HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יו"ר הדירקטוריון דאז הסבירה בתשובתה כי ההנחיה מאוקטובר 2012 ניתנה "נוכח הארכתה הצפויה של ההקפאה - זאת כדי לוודא, כי לא יינקטו הליכים 'בתקופת הביניים' בין החלטות ועדת המשנה בעניין".
בנובמבר 2012 החליטה ועדת המשנה להאריך את הקפאת התביעות והפינויים עד 31.
, והדגישה כי לא יינתנו ארכות נוספות נמצא כי לאחר דצמבר 2012 אישרה ועדת המשנה עוד ארבע ארכות, וההצבעה על שלוש מהן נעשתה בדואר אלקטרוני וללא דיון בהשלכותיה של הקפאת ההליכים.
במועד סיום הביקורת, דצמבר 2014 .
, הקפאת ההליכים המשפטיים בעינה עומדת התנהלות המועצה והחברה, כפי שתוארה לעיל, יצרה בלבול בדיונים השונים בבתי המשפט.
בחלק מהתיקים דחו השופטים בקשות של החברה לדחיית דיונים , תביעות נמחקו מחוסר מעש , או שניתנה התראה לפני מחיקת התביעה ולעורכי הדין נאמר כי י יאלצו להגיש תביעות חדשות.
בפועל נעצרו כל ההליכים המשפטיים שהגישה החברה נגד נתבעים מכפר שלם.
לדעת משרד מבקר המדינה , הואיל ולא נערך סקר ולא התקבלה הסכמת המחזיקים לשיתוף פעולה בסקר כזה, מן הראוי היה שו ועדת המשנה תבחן את המשך הקפאת ההליכים המשפטיים, לפחות הליכים נגד פולשים, ותפעל במקביל לקידום קביעת הקריטריונים לפיצוי, תוך שמירת האיזון הנדרש בין פיצוי הולם לזכאים ו בין פעולה נחושה נגד מי שאינם זכאים ואינם יכולים להיות זכאים.
משרד המשפטים השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 כי ההחלטות על הקפאת ההליכים כלפי מי שיש לו קשר לבית אב - לפי רשימה שהייתה אמורה לעבור לוועדת המשנה מטעם חלמיש - נבעו מן ההנחה שכעבור זמן לא רב ייערך סקר, ויבשילו התנאים לקביעת קריטריונים לפיצוי.
שם הדוח: חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 החברהמסרה בתשובתה כי היא מסכימה שאין מקום להקפאת ההליכים המשפטיים, ככל שהדברים אמורים במשפחות שלפי נתוני חלמיש אינן זכאיות בעליל לפיצוי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הליקויים שנמצאו בהתנהלות ועדת המשנה מצביעים על כשל ביישום החלטותיה, כשל שהביא לידי הקפאת פעילות החברה בפינוי מחזיקים שלא כדין, ובכך ירדו לטמיון תוצאותיהן של חלק מן הפעולות שעשתה החברה עד להחלטת ועדת המשנה.
מינוי בעלי תפקידים לוועדה החדשה בידי שר הבינוי הקודם : בעקבות היעזרותם של שרים בשירותיהם של יועצים, בתשלום או בתשלום חלקי, קבע היועץ המשפטי לממשלה הנח יה בעניין "העסקת 'יועצי חינם' ויועצים בתשלום" 43 .
כדי להימנע מניגודי עניינים או מבעיות בתחום המינהל התקין, נקבע בהנחיה כי ככלל, יש להימנע מהעסקת יועצים חיצוניים.
סטייה מן הכלל אפשרית ואמורה להיות מוסדרת על פי הוראות התקשי"ר וטעונה אישור של נציבות שירות המדינ ה (להלן - נש"ם).
עוד נקבע כי טרם העסקת יועצים חיצוניים יש לבחון את סוגיית ניגוד העניינים של היועצים.
כאמור, יו"ר המועצה, שר הבינוי הקודם, מינה בספטמבר 2014 לוועדה החדשה יו"ר וחבר מקרב חברי המועצה, ומינה מזכיר ואת יו"ר הדירקטוריון דאז כיועצת מקצועית.
הביקורת העלתה כי שר הבינוי הקודם או מי מטעמו לא דאגו להסדיר את העסקת יו"ר הדירקטוריון דאז ואת העסקת מזכיר הוועדה; ונש"ם לא בחנה את סוגיית ניגוד העניינים הפוטנציאלי שלהם.
הוועדה להסכמי שירותים במשרד הבינוי אישרה את העסקת היועצת ב- 17.
14 , ואילו המשרד לא הסדיר עמה את נושא ניגוד העניינים אלא ב - 8.
14 - יום לאחר שהגישה הוועדה החדשה את המלצותיה לשר הבינוי הקודם.
באשר למזכיר הוועדה, העסקתו לא הוסדרה והוא לא קיבל תמורה עבור עבודתו בוועדה.
מזכיר הוועדה השיב למשרד מבקר המדינה בפברואר 2015 כי ההתקשרות עמו הייתה אמורה להיעשות דרך רמ"י, אך משלא צלח הדבר נעשה ניסיון לבצע את ההתקשרות דרך משרד הבינוי.
גם ניסיון זה לא צלח, והוא ויתר על קבלת שכר עבור פעילותו בוועדה החדשה, בשל העבודה המועטה שהשקיע בנושא ובשל העניין האקדמי שהוא מגלה בסוגיה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הסדרת ההעסקה של יועצים חיצוניים, על פי הנחיות היועמ"ש לממשלה, צריכה להיעשות טרם ההעסקה, וטעונה אישור נש"ם בין שזו העסקה בשכר ובין שהיא העסקה בהתנדבות.
שר הבינוי הקודם מסר בתשובתו כי ההליכים המנהלתיים שנעשו במשרדו לצורך ההתקשרות עם מזכיר הו ועדה לא נעשו בידיעתו.
משרד הבינוי הודיע בתשובתו כי בעקבות הביקורת הסתבר כי בבקשה שהוצגה לוועדה להסכמי שירותים, לא הוזכר כלל שמדובר בעבודה שכבר נעשתה בידי היועצת, והוועדה סברה שמדובר בהתקשרות לביצוע עבודה עתידית.
בעקבות הערת הביקורת, הוועדה תתחקר את האירוע ויוסקו מסקנות.
1707 , עדכון מרץ 2013.
חלמיש- חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב -יפו בע"מ 1953 .
:שם הדוח חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ניגוד עניינים של חבר מועצת העירייה המתפקד גם כמזכיר ועד כפר שלם : הדין הישראלי אוסר על עובד ציבור, לרבות נבחר במועצת רשות מקומית, להימצא במצב שייתכן כי ייקלע בו לניגוד עניינים.
לעובד הציבור, המפעיל את סמכותו לגבי נושא מסוים, אסור שיהיה עניין אחר, אישי או מוסדי, באותו נושא.
הסיבה לכך נעוצה בחשש, שהעניין האחר שיש לעובד ציבור עלול להשפיע על שיקול דעתו או על דרך פעולתו.
מרכז השלטון המקומי קבע ב- 1984 כללים למניעת ניגוד עניינים של נבחרי ציבור ברשויות המקומיות (להלן - כללים למניעת ניגוד עניינים).
בסעיף 6 לכללים אלה נקבע כי שר הפנים ימנה ועדה מייעצת לסוגיות של ניגוד עניינים, בראשות נציג היועץ המשפטי לממשלה - הוועדה למניעת ניגוד עניינים של נבחרי ציבור ברשויות מקומיות.
מזכיר ועד כפר שלם (להלן - מזכיר הוועד) הוא ראש סיעת "עיר לכולנו" במועצת העירייה ומכהן מטעמה כחבר מועצת העירייה משנת 2008.
בכללים למניעת ניגוד עניינים נקבע: "חבר מועצה יימנע מהשתתפות בדיון ומהצבעה בישיבות המועצה אם הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר מועצה לבין ענייניו האישיים; חבר מועצה לא יטפל בנושא כאמור, גם מחוץ לישיבות המועצה".
בפברואר 2011 אישר דירקטוריון החברה את בקשת המנכ"ל דאז, לתבוע את פינוים של מזכיר הוועד ובני משפחתו מן המקרקעין שהם מחזיקים בכפר שלם, ולתבוע תשלום דמי שימוש בגינם.
בנובמבר 2011 הגישו החברה והעירייה תבי עה נגד מזכיר הוועד ונגד בני משפחתו.
בינואר, בפברואר ובמרץ 2012 כתב מזכיר הוועד ליו"ר הדירקטוריון דאזכי על החברה לפעול להקפאת ההליכים המשפטיים ולהפסקת העסקתם של מנכ"ל החברה דאז ושל היועמ"ש הקבוע של החברה.
בפברואר 2014 נמחקה התביעה נגד מזכיר הוועד ומשפחתו מחוסר מעש, בשל הקפאת ההליכים המשפטיים .
עם סיום כהונתה של יו"ר הדירקטוריון דאז מטעם המדינה, באוגוסט 2013 , בחרה בה מועצת העירייה לדירקטורית מטעם העירייה בחברה, אך יו"ר הדירקטוריון דאז הסירה את מועמדותה.
הביקורת העלתה כי בתפקידו כחבר מועצה השתתף מזכיר הוועד, באוגוסט 2013 , .
בדיון מועצת העיר על מינויה לדירקטורית מטעם העירייה בתשובותיו של מזכיר הוועד ממרץ ומנובמבר 2015 למשרד מבקר המדינה הוא מסר כי לא התוודע למינוי העירוני אלא משקיבל את סדר היום של מועצת העיר ייה, ובאותה עת הוא היה יושב ראש האופוזיציה במועצה, איש לא התייעץ עמו בנוגע למינוי ולא הייתה לו כל השפעה על המינוי .
הוא ציין כי נבחר למועצת העיר על יסוד מצע שהבטיח, בין היתר, את עצירת התביעות המשפטיות בכפר שלם, וגאה שקיים הבטחה זו.
בתשובת העירייה נמסר כי בסמוך לבחירתו של מזכיר הוועד למועצת העירייה חיווה היועץ המשפטי של העירייה את דעתו, כי במסגרת כהונתו כחבר המועצה , מנוע מזכיר הוועד מלעסוק בנושא הטיפול בכפר שלם.
העירייה לא המציאה חוות דעת בעניין זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח העניינים המוסדיים והאישיים של מזכיר הוועד הנוגעים לחברה ולטיפולה בכפר שלם, לרבות התביעה ל פינויו שהגישה חברת חלמיש והייתה תלויה ועומדת נגדו באותה עת, מן הראוי היה שיימנע בתפקידו בעירייה מטיפול ישיר בנושא כפר שלם, ובכלל זה בבחירת הדירקטורים שימונו לחברה מטעם העירייה.
שם הדוח: חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי עליה להביא לפני הוועדה למניעת ניגוד עניינים של נבחרי ציבור ברשויות המקומיות את נושא ניגוד העניינים הלכאורי של מזכיר הוועד בעניינים אלה, בניסיון להגיע להסדר ניגוד העניינים, שיאפשר למזכיר הוועד למלא את תפקידו הדמוקרטי כחבר מועצה ולייצג את שולחיו נאמנה, בלי ליטול חלק פעיל בהחלטות ובפעולות שיש לו בהן ניגוד עניינים אישי או אחר על פי דין.
בכפר שלם יש מקרקעין המיועדים, על פי התב"ע, לצורכי ציבור, ובהם עורקי תחבורה מרכזיים.
לצד פארקים מוסדרים, כבישים סלולים ומדרכות, יש בכפר שלם גם שטחים ללא דרכי גישה וללא מדרכות .
במקום שצריך להיות בו כביש רחב , סלול ומסודר , או במקום שאמורים להיבנות בו בניינים, נהפכו דרכים ציבוריות לסמטאות צרות ומסוכנות (תמונה 1 ,) שלעתיםנחסמות בסלעים (תמונה 2).
במתחם ישחיבורי חשמל שלא נעשו בידי אנשי מקצוע ולא על פי התקן והם מסכנים חיי אדם (תמונה 3) .
נראה כי במתחם ישנם גם עסקיםמניבים במקרקעין, לרבות השכרת יחידות דיור.
המציאות השוררת במתחם היא "איש הישר בעיניו יעשה".
מעבר צר בין מקרקעין תפוסים חלמיש- חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב -יפו בע"מ 1955 .
:שם הדוח חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תמונה2 .
סלעים על הכביש חוסמים מעבר כלי רכב .
חיבורי החשמל במתחם קיימים ליקויים בטיחותיים ותכנוניים הפוגמים ברווחת התושבים.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה מצב ההולם שכונת מגורים במדינת ישראל של המאה העשרים ואחת.
שם הדוח: חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 על טענות משרד מבקר המדינה השיבה העירייה כי "בעיות השכונה אינן מתחילות ומסתיימות בפעולותיה של עיריית תל אביב -יפו.
מדובר בבעיה בסדר גודל לאומי, אשר נמצאת על שולחנם של מקבלי ההחלטות בממשלה וברשויות המדינה המרכזיות מזה תקופה ארוכה".
לאחר הדוח הקודם עשתה חברת חלמיש פעולות מספר לקידום הטיפול בכפר שלם היא פעלה לשיתוף הציבור, הכינה תכנית מטה עם חלופות לטיפול, החלה לתבוע מחזיקים כמתחייב מהחלטה 995 , והכינה תכנית כלכלית לפינוי.
אף על פי כן, בחלוף שש שנים כמעט מן הדוח הקודם, עדיין נותרו בידי חלמיש 150 דונם לפינוי, כהיקף השטח שהיה מיועד לפינוי במועד פרסום הדוח הקודם, ומספר המשפחות שיש לפנות גדל ב- 40% .
בקירוב ועדת המשנה - שמינתה המועצה לקביעת מדיניות המשך הטיפול בפינוי המתחם, ולקביעת קריטריונים עדכניים לפיצוי - לא גיבשה במשך תקופה ארוכה את עמדתה ביחס לקריטריונים לפינוי, ולא הגישה המלצות לקריטריונים חדשים.
תכניות כלכליות שהכינה חלמיש התבססו בחלקן על נתונים ישנים ולא עדכניים.
חלמיש וועדת המשנה פעלו יחד לעיכוב הליכים משפט יים לפינוי מחזיקים בנכסים של החברה בכפר שלם, ולתשלום דמי שימוש בנכסים האמורים, עיכוב שעודנו תקף גם במועד סיום הביקורת.
וכל זאת בלי שנקבע נגד מי יש להקפיא את ההליכים המשפטיים ובלי לקיים עבודת מטה לבחינת מלוא המשמעויות הנובעות מיישום ההחלטה.
התנהלות זאת של ו עדת המשנה שיתקה לתקופה ארוכה את פעילות חברת חלמיש, בכל הקשור לטיפול יעיל בפינוי כפר שלם.
היה בה כדי לפגוע בתושבי המתחם המעוניינים בפינוי, והיא שירתה מחזיקים המעוניינים להנציח את המצב הקיים.
הביקורת הצביעה על ליקויים במנגנוני הניהול של חברת חלמיש ובמנגנוני הפיקוח והבקרה שלה בשנים 2014 -2012 .
הליקויים הללו פגעו בהתנהלותה וביכולת הדירקטוריון לפקח עליה: בהיעדר מנכ"ל קבוע בחברה, לא נשמרה ההפרדה הנדרשת בין תפקידי יו"ר הדירקטוריון ובין תפקידי המנכ"ל; לא אוישו משרות בכירות בחברה; בחירתם של כמה מ בעלי מקצוע מומחים וההתקשרות עמם נעשו שלא על פי הכללים.
חלמיש- חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב -יפו בע"מ 1957 .
:שם הדוח חלמיש - חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב - יפו בע"מ - היבטים בפעילות חברת חלמיש ובפינוי כפר שלם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הזכות לדיור נאותהיא אחת מזכויות האדם במשפט הבין-לאומי , וגם מדינת ישראל מכירה בה ובחשיבותה כחלק משמירה על כבוד האדם.
ואולם באיזון שבין הזכות לדיור נאות ובין חובתה של המדינה להגן על זכות הציבור בנכסי הציבור, זכות הציבור היא הגוברת.
זכות הדיור של המחזיקים הזכאים תבוא לידי ביטוי בפיצוי הולם ולא בהנצחת המצב הקיים.
הביקורת העלתה כי טיפול ם של המועצה ו של רמ"י בפינוי כפר שלם התאפיין בגרירת רגלים ובעיכובים ממושכים בקבלת החלטות.
התנהלות זו היא בלתי נסבלת, ומעידה על חולשתם של הגורמים המעורבים בקבלת החלטות ובקידום פתרון לסוגיה.
בהתנהלותם זו מנעו הלכה למעשה את קידום תכנית הפינוי, השיווק ו הפיתוח של קרקעות כפר שלם, והכשילו את החברה במימוש ייעודה.
על חברת חלמיש לתקן ללא דיחוי את הליקויים המנויים בדוח זה , ולהבטיח את קיומם של מנגנוני הניהול, הפיקוח והבקרה המתחייבים מן החוק, מנוהלי החברה ומעקרונות הממשל התאגידי.
ממשלת ישראל, באמצעות השרים האחראים - שר הבינוי ושר האוצר - והעירייה צריכות להנחות את המועצה, את רמ"י ואת חלמיש, כל אחת בתחום אחריותה, להפסיק את גרירת הרגלים, לפעול לקידום פינוי המתחם ופיתוחו, ובד בבד לפעול ל הסדרת הפיצוי ל זכאים, לפעול בנחישות נגד פולשים, לקבוע לוח זמנים להשלמת הפעולות ולוודא את העמידה בו - על מנת להבטיח את השמירה על זכויות התושבים במקום ואת זכויות הציבור כולו.
במיוחד נוכח התקופה הארוכה שחלפה מאז החלו רמ"י, העירייה וחלמיש לטפל בסוגיה, ונוכח מצוקת הדיור החריפה שהמדינה מתמודדת עמה בימים אלה.
רשות מקרקעיישראל 1745 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
רמ"י מופקדת על פי החוק על ניהול מקרקעי ישראל המוגדרים בחוק יסוד: מקרקעי ישראל כמקרקעין השייכים למדינה, לרשות הפיתוח ולקרן הקיימת לישראל (להלן - מקרקעי ישראל), אשר שטחם הכולל הוא כ-93% משטח המדינה.
על פיהחוק, מטרותיה של רמ"י כוללות את ניהול מקרקעי ישראל כמשאב לשם פיתוחה של המדינה ולטובת הציבור, הסביבה והדורות הבאים.
על פי חוק זה נדרשת רמ"י למלא את כל התפקידים הנוגעים לניהול מקרקעי ישראל, ובהם שמירת זכויותיהם של הבעלים של מקרקעי ישראל.
החטיבה לשמירת הקרקע ברמ"י אחראית לשמירה הפיזית על מקרקעי ישראל, לשימושים בקרקע, לקיום התחייבויות של המשתמשים בה ולמניעת פגיעה בעתודות הקרקע.
בכל אחד מארבעת מרחבי השמירה על הקרקע ברמ"י פועלים ממונים מרחביים המופקדים על 63 מפקחים3 .
עיקר פעולתם של המפקחים הוא חיבור דוחות פיקוח, איתור פלישות "טריות" והסגות גבול, איתור בנייה בלתי חוקית, סיוע בפינויים ובהריסות של מבנים בלתי חוקיים ומתן סיוע לפעילות משפטית נגד פלישות "ותיקות".
נוסף על כך מפקחי החטיבה מדווחים לחטיבה העסקית ברמ"י על מצב המקרקעין ואחראים לגיבוש תמונת מצב שמשמשת להכנת חוזים ועסקות.
מפקחי החטיבה פועלים בעיקר מכוחו של החוק; חוק המקרקעין; חוק נכסי המדינה, התשי"א- 1951 ; וחוק מקרקעי ציבור; ומכוח נוהלי רמ"י.
יצוין כי רמ"י מתקצבת גופי אכיפה אחרים, וכי היא שותפה עיקרית בפעולות אכיפה (כגון הריסה, גידור ותפיסת ציוד וכלים) שמבצעים גופי אכיפה אל ה.
כמו כן היא משתתפת, עם המשטרה ופרקליטות המדינה, בפורומים של תיאום פעולות האכיפה.
למשל, פעולות האכיפה של כל גופי האכיפה בנגב ממומנות מתקציב רמ"י, ומתבצעות בידי קבלנים של רמ"י ובפיקוח וניהול של מפקחי רמ"י.
כמו כן רמ"י מבצעת צווים של רשות שמורות הטבע והגנים ושל המשרד להגנת הסביבה בתחום מקרקעי ישראל.
,על פי הערכות של גורמים מקצועייםעד לשנת 2015 יש במצטבר כ- 800,000 עברות של תכנון ובנייה לרבות השתלטות על שטח כולל של יותר ממיליון דונם של מקרקעי ישראל (כ-%4.
בינואר 2015 קבע היועץ המשפטי לממשלה5 כי דיני התכנון והבנייה משקפים הכרעה של המחוקק ב נוגע לאופן הפעלתה של רגולציה על הקרקע, ויש להפעילה תוך שמירה על שלטון החוק, עקרונות של צדק טבעי והגינות שלטונית.
עוד קבע כי "תופעת הבניה הבלתי חוקית בישראל מסכלת את היכולת לממש עקרונות אלה, שכן הפרט עושה דין ל עצמו ורומס את עקרונות שלטון החוק.
כידוע, תופעה זאת מטרידה את רשויות אכיפת החוק מזה זמן רב, ובית המשפט אף ראה בה מעין 'מכת מדינה '.
מאבק בתופעה זאת הוא יעד אסטרטגי שעל רשויות המדינה להוביל על- מנת לבצר את שלטון החוק ללא מורא וללא משוא פנים".
4 על פי נתוני רמ"י, בשנת 2015 יש כ- 100,000 מבנים לא חוקיים : כ- 80,000 מהם נמצאים בתחום הפזורה הבלתי מוסדרת בנגב , וכ- 20,000 מהם נמצאים בעיקר בתחום הקרקעות הפרטיות במגזר הערבי.
כ- 4,000 מבנים חקלאיים נוספים הוסבו שלא כדין לשימושים מסחריים בתחומם של מושבים וקיבוצים.
בעניין זה ראו גם: מבקר המדינה, דוח שנתי 66ג ( 2016 ), בפרק "היבטים באסדרת התיישבות הבדואים בנגב", עמ' 917 .
5 בדיון שיזמה רמ"י בנושא הבנייה הבלתי חוקית בהשתתפות מפכ"ל המשטרה, פרקליט המדינה ובכירים מגופי פיקוח שונים.
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 כדי למגר תופעה ר ווחת זו הוקמו במשרדי הממשלה, בייחוד משנת 2005 ,ואילך מנגנונים אחדים: בשנת 2005 הקים משרד המשפטים את המחלקה לאכיפת דיני מקרקעין בפרקליטות המדינה, וזו מגבשת את מדיניות התביעה בתחום התכנון והבנייה ומטפלת בתיקים של עברות פליליות בתחום הבנייה, בעברות סביבתיות ו בעברות בתחום ההשתלטות על מקרקעי ציבור; במשרד הפנים ובשלטון המקומי משמשות היחידה הארצית לפיקוח על הבנייה 6 .
ויחידות הפיקוח של הוועדות המקומיות לתכלית דומה היחידה הארצית מטפלת בעיקר בעברות המתבצעות בשטחים פתוחים וגליליים7 ; במסגרת רשות הטבע והגנים פועלת היחידה לפיקוח על השטחים הפתוחים 8 (הידועה כסיירת הירוקה) להגנה מפני פלישות; במשטרת ישראל פועלת משנת 2005 ואילך מינהלת תיאום פעולות האכיפה 9 אשר תפקידה העיקרי הוא לאפשר תכנון מתואם של פעולות אכיפה ולהגביר את האפקטיביות שלהן, להנחות את גופי האכיפה ולהפעיל אותם במבצעים ממוקדים; במשרד לביטחון הפנים פועל מתאם הגנה על קרקעות המדינה; ברמ"י פועלת החטיבה הן ביישובים והן בשטחים פתוחים שמחוצה להם, ומשתפת פעולה עם מרבית הגורמים דלעיל במסגרת פעילות פיקוח ואכיפה10 .
בחודשים מרץ-ספטמבר 2015 בדק משרד מבקר המדינה את פעולות הפיקוח והאכיפה שביצעה החטיבה בעקבות הנהגת הרפורמה והקמת רשות מקרקעי ישראל, ואת התיאום בינה ובין גורמי הפיקוח והאכיפה כגון משרד הפנים והסיירת הירוקה.
הבדיקה התמקדה בכרייה הבלתי חוקית ובגנבה של מחצבים 11 במרכז הארץ ובשימושים לא חקלאיים בחלקות המגורים או בשטח המחנה12 שלמושבים וקיבוצים באותו אזור.
הבדיקה נעשתה במטה רמ"י ובמרחב השמירה מרכז -תל אביב שלה.
בדיקות השלמה נעשו במשטרה, בסיירת הירוקה ובעיריית ראשון לציון.
יצוין כי בשנת 2014 בדק משרד מבקר המדינה עניינים הנוגעים לפיקוח ולאכיפה בתחום יהודה ושומרון13 .
גיבוש מדיניותשל פיקוח ואכיפה והכנת תכניות עבודה .
מדיניות אכיפה תכליתה של מדיניות האכיפה היא להגן על שלטון החוק ועל האינטרס הציבורי, וזאת בדרך של הסדרת הטיפול בעברות השונות, בחקירות ו בפעולות המודיעין, בהגשת כתבי אישום ובעונשים בגין העברות .
לצורך כך יש לבצע עבודת מטה, למפות את כלל העברות המתבצעות במרחבי השמירה על פי טיבן, מאפייניהן והמקומות שבהם בוצעו , להעריך את חומרתן ואת .
מפקחי היחידה משמשים גם כמפקחים של שש הוועדות המחוזיות לתכנון ובנייה 7 שטח גלילי הואאזור שאינו נמצא בתחום שיפוטה של רשות מקומית כלשהי.
שיעורם הכולל של השטחים הגליליים הוא כ־5% .
משטחי מדינת ישראל 8 רמ"י מממנת כ- 70% .
מתקציבה של הסיירת הירוקה 9 .
רמ"י מממנת את מלוא תקציבה של מתפ"א 10 ,בעניין זה ראו: מבקר המדינהדוח שנתי 59'ב ( 2009 ), בפרק "אכיפת דיני מקרקעין".
11 :בעניין זה ראו בדוחות מבקר המדינהדוח שנתי 50'ב ( 2000 ), בפרק "שיקום מחצבות"; דוח שנתי 51 'ב ( 2001 ) בפרק "אספקת חול"; בדוח מיוחד "כרייה בקרקע חקלאית" (מאי 2006 ;) בדוח שנתי57ב' ( 2007 ) בפרק "כרייה וחציבה".
12 שטח אזור הבינוי של הקיבוץהמיועד להקמת בתי מגורים, מבני משק וכד'.
13 ,בעניין זה ראו: מבקר המדינהדוח שנתי 66'ב ( 2016 ) בפרק "פעילות היחידה המרכזית לפיקוח של המינהל האזרחי באזור יהודה והשומרון".
רשות מקרקעיישראל 1747 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נזקיהן הכלכליים-החברתי ים-הציבורי ים ולקבוע סדר עדיפויות לטיפול בהן.
מדיניות סדורה וכוללת תורמת להקצאה יעילה של המשאבים, מנחה את המפקחים ואת התובעים בפעולותיהם , והיא חיונית להצלחת האכיפה.
קביעת מדיניות פיקוח ואכיפה בידי מתפ "א: על מנת לטפל בכשלים המתמשכים באכיפת חוקי התכנון והבנייה ודיני המקרקעין, הממשלה החליטה כבר בדצמבר 200414 להוסיףשני רובדי פעילות למערך האכיפה: גוף בין-משרדי מתאם - מתפ"א וכן יחידה משטרתית מבצעית שאותה מתפ"א מפעילה (להלן - היחידה המבצעית), שתפקידה היחיד הוא לסייע באכיפת דיני המקרקעין.
בראשה של מתפ"א עומד קצין משטרה בכיר , וחבריה הם מנהל היחידה הארצית לפיקוח על הבנייה, מנהל החטיבה לשמירת הקרקע מרמ"י, מנהל המחלקה לאכיפת דיני מקרקעין מפר קליטות המדינה, מנהל הסיירת הירוקה ומתאם מהמשרד לביטחון הפנים.
תפקידה של מתפ"א הוא לקבוע סדרי עדיפויות לטיפול בעברות מקרקעין, לתאם בין היחידות הממשלתיות ולקיים מבצעי אכיפה ממוקדים.
בדוח של מבקר המדינה משנת 200915 (להלן- הדוח הקודם) בפרק "אכיפת דיני מקרקעין " נקבע, בנוגע לתפקודה של מתפ"א, כי המינהלה לא הגדירה מדיניות אכיפה ולא גיבשה עבור גופי האכיפה תכנית מערכתית שנתית לטיפול בעברות בנייה הכוללת סדרי עדיפויות, לוחות זמנים ומדדי תפוקות.
בביקורת הנוכחית הועלה כי חל שיפור בתפקודה של מתפ"א, והדבר בא לידי ביטוי, בין היתר, בקיום דיונים תדירים, בגיבוש מדיניות אכיפה ובמתן דגשים על פעילותם של גופים ממשלתיים שנציגיהם משתתפים בה.
למשל, במסגרת מדיניותה לשנים 2015 -2013 ,נקבע בין היתר, כלהלן: מדיניות האכיפה היא אח ידה וכלל-ארצית; יש לעודד הריסה עצמית של בנייה בלתי חוקית; יש לטפל בעברות בסמוך ל מועד גילוין; יש להגביר את היקף ה אכיפה בתחום השטחים הציבוריים הפתוחים; יש לת ת לטיפול במקבצי בנייה בלתי חוקית עדיפות על פני הטיפול במבנים בודדים.
עם זאת, בביקורת עלה כי בפרוטוקולים של מתפ"א ובמסמכי המדיניות שלה אין ביטוי למידע ולמתודה שעליהם התבססה מדיניות האכיפה שלה ולתכניות העבודה שנקבעו לפיה.
ליקויים בהפעלת היחידה המבצעית : כאמור, על פי החלטת הממשלה, תפקידה היחיד של היחידה המבצעית הוא לסייע באכיפת דיני המקרקעין.
בנוהלי היחידה המבצעית נקבע כי היא מופקדת על התיאום המבצעי עם הגורמים הרלוונטיים במשטרה , ולכן על גופי הפיקוח לה גיש למתפ"א את בקשותיהם לסיוע בפינוי פולשים ו להריסת מבנים, והיחידה המבצעית תתאם את המבצע עם מחוז המשטרה הנוגע בדבר.
בדוח הקודם נקבע כי היחידה המבצעית מיעטה לעסוק באכיפת דיני מקרקעין; וכי לעתים קרובות מחוזות המשטרה לא שיתפו פ עולה עם מתפ"א, לא סייעו במימוש צווי הריסה של בנייה בלתי חוקית , לא אפשרו למתפ"א לפעול בתחום שיפוטם ופגעו בתפקודה של היחידה המבצעית; כמו כן מתפ"א עסקה בחלק ניכר מזמנה בתגבור תחנות משטרה ובפעילות למניעת פשיעה.
עקב כך רבים מצווי ההריסה של בנייה בלתי חוקית לא נאכפו.
נושא תפקודה הלקוי של מתפ"א הועלה לפני הממשלה, ו בעקבות כך היא החליטה באוגוסט 200816 כלהלן: מתפ"א תעסוק בסיוע באכיפת חוק התכנון והבניה, התשכ"ה- 1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה), ודיני המקרקעין , וכל משימה אחרת תהיה טעונה אישור פרטני של מפכ"ל המשטרה; לא י ידחו מועדי ביצוע שנקבעו בצווי ההריסה אלא בנסיבות חריגות ובאישור המפכ"ל; הודעה על דחיית מועד ביצוע הצווים תינתן לגוף הא חראי לאכיפתו .
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בהתראה של48 שעות.
זאת ועוד, הממשלה קבעה כי אי-עמידת ה של המשטרה בכל אחד מן הסעיפים שפורטו לעיל תביא לפירוקה של מתפ"א.
מנתוני מתפ"א עולה כי שיעור הפעילויות שהיו קשורות במישרין לייעודה של היחידה המבצעית מכלל פעולותיה היה בשנת 2013 רק%47 , בשנת 2014 רק %3317 , ובמחצית הראשונה של 2015 רק%35.
התרשים שלהלן מציג את שיעור היענות המשטרה לבקשות לסיוע בביצוע של צווי הריסה מינהליים ושיפוט יים שהגישה היחידה הארצית לפיקוח על הבנייה בשנים 2012- 201518 , ולבקשות לסיוע בביצוע של צווי הוצאת לפועל שהגישה רמ"י בשנים 2013 ו- 2014.
מספר בקשות לסיוע משטרתי שהגישו רמ"י והיחידה הארצית לפיקוח על הבנייה מול מספר הבקשות שנענו .
על פי נתוני רמ"י והיחידה הארצית לפיקוח על הבנייה .
מהתרשים עולה כי היחידה הארצית לפיקוח על הבנייה הגישה למשטרה 224 בקשותלסיוע בביצוע של צווי הריסה מינהליים ושיפוט יים, אולם המשטרה סייעה לה לטפל רק ב -68 ( 30% ) מהבקשות.
למשל, בשנת 2014 היחידה ביקשה מהמשטרה סיוע באכיפתם של 58 צווים בכל המחוזות, אולם המשטרה סייעה לה באכיפתם של תשעה צווים בלבד, כולם במחוז ירושלים; רמ"י הגישה למשטרה 200 בקשותלסיוע בביצוע של צווי הוצאת לפועל, אולם קיבלה את הסיוע המבוקש רק ב-45 ( 23% )מהם.
17 אחת הסיבות להצטמצמות הפעילות הייעודית בשנה זו היא הירתמות היחידה לסיוע לפעילות המשטרה במסגרת מבצעי "שובו אחים" ו"צוק איתן".
רשות מקרקעיישראל 1749 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מהאמור לעיל עולה אפוא כי כעשר שנים לאחר הקמת היחידה המבצעית במתפ"א המשטרה עדיין פועלת שלא בהתאם להחלטות הממשלה בנוגע להפעלתה, והדבר פוגע בתפקודה ובתכלית שלשמה הוקמה היחידה - התמודדות מערכתית עם תופעת הבנייה הבלתי חוקית ו עם תופעת הפלישה למקרקעי ישראל.
משטרת ישראל הסבירה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 (להלן- תשובת המשטרה) כי היא מפעילה את היחידה המבצעית במתפ"א באירועים של הפרות סדר וביטחון עקב אילוצים מבצעיים דחופים, וכי היא משתדלת להימנע מכך.
משרד מבקר המדינה מע יר למשטרה כי מתפ"א הוקמה מכוח החלטות ממשלה למטרה מוגדרת, וכי יועד לה תפקיד חשוב בשדרוג ובתכלול של מערך אכיפת דיני המקרקעין .
על כן, ניצול משאבי יחידה זו בעיקר למטרות אחרות וכן מניעת מתן סיוע לגופי פיקוח לממש צווים של פינויים והריסות פוגעים באכיפה בתחום המקרקעין.
קביעת מדיניות פיקוח ואכיפה בידי מועצת מקרקעי ישראל ורמ "י: על פי החוק, הממשלה ממנה את מועצת מקרקעי ישראל, והמועצה קובעת את המדיניות הקרקעית שלפיה תפעל רמ"י.
על מנהל רמ"י להגיש למועצה דין וחשבון על פעולות הרשות אחת לחצי שנה, ועל הממשלה להגיש לוועדת הכלכלה של הכנסת דוח שנתי על פעולות רמ"י.
הביקורת העלתה כי המועצה לא גיבשה מדיניות ולא קיבלה החלטות בנושא הפיקוח והאכיפה, אף שבעקבות הנהגת הרפורמה במינהל מקרקעי ישראל יש לחטיבת השמירה על מקרקעי ישראל חשיבות גדולה מבעבר , והיא אחת משלוש החטיבות המרכיבות את הרשות במתכונתה החדשה.
לדוגמה, בדוחות השנתיים של רמ"י כמעט לא מוגדרת מדיניות של פיקוח ואכיפה: בדוח המסכם שלה לשנת 2013 ,נקבעה מדיניות של הסדרת השימושים בקרקע חקלאית אולם רק כפיילוט, ובדוח המסכם שלה לשנת 2014 נקבעה מדיניותרק לגבי תגובה מהירה לפלישות - מדובר בקביעות שאין לראות בהן מדיניות פיקוח ואכיפה כוללת של רמ"י.
מאחר שהמועצה אינה קובעת עבור רמ"י מדיניות פיקוח ואכיפה, ראוי היה כי המדיניות, היעדים והמשימות שקבעה מתפ"א, ושגיבשה בשיתוף החטיבה, ינחו את פעילות הפיקוח של מרחבי השמירה של רמ"י, אולם בפועל ההלימה בין תכניות העבודה של המשטרה ורמ"י היא חלקית בלבד, כפי שי תואר בהמשך.
רמ"י השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 (להלן- תשובת רמ"י) כי מדיניות האכיפה שלה מתמקדת בפלישות למקרקעי ישראל ובשימושים חורגים במגזר החקלאי.
יתר פעולות האכיפה שהיא מבצעת נקבעות בהתאם למדיניותה של מתפ"א.
משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי תשובתה אינה עולה בקנה אחד עם ממצאי הביקורת, כפי שיתואר בהמשך.