחותיה התקופתיים.
65 חברת תעשיות גולן מתכת ואלקטרוניקה בע"מ היא חברה בבעלות מלאה של התע"א.
היא חלק מחטיבת כט"צ ועוסקת בפיתוח, ברישוי, בייצור ובשיווק של מושבים סופגי אנרגייה עבור מטוסים ומסוקים.
66 'שמו של מינהל מקרקעי ישראל שונה לרשות מקרקעי ישראל נוכח תיקון מס7 משנת2009 לחוק רשות מקרקעי ישראל, התשכ"ט-1960 .
בדוח זה נעשה שימוש בשמו הנוכחי- רמ"י.
67 'בהתאם לתקנות רמת הגולן (הוראות מעבר) (מס3 ), התשמ"ב-1982 הרכוש שנוהל על ידי הממונה על הנכסים הנטושים והרכוש הממשלתי של אזור רמת הגולן הועבר לניהול רמ"י.
| 1279 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
בביקורת עלה כי זכויותיה של התע"א בכ-690 דונם, המהווים כ-20% משטחי הקרקעות שבהם היא פועלת, הן במסגרת הסכמי חכירה שתקופתם כבר הסתיימה, וכי תקופת חכירתם של כ-45% מאותם שטחים הסתיימה כבר לפני שלוש שנים לפחות.
עוד עלה כי למרות תכתובות ופגישות בין רמ"י לתע"א משנת 2014 ,ואילך לחידוש חלק מההסכמים בפועל לא חודש שום הסכם.
המצב בו הסכמי החכירה שפג תוקפם לא חודשו במשך תקופות שבין שנה לכשש שנים, ובחמישה מתוך 14 מההסכמים אף יותר משש שנים, אינו עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין.
בנוגע לאמור לעיל יש לציין כי הסכמי החכירה בין רמ"י לתע"א כוללים סעיף סטנדרטי ולפיו לא יאוחר משנה לפני גמר תקופת החכירה החוכר רשאי לבקש מהמחכיר לחדש את החכירה לתקופה נוספת של 49 שנים לפי תנאי החכירה שיהיו נהוגים במועד החידוש.
בביקורת עלה כי התע"א לא פנתה לרמ"י בבקשות לחידוש ההסכמים שתקופת החכירה שנקבעה בהם הסתיימה לאחר שנת 2016.
על רמ"י ותע"א לבחון את כלל הסכמי החכירה שתוקפם פג ולפעול לחידושם.
כמו כן מומלץ כי התע"א תקפיד להגיש לרמ"י מראש את בקשותיה לחידוש ההסכמים שתוקפם עומד לפוג, בהתאם לאמור בהם.
בתגובתה של רמ"י מינואר 2021 על ממצאי הביקורת היא מסרה כי החל בשנת2020 היא פועלת לחידוש הסכמי החכירה של התע"א במתחמי נתב"ג ויהוד שפג תוקפם.
היעדר התראה על סיום תקופת חכירה במערכת הממוחשבת של רמ"י: 1.
ביוני2020 מסרו נציגי רמ"י למשרד מבקר המדינה כי המערכת הממוחשבת של רמ"י אינה מתרה על סיום תקופות חכירה; כי לאחר סיומן ממשיכה רמ"י להוציא לחוכרים דרישות לתשלום שסכומם כסכום דמי חכירה השנתיים ששולמו בעבר, ואילו לגבי הסכמים שבהם הוונו דמי חכירה אין רמ"י מוציאה דרישת תשלום כאמור.
בנובמבר 2020 מסר החשבונאי הראשי של התע"א למשרד מבקר המדינה כי התע"א משלמת דמי חכירה בגין הקרקעות ביהוד, נתב"ג ואשדוד שהסתיימה תקופת החכירה שלהן.
בביקורת עלה כי רמ"י לא טיפלה ביוזמתה בחידוש הסכמי חכירה של התע"א כאשר החברה לא פנתה אליה בעניינם.
מומלץ כי רמ"י תפעל להקמת מערכת ממוחשבת שתתרה מבעוד מועד על הסכמי החכירה שתוקפם צפוי לפוג ותפעל מול הגופים החוכרים לחידושם.
בתגובתה של רמ"י מינואר 2021 על ממצאי הביקורת היא מסרה כי היא נסמכת על תאגידים כגון חברות ממשלתיות בייזום ובנקיטת הליכים; כי יש לה אלפי חוכרים שלא חודשה להם תקופת החכירה ומכאן שהתע"א אינה חריגה בהקשר זה; כי לנוכח המשאבים הנתונים לה היא אינה רואה צורך במעקב אחר חוזים שפקעו ואחר חידושם; וכי כפי שנכתב .
| 1280 | הדוחות הכספיים של התעשייה האווירית לישראל בע"מ- מצב החברה וסיכוניה בהסכמי החכירה - האחריות לחידוש תקופת החכירה חלה על המחכיר, ובייחוד כאשר מדובר בגורם ממשלתי.
משרד מבקר המדינה מציין כי רמ"י מופקדת על ניהול מקרקעי ישראל ושמירה על זכויותיה של המדינה בקרקעות שלה.
מימוש אחריות זו משמעו בין היתר חידוש הסכמי חכירה, גביית דמי החכירה בגינם, ובחינת מצב הקרקעות במועד חידוש הסכמי החכירה.
מומלץ כי רמ"י תפעל לחידוש הסכמי חכירה שבהם החוכר לא פנה אליה מיוזמתו, ולפעול להקמת מערכת ממוחשבת שתתמוך בפעילות זו.
זאת באותו אופן ולפי אותם כללים לגבי גורמים ממשלתיים ולגבי גורמים פרטיים.
בחוק לתיקון סדרי משפט ומינהל (החלטות והנמקות), התשי"ט-1958 (להלן- חוק סדרי משפט ומינהל), נקבע כי כל עובד ציבור שנתבקש להשתמש בסמכות שניתנה לו על פי דין, להחליט בבקשה ולהשיב למבקש בכתב בתוך 45 יום ממועד קבלתה, אלא אם חלים טעמים כמפורט בחוק לדחיית המועד למתן מענה, ובמקרה זה עליו להודיע למבקש עד תום תקופה זו מהם הטעמים לדחיית המענה וצי ון מועדו הצפוי של המענה.
על חובת הנאמנות של רשות מינהלית כלפי הציבור המחייבת אותה להחליט בבקשה להפעיל את סמכותה בתוך זמן סביר ראו בספרו של י' זמיר68 ובפסיקת בג"ץ69.
לדוגמה, בפסק דין של בית משפט השלום70 ממרץ2020 נקבע כי התעלמות רמ"י במשך שנים רבות מפניות חוזרות ונשנות של התובעים להארכת תקופת החכירה מצביעה על אי- עמידתה בחובת ההגינות ובחובת תום הלב כלפי התובעים, ומהווה "התרשלות ממושכת".
בפסק הדין נכתב כי התעלמות זו גרמה לתובעים נזקים בגין דחיית זכותם להיוון דמי חכירה.
יצוין כי פסק הדין נתון בהליך ערעור, אך בכל מקרה יש בו כדי ללמד כי שיהוי במתן החלטה בבקשה להפעלת סמכות מינהלית עלול לגרום נזק למבקש.
בביקורת עלה כי רמ"י לא השיבה על פניות של התע"א מהשנים 2015 ו-2016 בנוגע לחידוש תקופות החכירה בשלושה הסכמי חכירה הנוגעים לקרקעות שבשימוש החברה ביהוד.
היעדר תגובת רמ"י על פניות התע"א אינה עולה בקנה אחד עם חובתה של רשות להשיב לפונים אליה בכתב בתוך פרק זמן סביר.
נוסף על כך, הדבר אף עלול לגרום נזקים כספיים לתע"א מכיוון שרק לאחר חידוש הסכמי חכירה באפשרותה להוון את דמי החכירה, וכן נוכח העלייה האפשרית בשווי הקרקע בין מועד סיום הסכם החכירה לבין מועד החידוש בפועל, אשר עלולה להביא להתייקרות דמי החכירה.
68 ,י' זמירהסמכות המינהלית (כרך ב', 2011 '), עמ1093.
69 בג"ץ 79/56 , קושלביץ והימלפרב נ' המועצה המקומית נס-ציונה , פ"ד י 1789 ,1792 ; בג"ץ 100/88 חברת גזית קונסיליום השקעות ופיתוח בע"מ נ' הועדה המקומית לתכנון ולבניה רחובות, פ"ד מג( 1 )29 ,33.
70 )'ת"א (חי 45072 -02-015 , איתן דודוביץ נ' רשות מקרקעי ישראל (פורסם בנבו, 24.
| 1281 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
נוכח חובת הנאמנות החלה עליה כרשות מינהלית, על רמ"י להקפיד לבחון את בקשותיה של התע"א לחידוש הסכמי החכירה ולהשיב לה ככל שניתן במועדים שנקבעו, ובכל מקרה בתוך פרק זמן סביר.
| 1282 | הדוחות הכספיים של התעשייה האווירית לישראל בע"מ- מצב החברה וסיכוניה קרקעות שאינן מוסדרות בהסכמים .
מתחם נתב"ג של התע"א משתרע על שטח של כ- 1,830 דונם בבעלות המדינה, בהם שטח כ- 1,340 דונם אינו מוסדר כראוי בהסכמים עם רמ"י71 :, כדלקמן 1.
שטח של כ-315 דונם שקיימת טיוטה של הסכם פיתוח72 בעניינו מיוני1977 שלא נחתמה עד למועד סיום הביקורת.
בטיוטה נכתב כי רמ"י מוכנה להחכיר לתע"א את השטח רק לאחר שהחברה תפתח אותו ותקים מבנים למטרותיה, וזאת עד לאפריל 1980 .
עוד נכתב כי לאחר מילוי תנאי הסכם הפיתוח רמ"י מתחייבת להתקשר עם התע"א בהסכם חכירה.
לפי רישומי רמ"י המעודכנים למועד סיום הביקורת - השטח הוחכר לתע"א, והחברה משלמת בעדו דמי חכירה שנתיים.
לפי נתוני התע"א דמי החכירה השנתיים הם כ- 90,000 ש"ח.
בביקורת לא נמצא כי נחתם הסכם חכירה בין הצדדים בהמשך לטיוטת הסכם הפיתוח.
שטח של כ- 1,018 דונם שיש טיוטת הסכם חכירה בעניינו משנת1968 שלא נחתמה.
טיוטת ההסכם הייתה לתקופה של 49 שנים שהסתיימה במרץ2017 .
בדוח התקופתי של התע"א ל - 31.
19 נכתב כי זכויות השימוש שלה בקרקע זו מעוגנות בהחלטת ועדה להקצאת שטחים73 מאפריל1965 בנושא הקצאת שטחים למשהב"ט למטרת הקמתו של מפעל תעשייתי; כי זכויותיה בשטח אינן מוסדרות והיא אינה משלמת דמי חכירה בגינו; וכי היא עלולה להידרש לשלם עבורו סכומים שיכולים להיות מהותיים.
20 מסר החשבונאי הראשי של התע"א למשרד מבקר המדינה כי התע"א אינה משלמת דמי חכירה בעד מתחם זה, ובספריה יש הפרשה בגינם בסך 6.
1 מיליון דולר עבור שבע שנים בהתאם לדיני ההתיישנות בישראל, על פי הסכומים המשולמים בעד שטחים סמוכים.
דברים דומים מסרה הלשכה המשפטית של התע"א למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2020.
יצויין כי בטיוטת חוות דעת מאפריל 2020 שהזמינה התע"א מיועץ משפטי חיצוני בנושא "חוזה חכירה אזור מערבי - ש.
ל - חוות דעת", בגין שטח של 26 דונם שהם חלק מ- 1,018 הדונם האמורים, נכתב כי הובהר ליועץ שרמ"י והתע"א פועלות בהתאם לטיוטת החוזה שלא נחתם, והתע"א משלמת את דמי החכירה לרמ"י בהתאם לטיוטה זו.
בספטמבר 2020 מסרה רמ"י למשרד מבקר המדינה כי אושרה עסקת החכרת הקרקע כולה (שטח של 1,018 דונם) לתע"א על ידי רמ"י בינואר1980 ; כי לצורך חתימה על .
זאת בנוסף על הסכמים שאינם בתוקף כפי שצוין לעיל 72 הסכם בין רמ"י לבין יזם המייעד קרקע לבנייה, בתנאים שאישרה רמ"י.
בהתקיים תנאיו של הסכם זה זכאי היזם להתקשר עם רמ"י בהסכם חכירה.
73 ועדה שבה היו חברים נציגמשהב"ט, נציג התע"א ונציג רמ"י.
| 1283 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
הסכם החכירה דרשה רמ"י מהתע"א מסמכים שלא הומצאו לה, ולכן לא נחתם ההסכם; וכי בעד קרקע זו משלמת התע"א דמי חכירה שנתיים.
יצוין כי ביולי 2007 כתב יועץ של התע"א בענייני תכנון לסגנית היועץ המשפטי של התע"א כי כל עוד הזכויות בקרקע זו אינן רשומות ואינן מוסדרות, לא ניתן לבצע הליך ומיזם משותף עם גורם חיצוני בשטח זה; וכי כל פעולה כזאת חייבת להיות עם בעלי הזכויות, שהם אינם מזוהים.
במסמך של התע"א מיוני 2016 בנושא מדיניות פיתוח למתקן ביטחוני קיים לקמפוס נתב"ג נכתב כי בטווח הארוך מתוכנן פינוי ובינוי בחלק משטח זה.
עולה כי היעדר הסדרה של הזכויות של התע"א בקרקע בשטח של כ- 1,018 דונם, עלול לפגוע בקידום תוכניות לפינוי ולבינוי בשטח לפי תוכניתה מיוני 2016 .
על רמ"י והתע"א להשלים חתימה על הסכם חכירה בגין שטח זה במתחם נתב"ג ואת תשלום דמי החכירה בגינו.
בתגובתה של רמ"י מינואר 2021 על ממצאי הביקורת היא מסרה כי נדרש להסדיר בחוזה חכירה את השטח בהיקף של 315 דונם, וכי דמי החכירה ייבדקו במסגרת הסדרה של חוזי החכירה של התע"א.
ממסמכי חברת אלתא עולה כי במאי2013 היא רכשה מגורם פרטי זכויות חכירה בקרקע בשטח של 7 דונם הצמוד לשטחה בתמורה ל- 310,000 דולר.
בהסכם הרכישה נכתב כי הגורם הפרטי רכש זכויות אלה בפברואר 2005 מחברה א', שהייתה בעלתזכויות חכירה מרמ"י בקרקע.
עוד נכתב בהסכם כי קיימת מחלוקת משפטית בין חברה א' לבין רמ"י בנוגע לדרישת רמ"י להחזרת השטח אליה לצורך הקצאתו לאלתא.
בהקשר זה כתב בינואר 2013 נציג רמ"י לחברת אלתא במענה על פנייתה בנושא, כי אם חברה א' תפנה את השטח האמור ותחזיר אותו לרמ"י, היא תשקול בחיוב את הקצאתו לאלתא לשם הרחבת מפעליה בכפוף לאישור הגורמים המוסמכים ברמ"י ובהתאם לנהלים ולהחלטות שיהיו תקפים במועד זה.
באפריל 2018 דחה בית המשפט המחוזי74 את תביעתה של חברה א' נגד רמ"י להאריך את תקופות החכירה של קרקעות שחכרה, בין היתר של קרקע זו.
ביולי 2018 'ערערה חברה א על פסק הדין75 .
בפועל, נכון למועד סיום הביקורת, נובמבר2020 , מעמדה המשפטי של חברת אלתא בקרקע לא הוסדר מול רמ"י.
באוגוסט2020 מסרה היועצת המשפטית של רמ"י מרחב ירושלים למשרד מבקר המדינה כי התע"א לא ביקשה, וממילא רמ"י לא אישרה את העברת הזכויות בקרקע לאלתא; כי אם רמ"י תקצה לחברת אלתא את הקרקע - הדבר יהיה בכפוף להסדרה חוזית ולתשלום .
74 )ת"א (מרכז 36934 -12-09 'שמעון נמינהל מקרקעי ישראל (פורסם בנבו, 30.
) 75 ע"א 5566/18 שמעון נ' מינהל מקרקעי ישראל.
יצוין כי לאחר מועד סיום הביקורת, ב- 3.
20 דחה בית המשפט העליון את העירעור.
| 1284 | הדוחות הכספיים של התעשייה האווירית לישראל בע"מ- מצב החברה וסיכוניה בהתאם לכך; כי הקרקע שהוחכרה לחברה א' יועדה למטרת מטעים חקלאיים, ובמצב המשפטי הקיים חברת אלתא אינה רשאית להשתמש בה לייעוד אחר; וכי לאחר שתושב הקרקע לרמ"י וישונה יעודה ניתן יהיה להקצות אותה לאלתא.
באוגוסט 2020 מסרה חברת אלתא למשרד מבקר המדינה כי במרץ 2020 היא החלה בבנייה בשטח שעתידה להסתיים בחודש יוני 2022 .
במועד סיום הביקורת, נובמבר 2020 , המשיכה חברת אלתא לעסוק בבניית מתקניה בשטח האמור, הגם שמתקיימים הליכים משפטיים בין רמ"י לחברה א' ומעמדה המשפטי של אלתא בקרקע טרם הוסדר מול רמ"י.
בהתחשב בהליכים המשפטיים המתנהלים בנוגע לקרקע, על אלתא ורמ"י לפעול להסדרת מעמדה בקרקע של מפעל אלתא.
מפעל מל"מ76 בבאר יעקב .
מפעל מל"מ שוכן בבאר יעקב בשטח של כ -540 דונם.
ביולי 1966 המליצה ועדה בהשתתפות נציגי משהב"ט, התע"א ורמ"י להחכיר לתע"א בין היתר את הקרקע שבה שוכן המפעל.
19 נכתב כי זכויותיה בקרקעות בבאר יעקב מעוגנות בהמלצות הוועדה האמורה; וכי התע"א אינה מ שלמת דמי חכירה בגינם.
באוקטובר 2020 מסר החשבונאי הראשי של התע"א למשרד מבקר המדינה כי אין בספרי התע"א הפרשה בגין דמי שימוש או חכירה של קרקע זו.
בביקורת לא נמצא כי רמ"י אימצה את המלצת הוועדה מיולי 1966 בנוגע להחכרת הקרקע בבאר יעקב לתע"א, וטרם נחתם הסכם חכירה בין הצדדים.
ביולי 2020 מסרה רמ"י למשרד מבקר המדינה כי אין לה הסכם עם משהב"ט או עם התע"א לגבי הקרקע בבאר יעקב; כי משהב"ט מעולם לא ביקש מרמ"י כי תאשר לתע"א להשתמש בקרקע; וכי בעקבות הביקורת בכוונת רמ"י להסדיר את השימוש של משהב"ט והתע"א במתחם.
משרד מבקר המדינה מציין כי פעילותו של מפעל מל"מ במשך עשרות שנים על קרקע של מאות דונם שבבעלות המדינה בלי שרמ"י הקצתה אותה לתע"א ובלי שהסדירה את נושא תשלום דמי החכירה בעדה, אינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין.
על רמ"י לפעול להסדיר נושאים אלה מול התע"א, כנד רש.
כמו כן על התע"א לכלול בספריה הפרשה לדמי חכירה בעד קרקע זו.
76 מפעל מערכות לחימה מתקדמות (מל"מ) השייך לחטיבת מט"ח.
| 1285 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
בדוח מבקר המדינה משנת201177 נכתב כי הרוב המוחלט של המידע בנוגע להקצאת קרקעות למעהב"ט מנוהל ברמ"י באופן ידני והדבר מונע את אחזורו, בין היתר לצורך ניהול שוטף של תהליך הקצאות הקרקעות, חידושן והתחשבנות בעניינן.
יצוין בהקשר זה כי בדוח נוסף של מבקר המדינה78 נכתב כי רמ"י אינה מנהלת באופן ממוחשב את מקרקעי בסיס חיל האוויר והחלל (בח"א) 27 .
וכן את כלל המקרקעין שמוחזקים ע"י משהב"ט באוקטובר 2020 מסרה רמ"י למשרד מבקר המדינה כי המידע בנוגע להקצאת קרקעות למעהב"ט ולמתקנים מסווגים של ה תעשיות הביטחוניות, לרבות של התע"א, מנוהל בה באופן ידני, וטרם הוקמה מערכת ממוחשבת כאמור; כי משנת 2013 נעשו ניסיונות להקמת מערכת ממוחשבת בשיתוף משהב"ט אולם הם לא צלחו; וכי בהיעדר מערכת ממוחשבת אחידה לרמ"י ולמשהב"ט יש פער בין מספר תיקי המקרקעין של מעהב"ט שמנוהלים בשני הגופים (ברמ"י יש כ- 1,500 תיקים, ולפי רישומי משהב"ט יש כ - 3,000 ,)תיקיםיש ליקויים בגביית דמי חכירה ממעהב"ט, ורישומי רמ"י בנוגע לשימוש מעהב"ט בקרקעות אינ ם מלאים.
במהלך הביקורת הנוכחית לא עלה בידי רמ"י להמציא לידי משרד מבקר המדינה מסמכים בנוגע לזכויות בקרקעות בבאר יעקב שבשימוש התע"א, והיא אף פנתה לתע"א בבקשה לקבל ממנה מידע בנושא.
עולה כי אין בידי רמ"י מערכת מידע ובה נתונים על הקרקעות המשמשות לצורך מתקנים מסווגים המשמשים גופים ביטחוניים.
על רמ"י ומשהב"ט לבחון את החסמים שמנעו עד כה את הקמתה ברמ"י של מערכת לרישום ממוכן ומאורגן של קרקעות המשמשות את משהב"ט וגופים ביטחוניים נוספים ולפעול לגיבוש פתרונות שיאפשרו את הקמתה.
הקצאה של קרקעות בבעלות המדינה מחייבת הסדרה פורמלית, אשר בה יקבעו בין היתר תנאי השימוש בקרקע, התנאים להעברתה לצד שלישי, ודמי השימוש בה.
בביקורת עלה כי זכויותיה של התע"א בכ -55% מהקרקעות שבהן היא פועלת אינן מוסדרות כראוי בהסכמים מול רמ"י, וכי היא אינה משלמת עבור השימוש בחלק מקרקעותיה.
היעדרם של הסכמים המסדירים את הזכויות של התע"א בקרקעות אינו עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין, והוא עלול לפגוע בזכויותיה של התע"א בקרקעות וביכולתה החוקית לבצע בהן פעולות.
כמו כן, נוכח התיישנותם המשפטית של חובות כספיים לאחר שבע שנים - היעדר ההסדרה אינה מאפשרת לרמ"י לגבות מהתע"א דמי חכירה בעד שימוש שעשתה במשך עשרות שנים בחלק מהקרקעות ללא תמורה.
הדבר מקבל משנה תוקף נוכח הסיכון שצוין בדוחות התקופתיים של התע"א ולפיו הסדרת הזכויות יכולה להיות בתנאים שונים מהותית מהתנאים הקיימים, ולהשית על החברה תשלומים אשר עלולים להיות מהותיים, וכן נוכח הפרטתה הצפויה של התע"א.
77 ,מבקר המדינהדוח שנתי 61א (2011 .
"), "השימוש של צה"ל בקרקעות המדינה 78 ,מבקר המדינה דוח שנתי 71 ג(2021 ), "פינוי בסיס חיל האוויר והחלל "בח"א27 " ממבנים ומתשתיות וניקוי קרקע מזוהמת בשטחו - ביקורת מעקב מורחב".
| 1286 | הדוחות הכספיים של התעשייה האווירית לישראל בע"מ- מצב החברה וסיכוניה על רמ"י והתע"א לפעול להסדרת הזכויות ותנאי השימוש בקרקעות שבהן התע"א פועלת: עליהן לחדש את ההסכמים שפג תוקפם ולפעול לחתימה על הסכמים בנוגע לקרקעות שלא נחתמו הסכמים לחכירתן.
זאת גם בהתאם לאמור בהחלטת ההפרטה מנובמבר 2020.
רישום חסר של זכויות חכירה ובעלות בלשכת רישום המקרקעין (טאבו) .
סעיף 7 לחוק המקרקעין, התשכ"ט -1969 (להלן- חוק המקרקעין) קובע כי עסקה במקרקעין טעונה רישום בלשכת רישום המקרקעין; וכי עסקה שלא נגמרת ברישום כאמור רואים אותה כהתחייבות לביצוע עיסקה.
רישום זכויות חכירה ובעלות בלשכת רישום המקרקעין שבמשרד המשפטים מקנה זכות קניינית לחוכר או לרוכש.
רמ"י ממשיכה בניהולם של נכסים בחכירה שאינם רשומים בלשכת הרישום, ומחויבת במתן שירות רישומי שוטף בגינם.
הרישום בלשכת רישום המקרקעין גובר על כל רישום אחר, לרבות רישום בספרי רמ"י.
בביקורת עלה כי התע"א לא רשמה בלשכת רישום המקרקעין, בהתאם לאמור בחוק המקרקעין, את כל זכויות החכירה שלה, למעט שטח של 255 דונם במתחם נתב"ג, ואת זכויות הבעלות שלה במקרקעין שביהוד ובאשדוד בשטח של כ-46 דונם.
על התע"א לפעול לרישום זכויותיה במקרקעין ברישומי לשכת רישום המקרקעין (הטאבו) על מנת לעגן את זכויותיה המשפטיות בהן.
דיווח התע"א על זכויות במקרקעין בדוח התקופתי .
בתקנות ניירות ערך - פרטי התשקיף נקבע כי יש לכלול בתשקיף תיאור קצר של המיקום והמאפיינים הכלליים של עיקרי המקרקעין של החברה, וכי אם רכוש מהותי כלשהו אינו בבעלות התאגיד או שהוא מוחזק תחת מגבלה מהותית - יש לציין זאת ולתאר בקצרה את זכויות התאגיד בו.
בתקנות ניירות ערך - דוחות תקופתיים נקבע כי בדוח התקופתי יובאו תיאור של התאגיד והתפתחות עסקיות בשנה האחרונה בהתאם לפרטים ולעקרונות שבתקנות ניירות ערך - פרטי התשקיף.
בביקורת עלו פערים בין הדיווח של התע"א בדוח התקופתי שלה ל - 31.
19 בנוגע למקרקעין לבין נתונים ומסמכים שבידיה הנוגעים לזכויות בקרקעות, כגון הסכמי חכירה.
| 1287 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
לוח 12 : פערים שעלו בביקורת בין הדוח התקופתי ל- 31.
19 ובין נתונים ומסמכים הנוגעים לזכויות בקרקעות .
מתחם רישום בדוח התקופתי ל- 31.
נתב"ג "תקופות החכירה לגבי מקרקעין בגינם .
התקשרה החברה בהסכמי חכירה .
(כ-500 דונם) שהסתיימו/תסתיימנה .
(לפי העניין) בין השנים 2017 -2031".
בביקורת עלה כי מועדי סיום תקופות .
החכירה של קרקעות אלה הם בין השנים .
ההסכם שלכאורה הסתיימה .
תקופת החכירה שלו בשנת 2017 .
נתב"ג השטח הכולל של המתחם הוא .
כ- 2,000 דונם השטח הכולל של מתחם נתב"ג הוא .
אשדוד "תקופות החכירה לגבי עיקר שטח .
המקרקעין תסתיימנה בשנת 2041 " בשנת2041 תסתיים חכירת שטח של כ-70 .
דונם שהם כ-35% מהשטח הכולל .
שהתע"א חוכרת באשדוד, ולפיכך אין .
תקופת החכירה של השטח העיקרי .
שבחכירה (כ-90 דונם) הסתיימה בשנת .
נוכח הפערים המוצגים בלוח12 על התע"א לתקן את דיווחיה על מנת שישקפו באופן מדויק את מצב זכויותיה בקרקעות.
בתגובתה של התע"א מינואר 2021 על ממצאי הביקורת היא מסרה כי הנושא ייבחן ויתוקן ככל הנדרש במסגרת הדוח התקופתי ל- 31.
גילוי בדוחות התקופתיים בדבר השווי ההוגן79 של זכויות התע"א בקרקעות .
בתקן חשבונאות בינלאומי מס' 16 (להלן- תקן חשבונאות 16 ) נכתב כי משתמשים בדוחות הכספיים עשויים לראות במידע בנוגע לשווי הוגן של רכוש קבוע רלוונטי לצרכיהם, כאשר הוא שונה מהותית מהערך בספרים; וכי התקן מעודד ישויות לתת גילוי למידע בנוגע לשווי ההוגן כאמור.
במסמך פנימי שהכינה התע"א לבחינת הסכמי חכירה לקראת יישום לראשונה של תקן דיווח כספי בינלאומי 16 נכתב כי כ -75% מהחכירות של נכסי הנדל"ן בהם משתמשת התע"א מבוצעות ללא הסכמי חכירה בתוקף, ואם יש הסכמים כאלה, בדרך כלל מדובר בסכומים לא .
79 המחיר שבו תתרחשעסקה רגילה למכירת נכס בין משתתפים בשוק.
| 1288 | הדוחות הכספיים של התעשייה האווירית לישראל בע"מ- מצב החברה וסיכוניה מהותיים; וכי חכירות שאינן מגובות בהסכמים בעלי תוקף אינן מוגדרות כ"חוזה" לעניין התקן ולכן הן אינן מטופלות לפיו מבחינה חשבונאית.
הקרקעות של התע"א מוצגות בדוחותיה הכספיים ל- 31.
19 בעלות מופחתת של כ-5 מיליון דולר.
בדוחות הכספיים של התע"א לא ניתן גילוי לגבי השווי ההוגן של זכויותיה בקרקעות שבשימושה, אשר יכול להסתכם בסכומים משמעותיים.
מומלץ כי התע"א תבחן אפשרות לבצע הערכה של השווי ההוגן של הזכויות שלה בקרקעות, ולהציג מידע זה בדוחותיה בהתאם לתקן חשבונאות 16.
יצוין כי חשיבות הצגת השווי ההוגן עולה נוכח הפרטתה הצפויה של תע"א.
פעולות משרד האוצר ורשות החברות בנוגע לקרקעות של התע"א .
חוק החברות הממשלתיות קובע כי אחד מתפקידי רשות החברות הוא לעקוב אחר פעילותן של החברות הממשלתיות, מהלך עסקיהן ומצבן הכספי, ולדווח על כך לשר האוצר ולשר האחראי על ענייני החברה80 .
תפקיד החשכ"ל הוא בין היתר לחתום על חוזים והתקשרויות בשם הממשלה ולייצגה בעסקאות על פי חוק נכסי המדינה, התשי"א-1951 (להלן- חוק נכסי המדינה).
בדוח מבקר המדינה משנת 200481 נכתב כי היועצת המשפטית של משרד האוצר מסרה למשרד מבקר המדינה כי האחריות לשמירת נכסי המדינה נתונה בידי החשכ"ל, וכשמדובר במקרקעין - גם בידי רמ"י.
בדוח מבקר המדינה האמור נכתב כי אין רישום מסודר של זכויות המדינה בחלק מנכסי החברות הממשלתיות ושל תנאי העברתם לשימוש החברות; כי הבעיה מחמירה כאשר החברות הממשלתיות נתונות בתהליך הפרטה והמדינה אינה ערה לכל זכויותיה בנכסים, דבר שפוגע בכוח המיקוח שלה; וכי שווי נכסים אלה לא הובא בחשבון בעת קביעת מחיר המכירה של חברות שהמדינה הפריטה בעבר.
עוד נכתב בדוח כי רק לקראת הפרטה או שינוי מבני בחברות הממשלתיות מתקיימים דיונים נמרצים בין הממשלה לחברות הממשלתיות בנוגע למיפוי הנכסים, לזכויות הבעלות עליהם ולשימוש בהם, וכי מדובר בנושאים שנויים במחלוקת שלא נמצא להם פתרון מיידי, וגם לאחר השינוי המבני הנושא לרוב אינו מוסדר; וכי מידע מדויק על הזכויות במקרקעין חיוני לצורך הערכת שווי הקרקעות באופן אמין לקבלת החלטות, כגון בנושא הפרטה.
מבקר המדינה המליץ בדוח כי רשות החברות ואגף החשכ"ל ייזמו סקר מלא לאיתור כל נכסי המדינה שבשימוש החברות הממשלתיות, כי רשות החברות תפעל להסדרת המחלוקות עם החברות הממשלתיות בנושאי מקרקעין, ותשקול לדרוש מהן דמי שימוש כלכליים עבורם, ותעגן דרישה זו או ויתור עליה בהסכמים איתן; וכי על היחידות השונות במשרד האוצר ורשות החברות להיערך באופן .
השר האחראי על ענייני התע"א הוא שר הביטחון 81 מבקר המדינה, דוח שנתי 55 א(2004 ,)" מאזן המדינה ליום 31.
03 ניהול נכסי מדינה מוחשיים ורישומם".
| 1289 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
מקצועי מיטבי לקראת שינויים מבניים מתוכננים בחברות הממשלתיות, ובכלל זה ליבון כל הסוגיות המשפטיות הכרוכות בזכויות על הנכסים.
בהערות ראש הממשלה ממאי 2005 על דוח ביקורת זה נכתב כי בכוונת החשכ"ל לבצע מיפוי של הנכסים בחברות הממשלתיות, לרבות של כלל ההסדרים והחוזים הקיימים, ולקבוע כללים והנחיות להבטחת מעקב ושמירת זכויות המדינה בנכסים אלה.
בדוח אחר של מבקר המדינה 82 נכתב כי רשות החברות השיבה למשרד מבקר המדינה כי האחריות לניהול רישום נכסי המדינה והמעקב אחריהם נתונה בידי החשכ"ל מכוח חוק נכסי המדינה, ואילו האחריות לניהול המעקב אחר נכסי המדינה המוחזקים בידי חברות ממשלתיות נתונה בידי רשות החברות.
בדוח נכתב כי יש לבצע מעקב שוטף אחר השינויים בנכסים, וכי ביצוע סקר נכסים ערב הפרטה, בלחץ הנסיבות, אינו תחליף לניהול שוטף ותקין של הנכסים.
בעקבות דוח ביקורת זה, בספטמבר 2006 קבעה רשות החברות בחוזר כי החברות הממשלתיות נדרשות להעביר לה מידע בנוגע לזכויותיהן בנכסים, וכי על החברות לבצע מעקב שוטף ושיטתי אחר הנאותות והשלמות של רישום הנכסים והזכויות הצמודות להם בספרים, ובכל רישום אחר בהתאם להוראות כל דין; וכי יו"ר הדירקטוריון ימסור לה דיווח שנתי על נאותותו ושלמותו של המעקב האמור.
בדוחות התקופתיים השנתיים של התע"א בפרק העוסק בתיאור עסקי התאגיד מפרטת התע"א את זכויותיה במקרקעין במתחמי הפעילות השונים.
בדוח מבקר המדינה משנת 202083 נכתב כי מן הראוי שתהיה בידי החשכ"ל ורשות החברות רשימה מלאה של הנכסים המוחזקים בידי החברות הממשלתיות, הכוללת מידע אודות מהות הנכסים המוחזקים בידי החברות הממשלתיות, וכן פירוט על אופן השימוש בו; כי המדינה קיבלה החלטות בנוגע לנכסים של חברת החשמל לישראל (חח"י) מבלי שהיה בידיה מידע על כלל הנכסים ושווים הכספי; וכי בהיעד ר מידע בדוחות הכספיים של חח"י בנוגע לשווי הנכסים שבידיה, על רשות החברות והחשכ"ל לגבש מנגנון חלופי להגברת הבקרה על התמורה המתקבלת בעת מכירתם.
בהחלטת ההפרטה מנובמבר 2020 ,נקבע כי רשות החברות מוסמכת לפעול עם החשכ"ל משהב"ט ורמ"י להסדרת מעמד נכסי המדינה בתע"א ומעמד המקרקעין המשמשים אותה.
בביקורת עלה כי קיימים פגמים בהסדרת זכויותיה של התע"א בחלק ניכר מהקרקעות שבשימושה.
היעדר רישום מסודר של זכויות המדינה בחלק מנכסי החברות הממשלתיות ושל תנאי העברתם לשימוש החברות מעלה קשיים בפרט כאשר החברות נתונות בתהליך הפרטה; מכאן עולה חשש כי שווי נכסים אלה לא יובא בחשבון בעת קביעת מחיר המכירה של חברות בעת ההפרטה.
יצוין בהקשר זה כי ליקויים בנוגע להיעדר מידע מלא בידי החשכ"ל ורשות החברות בנוגע לנכסי חברות ממשלתיות ושווים עלו בדוחות מבקר המדינה משנים 2004 ,2007 ו-2020 .
82 מבקר המדינה, דוח שנתי 57ב (2007 ,)" מעקב ובקרה על החברות הממשלתיות".
83 ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א (2020 ), "חברת החשמל לישראל- הסדר הנכסים עם חברת החשמל לישראל והשפעותיו על עלויות הרפורמה".