HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תשלובת התחמושת הכבדה בתעש עוסקת, בין היתר, בייצור פגזי טנקים וארטילריה 6 קווים אסטרטגיים- הכוונה בדוח זה לקווים חיוניים או ייחודיים לייצור תחמושת כבדה.
7 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 58 א( 2007 ), על "מוכנות צה"ל למלחמה בתחום מלאי התחמושת", עמ' 503 .
8 הפרטת תעש נקבעה בהחלטת ממשלה מ- 28.
05 ועד למועד סיום הביקורת טרם בוצעה.
שמירת קווים חיוניים בתשלובת התחמושת הכבדה בתעש .
באוקטובר 2006 , כחלק מלקחי מלחמת לבנון השנייה, מינה מנכ"ל משהב"ט דאז, רב -אלוף (מיל') גבי אשכנזי, ועדה "לבחינת ההיערכות להגברת העצמאות הפיתוחית והייצורית, תוך הישענות על יכולות התעשייה המקומית ועל מלאי חומרי גלם אסטרטגיים" (להלן - ועדת "כחול לבן" או הוועדה).
הוועדה מיפתה, בין היתר, את קווי הייצור "הנדרשים" 9 , כולל הדרכים לשמירת זמינותם לצורך הבטחת עצמאות המדינה במצב חירום "להמשך פיתוח וייצור של מערכות חיוניות".
במאי 2007 ,הגישה הוועדה דוח מסכם למנכ"ל משהב"טובו נקבע, בין היתר, כי: א.
מחויבת השקעה ארוכת טווח בשימור קווי הייצור באמצעות רכש בקצב קבוע ושימור מלאים אסטרטגיים.
נדרש להפנות לנושא זה תקציב מרכזי שהיקפו הוא פועל יוצא של תכנית העבודה של משהב"ט וצה"ל והיקפי הייצוא של התעשייה.
למערכת הביטחון יש עניין לשמר את היכולות החיוניות להספקה עצמאית של תחמושת כבדה המסופקת על ידי תעש כ"קו חם" - על בסיס רכש שגרתי בהיקף המזערי הנדרש לשימור קווי הייצור, גם אם היקף הייצור האמור חורג מהצורך המוגדר על ידי צה"ל.
מצב התשתיות בתעש בכי רע נוכח מצוקה תקציבית של תעש שגרמה לאי- ביצוע אחזקה מונעת לציוד בשנים האחרונות.
בהערות ראש הממשלה לדוח הקודם נכתב, כי בדיון שנערך באוגוסט 2007 אצל מנכ"ל משהב"ט סוכם, כי יש לבחון לאילו קווי ייצור ניתן מענה בתר"ש10 ,של צה"ל ובהתאם לבחינה זו יתמודד משהב"ט עם אותם קווי ייצור, שלא ניתן להם מענה בתכנית צה"ל.
נמצא, כי עד למועד סיום הביקורת, יוני 2011 , משהב"ט לא נתן את המענה הנדרש לשמירה על יכולות הייצור בקווי הייצור בתשלובת התחמושת הכבדה בתעש, שלא קיבלו מענה הרכשתי בתכנית צה"ל (ראו בהמשך).
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט, כי יש לראות בחומרה את א י-מילוי האמור בסיכום של מנכ"ל משהב"ט בעניין זה, כפי שצוין בהערות ראש הממשלה לדוח הקודם.
ממסמכי צה"ל ומשהב"ט עולה, כי בשנים 2008 -2010 ,חזרו ועלו במשהב"ט בצה"ל ובתעש סוגיות הנוגעות להיקף הרכישה המזערי הנדרש ממשהב"ט לשמירת הקווים בתשלובת התחמושת הכבדה.
בפגישת עבודה בין מנכ"ל משהב"ט, לבין סגן הרמטכ"ל דאז, האלוף (מיל') דן הראל, בנושא "תחמושת כחול - לבן" שהתקיימה במאי 2008 ,ציין סגן הרמטכ"ל כי "לצה"ל אין תקציב.
, על כן צה"ל מניף דגל בנושא מאחר והתקציב השקלי אינו מאפשר והמשמעויות של תעש ברורות".
מנכ"ל משהב"ט ציין בפגישה, כי הוא מבין את הבעיה התקציבית, אך "לא יוכל להכריח את תעש להחזיק קו ייצור עבורנו אם לא מקבלים הזמנות ייצור".
9 הוועדה עסקה במיפוי הקווים במספר תעשיות ביטחוניות.
דוח זה מתייחס לקווים הנוגעים לתשלובת התחמושת הכבדה בתעש בלבד.
תעשיות ביטחוניות 1757 .
ב ביולי 2009 אישר סגן הרמטכ"ל דאז מסמך של אגף התכנון במטה הכללי (להלן - אג"ת) בעניין "שמירה על קווים אסטרטגים בתעש - המלצת אג"ת".
במסמך נכתב, כי ביולי 2008 הושלמה והוצגה לסגן הרמטכ"ל עבודת מטה (להלן- עמ"ט) בנושא.
עיקרי ההמלצות בעמ"ט היו, כי "לאור תוכנית המלאים, לא נוכל גודל מזערי הכרחי[ לשמר את קווי התחמושת הכבדה בתעש, בהינתן הגמ"ה11 ] "שהוצגה.
לאחרונה הנחה סגן הרמטכל את אג"ת לתקף את עמדת צה"ל בנושא .
עדין אין ביכולתו של צה"ל להגדיל ]נוספת[ .
גם לאחר בחינה]ההדגשה במקור[ משמעותית את היקף ההתקשרות מול תעש.
קיים צורך מבצעי, לשימור קווי התחמושת הכבדה.
בתעש בשל תלות בגורם זר, מוגבלות יכולת יצור, תלות בזמינות אובדן ידע וכן בשל העובדה כי איכות המלאי המיוצר בתעש טובה משמעותית מזה המיוצר בחו"ל".
באוקטובר 2009 הנחה מנכ"ל משהב"ט את היועכ"ל, יחד עם צה"ל, להגדיר בתוך שבוע במשותף עם תעש את הסכום המזערי השנתי לרכש הנדרש לאחזקת קווי הייצור האסטרטגים בתעש.
באוגוסט 2011 הודיע אגף היועכ"ל למש רד מבקר המדינה, כי בעקבות הנחיית המנכ"ל בחן האגף את תחשיבי תעש המתייחסים להיקף הרכש המזערי הנדרש, ועל פי אמדן שערך, היקף הרכש הנדרש ממשהב"ט צריך להיות נמוך מזה שהציגה תעש; עוד הודיע, כי ממצאי הבחינה הוצגו למנכ"ל בדיון נוסף שהתקיים באוקטובר 2009.
בדיוןמאוקטובר 2009 סיכם מנכ"ל משהב"ט, כי באחריות היועכ"ל לבצע בחינה נוספת בתעש ולראות כיצד ניתן להגיע לכך שתוספת ההזמנות הנדרשת (לכלל תעש) לא תעלה על 100 מיליון ש"ח לשנה, לעומת כ -296 מיליון ש"ח לשנה שהוצגו בדיון על פי מצגת של תעש.
באפריל 2010 ,סיכם מנכ"ל משהב"ט אלוף (מיל') אהוד שני, כי "נכון לגבש הסכם , ]הפרטת תעש[ עקרונות עליו חתומים כל הצדדים הכולל את סך ההבנות לתהליך ", כגון ]עד להפרטה [ אוסף הפעילויות ואופן ההתנהלות בתקופת הביניים "התחייבות לרכש מוצרים מצד משהב"ט ומצד כל הגורמים".
המנכ"ל הנחה את היועכ"ל להכין ט יוטה להסכם העקרונות בתיאום הגורמים הרלוונטיים" בתוך כחודשיים; לבחון בשיתוף צה"ל אפשרות להגדלת הרכש העתידי של משהב"ט מתעש, ולסכם עם צה"ל שוב את סוגיית שימור הקווים האסטרטגיים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט, כי עד למועד סיום הביקורת הוא לא סיכם עם תעש על הסכום המזערי השנתי לרכש הנדרש ולא התחייב להיקף רכש שנתי מזערי, שיאפשר לשמר את הקווים האסטרטגיים עד להפרטת תעש.
בישיבת ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה לביטחון, יחסי חוץ וקשרי מסחר בין-לאומיים, שהתקיימה במאי 2010 בנושא "מוכנות צה"ל בתחום מלאי התחמושת - דוח מבקר המדינה 58 א'" ציין הסגן לתיעוש של ראש מינהל ההרכשה והייצור שבמשהב"ט (להלן - מנה"ר), מר משה שלו, בעניין הקווים החיוניים, כי "היו דיונים, היו מפגשים הסוגיה כבדה, התחלפו מנכ"לים ולא 'כחול לבן' [ התקבלה החלטה".
רח"ט התכנון באג"ת ציין, כי "יש ועדה , יש ] המלצות- אין מימוש".
מיליון ש"ח לשנה 1758 דוח שנתי62 .
ה בנובמבר 2010 " סיכם מנכ"ל משהב"ט, כי לא ניתן לעבוד במסרים 'דו לשוניים', כאשר מחד הרצון לשמר יכולות חיוניות ומאידך לא לממש רכש בתחום.
צה"ל לא יכול לפעול ב'כפל לשון'.
על צה"ל להחליט לגבי הכמות הנדרשת להצטיידות.
התמחורים של תעש גבוהים ולא סבירים.
לפיכך מנחה על בדיקה נוספת של תגי המחיר, והמינימום הנדרש על מנת להחזיק את הקו" (ההדגשות במקור).
תעשיות ביטחוניות 1759 .
בנובמבר 2010 הנחה סגן הרמטכ"ל את אג"ת לתקף פעם נוספת את עמדת צה"ל בנושא שימור הקווים האסטרטגיים בתעש.
זאת נוסף על הנחיות קודמות לבצע ולתקף את העמ"ט בנושא האמור מ- 2008 ומ- 2009 .
בדצמבר 2010 תיקף אג"ת את עמדת צה"ל פעם נוספת.
בפברואר 2011 אישר סגן הרמטכ"ל את המלצת אג"ת לגבי הקווים החיוניים בתשלובת התחמושת הכבדה שיש לשמור נוכח המשמעויות של סגירתם על מוכנות צה"ל, וכן קבע, כי אין ביכולת צה"ל להגדיל את הרכש ונדרש "פתרון מערכתי" שיאפשר את השימור.
נמצא, כי בשנים 2007 -2011 המשיכה מערכת הביטחון בעבודת מטה בעניין מיפוי קווי ייצור חיוניים בתעש, אך עד למועד סיום הביקורת משהב"ט לא קיבל החלטות מגובות בתקציבים ע ל שימור קווי הייצור החיוניים בתעש, זאת למרות: 1 ) ;ממצאי משרד מבקר המדינה בדוח הקודם 2 ) סיכומי סגן הרמטכ"ל בשנים 2008 -2010 , כי צה"ל לא יוכל להגדיל ]בעניין הקווים החיוניים [ את הרכש מתעש "והמשמעויות של תעש ברורות"; 3 ) עבודות המטה החוזרות ונשנות של צה"ל בשנים 2008 -2010 לתיקוף עמדתו בנושא שימור הקווים האסטרטגיים בתעש; 4 ) דיווחי היועכ"ל לגורמים בכירים במשהב"ט ובצה"ל, שתעש נמנעת מהשקעות ותחזוקת תשתיות ואף סוגרת קווי ייצור ויכולות (ראו בהמשך).
יצוין, כי במרץ 2011 הודיע ראש היחידה לתעשיות ביטחוניות באגף היועכ"ל למשרד מבקר המדינה, כי משהב"ט נערך לביצוע התקשרות עם יועץ חיצוני לצורך בדיקה נוספת של תגי המחיר הנדרשים להחזקת הקווים החיוניים בתעש.
בספטמבר 2011 הודיע משהב"ט למשרד מבקר המדינה, כי "בכוונת המנכ"ל אוקטובר [ להיפגש בחודש הבא 2011 עם ] הרמטכ"ל, לדיון כולל לצורך הצגת וליבון הדדיים של צרכי צה"ל.
בהמשך לפ תרונות המוצעים .
יוצגו הסיכומים לאישור ולהנחיית שר הביטחון, בטרם תינקט פעולה אופרטיבית בנדון" (ההדגשות במקור).
עוד נמצא, כי בשנים 2008 -2010 נגרמו נזקים כבדים לקווי הייצור החיוניים כתוצאה מאי-השקעה מספקת בתחזוקתם, כגון קריסת תשתיות ייצור.
חלק מהקווים אף נסגרו.
בשנים האמורות התריע מנכ"ל תעש, מר אבי פלדר, מספר פעמים בפני מנכ"ל משהב"ט, ובשנת 2010 בפני שר הביטחון, על קושי כלכלי בשמירה על הקווים האסטרטגיים ואף על סגירתם.
בינואר 2008 כתב מנכ"ל תעש למנכ"ל משהב"ט דאז, מר פינחס בוכריס, כי אם לא תתק בלנה בתעש הזמנות ממערכת הביטחון בהיקף שנתי מזערי תאלץ תעש לסגור קווים שאינם כלכליים, וזאת אף על פי שהקווים חיוניים מבחינה אסטרטגית למדינה.
עותק מהמכתב נשלח לשר הביטחון.
בפגישת עבודה בין מנכ"ל משהב"ט למנכ"ל תעש שהתקיימה באפריל 2008 סיכם מנכ"ל משהב"ט, כי ב"תוך כחודשיים יימצא פתרון מתואם עם הצבא בנושא".
באוקטובר 2008 הוסיף מנכ"ל תעש, כי המשמעות הנגזרת מסגירת הקווים היא שלתעש לא תהיה יכולת 1760 דוח שנתי62 .
לספק למערכת הביטחון בזמן מלחמה סיוע ברמה שהעמידה לצה"ל בכל מלחמות ישראל, ופתיחת הקווים מחדש תימשך זמן רב ותעלה הון עתק.
באוגוסט 2010 ,כתבה היועכ"ל לרח"ט התכנון באג"ת ולעוזר מנכ"ל משהב"ט כי תעש נמנעת מהשקעות ותחזוקת תשתיות, סוגרת קווי ייצור ויכולות שהיו בחברה, וכי ניתן להתרשם מההזנחה תעשיות ביטחוניות 1761 .
עוד כתבה, כי מצבן של התשתיות בתעש אינו עולה בקנה אחד עם מדיניות משהב"ט המוצהרת בנושא, קרי "שימור יכולות ועצמאות ייצורית בתחמושת כבדה".
היועכ"ל הדגישה, כי " ללא שינוי המצב התוצאתי הנוכחי, המשמעות הינה, לאפשר לתעש לסגור בפועל את קווי הייצור החיוניים בתחמושת הכבדה על פי שיקול דעתה וללא החלטה מסודרת של מעהב"ט " (ההדגשה במקור).
במצגת של היועכ"ל לדיון בראשות מנכ"ל משהב"ט בנושא קווים חיוניים בתעשיות בנובמבר 2010 ", נכתב, כי קווי הייצור מתנוונים ואף מושבתים; ואבדן היכולות היצוריות והידע לכך, עלולים להיות בלתי הפיכים.
החשש: שימור היכולות עלול להיות לא רלוונטי לאור הפגיעה הקשה בקווים!
הסגן המדעי לראש מפא"ת ציין בדיון, כי "נדרש לקבל החלטה ואין להמתין לתר"ש העתידי.
אי קבלת החלטה כמוה כהחלטה על סגירת הקווים שכן תעש בפועל סוגרת אותם.
עם ההחלטה לשמר את הקווים החיוניים, יש צורך במתן תקציב" (ההדגשה במקור).
בדוח הקודם העיר משרד מבקר המדינה על כך שמשהב"ט בדק חלקית את נושא שמירת הקווים החיוניים בתעש ולא בראיית היכולת של מערכת הביטחון להשפיע על סגירת קווי ייצור בתעשיות הביטחוניות.
משרד מבקר המדינה מעיר שוב, כי למרות ממצאי הביקורת הקודמת, חלק מקווי ייצור חיוניים בתעש נסגרו מאז ב לי שהתקבלה החלטה של מערכת הביטחון.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי המשמעות של אי -קבלת החלטה מגובה בתקציב במשהב"ט בנושא שימור קווים חיוניים ושל פגיעה בפועל בקווים אלו, היא פגיעה במוכנות לעת חירום.
בכלל זה ניתן, בין היתר, למנות פגיעה בזמינות ובגמישות של הספקת תחמושת לצה"ל בעת חירום ופגיעה ביכולתו לתת מענה לצורך מבצעי כתוצאה מכך; אבדן ידע מקצועי; והמשאבים הרבים שתצטרך מערכת הביטחון להשקיע בחידושן של התשתיות או בהקמתן מחדש, אם היא תחליט על כך.
יצוין, כי באוגוסט 2011 הודיע אגף היועכ"ל למשרד מבקר המדינה, כי בדיון שהתקיים לאחרונה אצל רח"ט התכנון באג"ת, הוצגו לאגף תוצאות עמ"ט נרחבת בצה"ל להגדלה משמעותית של רכש תחמושת כבדה בתר"ש "חלמיש" לשנים 2013 -2017 .
, ובכך לתת גם מענה לשימור הקווים החיוניים באוקטובר 2011 הודיע צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי תכנית רכש התחמושת בתר"ש "חלמיש" מגלמת גידול בהיקף ההזמנות מתעש שיאפשר את שימור הקווים, אולם מימוש התכנית מותנה בתקציב הכולל שיעמוד לרשות צה"ל.
בספטמבר 2011 הודיע מנכ"ל משהב"ט, אודי שני, למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי נושא עתיד תעש והטיפול הממוקד בשמירת קווי הייצור האסטרטגיים נמצא על סדר היום של הנהלת משהב"ט זה שנים; וכי הוא סבור, שיש לתקוף את עניין הבראת תעש, בראייה כוללת, ולא נכון לנסות לבודד מרכיב בדיד, דוגמת קווי הייצור של תעש.
בספטמבר 2011 הודיע שר הביטחון, אהוד ברק, למבקר המדינה, כי סוגיית התחמושת מהסוג המסוים ושמירה על קווי ייצור חיוניים בתעש מהווה חלק בלתי נפרד מעתידה, וכשיימצא פתרון כולל לחברה הוא יכלול גם התייחסות מפורטת לסוגיה.
 תעשיות ביטחוניות 1763 .
סוגיית שימור קווי הייצור החיוניים בתעש נוגעת לנושא מערכתי של קיום יכולת עצמית במדינת ישראל לפתח, לייצר ולספק תחמושת כבדה לצה"ל בעת רגיעה ובע ת חירום.
במשך שנים בנתה מערכת הביטחון יכולת זו בתעש כיכולת אסטרטגית הדרושה לצה"ל.
לדעת משרד מבקר המדינה, התייחסויות שר הביטחון ומנכ"ל משהב"ט לממצאי הביקורת, אשר כורכות את פתרון סוגיית השמירה על הקווים החיוניים בתעש בפתרון למצבה הכולל של תעש, שמועדו אינו ידוע, אינן נותנות כיום מענה הולם לסוגיה העקרונית האמורה.
התייחסות מנכ"ל משהב"ט אף אינה עולה בקנה אחד עם האמור בהערות ראש הממשלה לדוח הקודם של מבקר המדינה, ולפיו משהב"ט יתמודד עם קווי ייצור שלא ניתן להם מענה בתכניות צה"ל, ועם סיכומו על שמירת קווי הייצור החיונ יים ב"תקופת הביניים" שעד להפרטת תעש.
משך שנים בנתה מערכת הביטחון יכולת עצמאית במדינת ישראל לפתח, לייצר ולספק תחמושת כבדה לצה"ל בעת רגיעה ובעת חירום, ויש לה עניין לשמר יכולות חיוניות אלו.
עם זאת, משהב"ט לא הזמין מתעש למעלה מעשור תחמושת בהיקף שיאפשר לשמר את תשתיות הייצור, ותעש לא השקיעה ולא תחזקה תשתיות ואף סגרה חלק מקווי הייצור.
בכך פעלו משהב"ט וצה"ל באופן לא יעיל.
המשמעות היא - איבוד יכולות ייצור של תחמושת כבדה לצה"ל ללא החלטה מסודרת של מערכת הביטחון, דבר הפוגע במוכנות לעת חירום.
לדעת משרד מבקר המדינה, הגדרת קווי ייצור בתחום התחמושת הכבדה בתעש כחיוניים למדינה, ללא קבלת החלטה מגובה בתקציב לשימורם, היא ליקוי מהותי.
נוכח ממצאי הדוח הקודם, ממצאי ביקורת המעקב הנוכחית ותגובתו של שר הביטחון לממצאים, כי כשיימצא פתרון כולל למצבה של תעש הוא יכלול גם את סוגיית הקווים החיוניים, ראוי שהשר יפעל בהקדם לקבלת החלטה מגובה בתקציב מתאים בנוגע לקווי ייצור של תחמושת כבדה בתעש שיש לשמר - ללא התניה כל שהיא, לרבות מציאת פתרון כולל למצבה של תעש.
זאת נוכח החשיבות הרבה של הקווים החיוניים למוכנות צה"ל לעת חירום, העיכוב ה ניכר במימוש החלטת הממשלה משנת 2005 להפריט את תעש, והמצב שבו תהליך ליישום פתרון כולל למצבה של תעש עשוי להימשך זמן רב ותוצאותיו אינן מובטחות.
מערכות נשק שנועדו לפגוע ברכב-קרב משוריין ובטנקים (להלן - רק"ם) מאופיינות, בין היתר, בסיכויי פגיעה ובכושר חדירה גבוהים, בטווח שיגור ניכר, ביכולת שיגור ביום ובלילה ובתפוצה רחבה.
הימצאותן של מערכות נשק אלו בידי מדינות אויב ובידי גופי טרור והגידול הניכר שחל במספרן הביאו בעשור האחרון את צה"ל ואת משרד הביטחון (להלן - מערכת הביטחון) לחיפוש פתרונות הגנה אקטיבית 5 לרק"ם, בנוסף למערכות המיגון הפסיביות6 והריאקטיביות7 שבשימוש צה"ל.
רפאל - מערכות לחימה מתקדמות בע"מ (להלן - רפאל) והתעשייה הצבאית לישראל בע"מ (תעש) (להלן - תעש) עוסקות בקידום פיתוח של מערכות הגנה אקטיבית, כלהלן: 1 .
"מעיל רוח" היא מערכת הגנה אקטיבית קשה לרק"ם מתוצרת רפאל המיועדת להשלים את המיגון של הכלי ולשפר את יכולת ההתמודדות של צוותו מול איומי הנ"ט8 .
באוגוסט 2007 הזמין משרד הביטחון (להלן - משהב"ט) מרפאל פיתוח מערכת "מעיל רוח" שיועדה לטנקי המרכבה "סימן 4 ".
בנובמבר 2010 אישר ראש מחלקת אמצעי לחימה (להלן - רמ"ח אמל"ח) בזרוע היבשה (להלן - ז"י) את מבצעיות9 .
המערכת, בכפוף למגבלות שקבע 2 .
החל מסוף שנות התשעים מפתחת תעש מערכת הגנה אקטיבית קשה ורכה לרק"ם - "חץ דורבן".
בתחילת שנת 2009 סיים המינהל למחקר ופיתוח אמצעי לחימה ותשתיות טכנולוגיות (להלן - מפא"ת) שבמשהב"ט בדיקת היתכנות 10 למערכת, וקבע שהיא "בשלה מאד לכניסה ל-11F.
בנובמבר 2009 אישר מנכ"ל משהב"ט דאז, מר פינח ס בוכריס, להתקשר עם תעש ללא מכרז לפיתוח ולהצטיידות במערכות "חץ דורבן" שנועדו לנושא גייסות משוריין (להלן - נגמ"ש) מרכבה (להלן - נמ"ר).
5 מבחינים בין הגנה אקטיבית רכה באמצעות שיבוש מערכת ההנחיה של האיום הנורה לכיוון הרק"ם כך שיחטיא את המטרה, לבין הגנה אקטיבית קשה באמצעות יירוט האיום בזמן מעופו לרק"ם כדי למנוע את פגיעתו ברק"ם או להקטין את הנזק מפגיעתו.
מיגון באמצעות בניית דופן קשיחה (בדרך כלל פלדה), בעלת עובי גדול יחסית 7 מיגון באמצעות הצמדת לוחות חומר נפץ לדופן הרק"ם שנועד להתפוצץ בעת פגיעת האיום בו ולמנוע את חדירתו לרק"ם.
8 על פיהמילון למונחי צה"ל , אג"ם-תוה"ד, התשנ"ח - 1998 ,, נ"ט הוא כינוי לפעולות לשיטות ולאמצעים שנועדו להשמיד רק"ם, לעצור או לשבש את תנועתו, או לגרום לו נזק.
אישור של דרג מאשר הפרויקט לשימוש מבצעי במערכת 10 בהתאם להוראת משהב"ט בעניין "פיתוח אמצעי לחימה", בדיקת היתכנות או בדיקת מערכת נועדה להציג בצורה השוואתית פתרונות אפשריים לצורך מבצעי נתון, להמליץ על הפתרון ולהגדיר את התכונות הדרושות ממנו.
11 Full Scale Development - פיתוח מלא לקראת הצטיידות במערכת חדשה או שיפור מערכת קיימת, הכולל, בין היתר, תכן, ייצור דגם וניסויי בחינה.
בחודשים נובמבר 2010 עד אפריל 2011 ,בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין היבטים בתהליכי עבודת המטה (להלן - עמ"ט) בצה"ל ובמשהב"ט בנוגע להחלטות לפתח ולהצטייד במערכת "חץ דורבן" לנמ"ר ולהחלטות לפתח מערכת הגנה אקטיבית לרק"ם, המשלבת בין היכולות של רפאל תעשיות ביטחוניות 1745 .
ותעש (להלן - המערכת המשולבת).
הביקורת נערכה בצה"ל - בלשכת סגן הרמטכ"ל, בז"י ובאגף התכנון שבמטה הכללי (להלן - אג"ת); במשהב"ט - בלשכת המנכ"ל, במפא"ת ובמנהלת טנק המרכבה (להלן - מנת"ק); ובתעש.
ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם נתונים אחדים מפרק זה לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
פטור מביצוע מכרז להתקשרות לפיתוח ולהצטיידות במערכת "חץ דורבן" .
בהוראת קבע אג"ת שעניינה "תהליך ייזום, פיתוח, הצטיידות וקליטה של אמצעים ומערכות בצה"ל" נקבע, כי הגוף, שנושא באחריות הכוללת לפרויקט בצה"ל12 , יטיל את ביצוע הפרויקט על הגוף הטכנולוגיסטי בצה"ל; הדבר יעשה באמצעות מסמך משימת פרויקט, ובו יוגדרו בין היתר עיקרי הצורך המבצעי, ייעודו העיקרי של האמצעי המבוקש, ייעודים משניים שלו וביצועיו הנדרשים.
בחוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), נקבע, כי המדינה לא תתקשר בחוזה לביצוע עסקה בטובין, או לביצוע עבודה או לרכישת שירותים אלא על פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו.
בתקנות חובת המכרזים (התקשרויות מערכת הבטחון), התשנ"ג - 1993 (להלן- התקנות או תקנות חובת המכרזים), נקבעו עילות הפטור שבהתקיימן לא תהיה חובה על משהב"ט לערוך מכרז לגבי עסקאותיו.
במאי 2007 אישר סופית הרמטכ"ל דאז, רב -אלוף גבי אשכנזי, את הפיתוח וההצטיידות בנמ"רים.
בספטמבר 2007 סיכם הרמטכ"ל בדיון בנושא התכנית הרב-שנתית של צה"ל "תפן 2012 " לשנים 2008 -2012 , כי "הנמרים יכללו מערכות הגנה אקטיבית".
במרץ 2008 אישרה ועדת שרים לענייני ביטחון לאומי להצטייד בכמות מסוימת של נמ"רים13.
במסמך אג"ת מפברואר 2009 'בנושא "'נמר- עדכון סטאטוס והמלצה על מערכת הגנה אקטיבית", נכללו סיכום והמלצות של ראש חטיבת (להלן - רח"ט) התכנון באג"ת, לאישור ראש אג"ת ולאישור סג ן הרמטכ"ל.
במסמך הוצגו שתי חלופות למערכת הגנה אקטיבית לנמ"ר - "מעיל רוח" ו"חץ דורבן".
במסמך נכתב שז"י המליצה להצטייד ב"חץ דורבן" בין היתר מהשיקולים הבאים: הצלחה מלאה בקדם- פיתוח; עלות מחזור חיים צפויה נמוכה יחסית; יכולות מבצעיות חיוניות; ניתן יהיה להתאים את המערכת לסוגי רק"ם נוספים; ואי -תלות במערכת אחת.
עוד נקבע במסמך, כי שתי המערכות "רלוונטיות" ולכל חלופה יתרונות וחסרונות.
כיוון שכך, ולאור התמיכה של מנת"ק, מפא"ת, מנה"ר 14 ואת"ק15 , נכון יהיה לקבל את המלצת מז"י לבחור ב'חץ דורבן'" (ההדגשה במקור).
בנושא הגנה אקטיבית לרק"ם האחריות מוטלת על ז"י 13 בינואר 2011 אישרה הממשלה רכש של נמ"רים נוספים וכן התקנת מערכת מיגון אקטיבית על כלל הנמ"רים שיסופקו לצה"ל.
מינהל ההרכשה והייצור שבמשהב"ט 15 אגףהתקציבים שבמשהב"ט.
במאי 2009 סיכםסגן הרמטכ"ל דאז, האלוף דן הראל, בין היתר, כי " סגן כפי ]""מעיל רוח" ו"חץ דורבן[ הרמטכ"ל מקבל את ההשוואה בין המערכות שהוצגה ע"י ז"י ונתמכה ע"י מנת"ק, תעשיות ביטחוניות 1747 .
מפא"ת ואג"ת"; "'לחץ דורבן' יתרונות מובהקים .
ולכן על אף הבשלות הניכרת של מערכת ה"מעיל רוח" סגן הרמטכ"ל מאשר עקרונית יציאה ל - F.
D לפרויקט ה'חץ דורבן'" (ההדגשות במקור).
במאי 2009 אישר הרמטכ"ל את המלצת סגן הרמטכ"ל "לרכוש את מערכת 'חץ דורבן' כמערכת ההגנה האקטיבית ל'נמר'".
בספטמבר 2009 העביר ראש מחלקת מערכות חימוש ורק"ם (להלן - מח"ר) שבמפא"ת לוועדת הפטור ממכרז 16 שבמפא"ת (להלן - ועדת הפטור) המלצה לאשר את תעש כספק יחיד למערכת הגנה אקטיבית לנמ"ר.
בהמלצה כתב, בין היתר, כי "בנקודת הזמן הזו, רק תעש מסוגלת לספק מענה ההולם את הדרישות ממליץ על תעש ]רמ"ח מח"ר[ המבצעיות בקבועי זמן ועלויות נדרשות ולכן הח"מ כספק יחיד להעמדת פתרון 'חץ דורבן' כמערכת ההגנה האקטיבית ל'נמר'".
בנובמבר 2009 דנה ועדת הפטור 17 באישור תעש כספק יחיד לפיתוח ולייצור מערכת "חץ דורבן" לנמ"ר.
במהלך הדיון הסביר ראש מנת"ק, תא"ל ירון לבנת, כי "'מעיל רוח' אומנם קיים אך 'חץ דורבן' הינה המערכת היחידה שעונה למתאר המבצלוח [ עי, עבור הנמר, הן בהיבט של דרישות מבצעיות והן בהיבט של לו"ז מבצעי".
]זמנים בהקשר זה יצוין, כי ראש מנת"ק מסר במאי 2010 ,לנציגי משרד מבקר המדינה שהעמדה שהציג בוועדת הפטור הייתה על דעת מטה משותף לבחירת מערכת הגנה אקטיבית לנמ"ר, שבו שותפים ראש מטה (להלן - רמ"ט) ז"י, ראש מו"פ (מחקר ופיתוח) שבמפא"ת וראש מנת"ק.
בסיכום הדיון המליצה ועדת הפטור למנכ"ל משהב"ט לאשר התקשרות עם תעש בהיקף כספי של 250 .
מיליון ש"ח לפיתוח ולהצטיידות במערכות "חץ דורבן" לנמ"ר סיבת הפטור, כפי שנקבעה בסיכום, הייתה: "עסקה לרכש של טובין.
לביצוע עבודה שנעשית עם הספק היחיד בישראל של אותם טובין.
או בעל היכולת הטכנולוגית או המדעית".
בנובמבר 2009 אישר מנכ"ל משהב"ט דאז, מר פינחס בוכריס, את ההמלצה שלעיל.
בביקורת עלה, כי במועד הדיון בוועדת הפטור בנובמבר 2009 בעניין "חץ דורבן" היו קיימים שני ספקי ם פוטנציאלים - רפאל ותעש - שעסקו בפיתוח מערכות הגנה אקטיבית לרק"ם; חברות, שיכלו להציע מענה לאופיין המבצעי של צה"ל למערכת הגנה אקטיבית לנמ"ר.
בנסיבות אלו התחייב קיום מכרז בין שני הספקים, דבר שלא נעשה, אף כי הדבר נדרש על פי תקנות חובת המכרזים.
משרד מבקר המדי נה מעיר, כי על אף האמור לעיל, המלצת מפא"ת דלעיל לוועדת הפטור, לאשר את תעש כספק יחיד לפיתוח ולהצטיידות במערכת הגנה אקטיבית לנמ"ר, התבססה על קביעה, כי רק מערכת "חץ דורבן" של תעש מסוגלת לספק מענה ההולם את הדרישות המבצעיות של צה"ל, אף כי כאמור היו קיימים באותו מועד שני ספקים פוטנציאליים.
בדיון בוועדה תמכה מנת"ק בהמלצה זו, וצה"ל לא הסתייג ממנה.
16 על פי הוראת משהב"ט בעניין ועדת פטור ממכרז, יפעלו במשהב"ט ועדות פטור שתפקידן, בין היתר, לקבוע אם לאשר או להמליץ לראש אגף או למנכ"ל משהב"ט (בהתאם לסכום ההתקשרות) פטור ממכרז על פי תקנות חובת המכרזים.
17 ועדה בראשות הסגן המדעי של ראש מפא"ת ובהשתתפות נציגים, בין היתר, מאגף הכספים, מאת"ק ומאגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון.
רמ"ח מח"ר הודיע למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2011 בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כי כל המידע שנמסר לוועדה היה מדויק ומקצועי, ושהתקיים דיון ארוך בוועדת הפטור שבו נסקרו מערכות "מעיל רוח" ו"חץ דורבן".
תעשיות ביטחוניות 1749 .
כאמור, ועדת הפטור החליטה להמליץ למנכ"ל משהב"ט לאשר את תעש כספק יחיד.
יצוין, כי המלצה זו ניתנה בין היתר לאחר שמפא"ת ומנת"ק הציגו לוועדה כאמור, כי רק מערכת "חץ דורבן" מסוגלת לספק מענה ההולם את הדרישות המבצעיות של צה"ל, אף כי היו קיימים באותו מועד שני ספקים פוטנציאלים, דבר שהיה בו כדי לפגוע בתהליך בחירת המערכת לנמ"ר.
מנכ"ל משהב"ט אישר את המלצת הוועדה.
משרד מבקר המדינה חוזר ומעיר, כי בנסיבות שתוארו לעיל התחייב קיום מכרז בין הספקים, דבר שהיה מאפשר לשקלל את מכלול היתרונות והחסרונות של כל אחת מהמערכות, ובכלל זה את בשלותן, הביצועים החזויים שלהן, עלותן ולוחות הזמנים להספקתן.
החלטות משהב"ט וצה"ל שלא להמשיך בהתקשרות לפיתוח "חץ דורבן" .
בינואר 2010 העביר מפא"ת לתעש בקשה להצעת מחיר (להלן - בל"ם) לפיתוח ולייצור מערכות "חץ דורבן" לנמ"ר.
במענה לבל"ם, העבירה תעש למפא"ת במאי 2010 הצעת מחיר לפיתוח ולייצור "חץ דורבן" לנמ"ר.
בתחילת יוני 2010 העביר ראש מטה תכנית18 "חץ דורבן" שבמפא"ת (להלן - מטה תכנית)19 לתעש (ולידיעת הגורמים הנוגעים במערכת הביטחון) סיכום התייחסות לפערים העיקריים בין ההצעה הטכנית של תעש לבין דרישות האופיין הטכני של מפא"ת, וביקש את התייחסותה לפערים כפי שסיכמו מפא"ת, מנת"ק וז"י.
בסיכום נכתב, כי "ככלל ניתן ]אופיין[ לומר שההצעה הטכנית של תעש נותנת מענה טוב לדרישות האפיון להוציא מס' פערים.
רוב הפערים הקיימים בהצעה למול דרישות האפיון הנם פערים הנדסיים ולא התכנותיים הניתנים לסגירה טרם כניסה ל-FSD ולא אמורים להוות מגבלה על כניסה ל -FSD ".
ישנם מספר פערים בתחום של אחת מתתי - המערכות (להלן - המכלול) "שמהווים סיכון התכנותי ונדרש לתת להם מענה כתנאי לכניסה ל-FSD .
" ביולי 2010 העבירה תעש לראש מטה התכנית את הצעותיה לטיפול בפערים וכתבה, שהיא מצפה לקיים משא ומתן עם מפא"ת לפיתוח ולייצור "חץ דורבן".
ממסמכי משהב"ט עולה, כי כבר בטרם קבלת המענה של תעש לבל"ם, ולאחריו, החלו גורמים במשהב"ט לבחון אפשרויות שלא להמשיך את תהליך ההתקשרות לפיתוח ולהצטיידות ב"חץ דורבן", כלהלן: א.
בתחילת מרץ 2010 , בטרם התקבל מענה תעש לבל"ם, ביקר מנכ"ל משהב"ט, אלוף (מיל') אהוד שני, ברפאל.
בסיכום הביקור כתב עוזר המנכ"ל, כי בנושא "חץ דורבן" ו"מעיל רוח" "המנכ"ל מנחה לבחון שוב את ההחלטות בנושא.
, האם יש לכך ]""חץ דורבן" ו"מעיל רוח[ אפשר ויהיה נכון לשלב בין שתי היכולות משפט קיום".
18 מטה תכניתהוא גוף מטה במשהב"ט, האחראי לפיתוח או לייצור של אמצעי ייחודי או קבוצת אמצעי לחימה השייכים לתכנית אחת.
במטה התכנית חברים נציגים ממפא"ת וממנת"ק 1750 דוח שנתי62 .
ב באמצע יוני 2010 "כתב ראש מנת"ק למנכ"ל משהב"ט כ"רקע לקיומו של שיח במערכת הביטח ון בנושא מערכות הגנה אקטיבית לרק"ם, כי "קבלת החלטה באשר לאימוצה האפשרי של תעשיות ביטחוניות 1751 .
)'מעיל רוח (דור א' או ב20 לטובת הנמר, החלטה הנוגדת את הכיוון שהוגדר לפני חצי שנה (חץ דורבן).
בשבועות הקרובים תפיץ מנת"ק ניתוח המפרט את משמעויות השילוב של מערכת 'מעיל רוח' מהדור הנוכחי בנמר".
בסוף יוני 2010 קיים ראש מפא"ת, מר אופיר שהם, דיון שבו הוצגו "משמעויות מוערכות להתקנת 'מעיל רוח' (הנוכחי) על 'נמר', סטטוס מענה תעש ל- .
RFP חץ דורבן, עיקרי ההצעה החדשה של רפאל ואלת"א למעיל רוח דור]בל"ם[ 'ב21".
ראש מפא"ת סיכם, בין היתר, כי "משמעו יות התקנת 'מעיל רוח' בגרסה הנוכחית על 'נמר' מוצגות על ידי מנת"ק כמשמעויות כבדות, ולפיכך לא מומלצות על ידה למימוש".
עוד סיכם, כי: " התמונה המסתמנת ב'חץ דורבן' שונה מאד ביחס למה שהוצג בזמנו " (ההדגשה במקור); "לכך יש להוסיף סימני שאלה משמעותיים (שעלו כאמור כבר במרץ) לגבי אופן קביעת הנחות היסוד והנתונים כפי שהוצגו למקבלי ההחלטות בעבר (עד כדי השפעה על ההחלטות בדבר ספק יחיד)"; "מתחזקת גם התחושה שבדרך זו לא נתקדם ליעד שהוצהר בעבר ע"י רבים ממקבלי ההחלטות - להגיע למערכת הגנה אקטיבית אחת", המשלבת בין היכולות הטכנולוגיות של רפאל, תעש ואלתא.
ראש מפא"ת סיכם בדיון, כי " לא מאושרת כוונת מטה התכנית ]במשהב"ט[ לפעול לביצוע מו"מ ]משא ומתן[ 'והתנעת פרויקט 'חץ דורבןמהר ככל האפשר.
כל מהלך שיוצר מחוייבות נוספת כלשהיא מול התעשיות מחייב אישור ר' מפא"ת"; "במחצית יולי תתקיים התייעצות נו ספת, לאחר השלמת מירב הנתונים שהיו חסרים בדיון, ולקראת גיבוש המלצות למנכ"ל ולצה"ל"; ו" מומלץ למז"י לשקול להנחות את מנת"ק לגבש תכנית של שנה לכל היותר להתקנות של 'מעיל רוח' (מתוך המערכות שמיוצרות בחוזה הקיים) על 'נמרים'" (ההדגשות במקור).
בביקורת עלה, כי לאחר סיכום זה נעצרה למעשה פעילות משהב"ט מול תעש בעניין "חץ דורבן".
יצוין, כי ראש מטה התכנית במשהב"ט מסר ביוני 2011 למשרד מבקר המדינה סיכום ראש מפא"ת מיוני [ בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כי "בפועל פקודה זו 2010 לחלוטין", וזאת ג ]תעש[ עצרה את הפעילות שלנו מול החברה ] ם הסיבה מיולי [ "לכך "שהחברה לא קיבלה התייחסות למכתב שהעבירה 2010 ,.