HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מרכז המצב של המשרד הוא מרכז תיאום ושליטה המאויש על ידי עובדים קבועים במשך כל ימות השנה, 24 שעות ביממה, ומטפל במגוון רחב של פניות מגופים שונים ואזרחים.
מרכז המצב כפ וף ארגונית ומינהלית לראש חטיבת תיאום שבלשכת מנכ"ל המשרד.
הוא ממוקם במטה המשרד באזור ממוגן באופן חלקי המאפשר עבודה סדירה במצבי חירום שאין בהם איום פיזי על מבנה המטה.
נוהל האב קובע כי במצבי חירום יתוגבר מרכז המצב בעובדים מיומנים מתוך מאגר כוח אדם לעתות חירום שאותו תעדכן מח"ע פנים בכל שישה חודשים.
צוות העבודה של מרכז המצב בעת שגרה מונה14 עובדים, רובם סטודנטים, אשר היקף העסקתם מוגבל ל-120 שעות עבודה בחודש.
יצוין כי עד שנת 2009 הייתה למרכז המצב "כיתת כוננות" קבועה שאוישה בעובדים קבועים שהכירו את עבודת מרכז המצב, ותורגלו מפעם לפעם בהפעלת מערכות התקשוב המצויות בו.
משנת 2010 ואילך הטיל נוהל האב על מח"ע פנים להכין רשימה של עובדים קבועים שיוכשרו לעבודה במרכז המצב במצבי חירום.
אולם מסיכום שכתבה מנהלת מרכז המצב בדצמבר 2012 על אודות הפעילות במבצע "עמוד ענן" עולה כי אין בנמצא רשימה של עובדים כאמור, כי במהלך המבצע היה מחסור בעובדים מיומנים במרכז המצב, ואילו את צוות העבודה הקבוע המורכב כאמור מסטודנטים לא ניתן היה להעסיק יותר מ-120 .
השעות החודשיות המוקצות להם היעדר הסדרה של הפעלת כוח האדם בחדר המצב מכבידה על פעילותו של מרכז המצב במצבי חירום, כפי שאירע במבצע "עמוד ענן".
ראוי על כן, שהנהלת המשרד תיתן דעתה על בעיית המחסור בעובדים מיומנים במרכז המצב בעתות חירום, כדי שניתן יהיה להפעילו באופן מיטבי גם במצבים אלה.
בתגובתה על ממצאי הביקורת כתבה מנהלת מרכז המצב בינואר 2013 , כי גובשה רשימת עובדים שתזומן בעתיד להשתלם בהפעלת המערכות הטכנולוגיות ובעבודת מרכז המצב במצבי חירום.
כדי למנוע את ההכבדה על פעילותו של מרכז המצב כפי שאירע במבצע "עמוד ענן", ראוי שהעובדים הכלולים ברשימה שגובשה להפעלת מרכז המצב במצבי חירום יוגדרו צוות עבודה קבוע שייעודו, תפקידיו ותדירות הכשרתו יוסדרו.
השתלבות ספקי המשרד במערך המשק לשעת חירום (מל"ח) .
מערך מל"ח 6 - " לשעת חירום ]המדינה[ "משק- נועד להבטיח את אספקת המוצרים והשירותים החיוניים לאוכלוסיית המדינה במהלך מערכה צבאית נרחבת המלווה בגיוס מערך המילואים והמשאבים המש קיים לצה"ל.
ניתן להפעיל את מערך מל"ח גם במצבי חירום אזרחיים, לרבות אסונות טבע, פליטת חומרים מסוכנים ופיגועי טרור7 .
בשנת 2003 פורסם נוהל בין-משרדי המאגם את התשתית הנורמטיבית לפעילות מערך מל"ח מכוח החיקוקים הרלוונטיים לפעילותו8 והחלטות הממשלה בעניינו ומרחיב אותה (להלן - נוהל מל"ח).
יצוין כי באוגוסט 2009 שולב מערך מל"ח ברח"ל, ומנהל רח"ל הוסמך לשמש ממלא המקום הקבוע של יו"ר ועדת מל"ח העליונה.
6 'החלטת ממשלה מס 1716 בנושא "תכנון המשק החיוני לשעת חירום והפעלתו בשעת חירום" מיום 6.
7 'החלטת ממשלה מס 1080 מיום 13.
8 בין היתר: חוק שירות עבודה בשע"ח; חוק רישום ציוד וגיוסו לצבא -הגנה לישראל, התשמ"ז- 1987 .
]נוסח חדש[ ; ופקודת העיריות 318 דוח שנתי63ב .
נוהל מל"ח קובע כי משרדי הממשלה יפנו ביזמתם לוועדה הבין-משרדית המייעצת לאישור מפעלים חיוניים (להלן - הוועדה המייעצת)9 "בבקשה שיוכרז "מפעל חיוני כל מפעל שמספק מוצרים או שירותים שהמשרד זקוק להם בשעת חירום.
מפעל שהוכרז בידי הוועדה המייעצת כחיוני ייכלל במערך מל"ח בכל הקשור להבטחת המשאבים העיקריים.
על פי הנוהל האמור, המשרדים צריכים גם להבטיח, באמצעות תיאום או התקשרות חוזית, א ת פעילותם ואת הכשרתם של קבלנים, ספקים וציוד שהמשרדים צפויים להזדקק להם להמשך עבודה בשעת חירום.
נוסף על כך קובעות הנחיות רח"ל כי המשרדים נדרשים לוודא שמוחזקים בהם המשאבים הדרושים לתפקודם, בהתאם ל"תרחישי הייחוס" הלאומיים הכוללים את תכנית ההיערכות הממשלתית למ צבי חירום מוגדרים (ראו להלן) ובהתאם ליעדים שכל משרד קבע לעצמו בנוגע לרמת השירות הנדרשת.
במסמך המסכם את לקחי רח"ל מתרגיל "נקודת מפנה 5 " שהיה בשנת 2011 נכתב, שכל גוף צריך לוודא שהמערכת שהוא מופקד עליה תהיה "בעלת 'אורך נשימה' להמשכיות ורציפות תפקודית של המערכים החיוניים".
נמצא כי ספקי המוצרים והשירותים שעמם התקשר המשרד לצורכי פעילותו בשגרה - שירותי אבטחה והסעדה - אינם מחויבים לספק לו אותם במצבי חירום.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד החוץ כי עליו להשלים את הכנת רשימות המוצרים והשירותים החיוניים לתפקודו במצבי חירום ולוודא שהם יסופקו לו בעתות חירום.
הקמת יחידה ייעודית לריכוז היערכות המשרד למצבי חירום בעקבות החלטת ראש הממשלה מאוקטובר 2010 הנחתה רח"ל את משרדי הממשלה להקים בכל משרד יחידה שתהיה הגורם המקצועי המוביל בכל הקשור להיערכותו ומוכנותו של המשרד לרציפות תפקודית.
בהתאם לכך אישרה נציבות שירות המדינה להקים יחידות מטה לטיפול בכל נושאי החירום במשרדי הממשלה.
בשנת 2011 הוקמה באגף מינהל וארגון מחלקת היערכות והפעלה בחירום (להלן - המחלקה).
המחלקה אוישה במנהל, אך לא נקבע לה תקן לעובדים.
על פי תיאור משרתו של מנהל המחלקה, הוא מופקד על הכנת המשרד לשעת חירום בתחום הלוגיסטי ולהדרכת עובדי המשרד בעניין זה, ואחראי בין היתר לקביעת נוהלי הפעלה וביצועם.
בפועל, אין למחלקה תכנית עבודה שנתית, ומנהל המחלקה עוסק בעיקר בתיאום בין המשרד ובין הגופים והארגונים הממשלתיים האחרים העוסקים בהיערכות לשעת חירום, בייחוד בתחום המינהלי.
בינואר 2012 כתב מנהל המחלקה לסמנכ"ל למינהל ולעוזרו כי לאחר שנה עמוסת פעילות בקרב יחידות המשרד בארץ ובחו"ל וכן במרחב הבין -משרדי הוא "זקוק לשני עוזרים ועובדת מנהלית".
בנייר פנימי של החטיבה לתכנון מדיני מאפריל .
9 בהגדרת "מפעל חיוני" בחוק שירות עבודה בשע"ח נאמר שהשר רשאי למנות ועדה שתייעץ לו בעניין מפעלים חיוניים.
הוועדה, שבראשה עומד ראש אג"ת, כוללת נציגי משרדי הממשלה הנמנים עם מערך מל"ח ונציגי יחידות נוספות בצה"ל.
אותה שנה נכתב כי יש לקבוע בתקן כוח האדם של המחלקה שלושה עובדים "באופן מיידי".
בתשובתו על ממצאי הביקורת מנובמבר 2012 כתב אגף מינהל וארגון, כי נוכח היקף המשימות המוטלות על המחלקה בתחום פעילותה, לרבות כתיבת נהלים, תיאום ממשקי העבודה עם גופי החירום וכן טיפול בצורכי הנצ יגויות בחו"ל, כוח האדם בה אינו מאפשר את תפקודה התקין.
אי לכך, התמקד עיקר פעילותה של המחלקה בפגישות ודיונים עם גורמי החירום האחרים, שעסקו בעיקר בהיערכות המשרד לתרגילי חירום לאומיים.
אגף מש"א כתב למשרד מבקר המדינה בעניין זה כי בקיץ 2012 הוצב במחלקה עובד נוסף.
על המשרד לקבוע תקן לעובדים במחלקה, לאיישו בהתאם לניתוח צורכי העבודה הייעודיים וכן לקבוע למחלקה מסגרת פעילות ותכנית עבודה מפורטת.
נוהלי הנציגויות בחו"ל לתפקוד במצבי משבר .
נוהל האב מסדיר את פעילות הנציגויות בחו"ל במצבי חירום ובאירועים חריגים.
הנוהל מטיל על ראש הנציגות להכין נהלים המותאמים לנציגות לפעולה הן במצבי חירום ביטחוניים-מדיניים והן במצבי חירום אחרים ולהעבירם לראש חטיבת תיאום לאישור; כן מורה הנוהל לראש החטיבה לתכנון מדיני להתוות קווים מנחים לנהלים האמורים.
מטרת הנהלים היא לאפשר לנציגויות לקיים תפקוד רציף ומיטבי בעתות חירום.
בינואר 2011 שלחה לשכת המנכ"ל פנייה לנציגויות בחו"ל, ובה התבקשו לגבש נוהל הפעלה המותאם לנוהל האב עד אפריל אותה שנה.
הפנייה כללה קווים מנחים לגיבוש נוהלי הנציגויות, ונקבע תהליך אישור הנהלים בידי הסמנכ"לים, ראשי האגפים המרחביים האחראים לנציגויות.
בשל היענות מועטה של הנציגויות לבקשה האמורה פנתה החטיבה לתכנון מדיני לנציגויות שוב בעניין זה וצירפה לפנייתה דגם של נוהל מקיף שהוכן בשגרירות ישראל במדריד מלווה בהערותיה, כדי שהנציגויות ייעזרו בו לשם גיבוש "נוהל מיטבי".
בד בבד נדרשו ראשי האגפים המרחביים לרכז את נוהלי הנציגויות שבתחומי אחריותם עד ספטמבר 2011 .
אולם מפניית החטיבה לתכנון מדיני מיוני 2012 לראשי האגפים המרחביים ולגורמים אחרים במשרד עולה, כי עד אותה עת גיבשו רק כמחצית מהנציגויות את נוהליהן, ורוב הנהלים שגובשו לא תאמו את נוהל האב או לא התאימו לצורכי העבודה של הנציגויות בעתות חירום.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד החוץ, כי עליו להשלים בהקדם את היערכותן של כלל נציגויותיו בהתאם להוראות נוהל האב.
היערכות המשרד לטיפול בעורף במצבי חירום .
השתלבות המשרד בהיערכות הבין-משרדית לתפקוד במצבי חירום .
על פי החלטות הממשלה משנת 2007 רח"ל היא גוף מטה מתאם שנועד לסייע לשר הביטחון לממש את אחריות-העל המוטלת עליו לטיפול בעורף המדינה בכל מצבי החירום10 .
על פי החלטת הממשלה האמורה, תפקידיה של רח"ל בעת שגרה כוללים, בין היתר, את הגדרת האיום על העורף במצבי חירום, את תכנון "תרחישי הייחוס" הלאומיים בנוגע לעורף11 שלפיהם יצטרכו מוסדות המדינה לתפקד בעת חירום; וכן את הפעולות שעליהם לעשות באותם מצבים.
על פי מסמך תפיסת היסוד של רח"ל (ראו לעיל) נדרש המשרד להכין תכנית כוללת להתמודדות עם כל אחד מ"איומי הייחוס" הלאומיים; להגדיר רמות שירות של המוצרים והשירותים שעליו לתת לממשלה ולאזרחים במצבי החירום השונים; להכין תכניות עבודה אופרטיביות לאספקת אותם מוצרים ושירותים; ולקיים תרגילים למנגנוניו לצורך שמירה על כשירות ומוכנות.
לקראת שנת 2012 פרסמה רח"ל חוברת ובה תכניות העבודה השנתיות של מש רדי הממשלה בתחומי ההיערכות לתפקוד במצבי חירום.
בחוברת האמורה לא נכללה תכנית של משרד החוץ.
עד מועד סיום הביקורת לא הכין המשרד את תכניות ההיערכות הכוללות המתמקדות בהתמודדות עם מצבי החירום שנמנו בהנחיות רח"ל - הן תכנית אסטרטגית לטווח הרב-שנתי והן תכנית אופרטיבית לטווח השנתי.
נוהל מל"ח קובע כי במצבי חירום שבהם מתרחשים שיבושים בפעילות התקינה של המשק אם בשל פעילות אויב ואם בשל אסונות רחבי ממדים, מוטל על משרדי הממשלה הנוגעים בדבר לפתור בעיות "הקשורות הן לתחום ניהול המשק האזרחי והן לתחו מים הנוגעים לגופים ממלכתיים ביטחוניים, כמו צה"ל, פיקוד העורף ומשטרת ישראל".
על פי "איום הייחוס הלאומי" ומסמך תפיסת היסוד של רח"ל משרד החוץ מופקד במצבי חירום על סיפוק צורכי העורף בשלושה תחומים ייחודיים: (1 ,) תיאום הפעולות הכרוכות בקבלת משלחות חילוץ וסיוע מוצרים ושירותים ממדינות ומארגונים בין -לאומיים; ( 2 ) תיווך בין הרשויות המוסמכות בארץ ובין הסגל הדיפלומטי הזר; (3 ) מתן שירות קונסולרי לאזרחים זרים השוהים בישראל, לרבות תיירים, עובדים זרים ושוהים בלתי חוקיים.
יצוין כי החלטת ועדת השרים לעניין ההיערכות ל טיפול ברעידות אדמה מאפריל 2010 , הקובעת את המטלות שעל משרדי הממשלה לבצע בעניין האמור, מורה למשרד בין היתר כדלקמן: להכין תרחיש ייחוס ייעודי פרטני להתמודדות עם .
10 'החלטת ממשלה מס 1577 מאפריל 2007 /והחלטה מס' ב 43 של ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי מדצמבר 2007 '.
יצוין כי על פי החלטת ממשלה מס 3048 ממרץ 2011 .
, הועבר שטח הפעולה של רח"ל ממשרד הביטחון למשרד להגנת העורף 11 ""תרחישי הייחוס הלאומיים הם התכניות הממלכתיות שנועדו לתת מענה לציבור בעת התמודדות עם "איומי הייחוס" הכוללים מצבי חירום שונים.
רעידות אדמה, המבוסס על התרחיש הלאומי האמור; ולהגיש לרח"ל בכל שנה תכנית היערכות של יחידות המשרד לעניין זה.
כאמור, משנת 2010 ואילך דרשה רח"ל כמה פעמים ממשרד החוץ להיערך לשעת חירום בהתאם להוראות מסמך תפיסת היסוד.
במסגרת דרישותיה הורתה לו להכין תכניות עבודה מפורטות ולהקצות משאבים לטיפול בעורף במצבי חירום בהתאם ל"תרחיש הייחוס הלאומי" (ראו לעיל).
בשנת 2012 גם הפיצה רח"ל בקרב משרדי הממשלה חוברת הנחיות שכותרתה "תפקידי משרדי הממשלה והרשויות הייעודיות בהערכות ובהתרחש מצב חירום".
להלן ממצאי הביקורת בעניין זה: .
קבלת סיוע בין-לאומי במצבי חירום אזרחיים .
להיערכות לקבלת סיוע בין-לאומי במצבי חירום אזרחיים שני היבטים המש יקים זה לזה: היבט לוגיסטי והיבט מדיני -דיפלומטי.
כדי לייעל את ההידברות עם מדינות ועם גופים בין -לאומיים, כדי לחסוך במשאבים וכדי למנוע מתן הנחיות סותרות, נדרש שיתוף פעולה מיטבי בין המשרד ובין רח"ל.
מסמך תפיסת היסוד של רח"ל קובע כי על משרד החוץ ליצור קשרים עם מדינות ועם ארגונים בין -לאומיים כדי להבטיח את שיתוף הפעולה עמם בשעת חירום ולגבש עמם הסכמי סיוע.
בעת קרות אירוע חירום אחראי המשרד לתיאום בואן של משלחות חילוץ וסיוע מחו"ל, לתיאום פריסתן בשטח ולקיום הקשר עמן.
כמו כן, עליו לרכז את הבקשות של משרדים וגורמים אחרים בארץ לקבלת סיוע הומניטרי של שירותים ומוצרים מחו"ל.
המשרד אמון גם על יצירת שיתוף הפעולה עם הגופים הבין -לאומיים בזמן השיקום המידי וארוך הטווח, בכפוף לאישור הממשלה בנוגע לצורך בקבלת תמיכה וסיוע חוץ בתחום המדיני, הצבאי והאזרחי, כפי שנקבע בנוהל עבודת הממשלה בעת חירום.
תקנון המשרד קובע כי המשרד באמצעות מרכז המצב "ירכז את רשימות הצרכים בציוד ובאמצעים" מהגורמים הממונים על הטיפול באירוע ויעבירם לנציגויות ישראל במדינות האמורות לשלוח סיוע.
מסמך תפיסת היסוד של רח"ל קובע כי המשרד צריך לקבל מרח"ל רשימות של הציוד, ה שירותים וכוח האדם הנדרש לגורמי הטיפול בעורף בעתות חירום ושל צורכיהם כדי לאתר ארגונים וספקים מתאימים בחו"ל, וכן על המשרד להתקשר עם גורמים אלה בהסכמים מחייבים.
ואולם במסמך הלקחים הפנימי שהפיקה רח"ל מהתרגיל הבין-משרדי "נקודת מפנה 4 " בשנת 2010 נכתב כי לא הוכנה רשימת צרכים - לרבות אוהלים, תרופות, חומרי ניטור ואחרים - אשר יש צורך באיתור ספקים עבורם בחו"ל; ולכן יש לבצע עבודת מטה בעניין זה ולגבש נוהל בין-משרדי בנושא.
עד מועד סיום הביקורת לא המציאה רח"ל למשרד רשימה מרוכזת של צורכי העורף ושל גורמי האספקה המתאימים בחו "ל לצורך קבלת סיוע בין-לאומי בארץ במצבי חירום שיצריכו זאת.
בתגובת המשרד להגנת העורף על ממצאי הביקורת מנובמבר 2012 נכתב כי האחריות למיפוי הצרכים חלה על המשרדים והגופים האופרטיביים, כל אחד 322 דוח שנתי63ב .
בתחומו, ותפקידה של רח"ל הוא לרכז מהם את רשימת הצרכים.
כמו כן, רח"ל נמצאת בעיצומה של משימת גיבוש רשימות הציוד הנדרש ואיתור גורמי האספקה בחו"ל בשיתוף המשרדים והגופים האמורים.
החלטת ועדת השרים האמורה מאפריל 2010 עוסקת ברעידות אדמה ומגדירה את תפקידיהם של המשרד ושל רח"ל בתחומים הנוגעים להתקשרויות עם גופים שונים בחו"ל לשם קבלת אמצעי סיוע חירום לטיפול בנפגעי רעידת האדמה ובשיקום נזקיה.
על פי ההחלטה האמורה, על רח"ל לפעול בשיתוף משרד החוץ ליצירת קשרים עם מדינות וארגונים לצורך שיתוף פעולה בעניין האמור, לגבש הסכמי סיוע עם מדינות וארגונים באמצעות משרד החוץ ומשרד הביטחון ולהכין תכנית אב לקבלת הסיוע ולהפנייתו לזקוקים לו בארץ.
על אף האמור בהחלטות הממשלה בנוגע לסמכויות רח"ל, החטיבה לשיתוף פעולה אסטרטגי ברח"ל מנהלת בעת שגרה משאים ומתנים חוזיים עם ארגונים עמיתים בחו"ל ועם ארגונים בין-לאומיים ואף מקיימת פגישות עם דיפלומטים ממדינות זרות בתיאום חלקי בלבד עם משרד החוץ.
כך למשל, בנובמבר 2011 פנה הסמנכ"ל למינהל במכתב לראש רח"ל וביקש ממנו להנחות את הגורמים הרלוונטיים ברח"ל "לקיים את המגעים שלהם דרך הנציגויות ובשיתוף פעולה עמם".
בתגובה כתב ממלא מקום ראש רח"ל בהנחיות פנימיות לעובדים, כי כל הפעילויות הנוגעות לחו"ל יתואמו עם משרד החוץ, לרבות תיאום הסיוע הבין -לאומי, תיאום השתתפות גופים ישראליים בפעילות בין -לאומית, וכן קשרים עם שגרירויות ישראל בעולם ועם שגרירויות זרות.
כן נכתב שם, כי ראש החטיבה לשיתוף פעולה אסטרטגי ברח"ל יתאם עם משרד החוץ ביצוע עבודת מטה משותפת כדי להסדיר את הפעילות האמורה.
עם זאת, בכנס שהיה באפריל 2012 להצגת תכנית העבודה הרב-שנתית של רח"ל לשנים 2013 -2017 הציגה רח"ל את הסמכות ליצירת מערך הסכמי שיתוף פעולה בין-לאומיים כמסורה באופן בלעדי בידיה, וכך גם האחריות לקליטת סיוע בין -לאומי.
יצוין כי בדיונים קודמים שהיו בין נציגי המשרד לנציגי רח"ל בנוגע לתיאום הפעולות הדרושות לקבלת סיוע בין -לאומי לאחר רעידת אדמה בארץ, התגלעה מחלוקת עקרונית בין הצדדים בדבר שיתופן של סוכנויות האו"ם המסייעות בשיקום מדינות מאסונות טבע.
במרץ 2012 תיאר ראש החטיבה האמורה ב רח"ל בפגישתו עם נציגת החטיבה האסטרטגית באג"ת את שיתוף הפעולה הייחודי שיש לרח"ל עם ארגון נאט"ו, עם האיחוד האירופי ועם האו"ם "בהקשרים של התמודדות עם אסונות ומשברים".
ביוני אותה שנה כתב מנהל מחלקת היערכות והפעלה בחירום במשרד למשנים למנכ"ל המשרד ולמנהלים בכירי ם נוספים כי רח"ל "לוחצת" לאשר את הפעלת אחת מסוכנויות האו"ם בעת חירום ולקבוע נהלים להפעלתה, אולם הוא מתנגד לכך באופן נחרץ.
בתגובתו על ממצאי הביקורת כתב המשרד להגנת העורף כי רח"ל פועלת ברשות ובסמכות בנוגע לחתימה על הסכמים מקצועיים בינה ובין עמיתיה בחו"ל; וא ילו לגבי "הסכמים בין ממשלות, תפעל רח"ל בשיתוף משרד החוץ ובהתאם לנהלים המתאימים".
אולם משרד החוץ השיב למשרד מבקר המדינה כי רח"ל מבצעת עבודה עצמאית בתחום ההיערכות לקבלת סיוע מחו"ל במצבי חירום, הכוללת חתימה על סיכומים והסכמים בין -לאומיים מחייבים, ללא ידיעת גו רמי המשרד וללא תיאום עמו; בהתעלם מכך שהסמכות לכריתת אמנות מסורה בידי שר החוץ.
סמכות זו כוללת משרד החוץ 323 .
גם את ההכרעה בדבר סיווגו של מסמך התקשרות עם גורם כלשהו מחו"ל כהסכם בין-לאומי.
יצוין כי עמדת היועץ המשפטי לממשלה בעניין זה, שהובאה בתגובתו מנובמבר 2012 על ממצאי הביקורת, היא כי "מדובר במחלוקת מדינית ולא משפטית, בגינה שלל משרד החוץ את שיתוף הפעולה המוצע עם אחת מסוכנויות האו"ם בהקשרים של התמודדות עם אסונות ומשברים.
אשר על כן, נראה כי מדובר במחלוקת שראוי כי תובא להכרעת הדרג המדיני, לאחר ליבון הנושא במטה לביטחון לאומי".
בינואר 2013 כתב המטה לביטחון לאומי (להלן- המל"ל) בתגובתו למשרד מבקר המדינה כי "הנושא חשוב ונדרש לבצע בו סדר ברמה הלאומית", וכי המל"ל פנה בעניין זה למנכ"ל משרד החוץ כדי שיקבע נהלים ברורים בנוגע לסמכויותיו ויטמיע אותם בקרב משרדי הממשלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח העמדות השונות שהציגו משרד החוץ והמשרד להגנת העורף בשאלת תחומי סמכויותיה של רח"ל בזירה הבין- לאומית, ונוכח חשיבותה של סוגיית המדיניות הרצויה בתחום ההיערכות לקבלת סיוע בעת חירום ממדינות ומארגונים בין-לאומיים, ראוי כי סוגיה זו תובא לפני משרד ראש הממשלה, וכי הוא יבחן גם את הצורך להגדיר בבירור את מתכונת התיאום ושיתוף הפעולה בין רח"ל למשרד החוץ בנוגע לקשרים שהם מקיימים עם גופים שונים בזירה זו.
היערכות חטיבת הטקס לטיפול בסגל הדיפלומטי הזר בישראל .
מעמדן של נציגויות דיפלומטיות בארצות השירות, לרבות זכויות היתר, החובות והחסינויות של עובדיהן, נקבעו באמנת וינה בדבר יחסים דיפלומטיים, 1961 , אשר נחתמה ואושררה על ידי ישראל.
סעיף 29 באמנה קובע כי "גופו של נציג דיפלומטי יהיה אסור בפגיעה.
המדינה המקבלת תנהג בו בכבוד הראוי ותנקוט בכל הפעולות הנאותות למניעת כל התקפה על גופו, חירותו או כבודו".
מסמך תפיסת היסוד של רח"ל קובע כי המשרד צריך ללוות את ההיערכות של הסגל הדיפלומטי הזר למצבי חירום ולסכם אתו את אמצעי הסיוע שיקבל מהגורמים המוסמכים במצבים אלה.
מאז מלחמת המפרץ בשנת 1991 ועד שנת 2002 נהגה חטיבת הטקס (להלן - החטיבה), המופקדת על פי תקנון המשרד בין היתר על הטיפול בחסינויות ובזכויות הדיפלומטים המואמנים בנציגויות הזרות בישראל ובעובדיהן, לתאם את חלוקתן של ערכות המגן לסגל הדיפלומטי הזר ולבני משפחותיהם באמצעות פיקוד העורף.
לפי ההנחיות הנוכחיות של פיקוד העורף, חלוקת ערכות המגן לאזרחי מדינות זרות תיעשה בשעת חירום.
בשל כך הופסקה בשנים האחרונות חלוקת הערכות לסגל הדיפלומטי הזר ולבני משפחות הדיפלומטים.
אולם במסגרת הלקחים המרכזיים שהפיקה רח"ל מתרגיל "נקודת מפנה 3 " בשנת 2009 נטען כי חסרות ערכות מגן לכ- 8,000 דיפלומטים זרים ובני משפחותיהם.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא הכינו המשרד ופיקוד העורף תכנית פעולה אופרטיבית ומפורטת לחלוקת ערכות המגן לסגל הדיפלומטי הזר ולבני משפחותיהם במצב חירום, ומשרד החוץ לא וידא שתישמר כמות מספקת של ערכות מגן לצורך זה.
"נוהל לשעת חירום לטיפול ב קהילה הדיפלומטית בישראל" שהכינה החטיבה בשנת 2012 קובע כי חלוקת ערכות המגן היא באחריות פיקוד העורף, וכי היא תיעשה בתיאום עם משרד החוץ, בסיועו ובהתייעצות עמו.
נוסף על כך, פיקוד העורף יקבע את מקומן של תחנות החלוקה של ערכות המגן לדיפלומטים הזרים ולבני משפחותיהם בשעת חירום, בהתייעצות עם המשרד.
אולם בתגובתו על ממצאי הביקורת מינואר 2013 כתב צה"ל כי "האחריות לצייד את הקהילה הדיפלומטית הזרה בערכות מגן מוטלת על המשרד החוץ", אך המשרד "טרם תיאם את הנושא עם פיקוד העורף".
נוכח האמור לעיל בנוגע לסוגיית האחריות לחלק ערכות מגן לאנשי הסגל הדיפלומטי הזר ובני משפחותיהם, על משרד החוץ לקבוע את נוהלי היערכותו בנושא זה בתיאום עם פיקוד העורף.
כמו כן, על מנת למנוע מחסור בערכות מגן לקהילה הדיפלומטית הזרה בשעת חירום, על שני הגופים לגבש בהקדם תכנית מפורטת לאספקת הערכות לאוכלוסייה זו.
בסיכום לקחי המשרד מהתרגיל הארצי "נקודת מפנה5 " בשנת 2011 נכתב כי משנת 2008 נותרו ללא טיפול כמה סוגיות מהותיות הנוגעות לצורכי הקהילה הדיפלומטית הזרה במצבי חירום, לרבות אלה: ריכוז הטיפול בפינוי הדיפלומטים ובני משפחותיהם מישראל בתיאום עם הרשויות הרלוונטיות; תיאום עם פיקוד העורף של מתן ייעוץ לנציגויות ולבתי הספר הזרים והדרכתם בנושאי מיגון והתגוננות; הסדרת הטיפול המשותף עם משרד הבריאות בפינוי רפואי של נפגעים מקרב הסגל הדיפלומטי הזר לחו"ל; גיבוש מדיניות משותפת עם הרשויות המקומיות בדבר סיוע לאנשי הנציגויות הזרות הממוקמות בתחומן.
בדצמבר 2011 השתתף המשרד בתרגיל בין -משרדי, שדימה אירוע שבו נפגעה האוכלוסייה בשל זיהום ביולוגי עקב מגפה או פיגוע איבה.
התרחיש שתורגל נועד לבחינת מוכנותו של המשרד להתמודדות עם ההיבטים המדיניים, התקשורתיים והדיפלומטיים של האירוע האמור, לרבות טיפול בבקשות מחו"ל ומנציגויות זרות בארץ שיופנו אליו, כדי שיתאם ביעילות עם הרשויות האחרות את פינוי האזרחים הזרים מישראל.
בסיכום התרגיל נכתב כי נוהל האב מסדיר רק באופן חלקי את הטיפול באזרחים ובדיפלומטים זרים במצב החירום האמור, ולכן הוצע לבחון את האפשרות להקים צוות מאוחד של עובדים מהחטיבה ומהאגף לעניינים קונסולריים שפעילותו תוסדר בנוהל משנה ייעודי.
כמו כן נטען כי המשרד אינו ערוך לסייע לסגל הדיפלומטי הזר לקבל את המידע הנחוץ לו לשם קבלת חיסונים כנגד מחוללי הזיהום הביולוגי.
בינואר 2013 כתב המל"ל למשרד מבקר המדינ ה כי האחריות לקביעת הנהלים ושיטת הטיפול באוכלוסיית האזרחים הזרים במצבי חירום היא על משרד החוץ, וכי הוא הורה לאחרונה למשרד החוץ להשלים את ההיערכות בתחומי אחריותו כאמור.
חובת המדינה לספק את צורכי ההתגוננות האזרחית של הסגל הדיפלומטי הזר ובני משפחותיהם בעת שגר ה ובעתות חירום מעוגנת באמנת וינה ויש לה גם משמעות מדינית.
אולם עד שנת 2013 המשרד לא יישם את הנחיות רח"ל משנת 2010 המטילות עליו בין היתר להסדיר את הטיפול הבין -משרדי בסוגיות ההתגוננות השונות הכרוכות בהיערכותה של האוכלוסייה האמורה למצבי חירום.
אי לכך, על המשרד להיערך למימוש אחריותו הן כלפי הקהילה הדיפלומטית הזרה והן כלפי יתר הרשויות הנוגעות בדבר.
פעילות האגף לעניינים קונסולריים בעתות חירום .
נוהל מל"ח מטיל על משרדי הממשלה לפתוח בשעת חירום מוקדי מידע טלפוניים לשם מתן מענה לפניות הציבור, כל משרד בנושאים שבתחום אחריותו.
על פי החלטת ועדת השרים מאפריל 2010 בנוגע להיערכות לרעידות אדמה ועל פי מסמך תפיסת היסוד של רח"ל העוסק בכלל מצבי החירום, משרד החוץ אמור לתת לציבור בארץ ובחו"ל מידע על מצבם של אזרחים זרים ותיירים.
כמו כן, עליו לסייע למשרד התיירות בהסדרת העניינים הקונסולריים לשם פינוי תיירים מהארץ ומתן טיפול רפואי לתיירים שנפגעו, וכן במתן מידע רלוונטי בעניינם לבני משפחותיהם שבחו"ל.
האגף לעניינים קונסולריים במשרד עוסק במכלול העניינים המינהליים הכרוכים במעבר אזרחים ממדינה למדינה ובשהותם במדינה זרה, ומשמש גורם מתאם בין המשרד ובין משרדי הפנים, התיירות, הביטחון, צה"ל, משטרת ישראל וגורמי ממשל אחרים בעניינים שבתחומו.
מחלקת קשרי חוץ וזרים באגף מופקדת בין היתר על הטיפול באמנות והסכמים קונסולריים ועל הטיפול במחוסרי אזרחות ומשמשת גם יחידת קישור מקצועית לנציגים קונסולריים בארץ.
בתרגיל הלאומי "נקודת מפנה5 " במאי 2011 תורגלו יחידות המינהל במשרד בפינוי תיירים מישראל בעת מלחמה ובטיפול בנפגעים שהם אזרחים זרים בתיאום עם גורמי העורף הנוגעים בדבר.
במסמכי סיכום לקחי המשרד בתרגיל נטען כי מאז 2008 המשרד "אינו ערוך" להיענות לפניות של ממשל ות זרות לטפל באזרחיהן השוהים בישראל ולבצע את פעולות התיאום הנדרשות עם גורמי הממשלה האחרים במצבים כאמור.
החסר בטיפול הקונסולרי באזרחים זרים הומחש אף יותר בתרגיל שהיה בדצמבר 2011 , אשר דימה כאמור אירוע של פגיעה באוכלוסייה בשל זיהום ביולוגי.
בתרגיל עלה כי אף על פי שהמשרד הוא החוליה המקשרת בין הנציגויות הזרות בארץ ובין משרד הבריאות ויתר הגורמים הקשורים לסיוע האזרחי לנפגעים, הוא לא היה שותף לטיפול מינהלת מל"ח במשרד התיירות בתיירים שנפגעו.
כמו כן בתרגיל נמצא כי אין ממשק עבודה בין המשרד ובין המשטרה, והדבר עלול להקשות עליו לתת מידע מוסמך על איתורם וזיהוים של נעדרים וחללים זרים לבני משפחותיהם ולמדינותיהם.
בסיכום דיון במל"ל באפריל 2012 שעסק בפינוי אזרחים זרים מישראל במצבי חירום, קבע סגן ראש המל"ל לביטחון פנים ועורף כי "עדיין קיימים פערים רבים 326 דוח שנתי63ב .
שנדרש לסכם אותם ולקבוע ה ליך סדור.
לפינוי תיירים, לפינוי עובדים זרים.
ולמתן מענה לנפגעים והרוגים".
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח התמשכות הפערים בין החלטת ועדת השרים והוראות רח"ל ובין ממצאי התרגילים האמורים בכל הנוגע לתיאום ולמתן המידע בנוגע לאוכלוסיות הזרות בישראל, על משרד החוץ להחיש את פעולתו ולהסדיר עם מל"ל ועם יתר הגורמים הנוגעים בדבר מנגנון לתיאום הטיפול באוכלוסייה הזרה בישראל ולמסירת מידע על מצבה - הן לרשויות המוסמכות בארץ העוסקות בפינוי נפגעים ובסיוע רפואי במצבי חירום והן לגורמים הנוגעים בדבר בחו"ל.
(א) נוהל בין-משרדי בעניין הפעלת צוות זיהוי נפגעים ישראלים באירוע בחו"ל קובע את אחריותו של המשרד לריכוז הטיפול המערכתי בזיהוי אזרחי ישראל שנפגעו באירועים חריגים בחו"ל (להלן - נוהל הפעלת צוות זיהוי).
הנוהל האמור מסדיר את שיתוף הפעולה בין המשרד ובין המשטרה בגיבוש צוות המיועד לצאת לחו"ל כדי לזהות פצועים, מחוסרי הכרה והרוגים במקום האירוע כאמור.
(ב) נוהל הפעלה בין -משרדי נוסף שכותרתו "חבצלת פיגועים" מעגן את הפעילות הכרוכה בהבאה לקבורה של חלל שנהרג בפיגוע בארץ או בחו"ל (להלן - נוהל חבצלת).
על פי נוהל חבצלת, משרד הפנים הוא האחראי לתיאום הפעילות האמורה עם משרד החוץ ועם יתר הגופים הממשלתיים הרלוונטיים.
אולם נספח א' בנוהל חבצלת קובע כי מרכז המצב במשרד החוץ ישמש "כתובת עבור כל הגורמים החוץ-משרדיים העוסקים באירוע".
במצבי חירום כאמור משתתפים עובדי האגף לעניינים קונסולריים בצוותי העבודה הבין-ארגוניים הקבועים בנהלים האמורים.
צוותים אלה מתכנסים על פי רוב במרכז המצב ומנהלים בו את פעולות התיאום הבין-משרדיות.
יצוין עם זאת כי בתחקיר שהוגש למנכ"ל המשרד בנובמבר 2012 על אודות הפעילות מיד לאחר הפיגוע נגד אוטובוס תיירים ישראליים בנמל התעופה בבורגס שבבולגריה ביולי 2012 , נכתב כי חלק מנציגי המשרדים והגופים הממשלתיים שעל פי נוהל חבצלת היו אמורים להתכנס במרכז המצב לא נכחו בו ולא נוצר קשר בינם ובין משרד החוץ.
כתוצאה מכך התיאום הבין -משרדי היה לקוי, והדבר בא לביטוי בכך שנציגים ממשלתיים באו לבתי משפחות של נפגעים בפיגוע עוד בטרם מסרו להן נציגי הממשלה המוסמכים הודעות בעניין זה.
בנסיבות אלו הומלץ בדוח האמור כי תבוצע בהקדם עבודת מטה משותפת לגורמי המשרד ולעמיתיו במשרדי ממשלה אחרים, "על מנת לגשר על הפערים בתיאום 'נוהל חבצלת', כפי שנחשפו באירוע בורגס".
נוהל האב של משרד החוץ, המסדיר את פעילות המשרד גם במצבי חירום שבהם נדרש לזהות נפגעים ישראלים באירועים חריגים בחו"ל ובהבאת חללים לקבורה בארץ, אינו מותאם לנהלים הבין -משרדיים הרלוונטיים.
הוא אינו מסדיר את פעילותם של הצוותים הייעודיים במשרד החוץ לצד הצוות הבין -ארגוני, המוסמך לתכלל את הטיפול באירועים אלו על פי הנהלים האמורים.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח ההבדלים בין הנהלים הבין-משרדיים האמורים ובין נוהל האב והליקויים שנמצאו בפעילות משרד החוץ בטיפול במשפחות הנפגעים בפיגוע בבורגס ביולי 2012 , על המשרד לפעול בדחיפות להסדרת שיתוף הפע ולה עם יתר המשרדים והגופים הממשלתיים האחראים ליישום נוהל חבצלת.
פעילות המשרד בתחום המדיני במצבי משבר ביטחוניים .
הפעילות המדינית הנמרצת שליוותה את מלחמת לבנון השנייה נבחנה בוועדה לבדיקת אירועי המערכה בלבנון 2006 (להלן- ועדת וינוגרד).