HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
באגף התעשייה במכון התקנים; תמחור גבוה של עלות שעות עבודה המתבסס על עלויות השכר .
הגבוהות במכון; ו ירידת מחירים ניכרת בשירותים בתחומים דומים שנפתחו לתחרות.
את העלות הישירה למשק במצב הקיים בכ-96 מיליוןש"ח לשנה.
בצד אלה מצא הדוח עלויות .
עקיפות: משך בדיקות הדגם בפועל ארוך באופן ניכר מזמן הבדיקה הנדרש , ובעקבות זאת .
יבואנים נאלצים לאחסן את הסחורה במחס ני הנמל או היבואן , דבר הגורר תוספת בעלויות .
אחסון ובעלויות מימון.
יבואנים נאלצ ו גם להמתין שלושה עד שישה חודשים לאישור הדגם .
ממעבדת המכון, אף שבדיקות המעבדה יכולות להתבצע תוך חודש עד חודשיים בלבד 36 .
התמשכות ה המתנה לאישור גורר ת צמצום בכמות הדגמים המיובאים , ויתור על הזדמנויות .
עסקיות וצמצום בפועל של יבוא מקביל , שנובע לרוב מהזדמנויות עסקיות המצריכות הליכי יבוא .
הדוח אמד את העלות העקיפה לשנה למשק במצב הקיים בכ-480 מיליון ש"ח במחירים .
סך כל העלויות שייחסכו בשנה לצרכנים, אם ייפתח שוק בדיקות היבוא לתחרות, נאמד .
תקינה ייחודית לישראל: עד 1999 מרבית התקנים בישראל היו מקוריים ולא התבססו על .
במסגרת תיקון 5 לחוק התקנים משנת2000 , נקבע כי בקביעת תקן יאמץ .
המכון ככלל תקינה בין-לאומית, ורק בנסיבות מיוחדות, לנוכח תנאים ייחודיים למדינת ישראל, .
הוא רשאי לשנות תנאים מסוימים הקבועים בתקינה בין -לאומית, ועליו לפרט את הנימוקים לכך .
בדברי הסבר אשר יצורפו לתקן.
למרות זאת, עלה כי המכון המשיך לאמץ תקנים בין-לאומיים .
עם שינויים ייחודיים לישראל, ובדוח מבקר המדינה 38 מ-2014 צוין בהקשר זה: "רק כ-30% מכלל .
התקנים המאומצים אומצו כלשונם, והיתר אומצו עם שינויים ותוספות הייחודיים לישראל.
מזאת, מתוך התקנים הרשמיים המאומצים רק 5% אומצו כלשונם".
משרד הכלכלה ומשרד האוצר, א שר נדרש גם הוא לבעיות בתהליך התקינה, זיהו, בין היתר על .
בסיס דוח RIA :, כמה בעיות עיקריות בתהליך הבדיקה והאישור של יבוא הטובין בישראל .
אורגנים של ועדות התקינה במכון - הועלה חשש להטיה בהרכב ועדות אלה לטובת גורם .
דומיננטי הפעיל בשוק הרלוונטי לאותה ועדה.
ההטיה נוצרה בשל הרכב ועדות התקינה39 .
מספרם הרב של חברי הוועד הפועל (גוף מקביל לדירקטוריון) .
הקשה על ניהול המכון, וכך גם הרכב הוועד, שכלל ריבוי נציגים מהתעשייה, המכון, .
הממשלה וההסתדרות - גופים שלחלקם אינטרס מובנה בשימור ההסדר הקיים.
36 דוח הערכות השפעות רגולציה 2016 ', עמ14 - .
37 העלות ליבואנים, לפי אומדן הדוח, נחלקת לכ-48 מיליון ש"ח עלות ישירה ו-240 .
מיליון ש"ח עלות עקיפה .
38 דוחשנתי 65א (2014 '), "חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין", עמ419.
39 יש שלושה סוגים של ועדות תקינה: ועדות מרכזיות שמקים הוועד הפועל, ועדות טכניות שמקימות הוועדות המרכזיות, .
וועדות מומחים שמקימות הוועדות הטכניות.
נוסף על אלה פועלת במכון ועדה לתיאום עבודת התקינה ב ו, אשר .
הוקמה על ידי הוועד הפועל (מתוך דברי ההסבר לתיקון 12, עמ' 378).
ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 2.
תקינה לאומית ייחודית לישראל - דבר שגרם להכרזה על תקינה רשמית ישראלית אשר .
שימשה למעשה כחסם סחר 40.
חוסר יעילותבתפעול המכון בחלק מיחידותיו , והפסדים באגף הבניין במכון.
מונופול של המכון בבדיקות ההתאמה לתקן של טובין מיובאים .
תיקון 12 לחוק התקנים .
לאור הבעיות שזיהו משרדי הכלכלה והאוצר, הם קידמו את חקיקת תיקון 12 לחוק התקנים41 .
(להלן- תיקון 12 ), שתוקן בדצמבר 2016 ונכנס לתוקף בינואר 2017.
בתיקון לחוק הוסד רו .
עניינים רבים, ובמסגרתו התקבלו כמה תיקונים בחוק שמטרתם הסרת החסמים שתוארו לעיל: .
בחינת קביעתו של תקן רשמי המתבסס על תקן בין-לאומי; ייעול 42 פעילות המכון ויצירת שינוי .
מבני בהרכבי ועדות התקינה הפועלות בו; ושינוי בהרכב הוועד הפועל.
משרד מבקר המדינה בדק אם תיקוני החקיקה בתיקון 12 :לחוק התקנים השיגו את מטרתם .
:תקינה לאומית במסגרת תיקון 12 תוקן בין השאר סעיף8 לחוק.
לעניין עדכון של תקן רשמי המתבסס על תקן בין-לאומי.
כמו כן, תוקנו הוראות מעבר .
לעניין בחינתם והתאמתם של תקנים רשמיים שההכרזה לגביהם פורסמה לפני 12 באוגוסט .
2016 , לתקינה בין -לאומית 43 .
נמצא כי יעד זה הושג בחלקו (ראו להלן).
לאומית כולל שני חלקים: .
תקינה לאומית חדשה: נמצא כי בינואר 2021 (להלן- מועד סיום הביקורת) קשה יותר .
לגורמים שהם בעלי עניין 44 להכריז על תקן רשמי חדש הכולל שינויים לאומיים שאינם .
הכרחיים, מאחר שתיקון 12 קובע45 כי לשם כך נדרשת הסכמת שר האוצר וראש .
התאמת תקינה לאומית רשמית קיימת לתקינה בין-לאומית: חוק התקנים קובע46 מנגנון .
להכרזה על תקן רשמי בהתאם לעיקרון שלפיו על התקינה הרשמית בישראל להיות .
תואמת לתקינה הבין-לאומית.
בתיקון 12 נקבע47 כי שר הכלכלה לא יכריז על תקן .
40 ראו דברי הסבר לתיקון12 במסגרת הצעת חוק התכנית הכלכלית, הצ"ח הממשלה, התשע"ו-2016 בעמוד370.
41 החוק תוקן במסגרת חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2017 ו- .
42 ראו דברי הסבר לתיקון12 ', עמ373.
43 'הדברים פורטו גם בדברי ההסבר לחוק התקנים (תיקון מס13 ), התשע"ח-2018 ,, הצ"ח הממשלה התשע"ח238.
44 כל מי שמעוניין להקשותאת הייבוא למדינה.
45 ראו סעיף 8 (ה3( )1 ) :לחוק התקנים"לא יכריז השר על תקן המתבסס על תקן בין-לאומי כתקן רשמי לפי סעיף זה, .
אם הוא כולל שינוי מהתקן הבין-לאומי האמור, למעט שינוי לאומי מתחייב, אלא אם כן הסכימו ראש הממשלה ושר .
להכללת השינוי הלאומי בתקן הרשמי כאמור".
הרפורמה בתחום התקינה המתבסס על תקן בין-לאומי כעל תקן רשמי אם הוא שונה מהתקן הבין -לאומי, אלא .
במקרים שמדובר בשינוי לאומי מתחייב או בהסכמת ראש הממשלה ושר האוצר .
במקרים שפורטו בחוק48 .
כמו כן נקבעו הוראות לעניין פרסום שינויים של תקנים .
שהוכרזו כתקנים רשמיים, החלפתם בתקנים אחרים או ביטולם.
תקינה לאומית רשמית קיימת לתקינה הבין-לאומית לא בוצעה בקצב הרצוי (ראו .
:אורגנים של המכון הרכבן של ועדות התקינה , המורכבות מוועדות טכניות ומו ועדות .
מרכזיות, והרכבו של הוועד הפועל של המכון, שונו בהתאם לתיקון, ובכך לכאורה נמנעה .
הטיה של הרכב הוועדות לטובת גורמים בשוק 49 .
נמצא כישינוי זה התבצע תוך כשנה .
מקבלת התיקון, עד ינואר 2018.
שינוי הרכב ועדות תקינה בהתאם להחלטת הממשלה : החלטת הממשלה 50 2318 מ- .
2014 , שמטרתה הגברת התחרות בתחום היבוא ואשר התקבלה לפני תיקון 12 , הטילה על .
שר הכלכלה 51 להגדיל את מספרנציגי הממונה על התקינה , או מי מטעמו, המשתתפים .
בוועדות התקינה הציבוריות 52 המתכנסות במכון התקנים הישראלי לשם קביעת תקנים .
רשמיים, וכן לקבוע בדין את השתתפותם כחברים קבועים בוועדות 53.
נמצא כי הגדלת מספר נציגי הממונה על התקינה, בהתאם להחלטת הממשלה .
מ-2014 לא נכלל בתיקון לחוק ובמועד סיום הביקורת, כללי התקנים של מכון .
התקנים54, המחייבים את פרוצדורת התקינה במכון התקנים, קובעים55 כילממונה .
אין זכות הצבעה בישיבות הוועדה וכי א חד מנציגיו רשאי להשתתף בישיבות .
בתשובת משרד הכלכלה ממאי 2021 (להלן- תשובת משרד הכלכלה) נמסר כי נציגי .
הממונה על התקינה חברים בכל הוועדות המרכזיות וברוב הוועדות הטכניות שבהן נדונו .
כמו כן חל גידול במספר נציגי הממונה בוועדות, ובהתאם לכך גויס כוח .
אדם מקצועי במינהל התקינה.
עוד מסר המשרד בתשובתו כי להבנתו הנושא אינו טעון .
48 ראו הנימוקים המפורטים בתוספת הראשונה לחוק התקנים וכן המטרות המנויות בסעיף (א)8(1 )-(6 )לחוק.
49 ראו דברי ההסבר לתיקון13 ', עמ370.
50 'החלטת הממשלה מס2318" , הגברת התחרות וייעול תהליכי האסדרה בתחום היבוא" ( 11.
52 במכון התקנים פועלות ועדות תקינה שייעודן קביעת תקנים ישראליים בתחומים שונים.
בראש כל תחום עומדת ועדה .
מרכזית והיא מקימה בתחום פעולתה ועדה טכנית אחת או יותר.
הוועדה הטכנית פועלת בתחומים אשר הגדירה לה .
הוועדה המרכזית, ומטרתה עיבוד תקנים וקביעתם.
הוועדה הטכנית רשאית להקים תחתיה ועדות מומחים אשר יסייעו .
חבר קבוע יכול להשתתף בהצבעות הוועדה .
54 כללי התקנים (עיבוד תקנים ישראל יים), התשנ״א -1991 , תוקנו בהתאם לסעיף 7 לחוק התקנים וקובעים את .
הפרוצדורה לקביעת תקן על ידי המכון.
55 ראו סעיף 17 (א) לכללי התקנים(עיבוד תקנים ישראלים) , התשנ"א-1991 .
ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מומלץ כי משרד הכלכלהיבחן הסדרת נציגי הממונה על התקינה בוועדות התקינה .
הציבוריות של המכון לשם הגדרת מעמדם כחברים קבועים, בהתאם להחלטת .
:שיפור במצבו הפיננסי של המכון בעקבות הסכם קיבוצי עם משרד האוצר, שהמכון .
חתם עליו ב -2017 בהמשך לתיקון 12 ותיקון3 ,)לפקודת היבוא והיצוא (ראו להלן עד .
נובמבר 2020 המכון הוציא לפרישה מוקדמת 140 עובדים.
160 נוספיםיפרשו עד אוקטובר .
בהתאם להתקדמות תהליך הרפורמהנמצא כי בשל הפרישה המוקדמת והתייעלות .
מסוימת שביצע המכון, שופר מצבו הפיננסי56 (ראו להלן בפרק עלפרישה מוקדמת של .
משרד מבקר המדינה מציין כי היעד של שיפור במצבו הפיננסי של מכון התקנים הושג .
עם זאת, דוח מבקר המדינה מ -202057 מצא כיב-2018 מעבדותרווחיות באגף .
הבניין סבסדו שתי מעבדות אחרות באותו האגף שהיו מופסדות (מעבדת הבנייה ומעבדת .
הקרקע), וההפסד השוטף של שתי המעבדות, בשנת 2018 , הסתכם בכ-14 .
בדיקת שיפור השירות בעקבות התיקון ה -12 לחוק .
אחת ממטרות התיקון ה-12 לחוק הייתה שיפור רמת השירות הנמוכה הנובעת מהמונופול של .
המכון, לרבות בבדיקות המעבדה לאישור עמידתם של טובין בתקנים רשמיים, לצורך יבואם .
וזאת מבלי לפגוע באיכות הבדיקות ובקיום הנחיות הממונה על התקינה.
נציג משרד הכלכלה מסר באוקטובר 2020 לצוות הביקורת כי המשרד בחן את יישום התיקון .
באמצעות שיחות עם יבואנים, ובאמצעות בדיקת פרק הזמן עד השלמת מתן השירות ליבואנים .
(עד קבלת אישור שחרור מותנה ואישור שיווק טובין) במערכת המחשוב של המכון.
מצאו כי חל שיפור בשירות ליבואנים וחל קיצור בפרקי הזמן של מתן השירות.
הנפקת אישור עמידה בתקן של הטובין על ידי מעבדה נשלח לממונה על התקינה באופן מקוון .
משרד מבקר המדינה בי קש לברר אם יש בידי הממונה על התקינה .
נתונים על משך הטיפול של המעבדות (מכון התקנים והמעבדות הפרטיות) בבקשות של .
56 מבקר המדינה, דוח שנתי 71א (2020" ,) מכון התקנים- ביקורת פיננסית ".
הרפורמה בתחום התקינה נמצא כי לממונה על התקינה אין נתונים על פרקי הזמן שחולפים מרגע הגשת בקשות .
של יבואנים למעבדות ועד סיום הטיפול בהן, או על פרקי הזמן שנדרשו למעבדות לטפל .
כמו כן, לא נמצאו בידי הממונה תיעוד לבחינות שבוצעו על ידו בעניין .
משרד מבקר המדינה מ מליץ למשרד הכלכלה לקיים הליך שיטתי לבדיקת השיפור ברמת .
השירות בהתאם למטרות התיקון בחוק58, ,באופן עיתי לתעד את תהליך העבודה במלואו .
ולשמור את ממצאי הבדיקות, כדי לתרום לשיפור השרות.
תיקון 3 לפקודת היבוא והיצוא .
עד אוקטובר 2016 , מכון התקניםהיה הגורם הבלעדי המעניק מטעם הממונה על התקינה אישור .
על עמידת טובין בהוראות תקן רשמי, לצורך אישור יבוא ם לישראל.
אישור זה מייצג עמידה .
בבדיקות מעבדה הנערכות למוצרים, בדיקות של מסמכים ויישום הוראות רגולטוריות של .
הממונה, לפי העניין59.
בדצמבר 2016 , במסגרת חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית .
לשנות התקציב 2017 ו-2018 ), התשע"ז-2016 ( להלן- חוק התוכנית הכלכלית ), אושר תיקון 3 .
לפקודת היבוא והיצוא (להלן - תיקון 3) .
התיקון שנכנסלתוקף באפריל 2018 עוסק בהליך .
שחרור טובין שחל עליהם תקן רשמי, והוא מעגן בחקיקה ראשית הוראות שהיו קבועות עד כה .
בנוהל 40160 - בדיקת טובין מיובאים (מתן אישור ת"ר61) של מכון התקנים.
התיקון העניק לממונה סמכות להכיר במעבדה לצורך ביצוע בדיקות התאמה של טובין מיובאים .
בדברי ההסבר62 לתיקון3 נכתב כימטרתו היא שילוב מעבדות פרטיות בביצוע .
בדיקות טובין שחל לגביהם תקן רשמי ואשר בהתאם לצו פיקוח נקבעה לגביה ם הוראה .
המחייבת קבלת אישור בדבר עמידה בדרישות הממונה על התקינה.
הדבר נעשה במטרה להוזיל .
עלויות, תוך שמירה על בטיחות ו ובריאותו של הציבור ולשפר את איכות השירות הניתן בבדיקות .
58 בדברי ההסברלתיקון מס' 12 , המובאים במסגרת דברי ההסבר להצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוניחקיקה .
ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018 ,)התשע"ז - 2016 ,ה"ח הממשלה, התשע"ז, עמ' 184 , נכתב .
כי "המצב הקיים שבו מכון התקנים מתקיים בסביבה נטולת תחרות .
מביא לפגיעה במגזר העסקי, בין השאר.
רמת שירות נמוכה יחסית, המתבטאת בין השאר בהתארכות משמעותית של הליך הבדיקות לצורך יבוא ".
59 ראו דברי ההסבר לתיקון12 ,שם עמ' 370.
60 בהמשך הנוהל הוחלף בהנחיות והוראות של הממונה על התקינה לעניין יבוא טובין שחל עליהם תקן רשמי.
61 אישור הנדרשכדי ל שחרור מהמ כס טובין מיובאים שחלים עליהם תקנים רשמיים.
בלעדיו לא ניתן לשחרר ם.
62 ראודברי הסבר לתיקון 3 המובאים במסגרת דברי ההסבר להצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום .
המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018 ), התשי"ז-2016, ,ה"ח הממשלה, התשע"זעמ' 184 .
ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מטרה נוספת של תיקון3 הייתה הקלת הנטל הרגולטורי על יבואנים, בכך שעד התיקון, כל .
דרישה מטעם הממונה לתצהיר תוחלף בדרישה להצהרה בלבד, שלא תאומת על ידי עורך דין, .
והיבואן יידרש להחזיק אצלו " תיק מוצר" שמסמכיו מוכיחים כי המוצר עומד בתקן רשמי, כפי .
אגב כך קובע התיקון חובת רישום במרשם חדש, מרשם היבואנים63 , המנוהל על ידיהממונה על .
כל יבואן חדש המעוניין לייבא לישראל מוצר שחל עליו תקן רשמי, חייב ברישום .
במרשם היבואנים בטרם יתחיל את תהליך היבוא.
התיקון גם מחיל על היבואנים חובות נוספות .
על אלה שהחיל עליהם חוק התקנים, כמו שמירת מסמכים להבטחת יכולת עקיבות, תיעוד .
רשימת העוסקים שאליהם הועברו הטובין, החובה לאפשר למעבדת הבדיקה לבצע בדיקות .
בהתאם לאישור שחרור מותנה ו החובה שלא לעבור ממעבדת בדיקה אחת לאחרת במהלך .
התיקון לפקודה החליף את "אישור ת"ר "64 שהיה נדרש עד אז לשחרור טובין מחזקת המכס .
ב"אישור עמידה בדרישות הממונה".
אישור זה ניתן לאחר שהיבואן הגיש את המסמכים .
הנדרשים למשלוח ששחרורו מבוקש (בדיקת מעבדה או הצהרה בצירוף מסמכים שונים, בהתאם .
התיקון הסמיך את הממונה לבטל אישור בדיקת מעבדה או להתנותו בתנאים בנסיבות מסוימות .
המפורטות בפקודה ובהן - אם האישור ניתן על יסוד מידע כוזב, שגוי או מטעה; אם התעורר .
חשד כי היבואן הפר תנאי מתנאי האישור או הוראה מהוראות הפקודה או חיקוק אחר; או אם .
קיים חשש ממשי לפגיעה מיידית בבריאות הציבור, בביטחון או באיכות הסביבה.
במסגרת התיקון הוקנו לממונה סמכויות אכיפה נרחבות, לרבות הסמכות להשית עיצומים .
כספיים על יבואנים וגם על מעבדות במקרים מסוימים.
כמו כן, התיקון מרחיב את הוראות .
הענישה ומחמיר את הסנקציות הפליליות הקיימות בפקודת היבוא והיצוא .
תיקון 13 לחוק התקנים .
על פי חוק התקנים ותיקוני ם שונים65 שנעשו בו לאורך השנים, על התקינה הרשמית במדינת .
ישראל להיות תואמת ככל הניתן לתקינה הבין-לאומית .
לכן נדרש כי כל התקנים הרשמיים .
יאמצו תקינה בין-לאומית מקובלת, הרלוונטית לתחומם, ללא כל שינויים, במידת האפשר.
63 רישום יבואנים למרשם היבואנים החל באפריל 2018.
il/he/departments/news/importers_registry_opens .
אישור הנדרש כדי לשחרור מהמכס טובין מיובאים שחלים עליהם תקנים רשמיים.
בלעדיו לא ניתן לשחררם .
65 ראו תיקונים5 ,10 ו-12 .
הרפורמה בתחום התקינה שהתקבלו תיקוני החקיקה, לרוב התקנים הרשמיים אשר אימצו תקינה בין-לאומית מקבילה .
נוספו בעת האימוץ בישראל שינויים לאומיים, חלקם מתחייבים 66 וחלקם אינם מתחייבים67 .
ערב כניסת 68 תיקון12 לתוקף בינואר 2017 , נמצאו כ -300 תקנים בתהליך בחינה לעניין .
התאמתם לתקינה בין -לאומית, מהם כ -150 היו בשלבי התייעצות שונים, ומהם כ -80 נמצאו .
בהמתנה מעבר לתקופה הקבועה בחוק להעברת התייחסות השרים הממונים69 - כלומר יותר מ- .
בינואר 2017 , עם כניסתו70 של תיקון12 ,לתוקף300 התקנים שהיו בעיצומו של תהליך הבחינה .
כאמור הוחזרו לתחילת הליכי הבדיקה כפי שנקבעו במסגרת התיקון.
התעכב; זאת, בין השאר, בשל ההמתנה הממושכת לדיון בתקנים בוועדת האימוץ71 , שנבעה .
במידה רבה מהעומס הרב המוטל על הוועדה עקב ה חזרת כל התיקונים כאמור לבדיקתה, נוסף .
העיכוב בסיום בדיקת התקנים נבע גם מהעובדה שהשרים הממונים לא .
העבירו את התייחסותם במועד - מצב שכמוהו כהבעת התנגדות לעדכון רשמיות התקן72 .
זו משרד הכלכלה ומשרד האוצר החלו לקדם שינוי חקיקה חדש.
בפברוא ר 2018 אושר תיקון13 לחוק התקנים(להלן - תיקון 13).
התיקון, שנכנס לתוקף באפריל .
2018 , קבע מנגנון לבחינה מזורזת של שינויים לאומיים בלתי מתחייבים בתקנים רשמיים .
בישראל, במטרה להסיר חסמי יבוא ובכך לתרום להפחתת יוקר המחיה, תוך שמירה על בריאות .
תיקון 13 חל על תקנים ישראליים רשמיים שאימצו תקן בין -לאומי ועדכונם .
הוא לא חל עלתקנים רשמיים מקוריים (שלא אימצו כל תקן או .
מסמך בין-לאומי) או על תקנים רשמיים שעודכנו לאחר 12.
16 (הכרזת רשמיות, פרסום גיליון .
סעיף 8(ה5 ,)כפי שתוקן בתיקון 13, קבע74 " כיתקנים רשמיים קיימים ייבחנו בעניין התאמתם .
לתקנים בין-לאומיים לפי הוראות סעיף קטן זה, בתוך זמן סביר מיום תחילתו של תיקון מס' 13 .
ובחינתם תושלם לא יאוחר מיום י"א באב התשע"ט (12 באוגוסט2019)".
66 שינוי לאומימתחייב מוגדר בתוספת הראשונה לחוק והוא שינוי שמופיע רק בחלק העברי של התקן הישראלי הרשמי , .
ושהוא הכרחי להתאמת התקן הבין-לאומי לישראל מבחינות אלה: התאמות שפה להוראות הפעלה, לדרישות סימון, .
לאזהרות וכדומה; דרישות הנגזרות מהוראות חיקוק בישראל; התאמת הפניות בתקן המאמץ תקן בין -לאומי לחקיקה .
של מדינת חוץ או למסמך מחייב של גורם בין-לאומי או לדרישות המופיע ות בחקיקה או במסמך מחייב כאמור, .
הרלוונטיות לתקן; הפניה לתקנים בין- לאומיים אחרים או לחלקים בהם, ובלבד שההפניה היא לתקן הבין-לאומי .
עצמו או שהתקן הבין -לאומי אומץ כלשונו, או מכיל שינויים לאומיים מתחייבים.
67 שינוי לאומישאינו מתחייב הוא שינוי ש מופיע רק בחלק העברי של התקן הישראלי הרשמי, ואשר אינו עונה להגדרות .
של שינוי לאומי מתחייב והוא טעון אישור של ראש הממשלה ושר האוצר ויבוצע לצורך מטרות שנקבעו בסעיפים .
68 מתוך דברי ההסבר לתיקון13 ', שם עמ370 .
69 ראו סעיף8(ה1) (2 .
70 מתוך דבריההסבר לתיקון 13 ', שם עמ370 .
71 ועדה שממנה שר הכלכלה כדי לבחון את השינויים בתקנים הבין-לאומיים .
ראו סעיף 8 א(א)(2) לחוק התקנים.
72 ראו דברי ההסבר לתיקון 13.
שינוי כולל של תקן או החלפתו .
74 ראו סעיף8(ה5()2 )לחוק התקנים .
ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 התאמת תקינה לאומית רשמית קיימת לתקינה בין -לאומית בעקבות תי קון 13 .
לנוכח העיכוב הרב המתואר לעיל בתהליך בחינת תקנים לעניין התאמתם לתקינה בין-לאומית , .
עלה צורך בהליך מהיר ויעיל המעוגן בחוק שיאפשר להשלים את התאמת התקנים.
בתיקון 13 כיבסקירת התקינה הרשמית הקיימת בישראל , אם יימצא שוני בינה לבין התקינה .
הבין-לאומית, השוני יוסר בדרך של הסרת רשמיות של השינוי מהתקן 75 או בהתאמת דרישות .
התקן הישראלי לאלה הקיימות בתקן הבין-לאומי.
לעניין סיום הטיפול, תיקון 13 קבע: "תקנים .
רשמיים קיימים ייבחנו בעניין התאמתם לתקנים בין-לאומיים לפי הוראות סעיף קטן זה, בתוך .
זמן סביר מיום תחילתו של תיקון מס' 13 ( ובחינתם תושלם לא יאוחר מיום י"א באב התשע"ט12 .
") להלן פירוט תהליך התאמת תקנים קיימים לתקינה בין-לאומית, על פי תיקו ן .
החוק76 קו על תקן ]הכלכלה[ בע כי "לא יכריז השרהמתבסס על תקן בין-לאומי כתקן רשמי .
לפי סעיף זה, אם הוא כולל שינוי מהתקן הבין-לאומי האמור, למעט שינוי לאומי מתחייב, אלא .
אם כן הסכימו ראש הממשלה ושר האוצר.
אישור של שר האוצר וראש הממשלה נעשה לאחר שוועדת האימוץ ממליצה על השינוי על סמך .
מסמכים המוצגים בפניה 77 ועליהם להשתכנע כי השינוי נדרש לצורך הבטחת מטרה מהמטרות .
אולם לא נקבעו בחוק מנגנון או מתכונת פעולה שישמשו אם הגורמים השונים .
באפריל 2018 , מועד תחילת יישום תיקון 13, היו בישראל439 תקנים .
מאומצים, מהם 344 תקנים שתיקון 13 חל עליהם.
המכון הגיש לממונה על התקינה מיפוי של .
השינויים הלאומיים ב-344 התקנים עד 30.
המיפוי כלל טבלת שינוייםלאומיים המפרטת .
את מהות השינוי, נימוקי ועדת התקינה לשינוי וסיווג השינוי (מתחייב או לא -מתחייב) , והממונה .
פרסם את הטבלה להערות הציבור באוגוסט ובספטמבר 2018 .
מבין התקנים שנכללו במיפוי .
שהגיש המכון לממונה , 76 תקנים קיימים לא כללו שינויים לא -מתחייבים ולכן לא נדרש .
פרסומם; בשני תקנים הטיפול הוקפא והמכון התבקש לפתוח אותם לרביזיה; וב-266 תקנים .
מיפוי השינויים פורסם להערות הציבור.
הפיכה של תקן רשמי לתקן וולונטרי .
הרפורמה בתחום התקינה יישום תיקון 13 עדיוני 2020 מפורט להלן בלוח1.
לוח1: נתונים על תהליך התאמת התקנים הקיימים לתקינה בין-לאומית .
135 הטיפולהסתיים ב מלואו וה תקנים פורסמו ברשומות (ביטול רשמיות, עדכון .
רשמיות, פרסום גיליונות התיקון, החלפת התקנים) .
6 הטיפול הסתיים ללא צורך בפרסום ברשומות .
10 הטיפול הופסק והתקנים הוחזרו לטיפול במכון .
115 התקנים הועברו לקבלת אישור ראש הממשלה ושר האוצרלשינויים לא - .
מתחייבים שנשארו בהם ושיש כוונה כוונתה להשאירם או להכריז עליהם .
על פי נתוני דוח חופש המידע של משרד הכלכלה בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בדוחות על ביצוע משימות בתוכנית העבודה של הממונה על התקינה ל-2020 צוין כי משימת .
השלמתו של יישום תיקון 13 (קבלת הסכמות ראש הממשלה ושר האוצר לשינויים לאומיים לא- .
מתחייבים) לא התבצעה, והממונה ממתין לקבלת חוות דעת של הממונה 78 על חוקיות היבוא .
במשרד הכלכלה ולאישור שר האוצר וראש הממשלה.
נמצא כי כעבור שנתיים וחצי מקבלת תיקון 13 , ואף שהתיקון קבע כי בחינתהתקנים .
הרשמיים הקיימים בעניין התאמתם לתקנים בין-לאומיים תושלם עד אוגוסט 2019 , טרם .
הסתיים הטיפול ב-115 תקנים מתוך 266 התקנים הרשמיים (כ -43% מהתקנים שתיקון13 .
תקנים אלה הועברו לבחינת הממונה על חוקיות היבוא במשרד הכלכלה, .
והוא העבירם לאישור משרד האוצר.
מאחר שבתקנים אלו נותרו שינויים לאומיים שלדעת .
משרד האוצר אין מקומם בתקן הרשמי, הוא אינו מאשר אותם.
נוכח אי-ההסכמות והעמדות המקצועיות השונות של ועדות האימוץ ושר האוצר, ממליץ .
משרד מבקר המדינה למשרד הכלכלה להסדיר מנגנון שיאפשר הכרעה במצב של .
חילוקי דעות בין ועדות התקינה לשר האוצר ולראש הממשלה, על מנת שניתן יהיה לקדם .
את השינויים בתקנים השנויים במחלוקת.
מנגנון כזה נדרש כדי להכריע אם לקבל את .
השינויים הבלתי מתחייבים או לא לקבלם וכדי למנוע מצב שתקנים אשר כוללים שינויים .
בלתי מתחייבים ייוותרו בתוקף, דבר המקשה את יבוא הטובין.
הכרעה בנושא, המחלוקות יופנו למנכ"ל משרד ראש הממשלה, ואם מדובר במחלוקת .
משפטית היא תופנה ליועץ המשפטי לממשלה.
78 בחינה של הממונה על חוקיות היבוא היא חלק ממסלול קבלת אישורם של ראש הממשלה ושר האוצר לשינויים לא- .
מתחייבים שנשארו ב תקנים ושבכוונתו להשאירם או להכריז עליהם כרשמיים.
ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 אגף התקציבים במשרד האוצר מסר במאי 2021 (להלן- תשובת משרד האוצר) כי עבור 45 .
,התקנים שהועברו לשר האוצר, משרד האוצר קובע בימים אלובשיתוף עם מנהל תקינה ומשרד .
רוה״מ, תהליך מתודי שיכריע לגבי עתידם - הכרזת רשמיות מלאה או הכרזה על התקן ללא .
משרד הכלכלה מסר במאי 2021 כיבחינת התקנים הרשמיים במסגרת תיקון ה -13 על ידי .
הממונה על התקינה הסתיימה עד אוגוסט 2019.
לאחר הבחינה והתאמת חלק מהתקנים לתקנים .
הבין-לאומיים כפי שנדרש בחוק, נשארו 115 תקנים אשר עדיין כוללים שינויים לא מתחייבים .
שלעמדת הממונה על התקינה או לעמדת השרים הממונים יש בהם היבט בריאותי או בטיחותי.
ולכן לעניינם נדרשת הסכמה של ראש הממשלה ושר האוצר.
כדי להגיש תקנים אלו לאישור .
השרים, אנו נדרשים לצרף את הבחינה הכלכלית של ממונה חוקיות היבוא.
הדעת של ממונה חוקיות היבוא, התקנים מועברים לבחינה ואישור של שר האוצר, ובהמשך .
עד מאי 2021 , הועברו לשר האוצר45 תקנים והתקבלה הסמכה לתקן .
דוח RIA של משרד הכלכלה משנת 2016 .
משרד הכלכלה הכין את דוחRIA 2016 , שבדק את השפעות הפתיחה לתחרות של שוק בדיקות .
ההתאמה לתקן ביבוא טובין , לפני שהוחל תיקון 12 לחוק התקנים ותיקון 3 לפקודת היבוא .
הדוח העריך כי החיסכו ן בעלויות העודפות לצרכנים הצפוי מ פתיחת שוק בדיקות .
המעבדות לתחרות עשוי להסתכם ב-576 .
מיליון ש"ח לשנה הדוח מצא כי במכון התקנים יש .
תמחור גבוה של עלות שעות עבודה המתבסס על עלוי ות השכר הגבוהות בו; וכי המצב הקיים .
מביא לצמצום מספר הדגמים המיובאים , ויתור על הזדמנויות עסקיות וצמצום בפועל של יבוא .
מקביל, שנובע לרוב מהזדמנויות עסקיות המצריכות הליכי יבוא קצרים.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, משרד האוצר ומשרד הכלכלה לא בדקו אם התממשו .
הערכות דוח RIA 2016 לגביהחיסכון הצפוי למשק בעקבות תיקוני החקיקה.
מומלץ כי משרד האוצר ומשרד הכלכלה יבצעו בדיקה אם הערכות דוח RIA 2016 בדבר .
החיסכון הצפוי למשק התממשו ואילו חסמים עומדים בפני מימושם, בפרט לקראת מימוש .
דוח RIA 2020 , אשר יפורט להלן.
בדיקה זוחשוב ה גם לאור ההסכם שעליו חתם משרד .
האוצר ב-2017 עם המכון, ובו התחייב לממן 80% - 90% מעלות הפרישה המוקדמת של .
300 עובדי המכון (ראו להלןבפרק על פרישה מוקדמת של עובדי המכון).
זה פרשו 100 מעובדי המכון פרישה מוקדמת ב-2018 ותחילת2019 ( שלבים א' ו-ב'), ו-40 .
עובדיםנוספים פרשו ב-2019 עד נובמבר2020 ( 'שלב ג).
עלות הפרישה המוקדמת עד .
נובמבר 2020 היא כ-264 ,מיליון ש"חמהם משרד האוצר מימן כ-219 מיליוןש"ח.
הרפורמה בתחום התקינה מעבדות .
פעילות מעבדות מפוקחת בישראל על ידי שני מאסדרים: הרשות הלאומית להסמכת מעבדות79 .
מסמיכה מעבדות באמצעות הכרה רשמית ביכולתן המקצועית לבצע בדיקות, כיולים, פעילויות .
פיקוח והתעדות80 מסוימים (להלן - מעבדה מוסמכת).
הממונה על התקינה מאשר שמעבדות .
עומדות בתנאים 81 לבדוק את מידת התאמתו של מצרך לתקן או לתקן רשמי ולתת תעודה על .
כך (להלן - מעבדה מאושרת).
הממונה על התקינה גם מאשר מעבדות שעמדו בתנאים82 ויהיו .
רשאיות לבצע את בדיקות ההתאמה לתקן של הטובין המיובאים (להלן - מעבדה מוכרת).
תיקון 1283 קבע כיהממונה ייתן א ישור למעבדה לשמש כמעבדה מאושרת אם מצא כי היא .
רשומה על פי דין כתאגיד בישראל, והיא בעלת יכולת וכשירות מקצועית 84 ,והיא ערוכה למלא .
את תפקידה כמעבדה בישראל בתחום מתן האישור, בהתאם לתנאים והוראות שיורה הממונה .
אישור מעבדה בידי הממונה תקף לתקופה שאינה עולה על שנתיים 85.
קובע כי מכון התקנים יהיה מעבדה מאושרת, וכן מי שאושר לעניין זה בכתב על ידי הממונה.
מעבדה מאושרת רשאית לבדוק את מידת התאמתו של מצרך לתקן, או לתקן רשמי, ולתת .
79 תאגיד שהוקם על פי חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ"ז-1997.
80 התעדה הינה תהליך שבומעבדה בוחנת ומאשר ת, כי תהליך או שירות העומדים בדרישות תקן.
81 ראו הנחיות והוראות הממונה לעניין אישור מעבדות על פי סעיף12 .
ראו הנחיות והוראות הממונה לעניין מתן הכרה למעבדות בדיקה על פי פקודת היבוא והיצוא .
84 כלומר מוסמכת על ידי הרשותהלאומית להסמכת מעבדות לשמש כמעבדה בתחום מתן האישור לפי הוראות חוק .
הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ"ז-1997.
85 ראו הנחיות והוראות הממונה לעניין אישור מעבדות על-פי סעיף 12 ( א) (3)א לחוק התקנים - סעיף 9.
ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מספר המעבדות המאושרות .
בעקבות תיקון 12 , ולאחר שבדק כי המעבדות עומדות בדרישות, הממונה אישר מעבדות חדשות .
ובמקביל הסיר את האישור ממעבדות שלא עמדו בדרישות כאמור.
להלן בלוח 2 נתונים על כך.
לוח 2: נתונים עלמעבדות מאושרות בתחום התקינה, בשנים 2017 - 2019 .
)מספר המעבדות המאושרות בדצמבר (מהן חדשות 42 (7 ) 37 (6 ) 31 .
חידוש אישורים למעבדות 2 31 - .
*הרחבת אישורים למעבדות 14 - - .
מעבדות שאישורן הוסר 1 2 1 .
על פי מדוח חופש המידע של משרד הכלכלה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* הרחבה של אישור המעבדה לטיפול בתקנים נוספים.
מלוח 2 ניתן ללמוד כי מספר המעבדות המאושרות עלה מ-31 בשנת2017 ל-42 בשנת .
ב-2018 אושרו6 מעבדות חדשות וב-2019 אושרו7.
ב- 2018 הממונה חידש אישור .
ל-31 מעבדות, וב-2019 .
המעבדות המוכרות הפרטיות ו היקף פעילותן פתיחת בדיקות המעבדות לתחרות .
מטרת פרק התקינה בהצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית .
לשנות התקציב 2017 ו-2018) , התשע"ז-2016 (להלן- חוק התכנית הכלכלית) 86, שבמסגרתו .
בוצע תיקון 12 לחוק התקנים ותיקון3 ,לפקודת היבוא והיצוא היא פתיחה לתחרות של תחום .
בדיקות המעבדות למוצרים מיובאים.
על פי הצעת החוק, לצד מעבדות מכון התקנים יוכלו .