HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הפרוצדורות המוצעות למעקב הן: ניתוחי הרניה, שקדים/אדונואידים/כפתורים, החלפת פרקים, ניתוחי עמוד שדרה, ניתוחי בלוטת הערמונית, קטרקט, אורתוסקופיות, MRI .
בהרדמה, וניתוחי מניעת השמנהבמועד סיום הביקורת כבר החל המשרד להכין חוזר בנדון.
תקרות הצריכה של שירותים רפואיים בבתי החולים : בהתקשרות בין הקופות לבתי החולים לשם קבלת שירותי אשפוז ושירותים אמבולטוריים נקבעו הסדרים כספיים, ושלפיהם כל קופה משלמת לכל בית חולים מחיר מלא תמורת שירותי הבריאות עד תקרה מסוימת (להלן - תקרת הצריכה).
תמורת צריכה החורגת מהתקרה משלמות הקופות מחירים מופחתים .
ההנחה הכלכלית שעליה מתבססת השיטה היא שהביקוש למוצרי בריאות כמעט קשיח116 , וגם אם בתי החולים יגדילו את היצע השירותים שלהם- יהיה להם ביקוש, ולכן בסופו של דבר, ההוצאה הלאומית לבריאות עלו לה לגדול בשל צריכה יתרה ובלא שתהיה לכך תרומה לבריאות האוכלוסייה, המצדיקה את הגדלת העלות .
לפי חוק ההסדרים משנת 2002 , כלהקופות חותמות עם חלק ניכר מבתי החולים על הסכמים גלובליים שתוקפם לשלוש שנים.
בהסכמים נקבע לעתים רכש מזערי שהקופה מתחייבת לרכוש.
אם בפועל הרכש גדול מההיקף המזערי האמור, פוחת או מתבטל לחלוטין התשלום של הקופה לבית החולים עבור השירות.
115 ,מבקר המדינה דוח שנתי 59ב ( 2009 ), בפרק "תאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים", עמ' 399 ;ודוח שנתי 53ב בפרק "הפעלת חדרי ניתוח בבתי חולים", עמ' 466.
116 כלומר ששינוי במחירם כמעט לא ישפיע על הכמות הנצרכת.
חריגת הקופות מתקרת הצריכה גורמת, בין השאר, להיווצרות תורים בבתי החולים משום שלאחר שמתבצעת חריגה, בתי החולים אינם מקבלים מהקופה תמורה בעד שירותיהם או שהם מקבלים תמו רה מופחתת; ולכן, אין לבתי החולים עניין לתת לקופה שירותים בתנאים אלה.
הדבר עלול לגרום לחולה הזקוק לניתוח, שאינו מעוניין להמתין בתור זמן רב, לפנות לבתי החולים הפרטיים.
אפשרות לבחירת אביזר או תכשיר רפואי כגורם לפנייה לרפואה הפרטית יש לעתים שחולה זקוק לאביזר רפואי מיוחד במהלך ניתוח או פעולה רפואית.
ברוב המקרים יש בסל אביזר באיכות טובה, אך לעתים יש בשוק אביזר טוב יותר שאינו כלול בסל ושבינתיים אי-אפשר לקבלו בבית חולים ממשלתי, ממשלתי -עירוני או של הכללית, גם אם החולה יהיה מוכן להוסיף את הפרש העלויות.
על פי הוראות המשרד חל איסור לקבל תשלום מחולה עבור אביזר רפואי שאינו בסל או עבור שדרוג אביזר שנכלל בסל.
הוראת המשרד מתבססת על עקרון השוויון: אין לאפשר מצב שבו חולה מסוים המאושפז בבית חולים לא יהיה מסוגל לרכוש או לשדרג את האביזר או התכשיר, בעוד שחולה אחר, המאושפז באותו בית חולים במצב רפואי דומה, יוכל לרכשם או לשדרגם.
הדבר עלול לגרום לחולים להעדיף לפנות לניתוח בבית חולים פרטי, שבו הם יכולים לבחור את האביזר ולשלם עבורו.
במועד סיום הביקורת כבר יש טכנולוגיות ניתוחיות משופרות שעקב עלותן הגבוהה בתי החולים הממשלתיים, ממשלתיים-עירוניים או של הכללית ממעטים להשתמש בהן או אינם משתמשים בהן כלל, ובמקום זאת הם משתמשים בטכנולוגיות ניתוחיות מיושנות יותר שיעילותן פחותה.
לדוגמה, רופאים רבים ממליצים היום לחולות בסרטן השד שעומדות לעבור ניתוח להשתמש בשתל "אלדורם".
עלות השתל גבוהה ולכן בתי ה חולים הממשלתיים וממשלתיים -עירוניים ושל הכללית אינם מספקים שתל זה ואינם יכולים לגבות תשלום מחולה המעדיפה להשתמש בניתוח בשתל זה, על פי המלצת רופאיה.
האפשרות היחידה העומדת בפני חולה כזאת היא להינתח בבית חולים פרטי.
גם חולה שמעדיף שבמסגרת פעולת צנתור והשתלה יושתלו לו תומכנים מצופים (סטנטים) בעורקי הלב, אף שהוא אינו עומד בקריטריונים המוגבלים להשתלתם לפי ההוראות בסל הבריאות, יכול לקבל את השירות האמור רק בבית חולים פרטי.
גם חולה הנזקק לניתוח ירוד (קטרקט) אינו יכול לבחור את סוג העדשה המושתלת בבית חולים ממשלתי, ממשלתי-עירוני או של הכללית, אולם בבית חולים פרטי הוא יכול לבחור שירות זה, תוך השתתפות במימון העדשה המשופרת.
משרד הבריאות הבהיר למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 כי מדיניותו היא שסוג האביזר בו משתמשים בבית החולים הציבורי ייקבע על ידי הרופא המנתח ורק מסיבות רפואיות.
עוד הבהיר המשרד כי נכון הדבר שמצב זה "יוצר מוטיבציה להנהלות בתי החולים לבקש מהמנתחים לבחור בקפדנות רבה את האביזר".
עוד הוסיף המשרד כי במקרים בהם הגיע למשרד מידע על דרישות של מנתחים לקניית אביזרים יקרים שלא באמצעות בית החולים התערב המשרד ומנע זאת.
הסדרי הבחירה של קופות החולים כגורם לפנייה לרפואה הפרטית קופות החולים קובעות את הסדרי הבחירה117 מכוחסעיף 23 לחוק ומכוח תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הסדרי בחירה בין נותני שירותים), התשס"ה- 2005.
סעיף 3 לחוק קובע כי קופות החולים נדרשות לספק שירותי בריאות הכלולים בסל .
117 על בסיס ההתקשרויות שלהן עם מוסדות המספקים שירותים רפואיים רשאיות הקופות להגביל את הפניית מבוטחיהן למוסדות אלה.
שירותי הבריאות "לפי שיקול דעת רפואי באיכות סבירה, בתוך זמן סביר ובמרחק סביר ממקום מגורי המבוטח".
לצורך כך מתקשרות הקופות עם 700 דוח שנתי63ג .
נותני שירותים , ומבוטחיהן רשאים לבחור ביניהם על בסיס ארצי, אזורי או בין - אזורי118 .
למשל, בכלליתלכל מחוז יש הסדרי בחירה משלו עם נטייה להעדיף בתי חולים של הכללית; במכבי הסדרי הבחירה הם ארציים, ומבוטח זכאי לטיפול בכל בתי החולים הכלליים, ללא תלות בשייכות המבוטח למחוז ג יאוגרפי; בלאומית יש חופש בחירה בין בתי החולים הממשלתיים ושלושה מבין אלה של הכללית (העמק בעפולה, קפלן ברחובות וסורוקה בבאר שבע); במאוחדת ההסדרים הם אזוריים, וכוללים רק שני בתי חולים של הכללית.
ככלל, הסדרי הבחירה הנוגעים לבתי חולים חלים על שירות אלקטיבי (מתוכנן) בלבד וחולה יכול להגיע לניתוח דחוף באמצעות פנייה למיון בכל אחד מבתי החולים הכלליים.
כאמור, הסדרי בחירה אלו עשויים להביא, בין השאר , לחיזוק הרפואה הפרטית על חשבון הרפואה הציבורית, כי ייתכן שמבוטח בעל אמצעים הנתקל בהגבלות בבחירת נותן שירותים יפנה לרפואה במערכת הפרטית.
גם מבוטח שהוא חבר בתכנית השב"ן, אשר הקופה אינה מאשרת לו טיפול בבית חולים כרצונו, יכול לפנות לרפואה במערכת הפרטית בבית חולים פרטי או ציבורי ולבחור לעצמו את מקום הניתוח ואת המנתח כאמור (הדבר כרוך בעלות מסוימת למבוטח).
משרד הבריאות הסביר למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 כי הוא פרסם תקנות לגבי הסדרי בחירה והוציא הנחיות מפורטות בחוזר בנושא.
לדבריו, הוא עורך שינוי באיזונים של הסדרי הבחירה לטובת הצרכן.
עוד הוסיף המשרד כי לא כל קופות החולים הסתגלו עדיין לכך, אולם המשרד פועל לאכיפת יישום ההוראות לטובת הצרכן בהסכמים שאמורים להיחתם בשנת 2013 .
בין בתי החולים והקופות המדדים הכלכליים של מנהל מחוז בכללית בדבר ביצוע ניתוחים בבתי חול ים: מחוזות הכללית פועלים מבחינה כלכלית כמרכזי רווח והפסד.
אם חולה שהוא עמית בשב"ן מגיש בקשה להינתח ניתוח אלקטיבי, הרי שמנהל המחוז בקופה הבוחן בקשה זו יעדיף שהניתוח יתבצע בבית חולים פרטי במסגרת השב"ן ולא בבית חולים ציבורי, משום שככל שניתוחים רבים יותר יבוצעו במסגרת השב"ן ולא בסל יישאר ו כספים פנויים למטרות נוספות119 .
המחוז יציג את האופן שבו מתנהל ניצולם של כספי המבוטחים כניהול מבוקר שביכולתו להקטין הוצאות.
מנגד, הסמנכ"ל לקופו"ח מפרסם מדי שנה את שיעור ניצול כספי השב"ן של המבוטחים בכל אחת מהקופות כמדד לתמורה שנות נת אותה קופה לחברי השב"ן 120 .
יוצא שבביצוע פעולות במימון השב"ן מושגת מטרה נוספת - שב"ן הכללית יכול להציג שיעורי ניצול גבוהים יותר של כספי השב"ן, וכך להיחשב כקופה שנותנת תמורה טובה יותר לעמיתיה.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה עלה מקרה שבו חולה במצב קשה שהומלץ לו על ניתוח מורכב הביע תחילה רצון להינתח בבית חולים פרטי, ואכן תואם לו .
118 ביוני 2011 פרסם הסמנכ"ללקופו"ח במשרד חוזר הקובע בין היתר כי קופת חולים תקבע במסגרת הסדר הבחירה רשימה של בתי חולים העומדים לרשות המבוטח, בין במישור הארצי ובין במישור האזורי לצורך מתן שירותים הניתנים באשפוז.
אולם הסדרי הבחירה יהיו על פי החוק לעניין נגישות, זמינות ואיכות סבירים.
הדגש בחוזר הוא על הצורך בשקיפות ובשוויוניות של אפשרויות הבחירה מבין נותני השירות של הקופה.
ייתכן שמצב דומה קיים גם בקופות אחרות 120 מטרת דוח משרד הבריאות על תכניות השב"ן היא להביא לידיעת העמיתים בתכניות השב"ן מידע על התמורה שהם מקבלים מדמי החבר החודשיים שהם משלמים עבור כלל הכיסויים הניתנים בתכניות.
ניתוח בבית חולים כזה.
בהמשך פנה החולה לבית חולים ציבורי ומפאת חומרת המחלה ומורכבות הניתוח הנדרש הציע לו מנהל המחלקה, מנתח בכיר ומנוסה, שהוא עצמו ינתח אותו כחולה ציבורי לכל דבר במרכז הרפואי הציבורי שבו הוא מועסק ולא בבית חולים פרטי.
בבדיקה עלה כי הכללית סירבה לתת לחולה טופס 702 דוח שנתי63ג .
התחייבות לביצוע הניתוח באותו מרכז רפואי בטענה כי "מתוך מכתב השחרור עולה כי מדובר בבחירת מנתח וזה כאמור אינו בסל הבריאות".
עוד כתבה הכללית כי החולה ביטל ניתוח פרטי שתוכנן לו בבית חולים פרטי ופנה באופן עצמאי למנהל המחלקה בבית החולים הציבורי.
יש לציין כי לאותו מחוז יש הסכם עם המרכז הרפואי הציבורי הנדון.
עולה כי יש למחוז תמריץ להקשות על החולה במתן טופס התחייבות לביצוע הניתוח בבית חולים ציבורי במסגרת הסל - הוא יודע שבהיעדר טופס כאמור עשוי החולה לבחור להינתח באופן פרטי במסגרת השב"ן, דבר שיש לקופה עניין כלכלי בו.
יש לציין כי בשנים 2007 -2011 חל בכללית גידול בניצול סעיף בחירת מנתח- שיעור התביעות גדל ב -53% וההיקף הכספי של שירות זה גדל ב-%79121.
מכך עולה כי התמריצים האמורים עלולים ליצור ניגוד עניינים בפעילותם של בעלי תפקידים בקופות.
הכללית השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 כי יכולת ההשפעה של הכללית על זכותם של המבוטחים לבחור להינתח במערכת הציבורית או הפרטית היא שולית ביותר.
יכולת ההשפעה של הכללית למנוע מהמבוטחים לבצע ניתוחים בבתי החולים הנמצאים בהסדרי הבחירה גם היא שולית ולמעשה אינה קיימת.
עוד הוסיפה כי המניע להתנגדות הכללית למתן ההתחייבות לחולה נבע מסיבות מוצדקות של איסור "עירוב תחומים" ושר"פ ולא מתוך הנחה שגויה לפיה קיימת מדיניות להקשות על המבוטחים כדי שיבחרו בניתוח באופן פרטי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לכאורה נוצרת, סתירה בין מדיניות הכללית, שלפיה אין מדיניות להקשות על המבוטחים כדי שיבחרו בניתוח באופן פרטי, לבין התמריץ הכלכלי של מחוזות הקופות להפנות מבוטחים לצרוך שירותים באמצעות השב"ן.
כפל הביטוח בין השב"ן לחברות הביטוח המסחריות .
עמיתים רבים רוכשים ביטוחי בריאות בחברות ביטוח מסחריות פרטיות נוסף על תכניות השב"ן שמציעות קופות החולים.
בין ביטוחים אלה יש יחסי חפיפה.
רכישת שני סוגי ביטוח שיש חפיפה ביניהם יוצרת מצב של כפל ביטוח, כלומר הצרכן משלם פעמיים על הביטוח עבור אותו שירות.
בכך גדל ה ההוצאה הפרטית וההוצאה הלאומית לבריאות, וזאת ללא כל תרומה לשירותי הבריאות.
121 ,משרד הבריאות דוח ציבורי מסכם על תוכניות לשירותי בריאות נוספים (שב"ן) של קופות החולים לשנת 2011 (דצמבר 2012.
מנתוני אגף שוק ההון, הביטוח והחיסכון במשרד האוצר עולה כי בשנים 2003 -2011 חל גידול ניכר בדמי הביטוח בגין ביטוחי בריאות (כמעט ושולש סך הפרמיות של דמי הביטוח האמורים), ובשנת 2011 הם הסתכמו בכ-6.
122 משרד האוצר, אגף שוק ההון, ביטוח וחסכון- ביטוח כללי, דוח שנתי 2011 ', עמ78 : "ב- 2011 נמשכההעלייה בסך דמי הביטוח ברוטו בענף מחלות ואשפוז - עלייה מצטברת של כ - 142% מ- 2003 , ובממוצע עלייה שנתית של12% בשמונה השנים האחרונות".
כבר בדוח של מבקר המדינה משנת 2006123 נקבע כי תופעת כפל הביטוח פוגעת מאוד ברווחת המבוטחים והומלץ שמשרדי הבריאות והאוצר יפעלו לצמצם את שיעור התופעה.
על מנת לנסות לצמצם את התופעה של כפל הכיסוי הביטוחי בנוגע לכיסוי לניתוחים פרסם המפקח על הביטוח חוזר המחייב את חברות הביטוח המסחריות החל משנת 2007 להציע לעמיתי השב"ן המעוניינים לרכוש כיסוי לניתוחים פרטיים אפשרות לרכוש פוליסה הכוללת כיסוי משלים לכיסוי לניתוחים שניתן במסגרת השב"ן.
הפרמיה הנגבית בפוליסה כזו פחותה לעומת הפרמיה בפוליסה המקנה החזר הוצאות בשל ביצוע ניתוחים פרטיים ללא זיקה לשב"ן וללא צורך לפנות אליו.
הבדיקה העלתה כי יש תופעה שבה חברות הביטוח המסחריות מעודדות את העמיתים שלהם, שפונים להפעיל את פוליסת ביטוח הבריאות הפרטית שלהם, להפעיל את השב"ן בקופות החולים ואף נותנות להם גמול כספי כדי להימנע מלהפעיל את פוליסת הביטוח הפרטי.
במקרה זה היתרון לחברת הביטוח ברור - הקטנת מימון ההוצאה הרפואית שלה, שאותה מממנים גורמים אחרים - קופת החולים באמצעות השב"ן שבו חבר העמית; היתרון למבוטח הוא התמורה כספית שהוא מקבל מחברת הביטוח.
קיימת גם תופעה בה רופאים מנתחים מבקשים מהחולים שלהם להפעיל פוליסה בחברת ביטוח גם כאשר הם חברים בשב"ן, שכן התמורה הכספית לרופא עבור אותה פרוצדורה המשולמת לו מחברת הביטוח גבוהה מאשר מהשב"ן.
אמנם המפקח על הביטוח פעל, אולם תופעת כפל הביטוח עדיין נמשכת ומתעצמת כאמור.
בתכנית העבודה שלו לשנת 2011 קבע המשרד משימה - להכין לציבור תכנית הסברה על מדיניות המשרד בנוגע לסל הציבורי, השב"ן והביטוחים המסחריים, וכן לבנות מנוע השוואה לצורך מניעת כפל ביטוחי בין הסל הציבורי, השב"ן והביטוחים המסחריים.
בדצמבר 2012 עדיין לא גיבש משרד האוצר בשיתוף משרד הבריאות פתרון לתופעת כפל הביטוח הגורם נזק למבוטחים ומגדיל את ההוצאה הלאומית לבריאות בלא לשפר את בריאותה של האוכלוסייה.
ראוי ששני המשרדים יפעלו במשותף ובהקדם לצמצום תופעה זו.
אגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי הוא צפוי לפרסם באתר האינטרנט "מדריך לצרכן ביטוח בריאות" ובו יינתן גם הסבר מפורט על כפל ביטוח אפשרי בביטוח בריאות, וכן על יתרונותיהן וחסרונותיהן של פוליסות ביטוח הבריאות השונות ובכללן אלו המשלבות שימוש בביטוח השב"ן שבקופות.
123 ,מבקר המדינה דוח שנתי 56ב ( 2006 ), בפרק "שירותי בריאות נוספים - שמירת זכויות עמיתים", עמ' 471 .
בינואר 2013 השיב משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי משרד הבריאות והאוצר בוחנים טיפול בסוגיית כפל הביטוח במסגרת חוק ההסדרים לשנת 2013.
סדרי קבלת החלטות על הקמת בית החולים באשדוד והפעלת שר"פ בו .
בינואר 2002 פורסם חוק בית חולים באשדוד (הקמה והפעלה), התשס"ב- 2002 (להלן- חוק בית חולים אשדוד).
הח וק קובע בין היתר כי בית החולים שיוקם באשדוד יכלול לפחות 300 מיטות.
את בית החולים המיועד יקים ויפעיל זכיין שזכה במכרז שפרסמה המדינה.
בסעיף 2 בחוק בית החולים אשדוד נקבע כי על מנכ"ל משרד הבריאות לתת אישור להקמת בית החולים בתוך חודש ימים מיום ההתקשרות עם היזם.
בחוק האמור לא פורטו השיקולים שעליו להביא בחשבון בעת שיקבע אם לאשר את הקמת בית החולים, שלא כפקודת בריאות העם המפרטת שיקולים כאלה124 ,.
לפי תנאי המכרז לבית חולים זה תינתן האפשרות להפעיל שר"פ בהיקף שלא יעלה על 25% מתוך פעילותו הכוללת.
הואיל והקמת בית החולים ה חדש עלולה להשפיע על הרפואה הציבורית בארץ, לרבות על הרפואה הציבורית באזור שבו יוקם, בחן משרד מבקר המדינה את עבודת המטה בכל הנוגע למכרז ואת ההחלטות שהתקבלו בתקופת המכרז.
יצוין כי משרד מבקר המדינה אינו נוקט עמדה בנושא העקרוני בעניין האישור להפעיל שר"פ בבית חולים זה 125 ,.
בשל המחסור במיטות אשפוז בארץ במחלקות שונות למשל מחלקות פנימיות, מחלקות טיפול נמרץ ופגיות, כל תוספת של מיטות תקל את המצוקה.
אשר על כן, משרד מבקר המדינה בדק את תהליכי קבלת ההחלטות להקים את בית החולים באשדוד עד לשלב ההכרזה על היזם הזוכה במכרז.
תחומי ההחלטות מדגימים את הבעיות הניצבות לפני מערכת הבריאות, בעיות אשר משקפות במידה רבה סוגיות הנוגעות לצורך בתוספת מיטות אשפוז ולהשפעות הרפואה הפרטית על מערכת הבריאות בישראל.
בעקבות העלאת דרישות מצד נציגי ציבור ועיריית אשדוד להקים בית חולים בעיר, פורסם באוקטובר 1998 מכרז להקמת בית חולים כללי באשדוד, אולם איש לא זכה בו.
באפריל 1999 מינה החשב הכללי במשרד האוצר (להלן- החשכ"ל) ועדה בין-משרדית בהשתתפות נציגים ממשרד הבריאות, ממשרד האוצר וממינהל מקרקעי ישראל שתפקידה להכין מכרז להקמת בית החולים.
הה נחיות שניתנו לוועדה היו כי על בית החולים לעמוד בדרישות משרד הבריאות.
124 סעיף24א בפקודת בריאות הע ם, 1940 (" :, קובע כי1) אשור הקמה לא יקים אדם בית חולים אלא אם כן קיבל אישור לכך, מראש, מאת המנהל (להלן - אישור הקמה); לעניין זה, "הקמה" - לרבות בניה, הרחבה, הוספת יחידה מקצועית או מיטות, שינוי ייעוד של יחידה מקצועית או של מיטות, פתיחת חדר ניתוח, וכן הסבה או התאמה של מבנה קיים לבית חולים.
( 2) המנהל ]מנהל שירותי הרפואה [ ייתן אישור הקמה, בהתחשב בשיקולים רפואיים ובשיקולים הבאים בלבד: (א) ההקמה וההפעלה השוטפת של בית החולים לא יטילו מעמסה על ההוצאה הציבורית לבריאות; (ב) תוספת המיטות לא תגרום לחריגה משיעור המיטות לנפש על פי יעודן ועל פי צרכי האוכלוסייה באותו אזור ".
ראו בהמשך לעניין עתירה בנושא משרד הבריאות 707 .
לוועדה כי המדינה לא תסבסד את בית החולים.
בספטמבר 2000 פרסמה ועדת מכרזים את מסמכי המכרז להקמת בית החולים, וביולי 2001 - לאחר שהמועד האחרון להגשת המכרז נדחה לבקשת מציעים פוטנציא לים - לא נמצא זוכה במכרז.
בשנת 2002 נחקק חוק בית חולים אשדוד כאמור, הקובע בין היתר כי יפורסם מכרז פומבי להתקשרות עם יזם, לתכנון, להקמה, לתחזוקה ולהפעלה 708 דוח שנתי63ג .
של בית החולים באשדוד.
עוד קבע החוק כי אם לא ייבחר זוכה במכרז בתוך שישה חודשים מיום פרסומו, הרי שהמדינה היא שתקים ותתכנן את בית החולים.
החוק גם קבע כי המדינה תשתתף בתקצובו של בית החולים באשדוד, במישרין או בעקיפין, כמקובל לגבי בית חולים בסדר גודל דומה.
בספטמבר 2006 החליטה הממשלה לבטל את החוק להקמת בית החולים באשדוד126 .
אמנם גם בהצעת חוק ההסדרים לשנת 2007 הוצע לבטל את החוק, אך הצעות אלה נדחו ולא התקבלו.
בעקבות הגשת עתירה לבג"ץ 127 , שבה התבקש בג"ץ להורות למדינה לפרסם מכרז פומבי להתקשרות עם יזם לתכנון, להקמה, לתחזוקה ולהפעלה של בית חולים באשדוד, וכן בעקבות הגשת בקשה למתן צו ביניים אשר יורה למשרד האוצר להימנע מלקדם ת הליכי חקיקה לביטול חוק בית חולים באשדוד, הודיעו בפברואר 2008 משרדי האוצר והבריאות כי הם החלו בפעילות להכנת המכרז להקמת בית החולים.
כדי להגדיל את סיכויי ההצלחה של המכרז נכללו בו הטבות שנועדו להגדיל את הכדאיות הכלכלית של הקמתו ותפעולו של בית החולים.
בהזמנה להציע הצעות במסגרת הליך המיון המוקדם, שפורסמה באוגוסט 2008 , נקבע בין היתר כי בית החולים יהיה רשאי לספק שירותי רפואה פרטיים בהיקף של עד 25% מהיקף הפעילות שבו, תוך קביעת מגבלות לעניין זה.
המגבלות ואמצעי פיקוח פורטו אחר כך ביוני 2009128 .
בתקופת המכרז הוחלט לתת מענק הקמה ואף להגדילו - בהזמנה להציע הצעות בשנת 2008 לא נכללה אפשרות לקבל מענק; אחר כך החליטו לתת מענק בסכום של 130 ( מיליון ש"ח20% ,)מעלות ההקמה המוערכת אחר כך הוחלט להגדילו ל - 50% מעלות ההקמה, ולבסוף - הוחלט להגדילו ל - 487.
)מעלות ההקמהנוסף על כך, לפי מסמכי המכרז היזם יזכה להטבות בתשלומי הארנונה והיטלי הפיתוח.
ההטבות מוערכות בסך כ-100 מיליון ש"ח.
למכרז ניגשו בתחילה שלושה מתמודדים, לאחר מכן פרשו שניים, ולבסוף (לאחר שהוחלט להגדיל את המענק לסך של 487.
5 מיליון ש"ח כאמור) נשאר מתמודד יחיד - אסותא אשדוד בע"מ.
אותו המתמודד זכה במכרז ביוני 2011 .
10 קיבל שר האוצר את המלצת אגף החשכ"ל ואגף התקציבים במשרדו להגדיל את מענק ההקמה ל- 487.
בדיון עם שר האוצר אמר נציג החשכ"ל כי אם המדינה היא שתקים את בית החולים תידחה ההקמה במידה ניכרת ובית החולים לא יוכל לתת שירותי רפואה פרטיים (שר"פ).
נציג אגף התקציבים אמר כי עמדת האגף היא שאם ההחלטה על הקמת בית החולים תיוותר בעינה, הרי שעדיף שיקים אותו גורם פרטי על הקמה ממשלתית.
שר האוצר סיכם כי יש תמימות דעים בדבר העדפת בית חולים שאינו ממשלתי.
127 בג"ץ 2836/03 ראש עיריית אשדוד, צבי צילקר נ' משרד האוצר , פדאור 06 (31 ) 709.
128 נקבעו מגבלות ואמצעי פיקוח כמו: רופא המשתתף במערך שירותי הרפואההפרטיים יוכל לספק שירותים אלה רק בימים ובשעות שבהם הוא אינו מועסק במסגרת משרתו הרגילה; לא יותרו שירותי רפואה פרטיים בכל הנוגע לרפואה דחופה; לא תינתן קדימות בקביעת תורים לטיפולים, בדיקות או ניתוחים במסגרת מערך שר"פ; לא תהיה הפרדה בין חולים במסגרת שר"פ ובין חולים אחרים, בית החולים יוודא כי כל חולה ינותח על ידי מנתח בעל מיומנות מתאימה.
129 ועדת המכרזים העריכה כי על פי דרישות המכרז, עלות הקמת בית החולים באשדוד תסתכם ב-650 .
מיליון ש"ח משרד הבריאות 709 .
באותויום עדכן יו"ר ועדת המכרזים את חברי הוועדה כי "בהתאם להחלטת משרד האוצר יוגדל מענק ההקמה.
ל -75% מעלויות ההקמה המוערכות של בית החולים - 487.
זאת על מנת לנסות ולמצות את התהליך המכרזי, כך שיביא בסופו של דבר לבחירת גוף אשר יקים ויתפעל את בית החולים באשדוד".
לדעת משרד מבקר המדינה, קבלת החלטה למתן מענק בסכומים כה ניכרים ומתן אפשרות להפעיל בבית החולים שר"פ מחייבת עבודת מטה סדורה והכנת מסמך המפרט את הצורך במענק ואת האופן שבו נקבע סכומו בהשוואה לחלופות אחרות.
לא נמצא תיעוד כי עבודת מטה בוצעה בהקשר זה .
אילו נעשתה עבודת המטה כהלכה, מן הדין היה לבחון באמצעותה חלופות, בהן המשך הליך המכרז ומתן הטבות ניכרות ליזמים; אמנם הקמת בית חולים ממשלתי היא אפשרות שמוזכרת בחוק בית חולים אשדוד, אולם לא נמצאו אסמכתאות בעניין זה.
כמו כן, לא נמצאו תרשומת או תחשיב לגבי קביעת הסכום המרבי שהמדינה תקצה להקמת בית החולים במכרז מול עלות הקמתו כבית חולים ממשלתי.
נוסף על כך, לא נמצא שלהחלטה האמורה קדמו היוועצות של שר האוצר בשר הבריאות או עבודת מטה בנושא בשיתוף משרד האוצר ומשרד הבריאות.
מאחר שמדובר בסוגיות שהן בלב מדיניות הבריאות, ראוי היה כי במכלול השיקולים הנוגעים להחלטה ייבחנו גם הנזקים הנובעים ממנה לבתי החולים באזור, ברזילי וקפלן, בשל משיכת כוח אדם רפואי לבית החולים החדש ומחמת החשש כי הכנסות בתי החולים באזור ייפגעו בגין מעבר חולים לבית החולים באשדוד, והשלכותיהן על תקציב המדינה, נו כח אפשרות לכאורה כי הממשלה תידרש לתת סיוע כספי לבתי החולים שעלולים להיפגע מהקמתו.
משרד האוצר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 כי הקמת בית חולים ממשלתי היא בניגוד למדיניות הממשלה ולהמלצות ועדות ממלכתיות בקשר לתיאגוד בתי החולים הכלליים.
עוד טען משרד האוצר, כי ללא ההכרח לקיים את חוק בית חולים אשדוד היה ראוי לקיים חלופות אחרות, כגון הקמת בית חולים מצומצם באשדוד שייסמך על בית החולים ברזילי.
משרד האוצר הוסיף בתשובתו כי בוועדת המכרזים השתתפו גורמי המקצוע הבכירים ביותר משני המשרדים, והוועדה ישבה על המדוכה יותר מארבע שנים.
החלטות הוועדה התקבלו במשותף ובהסכמה מלאה בכל שלבי המכרז ועד למועד בו התחלף מנכ"ל משרד הבריאות ושינה את עמדותיו בנוגע למכרז.
עוד כתב משרד האוצר כי להחלטה לאפשר לבית החולים באשדוד לאפשר לספק שירותי בחירת רופא בהיקף של 25% מהכנסותיו צפויות ה שפעות מוגבלות על כלל המערכת מבחינת היבטים כלכליים, שוויוניים ומקצועיים.
משרד האוצר גם מסר למשרד מבקר המדינה כי אין זה נכון שהמדינה אמורה להשתתף בתקציבו של בית החולים שיוקם באשדוד בידי גורם פרטי באופן שוטף כי החלק העיקרי של הכנסותיו יתקבל מקופות החולים בגין שירותי אשפוז שהוא יספק.
הסכום היחיד שמעניקה המדינה לבית החולים הוא מענק הקמה שישולם לפי אבני הדרך שנקבעו במכרז ובהסכם ההתקשרות, ובכפוף לעמידת היזם בתנאים שהוגדרו.
משרד הבריאות הסביר בתשובתו בינואר 2013 שלדעתו היה ראוי להשתמש בסכום ההשקעה כדי לחזק את בתי החולים ברזילי וקפלן, ולהפוך אחד מהם למרכז אזורי.
לדבריו, ההחלטה שהתקבלה מובילה לשלושה בתי חולים בינוניים, אחד מהם עם רפואה פרטית ושני האחרים עם חולשה מסוימת של משאבים שיכולה להחמיר.
המשרד הוסיף כי התנגדותו הנחושה של מנכ"ל המשרד, פרופ' רוני גמזו, לתוצאות המ כרז נמשכה על אף קביעת הזוכה במכרז ובמיוחד לאור התחושה של "השקעה לא חכמה של כספי ציבור".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הכנסות בית החולים יהיו מותנות בהסכמי הרכש שיחתמו עם קופות החולים השונות, ויתכן ואף סביר להניח שהכללית תעדיף להפנות את מבוטחיה לבית החולים קפלן שבבעלותה.
גם אסותא העלתה את האפשרות שקיימת אפשרות שקופות החולים יצמצמו באופן ניכר, בהחלטה מינהלית פנימית, את זרם החולים שיופנו לבית החולים באשדוד.
בעניין זה מפנה משרד מבקר המדינה תשומת לב משרד האוצר לסעיף 7 לחוק בית חולים אשדוד, בו נאמר שהמדינה תשתתף בת קציבו של בית החולים באשדוד, במישרין או בעקיפין, כמקובל לגבי בתי חולים בסדר גודל דומה.
השפעות ההקמה של בית החולים באשדוד על בתי החולים באזור .
הקמת בית החולים באשדוד עלולה להשפיע מבחינה כלכלית על כל אחד מבתי החולים שבסביבתו בנפרד ואף על המרקם הכולל של בתי ה חולים הללו.
כדי להיערך כראוי ומבעוד מועד להשפעות אלה, ראוי היה לבחון אותן במסגרת הליכי המכרז ולפני שהוחלט לתת ליזם שייבחר תוספת מענק בסך 487.
מיליון ש"ח גורמים רפואיים מאזור אשדוד מסרו למשרד מבקר המדינה כי בית חולים חדש ומודרני שבו תנאי מלונאות משופרים ה מאפשר לבחור מנתח (שר"פ) ישפיע על בתי החולים באזור, משום שהוא עלול למשוך הן כוח אדם רפואי וסיעודי והן חולים.
הדבר עלול לפגוע בהכנסות בתי החולים הממשלתיים או של הכללית ולגרום לכך שהם יגדילו את הוצאותיהם כדי לשמר את כוח האדם הרפואי.
מנהלי בתי החולים הממשלתיים בסביבת אשדוד (ברזילי באשקלון, אסף הרופא בבאר יעקב וולפסון בחולון) וראש חטיבת בתי החולים בכללית (בקשר לבית החולים קפלן ברחובות) מסרו למשרד מבקר המדינה את התייחסותם להקמת בית החולים החדש.
להלן עיקרי הדברים: כולם העירו שסביר שבית החולים באשדוד ימשוך אליו כו ח אדם רפואי וסיעודי שמועסק בבתי החולים שבניהולם, כיוון שחלקו מתגורר באשדוד130 ; ברזילי צופה הפסד הכנסות של כ-40 מיליון ש"ח לשנה בעקבות פניית החולים מאזור אשדוד לבית החולים באשדוד ולא לברזילי.
עוד כתב מנהל ברזילי כי לנוכח העובדה שאושר לבית החולים להפעיל שר"פ ב היקף של עד 25% מפעילותו הכולל, לא מתאפשרת תחרות הוגנת בינו ובין ברזילי.
מנהל אסף הרופא העיר שהפעלת שר"פ בבית החולים באשדוד תהיה אבן שואבת שתמשוך רופאים בבתי החולים הממשלתיים או של הכללית לעבוד בו לנוכח האפשרות לגידול ניכר ביכולת ההשתכרות שלהם.
כך גם ייפגעו המורל של הרופאים ורצונם להשקיע את זמנם ואת הידע שלהם בבית החולים הממשלתי.
ראש חטיבת בתי חולים בכללית, העיר כי הכללית צופה תחרות אגרסיבית על כוח אדם, והדבר יעורר צורך בשיפור תנאי שכר והעסקה ולפיכך הוא צפוי להגדיל את גירעונות בתי החולים באזור.
לדבריו, כדי להפעיל באופן מאוזן מבחינה כלכלית בית חולים שבו 300 מיטות נדרשות הכנסות של כ-300 מיליון ש"ח בשנה.
130 בברזילי עובדים כ- 120 רופאים ואחיות; בוולפסון- 3% מהרופאים ו-12% ;מהאחיות בקפלן - 20% .
מכוח האדם הסיעודי 712 דוח שנתי63ג .
סכום זה יילקח מבתי החולים קפלן וברזילי ויביא להגדלת ההוצאה הלאומית על בריאות, לשימושים שאינם בהכרח נדרשים.
הוא הוסיף כי היקף הפעילות של בית החולים קפלן של הכללית ברחובות ממתן שירות לתושבי אשדוד הוא כ -150 מיליון ש"ח לשנה.
להערכתו, הקמת בית החולים באשדוד תגרום לפגיעה ניכרת בפעילות של קפלן למתן משרד הבריאות 713 .
השירות לתושבי אשדוד, והדבר צפוי להביא לפגיעה חמורה בבית החולים עד כדי חשש לסגירתו.
הכללית גם צופה כי עקב בניית בית החולים באשדוד הוצאות קופות החולים בקהילה יגדלו בכ-106 מיליון ש"ח לשנה.
הוא גם הפנה את תשומת לבו של משרד מבקר המדינה לסוגיית תשלום המע"ם החל על בית חולים באשדוד שיוקם ויופעל כחברה ולהשפעותיו על מחירי השירותים.
כמו כן ראוי לדבריו לתת את הדעת על סוגיית תקרות הצריכה במחיר מרבי (קאפינג) (ראו להלן) בבית חולים זה - סוגיה שטרם הוסדרה במועד סיום הביקורת.
מבדיקת סיכומי הדיונים בנושא הקמת בית החולים באשדוד בהשתתפות משרדי האוצר והבריאות עולה כי לא נבדקו ההשפעות של הקמת בית החולים באשדוד על בתי החולים בסביבה, ואף לא נב חנה ההיערכות להפעלת תכניות תמיכה לבתי חולים שעלולים להיפגע מכך.
בדיקת משרד מבקר המדינה לא העלתה כל ניירות עמדה בנושא.
: היתר להפעיל שר"פ עבודת המטה הייתה חיונית גם לנוכח ההחלטה לאפשר הפעלת שירותי רפואה פרטיים בהיקף של 25% מהיקף הפעילות של בית החולים.
במר ץ 2012 , בשלהי עבודת הביקורת, הגישו כאמור האגודה לזכויות האזרח בישראל, רופאים לזכויות אדם - ישראל ומרכז אדוה 131 עתירה לבג"ץ בנושא.
בעתירה התבקש בג"ץ לקבוע כי אין תוקף להיתר להפעלת שר"פ בבית החולים, אולם הוא דחה את העתירה מחמת השיהוי בהגשתה - היא הוגשה כמה שני ם לאחר שפורסמה כוונת המדינה לאפשר הפעלת שר"פ בבית החולים ב - 2007132 .
בנסיבות אלה קבע בג"ץ כי יש ליתן משקל רב לאינטרס ההסתמכות של אסותא, וכי מהעתירה לא עולה שהקמת בית החולים גרמה לפגיעה אנושה וחמורה בשלטון החוק ובזכויות חוקתיות המאפילה על השיהוי המשמעותי בהגשתה.