HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
זה ממצאי ביקורות המוכנות שבוצעו בשנים 2018 - 2021 ברשויות המקומיות.
לו ממצאי ביקורת פרטניות על 95 מ-159 הרשויות המקומיות שהתאגדו בתאגידי מים וביוב; על .
16 מ-23 הרשויות המקומיות החייבות בתיאגוד שלא התאגדו; ועל51 מ-54 .
משרד מבקר המדינה אסף, עיבד וניתח את ממצאי צבר הביקורות האמורות (להלן - הניתוח .
שערך משרד מבקר המדינה).
במסגרת הניתוח שערך משרד מבקר המדינה, נבחנו בין היתר נבחנו השפעות התיאגוד, גודל .
הרשות המקומית המבוקרת (הנקבע לפי מספר תושביה), וכן המדד הכלכלי -חברתי של .
הרשויות המקומיות שקבעה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
כמו כן נבחנה השפעת הדירוג .
הכלכלי-חברתי, המושפע, בין היתר, ממצבו הכספי של היישוב, על מצב מוכנותו בשעת חירום.
לצורך הניתוח סווגו רשויות מקומיות המדורגות באשכול67 1 - 4 כרשויות באשכול נמוך, רשויות .
המדורגות באשכול 5 - 6 כרשויות באשכול בינוני, ורשויות המדורגות באשכול7 ומעלה כרשויות .
65 ראו להלן לגבי הליך אסדרת אספקת מים למרחב הכפרי, שבמסגרתו פנתה מועצת רשות המים באוגוסט2021 .
לציבור בהזמנהלהציג את עמדתו בדבר הכוונה לקבוע אסדרה חדשה בתחום אספקת המים לבית במרחב הכפרי .
66 כאמור, הרשות הייעודית בתחום המים היא רשות המים.
67 הרשויות בישראל מחלוקות לעשרה אשכולות בהתאם למצבן הכלכלי-חברתי.
68 זאת, בין היתר, בהתבסס על הסיווג בחוזר רשות המים- "עדכון נורמות פחת המים ופחת הגביה בתאגידי המים .
13 "); "דוח הוועדה המייעצת לאסדרת רגולציה כלכלית ארוכת טווח למשק המים (פברואר 2019 .
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום היערכות תאגידי המים והרשויות המתואגדות .
חלוקת האחריות בין התאגיד לרשות המקומית .
אף שתאגידי המים הם ספקי המים ברשויות מקומיות שהתאגדו, חלה על רשוי ות מקומיות .
מתואגדות החובה לבצע משימות הקשורות באספקת מים לתושביהן בשעת חירום.
בכל רשות מקומית קיימות אוכלוסיות נזקקות שאינן יכולות להביא בעצמן מים מתחנות החלוקה .
בטיוטת כללי המים (אירוע פגיעה במים), התשפ"ב-2022 (להלן- טיוטת כללי .
ביטחון מים), שהכינה רשות המים , אוכלוסיות אלה הוגדרו כ אוכלוסיות תל"מ - אוכלוסיות .
הדורשות תשומת לב מיוחדת בעת אירוע פגיעה באספקת ה מים (להלן - אוכלוסיות תל"מ).
אוכלוסיות אלה כוללות, על פי טיוטת הכללים, בין היתר, בני אדם עם מוגבלות בהתאם להגדרה .
שבחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח -1988 ; בני אדם שאינם יכולים להגיע בכוחות .
עצמם לתחנת חלוקה; קשישים עריריים.
האחריות להעברת המים מתחנות החלוקה לאוכלוסיות .
אלה חלה על כל רשות המקומית בין שהיא מתואגדת ובין לאו.
על פי טיוטת כללי ביטחון מים, .
במסגרת תוכנית ההיערכות יש לתת מענה, בין היתר, לחלוקת מים לאוכלוסיית תל"מ באמצעות .
נכון למועד סיום הביקורת טרם הסתיים הליך אסדרת חלוקת מים לאוכלוסיית תל"מ .
בשעת חירום בכללי ביטחון מים.
מומלץ שרשות המים תשלים את הליך האסדרה של הסיוע לאוכלוסיית תל"מ.
חלוקת תחומי האחריות בין הרשות המקומית לתאגיד המים הפועל בתחומה הוגדרה בחוזר .
מנכ"ל משרד הפנים ממרץ 200969 .
בהתאם לחוזר, בהתרחש אירוע חירום בתחום המים תהיה .
הרשות המקומית המתואגדת אחראית לטיפול בנושאים כגון אבטחת הסדר הציבורי בתחנות .
חלוקת המים, טיפול באוכלוסיות תל"מ, הסברה לכלל התושבים וכן טיפול במשבר נרחב אשר .
נושא המים הוא אחד ממרכיביו (מלחמה, אירוע טרור, אסון טבע וכו').
חלוקת המשימות העיקריות בין תאגידי המים לרשויות המקומיות במצבי חירום ומשבר בתחום .
לוח 1: חלוקת המשימות העיקריות בין תאגידי המים לרשויות המקומיות .
במצבי חירום ומשבר בתחום המים בהתאם לחוזר .
הנושא משימות תאגיד המים משימות הרשות המקומית .
כללי אחריות כוללת לתפעול ולתחזוקה של מערכת .
הבטחת אספקת מים רציפה לתושבים באמצעות .
אחריות כוללת לטיפול .
אחריות לניהול כלל האירוע .
69 חוזר מנכ"ל משרד הפנים 4/2009 בנושא "שיתוף פעולה וחלוקת משימות בין תאגידי המים לרשויות המקומיות במצבי .
חירום ובמשבר בתחום המים" ( 29.
אספקת מי שתייה בשעת חירום הנושא משימות תאגיד המים משימות הרשות המקומית .
לחלופין פריסת תחנות חלוקה ואמצעי חלוקה .
בעת משבר והבטחת אספקת מים שוטפת .
וחלוקת מים תכנון כולל לאספקה או לחלוקה של מים .
אחריות לרכש או לתיאום על בסיס חוזים של .
כלל האמצעים הנדרשים לביצוע ו לתפעול של .
משימת חלוקת המים בתחנות חלוקת מים.
הבטחת אספקת מים שוטפת לתחנות החלוקה .
(במכלים, ב בקבוקים או ב שקיות).
לאוכלוסייה בתחנות החלוקה.
איוש ותפעול רציף של נקודות .
חלוקת מים לאוכלוסיות תל"מ.
הקצאת כ וח אדם ייעודי לשמירה .
והסברה גיבוש המלצות להעברת מידע לתושבים.
מעקב אחר מילוי צורכי האוכלוסייה בתחום .
ניסוח הודעות ותכנים .
הפעלת מוקד המידע על ידי התאגיד כבשגרה.
ניהול מערך ההסברה על ידי .
הפעלת מוקד מידע על ידי .
ישראל תיאום עם גורמי המשטרה .
ברשות או ב מרחב למימוש .
תיאום עם גורמי צה"ל למימוש .
מים הכנת תמונת מצב בתחום מים וביוב.
ביצוע הערכת מצב מקצועית.
הכנת תוכנית מענה בשיתוף הרשות.
אישור התוכנית המשולבת ברשות.
הפעלת הת וכנית בכפוף לחלוקת המטלות .
הכנת תמונת מצב כוללת .
המשולבת בגיבוש תוכנית .
אישור התוכנית המקצועית .
שליטה ב הפעלת התוכנית .
על פי חוזר מנכ"ל משרד הפנים 4/2009 .
* במסגרת תכנון אספקת מים לאוכלוסיות אלה, יש להביא בחשבון את המרכיבים האלה: מיפוי .
המוסדות המאכלסים אוכלוסיות מיוחדות ונזקקות; תכנון כמויות המים הנדרשות להיקף האוכלוסיות .
השוהות במוסדות; הקמת צוותים מיוחדים להובלת מים ולחלוקתם למוסדות; הקמת מוקד חלוקה (או .
הפעלתו מתוך תחנת החלוקה הקרובה) לצורך העברתם למוסדות; הכנת אמצעים מתאימים לניפוק, .
בעיקר של בקבוקים ושקיות מים.
רשויות מקומיות מתואגדות .
ברשויות מקומיות מתואגדות התאגידים הם ספקי המים, ולכן התחומים שנבדקים ברשות .
המקומית המתואגדת בתאגיד מים במסגרת ביקורות המוכנות לשעת חירום מצומצמים לתחומים .
נציג התאגיד יהיה חלק מהמטה הרשותי וגורם מוסמך לתחום המים והביוב ברשות .
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום שבאחריות הרשות המקומית.
בכלל זה נבדק ב רשויות ה מקומיות אם הוגדרו ושובצו מנהלי .
תחנות חלוקה; אם תוכנן מענה לנושא הסדר הציבורי בתחנות החלוקה; אם קיימות מפות .
רלוונטיות כגון מפות תחנות החלוקה, ומפות רשת המים והביוב; אם מתקיימים הדרכות ותרגילים .
למתנדבים ולמנהלי תחנות החלוקה המיועדים לחירום; ואם התרגילים, ההדרכות וההכשרות .
תועדו; אם בוצעו ההכנות הנדרשות בתחום ההסברה וההודעות לציבור כגון תיאום עם דובר .
התאגיד והכנת נהלים מתאימים.
להלן תרשים המתאר את מידת היערכותן של הרשויות המקומיות המתואגדות למשבר מים על .
פי ביקורות שביצעו רח"ל, פיקוד העורף ורשות המים בשנים האחרונות ונתונים לגביהן נמסרו .
למשרד מבקר המדינה כאמור לעיל, בחלוקה לשלוש קטגוריות: "לא ערוכות" - "טעונות שיפור"; .
"כמעט טובה" - "טובה"; ו"כמעט טובה מאוד" - "גבוהה".
תרשים 9: מידת היערכותן של הרשויות המקומיות המתואגדות לאספקת מים .
בשעת חירום, לפי מספר הרשויות ולפי שיעורן מכלל הרשויות שנבדקו .
על פי נתוני רח"ל ורשות המים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
אספקת מי שתייה בשעת חירום מהתרשים עולה כי 19 (20% )מ-95 הרשויות המקומיות המתואגדות שנבדקו, הנותנות .
שירות לכ- 376,000 ,תושביםאינן ערוכות להתמודדות עם משבר מים, או שהיערכותן .
טעונה שיפור, כי 36 (38%) מהרשויות המקומיות המתואגדות, הנותנות שירות לכ -1.
מיליון תושבים, ערוכות ב מידה "כמעט טובה" עד "טובה", ו -42 (40% )מהרשויות .
המקומיות, הנותנות שירות לכ -4.
27 מיליוןתושבים , ערוכות במידה "כמעט טובה מאוד" .
בין הליקויים שנמצאו בהיערכות הרשויות המקומיות המתואגדות לאספקת מים בשעת חירום: .
לא שובצו מנהלי תחנות חלוקת המים וסגני מנהלי התחנות ומשכך, לא ניתן היה להכשירם .
ולתרגלם; לא הוסדר שיבוץ כוח האדם לתחנות החלוקה; במשך כמה שנים לא התקיים תרגיל .
משותף של התאגיד והרשות, אף שחשוב מאוד לקיים תרגיל כאמור על מנת לסנכר ן את המענה .
השלם לתושב העיר ולבחון את תחומי האחריות וממשקי העבודה שבין התאגיד לרשות; .
התפיסה התאגידית לעניין מתן מענה בהתרחש משבר מים לא הוצגה לפני הפורום העירוני .
בראשות ראש הרשות; לא נבדקה תקינות המקלטים, בדגש על חיבור תשתיות המים והביוב .
למקלטים, שכן תקינות התשתיות יאפשר להפנות לתאגיד משאבים לצורך מתן מענה במצב .
חירום ותיקון התשתיות שנפגעו, וזאת חלף התשתיות של המקלטים של הרשות המקומית; וכן .
לא נבחנה אבטחת מתקני התאגיד, בהתבסס על השיטור העירוני ובהתחשב בעלות לעומת .
נמצאו 36 רשויותמקומיות מתואגדות (כ -38% )מהרשויות המקומיות המתואגדות שנבדקו71 .
:שאין בהן מתווה לחלוקת מים לאוכלוסיית תל"מ, ובכלל זהלא מופתה בהן אוכלוסיית .
תל"מ; לא הוקמו צוותים מיוחדים להובלת מים ולחלוקתם לאוכלוסייה האמורה, ולא אורגנו .
עבורם תרגילים והדרכות.
משרד מבקר המדינה בחן את השפעת המדד הכלכלי -חברתי של הרשויות המקומיות .
המתואגדות בתאגידי מים וביוב על מידת היערכותן לאספקת מים בשעת חירום.
מתאר את ממצאי בחינתו.
הרשויות המקומיות המתואגדות שהביקורות עליהם נמסרו למשרד מבקר המדינה .
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום תרשים 10: מידת היערכות ן של רשויות מקומיות מתואגדות לאספקת מים .
בשעת חירום, בפילוח על פי האשכול החברתי-כלכלי שלהן .
מהתרשים עולה כי כ-84% מהרשויות המקומיות המתואגדות שאינן ערוכות לאספקת מים .
בשעת חירום או שהיערכותן טעונה שיפור הן בעלות אשכול חברתי-כלכלי " נמוך ".
כן, רוב הרשויות המקומיות המתואגדות הערוכות במידה "כמעט טובה" - "טובה" (כ-58% .
)מהןהן בעלות אשכול חברתי-כלכלי " נמוך"; ואילו רוב הרשויות הערוכות במידה "כמעט .
טובה מאוד" - "גבוהה " (כ-75% מהן) הן בעלות אשכול חברתי-כלכלי " בינוני " או "גבוה".
יוצא אפוא שהא שכול החברתי-הכלכלי של הרשות המקומית משפיע על מידת היערכותה .
לשעת חירום, ורשויות מקומיות בעלות אשכול חברתי-כלכלי "נמוך" ערוכות במידה פחותה .
לביצוע משימותיהן בתחום אספקת המים בשעת חירום.
משרד מבקר המדינה בחן גם את השפעת גודל הרשות, הנקבע על פי מספר תושביה, על מידת .
היערכותה לאספקת מים בשעת חירום.
אספקת מי שתייה בשעת חירום תרשים 11: מידת היערכות ן של רשויות מקומיות מתואגדות לאספקת מים .
בשעת חירום, בפילוח על פי מספר תושביהן .
מהתרשים עולה לגבי רוב הרשויות המקומיות המתואגדות הגדולות (כ-81% מהן), הנותנות .
שירות ליותר מ- 50,000 ,תושביםכי מידת היערכותן לאספקת מים בשעת משבר הוגדרה .
"כמעט טובה מאוד" עד " גבוהה"; ואילו לגבי רוב הרשויות המקומיות המתואגדות הקטנות .
(כ-78% מהן), הנותנות שירותלפחות מ- 50,000 ,תושביםהוערך כי מידת היערכותן הייתה .
רוב הרשויות המקומיות המתואגדות שמידת היערכותן למשבר מים היא "לא ערוכות" ו-"טעונות .
שיפור" (כ-74% מהן) הן רשויות קטנות הנותנות שירות לעד 25,000 תושבים, ואילו רוב (כ-51% ) .
הרשויות המקומיות המתואגדות שמידת היערכותן למשבר מים היא "כמעט טובה מאוד" עד .
"גבוהה" הן רשויות גדולות, הנותנות שירות ליותר מ- 50,000 .
עולה אפוא כי לגודל הרשות יש השפעה על מידת היערכותה לחירום - רוב (כ-78% ) .
הרשויות המקומיות הקטנות שנבדקו אינן ערוכות כנדרש לאספקת מים בחירום, ואילו רוב .
(כ-81% ) הרשויות המקומיות הגדולות שנבדקו ערוכות לכך במידה "כמעט טובה מאוד" .
משרד מבקר המדינה פילח את הרשויות המקומיות המתואגדות בהתאם לתוצאות הביקורות של .
רח"ל ורשות המים ולמקומן הגיאוגרפי ביחס למוקדי רעידות האדמה.
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום תרשים 12: מידת היערכותן של רשויות מקומיות מתואגדות לאספקת מים .
בשעת חירום, בפילוח על פי מיקומן הג יאוגרפי ביחס למוקדי רעידות האדמה .
על פי נתונים שנאספו בביקורת ונתונים מאתר המרכז למיפוי ישראל 72, .
מהתרשים עולה כי 37 (כ-70% ) מהרשויות המקומיות המתואגדות שנבדקו ו שמידת .
היערכותן למשבר מים אינה מספקת ("לא ערוכות" - "טובה"), ממוקמות באזורים בעלי .
מומלץ כי במסגרת ההנחיה של רשות המים ורח"ל והביקורות שהן עושות יושם דגש על .
הרשויות המקומיות המתואגדות הממוקמות באזורים בעלי עצימות גבוהה לרעידות אדמה .
וכן על הרשויות המקומיות המתואגדות הקטנות , שהדירוג הכלכלי -חברתי שלהן נמוך.
כן, על משרד הפנים, רשות המים ורח"ל לפעול לשיפור מוכנות היערכותן של רשויות .
מקומיות אלה לאספקת מים בשעת חירום.
72 בהתבסס על "מפת עצימות להיערכות לרעידות אדמה".
מדרג העצימות המופיע במפה מתפלג בין רמה 5 העצימות .
הנמוכה ביותר) לרמה 12 .
)(העצימות הגבוהה ביותר .
אספקת מי שתייה בשעת חירום תאגידי המים .
רשות המים מקיימת ביקורות ייעודיות בתאגידי המים, ובמסגרת זאת מתבקשים התאגידים, בין .
היתר, למלא שאלון ובו 133 סעיפים73 .
עיקריהנושאים הנבדקים בביקורות מוצגים בתרשים שלהלן.
תרשים 13: הנושאים הנבדקים בשאלון המצורף לביקורות המתבצעות .
בביקורות המבוססות על שאלונים כאמור מדרג הערכת הכשירות במלל הוא: היערכות טעונת .
שיפור , כמעט טובה, טובה, כמעט טובה מאוד, טובה מאוד, להלן התפלגות ממצאי הביקורות .
הייעודיות שרשות המים ביצעה בתאגידי המים בשנים 2018 - 2021 : .
73 יצויןכי ממצאי השאלון הם אחד הרכיבים שלפיהם נקבעת כשירות התאגידים לאספקת מים בשעת חירום .
הערכת כשירות התאגיד מובאים בחשבון מרכיבים נוספים, בהתאם לשיקול הדעת של הנהלת המחוז של רשות .
המים שבודק את התאגיד.
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום תרשים 14: מידת היערכות התאגידים לאספקת מים בחירום, לפי מספר .
התאגידים ושיעורם מכלל תאגידי המים שנבדקו .
מהניתוח שערך משרד מבקר המדינה לביקורות הייעודיות שרשות המים ביצעה בתאגידי .
המים בשנים 2018 - 2021 לצורך הערכת כשירותם לשעת חירום, עולה כי48 (כ-87% ) .
מכללהתאגידים שנבדקו, הנותנים שירות לכ -6.
35 מיליון תושבים, הוערכו בבעלי דרגת .
כשירות "כמעט טובה מאוד" עד "טובה מאוד" או "גבוהה"; ארבעה (כ -8%) מ כלל .
התאגידים שנבדקו, הנותנים שירות לכ - 374,500 תושבים, הוערכו כבעלי דרגת כשירות .
"כמעט טובה" עד "טובה"; ושלושה מכלל התאגידים שנבדקו, הנותנים שירות לכ - 274,000 .
תושבים, נמצאו טעוני שיפור .
יוצא אפוא כי ציוניהם של כ-87% מכלל התאגידים שנבדקו לעניין היערכותם לאספקת .
מים בשעת חירום היו ברמה כמעט טובה מאוד עד גבוהה, ולעומת זאת רק כ -40% .
מהרשויות המקומיות המתואגדות שנבדקו נערכו לאספקת מים ברמה דומה.
מצב שבו התאגיד ערוך היטב לאספקת מים בשעת חירום, אך הרשות המקומית לא ערוכה .
כנדרש, והדבר עלול לפגום ביכולת הכוללת לספק ולחלק מים לתושבי הרשות בשעת .
מהניתוח שערך משרד מבקר המדינה עולה תמונה כוללת לפיה התופעה שבה תאגידים .
הם בעלי רמת מוכנות גבוהה לשעת חירום ואילו רמת היערכותן של הרשויות המקומיות .
המתואגדות בהם נמוכה בהרבה מתקיימת גם בתאגידים רב-רשותיים וגם בתאגידים חד - .
אספקת מי שתייה בשעת חירום לדוגמה, תאגיד המים והביוב סובב שפרעם בע"מ (להלן - סובב שפרעם) הוא תאגיד רב- רשותי .
המאגד 11 רשויות מקומיות באשכול חברתי-כלכלי "נמוך".
רשות המים ביקורת ייעודית כדי לבחון את המידה שבה תאגיד המים והביוב סובב שפרעם ערוך .
לאספקת מים במצבי חירום ובכלל זה ב משבר אספקת מים.
בהערכה המסכמת של הביקורת .
צוין כי "התאגיד ערוך בצורה טובה מאוד להתמודדות במשבר מים וחירום".
עם זאת, בהתאם לדוחות ביקורת מוכנות בתחום המים והביוב שהוכנו בשבע מהרשויות .
המתואגדות בתאגיד סובב שפרעם74 ונמסרו לצוות הביקורת של משרד מבקר המדינה נמצאו .
למשל, בביקורת שבוצעה ברשות המקומית ביר אל -מכסור ב - 22.
כי "תכנית החירום למשבר מים לא מוכרת על ידי בעלי התפקידים ברשות.
על מנת להטמיע את משימות אנשי הרשות במשבר מים.
מוכנות הרשות למשבר מ ים אינה מספיקה בשלב זה"; בביקורת ברשות המקומית זרזיר .
21 נמצא, בין היתר, כי: "ראשי מכלולים אינם מכירים או מודעים אפילו .
למשימותיהם במקרה של משבר מים מקומי/אזורי.
אין היערכות מתאימה או מתנדבים .
המיועדים לתחנות חלוקת מים, אין עזרים במר כז ההפעלה, אין היערכות לסדר ציבורי ושאר .
משימות הרשות במקרה של משבר מים.
לאור האמור לעיל מוכנות הרשות הינה טעונת .
ממצאים דומים נמצאו בביקורות שבוצעו בחמש רשויות מקומיות נוספות המתואגדות .
בתאגיד סובב שפרעם: שפרעם, כאבול, בסמת טבעון, כעבייה -טבאש -חג'אג 'רה, כווכב אל - .
21 ביצעה רשות המים ביקורתייעודית בתאגיד המים והביוב חדרה, שהוא .
תאגיד חד-רשותי שבו מתואגדת העיר חדרה, וזאת כדי לבחון את מידת היערכותו של התאגיד .
לאספקת מים במצבי חירום ובכלל זה ב משבר אספקת- מים.
בהערכה צוין כי "תאגיד מי-חדרה .
ערוך ומוכן למתן מענה ואספקת מים בחירום בצורה טובה מאוד".
עם זאת, מביקורת שבוצעה .
19 מי אמור לנהל]למנהל אגף ביטחון מטעם העירייה[ נמצא כי "לא מוכר לו .
את חלק העירייה במשבר מים.
לא ידעו בעירייה על אחריותם להכין תכנית משלימה .
לכן, אין תכניות משלימות למכלולים, ראשי המכלולים ועובדי המכלולים לא .
מכירים את הפעולות שעליהם לבצע בחירום.
מוכנות העירייה למשבר מים בחירום היא טעונת .
רשויות מקומיות שבתחומן פועל התאגיד סובב שפרעם .
75 מכלול הוא כינוי לריכוז פעילות העיריה בשעת חירום בתחום מסוים כגון "מכלול ההנדסה והתשתיות", "מכלול .
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום מהניתוח שערך משרד מבקר המדינה עלה כי 55 מתוך95 רשויות המתואגדות בתאגידי .
המים שנבדקו כאמור (כ-58%) אינן ערוכות במידה מיטבית לאספקת מים לחירום (ראו .
לעיל) ובכלל זה: אינן יודעות אילו משימות עליהן לבצע בהתרחש משבר מים מקומי או .
אזורי, אינן ממנות עובדים או מתנדבים המיועדים להפעיל תחנות חלוקת מים, אינן ערוכות .
לדאוג לסדר הציבורי ולשאר משימות הרשות בעת משבר מים ולא בוצעה בהן הדרכה .
כנדרש למתנדבים ולעובדים שמיועדים להפעיל תחנות חלוקת מים.
ברשויות מקומיות שהתאגדו בתאגיד רב-רשותי והן ברשויות מקומיות שהתא גדו בתאגיד .
הדבר עלול לפגוע בתושבי רשויות מקומיות אלו גם אם רשות המים קבעה כי .
רמת היערכותו של תאגיד המים והביוב שלהן לאספקת מים בעת חירום היא טובה מאוד .
מומלץ כי רשות המים, פיקוד העורף ורח"ל יפעלו לביצוע הדרכות ותרגולים משותפים .
לתאגידי המים ולרשויות המקומיות המתואגדות באותן תאגידים, זאת לשם טיוב רמת .
המוכנות לחירום בראי האזרח, ובפרט ברשויות מקומיות מתואגדות שרמת מוכנותן אינן .
מיטבית, כגון חדרה והרשויות המקומיות המתואגדות בתאגיד "סובב שפרעם".
עיריית חדרה השיבה למשרד מבקר המדינה ביוני 2022 כי היא הכינה תוכנית לחלוקת מים .
בחירום שהוצגה בפגישה שנערכה אחרי סיום הביקורת במאי 2022 , בין נציגי העירייה לנציגי .
תאגיד המים והביוב, וכי היא הוסיפה לתקן משרה ותכולת תפקיד למנהלת מערך מתנדבים .
לחלוקת מים בחירום לאוכלוסיות מיוחדות.
תאגיד המים והביוב סובב שפרעם ורשויות מקומיות המתואגדות בו השיבו כי הם יבצעו יחד .
פעולות לשיפור מוכנות הרשויות המקומיות המתואגדות בו לאספקת מי שתיה בחירום.
היערכות הרשויות המקומיות החייבות בתיאגוד .
וטרם התאגדו לאספקת מים בשעת חירום .
23 רשויות מקומיות החייבות בת יאגוד לא התאגדו בדצמבר 2021 בתאגידי מים וביוב למתן .
משרד מבקר המדינה בחן את תוצאות הביקורות שביצעו רשות המים ורח"ל ב -16 רשויות .
מקומיות החייבות בתיאגוד שטרם התאגדו.
תוצאות בחינה זו העלו כי 6 (38% ) מהרשויות המקומיות החייבות בתאגוד שלא התאגדו .
ושנבדקו, הנותנות שירות לכ- 38,000 תושבים, ערוכות ב מידה " כמעט טובה מאוד " עד .
"טובה מאוד "; 5 (31% ) מאותן רשויות, הנותנות שירות לכ- 99,000 תושבים, ערוכות במידה .
"כמעט טובה" עד "טובה"; ו-5 (31% ) מאותן רשויות, הנותנות שירות לכ- 106,000 ,תושבים .
אינן ערוכות או "טעונות שיפור".
משרד מבקר המדינה בחן את השפעת המדד הכלכלי-חברתי של הרשויות המקומיות שטרם .
התאגדו על מידת היערכותן לאספקת מים בשעת חירום.
ממצאי הבדיקה מפורטים בתרשים .
אספקת מי שתייה בשעת חירום תרשים 15: מידת הה יערכות של רשויות מקומיות החייבות בהתאגדות וטרם .
התאגדו לאספקת מים בחירום , בפילוח על פי האשכול החברתי-כלכלי שלהן .
מהתרשים עולה כי עם הרשויות המקומיות החייבות בתיאגוד וטרם התאגדו, שערוכות .
ברמה בינונית ונמוכה, נמנות 7 רשויות בעלות אשכול כלכלי-חברתי גבוה.
בחינת מידת ההיערכות לאספקת מים לחירום של הרשויות המקומיות החייבות בתאגוד .
ושלא התאגדו, אל מול מידת היערכותן של הרשויות המתואגדות, מעלה כי אחוז הרשויות .
המקומיות המתואגדו ת שערוכות במידה "כמעט טובה" עד "גבוהה" (80% ) גבוה מאחוז .
הרשויות המקומיות החייבות בתאגוד ושלא התאגדו הערוכות במידה זו ( 69%.
תושבי רשויות מקומיות מתואגדות נהנים מהקצאת משאבים של התאגידים למוכנות .
לחירום, משאבים שלעיתים אינם מוקצים עבור תושבי רשויות מקומיות שלא התאגדו.
ממצאים אלו עשויים להצביע על כך שתיאגוד מביא לשיפור במוכנות לאספקת מים בשעת .
מומלץ כי רשות המים תיתן עדיפות לביצוע ביקורות חוזרות ברשויות החייבות בהתאגדות .
ושטרם התאגדו, ובפרט ברשויות הממוקמות באזורים מועדים לסיכון גבוה יחסית לרעידת .
אדמה, ושלא נערכה בהן ביקורת, או שנערכה בהן ביקורת והן נמצאו לא ערוכות.
ביקורות כאמור נחוץ על מנת לוודא כי רשויות אלה יהיו ערוכות לספק מים לתושביהן .
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי החלטתן של רשויות החייבות בתיאגוד .
שלא להתאגד "מקשה מאוד על האפשרות להבטיח את היערכותן.
בעניינן, אך הפתרון הוא בהצטרפותן לתאגיד מים וביוב, נושא שרשות המים אכן מקדמת".
מנהל יחידת חירום וביטחון מים ברשויות המקומיות .
הרשויות המקומיות חייבות למנות מנהל יחידת חירום וביטחון 76 , ובהתאם לחוזר מנכ"למשרד .
הפנים משנת 2020 מתפקידו להיות אחראי, בין היתר, להיערכותהרשות המקומית לזמן חירום , .
לניהול אירועי חירום ברשות המקומית , לניהול מערך האבטחה והביטחו ן ברשות בעתות שגרה .
וחירום, לטיפול במחסני חירום ו בציוד לחירום ולביטחון ולתחזוקה של המחסנים והציוד האמורים, .
לניהול המקלטים הציבוריים ולטיפול בהם; לייצוג הרשות בענייני חירום ו לתיאום עם הגורמים .
תפקידו נוגע לכלל מערך החירום ברשות המקומית, ובכלל זה ל תחום אספקת המים .
בהתאם להנחיות רשות המים 77 ,, יש למנות בכל תאגיד מים וביוב ממונה על ביטחון מים וחירום .
ובין תפקידיו: לשמש אחראי לנושא הביטחון והחירום; לבצע פעולות מניעה להפחתת ההיתכנות .
למצבי משבר מים; לשאת באחריות הכוללת לתחזוקת ציוד החירום; לנהל את מלאי החלפים .
ואמצעי השליטה שבאמצעותם מטפל התאגיד במשברי מים וביוב; לקיים הדרכות של עובדי .
התאגיד בתחום החירום וכן לקיים תרגולים בנושא; לקיים קשר עם גורמי הרשויות אשר תאגיד .
המים והביוב פועל בתחומן; להכין מסרים לשעת חירום עבור הציבור בתיאום עם מחלקות .
הדוברות העירונית ברשויות השונות הקשורות לתאגיד; לנהל קשר שוטף עם גורמי משטרת .
ישראל, הגורמים הרלוונטיים במל"ח, עם שירותי כבאות והצלה, עם משרד הבריאות ועוד.
על פי חוזר שהוציא הממונה על התאגידים ברשות המים ביוני 2012 , על כל מנהלי הביטחון .
והחירום לעבור בהצלחה קורס הסמכה מטעם הממונה על התאגידים.
משאבי הרשות המקומית בתחום ההיערכות לשעת חירום אינם מופנים, מטבע הדברים, באופן .
בלעדי לתחום אספקת המים בשעת חירום, אלא לכלל צורכי הרשות בשעת חירום.
נמצא כי מנהל יחידת חירום וביטחון ברשות מקומית שאינה מתואגדת אחראי לניהול, .
להכנה ולהפעלה של מערך החירום והביטחון של הרשות בכלל התחומים הנוגעים לשעת .
חירום, ואינו בלעדי לתחום המים בחירום.
לעומת זאת, ברשות מקומית מתואגדת עומד לרשות התושבים ממונה הביטחון של תאגיד .
המים והביוב, שאחראי באופן בלעדי להיערכות לשעת חירום בתחום המים והביוב.
מומלץ כי רשות המים תבחן הצורך במינוי ממונה לחרום ייעודי .
לתחום המים והביוב בכלל הרשויות המקומיות החייבות בתיאגוד שלא התאגדו.
76 מינוי זה מצוין בסעיף341 [ א לפקודת העיריות, ומתבצע בהתאם לחוזרי מנכ"ל משרד הפנים, לרבות ]נוסח חדש .
החוזר "מנהל יחידת חירום וביטחון" ( 22.
77 ( "ממונה על תאגידי מים וביוב, החוזר "מינוי והכשרת ממונה על ביטחון מים וחירום בתאגידי המים והביוב 25.
אספקת מי שתייה בשעת חירום מוכנות המועצות האזוריות למשבר אספקת מים .
מועצה אזורית היא רשות מקומית שבה שוכנים כמה יישובים כפריים באזור גאוגרפי מסוים.
בישראל יש 54 מועצות אזוריות.
משרד מבקר המדינה עיבד וניתח את תוצאות הביקורות שעשו רח"ל ורשות המים במועצות .
הניתוח שערך משרד מבקר המדינה העלה כי 22 (43%) מ-51 ,המועצות האזוריות שנבדקו .
הנותנות שירות לכ- 433,000 תושבים, ערוכות למשבר אספקת מים במידה "כמעט טובה .
מאוד" - "גבוהה"; 19 (37% ) ממועצות אלו, הנותנות שירות לכ- 375,000 תושבים, ערוכות .
במידה "כמעט טובה" עד "טובה"; ו -10 (14% ) מועצות, הנותנות שירות לכ - 138,000 .
תושבים, אינן ערוכות או טעונות שיפור במוכנותן לאספקת מים בחירום.
משרד מבקר המדינה בחן את השפעת המדד החברתי-כלכלי של המועצות האזוריות על מידת .
היערכותן למשבר אספקת מים בשעת חירום.
ממצאי בחינתו מפורטים בתרשים 14.
תרשים 16: מידת היערכות ן של המועצות האזוריות ל משבר אספקת מים .
בשעת חירום, בפילוח על פי האשכול החברתי - כלכלי שלהן .
מהתרשים עולה כי כ-50% מהמועצות האזוריות שאינן ערוכות למשבר מים או שהיערכותן .
טעונה שיפור הן בעלות אשכול חברתי-כלכלי גבוה או בינוני ומקרב המועצות האזוריות .
באשכול חברתי-כלכלי נ מוך כ-60% .
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום עוד עלה מהניתוח שערך משרד מבקר המדינה, כי כל המועצות האזוריות שאינן ערוכות .
למשבר מים או שהיערכותן טעונה שיפור מהאשכול הבינוני והגבוה, הן מועצות אזוריות .
קטנות שמספר תושביהן המרבי 20,000 .
תרשים17: מידת היערכות המועצות האזוריות לאספקת מים בשעת חירום, .
בפילוח על פי מספר תושביהן .
כמו כן, עולה מהתרשים כי רוב המועצות האזוריות שמידת היערכותן לאספקת מים בחירום .
נמצאה "לא ערוכות" - "טובה" (כ-80% ממועצות אלה) הן מועצות אזוריות קטנות הנותנות .
שירות לפחות מ- 25,000 .
מומלץ כי מועצות אזוריות קטנות יפעלו להקמת שיתופי פעולה שיאפשרו להן לנצל יתרונות .
לגודל כדי לשפר את מידת מוכנותן לחירום.
על כל המועצות האזוריות שאינן ערוכות לאספקת מים בשעת חירום (המועצות האיזוריות .
מרחבים, מגילות ים המלח, חוף אשקלון, זבולון, מבואות חרמון, מעלה יוסף, אל קאסום, .
חוף הכרמל) לפעול לעמידה בדרישות, למען תושביהן.
על רשות המים להמשיך להנחות .
את המועצות האזוריות, לפקח עליהן ולהוביל תהליך של שיפור בהיערכותן לאספקת מים .
המועצה האזורית חוף כרמל השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי במצב הקיים, שבו .
טרם הסתיימו הליכי האסדרה של כללי ביטחון מים, חסרות בידה סמכויות לעניין ספקי המים .
בתחומה, שיאפשרו לה לתת מענה הולם בעניין אספקת מי שתייה בשעת חירום.
אספקת מי שתייה בשעת חירום הוסיפה כי היא "עושה מעל ומעבר וכל אשר לאל ידה על מנת להיות מוכנה בנושא.
שנים האחרונות ביצעה מספר לא מבוטל של פעולות אשר קידמו את הנושא בצורה משמעותית".
המועצה האזורית אל -קאסום צרפה לתגובתה סיכום ביקורת נוספת שנערכה אחרי מועד סיום .
הביקורת, ביוני 2022, ובה נמצא כי הגם ש"נעשתה עבודה וקיימת נכונות ורצון לקדם את רמת .
המוכנות לחירום", עדיין "קיימת יכולת חלקית/ מוגבלת למתן מענה הולם וראוי לתושביה .
בחירום", וכי כשירותה להתמודדות עם משבר מים בינונית.
עוד נקבע בסיכום הביקורת כי תמונת .
המצב עדיין "מטרידה ומדאיגה".
המועצה האזורית מרחבים השיבה למשרד מבקר המדינה ביוני 2022 כי היא מקבלת את הערות .
משרד מבקר המדינה בדוח זה, וכי היא פועלת לשיפור היערכותה למתן מענה לאספקת מי .
המועצה האזורית זבולון השיבה למשרד מבקר המדינה ביולי 2022 כי היא פועלת להעלאת רמת .
המוכנות לחירום וכי הפעולות שהיא ביצעה עם הישובים כללו: כתיבת תיק היערכות לחירום .
בתחום המים, בניית נהלי עבודה עם הישובים וביצוע תרגול תרחיש משבר מים עם צוותי החירום .
בביקורת עלה כי 20 מ-56 המועצות האזוריות שנבחנו הן גם ספקיות מים.
ספקיות מים בלעדיות בתחומן, וגם ספקים אחרים כגון ועדים מקומיים ואגודות חקלאיות .
שיתופיות מספקים מים לחלק מהאזורים בתחומן.
למשל, המועצה המקומית עמק המעיינות היא .
ספקית מים לעיר בית שאן, ובנוסף ספקים אחרים כמו ועדים מקומיים ואגודות שיתופיות הם .
ספקי מים לאזורים נוספים בתחום המועצה.
יצוין כי על פי תרחישי הייחוס בית שאן עלולה להיות .
במוקד רעידת אדמה, ולכן חשוב מאוד שהיערכותה לאספקת מים בשעת חירום באזור זה תהיה .
יצוין כי צריכת המי ם במועצות האזוריות בשנת 2020 (בין שעל ידן ובין שעל ידי ספקים .
אחרים) עמדה על כ-45 מלמ"ק צריכה ביתית וכ-54 מלמ"ק צריכה חקלאית 78.
נמצא כי רשות המים אינה עושה ביקורת בקרב ספקי המים שהם הוועדים המקומיים .
במועצות האזוריות79, ולפיכך אין לה תמונת מצב מהימנה על מידת מוכנותם של מעל ל- .
1,000 ספקי מים אלה לשעת חירום.
יצוין כי בטיוטת כללי ביטחון מים הציעה מועצת רשות המים כי המועצות האזוריות ישמשו ספקי .
מים בשעת חירום, באופן שרשות המים תוכל להנחות אותן גם בשלב ההיערכות לשעת החירום.