HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נוכחות בעלי הנכס בעת הערכת שמאי .
הרשות הנחתה את הנפגעים לוודא שעל כל בקשה לקבלת פיצויים יחתמו בעל הנכס, שמאי מטעם הרשות, מהנדס ונציג מטעם הרשות המקומית.
לרוב שוקם המבנה על ידי חברה משקמת, בהתאם להנחיות הרשות.
נמצא כי היו מקרים שבהם הגיעו השמאים למבנה של גוף ציבורי שנפגע מבלי שמנהל הגוף הציבורי או נציג מטעמו נכחו שם.
השמאים קיבלו דיווחים וסיירו במקום הפגיעה, לעתים בליווי נציג מטעם הרשות המקומית בלבד.
עוד נמצא כי הנציג מטעם הרשות המקומית הוא שחתם על כתב התביעה ואישר בסוף תהליך השיקום את סיום העבודה.
בשל העובדה שמנהל הנכס בפועל או נציג מטעמו לא נכחו במקום, ומי שנכחו במקום היו רק הבעלים הפורמליים, קרי נציגי העירייה, לעתים הנזקים לא אותרו במלואם, לא הוערכו כראוי וממילא לא תוקנו במלואם.
מבדיקה של משרד מבקר המדינה עולה כי הרשות לא פרסמה הנחיות לגבי נוכחותם של מנהלי הגופים הציבוריים בעת שהשמאי העריך את הנזק.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לקבוע כללים להימצאותו של מנהל הנכס או של נציג מטעמו הן בשלב בדיקת השמאי והן בשלב האישור הסופי של השיקום, ולא להסתפק בנציג של הבעלים.
12 משרד מבקר המדינה נפגש עם בכירים ברשויות המקומיות נהריה, מעלות, צפת, קריית שמונה וחיפה.
התשלום הכולל עבור נזקים ישירים .
בספטמבר 2007 ביקש משרד מבקר המדינה מהרשות את רשימת הגופים הציבוריים שקיבלו פיצויים מהקרן בגין הנזקים הישירים שנגרמו להם במהלך המלחמה, את סכומי הפיצויים ואת מועדי הפיצוי.
עד מועד סיום הביקורת, נובמבר 2007 , לא היו לרשות נתונים מרוכזים על כל הפיצויים ששילמה לגופים ציבוריים בגין הנזקים הישירים שנגרמו להם.
עוד מתברר כי אג"ת לא דרש מידע זה מהרשות, וממילא נתונים אלה לא נמצאים בידיו.
לדעת משרד מבקר המדינה, מכיוון שנתונים מרוכזים אלה אינם מצויים בידי מקבלי ההחלטות, הם אינם יכולים לעמוד על מלוא המשמעות הכלכלית והארגונית של החלטתם לפצות גופים ציבוריים.
לפיכך גם אין ביכולתם להסיק מסקנות ולהפיק לקחים לגבי פיצויים מסוג זה בעתיד.
מניתוח הנתונים הגולמיים שהעבירה הרשות למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 עולה כי היקף הפיצויים ששילמה הרשות לגופים ציבוריים בגין נזקים ישירים מגיע לעשרות מיליוני ש"ח13.
ברשימת הגופים שקיבלו פיצויים מופיעים מע"צ 14 ,, חברת החשמל לישראל בע"מ מקורות, קק"ל, תש"ן, איגוד ערים לכבאות, מרכז רפואי רבקה זיו, מרכז רפואי רמב"ם, הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים, רשות השידור ורשויות מקומיות.
נמצא כי מתן הפיצויים החל בסמוך לסיום המלחמה ונמשך עד כשנה לאחריה.
בתשובתו מדצמבר 2007 למשרד מבקר המדינה ציין יועץ שר האוצר כי "השר הנחה את גורמי המקצוע במשרד לקיים עבודת מטה לבחינת הליקויים שהוצגו בטיוטת הדו"ח והדרכים לתיקונם.
במהלך חודש ינואר יקיים השר דיון בו תוצג עבודת המטה המתקיימת בנושא ודרכי הפעולה למניעת הישנותם בעתיד".
 במהלך המלחמה ואחריה פעלו אנשי רשות המסים ללא לאות ובאומץ רב כדי לפצות את הניזוקים מהר ככל הניתן.
כל הגורמים שעמם נפגשו נציגי משרד מבקר המדינה ציינו את עבודתם הברוכה של אנשי הרשות.
עם זאת, נמצאו ליקויים באופן הטיפול בגופים הציבוריים שנגרם להם נזק ישיר.
השבת המצב לקדמותו והחזרת החיים למסלולם לאחר מלחמה מצריכות שיקום יעיל ומהיר של הגופים הציבוריים שניזוקו, וזאת כדי להבטיח את המשך הספקת השירותים החשובים והחיוניים לאוכלוסייה.
על שר האוצר והרשות לגבש הנחיות ברורות בנוגע לסוגיה אם לפצות את הגופים הציבוריים שניזוקו ובנוגע לנסיבות .
13 מאחר שאין הגדרה לגופים ציבוריים, משרד מבקר המדינה לא יכול היה להעריך במדויק מהו הסכום הכולל ששולם לגופים אלו.
14 מע"צ ציינה בתשו בתה מינואר 2008 למשרד מבקר המדינה כי היא הגישה בקשה לרשות "לקבלת פיצויים בסך כ -55 מיליון ש"ח, בגין נזק ישיר לכבישים לצפון.
החברה שוקלת לנקוט אמצעים משפטיים עפ"י החוק למימוש בקשתה".
העברת הפיצויים, לאופן העברת הפיצויים ולפיקוח על השבת המצב לקדמותו באזורים שנפגעו.
ברשות המסים בישראל (להלן - הרשות), על יחידותיה ועל משרדיה האזוריים, מתקבלות תלונות על עובדיה, רבות מהן בעילום שם.
בהיעדר עדות של המתלונן מתחייבת בדיקה זהירה ומקיפה מזו הנדרשת לבדיקת תלונות גלויות.
עובדי הרשות נדרשים לצורך עבודתם למידע רב ומגוון על ציבור הנישומים, ולשם השגתו מוקנות להם על פי דין סמכויות נרחבות.
מידע זה מצוי במאגרי המידע של הרשות.
על עובדי ה, התשכ"א ]נוסח חדש[ רשות מוטלת חובת סודיות, זו קבועה בין היתר בפקודת מס הכנסה- 1961 , והפרתה היא בגדר עברה פלילית.
עובדי הרשות, בשל חשיפתם למידע הרגיש, ניצבים בפני פיתויים שונים מצד מי שמעוניינים במידע זה.
על כן הרשות מפקחת פיקוח שוטף על השימוש שעובדיה עושים במידע.
עובדי הרשות הם עובדי מדינה הכפופים לחוק שירות המדינה (משמעת), התשכ"ג - 1963 (להלן- חוק המשמעת), ולתקנות שהותקנו על פיו.
בחוק המשמעת נקבע כי יהיו תוצאות ההליך הפלילי אשר יהיו, אפשר לברר אם ראוי לנקוט גם הליך משמעת.
כן חלים על עובדי המדינה תקנון שירות המדינה (להלן - התקשי"ר) והודעות נציב שירות המדינה המתפרסמות מפעם לפעם.
בתקשי"ר נקבע כי הטיפול בעברות משמעת של עובדים במשרד ממשלתי מרוכז בידי מי שנקבע ה"אחראי" באותו משרד.
לפי התקשי"ר, עם קבלת תלונה המעלה חשד לעברת משמעת, על האחראי לדווח לנציבות שירות המדינה (להלן - נש"מ).
אם הגיעו לאחראי תלונה או ידיעה המעוררות חשש שעובד במשרד עבר עברה פלילית הקשורה למילוי תפקידו או שאינה קשורה לתפקידו אך יש עמה קלון, יעביר האחראי את התלונה או את הידיעה מיד למשטרת ישראל, ובו-בזמן יודיע על כך לנש"מ.
תלונות על עובדי מס הכנ סה מתבררות על ידי שלושים עובדי היחידה לביקורת פנים של הרשות, ותלונות על עובדי המכס ומע"מ מתבררות על ידי ששת עובדי יחידת קצין הביטחון (קב"ט) של המכס ומע"מ, אלו ואלו הוכשרו והוסמכו לתפקיד חוקרי משמעת על ידי נש"מ.
ברשות קיים מאז 1989 נוהל לטיפול בעובד שעבר ע ברת משמעת.
על פי הנוהל, את ההחלטות בדבר דרכי הטיפול תקבל ועדה בהרכב סגן מנהל הרשות למינהל, נציג הלשכה המשפטית, מבקר האגף, מנהל תחום ביקורת ביחידה לביקורת פנים של הרשות ונציג נש"מ (להלן - הוועדה המייעצת).
הוועדה המייעצת תדון באמצעי המשמעת שיש לנקוט כלפי עוברי העברות.
מדוח מבקר הרשות מתברר כי מתחילת ינואר 2004 עד סוף נובמבר 2006 התקבלו 1,360 :תלונות341 ,מהן היו מוצדקות130 ,היו מוצדקות חלקית634 לא היו מוצדקות, ובאשר ל- 255 .
תלונות עדיין לא הסתיימו הטיפול והבירור81 :מהתלונות היו בנושא אבטחת מידע36 מהן היומוצדקות, 24 לא היו מוצדקות, ובאשר ל-21 .
תלונות טרם הסתיים הבירור בחודשים פברואר -יולי 2007 בדק משרד מבקר המדינה את טיפול הרשות בתלונות נגד עובדיה בנושאי משמעת ואבטחת מידע.
נבדקו תלונות שהתקבלו מינואר 2004 וכמה תלונות משנת 2003 שהטיפול בהן נמשך זמן רב.
הבדיקה נעשתה ביחידה לביקורת פנים וביחידה לאבטחת מידע של הרשות וביחידת הקב"ט של המכס ומע"מ.
בירורי השלמה נעשו באגף המשמעת בנש"מ.
"כאמור, על פי התקשי"ר יש לנתב את התלונות ל"אחראי התברר בביקורת כי ברשות אין גורם מטפל אחד.
בתלונות הנוגעות לאגף מס הכנסה מטפל מבקר הפנים של הרשות, ובתלונות הנוגעות לאגף המכס ומע"מ מטפל הקב"ט של אגף המכס ומע"מ.
במצב זה הטיפול עלול להיות לא אחיד.
בביקורת נמצא כי אין הקב"ט מנהל רישום בנוגע לתלונות שטיפל בהן, אלא רק רישום זמני בנוגע לתלונות המצויות בעיצומה של בדיקה.
הקב"ט אף אינו מיידע את מבקר הפנים בדבר התלונות שהוא מטפל בהן.
משמעות הדבר היא שאין בקרה על פעילות הקב"ט (ראו גם בהמשך באשר לאי -דיווח לנש"מ), וכך אי -אפשר לדעת אם ואיך טופלו התלונות.
הקב"ט השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי "החל מחודש נובמבר 2007 , ע"פ הוראת הסמנכ"ל הבכיר למינהל, נקבע פורמט לדיווח על כל תלונה.
הדיווחים יוזנו למחשב ע"י הגורם האחראי ויועברו באופן ממוחשב לנש"מ".
כאמור, כל תלונה שמתקבלת צריכה להיות מדווחת לנש"מ נמצא בביקורת כי בדרך כלל לא דיווחה הרשות לנש"מ לא על תלונות שקיבלה ואף לא על חקירות בקשר אליהן, אלא רק לאחר שהחקירה הסתיימה והמקרה עלה לדיון בוועדה המייעצת.
מינואר 2006 ועד15 בנובמבר 2006 נבדקו ברשות388 תלונות, מהן233 בנושאי משמעת, טוהר המידות ואבטחת מידע.
הרשות דיווחה לנש"מ בשנת 2006 רק על85 .
מקרים של בירורי תלונות77 מהם הועברו בסיום הבדיקה לטיפול אגף המשמעת של נש"מ, ובשמונה טיפלה הרשות טיפול עצמאי.
מבקר הפנים של הרשות השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 : "לקחנו את העניין לתשומת הלב ונפעל בעתיד ביתר הקפדה, כך שמערכת נש"מ תעודכן בהתאם".
משרד מבקר המדינה מצא שני מקרים שבהם בדקה נש"מ, אחד ב - 2005 והשני ב - 2006 , עברות משמעת של מנהלים ברשות.
נש"מ הציעה שהרשות תתרה בעובד אחד ותנזוף בעובד שני, ואולם הרשות החליטה להימנע מלעשות כן בלא הנמקות ובלא תיעוד הולם.
לדעת משרד מבקר המדינה, משהועברו ענייני משמעת לטיפולה של נש"מ, על הרשות לשקול בכובד ראש את המלצות נש"מ בדבר הטיפול שיש לנקוט בעניין המשמעת.
אמנם לא חלה על הרשות חובה לאמץ את המלצות נש"מ, אבל החלטות שאינן מאמצות המלצות אלו יש לתעד בצירוף נימוקים מפורטים, מבוססים היטב ומלווים באסמכתות בדבר הסיבות לדחיית ההמלצות ולקבלת החלטות אחרות.
עם איחוד אגפי המסים בספטמבר 2004 נכלל שירות עיבודים ממוכנים של הרשות (להלן - שע"מ) במסגרת הרשות.
שע"מ הוא גוף מקצועי המתמחה במחשוב ובמערכות מידע, משרד האוצר 307 .
ועל כן לביצוע ביקורת ולבירור תלונות על עובדי שע"מ הקשורות לענייני מחשוב נדרש עובד הבקי בתחום זה.
עד מועד סיום הביקורת, יולי 2007 , לא מונה ביחידה לביקורת פנים עובד בעל כישורים מתאימים לביצוע בדיקות מקצועיות בשע"מ.
משום כך התלונות על עובדי שע"מ הקשורות לענייני מחשוב אינן מטופלות.
הרשות הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי פנתה לנש"מ בקשר לכך, ונענתה כי העניין יידון לאחר הבחינה הכוללת באשר למבנה רשות המסים.
עברות בנושא אבטחת מידע .
הרשות מנהלת מאגר נתונים לצורך עריכת שומות לנישומים, והוא מכיל פרטים רבים מגוונים ורגישים על רמת חייהם.
לפיכך נודעת חשיבות רבה לאבטחת המידע האגור מפני ניצול לרעה.
בחוקי המס השונים נקבעו הו ראות בדבר חובת הסודיות ואי -גילוי ידיעות; כך גם בחוק העונשין, התשל"ז - 1977 : "עובד הציבור שמסר, ללא סמכות כדין, ידיעה שהגיעה אליו בתוקף תפקידו, לאדם שלא היה מוסמך לקבלה .
דינו מאסר שלוש שנים".
על פי הוראות חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א - 1981 , ותקנות הגנת הפרטיות (תנאי אחזקת מידע ושמירתו וסדרי העברת מידע בין גופים ציבוריים), התשמ"א- 1986 , יש לקבוע, בין היתר, סדרי ניהול של מאגר מידע וכללי הרשאות לצורך גישה אליו וכן סדרי בקרה לגילוי פגיעה בשלמות המידע.
הפרת החובה לנקוט אמצעים לאבטחת מידע היא עברה שהעונש בגינה הוא מאסר.
חוק הסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח - 1998 , מטיל חובה על גוף ציבורי למנות אחראי לארגון ולביצוע של פעולות לאבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות ולפיקוח עליהן.
בספטמבר 2005 ,פרסם משרד ראש הממשלה "נוהל מסגרת לאבטחת מידע".
על פי הנוהל הממונה על אבטחת המידע במשרד הוא המוסמך ליישם את מדיניות אבטחת המידע, לערוך ביקורות ולקבוע שאירועים מסוימים הם חריגים.
באחריות הממונה לבקר את הפעילויות הממוחשבות הנעשות במשרד כדי לוודא שהמשרד עומד בדרישות החוקים, התקנות והנהלים באשר לאבטחת המידע.
לשם כך עליו להשתמש בכלים טכנולוגיים לבדיקת אבטחת מידע.
בכל אחד משני האגפים ברשות יש ממונה על אבטחת מידע: באגף מס הכנסה הממונה כפופה לסמנכ"ל למינהל, ובאגף המכס ומע"מ - לקב"ט.
הממונים על אבטחת המידע ברשות הוסמכו כחוקרים.
היקף הפעילות גורמים שונים פרטיים ותאגידיים, יש להם עניין במידע האגור ברשות, ועל כן עובדי הרשות המחזיקים בהרשאה להשתמש במידע חשופים לפיתויים בתמורה להמצאת המידע.
באגף מס הכנסה 26 משרדי שומה ו-10 משרדי מיסוי מקרקעין, ובהם כ- 3,100 עובדים בעלי הרשאה כזאת.
בכל חודש עובדי האגף עושים בממוצע כ-20 מיליון פעולות מחשב, וכל פעולה נרשמת ביומן המחשב.
מתפקידה של הממונה על אבטחת המידע לעשות בדיקות ובקרות ביומן זה כדי לאתר שימושים לא ראויים במאגר המידע.
לממונה על אבטחת המידע יש גם משימות אחרות.
במצב זה, כפי שעולה מתשובת הממונה על אבטחת מידע היא "לא יכולה לבדוק את כל פוטנציאל המקרים לגביהם קיים חשש לעברות אבטחת מידע".
כזה הוא גם המצב באגף המכס ומע"מ, שבו כ - 1,800 .
עובדים בעלי הרשאה להשתמש במאגר המידע לפיכך על הנהלת הרשות לבחון את אופן ביצוע הבדיקות כדי למנוע ניצול לרעה של המידע האגור ברשות ולהרתיע מן העברה.
הרשות הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי מאז מועד הביקורת נוספו שתי עובדות ליחידה לאבטחת מידע במס הכנסה.
אי-בהירות באשר לטיפול בעברות על פי הוראות נוהל המסגרת לאבטחת מידע שפרסם משרד ראש הממשלה, בדיקתה של אבטחת המידע היא בסמכות הממונה במשרד על אבטחת המידע.
התברר כי באגף מס הכנסה הייתה אי-בהירות באשר לזהות המטפלים בעברות של ניצול מידע לרעה.
לעתים בדקו עובדי היחידה לביקורת פנים מקרים שיש בהם גם היבטים של עברות אבטחת מידע.
כך נוצר מתח בין שני הגופים ונפגע הטיפול.
להלן דוגמה לפגיעה כזאת: הממונה על אבטחת המידע ברשות מצאה כי בחודשים אפריל-יולי 2005 שלפה עובדת הרשות83 .
פעמים מידע על חברים מאזור מגוריה ועל קרובי משפחה המידע ששלפה כלל פרטים אישיים ופרטים על מצב החשבון, על נדל"ן, על הכנסות ועוד.
כן שלפה העובדת מידע ונתוני משכורת על נישומים שכירים שאין להם תיק במס הכנסה.
הוועדה המייעצת שדנה בממצאי הבדיקה בינואר 2006 החליטה להעביר את המקרה לנש"מ לצורך הגשת תובענה לבית הדין למשמעת, ואולם לא נקבע מי הגוף שצריך להמשיך בטיפול.
התברר כי המקרה לא נרשם בנש"מ.
בשל חוסר הבהירות השורר ברשות בתחום זה לא המשיכה שום יחידה ברשות לטפל בנושא.
בעקבות הביקורת הועברו הממצאים לנש"מ, אך בשל העיכוב חלה התיישנות על העברה, ולא ננקטו אמצעי משמעת כנגד העובדת.
משרד מבקר המדינה, מעיר לרשות כי עליה לקבוע מדיניות ברורה בכל הקשור לטיפול באבטחת המידע, לקבוע גורם אחד לטפל בנושא זה ולעגנה בנוהל.
למותר לציין שיש לנסח את הנהלים על פי הוראות נוהל המסגרת לאבטחת מידע שפרסם משרד ראש הממשלה.
חוסר טיפול בעברות אבטחת מידע נוכח רגישות המידע שבמחשב חשוב לפעול במהירות ובתקיפות כנגד העבריינים כדי להרתיע מעברות בתחום אבטחת המידע.
התברר כי באגף מס הכנסה נתפסו עובדים עוברים עברות של אבטחת מידע, אבל הטיפול בעניינם התמשך.
אם אין מרתיעים את העובדים שסרחו, הם עלולים להוסיף ולעבור עברות בתחום אבטחת המידע.
לדוגמה, באוגוסט 2003 ,הגישה הממונה על אבטחת מידע במס הכנסה לממונה עליה דוח ולפיו דלה עובד מידע על נישומים שאשתו מייצגת.
הממונה לא קיבלה הנחיות להמשך הטיפול, והיא לא שלחה תזכורת לקבלת הנחיות.
בפברואר 2004 הגישה הממונה על אבטחת מידע לממונה עליה דוח נוסף על העובד הנדון, ובו צוין כי שוב נמצא שהעובד דולה מידע אסור על נישומים שאשתו מייצגת.
גם בעקבות הדוח הזה לא קיבלה הממונה כל הנחיה להמשך הטיפול, ושוב היא לא שלחה תזכורת.
בנובמבר 2004 שוב נתפס העובד באותן עברות, ובעקבות זאת הגישה הממונה דוח נוסף וציינה שמדובר בדוח שלישי בנדון.
רק לאחר הגשת הדוח השלישי, בפברואר 2005 , הועבר הטיפול לנש"מ כדי שיגיש תובענה לבית הדין למשמעת.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין מקום להבליג במ קרים כה חמורים של ניצול לרעה, ויש למצות את הדין עם העבריינים מיד עם תפיסתם.
האפשרות שניתנה לעובד לפגוע פעם אחר פעם בסודיות המערכת ובפרטיות הנישומים יש בה ללמד על התנהלות לא תקינה וחמורה.
בקרה של אבטחת המידע במשרדי השומה באוגוסט 2000 הוכנסה שאילתת מחשב לש ימוש מנהלי משרדי השומה, המאפשרת להם לעקוב אחר השימוש שעושים עובדי משרד השומה במגוון השאילתות.
כך מנהל משרד השומה יכול לבחון את השימוש שכל עובד ועובד עושה במחשב ולאתר חריגים.
נמצא כי רוב מנהלי משרדי השומה השתמשו בשאילתה זו מעט מאוד, וכך לא נוצל אמצעי בקרה חשוב המתריע על שימוש אסור במידע.
להלן דוגמה לעברה שהייתה יכולה להימנע אילו נעשה שימוש בשאילתה: בדוחות חריגים שבדקה הממונה על אבטחת מידע ברשות במרס 2006 נמצא כי עובד הפיק מידע רב ורגיש על מספר רב של נישומים אשר תיקיהם אינם מתנהלים בתחום משרדו.
המשותף לנישומים אלו: הוגשה נגדם תביעה בבית משפט.
בחקירת הרשות והמשטרה התברר שבספטמבר 2006 נעצר העובד בחשד למכירת מידע ל -18 חוקרים פרטיים.
משרד מבקר המדינה בדק באמצעות שאילתת הניהול שהוזכרה לעיל את השימוש שעשה העובד הנדון במחשב.
נמצא כי העובד החל בפעילותו האסורה לפחות מנובמבר 2005 .
נראה שאילו היה פקיד השומה במשרד שבו הועסק העובד בוחן את השימוש שעושים עובדי משרדו בשאילתות המחשב, היה אפשר לאתר את השימוש החריג במחשב סמוך לתחילת הפעילת האסורה, ולא בחלוף שנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת הרשות להנחות את מנהלי משרדי השומה להשתמש באופן תכוף בשאילתת הניהול שניתנה להם ולסייע בכך לפקח על אופן השימוש של עובדיהם במידע.
על היחידה לאבטחת מידע, כיחידת מטה, לוודא שהם אכן עושים זאת.
בתשובת הממונה על אבטחת מידע נאמר כי "בכוונת מחלקת אבטחת מידע להפיץ נוהל רענון לנוהל הקיים".
 רשות המסים מקבלת תלונות על עברות לכאורה שעברו עובדיה, ועל הרשות לפעול לבירור התלונות.
נוסף לענישת העבריינים, חשוב לשמור על צביונה של הרשות כגוף נאמן הגובה מסים גבייה שוויונית והמגן על המידע הרב והרגיש בקשר לנישומים המצוי אצלו.
על הרשות לקבוע נוהלי עבודה בר ורים, ובייחוד בנושא אבטחת מידע, זאת כדי שכל תלונה תטופל כהלכה עד למיצוי הדין עם עוברי העברות, אם אכן עברו עברות.
חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה1 ,)ורכישההתשכ"ג - 1963 (להלן- החוק או חוק מסמ"ק), מטיל מס על שני הצדדים ב מכירת זכות במקרקעין המצויים בישרא ל ובפעולה באיגוד מקרקעין.
המס משולם על ה"שבח", שהוא הרווח שצמח למוכר ממכירת המקרקעין.
מס הרכישה מוטל על הרוכש כשיעור משווי הרכישה, מס מכירה מוטל על המוכר כשיעור מסכום העסקה.
בעשור האחרון נעשו בחוק כ -20 שינויי חקיקה הקובעים הלכות חדשות .
עובדי המשרדים למיסוי מקרקעין המופקדים על בדיקת העסקאות (להלן - מפקחי מסמ"ק), נדרשים על כן לגלות בקיאות רחבה.
הטיפול במיסוי מקרקעין ברשות נעשה באמצעות עשרה משרדים אזוריים ברחבי הארץ.
בשנת 2006 גבתה הרשות מסי מקרקעין בסך כ-5 .
מיליארד ש"ח בחודשים אפריל-יולי 2007 בדק משרד מבקר המדינה את הטיפול של הרשות בהצהרות על עסקאות בזכויות במקרקעין ואת עריכת השומות למס שבח, מס רכישה ומס מכירה.
עוד נבדקו עניינים הקשורים לפעילות ועדות הערר הפועלות לפי חוק מסמ"ק.
הביקורת נעשתה בשלושה משרדי מסמ"ק - מרכז, נתניה, ונצרת, ובמשרד פקיד שומה ירושלים 3.
1 בהחלטת הכנסת מיום 11.
08 בוטל מס המכירה למפרע מאוגוסט 2007 .
מס המכירה הוטל רק על מכירת מקרקעין שנרכשו לפני ה- 7.
נערכה במחלקה לשומת מקרקעין שברשות ובמשרד פקיד שומה חקירות צפון של מס הכנסה, וכן במשרד המשפטים ובהנהלת בתי המשפט.
לפי סעיף 73 בחוק, כל מי שעשה עסקת מקרקעין חייב לדווח עליה למשרד מסמ"ק האזורי, ולציין בד יווח את יום המכירה ושווי המכירה, את יום רכישת הנכס ושוויו בעת שנרכש בידי המוכר, ואת הניכויים והתוספות שהוא דורש לעניין חישוב השבח.
החוק מאפשר לנישום לבחור את אופן הדיווח על העסקה: "הצהרה" שהיא דיווח בלבד על העסקה, או "שומה עצמית", שבה נוסף לדיווח חישוב של סכום המס בגין העסקה.
הרשות הכינה לצורכי ההצהרה טופס מפורט, כנובע מסמכות המנהל לקבוע טפסים, שבו פרטים רבים הנוגעים לעסקה, שלפיהם אפשר ללמוד על מהות העסקה ושוויה.
מרוח פסק דין של בית המשפט העליון עולה כי אי מילוי הפרטים הנוספים שבטופס כמוהם כהצהרה בלתי נכונה2 .
בשנת 2004 הוקמה ברשות ועדה לבחינת שינוי תכנית העבודה (להלן - הוועדה).
בדוח שפרסמה הוועדה בינואר 2005 נכתב בין היתר: ".
לעתים קרובות מוגשות הצהרות חלקיות ללא אחד המרכיבים הקבועים בחוק".
הוועדה הצביעה על חוות דעת משפטית מטעם הרשות בנוגע למעמד ההצהרה החל קית, הנובעת מפסק הדין האמור, והמליצה כי "הצהרה חסרה תיחשב כ-'הודעה על ביצוע עסקה' עד להשלמת הפרטים החסרים.
משמעות המלצה זו היא שאין הגבלה על משך הזמן העומד לרשות מסמ"ק לעריכת השומה הסופית.
הוועדה המליצה על נקיטת מהלכים משלימים: הטלת קנס בגין אי-הצהרה במועד , פרסום הוראת ביצוע3 חדשה שתקבע דרכים להחמרת הענישה בגין דיווח חסר.
משרד מבקר המדינה בדק את הנהוג במשרדים בנוגע להצהרות לא מלאות.
התברר שמשרדי מסמ"ק רואים הצהרה כמלאה גם אם מולאו בה רק הפרטים הקבועים בסעיף 73 לחוק.
בכל שלושת המשרדים שנבדקו, הצהרה שכללה את הפרטים הללו, התקבלה כהצהרה מלאה, גם אם לא מולאו בה הפרטים האחרים הנדרשים בטופס.
בפסק הדין שצוין לעיל הזכיר בית המשפט כלי נוסף העומד לרשות מסמ"ק לטיפול בהצהרות לא נכונות, והוא סעיף 96 " :לחוק הקובעהמנהל או מי שהורשה לכך על ידיו רשאי לצורך ביצוע חוק זה - לדרוש מכל אדם, שהמנהל סבור שיש בידו מסמכים, שימסור לו תוך זמן שייקבע בדרישה, כל הסכם, תעודת קניין, פנקסים, פנקסי רישום, חשבונות, מסמכים וכל תעודה אחרת או ידיעה שברשותו הדרושים למנהל לצורך חוק זה .
בשלושת המשרדים שנבדקו התברר כי עובדי מסמ"ק מיעטו להשתמש בסעיף זה לצורך השלמת הפרטים החסרים, וכך חלה פגיעה ביכולת לגבות מס אמת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדי מסמ"ק לעשות שימוש בכלים החוקיים העומדים לרשותם, ולתבוע שהטפסים ימולאו כנדרש ויצורפו אליהם כל המסמכים הרלוונטיים, כדי שהמפקחים יוכלו לבדוק את השומות בצורה מעמיקה.
2 ע"א2/80 מרים ברגר נ' מנהל מס שבח מקרקעין, פד"א י"ד 232 .
הוראת ביצוע הן הנחיות מטעם מטה הרשות למשרדים בעניינים מקצועיים משרד האוצר 287 .
זאת ועוד, על פי הנוהל הקיים במשרדי מסמ"ק, גם במקרים בהם מולאו הטפסים כנדרש, עובדי מסמ"ק אינם מזינים למחשב את כל הפרטים שנכללו בהם ואינם סורקים את המסמכים שעליהם התבססה השומה.
רק חלק קטן מהנתונים הרלוונטיים לעסקה (אלה הנקובים בסעיף 73 לחוק), מוזנים לבסיס המידע הממוחשב של עסקאות מקרקעין.
בשל היעדר מידע, בזמן עשיית שומות יש צורך לאתר את התיק הפיזי ולהסתמך עליו - פעולה הכרוכה בטרחה ובבזבוז משאבים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי יש מקום להנהיג, בדומה לנהוג במס הכנסה, אפשרות דיווח ממוחשבת למסמ"ק; כשלאחר בדיקת הנתונים הם ייכללו בבסיס המידע.
לכך עוד יתרון: אכיפה על הנישום להזין שדות מסוימים בטופס שיוגדרו כשדות חובה.
כמו כן, על הרשות לבחון את הנתונים הנדרשים בטופס, ואם היא סבורה שחלק מהם אינם חיוניים, עליה לעדכן את הטופס בהתאם.
בתשובתה הודיעה הרשות כי החל בתוכנית העבודה של שומת מקרקעין לשנת 2008 ייווצר קשר באמצעות האינטרנט4 .
לבסיס המידע של הרשות 2.
כ-75% מעסקאות המקרקעין הן מכירות של דירות מגורים.
לפי החוק, "דירת מגורים מזכה", היא דירה ששימשה בעיקר למגורים לפני מכירתה (לפי נוסחה הקבועה בחוק), והיא פטורה ממס שבח.
דירות שהושכרו לעסקים, אינן זכאיות לפטור.
הועלה כי למשרדי מסמ"ק אין נוהל הקובע כיצד יש לברר שאכן מדובר ב-"דירת מגורים מזכה".
בטופס הדיווח לא נדרש המוכר להצהיר אם הדירה הושכרה או לא ולאיזו מטרה שימשה.
האגף גם אינו יכול להסתמך על נתוני אגף מס הכנסה, משום שרוב משכירי הדירות אינם רשומים במס הכנסה (מקצתם אינם חייבים לפי החוק לדווח על הכנסותיהם משכירות, ומקצתם חייבים לדווח אך אינם עושים זאת).
לדעת משרד מבקר המדינה, נדרש כי משרדי מסמ"ק יקבעו נהלים לביצוע בדיקות בדבר השימוש בדירות לגביהן נדרש פטור ממס.
בנייה ללא היתר, בנוסף על היותה עבירה פלילית, גורמת לאוצר המדינה הפסד, שכן בהיעדר רישיון בנייה לא נגבים היטלי פיתוח, היטלי השבחה, ואגרות בניה5 .
במצב זה גם יתכן ונגרמת אפליית מס: לא זו בלבד שעברייני הבניה אינם משלמים היטלים ואגרות כאמור, אלא שמתאפשר להם לשלם פחות מס בעת מכירת הנכס, הואיל ושווי נכס שלא מגולמים בו תשלומי ההיטלים האמורים קטן יותר.
חלק ניכר מהבנייה הלא חוקית הוא על קרקע שיועדה לשימושים חקלאיים ("קרקע חקלאית").
בשנת 2000 החליטה הממשלה6 כי מינהל מקרקעי ישראל ירכז מידע ממוחשב ומפורט בקשר לכל מי שמשתמש שימוש חורג בקרקע חקלאית.
כמו כן המליצה ועדת שרים להתקין תקנות שלפיהן לא יוכר ניכוי ממס של כל הוצאה הנובעת משימוש בלתי חוקי בקרקע חקלאית.
המלצה זו עולה בקנה אחד עם פסק דין של בית המשפט .
4 על פי תוכנית העבודה של הרשות, הדיווח באמצעות האינטרנט אמור להיעשות ע"י הזנת פרטי העסקה ע"י הנישום ישירות לסימולטור המחשב את מס השבח, כך שהנישום יוכל להדפיס את תוצאת החישוב ולהגישה, חתומה על ידו, כשומה עצמית.
לאחר בדיקה, יכללו נתוני העסקה במאגר הרשות.
5 ראו לדוגמה תיעוד דיון בכנסת, בועדת המשנה של ועדת הפנים ואיכות הסביבה לנושא תכנון ופיתוח עיר הכרמל, פרוטוקול מס' 2 , מיום21 במרס 2005.
6 /החלטה מס' תמ 46 של ועדת שרים לענייני תיאום, מינהל וביקורת המדינה מיום 2.
2000 , שקיבלה תוקף של החלטת ממשלה ביום 27.
העליון7 :שקבע "אין להתיר ניכוי ממס הכנסה, הוצאה שנעשתה תוך כדי עבירה על החוק, או שהיא עשויה לסכל מדיניות הנובעת מחוק המדינה או מפעולה לגיטימית של הממשלה בעניין בעל חשיבות ציבורית".
עד מועד סיום הביקורת לא הותקנו תקנות כאמור.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהרשות תפעל להאיץ את התקנת התקנות.
כמו כן ראוי לשקול כי במסגרת התקנות יאסר ניכוי ממס של כל ההוצאות על בניית מבנה בלתי חוקי ולא רק בבניה על קרקע חקלאית.
הואיל ואיסור ניכוי ממס על השקעות בנכס אינו רלוונטי למי שאינו דורש ניכוי הוצאות בעת המכירה (כמו בעת מכירת דירה שנבנתה בבנייה עצמית), על הרשות לבחון הטלת הגבלות נוספות שיהיו רלוונטיות גם למי שאינם דורשים ניכוי הוצאות.
,לבירור הסבירות של נתוני העסקה כפי שדווחו למפקחי המס הקובעים את השומה עליהם להסתייע בבסיסי מידע שיש בהם נתונים מפורטים על עסקאות מקרקעין.
ברשות מנוהל בסיס המידע היחידי שיש למדינה בכל הנוגע למחירי נכסי מקרקעין.
(א) הביקורת העלתה כי מאגר המידע הקיים ברשות כולל נתונים לא עדכניים, וכן נתונים חלקיים, ובשל כך נגרם נזק של ממש למערכת המיסוי: (1) חלק מהמידע שבמאגר בקשר לבעלויות על נכסי מקרקעין, מקורו בנתונים שרוכזו לצורך חוק מס רכוש 8 וקרן פיצויים, התשכ"א - 1961 (להלן- מס רכוש).
על פי הוראות הרשות, אמורים מפקחי מסמ"ק לעדכן את הקובץ בעת הפקת השומות.
אולם עדכון הקובץ לוקה בחסר; שכן מפקחי המס יכולים להפיק שומה גם ללא עדכון הקובץ.
(2) הנתונים על רכישות נדל"ן אמורים לשמש גם את אגף המודיעין והחקירות ברשות לצורך העשרת המידע על נחקרים פוטנציאליים.
אולם העדכון הדל של המאגר פוגע בעדכון מאגרי הנתונים של אגף המודיעין והחקירות.
(3) לרשות יש קובץ מידע נוסף (הכרמ"ן - כרטסת רישום נכסים), ממנו אפשר להפיק מידע על מחירי השוק של עסקאות מקרקעין.
עד לשנת 2007 אפשר היה לערוך שומות ללא רישום במאגר הכרמ"ן, כך התאפשר לא להעביר לכרמ"ן נתונים של עסקאות רבות.
הקובץ גם חסר פרטים שיש להם רלוונטיות לקביעת המחיר, כמו: הקומה בה מצויה הדירה, קיום חניה ומעלית; מצב זה לא שונה במסגרת התיקון האמור ב- 2007 .
בנוסף לכך, מטבע הדברים לא כל העסקאות נבדקות לעומקן לפי תכנית העבודה בשומה (ראו להלן).
בכרמ"ן לא מצוין איזו עסקה נכללה בתכנית ואיזו לא; לכן ייתכן שמחיר עסקה שלא נבדקה ישמש לצורך הערכת מחיר בעסקה אחרת.
(4) לצורך הזנת נתוני עסקה למאגרי המידע של הרשות, לא נדרש שהמערכת הממוחשבת תזהה את המוכר כבעלים הרשום של הנכס.
בשל כך אגף מסמ"ק רושם ומאשר עסקאות לא מעטות גם כאשר המוכר אינו הבעלים הרשומים של הנכס (ראו בעניין זה גם בהמשך בפרק הדן במסמ"ק נצרת).
בנסיבות אלו, אי אפשר להסתמך על נתוני מאגר המידע של הרשות בלבד, לשם בדיקת מחיר השוק של עסקאות, ויש צורך להשלים נתונים ממקורות אחרים - דבר הכרוך בהקצאת משאבים.
7 ע"א 507/5 9 אוצר לאשראי של הפועל המזרחי בע"מ נ' פקיד השומה למפעלים גדולים, תל-אביב, פ"ד ט"ו(3 ) 2213.
8 בשנת 2000 הועמד מס רכוש על שיעור של0%.
לעניין עדכון קובץ הנדל"ן השיבה הרשות: "החל משנת 1983 קיים מאגר מידע לגבי מצבת הנכסים הנמצאת בבעלות כל אדם/תאגיד".
משרד מבקר המדינה מעיר בעניין קובץ הנדל"ן, כי חלק גדול מבעלי הנכסים בישראל רכשו אותם לפני שנת 1983 .
)(ב לנוכח האיכות הדלה של מאגרי המידע שבידי הרשות, וכדי שיהיו לרשותה פרטים הנדרשים לעריכת שומות, יש מקום להיעזר בבסיסי מידע רלוונטיים של גופים מחוץ לרשות, כגון: ועדות התכנון והבנייה המקומיות והמחוזיות הפועלות לפי חוק התכנון והבנייה התשכ"ה - 1965 ; לשכת רישום המקרקעין (הטאבו) שבה נעשה הרישום ומועברות הבעלויות על נכסים; הרשות המקומית - על השימוש הממשי בנכס (להבדיל מהייעוד); מינהל מקרקעי ישראל; המרכז למיפוי ישראל.
התברר, כי מידע מעין זה אינו מועבר לרשות באופן שוטף ומוסדר.
כך קורה שבעריכת השומה נסמך המפקח על מידע חלקי, ונפגעת יכולתו להעריך את שווי הנכס.
יצוין שהקשר עם הטאבו חשוב גם לצורך מניעת זיופים, כגון זיוף אישורי מסמ"ק הנדרשים לצורך רישום הנכסים בטאבו, כפי שארע לדוגמא במסמ"ק נצרת.