HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עם זאת, לפרסום מדדי שירות המתייחסים לביטוחים קבוצתיים יכולות להיות כמה תועלות: ) - הגברת התחרותיות 2( ;) - סיוע לבעל הפוליסה הקבוצתית בבחירת חברת ביטוח 1( ) - כלי לקבלת החלטה לחלק 3( ;בין חברות הביטוח בתחום הביטוחים הקבוצתיים מן הציבור היכול לבחור בפוליסה פרטית או קבוצתית, המאפשר לבחון באיזה מסוגי ) - מתן אפשרות לרשות 4( ;הפוליסות ניתן לקבל שירות טוב יותר מחברה מסוימת שוק ההון לבחון אם חברה מסוימת מעניקה עדיפות למבוטחים שלה בפוליסות קבוצתיות על פני פוליסות פרטיות, או להיפך, ונקיטת צעדים בהתאם.
רשות שוק ההון כתבה בתשובתה כי "אופן פרסום המוצע בסעיף זה אינו מתאים למדדי השירות ואינו ישים מבחינת היקפי המכירות של כל פוליסות.
בהצעת המבקר יש לייצר עומס נתונים מיותר לצרכנים (בניגוד לבעלי פוליסות קבוצתיות אשר נעזרים ביועצי ביטוח מקצועיים המסוגלים לעבד נתונים מורכבים יותר)".
בתחום ביטוחי הבריאות 2018 בדיקת משרד מבקר המדינה ביחס לנתוני שנת העלתה כי ככלל, שיעור התביעות המתקבלות גבוה יותר בביטוחים קבוצתיים בהשוואה לביטוחים פרטיים.
זאת ועוד, הבדיקה העלתה כי חברות הביטוח נוטות גם לטפל מהר יותר בתביעות ביטוחי בריאות בפוליסות קבוצתיות בהשוואה לפוליסות פרטיות.
נוסף על כך, נראה כי מבוטחים בפוליסות פרטיות מרבים, באופן יחסי, להגיש תלונות לרשות שוק ההון כנגד חברות הביטוח, בהשוואה למבוטחים בפוליסות קבוצתיות.
על פי חוזר איסוף מידע סטטיסטי, נדרשות חברות הביטוח, נוסף על העברת מידע כמותי לרשות שוק ההון על אודות האופן שבו טופלו תביעות ביטוח, לפרסם מידע דומה גם באתרי המרשתת שלהן.
מטעמי הגנה על סודיות מסחרית, הפרסום האמור אינו אמור להציג מספרים מוחלטים של תביעות אלא אחוז מכלל התביעות בתת-הענף.
בדרך כלל מעסיק או ארגון.
155 אסדרת שוק ביטוחי הבריאות המסחרייםאסדרת שוק ביטוחי הבריאות המסחריים605 פרק שני: משרדי הממשלה - משרד האוצרפרק שני: משרדי הממשלה - משרד האוצר המידע שחברות הביטוח מפרסמות באתרי המרשתת שלהן, לפי הנחיית רשות שוק ההון, כולל את הנתונים הסטטיסטיים המאחדים את נתוני הביטוח הקבוצתי ואת נתוני הביטוח הפרטי, וזאת על אף הפערים הבולטים כאמור, אצל חלק מהחברות בנתוני שיעור תשלום התביעות ומהירות הטיפול בתביעות בין ביטוחים פרטיים לביטוחים קבוצתיים.
פרסום נתונים בדרך זו, לפי הנחיותיה של רשות שוק ההון, עלול לגרום לכך שהציבור המבקש לרכוש ביטוח פרטי יסתמך על נתונים מוטים המתייחסים גם לביטוחים קבוצתיים.
במסגרת עבודת המטה שערכה רשות שוק ההון היא לא בחנה את ההצדקה העניינית לשימוש או לאי-שימוש בנתוני הביטוחים הקבוצתיים.
כך למשל, בעבודת המטה שהתייחסה למדד תשלום התביעות נכתב כי "עבור מוצר/שירות המבוזר לשירות פרט ושירות קבוצתי הוגדר סטנדרט אחיד לזוג המוצרים ובהתאם לציוני החברות הוחלט האם לאחד את ציון המוצר/שירות".
בתשובת הרשות נכתב כי "בהתאם לנתונים המדווחים לרשות, הוחלט בחלק מהמוצרים לכלול גם ביטוחים קבוצתיים מקום שהיתה לכך הצדקה/ לא היתה אפשרות לייצר הבחנה.
על מנת לשמור על האחידות של המוצר הבסיסי הנמדד על ידי הרשות".
לאור הממצאים בדבר הפערים שביחסן של מרבית חברות הביטוח לתשלום תביעות בביטוחי בריאות פרטיים בהשוואה לביטוחי בריאות קבוצתיים, ראוי שרשות שוק ההון תמצא דרך להציג פערים אלו לציבור ותבחן אם יש צורך לנקוט אמצעים נוספים להסדרת פעילותן של חברות הביטוח באישור תביעות.
606 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינההשפעה אפשרית של מדדי השירות על השירות לציבור כפי שפורט לעיל, אחת ממטרות רשות שוק ההון בפרסום מדדי השירות היא ליצור מגמת שיפור בשירות שחברות הביטוח נותנות לציבור, וזאת כתוצאה מהתחרות שתיווצר בין החברות אם הן יאמינו כי למדדים אלו יש השפעה על בחירת הצרכנים בחברה מבטחת.
בחינת רכיבי מדדי השירות בתחום ביטוחי הבריאות, מעלה חשש כי מדדי השירות במתכונתם הנוכחית עלולים, נוסף על תחרות בין חברות הביטוח, לעודד גם תופעות שליליות אשר יביאו לשיפור במדד המחושב לחברות הביטוח אך בד בבד לפגיעה בציבור המבוטחים.
להלן דוגמאות: : כיוון שרכיב שיעור תשלום התביעות במדד השירות .
שיעור תשלום התביעות 1 מביא בחשבון את שיעור התביעות שבהן שולם סכום כלשהו לתובע, בלי לתת ביטוי לחלק הסכום ששולם מכלל התביעה, עולה החשש כי חברות ביטוח אומנם יגדילו את מספר התביעות שבהן מבוצע תשלום לתובע, אולם "יפצו" על כך באמצעות הפחתת התשלומים לתובעים בתביעות שממילא היו מתקבלות.
: בהתאם לחוזר איסוף מידע סטטיסטי, חברות .
מהירות תשלום התביעות 2 הביטוח נדרשות לדווח על תביעות שנסגרו במהלך השנה, בהתאם לאופן הסגירה (תביעות ששולמו, תביעות ששולמו חלקית, תביעות שנדחו, תביעות .
על 156שבוטלו וכו'), ובהתאם לפרק הזמן שחלף עד לסגירה, בחתכים שונים פי שיטת החישוב של רכיב זה במדד השירות בתחום ביטוחי הבריאות, ניתן יום, מבלי להבחין בין 30 משקל זהה לכל התביעות שהטיפול בהן מסתיים בתוך יום.
15-30 ימים לתביעות שנסגרו בתוך14 תביעות שנסגרו בתוך ימים ולאלה 14 היעדר התייחסות שונה לתביעות המסתיימות בתוך ימים, עלול להשפיע על התנהגות חברת הביטוח 15-30 המסתיימות בתוך 14 בגלל חוסר תמריץ להשקיע מאמצים לסיים את הטיפול בתביעות בתוך יום.
באופן דומה, עולה חשש סביר כי אין לחברות הביטוח תמריץ לזרז את ימים, שכן ממילא 60-הטיפול בתביעות שמשך הטיפול בהן עלה מעבר ל .
לפיכך, הקצאת משאבים על 157הן לא יבואו בחשבון בחישוב מדד השירות 60 ידי חברות הביטוח לשם זירוז הטיפול בתביעות כך שהוא יסתיים בתוך יום עלולה להביא לתוצאה שלילית ולפגיעה בציבור בשל הארכה נוספת של משך הטיפול דווקא בתביעות שבירורן דורש זמן רב יותר.
181 , יום180 – 121 , יום120 - 61 , יום60 – 31 , יום30 - 15 , יום14 עד 156 יום ומחצית 30 המדד ברכיב זה מחושב על פי שקלול שיעור התביעות שהטיפול בהן הסתיים בתוך 157 .
ימים, מכלל התביעות שהסתיימו 60- ימים ל 31 התביעות שהטיפול בהן הסתיים בין אסדרת שוק ביטוחי הבריאות המסחרייםאסדרת שוק ביטוחי הבריאות המסחריים607 פרק שני: משרדי הממשלה - משרד האוצרפרק שני: משרדי הממשלה - משרד האוצר : רצונן של חברות ביטוח לשפר את הציון הניתן.
זמן המתנה למענה טלפוני 3 להן ברכיב זמן ההמתנה למענה הטלפוני עלול להביא להעדפת מתן מענה דקות, על חשבונם 3 לשיחות מלקוחות ממתינים המתקרבים לזמן המתנה של דקות, ובכך להרע דווקא בשירות הניתן לאלו 3-של לקוחות הממתינים מעל ל שנאלצו להמתין זמן רב יותר.
הרשות מסרה כי ביקורות שערכה העלו כי דרך העבודה של מוקדי השירות מתבססת על קיומו של טור עבודה, על פי רוב, וכי כל סף שייקבע עלול להביא להטיית זמני ההמתנה למענה של החברות כדי לשפר את המדדים המחושבים להן.
מומלץ כי הרשות תבחן מעת לעת את מערכות המידע של חברות הביטוח לשם מניעת ניצול לרעה של מתכונת החישוב של מדדי השירות.
עידוד הציבור להשתמש במדדי השירות מדדי השירות נועדו, בין היתר, לסייע לציבור בבחירת חברת ביטוח לצורך רכישת פוליסת ביטוח.
התועלת שיכול הציבור להפיק מאיסוף המידע ופרסום מדדי השירות תלויה לפיכך באופן ישיר בפרסום הנתונים לציבור ובכך שהציבור יעשה בהם שימוש.
בתשובת הרשות נכתב כי "הרשות עושה ככל שלאל ידה על מנת להנגיש לציבור את הכלי של מדדי השירות, בכפוף למשאבים העומדים לרשותה".
בעבודת המטה של רשות שוק ההון לקראת פרסום מדדי השירות, בהחלטות שהתקבלו ברשות בדבר חישוב ופרסום מדדי השירות, ובתכניות העבודה של הרשות, לא נקבעו אמצעים ויעדים כמותיים לחשיפה של מדדי השירות לציבור ולא נקבעו יעדים להגברת שימוש הציבור בפרסום מדדי השירות.
מדדי השירות מתפרסמים באתר המרשתת של הרשות, ונתונים נבחרים מהם מתפרסמים בדוח השנתי של הממונה על שוק ההון.
באתר המרשתת, קיימת הפרדה בין מוצרי הביטוח למיניהם, באופן שהציבור יכול לעיין בתוצאות מדדי השירות בכל ענף ביטוח.
608 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה נתוני הכניסות לדף המרשתת של מדדי השירות:36 תרשים 19 עד אוקטובר17 ממאי158בתחום ביטוח הבריאות , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
Google Analytics מקור: נתוני שביקרו בדף המרשתת 159בתרשים לעיל, מופיעים נתוני המשתמשים הייחודיים בכל התקופה מחודש Google Data Studio בכל חודש.
לפי נתונים שהוצגו באמצעות משתמשים, שנכנסו לאתר 10,412 נספרו בדף2019 ועד סוף אוקטובר2017 מאי שניות.
אחוז הגולשים 49- פעמים.
משך השהייה הממוצע בדף היה דקה ו17,353 .
96% היה160שהגיעו מחוץ לאתר לדף מסוים ולא המשיכו לדף אחר מהכניסות לאתר היה בקישורים מאתרי מרשתת של חברות ביטוח.
1% יש מגמת עלייה במספר 2019 - 2017 מנתוני התרשים לעיל עולה כי במהלך השנים המשתמשים בדף המרשתת שבו מתפרסמים מדדי השירות בתחום ביטוחי הבריאות.
זינוק במספרם חל במיוחד בחודש יוני בכל שנה, החודש שבו מתפרסמים מדדי השירות, ובחודשים לאחריו חלה ירידה במספר המשתמשים.
לא ניתן לזהות מהנתונים איזה חלק מהכניסות לאתר היה של צרכני ביטוח שביקשו לברר איזו חברת ביטוח מעניקה שירות טוב יותר, ואיזה חלק מהכניסות היה של חלק אחר בציבור.
il/hon/ Consumer- Information/ ServiceIndex/ Pages/ Product_ דף המרשתת שכתובתו 158 HealthIns.
aspx ספירת המשתמשים היא ייחודית, כלומר משתמש שנכנס לאתר מספר פעמים בתקופה שהוגדרה ייספר 159 ).
כניסת משתמש משני מכשירים Cookie ( פעם אחת בלבד.
הזיהוי מבוצע באמצעות שימוש בעוגייה שונים, או משני דפדפנים שונים תיחשב כשני משתמשים.
כניסה לאחר מחיקת עוגייה תיחשב אף היא כשני משתמשים שונים.
הוא מדד שמטרתו להעריך את האיכות והרלוונטיות של התוכן באתר עבור הגולשים.
שיעור Bounce Rate 160 הנטישה מחושב על פי כמות הגולשים שצפו בדף אחד בלבד ולא ביצעו כל פעולה נוספת כגון מעבר לדף אחר באתר.
אסדרת שוק ביטוחי הבריאות המסחרייםאסדרת שוק ביטוחי הבריאות המסחריים609 פרק שני: משרדי הממשלה - משרד האוצרפרק שני: משרדי הממשלה - משרד האוצר על אף העלייה הנמשכת במספר הכניסות לאתר, מספר המשתמשים משתמשים בחודש, וזאת 1,500 והכניסות עודנו נמוך ואינו עולה לרוב על איש במספר 150,000- חלה עלייה של כ2018 - 2017 למרות העובדה שבשנים .
על הרשות לבחון את הדרכים 161המבוטחים בביטוחי הבריאות הפרטיים האפשריות לעידוד ציבור המבוטחים להיכנס לאתר הרשות במרשתת, לרבות לצורך צפייה במדדי השירות המתפרסמים בתחום ביטוחי הבריאות.
הרשות ציינה בתשובתה כי בחינת הכניסות לאתר אינה משקפת את מלוא התפוצה של מדדי השירות.
מדדים אלו מפורסמים גם במחשבוני הרשות, הם משמשים גם סוכני ביטוח ומפורסמים על ידי חברות ביטוח כ"תעודת יושר".
סיכום לביטוחי הבריאות המסחריים יש משקל רב ביכולת הציבור להתמודד עם סיכונים הנובעים מאירועים בריאותיים.
הגידול הניכר בעלויות שבהן נושא הציבור עקב רכישה הולכת וגדלה של ביטוחים אלו מחייב לוודא כי התמורה שהציבור מקבל מהביטוחים היא ביחס ישר לגודל ההשקעה בהם.
על רשות שוק ההון להגביר את הבדיקות בתחום ביטוחי הבריאות ואת הבקרה על תחום זה ולוודא שהרפורמה שהנהיגה בתחום, אשר נועדה לשפר את מצבם של ציבור המבוטחים, תשיג את מטרותיה.
העלייה במספר המבוטחים היא במונחי נטו (ביטוחים חדשים בניכוי ביטולים), ולפיכך העלייה במספר 161 .
המבוטחים החדשים היא גדולה יותר
מבוא המונח "תאגיד ציבורי" אינו מוגדר בדין הישראלי.
תאגיד ציבורי הוא ישות משפטית עצמאית, שהוקם בחוק או בחיקוק המטיל עליו למלא תפקידים ציבוריים וקובע את ההסדרים המהותיים והפרוצדורליים החלים עליו.
תאגידי חיקוק זוכים לשמות , "תאגיד סטטוטורי", "רשות סטטוטורית", "תאגיד 1"שונים ובהם "תאגיד חיקוק שהוקם בחוק", "מועצה", "רשות", או "מרכז" (להלן - תאגידים ציבוריים).
, ובהם 2 תאגידים ציבוריים 54 פעלו בישראל 2020 למועד סיום הביקורת בשנת רשות שדות התעופה, המועצה להסדר הימורים בספורט, מגן דוד אדום, רשות הטבע והגנים, מכון התקנים הישראלי והמוסד לביטוח לאומי.
ריכוז נתונים על תחומי הפעילות, הכנסות שנתיות, היקף נכסים :1 לוח 32018 ומספר העובדים בתאגידים הציבוריים בשנת מספר התאגידים הציבוריים54 מספר העובדים בתאגידים עובדיםהציבוריים15,000-כ היקף הנכסים בבעלות כלל )התאגידים הציבוריים (בש"ח)4 משטחי המדינה 10%- מיליארד ש"ח (בכלל זה כ 300-יותר מ סך ההכנסות השנתיות בכל התאגידים הציבוריים מיליארד ש"ח, בכלל זה עשרה תאגידים שמחזור (בש"ח) 100-כ 5 מיליון ש"ח400-הכנסותיו של כל אחד מהם גדול מ תחומי הפעילות (מספר ), התאגידים בתחום)2( ), בטיחות1( ), ארכאולוגיה18( תרבות וספורט ), 1( ), הימורים3( ), חברה1( ), דת2( ), בריאות2( ביטוח ), מדע 3( ), אסדרה1( ), טכנולוגיה1( ), טבע2( חקלאות ), פיתוח 1( ), פיננסים1( ), משפט13( ), ניקוז מים1( ,)1( ), תחבורה2( ), שירות טכני לתעשייה3( אזורי ) 2( ), תקשורת1( תעסוקה המקור: עיבוד של משרד מבקר המדינה למידע המפורסם באינטרנט מונח זה נקבע לאחרונה על ידי האקדמיה ללשון העברית.
1 , ניתן לסייג את המספר המוצג בדבר מספר התאגידים, שכן בהעדר גורם שמרכז תחתיו את כל התאגידים 2 ,אין נתון חד משמעי בנוגע למספרם.
בפרט, שהפסיקה הכירה במספר גופים נוספים שהוקמו בחוק כתאגידים ציבוריים.
2018 מעודכן לדצמבר 3 .
רוב השטחים האלה הם שמורות טבע בניהול רשות הטבע והגנים הלאומיים 4 , מכון התקנים, רשות הטבע והגנים הלאומיים, רשות שדות התעופה, הרשות להסדרי הימורים בספורט 5 מגן דוד אדום, הרשות לחדשנות טכנולוגית, המוסד לביטוח לאומי, רשות העתיקות, בנק ישראל ותאגיד השידור הישראלי.
30 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה)(במיליוני ש"ח 2018 פילוח התאגידים לפי מחזור הכנסות בשנת:1 תרשים התאגידים הציבוריים הם חלק מהמגזר הציבורי, כמו משרדי הממשלה והחברות הממשלתיות.
לתאגידים הציבוריים מאפיינים דומים למאפייני משרד ממשלתי, חלק ממאפייניהם דומים יותר למאפייני חברה ממשלתית, ואילו חלק ממאפייניהם ייחודיים רק לו.
תפקידו ותכליתו של התאגיד הציבורי הם לקדם עניינים ציבוריים, מתוקף סמכויות שהוקנו לו בחוק שמכוחו הוא הוקם (להלן - החוק המקים).
יש תאגידים ציבוריים שהחוק .
התאגיד 6המקים מקנה להם גם סמכויות שלטוניות, כגון אסדרה, פיקוח והטלת קנסות הציבורי משמש נאמן הציבור בביצוע תפקידו, וחלות עליו חובות מתחום המשפט הציבורי.
ייעודו אינו השאת רווחיו, אלא השגת המטרות שנקבעו לו בחוק.
התאגידים הציבורים נועדו לפעול כגופים עצמאיים בתחומם, בנפרד ממשרדי הממשלה, ולפיכך הם אינם משולבים במבנה הארגוני של הממשלה על מנת ליצור ריחוק מסוים מן ממשלה ולהקנות לו מידת מה של עצמאות.
לתאגיד יש תקציב משלו; לעיתים קרובות מקורן של 7נמנים עם עובדי המדינה 20 .
החוקים המקימים נחקקו בתקופות שונות8חלק מהכנסותיו הוא תקציב המדינה מהם נחקקו בשנותיה הראשונות של המדינה, וחלקם לא עודכנו ולכן אינם משקפים .
9 את הידע והניסיון שנצבר והוטמע בשירות המדינה בנושא הממשל התאגידי בנק ישראל, רשות התחרות והרשות לניירות ערך.
6 בחלק מהחוקים נקבע שדין עובדי התאגיד יהיה כדין עובדי המדינה בשינוים המחויבים, ובחלקם יש 7 .
הסכמים קיבוציים המחילים על עובדי התאגיד את הוראות התקשי"ר או הוראות דומות רשות שדות התעופה והמועצה להסדר הימורים בספורט ולשכת עורכי הדין אינן מקבלות תקצוב מהמדינה.
8 , בתקציבה50% נתנה המדינה לרשות הטבע והגנים תמיכה בסך 2018 אשר לתקצוב גופים נוספים - בשנת מתקציבו.
6% מתקציבו, ולמכון התקנים - תמיכה בסך 12% למגן דוד אדום - תמיכה בסך ממשל תאגידי הוא מכלול התהליכים, המנהגים, המדיניות, החוקים, המוסדות ומבני הבקרה שלפיהם 9 .
"מתנהל ומבוקר תאגיד או ארגון הפיקוח והבקרה על התאגידים הויבוריים 31 פרק ראשון: נושאים מערכתייםפרק ראשון: נושאים מערכתיים מספר התאגידים בחלוקה לפי שנת הקמתם:2 תרשים .
המקור: עיבוד משרד מבקר המדינה של נתוני חוקי הקמה של התאגידים על משרדי ממשלה חלים כללים, הוראות ותקנונים רבים המסדירים את פעולותיהם: , הוראות נציבות המדינה ותקנון 10)תקנון הממשלה, הוראות תקנות ומשק (תכ"מ שירות המדינה (תקשי"ר).
על החברות הממשלתיות חל חוק החברות הממשלתיות, (להלן - חוק החברות הממשלתיות), והגוף המפקח על יישומו הוא 1975-התשל"ה רשות החברות הממשלתיות.
התאגידים הציבוריים נועדו לפעול כגוף עצמאי, וההוראות האמורות - החלות על משרדי ממשלה וחברות ממשלתיות - אינן חלות עליהם באופן גורף, אין הוראות אחידות או חוק מסגרת ואין גוף המפקח על יישום ההוראות.
יצוין כי על חלק מפעילות התאגידים הציבורים מפקחים שרי ממשלה התאגידים 54- מ 11ומאסדרים, ובהם הממונה על השכר במשרד האוצר.
ארבעה כפופים ליחידת הביקורת של החשב הכללי שבמשרד האוצר (להלן - החשכ"ל), והחשבים שלהם כפופים לחשכ"ל.
פעולות הביקורת בדק משרד מבקר המדינה היבטים בפיקוח הממשלתי 2020 - יוני 2018 בחודשים דצמבר על התאגידים הציבורים ובממשל התאגידי בהם.
הביקורת בוצעה הן באופן עקרוני בנוגע לכלל התאגידים הציבוריים, והן באופן פרטני, בחמישה תאגידים ציבוריים: ; 12)בשלושה תאגידים ציבוריים גדולים: מכון התקנים הישראלי (להלן - מכון התקנים התכ"ם כולל הוראות נוהל לענייני כספים עבור משרדי ממשלה.
המוסד לביטוח לאומי, רשות החדשנות, הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים ושירות התעסוקה 11 הליקויים הנוגעים לביקורת פיננסית במכון התקנים מפורטים בדוח זה - מכון התקנים-ביקורת פיננסית 12 32 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים (להלן - רט"ג); והמועצה להסדר ההימורים בספורט (להלן - הטוטו).
נוסף על כך, בשני תאגידים: במגן דוד אדום (להלן - מד"א) וברשות שדות התעופה (להלן - רש"ת) נעשה מעקב אחר אופן הטיפול בסוגיות שהועלו בדוחות ביקורת קודמים.
בדיקות השלמה נעשו במשרד המשפטים, במשרד ראש הממשלה, במשרד להגנת הסביבה, באגף הממונה על השכר ובאגף החשכ"ל, ברשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות) ובמשרד התרבות והספורט.
תאגידים ציבוריים שאלון מקוון 48- שלח משרד מבקר המדינה ל 2019 בינואר 31 ; על השאלון השיבו 13)העוסק בסוגיות של ממשל תאגידי (להלן - השאלון תאגידים.
השאלון מיועד לאפשר גיבוש של תמונת המצב בנושא מצב התאגידים - מועד שנבחר באקראי לצורכי הביקורת.
18-הציבוריים המעודכנת ל החוקים המקימים של התאגידים 15-בחן משרד מבקר המדינה סעיפים נבחרים מ (להלן - הסקירה).
14הציבוריים המרכזיים פיקוח ובקרה על חברות ותאגידים המועצה לתאגידים ציבוריים וגיבוש טיוטת הצעת חוק מועצה לתאגידים ציבוריים בראשותו 15 מינה שר המשפטים דאז 1992 בשנת של פרופ' יצחק זמיר, ולאחר פרישתו מונה לתפקיד פרופ' צבי זוסמן.
המועצה התבקשה "להציע קווי מדיניות להקמת תאגידים ציבוריים, דרכי פעולתם וכל נושא אחר אשר קשור לתאגידים אלה, בהתחשב בהיבטים הכלכליים, המשפטיים והציבוריים הנוגעים לעניין זה".
המועצה לתאגידים ציבוריים הוקמה לצורך גיבוש מדיניות כוללת ומושכלת בכל הנוגע לתאגידים ציבוריים.
זאת לנוכח העובדה שכל אחד מהתאגידים שהוקמו במשך השנים פעל לפי הסדרים מיוחדים, שנקבעו בחוק .
לרוב אין בנמצא נימוקים ברורים להבדלים בין ההסדרים השונים.
16המקים אותו השאלון לא נשלח לתאגידים שמתפקידם הם מאסדרים - כמו הרשות לניירות ערך, בנק ישראל ותאגידים 13 .
בהקמה - בראשית פעילותם או בשלבי סיומה התאגידים: המועצה להסדר הימורים בספורט, מכון וינגייט, רשות העתיקות, תאגיד 15 להלן רשימת 14 השידור הישראלי, שירות התעסוקה, קרנית קרן לפיצוי נפגעי תאונות דרכים, המועצה להשכלה גבוהה, יד ושם, רשות שדות התעופה, לשכת עורכי דין, הרשות לפיתוח ירושלים, הרשות לשמירת הגנים הלאומיים ושמורות הטבע, מגן דוד אדום הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית ומכון התקנים.
דוח זה אינו עוסק כלל ברגולטורים או במוסד לביטוח הלאומי, בדלים במידה ניכרת משאר התאגידים הציבוריים במטרותיהם.
7 '), עמ 2003 דוח המועצה לתאגידים ציבוריים(יוני 16 הפיקוח והבקרה על התאגידים הויבוריים 33 פרק ראשון: נושאים מערכתייםפרק ראשון: נושאים מערכתיים דוח ובו ציינה כי יש לראות18,17 פרסמה המועצה לתאגידים ציבוריים2003 בשנת בתאגידים הציבוריים מגזר נפרד של השירות הציבורי.
ההמלצות העיקריות של הדוח היו: (א) לחוקק חוק מסגרת, חוק התאגידים הציבוריים (בדומה לחוק החברות הממשלתיות), שמטרתו לעצב דפוסים ראויים ו"תנאי מינימום" לגבי הנושאים הרלוונטיים להקמת תאגיד ציבורי.
חוק כאמור יקבע את ההסדרים שראוי להחיל על כלל התאגידים הציבוריים או על חלקם; (ב) להקים רשות תאגידים (להלן - רשות התאגידים הציבוריים או רשות התאגידים), בדומה 19ציבוריים לרשות החברות הממשלתיות.
רשות התאגידים הציבוריים תפעל כגוף מטה, תסייע בהפעלת בקרה ופיקוח על כלל התאגידים הציבוריים מטעם הממשלה, ותייעץ לה בנושאים הנוגעים לתאגידים הציבוריים השונים; (ג) להסמיך את רשות התאגידים הציבוריים ואת השר שיעמוד בראשה, לקבוע כללים שיחולו על כלל התאגידים הציבוריים בנושאים שונים; (ד) לקבוע הליכי חקיקה והסדרה במגוון נושאים, ובהם עבודת מועצת התאגיד המיועדת לפקח על התאגידים הציבוריים.
כמו כן הדוח עסק בחובת הזהירות והנאמנות של נושאי משרה בתאגיד הציבורי, בסדרי העסקת עובדים ובכללם מנכ"ל, היועץ המשפטי ומבקר הפנים, במנגנוני פיקוח ובקרה חיצוניים וכדומה.
הדוח הוגש למשרד המשפטים.
על בסיס המלצותיו הכין, בין היתר, משרד המשפטים הצעות לחקיקה.
הכין משרד המשפטים טיוטת חוק מסגרת בנושא חוק התאגידים 202014 בשנת .
טיוטת החוק התבססה על מסקנות המועצה לתאגידים 2014-הציבוריים, התשע"ה ציבוריים.
מטרתה הייתה לעגן בחוק הוראות שעניינן חיזוק ושיפור של הממשל התאגידי בתאגידים הציבוריים, ובין היתר להסדיר ולחזק את כלי הפיקוח על פעילותם של תאגידים ציבורים ולהגביר את השקיפות הדיווחיות והנשיאה באחריות ) לניהול התאגידים.
נוסף על כך הציע משרד המשפטים accountability ( אישית להקים רשות מפקחת על התאגידים הציבוריים - "רשות התאגידים הציבוריים", בדומה לרשות החברות הממשלתיות.
בטיוטת החוק "הורחבו הסמכויות של השרים הממונים על התאגידים הציבוריים לתת הנחיות, בנסיבות המתאימות, לתאגידים שתחת אחריותם".
כדי לטפל בנושא אי-האסדרה של גופים סטטוטוריים.
היא הגישה דוח ביניים 1992 המועצה הוקמה בשנת 17 .
2003 ודוח סופי בשנת 1995 בשנת ).
2003 דוח המועצה לתאגידים ציבוריים (יוני 18 רשות התאגידים הציבוריים לא הוקמה.
וגם חוק לא חוקק 19 הכין משרד המשפטים גרסאות שונות של טיוטת החוק, אך אלו לא קודמו לכדי 2013- ו2011 בשנים 20 .
חקיקה 34 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה ההסדרים לשיפור ולחיזוק של הממשל התאגידי הנכללים בטיוטת החוק כוללים את אלה: הסדרת מבנה התאגיד; הגדרה של תפקידים ניהוליים, של תחומי אחריותם, של סמכויותיהם ושל סדרי עבודתם; הגדרת היחס בין הממשלה לבין התאגיד הציבורי; הסדרת נושא חובת האמון וחובת הזהירות של נושאי משרה בתאגידים; איסור לביצוע עסקאות עם נושאי משרה; חובת מינוי שומרי סף; החובה להכין דוחות כספיים מבוקרים ולפרסמם; והקמת גוף שיוקנו לו סמכויות פיקוח על תאגידים ציבוריים.
הצעת חוק התאגידים הציבוריים התבססה גם על נורמות שנקבעו בחוק .
1999-, ובחוק החברות, התשנ"ט1975-החברות הממשלתיות בחוק, התשל"ה (להלן - תשובת 2020 משרד המשפטים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיוני בתוספת 2014-משרד המשפטים) כי הצעת חוק התאגידים הציבוריים, התשע"ה 2003 מסקנות המועצה לתאגידים ציבוריים והדוח המסכם של המועצה משנת מציגים את עמדתם המקצועית, הן מבחינת הנחיצות (ההדגשה במקור) לקביעת כללים בסוגיות השונות, והן מבחינת מנגנוני האסדרה הראויים לתאגידים ציבוריים.
במועד סיום הביקורת הצעת החקיקה של חוק התאגידים.
הציבוריים טרם התקדמה.
בדוח שלהלן ממליץ משרד מבקר המדינה למשרד המשפטים, למשרד ראש הממשלה ולמשרד האוצר לפעול בשיתוף להסדרת סוגיות רבות בממשל התאגידי הנוגעות לכלל התאגידים הציבוריים.
בדוח נידונות גם סוגיות שאינן בתחום המומחיות של אחד או יותר ממשרדים אלו.
עוד מומלץ למשרדים אלה להזמין הצעות ממאסדרים אחרים בעלי מומחיות בתחומים אלו ולתכלל את עמדותיהם לגבי ההסדרה הכללית שתפורסם.
כי "הצורך 2020 משרד המשפטים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה ביוני בהסדרה רוחבית לתחום התאגידים הציבוריים בא לידי ביטוי בטיוטת חוק המסגרת, בין היתר באמצעות הצעה לתת סמכויות פיקוח ובקרה לגורם מאסדר אחד (רשות התאגידים הציבוריים) אולם בהינתן שהחוק לא קודם גם הגורם המאסדר טרם הוקם.
לעמדתנו יש קושי כי משרד המשפטים יפעל בדרך של קביעת כללים במצב הקיים, בטרם שתקודם ותושלם החקיקה להסדרה רוחבית של התחום ובטרם שיוסמך מאסדר מתאים.
כמו כן, ישנם נושאים שונים הנסקרים בטיוטת דוח הביקורת אשר בזמנו כלל לא הוצע לכלול בטיוטת חוק המסגרת, בדרך כלל מתוך הבנה כי מדובר בנושאים שבהם עדיף להעניק למאסדר ולתאגידים עצמם גמישות ולא לקבוע לגביהם כללים בחקיקה ראשית, שאותה יהיה קשה יותר לשנות בעת הצורך.
במילים אחרות, לעמדתנו בחלק מהנושאים נכון "להותיר" לגורם המאסדר שיוסמך בעתיד "מרחב תמרון " ולכן גם אם וכאשר תקודם חקיקה להסדרת התחום לא נכון יהיה להסדיר נושאים אלה במסגרתה".
הפיקוח והבקרה על התאגידים הויבוריים 35 פרק ראשון: נושאים מערכתייםפרק ראשון: נושאים מערכתיים (להלן2020 משרד התרבות והספורט מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיולי - תשובת משרד הספורט), כי "אנו סבורים כי הסדרה כוללת ביחס לתאגידים הציבוריים היא אכן צעד אשר ראוי לשקלו.
פתרון מבני, בצורת רשות שתפקידה ומומחיותה בליווי של תאגידים סטטוטוריים ובפיקוח על התנהלותם, בפרט בנושאים כלכליים, חשבוניים ועסקיים, שהם נושאי רוחב ואינם ספציפיים לתאגיד כזה או אחר".
עם זאת, יצוין כי מהלך כזה טעון שינוי חקיקה.
מזה מספר שנים עמלים גורמי משרד המשפטים על חקיקת חוק התאגידים הציבוריים, אשר קובע את המבנה התאגידי לתאגידים אלו ועקרונות יסוד להתנהלותם.
בזמנו, מסרנו את הערותינו לטיוטה, אולם למרבה הצער זו לא קודמה".
עוד מסר משרד הספורט כי יש צורך לשקול הסדרה כוללת בנוגע לתאגידים הציבוריים, וכי הקמת רשות פיקוח לעניין תסייע ביישום נורמות של ממשל תאגידי תקין ובחיזוקן.
גם משרד ראש הממשלה תומך באסדרה של תאגידים ציבוריים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה נכתב, "המציאות הקיימת, שבה עשרות תאגידים ציבוריים פועלים ללא פיקוח ובקרה מספקת, אינם מנהלים בצורה פיננסית נאותה ואינם שקופים דיים לציבור דורשת התייחסות ותיקום מידיים.
התאגידים הציבוריים אמונים על מגוון רחב של שירותים חשובים המסופקים לאזרחים ומנהלים עשרות מיליארדי שקלים מכספי הציבור בכל שנה ועל כן ראוי שהתנהלותם תהיה מיטבית, וכן תהא שקופה לציבור ונתונה לבקרה ולביקורת".
מגן דוד אדום ורשות ניירות ערך מסרו בתשובותיהם למשרד מבקר המדינה מיוני כי הם נבדלים מהתאגידים האחרים בכך שטיב הפעילות שלהם מחייב 2020 .
עצמאות, ולכן, הם סבורים כי ראוי להחריגם מהמלצות בדוח זה כי, "בניגוד 2020 לשכת עורכי הדין מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מיוני לתאגיד ציבורי אשר מוקם כדי לתת שירות למשרד הממשלתי הרלוונטי, לשכת עורכי הדין הינה תאגיד מקצועי שנועד להסדיר את מקצוע עריכת הדין ולהעניק שירות, בהתאם להוראות חוק הלשכה, לחבריה ומוסדותיה נבחרים בבחירות תקופתיות בהם כל חבר לשכה יכול להתמודד ועל כן בחירת חברי המועצה וועדי המחוז על ידי חברי הלשכה היא הדרך הנכונה לפעילותם של גופים אלו".
36 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינההממשל התאגידי והחלת תקנות סוקס בחברות הממשלתיות , בעקבות שערוריות פיננסיות בחברות ציבוריות בארה"ב, חוקק חוק 2002 בשנת כדי לחזק את הממשל התאגידי בחברות ציבוריות 21)סרבנס אוקסלי (להלן - סוקס בסוקס מטיל, בין היתר, על ההנהלה את האחריות לדיווחים 302 בארה"ב.
סעיף הכספיים של התאגידים, ומטיל על כל אחד מהמנהלים הבכירים בתאגיד אחריות בסוקס דורש מההנהלה להצהיר שהיא 404 אישית לדיווחים הכספיים.
סעיף מבצעת בכלל הארגון בקרות פנימיות על כל התהליכים העסקיים המשפיעים על הדוחות הכספיים, וכי היא מוודאת שבקרות אלה אפקטיביות.
מסעיף זה עולה כי תאגידים נדרשים לפקח על כלל התהליכים העסקיים המהותיים הנוגעים לדיווח הכספי שלהם ולבצע בקרה עליהם (ראו להלן הפרק בנושא אימוץ הוראות סעיף בסוקס על ידי רשות החברות הממשלתיות).
404 ,רשות החברות הייתה חלוצה בפעילותה להידוק הבקרות על החברות הממשלתיות והיא אימצה כמה נורמות המקובלות בארצות הברית: בקרות חשבונאיות בסקטור הפרטי ובסקטור הממשלתי, ובהם חלקים מהסוקס בארה"ב; כללי הביקורת של פורסמו 2005 .
בשנת23"COSO" ; מודל הבקרה הבין-לאומי האמריקני22 PCAOB-ה תקנות החברות הממשלתיות (דוח נוסף בדבר הפעולות שננקטו והמצגים שניתנו , בדומה 24)2005-להבטחת נכונות הדוחות הכספיים ודוח הדירקטוריון), (התשס"ו , ובהן הוראות בדבר הפעולות שעל החברות הממשלתיות לנקוט 302 לסוקס כי חברה 25להבטחת נכונות הדוחות הכספיים ודוח הדירקטוריון.