HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בפועל, המחוזות שנבדקו - ת"א וחיפה - הכינו, כל אחד מהם, הנחיות ונהלים פנימיים למפקחים שלהם.
ההנחיות עסקו, בין היתר, בפורמט לתוכנית עבודה של המפקח, בהמלצות ובדגשים לעבודה, במסד נתונים, בפילוח עו"ה, בפורמט לדיווחי שעות ולביקורים בבתי הספר ועוד.
בהיעדר הגדרה לתפקיד המפקח, ובה משימות ויעדים מחייבים, בנו מפקחי המחוז החרדי מאגר של טבלאות ומסמכי עזר פנימיים האמורים לסייע למפקח לבצע את תפקידו ובהם, בין היתר, פורמט לדוחות ביקורים בפתיחת שנה ובאמצע שנה, מילוי שעות תקן של בית הספר, פורמט של תוכנית עבודה ועוד.
על משרד החינוך להשלים גיבוש של תפיסת הפיקוח הכולל לכלל המחוזות, כפי שהוא מוצא לנכון, לרבות הגדרה של תפקיד המפקח, של משימותיו ושל יעדיו וקביעת המתכונת לביצוע הפיקוח, כפי .
2017 שכבר עלה בדוח מבקר המדינה משנת 2 .
תוכנית היסוד בבתי הספר היסודיים החרדיים תוכניות הלימודים בבתי הספר ובגני הילדים נקבעות במשרד החינוך ומפורסמות באתר המשרד בחלוקה על פי גני ילדים, בתי ספר יסודיים, חטיבות ביניים ובתי ספר תיכוניים ועל פי מגזרי לימוד: ממלכתי, ממלכתי-דתי, ערבי, .
בחלק מהמקצועות (אומנויות, אנגלית, גיאוגרפיה, 61בדואי, דרוזי וצ'רקסי אתר משרד החינוך - פורטל עובדי הוראה, תיק תוכנית לימודים לעובדי הוראה - גני ילדים, יסודי, 61 .
חטיבת ביניים ותיכון 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1115 משרד החינוך | משרד החינוך | חינוך גופני, מדע וטכנולוגיה, מתמטיקה) התוכנית זהה בכל הזרמים ובמקצועות אחרים (שפה עברית, תנ"ך, תושב"ע , היסטוריה) יש הבדלים בין הזרמים השונים.
התוכנית מפרטת את מקצועות הלימוד הנדרשים בכל שכבת גיל ואת היקף השעות שנדרש ללמד בכל מקצוע, את מספר השעות המדויק קובע מנהל בית הספר.
הפיץ לראשונה מנכ"ל משרד החינוך 2011 בכל הנוגע לבתי ספר חרדיים, בשנת חוזר הקובע את תוכנית היסוד המחייבת בכיתות א'-ח' בבתי הספר החרדיים .
החוזר נוגע לכל 62)(להלן - תוכנית היסוד או תוכנית היסוד למגזר החרדי אשכול מקצועות ולכל תחום דעת בכיתות אלה, בחלוקה לשלוש מדרגות: בתי בתוכנית היסוד; בתי ספר המחויבים 100% - ספר המחויבים בעמידה מלאה מתוכנית 55%- מתוכנית היסוד ובתי ספר המחויבים בעמידה ב 75%-בעמידה ב היסוד.
החוזר קובע כי תוכנית יסוד זו היא המכנה המשותף לתכנים, למיומנויות ולערכים המחייבים את כל הלומדים במערכת החינוך החרדי.
עוד הוא קובע, כי המקצועות הנלמדים בהתאם לתוכנית זו הם הבסיס המחייב ועל כל בית ספר לקבוע מה להוסיף ובאיזה היקף.
החוזר גם מפרט את מכסת השעות המחייבת בכל שכבת כיתה בבתי הספר החרדיים וכן את מספר השעות על פי מקצועות לימוד ספציפיים.
קביעת חוזר מנכ"ל המסדירה את תוכנית היסוד למגזר החרדי הינה פעולה ראויה, עם זאת, בביקורת נמצא שהיקף השעות המחייב את המגזר החרדי בכיתות א'-ח', על פי תוכנית היסוד, שונה וקטן מהיקף השעות במקצועות רבים המחויבים בבתי הספר היסודיים הממלכתיים, הממלכתיים-דתיים והערביים.
כל שכן, היקף השעות ממנה, 55%- ממנה ול 75%-אף קטן יותר בבתי הספר המחויבים ל .
100% משום שהיא נגזרת מהתוכנית המלאה - קרי להלן דוגמאות בנוגע לכמה מקצועות להשוואה בין היקף השעות המחייב בתוכנית היסוד למגזר החרדי לבין דרישות משרד החינוך משאר הזרמים כפי שמפורסם באתר המשרד: - תוכנית היסוד למגזר החרדי בבית הספר היסודי, בכיתות א'- 3.
1-41 , חוזר מנכ"ל משרד החינוך 62 .
2011 -ח', מה 1116 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה השוואה בין היקפי שעות לימוד נדרשות במקצועות היסוד, לפי: 6 לוח זרמים בחינוך המקצועשכבת הגיל החינוך החרדישאר הזרמים אנגליתה' 3 5-3 אנגליתז'-ח' 8-4 8 גיאוגרפיהז'-ח' 4-2 4 טבע ומדעיםז'-ח' 4-2 9 מתמטיקהב'-ג' 5 7-5 מתמטיקהז'-ח' 8-4 10 .
על פי נתוני משרד החינוך לשנת תשע"ט, בעיבוד משרד מבקר המדינה תנ"ך ותושב"ע: אומנם היקף שעות הלימוד במקצועות הליבה קטן יותר במגזר החרדי מאשר בשאר המגזרים, אך מקצועות התנ"ך והתושב"ע נלמדים בו בהיקף שעות מוגבר ורב יותר מאשר בחינוך הממלכתי, ומכיתות ז'-ח' גם בהיקף רב יותר .
להלן הפירוט:63מאשר בזרם הממלכתי-דתי : השוואה בין היקפי שעות לימוד נדרשות בתנ"ך ובתושב"ע, לפי 7 לוח 64זרמים בחינוך שכבת הגילהחינוך החרדי החינוך ממלכתיהחינוך הממלכתי-דתי ג' 8 3-2 11 'ה 10 3-2 11 'ז'-ח 13-9 2 10 .
על פי נתוני משרד החינוך לשנת תשע"ט, בעיבוד משרד מבקר המדינה עולה כי היקפה של תוכנית היסוד בבתי הספר החרדיים המחויבים מתוכנית היסוד במקצועות שאינם לימודי קודש קטן 100% ללמד מההיקף המחויב בשאר הזרמים.
מכאן, היקף שעות היסוד בבתי הספר מהתוכנית קטן אף 55% מהתוכנית או 75% החרדיים המחויבים ללמד רק בכיתות א'-ו תלמיד בחינוך הממלכתי-דתי ילמד יותר שעות תנ"ך ותושב"ע מתלמיד חרדי.
השוואה בין הדרישות בתוכנית היסוד לבין הדרישות המופיעות באתר משרד החינוך 64 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1117 משרד החינוך | משרד החינוך | יותר.
פערים אלו מתקיימים לאורך כל שנות הלימוד (בדגש על הכיתות הגבוהות יותר), וכך נוצר פער מצטבר בין המגזרים בידע בתחומים שהמשרד קבע כי הם הכרחיים ומחויבים.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שמשרד החינוך יבחן מחדש את , מול 2011 תוכנית היסוד למגזר החרדי, שנקבעה בחוזר מנכ"ל בשנת המציאות המשתנה ופערי הידע בין המגזרים השונים.
זאת, כדי שהיקף שעות הלימוד בתוכנית המחייבת במקצועות היסוד במגזר החרדי יהיה קרוב ככל האפשר להיקפן ביתר המגזרים.
אופן הבדיקה של תוכנית היסוד למגזר החרדי בתוכנית היסוד למגזר החרדי מחלקים את המקצועות לאשכולות לימוד.
לכל מקצוע באשכול נקבעת מכסת השעות בתוכנית היסוד, והיקפה תלוי בהיקף המחויבות של בית הספר לתוכנית.
לדוגמה, באשכול שפה וספרות המקצועות תוכנית היסוד 100%-האלו: אנגלית, ספרות ועברית.
על בית ספר המחויב ל להקצות שעות לימוד הן לאנגלית, הן לעברית והן לספרות.
באשכול מתמטיקה ומדעים המקצועות האלה: מתמטיקה, טבע ומדעים.
על בית ספר הפועל על פי תוכנית היסוד להקצות שעות לימוד הן למתמטיקה והן למדעים.
יודגש כי בנוגע לחינוך הממלכתי, היקף שעות הלימוד מוגדר לכל מקצוע בנפרד ולא על פי חלוקה לאשכולות.
המשרד גם קבע כי במקרה שבבתי ספר יסודיים לא ילמדו על פי תוכנית היסוד למגזר החרדי הוא יקזז מהתקציב שהוא מקצה להם, זאת בהתאם לחוזר מנכ"ל שקבע כי תוכנית זו חלה על כל התלמידים במערכת החינוך היסודי 2005 משנת .
יצוין כי קביעה זו של 65בישראל וכי היא תנאי מוקדם לקבלת תקצוב ממלכתי כי 2008 משרד החינוך קיבלה תוקף מהיועץ המשפטי לממשלה: הוא קבע בשנת .
66התקצוב יהיה סימטרי למידת יישום תוכנית היסוד בביקורת נמצא, כי המחוז בודק את עמידת בתי הספר היסודיים בתוכנית היסוד למגזר החרדי ב"שיטת האשכולות", מהלך שמקל על בתי הספר את העמידה בתוכנית.
2005 ( "/א, "תוכנית יסוד (ליבה) לחינוך היסודי במדינת ישראל 3 חוזר מנכ"ל תשס"ו 65 תוכנית הליבה - מרכז החינוך העצמאי ומעיין החינוך התורני, מכתבו של היועץ המשפטי לממשלה 66 16.
2008 -מה 1118 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה בתי ספר יסודיים חרדיים, השייכים לאחד משלושת 490- פעלו כ 2019 בשנת 155,000 -הזרמים: החינוך העצמאי, המעיין והממלכתי-חרדי.
בהם למדו כ 100%-תלמידים שהיו אמורים לעמוד בתוכנית היסוד באופן מלא - קרי ב מכלל התלמידים בבתי הספר החרדיים 65%-(התלמידים במוסדות אלו הם כ מהם (כ- 26 ).
על פי בדיקת המפקחים הכוללים בשנה זו, רק 67היסודיים בתי ספר עמדו בתוכנית 464 ), לא עמדו באופן מלא בתוכנית היסוד, קרי 5.
היסוד במלואה משרד החינוך לא קבע הנחיות ברורות ומחייבות כיצד לבדוק את עמידת בתי הספר היסודיים החרדיים בתוכנית היסוד.
בביקורת עלה שהמחוז פירש את , פירוש מקל - הוא בדק את עמידת בתי הספר 2011 הוראות חוזר המנכ"ל משנת בתוכנית היסוד לפי האשכולות - בית הספר יעמוד בדרישה של תוכנית היסוד במלואה, אם לכל אשכול תוקצה המכסה הכוללת של השעות שנקבעה לו.
על פי שיטה זו המפקחים לא נדרשים לוודא שכל מקצועות הלימוד באותו אשכול אכן נלמדים בהיקף השעות שנקבע, אלא כי מכסת השעות הכוללת של אותו אשכול אכן ניתנה.
למשל, באשכול שפות בכיתות ז'-ח', נדרש התלמיד ללמוד ארבע שעות שבועיות עברית וארבע שעות אנגלית, אולם מנהל בית הספר יכול לחלק את שמונה השעות המחויבות באשכול על פי שיקול דעתו, ולאו דווקא על פי המינימום שנקבע.
אף על פי כן הוא יעמוד בתוכנית היסוד במלואה ובלבד שילמד באחד המקצועות שבאשכול שעה אחת לפחות.
במהלך הביקורת נבדקו באקראי בדיקות שעשו עשרה מפקחים בחינוך היסודי בתי ספר יסודיים, שמבחינת הפיקוח 80- בסך הכול) ביותר מ 30-(מתוך כ הכולל עומדים בתוכנית היסוד במלואה.
בחלקם נמצא כי הם עומדים בכל דרישות התוכנית רק בשל שיטת הבדיקה - "שיטת האשכולות".
לדוגמה, נמצא כי בית ספר בצפת עומד מבחינת המחוז בתוכנית היסוד במלואה, אף שבכיתות ד'-ו' במקום ללמד שלוש שעות עברית ושלוש שעות אנגלית מלמדים חמש שעות עברית ורק שעה אחת אנגלית בשבוע.
גם בית ספר בחיפה עומד מבחינת המחוז בתוכנית במלואה, אף שבאשכול מורשת, רוח וחברה בכיתות ז'- ח' מלמדים רק שעה אחת היסטוריה ושעה אחת גיאוגרפיה במקום ארבע שעות 18- שעות תנ"ך ותושב"ע, אף שבתוכנית היסוד מסתפקים ב 26 בסה"כ, אך מלמדים שעות בלבד.
בדוח זה - נתוני משרד החינוך.
2 ראה תרשים מספר 67 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1119 משרד החינוך | משרד החינוך | על פי דוח שהכין מנהל רישוי, בקרה ואכיפה של המשרד, לאחר בקרות שעשה בתי ספר יסודיים חרדיים, הוא כתב שסיווג מקצועות הלימוד 27-, ב2019 ביוני תחת "אשכולות" אינו מאפשר לוודא כי מקצועות ספציפיים אכן נלמדו וכי קיימת גמישות יתר בנוגע לעמידה בתוכנית היסוד ואף לא לומדים כלל מקצועות מסוימים.
נוסף על כך, מבדיקה פרטנית מול המפקחים עלה כי כל מפקח פעל באופן שונה, למשל במקרה שבו לא הוקצו שעות לימוד לחינוך גופני בבית ספר מסוים, מפקח אחד לא קיזז את התקציב התואם, ואילו מפקח אחר קיזז תקציב בגין כל שעה שבית הספר לא הקצה.
), עמדו 95%-ראוי לציון כי על פי "שיטת האשכולות" רוב בתי הספר החרדים (כ בתוכנית היסוד למגזר החרדי במלואה, אולם ניתוח הנתונים מצביע על גמישות רבה בבדיקת המפקחים הכוללים, שלמעשה אפשרה את העמידה המלאה בתוכנית.
על פי הסברי המחוז, הבדיקה והחישוב של היקף שעות הלימוד בשיטת האשכולות, שעל פיה עובדים המפקחים, סוכמו במסגרת דיונים פנימיים במחוז.
בביקורת לא נמצא תימוכין לקבלת החלטה בעניין אימוץ שיטה זו, שלמעשה הקלה על בתי הספר היסודיים החרדים לעמוד בתוכנית היסוד במלואה.
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בדיונים אלו עלו סוגיות עקרוניות בנושאים פדגוגיים בכלל ובגמישות פדגוגית של בתי הספר היסודיים בפרט.
משרד מבקר המדינה מציין כי, על בסיס שיטה זו עלולה להתקבל תמונת מצב לא מדויקת של היקף לימודי היסוד בבתי ספר היסודיים החרדיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמשרד החינוך יחדד בהנחיות ברורות ומחייבות כיצד על המחוז לבדוק את עמידת בתי הספר בתוכנית היסוד.
במסגרת זו ראוי שגם תיקבע המתכונת לבדיקה התקציבית, שכן המתכונת הנהוגה אינה מתמרצת את בתי הספר לעמוד במחויבות כי תלמידי החינוך החרדי יזכו לקבל את מכסת השעות המינימלית בכל מקצוע ומקצוע שהמשרד מצא לנכון לקבוע שראוי שילמדו.
 מהאמור לעיל עולה כי הדרישות הלימודיות של משרד החינוך מתלמיד , 2011 חרדי בבי"ס יסודי, כפי שבאה לידי ביטוי בחוזר מנכ"ל משנת נמוכות יותר מהדרישות הלימודיות מתלמידים בשאר המגזרים.
שיטת 1120 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה הבדיקה של המפקחים הכוללים - שיטת האשכולות - אף מאפשרת לבתי הספר החרדיים היסודיים ללמד פחות ממה שנקבע בתוכנית היסוד.
בנסיבות אלו, בוגרי מערכת החינוך היסודית החרדית רכשו ידע נרחב בתחומים מסוימים - לימודי קודש, אך יש להם חסר עמוק בתחומי ידע מהותיים אחרים.
פער זה הוא מהסיבות להישגים הנמוכים של תלמידי החינוך החרדי במבחני המיצ"ב.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך לבחון את תוכנית היסוד מול המציאות המשתנה ולגבש עם 2011 למגזר החרדי שנקבעה בשנת המחוז כללים והנחיות ברורים ומדויקים הנוגעים לאופן הבדיקה של עמידת בתי הספר היסודיים החרדים בתוכנית היסוד.
נוסף על כך, על משרד החינוך לשקול להנחות את המחוז לגבש נוהל ייעודי לעבודת המפקח הכולל, כדי להסדיר את תחום הפיקוח ואת הכללים המחייבים הנוגעים לחינוך החרדי, את המתכונת של עבודת הפיקוח ואת דרכי הדיווח למחוז.
כמו כן, עליו לאסוף את נתוני הפיקוח, כדי לקבל תמונת מצב מהימנה של החינוך החרדי ולבנות תוכניות עבודה לשיפור.
68ביצוע בקרות בבתי הספר החרדיים של הממ"ח ושל הרשתות .
2014 מינהל רישוי בקרה ואכיפה במשרד החינוך (להלן - המינהל) הוקם בפברואר המינהל נועד לתת בידי המשרד את האפשרות לביצוע בקרה על מימוש המדיניות, על השימוש במשאבים שמקצה המשרד לבתי הספר ועל ביצוע תהליכים פדגוגיים בבתי הספר.
אגף הבקרה עורך בקרות רב תחומיות בכל גני הילדים ובתי הספר של מערכת החינוך.
מטרות הבקרות כפי שהוא הגדיר אותן למנהלי בתי הספר היסודיים הן אלו: להבטיח שמוסדות החינוך עומדים בסטנדרטים ובהנחיות; להפיק עבור בתי הספר משוב בונה ובו נקודות לשיפור ולשימור; ליצור עבור המשרד תמונת מצב בתחומי עניין נבחרים כבסיס לעיון מחדש במדיניותו.
הממ"ח ושתי רשתות החינוך הגדולות – החינוך העצמאי והמעיין.
68 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1121 משרד החינוך | משרד החינוך | תוכנית הבקרות של אגף הבקרה מופצת בתחילת כל שנת לימודים למחוזות של משרד החינוך ולמנהלי בתי הספר, ויש בכך בכדי לתמרץ את המחוזות ובתי הספר לבצע פעולות שיקדמו את עמידתם בדרישות.
מהביקורת עלה כי בכל אחת מהשנים תשע"ז-תשע"ט ביצע אגף בקרות בבתי ספר יסודיים בחינוך הממלכתי, בחינוך 340 הבקרה מעל הממלכתי-דתי ובחינוך הממלכתי-ערבי, אולם הוא לא ביצע ולו בקרה אחת בבתי ספר חרדיים של הממ"ח ולא באלו של שתי רשתות החינוך הגדולות - החינוך העצמאי והמעיין.
, תכנן אגף הבקרה לבצע בקרות 2019 לקראת סוף שנת הלימודים תשע"ט, במאי בבתי הספר של הממ"ח, של הרשתות ושל הבעלויות האחרות (המחויבות בלימוד בתי ספר יסודיים.
אגף 45 ), ואף הכין תוכנית שעל פיה ייבדקו 75%-תוכנית היסוד ב הבקרה תכנן לבצע את הבקרות עד סוף שנת הלימודים, כלומר, כעבור כחודשיים.
בפועל, אגף הבקרה ביצע ביקורת רק בכמחצית מבתי ספר השייכים ).
בבתי הספר השייכים לבעלויות האחרות 27-לרשתות או לממ"ח (ב הוא לא ביצע בקרות כלל; הבקרות בבתי הספר של הרשתות היו מצומצמות בהיקפן לעומת הבקרות המבוצעות בבתי הספר של המגזרים מוסדות, לא נערכו 27-שאינם חרדיים.
בעת הבקרות, שכאמור, בוצעו ב שיחות עם מורים ועם כוח עזר פדגוגי ומנהלי.
שיחות אלה הן כלי מהותי לביצוע בקרה איכותית ומהימנה.
נוסף על כך, נמצא כי בתי הספר החרדיים שנבדקו היו בתי ספר יסודיים לבנות (מלבד שלושה בתי ספר מעורבים לבנים ולבנות תחת אותו סמל מוסד) וכי אגף הבקרה לא בדק בתי ספר לבנים.
ממסמכי אגף הבקרה עולה כי מנהלים בבתי ספר חרדיים השייכים לבעלויות השונות סירבו לשתף פעולה עם אגף הבקרה, ולכן לא בוצעה , שלח אגף 2019 בקרה בבתי ספר אלו.
במהלך החודשים יוני ויולי הבקרה מכתבי התראה לבתי ספר אלו וציין בהם שאי שיתוף פעולה עם הליך הבקרה עלול לגרור נקיטת צעדים חמורים בידי משרד החינוך ובכללם שלילת רישיון ושלילת תקציבים.
1122 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה על פי תוכנית העבודה הכללית של אגף הבקרה בשנת הלימודים תש"ף, בכוונתו בקרות בבתי ספר יסודיים חרדיים בכל הבעלויות, 90- כ2020 לבצע מחודש מרץ , המשרד טרם הגיע 2019 ברשתות ובממ"ח.
נכון למועד סיום הביקורת בספטמבר להסכמות עם הבעלויות בנוגע להיקף הבקרות ולאופן ביצוען.
יש לראות בחיוב את העובדה שלאחר יותר מארבע שנים שבהן לא החל המשרד 2019 בוצעה בקרה בבתי הספר היסודיים החרדיים, בשנת לבצע בקרות גם בבתי ספר אלו.
אומנם מדובר בבקרות חלקיות הן מבחינת היקף הנושאים הנבדקים והן מבחינת בתי הספר שבהם מופעלת הבקרה.
אולם, זהו צעד ראשון בדרך להסדרת תהליכי בקרה בבתי הספר היסודיים החרדיים, כפי שגם מתחייב מהוראות החקיקה ומהוראות מינהל אכיפה, רישוי ובקרה, החלות על בתי הספר במערכת החינוך כולה.
על משרד החינוך להמשיך ולהרחיב את הבקרות שהוא עושה בבתי הספר האלו, ולבצען גם בבתי הספר היסודיים של הבנים ובאלו השייכים לבעלויות האחרות ולא רק באלו השייכים לשתי רשתות החינוך הגדולות.
הפיקוח והבקרה על בתי הספר היסודיים החרדיים במעמד "פטור" כאמור, משרד החינוך מתקצב גם מוסדות חינוך חרדיים במעמד "פטור" - מוסדות חינוך השייכים לבעלויות או לעמותות חרדיות.
על פי תקנות לימוד חובה, מוסדות לפחות מתוך תוכנית היסוד במוסד 55% חינוך אלו חייבים לקיים לימודים בהיקף של .
בהתאם לכך המוסדות האמורים 2011 חינוך רשמי כפי שקבע חוזר מנכ"ל משנת מתקן הבסיס של מוסד חינוך רשמי, בכפוף לעמידתם 55% מתוקצבים בשיעור של בשיעור הנדרש של הלימודים.
53,000 - מוסדות במעמד "פטור" ולומדים בהם כ 204 , קיימים 2019 נכון לשנת 250- תקצב משרד החינוך את המוסדות הללו בסכום של כ 2018 תלמידים.
בשנת מיליון ש"ח, רובו עבור שעות הוראה.
משרד החינוך מעביר את התקציב למוסדות "הפטור" באמצעות שתי רשתות החינוך.
תקנות לימוד חובה מפרטות את : פיקוח פדגוגי בהתאם לתקנות לימוד חובה התנאים שעל המוסד החינוכי למלא כדי להיחשב כמוסד פטור מהבחינות האלה: הוצאת רישיון, פיקוח פדגוגי, רישום תלמידים והיקף התקצוב מהמדינה.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1123 משרד החינוך | משרד החינוך | על פי תקנות אלו, על המוסד החינוכי למסור למפקח הכולל את כל המסמכים שהוא יבקש בעניין תוכנית הלימודים המתקיימת בכל כיתה, את התקנון, את טופסי הרישום של תלמידים, רישומים של ימי לימוד ושל חופשות, רשימת תלמידים, יומני נוכחות ועוד.
כמו כן וכאמור לעיל, עליו לשלוח בכל שנה למנכ"ל משרד החינוך או למי שהוא הסמיך לעניין זה את רשימת המורים ועובדי השירות המועסקים במוסד החינוכי ולהגיש דוח כספי בכל עת שיידרש.
רק עמידה מלאה מתקן שעות הבסיס כפי 55% - בתקנות תאפשר למוסד לקבל תקצוב מהמדינה שמשרד החינוך הגדיר.
בביקורת נמצא כי מנהלי מוסדות "הפטור" לא העבירו למשרד החינוך את רשימת המורים ואת רשימת עובדי השירות המועסקים במוסדות האלה.
מנגד, משרד החינוך גם לא דרש ממוסדות אלה להעביר לו מידע זה.
התוצאה היא שבמשרד החינוך אין מידע על האנשים המועסקים שם: מי הם, מה השכלתם והאם יש אישורים משטרתיים ובהם כתוב כי לא הורשעו בעבירות פליליות.
עוד נמצא כי המחוז לא קבע כללים והנחיות מה על המפקח הכולל לבדוק במוסד פטור ולמעשה, במוסדות אלו כל מפקח קובע את תפיסת הפיקוח על פי שיקול דעתו ועל פי מידת שיתוף הפעולה שהוא מצליח לייצר עם מנהל בית הספר.
ואכן נמצאו הבדלים בין מפקח כולל אחד לבין משנהו ואף שונות בין אופן הפיקוח על כל בית ספר שבאחריות אותו מפקח כולל.
לדוגמה: חלק מהמפקחים הכוללים לא בדקו במוסדות "הפטור" את מערכת שעות הלימוד ואם היא תואמת לחוזר המנכ"ל משנת , חלקם לא בדקו את יומני הנוכחות של התלמידים, את טופסי הרישום של 2011 התלמידים, את תקנון בית הספר, פירוט ימי החופשה וימי הלימודים ועוד.
משיחות עם המפקחים הכוללים עלה כי בשנים האחרונות הם התמקדו בנושאים הנוגעים לזכויות תלמידים, כגון איסור הרחקת תלמידים שרירותית, העברת תלמיד לחינוך המיוחד, מענה לתלונות של הורים ועוד.
על משרד החינוך לוודא שמוסדות חינוך אלו אכן מעבירים אליו כל שנה את רשימת המורים ואת רשימת עובדי השירות המועסקים בהם.
מוצע כי המחוז יבנה וימסד כללים ושיטות עבודה שיסדירו את פעולות הפיקוח שמפקח כולל נדרש לבצע במוסדות במעמד "פטור".
1124 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה היעדר בקרות רב-תחומיות: כאמור, מינהל רישוי בקרה ואכיפה במשרד החינוך אחראי לביצוע בקרה על מימוש המדיניות ולשימוש במשאבים שמקצה המשרד לבתי הספר לביצוע תהליכים פדגוגיים בבתי הספר.
ככלל בקרות רב-תחומיות מבצעים שני בקרים בעלי ניסיון פדגוגי וניסיון בניהול בית ספר, ובהן ביקורים בפועל בבתי ספר ובדיקה של נושאים כגון: מערכת השעות, תשלומי הורים, מצבת מורים עדכנית, פיתוח מקצועי של עו"ה, ספרי לימוד והדיווחים למערכות משרד החינוך.
בביקורת עלה כי טרם בוצעה בקרה רב-תחומית כמוגדר ביעדי המינהל בשום מוסד "פטור" וגם טרם גובשה תוכנית לביצוע בקרות רב תחומיות בבתי הספר החרדיים היסודיים במעמד "פטור" בעתיד.
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי עקב אילוצי כוח אדם ובהתאם לסדר העדיפויות של משרד החינוך טרם בוצעה בקרה רב תחומית במוסדות "הפטור".
על משרד החינוך להסדיר את המתכונת לבקרה רב-תחומית במוסדות "הפטור".
היעדר בקרה כלכלית-תקציבית: הבקרה על השימוש בתקציבי החינוך בבתי הספר היסודיים נעשית על פי סוגי המוסדות והזרמים שאליהם הם משתייכים.
הבקרה על אופן הניצול של תקציב המוסדות הממלכתיים נעשית בידי משרד החינוך והרשות המקומית.
הבקרה על ניצול התקציב המוקצה לשתי הרשתות - המעיין והחינוך העצמאי, נעשית בידי חשב מטעם אגף החשב הכללי במשרד האוצר ואילו על התקציב שמשרד החינוך מקצה למוסדות "הפטור" אין כל בקרה תקציבית.
אומנם תקציב מוסדות "הפטור" מועבר אליהם באמצעות שתי הרשתות, אך החשב של שתי הרשתות, מטעם החשב הכללי במשרד האוצר, אינו נדרש לבצע כל פיקוח ובקרה על השימוש בתקציבים אלה ואינו עושה כן.
היעדר בקרה על תקצוב המוסדות "הפטור" ידוע כבר זמן רב למשרד האוצר.
הנושא במסגרת דיון במשרד האוצר בראשות סגנית בכירה לחשב 2018 אף נדון בפברואר הכללי, אך הנושא טרם הוסדר על ידי משרדי החינוך והאוצר.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1125 משרד החינוך | משרד החינוך | בתשובות של משרד האוצר ושל משרד החינוך למשרד מבקר המדינה התגלעו חילוקי דעות על האחריות לביצוע בקרה כלכלית תקציבית על מוסדות אלו.
מנהל תחום חינוך באגף החשב הכללי במשרד האוצר טען כי האחריות לפיקוח הפדגוגי ולבקרה כלכלית-תקציבית על המוסדות ה"הפטור", חלה על משרד החינוך, בדיוק כמו בכל מוסד חינוכי אחר, וכי עמדה זו אף הובהרה בעל פה למשרד החינוך בכמה דיונים שהתקיימו.
ואילו המנהל של מינהל רישוי, בקרה ואכיפה במשרד החינוך טען כי עד למועד הביקורת, לא הוגדרה אחריות משרד החינוך לביצוע בקרה תקציבית על מוסדות "הפטור".
בשל מחלוקות בין משרד האוצר לבין משרד החינוך לא מתבצעת בקרה כלכלית-תקציבית על מוסדות "הפטור", כמו כן איכות הפיקוח והבקרה המקצועיים-פדגוגיים איננה מיטבית.
לפיכך, משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרדי החינוך והאוצר יגבשו מנגנון בקרה תקציבית על מוסדות "הפטור" וכי משרד החינוך יגבש מנגנון פיקוח ובקרה מקצועיים - פדגוגיים על מוסדות אלו.
פיקוח מינהלי ופיננסי על בעלויות ועל מוסדות חינוך שהן מפעילות כי אין להפעיל מוסד חינוכי ללא רישיון, כי המפעיל מוסד 69חוק הפיקוח קובע חינוכי ללא רישיון עובר עבירה שדינה מאסר, וכי שר החינוך והתרבות רשאי לתת לבעל רישיון את ההוראות הדרושות, לדעת השר, כדי להבטיח כי החינוך הניתן .
1953-בבית הספר יושתת על העקרונות המפורטים בחוק חינוך ממלכתי, התשי"ג כי המנהל הכללי של משרד החינוך או מי שמינה לעניין 70עוד קובע חוק הפיקוח זה וכן רשות הבריאות רשאים בכל עת סבירה להיכנס לבית ספר ולחצרותיו כדי לברר אם קוימו הוראות חוק הפיקוח, התקנות לפיו ותנאי הרישיון.
כמו כן, רשאים הם לדרוש מבעל הרישיון או ממנהל בית הספר כל ידיעה הדרושה להם לשם מילוי תפקידם לפי חוק הפיקוח.
המינהל אחראי למתן רישוי, לביצוע בקרה על ההנחיות ממשרד החינוך למוסדות החינוך ולבעלי הרישיון להפעלתם, קרי - הבעלויות.
הוא אחראי לאכוף הנחיות .
33 - ו28 ,3 ' בסע 69 .
30 ' בסע 70 1126 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה אלו.
עוד מבצע המינהל מעקב אחר כספים שמעביר משרד החינוך לטובת תקצוב שעות ושכר לימוד במוסדות מוכרים ובדיקה כי כספים אלה אומנם מופנים ליעדם בידי המוסד המתוקצב.
ביקורותיו של המינהל עשויות להשפיע על מתן רישיון, על ביטולו או על אי חידושו.
מנגד, על הבעלויות ועל ומוסדות החינוך לדווח מידע מהימן ומלא ולשתף פעולה באופן מלא עם משרד החינוך ועם גורמיו המוסמכים לצורך ביצוע הליכי הפיקוח והבקרה.
חובה זו על המוסדות היא למעשה התשתית לזכות לקבלת תמיכת המדינה.
הפיקוח המינהלי והפיננסי המינהל קבע נהלים למתן רישוי ולחידוש רישיון עבור הפעלת מוסדות החינוך השונים, ובהם נהלים לביצוע בדיקות פיננסיות, הן כחלק מההליך לבדיקה של בקשות רישוי למוסד חינוך שבעלויות הגישו, והן כבדיקות יזומות של המינהל במוסד חינוך בעל רישיון.
מטרת הבדיקות היא הבטחה כי הכספים שמשרד החינוך מעביר עבור הפעלת מוסד חינוך מופנים לייעודם, הערכה של איתנותה הפיננסית של בעלות המפעילה מוסדות חינוך ושל יכולתה לקיים את הפעילות.
את הבדיקות המינהליות והפיננסיות מבצע המינהל בדרך כלל באמצעות רואי חשבון חיצוניים.
יש בו 8 מוצג בלוחאופן הפיקוח המינהלי-פיננסי על מוסדות החינוך החרדי פירוט של סוג הפיקוח המינהלי-פיננסי על סוגי המוסדות בחינוך החרדי: פירוט סוגי הפיקוח המינהלי-פיננסי,: 8 לוח לפי סוגי מוסדות החינוך החרדי, התשע"ט מספר תלמידיםמוסדות לימודיהם סוג הפיקוח 150,000 בתי ספר יסודיים שבבעלות הרשתות - החינוך העצמאי והמעיין.
חשב מטעם החשכ"ל מפקח על כספים שמקורם בתקציב המדינה בלבד.
הוא אינו מפקח על כספים נוספים שמקורם אינו בתקציב המדינה, המושקעים בבתי הספר שבבעלות הרשתות.
6,000 מוסדות השייכים לחינוך הממלכתי-חרדי (ממ"ח).
כמו במוסדות החינוך הממלכתי הרגיל: בפיקוח גורמי המקצוע באגפי המשרד השונים, בתיאום עם חשב משרד החינוך ובשיתוף פעולה עימו.
"מוסדות "פטורלא מפוקחים.
237,000 יתר המוסדות, השייכים בעלויות.
1,000 -לכבפיקוח המינהל.
נתוני משרד החינוך, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1127 משרד החינוך | משרד החינוך | הפיקוח של המינהל על הבעלויות: בביקורת עלה כי הפיקוח של המינהל על אופן השימוש של הבעלויות בחינוך החרדי בכספים ובתקציבים הניתנים להן מצומצם, כמפורט להלן: בדיקת הדיווחים על ביצוע שעות הוראה: אגף ביקורת כספית שבמינהל מבצע השוואה בין הקצאת שעות ההוראה לבין ניצולן בפועל בבתי הספר בחינוך המוכש"ר, באמצעות משרדים של רואי חשבון שהוא מתקשר עימם.
מנהל אגף ביקורת כספית הסביר לצוות הביקורת כי הבדיקה נעשית בכל בתי הספר שבדיקה זו רלוונטית לאופן תקצובם (לא נבדקים: בתי הספר השייכים לרשתות, מוסדות "הפטור" ומוסדות תרבותיים-ייחודיים, שאופן תקצובם שונה).
מתוכם נבדקים בביקורת עומק בתי הספר שעלו בבדיקה הראשונית ממצאים הנוגעים להם.
כי במקרה שנמצא 2019 מנהל אגף ביקורת כספית מסר למשרד מבקר המדינה ביולי בבדיקות פער לא מוצדק בין ערך שעות ההוראה שהמוסד תוקצב בהן לבין ערך שעות ההוראה של המוסד בפועל, לפי פרופיל עו"ה שהמוסד מעסיק, מתבצע קיזוז תקציבי תואם.
עוד מסר כי הליך הקיזוז האחרון שביצע היה עבור שנת הלימודים .
בשנת התשע"ה לא ביצע בדיקה עקב שינוי 2014 התשע"ד, שהסתיימה באוגוסט מבני והביקורת לשנת התשע"ו הסתיימה אך טרם בוצע קיזוז בגינה.
בנוגע לשנת , הבדיקה טרם הסתיימה.
2017 התשע"ז, שהסתיימה באוגוסט עולה מכך כי סיום ההתחשבנות עם הבעלויות נדחה זמן רב מאוד וכך הקיזוז הנדרש מתבצע באיחור: שלוש שנים לאחר שהסתיימה שנת הלימודים.
משרד החינוך מסר בתגובתו כי אף שהבקרות מבוצעות בידי המינהל במועד, מדובר בבקרות מורכבות שבהן יש לאפשר לבעלויות זמן תגובה סביר של מספר חודשים לאור הצורך בבדיקות פרטניות הנוגעות לעובדי הוראה רבים.
עוד מסר, בנוגע לביצוע הקיזוז בפועל כי מדובר בנושא בעל השלכות כספיות רבות על הבעלויות, שיש לקבל החלטות הנוגעות לו בשיתוף גורמים רבים.
ראוי שמשרד החינוך יקבע תוכנית לבקרה סדורה על הבעלויות, לרבות תדירותה והקריטריונים לבחירת הבעלויות שייבדקו.
כמו כן, ראוי שהוא יקבע את פרק הזמן לסיום כל ביקורת ואת הפעולות שיש לבצע 1128 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה עקב ליקויים שיימצאו.
עליו לנתח את הסיבות להתמשכות תהליכים אלו ולפעול לטיובם ולייעולם.
בדיקת תקצוב יתר וקיזוזי תקציב שמבצע אגף אכיפה במינהל: אגף אכיפה במינהל פועל, בין היתר, לאיתור תקצוב יתר הניתן למוסדות עקב דיווחים שאינם נכונים של מוסדות ושל בעלויות ולאכיפה בעניין זה.
חלק מהדיווחים הללו נוגעים למספר התלמידים במוסד, מאחר שמשרד החינוך מתקצב את מוסדות החינוך גם בהתאם למספר התלמידים (לצד פרמטרים נוספים), ואת נתוניהם של התלמידים מזינים המוסדות עצמם.
תיקים שבהם הוא טיפל 160-לבקשת צוות הביקורת איתר אגף אכיפה כ , הנוגעים למוסדות לימוד חרדיים.
בדיקותיו 2019 ועד מאי 2014 משנת מהם 13- מהם עסקו בחשש לדיווח שגוי על מספר תלמידים וב 46-ב נעשו בדיקות בשל חשש לאי העסקת סייעת שנייה בגני ילדים, אף שהמשרד מימן את העסקתה.