HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מדצמבר 2006 ועד אוגוסט 2008 נעשו רוב הרכישות וההתקשרויות של מקורות עבור הפרויקט.
בתקופה זו עלה מדד הפיתוח בכ -30% .
נמצא שהיו עבודות שמקורות הזמינה במחירים קבועים וללא הצמדה כלשהי.
לדוגמה: הסכם עם קבלן לביצוע חציית כבישים בסכום של 12.
4 מיליון ש"ח מאוקטובר 2007 והסכם נוסף עם אותו קבלן לביצוע חציית מסילת רכבת וכביש בסכום של 8.
גם הזמנות של ציוד כמו משאבות היו במחירים קבועים.
עבודות שהוזמנו מחברת שירותים חשמליים מכניים בע"מ (שח"ם), חברה בת של מקורות, בסכום של כ - .
34 ועדת השיפוט פועלת בהתאם להסכם העלויות.
יו"ר הוועדה הוא סגן מנהל הרשות וחברים בה ראשי האגפים המקצועיים.
לוועדה מוזמנים נציגים של חברת מקורות, של משרד האוצר, של משרד הבריאות, של המשרד להגנת הסביבה ועוד.
35 תוקפו של הסכם העלויות שנחתם באוגוסט 2007 הסתיים בסוף יוני 2009 .
בפברואר 2010 החליטה מועצת רשות המים כי עד לגיבוש ואישור הסדרה חלופית באמצעות כללי רגולציה, הסכם העלויות ישמש בסיס מחייב מבחינת קביעת יחסי הפיקוח שבין רשות המים לחברת מקורות.
36 מדד הפיתוח מורכב מן המדדים האלה: מדד הסלילה - 19.
4% ; מדד תפוקות התעשייה - 53.
5% ; מדד הבנייה - 11.
8% ; מדד מחירי הפלדה בעולם - 15.
,שלושת המדדים הראשונים נקבעים בידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בישראל ואילו המדד הרביעי נקבע ומפורסם בעיתון בין-לאומי שבועי Metal Bulletin.
לא כולל דמי חכירה לשטח המאגר 1280 דוח שנתי62 .
167 מיליון ש"ח, שהם כמחצית מתקציב הביצוע, הוזמנו במחירים צמודים למדד המחירים לצרכן שעלה בכ -8% .
הזמנות צנרת מתקציב הביצוע היו במחירים צמודים לפי תנאי הסכמי הרכישה למדד מחירי הפלדה בעולם ולמדד תפוקות התעשייה (ראו להלן בפרק "הזמנות צנרת לקו מחבר של מתקן ההתפלה למוביל הארצי").
רשות המים ענתה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי כל הסכומים אושרו בהתאם לכללים ולנהלים שנקבעו בהסכם העלויות.
העלויות לצורך עדכון התעריפים מוכרות למקורות רק בסוף שנה קלנדרית בהתאם לסיום ביצוע הפרויקט.
ההכרה היא לפי הנמוך בין התקציב המאושר לבין העלות בפועל.
כך שאם העלות בפועל המצטברת של הפרויקט היא נמוכה מהתקציב המאושר, תוכר העלות בפועל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שאומדן העלויות של הפרויקט הוצמד לפי הסכם העלויות משנת 2007 למדד הפיתוח, הפרשי ההצמדה בין עליית מדד הפיתוח שעלה בכ-30% לבין עליית המחירים של כמחצית מהתשומות לפי המדד לצרכן שעלה בכ -8% .
הותירו למקורות עודפים לפיכך מן הראוי שרשות המים תבחן מחדש את שיטת חישוב העלויות כך שישקפו באופן מדויק יותר את הוצאותיה של מקורות.
הזמנות צנרת לקו מחבר של מתקן ההתפלה למוביל הארצי בחוזר מנהל רשות החברות הממשלתיות מנובמבר 1991 אל יושבי ראש הדירקטוריון בחברות הממשלתיות בנושא ניהול הסיכונים של החברות צוין, כי לאור חשיבות העניין והמשמעות הכלכלית הניכרת שעשויה להיות לו, על הדירקטוריון לדון ב ניהול הסיכונים (מסוגים שונים) של החברה ובמידת הצורך להטיל על ועדה (ועדת הכספים או ועדה מיוחדת) לבדוק את הסוגיה ולהגיש את המלצותיה לדירקטוריון.
בינואר 2007 התקיים דיון במועצת המנהלים של מקורות בנושא ניהול סיכונים, ואושרה מדיניות ניהול סיכונים, אולם לא בתחום הכלכלי פיננסי.
בחוזר חדש של מנהל רשות החברות מיוני 2009 אל יו"ר הדירקטוריון בחברה ממשלתית, אל מנכ"ל החברה הממשלתית ואל רואה החשבון המבקר נקבע כי דירקטוריון החברה יתווה ויאשר את מדיניות ניהול הסיכונים של החברה ויפקח על ביצועה.
בנספח לחוזר הוסבר כי סיכונים פיננסיים הם סיכונים שיגרמו נזקים מהותיים לחברה בעקבות הפסדים כספיים שייגרמו לה עקב חשיפתה לסיכוני שוק הנובעים משינויים ברמת המחירים בשווקים בעולם, בשיעורי ריבית, בשערי חליפין ועוד.
מקורות רוכשת צינורות פלדה בקטרים גדולים מיצרן צינורות בארץ (להלן - הספק).
ה מחיר הבסיסי של צנרת בקוטרים אלה סוכם על ידי הנהלת מקורות והספק, והוא צמוד בשיעור של 50% לשינוי מדד מחירי הפלדה בעולם ובשיעור של 50% למדד תפוקת התעשייה.
מדי תקופה נערך משא ומתן עם הספק לעדכון המחירון.
בפרויקט חיבור מתקן ההתפלה בחדרה למערכת המים הארצית, אורך הקו המחבר את מתקן ההתפלה למוביל הארצי כ-16 ק"מ.
בנובמבר 2006 נקבע כי הרשות הממשלתית למים ולביוב 1281 .
:בהתאם לתכנון ולעונות השנה נדרשה פריסת הספקת הצנרת לפרויקט בשלבים מיולי 2007 עד אוקטובר 2008 .
בינואר 2007 קיבלה מקורות לבקשתה מחברה לניהול סיכונים הצעת התקשרות למתן שירותים בתחום ניהול סיכוני השוק של מקורות.
במסגרתה יבחנו את השפעת מחירי הפלדה על מחיר הצינור ואת העלויות לגידור עתידי של סל סחורות.
סמנכ"ל הכספים של מקורות דאז הודיע למנהל יחידת הרכש באותו חודש לדחות את הצעת ההתקשרות עם החברה לניהול סיכונים.
מקורות הכינה לצורך הפרויקט סקר סיכ ונים תפעולי הכולל את הערכת דרגות הסיכון, אך לא נמצא שהוכן סקר סיכונים כלכלי -פיננסי עקב חשיפת הפרויקט למחירי הפלדה בעולם.
באוגוסט 2010 הסביר סמנכ"ל הכספים של מקורות לנציג משרד מבקר המדינה כי מקורות אינה עושה גידור לתשומות בפרויקטים מאחר שלדעתו מדובר במחירי תשומות שעולים ויורדים לעתים.
מקורות השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי התכנית שהכינה היחידה לניהול סיכונים שהוקמה בשנת 2006 לא כללה התייחסות לסיכונים פיננסיים היות שתחילת פעילות היחידה הייתה כבר בשלב הביצוע של הפרויקט ולא בשלב התכנון.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במועד תחילת הפרויקט החלו התייקרויות של הפלדה בעולם, והיה צורך לבצע פעולות לגידור (הגנה) מחירי הפלדה אף במועד קבלת הצעת ההתקשרות כאמור.
מקורות משלמת עבור הצינורות בעת משיכתם ממחסן הספק, לפי המחיר שנקבע באותה עת.
מיולי 2007 ועד אוגוסט 2008 עלה בהדרגה המחיר ששילמה מקורות למטר צינור בכ-45% בעקבות שינויים במדדים.
מאוגוסט 2008 ועד דצמבר 2009 ירד המחיר ב -34% .
יצוין שמבין כ -16 ,ק"מ צנרת 12 ק"מ נמשכו מן הספק בתקופה של התייקרויות.
לפי דוח הנהלת החשבונות של מקורות בנושא ריכוז תנועת חומרים בפרויקט ממאי 2010, מקורות שילמה עבור משיכות של כ -16 ק"מ צינור בקוטר גדול סכום של 75.
638 מיליון ש "ח, שהם %23 מעלות הקמת הפרויקט.
לפי חישוב של משרד מבקר המדינה אם מקורות הייתה קובעת מחיר קבוע של 3,900 ש"ח למטר צינור, כפי שהיה בעת המשיכה הראשונה ביולי 2007 , הייתה משלמת כ -13.
2 מיליון ש"ח פחות ממה ששילמה (לפני ניכוי עלויות הגידור).
מקורות השיבה בנובמבר 2010 כי הסדר העלויות וההסדרים הרגולטוריים שעל פיהם היא פועלת אינם מאפשרים ואינם קובעים את הפעילות של גידור מחירי תשומות של החברה.
עוד הוסיפה כי עלות הגידור איננה מוגדרת על ידי הרגולטור כעלות מוכרת במסגרת העלויות המוכרות של החברה.
מנגד הסדרים אלו כן מגדירים את אופן ההכרה בעלויות הפרויקטים של החברה כולל את עלויות כל התשומות של הפרויקטים ללא גידור.
לפיכך "אין זה נכון לצפות שמקורות תפעל שלא בהתאם להסדרים אלו ולשיקולים עסקיים נכונים מבחינתה ושתבצע פעולות גידור שעלותם לא מוכרת לחברה".
עוד הוסיפה מקורות כי גידור עלויות התשומות .
38 הסכום אינו כולל 2.
8 מיליון ש "ח עבור צינור מיוחד באורך 500 מטר מוגן מפני קורוזיה מואצת.
כרוך בהחלטות עסקיות מורכבות המצריכות להביא בחשבון את עלות הגידור, את טווחי המחירים לגידור, את משכי הזמן ועוד.
רשות המים בתשובתה למשרד מבקר המדינה ביולי 2011 הודיעה כי "מקורות לא ביקשה כי רשות המים תבחן אופציה לגידור ואופציה זו לא נבחנה".
יוצא, שמקורות לא הכינה סקר סיכונים כלכלי-פיננסי לביצוע הפרויקטים שלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על מקורות ליזום הכרה בהוצאות גידור כעלות מוכרת.
אילו נקטה מקורות פעולות הגנה למחירי הצנרת היא הייתה יכולה לחסוך סכומים ניכרים בעת רכישת הצנרת לפרויקט.
מן הראוי היה שרשות המים, המפקחת על פרויקטי הפיתוח של מקורות, תמליץ לחברה לנקוט פעולות הגנה מפני עליית התשומות העיקריות בפרויקטים עתידיים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד האוצר ועל רשות המים לגבש עמדה לגבי גידור סיכונים ולשקול להכיר בהוצאות הגידור למחירי הסחורות (בעיקר פלדה ומלט), שהם התשומות העיקריות בפרויקטים בניהולה של מקורות, בעקבות תנודות במחיריהם.
הקמת מאגר הליך קבלת החלטות ועדת השיפוט בנובמבר 2003 הוגשה לוועדת משנה של ועדת השיפוט ברשות המי ם עבודה שבחנה את שילוב המתקנים לקליטת המים המותפלים ממתקן ההתפלה בחדרה באתרים השונים.
המתקנים כוללים מאגר לקליטת המים המותפלים, תחנת שאיבה ומתקנים לטיפול במים (להלן - המאגר).
העבודה כללה בדיקה של שלושה אתרים והמלצה על אתר בשטח החקלאי של גן שמואל (להלן - אתר גן שמואל).
בוועדה צוין שאם יימצאו אתרים נוספים מתאימים, הוועדה תבחן גם אותם.
בדיון בוועדה הציע יועץ חיצוני של רשות המים אתר נוסף לבדיקה בשטח החברה לפיתוח קיסריה (להלן - החפ"ק), שנמצא במסדרון קווי מתח עליון של חח"י.
הוועדה אישרה עקרונית מאגר בנפח 60,000 מ"ק בעלות הקמה של 9 מיליון ש"ח וסיכמה כי יש לבחור בין אתר גן שמואל לבין אתר בשטח החפ"ק.
במרץ 2004 :דנה ועדת משנה לוועדת השיפוט בבדיקת שני האתרים האמורים אתר גן שמואל ואתר החפ"ק.
בוועדה צוין שיש יתרון לאתר החפ"ק בזכות קרבתו הרבה יותר למתקן ההתפלה, וכי יש בו אפשרות לאיחוד של תשתיות, תוך כדי ניצול מסדרון קווי המתח של חח"י.
הוועדה קבעה כי על המתכנן להכין השוואה בין שתי החלופות כולל עלויות.
ביולי 2005 בחנה ועדת השיפוט נתונים חדשים למאגר באתר החפ"ק.
נפח המאגר הוגדל ל- 100,000 מ"ק, והשטח הדרוש להקמתו היה כ-65 דונם.
עלות הקמת המאגר הוערכה ב-15 מיליון ש"ח.
הוועדה אישרה המשך תכנון מפורט בלי שהוצגה בפניה השוואה בין שתי החלופות.
בנובמבר 2006 בעקבות התקדמות התכנון המפורט ועקב בדיקות נוספות שינויים ועדכונים, אישרה ועדת השיפוט אומדן עלויות חדש להקמת המאגר בשטח החפ"ק בסכום של 22.
22 מיליון ש"ח (לפי מדד יוני 2006 ).
ביוני 2008 אישר אגף הפיתוח ברשות המים, לבקשת מקורות, תקציב ביצוע למאגר בסכום גבוה בכ -25% מן הרשות הממשלתית למים ולביוב 1283 .
,האומדן שאישרה ועדת השיפוט לאחר הצמדה למדד הפיתוח.
לפי נתוני מקורות עלויות הקמת המאגר הסתכמו בכ-33.
ועדת השיפוט של רשות המים שינתה שלוש פעמים את סכומי האומדנים להקמת המאגר של מתקן ההתפלה בחדרה ואישרה תקציב ביצוע שהיה גבוה בכ -25% מסכום האומדן האחרון.
עובדה זו מצביעה על פערים ניכרים בין התכנון הכללי, שכבר כולל 14% ,הוצאות בלתי צפויות מראש לבין התכנון המפורט של המאג ר.
התיקונים באומדני עלויות המאגר מעידים על תכנון לקוי ולא מגובש של הפרויקט.
דמי החכירה לשטח המאגר בחודשים ספטמבר ואוקטובר 2006 קיימה מקורות דיונים עם החפ"ק בעלת הקרקע על הקצאת השטחים הדרושים למאגר ולקווי המים.
כל אחד מהצדדים הזמין הערכת שמאי מטעמו להערכת שווי הקרקע ודמי השימוש הנובעים ממנו.
לוח 5 : הערכות שווי הקרקע ודמי השימוש למאגר ולרצועות הקווים לפי שתי הערכות השמאים .
מקורות מיוני 2006 הערכת שווי לפי שמאי .
6,000 דולר** לדונם 60,000 דולר* לדונם שווי הקרקע למאגר .
5% לשנה 6% לשנה שיעור דמי השימוש .
300 דולר לדונם לשנה 3,600 דולר לדונם .
לשנה סכום דמי השימוש .
75 דולר לדונם לשנה 750 דולר לדונם לשנה סכום דמי השימוש לרצועות .
מן הלוח עולה, כי הערכת שווי הקרקע לפי שמאי החפ"ק הייתה גבוהה פי עשרה מהערכת השווי של שמאי מטעם מקורות.
לאחר כמה דיונים בין מקורות והחפ"ק הסכימה האחרונה לשווי קרקע ממוצע למאגר בסכום של 33,000 .
דולר לדונם לפי הסכם ממרץ 2008 בין מקורות לבין החפ"ק, מקורות חכרה מהחפ"ק שטח של 158 :דונם103 דונם למאגר ו-55 דונם עבור קווי המים.
תקופת ההתקשרות היא ל-25 שנים, עם אפשרות להאריך את ההסכם ב -15 שנים נוספות.
לפי ההסכם יהיה סכום דמי השימוש השנתי הממוצע עבור שטח המאגר 2,300 דולר39 .
לדונם עבור רצועות הקווים יהיה סכום דמי השימוש השנתי הממוצע כ -580 .
ש"ח לדולר 1284 דוח שנתי62 .
לפי תכניות המתאר ייעוד הקרקע למאגר הוא לחקלאות.
הקרקע נמצאת בתחום מסדרון קווי מתח עליון גבוה של חח"י.
לפי נתונים שהוגשו לוועדת השיפוט שהתכנסה ביולי 2005 השטח הדרוש למאגר הוא כ -70 דונם.
בבדיקה שערך משרד מבקר המדינה נמצא כי שטח הקרקע ל מאגר של מתקני התפלה אחרים היה קטן יותר מגודל השטח שחכרה מקורות למאגר של המתקן חדרה.
כך למשל בפרויקט מתקן ההתפלה באשקלון עבור מאגר בנפח 50,000 מ"ק הוקצה שטח של 40 דונם.
במתקן ההתפלה שיוקם באשדוד עבור מאגר בנפח 90,000 מ"ק (כמו בחדרה), השטח המתוכנן הוא בגודל 70 .
דונם רשות המים ומקורות ענו בתשובותיהן בנובמבר 2010 , כי מקורות הצליחה בתום משא ומתן להוריד את העלות של דמי השימוש בכמעט חצי מהדרישה המקורית.
חברת מקורות נאלצת לפעמים לשלם סכומים גבוהים יותר מן הסכומים הנהוגים מאחר שאין באפשרות מקורות להיכנס לשטח טרם חתי מת ההסכם וכי לוח הזמנים הקשיח הנדרש מחייב קבלת החלטות לקידום הפרויקטים.
רשות המים ציינה כי לדעתה יש לטפל בנושא הסטטוטורי כחסם בביצוע תשתיות ברמה לאומית.
עוד הוסיפה כי גודל שטח המאגר נקבע בהתחשב בקו מתח עליון של חח"י שמתחתיו אי -אפשר למקם מבנים וכי השטח הנוס ף הוגדר על ידי הוועדה המחוזית שטח לפיתוח נופי.
החברה לפיתוח קיסריה הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי השתמשה בחוות הדעת של השמאי מטעמה לביסוס המשא ומתן שניהלה עם מקורות אשר בסיומו נקבע המחיר; שיעור דמי השימוש שנקבע, 6% משווי הקרקע, עולה בקנה אחד עם השיעור הנהוג בעסקות דומות בשוק הפרטי וכי דמי השימוש הסופי נקבעו במשא ומתן מסחרי וחופשי בין הצדדים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לנוכח פער כה גדול בין שתי הערכות השמאים מן הראוי לקבל את חוות הדעת של השמאי הממשלתי.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי השטח הדרוש למאגר היה כ-70 דונם, אך מקורות חכרה שטח של 103 דונם, ולכן תשלם 1.
9 מיליון דולר יותר במצטבר ב-25 .
שנים עבור השטח הנוסף שהוגדר לטיפול נופי פינוי פסולת מאתר המאגר בינואר 2008 דיווח אגף הביצוע של מקורות כי בשטח המאגר נמצאו כמויות פסולת בניין גדולות מעבר למש וער.
במרץ 2008 , חודשיים לאחר גילוי הפסולת באתר, חתמה מקורות על הסכם לחכירת שטח למאגר מהחפ"ק ובו הצהירה "כי בדקה את השטח הכולל וסביבתו לרבות התנאים והנתונים האחרים.
ומצאה אותם מתאימים לצרכיה, דרישותיה ומטרותיה, וכי היא מוותרת, ויתור מלא וסופי, על כל טענות.
בגין השטח הכולל וסביבתו או ביחס אליהם".
עוד הצהירה מקורות , ]כפי שהוא[ "כי קיבלה את החזקה בשטח הכולל במועד חתימת ההסכם, במצבו לשביעות רצונה המלאה".
זאת למרות שמקורות ידעה שבשטח המאגר קיימת כמות פסולת גדולה ותדרש הוצאה ניכרת לפינויה.
במאי 2008 דיווח אגף ה ביצוע של מקורות כי עם תחילת העבודות התברר כי השטח שימש במשך שנים כמקום עירום לא מאושר של פסולת בניין.
צוין כי הערכת המתכנן לעלות ביצוע המאגר אינה תואמת את הממצאים בשטח, ולפיכך הרשות הממשלתית למים ולביוב 1285 .
צפויה חריגה ניכרת מאומדן המתכנן.
עוד צוין כי העלויות הנגזרות מפינוי הפסולת הן כ -3.
רשות המים ומקורות ענו בתשובותיהן כי הצורך בפינוי הפסולת התגלה עם תחילת החפירות בשטח ולאחר סיום המשא ומתן עם החפ"ק.
החפ"ק ענתה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי הבהירה למקורות קודם לחתימת ההסכם, כי עליה לבחון את השטח וכי מדובר היה בשטח שהיא לא ניהלה בו פעילות.
הדבר הובהר למקורות, ולכן נכלל בהסכם.
מקורות משלמת לחפ"ק עבור חכירת שטח המאגר ממנה פי 7.
7 (במונחים דולריים) מהשמאות שהוכנה עבורה.
מקורות לא הביאה בחשבון את עלויות פינוי הפסולת משטח המאגר קודם שביצעה את ההתקשרות ולצורך השוואה בין חלופות של אתרים למיקום המאגר.
הממשלה החליטה ביוני 2008 שבשנת 2013 תגיע כמות המים המותפלים עד 600 מלמ"ק בשנה.
כמו כן הממשלה קיבלה החלטות רבות במהלך עשר השנים האחרונות ולפיהן תקים מקורות מתקן התפלה באשדוד.
משרד האוצר, משרד התשתיות, רשות המים וחברת מקורות לא עשו די כדי להוציא מן הכוח אל הפועל את החלטות הממשלה, כדי להבטיח שתותפל כמות המים להתמודדות עם המחסור במים, מוקדם ככל האפשר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרדי הממשלה הנוגעים בדבר היה להכריע בעניין הקמת המתקן באשדוד ולנקוט את הצעדים הנדרשים ליישום ה חלטות הממשלה במטרה להגיע לכמויות המים שעליהן החליטה.
על הגורמים האחראיים - רשות המים, משרד התשתיות הלאומיות ומשרד האוצר ובכללם ועדת המכרזים הבין-משרדית להתפלת מי ים - להבטיח את הקמת המתקן בגליל המערבי ואת הספקת המים ממנו, בהתאם להחלטת הממשלה.
היזם הפרטי שזכה במכרז להקמת מתקן התפלה בשורק שותף בשלושה מחמשת מתקני התפלה בהיקף של כ -400 מלמ"ק מים בשנה כ -70% מכמות המים שיותפלו בסך הכול במתקנים בישראל עד שנת 2013.
נוצר מצב של אינטגרציה אנכית בתחום הספקת הגז הטבעי, ייצור החשמל והתפלת מי ים וחשש ליצירת כוח שוק לא רצוי בענף המים המותפלים ולהרחבת הריכוזיות המשקית בידי היזם הפרטי.
משרד מבקר המדינה ממליץ לגורמים האחראיים כי בעת גיבוש תנאיהם של מכרזים עתידיים להקמת מתקני התפלה נוספים עליהם לבחון את הצורך לכלול אמות מידה מתאימות לבחירת הזוכים כך שיביאו בחשבון גם את הצורך לקדם את יישום מדיניות הממשלה בנושא הגברת התחרות ולמנוע מצב של תלות מוחלטת כמעט של המדינה בקבוצת יזמים פרטית אחת שתתפיל מי ים.
עליהם להביא בחשבון, בעת בחירת המציע הזוכה שיקולים נוספים, כגון: גיוון ספקים, ניתוח מפת התחרות העתידית בענף ושיפור התחרות בענף.
שקלול פרמטרים אלה, בצד ההתחשבות במחיר המוצע במכרז, יתרום להתפתחות של תחרות ולצמצום הריכוזיות במשק ולמניעת תלות של המדינה בקבו צת יזמים אחת בלבד להספקת מוצר חיוני כמו מים.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שעל אף ההערות בביקורת הקודמת ועל אף הערותיה של ועדת החקירה הממלכתית על ניהול משק המים בישראל, ממרץ 2010 , לא נקטו משרדי הממשלה הנוגעים בדבר צעדים מספיקים כדי שהחלטות הממשלה יוצאו מן הכוח אל הפועל.
על הממשלה לוודא שהיעדים להתמודדות עם המחסור במים יושגו, במועד שנקבע עליו.
מדובר במוצר חיוני וקיומי שאי -מתן מענה במועד למחסור בו עלול לגרום נזקים ישירים ועקיפים עצומים לאוכלוסייה, לסביבה ולכלכלת המדינה.
בסוף שנת 2009 חיו ביש ראל כ - 2,468,700 ילדים, שהיו 32.
על פי הערכות, כ-%15 מכלל אוכלוסיית הילדים6 - 370,000 ילדים- נתונים במצבי סיכון: הם סובלים מבעיות בתפקוד בתחום ההתפתחותי -לימודי, מבעיות בתפקוד בתחום החברתי -רגשי ומבעיות הנוגעות להשתייכות למשפחה וטיפול בילד.
5 ,מתוך: המועצה הלאומית לשלום הילד ילדים בישראל 2010 - שנתון סטטיסטי ( 2010 '), עמ3.
6 :מתוךדין וחשבון הוועדה הציבורית לבדיקת מצבם של ילדים ובני נוער בסיכון ( 2006 '), עמ15.
בנובמבר 2003 החליטה הממשלה7 להקים ועדה ציבורית בראשות פרופסור הלל שמיד לשם בדיקת מצבם של ילדים ובני נוער בסיכון ובמצוקה (להלן - ועדת שמיד).
בינואר 2004 ,מינו ראש הממשלה דאז, מר אריאל שרון, ושר הרווחה דאז מר זבולון אורלב, את הוועדה.
במרץ 2006 הגישה הווע דה דין וחשבון בנושא (להלן - דוח שמיד), ובספטמבר באותה השנה החליטה הממשלה 8 לאמץ את המלצות הוועדה ולפעול ליישומן על פי תכנית שתגבש ועדה בין-משרדית.
החלטת ממשלה 9 מאוגוסט 2007 קבעה כי התכנית תופעל ב -56 יישובים ואגדי יישובים (בסה"כ 71 יישובים) (להלן - יישובי ה תכנית), שייבחרו, בין היתר, לפי הקריטריונים האלה: יישובים שמתגוררים בהם יותר מ- 20,000 איש ומדורגים, לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, באשכולות ה חברתיים-כלכליים הנמוכים ביותר (4-1)10 ; יישובים המדורגים באשכול 5 ;שבהם ילדי העולים הרבים ביותר ערים מעורבות (יהודים וע רבים) המדורגות ב אשכולות 5-10 .
כמו כן נקבע כי התכנית תיועד גם לכרבע מילדי ירושלים.
בנובמבר 2007 פורסם ספר הפרויקט של התכנית הלאומית לילדים ולנוער בסיכון ובמצוקה (להלן - התכנית הלאומית או התכנית) המציג, בין היתר, את יעדי התכנית ואת עקרונות הפעולה שלה.
התכנית מיועדת לכלל הילדים בסיכון מגיל לידה עד גיל 18 ושמהדגש בגיל הרך.
התכנית אימצה את ההגדרה של ועדת שמיד ולפיה ילדים ובני נוער בסיכון הם מי ש חיים במצבים המסכנים אותם במשפחתם ובסביבתם ולכן נפגעה יכולתם לממש את זכויותיהם בשבעה תחומי חיים :קיום פיזי , בריאות והתפתחות ; השתייכות למשפחה ; למידה ורכישת מיומנויות; רווחה ובריאות נפשית; השתייכות חברתית; הגנה מפני אחרים; הגנה מפני התנהגות מסכנת שלהם עצמם.
התכנית נועדה לצמצם את מצבי הסיכון בקרב ילדים ובני נוער בסיכון והוגדרו בה 13 יעדים הנוגעים לשיפור מצב הילדים והוריהם ו-13 יעדים הנוגעים לשינוי מערך השירותים הקהילתיים המיועדים להם ולשדרוגו.
האחריות לטיפול בילדים ובבני נוער בסיכון במסגרת התכנית הלאומית נחלקת בין השלטון המרכזי ובין השלטון המקומי: המדינה אחראית לקביעת מדיניות, להקצאת משאבים ולבקרה, והביצוע נתון בידי הרשוי ות המקומיות.
התכנית הלאומית ייחודית בעצם ניהולה המשותף על ידי חמישה משרדי ממשלה11 , המקבלים תקציב משותף למטרה זו, ובעצם האפשרות שהיא מעניקה לרשויות המקומיות לבחור בעצמן את התכניות, ההתערבויות והפעולות (להלן - .
7 החלטה 1007 מנובמבר 2003.
8 החלטה477 מספטמבר 2006.
9 החלטה 2281 מאוגוסט 2007.
10 אחת לכמה שנים מבצעת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה עבור גופים ממשלתיים וציבוריים מסוימים מחקר לאפיון ולדירוג של הרשויות המקומיות בישראל לפי הרמה החברתית-כלכלית של תושביהן.
המחקר מציג מדד המסכם מכלול של נתונים חברתיים-כלכליים ומדרג את הרשויות המקומיות לפי עשרה אשכולות חברתיים - כלכליים הומוגניים.
האשכול שאליו שייכת הרשות המקומית מבטא את מקומה לעומת שאר הרשויות המקומיות: לאשכול 1 משתייכות הרשויות המקומיות שדורגו בדירוג החברתי-כלכלי הנמוך ביותר ולאשכול 10 משתייכות הרשויות המקומיות שדורגו בדירוג החברתי-כלכלי הגבוה ביותר.
11 משרד הרווחה והשירותים החברתיים, משרד החינוך, משרד הבריאות, המשרד לקליטת העלייה והמשרד לביטחון הפנים.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 875 .
המענים) המתאימות לילדים ובני נוער בסיכון המתגוררים בהן מתוך מגוון התכניות שמציעים משרדי הממשלה המשתתפים בתכנית.
לשם יישום התכנית הוקמה במשרד ראש הממשלה ועדת היגוי בין-משרדית (להלן - ועדת היגוי ארצית) בראשות ראש האגף לתכנון מדיניות, המשמש נציג מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
תפקיד הוועדה הוא להתוות את מדיניות התכנית ולעקוב אחרי יישומה.
ביולי 2007 הועברה האחריות לתכלול התכנית והובלתה לידי משרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה).
מנכ"ל משרד הרווחה, מר נחום איצקוביץ, הוא יו"ר ועדת ההיגוי הארצית, ומנהל האגף לשירותים אישיים וחברתיים במשרד הרווחה, מר מוטי וינטר, הוא ממלא מקום יו"ר הוועדה.
חברי ועדת ההיגוי הארצית הם נציגי משרדי הממשלה השותפים לתכנית, נציגי מרכז השלטון המקומי ו נציגי הג'וינט12 , האחראית ליישום תחום הגיל הרך בתכנית ומעסיקה את מנהלי התכנית ברשויות המקומיות.
בכפיפות לוועדת ההיגוי הארצית פועלת ועדת היגוי בין -משרדית לגיל הרך - "התחלה טובה " - ותפקידה הוא לעצב את מדיניות התכנית בכל הנוגע לילדים בגיל הרך ולהוריהם ולהבטיח את ההתפתחות וההתמקצעות של התכנית ושירותיה בתחום זה.
התכנית מנוהלת באמצעות מינהלת התכנית (להלן גם - מטה התכנית) בראשות מנהלת התכנית הלאומ ית, הגב' טלל דולב.
מינהלת התכנית ממוקמת במשרד הרווחה, והיא משמשת זרוע הביצוע של ועדת ההיגוי הארצית.
ברמה המחוזית מנוהלת התכנית במשותף על ידי משרד הרווחה ומשרד החינוך, כאשר כל אחד מהמשרדים אחראי לניהול התכנית ב שלושה מחוזות .
בכל מחוז מונו ועדה בין -משרדית מחו זית (להלן - ועדה מחוזית), מנהל תכנית בכל מחוז וממונה מחוזי על הגיל הרך - "התחלה טובה".
בכל רשות מקומית המשתתפת בתכנית פועלים: ועדה יישובית בין-מקצועית ו בה נציגים של משרדי הממשלה השותפים לתכנית , האחראים לגיבוש התכניות היישוביות, להקמת המענים, להפעלתם ולמעקב אחר התפוקות והתוצאות שלהם; שתי ועדות מקצועיות (אחת מהן לגיל הרך), הפועלות בכפוף לוועדה היישובית, ומנהל התכנית, האחראי ליישום התכנית ביישוב .
בשנת 2009 הושלם בכל היישובים ואגדי היישובים המשתתפים בתכנית תהליך איתור ומיפוי של הילדים ובני הנוער בסיכון.
תהל יך זה נעשה על בסיס הגדרה משותפת ואחידה ובאמצעות כלים אחידים.
בסך הכול אותרו ביישובי התכנית 156,000 ילדים במצבי סיכון שונים, שהם כ -16% מכלל אוכלוסיית הילדים ובני הנוער ביישובים אלה.
על יסוד ממצאי המיפוי גיבשו הרשויות המקומיות תכניות יישוביות לפיתוח השירותים הניתנים ביישוב לילדים ובני נוער בסיכון ולהרחבתם.
12 הג'וינט היא חברה לתועלת הציבור העוסקת בתכנון ובפיתוח של שירותים ותכניות למען אוכלוסיות נזקקות וחלשות, לרבות תכניות למען ילדים ונוער בסיכון.
במהלך שנת 2010 הוקמו והחלו לפעול רוב המענים שתוכננו ביישובים הנכללים בתכנית.
בינואר 2011 פעלו מענים כמעט בכל היישובים הנכללים בתכנית.
במועד זה הפעילו יישובי התכנית 709 מענים מתוך916 המענים שבחרו13 .
התכנית תוקצבה במתווה רב שנתי מ-75 מיליון ש"ח בשנת 2008 עד155 מיליון ש"ח בשנת 2014 .
על פי מתווה התכנית, שליש מהתקציב מיועד לילדים בסיכון בגיל הרך.
התכנית מתוקצבת תקצוב מלא, והרשויות המקומיות המשתתפות בה אינן נדרשות להוסיף מתקציבן להפעלת התכנית ביישוב.
התכנית הלאומית לילדים ובני נוער בסיכון תרמה תרומה ניכרת לטיפול בילדים אלה והגבירה את המודעות לנושא: לראשונה נקבעה הגדרה אחידה לילדים ובני נוער בסיכון ונבנו כלים אחידים למיפוים ולאיתורם; נעשה מיפוי מקיף של ילדים ובני נוער בסיכון; חמישה משרדי ממשלה חברו יחדיו לקידום העבודה הבין-משרדית בכל במישורים - הארצי, המחוזי והמקומי - תוך איגום משאבים לטיפול בילדים ובני נוער בסיכון.
משרד מבקר המדינה מוצא לנכון לציין לשבח את עבודתה המסורה של מנהלת התכנית הלאומית גב' טלל דולב ואת תרומתה לגיבוש התכנית, להוצאתה לפועל ולניהולה.
בחודשיםמרץ-אוגוסט 2011 בדק משרד מבקר המדינה אתסדרי ההיערכות ליישום התכנית הלאומית ואת דרכי יישומה.
בביקורת נבדקו בעיקר הנושאים האלה: הקמת התשתית הארגונית ליישום התכנית, בניית מאגר התכניות ומעורבות משרדי הממשלה השותפים לתכנית; איתור ומיפוי של ילדים בסיכו ן ביישובי התכנית והפעלת המענים; תשתית מידע, הערכה ומערך הבקרה על יישום התכנית.
הביקורת נעשתה במינהלת התכנית הלאומית במשרד הרווחה ובארבעה ממחוזות התכנית - מחוז תל אביב-מרכז, מחוז צפון ב', מחוז חיפה ומחוז הדרום.
אופן יישום התכנית ביישובים נבדק במועצה האזורית אבו בסמה (מחוז הדרום), בעיריית עכו (מחוז צפון ב') ובעיריית טירה (מחוז תל אביב-מרכז).
ההיערכות ליישום התכנית .
הקמת התשתית הארגונית ליישום התכנית .
יישום התכנית מחייב הקמת תשתית ארגונית, ובכלל זה הגדרת בעלי התפקידים הדרושים בכל הרמות - הארצית, המחוזית והמקו מית – וגיוסם של בעלי התפקידים הללו.
תהליכי גיוס כוח אדם למטה התכנית נמשכו זמן רב, הרבה יותר מן הצפי, וכך גם תהליכי גיוסם של מנהלי תכניות לרשויות המקומיות המשתתפות בתכנית.
13 נבחרו434 ,מענים של משרד החינוך 275 ,של משרד הרווחה 156 של משרד הבריאות, 30 של המשרד לביטחון הפנים ו-21 של המשרד לקליטת העלייה.
יוער כי מספר המענים שרשויות המקומיות בחרו להפעיל במסגרת התכניות היישוביות ומספר המענים המופעלים משתנה מפעם לפעם.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 877 .
בתכנית העבודה של משרד ראש הממשלה לשנת 2007 נקבע כי אשר ל"משימה נבחרת בתחום קידום פרויקטים לאומיים: התכנית לילדים ונוער בסיכון", בתוך שנתיים יטופלו 140,000 ילדים ונוער בסיכון בתכניות מניעה חדשות בקהילה בהובלת הממשלה.
אשר ללוח הזמנים ליישום התכנית נקבע כי עד אפריל 2007 ייבחרו היישובים שבהם יופעלו התכניות ויוקם המטה הארצי לטיפול בילדים ונוער בסיכון, וכי מועד תחילת יישום התכנית יהיה ספטמבר 2007 .
גם במסמך שהוציא בינואר 2007 האגף לתכנון מדיניות במשרד ראש הממשלה בעניין "תוכניות הממשלה לילדים ונוער בסיכון, מתווה הפעילות, תדריך עיתונאים" נכתב שעד סוף אפריל 2007 ימונו בעלי התפקידים במ טה הארצי של התכנית, ובמהלך אותה השנה יחל היישום ברשויות המקומיות.
ביולי 2007 ,החליטה ועדת שרים לשירותים חברתיים בראשות שר הרווחה דאז מר יצחק הרצוג 14 , לאמץ את המלצות ועדת ההיגוי הארצית בדבר הקריטריונים לבחירת היישובים שבהם תיושם התכנית ולאשר את רשימת היישובים שישתתפו בתכנית.
בדצמבר באותה השנה סוכם מבנה העסקת כוח האדם בתכנית.
ואולם תהליכי אישור תקני כוח האדם וגיוס העובדים התארכו הרבה יותר מן המתוכנן ועיכבו את יישום התכנית.
כך, למשל, בדוח על התקדמות יישום התכנית הלאומית (להלן - דוח סטטוס) מדצמבר 2007 , שהכינה מ נהלת התכנית, שהייתה באותו מועד חברה בוועדת ההיגוי הארצית, נכתב כי "ההתארגנות האדמיניסטרטיבית (תהליכי גיוס כוח האדם מול הנציבות) איטית מאוד ומקשה על מעבר מהיר לשלב היישום.
זאת למרות שהתשתיות התכנוניות הושלמו ומאפשרות יישום מיידי".
עוד נכתב כי עד מועד זה "גו בשו תיאורי התפקידים והושגה הסכמה עקרונית עם הנציבות.
אנו ממתינים לאישור סופי של הנציבות לגבי תיאורי התפקיד, להקמת ועדת חיפוש למנהל ארצי של התכנית ולהוצאת מכרזים לבעלי התפקידים השונים במטה ובמחוזות" (סה"כ 11 תקנים- 5 למטה ו-6 .