HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתרשים שלהלן נתוני התפלגות המשרתים לפי תחומי השירות ביוני 2009 .
)הלקוחים ממצגת שהכינה מינהלת השירות (האחוזים מעוגלים .
מהתרשים עולה כי בתחומי החונכות10 והחינוך המיוחד משרתים כ- 33% מכלל המשרתים, למרות שתחומים אלו אינם נכללים בהגדרות שבחוק.
לדעת משרד מבקר המדינה, משנחקק החוק, יש ליישמו תוך כדי נאמנות לתכלית החקיקה ולכוונת המחוקקים.
משהוציא המחוקק את תחום החינוך מבין תחומי השירות, יש לוודא שהמשרתים אינם פועלים בתחום זה דווקא.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה מינהלת השירות כי מבחינתה "תחום החונכות הינו חלק בלתי נפרד מתחום הרווחה ועניינו סיוע לנוער במצוקה.
שירות בתחום זה מאושר רק במוסדות שלגביהם אנו מקבלים אישור משרד הרווחה או מחלקת הרווחה המקומית שהם מוסדות שמתעסקים בתחום הרווחה".
10 חונכות- שיטה שבמסגרתה מדריך אישי מוצמד לחניך כדי לטפל בו ולעזור לו בלימודים או לארח לו לחברה ולשמש לו "אח בוגר" בכל התחומים.
משרד המדע והטכנולוגיה 985 .
לדעת משרד מבקר המדינה, העיסוק בחינוך משיק לעיסוק בקליטת עלייה, כאשר מדובר בתלמידים שהם עולים חדשים; הוא משיק לעיסוק ברווחה, כאשר מדובר בתלמידים שבאים ממשפחות במצוקה וכיו"ב.
אך מלשון החוק ומתהליך החקיקה ברור שתכלית החקיקה היא לא לאפשר שירות בתחום החינוך.
על מינהלת השירות לקבוע אם כן כללים ברורים להבחנה בין תחומי השירות השונים לבל ידורו כל מטרות השירות המוגדרות בחוק בכפיפה אחת במוסדות חינוך ישיבתיים וכדי שהתחומים שבהם ניתן לשרת שירות אזרחי יהיו התחומים שהחוק קבע.
העובדה שבמצב העניינים הנוכחי חלק כה גדול מהמ שרתים עוסקים למעשה בחינוך, עלולה לסכל את הכוונה המפורשת של המחוקק, כפי שגובשה בהצבעת הרוב בכנסת.
כתנאי להכרה של מינהלת השירות בגוף מפעיל בתחום החונכות עליו להציג אישור של משרד הרווחה או של לשכת הרווחה על היותו מוכר במשרד הרווחה.
בתשובתו מסר ראש מינהלת השירות לשעבר כי "כל הגופים המפעילים שהוכרו בתחום החונכות נדרשו.
להגיש מסמכים המצביעים על זיקתם אם למשרד הרווחה או ללשכת/אגף הרווחה של הרשות המקומית" (ההדגשה במקור).
הבדיקה העלתה שלצד גופים מפעילים שהציגו מסמכים על היותם מסגרת טיפולית המפוקחת בידי משרד הרווחה והשירותים החברתיים, ישנם מוסדות חינוך (חלקם פנימייתיים) שמינהלת השירות אישרה להכיר בהם כגופים מפעילים בתחום החונכות.
במוסדות חינוך אלו לומדים גם ילדים ממשפחות עם בעיות סוציואקונומיות או הסובלים מקשיים לימודיים.
כך למשל מוסד חינוכי מאזור ירושלים, המוגדר כ"ישיבה תיכונית עיונית" אושר כגוף מפעיל בתחום החונכות לאחר שהציג המלצות מאת מנהל אגף הרווחה של הרשות המקומית ומהעובד הסוציאלי של המוסד.
ישיבה אחרת הביאה המלצה ממנהל השירות הפסיכולוגי ביישוב שבו היא נמצאת, ולפיו בישיבה מסייעים ל"תלמידים רבים הסובלים מקשיים לימודיים, רגשיים והתנהגותיים".
רשת ארצית של בתי ספר המונה כ -25 מוסדות שבהם לומדים מגיל הגן ועד התיכון המוכרת כ"גוף מפעיל" מפעילה במוסדותיה פרויקט של "חונכות למצוינות" במטרה להעלות את רמת ההישגים וההתנהגות החברתית אצל התלמידים הזקוקים לעזרה לימודית ורגשית.
הרשת מסרה למשרד מבקר המדינה, כי היא מפעילה תכנית חינוך מיוחדת לחיזוק הזהות היהודית יחד עם השכלה רחבה וגבוהה מהמקובל לתלמידיה (כולל היבחנות בבחינות הבגרות) ומתמחה בסיוע לתלמידים עולים.
הרשת מסרה כי היא מפעילה משרתים המגיעים לבתי הספר בשעות הלימודים ועובדים עם התלמידים באופן פרטני ב"חונכות רגשית מנטלית".
יודגש כי אף שפעילות המשרתים ברשת היא חונכות, היא הוכרה כגוף מפעיל בתחום קליטת עלייה דווקא.
לדעת משרד מבקר המדינה, פעילויות של שירות אזרחי במוסדות חינוך הן פעילויות חינוכיות מובהקות.
אישור המוסדות הללו כגופי ם מפעילים והשירות בהם אינם עולים בקנה אחד עם לשון החוק.
עם תחילת השירות האזרחי מתחייב המשרת לרשום באופן ידני ושוטף את שעות הנוכחות שלו (ראה להלן) בעבודה.
מעיון בדוחות הנוכחות של חלק מהמשרתים בתחום החונכות עולה כי כחלק מ"פעילות-החוץ" וכדבר שבשגרה הם מארחים בבתיהם חניכים בסופי שבוע.
בגין אירוח זה מדווחים המשרתים על 24- 36 שעות שירות (לפי מספר שעות השהייה של החניך בבתיהם).
יש פעמים שבמספר שעות השירות בחניכה זו המשרת כמעט משלים את מכסת השעות שעליו למלא במשך שבוע שלם במסלול מלא (ראה לעיל).
משרד מבקר המדינה הצביע על כך שמילוי חובת שירות אזרחי בעיקר על ידי אירוח חניך בבית החונך בסופי שבוע עושה את השירות האזרחי פלסתר ואינו עונה על המטרות אותן הגדיר החוק.
מינהלת השירות והגוף המתפעל מסרו בתשובתם כי בעקבות הביקורת שונה המצב, ובאוקטובר 2009 פרסמה מינהלת השירות נוהל הקובע בצורה מפורשת שפעילות בביתו של המשרת לא תחשב כפעילות במסגרת השירות האזרחי.
מדוחות נוכחות של משרתים במוסדות חינוך פנימייתיים עולה כי ביולי 2009 התקיימה במוסד מסוים פעילות משותפת לחניכים ולמשרתים שכללה לינה.
שלושה משרתים דיווחו על שני ימים אלו כימי שירות של 24 שעות (כל יום).
ביולי ובאוגוסט 2009 התקיימו במוסד שלוש שבתות אירוח שבהן השתתפו המשרתים.
שלושה משרתים דיווחו בגין שהות במוסד בשבת אחת על 80 שעות שירות ברצף (מיום שישי בבוקר ועד שני בערב); בגין שבת שנייה הם דיווחו על 41 שעות שירות, ובגין השבת השלישית - על 48 .
שעות בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר הגוף המפעיל, כי הפעילות הרציפה בוצעה בחודשים יולי -אוגוסט, במהלך חופשת הקיץ.
מינהלת השירות מסרה אמנם בתשובתה כי לפי נוהל פנימי, אפשר לשרת שירות אזרחי עד שמונה שעות ביום, אולם המקרים המצוינים לעיל מעידים שהנוהל אינו מיושם.
יוטעם כי גם במהלך חופשת הקיץ יש להקפיד על מילוי הכללים והתקנות.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה ראוי שמשרתים ידווחו על פעילות משותפת עם החניכים הכוללת לינה כעל שעות שירות ברצף וכך ישלימו את חובת השירות האזרחי לאותו שבוע או לאותו חודש.
לדעת משרד מבקר המדינה, מילוי חובת שירות אזרחי בעיקר על ידי שעות שהייה רבות הכוללות לינה, אף הוא עושה את השירות האזרחי פלסתר ואינו מתאים למטרות שאותן הגדיר החוק.
על מינהלת השירות להגדיר את סוגי הפעילות אשר יוכרו למשרת כשירות אזרחי ואת אלה שלא יוכרו בהתאם לדרישות החוק ואת היחס ביניהם.
משרד המדע והטכנולוגיה 987 .
הכשרת המשרתים שירות אזרחי משרתי השירות האזרחי הם, כאמור, בחורים אשר מרבית שנותיהם עברו בתחומי הקהילות החרדיות והישיבות והם לא רכשו מיומנויות וכלים תעסוקתיים.
אשר על כן, תנאי להפקת תועלת משירותם הוא הכשרתם לתפקידיהם ולמעמדם כמשרתי השירות האזרחי.
בהחלטת הממשלה11 מ- 19.
07 שבה נקבעה הקמת מינהלת השירות, הובהר כי "השירות ישים דגש משמעותי על הכשרה, הדרכה ופעילויות למתנדבי השירות.
כל מתנדב יקבל, באמצעות הגוף המפעיל, את הידע וההכשרה הדרושים לשירותו, לביצוע מיטבי של פעילות ההתנדבות".
מבדיקה של משרד מבקר המדינה במינהלת השירות האזרחי עולה כי היא או מישהו מטעמה לא הכשירו את המשרתים לתפקידיהם טרם התחלת שירותם.
גם במכרז שפרסמה מינהלת השירות לגוף המתפעל היא לא קבעה דרישות באשר להכשרת המשרתים בידי הגוף המתפעל.
כל שנקבע הוא שמינהלת השירות רשאי ת, על פי שיקול דעתה, לארגן במימונה פעולות הכשרה למשרתים, והגוף המתפעל יהיה אחראי לביצוען בהתאם למשאבים שהיא תקצה לו לשם כך.
לדברי מרכז בכיר לפיקוח ובקרה במינהלת השירות, חלק מהגופים המפעילים מקיימים למשרתים הכשרה קודם לתחילת שירותם.
יחד עם זאת יצוין כי בדו ח ביקורת של הגוף המתפעל באחד הגופים המפעילים ציינו אנשי הגוף המפעיל שלמשרתים חסרה הכשרה מתאימה.
מינהלת השירות מסרה בתשובתה כי אמנם קיים תקן לאחראי לתחום הכשרה והדרכה, אך משרה זו טרם אוישה "בשל אי העברת כל התקנים" שהובטחו לה.
09 מסרה כי בשל מחלוקת בין -משרדית היא נשארה ללא תקנים.
מינהלת השירות מפעילה אפוא משרתים מבלי להכשירם, ובעשותה זאת אינה ממלאת אחר החלטת הממשלה.
בהיעדר הכשרה רמת שירותם של המשרתים נפגמת, יעילות השירות פוחתת והאינטרס הציבורי נפגע.
לדעת משרד מבקר המדינה, על שר המדע והטכנו לוגיה הממונה על התחום ועל מינהלת השירות לפעול להכנת תכניות הכשרה מתאימות למשרתים בהתאם לשירות ששובצו בו כדי ששירותם יהיה מיטבי.
הפיקוח על המשרתים בהחלטת הממשלה מ- 19.
07 נקבע, בין היתר, כי תפקיד מינהלת השירות הוא "לבצע מעקב, בקרה ופיקוח על מסגרות השירות האזרחי -לאומי ועל משרתיו, תוך תיאום עם משרדי הממשלה, הרשויות המקומיות, הגופים המוכרים והגופים המפעילים".
1 להסכם עם הגוף המתפעל קובע כי סמכויות הפיקוח על השירות האזרחי יישארו באופן בלעדי בידי המשרד.
2 להסכם קובע כי הגוף המתפעל יפעל כנותן שירותים וכזרוע ביצועית בלבד של מינהלת השירות.
מבדיקה שערך משרד מבקר המדינה עולה כי הגוף המתפעל עושה ביקורות באמצעות הרכזים שהוא מעסיק (ראה להלן).
מינהלת השירות קיימה פיקוח ובקרה מצומצמים על משרתי השירות האזרחי ועל הגופים המפעילים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על שר ה מדע והטכנולוגיה ועל מינהלת השירות להבטיח הפעלה מיידית של מערך פיקוח אפקטיבי שאף יעמיק את פעילותו בד בבד עם העלייה במספר המשרתים.
אין מקום שגוף מבצע יפקח על עצמו.
על שר המדע והטכנולוגיה ועל מינהלת השירות לפעול ליישום מלא של החלטות הממשלה בעניין זה.
רכזי השטח של הגוף המתפעל בהסכם שנחתם בין מינהלת השירות לגוף המתפעל נקבע כי הגוף המתפעל יעסיק רכזי שטח שתפקידיהם העיקריים הם רִאֲיּון מועמדים ושיבוצם; אחריות לפעילות ולנוכחות סדירה של המשרתים בשירות האזרחי; ביקורים במקומות השירות ואצל הגופים המפעילים ובחינת שביעות רצונם של המשרתים ושל הגופים המפעילים; חתימה על דוחות נוכחות של המשרתים; הכנת דוחות כתובים על הביקורים הללו.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי רכזי הגוף המתפעל אכן מקיימים גם פיקוח ובקרה.
בפרוטוקול סיכום פגישה מ- 21.
09 בין מינהלת השירות האזרחי ובין הגוף המתפעל צוין כי "עלתה סוגיית הרכזים ותפקידם (בין פיקוח לתמיכה) והוסכם שהדגש הינו על פיקוח וביקורות לצד טיפול בפרט ביחד עם המפעיל" (ההדגשה של משרד מבקר המדינה).
הנה כי כן נוצר מצב שמינהלת השירות העבירה את סמכויות הפיקוח והבקרה לידי הגוף המתפעל.
לדעת משרד מבקר המדינה, העברת חלק מפעולות הפיקוח והבקרה לידי הגוף המתפעל אינה תקינה.
זהו גוף שיש לו אוריינטציה של השאת רווחים והכנסתו תלויה במספר המשרתים בשירות האזרחי.
עמדה זו מציבה אותו בניגוד עניינים: מחד גיסא, הוא שואף להגדיל את מספר המשרתים, ומאידך גיסא, עליו לפקח על עבודתם וגם להמליץ על הפסקת שירות למשרת שאינו עומד בתנאים.
היות הגוף המתפעל גורם מבצע וגורם מפקח ומבקר בו בזמן נוגד סדרי מינהל תקינים.
בתנאי המכרז נקבע כי היחס בין הרכז למספר המשרתים צריך להיות אחד ל- 75 לכל היותר.
היחס בין הרכזים למשרתים היה אחד הפר מטרים להכרעה בין הגופים שהתמודדו במכרז.
הגוף המתפעל התחייב להפעיל רכזים ביחס של רכז אחד ל-45 .
משרתים והיה מחויב לפעול בהתאם להצעתו משרד המדע והטכנולוגיה 989 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי הגוף המתפעל אינו עומד בתנאים שהתחייב, ושמונה מ-20 רכזיו מרכזים77-55 משרתים, ולא45 .
שמונהמהרכזים עובדים במשרדי הגוף המתפעל בתפקידי מטה שונים נוסף על עבודתם כרכזים.
לדוגמה, מנהל המשרד של הגוף המתפעל מרכז גם 69 משרתים; מנכ"ל הגוף המתפעל מרכז25 .
משרתים בתשובתה מסרה מינהלת השירות, כי הכוונה במכרז הייתה שרכז אחד ירכז בממוצע 45 משרתים, ו"לדעתנו הזו כה עומד בתנאי המכרז בנקודה זו".
הגוף המתפעל מסר בתשובתו כי "להבנתנו היחס האמור במכרז משקף ממוצע משרתים לרכז" (ההדגשה של משרד מבקר המדינה).
יצוין שהתחייבות הגוף המתפעל הייתה ברורה - ולא התייחסה ליחס "ממוצע" של משרתים לרכז אלא ליחס קבוע.
על מינהלת השירות לעמ וד על כך שהגוף המתפעל יעמוד בכל תנאי המכרז בכלל, ובהתחייבויותי ו לגבי היחס בין רכז למספר המשרתים בפרט.
: דוחות ביקורת של הרכזים רכזי הגוף המתפעל עושים ביקורות מתואמות וביקורות פתע בגופים המפעילים ואצל המשרתים.
לאחר כל ביקור הם ממלאים דוח ובו התייחסות לממצאי הביקור.
מעיון בחלק מהדוחות שהנפיקו הרכזים עולה כי המידע הכלול בהם אינו שלם, והם חסרים מידע על אודות שירותו של המשרת בגוף המפעיל: הדוח מתמקד בעיקר בשאלת נוכחותו או אי-נוכחותו של המשרת בגוף המפעיל.
אין בהם כמעט התייחסות לרשמיו של המשרת ממקום השירות, א ם כי פעמים כותבי הדוח מציינים שהתרשמות איש הקשר של הגוף המפעיל חיובית - הא ותו לא.
לא נעשית בדיקה אם המשרתים מלווים או מונחים על ידי אנשי מקצוע, ואין התייחסות בדוחות לאופי השירות ולשאלה אם הוא תואם את התחומים אשר נקבעו לו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מינהלת השירות לעמוד על כך שהרכזים הממלאים את דוחות הביקורת ימסרו מידע מפורט ועדכני על אודות המשרת ועל איכות שירותו כדי שהבקרה תהיה יותר יעילה וכדי שמטרות השירות יושגו.
ניגוד עניינים השירות האזרחי ומשרתיו אמורים למלא תפקיד ציבורי חשוב, שמרבית המימון לתקציבו מגיע מתקציב המדינה.
אשר על כן, מינהלת השירות והמשרתים מחויבים לפעול על פי כללי מינהל תקין ולקבוע הסדרים שימנעו חשש לניגוד עניינים בין המשרתים לבין הגופים המפעילים.
כאשר יש קשרי משפחה בין משרתים לבין עובדים המשמשים בתפקידי מפתח יש חשש מובנה ליצירת מצבים בלתי-רצויים, ובהם ניגודי עניינים, הפוגמים בתפקוד השוטף והתקין במקום השירות.
לקשרים כאלה עלולות להיות תוצאות 990 דוח שנתי60ב .
שליליות נוספות, למשל: השפעה בלתי -תקינה של קרובי המשפחה בעת קבלת משרת לגוף המפעיל, שיקולים זרים בעת קביעת תנאי שירותו, השפעה שלילית על שאר המשרתים.
בביקורות שעשה הגוף המתפעל אצל המשרתים בגופים המפעילים התבררו קשרי משפחה בין המשרתים ובין בעלי תפקידים בגופים המפעילים: בגוף מפעיל אחד שירתו שני אחים בעמותה שמנהל אביהם; בגוף המפעיל תכניות בבתי ספר היה המשרת בנו של מנהל בית הספר, ואביו היה האחראי לעבודתו מטעם הגוף המפעיל; במוסד רפואי המשרת בלשכת רב המוסד היה בנו של הרב.
יצוין כי מינהלת השירות לא הפסיקה את שירותם של אלה, אלא דאגה להכפפת המשרתים לאנשים שאינם בני משפחותיהם - במידת האפשר.
בתשובתה מסרה מינהלת השירות כי עשתה זאת היות שבחוק ובתקנות אין איסור על שירות אזרחי במקום שבו עובד בן משפחה.
עם זאת, לאחר שהתברר כי יש משרתים ששירותם האזרחי נעשה בגופים שבהם עובדים בני משפחותיהם, פרסמה מינהלת השירות נוהל לגבי העסקת קרובי משפחה (ראה להלן).
בבדיקת דיווחי השעות של משרתים אשר היה קשר משפחתי בינם לבין מישהו מהגוף המפעיל, נמצא כי קרוב המשפחה חתם כמנהל על דוחות השעות של המשרת.
09 הפיצה מינהלת השירות נוהל לגבי העסקת קרובי משפחה שקובע כי על הגוף המפעיל למלא "בקשה לאישור שירות קרובי -משפחה" ולבקש ממינהלת השירות אישור מראש לשירות בגוף מפעיל שבו עובד קרוב משפחה של המשרת.
בכל מקרה, לפי הנוהל, מינהלת השירות לא תאשר שירות בגוף מפעיל שבו קרוב המשפחה הוא האחראי הישיר למשרת.
יודגש כי בחלק מהמקרים הזיקה המשפחתית ממשיכה לעורר חשש לניגוד עניינים חרף מינוי אדם אחר כאחראי לעבודת המשרת.
במקרים אלה קשה לפקח על פעילות המשרתים, שכן קרובי משפחותיהם הם אישים רבי השפעה בגופים המפעילים.
נוכח האמור לעיל, על מינהלת השירות לוודא שמשרתים לא יו עסקו בגופים מפעילים שבו עובדים קרוביהם, אלא באחרים.
עוד נמצא בבדיקת משרד מבקר המדינה כי בשני גופים מפעילים המשרתים היו מנהליהם טרם התחלת שירותם, ובמהלך השירות הם המשיכו בתפקידיהם: בגוף מפעיל אחד עשה שירות אזרחי מנכ"ל ויו"ר הגוף המפעיל.
בגוף מפעיל אחר שירתו בנו וחתנו של יו"ר הכבוד של העמותה; הבן ייסד את העמותה ומשמש בה כמנכ"ל משנת 2003.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר מנכ"ל הגוף המפעיל הראשון, כי "כשהתחלתי את השירות הודעתי למינהלת כי אני מייסד העמותה ואני משמש בתפקיד מנכ"ל ויו"ר העמותה מיום הקמתה בשנת 2003.
תשובתם הייתה כי אין מניעה שאני אמשיך בתפקיד זה גם בתקופת השירות".
משרד המדע והטכנולוגיה 991 .
יש להדגיש כי המשרת היה מנכ"ל העמותה בתקופה שבה למד בישיבה מרבית זמנו, ועיסוקו בענייני העמותה היה עיסוק צדדי בלבד.
לדעת משרד מבקר המדינה, הכרה בהמשך שירות זה כבשירות אזרחי מעוררת ספקות אם עי סוק צדדי אכן הפך לעיסוק מרכזי - כמצופה משירות אזרחי.
מכל מקום, היות שמדובר במנכ"ל העמותה אין שום דרך לבדוק זאת ולפקח על השירות.
בהסכמים שחתמו הגופים המפעילים עם מינהלת השירות 12 נקבע כי הגוף המפעיל "ימנה אחראי מטעמו על המשרתים אצלו אשר יפקח על קיומן של הוראות הסכם זה והוראות כל דין".
תפקידו של אחראי זה (להלן - איש הקשר) הוא לפקח על המשרת ועל עבודתו ולהיות נציגו של הגוף המפעיל כלפי מינהלת השירות.
נמצא כי היו גופים מפעילים שמינו כאיש קשר מטעמם משרת מקבוצת המשרתים אצלם.
כך יוצא שמחד גיסא, המשרת עושה שירות אז רחי, ומאידך גיסא, הוא מפקח על שירותו שלו ושל חבריו המשרתים עמו באותו גוף ואחראי בעניין זה כלפי מינהלת השירות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מי שמשרת שירות אזרחי אינו יכול לחבוש שני כובעים - ולהיות משרת בגוף המפעיל, מצד אחד, ומפקח על עצמו ועל חבריו, מצד אחר.
על מ ינהלת השירות לפעול להפסקה לאלתר של תופעה זו ולהנחות את הגופים המפעילים לא למנות אנשי קשר מתוך המשרתים.
דוחות נוכחות עם תחילת השירות האזרחי מתחייב המשרת "למלא רישום נוכחות יומי שוטף, כולל רישום ימי חופשה ומחלה ולהעבירו לחתימה למפעיל".
המשרת שולח מדי סוף חודש את הדוח החודשי לגוף המתפעל.
על הגוף המתפעל לבדוק את תקינותו של הדוח ובהתאם לכך לשלם למשרת את דמי הכלכלה החודשיים.
עיון בחלק מדיווחי הנוכחות מלמד שהם ידניים; לפיהם, המשרתים מתחילים את יום ההתנדבות ומסיימים אותו רק בשעות עגולות, אין הם מאחרים לעבודה והם אינם נעדרים ממנה.
על חלק מהדוחות המשרתים לא חתמו, ועל אחרים מנהל הגוף המפעיל והאחראי מטעמו לא היו חתומים, למרות שלפי תנאי המכרז על רכזי הגוף המתפעל לחתום על דוחות הנוכחות של המשרתים ולהחתים עליהם גם את האחראים לגופים וגם את המפעילים.
נמצא כי אחד המשרתים חתם על דיווח הנוכחות של עצמו בשם מנהל הגוף המפעיל; הוא דיווח על שעות רבות בגין אירוח חניך בביתו בשבת ועל שעות שלא שירת בהן.
נמצא שאמנם נציג הגוף המתפעל נפגש עם .
12 יצוין כי ממרבית ההסכמים עם הגופים המפעילים נעדרת חתימה של מינהלת השירות, ורק גופים מפעילים שהתעקשו קיבלו הסכם חתום.
משרת זה, אך במועד סיום הביקורת הוא עדיין שירת במסגרת השירות האזרחי.
לדעת משרד מבקר המדינה, דוחות הנוכחות הם האמצעי העיקרי העומד לרשות מינהלת השירות כדי לפקח על שעות עבודת המשרתים.
על מינהלת השירות לקבוע נהלים ברורים בעניין הנוכחות והדוחות ולהנחות את המשרתים להקפיד על כך שדיווחי השעות שלהם ישקפו את שעות השירות בפועל.
העסקת יועץ לענייני חרדים העסקת יועצים שאינם עובדי מדינה, וההתקשרות עמם היא באמצעות חוזה קבלני, מוסדרת על פי הוראות התקשי"ר13 .
4 לתקשי"ר נקבע כי "אין לקבוע עם היועץ שמקום מושבו העיקרי יהיה דווקא במשרד, וכמובן שאין להקצות לו חדר, מזכירה, מסוף, טלפון וכדומה.
כל הנ"ל מהווים הבחנה ברורה בדבר מעמדו של עובד, בשעה שהיועץ איננו במעמד כזה".
מינהלת השירות מעסיקה יועץ חיצוני לענייני חרדים.
היועץ היה חלק מצוות ההקמה שלה מאמצע שנת 2007 .
היועץ מסר למשרד מבקר המדינה כי לאחר שעבד תקופת מה בהתנדבות, הועסק במשרה חלקית עד לשלהי שנת 2008 .
עוד מסר כי "לקר את סוף שנת 2008 הודיעו לי כי אין תקן במשרד.
ויעסיקו אותי בדרך של ייעוץ חיצוני".
בנובמבר 2008 פרסם משרד ראש הממשלה מכרז פומבי להעסקת יועץ למינהלת השירות האזרחי למגזר החרדי (להלן - היועץ) על בסיס קבלני.
במכרז זה נבחר היועץ כקבלן.
בהסכם מינואר 2009 שחתם מש רד ראש הממשלה עם היועץ שנבחר נקבע בהתאם לנוהלי התקשי"ר כי "למען הסר כל ספק מובהר בזאת כי מקום העבודה העיקרי של היועץ לא יהיה במשרד, לא יוקצה לו חדר או מקום עבודה במשרד, והוא לא יהיה זכאי לקבל כל שירותי מזכירות מן המשרד, לרבות טלפונים והדפסות".
נמצא כי מינהלת השירות אינה מקפידה על הוראות התקשי"ר ועל יישום הסעיף בהסכם הנגזר מההוראות: מקום עבודתו העיקרי של היועץ הוא משרדי מינהלת השירות; הוקצה לו חדר בתוך משרדיה, ועד לאחרונה היה קבוע שלט עם שמו בכניסה לחדרו.
עוד נמצא כי במסגרת תפקידו נפגש היועץ עם גופים מפע ילים בכוח (פוטנציאלים) ואף מילא דו"חות ביקורת על גופים מפעילים על גבי טפסים של מינהלת השירות.
בתשובתו ציין היועץ כי אינו משתמש עוד במשאבי מינהלת השירות.
על מינהלת השירות להקפיד על תנאי העסקת היועץ כך שיהיה ביטוי מוחשי לעובדה שהוא יועץ חיצוני ולא עובד מינהלת השירות.
13 תקשי"ר- תקנון שירות המדינה.
משרד המדע והטכנולוגיה 993 .
חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם, התשס"ב- 2002 , מסדיר לבני הישיבות מסלול של שירות אזרחי של שנה לפחות כשירות חליפי לשירות חובה בצה"ל.
השירות האזרחי הנדרש על פי החוק קצר אומנם משירות החובה בצה"ל, אך מי שמילא את חובתו בשירות האזרחי מקבל פטור מהשירות הצבאי וזוכה להטבות המקבילות להטבות שזכאים להן חיילים משוחררים.
הפעלת מערך השירות האזרחי לפי חוק טל החלה בתחילת שנת 2008 , כאשר המגמה הייתה שתוך תקופה קצרה ניתן יהיה לתת פתרון לצרכיהם של תלמידי ישיבה רבים.
בסוף שנת 2009 מינהלת השירות ע דיין לא קבעה תבחינים ברורים שיבחינו בין מטרות השירות המוגדרות בחוק, לא הקימה מערך הכשרה לקראת השירות, ומערך הבקרה והפיקוח עליו לוקה בחסר.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל הצפי לגידול במספר המשרתים והרצון להפוך מסלול שירות זה למסלול מקובל בחברה החרדית, על מינהלת השירות לדאוג להסברת חשיבותו ולמסור מידע רלוונטי עליו בערוצים המתאימים לכל המועמדים בכוח לשרת שירות אזרחי.
על מינהלת השירות ועל השר הממונה עליה לפעול לקידום איכותו, להפעלתו לפי כללי מינהל תקין ולפתח מנגנוני פיקוח ובקרה יעילים עליו.
היעדר מנגנונים אלה יכול להניב דפוסי התנהגות בלתי -ראויים הן מצד המשרתים והן מצד הגופים המפעילים.
יש להקפיד הקפדה יתרה שהרצון להגדיל את מספר המשרתים לא יבוא על חשבון איכות השירות האזרחי.
השירות האזרחי נועד, בין השאר, לחולל שינוי נורמטיבי חברתי-תרבותי - כלכלי בקרב המגזר החרדי, לחיזוק הקשר בין האזרח והמדינה, לצמצום הפערים בין המשרתים שירות צבאי ובין אלו שאינם משרתים כלל, לתרומה לתועלת הציבור ולקידום שילוב תלמידי ישיבות בשוק העבודה ובכל תחומי החיים במדינה.
כדי להגשים מטרות אלו על מינהלת השירות ועל השר הממונה לצקת לשירות האזרחי תכנים ממשיים שיתרמו למיצוי התועלת הציבורית ממנו ולמיסוד הנורמות שיבטיחו שלא ייעשה במסלול זה שימוש לרעה.
על פי חוק נוסח [ שירות ביטחון , התשמ"ו ]משולב- 1986, כלאזרח ישראלי או תושב קבוע שמלאו לו שמונה עשרה שנים ו לא קיבל פטור , חייב בשירות צבאי (להלן - יוצא צבא).
הדין מסדיר פטורים מטעמים שונים, ובהם פטורים מטעמי בריאות, מעמד אישי ומצפון.
צעירים הפטורים מגיוס רשאים להתנדב לצבא או לשירות לאומי שהוא מעין חלופה אזרחית לשירות הצבאי.
יודגש כי בראייה לאומית יש ערך רב לשירות לאומי של צעירים הפטורים מגיוס לצה"ל כדי להקנות להם תחושת שייכות והזדהות עם המדינה, תחושת נשיאה משותפת בנטל ואת הצורך במילוי חובתו של אזרח כלפי מדינתו.
משרד המדע והטכנולוגיה 921 .
בעוד שמשך שירות החובה הצבאי הוא שנתיים לבנות ושלוש שנים לבנים, הרי שמשך ההתנדבות הנהוג קצר בהרבה - בדרך כלל ההתנדבות היא לשנה בלבד, אם כי מסתמנת גם מגמה של התנדבות לשירות לאומי של שנתיים בקרב מקצת מהמתנדבים.
השירות הלאומי מזכה את המתנדבים בזכויות של חייל משוחרר לפי חוק קליטת חיילים משוחררים, התשנ"ד - 1994 (להלן- חוק חיילים משוחררים).
בשנת 1953 חוקקה הכנסת את חוק שירות לאומי, התשי"ג- 1953 (להלן- החוק), המחייב, ככלל, נשים ששוחררו מחובת שירות ביטחון לשרת שירות לאומי חלופי לשירות הצבאי למשך 24 חודשים.
בחוק נקבע כי שר העבודה והרווחה מוסמ ך להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו, אך בפועל, עקב הסתייגותו של המחנה הדתי מהמתכונת של שירות לאומי כשירות חובה, לא הותקנו תקנות, והחוק לא הופעל מעולם.
בשנת 1979 נחקק בכנסת תיקון לחוק, ונקבע כי הפעלתו לא תחל אלא לאחר שהממשלה תחליט על כך.
הגדרת מתנדב בשירות הלאומי מצויה משנת 1977 נוסח[ בחוק הביטוח הלאומי , התשכ"ח]משולב- 1968 , התשנ"ה]נוסח משולב[ שהוחלף בחוק הביטוח הלאומי- 1995 (להלן- חוק הביטוח הלאומי).
בהתאם לכך, הוגדר השירות הלאומי בתקנות הביטוח הלאומי (בנות בשירות לאומי בהתנדבות), התשס"ב - 2002 (להלן- התקנות).
חוק השירות הלאומי (תנאי שירות למתנדב בשירות לאומי), התשנ"ח - 1998 , (להלן- חוק תנאי שירות למתנדב), מסדיר את תנאי השירות העיקריים של המתנדבים - זכויות לדמי כלכלה, להוצאות נסיעה ולדיור בתקופת השירות.
במדינת ישראל משרתות שתי קבוצות שירות לאומי .
הראשונה והוותיקה שבהן, שהחלה לשרת בסוף שנות ה -60 של המאה העשרים, כוללת מתנדבות שקיבלו פטור משירות צבאי עקב הצהרתן כי מטעמים שבמצפון או מטעמי הכרה דתית אינן יכולות להתגייס.
השנייה החלה לשרת בסוף שנות ה -90 , והיא כוללת מתנדבים יוצאי צבא כהגדרתם בחוק שירות ב , התשמ"ו ]נוסח משולב [ יטחון- 1986 , שקיבלו פטור מחובת שירות ביטחון או שלא נקראו לשירות סדיר (כגון בני המגזר הערבי ובעלי פרופיל רפואי נמוך).
ב חוק שירות לאומי בהתנדבות לבנים (תיקוני חקיקה), התשס"ו - 20061 , הושווה מעמדם של בנים המשרתים שירות לאומי לזה של הבנות המשרתות שירות לאומי.
בשנת 2008 היה מספר המשרתים שירות לאומי כ- 11,000.
בשנת 2002 ,נחקק חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם התשס"ב- 2002 (להלן- חוק טל), אולם תקנות שהיו נחוצות ליישומו, הותקנו רק שנים לאחר מכן 2.
בעקבות הביקורת הציבורית על אי -ישום החוק מונתה בשנת 2004 ועדהציבורית לכינון שירות אזרחי-לאומי בישראל עבור מי שאינו נקרא לשירות ביטחון, בראשות האלוף (מיל') דוד עברי (להלן - ועדת-עברי).
לאחר כשנה פרסמה ועדת עברי מסקנות ביניים (מסקנות סופיות של הוועדה לא פורסמו).
הוועדה המליצה להרחיב את מסגרת השירות הלאומי כך שלצד השירות הלאומי במתכונת שהייתה קיימת בעת עבודת הוועדה יהיה שירות אזרחי-לאומי לצעירים מכל מגזרי החברה, בנים ובנות כאחד, אשר אינם נקראים לשירות בצה"ל או .
1 טרם חקיקת חוק זה הוחל בגיוסם של מתנדבים מהקבוצה השנייה לשירות הלאומי בניסוי ראשוני (פיילוט), בהתאם להחלטות הממשלה, כמפורט להלן.
2 תקנות דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם , התשס"ה- 2005, הותקנו רק בשנת 2005 , ותקנות נוספות המסדירות את מערך השירות האז רחי לחרדים הותקנו רק בשנת 2007 ( תקנות דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם (שירות אזרחי), התשס"ז- 2007.
עיקרי ההמלצות של ועדת עברי אומצו על ידי ממשלת ישראל בפברואר 2007 בהחלטה 1215 , שבה הוחלט, בין היתר, על כינון שירות אזרחי -לאומי ועל הקמת מינהלה לשירות אזרחי -לאומי (להלן - מינהלת השירות), ובהחלטה 2295 מאוגוסט אותה שנה שבה הממשלה והחליטה על הקמת המינהלה.
נוסף על כך, החליטה הממשלה בהחלטה 1215 להקים מועצה ציבורית מייעצת שתהיה אחראית להתוויית המדיניות הכוללת של השירות האזרחי-לאומי ולפיקוח ובקרה על מינהלת השירות.
כן נקבע כי עד הקמת המועצה תשמש ועדת עברי כמועצה הציבורית, ואליה יצורפו חברים נוספים באישור הממ שלה.
בהחלטת הממשלה 2295 מ- 19.
07 נקבע עוד כי המועצה הציבורית המייעצת תייצג את כל המגזרים בחברה כך שתובטח הקצאת משאבים למטרות שונות על פי סדר עדיפויות ממלכתי, ובו בזמן יובטחו גם קונצנזוס חברתי רחב ואמון מצד מגזרי החברה השונים.
צוות ההקמה של מינהלת השירות החל לפעול במרס 2007, ובינואר 2008 הוקמה מינהלת השירות במשרד ראש הממשלה כדי לתת לשירות הלאומי והאזרחי מעמד ממלכתי בלתי-פוליטי.
עד הקמת מינהלת השירות היו סמכויות הפיקוח על השירות הלאומי וההכרה בגופים המוכרים (הגופים המקשרים בין המתנדב לבין מקום ההתנדבות שלו, ראו פירוט להלן), במשרד הרווחה.
עם הקמת מינהלת השירות, הן הועברו לאחריותה.
במרס 2008 מונהח"כ עמי איילון לשר הממונה על השירות האזרחי והשירות הלאומי , ובדצמבר 2008 התפטר מחברותו בממשלה והאחריות לכך שבה לראש הממשלה.
עם הקמת הממשלה ה -32 , בתחילת שנת 2009 , הועברו האחריות למינהלת השירות ומרבית הסמכויות בחוקים הנוגעים לשירות האזרחי ולשירות הלאומי ממשרד ראש הממשלה למשרד המדע והטכנולוגיה (להלן - משרד המדע) (החלטת ממשלה 45 מאפריל 2009 ), ומאז השר הממונה על השירות הלאומי הוא שר המדע והטכנולוגיה הרב פרופ' דניאל הרשקוביץ (להלן - שר המדע).
הממשלה קבעה כי מינהלת השירות "תהיה גוף ממשלתי מקצועי, שתפקידה על [ התווית מדיניות, ויסות ותעדוף המשאבים, ייזום ופיתוח וכן פיקוח ובקרה ".
]הגופים המתפעלים את מערך השירות הלאומי לצד מינהלת השירות פועלת ועדה מייעצת, שמונתה לפי תקנה 9 לתקנות , הקובעת כי "השר" (הממונה על תחום השירות הלאומי) ימנה ועדה מייעצת, ובה יהיו חברים האחראי 3 (מכוח התקנות) ונציגי שרים שונים ומשרדי ממשלה שבתחומם מופעלים מתנדבים בשירות לאומי (להלן - הוועדה המייעצת).
תפקידי הוועדה לייעץ לשר בתחומים שונים הנוגעים לשירות הלאומי, כקבוע בתקנות.
בחודשים ינואר-יוני 2009 .
בדק משרד מבקר המדינה את מערך השירות הלאומי בירורי השלמה נעשו בחודש ספטמבר 2009 .