HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
רוב קצינות הת"ש מילאו תפקיד של רכזת ת"ש במשך כשנה.
לאחר סיום קורס קצינים בבית הספר לקצינים (בה"ד 1 ) משתתפות הבוגרות בקורס קצינות ת"ש בבה"ד 11 במשך תשעה שבועות.
גם קצינת הת"ש אמורה להשתלם במהלך שירותה בהשתלמויות שונות בנושאי ת"ש.
בין יוני 2009 למאי 2010 בדק משרד מבקר המדינה את מערך הת"ש של חיילים בשירות חובה בצה"ל.
נבדקו בעיקר: תהליכי ההכרה בזכאות לתשמ"ש או ההכרה כחייל בודד; הכרה בזכאויות ת"ש של מלש"בים; תנאי העבודה של סגלי הת"ש; ופתרונות דיור לחיילים בודדים ולחיילים הזקוקים לכך מטעמי ת"ש.
במסגרת בדיקת הנושא האחרון בדק משרד מבקר המדינה גם אם תוקנו חלק מהליקויים שהועלו בשנת 2004 בדוח בנושא "הטיפול של צה"ל בחיילים הזקוקים לסיוע כלכלי" 14 (להלן- הביקורת הקודמת).
הביקורת הנוכחית נעשתה באכ"א: בחטיבת הפרט - במחלקת פרט, במופ"ת ובמרכז לשירות הפרט; ביחידת "מיטב"15 , הכפופה לחטיבת תכנון ומינהל כוח אדם באכ"א; בבה"ד 11 ; בזרוע האוויר והחלל: במחלקת פרט של הזרוע ובאחד מבסיסיה.
בפיקוד המרכז: בחטיבת "כפיר" ובאחד מגדודיה; בחיל המודיעין: ביחידה 8200 ; ובמרכז הובלה הכפוף לאגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (להלן - אט"ל) שבמטכ"ל.
תהליך ההכרה בזכאות לתשמ"ש או להכרה כחייל בודד .
אי-צירוף האישורים הנדרשים לבקשה בתחום הת"ש תהליך הגשת בקשה להכרה בזכאות כחייל בודד או בזכאות לתשמ"ש מחייב המצאה של מסמכים שונים המאמתים את האמור בבקשה, ובכלל זה מסמכים .
14 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 56 א( 2005 '), עמ165 .
15 יחידת "מיטב" מופקדת על ביצוע הליכי המיון של המלש"בים ועל שיבוצם של החיילים בצה"ל.
היחידה נוצרה מאיחוד של מינהל הגיוס עם בסיס קליטה ומיון (בקו"ם).
צבא ההגנה לישראל 157 .
המעידים על מצבו הכלכלי, הסוציאלי, הרפואי או הנפשי של החייל או של מי מבני משפחתו.
חלק מן המסמכים, כגון תדפיסי חשבון בנק, נדרשים עבור התקופה של שלושת החודשים שקדמו להתחלת הטיפול בבקשה.
החייל נדרש להמציא את המסמכים בתוך 30 ימים מיום פנייתו, כדי שזכאותו תוכר מהיום שבו נפתח הטיפול 158 דוח שנתי61א .
בעניינו (להלן - "נוהל 30 ").
אשר לחיילים שצה"ל זיהה כשייכים לאוכלוסיה המתקשה יותר בהמצאת האישורים, כגון חיילים המשתתפים בהכשרה ראשונית, בני מיעוטים ועולים, הוא גיבש נוהל מקל, אשר מאריך את תקופת השגת המסמכים ל-60 יום (להלן- נוהל " 30/60 .
)" לצד החיילים המוכרים כזכאי תשמ"ש או כחיילים בודדים, שסמכות ההחלטה בעניין זכאותם נתונה בידי קצינות הת"ש ביחידות, יש חיילים המוכרים כזכאים לתשמ"ש חריג 16 או כחייל בודד חריג 17 .
הלכה למעשה, כאשר מגיעות קצינות הת"ש ביחידות למסקנה כי החייל אינו זכאי לתשמ"ש או להכרה כחייל בודד, ויש מקום לבחון את זכאותו באופן חריג, מועברת הבקשה - בצירוף המלצת סגלי הת"ש ביחידות ומסמכים אחרים המאמתים את האמור בבקשה - למרכז לשירות הפרט לצורך קבלת החלטה בנושא.
על פי נתוני אכ"א, בשנת 2009 היה שיעור זכאי התשמ"ש החריג כרבע מכלל זכאי התשמ"ש; ושיעור החיילים הבודדים החריגים היה 35% .
מכלל החיילים הבודדים בביקורת נמצא כי היחידות מגישות למרכז לשירות הפרט בקשות רבות הנוגעות להכרה כזכאי לתשמ"ש חריג וכחייל בודד חריג בלי שצורפו להן כל האישורים הנדרשים, ולכן הגורמים המטפלים במרכז לשירות הפרט מחזירים את הבקשות לקצינות הת"ש ביחידות בדרישה לצרף להן אישורים נוספים.
לדוגמה, בספטמבר 2009 הוגשו למרכז לשירות הפרט 666 בקשות בנושאי תשמ"ש, רובן בנושא תשמ"ש חריג18 .
181 (כ-%27 ) מהבקשות הוחזרו לקצינות הת"ש ביחידות בדרישה שיצורפו להן אישורים נוספים, ו-27 (כ-15% ) מהבקשות שהוחזרו כבר הוחזרו לפחות פעם אחת בעבר מאחר שלא צורפו להן כל האישורים הנדרשים.
שיעורים דומים של בקשות שהוחזרו בדרישה לצרף אליהן אישורים נוספים נמצאו באותו חודש גם לגבי בקשות בנושא חיילים בודדים חריגים.
נבדקו אקראית 21 תיקי ת"ש19 של חיילים שטופלו במרכז לשירות הפרט, רובם כוללים בקשות שנדונו בספטמבר 2009 , אשר במהלך הטיפול בהן נדרשו הגורמים המטפלים ביחידות לצרף אליהן אישורים נוספים לשם השלמת הטיפול בעניינן.
ב- 15 מהם נמצאו בקשות שלא צורפו להן האישורים הבסיסיים הנדרשים, כגון תדפיסי בנק, דוח ביקור בית, ופירוט חיובים בכרטיסי אשראי.
בתשעה מהתיקים נמצאו בקשות שמקריאת מכלול המסמכים שצורפו להן עלו עניינים המחייבים כי סגלי הת"ש ביחידות יבררו אותם לפני שיעבירו את הבקשות למרכז לשירות הפרט.
בירור כזה אמור להתבצע באמצעות בקשה מהחיילים להמציא אישורים נוספים מבעוד מועד, ולא כך עשו סגלי הת"ש ביחידות במקרים האמורים.
16 חיילים אשר אינם עומדים בקריטריונים שלפיהם נקבעת הזכאות לתשמ"ש, אך ועדת חריגים במרכז לשירות הפרט קבעה כי הם זכאים לתשמ"ש חריג.
17 סמכות ההחלטה בעניין זה נתונה למרכז לשירות הפרט.
18 אל המרכז לשירות הפרט מופנות גם בקשות שאינן חריגות בנושאי תשמ"ש ובקשות של חיילים בודדים מיחידות שאין בהן קצינות ת"ש המוסמכות לקבל החלטות בנושאים אלו.
כמו כן מופנים למרכז זה ערעורים על החלטות של קצינות ת"ש פיקודיות ובקשות לקבלה רטרואקטיבית של כספים.
19 תיק ת"ש של חייל במרכז לשירות הפרט כולל את כל השתלשלות הטיפול בחייל במרכז, והוא אמור להכיל בקשות שונות שהגיש, אם הגיש כמה בקשות, וכן את כל האישורים שצורפו לבקשות מתחילת הטיפול ועד סופו; ואת ההחלטות שקיבלו בעניינו הגורמים המטפלים במרכז לשירות הפרט.
צבא ההגנה לישראל 159 .
אי-צירוף האישורים הנדרשים מלכתחילה על ידי סגלי הת"ש ביחידות והחזרת בקשות החיילים מהמרכז לשירות הפרט ליחידות לצורך השלמת האישורים החסרים גורמים להתמשכות תהליך הטיפול בבקשות החיילים מעבר למוגדר ב"נוהל 30 ", ולעתים אף מעבר למוגדר ב"נוהל 30/60 .
" עקב כך לעתים הסיוע הכספי הדרוש לחיילים ולבני משפחותיהם לא ניתן להם במשך פרקי זמן ארוכים, שעלולים להימשך כמה חודשים.
רמת המקצועיות של סגלי הת"ש לעניין הטיפול בבקשות לתשמ"ש הטיפול בבקשות להכרה בתשמ"ש מורכב יחסית, ומחייב כאמור ה מצאה של מסמכים רבים.
נוסף על כך, לאחר שהמציא החייל את האישורים הנדרשים, נדרשת רכזת הת"ש לבצע כמה בדיקות לגבי המסמכים, ולעתים בעקבות כך היא תדרוש מהחייל להמציא אישורים נוספים.
לאחר המצאת מלוא הנתונים והאסמכתאות הנדרשים, על גורמי הת"ש ביחידה לבצע חישוב מדויק לשם בחינת זכאותו של החייל לתשמ"ש והיקפה הכספי, ולפי הצורך לאשר את הבקשה.
מתחילת שנת 2010 מתקיימים בבה"ד11 ,דיונים ובהם משתתפים, בין היתר נציגים ממחלקת פרט באכ"א וקצינות ת"ש ביחידות.
בפגישות אלה דיווחו קצינות ת"ש בכירות שהשתתפו בהן על קשיים של רכזות הת"ש בטיפול בבקשות התשמ"ש.
הן ציינו, בין השאר, כי רכזות הת"ש המגיעות ליחידות לאחר קורס רכזות ת"ש חוששות מאוד להגיש בקשה לתשמ"ש; כי הן אינן מבינות כנדרש את האישורים המצורפים לבקשות תשמ"ש; וכי הן מתקשות לבצע הצלבה בין הנתונים שבכלל האישורים ולהסיק את המסקנות המתבקשות מכך.
קצינות הת"ש הבכירות ציינו כי בשל האמור לעיל הבקשות להכרה בתשמ"ש מוגשות באופן לא מקצועי, וכפועל יוצא הן מוחזרות לרכזות ואלה נדרשות לצרף להן אישורים נוספים.
הבקשות להכרה בזכאות לתשמ"ש, באופן רגיל או באופן חריג עוברות תמיד, כאמור לעיל, דרך קצינת הת"ש ביחידה (או דרך קצינת ת"ש בדרג הממונה על היחידה, אם אין ביחידה קצינת ת"ש) כדי שהיא תבחן אם לאשרן.
אם מדובר בתשמ"ש חריג קצינת הת"ש בודקת אותן לפני הגשתן לגורם המאשר במרכז לשירות הפרט.
כמה חודשים לאחר תום קורס קצינות ת"ש ולאחר שהקצינות כבר שירתו כ מה חודשים ביחידות, הקצינות משתתפות בהשתלמות בנושא תשמ"ש, ובמסגרתה הן נבחנות בנושא זה.
נמצא כי במבחן בנושא תשמ"ש שהתקיים בהשתלמות בנובמבר 2009 , ובו השתתפו38 קצינות ת"ש, ממוצע הציונים היה 68.
בלבד מן הממצאים עולה כי במועד סיום הביקורת רמתם של סגלי הת"ש בטיפול בתחום התשמ"ש הייתה נמוכה על אף הכשרתם הבסיסית בנושא ועל אף הפעולות שנוקט אכ"א לשיפור רמתם המקצועית.
מכאן עולה שעל אכ"א לפעול לכך שיוקנו לסגלי הת"ש כלים מקצועיים מתאימים לטיפול בתחום מורכב זה.
בתשובת צה"ל בנושא מספטמבר 2010 נמסר, בין השאר, כי בקשה לתשמ"ש היא מורכבת והטיפול בה כרוך גם בממשקים לגורמים אזרחיים, וכי בשנה האחרונה הובילו מחלקת פרט באכ"א וחיל השלישות עבודת מטה למיפוי פערי הידע בקרב הסגלים בתחום התשמ"ש, ובהתבסס על ממצאיה פותחה ההשתלמות האמורה בנושא תשמ"ש, המיועדת לקצינות ת"ש זוטרות.
עוד מסר צה"ל כי בכוונתו למסד את המבחן בהשתלמות כמבחן מסמיך לעיסוק בתשמ"ש, נוסף על תהליך ההכשרה בקורס הקצינות ובפיקודים המרחביים, וכי בהשתלמות האחרונה של קצינות הת"ש שהתקיימה ביוני 2010 חל שיפור משמעותי בציונים, והממוצע היה 80.
צה"ל הוסיף כי הוא מאמין שתהליך סדור ומובנה של הכשרה לקצינות הת"ש בתחום תשמ"ש ישפר את הידע ויגביר את המקצועיות ואת הביטחון של סגלי הת"ש בתחום זה.
צבא ההגנה לישראל 161 .
השגת אישורים מרשויות וגורמים אזרחיים א.
האישורים שנדרשים החיילים (או בני משפחותיהם) להמציא במסגרת בדיקת זכאותם לתשמ"ש או להכרה כחיילים בוד דים מתקבלים מרשויות כגון המוסד לביטוח לאומי, המשטרה ועובדים סוציאליים ברשויות המקומיות ומגורמים אזרחיים כגון בנקים וחברות אשראי.
התברר כי לעתים מתקשים החיילים או בני משפחותיהם להמציא במועד מסמכים אלה, בין השאר, מאחר 162 דוח שנתי61א .
שהם מתקשים להגיע לגורמים הרלוונטיים הש ונים בשעות העבודה המקובלות, מאחר שבשעות אלה הם משרתים בצבא; בשל אילוצים של בני משפחה, שמקורם במצבם הבריאותי או הכלכלי, או בשל חוסר ניסיונם בהתמודדות עם הרשויות השונות; ובשל מגבלות שפה ומגבלות אחרות.
הסיבות שנמנו לעיל מקשות על החיילים להשיג את כל האישורים שעליהם לצרף לבקשה בתוך 30 יום או בתוך60 .
יום, לפי העניין, וכפועל יוצא מכך נפגעת זכאותם להטבות נמצא כי אין נוהל המסדיר את האופן שבו על סגלי הת"ש לטפל במצבים שבהם החייל מתקשה בהשגת אישורים מרשויות ומגורמים אזרחיים.
אין אחידות בטיפול של סגלי הת"ש בנושא, ולעתים, כפועל יוצא של יזמות אישיות של סגלי הת"ש ביחידות, הם מקבלים את הסכמת החייל או בן משפחתו לפנות במקומם לרשויות או לגורמים האזרחיים כדי לקבל את האישור הנדרש.
ברוב הבקשות לאישור תשמ"ש נדרשים אישורים מהמוסד לביטוח לאומי בדבר עצם קבלתן של קצבאות שונות (כ גון קצבת ילדים, קצבת ניידות וקצבת נכות) ובדבר סכומן, ויש לאישורים השפעה מכרעת על עצם קביעת הזכאות של משפחת החייל לתשמ"ש ועל סכום התשלום.
אכ"א מקיים זה כמה שנים מגעים עם המוסד לביטוח לאומי בנוגע למיסוד ממשקי עבודה בין המוסד לביטוח לאומי ובין גורמי הת"ש בצה" ל.
במסגרת מגעים אלה הועלו כמה אפשרויות פעולה לשם העברת מידע ישירות מהמוסד לביטוח לאומי לגורמי הת"ש בצה"ל ובכך לקצר את תהליך העברת המידע, אולם במועד סיום הביקורת מגעים אלו עדיין לא נשאו פרי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח העובדה שלמסד הנתונים הנדרש - בייחוד זה של המוסד לביטוח לאומי - חשיבות מכרעת לעניין הטיפול בנושא הת"ש, ונוכח הקושי בהשגת האישורים הנדרשים בתהליך הטיפול הנוכחי בבקשות ת"ש, ראוי כי ראש אכ"א יפעל בנחישות לכך שממשקים ישירים אלו יוסדרו בדחיפות.
עד שיוסדר נושא זה, ראוי שאכ"א יוציא לסגלי הת"ש הנחיו ת בכתב בנוגע לכללי הפעולה שיש לנקוט כאשר מתעורר קושי בהשגת אישורים מגורמים אזרחיים.
בתשובת צה"ל מספטמבר 2010 :נמסר, בין היתר, כלהלן 1 ) סגלי הת"ש מונחים, הן במסגרת הכשרתם והן באופן שוטף על ידי הסגלים הבכירים, לסייע באופן אישי לחיילים ולמשפחותיהם כאשר אל ו נתקלים בקשיים הנוגעים להשגת מסמכים ממוסדות אזרחיים, וסגלי ת"ש רבים אכן עושים זאת.
הדבר אינו מעוגן רשמית בפקודות, שכן החיילים נבדלים זה מזה במידה ניכרת מבחינת צורכיהם וקשייהם, וניסיון לעגן את ההנחיות בפקודה מסודרת יפגע, לדעת צה"ל, בחיילים, שכן ראוי לבחון כל מקרה לגופו ולהתאים לו את הסיוע הנדרש.
עם זאת, צה"ל יפעל לחידוד הנושא בהכשרות של סגלי הת"ש.
2 ) נוכח הקשיים של משפחות רבות בהשגת האישורים הנדרשים מהמוסד לביטוח לאומי, הוחלט באכ"א להסדיר ממשקים מול מוסד זה באופן שיאפשר לצה"ל להשיג את האישורים הרלוונטיים בלא שתידרש התייצבות במוסד לביטוח לאומי.
בימים אלה מתבצע פיתוח - במסגרת מערכת ממוחשבת לניהול פניות, המשמשת את קצינות הת"ש ביחידות - של אמצעי להתקשרות עם המוסד לביטוח לאומי, שיאפשר לצה"ל לקבל טפסים ישירות ממוסד זה.
עד סוף דצמבר 2010 צבא ההגנה לישראל 163 .
אמור הממשק לפעול ביחידות שבהן מופעלת המערכת לניהול פניות, בתנאי שהמוסד לביטוח לאומי ישתף פעולה עם צה"ל כנדרש, ולאחר מכן אמור הממשק להיות מוטמע בכלל צה"ל בד בבד עם הטמעת המערכת לניהול פניות ביחידות.
בתשובת המנהלת הכללית של המוסד לביטוח לאומי, גב' אסתר דומיניסיני, מיולי 2010 , נמסרכי צה"ל והמוסד לביטוח לאומי החליטו לפתח שירות ממוכן מיוחד להעברת המידע הנדרש בעקבות הגשת בקשה להכרה בזכאות לתשמ"ש.
ביוני 2010 התקבל במוסד לביטוח לאומי מסמך האפיון מצה"ל, ולפיו יש לפתח שירות זה הן במוסד לביטוח לאומי והן בצה"ל.
המוסד לביטוח לאומי ישתדל לכלול את הפיתוח של שירות זה במסגרת תכנית העבודה כבר בשנת 2010 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי העברת המידע ישירות מהמוסד לביטוח לאומי לצה"ל עשויה להקל במידה ניכרת את השגת האישורים הנדרשים במסגרת הסיוע לחיילים ולייעל את הטיפול בהם.
לכן על צה"ל ועל המוסד לביטוח לאומי לפעול לכך שהממשק בין המוסד לביטוח לאומי ובין צה"ל אכן יוקם במועד שנקבע.
כמו כן, ראוי שאכ"א יקבע קווים מנחים כתובים בנוגע לכללי הפעולה שעל סגלי הת"ש לנקוט כאשר מתעורר קושי בהשגת אישורים מרשויות ומגורמים אזרחיים, ולא יסתפק בחידוד הנושא בהכשרותיהם.
הפסקת הטיפול בבקשות של חיילים בנושאי ת"ש בגין אי-צירוף המסמכים הנדרשים כאמור, החייל המגיש בקשה בנושא ת"ש נדרש לצרף את כל האישורים הנחוצים בתוך 30 ימים או 60 ימים, לפי העניין, כדי שההטבה שיקבל, אם יקבל, תחול רטרואקטיבית החל מן היום שבו פתח את הטיפול בה אצל סגל הת"ש ביחידה.
אם לא צירף את האישורים במועד זה, הבקשה נסגרת.
חייל אמנם רשאי להגיש בשנית בקשה בנושא ת"ש, אולם המועד שממנו יוכל לקבל את ההטבה המבוקשת יהיה מועד פתיחת הבקשה החדשה.
מקריאת תיקי ת"ש במסגרת הביקורת ומביקורים שקיים משרד מבקר המדינה בכמה יחידות עלה כי בקשות רבות נסגרו בגין אי -צירוף מסמכים.
לעתים קרובות מגדירים זאת גורמי הת"ש כ"חוסר שיתוף פעולה" מצד החיילים.
בביקורת שהתקיימה במרס 2010 בבסיס לאחזקת ציוד אלקטרוני של חיל האוויר והחלל שוחחו נציגי משרד מבקר המדינה עם 15 חיילים וחיילות אשר בקשות הת"ש שהגישו נסגרו בשל "חוסר שיתוף פעולה" מצדם.
מהשיחות האמורות עלה כלהלן: מרבית הבקשות שנסגרו היו בקשות לתשמ"ש.
החיילים והחיילות נאלצו לוותר על הטיפול, בין היתר מסיבות אלה: החיילים נמנעים מלבקש מהוריהם להביא מסמכים רפואיים או אחרים (בשל חוסר רצון "לטרטר אותם"); החיילים מתקשים להביא בזמן מסמכים, ואם הם מצליחים בסוף להביאם מתברר שמסמכים שהם כבר הגישו קודם לכן אינם עדכניים עוד ויש צורך להציג גרסה עדכנית שלהם20 , וחוזר חלילה; החיילים אינם מבינים את מהות המסמכים הנדרשים ולפיכך מתקשים לבקש אותם מן הגורמים האזרחיים (למשל הם מתקשים לבקש מסמך "שערוך יתרות" בבנק); ובאופן כללי - לדברי רוב החיילים, כמות הטפסים הנדרשת היא עצומה, ויש להגיש את הטפסים שוב ושוב במסגרת תהליכי חידוש הזכאויות, ועם כל שינוי בסטטוס של החייל או של משפחתו.
20 חוקת התשמ"ש והפקודות בנושא מחייבים הצגת אישורים כלכליים רלוונטיים מעודכנים לשלושת החודשים האחרונים שקדמו למועד הגשת הבקשה לצורך ביצוע מבחן הכנסות.
צבא ההגנה לישראל 165 .
סיבות דומות ל"חוסר שיתוף פעולה" העלו חיילים וחיילות ממפקדת יחידה 8200 של חיל המודיעין בשיחה עם נציגי משרד מבקר המדינה שהתקיימה במרס 2010 .
"בקשות ת"ש רבות של חיילים שנסגרו עקב מה שמוגדר "חוסר שיתוף פעולה מצדם נמצאו גם בשתי יחידות משנה של אוגדת עזה, הכפופה למפקדת פיקוד הדרום.
יצוין כי כבר בדוח שנתי 36 של נציב ק בילות החיילים לשנת 200721 עמד נציב קבילות החיילים דאז, אבנר ברזאני ז"ל, על "ליקויים של ממש בטיפולם של גורמי הת"ש בבקשות החיילים.
מקור הליקויים - בחוסר מקצועיותם של הדרגים המטפלים ובהיעדר בקרה מתאימה של סגלי הת"ש הממונים".
אחד הליקויים שצוינו היה "הפסקת טיפו ל בבקשת החייל מפני שלא המציא את המסמכים הדרושים, מבלי לבחון אם הייתה לו אפשרות אובייקטיבית להמציאם".
משרד מבקר המדינה מעיר כי ספק אם בכל המקרים שבהם בקשות הת"ש נסגרו בנימוק של "חוסר שיתוף פעולה" אכן נמנע החייל מלשתף פעולה לשם קידום בקשתו.
שימוש גורף בנימוק זה יוצר מראית עין ולפיה חיילים בוחרים שלא לממש את זכויותיהם, שעה שבפועל הם מתקשים להשיג את האישורים הנדרשים או שהם נצרכים לשוב ולהשיג אישורים שכבר השיגו בעבר בתהליך ביורוקרטי מייגע ולעתים אף מייאש.
בתשובת צה"ל מספטמבר 2010 :נמסר, בין השאר א.
השימוש בני מוק "סגירה עקב חוסר שיתוף פעולה" נעשה במקרים שבהם החייל לא המציא את האישורים בתוך 30 הימים שנקבעו לכך, ואינו מעיד בהכרח על יכולתו ורצונו של החייל לשתף פעולה.
בעבודת מטה שבוצעה באכ"א בשנת 2010 "בנושא "מענה הת"ש לעולים נבחנה, בין השאר, ההמלצה לחייב סגירת בקשות בנושאי ת"ש רק לאחר שקצינת ת"ש אישרה את סגירתן.
ראש המטה של אכ"א אישר את ההמלצה, והוראה מקצועית מסודרת בנושא תפורסם בקרב סגלי הת"ש בספטמבר 2010.
ג הצעה להפחתה בכמות האישורים הנדרשים לבקשת תשמ"ש נבחנה ביסודיות כבר פעמיים בעבר, והנושא ייבחן שוב לקראת סוף שנת 2011 , במסגרת ההיערכות להפעלת מערכת E.
במערך הת"ש משרד מבקר המדינה מעיר כי על אכ"א לקדם את הטיפול בסוגיית סגירת בקשות ת"ש של חיילים בגין "חוסר שיתוף פעולה" מצדם ולסייע לחיילים המתקשים להשיג את המסמכים הנדרשים.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי אם חיילים מתקשים להשיג את האישורים הנדרשים ועקב כך נסגרות בקשות ת"ש שהגישו, לא ראוי להשתמש במונח "חוסר שיתוף פעולה", אלא במונח המשקף נסיבות אלה באופן מדויק יותר.
קיום ראיונות של מפקדים עם חיילים הנמנים עם אוכלוסיות מיוחדות פקודת מטכ"ל בנושא "קליטת חייל חדש ביחידה, עריכת ראיונות, טיפול בבקשות ובפניות, איתור בעיות פרט ומצוקות במהלך השירות - חיילים בשירות חובה" קובעת כי "מפקד, שכפופים לו חיילים, אחראי ליזום פעולות לאיתור בעיות פרט ומצוקות חיילים, לטפל בהן בדחיפות ולהסתייע לשם כך במפקדיו ובבעלי תפקידים .
21 ,ראו נציב קבילות החייליםדוח שנתי 36 ( 2007 '), עמ37.
22 Enterprise Reso urce Planning , מערכת לתכנון משאבי ארגון- מערכת מידע המשמשת לעיבוד נתונים מינהלי בארגון אשר מטפלת בכל צורכי עיבוד הנתונים שלו כמקשה אחת.
צבא ההגנה לישראל 167 .
על פי הפקודה, מפקד יחידה, בדרגת רס"ן לפחות, חייב לקיים ריאיון עם החייל במקרים המנויים בה, ובכלל זה על מפקד לראיין אחת לשישה 168 דוח שנתי61א .
חודשים את החיילים המוגדרים כ"אוכלוסייה מיוחדת".
לפי הפקודה, נכללים בהגדרה זו, בין היתר, חייל הזכאי לתשמ"ש וחייל בודד.
בביקורות שעשה ענף ביקורת באכ"א בשנים 2007 -2009 נמצא כי מפקדים רבים מקיימים באיחור ראיונות עם חיילים מאוכלוסיות מיוחדות, וכי חלק מהמפקדים אף אינם מראיינים אותם כלל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על צה"ל לפעול לאכיפת הפקודה בנוגע לקיום ראיונות עם "אוכלוסיות מיוחדות", ולהטמיע בקרב המפקדים את החשיבות של קיום ראיונות כאלה במועד, בעיקר משום שהראיונות נותנים ביטוי לאחריות של המפקדים לטיפול באוכלוסייה זו.
בתשובת צה"ל נמסר, בין השאר, כי במסגרת ההכשרות של המפקדים מוצגות להם גם הציפיות מהם בתחום הפרט; וכי בשנת 2011 יבצע ענף ביקורת באכ"א ביקורות ייעודיות לעניין ראיונות של מפקדים עם חיילים הנמנים עם אוכלוסיות מיוחדות וביקור של מפקדים במגורים של חיילים בודדים.
אי-עדכון תקרות התשמ"ש בהתאם לחוקת התשמ"ש, נבחנים כלל מקורות ההכנסה של משפחת החייל, ונקבעת תקרת הסיוע הקבועה עבורה בהתאם לכמה מאפיינים, כגון מספר הקטינים במשפחה והמצב המשפחתי של ההורה (להלן - תקרת התשמ"ש).
בהתאם להפרש בין הכנסות המשפחה לתקרת התשמ"ש נקבעים עצם הזכאות וסכום התשלום למשפחה.
על פי חוקת התשמ"ש, עדכון בקצבאות המוסד לביטוח לאומי, שהן אחד ממקורות ההכנסה של משפחות חיילים רבות, מחייב עדכון בתקרות התשמ"ש.
שיטת העדכון שומרת על הצמדה של תקרות התשמ"ש לשינויים בשכר הממוצע במשק (אשר משמש בסיס לחישוב קצבאות הביטוח הלאומי).
קצבאות המוסד לביטוח לאומי עולות מידי שנה באפריל או במועד תשלום תוספת היוקר במשק (לפי המוקדם מביניהם).
בביקורת נמצא כי צה"ל עדכן את תקרות התשמ"ש בפעם האחרונה באפריל 2006 , וכי מאותו מועד סכומה של הגבוהה שבהן הוא 3,612 ש"ח23 .
לעומת זאת, קצבאות הביטוח הלאומי עודכנו מאז מדי שנה בשנה, ומהמועד האמור ועד מועד סיום הביקורת גדל סכומן בשיעור כולל של כ-17% .
מיולי 2009 ועד אפריל 2010 פנו נציגי מחלקת פרט באכ"א כמה פעמים לנציגי היועץ הכספי לרמטכ"ל וניהלו מגעים עמם בנושא עדכון תקרות התשמ"ש, אולם במועד סיום הביקורת הן עדיין לא עודכנו.
עקב כך, חלק מהבקשות לתשמ"ש נשללו, משום שהקצבה הייתה גבוהה מתקרת התשמ"ש; במקרים א חרים אי-עדכון התקרות גרם להפחתת סכומי הזכאות.
למשל, תקרת התשמ"ש למשפחת חייל שאמו חד-הורית ומפרנסת שני קטינים היא 2,889 ש"ח (מאפריל 2006 ועד מועד סיום הביקורת).
בשנת 2007 אושרו לה תשמ"ש בסך 383 ש"ח; אותה משפחה קיבלה בשנת 2008 תשמ"ש בסך193 .
23 תקרה זו רלוונטית, למשל, לגבי הורי חייל שהכנסתם היא מעבודה והם מפרנסים חמישה קטינים.
צבא ההגנה לישראל 169 .
ש"ח בלבד; בשנת 2009 - קיבלה תשמ"ש מינימלי בסך 171 ש"ח ואילו בשנת 2010 - בקשת התשמ"ש עבור משפחה זו נשללה.
יודגש כי צה"ל מסר בתשובתו כי במסגרת עבודת מטה שביצע אכ"א בשנת 2010 בנוגע לסיוע לחיילים ב"תחום האפור" 170 דוח שנתי61א .
נמצא כי אי -עדכון תקרות התשמ"ש היה הגורם העיקרי לגידול בהיקף החיי לים שנזקקו לסיוע כלכלי במסגרת ה"תחום האפור".
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה כי ממצא דומה העלה משרד מבקר המדינה כבר בעבר בביקורת בנושא "הטיפול של צה"ל בחיילים הזקוקים לסיוע כלכלי" 24.
בביקורת זו נמצא כי במסגרת עדכון תקרות התשמ"ש ביולי 2001 לא עדכנו היועץ הכספילרמטכ"ל ואכ"א חלק מתקרות אלו, שלא לפי חוקת התשמ"ש.
כאמור, בשל אי -עדכון תקרות התשמ"ש מאפריל 2006 ועד יוני 2010 העביר צה"ל סכומי סיוע מופחתים לחלק מן הזכאים, ומחלק ממשפחות הזכאים נמנע לחלוטין סיוע במסגרת תשמ"ש.
נוכח החובה המעוגנת בחוקת התשמ"ש לעדכן את תקרות התשמ"ש ובשל העיכוב המתמשך בעדכונן, על היועץ הכספי לרמטכ"ל לעדכנן בהקדם ועל אכ"א לעקוב אחר הנושא ולוודא שהתקרות אכן מעודכנות.
בתשובת צה"ל נמסר כי במסגרת עבודת מטה שהתבצעה במחלקת הפרט באכ"א בחודשים פברואר -יוני 2010 , אישרה ראש המטה של אכ"א, בתיאום עם היועץ הכספי לרמטכ"ל, את עדכון תקרות התשמ"ש, והעדכון הופעל הלכה למעשה מ - 1.
צה"ל הוסיף כי מחלקת פרט באכ"א תפעל מול היועץ הכספי לרמטכ"ל לעדכון התקרות מדי שנה בשנה בחודש אפריל, כמתחייב על פי חוקת התשמ"ש.
הטיפול בבקשות של מלש"בים בתחום הת"ש .
כאמור, אחת ממטרות ה מהלך שזכה לכינוי "הת"ש האחר", שאותו הנהיגה מחלקת פרט באכ"א בשנת 2006 , היה חיזוק מערך טיפול הת"ש במלש"בים ובשלב ההכשרה הראשונית של החייל, כדי לאתר בהקדם האפשרי את החיילים הזקוקים לטיפול פרט; לקבוע אילו חיילים זכאים להטבות בתחום הת"ש עוד לפני גיוסם לצה"ל, או לכל היותר במהלך ההכשרה הראשונית, באופן שיאפשר לשלבם באופן מהיר ואיכותי במסגרת הצבאית.
יחידת "מיטב", הכפופה לחטיבת תכנון ומינהל כוח אדם באכ"א, מופקדת על ביצוע הליכי המיון והשיבוץ של כלל המלש"בים והחיילים בצה"ל.
הטיפול במלש"בים נעשה באמצעות לשכות הגיוס, הכפ ופות ליחידת "מיטב".
מאבחנת פסיכוטכנית בלשכת הגיוס מראיינת כל מלש"ב.
בראיונות אלה מאותרים מלש"בים בעלי פוטנציאל לבעיות פרט, והם מזומנים לריאיון אצל רכזת ת"ש כחצי שנה לפני הגיוס (להלן - דיבוב פרט).
בעקבות הריאיון מתקבלת בלשכת הגיוס החלטה אם להגיש בקשת ת"ש.
כ אשר מוגשת בקשה כזאת, המלש"ב מתבקש לצרף מסמכים לאימותה, מתקיים אצלו ביקור בית, אם הדבר נדרש, ומתקבלת ההחלטה בנושא הבקשה.
אם הוחלט לסייע למלש"ב - המסמכים הרלוונטיים אמורים להישלח ליחידה שאליה ישובץ לאחר גיוסו, לצורך ביצוע הטיפול.
מחלקת פרט באכ"א קיימה בשנתיים האחרונות שתי עבודות מטה כדי לבחון את מגמות הטיפול בבעיות ת"ש של מלש"בים ושל חיילים בהכשרה ראשונית לשם שיפור האפקטיביות של הטיפול בפרט.
עבודות המטה עסקו בשני מחזורי גיוס של .
24 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 56א ( 2005 '), עמ165 .
צבא ההגנה לישראל 171 .
יחידות שדה: גיוס אוגוסט 2008 וגיוס אוגוסט 2009 ,.
בעבודות מטה אלה הועלה בין היתר: 1 .
בעבודת המטה לגבי גיוס אוגוסט 2008 צוין ששיעור החיילים שלשכת הגיוס הכירה בזכאותם להטבות ת"ש קטן ואף "בטל בששים" לעומת שיעורם שנקבע במסגרת פעילות יחידות ההכשרה 172 דוח שנתי61א .
בעבודת המטה בנושא גיוס אוגוסט 2009 נותחו נתונים המלמדים על מספר המלש"בים המוכרים כזכאים לתשמ"ש מהיותם מלש"בים ועד שלושה חודשים לאחר גיוסם, ונמצא כי רק 47% מאוכלוסייה זו הוכרו כזכאים בהיותם מלש"בים.
שיעור ניכר מן המלש"בים אשר נקראים לדיבוב פרט בלשכת הגיוס אינם מגישים בקשות בתחום הת"ש או אינם משלימים את הטיפול בבקשות שהגישו.
ברוב הבקשות לתשמ"ש שאושרו בלשכות הגיוס ניתנו זכאויות זמניות לתקופה קצרה של שלושה חודשים עד חצי שנה, נוכח מחסור באישורים שהמלש"בים נדרשים להגיש בלשכות הגיוס.
לאחר מכן יש צורך להתחיל את כל התהליך מחדש, בצירוף כל המסמכים המעודכנים, כדי לקבל זכאות קבועה לתשמ"ש.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח החשיבות של איתור מוקדם ככל הניתן של חיילים הזקוקים לסיוע בתחום הת"ש, על אכ"א לגבש תכנית פעולה לשיפור היכולת לאתרם עוד בהיותם מלש"בים.
במסגרת זו ראוי להנחיל למלש"בים את חשיבות הצורך להציג את מלוא הנתונים האמורים בשלבים המוקדמים, כדי להבטיח את מימוש הזכאות בתחום הת"ש למי שזכאי לכך ולפעול להגברת שיתוף הפעולה של המלש"בים בנושא זה.
בתשובת צה"ל מספטמבר 2010 נמסר, בין השאר, כי אכ"א רואה בסיום הליכי הטיפול בפרט עוד בהיותו מלש"ב יעד מרכזי ומשמעותי.
עוד מסר צה"ל כי חיזוק הקשר עם המלש"ב הוא יעד אסטרטגי של יחידת "מיטב" ובא לידי ביטוי בפעילויות שונות שנעשו לאחרונה בתחום זה, ובהן: הפצת חוברות מידע בנושא זכויות ת"ש למלש"בים המיועדים ללחימה, הפצת חוברות מידע לכלל המלש"בים בעברית ועל פי ארץ מוצא, הקמת לשכת גיוס מקוונת וירטואלית לשם מתן מענה איכותי לפניות המלש"ב, הקדמת הדיבוב של אוכלוסיית העולים החדשים וקיום "יום פתוח" בהשתתפות המלש"בים ובני משפחותיהם.
צה"ל הוסיף כי בחודשים האחרונים מבוצעת במחלקת פרט באכ"א עבודת מטה מקיפה לבחינת האפקטיביות של מהלך ה"ת"ש האחר" בתחום תהליכי הטיפול במלש"ב ובהכשרה הר אשונית.
ממצאי עבודה זו יהיו בעלי תוקף רב יותר מזה של העבודות החלקיות שבוצעו בעבר והוזכרו לעיל, והם יוצגו באוקטובר 2010 .
מסקנות העבודה ישמשו בסיס לגיבוש תכנית עבודה לעיסוק במענה הניתן לחייל בהמשך שירותו הצבאי.
תנאי העבודה של סגלי הת"ש .
מערכות המחשב המשמשות את סגלי הת"ש לצורך עבודתן משתמשות קצינות הת"ש בכמה מערכות מחשב שונות, הן לשם ניהול הטיפול בבקשות והן לשם הזנת הזכאויות לחיילים.
גורמים שונים במערך הת"ש באכ"א וביחידות שנבדקו מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי הצורך לעבוד עם כמה מערכות מחשב בעת ובעונה אחת גורם לסרבול של העבודה; וכי נמצאו ליקויים רבים בתפקוד של חלק ממערכות אלה.
התברר כי המערכת לניהול תשמ"ש המשמשת את קצינות הת"ש ביחידות לחישוב סכום ההטבות שחיילים זכאים להן - החל בשלב הגשת הבקשה על ידי החיילים וכלה בשלב קבלת החלטה צבא ההגנה לישראל 173 .
לגבי הבקשה- היא מיושנת מאוד, קשה ללימוד ואינה מאפשרת בקרה על טעויות בהזנת הזכאויות, וכי בפועל קורות טעויות רבות כאלה.
נושא זה עלה לדיון באכ"א בשנים 2009 ו- 2010 .
למשל, ביולי 2009 כתבה ראש מטה אכ"א וראש חטיבת הפרט, תא"ל אורנה ברביבאי, לראש מחלקת תכנון ובקרה באכ"א, כי לפי הצפי השנתי, 174 דוח שנתי61א .
שגיאות המערכת הממוכנת לניהול תשמ"ש מסתכמות ביותר ממיליון ש"ח, "בהעדר מערכת בקרה".
בינואר 2010 הוצג נושא המערכת לניהול תשמ"ש לראש מטה אכ"א ועלה כי לא חל כל שינוי במצב, וכי סגלי הת"ש אינם משתמשים במערכת בצורה נכונה אלא מבצעים תיקונים וחישובים ידניים כדי ליישם את שינויי המדיניות, והדבר גורם לטעויות.
לדעת משרד מבקר המדינה, אף שכל העוסקים בת"ש ביחידות ובמפקדות ערים לכך שהמערכת לניהול תשמ"ש מיושנת ואינה מאפשרת לטפל כנדרש בתחום התשמ"ש, הרי שבמועד סיום הביקורת הטיפול של חטיבת הפרט באכ"א בנושא עדיין לא הביא לשיפ ור המערכת.
ראוי שאכ"א יפעל לכך שבידי סגלי הת"ש תהיה מערכת שתאפשר למלא את צורכי סגלי הת"ש.
כלי העבודה של סגלי הת"ש א.
משרד סגל הת"ש : בביקורת נמצא כי לעתים המשרדים של סגלי הת"ש חולקים כניסה משותפת עם משרדים אחרים ביחידות, והדבר מקשה מאוד לקבל חיילים לש יחות פרטיות ולשמור על צנעת הפרט שלהם, כפי שמתחייב מאופי הנושאים של שיחות אלו.