HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המשרד לבט"פ ובמקרים רלוונטיים גם משרד הבריאות חייבים להיות מעורבים ולפעול נמרצות לשיפור המערך הרפואי בשב"ס.
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבוא .
ההוצאה הלאומית לבריאות במחירים שוטפים בשנת 2012 הסתכמה ב-73.
)מהתוצר המקומי הגולמי35% ( ממנה מומן מתקציב המדינה25.
8 ,)מיליארד ש"ח %24 - ( ממס בריאות הנגבה ישירות מהתושבים17.
7 ,)מיליארד ש"ח%39 - ממימון פרטי ישיר12 (28.
8 מיליארד ש"ח) ו -%2 - ( מתרומות מחו"ל 1.
השוואה לארצות ה- OECD לשנת 2012 מראה כי שיעור ההוצאה הלאומית לבריאותמהתוצר המקומי הגולמי בישראל ( 7.
9% ) היה נמוך מחציון ההוצאה לבריאות במדינות ה - OECD (9.
3% ;) שיעור המימון הפרטי מסך ההוצאה הלאומית לבריאות היה כ-39% בישראל לעומת ממוצע של %27.
9 במדינות ה- OECD14 .
התקציב ותכניות העבודה אמורים לשקף את יעדי משרד הבריאות (להלן גם- המשרד) ואת סדר העדיפויות שלו בחלוקת המשאבים העומדים לרשותו.
תקציב משרד הבריאות הוא הכלי שבאמצעותו מיושמת מדיניות המשרד שמתורגמת לתכניות עבודה.
הדיווח על ביצוע התקציב אמור לשקף לא את ההוצאות הכספיות בלבד אלא גם, ובעיקר, את אופן השגת היעדים ואת התוצאות של הפעולות שמומנו מכספי התקציב.
חוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 (להלן- חוק יסודות התקציב), קבע, בין היתר, כי בתקציב המדינה יצוינו סכומי הוצאה, סכומי הוצאה מותנית בהכנסה15, הרשאה להתחייב16 ומספרי שיא כוח אדם17 .
תקציב המדינה לתחום הבריאות שאישרה הכנסת לשנת 2012 כולל את תקציב מטה משרד הבריאות בסך 23.
9 מיליארד ש"ח (כולל העברות לקופות החולים עבור סל הבריאות בסך 14 מיליארד ש"ח), את תקציב בתי החולים הכלליים-ממשלתיים בסך 7.
3 מיליארד ש"ח18 ואת תקציב הפיתוח בסך0.
אישור שנתי או דו-שנתי של חוק התקציב בכנסת מאפשר לרשות המחוקקת להשפיע על קביעת סדרי העדיפות בתקציב ועל אופן הקצאת הכספים ולעשות בקרה על השימוש בכספים.
שקיפות בהכנת התקציב ובדיווח על השימוש שנעשה בו מאפשרים גם ביקורת ציבורית על ניצול המשאבים לייעודם.
להלן בתרשים 1 , מבנה הקשר בין הגורם המממן במערכת הבר יאות (בכחול) לבין הגורם המבטח (בסגול ) וספקי השירותים השונים (בצהוב).
(הנתונים המספריים הם כספים הנקובים במיליארדי ש"ח ונכונים לשנת 2012)20: .
12 המימון הפרטי כולל בעיקר תשלומים של משקי בית לתרופות, שירותים רפואיים וביטוחים פרטיים.
13 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה- הודעה לעיתונות מ- 22.
14 השוואות בין-לאומיות של מערכות בריאות: ארצות ה - OECD וישראל 2012 ,, משרד הבריאות יוני 2014 .
רוב המי מון להשקעה מגיע ממקורות פרטיים.
ראו "ההשקעה בנכסים קבועים במערכת הבריאות בישראל", בנק ישראל, נובמבר 2014.
הוצאה שניתן להוציאה רק כנגד קבלת הכנסה 16 .
הסכום עליו ניתן להוציא התחייבות עתידית 17 'ראו הערת שוליים מס2.
18 'ראו הערת שוליים מס3.
19 ההוצאההלאומית לבריאות כוללת את ההוצאות על כל שירותי הבריאות הניתנים במרפאות, בבתי החולים, בשירותי הרופאים הפרטיים ורופאי השיניים; בהוצאות על תרופות ומכשירים רפואיים, מחקר ומינהל ממשלתי בתחום הבריאות והשקעה במבנים ו בציוד במוסדות הבריאות.
אין לחשב את נתוני ההוצאה הלאומית לבריאות בדרך של סיכום תקציב המדינה בתחום זה עם תקציבים אחרים , שכן קיימות כפילויות בתקציבים השונים, שיש לנטרל אותן לצורך קבלת תוצאה אמינה.
20 כנס ים המלח ה-14 בדצמבר 2013 .
, המכון הלאומי לחקר שירותי בריאות ומדיניות בריאות משרד הבריאות 567 .
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 תרשים 1 .
קשרי הגומלין בין הגורמים המממנים במערכת הבריאות אגף התקציבים במשרד האוצר הוא יחידת המטה לניהול המדיניות הכלכלית-תקציבית של הממשלה, והוא המכין את התקציב השנתי וקובע את יעדי התקציב ואת הקצאת המשאבים לפעילותם של משרדי הממשלה ובהם משרד הבריאות.
הוא גם ממלא תפקיד מרכזי באישור בקשות של משרדי הממשלה לעשות שינויים בתקציבם במהלך שנת הכספים.
האגף לתכנון, תקצוב ותמחור במשרד הבריאות (להלן גם - האגף לתקצוב במשרד הבריאות), שבראשו עומד סמנכ"ל, מהווה חלק ממטה משרד הבריאות.
אגף זה שותף לתכנון ולגיבוש מדיניות משרד הבריאות בהיבט הכלכלי; הוא האחראי לתכנון ולהקצאת המשאבים למערכת הבריאות באמצעות תקצוב וקביעת מנגנוני פיקוח, והוא המוביל את תהליך התכנון של תכנית העבודה השנתית של המשרד.
בחודשים פברואר 2013 - יולי 2014 בדק משרד מבקר המדינה היבטים מרכזיים בתקציב מערכת הבריאות.
בין השאר נבדקו המשבר התקציבי במערכת הבריאות - הגירעונות הכבדים בקופות החולים; הגירעונות בבתי החולים הכלליים-ממשל תיים; גירעון בבית חולים ציבורי - משבר הדסה; הליך הכנת התקציב ועדכונו; שקיפות בתקציב וסוגיות בתכנון הלאומי של מערכת הבריאות.
הבדיקה נעשתה במשרד הבריאות - אצל הסמנכ"ל לתקצוב; אצל ראש מינהל תכנון אסטרטגי וכלכלי; אצל ממלאת מקום הסמנכ"ל לפיקוח על קופות החולים ושירותי הבריאות הנוספים (שב"ן); בשירותי בריאות הציבור ובחשבות משרד הבריאות, במשרד האוצר - באגף תקציבים ובאגף החשב הכללי; אצל רשם התאגידים; בבתי החולים הכלליים-ממשלתיים: הלל יפה בחדרה, פורייה בטבריה, וולפסון בחולון ואסף הרופא בצריפין, ובארבע קופות החולים: שי רותי בריאות כללית (להלן - הכללית), מכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי), קופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת), לאומית שירותי בריאות (להלן - לאומית).
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 .
גירעונות כבדים של קופות החולים .
קופות החולים מספקות לאוכלוסייה סל שירותים רפואיים.
חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994 (להלן גם- החוק), קבע מסגרת הוצאה מוכרת לקופות להבטחת הספקתו של סל השירותים שבאחריותן (להלן - סל הבריאות או הסל), שעלותו הכוללת לקופות הסתכמה בשנת 2012 בכ-34.
המקורות לתקציב הקופות הן (א) המוסד לביטוח הלאומי (להלן - הביטוח הלאומי), שמעביר לקופות החולים את מס הבריאות שהוא גובה מהאוכלוסייה.
בשנת 2012 הסתכמה הגבייה של הביטוח הלאומי ב-18.
מיליארד ש"ח (ב) המדינה מחויבת על פי חוק21 לתת את סל שירותי הבריאות, ומתוך תקציב משרד הבריאות לשנת 2012 שהסתכם ב -24 מיליארד ש"ח 22 סך של 14 מיליארד ש "ח הועבר גם הוא, באמצעות הביטוח הלאומי, לקופות החולים.
(ג) השתתפויות עצמיות של מבוטחים בסך 2.
מיליארד ש"ח סל הבריאות (סך של 34.
7 מיליארד ש"ח) מתעדכן מדי שנה בשנה על פי שלושה מדדים מרכזיים קבועים: (א) מדד יוקר הבריאות23 ; )(ב גידול דמוגרפי של האוכלוסייה בישראל; (ג) תוספת לשיפורים טכנולוגיים.
יש שנים שבהן נעשים עדכונים נוספים24 .
משבר תקציב מתמשך בארבע קופות החולים .
מנתוני קופות החולים, כפי שמשתקף מדוחותיהן הכספיים, עולה שמזה יותר מעשור (פרט לשנת 2004 ), הן רושמות גירעונות 25 .
מנתוני משרד הבריאות לשנים 2007- 2013 עולה שגירעונן של הקופות בשנת 2007 עמד על סך46 מיליון ש"ח; בשנת 2008 - על403 מיליון ש"ח; בשנת 2009 - על178 מיליון ש"ח; בשנת 2010 על כ-203 מיליון ש"ח; בשנת 2011 על1.
3 מיליארד ש"ח; בשנת 2012 - על848 מיליון ש"ח ובשנת 2013 - על405 מיליון ש"ח.
יש לציין שבחישוב של היקף הגירעון השנתי שהוצג נלקחו בחשבון התמיכות והסכמי הייצוב עם קופות החולים (ראו להלן) ופעולות חד-פעמיות.
להלן בתרשים 2 נתונים המשקפים את התפתחות הגירעון, בנטרול הכנסות מתמיכות ומרווחים או מהפסדים חד-פעמיים בש נים 2009 -2013 :, כפי שהתקבלו ממשרד הבריאות .
21 ,חוק ביטוח בריאות ממלכתיהתשנ"ד - 1994 , סעיף3 .
ללא תקציב בתי החולים ותקציב הפיתוח, שמופיעים בספר התקציב בסעיפים נפרדים 23 (א) 65% ממנוייקבעו לפי מדדי שכר (מזה 62% לפימדד השכר למשרת שכיר במגזר הבריאות, 28% לפימדד השכר למשרת שכיר במגזר הציבורי , ו-10% לפימדד השכר למשרת שכיר בממשלה מרכזית); (ב) 32% ממנוייקבעו לפי מדד המחירים לצרכן; (ג) 3% ממנו ייקבעו לפי מדד מחירי תשומות הבנייה.
24 למשל העברת האחריות למימון תאונות דרכים לקופות החולים ב- 2011 - שגרמה להעלאת ערך הסל.
25 בין השנים 2009 -2006 .
רק שתי קופות היו בגירעון משרד הבריאות 569 .
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 תרשים 2 מציג את העמקת הגירעון של קופות החולים: משנת 2009 ועד 2013 עלה היקף הגירעון פי חמישה - מכ-500 מיליון ש"ח עד לכ-2.
מצבן הכספי הקשה של הקופות בא לידי ביטוי גם בגירעון בהון החוזר26, שבשנים 2013 -2010 עלה בהתמדה מ-5.
2 מיליארד ש"ח בדצמבר 2010 ל-8 מיליארד ש"ח בדצמבר 2013 ובירידת ערך הנכסים נטו27 של קופות החולים באותן השנים - מעודף של 1.
3 מיליארד ש"ח לגירעון של כמיליארד ש"ח 28.
כמו כן הגירעון המאזני הכולל, ללא רכוש קבוע, למחצית שנת 2013, שהוא למעשה הגירעון הכולל לשימוש שוטף, הגיע לכ-13 מיליארד ש"ח.
גירעון מאזני זה משקף גם בעיה תזרימית קשה, וחלק מהקופות התחילו כבר להציג תזרימים שליליים מפעילות שוטפת29.
המדדים החשבונאיים שהוצגו לעיל מצביעים על קשיי נזילות בקופות החולים ועל חשש כבד לאיתנותן הפיננסית.
עולה מכך חשש ממשי שהתמודדות עם גירעונות אלה לצורך ייצוב מערכת הבריאות תדרוש, כצעד בלתי נמנע, הזרמת תקציבים ממשלתית משמעותית.
יש לציין כי בחברות פרטיות מצב כזה מביא לפשיטת רגל.
26 יחס פיננסי המתאר את הנזילות לטווח קצר הקיימת בעסק מסוים.
הוא מחושב כנכסים שוטפים פחות התחייבויות שוטפות.
חשיבותו של יחס פיננסי זה נעוצה ביכולת לזהות באמצעותו מצבים שבהם חברה יכולה להיות עתיר ת נכסים ורווחיות ובה בעת להיות חסרת נזילות, אם לא ניתן לתרגם נכסים אלו למזומנים תוך זמן קצר .
הון חוזר חיובי מצביע על יכולת החברה להתמודד עם משברים בזמן הקצר; הון חוזר שלילי יכול להעיד על קשיים במימון חובות.
27 נכסים פחות התחייבויות.
יחס זה מש קף את יכולת הקופות לכסות את התחייבויותיהן בעזרת הנכסים שלהן.
משמעות הדבר היא שמכירת כל נכסיהן לא תכסה את כלל התחייבויותיהן 29 לפי הצגה אחרת המקובלת במלכ"רים (מוסדות ללא כוונת רווח), יש הפרדה של יתרת הנכסים שלא קיימת לגביהם הגבלה בין אלו ששימשו לרכוש קבוע ובין אלו ששימשו לפעילויות .
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עלמשרדי הבריאות והאוצר למנוע את המשך ההידרדרות במצבן , הידרדרות העלולה לפגוע ברפואה הציבורית ובשירות שהיא מציעה לציבור.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 כתב אגף התקציבים באוצר כי הממשלה ביצעה צעדים משמעותיים בתשתית התקצוב של קופות החולים (ראו להלן).
כמו כן, בהמשך לשינוי הממשל התאגידי בלאומית פועלים משרדי הבריאות והאוצר לקידום שינ וי הממשל התאגידי ביתר הקופות, כך שבין היתר תגדל האחריות של נושאי משרה בקופות החולים לעמידה ביעדי התקציב.
עדכון המדדים המרכיבים את סל שירותי הבריאות לקופות החולים .
עיקר פעילות קופות החולים ממומן באמצעות תקציב סל הבריאות, והקופות מחויבות לספק למבוטחיהן סל זה.
אי לכך כל שינוי או היעדר שינוי בתקציב סל הבריאות משפיע על מצבן הפיננסי של הקופות וממילא על היקף השירותים שהן נותנות ועל טיבם.
עדכון מדד יוקר הבריאות : החוק קובע ששר הבריאות ושר האוצר רשאים, על פי המלצת מועצת הבריאות30 ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, לשנות בצו את הרכב מדד יוקר הבריאות או לעדכן את עלות הסל לקופות בשל שינויים דמוגרפיים - שינויים בגודל האוכלוסייה ובחתך הגילים שבה.
המדד מתבסס על שלושה מדדי שכר31 , על מדד המחירים לצרכן ועל מדד מחירי תשומות הבנייה, אולם אף שעלות יום אשפוז היא מרכיב מהותי מתוך כלל התשומות של קופות החולים32 (כ-%42 מהן), השינוי בעלות יום האשפוז אינו מהווה מרכיב במדד יוקר הבריאות.
חישוב שערכו הקופות הראה כי כיוון שמאז שנת 1996 עלה מחיר יום אשפוז בכ- 124% , אולם מדד יוקר הבריאות עלה בכ-86% בלבד "אילו היה מחיר יום אשפוז נכלל במדד יוקר הבריאות היה צריך להוסיף לסל הבריאות כ-3.
כתוצאה מכך נוצרה שחיקה מתמשכת בהכנסות קופות החולים שמקורן בחוק, אשר סביר שהשפיעה ישירות על מצבן הכספי.
במאי 2013 החליטה הממשלה על שינוי משקל המרכיבים השונים בחישוב מדד יוקר הבריאות34.
בהצעת חוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב .
30 מועצה שהוקמה לפי פרק י"א בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, ומתפקידה לייעץ לשר הבריאות בנושאים כגון שינויים בסל בהתחשב , בין היתר, בטכנולוגיות חדשות ו בעלותן; באמות מידה להקצאת מקורות להרחבת שירותי הבריאות ובתשלומי מבוטחים בע בור שירותי הבריאות .
עוד מתפקידה לפרסם באופן שוטף מידע עדכני לחברי קופות החולים בדבר זכויותיהם החוק יות, השירותים העומדים לרשותם, מקום קבלתם ונותני השירותים מטע מן.
31 השכר הממוצע למשרת שכיר במגזר הבריאות, שכר ממוצע למשרת שכיר בסך-כול השירותים הציבוריים ושכר ממוצע למשרת שכיר בממשלה.
ההוצאות שיש לקופות החולים, שתכליתן לספק את השירותים שהן מחויבות לספק על פי חוק 33 כנס ים המלח ה-14 , דצמבר 2013.
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לשנים 2013 ו- 2014)35, התשע"ג- 2013 , נקבעה שיטת התחשבנות חדשה בין קופות החולים לבתי החולים הכלליים-ציבוריים.
בנוסף חתמו שרי הבריאות והאוצר על הסכם שבמסגרתו נקבעו עדכונים לשנים 2016 -2014 , ובו, בין השאר, עודכנו המנגנון לעדכון עלויות סל הבריאות והמנגנון לעדכון מחיר של יום אשפוז.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 כתב משרד האוצר כי משמעותהשינוי היא תוספת תקציבית בסך 250 מיליון ש"ח לבסיס תקציב סל הבריאות בשנת 2014 ו"תוספת צומחת" של 75 מיליון ש"ח בכל שנה, כך שבשנת 2016 תסתכם התוספת לסל הבריאות ב- 150 מיליון ש"ח.
עדכון מדד הגידול הדמוגרפי : עדכון המדד הדמוגרפי בסל הבריאות מתבצע מתוקף החלטות ממשלה, והוא נקבע לאחר משא ומתן בין משרדי הבריאות והאוצר והקופות.
מאז שחוקק החוק עדכון עלות הסל בגין הגידול הדמוגרפי היה בשיעור נמוך יותר מאשר הגידול בפועל.
לטענת הקופות, אילו עודכנה עלות הסל על פי מלוא הגידול הדמוגרפי 36 מאז שנת 1996 , היו נוספים לעלות הסל שישה מיליארד ש "ח37 .
במאי 2013 סיכמו משרדי הבריאות והאוצר כי שיעור עדכון הסל בגין המרכיב הדמוגרפי יעלה בהדרגה מ- 1.
על כך ציין בנק ישראל בסקירה מדצמבר 2013 כישיעור גידול זה אינו מספיק, ובהיעדר הכנסות נוספות הוא יוביל לפגיעה ברמת השירותים הניתנים במסגרת הסל וכי החלטת הממשלה אינה מפצה על פערים שכבר נוצרו בתקצוב סל הבריאות בעבר38 .
,לאחר מועד סיום הביקורתבאוקטובר 2014, תוקנה החלטת הממשלה ממאי 2013 , בהתאם להמלצות הוועדה המייעצת לחיזוק מערכת הבריאות הציבורית (להלן - ועדת גרמן) בעניין הקידום הדמוגרפי של סל הבריאות.
בתיקון נקבע שהמקדם הדמוגרפי לקופות החולים ייקבע החל משנת 2014 על פיקצב גידול האוכלוסייה הממוצע בשנה שקדמה לשנת עדכון הסל 39.
לטענת מכביהחלטת הממשלה נותנת מענה לגידול שנתי של 1.
88% , אולם הגידול הדמוגרפי כולל הזדקנות האוכלוסייה עומד על כ- 2.
מכביעדכנה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 כי שוויו של 1% הוא כ -350 מיליוןש"ח לכל הקופות.
הכללית עדכנה בינואר 2015 כי קיימת שחיקה מצטברת בסיסית בעלות הסל של יותר מ -20% - כשישה מיליארד ש"ח בשנה.
קידום דמוגרפי של הסל בחסר בגין הגידול באוכלוסייה משול לקיצוץ בסל הבריאות ללא הקטנת שירותים מקבילה.
משרד האוצר סבור שאין לקבל את עמדת הקופות לעדכון בהתאם לגידול במספר הנפשות המתוקנן 40 , שכן הגידול משפיע רק על ההוצאות המשתנות שלהן ואינו משקף לא את הוצאותיהן הקבועות ולא את יתרונותיהן לגודל.
שיפור זה , הכולל את החלטת הממשלה מאוקטובר 2014 , איןבו כדי לצמצם פערים של מיליארדי שקלים שכבר נגרמו בתקצוב הקופות.
בגין הגידול באוכלוסייה והזדקנותה 37 כנס ים המלח ה-14 , דצמבר 2013.
il/he/NewsAndPublications/RegularPublications/DocLib3/RecentEcon omicDevelopments/develop136h.
pdf 39 החלטת ממשלה מספר 2066 מ- 7.
בגין הגידול באוכלוסייה והזדקנותה 572 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עדכון בגין טכנולוגיות חדשות : אמצעים שהם בקדמת הטכנולוגיה הרפואית מאפשרים מתן טיפולים שעד כה לא היו בנמצא או לחילופין מקלים על הסבל שכרוך בטיפול הרפואי.
הטכנולוגיות החדשות שנוספות לסל מדי שנה בשנה נקבעות בשלב הראשון בהתאם להחלטת ממשלה הקובעת את מסגרת התקציב ואחר כך על פי המלצות ועדה ציבורית המתעדפת את הטכנולוגיות (ועדת הסל).
אף שהצרכים רבים ועלותם עומדת על כשני מיליארד ש"ח בשנה, החל משנת 1998 מתווסף לתקציב הסל סכום של כ-300 מיליון ש"ח בכל שנה; כך גם סיכמו משרדי הבריאות והאוצר במאי 2013 לגבי 2014- 201641 .
יש לציין כי גורמים שונים במערכת הבריאות, כדוגמת ההסתדרות הרפואית בישראל (הר"י), האגודה לזכויות החולה ועוד, סבורים שיש לעגן בחקיקה את מנגנון העדכון של טכנולוגיות חדשות בהיקף של 2% מערך הסל מדי שנה.
ביוני 2014 המליצה ועדת גרמןלקבוע בחוק או בהחלטת ממשלה כי התוספת הטכנולוגית השנתית לשירותים הניתנים במסגרת החוק לא תפחת מ- 0.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 כתב משרד האוצר כי בשנים האחרונות הממשלה ביצעה צעדים משמעותיים בתשתית התקצוב של קופות החולים אשר אמורים להגדיל את בסיס התקציב של קופות החולים בשנת 2015 בכמיליארד ש"ח לעומת שנת 2013.
משרד מבקר המדינה מעיר כי שינויים אלו אינם מכסים על גירעונות העבר של קופות החולים וכי על משרדי הבריאות והאוצר לבחון, לאחר תקופת זמן שיקבעו, אם השינויים השיגו את מטרתם והפסיקו את מגמת הגידול בגירעונות קופות החולים, כך שהשירות לציבור לא ייפגע.
עדכון ראוי של תקציב הקופות צריך לאזן בין הצורך בהתייעלות המערכת ובין הצורך בהתנהלות כלכלית מושכלת ומתוכננת של הקופות, בלי לפגוע ביכולתן לעמוד בחובתן לספק שירותי בריאות הולמים למבוטחים.
עמדות והמלצות של גופים נוספים בקשר לגירעונות קופות החולים .
בשנת 1999 , בין השאר בעקבות המשבר התקציבי, הוקמה ועדת נתניהו, ועדת חקירה שנועדה לחקור את דרכי יישומו ומקורות מימונו של החוק.
ועדת אמוראי, שמונתה בשנת 2000 , עסקה אף היא באופן עדכון מרכיבי עלות סל שירותי הבריאות ומקורות המימון של החוק.
להלן עמדות והמלצות בנושא זה מהשנים האחרונות: .
41 נוסף על כך, עבור עדכון הסל בגין טיפולי שיניים לילדים נוספובשנת 76-2010 מיליוןש"ח, בשנת 2011 - 116 מיליוןש"ח, בשנת 2012 - 80 מיליון ש"ח ובשנת 2013 - 62.
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בג"ץ קופות החולים 42 : הצורך במנגנון לעדכון מדד יוקר הבריאות קיבל ביטוי גם בהחלטת בג"ץ; בדיון בעתירות של הכללית ומכבי ביוני 2012 בנושא אי-שינוי הרכב מדד יוקר הבריאות קבע בג"ץ כי הזכות לבריאות , אשר עוצבה ועוגנה בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, מתרוקנת אט אט מתוכן, נוכח השחיקה השיטתית בתקציבי קופות החולים, שעליה נדמה שאין חולק, וכי התנהלות שרי הבריאות והאוצר בעניין עדכון מדד יוקר הבריאות אינה סבירה.
בג"ץ פסק כי שר האוצר ושר הבריאות בתפקידו גם כיו"ר מועצת הבריאות יפעלו ביעילות לגיבוש הסכמה בנוגע למתווה הפעולה המתאים וליישומו.
כאמור במאי 2013 הגיעו משרדי הבריאות והאוצר לכלל הסכמה על עדכון הרכב מדד יוקר הבריאות.
בנק ישראל : על פי סקירת בנק ישראל מדצמבר 2013 ,, שאוזכרה לעילבחמש השנים האחרונות התרחב הפער בין תקציב סל הבריאות לבין העלויות הכרוכות באספקת התרופות והשירותים שבסל.
הפער מאפשר לממשלה לשמר לחץ לריסון הוצאות במערכת הבריאות, אך הוא תרם לגידול ניכר בגירעונות של קופות החולים, שב- 2007 היו קרובים לאיזון, ולגידול בגירעונות התפעוליים של בתי החולים.
התייחסות בנק ישראל לתקציבים החיצוניים הנוספים לסל הבריאות: בנק ישראל קובע כי שורה של תקציבים ו של תמיכות מ חוץ לסל הבריאות הרשמי מגשרת חלקית על הפער שנוצר בעדכון תקציב הסל (ראו להלן בפרקים "מקדמות לקופות החולים" ו"סיוע כספי").
התלות הגוברת של מערכת הבריאות הציבורית בתקציבים כאלה משמרת לחץ לריסון הוצאות, אך מונעת ודאות תקציבית ומקשה על ניהול קופות החולים ובתי החולים והיא עלולה לפגוע ביעילותה של המערכת וביכולתה לספק ברמה טובה ויציבה את השירותים הנכללים בסל הבריאות.
בנק ישראל ממליץ לשקול להעביר חלק מהתקציבים החיצוניים (תקציבים נוספים כגון תמיכות הניתנות תמורת השגת יעדים על ידי קופות החולים) ו להעבירם אל תוך סל הבריא ות הרשמי ובמקביל לשקול להקשיח במידה ניכרת את מסגרת ההוצאות של קופות החולים ושל בתי החולים.
כחלופה ממליץ בנק ישראל לקבוע את חלוקת התקציבים אשר מחוץ לסל באמצעות גיבוש קריטריונים ארוכי טווח, אחידים וקשיחים43.
: התייחסות בנק ישראל למנגנון עדכון תקציב סל הבריאות כחלופה להצמדה האוטומטית של סל הבריאות למדד יוקר הבריאות ממליץ בנק ישראל 44 להגדיל בשיעור קבוע של 2% בשנה את הרכיב בסל הבריאות המתעדכן כיום לפי מדד המחירים לצרכן , להצמיד את רכיב השכר בנוסחה לעדכון מדד יוקר הבריאות להסכמים הקיבוציים של הממשלה והסתדרות העובדים ולערוך התאמות חד-פעמיות בתקציב הסל בעקבות הסכמי שכר שיכתיבו תוספות ייחודיות לשכר הרופאים או לשכר האחיות.
מועצת הבריאות 45 : במרץ 2014 התכנסה מועצת הבריאות לדון במצב הכספי הקשה של מערכת הבריאות.
מפרוטוקול הדיון עולה כי למעלה ממחצית חברי המועצה דרשו להצביע על הצעת החלטה הקוראת לתיקון יסודי של המשבר התקציבי, לרבות מחיקת הגירעון הקיים ועדכון ריאלי של המדדים.
יו"ר מועצת הבריאות, שרת הבריאות, ביקשה לא להעלות .
42 בג"ץ 8730/03 , ,שירותי בריאות כללית נ' שר האוצר, שר הבריאות ויו"ר מועצת הבריאות מכבי שירותי בריאות, קופת חולים מאוחדת, קופת חולים לאומית ובג"ץ 10778/03 , מכבי שירותי בריאות נ' שר האוצר, שר הבריאות ויו"ר מועצת הבריאות, שירותי בריאות כללית, קופת חולים לאומית וקופת חולים מאוחדת, פסקאות 49,48 לפסק דינו של השופט ג'ובראן (פורסם בתקדין, 21.
) 43 ההתפתחויות הכלכליות בחודשים האחרונים, אפריל עד ספטמבר 2013 , בנק ישראל , חטיבת המחקר, ירושלים, טבת התשע"ד, דצמבר 2013.
44 דוח בנק ישראל לשנת 2013 ', פרק א' המשק והמדיניות הכלכלית, עמ28.
45 ראו הערת שוליים מספר5 .
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 להצבעה את ההחלטה בגלל עבודת ועדת גרמן וקבעה כי הדיון הבא ייערך כחודשיים מאוחר יותר.
הדיון התקיים באוקטובר 2014 , והמועצה החליטה לברך את משרדי הבריאות והאוצר על ההישגים בתקצוב מערכת הבריאות בשנת 2014 , אך קראה להם להתאמץ לסגור את הפערים בתקציב.
המועצה הפנתה להחלטות ועדת התשלומים שלה ממאי 2014 שהביעה דאגה מהקושי הגובר באספקת שירותים זמינים הכלולים בסל, הנובעת מהשחיקה רבת השנים במקורות המימון המוקצים לקופות.
הוועדה המליצה כי ייקבע בחוק מנגנון לעדכון דמוגרפי של עלות הסל, לפיו בסיס עלות הסל יעודכן מדי שנה בשנה, בהתאם למלוא שיעור הגידול במספר הנפשות המתוקננות בשנה הקודמת.
ועדת גרמן מ- 2 0 1 4 : הוועדה המליצה ביוני 2014 על המהלכים הבאים: לעגן בהחלטת ממשלה כי הפיצוי הדמוגרפי בחוק יעודכן כך שיוכל להביא לידי ביטוי מלא את הגידול באוכלוסייה; ולקבוע כי מנגנוני עדכון המחירים במערכת הבריאות ייבדקו בשנת 2017 , לאחר שייבחן השינוי שנקבע בהחלטת הממשלה ממאי 2013 .
הוועדה המליצה לבחון הצמדה מלאה יותר של התקציב לעלויות בפועל וכמו כן לפעול להגדיל את בסיס עלות סל שירותי הבריאות, כך שיכלול חלק ניכר מהתקציבים המועברים כיום לקופות באמצעות הסכמי הייצוב (ראו להלן).
הוועדה קבעה עוד כי במקביל לכל אלה יש לפתח כלים חלופיים לחיזוק הפיקוח על ההתנהלות הפיננסית של קופות החולים.
כאמור, באוקטובר 2014 החליטה הממשלה לשנות את המקדם הדמוגרפי בסל הבריאות.
מקדמות לקופות החולים .
בשנים האחרונות46 מעבירה המדינה לקופות החולים מדי שנה בשנה מקדמות למימון עלות סל שירותי הבריאות בסכום העולה על הערכת עלות הסל לשנה הקרובה, בהתאם להערכת מדד יוקר הבריאות.
המקדמות ניתנות לצורך שיפור תזרים המזומנים השוטף של הקופות.
מדובר למעשה בהלוואה ללא ריבית שנותנת המדינה לקופות החולים.
הבסיס החוקי למתן המקדמות: הביקורת העלתה כי המקדמות שמעניקה המדינה לקופות ניתנות בלי שהדבר הוסדר בהוראות מתאימות.
מדובר למעשה בהלוואה שנתית קבועה שמשרד הבריאות ומשרד האוצר נותנים לקופות החולים.
לדעת משרד מבקר המדינה, היות שמדובר במקדמות הניתנות לקופות מזה כמה שנים ברצף ונוכח החשיבות בשקיפות של העלות המיועדת להשלמת סל הבריאות, על משרדי הבריאות והאוצר להסדיר את תשלומי המקדמות בתקנות או בהוראות מתאימות, כגון במסגרת תקצוב הקופות בתקנה "יעודה לתמיכה בקופות", אשר כבר קיימת בתקציב, או בכל דרך אחרת.
סכומי המקדמות: הביקורת העלתה כי במסגרת התקציב שנקבע להשלמת עלות הסל, תוקצבו בין השנים 2012 -2010 .
מדי שנה בשנה סכומים הגבוהים מתקציב ההשלמה המוערך היקף תוספת ההשלמה האמיר מדי שנה במאות מיליוני ש"ח ובשנת 2011 אף ביותר ממיליארד ש"ח מעבר לעלות סל הבריאות המוערכת.
להלן בלוח 1 תקציב משרד הבריאות להשלמת עלות סל הבריאות.
לפחות משרד הבריאות 575 .
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לוח 1 .
תקציב משרד הבריאות להשלמת עלות סל הבריאות, 2012 -2010 )(מיליארדי ש"ח .
סל הבריאות47 תוספת להשלמה (שיעור התוספת .
מהשלמת משרד הבריאות לעלות הסל) - .
(1) עלות סל הבריאות לשנת 2012 הייתה כאמור34.
2 מיליארד ש"ח היא השתתפות נורמטיבית.
הגבייה מהביטוח הלאומי באותה השנה הסתכמה ב -18.
(2) עלות סל הבריאות לשנת 2011 הייתה32.
הגבייה מהביטוח הלאומי באותה השנה הסתכמה ב-17.
(3) עלות סל הבריאות לשנת 2010 הייתה30.
הגבייה מהביטוח הלאומי באותה השנה הסתכמה ב-16.
מהלוח עולה כי בין השנים 2012 -2010 העביר משרד הבריאות לקופות החולים מקדמות בסכום שנתי ממוצע של קרוב למיליארד ש"ח, המהווה כ - 7.
5% מהסכום הממוצע הכולל, שמשרד הבריאות העביר לקופות להשלמת עלות סל הבריאות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי הבריאות והאוצר שלמקדמות המועברות במסגרת השלמת עלות סל הבריאות, העומדות לרשות הקופות לצורך שיפור תזרים המזומנים שלהן, לא ניתן גילוי נאות בתקציב משרד הבריאות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב משרד האוצר כי המקדמות מהוות כלי מימוני שנועד להקל על מצבן התזרימי של קופות החולים, במיוחד בתקופות שבהן הסכמי הייצוב מתעכבים והממשלה רואה צורך להקל על מצבן התזרימי של הקופות.
חיזוק לטענה בדבר הגידול הבלתי מבוקר במקדמות המועברות לקופות ובדבר מידת חיוניותן לתזרים המזומנים שלהן ניתן לראות בהתנגדות של מנכ"ל משרד הבריאות ושל הקופות להודעתו של חשב משרד הבריאות לקופות החולים מאוקטובר 2012 , שלפיה סכום של390 מיליון ש"ח מתוך תשלומי היתר שניתנו להן באמצעות העברת המקדמות, יקוזז מהתשלומים השוטפים של סל הבריאות.
למרות ההתנגדות, לא שונתה החלטת חשב המשרד והקיזוז התבצע, דבר שאכן הביא לפגיעה בתזרים המזומנים של הקופות באותה שנה.
47 החלק שאותו נדרש משרד הבריאות להעביר לקופות להשלמת עלות סל הבריאות.
סכום זה בתוספת סכומי הגבייה מהביטוח הלאומי ובהפחתת ההשתתפות הנורמטיבית (סעיף 13()(א5 ) לחוק קובע שהשלמת עלות הסל תהיה לאחר הפחתת השתתפות נורמטיבית של 6.
45% מעלות הסל לקופות) משלימים את עלות סל הבריאות.
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 על משרדי הבריאות והאוצר לדון בשאלה האם שיטה זו של מקדמות היא שיטה יעילה ונכונה, ואם כן להסדיר את עצם מתן המקדמות, את המתכונת לקביעת גובהן ואת התנאים לקבלתן.
יש גם לתת לכך ביטוי שקוף בתקציב המדינה.
אחת לשלוש שנים חותמים משרדי הבריאות והאוצר עם הקופות על "הסכמי ייצוב", שמטרתם להציב לקופות יעדי התייעלות ושיפור48 ולקדמן לעבר איזון כלכלי.
בתמורה לעמידתן בתנאים אלו הן אמורות לקבל תקציב נוסף.
במסגרת הסכם הייצוב נקבע לכל קופה יעד גירעון שנתי לכל אחת משלוש השנים הבאות.
נוסף על כך, נאמר בהסכמי הייצוב שעל הקופות לעמוד ביעדים איכותיים, כגון צמצום אשפוזים חוזרים ומתן חיסוני שפעת, כפי שיפורט במבחני תמיכה שיפורסמו.
עוד מתפרסמים מבחני תמיכה49 כגון הנחות לקשישים בקניית תרופות50 , פטור מאגרות טיפות חלב51 .
48 כגון הסדרת המבנה הארגוני שלהן, שיפור איכות הטיפול במבוטחים, הפעלת תכנית ל צמצום אשפוזים חוזרים וכדומה.
שאינן במסגרת הסכמי הייצוב 50 .
המשרד משתתף בעלות ההפסד לקופות 51 .
תמיכה לקופות שמפעילות תחנות טיפת חלב, אשר אינן גובות תשלום עבור שירות זה משרד הבריאות 577 .
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 להלן בלוח2 :נתוני הסיוע הכספי בקופות על פי סוג התמיכה .
הסיוע הכספי לקופות,52 8200-3201 , (מיליוניש"ח) .
סוג הסיוע 2008 2009 2010 2011 2012 2013 .