HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מבקר המדינה שם דגש על ההגנה והשמירה על זכויותיהן של אוכלוסיות חלשות במדינת ישראל, ובמסגרת זו ניתנת ת שומת לב מיוחדת לאוכלוסייה העומדת במרכזו של דוח זה - ילדים בסיכון.
יודגש כי התמודדות נכונה ומיטבית של המדינה עם מצבם של קטינים בסיכון חיונית להשתלבותם בחברה בעתיד כאזרחים תורמים ומועילים, ולשמירת זכויותיהם הבסיסיות המעוגנות בחקיקה ובאמנה הבין -לאומית לזכויות הילד.
התמודדות נכונה פירושה בחינה של צורכיהם, בניית תכנית טיפול מתאימה ומתן שירותים אשר יסייעו למנוע את המצבים המסוכנים שהם נתונים בהם, לצמצמם או להתמודד עמם.
לעומת זאת, טיפול לקוי של מוסדות המדינה בקטין בסיכון ובמשפחתו עלול לדון אותם לחיים בשולי החברה.
הוועדה לתכנון טיפול והערכה היא פורום של אנשי מקצוע המתכנס כדי לדון יחד ולגבש תכניות טיפול לילדים ו לבני נוער הנמצאים בסיכון רגשי, פיזי, התפתחותי או אחר לצורך קידומם והעצמתם, וזאת בשותפות מלאה עם ההורים ועם ילדיהם .
משנת 2003 החל משרד הרווחה לבצע רפורמה בטיפול בילדים הנתונים בסיכון, שכללה שינויים בסדרי עבודתן של הוועדות, פיתוח תשתיות ארגוניות ומקצועיות ופיתוח שירותים לילדים בסיכון בקהילה, שיאפשרו לסייע להם לגדול בחיק משפחתם.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1437 .
משרד הרווחה הצליח לקדם ולהטמיע במחלקות לשירותים חברתיים מרכיבים מסוימים מהרפורמה בוועדות, בעיקר בכל הנוגע לתפיסתן ככלי טיפולי וכצומת מרכזי בקבלת החלטות בנוגע לילדים בסיכון.
כן הוטמעה במחלקות ההכרה בצורך לשתף את ההורים בתהליכי קבלת ההחלטות בדיוני הוועדות לתכנון טיפול.
עם זאת, בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי מרכיבים מהותיים של הרפורמה עדיין לא יושמו.
כעשר שנים לאחר שיצא משרד הרווחה בניסוי חלוץ לביצוע הרפורמה בוועדות לתכנון טיפול והערכה, ראוי להשלימה בהקדם, ובכלל זה: לקדם את הסדרת מעמדן של הוועדות בחקיקה; לפעול בשיתוף משרדי הממשלה הרלוונטיים להבטחת הרכבן הרב-מקצועי של הוועדות; להקים מנגנוני ער ר על החלטות הוועדות; להשלים את תשתיות המחשוב ואת גיבוש אמצעי הפיקוח הנאותים על הוועדות; ולבחון את יישום תהליכי השינוי באופן מובנה וברציפות, זאת כדי לקבל היזון חוזר על הקשיים ועל נקודות החוזק של סדרי העבודה החדשים - כל אלו יסייעו להטמעה טובה יותר של הרפורמה בכל הרשויות המקומיות לטובת הילדים בסיכון ומשפחותיהם.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1439 .
מבקר המדינה שם דגש מיוחד על הבטחת זכויותיהן של אוכלוסיות חלשות במדינת ישראל, ודוח זה הוא חוליה נוספת בסדרת דוחות העוסקים בזכויות חברתיות שהמדינה מחויבת בשמירתן.
מדינת ישראל מספקת לתושביה שירותים חברתיים בתחומים שונים, בהם בריאות, רווחה, חינוך ושיכון.
בין תושביה ישנן קבוצות אוכלוסייה חלשות, כגון נכי נפש, אנשים עם מוגבלויות, קשישים, ילדים ונוער בסיכון, הזקוקות למגוון של משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1419 .
שירותים אינטנסיביים ושוטפים יותר מאחרים.
השירותים הניתנים לאוכלוסיות הללו לפי צורכיהן, או בהתאם לחקיקה, כוללים בין היתר שירותי אבחון, שיקום, דיור, טיפול קהילתי וביתי, חונכות, השלמת השכלה ותעסוקה.
מאז המחצית השנייה של שנות התשעים נוהגת המדינה לרכוש חלק ניכר מן השירותים החברתיים מארגונים חיצוניים (עמותות וגופים עסקיים), שנבחרים בדרך כלל במכרזים (להלן - הארגונים החיצוניים או הארגונים).
משרדי הממשלה מתקשרים עמם בחוזים שבהם נקבעים סוג השירותים שעל הארגונים החיצוניים לספק, היקפם, כוח האדם הנדרש לאספקתם, כישוריו וכיוצא באלה; והמשרדים עצמם מתמקדים בהתוויית המדיניות, בהקצאת התקציבים, באסדרה (רגולציה), בפיקוח ובבקרה על הארגונים.
צורה זו של אספקת שירותים בידי ארגונים חיצוניים מכונה בספרות המקצועית "שוק למחצה" ( Quasi Market ), שכן לצד מעורבותם של משרדי הממשלה והארגונים בהקצאת השירותים החברתיים, השוק מאופיין במרכיבי "כלכלת שוק", כגון תחרות בין הארגונים על אספקת השירותים לצרכנים ויכולת הצרכנים לבחור בארגונים שיספקו להם את השירותים הנדרשים3 .
אחד השירותים החברתיים המסופקים ברובם באמצעות ארגונים חיצוניים הוא שירותי השיקום לנכי הנפש.
האחריות להפעלתם מצויה בידי מטה השיקום הפועל במסגרת שירותי בריאות הנפש שבמשרד הבריאות.
חוק שיקום נכי נפש בקהילה, התש"ס- 2000 (להלן- חוק שיקום נכי נפש), קובע שנכה נפש הסובל מנכות רפואית בשל הפרעה נפשית, בשיעור של 40% ,לפחות ושמלאו לו 18 שנים, רשאי לפנות לוועדת שיקום אזורית המוסמכת לאשר לו תכנית שיקום; זו כוללת שירותים כדיור, תעסוקה, השלמת השכלה ומועדונים חברתיים ומותאמת לכל אחד לפי צרכיו (להלן - תכנית שיקום).
החוק נועד לאפשר לנכי הנפש, שחלקם היו בעבר מאושפזים בב תי חולים פסיכיאטריים, להשתקם בקהילה ולהשתלב בה.
בשנת 2012 עמד מספר נכי הנפש שקיבלו שירותי שיקום על כ - 16,000 , והתקציב שהועמד לכך הסתכם בכ -480 מיליון ש"ח - מרביתו הועבר לארגונים החיצוניים המספקים את השירותים.
שירותי השיקום האינטנסיביים והנפוצים ביותר עבור נ כי הנפש הם שירותי דיור הכוללים הוסטלים ודיור מוגן.
ההוסטלים לסוגיהם פזורים באזורי מגורים בקהילה, משמשים מקום מגורים לנכי נפש ומספקים להם ליווי שוטף, תמיכה והכשרה שיקומית לפיתוח המיומנויות של חיי היומיום.
הדיור המוגן כולל דירות מגורים המפוזרות בקהילה, ונכי הנפש מתפקדים בהן באופן עצמאי.
השירות הניתן בהן כולל ביקורי בית4 ,של הצוותים המטפלים מטעם הארגונים המספקים את השירות ומטרתם ללוות את הדייר בתהליך השיקום, לסייע לו בתחומי החיים השונים ולעודד את שילובו בתעסוקה.
בשנת 2012 הפעיל משרד הבריאות, באמצעות כ- 60 ארגונים חיצוניים, כ -120 הוסטלים שהתגוררו בהם כ - 3,400 דיירים וכ -100 מסגרות של דיור מוגן5 שכללו כ- 6,400 דיירים.
רוב הארגונים הפעילו הן הוסטלים הן דיור מוגן, והתשלום שקיבלו עבור השירותים נקבע לפי סוג מסגרת הדיור 6 .
3 ראו יוסף קטן, "הפרטה חלקית של שירותי רווחה אישיים", בתוך: אורי אבירם, ג'וני גל ויוסף קטן (עורכים), עיצוב מדיניות חברתית בישראל, מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל ( 2007 '), עמ 103-104 .
4 כמות הביקורים נעה בין פעם אחת לשבע פעמים בשבוע, בהתאם לסוג הדיו ר שקבעה ועדת השיקום האזורית.
5 כל מסגרת של דיור מוגן כוללת בין דירות אחדות לעשרות דירות, ומספר הדיירים בכל דירה נע בדרך כלל בין אחד לחמישה.
יש גם נכי נפש שמתגוררים בדירת משפחתם, והביקורים מתקיימים בה.
ככלל, תעריף הדיור המוגן נמוך מתעריף ההוסטלים משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1421 .
( משרד הרווחה והשירותים החברתייםלהלן - משרד הרווחה) מספק אף הוא שירותי שיקום לאנשים עם נכויות ומוגבלויות, בכלל זה שירותי דיור.
גם הוא עושה כן בעיקר באמצעות גורמי חוץ.
לשירותי השיקום הללו אחראי אגף השיקום של המשרד (להלן - אגף השיקום), ובמסגרתו פועל "השירות לטיפול חוץ ביתי" (להלן - השירות החוץ-ביתי), שבין היתר אחראי לשירותי הדיור.
האוכלוסייה שבה מטפל השירות החוץ-הביתי כוללת אנשים מגיל לידה ועד זקנה, עם נכויות ומוגבלויות מסוגים שונים (נכויות פיזיות או חושיות, אנשים בעלי לקויות קוגניטיביות וכאלה הסובלים מקשיי תפקוד או הסתגלות), המעוניינים א ו זקוקים להשתלב במסגרת חוץ -ביתית כחלק מתהליך של התפתחות ועצמאות, או בשל קשיים הנובעים מנכותם או מן התפקוד המשפחתי.
יצוין כי ישנם אנשים הסובלים מכמה נכויות בו -זמנית, וקיימת התלבטות לאיזו מסגרת לשייכם - של משרד הרווחה או של משרד הבריאות.
מקרים כאלה מובאים לה כרעתה של ועדה בין - משרדית המשותפת לשני המשרדים7.
בשנת 2012 הפעיל אגף השיקום כ-80 מסגרות דיור, בהן הוסטלים מסוגים שונים ומסגרות המשלבות הוסטל עם דיור מוגן, באמצעות כ -35 ארגונים חיצוניים 8 .
מספר הדיירים שהתגוררו בהן הסתכם בכ - 3,000 ; התקציב לשיקום נכים במסגרות החוץ-ביתיות בשנת 2012 הסתכם בכ-290 .
משרד הבריאות ומשרד הרווחה עומדים אפוא לפני מחויבות דומה- עליהם לנהל ולהסדיר כיאות את פעילותן של עשרות רבות של מסגרות דיור שיקומיות המופעלות בידי עשרות ארגונים חיצוניים.
כן עליהם להבטיח כי השירותים החברתיים המסופקים בידי הארגונים יהיו איכותיים.
לשם כך, עליהם לקבוע סטנדרטים מסוימים להפעלת מסגרות הדיור, לוודא כי הארגונים עומדים בסטנדרטים שנקבעו, להבטיח את זמינות השירותים, ולהתמודד עם מצבים של היעדר תחרות וסכנה של היווצרות מונופולים או קרטלים, עם מצבים של היעדר מידע ועוד.
לשם כך עליהם לנהל מנגנוני פיקוח ובקרה שיאפשרו להם להעריך את איכות מסגרות הדיור.
בעשור האחרון בדק משרד מבקר המדינה בכמה משרדי ממשלה נושאים שונים בתחום ההפרטה ומיקור החוץ של שירותים חברתיים ופרסם את הממצאים בכמה דוחות 9 .
בהמשך לכך - בחודשים מר ץ-אוגוסט 2012 בדק משרד מבקר המדינה את פעולותיהם של משרד הרווחה ומשרד הבריאות לאסדרת שירותי השיקום שהם רוכשים מארגונים חיצוניים.
במשרד הבריאות נעשתה הבדיקה בשירותי בריאות הנפש, במחוזות תל אביב והדרום בעיקר; במשרד הרווחה נעשתה הבדיקה בשירות החוץ-ביתי שבאגף ה שיקום.
הבדיקה התמקדה בשירותי הדיור ובחנה, בין היתר, את הנושאים האלה: בחירת מסגרות דיור, סדרי העסקת עובדים, פיקוח ובקרה, ולמידה בין-משרדית.
משרד מבקר המדינה סקר גם מידע ומסמכים שרוכזו, לבקשתו, בידי משרד הבריאות ומשרד הרווחה מכמה מסגרות דיור.
הבדיקה כללה מעק ב אחר ליקויים שהועלו בביקורות הקודמות של משרד מבקר המדינה.
7 על הוועדה הבין-משרדית ראו גם: מבקר המדינה, דוח שנתי 60 ב( 2010 '), עמ580.
למעט שתי מסגרות שהן ממשלתיות 9 :להלן דוגמאותדוח שנתי 55 ב( 2005 '), "רכישת שירותים חברתיים", עמ721 ; דוח שנתי 57 ב( 2007,) '"שיקום נכי נפש בקהילה", עמ391 ; דוח שנתי58א ( 2007 ,) '"התקשרות עם עמותה למטרות חינוך", עמ139 ; דוח שנתי59 ב( 2009 ), "מעונות לאנשים עם פיגור שכלי - הליכי הפרטה וסדרי בקרה", עמ' 941 ; דוח שנתי 60 א ( 2010 ), "מתן שירותי הבריאות לתלמיד ועבודת המטה בדבר העברתם לביצוע בידי גוף חיצוני", עמ' 343 ; דוח שנתי60 ב( 2010 '), "סוגיות בתחום בריאות הנפש", עמ 545 ; דוח שנתי 62 ( 2012 ), "מעורבות המגזר השלישי והמגזר העסקי במערכת החינוך", עמ' 629 .
יודגש כי הבדיקה לא עסקה בשאלה העקרונית (אשר עלתה בכמה מן הדוחות הקודמים של מבקר המדינה שהוזכרו לעיל), האם ראוי או כדאי להפריט שירותים חברתיים כאלה או אחרים ולרכשם מגורמי חוץ - אלא בחנה את הצעדים שנוקטים משרדי הממשלה הלכה למעשה כדי להבטיח את השירות הטוב ביותר לאוכלוסייה הנזקקת במצב הדברים הקיים, שבו מרבית השירותים מופעלים על ידי גורמי חוץ.
סדרי העסקת עובדים במסגרות הדיור .
אחד המרכיבים המשפיעים על טיבם של שירותי השיקום ועל טיב המסגרות הארגוניות המספקות אותם הוא איכותם של עובדי המסגרות, לרבות אופן הכשרתם לתפקידים השונים וניסיונם במתן השירותים.
העובדים הם שאחראים הלכה למעשה למתן השירותים, ובכלל זה יישום תכניות השיקום, הטיפול היומיומי בדיירים והדרכתם, תפעול המסגרות ואחזקתן ועוד.
מטבע הדברים, טיפול איכותי בנזקקים מצריך עובדים מסורים ומוכשרים, בעלי מוטיבציה וידע ותחושת שליחות ואחריות, שמחויבותם העיקרית נוגעת לשיקומם של הדיירים המטופלים.
לפי נוהלי משרד הבריאות להפעלת שירותי דיור (הוסטלים ודיור מוגן) ולפי הנחיות משרד הרווחה בנוגע למסגרות הדיור החוץ -ביתיות, על מסגרות הדיור השונות לכלול מנהל מקצועי, עובדים מקצועיים, מדריכים או מטפלים ואב או אם בית.
מספר העובדים והמדריכים (או מטפלים) נקבע בהתאם לסוג המסגרת.
יש מסגרות דיור שנדרשות להעסיק גם רופא או אחות או שניהם.
במסגרות הדיור לנכי נפש, המנהל המקצועי והעובדים המקצועיים נדרשים להיות עובדים סוציאליים או מרפאים בעיסוק או באמנות, פסיכולוגים, אחים או בעלי כל מקצוע אחר בתחום בריאות הנפש.
במסגרות השיקום של משרד הרווחה, על המנהל המקצועי להיות בעל הכשרה בעבודה סוציאלית, פסיכולוגיה או חינוך, והעובדים המקצועיים צריכים להיות עובדים סוציאליים או פסיכולוגים.
בפועל, רוב המנהלים והעובדים המקצועיים של מסגרות הדיור השונות הם עובדים סוציאליים.
המדריכים (או מטפלים) אינם חייבים להיות בעלי הכשרה מקצועית.
משרד מבקר המדינה בדק היבטים שונים הנוגעים לסדרי העסקתם של מנהלים ועובדים מקצועיים במסגרות הדיור.
תמורה למנהלים בגין תפוסה מלאה רבים מהארגונים שמפעילים את מסגרות הדיור הם גופים עסקיים, ומובן שבין שאר הדברים מטרתם היא לשאת רווח כספי לבעליהם.
חובתו של המאסדר (רגולטור) - קרי המשרד הממשלתי בהקשר הזה, היא להבטיח שתכלית כזאת לא תשפיע על המחויבות המקצועית של הארגונים המספקים את השירות ושל עובדיהם לשיקום הדיירים.
לפי הנהלים של משרד הבריאות להפעלת מסגרות הדיור, על המנהל המקצועי והעובדים הסוציאליים מוטלת האחריות ליישום תכניות השיקום של כל הדיירים; להכין אותם למגורים עצמאיים יותר בקהילה (אם זה אפשרי); להעביר אחת לחצי שנה את חוות הדעת שלהם בנוגע לתכנית השיקום של כל דייר ודייר לוועדת השיקום האזורית (בכלל זה המלצה לגבי הצורך לבצע שינויים כלשהם, כגון מעבר למסגרת עצמאית יותר).
חוות הדעת משפיעה על ההחלטה של ועדת השיקום האזורית (החלטה אשר בפועל מתקבלת בדרך כלל על ידי רכזת השיקום האזורית בלבד10 ) אם לשנות את תכנית השיקום וכיצד לשנותה.
למותר לציין שחוות הדעת אמורה להינתן על בסיס שיקולים מקצועיים בלבד.
לפי הסכמי ההתקשרות עם הארגונים החיצוניים, משרדי הממשלה רשאים לדרוש מהם מסמכים ונתונים מסו ימים, בין היתר בנוגע להעסקת העובדים שלהם.
לבקשת משרד מבקר המדינה, ריכז משרד הבריאות דוגמאות של חוזי העסקה של .
"ראו להלן בנושא "המעקב אחר תהליך השיקום ומדידת הצלחתו משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1425 .
מנהלים מקצועיים ועובדים סוציאליים מ -16 ,)מסגרות דיור (הוסטלים ודיור מוגן ששהו בהן כ-450 נכי נפש.
בדיקת החוזים העלתה כי בשלוש מסגרות ששהו בהן כ-90 נכי נפש, נקבע כי המנהל יקבל תמריץ כספי אם מסגרת הדיור תהיה בתפוסה מלאה; באחד המקרים הובטח תמריץ כספי גם בגין העברת דייר מהוסטל לדיור מוגן.
יש לציין כי 1426 דוח שנתי 63ג .
תפוסה מלאה במסגרת הדיור משמעותה הכנסה כספית גדולה יותר לארגון שנותן את השירות, שכן התשלום שהוא מקבל מהמש רד הממשלתי נקבע לפי מספר הדיירים במסגרת.
העברת דייר מהוסטל לדיור מוגן עשויה גם היא להגדיל את הכנסות הארגון, שכן אכלוס המקום שהתפנה בהוסטל בדייר נוסף יגדיל את הכנסתו הכוללת.
במסגרות הדיור שנמצאות באחריות משרד הרווחה נדרש המנהל להעביר למחלקה לשירותים חברתיי ם ברשות המקומית חוות דעת שנתית על כל דייר.
לבקשת משרד מבקר המדינה, ריכז משרד הרווחה דוגמאות של חוזים משבע מסגרות דיור ששהו בהן כ-250 דיירים.
גם שם העלתה הבדיקה מקרה של תמריץ כספי למנהל לשעבר (במסגרת דיור שהיו בה כ-20 .
דיירים), בגין תפוסה מלאה הענקת תמריץ כ ספי למנהלים אינה פסולה כשלעצמה; אולם התנייתה בהיקף הדיירים במסגרת הדיור, או במעברם למסגרות אחרות, מעלה חשש שהיא תשפיע - ולו במעט - על חוות דעתם של המנהלים בנושאים כמו שחרורו של דייר ממסגרת דיור מאחר שאינו זקוק לה עוד, השארתו במסגרת או העברתו למסגרת מסוג אחר.
אלה עניינים שצריכים להיקבע על בסיס מקצועי בלבד, ואין לערב בהם שיקול כלכלי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדי הבריאות והרווחה לבחון, ולו מדגמית, חוזי העסקה של עובדים במסגרות הדיור השונות.
בתשובתו מנובמבר 2012 מסר משרד הרווחה כי "אגף השיקום מתנגד למתן תמריץ כספי למנהלים בכפוף לתפוסת המסגרת.
הסוגיה תועבר להתייעצות עם אגף תקצוב".
בתשובה מנובמבר 2012 "מסרה עמותת "פורום היזמים הוסטלים בבריאות הנפש (עמותה המייצגת כמה ארגונים חיצוניים שמפעילים מסגרות דיור לנכי נפש) בין השאר כי התמרוץ מעודד את המסגרת לתחרות, וכי "ללא תמרוץ, המנהל יעדיף שלא לקבל את האנשים עם הבעיות המורכבות".
אשר לתמריץ בגין העברת דייר לדיור מוגן ציינה העמותה כי מטרתו לעודד קידום של דיירים לקראת עצמאות בקהילה.
בתשובתו מדצמבר 2012 מסר משרד הבריאות כי החלטות על שינוי מסגרת מתקבלות על ידי ועדת השיקום האזורית בלבד על בסיס שיקולים מקצועיים לאחר דיון פרטני על כל דייר.
המשרד הוסיף כי אחת הדרכים לדאוג לעובדים מלבד הבקרה (אף שאין יחסי עובד -מעביד בינו לבינם) היא שינוי התעריף שמקבלים הארגונים בגין השירותים באופן שיאפשר העלאת שכר לעובדים, וכי ועדה שמונתה לבחון את התעריף אמורה לסיים את עבודתה בסוף 2013 .
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הבריאות כי הואיל והחלטות ועדות השיקום מתקבלות בין השאר על סמך חוות הדעת של מנהלי המסגרות, ראוי שהוועדות יהיו מודעות לקיומם של תמריצים כאמור בעת קבלת ההחלטות לגבי תכניות שיקום.
תחלופת כוח האדם במסגרות המטפלות בנזקקים כבר נדונה בעבר באחד מדוחות מבקר המדינה11 .
בדוח צוין כי קשר אישי נאות ויציב בין המטופלים לצוות המטפל הוא תנאי חיוני, כי .
11 ,ראו: מבקר המדינה דוח שנתי 59 ב( 2009 ), "מעונות לאנשים עם פיגור שכלי - הליכי הפרטה וסדרי בקרה", עמ' 947 .
חשוב לדאוג לכך שמטפלים יישארו בתפקידם זמן רב ככל האפשר כדי לשמור על רצף טיפולי ממוש ך, וכי תחלופה גבוהה של העובדים עשויה לפגוע באיכות הטיפול.
הביקורת העלתה כי אין בידי משרדי הבריאות והרווחה נתונים מרוכזים בדבר תחלופת העובדים במסגרות הדיור, ומכאן שאין הם יכולים לגבש תמונת מצב בעניין זה ואין להם כלי בקרה חיוני.
משרד הבריאות ציין בתשובתו כי בינו ובין עובדי המסגרות אין קשר של עובד ומעביד ולכן אין בידיו נתונים מרוכזים על משך העסקתם.
עוד ציין כי עם זאת נדרש כל ארגון לדווח לו בסיום כל שנה על תנועת העובדים בו (עזיבות וקבלות), על מנת שיוכל לעקוב אחר תהליך זה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ריכוז נתונים כאמור אינו מחייב קשרי עובד ומעביד, שכן הסכמי ההתקשרות בין משרד הבריאות לארגונים מאפשרים קבלת מידע בדבר העסקת עובדים; וכי אם יש בידי משרד הבריאות דיווחים על עזיבות וקבלות של עובדים, המאפשרים לבחון את התחלופה, ראוי שירכזם וינתחם.
מרבית העובדים המקצועיי ם הם עובדים סוציאליים.
בהיעדר מידע לגבי תקופת העסקתם ולבקשת משרד מבקר המדינה, ריכזו משרדי הבריאות והרווחה נתונים מ-19 ( מסגרות של הוסטלים ודיור מוגן13 ממשרד הבריאות ו-6 ממשרד הרווחה) לגבי שתי קטגוריות: (א) מידע בדבר משך העסקתם של עובדים סוציאליים שעבדו במסגרות הדיור באוגוסט 2012 (להלן- מועד סיום הביקורת); (ב) מידע בדבר משך ההעסקה של עובדים סוציאליים שעבדו במסגרות הדיור בעבר (החל ב - 2005 ) ובמועד סיום הביקורת כבר לא עבדו בהן.
כל הנתונים שרוכזו כללו מידע על 62 עובדים סוציאליים (לא כולל מנהלים) מטעם משרד הבריאות, ועל 53 עובדים סוציאליים (לא כולל מנהלים) מטעם משרד הרווחה.
יצוין כי מקצת מסגרות הדיור סיפקו נתונים חלקיים בלבד, וכי חלק מהן נפתחו לאחר 2005.
מסגרות הדיור שבאחריות משרד הבריאות: לגבי הקטגוריה הראשונה העלתה הבדיקה כי מבין 21 עובדים סוציאליים שעבדו במועד סיום הביקורת, 14 (כ-66% ) עובדים פחות משנתיים, מהם שמונה עובדים פחות משנה (כ -38% ).
לגבי הקטגוריה השנייה, היא העלתה כי מבין 41 ,עובדים סוציאליים שעבדו בעבר31 (כ-76% ) עבדו פחות משנתיים, מהם14 (כ-34% .
) עבדו פחות משנה מסגרות הדיור שבאחריות משרד הרווחה: לגבי הקטגוריה הראשונה העלתה הבדיקה כי מבין 23 ,עובדים סוציאליים שעבדו במועד סיום הביקורת11 עובדים במסגרות פחות משנתיים (כ-48% ), מהם שמונה עובדים פחות משנה (כ-35% .
) לגבי הקטגוריה השנייה, היא העלתה כי מבין30 ,עובדים סוציאליים שעבדו בעבר 20 (כ-66% ) עבדו פחות משנתיים, מהם 10 (כ-33% .
) עבדו פחות משנה הנתונים מצביעים על תחלופה גבוהה של עובדים ועל היעדר יציבות תעסוקתית: משך ההעסקה של לפחות מחצית מכלל העובדים הסוציאליים שעובדים או שעבדו במסגרות הדיור שנבדקו היה לכל היותר שנתיים, וכשליש מהעובדים מועסקים או הועסקו כשנה בלבד.
קצב התחלופה המהיר אינו ייחודי לעובדים הסוציאליים: בדוחות הפיקוח שנעשו במסגרות הדיור (על הדוחות ראו גם להלן בנושא "הפיקוח והבקרה על מסגרות הדיור") צוין כי יש תחלופה גבוהה גם בקרב מדריכים ומטפלים.
בה בעת, לא נמצא משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1429 .
כי משרד הבריאות או משרד הרווחה בחנ ו את תופעת התחלופה של העובדים בתחום השיקום ואת השלכותיה.
בתשובתו ציין משרד הבריאות כי אחד הגורמים לשיעור תחלופה גבוה של העובדים הוא שכרם.
המשרד הוסיף כי בשנים האחרונות נשחקו התעריפים שקיבלו הארגונים בגין שירותי השיקום, וכעת הוא מבצע כאמור בדיקה בנדון כדי למנוע פגיעה מתמשכת בארגונים.
עוד הוסיף כי הגדלת 1430 דוח שנתי 63ג .
התעריף תאפשר לארגונים להעלות את שכר העובדים ותשפר את יכולתם לתגמל עובדים בגין התמקצעות והשתתפות בהכשרות והדרכות, "ובכך תניב ירידה בשיעור תחלופת העובדים".
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי אין ספק שיציבות כוח האדם חשובה לתהליך הטיפולי-שיקומי במסגרות, אך הוא מבין את הנתונים בצורה שונה מזו המוצגת על ידי הביקורת, שכן הם מצביעים על כך שבמסגרות נקלט כוח אדם חדש, ולגבי עובדים שסיימו עבודתם - מדובר באנשים שהתנסו בעבודה ייחודית וקשה ונמצאו או מצאו עצמם לא מתאימים לה עקב הה שקעה הנדרשת ושעות העבודה הלא שגרתיות.
במהלך שנה עד שנתיים מתחלף חלק ניכר מכוח האדם הסובב את המטופל המתגורר במסגרות הדיור, מה שעלול להשפיע על ההליך הטיפולי ולפגוע בהסתגלות ההדדית של המטופל והמטפל ובידע המקצועי שנצבר על אודות המטופל.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדי הבריאות והרווחה, לאור תשובותיהם השונות, לבחון לעומק את תופעת התחלופה של העובדים במסגרות הדיור.
שומה עליהם לדרוש את המידע בנושא זה, לרכז אותו ולנתחו, לגבש יעד בין-משרדי בדבר שיעור תחלופה ראוי ולבחון דרכים להשגתו (כמו תמריצים כספיים), כדי לייצר יציבות טיפולית -מקצועית.
שמירה על זכויות העובדים על משרד ממשלתי שרוכש שירותים מוטלת האחריות לוודא כי הארגונים המספקים אותם מקיימים בכל תחום ותחום את ההתחייבויות המוטלות עליהם על פי חוק, ואת ההתחייבויות שנטלו על עצמם בהסכמי ההתקשרות עם המדינה.
קיום ההתחייבויות בתחום כוח האדם המועסק במסגרות הדיור חשוב בין היתר לשם מניעת קיפוח העובדים; הדבר עשוי לתרום בעקיפין גם לצמצום התחלופה.
: החלת הוראות הסכם קיבוצי (א) לפי ההסכמים של משרד הבריאות עם הארגונים, אלה מחויבים לקיים בכל הנוגע לעובדים המועסקים אצלם "את האמור ב הוראות ההסכמים הקיבוציים הכלליים .
הקיימים במועד חתימת הסכם זה, וזאת בנוסף לכל הסכם קיבוצי שהוא בר תוקף בענפים המתאימים, או כפי שהסכמים אלה יתוקנו לרבות צווי הרחבה שיוצאו על-פי הסכמים אלו ".
עוד נקבע כי "חובתו של נותן השירות לקיים את ההסכמים הקיבוציים.
אינה תלויה בתחולה הישירה של הסכם זה עליו וככל שהסכם קיבוצי רלוונטי כלשהו אינו חל במערכת היחסים בינו לבין עובדיו, הוא מתחייב.
להחיל את הוראות אותו הסכם ביחסים בינו לבין עובדיו.
הביקורת העלתה שחוזי ההעסקה של עובדים סוציאליים בשתי מסגרות דיור, מבין 16 שחוזיהן נבדקו, כללו סעיפים הקובעים כי הוראות ההסכמים האמורים לא יחולו על העובדים, או שיחולו רק בכפוף לתנאים מסוימים.
בחוזי העסקה של עובדים סוציאליים במסגרת דיור א' צוין כי העובד מצהיר ומתחייב מפורשות כי ידוע לו שלא חלים ולא יחולו על תנאי העסקתו ת נאים או הוראות של הסדרים או הסכמים קיבוציים כלשהם, וכי ההתקשרות עמו מותנית בהצהרתו והתחייבותו אלה.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1431 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי ממצאים אלה מחדדים את הצורך שמשרד הבריאות יבדוק - ולו מדגמית - את חוזי ההעסקה במסגרות הדיור.
דבר זה לא נעשה עד כה.
משרד הבריאות ציין בתשובתו כי בסוף 2012 )(כלומר לאחר מועד סיום הביקורת ביצע בדיקה מדגמית על ידי רואי חשבון חיצוניים.
דוחות הבדיקה טרם נבחנו.
(ב) עוד יצוין כי בעקבות טענות שהעלו עובדים סוציאליים לפני משרד הבריאות בשנים 2011 -2012 , תלויה ועומדת זה יותר משנהמחלוקת בין משרד הבריאות ובין כמה ארגונים בדבר אי -יישומו של ההסכם הקיבוצי האחרון הנוגע לעובדים הסוציאליים; זאת למרות האמור בהסכם ההתקשרות.
עד למועד סיום הביקורת טרם יושבה המחלוקת.
בהתחשב בזמן הרב שחלף, ראוי שמשרד הבריאות ישלים את טיפולו בעניין ללא דיחוי נוסף.
ככל מעסיק, הארגונים מחויבים לקיים במלואם את כל חוקי העבודה החלים על העובדים.
הסכמי ההתקשרות של משרדי הבריאות והרווחה עם הארגונים מתירים להם לבדוק בכל עת את הנתונים הרלוונטיים, בהם תלושי שכר וחוזי העסקה.
הביקורת העלתה כי נושא זה כמעט אינו נבדק על ידי משרדי הבריאות והרווחה.
בדיקות אלה נעשו רק במסגרת בקרות כספיות שרואי חשבון חיצוניים עושים עבורם.
אלה מבוצעות רק במסגרות דיור מעטות (ראו להלן בנושא "הפיקוח והבקרה על מסגרות הדיור").
משרד הבריאות ציין בתשובתו כי נושא זה נבדק ב -11 מסגרות בשנה אחת ( 2011 ,) והוסיף כי הוא מקווה שתהליך תיקון התעריפים (ראו לעיל) ישנה לטובה את נושא זכויות העובדים.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי הוא ישקול בדיקת תחום זה על ידי אנשי מקצוע מתחום הכספים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לאור חשיבות הנושא, שומה על משרדי הבריאות והרווחה להרחיב את היקף הבקרות המדגמיות ולבצען באופן עקבי ושיטתי מדי שנה.
הדרכת עובדים ככלל, העובדים אמורים לקבל הדרכה שוטפת על עבודתם, שתפקידיה בין השאר לעודד התפתחות אישית ומקצועית ולהעמיק את הבנת עקרונות השיקום כדי להביא לשירות איכותי יותר.
על החשיבות בקידום נושא ההדרכות ניתן ללמוד גם מן האמנה בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות שאימץ ארגון האומות המאוחדות בשנת 2006 ושגם ישראל חתומה עליה.
אחת מהתחייבויותיהן הכלליות של המדינות שאימצו את האמנה היא "לקדם את הדרכת אנשי המקצוע וסגל העובדים עם אנשים עם מוגבלויות לגבי הזכויות אשר הוכרו באמנה הנוכחית, על מנת להיטיב להעניק את הסיוע והשירותים.
לפי נוהלי משרד הבריאות ולפי הנחיות משרד הרווחה, העובדים יקבלו הדרכה לפחות אחת לשבוע או אחת לשבועיים (בהתאם לתפקידם); ברוב המקרים העובד .
של האמנה משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1433 .
מודרך על ידי העובד הממונה עליו, ובחלק ממסגרות הדיור ההדרכה ניתנת על ידי גורם חיצוני.
הביקורת העלתה כי חרף חשיבותן של ההדרכות הללו לשיפור השירות לדיירים, מסגרות הדיור אינן נדרשות לנהל רישום שוטף בעניין זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדי הבריאות והרווחה לבחון אם יש צורך לדרוש ממסגרות הדיור לנהל יומן מ סודר של ההדרכות שניתנות לעובדים, שבו יפורטו מועדי ההדרכות שהתקיימו והמשתתפים בהן.
יומן כזה יגביר את המחויבות של מסגרות הדיור לבצע את ההדרכות, ויאפשר למשרדי הממשלה לקיים בקרה טובה יותר על הנעשה.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי "החל מ- 2013 יחל רישום סדור של הדרכות של כלל הצוותים במערך השיקום".
היעדר בסיס נתונים כאמור, לכו ח האדם במסגרות הדיור יש תפקיד חשוב בתהליך השיקום של הדיירים.
בהתאם, כדי שמשרדי הבריאות והרווחה יוכלו לאתר מגמות, בעיות וכשלים ביישום השיקום ולהתוות מדיניות נכונה כדי להתמודד עמם, עליהם להחזיק נתונים - ולו מדגמיים - על העובדים במסגרות הדיור השונות, בכלל זה תנאי עבודתם, ניסיונם והשכלתם וההכשרות שהם מקבלים.
הביקורת העלתה כי למרות שהסכמי ההתקשרות של משרדי הבריאות והרווחה עם הארגונים החיצוניים מתירים להם לקבל פרטים רלוונטיים על עובדי מסגרות הדיור, הם לא מצאו לנכון לדרוש אותם (ולו באופן מדגמי).
משרד הבריאות ציי ן בתשובתו כי בינו ובין עובדי המסגרות אין קשר של עובד ומעביד ולכן אין בידיו נתונים מרוכזים על משך העסקתם.
המשרד הוסיף כי יש ברשותו מסד נתונים בנושא הכשרות בנוגע לעובדים הלומדים בבית הספר הארצי לשיקום, ובנוגע למנהלי מסגרות שמשתתפים בפורומים ארציים.
עוד הוסיף כי "תצא הנחייה לכלל שירותי השיקום לקיים תיעוד ובסיס נתונים מובנה ומוסדר של כלל הלומדים בארגונים ובשירותי השיקום עצמם".
משרד מבקר המדינה מעיר כי ריכוז נתונים כאמור אינו מחייב קשרי עובד ומעביד, וכי הנתונים האמורים בנושא ההכשרות נוגעים לאוכלוסיות ספציפיות ואינם משקפים בהכרח את תמונת המצב הכוללת בארגונים.
 משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1435 .
עובדי מסגרות הדיור, ובכללם המנהלים, העובדים המקצועיים, המטפלים והמדריכים - הם אשר מצויים בלב לבו של תהליך השיקום, והצלחתו תלויה בהם במידה לא מועטה.
אשר על כן, לצד חובתם של משרדי הבריאות והרווחה לפקח על ע בודתם, מוטלת עליהם החובה לוודא כי זכויותיהם נשמרות, להבטיח ששיקול דעתם המקצועי לא יושפע ממניעים כלכליים או כאלה שאינם מן העניין, וכן להתמודד עם כשלים שעלולים לפגוע באיכות הטיפול, כגון תחלופה גבוהה של עובדים.
האפשרויות לבחור בין מסגרות הדיור והמידע עליהן .
אחד היתרונות המיוחסים להפעלת שירותים חברתיים בידי מגוון ספקים (ארגונים חיצוניים) הוא יכולתם של הצרכנים לבחור בספק השירות הטוב ביותר עבורם.
כדי שהבחירה תהיה מיטבית יש לספק לצרכנים מידע נגיש ואובייקטיבי על המסגרות השונות ועל איכותן.
האפשרות לבחור מסגרת דיור על בסיס מידע נגיש צפויה לעודד תחרות בין הארגונים, ותחרות כזאת עשויה לתמרץ אותם לשפר את איכות השירות.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כדלקמן: סדרי הסיוע לזכאים בבחירת מסגרת דיור 1.
: משרד הבריאות ועדת השיקום האזורית היא הגורם המאשר לנכה נפש שפנה אליה לקבל שירו ת שיקומי זה או אחר.