HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עובדי יום הבחירות, גם בתקופות שאינן תקופת הבחירות, לרבות לצורך נקיטת .
פעולות להשגת יעילות תפעולית ותקציבית, ויוקנו לו הסמכויות כאמור.
| 863 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת .
ועדת הבחירות המרכזית פועלת מכוח חוק הבחירות לכנסת, והיא הגוף האחראי לארגון .
תפקיד הוועדה לשמור על ניהול תקין ויעיל של הבחירות, כדי להבטיח את מימוש רצון .
בשנים 2013 - 2021 התקיימו בישראל חמש מערכות בחירות, שלוש מהן במהלך שנה .
אופן התמודדות הוועדה עם ריבוי מערכות הבחירות והגידול במספר בעלי זכות .
הבחירה, על האתגרים הכרוכים בכך, ראויים להערכה.
הביקורת העלתה ליקויים בשקיפות בכל הנוגע לנתוניה של ועדת הבחירות המרכזית על .
התקציב וביצועו, על שכר העובדים ועל טובין ושירותים שרכשה בפטור ממכרז.
המדורגת שיצר המחוקק לצורך אישור התקשרויות בפטור ממכרז אינה מתקיימת בנוגע .
לרכש של ועדת הבחירות המרכזית, והביקורת על ניהול כספי הוועדה מצומצמת יחסית .
לביקורת על ניהול הכספים במשרדי הממשלה .
בש כר עובדי תקופת הבחירות חלה .
עלייה ניכרת יחסית לשינויים בשכר המגזר הציבורי, בין השאר על סמך נימוק שלא .
נמצאו פערים ניכרים בין הוועדות האזוריות מבחינת היקף משאבי .
האנוש שהוקצו להן, והדבר עשוי להעיד על ניצול לא יעיל של משאבים.
מומלץ כי ועדת הבח ירות המרכזית תפעל לשיפור ההצגה של נתוני התקציב והביצוע .
שלה, ולהגברת שקיפותם כלפי המוסדות המוסמכים לאישור תקציבה וכלפי הציבור; .
כמו כן מומלץ כי היא תפעל להבטיח שתוספות תקציב ושכר ינתנו מתוך הקפדה על .
יעילות תקציבית ותפעולית; וכן תפעל לשיפור פעולות הביקורת והב קרה על ניהול .
ההתפתחויות הטכנולוגיות במהלך השנים הביאו להטמעת מערכות מידע ממוחשבות כחלק .
בלתי נפרד מפעילותו של כל ארגון עסקי וציבורי.
כיום משקיעים ארגונים, ו בהם גופים .
ממשלתיים, חלק ניכר ממשאביהם בפיתוח, הפעלה ותחזוקה של מערכות מידע על מנת .
למקסם את התועלת העולה מהן, כגון ייעול תהליכי עבודה, שיפור מתן השירות ועוד.
במהלך 15 השנים האחרונות התפתחה בעולם טכנולוגיית הענן.
על פי הגדרת מכון התקינה .
האמריקאי 4 (להלן- NIST ) משנת2011 , מודל הענן הואמודל מחשוב המאפשר גישה נוחה .
ורחבה למאגר משותף של משאבי מחשוב באמצעות המרשתת (אינטרנט) או קו תקשורת .
משאבים אלו ניתנים לשימוש על פי ה צורך, וניתן להקצות אותם או לבטל את הקצאתם .
במהירות - תוך השקעה מעטה בלבד של מאמצי ניהול, ואינטראקציה מזערית עם ספק שירותי .
היקף התשלום עבורמשאבים אלו נקבע בהתאם להיקף השימוש בהם, ורכישתם אינה .
כך יכול הארגון להפוך את תשתיות טכנולוגיות המידע למוצר .
( Commodity) שהוא אינו נדרש לייצר ולתחזק בעצמו, אלא שביכולתו לרכוש מגורם המתמחה .
בתחום, בדומה לשירותי החשמל והתקשורת.
מצב זה מאפשר לארגון להתמקד בליבת .
העשייה שלו, ובד בבד לספק מענה מהיר לצרכיו המשתנים ולתמוך בחדשנות.
נהוג לחלק את שירותי הענן לשלושה סוגים עיקריים 6: .
"תשתית כְּש ירות" ( Infrastructure as a Service) - במודל זה ניתנים כלל רכיביהתשתית .
באמצעות המרשתת, ובכך מצטמצם הצורך של ה ארגון להחזיק בתשתיות פיזיות מקומיות .
לשם מימוש שכבת התשתית.
כך לדוגמה, במקום שארגון יחזיק שרתים לאחסון מאגרי .
המידע הארגוני, הוא יכול לרכוש שירותי אחסון בענן; .
"פלטפורמה (מַסֶּדֶּת) כְּש ירות" ( Platform as a Service) - מודל זה מאפשר לספק .
למשתמשים סביבת פיתוח לשם עיצוב השירותים והיישומים שלהם, בהתאם לכלים .
ולשפת התכנות שמספקת תש תית הענן הספציפית; .
"תוכנה כְּש ירות" ( Software as a Service )- במודל זה התוכנות ניתנות כשירות על בסיס .
כך לדוגמה, במקום שארגון יתקין על כלל מחשבי הארגון תוכנות Office , .
הוא יכול לרכוש שירותי גישהלתוכנה זו בענן.
היתרון הוא האפשרות להשתמש בהתקני .
קצה, כגון מחשבים, ללא משאבי זיכרון גדולים - מה שמאפשר לרכוש התקני קצה זולים .
התרשים שלהלן מראה את חלוקת האחריות בין ספק הענן ללקוח, בהתאם לשירות הענן: .
4 NIST - National Institute of Standards and Technology .
5 להרחבה- מכון התקינה האמריקאי, National Institute of Standards and Technology, The NIST Definition of Cloud .
Computing, NIST Special Publication (2011), pp.
שימוש משרדי ממשלה בענן ציבורי וההיערכות להקמת ענן מרכזי .
| 594 | תרשים 1 : מודל חלוקת האחריות במחשוב ענן .
, בתרגום משרד מבקר המדינה .
מקובל להתייחס למודלים שונים של פריסת שירותי ענן 7: .
ענן ציבורי ( Public Cloud )- במסגרת השירות, ספק הענן מספק את כלל השירותים .
הנדרשים בהתאם לקטלוג ה שירותים שהוא מציע.
אותם שירותים ניתנים למגוון רחב של .
לקוחות שונים, והספק מ ציע אותם במגוון אתרים פיזיים על פי שיקול דעתו הבלעדי וללא .
בדרך כלל שירות זה הוא גלובלי ואחיד, ואיננו משתנה בין הלקוחות .
הספקים יכולים להציע מחירים אטרקטיביים בזכות יתרון הגודל - שירותיהם .
ניתנים בהיקפים עצומים, מרחב הגמישות שלהם גדול וביכולתם לבצע שינויים והתאמות .
התשתיות הגלובליות מסופקות על גבי המרשתת ולכן נגישות מכל מקום בעולם, .
והספקים מדגישים היבטים של אבטחת מידע ושרידות.
ללקוח יש השפעה שולית בלבד .
ענן פרטי ( Private Cloud) - ענן ייעודי למטרותיו של ארגון ספציפי, אשר מוקם ומנוהל .
באופן עצמאי בידי הארגון או בסיוע ספק שירותים.
ההפרדה הפיזית המאפיינת יישום ענן .
פרטי מבטיחה רמה גבוהה של אבטחת מידע, ומאידך גיסא דורשת היקפי פעילות גדולים .
ומנטרלת חלק מיתרונות הגודל המאפיינים ענן ציבורי.
ענן קהילתי ( Community Cloud) - ענן הפועל במתכונת דומה לענן פרטי, אך מיועד לאגד .
את פעילותם של כמה ארגונים בעלי צרכים משותפים.
בניגוד לענן פרטי, הוא מאפשר .
מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א– חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 595 | | שימוש משרדי ממשלה בענן ציבורי וההיערכות להקמת ענן מרכזי גם לארגונים עם היקפי פעילות נמוכים יותר לעשות שימוש בענן שאיננו ציבורי לגמרי, .
אלא מיועד לקבוצת משתמשים סגורה וקבועה מראש.
ענן היברידי ( Hybrid Cloud )- ענן המשלב חלופות שונות כך שחלק מן המידע מנוהל .
כענן פרטי וחלקו מנוהל כענן ציבורי, בהתאם לצורכי הנגישות למידע ומידת הרגישות .
לשימוש בשירותי מחשוב ענן יתרונות רבים, אך לצידם אתגרים משמעותיים אשר בהיעדר .
ניהול נכון עלולים לפגוע בתשתיות הא רגון ואף להביא להשבתתו.
התרשים שלהלן מדגים את .
היתרונות לצד האתגרים העיקריים בשימוש בשירותי מחשוב ענן: .
תרשים 2 :היתרונות והאתגרים ה עיקריים בשימוש במחשוב ענן .
| 596 | התפתחות הטכנולוגיה בכלל, ומחשוב ענןבפרט, מאפשרים למגזר הממשלתי להתמודד טוב .
יותר עם אתגרים רבים הניצבים לפניו, כגון שיפור השירות לאזרח, צמצום שונות בין משרדים, .
התייעלות תפעולית ועוד.
על מנת לייצר מענה מיטבי, המגזר הממשלתי נדרש לתכנון צופה .
פני עתיד והתוויית חזון, מטרות ויעדים שיאפשרו את מיצוי הפוטנציאל הגלום בטכנולוגיית .
על פי נתוני רשות התקשוב הממשלתי (להלן - רשות התקשוב), נכון למרץ 2020 מערכות .
המידע במשרדי הממשלה ויחידות הסמך מבוססות על תשתיות מקומיות - שרת, אחסון ורשת .
תקשורת ( On-premises .
) שמנהל כל משרד בנפרדתצורת עבודה זו יוצרת איי מ ידע נפרדים .
אשר מקשים על שיתוף המידע בין המשרדים 8 , וכןמובילה להקצאת משאבים לא יעילה, שכן .
הקמת כל תשתית מקומית וניהולה דורשים מהארגון להשקיע בהיערכות לצריכה מרבית של .
משאבי מחשוב בכל נקודת זמן , גם אם ידוע כי הצריכה המרבית תתרחש רק באירועים .
על פי נתוני רשות התקשוב, שיעור הניצול השנתי הממוצע של .
התשתיות המקומיות בממשלה בשנת 2018 היה כ-2%9.
עוד על פי נתוני רשות התקשוב10 , ההוצאה הכללית על תקשוב בממשלהבשנת 2019 הייתה .
5 מיליארד ש"ח, מתוכם1.
5 מיליארד כפעילות השקעה.
ההשקעהבמחשוב ענן עמדה .
בשנת 2019 על פחות מאחוז אחד מסך ההשקעה (כלומר מיליונים בודדים), זאת לעומת8% .
של המגזר הממשלתי בעולם.
לשם המחשה, על פי נתוני רשות התקשוב, עד יולי 2020 העבירו .
משרדי הממשלה לסביבת הענן כ-100 מערכות.
לפי הערכת רשות התקשוב, לאחר הסרת .
חסמים הקשורים ברכש מרכזי, סטנדרטיזציה וניהול מרכזי בסביבת הענן, ניתן יהיה להעביר .
אלפי מערכות ותשתיות לסביבה זו.
בחודשים מרץ עד אוקטובר 2020 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בשימוש משרדי ממשלה .
בענן ציבורי וההיערכות להקמת ענן מרכזי.
הביקורת נעשתה ב רשות התקשוב שב משרד .
הדיגיטל הלאומי, במינהל הרכש שבאגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - מינהל .
הרכש), ובמערך הסייבר הלאומי שבמשרד רא ש הממשלה (להלן - מערך הסייבר).
השלמה נעשו באגפי מערכות מידע של כמה משרדי ממשלה ויחידות סמך, במרכז השלטון .
המקומי, ברשות להגנת הפרטיות שבמשרד המשפטים, וכן במינהלת הטרנספורמציה .
הדיגיטלית באגף התקשוב בצה"ל.
במסגרת הביקורת פנה משרד מבקר המדינה במאי 2020 .
ל-72 מנהלי אגפי מערכות מידע ראשיים (להלן- מנמ"רים) במשרדים הממשלתיים וביחידות .
הסמך שלהם, וביקשם למלא שאלון שנועד בין היתר לאתר חסמים הנוגעים לשימוש בשירותי .
ענן ציבורי (להלן - שאלון הביקורת).
על השאלון השיבו 45 (כ-62% )מהמנמ"רים.
8 ,הנחיות ראש רשות התקשוב הממשלתימדיניות מימוש חזון הענ ן במשרדי הממשלה (מרץ 2020 ) .
9 ,הנחיות ראש רשות התקשוב הממשלתימדיניות מימוש חזון הענן במשרדי הממשלה (מרץ 2020.
il/BlobFolder/news/2020overview/he .
)2( סופי - 2020 מסמך מבט על פעילות תקשוב/ pdf מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א– חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 597 | | שימוש משרדי ממשלה בענן ציבורי וההיערכות להקמת ענן מרכזי תמונת המצב הממשלתית של השימוש .
קביעת מדיניות לאומית בישראל .
עם התגברות ההכרה ב חשיבות הטכנולוגיות הדיגיטליות בפעילות הממשלה, ולאחר בחינת .
צורכי הממשלה בתחום טכנולוגיות המידע, החליטה הממשלה במרץ 2011 להקיםאת יחידת .
מטה התקשוב הממשלתי 11 במשרד האוצר.
היחידה נו עדה לקדם ולייעל את מערך התקשוב .
הממשלתי ואת שיתוף הפעולה בין המגזר הממשלתי לגופים ציבוריים נוספים בתחומי .
המחשוב, ולשפר את רמת השירות לאזרח.
ב-2014 החליטה הממשלהלשנות את שם יחידת .
מטה התקשוב ל"רשות התקשוב הממשלתי", ולהעביר אותה למשרד ראש הממשלה 12 .
2019 עמד תקציבה הכולל של רשות התקשוב על כ-236 מיליון ש"ח, והיקף כוח האדם כלל .
32 עובדי מדינה, 17 סטודנטים ו-391 נותני שירותים.
בשנת2020 החליטה הממשלה על הקמת .
משרד הדיגיטל הלאומי, ועל העברת שטח הפעולה של רשות התקשוב למשרד החדש 13 .
מטרותרשות התקשוב, כפי שנקבעו בהחלטות הממשלה האמורות, הן, בין היתר, הנחלת .
ארכיטקטורה וסטנדרטים אחידים ליחידות התקשוב בממשלה; קידום שיתוף מאגרי מידע וידע .
מקצועי בין גופי הממשלה; ייזום פרויקטי מחשוב רוחביים בממשלה וניהולם; הקמת מערך .
דיווח ותפעולו, והגברת שקיפות פעילות התקשוב הממשלתית ; קידום שיתוף ידע מקצועי בין .
אגפי מערכות המידע; ליווי ובקרה של פרויקטי תקשוב משרדיים משמעותיים; קידום .
פלטפורמות רוחביות ויישומים ייעודיים להנגשת מידע ושירותים ממשלתיים לציבור והפעלתם.
כן הוחלט להכפיף את כלל משרדי הממשלה להוראותיו המקצועיות של מנהל ה תקשוב .
הממשלתי, ולחייבם להיוועץ עימו בכל הקשור לתוכניות העבודה בתחום התקשוב ולתקציב .
באוקטובר 2014 התקבלההחלטת הממשלה 2097 "הרחבת תחומי פעילות התקשוב .
הממשלתי, עידוד חדשנות במגזר הציבורי וקידום המיזם הלאומי 'ישראל דיגיטלית'" 14 (להלן .
בין היתר עסקה החלטת הממשלה במעבר למחשוב ענן.
נקבע כי "לצורך קידום.
תשתיות טכנולוגיות רוחביות על הממונה על התקשוב הממשלתי .
לפעול להעברת תשתיות התקשוב של משרדי הממשלה למודל 'מחשוב ענן ', אשר יאפשר .
גישה מקוונת לתשתיות, פלטפורמות ויישומים ותשלום על פי השימוש בהם ".
להטיל על התקשוב הממשלתי, בתיאום עם ראש המטה הקיברנטי הלאומי15 ובהתייעצות עם .
11 החלטת הממשלה3058 , "הקמת יחידת מטה ותקשוב ממשלתי במשרד האוצר" ( 27.
12 החלטת הממשלה2099 ", "העברת שטח הפעולה של התקשוב הממשלתי ממשרד האוצר למשרד ראש הממשלה .
13 החלטת הממשלה56 ( ", "הקמת משרד הדיגיטל הלאומי ותיקון החלטות ממשלה7.
14 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 70 ב, "המשרד לשוויון חברתי - המיזם הלאומי 'ישראל דיגיטלית'", עמ' 1589-1511 .
15 'בהחלטה מס2444 (15.
15 ) החליטה הממשלה על שינוי שמו של המטה הקיברנטי הלאומי ל-"מטה הסייבר .
בהחלטה מס' 3270 ( 17.
17 ) החליטה הממשלה לאחד את מטה הסייבר הלאומי והרשות הלאומית .
להגנת הסייבר לכדי יחידה ארגונית אחת - מערך הסייבר הלאומי.
| 598 | ראש רמו"ט16 ומנהלי אגפי מערכות המידע במשרדים, להכין תוכנית למעבר למודל "מחשוב .
ענן" ולהציגה לוועדת השרים17 עד סוףהרבעון הראשון של ש נת 2015.
נמצא כי רשות התקשוב טרם הציגה לוועדת השרים תוכנית למעבר למודל מחשוב ענן .
כנקבע בהחלטת הממשלה מאוקטובר 2014 .
רשות התקשוב מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מפברואר2021 (להלן- תשובת .
רשות התקשוב) כי ועדת השרים לענייני תקשוב, שיפור השירות הממשלתי לציבור וממשל .
פתוח שהוקמה באוקטובר 2014 , פוזרה עם פיזור הממשלה ה-33 במרץ2015 , טרם סיום הכנת .
תוכנית המעבר למודל מחשוב ענן.
רשות התקשוב הכינה תוכנית מעבר לענן בשנת 2016 , .
אולםועדת השרים לא הוקמה מחדש בממשלות שבאו לאחר מכן .
יצוין כי במענה רשות התקשוב על ממצאי ביקורת קודמת של משרד מבקר המדינה צוין כי .
לאחר סיום תהליך התכנון של הקמת הענן הרשות תגיש תוכנית מפורטת לאישור הממשלה 18.
,מומלץ כי רשות התקשוב תציג לממשלה תוכנית מעודכנת למעבר למודל מחשוב ענן .
אשר תכלול את מתווה המעבר של הממשלה לסביבת הענן, לרבות לוחות זמנים ואבני .
דרך, במונחי תשומות ההשקעה במעבר ותוצאותיו.
עוד נקבע בהחלטת ממשלה 2097 כי "לצורך תכנון מפורט של העברת תשתיות התקשוב .
למודל 'מחשוב ענן' ושל הקמת הרשת הפנים ממשלתית, יקצה משרד האוצר לתקשוב .
הממשלתי תקציב חד פעמי בסך 2.
6 מיליון ש"ח לשנת2015 וכן תקציב בסך1 מיליון ש"ח .
" יצוין כי על פי ההחלטה, "תקצוב ביצוע הפרויקטים 'מחשוב ענן', רשת פנים .
ממשלתית ודיגיטציה של שירותים ממשלתיים .
וכן תקצוב העלות השוטפת (משנת 2018 .
ואילך) של פרויקט האתר האחוד יותנה במימוש החיסכון הצפוי בתקציבי אגפי מערכות המידע .
עם המעבר למודל 'מחשוב ענן'.
הממונה על התקציבים יוסמך לאסוף עד מחצית מהיקף .
החיסכון שייקבע מתקציבי אגפי מערכות המידע במשרדים, וזאת שנה לאחר מועד מעבר .
המשרדים למודל 'מחשוב ענן', כפי שייקבע בתכנון המפורט".
בנוסף, בהחלטת ממשלה 326 .
2020 הוקצה תקציב של250 .
מיליון ש"ח לעידוד הגירה של מערכות לסביבת הענן .
ביולי ובדצמבר 2020 מסרה רשות התקשוב למשרד מבקר המדינה כי גובש מתווה לתקצוב .
מעבר מערכות מידע לענן, אשר כולל קיצוץ רוחבי של 3% מתקציבי אגפי מערכות מידע .
והפניית הכסף לקרן ייעודית אשר מטרתה לסייע למשרדים בהעברת המערכות לסביבת ענן.
מתווה זה היה אמור להיות מאושר במסגרת חוק ההסדרים ותקציב המדינה לשנת 2020 , אולם .
נכון למועד הביקורת הוא טרם אושר.
רשות התקשוב מסרה במרץ 2021 למשרד מבקר .
המדינה כי הסכומים המופיעים בהחלטת הממשלה 326 מאוגוסט2020 נועדו לשמש לעידוד .
הגירה לשירותי ענן , והם מבוססים על הערכה ראשונית לקצב ההוצאה המשוער המיועד .
למימוש במסגרת פרויקט נימבוס ( ראו הרחבה להלן בפרק "פרויקט נימבוס").
16 רמו"ט- הרשות למשפט, טכנולוגיה ומידע.
כיום מכונה הרשות להגנת הפרטיות.
יחידה במשרד המשפטים האמונה .
על הסדרה, פיקוח ואכיפה של החוק להגנת הפרטיות ותקנותיו.
17 על פי חוק יסוד: הממשלה, רשאית הממשלה למנות ועדות שרים קבועות, זמניות או לעניינים מסוימים; מונתה ועדה, .
רשאית הממשלה לפעול באמצעותה.
ועדות השרים פועלות כזרועה הארוכה של הממשלה.
18 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 67 ב, "משרד ראש הממשלה - רשות התקשוב הממשלתי", עמ' 184 מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א– חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 599 | | שימוש משרדי ממשלה בענן ציבורי וההיערכות להקמת ענן מרכזי רשות התקשוב כי התקציב טרם הועבר לידיה וטרם סוכם אופן המימוש שלו, וכי במסגרת .
הרובד השני של פרויקט נימבוס תיבנה תוכנית מפורטת - לרבות שלבי הכנה, הערכות עלות .
ביצוע לשלבים אלו ועוד.
עולה אפוא כי עד מועד סיום הביקורת, באוקטובר 2020 , טרםהושלם יישום תקציב .
מעבר מערכות המידע במשרדי הממשלה לענן.
מומלץ כי רשות התקשוב ומשרד האוצר יפעלו למימוש הקצאת התקציב למעבר משרדי .
בפברואר 2016 פרסמה רשות התקשוב את הנחיית ראש הרשות בנושא ענןציבורי.
ההנחיה, "ר שות התקשוב הממשלתי פועלת לקידום העברת מערכות המידע הממשלתיות .
לתשתית מחשוב ענן ( IL-GOV-Cloud ).
מטרת המעבר לתשתיות ענן ממשלתי, בין היתר, הינה .
לייצר סביבת עבודה מודרנית ומתקדמת לתשתיות המחשוב הממשלתיות.
תשתית זו החל בשנת 2018 , תוך ביצועהגירה מדורגת אשר תימשך מספר שנים".
מבהיר כי סביבת הענן הציבורי תמשיך לפעול גם כאשר תוקם תשתית הענן הממשלתי .
ההנחיה מפרטת את התנאים שבהם רשאים המשרדים להשתמש בתשתית של ענן ציבורי, .
לרבות הגשת בקשה מפורטות לוועדה המייעצת של היחידה להגנת הסייבר בממשלה .
בנובמבר 2016 פרסמה רשות התקשוב את מדיניות מימוש חזון מחשוב הענן במשרדי .
מסמך זה התווה את המדיניות שעל פיה מחויבים לפעול משרדי הממשלה למימוש .
על פי המסמך, המעבר לתשתית הענן הממשלתי אמור לסייע בכמה .
היבטים: שיפור רמת השירות לציבור; יכולת גידול וגמישות תפעולית; הגדרת סטנדרטים .
אחידים והטמעתם; הגדרת מדיניות אבטחת מידע אחידה; הפחתת עלויות תפעול שוטף; .
שיפור רמות השירות ותהליכי העבודה; והצבת משרדי הממשלה בחזית הטכנולוגית.
עוסקת בין היתר בהקמת ענן ממשלתי על גבי תשתיות ייעודיות, אשר הגישה אליו תהיה דרך .
רשת ייעודית שלא תחובר למרשתת הציבורית.
על מנת לעודד שימוש בשירותי ענן ציבורי, באוקטובר 2017 פרסמה רשות ה תקשוב את .
המכרז המרכזי 21/17 ל"רכש שירותי ענן ציבורי".
במכרז נכתב כי רשות התקשוב "מקדמת .
תוכנית לקידום העברת מערכות מידע ממשלתיות לתשתית מחשוב ענן", וכן כי "מימוש .
התכנית נעשה בשני ערוצים.
הקמת תשתית ענן ממשלתית על גבי תשתית ענן פרטית; עידוד .
השימוש בתשתיות ענן ציבורי - נושא מכרז זה".
בד בבד התקשרה רשות התקשוב עם יועץ חיצוני בין-לאומי לצורך בחינת העברת תשתיות .
המחשוב מתצורה מקומית לתצורת ענן (מפת דרכים - 19DCT ).
במהלך שנת2018 בחן היועץ .
כמה חלופות: הקמת ענן פרטי לממשלה בלבד, הקמת ענן קהילתי, הקמת ענן היברידי .
להלן פירוט ניתוח העלויות שבוצע: .
19 Data Center Transformation - DCT שימוש משרדי ממשלה בענן ציבורי וההיערכות להקמת ענן מרכזי .
| 600 | תרשים3 : ,ניתוח עלויות לפי שנים של חלופות המעבר לתצורת ענן 2018 .
מקור: נתוני רשות התקשוב.
מהתרשים ניתן ללמוד כי חלופת הקמת ענן ממשלתי פרטי היא החלופה היקרה ביותר, וכי .
לאחר שלוש שנים חלופת הענן הציבורי זולה יותר אף מהשארת המצב כמו שהוא (סטטוס .
ניתוח העלויות של החלופות הביא את רשות התקשוב להחליט כי בניגוד לתכנון, המיקוד .
בשלב הראשון יהיה בהקמת ענן ציבורי ולא בהקמת ענן ממשלתי פרטי.
מיקוד זה הביא לייזום .
פרויקט נימבוס (ראו הרחבה להלן בפרק "פרויקט נימבוס").
במרץ 2020 פרסמה רשות התקשוב עדכון למסמך המדיניות האמור20 .
התייחסות לפעילות שנועדה לקדם את פרויקט נימבוס על רבדיו השונים, וכן נכתב שהרשות .
מעודדת שימוש בשירותי ענן עוד לפני הקמת תשתית ענן בישראל.
כמו כן, הצהירה הרשות כי .
היא מבקשת להוביל תפיסת Cloud Native במשרדי הממשלה- בנייה והפעלה של יישומים .
בסביבות טכנולוגיות מתקדמות ודינמיות.
בנובמבר 2020 פרסמה רשות התקשוב את מסמך ההנחיה "עקרונות פיתוח מערכות להיערכות .
על פי ההנחיה, קיימת תלות בין כל רכיבי הפיתוח של מערכת (כגון: ארכיטקטורת .
מערכת, תהליך הפיתוח וההפצה, ממשקים ועוד) על מנת לייצר מערכת גומלין 21 ארגונית .
מוכנה לענן, וכי השאיפה של רשות התקשוב היא שהפיתוח המתקיים בממ שלה יותאם .
לעקרונות פיתוח חדישים ובכך יתאים למעבר לענן.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פרסומי המדיניות וההנחיות של רשות התקשוב .
ואת עדכונן בהתאם להתפתחויות הטכנולוגיות.
20 להרחבה ראו: https://www.
il/he/departments/policies/cloud_policy .
21 מערכת של גורמים- מוסדות, ארגונים וכדומה - והיחסים ביניהם המשפיעים על דבר מסוים ( Ecosystem .
) מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א– חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 601 | | שימוש משרדי ממשלה בענן ציבורי וההיערכות להקמת ענן מרכזי לצד המדיניות הממשלתית שפרסמה רשות התקשוב, בשנים האחרונות פרסמו כמה גופי .
אסדרה רגולציה פרטנית בנושא מחשוב ענן.
להלן דוגמאות אחדות: .
ביוני2015 פרסם המפקח על הבנקיםשבבנק ישראל (להלן - המפקח) מכתב לתאגידים .
הבנקאיים בנושא מחשוב ענן.
במכתב דרש המפקח מהבנקים קבלת אישור של בנק .
ישראל מראש לפני שימושם במחשוב ענן, איסור על שימוש במחשוב ענן לצורכי .
פעילויות הליבה של הבנקים, גיבוש מדיניות פנימית לשימוש במחשוב ענן, עריכת בדיקת .
נאותות מקדימה לספק שירותי הענן, הכפפת ספק שירותי הענן לביקורות מצד המפקח .
והגבלות טריטוריאליות על אחסון מידע אישי של לקוחות באמצעות מחשוב ענן.
2017 פרסם המפקח הוראה שנועדה להחליף את המכתב האמור לעיל, ובחודש נובמבר .
2018 פרסם המפקח עדכון להוראה, כך שכיום ניתנת האפשרות לתאגידים הבנקאיים .
כהגדרתם בהוראה ליישם טכנולוגיית ענן ללא צורך בהיתר מראש מהמפקח.
האיסור על עשיית שימוש בשירותי מחשוב ענן עבור פעילויות ליבה או מערכות ליבה .
ההוראה מעבירה את האחריות לניהול הסיכונים אל התאגיד הבנקאי ומחזקת .
את המעורבות של הדירקטוריון ושל ההנהלה הבכירה.
בנוסף, התאגידים הבנקאיים .
יידרשו אחת לשנה להעביר למפקח רשימה מעודכנת של יישומי הענן ורשימה של יישומי .
בינואר2021 פרסם משרד התחבורה את מדיניות "הגנת הסייבר למגזר התחבורה".
היתר המדיניות עוסקת גם בשימוש בשירותי מחשוב ענן, ומנחה את הגוף המגזרי לבצע .
תהליך של בחינה והערכה של הסיכונים במימוש השירות בענן, ולתכנן את היישום ואת .
בקרות ההגנה באופן שימזער סיכונים אלה, תוך עמידה בתקנות הגנת הפרטיות (אבטחת .
מידע), התשע"ז -2017 .
במקרים של בחינת העברת שירותים חיוניים לענן , על הגוף .
המגזרי לפנות לקבלת אישור אגף הסייבר במשרד התחבורה טרם קבלת ההחלטה.
באוגוסט 2016 פרסמה רשות שוק ההון, ביטוח וחסכון 22 את חוזר מנכ"ל "ניהול סיכוני .
סייבר בגופים מוסדיים".
החוזר מאפשר לגופים השונים שימוש בשירותי מחשוב ענן .
בכפוף לכמה פעילויות, לרבות הערכת סיכונים ייעודית, הצפנת מידע, יכולת שליטה .
ביולי2019 העביר משרד הבריאות לגופי הבריאות השונים לקבלת הערותיהם טיוטת חוזר .
מנכ"ל בנושא השימוש במחשוב ענן.
בפברואר 2021 פרסם המשרד את חוזר מנכ"ל .
2/2021 בנושא השימוש במחשוב ענן במערכת הבריאות , אשר מטרתו "קביעת אמות .
מידה להפעלה נאותה של יישומי מחשוב באמצעות מחשוב ענן על ידי ארגוני בריאות כדי .
לעודד כניסת טכנולוגיות מתקדמות לשימוש ".
החוזר מפרט את הצורך במדיניות ענן .
ארגונית ובוועדת ענן ארגונית; את תנאי הסף לשימוש במחשוב ענן; את אופן הפעלת .
יישום בענן; את תהליך ההתקשרות עם ספק הענן; ואת אופן התיעוד, הדיווח והשמירה .
של המידע והמסמכים הנוגעים להפעלת יישום בענן.
עלה כי משרד הבריאות השלים, במהלך הביקורת, הפצת חוזר מנכ"ל בנושא השימוש .
במחשוב ענן במערכת הבריאות.
22 אז אגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר.
רשות שוק ההון, ביטוח וחסכון היא רגולטור פיננסי עצמאי .
בישראל המפקח על גופים פיננסים חוץ -בנקאיים, ובהם חברות ביטוח, קרנות פנסיה, גמל והשתלמות, וכן על מתן .
שירותים פיננסיים מוסדרים כגון נותני אשראי חוץ -בנקאי.
| 602 | גופים ממשלתיים וציבוריים שונים שוקדים על גיבוש ופרסום קווים מנחים וחוזרים בנושא .
מחשוב ענן, מתוך זיהוי הסיכונים הטמונים בהעברת מידע ופעילות לענן.
לצד השמירה על עצמאות גופי האסדרה, מוצע לרשות התקשוב לעקוב אחר האופן שבו .
מקדמים ומיישמים גופים ממשלתיים את המעבר למחשוב ענן על מנת לוודא כי כל .
התחומים הרלוונטיים נלקחים בחשבון.
מומלץ כי רשות התקשוב תבחן הנחלת מדיניות .
אחידה לכלל הגורמים אשר תוכל לשמש כבסיס לרגולציות פרטניות.
בהלימה לתפקידי רשות התקשוב כפי שהוגדרו על ידי הממשלה.
עוד מומלץ כי רשות התקשוב תטמיע הסדר לפיו כל גורם מאסדר במערכת הממשלתית .
אשר מעוניין להוציא חוזר בתחום מחשוב ענן לגופים ממשלתיים הפועלים תחת פיקוחו, .
יעשה זאת לאחר שטיוטת החוזר תתואם עם רשות התקשוב ותוצג במסגרת ועדת .
באופן זה ניתן יהיה לקיים בקרה נוספת על הוצאת החוזרים כאמור .
וכן הדבר יתרום לתיאום וסנכרון בין המדיניות הממשלתית הכוללת אל מול פעולותיהם .
של הגורמים המאסדרים השונים.
רשות התקשוב מסרה בתשובתה כי היא קיימה בשנים האחרונות עבודת מטה יסודית עם כלל .
גופי האסדרה על מנת לוודא כי הפתרון שפרויקט נימבוס מספק יאומץ על ידם ויבטיח מענה .
מיטבי לצורכיהם בהיבטים של רכש, סטנדרטיזציה והיבטים תפעוליים ורגולטוריים נוספים.
בנוסף, בכוונת רשות התקשוב להקים מרכז מצוינות תפעולי בענן (CCoE) שיעקוב אחר האופן .
שבו גופים ממשלתיים מקדמים ומיישמים את המעבר למחשוב ענן, ויוודא כי כל התחומים .
הרלוונטיים נלקחים בחשבון.
בתוך כך תפעל הרשות להנחיל מדיניות אחידה לכלל גורמי .
האסדרה אשר תוכל לשמש בסיס לרגולציות פרטניות, על אף שהנחיה כזאת אינה מתחייבת .
מתוקף תפקידיה הרשמיים של הרשות.
קביעת מדיניות לאומית - השוואה בין-לאומית .
ממשלות שונות בעולם עמדו על הצורך בקידום מדיניות לאומית למעבר לטכנולוגי ית ענן.
להלן כמה דוגמאות מהעולם שמהן ניתן לעמוד על מעורבות הממשלות בנושא טכנולוגיות .
23 ועדת התקשוב העליונה פועלת כגוף מקצועי המסייע לראש רשות התקשוב לממש את אחריותו וסמכותו, בין היתר .
בליווי תוכניות עבודה ופיקוח עליהן, בליווי מיזמי תקשוב משמעותיים ופיקוח עליהם, במתן חוות דעת מקצועית ועוד.
בראש הוועדה עומד ראש רשות התקשוב וחברים בה נציגים מרשות התקשוב, ממשרד האוצר (מינהל הרכש, אגף .
תקציבים ולשכה משפטית) ומספר מנמ"רים של משרדי ממשלה.
| 603 | | שימוש משרדי ממשלה בענן ציבורי וההיערכות להקמת ענן מרכזי לוח 1 : דוגמאות מהעולם למעורבות השלטון המרכזי בנושאטכנולוגיות ענן .
המדינה פירוט מעורבות השלטון המרכזי בנושא טכנולוגיות ענן .
בשנת 2017 פרסמה ממשלת אוסטרליה את אסטרטגיית הענן שלה 24 , שכותרתה .
"אסטרטגיית ענן מאובטח" ( Secure Cloud Strategy ,) אשר מחליפה אסטרטגיה קודמת .
על פי מסמך האסטרטגיה, למעבר לטכנולוגיית ענן ישנם יתרונות רבים אך גם .
האסטרטגיה הכללית נועדה לשמש נקודת מוצא, אך על משרדי .
הממשלה לעצב את אסטרטגיית הענן שלהם בעצמם.
בשנת 2013 הציגה ממשלתבריטניה את מדיניות "ענן תחילה" ( Cloud First )25 .
המדיניות, בכל תהליך של רכש של שירות, קיים או חדש, גופי המגזר הציבורי צריכים .
לבחון ולהעריך ביסודיות חלופות ענן שונות לפני קבלת החלטה, תוך העדפה לענן .
ציבורי על פני חלופות אחרות.
כחלק ממימוש מדיניות הענן מפרסמת ממשלת בריטניה .
מאז שנת 2013 הסכמי מסגרת לאספקת שירותי ענן.
באוקטובר 2019 פרסם השירות .
הדיגיטלי הממשלתי של בריטניה (GDS ) כי המדיניות הממשלתית "ענן תחילה" תישאר .
בתוקף גם בהמשך ולא תעבור שינוי או עדכון.
העיסוק של הממשל הפדרלי בארצות הברית בנושא מחשוב ענן החל כבר בשנת 2010 .
עם פרסומו של מסמך בנושא "תוכנית יישום לרפורמה בניהול ה-IT הפדרלי".
התמקדה בהסרת חסמים לניהול אפקטיבי של תוכניות בתחומי טכנולוגיות המידע .
במהלך השנים פורסמו טיוטות ויוזמות שונות, וביוני 2019 הטכנולוג .
הממשלתי הראשי פרסם את אסטרטגיית "ענן חכם" 26 המושתתת על שלושה עקרונות .
בסיס: אבטחה, רכש וכוח אדם.
על פי האסטרטגיה, שילוב העקרונות מגלם את הגישה .
הבין-תחומית הנדרשת כדי לספק שירותים בטוחים ואיכותיים יותר לציבור.
בשנת 2012 פרסמה אירלנד 27 .
את אסטרטגיית מחשוב הענן שלה לסקטור הציבורי .
אסטרטגיה זו היא חלק מגישת-העל של הממשל האירי להשתמש בטכנולוגיות מידע .
ותקשורת (ICT )28 כדי להביא לרפורמה בשירות הציבורי, תוך מתן דגש מיוחד על מחשוב .
האסטרטגיה מכוונת להפוך את אירלנד למובילה בתחום מחשוב .
הענן, והתקווה היא שאימוץ הענן בסקטור הממשלתי יתרום לאימוצו בסקטור הפרטי.
באוקטובר 2019 פרסמה אירלנד מזכר המחזק אסטרטגיה זו וקובע כי "הממשלה סבורה .
כי זהו זמן מתאים לגישה יזומה ומתקדמת לאימוץ מחשוב ענן" 29 .
בשנת 2018 ממשלת סינגפור הודיעה על תוכנית חומש להעברת מרבית מערכות המידע .
שלה מתשתית מקומית לענן ציבורי, כדי לשפר את איכות השירותים הניתנים לעסקים .
נכון ליוני 2020 , יותר מ-150 מערכות מידע (עד וכולל רמת סיווג" מוגבל" ) .
הועברו לענן הציבורי 30, ועל פי תוכנית החומש המטרה היא להעביר תוך חמש שנים .
כ-70% ממערכות המידע של הממשלה לענן.
באוקטובר 2020 חתמו31 מדינות חברות באיחוד האירופי על הצהרה ל"קידום הדור הבא .
של טכנולוגית הענן באירופה".
על פי המסמך, המדינות יפעלו יחד על מנת לייצר תשתית .
ושירותי ענן תחרותיים, הן למגזר הפרטי והן למגזר הציבורי.
על פי נתונים שאסף משרד מבקר המדינה .
24 :להרחבה ראו strategy- cloud- projects/secure- .
25 :להרחבה ראו policy-first- cloud- www.