HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
חיצוניות מפעולות חציבה יהיה נפרד מתשלום התמלוגים או מס משאבי הטבע.
היא, שבעוד גובה סכום התמלוג או מס משאבי הטבע נועדו להבטיח את חלקו הראוי של הציבור .
במשאב טבע זה, הרי שהיטל סביבתי על החציבה נועד להביא להפנמה של ההשפעות .
החיצוניות על ידי הבעלים או הנהנה מפעולות החציבה.
הפנמה זו תייצר תמריץ להפחתת .
ההשפעות החיצוניות, וכן להגברת השימוש בתחליפים לחומרי חציבה".
עוד נכתב בדוח הצוות כי "הנזק הכלכלי כתוצאה מההשפעות החיצוניות השליליות של הפקת .
חומרי חציבה נע בטווח שבין 360-460 מיליון ש"ח בשנה ועלות הנזק הבריאותי הישיר מזיהום .
אוויר בלבד מוערכת בכ-96 מיליון ש"ח בשנה".
הצוות גם ציין כי "אומדנים אלה לא כללו נזקים .
למערכות אקולוגיות וערכי טבע ועל כן הערכות אלו הן הערכות חסר מעצם טבען".
בין היתר המליץ הצוות לקבוע היטל בגובה 10% מהעלויות החיצוניות (כשקל לטון חומרי .
חציבה), ולאחר תקופה של 5 שנים לבחון את התפתחות התחום ולהעריך את השפעות ההיטל.
על מנת להביא לשינוי המבוקש הציע הצוות כי הכנסות ההיטל יופנו במלואן לתת-קרן ייעודית .
בקרן הניקיון, לצמצום נזקי חציבה ועידוד תחליפים.
בשל הפער הניכר בין הסכומים שמשלמות .
למדינה מחצבות ששווקו בפטור ממכרז לבין הסכומים שמשלמות מחצבות ששווקו במכרז, הציע .
הצוות "להכליל לעת הזו את ההיטל הסביבתי של המחצבות ששווקו במכרז כחלק מכלל .
התמלוג המשולם לרמ"י", כך שבפועל יושת ההיטל רק על המחצבות ששווקו בפטור ממכרז.
בספטמבר 2019 כתב המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה כי דוח הצוות הבין -משרדי .
ומסקנותיו הוצגו בספטמבר 2015 , והוחלט במועד זה לא לקדם את יישום ההמלצות, מחשש .
הצוות הבין-משרדי המליץ ליצור תמריצים לצמצום הנזקים הסביבתיים שגורמות מחצבות.
מומלץ כי השר להג"ס יבחן את הנושא על היבטיו השונים ויקבל החלטה אם יש מקום .
לקבל את המלצות הצוות, כולן א ו מקצתן, ובהתאם ינחה על מועדי ודרכי ביצוען.
מומלץ כי יבחן את האפשרות להפנות חלק מההיטל, אם יוחלט לגבותו, לשם מימון שיקום .
המחצבות לנוכח החסמים שפורטו לעיל.
מנכ"ל המשרד להג"ס כתב למשרד מבקר המדינה בספטמבר ובנובמבר 2020 כי העלאת סכום .
ההיטל על חומרי חציבה יכול "להוביל לשינוי משמעותי בכל הקשור לעידוד השימוש בחומרי .
בניין ממוחזרים", וכי הוא יפעל לכך שהמלצות הצוות הבין-משרדי יוצגו לפניו ולפני השרה להג"ס .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 שיטת התשלום לקרן .
בדוח מ-2000 :התייחס משרד מבקר המדינה לשיטת התשלום של בעלי המחצבות לקרן בציינו .
"מתוקף הפקודה והתקנות, בסמכות הנהלת הקרן להחזיר למשקם של מחצבה את הוצאות .
השיקום, כולן או מקצתן, ואף לשלם מקדמות בטרם האישור הסופי של החזר ההוצאות למשק ם.
כמו כן, חלה על כל בעל מחצ בה, לרבות מי שמפעיל א ותה למעשה, חובה לשלם לקרן .
תשלומים א שר יהוו בבוא העת מקור כספי לכיסוי הוצאות השיקום של אתר המחצבה.
לתשלומים אלה קובעות התקנות את מחיר המכירה הממוצע לכל טון של חומ ר הגלם המופק .
מהמח צבה, כשהוא על כלי רכב בשער המחצבה.
שגובה התשלומים לקרן אינו פועל יוצא .
של עלות השיקום הפיזית העתידית של המחצבה, אלא פועל יוצא של הערך (המחיר) של חומרי .
הגלם המופקים מן ה מחצב ה.
שכן לעתים ניתן להפיק חומר גלם יקר משטח חיצוב שהוא קטן .
וא שר עלות שיקומו תהיה יחסית קטנה, לעומת מקרה אחר, שבו מחצבה מפיקה חומר גלם זול, .
אך שטח החיצוב גדול ועלות שיקומה תהיה גדולה יותר.
בכ ך, מפעילי מחצבות מהסוג הראשון .
מסבסדים את מפעילי המחצבות מהסוג ה שני.
בשיטה הקיימת של גביית התשלומים אין כל .
התייחסות לגודל ולתנאי השטח של המחצבות, השונים זה מזה והמשפיעים על העלות העתידית .
לאור האמור, המליץ משרד מבקר המדינה בדוח מ -2000 לשקול את שינוי שיטת גביית .
התשלומים לקרן, לקבוע אותם על בסיס עלות השיקום המשוערת של כל מחצבה, ובכך לצמצם .
את היקף הסבסוד האמור.
בביקורת הנוכחית לא נמצא ו מסמכים ולפיהם הנהלת הקרן דנה בנושא שיטת גביית .
התשלומים ובאפשרות לקבוע את סכומם על בסיס עלות השיקום המשוערת.
משרד מבקר המדינה מציין כי העיקרון "המזהם משלם " (באנגלית: Polluter Pays Principle ) הוא .
עיקרון באתיקה סביבתית ובחקיקה סביבתית, ולפיו הגוף המזהם שאחראי ליצירת הזיהום .
אחראי לשלם עבור הנזק שהו א גרם לסביבה הטבעית ולבריאות ם של בני האדם שניזוקו .
העיקרון קיבל תמיכה חזקה מצד מדינות ה- OECD ומצד האיחוד האירופי.
סביבתית בי ן-לאומית העיקרון "המזהם משלם " מוזכר כעיקרון 16 בהצהרת ריו 157 לסביבה .
ופיתוח; בהצהרה זו נכתב: "על רשויות לאומיות לחתור לקדם הפנמה של עלויות סביבתיות .
ושימוש בכלים כלכליים; עליהן להתחשב בגישה שעל המזהם, בעקרון לשאת בעלות הטיפול .
בזיהום, להתייחס התייחסות הולמת לאינטרס הציבורי ובלא לסלף ענייני סחר והשקעה .
העי קרון "המזהם משלם " עומד בבסיס מדיניות סביבתית כמו מ ס סביבתי .
שנועדה לספק תמריץ להקטנת הזיהום מצד אחד, ולספק פיצוי לנפגעים ומקור למחקר אחר .
בכלכלה ה עיקרון "המזהם משלם " מקביל לרעיון של הפנמת עלויות, שבו .
העלות מוטלת על זה שיצר אותה 159 .
156 הדוח מ-2000 ', עמ585 .
157 ועידת ריו היא ועידה שכינס האו"ם ב-1992 במטרה למצוא דרכים להתמודד עם בעיות של סביבה ופיתוח.
גם בשם כוועידת הפסגה בעניין כדור הארץ או Earth Summit .
158 "אג'נדה 21 והצהרת ריו רקע, תקציר והיבטים ישראליים", המשרד לאיכות הסביבה, ירושלים (אפריל 2002.
159 מתוך אתר "אקו-ויקי".
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות משרד מבקר המדינה מציין גם כי מאז פורסם הדוח מ-2000 חוקק חוק הגנת הסביבה (המזהם .
משלם)(תיקוני חקיקה), התשס"ח-2008 (להלן- חוק הגנת הסביבה), וכי בדברי ההסבר לחוק .
נכתב, בין היתר: "מטרתו של חוק זה להגן ולשמור על איכות נאותה של הסביבה ולשפרה, .
למנוע פגיעה בסביבה או בבריאות הציבור ולשלול את הכדאיות הכלכלית שבפגיעה בסביבה, .
בין השאר באמצעות ענישה המתחשבת בשווי הנזק שנגרם, בטובת ההנאה שהושגה או ברווחים .
שהופקו תוך ביצוע עבירות שעניינן פגיעה כאמור".
שיטת תשלום לקרן בהתאם לעיקרון "המזהם ישלם" עולה בקנה אחד גם עם מסקנות .
ועדת ששינסקי 2 בדבר היטל סביבתי על מחצבות והמלצות הצוות הבין-משרדי וגם עם .
מטרתו האמורה של חוק הגנת הסביבה .
נוכח ההתפתחויות שחלו מאז נוסדה הקרן, .
מצבה האקטוארי של הקרן וריבוי המחצבות הנטושות, מומלץ שהנהלת הקרן תדון .
בסוגיית שיטת התשלום לקרן, לרבות בחינה של התאמה תעריפית לעיקרון של "המזהם .
ישלם" ושל ההשפעות האפשריות על עלויות תשומות הבנייה, ותציג את מסקנותיה לפני .
הגורמים הממונים עליה בממשלה.
בתשובה של משרד האנרגייה למשרד מבקר המדינה מינואר 2021 צוין כי שיטת התשלום לקרן .
היא "נושא אחד ממספר נושאים מקצועיים שלגבם הקרן תידרש, לאחר השלמת הבחינה .
האקטוארית, להסיק מסקנות ולקבל החלטות".
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 סיכום .
פעילות תחום החציבה והכרייה היא אחד ממנועי הצמיחה ה חשובים במשק המקומי, אך .
יש לה השלכות סביבתיות ניכרות.
מלבד מפגעי הרעש וזיהום האוויר ופגיעה במגוון .
הביולוגי שיוצרות המחצבות הפעילות, בתום פעילות החציבה נותרים מפגעים סביבתיים .
כגון: הפרת שטחים פתוחים ורציפותם, פגיעה בנוף, וסכנה להיווצרות .
מפגעי סביבה נוספים בשל השלכת פסולת בלתי חוקית, התרבות מזיקים, היווצרות מוקדי .
דגירה ליתושים, וגם סכנה בטיחותית של מפולות ונפילה.
לנוכח חיוניותה של פעילות זו .
למשק, מפגעי ה הסביבתיים הם בלתי נמנעים.
עם זאת, ניתן באמצעים רגולטוריים .
לצמצם את המפגעים ולפקח עליהם, ונדרש לטפל במחצבות בתום החציבה.
הביקורת הנוכחית העלתה כי אף שבמהלך השנים נעשו הליכים לאיתור מחצבות שסיימו .
את פעילותן, להכרזתן כאתרים טעוני שיקום ולשיקומן בפועל - נדרש לקדם את הטיפול .
מצד אחד, הגורמים שהמחוקק ייעד להם תפקיד מרכזי בנושא זה, המפקח על .
המכרות ורט"ג, נוטלים בהליך חלק מצומצם ולעתים פסיבי, ומצד אחר, הפעולות שמבצע .
הגורם הדומיננטי בתחום, הלוא הוא הקרן, אינן מעוגנות כנדרש בדין; רק 283 (כ-25% ) .
מכ- 1,100 המחצבות שאינן פעילות יותר הוכרזוכטעונות שיקום, ורק 197 (כ-70% ) מאלו .
שהוכרזו שוקמו בפועל; המונחים "שיקום" ו"תוכנית שיקום" קיבלו הגדרה מחייבת רק .
במסגרת תוכניות מתאר ארציות, ולא בחוק ובתקנות מחייבות; ההליכים לשיקום מחצבות .
נמשכים זמן רב, ועד היום שוקמו רק חלק קטן מהמחצבות הנטושות ולא נעשתה פעולה .
ייזומה לאיתור החסמים והסיבות לכך; פעולות השיקום השנתיות הסתכמו בכ-13 מיליון .
ש"ח בלבד, ובקרן נצברה בסוף 2019 יתרה של כ-640 מיליון ש"ח; הא סדרה הקיימת .
למימון השיקום לא נותנת מענה מספק לשיקום כל המחצבות הנטושות הקיימות במדינה, .
ואף לא ברור אם הנכסים שצברה הקרן, ותצבור בעתיד, יוכלו לתת מענה לכל .
התחייבויותיה הנוכחיות ולאלה שיוטלו עליה.
יצוין כי בצל משבר הקורונה החליטה .
הממשלה בספטמבר 2020 להעביר, באמצעות תיקון פקודת המכרות, 500 מיליון ש"ח .
מקופת הקרן לקופת המדינה, וכי בשנת 2025 יוחלט מתי וכיצד להחזיר סכום זה.
במציאות זו יש מקום שמשרד האנרגייה, יחד עם יתר הגורמים הרלוונטיים ובהם הקרן, .
רט"ג והמשרד להג"ס, יבחנו לבצע, במסגרת התיקון לפקודת המכרות שמקדם משרד .
האנרגייה או במסגרת אחרת, אסדרה מעודכנת של תחום שיקום המחצבות אשר ת צמצם .
את הפערים הקיימים כיום בין הדין ובין הפרקטיקה הנהוגה בנושא .
שיוגדרו המונחים "שיקום" ו"תוכנית שיקום" ויוצק בהם תוכן, שיאזן באופן ראוי בין צורכי .
שמירת הטבע והמערכות האקולוגיות למול צורכי פיתוח ושימושי קרקע חלופיים, יוגד רו .
תפקידיהם של הגורמים העוסקים בשיקום מחצבות והממשקים ביניהם, ותוגדר סמכותם .
כך שזו תתאים לתפקידיהם ול תחומי אחריותם.
כמו כן ראוי שייקבע גורם מוסמך הנושא .
באחריות כוללת על מערך שיקום המחצבות בישראל, לרבות מחצבות נטושות אשר לא .
הוכרזו כטעונות שיקום, אשר ינהל ויתפעל מערך זה.
עוד מוצע כי הקרן לשיקום מחצבות .
תכין תוכנית רב-שנתית למימוש היתרות שנצברו ברשותה וטרם מומשו וכי תפעל לעדכון .
הדוח האקטוארי כדי לבחון את המקורות הנדרשים לשם שיקום כלל המחצבות הנטושות .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות מן הראוי שכל הגורמים העוסקים בנושא סביבתי חשוב זה מן הבחינות הציבורית .
והלאומית, ובייחוד הקרן והגופים החברים בה, יאתרו את החסמים והסיבות לכך שרוב ן .
המכריע של המחצבות הנטושות טרם שוקם.
עליהם לנקוט את כל הפעולות הדרושות .
כדי להתגבר על החסמים הקיימים בעניין זה, לרבות סוגיות המימון, כדי לאפשר את .
שיקום המחצבות הנטושות, או את רובן לפחות, ולצמצם בכך את הנזק הסביבתי ואת .
הפגיעה הנופית שהן גורמות.
מחקר מדעי מתקדם זקוק לשני מרכיבים קריטיים - האחד, חוקרים מצוינים החותרים לפרוץ את .
גבולות ההבנה המדעית, והשני - תשתיות מחקר עדכניות שיאפשרו לחוקר לבצע את עבודתו.
תשתיות המחקר הנדרשות לצורך עריכת מחקרים "פורצי דרך" בחזית המדע הופכות גדולות, .
הן נועדו לקדם מחקר חדשני, ועלות הקמתן והפעלתן חורגת פעמים .
רבות מיכולותיה של אוניברסיטה אחת.
תשתיות המחקר הגדולות והמרכזיות מקבלות תשומת .
לב רבה בתכנון ובביצוע של תקצוב ממשלתי , והן נתפסות כבסיס לפוטנציאל הצמיחה .
המחקרית וכמנוע צמיחה כלכלית.
לצד שני מרכיבים אלו , נדרשת גם תוכנית תקציבית .
שתאפשר את הוצאת המחקר המדעי לפועל.
האקדמיה הלאומית למדעים ציינה בשנת 2016 כי קיים פער גדל והולך ב תחום המחקר המדעי .
בין ישראל לבין המדינות המתקדמות, בכל האמור בהצטיידות בתשתיות מחקר גדולות ויקרות, .
דוגמת מיקרוסקופים אלקטרוניים רבי עוצמה ובתחומים גדולים - מדעיים, בתחום מדעי הרוח, .
דוגמת מילונים מדעיים ומסדי נתונים במדעי החברה.
דירוג בין-לאומי של אוניברסיטאות המחקר בישראל: לוח 1 שלהלן מציג את דירוג האיכות .
הבין לאומי של אוניברסיטאות המחקר בישראל.
מהלוח ניתן ללמוד כי ככלל, בשנים 2010 - .
2020 חלה ירידה1 בדירוג של האוניברסיטאות לפי הדירוגים הבין-לאומיים המובילים.
יודגש שההצגה המובאת להלן של הדירוג הבין-לאומי של אוניברסיטאות המחקר בישראל היא .
כללית וכי לא נבדק בדוח זה הקשר בין הירידה בדרוג האוניבריסטאות לבין תשתיות המחקר .
1 בדירוגי האוניברסיטאות הבין -לאומיים, המספר המוצמד לאוניברסיטה מסמן את מיקומה בדירוג, כאשר ככל .
שהמספר גבוה יותר, מיקומה של האוניברסיטה בדירוג נמוך יותר.
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה לוח 1: דירוג אוניברסיטאות המחקר בישראל .
על פי הדירוגים הבין-לאומיים המובילים .
דירוג שנחאי2 דירוג Times Higher .
Education3 דירוגQS4 .
הטכניון 101 - 150 101 - 150 251 - 300 301 - 350 224 257 .
העברית 72 101 - 150 178 201 - 250 145 162 .
תל אביב 101 - 150 101 - 150 201 - 250 201 - 250 205 219 .
בר אילן 301 - 400 401 - 500 401 - 500 401 - 500 551 - 600 551 - 560 .
בן גוריון 301 - 400 401 - 500 501 - 600 601 - 800 352 419 .
חיפה 401 - 500 601 - 700 501 - 600 601 - 800 601 - 650 651 - 700 .
מכון ויצמן 101 - 150 93 201 - 250 201 - 250 224 257 .
על פי הנתונים באתרי המרשתת (אינטרנט) של דירוג שנחאי, דירוג Times Higher Education ודירוגQS , .
2 דירוג שנחאי ( Shanghai Ranking Consultancy ) מתפרסם אחת לשנה משנת2003 .
בשנותיו הראשונות ערכה את .
הדירוג אוניברסיטת ג'יאו טונג שאנגחאי, ומשנת 2009 נערך הדירוג בידי ארגון עצמאי.
הדירוג משווה בין 1,800 .
מוסדות להשכלה גבוהה בעולם ומדרג את1,000 המובילים שבהם.
הדירוג נעשה בהתאם לנוסחה המשקללת את .
מספר הבוגרים שזכו בפרס נובל ובמדליית פילדס (10%); ( אנשי סגל שזכו בפרס נובל ובמדליית פילדס20%) ; .
חוקרים שפרסמו מאמרים המצוטטים בהרחבה ב-21 ( קטגוריות שונות20%) ; מאמרים של אנשי סגל שפורסמו .
בירחונים Nature ו- Science (20%); מאמרים במאגרי המידע Science Citation Index ו- Social Sciences Citation Index .
(20%); ( וכן ביצועים אקדמיים של המוסד10%.
3 דירוג של האוניברסיטאות הטובות בעולם המתפרסם על ידי Times Higher Education , שבועון בריטימוביל בתחום .
משנת 2004 ועד לשנת2009 פרסםהשבועון את דירוג האוניברסיטאות הטובות בעולם בשיתוף .
משנת2010 מפרסם השבועון דירוג נפרד, בשיטה שונה.
מאגר המידע ל גבי ציטוטי מאמרים ששימש .
עבור השבועון הופק בשיתוף פעולה עם חברת המידע תומסון- רויטרס.
משנת 2014 מתבסס הדירוג על מאגר המידע .
timeshighereducation.
4 חברת Quacquarelli Symonds (QS) מדרגת מוסדות השכלה גבוהה בעולם על פי מדדים שונים הבוחנים את איכות .
המחקר וההוראה ואת המוניטין של המוסדות האקדמיים.
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בעשור הראשון של שנות האלפיים החלה בעולם ההתמודדות עםה אתגר המורכב של גיבוש .
מדיניות לאומית להקמת תשתיות מחקר מתקדמות.
במסגרת התמודדות זו עברו מדינות שונות, .
ובהן פינלנד, אוסטרליה והולנד , ממיפוי צורכי המדע ליצירת מסמך מדיניות של "מפת דרכים", .
הנסמך על הקניית סמכות לגוף המגבש את המפה, קביעת השותפים לתהליך, הגדרת סוגי .
תשתיות מחקר וקריטריונים להערכת חשיבותן ותרומתן, קביעת סדרי עדיפויות בין התשתיות, .
הערכת עלותן וקביעת מודל תקצוב שיבטיח גם את ניהולן, תפעולן ושדרוגן.
ההוצאה למחקר ופיתוח אזרחי בישראל בהשוואה בין -לאומי ת: המונח מחקר ופיתוח .
(להלן - מו"פ) מוגדר פעילות שיטתית ומקורית המיועדת ליצור ידע מדעי או טכנולוגי חדש, כולל .
ידע על אדם, תרבות וחברה, או לפתח יישום חדש מדעי או טכנולוגי 5 .
המונח מו"פ כולל שלוש .
פעילויות - מחקר בסיסי, מחקר יישומי ופיתוח: מחקר בסיסי - עבודה ניסויית או עיונית שמבוצעת בעיקר לשם רכישת ידע חדש לגבי .
תופעות ועובדות גלויות, ללא יישום או שימוש מתוכננים מראש.
מחקר יישומי - עבודה מקורית שמבוצעת לשם רכישת ידע חדש המכוון לייעוד מוגדר או .
פיתוח - עבודה שיטתית המבוססת על ידע קיים אשר הצטבר במחקרים וניסויים מעשיים, .
במטרה ליצור חומרים, מוצרים או מכשירים חדשים, להטמיע תהליכים, שירותים או .
מערכות חדשות או לשפר במידה ניכרת את אלה הקיימים.
5 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקהההוצאה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי , 1990 - 2018 ( ינואר2020 '), עמ .
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה ההוצאה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי, במחירים שוטפים, הסתכמה בשנת 2018 בכ-65.
מיליארד ש"ח ושיעורה בתמ"ג היה 4.
בשנת2017 הייתה ההוצאה למו"פ אזרחי בישראל .
8% מהתמ"ג- השיעור הגבוה ביותר מבין המדינות המפותחות החברות ב- OECD , כמתואר .
תרשים 1: השקעה במו"פ אזרחימכלל התמ"ג ב מדינות נבחרות ב- OECD, .
לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ההוצאה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי 1990 - 2018 (ינואר2020 , .
), בעיבוד משרד מבקר המדינה .
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 ההוצאה הלאומית למו"פ אזרחי מתחלקת בין כמה מגזרים6 ,: המגזר העסקי, המגזר הממשלתי .
מגזר ההשכלה הגבוהה ומגזר המלכ"רים הפרטיים.
בלוח 2 שלהלן מצוינים נתונים בדבר .
התפלגות ההוצאה למו"פ האזרחי בין המגזרים המבצעים, בישראל ובממוצע מדינות ה- OECD , .
ובתרשים2 מצוינים נתונים בדברשיעור ההוצאה למו"פ של מגזר ההשכלה הגבוהה מכלל .
ההוצאה הלאומית למו"פ בישראל ובמדינות נבחרות ב- OECD: .
לוח2: הוצאה לאומית למו"פ אזרחי, לפימגזר .
המדינה המגזר העסקי המגזר .
על פי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ההוצאה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי 1990 - 2018 ( ינואר2020, .
6 הוצאות הביצוע כוללות הוצאות שוטפות בגין עלויות העבודה ( שכר עבודה והמשכורת) והוצאות נלוות לשכר; צריכת .
ביניים - ערך הסחורות והשירותים שנצרכו כתשומות בתהליך הייצור, למעט נכסים קבועים, שצריכתם נרשמת .
כבלאי; השקעה גולמית - הוצאות על בניינים, ציוד, מכונות וכלי רכב אשר נרכשו למטרות מו"פ.
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה תרשים 2: שיעור ההוצאה למו"פ של מגזר ההשכלה הגבוהה מכלל ההוצאה .
הלאומית בישראל ובמדינות נבחרות ב - OECD, 2017 .
על פי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ההוצאה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי 1990 - 2018 (ינואר2020 , .
מתרשים 2 עולה, ששיעור ההשקעה במו"פ אזרחי מהתוצר המקומי הגולמי (תמ"ג) בישראל הוא .
הגבוה ביותר מבין מדינות ה- OECD , והוא יותר מכפול מהשיעור הממוצע של מדינות ה- OECD .
עם זאת, משקלה של מערכת ההשכלה הגבוההבביצוע המו"פ האזרחי גדול במדינות ה - OECD .
באופן ניכר לעומת ישראל- שיעור ההוצאה למו"פ האזרחי של מערכת ההשכלה הגבוהה .
בישראל, מסך ההוצאה למו"פ האזרחי בישראל הוא 9.
8% , לעומת שיעור ממוצע של26.
במדינות ה- OECD ; שיעור ההוצאה האמורה בישראל הוא הנמוך ביותר בקרב מדינות ה- OECD .
במדינות כקנדה ושווייץ השיעור גבוה פי ארבעה מאשר בישראל .
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 האחריות להמלצה על מדיניות לאומית בתחום המחקר והפיתוח: המועצה הלאומית .
למחקר ופיתוח אזרחי (להלן - המולמו"פ) שבמשרד המדע והטכנולוגיה (להלן - משרד המדע) .
היא הגוף בישראל שעל פי החוק 7 הוטל עליו, בין היתר, להמליץ לממשלה על קווים למדיניות .
לאומית כוללת, שנתית ורב-שנתית, בתחום המחקר והפיתוח האזרחי, וכן על הקמת תשתיות .
למחקר ופיתוח וקביעת סדרי עדיפויות לאומיים.
את הניסיון הראשון בישראל לגיבוש תוכנית .
אסטרטגית ארוכת טווח עשתה המולמו"פ לפני יותר מעשור.
כשלב מקדים לתכנון היא החליטה .
למפות את תשתיות המחקר הקיימות במסגרות אזרחיות במדינה.
את פרויקט המיפוי הטילה .
המולמו"פ על מוסד שמואל נאמן למחקר מדיניות לאומית (להלן - מוסד נאמן), והוא הגיש לה .
את ממצאיו בדצמבר 2010 .
מעורבות האקדמיה בקביעת מדיניות בתחום המחקר והפיתוח: בסמוך לכך, גם בקרב .
קובעי המדיניות באקדמיה גברה ההכרה בצורך ההולך וגדל בהקמת תשתיות מחקר מרכזיות .
בתחומי המחקר המדעי ובצורך לגבש מדיניות אסטרטגית ותכנון רב -שנתי לפיתוח תשתיות .
לפיכך, בסוף 2012 החליטההוועדה לתכנון ותקצוב (להלן - הוות"ת) של המועצה .
להשכלה גבוהה (להלן - מל"ג) לקיים גם היא תהליך אסטרטגי לטווח ארוך שיאפשר לה לפתח .
ולהקים תשתיות מחקר מרכזיות לאקדמיה ולהשתתף בהן, ומינתה ועדה מייעצת לתשתיות .
מחקר מרכזיות לאקדמיה בראשות פרופ' דוד הורן (ועדת הורן).
יו"ר הוות"ת דאז ציין שתפקידה .
של הוועדה המייעצת יהיה למפות מדי פעם בפעם את תשתיות המחקר הקיימות, לברר באופן .
שיטתי מהם הצרכים בכל תחום ותחום ולהמליץ על מפת דרכים להשקעה בתשתיות, שתשקף .
את סדר העדיפויות שהוועדה רואה לנכון.
7 חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי, התשס" ג-2002.
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה הגופים העוסקים בתיעדוף ובקידום של .
תשתיות מחקר אזרחיות מרכזיות .
בישראל פועלים כמה גופים ממלכתיים לתכנון, הקמה ופיתוח של תשתיות מחקר אזרחיות .
(להלן - תשתיות מחקר) 8 : .
תרשים3: הגופים הפעילים בתכנון, .
הקמה ופיתוח של תשתיות מחקר אזרחיות .
משרד המדע והטכנולוגיה: משרד המדע הוא הגורם הממשלתי האחראי לתשתית המדעית - .
המשרד תומך בהקמת מרכזי ידע תשתיתיים ברחבי הארץ בתחומי מחקר .
שונים, שהרעיון המסדר של הפעלתם הוא העברת ידע קיים מתקדם למגוון רחב של חוקרים, .
ולא יצירת ידע חדש כמקובל בפרויקטים של מחקר.
כמו כן, המשרד אמון על ההשקעה במחקר .
מדעי במדינת ישראל בתחומי עדיפות לאומית.
8 יש גם תשתיות מחקר צבאיות ותשתיות מחקר בתעשייה.
דוח זה אינו עוסק בהן.
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בשנת2019 תקצב משרד המדע את המחקר (מחקרים ומלגות) בכ -153 מיליון ש"ח.
עד מועד סיום הביקורת באוקטובר 2020 , (להלן- מועד סיום הביקורת) תקצב המשרד את .
המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי (המולמו"פ): חוק המועצה הלאומית למחקר .
ולפיתוח אזרחי, התשס"ג-2002 , קובע, בין היתר, כי המולמו"פ תייעץ לממשלה ולוועדת השרים .
לענייני מדע וטכנולוגיה בכל הנוגע ל גיבוש מדיניות לשם ניצול המאגר המדעי והטכנולוגי של .
במולמו"פ מכהנים 15 חברים, ובין יתר תפקיד יה הוא להמליץ לממשלה .
על קווים למדיניות לאומית כוללת, שנתית ורב-שנתית, בתחום המחקר והפיתוח האזרחי, ועל .
קביעת סדרי עדיפויות לאומיים.
שר המדע הוא השר האחראי מטעם הממשלה על המולמו"פ, .
והוא גם מכהן כיו"ר ועדת השרים לענייני מדע וטכנולוגיה.
העבודה השוטפת של המולמו"פ נעשית בחלוקה לנושאים רוחביים המנוהלים על ידי ועדות .
בכל הנוגע לתשתיות מחקר ופיתוח עוסקת מטעם המולמו"פ הוועדה הלאומית לתשתיות .
הוועדה לתכנון ותקצוב של המל"ג (הוות"ת): בין יתר תפקידה של הוות"ת הוא להציע את .
התקציב להשכלה הגבוהה בהתחשב בצ ורכי החברה והמדינה ו לקדם את המחקר וההשכלה.
הוות"ת מתקצבת הקמה ותפעול של תשתיות מחקר באקדמיה באמצעות הקצבות מיוחדות או .
באמצעות תקצוב מוסדות ההשכלה הגבוהה לצורך זה.
כמו כן, היא מתקצבת השתתפות .
בתשתיות מחקר בין-לאומיות לצורך שימושם של חוקרים ישראלים בהן.
במסגרת החופש האקדמי שניתן לאוניברסיטאות הן מקדמות את המחקר אצלן גם ל פי המדיניות .
הייחודית שלהן על פי סדרי עדיפויות שכל אוניברסיטה קובעת לעצמה.
בשנת הלימודים (להלן - שנה"ל) התש"ף (אוקטובר 2019 - ספטמבר2020,) עמדהתקציב .
הכולל של הוות"ת על 11.
8 מיליארד ש"ח, מתוכם כ-8 מיליארד ש"ח מיועדים להקצבהישירה .
לאוניברסיטאות ולמכללות 9 .
כחלק מההקצבה הישירה לאוניברסיטאות מתוקצב רכיב המחקר .
באוניברסיטאות המחקר בהיקף של כ-3.
כמו כן, בתקציב שנה"ל התש"ף .
6 מיליארד ש"ח לקידום המחקר האקדמי, ובכלל זה לקרנות מחקר שונות, .
לתשתיות מחקר ו למלגות מחקר .
5 מיליארד ש"ח לאוניברסיטאות ו-1.
מיליארד ש"ח למכללות .
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה לוח 3: תקציבהוות"ת ל קידום המחקר בשנ ה"ל ה תש"ף .
ייעוד תקציב בשנה"ל התש"ף בש"ח .
הקצבות ישירות לאוניברסיטאות - רכיב .
תשתיות מחקר 11 253 מיליון ש"ח .
מלגות מחקר 12 88 מיליון ש"ח .
על פי נתוני תקציב הוות"ת למערכת ההשכלה הגבוהה, שנה " ל ה תש" ף.
רשות החדשנות: רשות החדשנות היא תאגיד סטטוטורי, ו היא פועלת על פי חוק 13.
תומכת בפרויקטים של הקמת תשתיות מחקר בעיקר בתעשייה, ובחלק מהמקרים אף בתקצוב .
פרויקטים המשותפים לתעשייה ולאקדמיה, ואף משתתפת במימון פרויקטים במסגרת פורום .
תשתיות לאומיות למחקר ופיתוח (להלן - פורום תל"ם).
הסיוע שהיא מעניקה לפרויקטים של .
מו"פ מסייע הן לחברות התעשייתיות והן לאקדמיה גם ברכישה וגם בתחזוקה של תשתיות מחקר .
הרשות מעודדת את המחקר והפיתוח התעשייתי , שהוא מרכיב חיוני ומהותי לצמיחתן .
של תעשיות עתירות טכנולוגיה, תוך השקעת המשאבים הנדרשים, הרחבת התשתית .
הטכנולוגית והמדעית והשקעה בהון האנושי הקיים במדינה.
בשנת 2019 תמכה רשות החדשנות בכ-1,600 פרויקטים בתחום המו"פ בסכום כולל של כ -1.
מיליארד ש"ח, מתוכם כ-324 מיליון ש"חעבור תשתיות טכנולוגיות.
רשות החדשנות בסכום של כ- 334 מיליון ש"ח בתוכנית המו"פ האירופית14 .
הקרן הלאומית למדע: הקרן הלאומית למדע תומכת בקידום המחקר הבסיסי בישראל .
באמצעות תקציב שהיא מקבלת מ הוות"ת.
בשנת תש" ף תקצבה הוות"ת את הקרן בסכום של .
הקרן מעניקה תמיכה, בעיקר באמצעות מענקי מחקר לחוקרים, למגוון רחב .
של תחומי מחקר, ובהם מדעים מדויקים, טכנולוגיה, מדעי החיים ורפואה ומדעי הרוח והחברה.
הקרן תומכת במחקר הבסיסי על סמך קריטריונים של מצוינות מדעית בתחומי דעת שונים .
ואיכות המחקר, שמתוכנן להיות "פורץ דרך" בתחומו , והיא אינה מגבילה את קידום המחקר .
10 בין היתר, הקרן הלאומית למדע; קרן למחקרים עם משהב"ט ועם הוועדה לאנרגיה אטומית; מחקרים ברפואה; קרן .
המו"פ האירופי; קרן מחקר ארה"ב-ישראל; קרן גרמניה -ישראל; ומחקרים משותפים עם חוקרים וסטודנטים מהודו .
11 תשתיות מחקר כלליות- המרכז לחקר הים התיכון, המרכז לחקר המוח, מחקר תחליפי נפט, חברות בארגוני מחקר .
בין-לאומיים ותשתיות מחקר מוסדיות (ציוד וכוח אדם).
12 בין היתר, מלגות לקליטת סגל, דוקטורנטים, חוקרים ובעלי תואר שני.
13 החוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה, התשמ"ד-1984 .
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 לתחומים או נושאים ספציפיים על פני תחומים אחרים או נותנת להם עדיפות.
מחקרים אלו אמורים להזין חידושים בתחומי המדע השימושי , קרי המדע הטכנולוגי והתעשייתי.
פורום תל"ם: את פורום תל" ם הקימה האקדמיה הלאומית למדעים בשנת 1997 .
משתתפים באופן וולונטרי נציגים של הוות"ת, משרד י המדע, הביטחון והאוצר, רשות החדשנות .
והאקדמיה הלאומית למדעים.
הפורום אמור לקדם פרויקטים של תשתיות מחקר עתירי תקציב .
שאינם בתחום אחריותו הבלעדית של אחד הגורמים העוסקים בתחום, וזאת באמצעות איגום .
משאבים מתקציבי הגופים השונים.
ככלל, הפורום מגיב על בקשות של הגופים השותפים לסייע .
לקדם פרויקטים ספציפיים, באמצעות גיוס שותפים לפרוייקט ו/או גיוס משאבים.
פורום תל"ם בוחן באופן מקצועי את ההצעות והדרכים להקמת תשתיות מחקר לאומיות.
ממליץ על אופן איגום המשאבים והחלוקה בין הגופים השונים ועל הגורמים שיהיו אחראים .
להקמת תשתיות אלו ולבקרה עליהן.
לפורום תל "ם אין תקציב ייעודי להקמת תשתיות מחקר .
לאומיות; מתכונת הפעולה שלו היא פרויקטלית ונקבעת אד-הוק לפי ההצעות המתקבלות.
ממועד היווסדו הוקמו באמצעותו 13 תשתיות מחקר לאומיות בתקצוב כולל של קרוב לחצי .
מיליארד דולר, ו בהן, בין היתר - מרכז מחקר לננוטכנולוגיה בטכניון בעלות של 78 מיליון דולר .
ומרכזי מו"פ לננוטכנולוגיה בחמש אוניברסיטאות בעלות של 142.
נוספים נמצאים בבחינה.
בחודשים ינואר - אוקטובר 2020 בדק משרד מבקר המדינה את הנושאים האלו: מדיניות התכנון .
של הקמת תשתיות מחקר מרכזיות, ובכלל זה בחינת קיומה של תוכנית אסטרטגית להקמת .
תשתיות לאומיות, וכן בחינת פעילות הוות"ת לתכנון ולהקמה של תשתיות מחקר מרכזיות .
באקדמיה; הסדרת השימוש בתשתיות מחקר מרכזיות ואופן ההפעלה של תשתיות מחקר .
קיימות, לרבות היבטים של פיקוח, תקצוב והנגשה.
במסגרת זו נבדקו המולמו"פ, המל"ג וה וות"ת; שמונה אוניברסיטאות ומוסדות המחקר - .
אוניברסיטת תל אביב, האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת בן גוריון, אוניברסיטת חיפה, .
אוניברסיטת בר אילן, אוניברסיטת אריאל, הטכניון ומכון ויצמן למדע; וארבע תשתיות מחקר .
מרכזיות השייכות למוסדות המחקר בהשכלה הגבוהה - המרכז הישראלי לחקר הים התיכון .
(אוניברסיטת חיפה), המרכז למחקר ודימות המוח האנושי (מכון ויצמן), המרכז הארצי לעכברים .
טרנסגניים (האוניברסיטה העברית) ומוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט (אוניברסיטת תל אביב).
נוסף על פעולות הביקורת, פנה משרד מבקר המדינה לסגני נשיא ים למחקר של .
האוניברסיטאות15 ושל מכון ויצמן ושל הט כניון (להלן - סגני הנשיא ים למחקר) בבקשה לקבלת .
הבקשה עסקה בהיבטים הנוגעים הן לצורך בתשתיות מחקר והן לאופן הניהול והתחזוקה .
15 האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת בן גוריון, אוניברסיטת חיפה, אוניברסיטת אריאל .
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה של תשתיות מחקר מרכזיות והשימוש בהן.
לבקשה השיבו כל שמונ ת מוסדות המחקר .
האקדמיים האמורים (להלן - הבקשה לקבלת מידע).
המדיניות והתכנון של הקמת תשתיות מחקר .
תוכנית אסטרטגית להקמת תשתיות מחקר .