HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כאמור, הקריטריונים להשתתפות באירועים נקבעו בנספח ג' להסכם אילת.
(א) בנספח ג' נקבע כי "מארגן האירוע" הוא מי שמתכנן, מפיק, מפעיל ונושא ברוב ההוצאות הכספיות בגין האירוע, לרבות ההוצאות לשיווקו.
עוד נקבע כי המשרד ישתתף במימון אירועי תיירות שייערכו ביזמת עיריית אילת או בהשתתפותה של העירייה בהפקתם, או באירועים שאושרו על ידי ועדת התמיכות של העירייה בהתאם לנהליה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ניסוח זה אינו ברור וכי אי -אפשר ללמוד ממנו אם כוונת המשרד הייתה לתמוך בעיריית אילת כדי שזו תפיק אירועים בעצמה, או שמא הייתה כוונתו להעביר לעירייה כספים, כדי שזו תוכל להעבירם לגופים שוועדת התמיכות של העירייה קבעה שיש לממנם.
האפשרות השנייה מעלה חשש שהעירייה עלולה לשמש צינור בלבד להעברת כספים מהמשרד לגופים שלישיים.
על המשרד לפקח על ביצוע האירועים, ולהעביר את הכספים למארגני האירועים ישירות, ולא לעירייה, וזאת על פי תנאי הסף והקריטריונים שקבע הוא עצמו.
המשרד הסביר בתשובתו כי עיריית אילת פועלת על פי נוהל תמיכות, הכולל גם פרסום.
ועדת תמיכות של העירייה אישרה עשרות אירועים, אך המליצה רק על כ -20 ,אירועים למשרד והמשרד בסופו של יום אישר 14 אירועים בלבד, כפי שמופיע בהסכם אילת.
עוד הוסיף המשרד כי התשלום בגין כל אירוע מבוצע רק לאחר קבלת דוח ביצוע וקבלות.
אישור התשלום נעשה בשני שלבים: אישור גורם מקצועי ואישור חשבות.
(ב) ועדת המכרזים אישרה שלפי תקנת המיזם 300,000 ש"חמתוך 4 מיליוני ש"חיוקצו לייזום אירועים חדשים על ידי העירייה, ו-200,000 ש"ח יוקצו לאירועים שיעמדו בתנאי נוהל 10/2010.
(1) מנוסח הסכם אילת עולה שבעת חתימת ו טרם הוחלט אילו אירועים ימומנו ב- 300,000 ש"ח האמורים .
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה תקין שוועדת המכרזים תאשר סכומי "רזרבה" לשימוש העירייה.
על ועדת המכרזים חלה החובה לבדוק אירועים שמובאים לאישורה, על פי כל דין, ובכלל זה על פי הכללים הקבועים בתקנת המיזם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי תקנות ה מכרזים מאפשרות התקשרות במיזם אך ורק לפעולה מוגדרת ולא למיזם עלום.
(2) בפרוטוקול ועדת המכרזים מ-11.
11 הצהיר מנכ"ל המשרד כי לעניין אירועים באילת "התנתק" המשרד מנוהל האירועים.
נמצא כי במסגרת הסכם אילת הוחלט , כאמור, לתמוך ב שני אירועים בסך של 200,000 ש"ח על פי הקריטריונים הקבועים בנוהל האירועים , וזאת למרות ההצהרה בוועדת המכרזים כי המשרד "התנתק" מנוהל אירועים לגבי אירועים באילת.
לדעת משרד מבקר המדינה, משקבע המשרד בהסכם אילת כי אירועים באילת ייבחנו על פי נספח ג', הרי שאין זה תקין שאירועים מסוימים, שנערכים באילת בתקופת הזמן שעליה חל נספח ג', ייבחנו על פי נורמה אחרת - נוהל האירועים.
המשרד הודיע בתשובתו כי אותם אירועים הוגשו במסגרת נוהל אירועים, ונוצר צורך לאשר אותם "מטעמי שמירה על השוויוניות וההיגיון" מפני שהיה מדובר בתקופת המעבר בין הנוהל להסכם אילת.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד שהתנהלותו בנושא אינה עקיבה.
(ג) בנספח ג' הוסכם כי אם יתבטל אחד האירועים המפורטים בהסכם אילת, תוכל העירייה לבקש להעביר את סכום ההשתתפות בגינו עבור אירוע אחר חדש שאותו תיזום.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי עליו להקפיד שאירועים חדשים שהעירייה תיזום יעמדו בתנאי נספח ג' , ושהבקרה אחר הוצאת הכספים בגינם תיעשה על ידי המשרד.
במצב הנוכחי לא ברור איזה גוף יהא מוסמך לבחון אם האירוע החדש עומד בתנאי נספח ג' ועל מי יוטלו הפיקוח והבקרה על אירוע כאמור - על המשרד או על העירייה, אם בכלל.
על פי תקנות חובת המכרזים ניתן לאשר פטור ממכרז על פי תקנת המיזם לאירוע ספציפי ולגוף העומד בתנאי התקנה.
אחריות זו מוטלת לבחינת ועדת המכרזים המשרדית, והיא אינה יכולה לאצול אותה לגוף אחר כגון העירייה.
להלן פירוט המלצת צוות אירועים לגובה השתתפות המשרד באירועים והחלטת ועדת המכרזים: 582 דוח שנתי43א .
)(בש"ח המלצת צוות אירועים .
66 250,000 150,000 פסטיבל הסטודנטים הבין-לאומי 2011 .
- 100,000 100,000 אילת אקשן2011 .
4 400,000 100,000 פסטיבל בין-לאומי למחול 2012 .
16 250,000 60,000 פסטיבל השלום2012 .
7 400,000 85,000 )פסטיבל ג'אז בים האדום (ג'אז קיץ .
96 350,000 118,000 ג'אז חורף בים האדום2012 .
- 100,000 100,000 רד בול2011 .
89 450,000 237,500 קלסי2012 .
100,000 200,000 שלושת הגבולות (חצי מרתון מדברי) .
6 400,000 250,000 קאמרי2012 .
350,000 האירוע מתוכנן .
להתקיים 20 יום לאחר .
גביע הפדרציה בטניס2011 .
25 200,000 160,000 אליפות אירופה בשחייה מים פתוחים .
100,000 100,000 פסטיבל אילת בגאווה .
250,000 הבקשה הוגשה .
איירון מן - איש הברזל .
56 4,000,000 1,660,500 סה"כ .
(א) נמצא כי הוועדה אישרה בקש ה שהוגשה לאחר המועד להגשת בקשות שנקבע בנוהל האירועים 10/2010 ( איירון מן - איש הברזל).
כמו כן אישרה הוועדה בקשה לאירוע שהתקיים 20 יום לאחר תום התקופה שהוגדרה ב נוהל האמור (גביע הפדרציה בטניס).
המשרד הסביר בתשובתו כי היו בהסכם אילת אירועים חד-פעמיים, אשר הסבו את תשומת לב הציבור לאילת, ובכך סייעו למתג אותה כעיר תיירות וספורט בין-לאומית, כפי שהחליטה הממשלה34 במרץ2011.
)(ב הבקשה שהוגשה למשרד להשתתפות באירוע איירון מן עמדה על 200,000 .
ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר כי ועדת המכרזים אישרה לאירוע איירון מן, 250,000 .
ש"ח, סכום העולה על הסכום המבוקש .
34 'החלטת ממשלה מס2991 , מיום15.
)(ג נוסף על כך, החלטת הממשלה האמורה קבעה שגביע הפדרציה בטניס יתוקצב על ידי משרד התרבות והספורט ועל ידי המשרד לפיתוח הנגב והגליל ב- 300,000 ש"ח, כל אחד.
לא נקבע בהחלטה שאירוע זה יתוקצב גם על ידי משרד התיירות, ולמרות זאת תקצב משרד התיירות אירוע זה.
(ד) הביקורת העלתה עוד כי הסכום שאישרה הוועדה למימון האירועים בהסכם אילת גדל בהשוואה לסכומים שהמליץ עליהם צוות האירועים, בשיעורים שונים, בלי שהדבר ילווה במסמכים של הגופים המקצועיים במשרד, ובלי שהוועדה נימקה את החלטותיה, כל אירוע לגופו.
בהסכם אילת נכתב כי רשימת האירועים וסכום השתתפות המשרד בהם נקבעו במשותף על ידי העירייה ועל ידי המשרד, על סמך נתונים והמלצות שהעב ירה העירייה למשרד.
ואולם גם במסמך ז ה לא פורטו הנימוקים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי הוא אינו רשאי להתעלם מחובותיו כלפי ציבור המארגנים, וכי התחייבויותיו הן לתמוך באירועים לפי נוהל 10/2010 .
אם סבר המשרד שנוהל זה אינו עונה על הצרכים הנובעים ממדיניות המשרד, היה עליו לפרסם הודעה לציבור , ובה נ והל חדש , כדי לאפשר למארגני האירועים להגיש בקשות חדשות.
הבקשות היו צריכות להיבחן בהתאם לתנאי הנוהל החדש, ורק לאחר מכן מותר היה להביאן לדיון ולאישור בוועדת המכרזים.
לדעת משרד מבקר המדינה, משפורסם נוהל 10/2010, ומשנקבעו בו תנאים להשתתפות המשרד, לא רשאי היה המשרד לסטות מתנאיו, ללא פרסום ומתן זמן סביר ל כל מארגני האירועים להגיש בקשות חדשות בהתאם לנוהל החדש.
10 הגישה ההתאחדות בקשה למשרד להשתתפות במימון נופש הסטודנטים הבינלאומי באילת לשנת 2011, אשר הופק אף הוא על ידי החברה ותקציבו נאמד ב- 5,850,000 ש"ח.
במסמכי המשרד נרשם שאשת הקשר עם ההתאחדות היאהמפיקה.
הגישה ההתאחדות לעירייה בקשה להשתתפות במימון אותו אירוע ביולי 2010 פרסמה העירייה "נוהל תמיכה באירועי תרבות, פנאי, ספורט ותיירות בעיר אילת" (להלן - נוהל התמיכות של העירייה).
11 אישרה ועדת התמיכות של העירייה , בהתאם לנוהל התמיכות של העירייה, תמיכה בסך 30,000 ש"ח לקיוםפסטיבל הסטודנטים 2011.
11 אישרה ועדת המכרזים של המשרד אתהשתתפות המשרד בפסטיבל האמור בסך 250,000 ש"ח, בכפוף לקבלת דין וחשבון לגבי הפסטיבל מספטמבר 2010 .
החלטה זו עוגנה בנספח ג' של הסכם אילת.
11 הודיע מנכ"ל המשרדליו"ר ההתאחדות באותה עת כי השתתפות המשרד תיעשה דרך העירייה, בהתאם לקריטריונים החדשים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי פסטיבל הסטודנטים אינו עומד בתנאי נספח ג', שכן על פי הנספח מארגן האירוע צריך להיות גוף שאינו פועל למטרות רווח, ואילו במקרה זה מארגנת האירוע היא חברה פרטית הפועלת למטרת רווח.
יו"ר ההתאחדות דאז הסביר למשרד מבקר המדינה, בינואר 2013 , כי חתם על הבקשה בשלהי כהונתו ובטרם נכנס היו"ר החדש לתפקידו.
ההתאחדות הודיעה למשרד מבקר המדינה ביוני 2011 כי לא ידוע לה שהמשרד אישר השתתפות כלשהי בפסטיבל אילת 2011 , וכי ההשתתפות היחידה שאושרה הייתה של העירייה.
מנכ"ל החברה הודיע למשרד מבקר המדינה 584 דוח שנתי43א .
שעד קיום הפסטיבל באפריל2011 לא היה מודע לתמיכה שאישר המשרד ולתנאיה.
הוא הסביר כי "פעם אחת התקשרו מהמשרד ואמרו 150,000 "שח ואח"כ 250,000 ש"ח.
בכל מקרה, תקציב הפסטיבל לשנת 2011 לא כלל את תמיכת משרד התיירות".
לדבריו, עיריית אילת תמכה בפסטיבל ב-30,000 .
ש"ח לדעת משרד מבקר המדינה השתלשלות העניינים המתוארת לעיל היא המשך ישיר של הליכי אישור ההתקשרות עם ההתאחדות להשתתפות המשרד במימון פסטיבל הסטודנטים בספטמבר 2010 .
גם הליכי ההתקשרות בנספח ג' התעלמו מהיותה של החברה גוף למטרות רווח.
על המשרד לבחון בכל התקשרות, גם אם מדובר באותו הגורם שנה לאחר שנה, את עמידת הגוף שעמו מתקשרים בכללים הרלוונטיים לאותה התקשרות.
בביקורת הועלו ליקויים קשים בהתנהלות משרד התיירות בדבר העברת מימון לגורמים חוץ -ממשלתיים - מארגני אירועים בכלל ומארגני פסטיבל הסטודנטים 2010 בפרט.
המשרד חרג מתקנות חובת המכרזים ופעל בניגוד להנחיות היועמ"ש לממשלה ולהוראות החשב הכללי.
כמו כן עולים ספקות בכל הקשור להתנהלותו התקינה של שר התיירות.
על המשרד לפעול לכך שהעברת כספים לגופים חוץ -ממשלתיים , במתווה שמאפייניו מתן תמיכות, תיעשה באמצעות נוהל להגשת בקשות לתמיכה מתקציב המדינה במוסדות ציבור , הכולל מבחני תמיכות , תנאי סף וקריטריונים אובייקטיביים, שוויוניים ומדידים, שיאושרו על ידי היועמ "ש לממשלה ויפורסמו מבעוד מועד לציבור.
על המשרד לפעול בהתאם להנחיות היועמ"ש לממשלה ולהימנע מהעברת כספים לגורם שהוא אינו רשאי להתקשר עמו, ועל כן אינו יכול לפקח על פעילותו ואינו יכול לבקר אותו.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שהמשרד השתמש בגוף שהוא רשא י להתקשר עמו כדי להעביר את המימון לגוף, שעמו המשרד אינו רשאי להתקשר.
העברת תשלום למארגני האירועים תיעשה רק אחרי שבהסכמים עמם יעוגנו כל ההתחייבויות הנדרשות מהם ואחרי שהמשרד יבצע בקרות נאותות על עמידה בהתחייבויות הללו.
על המשרד לשקול את האפשרויות המשפטיות העומדות לרשותו להשבת תשלומי היתר ששילם.
על המשרד לקבוע מבעוד מועד תכנית שנתית לחלוקת כספי התקנה בכפוף לקריטריונים ברורים וענייניים.
על ועדת המכרזים לבחון בקשות המונחות לפניה על פי חוק חובת המכרזים ותקנותיו.
ליועץ המשפטי ולחַשב שמור מעמד מיוחד בוועדה.
תפקיד ה יועץ המשפטי לשמור על חוקיותו של הליך המכרז ולמנוע החלטה המנוגדת לדין.
על החשב להבטיח כי ועדת המכרזים לא תקבל החלטה החורגת מהוראות החשב הכללי.
המשרד הודיע כי בעקבות הביקורת הוא פעל לתיקון רוב הליקויים שהועלו.
בין היתר, פועל המשרד, בשיתוף החשב הכללי ומשרד המשפטים לניסוחם ולפרסומם של מבחני תמיכות להשתתפות המשרד באירועים ופסטיבלים החל בשנת 2014 .
המשרד דורש כיהתקשרויות עם צדדים נוספים, כל עוד הן נובעות מן ההתקשרות עם המשרד לפי תקנת המיזם, ייעשו במכרז .
כמו כן הנהיג המשרד שינויים באופן הדיווח של מיזמים ודורש אסמכ תאות נוספות כתנאי לאישור התשלום.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעולות המשרד לתיקון הליקויים הקשים אשר עלו בביקורת.
פסטיבלים ואירועים הם פעילות תיירותית חשובה הן מהבחינה המדינית והן מהבחינה הכלכלית.
על משרד התיירות לגבש מדיניות להשתתפותו באירועים, שיעודדו צמיחה בתיירות באזורים השונים כחלק מתכנית הפיתוח התיירותית של מדינת ישראל.
עם זאת, העברת כספים על ידי המשרד לגופים חוץ -ממשלתיים צריכה להיעשות במסגרת כל דין ועל פי כללי המינהל התקין.
מטרת חוק משק החשמל, התשנ"ו-1996 (להלן- חוק משק החשמל או החוק), היא להסדיר את הפעילות במשק החשמל לטובת הציבור , ובכלל זה להבטיח את אמינותה של הספקת החשמל, את זמינותה, את איכותה ואת יעילותה, תוך יצירת תנאים לתחרות ולמזעור עלויות.
לייצור חשמל נדרש רישיון משר התשתיות הלאומיות3 .
בחודשיםמאי 2010 - מרץ2011 בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, את דרך הטיפול של גורמים ממשלתיים במיזם של יצרנית חשמל פרטית (להלן - חברה ו') ובהתקשרויות שנעשו עמה בשנים 2003 -2010.
הביקורת נעשתה ברשות לשירותים ציבוריים חשמל (להלן- רשות החשמל או הרשות), במשרד התשתיות הלאומיות 4 (להלן- משרד התשתיות) , במינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י או המינהל), במשרד הביטחון (להלן - משהב"ט) ובחברה הממשלתית מקורות חברת המים הלאומית (להלן - מקורות).
בדיקות השלמה נעשו בנציבות שירות המדינה, בוועדה הארצית לתכנון ובנייה של תשתיות לאומיות במינהל התכנון שבמשרד הפנים (להלן - ות"ל), במשרד האוצר ובגופים נוספים.
על פי חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך-1960, ממ"י5 מנהל את מקרקעי ישראל, ומועצת מקרקעי ישראל מפקחת על פעולותיו ומתווה את מדיניותו בעניין קרקעות המדינה6.
חוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), קובע כי המדינה לא תתקשר בעסקה אלא על פי מכרז פומבי המעניק לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו.
תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993 (שהיו תקפות בעת העסקה), קבעו פטור מחובת המכרז להתקשרות שלגביה התקיימו נסיבות מיוחדות ונדירות המצדיקות עשייתה ללא מכרז, ובלבד שו ועדת הפטור - ובמקרה זה ועדת הפטור של מועצת מקרקעי ישראל - באישור שר האוצר החליטה מטעמים מיוחדים, שיתועדו, לפטור אותה מחובת מכרז.
בינואר2005 ביקשו נציגי חברהח' ממנהל ממ"י לפטור ממכרז הקצאת קרקע שהיא חכרה מממ"י עד מרץ 2017 , כדילהקים שם תחנת כוח לייצור חשמל, במסגרת מיזם של חברה ו' בו היא שותפה בשיעור של 30%.
3 ביוני1996 הועברו כל סמכויותיו של משרד האנרגיה והתשתית ותחומי אחריותו למשרד התשתיות הלאומיות.
4 'בעקבות החלטת ממשלה מס3943 מיום15.
11 שונה שמו של שם המשרד ל"משרד האנרגיה והמים".
5 בעקבות החתימה בדצמבר2011 עלהסכם קיבוצי המסדיר את זכויותיהם של עובדי ממ"י, החלה רשות מקרקעי ישראל לנהל את מקרקעי ישראל ולפעול במקום ממ"י.
6 על ממ"י ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 59ב (2009 '), עמ309.
שם הדוח: שם הדוח: הטיפול במיזם פרטי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג-2013 .
במרץ 2005 הודיע לחברהח' מנהל ממ"י דאז, מר יעקב אפרתי, בין השאר, כי הוא מסכים למתווה של הקצאת הקרקע לחברה ח' בכפוף לקבלת המלצות ממשרד התשתיות הלאומיות וממשרד האוצר ובכפוף לאישור הפטור ממכרז בידי מועצת ממ"י.
על פי המתווה ייגרע שטח זה מהקרקעות המוחכרות לחברה ח', שאמורות לשוב ל ידי ממ"י ללא כל תמורה או פיצוי, וממ"י יקצה מגרש זה בחזרה לחברה ח' בדמי חכירה שנתיים שיקבע שמאי המקרקעין הממשלתי, כדי שהיא תחכיר את המגרש לחברה ו' בהחכרת משנה.
במאי 2005 סיכם מנהל בכיר דאז של ממ"י (להלן - המנהל הבכיר), עם נציגי חברה ח' כי תתבקש שומה על המגרש לתקופות של 30 שנים ו-49 שנים, אף שתקופות אלה חורגות מתקופת החכירה שבסיומה אמורה הקרקע לחזור לידי ממ"י.
יצוין שעל פי המתווה, חכירת המשנה (מחברה ח' לחברה ו') תארך כ-25 שנים.
בפברואר 2008 הנחההמנהל הבכיר את הממונה המחוזית על עסקאות לקבוע את תקופת העסקה בעניינה של חברה ח' ל-49 שנים.
משרד מבקר המדינה העלה כיממ"י קידם את גיבושו של הסכם פיתוח לחוכר עם חברה ח' בפברואר ובמרץ 2008 , עוד לפני10.
08 , המועד שבו הייתה אמורה להתקבל החלטת ועדת הפטור של מועצת מקרקעי ישראל (להלן - ועדת הפטור) בעניין הקצאת הקרקע לשם הקמת תחנת הכוח בפטור ממכרז.
המנהל הבכיר מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 כי הוא ביצע את פעולותיו להקצאת הקרקע לחברה ו' וגיבש את הסכם הפיתוח עוד לפני מתן פטור ממכרז, בהתאם להנחיות מנהל ממ"י לשעבר, שהיו "ביצוע הלכה למעשה של החלטות הממשלה והגורמים הנוגעים בדבר" ושל "מדיניות הממשלה שהתבטאה בשורת החלטות שראשיתן עוד בשנת 2003"7 .
עוד מסר המנהל הבכיר כי "מתן הפטור ממכרז הותווה על ידי גורמים בכירים מתווי מדיניות, כגון החשב הכללי ומנכ"ל משרד התשתיות, רשות החשמל"; וכי "משהותוותה העסקה בפטור ממכרז ע"י הדרגים מתווי המדיניות, שומה על המחוז לקדם הכנת מתווה זה לקראת הבאתו לוועדת הפטור".
מנהל המינהל דאז השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 , כי הטיפול בעסקה היה כמקובל בממ"י, הוא כלל את כל השלבים הנדרשים לפי נוהל הכנת עסקה, ללא קיצורים, לווה בידי היועצת המשפטית של ממ"י וכי התקבלו כל האישורים וההמלצות הנדרשים.
משרד מבקר המדינה מעיר לממ "י כי גיבוש הסכם פיתוח לחוכר לפני קבלת ההחלטה על פטור ממכרז של מועצת מקרקעי ישראל בגלל התווייתו "ע"י דרגים מתווי מדיניות" אינו עולה בקנה אחד עם כ ללי מינהל תקין ועם חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 .
08 הציעהמנהל הבכיר לוועדת הפטור לאשר את הקצאת המגרש האמור לחברה ח' בלא מכרז.
בהצעתו ציין את מכתביהם של מנכ"ל משרד התשתיות הלאומיות דאז, עו"ד חזי קוגלר מ-15.
08 , ושלהחשב הכללי באותה עת, מר שוקי אורן8 (להלן- החשכ"ל הקודם), מ-4.
08 , שלפיהם יש לעודדיצרני חשמל פרטיים להקים תחנות כוח.
08 דנה בעסקה הנהלת המינהל המורחבת בראשות מנהל המינהל ואישרה אותה אישור עקרוני (אישור מותנה).
7 ,לפי נספחים שצורפו לתשובה, ובהם: החלטת שר התשתיות הלאומיות דאז, מר אפרים איתם לחתום ב-12.
03 על אישור עקרוני לחברה לייצור חשמל; החלטת הממשלה מיום16.
03 בעניין אישור לחברה להגיש בקשה לוות"ל; החלטת המועצה הארצית לתכנון ובנייה מ-15.
המכירה בתחנת הכוח כתשתית לאומית 8 מר שוקי אורן החל בתפקידו בנובמבר2007 וסיימו ב-31.
הרשות לשירותים ציבוריים- חשמל 833 .
08 החליטה ועדת הפטור לפטור ממכרז את הקצאת המגרש האמור, על פי הצעת המנהל הבכירז.
יצוין כי יום ההדפסה המופיע בתחילת פרוטוקול ההחלטה של ועדת הפטור הוא 5.
08 , כלומר הפרוטוקול הודפס במועד האישור העקרוני, חמישה ימים לפני הדיון בוועדת הפטור.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התערבותה של הנהלת ממ "י בהחלטה הנתונה בתחום סמכותה הבלעדי של ועדת הפטור.
מתן האישור העקרוני על ידי ההנהלה מראש והחתימה על ההחלטה עוד קודם כינוס ועדת הפטור של מועצת מקרקעי ישראל, הפכו את הוועדה הלכה למעשה ל"חותמת גומי".
מנהל המינהל דאז השיב, כי בסיום התהליכים המקדימים הובאה ההתקשרות לפני ועדת הפטור, והיא דנה במתן הפטור והחליטה לאשר אותו, לא כ"חותמת גומי", וכי רק לאחר אישור ועדת הפטור הטעון אישור שר האוצר, קידם המינהל את הסכם הפיתוח.
08 חתמו ממ"י וחברהח' על ההסכם לגריעת השטח שיועד להקמת תחנת הכוח של חברה ו' משטחי חברה ח', וב-6.
08 נחתם בין ממ"י לחברה ח' הסכם פיתוח לחוכר בגין המגרש שיועד לתחנה, שתוקפו החל ב -17.
על פי הסכם הפיתוח, היה על חברה ח' לעמוד ביעדי ביניים ובהם: התחלת הבנייה עד 15.
09 ; סיום יציקת היסודות של תחנת הכוח עד 15.
10 ; סיוםבניית השלד עד 15.
11 ; והשלמת הבנייה עד15.
11 , שלוש שנים לאחר חתימת ההסכם.
בספטמבר 2010 הודיעהמנהל הבכיר למשרד מבקר המדינה כי חברה ח' פנתה לממ"י ביוני 2010 בבקשה להארכת תקופת הפיתוח , וכי באוגוסט 2010 ביקש ממ"י ממשרד התשתיות הלאומיות וממשרד האוצר המלצות כיצד לנהוג בבקשה.
בא כוחה של חברה ח' כתב לממ"י ביוני 2010 ]'חברה ו[ לבין]'חברת ח[ בין השאר כי "בהתאם להבנות עם המינהל, בין נחתם הסכם שכירות".
מתשובת המנהל הבכיר ממרץ 2011 עולה, כי אי-אפשר ללמוד ממכתב בא כוחה של חברה ח' על מועד החתימה על הסכם השכירות בין חברת ח' לבין חברה ו', כיוון שההסכם אינו בידיהם.
ממ"י אף לא דרש לקבל את ההעתק החתום של הסכם השכירות, גם אחרי שקיבל את מכתבו של בא כוח חברה ח' מיוני 2010 .
יצוין כי ממסמך של המחלקה המשפטית של מחוז ירושלים של ממ "י מ-12.
11 עולה כי מעמד חברה ח' במגרש הוא כשל בת רשות9 .
ב המסמכים שצירף המנהל הבכיר לתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2011 מלמדים כי ב-4.
10 ,המליצו החשכ"ל הקודם ומנכ"ל משרד התשתיות הלאומיות, מר שאול צמח למנהל ממ"י ולמנהל הבכיר, לאשר את בקשתה של חברה ח' להאריך את הסכם הפיתוח, שכן "קיימת חשיבות רבה למשק האנרגיה בהמשך תהליך הקמת.
תחנת הכוח במתחם הספציפי", ובעקבותיו הסכמי החכירה, פוטנציאל לנזק ]'עם חברה ח[ ומשום ש"לביטול הסכם הפיתוח למשק החשמל".
בעקבות המלצה זו ולאחר שניתן אישור הנהלת המינהל המורחבת, החליטה .
9 ,זכות הרישיון במקרקעין אינה מנויה בחוק המקרקעיןהתשכ"ט-1969.
תוכן הזכות הוא רשות שנתן בעל זכות במקרקעין לאח ר להשתמש במקרקעין, ולעתים אף להחזי ק בהם.
בשונה מהזכויות אשר מאפייניהן מכוח חוק הם שימוש והחזקה או שימוש לבדו - לאמור, השכירות, השאילה וזיקת ההנאה - הרישיון הוא זכות חוזית, זכות גברא ( in personam), ולא זכות קניינית (ראו רע"א 5071/03 יצחק הוך נ' רבקה גבע, פ"ד נח[2] ,49, 'עמ52-53).
ועדת הפטור בסוף נובמבר201010 , לפי תקנה3(28 ) לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993, כי "לאור הנסיבות המיוחדות, הוועדה מאשרת את הבקשה בכפוף לקביעת אבני דרך שייקבעו ע"י המינהל".
אישר שר האוצר את החלטת ועדת הפטור ב-5.
11 חתמו הממונה על עסקאות במחוז ירושלים בממ"י וחברה ח' על תוספת להסכם הפיתוח של המגרש מ-6.
08 (שכאמור, תוקפו הוא מ-17.
08 ) של המגרש שלפיו ערכו היה כ-4 מיליון ש"ח11, ושתקופת החכרתו נקבעה מ-15.
בהתאם לכך נקבע שתקופת הפיתוח תסתיים עד 1.
יצוין כי מנהל מינהל החשמל במשרד התשתיות הלאומיות העריך במרץ 2011 כי לפי לוח זמנים זה צפוי שחברה ו' תספק חשמלרק בתחילת שנת 2014 .
(1) מנכ"ל משרד התשתיות הלאומיות מסר למשרד מבקר המדינה במרץ2011 כי הוא חתם על ההמלצה מ-4.
10 משום שלפי השקפתו, "החשיבות הרבה של כניסת יצרני חשמל פרטיים למשק החשמל הנה בהיבטים של תחרות במשק החשמל ואמינות הספקת החשמל, באופן שינתן מענה לכל צרכי המשק".
עוד הסביר המנכ"ל כי לפי צורכי משק החשמל שהציג משרדו לממשלה בראשית אוגוסט 2010 , ולפי תכנית הפיתוח שאישר שר התשתיות הלאומיות באמצע דצמבר 2010 , "נדרשת תוספת הספק מותקן בהיקף של800 מגה-וואט בקיץ 2013"12.
המנכ"ל גם הסביר כי לפי חוק משק החשמל מנועה חברת החשמל מלהקים יחידות ייצור שאינן כלולות בתכנית הפיתוח שאושרה עד תחילת 2009 , ולפיכך תוספת ההספק הנדרשת למשק החשמל יכולה להיעשות רק באמצעות יצרני חשמל פרטיים.
החשכ"ל הקודם מסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2011 , כי ההחלטה נסמכה על תכנית משק החשמל שהכין צוות בראשות מנכ"ל משרד האוצר דאז, ובה צוין כי הקמת תחנת הכוח של חברה ו' (תחנה נוספת) היא קריטית להשלמת היערכות המשק ולמניעת מחסור בחשמל.
משרד מבקר המדינה העיר לחשכ"ל הקודם ולמנכ"ל משרד התשתיות הלאומיות כי הם לא ביססו את אמירתם בדבר הנזק הצפוי מביטול הסכם הפיתוח עם חברה ח' גם על השוואה בין רכישת חשמל מחברה ו' לרכישתו מיצרני חשמל פרטיים אחרים ועל אומדן של נזק זה13 .
לפיכך הטענה בדבר "נסיבות מיוחדות", שעליה התבססו החלטות הנהלת המינהל המורחבת וועדת הפטור מנובמבר אותה שנה, ובעקבותיהן גם אישורו של שר האוצר, לא נתמכה בעבודת מטה מבוססת.
החשכ"ל הקודם מסר למשרד מבקר המדינה כי לא היה צורך באומדן של הנזק, שכן לולא יצרני החשמל הפרטיים הייתה חברת החשמל נאלצת להשקיע כספים בתכנית חלופית.
מנכ"ל משרד התשתיות מסר בעניין זה כי משרד האנרגיה עשה עבודת מטה בנושא, לרבות בדיקה מדוקדקת של האומדן הרלוונטי לשנים 2007 ו-2010 .
(2) החשכ"ל הקודם הסביר למשרד מבקר המדינה במרץ 2011 כי חתימתו על ההמלצה באוקטובר 2010 נעשתה נוכח החלטות הממשלה משנת2002 ואילך ונוכח חשיבותה של חברה ו' למשק החשמל, כפי שעולה מהחלטות רשות החשמל מדצמבר 2005 ואילך.
11 לפי חוות הדעת (הערכה4099 ) של שמאי מקרקעין שניתנה ביום7.
12 המנכ"ל התבסס בין השאר על האמור בדוח מבקר המדינה בעניין "היערכות להתמודדות עם מחסור בחשמל"; ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 59ב (2009 '), עמ1197 13 במונחי המספר הממוצע של דקות של הפסקות חשמל לשנה, החל באיזו שנה ובאיזו הסתברות ומובהקות סטטיסטית ובתרגומם לערכים כספיים.
הרשות לשירותים ציבוריים- חשמל 835 .
הסביר החשכ"ל הקודם כי לולא הוארך הסכם הפיתוח, היה מתעכב הליך הסגירה הפיננסית 14 של חברה ו'.
משרד מבקר המדינה מציין, שהסכמי הסגירה הפיננסית של חברה ו' נחתמו בסוף נובמבר 2010 - .
לפני שיצרני החשמל הפרטיים המתחרים חתמו על הסכמי סגירה פיננסית משרד מבקר המדינה מעיר כי הסבר החשכ "ל הקודם מעיד ששיקול זה שבגללו המליץ לממ "י להאריך את הסכם הפיתוח עם חברה ח' בפטור ממכרז, לגבי המקרקעין שיועדו לחברה ו', סייע בעקיפין לפגיעה בהשגת היעד של הגברת התחרות במשק החשמל.
משרד מבקר המדינה גם מעיר כי הנהלת ממ "י התעלמה מנימוקי המלצתם של מנכ"ל משרד התשתיות הלאומיות ושל החשכ "ל הקודם מ - 4.
10 , בכך שבעת החתימה על התוספת להסכם הפיתוח ב- 5.
11 'לא עמדה על חיובה של חברה ח לסיים את הקמת תחנת הכוח של חברה ו' במועד שיאפשר לה לייצר חשמל עוד בקיץ 2013 .
ג כדי לאפשר את תחילת מימוש הסגירה הפיננסית אישר החשכ"ל הקודם ב -12.
11 לשעבד זכויות על שטח של כ-74,500 ,מ"ר שהחזיקה בהם חברה ח' כאמור כבת רשות בלבד לטובת חברת נאמנות של הבנק המשמש נציג גופי המימון לעניין הסגירה הפיננסית של חברה ו' (להלן - הנאמן).
באותו יום התחייבה המחלקה המשפטית של מחוז ירושלים של ממ"י לנאמן בין השאר כי אם יסכים ממ"י לרישום זכות חכירה על המגרש לטובת חברה ח' או על שם מישהו אחר מטעמה, הוא ירשום זכות זו רק אם באותו מעמד תירשם לזכות הנאמן "משכנתא בדרגה ראשונה על זכות החכירה בסכום בלתי מוגבל".
עוד נקבע באותה התחייבות, שאינה ניתנת לשינוי או לביטול בלי הסכמת הנאמן, כי תוקפה יפוג במועד שבו תירשם משכנתה לטובת הנאמן בלשכת רישום המקרקעין.
התחייבות ממ"י עשתה העברה זכויות זו לבלתי הפיכה.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את ויתורו של ממ"י על זכויות קנייניות של המדינה ושל כלל הציבור, בעת שאישר את שעבוד הק רקע לטובת תאגידים בנקאיים ללא כל תמורה וללא כל בטוחות, וכבל את עצמו לעסקה עם חברה ח' ועם חברה ו', בלי יכולת להשתחרר ממנה.
רשות החשמל אחראית בין היתר לקביעת תעריפים ודרכי עדכונם ומשנת 2005 גם למתן רישיונות ולפיקוח על מילוי התנאים שנקבעו בהם.
ע ל פי החוק ייכנס רישיון לתוקפו אחרי שאושר בידי השר.
כמו כן קובע החוק כי הרשות רשאית, באישור השר, להוסיף לרישיון .
14 סגירה פיננסית מוגדרת בתקנות משק החשמל (יצרן חשמל פרטי קונבנציונלי), התשס"ה-2005 : "העמדת כל האשראי והאמצעים הפיננסים לרבות הגנות פיננסיות, ככל שיידרשו, מגורם מממן ]תאגיד בנקאי או גוף אחר כפי שהוגדר בתקנות אלה[ , הדרושים להקמת מיתקן עד לסינכרונו לרשת החשמל".
,תנאים כלליים וחובות או לשנותם אם מצאה שהופר תנאי מתנאי הרישיוןשהתקיים סייג מן הסייגים לקבלתו או שחדלה להתקיים הכשירות הנדרשת לפי החוק.
תקנות משק החשמל (תנאים ונהלים למתן רישיון וחובות בעל רישיון), התשנ"ח -1997 (להלן - תקנות התנאים למתן רישיון), מפרטות את התנאים שבהם צריך לעמוד המבקש רישיון ייצור.
בתקנות משק החשמל (יצרן חשמל פרטי קונבנציונלי15), התשס"ה-2005 (להלן- תקנות יצרן קונבנציונלי), מצוין כי רישיון מותנה הוא "רישיון זמני שנתן השר לאדם, לפיו בהתקיים התנאים הקבועים בו והוראות הדין, יינתן לאותו אדם רישיון ייצור".
התקנות מפרטות את התנאים למתן רישיון מותנה לצורך ביצוע התקשרות בין בעל רישיון הולכת חשמל16 וביןיצרן חשמל פרטי לשם רכישת אנרגיה חשמלית או העמדת יכולת ייצור חשמל ואנרגיה חשמלית.
נוסף על כך נקבע בתקנות הללו כי ברישיון המותנה יפורט לוח הזמנים לאבני הדרך לשם קבלת הרישיון הקבוע, ובהן: הסגירה הפיננסית , קבלת היתר בנייה17 והתחברות לרשת הגז והחשמל.
מטרתן של תקנות יצרן קונבנציונלי, על פי הכתוב בהן, הי א "לעודד את הקמתם והפעלתם של מתקני ייצור חשמל פרטיים בהתאם לעקרונות מזעור עלויות הייצור במשק ועידוד מכירת חשמל של יצרנים פרטיים לצרכנים".
מתן רישיון ועמידה בתנאי סף בדצמבר 2005 החליטה מליאת הרשות לתת לחברה ו' רישיון מותנה להקמת מתקן לייצור חשמל שהספקו עד 820 מגה-ואט, ובינואר 2006 חתם עליו שר התשתיות הלאומיות.
רישיון זה החליף אישור עקרוני למתן רישיון שעליו חתם שר התשתיות הלאומיות בינואר 2003 , על פי חוק משק החשמל כנוסחו באותה העת.
היכולת הכספית ושיעור המימון העצמי העמידה בדרישת הון עצמי מזערי היא דרישת סף מכל מבקש רישיון מותנה .
בביקורת נמצא כי בעת שהעניקה הרשות רישיון מותנה לחברה ו', ניתנה לה, ללא הנמקה, אפשרות חריגה לדחות את הוכחת ההון העצמי למשך שמונה חודשים מיום מתן הרישיון, כלומר עד ספטמבר 2006 .
זכויות מקרקעין על פי תקנות התנאים למתן רישיון ותקנות יצרן קונבנציונלי, זכויות מקרקעין הן "בעלות או שכירות כמשמעותן בחוק המקרקעין, התשכ"ט-1969 .
", וכן זכות שימוש במקרקעיןכאמור, בינואר 2011 זכויותיה של חברה ח' על השטח היו עדיין כשל בת רשות, וקל וחומר שבשנת 2006 היא לא הייתה רשאית להעביר לחברה ו' זכויות קנייניות על השטח; ברי כי לחברה ו' לא היו אפוא זכויות על השטח.
באוגוסט 2006 הודיע ראש אגף רישוי ופיקוח ברשות החשמל למנכ"ל חברהו' על פקיעת תוקף רישיונה עקב אי-חתימה על מסמך עקרונות ראשוני למימון הקמת מתקן הייצור ו עקב .