HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במחוז צפון הוגשו חמש הצעות מועמדות לתפקיד פרקליט ועדת האתיקה.
המחוז המליץ על שלושה מהם והביא אותם בפני ועדת המכרזים, והיא בחרה באחד מהם לתפקיד.
ואולם, לאחר המינוי ביקש המועמד לבטל את מינויו, ולפיכך פורסם מכרז חדש לתפקיד.
למכרז החדש הוגשו 41 הצעות; המחוז המליץ על חמישה מהם בפני ועדת המכרזים, וזו לא מצאה ביניהם אף מועמד מתאים לתפקיד.
באוגוסט 2010 אישרה ועדת המכרזים את הצעתו של מנכ"ל המחוז למנות לתפקיד עו"ד שמועסק מ - 2007 כיועץ משפטי מלווה לפרויקט בניית בית הפרקליט של מחוז הצפו ן בנצרת.
אותו עו"ד שימש קודם לכן גם בא כוח הקובל במחוז שטיפל בהכנת חלק מהקובלנות, וייצג את המחוז בפני בית הדין המשמעתי בכמה מהן.
מהאמור לעיל עולה שהמחוזות קיימו סינון ומיון ראשוני של מועמדים בלי שנקבעו מראש אמות מידה אחידות ושוויוניות, ובחרו, ללא שקיפות ראויה, להמליץ בפני ועדת המכרזים על מועמדים ששימשו כבר בתפקיד.
יתר על כן, העובדה שהמחוז הציע רק את המועמד ששימש בפועל בתפקיד רכז אתיקה או בא כוח הקובל במחוז, ואם הגיש יותר ממועמד אחד נבחר מי ששימש בפועל רכז אתיקה או בא כוח הקובל במחוז, מעלה חשש שהליך המכרז נעשה למראית עין בלבד.
: פומביות ההחלטות של בתי הדין המשמעתיים עקרון פומביות הדיון הוא עיקרון יסוד של עשיית צדק במשטר דמוקרטי.
עם זאת, עד התיקון בחוק, התקיים הדיון בבתי הדין המשמעתיים בדלתיים סגורות, ופסקי הדין לא פורסמו לציבור.
ברפורמה הוכרה לראשונה זכות הציבור לדעת על קיומם של .
109 רכזהאתיקה טיפל בבירור תלונות, מסר חוות דעת לוועדת האתיקה וייצג אותה בהליכים שהתקיימו בבית הדין המשמעתי.
בא כוח קובל טיפל בעיקר בהכנת קובלנות וייצוג בהליכים לפני בית הדין המשמעתי לשכת עורכי הדין 357 .
הליכים משמעתיים המתקיימים נגד עורכי דין ועל תוצאותיהם.
כדי לשמור על שקיפות ולאפשר ביקורת ציבורית קבע החוק כי הדיון בבתי הדין המשמעתיים יתקיים בדרך כלל בדלתיים פתוחות 111 , תוך פרסום פסקי הדין ובציון שם הנאשם112 .
ב לחוק 358 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
החוק113 את הל שכה לקבוע בכללים את משך הזמן, המקום והאופן שבו יועמד פסק הדין לעיון הציבור.
שנתיים וחצי לאחר התיקון בחוק, מיוני 2008 ועד מועד סיום הביקורת, דצמבר 2010 , עדיין לא קבעו הלשכה ומשרד המשפטים כללים בעניין פרסום פסקי הדין המשמעתיים.
הלשכה אמנם גיבשה כללים לפרסום - כללי לשכת עורכי הדין (פרסום פסקי דין משמעתיים), התשס"ט- 2008 , ובהם הוסדר אופן העמדת פסקי הדין המשמעתיים לעיון הציבור, ואולם בשל חילוקי דעות בין הלשכה ובין משרד המשפטים בנוגע לאופן פרסום פסקי הדין המשמעתיים והצורך להטיל אגרות, עדיין לא אושרו כללים אלה.
יצוין כי הלשכה החלה לפרסם פסקי דין משמעתיים באתר האינטרנט שלה באמצעות קישור למאגר מידע חיצוני של פסקי דין114 (להלן- המאגר), ואולם נמצא שאיתור פסק דין באמצעות אתר האינטרנט של הלשכה הוא תהליך מסורבל ובלתי יעיל: היות והמאגר אינו מפרט את פסקי הדין המשמעתיים שניתנו לפי סדר מסוים - מחייב איתור פסק דין חיפוש לפי פרטים שאינם מצויים תמיד בידי המחפש; אפשרויות החיפוש הן מוגבלות, אין אפשרות לאתר פסקי דין בעלי מאפיינים משותפים, ולרוב מתקבל פסק דין ישן או פסק דין ללא שם הנאשם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד המשפטים כי בכוונתו לקדם, בשיתוף עם הלשכה, את גיבושו של פתרון מוסכם שיהיה בו כדי לתרום לנגישות ולשקיפות של פרסום פסקי דין משמעתיים.
משרד מבקר המדינה מטעים כי על הלשכה להסדיר, באישור משרד המשפטים, כללים בנוגע להעמדת פסקי הדין המשמעתיים לעיון הציבור באופן גלוי ונגיש, כד י לאפשר שקיפות, פתיחות וביקורת ציבורית, ולהגביר את אמון הציבור בהליך השיפוט המשמעתי בכלל, ובפסקי הדין המשמעתיים בפרט.
משך הטיפול בתלונות משך הטיפול בתלונות המוגשות נגד עורכי דין נקבעו בכללי סדרי הדין.
לפי כללים אלה כאשר נודע לקובל באמצעות תלונה או בדרך א חרת על עברת משמעת שביצע עורך דין, והוא סבור שיש מקום להגיש קובלנה - עליו לשלוח לעורך הדין העתק מהתלונה או הודעה על ידיעה בדבר עברת משמעת, ולתת לו אפשרות להשיב עליה בכתב בתוך 14 יום או פרק זמן ארוך יותר לפי שיקול דעתו.
אם עורך הדין אינו משיב בתוך פרק הזמן שהוקצה לו, רשאי הקובל להגיש קובלנה גם ללא תשובתו.
החלטת הקובל אם להגיש קובלנה או לא תינתן בתוך 90 יום מקבלת התשובה, אלא אם כן קיימות נסיבות המצדיקות שיהוי, ואז עליו לנמק את השיהוי ולהודיע על כך למגיש התלונה.
משרד מבקר המדינה בדק בוועד המרכזי ובוועדים המחוזי ים את משך הטיפול בתלונות מקבלת התלונה ועד החלטת ועדת האתיקה הארצית וועדות האתיקה המחוזיות על הגשת קובלנה או על גניזת התלונה.
נבדקו תלונות שהוגשו בשנים .
ב(ב) לחוק 114 חיפוש באמצעות מאגר פדאור גוגל.
לשכת עורכי הדין 359 .
2006 -2009 , וועדת האתיקה סיימה לטפל בהן (קיבלה החלטה בעניינן) במהלך שנת 2009115 .
משך הטיפול הושווה לתקן של181 יום כפרק זמן מרבי .
115 בדיקת משך הטיפול בידי ועדות האתיקה בתלונות שהטיפול בהן הסתיים בשנת 2009 כללה את התלונות שהוגשו משנת 2006 ואילך, היות והליכי הטיפול שהסתיימו בשנת 2009 בתלונות שהוגשו לפני שנת 2006 הם ברובם מקרים חריגים שהכללתם בבדיקה עלולה לעוות את הממצאים ואת משמעותם.
360 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
וללא הארכות מיוחדות כנקבע בכללים: מקדם של 14 יום להחלטת הקובל אם יש מקום להגיש קובלנה ומשלוח העתק התלונה לעורך הדין + 14 יום לקבלת התשובה מעורך הדין + 90 יום לקבלת החלטה בדבר הגשת קובלנה או גניזת התלונה (להלן - פרק הזמן המרבי).
בטבלה שלהלן מפורטות תוצאות הבדיקה של משך הטיפול מקבלת התלונה ועד החלטת ועדת האתיקה על הגשת קובלנה או גניזת התלונה, בתלונות שהגיעו לוועד המרכזי לטיפול ועדת האתיקה הארצית ובתלונות שהגיעו למחוזות לטיפול ועדות האתיקה המחוזיות.
260 24 236 מספר התלונות .
(75%) טופלו מעל118 ימים .
244 362 214 )משך טיפול ממוצע (בימים .
ועדת האתיקה - מחוז ת"א .
1,897 243 1,594 מספר התלונות .
(89%) 236 (97%) 1,400 .
(88%) טופלו מעל118 ימים .
271 355 259 משך טיפול ממוצע (בימים) .
304 39 265 מספר התלונות .
(76%) טופלו מעל118 ימים .
265 567 245 )משך טיפול ממוצע (בימים .
ועדת האתיקה - מחוז חיפה .
968 175 793 מספר התלונות .
(58%) 123 (70%) 436 .
(55%) טופלו מעל118 ימים .
222 261 214 )משך טיפול ממוצע (בימים .
ועדת האתיקה - מחוז דרום .
341 55 286 מספר התלונות .
287 364 272 )משך טיפול ממוצע (בימים .
ועדת האתיקה - מחוז צפון .
186 63 123 מספר התלונות .
(55%) 48 (76%) 54 (44%) טופלו מעל118 ימים .
135 178 113 )משך טיפול ממוצע (בימים מהנתונים עולה כי משך הטיפול ברובן הגדול של התלונות שהוגשו לוועד המרכזי ולוועדי המחוזות ארוך מפרק הזמן המרבי שנקבע בכללים: שיעור לשכת עורכי הדין 361 .
התלונות שמשך הטיפול בהן עלה על פרק הזמן המרבי נע בין 44% במחוז צפון ל-88% במחוז ת"א ובמחוז דרום בתלונות שנגנזו, ובין76% במחוז צפון ל -97% .
במחוז ת"א בתלונות שהסתיימו בהגשת קובלנה משך הטיפול הממוצע בתלונות שנגנזו נע בין 113 יום במחוז צפון ל-272 יום במחוז דרום, ובתלונות שהסתיימו בהגשת קובלנה - בין 178 יום במחוז צפון ל -567 יום במחוז ירושלים.
סך הכול, פרק הזמן הממוצע לטיפול בתלונה (ממוצע משוקלל של הוועד המרכזי והמחוזות) היה ארוך מפרק הזמן המרבי שנקבע בכללים ב- 113%.
362 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
יש תלונות שהטיפול בהן מתארך בשל נסיבות המחייבות זאת, ובכללים ניתנת אפשרות להאריך את פרק הזמן לטיפול בתלונה, כאמור לעיל - בין אם בהארכת משך הזמן הניתן לעורך הדין על מנת שימסור את תגובתו לתלונה ובין אם בהארכת משך זמן הטיפול בתלונה לאחר קבלת תגובתו; ואולם מקרים אלה אמורים להיות יוצאי דופן.
עם זאת, מהנתונים עולה כי המצב השכיח של טיפול בתלונה הוא של חריגה ניכרת מפרק הזמ ן הנדרש בהתאם לכללים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה הלשכה, בין היתר, כי על ועדות האתיקה מוטל עומס רב, ונראה כי בנסיבות העניין משך הזמנים שאליו מחויבות ועדות האתיקה לפי הכללים איננו ריאלי.
מחוז ת"א ציין בתשובתו כי במקרים לא מעטים נובע העיכוב בטיפול בתלונות מגורמים שאינם בשליטת ועדת האתיקה המחוזית.
למשל - במקרים שהמתלוננים אינם משתפים פעולה, או שיש צורך להשלים ראיות ופרטים בעקבות תגובת הנילונים.
עוד ציינה הלשכה בתשובתה כי לפי נוהל הטיפול בתלונות, אם לאחר הבירור הראשוני ועדת האתיקה מתרשמת כי יש ממש בתלונה, נ יתנת לנילון הזדמנות נוספת (מלבד התגובה הראשונית) להגיש תגובה סטטוטורית 116 לתלונה בטרם תתקבל החלטה אם להעמידו לדין.
בנסיבות אלו יש למנות את 90 הימים הנקובים בכללים רק ממועד קבלת התגובה הסטטוטורית.
גם מחוזות ת"א ודרום ציינו בתשובתם כי המועדים הנקובים בכללים מת חילים כאשר ועדת האתיקה מוצאת שיש מקום להגיש תלונה, והיא מבקשת תגובה סטטוטורית.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2011 ציין מחוז דרום כי בשל המבנה המיוחד של מערך האתיקה במחוז לפני הרפורמה, שבו ועדת האתיקה המחוזית לא הייתה חלק מהוועד המחוזי (שלא כבשאר המחוזות שבהם כיהן הוועד המחוזי גם כוועדת האתיקה המחוזית), הרי שנדרש היה אישור של הוועד המחוזי לכל החלטה של ועדת האתיקה המחוזית, והדבר האריך את משך הטיפול בתלונות.
עוד ציין מחוז דרום כי בשנים 2007 -2009 פעלו הוועד המחוזי וועדת האתיקה המחוזית בצורה מאומצת כדי להדבי ק פיגור גדול שהצטבר קודם לכן בטיפול בתלונות, ורוב התלונות שטופלו בשנת 2009 התקבלו בשנים קודמות.
המחוז ציין כי כיום עוסקת ועדת האתיקה בטיפול בתלונות שוטפות.
משרד מבקר המדינה מציין כי הבדיקות של משך הטיפול נעשו לפי פרקי הזמן המצוינים בכללים, ששיקפו בעת קביעתם את תפיסתם של הלשכה ומשרד המשפטים בדבר פרקי הזמן הראויים לטיפול בתלונות.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי על כל ועדות האתיקה לצמצם את משך הטיפול בתלונות ולקרבם ככל האפשר לפרקי הזמן הנקובים בכללים.
אם הלשכה סבורה שפרקי הזמן לטיפול בתלונות הנקובים בכללים צריכים לחול על הטיפול בתלונה משלב בקשת "התגובה הסטטוטורית" מהנילון עליה לפעול לתיקון הכללים.
116 לפי נוהל הלשכה לטיפול בתלונות על ידי ועדות האתיקה, "תגובה סטטוטורית" היא עמדתו של נילון לגבי תלונה - פנייה שוועדת האתיקה החליטה לראות בה תלונה כמובנה בסעיף 1 ,)לכללי לשכת עורכי הדין (סדרי הדין בבתי הדין המשמעתיים התשכ"ב- 1962 .
להבדיל מ"תגוב ה ראשונית", שהיא עמדתו של נילון בעניינה של פנייה שלא הוחלט לראות בה תלונה.
לשכת עורכי הדין 363 .
התמשכות ההליכים גורמת עינוי דין לנילונים ופוגעת באמון של המתלוננים והציבור כולו במערך הדין המשמעתי של הלשכה.
מן הראוי שמוסדות האתיקה של הלשכה בוועד המרכזי ובמחוזות ישכילו לקצר את הליך הטיפול בתלונות במסגרת הרפורמה במערך הדין המשמעתי.
364 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
משרד מבקר המדינה מסכם כי המחוקק הקנה ללשכה את הסמכות הבלעדית לקיים שיפוט משמעתי לחבריה ולמתמחים שנחשדו בביצוע עברות משמעת כלפי עמיתיהם וכלפי הציבור הרחב.
ועדת אלוני שבחנה בשנת 1995 אתמכלול ההיבטים של הנושא המליצה להשאיר את הדין המשמעתי במסגרת הלשכה בסברה שזוהי המסגרת המתאימה ביותר.
עם זאת המליצה הוועדה לשנות מן היסוד את מערך הדין המשמעתי כדי שיהיה בלתי תלוי ומקצועי יותר.
לאחר 13 שנה אומצו המלצותיה ועוגנו בחקיקה.
ואולם הסדרת המערך החדש לא הושלמה; יישומם של כמה מרכיבים לוקה בחסר, ובפועל המערך עדיין לוקה בתחלואיו הישנים - חוסר אחידות בהחלטות על הגשת קובלנות ושקיפות בלתי מספקת.
בשים לב לכך שלהטמעת השינויים הרבים הכלולים ברפורמה דרושים זמן, הסתגלות וסבלנות, מן הראוי שמוסדות הלשכה ישלימו את התקנתם של כללי המשמעת, יגבשו נוהל אחיד וממצה לטיפול בתלונות, יקצרו את משך הטיפול בתלונות ויישמו כראוי את מרכיבי הרפורמה במערך הדין המשמעתי.
סיוע משפטי למעוטי אמצעים .
תכנית "שכר מצווה" שמפעילה הלשכה למתן סיוע משפטי למעוטי אמצעים (להלן - התכנית), החלה לפעול בשנת 2002 במטרה להרחיב את הנגישות למערכת המשפטית גם לאלו שאין ביכולתם לשכור שירות משפטי מקצועי.
התכנית מעניקה סיוע משפטי ללא תשלום בתחומים אזרחיים117 , והיא משלימה את פעילותה של לשכת הסיוע המשפטי במשרד המשפטים המעניקה ייצוג משפטי על פי אמות מידה כלכליות שנקבעו בחוק 118 ".
לצד התכנית פועלת קרן "שכר מצווה בע"מ- קרן התרומות של התכנית (להלן - קרן התרומות או הקרן) 119 .
עד נובמבר 2009 הפעילה הלשכה את התכנית באופן וולונטרי, ובחודש זה אושר תיקון לחוק 120 והוסף תפקיד חובה ללשכה, ולפיו היא "תיתן סעד משפטי למעוטי אמצעים שאינם זכאים לכך מהמדינה לפי חוק" 121 .
בספטמבר 2009 אישרה המועצה הארצית כללים למתן סיוע משפטי למעוטי אמצעים, שבמועד סיום הביקורת טרם אושרו בידי שר המשפטים וועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת.
117 ,בין השאר בתחומי מעמד אישי ומשפחה (גירושין, החזקת ילדים, אבהות, אימוץ אפוטרופסות, צווי מניעה, צווי הגנה וכו'), פשיטת רגל, הוצאה לפועל, שטרות, דיני עבודה, דיור ציבורי ופינוי מדירה, סכסוכי שכנים, תביעות כספיות (כאשר הפונה הוא הנתבע), סיוע לעובדים זרים, צרכנות.
התכנית אינה מעניקה סיוע בתחום הפלילי ובתחומי התעבורה, תביעות נזיקין, הכנת צוואות, מסים, רישום בטאבו ותביעות נגד עורכי דין וכן בתיקים שניתן לנהל תמורת שכר טרחה מותנה.
118 ראו בדוח מבקר המדינה 61 .
"ב, בפרק "מתן סיוע משפטי בתחום האזרחי 119 ראו להלן בתת-הפרק "קרן התרומות של התכנית".
120 'חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס34 ), התש"ע- 2009 , שאושר בכנסת ב- 23.
'התיקון התבסס על הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס34 ) (סעד משפטי למעוטי אמצעים), התש"ע - 2009 .
) לחוק לשכת עורכי הדין 365 .
תכנית "שכר מצווה" היא תכנית ארצית המיושמת בחמשת מחוזות הלשכה.
בכל מחוז פועלים מרכ זי זכויות למתן ייעוץ משפטי ראשוני (להלן - מרכזי הזכויות) ובהם עורכי דין מתנדבים.
מנגנון 366 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
התכנית כולל את מינהלת התכנית, רכזת ארצית ורכזים מחוזיים.
התכנית גם מפעילה קו טלפון כלל-ארצי לטיפול בפונים המאויש בידי סטודנטים למשפטים 122.
במרכזי הזכויות נותנים עורכי ד ין מתנדבים ייעוץ משפטי ראשוני והכוונה כללית לפונים ללא תשלום.
מרכזי הזכויות נמצאים במתנ"סים ובלשכות רווחה ברחבי הארץ.
הפונים מגיעים ישירות למרכזים, או מופנים לפגישת ייעוץ לאחר שפנו טלפונית.
לצורך קביעת זכאותו של הפונה לייצוג בידי עורך דין במסגרת התכנית, נ בדקת הכנסתו של הפונה מכל מקור שהוא.
כאשר הכנסתו של הפונה (ומשפחתו) נמוכה מרמה מסוימת, וגבוהה מרמת ההכנסה המרבית המזכה בסיוע של לשכות הסיוע המשפטי של המדינה, הוא זכאי לסיוע מהתכנית123 כל עוד שווי הרכוש שבבעלותו אינו עולה על גובה מסוים.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב רב את ייסודה והפעלתה של תכנית "שכר מצווה" בידי הלשכה, והוא סבור כי נעשית בה פעילות חשובה ביותר בהגנה על זכויותיהם המשפטיות של אלו שמצבם הכלכלי אינו מאפשר להם לשכור ייעוץ משפטי.
ואולם, בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי התכנית הופעלה בהיקף מצומצם למדי כמתואר להלן.
פרסום התכנית : על פי נתוני הלשכה (המפורטים בהמשך) עלה מספר הפונים למרכזי הזכויות מכ- 1,200 בשנת 2005 לכ- 4,000 בשנת 2009 ,.
עם זאת מישיבת דירקטוריון קרן התרומות של התכנית מספטמבר 2009 , עולה כי אמצעי הפרסום של התכנית והיקפו אינם מספיקים, ויש להרחי ב אותם כדי לידע את מעוטי האמצעים בדבר האפשרות להסתייע בה.
באותה ישיבה הציעה מנהלת התכנית לעשות זאת באמצעות פרסומה בטלוויזיה ובמקומונים.
הביקורת העלתה כי הלשכה לא ניצלה במלואם את התקציבים שהוקצו מדי שנה לפרסום התכנית, אף שהיה ניתן להגביר באמצעותם את המודעות לקיומה ולמטרתה.
בשנת 2006 היה שיעור הניצול של התקציב שהוקצה לפרסום התכנית 26% ; בשנת 2007 - 54% ; בשנת 2008 - 28% ובשנת 2009 - 63% .
בשנים 2006 -2009 הוקצו בסך הכול 267,000 ש"ח לפרסום התכנית, ומהם נוצלו רק 113,000 ( ש"ח42% .
) יתר על כן, בישיבת הדירקטוריון שה וזכרה לעיל ציינה מנכ"לית הוועד המרכזי כי "התקציב הזה של הפרסום לא ממומש כי לא היו תכניות ".
דבריה מצביעים על כך שהלשכה אמנם הקצתה משאבים ]פרסום[ לפרסום התכנית, אך לא תכננה את המהלכים הפרסומיים הדרושים לפרסום אפקטיבי של התכנית תוך ניצול הולם של המשאבים שהוקצ ו לכך.
122 "תכנית "שכר מצווה 2009 .
, לשכת עורכי הדין 123 באמות המידה נקבעו רמות הכנסה מזערית ומרבית המזכות בסיוע מהתכנית לפי מספר הנפשות במשפחה.
כך, למשל, לפי אמות המידה שנקבעו בינואר 2009 רמת ההכנסה החודשית המזכה בסיוע מהתכנית למשפחה בת ארבע נפשות נעה בין 5,927 ש"ח ל- 7,389 ש"ח.
בכללים למתן סעד משפטי שגיבשה הלשכה נקבעו אמות מידה חדשות לזכאות לקבלת סיוע מהתכנית.
לשכת עורכי הדין 367 .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה הלשכה כי הביקורת מתעלמת מפרסום שאינו כרוך בעלויות כספיות, כמו פרסום בבתי המשפט או באמצעות לשכות הרווחה.
בחירתה שלא לנצל את מלוא התקציב שהקצתה לפרסום נבעה מהבנה כי די בפרסום הקיים כדי להבטיח חשיפה אפקטיבית של התכנית לצ יבור הרחב ולגורמים הנזקקים בפרט.
368 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובת הלשכה אינה מתיישבת עם הצורך שהועלה בישיבת דירקטוריון קרן התרומות מספטמבר 2009 להרחיב את פרסום התכנית כדי להגביר את המודעות לתכנית.
תשובת הלשכה אינה מתיישבת גם עם דבריה של מנכ"לית הוועד המרכז י באותה ישיבה כי תקציב הפרסום לא מומש בשל היעדר תכניות פרסום; דהיינו - אי-ניצול תקציב הפרסום לא נבע מהבנה כי די בפרסום הקיים, אלא מכך שללשכה לא היו תכניות לפרסום תכנית "שכר מצווה".
ייצוג פונים : להלן נתונים על מספרי הפונים למרכזי הזכויות ותיקי הייצוג שאושרו בהם בשנים 2005 -2009 : .
2009 2008 2007 2006 2005 .
4,095 3,890 3,223 1,197 1,269 פונים למרכזי הזכויות .
244 176 199 191 234 תיקי ייצוג .
4% שיעור המיוצגים מסך הפונים .
2,588 1,022 770 703 592 הופנו ללשכות הסיוע המשפטי של .
1,507 2,868 2,453 494 677 יתרת הפונים .
6% שיעור המיוצגים מיתרת הפונים מהנתונים עולה כי מספר הפונים בשנים 2005 -2009 גדל יותר מפי שלושה.
לעומת זאת לא עלה בהתאמה שיעור מקבלי הייצוג מכלל הפונים, ואף ירד בשנים אלו בכשני שליש.
אמנם מספר מק בלי הייצוג עלה בשנת 2009 ,, אך מספרם של הפונים, ובעיקר של אלה שקיבלו ייצוג נותר נמוך124 .
משרד מבקר המדינה סבור כי מספרם הנמוך של הפונים שקיבלו ייצוג מעלה חשש שאמות המידה למתן ייצוג לפונים אינן נותנות מענה מספק לנזקקים לסיוע משפטי שאין ידם משגת לשלם בעבורו או שרבים מהם אינם מודעים לקיומה של אפשרות זו.
ספק אם רמת הפרסום של התכנית והיקף הסיוע שניתן בה הולמים את החשיבות שהוקנתה למתן הסיוע למעוטי אמצעים בידי הלשכה, שבאה לידי ביטוי בהפיכתו לאחד מתפקידי החובה של הלשכה.
על הלשכה לבחון אם אמות המידה החדשות בכללים שגיבשה למתן סיוע משפטי למעוטי אמצעים אכן יאפשרו לה לממש כראוי את תפקידה החדש.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה הלשכה כי היא זו שקידמה את תיקון החוק באופן שיחייב אותה להעניק לציבור שירות שעלותו תמומן על ידה, מתוך הבנה כי מקצוע עריכת הדין כולל בחובו גם שליחות חברת ית.
הלשכה הוסיפה שהיא עושה כמיטב יכולתה לחזק את תוכנית "שכר מצווה" ולהבטיח סיוע משפטי לפלח נרחב ככל האפשר מהאוכלוסייה הזקוקה לו.
124 ניתן ללמוד על כך אם נשווה זאת למספר הפונים למרכזי הסיוע המשפטי של משרד המשפטים, שבשנת 2009 היו להם כ- 60,000 .
פונים לשכת עורכי הדין 369 .
משרד מבקר המדינה מעריך את יזמתה הברוכה של הלשכה לקבל על עצמה להעניק סיוע משפטי למעוטי יכולת כתפקיד המוטל עליה בחוק.
יש לכך חשיבות חברתית ומסר חיובי לציבור עורכי הדין.
מובן שאין ביכולתה של הלשכה להעניקו לכל מי שידו אינה משגת לרכוש אותו, אך כדי שאכן יהפוך לאחד מתפקידי החובה של הלשכה הלכה למעשה חשוב להרחיב את ציבור הנהנים ממנו - זאת באמצעות הרחבת היקף הפרסום של תכנית "שכר מצווה" ובאמצעות בחינה מחדש של אמות המידה שנקבעו לקבלת סיוע משפטי.
קרן התרומות של התכנית : קרן התרומות "שכר מצווה בע"מ" שהוקמה כחברה לתועלת הציבור (ראו להלן) מרכזת כספים שתורמים עורכי דין כדי לתמוך במערך התכנית ולמימון ההוצאות הנלוות לניהול הליכים משפטיים (אגרות משפט, שכר עדים מומחים, חוות דעת מקצועיות וכיו"ב).
(א) חברה לתועלת הציבור היא חברה שבתקנו ן שלה נקבעו מטרות ציבוריות בלבד, ונאסרה בו חלוקת רווחים או כל חלוקה אחרת לבעלי המניות125 .
על חברה לתועלת הציבור לפעול להשגת מטרותיה הציבוריות באמצעות שימוש מתאים במקורותיה הכספיים.
צבירת עודפים כספיים בידי החברה לאורך זמן אינה עולה בקנה אחד עם פעילות הולמת להשגת מטרותיה הציבוריות.
בשנים 2007 -2009 צברה הקרן עודפים ניכרים.
בשנת 2007 היה הרכוש השוטף של הקרן (שהורכב מנכסים פיננסיים נזילים) כ - 191,000 ,ש"ח ובניכוי ההתחייבויות השוטפות של הקרן נותרו בידיה כ - 184,000 ;ש"ח בשנת 2008 הייתה היתרה כ - 244,000 ש"ח; בסוף שנת 2009 עמדה לרשות הקרן יתרה של כ- 252,000 ש"ח.
משרד מבקר המדינה מציין כי צבירת העודפים הכספיים בידי הקרן בשנים הללו, בלי להשתמש בהם לתמיכה בתכנית "שכר מצווה", אינה עולה בקנה אחד עם ייעודה כחברה לתועלת הציבור.
בתשובתה ממרץ 2011 למשרד מבקר המדינה מסרה הלשכה כי הקרן "נועדה בין היתר לצורך מימון אגרות וחוות דעת מומחים הנלווים להליכים המשפטיים שמתקיימים במסגרת תוכנית שכר מצווה.
אין ביכולתה של הקרן לצפות את מספר הפונים ואת ההליכים שתידרש לממן ומשכך היא נדרשת לצבור עודפים ולהבטיח את יכולתה להמשיך לפעול אף ככל שתידרש למימון הליכים רבים או יקרים יותר".
משרד מבקר המדינה סבור כי לנוכח צבירת העודפים בקרן עליה להפריש, לאחר בחינה מקצועית, שיעור מוגדר מהם לצורך מימון עלויות פוטנציאליות של ה ליכים משפטיים במסגרת התכנית וביתרת העודפים לסייע, בדרכים נוספות, בהשגת מטרות התכנית.
(ב) ביוני 2007 'נכנס לתוקף תיקון התשס"ז (מס2 ) לחוק החברות, התשנ"ט- 1999 (להלן- חוק החברות), ולפיו חברה לתועלת הציבור תמנה ועדת ביקורת, שבין שאר תפקידיה126 עליהלבדוק את תקי נות פעולות החברה ומוסדותיה, לרבות .
125 חוק החברות, התשנ"ט- 1999 , סעיף345.
ח ס"ק (ה) לחוק החברות 370 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
התאמתן למטרותיה; את השגת יעדי החברה ביעילות ובחיסכון; לעקוב אחר ביצוע החלטות האספה הכללית של החברה והדירקטוריון שלה; להציע לדירקטוריון דרכים לתיקון ליקויים בניהול החברה; לבדוק את ענייניה הכספיים של החברה, את פנקסי החשבונות שלה ואת תשלומי השכר לרבות אופן השימוש שלה בכספיה לקידום מטרותיה.
לשכת עורכי הדין 371 .
בדצמבר 2007 מינה דירקטוריון הקרן ועדת ביקורת ובה שלושה חברים.
באפריל 2008 התכנסה ועדת הביקורת לישיבה ראשונה.
בישיבה העלו יו"ר הוועדה ואחד מחבריה הסתייגויות עקרוניות מעצם הקמת הקרן ופעילותה.
מאז הקמתה של ועדת הביקורת ועד מועד סיום הביקורת לא התכנסה הוועדה שוב.
יתר על כן, למרות ההסתייגויות שהעלו חברי ועדת הביקורת מפעילות הקרן בישיבתם הראשונה, לא התקיים בעניינן כל דיון בדירקטוריון הקרן, ולמותר לציין כי פעילות הקרן לא נבחנה מחדש.
משרד מבקר המד ינה מעיר כי היה על הדירקטוריון לוודא כי ועדת הביקורת מתפקדת כראוי כדי להבטיח התנהלות תקינה של הקרן.
על הלשכה, כבעלת הקרן, לשמור על קיום נורמות של ממשל תאגידי - פיקוח, בקרה ודיווח נאותים בניהולה של הקרן, לדאוג לכך שהדירקטוריון יחדש את פעילותה של ועדת הביקור ת, ויוודא כי היא פועלת כראוי וממלאת את תפקידיה בהתאם לנדרש בחוק.
על הלשכה ודירקטוריון הקרן לוודא שהקרן מתנהלת באופן תקין ומשיגה את מטרותיה.
הפיכת פעילות הלשכה למתן סיוע משפטי למעוטי אמצעים שאינם זכאים לסיוע משפטי מהמדינה לתפקיד חובה של הלשכה מטילה עליה את האחריות להבטיח, במידת יכולתה, מענה אפקטיבי למעוטי האמצעים הפונים אליה לקבלת סיוע משפטי.
כדי להגדיל את שיעור מקבלי הסיוע המשפטי יש להרחיב את היקף הפרסום שלו, ולבחון מחדש את התאמתן של אמות המידה שנקבעו לקבלתו.
תפקידי רשות של הלשכה .
לצד תפקידי החובה מתיר החוק ללשכה לעסוק בפעולות נוספות בכמה מישורים: שמירה על האינטרסים של עורכי הדין וקידומם (באמצעות ההרשאה "לפעול להגנת ענייניהם המקצועיים של חברי הלשכה", "לייסד קרנות ביטוח, קרנות פנסיה ומוסדות אחרים של עזרה הדדית לחברי הלשכה", ו"לשמש בורר ולמנות בוררים"); פיתוח מקצוע עריכת הדין (באמצעות ההרשאה "ליזום פעולות ומפעלים של מחקר המשפט בכלל, והמשפט העברי בפרט, ולהשתתף בפעולות ומפעלים כאלה" ו"לעסוק בהוצאה לאור של ספרות משפטית") והשפעה על הזירה הציבורית (באמצעות ההרשאה "לחוות דעה על הצעות חוק בענייני בתי משפט וסדרי דין").
החוק לא הגביל את תפקידי הרשות של הלשכה, והלשכה אכן פועלת בנושאים נוספים וביניהם: ארגון השתלמויות מקצועיות, ימי עיון וכנסים לעורכי הדין, הן באמצעות המכון להשתלמות עורכי דין, והן באמצעות ועדי המחוזות; ארגון פעילות רווחה ותרבות לחברי הלשכה וכן פעולות בתחו ם הצרכנות כגון השגת הנחות לחברי הלשכה בגופים עסקיים.
ממגוון תפקידי הרשות של הלשכה בדק משרד מבקר המדינה את פעולותיה בתחום ארגון ההשתלמויות המקצועיות וימי העיון לעורכי הדין במכון להשתלמויות עורכי דין ובמחוזות, ואת הפיקוח של הלשכה על קרן הפנסיה של עורכי הדין שבבעלותה.
372 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
לשכת עורכי הדין 373 .
מערך ההשתלמויות של הלשכה .
הלשכה, כגוף המקצועי האמון על שמירת רמת המקצוע, מפעילה מערך של השתלמויות מקצועיות הכוללות קורסי השתלמות (לימודי תעודה), סדנאות וימי עיון, כנסים מקצועיים, השתלמויות נופש (השתלמויות מקצועיות המשלבות שהות במקום נופש) ואת הכנס השנתי של לשכת עורכי הדין.
ההשתלמויות מתקיימות מטעם המכון להשתלמות עורכי דין (גוף ההשתלמות המרכזי של הלשכה), או ביזמתם של הוועדים המחוזיים.
התפיסה שעמדה בבסיס העברת השתלמויות באמצעות מכון ארצי להשתלמויות (ובייחוד השתלמויות ארוכות כמתואר להלן) הייתה להבטיח מתן השתלמויות ברמה מקצועית גבוהה ואחידה לכל חברי הלשכה ובאופן נגיש בכל רחבי הארץ127 - .
שירות שלו זכאים חברי הלשכה המכון להשתלמות עורכי דין המכון להשתלמות עורכי דין (להלן - המכון) הוקם בידי הלשכה כחברה לתועלת הציבור בשנת 2004 .
מטרותיו, כפי שצוינו בתקנון שלו, הן: "ליזום ולקיים באופן שוטף השתלמויות מקצועיות לעורכי דין בענפי משפט שונים ברמה אקדמית ומקצועית נאותה; ליזום ולארגן הרצאות, כנסים, השתלמויות, סמינריונים, ימי עיון, סדנאות, השתלמויות נופש וכל פעולה אחרת בתחום המשפט ובכל תחום אחר, לעורכי דין, למשפטנים ולכלל הציבור; לטפח ולהוציא לאור ספרות עזר מקצועית; ליזום ולקיים פעולות נוספות בתחום ההשתלמות המקצועית והפעילות המשפטית; לארגן ולקיים פעולות השתלמות של מתמחים וסטודנטים; לייסד, להקים, לקדם ולעודד פעולות תרבות; הקמה, קיום, הפעלה, רכישה, תמיכה, שיתוף פעולה וכל צורה אחרת של מעורבות המתייחסת לקיומם של מוסדות לחינוך, להשכלה, להכשרה מקצועית לרבות קיומה של פעילות אקדמית או שאינה אקדמית וקיומם של קורסים בכל אחד מהתחומים כאמור; החברה תהיה רשאית לפעול לכל מטרה מועילה אחרת, בתחום המשפט בישראל, כפי שיראה לנכון דירקטורי ון החברה; החברה תהיה זכאית לפעול לשמן של כל אחת מהמטרות המנויות לעיל כולן או מקצתן ובלבד שכל רווח או הכנסה אשר יתקבלו מפעולותיה ישמשו אך ורק לשם קידום מטרותיה האמורות".
השימוש בעודפי המכון : למכון יש הכנסות משכר הלימוד שהוא גובה מהמשתתפים בהשתלמויות.
הוצאות המכון כוללות בעיקר את תשלומי השכר לעובדיו וכן הוצאות בגין תפעול ההשתלמויות.
יש לציין כי רוב המרצים בהשתלמויות עושים זאת בהתנדבות.
מאז הקמתו סיים המכון כל שנת עבודה בעודף הכנסות על הוצאות (להלן - עודפים).
העודפים שעמדו לרשות המכון 128 הצטברו מדי שנה, והמ כון לא השתמש בהם לקידום מטרותיו: בשנת 2007 הם עמדו על כ -1.
1 מיליון ש"ח, שהיו 53% מהכנסותיו של המכון באותה שנה; בשנת 2007 כ-1.
127 בתכנית הוועד המרכזי לייעול פעילות הלשכה שהתקבלה בהחלטת הוועד המרכזי מ- 10.
10 צוין בנושא ההשתלמויות כי: "מכון השתלמות ארצי, 'האוניברסיטה של הלשכה', מקפיד על קיומו של חינוך לרמה מ קצועית גבוהה.
השמירה על הרמה המקצועית ועל אחידותה דרושה והכרחית והינה חלק מתוכנית הלשכה למצוינות המקצוע ולהגברת מעמדו בקרב הציבור".
128 "עודפים אלה מצוינים בדוחות הכספיים של המכון כ"נכסים נטו לשימוש לפעילויות השקולים לעודפים הצבורים בניכוי הון המניות של המכ ון והנכסים נטו שהם רכוש קבוע.
374 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
מהכנסותיו; ובשנת 2009 הם הגיעו לסכום של כ -1.
מהכנסותיו של המכון לשכת עורכי הדין 375 .
על אף שהצטברו עודפים בסכומ ים ניכרים יחסית להיקף פעילותו השוטפת של המכון, לא קבע דירקטוריון המכון מדיניות לשימוש בהם.
הלשכה, בעלת השליטה הבלעדית במכון, לא דנה במוסדותיה הנבחרים בייעודם של עודפי המכון לקידום מטרותיו כחברה לתועלת הציבור ולרווחת כל חברי הלשכה.