HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אשר לקשיים שרמ"י נתקלת בהם בעבודתה עם הגופים ועם הגורמים המעורבים בתהליך הרישום, משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי מתוקף אחריותה לקידום רישום הזכויות היה עליה לבחון ולחשוף את החסמים בתה ליך הרישום וליזום פעולות להסרתם.
ועדת ההיגוי היא צומת משמעותי שבו יכולה רמ"י, כמו כל אחד מהגופים החברים בוועדה, להציף את אותם בעיות וחסמים המעכבים את רישום הזכויות, כדי לגבש פתרונות בשיתוף כלל הגופים ולעקוב אחר יישומם.
שם הדוח: משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ליקויים בהטמעת תהליך רישום הזכויות בתהליך התכנון תהליך התכנון והבנ ייה כולל פע ולות מורכבות רבות המבוצעות בידי מהנדסים, אדריכלים, מודדים ועוד .
אף שהשלב הסופי של התהליך הוא רישום הזכויות, נמצא שלעתים שלב זה מוזנח.
במצב שכזה, יש שרוכשי יחידות דיור קובעים בשטח עובדות (סיפוח שטחים, הרחבות וכדומה) לאחר שכבר הושלמה הבנייה והתקבל אישור אכלוס, ובטרם הושלם הרישום.
מדובר בעובדות שבמסגרת תהליך רישום אי -אפשר להכשירן, זאת בשל הפער בין המצב הקיים למצב המתוכנן; זאת ועוד, לעתים, בהיעדר רישום גם הפרצלציה אינה מדויקת, וכאשר היא נעשית מתברר שהבנייה בפועל סותרת תכניות סטטוטוריות או שאינה מתיישבת עם מבנים ומגרשים אחרים בשטח.
במקרים כאלו נדרש לעתים לבצע תהליך תכנון מחדש הכולל תכנית מפורטת מעודכנת ואישורה כדין, תהליך שמטבעו הוא מורכב וממושך.
ועדת דליצקי בחנה סוגיה זו וקבעה כי הסיבה העיקרית לה היא שתהליך הרישום אינו משולב בתהליך התכנון , ואין מעקב ובקרה על ביצועו.
עוד צוין כי לא נקבע אחראי לתהליך רישום הפרצלציה ב מהלך התכנון, ו חסר גוף בצוות התכנון שילווה את תהלי ך התכנון המפורט מתחילתו, ירכז את הש ינויים החלים בו ויעדכן בהתאם ומוקדם ככל האפשר את התכניות המיועדות לרישום הזכויות.
הוועדה המליצה כי תהליך רישום הזכויות יוטמע בתהליך התכנון משלביו הראשונים.
על רמ"י ועל משרד הבינוי הוטל לגבש נהלים לקידום נושא זה.
בעקבות המלצות ועדת דליצקי פרסמה רמ"י בשנת 2000 נוהל משולב למדידות ולרישום תצ"רים לחברות מנהלות ומתכננות (להלן - הנוהל).
הנוהל קובע אבני דרך להתקדמות רישום הפרצלציה בפרק זמן קצר, מיד לאחר אישור תכנית מפורטת במוסד התכנון.
הנוהל גם מגדיר את אחריותה של חברה מנהלת ומתכננת להכנת התצ"ר וקובע לוחות זמנים לכך, בד בבד עם אישור התכנית המפורטת.
הוא גם קובע כי החברות המנהלות והמתכננות יגישו את התצ"ר לאישור מפ"י כ"כשרה לרישום" 13 לא יאוחר מיום אישור התכנית המפורטת - הכול כדי להביא לאישור תצ"ר ותכנית מפורטת כמעט בעת ובעונה אחת, ובכל מקרה לפני פרסום הקרקע לשיווק .
נקבע כי אי -עמידה בלוחות הזמנים ייחשב כהפרה יסודית של ההסכם בין רמ"י לחברות המנהלות והמתכננות.
בינואר 2009 קיבלה המועצה את החלטה 1169 , שעסקה בשינוי במדיניות הקצאת הקרקעות וקבעה כי במקביל לקידום הליך התכנון הסטטוטורי, תהיה רמ"י אחראית להכנת תצ"ר באופן שמועד הרישום בפנקסי המקרקעין יהיה קרוב ככל האפשר למועד אישור התכנית המפורטת.
משרד מבקר המדינה ניתח נתונים שהתקבלו מרמ"י על תכניות מפורטות שתכננה ושמוסדות התכנון אישרו בשנת 2013 .
התרשים שלהלן מציג את התפלגות יחידות הדיור בתכניותלפי מועד הגשת התצ"ר שלהן לאישורו של מפ"י כ"כשרה לרישום": .
שלב אחד לפני הגשת התצ"ר לרישום הפרצלציה בלשכת הרישום משרדהבינוי 485 .
:שם הדוח משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מהנתונים עולה כי בשנת 2013 רמ"י תכננה ומוסדות התכנון איש רו תכניות מפורטות שבהן 23,217 יחידות דיור, שחלק הארי שלהן - 17,661 יחידות (כ - 76% )מהיחידות שאושרו- לא עמד בהוראות הנוהל, כמפורט להלן: 8,806 יחידות דיור (כ - 37% ) נכללו בקרקעות שתצ"ר שלהן הוגשה למפ"י לאישור באיחור - חמישה חודשים עד שנה וחצי לאחר אישור התכנית המפורטת; 6,649 יחידות (כ - 29% ) נכללו בקרקעות שבמועד סיום הביקורת התצ"ר שלהן טרם הוגשה למפ"י לאישור ונמצאת בשלב מוקדם של אישורה; ו- 2,206 יחידות (כ- 10% ) נכללו בקרקעות שלא ידוע כלל באיזה שלב נמצאת התצ"ר שלהן ואם בכלל החל תהליך הפרצלציה.
בביקורת גם עלה כי רמ"י אינה מפעילה את הסנקציות שנקבעו בחוזים עם החברות המנהלות והמתכננות לאי-עמידה בלוחות הזמנים, אף שהדבר נחשב להפרה יסודית של ההסכמים עמן.
משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י שכדי לעמוד ביישום החלטת המועצה וביישום הנוהל שקבעה לעצמה, עליה לאכוף את דרישתה מחברות מנהלות ומתכננות לעמוד בהתחייבויותיהן, המעוגנות בהסכמים עמן.
על רמ"י לפקח על התקדמות רישום הפרצלציה על פי לוחות הזמנים שנקבעו לכך, ולהתריע בעוד מועד לפני החברות שאינן עומדות בהם.
אשר לוועדת ההיגוי, שהממשלה הטילה עליה ללוות את יי שום המלצות ועדת דליצקי, משרד מבקר המדינה מעיר כי אף שהוועדה ראתה בהטמעת תהליך רישום הזכויות בתהליך התכנון תנאי לקידום רישום הזכויות, היא לא עקבה אחר יישום הנוהל שרמ"י גיבשה לשם כך.
הדבר מלמד על מעקב ופיקוח לקויים של הוועדה על יישום ההמלצות.
קביעת נוהלי עבו דה כשלעצמה אינה מבטיחה את קיומם, ונדרש כי ועדת ההיגוי תעקוב באופן שוטף אחר יישום ההמלצות, דבר שלא נעשה.
שם הדוח: משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 אי-יישום החלטות המועצה בדבר שיווק קרקע למגורים לאחר רישום הפרצלציה שיווק קרקע שהושלם לגביה רישום הפרצלציה עשוי להאיץ את הליכי רישום הזכויות, על ידי כך שכבר במהלך הבנייה יירשם המבנה כבית משותף, ועד האכלוס יירשמו זכויות המשתכנים.
המועצה קבעה בהחלטה 1066 מינואר 2006 בעניין רפורמה במקרקעי ישראל (כחלק מיישום המלצות ועדת גדיש) כי מקרקעין למטרת מגורים, ככלל, ישווקו לאחר שעברו פרצלציה.
בהחלטת המועצה 1169 מינואר 2009 שאוזכרה לעיל, היא גם קבעה שמינואר 2010 תשווק רמ"י 50% מכלל הקרקעות רק לאחר השלמת רישום הפרצלציה לגביהן, ומינואר 2011 .
תשווק באופן זה את כלל הקרקעות בביקורת עלה כי אין לרמ"י מידע מלא ואמין על מספר יחידות הדיור ששווקו לאחר פרצלציה בשנים 2012 -2010 .
הדבר מלמד על פיקוח ומעקב רופפים על ביצוע החלטת המועצה בתחום זה ועל חוסר שליטה של רמ"י בתפוקות פעולותיה.
משמעות הדבר היא ליקוי בסדרי הניהול שלה.
עם זאת, מתכנית העבודה לשנת 2013 שהכין אגף בעלות ורישום ברמ"י בדצמבר 2012 עולה כי מבין 29,292 יחידות הדיור שאושרה להןתכנית מפורטת ותוכננו לשיווק בשנת 2013 , רק ב- 6,393 (כ- 22% ) הושלם רישום הפרצלציה.
יוצא אפוא כי רמ"י פועלת בניגוד להחלטות המועצה ומשווקת את מרבית הקרקעות לפני השלמת רישום הפרצלציה.
זאת ועוד, עלה כי רמ"י לא דיווחה למועצה על אי- עמידתה בהחלטתה, וממילא המועצה לא קיימה דיון בעניין.
משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי פעולותיה אינן מתיישבות עם נהליה ועם החלטות הנהלתה, ועומדות בניגוד למדיניות שקבעה המועצה, דבר ה גורם להתמשכות תהליך רישום הזכויות.
בכך נוצר דפוס פעולה של רמ"י המנציח את בעיית הצטברות יחידות הדיור שאינן רשומות - בעיה שפתרונה הוטל על רמ"י.
עוד עולה מהנתונים כי לרמ"י אין מידע על סטטוס הפרצלציה בכ- 10% מיחידות הדיור שאושרו, דבר המלמד על מעקב לקוי שלה אחר התהליך.
רמ"י מסרה בתשובתה כי "החלטה 1066 לשיווק רק בקרקע שעברה פרצלציה אכן לא יושמה במלואה", וגם כי " החלטה מיום 5.
09 החלטה[ 1169 ]של המועצה - עסקה בשינוי מדיניות ההקצאות וקבעה כי במקביל לקידום הליך התכנון יוכן תצ"ר שמועד רישומו יהיה קרוב ככל הניתן למועד אישור התכנית, וכך ניתן יהיה לרשום פרצלציה ולרשום זכויות מיד לאחר השיווק.
לאור החסמים ביישום ההחלטה של רישום פרצל ציה במקביל לתכנון.
נראה כי לפחות בשלב זה ההחלטה אינה ישימה ואנו שוקלים הבאת תיקון להחלטה זו למועצה" (ההדגשות במקור).
רמ"י הוסיפה כי נדרשות הסכמה עם מינהל התכנון או חקיקת חוק "שייקבע שהתצ"ר הינו חלק בלתי נפרד ממסמכי התכנית.
קשה יהיה לאכוף את הרישום במקביל לתכנון ולהגיע למצב של רישום פרצלציה מייד לאחר אישור התכנית".
רמ"י הדגישה גם שאין לוחות זמנים מחייבים לטיפול בתצ"רים המגיעות מהגופים השונים, ולכן התהליך מתארך בכל אחת מהתחנות.
בתשובתה גם ציינה רמ"י, אשר לשינוי הארגוני שביצעה במסגרת הרפורמה, כי "במסגרת שת"פ בין אגף התכנון לאגף הרישום והקמת יחידה ארצית לפרצלציות ברמ"י מתקיימת בשנה האחרונה אכיפה הדוקה יותר של החברות המתכננ ות לביצוע הרישום, וכן נעשית חשיבה משרדהבינוי 487 .
:שם הדוח משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 נוספת לעניין שינוי באבני הדרך, כך שמרכז הכובד יוטה לטובת הרישום והתהליך יותאם למבנה הארגוני ולתהליכי העבודה לאחר הרפורמה".
משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי מתשובתה בדבר חוסר ישימות החלטות המועצה מינואר 2006 ומינואר 2009 עולה כי לא פעלה על פי החלטות אלה, אשר ביקשו לקדם את תהליך הרישום ולהסדירו.
רמ"י זיהתה חסמים בתהליך שמנעו ממנה את יישום ההחלטות, אך לא פעלה לצמצומם כך שתוכל למלא את תפקידה ולעמוד באחריות שהוטלה עליה לקידום רישום הזכויות.
בכלל זה היא לא יזמה פעולות שיאפשרו את אכ יפת הרישום ב תהליך התכנון ורישום פרצלציה לאחר אישור התכנית ולפני יציאה לשיווק, כפי שהתבקש מהחלטות המועצה.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על רמ"י לבחון לעומקה את האפשרות לקיים במקביל את תהליך התכנון ותהליך רישום הזכויות, ולאפיין את החסמים העולים - אלו התלויים בה ואלו התלויים בגופים אחרים; להסיר את החסמים התלויים בה, ולהעלות בוועדת ההיגוי את הצורך בהסרת החסמים אצל הגופים האחרים, תוך תיאום בין כלל הגופים.
היה עליה גם ליידע את המועצה על חוסר היכולת לטענתה ליישם את החלטותיה בשל חסמים שונים, כדי שהמועצה תדון בדבר.
אגף התקציבים, העומד בראש ועדת ההיגוי, מסר בתשובתו כי חלק מהליקויים שנמצאו נובעים ממדיניות רמ"י לשווק במהירות האפשרית, מדיניות שהביאה לכך שחלק מיחידות הדיור שווקו בקרקעות בחכירה ולא בשיטת מכר.
האגף מסר כי רמ"י תבחן, בשיתוף משרדי האוצר והמשפטים, דרכים שיאפשרו לבצע את רישום הזכויות תוך פעילות נמרצת להאצת שיווקים.
מעקב משרד הבינוי על הטמעת תהליך הרישום בתהליך התכנון : גם משרד הבינוי יוזם תכנון ופיתוח של שימושי קרקע.
בעקבות המלצות ועדת דליצקי פרסם המשרד בפברואר 2003 את נוהל "מודד אתר", אשר מטרתו להגדיר את עבודת המודד משלב התכנון של תכנית מפורטת ועד רישום הפרצלציה בלשכת הרישום.
בנוהל נקבע בין היתר כי מודד האתר יגיש לאישור הוועדה המקומית את התצ"ר לא יאוחר מ-60 יום מאישור התכנית המפורטת במוסדות התכנון.
הביקורת העלתה כי משרד הבינוי אינו עוקב אחר יישום הנוהל, ואין לו מידע מלא וזמין על שלבי הכנת הפרצלציה ורישומה בתכניות המפורטות שהוא מתכנן.
יישום ההמלצות בדבר השימוש בחוק רישום שיכונים ציבוריים חוק שיכונים ציבוריים מקל על רישום זכויות ביחידות דיור שהוקמו בידי המדינה, מטעמה או מיוזמתה, על מקרקעין שבניהול רמ"י.
החוק חל על בניינים שנכללו בתכנית שאושרה לפי חוק התכנון והבניה, התשכ"ה- 1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה), עד 31.
09, ושבנייתם החלה בתוך שנתיים ממועד אישור התכנית, קרי עד 31.
,ההקלה בתהליך רישום הזכויות נובעת מכך שחוק שיכונים ציבוריים מאפשר, בין היתר רישום פרצלציות, רישום בתים משותפים ורישום זכויות גם כאשר הבנייה לא נעשתה בהתאם לתכנית מפורטת מאושרת לפי חוק התכנון והבנייה.
החוק משמש כלי בידי רמ"י ומשרד הבינוי לקידום רישום הזכויות באופן שיש בו להקל על התהליך.
שם הדוח: משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 במרץ 2010 'נכנס לתוקפו תיקון מס 6 לחוק שיכונים ציבוריים 14 (להלן- תיקון מס' 6 ,) העוסק בסמכות האישור שלתכנית שיכון ציבורי .
לפני התיקון הייתה תכנית כאמור מופקדת בידי ועדת תיאום15; לאחריו, הסמכות לאשר תכנית שיכון ציבורי הופקדה בידי ועדת משנה לעניין תכניות לשיכונים ציבוריים (להלן - ועדת משנה לתכנון) אשר משרד הפנים היה צריך להקים בכל אחת מהוועדות המחוזיות לתכנון ולבנייה.
לוועדות משנה אלה ניתנו כל הסמכויות של ועדה מחוזית ושל ועדה מקומית לתכנון ולבנייה, הדרושות לאישור תכניות שיכונים ציבוריים.
יודגש כי על פי פרשנות משרד הבינוי לתיקון מס' 6 , כל עוד לא הוקמו ועדות משנה לתכנון כאמור, נותרת סמכות האישור של תכנית שיכון ציבורי בידי ועדת התיאום, אך היא מוגבלת למבנים שתכנונם אושר עד 31.
98 ובנייתם החלה בתוך שנתיים ממועדהאישור .
הביקורת העלתה כי בניגוד להוראות חוק התכנון והבנייה, שבו שולב תיקון מס' 6 , הרי שעד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2014 , לאהקים משרד הפנים ועדת משנה לתכנון באף אחד ממחוזות המשרד; בעקבות זאת ראו עצמם משרד הבינוי ורמ"י מנועים מלהכריז על תכניות16 ,כשיכון ציבורי וממילא לא יכלו לקדם את רישום הזכויות במסגרת חוק שיכונים ציבוריים בתכניות אלו.
בפועל לא נעשה רישום זכויות באף יחידת דיור שתכנונה אושר בתקופה שבה תיקון מס' 6 האריך את תוקפו של חוק שיכונים ציבוריים (מ- 1.
09 ; ושהבנייה החלה לא יאוחר מ- 31.
) על פי נתונים שמסר משרד הבינוי למשרד מבקר המדינה, אי-הקמת ועדות המשנה מונעת קידום רישומן של כ - 50,000 יחידותדיור שנבנו על פי פרוגרמות של המשרד.
יצוין כי נתונים אלו אינם כוללים יחידות דיור שרמ"י שיווקה בתקופה שבה תיקון מס' 6 האריך את תוקפו של חוק שיכונים ציבוריים (מ - 1.
11 ), כך שלמעשה מדובר במספר גדול יותר של יחידות דיור שהיה אפשר להשתמש בחוק זה לצורך קידום רישום הזכויות בהן.
עוד הועלה כי אף שנושא אי -הקמת ועדות המשנה לתכנון עלה בדיוני ועדת ההיגוי, היא לא פעלה להביא להקמתן.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על ועדת ההיגוי לנקוט פעולות מעשיות, כגון יידוע גורמים בכירים במשרד הפנים כמנכ"ל המשרד או השר, כדי להבטיח את הקמת הוועדות האמורות, פעולות שלא נעשו.
בתשובתו מנובמבר 2014 מסר משרד הפנים כי "מבדיקה שנערכה עם מחוזות משרד הפנים נמצא כי התקבלה החלטה על הקמת ועדה לשיכונים ציבורים בכל מחוזות משרד הפנים לרבות הרכב חבריה.
בהתאם לחוק שר הפנים ימנה חבר לוועדה מבין נציגי הרשויות המקומיות, בימים אלו משרד הפנים פועל במידי על מנת לבחון ולהשלים את אישור מינוי נציג הרשויות המקומית מול שר הפנים".
14 התיקון שולב בסעיף11א1 .
לחוק התכנון והבנייה 15 ועדת תיאום מורכבת משבעה חברים וכוללת את נציג שרהבינוי והשיכון - יו"ר הוועדה, נציג שר הפנים, נציג שר המשפטים, נציג רמ"י, נציג השר לאיכות הסביבה ונציג מפ"י.
16 תכניות שאושרו לפי חוק התכנון והבנייה בתקופה שמ- 1.
09 ושהבנייה לפיהן החלה בתוך שנתיים ממועד האישור .
:שם הדוח משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ארגון וניהולשל רישום זכויות במקרקעין על ידי רמ"י .
תכניות עבודה מדריך התכנון הממשלתי17 קובע כי תכניות עבודה הן כלי עזר בתהליך חשיבה אסטרטגית, המגדיר את המצב שאליו שואף הגוף הממשלתי להגיע ומציין אבני דרך למימושו.
ככלל, התכניות כוללות את המטרות העומדות בבסיס עבודת הגוף, את היעדים המרכזיים שהשגתם תשרת מטרות אלו, ואת המשימות העיקריות אשר הגוף יפעל לבצע לשם השגת היעדים.
בשנים 2012 -2003 הכינה רמ"י בשיתוף עם ועדת ההיגוי שתי תכניות חומש לרישום פרצלציות , בתים משותפים וזכויות חוכרים.
מטרת התכניות הייתה להשלים את רישום הזכויות בכלל יחידות הדיור שנבנו על מקרקעי ישראל.
התכנית הראשונה הוכנה בשנת 2003 וכללה תכנון לשנים 2008 -2003 (להלן- התכנית הראשונה).
בתחילת שנת 2007 זיהתה רמ "י שאינה משיגה את יעדי התכנית הראשונה, ולכן הפסיקה אותה וגיבשה תכנית חומש שנייה לשנים 2012 - 2007 (להלן- התכנית השנייה), אך גם יעדיה לא הושגו.
הביקורת העלתה ליקויים הנוגעים לתכנון תכניות החומש, לביצוע ן ולמעקב אחריהן.
להלן הפירוט: בתכניות החומש הוגדרו יעדים שנתיים אשר עמידה בהם הייתה אמורה להוביל להשגת המטרה.
תכניות העבודה כללו גם את רשימת התכניות המפורטות שעל רמ"י היה לרשום בכל שנה, בכל אחד משלבי הרישום, דבר אשר שיקף את סדר העדיפות לרישום.
הנהלת רמ"י וועדת ההיגוי אישרו את התכניות.
תכנית החומש 2 0 0 8 -2 0 0 3 : בשנת 2003 בחנה רמ"י את מצאי יחידות הדיור שנבנו על מקרקעי ישראל ולא נרשמו הזכויות לגביהן ואמדה את מספרן בכ- 400,000 : 245,000 יחידות דיור לפני רישום פרצלציה (מהן 45,000 בהסדר קרקעות18 ,) 100,000 יחידות לאחר שלב הפרצלציה ולפני רישום בתים משותפים, ו- 55,000 יחידות לאחר רישום בתים משותפים ולפני רישום זכויות המשתכן בנכס.
כדי לסיים את תהליך הרישום של מצאי זה היה על רמ"י להכין תכנית שתקבע יעד כמותי לרישום חלק מהמצאי בכל שנת עבודה, ולהביא בחשבון את יחידות הדיור שתכנונן ובנייתן יסתיימו במהלך אותן שנים - יחידות שגם לגביהן יהיה צורך ברישום זכויות, כדי למנוע הצטברות של מצאי חדש לא רשום.
בפועל הכינה רמ"י תכנית חומש מדורגת שקבעה כי בתוך שלוש שנים ( 2006 -2003 ) יסתיים שלב רישום הפרצלציה ב- 245,000 יחידות דיור; שנה לאחר מכן - בשנת 2007 - היה אמור להסתיים רישום בתים משותפים ב- 300,000 יחידות .
17 מדריך התכנון הממשלתיהוכן על י די צוות בין-משרדי בראשות האגף לתכנון מדיניות במשרד ראש הממשלה.
המדריך משמש גם כלי מנחה להכנת תכניות עבודה.
ראו גם בעניין זה מבקר המדינה, דוח שנתי 65ג ( 2015 ), בפרק "תכנון עבודה במשרד ראש הממשלה", עמ' 304-287 .
18 הסדר זכויות הקניין עפ"י פקודת הסדר זכויות במקרקעין ]נוסח חדש[ , תשכ"ט- 1969.
ההסדר מבוסס על יחידת רישום, המהווה חלקה בגוש רישום שתכלול בתוכה את כל זכויות הקניין ומבוססת על מדידה מדויקת שניתנת לזיהוי ושיחזור בכל עת.
בסיום פעולת הסדר בכל גוש הזכויות נרשמות בפנקס הזכויות.
שם הדוח: משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ( דיור, ולאחר שנה נוספת 2008 ) היה אמור להסתיים רישום זכויות על שם המשתכנים ב- 400,000 יחידות דיור19.
הביקורת העלתה שבעת קביעת יעדי תכנית החומש רמ"י לא הביאה בחשבון את מספר יחידות הדיור שתשווק בשנות תכנית החומש (להלן - הדירות החדשות) ושגם הזכויות בהן יירשמו, וכך בדיווחיה על הישגי תכנית החומש הוסיפה את הדירות החדשות למספר יחידות הדיור שרשמה בהן זכויות.
רישום הדירות החדשות יצר מצג מוטעה, כאילו הישגי תכנית החומש גבוהים מכפי שהיו בפועל.
מהנתונים שהציגה החברה למשרד מבקר המדינה עלה כי בסוף שנת 2006 רשמו רמ"י ומשרד הבינוי פרצלציות ב- 236,348 יחידות דיור.
אולם מהן רק 148,119 הן יחידות דיור שנכללו בתכנית העבודה, ואילו היתר הן יחידות שבנייתן הסתיימה בשנים 2006 -2003 ושלא היו חלק מהתכנית אלא חלק מהפעילות השוטפת.
יוצא אפוא כי בפועל רמ"י עמדה רק בכ- 60% מהיעד שנקבע בתכנית החומש.
עוד עלה כי ברישום בתים משותפים וברישום זכויות המשתכנים בלשכת הרישום רמ"י עמדה רק בכ- 46% ובכ- 44% )(בהתאמהמהיעדים שנקבעו.
יצוין כי בתחומים אלו אין לרמ"י יכולת להפריד בין יחידות הדיור שנכללו ביעדי תכנית החומש ונרשמו במסגרתה לבין אלו שהיו חלק מהפעילות השוטפת.
משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי כדי להשלים את תהליך הרישום כפי שתכננה, היה עליה לבחון את הסיבות לאי-ההצלחה ברישום יחידות הדיור שנכללו בתכנית העבודה ולגבש פתרונות לחס מים שמנעו את הרישום, אולם רמ"י לא עשתה זאת.
בהיעדר בחינה שכזאת ובהיעדר תהליך של גיבוש פתרונות לחסמים, מספר יחידות הדיור שבהן לא נרשמו הזכויות פחת אך במעט, ולא כפי שהוגדר במטרת התכנית הראשונה.
תכנית החומש 2 0 1 2 -2 0 0 7 : אף שרמ"י לא ניתחה את החסמים שמנעו את השגת יעדי התכנית הראשונה, היא החלה כבר ב- 2007 להכין תכנית שנייה בתחום זה.
רמ"י וועדת ההיגוי אישרו אותה ביוני 2007 .
על פי נתוני רמ"י היו בעת הכנת התכנית השנייה כ - 285,000 :יחידות דיור ללא רישום זכויות בכ- 200,000 מהן טרם נרשמה פרצלציה (מהן 45,000 יחידותבהסדר קרקעות), 70,000 יחידותהיו לאחר שלב הפרצלציה ולפני רישום בתים משותפים, ו - 15,000 היו בשלב רישום זכויות המשתכן בנכס .
תחילתה של תכנית החומש במאי 2007 וסיומה באפריל 201220, והיא מבוססת על רישום הפרצלציות/הסדר הקרקעות, רישום בתים משותפים ורישום זכויות משתכ נים בהיקף שנתי קבוע .
בביקורת הועלו ליקויים בגיבוש התכנית ובביצועה.
להלן הפרטים: במסגרת גיבוש היעדים לתכנית השנייה הועלה לפני ועדת ההיגוי כי בהכנת התכנית הובא בחשבון רק מצאי יחידות הדיור שלא נרשמו לגביהן זכויות, בלי לכלול את אלה שיתווספו באופן שוטף בשנות הת כנית ( 2012 -2007 ).
הוצע להגדיל את היעדים השנתיים לרישום זכויות, כדי לעמוד במטרת התכנית ולהשלים בסוף שנת 2012 את רישום יחידות הדיור על מקרקעי ישראל.
19 על פי הנתונים שרמ"י הציגה בדוחות "דין וחשבון על פעולות רשות מקרקעי ישראל" לשנים 2006 -2003 .
20 על פי הנתונים שהציגה רמ"י בדוחות "דין וחשבון על פעולות רשות מקרקעי ישראל" לשנת 2007.
:שם הדוח משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 להלן היעדים השנתיים שהוצעו: רישום הפרצלציות/הסדר הקרקעות - 50,000 יחידות דיור, רישום בתים משותפים - 45,000 יחידות דיור , רישום זכויות משתכנים - 85,000 יחידות דיור.
צוין כי יידרש מאמץ מיוחד כדי להשיג את היעדים ולעמוד במטרת התכנית.
הביקורת העלתה כי היעדים הכמותיים של התכנית השנייה לא עודכנו למרות המידע שהוצג לפני רמ"י וחברי ועדת ההיגוי האחרים, שלפיו התכנית אינה אפקטיבית, משום שאין התאמה בין היעדים השנתיים שנקבעו בה לבין מטרתה להשלים את רישום הזכויות בכלל יחידות הדיור שנבנו על מקרקעי ישראל; בכך נמנעו הגשמת מטרת התכנית וסגירת הפיגור ברישום יחידות הדיור.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברי ועדת ההיגוי, ובייחוד לרמ"י, כי אף אם ה יו מושגים כל יעדי התכנית השנייה, לא היה נשלם רישום הזכויות בכל יחידות הדיור שנבנו על מקרקעי ישראל.
על כן היה ראוי שהוועדה ורמ"י יבחנו שוב אם היעדים המוגדרים בתכנית עונים על המטרה שהוגדרה, ואם יש צורך לעדכנם, בטרם יפעלו ליישומה.
מהנתונים שהציגה החברה למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנות תכנית החומש השנייה רשמו רמ"י ומשרד הבינוי פרצלציות ב- 208,345 יחידות דיור(כ- 91% מהיעד).
אולם מבין אלה רק 150,860 נכללו בתכנית העבודה של התכנית השנייה; היתר נוספו בשנים 2012 -2007 במסגרת הפעילות השוטפת.
יוצא אפוא כי בפועל עמדה רמ"י רק בכ- 66% מיעדי התכנית השנייה .
עוד עולה כי ברישום בתים משותפים וברישום זכויות המשתכנים בלשכת הרישום עמדה רמ"י רק בכ -%6021 ובכ-%7622 ( בהתאמה) מהיעדים שנקבעו .
מכאן עולה כי רמ"י לא עמדה ביעדים שנקבעו בתכנית עבודתה.
אף שתכניות החומש לא השיגו את יעדיהן, בב יקורת עלה כי בשנות יישומן - כעשר שנים - רמ"י לא קיימה תהליך הפקת לקחים סדור, ובכלל זה לא איתרה את החסמים שמעכבים את תהליך הרישום על שלביו ולא גיבשה צעדים לפתרונם כדי לשפר את הביצועים; היא גם לא עשתה הערכת מצב שוטפת לרישום הזכויות, שיכלה להשפיע על השגת יעדי תכניות החומש.
רמ"י ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא מודעת לחסמים ומנסה למצוא פתרונות, אך הדבר דורש גיוס של כל הגורמים במשק האחראים לתהליך הרישום ומשפיעים עליו.
משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי בבדיקה עלה שרמ"י לא מיפתה את החסמים באופן כולל ושיטתי שמנ תח את בסיס הנתונים המלא, אלא בחנה אותם באופן נקודתי וחלקי, בהתבסס על פגישות מועטות שקיימה עם גורמים המעורבים בתהליך הרישום, שבהן עלו כמה דוגמאות לחסמים הידועים לגורמים מניסיונם האישי.
בהיעדר ניתוח מלא של החסמים, המידע גם לא הובא לידיעת המועצה ולכן היא קיבלה את החלטותיה באופן המנותק מניתוח תמונת המצב הנכונה.
21 143,938 מבין 240,000 .
יחידות דיור 22 191,104 מבין 250,000 .
יחידות דיור 492 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 יצוין כי רמ"י הפעילה תכנית חומש שלישית לשנים 2017 -2013 , אשר נכון למועד סיום הביקורת עודנה מבוצעת, אך גם היא גובשה ללא הפקת לקחים מהתכניות הקודמות.
האפקטיביות של ועדת ההיגוי באוגוסט 1998 אימצה הממשלה אתהמלצות ועדת דליצקי 23 , ובהתאם לכך הקימה את ועדת ההיגוי בראשות נציג משרד האוצר.
ועדת ההיגוי שותפה לגיבוש ולאישור של תכניות עבודה בעניין רישום הזכויות של הגופים החברים בה, לרבות רמ"י ומשרד הבינוי.
אחת לארבעה חודשים מתכנסת הוועדה ודנה בהתקדמות הרישום על פי התכניות.
משרד מבקר המדינה בחן היבטים בפעילותה של ועדת ההיגוי.
להלן הפרטים: דיוני ועדת ההיגוי: במסגרת דיוני הוועדה בוחנים חבריה את ביצוע התכנית לסיום תהליכי הרישום אל מול היעדים שנקבעו בה, ודנים בחסמים המעכבים את התהליך ובפתרונות האפשריים.
כדי להעריך את סוגי החסמים והיקפם וכן את המשאבים הנדרשים כדי להתמודד עמם, ועדת ההיגוי זקוקה למידע שלם ואמין בנוגע למספר יחידות הדיור שרישומן מתעכב בשל כל אחד מהחסמים.
הביקורת העלתה כי ועדת ההיגוי ניהלה דיונים ואף קיבלה החלטות ללא מידע בסיסי אשר לסוג י החסמים המעכבים את רישום הזכויות ולהיקפי יחידות הדיור מעוכבות הרישום לפי כל חסם.
לדוגמה, נכון לשנת 2010 המתינו לרישום בתים משותפים כ- 155,000 יחידות דיור בבנייה רוויה שטרם נרשם לגביהן בית משותף.
מהן כ- 85,000 יחידות שייכות ל"בניית עבר", כלומר בנייתן הסתיימה לפני 2004 (מועד פרסום התכנית הראשונה).
במסגרת דיוניה זיהתה ועדת ההיגוי האטה משמעותית ברישום בתים משותפים, ובישיבתה מדצמבר 2010 החליטה להקים ועדת משנה בנושא קידום רישום בתים משותפים (להלן - ועדת המשנה), אשר תורכב מצוות מקצועי שמכיר את התחום על בוריו.
תפקיד הוועדה היה לבחון את סוגי החסמים המונעים רישום צו בית משותף ביחידות דיור ולגבש הצעות שיכולות לשמש כבסיס לפתרונם.
הדיון הראשון בוועדת המשנה התקיים בינואר 2011, ובמהלכו עלה הצורך במיפוי סוגי החסמים המעכבים את רישום הבתים המשותפים והיקפם.
בדיון השני, במאי 2011 , הציג נציג החברה לפני הוועדה את מיפוי החסמים שהחברה עשתה.
ממצאיו העלו כי במדגם של 11,276 יחידות דיור שנבדקו (כ -7% מהיחידות שטרם נרשם לגביהן בית משותף), בכ -30% מהיחידות נדרשת בדיקה נוספת מעמיקה יותר של החסמים, בכ-35% הרישום מתעכב מסיבות משפטיות, והיתר (35% ) נמצאות בתהליך רישום ובעצםאינן מעוכבות.
יוצא אפוא כי בחלק בלתי-מבוטל של יחידות הדיור ( 30% ) לא אותרו סוגי החסמים ומהותם, דבר שאינו מאפשר להתמקד בטיפול המתאים לצורך הסרת החסמים ורישום יחידות הדיור.
:שם הדוח משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 אף שמדובר בשיעור משמעותי של יחידות דיור שנדרש להעמיק את בדיקת החסמים המונעים את רישומן , ועדת ההיגוי לא העמיקה את בדיקתה גם בשנים 2014 -2013 , וממילא לא גיבשה כלים מתאימים שיוכלו לסייע לה בהסרת החסמים.
עולה מכך שעבודת ועדת ההיגוי לגיבוש פתרונות לחסמים שמעכבים את רישום הזכויות לקתה בחסר.
הוועדה לא בחנה באופן יסודי את סוגי החסמים לרישום יחידות הדיור, ולכן אין בידיה מידע על מספר היחידות שרישומן מעוכב בשל כל חסם, זאת אף שהיה בידיה אינדיקטור לכך שבכשליש מהיחידות נדרשת בדיקה מעמיקה של חסמים.
בהיעדר מידע מלא על סוגי החסמים והיקפם הוועדה לא יכולה לקבוע את סדרי העדיפויות לטיפול בהם ולהקצות את המשאבים הנדרשים להסרתם.
לפיכך עולה צורך שוועדת ההיגוי תבחן ותמיין את כלל החסמים בכלל יחידות הדיור שרישום הזכויות בהן מעוכב.
בתשובתה מנובמבר 2014 ציינה החברה שנבחרה לסייע לוועדת ההיגוי כי המדגם הוצג ונדון בוועדת ההיגוי וגם בוועדת המשנה, ובהנחייתה הוחלט לקיים פגישות שוטפות ברמ"י עם החברות הרלוונטיות מעכבות הרישום כדי לעמוד מקרוב על הבעיות ברישום יחידות הדיור ולסייע בפתרונן.
החברה ציינה שפגישות אלה מתקיימות לפחות מחודש פברואר 2014 ועד היום.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבינוי, המנחה את החברה בפעילותה, כי מאחר שמדובר במידע חשוב מהמעלה הראשונה שמשמש בסיס לפעילות ן של ועדת ההיגוי ו של ועדת המשנה, היה עליו לוודא שהחברה תעמיק את בדיקתה ללא דיחוי.
ממצאי המיפוי היו ידועים לחברה ולמשרד הבינוי עוד במאי 2011 , אולם החברה החלה לפעול בעניין העמקת הבדיקה רק בפברואר 2014.
עלמשרד הבינ וי היה להבטיח כי החברה תפעל על פי לוח זמנים סביר כדי לסיים את איתור החסמים מוקדם ככל שניתן ולהביא את המידע המלא עליהם לידיעת הוועדות, כדי שניתן יהיה לגבש דרכי פעולה להסרתם.
שליטה רופפת על המידע הנוגע לניהול תהליכי רישום זכויות מורכבות תהליך רישום הזכויות ביחידות דיור דורשת שימוש רב בנתונים ובמידע אשר נוגעים לתחומים מקצועיים שונים.