HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כאמור, בתוקף סמכותו לפי פקודת בריאות העם, 1940 ,, ותקנות איכות מי השתייה משרד הבריאות רשאי לפסול מים מלשמש מי שתייה כאשר איכות המים אינה עומדת בדרישות תקנות הקידוחים ותקנות איכות מי השתייה, וכאשר יש חשש סביר שהמים עלולים לסכן את בריאות הציבור.
משנת 2000 פסל משרד הבריאות כ-200 קידוחים לאספקה ישירה של מי שתייה, בשל חריגות מהאיכות הנדרשת בתקנות האמורות.
כדי לשמר את יכולת הפקת מי שתייה מהקידוחים, רשות המים מפעילה מנגנון המבטיח את התועלת הכלכלית שתצמח למפיק המים מהמשך ההפקה מהקידוחים שרצוי לשמר.
סעיף 7(2 ) לתוספת השנייה לחוק המים, התשי"ט -1959 , מאפשר להכיר בהפקה כהפקת טיוב המזכה בפטור מלא או חלקי מהיטל הפקה23 ; בשנים האחרונות נעשה שימוש בסעיף זה כדי לעודד הפקה של מי שתייה.
רשות המים מפקחת על ספקים ומפיקים של מים.
מתוקף סמכויותיה קבעה רשות המים "נוהל להכרה בהפקה כהפקת טיוב".
לפי הנוהל, מפיק המעוניין להקים מתקן טיוב יגיש לרשות המים בקשה לכך.
הבקשה תובא לדיון "בפני ועדה מייעצת להכרה בהפקה כהפקת טיוב" (להלן - ועדת הטיוב)24.
, וזו תחליט אם לאשר אותה .
22 מתקנים להרחקת מזהמים ממקורות המים, כגון ניטרטים, חנקות ודיכלורואתילן.
היטל הפקה מוטל על מפיקי מים ממקורות שונים, כגון קידוחים.
ההיטל משולם לאוצר המדינה סכום ההיטל נקבע על ידי מועצת רשות המים, באישור שר האוצר וועדת הכספים של הכנסת.
את הוועדה ממנה מנהל רשות המים 754 |דוח שנתי 68א .
שימור מי הקידוח, היא .
של תאגיד המים מי הרצליה .
ביוני 2012 הגיש מי הרצליה לרשות המים בקשה25 לאפשר לו להקים מתקן לטיוב מי הקידוח "נווה ישראל" ומתקן לטיוב מי קידוח אחר.
קידוח נווה ישראל נפסל בשנת 2008 , והקידוח האחר נפסל בשנת 2005 , לפני שהחל שהתאגיד לפעול.
כי משך הקמת המתקנים יהיה עד כשנה ובהמשך, המתקנים יתפקדו כשלוש או ארבע שנים לפחות.
אנו מקווים שתוך תקופה זו, יגיע קו מי 'מקורות' מכיוון דרום להרצליה, או אז, תתוגבר ההספקה מ'מקורות' ותקטן ההספקה ממי בארות".
בדיון של ועדת הטיוב שהתקיים באוקטובר 2012 , אושרה הבקשה להקמת מתקן לטיוב מ י הקידוח נווה ישראל.
בדיון צוין כי בשל אי -הוודאות בנוגע לריכוזים של המזהמים ולסוגי המזהמים בקידוח ייתכן שהקמת המתקן תהיה כרוכה בעלויות נוספות, ועל המפיק להיערך לכך.
הוועדה דחתה את הבקשה להקמת מתקן טיוב למי הקידוח האחר.
בביקורת הועלה כי על אף האישור שנתנה ועדת הטיוב ל מי הרצליה להקים מתקן טיוב למי הקידוח נווה ישראל, לא הקים התאגיד מתקן כאמור.
מי הרצליה השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 כי ההחלטה אם להקים מתקן טיוב כאמור נתונה בידיו.
מי הרצליה ציין כי בבדיקות שבוצעו לאחר שאישרה רשות המים את הקמת המתקן, נמצא כי להקמת המתקן נדרש שטח הגדול משטחו של מקום הקידוח, ולכן נגנז הרעיון להקים את המתקן.
מי הרצליה הוסיף כי ביצע הערכה מחודשת לגבי הכדאיות הכלכלית של הקמת המתקן, בהתחשב בכך שבטווח הקצר ממילא אמור להתבצע חיבור קו נוסף של חברת מקורות מדרום להרצליה, והגיע למסקנה שהקמת המתקן אינה כדאית כלכלית.
יצוין כי מי הרצליה לא הציג למשרד מבקר המדינה תחשיבים ומסמכים התומכים בטענותיו.
משרד מבקר המדינה מעיר למי הרצליה כי לא הציג תחשיבים ומסמכים התומכים בטענותיו שלפיהן הקמת מתקן הטיוב אינה כדאית כלכלית ואינה אפשרית פיזית, וכי היה עליו להכין תחשיבים כאמור כדי שישמשו בסיס מתועד לעמדתו ולהחלטתו.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי מאחר שהיא אישרה, כחלק ממדיניותה, את הקמת מתקן הטיוב לשם שימור מי הקידוח, היא אינה יכולה להותיר את ההחלטה לגבי הקמת המתקן לשיקול דעתו הבלעדי של תאגיד המים.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה לרשות המים כי עליה לבחון דרכי פעולה נוס פות לשימור יכולת ההפקה של מים מקידוחים שאינן תלויות בלעדית בהחלטתם של תאגידי המים.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שאין ברשות המים מסמכים שבהם מצוינות הסיבות שבגללן לא הקים מי הרצליה את מתקן הטיוב.
כמו כן הועלה כי רשות .
25 בבקשה צוין כי מדובר בקשה חוזרת, וכי את הבקשה הראשונה בעניין הגישה עיריית הרצליה בנובמבר 2011.
הרשות הממשלתית למים ולביוב |755 .
המים לא בדקה מדוע לא הוקם מתקן הטיוב, אף שהיא אישרה להקים אותו כדי לשמר את יכולת הפקת המים מהקידוח ולהגדיל את היצע המים הזמינים.
בשל החשיבות של הפקת מי שתייה מקידוחים, על רשות המים, האחראית לאסדרת משק המים, ובכלל זה לשימור יכולת ההפקה מקידוחי מים, לעקוב אחר הקמת מתקני טיוב, ובכלל זה לבדוק מהן הסיבות לאי-הקמת מתקני טיוב שהיא עצמה אישרה להקים.
בהיעדר טיוב מי קידוחים שנפסלו אי -אפשר להפיק מהקידוחים מי שתייה ובכך להגדיל את היצע מי השתייה ממקורות מים טבעיים ואת יכולת אספקת המים ממקורות אלו במצבי חירום.
רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 כי היא עוקבת אחר מתקני הטיוב שהוקמו.
רשות המים ציינה כי מנגנון ההכרה בהפקה כהפקת טיוב מאפשר הקמה של מתקן טיוב, אך אינו מחייב להקים מתקן כזה מאחר שהקמת מתקן תלויה בגורמים רבים, והוסיפה כי ייתכן שמפיק לא יצליח להקים מתקן טיוב גם לאחר שאישרה רשות המים להקימו.
לדברי רשות המים, היא מאמצת את המלצת משרד מבקר המדינה לבצע מעקב סדור יותר אחר הסיבות לאי-הקמת מתקני טיוב שוועדת הטיוב אישרה להקימם.
כמו כן, היא שותפה לדעתו של משרד מבקר המדינה לגבי החשיבות שבהקמת מנגנונים נוספים שיבטיחו את פעילותם של קידוחים שהמפיק או בעל הקידוח אינו מעוניין בהפעלתם, וכי היא בוחנת את הנושא בהתאם.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הודעת רשות המים כי תבצע מעקב סדור יותר אחר הקמת מתקני הטיוב, וכי היא מכירה בצורך בקיום עוד מנגנונים שיבטיחו את שימור יכולת הפקת מי שתייה מקידוחים שהמפיק אינו מעוניין בהפעלתם.
המשמעות היא שהקמתם של המתקנים לא תהיה תלויה בהחלטתם של התאגידים בלבד.
ביצוע סקר תברואי חקירתי .
על פי תקנה 28()(ב1 ) לתקנות איכות מי השתייה, בכל מקרה של זיהום או חשש לזיהום מים במתקן הפקת מים ובסביבתו או במערכת אספקת המים, על ספק המים לבצע לאלתר סקר תברואי חקירתי26 כדי לזהות את הגורם לזיהום.
בתקנות מוגדר זיהום - חריגה מהאיכות הנדרשת לפי התקנות או הימצאות כל גורם אחר העלול לסכן את בריאות הציבור.
כלומר, בכל מקרה של קבלת תוצאה חריגה בדיגום מים, על ספק המים לבצע סקר תברואי חקירתי.
לפי תקנה 11 (א), אם "התגלו בבדיקה מיקרוביאלית מלאה ב-100 מ"ל מים, שנדגמה במיתקן מי תהום[27] , לפני חיטוי, מעל 50 חיידקי קוליפורם, או10 חיידקי קוליפורם צואתי או10 חיידקי סטרפטוקוקוס", על .
26 סקר תברואי חקירתי- פעולות לגילוי הגורמים לזיהום מי שתייה או העלולים לגרום לזיהום מי שתיה שנועדו לזהות מקור זיהום מים במקור המים, במתקן הפקה או מערכת אספקת מים ובסביבתם.
27 מתקן הפקה ממקווה מים תחתי.
ספק המים לבצע "דיגום חוזר לבדיקה מיקרוביאלית מלאה נוספת", לבצע מידית פעולות מתקנות הנחוצות למניעת זיהום המים ולדווח עליהן לרשות הבריאות בלא דיחוי וכן לבצע סקר תברואי חקירתי.
לפי "הנחיות לביצוע והגשת סקר הנדסי תברואי" של משרד הבריאות מאוגוסט 2009 (להלן-ההנחיות מאוגוסט 2009 ), במקרה של קבלת תוצאה מיקרוביאלית, כימית או פיזיקלית חריגה, על ספק המים לבצע חקירה בסיסית, הכוללת בירור ראשוני של מקורות הזיהום, דיגום של המים ופעולות מתקנות.
בהתאם לתוצאות בירור זה עליו לבצע, בתיאום עם משרד הבריאות, חקירה מורחבת.
לפי ההנחיות האמורות, "עם סיום ביצוע הסקר והטיפול הכולל באירוע", יכין ספק המים דוח ובו ניתוח הממצאים, מסקנות והמלצות.
לפי נתונים של משרד הבריאות ומי חדרה, בבדיקות מי גלם28 שנעשו ב"באר ברנדיס" ב- 19.
16 נמצאו תוצאות חריגות בכל הנוגע למספר חיידקי הקוליפורם ב-100 מ"ל- ב- 19.
16 נמצאו85 חיידקי קוליפורם ב -100 מ"ל וב - 20.
כאמו ר, לפי תקנות איכות מי השתייה אסור שיהיו ב -100 מ"ל מים יותר מ-50 חיידקי קוליפורם.
בבדיקה חוזרת שנעשתה ב- 21.
התקבלה תוצאה תקינה יצוין כי בדיגום המים המסופקים לשתייה שנעשה ב- 19.
16 לא נמצאה חריגה, וכי ב- 20.
16 לא סופקו מים מהקידוח, וממילא לא נעשתה דגימה שלהם.
בביקורת נמצא כי למרות התוצאות החריגות באיכות מי הגלם בבאר ברנדיס, לא הכין מי חדרה עם סיום ביצוע הסקר התברואי חקירתי דוח בכתב, כנדרש בהנחיות מאוגוסט 2009 .
עוד נמצא כי משרד הבריאות לאעמד על קבלת דוח כאמור על מנת שיוכל להפיק לקחים ולקבוע הנחיות בהתאם ולשם פיקוח ובקרה.
משרד הבריאות מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2017 כי עם היוודע החריגה כאמור, הוא הודיע למי חדרה כי יש לבדוק את המקור לחריגה ולבצע דיגום חוזר; לאחר ביצוע הדיגום החוזר לא דיווח מי חדרה על ממצאים חריגים כלשהם.
באפריל 2017 מסר משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי הוא דורש לגבי כל אירוע של חריגה לבצע סקר תברואי חקירתי בהתאם לנקבע בתקנות איכות מי השתייה ובהנחיות מאוגוסט 2009 .
משרד הבריאות הוסיף כי ממצאי הסקר נמסרים לו בשיחות טלפון או במפגש, והוא מפיק את הלקחים הנדרשים ומפרסם הנחיות מידיות לספקי המים.
עוד מסר משרד הבריאות כי נוכח ההערות של משרד מבקר המדינה הוא החליט לדרוש מספקי המים לשלוח אליו לאחר סיום כל אירוע דוח מסכם של הסקר התברואי חקירתי שנעשה בעניין.
28 מי גלם- מים לפני טיפול שנועד להכשיר אותם לשמש מי שתייה.
הרשות הממשלתית למים ולביוב |757 .
חיוני בניהול התאגיד .
כנדרש משרד מבקר המדינה מעיר למי חדרה כי בעקבות התוצאות החריגות בבדיקות איכות מי הגלם בקידוח באר ב רנדיס, היה עליו להכין דוח סקר תברואי חקירתי ובו ניתוח הממצאים, מסקנות והמלצות כנדרש בתקנות איכות מי השתייה, כדי שיהיה אפשר להפיק על פיו לקחים ולמנוע הישנות מקרים דומים בעתיד.
סוגיות בניהול תאגידי מים .
מינוי חברי דירקטוריון .
לדירקטוריון של תאגיד מים יש תפקיד חיוני בניהול התאגיד ובפיקוח על פעילותו.
על פי חוק תאגידי המים וחוק החברות, התשנ"ט -1999 , על דירקטוריון התאגיד להתוות את מדיניות התאגיד ולפקח על ביצוע תפקידיו של מנכ"ל התאגיד.
בין היתר על דירקטוריון התאגיד לאשר את תכניות ההשקעות והפיתוח של התאגיד וכל שינוי בהן, לאשר את התקציב הרגיל ואת תקציב הפיתוח וכל שינוי בהם, לקבוע את תקן כוח האדם בתאגיד ואת מדיניות השכר בו, למנות את ועדות הדירקטוריון ולקבוע את סמכויותיהן ולעקוב אחר אופן ביצוע החלטותיו בידי מנכ"ל התאגיד.
חוק תאגידי המים קובע כי על הדירקטוריון להתכנס לפחות אחת לחודשיים וכי מספר חבריו לא יפחת מחמישה, ומספר הדירקטורים החיצוניים29 ;יהיה שלושה לפחות חוק תאגידי המים קובע עוד כי הדירקטורים מטעם רשות מקומית ימונו בידי מועצת הרשות המקומית.
בביקורת נמצא כי למרות מרכזיות תפקידו של הדירקטוריון בפיקוח על פעילותם של תאגידי המים, פעלו חלק מהתאגידים במשך תקופות ארוכות בלא שבעלי המניות בהם - הרשויות המקומיות - ימנו להם דירקטורים כנדרש, להלן פירוט: .
כל חברי הדירקטוריון הקודם של מי אשקלון סיימו את כהונתם ביוני 2013 .
הועלה כי עד ינואר 2015 ,, המועד שבו מונו חברים לדירקטוריון החדש לא כלל הדירקטוריון את מספר החברים המזערי הנדרש, ולא התקיימו כלל ישיבות דירקטוריון.
בשנת 2016 התכנס הדירקטוריון פעם אחת בלבד, ובמועד סיום הביקורת הוא שוב לא כלל את מספר החברים המזערי הנדרש.
29 בהתאם להגדרתו של דירקטור חיצוני בסעיף240 לחוק החברות, התשנ"ט -1999.
אי-מינוי הדירקטורים .
בין ינואר 2014 למרץ2015 לא כלל הדירקטוריון את מספר החברים המזערי הנדרש, ולא התקיימו כלל ישיבות דירקטוריון.
בין יוני 2014 לדצמבר2015 לא כלל הדירקטוריון את מספר החברים המזערי הנדרש, ולא התקיימו כלל ישיבות דירקטוריון.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את אי-מינויים של הדירקטורים ואת אי - קיום ישיבות הדירקטוריונים בתאגידים אלה, כנדרש על פי החוק.
אי -מינוי הדירקטורים ואי-קיום הישיבות פגמו ביכולת הדירקטוריונים למלא את חובתם - קביעת מדיניות לתאגידי המים ופיקוח על פעילותם.
משרד מבקר המדינה מעיר לבעלי המניות בתאגידי המים האמורים - עיריות אשקלון, נצרת עילית, מגדל העמק, עפולה וכרמיאל - כי היה עליהם לפעול למינוי דירקטורים במניין הנדרש ולוודא את התכנסותם הסדירה של הדירקטוריונים.
בתשובתם של מי אשקלון , עיריית אשקלון ומי נעם למשרד מבקר המדינה ממאי 2017 ובתשובת עין כרמים מאפריל אותה שנה צוין בין היתר, כי הסיבות לאי-מינוי הדירקטורים הן הקושי לאתר מועמדים מתאימים ומורכבותו של הליך מינוי הדירקטורים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הקשיים שצוינו משותפים לכל תאגידי המים , ובכל זאת יש תאגידים שעל אף קשיים אלה מינו דירקטורים כחוק.
על בעלי המניות בתאגידי המים לפעול בעוד מועד לאיתור דירקטורים לתאגידים ולאישור מועמדותם כנדרש בחוק.
משרד מבקר המדינה העיר לרשות המים כי עליה להקפיד שבעלי המניות בתאגידי המים ימלאו את חובתם למנות דירקטורים לתאגידי המים, ולנקוט את הצעדים שבסמכותה לנקוט על פי חוק במקרים שלתאגידי מים לא מונו דירקטורים כנדרש.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2017 ציינה רשותהמים כי הממונה על התאגידים בה , הנחה את תאגידי המים להגיש רשימה של מועמדים לשמש דירקטורים, כחצי שנה לפני סיום כהונתם של הדירקטורים המכהנים.
רשות המים הוסיפה וציינה כי הממונה על התאגידים נוהג להתריע בכתב לפני ראשי רשויות מקומיות, במקרה שהדירקטוריונים של תאגידי המים שבאחריותן אינם כוללים את מספר החברים המזערי הנדרש בחוק ודורש מהן לפעול למינוי דירקטורים.
עוד ציינה רשות המים כי המועצה שלה מינתה ועדה למינוי דירקטורים חיצוניים בתאגידי המים והסמיכה אותה למנות דירקטורים במקרים כאמור.
עוד עלה מתשובת רשות המים, ומתשובת משרד המשפטים למבקר המדינה ממאי 2017 , כי פעילותה של הוועדה הרשות הממשלתית למים ולביוב |759 .
הביקורת, ואף שוועדת .
שנבדקו ועדות ביקורת התעכבה בשל הצורך בגיבוש עמדה משפטית משותפת בנוגע לאישור המאגר שממנו ייבחרו הדירקטורים החיצוניים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי עליה להשלים בהקדם את הקמת מאגר הדירקטורים, ולפעול למינוי דירקטורים בדירקטוריונים החסרים.
פעילות ועדת הביקורת ומבקר הפנים .
על פי חוק תאגידי המים, על הדירקטוריון של תאגיד מים למנות מבין חבריו ועדת ביקורת, שמספר חבריה לא יפחת משלושה.
כמו כן, על הדירקטוריון למנות מבקר פנים, שתפקידו לבדוק את תקינות פעולות התאגיד ונושאי המשרה בו מבחינת השמירה על החוק, על הניהול התקין, על טוהר המידות ועל החיסכון והיעילות.
תקנוני התאגידים מחילים על עבודת המבקר הפנימי בתאגיד את הוראות חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב-199230, וקובעים כי על המבקר הפנימי להגיש לוועדת הביקורת דוח על הפעולות שביצע על פי תכנית העבודה השנתית.
בביקורת נמצא כי על אף חיוניות תפקידה של ועדת הביקורת, ואף שוועדת הביקורת היא הוועדה היחידה שהקמתה היא חובה - לא פעלו בחלק מתאגידי המים שנבדקו ועדות ביקורת.
עוד נמצא כי מבקרי הפנים של חלק מהתאגידים שנבדקו לא הגישו דוחות ביקורת במשך תקופות ארוכות.
למי אשקלון, אשר הוקם ביוני 2010 , מונתה ועדת ביקורת באוגוסט2012 .
ביוני2013 התפזרה הוועדה בלי שהספיקה להתכנס.
בינואר2015 ,מונתה ועדת ביקורת חדשה אולם לא התכנסה עד למועד סיום הביקורת.
עולה אפוא שמאז הוקם התאגיד, לא פעלה בו כלל ועדת ביקורת.
מינואר 2014 עד אפריל2015 לא מונתה כלל ועדת ביקורת לתאגיד.
באפריל2015 מונתה לתאגיד ועדת ביקורת, אולם היא התכנסה רק ביולי 2016 ודנה בסקר הסיכונים שעשה מבקר הפנים של התאגיד.
לאחר ישיבתה ביולי 2016 פוזרה הוועדה בשל שינויים בדירקטוריון התאגיד.
כלומר, מתחילת שנת 2014 עד יולי2016 , במשך יותר משנתיים וחצי, לא פעלה בתאגיד ועדת ביקורת.
30 ,על פי חוק הביקורת הפנימית התשנ"ב-1992, על מבקר הפנים לבצע את הביקורת על פי תקנים מקצועיים מקובלים.
בתקנים המקצועיים המקובלים שקבעה לשכת המבקרים הפנימיים נקבע כי על מבקר הפנים להכין תכנית עבודה שנתית הנגזרת מתכנית עבודה רב-שנתית.
כנדרש על פי החוק מבקר הפנים של התאגיד החל בעבודתו רק בספטמבר 2015 .
בפברואר 2017 , במועד סיום הביקורת של משרד מבקר המדינה, כונסה ועדת הביקורת לדון בטיוטת דוח הביקורת של מבקר הפנים.
בפרק הזמן ינואר 2014 - דצמבר2016 קיימה ועדת הביקורת של התאגיד שתי ישיבות בלבד - בינואר 2014 ובפברואר2016 .
עוד ישיבה התקיימה בדצמבר2016 , לאחר תחילת הביקורת של משרד מבקר המדינה בתאגיד.
בפרק הזמן האמור לא הגיש מבקר הפנים של התאגיד דוח ביקורת כלשהו, אף שביצע ביקורת בתאגיד והכין סקר סיכונים.
בפרק הזמן יוני 2014 עד דצמבר2015 לא הייתה לתאגיד ועדת ביקורת, וממילא לא התכנסה.
ביצע מבקר הפנים של התאגיד סקר סיכונים, אך לא הגיש דוח ביקורת משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את אי-מינוין של ועדות הביקורת בתאגידי המים האמורים, כנדרש על פי החוק, ואת העובדה שמבקרי הפנים של התאגידים לא הגישו דוחות ביקורת במשך זמן רב.
על הדירקטוריונים של תאגידי המים לפעול באופן מידי למינוי דירקטורים לוועדות הביקורת שלהם ולהתכנסותן של הוועדות, על מנת שאלו ימלאו את התפקידים המוטל ים עליהן על פי כל דין.
מי אשקלון, מי נעם, עין אפק, עין כרמים, ציינו בתשובתם למשרד מבקר המדינה מאפריל ומאי 2017 כי עיכובים במינוי דירקטורים גרמו לעיכובים במינוי וכינוס ועדות הביקורת שלהם.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי עליה לעמוד על כך שתאגידי המים יקפידו על מילוי החובה למנות ועדות ביקורת לתאגידי המים, ולנקוט את הצעדים שבסמכותה לנקוט על פי חוק , נגד תאגידי מים שלא מינו ועדת ביקורת כנדרש.
הרשות הממשלתית למים ולביוב |761 .
כללים לביצוע התקשרויות .
כל התאגידים שנבדקו בביקורת קבעו בתקנוניהם הוראה , ולפיה עליהם לבצע התקשרויות בהתאם לחוק חובת המכרזים , התשנ"ב -1992 (להלן - חוק חובת המכרזים), ולתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים).
בחוק חובת המכרזים נקבע כי אין להתקשר בחוזה לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין או לביצוע עבודה או לרכישת שירותים, אלא באמצעות מכרז פומבי שלכל אדם ניתנת הזדמנות שווה להשתתף בו.
חוק חובת המכרזים ותקנות חובת המכרזים מפרטים את אופן ביצוע המכרזים, את האופן שבו תפעל ועדת המכרזים ואת העילות להתקשרות בפטור ממכרז.
בתקנות חובת המכרזים גם נקבע כי גוף ציבורי שאינו משרד ממשלתי 31 או יחידת סמך של משרד כאמור, יפעל בשים לב להוראות תקנון כספים ומשק (להלן - הוראות תכ"ם) או על פי נהליו הפנימיים.
בתיקון לחוק חובת המכרזים מאוגוסט 2013 ,נקבע כי מועצת רשות המים תקבע בהתייעצות עם שר האוצר, הוראות בעניין ניהול מכרזים בתאגידי המים.
משרד מבקר המדינה כבר העיר למועצת רשות המים32 כי עליה לפעול בהקדם להשלמת קביעת ההוראות, כדי להנחות את התאגידים באופן אחיד, בהיר וחד-משמעי בדבר ביצוע התקשרויותיהם.
אי-הבהירות בעניין זה מתבטאת למשל בסכום ההתקשרות שלגביו חלה החובה לקיים מכרז: בפרק ב' לתקנות חובת המכרזים נקבעה חובת קיום מכרז בהתקשרות של יותר מ- 50,000 ש"ח, ובפרק ו' לתקנות אלה נקבעה חובת קיום מכרז בהתקשרות של יותר מ- 200,000 ש"ח.
יו"ר מועצת רשות המים דאז מר אלכסנדר קושניר ציין כבר באפריל 2016 כי "גיבוש כללי מכרזים לתאגידי המים הסתיים, וכי בכוונת רשות המים להביא את הכללים לפני מועצת רשות המים בהקדם".
בביקורת נמצא כי מועצת רשות המים עדיין לא הביאה לאישורה של ועדת החוקה, חוק ומשפט בכנסת את ההוראות המנחות את תאגידי המים בעניין ביצוע התקשרויותיהם.
לפיכך ההוראות המחייבות בשלב זה את תאגידי המים בנושא הן ההוראות שנקבעו בתקנוניהם; כאמור, התקנונים מחילים על התאגידים את חוק חובת המכרזים ותקנות חובת המכרזים.
משרד מבקר המדינה העיר למועצת רשות המים כי השתהותה במשך ארבע שנים בהשלמת ההוראות אינה סבירה.
כמו כן, השתהות כאמור גורמת לדרך פעולה לא אחידה של התאגידים, למשל בכל הנוגע לסכום ההתקשרות המחויב במכרז.
על רשות המים לקבוע את ההוראות ולפרסם אותן ללא דיחוי.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2017 " עדכנה רשות המים כי הכללים לעניין מכרזים והתקשרויות של תאגידי המים והביוב אושרו על ידי מועצת רשות .
למעט משרד הביטחון 32 ,מבקר המדינהדוח ביקורת שנתי 67 א(2016,) בפרק "תאגידי המים- התקשרויות וניהול", עמ' 725 .
מטרתה והיקפה, חיוני .
כ-3 מיליון ש"ח בלא שייחתם בין התאגיד ובין הקבלן הסכם .
הכללים יובאו לאישורה של ועדת חוקה, חוק ומשפט בכנסת, לאחר קבלת מכתבו של שר האוצר, כי מוצתה חובת ההיוועצות עמו כמתחייב בחוק".
העסקת קבלנים וספקים ללא הסכם .
קיומו של הסכם בכתב הכולל את פרטי ההתקשרות המרכזיים, ובהם תקופת ההתקשרות, מטרתה והיקפה, חיוני להבטחת ביצוע העבודה או מתן השירות ולקיום בקרה ופיקוח עליהם.
על פי הוראות תכ"ם, חוזה התקשרות הוא חלק בלתי נפרד ממסמכי מכרז ומטרתו לתת ביטוי משפטי להסכם שנחתם בין הצדדים.
על פי הוראות חוק תאגידי המים, בעת הקמת תאגיד מים על ידי רשות מקומית , מוסבות לתאגיד הזכויות והסמכויות שהיו לרשות המקומית לפי הסכמים (להלן - הסבת הסכם) ה נוגעים להפעלת שירותי המים והביוב.
הסבה זו צריכה להיעשות בהסכם, הטעון אישור של הממונה על התאגידים ברשות המים.
בהסכמים שנחתמו עם הרשויות המקומיות נקבע כי יש צורך באישור של הממונה להסבת כל הסכם בנפרד.
מן הראוי שהתאגידים לא יסתפקו באישור הממונה להסבת ההסכמים, אלא יחתמו בעצמם על מסמך המעגן את דבר הסבת הזכויות עם הקבלן או הספק הרלוונטיים.
להלן פירוט הממצאים בעניין זה: .
מר שלום שרעבי שימש מנכ"ל מי אשקלון עד ליוני 2015 .
ביולי2015 מונה מר שי חזוט, שכיהן עד אותו מועד כחשב התאגיד, לממלא מקום המנכ"ל.
מי אשקלון העסיק את קבלן א' ושילם לו בשנים 2016-2014 :את הסכומים האלה בשנת 2014 - 790,000 ש"ח; בשנת2015 - 1.
2 מיליון ש"ח; בשנת2016 - 1.
התשלומים ניתנו בגין עבודות פיתוח שביצע הקבלן עבור התאגיד.
בביקורת נמצא כי העסקתו של קבלן א' נעשתה בהסתמך על הסכם בין עיריית אשקלון לקבלן א' שביצע עבורה עבודות פיתוח, סלילה ו תחזוקה, לפני הקמת התאגיד.
עוד נמצא כי מי אשקלון לא הסב הסכם זה להסכם בינו ובין הקבלן, וממילא לא קיבל את אישורו של הממונה על התאגידים להסבה כאמור.
מכאן שהתאגיד העסיק את הקבלן ושילם לו סכום של כ-3 מיליון ש"ח בלא שייחתם בין התאגיד ובין הקבלן הסכם כלשהו.
זאת ועוד, העסקתו של קבלן א' הייתה שלא באמצעות מכרז.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2017 ציין מי אשקלון כי הוא נערך לפרסום מכרז לביצוע העבודות האמורות.
הרשות הממשלתית למים ולביוב |763 .
קבלן ג' לבין עיריית .
ב' לאחר מועד זה על ידי תאגיד תמר הייתה אפוא ללא הסכם כלשהו משרד מבקר המדינה מעיר למי אשקלון כי בינו ובין הקבלן אין למעשה הסכם התקשרות בכתב; ליקוי זה מקבל משנה תוקף נוכח הסכומים הניכרים ששולמו לקבלן.
כמו כן הועסק הקבלן שלא באמצעות מכרז.
העסקה ללא הסכם כתוב ושלא באמצעות מכרז מנוגדת לחוק חובת המכרזים ולתקנות חובת המכרזים ואינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין.
מר עדי שטרנברג שימש מנכ"ל תאגיד תמר עד ינואר 2017 .
התאגיד העסיק את קבלן ב' ושילם לו בשנים 2016-2015 את הסכומים האלה: בשנת2015 - 420,000 ש"ח; בשנת 2016 - 2.
התשלומים ניתנו בגין עבודות ת חזוקה של מערכת המים בגדרה שביצע הקבלן עבור התאגיד.
העסקתו של קבלן ב' נעשתה בהסתמך על הסכם שנחתם בין עיריית גדרה לבין קבלן ג', שהעסיק בקבלנות משנה את קבלן ב'.
בביקורת נמצא כי תאגיד תמר לא הסב הסכם זה להסכם בינו ובין קבלן ג', וממילא לא קיבל את אישורו של הממונה על התאגידים להסבה כאמור.
עוד נמצא כי תוקפו של ההסכם בין קבלן ג' לבין עיריית גדרה היה עד ינואר 2016 .
העסקת קבלן ב' לאחר מועד זה הייתה אפוא ללא הסכם כלשהו, וממילא בלא שהתאגיד יערוך מכרז מטעמו לשם העסקתו של הקבלן בתקופה זו.
משרד מבקר המדינה העיר לתאגיד תמר כי בינו ובין קבלן ב' אין למעשה הסכם התקשרות בכתב, זאת על אף הסכומים הניכרים ששולמו לו.
העסקת הקבלן בלא שיקוים מכרז לבחירתו ובלא שייחתם עמו הסכם להעסקתו כמתואר לעיל, היא בניגוד לחוק חובת המכרזים ותקנות חובת המכרזים ואינה עולה בקנה אחד עם מינהל תקין.
בעקבות הביקורת נחתם בינואר 2017 הסכם בין תאגיד תמר לקבלן ב', לגבי תחזוקת מערכת המים בגדרה.
בתשובת התאגיד ממאי 2017 צוין כי ועדת המכרזים שלו נמצאת בעיצומו של מכרז לבחירת הקבלן שייתן שירות כאמור, וכי מיד כשייחתם הסכם עם הזוכה תופסק ההתקשרות עם קבלן ב'.
מר יצחק מזור (להלן - המנכ"ל הקודם) כיהן כמנכ"ל מי נעם עד יולי 2015 , ומר זאב שוורץ (להלן - המנכ"ל הנוכחי) מכהן כמנכ"ל התאגיד מאוגוסט 2015 .
התאגיד, עם שותפים אחרים, ובהם תאגיד הרי נצרת, העסיק את קבלן ד' בהפעלת מכוני טיהור שפכים ובתחזוקתם של המכונים, ובשנים 2016-2014 שילם לו יותר מ-7 מיליון ש"ח בגין עבודה זו.
בביקורת נמצא כי העסקתו של קבלן ד' נעשתה בהסתמך על הסכם שנחתם בין עיריית נצרת עילית לקבלן, וכי התאגיד לא הסב הסכם זה להסכם בינו ובין הקבלן.
העסקת הקבלן והעברת הסכומים האמורים היו אפוא ללא שבין התאגיד ובין הקבלן ייחתם הסכם כלשהו, וממילא בלא שהתאגיד יערוך מכרז מטעמו לשם העסקתו של הקבלן.
משרד מבקר המדינה העיר למנכ"ל הקודם ולמנכ"ל הנוכחי כי בין התאגיד ובין קבלן ד' אין למעשה הסכם התקשרות בכתב, וכי העסקת הקבלן בלי לקיים מכרז לבחירתו ובלי שייחתם עמו הסכם להעס קתו היא בניגוד לחוק חובת המכרזים ולתקנות חובת המכרזים ואינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין.
המנכ"ל הקודם ציין בתשובתו מאפריל 2017 כי עם הקמתו של מי נעם הוסב אליו מכוח חוק תאגידי המים ההסכם בין עיריית נצרת עילית לקבלן ד'.
משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד כי תוקפו של ההסכם בין עיריית נצרת עילית לקבלן ד' היה עד 1.
00 , עם אפשרות להארכה של חמש שנים בכל פעם.
התאגיד הוקם בשנת 2009 , וממילא היה עליו להאריך את תוקף ההסכם ולהסב אותו, והיה עליו לעשות זאת באמצעות קיום הליך מכרזי כחוק.
המנכ"ל הנוכחי ציין בתשובתו ממאי 2017 כי ניסה לפרסם מכרז להפעלה ולתחזוקה של מכוני הטיהור, אך יש מחלוקת בינו ובין הקבלן לגבי תקפות ההסכם המונעת את פרסום המכרז.
עוד ציין המנכ"ל כי מחלוקת בין מי נעם ובין יתר השותפים במכוני הטיהור, ובהם תאגיד הרי נצרת, מונעת גם היא פרסום מכרז כאמור.
משרד מבקר המדינה העיר לתאגיד הרי נצרת כי עליו לשתף פעולה עם תאגיד מי נעם, השותף במכוני הטיהור , לשם קיום מכרז לבחירת קבלן שיפעילם.
בתשובת תאגיד הרי נצרת מיוני 2017 , צויין כי התאגיד יקדם את עניין המכרז מול כל הצדדים המעורבים.
עד אוגוסט 2015 כיהן מר זאב שוורץכמנכ"ל עין אפק.
מאוגוסט 2015 ועד יולי2016 שימש מר רזיאל אחרק33 ממלא מקום מנכ"ל התאגיד.
מאוגוסט2016 מכהן עו"ד יאיר אברהם כמנכ"ל התאגיד.
33 מר רזיאל אחרק משמש גם יו"ר דירקטוריון התאגיד.
הרשות הממשלתית למים ולביוב |765 .
2016 ,בעת ביצוע הביקורת, המשיך התאגיד להעסיק את הקבלן באופן זה נוסף על האמור בחוק חובת המכרזים ובתקנות חובת המכרזים, מחייבים נוהלי עין אפק חתימה על הסכם עם נותן שירות לתאגיד.
עין אפק העסיק את קבלן ה' בשטיפה ובתחזוקה של קווי ביוב וניקוז עירוניים, ובשנים 2015-2013 שילם לו את הסכומים האלה: בשנת 2013 - 576,000 ;ש"ח בשנת 2014 - 990,000 ש"ח; בשנת2015 - 500,000 .
ש"ח בביקורת נמצא כי העסקתו של קבלן ה' נעשתה בהסתמך על הסכם שנחתם בינו ובין עיריית ראש העין, וכי עין אפק לא הסב הסכם זה להסכם בינו ובין הקבלן , וממילא לא קיבל את אישור הממונה על התאגידים להסבת ההסכם.
העסקתו של הקבלן נעשתה אפוא בלא שבין התאגיד ובין הקבלן ייחתם הסכם כלשהו, ובלא שהתאגיד יקיים הליך מכרזי להעסקת קבלן.
עוד נמצא כי הממונה על התאגידים כבר העיר לעין אפק בדוח ביקורת מספטמבר 2013 על העסקתו של קבלן ה' ללא הסכם.
ואולם גם בדצמבר2016 , בעת ביצוע הביקורת, המשיך התאגיד להעסיק את הקבלן באופן זה.
בשנת 2013 העסיק עין אפק את מתכנן א' ושילם לו כ- 350,000 ש"ח; בשנת2014 העסיק עיןאפק את מתכנן ב' ושילם לו כ - 290,000 ש"ח; בשנת2015 העסיק עין אפק את מתכנן ג' ושילם לו כ- 200,000 ש"ח.
בביקורת נמצא כי העסקת המתכננים הייתה בלא שייחתם עמם הסכם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2017 ציין עין אפק כי בעת הקמת התאגיד הוסבו אליו ההסכמים שחתמה עליהם עיריית ראש העין בענייני מים וביוב, ובכלל זה ההסכם בין העירייה לקבלן ה'; עין אפק הוסיף כי הסבת ההסכמים נעשתה על פי הסכם בינו ובין העירייה ממאי 2009 .
עוד ציין עין אפק כי העסקת המתכננים הסתמכה על היותם חלק ממאגר המתכננים שהקים התאגיד, וכי הּוצאה לכל אחד מהם הזמנת עבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר לעין אפק כי לא קיבל את אישור הממונה על התאגידים להתקשרות עם קבלן ה', כנדרש בהסכם בין התאגיד לעיריית ראש העין ממאי 2009 .
יתרה מכך, תוקפו של ההסכם בין קבלן ה' לעירייה פג כבר באוגוסט 2011 ,ולכן היה על התאגיד לחתום עם הקבלן על הסכם חדש סמוך למועד זה.
עוד יוער כי אף שהמתכננים נכללים במאגר המתכננים , עין אפק אינו יכול להעסיקם בלא הסכם ולהסתפק בהזמנת עבודה, שכן נוהלי התאגיד קובעים במפורש גם לגבי התקשרות עם מתכננים כי יש לחתום על הסכם התקשרות עמם, ואין להסתפק בהזמנת עבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל הקודם ולמנכ"ל הנוכחי של עין אפק כי העסקת קבלן ה' והמתכננים בלא שייחתם עמם הסכם העסקה היא בניגוד לנוהלי התאגיד ואינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין.