HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 החינוך (להלן גם- המשרד) ובפיקוחו; (ב) מוסדות החינוך המוכר שאינו רשמי (להלן - החינוך המוכש"ר) 16 , שהם בבעלות גופים ציבוריים, כמו רשויות מקומיות ותאגידים, או בבעלות גופים פרטיים, ועובדי ההוראה בהם אינם עובדי מדינה; (ג) "מוסדות פטור" 17 .
בשנת הלימודים (להלן - שנה"ל) התשע"ג ( 2012- 2013)18 למדו בישראל 1,590,054 .
משרד החינוך קבע את תכנית היסוד (תכנית הליבה) לחינוך היסודי ולחטיבת הביניים תכנית היסוד מגדירה את התכנים, מיומנויות הלמידה והערכים שהתלמידים במערכת החינוך הישראלית חייבים ללמוד במקצועות שונים ומבוססת על תכניות הלימודים הקיימות והמשתנות מפעם לפעם.
מתמטיקה היא אחד המקצועות המרכזיים הנלמדים במערכת החינוך בישראל בכל שכבות הגיל - החל בחינוך הקדם -יסודי, המשך בחינוך היסודי ובחטיבת הביניים, וכלה בחטיבה העליונה.
עם סיו ם לימודי המתמטיקה בחטיבה העליונה התלמידים נבחנים בבחינת בגרות במתמטיקה, שהעמידה בה היא תנאי הכרחי לקבלת תעודת בגרות.
אפשר להיבחן ברמת בסיס של 3 יחידות לימוד (להלן- יח"ל) ואפשר להיבחן ברמה מוגברת של 4 או5 יחידות לימוד (להלן- רמה מוגברת).
שיעור השעות המוקצות ללימודי המתמטיקה בקבוצות הגיל השונות בבתיה"ס בישראל יחסית לכלל שעות הלימוד הנלמדות בהם הוא גדול יחסית.
על פי נתונים שפרסם הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (ה - OECD)19 , בשנת 2012 היה שיעור שעות הלימוד במתמטיקה בבתיה"ס היסודיים בישראל כ-18% מכלל שעות הלימוד, ובחטיבת הביניים - כ- 14% משעות הלימוד.
שיעורים אלה דומים לשיעור הממוצע של שעות לימודי המתמטיקה באותה שנה בבתי"ס היסודיים במדינות החברות ב - OECD.
המזכירות הפדגוגית שבמשרד החינוך (להלן- המזה"פ) היא גוף סטטוטורי הפועל מכוח תקנות חינוך ממלכתי (סדרי הפ יקוח), התשי"ז - 1956 .
בהיותה הזרוע לעיצוב המדיניות הפדגוגית של המשרד היא עוסקת בתכנון פדגוגי, בפיתוח תכניות לימודים, בגיבוש מדיניות ההוראה של מקצועות הלימוד ודרכי ההערכה בעניינם, בבחינת חומרי למידה ואישורם, בהפעלה של ניסויים חינוכיים ויזמות חינוכיות ובמתן עידוד לביצועם.
במזה"פ שישה אגפים: אגף לפיתוח פדגוגי וחמישה אגפים לתחומי הדעת השונים.
מנהל אגף מדעים נושא באחריות גם לתחום המתמטיקה.
בכל אחד מהאגפים לתחומי הדעת פועלים מנהל תחום דעת (מפקח מְרַכֵּז) (להלן - מפמ"ר), ממונים על תכניות לימודים וממונים על חומרי לימוד של תחומי הדעת הרלוונטיים; בראש כל אגף עומד מנהל אגף.
המפמ"רים מופקדים על כל ההיבטים התוכניים והפדגוגיים של הוראת תחומי הדעת: הטמעת תכניות לימוד ודרכי הוראה, הנחיית הצוות המקצועי, השתלמויות מורים, הדרכת מורים והנחייתם והערכה בתחום הדעת.
כמו כן פועלים במזה"פ ממונים על שלושת המגזרים הלא -יהודיים (המגזר הערבי, המגזר הדרוזי והצ'רקסי והמגזר הבדואי).
במקצוע המתמטיקה, שלא כבמקצועות אחרים, אין ממונה על חומרי לימוד, והגורם המופקד על אישור ספרי לימוד הוא מדריך מאגף פיתוח פדגוגי, בתיאום עם המפמ"ר למתמטיקה.
16 רוב מוסדות החינוך המוכש"ר הם בתי"ס על-יסודיים, מוסדות חינוך במגזר החרדי ומוסדות חינוך במגזר הלא-יהודי.
17 מוסדות חינוך ששר החינוך פטר את הלומדים בהם ואת הוריהם מחובת לימוד סדיר לפי חוק לימוד חובה, התש"ט- 1949 .
שיעור המימון של מוסדות אלה בידי המדינה קטן משיעור המימון של המוסדות המשתייכים לחינוך המוכש"ר.
שנת הלימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט 19 :ראו .
Education at a Glance 2012: OECD Indicators , OECD (2012), OECD Publishing, 2013.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בכל אחד מה אגפים לתחומי הדעת פועלת ועדת מקצוע, שהיא ועדת קבע שתפקידה לייעץ למזה"פ בהתוויית מדיניות הוראת המקצוע ובכלל זה בנושאים הנוגעים לתכניות הלימודים ולהפעלתן; לשינויים ולחידושים בהוראת המקצוע; להערכת הישגים; להדרכת מורים ולהשתלמותם.
חשיבותו הרבה של מקצועהמתמטיקה במערכת החינוך מקורה בנחיצותו לתפקוד האדם הבוגר בתחומי פעילות מרכזיים בחברה המודרנית, בהיותו הבסיס לחשיבה הלוגית -כמותית ותשתית ללימודי המדע והטכנולוגיה ולפיתוחם20.
מצב לימודי המתמטיקה בישראל מעורר זה שנים דאגה המשותפת למחנכים, לקובעי המדיניות החינוכית ולציבור הרחב.
דאגה זו מקורה, בין היתר, בהישגים הנמוכים של התלמידים בארץ במבחנים ארציים ובמבחנים בין -לאומיים, בשיעורים הנמוכים של נבחנים במבחני הבגרות ברמה מוגברת במתמטיקה, בפערים בין-מגזריים, בין -אזוריים ובין זרמי חינוך שונים, בירידה בביקוש למקצועות עתירי מתמטיקה באוניברסיטאות, בהיעדר רקע מספק במתמטיקה בקרב סטודנטים הלומדים מקצועות עתירי מתמטיקה ובמחסור במורים בעלי הכשרה מתאימה21.
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים מאי -ספטמבר 2013 את הוראת המתמטיקה במערכת החינוך - בחינוך היסודי, בחטיבת הביניים ובחטיבה העליונה.
הבדיקה עסקה במוסדות החינוך הרשמי ובמוסדות החינוך המוכש"ר.
אלה הנושאים שנבדקו: יישומן של המלצות הוועדות שטיפלו בהוראת המתמטיקה; יישום התכנית האסטרטגית של משרד החינוך לשנים 2012 -2009 בכל הנוגע לשיפור הישגי התלמידים במבחנים הארציים והבין-לאומיים במתמטיקה; גיבושן ויישומן של תכניות הלימודים במתמטיקה ברמות הלימוד השונות; התאמתן של שעות ההוראה בפועל לשעות התקן המחייבות לפי הנחיות משרד החינוך; פעולותיו של משרד החינוך להעלאת שיעור התלמידים הנבחנים בבחינות הבגרות במתמטיקה ברמה מוגברת; פעולותיו של המשרד לצמצו ם פערים בהישגים לימודיים של תלמידים מקבוצות אוכלוסייה שונות ותוצאותיהן; הכשרתו המקצועית של כוח ההוראה בתחום המתמטיקה וההשתלמויות המקצועיות הניתנות לו 22 :.
הביקורת נעשתה במשרד החינוך בלשכת המשנה למנכ"ל, במזה"פ, במינהל הפדגוגי 23 ובמינהל עובדי הוראה 24 .
ביקורת משלימה נעשתה במועצה להשכלה גבוהה (להלן - מל"ג).
20 ,משרד החינוך והתרבותמחר 98 - דוח הוועדה העליונה לחינוך מדעי טכנולוגי ( 1992.
) 21 ,האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים עולם הידע וההכשרה של העוסקים בהוראת המתמטיקה בחינוך העל-יסודי: תמונת מצב והמלצות.
הוועדה "מה צריכים לדעת העוסקים בהוראת המתמטיקה בחינוך העל-יסודי?
22 בכל הקשור לביקורות קודמות שעשה משרד מבקר המדינה בנושאים משיקים ראו דוח שנתי 63ג ( 2012 '), בפרק "היבטים בניהול כוח האדם בהוראה במערכת החינוך", עמ 1009 -971 , ובפרק "לימוד המקצועות ההומניים בבתיה"ס שבפיקוח הממלכתי", עמ' 1055 -1037 ; דוח שנתי 58ב ( 2008 '), בפרק "הכנת תכניות לימודים", עמ 856-829 .
23 המינהל הפדגוגי אחראי על כל המערך הפדגוגי של מוסדות החינוך בשכבות הגיל השונות, ובכלל זה התכנון האסטרטגי, פיתוח והקצאה של משאבים פדגוגיים, כלים ואמצעים הנדרשים ליישום המדיניות של המשרד.
24 מינהל עובדי הוראה במשרד החינוך מאגם את הטיפול בכוחות ההוראה, החל בשלב ההכשרה המשך בשלב השיבוץ בעבודה וקביעת תנאי השירות וכלה בשלב הפרישה.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תכניות לשיפור הוראת המתמטיקה והישגי התלמידים .
ועדות שהוקמו לבחינת איכות הוראת המתמטיקה .
בתחילת שנות התשעים של המאה העשרים גברה המודעות של משרד החינוך לצורך בשיפור איכות לימודי המתמטיקה, המדעים והטכנולוגיה.
מאז הו קמו ועדות שעסקו בנושא הוראת המתמטיקה ופורסמו דוחות הכוללים תיאור של מצב בתיה"ס מבחינת הידע המתמטי של התלמידים ומבחינת איכות הוראת המתמטיקה והמלצות לשיפורם.
להלן פירוט ממצאיהן, מסקנותיהן והמלצותיהן של שתיים מהוועדות העיקריות שעסקו בנושא: 1.
ועדת הררי : בנובמבר 1990 מינה שר החינוך דאז, זבולון המר ז"ל, ועדה לחינוך מדעי וטכנולוגי בראשות פרופ' חיים הררי (להלן - ועדת הררי).
מטרתה של הוועדה הייתה לבחון את מצב מערכת החינוך בישראל בתחומי המדע והטכנולוגיה ולהציע שינויים לקידום החינוך בתחומים אלה לקראת המאה העשרים ואחת .
בדוח הוועדה מאוגוסט 1992 היא המליצה על פעולות לקידום החינוך במקצועות המתמטיקה, המדע והטכנולוגיה שיתפרסו על פני חמש שנים, בין היתר בתחומי הוראת המקצועות והכשרת המורים.
אלה המלצותיה העיקריות: (א) בבתיה"ס היסודיים תתבצע הוראת המתמטיקה בידי מורים מקצועיים שהוכשרו במיוחד להוראת המתמטיקה בחינוך היסודי, ומערכת החינוך תפעל לתגבור הכשרת המורים והשתלמותם המקצועית; יגובשו תכניות לימודים חדשות לשיפור הוראת המתמטיקה.
(ב) בכל אחת מכיתות חטיבת הביניים תתווסף שעה שבועית (להלן - ש"ש) במתמטיקה, באופן שיוקצו חמש ש"ש ללימוד המקצוע.
(ג) יש לפעול לעידוד תלמידים ללמוד מתמטיקה ברמות של 4 או5 יח"ל, וכן יש לפעול לשיפור איכויות הלמידה בקרב בני נוער משכבות מצוקה ולהגברת השימוש במחשבים בהוראת המתמטיקה, המדע והטכנולוגיה בחטיבה העליונה.
משרד החינוך יישם חלק מהמלצות ועדת הררי, ובכלל זה את ההמלצה להוסיף שעת לימוד שבועית לכיתות חטיבות הביניים ולהפקיד את הוראת המתמטיקה בחינוך היסודי בידי מורים שקיבלו הכשרה מיוחדת לכך.
אולם המלצות אלו יושמו באיחור ניכר - רק בעקבות פרסום דוח ועדת בן צבי (המתואר להלן), דהיינו כעשור לאחר פרסומו של דוח ועדת הררי.
ועדת בן צבי : בספטמבר 2000 מינתה מנכ"לית משרד החינוך דאז, גב' שלומית עמיחי, ועדה לבחינת נושא לימודי המתמטיקה בראשות פרופ' נאווה בן צבי (להלן - ועדת בן צבי)25 .
על הוועדה הוטל לבדוק את תכנית הלימודים במתמטיקה בכל רמות הגיל, את חומרי הלמידה, את שיטות ההוראה ואת צורכי ההכשרה וההשתלמות של המורים להוראת המקצוע, .
25 הוועדה מונתה בעקבות מחקר השוואתי בין-לאומי במתמטיקה שבחן את הישגי התלמידים, והעלה כי לתלמידי כיתות ח' בישראל הישגים נמוכים יחסית להישגי תלמידים במדינות אחרות.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ולגבש תכנית מקיפה להעלות את איכות לימודי המתמטיקה בבתיה "ס היסודיים ובחטיבות הביניים, ובכלל זה לשיפור כוח ההוראה במתמטיקה26.
)(א דוח הוועדה מיוני 2002 הצביע על הבעיות המרכזיות האלה בתחום לימודי המתמטיקה: (1) בתחום הישגי התלמידים: תלמידי בתיה"ס היסודיים וחטיבות הביניים מתקשים בפתרון בעיות מילוליות ובעיות בגאומטריה; שיעור התלמידים שלמדו מתמטיקה בהיקף של 5 יח"ל קטן בהשוואה למדינות מערביות אחרות; ההישגים בפריפריה ובמגזר הערבי נמוכים יחסית להישגים במרכז ובמגזר היהודי, בהתאמה, בכל הגילים.
(2) בתחום גישות ההוראה וחומרי הלמידה: בחינוך היסודי בולט הקושי ללמד בכיתה הטרוגנית ומרובת תלמידים.
בחינוך העל-יסודי לא מוקצה די זמן לפיתוח חשיבה מתמטית; השימוש בטכנולוגיה בהוראת המתמטיקה הוא מועט.
(3) בתחום תכניות הלימודים: טרם הושלמה הכנת תכניות הלימודים לחטיבת הביניים ולחטיבה העליונה, אין רצף ביישום התכניות במעבר בין שלבי החינוך השונים.
(4) בתחום כוח ההוראה: ההשכלה המתמטית והפדגוגית של המורים למתמטיקה אינה מספקת, בעיקר בקרב מורים בחינוך היסודי ובחטיבת הביניים; מספר הסטודנטים המכשירים עצמם להוראת המתמטיקה (בכל הרמות) אינו מספיק, והסטודנטים שהכשירו עצמם להוראת המתמטיקה בחינוך היסודי לרוב אינם משובצים כמורים למתמטיקה; מספר שעות ההשתלמות במתמטיקה מועט יחסית.
(5) בתחום המערכת הארגונית ומערך ההוראה וההדרכה: אין פיקוח מקצועי במחוזות; אין תיאום בין הגופים השונים העוסקים בהטמעת החינוך המתמטי - מרכזי הכשרת המורים, המפמ"ר ואגפי הגיל השונים.
(ב) ועדת בן צבי הדגישה כי מקצוע המתמטיקה חייב להיות בעדיפות לאומית ראשונה, וכי יש להקצות לכך תקציבים ייחודיים.
אלה עיקרי המלצותיה27: (1) בתחום הישגי התלמ ידים: יש להקצות לפחות שש שעות לימוד שבועיות במתמטיקה לכל תלמיד; יש לפעול להגדלת שיעור התלמידים הלומדים מתמטיקה ברמה המוגברת; יש לתגבר את ההוראה לתלמידים ברמה הבינונית ולפתח תכניות ייחודיות לתגבור הוראת המתמטיקה בבתיה"ס אשר בהם אותרו יותר מ -20% תלמידים המתקשים במתמטיקה, בייחוד באזורים פריפריאליים ובמגזרי המיעוטים.
(2) בתחום גישות ההוראה וחומרי הלמידה: יש למנות ועדה מקצועית חיצונית שתבדוק את חומרי ההוראה בחינוך היסודי וכן את יכולת ההתמודדות של המורים עם הכיתה ההטרוגנית ותפתח דרכי הערכה וטיפול בתלמידים מתקדמים ומתעכבים; יש לבצע שילוב נרחב של טכנולוגיה בהוראת המתמטיקה.
(3) בתחום תכניות הלימודים: יש לאשר את תכנית הלימודים לחינוך היסודי ולסיים את כתיבת הטיוטה של תכנית הלימודים החדשה לחטיבת הביניים ולחטיבה העליונה עד ספטמבר 2002.
(4) בתחום כוח ההוראה: יש לבצע סקר ל בדיקת ההכשרה המקצועית ולגבש תכנית הכשרה למורים שאינם עומדים בדרישות האקדמיות והפדגוגיות; יש להקפיד שהמורים .
26 ,משרד החינוך דוח ועדת בן צבי לבדיקת לימודי המתמטיקה בבתיה"ס במערכת החינוך במדינת ישראל (התשס"ב).
27 בישיבת ועדת החינוך של הכנסת בנובמבר 2004 ציין יו"ר המזה"פ דאז, פרופ' יעקב כץ, כי שרת החינוך ומנכ"לית משרד החינוך אימצו את המלצות ועדת בן צבי.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שילמדו מתמטיקה בחינוך היסודי יהיו מורים מקצועיים ובעלי תעודת הסמכה להוראת המתמטיקה; יש לפתח תכנית השתלמויות שתחייב מורים להשתלם באופן קבוע.
(5) בתחום המערכת הארגונית ומערך ההוראה וההדרכה: יש להקים ועדה שתבצע מעקב אחר ביצוע ההמלצות.
בשנת 2010 הקימה האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, בהזמנת משרד החינוך, ועדת מומחים בראשות פרופ' חנוך גוטפרוינד (להלן - ועדת גוטפרוינד) לבחינת השאלה: "מה צריכים לדעת העוסקים בהוראת המתמטיקה בחינוך העל -יסודי?
הוועדה התבקשה להמליץ על מדיניות לקידום החינוך המתמטי בישראל ולשיפור הישגי התלמידים.
הוועדה הגישה את המלצותיה בשנת 2012.
משרד החינוך יישם חלק ניכר מהמלצות ועדת בן צבי.
למשל, הוגדל מספר שעות הלימוד השבועיות במתמטיקה (אם כי בחטיבת הביניים לא נוספו די שעות לימוד, ומספרן היה קטן מהמומלץ); נוספו תכניות לימודים חדשות במתמטיקה (בשנת 2006 לחינוך היסודי ובשנת 2009 לחטיבת הביניים); הוחל בהפעלת תכנית להתמקצעות מורים המלמדים מתמטיקה בבתיה "ס היסודיים; הופעלה תכנית ניסיונית בחטיבת הביניים לתגבור תלמידים מתקשים מחד גיסא ולטיפוח מצטיינים מאידך גיסא (התכנית "מיצוי ומצוינות במתמטיקה"), שהפכה בשנת התש"ע ( 2009- 2010 ) לתכנית ארצית מחייבת28 .
על אף זאת, ועל אף צעדים שנקט משרד החינוך לשיפור המצב, הוסיף מצב הוראת המתמטיקה בישראל להדאיג את קובעי המדיניות החינוכית בתחומים חשובים: הישגים נמוכים של התלמידים במבחנים ארציים ובין -לאומיים, פערים גדולים בין מגזרים ובין מרכז לפריפריה ומחסור במורים בעלי הכשרה מתאימה בהוראת המתמטיקה.
התכנית האסטרטגית של משרד החינוך .
בשנת 2009 גיבש משרד החינוך תכנית עבודהאסטרטגית לשנים 2012 -2009 (להלן- התכנית האסטרטגית), שמטרותיה היו קידום החינוך לערכים ציוניים, יהודיים וחברתיים; חתירה לקידום המצוינות, לשיפור בהישגים ובאיכות החינוכית ולצמצום הפערים החברתיים; הגברת היעילות והאפקטיביות של מערכת החינוך, ושירות צורכי הפרט וצרכיה המשתנים של מדינת ישראל.
לצורך השגת מטרות אלה הגדיר משרד החינוך 11 ;יעדים, לרבות שיפור ההישגים הלימודיים חיזוק מעמד המורה ושיפור איכות ההוראה; צמצום פערים לימודיים; התאמת תכנית הלימודים למציאות החינוכית המשתנה29.
28 לצורך הפעלת התכנית הוקצו שעות לימוד לבתי"ס בעלי מדד טיפוח גדול מ-3 ולבתיה"ס במגזרי המיעוטים.
"מדד טיפוח" - מדד שקבע משרד החינוך בשנת 2006 ולפיו הוא קובע את מידת הסיוע והתגבור במשאבים שיקבל בי"ס מסוים על פי צורכי תלמידיו, נוסף על ההקצאה התקנית המזערית שמקבל ביה"ס (ראו הרחבה בהערת שוליים 89 .
) 29 ;היעדים האחרים שהוגדרו היו טיפוח החינוך לערכים; מאבק באלימות ועיצוב האקלים החינוכי ניצול מרבי של זמן הלימוד; חיזוק מעמד המנהל; הגדלת מספר התלמידים בחינוך הטכנולוגי - מקצועי; תקשוב מערכת החינוך והתאמתה לעידן הדיגיטלי במאה העשרים ואחת.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 התכנית האסטרטגית תוקצבה בשנים 2012 -2009 ב-820 .
מיליון ש"ח, והם נוצלו במלואם כ-400 מיליון ש"ח מהתקציב הכולל של התכנית יועדו ל"שיפור ההישגים וצמצום הפערים הלימודיים", לרבות לתכניות הנוגעות להוראת מקצוע המתמטיקה.
בנושא מקצוע המתמטיקה נקבעו היעדים האלה: שיפור הדרגתי ועקבי בתוצאות מבחני המיצ"ב30 ; שיפור בדירוגה של ישראל במבחן SSTIM31 (להלן- מבחני הטימס) שיבוצע בכיתות ח' בשנת 2011 ממקום24 ל-19 (שיפור של17 נקודות); שיפור בדירוגה של ישראל במבחני ה- PISA (להלן- מבחני הפיזה)32 שבהם ייבחנו תלמידים בני15 בשנת 2012 ממקום40 ל- 35 (שיפור של48 נקודות); שיפור בדירוגה של ישראל במבחן הפיזה שבו ייבחנו תלמידים בני 15 בשנת 2015 ממקום40 ל-20 (שיפור של 83 נקודות); הגדלת שיעור הזכאים לתעודות בגרות; הגדלת שיעור התלמידים הלומדים מתמטיקה ברמת 5 יח"ל; השקעת משאבים ניהוליים וכספיים לצמצום הפערים הלימודיים; ביצוע שינוי כולל בתכניות הלימודים הנכללות במקצועות הליבה; הטמעת תכנית לימודים חדשה במתמטיקה לכיתות ז'.
(א) עיקר המשאבים להשגת היעד של שיפור ההישגים במבחנים הארציים והבין-לאומיים ניתנו בחטיבת הביניים, ובעיקר לכיתות ז': תוספת של ש"ש במתמטיקה לכל כיתות ז', באופן שכל תלמיד ילמד חמש ש"ש 33 ; מילוי צורכיהם הייחודיים של "תלמידי הקצוות" (המצטיינים והמתקשים) באמצעות התכנית "מיצוי ומצוינות במתמטיקה".
במסגרת זו נקבע כי לכל שכבת כיתות יתווספו שבע ש"ש 34 של הוראה לתלמידי הקצוות.
בשנה הראשונה לתכנית הוקצו להשגת יעד זה כ-17 .
מיליון ש"ח (ב) בין האמצעים להשגת היעד של העלאת שיעור התלמידים הלומדים מתמטיקה בהיקף של 5 יח"ל : הפעלתה של תכנית ייחודית ללמידה בקבוצות קטנות ובאופן מקוון - תכנית "נחשון"35 ; הענקת פרסים לתלמידים מצטיינים במקצועות הליבה.
כמו כן משנה"ל התשע"א ( 2011 -2010 ) ולקראת שנה"ל התשע "ב ( 2012 -2011 ) הוגדרה משימה נוספת שנועדה להגדיל את מספרם של התלמידים הזכאים לתעודת בגרות - "תגבור לימודי מתמטיקה לתלמידי שכבה י' הניגשים לבגרות בהיקף של 3 .
"יח"ל נוסף על כך קבע המשרד כי יש לקדם את החינוך המדעי-טכנולוגי כיעד בתכנית האסטרטגית.
לצורך כך גובשה במינהל למדע ולטכנולוגיה שבמשרד תכנית "מצוינות במדע וטכנולוגיה", .
30 מיצ"ב (מדדי יעילות וצמיחה בית-ספרית) היא מערכת מבחנים ארצית לתלמידי כיתות ה' ו -ח' שנועדה לבחון אם התלמידים עומדים בדרישות המצופות מהם על פי תכנית הלימודים בארבעה מקצועות ליבה ובהם מתמטיקה.
31 "Trends in International Mathematics and Science Study" - מחקר בין-לאומי במתמטיקה ובמדעים שמבצע הארגון הבין -לאומי להערכת הישגים בחינוך (ה -IEA ) ומתקיים אחת לארבע שנים החל משנת 1995.
32 "The Programme for International Student Assessment" - מחקר בין -לאומי להערכת תלמידים שמבצע משנת 2000 ( הארגון לשיתוף פעולה כלכלי ולפיתוח OECD ).
המחקר נועד לאפשר לכל מדינה לבדוק את התפוקות של מערכת החינוך שלה ולהעריך את הישגי תלמידים בני 15 במסגרת בין-לאומית משותפת ומוסכמת.
33 נקבעה תוספת של כ- 25,000 ש"ש לשיפור המיומנויות במתמטיקה, במדעים ובשפת אם בכיתות ז'.
34 :על פי המפתח5-2 כיתות בשכבה- תוספת של 7 ( ש"ש5 ש"ש לקבוצת המתקשים ו-2 ש"ש לקבוצת המצטיינים); 10-6 כיתות בשכבה - תוספת של 14 ( ש"ש10 ש"ש לשתי קבוצות המתקשים ו-4 .
)ש"ש לשתי קבוצות המצטיינים 35 תכנית נחשוןהיא מיזם אינטרנטי שפיתח המרכז לטכנולוגיה חינוכית והיא מציעה לתלמידי כיתות י'-י"ב בעלי פוטנציאל החיים בפריפריה הגיאוגרפית או החברתית תגבור לימודי במתמטיקה, בפיזיקה, בכימיה ובביולוגיה.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שמטרתה להגדיל את מספר התלמידים שכבר בתחילת לימודיהם בחטיבה העליונה הם בעלי בסיס מתמטי -מדעי מוצק שיאפשר להם להשיג תעודת בגרות איכותית 36 בתחומי המדע והטכנולוגיה.
(ג) האמצעים לחיזוק מעמד המורה וש יפור איכות ההוראה הם, בין היתר, הקצאת ימי הדרכה שבועיים לבתיה "ס; השתלמויות חובה למורים המלמדים בכיתות ז' לצורך הטמעת תכנית הלימודים החדשה והיכרות עם התכנית "מיצוי ומצוינות במתמטיקה"; השתלמויות למדריכים; הכשרת "מורי מורים" לצורך הדרכת מורים; המשך הפעלתה של תכנית ההתמקצעות למורים הכוללים בחינוך היסודי37 ; העלאת תנאי הסף לקבלה למוסדות להכשרת עובדי הוראה לתואר ראשון והעלאת תנאי הסף הנדרשים ממועמדים להוראה בעלי תואר אקדמי ראשון.
ההערכה היא כלי עזר בידי מנהלים ואמורה לסייע בידם בקבלת החלטות הנוגעות להקצאת משאבים , בקביעת סדרי עדיפויות ובמעקב אחר התקדמות השגת המטרות.
ואכן, בתכנית האסטרטגית נקבע מערך של בקרה והערכה לגבי התכניות הכלולות בה, אשר תוקצב בסכום של שמונה מיליון ש"ח.
בשנים 2012 ו- 2013 פרסמה הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (להלן - ראמ"ה) 38 כמה מחקרי הערכהמעצבת על היבטים שונים של התכנית האסטרטגית39.
ליישום התכנית האסטרטגית הוקם, ליד לשכת המשנה למנכ"ל משרד החינוך, צוות תכנון שהיה אחראי למעקב אחר ההתקדמות בביצוע המשימות שקבעה התכנית ולקבלת החלטות הנוגעות לגיבוש תכנית העבודה של יחידות המטה והמחוזות לשנה"ל הע וקבת.
במסגרת יישום התכנית האסטרטגית פיתח המשרד כלים למעקב אחר ההתקדמות בביצוע יעדי התכנית.
צוות התכנון חיבר שאלון (להלן - השאלון) שבאמצעותו ייאספו הנתונים ממנהלי בתיה"ס40.
)(א השאלון לבתיה"ס היסודיים לשנה"ל התשע"ב כלל כ -200 שאלות, והשאלון לבתיה"ס העל-יסודיי ם כלל כ -210 שאלות.
בשנה"ל התשע"ג צומצם מספר השאלות שבשאלון לבתיה"ס היסודיים לכ -160 שאלות ומספר השאלות שבשאלון לבתיה"ס העל -יסודיים צומצם לכ-170 .
שאלות הנהלת המשרד לא עשתה שימוש כנדרש בנתוני השאלון על מנת לנתח את התכניות שהופעלו במסגרת התכנית האסטרטגית.
36 תעודת בגרות של תלמידים שעמדו בבחינה במתמטיקה ברמה של 5 יח"ל וכן בבחינה בשני מקצועות בתחום הריאלי ברמה של 5 .
יח"ל 37 אחד ממסלולי ההכשרה בחינוך היסודי שפעלו במכללות להכשרת עובדי הוראה עד שנת 2008 הוא מסלול "הוראה כוללת".
מסלול זה הכשיר עובדי הוראה לשמש מחנכי כיתות וללמד מגוון מקצועות, ובהם עברית, מתמטיקה, תנ"ך ומולדת.
38 ראמ"ה היא יחידת סמך אשר הוקמה ב - 2006 כרשות עצמאית פנים-ממשלתית כדי לפעול כגורם מקצועי, אובייקטיבי ובלתי תלוי המשרת ומנחה את כל בעלי העניין במערכת החינוך ומחוצה לה בתחומי מדידה והערכה.
יחידה זו כפופה במישרין לשר החינוך.
39 הערכה מעצבת היא הערכה המתמקדת בבחינת תהליכ י היישום של התכנית ובהעלאת הצעות לשיפורם.
השאלון מבוסס על קבלת מידע ונתונים ממנהלי בתיה"ס באמצעות האינטרנט 958 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 כמוכן נמצאו פערים ניכרים בין נתוני השאלונים ובין נתונים אחרים של המשרד, והדבר עלול להקשות את ניתוח הישגי התכנית האסטרטגית ואת הסקת מסקנות מאופן ביצועה.
למשל, על פי התשובות על השאלון, בשנה"ל התשע"א 12,008 תלמידים היו אמורים לגשת לבחינת הבגרות ברמה של 5 יח"ל, א ולם על פי מסמכים של אגף הבחינות במשרד בפועל ניגשו לבחינה רק 9,742 תלמידים (פער של 23.
3% ); בשנה"ל התשע"ב, על פי התשובות על השאלון, היו אמורים לגשת לאותה בחינה 15,445 תלמידים, ואילו על פי אגף הבחינות במשרד בפועל ניגשו אליה רק 8,869 תלמידים (פער של 42.
) על הנהלת משרד החינוך לפעול לשיפור תהליך קבלת פרטי המידע הרלוונטיים לצורכי התכנון והמעקב באמצעות שיפור הכלים הממוחשבים המובנים.
(ב) נוסף על הנתונים שאסף משרד החינוך באמצעות השאלון הוא אסף מיחידות המשרד וממחוזותיו נתונים על ביצועה של התכנית האסטרטגית.
הנהלת מש רד החינוך קיבצה את נתוני השאלון ואת הנתונים המשלימים ופרסמה מדי שנה במרוכז את הנתונים על התכנון והביצוע של האמצעים שגובשו להשגת יעדי התכנית האסטרטגית (להלן - הדיווח התקופתי).
משרד מבקר המדינה סקר את הדיווחים התקופתיים על ביצוען של תכניות ומשימות שגיבש משרד החינוך להשגת יעדי התכנית האסטרטגית בכל הקשור להוראת המתמטיקה בשנות הלימודים התש"ע-התשע"ב ( 2012 -2009 .
) הבדיקה העלתה כי הדיווחים התקופתיים לשנים התשע"א והתשע"ב כללו דיווח מלא רק על מקצת המשימות, ולפיכך לא ניתן היה לעקוב אחר ביצועה של התכנית האסטרטגית באותן שנים ולהעריך את שיעור ביצועה ואת מידת השגת יעדיה41 .
למשל, על סמך הדיווח התקופתי לא ניתן היה לעקוב בשנים אלה אחר אופן הפעלתן של תכניות שונות שלגבי חלקן המשרד אסף נתונים באמצעות השאלון: לא ניתן ללמוד מהדיווח על ההקצאה והניצול של שעות הלימוד הנוספות שהוקצו במסגרת התכנית; לא ניתן ללמוד מהדיווח על היקף הפעלתה של התכנית "מיצוי ומצוינות במתמטיקה"; ואף לא ניתן ללמוד ממנו על הקצאת ימי ההדרכה השבועיים לבתיה "ס, על השתלמויות למדריכי מורים בנוגע לתכנית הלימודים החדשה ולתכנית "מיצוי ומצוינות במתמטיקה" ועל מינוי "מורי מורים".
בצד האמור לעיל משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את המאמץ הכלל -משרדי לגיבוש תכנית עבודה אסטרטגית.
פעולות משרד החינוך להטמעת התכנית וליישומה, בעיקר בחטיבת הביניים, ובהן הצבת יעדים מדידים למטרות שהוגדרו, פיתוח כלים למעקב אחר ההתקדמות בביצוע המשימות, ניצול משא בים ובחינת תפוקות, מעידות על גיבוש דפוסי עבודה נכונים ויעילים.
עם זאת, הדיווחים התקופתיים התייחסו, כאמור, באופן חלקי בלבד לחלק ניכר מהמשימות שהוגדרו בתכנית.
לפיכך הם לא אפשרו מעקב אפקטיבי אחר ביצועה.
המשרד הפעיל אפוא תכניות שתקציבן גדול בלא שהיה לו מידע מלא על ההתקדמות של יישום התכנית האסטרטגית והשגת יעדיה.
משרד החינוך טרם פרסם עדכון של סטטוס ביצוע תכנית העבודה בשנה"ל התשע"ג משרד החינוך 959 .
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תכניותהלימודים במתמטיקה .
כאמור המזה"פ אחראית, בין היתר, לפיתוח תכניות לימודים בכל המגזרים, לכל שכבות החינוך (החינוך היסודי, חטיבת הביניים והחטיבה העליונה) ובכל תחומי הדעת.
תכנית לימודים בתחום דעת כלשהו אמורה להגדיר מתווה לימודי ברור, מלא ותקני לכל התלמידים במדינה.
על תכנית לימודים להציג את התפיסה הרעיונית העומדת ביסודה, לקבוע את מטרות הלימוד ואת התכנים שיש ללמד, את ההישגים הנדרשים ואת המיומנויות והידע שהתלמידים ירכשו, וכמו כן להמליץ על דרכי הוראה ולמידה ועל הדרכים להעריך את יעילות התכנית42 .
היעדר תכנית לימודים מקשה את ההוראה והלימודים על המורים ועל התלמידים ועלול להיות מכשול להצלחתם.
את תכניות הלימודים מגבשות שתי ועדות שממנה המזה"פ: (א) ועדת מקצוע (להלן - ועדת המקצוע); ועדת המקצוע למתמטיקה לשנה"ל התשע" ג מונה 15 חברים שמונו בידי יו"ר המזה"פ, אנשי אקדמיה ומורים; מפמ"רית מתמטיקה משמשת מרכזת הוועדה.
ועדת המקצוע אמורה להתכנס לפחות שלוש פעמים בשנה.
בשנה"ל התשע"ג התכנסה הוועדה שלוש פעמים.
(ב) ועדת תכנית (להלן - ועדת התכנית) היא ועדה אד-הוק שתפקידה לפתח את מסמך תכנית הלימודים על כל חלקיו, על פי מתווה שמכינה ועדת המקצוע.
'תכנית הלימודים במתמטיקה המחייבת את כל שכבות הגיל בחינוך היסודי (כיתות א-ו') הופעלה בהדרגה משנה"ל התשס"ו ( 2006 -2005 .
תכנית הלימודים לחטיבת הביניים הופעלה בהדרגה כתכנית ניסוי משנה"ל התש "ע.
באוגוסט 2011 'אישרה ועדת המקצוע את תכניות הלימודים לכיתות ז -ח' והחל משנה"ל התשע"ג היא מיושמת במלואה בכיתות ז' בלבד והוכנסו במסגרתה גם ספרי לימוד חדשים; במועד הביקורת, ספטמבר 2013 , הופעלה בכיתות ח' תכנית ניסוי והתלמידים למדו לפי ספרי לימוד לתכנית הניסוי 43 ; תכנית הלימודים לכיתה ט' אושרה ביולי 2013 , ובמועד סיום הביקורת ספרי הלימוד לכיתות ט' טרם קיבלו אישור.
מחקר הערכה שעשתה ראמ"ה, באפריל 2012 , בנושא אופן יישום התכנית לקידום ההישגים במתמטיקה בכיתות ז' בשנתה הראשונה (שנת התש"ע)44 העלה, בין היתר, כי בשנה האמורה הצליחה מערכת החינוך להטמיע את תכנית הלימודים החדשה בכל הנוגע להקצאת תוספות שעות הלימוד ושעות ההדרכה הנדרשות לבתי"ס.
עם זאת, מחקר ההערכה לימד על בעיות של ממש בתהליך ההטמעה של התכנית, ובהן עומס כבד על המורים וקושי לעמוד בקצב הלימוד הנדרש בכיתות, אי -שביעות ר צון של חלק ניכר מהמורים מההשתלמויות בנושא התכנית החדשה, ועיכובים בהכנת חומרי הלימוד המותאמים לתכנית.
ראמ"ה ציינה כי יש צורך להמשיך לעקוב אחר הישגיהם של התלמידים בשנים התשע"א -התשע"ב כדי לבחון את האפקטיביות של התכנית.
מחקר המשך45 שפרסמה ראמ"ה בפברואר 2013 העלה כי בשנה"ל התשע"א נמשכה הטמעת התכנית בכיתות ח', וכי המשאבים שהוקצו להטמעתה אכן נוצלו: רוב בתיה"ס קיבלו את תוספת השעות בהתאם להגדרות התכנית, מורים השתתפו בהשתלמויות, ניתנה הדרכה .
42 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008 '), הפרק "הכנת תכניות לימודים", עמ833.
ספרי הלימוד לכיתה ח' היו במועד זה בתהליכי אישור 44 ,ראמ"ה תכנית לקידום הישגים בכיתות ז' במתמטיקה, שפת אם ומדע וטכנולוגיה בשנת הלימודים תש"ע ( 2012 .
) 45 ,ראמ"ההתכנית לקידום הישגים בכיתות ח' במתמטיקה, בשפת אם ובמדע וטכנולוגיה בשנת הלימודים תשע"א ( 2013.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בבתיה"ס, והורגש השינוי בתכניות הלימוד.