HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משמעות הדבר היא שבניגוד ל"בנק" חשבוניות מס רגילות שאותו יכולה הרשות להצליב באופן שוטף עם דיווחי העוסק, אין לרשות יכולת להצליב את דיווחי המוסד הציבורי על הכנסותיו עם "בנק קבלות על תרומות".
מאגר מידע כזה ניתן להקמה באמצעות החלת חובת דיווח מקו ון על תרומות שקבלו מוסדות ציבור, בדומה לחובת הדיווח הקיימת על פרטי ההכנסות וההוצאות שלהם.
21 לכל עוסק הוקצו סדרות של מספרים ייעודיים לחשבוניות אלו, והעוסק מחויב לדווח באופן תקופתי מקווון הן על החשבוניות שהנפיק והן על חשבוניות התשומה של ספקיו.
חקירת אגודה עותומנית על ידי רשות המסים בשנים 2006 -2007 בשלהי שנת 2006 החלה חקירה משטרתית לבדיקת חשדות על הוצאת מיליוני ש"ח במרמה מכספי עמותה מיסודה של אגודה עותומנית גדולה (להלן - האגודה).
בעקבות חקירה זו יזמו עובדי יחידת החקירות של מס הכנסה בתל אביב את בדיקת הפרשה גם במישור המיסויי.
בחודש ינואר 2007 משרד האוצר 661 .
צורפה היחידה הארצית למודיעין שטח וחקירות ברשות (להלן- יחידת החקירות) אל צוות חקירה משטרתי מיוחד (צח"מ) שטיפל בחקירה.
חקירה זו חשפה פרשה חמורה של מעילות בהיקף של כ-13 מיליון ש"ח שנעשו על ידי שורה של בכירים לשעבר באגודה.
בשנת 2009 הורשעו הבכירים האמורים בעברות חמורות של גנבה בידי מנהל, מרמה, הלבנת הון אסורה או רישום כוזב במסמכי תאגיד או סיוע לביצוע עברות אלה.
גם רשות ניירות ערך והמפקח על שוק ההון, הביטוח והחיסכון במשרד האוצר חקרו את אי - הסדרים בגופים הקשורים באגודה.
החקירות העלו ממצאים חמורים והניבו כתבי אישום או תביעה אזרחית.
משטרת ישראל ציינה בסיכום חקירתה כי קיים מידע בקשר לעבירות שונות שנעשו על ידי גופים ואישים נוספים הקשורים לאגודה.
מהעבירות שבוצעו, לרבות המעילות בכספים של האגודה והגופים הקשורים בה, נגזרים אירועי מס שחייבו חקירה אם נעברו גם עברות מס לכאורה.
מן הראוי היה כי החקירה תניב גם טיפול מיסויי לשם גביית המס המתחייב, ותישקל הגשת כתבי אישום באופן שיאפשר מיצוי הדין במישור הפלילי -פיסקלי.
משרד מבקר המדינה העלה כי יחידת החקירות של הרשות הכינה שני דוחות ביניים לסיכום חקירתה, באפריל ובספטמבר 2007 , ודוח שלישי מסכם באוקטובר 2007 .
בשלושת הדוחות נקבע שאין לאגודה תיק במס הכנסה, ולא הוגשו על ידה לרשות דוחות שנתיים על הכנסותיה.
ואולם בדיקת מאגר שע"ם ע"י משרד מבקר המדינה, מעלה כי ממצא היחידה בטעות יסודו, ולאגודה יש תיק במס הכנסה שבו הגישה את דוחותיה, אך מדובר במספר תיק אחר.
דוח הביניים מספטמבר 2007 היה אמור לפרט ראיות נוספות שהועלו בחקירה מאז שנכתב דוח הביניים הראשון באפריל 2007 .
ואולם- השוואת שני הדוחות מעלה כי למעשה מדובר בשני דוחות זהים לחלוטין, ולא נעשתה עבודת חקירה של ממש באותם חמישה חודשים.
יחידת החקירות לא הזמינה לבדיקה תיקים של חברות אחרות בקבוצה שבהם מנוהלת פעילות עסקית ענפה בהיקף של מיליארדי שקלים, ולא הזמינה אנשי מפת ח באגודה ובגופים הקשורים בה לחקירה או לגביית עדות.
רשות המסים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי דו"ח גמר החקירה מחודש אוקטובר 2007 מפרט את סכומי המעילה באגודה עצמה נוסף על סכומי המעילה בכספי העמותה.
לדעת משרד מבקר המדינה - על הרשות לבדוק את הליקויים שהתג לו בניהול החקירות ולפעול למניעת הישנותם בחקירות דומות.
מן הראוי שהרשות תשלים את בדיקתם של היבטי המס בפרשות אלה ותפעל כפי שייתחייב מממצאי בדיקתה.
יחידת המודיעין ברשות .
בין תפקידיה של מחלקת המודיעין במטה הרשות נכלל גם איסוף מידע על אלכ"רים.
כאמור, מאגרי המידע של הרשות אינם שלמים.
הועלה כי בשנים 2005 - 2010 לא יזמה הרשות איסוף מידע על אלכ"רים פרט למידע המתקבל באופן 662 דוח שנתי61ב .
שגרתי מרשם התאגידים22 .
, מידע המתפרסם בתקשורת או מידע המגיע מאזרחים אף לא הופנתה בקשה לחשב הכללי במשרד האוצר כדי לקבל נתונים על התמודדות אלכ"רים במכרז ים ממשלתיים.
מנתון זה אפשר היה ללמוד על הפוטנציאל של ביצוע .
22 מרשם התאגידים מגיע אחת לכמה חודשים מידע על רישום או על שינוי סטטוס של תאגידים: חברות בע"מ ואלכ"רים.
פעילות עסקית על ידי אלכ"רים.
מצב כזה מאפשר פגיעה בעקרון התחרות ההוגנת כלפי עוסקים רגילים הנושאים בעלויות שאינן חלות על אלכ"רים כמו תשלום של מס הכנסה ומע"ם.
משרד מבקר המדינה בדק גם את הטיפול בפרטי מידע שהתקבלו ביחידת המודיעין של אגף המכס והמע"ם בקשר לאלכ"רים.
לצורך העניין התקבלו מהרשות 12 פרטי מידע.
הועלה כי כל 12 פריטי המידע שנבדקו על ידי משרד מבקר המדינה לא טופלו.
על 2 מתוך12 האלכ"רים שנכללו במידע התקבל גם בעבר מידע, ואף הוא לא טופל.
ללא העשרת המידע על אלכ"רים נפגמת במידה מהותית יכולת הרשות לאתר אלכ"רים שקיים בהם פוטנציאל גבוה לגביית מס.
בתשובת הרשות צוין כי: "בתקופה הקרובה וכחלק משדרוג מערך המודיעין, חטיבת החקירות ברשות יוזמת הקמת מערך מודיעין גלוי, שיעסוק בין השאר במיצוי מידע מתיקים ורעיונות שאותם מעלה המבקר בדו"ח".
חשיבותו הגדלה והולכת של המגזר השלישי בפסיפס הכלכלי והחברתי של מדינת ישראל הביאה בעשורים האחרונים לגידול ניכר במשקלו במשק ובתוצר הלאומי.
גידול זה התבטא במספר הארגונים הפעילים, בהיקף התעסוקה שהם מספקים ובמחזורי ההכנסות שלהם.
הטיפול במגזר השלישי צריך להבטיח הקצאה יעילה של תקציבי הממשלה לתמיכה בו, ומתן הטבות מס אך ורק לגופים המיישמים הלכה למעשה את תפקידיו של המגזר ואת המטרות הציבוריות שנקבעו בפקודה.
רשות המסים צריכה לתרום את חלקה למארג הפיקוח והבקרה על המגזר השלישי, כדי למנוע את האפשרויות לניצול לרעה של הפטורים וההקלות במס הניתנות למגזר זה, המתבטאות בשימוש במוסדות ציבור כמקלטי מס ולמתן הטבות למקורבים.
דוח הביקורת מצביע על תפישה של רשות המסים שלפיה נמוך פוטנציאל תשואת המס של אלכ"רים מזה של חברות רגילות.
בשל היערכות לקויה של הרשות נדחק הטיפול השומתי באלכ"רים לתחתית סדר העדיפויות.
ממצאי הביקורת מעלים כשלים בבקרה על אלכ"רים: העברת תפקידי ביצוע ליחידת הייעוץ במטה הרשות; אי -יישום רוב המלצותיה של ועדה מקצועית; העברת רוב תיקי האלכ"רים למשרדים ללא גיבוש תכנית עבודה לבדיקת תיקים אלו; בדיקה שומתית של תיקים מועטים בלבד של אלכ"רים; היעדר אכיפה כלפי אלכ"רים שלא הגישו את דוחותיהם; הסתמכות על בסיס נתונים חסר ולא מעודכן, אי-איסוף מידע מודיעיני ואי - מיצוי חקירות שהתנהלו כנגד אלכ"רים ועוד.
על הרשות, בשיתוף עם משרד האוצר ומינהל הכנסות המדינה, לתקן ליקויים אלה ולבנות תכנית עבודה רב -שנתית להתאמת יעדי הביצוע של השומות לאלכ"רים להמלצות דוח הוועדה בנושא זה.
זאת - תוך הגדרת התשומות הנדרשות לכך ובהם הקצאת עובדים וייזום הדרכות.
חוות דעת סוגיית העבודות בהר הבית .
הרקע להכנת חוות הדעת .
סעיף 21 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 , קובע כי "המבקר]נוסח משולב[ ,חייב בהכנת חוות דעת בכל עניין שבתחום תפקידיו, אם יתבקש לכך מאת הכנסת או מאת הממשלה; חוות דעת כאמור ]לענייני ביקורת המדינה [ מאת הוועדה תפורסם במועד שיקבע המבקר".
הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת דנה ב- 22.
07 בנושא "חפירות הווקף בהר הבית", והחליטה לבקש ממבקר המדינה להכין חוות דעת "על סוגיית חפירת העתיקות בהר הבית".
הוועדה ביקשה זאת לאחר שקיימה דיון בנושא, בעקבות עתירה שהוגשה לבית המשפט העליון בשבתו כבג"ץ, בידי הוועד הציבורי למניעת הרס העתיקות בהר הבית והעיתון ג'רוסלם פוסט.
העותרים ביקשו צו על תנאי וצו ביניים שיורה על הפסקת החפירות של תעלות לחידוש קו החשמל מצפון הר הבית למסגד אל אקצא שבדרום ההר שעשה הווקף המוסלמי, בקיץ 2007 , באישור משטרת ישראל ובפיקוח רשות העתיקות.
10 החליט בג"ץ למחוק את העתירות 1.
,ארבע רשויות עוסקות באכיפת החוק בהר הבית: משטרת ישראל, רשות העתיקות עיריית ירושלים ומשרד המשפטים.
מ שטרת ישראל מופקדת על קיום הסדר הציבורי ועל ביטחון הנפש והרכוש; רשות העתיקות מופקדת על שמירת העתיקות; עיריית ירושלים אחראית על שמירת חוקי הת כנון והבנייה.
רשויות אלה נדרשות לדווח ליועץ המשפטי לממשלה על כל הפרה רצינית ומהותית של דיני התכנון או העתיקות.
כמו כן לכל פעולת אכיפה בידי הרשויות נדרש תיאום עם היועץ המשפטי לממשלה.
בשנת 1988 פרסם היועץ המשפטי לממשלה הנחיות לפעולת הרשויות השונות בהר הבית, שמעת פרסומן ועד היום הן מחייבות.
לצורך הכנת חוות הדעת בדק משרד מבקר המדינה את התנהלות הרשויות הנוגעות לנעשה בהר הבית.
הבדיקה התמקדה בשנים 2001 -2007 , בדיקות השלמה נעשו בשנת 2010 .
הבדיקה נעשתה במשרד ראש הממשלה, במשרד המשפטים, במשרד החוץ, במשרד לביטחון הפנים, במשטרת ישראל, ברשות העתיקות, בעיריית ירושלים ובוועד הישראלי לאונסקו הפועל במשרד החינוך.
כמו כן התקיימו פגישות עם גופים שונים, לרבות ארכאולוגים ואנשי מקצוע נוספים העוסקים בנושא.
הטיפול בנושא הר הבית צופן בחובו מורכבות ורגישות רבה.
הטיפול בהר הבית אינו יכול להיות מעצם טיבו נושא המנותק מבעיות של יחסי יהודים-ערבים במדינת ישראל ובאזורי יהודה והשומרון וחבל עזה; ו לא ניתן לנתקו משאלות הכרוכות ביחסי המדינה עם מדינות ערב, עם העולם המוסלמי ואלו הנוגעות ליחסי החוץ של ישראל בכלל.
הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת, בהתייעצות עם מבקר המדינה, .
1 בג"ץ 7669/07 'הוועד למניעת הרס העתיקות בהר הבית ואח' נראש הממשלה ואח'.
ועיקרי הסיכום שלו, לשם שמירה על ביטחון המדינה וכדי למנוע פגיעה ביחסי החוץ שלה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 נוסח[ .
]משולב סוגיית העבודות בהר הבית 1845 .
חוות הדעת שהכין מבקר המדינה עסקה בשמירה על עתיקות הר הבית ובמניעת הריסתן.
הר הבית הוא אתר מקודש לצד היותו נכס היסטורי ייחודי.
מכוח צו סדרי השלטון והמשפט (מס' 1 ), התשכ"ז - 1967 , חלים בהר הבית כל חוקי המדינה.
מהבחינה ההיסטורית היה הר הבית מוקד לעימותים רבים בין יהודים למוסלמי ם.
מבקר המדינה נדרש לחוות את דעתו בנושא זה, שהוא סבוך מהבחינה ההיסטורית, הפוליטית, המשפטית והמינהלית.
במשך השנים עשה הווקף עבודות רחבות היקף בהר הבית, ובעיקר באורוות שלמה.
ליקויים משמעותיים נמצאו בביצוע הפיקוח על רוב העבודות שנעשו בשנים שבהן התמקדה הביקורת ( 2001 -2007 ).
עבודות אלה נעשו ללא תיאום עם הרשויות העוסקות באכיפת החוק בהר הבית וללא קבלת אישורים והיתרים כנדרש.
חלקן אף בוצעו באמצעות כלים מכניים, ולמרבה הצער תוך פגיעה בממצאים ארכאולוגיים.
יוצא אפוא, שהנחיות היועץ המשפטי לממשלה, משנת 1988 , לפיהן יש לקיים פיקוח שוטף על ההר לא מולאו במלואן, ועקב כך ליועץ המשפטי לממשלה לא הייתה תמונה שלמה בנושא הפרות החוק בהר הבית.
יצוין, שמאז שנת 2007 .
נעשו פעולות לתיקון חלק מן הליקויים שעלו בחוות הדעת השמירה על עתיקות הר הבית ומניעת הריסתן היא משימה ציבורית מן המעלה העליונ ה.
חשוב להדגיש כי כל עבודה וחפירה בהר הבית יש לבצע בכפוף לאופיו של המקום, בקבלת ההיתרים הנדרשים ובעמידה בכל הכללים הארכאולוגיים.
ככלל יש להתנות את אישור ביצוען של העבודות המצריכות חפירה באתר באי הפעלת כלים כבדים.
שמירת עתיקות בהר הבית, שהוא מקום מקודש ביותר עולה בקנה אחד עם עקרון השמירה על המורשת הדתית והתרבותית ומאפשרת להנחיל לדורות הבאים את ערכי המורשת הקשורים לאתר.
יצוין, שבשנת 1981 הכריזה ועדת המורשת העולמית של "אונסקו" כי העיר העתיקה של ירושלים על חומותיה נכללת ב"רשימת מורשת עולמית", ובשנת 1982 היא הוכרזה כ"אתר מורשת בסיכון".
הכלל אשר לפיו אישי ציבור, ובכללם שרים וסגני שרים, חייבים להקפיד שלא ייווצר ניגוד עניינים - לרבות חשש לניגוד עניינים - בין תפקידיהם לבין ענייניהם האישיים הוא כלל יסוד במינהל הציבורי.
במטרה לגבש נורמות ברורות מונתה בשנת 1977 ועדה ציבורית שעסקה בסוגיית מניעת ניגוד עניינים של שרים וסגני שרים.
בכתב המינוי של הוועדה, אשר הוקמה על פי החלטת ממשלה מיום 3.
77 ובראשה עמד כב' השופט שלמה אשר ז"ל (להלן: ועדת אשר), נקבע, בין היתר, כי היא ".
תמליץ על כללים למניעת ניגוד עניינים העלול להתעורר בין כהונתם של שרים וסגני שרים ופעילותם בתפקידיהם הממלכתיים לבין זיקתם - במישרין או בעקיפין - לעסק, לרכוש, למקצוע או לעיסוק או לתפקיד כלשהם, בין למטרת רווחים ובין שלא למטרת רווחים".
ועדת אשר בחנה את המציאות בישראל גם בהשוואה לחוקים ולמצב הנוהג במדינות אחרות; שני עקרונות היו נר לרגליה: הצורך בשמירה קפדנית על טוהר המידות של שרים וסגני שרים והרצון לאפשר את כהונתם של שרים בעלי הכשרה מתאימה וניסיון מגוון בתחומי הפעולה של המשרדים שנבחרו לעמוד בראשם.
דוח ועדת אשר קבע את המסגרת הנורמטיבית להגנה על עקרון היסוד למניעת ניגוד עניינים (כאמור, לרבות חשש לניגוד עניינים) בקשר למילוי תפקידיהם של השרים וסגני השרים בהמליצו חוות דעת 7 .
על כללים למניעת ניגוד עניינים (להלן: הכללים), שקיבלו תוקף מחייב בהחלטת הממשלה ותוקנו במשך השנים בהחלטות ממשלה נוספות1.
הוועדה למתן היתרים שממנה מבקר המדינה מכוח הכללים 2 ,)(להלן: הוועדה מוסמכת לדון בבקשה לקבלת היתר אישי לאי -קיום כלל מהכללים.
יושב ראש הוועדה הינו שופט בדימוס וחבריה נציגי ציבור משפטנים ותיקים ומנוסים, שמילאו וממלאים תפקידים מרכזיים בשירות הציבורי ובתחומים משפטים וציבוריים.
השר הנוגע בדבר או מי שמועמד להיות שר יכול לפנות לוועדה בבקשה לקבל היתר3 .
על פי הכללים, הוועדה רשא ית לסרב למתן היתר, לתיתו בלי תנאי או לתיתו בתנאים, אם הדבר נראה לה מוצדק בנסיבות המקרה ותקין מבחינה ציבורית4.
כאמור, תכלית הכללים היא לנתק את השר מפעילויותיו טרם כניסתו לכהונה וליצור חיץ בינו ובין ענייניו הכספיים.
לפי כלל 1 לכללים"עניין אישי" של שר מוגדר "לרבות עניי ן אישי של קרוב של השר", כן נקבע כי קרוב כולל בין היתר בן -זוג וצאצא.
בכלל 4 נקבע כי "מחובתו של השר לנהל את ענייניו כך שלא ייוצר ולא יהיה ניגוד עניינים בין מילוי תפקידו כשר לבין ענייניו האישיים".
בכלל 5 ,לכללים נקבע בין היתר, כי "שר יקדיש את כל זמנו ומרצו למילוי תפקידו כשר" ו"לא יעסוק בכל עסק, ולא יחזיק בכל משרה זולת משרת השר".
כלל 6 מונה רשימה של הוראות מיוחדות שמטרתן איסור על הימצאות במצבים המעוררים חשש לניגוד עניינים בין כהונת השר לבין אינטרס אחר שלו.
ההוראה המרכזית בכלל זה היא האיסור על כהונה בגוף שמטרתו השגת רווחים.
כלל 13 , העוסק בחובות השר עם כניסתו לתפקיד, מחייבשר שהוא בעל זכויות בעסק או בעל מניות המקנות לו שליטה בחבר בני אדם, לנקוט בתוך 60 ימים מתחילת כהונתו באחת מהדרכים המנויות בַּכְּלל וזאת כדי למנוע מצב של ניגוד עניינים: (1 ) "ימכור את הזכויות בעסק או את המניות לאדםשאיננו קרובו ולא חבר בני אדם בשליטתו; (2 ) עבד קרוב של השר עמו בעסק או בחבר בני אדם כאמור לפחות שנה לפני המינוי כשר, רשאי השר למכור או להעביר את כל הזכויות בעסק או את כל המניות לאותו קרוב בתנאי כי הקרוב איננו בן זוגו או ילדו הקטין; (3 ) יחכיר את העסק לאדם שאיננו קרובו ושאינו חבר בני אדם שבשליטתו, תמורת דמי חכירה קבועים מראש לכל תקופת כהונת השר, בתנאי כי דמי החכירה אינם תלויים בהכנסות מהעסק" (ההדגשה של משרד מבקר המדינה).
תכלית הכלל להבטיח ניתוק בין השר לבין העסק הנתון בשליטתו.
בהתאם להוראת הכלל, לצורך יצירת נתק זה השר אינו רשאי להעביר את השליטה בעסק לקרובו, אם הלה לא עבד עמו בעסקו לפני העברת השליטה במשך שנה לפחות.
לפי כלל 14()(א2 ) לכללים, "(א) נוסף על חובות השר על פי כללים אלה חייב השר לגרום לכך שעסק או חבר בני אדם שאיננו גוף מבוקר, יעמוד לביקורת מבקר .
1 הנוסח התקף היום, שבו אפשר לעיין אף באתר האינטרנט של משרד מבקר המדינה, מבוסס על החלטת הממשלה מס' 2801 (תמ/61 ,)מ- 28.
02 שבה תוקנו הכללים לאחרונה ו על החלטות קודמות של הממשלה.
הנוסח פורסם בילקוט הפרסומים התשס"ג, עמ' 1139- 1136 ,מיום 16.
בהתאם להגדרת הכללים "שר- לרבות ראש הממשלה וסגן שר.
4 על פי כלל19 (א) ו-(ב).
8 העברת כספים לחברות שהיו בבעלות שר הביטחון, אהוד ברק .
המדינה על ידי חתימת הסכם עם הממשלה על פי סעיף 9(6 )לחוק מבקר המדינה, במקרים אלה:.
(2) אם הועברו זכויות בעסק או מניות המקנות שליטה בחבר בני אדם לקרוב של השר בתוך שלוש שנים לפני מינויו לשר".
כלל15 מתייחס למכירת עסק ומניות עם תחילת הכהונה ומאפשר לשר לשמור לעצמו זכות לרכישה חוזרת של הזכויות או המניות שמכר (לפי כלל 13 ) בתנאי ש"הרכישה החוזרת תהיה תמורת תשלום המחיר המלא של כל הזכויות או המניות בעת הרכישה החוזרת".
כללים אלה נועדו אפוא ליצור חיץ בין השר לחברה שבה היה בעל שליטה טרם תחילת כהונתו.
לעניין ניירות ערך וכספים בסכום גדול מ- 200,000 ש"ח נקבע בכלל16 כי בתוך 60 ימים מיום מינויו יעביר השר את הכספים ואת ניירות הערך שבבעלותו ובבעלות בני משפחתו לחברת נאמנו ת ציבורית ובלתי -תלויה שתחזיק ותנהל אותם בדרך של נאמנות עיוורת.
לפי כלל 20 , כאמור, גם מועמדים לכהונת שרים וסגני שרים (לרבות ראש הממשלה) רשאים לפנות אל הוועדה בבקשה לקבלת היתר שלא לקיים כלל מן הכללים.
כלל זה מאפשר למועמדים לכהונה לפנות בבקשה לקביעת הסדרים הנוגעים לעסקיהם מבעוד מועד וקודם לתחילת כהונתם.
על פי הכללים, נדרש שר, בין היתר, להגיש למבקר המדינה בתוך 60 ימים מיום תחילת כהונתו הצהרה הכוללת דין וחשבון מפורט על עניינים שונים5 ובהםההון, הנכסים, הזכויות וההתחייבויות שיש לו ולבני משפחתו ביום כניסתו לתפקיד; המקורות והסכומים של הכנסתו והכנסת בני משפחתו בשנה שקדמה למינויו כשר; פרטים מלאים על זכויות או מניות שהיו לו בעסק ואשר הועברו לאדם אחר בתוך 60 ימים מיום תחילת כהונתו6, וזאת בציון שם הרוכש או מקבל ההעברה וקרבתו לשר; פרטים מלאים על עסק שהשר החכיר7 ועל תנאי החכירה בצירוף ההסכם המקנה את הזכות לרכישה חוזרת; הזכויות והמניות שנשארה לגביהן זכות לרכישה חוזרת8 בצירוף ההסכם המקנה את הזכות לרכישה חוזרת; רשימת ניירות הערך שהועברה לחברת נאמנות בהתאם להוראות הכללים 9 והעתק משטר הנאמנות; רשימה מפורטת של כל התפקידים, המשרות והכהונות שבהן החזיק השר לפני מינויו ואשר מהן התפטר על פי כללים אלה, ורשימת התפקידים, המשרות והכהונות שהשר ממשיך להחזיק בהן לאחר מינויו.
פניות השר אהוד ברק למבקר המדינה ולוועדה למתן היתרים .
להלן יפורטו הרקע העובדתי והטיפול של הוועדה למתן היתרים בפניות השר למבקר המדינה ולוועדה למתן היתרים לפני אוקטובר 2009 , המועד שבו פנתה הוועדה לענייני ביקורת המדינה למבקר המדינה בהתאם לסעיף 21 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 ]נוסח משולב [ (להלן: החוק) על מנת שיכ ין חוות דעת בנושא.
07 נערך הסיבוב הראשון של הבחירות לראשות מפלגת העבודה , שהתמודדו בו חמישה מועמדים: היושב ראש דאז, שר הביטחון (דאז) ח"כ עמיר פרץ, ח"כ (דאז) עמי איילון, מר אהוד ברק, ח"כ (דאז) אופיר פינס-פז וח"כ (דאז) דני יתום.
הוסכם שהזוכה ימונה לשר הביטחון והדברים אף פורסמו בכלי התקשורת.
בסיבוב הראשון לא קיבל איש מהמתמודדים 40% מן הקולות, ולכן על .
6 על פי כלל 13(1 )ו-(2).
10 העברת כספים לחברות שהיו בבעלות שר הביטחון, אהוד ברק .
פי תקנון המפלגה10 , נקבע סיבוב שני שבו התמודדו ב- 12.
07 אהוד ברק ועמי איילון; אהוד ברק ניצח וצורף עקב כך ב- 18.
07 לממשלה בתפקיד שר הביטחון במקומו של ח"כ עמיר פרץ .
10 ראו דוח מבקר המדינה על תוצאות ביקורת החשבונות של המתמודדים בבחירות המקדימות במפלגת העבודה לכהונת יושב ראש המפלגה ומועמדה לראשות הממשלה הבחירות המוקדמות (נערכו ב- 28.
07 בחירות חוזרות נערכו ב- 12.
07 ), פורסם נובמבר 2007.
07 פנה מבקר המדינה לשר אהוד ברק בבקשה להמציא לו טופס הצהרת הון של שרים וסגני שרים בתוך 60 ימים, בהתאם לכלל17 לכללים.
07 פנה נציג אהוד ברק וביקש דחייה של חודש במסירת טופס ההצהרה.
07 שלח עוזר מבקר המדינה את אישור מבקר המדינה לדחי ית המועד האחרון להגשת ההצהרה.
07 פנה שוב נציגו של השר ברק וביקש כי "האורכה.
להגשת ההצהרה, תחול גם על מילוי פעולותיו של מר ברק כאמור בסעיפים 13 ו-16 לכללים שבנדון".
07 השיב עוזר מבקר המדינה כי המבקר אישר את האַּרְּכָּה, כמבוקש.
יוזכר כי הפנייה האמורה לארכה לעניין סעיף 13 באה חודשיים לאחר שהעברת המניות כבר בוצעה בפועל.
0 7 הגיש השר ברקטופס הצהרת הון נכון ל- 30.
מהטופס עולה, בין היתר, כי השר ברק העביר את מניותיו בחברת "אהוד ברק בע"מ " ובחברה א' לשלוש בנותיו בחלקים שווים , ב- 15.
07 , דהיינו שלושה ימים לפני תחילת כהונתו בממשלה.
לטופס צורפה בקשה לוועדה למתן היתרים מאת מר אהוד ברק באמצעות עורכי הדין לקבלת היתר בכמה עניינים: אישור התחשבנות כספית בין "אהוד ברק בע"מ" ובין השר אהוד ברק; היתר לקבלת תקבולים מגופים שונים שיתקבלו בעתיד בגין פעילות של השר ברק טרם מינויו; היתר למתן הנחיות שונות לחברת הנאמנות; היתר להמשיך ולהחזיק בניירות ערך שונים שלא באמצעות חברת נאמנות; היתר כללי לפעילות עסקית עתידית של רעיית השר, שביקשה "לפעול בתחום הקישור לקרנות השקעה בינלאומיות.
המעוניינות לבדוק אפשרויות ואפיק י השקעה בישראל בתחומים שונים" ובכלל זה לעסוק ב"יצירת קשר בין הרשויות הרגולטוריות בישראל ובין הקרנות על מנת לגשר על פערים העשויים להתקיים בהליכים בירוקרטיים כתוצאה מהבדלי תרבויות, מרחק וכיוצ"ב".
בעקבות הפנייה התכנסה הוועדה למתן היתרים ב- 14.
חברי הוועדה הסבירו לנציגי השר ברק שבפנייה חסר מידע רב ולכן לא יוכלו לקבל החלטה באותו דיון וביקשו לקבל פרטים נוספים.
נציגי השר ברק ציינו שהשר ברק היה בעל שליטה בשתי חברות שנתנו שירותי ייעוץ עד מינויו לשר והודיעו כי "פרק הזמן הקצר מתום הבחירות במפלגה עד ל לשרשרת ]גרם[ מינויו של מר ברק לשר פעולות שנועדו להבטיח את זכויותיו של השר בגין הסכמים שנחתמו בעבר.
השר היה בעל המניות והמנכ"ל בחברת 'אהוד ברק בע"מ' ובלעדי השר אין לחברה זו מהות או קיום.
אילו היה לשר מספיק זמן להתארגן, היה מפרק את החברה".
בעקבות הדיון פנו חברי הוועדה ב - 18.
07 לנציגי השר וביקשו לקבל הבהרות ומידע נוסף בקשר לפנייה ולגופים השונים המוזכרים בה.
אלה כמה מן ההבהרות ופריטי המידע שביקשו חברי הוועדה: תחומי הפעילות הכלכלית והעסקית של כל אחת מהחברות והגופים ופרטי בעלי המניות; התפקידים המדויקים של ש לוש בנותיו של ברק בכל אחת מהחברות; פרטי הסכומים שאותם מבקש ברק לאפשר לו לקבל, מועדיהם ושמות המשקיעים באמצעות החברות; פרטים על אודות ניירות הערך שבהם השר ברק מעוניין להמשיך ולהחזיק שלא באמצעות נאמנות עיוורת; פרטי ההנחיה החד-פעמית שהוא מבקש לתת לחברת הנאמנות ; מידע על אודות פעילותה הצפויה של רעייתו, הגב' נילי פריאל-ברק.
07 מסרו עורכי הדין של השר ברק את תשובתם ובה, בין היתר, הפרטים האלה: חברת "אהוד ברק בע"מ" היא חברה פרטית ש"עסקה בייעוץ ובמתן שירותים אחרים, בעיקר לקרנות השקעה זרות הפועלות בניו יורק, ישראל, לונדון וג'נבה", ובאותו מועד לא קיימה כל פעילות, וכל מניותיו של ברק הועברו בחלקים שווים לשלוש בנותיו.
צוין כי בחברה לא תהא "כל פעילות מעבר לקבלת כספים בגין שירותים שניתנו באמצעות השר עובר לתחילת כהונתו", ולבנותיו אין כל תפקיד בחברות, אלא הן בעלות המניות.
12 העברת כספים לחברות שהיו בבעלות שר הביטחון, אהוד ברק .
עורכי הדין מסרו כי חברה א' עסקה בייעוץ עסקי אסטרטגי ובפיתוח עסקים.
במועד העברת המניות לבנותיו החזיק ברק כ - 48.
5% ממניות החברה, ואת השאר החזיקו שני גורמים אחרים.
כאמור, ברק העביר את כל מניותיו לבנותיו בחלקים שווים.
כמו כן, צוינו פרטים על אודות תחומי עיסוק עיקריים ועל בעלי מניות לחברות נוספות.
נציגי השר ברק הודיעו כי פעילות רעייתו טרם החלה, חוות דעת 13 .
ובכוונתה לפעול בתחום הקישור לקרנות השקעה בינלאומיות המעוניינות לבדוק אפיקי השקעה בישראל בתחומים שונים.
07 לא ניתן היתר כללי כמבוקש, אלא נקבע שעל השר ברק לבקש היתר פרטני בכל מקרה.
נקבע בין היתר "שאין מקום למתן היתר כללי לשר לקבל הכנסות שהזכויות לגביהן נוצרו עקב עיסוקיו של השר לפני כהונתו כשר אך ההכנסות עתידות להתקבל לאחר תחילת כהונתו כשר.
עם זאת, לקראת ביצוע תשלום.
ניתן לשקול מתן היתר או היתר מותנה על ידי הוועדה.
תינתן לאחר בחינה של פרטי אותה הכנסה ונסיבותיה".
בעקבות ההחלטה פנו עורכי הדין של השר ברק פעמיים אל הוועדה בבקשה להתיר לו לקבל תקבולים מחברת "אהוד ברק בע"מ" בגין הכנסות שהתקבלו בחברה מחברת השקעות.
הוועדה למתן היתרים התירה את קבלת התקבולים.
07 נקבע כי המונח "עניין אישי" כולל גם "עניין אישי של קרוב השר" והמונח "קרוב" כולל גם את בן/בת זוגו.
עוד קבעה הוועדה כי סמכויותיה "אינן כוללות סמכות לאשר או לא לאשר מראש פעילויות עסקיות של אשתו של השר" ו"ככל שסוג פעילות עסקית של אשת השר או שפעילות עסקית מסוימת שלה, עלולים להיות מנוגדים להוראה מהוראות הכללים, החלה על השר.
על השר לפנות לוועדה למתן היתרים, בבקשה לקבל היתר אישי לאי קיום ההוראה".
במהלך שנת 2008 החלה רעיית השר ברק בפעילות עסקית שעלולה להיות מנוגדת להוראה מהוראות הכללים במסגרת חברה בבעלותה - חברת טאורוס ישראל פיננשל ונצ'רס 2008 בע"מ, בלי בקשה נוספת, באופן שאינו תואם את החלטת הוועדה.
באוגוסט 2008 , בעקבות פרסומים שונים בתקשורת ופנייתו של מבקר המדינה, סגרה רעיית השר ברק את החברה.
נוסף על סגירת החברה, הביע מבקר המדינה דעתו כי ראוי שרעיית השר ברק תשיב לכל לקוחותיה את יתרת כספם.
בספטמבר 2009 הודיע השר ברק למבקר המדינה כי רעייתו השיבה את כל יתרת התקבולים ללקוחותיה.
לדעת מבקר המדינה, אי הגשת בקשה לוועדה לגבי פעילות אשת השר בחברה, לא תאמה את הכללים ואת החלטת הוועדה.
מבקר המדינה סבור, כי היה על השר להקפיד בכל הנוגע לביצוע הכללים המחייבים והנחיות הוועדה בנוגע להתנהלותו ולהתנהלות קרוביו ועל כך שהדבר לא נעשה יש להצטער.
אולם, נוכח סגירת החברה על ידי רעיית השר והחזרת התקבולים ללקוחות החברה לא מוצא מבקר המדינה מקום לעיסוק נוסף בפרשת חברת טאורוס ישראל פיננשל ונצ'רס 2008 .
בע"מ בדיון שהתקיים בכנסת ביום 26.
09 , החליטה הוועדה לענייני ביקורת המדינה לבקש מאת מבקר המדינה חוות דעת לפי סעיף 21 לחוק, על "הזרמת כספים לחברות בבעלות קודמת של שר הביטחון אהוד ברק ".
בפרוטוקול הוועדה צוין ש".
הוועדה לענייני ביקורת המדינה אישרה את הבקשה, לפי סעיף 21 , לפנות למבקר המדינה לבדוק את נושא הזרמת כספים לחברות בבעלות קודמת של שר הביטחון אהוד ברק על כל המשתמע מכך, כולל בחינת הנהלים וההנחיות באשר לאתיקה של שרים.
בעקבות בקשת הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת, כאמור, החל מבקר המדינה בדיקה מיוחדת בנדון .
בבדיקה זו בחן מבקר המדינה היבטים כספיים בזיקה של השר ברק לפעולות של החברות שהיו בבעלותו.
14 העברת כספים לחברות שהיו בבעלות שר הביטחון, אהוד ברק .
פעילות השר בהיותו מועמד כאמור, ב - 12.
07 זכה מר אהוד ברק בבחירות ל ראשות מפלגת העבודה , ב- 15.
07 העביר את מניותיו בחברות לשלוש בנותיו, וב- 18.
07 צורף לממשלה בתפקיד שר הביטחון.
לדעת מבקר המדינה, ככל שהסיכוי למינוי של איש ציבור לכהונה כשר או כסגן שר במשרד ממשלתי מסוים בממשלה עולה והוא בגדר קרוב לוודאי, וככל שמועדו מתקרב, מן הראוי להתייחס אליו מן הבחינה הציבורית כאל מי שכבר מונה.
לפיכך ראוי שימנע מכל פעולה שאינה עולה בקנה אחד עם הכללים.
אמנם, השר ברק העביר את מניותיו לבנותיו שלושה ימים לפני מינויו הרשמי לתפקיד שר, אולם לאחר הסיבוב הראשון של הבחירות לראשות המפלגה יכול היה להניח כי אם ינצח בסיב וב השני ימונה לשר, ולאחר סיבוב הבחירות השני היה מינויו כבר בגדר ודָאִי.
לכן גם אם פורמלית לא מונה עדיין לשר בעת העברת המניות לבנותיו, היה מקום להתייחס אליו מן הבחינה הציבורית כאל מי שכבר מונה.
בנסיבות אלה ראוי היה שיפעל בהתאם לכללים.
בתשובתו ובפגישותיו עם מבקר המדינה טען השר ברק כי פעולותיו בעניין זה נעשו כדין, שכן מעשיו אינם אסורים במפורש על פי הכללים.
במקום להעביר את המניות לבנותיו ימים ספורים קודם לכניסתו לתפקיד שר הביטחון, לדעת מבקר המדינה ראוי היה מן הבחינה הציבורית, ועל מנת לאפשר שקיפות ובקרה נאותים כי השר ברק ינקוט, בהתאם לכללים, אחת משתי הדרכים האלה: (1 ) יפנה לוועדה למתן היתרים לפני מינויו (לפי כלל 20 ( .
) בבקשה כי תקבע הסדר בנוגע לעסקיו2 ) יפנה לשם כך לוועדה עם מינויו (לפי כלל 19 ).
פעולה כזו היתה עולה בקנה אחד עם רוח הכללים ותכליתם.
יש להצטער כי לא כך נהג השר ברק.
המידע שמסר השר הכללים מבוססים על אמון בנבחרי הציבור ובמידע שהם מוסרים ועל חובתם לגילוי אמִתי של פרטי רכושם.
מבקר המדינה והוועדה פועלים ליישום הכללים בהתבסס על המידע שמוסרים השרים בהצהרות ההון שלהם ועל המסמכים הנלווים להן.
מסירת מידע חלקי או לא מדויק למבקר המדינה או לוועדה עלולה לפגוע ביכולת הבדיקה של מבקר המדינה וביכולת הוועדה לקבל החלטות נכונות.
המידע שמסר השר ברק לוועדה למתן היתרים כשהחל לכהן כשר הביטחון כלל את הפרטים אודות פעילות החברות שהיו בבעלותו.
עם זאת, לא צוין כי מלבד שתי החברות שהיו בבעלות השר (חברת אהוד ברק בע"מ וחברה א') היתה לו זיקה גם לחברות נוספות המוחזקות בידי שתי החברות הללו.
מידע זה עלה רק בעקבות בדיקת מבקר המדינה, נוכח בקשת הוועדה לענייני ביקורת המדינה לבדוק את העניין.
בעקבות החלטת הוועדה לענייני ביקורת המדינה פנה מבקר המדינה אל השר ברק ב- 11.