HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
"והמעבר להליך משמעתי נעשה בהתייעצות עם הקובל/התובע המשמעתי מקרה א' לפני שנים מספר ביררה הנציבה דאז תלונה על הטרדה מינית והתנכלות שהגישה סטודנטית (להלן - המתלוננת) נגד חבר סגל אקדמי בכיר (להלן - הנילון או חבר סגל א')28.
בתום הבירור מסרה הנציבה את התלונה לטיפול הממונה על התביעה באוניברסיטה, וזה פתח בהליך משמעתי נגד הנילון בגין עברה לכאורה על תקנון המשמעת של הסגל האקדמי בשל התנהגות שאינה הולמת חבר סגל אקדמי.
בית הדין למשמעת הרשיע את הנילון, על פי הסדר טיעון שאליו הגיעו הצדדים, וגזר עליו עונש חמור מהעונש שהוסכם עליו בהסדר.
הנילון הגיש ערעור על פסק הדין לבית הדין לערעורים של האוניברסיטה, וביזמת האוניברסיטה החלו הצדדים בהליך גישור.
בתום הליך הגישור נחתמו שני הסכמים - הסכם בין האוניברסיטה ובין הנילון והסכם בין האוניברסיטה ובין המתלוננת.
בשני ה הסכמים קיבל חבר סגל א' אחריות לתוכן הסדר הטיעון האמור, והאוניברסיטה הכירה בכך שהפרטים שנכללו בתלונה "ושמופיעים בהסדר הטיעון הם אמת".
בהסכם שעליו חתם חבר סגל א' הוא הכיר כי בהתנהגותו "היה כדי ובפרטיותה", וכי מעשיו וביטוייו כלפיה ל]המתלוננת[ לפגוע במעמדה שלא היו לרוחה "וגרמו לה מצוקה".
בהסכם שעליו חתמה המתלוננת הכירה האוניברסיטה בסבל שנגרם לה עקב ההליכים והסכימה לפצותה בסך של כ-38,000 ש"ח על ההפרעה שנגרמה ללימודיה.
בית הדין לערעורים של האוניברסיטה אישר את ההסכמים וביטל את פסק הדין של בית הדין למשמעת בעניין הרשעתו של חבר סגל א' בעברות שיוחסו לו, כפי שהוסכם.
הביקורת על טיפול האוניברסיטה במקרה העלתה את הממצאים האלה: 1.
: העלות הכספית לאוניברסיטה הטיפול של האוניברסיטה במקרה, מרגע שהתקבל אצלה המידע בנושא ועד לסיום ההליכים המשמעתיים נגד הנילון, נמשך כשנתיים29 ועלה לאוניברסיטה 225,000 :ש"ח, לפי הפירוט הזה (א) כ-11,000 ש"ח שולמו לנילון לכיסוי כמחצית מהוצאות ייצוגו על ידי עורך דין חיצוני בהליך הערעור.
(ב) כ-19,000 ש"ח שולמו לעורך דין חיצוני עבור ייעוץ משפטי בהיבטים פליליים שנתן לתובעת.
(ג) כ-47,000 ש"ח שולמו לעורך דין חיצוני שייצג את האוניברסיטה בבית הדין לערעורים.
(ד) כ-110,000 ש"ח שולמו למגשר.
ש"ח שולמו כאמור למתלוננת על פי ההסכם שעליו חתמה לדעת משרד מבקר המדינה, ככלל, תשלום פיצוי מסוג זה במלואו על ידי מוסד להשכלה גבוהה עלול להצביע על גיבוי כביכול לנילון.
מסר כזה עלול לגרום לפגיעה נוספת במתלוננת וכן לפגוע בהרתעה כלפי מטרידים פוטנציאליים.
'פרטים על המקרה פרסמה המתלוננת באינטרנט בלי שנקבה בשמו של חבר סגל א 29 טיפול הנציבה בתלונה עד להמלצתה להגיש תביעה נגד חבר הסגל נמשך כשישה חודשים; טיפול התובעת שמונתה עד להחלטתה על פתיחת הליך משמעתי נגד חבר הסגל נמשך כחודשיים וחצי; ההליך בבית הדין למשמעת נמשך כשלושה חודשים וחצי; ושלב הערעור על החלטת בית הדין, ובכלל זה תהליך הגישור, נמשך עוד שנה.
מוסדות להשכלה גבוהה 1607 .
בספטמבר2012 מסר הנילון למשרד מבקר המדינה כי נודע לו לראשונה על הפיצוי למתלוננת רק כחצי שנה לאחר שנחתמו ההסכמים, וכי להבנתו הפיצוי ניתן עקב הכשלים בטיפולה של האוניברסיטה במקרה.
האוניברסיטה לעומת זאת השיבה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 כי "הפיצוי נועד דווקא לפצות את המתלוננת על עוגמת הנפש שנגרמה לה שהרי הפגיעה ארעה במסגרת לימודיה באוניברסיטה והועלו טענות גם כלפי האוניברסיטה בנדון.
לו היתה האוניברסיטה מתעקשת שהפיצוי ישולם ע"י הנילון לא היה מושג הסכם וסביר להניח שהמקרה היה עוד מתגלגל בערכאות משפטיות" (ההדגשה במקור).
עוד טענה האוניברסיטה כי לו סברה שהנילון "פעל באופן הולם לא היה מקום לשלם פיצוי כלל", וכי להבנתה "אכן עבר מסר הולם שהאוניברסיטה מסתייגת ממעשיו".
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי במקרים שבהם יוחלט כי יש לפצות מתלוננים בעקבות התנהגות שאינה הולמת של נילונים, ובכלל זה הטרדה מינית, יש מקום להעדיף הסדרים שיבטיחו שהפיצוי למתלונן יושת גם על הנילון (או יקוזז משכרו, ובכך יימנע עימות בינו ובין המתלונן בעניין זה).
הטלת הפיצוי על הנילון יש בה כדי להבטיח שהפרט ילמד את הלקח הראוי, ונוסף על כך יועבר מסר ציבורי הולם ולפיו האוניברסיטה מסתייגת מהמעשה ומגנה אותו.
ייצוג הנילון בבית הדין למשמעת ובבית הדין לערעורים: תקנון המשמעת קובע כי "בהליך משמעתי בפני בית דין, ובפני בית הדין לערעורים, רשאי הנתבע להיעזר בהופעתו ע"י טוען שהוא עובד אקדמי".
כמו כן רשאי הנתבע להיות מיוצג על ידי עורך דין חיצוני אם "הצהיר התובע בקובלנה בכתב כי בכוונתו לדרוש עונש של הורדה בדרגה, פיטורין או פסילה משרות להלן [ באוניברסיטה- העונשים החמורי אם ימצא בית הדין כי הנתבע אשם ]ם בעבירת משמעת.
במקרה כזה, יהיה יו"ר המותב בעל השכלה משפטית ובמידת האפשר - יהיו חברי המותב האחרים גם כן בעלי השכלה משפטית.
במקרה שהחליט הנתבע להיות מיוצג על ידי עורך דין רשאי הממונה על התביעה למנות עורך דין לשמש כתובע בדיון".
כמה חודשים לאחר שהוגשה התלונה קיימה התובעת שמונתה לטפל במקרה (להלן - התובעת) שימוע לנילון, ובעקבותיו הודיעה לו כי החליטה לפתוח בהליך משמעתי, וכי מאחר שהיא אינה מתכוונת לדרוש את אחד העונשים החמורים הוא לא יוכל להיות מיוצג, על פי תקנון המשמעת, על ידי עורך דין חיצוני.
בקשתו של הנילון להיעזר בשירותיו של עורך דין חיצוני נענתה רק לאחר שהתובעת חזרה בה מהצהרתה כי לא תדרוש את אחד העונשים החמורים30 .
הועלה כי התובעת הודיעה לבית הדין, על דעת הנהלת האוניברסיטה והלשכה המשפטית, כי לאוניברסיטה אין התנגדות לייצוג הנילו ן בידי עורך דין חיצוני, אך בית הדין עמד על כך ש"אין בתקנון כל בסיס להנחה בידי עו"ד ]של נתבע[ שגוף כלשהו באוניברסיטה מוסמך להסכים לייצוג ", וכי הדבר יוכל להיעשות רק אם תבהיר התובעת כי מדובר ]חיצוני[ בעמדה עקרונית "שתביא לשינוי התקנון", או תצהיר כי יש אפשרות שתדרוש את אחד העונשים החמורים (דבר שכאמור עשתה אחר כך).
30 לאחר שבקשת הנילון נענתה הוא הודיע לבית הדי ן כי הוא "מעדיף ייצוג 'פנימי' (עצמי/סטודנט/חבר סגל)".
מוסדות להשכלה גבוהה 1609 .
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שעברות המשמעת שבהן צריכה האוניברסיטה לטפל הן מגוונות, ומכיוון שחלקן מורכבות, יש לקבוע בתקנון את האפשרות שבדיון בעברות המורכבות יקבל הנילון ייצוג משפטי ומקצועי הולם, ולא לקבוע את זכאותו לייצוג כזה רק על פי "מבחן העונש".
ברוב המקרים, ובייחוד בפשוטים שבהם, רצוי כי בהליך המשמעתי, שהוא ביסודו מנגנון פנימי, ייעזר הנתבע בטוען מקרב חברי הסגל האקדמי.
ואולם במקרים מורכבים, אף אם התביעה אינה דורשת להטיל על הנתבע את אחד העונשים החמור ים, יש מקום לאפשר לו להיעזר בעורך דין חיצוני בעל ניסיון בהליכים משפטיים או משמעתיים.
יצוין כי בסוף נובמבר 2012 , לאחר מועד סיום הביקורת, אישר סנט האוניברסיטה שינויים בתקנון המשמעת, ובהם שינויים שמשמעותם הגמשת הכללים בדבר השימוש בעורכי דין חיצוניים בהליכי משמעת.
לפי שינויים אלה רשאי בית הדין "במקרים חריגים ומטעמים מיוחדים, להתיר לנתבע להיות מיוצג על ידי עורך דין" גם אם לא הצהיר התובע כי בכוונתו לדרוש להטיל על הנתבע את אחד העונשים החמורים.
: ניהול ההליך על ידי האוניברסיטה בערעור שהגיש הנילון באמצעות עורך ד ין שאת שירותיו שכר, פורטו טענותיו בדבר ניהול ההליך המשמעתי על ידי האוניברסיטה.
הנילון טען בין היתר כי "בית הדין נתפס לכלל טעויות ופגמים נכרים המצדיקים את ביטול פסק הדין", וכי הייתה כלפיו "רדיפה אישית, התעמרות והתנהלות בלתי חוקית של התביעה המשמעתית", ובין היתר התביעה סירבה להעביר לידיו את חומר החקירה.
יצוין כי בהסכמים שחתמה האוניברסיטה עם המתלוננת ועם הנילון היא הכירה "בשגיאות שנפלו בתום לב בהליך המשמעתי" ובסבל הרב שנגרם לנילון, אך לא פירטה באילו שגיאות מדובר ומי אחראי להן.
בתשובתה של התובעת למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2012 היא מסרה, בין היתר, כי "סירבה להעביר לנילון רק חומרים שאינם נוגעים לקובלנה נגדו" (ההדגשה במקור).
האוניברסיטה הודיעה בתשובתה כי היא סבורה ש"התובעת פעלה כדין ובהתאם לתקנון המשמעת.
למיטב ידיעתנו, הפגם שנפל בהליך נבע מהחלטת בית הדין למשמעת אשר חרג מהסדר הטיעון מבלי לשמוע קודם את הנילון ואת התובעת ולא היה קשור כלל להתנהלות התובעת".
עוד הודיעה האוניברסיטה כי השינויים המוצעים בתקנון המשמעת שגובשו לאחרונה מציעים "פתרון לכשלים שהתגלו בתקנון הישן".
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי לא ניתן לייחס את השגיאות בהליך המשמעתי לנוסח התקנון הישן.
מאחר שלמעשה התקיים הליך גישור ולא נבדקו טענותיו של הנילון, שכן לדברי האוניברסיטה "מטרתו המהותית של הליך גישור הוא לסיים את המחלוקות ולא לבררן עד הסוף", אין לדעת בוודאות מי אחראי לשגיאות אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין מקום שהאוניברסיטה תסתפק בסיום המחלוקת בעקבות הליך הגישור.
נוכח החשיבות והרגישות שיש לקיום הליכי בירור מעין אלה, עליה להפיק את כל הלקחים מניהול ההליך בעניינו של חבר סגל א' ולפעול על פי לקחים אלה אם תידרש לכך בעתיד.
בתקנה6 (ט) לתקנות למניעת הטרדה מינית נקבע כי אם "נודע למעביד על מקרה של הטרדה מינית או התנכלות במסגרת יחסי עבודה, ולא הוגשה תלונה או שהמתלונן חזר בו מתלונתו, יעביר את המקרה לבירור של אחראי; הועבר מקרה כאמור לבירור של אחראי או נודע לאחראי על מקרה כאמור, יקיים האחראי, ככל שניתן, בירור על אודות המקרה לפי תקנה זו, בשינויים המחוייבים".
מוסדות להשכלה גבוהה 1611 .
עוד נקבע בתקנות כי בתום הבירור על האחראי להגיש למעביד, ללא דיחוי, סיכום בכתב של בירור המקרה בליווי המלצות מנומקות לגבי המשך הטיפול בו.
על פי הנוהל, "תלונות או דיווחים על חשד לביצוע הטרדה מינית או התנכלות באוניברסיטה יש להפנות לנציב.
כל ממונה אשר נודע לו, בכל דרך שהיא על ביצוע הטרדה מינית או התנכלות יעביר את המקרה לבירור של הנציב".
כמו כן נקבע בנוהל כי אם דווח לנציב על חשד לביצוע הטרדה מינית או התנכלות, או שהוגשה לו תלונה על הטרדה מינית או התנכלות, הו א יפתח בהליכי בירור התלונה, ובמסגרתם יבקש את תגובת הנילון וירשום את תוכנה.
מהאמור בתקנות למניעת הטרדה מינית ובנוהל עולה כי גם אם לא הוגשה לנציב תלונה על הטרדה מינית, והמידע על חשש למקרה כזה הובא לידיעתו בדרך אחרת, עליו לטפל בה כמפורט בתקנות ובנוהל בשינויים המחויבים (ראו להלן), ובכלל זה לתעד בכתב בזמן אמת את פעולותיו.
בביקורת עלה כי לפני שנים מספר הועלו לפני האוניברסיטה טענות שלפיהן חבר סגל בכיר (להלן - חבר סגל ב') משתמש לכאורה בביטויים גסים אשר לתוכנם יש קונוטציה מינית.
יצוין כי כשמתעורר חשש מעין זה נדרשת בדיקה אם מדובר בהטרדה מינית, שכן בחוק למניעת הטרדה מינית נקבע שהטרדה מינית היא בין היתר "התייחסות מבזה או משפילה המופנית לאדם ביחס למינו או למיניותו, לרבות נטייתו המינית".
למרות חומרת ההתבטאויות שיוחסו לחבר סגל ב' לא נמצאו בתיקי האוניברסיטה מסמכים מהזמן שבו הועלה החשש המתעדים את הטיפול של האוניברסיטה או של הנציבה בנושא.
רק כעבור כשנתיים, בעקבות תלונתו של אחד מחברי סגל האוניברסיטה כי הנושא אינו מטופל, שלחה הנציבה דאז מכתב לנשיא האוניברסיטה, ובו פירטה את הפעולות שנקטה בעניין חבר סגל ב' כשנתיים קודם לכן, ובהן פגישה שקיימה עמו לפי בקשת הרקטור לשעבר (ראו להלן).
העתק של מכתב זה נמצא בתיקי הנציבה.
כמו כן נמצא העתק בתיקו האישי של חבר סגל ב'.
יצוין כי בתיקי האוניברסיטה לא נמצאו מסמכים או פרוטוקול המתעדים את פגישתה של הנציבה עם חבר סגל ב', ואף לא נמצאה בקשת הרקטור לקיימה.
במכתבו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 ציין חבר סגל ב' כי הוא "לא היה ולא ידע כי העתק ממנו נמצא בתיקו האישי.
]של הנציבה[ מכותב למכתב האמור לראשונה בעת שקיבל לידיו.
את טיוטת ]לו[ דבר קיומו של המכתב ותוכנו נודעו דוח הביקורת".
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי אי -תיעוד של פעולות שנקטה בעקבות מידע שקיבלה המעלה חשש להטרדה מינית אינו מתיישב עם סדרי מינהל תקין.
על האוניברסיטה להנחות את כל בעלי התפקידים בה המטפלים בהטרדות מיניות להקפיד לתעד בזמן אמת את כל פעולותיהם בנושא, וכן לוודא שהמסמכים המתעדים את פעו לותיהם יופצו לכל הגורמים שיש להם עניין בהן.
כאמור, על פי התקנות למניעת הטרדה מינית, לאחר שבירר האחראי את התלונה או את המידע בדבר הטרדה מינית, עליו להגיש למעביד המלצות מנומקות 1612 דוח שנתי63ג .
על המשך הטיפול בנושא.
בנוהל למניעת הטרדה מינית של האוניברסיטה ניתנות לאחראי בעניין זה סמכויות רחבות יותר, ולפיהן לאחר שיקיים הליך של בירור המקרה (זימון הנילון וקבלת תגובתו וזימון חברי סגל אקדמי, סגל מינהלי וסטודנטים למתן מידע או מסמך הנוגע למקרה) עליו לקבל החלטה, ולא רק להמליץ, אם יש לקיים הליך משמעתי, לגנוז את התלונה או את המידע או להמליץ על צעדים אחרים.
מוסדות להשכלה גבוהה 1613 .
,ממכתבה האמור של הנציבה לנשיא האוניברסיטה עולה כי שנתיים קודם לכן חודש לאחר שהועלה החשש הנוגע לחבר סגל ב', פנתה אליה רקטור האוניברסיטה הנבחרת31 בעניין שמועות שהגיעו אליה "מגורמים אחדים" בדבר "שימוש בלתי הולם במושגים בעלי קונוטציה מינית" על ידי חבר הסגל, וביקשה ממנה לזמנו לשיחה כדי "להעמיד אותו על חומרת הדברים ולדרוש שיפסיק לאלתר בהערות מסוג זה".
הנציבה ציינה במכתבה כי זימנה את חבר סגל ב' למשרדה, הבהירה לו כי "על פניו הדברים חמורים מאד" וביקשה ממנו לחדול מיד "מסגנון דיבור שכזה, הן בפני תלמידים והן בפני עמיתים או עובדי אוניברסיטה אחרים".
עוד ציינה הנציבה כי בשיחתם אמר חבר סגל ב' שהוא אינו משתמש בסגנון דיבור כזה כבר כמה חודשים וכך ינהג גם בעתיד, וכן כי "מאז לא הוגשה תלונה כלשהי בעניינו" ומבחינתה העניין סגור.
חודשיים לאחר ששלחה הנציבה את מכתבה האמור לנשיא, היא השיבה לפנייתו של חבר סגל אקדמי החבר בגוף "התביעה-משמעת סגל אקדמי" 32 , וציינה כי הפנייה האמורה של הרקטור אליה בעניין חבר סגל ב' "לא הייתה מבוססת על מידע קונקרטי, אלא על שמועות, ללא שום עדות ממשית מהימנה".
בשל הטענות בדבר התבטאויותיו של חבר סגל ב' ובשל השמועות שהגיעו כאמור לרקטור "מגורמים אחדים", ראוי היה כי יקוים בירור, ולו ראשוני, בנושא נוסף על הפגישה עם חבר סגל ב', גם אם לא הוגשה תלונה ולא נמסרה עדות בעניינו.
במכתבו האמור למשרד מבקר המדינה מדצמבר2012 ציין חבר סגל ב' כי "מדובר היה בשיחה עניינית אשר נועדה לברר באופן ראשוני את השמועות.
שיחה זו לא הוגדרה כ-'הערה והתראה'.
האופן בו הובאו הדברים במכתבה של הנציבה דאז בהקשר זה אינו משקף כהלכה את שנאמר בשיחה".
עוד ציין חבר הסגל במכתב למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 כי בשיחה מסר לנציבהכי "הוא אינו משתמש בסגנון דיבור לא הולם באוניברסיטה".
האוניברסיטה ציינה בתשובתה מאוקטובר 2012 למשרד מבקר המדינה, כי בהיעדר פרטים מזהים כלשהם לגבי הסטודנטיות שכלפיהן הופנו לכאורה הביטויים המיוחסים לחבר הסגל ב', לא ברור לה כיצד היה אפשר לזמן סטודנטים וחברי סגל לעדות.
עוד ציינה האוניברסיטה כי למיטב ידיעתה "חבר הסגל מעולם לא הודה בדברים המיוחסים לו" (ההדגשה במקור).
מנגד, הנציבה בתשובתה מדצמבר 2012 למשרד מבקר המדינה ציינה כי חבר סגל ב' "אכן אמר שכבר אינו משתמש בסגנון שכזה, מכאן שהודה על שימוש בסגנון זה בעבר.
מאז ועד היום לא התקבלה כל תלונה בנושא סגנון דיבורו של חבר הסגל, מכאן ניתן להסיק ששיחת הבירור (יחד עם פרסום הטיפול בחברי סגל אחרים) אכן השיגה את המטרה של שינוי הסגנון".
אשר נבחרה לשמש רקטור האוניברסיטה כחודשיים קודם לכן וטרם נכנסה לתפקידה 32 גוף האחראי על פי תקנון המשמעת לתביעה בעניינם של חברי סגל אקדמי.
בראש הגוף עומד משפטן בדרגת פרופסור מן המניין המשמש ממונה על התביעה, וחברים בו חברי סגל אקדמי נוספים המשמשים תובעים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובותיהם של האוניברסיטה ושל חבר סגל ב' אינן עולות בקנה אחד עם מכתבה של הנציבה ועם תשובתה למשרד מבקר המדינה, שלפיהם הודה לכאורה חבר סגל ב' כי נהג בעבר להשתמש בסגנון דיבור לא הולם אך הפסיק לעשות זאת.
סתירה זו, אשר עולה אגב קיום הביקורת, ממחישה ביתר שאת מדוע היה חשוב שהנציבה תמלא את חובתה לתעד כראוי את השיחה עם חבר הסגל ולפעול למיצוי הבירור.
לשם כך ניתן היה לזמן את "הגורמים האחדים" שציינה הרקטור, וכן לבחון את האפשרות לזמן חברי סגל וסטודנטים לצורך בירור הטענות במישור העובדתי והערכת מידת הפגיעה בסטודנטים או בחברי סגל.
אי-קיום פעולות אלו גרם לכך שכיום, שנים מספר לאחר שהועל ה החשש, אין תמונה ברורה בדבר ההתרחשויות ובדבר שיחת הבירור עם חבר סגל ב', ונותר ספק אם היה בקיום שיחה זו כדי למצות את הבירור הנדרש.
חברי סגל אקדמי, ובייחוד הבכירים שבהם, מכהנים מפעם לפעם בוועדות אוניברסיטאיות שונות, חלקן חשובות ורגישות מאוד, או מייצגים את האוניברסיטה במוסדות ובפורומים שונים.
המתמנים למלא תפקידים אלה ממונים בעיקר על סמך הישגיהם וכישוריהם האקדמיים, אך גם לאמות מידה אחרות, כגון דפוסי התנהגות אישית, צריך להיות משקל במינוים.
לפיכך כדי לקיים הליכי מינוי נאותים ראוי שסיכום הטיפול של האוניברסיטה במקרים של התנהגות בלתי הולמת של חבר סגל יובא לידיעת הגורמים הנדרשים להחליט בקשר למינויים אלה.
לאחר העלאת החשש והשיחה האמורה שהתקיימה עקב כך, נבחר או מונה חבר סגל ב' לכמה ועדות חשובות של האוניברסיטה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה האוניברסיטה כי לא הייתה "שום ראייה .
בהעדר הרשעה ]'נגד חבר סגל ב[ עובדתית שניתן היה על בסיסה לנקוט הליך משמעתית, מסירת מידע מהסוג המוצע ע"י הביקורת עלולה להוות הוצאת לשון הרע".
משרד מבקר המדינה מעיר כי קיום הפגישה עם חבר הסגל שבה העמידה אותו הנציבה "על חומרת הדברים" ודרשה ממנו לחדו ל ממעשיו - הוא למעשה בגדר הערה והתראה .
לדעת משרד מבקר המדינה, סיכומי בירור כגון זה שהתקיים בעניינו של חבר סגל ב', גם אם אינם אמורים להוביל לפסלות של מועמדים למינויים באוניברסיטה - ראוי כי יובאו לידיעת גורמים באוניברסיטה שתפקידם למנות חברי סגל לוועדות ולמינ ויים שונים, כדי שישקלו עניינים אלו במניין השיקולים הנוגעים למינוי.
במקרה האמור, כיוון שסיכום הטיפול של הנציבה בנושא הועלה על הכתב רק שנתיים לאחר הטיפול, גם לא היה אפשר להביאו לידיעת מי שהחליטו למנות את חבר סגל ב' לחבר בוועדות שונות באוניברסיטה בתקופה שלאחר סיום הטיפול בעניינו.
מקרה ג' לפני שנים מספר העלה אחד מחברי הסגל הבכירים לפני הנציבה חשש למקרה של הטרדה מינית באוניברסיטה.
הוא ציין כי המקרה חמור שכן מדובר בפגיעה בכמה בני אדם.
מוסדות להשכלה גבוהה 1615 .
הביקורת העלתה כי לא נמצאו מסמכים המעידים שהנציבה או גורם אחר באוניברסיטה פעלו לבירור המקרה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה האוניברסיטה כי הנציבה קיבלה מחבר הסגל הבכיר האמור שם אחד של סטודנטית לשעבר, אך זו "סירבה בתוקף לדבר על הנושא".
האוניברסיטה מסרה כי היא סבורה "שהנציבה פעלה כראוי ועשתה את כל שניתן היה לעשות בנסיבות העניין".
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שמדובר בחשש למקרה חמור, היה ראוי לקיים בירור מקיף יותר בנושא, בכלל זה עם מי שיוחסה לו ההטרדה המינית, ולא להסתפק בניסיון לברר את הנושא עם נפגעת אחת בלבד.
פעולות הסברה והפקת לקחים בשנת 2008 קיימה האוניברסיטה כנס בנושא הטרדה מינית לחברי הסגל האקדמי בפקולטה שאליה שייכת מחלקה, שנגד אחדים מחברי הסגל שלה הוגשו תלונות על הטרדה מינית 33 .
מאחר שכאמור ההשתתפות בכנסים בנושא זה שמארגנת האוניברסיטה אינה חובה, ומאחר שהאוניברסיטה אינה נוהגת לרשום את המשתתפים בכנסים, לא ידוע כמה חברי סגל מהפקולטה בכלל ומהמחלקה בפרט השתתפו בכנס.
האוניברסיטה השיבה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 ובדצמבר2012 כי יש קושי לחייב אנשים להשתתף בפעילות הסברה, וכי כאמור היא "השיקה את הלומדה הראשונה העוסקת במניעת הטרדה מינית עבור מוסדות להשכלה גבוהה באירוע שנערך ביום 22.
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי יש חשיבות רבה לקיום הליכי הסברה שוטפים בנושא הטרדה מינית ומניעתה.
הצורך בהסברה כזו מקבל משנה תוקף במחלקה שבה היו כמה מקרים של התנהגות בלתי הולמת, ובמקרה כזה גם עולה הצורך כי המוסדות המנהלים של הפקולטה שאליה משתייכת המחלקה, לכל הפחות, יקיימו הערכה בדבר האפקטיביות של פעולות ההסברה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטה להפיק בהקדם לקחים ולשפר את מערך ההסברה שלה בעניין ההטרדות המיניות.
בין היתר, יש מקום להחתים את חברי הסגל האקדמי והמינהלי על הצהרה כי קראו את הנוהל, וכי הוראות החוק והתקנות בנושא ברורות להם.
כאשר מתברר שתופעת ההטרדות המיניות שכיחה במחלקות מסוימות או בחוגים מסוימים, על המוסדות המנהלים של האוניברסיטה לבחון את הסיבות לכך ולנקוט את הפעולות המתחייבות.
33 אחד מהם הורשע על ידי בית הדין המשמעתי של האוניברסיטה בהתנהגות שאינה הולמת את תפקידו והושעה מהאוניברסיטה לשנתיים.
בעקבות ערעור שהגישה האוניברסיטה על קולת העונש המשמעתי, החליט בית הדין לערעורים על פיטוריו של חבר הסגל מהאוניברסיטה.
מוסדות להשכלה גבוהה 1617 .
מתן פומבי לטיפול בתלונות הנוהל קובע כי "האוניברסיטה תכבד את פרטיותם של המתלוננים, הנפגעים והנילונים ככל האפשר ובשים לב לדרישות החוק ולצורך להגן על אינטרסים אחרים הנוגעים לעניין כגון: חובת האוניברסיטה לחקור מקרי הטרדה מינית והתנכלות ולנקוט אמצעים כנגד האחראים בגינן".
תקנון המשמעת של העובדים האקדמיים קובע כי "פסק דין סופי של מוסד משמעת יהיה פומבי במלואו, לרבות זהות הנתבע.
רשאי מוסד משמעת להחליט כי פסק הדין, או פרטים ממנו, יהיו סודיים".
הביקורת העלתה כי האוניברסיטה אינה מפרסמת בדרך כלל את תוצאות טיפולה בתלונות על הטרדות מיניות לאחר סיומם של שלבי הטיפול: בירור התלונה על ידי הנציבה, קיום ההליך המשמעתי לנילון ונקיטת האמצעים המשמעתיים או האחרים נגדו34 .
לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם אין חובה לפי הנוהל לפרסם פרטים על טיפולה של האוניברסיטה בתלונות על הטרדות מיניות (ואפילו במקרים שבהם היא נוקטת הליכים משמעתיים), על האוניברסיטה לנהוג בשקיפות כלפי עובדיה וכלפי הסטודנטים הלומדים בה ולפרסם מידע על התלונות, על תוצאות הבדיקות ועל הצעדים שננקטו נגד הנילונים - ועם כל זאת לשמור, ככל האפשר, על פרטיותם של הצדדים המעורבים.
הדבר יגביר את האפקטיביות של הטיפול בתלונות, ירתיע מטרידים פוטנציאליים, יעודד נפגעות ונפגעים להגיש תלונות ויסייע לצמצם ואולי אף למנוע את התופעה.
האוניברסיטה השיבה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 כי היא עדכנה את הנוהל וקבעה בו שעל הנציבה להכין דוח שנתי בדבר "היקף תופעת ההטרדה המינית וההתנכלות באוניברסיטה", וכי הדוח יפורס ם באתר האינטרנט של האוניברסיטה ללא פרטים מזהים.
 בשניים מהמקרים שהובאו בפרק זה הנוגעים לתלונות ולמידע על הטרדות מיניות באוניברסיטה הייתה פעילותה של האוניברסיטה מועטה בלבד, והיא לא יזמה פעולות להקטנת התופעה.
על האוניברסיטה לנקוט את הפעולות המתחייבות כדי להקטין את שכיחות מקרי ההטרדה המינית בחוגים השונים: עליה לשפר את מערך ההסברה שלה בעניין זה, לשקול לחייב את חברי הסגל האקדמי והמינהלי להשתתף בפעולות ההסברה שהיא מקיימת ולהחתימם על הצהרה כי קראו את הנוהל וכי הוראות החוק והתקנות ברורים להם.
כמו כן עליה לשקול לפרסם מידע על התלונות, על תוצאות הבדיקות שהיא עושה ועל הצעדים שהיא נוקטת נגד הנילונים.
פעולות אלה עשויות להגביר את האפקטיביות של הטיפול בתלונות ולהרתיע מטרידים פוטנציאליים ויניעו נפגעות ונפגעים להתלונן לפני גורמים מוסמכים.
34 במקרה אחד חייב בית הדין למשמעת את האוניברסיטה לפרסם את פסק הדין לעובדי האוניברסיטה ולסטודנטים.
מוסדות להשכלה גבוהה 1619 .
טיפול אוניברסיטת בר-אילן בתלו נה על הטרדה מינית .
על פי התקנות למניעת הטרדה מינית, הטרדה מינית והתנכלות שמקורה בהטרדה מינית הן עברות משמעת חמורות.
חומרתן של עברות אלו מחייבת הקפדה בקיום הליכי הבירור המשמעתיים כאשר מתעורר חשש לביצוען.
משרד מבקר המדינה בדק את טיפולה של אוניברסיטת בר -אילן ( להלן בפרק זה - האוניברסיטה) בתלונה שהוגשה לה בשנת 2009 , ולפיה עובד מינהלי בכיר הטריד לכאורה מינית את מנהלת לשכתו והתנכל לה.
בעקבות התלונה התקיימו באוניברסיטה הליכי בירור וגישור ונפתח הליך משמעתי.
בד בבד הגישה בפברואר 2011 מנהלת הלשכה לבית הדין האזורי לעבוד ה בתל אביב -יפו (להלן - בית הדין האזורי לעבודה) תביעה נגד העובד המינהלי הבכיר ונגד האוניברסיטה.
במסגרת הביקורת נבדקה פעילות הגופים שמונו לטפל בנושא35 - נציבת הקבילות לענייני הטרדות מיניות (להלן - נציבת הקבילות או הנציבה), ועדת שעה (ועדת אד-הוק) לבירור הנושא והסקת מסקנות, ועדת המשמעת - ומעורבותם של בעלי תפקידים אחרים בטיפול בנושא.
במהלך הביקורת נפגשו נציגי משרד מבקר המדינה עם בעלי תפקידים באוניברסיטה שטיפלו בתלונה, לרבות מנכ"ל האוניברסיטה, וקיבלו מהם את התיקים שבהם תויקו המסמכים הקשורים לנושא36.
להלן עיקרי הממצאים: התמשכות הטיפול בתלונה בחוק למניעת הטרדה מינית נקבע כי על המעביד "לטפל ביעילות במקרה של הטרדה מינית או התנכלות שידע אודותיהם".
בתקנות נקבע כי בירור תלונה על הטרדה מינית או התנכלות צריך להיעשות "ביעילות ובלא דיחוי", וכי מעביד שקיבל המלצות בעקבות הבירור האמור יחליט "בלא דיחוי ובתוך תקופה שלא תעלה על 7 ימי עבודה, על הפעלת הסמכויות שבידיו".
מכאן שהמחוקק ומחוקק המשנה ראו חשיבות בטיפול יעיל ומהיר ככל הניתן בתלונות בדבר הטרדה מינית.
בשלב הראשון טיפלה בתלונה, כנדרש על פי התקנות ועל פי התקנון למניעת הטרדה מינית של האוניברסיטה (להלן - התקנון), נציבת הקבילות.
בשלב השני טיפלה בתלונה ועדת שעה, ואחר כך הועבר הנושא לטיפולה של ועדת המשמעת.
להלן נתונים על משך טיפולם של הגופים האמורים בתלונה: .
משך הטיפול התקופה הגוף .
10 חודשים פברואר 2009 עד דצמבר2009 נציבת .
7 חודשים דצמבר 2009 עד יולי2010 ועדת שעה .
27 חודשים יולי 2010 עד אוקטובר2012 (הטיפול טרם .
35 הביקורת עסקה בהיבטים המינהליים של טיפול האוניברסיטה במקרה ולא בהליך המשפטי המתנהל בבית הדין האזורי לעבודה.
36 הביקורתבנושא זה התבססה על מסמכים אלה.
יצוין כי לאחר קבלת המסמכים מהמנכ"ל מצא צוות הביקורת לנכון לברר עמו אם יש בלשכתו מסמכים נוספים הקשורים לנושא שלא נמסרו, ונענה כי כל החומר הרלוונטי נמסר.
יצוין כי על פי נתונים שהתקבלו מהאוניברסיטה בספטמבר 2012 , הוצאותיה על הטיפול בתלונה עד אותו מועד הסתכמו ביותר מ-600,000 :ש"ח.
להלן הפירוט ייצוג משפטי - כ-383,000 ש"ח; חקירות- כ-80,500 ש"ח; גישור- כ-114,000 ש"ח; הליך משמעתי- כ-28,000 .
ש"ח מוסדות להשכלה גבוהה 1621 .
האוניברסיטה מסרה למשרד מבקר המדינה כי ההוצאות האמורות אינן כוללות את עלות עבודתם של "רבים מעובדי האוניברסיטה ואנשי ציבור שנדרשו לפעילות בתיק שעלותם הכוללת גבו בשלב זה מקורות המימון הם מעתודת ]וכי[ .
יודגש כי ניצול עתודה זו פוגע.
בפעילויות רבות שמימונן תוכנן מעתודה זו, ואשר בנסיבות העניין לא יכלו להתבצע".
מהאמור לעיל עולה כי הטיפול במקרה נמשך יותר משלוש שנים וחצי ובמועד סיום הביקורת באוקטובר 2012 עדיין לא הסתיים, וכי עלותו אף עלולה לפגוע, לדברי האוניברסיטה, בתפקודה השוטף.
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי לכאורה זוהי התמשכות לא סבירה של הטיפול, הפוגעת הן במתלוננת, הן בנילון והן באוניברסיטה עצמה ועלולה להרתיע נפגעים מלהגיש תלונות על הטרדה מיני ת ועל התנכלויות הקשורות להטרדה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 טענה האוניברסיטה כי היא "פעלה על פי הנדרש בחוק ובתקנוניה, אך.
המתלוננת והנילון עכבו את התהליך בכל שלב שהוא והקשו מאד על בירור העובדות".
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי היא הגוף האחראי להליך בירור התלונה על שלביו השונים, והיא מחויבת על פי החוק והתקנות לטפל בנושא ביעילות ובלא דיחוי.
בידה אף האמצעים והסמכויות לעשות זאת; ולכן אין מקום להטיל את כל האחריות להתמשכות הטיפול על גורמים אחרים כגון המתלוננת והנילון.
על האוניברסיטה לנתח את הליך הטיפול האמור על שלביו ולהפיק לקחים בדבר מימוש חובתם של כל אחד מהגופים שטיפלו במקרה לפעול ביעילות וללא דיחוי כנדרש על פי דין.
בתקנון נקבע כי נשיא אוניברסיטה ימנה נציב קבילות, עובד אקדמי או מינהלי קבוע של האוניברסיטה, שתפקידיו יהיו בין היתר "לקבל תלונות ודיווחים שעניינם הטרדה מינית או התנכלות ולבררם לשם מתן המלצות לרקטור ולסמנכ"ל למינהל ולמשאבי אנוש באשר לדרכי הטיפול בהם".
בתקנון נקבע כי "ככל שניתן תמונה אישה לתפקיד נציב הקבילות".
על פי התקנות עם קבלת תלונה על מקרה של הטרדה מינית על הנציבה לפעול לבירורה "ביעילות ובלא דיחוי", ולצורך כך עליה לשמוע את המתלונן, את הנילון ועדים, אם יש, ולבדוק כל מידע שהגיע אליה בעניין זה.
גם אם לא הוגשה לנציבה תלונה על הטרדה מינית, והמידע על חשש למקרה כזה הובא לידיעתה בדרך אחרת, עליה לטפל בו כמפורט בתקנות בשינ ויים המחויבים.
לפי התקנון על הנציבה לקיים את החקירה "ביעילות, ועד כמה שניתן, ברציפות עד להשלמתה", ובמסגרתה לזמן את הנילון, להביא לפניו את פרטי התלונה ולבקש את תגובתו.