HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בשנת 2007 סיפק מכון לואיס לנכי משרד הביטחון290 מכשירי שיקום תמורת כ- 8 מיליון ש"ח; למבוטחי הכללית סיפק המכון 966 מכשירי שיק ום תמורת כ -4 מיליון ש"ח; ולנפגעי פעולות איבה, המטופלים בידי המוסד לביטוח לאומי, סיפק המכון 113 מכשירי שיקום תמורת כמיליון ש"ח.
מכון לואיס התקשר עם משרד הבריאות באמצעות הסכם לאספקת מכשירי שיקום המותאמים לנכה באופן אישי ובעיקר תותבות, ועל פי הסכם זה מדי שנה בשנה הוא מטפל בכ - 9,500 נכים ומספק להם כ- 11,250 מכשירי שיקום.
בשנת 2007 העביר המשרד למכון לואיס כ-33 .
מיליון ש"ח בעבור רכישת מכשירי השיקום .
39 מכון לואיס הוא חברה פרטית, שאיננה מוגבלת במ ניות.
על פי מסמכי המכון, ההכנסות והנכסים של המכון ישמשו באופן בלעדי למימוש מטרותיו.
כיום מנוהל המכון על ידי עובדים בכירים לשעבר במערכת הבריאות הציבורית.
המכון מתווך ומתאםבין רופאים, נכים ובתי מלאכה לייצור מכשירי שיקום, ומעביר את התשלום בעבור המכשירים ממשרד הבריאות לספק ים.
המכון גם מסמיך רופאים מורשים - רופאים מומחים בתחום האורתופדיה והשיקום המורשים לקבוע אם הנכה זקוק למכשור, להזמין את המכשור הנחוץ, וכן לבצע בדיקה ובקרה רפואית של איכות המכשור והתאמתו לצורכי הנכה.
נוסף על כך, הוא מסמיך ספקים מורשים - יצרני תותבות, מכשירי הליכה ונעליים שפועלים על פי הנחיות הרופאים המורשים ובפיקוחו ובהדרכתו של מכון לואיס40 .
פעילות ועדת החריגים של מכון לואיס .
אם נכה אינו מרוצה מהמכשיר שהוקצה לו או מזה שהותאם לו הוא יכול לפנות לוועדת חריגים שמפעיל מכון לואיס.
כמו כן, בחוזה ההתקשרות שבין המשרד למכון לואיס נקבע כי ועדת החריגים תשמש גוף מקצועי אשר ייעץ למשרד ויאשר במקרים יוצאי דופן מכשירים לנכים שאינם נכללים בהסכם שבין המשרד למכון לואיס.
עוד נקבע בחוזה ההתקשרות כי התקציב לפעילות זו לא יחרוג משיעור של 2% מכלל הסכום השנתי שמעביר המשרד למכון בגין הת שלומים לספקים.
בא כוחו של מנהל מכון לואיס משמש יו"ר הוועדה, וחבריה הם פיזיותרפיסטית של המכון, שני רופאים מורשים וסגנית הפיזיותרפיסטי ת הראשית של משרד הבריאות.
בביקורת עלה כי לרוב חברי ועדת החריגים של מכון לואיס, שמונתה לפי הנחיות המשרד, יש זיקה למכון.
בספטמבר 2008 כתב חבר הנהלת מכון לואיס למשרד מבקר המדינה כי אסור לרופא להשתתף בדיון של הוועדה בעניין ערעור על החלטתו, ובמקרה כזה מחליף אותו רופא אחר.
הוא הוסיף כי משנת 2004 ועד אוגוסט 2008 דחתה ועדת החריגים רק כ-%8.
מהערעורים שדנה בהם עוד עלה בביקורת כי המשרד לא גיבש נוהל לפעילות ועדת החריגים של מכון לואיס, המפרט את הרכב הוועדה, את אופן פעולתה, את מטרותיה, את אפשריות הנכה להופיע לפניה, את אופן הערעור על החלטת הוועדה וכו'.
על המשרד לשקול גיבוש הסדר בינו לבין מכון לואיס, שבו יוגדרו תפקידיה של הוועדה, מטרותיה, דרכי פעולתה וכו' וכן קריטריונים לאישור מכשירים במקרים יוצאי דופן.
40 במועד הביקורת פעלו22 רופאים מורשים וכ-72 .
)ספקים מורשים (בפריסה ארצית 534 דוח שנתי59ב .
הבקרה של המשרד על מכון לואיס .
: נציגת המשרד במכון בשנת 1992 מינה המשרד את סגנית הפיזיותרפיסטית הראשית של המשרד לנציגתו במכון לואיס41 .
נמצא כי המשרד לא הגדיר את תפקיד נציגתו במכון לואיס בכתב המינוי או במסמך אחר.
בחוזה ההתקשרות שבין המשרד למכון נכתב רק כי נציג המשרד יהיה חבר בוועדת החריגים.
זאת אף על פי שכתב מינוי לתפקיד אמור לכלול את הגדרת תפקידו של העובד ובה פירוט הפעילויות המוטלות עליו, כמו מעורבות בתהליכי קבלת החלטות ובתהליכי העבודה, פעולות פיקוח ובקרה ודיווח.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח היקף השירותים שמעניק מכון לואיס למשרד על המשרד להגדיר את תפקידו של נציגו במכון לואיס, והגדרת התפקיד אמורה להיות מעוגנת גם בחוזה ההתקשרות שבין המשרד למכון.
כמו כן מן הראוי לבחון את כתב המינוי שניתן בשנת 1992 - לפני 16 שנה- ולעדכן אותו מפעם לפעם.
באוקטובר 2008 כתב המשרד למשרד מבקר המדינה כי הוא ישקול בכובד ראש להגדיר טוב יותר את תפקיד נציגו במכון לואיס.
פטור ממכרז : כאמור, המשרד התקשר עם מכון לואיס בחוזה בשנת 2000 וחוזה ההתקשרות מוארך מדי שנה בשנה ללא מכר ז.
התקשרות כזאת מחייבת קבלת אישור מיוחד לפטור ממכרז מטעם משרד האוצר.
המשרד מגיש מפעם לפעם למשרד האוצר בקשות לקבלת פטור ממכרז, ונימוקו העיקרי הוא כי אין תחליף לשירותיו של מכון לואיס, והוא הגוף היחיד המסוגל לספק את השירות42.
משרד ממשלתי אמור לבחון טרם התקשרות ו בחוזה עם נותן שירותים את התנהלותו העסקית והניהולית, את דיווחיו ועוד.
בדיקת משרד מבקר המדינה אצל רשם החברות העלתה כי בנוגע לשנים 2002 -2007 לא הקפיד המשרד לקבל דיווח ממכון לואיס על מינוי דירקטורים בחברה, התפטרותם או הפסקת פעילותם למרות שינויים שחלו באותה התקופה ברשימת חברי הדירקטוריו ן.
לדעת משרד מבקר המדינה, טרם הגשת הבקשה לפטור ממכרז וטרם ביצוע התקשרות ההמשך על המשרד לבחון את נאותות התנהלותו של מכון לואיס ואת דרך מינוי המנהלים, הדירקטורים וגוף הביקורת במכון.
: פיקוח כספי ודיווחים של המכון חוזה ההתקשרות בין המשרד למכון לואיס קובע, בין היתר, כי מכון לואיס ינהל ספרי חשבונות תקינים אשר ישקפו את ההכנסות, ההוצאות, היתרות בבנק וההתחייבויות, וכי מדי חודש .
41 כתב המינוי ניתן ביולי 1992 .
בידי מנכ"ל משרד הבריאות דאז, פרופ' משה משיח 42 'ראו גם בפרק "ההתקשרויות עם האגודה למען שירותי בריאות הציבור", עמ467.
בחודשו יגיש מכון לואיס למשרד דוח המפרט את תשלומיו והתחייבויותיו לספקים המורשים בגין מכשירי השיקום והניידות.
נוסף על כך, על פי החוזה, אחת לשישה חודשים יגיש מכון לואיס למשרד דוח פעילות ובו פירוט ההוצאות והתקבולים באותה התקופה, ובתום כל שנת תקציב יגיש מכון לואיס למשרד דוח מאושר על ידי רואה חשבון על פעילותו במשך השנה וכן דוח התחייבויות.
עוד נקבע בחוזה כי המשרד רשאי לבצע ביקורת על ספרי החשבונות של מכון לואיס שבהם רשומים סכומי הכספים שהעביר המשרד למכון לואיס בגין הזמנותיו ורכישותיו לפי חוזה ההתקשרות ביניהם.
נמצא כי המשרד אינו מפעיל פיקוח ובקרה מספקים על מכון לואיס, ובכלל זה פיקוח ובקרה על ענייני הכספים.
כך, למשל, המשרד לא ביצע ביקורת על ספרי החשבונות של מכון לואיס המפרטים את הסכום השנתי שהעביר המשרד למכון בגין ההזמנות והרכישות.
על המשרד לדאוג לביטחונו ת נאותים טרם העברת הכספים למכון לואיס ולעגן זאת בחוזה.
פיקוח מקצועי של המשרד על פעילות המכון 1.
פיקוח מקצועי ייעודי : נמצא כי המשרד לא ביצע כלל ביקורות על פעילות ועדת החריגים של המכון ועל פעילויותיו של מכון לואיס הקשורות בהכשרה ובהסמכה של יצרני תותבות, מכשירי הליכה ונעלים רפואיות; בתהליך אספקת המכשירים לנכים; במינוי רופאים מורשים; בתהליכי הכללת יצרנים ברשימת ספקי המכון ובתהליכי מחיקת יצרנים מרשימת ספקי המכון.
הסמכת רופאים מורשים : החוזה בין המשרד למכון לואיס קובע, בין היתר, כי בכל מחוז שבו פועלת לשכת בריאות מחוזית יפעלו אך ורק רופאים מורשים, שימונו על ידי מנהל המכון באישור מנכ"ל משרד הבריאות.
עוד נקבע בחוזה כי לרופאים מו רשים ימונו רק רופאים בכירים מומחים באורתופדיה ו/או בשיקום אורתופדי/נוירולוגי, שרכשו ניסיון מעשי ועוסקים בפועל בשיקום ובהתאמת תותבות ומכשירים לנכים ולקטועי גפיים; רופא מורשה יפעל במסגרת מרפאות חוץ של בית חולים ציבורי בלבד כדי להבטיח מתן שירות לכלל ציבור הנכים הנזקקים; מספר הרופאים המורשים בכל מוסד ייקבע על פי גודל אוכלוסיית הנכים שהמוסד משרת; מינוי רופאים מורשים ייעשה על פי הפיזור הגאוגרפי של אוכלוסיית הנכים כדי לאפשר זמינות ונגישות מרביות.
משרד מבקר המדינה בדק את הפיזור הגאוגרפי של הרופאים המורשים מטעם מכון לואיס ואת גודל אוכלוסיית הנכים שהם משרתים, ומצא, בין היתר, כי במרכז הרפואי על שם שיבא ברמת גן פועלים ארבעה רופאים מורשים, ואילו בתל אביב אין ולו רופא מורשה אחד.
בתל אביב לדוגמה פועל מרכז רפואי שיקומי "רעות", שהוא מרכז גדול ובו כמה מחלקות שיקום שבהן מועסקים רופאים בכירים מומחים בתחום האורתופדיה ו/או בשיקום אורתופדי/נוירולוגי, העוסקים גם בהתאמת תותבות ומכשירים לנכים ולקטועי גפיים.
אף על פי כן נכים מתל אביב נאלצים לפנות לרופאים מורשים הפועלים במרכז הרפואי על שם שיבא ברמת גן או במרכז הרפואי "רבין" בפתח תקווה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לפעול לשינוי הקצאת הרופאים המורשים כדי להבטיח פיזור גאוגרפי נאות שיאפשר זמינות ונגישות מרביות לציבור הנכים.
מכון לואיס כגוף לא מבוקר על פי חוק מבקר המדינה .
חוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 , קובע את תחומי הב ]נוסח משולב [ יקורת ומפרט את הגופים הנתונים לביקורתו של המבקר.
על פי חוק זה, מכון לואיס אינו גוף מבוקר.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח היקף ההתקשרות של המשרד עם מכון לואיס, הסמכויות שהוענקו לו בתחום ההסמכה והפיקוח והיות המכון גוף מונופוליסטי הנותן שירות חיוני, על משרד הבריאות לשקול להוסיף להסכם שבינו ובין מכון לואיס סעיף שלפיו יחויב מכון לואיס למסור למשרד מבקר המדינה כל מידע הנוגע להתקשרותו עם המשרד.
פעילות משרד הבריאות בתחום הרפואה המונעת לצמצום הצורך במכשירי שיקום וניידות .
הגברת המודעות לפעולות מניעה וטיפול הנוגעות לרגל סוכרתית ולשבץ מוחי כאמור, המשרד משתתף במימון מכשירי שיקום וניידות לנכים שלהם נכות מולדת או נכות נרכשת.
שניים מהגורמים העיקריים לנכות נרכשת הם שבץ מוחי ורגל סוכרתית, הנובעת מסיבוכים של מחלת הסוכרת.
להלן ריכוז הנתונים לגבי גורמים אלו: רגל סוכרתית: מחלת ה סוכרת פוגעת בכ -8% מהאוכלוסייה בישראל ובכ -25% מבני ה -65 ומעלה43 ואחד מסיבוכיה הוא התפתחות כיבים ברגליים - רגל סוכרתית - המופיעים אצל כ-20% מחולי הסוכרת ואלו מביאים לקטיעת הרגל.
על פי מחקרים בתחום זה, כ -80% מהקטיעות בעולם המערבי נובעות ממחלת הסוכרת, ולכ-85% מהקטיעות הנובעות ממחלת הסוכרת קדם כיב שהיה אפשר למנוע אותו בעזרת חינוך לטיפול עצמי יום-יומי בכף הרגל.
מימי האשפוז של חולי סוכרת נובעים מרגל סוכרתית שבץ מוחי: על פי סקר שנעשה בשנת 200444, יותר מ- 15,000 ישראלים לוקים בכל שנה בשבץ מוחי, העשוי לגרום לפגיעה תפקודית 45.
43 בשנת 2007 בוצעו עקב תאונות ומחלות שונות, כולל עקב מחלת הסוכרת כ- 1,300 .
ניתוחי קטיעת גפיים תחתונות 44 האיגוד הנוירולוגי בישראל עשה סקר ארצי בנושא שבץ מוחי בתמיכת המרכז הלאומי משרד הבריאות 537 .
בשלושת החודשים שלאחר אירוע השבץ, כ-30% נזקקים לטיפול במוסד, וכ-50% משוחררים לביתם וסובלים מדרגות שונות של מוגבלויות.
כ -20% מאביזרי השיקום והניידות שסיפק המשרד בשנים 2006 -2007 סופקו לנכים שלקו בשבץ מוחי.
פעילות מניעה יזומה יכולה לצמצם את קטיעות הרגליים הנובעות ממחלת הסוכרת ואת הפגיעות התפקודיות הנובעות משבץ מוחי.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמועצת הבריאות 46 , משרד הבריאות וקופות החולים יבחנו דרכים להגברת המודעות לנושא הטיפול ברגל הסוכרתית בקרב חולי הסוכרת והעוסקים ברפואה הראשונית כדי לצמצם את הצורך בקטיעה, ומן הראוי שיבחנו גם דרכי מניעה וטיפול לצמצום הפגיעות התפקודיות הנובעות משבץ מוחי.
באוקטובר 2008 השיבה הכללית למשרד מבקר המדינה כי חלה ירידה ניכרת במספר כריתות הרגליים בעקבות תכניות שהכינה בנוגע לכף רגל סוכרתית: "1 .
הדרכת מטופלים באמצעות חוברת מיוחדת.
בנושא הטיפול בכף הרגל לחולי סכרת.
חוברת זו ניתנת לכל חולה חדש.
המציג בצורה ויזואלית המלצות הטיפול בכפות רגליים וניתנת הדרכה באמצעות אתר האינטרנט.
הדרכת מטפלים באמצעות הנחיות רפואיות לטיפ ול בכף רגל סוכרתית.
מהצוות הרפואי והסיעודי3 .
שינוי תהליכי עבודה באמצעות מפה טיפולית.
איתור מוקדם של חולים עם כיבים ברגליים על -ידי האחיות במרפאות הראשוניות, מינוי של גורם מחוזי אחראי על נושא אבחון, טיפול והפנייה ש".
]לגורם מטפל יעודי[ ל מטופלים פיתוח מדדים למעקב אחר טיפול ברגל סוכרתית ובשבץ מוחי המשרד וקופות החולים פיתחו תכנית לאומית למדדי איכות לרפואת הקהילה 47 , כדי לעקוב אחר הטיפול הרפואי ותוצאות הטיפול.
בעקבות זאת נבחנים מדדים רבים וביניהם כאלו המלמדים על איכות הטיפול בסוכרת על מניעת מחלות לב וכלי דם והטיפול בהן, ובהם רמת הגלוקוזה בדם, רמת החלבון בשתן, רמת השומנים בדם, לחץ דם, טיפול תרופתי בחולים במחלות לב וכלי דם ואיזון גורמי סיכון בחולים אלו.
נמצא כי תכנית המדדים אינה עוסקת באופן פרטני בדרכי מניעה של היווצרות רגל סוכרתית ובטיפול בה ובמניעת הפגיעה של שבץ מוחי או בצמצומה.
עוד נמצא כי המשרד עוסק בתהליך של גיבוש תכנית להקמת יחידות ייעודיו ת לטיפול בשבץ מוחי בבתי החולים.
מטרת התכנית היא לתת למי שמאובחן בחדר המיון כחולה .
לבקרת מחלות במשרד הבריאות.
בחודשים פברואר-מרס 2004 סוכמו נתוני האשפוז של כל 28 בתי החולים בארץ, ובסך הכול אירעו בתקופה זו 2,131 .
שיתוק, רפיון, חולשת שרירים, קשיים בהליכה, בישיבה וביציבת הגוף ועוד 46 מועצת הבריאות היא מועצה שהוקמה לפי סעיף 48 ,לחוק, ואחראית, בין השאר לנושא פרסום מידע לציבור.
47 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 56 ב( 2006 ), בפרק "סוגיות בתחום הרפואה הראשונית בקהילה", עמ' 405.
שבץ מוחי טיפול נמרץ מיוחד לשבץ המוחי, ובכך לצמצם את הפגיעה התפקודית ולאפשר חזרה מהירה לתפקוד רגיל.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לשקול פיתוח מדדים שיצביעו על איכותן ויעילותן של פעולות המניעה והטיפול הנוגעות לרגל הסוכרתית ולשבץ המוחי, כגון מספר הקטיעות עקב מחלת הסוכרת ומספר הפגיעות התפקודיות עקב שבץ מוחי, ולהטמיע נושא זה בקרב המטפלים בקהילה ובבתי החולים.
מעורבות ארגונים התנדבותיים בתחום מכשירי השיקום והניידות .
בארץ פועלים כמה ארגונים התנדבותיים המסייעים לחולים במצבים שונים.
ארגונים אלה מספקים מכשירי שיקום וניידות למי שזקוקים להם ואינם זכאים לקבלם ממשרד ה בריאות, למשל לחולים הזקוקים לכיסא גלגלים או להליכון לתקופה קצרה.
גם חולים הזכאים לקבל מכשירי שיקום וניידות על פי החוק נעזרים בארגונים אלה, בעיקר לתקופות קצרות, עד סיום טיפולו של המשרד בבקשתם.
"יד שרה", למשל, הוא מלכ"ר הפועל כעמותת התנדבות ומעניק מגוון שירותים לטיפולי בית לחולים שיש להם קשיים לתפקד.
ארגונים התנדבותיים אלו נותנים, בין היתר, לחולים ולנכים שירותים חיוניים שאינם מסופקים בידי המדינה או שהמדינה מספקת אותם רק לאחר הליכים ביורוקרטיים ארוכים או חשיפת נתוני ההכנסה של בני המשפחה הקרובים לנזקק.
יצוין כ י ארגונים אלה מפעילים סניפים בבתי חולים רבים, וכי המשרד עצמו ובתי החולים, שמקצתם ממשלתיים, מפנים אליהם את הציבור לשם קבלת שירות.
לפיכך ראוי שיהיו בידי המשרד נתונים עדכניים על סוג הפעילות של גופים אלו ועל היקפה, כדי שאם יפסיק מי מן הגופים הללו לתת את השירות 48 יקל על המדינה לבחון את הצורך לספק את השירותים האלה במקומו.
הועלה כי המשרד אינו מעורב כלל בפעילות ה ארגונים ה התנדבותיים הללו, ואין בידיו נתונים על אופי פעילותם ועל היקף פעילותם הנרחב, כגון מספר מכשירי השיקום והניידות שהם משאילים וסוגיהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמשרד יגבש מדיניות שתגדיר את תפקידם של הארגונים ההתנדבותיים הללו ואת יחסיהם עם החולים ועם המשרד.
נוסף על כך, מן הראוי שהמשרד יגבש רשימה של מכשירי שיקום וניידות המיועדים לשימוש זמני ומסופקים כיום בידי ארגונים התנדבותיים ויכלול אותם בסל הבריאות, שכן הדבר יבטיח את מחויבות המדינה לתת שירות זה אם הגופים ההתנדבותיים יחדלו לספקו.
כמו כן על המשרד להכיר את תחומי פעילותם של הארגונים ההתנדבותיים ואת היקף פעילותם, וכך יקל עליו למלא את מקומם בעת הצורך.
48 ארגונים התנדבותיים אלו נסמכים על תרומות.
אם יצטמצמו התרומות וה אפשרויות לגיוס כספים, פעילותם עלולה להיפגע.
לקיום דיונים משותפים של המשרד וארגונים אלו ולהקמת מועצות משותפות לדיון בבעיות, לגיבוש פתרונות ולתיאום.
לפי המלצות ועדת השופטת נתניהו, יש לפעול להעברת הטיפול באספקת מכשירי שיקום וניידות לקופות החולים.
המשרד שכר יועץ חיצוני שיבדוק חלופות לאספקת מכשירי השיקום והניידות וימליץ על השיטה המיטבית לאספקתם, אך לא הנחה אותו להכין אומדן עלויות לכל חלופה מוצעת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לשקול לפעול על פי המלצות ועדת נתניהו והנוסח המקורי של הצעת החוק, ולקדם את העברת מלוא הטיפול באספקת מכשירי השיקום והניידות לנכים לקופות החולים.
נמצא כי בארבע מתוך ש בע השנים 2001 -2007 ,נוצר חוסר בתקציב והדבר עלול לגרום סבל לנכים, לעכב את שיקומם ולגרום נזק כספי הנובע מעלות ימי אשפוז מיותרים של נכים בבתי חולים בתקופת ההמתנה למכשיר.
לדעת משרד מבקר המדינה, הממצאים מלמדים, בין היתר, על ליקוי בתכנון התקציב.
הועלה כי רק כ -35% מהבקשות למכשירי שיקום וכ -10% מהבקשות למכשירי ניידות מאושרות בתוך 14 .
ימיםעל המשרד לנתח את הסיבות לכך שהטיפול בחלק מה בקשות נמשך יותר מ-14 ימים ולגבש תהליך עבודה שיאפשר לאשר בקשות שכאלה בתוך 14 ימים, כפי שהתחייב המשרד בהצהרתו לפני בג"ץ.
מכשירי שיקום וניידות אינם נכללים בתוספת השנייה לחוק, ולכן הצרכים הטכנולוגיים בתחום זה אינם נדונים מתוך ראייה כוללת, אלא נדונים במסגרת הדיונים על תקציב המשרד.
לפיכך הם אינם נדונים מתוך ראייה לאומית, המביאה בחשבון, בין היתר, את תרומת הטכנולוגיה החדשה המוצעת לאיכות החיים של הח ולה ולאורך חייו.
לדעת משרד מבקר המדינה, הדבר פוגע במטרה שלשמה הוקמה ועדת הסל ופוגע בדירוג כלל הטכנולוגיות הרפואיות מתוך ראייה כוללת.
מן הראוי שהמשרד ימצא דרך לתקן מצב זה.
קבלת ההחלטות במשרד בתחום מכשירי השיקום והניידות מתבססת רק על היקף הצרכים והתקציב בשנ ים הקודמות ולא על מידע אפידמיולוגי ודמוגרפי, אף שלפחות חלק ממידע זה קיים וזמין.
כמו כן לא יושמו המלצות ועדה של המשרד, שלפיהן יש לעדכן את רשימת מכשירי השיקום והניידות שבתוספת השלישית לחוק, ומן הראוי לעדכן את הרשימה בהקדם.
הועלה כי המשרד אינו מפעיל פיקוח וב קרה נאותים על פעילות מכון לואיס, האחראי לספק לנכים תותבות, מכשירי הליכה ונעליים רפואיות.
הדבר חשוב לנוכח הסמכויות השלטוניות שהוענקו לו, כמו הסמכת רופאים ויצרנים ופיקוח על פעולותיהם.
פעילות מניעה יזומה יכולה לצמצם את קטיעות הרגליים הנובעות ממחלת הסוכרת ואת הנכויות הנובעות משבץ מוחי.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמועצת הבריאות, משרד הבריאות וקופות החולים יבחנו דרכים להגברת המודעות לנושא הטיפול ברגל הסוכרתית בקרב חולי הסוכרת והעוסקים ברפואה הראשונית כדי לצמצם את הצורך בקטיעה, ומן הראוי שיבחנו גם דרכים למניעת השבץ המוחי ולטיפול בו לשם צמצום הפגיעות התפקודיות הנובעות ממנו.
המשרד מטפל בנכים מלידה ובתושבים שנעשו נכים עקב מחלות; קופות החולים מטפלות בנכים שנפגעו בתאונות עבודה; משרד הביטחון מטפל בנכי מערכת הביטחון והמשטרה; חברות הביטוח מממנות את הטיפול בנכים שנפג עו בתאונות דרכים; והביטוח הלאומי מטפל בנכים שנפגעו בפעולות איבה.
הטיפול המפוצל עלול לגרום לחוסר יעילות של פעילות הממשלה בנושא.
יש מקום שהמשרד יבחן את ריכוז הטיפול בכל קבוצות הנכים המטופלות כיום בידי משרדים וגופים ממשלתיים רבים.
משרד הבריאות (להלן - המשרד) אחראי לספק ולממן אשפוז לקשישים סיעודיים ותשושי נפש, זאת לפי קריטריונים ובמסגרת תקציב מוגדרים.
כן אחראי המשרד על רישוי מוסדות שמיועדים לאשפוז גריאטרי, קביעת סטנדרדים למחלקות הגריאטריות לסוגיהן, ועריכת בקרה ופיקוח, לרבות במחלקות לחולים סיעודיים ולחולים תשושי נפש.
הגוף המופקד על הנושא במשרד הוא האגף לגריאטריה.
המשרד מפנה קשיש לאשפוז סיעודי לאחר שצוות של לשכת הבריאות שהקשיש מתגורר בתחומה, הכולל רופא גריאטרי, עובד סוציאלי, אחות ופקידת זכאות, בודק נתונים רפואיים, סיעודיים וסוציאליים, וקובע שהקשיש זקוק לאשפוז סיעודי.
המשרד מציג לפני הקשיש ומשפחתו מידע על מוסדות האשפוז המורשים, שעמם המשרד התקשר, ומתוכם הם בוחרים את המוסד שבו יאושפז.
המשרד מממן את האשפוז, והקשישים ובני משפחותיהם (בני הזוג והילדים) משתתפים בעלותו בהתאם ליכולתם הכספית ועל פי קריטריונים שנקבעו מראש.
החל משנת 2004 פותחה על ידי משרד הבריאות מערכת מידע לניהול האשפוז הסיעודי, והיא הופעלה באוגוסט 2005.
בביקורת קודמת של משרד מבקר המדינה6 הועלו ליקויים בניהול המידע, החיוני לאגף לגריאטריה וללשכות הבר יאות לשם טיפול באוכלוסייה שבאחריותם.
בין היתר הועלה אז כי ברוב הלשכות היו הממתינים לאשפוז סיעודי והמאושפזים רשומים במחברות, בכתב יד, ולכן לא היה אפשר לקבל "בזמן אמת" נתונים כמו משך ההמ תנה לאשפוז סיעודי.
בהיעדר נתונים אלה קשה היה להבטיח חלוקה צודקת של "קודים"7 בין לשכות הבריאות המחוזיות ובתוך כל לשכה.
עוד הועלה כי לא נעשתה אבחנה בין הממתינים לאשפוז סיעודי מזה ובין המאושפזים מזה והדבר פגע בהערכת צרכי התכנון לפי קטגוריות רפואיות.
עוד הועלו ליקויים בתחום גביית חובות מהמאושפזים ובני משפחותיהם בגין אשפוז סיעודי, בין היתר בשל היעדר מידע עדכני על החוב הכולל.
ביולי 2005 הסתכמו החובות בכ- 70 מיליון ש"ח8 .
6 ,מבקר המדינה דוח שנתי 48ב ( 1998 '), בפרק "המערך הגריאטרי במדינה" עמ 182.
7 קוד- הקצאת מימון לחולה אחד במוסד סיעודי.
8 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56ב ( 2006 ,"), בפרק "היבטים בטיפול בקשיש הסיעודי עמ' 585-587 .
בחודשים מאי- ספטמבר 2008 בדק משרד מבקר המדינה את תהליך ההקמה של מערכת מידע לניהול האשפוז הסיעודי (להלן - הפרויקט, המערכת או מערכת אג"ם9).
ואלה הנושאים העיקריים שנבד קו: תהליך קבלת ההחלטות על הקמת המערכת; מסמכי הייזום והאפיון של המערכת; תקצוב הפרויקט; עלות המערכת; רכישת שירותים לפיתוח המערכת והטמעת המערכת.
הביקורת נערכה במשרד: באגף לשירותי מידע ולמחשוב (להלן - אגף המחשוב); באגף לגריאטריה; באגף לתכנון, תמחור ותקצוב; ובא גף החשבות.
בדיקות השלמה נערכו באגף החשב הכללי (להלן - החשכ"ל) במשרד האוצר.
תהליך קבלת ההחלטות על הקמת המערכת .
באפריל 1998 ,החליט המשנה למנכ"ל המשרד וראש מינהל הרפואה דאז ד"ר יצחק ברלוביץ, להקים מערכת מידע לניהול האשפוז הסיעודי.
בעקבות ההחלטה הכין האגף לגריאטריה מסמך אפיון למערכת, והעביר אותו בספטמבר 1999 לאגף המחשוב.
ביולי 2000 הקצה האגף לתכנון, תקצוב ותמחור של המשרד 1.
5 מיליון ש"ח למימון הפרויקט, ובאוגוסט 2000 אישרה ועדת המכרזים של המשרד את היציאה למכרז להקמת המערכת.
היות שהעלות הצפויה של ההתקשרות עלת ה על הסכום המרבי שבתחום סמכותה של ועדת מכרזים משרדית, ביקש המשרד בעניין זה את אישורה של הוועדה המרכזית לענייני ענ"א (עיבוד נתונים אלקטרוני) שבאגף החשכ"ל 10 (להלן- ועדת ענ"א מרכזית), וזו החליטה בינואר 2001 להטיל על אחד המנהלים של פרויקט מרכב"ה במשרד האוצר לפנות לשתי החברות שנענו למכרז של מערכת מרכב"ה 11 "כדי לבדוק אם קיימים בעולם פתרונות מוכנים בתחום הגריאטריה" שפותחו על בסיס התכנות שהחברות הציעו במכרז.
בפברואר 2001 דנה שוב ועדת ענ"א מרכזית בבקשת המשרד לאישור הפרויקט של מערכת המידע לניהול האשפוז הסיעודי, ודרשה כי ספק התכנה (להלן - חברה א') תציג את היכולות של תכנת SAP12 ליישום הפרויקט.
9 אג"ם- אגף גריאטרי ממוחשב.
10 הוועדה המרכזית לענייני ענ"א בחשכ"ל, או בשמה הנוכחי הוועדה המרכזית לענייני תקשוב, היא ועדה שממונה על ידי החשב הכללי בהתאם לסעיף 8 (ה) לתקנות חובת המכרזים.
תפקידיה המרכזיים הם קביעת מדיניות המחשוב במשרדי הממשלה, בחינה ואישור מכרזים והתקשרויות העולים על שווי מסוים בתחומי המחשוב, והמלצה בפני ועדת הפטור ובפני החשכ"ל באשר לבקשות המשרדים לפטור ממכרז.
בשנת 2000 הוציא החשכ"ל הוראת שעה משקית (הוראת שעה משקי 2000/27 ), ובה ניתנת לוועדה סמכות לאשר פיתוח של תכנות חדשות עבור המערכות הכספיות והמשקיות, מערכות שכר וכוח -אדם.
זאת על רקע ההיערכות לפרויקט מרכב"ה, שהיה אמור לתת מענה למערכות אלה בממשלה.
11 מרכב"ה- מערכת רוחבית כוללת במשרדי הממשלה - מערכת מחשוב רוחבית ואחידה במשרדי הממשלה המנהלת משאבים בתחומי הכספים, כוח האדם, הרכש (לוגיסטיקה) והנכסים ומבצעת פעולות נוספות כגון ניהול תמיכות.
פרויקט להקמת המערכת והטמעתה בכל משרדי הממשלה החל בשנת 2000.
12 תכנה מתוצרת החברה הגרמניתSAP ( , המייצרת תכנות לניהול משאבי הארגון ERP - Enterprise Resource Planing ) וכן פתרונות תכנה ייעודיים למגזרי משק שונים כגון תעשיות האנרגיה, הכימיה ומגזר הבריאות.
חברה א' את יכולות התכנה בנושא, ומנהל אגף המחשוב דאז השתכנע שאפשר להקים את המערכת באמצעות תכנת SAP , וביקש מסגן החשכ"ל במכתב לאשר את הפרויקט על תשתית SAP .
לא נמצאה תשובה של סגן החשכ"ל למכתב זה.
האגף לגריאטריה הסתייג מפיתוח המערכת על בסיס תכנת SAP והציע לפתח מערכת המותאמת לדרישותיו הייחודיות, ללא התניה מראש של התכנה שבאמצעותה היא תפותח.
יש לציין כי אגף המחשוב והאגף לגריאטריה העריכו שפיתוח המערכת באמצעות תכנת SAP יהיה יק ר יותר וממושך יותר.
בנובמבר 2001 החליט המשנה למנכ"ל וראש מינהל הרפואה דאז כי יש להעדיף פיתוח מערכת המותאמת לדרישות הייחודיות של האגף לגריאטריה.
עלות הפיתוח של מערכת כזו, הוערכה על ידי אגף המחשוב במיליון ש"ח ועל ידי האגף לגריאטריה ב-1.
6 מיליון ש"ח, ומשך הפיתוח הוערך על ידי שני האגפים בשנה אחת.
לעומת זאת, עלות הפיתוח באמצעות תכנת SAP הוערכה על ידי אגף המחשוב ב -2.
3 מיליון ש"ח ועל ידי האגף לגריאטריה ב-6 מיליון ש"ח, ומשך הפיתוח הוערך על ידי אגף המחשוב ב-15 .
חודשים ועל ידי האגף לגריאטריה בשלוש עד חמש שנים בשל המחלוקת בין האגף לגריאטריה ובין אגף המחשוב לא נעשה דבר בעניין זה כשנה שלמה.
לכן החליט בדצמבר 2002 המשנה למנכ"ל המשרד וראש מינהל הרפואה דאז, שמערכת המידע של האגף לגריאטריה תעסוק אך ורק בניהול מערך האשפוז ובתור ההמתנה לאשפוז הסיעודי, ולא תעסוק בהיבט הכספי, והנחה את האגף לגריאטריה להכין בהתאם מסמך אפיון מחודש ומקוצר שיכיל רק רכיבים אלה.
את מנהל אגף המחשוב דאז הוא הנחה להכין הערכת עלות ולוח זמנים לפיתוח המערכת המצומצמת.
ועדת המכרזים לענ"א של המשרד (להלן - ועדת המכרזים המשרדית לענ"א) אישרה ביולי 2003 פרסום מכרז פו מבי - ניהול קודים באגף לגריאטריה.
נמצא שלא פורסם מכרז כזה.
במכתב שהוציאו בנובמבר 2003 הממונה על תיאום, ארגון ובקרה באגף לגריאטריה ויועץ המחשוב שלה, לממלא מקום מנהל אגף המחשוב דאז, מפורטות שתי החלופות להקמת המערכת: פיתוח באמצעות תכנת SAP תוך שילוב עם פרויקט מרכב"ה, ופיתוח באמצעות תכנה שתותאם לצרכי האגף לגריאטריה.
הכותבים ציינו כי העלות של חלופת SAP גבוהה בכ-2 מיליון ש"ח מזו של החלופה השנייה, ומשך פיתוחה ארוך יותר.
בינואר 2004 ,התקיימה ישיבה בהשתתפות חשב המשרד ונציגי האגף לגריאטריה ובה מסר מנהל אגף המחשוב, שנכנס לתפקידו בסמוך לאותו מועד, כי להערכתו קיים פתרון לנושא הקודים באמצעות תכנת SAP .
עוד אמר ש"נציג האוצר הודיע שפתרון זה נראה לו והאוצר יממן הפרויקט" ושהרכיב הפיננסי במרכב"ה ייתן מענה גם לנושא הגבייה.
הביקורת העלתה, כי למעשה כל הפרויקט מומן מתקציב משרד הבריאות.
בתשובתו מנובמבר 2008 למשרד מבקר המדינה הסביר המשרד את העיכובים שחלו בפיתוח המערכת במשך כשש שנים, במחלוקת שהייתה בין אגף המחשוב לאגף לגריאטריה בנוגע לפתרון המיטבי למערכת.
לדעת משרד מבקר המדינה, לעיכוב שחל בפיתוח המערכת במשך שש שנים אין הצדקה.
על ועדת ההיגוי המשרדית לענייני מחשוב מוטל היה לעקוב אחר התקדמות הפרויקט, כאחד מתפקידיה על פי הוראת תקנון משרד הבריאות 543 .
כספים ומשק של החשכ"ל (להלן- הוראות תכ"ם) בנושא.
במסגרת זאת היה על הוועדה לדאוג לכך שיונחו בפניה כמה פתרונות חלופיים, וכי חלופות אלה ינותחו על פי המתכונת המפורטת בנוהל מפת"ח 13 .
עבודה במתכונת כזו הייתה מסייעת לוועדת ההיגוי המשרדית לענייני מחשוב להכריע במחלוקת על בסיס נתונים והערכות מקצועיות, דבר שלא נעשה.
בפברואר 2004 התריעה הממונה על תיאום, ארגון ובקרה באגף לגריאטריה בפני המשנה למנכ"ל, ד"ר בעז לב, כי מחשוב האגף לגריאטריה באמצעות תכנת ה-SAP .
אינו עונה על דרישות האגף, וכי קודמו החליט שלא לבחור בחלופה הזאת עוד הוסיפה כי מומחה חיצוני שעסק בנושא הגבייה קבע של - SAP אין פתרונות למערכת, שאינה כללית וסטנדרטית, והמליץ "לפתח מערכת ייעודית בעלויות מוקטנות".
עוד כתבה כי אנשי המקצוע באגף לגריאטריה אינם מעורבים בקבלת ההחלטות בעניין זה.
בעקבות פנייתה נערכה במארס 2004 ישיבה, ובה מסר מנהל אגף המחשוב כי נוכח החלטת המדינה על כניסה לפרויקט מרכב"ה, מומלץ שכל הפרויקטים הקיימים, ובכללם ניהול הקודים, יפותחו ב-SAP .
הוא נימק את המלצתו שפיתוח באמצעות SAP ,יהיה מהיר יותר וזול יותר והוסיף כי "אין ספק כי SAP אינו כלי ידידותי בהשוואה לכלים ]ההדגשה במקור[ האחרים הקיימים בשוק, אך על המשתמשים להתרגל, בהתחשב בעובדה שהפתרון ניתן להם ללא עלות מצידם".
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא ברור איזה "פתרון ניתן להם ללא עלות".
באוגוסט 2004 התקשר המשרד עם ספק חיצוני (להלן- חברה ב') לרכישה של שירותי כוח אדם לפיתוח מערכת מבוססת על תכנת SAP .
בספטמבר 2004 החל המשרד בפיתוח המערכת, ורכיביה העיקריים הופעלו לראשונה באוגוסט 2005 .