HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
סקר הגז במסגרת הסדרת נושא התעריפים שישולמו ליח"פים קונבנציונליים קבעה הרשות כי תנאי מקדמי למתן התחייבות של מנהל המערכת לרכישת יכולת הייצור שלהם, הוא שתחנת הכוח צפויה לפעול לפחות 4,500 .
שעות בשנה על פי קביעת הרשות, מ נהל המערכת (הפועל במועד סיום הביקורת במסגרת חח"י, מאחר ולא יושם מתווה השינוי המבני) הוא שאמור לבצע בחינה של מספר השעות שבהן תופעל כל תחנת כוח, על פי הנתונים הטכניים של היצרן ועל פי צורכי המערכת (להלן - סקר גז).
מכאן שכדי להחליט על מתן התחייבות רכישה ליצרן זה או אחר לא די בתוצרי תכנית הפיתוח שהכין המשרד כמתואר לעיל, אלא יש לבצע בדיקות נוספות.
)(א 52 ספר התעריפים לשנים 2002 -2005 , יולי 2002 ; ספר בסיס התעריפים - עלויות מוכרות למקטע הייצור לשנים 2010 -2014 , פברואר 2010.
53 אתר האינטרנט של חברת חשמל, נספח לדוחות כספיים לתשעת החודשים ושלושת החודשים שהסתיימו ב - 30.
11: "בחינת ירידת ערך נכסים ליום 30.
2011 במסגרת יישום הוראות תקן חשבונאות בינלאומי מספר 36 ,", ירידת ערך נכסים 24.
128 דוח ביקורת שנתי 63א .
בשנת 2010 עשה אגף התפ"ט בחח"י סקר גז כללי, ותוצאותיו היו שונות בתכלית מאלו של תכנית הפיתוח.
על פי תכנית הפיתוח, נדרשה הקמת שלושה מחז"מים: שניים עד שנת 2013 , מחז"מ נוסף משרד האנרגיה והמים 129 .
עד שנת 2014 ו-12 ( טורבינות גז170 מגה-ואט כל אחת) בשנים 2016 -2020 .
לעומת זאת, לפי תוצאות סקר הגז, יש צורך רק בהקמתן של תשע יחידות טורבינות גז מסוג 100- LMS54.
מנהל מינהל החשמל הסביר למשרד מבקר המדינה באפריל 2012 " , כי כאשר צריך לבצע סקר גז עבור יח"פ מסוי ם, תנאי ההרצה נקבעים ע"י רשות החשמל (אשר קבעה את הצורך בסקר), ולא על ידי מנהל המערכת, כך שהתוצאות אינן מוטות 'לטובת חברת החשמל '".
חברת החשמל הסבירה למשרד מבקר המדינה, כי אי -השלמת הקמת חברת ניהול המערכת והמשך חיובה לבצע של חח"י את סקרי הגז הכלליים והמחייבים, ולהקפיד על סודיות המידע שנמסר לה, מעמידים את החברה במצב "בלתי נסבל", והיא התריעה עליו הן לפני המשרד והן לפני הרשות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הסתירה בין נתוני הרשות, שלפיהם נחוצות יחידות LMS ,, ובין נתוני משרד האנרגיה, שלפיהם נחוצים מחז"מים מצביעה על הצורך שבחינת עמידתו של היח"פ בתנאי הסף לקבלת התחייבות לרכישת כושר הייצור שלו, תיעשה באופן נטול פניות, משיקולים של טובת המשק.
נוכח ניגוד העניינים המובנה של חח"י, כל עוד לא הוצא מנהל המערכת מחח"י, יש צורך שסקרי הגז יבוצעו על ידי גורם בלתי תלוי.
קביעת תעריף גיבוי ליח"פים בחוק נקבע כי על רשות החשמל לקבוע את התעריפים שישולמו ליח"פים לסוגיהם, לרבות דרך עדכונם, בהתחשב ב שירותי הגיבוי שייתן חח"י כספק שירות חיוני.
בתקנות 55 נקבע כי על הרשות לקבוע תעריף לשירותי הגיבוי ו השירותים הנלווים שייתן חח"י ל יצרן פרטי ומנגנון לרכישת ש ירותים אלה.
בהתאם לכך, נקבע בהחלטות הרשות56, כי תעריפי גיבוי ייקבעו בשנת 2000.
משרד מבקר המדינה העלה כי למרות האמור בחוק ובתקנות ולמרות החלטות הרשות , טרם קבעה הרשות תעריף לש ירותי גיבוי ו לשירותים נלווים שיח"פים אמורים ל קבל מחח"י , ולכן אין ביכולתם של היח"פים לאמוד כראוי את הוצאותיהם הצפויות על שירותי תשתית וגיבוי57.
רשות החשמל הודיעה למשרד מבקר המדינה במאי 2012 , כי בתוכנית עבודתה נקבע כי שקביעת תעריפי שירותי הגיבוי והשירותים הנלווים תסתיים במהלך שנת 2012 .
, כלומר קודם שתחל הפעילות המסחרית של יחידות הייצור .
54 טורבינות גז בהספק של כ-100 מגה-ואט כל אחת.
55 סעיף 14)(ג לתקנות משק החשמל (יצרן פרטי קונבנציונלי) , התשס"ה- 2005;סעיף 13)(ג לתקנות משק החשמל (קוגנרציה) , התשס"ה- 2004.
56 החלטה 4 שהתקבלה בישיבה 65 ב- 21.
99 והחלטה 4 שהתקבלה בישיבה 66 ב- 4.
57 בעניין זהראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 51ב ( 2001 '), עמ727.
130 דוח ביקורת שנתי 63א .
קביעת מרכיב הביטוח ומרכיבי התעריף ליח"פים 1.
על פי התקנות58 (להלן- תקנות תנאים ונהלים), בעל רישיון להפעלת תחנת כוח פרטית ירכוש בכספו ביטוחים ויחזיק בביטוחי ם המפורטים בהן.
לפי אמות המידה שקבעה רשות החשמל59, בעל .
58 תוספת חמישית לתקנות משק החשמל (תנאים ונהלים למתן רישיון וחובות בעל רישיון), התשנ"ח- 1997 59 אמת מידה137: " תעריפי כוח עליון ואחריות - תנאי ביטוח ליצרן פרטי"; אמת מידה 138: " תקופת ההפעלה של המתקן - ביטוחים נדרשים"; אמת מידה 139: " הוראות כלליות".
משרד האנרגיה והמים 131 .
הרישיון הוא האחראי לרכישת כל הביטוחים , לרבות ביטו ח מפני כל הסיכונים למתקן, לציוד ולמלאי, ביטוח אבדן רווח גולמי, ביטוח אחריות כלפי צד שלישי וביטוח אחריות מעבידים.
היקף כיסויי הביטוחים נקבע לפי גובה המתח שבו משתמש היצרן.
הרשות הכירה בשיעור שונה של הוצאות ביטוח של תחנות מסוגים שונים, בלי לבחון את הוצאות הביטוח הנדרשות לפי תקנות תנאים ונהלים.
כך, לדוגמה , לגבי מתקנים סולריים גדולים, חוות רוח ומתקנים המופעלים בביו-גז, קבעה הרשות כי שיעור הוצאות הביטוח השנתיות יהיה 0.
5% מעלות ההקמה (ללא עלויות הקרקע); לגבי טורבינת גז נקבע כי שיעורן של הוצאות אלו יהיה כ- 0.
26% מעלות ההקמה; ואילו לגבי מתקני אגירה שאובה קבעה הרשות כי שיעור הוצאות הביטוח השנתיות יהיה 0.
36% מעלות ההקמה וכ -18% מעלויות התפעול הקבועות - שיעור גדול בהרבה מזה שנקבע לגבי מתקנים אחרים.
הרשות הסבירה כי שיעורי הוצאות הביטוח שקבעה למתקני אגירה שאובה גבוהים מאלו שקבעה לטורבינת גז עקב משך ההקמה הארוך, הכרוך בסיכונים, ו רמת הזמינות הגבוהה הנדרשת ממתקן אגירה שאובה60 .
משרד מבקר המדינה מעיר כיהסברי הרשות בדבר ההשפעה של תקופת ההקמה ו רמת הזמינות הנדרשת מהמתקן, על תעריפי הביטוח, אינם תואמים את דרישות הביטוח בתקופת ההפע לה על פי תקנות תנאים ונהלים ועל פי אמות המידה שקבעה הרשות, המושפעות מ שווי הרכוש, ממצבת כוח האדם ו מרמת המתח שבו משתמש היצרן.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי הרשות קבעה את הוצאות הביטוח בהתחשב ברמת הזמינות בלא שבחנה את ההשפעה של רמת הזמינות הנדרשת על עלויות הביטוח בפועל.
התעריף שיגבו היח"פים עבור החשמל נקבע בין היתר על סמך הוצאות ההקמה שבהן הכירה הרשות, ובהוצאות ההקמה נכלל רכיב של הוצאות בלתי מתוכננות.
הועלה שהרשות הכירה בשיעורים שונים גם ב סעיף ההוצאות בלתי מתוכננות.
לדוגמה, לגבי מתקנים פוטו-וולטאיים גדולים וחוות רוח הוכרו הוצאות בלתי מתוכננות בשיעור כ-10% מעלויות ההקמה.
בעלויות ההקמה של המתקנים האמורים לא הובאו בחשבון, באופן מלא או חלקי, עלויות הקרקע, הציוד, הביטוח והייעוץ.
לגבי מתקנים קונבנציונאליים ומתקנים סולריים בינוניים הוכרו הוצאות בלתי מתוכננות בשיעור של 5% מעלויות ההקמה.
לעומת זאת, לגבי מתקני אגירה שאובה, הכירה הרשות בהוצאות בלתי מתוכננות בשיעור של 10% מעלויות ההקמה, ולעניין זה נכללו בעלויות ההקמה של מתקנים אלה עלות הקרקע , הציוד המבוטח (הנמצא באחריות היצרן ) והייעוץ, ששיעורם כ-35% מסך עלות ההקמה.
רשות החשמל הסבירה למשרד מבקר המדינה במאי 2012 כי שיעור ההוצאות הבלתי מתוכננות שנקבע למתקני אגירה שאובה גבוה בגלל מידת המורכבות של המיזם, ייחודיותו והצורך שיעמוד בתנאי תכנון וביצוע גבוהים ביותר.
60 רמת הזמינות של מתקן נקבעת בנוסחת חישוב לפי אמת מידה 83 של רשות החשמל, כפונקציה של ההספק הזמין של המתקן.
הספק זמין מוגדר באמת המידה כ"יכולת זמינה ממומשת לאנרגיה והיכולת הזמינה שלא מומשה לאנרגיה, אך שניתן לממשה בזמן אמת לאנרגיה לפי תכנית ההעמסה הפרטנית והנחיות מנהל המערכת בזמן אמת לתוספת או הפחתת יצור".
132 דוח ביקורת שנתי 63א .
משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובת הרשות אין בה כדי להסביר את העובדה כי לצורך חישוב ההוצאות הבלתי מתוכננות שהוכרו לגבי מתקני אגירה שאובה, נלקחו בחשבון עלויות שאינן נלקחו בחשבון לגבי מתקנים אחרים, מהסיבה שמרכיב חוסר הוודאות בהן נמוך יותר.
משרד האנרגיה והמים 133 .
נתוני עלויות ההקמה והתפעול התקניות של תחנות כוח המופעלות ב טכנולוגיות שונות משפיעים על כל כליות תכנית הפיתוח למשק החשמל ועל עלותה.
11 קבע אגףהתפ"ט בחח"י, כי בבדיקת תרחישים שונים באמצעות תכנת האופטימיזציה , שנועדה להכנת תכנית הפיתוח המיטבית למשק החשמל, לפי נתוני עלויות ההקמה והתפעול שקבעה הרשות בשנת 2009 , אין כדאיות כלכלית בשילוב מתקני אגירה שאובה .
כאמור, המשמעות הכספית של שילוב 800 מגה- ואט ממתקני אגירה שאובה היא הוצאה של 325 מיליון דולרעד 390 ,מיליון דולר כתלות ב תרחישים השונים שנבחנו.
יש לציין כי עלויות התפעול ו התחזוקה של מתקני אגירה שאובה על פי קביעת הרשות, גבוהות פי 3.
5 מנתוני העלויות שבידי אגף התפ"ט עליהם התבסס האגף בבדיקותיו בשנת 2010 , אשר תוצאותיהן הראו כדאיות כלכלית בשילוב מתקני אגירה שאובה.
משרד מבקר המדינה מעיר , כי קביעת שיעור גבוה של הוצאות ביטוח והוצאות בלתי מתוכננות למתקני אגירה שאובה, השפיעו, בין היתר, על הכדאיות הכלכלית בשילוב מתקני אגירה שאובה.
על פי סעיף 30 לחוק ו על פי תקנות תנאים ונהלים , על הרשות לפקח על פעילויותיו של בעל רישיון ולוודא שהוא מקיים את הוראות החוק והתקנות ואת תנאי רישיונו, כמפורט בו.
בתקנות תנאים ונהלים נקבע כי לשם פיקוח על בעל הרישיון עליו להמציא לרשות, בי ן השאר, דוחות כספיים שנתיים מבוקרים בידי רואה חשבון, דוחות על אירועים מיוחדים העלולים להשפיע באופן מהותי על מתן שירות לפי הרישיון, דוחות על ציוד ומתקנים וכן דוחות על מצבת כוח האדם של בעל הרישיון.
עוד יצוין כי אחד התנאים המופיעים ברישיונות המותנים להקמת תחנת כוח לייצור חשמל הוא עמידה בדרישות הגשת הדוחות המפורט ות בתקנות.
עד מועד סיום הביקורת, לא הגישו היח"פים בעלי הרישיונות הקבועים לרשות החשמל את הדוחות האמורים.
משרד מבקר המדינה העלה כי רשות החשמל לא עמדה על מימוש סמכותה לקבל דוחות כאמור ולא אכפה את הגשתם.
משמעות הדברים היא כי הרשות אינה משתמשת בכלי שיכול לשמש אותה לבחינת העלויות בפועל, ובכללן עלויות הביטוח.
ובכך לאמת את קביעותיה בדבר מרכיב הביטוח ומרכיבי התעריף של היח"פים.
מימוש התכנון של משק החשמל .
תחנת הכוח החדשה באשקלון - מיזם D .
,כאמורבספטמבר 2001 החליט השר דאז, מר אביגדור ליברמן להקים את מיזם D , והוא היה אמור להתחיל לפעול בשנת 2008 .
באוקטובר 2002 הכריזו ראש הממשלה, שר הפנים ושר האוצר על התחנה המתוכננת כעל מיזם תשתית לאומית, כמשמעה בחוק התכנון והבניה, התשכ"ה - 1965 (להלן- חוק התכנון 134 דוח ביקורת שנתי 63א .
בנובמבר 2002 החליטה הממשלה להסמיך את חח"י, מכוח חוק התכנון והבנייה, להכין ולהגיש לוועדה הארצית לתכנון ובנייה של תשתיות לאומיות שבמשרד הפנים (להלן - ות"ל) תכנית להקמת תחנת כוח המוסקת בפחם באתר "רוטנברג" באשקלון - היא מיזם D .
בפברואר 2003 הכריזה ות"ל על הת כנית כתכנית תשתית לאומית.
באפריל 2008 הגישה משרד האנרגיה והמים 135 .
חח"י לוות"ל תכנית מתאר מפורטת ותסקיר השפעה על הסביבה.
בשנים 2001 ו- 2008 הגישו ארגונים עתירות לבג"ץ כנגד הקמת המיזם61 .
בג"ץ קבע שאין מקום להתערבותו בעניין שהועלה בעתירות והוא דחה עתירה אחת ומחק את האחרת.
ביוני 2008 החליטה ות"ל להעביר את תכנית מיזם D "להערות הוועדות המחוזיות" לתכנון ולבנייה "ולפרסומה להשגות הציבור".
נוסף על כך מינתה ועדת המשנה להשגות של ות"ל (להלן - ועדת המשנה) חוקר מטעמה שירכז עבורה את התנגדויות הציבור (להלן - החוקר).
בספטמבר 2009 הגיש החוקר לות"ל את מסקנותיו והמלצותיו.
באותו מועד הציע מזכיר הממשלה (עו"ד צבי האוזר) ליו"ר ות"ל דאז (מנכ"ל משרד הפנים, רו"ח גבריאל מימון) להמתין לקביעת מדיניות הממשלה בנושא "משבר האקלים העולמי ומדיניות הממשלה בעניין הפחתת פליטת גזי החממה" שהתקבלה באוקטובר 2009 .
בדצמבר באותה השנה הציע מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז מר אייל גבאי ליו"ר ות"ל כי "החלטת הות"ל בדבר הקמת תחנת כוח פחמית באשקלון תתקבל לאחר החלטת הממשלה בדבר מדיניות להפחתת גזי חממה בישראל".
10 ציינו השר ומנכ"ל משרדו לפני הממשלה במסגרת סקירת תכנית הפיתוח למשק החשמל לשנים 2016- 201062 , כי "משק החשמל בישראל עומד בפני צפי לבצורת חשמל בשנת 2013 ".
עוד ציינו כי למימוש מדיניות המשרד שלפיה יש לשמור על כושר הייצור (להלן - היכולת המותקנת) המבוססת על פחם ברמה של 50% לפחות מכושר הייצור המותקן במשק, יש להשלים את הקמתו של מיזם D, הכולל שתי יחידות פחמיות שיספקו עד סוף שנת 2016 כ- 1,260 מגה- ואט, וכי "נשקלות חלופות להפעלתו השוטפת של פרויקט D בגז טבעי (יחד עם שימור היכולת הפחמית)".
בתכנית הפיתוח למשק החשמל שאישר השר ב - 15.
10 נקבע שיוקמו "שתי יחידות תרמיות קיטוריות בתצורת גז-פחם בהספק מצטבר של כ - 1,260 מגה-ואט במתחם רוטנברג (מיזם D.
") בנובמבר 2010 המליץ מנהל אגף בכיר (תכנון ותשתיות) במינהל התכנון שהוא גם מתכנן ות"ל למינהל החשמל לקדם את הטיפול במיזם D במועצה הארצית לתכנון ובנייה (להלן - המועצה הארצית) המטפלת בתמ"א 1063 .
המשרד קיבל את ההמלצה והחל בהליכי תכנון חדשים בתיאום עם המשרד להגנת הסביבה ועם מינהל התכנון במשרד הפנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, העברת קידום תכנונו של המיזם מוות"ל למועצה הארצית עלולה לעכב את תכנונו ולמנוע את הקמתו במועד שנקבע בתכנית הפיתוח של משק החשמל.
מתכנן ות"ל הסביר למשרד מבקר המדינה באפריל 2012 , כי הוא המליץ להעביר את הטיפול למועצה הארצית, בין השאר כדי שהמשרד להגנת הסביבה יישא כשותף ישיר גם באחריות לדרישות הסביבתיות המקלות ממבצעי המיזם, שיאפשרו את קידומו ביתר שיתוף פעולה.
יצוין שעד מועד סיום הביקורת, לא ביטלו ראש הממשלה, ש ר האוצר ושר הפנים את הכרזתם מאוקטובר 2002 שמיזםD .
הוא מיזם תשתית לאומית השר להגנת הסביבה הסביר למבקר המדינה באפריל 2012 , כי "הות"ל הפסיק לטפל בתוכנית היות וכל הגופים הנוגעים בדבר החליטו בהסכמה לעבור למסלול של תמ"א וקידום תוכנית דו -דלקית במקום ההליך הות"ל י.
בכך, התייתר ההליך בות"ל ולא היה טעם לקיים דיונים בפרויקט ש'מת'.
הליך קידום התמ"א הינו הליך .
61 בג"ץ 9032/01 אדם טבע ודין נ' שר התשתיות הלאומיות ואח', תק-על ( 2004()1 ) 746.
62 כאמור, בעקבות דיון זה הוקם צוות 90 הימים, אשר דן, בין היתר, בצורך בהקמת מיזם D .
ובתצורתו התפעולית 63 .
תמ"א של תכניות נפרדות וחלקיות עבור כל תחנת כוח 136 דוח ביקורת שנתי 63א .
שקוף יותר ובכך לא נפגע עקרון השקיפות אלא להיפך".
השר הוסיף כי לדעת משרדו, התכנון של תשתיות לאומיות שמיועדות לשרת את המדינה עשרות שנים צריך להיעשות בשיתוף כל הגורמ ים הנוגעים בדבר, וכי מיזמים בעלי השפעה סביבתית בסדר גודל של מיזם D אמורים להיבדק במסלול הסטטוטורי הרגיל (במועצה הארצית), שבו היועץ הסביבתי הוא המשרד להגנת הסביבה.
לדעת השר, אילו נעשה כך לכתחילה בנוגע למיזם D , היו נמנעים חסרים משרד האנרגיה והמים 137 .
רבים בהנחיות הסביבתיות של ות"ל, הייתה גדלה השקיפות הציבורית וניתן היה לטפל בהתנגדויות הציבור בשלבים מוקדמים של המיזם.
על יסוד מדיניות המשרד בדבר תמהיל הדלקים הנדרש למדינה לטווח ארוך כמתואר לעיל, הכין המשרד באוגוסט 2009 הצעה להחלטת ממשלה בעניין "הבטחת אספקת חשמל סדירה למשק הישראלי" .
בהצעה נכתב כי לנוכח החשיבות של מיזם D לקיום אספקת חשמל רציפה, יש להנחות את משרדי הממשלה להשלים, כל אחד בתחומו, את ההליכים הקשורים בהקמת המיזם כדי ששתי יחידות הייצור יחלו לפעול לא יאוחר מאמצע שנת 2015 .
משרד מבקר המדינה ער לצורך בהליך שקוף, אולם מעיר למשר ד האנרגיה כי עקב העיכוב המתמשך בהקמת מיזם D , בייחוד נוכח התמשכות הקמתן של תחנות הכוח הפרטיות, צפוי מחסור בכושר ייצור חשמל ולא יהיה אפשר לספק את הביקוש החזוי במהלך קיץ 2012 ובחלק משנת 2013 .
נוכח העיכוב בהגדלת כושר ייצור החשמל, לרבות השלמת מיזם D , החליטה הממשלה במאי 201264 על "נקיטת צעדים להתמודדות עם המחסור הצפוי בחשמל על מנת לאפשר, ככל הניתן תפעול מיטבי, בנסיבות הקיימות, של יכולת ייצור החשמל במשק והמשך אספקת חשמל סדירה לתושבי המדינה תוך שמירה על שרידות מערכת החשמל".
יצוין כי חסרונן של יחידות ייצור חשמל שאי נן מופעלות בגז טבעי ובדלק נוזלי, בעתות הידלדלות מקורות אספקת הגז ובעת שבמחירי הדלקים היו גבוהים, גרמו לגידול משמעותי של העלויות הכספיות ולהוצאות בלתי צפויות כבדות למשק במהלך שנת 2011 , וחח"י צופה שכך יהיה גם בשנים 2012 ו- 2013 .
במועד סיום הביקורת השיתה הרשות חלק מעלויות אלה על ציבור הצרכנים.
היבטים כלכליים של המיזם .
מתחילת שנת 2011 ועד מועד סיום הביקורת אירעו חבלות חוזרות ונשנות בצינור המוליך גז טבעי ממצרים לישראל והזרמתו שובשה והדבר העמיד בספק את ההסתמכות על הגז המסופק ממצרים כמקור אספקה אמין.
מאחר שמלאי הגז הטבעי במאגר "ים תטיס" הידלדל, הורה מנהל המינהל במשרד באוקטובר 2011 להפחית את נפח הגז המסופק ממאגר זה כדי לשמור על עתודות הגז בו.
לפיכך נאלצה חח"י להסב חלק ניכר מזמן הפעלת יחידות הייצור שלה המוסקות בגז טבעי להפעלה בדלק נוזלי - סולר ומזוט - שעלותו גבוהה במאות אחוזים מזו של גז טבעי, והדבר מחייב את רשות החשמל לאשר העלאה בתעריף החשמל כדי לכסות את ההוצאה הכספית הלא צפויה.
הפעלת תחנות הכוח בסולר ובמזוט גורמת לעלייה בזיהום האוויר, הפוגע בבריאות הציבור, ולגידול בשיעור פליטת גזי חממה, והדבר כרוך בתוספת של עלויות .
64 'החלטה מס 4623 138 דוח ביקורת שנתי 63א .
במועד סיום הביקורת העריכו השר והמשרד כי תחילת אספקת הגז הטבעי ממאגר "תמר" הימי מערבית לחופי המדינה צפויה להתחיל באמצע שנת 2013 .
השר להגנת הסביבה הסביר באפריל 2012 למבקר המדינה, "שהמסקנה מהניתוח לטווח ארוך הוא שהעלות השנתית של חלופה בה לא הוקם מיזם D אכן גבוהה בשנים 2011 -2013 , אולם בשנים .
65 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 59 ב( 2009), עמ' 1207 -1210 .
משרד האנרגיה והמים 139 .
שלאחר מכן העלות תהיה נמוכה יותר באופן משמעותי, עם הסדרת חידוש אספקת הגז ממאגרי תמר ולוויתן.
החיסכון למשק מהקמת תחנה שתופעל על גז כמחז"מ במקום תחנה פחמית עומד על כ-3.
5 מיליארד ש"ח (עלויות ישירות וחיצוניות) ".
השר להגנת הסביבה הוסיף כי משרד הבריאות קבע, שזיהום אוויר מייצור חשמל, ובמיוחד כתוצאה משרפת פחם, הוא "אחת הסיבות העיקריות לתחלואה ותמותה עודפת".
על פי נתוני חח"י מדצמבר 2011 , החיסכון בשל הפעלת מיזםD בשנים 2011 - 2013 היה אמור להסתכם ב -4-2.
7 מיליארד דולר 66 (מהוונים לינואר 201167 .
) נוסף על כך, בשנים 2011 -2013 היו נחסכות עלויות חיצוניות בסך של כ -430 מיליון דולר הנובעות מפליטת מזהמים לאוויר מיחידות הייצור המזהמות ביותר הפועלות בפחם, בסולר ובמזוט ללא אמצעים להפחתת זיהום אוויר.
התצורה החדשה של תכנון המיזם 1.
11 הציג סגן מנהל המינהל למועצה הארצית את הצעת המשרד כי מיזם D ,יהיה תחנת כוח המופעלת בגז טבעי בגיבוי פחם ואת נחיצות התחנה חשיבותה לאמינות אספקת החשמל, מאפייניה הטכניים ועקרונות משטר הפעלתה.
סגן מנהל המינהל הבהיר כי התחנה תופעל בגז טבעי, ורק בהיעדר אספקת גז לתחנה היא תוסב להסקה בפחם עד חזרת אספקת הגז.
הוא ציין כי אם תופעל התחנה בגז טבעי תהיה פליטת המזהמים 68 פחותה במידה ניכרת מהפליטה בהסקתה שתתרחש אם תוסק בפחם וכי בעיקרי מתווה התחנה הדו-דלקית קבע המשרד כי הנצילות האנרגטית של התחנה תהיה כ-%4169 .
לפיכך החליטמשרד האנרגיה, בהסכמת המשרד להגנת הסביבה, לוותר על הקמת מתקן להדחת הגפרית הדו-חמצנית (להלן - סולקן) הצמוד לארובת התחנה70 ולהסתפק במערך מצומצם לסילוק פליטת תחמוצות החנקן SCR 71 כדי למזער את עלויות הקמת התחנה.
יצוין כי מניתוחי חח"י והמלצותיה מיולי 2010 שהוגשו למשרד עולה שאם לא יוקמו הסולקן ומערך SCR המלא לא יוכל מנהל המערכת להפעיל את מיזםD באמצעות פחם באופן שוטף משיקולים כלכליים ומשיקולים של אמינות אספקת החשמל, אלא רק כגיבוי במצבי משבר באספקת הגז.
66 עד נובמבר 2011 נבדקו מחירי הדלקים הידועים.
עד סוף שנת 2013 הונחו מחירי הדלקים על פי מחירם בנובמבר 2011 .
במועד זה היה מחיר הסולר כ- 1,250 דולר לטון, וזאת לאחר צו זמני של רשות המסים אשר הפחית ב-60% את הבלו על סולר להסקה עבור חח"י.
לפיכך אם יבו טל הצו האמור, העלות העודפת האמורה צפויה להיות גבוהה במידה ניכרת מהחישובים שהובאו.
67 לפי שער ניכיון שנתי של7%.
68 מדובר בחלקיקים נשימתיים, גפרית דו -חמצנית ( 2SO ( ), תחמוצות חנקן XNO ) ו"גז החממה" - פחמן דו חמצני (2CO.
) 69 נצילות היא היחס בין כמות האנרגיה הנ כנסת למערכת (במקרה זה - האנרגיה האצורה בדלקים) ובין כמות האנרגיה המופקת ממנה (במקרה זה - חשמל), והיא נמדדת באחוזים או בשבר עשרוני.
אם יחידת הייצור מותאמת לשימוש בגז ובפחם, המערך ההנדסי בה מותאם להסקה בפחם והוא המכתיב את הנצילות.
לעומת זאת, הנצילות האנרגטית של מחז"מ המופעל באמצעות גז טבעי בגיבוי סולר מגיעה כיום עד כ -56% בטורבינה מתקדמת.
כלומר, הספק החשמל המיוצר במחז"מ מכמות מסוימת של גז גדול בכ -15% מההספק המיוצר מאותה כמות של גז ביחידה המותאמת לשימוש בגז ובפחם.
70 עלות הקמת סולקן לשתי יחידות הייצור היא כ-300 .
מיליון דולר 71 SCR - Selective Catalytic Reduction 140 דוח ביקורת שנתי 63א .
על פי תחזית מחירי הדלקים של חח"י להפעלת יחידות ייצור החשמל מאפרי ל 201172 , בשנים 2025- 2011 יעלה מחיר טון פחם מ- 128.
1 דולר, ומחיר טון גז טבעי יעלה מ - 230.
בהיעדר חלופה כלכלית לגז הטבעי, כאמור לעיל, יכולתם של יצרני החשמל .
72 מתוך המסמךריכוז נתונים לצורך תכנון מערכת הייצור של חברת החשמל , אפריל 2011.
משרד האנרגיה והמים 141 .
המשתמשים בגז טבעי, בפרט היצרן הגדול ביותר- חח"י, להשפיע על מחיר הגז היא מוגבלת, בייחוד בהתחשב בכך שבמועד סיום הביקורת היה ספק גז טבעי יחיד במשק.
בישיבת המועצה הארצית שהתקיימה ב - 5.
11 הסתייג סגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר, מר שאול מרידור (להלן - נציג משרד האוצר), מהקמת מיזם D כתחנת כוח דו -דלקית המופעלת באמצעות גז בגיבוי פחם והציג את ההפרש בין עלות הקמת התחנה המוצעת היקרה יותר, ובין עלות הקמת מחז"מ.
מסקנתו הייתה שהבחירה בסוג תחנת הכוח שתוקם צריכה להיעשות משיקולי כדאיות כלכלית.
לדברי נציג משרד האוצר, "העלויות של תחנה דו -דלקית הינן גבוהות ב-5 מיליארד ש"ח מתחנה שת ופעל על גז בלבד.
לכך יש להוסיף עלויות של כ-2 מיליארד ש"ח לאור ניצולת נמוכה יחסית של הגז, את העלות הסביבתית הנגרמת מנצילות נמוכה זו ויותר מכך את העלות הסביבתית של הפעלת התחנה בפחם במקרים שיידרשו.
מנגד התועלות של תחנה כזו הינן בגיבוי מערכת הגז במקרה של תקלה, בגיבוי מערכת הגז במקרה של שינויי מחיר הגז ביחס לפחם ובהגדלת הגמישות מול ספקי הגז.
כלומר, בשיטה המוצעת הוצאה נוספת של כ-7 מיליארד ש"ח מעניקה למערכת תועלת עיקרית אחת והיא גיבוי לעת חירום ו/או תקלה מערכתית.
טרם נעשתה כל בדיקה האם תחנה דו-דלקית יקרה זו הינה ה פתרון היעיל והכלכלי להשגת תועלת זו.
בהתאם למתווה המוצע כעת התחנה לא תעשה שימוש בפחם גם כאשר מחירו יהיה חצי או אף שליש ממחיר הגז".
עוד ציין נציג משרד האוצר כי "במתווה המוצע כעת התחנה תוקם ללא סולקנים, שריפת הפחם בה תהיה מזהמת יותר משריפת סולר" (המשמש דלק גיבוי במחז"מ).
למרות הסתייגותו של נציג משרד האוצר, בתום ישיבתה החליטה המועצה הארצית להורות על "עריכת תוכנית מתאר ארצית חלקית ברמה מפורטת לתחנת כוח המופעלת בגז טבעי כדלק עיקרי בגיבוי פחם באזור מתחם תחנת הכוח רוטנברג - תמ"א 10//א4/2 .
" משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האנרגיה, כי נוכח הריכוזיות בתחום אספקת הגז הטבעי, היה ראוי שמשרד האנרגיה יבחן בשיתוף משרד האוצר והרשות להגבלים עסקיים את התנאים לקיום תחרות בין מחירי הפחם ובין מחירי הגז הטבעי.
היה ראוי שמשרד האנרגיה יקיים בחינה זו, לפני שהעביר את הטיפול בקידום מיזם D בתצורתו החדשה מוות"ל אל המועצה הארצית.
משרד האנרגיה הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי הוא בחן שתי חלופות נוספות לתצורת מיזם D , האחת- הקמת שלושה מחז"מים - נפסלה משום ש"לא נתנה את הביטחון האנרגטי הנדרש"; השנייה - "(תצורת גז/פחם במתווה כלכלי) היא תחנה דו-דלקית המופעלת אך ורק משיקולי כדאיות כלכלית (בהתחשב במחיר הגז ביחס למחיר הפחם), תצורה המחייבת הקמת סולקנים והיא מייקרת את עלות הקמת המיזם בכ-350 מיליון דולר".
תצורת המיזם שנבחרה (דהיינו: הפעלה בגז וגיבוי חירום בפחם) "תגרום לכך שבעת הפעלתה בפחם ייוצר זיהום אוויר".
, אך היא "מעניקה חיסכון ברור בעת הקמת תחנת הכוח בהשוואה למצב עתידי היפותטי שבו מחיר הפחם ירד אל מתחת למחיר הגז הטבעי (בחישוב ליחידת אנרגיה").
142 דוח ביקורת שנתי 63א .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האנרגיה שמתשובתו עולה כי הוא הביא בחשבון בהחלטתו את ההיבט של הטווח הקצר ולא שק ל זאת בהיבט של עלויות התפעול והתחזוקה לטווח ארוך, כמתחייב מהקמת תחנת כוח מרכזית למשק החשמל המתוכננת לפעול כ- 40-50 .
11 , כחצי שנה לאחר שניתנה הנחיית המועצה הארצית, הודיע שר האנרגיה לראש הממשלה על "קשיים ניכרים במשק החשמל".
השר כתב, בין היתר, כי הוראת המועצה הארצית להכנת התכנית למיזם D מ- 5.
11 אינה תואמת את ההנחיות להכנת תסקיר השפעה על הסביבה משרד האנרגיה והמים 143 .
ולכן מתעכבת הכנת התסקיר על ידי חח"י, מגישת התכנית.
השר הוסיף שיו"ר המועצה הארצית השיב בשלילה על בקשת השר להגנת הסביבה לקיים דיון חוזר בתמ"א, ולכן ביקש שר האנרגיה את התערבות ראש הממשלה לכינוס המועצה הארצית, כדי שזו תשקול מחדש את הנתונים ותתאים את החלטתה להנחיות תסקיר ההשפעה על הסביבה.
במאי 2012 הודיעה חח"י למשרד מבקר המדינה, כי בעקבות ההחלטה על שינוי התצורה של מיזם D היא החלה לדון בקביעת המרכיבים ההנדסיים המעודכנים של התחנה, כדי שטכנולוגיה זו תתאים להנחיות המועצה הארצית.
עוד הודיעה חח"י, כי לאחר שתאושר הטכנולוגיה, יהיה אפשר להכין תסקיר השפעה על הסביבה73 , ולהערכתה התסקיר יוגש ברבעון האחרון של שנת 2013 .
לפי הודעת חח"י ונוכח ההליכים הנדרשים לאישור התכניות ההנד סיות ותוכנית המתאר ולמתן היתרי הבנייה, הקמת מיזם D תסתיים לאחר שנת 2017 , דהיינו תהיה חריגה ניכרת מלוח הזמנים שהציג שר האנרגיה בישיבת הממשלה באוגוסט 2010 .
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד האנרגיה יעדכן את לוח הזמנים בתכנית פיתוח משק החשמל וייערך להתמודדות עם שינוי תמהיל הדלקים אותו הוא קבע העלול להיגרם עקב העיכוב בהקמת מיזם D.
בנובמבר 2007 אישר השר דאז, מר בנימין בן אליעזר, תכנית פיתוח מואצת שלפיה יוקמו שתי טורבינות גז שההספק של כל אחת מהן כ-125 מגה-ואט באתר בדרום המדינה.
באוגוסט 2008 אישר השר דאז תכנית פיתוח מואצת נוספת (להלן - תכנית חירום א), שלפיה יוקמו באתר בדרום המדינה ובשני אתרים במרכז המדינה שלוש תחנות כוח בטכנולוגיית מחז"מ התחנות יוקמו בשני שלבים 74 , וההספק של כל אחת מהן יהיה375 מגה-ואט75 .
א בפועל, הקמת תחנות הכוח במדינה מקוד מת במוסדות התכנון על פי תמ"א 10.
בעקבות לוח הזמנים המואץ שקבע השר בתוכנית הפיתוח להקמת יחידות היצור, הורתה המועצה הארצית להכין תכניות מתאר נקודתיות ליחידות הייצור שיוקמו בכל אחד מהאתרים ולהכין תסקירי השפעה על הסביבה.
לפי חוק התכנון והבנייה, לאחר אישור התמ "א להקמת תחנת כוח , על הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה (להלן - הוועדה המקומית) הנוגעת בדבר לתת היתר בנייה לפני כל שלב בהקמה.
לפי הסברים שמסר מינהל התכנון שבמשרד הפנים למשרד מבקר המדינה באפריל 2012 , אישור תכניות המתאר והוראותיהן, לרבות .
73 /בשונה מהכנת התסקיר למיזם כתת"ל 7 , בהכנת התסקיר הנוכחי על חח"י להביא בחשבון את הנחיות חוק אוויר נקי, התשס"ח - 2008 , ואת תקנ ות אוויר נקי (היתרי פליטה), התש"ע- 2010.
74 בתכנית נקבע שבשלב א' תוקם בכל אתר עד יולי 2010 טורבינת גז בהספק250 מגה-ואט, ובשלב ב' תוקם תוספת טורבינת קיטור בהספק 125 מגה-ואט.
75 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 59ב ( 2009 '), עמ 1214 ו- 1215 .
144 דוח ביקורת שנתי 63א .
התנאים שנקבעו בהן, על יד י המועצה הארצית היה אמור לחייב את הוועדות המקומיות לתת עדיפות לטיפול במתן היתרי הבנייה לחח"י76 .
בפברואר 2010 הודיע מנכ"ל חח"יהקודם, מר עמוס לסקר, לשר ולשר הפנים על עיכובים בקבלת היתרי בנייה מהוועדה המחוזית לתכנון ובנייה מחוז דרום (להלן - הוועדה המחוזית) עבור יחידות .
76 לגבי לוח הזמנים להשלמת שלב א של תכנית החירום ראו שם, עמ' 1215 .
משרד האנרגיה והמים 145 .
המיועדות לקום בדרום הארץ באפריל 2010 הוא עדכן את השרבדבר האיחורים במתן היתרי הבנייה והאיחור שנגרם עקב כך.
מתכננת מחוז דרום של משרד הפנים (להלן - מתכננת מחוז דרום) הודיעה למשרד מבקר המדינה במאי 2012 , כי חח"י קיבלה את מלוא שיתוף הפעולה ואת הקדימות המתחייבת במשך כל תקופת ההקמה של יחידות הייצור האמורות.
היא הוסיפה כי העיכובים שעליהם הלין מנכ"ל חח"י היו נמנעים, אילו הקפידה חח"י לצרף לבקשת היתרי הבנייה את כל המסמכים שנדרשו.
משרד מבקר המדינה מעיר לחח"י, כי היא לא צירפה את כל המסמכים הנדרשים לבקשות לקבלת היתרי בנייה שהגישה ו ועדות המקומיות לתכנון ולבנייה, לרבות הוספת תנאים בבקשות לקבלת היתרי בנייה לזירוז הטיפול בהם, והדבר גרם לעיכוב בקבלת ההיתרים.
על החברה להפיק לקחים מהליקויים בפעולותיה לקבלת היתרי הבנייה להקמת יחידות הייצור בתכנית החירום.