HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלותו של ראש ענף הרכש, שידע על קרבת המשפחה של העובדת ובעלה, וכי על פי כללי המינהל התקין היה עליו לדווח על כך לממונים עליו ולאגף משאבי אנוש ללא דיחוי כדי לבחון שמא המשך העסקת העובדת בתפקידה עלול ליצור מצב של ניגוד עניינים.
מכון ויצמן מסר בתשובתו מאוקטובר 2015 כי להבדיל מהמסקנה שאליה הגיעה הנהלת המכון, ראש ענף הרכש הגיע למסקנה כי קרבת המשפחה בין העובדת לבעלה אינה יוצרת ניגוד עניינים, ולכן לא ראוי להעיר לו כמי שפעל בניגוד לכללי מינהל תקין.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת המכון כי על ראש הענף לדווח על קרבת המשפחה לאגף משאבי אנוש ולבקש שהגורמים המוסמכים הם שיחליטו בשאלת ניגוד העניינים.
משהחליט בעצמו בתחום שאינו בסמכותו, פעל בניגוד לכללי מינהל תקין.
ליקויים בטיפול אגף משאבי אנוש לאחר הדיווח על קרבה משפחתית ניוד עובדים לתפקיד אחר נוהל העסקת קרובי משפחה קובע כי "לא יתקבל מועמד לעבודה במכון ולא יועסק במכון מקום בו קרבת המשפחה עלולה לעורר חשד לניגוד ]ב[ .
אולם, הנוהל אינו מסדיר מצב שבו נוצרה קרבה משפחתית או התעורר מצב של חשש לניגוד עניינים בעניינו של עובד לאחר שנקלט במכון וכיצד יש להימנע ממנו (למעט במקרה שבו הוא מועמד לתפקיד אחר או מועמד לקבל קביעות).
בפועל נמצא כי במקרים כאלה, אגף משאבי אנוש מנייד מתפקידם עובדים הנמצאים בקרבה משפחתית אסורה.
כך פעל האגף במקרה של עובדת אגף הרכש שבה עוסקת התלונה ובמקרה נוסף של זוג עובדים שנפגשו במסגרת עבודתם במכון ונישאו במרץ 2013 .
, כמפורט בהמשך לדעת משרד מבקר המדינה , על המכון לעדכן את הנוהל שלו ולקבוע בו כיצד יוסדרו מצבים של קרבה משפחתית וחשש לניגוד עניינים במקרים שהקרבה נוצרת או החשש מתעורר באשר לעובדיו שכבר נקלטו בעבודה, לרבות עיגון הכללים לניודם של עובדים לתפקיד אחר.
עליו גם לערוך הסדר למניעת ניגוד עניינים לעובדים בתפקידם, כל זאת, בכדי לשמור על שקיפות ועל אחידות בדרכי הטיפול במקרים כאלה ובכך להגביר את אמון הציבור במערכת הציבורית.
הימשכות יתר של הליכי ניוד עובדים ניוד עובדת אגף הרכש: בעקבות הטיפול בתלונה במכון, המליץ מבקר הפנים של המכון בפברואר 2013 .
להעביר את העובדת מתפקידה במחלקת הרכש לתפקיד אחר במכון 1562 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: מוסדות להשכלה גבוהה - מכון ויצמן למדע - חשש לניגוד עניינים בהעסקת קרובי משפחה במכון ויצמן למדע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הנהלת המכון אישרה את המלצת מבקר הפנים במרץ 2013 , וההמלצה הועברה לביצוע אגף משאבי אנוש.
מבקר הפנים אף הדגיש כי ראוי שמצב הביניים, שבו העובדת ממשיכה להיות מועסקת במצב של ניגוד עניינים, לא יתארך.
מבדיקת יישום החלטת המכון להעביר את העובדת ממחלקת הרכש עולה כי אגף משאבי אנוש הציע לעובדת כמה תפקידים במכון, אך היא סירבה לכל התפקידים שהוצעו לה, ולכן המשיכה בתפקידה במחלקת הרכש.
בסופו של דבר, העובדת הועברה לתפקיד אחר רק באוקטובר 2014 , כשנהותשעה חודשים לאחר ההחלטה על העברתה מתפקידה.
ניוד של עובדת נוספת: בביקורת נמצא במכון מקרה נוסף של העסקת קרובי משפחה, העסקה של זוג עובדים שנפגשו במסגרת עבודתם ונישאו במרץ 2013 .
העובדת ממלאת תפקיד ניהולי ביחידת מינהלה באחת מהמחלקות המדעיות (להלן - העובדת המינהלית), ובעלה הוא פרופסור מן המניין באותה המחלקה.
יחידת המינהלה ש העובדת המינהלית אחראית עליה מספקת שירותים מינהליים למדענים במחלקה שבה עובד בעלה, ובין השניים מתקיימים יחסי גומלין וקשרי עבודה5.
הביקורת העלתה כי גם במקרה זה החליט אגף משאבי אנוש להעביר את העובדת המינהלית לתפקיד אחר במכון, למען הזהירות והנראות שבעבודתם המשותפת, אולם הוא קבע שביצוע ההחלטה יהיה רק בינואר 20166, כשלוש שנים לאחר שהתקבלה ההחלטה, ועד אז תמשיך לעבוד במחלקה שבעלה עובד בה, מבלי שנקבע לה הסדר למניעת ניגוד עניינים עד להעברתה.
מכון ויצמן מסר בתשובתו מאוקטובר 2015 כי המשך העסקת העובדת המינהלית בתפקידה אינו יוצר ניגוד עניינים, אינו עלול ליצור ניגוד עניינים ואינו מעורר חשש לניגוד עניינים.
משרד מבקר המדינה אינו מקבל את תשובת המכון ומעיר כי כאשר מתעוררת שאלה בדבר קיומו של ניגוד עניינים או חשש לקיומו, יש להיוועץ ביועץ משפטי, שזה תחום מומחיותו, ולקבל את חוות ד עתו, ולכן היה על אגף משאבי אנוש להתייעץ עם לשכת הייעוץ המשפטי של המכון (ראו להלן בפרק "אי-טיפול לשכת הייעוץ המשפטי במצב של חשש לניגוד עניינים בהעסקת קרובי משפחה").
לדברי ראשת ענף ארגון ושיטות באגף משאבי אנוש, האגף מתקשה לנייד עובדים מתפקידם במכון מאחר שלחלק מהעובדים יש קביעות, ובין היתר יש צורך לקבל את הסכמת ועד העובדים.
עוד היא ציינה כי במקרים שבהם מתקבלת החלטה להעביר עובד מתפקידו, אגף משאבי אנוש בוחן אם יש משרות פנ ויות ומתאימות לעובד ולכישוריו ביחידה אחרת של המכון, אך אפשר להעביר את העובד לתפקיד אחר רק בהסכמתו.
לכך הוסיפה ראשת הענף כי העברת עובד מתפקידו מחייבת עריכת מכרז לבחירת מועמד שיחליף את העובד המועבר, ועריכת מכרז היא תהליך ממושך בדרך כלל.
5 בין יתר השירותיםהמינהליים שמספקת יחידת המינהלה הזאת למחלקה המדעית, יש שירותים של סיוע בקליטת כוח אדם חדש, סיוע למדענים בהיבטי פרט ורווחה, שיבוץ עובדים לפרויקטים וניהול תקציבי המחקר של המדענים.
6 מתשובת ראשת ענף ארגון ושיטות באגף משאבי אנוש מינואר 2016 עולה שהעובדת המינהלית הועברה לפקולטה אחרת במכון, אשר בה לא מתקיימים יחסי גומלין בין תפקידה לבין תפקידו של בעלה, בדצמבר 2015.
מוסדות להשכלה גבוהה 1563 .
:שם הדוח מוסדות להשכלה גבוהה - מכון ויצמן למדע - חשש לניגוד עניינים בהעסקת קרובי משפחה במכון ויצמן למדע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעי ר למכון כי הימשכות ההליכים להעברת עובדים הנמצאים בקרבה משפחתית אסורה ובחשש לניגוד עניינים כשנתיים ויותר, מאפשרת התנהלות בלתי תקינה ונוגדת את העקרונות העומדים בבסיס הנורמות הציבוריות אשר אוסרות על עובד ציבור להימצא במצב שיש בו אפשרות לניגוד עניינים בין האינ טרס הציבורי שעליו הוא מופקד לבין אינטרסים אחרים שלו.
התמשכות ההליכים האמורים אף מעידה על חוסר נחישותו של המכון לטפל בבעיה.
על המכון לשקול אימוץ הסדרים למניעת ניגוד עניינים גם לתקופות הביניים, כמו העברת תחומי אחריות לעובד אחר או פעולה בשיתוף בעל תפקיד אחר, הימנעות מהשתתפות בדיונים ובקבלת החלטות, ועוד.
ליקויים בקביעת הרשאות למערכת הממוחשבת במקרים של קרבה משפחתית אסורה תהליך הרכש של מכון ויצמן נעזר במערכת ERP , שהיא מערכת ממוחשבת מתקדמת המאפשרת ל ארגון לנהל מסד נתונים משותף למערכות העיקריות שבו ולסנכרן ביניהן (להלן - מערכת ERP .
) כל פעולה המתבצעת במערכת ERP מתבטאת בכל המערכות האחרות של הארגון, ובין היתר, אפשר ליצור בעזרתה בסיס נתונים מרכזי לניהול המלאי והרכש, המכירות והתשלומים של הארגון.
הגישה למערכת הזאת היא על פי הרשאות שנקבעו לעובדים, ואת מערך ההרשאות מנהלים אגף מערכות מידע והאגף שבו מועסק העובד המורשה.
מבקר הפנים של המכון ציין לפני משרד מבקר המדינה כי ההרשאות שנקבעו לעובדים למערכת ERP במכון ניתנות לפי המחלקות שאליהן הם משתייכים, וניתנות גם הרשאות פונקציונליות על פי תפקידים.
עוד ציין מבקר הפנים כי מידור העובדים במערכת ה -ERP הוא מידור חלקי ועדיין אין מניעה מספקת של חשיפת העובדים למידע שאינו רלוונטי לתפקידם, אך המכון פועל כיום לבניית מידור מלא, מתוך ניסיון שלא לפגוע בעבודת המכון וביכולתו של כל עובד למלא את תפקידו בשימוש במערכת ERP.
הביקורת העלתה כי משנודע לאגף משאבי אנוש על קרבת המשפחה של עובדת אגף הרכש ועד למועד העברתה לתפקיד אחר, הוא לא פנה לאגף מערכות מידע כדי שיגביל את ההרשאות שניתנו לה כדי שיתאימו לדרישות התפקיד ואפשר לה גישה כמעט ל כל המידע, אף למידע שלא נדרש לה לשם מילוי תפקידה.
לדעת משרד מבקר המדינה, בכך לא מנע המכון את הסיכון שבחשיפת מידע שלא לצורך לעובדת ואף לא מזער את האפשרות לניצול ניגוד העניינים שבו היא נמצאה, וראוי כי עניין זה יוסדר בנוהל שינחה את הגורמים הרלוונטיים כיצד לפעול להגבלת הרשאות עובדים הנמצאים בחשש לניגוד עניינ ים בשל קרבה משפחתית.
אי-טיפול לשכת הייעוץ המשפטי במצב של חשש לניגוד עניינים בהעסקת קרובי משפחה ככלל, מן הראוי שמינוי מועמד לתפקיד שבעניינו קיימת קרבה משפחתית אסורה וחשש לניגוד עניינים, חתימת חוזה העסקה עמו, או כניסתו לתפקיד בפועל, ייעשו רק לאחר שהיועץ 1564 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: מוסדות להשכלה גבוהה - מכון ויצמן למדע - חשש לניגוד עניינים בהעסקת קרובי משפחה במכון ויצמן למדע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המשפטי של הגוף הנוגע בדבר בדק את שאלת ניגוד העניינים, ולאחר שהמועמד חתם על הסדר מתאים למניעת ניגוד עניינים, אם הוא נדרש לכך.
עוד יודגש כי יש לבחון את שאלת ניגוד העניינים, ובמידת הצורך לערוך הסדר מתאים למניעת ניגוד עניינים, גם למי שהוא כבר עובד ציבור שהתעורר בעניינו חשש לניגוד עניינים.
אי-עדכון לשכת הייעוץ המשפטי בידי אגף משאבי אנוש הביקורת העלתה כי אגף משאבי אנוש לא העביר ליועצת המשפטית של המכון מידע על אודות עובדים הנמצאים בקרבה משפחתית אסורה.
משום כך לא בחנה היועצת המשפטית אם יש חשש לניגוד עניינים עקב הקרבה המשפחתית בעבודתם של העובדים האלה, ולא נקבעו הסדרים למניעת ניגוד עניינים במקרה הצורך.
כך עלה גם באשר לשני המקרים שהוזכרו לעיל.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון, ובכלל זה לאגף משאבי אנוש, על שלא העביר ללשכת הייעוץ המשפטי של המכון את המידע בדבר עובדים העלולי ם להימצא בחשש לניגוד עניינים עקב קרבה משפחתית, ולא דרש מהיועצת המשפטית לבחון את הצורך בקביעת הסדר שימנע מצב של ניגוד עניינים.
מומלץ כי לשכת הייעוץ המשפטי של המכון תקבל מאגף משאבי אנוש דיווחים שוטפים על העובדים שיש ביניהם קרבה משפחתית אסורה ועשויים להימצא במצב של חשש לניגוד עניינים.
לדעת משרד מבקר המדינה, במסגרת עדכון נוהל העסקת קרובי משפחה, על המכון לקבוע את חובת הדיווח ללשכת הייעוץ המשפטי של המכון על כל מקרה של העסקת קרובי משפחה, כדי שתבחן אם יש מצב של חשש לניגוד עניינים, ואם עולה חשש כזה, תערוך הסדר מתאים למניעת ניגוד העניינים.
אי-הסדרת הטיפול במקרים של קרבה משפחתית אסורה הביקורת העלתה כי החשש לניגוד עניינים עקב העסקתה של עובדת אגף הרכש הובאה לידיעת היועצת המשפטית של המכון בפעם הראשונה רק במכתבו של מבקר הפנים מפברואר 2013.
היועצת המשפטית לא חיוותה את דעתה בעניין ולא הציעה הסדר זמני מתאים עד להעברת עובדת אגף הרכש לתפקידה החדש באוקטובר 2014 .
היועצת המשפטית מסרה למשרד מבקר המדינה כי לא הובאו לפניה מקרים נוספים של חשש לניגוד עניינים בשל קרבה משפחתית (לרבות המקרה של זוג העובדים שנישאו במרץ 2013 ,) ולכן היא לא נדרשה לתת חוות דעת במקרים כאלה.
עוד היא מסרה כי במקרים שבהם אחד מאגפי המכון מוצא שמתקיים מצב של ניגוד עניינים אצל אחד מהעובדים, היא אינה סבורה כי יש מקום לערב אותה בהחלטת אותו האגף.
היועצת המשפטית אף ציינה כי לא ערכה הסדרים למניעת ניגוד עניינים עד כה, וכי אין במכון נוהל בנושא ניגוד עניינים.
מוסדות להשכלה גבוהה 1565 .
:שם הדוח מוסדות להשכלה גבוהה - מכון ויצמן למדע - חשש לניגוד עניינים בהעסקת קרובי משפחה במכון ויצמן למדע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה סבור כי על הנהלת המכון, בסיוע המקצועי של לשכת הייעוץ המשפטי, לפעול לגיבוש נוהל המסדיר את נושא ניגוד העניינים במכון ואת אופן עריכת ההסדרים למניעת חשש לניגוד עניינים.
על הנוהל לחול על כל המקרים המעלים חשש לניגוד עניינים, לרבות בשל קרבה משפחתית, ולהסדיר את אופן הדיווח על מקרים אלה ואופן הטיפול בהם.
משרד מבקר המדינה מעיר ליועצת המשפטית של המכון כי מניעת ניגוד עניינים של עובדי ם בגוף הממלא תפקיד ציבורי היא אחת מהנורמות המרכזיות במשפט הציבורי.
לפיכך, היועצים המש פטיים של גוף ציבורי הם בעלי הידע בנושא ועליהם לדרוש מההנהלה לגבש הסדר למקרים שבהם מתעורר חשש לניגוד עניינים בשל קרבת משפחה ולהיות שותפים לגיבוש ההסדר במקרה הצורך.
לדעת משרד מבקר המדינה, על היועצת המשפטית של המכון, שהיא האמונה על שמירת הנורמות החוקיות במכו ן ומתוקף תפקידה כשומרת סף בארגון, להקפיד יותר על נושא ניגוד העניינים במכון: לדרוש ייסודם של מנגנונים למניעת ניגודי עניינים; לפעול באופן אקטיבי ולהנחות את הנהלת המכון בכל הנוגע לטיפול בחשש לניגודי עניינים של עובדי המכון; לדרוש מההנהלה לקבוע נוהל בנושא אשר יכלול, בין השאר, את החובה להביא לידיעת לשכת הייעוץ המשפטי מקרים שבהם עולה חשש לניגוד עניינים, על מנת שתחווה את דעתה בנוגע למקרים אלו ותציע הסדרים למניעת ניגוד העניינים במידת הנדרש, לרבות בתקופת הביניים עד ניודם של העובדים לתפקיד אחר.
כך היה על היועצת המשפטית של המכון לפעול גם במקרה של עובדת אגף הרכש.
כלל יסוד בשירות הציבורי הוא שאסור לעובד להימצא במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים, לרבות בשל קרבה משפחתית.
עובד הנמצא במצב כזה עלול להתקשות לקבל החלטות אובייקטיביות, ללא משוא פנים, לטובת האינטרס הציבורי ולטובת הגוף שבו הוא מועסק, גם אם כוונתו טובה; העסקה של קרובי משפחה רבים במקום אחד אף עלולה ליצור "ריכוז כוח" העלול לפגוע במאזן יחסי הכוחות במקום העבודה.
בשל כל אלה, ניגוד עניינים משפיע לרעה על השירות הציבורי כולו ועלול לפגוע באמון הציבור במערכת הציבורית.
בניגוד לכלל האמור למכון ויצמן אין הסדר ממצה לטיפול בקרבה משפחתית וניגודי עניינים.
הנורמות לטיפול בקרבה משפחתית לא הוחלו על כל עובדי המכון, ואין במכון מסד נתונים מוסדר בדבר קרבה משפחתית בין עובדים.
הביקורת התמקדה בשני מקרים שבהם עובדות של המכון היו במצב של חשש לניגוד עניינים בשל קרבה משפחתית במשך תקופות ארוכות; טיפול הנהלת המכון במקרים האלה נמשך זמן רב מן הסביר, הטיפול לא היה מקיף, ובעקבות זאת לא מוזער הנזק האפשרי הקיים במצב של חשש לניגוד עניינים; לא הייתה הקפדה על נהלים ברורים בנושא ולא נקבעו הסדרים שיימנעו המש ך של החשש לניגוד עניינים בשל הקרבה המשפחתית; היועצת המשפטית של המכון, האמונה על שמירת הנורמות החוקיות במכון, הייתה צריכה להקפיד יותר ולדרוש ייסודם של מנגנונים למניעת חשש לניגודי עניינים.
שם הדוח: מוסדות להשכלה גבוהה - מכון ויצמן למדע - חשש לניגוד עניינים בהעסקת קרובי משפחה במכון ויצמן למדע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 על הנהלת המכון לפעול למניעת מצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים עקב קרבה משפחתית בעבודתם של עובדי המכון.
במסגרת זו עליה לקבוע כללים, לעדכן את נהלי המכון ולקבוע הסדרים שמטרתם למנוע ניגוד עניינים בכלל ועקב קרבה משפחתית בפרט, ולהחיל את הכללים, הנהלים וההסדרים האלה על כל עובדי המכון.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה - ניהול משאבי האנוש ברשות האוכלוסין וההגירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
רשות האוכלוסין וההגירה הוקמה מכוח החלטת ממשלה מאפריל 2008 , ועל פי החלטות נוספות שקיבלה הממשלה החל ב- 20026 .
ייעודה של רשות האוכלוסין הוא להסדיר את מעמדם החוקי של אזרחי המדינה, של תושביה ושל הזרים השוהים בה בהתאם למדיניות הממשלה ולמערכת החוקים והתקנות שיישומם הוא בסמכות הרשות.
רשות האוכלוסין מופקדת על מכלול משימות הנוגעות כמעט לכל אדם במדינת ישראל: הנפקת מסמכי ם מטעם המדינה בתחומי אזרחות, תושבות קבע ואשרות שהייה בארץ; הפעלת מעברי הגבול הבי ן-לאומיים מתוקף חוק הכניסה לישראל, התשי"ב- 1952, ומתוקף החלטות הממשלה , לרבות ביקורת על העֹוברים במעברי הגבול ומתן רישיונות ישיבה בהתאם למעמד העֹו בר; ביצוע פעולות אכיפה לצורך צמצ ום תופעת השוהים הבלתי חוקיים בארץ וביצוע פעולות אכיפה כנגד מי שמעסיק זרים שלא כדין; מתן היתרים להעסקת עובדים זרים בישראל.
לפי החלטת הממשלה רשות האוכלוסין היא יחידת סמך במשרד הפנים.
החל ב - 2008 בתהליך שארך כשלוש שנים קובצו ברשות יחידות ממשרד הפנים, ממשרד התמ "ת וממשטרת ישראל.
בתרשים 1 מוצג המבנה הארגוני הכללי של רשות האוכלוסין, על ארבעת מינהליה.
בראש הרשות עומד מנכ"ל הרשות, הכפוף לשר הפנים.
בתקופת הביקורת כיהן מר אמנון בן עמי כמנכ"ל הרשות.
המבנה הארגוני הכללי של רשות האוכלוסין .
המקור: רשות האוכלוסין וההגירה.
6 החלטת ממשלה 3434 מ- 13.
08 , החלטה 2327 מ- 30.
02 , החלטה 1784 מ- 4.
04 , החלטה 446 מ- 12.
06 , החלטה 2211 מ- 12.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה - ניהול משאבי האנוש ברשות האוכלוסין וההגירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 3.
המשאבים שעמדו לִרשּות רָשּות האוכלוסין ב - 2014 לצורך ביצוע תפקידיה היו כ- 2,200 עובדים (חלק מהעובדים מועסקים במשרות חלקיות) ותקציב בסך840 .
מיליון ש"ח גיבוש המערך הארגוני של הרשות בתקופה שלאחר הקמתה וניהול כוח האדם שבה במהלך שנות פעילותה הם משימה מ ורכבת ובלתי שגרתית בתחום ניהול המשאב האנושי בשירות המדינה.
היקף כוח האדם ברשות גדול בהשוואה לרוב משרדי הממשלה.
כמו כן, ברשות קובצו בהדרגה קבוצות עובדים בעלות מאפיינים שונים, הן מבחינת תחומי העיסוק, הן מבחינת תנאי העבודה: פקידים המשרתים את הציבור, בקרי גבול יוצאי משטרת ישראל ופקחים לאכיפת הוראות הדין על מעסיקי עובדים זרים.
את קבוצות העובדים האלה, לצד עובדים חדשים שקלטה הרשות, היה עליה לגבש לכלל ארגון אחד הפועל בהתאם למטרות וליעדים הנוגעים לתחומי עיסוק שונים.
עובדה זו מעלה את חשיבות ניהול משאבי האנוש ברשות.
בחודשים פברואר-יולי 2015 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת ברשות האוכלוסין בנושא ניהול משאבי האנוש.
בביקורת נבדקו הנושאים האלה: המבנה הארגוני ותקן כוח האדם ; העסקת עובדים בעבודה בלתי צמיתה; העסקת עובדים שלא על פי היקף משרתם; כוח האדם באגף הביטחון.
בדיקות השלמה נעשו בנציבות שירות המדינה ובמשרד האוצר - באגף השכר והסכמי העבודה ובאגף תקציבים.
המבנה הארגוני ותקן כוח האדם .
חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט- 1959 (להלן- חוק המינויים), קובע כי שר, או מי שהוא הסמיך לכך, יציג לפני נציב שירות המדינה תקן כוח אדם למשרד שעליו הוא מופקד, וכי התקן טעון אישור של הנציב.
"תקן כוח האדם" הוא רשימת המשרות ולצדן טווח הדרגות של כל משרה, אשר נקבעת עבור כל יחידה מיחידותיו של גוף ממשלתי.
לכל משרה יש שלושה מאפיינים: תואר המשרה, דהיינו שמה הרשמי; דרישות המשרה, שהן תנאים שונים כגון ההשכלה והניסיון הנדרשים מן האדם הממלא אותה; תיאור התפקיד, שהוא פירוט המטלות שעל נושא המשרה למלא, סמכויותיו והממונה שנושא המשרה כפוף אליו.
נש"ם מופקדת על ייזום, הובלה, הכוונה, הנחלה ובקרה של מערך ניהול ההון האנושי בשירות המדינה.
היא נד רשת לבקר את המבנה הארגוני של כל משרד ממשלתי, על חלוקת הסמכויות בין העובדים ועל רשומות משאבי האנוש.
תקן במשרד ממשלתי צריך להיקבע על פי מאפייני כל משרה ולפי התכונות והכישורים הנדרשים לביצוע יעיל שלה.
על נציב שירות המדינה לקיים הליך מקצועי של בקרה, פיקוח ואישור בעניין הבקשות המוגשות לו בנוגע לשינויי תקינה, וזאת בהסתמך על צורכי השירות, ובכלל זאת בחינת הצורך במשרות.
כאשר נציב שירות המדינה מאשר תקן, הוא מאשר למעשה את המבנה הארגוני של המשרד.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה - ניהול משאבי האנוש ברשות האוכלוסין וההגירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מעת הקמת רשות האוכלוסין ועד ינואר 2014 כיהן מר מוטי אהרוני בתפקיד סגן הנציב למשרדי הממשלה וליחידות הסמך.
במסגרת תפקידו היה סגן הנציב אחראי, בין היתר, לקביעת המדיניות בתחום ניהול ההון האנושי במשרדי הממשלה ו ביחידות הסמך בהיבטי ם של תקינה ומבנה ארגוני, וליישום המדיניות שנקבעה.
במסגרת תפקידו הוא נדרש לאשר את המבנה הארגוני של כל מינהל ברשות ואת פרטי תקן כוח האדם.
תקן כוח האדם נרשם במערכת ממוחשבת לניהול משאבים של משרדי הממשלה - מערכת מרכב"ה7 , על פי הנחיות נש"ם והוראות התקשי"ר.
נש"ם היא המוסמכת לאשר את הבקשות ולעשות את השינויים הנדרשים בתקן כוח האדם במרכב"ה.
נתוני מרכב"ה על גוף ממשלתי אמורים לשקף את תקן כוח האדם המאושר לו ואת מצבת כוח האדם שלו בפועל.
ההיקף הכולל של כוח אדם תקני בשירות המדינה מוסדר מכוח חוק יסודות התקציב התשמ"ה- 1985 , באמצעות קביעת המספר המרבי של המשרות שאותן רשאית הממשלה לאייש בשנת תקציב מסוימת - שיא כוח האדם.
הסמכות להסדרת היבטי שיא כוח האדם ניתנה בחוק לשר האוצר, וזה אָצל אותה לממונה על התקציבים במשרד האוצר.
מכאן שתוספת משרה לשירות המדינה טעונה אישור של שני גורמים: נציב שירות המדינה והממונה על התקציבים.
הסמנכ"ל למינהל ולמשאבי האנוש נושא באחריות כוללת לניהול משאבי האנוש בגוף הממשלתי ומשמש זרועּה הארוכה של נש"ם לעניין זה.
לסמנכ"ל מסּורות סמכויות לגיבוש תקן כוח האדם, והוא ממלא את תפקידיו בתחום זה באמצעות אגף משאבי האנוש, אשר אחראי לגיבוש תקן כוח האדם, וכן אחראי לרישום ולדיווח של נתונים בתחום משאבי האנוש.
תקן כוח האדם ומצבת כוח האדם משמשים כלי מרכזי לניהול משאבי האנוש במשרד ממשלתי.
הם משמשים לאיתור משרות פנויות ומשרות שעומדות להתפנות ויש לאיישן, לאיתור משרות שאין בהן צורך ולכן יש לגרוע אותן מהתקן וכד'.
על סמך התקן יכול המשרד לבחון גם שינויים נדרשים במבנה הארגוני.
באפריל 2015 כלל תקן כוח האדם של הרשות 2,430 .
משרות בביקורת נמצא כי תקן הרשות היה שגוי ולא רלוונטי משום שלא שיקף את כוח האדם ואת המבנה של חלק מיחידותיה ואף לא את כוח האדם והמבנה הנחוצים לה, הוא לא ייצג את המבנה הארגוני שנקבע לרשות, את המדרג בין היחידות ואת המדרג בין העובדים, כפי שיפורט להלן.
7 מערכת רוחבית כוללתבמשרדי הממשלה .
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה - ניהול משאבי האנוש ברשות האוכלוסין וההגירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מדרג בתקן שאינו תואם את המדרג בפועל מבנה ארגוני משמש כלי ניהול לצורך הצגת מכלול הקשרים בארגון, ובכלל זה רמות המדרג שבו - מהרמה הגבוהה ביותר ועד לרמת יחידות הקצה, מוטת השליטה של כל אחד מהמנהלים, ותיאור קשרי הגומלין בין בעלי תפקידים.
הביקורת העלתה הבדלים ניכרים בין המבנה הארגוני של רשות האוכלוסין כפי שהשתקף מתקן כוח האדם שלה (מעודכן למאי 2015), לבין המבנה הארגוני שלה בפועל.
עובדי הלשכה המשפטית , המשתייכים למטה הרשות , נרשמו בתקן כעובדי מינהל השירות למעסיקים ולעובדים הזרים (להלן - מינהל השירות למעסיקים); עובדי אגף מרשם ומעמד , המשתייכים למינהל האוכלוסין, נרשמו בתקן כעובדי מינהל השירות למעסיקים; חלק מעובדי יחידת ביקורת הגבולות, המשמשים כיחידת מטה העוסקת באשרות במטה הרשות , נרשמו בתקן כעובדי מינהל השירות למעסיקים; חלק מעובדי היחידה לאכיפת חוקי העבודה , המשמשים כעובדים במינהל השירות למעסיקים, נרשמו בתקן כעובדי מינהל האכיפה ו הזרים.
מינהל האוכלוסין : מינהל האוכלוסין הוא המינהל הגדול מבין ארבעת מינהלי הרשות מבחינת מספר המשרות שבו - 776 משרות.
המינהל נותן שירות לציבור בתחומים מרשם ודרכונים, אזרחות ומעמד, אשרות, איחוד משפחות, עלייה ושבות.
הוא מעניק שירות לאזרחי המדינה, לתושביה ולזרים שבה, בעיקר באמצעות 32 לשכות ו- 212 תחנות הפרוסות בכל רחבי הארץ.
בביקורת נמצא כי בפועל עומדים בראש המינהל שני מנהלי אגפים וכי שוררת אי בהירות באשר לגורם הנושא באחריות הכוללת לניהול המינהל: א.
בראש המינהל עומדים מנהל אגף בכיר (לשכות) אשר אחראי ל -32 הלשכות ותחנות הרישום של המינהל, ומנהל אגף המרשם והמעמד העומד בראש יחידת המטה המקצועית.
מנכ"ל הרשות מסר למשרד מבקר המדינה כי זה היה המבנה של הנהלת המינהל בעת תחילת כהונתו כמנכ"ל וכי נש"ם אישרה זאת, והוא החליט לדחות את בדיקת המבנה הארגוני של מינהל האוכלוסין עד אשר תסתיים הקמת יתר המינהלים ותפקודם יתבסס.
נש"ם מסרה למשרד מבקר המדינה כי מנהל אגף לשכות משמש כמנהל מינהל האוכלוסין, ואליו כפוף מנהל אגף המרשם והמעמד.
אולם בפועל, וכן על פי התקן שאישרה נש"ם, מנהל אגף המרשם והמעמד כפוף ישירות למנכ"ל הרשות.
רשות האוכלוסין השיבה כי הציגה בעל פה לפני נש"ם את מורכבות המדרג בכהונת שני מנהלי האגפים האמורים העומדים בראש מינהל האוכלוסין, וסוכם שהנושא ייבחן במסגרת הטיפול במבנה הארגוני של המינהל.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה - ניהול משאבי האנוש ברשות האוכלוסין וההגירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר לרשות האוכלוסין ולנש"ם כי המצב השורר בהנהלת מינהל האוכלוסין אינו מאפשר להבין מיהו ה גורם הנושא באחריות הכוללת לניהול המינהל.
על הרשות ועל נש"ם לפעול בדחיפות לתיקון מצב זה.
נמצא כי התקן במחלקת האשרות באגף המרשם והמעמד כולל 28 משרות במבנה ארגוני שטוח: כל העובדים כפופים למנהל המחלקה; בעוד שבפועל יש למחלקה מבנה מדורג: שלושה מנהלי תחום שכל אחד מהם אחראי לכמה עובדים.
מינהל האכיפה ו הזרים : בכל אחד מארבע ת המרחבים של מינהל האכיפה ו הזרים קיים תחום אכיפה.
לעומת זאת בתקן כוח האדם מוצג תחום האכיפה כאגף שכפוף ישירות למנהל המינהל, בנפרד מהמרחבים; על פי התקן כל העובדים בכל אחד מהמרחבים כפופים ישירות למנהל המרחב, ואילו בפועל קיים מדרג מורכב יותר אשר לא בא לידי ביטוי בתקן.
: מינהל מעברי הגבול המינהל מחולק לאזורים, ו למנהלי האזורים כפופים אחראי המשמרת, ואליהם כפופים בקרי הגבול.
לעומת זאת על פי התקן בקרי הגבול כפופים ישירות למנהלי האזורים.
: מינהל השירות למעסיקים ולעובדים הזרים אגף מדור התשלומים ואגף ההיתרים למעסיקים פרטיים במינהל זה מוצגים בתקן כוח האדם כבעלי מבנה ארגוני שטוח, שלפיו כל עובדי האגף כפופים למנהל האגף.
בפועל, בשני האגפים מבנה ארגוני מדורג.
עוד נמצא בתקן כי במינהל זה משרת מנהל המחלקה לתאגידים וללשכות הפרטיות, ללא כפיפים.
על פי המבנה הארגוני שמנהל המינהל מסר למשרד מבקר המדינה, מאז ינואר 2013 מנהלת את האגף עובדת הרשומה בתקן כעובדת בלשכה המשפטית של הרשות, וכפופים לה עובדים.
הרשות השיבה כי הסדרת המדרג תטופל במסגרת עדכון המבנה הארגוני של כלל המינהלים במרכב"ה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות האוכלוסין, כי לצורך ניהול תקין של משאבי האנוש, עליה לפעול לתיקון תקן כוח האדם שלה, על מנת שייצג נאמנה את המבנה הארגוני.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה - ניהול משאבי האנוש ברשות האוכלוסין וההגירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 העסקה לפי הגדרת תפקיד שאינה תואמת את התקן מינהל מעברי הגבול באוקטובר 2010 לקראת הקמת מינהל מעברי הגבול נוספו לתקן כוח האדם של הרשות40 משרות של אחמ"שים, הממונים על בקרי הגבול.
חלק מתפקידו של בקר הגבול הוא לזהות את העוברים בגבול ולרשום אותם, ולערוך תשאול ראשוני של נוסעים החשודים כי מטרת כניסתם לארץ מפרה את חוקי המדינה.
תפקידיו של האחמ"ש הם בין השאר לטפל באנשים שהכניסה לארץ או היציאה ממנה נאסרה עליהם, וכן לתשאל נוסעים אשר חשודים כאמור.
הדרגות שנקבעו על פי התקן לתפקיד בקר הגבול הן 17-15 בדירוג המינהלי, ולתפקיד אחמ"ש - 18-16 .
אחמ"ש הוא אפוא תפקיד בכיר יותר מבקר הגבול, וככלל, רמת הבכירות הגבוהה שלו אמורה להתבטא גם בתנאי שכר טובים יותר.
הרשות הסבירה כי לבקרי הגבול ולאחמ"שים מסּורות למעשה אותן הסמכויות שנקבעו בדין.
עם זאת הרשות הנהיגה חלוקת משימות בין בקרי הגבול לבין האחמ"שים.
לדוגמה, בקר מוסמך לעכב אדם המבקש להיכנס לארץ עד לגמר הבירור בעניינו, ואילו האחמ"ש הוא שמוסמך להחליט לאחר סיום הבירור האם לסרב לבקשה או להיענות לה.
נמצא כי במשך ארבע השנים שחלפו מאז נוספו לתקן הרשות 40 משרותאחמ"ש איישה הרשות רק 23 ,מהן וזאת למרות פניות חוזרות ונשנות של מנהל מינהל מעברי הגבול למנכ"ל בנושא זה, שבהן הסביר שהמחסור בכוח האדם גורם ל"בעיה מבצעית קשה": מספר האחמ"שים אינו מספיק לביצוע כל שעות העבודה במשמרות שנדרשת הרשות לספק בזמן רגיל, ולעתים מספר האחמ"שים במשמרת אינו מספיק לשם ביצוע התחקורים הנדרשים.
רק במהלך הביקורת, באפריל 2015 , פרסמה הרשות מכרזים לצורך איוש17 המשרותהנוספות, ו -15 מהן אוישו עד דצמבר 2015.
נוסף על כך נמצא כי אף על פי שהרשות לא איישה את כלל משרות האחמ"שים שנקבעו לה בתקן, מספר העובדים שהיא העסיקה בפועל כאחמ"שים היה גדול מהמספר המאושר על פי התקן (דהיינו, 40 משרות).
לדוגמה במעבר הגבול בנתב"ג הועסקו 50 עובדים בתפקיד אחמ"ש, ואילו על פי התקן יש רק 11 משרות כאלה, ובמעבר הגבול אלנבי הועסקו 12 ,עובדיםואילו על פי התקן יש משרה אחת של אחמ"ש.
רוב האחמ"שים שימשו בתפקיד זה באופן קבוע, במשרה מלאה ולאורך תקופה ארוכה.
עוד נמצא כי בקרים שהועסקו כאחמ"שים לא נבחרו באמצעות מכרז לתפקיד האחמ"ש אלא לפי החלטת מנהל המינהל.
המנהל מסר למשרד מבקר המדינה כי לנוכח מצוקת כוח האדם והבעיה המבצעית האמורה, הוא בחר בבקרי גבול לשמש גם כאחמ"שים, וזאת בין היתר על פי כישוריהם הניהוליים.
נש"ם השיבה כי הטלת תפקידי אחמ"ש על בקרי הגבול נעשתה ללא אישורה, ולכן לא נעשה שינוי בתואר המשרה של העובדים או ברמת שכרם.