HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
(א) ביוני 2006 דיווחה מנהלת אגף פסיכולוגיה למנהלת אגף משאבי אנוש במשרד על שנתיים של ניסיונות כושלים לגייס פסיכולוגים במשרות מלאות לתפקידי פסיכולוגים מחוזיים.
מדבריה עלה, כי נוצרת הרעה בתנאי השכר של מנהל שפ"ח כשהוא מתמנה לתפקיד פסיכולוג מחוזי, ולעתים הוא נאלץ לעבוד בו זמנית גם בשפ"ח ברשות מקומית.
לטענתה, התגמול הכספי אינו מאפשר לאייש את משרת הפסיכולוג המחוזי בידי "אנשי מקצוע מהשורה הראשונה".
(ב) בדצמבר 2005 פרש הפסיכולוג המחוזי במחוז ירושלים לגמלאות.
הפרישה הייתה מתוכננת מראש.
כדי לאייש את המשרה פרסם המשרד מכרז פנימי, וכשלא נמצא מועמד מתאים, למעלה משנה לאחר פרישתו של הפסיכולוג, פורסם מכרז פומבי.
במאי 2007 נבחר במכרז המועמד היחיד (להלן - הזוכה) - כמעט שנה וחצי לאחר פרישת קודמו.
ביולי 2007 הציג הזוכה לפני סגנית מנהל מחוז ירושלים את דרישותיו בעניין תנאי העבודה.
מתשובתה כחודש לאחר מכן עולה, כי אגף משאבי אנוש במשרד קבע שלא ניתן להיענות למרבית הדרישות.
באוקטובר 2007 השיבה נציבות שירות המדינה (להלן- נש"מ) בשלילה על בקשת המשרד לפצל את המשרה לשני חצאים, כדי להעסיק בה שני עובדים.
באוגוסט 2007 הודיע הזוכה ש"אי היענותכם אפילו למקצת הבקשות.
מונעת ממני את האפשרות.
אם ישתנו התנאים, אשמח מאוד למלא את התפקיד".
הוא ציין, כי תפקיד שכרוך באחריות מקצועית על מא ות פסיכולוגים חינוכיים ועשרות תחנות של שירותים פסיכולוגיים הוא תפקיד חשוב וחיוני; הוא מוכן לעבוד במשרד במשרה מלאה בשל חשיבותו של התפקיד, וביקש שתנאי השכר שלו יהיו כשל מנהל שפ"ח, שעליו ממונה מקצועית הפסיכולוג המחוזי.
הסמנכ"ל הבכיר למינהל ולמשאבי אנוש ומנהלת אגף משאבי אנוש השיבו בנובמבר 2007 : "משרדנו לא יכול היה לשנות או לקבוע תנאי שכר חדשים, מאחר שכאמור, תנאי העסקה ושכר נקבעו ע"י נציבות שירות המדינה ומשרד האוצר".
הם הוסיפו כי מאז שנת 2003 משרד החינוך 825 .
התקיימו דיונים רבים עם נש"מ, בהשתתפותם של נציגי משרד האוצר, בנושא תנאי העסקתם של הפסיכולוגים החינוכיים.
בהמשך קבעה נש"מ מסלול קידום מקצועי לתפקיד פסיכולוג מחוזי בכיר.
ממסמכי המשרד עולה כי מסלול הקידום האמור יועד לקידומם של שלושה פסיכולוגים מחוזיים לדרגה של פסיכולוג מחוזי בכיר.
החלטה זו של נש"מ התקבלה כבר ביוני 2004 , ועל אף הקידום שטמון בה התקשה המשרד לאייש משרות פסיכולוג מחוזי.
ההחלטה היא בבחינת פתרון חלקי בלבד שכן היא מאפשרת לקדם רק שלושה מששת הפסיכולוגים המחוזיים, אשר יעמדו בשורה של תנאים מצטברים, בהם עבודה במשרה מלאה.
ממסמכי המשרד עולה, כי איוש התפקיד של פסיכולוג מחוזי במחוז תל -אביב נמשך למעלה משלוש שנים, ואיוש משרות של פסיכולוגים בכירים במחוזות חיפה והצפון - יותר משנה וחצי.
בדצמבר 2006 כתבה מנהלת אגף פסיכולוגיה למנהלת אגף משאבי אנוש, שיש צורך דחוף בדיון על תנאי העסקתם של פסיכולוגים מחוזיים.
הסמנכ"ל הבכיר למינהל ולמשאבי אנוש ומנהלת אגף משאבי אנוש השיבו כי תהליך איוש המשרות במכרז פומבי "אכן נמשך זמן רב, בגלל החלטת ממשלה להקפאת מכרזים פומביים ומאחר שוועדת חריגים עליונה לא אישרה פרסום מכרז פומבי לאיוש המשרה".
על פי חוק חינוך מיוחד ניתן לערער על החלטתה של ועדת השמה בפניועדת ערר 35 , שעם חבריה נמנה גם פסיכולוג חינוכי מחוזי של המשרד.
בינואר 2006 כתב סמנכ"ל ומנהל המינהל להכשרה, השתלמויות והדרכה לעובדי הוראה ללשכת היועצת המשפטית במשרד, כי בוועדות ערר חייב להשתתף פסיכולוג מטעם משרד החינוך, וביקש חוות דעת משפטית בנוגע להיעדרו של פסיכולוג עובד מדינה בוועדה.
הלשכה המשפטית השיבה באותו חודש, כי ניתן להעסיק בתפקיד זה את פסיכולוג מחוז ירושלים שפרש, "בהעסקה זמנית לתקופה קצובה בחוזה מיוחד".
מתשובת שפ"י בינואר 2008 עולה, כי הצעתה של הלשכה המשפטית להעסיק בחוזה מיוחד את הפסיכולוג שפרש לא הובאה לידיעתו.
התברר כי ההסדר שהציעה הלשכה המשפטית לא יושם.
ממכתבה של מנהלת השפ"ח בעיריית מעלה אדומים בשם מנהלי שפ"חים במחוז ירושלים למנהל מחוז ירושלים באוקטובר 2006 עולה, כי בעקבות פרישתו של הפסיכולוג המחוזי נענו מנהלי השפ"חים לבקשת המשרד להשתתף בוועדות ערר, מתוך רצון לאפשר לתלמידים ולהוריהם לממש את זכויותיהם לערר.
שרת החינוך התבקשה להנפיק להם כתבי מינוי, כנדרש בחוק חינוך מיוחד, אך כפי הנראה הם לא הונפקו.
מנהלת השפ"ח ציינה ש"המנהלים לא יוכלו להשתתף בוועדות אלה".
הלשכה המשפטית במשרד השיבה בנובמבר 2007 , כי "מקום בו משרת הפסיכולוג המחוזי אינה מאוישת, יכול למלא את מקומו פסיכולוג מחוזי במחוז אחר במשרד החינוך".
אולם מתשובתו של שפ"י עולה, כי משימותיו של פסיכולוג מחוזי הן רבות, והוא לא יכול להשתתף גם בדיונים של ועדת ערר במחוז אחר.
כאשר לא הצליח המשרד לאייש משרות של פסיכולוגים מחוזיים, לא ניתן היה לקיים את ועדות הערר על פי חוק חינוך מיוחד.
הצעתה של הלשכה המשפטית לפתרון הבעיה לא יושמה ומנהלי שפ"חים נאלצו להשתתף בוועדות ערר במקום פסיכולוג מחוזי.
35 על פי חוק חינוך מיוחד, רשאי ילד בעל צרכים מיוחדים, הורה, או נציג של ארגון ציבורי להגיש ערר לוועדת ערר על החלטת ועדת השמה תוך 21 .
ימים מהיום שקיבל את ההחלטה 826 דוח שנתי58ב .
עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2007 , במשך 21 חודשים, לא אוישה משרת הפסיכולוג המחוזי במחוז ירושלים.
מהאמור לעיל עולה שהגורם העיקרי לכך הוא תנאי העסקתו של פסיכולוג מחוזי.
המשרד התקשה למצוא מנהל שפ"ח שיהיה מוכן לשמש פסיכולוג מחוזי במשרה מלאה, ולקבל עליו אחריות לתפקודה של מערכת גדולה ומורכבת יותר מזו של שפ"ח, ותמורת זאת לוותר על חלק משכרו ועל תנאי עבודה נלווים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד ועל נש"מ לבחון את תנאי העסקתם של הפסיכולוגים המחוזיים בהתחשב בהגדרת התפקיד ובמטלות שלהם.
עם השירותים שעל השפ"ח לתת בסל השירותים הבסיסי נמנים "אבחון והערכה של ילדים בעלי צרכים מיוחדים - כמתחייב מחוק חינוך מיוחד" (בסל החובה) וכן, "הערכה ואבחון של תלמידים לצורך השתלבותם התקינה במערכת החינוכית".
בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994 (התוספת השנייה), (להלן- חוק ביטוח בריאות) נקבעו השירותים שעל קופת חולים לתת למבוטחיה בתחום התפתחות הילד.
ביניהם: "אבחון וטיפול על ידי צוות רב מקצועי בילדים עד גיל תשע שנים" וכן פסיכולוג; "טיפול רב מקצועי בדיספונקציה מוחית מזערית, למעט הפרעות ריכוז וקשב או ליקויי למידה, ליקוי שפה ודיבור, הפרעות בתקשורת או סרבול מוטורי לילדים עד גיל תשע"; "טיפול רב מקצועי בילדים עד גיל 6 עם הפרעות ריכוז וקשב או ליקויי למידה".
כן נקבע ששירותי אבחון הכרוכים בשירותים האמורים "יינתנו רק לפי אישור שניתן מטעם קופת חולים בידי רופא מומחה בנוירולוגית ילדים, או רופא ילדים מומחה בעל ניסיון בתחום התפתחות הילד".
מהחוק עולה שילדים עד גיל תשע זכאים לקבל שירותי אבחון מקופות החולים על פי אישורו של רופא.
(א) מנהלת אגף פסיכולוגיה במשרד הסבירה, כי יש יתרונות לאבחון המתקיים במכונים להתפתחות הילד שמפעילות קופות החולים בידי צוותים רב-מקצועיים, ובכללם פסיכולוגים התפתחותיים.
כמו כן ציינה, שבדרך כלל ההורים, הצוות החינוכי או רופא הילדים הם אלה שיוזמים פנייה למכון להתפתחות הילד לצורך אבחון ילד בגיל הרך.
באשר לילדים בני חמש - אבחון בידי פסיכולוג מהשפ"ח מקנה "חבילת שירות פסיכולוגי" הכוללת ייעוץ להורים ולצוות החינוכי.
(ב) מנהל המחלקה להתפתחות הילד ושיקומו במשרד הבריאות (להלן - מנהל המחלקה להתפתחות הילד), טען שפסיכולוג התפתחותי במכון להתפתחות הילד של קופת חולים הוא הגורם המאבחן הרצוי לילדים בגיל הרך ועד גיל שש, ולכן המשרד צריך לרכוש שירות זה מקופות החולים.
לדבריו, כאשר רופא מומחה להתפתחות הילד מפנה ילד למכון, הוא עובר אבחון רב -מקצועי, לרבות אבחון פסיכולוגי שאפשר יהיה להשתמש בו גם לצורכי הדיון משרד החינוך 827 .
הוא הוסיף, שיש להבחין בין ילד המוכר לקופת החולים כמי שסובל מקשיים בהתפתחותו ולכן אובחן, ובין ילד שאינו מוכר לה ככזה.
למשל - ילד שהגננת הפנתה לאבחון מתוך מחשבה כי ייתכן שהוא זקוק להשמה במוסד לחינוך מיוחד.
במקרה השני לדעתו, על המשרד לדאוג לבצע את האבחון מתוקף חוק חינוך מיוחד, משום שמטרת ההפניה היא רק כדי לבחון אם יש לדון בעניינו של הילד בוועדת השמה.
שפ"י השיב, כי אוכלוסיית הילדים הנזקקים לשירותי חינוך מיוחד היא מגוונת, חלקה מוכר מגיל רך מאוד למכונים להתפתחות הילד וחלקה - לא.
אין בכך משום קריטריון מבחין בנוגע לצורך בבירור אבחוני-פסיכולוגי ובהקצאתו של שירות זה.
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 : "מדובר בילדים אשר מופנים במיוחד למערך הה תפתחותי לאבחון בשאלה של הצורך בהשמה לחינוך המיוחד, ואשר לא זקוקים לאבחון הפסיכולוגי לצרכיהם הרפואיים; לכן אחראי משרד החינוך למימון אבחון ייעודי זה".
בישיבה שהתקיימה במרס 2005 :בהשתתפות נציגי משרד החינוך ומשרד הבריאות סוכם "ועדות ההשמה תדונה בענייני השמת ילדים למוסדות חינוך מיוחדים בהתאם לחומר הרפואי, הפארא-רפואי והפסיכולוגי המצוי בידם", ואם לדעת הוועדה יש מקום לעשות לילד אבחון נוסף שאיננו מצוי ברשותה, "יהיה בידה לפנות אל הגוף הרפואי אשר טיפל בילד בבקשה כי ישקול עריכת איבחון זה".
עוד נקבע, כי סיכום זה יהיה תקף לשנת הלימודים הקרובה, כלומר שנת הלימודים התשס"ו ( 2005 -2006 ), ו"לאחר בחינת השלכת הסיכום על המצב בשטח וככל שיידרש ייבחן הנושא בשנית".
המצב הנוכחי, שבו קיימת חפיפה בין שירותי האבחון שנותנים השפ"חים ובין שירותי האבחון שנותנות קופות החולים לילדים עד גיל תשע - אינו תקין.
הוא עלול לגרום לבזבוז משאבים יקרים ואף לכפילות במתן השירות, או לחלופין - להיעדר שירות בשל "נפילה בין הכיסאות".
יו"ר הוועדה לזכויות הילד בכנסת הודיע לשרת החינוך ביולי 2005 , שהוועדה דנה פעמים אחדות בסוגיית "מימון האבחונים לילדים בגיל הרך לצורכי השמה במסגרות בחינוך המיוחד.
לאור חוסר ההסכמה" שבין משרד החינוך למשרד הבריאות, והדגיש שלדעת הוועדה על המשרד לממן אבחונים אלה.
הוא הוסיף, שרוב מוחלט של אנשי מקצוע מסכימים שאבחון כזה חייב להיעשות בידי פסיכולוגים התפתחותיים 36 , המכירים את הילד, וביקש מהשרה להורות שהמשרד יממן אבחונים אלה.
באוגוסט 2005 הציעה הסמנכ"לית למנכ"לית לשעבר שהמשרד "יתקצב באופן גלובאלי 300 אבחונים" לילדים בני שלוש עד ארבע שוועדות ההשמה דורשות לאבחן אותם.
"שפ"י ירכז את הפניות לאבחון ברמה הארצית", ובמהלך שנת הלימודים התשס"ו "יערוך מעקב ובקרה לגבי היקף האבחונים הנדרשים ויחליט על המשך הפעלת השירות".
בספטמבר 2005 אישרה המנכ"לית לשעבר את הצעות הסמנכ"לית.
אי לכך העביר המשרד 750,000 ש"ח למשרד הבריאות בגין אבחונים בשנת הלימודים התשס"ו.
הועלה, ששפ"י לא עקב אחר מספר האבחונים שבגינם העביר המשרד כסף למשרד הבריאות, ולא החליט בעניין כנדרש.
36 על פי חוק הפסיכולוגים, פסיכולוגיה התפתחותית ופסיכולוגיה חינוכית הם שני ענפים שונים של הפסיכולוגיה, וכל אחד מהם הוא מומחיות מוכרת.
בינואר 2007 פנה מנהל המחלקה להתפתחות הילד אל המפקחת הארצית הממונה על שירותי חינוך מיוחד באגף לחינוך מיוחד במשרד, וביקש להגדיל את התשלום השנתי של המשרד בגין אבחונים למיליון ש"ח, ובפברואר 2007 .
הוא חזר ופנה בעניין הסמנכ"לית פנתה בעניין זה למנכ"ל המשרד, אולם ביוני 2007 .
השיבה לה לשכת המנכ"ל בשלילה התברר, שעד למועד סיום הביקורת - ספטמבר 2007 - לא השיב המשרד על פנייתו של מנהל המחלקה להתפתחות הילד, ושני המשרדים לא הסדירו נושא זה בנוגע לשנת הלימודים התשס"ז ואילך.
המשרד וקופות החולים מממנים אבחונים לילדים בגיל הרך, ושני המשרדים - החינוך והבריאות - מסכימים שרצוי היה לערוך את האבחונים במכונים להתפתחות הילד של הקופות.
על פי משרד הבריאות, תלויה ההחלטה אם ילד זכאי לאבחון במימון קופת החולים במידע הקודם של הקופה על הילד.
המ שרדים לא הסדירו נושא זה, למעט הסדר נקודתי לשנה אחת.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לקבוע הסדר ארוך טווח שבו יוגדרו תחומי האחריות על עריכת אבחונים לגיל הרך כדי למנוע כפילות במתן השירות או את היעדרו.
הדבר חיוני במיוחד משום שהמשרד מתקשה לממן שירותים פסיכולוגיים אפילו לילדים שזכאים לקבלם.
הגדרת תחומי האחריות עשויה לאפשר לשפ"חים להקצות שעות עבודה של פסיכולוגים לשירותים אחרים שעליהם לספק.
 השפ"חים ברשויות המקומיות מעניקים שירות פסיכולוגי -חינוכי לתלמידים במימון חלקי של משרד החינוך ובפיקוחו.
במהלך השנים התרבו המשימו ת המוטלות על השפ"חים, בין השאר בעקבות חקיקתו של פרק השילוב בחוק חינוך מיוחד.
רובם המכריע של השפ"חים פועלים בתנאים של אחוז כיסוי נמוך לתקנים של פסיכולוגים.
כתוצאה מכך נפגע השירות, בעיקר בקרב אוכלוסיות חלשות, לתלמידים, להוריהם ולצוותים החינוכיים הזכאים לקבל שירות מיטבי.
לדעת משרד מבקר המדינה, כל עוד לא שונו הנחיותיו של משרד החינוך באשר לשירותי החובה שעל השפ"ח לתת, עליו לנקוט את הפעולות הדרושות כדי להבטיח את מתן השירותים בידי השפ"ח ולהתאים את הסל למציאות הקיימת.
המצב שבו שפ"ח מתקשה לתת את השירות הפסיכולוגי הראוי מדרבן אותו ואת הרשות המקומית שהוא פועל במסגרתה, לתת שירותים גם תמורת תשלום שנגבה מן ההורים באמצעות שפ"מ.
על המשרד להסדיר כללים להפעלת שפ"מים ברשויות המקומיות כדי למנוע "זליגת" שירותים מן הגוף הציבורי אל הגוף הפרטי, ולפקח על יישומם.
יש לקבוע הסדר ארוך טווח שבו יוגדרו תחומי האחריות על עריכת אבחונים לגיל הרך כדי למנוע כפילות במתן השירות או את היעדרו.
הדבר חיוני במיוחד משום משרד החינוך 829 .
שהמשרד מתקשה לממן שירותים פסיכולוגיים אפילו לילדים שזכאים לקבלם הגדרת תחומי האחריות עשויה לאפשר לשפ"חים להקצות שעות עבודה של פסיכולוגים לשירותים אחרים שעליהם לספק.
רשויות מקומיות רבות אינן נוהגות לתת שירות פסיכולוגי לתלמידים במוסדות חינוך מוכר שאינו רשמי באופן דומה לשירות הניתן לתלמידים בחינוך הרשמי.
על המשרד לנקוט את הפעולות הנדרשות כי להבטיח שהשירות יינתן להם.
על המשרד ועל נש"מ לבחון את תנאי העסקתם ואת הגדרת התפקיד והמטלות של פסיכולוגים מחוזיים.
זאת, כדי לאפשר למשרד להעסיק פסיכולוגים מנוסים ברי- סמכא בתפקידים ניהוליים בכירים אלה.
המצב הקיים היום, שלפיו מי שיתמנה לתפקיד ייאלץ לוותר על תנאי העסקה טובים יותר, מרחיק מועמדים מהשורה הראשונה ופוגע ביכולתו של המשרד לפקח על עבודת השפ"חים.
מצב החירום המתמשך בשדרות וביישובי עוטף עזה מחייב סיוע פסיכולוגי מסיבי לתלמידים ותגבור של מערך הפסיכולוגים.
לשם כך אין די בפעולותיו של שפ"י ונדרשת מעורבותה הפעילה של הנהלת המשרד שעד כה לא נרתמה למשימה.
עם כלי הע בודה המרכזיים של פסיכולוג חינוכי נמנים מבחני משכל.
יש מחסור במבחני משכל תקפים בארץ, והדבר חמור במיוחד במגזר הלא -יהודי.
מבחנים שאינם תקפים עלולים להשפיע בצורה קשה ובלתי הוגנת על ילדים שעתידם נקבע על פי תוצאותיהם.
המשרד לא בירר את העניין עד תום.
על המשרד לפעול לתִקנון המבחנים הפסיכולוגיים לכל האוכלוסייה ולמגזר הלא-יהודי בפרט, ולהפיק לקחים מן הפרשה.
על הנהלת המשרד לבחון את הממצאים האמורים, ובעיקר את תמונת המצב שמציגים פסיכולוגים חינוכיים במטה ובשטח, כדי לגבש דרכים לשיפור השירות.
בראשית 2007 פרסם משר ד החינוך (להלן - המשרד) מכרז משולב (פנימי וחיצוני) למשרת מנהל מחוז ירושלים.
ועדת הבוחנים בראשות מנכ"ל המשרד דאז מר שמואל אבואב התכנסה ביוני 2007 ו"החליטה פה אחד שלא לבחור באף אחד מן המועמדים ולצאת למכרז נוסף".
משרד מבקר המדינה לא בדק את המכרז ההוא.
עודבאותו חודש, יוני 2007 , פרסם המשרד מכרז משולב חוזר למשרת מנהל מחוז ירושלים (להלן - המכרז).
ועדת הבוחנים התכנסה ב- 7.
07 והתייצבו בפניה11 .
מועמדים הוועדה מנתה שבעה חברים ובחרה לתפקיד את מר מאיר שמעוני (להלן - המועמד) ברוב קולות (ארבעה מול שלושה).
כעבור חודש החל מר שמעוני לכהן כמנהל מחוז ירושלים.
כמה מהמועמדים שניגשו למכרז ולא זכו בו, הגישו ב - 1.
07 תלונה למשרד מבקר המדינה שעניינה תקינות התנהלות המכרז.
לדברי המתלוננים, ההמתנה הארוכה שבין פרסום המכרז ביוני 2007 לבין התכנסות ועדת הבוחנים באוקטובר אותה שנה "לוותה בשמועות עקשניות שוועדת איתור מועמדים למשרת מנהל המחוז.
'סימנה' את מר מאיר שמעוני כמועמד המוביל ומאז נעשו כל המאמצים להכשיר את המועמד ולהשלים את שחסר במועד ההגשה הרשמי".
לדבריהם, מהתנהלות המשרד עולה "ריח רע של מכרז תפור".
משרד מבקר המדינה בדק את התאמת כישורי המועמד לדרישות המכרז; להלן מובאים הממצאים.
סעיף3 ,במכרז קובע, שלמועמד לתפקיד צריכות להיות "שתיים עשרה שנות ניסיון מתוכן: חמש שנים בהוראה בבתי"ס בארץ, ובנוסף ניסיון של שבע שנים בניהול בי"ס בארץ ו/או בפיקוח על בתי"ס בארץ ו/או בניהול ברמה בכירה בתחומי החינוך בארץ".
בקורות החיים שהמועמד הגיש למכרז הוא ציין את שירותו בצבא בשנים 1974 - 1996 ואת העובדה שבנוסף לכך היו לו11 שנות ניסיון, שנתיים בהוראה ותשע משרד החינוך 895 .
יוצא אפוא שלמועמד חסרו שלוש שנות ניסיון בהוראה כדי שכישוריו יתאימו לדרישת הסף של חמש שנות ניסיון בהוראה.
לפיכך היה על המשרד לפסול את מועמדותו.
על הטופס "בקשה למשרה פנויה- למכרז פיקוח משולב" שהגיש המועמד ונמצא בתיקו האישי במשרד, כתבה מרכזת ועדת המכרזים: "לא צרף אישור על 12 שנות ניסיון.
" מרכזת ועדת המכרזים גם הכינה ב - 7.
07 מכתב למועמד, כלהלן: "טופס הבקשה למשרה פנויה ששלחת למכרז הנ"ל התקבל ביחידתנו, אך לצערנו לא נוכל לכלול את שמך ברשימת המועמדים למשרה הנ"ל מהסיבה.
מבדיקת הפרטים והמסמכים שצרפת לטופס הבקשה, נמצא כי עד תאריך ה -8 ביולי 2007 (המועד האחרון להרשמה) ל א צורפו המסמכים הבאים: אישורים המעידים על שתיים עשרה שנות ניסיון מתוכן חמש שנים בהוראה בבתי"ס בארץ, ובנוסף ניסיון של שבע שנים בניהול בי"ס בארץ ו/או בפיקוח על בתי"ס בארץ ו/או בניהול ברמה בכירה בתחומי החינוך בארץ.
מתברר שמרכזת ועדת המכרזים לא שלחה את המכתב למועמד, ותחת זאת כתבה עליו: "לאשר מועמדות"; "בטיפול " (ההדגשה במקור).
למשרד מבקר המדינה לא הוברר מה גרם למרכזת ועדת המכרזים לשנות את דעתה מן הקצה אל הקצה.
בתשובתו מדצמבר 2007 'למשרד מבקר המדינה כתב המועמד: "הנני קצין צה"ל במיל בדרגת סא"ל אשר השתחרר משירות בצה"ל לאחר 22 שנות שירות חובה וקבע.
בו מוצהר כי מכירים את שנות הניסיון ]משרד החינוך [ פורסם חוזר מנכ"ל בתפקידים במסגרת הצבא, לעניין ותק בהוראה (ההדגשה במקור).
(ובכך ממירים את 5 שנות ניסיון בהוראה).
במכרז זה הכירו לי כאמור בניסיון הצבאי כוותק בהוראה ובכך אשרו את מועמדותי למכרז".
מתברר שהמועמד טען גם לפני המשרד שהוא (המשרד) מכיר בשנות השירות הצבאי כשנות ותק בהוראה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מס ר המשרד, כי "יחידת המכרזים במשרד בדקה את תוקפו של חוזר מנכ"ל משנת 1996 , מול האגף הבכיר לכוח אדם בהוראה ומול הלשכה המשפטית.
וקיבל חוות דעת משפטית לפיה לא ניתן להכיר למועמד בניסיונו הצבאי כניסיון בהוראה מאחר שההנחיה שהופיעה בחוזר המנכ"ל בוטלה עם השנים.
על כן, המשרד לא אישר את הניסיון הצבאי כניסיון בהוראה לצורך המכרז" (ההדגשה במקור).
במהלך חודש אוגוסט 2007 פנתה מרכזת ועדת המכרזים אל המועמד בבקשה שיעביר למשרד את המסמכים החסרים להוכחת הוותק, כנדרש במכרז.
כמפורט להלן, כעבור כחודש, בספטמבר 2007 , העביר לה המועמד את המסמך המבוקש.
יצוין כי במכרז נקבע: "מודגש כי מעבר לתאריך האחרון להרשמה לא יתקבל כל מסמך" (ההדגשה במקור).
גם בחוברת "הנחיות כלליות", שהייתה חלק ממסמכי המכרז, נכתב בהדגשה: "מודגש כי מעבר לתאריך שנקבע כתאריך אחרון להרשמה לא יתקבל כל מסמך".
בתשובתו מינוא ר 2008 למשרד מבקר המדינה ציין המשרד ש"אם נעשית בדיקת טופסי מועמדות תוך כדי הרשמה למכרזים (ההדגשה במקור), לגיטימי שהמשרד יפנה למועמדים לצרף מסמך חסר".
המועמד מסר למשרד מבקר המדינה, כי "לאור ייחוד הסיטואציה הנ"ל של קצין פורש צה"ל כמפורט, נתבקשתי להמציא אישורים נוספים המוכיחים את ניסיוני הנ"ל וכך עשיתי".
כאמור, התאריך האחרון להגשת המועמדות למכרז היה 8.
לדעת משרד מבקר המדינה, בקשת מסמך חודש לאחר המועד שנקבע להגשת המועמדות למכרז, וקבלתו כחודשיים לאחר המועד האמור, אינן יכולות להיחשב כפעולות "לגיטימיות" "תוך כדי הרשמה למכרזים".
בקשה או קבלה של מסמכים לאחר 8.
07 הייתה בניגוד לכללי המכרז הנדון ובניגוד לעקרונות עליהם מושתת שיטת המכרזים.
כמפורט בהמשך, בהסתמך על המסמך שהמשרד קיבל בניגוד לכללי המכרז, הוא קבע שהמועמד ענה על דרישות הסף של המכרז.
המועמד העביר למשרד מגורם בצה"ל1 מכתב הנושא את התאריך 3.
07 , ולפיו שירת במשך כשלוש שנים, ב- 1974 -1977 , כמדריך קשר ומפקד בקורסים של "מחסנאים פקידים טכניים" (קורס מפ"טים).
במכתב נאמר: "בתפקיד זה עבד הן כמדריך והן כמפקד קורס, עם כל המשתמע מכך מבחינת הוראה ולימוד בכיתות, חינוך והדרכת חיילים, ארגון וניהול צוות מדריכים ותפעול של קורסים שונים".
פניית משרד מבקר המדינה לגורם הרשמי בצה"ל2 העלתה, שלא ניתן לדעת אילו תפקידים מילא המועמד בשנים 1974 -1977 .
את רוב שירותו הצבאי בשנים הללו עשה בבסיס ההדרכה של חיל הקשר, "כנראה בתחום הקשר על פי הכשרתו והקורסים שעבר".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר המשרד, כי "מאחר שהמועמד המציא, תוך כדי הרשמה (ההדגשה במקור), מסמך על פיו שירותו הצבאי אושר בעבר על ידי משרד החינוך, כניסיון בהוראה (מסמך שמאוחר יותר לא אושר, כאמור, על ידי הלשכה המשפטית), קיבל המשרד מהמועמד, לאחר סיום ההרשמה, מסמך שמבהיר את אופי ניסיונו בצה"ל.
המשרד, לאחר שקיים בדיקה מדוקדקת של תוכן המסמך, קיבל החלטה שניתן לאשר את הניסיון הצבאי.
כעונה על ניסיון בתפקיד מינהלי בכיר בתחומי החינוך בארץ (ההדגשה במקור), כפי שמופיע בהנחיות המופיעות בראשית חוברת המכרזים, סעיף 12")(ד3.
סעיף12 (ד) בחוברת המכרזים קובע, שתפקיד מינהלי חינוכי בכיר במערכת החינוך בארץ יוכר אם היה המועמד "מופקד על מערך החינוך וההדרכה ברמה בכירה במערכת הביטחון".
יש לציי ן, כי קורס מפ"טים הוא קורס בסיסי למחסנאים ולפקידים טכניים; במהלך שירותו הצבאי באותן שנים היו למועמד הדרגות טוראי - סמל ראשון (סמ"ר).
למשרד מבקר המדינה לא הוברר איזו "בדיקה מדוקדקת" גרמה למשרד להחליט שתפקיד של מדריך ומפקד זוטר בקורס מפ"טים מתאים לדרישה "מופקד על מערך החינוך וההדרכה ברמה בכירה במערכת הביטחון".
למועמד חסרו, כאמור, שלוש שנות ניסיון בהוראה על מנת שכישוריו יתאימו לדרישות הסף של המכרז.
בתשובתו מינואר 2008 למשרד מבקר המדינה מסר המשרד, ש"יצוין כי מנהל בית ספר חייב בשעות הוראה, על כן שנת ניהול בית ספר יכולה להיחשב גם כשנת ניסיון בהוראה, ובתנאי שאותה שנה לא תיספר פעמיים.
כלומר, אותה שנה תיספר או כניסיון בהוראה או כניסיון בניהול".
בהתבסס על קביעה זו החשיב המשרד חלק משנות הניסיון של המועמד בניהול ו"בתפקיד מינהלי חינוכי בכיר" (הכוונה, כאמור, לסמ"ר בקורס מפ"טים) .
1 ראש ענף מערכות תקשוב טכנולוגיות ומידע, ביה"ס הארצי לתקשוב, ענף מערכות תקשוב טכנולוגיות ומידע.
2 אגף משאבי האנוש344 .
, ענף ביקורת אמ"ש 3 ""ההנחיות המופיעות בראשית חוברת המכרזים- הכוונה להנחיות בחוברת "הנחיות כלליות", שהייתה כאמור חלק ממסמכי המכרז.
כשוות ערך לשנות ניסיון בהוראה, ועקב כך קבע שהמועמד קיים את דרישות הסף של המכרז.
יצוין כי תחשיב זה אינו מופיע במסמכי המועמד או במסמכי המכרז.
(א) האפשרות להמיר שנות ניסיון בניהול לשנות ניסיון בהוראה לא נכללה בתנאי המכרז.
יתרה מזו, המועמדים נדרשו להוכיח ניסיון הן בהוראה והן בניהול, ומכאן שמלכתחילה לא קבע המשרד שהניסיון בניהול יכול להיחשב תחליף לניסיון בהוראה.
מתן אפשרות לאחד המועמדים במכרז להמיר שנות ניסיון בניהול בשנות ניסיון בהוראה, בלא שאפשרות כזו ניתנה מראש לכל המועמדים הפוטנציאליים למכרז, יוצרת העדפה פסולה של המועמד ופוגעת בעֶקרון השוויון, שהוא מתנאי היסוד של כל מכרז.
כשהמועמד הגיש את מסמכי המכרז הוא עצמו לא העלה את הטענה, שבעת שעסק בניהול בית ספר ורשת בתי ספר וכאשר שימש בתפקיד ראש מינהל החינוך והתרבות בעיר בישראל, הוא עסק גם בהוראה.
המועמד אף לא טען זאת בתשובתו למשרד מבקר המדינה.
לפיכך לא הוברר למשרד מבקר המדינה מניין שאב המשרד את הידיעה שבזמן שהמועמד עסק בניהול הוא עסק גם בהוראה.
לדעת משרד מבקר המדינה, הסברי המשרד בעניין התאמת כישורי המועמד לדרישות הסף של המכרז אין בהם ממש.
מתעורר חשש שהסברי המשרד נועדו לתרץ בדיעבד את פעילותו, שנעשתה בלא מתן הזדמנות שווה לכל המתמ ודדים ובניגוד לכללי מינהל תקין.
(ב) בפגישה שהתקיימה בפברואר 2008 עם סמנכ"ל בכיר למינהל במשרד החינוך, הוא העלה את הטענה כי המרת שנות ניהול בשנות הוראה היא בגדר "תורה שבעל פה" הידועה לכל.
לכן, לדבריו, אין לומר כי הופלו מועמדים בכוח.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי אפשרות המרה מסוג זה צריכה לבוא לידי ביטוי בכללי המכרז או באופן פומבי וגלוי אחר, כגון חוזר מנכ"ל.
בדצמבר 2007 ,הביא משרד מבקר המדינה לידיעת מנכ"לית המשרד, גב' שלומית עמיחי את ממצאי הבדיקה בעניין התאמת כישורי המועמד לדרישות המכרז.
משרד מבקר המדינה ביקש מהמשרד לבחון את אופן התנהלות המכרז, ואם ימצא שהמועמד לא ענה לדרישות הסף של המכרז, על המשרד לשקול את הצעדים העומדים בפניו, לרבות ביטול הזכייה בתפקיד.
בתשובתה מינואר 2008 למשרד מבקר המדינה הודיעה מנכ"לית המשרד, כי מממצאי הבדיקה שהמשרד עשה עלה כי "המועמד ענה ע ל דרישות הסף של המשרה כפי שהופיעו בפרסום המכרז, והטיפול במסמכיו נעשה כמתחייב וכמקובל מהנהלים וההוראות הקיימים במשרדנו במקרים דומים.
לנוכח האמור, איני רואה מקום לבטל את זכייתו במכרז".
לדעת משרד מבקר המדינה, ממצאי הביקורת המפורטים לעיל מעלים ספק גדול אם כישורי המועמד אכן התאימו לדרישות המכרז: גם מתשובת המשרד עולה שלמועמד חסר ניסיון בהוראה; ההכרה בהדרכה בקורס המפ"טים הצבאי כ"הדרכה ברמה בכירה במערכת הביטחון" היא בעייתית ותמוהה; המרת ניסיון בניהול לניסיון בהוראה אינה מוזכרת במכרז כאפשרות על פי תנאי המכרז.
מהאמור לעיל עולה חשש שהליך המכרז לא התבצע כדין.
התנהלות המשרד יצרה תחושה לפיה הוא פעל למינוי המועמד לתפקיד, חרף אי עמידתו בתנאי המכרז.
בנסיבות אלה על המשרד לחזור ולבחון את המכרז ותוצאותיו, תוך מתן משקל הולם לפגיעה בשוויון ההזדמנויות של המועמדים בפועל ובכוח.
, התשנ"ה ]נוסח משולב [ פרק ט' לחוק הביטוח הלאומי - 1995 (להלן- החוק), וה תקנות שהותקנו על פיו מקנים זכאות לקצבה חודשית לנכה תושב ישראל שמלאו לו 18 שנים וטרם הגיע לגיל פרישה.
ככלל, "נכה" הוא מי שנקבעה לו נכות רפואית בשיעור של 60% ,לפחות ועקב ליקוי גופני, שכלי או נפשי הנובע ממחלה, מתאונה או ממום מלידה, אין לו כושר להשתכר מעבודה או ממשלח יד ואינו משתכר סכום השווה ל -%25 מהשכר הממוצע במשק5 , או הצטמצמו ב -50% או יותר, בין בבת אחת בין בהדרגה, כושרו להשתכר מעבודה או ממשלח יד, וכן השתכרותו בפועל6 (אי-הכושר להשתכר או הצטמצמותו כאמור ייקראו להלן - אי-כושר להשתכר) 7.
עקרת בית נכה, כהגדרתה בחוק, זכאית לקצבת נכות, אם נקבעה לה נכות רפואית בשיעור 50% ועקב ליקוי אין לה כושר לעשות פעולות שמקובל לעשות במשק בית רגיל, או הצטמצם ב-50% .
לפחות כושרה לעשות פעולות כאלה .
שיעור קצבת הנכות המלאה ליחיד שנקבעה לו דרגת אי-כושר להשתכר של 75% לפחות הוא % 26.
75 מ"הסכום הבסיסי" 8 .
ביולי 2007 , מועד סיום הביקורת, היה סכום קצבה זו 1,937 ש"ח (להלן - הקצבה המלאה).
לפי סעיף 201 לחוק, נכה שנקבעה לו דרגת אי -כושר להשתכר ששיעורה אינו גדול מ-74% (וכאמור אינו קטן מ-50% ) זכאי לקצבה חלקית בעדו ובעד התלויים בו.
לפי סעיף 200 ,(ג) לחוקאם לנכה יש תלויים שהם תושבי ישראל, תשולם לו בכל חודש, נוסף על קצבת נכות מלאה, גם תוספת תלויים.
בעד בן זוג (למעט בן זוגה של עקרת בית) שהכנסתו אינה גדולה מהנקוב בחוק תשולם תוספת בשיעור 13.
375 % מהסכום הבסיסי; ובעד כל אחד משני הילדים הראשונים תשולם תוספת בשיעור 10.
ביולי 2007 היה הסכום המרבי של תוספת התלויים בעד בן זוג 968 ש"ח ובעד כל אחד משני ילדיו- 775 ש"ח.
הזכאות לתוספת עבור ילד מותנית בהכנסת הנכה, והזכאות לתוספת עבור בן זוג מותנית גם בהכנסת בן הזוג.
5 בינואר 2007 היה רבע השכר הממוצע במשק- 1,861 .
ש"ח 6 ובלבד שהכנסתו לאחר שהצטמצמה אינה גבוהה מהשכר הממוצע במשק כפול 1.
5 , כמשתמע מתקנה 9 לתקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (צמצום בהשתכרות), התשמ"ד- 1984.
7 לפי סעיף207 לחוק, המוסד ידון בתביעה לגמלת נכות בתום90 ימים מהיום שלפי טענת התובע הצטמצמה הכנסתו מעבודה או ממשלח יד ב -50% או יותר או נפסקה, ובאין הכנסה כאמור - מהיום שהיה לנכה.
8 ביולי 2007 היה הסכום הבסיסי 7,240 ש"ח.
בסעיף1 לחוק נקבע כי משנת 2006 ואילך יעודכן הסכום הבסיסי ב-1 בינואר של כל שנה לפי שיעור עליית המדד האחרון שפורסם לפני אותו יום לעומת המדד האחרון שפורסם לפני 1 .
בינואר של השנה הקודמת המוסד לביטוח לאומי 1245 .
אגף נכות כללית שבמוסד לביטוח לאומי (להלן - המוסד) מופקד על הטיפול בתביעות לקצבת נכות (לרבות קצבה חודשית נוספת9 ) ולתוספות בעד תלויים ועל תשלום הקצבה והתוספות האמורות.