HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 הסביר ממ"י כי הוא סייע לקדם את הפרויקט במתחמים אחדים, בפרט במתחם דגל ראובן בפתח תקווה, ששם נדרש הסדר ייחודי עם המחזיקים במקרקעין, ובמתחם וינברג (השוק) בבני ברק, ששם פטר המינהל את המחזיקים בקרקע מדמי היתר.
במתחמים אחדים נתן ממ"י פטור מדמי היתר על פי החלטה 998 .
האמורה משרד מבקר המדינה מעיר לממ"י כי ההתייחסות הנקודתית למתחמים אינה יכולה לבוא במקום התייחסות עקרונית להחלטת הממשלה; לדעת משרד מבקר המדינה, על יושב ראש מועצת מקרקעי ישראל לפעול לתיקון החלטה 998 .
, ובכך עשויה להיות תרומה לפרויקט ועידוד ישימותו .
תשלום שממ"י גובה כתנאי להיתר שהוא נותן לבנות במקרקעין שהוא מנהל .
23 ,בניין רווי (על פי החלטה זו) הוא בניין שיש בו לפחות ארבע יחידות דיור בשתי קומות, הרשום כבית משותף או הראוי להירשם כבית משותף על פי חוק המקרקעין, התשכ"ט- 1969 .
, ואשר נבנה לפני עשר שנים לפחות משרד הבינוי והשיכון 701 .
קיצור ופישוט של התהליכים 1.
ועדת תכנון מיוחדת : שינוי של תכניות מפורטות מסור בידי הוועדות המחוזיות, כפי שנקבע בחוק התכנון והבנייה.
כדי לעודד את יישום הפרויקט נקבע בהחלטה 4342 מספטמבר 1998 כי יש לשנות חוק זה ולמסור את הסמכות לאשר תכניות של מתחמים מוכרזים לוועדה מיוחדת כהגדרתה בחוק, תוך התאמת הרכבה ודרכי פעולתה לצרכים המיוחדים של המתחמים שהוכרזו.
החוק מגדיר ועדה מיוחדת כוועדה הפועלת במרחב מיוחד, שהוגדר לשם כך, ועוסקת רק במרחב זה.
מתכונת פעילותה הייחודית של הוועדה נועדה לסייע לה להיות ממוקדת ומהירה יותר מוועדה מחוזית.
מיד לאחר החלטת הממשלה האמורה קיבלה גם ועדת השרים לתיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 1999 החלטה דומה.
ההחלטות לא יושמו, והממשלה שבה ודרשה באוגוסט 2000 לקדם את תיקוני החקיקה כמתחייב מההחלטות ולהקים ועדת תכנון מיוחדת עבור מתחמי ההתחדשות העירונית.
עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2010 לא תוקן החוק בעניין זה, ועל כן תכניות ההתחדשות העירונית עדיין נידונות ומאושרות בוועדות המחוזיות כמו כל יתר התכניות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים, המופקד על הוצאת חוק התכנון והבנייה לפועל, כי אי-מימוש החלטות הממשלה, ששר הפנים היה שותף לקבלתן, חורג ממינהל תקין.
יתר על כן, בפועל הוחמצה ההזדמנות לזרז ולייעל את הליך אישור ה תכניות המפורטות הנוגעות למתחמים מוכרזים.
ועדות משנה בוועדות המחוזיות : בישיבה שהתקיימה בספטמבר 2006 בהשתתפות נציגי משרד הפנים ומשרד השיכון הודיע מנהל מינהל התכנון שבמשרד הפנים כי המשרד פועל להקים ועדות משנה להתחדשות עירונית בוועדות המחוזיות.
במאי 2009 החליטה הממשלה 24 ליזום תיקון לחוק התכנון והבנייה כך שיוקמו מכוחו ועדות משנה סטטוטוריות לוועדות המחוזיות לתכנית פינוי לשם בינוי.
לוועדה זו יוקנו כל הסמכויות של הוועדה המחוזית לעניין אישור התכנית פינוי בינוי.
הביקורת העלתה כי לא הוקמו ועדות משנה כאמור.
השלמת זכויות (ניוד זכויות) לעתים מתברר שיישום הפרויקט במתחם מסוים הראוי להתחדשות עירונית אינו כדאי מהבחינה הכלכלית.
משרד השיכון הציע בינואר 2010 למינהל התכנון שבמשרד הפנים לאפשר העברה של הזכויות האמורות להינתן למתחם כזה למתחם אחר שגם בו נמצא שיישום הפרויקט אינו כדאי מהבחינה הכלכלית; כך יאוחדו הזכויות של שני המתחמים ויוענקו רק לאחד מהם.
הצעה זו מחייבת תיקון מהותי ב חוק התכנון והבנ ייה ובתקנות התכנון והבניה , התשס"ב- 2002 .
במועד סיום הביקורת טרם החל משרד הפנים בפעולות לתיקון כאמור.
משרד הבינוי והשיכון 703 .
בקרה ומעקב של אגף התכנון .
מעקב אחר התקדמות התכנון ההסכם בין משרד השיכון לבין הרשות המקומית מחייב את הרשות המקומית לדווח לוועדה הבין-משרדית באמצעות אגף התכנון על התקדמות התכנון, החוזים שחתמה בעניין המתחם והתקבולים והתשלומים, וכן להגיש לוועדה דוחות חצי - שנתיים על התקדמות הטיפול במתחם ודוח שנתי על ביצוע תקציב המתחם.
אי - דיווח כאמור הוא הפרה יסודית של ההסכם, המאפשרת למשרד לבטלו ולקבל מהרשות המקומית החזר בגין הכספים ששילם לה.
הביקורת העלתה כי שמונה רשויות מקומיות - בית שאן, הוד השרון, טירת כרמל, ירושלים, מגדל העמק, נתניה, קריית ים ורחובות - לא ה עבירו לאגף התכנון דיווחים חצי -שנתיים ושנתיים בנוגע ל -16 מתחמים, וזאת אף שהאגף שב ודרש זאת מהן.
כיון שרשויות מקומיות אלה לא הגישו לאגף התכנון דיווח כנדרש, לא היה למשרד השיכון מידע מלא על התקדמות העבודות במתחמים שלהן, ולמרות זאת הוסיף המשרד לאשר תשלומים לאותן רשויות מקומיות.
בכך לא פעל המשרד כנדרש ממנו בהיותו גורם מבקר ומפקח.
יתרות תקציב בלתי מנוצלות כאמור, מימון המדינה את תכנון המתחמים שבפרויקט הסתכם בכ-226 מיליון ש"ח בהרשאות להתחייב.
הביקורת העלתה שבכמה מתחמים הופסק או עוכב התכנון ונותרו בתקציביהם יתרות בלתי מנוצלות.
כך למשל נותרה יתרה של כ -9 מיליון ש"ח בארבעה מתחמים בבאר שבע שתכנונם הופסק עוד בשנת 2004 ; בתל אביב-יפו נותרו כ - 700,000 ש"ח בשני מתחמים, ובבני ברק נותרו כ- 600,000 .
ש"ח לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי היה לנצל יתרות אלה לקידום הפרויקט, אולם נמצא שהיתרות לא חזרו לתקציב הפרויקט ולפיכך משרד השיכון לא היה יכול להשתמש בהן.
התחדשות עירונית היא תהליך שבו אזור עירוני מבונה עובר תהליך שיקומי.
בשנת 1999 החלה הממשלה להפעיל פרויקט להתחדשות עירונית - פינוי, בינוי ועיבוי של מתחמים.
הפרויקט נועד לצופף את מרכזי הערים וכך להביא לידי ניצול יעיל יותר של הקרקעות במקומות אלה, להגדלת היצע הדירות ולהשבחת תנאי החיים של התושבים.
בהפעלת הפרויקט התגלו חסמים וקשיים, והחלטות ממשלה שהתקבלו במטרה להסיר חסמים אלה מולאו באופן חלקי בלבד, דבר המנוגד לסדרי מינהל תקין.
הפרויק ט אפוא עדיין לא השיג את מטרתו: בתקופה שלמעלה 704 דוח שנתי61ב .
מעשור החלה פעילות מעשית בשטח בעשרה מתחמים בלבד.
בכך הוחמצה הזדמנות לקדם את מימוש הפרויקט - להגדיל את היצע הדירות בערים, להשפיע על מחירי המקרקעין באותם אזורים ולשפר את איכות חיי התושבים על ידי שדרוג התשתיות העירוניות והשירותים העירוניים.
משרד הבינוי והשיכון 705 .
על הוועדה הבין -משרדית, המופקדת על הפרויקט במתכונתו הנוכחית, לפעול להכנת תכנית עבודה רב -שנתית שתיגזר ממדיניות הממשלה בעניין זה, ובכלל זה להציב מטרות ויעדים כמותיים לפרויקט; לקבוע לוח זמנים מוגדר לתכנית ולעמוד על האילוצים והקשיים מוקדם ככל האפשר כדי לטפל בהם כראוי; לקבוע מנגנון ליישוב מחלוקות בין הצדדים המעורבים, להפעיל גורמים מקצועיים שיעמדו בקשר עם התושבים ולערבם בתהליך מוקדם ככל האפשר.
על משרדי השיכון, הפנים והאוצר והשרים העומדים בראשם לפעול ליישום החלטות הממשלה בנוגע לפרויקט - החלטות שהם עצמם היו שותפים לקבלתן.
על הממשלה לפעול ליישום האמור בתמ"א 35 בעניין ההתחדשות העירונית, תכנית שהיא אישרה, ולהפעיל את הפרויקט כפרויקט לאומי כנדרש על ידי התמ"א.
דבר זה יאפשר פעילות רב - מערכתית של כל הגורמים המעורבים ויסייע לתיאום שוטף ביניהם תוך איחוד מאמצים ושיתוף של גורמים מקצועיים ושל התושבים עצמם בפרויקט.
חברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - חח"י, חברת החשמל או החברה) היא חברה ממשלתית כמשמעותה בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 (להלן - חוק החברות הממשלתיות).
בדצמבר 2008 העסיקה חח"י כ- 12,000 ,עובדים ובדצמבר 2009 - כ- 12,600 .
עובדים תנאי העבודה והשכר של עובדי החברה מעוגנים ב"חוקת העבודה" של החברה ובהסכמי השכר שנחתמים עמם מפעם לפעם.
עלות השכר בחח"י בשנים 2008 ו- 2009 הסתכמה בכ -4 מיליארד ש"ח ובכ-3.
מיליארד ש"ח בהתאמה אחד מרכיבי השכר בחח"י הוא שכר עידוד.
שכר זה, על שיטותיו השונות, הוא אחד הכלים להנעת ה עובד להגביר את פריון עבודתו באמצעות תגמול כספי.
כלומר, שכר העידוד הוא תוספת לשכרו הבסיסי עבור ייעול עבודתו או עבור הגברת תפוקתו.
ב"חוקת העבודה" נקבע כי "עובד זכאי לתשלום שכר עידוד בהתאם לנוהלי החברה".
החברה משלמת שכר עידוד לכל עובדיה, והוא נכלל בשכרם החודשי.
סך התשלומים עבור שכר עידוד בשנים 2008 ו- 2009 היה כ-370 מיליון ש"ח וכ-386 מיליון ש"ח בהתאמה, שהם כ-9% וכ-11% בהתאמה מעלות השכר בחח"י בשנים אלה.
על פיתוחן של שיטות שכר עידוד בחברה מופקד מגזר איכות ושיטות (להלן - או"ש) שבאגף ארגון איכות ובטיחות, השייך לחט יבת ארגון, לוגיסטיקה, ביטחון ומל"ח (להלן - החטיבה).
נושאים עקרוניים הקשורים לשכר עידוד בחח"י נקבעים במועצה המרכזית לייעול וחיסכון שבחברה (להלן - המועצה המרכזית או המועצה) ובמזכירות המועצה, הנבחרת מקרב חברי המועצה.
במועצה ובמזכירות המועצה יש ייצוג שווה להנהלה ולעובדים .
בחודשים פברואר -ספטמבר 2010 בדק משרד מבקר המדינה את הפעולות לקביעתן של שיטות שכר עידוד ואת התשלומים בעבורו בחח"י.
הבדיקה נעשתה בחח"י, באגף הממונה על השכר במשרד האוצר (להלן - הממונה על השכר) וברשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות).
1 חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 , וחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985.
קביעת המדיניות והפיקוח על ההסדרים בעניין שכר עידוד .
רשות החברות הממשלתיות בסעיפים 54(5) ו-54(8 ) שבחוק החברות הממשלתיות, נמנו תפקידיה של רשות החברות, ובהם נקבע בין היתר כי הרשות תעקוב "ברציפות אחרי הפעילות של כל אחת מן החברות הממשלתיות.
מצבה הכספי ומדיניות השכר שלה, ותודיע על ממצאיה לשרים.
תמלא לגבי חברה ממשלתית כל תפקיד שיטילו עליה הממשלה או השרים".
בשנת 1976 החליטה ועדת שרים לענייני שכר 2 לאשר כללים למתן שכר עידוד ומענקי פריון לעובדים בחברות ממשלתיות.
באותה החלטה נקבע כי תוקם ועדה מרכזית שקולה (פריטטית) (להלן - ועדה מרכזית), משותפת לרשות החברות הממשלתיות ולהסתדרות הכללית, והיא תכוון את פעולותיהן של מועצות הייצור3 בחברות הממשלתיות ותפקח עליהן.
בדוח מבקר המדינה בנושא תנאי ההעסקה של עובדי חברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - דוח מבקר המדינה על השכר) 4 נכתב כי "בנושא של שכר עידוד בחברות ממשלתיות עסקה עד תחילת שנות התשעים ועדה פריטטית, משותפת לרשות החברות ולהסתדרות העובדים הכללית.
מאז ועדה זו אינה פעילה, ואין גוף מרכזי אחר העוסק בקביעת מדיניות בנושא זה ובפיקוח על ההסדרים בעניין שכר עידוד ותמריצים הנקבעים בכל אחת מהחברות הממשלתיות".
מבדיקת משרד מבקר המדינה בשנת 2010 עולה כי אין רשות החברות מעורבת בנושא שכר העידוד בחברה.
מאחר שהוועדה המרכזית למועצות הייצור אינה פעילה ומאחר ששיטות שכר העידוד מאושרות רק בתהליך פנימי בחברה, אין לרשות החברות מידע על קביעתו של שכר העידוד ועל מדיניות החברה בנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות החברות להיות מעורבת בקביעת שכר העידוד בחברות הממשלתיות.
לשם כך מוצע לשקול את חידוש פעילותה של הוועדה המרכזית או הקמת גוף שיעסוק בפיקוח, בהדרכה ובהכוונה בנושא, כדי לוודא שקביעתו של רכיב שכר זה נעשית כדין ועל פי אמות מידה מקצועיות.
בנובמבר 2010 השיבה רשות החברות למשרד מבקר המדינה כי החלה בחינה כוללת של נושא שכר העידוד, ובמסגרתה: "תישקל, בין היתר, חידוש פעילותה של הוועדה העליונה לשכר העידוד בחברות הממשלתיות בהתאם להחלטת הממשלה מס' ש/ 4 .
תוך מתן ביטוי לשינויים שחלו בתחומים הרלוונטיים מאז ועד היום .
הואיל ולא חל שינוי בשיטת חישוב שכר העידוד, לא נדר שה רשות החברות למתן אישורים בעניין זה.
הגורם יוזם הפנייה בעניין.
לוועדה או בהעדרה לרשות, הינו החברה".
2 /החלטת ועדת שרים לענייני שכר מס' ש4 מאוקטובר 1976.
3 גוף בארגון המורכב מנציגי ההנהלה וארגון העובדים העוסק, בין היתר, בנושאים הקשורים לשכר עידוד.
4 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 50א ( 1999 '), עמ 27-54.
חברת החשמל לישראלבע"מ 1535 .
/משרד מבקר המדינה מעיר כי כפי שנקבע בהחלטת הממשלה מס' ש4 , על הוועדה המרכזית- שגם נציגי רשות החברות חברים בה - לפקח על מועצות הייצור בחברות הממשלתיות, והפיקוח על החברה מתחייב גם מהתפקידים שנקבעו לרשות בחוק החברות הממשלתיות.
לפיכך גם אם לא השתנתה שיטת חישובו של שכר העידוד, וגם אם לדעת רשות החברות, החברה היא האמורה ליזום את הפנייה, אין הרשות פטורה מפיקוח ובקרה על מדיניות השכר של החברה גם בתחום זה.
על רשות החברות לוודא ששכר העידוד אינו, למעשה, תוספת שכר גרידא, כלומר הטבה שאינה תלויה בתפוקת העובדים.
הממונה על השכר במשרד האוצר בסעיפים 33 א(א) ו-33 א(ב) לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 (להלן- חוק יסודות התקציב), נקבע: "(א) גופים[5] ימסרו לממונה אחת לשנה, במועד ובאופן שייקבעו בתקנות, דין וחשבון ובו פירוט מלא על תנאי העסקתו [6] של כל בעל תפקיד[7] שהם מעסיקים.
(ב) גופים ימסרו לממונה לפי דרישתו, במועד ובאופן שייקבעו בתקנות, דין וחשבון ובו פירוט מלא על תנאי העסקתו של כל עובד שהם מעסיקים כמפורט בדרישה".
נמצא כי בדוח שחח"י מגישה לממונה על השכר אחת לשנה 8 , רכיב שכר העידוד נכלל בסעיף הנקרא "תוספות שכר" ואינו מוצג בו גם כרכיב נפרד.
הממונה על השכר הודיע למשרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2010 כי עלולה ]שגופים מגישים לו על פי חוק[ "הצגה נפרדת של רכיב כזה או אחר בדוח אף ליצור תמונה חלקית ומעוותת באשר למדיניות השכר הנהוגה בגוף, שכן אין בה כדי ללמד את הקורא הסביר על ההצדקה שעומדת מאחורי המרכיב המדובר לכשעצמו ולמול רכיבי שכר אחרים".
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שחח"י שילמה סכום כה גבוה עבור שכר עידוד, מן הראוי היה שהממונה על השכר ידרוש מן החברה, על פי סמכותו בחוק יסודות התקציב, לפרט בדוח את תנאי העסקתם של עובדיה, פירוט מלא - מתוך הצגת שכר העידוד גם כרכיב נפרד לצד סעיף "תוספות שכר" - כדי לתת לו גילוי נאות וכדי שלא תיווצר תמונה חלקית ומעוותת באשר למדיניות השכר הנהוגה בחברה.
דירקטוריון החברה ועדת ארגון כוח אדם ונהלים של הדירקטוריון (להלן - ועדת כוח אדם או הוועדה) החליטה באוגוסט 2005 ", כי על החברה לדווח לוועדה "אחת לתקופה9 על שכר העידוד.
משרד מבקר המדינה מצא כי פעמים מספר בשנים 2003 -2007 הציגה החברה לוועדה האמורה מצגות בנושא שכר העידוד, אך משנת 2007 ועד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2010 .
, לא קיבלה הוועדה דיווח כאמור .
5 ,גוף הוגדר, בין היתר: "גוף מתוקצב", וגוף מתוקצב הוגדר: "תאגיד, רשות מקומית מועצה דתית, בנק ישראל, חברה ממשלתית וחברה עירונית".
6 תנאי העסקה הוגדרו: "שכר לרבות תנאי פרישה, גימלאות או הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה".
7 בעל תפקיד הוגדר: "יו"ר וחבר דירקטוריון, מועצה או הנהלת הגוף המתוקצב.
וכן מנהל כללי, משנה או סגן מנהל כללי; מנהל ענייני כספים.
מבקר פנימי, יועץ משפטי וכל מנהל אחר הכפוף במישרין למנהל הכללי.
וכן כל בעל תפקיד אחר שייקבע בתקנות".
8 הדוח כולל, בין היתר, את עלות השכר השנתית של בעלי התפקידים הנזכרים בסעיף 33 .
(א) לחוק יסודות התקציב, של "עובדים בעלי שכר גבוה" ושל יתר העובדים .
הדירקטוריון לא קבע את תדירות הדיווח חברת החשמל לישראלבע"מ 1537 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שדירקטוריון החברה יקפיד על ביצוע החלטתו מאוגוסט 2005 , המטילה על הנהלת החברה חובת דיווח שוטף.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הדיווח לכלול נתונים על הנושאים האלה: שיטות שכר העידוד השונות הנהוגות בחברה; מועדי הנהגתן; קבלת האישורים הנדרשים, על פי חוק יסודות התקציב ועל פי הוראות הממונה על השכר ורשות החברות הממשלתיות, לפני כל מתן תוספת לשכר העידוד; שיעורי ההתפלגות של שכר העידוד לפי המגזרים בחברה.
בדיווח ייסקרו גם שיטות שכר העידוד החדשות שפיתח או"ש, ובעניינן יש להתייחס גם למצב יישומן, לניתוח עלויותיהן ויעילותן ולשיעור החיסכון שהושג מהפעלתן.
החברה השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי "דירקטוריון החברה רואה חשיבות בקיום פיקוח ראוי על השכר המשולם לעובדי החברה, לרבות שכר העידוד.
בהתאם, יקיים דירקטוריון החברה, על מליאתו וועדותיו, דיונים בנדון, באופן תקופתי ועל פי הצורך.
זאת, על מנת ששכר העידוד יבטא את התכלית לשמה הוא משולם, ולא יהווה רכיב שכר אשר אינו קשור לתפוקה".
עוד השיבה החברה בינואר 2011 כי בעקבותקבלת דוח הביקורת של משרד מבקר המדינה התכנסה הוועדה באותו חודש והחליטה להמליץ למליאת הדירקטוריון לדון בנושא תשלום שכר עידוד וכן לקיים בנושא דיונים תקופתיים.
שכר העידוד לכלל עובדי החברה .
או"ש מופקד על פיתוחן של שיטות שכר עידוד לחברה.
חלק מן השיטות מבוססות על נורמות - משך הזמן שהוקצב להשגת תפוקות, וזאת על בסיס תצפיות ומדידות שנעשו על תהליכי העבודה; וחלקן " שיטות רב -גורמיות " - המיושמות בעיקר על תפקידים שבנוגע אליהם אי -אפשר לקבוע נורמ ות10.
השיטות הרב - גורמיות מבוססות על גורמים הנקבעים לכל יחידה או לכל קבוצת עובדים, ולעתים אף לעובדים יחידים.
תשלומי שכר העידוד מחושבים על ידי הכפלת שיעור שכר העידוד במספר שעות העבודה בפועל של כל עובד, לרבות שעות נוספות (להלן - שעות פרמיה).
שעות הפרמיה על ימי חופשה והשתלמות מחושבות על ידי הכפלת שיעור שכר העידוד במקדם שכר העידוד בחופשה11.
התשלום לשעת פרמיה הוא%120 מערך שעת עבודה רגילה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי כיום שיעורו של שכר העידוד המרבי בשיטות הרב -גורמיות המשולם לעובדי מינהלה ובאגפי מטה בחברה מוגבל ל - 30% , וזה המשולם למנהלי מחלקות מוגבל ל - 30.
בשיטות המבוססות על נורמות ו בשיטות רב -גורמיות המיושמות על בעלי תפקידים מסוימים השיעור המרבי הוא 33% .
שיעור שכר העידוד לעובדי כפיים הוא "ללא תקרה".
10 כגוןתפקידי ניהול, תפקידי תכנון ופיקוח ותפקידים המבוססים על עבודת משרד.
11 מקדם שכר העידוד בחופשה הוא היחס בין סך שעות שכר העידוד בחצי השנה האחרונה ובין סך שעות הנוכחות בעבודה בתקופה זו.
שכר העידוד למרבית עובדי החברה נעשים באמצעות מערכת ממוחשבת לחישובי שכר עידוד (להלן - ), הפועלת משנת ]יישומי שכר עידוד[ מערכת יש"ע 1991 .
להלן שכר העידוד הממוצע של העובדים בחח"י בשנים 2008 ו- 2009 לפי שיעורו המרבי של שכר העידוד בחברה בחלוקה לקבוצות ושיעורו הממוצע של שכר העידוד שקיבלה כל קבוצה12: .
12 בהתבסס על דוח ממוחשב שהעביר אגף או"ש למשרד מבקר המדינה ביוני 2010.
חברת החשמל לישראלבע"מ 1539 .
'טבלה מס1 - שכר העידוד הממוצע לפי קבוצות .
החברה ללא תקרה עד 33% עד 30.
* בכלל זה עובדים שעבדו כל השנה או בחלקה (כגון עובדים שפרשואו עובדים שנקלטו בחברה), ומספרם הכולל בשנה זו היה 12,733.
על פי הנתונים בטבלה, שיעור שכר העידוד הממוצע של קבוצות העובדים שתקרת הפרמיה שלהם קבועה היה קרוב מאוד לתקרה שנקבעה.
החברה השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 : "בשים לב לכך ששיעורו המרבי של שכר העידוד הינו קבוע, הרי שהוותק שצוברים העובדים והמיומנות שהם רוכשים עם השנים יכולים להוות הסבר לכך ששיעור שכר העידוד המשולם לאותם עובדים מתקרב לשיעור המרבי/האופטימלי שנקבע בהקשר זה.
חברת החשמל מתייעלת ועומדת ביעדים השונים, חרף צמצום לא מבוטל ב מצבת כח האדם.
משכך, ובהתאם לשיטות שכר העידוד הקיימות, שיעור הפרמיה המשולם לעובדים קרוב לשיעור המירבי".
משרד מבקר המדינה בדק לדוגמה את השיעור הממוצע של שכר העידוד בכמה יחידות בחח"י ששיעורו של שכר העידוד בהן מוגבל ל -30% ול-33% ומצא כי בשנת 2009 היה שיעורו הממוצע של שכר העידוד של עובדיהן כלהלן: טבלה מס' 2 - שכר העידוד הממוצע ביחידות שונות בחברה .
57 30 118 המינהל הכללי .
87 30 202 אגף משאבי אנוש .
11 30 269 אגף הייצור .
90 30 154 אגף השיווק .
95 30 63 אגף חשבונאות וכלכלה .
65 30 220 אגף ארגון, איכות ובטיחות .
97 30 182 אגף תכנון ופיתוח .
98 30 31 אגף כספים וכלכלה .
91 30 24 חטיבת כספים וכלכלה .
16 30 153 חטיבת ארגון, איכות .
38 30 53 חטיבת ייצור והולכה .
33 33 22 אגף תכנון ופיתוח .
טכנולוגיות 1540 דוח שנתי61ב .
33 33 10 אגף כספים וכלכלה .
15 33 38 חטיבת ייצור והולכה .
חברת החשמל לישראלבע"מ 1541 .
מנתוני הטבלה עולה כי שיעורו השנתי הממוצע של שכר העידוד ברוב היחידות האמורות קרוב מאוד לתקרה, ובשתיים מתוך שלוש היחידות שבהן מס פר העובדים נמוך מ -30 שיעורו הוא בגובה התקרה.
החברה השיבה: "קבוצת העובדים אשר שיעור שכר העידוד המשולם לה מוגבל לתקרה של 30% מורכבת בעיקרו של דבר מעובדי משרד, לגביהם מופעלות שיטות שכר עידוד רב גורמיות הכוללות בין היתר מדדי איכות ולוחות זמנים.
ככלל, היעדים למדדים אלה נקבעים על ידי הנהלות היחידות השונות.
נקבע על ידי אנשי המקצוע במגזר .
כאשר העובדים עומדים ביעדים האמורים שנקבעו להם, ]או"ש[ ארגון ושיטות הם זכאים לשיעור המרבי של שכר העידוד אשר נקבע בהתאם לשיטה הרלוונטית".
משרד מבקר המדינה מעיר כי לנוכח ריבוי שיטות שכר העידוד בחברה, מספרם הרב של העובדים והשוני בכישוריהם ובמיומנותם היה סביר למצוא פיזור רחב יותר של שיעורי שכר העידוד, ומכאן - ממוצע נמוך מהתקרה שנקבעה.
על הנהלת החברה לבדוק שמא היעדים שקבעה קלים מדי להשגה, ויש צורך לעדכן את המדדים בשיטות השונות כדי להעלות את התפוקות.
בין היתר, על הנהלת החברה לבחון את "מדדי האיכות" בשיטות שכר העידוד המופעלות ביחידות המוזכרות בטבלה מס' 2 .
ולתקנם בהתאם הוועד הארצי של ארגון עובדי חברת החשמל (להלן - ארגון העובדים) השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי "בחודשמאי 2008 , הציג מנכ"ל חח"י מסמך עקרונות מנחים לתכנית שינוי ארגוני המכונה 'מצפן ארגוני'".
ארגון העובדים הוסיף כי נתוני המסמך מלמדים על "תהליך התייעלות מסיבי ביותר שעברה חח"י, שהביא יחידות עבודה רבות לשיעור יעילות מקסימאלי או קרוב לכך, וכפועל יוצא, שיעור שכר העידוד שמשולם לעובדים בהן עלה עד לשיעור המקסימאלי המקובל ביחידות אלה או קרוב לכך".
הביקורת העלתה כי במאי 2008 אישר דירקטוריון חח"י 13 באופן עקרוני מתווה פעולה לשינוי ארגוני בחברה.
במתווה נאמר כי אחת ממטרות השינוי היא להתייעל "התייעלות אמיתית, לצורך התאמת עלו יות העבודה לכיסוי התעריפי המוכר, המשקף את ההתייעלות הנובעת משינויים בטכנולוגיה ובתהליכי עבודה".
התכנית כללה פרישה מוקדמת של 2,000 עד 2,500 עובדים, שנועדה לחסוך5 עד6.
החברה השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי היא פועלת ותפעל לכך "ששיטות שכר העידוד.
ישקפו את מטרות החברה בכל הנוגע לייעול וחיסכון", וכי היא "תוסיף ותעמוד, כנדרש.
על כך שתשלום שכר העידוד בחברה יהווה תמריץ של ממש להתייעלות ולא ייהפך לתוספת שכר גרידא".
בישיבה של מזכירות המועצה המרכזית בדצמבר 2002 (ישיבה 2/2002 ) נאמר כי תקר ת שיעור שכר העידוד של 3,200 עובדי משרד היא 30% , אבל מתוכם קבוצה של 1,306 עובדים זוכה ל -%33 ""מסיבות היסטוריות 14 .
בישיבה הוחלט שקבוצת עובדים זו (להלן - דור א') תמשיך לקבל, על פי רשימה שמית, שכר עידוד שתקרתו 33% , ואילו העובדים הבאים אחריהם יקבלו פרמיה בשיעור של 30% .
13 פרוטוקול מישיבה שלא מן המניין של הדירקטוריון מס' 1248 ממאי 2008.
14 ביוני 1990 החליטה מזכירות המועצה המרכזית כי לקבוצת עובדים העוסקים בעבודות פקידות בעלות נורמות מדודות תינתן פרמיה עד תקרה של 33% .
לפי הנתונים שהעבירה החברה למשרד מבקר המדינה, בשנת 2009 'היו בדור א 438 עובדים.
משרד מבקר המדינה מצא כי22 מהם החלו לעבוד בחברה לאחר דצמבר 2002 , מועד קבלת ההחלטה האמורה, וארבעה מהם קיבלו במהלך שנת 2009 שיעורי פרמיה גבוהים מ-30% , שלא על פי החלטת המועצה המרכזית.
חברת החשמל לישראלבע"מ 1543 .
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי בעקבות פנייתו היא תקנה את תקרת שיעורי הפרמיה של ארבעת העובדים.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה לקיים את החלטת המועצה המרכזית ולהפסיק את התשלום החריג לעובדים שהתקבלו לאחר מועד קבלת החלטה, דצמבר 2002 , ולשייכם לקבוצת העובדים שתקרת שכר העידוד שלהם היא 30% .
על החברה לתקן גם את גבול שיעורי הפרמיה של יתר 18 העובדים מקבוצה זו שהחלו לעבוד בחברה לאחר מועד קבלת ההחלטה.
קבלת ההחלטות בגופים המשותפים לחברה ולעובדים 1.
לחברה תקנון ושמו "ת קנונים-נוהלים ומשמעותם", ועדכונו האחרון היה ב - 1985 .
התקנון כולל הסכם לייעול ולחיסכון משנת 1957 בין הנהלת החברה ובין המזכירות הארצית של עובדי החברה (להלן - ההסכם מ- 1957 ,).
בהסכם נקבע בין היתר, כי יוקמו הגופים האלה: מועצה מרכזית, שתפקידה בין היתר "ליזום הקמת ועדות ייעול ביחידות החברה, לפקח על פעולותיהן, לבחון ולאשר את המלצותיהן; לפעול במישור החברתי, בשיתוף עם מחלקות או"ש.
ליישום שיטות עידוד, לפי עקרונות מקצועיים"; ועדות ייעול, שתפקידן בין היתר "לאשר הפעלת שיטות עידוד חדשות ולעדכן את הקיימות"; מזכירות המועצה המרכזית, אשר "פועלת בסמכות המועצה המרכזית ועל פי מדיניותה, בתחומים הקשורים לייעול ולחיסכון בכל מגזרי העבודה בחברה".
בכל הגופים האמורים יש ייצוג שווה להנהלה ולעובדים; ההחלטות מתקבלות "ברוב קולות המשתתפים מכל צד" ומאושרות "ע"י גורם מוסמך מטעם הנהלת החברה".
בסעיף 5 נקבע כי "ההסכם יהיה בתוקף ויחייב את הצדדים, כל עוד לא ביקש אחד הצדדים לשנותו או לבטלו".
שיטות שכר העידוד שמכין או"ש מובאות לדיון ולאישור של ועדות הייעול הרלוונטיות בחברה.
בהסכם מ - 1957 נקבע, שהחלטותיהן של ועדות הייעול יתקבלו "ברוב קולות המשתתפים מכל צד.
להחלטות הוועדות תוקף המלצה, אולם כאשר ההחלטה מתקבלת פה אחד ע"י כל המשתתפים, מקבלות ההחלטות תוקף מעשי והן בד"כ מתבצעות"; אם אי-אפשר להשיג הסכמה בוועדה, "תועבר ההכרעה לועדה בדרג גבוה יותר".
הצעות שלא הושגה הסכמה בעניינן מועברות לדיון במזכירות המועצה המרכזית.
מאחר שבמזכירות המועצה המרכזית יש ייצוג שווה להנהלה ולעובדים, וההחלטות מתקבלות ברוב קולות המשתתפים, ומאחר שבהסכם לא נקבע כיצד על הדרג הגבוה ביותר - המועצה ומזכירות המועצה המרכזית - לפעול כאשר אין הסכמה, התוצאה היא שלעתים לא מתאפשר להפעיל שיטות שכר ע ידוד חדשות (ראו להלן), והחברה ממשיכה לשלם שכר עידוד על פי שיטות מיושנות שאינן מתאימות לציוד חדש או לתהליכי עבודה חדשים.
החברה השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 , כי "במקרים רבים מתקבלות בהסכמה החלטות בוועדת הייעול ובמזכירות המועצה המרכזית".
מפרוטוקולים של מזכירות המועצה המרכזית עולה, שיותר משלוש שנים היא דנה באישורן של שיטות שכר עידוד שפיתח או"ש, אבל הצדדים לא הסכימו על 1544 דוח שנתי61ב .
להלן טבלת נתונים על יחידות שבהן מופעלות שיטות שכר עידוד ישנות במקום החדשות שהוצעו, מספר עובדיהן ושנת החלתן.
חברת החשמל לישראלבע"מ 1545 .
'טבלה מס3 - שיטות שכר עידוד ישנות שלא הוסכם להחליפן .
השיטות מספר העובדים היחידה .
1976 -1994 360 מחלקות הפיתוח באגף מחשבים .
1996,1982 400 מגזרי התכנון באגף תכנון הנדסי .
1980 212 השגחה במחוזות .
1975 80 בדיקת מתקנים במחוזות .
1979 195 אחזקת רשת במחוזות .
1989 137 תכנון רשת במחוזות .
1986 553 מנהלי מחלקה בחברה .
1,937 סה"כ יוצא אפוא כי בהיעדר הסכמה במועצה המרכזית על עדכון השיטות, החברה ממשיכה לשלם ל - 1,937 מעובדיה (כ -15% מכלל עובדי חח"י בשנת 2009 ) שכר עידוד לפי שיטות בנות14 עד35 שנה.
משרד מבקר המדינה מצא כי כ -,300315 מעובדי חח"י בשנת 2009 (כ-%26 מכלל עובדיה) מקבלים שכר עידוד לפי שיטות שהופעלו לפני שנת 2000 (ראו להלן), ורק כ-64% - לפי שיטות שהופעלו בשנים 2005 -2010 .
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי בנוגע ל- 2,490 עובדים הכין או"ש שיטות שכר עידוד מעודכנ ות "אשר ממתינות לאישור לשם הפעלה", ובנוגע לכ -850 עובדים- שיטות שכר העידוד צפויות להתעדכן עד ראשית שנת 2011.
ארגון העובדים השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי "סוגיית עדכון שכר ל[ העידוד-400 באגף תכנון הנדסי, היתה מצויה בהתדיינות ]עובדים בקירוב משפטית.
בבית הדין האזורי לעבודה בחיפה (במסגרת הליך ס"ך 20/08 .
"ההתדיינות המשפטית האמורה, עיכבה את מינוי הנציגים בוועדת הייעול באגף עוד העלתה הביקורת, כי אף שאו"ש פיתח שיטות שכר עידוד חדשות ליחידות שונות בחברה, לא פעלה הנהלת החברה בנחישות, בשיתוף שאר הגופים הנ וגעים בדבר, למציאת פתרון שיאפשר את הנהגתן של השיטות המעודכנות.
במקום זאת היא העדיפה לשלם שכר עידוד באופן שאינו מתאים לתהליכי העבודה ביחידות שונות בחברה.
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי בשנת 2003 היא גיבשה הצעה "לטיפול במקרים בהם לא מושגת הסכמה בוועדות הייעול ובמזכירות המועצה המרכזית".
החברה הוסיפה כי "כוחה.
לשנות באופן חד -צדדי, הוראה מהוראותיו של ההסכם הקיים" מוגבל, וכי היא תוסיף לפעול "לקביעת מנגנון להכרעה במקרה של חילוקי דעות במזכירות המועצה המרכזית".
15 ובכללם 1,937 'העובדים הנזכרים בטבלה מס3.
החברה בינואר 2011 כי ועדת כו ח אדם של הדירקטוריון החליטה באותו חודש "לפעול אל מול נציגות העובדים לכינון מנגנון" כאמור.
ארגון העובדים השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי "המועצה המרכזית משמשת כמנגנון הכרעה.
שנועד ליישב חילוקי דעות", וכי הוא מתנגד לקביעתו של מנגנון הכרעה נוסף.
חברת החשמל לישראלבע"מ 1547 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי למרות טענת ארגון העובדים שמנגנון הכרעה מוסכם כבר קיים, עינינו הרואות: יש מקרים שבהם לא נמצאה הדרך להסכמה, ומשום כך התעכבה הנהגתן של שיטות שכר עידוד חדשות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהחברה וארגון העובדים יחליטו יחד מי הגוף שיכריע במקרה של מחלוקת: המועצה המרכזית או גוף אחר.