HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתה מנובמבר 2009 למשרד מבקר המדינה הודיעה הרשות כי בכוונתה לקבוע אמות מידה לקביעת הסכום שישולם לפי צו מוסכם.
אכיפת ביצוע החלטות הממונה .
החלטות הממונה מטילות הוראות אופרטיביות על הצדדים הנדונים בהחלטות.
כך, למשל, החלטת הממונה בדבר מיזוג בתנאים מגבילים מטילה על הצדדים למיזוג הוראות הכוללות תנאים התנהגותיים22 ותנאים מבניים23 .
בשנת 2005 אושרו26 בקשות (כ -14% מסך בקשות המיזוג) בתנאים מגבילים; בשנת 2006 - 24 .
22 תנאים המחייבים את החברה הממוזגת להתנהג בדרך מסוימת או להימנע מהתנהגות מסוימת, כגון התקשרות בהסכמי בלעדיות.
23 תנאים היוצרים הפרדה מבנית בין חברות, כגון הקטנת ההחזקות בחברה מסוימת או מכירת סניפים מסוימים של אחד הצדדים למיזוג.
רשות ההגבלים העסקיים 1165 .
בקשות (כ-11% ); בשנת 2007 - 21 בקשות (כ-9%); ובשנת 2008 - 11 בקשות (כ-7% ,).
מדובר אפוא במספר לא מבוטל של החלטות שיש לבדוק אם הן מבוצעות כדי שלא להותירן "אות מתה".
כחלק משגרת פעילותה בודקת הרשות תלונות המוגשות לה על הפרות נקודתיות של החלטות הממונה.
נוסף על כך, בעבר פעל ברשות צוות אכיפה שבדק בצורה יזומה את ביצוע החלטות הממונה.
הצוות פורק בשנת 2002 .
במהלך הביקורת הודיעה הרשות למשרד מבקר המדינה כי היא מגבשת תכנית לאכיפת ביצוע ההחלטות, וכי היא הקימה צוות אכיפה של שני עובדים ממחלקת החקירות ברשות.
בחודשים מרס-אוגוסט 2009 יזם הצוות את בדיקת ביצועה של החלטה אחת בלבד של הממונה, שהתקבלה בשנת 2008 ,.
לדברי מנהל מחלקת החקירות עו"ד חיים ארביב, החלטות נוספות, שייבחרו באורח מדגמי, ייבדקו לאחר סיום גיבוש תכנית האכיפה.
בתשובתה מנובמבר 2009 למשרד מבקר המדינה טענה הרשות כי המודל היעיל ביותר לאכיפת החלטות הממונה, שהוא המודל שנוקטת הרשות, מבוסס בעיקרו על בדיקות בעקבות תלונות על הפרות נקודתיות ועל בדיקות יזומות בהיקף מצומצם.
בדרך זו נעשה שימוש מיטבי במשאבי הרשות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי הרשות תאיץ את גיבוש תכנית האכיפה, כדי שניתן יהיה להפעילה בהקדם.
נוסף על כך, בד בבד עם ביצוע בדיקות בעקבות תלונות על הפרות נקודתיות, ראוי שבדיקות יזומות ייעשו באופן שיטתי, על פי סדר קדימויות שתקבע הרשות.
תכנית החסינות מפני העמדה לדין בשל עברת קרטל .
באיחוד האירופי קיימת משנת 1996 תכנית חסינות מפני העמדתם של חושפי קרטלים לדין בשל עברות קרטל.
התכנית מתעדכנת ומתרחבת עם השנים.
בשנים 2002 -2006 הוגשו לאיחוד האירופי כ-160 .
בקשות להיכלל בתכנית בארצות הברית הייתה בעבר תכנית חסינות שלא העניקה לפונה חסינות מלאה, דהיינו, ניתן היה להגיש כתב אישום נגדו.
מספר הבקשות להיכלל בתכנית היה קטן - בקשה אחת בממוצע בשנה - והתכנית לא הביאה לגילויו של שום קרטל בין-לאומי.
בשנת 1993 ,שינה משרד המשפטים האמריקאי את תנאי ההשתתפות בתכנית ועקב כך עלה מספר הבקשות שהוגשו עלייה ניכרת - בקשה אחת בממוצע בחודש.
קרטלים רבים, בהם קרטלים בין-לאומיים, נחשפו כתוצאה מהבקשות שהוגשו .
ביוני 2005 פורסמה בישראל תכנית חסינות מפני העמדה לדין בשל עברת הסדר כובל מסוג קרטל ועברות נלוות לה 24 .
התכנית פורסמה בתקשורת ובכנסים שהרשות ארגנה או השתתפה בהם.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2009 , יותר מארבע שנים לאחר פרסום ת כנית החסינות, הוגשו רק שתי בקשות להיכלל בה ובעקבותיהן נחתמו הסכמי חסינות.
7000 להנחיות היועץ המשפטי לממשלה מ- 18.
זאת ועוד, הסכם חסינות אחד שנחתם לא חשף קרטל ולא הביא להגשת כתב אישום; ההסכם השני הוביל לפתיחת חקירה, והיא טרם הסתיימה במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2009.
לדעת משרד מבקר המדינה, מספר הבקשות הקטן שהוגשו כדי להיכלל בתכנית החסינות מעיד על הצלחה מועטה של התכנית עד כה.
הגורם החשוב ביותר להצלחת תכנית חסינות הוא אכיפה יעילה הכוללת חקירות, הגשת כתבי אישום והטלת סנקציות בפרק זמן קצר.
מן הראוי אפוא כי הרשות והגורמים הנוגעים בדבר יידרשו לסוגיה זו ויבחנו כיצד ניתן לשפר את המצב ולעודד פונים פוטנציאליים לפנות לרשות ולמסור מידע על אודות קרטלים, בהתחשב בהיקפו הקטן של השוק בישראל ובריכוזיותו.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2009 טענה הרשות כי גזרי דין מקלים של בתי המשפט הדנים בעברות הגבלים עסקיים, שאינם עומדים ברמת הענישה שקבע בית המשפט העליון כדי ליצור הרתעה - עונש מאסר בפועל - פוגעים בסיכויי ההצלחה של תכנית החסינות.
הרשות הוסיפה כי גם ארגון ה- OECD עמד על כך שהענישה בישראל אינה מספקת כדי ליצור הרתעה יעילה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אם סברה הרשות כי העונשים שנגזרו נופלים מרמת הענישה ההולמת עד כדי פגיעה בהצלחת תכנית החסינות, היה עליה להגיש ערעורים על קולת העונשים.
בקרה עצמית של תפקוד הרשות .
לרשות יש מגוון של מדדי ביצוע בתחום המיזוגים - שחלק ניכר מפעילותה נוגע אליו - מדדים שגיבשה בעצמה ומתפרסמים בדוחותיה השנתיים ובאתר האינטרנט שלה, לצורך שיפור השירות לציבור, התייעלות ושקיפות.
נוסף על כך מגבשת הרשות תכניות עבודה שנתיות סמוך לתחילת שנת העבודה.
ת כניות אלה משמשות לביקורת פנימית על השגת היעדים השנתיים ועל תהליכי העבודה ארוכי הטווח ברשות.
זאת ועוד, לצורך בחינת תפקודם של העובדים המקצועיים ברשות, מקיימת הרשות אחת לתקופה סדנאות מקצועיות שונות שלאחריהן מקבלים העובדים משוב על ביצועיהם בסדנאות מהממונים עלי הם.
עם זאת, לרשות אין מדדים לבדיקת תפקודה בנושא האכיפה, דוגמת לוחות זמנים משוערים להגשת כתבי אישום, להגשת בקשות למתן צווים מוסכמים וצווי עשה ולא תעשה ולפרסום קביעות אזרחיות.
בניו זילנד, למשל, רשות המסחר - הממונה גם על תחום ההגבלים העסקיים - מפרסמת בדוחותיה השנתיים את לוחות הזמנים שקבעה לביצוע סוגי פעולות שונים (אזרחיים ומינהליים) ואת מדדי האיכות לביצועם, כגון דחיית ערעורים על החלטותיה והיעדר הערות שליליות בפסקי דין של בתי המשפט על תפקודה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוסף על מדדי הביצוע שקבעה הרשות, עליה לגבש מדדים לבדיקה עצמית של תפקודה בנושא האכיפה.
מדדים אלה יגבירו את השקיפות בפעילותה וייעלו את תפקודה.
רשות ההגבלים העסקיים 1167 .
הוועדה לפטורים ולמיזוגים .
בחוק ההגבלים העסקיים נקבע כי "תוקם ועדה לפטורים ומיזוגים".
תפקידיה של הוועדה הם מתן ייעוץ לממונה בעניין אישור מיזוג חברות (בין בתנאים ובין ללא תנאים) ובעניין מתן פטור לצדדים להסדר כובל מהחובה לקבל את אישור בית הדין להסדר (אם התקיימו תנאים מסוימים), וכן אישור "פטורי סוג".
שר התמ"ת ממנה את חברי הוועדה - חמישה עובדי מדינה בעלי ידע ומומחיות בתחומי עיסוקה של הוועדה ושמונה נציגי ציבור, שארבעה מהם בעלי מוניטין במחקר והוראה בתחומי עיסוקה של הוועדה וארבעת האחרים בעלי תואר אקדמי בתחומי עיסוקה של הוועדה ולהם ידע וניסיון מצטבר של שבע שנים לפחות בתחומים אלה.
מבירור שעשה משרד מבקר המדינה עם הרשות ועם הלשכה המשפטית של משרד התמ"ת עולה כי הרשות נותנת לשר התמ"ת את חוות דעתה המשפטית על מינוי שמונת נציגי הציבור, והלשכה המשפטית של משרד התמ"ת נותנת לשר את חוות דעתה המשפטית על מינוים של כל חברי הוועדה.
חוות הדעת המשפטיות עוסקות בעיקר בשאלת ניגוד העניינים המתעוררת לעתים בעניינם של המועמדים.
דין ודברים בעניין חלוקת הסמכויות בין שני הגופים היה, בין היתר, בפברואר ובמאי 2008 .
נוהל עבודה בעניין זה הוצא על ידי היועץ המשפטי של משרד התמ"ת במרס 2009 ,.
מעיון בנוהל עולה כי הוא אינו שלם ואינו עוסק, למשל בשאלה על איזה גוף מוטלת האחריות לטפל בהארכת תקופת הכהונה של חברי הוועדה.
בסוף יולי 2009 , סמוך למועד סיום הביקורת, שלחה הלשכה המשפטית של משרד התמ"ת אל הרשות, לעיונה, טיוטת נוהל משופר העוסק, בין ה יתר, בהארכת תקופת הכהונה של חברי הוועדה.
במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2009 , .
טרם פורסם נוהל עבודה מקיף וברור בנושא זאת ועוד, הרשות ומשרד התמ"ת לא איתרו את ה"שאלון לאיתור חשש לניגוד עניינים"25 שמילאו שניים מחברי הוועדה.
יתרה מזו, בשל בקשתה של נציגת הרשות, שני חברי ועדה אחרים מילאו את השאלון רק בחלקו.
משרד מבקר המדינה לא קיבל לידיו גם את חוות דעתה של הרשות על מינוים של חמישה משמונת נציגי הציבור ואת חוות דעתה של הלשכה המשפטית במשרד התמ"ת על מינוים של ארבעה מנציגי הציבור ושל שלושה מחמשת עובדי המדינה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהליך הבחירה של חברי הוועדה - אשר לה תפקיד ציבורי חשוב למשק - יתועד, ובדרך זו גם ניתן יהיה לבדוק את תקינותו.
25 'נספח להנחיה מס 1.
1555 להנחיות היועץ המשפטי לממשלה - "עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה", סיוון התשס"ו - יוני 2006.
על פי סעיף 41 ,ב לחוק ההגבלים העסקיים, עובדי הרשות הם עובדי המדינה וחלות עליהם הוראות חוק שירות המדינה (מינויים), הת שי"ט- 1959 .
מבירור שעשה משרד מבקר המדינה עם הרשות ועם נש"ם עולה כי הרשות פועלת על פי כללי תקנון שירות המדינה (להלן - התקשי"ר) וכפופה להוראות נש"ם.
קליטת עובדים חדשים ברשות הדרך המקובלת לקליטת עובדים בשירות המדינה היא מכרז.
לעתים מועסקים עובדים במילוי מקום במשרה פנויה עד לפרסום מכרז לאיושה או במילוי מקום של עובד הנעדר זמנית מתפקידו, כפי שנקבע בתקשי"ר.
על פי התקשי"ר, על מילוי מקום לא חלה חובת מכרז, אולם על האחראי במשרד 26 לוודא כי מתקיים הליך בחירה שוויוני, הוגן ושקוף ככל שניתן לאיתור המועמד המתאים למילוי מקום.
משך ההעסקה במילוי מקום במשרה פנויה מוגבל לשלושה חודשים; נציב שירות המדינה או מי מטעמו רשאים לאשר הארכת תקופה זו בשלושה חודשים נוספים, מטעמים מיוחדים שיירשמו.
משך ההעסקה במילוי מקום של עובד הנעדר זמנית מתפקידו מוגבל לשנה או לתקופת ההיעדרות של אותו עובד, הקצר מביניהם; נציב שירות המדינה או מי מטעמו רשאים לאשר הארכת תקופה זו מטעמים מיוחדים שיירשמו.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי אף שבדרך כלל ממעטת הרשות להעסיק עובדים במילוי מקום, הרי שבשנים 2007 -2008 הועסקו בה ארבעה עובדים מקצועיים (מתוך 60 ) במילוי מקום- שלושה במשרה פנויה ואחד כממלא מקומן של שתי עובדות שנעדרו זמנית מתפקידן.
שלושה מארבעת העובדים נבחרו למילוי מקום לאחר שהתמחו ברשות.
משך העסקתם של שני עובדים שהועסקו במילוי מקום במשרה פנויה היה חמישה עד שישה חודשים, ומשך העסקתו של העובד שהועסק במילוי מקום של שת י עובדות שנעדרו זמנית מתפקידן היה כשנה וארבעה חודשים, בלא שהתקבלו האישורים להארכת העסקתם מנש"ם.
עוד נמצא כי כל ארבעת העובדים שהועסקו במילוי מקום זכו במכרזים שפורסמו אחר כך למילוי קבוע של אותן משרות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האחראי במשרד להקפיד על הליך בחירה שוויוני, הוגן ושקוף ככל שניתן לאיתור המועמד המתאים למילוי מקום, ובכלל זה לתת הזדמנות שווה למועמדים אשר לא התמחו קודם לכן ברשות.
על הרשות להקפיד כי משך תקופת העסקתם של העובדים לא יעלה על זה הנקוב בתקשי"ר, ובמידת הצורך - לבקש אישור להארכת התקופה מנש"ם.
זאת ועוד, העסקת עובד ארעי לפני מכרז עלולה לגרום לאי-שוויון בין המועמדים במכרז המתפרסם לאחר מכן, בשל ההזדמנות שניתנה לעובד הארעי ללמוד את תפקידו ולהוכיח את יכולתו לפני .
26 האחראי הוא "סגן מנהל כללי למינהל ולמשאבי אנוש, מנהל יחידת סמך, סגן מנהל יחידת סמך למינהל ולמשאבי אנוש; בעל תפקיד אחר שהמנהל הכללי של המשרד או מנהל יחידת הסמך מינה אותו להיות 'אחראי'".
רשות ההגבלים העסקיים 1169 .
על הרשות לעשות כמיטב יכולתה להקטין את החשש לאי-השוויון האמור ולהקפיד כי הליך המכרז י תקיים בהגינות, בתום לב ומשיקולים ענייניים.
הצהרה על ניגוד עניינים האיסור על עובד ציבור להימצא במצב שבו יש חשש לניגוד עניינים מבוסס על כמה מקורות: המקור הראשון הוא כללי הצדק הטבעי, האוסרים על עובד הציבור להימצא במצב שבו קיימת אפשרות למשוא פנים או לדעה משוחדת, וכן קיום יחסי אמון בין עובד הציבור לבין הציבור, שמהם נובע כי עובד הציבור חב כלפי הציבור חובות מסוימות.
המקור השני הוא כללי המינהל התקין וחובת ההגינות ותום הלב.
המקור השלישי הוא הוראות חקוקות - פסקה 13.
621 (ג) לתקשי"ר מחילה על כל עובד ציבור חובה כללית להימנע מניגוד עניינים ולערוך הסדר למניעת ניגוד עניינים במקרים מתאימים.
כמו כן ישנם חוקים ספציפיים האוסרים על עובד ציבור להימצא במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים, דוגמת חוק ניירות-ערך, התשכ"ח - 1968.
ביוני 2006 פרסם היועץ המשפטי לממשלה הנחיה בעניין עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה (להלן - ההנחיה).
בעקבות ההנחיה פורסמה הודעת נש"ם בעניין גיבוש נוהל לעריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים (להלן - הנוהל) והוא עוגן בתקשי"ר.
לפי הנוהל, בדיקת שאלת ניגוד העניינים כדבר שבשגרה תהיה תנאי להעסקה של עובדים במשרות בכי רות מסוימות בלבד ושל יועצים חיצוניים של משרדי ממשלה, ולא להעסקת כל עובד בשירות המדינה כפי שהיה נהוג עד אז.
הנוהל אינו גורע מהחובה הכללית להימנע מניגוד עניינים ומן הצורך לבדוק את שאלת ניגוד העניינים, ובמידת הצורך להכין הסדר מתאים למניעת ניגוד עניינים, לגבי כל עובד או מועמד לעבודה בשירות המדינה שקיים בעניינו חשש לניגוד עניינים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בהתאם להנחיית היועץ המשפטי לממשלה ולנוהל שפורסם בעקבותיה, עובדים ברשות הזכאים ל"חוזה בכירים" וחברי הוועדה לפטורים ולמיזוגים נדרשים להצהיר לפני תחילת העסקתם על נושאים שיש בהם חשש לניגוד עניינים, ובמידת הצורך נערכים להם הסדרים למניעת ניגוד העניינים.
עובדים זוטרים27 הנקלטים ברשות, אשר אין בעניינם נוהל מחייב, אינם נדרשים להצהיר על נושאים שיש בהם חשש לניגוד עניינים, וממילא לא נערך להם הסדר למניעת ניגוד עניינים במקרים המחייבים זאת.
כל שהם נדרשים לעשות הוא להצהיר על קרובי משפחתם28 .
המועסקים ברשות אף שאין נוהל המחייב זאת, לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי הרשות תבחן אפשרות להורות לכלל העובדים להצהיר על נושאים שיש .
27 עובדים מקצועיים ומינהליים שאינם זכאים ל"חוזה בכירים".
העובדים הזכאים לחוזה כאמור הם עובדים בדרגת מנהלי מחלקות ומעלה.
28 על פי התקשי"ר, "קרוב משפחה - בן או בת זוג, לרבות ידוע בציבור, הורה, הורי הורה, בן, בת, אח, אחות, גיס, גיסה, דוד, דודה, אחיין, אחיינית, חותנת, חם, חמות, חתן, כלה, נכד או נכדה, סב או סבתא, לרבות קרבה משפחתית חורגת או קרבה הנוצרת עקב אימוץ".
בהם חשש לניגוד עניינים ולעדכן את ההצהרות מפעם לפעם.
במידת הצורך יש לקבוע הסדר למניעת ניגוד העניינים.
הטעם לכך הוא כי העובדים נחשפים בעבוד תם למידע רב על חברות ועסקים, חלקו סודי ורגיש.
בתשובתה מנובמבר 2009 למשרד מבקר המדינה הודיעה נש"ם כי עמדת משרד מבקר המדינה שלפיה עובדי הרשות נחשפים למידע רב על חברות ועסקים נכונה ומקובלת עליה.
ואולם הוראות התקשי"ר מסדירות היטב את סוגיית ניגוד העניינים ואין צורך בקביעת הוראות נוספות בנושא.
עם זאת, בתשובה נוספת מאותו חודש הודיעה הרשות כי בכוונתה לקבוע נוהל שיחול על עובדים מקצועיים זוטרים ויחיל עליהם חובת דיווח בכל האמור לאפשרות הימצאותם במצב של ניגוד עניינים, אף שהדבר אינו מתחייב מהחובות הקיימות כיום בשירות המדינה בעניין זה.
שימוש עצמי בידיעות וכללי השקעה בחברות שעניינן נדון ברשות כאמור, עובדי הרשות נחשפים בעבודתם למידע רב על חברות ועסקים.
המידע מגיע לידיעת העובדים, בין היתר, כאשר מוגשות לרשות בקשות למיזוג, בקשות לפטור מהחובה לקבל את אישור בית הדין להסדר כובל ועוד.
נוסף על כך, חוק ההגבלים העסקיים מחייב כל אדם, לפי דרישת הממונה או מי שהוסמך לכך, למסור ידיעות, מסמכים, פנקסים ושאר תעודות שלדעת הממונה יש בהם כדי להבטיח או להקל את ביצועו של החוק.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי לפני תחילת העבודה ברשות ממלא העובד "הצהרה על שמירת ידיעות" - המבוססת על הוראת סעיף 117 ,לחוק העונשין התשל"ז- 1977 - האוסרת עליו למסור ידיעה שהגיעה אליו מתוקף תפקידו, ללא סמכות כדין, לאדם שלא היה מוסמך לקבלה.
ואולם ההצהרה אינה כוללת איסור על שימוש עצמי בידיעה שהגיעה אל העובד.
זאת ועוד, אין כללי ם או הנחיות ברשות לגבי השקעות בחברות או בעסקים שעובד מטפל בעניינם.
לשם השוואה, סעיף 10 לחוק ניירות ערך מחיל על עובדי הרשות לניירות ערך את סעיף5 לאותו חוק, הקובע כי עובד הרשות לניירות ערך יודיע לרשות ולשר האוצר, בתוך שבעה ימים ממועד מינויו, על ניירות הערך שהוא מחזיק בהם.
עוד קובע סעיף 5 כי עובד הרשות לניירות ערך לא יעשה עסקה בניירות ערך, אלא בהיתר - כללי או לגבי סוגי ניירות ערך מסוימים - של שר האוצר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות או נש"ם להוסיף ל"הצהרה על שמירת ידיעות" איסור על שימוש עצמי בידיעות, ולקבוע כללים לגבי השקעות בחברות או בעסקים שעובד מטפל בעניינם.
בתשובתה מנובמבר 2009 למשרד מבקר המדינה הודיעה נש"ם כי תבחן עם יועצה המשפטי ועם הרשות את האפשרות להחיל על עובדי הרשות - בדומה לעובדי הרשות לניירות ערך - את האיסורים על השימוש במידע פנים שנקבעו בחוק ני ירות ערך.
בתשובתה מנובמבר 2009 למשרד מבקר המדינה הודיעה הרשות כי היא מקבלת את האמור בדוח ובכוונתה להרחיב את ההגבלה על עובדים, כך שתחול גם על שימוש עצמי בידיעות ועל השקעה בחברות שעניינן נדון ברשות.
רשות ההגבלים העסקיים 1171 .
מבנה השכר של העובדים המקצועיים ברשות חוזה מיוחד בסעיף 41 ב(א) לחוק ההגבלים העסקיים נקבע כי "עובדי הרשות יהיו עובדי המדינה ויחולו עליהם הוראות חוק שירות המדינה (מינויים), ואולם מנהל הרשות מורשה באישור השר, ביחד עם חשב הרשות, לייצג את המדינה בעשיית חוזים מיוחדים עם עובדים".
חוזה מיוחד כאמור נעשה מכוח תקנה 1(3 ) לתקנות שירות המדינה (מינויים) (חוזה מיוחד), התש"ך- 1960 (להלן- תקנות שירות המדינה), הקובעת כי "הוראות סעיף 40 יחולו, בין היתר, על העסקת "עובד אשר נציב])שירות המדינה (מינויים[ לחוק השירות קבע לגביו כי עבודתו חיונית למדינה וכי אין אפשרות מעשית להעסיקו במסגרת תנאי העבודה או השכר המקובלים בשירות המדינה".
בסעיף 40 לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט - 1959 , נקבע כי "שום דבר האמור בחוק זה אינו בא למנוע את הממשלה לעשות חוזה מיוחד עם אדם שיועסק בשירות המדינה במקרים ולפי תנאים שייקבעו בתקנות על פי המלצת ועדת השירות ובהתייעצות עם ועדת העבודה של הכנסת".
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי כל העובדים המקצועיים ברשות29 מועסקים על פי חוזים מיוחדים, ולא על פי החוזים הסטנדרדיים הנהוגים בשירות המדינה.
החוזה המיוחד מאפשר לשלם לעובד משכורת גבוהה מהמשכורת המקובלת בשירות המדינה מחד גיסא ולהחריג זכויות אחרות מאידך גיסא.
בתשובתה לשאלות נציגי משרד מבקר המדינה מאוגוסט 2009 מסרה נש"ם כי בשל הקושי בגיוס עובדים מקצועיים המסוגלים לבצע מטלות בתחום ההגבלים העסקיים, ועוד יותר מכך בשל הקושי בהשארת העובדים ברשות לאורך זמן עקב התחרות על עובד ים בין המגזר העסקי למגזר הציבורי, נקבע כי כל העובדים המקצועיים ברשות יועסקו על פי חוזים מיוחדים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עם סמנכ"ל הרשות, מר ישעיהו (שיקו) בר -דב, עולה כי לרוב נקלטים ברשות עובדים חסרי ניסיון או בעלי ניסיון מועט בלבד בתחום ההגבלים העסקיים.
הקושי בהשארתם של עובדים מקצועיים ברשות לאורך שנים ידוע וצפוי, בהתחשב בעובדה כי העובדים מתמחים בנושא ייחודי אשר לא ניתן להתמחות בו בשום מקום אחר כמעט.
ואולם השימוש בתקנה 1(3 ) רק דוחה את הקץ במעט ואינו פותר את בעיית עזיבתם של עובדים30 .
,לדעת משרד מבקר המדינה לאור השינויים שחלו בשוק העבודה מאז הקמת הרשות ולאור העובדה כי לרוב נקלטים ברשות עובדים חסרי ניסיון בתחום ההגבלים העסקיים או בעלי ניסיון מועט בלבד, מן הראוי שנש"ם והרשות יבחנו אם יש הצדקה להעסיק את כל העובדים על פי חוזים מיוחדים.
29 עובדי המחלקה המשפטית, המחלקה הכלכלית ומחלקת חקירות, שהם כ-60 .
עובדים 30 לדברי סמנכ"ל הרשות, הסיבה העיקרית לעזיבת העבודה ברשות היא הצעת עבודה אטרקטיבית במגזר הפרטי.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2009 מסרה הרשות, כי כדי שתוכל לעמוד באתגרים העומדים לפניה, עליה לגייס את טובי עורכי הדין והכלכלנים, והיא מקפידה לעשות כן.
החומר המקצועי בנושא ההגבלים העסקיים הוא מורכב, וכמעט כל הספרות המקצועית בתחום כתובה בשפה זרה.
ההון האנושי של הרשות הוא המפתח ה ראשון במעלה, וכמעט הבלעדי, להצלחה במשימותיה.
זאת ועוד, הרשות מתמודדת מול שני סוגי מעסיקים - המגזר הציבורי והמגזר הפרטי.
לגבי המגזר הציבורי, תנאי ההעסקה ברשות מצויים כבר כיום בנחיתות משמעותית לעומת תנאי ההעסקה בגופים דומים מבחינת תחומי עיסוק.
הרשות איבדה עובדים לטובת גופים אלה.
לגבי המגזר הפרטי, מצויה הרשות בנחיתות מובנית באשר ליכולתה להציע תנאי העסקה אטרקטיביים לעובדים.
נחיתות זו מתבטאת בקושי לגייס עובדים איכותיים, ובמיוחד בקושי לשמר את העובדים ברשות, לאור התנאים המוצעים להם לאחר שרכשו ניסיון וידע בעבודתם ברשות.
כל פגיעה נוספת בתנאי ההעסקה תחמיר עוד יותר את מצב הדברים ותביא לפגיעה ממשית במקצועיות הרשות וביכולתה לגייס ולשמר עובדים איכותיים.
להארכת משך עבודתם של העובדים ברשות יש חשיבות עליונה ליכולתה המקצועית של הרשות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2009 מסרה נש"ם כי מתקיימים מגעים עם נציגי עובדי הרשות במטרה לשפר את תנאי ההעסקה המקובלים ולצמצם במידה ניכרת את איוש המשרות באמצעות חוזים מיוחדים.
דירוג השכר מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי מסלול הקידום של העובדים המקצועיים ברשות - עורכי דין, כלכלנים וחוקרים31 - הוא כדלקמן: עובדים בעלי תואר ראשון ושלוש שנות ניסיון או בעלי תואר שני ושנתיים ניסיון נקלטים ברשות בדרגה 100 בדירוג514 (דירוג כלכלנים או רואי חשבון מוסמכים המועסקים במשרות בעלות מאפיינים כלכליים); עובדים חסרי הניסיון האמור נקלטים ברשות בדרגה 39 בדירוג564 (דירוג האקדמאים של לשכות שרים ולשכות מנכ"לים- משרות אמון) וממשיכים בדירוג 514.
ואולם דירוג 564 אינו מתאים לעובדים המקצועיים ברשות, שהרי אין מדובר בלשכות שרים ומנכ"לים, ודירוג 514 מתאים לעובדי המחלקה הכלכלית ולחלק מעובדי מחלקת חקירות ברשות בלבד.
יצוין כי השכר בדירוגים אלה גבוה במידה ניכרת מהשכר בדירוגים אחרים בשירות המדינה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2009 מסרה נש"ם כי במקום ליצור דירוג שכר ייחודי לרשות, נעשה שימוש בסמלי השכר של הדירוגים האמורים לצורך תשלום על פי רמות השכר הקיימות בהם.
דירוג 564 נבחר עבור עובדים חסרי הניסיון הדרוש בדירוג 514 .
מאחר שכל העובדים המקצועיים ברשות עוסקים בהיבטים שונים של אותו התחום, הוחלט על העסקתם בתנאים זהים בדירוג 514.
לדעת משרד מבקר המדינה, על נש"ם לבחון דרכים להעסקת העובדים המקצועיים ברשות בדירוגים המתאימים להשכלתם, לנ יסיונם ולאופי עבודתם, ובאופן שיאפשר לרשות למלא את תפקידה.
השכלתם של החוקרים היא בכלכלה, מינהל עסקים או חשבונאות רשות ההגבלים העסקיים 1173 .
תוספת בעד כוננות על פי התקשי"ר, תוספת כוננות משולמת לעובד תמורת נכונותו להעמיד עצמו לרשות המשרד לפרקי זמן שנקבעו, שלא בשעות העבודה הרגילות, לצורך ביצוע מטלות דחופות ואחרות.
מטלה יכול שתהיה סיוע טלפוני או התייצבות במשרד או במקום אחר לפתרון בעיה שהתעוררה, הכול לפי החלטת האחראי או מי מטעמו.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי 7 מ-12 עובדי המחלקה המינהלית ברשות קיבלו בשנת 2008 תוספת עבור 10.
ארבעה עובדים קיבלו את התוספת באופן קבוע בכל חודש, ושלושה - מדי פעם בפעם.
העלות השנתית של תוספת זו היא כ - 43,000 ש"ח, והיא משולמת באמצעות תקנה תקציבית המיועדת לכך.
לדברי סמנכ"ל הרשות, הסיבה העיקרית לתשלום תוספת כוננות היא כוננות העובד לקבלת קריאה ממוקד האבטחה שאליו מחוברת הרשות, כאשר מופעלת האזעקה במשרדי הרשות (אם פורצת שרפה או מתרחשת פריצה לרשות).
סיבה משנית לתשלום זה היא נכונותם של עובדים אלה להעמיד עצמם לרשות מקום העבודה שלא בשעות העבודה הרגילות לביצוע מטלות דחופות.
לרשות אין נהלים כתובים לגבי כוננויות.
זאת ועוד, בניגוד לאמור בתקשי"ר, סמנכ"ל ה רשות אינו מנהל טבלת כוננויות המפרטת את מספר הכוננויות שהוקצו למשרד, את אופן חלוקתן בין יחידות המשרד ועובדיו (לפי אמות המידה הקבועות בתקשי"ר) ואת הסיבות לכוננות, בהתחשב בעבודת היחידה, במבנה שלה ובמשימותיה.
יתרה מזו, הרשות לא בדקה במשך השנים את נחיצותה של תוספת הכוננות ואת החלופות לה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי למנוע שימוש בתשלום עבור כוננות כהטבת שכר בלתי ראויה, מן הראוי לבחון חלופות אחרות (עבודה בשעות נוספות, תשלום עבור קריאת פתע) ולצמצם את השימוש בכוננות אך ורק למקרים הכרחיים.
על הרשות לקב וע נהלים מפורטים וייחודיי ם בעניין כוננויות, התואמים את משימותיה ואת סביבתה הארגונית.
בכלל זה עליה להכין טבלת כוננויות מסודרת, וכן לבחון אירועים שבהם הופעלה הכוננות ולהפיק לקחים מהפעלה זו32.
בתשובתה מנובמבר 2009 הודיעה הרשות למשרד מבקר המדינה כי היא מקבלת את הערתו בדבר הצורך לנהל טבלת כוננויות המפרטת את מספר הכוננויות שהוקצו לה, את חלוקתן בין יחידותיה ועובדיה, בהתאם לאמות המידה הקבועות בתקשי"ר, ואת הסיבות שבגללן נדרשים העובדים להיות כוננים, ותפעל כדי ליישמה.
עם זאת ציינה הרשות כי יש צורך בתשלום תוספת כוננות לעובדי המינהל כדי לתת סיוע מינהלי לעובדי המחלקות המקצועיות בביצוע תפקידם.
במצבים שבהם יש צורך בתמיכה מינהלית מעבר לשעות הכוננות החודשיות המוקצבות לרשות, נדרשים עובדי המינהל להתייצב בעבודה במסגרת "קריאת פתע".
32 ,בעניין זה ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008 '), עמ73 , בפרק "כוננויות בשירות המדינה".
הרשות אחראית לשמירת התחרות העסקית במשק על פי סמכויותיה בחוק.
מהדוח עולה כי יש צורך לשפר את יכולת האכיפה של הרשות ולהעצים את כוח ההרתעה שלה.
לשם כך על הרשות לבחון דרכים נוספות לקצר את הליכי החקירה והאכיפה; להמשיך לפעול לקידום יזמתה להקנות לה סמכות אכיפה מהירה יותר - הטלת עיצום מינהלי; לגבש אמות מידה לקביעת סכום התשלום המוטל לפי צו מוסכם; להשלים את גיבושה של תכנית לאכיפת ביצוען של החלטות הממונה; להידרש לסוגיית החסינות ולבחון כיצד ניתן לעודד את הפנייה לרשות לצורך מסירת מידע על אודות קרטלים.
על הרשות להקפיד לפעול על פי כללי התקשי"ר.
נוסף על כך מן הראוי שנש"ם והרשות יבחנו אם יש הצדקה להעסיק את כל העובדים המקצועיים לפי חוזים מיוחדים.
כמו כן על נש"ם לפעול להעסקת העובדים המקצועיים על פי דירוגי השכר המתאימים להשכלתם, לניסיונם ולאופי עבודתם, באופן שיאפשר לרשות למלא את תפקידה.
ביוני 2002 פרסם משרד מבקר המדינה דוח על שנקר - בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב (להלן - שנקר או בית הספר); הדוח (להלן - הדוח מ- 2002)8 :עסק בעיקר בשני נושאים אלה הסדרת רישום הזכויות בשתי חלקות והשימוש בקרקעות שעליהן שוכן בית הספר; ניהול הרכש והמלאי והטיפול בחומרים מסוכנים (להלן - חומ"ס).
ביולי 2003 פרסם משרד מבקר המדינה דוח נוסף על שנקר (להלן- הדוח מ- 2003)9 , בדבר תנאי ההעסקה של הסגל האקדמי בבית הספר: שעות הוראה של חברי הסגל, תשלום גמול תפקיד, מינוי פרופסורים והעסקת מורים מן החוץ.
בתקופה שבין אפריל 2008 לספטמבר 2009 , לסירוגין, בדק משרד מבקר המדינה בשנקר את תיקון הליקויים שצוינו בדוחות מ - 2002 ומ- 2003 (להלן- המעקב או ביקורת המעקב).
8 ,ראו מבקר המדינה דוחות על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה (יוני 2002 '), עמ 767-779 .
9 ,ראו מבקר המדינה דוחות על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה (יולי 2003 '), עמ 691-709 .
שנקר- בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב 1415 .
בדיקות השלמה נעשו במועצה להשכלה גבוהה (מל"ג) ובוועדה לתכנון ולתקצוב שלה (ות"ת), במינהל מקרקעי ישראל (להלן - המינהל או ממ"י) - מחוז תל אביב, במחלקת הנכסים של עיריית רמת גן, במשרד להגנת הסביבה ובמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת).
תשומת לב מיוחדת ניתנה לתיקון הליקויים שהועלו בדוח מ - 2002 ,בנושא הבטיחות בעקבות כמה אירועים הקשורים בחומ"ס שהתרחשו בארץ ובחלקם גם במוסדות להשכלה גבוהה.
בביקורת המעקב עלה, ששנקר תיקן חלק מהליקויים שהועלו בדוחות מ - 2002 ומ- 2003 , ובנוגע למרבית האחרים הוא מסר שהוא מקבל את הערותביקורת המעקב והוא יטפל בתיקון הליקויים שנותרו.
דוח זה יציג את עיקר הליקויים שטרם תוקנו וכן ליקויים נוספים, שנמצאו בביקורת המעקב.
מינוי צוות לתיקון ליקויים .
סעיף 21 א לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 (להלן]נוסח משולב[- החוק) עוסק בחובות החלות על גוף מבוקר לתקן את הליקויים ולדווח על כך למבקר המדינה.
בין היתר נקבע בחוק, כי בכל גוף מבוקר ימנה ראש הגוף המבוקר צוות לתיקון ליקויים; וכי ראש הגוף המבוקר ידווח למבקר המדינה, בתוך פרק זמן שנקבע בחוק, בין היתר, על הדרכים לתיקון הליקויים והמועד לתיקונם.
להלן הממצאים שהע לה משרד מבקר המדינה בעניין פעילות צוות תיקון הליקויים שהקים שנקר: 1.
במאי 2008 פנה משרד מבקר המדינה אל נשיא שנקר וביקש ממנו להמציא לו את כתב המינוי של הצוות לתיקון הליקויים, את פירוט שמות חברי הצוות ותפקידיהם, ואת הדיווח על החלטות הצוות, וכן על הפעולות שביצע שנקר בעניין דוחות הביקורת מ - 2002 ומ- 2003 .