HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שקיים חשש שאינו מתמצה באפשרות תאורטית בלבד לכך שפתיחת החנות תפגע בתחרות, לא יינתן אישור הממונה .
182 "מתודולוגיה ליישום פרק התחרות הגיא וגרפית בין קמעונאים על פי חוק קידום התחרות בענף המזון" וכן "נספח .
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 הלוח שלהלן מציג את מספר החנויות הגדולות בעלות שיעור מחושב מעל 30% השייכות .
לקמעונאים הגדולים, כפי שפרסמה רשות התחרות נכון לשנים 2013 ,2017 ו-2019.
לוח 6: חנויות הגדולות בעלות שיעור מחושבמעל 30%, 2013 , 2017 ו- 2019 .
הקמעונאית 2019 2017 2013 .
מספרהחנויות הגדולות .
קמעונאי א' 105 34 2 97 39 217 153 448 244 .
'קמעונאי ב 7 2 51 8 2 47 8 3 25 .
'קמעונאי ה 4 1 57 6 3 66 8 3 64 .
'קמעונאי ו 7 3 60 4 3 25 3 3 18 .
'קמעונאי ד 3 0 102 4 1 110 37 3 190 .
'קמעונאי ט 5 1 57 5 0 45 3 0 23 .
יתר הקמעונאים 10 12 263 11 12 249 21 5 197 .
סה"כ 141 53 810 135 60 759 232 64 761 .
,על פי נתוני רשות התחרותבעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהלוח עולה כי ב-2013 היו296 חנויות בעלות שיעור מחושב מעל 30% ומתוכן 64 בעלות שיעור .
מחושב מעל 50%; ב-2017 היו195 חנויות בעלות שיעור מחושב מעל 30% ומתוכן60 בעלות .
שיעור מחושב מעל 50%; וב-2019 היו194 חנויות בעלות שיעור מחושב מעל30% ומתוכן 53 .
בעלות שיעור מחושב מעל50% .
הנתונים מצביעים על ירידה של כ-34% במספר החנויות בעלות .
שיעור מחושב מעל 30% בין השנים2013 ל-2019.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון עוד עולה כי ב-2019 פעל קמעונאי גדול א' שהחזיק ב-139 חנויות גדולות בעלות שיעור מחושב .
מעל 30% ומתוכן34 בעלות שיעור מחושב מעל50% ; הדבר מצביע על ריכוזיות גיאוגרפית .
גבוהה של קמעונאי זה באזורים רבים.
ראוי לציין לחיוב בהקשר זה כי שיעור החנויות של קמעונאי א' בעלות שיעור מחושב של יותר מ- .
30% לעומת כלל חנויותיו היה ב-2013 כ-82%, וב-2019 כ-63% .
כמו כן, שיעור כלל החנויות .
בעלות שיעור מחושב של יותר מ-30% לעומת כלל החנויות הגדולות היה ב-2013 כ-39% וב- .
מניתוח שוק שעשתה רשות התחרות ב-2014183 על בסיס נתוני2013 , עולה כי באזור מגוריהם .
של כ-7% מאוכלוסיית ישראל לא היה קמעונאי גדול, ולכן אין אף לא חנות גדולה אחת באזור .
הביקוש שלהם (מרביתם מתגוררים באזורי הגליל, הנגב והערבה שפריסת החנויות הגדולות .
בהם נמוכה ממש לעומת מקומות אחרים בארץ).
באזור מגוריהם של כ-10% מאוכלוסיית ישראל .
יש קמעונאי גדול אחד או שניים, לכ -17% יש שלושה או ארבעה קמעונאים גדולים וליתר .
) יש חמישה קמעונאים גדולים לפחות .
נכון ל -2013 , באזור מגוריהם של כ -17% מאוכלוסיית ישראל לא היית ה תחרות של .
ב-2018 רכשה רשות התחרות מאגר מידע הכולל נתונים על מכירות של קמעונאי המזון הגדולים .
בשנים 2012 - 2018 , במטרה לבחון את השפעתו של חוק המזון על התחרות בענף המזון, ואם .
החוק השפיע על תוצאות הענף, כמו מבנה הענף, מגוון המצרכים, כמויותיהם ומחיריהם.
עד מועד סיום הביקורת רשות התחרות לא בחנה את השפעתו של החוק על הריכוזיות .
הגיאוגרפית ועל מחירי המצרכים באזורים אלו.
על רשות התחרות לבחון מדי פעם בפעם .
את דרך הפעולה למניעת ריכוזיות גיאוגרפית ואת השפעת הוראות החוק בהקשר זה על .
התחרות הגיאוגרפית והמחירים.
רשות התחרות מסרה למשרד מבקר המדינה כ י קיים קושי של ממש בקביעת מתודולוגיה .
מתאימה כדי לבחון בא ופן יסודי את השפעתו של החוק על הריכוזיות הגיאוגרפית ועל מחירי .
עם זאת, היא תבחן דרכים לבחינת הנושא באופן נקודתי ככל האפשר, .
וההצעה תועלה במסגרת ישיבה לגיבוש תכנית העבודה הקרובה של הרשות .
איסורים על קמעונאי גדול שקיבל הודעה בדבר אזורי ביקוש .
פגיעה בתחרותיות יכולה להיגרם בין השאר מהעלאת חסמי כניסה לשוק של קמעונאים נוספים, .
לרבות מחסור בשטחי מסחר מתאימים לפתיחת חנויות או ריבוי חנויות של קמעונאי גדול מסוים .
באותו אזור, העלולים להפחית את הכדאיות הכלכלית לפתיחת חנויות של קמעונאים מתחרים.
183 ראו "מתודולוגיה ליישום פרק התחרות הגיאוגרפית בין קמעונאים על פי חוק קידום התחרות בענף המזון" וכן "נספח .
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 הממונה לא יאשרבקשה של קמעונאי גדול לפתיחת חנות נוספת באזור שבו נקבע לו שיעור .
מחושב מעל 30% אלא אם מצאשפתיחתה לא תגרום לפגיעה בתחרות באותו האזור.
מכניסתו לתוקף של חוק המזון במלואו ב-2015 ועד אוקטובר2020 התקבלו ברשות עשר בקשות .
לפתיחת חנות חדשה לפי הוראות חוק המזון.
הרשות ערכה בדיקה מדוקדקת לגבי כל בקשה .
תוך ניתוח מאפייני האוכלוסיי ה המקומית וצרכיה, מרחקי הנסיעה בין החנות לבין ריכוזי .
אוכלוסייה שהיא צפויה לשרת, זמינות הקרקעות למסחר ותוכניות הפיתוח העתידיות באותו .
האזור184 (הקמת שכונות חדשות, הקמת מרכז מסחרי חדש וכולי).
התחרות אושרו תשע מתוך עשר הבקשות ואחת נדחתה.
בבקשה שנדחתה בדקה הרשות את בקש ת קמעונאי א ' להקים חנות חדשה באזור עם ריכוזיות .
גיאוגרפית גדולה במקום חנות קיימת.
ביוני 2015 הרשות דחתה את הבקשה אף שקמעונאי א ' .
הצהיר כי יסגור את החנות הקיימת מיד עם פתיחת החנות החדשה.
בין הסיבות לדחייה של .
הבקשה צוין כי השטח שעליו נ מצא ת החנות הקיימת הוא בבעלות קמעונאי א ' והוא שטח .
המסחר היחיד באזור, ולכן לא נותרו שטחי מסחר פנויים לקמעונאים חדשים.
רשות התחרות מסרה למשרד מבקר המדינה כי היא פועלת על פי סעיף 17 לחוק המזוןהעוסק .
בבקשות לפתיחת חנות גדולה .
המחוקק העניק לממונה סמכות לאשר או להתנגד לבקשה .
כאמור והיא פועלת על פיו.
משרד מבקר המדינה מציין את רשות התחרות על האופן שבו היא בוחנת את הבקשות .
המונחות לפתחה, להקמת חנויות גדולות נוספות באזורי ריכוזיות גיאוגרפית גבוהה.
זאת, באזורים שבהם יש ריכוזיות גיא וגרפית, על הרשות להמשיך ולבחון צעדים נוספים .
להקטנתה כדי לקדם את התחרות ולהוריד את יוקר המחיה.
התמודדות אקטיבית עם ריכוזיות גיאוגרפית .
חוק המזון קובע כי בית הדין לתחרות רשאי על פי פנייה של הממונה 185 ,להורות לקמעונאי גדול .
שהממונה מסר לו הודעה בדבר אזורי ביקוש, שיש לו באותו אזור ביקוש לפחות שלוש חנויות .
והוא בעל שיעור מחושב העולה על 50% באותו האזור, לגבי חנות אחת או יותר באותו האזור , .
לעשות אחת או יותר מהפעולות האלה: להפסיק את פעילותן או להעביר את זכויותיו בהן .
לתקופה מוגבלת או למכור אותן186 .
בדברי ההסברלהצעת החוק 187 צוין כי מטרתמתן הוראה .
היא להתמודד עם בעיית ריכוזיות גיאוגרפית במבנה השוק באזור מסוים (להבדיל מפיקוח .
מתמשך של רשות התחרות על התחרות הגיאוגרפית) באמצעות מתן סמכות לבית הדין להעניק .
184 אם יש באזור נכסים מסחריים מתאימים לפתיחת חנות גדולה חדשה או מיזמים להקמה של מבני מסחר חדשים .
שבהם יוכל להשתמש קמעונאי גדול שירצה להתח רות באזור.
185 אם הממונה רואה כי הדבר דרוש לשם הגברת התחרות האזורית בקמעונאות המזון.
186 וכן רשאי בית הדין להורות על כל פעולה אחרת שתראה לבית הדין כמתאימה בנסיבות העניין.
187 'ס14 להצעת חוק קידום התחרות בענף המזון, התשע"ג-2013.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון סעדים מבניים, כפי שנעשה במדינות אחרות ובהן צרפת, בריטניה ויוון 188 .
בהוראת שעה לשש שנים והיה בתוקף עד מרץ 2020 , אולם במהלךתקופה זו לא השתמשה .
נמצא כי רשות התחרות לא עשתה שימוש בכלים שהעניק לה המחוקק בעניין קמעונאי .
גדול שיש לו באותו אזור ביקוש לפחות שלוש חנויות והוא בעל שיעור מחושב העולה על .
רשות התחרות מסרה בתגובתה כי היא רואה חשיבות במניעת היווצרות ריכוזיות גיאוגרפית .
דרך זו מקדמת גם כן את הוודאות העסקית של הקמעונאים.
המקרים בהם קמה הצדקה לקיים הליך משפטי כדי להטיל הוראה מהסוג שנקבע בהוראת .
השעה, לצורך הגברת התחרות יהיו חריגים ביותר.
בנסיבות אלה, הרשות לא מצאה מקרה .
מתאים להפעיל את הוראת השעה האמורה.
מומלץ כי הרשות תבחן את הצורך בקידום הוראת שעה חדשה ויישומה לשם חיזוק הכוח .
ההרתעתי שיש להוראת השעה כנגד קמעונאים רלוונטיים לצורך התמודדות עם בעיית .
הריכוזיות הגיאוגרפית.
במסמך עמדת רשות התחרות על הסדרי סחר בשוק המזון189 נכתב כי "זרימה מלאה של מידע .
היא אחד התנאים לקיומו של שוק משוכלל.
לחילופי מידע, גם בין מתחרים, יש היבטים יעילים .
ומקדמי תחרות ומנגד, העברת המידע עלולה לסייע לגיבוש התנהגות מתואמת בשוק ריכוזי".
רשות התחרות הוסיפה כי "כל עוד העברת המידע נעשית בצורה שקופה ושוויונית ואינה מקנה .
יתרון למתחרה אחד על פני רעהו, אין צורך לקבוע מגבלות מיוחדות על חילופי מידע בין רשתות .
השיווק והספקים, מעבר לאלה המתחייבות ממילא מן הדין" 190 .
בדוח ועדת קדמי משנת2012 צוין כי "קיימת רמת מורכבות גבוהה בתחום התמחור בשוק המזון .
בישראל ובאופן הצגת המוצר ומחירו, לרבות מבצעים, גדלים, משקלים וכו', כמו גם חוסר .
השקיפות של המידע המועבר לצרכן לגבי המוצר ומחירו והקושי לבצע השוואת מחירים בין .
נקודות מכירה שמיקומן הפיסי שונה.
כפועל יוצא מכך, רמת שקיפות המחירים ויכולת השוואת .
המחירים של הצרכן הישראלי היא נמוכה.
תופעה זו פוגעת ברמת התחרות בשוק".
188 Monitor, "בחינתרמת התחרותיות והמחירים בתחום מוצרי המזון והצריכה השוטפת", טיוטת דוח, יוני 2012.
189 "עמדת הממונה על ההגבלים העסקיים בעניין הסדרי סחר בין ספקים ורשתות קמעונאיות ", 2005.
190 זרימה מלאה של מידע נתפסת כתנאי חיוני במודלים תיאורטיים של שוק תחרותי לחלוטין, ולפיהם מידע מלא שהוא .
נחלת הכלל יאפשר לפירמות ולצרכנים הבנה טובה יותר של השוק, התייעלות, קידום יוזמות חדשות, צמצום פערי .
המידע ועלויות החיפוש.
עם זאת, מודל שוק תחרותי לחלוטין אינו מאפיין את מציאות החיים הכלכליים ואינו מתקיים .
בחיי המעשה (ראו גילוי דעת 2/14 של רשות התחרות בעניין חשיפת מידע טרם עסקה בין מתחרים).
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 המליצה להגביר את השקיפות כדי לקדם את התחרות במטרה להניע תהליך של הורדת מחירי .
בדברי ההסבר להצעת חוק המזון צוין כי "נקודת המוצא של דיני הגנת הצרכן היא חוסר השוויון .
בעמדות המיקוח של הצדדים לעסקה הצרכנית, קרי, עוסק וצרכן.
ועל כן תכליתם של דינים .
אלה היא לצמצם את פערי הכוחות שבין הצדדים כדי להגן על ערך ההגינות במסחר ולאפשר .
לצרכן לקבל החלטה מודעת וחופשית לגבי העסקה".
ועדת קדמי המליצה על חיזוק הרשות להגנת הצרכן 191 שתפעל לגיבוש הנחיות מחייבות .
להתנהגות נורמטיבית בין עוסק192 לצרכן ולהגברת האכיפה של הוראות חוק הגנת הצרכן.
כן, המליצה הוועדה כי הרשות להגנת הצרכן תפעל להקמת מאגר נתונים מקוון על מחירי .
המצרכים193 בתחום המזון.
המאגר יאפשר לציבור הצרכנים להשוות מחירים באמצעות ממשק .
מקוון ידידותי למשתמש בין נקודות מכירה שונות הממוקמות באזורים גיאוגרפיים שונים.
חוק המזון קובע כי קמעונאי גדול (וכל החברות שבקבוצה194 ) יפרסם לציבור באמצעות אתר .
במרשתת את המחיר הכולל העדכני של כל המצרכים הנמכרים בכל אחת מחנויותיו 195 (להלן- .
חובת שקיפות המחירים).
החוק מגדיר את סוגי הקבצים 196 שישודרו197 ואת המידע שכל קובץ .
צריך להכיל, לרבות מצרכים הצריכים להיכלל בו ומחיריהם 198 ומכירות מיוחדות כולל פירוט של .
מבצעים והנחות על המצרכים הנמכרים בחנויות.
הפרק בחוק העוסק בחובת שקיפות המחירים .
נכנס לתוקפו במרץ 2015.
תקנות קידום התחרות בענף המזון (שקיפות מחירים), התשע"ה-2014 (להלן- תקנות שקיפות .
המחירים199), מגדירות את ההיבטים הטכניים והטכנולוגיים לגבי האופן שבו יש לשמור את קובצי .
קמעונאי גדול מחויב לשמור את קובצי המחירים באתר שלו במרשתת, והרשות להגנת .
הצרכן מחויבת לפרסם קישור באתר שלה במרשתת לקובצי המחירים באתר הקמעונאי .
הממונה על הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן (להלן - הממונה על הגנת הצרכן) .
באמצעות יצירת מערך הרתעה שיסייע למיגור פרקטיקות מטעות .
192 עוסק מוגדר בסעיף 1 לחוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975 כמי שמוכר נכס או נותן שירות במהלך עסקיו, ובלבד .
שאינו מלכ"ר או מוסד כספי, וכן מי שעושה עסקת אקראי.
193 מצרך מוגדר בסעיף 29 לחוק המזון כמזון וכל מוצר אחר הנמכר בחנות, למעט מוצרי חשמל, מוצרי טקסטיל, מוצרי .
הלבשה והנעלה, מוצרי אופטיקה, תכשיטים, ארנקים, תיקים, צעצועים, ציוד משרדי, כלי בית, ספרים, עיתונים, .
בשמים, מוצרי איפור ותכשירים (הגדרה זו נכונה לפרק "שקיפות המחירים").
194 סעיף2 ,בחוק המזון מגדיר קמעונאי כאדם המחזיק בחנות, וכל אדם קשור אליו.
כלומר קבוצה מורכבת, מהקמעונאי .
חברות בנות, נכדות ואחיות (ראו הגדרת "אדם קשור" בסעיף 2 .
195 חנות מוגדרת כמקום לממכר קמעונאי של מזון ומוצרי צריכה, לרבות חנות מקוונת, וב תנאי שנמכרים שם דרך קבע .
ירקות ופירות טריים, חלב ומוצריו ומוצרי ניקיון, וגם יותר מ-50% ממחזור המכירות בו הוא ממכירת מזון, וכן מקום .
לממכר קמעונאי, לרבות חנות מקוונת שנמכרים שם דרך קבע מזון, מוצרי ניקיון, מוצרי היגיינה ותמרוקים, וגם יותר .
מ-25% ממחזור המכירותבו הוא ממכירת מזון, מוצרי ניקיון, מוצרי היגיינ ה ותמרוקים (הגדרה זו נכונה לפרק "שקיפות .
196 קובץ חנויות הרשת, קובצי המצרכים והמחירים וקובצי מבצעים.
197 את הקבצים יעלו הקמעונאים הגדולים לאתר במרשתת שבו מפורסמים הקבצים, בצירוף קישור לאתר של הרשות .
)לרבות מחירים לסוגי צרכנים שונים (חברי מועדון .
199 תקנות קידום התחרות בענף המזון (שקיפות מחירים), התשע"ה-2014.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון הוא הגורם האחראי ליישום הוראות הפרק האמור ולאכיפה של יישום חובת שקיפות המחירים .
ותקנותיו, ובסמכותו להטיל עיצומים כספיים על קמעונאים שאינם ממלאים אחר ההוראות.
כאמור, הרשות להגנת הצרכן היא זרוע אכיפה עצמאית האחראית למתן הנחיות מחייבות .
להתנהגות נורמטיבית בין עוסק לצרכן, וכן לתהליכי האכיפה של הוראות חוק הגנת הצרכן, .
התשמ"א -1981 (להלן- חוק הגנת הצרכן).
תפקידי הממונה על הגנת הצרכן כפי שהוגדרו בחוק .
הגנת הצרכן הם פיקוח על ביצוע הוראות חוק הגנת הצרכן, חקירת חשד לביצוע עבירה והבאת .
עבריינים לדין, טיפול בתלונות, עריכת מחקרים וסקרים בתחום הגנת הצרכן, טיפול בכבילות .
בין עוסק לצרכן וכן טיפול בכל נושא הקשור להגנת הצרכן אשר לא הוטל בדין על של רשות .
במרץ 2015 פנתה הממונה על הגנת הצרכן 200 דאז, במכתב אל המנכ"לים של הרשתות .
הקמעונאיות הגדולות, ובו הנחיות מחייבות מכוח תקנות שקיפות המחירים שהן פרשנות של .
הוראות החוק ותקנות שקיפות המחירים, כדי ליצור אחידות במבנה נתוני הקבצים המחויבים .
במכתב פורסמו גם הנחיות שאינן מחייבות על פי חוק המזון ותקנותיו.
נכון למועד סיום הביקורת, הרשות להגנת הצרכן מפרסמת קישורים לאתרים במרשתת שבהם .
מאוחסנים קבצים של 21 קמעונאים גדולים 201 .
בעקבות פרסום הקבצים של הקמעונאים .
הגדולים פיתחו גופים פרטיים (להלן - אפליקטורים) אפליקציות (להלן - יישומונים) ייעודיים .
שמשתמשים בנתונים השמורים בקבצים אלה לשם השוואת מחירים בין המצרכים השונים ובין .
הרשתות השונות, ללא עלות מצד הצרכן על השירות שהן מספקות.
נכון למועד סיום הביקורת, .
בישראל פועלים שלושה יישומונים202 המאפשרים לצרכנים להשוות מחירים בין הקמעונאים .
חלק מהיישומונים מספקים כלים שונים לתועלת המשתמש, לרבות בניית סל מזון .
והשוואתו מול הרשתות השונות, התראה על שינוי במחיר המצרך ואם הוא הגיע לרף שקבע .
המשתמש, היסטוריית מחירים, רשימת מצרכים תחליפיים ואפשרות לעדכן מצרכים החסרים .
חלק מהשירותים האלו ניתנים ביישומונים השונים תמורת תשלום.
במהלך הביקורת נערכו פגישות עם גורמים שונים בשוק המזון 203 בנוגע לחובת שקיפות המחירים .
דעות שונות נשמעו בנוגע לשאלה האם חובת שקיפות המחירים מגבירה את התחרות .
ותורמת לירידת המחירים לצרכן הסופי, או שהיא מאפשרת לרשתות המזון לעקוב בזמן אמת .
אחר מחירי המצרכים אצל מתחריהן ולקבוע את מחיר המצרכים על בסיס זה.
בוועדת הכלכלה של הכנסת על הצעת חוק המזון ב -2014 צוין, בין השאר, על ידי נציגי רשתות .
קמעונאיות כי חובת שקיפות המחירים עשויה לשמש פלטפורמה לתיאום מחירים ושהיא תקל .
על שיתוף הפעולה בין הקמעונאים.
יש לציין כי המודל העסקי של האפליקטורים מבוסס על מכירת ידע ושירותים לרשתות .
קמעונאי המזון וספקי המזון רוכשים מנוי עסקי מהאפליקטורים המאפשר להם .
לבדוק את המחירים אצל המתחרים 204 .
הקמעונאים והספקים מקבלים התראות על שינויי .
200 הנחיות בעניין תקנות קידום התחרותבענף המזון (שקיפות מחירים), התשע"ה-2014 .
ראו באתר הרשות להגנת הצרכן במרשתת .
202 הרשות להגנת הצרכן- "שרות לציבור - רשימת אפליקציות להשוואת מחירים".
203 קמעונאים, ספקים, כלכלנים, אנשי אקדמיה, רגולטורים ועוד.
204 ניתן לבחון את המחירים בין היתר על פי מיקום חנויות, מחירים באזורים גיאוגרפיים ומחירי מוצרים מסוימים.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 המחירים של מתחריהם על פי מאפיינים שהגדירו, והם משנים את מחירי המצרכים שלהם .
מספר הצרכנים המשתמשים ביישומונים אינו משפיע על רווחיהם של האפליקטורים.
הרשות להגנת הצרכן מסרה בתגובתה למשרד מבקר המדינה בינואר 2021 כי בטרם חקיקת .
חוק המזון טענו הקמעונאים כי שקיפות המחירים תסייע להם לדעת בזמן אמת ובצורה נרחבת .
את המחירים של מתחריהם וכן לתאם מחירים בחסות החוק.
עוד טענה הרשות להגנת הצרכן .
כי סביר מאוד להניח שהקמעונאים עוקבים אחר מחירי המתחרים שכן נתוני המחירים פתוחים .
לעיון כלל הציבור לרבות הקמעונאים עצמם.
בספטמבר 2019 התפרסם מחקר205 שנערך על ידי חוקרים206 מאוניברסיטאות תל אביב ובן .
גוריון שבחן את השפעת חובת שקיפות המחירים על המחיר לצרכן (להלן - המחקר).
בחן את השינוי במחירי קבוצת מצרכים (קבוצת הטיפול) אחרי כניסתה של חובת שקיפות .
המחירים לתוקף לעומת השנה שקדמה לכך.
קבוצת הטיפול מונה 69 מצרכים הנמכרים ב-61 .
חנויות ב-27 ערים על ידי חמש קמעונאי מזון.
מסקנת המחקר הייתה כי בעקבות כניסתה לתוקף של חובת שקיפות מחירים ב-2015 רמת .
המחירים ירדה בשיעור של 4% - 5% , שהם חיסכון חודשי ממוצע של כ-100 .
ירידת המחירים הייתה בולטת בעיקר בסניפים שבהם הייתה תחרות גיאוגרפית מועטה, וברשתות .
מזון שרמת המחירים בה ן הייתה גבוהה יחסית.
לטענת עורכי המחקר, ההשפעה שנמצאה .
במחקר מורכבת מירידה בפועל של כ-2% במחירי המוצרים שנכללו בקבוצת הטיפול, ובמקביל .
עלייה של כ-2% במחירי המוצרים שנכללו בקבוצת הביקורת.
לכן, ניתן לומר- שללא חובת .
שקיפות המחירים - מחירי מוצרי המזון היו צפויים לעלות בשיעור של כ -2% ואילו בפועל המחירים .
ירדו בשיעור של כ-2% .
עם זאת, החוקרים ציינו כי לאמינות הנתונים ששימשו את החוקרים יש .
אם הנתונים של מחירי המצרכים, טרם כניסת החוק לתוקף, גבוהים מהמחירים שהיו .
בפועל, אז תוצאת המחקר עלולה להיות מוטה כלפי מעלה וכי ניתוח הנתונים התמקד בפרק זמן .
והמסקנות עשויות להשתנות בטווח הארוך .
במחקר צוין כי לכלי תקשורת יש השפעה חיובית על חובת שקיפות המחירים בכך שהם עושים .
שימוש במידע שביישומונים ומפרסמים את המחירים שברשות השונות.
עוד הדגישו החוקרים כי .
חובת שקיפות המחירים עשויה להשפיע על החלטות שונות שמתקבלות על ידי הקמעונאים .
למשל תדירות עדכון מחירי המצרכים, שינוי מדיניות לגבי זמינות מצרכים או יציאה .
של קמעונאים שאינם יעילים מהשוק.
הרשות להגנת הצרכן מסרה למשרד מבקר המדינה כי היא פעלה להצגת נתוני המחקר במספר .
205 Price Transparency, Media and Informative Advertising, Itai Aterx, Oren Rigbiy, September 15, 2019.
206 המחקר נערך על ידי פרופ ' איתי אטר מאוניברסיטת ת ל אביב וד"ר אורן רגבי מאוניברסיטת בן -גוריון.
207 כשנתיים, יולי 2014 עד יוני2016.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון כדי לקבל תמונת מצב על השפעתה של שקיפות המחירים על התחרותיות ועל מחירי .
מצרכי המזון, על רשות התחרות לאחר בחינת עמדת הרשות להגנת הצרכן לבחון דרכים .
כדי לעקוב אחר השינוי ברמת התחרות והמחירים בעקבות כניסתו לתוקף של פרק זה .
כמו כן עליהם לבחון אם הקמעונאים מנצלים לרעה את חובת שקיפות המחירים .
וקובעים את מחירי המצרכים לפי שינויי המחירים אצל המתחרים באופן שפוגע .
עד מועד סיום הביקורת לא נבחן נושא זה.
בחלוף כשש שנים מכניסת חובת שקיפות המחירים לתוקף, משרד מבקר המדינה ממליץ .
לרשות התחרות לבחון בשיתוף הרשות להגנת הצרכן את השפעת חובת שקיפות .
המחירים על הגברת התחרות והורדת יוקר המחיה, ובכלל זה לבחון את דרך הצגת .
הנתונים בצורה מיטבית כדי להגביר את התחרות ולמנוע פגיעה בצרכנים.
רשות התחרות מסרה כי "על מנת להוסיף ולעמוד גם בעתיד על מידת נכונותה של הנחת היסוד .
ששקיפות מחירים בשוק בו קיימים מספר רב של שחקנים, ומוצרים, תסייע להגברת התחרות - .
הרשות רכשה לאחרונה גישה למסד נתונים הכולל מידע על כל שינויי המחירים, כולל תיעוד .
של הזמן המדויק בו שונו המחירים.
מסד נתונים זה יאפשר לרשות לבחון את הטענות האמורות .
ומתודולוגיה לבחינה כזו נבחנת כיום על ידי חטיבת המחקר ".
יישומונים להשוואת מחירים ואמינות הנתונים .
הרשות להגנת הצרכן פעלה לעידוד ולהרחבה של השימוש ביישומונים להשוואת מחירים בין .
השאר בשיתוף האפליקטורים.
בינואר 2016 פרסמה הרשות שני תשדירים בנושא הורדת יוקר .
המחיה ועודדה בהם את הציבור להשתמש ביישומונים.
ביולי 2017 הכריזו הרשות ומשרד .
הכלכלה על תחרות כדי לעודד את האפליקטורים לפתח כלים נוספים שיאפשרו את הרחבת .
השימוש ביישומונים ובאתרים להשוואת מחירים בתחום המזון והפארמה 208 .
בתחרות היה 550,000 ש"ח209, אולם אף אפליקטור לא הגיש מועמדות.
נוסף על כך הרשות להגנת הצרכן ביצעה במחצית השנייה של שנת 2018 סקר210 שנועד לזהות .
את רמת ההיכרות של הציבור עם היישומונים להשוואת מחירים ואת היקף השימוש בהם.
מהסקר עלה כי כ-67% מהנשאלים הכירו את היישומונים להשוואת מחירים, אולם רקכ-10% .
מהם השתמשו בהם באופן קבוע וכ-23% מהם השתמשו מדי פעם בפעם.
208 "תחרות להרחבת השימוש באפליקציות ואתרים להשוואת מחירים בתחום המזון והפארם" - הוראת מנהל 01/17.
209 המדדים לקבלת פרס כספי חולקו ל שתי קטגוריות: (א) אתר להשוואת מחירים בלבד - פרס אחד בסך של 175,000 .
ש"ח יינתן לאתר הראשון שהגיע בתוך תקופה של חצי שנה לרף מבקרים ייחודיים של 300,000 בחודש קלנדרי אחד, .
ופרס שני בסך של 100,000 ש"ח יינתן לכל אחד משני האתרים הראשונים שהגיעו בתוך תקופה של חצי שנה לרף .
מבקרים ייחודיים של 100,000 .
בחודש קלנדרי אחד ( ב) יישומונים להשוואת מחירים - פרס אחד בסך של 75,000 .
ש"ח יינתן ליישומון הראשון שי גיע בתוך תקופה של חצי שנה לרף משתמשים ייחודיים של 75,000 בחודש קלנדרי .
אחד, ופרס שני בסך 50,000 ש"ח יינתן לכל אחד מש ני היישומונים הראשונים שהגיעו בתוך תקופה של חצי שנה .
לרף משתמשים ייחודיים של 50,000 משתמשים ייחודיים בחודש קלנדרי אחד.
בתחרות היו קריטריונים נוספים הן .
כתנאי סף להשתתפות בתחרות והן תנאים נוספים לקבלת הפרס.
210 "שימוש בכלים להשוואת מחירי מוצרי מזון בין רשתות השיווק השונות ", ADALYA, 2018 .
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 שמכירים את הכלים להשוואת מחירים הצביעו כי השימוש המצומצם ביישומונים נובע מכך .
שהנתונים המוצגים בהם אינם אמינים, וממשק המשתמש מסורבל 211.
משיחות שקיים צוות הביקורת עם גורמים שונים בשוק המזון עולה כי לרשתות הקמעונאיות אין .
נתוני מלאי ברמת החנות 212 .
לכן, בקובץ המחירים ניתן למצוא מוצרים שאינם נמכרים בפועל .
בחנות מסוימת, וזאת אף שחוק המזון קובע שיש לפרסם רק את רשימת המצרכים הנמכרים .
בחנות בדרך כלל או בתקופה קבועה בשנה, והם נמצאים במלאי החנות "סמוך לזמן .
כמו כן, ניתן למצוא בקובצי המחירים כמה מופעים של אותם המצרכים, בדרך כלל .
בתחום הפירות והירקות, שיש להם ברקוד (מק"ט) שונה ומחירים שונים214 , אף שבחנות נמכר .
ביישומונים להשוואת מחירים אין דרך לדעת אילו מהמצרכים אכן .
קיימים בחנות, כך שלכל יישומון יש קריטריונים אחרים לבחירת המצרכים והמחירים שלהם.
ממידע שהתקבל מהאפליקטורים וכן מבדיקות נקודתיות של משרד מבקר המדינה, נמצאו .
מקרים שונים שבהם הנתונים המופיעים ביישומון היו שונים מהמוצג בפועל בחנות.
מזון שהמחיר המופיע על גבי השילוט בחנות גבוה ממחירם ביישומון, מצרכים שהופיעו ביישומון .
אך לא היו במלאי החנות ופריט המופיע פעמיים באותו שם אך מזוהה בשני ברקודים שונים עם .
מגוון המצרכים הרחב ודרכי השיווק שלהם מקשים על הצרכנים לקבל החלטות מושכלות .
וחופשיות ביחס לעסקה, אם המחיר המוצג ביישומונים להשוואת מחירים אינו משקף את מחירו .
שקיפות מחירי המצרכים ואמינותם, אמינות המידע המוצג ביישומון בנוגע .
למלאים בחנויות השונות של הקמעונאים והנגשתם למספר רב של צרכנים, עשויות להגביר את .
5% טענו שהסיבה העיקרית שבגינה אינםמשתמשים בכלים להשוואת מחירים היא היות הכלים מסורבלים וגוזלים .
4% טענו שהסיבה היא חוסר אמון באמינות ודיוק כלי ההשוואה ו - 19.
6% הגדירו את היות הכלים .
מסורבלים וגוזלים זמן רב כסיבה משנית; על פי המחקר מאוניברסיטאו ת תל אביב ובן גוריון בין אוקטובר 2015 ליולי .
2016 מספר המשתמשים בממוצע לחודשביישומון א' להשוואת מחירים הוא כ - 21,000 וביישומון ב' להשוואת מחירים .
הרשתות הקמעונאיות מנהלות את המלאים שלהם ברמת הרשת בלבד ובעיכוב .
213 פרק הזמן "סמוך לזמן הפרסום" נקבעבתקנה 2(5 ) לתקנות קידום התחרות בענף המזון (שקיפות מחירים), התשע "ה- .
2014 ,כ "לא יאוחר משבוע שקדם לפרסום ולא יאוחר משבוע מזמן הפרסום".
נוכח אי -בהירות ההגדרה פרסמה .
הממונה על הרשות להגנת הצרכן בשנת 2015 שני מכתבי הבהרה לאופן שבו יש להתייחס למושג זה.
214 לכל מוצר שאינו מבורקד קובעתהרשת הקמעונאית ברקוד פנימי ובו היא משתמשת.
20 נערכו מספר בדיקות על ידי צוות הביקורת.
בבדיקות נמצא כי: ( א) ביישומון הופיע כי בשר טחון טרי .
מוכשר נמכר במחיר 39 ש"ח לק"ג, אך בפועל נמצא בשר טחון מסוג אחד (צוואר טרי אנגוס) במחיר של 64.
עובד המעדנייה נשאל האם יש בשר טחון במחיר של 39 ש"ח לק"ג וענה כי הוא עובד במקום שבועיים ולא .
היה בשר טחון במחיר כזה; (ב) ביישומון הופיע כי בשר טחון טרי מוכשר יבוא נמכר במחיר של 32 ש"ח לק"ג, אך .
בפועל מסר עובד המעדנייה כי הבשר נטחן במקום והוא עולה 40 ש"ח לק"ג וכי אין בשר טחון במחיר זול יותר; (ג) .
ביישומון הופיע כי מחירם של מלפפונים בברקוד א' הוא 5.
80 ש"ח לק"ג ובברקוד ב' 2.
90 ש"ח לק"ג, אך בפועל .
נמצא סוג אחד של מלפפונים במחיר של 5.
90 ש"ח לק"ג בברקוד ב '.
20 ערך צוות הביקורת בדיקות .
נוספות ובהן נמצא כי: (א) ביישומון הופיע כי מחירם של "ענבים ירוקים" הוא 12.
9 ש"ח לק"ג, אך בפועל מחירם היה .
9 ש"ח לק"ג; (ב) ביישומון הופיע שאפרסק עולה 6.
9 ש"ח לק"ג, אך בפועל מחירו היה 9.
9 ש"ח לק"ג; (ג ) ביישומון .
הופיע כי מחיר האפרסמון בחנויות שונות הוא 9.
4 ,ש"חאך בפועל לא היו אפרסמונים בחנויות אלו; (ד) .
ביישומון הופיע כי מחיר סופגנייה הוא 2.
9 , אךבפועל לא היו סופגניות .
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון התחרות ולהביא להורדת המחירים לצרכן.
לשם השגת יעד זה, הנתונים שהקמעונאים מפרסמים .
חייבים להיות אמתיים ועדכניים.
הרשות להגנת הצרכן מסרה בתגובתה כי יש חשיבות רבה לאופן איסוף הנתונים ולמועד שבו .
נעשות הבדיקות של המחירים המפורסמים במסגרת שקיפות המחירים.
חובת שקיפות המחירים היא אחת מאבני היסוד שעליהן מבוסס חוק קידום התחרות בענף .
המזון ומטרתה לעודד תחרות בין קמעונאי המזון ולהביא להורדת מחירים.
בהתאם לממצאי סקר מ -2018 58% מהנשאלים הצביעו על שימוש מצומצםביישומונים .
להשוואת מחירים, כתוצאה משימוש מסורבל ביישומונים ואמינות נתונים נמוכה.
10% מהנשאלים השתמשו באופן קבוע ביישומונים להשוואת מחירים.
אודות אמינות הנתונים מצד הצרכנים עלו גם בממצאי הביקורת.
מומלץ כי הרשות להגנת הצרכן תפעל להגדלת מספר המשתמשים ביישומונים, לבדיקת .
מידת אמינות הנתונים שהקמעונאים מפרסמים ולמציאת דרכים לשיפורם במידת הצורך .
בין השאר באמצעים ממוחשבים.
כמו כן, עליה לעודד את האפליקטורים לשפר את .
היישומונים, ואף לשקול לגבש המלצות או שיטת עבודה א חידה לאפליקטורים כדי .
להנגיש את המידע לצרכנים בצורה מיטבית.
דיווחי הקמעונאים לרשות להגנת הצרכן .
כדי למנוע היווצרות מונופולין קובע חוק התחרות הכלכלית כללים לגבי מיזוג חברות.
חברות או רכישה של חברה על ידי חברה אחרת מחייבים דיווח לרשות התחרות וקבלת א ישור .
לביצוע המיזוג או הרכישה216.
כמו כן, חוק המזון מחייב217 כל קמעונאי גדול מתחום המזון לדווח מדי שנה לרשות התחרות על .
כל החנויות שהוא מחזיק בהן ועל מחזור המכירות השנתי של כל חנות218.
דיווח זה יחד עם דיווחים אחרים משמש אותה לשם מעקב אחר יישום הוראות החוק, איתור כשלי .
שוק ומעקב אחר יוקר המחיה.
216 ראו סעיף17 לחוק התחרות הכלכלית- חובת הדיווח בגין מיזוג לרשות התחרות הינה על חברות שעומדות באחד .
מהתנאים הבאים: (1 ) מחזור המכירות של החברות המתמזגות ביחד, בשנת המאזן שקדמה למיזוג עולה על 361.