HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד הועלה בביקורת כי מודעת דרושים לחיפוש נשיא פורסמה בעיתונות רק פעם אחת ובעיתון אחד בלבד, שלא כמו בשנת 2007 - ארבע פעמים בשלושה עיתונים יומיים, ובסך הכול 12 פעמים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי משמעות הדבר היא צמצום היחשפותם של מועמדים ראויים ומתאימים לתהליך האיתור.
הקמת ועדת איתור מצומצמת ללא נציגים או משקיפים חיצוניים ופרסום מודעת דרושים אחת ויחידה מראים שהתהליך שהתקיים בשנת 2011 לצורך איתור נשיא היה מצומצם ונחות יותר מהתהליך בשנת 2007 שהמכון בעצמו קיים לאיוש אותו התפקיד.
25 באוגוסט 2011 כתב החבר לד"ר בר -לב, יו"ר ועדת האיתור משנת 2011 , כי ביקש להיות משקיף בוועדה אך בקשתו לא נענתה.
ד"ר בר-לב השיב לו כי הוועד המנהל החליט שלא ישותפו משקיפים בדיוניה של ועדת האיתור.
ח (ע"ר) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 התנהלותה של ועדת האיתור דוח שפרסם משרד מבקר המדינה בשנת 2011 (להלן- דוח על אוניברסיטת ת"א) קבע26 כי על האוניברסיטה לקבוע נוהל שבו יפורטו בין היתר סדרי העבודה של ועדות החיפוש, אופן קבלת ההחלטות וחובת תיעוד ישיבותיהן בפרוטוקולים מסודרים.
בפרוטוקולים יתוארו עיקרי הדברים שנאמרו, המחלוקות שהתגלעו, ההחלטות שהתק בלו ונימוקיהן.
עוד נקבע כי ככל שהעניין חשוב ורגיש יותר, רמת הפירוט הנדרשת בפרוטוקול גבוהה יותר.
נוהל ועדות המכון מ - 1.
09 (להלן- נוהל ועדות המכון) קובע את תהליכי המינוי, את העבודה ואת הדיווח של הוועדות.
בנוהל נקבע כי דיוני ועדה והחלטותיה יירשמו בפרוטוקול.
ועדת האיתור משנת 2011 קיימה חמש ישיבות ששתיים מהן התקיימו לאחר סבב הראיונות.
אולם המכון המציא לצוות הביקורת פרוטוקולים לארבע מישיבותיה, ובהם פרוטוקול של ישיבה אחת בלבד שהתקיימה בתום סבב הראיונות, וציין כי לישיבה האחרת לא הוכן פרוטוקול.
בביקורת עלה כי פרופ' גולן הופיע פעמיים לפני ועדת האיתור.
אולם בפרוטוקולים של הוועדה מתועד כי הופיע פעם בלבד, ב- 25.
, עם כל שאר המועמדים משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר הוועדה על היעדר חלק מהפרוטוקולים ועל כך שהפרוטוקולים הקיימים אינם שלמים ואינם משקפים את עיקרי דיוני הוועדה, וזאת בניגוד לנוהל של המכון ולאמור בדוחות מבקר המדינה בעבר.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי תיעוד חלקי בעייתי בכלל, ובתהליכים חשובים ורגישים מעין אלה, בפרט.
סדרי העבודה של הוועד המנהל ושל חבר הנאמנים 1.
תקנון המכון קובע כי הקוורום הנדרש בישיבות הוועד המנהל הוא מחצית ממספר חבריו, כאשר הוועד המנהל אמור למנות בין עשרה לשנים-עשר חברים.
יוצא אפוא כי לפי הקבוע בתקנון המכון נדרשים בין חמישה לשישה חברים לתהליך קבלת החלטות.
אין בתקנון או בנוהל ועדות המכון הוראה מפורשת המאפשרת ייצוג חבר ועדה חסר באמצעות ייפוי כ וח וקובעת תנאים ודרכי ביצוע לכך.
כאמור, מספטמבר 2010 מונה הוועד המנהל חמישה חברים בלבד בניגוד לתקנון המכון.
11 דן הוועד המנהל בהמלצתה של ועדת האיתור למינויו של פרופ' גולן לנשיא המכון, אף בהרכב חסר יותר.
שני חברים לא נכחו בישיבה ומסרו ייפויי כוח לידיו של אדם שאינו חבר בוועד המנהל אך הוזמן כאורח לישיבה.
חבר שלישי לא נכח, אך בפרוטוקול נכתב ש"בשיחת ועידה הסכים עם בחירת ועדת האיתור".
יוצא אפוא כי בדיון האמור, מתוך חמשת חברי הוועד המנהל נכחו במקום רק שניים, כשאחד מהם הוא יו"ר הוועד המנהל שהיה חבר בוועדת האיתור.
26 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 61ב ( 2010 ), בפרק "אוניברסיטת תל -אביב: הוועד המנהל - מינויים, בחינת זיקות והליך סיום כהונת הנשיא", עמ' 1361.
:שם הדוח דוח שנתי 64ג מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר הוועד המנהל כי ייצוג חברי ועדה חסרים באמצעות ייפוי כוח אינו אפשרי על פי תקנון המכון ונהליו, ולא היה כל מקום להתירו בייחוד בדיון בנושא מהותי כל כך.
בפרוטוקול דיון הוועד המנהל מ- 31.
11 נכתב כי "הוחלט פה אחד לקבל את המלצות ועדת האיתור ולהמליץ בפני חבר הנאמנים על מינויו של פרופ' גדי גולן לתפקיד נשיא המכון".
התכנס חבר הנאמנים כדי לדון בהחלטתו של הוועד המנהל לבחירת נשיא למכון במסמך ששלח יו"ר הוועד המנהל לחברי חבר הנאמנים לפני הדיון, שכותרתו "החלטת ועדת האיתור - 28.
2011 ", נכתב כי "הוחלט פה אחד להמליץ בפני המוסדות המנהלים לאשר את מינויו של פרופ' גדי גולן לתפקיד נשיא המכון הטכנולוגי חולון" (להלן - המסמך המסכם).
ד"ר גלייטמן, יו"ר הוועד המנהל, הציג את המסמך בישיבת חבר הנאמנים וציין כי ועדת האיתור הגישה המלצתה "פה אחד לוועד המנהל" שבחן את "תהליכי ועדת האיתור ואימץ, פה אחד, את המלצתה".
המסמך המסכם אינו חתום, והוא לא הועבר לאישורם של כל חברי ועדת האיתור בטרם הוצג לחבר הנאמנים.
בביקורת עלה כי בוועדת האיתור התגלעו חילוקי דעות בין חבריה בנוגע למועמדים חברת הוועדה פרופ' ר' מסרה לצוות הביקורת במאי 2013 כי בתחילה התנגדה לבחירתו של פרופ' גולן והוסיפה כי ד"ר בר-לב השפיע על בחירתו של פרופ' גולן לתפקיד.
מפרוטוקול ישיבת ועדת האיתור מ- 28.
11 עולה כי התגלעו חילוקי דעות בין החברים, שמיעוטם לא תמכו במועמדותו של פרופ' גולן אלא בזו של מועמד אחר.
המכון מסר בתשובתו שחברי הוועדה החליטו לאמץ את הצעתו של היו"ר ד"ר בר-לב והצביעו "פה אחד" בעד פרופ' גולן.
בתשובתו כתב ראש עיריית חולון: "במסגרת ועדת האיתור הבעתי דעתי כנגד המינוי.
בהמשך, משהתבררה דעת הרוב הצעתי לבחור במועמד פה אחד, כדי ליתן לו גיבוי מלא בבחירה.
כך, למיטב ידיעתי, גם הוצגה החלטת ועדת האיתור לוועד המנהל".
עוד טען שסבר "כי המידע המלא נמסר לחברי הועד המנהל עוד טרם הישיבה" ו"את דעתי האישית הבעתי גם במסגרת ישיבת הוועד המנהל, אם כי הדברים לא באו לידי ביטוי בכתב".
אולם מדברי חברי הוועד המנהל לצוות הביקורת עולה כי לא נמסר להם מידע מלא וגם לא נמסר להם שהיו חילוקי דעות בוועדת האיתור.
באפריל 2013 מסר חבר בוועד המנהל, שנכח בישיבת הוועד המנהל ב - 31.
11 , לצוות הביקורת כי בעת אישור מינויו של פרופ' גולן בוועד המנהל, הוא סמך על בחירתם עקב היכרותו רבת השנים עם ד"ר גלייטמן ועם ד"ר בר-לב שישבו בוועדת האיתור.
הוא הוסיף כי מאחר שנמסר בישיבה שוועדת האיתור בחרה בפרופ' גולן פה אחד, הוא סמך על בחירתה והסכים גם הוא.
הוא ציין כי רק בישיבת חבר הנאמנים ב- 8.
13 שדנה בסיום כהונתו של פרופ' גולן התברר לו ולאחרים שחברי ועדת האיתור לא היו תמימי דעים בעניין בחירתו של פרופ' גולן לנשיא, אבל חבריה רצו לתת לו גיבוי והוסכם שההחלטה תינתן פה אחד.
חבר ועד הסכים עם בחירת ועדת ]בטלפון[ מנהל אחר, שנכתב בפרוטוקול עליו ש"בשיחת ועידה האיתור", אמר באפריל 2013 לצוות הביקורת כי הוא קיבל בזמנו את דעת ועדת האיתור אבל הסתבר לו בדיעבד שהם לא קיבלו אז דיווח מלא על תהליך בחירתו של גולן.
הוא מסר כי נאמר להם בזמנו שוועדת האיתור המליצה פה אחד על מינויו, אבל הסתבר לו רק לאחרונה 1302 דוח שנתי64ג .
ח (ע"ר) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שבישיבה הראשונה של ועדת האיתור היו חילוקי דעות, שההמלצה הייתה רק בישיבה השנייה ומי שדחף את המינוי של פרופ' גולן היה ד"ר בר-לב.
מהאמור ומפרוטוקול הדיון עולה כי יו"ר הוועד המנהל ד"ר גלייטמן ויו"ר ועדת האיתור וחבר הנאמנים ד"ר בר-לב, שפירטו לפני חברי הוועד המנהל את עבודת הוועדה, לא הביאו לידיעתם של חברי הוועד המנהל, כשדנו בהמ לצותיה, מידע שהיה נחוץ לשיקול דעתם ושהיה אמור לסייע בידם לקבל החלטה מושכלת; מידע כמו המחלוקות שהתגלעו בדיון, התנגדויות של מי מהחברים לבחירתו של פרופ' גולן ונימוקי ההחלטות שהתקבלו.
אחד מחברי חבר הנאמניםביקש לקבל לפני ישיבת חבר הנאמנים ב- 5.
11 את קורות החיים של כל המועמדים ואת פרוטוקול ישיבת הוועד המנהל שהמליץ על המועמד והנימוקים להמלצה, אבל אלו לא נמסרו לחברים.
בדיון אמר החבר: "האם חבר הנאמנים הוא בבחינת חותמת גומי?
לחבר הנאמנים יש שיקול דעת ואני לא קיבלתי את הנתונים הדרושים על מנת להפעיל שיקול דעת ולבחור איש ראוי".
בתשובתו מסר המכון כי "יש גבול לרזולוציה בה צריך נציג ועדת האיתור לפרט את הדיונים שהתקיימו בוועדת האיתור בפני הוועד המנהל ובפני חבר הנאמנים.
חבר הנאמנים אינו מחליף את הועד המנהל או את ועדת האיתור בשיקול דעתה של ועדת האיתור במסגרת המנדט שקיבלה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי חבר הנאמנים הוא הגוף המוסמך לקבל החלטה בדבר מינוי נשיא, ולצורך קבלת ההחלטה נדרשים נתונים להתבסס עליהם, וכך גם כשבאים להחליט אם לקבל או לדחות את ההמלצות של ועדת האיתור ושל הוועד המנהל.
מתפקידו של יו"ר חבר הנאמנים היה לוודא שנת ונים אלה יוצגו למשתתפים בישיבה.
מתן מידע שלם והתנהלות בשקיפות מלאה הם שניים מבין העקרונות הבסיסיים של מינהל תקין.
לא כל המסמכים והמידע הרלוונטיים הונחו לפני הגורמים המכריעים בבואם לשקול ולבחור נשיא, לרבות קורות חיים של המועמדים ופרוטוקולים של ועדת האיתור (שמהם ניתן להסיק כי היו דעות חלוקות קודם להחלטה להפוך את ההצבעה ל'פה אחד').
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר הוועד המנהל וליו"ר חבר הנאמנים כי בהתנהלותם זו מנעו מחברי חבר הנאמנים מידע חיוני שעשוי היה להשפיע על החלטתם.
משרד מבקר המדינה העיר בעבר 27 כי בבואם של דירקטורים לאשר עסקה מהותית ראוי שיקיימו פגישה ויקבלו החלטות תוך כדי שימוש ב"תבונתם הקיבוצית".
עליהם להחליף דעות ולקיים דיון פורה, מקיף ומעמיק, ובדרך זו להפיק את מלוא התועלת מהניסיון, מהידע ומהתבונה המצטברים של כל אחד מהחברים.
הביקורת העלתה כי לצורך הדיון ב- 5.
11 בחבר הנאמנים חתמו ארבעה מחבריו על ייפויי כוח וקבעו את עמדתם מראש בלי ששמעו את הנימוקים שהועלו בדיון, בלי שקיימו דיון מקיף ומעמיק וכאמור אף בלי שקיבלו טרם הדיון את הנתונים הדרושים.
יו"ר חבר הנאמנים צריך היה למנוע את הדבר ולא לאפשר "ייצ וג" כאמור שאינו עולה בקנה אחד עם נוהלי המכון.
27 ,ראו מבקר המדינהדוח ביקורת על רכישת מניות אלישרא על ידי אלתא , 18.
:שם הדוח דוח שנתי 64ג מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מעורבות המנכ"ל במינוי הנשיא היוצא כאמור, מנכ"ל המכון מכהן בתפקידו זה כ-14 שנים.
במאי 2013 מסר יו"ר חבר הנאמנים לצוות הביקורת כי הוא הביא למכון את המנכ"ל שאותו הכיר בעבודתו הקודמת, כדי לטפל בנושא הניהולי, וכי יש לו קשרים חברתיים רופפים עמו.
הסכם ההעסקה של המנכ"ל עם המכון קובע כי המנכ"ל יהיה כפוף במישרין לנשיא המכון ויפעל על פי הנחיותיו.
כאמור, מונתה ועדה לצורך איתור נשיא מיועד והמלצה עליו למוסדות המנהלים של המכון.
אף שהמנכ"ל לא היה חבר בוועדת האיתור, מטעמים מובנים, עלה בביקורת כי הוא חרג מתפקידו, היה מעורב באופן פעיל ובלתי תקין במינויו של פרופ' גולן לתפקיד נשיא המכון, ואף דאג ליידע אותו על כך.
פרופ' גולן מסר לצוות הביקורת במרץ ובאפריל 2013 ,כי המנכ"ל פעל לבחירתו כנשיא עדכן, הדריך אותו וסייע לבחירתו.
מתכתובות בדואר אלקטרוני עלה עניין מעורבותו הפעילה והמכוונת של המנכ"ל להשפיע על בחירתו של הנשיא היוצא בוועדת האיתור.
11 כתב המנכ"ל לפרופ' גולן בתגובה קיימתי שיחה שנייה ]'פרופ' ר[ לשאלתו אם ריכך את פרופ' ר' (חברת ועדת האיתור): "עם והשבוע אשוחח אתה שוב רק שמור על איפוק מכסימאלי ולא לעשות שגיאות".
תיקן המנכ"ל את טיוטת מכתב המועמדות שהעביר לעיונו פרופ' גולן כמה ימים קודם לכן נוסף על כך, באותו היום סייע המנכ"ל לגורם שפרש מהמכון להכין מכתב המלצה שעניינו פרופ' גולן, וביקש ממנו לשלוח אותו לד"ר בר-לב, יו"ר ועדת האיתור ויו"ר חבר הנאמנים, ללא התכתובת שהתנהלה ביניהם בנושא זה.
11 שלח ד"ר בר -לב למנכ"ל את פרוטוקול ישיבת ועדת האיתור מ - 19.
11 , במהלך עבודת ועדת האיתור, כתב המנכ"ל לפרופ' גולן: "אני בקשר קבוע על המתרחש.
משום מה חשוב לטפל דווקא בראש העיר.
חשוב שתכין מצגת על משהו כמו 'תכנית 100 הימים' אנסה גם אני להכין מתווה ואשלח לך".
11 ,העיר המנכ"ל על תכנית כזו שהכין פרופ' גולן ב- 8.
11 הוא כתב לו: "אני בתמונה" וב- 21.
11 שלח לו טיוטה של מסמך מתווה פעילות למאה הימים הראשונים.
11, יום לפני הראיונות של כל המועמדים בפני ועדת האיתור, כתב המנכ"ל לפרופ' גולן: "שוחחתי עם בר-לב והכל בסדר בעניין המועמד מת"א.
ב]מאוחר[ יותר מאוחד]'פרופ' ר[ ארגיע את- 27.
11 לאחר קיום הריאיון בוועדת האיתור כתב המנכ"ל לפרופ' גולן: "אני ממשיך להיות עם היד על הדופק.
אנא שלח אלי את המסמך ]'פרופ' ר[ שהשארת בידי חברי הועדה".
פרופ' גולן שאל אז את המנכ"ל: "האם החזית של סגורה היטב?
" ונענה: "אני מטפל בנושא.
אני חייב לגרום לבר -לב להמשיך ולהיות בטוח אני מטפל ולדעתי אתה הנושא כבר כמעט סגור סופית.
מחר א]'פרופ' ר[בעמדתו.
בני מתכוונן ללכת ולפגוש את בר-לב פנים אל פנים על מנת למנוע הפתעות".
12 , כמה חודשים לאחר מינויו של פרופ' גולן לנשיא ולאחר שהתגלעו חילוקי דעות ביניהם, כתב לו המנכ"ל: "לא הייתה ואין לי שום אג'נדה כשפעלתי בנחרצות בסמכותיות על מנת שתתמנה לנשיא המכון, למר ות קואליציה שהתגבשה כנגד ובכלל זה ראש העיר והמנכ"לית יחד עם עוד אחרים".
המכון טען בתשובתו כי כל המועמדים ביקשו את תמיכתו של המנכ"ל במועמדותם בפני הגורמים המנהלים, כי המנכ"ל פעל "על פי עמדה אובייקטיבית שלו שלא הוסתרה מאיש" וכי המנכ"ל סבר באותה העת שפרופ' גולן הוא האיש המתאים ביותר לשמש כנשיא המכון.
המכון 1304 דוח שנתי64ג .
ח (ע"ר) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 טען כי למנכ"ל הזכות לומר את דעתו, ובהיעדר נציג הסגל המינהלי בוועדת האיתור מן הראוי היה שוועדת האיתור תיוועץ גם בגורמים מינהליים רלוונטיים או לכל הפחות תשמע את דעותיהם.
בנוסף טען, כי שיחות המנכ"ל עם גורמים בוועדת האיתור, לרבות עם ד"ר בר -לב, נעשו ביזמתם במסגרת איסוף המידע של חברי ועדת האיתור על המועמדים.
עוד טען המכון בתשובתו כי לא חל כל איסור על יו"ר ועדת האיתור לשמוע את עמדתם של בעלי תפקיד בצוות המינהלי של המכון, והוסיף כי זו זכותם ואף חובתם של יו"ר ועדת האיתור ושל יו"ר הועד המנהל לאסוף את כל המידע הרלוונטי.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל ולחברי ועדת האיתור כי מעורבותו הפעילה של בעל תפקיד במינויו של בעל תפקיד אחר האמור להיות ממונה עליו פסולה ויוצרת מראית עין של ניסיון לזכות למצער באהדתו של הממונה, לכשיתמנה; בייחוד כאשר האדם המקדם את המינוי דואג לעדכן את המועמד הלוך וחזור על פעולותיו בנדון, ואף להזכיר זאת בזמן שהמועמד כבר מכהן בתפקיד וממונה עליו.
משרד מבקר המדינה מעיר לד"ר בר-לב - יו"ר ועדת האיתור ויו"ר חבר הנאמנים, על שאיפשר את מעורבותו הבלתי תקינה של המנכ"ל בנושא.
לאחר מינויו של פרופ' גולן הוא נדרש לשאלת העלאת שכרו של המנכ"ל וקידומו.
הביקורת העלתה כי ב- 2.
12 , ארבעה חודשים לאחר כניסתו של הנשיא היוצא לתפקידו ולאחר שהמנכ"ל סייע לו בהליכי בחירתו, ביקש המנכ"ל מפרופ' גולן להרחיב את תפקידו לתפקיד סגן נשיא ומנכ"ל ולהעלות את שכרו בהתאם.
באפריל 2013 מסר פרופ' גולן לצוות הביקורת כי המנכ"ל העביר לו טיוטת חוזה שנדונה לטענתו בינו לבין הנשיא הקודם וביקש שיפעל לקדמה.
על פי טיוטת החוזה ימונה המנכ"ל לסגן נשיא ולמנכ"ל ופרט לשכרו כמנכ"ל יקבל גם תוספת תפקיד בשיעור 25% בגין תפקידו כסגן נשיא.
פרופ' גולן מסר כי נמנע מלהיענות לבקשת המנכ"ל.
המכון מסר בתשובתו כי את העלאת שכרו של המנכ"ל אישר הנשיא הקודם בשלהי כהונתו, אבל המנכ"ל סבר כי מן הראוי להמתין לכניסתו של נשיא חדש לתפקיד ולהותיר את העניין לשיקולו, ורק חודשיים לאחר כניסתו של פרופ' גולן לתפקיד הנשיא העלה בפניו את העניין.
ממסמכי המכון עלה כי ביוני 2011 אישר הנשיא הקודם להעלות את שכרו של המנכ"ל.
אולם מתכתובות בדואר אלקטרוני בין המנכ"ל לפרופ' גולן עלה כאמור כי ב - 2.
12 ביקש ממנו המנכ"ל להרחיב את תכולת תפקידו לתפקיד סגן נשיא ומנכ"ל ולהעלות את שכרו בהתאם.
יצוין כי העלאת השכר שאישר הנשיא הקודם לא כללה את הרחבת התפקיד המבוקשת.
עוד יצוין כי באותה העת כיהנו במכון שני סגני נשיא שנכנסו לתפקידם זמן קצר לפני כן (ראו להלן), כך שמצבת הסגנים במכון28 הייתה מלאה ולא היה צורך במינוי סגן נשיא נוסף.
על כל פנים, עצם העובדה שסוגיות כאלו מונחות לפתחו של הנשיא בתור הממונה על המנכ"ל מוכיחה מדוע כה חשוב שאדם אכן יימנע מלהתערב במינוי הממונה עליו.
מינוי סגן נשיא נוסף מחייב את אישורה של הוות"ת מכון טכנולוגי חולון- מ.
:שם הדוח דוח שנתי 64ג מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תהליך בחירת משנים לנשיא 1.
תקנון המכון קובע כי הסגנים של נשיא המכון ימונו על פי המלצתו.
תקנון הוות"ת קובע כי ראש המוסד יעביר לאישור הוועד המנהל את מינוי סגניו.
אולם, למרות האמור, בהחלטת ועדת האיתור מ- 28.
11 'שבה המליצה על מינויו של פרופ גולן, הוסיפה הוועדה כי היא ממליצה לפרופ' גולן, אם יאשרו המוסדות המנהלים את מינויו, למנות את פרופ' א, אחד המתמודדים שלא נבחר, כמשנה וממלא מקום לנשיא המכון; וכך גם נכתב בפרוטוקול ועד המנהל מ - 31.
בדיון חבר הנאמנים ב - 5.
11 חזרו יו"ר הוועד המנהל ויו"ר חבר הנאמנים על המלצתם זו לפרופ' גולן.
ועדת האיתור מונתה כדי לאתר ולהמליץ על נשיא ולא על משנה לנשיא.
הוועד המנהל אמור היה לאשר את המלצ ת הנשיא למינוי משנה או סגן ולא להמליץ לנשיא את מי למנות כסגנו.
יתרה מזאת, באותה העת כיהן משנה לנשיא ולא התקיימו תהליכים כלשהם להדחתו.
לדעת משרד מבקר המדינה, המלצות כאלו לנשיא שטרם מונה, שהגורמים שבוחרים בו נותנים לו במסגרת ההמלצות למינויו, לא מאפשרות באמת לנשיא לבחור את סגנו, והן בגדר "המלצה מחייבת" עבורו.
התערבותם של ועדת האיתור, של הוועד המנהל ושל יו"ר חבר הנאמנים בעניין הנתון על פי תקנון המכון ותקנון הוות"ת לשיקולו של הנשיא חורגת מסמכותם, אינה תקינה והיא תולדה נוספת של התהליך הפגום שהביא למינוי הנשיא היוצא.
כאמור, באותה העת כיהן פרופ' ל' כמשנה לנשיא לעניינים אקדמיים (להלן- משנה לנשיא).
חוזה ההעסקה שלו היה תקף לתקופה 1.
13 , לכן משלא הועלתה בוועדת האיתור, בוועד המנהל ובחבר הנאמנים טענה המצדיקה מהבחינה העניינית להחליף את המשנה המכהן, לא היה כל צורך להמליץ לפרופ' גולן למנות משנה אחר לנשיא.
אף שההמלצות שהוזכרו הנחו את פרופ' גולן למנות את פרופ' א כמשנה לנשיא, התברר כי פרופ' גולן, כפי שמסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 , קיבל המלצה מיו"ר חבר הנאמנים ומיו"ר הוועד המנהל, עם ההודעה על בחירתו, למנות במקום המשנה לנשיא שני סגני נשיא, אחד לעניינים אקדמיים (פרופ' א) והאחר לענייני מחקר (פרופ' ב).
פרופ' גולן הוסיף כי בישר על כך בעל פה למחרת היום לסגנים המיועדים.
ביוני 2013 מסר יו"ר הוועד המנהל לצוות הביקורת: "המלצנו פרופ' ב[ כסגן לגדי ואת]פרופ' א[ בוועדה על כסגן נוסף".
מתכתובות בדואר אלקטרוני עלה כי ב- 11.
11 ', כמה ימים לאחר כניסתו של פרופ גולן לתפקיד נשיא המכון, כתב המנכ"ל לפרופ' גולן הצעה מפורטת למתווה לשיחה של פרופ' גולן עם פרופ' ל'.
בהצעה פירט ונימק המנכ"ל את הסיבות שבגללן פרופ' גולן לא מעוניין בהמשך כהונתו של פרופ' ל' כמשנה לנשיא.
11 , כחודש לאחר מכן, העביר משרד עורכי דין שהמכון מעסיק למנכ"ל טיוטת מכתב שעליו היה אמור לחתום פרופ' גולן ועניינו הצעה להזמנה לשימוע לפרופ' ל' טרם קבלת החלטה בדבר הפסקת כהונתו במכון.
המנכ"ל התבקש להעיר את הערותיו לטיוטת המכתב.
בטיוטת המכתב פורטו הסיבות להפסקת הכהונה שהמנכ"ל הציע לפרופ' גולן לשוחח עליהן עם פרופ' ל'.
בתשובתו מסר המכון כי "מעורבותו של המנכ"ל בעניין זה מצאה ביטוי בסיוע לנשיא היוצא.
כמשנה וביקש את סיועו של המנכ"]'פרופ' ל[ גולן ביקש להפסיק את כהונתו שלל בריכוז החומר בעניין זה".
ח (ע"ר) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי הדעת נותנת שאם הנשיא מבקש למצוא סיבות כדי להפסיק את כהונתו של המשנה לנשיא, הוא יפנה לראשי האקדמיה במכון ולא למנכ"ל; הרי הסיבות שפורטו בעיקרן אקדמיות, ואין להן כל נגיעה לנושאים המינהליים שהמנכ"ל אחראי להם.
יו"ר הוועד המנהל טען בפני צוות הביקורת: "לוועדת האיתור לא היה חלק בהפסקת עבודתו , אני לא הייתי מעורב ]'פרופ' ל[ .
גדי היה זה שהוביל את תהליך העזיבה של]'פרופ' ל[ של ימשיך ואנו ]'פרופ' ל[.
גדי לא היה מוכן ש]'פרופ' ל[ בכך, ולא אנו החלטנו על פיטוריו של רצינו לגבות את הדרישה של גדי".
המכון טען בתשובתו כי היה זה פרופ' גולן שיזם את הפנייה ליו"ר חבר הנאמנים וליו"ר הוועד המנהל בעניין הפסקת כהונתו של פרופ' ל' וביקש את סיועם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי האמור לא עולה בקנה אחד עם ההמלצות עליהם מסר יו"ר הוועד המנהל למינוי שני סגנים, פרופ' א ופרופ' ב.
את ההמלצות האלה לא ניתן היה ליישם כל עוד פרופ' ל' מכהן כמשנה לנשיא, משום שמינוי שני סגני נשיא נוספים היה מגדיל את מצבת המשנה והסגנים של המכון לשלושה אנשים.
12 חתמו פרופ' גולן והמנכ"ל על הסכם עם פרופ' ל' על סיום עבו דתו ב - 31.
12 , וזאת בטרם הסתיים חוזה ההעסקה שלו, והגיעו אתו לידי הסדר פיצויים כולל בסך של 1.
יו"ר חבר הנאמנים ויו"ר הוועד המנהל אישרו לפרופ' גולן להציע לפרופ' ל' את ההסדר האמור, לרבות גובה סכום הפיצויים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ניתן היה להימנע מהעלויות הרבות הכרוכות בהסדר זה שהוטלו על קופת המכון הממומנת מכספי הציבור.
יו"ר הוועד המנהל ויו"ר חבר הנאמנים היו אמורים, כנאמני ציבור, להבטיח את ניצולם הנכון של כספי הציבור שהועמדו לרשותו של המכון.
תחת זאת, בהתנהלותם זו הם גרמו להוצאה למכון: מתן פיצויים נוספים לפרופ' ל' ש"נדחף" לסיים את תפקידו בטרם הסתיים חוזה ההעסקה שלו, ומינוי שני סגני נשיא במקום משנה לנשיא, כשעלות העסקתו של סגן נשיא נוסף מסתכמת בכמה מאות אלפי שקלים בשנה.
בהתנהלותם זו התערבו בנושא הנתון לסמכותו הבלעדית של הנשיא ו"תרמו" להטלת התחייבות כספית ניכרת על קופת המכון הממומנת מכספי ציבור.
תקציב הוא כלי ניהולי באמצעותו מדיניות הארגון, תכניותיו, צרכיו ותחזיותיו לתקופה מסוימת מתורגמים למונחים כספיים באופן שיאפשר את ביצועם.
מטרות התקציב הן הקצאת משאבים לכל אחת מיחידות הארגון ותכנון יעיל ובקרה על פעילות הארגון.
כאמור, למכון עודפים צבורים ותקציבו אינו גירעוני.
משרד מבקר המדינה בדק את התנהלות המכון ומוסדותיו ואת הממשל התאגידי בכל הנוגע להכנתו, לאישורו ולניהולו של התקציב בשנים 2013 -2010 .
:שם הדוח דוח שנתי 64ג מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 התנהלותם של המוסדות המנהלים תקנון הוות"ת קובע כי ראש המוסד יכין את תקציב העמותה ויביאו לאישורו של הוועד המנהל.
ראש המוסד ייזום, יכין, וירכז את ביצוע התכניות לקידום העמותה ולפיתוחה, לרבות מימון תקציביה, גיוס אמצעים, תכנון אקדמי ופיתוח פיזי.
הוועד המנהל מוסמך לדון בתקציב העמותה שראש המוסד מגיש, לאשרו או להחליט על שינויים בו.
הגשת התקציב והפעילות במסגרתו והגשת הדיווחים לוות"ת יהיו על פי החלטותיה, הנחיותיה והוראותיה.
תקנון המכון קובע כי "עיקר סמכויות הוועד המנהל יהיו: א.
לדון ולאשר את תקציב העמותה ואת תקן העובדים שיוגשו על ידי נשיא המכון.
להחליט על שינויים בתקציב".
מהאמור עולה שאת התקציב המוצע יכין הנשיא ויגיש לוועד המנהל שידון בו ויאשר אותו, בטרם יוגש התקציב לוות"ת ובטרם יופעל.
אולם בביקורת עלו הממצאים האלה: 1.
מהפרוטוקולים של הוועד המנהל עולה כי בשנים 2013 -2010 לא הגישו הנשיא הקודם, הנשיא היוצא והנשיא המכהן, כל אחד בכהונתו שלו, את תקציב המכון המוצע ואת תקן העובדים הכלולים בו לאישור הוועד המנהל.
הוועד המנהל מצדו לא ביקש את התכניות התקציביות השנתיות, וממילא גם לא דן בהן ולא אישר אותן.
עוד עולה מהפרוטוקולים של הוועד המנהל כי בשנים האמורות הוא לא דן בדוחות מעקב תקציביים שוטפים במהלך השנה, וממילא לא דן אם נדרשים שינויים תקציביים במהלך שנת התקציב.
הוועד המנהל קיבל דיווח מרואה החשבון החיצוני ומהמנכ"ל על ההכנסות וההוצאות לאחר תום השנה, בעת הדיון והאישור של הדוחות הכספיים של השנה החולפת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי דיווח כזה הנעשה לאחר סיום השנה, אינו תחליף לדיון בתקציב לפני תחילת השנה ובמהלכה.
המכון ציין בתשובתו כי בכל הקשור לקביעת התקציב, שיקול הדעת המצוי בידיו מצומצם ביותר, מפאת היותו מוסד שהוות"ת מתקצבת.
הוא טען כי לפיכך ההנחה שעליו לעקוב במהלך השנה אחר שינויים בתקציב אינה נכונה.
ח (ע"ר) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי למעקב שוטף אחר מצבו הכספי והתקציבי של כל ארגון יש חשיבות רבה.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר הוועד המנהל ולחברי הוועד המנהל כי גם אם סברו שיש מקום מצומצם בלבד לשיקול דעתם בנוגע לתקציב, חובתם הייתה לבקש מהנשיא להביא לאישורם את תקציב המכון המוצע ואת תקן העובדים הכלולים בו ולהניח על שולחנם דיווחים תקופתיים על ההוצאות בפועל מול התקציב, כנדרש.
דיווח ודיון לאחר סיום השנה, במסגרת אישור הדוחות הכספיים, אינו תחליף לדיונים כאמור במהלך השנה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה ליו" ר הוועד המנהל כי תקציב המכון לא נדון ולא אושר בוועד המנהל בכל שנות כהונתו29 בתפקיד זה.
מאחר שעל פי תקנון המכון נושא זה מצוי בתחומי סמכותו העיקריים של הוועד המנהל בכל הנוגע להתנהלות המכון, הרי שהוא, יו"ר הוועד המנהל, התרשל ולא מילא את תפקידו העיקרי.
סדרי עבודה נשיא -מנכ"ל 1.
הגשת תקציב לוות"ת : בכל שנה הוות"ת שולחת למנכ"לי המוסדות להשכלה גבוהה את הנחיותיה להגשת התקציב לשנה הבאה, הכוללות גם את המבנה הטבלאי שבו עליהם להגיש את התקציב ולכלול בו את ריכוזי פעילות המוסד, את סך ההכנסות וההוצאות ואת פירוט ההוצאות שאינן שכר לפי סעיפים ראשיים 30 (להלן- הצעות תקציב לוות"ת).
בביקורת נמצא כי המכון הגיש לוות"ת הצעות תקציב אף שהתקציב לא אושר קודם לכן כנדרש.
יתרה מזאת, המכון שלח לוות"ת הצעות תקציב31 הנושאות את חתימתם של המנכ"ל ושל מנהל הכספים, בלי שנשיא המכון שכהן באותה עת - הנשיא הקודם והנשיא היוצא - חתם עליהן, בלי שהיה מכותב להן ובלי שקיבל עותק מהן.
לעומת זאת, יצוין כי בתקופת כהונתו של הנשיא דאז הוא חתם על הצעות התקציב שנשלחו לוות"ת.
המכון ציין בתשובתו כי "אין הנחיות ות"ת שמחייבות לשלוח לוות"ת את הצעת התקציב עם עותק לנשיא ואין גם כל דין אחר שמחייב זאת".
המכון הוסיף כי אין צורך לכתב את הנשיא מפני שהוא אישר את הגשת התקציב.
המל"ג והוות"ת מסרו בתשובתם כי צוות התקצוב בוות"ת עובד אמנם מול הדרג המקצועי במוסדות, אך שולח עותקים גם לנשיאים ולגורמים רלוונטיים אחרים במוסדות.
לדעת משרד מבק ר המדינה, התנהלות שבה המוסד שולח לוות"ת את התקציב המוצע ללא חתימתו של ראש המוסד - הנשיא - אינה עולה בקנה אחד עם סדרי מינהל תקין, בייחוד כאשר נקבע בתקנון הוות"ת כי הכנתה של הצעת תקציב מוטלת על ראש המוסד.
מן הראוי שהוות"ת תנחה את המוסדות להגיש לה את הצעות התקציב לאחר שאושרו בידי הוועד המנהל וכשהן נושאות את חתימתו של ראש המוסד.
29 יו"ר הוועד המנהל מכהן בתפקידו מספטמבר 2009 .
הביקורת בדקה ממועד זה עד אוקטובר 2013.
30 רכישות ציוד ומחשבים, הוצאות שוטפותואחזקה ועוד.
לשנות הלימודים התשע"ב והתשע"ג מכון טכנולוגי חולון- מ.
תהליך הכנת התקציב : (א) על פי סדרי מינהל תקין ראוי שבמכון יתקיים נוהל להכנת תקציב ואישורו, וזאת משום חשיבותו וחיוניותו של תקציב לארגון בכלל ולמוסד אקדמי בפרט.
בביקורת הועלה כי אין במכון נוהל להכנת תקציב ואישורו.
(ב) בביקורת נמצא כי בתקופת כהונתם של הנשיא הקודם ושל הנשיא היוצא הגישו יחידות המכון דרישות תקציב למחלקת הכספים או למנכ"ל, ובמקרים רבים ללא העתק לנשיא או לסגנו, גם כשמדובר בתקציבים אקדמיים.
מחלקת כספים שלחה הודעות לדקנים ולמ נהלי מחלקות על התקציב השוטף שאושר לפקולטה או למחלקה שלהם, ללא העתק לנשיא ולסגנו שבסופו של יום לא ידעו מהם סכומי התקציב השוטף שאושרו למחלקות אלה32 ,.
לעומת זאת ממסמכי המכון עלה כי בתקופת כהונתו של הנשיא דאז בקשות לתקצוב הופנו אליו.
המכון ומנהל הכספים מסרו בתשובתם כי המכון פועל בעניין זה על פי נוהג ותהליך עבודה סדור שהטמיע לטענתם הנשיא הקודם.
על פי תהליך העבודה, "מרכז התקציב הוא המנכ"ל שבו ]כך במקור [ )ומעורבות הנשיא פחותה בנושא זה.
בהתאם לכך נוצר מצב (לגיטימי המחלקות עובדות ישירות מול מחלקת הכספים והמנכ"ל בבניית התקציב".
(ג) במאי 2013 מסר מנהל הכספים למשרד מבקר המדינה כי אחרי שהוכנה והושלמה הצעת תקציב מאוזנת, המנכ"ל מציג אותה לנשיא המכון.
עוד מסר כי לצורך הצגת התקציב לנשיא הם מכינים את הלוחות המרכזים שנשלחים לאחר מכן לוות"ת, ללא פירוטים.
יצוין כי הלוחות והצעות התקציב המוגשות לוות"ת אינם כוללים את פירוט תקציבי המחלקות והפקולטות במוסד, לרבות את פירוט תקציבי היחידות האקדמיות והמינהליות ופעולותיהן המתוקצבות (להלן - התקציב המפורט).
יוצא אפוא כי התקציב המפורט הוא התקציב שלפיו אמורות יחידות המכון להתנהל.
בביקורת עלה כי תקציב המכון המפורט לא הועבר לעיונו ולאישורו של הנשיא היוצא.
(ד) יצוין כי כבר ב- 31.
08 הכין מנהל הכספים דאז למנכ"ל דוח בנושא תהליכי עבודה פיננסיים ועסקיים במכון.
על פי הדוח, תכנון תכניות עבודה ותקציב אינו מוגדר בנוהל עבודה מפורט המערב ומשתף את יחידות המכון באופן שקוף.
מנהל הכספים הצביע על הצורך לשנות מצב זה ולהתנהל אחרת, והעלה את הצורך בהכנת נוהל כאמור.