HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
פיתוח ענף תיירות התיור .
והטיול  עידוד הקמת אטרקציות עירוניות לאורך הטיילת .
(נקודות מצפור, מסלולי ריצה) .
 הקמת מערך טיולים עירוניים לתיירים מחו"ל .
העסקים והכנסים  הקמת מרכז כנסים בין-לאומי .
 יצירת שת"פ עם לשכות שיווק תיירות כנסים .
 פיתוח מרחבי עבודה ושירותים תומכים .
אירועי התרבות  הקמת מרחבי תרבות ומוזיקה .
 בניית לוח אירועים ייחודיים שנתי .
 שדרוג גלריות ויצירת שת"פ עם מרכזי תרבות .
ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 ה.
יוזמות מתועדפות במסחר ותעשייה ליצירת מקומות עבודה וגיוון תעסוקתי: .
מנגנון מעקב, דיווח והערכה של יישום התוכנית האסטרטגית: חברת הייעוץ .
ראתה חשיבות רבה בבניית מנגנון ליישום התוכנית האסטרטגית, שכן היא סברה כי .
ללא גוף האמון על יישומה, אילת לא תוכל לעמוד בחזון ובמשימות שנקבעו בה.
הציעה לממשלה לבחור לשם כך באחד משני המודלים האלה: .
(1) :מודל למנגנון יישום מבוזר התוכנית האסטרטגית תיושם על ידי מנגנון שכולל .
שלושה גורמים ביצועיים אשר יאוחדו תחת גוף סטטוטורי אחד - הרשות לפיתוח .
מדובר במודל נפוץ בעולם, היוצר אחריות ממשלתית ברורה, ממנה גופים .
מקצועיים וממוקדים ומגביר את מעורבות עיריית אילת ביישום התוכנית.
החלופה כוללים ביזור סמכויות בין גופים רבים ומעורבות ממשלתית נמוכה.
היוזמה אופן ביצוע היוזמה .
פיתוח חקלאות ימית  ייעוד שטח, תכנון והקמת פארק חקלאות ימית .
 הקמת תשתית להולכת מי ים .
 קידום מחקר ושיתוף פעולה עם משרדי ממשלה .
 קליטת חוקרים וחברות הזנק (סטארט- אפ) לחיזוק .
וטיפוח של המחקר היישומי .
אנרגייה מתחדשת  שיווק מכסות ייצור חשמל .
 ייעוד שטח, תכנון והקמת תחנות כוח סולריות .
 המשך תמיכה בחממות הון הטבע .
 חיבור תעשיית האנרגייה המתחדשת עם האקדמיה .
האצות  ייעוד שטח, תכנון והקמת פארק לחקלאות ימית .
 הקמת תשתית להולכת מי ים ומפעלי אצות .
 קליטת חוקרים וחברות הזנק לחיזוק וטיפוח של .
משרד ( Back Office)  עידוד הקמת תמיכה משרדית ותעשיית בדיקות .
 הקצאת שטחים באזורי תעשייה .
 תמרוץ יזמים להקמת מרכזי שירות .
בתחומים רלוונטיים  הקמת מרכז כנסים בין-לאומי .
 יצירת שיתוף פעולה עם לשכות שיווק תיירות .
(2) :מודל למנגנון יישום ריכוזי חברה ממשלתית ייעודית תוביל את יישום התוכנית .
דירקטוריון החברה יפקח על יישום התוכנית על ידי ההנהלה, ידווח .
לפורום מנכ"לים ויקבע מנגנון דיווח שוטף לדירקטוריון לפורום זה.
הוא ריכוז סמכויות בגוף אחד בעל ראייה הוליסטית.
מדדים למעקב: בתוכנית האסטרטגית צוין הצורך בקביעת מדדים לבחינת הצלחת .
התוכנית ומדדים עבור כל תחום השפעה, לרבות מדדי השפעה ומדדים כמותיים.
נוסף על כל אלו, התוכנית האסטרטגית כללה הצעת תוכנית עבודה מפורטת עם לוחות .
זמנים, אבני דרך וחלוקת תחומי אחריות ליישומה.
התוכנית הציעה אפוא קשת של כלים .
להתמודדות עם חולשה מובנית הנגרמת ממעורבות של גורמים רבים (ממשלתיים, .
מוניציפליים ואחרים) ביישום הפתרונות לאילת, ואשר דורשת את שיתוף הפעולה ביניהם, .
וזאת לאור הקושי המתמשך בביצוע בפועל של פרויקטים ותוכניות הקשורים לעיר.
חברת הייעוץ הציעה למקבלי ההחלטות שתי חלופות להיקף של התוכנית האסטרטגית: .
חלופת תוכנית אסטרטגית בסיסית, וחלופת תוכנית אסטרטגית רחבה עם יעדים שאפתניים .
יותר 61 הכוללת תוכנית לגיוון תעסוקתי ופרויקטים נוספים אשר ימומנו מביטול אזור סחר .
חופשי באילת המקנה פטור ממע"ם בעיר.
לפי התוכנית האסטרטגית, הותרת הטבת הפטור .
ממע"ם הוערכה בכ -800 מיליון ש"ח בשנה (היוזמה בעלת העלות הגבוהה ביותר) עם .
תועלת שנתית של 650 מיליוןש"ח לשנה עבור הממשלה (כלומר הפסד שנתי של 150 .
מיליון ש"ח), והוערך כי ביטולה צפוי להוביל לפגיעה מהותית בכלכלת אילת בשנים .
האומדנים לשתי החלופות היו כדלקמן62 : .
עלות יישום התוכנית האסטרטגית הבסיסית לממשלה נאמדה בכ-590 - 730 מיליון .
ש"ח, בהשקעה חד -פעמית, ונוסף על כך עלות שנתית שוטפת של כמיליארד ש"ח, .
שעיקרה אובדן הכנסות של המדינה עקב אי-תשלום מע"ם בעיר.
עלות יישום התוכנית האסטרטגית המורחבת (שכללה ביטול הפטור ממע"ם) .
לממשלה נאמדה ביותר מ-1.
4 מיליארד ש"ח, בהשקעה חד- פעמית, ונוסף על כך .
עלות שנתית שוטפת של יותר מ-400 .
מיליון ש"ח בתוכנית הוערך כי ביצוע הפעולות שפורטו בה עשוי להביא בחלופת תוכנית הבסיס כ- .
83 מיליון תיירים, 660,000 מהם מחו"ל, ואילו חלופת התוכנית המורחבת תביא לכ-3.
מיליון תיירים, מהם כ-1.
04 מיליון מחו"ל, וזאת עד שנת2031 .
עבור כל אחת מהחלופות .
המוצעות בוצעה גם הערכה של השפעתה ויכולתה להשיג יעדים כמו גיוון תעסוקתי והגירה .
61 למשל, יעד שאפתני יותר בהגדלת מספר התושבים בעיר ובגיוון התעסוקתי שיושג.
חלופה שלישית שהוצעה הייתה .
חלופת הבסיס בתוספת הקמת קזינו.
62 יצוין כי במהלך התקופה שבה גובשה התוכנית האסטרטגית האומדנים המשוערים לביצוע היוזמות השתנו מעט, אך .
לא בסכומים משמעותיים.
ה | פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בפועל התגלעו קשיים בגיבוש הצעת החלטה מוסכמת הנשענת על המלצות התוכנית .
האסטרטגית אשר גובשה בשנים 2016 - 2017 , ומשכך לא הונחה על שולחן הממשלה .
תוכנית כוללת לפיתוח העיר אילת לצורך בחינתה ואישורה כהחלטת ממשלה.
אלו, כפי שעולה ממסמכי הביקורת, מקורם במחלוקות בקרב משרדי הממשלה בעניין .
חלקם בתקצוב רכיבי התוכנית וכן בחילוקי דעות שונים בין משרד האוצר ועיריית אילת .
בעניין היקף התוכנית ותקצובה, לרבות בשאלת ביטולו של הפטור ממע"ם באילת; זאת .
אף שהכנת התוכנית האסטרטגית לוותה כאמור על ידי הצוות הבין-משרדי, ואף שהוכנה .
תחת מגבלות תקציביות שהוגדרו מראש לחברת הייעוץ וכללה צעדי מדיניות שהוצעו על .
ידי משרדי הממשלה עצמם.
בתקופה שמאוקטובר 2016 עד נובמבר2017 ניסו משרד האוצר ועיריית אילת לקדם את גיבושה .
של הצעת החלטת ממשלה המוסכמת על כל משרדי הממשלה הרלוונטיים לעניין, אך ככל .
שחלף הזמן תכולת ההצעה שגיבש משרד האוצר הלכה והצטמצמה, ונראה כי תרמה לכך .
העובדה כי נכונותם של משרדי הממשלה להקצות תקציבים למימוש יוזמות שנכללו בה פחתה .
להלן סקירה של היוזמות שהוצעו לפי התוכנית האסטרטגית הבסיסית והמורחבת .
והאומדנים המוערכים לביצוען (במיליוני ש"ח), אל מול טיוטות הצעת המחליטים הראשונה מ - .
16 (להלן- טיוטת הצעת המחליטים הראשונה) וטיוטת הצעת המחליטים האחרונה מ- .
17 (להלן- טיוטת הצעת המחליטים האחרונה), שאותן גיבש משרד האוצר, והתקציבים .
יצוין כי שתי הטיוטות לא כללו ביטול פטור ממע"ם (לכך התנגדה עיריית .
אילת) וכן מנגנון יישום שעלותו השנתית הוערכה בתוכנית האסטרטגית בכ-5 מיליון ש"ח, והן .
לא הוגשו בפועל לאישור הממשלה, כמפורט בלוח 2 .
לוח 4: יוזמות בתוכנית האסטרטגית למול הכללתן בהצעות המחליטים .
היוזמות התוכנית האסטרטגית .
אומדן עלות שנתית עד 2031 * .
( 2016 - 2020 ) טיוטת הצעת .
17 ) בסיסית מורחבת תיירות ותרבות הקמת בתי .
5,800 חדרים • פעולות .
אומדן עלויות חד-פעמיות: .
490 - 570 מיליון ש"ח .
660,000 תיירים • תוספת של 2 .
אומדןעלויות: 35 - 56 מיליון ש"ח .
לשנה*** + 22 מיליון ש"ח חד- .
* התוכנית האסטרטגית הציעה מנגנון ליישום אשר יחל בשנת 2016 ויתפרס על פני15 שנים, ולכל יוזמה .
בו תקופת יישום שאורכה שונה.
האומדנים שבתוכנית האסטרטגית מתמקדים בעלויות חד-פעמיות .
ובעלויות שוטפות בשנים 2015 - 2031 .
חלק מהיוזמות כוללות עלויות שנתיות שוטפות, למשל: המשך .
סבסוד טיסות לאילת, כ-55 מיליון ש"ח בשנה; מענק עבודה מועדפת, כ-14 ,מיליון ש"ח; עלויות שיווק .
80 מיליון ש"ח; ובסך הכול כ-121 .
** פעולות ראשוניות אלו כללו הקמת צוות בין-משרדי להתרת חסמים, איתור קרקעות ורישוי, איתור ושינוי .
של ייעוד מבנים למלונאות עם תוספת זכויות בנייה.
*** בהתאם למספר קווי התעופה אשר יוחלט כי יסובסדו - בין 15 ל-35 .
17 ) בסיסית מורחבת תיירות ותרבות השקעה בשיווק: .
וברשתות חברתיות   • סך כולל של107 .
אומדן עלויות: 69 - 80 .
שיפוץ הטיילת ופיתוח .
 • סעיף כללי ולפיו .
ופנאי   • ללא תקציב .
פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי היוזמות התוכנית האסטרטגית .
אומדן עלות שנתית עד .
17 ) בסיסית מורחבת תיירות ותרבות תיירות חוף: .
חוף   • ללא תקציב .
המצויות ממילא בסמכות .
גולף   • הצהרה על .
****** עניין הקמתקריית ספורט מעוגן בשלוש החלטות ממשלה נפרדות, ראו בהמשך פרק בנושא הקמת .
קריית ספורט בין-לאומית.
פעולות מקדמיות כוללות מינוי ועדת היגוי לבחינת היתכנות כלכלית של .
שלבי ב' ו-ג' של קריית הספורט.
• • תיירות ותרבות תיירות עסקים .
בתיאטרון מקומי   • ללא סעיף מרכז .
משרד התרבות • סעיף הצהרתי .
/ תקציב מוצע 113 - 150 .
פעמי - 50 ,מיליון ש"ח .
פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי התוכנית האסטרטגית .
17 ) היוזמות בסיסית מורחבת תעשייה ומסחר - גיוון מקורות תעסוקה אנרגייה .
טבע   • שריון מכסות לאילת .
• הכנת מתווה לחידוש .
חוקרים   • פעולות מקדמיות בלבד .
נבחנה ונמצאה כלכלית .
• ללא תקצוב • פעולות .
• סיוע לעסקים קטנים .
מיליון ש"ח שייפרס ל- 5 .
משרד הכלכלה) • סוכנויות .
פני 5 שנים עלות חד- .
הסעות   • יצירת מסלולי תעסוקה .
• תקציב שנתי 22 מיליון .
בפסולת    • הקמת מתקן .
פעמי 113 מיליון ש"ח שוטף ל- .
5 שנים 58 מיליון ש"ח .
חד-פעמי תשתיות ותחבורה השלמת הסכם .
המזרחית   • סעיף הצהרתי על .
שיכלול יחידות דיור, .
מלונאות, בניית מערכת .
ביוב ופינוי בסיס חיל .
• ללא סעיף תקציבי  .
התעופה רמון   קודם בערוץ אחר  .
ש"ח • סעיף פעולות מקדמיות .
תקציב מוצע 100 מיליון .
בתי ספר   • שימור המצב הקיים של .
החינוך בסך 28 מיליון .
אומדן עלויות46 - 68 .
******* יצוין כי להוצאה זו התווסף תקציב של 1.
7 מיליארד ש"ח בגין הקמת שדה התעופה, שהוקצה .
לסגל אקדמי   • הצהרה על פעולות .
• פעולות מקדמיות של .
• שימור תקציבים ללא .
לחוקרים באופן מדורג • סעיפים .
אומדן עלויות 45 - 65 .
משרד הפנים   • המשך התמיכה .
(במיליוני ש"ח) 96 - 138 .
שוטף 138 שוטף 0 תקציב .
17 ) בסיסית מורחבת מערכת הבריאות תמיכה .
(במיליוני ש"ח) - 12 שוטף - - עלויות סה"כ (במיליוני ש"ח) סה"כ עלות .
בסיסית/רחבה 988 427 .
בסיסית/רחבה 734 1477 תועלת .
המקור: התוכנית האסטרטגית והצעותהמחליטים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
כאמור, הצעות המחליטים גובשו במטרה להוציא לפועל את התוכנית האסטרטגית .
ולממש את החזון שלפיו אילת תהיה המטרופולין החמישי בישראל, וכן עיר תיירות .
מתקדמת שתציע לתושביה מגוון תעסוקתי לצד שירותי חינוך, בריאות וביטחון מהמעלה .
עם זאת, מהלוח לעיל עולה כי טיוטת הצעת המחליטים הראשונה מאוקטובר .
2016 , שהייתה ההצעה הרחבה ביותר שהציע משרד האוצר, הייתה מצומצמת אף יותר .
מהתוכנית האסטרטגית בגרסתה הבסיסית: הטיוטה הראשונה לא כללה חלקים .
משמעותיים מיוזמות התוכנית האסטרטגית 65 ; חלק מסעיפי טיוטה זו לא היו אופרטיביים .
ולא גובו בתקציב קונקרטי, או שכללו יוזמות שכבר קודמו ממילא בערוצים אחרים ונוסח .
ההצעה הותיר אותם ברמה ההצהרתית, או כעניין אשר יש להעמיק בבדיקתו באמצעות .
ועדות או צוותים ממשלתיים 66.
זאת ועוד, טיוטת הצעת המחליטים האחרונה שהוכנה .
והוצגה לעיריית אילת הייתה גרסה מצומצמת אף יותר מהראשונה.
הפערים האמורים לא ברור האם וכיצד התכולות שגובשו על ידי משרד האוצר ופורטו .
בטיוטות הצעות מחליטים אלו, היו מביאות למימוש החזון ולהגשמת היעדים אשר משרד .
האוצר ביקש להשיג באמצעות תוכנית אסטרטגית חוצת סקטורים וברמה בין-לאומית - .
תוכנית שעל הכנתה הורה67, ואשר אותה גיבש הצוות הבין- משרדי.
בתחילת נובמבר 2017 העביר משרד האוצר להתייחסות עיריית אילת את הנוסח האחרון שהציע .
להחלטת ממשלה בעניין ביצוע התוכנית האסטרטגית.
לאחר קבלת הערות העירייה, שלפיהן .
הצעת המשרד מצומצמת וכלל אינה משקפת את תוצרי התוכנית האסטרטגית, ולאחר שהעירייה .
העבירה תגובתה זו גם לידיעת שרי הממשלה הרלוונטיים, כתב מנכ"ל משרד האוצר לראש .
עיריית אילת: "לצערי, העירייה דחתה את התוכנית אשר הוצעה לה בסופו של דבר, ולפיכך אין .
על רקע זה, יכולים כלל משרדי הממשלה לקדם הצעות אשר תוכנן .
כי ישתלבו בתוכנית האסטרטגית באופן נפרד, בתיאום עם הצוותים המקצועיים של משרד .
נמצא כי המגעים מצד כל הגורמים הקשורים בפיתוח העיר אילת לגיבושו של נוסח הצעת .
החלטת ממשלה מוסכם הופסקו ביוזמת משרד האוצר, דבר שאילץ גורמים אלה לחזור .
להתנהלות של קידום תוכניות פרטניות לעיר בנפרד, והתוכנית האסטרטגית לא אושרה .
כתוכנית אחודה בהחלטת ממשלה כפי שהתחייב משרד האוצר לבצע.
65 למשל, הצעת החלטת הממשלה מאוקטובר 2016 לא כללה התייחסות להקמת מרכז כנסים; ליצירת תשתיות לטיולי .
טבע כגון שבילי הליכה ואופניים; לשיפוץ הטיילת; ולתמיכה במערכת הבריאות.
66 כך למשל בעניין הקמת תשתיות מלונאיות והקמת מוקד מחקר ופיתוח בתחום החקלאות הימית, ובתחום טיו ב .
התחבורה לעיר אילת וממנה.
67 משרד האוצר ביקש לגבש תוכנית אסטרטגית מקיפה וחוצת סקטורים עבור אילת.
המשרד קבע שעל התוכנית לכלול .
ניתוח עומק של צורכי העיר ונקודות החוזק והחולשה שלה, ולגבש סדרת המלצות מתועדפות בתחומי התיירות, .
התעסוקה, התחבורה, התעשייה, המסחר והחינוך.
משרד האוצר ביקש להגדיר עבור העיר חזון, מטרות ויעדים ל -15 .
,השנים הבאות תוך תיעדוף צעדי מדיניות אפשריים ממשלתיים ומוניציפליים ולנוכח אילוצי משאבים שיוגדרו מראש .
ולתרגמם לתוכנית עבודה אופרטיבית.
החלטת הממשלה מאוגוסט 2019 (התוכנית .
במרץ 2019 נסגר שדה התעופה בעיר אילת, וביולי2019 נסגר גם שדה דב שבתל אביב.
אירועים אלה, שהיו צפויים מראש, יוחסה השפעה עתידית שלילית על התיירות באילת ועל .
במהלך שנת 2019 התעורר דיון ציבורי על סגירתם של שדות תעופה אלו בתוך .
פרק זמן קצר ועל השלכות הסגירה על מצבה הירוד של העיר 70 , ורבים מתושבי אילת לקחו חלק .
במאבק נגד הסגירה ונקטו אמצעי מחאה שונים, לרבות השתתפות בהפגנות.
על רקע אירועים אלו התכנסה הממשלה לישיבה בעיריית אילת באוגוסט 2019 , וקיבלה החלטה .
בדבר תוכנית רב-שנתית לפיתוח העיר אילת וחבל אילות 71 (להלן- החלטת הממשלה מאוגוסט .
2019 , או החלטת הממשלה בדבר התוכנית הרב-שנתית).
מטרות התוכנית הרב -שנתית שצוינו .
בהחלטה הן, בין היתר, למצות את הפוטנציאל התיירותי הטמון בעיר אילת ובחבל אילות ולבסס .
את מעמדה של אילת כעיר תיירות בין-לאומית מובילה.
על פי דברי ההסבר להצעת החלטת הממשלה בדבר התוכנית הרב-שנתית, לאחר סגירתו של .
שדה התעופה באילת ולפני סגירת שדה דב חלה ירידה של 15% ,במספר הנוסעים לאילת .
שבחלקה מיוחסת לסגירת השדה 72 .
עוד נאמר בדברי ההסבר כי סגירת שני שדות התעופה .
הללו יצרה "בטווח הקצר מצב של אי-וודאות ודחיפות בצורך בתוכנית ממשלתית שתתמודד עם .
ההשלכות, במיוחד לאור העובדה שכ-90% מהמועסקים בעיר אילת תלויים במישרין או בעקיפין .
בתחום התיירות", וכי התוכנית מיועדת להתמודד עם א תגרים בענף התיירות באילת ובחבל .
אילות, ולצמצום פערים בתחומים שונים, בהם שירותי הבריאות, התעסוקה והשירותים לתושב.
לפיכך ביקש משרד ראש הממשלה ביולי 2019 לקדם "בדחיפות" את ההחלטה בדבר התוכנית .
בתגובתו לנוסח הצעת ההחלטה התייחס היועץ המשפטי לממשלה לבעייתיות הקיימת בקבלת .
החלטת ממשלה בעניין תוכנית רב-שנתית לפיתוח העיר אילת במועד האמור, קרי לאחר פיזורה .
של הכנסת ה-21 וכחודש לפני בחירות כלליות לכנסת ה-22 , וציין כי בתקופת בחירות "חובה .
על הממשלה היוצאת לנהוג בריסון ובאיפוק בכל הנוגע להחלטות המתקבלות והקצאת .
האיזון שהוחלט עליו אפוא היה לקבל בנושא זה החלטת ממשלה מצומצמת יותר .
מהצעת החלטת הממשלה המקורית.
יצוין כי הגורמים והקשיים שבגינם ביקש כאמור משרד ראש הממשלה לקדם ב"דחיפות"73 את .
החלטת הממשלה בעניין התוכנית הרב -שנתית, היו ידועים יותר מעשור לכלל משרדי הממשלה .
מועד סגירתם של שדות התעופה באילת ושדה דב בתל אביב נדחה אומנם כמה .
70 על פי נתונים שפרסמה רשות שדות התעופה, מספר הטסים לשדה התעופה רמון בחודשים מרץ-דצמבר 2019 היה .
קטן בכ-30% ממספר הטסים בחודשים אלה בשנת2018 לשדה התעופה באילת; לעומת זאת לא חל שינוי מהותי .
במספר הלינות בבתי מלון באילת בחודשים אלה, על פי נתוני הלמ"ס.
המסקנה היא כי היקף המגיעים לאילת ברכב .
71 החלטת הממשלה4662 ( 4.
72 דברי ההסבר שצורפו להצעת החלטת הממשלה בדבר התוכנית הרב- שנתית, עמ' 16.
73 על פי דברי ההסבר להחלטת הממשלה מאוגוסט 2019 .
תרשים 17: הנחיות בתחום התיירות שנכללו בתוכנית הרב-שנתית .
תיירות פיתוח רצועת החוף .
תכנון והקמה של מרכז כנסים .
הסדרה סטטוטורית למתקני אכסון .
פיתוח נופי ופיתוח פארק תמנע .
סיוע בקידום ושיווק של אירועי תיירות .
בין-לאומיים כחלק מפסטיבל אירועי חורף .
המקור: על פי החלטת הממשלה בדבר התוכנית הרב-שנתית, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
ההקצאה התקציבית לחלק זה של התוכנית הסתכמה ב-190 מיליון ש"ח בפריסה שווה על פני .
לפי התוכנית הרב-שנתית, המקור התקציבי לביצוע חלק זה יתחלק בין .
משרד האוצר, שיקצה 120 מיליון ש"ח, ובין משרד התיירות, שיקצה70 מיליון ש"ח.
סעיף אירועי פסטיבל החורף הקצתה הממשלה עוד 30 מיליון ש"ח בפריסה שווה על פני השנים .
2021 -2023 , מהם משרד האוצר יקצה15 .
פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי בריאות: אחד התחומים שיוחדה להם חשיבות יתרה בתוכנית הרב -שנתית הוא שיפור .
שירותי הבריאות הניתנים לתושבי אילת וחבל אילות ולמבקרים בהם, אשר תוקצב בסך .
כולל של 150 מיליון ש"ח בפריסה לארבע שנים עד2023 .
להלן יפורטו הסעיפים העיקריים .
תרשים 19: הנחיות עיקריות בתחום הבריאות שהתקבלו בתוכנית .
הרב-שנתית, לשנים 2020 - 2023 .
בריאות מענקים ותמריצים לרופאים ועובדי מקצועות .
הבריאות שיעתיקו מגוריהם לאילת – תוקצב .
הקצאת תקציב להכשרת מנחת מסוקים והצבת .
מסוק - תוקצבו בסך של 31 מיליון ש"ח .
שדרוג והקמה של תשתיות רפואה בבית חולים .
יוספטל - תוקצב ב-75 מיליון ש"ח .
הכנת תוכנית לקיצור תורים, הגדלת מספר .
הרופאים ובחינת האפשרות להטסתם - תוקצבו .
הקמת מערך טיפולי-בית והקמת שירותי רפואה .
מתקדמים (טלה-רפואה) מרחוק -תוקצב ב -14 .
המקור: על פי החלטת הממשלה בדבר התוכנית הרב-שנתית, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי תכנון, בנייה ותשתיות לעיר אילת: בתוכנית הרב-שנתית גם הוטל על משרד התחבורה .
לבחון דרכים שונות לשיפור שירותי התחבורה לתושבים ולתיירים בעיר אילת ובחבל אילות .
עוד עוסקת התוכנית בפעולות לפיתוח מקרקעין וחופים, כמפורט .
תרשים 21 : הנחיות בתחומי התשתיות, התכנון והבינוי .
תכנון ובינוי פעולות מקדמיות לבחינת פינוי בסיס חיל הים באילת .
וחופים מוחזקים בידי קצא"א .
פעולות מקדמיות למתן הרשאה לתכנון כפרי נופש .
פעולות מקדמיות להעברת שטח השייך לנמל אילת .
פעולות מקדמיות להנגשת שטחי חוף באזור תחנת .
בחינת חלופות להוזלת טיסות לתושבי אילת .
שדרוג כביש עוקף אילת .
פעולות לשיפור התחבורה הציבורית בעיר .
בחינת תעדופו של פרוייקט הרחבתו של כביש 90 .
קידום מואץ של תכנן תוואי הרכבת לאילת .
פעולות הממשלה לקידום התיירות באילת ותוכניות לפיתוחה הכלכלי בהחלטת הממשלה בדבר התוכנית הרב-שנתית נאמר כי המלצות לצעדים משלימים .
נוספים לפיתוח אילת וחבל אילות, שהיקפן כ-220 מיליון ש"ח, לא נכללו בה "בשל הבאתה .
לאישור הממשלה בעת הזו, לאחר קבלת החוק להתפזרות הכנסת ה-21 ", ומוצע בה כי .
יובאו בהמשך לאישור הממשלה ה-3577 .
הצעדים המשלימים מפורטים בתרשים23 .
תרשים 23: צעדים משלימים לפיתוח אילת .
מתוך הצעת ההחלטה שתובא לממשלה .
77 סעיף13 להחלטת הממשלה.
צעדים משלימים אלו רוכזו בנספח א' של החלטת הממשלה שהיא "המלצה לנוסח .
החלטה לממשלה ה-35 - צעדים משלימים לפיתוח העיר אילת וחבל אילות- הצעה להחלטה".
מוניציפלי -תקציב שוטף .
מוגדל לעירייה וגיבוש .
תוכנית פיתוח כלכלי תעשיות, חקלאות .
וביוטכנולוגיה ימיות - .
הגדלת השקעות ההון תחבורה -לגבש הסדרי .
התנועה בעיר תרבות, ספורט ופנאי - .
השקעות ופיתוח מתחמי .
תרבות וספורט קיימות -פרוייקטים .
האנרגטית הגנת הסביבה - .
ומתקני טיפול בפסולת פיתוח כלכלי - .
פרויקטים ושיתופי פעולה .
אזוריים עם ירדן ומצרים ביטחון פנים - .
35 מיליון ש"ח; תיירות- 10 מיליון ש"ח; וחלק מהנושאים האמורים וההרשאות שניתנו בגינם .
כבר בהליך ביצוע ומימוש.
משרד הבריאות כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2020 , כי "על אף השנה .
מאוגוסט [ המורכבת מערכת הבריאות הצליחה ליישם חלקים נכבדים מהחלטת הממשלה .
2019 ולמצות את מירב התקציב שעמד] לרשותנו בהרשאה לשנה זו, בשיתוף פעולה מלא .
מנגנון מעקב, דיווח והערכה של יישום התוכנית הרב-שנתית: לצורך יישום התוכנית .
הרב-שנתית ומעקב אחר היישום קבעה הממשלה בהחלטתה כי תוקם ועדת שרים לענייני .
העיר אילת וחבל אילות בראשות ראש הממשלה, שתוסמך להורות על שינויים הקשורים .
בתקציבים המוזכרים בהחלטה.
בשל הכרזתה של אילת כאזור עדיפות לאומית, על ועדת .
השרים להגיש לממשלה, בכל שנה, דיווח בדבר הטבות שניתנו לאילת וחבל אילות על פי .
כמו כן, בהחלטת הממשלה מאוגוסט2019 נקבע כי יש להקים ועדת היגוי בראשות מנכ"ל .
משרד ראש הממשלה ובהשתתפות מנכ"לי משרדים נוספים79 ; וכי ראש עיריית אילת וראש .
המועצה האזורית חבל אילות יהיו משקיפים בוועדה.
לפי החלטת ממשלה זו, על ועדת .
ההיגוי לקיים מעקב רצוף אחר מימוש ההחלטות שהתקבלו בה ולפעול להסרת חסמים .
עוד נקבע כי ראש הממשלה יביא החלטת ממשלה זו לדיון נוסף בממשלה .
בעוד שלוש שנים, על מנת לבחון את הצורך בשינויה או בביטולה.
מומלץ כי ועדת השרים וועדת ההיגוי תקבענה סדרי עבודה, לרבות תדירות כינוסן, .
וכי ועדת ההיגוי תקבע לו"ז ואבני דרך למימוש החלטת הממשלה ותדווח לוועדת .
השרים באופן סדור ועיתי על קידומה.
עוד מומלץ כי הממשלה תבחן עיתוי לדיון .
בצעדים המשלימים אשר נקבע בהחלטתה כי יידונו עם כינונה של הממשלה .
הנכנסת, בהתאם להנחיית היועץ המשפטי לממשלה באוגוסט 2019.
פרק ביקורת זה העלה כי במהלך השנים2009 - 2019 לא קּודם, על ידי גורמי ממשלה .
שונים - משרד ראש הממשלה, המועצה הלאומית לכלכלה, משרד האוצר, משרד התיירות .
ועיריית אילת - מענה מקיף ומרוכז לאתגרי העיר אילת אשר יבשיל כדי החלטת ממשלה.
כתוצאה מכך נדחו בכמה שנים הליכי תכנון ויישום של תוכניות פיתוח לעיר אילת.
78 זאת בהתאם לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התוכנית הכלכלית לשנים2009 ו-2010 ), התשס"ט- .
79 משרדי האוצר, הבריאות, התיירות, הכלכלה והתעשייה, התחבורה, הגנת הסביבה, החקלאות, הפנים, התרבות .
והספורט, האנרגייה, פיתוח הפריפריה, החינוך, השוויון החברתי, הנגב והגליל ומינהל התכנון.
באילת שימשכו מבקרים לאזור.
תוקן גם סעיף תקצוב התיירות: מ-30 מיליון ש"ח ל-35 .
מיליון ש"ח, בפריסה לשנים 2020 - 2022 (להלן- החלטת הממשלה מיוני 2020 .
משרד ראש הממשלה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר2020 , בין היתר, כי .
החלטת הממשלה מיוני 2020 ]לעיר אילת ולחבל אילות[ לסייע]ידו ונועדה[ "קודמה על .
בתחומי הרווחה, התיירות, הכלכלה, התעסוקה ובהתמודדות עם השלכות נגיף הקורונה.
הוקצה תקציב לטיפול בנזקי הסערה מחודש מרץ ]זו גם[ במסגרת החלטה2020 ".
החלטת הממשלה מיוני [ המשרד כי במסגרת2020 לעיריית אילת סכום]בנוסף[ , הוקצה] .
של26 מיליון ש"ח על פני השנים 2022-2020 .
משרד התיירות כתבבתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2020 , בין היתר, כי בהמשך .
להחלטת הממשלה מיוני 2020 הוא הקצה9 מיליון ש"ח לצורך הפקת אירועים בעיר אילת .
ומיליון ש"ח לצורך הפקתם במועצה האזורית חבל אילות; עיריית אילת יזמה אירועים אלה .
ואולם בשל הסגרים וההגבלות והיעדר תנועת תיירות נכנסת ותיירות פנים חלק מהאירועים .
יצוין כי בעקבות החלטת הממשלה מ-2019 הקימה עיריית אילת מצידה מינהלה למעקב .
אחר יישום החלטה זו (להלן - מינהלת היישום) 82 וכן ועדת היגוי.
העירייה קבעה כי מינהלת .
היישום תרכז את תמונת המצב של כלל הנושאים הקשורים להחלטת הממשלה וכי תפרסם .
עדכון סטטוס דו-שבועי לגבי דיונים שהתקיימו בנושא ופעילויות שבוצעו.
כי בתקופה נובמבר 2019 - אוגוסט2020 לסירוגין קיימה המינהלה ישיבות עם גורמים .
ממשלתיים הקשורים ביישום החלטת הממשלה, ופעלה לקידום ההחלטות שצוינו בה; גם .
ועדת ההיגוי שהקימה העירייה קיימה בתקופה זו פגישות עם גורמי עירייה וגורמים .
ממשלתיים לצורך קידום יישום החלטת הממשלה.
משרד מבקר המדינה מציין את מינהלת היישום וועדת ההיגוי שהוקמו על ידי עיריית .
אילת לשם מעקב ובקרה על יישום החלטת הממשלה מאוגוסט 2019 על התוכנית .
הרב-שנתית, וכן על ההחלטה המשלימה של הממשלה מיוני 2020 , וממליץ לגורמי .
הממשלה הנוגעים בדבר, כי מתכונת מעקב ובקרה שוטפים תיושם גם על ידם .
בעניין סעיפי החלטות ממשלה אלה.
משרד ראש הממשלה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי ועדת ההיגוי .
ליישום החלטת הממשלה מא וגוסט 2019 שמונתה על פי החלטה זו "צפויה להמשיך את .
ולפעול להסרת חסמים בנושא.
המשרד ימשיך ]החלטה זו[ המעקב המתמשך אחר יישום .
לקדם את יישום החלטת הממשלה בדרכים האפקטיביות ביותר.
עיריית אילת כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בדצמבר2020 , בין היתר, כי במשך .
השנים היא תכננה והציבה "תוכניות אם" רבות ומגוונות בעניין תחומים אסטרטגיים בעיר, .
שיישומן על פי הבנתה "יביא להשבחת איכות החיים בעיר אילת".
העירייה ציינה כי "ניתן .
82 בראש מינהלת היישום עומד יועץ חיצוני שעמו התקשרה עיריית אילת, ובישיבותיה משתתפים נושאי תפקידים .
שנוצר בגינה, האתגרים התיירותיים שאיתם התמודדה העיר אילת יישארו כשהיו ואף יגברו .
אך ציין כי הוא "יהיה זה שיישאר לצידה של העיר בכל הקשור לפיתוח תשתיות התיירות, .
תעופה עד אשר תעמוד העיר כיעד תיירותי מפותח ]חברות[ שיווק, חווית התייר ותמרוץ .
ומוביל הן לתיירות הפנים והן לתיירות נכנסת".
עוד ציין משרד התיירות בתשובתו, כי "נראה שללא התערבות משרד התיירות לעידוד .
, בהשקעה בתשתיות מותאמות ]התמרוץ האמור[ תיירות נכנסת לעיר, באמצעות .
לתיירות וקמפיינים שיווקיים בחו"ל ולנוכח התפתחות מוקדים מתחרים בעולם .
ובעיקר בעקבה (בנוסף לקיימים לאורך ים סוף במצרים), מגמת הירידה בתיירות .
הנכנסת ]לעיר[ שהחלה כבר בשנת 2011 ", הייתה נמשכת (ההדגשה במקור).
משרד ראש הממשלה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2020 , בין היתר, כי .
"אמנם יש מקום להפחתת התלות בענף התיירות בעיר אילת, אולם לא ניתן לב טל אותה .
יתרונה היחסי של אילת הוא בענף התיירות, וזאת משום היותה עיר עם אקלים חם .
]אינה[ לאורך כל השנה, ונוכח הימצאותה על חופו של ים סוף.
עצם התלות בענף התיירות .
אומנם יש מקום לפעולות לקידום הגיוון התעסוקתי ולשיפור פריון, כפי שנעשה .
בהח[ לטות הממשלה מאוגוסט2019 ומיוני2020 , אולם ענף התיירות הוא העוגן הכלכלי של] .
"העיר אילת וכך כנראה יישאר לשנים הבאות .
על מנת לממש את החזון שלפיו אילת תהפוך לעיר תוססת המציעה לתושביה שירותים .
ברמה גבוהה, ועל מנת להגדיל את חוסנה ויכולתה להתמודד בהצלחה עם משבר ים .
שונים המאיימים על כלכלתה ועל פרנסת תושביה, מומלץ כי הממשלה ועיריית אילת .
ימשיכו לבחון פיתוח ענפים כלכליים נוספים בעיר ויצירת אפשרויות תעסוקה מגוונות .
לתושביה, כך שהעיר לא תהיה תלויה בענף התיירות בלבד.
כמו כן, על מנת להתמודד .
עם התחרות הגוברת בענף התיירות מומלץ גם כי הם ימשיכו לפעול לגיוון, עדכון ושיפור .
של המוצר התיירותי שהעיר תוכל להציע למבקרים בה.
פרויקטים פרטניים לגיוון המוצר התיירותי .
במהלך השנים נדונו, במסגרת הליך גיבושן של התוכניות לעיר אילת שנסקרו לעיל, כמה יוזמות .
תיירותיות מרכזיות שמטרתן קידום העיר באמצעות גיוון המוצר התיירותי, ובהן הקמת קריית .
ספורט בין-לאומית, הקמת מרכז כנסים בין -לאומי ופיתוח הלגונה המזרחית, בין היתר למטרות .
להלן יובאו פרטים על הפעולות שנעשו במהלך השנים בעניין פרויקטים אלה .
והחסמים שעיכבו או מנעו את מימושם, המדגימים את הקושי, ולעיתים הכשל, שבקידומם .
והשלמתם של פרויקטים תיירותיים בעיר.
ממקורותיהם בסך הכול 21 מיליון ש"ח (על פי חלוקה שנקבעה בהחלטה 86 ) להקמת .
בהחלטה גם נקבע כי יוקצו 2 מיליון ש"ח נוספים למטרת סיוע .
לאירועי ספורט בין-לאומיים שייערכו באילת (להלן - החלטת הממשלה משנת 2013)87 .
בדצמבר2014 , בהמשך להחלטת ממשלה זו, חתם המשרד לפיתוח הנגב והגליל על .
הרשאה למתן 6 מיליון ש"ח לעיריית אילת להקמת קריית הספורט.
כנגד הרשאה זו התחייבה העירייה ששלבי הפרויקט הראשוניים .
יבוצעו ב-2015 וסיומו יהיה ב-2016; גם משרד התרבות והספורט נתן בהמשך להחלטה זו .
הרשאה לשלוש שנים לתקצוב הפרויקט שיועבר לעירייה כנגד ביצועו בפועל.
ו-2016 העביר המשרד שתי הרשאות תקציביות נוספות לעיריית אילת עבור הקמת מתקני .
ספורט בפרויקט שהסתכמו בכ-10 מיליון ש"ח, וב-2017 העביר גם מקדמהלביצוע עבודות .
ראשוניות בפרויקט בסך 2.