HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בביטול תפקיד היועכ"ל למערכת הביטחון, ובביטול אגף היועכ"ל כאגף עצמאי, וכתוצאה מכך, גם החלשת מעמדן של יחידות היועכ"ל שהוכפפו לראש את"ק, טמונים סיכונים העלולים לפגוע באיכות קבלת החלטות במשהב"ט בנושאים תקציביים וכלכליים.
בין הסיכונים ניתן למנות: פגיעה ביכולת ל מנוע מצבים שבהם יגבר האינטרס התקציבי של צה"ל על פני שיקול כלכלי רחב של מערכת הביטחון, שרואה גם את טובת שימור התעשיות הביטחוניות כתשתיות ביטחון לאומיות; ופגיעה ביכולת לבחון פרויקטים של מערכת הביטחון בראייה כלכלית ארוכת טווח.
יש בכל אלה כדי לפגוע במימושו המיטבי של תקציב הביטחון.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי מאחר שממילא כבר יש ניגוד עניינים מובנה במצב הקיים, שבו לראש את"ק "שני כובעים", מיזוג אגף היועכ"ל באת"ק עלול להעצימו.
על כן, נוכח כל האמור לעיל, ובהמשך להתייחסות משהב"ט לממצאי הביקורת, ולפיה החליט מנכ"ל מש הב"ט, אלוף (מיל') דן הראל, לבצע בחינה כוללת של ארגון ומבנה משהב"ט, יש מקום לבחון מחדש במסגרת בחינה זו גם את נושא אגף היועכ"ל, על כל היבטיו.
פיקוח ובקרה של נציבות שירות המדינה .
בראש נש"ם עומד נציב שירות המדינה.
על פי חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט- 1959 , ,מאשר נציב שירות המדינה את הצעות התקן שמגיש כל משרד ממשלתי.
משמעות הדבר היא שנש"ם היא הגוף המוסמך, בין היתר, לאשר שינויים של תקני כוח האדם בכל משרדי הממשלה (במגבלות שיא כוח האדם שקובע אגף התקציבים במשרד האוצר), להמיר משרות, לשנות את תאריהן, או את דרגותיהן וכד'.
עקב כך, זקוקים משרדי הממשלה לאישור נש"ם בנושאים הנוגעים לשינויים בתקני כוח אדם.
בשלהי יוני 2011 פנתה נציגת אמ"ש לממונָה על מערכת הביטחון (בפועל) בנש"ם ועדכנה אותה בחלק מהשינויים הארגוניים שיחולו במשהב"ט, ושלחה לאישורה טפסים רלוונטיים לאישור שינויי המשרות.
במהלך יולי 2011 אישרה נש"ם את השינויים על גבי הטפסים האמורים.
בנובמבר 2011 התקיימה פגישת עבודה בין מנכ"ל משהב"ט ובין נציב שירות המדינה במגוון נושאים ובהם נושא השינויים הארגוניים, שהוצג לנציב באופן כללי; .
19 כאשר יש צורך בניהול תכנית או משימה מיוחדת, לרבות בתחום הפיתוח והייצור של מערכות נשק, וכאשר מימוש התכנית דורש תיאום רב בין היבטים מקצועיים, טכניים, כלכליים ותעשייתיים, מקים משהב"ט מסגרת משימתית לניהול אינטגרטיבי של הבקרה והתיאום של התכנית, כגון מטה תכנית.
שם הדוח: שינויים ארגוניים במשרד הביטחון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בסיום הפגישה ולאחר שנש"ם, כאמור לעיל, אישרה כבר חלק מהשינויים, ביקש המנכ"ל את אישורו של הנציב לשינויים שהציג בפניו.
מבדיקת מסמכי נש"ם ומשיחות עם נציגיה עולה, כי היא הסתפקה בעיקר בכך, שקיבלה ממשהב"ט את הטופס השגרתי לשינוי המוצע בתקן, שבו הפרטים הטכניים בלבד של ההצעות החדשות כגון: תיאור המשרה, היקפה ודרגתה, לעתים בליווי מכתב הנמקות.
נציגי משהב"ט לא פירטו ונציגי נש"ם אף לא דרשו לקבל פירוט של המשמעויות (יתרונות, חסרונות, סיכונים וכד') של השינויים הארגוניים המתוכננים במשהב"ט.
כך למשל, נש"ם לא בדקה את ההשפעה של השינויים הארגוניים שהוצעו על סד רי העבודה התקינים במשהב"ט; לא בדקה אם יש באיחוד אגף אב"ם ואמ"א כדי לפגוע ב"איזונים ובבלמים" במשהב"ט; ולא בחנה אם הכפפת יחידות היועכ"ל לאת"ק יכולה לפגוע ביכולתן לשמש גורם כלכלי עצמאי ואובייקטיבי, הפועל בראייה כוללת של צורכי מערכת הביטחון, שיכול להציג בפני מנכ"ל משהב"ט עמדה מקצועית נוספת לעמדת צה"ל.
כמו כן, לא נמצאו סימוכין לכך, שבפגישות שקיימו גורמי נש"ם עם גורמי משהב"ט, ובהן הפגישה האמורה בין מנכ"ל משהב"ט ונציב שירות המדינה, נדונו המשמעויות של השינויים הארגוניים במשהב"ט.
בהתייחסותה מאוקטובר 2013 לממצאי הביקורת הודיעה נש"ם, כי "לא תמיד היקף הניירת הקיימת מצביע על אופן הבדיקה.
שכן, רמת ועומק הבדיקה אינם מדע מדויק .
בבדיקת שינוי מתבצעות גם פגישות עבודה ופגישות הבהרה, שלא תמיד מתועדות".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי דיונים בנוגע לשינויים ארגוניים מהותיים במשרד מרכזי כמשהב"ט, ראוי שיהיו מסוכמים ומתועדים.
זאת, בין היתר, כדי לשמר זיכרון ארגוני בהקשר לשינויים הנעשים במשרדי הממשלה השונים.
יצוין, שמבקר המדינה כבר קבע בדוחות קודמים, כי בין תפקידיה של נש"ם הוא לעצב את מבנה השלטון המרכזי20, וכי נש"ם לא יזמה בחינה של המבנה הארגוני של משרדי הממשלה, ולא פעלה להתאים את המבנה הארגוני של משרדי הממשלה לשינויים שחלו בסביבתם או במדיניות21 .
מהאמור לעיל עולה, שהמצב נותר בעינו: אף על פי שמעורבות נש"ם נדרשת ואף חיונית בכל הנוגע לעיצוב השלטון המרכזי בכלל, ובמשהב"ט, כמשרד מרכזי בו בפרט .
פעילותה של נש"ם בכל הנוגע לשינויים הארגוניים שנערכו במשהב"ט, באה לידי ביטוי באישור השינויים המוצעים בלבד, בלי לבחון אותם במלוא משמעותם.
עוד עלה בביקורת, כי בנש"ם אין נהלים ואין אמות מידה לבחינת שינויים ארגוניים שמציעים משרדי הממשלה ולאישורם.
נהלים ואמות מידה אלה אמורים, בין היתר, להורות על אופן בחינת הצורך בשינוי הארגוני, ולהנחות את המשרד הרלוונטי כיצד לבחון ולוודא את הצלחתם של השינויים הארגוניים.
כמו כן, בהיעדר מערכת מחשוב מתאימה, תהליך האישור בנש"ם הוא ידני.
בעת הביקורת, באפריל 2013 , מסרה הממונָה על מערכת הביטחון (בפועל) בנש"ם, שבאחריותה בין היתר, הטיפול באישור השינויים הארגוניים במשהב"ט, כי בהיעדר כל אלה, "קיים הרבה שיקול דעת בקבלת החלטות והיא עובדת על פי אינטואיציה וניסיון", וכך גם פעלה כשקיבלה החלטות בנוגע לאישור השינויים הארגוניים שמשהב"ט הציג לפניה.
20 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 53ב ( 2003 ), "תפקידה של הנציבות בעיצוב המבנה של השלטון המרכזי", עמ' 71.
21 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55 ב( 2005 ), "העסקה ותקינת כוח אדם במשרדיהממשלה", עמ' 39 .
שינויים ארגוניים במשרד הביטחון 57 .
:שם הדוח שינויים ארגוניים במשרד הביטחון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בהתייחסותה מאוקטובר 2013 לממצאי הביקורת הודיעה נש"ם, כי במסגרת רפורמה הנעשית בשירות המדינה, שוקדת נש"ם על "הכנת ההנחיות ובכלל זה הגדרת מושגים ותהליכים ליצירת אחידות", וכי אופן אישור השינויים הארגוניים יבוצע בעתיד על פי הנחיות אלה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי אופן אישור השינויים הארגוניים על ידי הנש"ם, כפי שתואר לעיל, הוא לקוי; ועל נציב שירות המדינה לפעול לפרסומן בהקדם של ההנחיות האמורות, ובכך לחזק את היכולת של נש"ם לקיים בקרה רחבה על שינויים ארגוניים שיוזמים משרדי ממשלה.
בסביבה החיצונית ובסביבה הפנימית של משרדי ממשלה מתרחשים באופן תדיר שינויים.
כדי למנוע היווצרות של פערים ביכולת הביצוע של המשרדים, שעלולים לפגוע בתפקודם, הם נדרשים מפעם לפעם להתאים את תהליכי העבודה שלהם ואף את מבניהם הארגוניים לשינויים אלו.
משהב"ט הוא משרד ממשלתי גדול ומורכב, ובין היתר, אחראי על תקציב הביטחון, שהוא הנתח הגדול בתקציב המדינה.
נוכח זאת, חובה כי שינויים ארגוניים בו יהיו מלווים בעבודת מטה יסודית ומקיפה, שבמהלכה, בין היתר, ייבחנו וינותחו ההזדמנויות והיתרונות מול הסיכונים והחסרונות העלולים לנבוע מהמהלכים המתוכננים, ובהתאם לכך יתקבלו החלטות ויינקטו הצעדים הנדרשים.
בדוח זה נמצא, כי עבודת המטה שקדמה לביצועם של השינויים הארגוניים במשהב"ט לקתה בחסר.
המנכ"ל והגורמים הרלוונטיים במשהב"ט לא קיימו בחינה ארגונית סדורה לפי עקרונות מקצועיים מקובלים, המציגה, בין היתר, אבחון וניתוח של הפערים בתפקוד וביכולות הביצוע של אגפי משהב"ט ויחידותיו שבהם בוצעו השינויים, והשפעות מערכתיות אפשריות של השינויים המתוכננים באותם אגפים ויחידות על מערכת הביטחון.
נוסף על כך, נש"ם לא קיימה בחינה יסודית של הצעות משהב"ט לשינויים הארגוניים שהוצגו בפניה, וממילא לא בדקה את השפעתם על סדרי העבודה במשהב"ט.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בהיעדר כל אלה, אופן ביצוע השינויים הארגוניים היה לקוי.
עם זאת, משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את התייחסות משהב"ט לממצאי הביקורת, ולפיה סיכם מנכ"ל משהב"ט, אלוף (מיל') דן הראל, כי במסגרת סדנת מנ הלים שמשהב"ט עומד לקיים לבחינת הייעוד והתפקידים של משהב"ט, דרכי התנהלותו ויעדיו, תיבחן גם סוגיית ה"איזונים והבלמים" וסוגיות נוספות שצוינו בדוח הביקורת.
עוד הנחה, שעד ינואר 2014 תיכתב הוראה משרדית "הנוגעת ללקונות בתהליכי השינוי" הארגוני, שעליהן הצביע דוח ביקורת זה.
""קניין רוחני" מוגדר כ"זכות הקניין שיש לאדם על יצירי רוחו11 ".
"נכסי קניין רוחני הם נכסים בלתי מוחשיים, הניתנים להגנה משפטית באמצעות זכויות קניין רוחני ( Intellectual Property Rights - IPR ,), כגון: פטנטים מדגמים, סימני מסחר, זכויות יוצרים, סודות מסחריים וכדומה12 .
נכסי קניין רוחני מגלמים בחובם פוטנציאל כלכלי ניכר: בין במישרין באמצעות מכירת נכסי הקניין הרוחני ומוצרים המפותחים מהם או מקבלת תמלוגים על השימוש בנכסים אלה, ובין בעקיפין על ידי הקמת חברות ומפעלים שי עשו שימוש בנכסי הקניין הרוחני ובתוצריהם, העלאת קרנה של המדינה בתחומי המחקר והפיתוח (להלן - מו"פ) וקבלת הכנסות ממסים עבור המדינה.
מימוש הפוטנציאל הכלכלי הגלום בנכסים אלה והסדרת הבעלות על נכסים אלה והתמלוגים הנובעים מהם מחייבים תשתית כלכלית, משפטית וארגונית מתאימה.
במדינת ישראל מעוגן הטיפול בנכסי קניין רוחני ברבדים שונים של דברי חקיקה.
החל מחקיקה ראשית, ובכלל זה: חוק הפטנטים, תשכ"ז- 1967 (להלן- חוק הפטנטים); חוק זכות יוצרים, התשס"ח- 2007 (להלן- חוק זכות יוצרים); חוק זכויות מבצעים ומשדרים, התשמ"ד- 1984 (להלן- חוק זכויות מבצעים ומשדרים), וחוק עוולות מסחריות, התשנ"ט- 1999 (להלן - חוק עוולות מסחריות).
המשך בחקיקת משנה, כגון: תקנות הפטנטים (מסירת הודעה על אמצאת פטנט על ידי עובדי מערכת הביטחון וחיילים), התשכ"ט - 1969 , ופרק 72 לתקנון שירות המדינה (להלן - תקשי"ר); וכלה באמנות בין-לאומיות לגבי רישום פטנטים בחו"ל, כמו למשל, אמנת ה - Patent Cooperation Treaty (PCT ,) העוסקת בהגשת בקשות בין -לאומיות לפטנטים.
דברי חקיקה אלה מאפשרים להגן על נכסי קניין רוחני בצורות שונות, כגון: רישום פטנט על אמצאה; רישום מדגם על עיצוב, צורה, או קי שוט של מוצר שהם חדשניים ומקוריים; ורישום סימן מסחרי להגנה על סמליל (לוגו).
11 אברהם אבן-שושן, מילון אבן שושן, כרך חמישי (תש ס"ד), עמ' 1683.
12 לפי "דו"ח ועדת ההיגוי הבינמשרדית להסדרת הקניין הרוחני במשרדי ממשלה" (דצמבר 2005 ,) 'עמ7.
שם הדוח: ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 2 .
נוכח האיום האסטרטגי המתמיד על מדינת ישראל, עושה מערכת הביטחון (להלן - מעהב"ט) מאמצים גדולים כדי לשמור על היתרון האיכותי שלה אל מול אויביה.
חלק מאותם מאמצים באים לידי ביטוי בהשקעה משמעותית במו"פ של טכנולוגיות חדשניות היכולות להוות "מכפיל כוח" צבאי.
כתוצאה מ כך, משרד הביטחון (להלן - משהב"ט) וצה"ל הם ממפתחי הקניין הרוחני הגדולים במשק, ומעהב"ט בכללותה עומדת בחזית הטכנולוגיה עם מו"פ והון אנושי מהמובילים בארץ ובעולם.
מדובר במערכת ציבורית המחייבת סיווג ביטחוני גבוה, המטיל מגבלות על הפצת הידע ומסחורו, ועם זאת מדובר במערכת המייצאת רבים מתוצריה.
בשנת 2012 עמד היקף הייצוא הביטחוני של מדינת ישראל על קרוב ל -7.
מעהב"ט גם אחראית להכשרה של מספר גדול של עובדים בתחומי הטכנולוגיה השונים, המזינים עם שחרורם או עם פרישתם ממנה את תעשיית הטכנולוגיה העילית הישראלית.
מערך המו"פ במעהב"ט בישראל, המהווה את התשתית ליצירת מרבית נכסי הקניין הרוחני של המדינה בתחום הביטחוני, מבוסס על שיתוף פעולה בין שלוש קבוצות עיקריות: (א) זרועות צה"ל וחילותיו - המגדירים את צורכיהם באמצעי לחימה (להלן - אמל"ח), בציוד וכדומה; (ב) גופי תכנון וניהול המו"פ במשהב"ט ובצה"ל; (ג) גופי המו"פ הפנימיים ביחידות צה"ל, בתעשיות הביטחוניות הממשלתיות - התעשייה האווירית לישראל בע"מ (להלן - תע"א), רפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ (להלן - רפאל), והתעשיה הצבאית לישראל בע"מ (להלן - תעש) - ובתעשיות הבי טחוניות שאינן ממשלתיות, ובמוסדות ובגופי המחקר והאקדמיה שבהם נעשות עבודות המו"פ של מעהב"ט.
המינהל למחקר, פיתוח אמל"ח ותשתית טכנולוגית (להלן - מפא"ת) במשהב"ט משמש כ"גוף משותף למשהב"ט ולצה"ל, המופקד במעהב"ט על מו"פ של אמל"ח ועל תשתית טכנולוגית וזאת להבטיח כי למדינת ישראל תהיה היכולת לפתח את אמצעי הלחימה הדרושים לבניין צה"ל ועוצמתו"14 .
בשנת 2012 עמד תקציב המו"פ המרכזי על כ-1.
2 מיליארד ש"ח מתקציב הביטחון15 .
לצד מפא"ת מעורבים גופים נוספים במשהב"ט בהיבטים שונים הנוגעים לעיסוק בתחום הקניין הרוחני, ובהם: אגף היועץ המשפטי למעהב"ט (להלן - היועמ"ש למעהב"ט); אגף הכספים (להלן - אכ"ס) 16 ; אגף התקציבים (להלן- את"ק)17 ; מינהל ההרכשה והייצור במשהב"ט (להלן - מנה"ר), המופקד על רכש טובין ושירותים, על הכוונה ופיתוח של תשתית תעשייתית-ביטחונית לייצור עבור מעהב"ט; האגף לסיוע וייצוא ביט חוני במשהב"ט (להלן - סיב"ט), האחראי לקידום הייצוא הביטחוני הישראלי; ואגף הפיקוח על הייצוא הביטחוני במשהב"ט (להלן - אפ"י) - הרשות המוסמכת, על פי חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני, התשס"ז- 2007 (להלן- חוק הייצוא הביטחוני) לפיקוח על הייצוא הביטחוני.
גם בצה"ל יש יחיד ות רבות המייצרות ומפתחות נכסי קניין רוחני בתחומים שונים: החל מפיתוחים טכנולוגיים לצורכי איסוף מודיעיני ותחום הסייבר; עבור דרך פיתוח אמל"ח ואמצעי מיגון וביצורים, וכלה בתורות לחימה, נתוני ניסויים ביבשה, באוויר ובים, ואף יצירות מוזיקליות.
כלל הנכסים של צה"ל, ובהם גם נכסי הקניין הרוחני שלו, הם בבעלות משהב"ט.
13 מתוך מצגת "תדרוך לעיתונאים 2013 .
)" של האגף לסיוע וייצוא ביטחוני במשהב"ט (סיב"ט 14 מתוך הוראת משהב"ט בנושא: "המינהל למחקר, פיתוח אמל"ח ותשתית טכנולוגית (מפא"ת) - הוראת ארגון".
15 ביצוע בתחום הפעולה (סעיף תקציבי ראשי) בסוף שנת 2012 .
מתוך דוח ביצוע תקציב 2012 .
של אגף הכספים במשהב"ט 16 בהתאם לאמור בהוראת משהב"ט בנושא: "אגף הכספים הוראת ארגון", ראש אכ"ס מתמנה לתפקידו על ידי החשכ"ל, משמש כחשב משהב"ט וכפוף למנכ"ל משהב"ט.
17 יצוין, כי עד למיזוגו לתוך את"ק בשנת 2012 , היה מעורב בנושא הקניין הרוחני גם אגף היועצת הכלכלית למעהב"ט (להלן - היועכ"לית למעהב"ט) (ראו בהמשך).
ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל 127 .
:שם הדוח ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתקופה מיוני 2009 ועד מאי 2010 בדק משרד מבקר המדינה כיצד מנהלים משהב"ט וצה"ל את נכסי הקניין הרוחני שבבעלותם, וכיצד הם מממשים את הפוטנציאל הכלכלי הגלום בנכסים אלה.
באוגוסט 2010 העביר משרד מבקר המדינה טיוטת דוח לעיון הגופים המבוקרים (להלן - טיוטת דוח הביקורת הראשונה), ובחודשים שלאחר מכן קיבל מהם את התייחסויותיהם.
בנובמבר 2010 הוקפא המשך העבודה במשרד מבקר המדינה על טיוטת דוח הביקורת הראשונה, בעקבות שינוי סדרי העדיפויות של משרד מבקר המדינה במטלות הביקורת.
נוכח חשיבות הנושא ולאחר בחינה נוספת, חידש משרד מבקר המדינה בשנת 2013 את הביקורת בנושא, והיא נערכה, לסירוגין, בחודשים פברואר עד ספטמבר 2013 .
בביקורת נבדקו בעיקר: מדיניות משהב"ט בתחום הקניין הרוחני; ניהול משהב"ט וצה"ל את נכסי הקניין הרוחני שברשותם; והממשקים בהקשרים אלה בין משהב"ט וצה"ל ובינם לבין גורמים רלוונטיים במעהב"ט ומחוצה לה.
הביקורת נערכה במשהב"ט - בלשכת מנכ"ל משהב"ט; באגף היועמ "ש למעהב"ט; במפא"ת; באכ"ס; באת"ק; בסיב"ט; באפ"י; במנה"ר; באגף ההנדסה והבינוי; ובאגף הממונה על הביטחון במעהב"ט (להלן - מלמ"ב)18".
בצהל - בזרוע לבניין הכוח ביבשה (להלן - זרוע היבשה); בחיל האוויר והחלל (להלן - ח"א); באגף התכנון (להלן - אג"ת); באגף המודיעין (להלן - אמ"ן); ובמפקדת הפרקליטות הצבאית הראשית (להלן - מפצ"ר)19.
במשרד האוצר - באגף החשב הכללי.
במשרד המשפטים - ברשות הפטנטים, המדגמים וסימני המסחר (להלן - רשות הפטנטים).
יצוין, כי משרד מבקר המדינה בדק בשנים האחרונות היבטים בניהול הקניין הרוחני במערכת הבריאות ובאוניברסיטאות, וביקורת זאת משלימה נדבך חשוב הנוגע לניהול הקניין הרוחני של המדינה במעהב"ט20.
ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם נתונים בודדים מפרק זה לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 .
חיסיון נתונים אלה אינו מונע את ]נוסח משולב[ .
התנעת רפורמה בניהול נכסי הקניין הרוחני במשרדי הממשלה .
החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל) אחראי לניהולם של הנכסים שבבעלות המדינה, לרבות הנכסים הבלתי מוחשיים, בהתאם לסמכות המוקנה לו מכוח חוק נכסי המדינה, תשי"א- 1951 .
בשנת 2003 מינההחשכ"ל ועדה בין -משרדית 21 (להלן- ועדת החשכ"ל) .
18 בנוסף לגופים האמורים, הביקורת בנושא, שנערכה בתקופה מיוני 2009 ועד מאי 2010 במשהב"ט, נערכה גם באגף ארגון בקרה ומינהל (להלן - אב"ם) שבוטל בשנת 2012 , ובאגף היועצת הכלכלית למעהב"ט ששולב בשנת 2012 .
בתוך את"ק 19 בנוסף לגופים האמורים, הביקורת בנושא שנערכה בתקופה שמיוני 2009 ועד מאי 2010 בצה"ל נערכה גם בחיל הים, באגף התקשוב ובאגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה.
20 ,ראו: מבקר המדינה דוח שנתי 60ב ( 2010 ,)" ניהול הקניין הרוחני במערכת הבריאות ממשלתית", עמ' 429 ,; וכן ראו: מבקר המדינה דוח שנתי 63א ( 2012 ,)" היבטים בניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות", עמ' 185.
21 בוועדה לקחו חלק נציגים ממשרד האוצר, ממשרד המדע והטכנולוגיה וממשרד המשפטים, וכן נציגים מנציבות שירות המדינה.
שם הדוח: ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 למיסוד תחום הקניין הרוחני במשרדי הממשלה.
במסקנות ועדת החשכ"ל, כפי שהובאו בדוח שהגישה הוועדה בדצמבר 2005 , נכתב, כי "מוסדות ממשלתיים שבהם מתבצע מחקר אינם יכולים לפעול ליישום מסחרי של אותו ידע השייך למדינה, וזאת מכיוון שהמדינה מתקשה לפעול כיום להגנה על אותו הידע, ולמימוש הפוטנציאל המסחרי הגלום בו".
ועדת החשכ"ל קבעה, בין השאר, כי יש צורך ביצירה של תשתית משפטית, ארגונית וכלכלית ייחודית שתתמוך בפעילות כזו בסקטור הציבורי.
בעקבות המלצות הוועדה, החליט החשכ"ל להתמקד במספר מערכות ציבוריות מרכזיות, ובהן מעהב"ט22 .
בעקבות מסקנות אלה, פרסם בנובמבר 2006 :החשכ"ל דאז "הוראת שעה כספי", שנושאה "ביצוע פעולות לניהול תוצרי ידע".
ביולי 2011 פרסמה החשכ"לית הוראה בנושא: "ניהול תוצרי ידע" 23 (להלן- הוראת ניהול הידע), אשר החליפה את הוראת השעה משנת 2006 , וקבעה, בדומה להוראה הקודמת, כי "משרדי הממשלה ויחידות הסמך הממשלתיות.
יתאמו ויביאו לאישור כל פעולה הקשורה בניהול תוצרי ידע עם מטה החשב הכללי, לרבות: רישום, הגנה, מסחור ידע, ויתור על זכויות, וכל פעולה אחרת בעניין זה, למעט רכישת מוצרי קניין רוחני ופיתוח".
בביקורת שנערכה ביוני 2013 באגף החשכ"ל התברר, כי משהב"ט לא פנה לאגף החשכ"ל ביחס לכלל פעולותיו הקשורות בניהול תוצרי ידע, בהתאם לאמור בהוראת השעה משנת 2006 , ועדיין אינו עושה זאת, גם נוכח פרסום הוראת ניהול הידע משנת 2011 .
עוד נמצא, כי במהלך השנים לא ערך אגף החשכ"ל בדיקה במשהב"ט או במשרדי ממשלה אחרים, לוודא את ביצועה של הוראה זאת, למעט במשרד הבריאות.
בהתייחסותו מאוקטובר 2013 לממצאי הביקורת מסר אגף החשכ"ל במשרד האוצר למשרד מבקר המדינה, כי פרסום הוראת ניהול ידע "מהווה ציון דרך בפעילות מטה החשכ"ל להסדרה ועיגון נהלים בתחום הקניין הרוחני במשרדי ממשלה"; וכי "האחריות ל ביצוען של הוראות התכ"ם הינן על משרדי הממשלה".
אגף החשכ"ל הוסיף, כי הואיל ומעהב"ט היא מערכת מורכבת, ומפאת היקפי הפעילות העצומים המאפיינים אותה, מלכתחילה לא הייתה כוונה כי כלל התקשרויות מעהב"ט, המכילות היבטים של קניין רוחני, יובאו לאישור פרטני במטה החשכ"ל, ומשום כך גם לא בוצעה אכיפה של הוראת ניהול הידע על משהב"ט.
בהתייחסות אכ"ס מאוקטובר 2013 , כפי שנכללה בהתייחסות משהב"ט מנובמבר 2013 לממצאי הביקורת, צוין, כי משהב"ט לא נדרש על ידי מטה החשכ"ל "לאשר כל התקשרות לגופה, עם זאת, היו התקשרויות ספציפיות אשר דרך ניהול הקניין הרוחני בהן הוא מהותי וחריג והן נדונו בשיתוף מטה חשכ"ל".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי התייחסות אגף החשכ"ל והתייחסות אכ"ס שבמשהב"ט, אינה עולה בקנה אחד עם הוראת ניהול הידע, שלפיה משרדי הממשלה נדרשים לתאם עם מטה החשכ"ל ולהביא לאישורו "כל פעולה הקשורה בניהול תוצרי ידע".
לפיכך, על אגף החשכ"ל להבהיר למשהב"ט מהן הפעולות שעליו לתאם עימו ולהביא לאישורו (של אגף החשכ"ל) בהתאם להוראת ניהול הידע, ולאחר מכן לפקח על ביצועה לפי ההסדרים שיקבע בעניין זה.
מעבר למעהב"ט הוחלט לטפל במערכות הבריאות והחקלאות 23 הוראת תקנון, כספים ומשק (להלן- תכ"ם) מס' 7.
ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל 129 .
:שם הדוח ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
דוחות ביקורת, עבודות מטה וועדות שעסקו בנושא הקניין הרוחני במעהב"ט .
במשהב"ט מספר הוראות מרכזיות העוסקות בהיבטים שונים הנוגעים לתחום הקניין הרוחני של מעהב"ט, ובכלל זה: 1 .
הוראת משהב"ט בנושא: "אמצאות של עובדי מערכת הביטחון" (להלן- המ"ב אמצאות) מסדירה את הטיפול באמצאות הנוגעות למעהב"ט ואמצאות של עובדיה (לרבות חיילי צה"ל); מסדירה את ההיבט המסחרי של אמצאות מעהב"ט; ועוסקת גם בהגבלת רישום פטנטים מסיבות ביטחוניות.
"המ"ב שנושאה: "רכוש משרד הביטחון במפעלים24 (להלן- המ"ב רכוש משהב"ט) דנה בנכסים הנמסרים למפעלים על ידי משהב"ט, או הנרכשים והנוצרים על ידיהם במימון שניתן מתקציב ה ביטחון, והמיועדים לביצוע עבודות עבור מעהב"ט.
מטרת ההורא ה היא להבטיח בקרה על רכוש בבעלות משהב"ט, ובהתאם לה, על משהב"ט לרשום את הידע שבבעלותו המצוי במפעלים, כדי להבטיח את השימוש שלו בהשקעותיו ואת מימוש זכויותיו בהן.
המ"ב שנושאה: "גביית תמלוגים - ייצוא ב יטחוני" (להלן - המ"ב גביית תמלוגים) קובעת, כי "גוף משפטי " (להלן - היצואן) שברשותו רכוש (ידע או ציוד) השיי ך למשהב"ט, "חייב לשלם למשרד הביטחון תמלוגים.
בגין השימוש אותו הוא עושה ברכוש (ידע ו/או ציוד) המשרד לצורך ייצור טובין המיוצאים לחו"ל ".
בהתאם להוראה, מוסמך משהב"ט לגבות את התמלוגים המגיעים לו מאת היצואנים שעושים בתהליך הפיתוח או הייצור שימוש ב רכוש משהב"ט באחד משני אופנים: עריכת " הסכם כוללני ", שבו נקבע שיעור התמלוגים ואופן חישובם (בשיטה זאת, מתבצעת גביית שיעור אחיד ביחס לכלל הייצוא הביטחוני של החברה הרלוונטית); או בשיטה "פרטנית" על בסיס כתבי ההתחייבות שנחתמו בין משהב"ט ליצואן.
בפועל, משהב"ט גובה את תמלוגיו מהתעשיות הביטחוניות שבהן השקעות משהב"ט עולות על 20% .
(ידע או ציוד), ורק בשיטה הכוללנית יצוין, כי ההוראה אינה דנה בקבלת תמורה למשהב"ט בגין מכירת הידע של משהב"ט בפני עצמו (בנושא זה ראו בהרחבה בהמשך).
משרד מבקר המדינה בדק היבטים הנוגעים לטיפול משהב"ט בידע המצוי בבעלותו, ופרסם את הממצאים כבר באמצע שנות התשעים ובראשית שנות האלפיים 25 .
כבר בדוחות אלה עלו ליקויים בטיפול משהב"ט בנכסי קניין רוחני המצויים ברשותו, ובכלל זה היעדר רישום מרוכז על כלל הידע המצוי בבעלותו, המקשה על מיצוי מלוא הפוטנציאל הכלכלי הגלום בידע זה; ליקויים בפיקוח משהב"ט על השימוש בידע שבבעלותו ועל זכויות הקניין שלו בידע זה; אי- נקיטת פעולות נחוצות לאיתור, לרישום ולהבטחת זכויות בידע הנוצר בצה"ל, במפעליו וביחידותיו; וסוגיות בנוגע להעברת ידע של משהב"ט לצד ג'.
דוח של מבקר מעהב "ט במשהב"ט (להלן - מבקר מעהב"ט) מפברואר 2005 , בנושא: "גביית תמלוגים בגין השקעות בידע וברכוש בתעשיות הביטחוניות", חזר והצביע על שורה ארוכה של ליקויים הקיימים בטיפול בנושא הקניין הרוחני במשהב"ט, לרבות אי -הסדרת ההיבטים הנוגעים לתמורה המגיעה למשהב"ט בגין העברת ידע השייך לו לצד ג'.
מפעלים מוגדרים בהוראה כך: יצרנים, ספקים, מפתחים או מוסדות מו"פ 25 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 46 ( 1996 ,), הבטחת זכויות בעלות משרד הביטחון על ידע עמ' 801; ו דוח שנתי 53 א( 2002 ), היבטים בהתחייבויות רפאל לרכש גומלין בגין עסקאות ייצוא, עמ' 255.
שם הדוח: ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בעקבות הדוח האמור משנת 1996 של משרד מבקר המדינה, החליטה ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה בספטמבר 1997 להטיל על מנכ"ל משהב"ט "לבחון את מצב ביצו ע ההוראות.
באשר להגנה על ידע אשר למדינה יש בו זכויות, בהתייחס לחוק, להחלטות קודמות של הממשלה ולהערות ביקורת המדינה בנושא זה"; ובהחלטת ממשלה מס' תמ/ 60 מספטמבר 2002 , שדנה בדוח השני של משרד מבקר המדינה משנת 2002 ובמסקנותיו, נקבע שמשהב"ט יכין נוהל בנושא העבר ת ידע, לרבות ידע בבעלות משהב"ט, שבגינו יש לגבות תמורה.
בעקבות דוחות הביקורת האמורים והחלטות הממשלה האמורות, ובמיוחד מאז שנת 2003 , עת התניע החשכ"ל את העבודה למיסוד נושא הקניין הרוחני במגזר הציבורי, פעלו במשהב "ט צוותי עבודה פנימיים ובין-משרדיים, אשר בחנו את הטיפול בקניין הרוחני של מעהב"ט, את הדרכים לשמור עליו, למנף אותו ולממשו כלכלית, ואת הכלים הנחוצים כדי לתקן תקלות וליקויים שהתגלו בטיפול בו.
היבטים הנוגעים לניהול נכסי הקניין הרוחני של מעהב"ט עלו גם בעבודות של צוותים לבחינת תקציב הביטחון, שמינו ראש הממשלה, שר הביטחון ושר האוצר.
כך, בתקופה של כתשע שנים - בשנים 2012 -2004 - פעלו תשעה צוותים שונים אשר קיימו עבודות מטה (להלן - עמ"ט) בנושא ניהול נכסי הקניין הרוחני במעהב"ט, והצביעו, רובם ככולם, על ליקויים רבים בניהול הקניין הרוחני במשהב"ט, וגיבשו המלצות בדבר דרכים אפשריות לטיפול בנושא ולתיקון המצב.
בין הצוותים שפעלו באותן שנים והעמ"ט שנעשו אז היו: 1 ) בתוך משהב"ט - עמ"ט של היועצת הכלכלית (להלן - היועכ"לית) למעהב"ט דאז ( 2007 -2006 ); ועדה בהובלת אגף היועמ"ש למעהב"ט ובהשתתפות מפא"ת, מלמ"ב ואכ"ס ( 2007 ;) ועמ"ט שערך אגף היועמ"ש למעהב"ט לבחינת נושא הקניין הרוחני במשהב"ט ( 2011 ;)2 ) ועדת היגוי בין -משרדית למשהב"ט, לאגף החשכ"ל ולמשרד המשפטים להסדרת הקניין הרוחני במעהב"ט ( 2008 -2007 ) (להלן- הוועדה הבין-משרדית); 3 ) ועדות מומחים לבחינת תקציב הביטחון - שעסקו גם בהיבטים הנוגעים לקניין הרוחני של משהב"ט - הוועדה לבחינת תקציב הביטחון בראשותו של מר דוד ברודט (להלן - ועדת ברודט) ( 2007 - 2006 ); והוועדה לבחינת תקציב הביטחון, תהליכים, סדרי עדיפויות, ותחומי התייעלות אפשריים ( 2011- 2012 ) בראשות פרופ' אשר טישלר (להלן- ועדת טישלר).
בין הליקויים בנושא הקניין הרוחני במשהב"ט, שעליהם הצביעו צוותי העבודה הפנימיים ועמ"ט שנעשו במשהב"ט, היו, בין היתר, הליקויים הבאים: 1 ) היעדר מנגנון מובנה לסקירת הידע שקיים במעהב "ט; 2 ) ;""מגבלה תוך ארגונית בנגישות לידע לשימוש עתידי חוזר "היעדר חלוקה של ידע בין אגפי משהב"ט וצה"ל: יצירת בזבוז וכפילות בהשקעות לפיתוח"; 3 ) ;חוסר ניסיון ממשי למסחור הידע 4) ,למרות היותו אחד ממפתחי הידע הגדולים במשק משהב"ט אינו מממש את הפוטנציאל הכלכלי בתחום הקניין הרוחני שבבעלותו, ובכלל זה את נכסי הידע שנצברו אצלו; 5 ) "זליגה של ידע באמצעות אנשים שעוזבים את מעהב"ט ומשתמשים בזכויות מעהב"ט ללא תשלום, וזליגת ידע מפיתוחים צבאיים לשימושים צבאיים ואזרחיים, ללא שמבוצעים מעקב ואכיפה"; 6 ) ידע ]העברת[ .
"היעדר הכוונה של לשימושים אזרחיים וצבאיים חיצוניים ממשהב"ט לשוק האזרחי וכן היעדר הכוונה לצרכים של משהב"ט אל מול השוק האזרחי"; 7 ) "חלוקת התגמול על השימוש בקניין הרוחני בין משהב"ט לשוק האזרחי (ניצול צבאי ואזרחי)" - בהתייחס לסוג מנגנון התגמול, שיעור התגמול, היקף השתרעותו של התגמול, וכיצד עומד הסדר התגמול בהשוואה להסדרים ספציפיים אחרים; 8 ) " אין ניצול מעשי של טכנולוגיות In House ": משהב"ט אינו מגן על אמצאותיו באמצעות פטנטים, "ידע הנצבר ביחידות הטכנולוגיות לא ממופה באופן מקיף לצורך ניצול מסחרי, לא קיים מנגנון מסחור וקיים מנגנון תגמול לא אטרקטיבי לממציאים בעבור 'אמצאות שירות'"; 9 ) "קיים קושי במעקב אחר השימוש בנעשה במידע של משהב"ט בתעשיות, על אף שפורמלית הוא בבעלות המדינה"; 10 ) אינן]משהב"ט[ "זכויות המשרד ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל 131 .
:שם הדוח ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מנוצלות באופן מלא ולמשרד אין תמונה מלאה באשר לפעולות התעשייה בידע המוגדר בבעלותו".
בעבודות אלה גם היו המלצות לפעולות שעל משה ב"ט לנקוט.