HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יצוין כי בישראל קיימים די צמחי מים מקומיים, לא-פולשים, היכולים לשמש כצמחי נוי.
238 ז'אן-מארק דופור -דרור, הצמחים הפולשים בישראל, מהדורה שנייה (2019.
il/articles/0,7340,L -2965949,00.
240 תוספת שביעית - צמחי מים.
מומלץ כי בדומה למיפוי נמלת האש במשתלות, המשרד להג"ס יבצע בהן גם מיפוי של .
יקינטון המים ושל מיני צמחים פולשים נוספים, כדי לקבל תמונת מצב עדכנית.
לצמצום הפצת מיני צמחים פולשים על ידי משתלות מומלץ, כי המשרד להג"ס יבחן .
הטמעת התקן הירוק כסטנדרט מחייב ובהתאם יפעל לקביעת מנגנון פיקוח על תקן זה, .
בהלימה לאיסור היבוא של צמחים אלה.
כאשר התפשטות המינים הפולשים מזיקה ואגרסיבית ו הם מתבססים בשטחים, נדרש ביעור .
שלהם על מנת לצמצם את שטח התפשטותם ואת הנזקים הנגרמים מהם.
בביעור אחד המינים הפולשים: .
אמברוסיה מכונסת: Ambrosia confertiflora (להלן - אמברוסיה) היא צמח חזק שיכול לשרוד .
במגוון בתי גידול בתנאים של אדמה בעלת חומציות מגוונת.
שיטות ההפצה שלו רבות: פיזור .
האבקה על ידי הרוח; על ידי בעלי חיים האוכלים את הפירות או הנושאים ומפיצים אותם על .
פרוותם; ובהיותו צמח גדות נחלים - גם על ידי זרעים אשר נסחפ ים בנתיבי מים.
האירופי והמזרח-תיכוני להגנה על הצמח ( EPPO )מ-2019 שסקר את התפשטות האמברוסיה .
בעולם, צוין כי הרישום הראשון של אמברוסיה בישראל היה ב-1994 .
הפלישה וההתפשטות המסיבית שלהאמברוסיה החלה בתחילת שנות התשעים של המאה .
העשרים (1990 ) מאזור נחל שכם, ומאז היא נפוצה בחלק הצפוני של הגדה המערבית, בעמק .
חפר, בנחל אלכסנדר, בעמק הירדן הצפוני, במוקדים בירקון, על הר הכרמל, בעמק יזרעאל, .
בגליל התחתון, בגדרה ואשדוד ובמדבר הנגב מדרום לבאר שבע241 .
ככל הידוע, ראשית ההפצה .
הייתה עם הגעת תוצר חקלאי נגוע מאר צות הברית, או בתערובת גרעינים המיועדת לציפורים או .
משם החל תהליך שבו נחל שכם מוצף באמברוסיה ותורם ללא הפסקה להמשך הזרמת .
זרעים וחלקי צמח לנחל אלכסנדר ועמק חפר , ומשם לכל אזורי הארץ.
נוסף הוא משתלות ברחבי יהודה ושומרון.
להלן בלוח 6 פירוטגילוי אזורי ההתפשטות של הצמח, .
241 202162-DDB- https://www.
org/isc/datasheet/120550#REF .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי לוח 6: גילוי אזורי ההתפשטות של אמברוסיה מכונסת בישראל עד 2019 .
סוף 2000 לאורך נחל תרצה , מאזור שכם עד .
בקעת הירדן פלישה; מאז פולשת בכל אזור בקעת .
סוף 2008 גדות נחל קנה החלה לפלוש .
תחילת 2009 מישור החוף המרכזי: .
נחל דרור, כביש 3 ;)(קיבוץ רבדים .
כביש 4 (קיבוץפלמחים) התגלו מוקדים חדשים .
סוף קיץ 2009 שמורת פצאל שבמזרח שומרון התגלה מוקד .
2010 בצידי כביש 1 בהרי ירושלים נמצאו שני מוקדים; מאז אותרו מוקדים .
2011 גליל מערבי תחתון אותר מוקד ראשון .
2016 רמות מנשה אותר מוקד .
2016 בנגב: ליד עבדת ובטללים אותרו מוקדים .
2017 רמת הגולן אותר מוקד .
2019 בכל אזור עמק חפר, בשטחים .
חקלאיים, לאורך תשתיות בשטחים .
בנויים, ולאורך גדות נחל שכם ונחל .
אלכסנדר פולשת ומבוססת .
האמברוסיה היא הצמח הפולש הבעייתי ביותר בישראל מבין הצמחים הפולשים העשבוניים .
לנוכח היקף פלישתו והאיומים המיידיים והנזקים ש לו כלפי הסביבה, החקלאות ובריאות האדם .
להלן בתמונה 11 פלישהשל אמברוסיה בחממה נטושה בצפון השרון, משנת 2021 : .
תמונה11: ,אמברוסיה בצפון השרון 2021 .
צולם על ידיד"ר ז'אן- מארק דופור -דרור.
להלן פירוט הנזקים של צמח האמברוסיה: .
סביבה: האמברוסיה בעלת ענפים מסועפים צפופים, ומשום כך היא דוחקת מבית הגידול את .
מיני הצמחים המקומיים; מתחתיה נוצר "מדבר ביולוגי", נטול מינים אחרים לחלוטין.
צמחים מקומיים משליך גם על הרכב מיני בעלי החיים, לרבות עופות 242.
:חקלאות הסוג אמברוסיה היא מטרד כבד לחקלאות.
הנזקים הנגרמים ממנה לגידולי שדה, .
מטעים, פרדסים וצמחי נוי נאמדים בעולם במיליוני אירו/דולר מדי שנה .
בריאות האדם: בתקופ ות פריחתה, בקיץ ובסתיו, אבקת פרחי האמברוסיה גורמת לאלרגי יה .
באוכלוסייה הרגישה לה.
האמברוסיה מאבק ת בעזרת הרוח, ולכן מייצר ת כמויות גדולות של .
הרגישות תלויה במשך החשיפה לאבקה ובכמותה.
התסמינים כוללים בעיות .
במערכת הנשימה (כגון אס תמה), קדחת השחת ( Hay Fever) ובעיות עור.
מאוכלוסיית העולם נמצאה רגישה לצמח זה, ובארץ הרגישות דומה.
הבריאותיות השנתיות לאדם רגיש נבדקה בצרפת והוערכה בכ-1,300 עד2,100 אירו.
עלה כי ביולי 2015 הוקם צוות טיפול במינים פולשים כמיזם משותף של אגף מים ונחלים במשרד .
להג"ס ושל רט"ג, בראשות מנהל היחידה הסביבתית ברט"ג (להלן - הצוות), שייעודו היה ביעור .
242 ז'אן-מארק דופור -דרור, הצמחים הפולשים בישראל, מהדורה שנייה ( 2019 .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי האמברוסיה בכל הארץ.
ב-2019 הוקם תת -צוות ייעודי ליישובי החברה הערבית שעבודתו .
מתמקדת ברצועה שממערב לגדר ההפרדה - מוקד הפצה משמעותי ביותר.
משרד החקלאות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי השירותים להגנת הצומח שותפים .
בביעור ובהכלה של צמחים פולשים כמו האמברוסיה המכונסת הן באופן עצמאי והן בשיתוף .
פעולה עם הגופים הסביבתיים; וכי מחקר ים תיאורטיים ויישומיים בנושא האמברוסיה מתוקצבים .
ומבוצעים גם על ידי מינהל המחקר החקלאי.
יצוין כי לצורך טיפול במינים פולשים אחרים לא מונה צוות ייעודי דומה לצוות שהוקם .
גם לא נמצא שההחלטה על הקמת צוות ייעודי לטיפול דווקא .
באמברוסיה - שעל פי דוחות המשרד להג"ס עלות הנזקים ממנה קטנה לעומת עלות נזקי .
מינים פולשים אחרים - התקבלה בעקבות כך שהמשרד או רט"ג עשו הערכות סיכונים או .
תהליכים מובנים של קביעת סדרי עדיפויות, ובכלל זה התייחסות להיקף הנזק מן .
האמברוסיה בהשוואה למינים פולשים נוספים ולסיכום העלויות.
ביוני 2020 , עקב התפשטות מסיבית של הצמח, הועלה הצורך בהקמת תת-צוות נוסף .
ייעודי לטיפול באמברוסיה בעמקי הצפון.
מנהל היחידה הסביבתית ברט"ג מסר למשרד .
מבקר המדינה כי תת-הצוות לאזור הצפון לא הוקם בפועל מסיבות של היעדר תקציב.
ממסמכי דיווח של הצוות עולה כי לאחר טיפול וחזרה קבועים ישנה ירידה משמעותית בנגיעות; .
מדוח מדצמבר 2020 על פעילות הצוות, שנעשה עבור המשרד להג"ס ו התייחס ל-320 מוקדי .
התפשטות (מבין 419), עולה כי47% ממוקדי האמברוסיה שטופלו - חוסלו; 17% צומצמו ביותר .
מ-90%; ו-13% צומצמו ב-75% - 90%.
יוצא אפוא שכשני שלישים מהמוקדים שטופלו צומצמו .
לאור התוצאות החיוביות בביעור האמברוסיה, הומלץ למשרד להג"ס במסמך בנושא המלצות .
להוספת מיני צמחים זרים בעלי פוטנציאל פלישה גבוה לטיפול מהיר בישראל, מאוקטובר 2020, .
להתחיל בביעור של תשעה מינים פולשים אחרים בעלי פוטנציאל פלישה גבוה מאוד בישראל, .
אשר התפשטותם עדיין מוגבלת למוקדים מועטים.
עד אוקטובר 2021 לא הוחל בביעור מינים .
נוספים - מטעמי תקציב, לדברי המשרד להג"ס.
עבודת הצוות ממומנת באמצעות תקציב מהקרן לשמירת ה שטחים הפתוחים שברשות מקרקעי .
ישראל (להלן - הקרן לשטחים פתוחים), המועבר באמצעות המשרד להג"ס.
5 מיליון ש"ח למטרה זו, וב-2018 - תקציב של2 מיליון ש"ח.
התקציבים מהקרן לשטחים פתוחים אינם מתקבלים כל שנה; זהו תקציב רב -שנתי, וכאשר .
מנצלים לפחות 50% ממנוניתן להגיש בקשת סיוע חדשה.
הקרן העבירה כספים גם לרשויות .
הניקוז כי נרת, קישון, י רדן דרומי ושורק לביעור מינים פולשים באגנים לחים.
תקציבית לגבי סוגי המינים שנכללו במסגרת תקציב זה.
ולמשרד להג"ס אין מידע על גובה .
מנהל הצוות מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2021 כי מנובמבר2020 הצוות אינו .
מקבל תקציב מהמשרד להג"ס ומתקשה לפעול.
לנוכח האמור הוא העלה חשש שפעולת .
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד להג"ס להקים צוות קבוע לטיפול ב כלל המינים .
הפולשים, שיתוקצב באופן שוטף, כדי לתת מענה לא רק להתפשטות צמח האמברוסיה .
אלא ל פלישת מינים נוספים, בהתאם לתיעדוף של המשרד להג"ס וגורמים נוספים.
שיתוף פעולה עם הרשות הפל סט ינית : כאמור, התפשטות האמברוסיה החלה מנחל .
שכם ומשם המשיכה לכל אזורי הארץ.
כדי לעצור את ההתפשטות האגרסיבית של ה צמח נדרש .
שיתוף פעולה בין הרשות הפלסטינית (להלן - הרש"פ) לבין המשרדים והגופים הרלוונטיים .
בארץ, בהובלת קצין מטה (קמ"ט) חקלאות של המינהל האזרחי והשירותים להגנת הצומח.
בנובמבר 2016 נערך סיור משותף לבחינת היקף הנגיעות באמברוסיה באזורי יהודה ושומרון .
ולקידום הדרכים למזעור הנגע.
בסיכום הסיור הועלה כי הנגיעּות בשטח גדולה מאוד , הן .
מבחינת היקף השטחים והן מבחינת צפיפות הצמחים וגודלם.
כמו כן נצפו ריכוזי אמברוסיה .
צמודים למשתלות ונמצאו מכלי שתילים ובתוכם אמברוסיה.
בתום הסיור הוחלט על הכנת .
תוכנית עבודה לשנת 2017 שתכלול פרוטוקול טיפול בצמח, אזורי טיפול (לרבות מפות), סדרי .
עדיפויות ופירוט ציוד, חומרים ותקציב.
במרץ 2017 התקיימה פגישה במטרה להתניע פרויקט משותף לישראל ולרש"פ לטיפול .
בסקירה על מצב הנגע בשטחי הרשות הוגדר המצב כ"חמור" עקב ההתפשטות .
בשטחים פתוחים וחקלאיים, ובעיקר במטעי זיתים, ובאזורים מרוכזים בין שכם לטול -כרם.
כי ישנם גם מוקדים של התפשטות בגנים פרטיים וציבוריים, ובגלל תופעות של אלרגיה לצמח .
קיימות סכנות בריאותיות לציבור.
בסיום הפגישה הוחלט על ביצוע פיילוט לעבודה משותפת לטיפול באמברוסיה בשטחי הרשות, .
שיתוקצב על ידי המינהל האזרחי ב-150,000 ש"ח שיועברו למשרד החקלאות לרכישת כלים .
במהלך2017 התקיים יום עיון מקצועי לטיפול באמברוסיהשבו הוכשרו כ -40 נציגים .
מהשירותים להגנת הצומח ברש"פ והועברו לידם חומרים וכלי עבודה לצורך הטיפול בצמח.
ביוני 2019 הציע מנהל היחידה הסביבתית ברט"ג למינהל האזרחי להקים צוות ייעודי לטיפול .
במינים פולשים בשטחי C , תוך מתן סיוע גם לשטחים השכניםA ו-B , ובו יועסקו עובדים .
פלסטינים לצד עובדי הצוות.
הוסכם כי התקצוב לפעולת הצוות יחולק בין המינהל האזרחי .
הצעה זו לא הגיעה לכדי יישום.
משרד החקלאות מסר בתשובתו כי התקיים פיילוט ראשוני של הרשות הפלסטינית באזור .
ענבתה, ולאחריו התעורר קושי בנוגע להמשך שיתוף הפעולה בין ישראל לרשות.
התקיים ניסיון נוסף לחידוש הקשר עם אנשי הרש"פ ללא הצלחה.
עם זאת קמ"ט חקלאות נפגש .
עם החקלאים ששטחיהם נגועים ודאג להנחותם בנושא הטיפול בצמח כולל חלוקת דפי הסברה .
וקוטלי עשבים שקנו השירותים להגנת הצומח למטרה זו.
243 מרססים למיניהם , כלי עזר וחומרי הדברה.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי בפועל, מאז 2019 הופסק שיתוף הפעולה בנושא האמברוסיה עם הרשות הפלסטינית, .
ועד אוגוסט 2021 הואלא חודש.
לדברי מנהל הצוות, ככל שידוע לו , ולפי הממצאים .
בשטח, לא נעשים כיום טיפולי ביעור לאמברוסיה בשטחי הרשות.
משרד החקלאות מסר בתשובתו כי "לאור כל הניסיונות החוזרים לשיתוף פעולה שלא צלחו .
אנחנו ממליצים על פעילות ישירה מול החקלאים או על ערוצים אלטרנטיביים".
מוצע כי רט"ג בשיתוף משרד החקלאות וקמ"ט חקלאות במינהל האזרחי יפעלו לחידוש .
הפעילות המשותפת לביעור האמברוסיה המכונסת, כדי למנוע פלישה והתפשטות שלה .
לעיתים כאשר מינים התפשטו והתבססו קיים קושי לבער את האוכלוסייה הפולשת וכל שניתן .
לעשות הוא לטפל בהן באופן של הכלה ותחזוקה.
המשמעות היא תחזוקה מתמשכת של צמצום .
והכלת הנזקים של מינים אלה.
למשל במקרה של המיינה המצוייה.
מ יינה מצויה: tristis Acridothers (להלן - מיינה) היא ציפור ממשפחת הזרזירים.
חום, ויש לה כתם צהוב מאחורי העין ועל המקור.
המיינה היא אחת הציפורים המופיעות ברשימת .
מקורה באסיה והיא מין פולש ב דרום אפריקה, בצפון אמריקה, באוסטרליה, במזרח .
המיינה ניזונה ממקורות מזון מגוונים ובכלל זה: חרקים, זרעים ופירות.
מאפשרת לה לפלוש לאזורים אקולוגיים מגוונים ולהשתלב בהם.
למיינה תכונות נוספות .
שמאפיינות מינים פולשים ומחזקות את שרידותה: היא מתרבה במהירות ומפגינה תוקפנות כלפי .
מינים אחרים ואף טורפת גוזלים של מינים מקומיים ; היא מקננת בחורי קינון שהם משאב מוגבל .
במערכות האקולוגיות, ו יוצרת תחרות עם מינים מקומיים על אזורי הקינון והמזון.
מתוך אתר רשות הטבע והגנים.
ציפורי המיינה הגיעו לישראל באמצעות ייבוא מכוון ובהיתר למטרות נוי, ולפי השערות הן ברחו .
או שוחררו מכלובים שהוצבו בפארק ציפורים מסחרי באזור תל אביב בשנת 1997244.
התרבו במהירות רבה; תחילה בגוש דן ובסביבתו ובתוך זמן קצר בכל רחבי הארץ.
הייתה המיינה הציפור החמישית בתפוצתה בישראל , ו ב-2020 הציפור הרביעית בתפוצתה .
בישראל והשנייה בתפוצתה באזור מרכז הארץ.
לאחרונה (אביב 2021) נמצא שהמיינה היא .
הציפור השנייה הנפוצה ביותר באזור המרכז בין נתניה ליבנה ובכלל זה בשטחים חקלאיים .
המיינה מתרבה בעיקר בסביבת מגורי האדם ובאזורים מּופָרים ועירוניים כמו מדשאות עירוניות, .
ומקננת באזורים מגוונים, למשל על עמודי תאורה ובתחנות דלק, ואלה משמשים "אבני קפיצה" .
בהתפשטותה, ואכן תפוצת המיינה בישראל נרחבת והיא מתפרסת לכל אורך הארץ.
את המיינה בין השאר בחוף הכרמל, בחוף הכינרת, בתל אביב, בירושלים, בים המלח ובבאר .
אלה חלק מהתחומים שבהם מתבטאים נזקי המיינה: (א) חקלאות - המיינה גורמת נזק למטעים .
ולכרמים בגלל אכילת הפרי.
המיינה פוגעת ישירות בגידולי הענבים ומעבירה פטריות מזיקות .
(ב) תשתיות - המיינה פ וגעת בתשתיות חשמל בגלל תכונתה לקנן במבנים .
(ג) המגוון הביולוגי - המי ינה דוחקת ומגרשת מינים מקומיים מחורי הקינון .
כמו כן היא חומסת ביצים וגוזלים של ציפורי שיר ומתחרה על מקורות מזון, .
והיא נשאית פוטנציאלית של מחלת מלריית העופות שעלולה להיות קטלנית עבור הציפורים .
(ד) בטיחות טיסה - המיינה מקננת בתוך חללים של כלי טיס חונים, ובכך משביתה .
כמו כן הימצאותה באזור המסלולים מסכנת את ההמראות והנחיתות.
מנתוני מחקר שנעשה בשנים 2001 עד2017 עולה כי בשנים אלהחלה ירידה ניכר ת במגוון בעלי .
הכנף המקומיים, ומצד שני חל גידול במספרם של בעלי הכנף הפולשים ובהם המיינה.
שנעשה בפארק הירקון בשנים 2006 עד2018 הראה גידול של843% במספר ציפורי המיינה ובו- .
זמנית ירידה במספר מינים מקומיים, למשל: ירידה של 28% במספר דרורי הבית ושל44% .
במספר ציפורי הבולבולים למרות שלא ניתן להוכיח סיבתיות במחקרים אלו, חשוב לציין שתנאי .
הסביבה בפארק הירקון היו דומים יחסית במהלך התקופה והמגמות של ירידה במספר מינים .
מקנני חורים ואחרים מתיישבות עם מחקרים אחרים שנערכו באזור 245.
When the winners are the losers: Invasive alien bird species outcompete the .
native winners in the biotic homogenization process.
Biological Conservation, 241, p.
The complex interaction network amon g multiple invasive .
bird species in a cavity -nesting community.
Biological Invasions, 15(2), pp.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי תרשים 8 : העלייה במספר הציפורים ממינים פולשים ו הירידה ב מספר .
הציפורים ממינים מקומיים בישראל, 2006 - 2018 .
על פי נתוני Agathe Colléony and Assaf Shwartz ,2020 , בעיבוד משרד מ בקר המדינה 246.
מהתרשים עולה כי בד בבד עם הגידול במספר הציפורים הפולשות: מיינה ודררה, חלה .
ירידה במספר הציפורים המקומיות: דוכיפת, בולבול, דרור הבית ושחרור.
סקר שנעשה בעונת האביב בתאריכים 26.
21 בשטח של כ-300 קמ"ר הכולל את .
מחוז תל אביב ושטחים פתוחים הסמוכים לו, הראה כי מבין 185 המינים שנצפו בסקר, המיינה .
היא המין השני בתפוצת מיני הציפורים בישראל לאחר העורב האפור, והמין השלישי לאחר יונת .
הבית וסיס החומות, מבחינת מספר הפרטים שנצפו 247 .
בין יתר הנזקים שגורמת המיינה נמנים נזקים המשפיעיםעל הבטיחות של טיסות, לרבות בחיל .
בשנים האחרונות חל גידול במספר ציפורי המיינה שמצויות בבסיסים בעיקר .
ליד פחי אשפה, מדשאות וחדר י אוכל.
חיל האוויר מסר למשרד מבקר המדינה כי למיינות תכונה .
המייחדת אותן משאר הציפורים המקננות בבסיס: הן מקננות בתוך כלי הטיס החונים בהאנגרים .
ובונות בהם קינים בזמן קצר ביותר, דבר הפוגע בכשירות המבצעית של כלי הטיס.
נצפתה בבסיסי חיל האוויר רמת דוד, רמון, תל נוף, חצרים וחצור.
נוסף ע ל בעיית הקינון, ציפורי .
המיינה שמצויות באזורי מסלולי הטיסה מסכנות מטוסים ממריאים ונוחתים, זאת בדומה .
בשל גידול בתפוצת ציפורי המיינה הן מהוות תוספת סיכון למינים שכבר .
מצויים בסביבת המסלולים.
בתמונה 13 שלהלן ניתן לראות קינים של מיינה שנמצאו בזנב מסוק .
באחד מבסיסי חיל האוויר - מצב המביא להשבתה מיידית של המטוס ומחייב פעולות תחזוקה .
לפני החזרתו לכשירות טיסה.
246 Agathe Colléony and Assaf Shwartz, When the winners are the losers: Invasive alien bird species outcompete the .
ativeN Biological Conservation, 241:108314, 2020, P.
7, winners in the biotic homogenization process, .
247 סיכום מינים נפוצים- סקר, פרופ' אסף שוורץ, הטכניון.
בסקר הציפורים האמור נדגמו 2,173 נקודות דיגום, ונספרו .
כל מיני הציפורים שנצפו במרחק של עד 100 .
מ' מהנקודה ומספר הפרטים מכל מין .
תמונה13: קיני מיינות במסוקים בחייל האוויר .
באדיבות חיל האוויר, מדור ציפורים ואקולוגיה.
בינואר 2020 , עקבהנזק הכבד שחוללה המיינה בעיקר למגוון הביולוגי המקומי, נתנה רט"ג היתר .
לצידה של המיינה ולפגיעה בה לפי החוק להגנת חיית הבר, התשט"ו-1955, ולפי חוק גנים .
תוקף ההיתר ניתן לשנה אחת והוא מוארך מדי פעם בפעם.
בשל הימצאותן של אוכלוסיות מיינה בירדן ובלבנון, ההשפעה של פעולות הרט"ג זמנית בלבד .
- גם אם תוכחד אוכלוסיית המיינות מישראל, ייתכן שהן ישובו אליה מירדן ומלבנון ויכוננו בה .
גם בעולם ננקטות פעולות להתמודדות עם נזקי המיינה באמצעות ביעור וצמצום אוכלוסיית .
ציפורים אלה באופן של תחזוקה שוטפת, אך גם פעולות אלה אינן מצליחות לחסל אותה באופן .
ב-2010 הוקם באוסטרליה ארגון שמפזר מלכודות ונעזר בדיווחי ציבור כדי לצמצם את .
אוכלוסיית המיינה 248 .
קבוצה אוסטרלית אחרת מספקת מלכודות חינם לאזרחים הסובלים .
למרותמאמצי הדילול הרבים ברחבי העולם, רק אוכלוסייה פולשת אחת הוכחדה .
248 Yarra Indian Myna Action Group (YIMAG) , https://yimag.
249 BAYSIDE INDIAN MYNA ACTION GROUP, http://bimag.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי בהצלחה באיי סיישל, ושמירה על מצב זה תלויה במאמצים תכופים רבים למניעת הגעתן .
בהיעדר גורם מטפל או מנגנון המונעים את שחרור ה של המיינה לטבע התאפשר ו .
פלישתה והתפשטות ה בישראל.
מקרה זה מדגים את הקושי בטיפול במינים פולשים .
ובביעור שלהם לאחר התפשטותם , דבר שכופה הן על הציבור והן על הרשויות מציאות .
של הכלה ותחזוקה שוטפת לצד ההתמודדות עם הנזקים הכרוכים בכך.
אחתמהתובנות ש הניבו ההתמודדות והניסיון עם מינים פולשים היא כי חיסול מוחלט .
ולאורך זמן של מוקדי התפשטות אפשרי ככל שהמוקדים קטנים יותר; אז הטיפול הוא קל, .
במיוחד אמור הדבר לגבי צמחים פולשים, כיוון שטרם נוצר בנק זרעים בקרקע .
במרחב שבו הצמח התפתח.
חלון זמן זה קצר, במיוחד כאשר מדובר באורגניזמים .
המשלימים מחזור ביולוגי תוך כמה שבועות או חודשים.
האסטרטגיה העדיפה היא לאתר מוקדם ככל האפשר מוקדים חדשים ולטפל בהם מיד .
אסטרטגיה זו משלבת שני יתרונות : עלות מזערית ויעילות מרבית, והיא .
מיושמת בכמה מדינות המובילות במאבק במינים פולשים , כגון אוסטרליה, ניו זילנד ואר צות .
תרשים 9 שלהלן, המתייחס למינים פולשים צמחיים, מראה כי בפ רק הזמן שלאחר .
האיתור הראשון עדיין ניתן לבצע ביעור, כלומר חיסול מוחלט של מוקד הצמח הפולש, .
ומכאן החשיבות העליונה של איתור מוקדם ותגובה מהירה.
250 :אתר הצפרות הישראלי https://www.
251 Early Detection and Rapid Response (EDRR) .
תרשים9: עלויות הטיפול במינים פולשיםצמחיים ביחס לתועלת ויכולת .
ההשתלטות בהתאם למועד הגילוי .
המקור: הצמחים הפולשים בישראל, ד"ר ז'אן מארק דופור-דרור, המשרד להג "ס, חל"ט ורט"ג (2019) .
הועלה כי למרות העדיפות בטיפול מידי ומהיר, בישראל מרבית הטיפול במינים הפולשים .
הוא בשלב הביעור, לאחר שכבר ישנן התפשטות והתבססות מלאה.
משרד מבקר המדינה בדק את השימושים בתקציבי הקרן לשטחים פתוחים לטיפול במינים .
פולשים, באמצעות המשרד להג"ס.
בתרשים 10 שלהלן נראית חלוקת התקציב לפי שלבי .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי תרשים 10: ,תקציבי הקרן לשטחים פתוחים לתמיכה בטיפול במינים פולשים .
לפי סוג הטיפול, 2013 - 2020 .
על פי נתוני הקרן לשטחים פתוחים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
עלה כי 83 אחוזיםמתקציב הקרן לשטחים פתוחים לטיפול בנזקי מינים פולשים בשנים .
2013 - 2020 בהיקף כולל של 12.
17 מיליון ש"ח, שימש לביעור .
אפיקי הפעולה בישראל אינם מתאימים לסדרי העדיפויות המקובלים והמומלצים לטיפול .
בתופעת המינים הפולשים במדינות מובילות בתחום - הממליצים על תיעדוף להשקעה .
רשות מקרקעי ישראל מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2022 כי ככלל הקרן .
לשטחים פתוחים אינה יוזמת מיזמים אלא מאשרת כאלה המוגשים לאישור במסגרת "קול קורא", .
וכי מהות המיזם, תוכנו ושלבי הביצוע הם באחריות המבקש.
עוד ציינה כי אין מניעה של מימון .
,מיזמים למניעת מינים פולשיםואם יוגשו הם ייבחנו ויאושרו על בסיס אמות המידה המקצועיות .
מומלץ כי המשרד להג"ס יגבש מענה מערכתי לחדירה והתבססות של מינים פולשים, .
ולפיו קודם לכול תימנע כניסה, יימנעו וייאסרו שיווק של מינים פולשים וסחר בהם ותיעשה .
עבודה של איתור מוקדים התחלתיים וחיסולם באמצעות תקציב שיאושר לנושא - ורק .
לאחר מכן ייעשה ביעור למגוון מינים שכבר התפשטו.
למהלך זה תועלות כלכליות .
וחברתיות, למשל לבריאות הציבור ולמניעת פגיעה במקורות תעסוקה, וכן תועלות .
252 חל"ט ורט"ג, הדרך לביטחון אקולוגי לאומי: מניעת חדירה, הפצה והתבס סות מינים פולשים בישראל (ספטמבר .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי ניטור המגוון הביולוגי , מדע אזרחי ושיתוף .
כדי לצמצם את ההשפעות השליליות המהותיות של הפגיעה במגוון הביולוגי ושל נזקי המינים .
הפולשים, ובמטרה לשמור על המגוון הביולוגי, נדרש להרחיב את מכלול הידע בנושאים אלה; .
זאת באמצעות מחקר וניטור של מינים מקומיים ופולשים, מערכות אקולוגיות, תפוצה ומגמות.
כמו כן נדרש לזהות את הגורמים המחוללים שינוי אקולוגי, ובהם המינים הפולשים.
הביולוגי מתאפיין בתהליכים ארוכי טווח, נדרשים גם מחקר וניטור מדעי ארוכי טווח.
אמנת CBD ויעדי אייצ'י (יעד 9) קובעים את הצורך בניטור המגוון הביולוגי.
2010 ציינה את הצורך במחקר וניטור של המגוון הביולוגי בישראל, שיש לפתח בשני היבטים .
ההיבט המחקרי: הכרת המגוון הביולוגי ותפוצתו ברזולוציה של מינים, בתי גידול ומערכות .
אקולוגיות, בין היתר באמצ עות ניטור לזמן קצר וניטור לטווח הארוך; ופיתוח ממשקים ותוכניות .
לתיעוד המגוון ולתיעוד מגמות השינוי.
תוצאות הניטור , עיבוד הנתונים ואיגום המידע יהיו כלים .
שישמשו לקבלת החלטות253.
בעולם מקובל להצביע עלמספר אינדיקטורים חיוניים הנדרשים כדי להרכיב את המידע השלם .
הנדרש לפיקוח על פלישות ביולוגיות, ובהם מידת הופעת המינים הפולשים, סטטוס המינים .
הפולשים מבחינת מסלולי הפלישה, מאפייני בתי הגידול והאקלים והשפעתם מבחינת מספרם, .
המינים המקומיים המאוימים וכן מאפיינים נוספים כמו קצב הגדילה, הצורה והגודל.
בתרשים 11 פירוטהאינדיקטורים העיקריים שיש להביא בחשבון בבניית מתודולוגיית ניטור מינים .
פולשים ובבניית מערך הידע לגבי מערכת הגומלין ביניהם לבין המערכות האקולוגיות הקיימות.
253 התוכנית הלאומית 2010 , פרק6 ': מחקר וניטור של המגוון הביולוגי, עמ205.
תרשים11: האינדיקטורים העיקריים בניטור מינים פולשים .
על פי נתוני Geo Bon Technical Series 254, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
ההיבט הארגוני: התשתיות הנדרשות עבור יצירת מערך הידע, ובהן תשתיות ניטור, .
התמקצעות, אינטגרציה רב-ארגונית בנושא איסוף המידע ותכלול המידע על ידי הקמת מאגר .
ההיבט הארגוני מגדיר גם את הצורך במימון גופי הניטור באמצעות קרן לאומית .
ייעודית למחקר המגוון הביולוגי 255.
,אינטגרציית המידע מהותית מכיוון שנתוני הניטור מתקבלים ממקורות שונים ורבים: גופי מחקר .
מחקרים אקדמיים, ארגונים לא -ממשלתיים, מידע ציבורי ומידע לאומי.
מבוזרות, וכדי לקבל תמונת מצב אקולוגית שלמה ועדכנית של המגוון הביולוגי ושל מידת .
התפשטותם והשפעתם של המינים הפולשים , יש ליצור מאגר מידע לאומי עבור מגוון המינים .
המקומיים, הזרים והפולשים256 .
בישראל כמה גופים המעורבים בניטורהמגוון הביולוגי והמינים .
הפולשים, חלקם גופי ביצוע של ניטור בפועל ואחרים גופים מממנים.
An Essential Biodiversity Variable Approach to Monitoring Biological Invasions: Guide for .
- monitoring/technical- https://www.
org/downloads/biodiversity Countries, Page 2, .
pdf- Biological- eports/GEOBON/2015/Monitoringr .
255 התוכנית הלאומית 2010 , פרק6 ': מחקר וניטור של המגוון הביולוגי, עמ205.
An Essential Biodiversity Variable Approach to Monitoring .
- http://invasionevs.
com/wp Biological Invasions: Guide for Countries, .
toringBiologicalInvasions.
pdf content/uploads/2015/08/Moni .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי הגורמים העיקריים המעורבים בניטור במרחב היבשתי, ובלוח 8 פירוט הגורמים העיקריים בניטור .
בתי הגידול האקווטיים-ימיים 257 : .
לוח7: גופי ניטור עיקריים במרחב היבשתי .
שם הגוף אופן פעולתו/ פרסום/ שיתו פי פעולה .
המארג: התוכנית הלאומית להערכת .
מצב הטבע בישראל, הפועלת .
נתוני המגוון הביולוגי שנאספים במארג הם תשתית לדוח מצב .
הטבע המפורסם מפעם לפעם.
נכון לאוקטובר 2021 דוח מצב .
הטבע העדכני הוא זה שפורסם ב -2018258 .
מכון דש"א (דמותה של ארץ) פועל .
חל"ט, רט"ג, המשרד להג"ס, קק"ל .
הגופים הציבוריים ותרומות .
מבצע סקרי מגוון ביולוגי בעיקר בתחום הצומח, בבחינת .
יחידות נוף מורכבות ובתי גידול, מיפוי תכסית, רישום מינים .
ואיתור ומיפוי של מינים נדירים.
המידע מיועד לציבור, לגופים מתכננים, לרשויות מקומיות , .
למשרדי ממשלה , בהם משרד הפנים והמשרד להג "ס ולקק"ל .
תוצרי הסקרים מופצים בדפוס ובאינטרנט ו עומדים לרשות גורמי .
התכנון , הסביבה וניהול המקרקעין וכלל הציבור259 .
רט"ג בסיסי הנתונים של רט"ג מכילים מידע רב המתקבל באמצעות .
ניטור ארוך טווח, סקרים ומחקרים או תצפיות מקריות של .
עובדי רט"ג, בשיתוף חוקרים ומתנדבים המבצעים מפקדים .
של המגוון הביולוגי 260.
המרכז למשאבים גנטיים במינהל .
המחקר החקלאי שבמשרד החקלאות .
מנטר, אוסף וממיין את מגוון מיני הזרעים , צמחיית הבר וצמחי .
קק"ל מבצעת מחקרי ניטור בנושא המגוון הביולוגי וערכי טבע, .
לרבות ניטור תפוצת אוכלוסיות בעלי חיים בשטחי היער .
שמנהלת קק"ל ובחינת ממשקי יי עור על תפוצת צומח 262 .
גופים וארגונים נוספים משרד החקלאות, המשרד להג"ס באמצעות יועצים .
חיצוניים 263 ,ומוסדות אקדמיים .
257 הלוחות מפרטים את אופן איסוף הנתוניםומרכזים את הפרסומים של גופי הניטור העיקריים במרחב היבשתי, הימי .
והאקווטי בישראל, ואת שיתוף הפעולה בין הגופים, אם ישנו.
258 ,המארג https://www.
259 ,)מכון דשא (דמותה של ארץ https://deshe.
260 התוכנית הלאומית 2010 , פרק6 ': מחקר וניטור של המגוון הביולוגי, עמ224 - 225.
262 researches/environment- funding- research/kkl- development/forestry-and- https://www.
263 למשל ניטור הצמחים הפולשים בישראל על ידי ד"ר ז'אן-מארק דופור -דרור, אקולוג מומחה.
לוח8: גופי ניטור עיקריים בבתי גידול אקווטיים-ימיים .
האזור הגוף אופן פעולתו הים התיכון חיא"ל, חברה ממשלתית 264 .
למחויבויות ישראל לאמנת ברצלונה .
התקבלה בדצמבר 2018 החלטת .
ממשלה265 שבמסגרתה הממשלה .
רשמה לפניה את הסכמת חיא "ל, .
כגוף הביצוע העיקרי לתוכנית הניטור .
הימי, לבצע את הפעולות הבאות: .
איסוף נתונים ודגימות, הרחבת מרכז .
המידע הימי, הפעלת תשתיות ניטור .
לאומי רציפות והפקת דוחות לוועדת .
עוד הוסכם כי חיא"ל יקבל .
נתונים ממשרד החקלאות (נתוני דיג), .
משרד הבריאות (נתוני הניטור .
הבקטריולוג י המבוצעים בחופי רחצה .
מוכרזים) ורט"ג (דוח שנתי ובו נתוני .
הניטור הלאומי כולל מרכיבים פיז יקלים 266 ,, ביולוגיים .
כימיים וסדימנטולוגיים (התהוות סלעי משקע) של .
כלל המרחב הימי של ישראל בים התיכון.
בוחן שינויים בזמן ובמרחב של המגוון הביולוגי, .
שינויי ה אקלים והמערכת ההידרוגרפית, זיהום הים, .
שלמות הקרקעית והמערכת הסדימנטולוגית .
הממצאים מונגשים מדי שנה בשנה .
בדוחות מדעיים, והמידע נשמר במרכז המידע הימי .
הניטור נעשה בטבלאות גידוד267 ,בים העמוק .
מפתח מאגר מידע ביו -גיאוגרפי על בסיס GIS .
לאפיון בתי גידולבמרחב הימי של ישראל בים .
נכון ליולי 2021 במאגר יותר מ-128,450 .
רט"ג יוזמת ומבצעת סקרים אקו -ביולוגי ים בטבלאות גידוד .
כדי לייצר בסיס ידע לתהליכי פיתוח 268 אוכתשתית .
מידע אקולוגי להכרזת שמורות ימיות 269 .
ניטור ארוך טווח בלגונות צפוניות כמו אכזיב .
ונחשולים 270 ויוזמת מחקרים בשיתוף גופים אקדמיים .
על המגוון הביולוגי בשמורות הטבע הימיות 271 , .