HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לאחר סיום הביקורת, בספטמבר 2011 , פרסם משרד החינוך חוזר מנכ"ל חדש (מתוקן), ובו נכתב: "התכניות המוצעות למוסדות חינוך במסגרת תכנית קרב מחייבות את אישור המשרד לפני כניסתן להפעלה במסגרת ניסוי.
לאחר שנתיים של הרצת התכנית במסגרת ניסוי תובא התכנית שנית, עם המלצות היחידה הפדגוגית של תכנית קרב, לאישור הוועדה הפדגוגית במשרד.
כל חמש שנים תובא התכנית לאישור מחדש לוועדה הפדגוגית במשרד החינוך".
25 תפקידי המפקח הכולל הם, בין השאר, קיום הערכה של המוסד החינוכי ובקרה עליו, הערכת מורים ופיטוריו של עובד הוראה אם עולה הצורך בכך.
למפקח מקצועי, המבקר במוסד חינוכי במסגרת תפקידו, יש כמה מסמכויותיו של מפקח כולל הנוגעות לתחום המקצועי שבו הוא מתמחה.
התברר שהמשרד והנהלת התכנית לא מינו בכתב את חברי הוועדה הפדגוגית ולא קבעו את הרכבה ואת הכללים לפעילותה.
,המזה"פ היא הסמכות העליונה בכל הנושאים הפדגוגיים במערכת החינוך והזרוע להתוויית המדיניות הפדגוגי ת ולגיבוש מדיניות הוראת המקצועות ודרכי ההדרכה.
במזה"פ יש מפקחים מרכזים (להלן - מפמ"רים), וכל אחד מהם אחראי לתחום דעת מסוים.
(א) המפמ"ר לחינוך גופני מסר לנציגי משרד מבקר המדינה ביוני 2011 כי נציגי תחום החינוך הגופני במשרד אינם נוטלים חלק בוועדה הפדגוגית של התכנית; למפמ"ר אין מידע על התכניות שמקיימת תכנית קרב בתחומו; אין לו מידע על המדריכים ועל הכשרתם.
לדעתו, חשוב שלתחום החינוך הגופני יהיו נציגים בוועדה הפדגוגית של התכנית, בין השאר משום שבתחום זה יכולות להיווצר בעיות בטיחותיות.
הוא ציין כי החל בשנת 2009 התקיימו פגישות בין נציגי התכנית לבינו או נציגיו, לדיון בעניינים נקודתיים; לא נערכו פגישות עבודה סדירות, למעט כמה פגישות בעניינים נקודתיים.
(ב) ממסמכי היחידה עולה כי המפמ"רית למוזיקה התריעה בפני מנהל היחידה, במרץ 2011 , על כך שמנהלי בתי ספר משבצים מורים מתכנית קר ב במקום להקצות שעות תקן למוזיקה במימון המשרד, וציינה שיש כפילות בין התכניות של תכנית קרב לבין תכניות המשרד במהלך יום הלימודים.
היא הביעה את הסתייגותה מרמת ההוראה בתכניות ההעשרה של תכנית קרב, אשר לדעתה היא נמוכה.
המפמ"רית למוזיקה מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2011 , שהיא אינה מכירה את כל תכניות ההעשרה במוזיקה אשר פועלות במסגרת תכנית קרב; היא אינה יודעת מהן אמות המידה לקבלת מורים ומדריכים בתכנית קרב ומי מאשר את העסקתם, ואינה יודעת מהי הכשרתם המקצועית.
גם המפמ"רית לאמנות ולתיאטרון, אשר כיהנה בתפקיד עד מאי 2011 .
, הציגה טענות דומות (ג) שלושת המפמ"רים האמורים כיהנו בתפקידם עשר שנים או יותר.
הם מסרו לנציגי מבקר המדינה שבמשך עשר השנים האחרונות הם לא זומנו לישיבות הוועדה הפדגוגית של התכנית; כמו כן הם לא נדרשו לחוות דעתם לגבי תכניות ההעשרה של התכנית.
שלושתם הדגישו את החשיבות שיש בשיתופם בדיוני הוועדה הפדגוגית של התכנית.
רק לאחר סיום הביקורת, בספטמבר 2011 , קבע המשרד בחוזר המנכ"ל המתוקן כי הפעלת תכניות במוסדות חינוך טעונה את אישורן בידי המשרד.
אולם חוזר המנכ"ל המתוקן לא הגדיר מהו חלקה של המזה"פ ושל הפיקוח הכולל באישור התכניות.
האגף לחינוך קדם -יסודי אחראי בין השאר להתאים את מדיניות משרד החינוך לגני הילדים.
בשנת הלימודים התשע"א פעלה תכנית קרב ב- 1,902 גנים, והשתתפו בה כ- 49,000 ילדים, המהווים כ -20% מכלל המשתתפים בתכנית.
למרות זאת, לא היה נציג לאגף זה בישיבות הוועדה הפדגוגית של התכנית.
 המזה"פ והפיקוח הכולל מופקדים על אישור המדיניות הפדגוגית של משרד החינוך ועל תכניהן של תכניות חינוכיות במוסדות החינוך.
מכלול הממצאים שהועלו בפרק זה מלמד שבפועל בכל הנוגע לתכנית קרב לא מילא המשרד את תפקידו כגורם שבודק תכניות המוצעות למוסדות חינוך ומאשר אותן.
על הנהלת משרד החינוך לקבוע מה תפקידם של המזה"פ ושל המפקחים הכוללים בכל הנוגע לתכנית קרב.
בחינת האפקטיביות של תכנית קרב .
על פי תורות ניהול מקובלות, קיומה של תכנית רב -שנתית טעון הגדרה של מטרותיה והצבת יעדים מדידים ליישומה.
זאת כדי לבדוק את האפקטיביות שלה, דהיינו את מידת עמידתה ביעדים, ולבחון אם המשך הפעלתה מוצדק לנוכח החלופות שקיימות לה, ומהם השיפורים והשינויים הנדרשים בה.
הערכת תוצאות היישום של התכנית מחייבת איסוף שיטתי של מידע מקיף ומהימן הנוגע לחלקיה השונים.
במסמכי המכרז קבע משרד ה חינוך כי הקבלן יעסיק מנהל יחידת הערכה ומידע, אשר יהא אחראי על ביצוע הערכת התכניות והפעילות הפדגוגית בתכנית קרב.
בתקציב התכנית לשנת הלימודים התש"ע נכלל סעיף להוצאות בגין הפעלת יחידת ההערכה, בהיקף של 1.
)מתקציב ניהול התכנית 1.
מנהלת יחידת ההערכה מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2011 , כי תכנית העבודה השנתית של יחידת ההערכה נבנית באמצעות דיאלוג עם הנהלת התכנית ומנהלי המחלקות השונות בתכנית, כגון רכזים אזוריים; עם לקוחותיה של יחידת ההערכה נמנים הנהלת התכנית והיחידה הפדגוגית בה, מנהלי התפעול של התכנית, בתי ספר ורשויות מקומיות.
היא ציינה כי בשנת הלימודים התשע"א עסקה היחידה בין השאר בנושאים האלה: מחקר פיילוט בקרב 200 בתי ספר לסקירת תכניות ההעשרה וסקר עמדות של מדריכים.
מנהלת יחידת ההערכה מסרה גם כי דוחותיה אינם מועברים באופן שוטף למשרד החינוך, אלא רק על פ י דרישה.
עם זאת, לעתים המשרד עצמו מזמין בדיקה מסוימת.
הנהלת התכנית השיבה למשרד מבקר המדינה כי מדובר ביחידת הערכה "פנימית מעצבת" אשר תפקידה לתת שירות לתכנית קרב, כדי לשפר את איכות עבודתה; מאחר שמדובר בפעולות של הערכה פנימית, דוחותיה אינם מעוברים אוטומטית למשרד, אלא רק לפי דרישתו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי ראוי שיהיה שותף לקביעת הנושאים שיוערכו ויקבל את תוצאות הבדיקות שנעשות.
מעורבותו זו נדרשת לצורך מילוי תפקידו כמוביל התכנית והמבקר אותה, הכולל בין היתר קיום של פעולות ההערכה האמורות, אשר אותן הוא מממן.
מסיכום דיון שנערך באוקטובר 2009 ,בלשכת המשנה למנכ"ל המשרד בהשתתפות מנכ"ל התכנית, וממסמכי המשרד האחרים עולה כי עד לאותה העת לא הכיר משרד החינוך את פעילותה של יחידת ההערכה וכי תכנית קרב לא הוערכה בידי גוף חיצוני.
מסיבה זו עוד באותו חודש ביקש המשנה ל מנכ"ל מהרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (להלן - ראמ"ה)26 להעריך את תכנית קרב.
בדצמבר 2009 ,הוחלט שראמ"ה תחל בגיבוש הערכה חיצונית לתכנית ושלשם כך תוקם ועדת היגוי לקביעת נושאי הערכה, ושצוות פנימי של המשרד ידון בנושאים אשר מציע המשרד להעריך.
בעניין זה הבהירה ראמ"ה למשרד החינוך בספטמבר 2009 , כי מטרות התכנית כפי שהגדירה אותן קרן קרב מוכרות לה, אך המשרד צריך לבחון את מטרותיו שלו בנוגע לתכנית, בהתחשב בתכניות אחרות אשר קיימות במערכת החינוך ובהתחשב בעשייה הפדגוגית בתחומים השונים; שכן מן המטרות של התכנית נגזרות מטרו ת ההערכה.
ראמ"ה גם הבהירה שהמשרד צריך לקבוע יעדים מדידים, וכן לבחון את השינויים והשיפורים שהוא מקווה להשיג במוסדות החינוך באמצעות התכנית.
היא הדגישה: כל אלה הם בבחינת תנאי הכרחי להמשך התקדמות ההערכה של התכנית.
במסמך שהגיש מנהל היחידה לראמ"ה בפברואר 2010, ה וא הציע 14 נושאים להערכה ולבקרה חיצונית של תכנית קרב, ובהם השפעת לימודי ההעשרה במסגרת תכנית קרב על הישגי התלמידים.
(א) התברר כי בתחילת 2011 טרם גיבש משרד החינוך את התשתית הנדרשת לביצוע הערכה מקיפה של תכנית קרב: הוא לא הגדיר בבירור את מטרותיו ואת יעדיו בנוגע לתכנית; כמו כן, לא היו בידיו בסיסי נתונים מספקים.
(ב) בפברואר 2011 כתבה נציגת ראמ"ה למנהל היחידה כי מאחר שהיחידה לא הגישה לה את התייחסותה למודל ההערכה של תכנית קרב (בעניין תהליך הבקרה) - אין באפשרות ראמ"ה לבצע בשנת הלימודים התשע"א את ההערכה.
מנהל היחיד ה השיב לה כי תהליך ההערכה שהציעה ראמ"ה חייב מידע שאינו נמצא בידי משרד החינוך, וציין שלמרות המגבלות "התחלנו באיסוף המידע אף שהוא מתנהל בעצלתיים".
יצוין כי בשנות הלימודים התשס"ד ( 2003 -2004 ( ) והתשס"ה 2004 -2005 ), נערכו שני מחקרים על תכנית קרב - על השפעותיה והש גת מטרותיה של התכנית .
26 ראמ"ה היא הגוף המנחה מהבחינה המקצועית את מערכת החינוך בתחומי המדידה וההערכה.
מעמדה הוא יחידת סמך במשרד.
ביישובים ובמוסדות החינוך שבהם היא פועלת27 .
את צוותי המחקר הנחתה ועדת ההיגוי של תכנית קרב.
מדוחות המחקרים עולה שהם לא דנו במטרות משרד החינוך וביעדי התכנית מנקודת ראותו, כפי שהובאו לעיל.
יוצא אפוא כי משרד החינוך לא יזם, ולפיכך גם לא יישם , הערכה לגבי הפעלתה של תכנית קרב במהלך 20 שנות הפעלתה.
גם כאשר החליט המשרד לקיים פעולת הערכה בסוף שנת 2009 ,באמצעות ראמ"ה התברר כי חסרים לו מטרות ויעדים מוגדרים על התכנית וכי חסר לו גם בסיס המידע הדרוש לקיומה של הערכה כזאת.
על הנהלת משרד החינוך לקבוע את מטרות תכנית קרב ויעדיה, ולקבוע מדדים אשר יסייעו לבחון את האפקטיביות שלה.
כמו כן, עליה להיות מעורבת בעבודתה של יחידת ההערכה של התכנית.
את תוצאות פעולות ההערכה יש לבחון ולהסיק מהן מסקנות בהתאם, וכן יש להפיצן לכל עובדי המשרד אשר עוסקים בנושא.
על המשרד לוודא שלא נמנעת ממנו האפשרות לעשות שימוש במידע ובנתונים שנאספים על תכנית קרב באמצעות יחידת ההערכה.
משרד החינוך מפעיל זה שני עשורים, ביזמת קרן קרב, תכנית ללימודי העשרה במוסדות חינוך, בבתי הספר ובגני הילדים.
מטרתה המרכזית של התכנית היא לפעול לצמצום פערים חברתיים ולאפשר לתלמידים ברחבי הארץ, בעיקר ביישובי פריפריה, ליהנות מתכנית לימודים מועשרת.
התכנית מבוססת על שותפות בין משרד החינוך, רשויות מקומיות, ההורים ועמותת קרב.
יש לברך על פעילותם של גופים מהמגזר השלישי הנרתמים לקידום מטרות חברתיות וחינוכיות.
כך גם יש ל הבין את פעילותה של עמותת קרב במערכת החינוך בישראל ואת שיתוף הפעולה שלה עם משרד החינוך בהובלה ובניהול של תכנית קרב.
עם זאת, נמצאו ליקויים הנוגעים לאופן שבו הוביל משרד החינוך את תכנית קרב, בעיקר בכל הנוגע לגיבוש המדיניות, לקביעת מטרות התכנית ולבקרה על התנהל ותה.
יודגש כי תכנית קרב היא מהמרכזיות בתחום פעולות ההעשרה במערכת החינוך.
27 ,יאיר נוימן ואורי איל מחקר הערכה על תכנית "קרב", דוח המחקר הכמותי , אוניברסיטת בן גוריון בנגב, נובמבר 2005 ,; נעמה בר און, אלה ברונשטיין, ירון וייס ברברה רוזנשטיין, רחל רייקין, השפעותיה של תכנית קרב , המרכז לצמיחה במערכות חינ וך, אוניברסיטת בן גוריון בנגב והמכללה לחינוך ע"ש קיי, באר שבע, התשס"ד-התשס"ה.
ממצאי הביקורת מחייבים קביעת סדרי ניהול, בקרה ופיקוח של משרד החינוך בכל הנוגע לתכנית קרב.
על הנהלת המשרד להסדיר את שיתוף הפעולה שלו עם עמותת קרב; להגדיר בבירור ובאופן הניתן למדידה מהם המטרות והיעדים של התכנית ולבחון את הישגיה; לקבוע אמות מידה לצירוף יישובים לתכנית ולפרסמן; להגביר את מעורבותו בניהול התכנית ובהובלתה; ולוודא שיהיו בידיו האמצעים והכלים לביצוע פיקוח ובקרה נאותים.
כל זאת כדי להביא לניצול יעיל של המשאבים המוקצים לתכנית ולהשגת מטרותיה.
מערכת החינוך בישראל מורכבת בעיקר משני סוגים של מוסדות חינוך: מוסדות של החינוך הרשמי, אשר מונהג בהם חינוך ממלכתי 10 או ממלכתי -דתי11 (להלן- ממ"ד) והם ממומנים מימון מלא בידי המדינה והרשויות המקומיות, ומוסדות של החינוך המוכר שאינו רשמי (להלן - מוכש"ר), אשר משרד החינוך (להלן גם - המשרד) מממן אותם מימון חלקי או מלא.
חוק לימוד חובה, התש"ט- 1949 (להלן- חוק לימוד חובה), מעגן את הזכות לחינוך חינם של תלמיד במוסד חינוך רשמי וכן של תלמיד אשר אי -אפשר להבטיח את לימודיו במוסד רשמי בתנאים שנקבעו בחוק.
בחוק לימוד חובה ובתקנות שהותקנו על פיו וכן בהוראות של משרד החינוך מפורטים סוגי תשלומים המותרים לגבייה ממי שזכאי לחינוך חינם והתנאים לגבייתם.
לרשות מטה המשרד עומדים שני כלים מרכזיים לבקרה ארצית כוללת בנ ושא תשלומי ההורים: בקרה מקיפה על גביית תשלומי הורים בבית הספר המתבצעת ככלל בכל שנה בבתי ספר שנבחרו במדגם (להלן - בקרת התשלומים) ובקרה באמצעות מערכת ממוחשבת - "אפיק" (להלן - מערכת אפיק או המערכת) - הנעשית בכל מוסדות החינוך, ובה נתונים שהזינו בתי הספר על דרישות התשלום מההורים (על מערכת זו ראו להלן).
תקציב המשרד לחינוך היסודי ולחינוך העל -יסודי לשנת 2010 הסתכם ב -19 ( מיליארד ש"ח.
בתחילתה של שנת הלימודים התשע"א 2011- 2010)12 אמד המשרד באמצעות כלי הבקרה שברשותו את היקפם של תשלומי ההורים לתלמידים בבתי ספר ב-3-2 מיליארד ש"ח בשנה 13 ; תשלומי ההורים אשר נכללו באומדן הגיעו אפוא לכדי 15%-10% .
מתקציב זה בתקופת הביקורת כיהן ד"ר שמשון שושני כמנכ"ל המשרד.
המינהל הפדגוגי במשרד החינוך בראשות סמנכ"לית, גב' מיכל כהן (להלן - הסמנכ"לית)14 , הוא הזרוע הביצועית של הנהלת המשרד לשם השגת יעד ים חינוכיים, והוא שותף מרכזי לגיבוש מדיניות המשרד.
המינהל הפדגוגי מופקד על תהליכי הניהול של בתי הספר במערכת החינוך, על שיפור ההישגים הלימודיים והחינוכיים ועל בקרת ההישגים הערכיים, הלימודיים והחברתיים.
הוא אחראי גם לריכוז עבודת המטה בנושא תשלומי ההורים.
את נושא תשלומי ההורים במינהל הפדגוגי ריכזה מפקחת מתאמת (להלן - האחראית לתשלומי הורים), ששימשה למעשה חוליה מקשרת בין .
10 לפי חוק חינוך ממלכתי, התשי"ג- 1953 (להלן- חוק חינוך ממלכתי), חינוך ממלכתי הוא חינוך הניתן מאת המדינה, על פי תכנית הלימודים, ללא זיקה לגוף מפלגתי, עדתי או ארגון אחר מחוץ לממשלה, ונתון לפיקוחו של השר או של מי שהוסמך לכך על ידיו.
11 לפי חוק חינוך ממלכתי, חינוך ממלכתי-דתי הוא חינוך ממלכתי, אלא שמוסדותיו הם דתיים לפי אורח חייהם, תכנית לימודיהם, מוריהם ומפקחיהם, ובהם מתחנכים לחיי תורה ומצוות על פי המסורת הדתית וברוח הציונות הדתית.
שנת הלימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט 13 האומדן מביא בחשבון תשלומי הורים אשר לגביהם יש למטה המשרד מידע, והם נגבים על פי דין או שלא על פי דין ואינו כולל תשלומי הורים שלמשרד אין מידע לגביהם.
14 הסמנכ"לית מכהנת בתפקידה מספטמבר 2010.
קובעי המדיניות בהנהלת המשרד ובין דרגי הביצוע במחוזות המשרד ובמוסדות החינוך.
בחודשים פברואר -אוגוסט 2011 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת בעניין תשלומי הורים במערכת החינוך 15 .
הביקורת בוצעה במטה משרד החינוך, במחוזות ירושלים, תל אביב, חיפה, מרכז, צפון, דרום ובמינהלה לחינוך ירושלים (להלן - מנח"י)16.
כן נעשתה בדיקה ב -12 בתי ספר (להלן - בתי הספר שנבדקו) 17 .
בין היתר נבדקו הנושאים האלה: גיבוש מדיניות המשרד בעניין תשלומי הורים; גביית תשלומי הורים בחינוך המוכר שאינו רשמי; גביית תשלומי הורים עבור מקצועות לימוד בחטיבה העליונה ועבור תכנית תורנית בחינוך הממ"ד; גביית תשלומי הורים באמצעות עמותות הורים; שימוש בכלי הבקרה על תשלומי הורים; ופעולותיה של הנהלת משרד החינוך לאכיפת הוראות המשרד .
חוק לימוד חובה וחוזרי המנכ"ל .
חוק לימוד חובה (בפרק זה גם- החוק) קובע כי הזכאים לחינוך חינם במוסד חינוך רשמי הם כל ילד ונער18 שחל עליהם לימוד חובה19 .
החוק קובע שלא יידרשו עבור מי שזכאי לחינוך חינם דמי הרשמה או כל תשלום אחר בעד לימודיו במוסד חינוך רשמי או בעד לימודיו במוסד חינוך אחר שאוצר המדינה נושא בשכרו 20 .
החוק קובע גם מקרים שבהם אפשר לגבות תשלומים והחזר הוצאות ממי שזכאי לחינוך חינם: רשות החינוך המקומית 21 שבתחום שיפוטה נמצא מוסד החינוך הרשמי שבו לומד מי שזכאי לחינוך חינם, וב מוסד חינ וך ש אינו רשמי - רשות .
15 ,ראו גם מבקר המדינהדוח על הביקורת בשלטון המקומי ( 2000 ), בפרק "תשלומי הורים לבתי-ספר יסודיים ועל -יסודיים", עמ' 11.
16 מנח"י הוקמה על פי הסכם בין משרד החינוך ובין עיריית ירושלים.
היא משמשת מחוז ייחודי במשרד, המאגד את אגף החינוך בעירייה ואת מפקחי המשרד.
במנח"י נכללים בתי הספר שבעיר ירושלים בלבד, לעומת מחוז ירושלים שבו נכללים בתי הספר שביישובים הסמוכים לירושלים.
17 :בתי הספר נבחרו כלהלןשמונה מהם נבדקו משום שבמסמכי המינהל הפדגוגי לשנים 2009 -2010 נמצאו תלונות שהמינהל קיבל עליהם ובדק אותן; ארבעה בתי ספר נוספים נבדקו משום שהתקבל מידע שלפיו פועלות לצדם עמותות הורים (ראו להלן).
18 " על פי חוק לימוד חובה: "ילד" הואאדם שבראשית שנת הלימודים היה באחד הגילים מ-3 עד13 "ועד בכלל"; "נער- "אדם שברא שית שנת הלימודים היה באחד הגילים מ-14 עד17.
" 19 סעיף6 :(א) בחוק קובע כי "(א) אלה זכאים לחינוך חינם במוסד חינוך רשמי (1) מי שחל עליו לימוד חובה לפי חוק זה זולת אם סיים לימודיו לפי תכנית לימודים בכיתה י"ב; (2) מי שבגיל18 .
"ולא סיים אלא לימודים לפי תכנית לימודים בכיתה י"א 20 לפי החוק, "השר רשאי, בצו, להורות כי מי שלא ניתן, לדעת השר, להבטיח לימודיו במוסד חינוך רשמי - ילמד במוסד חינוך אחר, ואוצר המדינה ישא בשכר לימודיו במוסד כאמור, בתנאים שנקבעו בצו האמור".
21 " רשות-חינוך מקומית" כהגדרתה בחוק לימוד חובה.
החינוך המקומית כאמור או בעל המוסד, יהיו רשאים לגבות תשלומים והחזר הוצאות ממי שזכאי לחינוך חינם, וזאת באישור שר החינוך ובשיעורים שיקבע, בעד אספקה שהם נותנים לו22.
אישור השר וקביעת שיעור התשלומים והחזר ההוצאות על ידו טעונים אישור של ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת (להלן - ועדת החינוך).
בחוזר מנכ"ל מ- 2002 המרַכֵּז את הוראות המשרד בנוגע לתשלומי הורים23 (להלן- חוזר תשלומי הורים) קבע המשרד שהתשלומים והחזר ההוצאות האמורים בחוק, בהם תשלומים עבור טיולים וסיורים לימודיים, הם "תשלומי רשות".
המשרד גם הגדיר תשלום עבור ביטוח תאונות אישיות לפי חוק לימוד חובה כ"תשלום חובה".
גם תשלום זה נקבע בידי השר וטעון אישור של ועדת החינוך24 .
בטבלה1 מוצגים התשלומים העיקריים המותרים לגבייה מההורים25 .
אשר לפירוט הכללים הנוגעים לכל אחד מסוגי התשלומים - ראו להלן בפרק זה.
הסכומים שהיו מותרים .
לגבייה (בש"ח לשנה)* מקור הסמכות לגבייה סוג השירותים סוג .
34 סעיף6ד1 בחוק לימוד .
בחינוך היסודי: 507-868 .
בחינוך העל-יסודי: 993- .
סעיף6 (ד) בחוק לימוד .
חוזר תשלומי הורים סל תרבות, .
:בחטיבה העליונה745 1 .
סעיף6 (ה) בחוק לימוד .
חובה שעות העשרה תכנית .
בחינוך העל-יסודי: 450 1 .
סמכות מנכ"ל לפי חוק .
חוזר תשלומי הורים רכישות מרוכזות .
ממלכתי; עד חמש שעות .
22 סעיף6 (ד) בחוק קובע כי התשלומים והחזר ההוצאות שיקבע השר הם "בעד אספקה ושירותים" שנותנים הרשות המקומית או בעל המוסד לזכאי לחינוך חינם נוסף על השירותים אשר השר הגדיר אותם כשירותים מקובלים בתקנות לימוד חובה (שירותים מקובלים), התשי"א- 1950.
23 /חוזר מנכ"ל התשס"ג3 .
)(א 24 ,ראו גם מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי ( 2009,) בפרק "דוח מעקב - ביטוח תאונות אישיות", עמ' 753.
25 נוסף על כך קבע החוזר שרשות מקומית שניתנים בה שירותי בריאות השן לתלמידים רשאית לגבות מההורים אגרת שירותי בריאות השן.
חוזר מנכ"ל קודש בשבוע תורנית .
* הסכומים נכונים לשנת הלימודים התשע"א.
ההוראות בעניין תכנית לשעות נוספות (להלן - תל"ן) והפעלתה במוסדות חינוך רשמיים נקבעו בחוק חינוך ממלכתי, התשי"ג - 1953 (להלן- חוק חינוך ממלכתי), ובתקנות חינוך ממלכת י (תכנית השלמה ותכנית נוספת), התשי"ד - 1953 .
בנוגע לתל"ן קבע חוק לימוד חובה כי הוראותיו אינן גורעות מהוראות חוק חינוך ממלכתי לעניין זה לגבי מוסדות חינוך רשמיים, ולגבי מוסדות חינוך שאינם רשמיים - מכוחה של התחייבות לשאת בהוצאות תכנית לשעות נוספות.
על פי חוזר תשלומי הורים, הורים אשר מעוניינים לקיים תל"ן בבית הספר שבו לומדים ילדיהם יעלו את פרטי הצעת התכנית על הכתב וימסרו אותה למנהל המוסד בצירוף הודעה בכתב, אשר תהא חתומה על ידי כל ההורים הרוצים בתל"ן ומביעים את הסכמתם להצעה.
עוד נקבע בחוזר כי מנהל המחוז יחליט אם ל אשר את הבקשה.
המשרד הגביל את מספר שעות התל"ן ואת עלותן הכספית (ראו להלן).
בחוזר תשלומי הורים קבע המשרד כי: "יש עוד שירותים המוצעים על ידי בית הספר, בדרך כלל כדי לחסוך בהוצאות על ידי רכישה מרוכזת, או שהם ניתנים לנוחיות ההורים.
השירות או המצרך והתשלום עב ורם הם במסגרת 'קונה מרצון ומוכר מרצון'" (להלן - רכישת שירותים מרצון); "גבייה לשירותים אלה חייבת לקבל את אישור כל הורי התלמידים המקבלים את השירות ואת אישורו של מפקח בית הספר.
בשום מקרה אין לחייב תלמידים להזדקק לשירותים אלה ולחייב את ההורים ברכישתם"; "אם יופ על השירות במהלך יום הלימודים, ישותפו בו כל התלמידים, ובכלל זה מי שלא שילמו עבורו"; מנהל המוסד החינוכי ישלח להורים חוזר תשלומים נפרד מהחוזר העוסק בתשלומי חובה ורשות ויפרט בו את השירותים שנכללו ברכישת שירותים מרצון ואת עלותם לתלמיד; על החוזר יחתום, מלבד מנהל המוסד, גם יו"ר ועד ההורים המוסדי.
המשרד התיר לבתי ספר ממ"ד לקיים תכנית לימודים נוספת תורנית (להלן- תכנית תורנית) וקבע את הכללים הנוגעים לכך בחוזר מנכ"ל מיוחד מ- 2009 (להלן - חוזר תכנית תורנית).
תכנית תורנית, על פי חוזר זה, מתבצעת בעיקרה באמצעות תוספת ח מישה שיעורים, או פחות, של לימודי קודש ביום, אשר משולבים בתכנית הלימודים של בית הספר באופן אינטגרלי שאינו מאפשר הפרדה ביניהם (עוד בעניין התכנית התורנית - ראו להלן).
הסכומים המותרים לגבייה מהורי התלמידים במוסדות חינוך עבור תשלומי חובה ורשות, כהגדרתם בחוז רים האמורים, טעונים כאמור אישור של ועדת החינוך.
רק לאחר שהוועדה נתנה את אישורה יכול מנהל של מוסד חינוכי לפנות להורים בכתב, להציג לפניהם את השירותים הניתנים לתלמיד ולבקש מהם לשלם תמורתם.
התשלומים המותרים לגבייה עבור תל"ן ורכישת שירותים מרצון אינם טעונים את אישור הוועדה.
עם זאת התפתח נוהג שלפיו משרד החינוך מציג לפני ועדת החינוך את שיעור התשלומים המרבי שקבע עבור תל"ן ועבור רכישת שירותים מרצון, אף שאין חובה חוקית לעשות זאת.
מדי שנה בשנה מפרסם המשרד בחוזר מנכ"ל "הודעות ומידע - תשלומי הורים" את התעריפים המרביים המותרים לגבייה עבור תשלומי החובה והרשות כפי שאושרו בידי ועדת החינוך, משרד החינוך 587 .
עבור תשלומי תל"ן26 ועבור התשלומים לרכישת שירותים מרצון, על פי שכבת הגיל במוסד החינוכי.
בחוזר מנכ"ל תשלומי הורים נקבע כי מנהלים שיחרגו מההוראות עלולים להיקרא לבית דין משמעתי.
בחוזר מנכ"ל אחר, אשר עוסק באכיפת הוראות המשרד הנוגעות לתשלומי הורים27 , נקבע כי אין לגבות מחירים גבוהים יותר מן המחירים שאישר המשרד לגבות, וכי אין לגבות תשלומי הורים עבור נושאים שהמשרד לא אישר.
בנוסף נקבעו בו אמצעי אכיפה, כמו למשל העמדת מנהל המוסד החינוכי לדין משמעתי (בנוגע לשימוש באמצעי אכיפה - ראו להלן).
יצוין כי המשרד מסייע לקבוצות של תלמידים ולמשפחותיהם במימון הוצאותיהם על חינוך, כמו רכישת אביזרי לימוד, מימון טיולים ופעולות חינוכיות אחרות, באמצעות מלגות 28 .
שיעור המלגה לתלמיד בבית ספר יסודי בשנת התש"ע ( 2009 -2010 ) היה 150-350 ש"ח לשנה, ולתלמידים בבתי ספר על -יסודיים - 500-250 ש"ח לשנה29 .
תשלומי הורים ועקרון השוויון בחינוך .
השתתפות הורים במימון החינוך של ילדיהם רווחת ומקובלת ברוב מדינות העולם.
בכמה מהמדינות המפותחות, שבהן החינוך היסודי והחינוך העל -יסודי ממומנים במלואם או כמעט במלואם בידי המדינה, תשלומי ההורים מכסים בעיקר תוספות על תכנית הלימודים הרשמית או מופנים לשיפורים ולתוספות שההורים דורשים בגלל חוסר שביעות רצונם מרמת החינוך הקיימת.
אולם במדינות אחרות, בעיקר המדינות המתפתחות, תשלומי ההורים מכסים הוצאות עבור מרכיבים מה ותיים וחשובים במערכת הבית ספרית30.
גידול בהוצאה הפרטית על חינוך ובתשלומי ההורים לבתי הספר מביא לידי צמצום הגישה של משפחות עניות לחלק משירותי החינוך הציבורי ולפיכך מגדיל את האי- שוויון בחינוך31 (ראו לדוגמה גביית תשלומי הורים עבור מקצועות לימוד בחטיבה העליונה, להלן).
בפסק דין שנתן בג"ץ בעניין העתירה של ארגון ההורים הארצי32 .
26 התשלום המרבי עבור תל"ן מותנה גם במספר שעות התל"ן בפועל ובערכה הכספי של שעת לימוד.
27 /חוזר מנכ"ל תשס"ב9 ,)(א"תשלומי הורים - אכיפה", מספטמבר 2002.
28 /את הכללים לחלוקת המלגות עיגן המשרד בחוזר מנכ"ל תשע 3 (א), מלגות סיוע לתלמידים, מנובמבר 2009.
29 בנוגע לחלוקת מלגות אלה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 61ב ( 2011 ), בפרק "סיוע כספי של משרד החינוך לסטודנטים ולתלמידים", עמ' 1017.
30 :נחום בלס וחיים אדלר, "אי שוויון בתשומות החינוך", בתוך אי שוויון במערכת החינוך, ישראל 2009 - תמונת מצב (דצמבר 2009 '), מכון טאוב, עמ21.
31 ,מרכז המחקר והמידע של הכנסת מסלולי לימוד ייחודיים במימון פרטי במערכת החינוך (פברואר 2011 .
) 32 "בגץ 6914/06 נ' מדינת ישראל]ע''ר[ ארגון הורים ארצי- משרד החינוך, התרבות והספורט ואח' , תק-על 2007(3 ,) 2525 , 2526 .
ההחלטה ניתנה באוגוסט 2007 .
העותר ביקש מבית המשפט להורות למדינה בצו להביא לאישור ועדת החינוך את כלל הרכיבים של תשלומי הורים, כך שלא רק תשלומי החובה והרשות יובאו לאישורה אלא גם התשלומים עבור תל"ן ועבור רכישת שירותים מרצון.
(להלן- בג"ץ ארגון ההורים) נכתב: "השוויון בחינוך מאפשר אחידות בנקודת הפתיחה ובמרחב ההזדמנויות הנפתחים בפני כל הילדים באשר הם, בלי שייכות למוצאם, למקום מגוריהם, ולרובד הסוציו -אקונומי אליו הם משת ייכים.
עם זאת, החוק עצמו, ומציאות החיים, הובילו ליצירת מסגרות חינוך המאפשרות באופן וולונטרי להורים בעלי יכולת ורצון לרכוש לימודי העשרה ושירותים שונים במטרה להשביח את רמת החינוך הניתנת לילדם.
תופעה זו משקפת, בראש וראשונה, את החשיבות העליונה הניתנת לערך החינוך בתודעת הציבור הרחב, ומצד שני, בשל חשיבותו של ערך זה, את הקושי הרב ליישם בצורה דווקנית את עקרון השוויון בחינוך, החותרים להשוות ללא אבחנה בין בעל האמצעים המוכן ורוצה לרכוש שירותי חינוך נוספים לילדו, לבין מי שידו אינה משגת לשלם, או אינו רואה בכך יעד בעל עדיפות מיוחדת".
גיבוש מדיניות משרד החינוך .
במבוא לחוזר תשלומי הורים הודגש כי "מדיניות משרד החינוך מכוונת להקל ככל האפשר על נטל ההוצאות הנלוות במערכת החינוך .
לפיכך יש לעשות מאמץ לצמצם דרישות לתשלום מההורים, גם אם הן הותרו בחוזר ".
בנוגע לתשלומי רשות נקבע כי "אין לגבות מחירים גבוהים יותר מן המחירים המאושרים, אפילו רוב ההורים מוכנים לשלם סכום גבוה יותר.
זאת כדי לעודד חיסכון בהוצאות, להימנע מראוותנות מיותרת ולהפחית את הלחץ החברתי המוטל על ההורים שמצבם הכלכלי טוב פחות".
ביוני 2005 מינתה מנכ"לית משרד החינוך דאז , גב' רונית תירוש 33 , ועדה לבחינת נושא תשלומי ההורים (להלן - ועדת תשלומי הורים).
לראש הוועדה מונתה סמנכ"לית המשרד ומנהלת המינהל הפדגוגי דאז, ונציג מרכז השלטון המקומי מונה לחבר בוועדה.
הוועדה מונתה כדי לבחון מן היסוד את נושא הגבייה של תשלומי ההורים בחינוך הממ לכתי, הממ"ד, המוכש"ר, ההתיישבותי והפנימייתי, ולקבוע אמות מידה לחישוב הסכומים המותרים לגבייה ולאישורה.
בינואר 2006 דיווחו מנהלת המינהל הפדגוגי דאז והאחראית לתשלומי הורים במינהל הפדגוגי למנכ"לית משרד החינוך דאז, גב' עמירה חיים, על המסקנות והמלצות הביניים של ועדת תשלומי הורים בנוגע לנושאים שונים בתחום תשלומי ההורים, כגון גבייה עבור מקצועות לימוד בחטיבה העליונה, גבייה בחינוך המוכש"ר והתכנית התורנית.
הוועדה המליצה בין השאר לקבוע כללים לעניין תשלומי הורים במודלים שונים של בתי ספר לכל המגזרים במערכת החינוך, כגון "מסלולים מתוגברים בתוך בתי ספר רשמיים".
בהמשך לכך קבעה המנכ"לית, בין היתר, כי בתוך שלושה חודשים - עד אפריל 2006 - יופץ חוזר מנכ"ל מתוקן בנושא תשלומי ההורים, אשר יתבסס על עבודת הוועדה.
כיום ח"כ רונית תירוש משרד החינוך 589 .
בסקירה של האחראית לתשלומי הורים , אשר הועברה למנכ"ל המשרד בספטמבר 2010, נכתב כי וועדת תשלומי הורים פעלה בשנים 2005 -2006 , ולאחר שהגישה מסקנות ביניים החליטה הנהלת המשרד לגנוז אותן והוועדה התפזרה34.
מתשובתו של משרד החינוך למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 עולה כי מנכ"לית משרד החינוך דאז, גב' עמירה חיים, כיהנה בתפקיד זה תקופה קצרה בלבד ובנסיבות אלה טיפלה הנהלת המשרד בראשותה בעיקר בנושאים שוטפים ולא בשינויים המעמיקים אשר נדרשו בנושא תשלומי ההורים.
התברר כי מאז החלטתה האמורה של המנכ"לית דאז לא בוצעה ולא פורסם חוזר מתוקן.
בדיונים בבג"ץ טען ארגון ההורים כי אף על פי שמשרד החינוך אוסר גביית תשלומים הגבוהים מהסכומים המפורסמים בחוזר תשלומי הורים, בפועל הכללים אינם נשמרים ונדרשים מההורים תשלומים החורגים מהסכומים המרביים האלה.
עוד טען ארגון ההורים כי מרבית ההורים אינם מודעים לזכותם שלא לשלם עבור שירותים אלה וחוששים לבדל את ילדיהם משאר הילדים בבית הספר ולמנוע מהם פעילויות אשר יתר התלמידים משתתפים בהן.
מלבד זאת נטען בעתירה כי "בשיטת תשלומי הורים נוצרה פירצה אשר, כנטען, מביאה לפגיעה בערכי השוויון בין התלמידים ובתי הספר, ומעודדת שיתוף פעולה פסול בין ההורים לרשויות בתי הספר תוך חריגה מהחוק ומהנהלים".
עמדת משרד החינוך בתגובתו על העתירה האמורה הייתה כי "נושא תשלומי ההורים בגין שירותים שמקבלים תלמידים הלומדים במוסדות חינוך ממלכתיים רשמיים הינו נושא סבוך ומעורר מחלוקת מזה שנים רבות.
מלכתחילה קבע המחוקק כי הלימוד במוסדות חינוך ממלכתיים יהא חינם, למעט תשלומים חריגים ומפוקחים.