HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בשנת 2018 הכין מערך הסייבר תזכיר חוק "הגנת הסייבר ומערך הסייבר הלאומי, התשע"ח 2018 ", והוא הופץ ביוני 2018 להתייחסותם של משרדי הממשלה, לרבות המשרד להג"ס וכן להתייחסות הציבור.
נכון למועד סיום הביקורת, התקבלו הערות ממשרדי הממשלה השונים לתזכיר החוק, אך טרם הושלמה הכנת טיוטת החוק והיא טרם הועלתה לדיון בוועדת שרים לענייני חקיקה.
בפברואר 2021 מסר משרד המשפטים בתגובתו על טיוטת הדוח כי עקב התפזרות הכנסת מדצמבר 2018 לא היה אפשר להביא את הטיוטה לוועד ת השרים לענייני חקיקה.
משרד המשפטים הדגיש כי הוא נרתם לסייע להשלמת המהלך החקיקתי להסדרה משפטית של הפעילות השלטונית להגנת הסייבר, כדי שיעמדו לרשות המדינה כלים מגוונים ואפקטיביים להתמודדות עם איומי סייבר על מוסדות הממשלה והמשק האזרחי.
| 359 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
בהתאם להחלטת הממשלה משנת 2014 על מערך הסייבר ומשרד המשפטים להשלים את גיבוש הצעת החוק ולהביא אותה לאישור הממשלה.
מערך הסייבר מסר בתגובתו כי הוא פועל ללא לאות לקידום החוק.
אסדרת חובת המיגון במתקני חומ"ס לשם הגנה מאיום הסייבר .
מערך הסייבר והיחידה המגזרית במשרד להגנת הסביבה קבעו רשימה של כמה עשרות מפעלים מתוך כמה מאות46 .
מפעלים שנבחנו שבהם יש להתמקד לצורך ההיערכות כנגד איומי סייבר יצוין, כי המפעלים שנבחרו נמצאים מעל הסף של התקן האירופי שאומץ במשרד להג"ס ונקרא SEVESO47.
זאת לאחר שנבחנו חלופות כפי שצוינו בדוח של המשרד להג"ס בנושא "הערכת השפעות רגולציה הוספת תנאים להיתר רעלים בנושא הגנה על מידע וסייבר", מדצמבר 2019 .
כמה מאות מפעלי SEVESO אלה נקבעו בהתאם לקריטריון של הכמות והסוג של הרעלים הממוקמים בהם ושיש להם השפעה על הרצפטור הציבורי48.
בשנת2018 חיבר מערך הסייבר את תורת ההגנה בסייבר לארגון49, שעוסקת בדרישות ההגנה המזעריות הנדרשות מהארגונים השונים בהתאם לפוטנציאל הנזק.
תורת ההגנה היא כהגדרת מערך הסייבר "המלצה" לכלל הארגונים במשק הישראלי, ואינה מחייבת את מפעלי החומ"ס.
בתורה צוין כי יישומה "ישפר את החוסן הארגוני ואת העמידות הארגונית בפני מתקפות סייבר".
בינואר 2020 פרסם המשרד להג"ס באמצעות היחידה המגזרית שלו "מדריך סייבר עמידה בתנאים של היתר רעלים בתחום הסייבר בתעשייה"50 (להלן- מדריך הסייבר).
מטרת המדריך היא למנוע נזק בלתי הפיך ולהפחית את הפגיעה בסביבה עקב התרחשות אירוע סייבר אשר יגרום לאירוע חומ"ס, וזאת באמצעות הגדרת הוראות מקצועיות שעמידה בהן היא תנאי לקבלת היתר רעלים.
מדריך הסייבר קובע הליך מדורג ליישום ההנחיות למיגון המפעלים המחזיקים חומ"ס מפני תקיפות סייבר, ולפיו נדרש פרק זמן של שלוש שנים וחצי להשלמת המיגון של כל מפעל ומפעל.
46 לפי אומדן עדכני שמסר המשרד להג"ס בפברואר2021.
47 הכוונה למפעלים המחזיקים בהיתרי רעלים ואשר נמצאו כמסוכנים ביותר מבחינת הפוטנציאל לאירוע חומ"ס שיש לו השפעות מהותיות על הציבור והסביבה, וזאת לאחר שנבחנו חלופות כפי שבאו לידי ביטוי בדוח "הערכת השפעות רגולציה הוספת תנאים להיתר רעלים בנושא הגנה על מידע וסייבר" של המשרד להג"ס, מדצמבר 2019.
48 שימוש או ייעוד קיימים או מתוכננים לשהיית אוכלוסייה, לרבות מגורים, מסחר קמעונאי, משרדים משרתי קהל, תיירות ומקומות בילוי, אך למעט מתקני תעשייה.
49 המסמך, שפותח לטובת הציבור , הוא המלצה לכלל הארגונים במשק הישראלי, והוא נכתב עבור דירקטוריונים והנהלות של חברות, מנהלי הגנה בסייבר, מיישמים וספקי IT .
המסמך מציג את דרישות ההגנה המזעריות בהתאם לפוטנציאל הנזק.
הארגונים נדרשים לבצע תהליך הערכת הסיכונים ויכולים לבנות ת וכנית הגנה מחמירה יותר מדרישות מסמך זה.
הוא גרסה מחייבתגרסאות קודמות הובאו להערות הציבור כבר בשנת 2019 , נבחנו ובחלקן אומצו.
| 360 | ההיערכותלפגיעה במתקני חומרים מסוכנים באירועי לחימה עד מועד סיום הביקורת שולבו כמה מפעלי חומ"ס בניסוי משותף עם המשרד להג"ס בנושא יישום הוראות מדריך הסייבר, ואולם החובה לציית לו לא הוטמעה בהיתרי הרעלים של מפעלי החומ"ס אשר מפיק המשרד להג"ס.
ביוני 2020 מסר ראש אגף חירום וסייבר במשרד להג"ס כי רק מפעלים אחדים (פחות מעשרה) החלו לקיים את ההנחיות שבמדריך עוד בטרם חויבו בכך, זאת בשל רצונם למגן עצמם מפני תקיפות סייבר, ומאחר שגם מפעל המסווג ברמת סיכון נמוכה עלול להיפגע ממתקפת סייבר, ועקב כך תיגרם פגיעה באוכלוסייה.
באוקטובר 2020 מסר ראש אגף חירום וסייבר במשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה כי פער הזמנים עד לתחילת הפיכת המדריך למחייב נבע בין היתר מהמתנה לסיום תהליכים מקצועיים פנים-משרדיים וממגפת הקורונה והירידה בפעי לות במשק.
ראש האגף הוסיף שהאסדרה יושמה ב-27 מפעלים, ובהתאם לתכנון עד לסוף שנת 2020 עוד שישה מפעלים יקבלו תנאי הגנת סייבר בהיתר הרעלים.
נמצא כי נכון לאוקטובר 2020 אסדרת המיגון בפני סייברוהטמעתו בהיתר הרעלים יושמה בכמה עשרות בודדות של מפעלים, מתוך כמה מאות בודדות של מפעלים שבכוונת היחידה במשרד להג"ס להחיל עליהם אסדרה ומתוך כ-4000 מפעלים שהיא אמונה על הנחייתם51.
מומלץ כי המשרד להג"ס יקדם את אסדרת המיגון מפני תקיפות סייבר במפעלי החומ"ס וישלים את התהליך שבו החל להטמעתו כתנאי בהיתרי הרעלים ב כלל המפעלים הרלוונטיים.
בתגובת המשרד להג"ס נמסר כי הוא החל בהטמעת תנאים בהיתר הרעלים ל שם ניהול סיכונים משולב, הכולל מחוללי שגרה, רעידות אדמה וסייבר.
המשרד להג"ס ציין כי בשלב הראשון יוטמעו התנאים במפעלי SEVESO )שהוגדרו ב"סף העליון" של התקן (עשרות רבותבאופן הדרגתי במשך חמש שנים, ובשלב השני יוטמעו התנאים גם במפעלי SEVESO "שהוגדרו בסף תחתון" (מהם עשרות בודדות של מפעלים שבהם הוטמעו התנאים בשנת 2020.
51 " בהתאם לדוחהערכת השפעות רגולציה הוספת תנאים להיתר רעלים בנושא הגנה על מידע וסייבר ", המשרד להג"ס.
| 361 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
איחוד הנחיות והפחתת רגולציה בנושא ההיערכות לאירועי חומ"ס במרחב האזרחי .
כאמור, ההיערכות להתמודדות עם אירועי חומ"ס נתונה בידי גופים רבים: צה"ל (פקע"ר); המשרד להג"ס, מתוקף היותו המנחה הלאומי; כב"ה; המשטרה; מגן דוד אדום בישראל; הרשויות המקומיות ומשרדי ממשלה שונים, והיא כוללת פעולות שונות למניעת אירוע כזה ופעולות תגובה ומענה כאשר קורה אירוע כזה.
בהחלטת הממשלה 3481 נקבע כי המשרד להג"ס ישמש המנחה הלאומי של רשויות המדינה ושל מתקנים המחזיקים חומ"ס בעת שגרה ובעת חירום, ובידיו גם סמכויות להסדרה, לרישוי, לפיקוח ולאכיפה.
המשרד להג"ס הוא הגוף האמון על מתן היתרי רעלים למתקנים המחזיקים חומ"ס, והוא אף אחראי לביצוע בקרה עליהם.
בהחלטת הממשלה ב/43 נקבע כי על רח"ל לתכנן, לתאם, להנחות, לכוון ולבקר את מוכנות כלל המשרדים, הגופים הייעודיים, המערכות הלאומיות והרשויות המקומיות הפועלות במרחב האזרחי למצבי החירום השונים.
עוד נקבע בהחלטה כי אם מצאה רח"ל שאין גורם אחראי לתחום מסוים, או שקיים חוסר תיאום בין הגורמים העוסקים בתחום או ריבוי גורמים כאלה, או שאין גורם מוסמך בחקיקה או בהחלטות הממשלה לביצוע הפעולה, היא תמליץ לשר הביטחון, לאחר התייעצות עם ראש הארגון או מנכ"ל המשרד הנוגע בדבר לבצע הסדרה שבה ייקבע בידי מי האחריות לנושא מסוים, מה תכולתה, אילו פעילויות יבוצעו למוכנות העורף, ומהם קשרי הגומלין בין הגורמים השונים.
בדוח מבקר המדינה משנת 200852 צוין כיקיים ריבוי של חוקים, החלטות הממשלה, הוראות, תקנות וכדומה, וכי "גופי השלטון העוסקים בתחום החומ"ס אחראיים כל אחד לסיכונים בתחום מסוים, ללא יד מרכזת מתאמת ובלא שנקבעה תורה סדורה בתחום המניעה".
עוד צוין בדוח כי תיאום בין גופים אלה על בסיס תורה סדורה אמור לייעל את הפעולות בתחום החומ"ס, להביא לחיסכון במשאבים ולהבטיח התייחסות שלטונית מערכתית לשם מניעה של אירועי חומ"ס וטיפול בהם.
נמצא כי קיימות לפחות 13 החלטות ממשלה, חוקים ותקנות (ראו בנספח א') העוסקים בנושא חומ"ס אשר יש להם השפעה על הכוחות העשויים למצוא עצמם פועלים בעת ובעונה אחת באירוע חומ"ס.
ריבוי זה של נורמות עלול ליצור קושי ואי-בהירות בהבנת גזרת האחריות של כל גוף ובהיערכות לחירום בתחום החומ"ס, בייחוד נוכח הגורמים הרבים שלהם יש נגיעה לתחום החומ"ס.
משרד מבקר המדינה מציין כי לא קיימת תפיסה אחודה, בנוגע לאירוע חומ"ס, הכוללת הגדרה ברורה של תחומי האחריות והסמכות של הגורמים האחראים, לרבות יחסי הגומלין ביניהם, כדי להבטיח היערכות מיטבית למניעת אירועי חומ"ס.
52 ,מבקר המדינה, דוח מיוחד"ההיערכות למניעת אירועים שמעורבים בהם חומרים מסוכנים בעתות חירום והפעולות בתחום זה בעת המלחמה" (2008) ', עמ119.
| 362 | ההיערכותלפגיעה במתקני חומרים מסוכנים באירועי לחימה בהחלטת הממשלה 5217 מנובמבר2012 הוטל על המשרד לביטחון הפנים (להלן- המשרד לבט"פ) לבחון עדכון של תורת ההפעלה המשולבת לטיפול באירועי חומ"ס במדינת ישראל בעת שגרה ובעת חירום (להלן - תורת ההפעלה המשולבת).
במאי 2017 הוסיף המשרד לבט"פ עדכון לתורה זו במסמך ששמו "תפיסת הפעלה מבצעית משולבת ".
תורת ההפעלה המשולבת כוללת התייחסות לתפקידי הגופים המעורבים בהיערכות לאירועי חומ"ס והטיפול בהם.
נוסף על תורת ההפעלה המשולבת, קיימות תפיסות הפעלה של גופי המענה לאירועי חומ"ס (פקע"ר, כב"ה והמשטרה).
תורת ההפעלה המשולבת אינה מחייבת משפטית ואינה מחליפה הוראות, פקודות והנחיות אחרות של הגופים.
בספטמבר 2019 במסגרת נקיטת צעדים לקראת גיבוש תפיסה לאומית להתמודדות עם אירועי חומ"ס במרחב האזרחי, גיבשה חטיבת התורה והתרגילים ברח"ל מסמך בנושא בחינת הצורך בתפיסה לאומית, ובו צוין כי כיום אין מסמך תפיסת יסוד להתמודדות עם אירועי חומ"ס במרחב האזרחי, וכי בפועל קיימת תורת לחימה (תו"ל) המתבססת על תפיסות הפעלה ותוכניות מבצעיות.
עוד צוין כי זוהו בנושא כמה פערים מרכזיים: "כיום, נושא חומ"ס אינו מופיע בסל רעיון מסדר ושפה משותפת אחודה, ]היעדר[ .
האיומים שיש להיערך לקראתם ברמה הלאומית מרמת הישוב ועד לרמה הארצית ובארגונים השותפים להערכות, תגובה ושיקום".
במסמך נקבעה תוכנית עבודה53 שכללה "אבני דרך" לגיבושה של התפיסה, לרבות המועד לסיום גיבוש התפיסה - סוף שנת 2020 .
בפברואר2020 התקיים דיון בין ראש תחום תורה ברח"ל ובין סמנכ"לית בכירה לתעשיות ולרישוי עסקים במשרד להג"ס בנושא גיבוש תפיסה לאומית לניהול אירוע חומ"ס ומענה על אירוע כזה במרחב האזרחי.
בסיכום הדיון ציין ראש תחום תורה ברח"ל כי כיום אין מסמך תפיסה לאומית לגבי אירועי חומ"ס במרחב האזרחי שיגדיר את התחומים ומרחבי הפעילות של הגופים, ושממנו יידרש כל אחד מהגופים לגזור את חלקו.
עוד צוין בסיכום הדיון כי רח"ל והמשרד להג"ס יובילו תהליך משותף לגיבוש תפיסה לאומית בהתאם לתחומי האחריות והסמכות של הגופים.
מסיכום זה עולה כי יש פערים בתחום ההיערכות לאירועי חומ"ס, מניעתם והתגובה עליהם, הן בנוגע להעברת האחריות בין הגופים השונים (מהמשטרה לפקע"ר) במעבר ממצב שגרה למצב חירום, ריבוי של אירועים בהם היו מעברים כאלה, והן בגיבושה של תמונת מצב54 .
בסיכום הדיון ציינה הסמנכ"לית הבכירה כי "קיימת חשיבות רבה בתפיסה לאומית".
משרד מבקר המדינה מציין כי במועד סיום הביקורת יש ריבוי הנחיות ונורמות להיערכות לאירועי חומ"ס במרחב האזרחי המתייחסות לכלל הגופים ומשרדי הממשלה שלהם יש אחריות וסמכות להתמודדות עם אירועי חומ"ס.
מומלץ כי רח"ל והמשרד להג"ס יקדמו את השלמת גיבושו של מסמך הנחיות אחוד, לשם טיוב התיאום בין כלל הגופים הרלוונטיים ושיתוף הפעולה ביניהם בהתמודדות עם אירועי חומ"ס, ובמסגרת גיבוש המסמך הלאומי האחוד מומלץ לבחון הפחתת רגולציה ואיחוד סמכויות.
53 תכנית העבודה כללה הקמת ועדת היגוי בין משרדית על ידי רח"ל שתכלול את המנחה הלאומי: המשרד להג"ס, כב"ה, משרד התחבורה, נציגי הרשו"מ ומוא"ז, התאחדות התעשיינים, יעוץ משפטי (משהב"ט/ הג"ס).
54 הנוגעת בין היתר, לסדר גודל האירוע, לסוגו ולסיכון הנשקף ממנו לאוכלוסייה ולסביבה.
| 363 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
בתגובת רח"ל נמסר כי היא נמצאת בעיצומה של עבודת מטה מרוכזת, בשיתוף המשרד להג"ס וגורמים רלוונטיים אחרים, לכתיבת "תפיסה לאומית להתמודדות המדינה עם אירוע חומרים מסוכנים".
רח"ל הוסיפה כי המועד הצפוי לסיום עבודת המטה הוא דצמבר 2021 .
בתגובת המשרד להג"ס נמסר כי הוא שותף עם רח"ל בקבוצת עבודה שהחלה את עבודתה בנושא גיבוש תפיסה לאומית להתמודדות עם אירועי חומ"ס במדינת ישראל.
בתגובת המשטרה על טיוטת הדוח מפברואר 2021 (להלן- תגובת המשטרה) נמסר כי אם תגובש תפיסה לאומית לגבי אירועי חומ"ס במרחב הציבורי בזמן לחימה שבה יוגדרו תחומי אחריות וסמכות, המשטרה תפעל בהתאם לתפיסה זו.
המשרד לבט"פ מסר בתגובתו על טיוטת הדוח מפברואר 2021 כיעל המשרד להג"ס, אשר בהחלטת הממשלה55 נקבע כי הוא המנחה הלאומי בתחום החומ"ס, להוביל את גיבוש התפיסה הלאומית להתמודדות עם אירועי חומ"ס במרחב האזרחי, בשיתוף המשרד לבט"פ וגופיו (המשטרה וכב"ה).
המשרד לבט"פ הוסיף כי כל אחד ממשרדי הממשלה וגופיו המבצעיים יהיה אחראי לכתיבת חלקו בתפיסה הלאומית, בהתאם לסמכותו ולאחריות המוטלת עליו בתחום החומ"ס.
המשרד לבט"פ ציין כי בכוונתו למלא את חלקו בנושא ההיערכות לפגיעה במתקני חומ"ס באירוע מלחמה.
היערכות פקע"ר והמשרד להג"ס להתמודדות עם אירוע חומ"ס .
מתוקף חוק הג"א ותקנותיו פקע"ר מופקד על צמצום הסיכון לאוכלוסייה ולרכוש מאירוע חומ"ס שמקורו בפגיעה מלחמתית.
לשם כך פקע"ר פועל בעיתות שגרה ובעיתות חירום למניעת פגיעה במתקני חומ"ס ולצמצום התוצאות במקרה של פגיעה במתקנים כאלה.
ייעודו של פקע"ר מוגדר בהוראת הפיקוד העליון בנושא "פיקוד העורף".
על פי ההוראה, פקע"ר הוא בין היתר בעל הסמכות המקצועית הראשית בנושאי ההתגוננות האזרחית, החילוץ וההצלה ולשמש שירות ההתגוננות האזרחית כהגדרתו בחוק הג"א.
בהתאם לקבוע בחוק הג"א, על פקע"ר ליי עץ לשר הביטחון בנוגע להכרזה על חומ"ס, לעקוב אחר הגורמים האזרחיים המחזיקים חומ"ס ולהנחות בנוגע למיגון מתקני חומ"ס.
לפי תורת "החומ"ס בעורף" של פקע "ר56 , אחת הפעולות העיקריות שעל פקע"ר לעשות בעיתות שגרה היא הערכת הסיכונים הנשקפים ממתקן חומ"ס לאוכלוסייה או לרכוש - תהליך הכולל בין היתר הערכה של מידת הנזק שייגרם אם יתרחש אירוע חומ"ס.
הערכת הסיכונים נעשית בין היתר על בסיס מידע על המתקן המסוכן, ובכלל זה נתונים על החומ"ס שבו (על סוגו, כמותו, אופן אחסונו וכו') ועל האוכלוסייה המצויה בקרבתו.
בסיומה של הערכת הסיכונים על פקע"ר לקבוע את האמצעים למניעת הסיכון או להפחתת הנזק שייגרם אם יתממש, למשל לקבוע את .
55 החלטת הממשלה3481 (7.
) 56 מטרת התורה להגדיר את המונחים ואת העקרונות לגבי טיפול באירוע חומ"ס שמקורו בפגיעה מלחמתית (ראו בהמשך).
| 364 | ההיערכותלפגיעה במתקני חומרים מסוכנים באירועי לחימה דרכי החסנת החומ"ס (מיגון) ולהטיל מגבלות על התפעול בע יתות חירום , לרבות רידוד מלאי החומ"ס57, .
ועליו לעקוב אחר יישום הנחיותיו לפקע"ר קיימת תוכנית אופרטיבית מסוימת המפרטת א ת הפעולות השונות שיש לנקוט בזמן לחימה כלפי כ-3,700 מחזיקי החומ״ס במדינת ישראל שפקע״ר אחראי להנחותם בזמן שגרה ובזמן חירום.
בתוכנית זו מסווגים מחזיקי החומ"ס לפי רמת הסיכון שלהם לסביבתם במקרה של פגיעה מלחמתית.
סיווג זה יכול להשתנות מדי פעם בפעם בגלל שינוי בסוגי החומ״ס ובכמויותיהם, התקרבות אוכלוסייה למתקן החומ"ס וסיום ביצוע הנחיות שפקע"ר נתן למפעל.
בתוכנית מחולקים המפעלים למחזיקי חומ״ס מסכני אוכלוסייה ולמחזיקי חומ״ס המסכנים רכוש, אשר לגביהם קבע פקע"ר כי הם מחויבים ב מיגון, וכן למחזיקי חומ"ס בעלי פו טנציאל סיכון לאוכלוסייה, אשר לגביהם קבע פקע"ר כי הם אינם מחויבים במיגון.
להלן מספרם של מחזיקי החומ"ס בהתאם לסיווגם האמור לפי פקע"ר כמודגם בתרשים להלן: .
תרשים 1: סיווג מחזיקי החומ"ס לפי רמת הסיכון .
לפי נתוני פקע"ר בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מתוקף סמכותם לפי תקנה 5 לתקנות ההתגוננות האזרחית (חומרים מסוכנים), התשנ"ב-1991 , מפקדי המחוזות של פקע"ר מכיניםבזמן שגרה צווים נצורים למחזיקי החומ"ס לביצוע תוך פרק זמן מוגדר ממתן הצו.
בביקורת נמצא כי לפקע"ר קיימים צווים נצורים שבעת התרחשות ״שעת התקפה״ או כאשר מוכרז ״מצב מיוחד בעורף " פקע"ר מפיץ את הצווים הנצורים למחזיקי חומ"ס ״מסכני אוכלוסייה״ ו״בעלי פוטנציאל סיכון״.
הצווים עשויים להכיל דרישות שונות, ובהן לאייש .
57 על פי התוכנית האופרטיביתשל פקע"ר מפקד מרכז חומ"ס הכין צווים נצורים למפעלים, אשר במצב חירום נכנסים לתוקף ומחייבים את מפעלי החומ"ס.
| 365 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
את המתקן בצוות חירום מפעלי58 באופן רציף ולשנע את החומר אל האתר ומחוצה לו אך ורק באישור פקע"ר.
לפי הוראת פקע"ר בנושא תכנון ביקורות במחזיקי החומ"ס יתבצעו ביקורות אחת לשנה עד אחת לשלוש שנים במחזיקי החומ"ס השונים.
בכל שנה מבוצע סיווג של המחזיקים לארבע רמות לפי קריטריונים המפורטים בהוראה, ובהתאם לסיווג זה נקבעת תוכנית הביקורות.
בביקורת נבדקים מפעלי החומ"ס, בין היתר, בנוגע להתאמת סוגי החומ"ס וכמויותיהם המדווחות לפקע"ר לאלו הקיימים בפועל, מיגון החומ"ס ואמצעי מיגון מפעליים.
מנתוני פקע"ר עלה כי בשנת 2018 תוכננו 1,063 ביקורות ובוצעו1,081 ובשנת2019 תוכננו1,122 ובוצעו1,143.
באוגוסט2020 סיירו צוות הביקורת ונציגי פקע"ר בכמה מפעלי חומ"ס במפרץ חיפה.
זאת כדי לבדוק אם מיגון מצבורי החומ"ס במפעלים נעשה בהתאם לנקבע בתקנות ההתגוננות האזרחית (דרכי החסנה של חומרים מסוכנים), התשע"ד-2014; לבדוק את היערכות מפעלים אלו למענה על אירוע חומ"ס; ולבחון את נכונות הנתונים של פקע"ר על המיגון במפעלים אלו בהתאמה לסוג החומ"ס המאוחסנים בהם.
בסיור נצפו מכלי חומ"ס הממוגנים בהתאם להנחיות פקע"ר.
נציגי המפעלים פירטו לפני צוות הביקורת את ההכשרות והאימונים שהמפעל מבצע לחברי צוותי החירום המפעליים ואת האמצעים הקיימים במפעל לטיפול באירוע חומ"ס.
ממשקים בין פקע"ר למשרד להג"ס להעברת מידע בין שני הגופים .
על פי חוק החמרים המסוכנים, התשנ"ג-1993 נדרשים מחזיקי החומ"ס לחדש את היתר הרעלים שלהם אחת לשנה, שנתיים או שלוש שנים, בהתאם לאמות מידה, ובכללן סוג המפעל וסוג החומ"ס וכמותו, כקבוע בהיתר.
כאשר חל שינוי בסוג החומר או כמותו לעומת ההיתר הקיים, המחזיקים חייבים לדווח על כך למשרד להג"ס, כדי לקבל מהממונה על הטיפול בחומ"ס של המשרד להג"ס במחוז הרלוונטי היתר רעלים חדש.
החזקת חומ"ס שלא בהתאם להיתר רעלים בתוקף, בין משום שפג תוקפו ובין בסטייה מכמות החומר או סוגו הנקובים בהיתר, היא עבירה פלילית.
כדי שפקע"ר יוכל לממש את אחריותו לפי חוק הג"א להנחיית מחזיקי החומ"ס למיגון מתקני החומ"ס וכן לפיקוח ובקרה על יישום ההנחיות, עליו לקבל מידע עדכני מהמשרד להג"ס בנוגע להחזקת החומ"ס (הכמות, הסוג וריכוז החומ"ס).
זאת נוסף על הדיווח השנתי שהוא אמור לקבל על פי חוק הג"א ותקנותיו ממחזיקי החומ"ס.
כחלק מהפקת הלקחים ממלחמת לבנון השנייה59 ומאירועים שבעקבותיהם הוכרז מצב מיוחד בעורף (כמו במבצע "עמוד ענן" ובמבצע "צוק איתן") עלה הצורך בשיתוף פעולה בין פקע"ר לבין המשרד להג"ס, כדי לספק מענה למניעת הסיכונים הנובעים מאירועי חומ"ס.
58 צוות חירום הוא כוח מקצועי ומיומן שמכיר את המפעל ואת החומ״ס שבו, ותפקידיו הם בין היתר לדווח על תקלה או פגיעה בחומ״ס מהר ככל הניתן.
59 מצוין ב"נוהללשיתוף פעולה בין פיקוד הע ורף לבין המשרד להגנת הסביבה בשגרה ובחירום" (ראו בפסקה הבאה).
| 366 | ההיערכותלפגיעה במתקני חומרים מסוכנים באירועי לחימה א.
יחסי הגומלין בין פקע"ר למשרד להג"ס בנוגע למידע על החזקת חומ"ס באוקטובר 2019 חתמו המשרד להג"ס ופיקוד העורף על עדכון ל"נוהל קבלת מידע מפיקוד העורף - אישור פיקוד העורף למתקני חומ"ס"60 (להלן- נוהל קבלת המידע) ול"נוהל לשיתוף פעולה בין פיקוד העורף לבין המשרד להגנת הסביבה בשגרה ובחירום" (להלן - נוהל השת"פ) (ראו בהמשך).
מטרתם של הנהלים היא בין היתר קביעת תנאים מיוחדים בהיתרי הרעלים הנוגעים לעמידה של מחזיק החומ"ס בדרישות המקצועיות של פקע"ר בנושאי מיגון והיערכות למצב מיוחד בעורף.
נוהל קבלת המידע קובע כי המשרד להג"ס יטמיע בתנאים למתן היתר הרעלים את דרישות פיקוד העורף למיגון המפעלים הנוגעות באופן ישיר להגנה על בריאות הציבור ועל הסביבה.
נוהל זה מפרט בין היתר את דרך העברת המידע בין הגופים בנוגע לחידוש היתרי רעלים וקובע כי "לא יונפק היתר רעלים ללא טופס התייחסות פקע"ר, החתום על ידי קצין החומ"ס המחוזי" (ההדגשה במקור).
יצוין כי בנוהל ממאי 200861 כבר נקבעה הוראה דומה, ולפיה יש להטמיע את דרישות פקע"ר בתנאים למתן היתר הרעלים.
החשיבות שבקיום נוהל קבלת מידע היא למנוע מצב בו למחזיק החומ"ס לא יהיה את המיגון המתאים להתמודדות עם פגיעה בחומר הקיים בפועל, דבר שמגביר את הסיכון לאירוע חומ"ס.
על פי נוהל קבלת המידע, משקיבל המשרד להג"ס עדכון ממחזיקי החומ"ס בנוגע לשינוי הכמות או הסוג של החומ"ס, הוא אמור להעבירו לפקע"ר, כדי לקבל ממנו במידת הצורך עקב העדכון הנחיות נוספות בנושא המיגון של מתקן החומ"ס.
הנוהל קובע כי במקרה של שינוי ניכר בסוג החומרים וכמויותיהם, הממונה לא ינפיק היתר רעלים חדש עד מילוי כלל הדרישות המקדמיות, לרבות אישור סיום ביצוע המיגון מטעם פקע"ר, "ככל שאלה נוגעות למניעת סיכון לבריאות הציבור ולסביבה ובהתאם לשיקול דעתו".
לפי הנוהל, אם הממונה סבור שיש להימנע מהטמעת הדרישות של פקע"ר למיגון, עליו לנמק את התנגדותו במסמך בכתב ולהעבירו לראש אגף חומרים מסוכנים במשרד להג"ס.
חוק הג"א מקנה לפקע"ר סמכות אכיפה מסוימת כלפי מי שאינם עומדים בדרישותיו במצב שגרה, אך כדי לאכוף על מחזיקי החומ"ס את קיום דרישותיו למניעת הנזק או צמצומו עקב אירועי חומ"ס, הוא נעזר בנקיטת הליכי אכיפה של המשרד להג"ס.
משכך, יש חשיבות ליחסי הגומלין של פקע"ר עם המשרד להג"ס.
צה"ל מסר בתגובתו כי "האמצעים הקיימים בחוק הג"א לשם אכיפת דרישות פקע"ר על מחזיקי החומ"ס בעת שגרה אינם אפקטיביים".
60 נוהל זה חידש נוהל קודם משנת2013 .
""נוהל שיתוף פעולה בין פיקוד העורף לבין המשרד להגנת הסביבה בנושא היתרי רעלים .
| 367 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
בשנים 2018 - 2020 המשרד להג"ס קיבל מאות בקשות ממחזיקי חומ"ס שביקשו לעדכן את ההיתר בהיבט של כמויות או סוגים של חומר.
בביקורת עלה כי מתוך בקשות אלו, המשרד להג"ס חידש 21 היתרי רעלים ובשנת2015 חידש היתר נוסף מבלי שקיבלו את התייחסות פקע"ר במקרים של תוספת כמות של חומ"ס או שינוי בסוג החומ"ס במפעל, המצריכים את בחינת דרישות המיגון מאותו מפעל, וזאת שלא בהתאם לאמור בנוהל קבלת מידע.
להלן הפרטים: באוקטובר 2020 מסר מפקד מרכז חומ"ס למשרד מבקר המדינה כי המשמעות של פערי המידע שיש לפקע"ר לגבי סוג החומר והיקף האחסון שלו יכולה להיות "היעדר מיגון פתרונות ביניים למיגון עד להשלמת [ לתקופה מסוימת והיעדר היערכות אופרטיבית נאותה להתרחשות של אירוע ח]הדרישותומרים מסוכנים".
בשלושה מקרים מתוך ה-22 שצוינו לעיל התגלה כי המשרד להג"ס אישר תוספות ניכרות לכמות החומ"ס או סוגו במפעלים המסווגים ברמה A ומוגדרים מסכני אוכלוסייה, בלי שפקע"ר עודכן בכך בזמן.
להלן הפירוט: (1) ממסמך של מרכז חומ"ס בנושא "איתור מחזיק מסכן אוכלוסייה לא מדווח - תחקיר" מינואר 2016 (להלן- תחקיר איתור מחזיק לא מדווח) עלה כי בסוף שנת 2015 קיימה כב"ה תרגיל מפעלי בנושא חומ"ס למפעל א' המוגדר מסכן אוכלוסייה.
המפעל היה אמור להחזיק בכמות מרבית מחומר מסוים של חומ"ס בהתאם להיתר הרעלים שדיווח עליו נמסר לפקע"ר.
ואולם נמצא כי המפעל החזיק בפועל על פי היתר רעלים מעודכן באישור המשרד להג"ס כמות גבוהה משמעותית יותר.
לעובדה זו היו אמורות להיות השפעות ניכרות על המיגון הנדרש מהמפעל בהתאם לתקנות ההתגוננות האזרחית (דרכי החסנה של חומרים מסוכנים), התשע"ד-2014 , וכןעל ההנחיות למפעלים ולאוכלוסייה בקרות מצב חירום.
מפקד מרכז חומ"ס מסר באוקטובר 2020 למשרד מבקר המדינה כי "המשמעות במקרה זה היתה כי במשך כשנה החומר המסוכן אוחסן ללא מיגון מתאים ובמשך כחצי שנה לא היתה קיימת היערכות אופרטיבית לאירוע מסכן אוכלוסייה פוטנציאלי שהיה עלול להתרחש במפעל זה" התברר כי לאחר שפקע"ר הוציא למחזיק צו למיגון, המחזיק ויתר על החזקת החומר שנגרע, ועקב כך ביטל פקע"ר את הדרישה למיגון שנוספה בעקבות הגילוי בדבר החזקת החומר.
בתגובת המשרד להג"ס נמסר כי מאז מקרה זה חודדו הנהלים לממוני החומ"ס במשרד להג"ס.
(2) ביולי 2018 חידש המשרד להג"ס את היתר הרעלים למפעל ב' המוגדר מסכן אוכלוסייה.
בביקורת שביצעו במפעל זה נציגי מרכז חומ"ס בפקע"ר נמצא כי היתר הרעלים חודש ללא התייחסות של פקע"ר, זאת אף שבקשת החידוש של המפעל כללה אחסון חומרים מסוכנים נוספים על אלו שהחזיק.
עוד עלה, שבמפעל זה לא הייתה תשתית מתאימה המאפשרת מיגון, לאחסון החומרים הנוספים שצוינו בבקשה להיתר.
באוקטובר 2020 מסר מפקד מרכז חומ"ס למשרד מבקר המדינה כי המשמעות של מקרה זה היא עיכוב בהוצאת דרישות המיגון למפעל.
| 368 | ההיערכותלפגיעה במתקני חומרים מסוכנים באירועי לחימה שביצע בשנת 2019 נציג מרכז חומ"ס במפעל הוא מצא כי החומרים הנוספים לא אוחסנו בפועל במפעל, אולם היות שהחומרים מצוינים בהיתר הרעלים, הנחיות המיגון שניתנו היו כאילו החומרים הוחזקו בפועל.
עוד מסר הנציג כי המפעל התחייב לפקע"ר שלא להחזיק את החומרים המסווגים כמסוכנים ביותר מבין החומרים שהותרו לו בהיתר הרעלים עד להשלמת המיגון, וכי המיגון הושלם לאחרונה.
בתגובת המשרד להג"ס נמסר כי היתר הרעלים של מפעל ב' אשר חודש באוגוסט 2019, שנה לאחר הגדלת כמות החומ"ס במפעל, המשרד להג"ס כלל דרישה לתוספת מיגון באמצעות מאצרה וזאת בהתאם לדרישת פקע"ר .
(3) בביקורת שביצעו נציגי מרכז חומ"ס בינואר 2020 במפעל ג' המוגדר מסכן אוכלוסייה, עלה כי בנובמבר 2019 חידש המשרד להג"ס היתר רעלים למפעלזה, ובו אושרה למפעל תוספת של מספר טונות חומ"ס מסוג מסוים, נוסף על הכמות שבה החזיק המפעל בעבר, וכן תוספת של חומ"ס נוסף, בלי ליידע את פקע"ר, כך ש פקע"ר לא נתן למפעל הנחיות מעודכנות בנוגע לאופן אחסון תוספת החומ"ס ומיגונו.
מפקד מרכז חומ"ס מסר באוקטובר 2020 למשרד מבקר המדינה כי מפעל זה נמצא בשלבי הסדרה של המיגון בהתאם להנחיות חדשות.
בתגובת המשרד להג"ס נמסר כי " ההיתר ניתן למפעל בתנאי]'מפעל ג[ שהתייחסות פקע"ר תועבר תוך זמן קצוב וזו אכן הועברה".
משרד מבקר המדינה מציין כי מקרים אלו מדגישים את החשיבות במתן היתר למפעל לאחר קבלת התייחסות פקע"ר בהתאם לנוהל קבלת מידע, זאת לצורך עמידה בדרישות המיגון וכדי להימנע מפערי מיגון, כפי שאירע למשל במפעל ב' כאשר שנה לאחר הגדלת כמות החומ"ס במפעל, המשרד להג"ס כלל דרישה לתוספת מיגון באמצעות מאצרה לנוכח דרישת פקע"ר למיגון המפעל.
נוסף על המקרים הללו, קציני חומ"ס מחוזיים של פקע"ר במחוזות דן, דרום וחיפה מסרו למשרד מבקר המדינה כי בשנים 2019 - 2020 בנוגע ל-19 מקרים, המשרד להג"ס לא קיבל את התייחסות פקע"ר לגבי חידוש היתר הרעלים: במחוז דן נמצאו 13 מקרים שבהם חידש המשרד להג"ס היתרי רעלים בלי שהתבקשה התייחסות פקע"ר; במחוז דרום נמצאו 5 מקרים שבהם חידש המשרד להג"ס היתרי רעלים בלי שביקש את התייחסות פקע"ר; אשר למחוז חיפה נמצא מקרה אחד שבו חודש היתר הרעלים בלי שניתנה התייחסותו של פקע"ר.
| 369 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
על המשרד להג"ס להקפיד על יישום הנהלים ומילוי התחייבויותיו כלפי פקע"ר, כדי לטייב עמידת המפעלים בהנחיית פקע"ר ולמניעת נזקי נפש ורכוש.
על המשרד להג"ס להקפיד לדווח לפקע"ר באמצעות ממוני החומ"ס המחוזיים בנוגע לכל הבקשות של המפעלים לשינוי סוג החומ"ס או לתוספות בכמותם ולהקפיד, כפי שנקבע בנוהלי העבודה שבין משרד להג"ס לבין פקע"ר, שלא לנפק היתר רעלים ללא התייחסות פקע"ר.
עוד מומלץ כי המשרד להג"ס ופקע"ר יבחנו את הצורך בעדכון פקע"ר במקרים בהם המשרד להג"ס לא קיבל הנחיות פקע"ר לשם יידועו.
בתגובת המשרד להג"ס נמסר כי הוא מקבל את הערת הביקורת בעניין חידוד התיאום והעמידה בנוהל השת"פ.
השוואה של המידע הקיים בנוגע למחזיקי חומ"ס בין המשרד להג"ס לבין פקע"ר נוכח הפערים שנמצאו בנוגע לאופן העברת המידע בין המשרד להג"ס לפקע"ר, ביצע משרד מבקר המדינה השוואה ממוחשבת בין הנתונים הקיימים במאגרי המידע של המשרד להג"ס לאלו הקיימים במאגרי המידע של פקע"ר בנוגע ל-278 מחזיקי חומ"ס62 המסווגים על ידי המשרד להג"ס ברמה A .
, המשקפת את רמת הסיכון הגבוהה ביותר לאדם ולסביבה מטרת ההשוואה הייתה לבדוק אם בשני המאגרים קיים מידע זהה בנוגע לנתונים האלה: מספרו הסידורי של היתר הרעלים, מקום המחזיק ופרטי החומ"ס (סוג החומר וכמותו).
ההשוואה נעשתה על בסיס מסדי נתונים עדכניים למאי 2020.
הבדיקה העלתה כי יש הבדלים זניחים בין הנתונים הקיימים במאגרי המידע של המשרד להג"ס לאלו הקיימים במאגרי המידע של פקע"ר לגבי 39 מחזיקי חומ"ס63 , וכי הבדלים אלו אינם משפיעים על הצורך במיגון של המתקנים.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את תוצאות השוואת בדיקת המאגרים.
עם זאת, עלה כי המשרד להג"ס ופקע"ר מנהלים מאגרי מידע מקוונים נפרדים בנוגע למחזיקי חומ"ס.
מאגר המידע נחוץ לקבלת תמונת מצב, בקרה, פיקוח ותכנון.