HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במרס 2009 כתב חשב הב"ה, מר רונן דוד, למנמ"ר הב"ה כי קיימים תהליכים בעיתיים העשויים לגרור תביעות ייצוגיות נגד הב"ה, למשל אי-סנכרון בין המערכת למערכת הסליקה של תהיל"ה 13 , שבגללו נשלחים ללקוח כמה חיובים בגין קבלה אחת.
אף שפותח תהליך שימנע את הכפילות, התכנה מפסיקה לעבוד פעמים רבות.
כמו כן, קצב הטיפול בתקלות כספיות במערכת אטי, ולעתים הלקוחות ממתינים זמן רב עד לקבלת ההחזר.
בעיה אחרת היא שבתצוגת תיק לא מופיעים עיקולים המוטלים על בעל התיק, והמערכת מאפשרת משיכת כספים המגיעים לו.
יתר על כן ציין החשב כי קיימים תהליכים כספיים שגויים שאינם מאפשרים להרחיב את פריׂשת הפרויקט עד תיקונם.
ממכתבו של החשב עולה כי ב - 20%-30% מהפעילות במערכת חלות תקלות.
מאז הפעלת המערכת, בינואר 2007 , התרחשו כ-150 .
מקרים שבהם לקוחות חויבו פעמיים בכרטיס אשראי בעבור תשלום אחד .
13 תשתית הממשלה לעידן האינטרנט - הגוף המרכזי המספק שירותי גלישה מאובטחים למשרדי הממשלה ומוסדותיה.
לדברי חשב הב"ה, תופעה זו לא הייתה קיימת במערכת החשבונאית לפני יישום נט-המשפט, ואין דרך לאתר אותה אלא רק בעקבות תלונה.
עבודה עם מישק כספי לקוי עלולה להביא את הב"ה להסתמכות על נתונים שגויים, לטעויות חשבונאיות יסודיות ואף לתביעות כספיות נגדה.
על כן חשוב שהב"ה תיתן עדיפות להסדרת מישק זה.
מודול הגישה מרחוק לעורכי הדין תוכנן לפעול עוד בינואר 2004 , אך החל לפעול רק בינואר 2007 עם הפעלת המערכת בבית המשפט בהרצליה.
מסקר שביעות רצון שעשתה לשכת עורכי הדין ביוני 2008 בקרב עורכי הדין שקיבלו כרטיסים חכמים לצורך עבודה מול המערכת, מסתמנת רמת שביעות רצון נמוכה: המערכת נחשבת אטית מאוד; תהליכי העבודה מסורבלים; רוב המשתמשים נזקקו לסיוע של איש תמיכה מהב"ה בהתקנה; וכן נרשמה שביעות רצון נמוכה מהתמיכה הטכנית ומהכרטיס החכם.
בין היתר אמרו עורכי הדין: "במילה אחת - זוועה.
זוהי מערכת לא ידידותית, היא 'זורקת' אותך על כל שגיאה מבלי לפרט מהי"; "המערכת אטית ביותר"; "אין אפשרות לעבוד"; "כל התקלות האפשריות"; "שעות רבות של אתר לא זמין, בעיות בקריאת הכרטיס החכם"; "התיק לא עולה או שלא מוצאים פרוטוקולים"; "היו חסרים מסמכים בתיק"; "שופט קרא בקשה לאחר שהיא כבר לא הייתה רלוונטית"; "ההטמעה נעשית בקצב אטי"; "אכזבה רבתי".
באוקטובר 2008 כתב היו"ר בפועל של הוועדה הארצית למחשוב של לשכת עורכי הדין אל ראש לשכת עורכי הדין, עו"ד יורי גיא -רון, כי "מזה מספר שנים מלווה הלשכה באמצעות ועדת המחשוב את תהליך יישום נט -המשפט.
שפע של תכתובות, פגישות, הבטחות, ועדות, סקרים, צוותי עבודה משותפים ועוד, כל אלו לא הביאו עדיין למצב המיוחל.
למצער, תחלואי המערכת והליקויים הרבים סביב יישומה בעינם עומדים.
למרות שהמערכת רחוקה מלהיות מיוצבת ויישומה כרוך בשפע של בעיות החליטה הנהלת בתי המשפט להמשיך בפריסתה.
הרשמים המתקבלים מהשטח מלמדים על מצב שהוא על גבול הקטסטרופלי.
קיימות במערכת בעיות שורשיות, שחלקן מתבטא בתקלות ובקשיים.
בעיות אלה, ובראשן בעיית יציבות המערכת ותהליכי העבודה המסורבלים, מחייבות התייחסות ופתרון עוד בטרם ניתן יהיה לטפל בתקלות התפעוליות.
שילוב הבעיות שלעיל הופך את המערכת לבלתי ראויה לשימוש לציבור הרחב.
הסיכוי לכישלון ביישום המערכת במצבה כעת הוא גבוה מאוד.
נראה כי בלהט הרצון להקים את המערכת האדירה הזו חסרים משאבים או לפחות לא הוקצו משאבים לטיפול בבעיות יסוד".
בתשובתה מדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה ה ודיעה הב"ה כי "במהלך הפרויקט התקבלה החלטה להקצות את מירב המשאבים העומדים לרשותה של המערכת בהטמעת מערכת 'נט-המשפט' בבתי המשפט פנימה, ורק עם סיום שלב זה לבצע את ההתאמות הדרושות לעבודתם של משתמשי חוץ ובכלל זה עורכי הדין.
בהתאם להחלטה זו, לכשתסתיים הטמעת המערכת תינתן עדיפות לצורכיהם של עורכי הדין, ותבוצענה התאמות מתבקשות על פי דרישותיהם ובכפוף לאילוצי תקציב, ובהתאם לסדרי העדיפויות.
מרביתה של הביקורת נובעת מפערים שבין ציפיותיהם של המשתמשים לבין היכולת של המערכת שהיא בעלת משאבים מוגבלים".
סדרי ניהול הפרויקט 1.
,באגף המחשוב של הב"ה אין ליבה של עובדי מדינה מקצועיים והעובדים המקצועיים הם יועצים המועסקים בחוזים אישיים שנחתמו עם הב"ה.
בדוח גביש מפברואר 2006 בעניין בקשת הב"ה להארכת ההסכמים עם הספקיות הומלץ לפנות לנציבות שירות המדינה בבקשה להקצות תקנים לעובדים בכיר ים, שיחליפו את היועצים הקיימים בצוות הניהול של הפרויקט.
בדוח נאמר גם שההיקף החודשי של העסקתם אינו סביר, וניהול הפרויקט בידי צוות יועצים מקצועיים, גם אם הוא נעשה במיומנות ובמסירות רבה, עולה ממון רב ומייקר את הפרויקט ב-4.
6 מיליון ש"ח, נוסף על8.
3 מיליון ש"חשכבר שולמו ליועצים אלה.
בסך הכול שולמו ליועצים עד מועד הגשת דוח גביש, פברואר 2006 ,12.
בדוח שמעוני מאוקטובר 2007 .
הורחבה ההמלצה שניתנה בדוח גביש כאמור לעיל בשל חשיבותה של מערכת המחשוב החדשה וכדי להשלימה, הומלץ בדוח שמעוני להוסיף תקן למנמ"ר בדרגה בכירה בהב"ה, כדי שיהיה בעל סמכות למנות לצדו צוות מקצועי מהתקנים של עובדי הב"ה.
תרומתו לפרויקט ולחיי המערכת תהיה גדולה ביותר ביחס לעלותו ולעומת שימוש ביועצים חיצוניים.
כניסתו תלווה בתכנית ובלוחות זמנים לסיום עבודת היועצים.
ההמלצות שניתנו בדוח גביש ובדוח שמעוני בכל הנוגע להעסקת יועצים לא מומשו, והב"ה עדיין תלויה ביועצים חיצוניים לפרויקט.
בתשובתה מדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה הודיעה הב"ה כי מדובר במדיניות כוח אדם שהוכתבה על ידי נציבות שירות המדינה ומשרד האוצר, בהתאם למבנה אגפי מחשוב מקבילים במשרדי הממשלה, ו בכוונתה ליזום, בתיאום עם נציבות שירות המדינה, דרישה לתוספת תקני כוח אדם מתאימים לעיבוי מערך הליבה הניהולית של עובדי מדינה באגף המחשוב.
וועדת התקשוב המרכזית קבעה בישיבתה מינואר 2004 שיש להקים מועצת מנהלים לפרויקט, וחייבה את מינהלת הפרויקט לדווח לה מדי רבעון על אבני דרך שהגיעו אליהן, על מטלות בפיגור, על עלויות ועל תכנית עבודה עדכנית לרבעון שלאחריו.
על בסיס הדיווחים האלה ועל פי אבני הדרך המפורטות בחוזה יינתן אישור סופי לתשלום לספקיות.
הביקורת העלתה שלא הוקמה מועצת מנהלים לפרויקט, ולא הועברו לוועדה דיווחים עתיים כנדרש.
מדוח הסיכונים על מערכת נט -המשפט מיוני 2008 :עולים הדברים האלה פרויקט בהיקף של נט-המשפט מחייב הפעלה של משרד לניהול פרויקטים 14 , אך פונקציה ייעודית כזו אינה קיימת בפרויקט; אצל הספקיות מתחלפים גורמי מפתח בקצב החורג בהרבה מהמקובל, אך לפי ההסכם, להב"ה אין יכולת להשפיע על בחירת המחליפים; בהב"ה חסרה פונקציית אינטגרציה שתדווח למנהלי הפרויקט .
14 משרד לניהול פרויקטים הוא גוף תמיכה, בקרה ומעקב שתפקידו העיקרי ליישם את התשתית הניהולית, האנושית והטכנולוגית של תורת ניהול פרויקטים בארגון .
על יישומו בבתי המשפט; אין גוף או"ש (ארגון ושיטות) המתאים את המערכת החדשה לתמיכה בתהליכי העבודה הקיימים; לא הובאו בחשבון ההשלכות על כל תהליכי העבודה בהב"ה; ואין מש וב בין מי שההשלכות הללו נוגעות להם ובין מפתחי המערכת.
:בתכולת העבודה שבנספח להסכם הראשון נקבע שיוקמו שלוש ועדות היגוי (א) ועדת ניהול הפרויקט בהשתתפות נציגי הלקוח ונציגי הספקיות, שתעסוק ברמת ניהול הפרויקט ותתכנס אחת לשבוע -שבועיים; (ב) ועדת היגוי בהשתתפות ראש מינהלת הפרויקט בהב"ה ונציגי הנהלת החברות, שתתכנס אחת לחודש ותשמש למעקב, להנחיות ולפתרון בעיות.
החלטותיה יתקבלו בהסכמת כל הצדדים; (ג) ועדת היגוי עליונה המורכבת מפורום קבוע של מנכ"לי החברות וראש מינהלת הפרויקט בהב"ה, שתהיה הפורום המכריע בכל הקש ור למתן פתרונות לבעיות ולחילוקי דעות שאי-אפשר לפתור ברמת מינהלת הפרויקט ומנהל התכנית.
הוועדה תתכנס אחת לשלושה חודשים ותעקוב אחר התקדמות הפרויקט, והחלטותיה יתקבלו בהסכמת כל הצדדים.
בביקורת התברר ששתים משלוש הוועדות המתוכננות לא הוקמו; רק ועדת ההיגוי העליונה הוקמה, והיא היחידה המטפלת בבעיות הנוגעות לפרויקט.
בדוח שמעוני מאוקטובר 2007 עלו עוד כשלים בניהול הפרויקט, ובכללם שלמעט תקופה אחת, לא היה לפרויקט מנהל -על בעל סמכות כלפי משתמשי המערכת, ספקי הפרויקט ויועציו.
כמו כן, לא הייתה מינהלת בקרה בלתי תלויה, ולא הת קיים ניהול סיכונים ראוי.
השופט (בדימוס) שמעוני ציין שאף שמדובר בפרויקט של עובדי-חוץ, ראוי היה לבחון את התאמת צוותי העבודה של הפרויקט מטעם הספקיות, כולל היועצים החיצוניים המועסקים ישירות מטעם בית המשפט.
עוד עולה מהדוח שיש למנות מינהלת בקרה לפרויקט עד לסיומו.
המלצה זו יושמה חלקית עם מינויה של השופטת (בדימוס) מיכאלה שידלובסקי -אור, שתפקידה הוגדר בוועדת ההיגוי מיוני 2007 "לנהל את הפעילות מול קבוצת הספקים ולשמש איש קשר בין ההנהלה ובתי המשפט".
גם בדוח ישימות ההמלצות שעלו מדוח שמעוני מדצמבר 2007 צוין היעדרו של מנהל -על לפרויקט רוב זמנו, והומלץ שתוקם מינהלת פרויקט.
למעשה, עד סוף הרבעון הראשון של 2007 מנהל-העל היה מנהל הב"ה לשעבר, השופט בעז אוקון.
אשר להיעדר הפיקוח של הב"ה על התאמת העובדים מטעם הספק, ציין הצוות שהכין את דוח הישימות שעסק בישימות ההמלצות שעלו מדוח שמעוני מדצמבר 2007 'שלפי החוזים, חברה א מחויבת להציג למשרד אחת לרבעון דוח מפורט על העובדים המועסקים בפרויקט.
מהאמור לעיל עולה שלא הוקמה מינהלת בקרה לפרויקט, בהב"ה הוקמה רק ועדת היגוי אחת, ושתי הוועדות האחרות לא הוקמו.
עוד התברר בביקורת שבחלק ניכר מהזמן לא היה מנהל-על לפרויקט.
כמו כן, מנהלי הפרויקט מטעם הספק הראשי ועובדים בכירים אחרים הוחלפו תדירו ֹת, וניהול הפרויקט נפגע מכך.
לאחר שסמנכ"ל בכיר לאו"ש ומחשוב דאז עבר לתפקיד אחר, לא מונה במקומו סמנכ"ל אחר לאו"ש ומחשוב, ולנעלי מנהל-העל של הפרויקט נכנס השופט אוקון, שכיה ן כמנהל הב"ה.
אין ספק שהשופט בעז אוקון, כמנהל בתי המשפט התמצא באופן משמעותי ויסודי בסוגיות המחשוב ותרם תרומתו למערכת בנושאים אלו.
מפרישתו בשנת 2007 עד מינוי מר רביד שמואלי בשנת 2009 למנמ"ר הב"ה, לא היה מנהל-על לפרויקט.
במרס 2009 כתב לראשונה הממונה על אבטחת מידע בהב"ה טיוטת מסמך מדיניות אבטחת מידע.
ממסמך נוסף שכתב באותו חודש בנושא "אבטחת מידע במערכת בתי המשפט" עלו הבעיות: (א) היעדר ניטור של הרשת.
לא קיימת בהב"ה מערכת שעוקבת אחר אבטחת המידע של הארגון, האיומים, הבעיות ודירוג חומרתן, מערכת המסייעת גם לעקוב אחר הטיפול באירועי אבטחת מידע ולנהל אותם.
מכאן שאין כל חיווי באשר למה שמתרחש במערכות המידע; (ב) היעדר אבטחה של הרשת הפנימית.
אין כל בקרה על התחברות לרשת, זיהוי המתחברים, חסימתם במידת הצורך והתראות על פעילותם; (ג) הי עדר אבטחה של תחנות קצה.
אין שום חסימת גישה להתקנים ניידים, כגון דיסקים, טלפונים סלולריים וכו'; (ד) היעדר גישה מאובטחת מספיק למנהלים טכניים מחוץ למשרד.
האבטחה הקיימת המבוססת על שם משתמש וסיסמה בלבד אינה מספקת; (ה) אין ועדת היגוי לאבטחת מידע.
באתר האינ טרנט החדש של המרכז לגביית קנסות בהב"ה התרחש בסוף יוני 2008 אירוע חמור בעניין אבטחת מידע: בהפרש של ארבע דקות זה מזה קרו שני אירועים של תשלום שני שקלים באמצעות כרטיס אשראי 15Prepaid , וגרמו לסגירת תיק תעבורה ותיק פלילי ולרישום לכאורה של תשלום של כשבעה מיליון ש "ח.
מדוח "סיכום ראשוני לאירוע הונאה דרך האינטרנט - המרכז לגביית קנסות" שעשתה חברת אבטחת המידע של הב"ה, עולה שהאירוע התגלה לאחר בחינה של דוח פעילות גבייה שהעלה שבניגוד ליום רגיל, שבו משולמים כמיליון ש"ח, שולמו בו כשמונה מיליון ש"ח.
התשלום בוצע אף שקיימת הגבלה ביישום שאינה מאפשרת לשלם דרך האינטרנט קנסות שסכומם גדול מ- 10,000 ש"ח.
מהמסקנות ומההמלצות שצוינו בדוח עולה שבכתיבת היישום לא נדרשו להיבטי אבטחה, ויש לבצע בו תיקונים נרחבים עד כדי בחינת האפשרות לכתוב אותו מחדש "תוך הצמדות לנוהלי הכתיבה המאובטחת המיושמים באפליקציה של נט -המשפט".
משרד מבקר המדינה מעיר, מאחר שלא נבדקת תקינות קְלָטים, אין מנגנון לטיפול בשגיאות, ואין בוחנים ח יוּויִים והתראות בזמן אמת, ספק אם הב"ה הייתה מגלה את האירוע אילו היה החייב מסלק את חובו בסכומים קטנים ולאורך זמן.
הוצאת פיתוח המודול של המר כז לגביית קנסות מתכולת העבודה של המערכת גרם לפיתוחו ברמת אבטחה מידע לא מספקת, דבר שהביא להונאה של המרכז לגבית קנסות בכשבעה מיליון ש"ח.
על הב"ה לנקוט בכל הצעדים הדרושים לתיקון המצב.
עוד העלתה הביקורת שבחודשים יולי -אוגוסט 2009 התרחשו שני אירועי אבטחת מידע אחרים, ובהם חדר וירוס16 .
למחשבי בתי המשפט בירושלים ובנצרת בשני המקרים התאפשרה חדירת הווירוס דרך מדיה נתיקה 17 שחוברה לרשת המחשוב של הב"ה.
במקרה אחד חדר הווירוס דרך תחנה שלא הייתה מותקנת בה תכנת אנטי -וירוס, והביא לניתוקו של בית המשפט מהרשת למשך שש שעות.
במקרה האחר התגלתה הבעיה לאחר יותר מיממה, והשפעות הווירוס - בלימת .
15 כרטיס אשראי שאפשר להטעין בסכומי כסף מסוימים בבנק הדואר.
16 תכנה המכילה קוד עוין שמטרתה להסב נזק.
התכנה חודרת למחשב ללא ידיעת המשתמש, מופצת גם למחשבים אחרים, וגורמת לשיבושים ולתקלות בהפעלת המחשב ובעבודתו.
17 כגוןCD , DVD ו- Disc-on-Key .
התחברות לרשת ולמדפסות וניתוקי תקשורת לסירוגי ן - פגעו במידה ניכרת בעבודת בית המשפט.
האירוע והטיפול בו ארכו כשבוע.
בעקבות אירועים אלה החלו להכין בהב"ה נוהל "קביעת מדיניות חסימה למדיה נתיקה\ אופטית" ואושרה הקמה של עשרים עמדות "הלבנה"18 .
האפשרות לחסום מיד את תחנות הקצה לא הופעלה בשל החלטה מינהלית שאין לחסום אותן עד שיימצא פתרון מתאים להצגת ראיות במשפטים דרך תחנות אלה.
כמו כן, הב"ה פנתה למשתמשים והורתה "לעשות מאמץ ולהימנע משימוש באמצעי אחסון מידע חיצוניים שאינם מאושרים, לרבות כונני דיסקים קשיחים נתיקים.
במקרה של ספק ניתן יהיה לפנות לנאמני המחשוב ולבדוק את אמצעי האחסון לפני הכנסתו למחשבים".
לדעת משרד מבקר המדינה, הטיפול בחדירת הווירוסים ללא אמצעי ניטור (שאינם קיימים בהב"ה) אינו מספק.
חיבור מדיות נתיקות דרך עמדות "הלבנה" היה עשוי למנוע אירועים כאלה.
בעיה אחרת הקשורה באבטחת מידע היא הכפלת הכרטיסים החכמים, קרי הנפקת שני כרטיסים למשתמש אחד.
דרישה לכרטיס כפול הגיעה בעיקר מהשופטים, שרצו כרטיס אחד ללשכה וכרטיס אחר לאולם המשפט או לשימוש בבית.
יחידת אבטחת המידע ש ל הב"ה התנגדה בתוקף לרעיון מטעמי אבטחת מידע, אך אם הצהיר עובד שהכרטיס החכם אבד לו, לא היה בידה לעשות דבר, והיא הנפיקה עוד אחד.
הב"ה הצטיידה בכרטיסים חכמים על ידי תהיל"ה, וכבר בראשית הדרך דרשה מתהיל"ה לחסום את האפשרות להשתמש בשני כרטיסים של משתמש אחד בעת ובעונה אחת.
לפני שנה החליפה תהיל"ה את התכנה, כך שהנפקת כרטיס חכם חדש מבטלת את הכרטיס הקודם.
כיום לא ידוע כמה כרטיסים חכמים כפולים שהונפקו באמצעות התכנה הישנה, שבה הנפקת כרטיס חדש לא ביטלה את הקודם, קיימים בהב"ה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי השימוש בכרטיסים חכמים כפולים בצירוף חתימה אלקטרונית, עלול לאפשר פתיחת שתי עמדות עבודה בהרשאת שופט אחד.
מצב זה מגדיל את הסיכון שיינתנו החלטות, פסקי דין וכדומה שלא על ידי שופט.
על כן, על הב"ה לפעול ביתר שאת לביטולם של כרטיסים חכמים כפולים.
פרויקט מחשוב בתי המשפט הינו פרויקט דגל של הב"ה הן לאור השינוי הטכנולוגי שמגלמת המערכת שפותחה והן בשל השינוי הארגוני שכרוך בקליטתה, המשפיע על כלל הארגון.
סיום פיתוחה של המערכת, פריׂשתה, הטמעתה וייצובה עשוי להביא לשינוי בדפוסי ושיטות העבודה .
18 עמדת מחשב המוודאת שהמדיה הנתיקה המחוברת אינה מ כילה וירוסים ומזיקים אחרים.
בבתי המשפט, לתפישה חדשנית ומודרנית ולייעול התהל יכים בבתי המשפט.
הביקורת העלתה שניהול הפרויקט לוקה בליקויים מהם חמורים, ובכללם: פיתוח המערכת נעשה שלא על פי נוהל מפת"ח; הפיתוח החל מבלי שהיה אפיון למערכת; לא נקבעו תכניות עבודה מפורטות מתוחמות בלוחות זמנים מחייבים ומה שנקבע שונה תכופות; לא נקבעו תקנות תקציביות נפרדות לפיתוח ולתחזוקה; לא נעשה אומדן רב -שנתי של עלויות; אין אומדן כספי מלא ומעודכן להשלמת הפרויקט, להטמעתו, לתפעולו ואחזקתו; הפרויקט נוהל על ידי יועצים מבלי שהייתה ליבה ניהולית של עובדי מדינה; הב"ה קיבלה את המערכת מבלי שביצעה בחינות קבלה מטעמה והסתפקה בבחינות המסירה שביצע הספק; במועד ביצוע הניסוי הראשוני (פיילוט) של המערכת לא עמדו הספקיות בדרישות החוזיות למסירת המערכת, שכן המערכת לא עמדה בקריטריונים שנקבעו במסמך תכולת העבודה, למשל אפס תקלות חמורות.
ריבוי התקלות - כמו אי-יציבות, מהירות תגובה אטית, אמינ ות נמוכה ואי -טיפול בתקלות השפיעו על פעולת המערכת, עד כדי חוסר שביעות רצון של המשתמשים מהמערכת.
פיתוח מערכת מידע הוא תהליך מורכב הלוקה לעיתים באי -עמידה ביעדים ובחריגה מלוחות זמנים ומעלויות.
כדי להימנע מכך עד כמה שניתן גובש נוהל מפת"ח שהממשלה אימצה כנוהל מסגרת מחייב לניהול מערכות המחשב שלה הן ברמת הפרויקט והן ברמת הארגון כולו.
הנוהל מפרט כיצד לנהל, לפתח ולתחזק מערכת ממוחשבת, ומטרתו בין היתר למנוע את הליקויים שפורטו לעיל, דבר שכאמור לא נעשה ומכך על הב"ה להסיק מסקנות ולקחים.
לתיקון המצב על הב"ה לנקוט בצעדים הב אים: לסיים את פיתוחה של המערכת; פריׂשת המערכת בכל בתי המשפט; לייצב אותה ולתקן את התקלות הפוגעות בתפקודה ובאמינותה; להוציא מכרז לתפעול ותחזוקת המערכת; ולהשקיע את המשאבים הנדרשים לסיום הטמעתה.
כמו כן, על החשב הכללי ונציבות שירות המדינה לסיים את עבודת ה צוות ל בחינת תקנון תפקידי הליבה בתחום המחשוב בשירות המדינה ולאייש תפקידים אלה ביחידות המחשב על ידי עובדי מדינה שייצגו באופן מובהק את האינטרס הציבורי.
המועצות הדתיות (להלן גם - המועצות) מוסמכות ואחראיות, מכוח חוק שירותי , התשל"א]נוסח משולב[ הדת היהודיים- 1971 , לספק את שירותי הדת היהודיים בישראל, בין היתר באמצעות רבני העיר ורבני השכונות.
בחוק הרבנות הראשית לישראל , התש"ם- 1980, נקבע כי רב שכונה הוא מי שהמועצה הדתית מינתה לתפקיד, באישור השר לשירותי דת.
אופן המינוי של רבני השכונות ותנאי העסקתם מוסדרים בהנחיות שפרסם המשרד לשירותי דת (להלן גם - המשרד) וכפופים להסכמים קיבוציים החלים בעניינם.
לפי חוזר מנכ"ל המשרד (להלן - חוזר מנכ"ל) מספטמבר 1987 , רב שכונה הוא מי שמכהן בשכונה שבתחום המועצה הדתית, ואת תפקידו וסדרי עבודתו קובע רב העיר, הממונה על הטיפול בענייני הלכה ובאספקת שירותי הדת בעיר, ובתיאום עם ראש המועצה הדתית באותה עיר.
בדצמבר 1975 נחתם הסכם קיבוצי כללי בדבר עובדי המועצות הדתיות, ובו נקבע כי חוקת העבודה של עובדים ברשויות המקומיות (להלן - חוקת העבודה) תחייב את עובדי המועצות הדתיות, ובכללם רבני השכונות.
בספטמבר 1988 נחתם הסכם הקובע את שכרם של רבני שכונות ומושבים על פי דירוג ייחודי ועצמאי ומחיל עליהם סולם שכר ותפקוד (להלן - הסכם השכר).
המועצות הדתיות מממנות חלק מתקציבן מהכנסותיהן העצמיות.
40% מהוצאות התקציב של המועצות, בניכוי ההכנסות העצמיות, ממומנים מתקציב המשרד, ו - 60% מהן ממומנים בידי הרשויות המקומיות.
המשרד מפקח על פעילות המועצות בכל הנוגע לניהול כוח אדם, לניהול התקציב וליישום כללי מינהל תקין.
בארץ פועלות 112 מועצות דתיות בתחומי שיפוטן של הרשויות המקומיות.
מנתוני המשרד לשירותי דת המעודכנים ליולי 2009 עולה כי ב -52 מ-112 המועצות הדתיות מכהנים 207 רבני שכונות.
בשנת 2008 היה השכר החודשי הממוצע של 168 מרבני השכונות המכהנים כ- 9,000 ש"ח ברוטו4 .
4 הנתונים התקבלו ממשרדי רואי חשבון שהמשרד מינה כדי לבחון את הצורך בביצוע תכנית הבראה במועצות הדתיות.
המשרד לשירותי דת 1079 .
בחודשים פברואר -ספטמבר 2009 בדק משרד מבקר המדינה כמה היבטים הנוגעים לרבני שכונות במשרד לשירותי דת ובשש מועצות דתיות שבהן מכהנים 68 רבני שכונות, כמפורט להלן: באשדוד מכהנים שלושה רבני שכונה, בירושלים– 27 רבנים, בכפר סבא– שישה, בלוד – שבעה, בראשון לציון - שמונה, ובתל אביב - 17 רבנים.
ההיבטים שנבדקו הם מינויים; מצבת כוח אדם; הגדרת התפקיד; דיווח על נוכחות בעבודה ועל היעדרות ממנה בשל חופשה ומחלה והפיקוח על עבודתם; עבודה נוספת ופרישה לגמלאות.
מינויים של רבני השכונות .
בחוזר מנכ"ל מספטמבר 1987 נקבעו, בין היתר, התנאים לבחירת רבני שכונות במועצות הדתיות, ובכללם: הרב המקומי והמועצה הדתית החליטו כי יש צורך באיוש המשרה הדרושה, והמשרד אישר את תקן המשרה.
לפי תנאי הכשירות, על מועמד להיות בעל תעודת כושר לרב מהרבנות הראשית לישראל.
כמו כן נקבע כי על המועצה לפרסם מכרז לאיוש המשרה וכן לפרסם את תנאי הכשירות לאיושה בעיתון יומי ובבתי הכנסת בשכונה, דהיינו מכרז חיצוני.
בדומה להחלטות הממשלה בדבר הקפאה של קליטת עובדים חדשים במשרדי הממשלה5 , החליט באפריל 2003 ,סגן שר הדתות דאז, הרב יצחק לוי להקפיא קליטת כוח אדם במועצות הדתיות.
מאותו מועד איושם של תקנים קיימים או אישורם של תקנים חדשים מחויבים באישור של המשרד.
נמצא כי ביולי 2003 מינתה המועצה הדתית בתל אביב שלושה מעובדיה6 לרבני שכונות, וכי הם נבחרו במכרז פנימי.
באותו חודש מינתה גם המועצה הדתית בירושלים רב שכונה, והוא הועסק על סמך חוזה אישי.
שתי המועצות הדתיות הללו לא פעלו כמתחייב מחוזר המנכ"ל האמור, המחייב בחירה באמצעות מכרז חיצוני.
כמו כן, נוכח ההחלטה מאפריל 2003 להקפיא קליטת עובדים חדשים, היה על המועצה בירושלים לקבל את אישור המשרד למינוי.
המשרד לשירותי דת הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 כי המינויים האמורים לעיל הובאו לידיעתו לראשונה באמצעות דוח מבקר המדינה, וכי הם אינם מקובלים עליו.
בתחילת שנת 2008 מינה מנכ"ל המשרד, מר אביגדור אוחנה, ועדה בראשותו שתפקידה לאשר קליטת עובדים קבועים וזמניים ושינויי תקינה במועצות הדתיות (להלן - ועדת התקינה).
ע ם חברי הוועדה נמנים היועץ המשפטי של המשרד או נציגתו, נציג מאגף פיקוח ובקרה ומנהלת תחום תקינה במועצות הדתיות.
5 החלטה 2361 מיולי 2002 והחלטה66 מאפריל 2003.
רב אחד ששימש רב מנהל מחלקה, ושני רבנים ששימשו משגיחי כשרות 1080 דוח שנתי60ב .
במאי 2008 התכנסה ועדת התקינה לדון בבקשה לאישור העסקה זמנית של ארבעה רבני שכונות בתל אביב, ואולם חברי הוועדה לא חתמו על פרוטוקול הדיון.
למרות זאת הודיע המשרד ביוני 2008 ליו"ר המועצה הדתית בתל אביב כי הוועדה החליטה "לאשר העסקה זמנית של 4 רבני שכונות".
יצוין כי בסופו של דבר לא אוישו התקנים.
נמצא כי ממאי 2008 לא אישרה ועדת התקינה משרות לרבני שכונות.
היועץ המשפטי של המשרד הסביר למשרד מבקר המדינה כי הוחלט להקפיא את מתן האישורים לאיוש משרות של רבני שכונות עד שיגובש נוהל חדש לבחירתם.
המשרד לשירותי דת הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 כי לאחר שהוחלט לגבש נוהל חדש, המשרד הודיע ליו"ר המועצה הדתית בתל אביב- יפו שיש להקפיא את האישור שניתן לו ולא לקדם מהלכים לבחירת רבני שכונות.
עוד הודיע המשרד כי הוא "פועל ויפעל לאישור תקנים אך ורק באמצעות ועדת התקינה המשרדית או במסגרת הליך תוכנית הבראה" אשר מתבצע במועצות הדתיות.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי להבטיח שרבני שכונות ימונו על פי נוהלי המשרד ולמנוע מינויים שאינם נדרשים ראוי כי אישור התקנים או איושם יבוצע רק באמצעות ועדת התקינה שבה שותפים הגורמים המקצועיים במשרד, וכי מסקנות תכנית ההבראה, שאותן מגבשים גורמים חיצוניים, ישמשו כהמלצה בלבד ולא כמסלול מקביל לוועדת התקינה.
כמו כן על המשרד לאשר תקנים על בסיס תהליך מובנה וסדור ועל פי תבחינים מפורטים שייקבעו בנוהל.
מצבת רבני השכונות במועצות הדתיות .
לפי חוזר מנכ"ל מיוני 2001 יפקח המשרד על מצבת העובדים במועצות הדתיות לצורכי מעקב ותקצוב.
נקבע כי על מועצה דתית שחל שינוי במצבת עובדיה לדווח על כך בתוך שבעה ימים למשרד, ובתחילת כל שנה עליה להעביר דוח מפורט ובו שמותיהם ופרטיהם של כל העובדים שהיא מעסיקה.
עד אוגוסט 2008 הטיפול בנושאי התעסוקה והפרישה של עובדי המועצות הדתיות היה באחריותם של מחלקת תקינה ופרט ושל תחום תקינה במועצות הדתיות (להלן - תחום תקינה) במשרד.
בספטמבר 2008 הוקם במשרד אגף כוח אדם במועצות הדתיות ורישום נישואין (להלן - אגף כוח אדם), שאליו הו עבר הטיפול ברוב נושאי התעסוקה והפרישה של עובדי המועצות.
נושא התקינה נשאר באחריותו של תחום תקינה במשרד.
בתיאור התפקיד של מנהל אגף כוח אדם פורטו הנושאים שבאחריותו, ובכללם "ריכוז, עיבוד וטיוב נתוני השכר ונתוני העובדים, לרבות מערכות לאחזור מידע, לצורך הפקת דוחות שונים".
כלומר המשרד ביצע את השינוי הארגוני האמור לעיל כדי לרכז את כל נתוני עובדי המועצות ולדאוג לעדכונם.
למרות זאת התברר כי אגף כוח אדם ותחום תקינה מנהלים מאגרי מידע עצמאיים ונפרדים שאינם מתואמים ביניהם.
עקב כך כאשר שינויים מדווחים ליחידה אחת הם אינם המשרד לשירותי דת 1081 .
מתעדכנים אוטומטית ביחידה השנייה.
יצוין כי שתי היחידות מטפלות באותה אוכלוסייה, ולעתים מידע שמגיע ליחידה אחת חיוני גם לשנייה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לאפשר בקרה ופיקוח על מצבת כוח האדם במועצות הדתיות ועל השינויים שחלים בה, ראוי שהמשרד ידאג לאיחוד מערכות הנתונים של מחלקת כוח אדם ושל תחום התקינה, ובשלב ראשון יבצע לפחות תיאום בין שתי המערכות.
המשרד לשירותי דת הודיע בתשובתו כי נושא איחוד מערכות הנתונים יטופל במסגרת שינוי ארגוני שעתיד להתבצע במשרד באמצעות חברה לייעוץ ארגוני.
לדבריו, המשרד נמצא בשלב של סיום הליכים לבחירת החברה.
משרד מבקר המדינה השווה בין מצבת רבני השכונות המנוהלת בתחום התקינה במשרד ובין מצבת רבני השכונות המנוהלת במועצות הדתיות שנבדקו והעלה כי בכל אחת ממערכות הנתונים האמורות יש נתונים שונים על 13 רבני שכונות, כמפורט להלן: (א) חמישה מהרבנים רשומים במצבת כוח האדם של המשרד כמכהנים בפועל, אולם הם אינם רשומים במצבת כוח האדם שבמועצות הדתיות.
הועלה כי חמשת הרבנים סיימו את עבודתם במועצות בנסיבות שונות, כמפורט להלן: בירושלים - שני רבני שכונות פרשו לגמלאות, האחד במאי 2005 והשני באפריל 2008 , ורב אחר שוהה בחופשה ללא תשלום יותר משלוש שנים; בכפר סבא - רב שכונה פוטר מתפקידו בספטמבר 2008 , ובאשדוד- רב שכונה נפטר במרס 2009 .
)(ב שמונה רבנים רשומים כרבני שכונות מכהנים במועצות הדתיות ואינם רשומים במצבת כוח האדם של המשרד, כמפורט להלן: בירושלים - רב שכונה מונה בחוזה אישי, ורב אחר, שהיה מנהל מחלקה שכבר אינה פעילה, החל לכהן כרב שכונה; בתל אביב - שלושה רבנים מונו באמצעות מכרז פנימי, ובעניין שני רבנים אחרים - המועצה הודיעה למשרד על פרישתם הצפויה לגמלאות באוקטובר 2007 אולם השר לשירותי דת דאז הורה להקפיא את פרישתם, והרבנים ממשיכים לכהן כרבני שכונות (ראו להלן בפרק הדן בפרישת רבני השכונות לגמלאות); בלוד - רב שכונה מונה באפריל 2008 .
,מהמסמכים שעמדו לרשות משרד מבקר המדינה עולה כי המועצות באשדוד בירושלים ובלוד לא דיווחו לתחום התקינה על השינויים האמורים במצבת כוח האדם שלהן.
לעומתן, המועצות בתל אביב ובכפר סבא דיווחו לתחום התקינה על השינויים בכוח האדם שהן מעסיקות, כנדרש בחוזר מנכ"ל האמור, אולם תחום תקינה לא עדכן חלק מהשינויים האמורים שהועברו אליו.
יצוין כי בעקבות הביקורת פנתה מנהלת תחום התקינה באפריל 2009 למועצות הדתיות וביקשה עדכון על העובדים המועסקים במועצה ועדכנה לפיו את מצבת כוח האדם של המשרד.
המועצה הדתית מירושלים הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 כי שני הרבנים הוצאו לגמלאות במסגרת תכנית התייעלות שהוחלה על המועצה באפריל 2009 והביאה לשינויים במצבת כוח האדם במועצה.
היא הוסיפה כי המועצה והמשרד שוקדים על עדכון מצבת כוח האדם ועל בניית מצבה חדשה על פי הכללים שנקבעו בתכנית ההתייעלות.
במצב הקיים נמנע מהמשרד לבצע מעקב תקציבי ובקרה ראויה על העובדים המועסקים במועצות הדתיות, ובכלל זה פיקוח על מספרם, על תפקידיהם ועל התקנים שהם מאי ישים.
היעדר נתונים מעודכנים עלול להביא לקבלת החלטות שגויות ולגרום לשיבושים ולחוסר ודאות, למשל בעניין התקנים הנדרשים והצורך באיושם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לדאוג לעדכון שוטף של השינויים במצבת כוח האדם במועצות הדתיות.
המשרד לשירותי דת הודיע בתשובתו כ י הוא פועל לקבלת עדכונים שוטפים על שינויים הנוגעים לנתוני העובדים המועסקים במועצות.
כאמור, באפריל 2003 הוחלט להקפיא תקנים במועצות הדתיות, ובכלל זה להקפיא מינויים חדשים של רבני השכונות.
במועד זה היו רשומים במצבת כוח האדם של המשרד 258 .
רבני שכונה מכהניםביולי 2009 ,, כשש שנים לאחר מכן היו רשומים 207 רבני שכונות מכהנים.
כלומר בשש השנים הללו פחת מספר רבני השכונות המכהנים בכ -%207 , והגורמים לכך הם פרישה של רבני השכונות או פטירה מצד אחד, והיעדר מינויים חדשים בגלל הקפאת תקנים חדשים מצד אחר.
מתחשיב שעשה משרד מבקר המדינה 8 עולה כי רב שכונה מכהן נותן שירותים לכ- 2,800 עד כ- 71,600 תושבים יהודים, ובממוצע לכ- 19,000 יהודים.
בעמנואל, יישוב המונה 2,800 תושבים, מכהן רב שכונה אחד, וגם בעיר חדרה, המונה 71,600 תושבים יהודים, מכהן רק רב שכונה אחד.
עוד הועלה כי יש הבדלים ניכרים במספר רבני השכונות גם בין יישובים שמספר תושביהם דומה.
למשל, בערים קריית -אתא ונהרייה יש כ- 46,000 תושבים יהודים, ומספר המשרות של רבני שכונה בהן הוא 6.