HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
)(א המשרד בודק את היקפי הפעילות בתאגיד הבריאות בהשוואה להיקפי הפעילות בבית החולים.
זאת כדי למנוע מצב שבו התאגיד מבצע פעולות ומקבל הכנסות שבית החולים היה צריך לבצע ולקבל, שכן דבר זה יגרום לתאגיד להציג רווחים ולבית החול ים להפסיד הכנסות ולא לעמוד ביעד הכנסותיו, ואז המדינה תיאלץ לכסות מתקציבה את גירעונותיו.
בנספח להסכם הפעילות בין בית החולים לתאגיד הבריאות שלידו מפורטות הפעולות שמבצע התאגיד והיחס שבין היקף הפעילות שלו להיקף הפעילות של בית החולים.
לדוגמה, לתאגיד הבריאות בשיבא מותר לבצע 46% ,מסך פעולות הדימות בבית החולים 108.
75 % מביקורי רופא ו- 9.
55% מהפעולות בתחום האורולוגיה.
חשבות המשרד בוחנת מדי שנה בשנה אם תאגידי הבריאות עומדים ביחס הפעילות שלהם בבתי החולים, ואם התאגידים חורגים מיחס זה - הם נדרשים להסביר מדוע.
נוכח חריגות שהיו משנת 2005 בתאגידי בריאות אחדים, ונוכח הסברי התאגידים כי מקור החריגות הוא בגידול בפעילותו של בית החולים עצמו, עדכן המשרד את מכסות הפעילות בבתי חולים אחדים, ולעיתים אף את שיעור הפעולות שיכולים לבצע התאגידים.
(ב) כאמור, תקנות התאגידים הותקנו בשנת 2001.
בשנת 2004 תוקנו תקנות התאגידים בנושא השכר שמשולם לעובדיהם.
עד שנת 2007 היו חילוקי דעות בין משרד הבריאות ובין הנהלות תאגידי הבריאות בעניין הפרשנות שניתנה לתקנות התאגידים בשאלה כיצד יש לחשב את שכר העובד בתאגיד ביחס לשכרו בבית החולים - האם מגבלת ההשתכרות ומג בלת ההעסקה לפי היקף משרה חלות במצטבר?
עמדתה של הלשכה המשפטית במשרד הייתה ששתי המגבלות חלות במצטבר, ואילו עמדתם של נציגי תאגידי הבריאות הייתה שאין הדבר כך.
מכיוון שהנתונים נבדקו לפי עמדת הלשכה המשפטית, מדוחות בקרת השכר עלה ששכרם של עשרות רופאים בתאגידי הברי אות חרג מאוד מהגבול שהוגדר בתקנות.
בדצמבר 2007 הגיש צוות עבודה למנכ"ל המשרד המלצות לשינוי סעיפים אחדים בתקנות התאגידים, ובינואר 2008 אישר אותן המנכ"ל 139 .
בנובמבר 2008 שונו תקנות התאגידים, אושרו ופורסמו ברשומות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נקודות ההשקה בין בתי החולים לתאגידי הבריאות מחייבים עיסוק בפרשנות תקנות התאגידים, בעדכונן ובבקרה על הסכמי הפעילות.
בכל מרכז רפואי יש שני מנגנונים ניהוליים: האחד לתאגיד הבריאות והשני לבית החולים.
כל אחד מהם מטפל בענייני ההנהלה, כוח האדם, הגזברות ועוד.
בבית החולים ובתאגיד בודקים שהתאגיד עומד בתקנות התאגידים ובהסכם הפעילות עם בית החולים.
לבית החולים ולתאגיד הבריאות יש גם שני תקציבים ושני דוחות כספיים נפרדים, וכן דוח כספי מאוחד.
את הדוח הכספי של בית החולים מבקר רואה חשבון שממנה .
139 נוסח התיקו ן הנוגע לחישוב השכר בתאגיד: "חלק העסקתו של עובד בית חולים בתאגיד, המתבצע בשיטת שכר של תיגמול לפעולה, לא יבוא בחשבון לצורך קביעת היחס בין היקף העסקתו בתאגיד לבין היקף העסקתו בבית החולים, לעניין התנאים המפורטים בפרט זה".
הנהלת בית החולים140 .
גם לתאגיד הבריאות יש רואה חשבוןמשלו.
יוצא שקיים בזבוז משאבים בקיום שתי הישויות המשפטיות.
כל אלה פעילויות שעולות ממון רב ויוצרות ביורוקרטיה מרובה.
בעניין קיום שני הגופים במרכז רפואי כתבה לרשם העמותות במרס 2006 היועצת המשפטית של משרד הבריאות, עו"ד מירה היבנר-הראל, כי הפעלת מוסד רפואי באמצעות שני גופים שונים (מדינה מזה ועמותה מזה) אינה מהלך טבעי; בדרך כלל ההעדפה היא כי ניהולו של מוסד אחד ייעשה באמצעות גורם אחד, שיהיה אחראי לכל היבטי פעילותו, וזאת כדי להבטיח את סדרי פעילותו של המוסד, את אחידותם של הסטנדרדים המקצועיים ואת רציפותם של השירותים, וכדי למנוע ריבוי של מוקדי החלטה במוסד הרפואי, על החיכוכים, התקלות וה"לעומתיות" שיכולים להתפתח בשל כך.
יתרה מזו, ליד כל מרכז רפואי יש גם עמותת חוג ידידים העוסקת בעיקר בגיוס תרומות למרכז הרפואי.
גם לעמותה זו מנגנון ניהול משלה, ולעתים חלק מעובדי המרכז הרפואי חברים בו.
יש לציין שבשיבא ולידו פועלים שלושה סוגי תאגידים בנוסף לבית החולים.
יוצא שמשאבים רבים ויקרים, כולל משאבי ניהול, מושקעים בקיום הישויות המשפטיות הנפרדות.
מצב זה של קיום שתי היישויות הוא זמני, והפתרון המוסכם על גורמים רבים במערכת הבריאות הוא תאגוד בתי החולים.
פעילות של מרכז רפואי בחו"ל .
בינואר 2005 חתמה חברת תל השומר - מחקרים, תשתיות ושירותים רפואיים בע"מ (להלן - תה"ש מחקרים בע"מ) עם חברת Medical Services Guines Equatorial SA (להלן- חברה לשירותים רפואיים בגינֵאה) ועם נציגתה בארץ על הסכם למת ן שירותי ייעוץ והדרכה בהקמת מרכז רפואי קליני בגינֵאה המשוונית שבאפריקה (להלן - גינֵאה).
לפי ההסכם, תה"ש מחקרים בע"מ תבחר את המועמדים להדרכה ( 60 אחיות ו -23 רופאים), ותקופת ההדרכה תהיה 6-12 ,חודשים.
תמורת זאת תקבל תה"ש מחקרים בע"מ מיליוני ש"ח בשלושה תשלומים לפי התקדמות ההדרכה.
נוכח הסכם זה חתמה תה"ש מחקרים בע"מ עם תאגיד הבריאות על הסכם שלפיו יבצע התאגיד מטלות הקשורות להדרכה, להכשרה ולשהייה בחצרי שיבא ובמתקניה.
את יתר המטלות, כגון ייעוץ לחברה לשירותים .
140 על מינוי רואי חשבון בבתי חולים ממש לתיים ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 56 ב ( 2006,) 'בפרק "העסקת רואי חשבון על ידי גופים שלטוניים", עמ133 .
ואילך משרד הבריאות 459 .
רפואיים בגינֵאה ולממשלת גינֵאה וכן איתור, אבחון וגיוס של מו עמדים להכשרה בשיבא ולעבודה בבית החולים בגינֵאה תבצע תה"ש מחקרים בע"מ.
מנהל תאגיד הבריאות בשיבא, מר משה ברק, מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2008 כי במסגרת פרויקט זה נסעו לחו"ל בשנת 2007 ,כעשרה עובדים בהם רופאים, אחיות, עובדי מעבדה ועובד מינהל.
המימון נעשה בידי המזמין או בידי תה"ש מחקרים בע"מ, על פי חישוב לפיצוי אובדן הכנסה לפי ממוצעי שכר בחודשים קודמים (הכוונה לשווה ערך של תורנויות, כוננויות וססיות).
עוד מסר מנהל התאגיד כי בשיבא הודרכו 48 אנשי צוות רפואי מגינֵאה ו-18 רופאים מדרום אמריקה ומארגנטינה (שיועדו לעבוד בבית החולים).
רוב ההדרכה הייתה קלינית ונעשתה במחלקות או ביחידות בשיבא, ומקצתה נעשה במס"ר141 .
אחיות הודרכו במשך שישה חודשים בשנת 2005 , ורופאים הודרכו בזמנים משתנים לכל רופא מאוגוסט 2006 ועד ספטמבר 2007 .
הפרויקט הסתיים בדצמבר 2007 , ולא לפי התכנון המקורי של הנהלת שיבא142 .
בעניין הפעילות בחו"ל- כללי מינהל תקין מחייבים להביא פרויקט כזה לפתחו של המשרד - הממונה והמפקח על מערכת הבריאות.
ואכן, מנהל שיבא פנה בפברואר 2004 לשר הבריאות דאז, דני נוה, ותיאר בפניו כי נשיא גינֵאה ביקש משיבא לסייע בייעוץ לבנייה ולתפעול של בית חולים כללי; להערכת שיבא, נכון להיענות בחיוב להצעה הן מהטעם הכלכלי והן מהטעם של פיתוח המוניטין של ישראל באפריקה; מכיוון שמדובר בפרויקט חריג שמתבצע מעבר לים, חשוב לקבל את אישור שר הבריאות ולשמוע את דעתו באשר להתקשרות ולגוף המתקשר.
למכתב צורפה חוות דעת של עורך דין, ולפיה חברת תה"ש מחקרים בע"מ היא הגוף ה"טבעי" להתקשרות זו.
שר הבריאות השיב למנהל שיבא כי הוא שמח שגינֵאה פנתה לבית חולים מוביל בישראל לקבלת ייעוץ בנוגע לבנייתו ולתפעולו של בית חולים כללי; באשר לשאלות על "עצם ההתקשרות, תנאיה, הגוף המתאים להתקשרות, הכדאיות הכלכלית, אופי העסקה, ביטוח לסוגיו, תקורות לבית החולים על מתן הידע ועוד - האחריות מוטלת עליכם לסכם את הנושאים עם הגורמים הרלבנטיים בבית החולים, במשרד הבריאות ובשאר משרדי הממשלה".
לא נמצא שמנהל שיבא פעל לפי הנחיית שר הבריאות וביקש את אישור משרד הברי אות, משרד האוצר או משרד החוץ לפעילות רבת -שנים זו בחו"ל.
מנהל שיבא ביקש בינואר 2005 אישור לנסיעה לחו"ל לגינֵאה לצורך סגירת הסכם ההדרכה עם ממשלת גינֵאה ממנכ"ל משרד הבריאות, פרופ' אבי ישראלי.
המנכ"ל ביקש פרטים על הנסיעה.
לאחר שחזר מנהל שיבא מחו"ל הוא הסביר ל מנכ"ל המשרד כי ביצע במהלך נסיעתו "פיקוח עליון" על בניית בית החולים ו"איתור" שטח לבניית מרפאה.
הוא גם נפגש עם נשיא גינֵאה, ולדבריו הנשיא הביע את תודתו על המאמץ שישראל עושה עבור מדינתו.
141 מרכז סימולציות רפואיות- מתקן הדרכה בשיבא.
משרד מבקר המדינה לא בדק את הפרויקט עצמו אלא את הסדרתו מול המשרד 460 דוח שנתי59ב .
משרד הבריאות לא פעל לקבל מידע שלם וכולל משיבא בדבר הפרויקט, גם לא משנודע לו שהפרויקט בעיצומו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי היה ראוי לבחון היבטים של זכויות ואינטרסים מקצועיים וכלכליים של המדינה, היבטים של יחסי חוץ של המדינה ואף סיכונים ביטחוניים לפעולה של גוף ממשלתי במדינות אפריקה.
המשרד השיב בדצמבר 2008 , כי בתחילת 2008 ביקשה הנהל ת שיבא להופיע בפני הנהלת המשרד, להציג את פעילותה ולקבל הכשרה בדיעבד על פעילות זו.
בעקבות מה שהתברר בהצגה זו מינה מנכ"ל משרד הבריאות ועדה לבחינת "התקשרויות בתי חולים למתן ייעוץ בהקמה והפעלה של תשתיות בישראל ובחו"ל ומתן שירותים רפואיים במדינות זרות" (להלן - הוועדה).
הוועדה התבקשה לתת דעתה, בין היתר, לשאלות האלה: האם ראוי לאפשר לבית חולים ולממלאי תפקיד בבית חולים לעסוק בייעוץ להקמת תשתיות רפואיות בארץ ובעולם או בייעוץ לניהול מוסדות רפואה בארץ ובחו"ל על פי החלטה פנימית של המוסד ומנהליו או בכלל, לרבות מתן שירותים רפואיים בחו"ל; ואם כן - באילו קווים מנחים, עקרונות ותנאים; האם יש לדרוש אישור של המשרד לכל התקשרות כזאת; וכיצד מתיישבות התקשרויות כאלה עם הכללים לאישור עבודה נוספת של עובדי מדינה ועם הוראות נוספות החלות על עובדי מדינה.
הוועדה התבקשה לבחון כמה התקשרויות שבוצעו בעבר ואם על המשרד להתייחס לסוגיה זו ב"מסגרות שאינן ממשלתיות", ואם כן - כיצד.
הוועדה התבקשה גם להעביר את המלצותיה למנכ"ל המשרד עד אמצע מאי 2008.
הוועדה התכנסה לראשונה בתחילת יוני 2008 , ובפרוטוקול נאמר שנמסרה הודעה למנכ"ל המשרד על עיכוב בעבודתה נוכח מו רכבות הנושא.
בינואר 2009 טרם פורסמו המלצות הוועדה.
מנהל שיבא כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 , כי שיבא מעורב בפרויקטים נוספים של ייעוץ בחו"ל, שחלקם הסתיימו.
בינואר 2009 הוסיף מנהל שיבא, כי משרד הבריאות לא נתן דעתו לתקופת הביניים, עד לסיום עבודת הוועדה, ולכן בפועל הקפיא את כל נושא הייעוץ בחו"ל, וגרם לנזק תדמיתי למדינת ישראל ולנזק כלכלי למרכז הרפואי.
יוצא שהמשרד הקים את הוועדה לאחר ששיבא כבר פעל בחו"ל במשך שנים אחדות ולאחר שהפרויקט בגינֵאה בעצם הסתיים.
ראוי שהמשרד יקבע בהקדם כללים לפעילות של מרכזים רפואיים בחו"ל.
חברת תל השומר - מחקרים, תשתיות ושירותים רפואיים בע"מ .
כאמור, בתחומי שיבא פועלת גם תה"ש מחקרים בע"מ (להלן גם - החברה) שהיא חברה פרטית.
החברה נוסדה בשנת 1993 ,, ומטרותיה, בין היתר, "לנהל, לארגן לפתח, להשתתף ולתמוך בכל דרך אפשרית בביצוע מחקרים מדעיים ורפואיים; לנהל, לארגן וליזום, לתכנן, לתמוך ולבצע כל פעולה הקשורה בפיתוח ואחזקה של משרד הבריאות 461 .
,שירותים, מכונים, מפעלים ומתקנים מסוגים שונים הקשורים למרכז הרפואי שיבא בין במישרין ובין בעקיפין".
נכסי החברה והכנסותיה ישמשו אך ורק למטרותיה או לסיוע ולתמיכה בפעילויות שיבא, וכל חלוקת רווחים או טובות הנאה בכל דרך שהיא בין חבריה אסורה.
בעלי המניות בחברה הם עמותת חוג הידידים תל השומר ואנשים פרטיים (שאחד מהם משמש גם כיו"ר חוג הידידים).
חוג הידידים מחזיק במניית בכורה אחת, וכל אחד מהאנשים הפרטיים - במניה רגילה אחת.
מניות הבכורה מ עניקות לחוג הידידים 76% מכוח ההצבעה בכל אסיפות החברה.
לדברי היועץ המשפטי של החברה, יש לחברה מאפיינים של חברה לתועלת הציבור, אך בשל פעילותה מדי פעם בפעם בעסקאות מסחריות, היא רשומה ופועלת כעוסק מורשה במע"מ וכנישום רגיל במס הכנסה.
לדבריו, האנשים הפרטיים הנמנים עם חבריה אושרו בעבר בידי משרד הבריאות ומשרד האוצר לצורך הקמת חברה אחרת בשיבא במסגרת החלטת הממשלה בנושא תאגוד בתי החולים הממשלתיים.
החברה משמשת זרוע ביצועית של המרכז הרפואי: בתחום המחקרים - של תאגיד הבריאות, ובתחומים אחרים (כמו פעילות בחו"ל, ראו לעיל) - של המרכז הרפואי.
פעילות החברה מוסדרת בהסכמים בכתב בינה ובין בית החולים, בינה ובין תאגיד הבריאות וכן בחוזים מול כל מיני גורמים חיצוניים.
אף כי החברה פועלת כבר כמה שנים (כאמור, מאז 1993 ), רק בנובמבר 2007 נחתם בינה ובין בית החולים שבשיבא הסכם המסדיר את אופן פעילות החברה הנעשית לטובת בית החולים, זאת למעט פעולות לקידום ול"הגנה על אמצאות", אך לרבות הסדרת השימוש שעושה החברה בשם בית החולים או בעובדיו או בידע ובניסיון שלהם לקידום פעולותיה, המיועדות לטובת בית החולים ועובדיו.
לפי הסכם זה, החברה היא הגוף המבצע את הפרויקטים, העסקאות והפעולות המיועדות לטובת בית החולים שהן בעלות אופי עסקי וחורגות מפעולות של מלכ"ר; החברה לא תבצע פרויקטים ביוזמתה ללא אישור מראש ובכתב מטעם הנהלת בית החולים בכל פרויקט ופרויקט בנפרד; החברה מתחייבת כי תשתמש בכספים, בזכויות ובנכסים שהצטברו ב רשותה אך ורק לטובת בית החולים על פי הנחיות בכתב של מנהל שיבא; החברה תהיה רשאית להציג את עצמה כלפי כל אדם או גוף כחברה הפועלת עבור בית החולים בכל מיני תחומים עסקיים.
החברה רשאית להתקשר עם עובדים המועסקים בבית החולים באישור מנהל בית החולים, ואז תשלם לבית החו לים את עלות שווי העסקתם בגין השעות שיקדישו לטובת פרויקטים של החברה על חשבון עבודתם בבית החולים.
גם עבור שימוש במשאבים אחרים של בית החולים תשלם החברה לבית החולים את שוויים הריאלי.
בהסכם לא נקבע מנגנון לפיקוח של בית החולים על החברה, למשל דיווח תקופתי של החברה על פעולותיה.
לפי הסכם שחתמה החברה בשנת 2004 ,עם תאגיד הבריאות בדבר "קידום פיתוח, מסחור רישום והגנה על אמצאות", החברה מתחייבת למלא כל הוראה או הנחיה שתימסר לה על ידי הנהלת בית החולים או על ידי הנהלת תאגיד הבריאות 462 דוח שנתי59ב .
או על פי הוראות רשויות המדינה בנושאים שבתחום אחריותן (להלן - הרשויות); החברה תמסור לתאגיד הבריאות אחת לשנה דוח על פעולותיה במסגרת הסכם זה; החברה מתחייבת להעביר או להמחות בכל עת את זכויותיה והתחייבויותיה על פי ההסכמים לכל גוף, אם וכאשר ייקבע על ידי הרשויות, באופן ובתנאים אשר ייקבעו על ידיהן.
החברה לא מסרה לתאגיד הבריאות דיווח על פעולותיה בקשר למחקרים, ובכך נפגעה השקיפות הראויה.
החברה הקימה במהלך שנת 2006 חברה-בת שייעודה פיתוח ושיווק כלים סטטיסטיים למדידת ביצועים רפואיים קליניים.
עיקר פעילותה מתוכננת לגורמים בחו"ל.
החברה מחזיקה ב-80% מהון המניות המונפק של החברה -הבת.
מנהל שיבא השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2009 כי החברה יצרה מנגנון המשמר את הקניין הרוחני.
יש מחלוקת בנושא עם משרד האוצר, ולכן מתעכבת גם הקמת חממה טכנולוגית בשיבא, שתפתח מוצרי ביוטק חדשים, כפי שאפשר וצריך לעשות בזמן הזה.
בינואר 2005 כתב מנהל שיבא למנכ"ל המשרד, פרופ' ישראלי, על החברה ועל פעילותה בנושא מחקרים ובנושא פעולות ייעוץ בחו"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי החברה היא זרוע ביצועית של המרכז הרפואי שהוא גוף ממשלתי ועושה שימוש במשאבי המדינה ובידע של המדינה.
מן הראוי היה שהמשרד, שהוא הבעלים של המרכז הרפואי וגם רגולטור של מערכת הבריאות כולה, יבחן את תקינות אופן ההתאגדות של החברה, כולל השאלה אם ראוי שחוג הידידים של שיבא יהיה בעל שליטה בחברה זו.
נמצא שהמשרד לא עשה זאת.
ראוי שהמשרד והנהלת שיבא יעמדו על כך שהזיקה בין שיבא ובין החברה תמצא ביטוי גם במסמכי התאגוד של החברה.
,מנהל בית החולים השיקומי והאחראי למחקרים בשיבא, פרופ' שלמה נוי משמש יו"ר הדירקטוריון של חברת תה"ש מחקרים בע"מ, ומנהל שיבא, פרופ' רוטשטיין, משמש מנהלה143 .
יוצא שבשיבא פרופ' רוטשטיין אחראי לפרופ' נוי בעניין המחקרים, ואילו בחברה פרופ' רוטשטיין (כמנכ"ל החברה) נתון לפיקוחו של פרופ' נוי (כיו"ר הדירקטוריון).
בנוגע לכלל פעילות חברת תה"ש מחקרים בע"מ צריך פרופ' רוטשטיין, כמנהל המרכז הרפואי המשולב שיבא, לקבל דיווחים מפרופ' נוי ומעצמו במסגרת תפקידו כמנכ"ל החברה.
כל זאת ללא חובות דיווח למשרד.
143 בעניין סוגיית ניגוד עניינים אפשרי בין תפקידיו של פרופ' זאב רוטשטיין ראו גם בפרק "עבודות מחוץ לתפקיד של מנהלי בתי חולים ", עמ' 000 .
לדעת משרד מבקר המדינה, מערך כפיפויות זה של פרופ' רוטשטיין אינו ראוי, והדבר פוגע בפיקוח ובבקרה על החברה.
מן הראוי שהנהלת שיבא תבחן את ההצעה למנות את נציגה, באישור המשרד, למנכ"ל החברה, וזה יהיה חייב לדווח להנהלת שיבא ולמשרד.
ניהול הפרוטוקולים של המוסדות המנהלים בתאגידי הבריאות .
כאשר מנהלים גוף בהיקף גדול, ובפרט גוף ציבורי, ראוי שמעיון בפרוטוקול ישיבות ההנהלה יהיה אפשר לדעת מי השתתף בהן, מה נאמר בהן, אילו נושאים עלו לדיון, אילו החלטות התקבלו ועל אילו החלטות דווח שבוצעו.
סביר שלהנהלת הגוף יהיו סוגיות רבות לדיון - למשל התקשרויות עם גופים חיצוניים וניהול כוח האדם - וסוגיות אלה יבואו לידי ביטוי בפרוטוקולים.
כאמור, חלק ממוסדותיה של עמותה הם אסיפה כללית ּוועד עמותה.
סעיף 25 לחוק העמותות קובע שהוועד ינהל את ענייני העמותה, ובידיו תהיה כל סמכות שלא נתייחדה בחוק או בתקנון למוסד אחר ממוסדות העמותה.
תפקידי הוועד הם לקבוע את תכניות העבודה של העמותה; להמליץ לאסיפה הכללית על מסגרת תקציב שנתי; לעקוב אחר מצבה הכספי של העמותה; למנות ולפטר מנכ"ל; לפקח על העובדים הבכירים של העמותה; לקבוע את מדיניות השכר והתשלומים; לכנס אסיפות כלליות מן המניין ושלא מן המניין, ולדווח להן על מצב ענייני העמותה; לערוך את הדוחות הכספיים של העמותה; לדון, להחליט ולפעול בכל ענייני העמותה, כפי שיימצא לנכון144 .
לפי חוק העמותות, אסיפה כללית רגילה של חברי העמותה תתקיים במועדים הקבועים בתקנונה, ולא פחות מאחת לשנה.
משרד מבקר המדינה בדק פרוטוקולים מינואר 2006 ועד ספטמבר 2008 של הוועד המנהל ושל האסיפה הכללית בתאגידי הבריאות הפועלים במרכזים הרפואיים שיבא, סוראסקי, נהרייה וברזילי, ולהלן הממצאים: מידת הפירוט בפרוטוקולים הפרוטוקולים של התאגיד בסוראסקי אינם מפורטים דיים: אין פירוט של הנושאים שנדונו אלא מופיעות כמה החלטות לקוניות שרובן אישור הדוחות הכספיים לפי המלצת ועדת הביקורת.
בפרוטוקולים של התאגיד בסוראסקי, פרט לשניים מהם145 , לא צוינו שמות המשתתפים אלא נכתב רק: נוכחים - מניין חוקי, ליו"ר נבחר - פרופ' גבי ברבש.
בפרוטוקולים של התאגידים האחרים, לעומת זאת, צוינו שמות המשתתפים בדיון ופורטו הנושאים שנדונו וההחלטות שהתקבלו.
בין הנושאים שפורטו: רכישות, מחקרים, כוח אדם, נסיעות לחו"ל, סקירה של הדוחות הכספיים, תקציבים ועוד.
144 ,ניהול תקין של עמותותינואר 2005 .
, משרד המשפטים, רשם העמותות 145 מספטמבר ומנובמבר 2006.
תדירות דיוני המוסדות המנהלים בתאגידים הוועד המנהל של התאגיד בסוראסקי התכנס עשר פעמים (דהיינו דיון בכל שלושה חודשים בממוצע).
בתאגידים הפועלים במרכזים הרפואיים שיבא, נהרייה וברזילי היו דיונים רבים יותר 146 .
האסיפה הכללית בתאגיד בסוראסקי התכנסה שלוש פעמים - פעם אחת בשנת 2006 ופעמיים בשנת 2007 .
בחלק מהתאגידים האחרים - פעמים רבות יותר147.
אישור הפרוטוקולים על ידי חברי המוסדות המנהלים כדי למנוע חילוקי דעות או אי-הבנות בנוגע להחלטות שהתקבלו בדיוני המוסדות המנהלים של תאגידי הבריאות ראוי שחברי הוועד המנהל יחתמו עליהם148.
על הפרוטוקולים של הוועד המנהל בתאגיד בסוראסקי חתם מנהלהמרכז הרפואי ויו"ר התאגיד, פרופ' גבי ברבש בלבד.
על הפרוטוקולים של האסיפה הכללית בסוראסקי חתומים יו"ר העמותה וחבר ועד אחד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי המשרד לא קבע קווים מנחים בנוגע לכינוס המוסדות המנהלים בתאגידי הבריאות.
מנהל בית החולים הכללי סוראסקי, ד"ר רוני גמזו, השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2008 כי הפרוטוקולים של הוועד המנהל ושל האסיפות הכלליות יפורטו להבא יותר משפורטו עד כה.
משרד הבריאות השיב בדצמבר 2008 כי בביקורת שעשה בשנת 2008 בתאגידים נמצאו ממצאים דומים, וכי בכוונתו להפיץ חוזר בנדון.
תאגוד בתי החולים הכלליים .
כאמור, למשרד יש כמה תפקידים: לייצר ולספק שירותי בריאות, לגבש מדיניות בריאות, לתאם ולפקח על מערכת הבריאות.
במציאות זו מובנה מצב של ניגוד .
146 בברזילי- 11 ; בשיבא- 13 ; בנהרייה- 40.
147 בשיבא- 7 ; בנהרייה- 8.
148 יצוין כי הפרוטוקולים בסוראסקי אינם מפורטים, כאמור, כך שלא ידוע מה אמר כל משתתף בדיון.
גם משרד מבקר המדינה העיר בעבר כי לנוכח העובדה ששוק מערכת הבריאות אינו שוק משוכלל, יש חשיבות לפיקוח הממשלתי, אולם כל עוד הגורם המפקח - המשרד - הוא גם הבעלים של בתי החולים הממשלתיים, שאלת יכולתו למלא את תפקידיו כמפקח נותרת בעינה150 .
ועדות ממלכתיות נוכח כל החסרונות האמורים לעיל, מאז תחילת שנות התשעים של המאה העשרים עסקו כמה ועדות ממלכתיות בהפרדת המשרד מבתי החולים שהוא מפעיל ובמודל הרצוי של אופן ההתאגדות המשפטית של בתי החולים.
ועדת החקירה הממלכתית לבדיקת תפקודה ויעילותה של מערכת הבריאות בישראל, בראשות השופטת שושנה נתניהו (להלן - ועדת נתניהו) : הוועדה מונתה ביוני 1988 בידי נשיא בית המשפט הע ליון, השופט שמגר, והגישה המלצותיה באוגוסט 1990 .
הוועדה העירה כי תקנות התקשי"ר אינן מתאימות לתפעול בתי חולים.
המשרד אינו מסוגל למלא ביעילות את תפקידיו המיניסטריאליים בד בבד עם עיסוק באספקת שירותי בריאות לפרט (שירותי אשפוז או שירותים אחרים); תפקידו העיקרי של המשרד הוא לקבוע מדיניות בריאות לאומית, בראייה כוללת וארוכת טווח, בשילוב כל המגזרים במערכת ואגב הבטחת תפקודה היעיל והחסכוני; על המשרד להשתחרר מניהול ישיר של שירותי בריאות לפרט, כולל בתי חולים, ועליו להימנע מלעסוק בתפקידים ביצועיים.
ועדת נתניהו המליצה שתיעשה רפורמה לשיקומה של מערכת הבריאות בישראל, כולל העברת ניהול בתי החולים של הממשלה ושל הכללית לידי תאגידים, ואלה יפעילו אותם עצמאית, כדי שתהיה להם הגמישות הדרושה להתנהל באופן רווחי, רק מתוך הכנסותיהם, על פי שיקולים כלכליים ועסקיים, אך לא למטרת חלוקת רווחים; עם זאת, בתי החולים יוכלו להישאר בבעלות הממשלה ובבעלות הכללית.
הממשלה אימצה את המלצות ועדת נתניהו.
הוועדה לבחינת הרפואה הציבורית ומעמד הרופא בה, בראשות מר עדי אמוראי (להלן - ועדת אמוראי) : ועדת אמוראי מונתה בדצמבר 2000 ,בידי ראש הממשלה דאז, מר אהוד ברק והגישה את המלצותיה בשנת 2002 .
גם ועדה זו העירה שהמשרד חייב להשתחרר מתפקידו כיצרן שירותים ולהתמקד בהתוויית מדיניות בריאות לאומית ובנשיאה באחריות לזכאות הציבורית, זכאות הנגזרת מצרכים משתנים ומתבססת על תכנון לטווח בינוני וארוך, ולא כזו המתמקדת בפתרון מצוקות נקודתיות.
ועדת אמוראי העירה שאף על פי שיש הסכמה רחבה בדבר חשיבות הפרדת בתי .
149 עוד על תפקידיו של המשרד ראו מבקר המדינה , דוח שנתי 54 ב( 2004 ), בפרק "מחיר שירותי בריאות בבתי החולים הכלליים", עמ' 463 ,; מבקר המדינהדוח שנתי 53ב, בפרק "עבודת המטה במשרדי הממשלה" עמ' 78 ,; מבקר המדינה דוח שנתי 50 ב( 2000 ), בפרק "הסדרי התחשבנות בין קופות החולים לבין בתי חולים ממשלתיים", עמ' 122.
150 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 54 ב( 2004 ), בפרק "מחיר שירותי בריאות בבתי החולים הכלליים", עמ' 468.
החולים הכלליים מבעליהם, בפועל ההפרדה אינה מתבצעת151 .
הוועדה המליצה לתאגד את בתי החולים.
התאגוד נחוץ, לדעתה, גם להתמודדות נאותה עם היעדר מערכת תמחור מרכזית לקביעת מחירי השירותים הניתנים על ידי בתי החולים152 .
ועדת אמוראי המליצה שבתי החולים הממשלתיים ובתי החולים של הכללית יקבלו מעמד של תאגידים עצמאיים שלא למטרות רווח, ותאגידי הבריאות הקיימים ישולבו בבתי החולים הממשלתיים.
כדי למנוע עיכובים בתהליך התאגוד המליצה הוועדה שבשלב ראשון יקבלו בתי החולי ם הממשלתיים מעמד של חברות ממשלתיות, ויוקם מנגנון בלתי תלוי למינוי דירקטורים בבתי החולים הממשלתיים; הדבר ייעשה מתוך התאמת הנהלים לתפעול בתי חולים כדי להקל על השגת שיתוף הפעולה של העובדים; הנדל"ן, המכשור והציוד יישארו בשלב זה בבעלות מלאה של המדינה.
לאחר שהוג שו המלצות הוועדה התקיימו דיונים בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה לסיכום עמדות משרד הבריאות ומשרד האוצר כלפיהן.
בדצמבר 2004 הגיש הממונה על השכר דאז, מר יובל רכלבסקי, את סיכומי הדיונים למנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז, מר אילן כהן.
בסיכומי הדיונים נאמר שמקובלת על מנכ" ל משרד ראש הממשלה ההסכמה כי מאמצים את עקרון התאגוד; בתי החולים יהפכו לחברות לתועלת הציבור ללא מטרות רווח, כמפורט בהחלטות הממשלה בנושא; אין הסכמה להמלצה בדבר הפיכת בתי החולים לחברות ממשלתיות בשלב ביניים.
הוועדה לבחינת התפעול, הניהול, התקצוב והבעלות על ב תי החולים הממשלתיים, בראשות רו"ח משה ליאון (להלן - ועדת ליאון) : ועדת ליאון מונתה במאי 2003 בידי שר הבריאות דאז, מר דני נוה.
הוועדה התבקשה לבחון חלופות להפעלת בתי החולים הממשלתיים ולמבנה הבעלות שלהם ולהגדיר את התנאים שבהם תוכל מערכת כזאת לפעול באופן מיטבי.
הוועדה גם התבקשה לבחון את האפשרות לתאגד את בתי החולים, כולם או חלקם, ואת האפשרות להפעיל בתי חולים מסוימים בידי קופות החולים.
עוד התבקשה הוועדה לבחון אם אפשר להחיל על בתי החולים הסדרים אחרים שייתנו מענה לכשל המערכת בתחום זה.
ועדת ליאון המליצה במאי 2004 להפוך את בתי החולים הממשלתיים ואת בתי החולים של הכללית לבתי חולים ציבוריים הפועלים כתאגידים עצמאיים ללא כוונת רווח, תחת דירקטוריון, בדרך שתאפשר ליצור מיזוגים ואיחודים.
עוד המליצה הוועדה להקים רשות בתי חולים בכפיפות לשר הבריאות, שאליה יועברו פונקציות מהנהלת משרד הבריאות בנושאים האלה: פיקוח על תפקוד בתי החולים ואספקת שירותי אשפוז, פיקוח על כללי ההתחשבנות מול לקוחות בתי החולים, קידום מערך המידע בכלל ומערך תמחיר מרכזי בפרט - וכל זאת על פי המדיניות שיקבע המשרד; הרשות תהיה רשות מפקחת ומתאמת בלבד, ואין היא אמורה לנהל בתי חולים.
כשלב ביניים הציעה הוועדה להקים מינהלת הקמה שתלווה את הליך התאגוד מיום פרסום מסקנות הוועדה ועד לסיום הליך החקיקה ותשמש בסיס לרשות בתי החולים.
151 לדעת הוועדה, הסיבות לעיכובים בביצוע התאגוד: התמודדות עם איגודים מקצועיים חזקים; קיומם של תנאי פתיחה שונים לכל בית חולים (פיזיים, תשתיתיים וגאוגרפיים); תחושת אי-ודאות בהנהלות בתי החולים ובקרב העובדים, ועוד.
152 ,עוד על מחיר השירותים בבתי החולים ראו מבקר המדינהדוח שנתי 54 ב( 2004 ,) בפרק "מחיר שירותי בריאות בבתי החולים הכלליים", עמ' 445.
ועדת ליאון הציעה שכל בית חולים או אשכול של בתי חולים יתואגד כחברה לתועלת הציבור, וחברה זאת תפעל על פי חוק החברות, התשנ"ט - 1999 וחוק בתי חולים בישראל, לכשיחוקק; הבעלות על בית חולים מתואגד תהיה בידי המדינה, אלא אם כן שר הבריאות ושר האוצר יקבעו אחרת; מסמכי ההתאגדות יהיו אחידים לכל בתי החולים המתואגדים, והם יפורטו בנספח לחוק.
הוועדה המליצה המלצות גם בנוגע לקיום דירקטוריון והנהלה.
כן עסקה הוועדה בכישורים הנדרשים ממנכ"ל בית החולים, בכפיפותו של המבקר הפנימי, בהיות בית החולים נתון לביקורת מבקר המדינה והממונה על השכר ובאופן העסקת עובדים בתאגיד.
יש לציין כי הצורך בתאגוד עולה גם במאמרים רבים שפורסמו משנת 1994 ואילך153 .
נציג משרד האוצר בוועדת ליאון הסתייג מההמלצה להפוך את בתי החולים לחברות ממשלתיות וכן מההמלצה להקים רשות בתי חולים.
עמדת משרד האוצר פורטה בעמדת המיעוט.
החלטות ממשלה פרט לוועדות הממלכתיות קיבלה הממשלה בשנים 1997 -2007 כל מיני החלטות בנושא מעמד בתי החולים הכללי ים154 , והאחרונה שבהן הייתה להקים צוות בהשתתפות נציגי משרד האוצר, נציגי משרד הבריאות והיועץ המשפטי לממשלה (להלן - הצוות), שיפעל לגיבוש חקיקה במסגרת הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2008 לפי העקרונות האלה: יחידת סמך של המשרד המפעילה בית חולים עצמאי תתואגד לפי הוראות שר הבריאות ושר האוצר כתאגיד עצמאי שהוא מוסד ללא כוונת רווח או כחברה לתועלת הציבור (החברה המנהלת); ועדת מכרזים בין-משרדית תחליט מי יחזיק בחברה המנהלת - קופת חולים או גוף אחר; .
153 רופאים ומדינה: תאגוד בתי החולים בישראל, י' ישי, מכון ירושלים לחקר ישראל, 1994 ', עמ67 ; תאגוד בתי חולים ציבוריים בישראל: הערכת התפתחות וחלופות למדיניות, א' שירום, נ' אגוז, ג' בן נון, ח' דורון, ד' מיכא לי, ז' מישל, ד' צ'רניחובסקי, המרכז לחקר המדיניות החברתית בישראל, 1997 ; תאגוד בתי החולים - חוליה חסרה ברפורמה במערכת הבריאות בישראל , ע' גור, א' אלסטר -גראו, רבעון לכלכלה, 1997 ,4/97 ', עמ 721-754 ; לקראת רפורמה במבנה וארגון בתי החולים, ד' מיכאלי, הרפואה, 133 , 1997 ', עמ 61-63 ; עיצוב והתפתחות מדיניות תאגוד בתי חולים ציבוריים בישראל, א' שירום, מתוך המדיניות הציבורית בישראל, בהוצאת המכון הישראלי לדמוקרטיה, 1999 ', עמ 327-380 ; תאגוד בתי החולים- לאן?
, ש' שאשא, בטחון סוציאלי, 54 , 1999 ', עמ 130-151 ; תאגוד בתי חולים - הצורך והמשמעות, ש' מור -יוסף, הרפואה, אוקטובר 2005 , כרך144 .
', חוברת י 154 'קידום עבודת מטה לקראת תיאגוד, החלטה מס 2641 מ- 8.
97 ; העברת בתי חולים אחדים לידי חברות מנהלות, החלטה מס' 130 מ- 25.
03 ; איחוד בתי החולים רמב"ם ובני ציון, העברת בית החולים וולפסון לחבר ת ניהול בבעלות אחת מקופות החולים, החלטה מס' 699 מ- 14.