HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כן נקבע שא ם נותן השירות כאחראי רכש הוא בעל ניסיון של חמש שנים ומעלה (רמה ג'), אזי נוסף על כל המשימות האמורות, יהיה גם "אחראי לתיאום פעולות אדמיניסטרטיביות ביחידה והפעלת פיקוח ובקרה על הרכש, הקניינות, התקציב והלוגיסטיקה".
מנתונים שהתקבלו מרשות התקשוב באוגוסט 2018 עולה, כי כמחצית ממנהלי הרכש המועסקים באגפי מערכות מידע במשרדים הם עובדים חיצוניים (נותני שירותים) ולא עובדי מדינה.
זאת אף שעובדים אלה נושאים באחריות ישירה להעסקת עובדים ולניהולם, להקצאת כספים , לניהול התקציב ולהתקשרויות עם ספקים .
מנהלי הרכש הללו עשויים להימצא במצב של ניגוד עניינים בין חובותיהם הכרוכות בתפקיד שהם ממלאים במסגרת שירות המדינה לבין חובותיהם עקב עבודתם בגופים החיצוניים המעסיקים אותם.
45 ועדה משותפת למשרד האוצר ולנש"ם, שבחנה את מערך המחשוב בשירות המדינה והמליצה על תקינה של ארבעה בעלי תפקידים מרכזיים כתפקידי ליבה באגפי מערכות המידע במשרדים.
המלצה זו התקבלה בידי נש"ם ביוני 2011.
ניתן לרכוש שירות זה באישור מינהל הרכש בלבד משרד האוצר – אגף החשב הכללי |477 .
משרד מבקר המדינה מעיר לנש"ם ולמשרד האוצר כי נוכח הגדרת התפקיד הרחבה והחשש לניגוד עניינים כאמור לעיל, עליהם לפעול לאייש את תפקיד אחראי רכש תקשוב בעובד מדינה בכל אגפי מערכות המידע.
בתשובתו ציין החשכ"ל כי מ -2016 אסר מינהל הרכש לאייש אחראי רכש באמצעות מכרז שירותי מחשוב, אך עד כה הגורמים המוסמכים הרלוונטיים לא נתנו מענה לתקנים החסרים.
בתשובתה ציינה רשות התקשוב כי תשמח לסייע לנש"ם ולמשרד האוצר בביצוע עבודת המטה הנדרשת לבחינת הצורך לאייש את תפקיד אחראי רכש תקשוב בעובד מדינה בכל אגפי מערכות המידע, ככל שהללו יחליטו על עריכת עבודת מטה לבירור צורך זה.
בתשובתה מנובמבר 2018 ציינה נש"ם כי היא ערה למצב שתואר, אך גם לחסמים לאיוש המשרות בידי עובדי המדינה עקב אי מתן שכר הולם לנושאי משרות הליבה לרבות מנהלי רכש.
לדבריה, היא עובדת בשיתוף פע ולה עם רשות התקשוב ועם הממונה על השכר במשרד האוצר במטרה לאמץ את המלצות הוועדה שהוקמה ביוזמת נש"ם ב -2011 ואשר בדקה את הסוגיה לעומקה.
משרד מבקר המדינה מעיר לנש"ם כי למעשה משרת אחראי רכש באגף מערכות מידע לא הוגדרה כתפקיד ליבה, אף שאופי המשרה מצריך הגדרה כזו.
על נש"ם להגדיר משרה זו כתפקיד ליבה לאלתר.
משרדי הממשלה ויחידות סמך במשרדים מבצעים אלפי התקשרויות בנושאי תקשוב בהיקף של כ-3.
מיליארדי ש"ח בכל שנה חלק מההתקשרויות מבוצעות באמצעות מכרזים פומביים; את מקצת המכרזים מפרסם מינהל הרכש עבור כל המשרדים, ו את יתרתם מפרסמים המשרד ים עצמם.
תהליך המכרז, מהכנתו ועד ההחלטה על הספק הזוכה, הוא תהליך מורכב, שנמשך זמן רב וכרוך בהשקעת משאבים רבים.
ממצאי דוח זה מצביעים על שורה של ליקויים אשר תיקונם יתרום לייעול ולשיפור של הליכי ההתקשרות של הממשלה בתחום התקשוב.
הליקויים הם בין היתר: בנושאים רבים בתחום התקשוב חסרים מכרזים מרכזיים או הסכמי מחירים מרביים.
לפיכך המשרדים נאלצים לפרסם בעצמם מכרזים בנושאים אלה, ולפעמים מפרסמים כמה משרדים במקביל מכרזים באותם נושאים; המשרדים כמעט אינם מפרסמים מכרזים משותפים; הידע שנצבר בכל משרד במסגרת ביצוע התקשרויות לא תמיד מועבר למשרדים אחרים; במקרים רבים המשרדים אינם מודעים לפיתוחים שבוצעו במשרד אחר, ולכן מתקשרים עם הספק לשם פיתוחים דומים.
ממשלת ישראל הכירה בצורך לצמצם את הפער בין היכולות בתחום הטכנולוגיה והחדשנות במגזר האזרחי לבין היכולות המוגבלות במגזר הממשלתי.
התפתחותה המהירה של טכנולוגיית התקשוב, ובפרט בתחומי אבטחת המידע והסייבר, גורמת לכך שאגפי מערכות המידע נדרשים ליישם חדשנות בתחומים אלו במהירות וביעילות, כדי למנוע את התיישנות הטכנולוגיה הרלוונטית עד להשלמת הליך הרכש.
כדי לייעל ולקצר את תהליך ההתקשרות בתחום התקשוב במשרדים ולקדם את החדשנות במגזר הממשלתי, ונוכח הבקשות החוזרות והנשנות של רשות התקשוב, עוד משנת 2016 , לדון בצורך בתיקון תקנות חובת המכרזים והוראות תכ"ם בתחום התקשוב, על החשכ"ל לקדם את בחינת הנושא ולהכריע בו.
כמו כן עליו לאפשר ולעודד פרסום של מכרזים המשותפים לכמה משרדים.
אשר לרשות התקשוב, עליה לעודד שיתוף קוד תוכנה בין המשרד הממשלתי שפעל לפתח אותו ובין משרדים אחרים, כחלק ממדיניות הקוד הפתוח.
כדי למצות את היתרון לגודל של הממשלה בכוח הקנייה, באיגום המשאבים, בחיסכון בעלויות התפעול, ביעילות התהליכים ובקידום החדשנות הטכנולוגית בכל המשרדים - חיוני שהחשכ"ל, רשות התקשוב והמשרדים ינקטו צעדים להגברת שיתוף הפעולה בין המשרדים בנוגע להתקשרויות בתחום התקשוב.
בסעיף 12 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח -1958 , נקבע כי מדי ]נוסח משולב [ שנה, במועד שיקבע המבקר, אולם לא יאוחר משישה חודשים לאחר תום שנת הכספים של המדינה, ימציא שר האוצר למבקר המדינה "דין וחשבון כולל על ההכנסות וההוצאות של המדינה באותה שנה".
עוד נקבע כי במועד שיקב ע המבקר, אולם לא יאוחר מתשעה חודשים לאחר תום שנת הכספים של המדינה, ימציא שר האוצר למבקר המדינה את "מאזן זכויותיה והתחייבויותיה של המדינה למועד תום שנת הכספים".
18 הגיש שר האוצר למבקר המדינה את הדוחות הכספיים של ממשלת ישראל ל - 31.
הדוחות אינם מבוקרים וכוללים הסתייגויות רבות בדבר המידע המוצג בהם וכן בדבר מידע חסר.
בדוחות הכספיים המאוחדים של הממשלה8 ל- 31.
17 מוצגת יתרת "מזומנים ושווי מזומנים" בהיקף של כ -39 מיליארד ש"ח ויתרת אשראי לזמן קצר של כ -2.
בדוחות הכספיים הנפרדים של הממשלה (ל הלן - הדוחות הכספיים סולו של הממשלה)9 ל- 31.
17 "מוצגת יתרת "מזומנים ושווי מזומנים בהיקף של כ-25.
3 מיליארד ש"ח ויתרת אשראי לזמן קצר של כ-0.
מזומנים ושווי מזומנים כוללים יתרות מזומנים הניתנים לשימוש מיידי, והשקעות לזמן קצר אשר משך הזמן ממועד הפקדתן המקורי ועד למועד פדיונן הוא עד שלושה חודשים, ברמת נזילות גבוהה, אשר ניתנות להמרה בנקל לסכומים ידועים של מזומנים וחשופות לסיכון בלתי משמעותי של שינויים בשווי.
השקעות לזמן קצר כוללות, בין היתר, פיקדונות לזמן קצר שהופקדו בבנק ישראל או בבנקים אחרים, אשר מקיימים את הקריטריונים לעיל.
סעיף "מזומנים ושווי מזומנים" המופיע בדוחות הכספיים של הממשלה כולל בעיקר יתרות מזומנים בשקלים ובמטבע חוץ המוחזקים בבנק ישראל ובבנקים אחרים.
כמו כן הסעיף כולל קופות ודמי מחזור10.
בחודשים אפריל -אוקטובר 2018 בדק מ שרד מבקר המדינה היבטים הנוגעים לניהול המזומנים ושווי המזומנים של הממשלה.
הבדיקה נעשתה באגף החשב הכללי שבמשרד האוצר (להלן - אגף החשכ"ל) ובבנק ישראל.
בדיקות השלמה נעשו בבנק הדואר ובחשבויות משרדי ממשלה שונים.
8 כוללים את דוחות הישויותהממשלתיות שקיימת לממשלה שליטה בהן.
כוללים את דוחות משרדי הממשלה ויחידות הסמך שלהם 10 .
דמי מחזור מיועדים לכיסוי הוצאות בסכומים קטנים, הדרושות לצורך תפעול שוטף של היחידה משרד האוצר – אגף החשב הכללי |487 .
ניהול חשבונות הבנק של הממשלה .
הממשלה מנהלת חשבונות בשקלים ובמטבע חוץ, בין היתר בבנק ישראל ובבנק הדואר, כשחלק הארי של הכספים שלה בשקלים מופקד בבנק ישראל.
על פי הדוחות הכספיים סולו של הממשלה ל- 31.
17 , יתרת המזומנים ושווי המזומנים המופקדת בבנק ישראל היא כ -12.
3 מיליארד ש"ח במטבע ישראלי וכ-1.
9 מיליארד ש"ח במטבע חוץ.
הסכם שירותי ניהול חשבון בין בנק ישראל למשרד האוצר .
לפי סעיף 48 (א) לחוק בנק ישראל, התש"ע-2010 (להלן- חוק בנק ישראל), "הבנק יהיה הבנקאי היחיד של הממשלה לעניין פעילותה הבנקאית במטבע ישראלי".
בסעיף 48 ,)(ב) לחוק נאמר כי "על אף האמור בסעיף קטן (א הממשלה רשאית, על פי הסכמה בינה ובין הבנק, לקבל שירותים מתאגידים בנקאיים או מגופים פיננסיים אחרים, רק לשם ניהול החוב והפעילות הפיסקלית של הממשלה".
לפי סעיף 48 (ג) לחוק, "התשלומים שתשלם הממשלה לבנק בעבור שירותים שיינתנו לה לפי סעיף קטן (א), שיעור הריבית שישלם הבנק לממשלה על פיקדונותיה בבנק ושיעור הריבית שתשלם הממשלה לבנק על יתרות חובה, ייקבעו בהסכמה בין הבנק לבין הממשלה".
בסעיף 97 ,לחוק שכותרתו "הוראות מעבר", נקבע בין היתר כי "כל עוד לא הוסכם אחרת לגבי התשלומים ושיעורי הריבית כאמור בסעיף 48 (ג), ימשיכו לחול לגביהם ההסדרים הנוהגים בין הבנק לבין הממשלה עובר לתחילתו של חוק זה".
16 נחתם מסמך הבנות בין בנק ישראל לבין משרד האוצר המסדיר את שיעורי הריביות עבור יתרות זכות ויתרות חובה.
בתשובת בנק ישראל לדוח 69א11 צוין כי "בינואר2015 העביר בנק ישראל לחשב הכללי במשרד הא וצר טיוטת חוזה המסדירה את התנאים והכללים לניהול חשבונות הממשלה בבנק ישראל, לרבות התשלומים עבור השירותים שייתן בנק ישראל לממשלה".
בדוח 69 א העיר מבקר המדינה כי על בנק ישראל ומשרד האוצר להסדיר בהקדם את הסכם שירותי ניהול החשבון של הממשלה בבנק ישראל.
מתכתובת ש ל המחלקה המשפטית בבנק ישראל לחשבונאי הראשי באגף החשכ"ל עולה כי התקיימו מספר ישיבות בין הצדדים בנושא הסכם ניהול החשבונות של הממשלה בבנק ישראל, ובהמשך להן העביר בנק ישראל לאגף החשכ"ל, בנובמבר 2017 , את התייחסותו להערות אגף החשכ"ל לסעיפים .
11 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 69 אשפורסם באוקטובר 2018 בפרק "נציגויות משרד האוצר ובנק ישראל בחו"ל" עמ' 568-513 (הדוח הומצא לראש הממשלה ביולי2018.
) 488 |דוח שנתי 69ב .
עוד עו לה מאותה תכתובת כי אגף החשכ"ל טרם התייחס לחלק מן הנושאים המופיעים בטיוטת החוזה, נושאים שעלו מתכתובת של בנק ישראל לאגף החשכ"ל כבר בנובמבר 201512.
נמצא אפוא כי אף שחלפו כארבע שנים מאז העביר בנק ישראל לחשב הכללי טיוטת הסכם שירותי ניהול, ועל אף הערתו של מבקר המדינה בדוח 69 א כי יש להסדיר בהקדם את הסכם שירותי ניהול החשבון של הממשלה בבנק ישראל, הוא טרם הוסדר.
בתשובת סגן בכיר לחשב הכללי, מר עוזי שר, למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2018 (להלן- תשובת אגף החשכ"ל) צוין כי בנושא התשלומים קיימת הסכמה בין הממשלה לבנק לעניין העמלות שהבנק גובה מהממשלה היום.
עוד נכתב כי "בנק ישראל העביר לממשלה טיוטת הסכם חד צדדית.
הטיוטה נדונה מספר פעמים בין הממשלה לבנק.
בפגישה שהתקיימה ביום 11 בנובמבר2018 בין החשבונאי הראשי לבין נציגי בנק ישראל סוכם כי הממשלה והבנק יפעלו להכין דפי הסכמות בנושאים אשר ימצאו לנכון".
בתשובת מנכ"ל בנק ישראל, מר חזי כאלו, למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2018 (להלן- תשובת בנק ישראל) צוין כי בטרם חקיקתו של חוק בנק ישראל, התשלומים שהממשלה שילמה לבנק בעבור ניהול חשבונותיה, כמו גם ריבית הזכות והחובה בגין היתרות בחשבונות אלה, נעשו בהתאם לנוהג רב שנים אף שלא עוגנו במסמך מסודר.
עוד צוין כי למען מינהל תקין ביקש בנק ישראל להסדיר את שירותי ניהול חשבונות הממשלה בהסכם כולל, המסדיר גם תשלומים עבור שירותים שלא ניתנו בעבר או שניתנו ללא תשלום וכן סוגיות אחרות, לרבות סוגיות של אחריות, מיסוי וסוגי השירותים הניתנים על ידי בנק ישראל שהצורך להסדירן נובע, בין היתר, מההתנהלות מול משרדי הממשלה ומהתמורות שחלו בעולם, כגון בתחום של איסור הלבנת הון.
בנק ישראל הוסיף בתשובתו כי אכן העביר לפני יותר מארבע שנים טיוטת הסכם להתייחסות החשב הכללי במשרד האוצר, וכי לדעתו הסכם כאמור נדרש במסגרת הניהול וההתנהלות התקינים.
יוער כי היועץ המשפטי לממשלה קבע בהנחיותיו13 כי "רצוי ביותר" שהתקשרות בשם המדינה תהיה בכתב, וכי "הסיבות לכך הן רבות".
יוסַף ויצוין עוד כי ברור מסעיף 97 לחוק בנק ישראל- סעיף הוראות המעבר שנקבע כאמור לפני כתשע שנים - כי האפשרות להתנהל בהתאם לנוהג הקיים והלא-כתוב הייתה אמורה להיות אפשרות זמנית בלבד.
12 לדוגמה: (א) מיהם הגופים אשר נחשבים למשרדי ממשלה או יחידות הסמך; (ב) התייחסות של אגף החשכ"ל לעניין אחריותו של החשב הכללי לחשבונות הממשלה ואחריות משרדי הממשלה לניהול חשבונותיהם.
משרד האוצר – אגף החשב הכללי |489 .
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף החשכ"ל כי עליו לתת בהקדם את התייחסותו לטיוטת הסכם שירותי הניהול של הממשלה עם בנק ישראל שהועברה אליו, ובכלל זה לסוגיות הרלוונטיות בנושא שעלו בדיונים עם בנק ישראל.
על בנק ישראל ומשרד האוצר להסדיר בהקדם את הסכם שירותי ניהול החשבון של הממשלה בבנק ישראל בדבר שירותי ניהול החשבון, כפי שהוער עוד בדוח מבקר המדינה הקודם, וזאת לצורך שמירה על סדרי מינהל תקין.
פעילות הממשלה מול בנק הדואר .
הממשלה מקבלת שירותים בנקאיים במטבע ישראלי גם מבנק הדואר, על פי הסכם למתן שירותים כספיים לממשלת ישראל מינואר 2012 בין הממשלה לחברת דואר ישראל בע"מ 14 (להלן- ההסכם עם חברת הדואר).
לצורך כך הממשלה מנהלת חשבונות בבנק הדואר (להלן - חשבונות ממשלתיים 15 .
) משיחות שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם חשבת בכירה באגף החשכ"ל עולה כי מאחר שלבנק הדואר פריסה רחבה של סניפים ברחבי המדינה הוא מתאים לפעילות של משרדי הממשלה השונים מול הציבור, וכי עיקר היתרות הכספיות בחשבונות הממשלה שבבנק הדואר מתאפסות בסוף כל יום, ומועברות לחשבון הממשלה בבנק ישראל.
בהתאם לחוק בנק ישראל שנכנס לתוקף ביוני 2010 נחתם מסמך הסכמות בין הממשלה לבנק ישראל בעניין פעילותה הבנקאית של הממשלה באמצעות תאגידים פיננסיים (להלן - מסמך ההסכמות או מסמך ההסכמות בעניין הפעילות הבנקאית של הממשלה)16.
מטרת המסמך היא להסדיר את הפעילות הבנקאית שהממשלה רשאית לבצע ואת השירותים הבנקאיים שהיא רשאית לקבל באמצעות תאגידים פיננסיים, באופן שלא תיפגע יכולתו של בנק ישראל לבצע את הפעולות הנדרשות בשוקי הכספים לצורך מילוי תפקידיו.
נמצא כי הפעילות הבנקאית של הממשלה במטבע ישראלי בבנק הדואר אינה מוסדרת במלואה במסמך ההסכמות בעניין הפעילות הבנקאית של הממשלה, כמפורט: .
מטעמה ומטעם בנק הדואר בע"מ 15 חשבונות "עובר ושב" המתנהלים בבנק הדואר ושייכים למי ממשרדי הממשלה או ליחידה מיחידותיה.
16 המסמך נחתם ב-9 במרץ2010 ונכנס לתוקף עם כניסתו של חוק בנק ישראל ביוני2010.
מנהל יחידת שירותי בנקאות וכספים בבנק ישראל כתב למשרד מבקר המדינה ביולי 2018 כי אין התייחסות מפורשת במסמך ההסכמות לנושא קבלת שירותים בנקאיים מבנק הדואר, וכי ככל הנראה מדובר בהסדר היסטורי.
בתשובת בנק ישראל צוין כי "הפעילות הבנקאית שמבצעת הממשלה בבנק הדואר נכללת בסעיף 1(ב1) למסמך ההסכמות, המאפשרת פעולות הן של מתן הלוואות והן של קבלת הלוואות, דהיינו הן פעולות של אשראי והן של פקדונות, עד לסכום שקבוע בסעיף האמור" (ההדגשה במקור).
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי "לממשלה הסכם למתן שירותים מול בנק הדואר אשר מסדיר את פעילותה מול הבנק.
בנוסף, קיימת הסכמה מובנת מאליה לעניין התפעול של בנק הדואר בקשר לניהול התזרימי של חשבונות הממשלה.
תהליך זה אינו נסתר מעיני בנק ישראל ואף מבוצעת עבודה הדדית בקשר לביצוע העברות כספיות יומיות בין שני הבנקים".
עוד צוין כי "למעשה בנק הדואר משמש כגורם המרכז תקבולים ותשלומים בחשבונות הממשלה במהלך היום ומעביר את מרבית היתרות היומיות לבנק ישראל בסוף אותו היום.
בפועל, אין הבדל בין בנק הדואר ליתר הבנקים בכלל המשק אשר סולקים העברות להן זכאית הממשלה ומבצעים את העברת הזיכוי לחשבונותיה של הממשלה בבנק ישראל.
יחד עם זאת, החשב הכללי יפעל להכליל את נושא מתן השירותים הניתנים על ידי בנק הדואר במסגרת דפי ההסכמות מול בנק ישראל".
בתשובת מנהל ההסדרה בחברת דואר ישראל למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2018 (להלן- תשובת חברת הדואר17 ) צוין כי הפעילות הפיננסית של המדינה בבנק הדואר מוסדרת באמצעות הסכם שירותים בין הממשלה לבנק הדואר משנת 201218 ,, וכי לקראת גיבושו של הסכם חדש יובאו בחשבון, בין השאר עקרונות מסמך ההסכמות בעניין פעילותה הבנקאית של הממשלה באמצעות תאגידים בנקאיים.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף החשכ"ל כי עליו להסדיר מול בנק ישראל את קבלת מכלול השירותים הבנקאיים במטבע ישראלי מבנק הדואר, כמתחייב מסעיף 48 .
צפייה בחשבונות הממשלה בבנק הדואר .
ישנן כמה דרכים שבהן המשרד הממשלתי או יחידת הסמך יכולים לצפות בחשבונותיהם בבנק הדואר: (א) קבלת נתוני החשבונות בדואר אלקטרוני; (ב) דרך מערכת מרכב"ה 19 ;, שאליה מוזנים הנתונים מדי יום (ג) דרך אתר .
17 בנק הדואר הוא חברת בת של חברת דוארישראל.
18 תוקפו של ההסכם הוא עד סוף2019.
מערכת רוחבית כוללת במשרדי הממשלה משרד האוצר – אגף החשב הכללי |491 .
נוספים אינם מחוברים .
אינטרנט ישן של בנק הדואר; (ד) דרך אתר אינטרנט ייעודי של בנק הדואר המיועד לכלל משרדי הממשלה ויחידות הסמך.
6 להסכם עם חברת הדואר "בנק הדואר יעמיד בתוך שנתיים ממועד חתימת הסכם זה א תר אינטרנט ייעודי לחשבונות הממשלה".
אפיון האתר יאושר על ידי חשב מטה החשכ"ל ויכלול לכל הפחות כמה אפשרויות, ובהן הצגת מסמכים סרוקים/מידע נלווה ברמת תנועה בדף הבנק, ואפשרות המרה והורדה של דפי הבנק/התנועות המוצגים לקובץ אקסל.
לפי סעיף 14 להסכם, בנק הדואר יאפשר למורשי צפייה גישה לצפות בחשבונות הממשלתיים באמצעות כניסה לאתר האינטרנט הייעודי.
חיבור לאתר האינטרנט הייעודי של בנק הדואר מאפשר למשרדי הממשלה ויחידות הסמך לצפות בכל האסמכתאות והפירוט הנדרש20 , ולהוריד את קובצי התנועות בחשבונות הבנק למערכות המשרד הממשלתי לצור ך רישומן באופן שוטף בהנהלת החשבונות של אותו משרד.
בביקורת נמצא כי עד מאי 2018 , אף שחלפו כארבע שנים מהמועד שנקבע בהסכם עם חברת הדואר, לא מעט משרדי ממשלה, יחידות סמך וגופים נוספים אינם מחוברים לאתר האינטרנט הייעודי של בנק הדואר, ובהם משרד הבריאות (ויחידות סמך שלו), משרד החינוך, משרד הביטחון, משרד החוץ ומשרד המשפטים21 .
משכך, באותם משרדי ממשלה שבהם אין חיבור לאתר האמור נדרשות תשומות נוספות המתבטאות בזמן ובכוח אדם, הן של המשרד עצמו והן של בנק הדואר, לצורך הפקת האסמכתאות הנדרשות וביצוע הבירורים הנדרשים.
כמו כן, מאחר שבמקרים אלו הרישום בהנהלת החשבונות של המשרד הממשלתי אינו מבוצע באופן שוטף, קיימת פגיעה בפיקוח ובבקרה על החשבונות בבנק הדואר.
בתשובת חשב משרד החינוך למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2018 (להלן- תשובת משרד החינוך) צוין כי "החל מיולי 2018 קיימת במשרד החינוך אפשרות צפייה דרך האתר ובאמצעותו מתנהלת העבודה בשטח כבר כחצי שנה".
עוד צוין כי "תדירות הרישומים בהנהלת החשבונות הינה שוטפת וכל חודש בחודשו נערכת התאמת בנקים, כך שלא קיימת פגיעה בפיקוח ובבקרה על הבנקים".
בתשובת המשנה למנהל הכללי של משרד הבריאות, פרופ' איתמר גרוטו, למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2018 (להלן- תשובת משרד הבריאות) צוין כי המשרד חּובר לאתר בנק הדואר ביוני 2018 , וכי תהליך החיבור ארך יותר משנה בשל דרישות אבטחת מידע בחיבור שבין רשת משרד הבריאות לגופים חיצוניים.
כמו כן חיבור בתי החולים עדיין לא הושלם.
ובכלל זה זיהוי תקבולים באופן עצמאי 21 משרד המשפטים חובר לאתר הייעודי בשנים הקודמות אך במהלך שנת 2018 , עקב תקלות מחשוביות, הוא לא היה מחובר למשך כמה חודשים, ובכלל זה בעת ביצוע הביקורת.
בתשובת אגף החשכ"ל צוין כי "משרדי הממשלה והפונקציות השונות בהם, עודכנו על ידי אגף החשב הכללי בקשר לקיומו של אתר האינטרנט לצפייה בחשבונות הממשלה בבנק הדואר ואף הועברו הדרכות פרונטליות למשרדי הממשלה השונים בקשר לניווט באתר.
על פי הסכם השירותים מול בנק הדואר, חשבות המטה היא הגורם המרכז את מורשי הצפייה באתר, אחת לתקופה רשימת המורשים באתר מופצת למשרדי הממשלה השונים לצורך ריענון הרשימה.
מבדיקה שנערכה על ידי חשבות מטה החשב הכללי, בעקבות הערת המבקר לעניין אי-חיבורם של מספר משרדי ממשלה לאתר, נמצא כי עבור חלקם סיבות אי-ההתחברות לאתר נבעו מקשיים מיכוניים ברמת המשרד וכן כי חלקם, על אף הנאמר בטיוטת דוח המבקר, אכן עורכים שימוש יומיומי באתר".
בתשובת חברת הדואר צוין כי בהתאם לבקשת הממשלה, חוברו משרדי הממשלה ויחידות הסמך דרך מערכת ממשל זמין.
לאור בקשת הממשלה, בשנה האחרונה חוברו גם גופים אחרים באמצעות מערכת 22SSLVPN (בסך הכול חוברו כ-40 משרדי ממשלה ויחידות סמך).
עוד עולה מהתשובה כי בנק הדואר חיבר את מרבית משרדי הממשלה ויחידות הסמך לאתר האינטרנט הייעודי של בנק הדואר פרט למספר גופים בודדים, בהם מחוזות משרד הבריאות ובתי החולים.
משרד מבקר המדינה מעיר לבנק הדואר ולגופים שטרם התחברו כי יש להשלים בהקדם את חיבור כלל משרדי הממשלה ויחידות הסמך לאתר האינטרנט הייעודי, כדי לאפשר צפייה בחשבונות הממשלה כאמור בהסכם עם חברת הדואר.
ביצוע תשלומים על ידי הממשלה .
ככלל, תשלומים שוטפים של הממשלה בשקלים לספקים ולזכאים אחרים מתבצעים באמצעות המסלקה הממשלתית (להלן - מסלקת החשב הכללי23 .
) ריכוז התשלומים מגיע לבנק ישראל באמצעות מסלקת החשב הכללי במערכת מרכב"ה לצורך ביצוע הסליקה דרך מערכת מרכז סליקה בנקאי 24 (להלן- מערכת מס"ב).
ריכוז התשלומים דרך מסלקת החשב הכללי, שיכולים .
רשת פרטית וירטואלית להעברת מידע מאובטח 23 מסלקה באגף החשב הכללי המיועדת להתחשבנות בין גורמים ממשלתיים לבין עצמם ובין גורמים ממשלתיים לבין גורמים אחרים המנהלים חשבון במסגרת החשב הכללי.
24 מערכת אלקטרונית הסולקת תנועות בין -בנקאיות (הוראות חיוב וזיכוי) שאינן מבוססות על מסמכי נייר או במזומן, כגון הרשאות לחיוב חשבון (הוראות קבע), תשלומי משכורות והחזרי מס, המועברות אליה על ידי הבנקים ועל ידי מוסדות שונים המורשים לשלוח הוראות ישירות למס"ב.
הוראות החיוב והזיכוי נסלקות בערבו של יום ההעברה, לפי ערך אותו יום.
ההעברות הבין - בנקאיות נרשמות ביום העסקים שלאחר יום ההעברה.
המשתתפים בסליקה רשאים להחזיר את החיובים והזיכויים כמה ימים לאחר מועד הצגתם.
הוראות התשלום המוחזרות מקבלות את ערך יום העסקים של יום הצגתן.
משרד האוצר – אגף החשב הכללי |493 .
הגורם לפגיעה בניהול .
ולחוסר ודאות בניהול .
להסתכם לכדי מאות מיליוני ש"ח ליום, מספק לאגף החשכ"ל מבט כללי על מכלול התשלומים של הממשלה ויכולת לתכנון תזרים המזומנים הרצוי.
כמו כן, מאחר שהתשלומים דרך מערכת מס"ב אינם סופיים ואפשר לבטלם עד מספר ימים לאחר הביצוע, אגף החשכ"ל יכול לבטל תשלום במידה ומתגלה טעות.
העברת כספים של הממשלה עבור לקוחות על ידי בנק ישראל ותאגידים בנקאיים מתבצעת באופנים שונים, בין היתר באמצעות מערכת זה"ב25 ומערכת מס"ב.
השימוש במערכת זה"ב מאפשר הפחתה של סיכוני הסליקה - הן ללקוחות והן לבנק ישראל ולתאגידים הבנקאיים.
המיידיּות והסופיות של ביצוע הוראות התשלום מאפשרות לבנק ישראל ולתאגידים הבנקאיים לדעת בכל רגע את היתרה בחשבונותיהם, וכך להחליט על צעדים מיידיים לשיפור מצב הנזילות שלהם בשקלים.
לפי חוזר של הממונה על החשבות ומערכות תשלומים וסליקה בבנק ישראל26 בנושא העברת כספים במס"ב מיוני2010 , החל מ- 1.
10 כל סכום ממיליון ש"ח ומעלה ייסלק אך ורק במערכת זה"ב.
נמצא כי על אף הנחיית בנק ישראל לתאגידים הבנקאיים כי העברות בהיקף של מיליון ש"ח ומעלה יש לבצע באמצעות מערכת זה"ב, אגף החשכ"ל ממשיך לבצע תשלומים בסכומים של מיליון ש"ח ומעלה דרך בנק ישראל באמצעות מערכת מס"ב, דבר הגורם לפגיעה בניהול הנזילות27 של התאגידים הבנקאיים ולחוסר ודאות בניהול תזרים המזומנים שלהם28 .
בתשובת אגף החשכ"ל צוין כי "עוד מתחילתו של העשור הנוכחי קיים אגף החשב הכללי ישיבות רבות עם נציגים שונים בבנק ישראל במסגרת בחינת ביצוע תשלומי הממשלה באמצעות מסלקת זה"ב.
עוד יצוין, כי צעד זה מצד הממשלה נעשה מתוך הבנה כי היקפי הסליקה המבוצעים על ידי הממשלה הינם גבוהים, על אף כי כללי מערכת זה"ב חלים על תאגידים בנקאיים.
לאחר דיונים רבים, אף הותנע תהליך של בניית ממשק טכני אשר יאפשר בפועל את ביצוע תשלומי הממשלה באמצעות מערכת זה"ב.
במהלך השנים, הסדרת התהליך הטכני נעצרה מספר פעמים בין השאר על ידי בנק ישראל לאור .
25 ( מערכת זיכויים והעברות בזמן אמת RTGS - Real Ti me Gross Settlement ) היא מערכת מתקדמת לסליקה יעילה ואמינה של התשלומים השקליים במשק, בזמן אמת ובאופן סופי.
הוראות התשלום המועברות במערכת מבוצעות מייד והן סופיות עם ביצוען.
המערכת מבטיחה למשתמשים ביצוע מהיר ובטוח של התשלומים בכל רגע נתון: פעולת הסליקה מתבצעת בתוך דקות ספורות, היא אינה ניתנת לביטול, ומקבל התשלום יכול לעשות בו שימוש מיידי, בלי להיחשף לסיכונים.
המערכת הושקה בישראל בסוף יולי 2007 ופועלת במרבית המדינות בעולם (המפותחות והמתפתחות).
26 חוזר מספר חמ"ת- 2010 - 1 .
המופנה לתאגידים הבנקאיים 27 התאגידים הבנקאיים מבצעים תשלומים באמצעות מערכת זה"ב ומקבלים תשלומים מהממשלה באמצעות מערכת מס"ב.
במערכת זה"ב התשלום מיידי ואילו במערכת מס"ב התשלום מתבצע למחרת היום.
פער זה מייצר סיכון נזילות לתאגידים הבנקאיים.
28 ,מאחר שהוראות התשלום במערכת מס"ב אינן מיידיות וסופיותהתאגיד הבנקאי אינו יכול לדעת בכל רגע כמה כסף יש בחשבונותיו ואת מצב הנזילות שלו בשקלים.
עלייתם למערכת בנקאית חדשה והתאמתה להסדרה הטכנית אשר תומכת בתהליך".
עוד צוין כי "בימים אלו מבוצעת הסדרה של העניין בהתחשב בהסדרה נוהלית של התהליך באופן כזה אשר יצמצם סיכונים תפעוליים אשר עשויים להשליך על פעילות הסליקה של הממשלה".
על אגף החשכ"ל לקדם מעבר לביצ וע תשלומי הממשלה בשקלים במערכת מרכב"ה באמצעות מערכת זה"ב.
מעבר שכזה, המחייב את אגף החשכ"ל ליתר אחריות 29 בניהול הנזילות בחשבונות הממשלה, יחזק את היציבות הפיננסית30 של המשק ויאפשר לאגף החשכ"ל לנהל את הנזילות של הממשלה ברמה יומית תוך חיסכון בעלויות.
ניהול הרשאות מורשי חתימה בחשבונות הבנק של הממשלה .
נוסף על התשלומים השוטפים שמתבצעים באמצעות מסלקת החשב הכללי, משרדי הממשלה מנהלים חשבונות בנקים לצורך תפעול שוטף הכולל, בין היתר, תשלום באמצעות המחאות, ניהול קופה קטנה, תשלום דמי מחזור יחידתיים וביצוע העברות בנקאיות.
כיום, פתיחת חשבון בנק31 על ידי משרד ממשלתי מתבצעת באופן הזה: חשב המשרד מעביר ליחידת פרסומים והוראות תכ"ם באגף החשכ"ל (להלן - היחידה) טופס בקשה ידני לפתיחת חשבון, ובו מצוינת מטרת החשבון.
היחידה מעבירה את הטופס לרפרנט של אותו משרד ולמרכז בכיר לחשבונאות ודיווח באגף החשכ"ל, ולאחר אישורם היחידה מאשרת את פתיחת החשבון בחתימה ידנית על הטופס, ללא סריקה במערכת.
הטופס החתום ידנית נשלח לבנק הדואר או לבנק ישראל (ואם מדובר בבנק מסחרי האישור נשלח לחשב המשרד) באמצעות דואר ישראל לצורך ביצוע הפעולה.
שינוי מורשי חתימ ה מתבצע באופן הזה: חשב המשרד הממשלתי מעביר ליחידה טופס בקשה לשינויים ברשימת מורשי החתימה בחשבון הבנק, ובו מצוינת סיבת השינוי.
היחידה מעבירה את הטופס לרפרנט של אותו משרד, ולאחר אישורו היחידה מאשרת את שינוי מורשי החתימה בחתימה ידנית על .
29 הצורך בשמירה על נזילות תוך -יומית יחייב את אגף החשכ"ל לנהל את המזומנים העומדים לרשותו בדיוק רב.
30 כמו כן, מערכת זה"ב מאפשרת לבנק ישראל לבחון בזמן אמת אינדיקטורים פיננסיים המעידים על מצב הנזילות של התאגידים הבנקאיים, ולכן היא מסייעת לשמור על יציבותם של המשתתפים בה.
ראו בנק ישראל, מערכות התשלומים והסליקה בישראל, הספר האדום לשנים 2017-2016 ', עמ47.
31 בבנק הדואר, בבנק ישראל או בבנק מסחרי.
סגירה של חשבון בנק מתבצעת באותו ה אופן באמצעות טופס בקשה ידני לסגירת חשבון בנק.
משרד האוצר – אגף החשב הכללי |495 .
הטופס, ללא סריקה שלו במערכת.
טופסי פתיחת חשבון בנק ושינוי מורשי חתימה החתומים ידנית נשלחים לבנק בארבעה העתקים לתפוצה על ידו (שני העתקים לבנק, עותק לאגף החשכ"ל ועותק למשרד הממשלתי).
משיחה שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם נציגי היחידה עולה כי פתיחה או סגירה של חשבון בנק ושינוי מורשה חתימה בחשבון בנק נעשים ביוזמת חשבי המשרדים הממשלתיים.
כן צוין כי היחידה אינה מנהלת כל מעקב או בקרה על חשבונות הבנק של משרדי הממשלה השונים, וכי התהליכים האמורים עשויים להימשך כשלושה שבועות מרגע הגשת טופסי הבקשה ליחידה.
בהוראת תכ"ם32 בנושא "אמצעי תשלום וחשבונות בנקים" נקבע כי "במקרה בו מורשה חתימה עובר לתפקיד אחר או עוזב את המשרד, החשב יעביר בקשה לעדכון רשימת מורשי החתימה לחטיבת מידע ניהולי33 תוך14 יום ממועד עזיבתו של העובד".
עוד נקבע בהוראת התכ"ם כי אחת לשנה, חשב המשרד יבצע טיוב ובקרה על חשבונות הבנק של המשרד ובכלל זה עדכון מורשי החתימה וסגירת החשבונות שאינם פעילים, בתיאום ואישור של חטיבת מידע ניהולי.
נמצא כי תהליך השינוי של בעלי זכויות החתימה בחשבונות הבנק מבוצע באופן ידני ובצורה מסורבלת וכי חשבי המשרדים שנבדקו אינם פועלים בהתאם להוראת התכ"ם.
כתוצאה מכך רשימת מורשי החתימה בחלק ממשרדי הממשלה והישויות הממשלתיות אינה מעודכנת וכוללת מורשי חתימה שכבר סיימו את תפקידם.
ברשימת מורשי החתימה של משרד החוץ בחשבונות בבנק ישראל ובבנק הדואר מופיעים מנהלת חשבונות וגבייה שסיימה את תפקידה לפני כשלוש שנים, ומנהל מחלקת התקשרויות שסיים את תפקידו במאי 2018 ; 2.
ברשימת מורשי החתימה של משרד החינוך בבנק ישראל ובבנק הדואר מופיעים החשבת הקודמת, שתי סגניותיה וממונה הנהלת חשבונות שעזבו את משרד החינוך לפני כשנתיים וחצי, ומנהל תחום בכיר שכר פקידים ומפקחים שעזב את משרד החינוך לפני כשנה.
מורשי החתימה של משרד החינוך בבנק הדואר כוללים את מנהל אגף בכיר ארגון לימודים וממונה משכורת שעזבו את המשרד לפני כשנתיים, את חשב ת מחוז חיפה וסגן חשבת מחוז צפון שעזבו את המשרד לפני כשלוש שנים, ואת ממונה תשלומים, שעזב את המשרד לפני כחמש שנים; .
32 הוראת תכ"ם מספר 1.