HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במשק החשמל, יוכלו בעת חירום לחזור משימור לתפקוד מלא ומיידי בכלל, ובפר ק זמן .
שיידרש לכך (שבועיים לכל שתי יחידות) בפרט.
גם אם יחזרו היחידות לפעילות, הן יוכלו .
לפעול על חשבון יחידות 70 - 80 החדשות בתחנת אורות רבין - תחנות יעילות הרבה יותר .
ומזהמות פחות, ולפיכך הפעלתן כדאית הרבה יותר מהפעלת יחידות 1 - 4 .
משימור אף קיים חשש לפגיעה מסוימת ביכולת הייצור של האתר כולו.
אורות רבין קיימת תשתית להפעלה מלאה של היחידות 70 - 80 בעת שגרה ובעת חירום, .
ולפיכך פרויקט שימור 1 - 4 שהוא תחליפי ליחידות אלה מהווה חלופה טובה פחות מזו של .
לביטוח משקי בעת חירום .
רשות החשמל השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי היא בחנה את פרויקט השימור .
ומשמעויותיו, את הסיכונים והחלופות לו והיבטים נוספים וסקרה אותם בצורה מעמיקה במסגרת .
עבודתה, וכי בעקרונות המדיניות שפורסמו נקבע מנגנון בקרה ודיווח שיאפשר גמישות בקבלת .
ההחלטות בנוגע להמשך הפרויקט.
מומלץ כי משרד האנרגייה, רשות החשמל וחח"י יבחנו את פרויקט השימור ואת משמעויותיו .
לנוכח עלויותיו העודפות, הסיכונים הטמונים בו והחלופות הקיימות לו, כגון ייצור בסולר .
הסבת התחנות הפחמיות לגז טבעי .
בספטמבר 2017 פנה שר האנרגייה לרשות בבקשה לקיום התייעצות בגיבוש עקרונות מדיניות .
הפעלה מזערית של יחידות ייצור פחמיות, ול"קבלת עמדת רשות החשמל לעניין הפעלה .
מינימאלית של יחידות ייצור פחמיות, לאחר הפסקת הפעלתן השוטפת של יחידות 4-1 בתחנת .
הכוח 'אורות רבין', תוך מתן עדיפות בכל זמן (סדר העמסה) לייצור חשמל ע"י שריפה של גז .
טבעי, בכפוף לשיקולי תפעול המערכת, צרכי משק החשמל ויתר העלויות והעניינים הנובעים .
בנובמבר 2017 השיבההרשות לשר האנרגייה כי היא בחנה את ההש פעות האפשריות של .
מדיניות זו על תעריף החשמל, על היקף הפליטות של משק החשמל, על התרומה הצפויה של .
המדיניות לעמידת ישראל בהתחייבויות שנקבעו בהסכם פריז, על ההיקף והאופן של השימוש .
בגז ועל תפעול משק החשמל.
במענה הרשות היא ציינה כי מדיניות זו צפויה להסיט כ-6 טרה-ואט-שעה בשנה מייצור חשמל .
באמצעות פחם לייצור חשמל באמצעות גז ולצמצם את פליטות גזי החממה בהיקף של כ-2.
מיליוני טונה בשנה (מתוך 40 מיליון טונה שמשק החשמל צפוי לפלוט בכל שנה בעתיד).
העריכה כי מדיניות ההפחתה תביא לעלייה של 0% - 2.
5% בתעריף החשמל, כתלות בשינוי .
עוד ציינה הרשות כי מדיניות זו צפויה להביא לתוספת של כ-1.
שהמשק צורך מדי שנה בשנה.
הסטת הייצור האמור מפחם לגז תחייב גם גידול בקיבולת הגז .
הנדרשת למשק בהיקף של כ- 6,000 - 12,000 MMBTU לשעה.
אשר לעלויות החיצוניות, על פי נתוני המשרד להג"ס הסטת הייצור מפחם לגז צפויה להביא .
לצמצום העלויות החיצוניות בהיקף של כ-400 מיליון ש"ח בשנה, מחציתם מהפחתת מזהמים .
מקומיים והיתר מהפחתת פליטת גזי חממה.
באפריל 2019 ביקש שר האנרגייה את עמדת הרשות בעניין עקרונות מדיניות להפחתת השימוש .
בפחם לייצור חשמל, עד כדי הפסקת כלל השימוש בפחם בשגרה עד שנת 2028 .
2019 קבעשר האנרגייה עקרונות מדיניות, ולפיהם תבוצע הסבה של יחידות הייצור 5 - 6 בתחנת .
אורות רבין ושל יחידות 1 - 4 בתחנת רוטנברג (להלן- היחידות הפחמיות או היחידות המוסבות) .
לשימוש בגז טבעי לשם הפסקת השימוש בפחם בעת שגרה.
בהחלטה נקבע כי עד יום 15.
תבוצע הסבה ראשונה ביחידת ייצור אחת ולאחריה, וקודם הסבת שאר היחידות, תבצע הרשות .
הערכה של תוצאות ההסבה, אשר תכלול בין היתר בחינה של העלויות בפועל.
לאפשר הפקת לקחים בנוגע להמשך תהליך ההסבה בשאר היחידות.
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם החלטת השר על הסבת היחידות הפחמיות לוותה בהתייעצות עם הרשות לאחר שפרסמה .
בנובמבר 2019 טיוטה להתייחסות הציבור בנושא הפסקת השימו ש בפחם 51 (להלן- מסמך .
הרשות בחנה ארבע חלופות להפחתה ניכרת עד כדי הפסקת השימוש בפחם, וכל .
החלופות הושוו לחלופת המשך מדיניות הפחתת השימוש בפחם הנהוגה כיום (להלן - חלופת .
מסמך ההסבה עוסק ביחידות הפחמיות שבהן הותקנו סולקנים, ביחידות 5 - 6 .
שבתחנת אורות רבין וביחידות 1 - 4 שבתחנת רוטנברג.
אופק הזמן של הניתוח שביצעה הרשות .
נקבע עד שנת 2045 , שכן שנה זו מייצגת את התקופהשבה היו צפויות היחידות הפחמיות להיגרט .
להלן ארבע החלופות שנבחנו במסמך ההסבה: .
חלופת ההסבה : שש היחידות הפחמיות יוסבו לייצור באמצעות גז טבעי.
בפחם לשם בדיקה שגרתית של התחנות, וייתכן שימוש בהן באירוע חירום שבו צפוי מחסור .
באספקת גז למשק החשמל למשך כשנה.
חלופת השימור וההקמה : יוקמו תחנות כוח חדשות המופעלות בגז טבעי חלף שש היחידות .
הפחמיות; אלה יעברו תהליך שימור לצורך שנת חירום שבה יהיה מחסור בגז.
יידרש שימוש מועט בפחם לשם בדיקה שגרתית של היחידות הפחמיות.
חלופת הגריטה וההקמה : יוקמו תחנות כוח חדשות המופעלות בגז טבעי חלף שש היחידות .
הפחמיות; אלה ייגרטו ולא ישומרו.
חלופה זו תביא להפסקה מלאה של השימוש בפחם, אך ללא .
שימור יכולת הייצור בפחם למקרה חירום.
חלופת האנרגיות המתחדשות: שיעור הייצור באנרגיות מתחדשות מתוך סך הייצור המשקי .
יגדל בהדרגה במהלך העשור הקרוב, עד ל-25%53 בשנת2030 במטרה להחליף את הייצור .
תרשים 15 שלהלן מתאר את החלופות שנבחנו ואת עלותן העודפת נטו למשק, כפי שחישבה .
אותה הרשות במסמך ההסבה.
51 רשות החשמל, הפסקת השימוש בפחם במשק החשמל בישראל (נובמבר2019 .
52 להלן אורך החיים ההנדסי של היחידות: יחידות2-1 בתחנת רוטנברג עתידותלהיגרט בשנת 2040 ; יחידות5 - 6 .
בתחנת אורות רבין עתידות להיגרט בשנת2045 ; ויחידות3 - 4 בתחנת רוטנברג עתידות להיגרט בשנת2049.
53 מסמך ההסבה ותחשיבי הרשות המצורפים אליו גובשו קודם ההחלטה על הגדלת יעדי הייצור באנרגיות מתחדשות .
נכון למועד מסמך ההסבה, יעד הייצור באנרגיות מתחדשות לשנת 2030 היה17%.
תרשים 15 : החלופות שנבחנו במסמך ההסבה ועלותן העודפת נטו למשק .
(במיליוני ש"ח, מהוון לשנת 2019) .
מהתרשים עולה כי חלופת האנרגיות המתחדשות היא החלופה בעלת העלות העודפת הנמוכה .
ביותר, אך לפי הערכת הרשות לא ניתן להסתפק במתקנים פוטו-וולטאיים עם אגירה כתחליף .
להספק של היחידות פחמיות, זאת לנוכח ההיקף הגדול של ההספק ו של האנרגייה המיוצרת .
לפיכך, מסקנת הרשות הייתה כי מבין החלופות להפסקת השימוש בפחם ניכרת .
עדיפות משמעותית לחלופת ההסבה על פני חלופות השימור והגריטה.
בחלופת הבסיס שבה חח"י תמשיך להפעיל את שש היחידות הפחמיות (אשר להן הספק מותקן .
של כ- 3,400 מגוואט) ההנחה היא כי הן יהיו אחראיות לייצור חשמל של כ-14.
בשנה, כ-20% מהייצור המשקי בשנת2020, כ-15% מהייצור המשקי החזוי לשנת2030 וכ-8% .
מהייצור המשקי החזוי לשנת2040 .
שאר הייצור המשקי יתבצע באמצעות גז טבעי ואנרגיות .
מתחדשות (17% אנרגיות מתחדשות החלבשנת 2030 .
בחלופת ההסבה שש היחידות הפחמיות יוסבו לשימוש בגז טבעי בהדרגה בשנים .
2022 - 2026 , ומשנת 2026 הן יהיו אחראיות לייצור שנתי של כ-12.
3 טרה-ואט-שעה בשנה (כ- .
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם תרשים 16: ,תמהיל הייצור לפי החלופות 2020 - 2045 .
מהתרשים עולה כי ההסבה צפויה להפחית את השימוש בפחם באמצעות ייצור חשמל בגז טבעי, .
אולם בחלופת האנרגיות המתחדשות אשר בחנה הרשות הן לא מחליפות את השימוש בפחם .
אלא את הייצור בגז, ולמעשה כמות הייצור בפחם בחלופה זו זהה לכמות הייצור בפחם בחלופת .
במסמך ההסבה הציגה הרשות תחשיב עלות-תועלת של ארבע החלופות בהשוואה לחלופת .
התחשיב כולל הן את העלויות והתועלות הישירות בכל חלופה והן את העלויות .
והתועלות הנגרמות בעקיפין מזיהום אוויר.
נוסף על כך הרשות חישבה את השפעת החלופות .
השונות על הביטחון האנרגטי באמצעות כימות עלות הדלקים הנדרשת בכל חלופה בשנת .
בחלופות השימור וההקמה או הגריטה וההקמה נדרש להקים הספק חדש54 במקום ההספק .
המותקן של היחידות הפחמיות שיצאו מכלל שימוש שוטף בהדרגה בשנים 2024 - 2028 .
ההספק המותקן של שש היחידות הפחמיות הוא 3,400 מגוואט, ובתכנון ההספק הנדרש .
להחלפתן יש להתחשב בין היתר במשטר ההפעלה ובפונקציונליות של התחנות.
ניתוח הרשות לגבי ההספק החדש הנדרש מבוסס על הדמיה שביצע אגף תכנון, פיתוח .
וטכנולוגיה (תפ"ט) בחח"י.
ההדמיה בוצעה בכפוף ל כמה הנחות, ובהן הנחה לגבי משטר .
ההפעלה של היחידות הפחמיות בשתי חלופות: .
בחלופת הבסיס (מדיניות הפחתה): שש היחידות הפחמיות יפעלו במשטר Must Run .
בעומס מזערי 55 של300 מגוואט.
היחידות יועמסו בעומס גבוה יותר רק אם לא קיימות יחידות .
בחלופת ההסבה : שש היחידות הפחמיות יפעלו במשטר Must Run בעומס מזערי של 240 .
היחידות יועמסו בעומס גבוה יותר בהתאם לכדאיות כלכלית.
על פי תוצאות ההדמיה, תוספת ההספק הנדרש להחלפת היחידות הפחמיות היא 3,660 מגוואט, .
מהם כ-30% - 35% במחזור פתוח (פיקר)56 .
עלות הקמת הספק בתמהיל זה מוערכת בכ-8.
עלה כי בהתאם לתחשיבי הרשות, עלות הקמת הספק חדש בחלופות שימור והקמה .
וגריטה והקמה מסתכמת בכ-8.
עלות זו גבוהה מההשקעה הנדרשת .
הרשות חישבה את עלות הדלקים הנוספת (או הנחסכת) בכל חלופה, הנגזרת מכמות הדלקים .
הנדרשת בכל חלופה לפי תמהיל הייצור שפורט לעיל.
הנחת הרשות היא כי תוספת ההספק הנדרש תוקם בידי יצרנים פרטיים .
55 מפאת אילוצים תפעוליים, על היחידות הפחמיות לעבוד באופן רציף בעומס מזערי.
משטר הפעלה זה מכונה Must Run .
56 "תחנות כוח "גמישותהפועלות במחזור פתוח (פיקריות) מסוגלות לספק חלק משירותי ייצוב מערכת החשמל, אולם .
הן מאופיינות בחוסר יעילות אנרגטית, בזיהום אוויר גבוה ובעלויות גבוהות.
57 עלות ההקמה נקבעה לפי העלויות המוכרות באסדרת הרשות מישיבה914.
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם לוח 5: השימוש בגז ובפחם לפי החלופות, 2020 - 2045 .
טונה) 134 134 28 27 22 .
( גזBCM) 404 365 471 453 455 .
מהלוח עולה כי חלופת ההסבה מוסיפה לצריכת הגז במשק כ-67 BCM בשנים2020 - 2045, כ- .
16 עד18 BCM יותר מחלופותהשימור וההקמה והגריטה וההקמה, וזאת בשל הנצילות הנמוכה .
של היחידות המוסבות לעומת מחז"מים חדשים שיוקמו בחלופות ההקמה.
לפי הערכות חח"י, נצילות תחנה מוסבת היא כ- 37.
98% ,וזאת לעומת נצילות של כ- 36.
בתחנה פחמית ולעומת נצילות ממוצעת של כ- 46.
2% ביחידות גז קיימות ונצילות של כ-54%58 .
ל נוכח הנצילות הנמוכה של התחנות המוסבות לעומת תחנות גז (קיימות או .
חדשות), לחלופת ההסבה עלות עודפת של דלקים (ביחס למדיניות ההפחתה הקיימת ) בסך כ- .
2,030 מיליון ש"ח בשנים 2020 - 2045 .
עלות זו עלולה לגדול לכ- 7,950 מיליון ש"ח בתרחיששבו .
הפחם יהיה זול יותר והגז יתייקר, ולחלופין להצטמצם ולהפוך לחיסכון בסך כ- 5,860 מיליון ש"ח .
במקרה שבו הגז יהיה זול והפחם יתייקר (הסכומים מהוונים לשנת 2019 .
)לוח 6 מתאר את עלות .
הדלקים העודפת בכל חלופה ביחס לחלופת הבסיס.
לוח 6: עלויות הדלקים העודפות בכל חלופה, 2020 - 2045 .
סגירת יחידות1 - 4 עם .
מדיניות הפחתה אנרגיות .
המרכזי** - 3,047 2,030 -3,337 -3,368 .
זול, גז יקר - 2,226 7,950 2,291 2,478 .
יקר, גז זול - 4,964 -5,860 -10,456 -10,768 .
* הייצור באנרגיות מתחדשות לא מתבסס על דלקים, ולפיכך העלות המתוארת כוללת עלות ייצור .
** על פי מחיר של 60 דולר לטונה פחם ומחיר של 4.
58 שיעור זה מחושב לפי נצילות עתידית LHV של65% , עם הפחתה בגין טמפרטורה, עבודה בעומס 90% - 100% .
מהלוח עולה כי בתרחיש המרכזי עלות הדלקים הגבוהה ביותר היא בחלופת האנרגיות .
המתחדשות, אבל זאת כיוון שההנחה בחלופה זו היא שאנרגיות מתחדשות אינן תחליפיות לייצור .
באותו תרחיש עלות הדלקים העודפת בחלופת ההסבה מסתכמת בכ-2 .
ההפרש בין עלות הדלקים בין חלופת ההסבה לבין חלופת השימור וההקמה או חלופת .
4 מיליארד ש"ח) נמוך משמעותית מההשקעות הנדרשות להקמת .
)מיליארד ש"ח לפיכך, חלופת ההסבה כדאית על אף הנצילות .
הנמוכה בתהליך הייצור ביחידות המוסבות.
הרשות בחנה את השפעת החלופות השונות על הביטחון האנרגטי באמצעות כימות העלות .
הצפויה למשק בהינתן פגיעה ממושכת באספקת הגז בשנה מייצגת בעתיד ( 2030 ).
הניתוח הגדירה הרשות תרחיש ייחוס וכימתה את עלות הדלקים הצפויה למשק החשמל באותו .
תרחיש הייחוס הוגדר כהפסקת אספקת גז טבעי למתקני ייצור החשמל .
בישראל למשך תקופת זמן של שנה59 .
תרחיש זה מדמה אירוע חמור אשר עשוי להיגרם עקב .
פגיעה פיזית בתשתיות הולכת הגז או באסדות הגז עצמן, שמקורה באסון טבע או בפגיעה .
הנחת הרשות היא כי בעת חירום יוסרו מגבלות הפעלת הפחם והן יועמסו באופן מרבי .
כדי להחליף את ייצור החשמל בסולר60 .
בכל החלופות (לרבות חלופת הבסיס) למעט חלופת הגריטה וההקמה, בשנת חירום שבה יהיה .
מחסור בגז ניתן יהיה לייצר בפחם במקום סולר , דבר אשר יחסוך בעלויות הדלקים61 .
ההסבה הנחת הרשות היא כי ניתן יהיה לעבור לשימוש מלא בפחם בתוך יממה אחת, אך קיים .
סיכון טכנולוגי כי המעבר יימשך עד שבוע.
בחלופת השימור הנחת הרשות היא כי ניתן יהיה .
לעבור לשימוש מלא בפחם בתוך חודש, אך קיים סיכון טכנולוגי כי המעבר יימשך עד חצי שנה.
בחלופת הגריטה והקמה ייצור החשמל בסולר חלף הפחם יסב עלות גבוהה יותר בשל מחיר .
הסולר הגבוה לעומת מחיר הפחם.
משך הזמן לתיקון פגיעה קשה באסדה מוערך כשנה .
60 הנחה זו מאפשרת לייצר כ-25.
3 טרה-ואט-שעה באמצעות פחם ביחידות המוסבות בשנת החירום.
פרסום מסמך ההסבה עודכנה הנחת הרשות לאפשרות ייצור של כ -29 טרה-ואט- שעה ביחידות המוסבות בשנת .
61 בניגוד למסמך השימור, במסמך ההסבה עלויות זיהום האוויר של החלופות השונות כתוצאה ממעבר לייצור חשמל .
בפחם ביחידות המוסבות בשנת חירום הן זניחות, כיוון שהיחידות המוסבות פועלות עם סולקנים להפחתת פליטות .
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם מן הדברים עולה כי בהיבט של הביטחון האנרגטי קיים יתרון להסבת היחידות הפחמיות .
של שימור יכולת הייצור בפחם בשנת חירום כגיבוי לגז טבעי.
להבדיל מפרויקט השימור, .
בפ רויקט ההסבה הסיכון לאי-חזרה או לחזרה ממושכת יותר משימור הוא נמוך יותר , כיוון .
שהיחידות המוסבות יפעלו באופן שוטף במשך השנה, ועל כן הסבת התחנות מהווה ביטוח .
משקי ממשי לתרחישי חירום של הפסקת אספקת גז, וזאת בעלות של כ-74 מיליון ש"ח.
לוח 7 שלהלן מפרט את העלויות והתועלות (הישירות והעקיפות) העודפות, כפי שחישבה הרשות .
בהשוואה לחלופת הבסיס.
לוח 7: העלויות והתועלות העודפות בארבע החלופות .
(במיליוני ש"ח, מהוון לשנת 2019 ) .
ההשקעות הנדרשות לחח"י* - 1,239 559 860 .
עלות הקמת הספק חדש - - 8,747 8,747 .
עלות (חיסכון ) תפעול קבועה - 239 1,144 (573 ) .
שווי הקרקע - - - (700 ) .
עלות הדלקים ** 3,047 2,030 ( 3,337 ) ( 3,368 ) .
סה"כ העלויות (חיסכון ) הישירות 3,047 3,508 7,113 4,966 .
עלות (חיסכון) הביטחון האנרגטי ( 1,813 ) 74 297 3,564 .
העלויות (תועלות) העקיפות מזיהום אוויר (629 ) ( 2,321 ) ( 3,192 ) ( 3,312 ) .
סה"כ העלות העודפת בניכוי תועלות 605 1,261 4,218 5,218 .
* עלויות ההשקעות הנדרשות לחח"י בכל חלופה כולל ות הן את ההשקעה ההונית הנדרשת לצורך .
הסבה, שימור או גריטה והן את עלויות פרישת העובדים בגין כל חלופה.
** עלות הדלקים בתרחיש המרכזי.
הרשות חישבה גם את עלויות הדלקים בשני תרחישי רגישות: (א) .
פחם זול וגז יקר; (ב) פחם יקר וגז זול.
כיוון שגם בתרחישים אלה חלופת ההסבה היא הכדאית ביותר .
כלכלית, הם לא הוצגו בלוח זה.
עולה כי ההשקעה הנדרשת בחלופת ההסבה (כ-1.
2 מיליארד ש"ח) נמוכה יחסית לעלות .
הקמת הספק חדש (פער של כ-7.
עוד עולה כי עלות הדלקים בחלופת .
ההסבה (כ-2 מיליארד ש"ח) גבוהה יותר מעלות הדלקים בחלופת השימור ו ההקמה .
3 ,)מיליארד ש"ח ביחס לחלופת הבסיסאו בחלופת הגריטה וההקמה .
4 מיליארד ש"ח ביחס לחלופת הבסיס), זאת בשל הנצילות הנמוכה של .
אלא שפער זה (בסך של כ -5.
4 מיליארד ש"ח) נמוך יותר מהפער .
בעלות ההשקעה הנדרשת, ועל כן קיימת כדאיות כלכלית לפרויקט ההסבה.
חלופת אנרגיות מתחדשות .
במסמך ההסבה ציינה הרשות כי האמצעי הכדאי ביותר להשגת הפחתה נוספת בפליטות במשק .
החשמל - עוד לפני שינוי במדיניות הפחם - הוא גידול בנתח האנרגייה המתחדשת.
של 25% אנרגייה מתחדשת צפוי לאפשר כמחצית מההפחתה הצפויה של גזי החממה בהשוואה .
למדיניות הפסקת השימוש בפחם בעלות מזערית לכל טונה מופחתת.
נוסף על כך, הגדלת נתח .
האנרגייה המתחדשת עשויה לשפר את הביטחון האנרגטי של ישראל כתוצאה מהקטנת התלות .
על אף זאת, הרשות כתבה במסמך ההסבה כי להערכתה לא ניתן להחליף את מלוא ההספק .
של היחידות הפחמיות באנרגיות מתחדשות לנוכח ההיקף הגדול של ההספק והאנרגייה .
כך על פי הרשות, החלפת היחידות הפחמיות תחייב הקמה של כ- 8,000 מגוואט .
פוטו-וולטאי וכושר אגירה של כ - 12,800 מגוואט-שעה.
מבדיקות ומהדמיות שביצע משרד מבקר המדינה עולה כי החלפת היחידות הפחמיות תחייב .
הגדלה של הייצור באנרגיות מתחדשות לכ-40% עד שנת2030 .
כמו כן, בינואר 2020 העריך .
המשרד להג"ס 62 כי מימוש פוטנציאל המרחב הבנוי בישראל יאפשר ייצור של כ-43% מצריכת .
החשמל בישראל בשטחים מבונים בלבד בשנת 2030.
הגדלת שיעור הייצור באנרגיות מתחדשות בישראל כרוכה בחסמים רבים, כגון מקורות אנרגייה .
מתחדשת מוגבלים (האנרגייה הזמינה היא בעיקר אנרגייה סולרית), עתודות קרקע מוגבלות, .
היעדר חיבור הרשת למדינות שכנות, חסמים אסדרתיים הן מבחינת הקמת מתקנים לייצור .
באנרגייה מתחדשת והן מבחינת פיתוח הרשת, הדרושה כדי להוליך את האנרגייה מאזורי הייצור .
הסרת חסמים אלו דורשת איגום משאבים ושיתוף פעולה חוצה מערכות.
נוסף על כך הגדלת שיעור ייצור החשמל באנרגייה סולרית מציבה אתגרים טכנולוגיים, כגון .
התאמת ייצור החשמל לביקוש63 , יציבות התדר , ויסות המתח ועוד.
מרבית האתגרים הטכנולוגיים .
עתידים לקבל מענה באמצעות פתרונות של אגירת אנרגייה חשמלית.
האגירה בשנים האחרונות והצפי להמשך התפתחות זו בשנים הקרובות, לצד ירידת המחירים .
62 המשרד להג"ס, הערכת פוטנציאל הייצור הסולארי במרחב הבנוי בישראל (ינואר 2020.
63 ,בניגוד לייצור חשמל באמצעים קונוונציונליים הזמינים לפי דרישה, ייצור חשמל באנרגייה סולרית תלוי בשעות שמש .
כך שיכול להיווצר פער בין הביקוש להיצע החשמל לפי השפעת מזג האוויר.
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם הצפויה של הקמת מתקני אגירה, צפויים לאפשר את הגדלת שיעור הייצור באנרגיות מתחדשות .
בהדרגה על פני העשור הקרוב.
עם זאת, על אף היתרונות הר בים בהגדלת הייצור באנרגיות מתחדשות, במגבלות הטכנולוגיות .
הקיימות כיום עדיין נדרשת יכולת גיבוי בגז טבעי לצורך ייצור חשמל בשעות שבהן אנרגיית .
השמש אינה מספיקה לייצור החשמל כדי לתת מענה לביקושים הקיימים (בשעות הערב והלילה .
יצוין כי לפי ה "תוכנית לאומית לאנרגייה מתחדשת"64 שגיבש מרכז השל לקיימות65 (להלן- מרכז .
השל) נטען כי בשנת 2021 קיימת אפשרות ריאלית להתקין בישראל הספק סולרי66 אשר יביא .
לייצור באנרגייה סולרית של כ -50% מסך ייצור החשמל המשקי ולייצור באנרגייה סולרית של .
95% מסך ייצור החשמל המשקיעד שנת 205067 .
על אף זאת, לפי התוכנית של מרכז השל 68 , .
גם הגעה לשיעור ייצור של 50% באנרגיות מתחדשות בשנת 2030 ועד 95% בשנת 2050 תחייב .
מערך אגירה משמעותי וכן הספק מותקן של גז טבעי כגיבוי.
לוח 8 מפרט את ההספק המותקן .
הנדרש כדי להגיע לשיעורי הייצור כאמור לעיל באנרגיות מתחדשות.
לוח 8: ההספק המותקן הנדרש 2020 - 2050 (במגוואט ) .
השנה אנרגייה סולרית אנרגיית רוח אנרגיית אגירה אנרגיית גז .
2020 4,000 80 - 15,228 .
2030 30,000 730 10,000 14,581 .
2040 65,000 1,115 40,000 17,881 .
2050 115,000 1,500 80,000 17,489 .
המקור: מרכז השל לקיימות.
רשות החשמל השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי הנתונים שהובאו מתוך התוכנית .
של מרכז השל לא נבדקו על ידה והם לא מייצגים מדיניות או ת ו כנית עבודה שאושרה על ידי .
64 ,""מרכז השל לקיימותNZO - תוכנית לאומית לאנרגייה מתחדשת, פרק ב', פוטנציאל ייצור החשמל הסולארי (יולי .
65 מרכז השל לקיימות היא עמותה רשומה בישראל שמטרתה הרשמית היא לקדם קיימות בישראל על כל המרכיבים .
וההיבטים הקשורים בה, לרבות היבטי סביבה, כלכלה וכו', באמצעות כלים של פיתוח והפצה של ידע, ובין היתר .
בניית מודלים ליישום והפצתם.
66 התוכנית שגיבש מרכז השל מתבססת על טכנולוגיית האגירה הקיימת בשנת 2021 , והיא מניחה המשך מגמה בשיפור .
הטכנולוגי ביעילות המערכות הסולריות.
67 נתונים אלה לא נבדקו על ידי משרד מבקר המדינה, והובאו כדי להראות כי בטכנולוגיות הקיימות כיום, גם בתרחישים .
של שיעורי ייצור גבוהים באנרגיות מתחדשות, אם קיימת היתכנות לכך, עדיין קיים צורך בהספק של גז טבעי כגיבוי.
68 ,מרכז השל לקיימותNZO - תוכנית לאומית לאנרגייה מתחדשת, פרק א', חשמל ממקורות מתחדשים בישראל, (יולי .
תרשים 17 שלהלן מתאר את ההספק הנדרש בגז לפי התוכנית של מרכז השל ואת ההספק .
המותקן הקיים במשק ללא הסבת היחידות הפחמיות בשנים 2020 ו-2030 .
תרשים 17: ההספק הקונוונציונלי הנדרש וההספק המותקן ללא הסבה , .
על פי נתוני רשות החשמל ומרכז השל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* בשנת 2020 ההספק הקונוונציונלי כלל את היחידות הפחמיות בהספק של 4,840 מגוואט.
מהתרשים עולה כי עד שנת 2030 תידרש הגדלה של הספק קונוונציונלי נוסף בסך של כ- .
2,000 מגוואטלצורך גיבוי הייצור באנרגיות מתחדשות, גם במקרה של הגעה לשיעור ייצור .
של כ-50% באנרגיות מתחדשות בשנת 2030 .
לנוכח זאת, ובהינתן הכדאיות הכלכלית של .
הסבת היחידות הפחמיות לגז לעומת הקמת הספק חדש, נמצא שחלופת ההסבה היא .
החלופה הכדאית ביותר מבין החלופות שבחנה הרשות במסמך ההסבה, והיא החלופה .
שנבחרה על ידי שר האנרגייה.
לצד הבחירה בחלופת ההסבה כיום, מומלץ כי הרשות ומשרד האנרגייה יבחנו במשך .
השנים את ההתפתחויות הטכנולוגיות בתחום אגירת אנרגייה ויפעלו להסרת החסמים .
להגדלת הייצור באנרגיות מתחדשות ולקידום פתרונות טכנולוגיים שיאפשרו ייצור .
באנרגיות מתחדשות עם גיבוי קטן יותר של דלקים מאובנים, ובהתאם יבחנו הצורך .
בהמשך יישום חלופת ההסבה.
משרד האנרגייה השיב למשרד מבקר המדינה במאי 2020 כי פרויקט ההסבה מתוכנן להסתיים .
בשנת 2026, ובמקביל לכך משרד האנרגייה פועלבמרץ לקידום אנרגיות מתחדשות לשם עמידה .
ביעדים שנקבעו בהחלטת ממשלה 465 .
עודהשיב משרד האנרגייה כי היעד שנקבע לשנת 2030 .
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם הוא ייצור חשמל באנרגיות מתחדשות בשיעור של 30% ובאמצעות גז בשיעור של70% ,כך שגם .
יעדי הממשלה לקידום אנרגיות מתחדשות עדיין מחייבים קיומו של הספק משמעותי בגז.
רשות החשמל השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי הממשלה קבעה יעדי ייצור .
באנרגיות מתחדשות והרשות פועלת ליישמם, לצד ייצור פוסילי משלים ובין היתר באמצעות .
שילוב מתקני אגירה בהיקפים משמעותיים.
עם זאת אגירת אנרגייה כשלעצמה אינה תחליף .
משרד מבקר המדינה ממליץ על קידום פתרונות טכנולוגיים העשויים להביא להקטנת .
ההספק הנדרש לגיבוי בגז טבעי, במקביל לקידום הייצור באנרגיות מתחדשות במשק .
החשמל ועמידה ביעדים שנקבעו בהחלטת הממשלה, וזאת כדי לקדם משק חשמל יעיל .
משטר ההפעלה של היחידות המוסבות .
הנצילות ביחידות הפחמיות, הן לפני ההסבה והן אחריה , נמוכה יחסית ליחידות הייצור בגז טבעי .
לפי הערכות חח"י, הנצילות ביחידות המוסבות לאחר ההסבה תהיה כ-38% , .
לעומתהנצילות הממוצעת של יחידות ייצור בגז קיימות שהיא כ-46%69 .
תפעוליים, על היחידות הפחמיות לעבוד בעומס מזערי, קרי משטר הפעלה הנקרא Must Run .
על פי נתונים שמסרה חח"י למשרד מבקר המדינה, בשנת2020 היחידות הפחמיותפעלו בכ- .
5%4 מיכולת הייצור המרבית שלהן70 ,.
על פי מסמך ההסבה היחידות המוסבות לגז יופעלו .
במשטר Must Run בעומס מזערי של כ-42%71 .
בדצמבר 2021 מסרה חח"י למשרד מבקר המדינה כי מתווה השימור של יחידות 1 - 4 בתחנת .
אורות רבין מאפשר חזרה מהירה משימור בפרק זמן של ימים ספורים (כארבעה ימים עד שבוע .
ליחידה בודדת) ברמת ודאות גבוהה.
69 על פי חישוב רשות החשמל במסמך ההסבה, מחושב לפי היחס בין סך השימוש בגז טבעי לבין סךהאנרגייה שיוצרה .
מגז טבעי בשנים 2017 - 2018.
70 בשנת2020 הייצור ברוטו של שש היחידות הפחמיות היה13.
ההספק המותקן של היחידות הפחמיות הוא .
3,400 מגוואט, כך שיכולת הייצור המרבית שלהן היא כ- 30 טרה- ואט - שעה: 3,400 × 365 × 24 = 29,784,000 .
71 עומס מזערי של כ -240 .
יכולת זו של החברה להחזרת יחידות ייצור לפעולה בטווח קצר יחסית, אם היא תתקיים .
בפועל, מעלה ספק לגבי הצורך במשטר הפעלה של Must Run לאורך כל ימות השנה72 .
לנוכח העובדה שנצילותן של היחידות המוסבות נמוכה בהשוואה לממוצע המשקי, ולפיכך .
הן מזהמות יותר ויקרות יותר, הרי שאם החזרת היחידות משימור תתקיים בפרק הזמן הקצר .
שצופה החברה, ניתן יהיה לקיים הפעלה עונתית של היחידות המוסבות שתחסוך הן .
עלויות זיהום אוויר והן עלויות דלקים73.
משרד מבקר המדינה בדק את הצורך בהספק היחידות המוסבות לאורך ימות השנה בשנים .
2026 - 2028 (הסבתהיחידות צפויה להתבצע בהדרגה עד שנת 2026 ,) לנוכח ההספק המותקן .
והביקוש החזוי לחשמל בשנים אלו.
הבדיקה העלתה כי בכל אחת משנים אלו יש לפחות ארבעה .
חודשים שבהם לא נדרש ההספק של היחידות המוסבות כדי לספק את הביקושים במש ק .
החשמל, לרבות קריטריון האמינות74 (להלן- רזרבה) בשיעור של כ -19% .
תרשים 18 שלהלן מציג את החודשים שבהם לא נדרש ההספק של היחידות המוסבות כדי .
לספק את הביקושים לחשמל בשנת 2026 .
תרשים 18: שיא ביקוש* והספק מותקן** (ללא היחידות המוסבות), 2026 .
* שיא הביקוש חושב לפי גידול שנתי בשיעור של 2.
7% של נתוני ייצור חשמל שעתיים בפועל לשנת2020.
72 יש לציין כי היחידות המוסבות הן יחידות קיטוריות אשר גם לאחר הסבתן ימשיכו לפעול באותה הטכנולוגיה, זאת .
בדומה ליחידות 1 - 4 שיוכנסו לשימור, ולפיכך ניתן להסיק כי גם את היחידות הללו ניתן לשמר באופן דומה לשימור .
יחידות 1 - 4 ולהפעילן במשטר הפעלה עונתי.
73 ייתכן כי הפעלה עונתית של היחידות המוסבות תדרוש השקעה הונית מסוימת ותוספת של עלויות תחזוקה, אך לנוכח .
הערכות החברה בפרויקט השימור, עלויות אלה צפויות להיות זניחות ביחס לחיסכון האפשרי מהפעלה עונתית.
74 אתקריטריון האמינות הנוכחי של משק החשמל קבע ב-2010 שר האנרגייה , ולפיו לצ ורכי תכנון משק החשמל .
במדינת ישראל נדרש להביא בחשבון עתודת הספק ייצור מותקן של 17% - 20% יותר משיא הביקוש החזוי.
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם ** ההספק המותקן חושב לפי ההספק הקיים במשק החשמל לשנת 2020 , ובתוספת הגידול הצפוי .
בהספק עד שנת 2026 (מחז"מים 70 - 80 , אנרגיות מתחדשות ואגירה לפי תחזיתהרשות ).
מתרשים 18 עולה כי בשנת 2026 צפויים שישה חודשים שבהם ההספק המותקן עולה על .
שיא הביקוש לרבות רזרבה (השטח הכחול בתרשים).
כלומר, בחודשים אלו ניתן לדומם .
את היחידות המוסבות במקום להפעילן בעומס מזערי של כ-42% ,ובכך לחסוך עלויות .
בשנת 2027 צפויים חמישה חודשים שבהם ההספק המותקן עולה על .
שיא הביקוש, ובשנת 2028 ארבעה חודשים.
יצוין כי הערכת ההספק המותקן היא שמרנית, ונכון לנתונים הקיימים היום, סביר להניח שבשנים .
אלו תידרש תוספת הספק למשק החשמל מלבד ההספק הכלול בתחשיב זה, ולפיכך יגדל .
מספר החודשים שבהם לא יידרש להפעיל את היחידות המוסבות .
משרד מבקר המדינה מצא כי הפעלה עונתית של היחידות המוסבות החל בשנת 2026 ועד .
שנת 2045 (בהנחה שמרנית כי הפעלתן לא תידרש ארבעה חודשים בכל שנה) עשויה .
1 מיליארד ש"ח בעלויותדלקים ובעלויות חיצוניות מפליטת מזהמים מקומיים.
נוסף על כך הפעלה עונתית של היחידות המוסבות עשויה לחסוך עלות חיצונית נוספת .
בגין פליטות גזי חממה בסך של כחצי מיליארד ש"ח.
לפיכך, הפעלה עונתית של היחידות .
המוסבות בשנים 2026 עד2045 עשויה לחסוך עלויות משקיות בסך כ-1.
משרד האנרגייה השיב למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי היחידות המוסבות לא מתוכננות .
לעבוד במתווה שימור אלא במתווה הפעלה רציף (בניגוד ליחידות 1 - 4), וכייש להביא בחשבון .
פעולות תחזוקה נוספות כאשר יחידה נכנסת לשימור , שעלולות לגרור השקעה הונית נוספת.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כיכדי לאפשר את הבטחת אמינותן של היחידות .
המוסבות, הפעלתן במשטר Must Run הינההמיטבית מהטעמים האלה: היחידות אינן בנויות .
למשטר הפעלה מרובה הנעות; הנעה של יחידה פחמית היא ארוכה מאוד ותלויה בקשר ישיר .
עוד השיבה החברה כי במקרה של אירוע הפרעתי כמו במקרה של שינוי .
פתאומי ברשת החשמל שעלול להוביל להשלות עומס, היחידות הפחמיות יהיו הטובות ביותר .
נוכח גמישותן הגבוהה ביחס ליחידות המחז"מים.
משרד מבקר המדינה מציין כי דרישתה של החברה להפעלת היחידות המוסבות במשטר Must .
Run בשל הזמן הארוך הדרוש להפעלתן לאחר השבתה אינה מתיישבת עםהערכות החברה .
להחזרת יחידות 1 - 4 משימור בזמן קצר.
אם אכן יתברר כי החברה מסוגלת להחזיר יחידה .
משימור לפעילות רציפה בתוך מספר ימים הרי שבאותו אופן ניתן להשבית את היחידות .
המוסבות לחודשים שבהם לא נדרש להפעילן ולהחזירן לפעילות בחודשים האחרים.
לנוכח החיסכון הפוטנציאלי בעלויות הדלקים ובעלויות החיצוניות מזיהום אוויר ובהתאם .