HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי למעט בתחום הפיתוח הבין- , החלטות הממשלה המפורטות מעלה בעניין תיאום העבודה בין 44לאומי משרדי הממשלה וגורמי הממשלה השונים טרם יושמו.
כמו כן, נראה שכיום אין פעולה שיטתית ושוטפת לתיאום מכלול הפעולות והמשימות של מערך החוץ בחו"ל, כפי שהומלץ על ידי הגורמים השונים כמפורט לעיל.
אף שקיימים הישגים רבים לעשייה הממשלתית בחו"ל, אי-יישום ההחלטות האמורות והיעדר מנגנוני תיאום עלולים לפגוע במישרין באפקטיביות של הפעילות הממשלתית בזירה הבין-לאומית.
תיאום הפעולות הממשלתיות בזירה הבין-לאומית מהמידע שהוצג על ידי אנשי מקצוע במשרד החוץ עולה, שלא אחת, נציגי מערך החוץ בחו"ל פועלים לקידום אינטרסים שונים ובערוצים נפרדים, תוך קידום מדיניות חוץ עצמאית ולפי קווי פעולה שאינם מתואמים.
התקבלה החלטה בנוגע לסדרי עדיפויות בתחום הפיתוח הבין-לאומי לפי 2019 בנובמבר 12- ב44 , הוביל משרד ראש הממשלה מתודולוגיה סדורה בתחום זה 2019 מדינות ותחומים.
במהלך שנת Advancing Israel’s : זו, ראומתודולוגיה OECD - ציין לחיוב ארגון ה 2019 ובדוח שפורסם במאי .
Development Cooperation Activities: Report after the First Israel-OECD Seminar, p .
26 יצוין שהדוח האמור כלל כמה המלצות בהקשר לפעילות הנ"ל, ובין היתר הצביע על כמה מרכיבים שרצוי להידרש אליהם במסגרת הפעילות, לדוגמה חיזוק מרכיב התיאום ושיתוף הפעולה הבין- משרדי, הקצאת תקציב זמין למימוש הפעילות ויצירת מנגנון לפתרון מחלוקות בין-משרדיות (ראו ).
28 'שם, עמ 992 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה הבדיקה העלתה מקרים שבהם קיימות אי-הסכמות ומחלוקות בין משרד החוץ ובין גופי הממשלה השונים לגבי העובדות הנוגעות לפעילויות, מהלך הדברים, התועלת שבביצוע הפעולות ומידת שיתוף הפעולה בפעולות אלו.
לצד זאת, נמסר על ידי גופי מערך החוץ ומשרד החוץ למשרד מבקר המדינה כי בחודשים האחרונים חל שיפור מסוים במקצת קשרי הגומלין המתקיימים בין משרד החוץ לגופים מסוימים במערך החוץ.
מבלי להכריע במחלוקות בין הגופים השונים באשר לדרך ההתנהלות והפעולות שנעשו, ובשאלה מיהו הגורם האחראי לחוסר שיתוף הפעולה בין הגופים - יודגש כי בעצם קיומן של מחלוקות מעין אלו אשר לעובדות הבסיסיות הנוגעות לנושא, יש כדי ללמד על חוסר תיאום, העדר שפה משותפת וחוסר אמון בין הגופים השונים שעלולים להביא לאיבוד תשומות מקצועיות חשובות של כל הצדדים.
להלן איגום של עיקרי הטענות שהוצגו: 1 .
גורמים במערך החוץ מקיימים לא אחת שיח עם גורמי ממשל בכירים במדינות אחרות, בנושאים שעליהם הם ממונים, בלי לעדכן את משרד החוץ בנושא ובלי לדעת אם יש אינטרסים מדיניים אחרים או אינטרסים של משרדי ממשלה אחרים הקשורים לשיח עם אותה מדינה ובלי להכיר את מדיניות הממשלה הקיימת באותו נושא.
הדבר הגיע לכך שבמקרים מסוימים אנשי המקצוע במשרד החוץ אינם מיודעים על פגישות של בכירים במשרדי הממשלה עם מקביליהם בחו"ל או עם בכירים במשרדי החוץ במדינות זרות, והם אינם מוזמנים לפגישות אלה.
גורמים במערך החוץ פועלים ישירות מול אנשי שטח מקומיים וללא תיאום עם .
כך הם מקדמים תוכניות ללא תיאום עם תוכניות אחרות של משרד החוץ באותן מדינות ובלי להסדיר את תחומי האחריות של כל אחד מהגופים בעת פעילותו בחו"ל.
נציגי המדינה הפועלים בחו"ל מציגים עמדות שתוכנן אינו מתואם עם יתר .
3 נציגי מערך החוץ ועם משרד החוץ.
לעיתים עמדות אלה אפילו סותרות את מדיניות הממשלה.
נציגי מערך החוץ פועלים במדינות שונות ללא עדכון משרד החוץ וללא שימוש .
4 ,בידע ובקשרים של המשרד באותן מדינות.
לדוגמה, נציגים המקיימים סמינרים מעבירים תקציבים למיזמים ייעודיים ופועלים לצירוף ישראל לארגונים בין- לאומיים ולפורומים בין-לאומיים.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי993 משרד החוץ | משרד החוץ | נטען כי קיימות כפילויות וחוסר יעילות בעבודת משרדי הממשלה בחו"ל .
הפועלים באותו תחום בנפרד לעיתים קיימים כפילות וחוסר תיאום בפעולות שנעשות מול הקהילות .
היהודיות המקומיות משרד החוץ, שמנהל את הקשר של ישראל עם האו"ם, אינו מעודכן תמיד .
7 לגבי המידע שמועבר לאו"ם או לסוכנויותיו לגבי פעילות של גורמי ממשלה מול האו"ם.
כתוצאה מכך נמנעת האפשרות להשתמש במידע זה לצורך קידום מעמדה המדיני של ישראל ולצורך מענה מיטבי לניירות עמדה והתבטאויות של גורמי או"ם.
אירעו מקרים שבהם יוזמות לחתימה על הסכמים עם ארגונים בין-לאומיים .
8 קודמו על ידי נציגי מערך החוץ בלי שמשרד החוץ עודכן, בלי לקבל תשומות ממשרד החוץ ובלי שהסכמים אלה עברו בחינה של האגף המשפטי במשרד החוץ.
מצב הדברים המתואר לעיל עלול ליצור חסמים העשויים להשפיע על פעילות מיטבית של הממשלה בחו"ל או לעכבה: 1 .
קושי במיקוד פעולת מערך החוץ בזירה הבין-לאומית על בסיס קווי פעולה משותפים ואיגום משאבים.
פיצול אינטרסים של הממשלה מול מדינה מסוימת או מול ארגון בין-לאומי והתנהלות ביצועית נפרדת ולא מתואמת ביחס לאותו .
חוסר תיאום בין פעילות גופי הממשלה במדינה בחו"ל או מול ארגון בין-לאומי.
קידום פעולות הממשלה בזירה הבין-לאומית על בסיס תמונת מצב מדינית חלקית ובלי להסתייע בתשומות המקצועיות הקיימות במשרד החוץ (לדוגמה, התמחות במשפט בין-לאומי).
) גדול יותר Public Value ( בספרות המקצועית תואר חסם זה בהקשר לקושי להשיג ערך ציבורי 45 :שהיה מושג לו היה מתקיים שיתוף פעולה מיטבי בין גופי ממשלה שונים.
ראו GAO, Annual Report: Additional Opportunities to Reduce Fragmentation, Overlap, and Duplication and Achieve Other Financial Benefits (April 2014); Interagency Committee on .
Disability Research, Primer on Interagency Research Collaboration (July 2014), pp.
2 - 3 994 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה5 .
למשרד החוץ חסר מידע חשוב על אודות הפעילות של מערך החוץ בחו"ל, מכיוון שהמשרד לא היה שותף בכל הפעילות שהתקיימו.
קושי במינוף של פעולות הממשלה בחו"ל לטובת "דיבידנד" מדיני ) לסוגיות Follow Up ( וקושי בביצוע מהלכי מעקב, ניטור ושימור שמקודמות בחו"ל על ידי גופי ממשלה שונים.
הפסקת פעולות שמשרד החוץ קידם בזירה הבין-לאומית, מכיוון 7 שהן תלויות בשיתוף פעולה של משרדי ממשלה אחרים, דבר שעלול לפגוע באמינות מדינת ישראל.
יצוין כי גורמים ממשלתיים שונים מסרו למשרד מבקר המדינה כי למרות ניסיונותיהם ליצור שיתופי פעולה עם משרד החוץ במסגרת פעילותם בזירה הבין- לאומית, במקרים מסוימים הם נתקלו בקושי ובחסמים מטעם משרד החוץ, ולכן שיתופי הפעולה לא יצאו אל הפועל.
משרד החוץ מסר בתשובתו כי יש צורך לקבוע חובת תיאום והתייעצות של כל מערך החוץ של מדינת ישראל עם משרד החוץ באופן מסודר, עוד טרם ביצוע פעולות בחו"ל.
המל"ל מסר בתשובתו כי כדי לחזק את התיאום ואת שיתוף הפעולה בין גורמי הממשלה הפועלים בחו"ל משרד החוץ צריך למפות את כלל הגורמים הפעילים בזירה זו, ובמקרי מחלוקת לפנות למל"ל.
משרד האוצר מסר בתשובתו כי פעל כדי לקדם שיתופי פעולה בין-משרדיים.
הוא הוסיף וציין שכדי להתוות מדיניות ממשלתית ארוכת-טווח באופן יעיל וליישמה יש לצמצם את מוקדי החיכוך בין המשרדים השונים הפועלים בזירה הבין-לאומית.
אף על פי ששיתוף פעולה ותיאום בין משרד החוץ למערך החוץ הכרחי לשיפור הפעולה הממשלתית בזירה הבין-לאומית, בפועל ממשלת ישראל מתקשה לקדם פעילות מתואמת מעין זו.
במצב הנוכחי הפעילות הממשלתית עלולה לשקף אינטרסים של הגורם המוביל את הפעולה בלבד.
מציאות זו אינה מקדמת באופן מיטבי את יעדי הממשלה ואת מדיניותה בזירה הבין-לאומית.
כמו כן, הידע הנצבר בפעולות אלה והמידע לגביהן אינם זמינים לאנשי המקצוע במשרד החוץ ולא ניתן להיעזר בהם לטיוב פעולות ממשלתיות עתידיות.
לפיכך דרוש שינוי שיבטיח בעתיד פעולה מתואמת ויעילה במערך החוץ של מדינת ישראל.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי995 משרד החוץ | משרד החוץ | בהקשר זה ראוי גם לציין לחיוב מקרים שבהם היו שותפויות מוצלחות בין מערך החוץ למשרד החוץ, שותפויות שתרמו להצלחת הפעולה הספציפית ולקידום אנשי משרד 2019 - 2018 אינטרסים נוספים של מדינת ישראל.
לדוגמה, בשנים החוץ פעלו בשמם של משרדי ממשלה שונים מול האו"ם ומול גורמים במדינה אסטרטגית שלגביה יש למשרד החוץ ידע ייחודי; מערך הסייבר שיתף את משרד החוץ בסוגיה רגישה במסגרת פורום בין-לאומי; המל"ל שיתף את משרד החוץ בטיפול בסוגיית האנטישמיות בעולם ובכמה סוגיות רגישות מול מדינה מסוימת שחשובה לישראל, זאת גם במסגרת פורום לגבי אזור גיאוגרפי מסוים; המשרד לירושלים ומורשת שיתף פעולה עם משרד החוץ בעניין תמיכה כספית שביקש משרד החוץ לטובת סיור בירושלים; שיתופי פעולה טובים מתקיימים בין האגף הקונסולרי שבמשרד החוץ ורשות האוכלוסין; מתקיים עדכון שוטף בנוגע לפעילות בזירה הבין-לאומית בין אגף קשרי תרבות ומדע במשרד החוץ והדרגים המקצועיים במשרד המדע והטכנולוגיה וכן במשרד החינוך.
לדברי אנשי מקצוע במשרד החוץ, בתחום קשרי התרבות והמדע, יש תחושה של שותפות במטרה וביעדים, וחוות הדעת של משרד החוץ מקבלות ביטוי ממשי בפעילות השוטפת של משרדים אלה.
גיבוש גישה יוזמת (פרו-אקטיבית) לטיוב פעולת הממשלה בזירה הבין-לאומית משרד מבקר המדינה בחן עם אנשי מקצוע שונים העוסקים בפעילויות החוץ של ישראל מהם לדעתם הדרכים והכלים להתמודדות עם החולשות התפקודיות הקיימות כיום בניהול מערך החוץ.
ככלל הצביעו אנשי המקצוע על שלושה נדבכים הכרחיים לשיפור המצב הקיים: 1 .
לפעילות הממשלה בזירה הבין-לאומית.
אסטרטגיהקביעת אסטרטגיה לאומית זו תאפשר התווית מסלול מיטבי לשילוב יעיל ואפקטיבי של הממד המדיני- הבין-לאומי בפעולות הממשלה.
בין כלל הגופיםגבולות הגזרה בחינת מעמדו של משרד החוץ ותפקידיו, הסדרת הפועלים בזירה הבין-לאומית ובכלל זאת משרד החוץ והמל"ל וחלוקה ברורה של אחריות וסמכויות הגופים והארגונים השייכים למערך החוץ.
את התיאום הבין-משרדי בדרגים שונים ולהסדירולתכלל קביעת גורם שתפקידו תוך יצירת מערכת ברורה ושיטתית של עדכון הדדי.
גיבוש אסטרטגיה לפעולה בזירה הבין-לאומית 1 .
הפרקטיקה במדינות אחרות הצורך באסטרטגיה לאומית ממשלתית: והספרות המקצועית תומכות בקביעת אסטרטגיה לפעולה ממשלתית המבוססת 996 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה על קביעת סדרי עדיפויות ועל מיקוד נושאים.
לדוגמה, במסמך האסטרטגיה המשותף למשרד החוץ האמריקאי ולסוכנות האמריקאית בתחום הפיתוח הבין- נכתב על הצורך 47OECD ובוועדת הסיוע של ארגון462022 - 2018 לאומי לשנים האסטרטגי של הממשלה לקבוע סדרי עדיפות ולמקד את הפעולה הממשלתית 2015 בחו"ל לטובת פעילות אפקטיבית יותר.
בנוסף, במאמר שפורסם בשנת The Making of Foreign Policy: On paradigms and Grand " תחת הכותרת ", ציין המחבר שקביעת אסטרטגיה בחו"ל על בסיס עקרון תיעדוף Strategies פעילות היא כלי המסייע למקסם את האינטרסים של המדינה ביחסי חוץ ובזירה הבין-לאומית בטווח הארוך, מכיוון שעיקרון זה מאפשר בחינה מתמשכת ואיזון של הסיכונים, של העלויות ושל סיכויי ההצלחה של הפעילות הממשלתית .
48בהתאם לתיעדוף אנשי מקצוע במשרד החוץ ובמל"ל מסרו למשרד מבקר המדינה כי המספר ההולך וגדל של נציגי מערך החוץ הפועלים בחו"ל ועימו הגדלת הפעילות בזירה הבין-לאומית מחייבים מיקוד של הפעולות הנעשות בחו"ל לפי מדינות ותחומים, בזיקה לתמורות ולשינויים בזירה הבין-לאומית ולאינטרסים של .
מהלך זה יסייע לטיוב פעולות מערך החוץ בחו"ל, 49מדינת ישראל בחו"ל למקסום התועלת שמדינת ישראל יכולה להפיק מהם ולייעול משאבי המדינה המושקעים בחו"ל ולאיגומם.
גם ממשלת ישראל, משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר מכירים בצורך לגבש אסטרטגיה לפעילות הממשלה בזירה הבין-לאומית.
לדידם, העיקרון המרכזי העומד בבסיס אסטרטגיה זו הוא מיקוד פעילות הממשלה בחו"ל, כך ראו: 46 U.
S Department of State & U.
Agency for International Development, Joint Strategic Plan FY .
2018-2022 (February 2018), pp.
45 - 46 :), וראו 2018 (אפרילמודל תעדוף מדינות יעד משרד ראש הממשלה, 47 OECD, Development Co -operation Report 2017, Data for Development (2017) pp.
(States of Fragility 2018 (July 2018 .
בדוח זה מפורטים השיקולים המשפיעים על הפעילות בזירה הבין-לאומית בתחום הסיוע למדינות ):2015 , המכון הישראלי למדיניות חוץ איזורית (אוגוסטמכון מיתווים מאמר שפורסם על ידי 48 Michal Eskenazi, "The Making of Foreign Policy: On Paradigms and Grand Strategies", Mitvim (August 2015), pp.
שינוי תפיסה לשירות ראו גם: מכון לדיפלומטיה בין-לאומית ע"ש אבא אבן, .
הצורך באסטרטגיה 58 - 52 ,44 - 43 ,39 - 36 ,24 - 23 '), עמ 2019 (אפרילהחוץ בישראל והתועלות הימנה הומחשו על ידי החוקרים, בין היתר, בזירות התודעה בזירה הבין-לאומית, הדיפלומטיה הכלכלית וסיוע החוץ של ישראל למדינות מתפתחות; ראו גם מכון ראות, "ארגון .
23 - 20 ), פסקאות 2007 מחדש של מדיניות החוץ בתפיסת הביטחון הלאומי" (יולי אסטרטגיית-על למדינת ישראל עיונים וכיוונים מוסד שמואל נאמן למחקר מדיניות לאומית, 49 .
9 '), עמ 2017 (מאי 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי997 משרד החוץ | משרד החוץ | שהאינטרסים המדיניים, הכלכליים והתדמיתיים של מדינת ישראל יבוטאו באופן הטוב ביותר.
, במסמך משותף של משרד האוצר ומשרד החוץ בנושא איגום 2018 בינואר תקציבי המשרדים הפועלים בחו"ל במשרד החוץ, צוין הצורך בגיבוש אסטרטגיה ממשלתית ובקביעת סדרי עדיפות לפעילות הממשלתית בראייה כוללת.
"גיבוש אסטרטגיה אזורית 3400 , בהחלטת ממשלה מספר 2018 בינואר לפעילות הממשלה בחו"ל", צוין כי יש לגבש המלצה לאסטרטגיה אזורית לפעילות מדינת ישראל במדינות העולם, זאת בהתאם לאשכולות מדינות שייקבעו, כדי לתמוך, בין היתר, במאמצי הממשלה להתכנס למסגרות תקציב וכדי להפחית את הגירעון.
"קידום הפעילות הישראלית בתחום 4021 , בהחלטת ממשלה 2018 ביולי , הנוגעת ליחסים עם מדינות מתפתחות, נקבע 50"הפיתוח הבין-לאומי משרדי ממשלה וגורמים 14 שמשרד ראש הממשלה יפעל בשיתוף עם ממשלתיים ליצירת מיקוד של הפעילות הממשלתית בחו"ל.
פעולה זו אמורה להניב רשימה מצומצמת של מדינות מתפתחות, והיא יוצרת סדרי עדיפות נושאיים וגיאוגרפיים, תוך זיהוי יעדים אסטרטגיים לפעילות בחו"ל, כל זאת כדי לממש באופן מרבי את הפוטנציאל הכלכלי ואת הפוטנציאל המדיני עבור מדינת ישראל.
במטרה ליישם החלטה זו הוקמה ועדה בין-משרדית המקיימת עבודת מטה סדורה בהובלת משרד ראש הממשלה, ובין היתר היא פעלה להגדיר את יעדי הממשלה בתחום, למקד את הפעילות הממשלתית הרלוונטית ולכתוב את מתודולוגיית העבודה .
ועדה זו טרם סיימה את מלאכתה.
51הבין-משרדית בתחום זה למרות ההכרה בצורך לגבש אסטרטגיה כדי למקד את פעילות הממשלה בזירה הבין-לאומית, גורמי המקצוע במשרד החוץ מסרו כי בפועל כמעט לא מתקיים דיון סדור וממוסד בנושאים הבאים: יעדי ממשלת ישראל בחו"ל, האופי הרצוי של מיקוד הפעילות בנושאים רלוונטיים, ומהי המתודולוגיה הרצויה שתאפשר פעילות מיטבית עבור האינטרסים של המדינה תוך איגום משאבים באופן יעיל.
לטענת בכירים בהווה ובעבר במשרד החוץ, לא פעם משרדי ממשלה פועלים ברובד שיש לו השפעה על היחסים של ישראל עם מדינות או תחום הפיתוח הוא אחד המרכיבים של פעילות ממשלות בעולם ועניינו סיוע למדינות מתפתחות 50 .
וקידומן לצד חיזוק קשרים מדיניים וכלכליים עם מדינות אלה הוועדה הבין-משרדית התקדמה בגיבוש אסטרטגיה ממשלתית כוללת לתחום הפיתוח הבין-לאומי.
במסגרת זו הוקמו ארבעה צוותי משנה: כלי סיוע, חדשנות לעולם המתפתח, כלי מימון וסיוע חוץ 998 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה עם ארגונים בין-לאומיים ברמה אסטרטגית בלי שהדבר מלווה בדיון מקדים ומקצועי בממשלה.
לפעילויות אלה עלולות להיות השפעות שאינן רצויות כמו פגיעה בפעילויות אחרות של הממשלה מול אותן מדינות או סתירת .
52מחויבויות אחרות של ישראל בזירה הבין-לאומית בנוסף, טענו אנשי המקצוע במשרד החוץ כי מציאות זו מביאה לאובדן מסוים ביכולת הממשלה לבצע "תמרון מדיני" ביעילות ולפתור סוגיות שבמחלוקת מול מדינות (לדוגמה על ידי היעזרות באינטרסים אחרים של ישראל) בהעדר ראייה של כלל האינטרסים של מדינת ישראל בזירת פעולה מסוימת במישור הבין-לאומי.
החלטות הממשלה, העמדות של אנשי המקצוע במל"ל ובמשרדי החוץ, ראש הממשלה והאוצר והתפיסה הרווחת בספרות המקצועית במדינות רבות בעולם מבטאות את הצורך לגבש אסטרטגיה לפעילות ממשלתית בחו"ל, שתסייע למקד את הפעילות ולתעדף אותה לפי מדינות ולפי תחומים.
כך אפשר לממש באופן טוב יותר יעדים מוגדרים בזירה הבין-לאומית תוך ייעול השימוש במשאבי המדינה.
"גיבוש אסטרטגיה אזורית לפעילות 3400 עם זאת, החלטת ממשלה הממשלה בחו"ל" טרם יושמה, ולא ניתן מענה לצורך שהועלה על ידי משרד האוצר ומשרד ראש הממשלה בדבר הקמת ועדה שתדון בנושא זה.
הואיל וכך טרם גובשה אסטרטגיה מפורטת לפעולה הממשלתית בזירה הבין-לאומית, דבר המקשה על גזירת מטרות ויעדים עדכניים ורלוונטיים, כחלק מתפיסה כוללת וסדורה, אשר עלול לפגוע באפקטיביות של פעילות מערך החוץ בחו"ל.
בהקשר זה יש לציין לחיוב את האגף למדיניות חוץ ואת אגף מזה"ת, אפריקה וקש"ם במל"ל שלאחרונה הרחיבו את תחומי פעילות עבודת המטה שלהם בזירה הבין-לאומית באמצעות כינוס עיתי של פורומים מקצועיים הממוקדים בתחום מוגדר או בסוגיה מסוימת בזירה הבין- לאומית ושאליהם מוזמנים נציגים של משרדי הממשלה ובראשם נציגי משרד החוץ.
מדובר ברשימה חלקית מתובנות שעלו במסגרת רב-שיח שקיים משרד מבקר המדינה עם שגרירים 52 .
לשעבר ועם בכירים במטה משרד החוץ בדימוס 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי999 משרד החוץ | משרד החוץ | חוק המל"ל קובע כי על המל"ל להכיןהערכת המצב הלאומית של המל"ל: .
2 , אחת לשנה לפחות, הערכה53ולהגיש לוועדת השרים לענייני ביטחון לאומי שנתית ורב-שנתית של המצב המדיני-ביטחוני.
מסמך הערכת המצב השנתית כולל את יעדי-העל של מדיניות ישראל, ובכלל 2020- ו2019 של המל"ל לשנים זאת יעדים הנוגעים לזירה הבין-לאומית.
המסמך מציג המלצות לכיווני פעולה ליישום היעדים.
אלו מתבססים על דירקטיבת ראש הממשלה שאותה הוא מציג במסגרת דיונים ופגישות.
ראש המל"ל הציג את עיקרי הערכת המצב בקבינט ובפורומים שונים.
כמו כן הערכת המצב הופצה לכל שרי הקבינט ולגופים רלוונטיים נוספים, כדי להבהיר את האתגרים, ההזדמנויות והמדיניות המומלצת לדרג המדיני.
לפי אנשי המקצוע במל"ל, אף על פי שהערכת המצב צריכה לקבל ביטוי בפעולה של שאר גופי הממשלה, בפועל אין עיגון רשמי המסדיר את אופן הפעולה של משרדי הממשלה וגורמי הממשלה מול המל"ל, ואין כיום הגדרה ברורה או דרך פעולה מוסדרת המחייבות את משרדי הממשלה למקד את הפעילות שלהם בהתאם לתיעדוף שמציע המל"ל בזירה הבין-לאומית ולפעול בהלימה ליעדים שעליהם ממליץ המל"ל.
כיום המל"ל מסתמך על רצונם הטוב של משרדי ממשלה וגורמי ממשלה השונים לפעול בהתאם לכיווני הפעולה שהמליץ.
לצד מסמך הערכת המצב השנתית הדיריקטיבה המדינית של ראש הממשלה:.
3 של המל"ל, חלק ממיקוד הפעולה בזירה הבין-לאומית מתגבש ומשתנה במהלך שנת העבודה, בהתאם להתפתחויות ולהזדמנויות שנוצרות בזירה זו.
במקרים אלה המל"ל פועל כשלוחו של ראש הממשלה ומעביר באופן עיתי הנחיות אל משרדי הממשלה למיקוד פעולה נוסף או שונה בזירה הבין-לאומית.
מקצת ההנחיות מועברות כהנחיה בכתב (דירקטיבה) של ראש הממשלה ומקצתן עולות במסגרת הפורומים העיתיים שהמל"ל מכנס בסוגיה מסוימת.
בתשובתו מסר המל"ל כי ממשלת ישראל גיבשה את מרכיבי ה"עוצמה המדינית" בהקשר למדיניות החוץ של ישראל לשם השגת אינטרסים לאומיים של ישראל, והם הוצגו בפני כלל הגורמים הרלוונטיים.
היעדים האסטרטגיים ברמה הלאומית מגובשים במעורבות המל"ל וגורמים נוספים, לרבות משרד החוץ, מאושרים על ידי הדרג המדיני ומופצים כהנחיות (דיריקטיבות) לכל גופי הביצוע כדבר שבשגרה.
2001- לחוק הממשלה, התשס"א 6 ועדת שרים לענייני ביטחון לאומי הוקמה מכוח סעיף 53 1000 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה אנשי המקצוע במל"ל מסרו, שאף על פי שהמל"ל מעביר באופן עיתי לשאר משרדי הממשלה וגורמי הממשלה את תיעדוף הפעולה הנחוץ ביחס למדינה או בעניין סוגיה מסוימת, לפי הנחיית ראש הממשלה, בפועל לא פעם גופים פועלים בחו"ל בהתאם לתפיסת האינטרסים שלהם תוך גיבוש פעולה פרטנית ויש קושי להביא לידי כך שהנחיות ראש הממשלה או ראש המל"ל לפעילות בחו"ל יוטמעו בפעילות של מערך החוץ.
מציאות זו מקשה על היכולת לרכז מאמץ מול מדינות או בנושאים שראש הממשלה או ראש המל"ל תיעדפו.
אם כן, כדי לבסס את היכולת של הממשלה לפעול על יסוד אסטרטגיה בזירה הבין-לאומית ולקדם פעילות ממשלתית בכיוונים משותפים, נדרש להגדיר באופן ברור את סמכויות המל"ל ומשרד החוץ ביחס לשאר גופי הממשלה בנוגע לקביעת אסטרטגיה ותיעדוף הפעולה הממשלתית בזירה הבין-לאומית.
מערך החוץ ומשרד החוץ - גבולות גזרה השגת פרקטיקה מוצלחת בתחומים שבהם קיימת פעילות של גורמי ממשלה רבים .
54נשענת, בין היתר, על הבהרת תחומי האחריות והסמכות של כל גוף ותחימתם 55"בדוח משרד מבקר המדינה בנושא "הטיפול במחלוקות בין משרדיות מתמשכות צוין כי במערכת מורכבת ומסועפת טבעי שיש תחומי השקה רבים בין משרדים ייעודיים ולעיתים אף תחומים המשותפים לטיפולם של שני משרדים או יותר.
על כן אי-אפשר למנוע לחלוטין את היווצרותן של מחלוקות.
בה בעת יש לקדם צעדים יזומים שיגדירו כראוי את תחומי הסמכות ואת האחריות של כל אחד מהגופים.
יש לעשות זאת באמצעות חיזוק והסדרה של פעולות התיאום הבין-משרדי ובמקרה הצורך באמצעות התאמות בחקיקה.
), הפרק "הטיפול במחלוקות בין משרדיות מתמשכות".
2010( ב61 דוח שנתי ראו מבקר המדינה, 54 ראו גם המלצת משרד מבקר המדינה האמריקאי הרואה חשיבות בהבהרת תפקידים ותחומי אחריות במקרים שבהם יש כמה גופי ממשלה הפועלים בתחום מסוים, זאת באמצעות חוקים, קביעת מדיניות או הסכמי הבנה בין גופים שונים.
ראו: GAO, Managing for Results: Key Considerations for Implementing Interagency Collaborative Mechanisms, (September 2012), pp.
17 - 18, 25; Interagency Committee on Disability Research, .
Primer on Interagency Research Collaboration (July 2014), p.
"), הפרק "הטיפול במחלוקות בין משרדיות מתמשכות 2010( ב61 דוח שנתי מבקר המדינה, 55 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1001 משרד החוץ | משרד החוץ | הועלה כי כיום אין חלוקה ברורה של סמכויות ותחומי פעולה בין משרד החוץ לשאר משרדי הממשלה והגורמים הממשלתיים השונים.
עלה כי היעדר הגדרה ברורה וחלוקת סמכויות 2006 במסמך של משרד החוץ משנת מסודרת יוצרים חוסר תיאום ופוגעים בעבודת הנציגויות הישראליות בחו"ל, עד כדי פגיעה ביחסי החוץ של מדינת ישראל במקרים מסוימים.
בחוקים שונים הוקנו כמה סמכויות ספציפיות למשרד החוץ, להלן פירוט הסמכויות העיקריות: בכמה חוקים נאסר פרסום מידע מסוים הנוגע ליחסי החוץ של ישראל, בין א.
56היתר אם לדעת ראש הממשלה או שר החוץ פרסומו עלול לפגוע ביחסים אלה לדוגמה, בפסק דין של בית המשפט המחוזי בירושלים שבו נדונה בקשת מסירת בנוגע למגעים ולהסכמים עם 1998-מידע לפי חוק חופש המידע, התשנ"ח מדינה באפריקה המשפיעים על מבקשי מקלט מאותה מדינה, נתן בית המשפט משקל מכריע לשיקולי קשרי החוץ נגד הפרסום, טיעונים שלדברי בית המשפט ; 57""עומדים בליבת שיקול הדעת המקצועי בתחום יחסי החוץ נקבע 1981-בנושא גילוי מידע מוגן לפי חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א ב.
שהחלטות בעניין זה, ככל שהן עלולות לפגוע ביחסי החוץ של ישראל, יתקבלו ;58לכל הפחות בתיאום עם אנשי המקצוע במשרד החוץ ובהתייעצות עימם ;59לשר החוץ יש סמכות לחתום על הסכמים ועל אמנות בין-לאומיותג.
;60שר החוץ חבר בוועדת השרים לענייני ביטחון לאומיד.
לשר החוץ הוקנו מקצת הסמכויות של שר הפנים לפי חוק הדרכונים, ה.
; 1950- ולפי חוק השבות, התש"י 1952-התשי"ב , 1955-; חוק השיפוט הצבאי, התשט"ו 44 , סעיף]נוסח משולב[ 1958- חוק מבקר המדינה, התשי"ח 56 ); חוק חופש 2()א(ב 15 , סעיף 1972-, התשל"ב]נוסח חדש[ (ה); פקודת הסטטיסטיקה 554 סעיף (א).
44 , סעיף 1971- התשל"א]נוסח חדש[ ); פקודת הראיות 7(א14 , סעיף 1998-המידע, התשנ"ח ) פסקה 23.
2018 , (פורסם במאגר ממוחשב מיוםבורר נ' משרד החוץ 58277-12-16 ) עת"ם (י-ם 57 .
2012 (פורסם במאגר ממוחשב, מיוםשני נ' המשרד להגנת הסביבה 2007/11 ; בג"ץ 10 .
) לחוק 4()(ה13 סעיף 58 ) וההודעה שניתנה בעקבותיה ושפורסמה ברשומות שלפיה העניקה 1951( 264 החלטת ממשלה 59 .
הממשלה לשר החוץ את הסמכות לחתום על אמנות ועל הסכמים בין-לאומיים .
2001- חוק הממשלה, התשס"א 60 1002 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה חלה חובת תיאום של 2007-לפי חוק הפיקוח על הייצוא הביטחוני, התשס"זו.
משרד הביטחון כרשות המוסמכת עם משרד החוץ בכל הנוגע לקבלת החלטות על הענקת רישיונות יצוא על פי החוק.
קיומן של סמכויות פרטניות שעוגנו בדברי חקיקה שונים אינו מייתר את הצורך בהסדרה ובהגדרה ברורה וכוללת של מעמדו, של תפקידו ושל סמכויותיו של משרד החוץ בכל הקשור בגיבוש, בניהול ובביצוע יחסי החוץ של ישראל.
הצורך בכך מקבל משנה תוקף במציאות שבה משרדי ממשלה וגופים ממשלתיים רבים פועלים גם הם בזירה הבין- לאומית, בין היתר, מכוח הסמכויות הכלליות של הממשלה.
הסדרה כאמור ראוי כי תתייחס גם לסמכויות הגורמים הממשלתיים האחרים הפועלים בזירה הבין-לאומית.
בבחינת דברי חקיקה בעולם בנושא הסדרת מעמד משרד החוץ, נמצא כי בכמה מדינות (ארצות הברית, גרמניה, נורווגיה, שוויץ, קנדה, דנמרק, בלגיה, שוודיה, רוסיה, פורטוגל, סלובניה ומקסיקו) משרד החוץ הוא האחראי על ייצוג האינטרסים של המדינה ועל קידומם ועל ניהול היחסים עם ממשלות זרות ועם ארגונים בין- לאומיים.
במקצת המדינות האלה (לדוגמה, בפורטוגל ובסלובניה) משרד החוץ הוא מי שנושא באחריות לגיבוש מדיניות החוץ ועיצובה, והוא אף היועץ לענייני חוץ לראש המדינה.
בחלק מהחוקים במדינות אלה יש חובה להתייעץ עם משרד החוץ ולעדכנו בכלל ההיבטים הנוגעים לגיבוש מדיניות החוץ ויישומה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מציאות שבה הממשלה לא הגדירה לאף גורם ממשלתי תחומי אחריות וסמכויות ברורים בתחום גיבוש יחסי החוץ של ישראל, ניהולם וביצועם, עלולה לפגוע ביעילות עבודת הממשלה בזירה הבין-לאומית.
נוכח זאת, מוצע כי הממשלה תשקול להסדיר את גבולות הפעילות של משרד החוץ, של המל"ל ושל שאר משרדי הממשלה והגופים הממשלתיים הפועלים גם בחו"ל.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1003 משרד החוץ | משרד החוץ | גורם מתכלל לפעולת הממשלה בזירה הבין-לאומית במצב הדברים הקיים לעניין תיאום פעילות מערך החוץ בזירה הבין-לאומית, גורם מתכלל יתרום לסינכרון הפעולה הממשלתית, יוודא שאין סתירה או חפיפה בין פעולות ואינטרסים של משרדי ממשלה, יעצים את היחסים בין מדינת ישראל למדינות העולם ולארגונים בין-לאומיים וישפרם, יתמודד ביעילות עם מחלוקות בין משרדי ממשלה וגורמי ממשלה הפועלים בחו"ל ויוכל לזהות במהירות ובזמן אמת .
בנוסף, גורם מתכלל יוכל 61התפתחויות מעניינות ומגמות חדשות בזירה הגלובלית לוודא כי מכלול פעולות הממשלה מתבצע בזיקה לתיעדוף האסטרטגי שעליו הוחלט.
בספרות המקצועית נמצא שקביעת גורם מתכלל לתחום מסוים היא פעולה תוך גיבוש מטרות 62חיונית לעבודה של כמה גורמי ממשלה ולשיח משותף שלהם .
גורם מתכלל תורם לתהליך קבלת 64 ועל בסיס מבט מקצועי רחב יותר63משותפות ההחלטות ומבטיח שההחלטות מתקבלות ברובד הנכון של מקבלי ההחלטות שלפניו , ובכך גם מתחזק מרכיב "הנשיאה באחריות" של הממשלה 65תובאנה כלל החלופות .
גורם מתכלל יוכל לסייע גם ב"גיבוש הסכמות ולהכריע במחלוקות66כלפי הציבור לדוגמה, בכל הקשור לתכלול הפעולה של האיחוד האירופי, הוגדר הצורך בתיאום בין כל קווי 61 המדיניות של החברים בארגון כ"חשוב במידה רבה ביותר", כדי שיהיה אפשר לבסס את הפעולה על בסיס הערכות מצב משוקללות, כאלה שתזהינה אימוץ קווי מדיניות חדשים על ידי המדינות החברות בארגון.
ראו: Richard Langhorne, "Current Developments in Diplomacy: Who are the Diplomats Now?
Diplomacy and Statecraft , 8 (2) (1997), p.
4 : ראו 62 Guidance to Support, Effective Inter-Agency Working, Across Irish Children’s Services ( November .
14, 16 : ראו 63 GAO, Managing for Results: Key Considerations for Implementing Interagency Collaborative .
Mechanisms (September 2012), pp.
ראו Combined Power ( " בספרות המקצועית תועלת זו מכונה "שילוב כוחות 64 Kirk Emerson, Tina Nabatchi, and Stephen Balogh, "An Integrative Framework for Collaborative Governance", J.
of Public Administration Research & Theory, 22 (2011), p.
Committee on Disability Research, Primer on Interagency Research Collaboration, pp.
)2013 (ספטמברמדריך השיתוף הממשלתי 65 : ראו 66 Mary Atkinson, Megan Jones and Emily Lamont, Multi-Agency Working and its Implications for .