HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משתתפים משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי הליקויים האמורים תוקנו: בהצעת התקציב ל- 2015 ;הובאו נתוני ביצוע קודמים ההוראות אושרו בשתי חתימות; שולמו חשבוניות רק אחרי פירוט ראוי של השירותים ובוצעה בקרה מתאימה; עלות קבלת הפנים לציון סיום הבחירות ב - 2015 הייתה כ - 16,000 ש"חבלבד עבור כ-300 משתתפים.
עםזאת, הביקורת הנוכחית העלתה את הליקויים המפורטים להלן: .
תקציב ועדת הבחירות נקבע לפי האמור בסעיף 134 לחוק הבחירות: "ועדת הכספים של הכנסת תקבע את תקציב ועדת הבחירות על פי הצעת ועדת הבחירות; אוצר המדינה יעמיד כספי תקציב זה לרשות יו"ר ועדת הבחירות, שיהיה ממונה על הוצאתם".
על הכנת התקציב מופקדת ועדת המשנה לענייני כספים של ועדת הבחירות, והיא מגישה את הצעת התקציב ועדת הבחירות המרכזית 1823 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ליו"ר ועדת הבחירות ולסגניו כדי שיביאוה לפני המליאה לאישור, קודם להגשתה לוועדת הכספים של הכנסת.
תקציב ועדת הבחירות לשנת 2015 בסך כ-242 מיליון ש"ח אושר על ידי ועדת הכספים של הכנסת ב-21.
מהמסמכים שהגישה ועדת הבחירות לוועדת הכספים עולה כי תקציב זה היה גבוה בכ-%23 מהביצוע של התקציב לשנת הבחירות2013 ,שהסתכם ב-197.
1 מיליון ש"ח17 , אך נמוךבכ-%2 מהתקציב המא ושר של הוועדה לשנת 2013 ,שהסתכם בכ-247 מיליון ש"ח.
התקציב המקורי של ועדת הבחירות לשנה שאינה שנת בחירות עמד בשנים האחרונות18 על כ-11 מיליון ש"ח.
להלן מוצג הפילוח של תקציב ועדת הבחירות לשנת2015 :(שנת בחירות) לפי סוגי ההוצאות .
פילוח תקציב ועדת הבחירות המרכזית לשנת 2015 לפי סוג ההוצאות .
המקור: ועדת הבחירות המרכזית, הצעת תקציב לשנת 2015 , דצמבר2014.
כ-172 מיליון ש"ח, ששיעורם כאמור 72% מתקציבה של הוועדה לשנת 2015 היו בגין הוצאות שכר לעובדי הוועדה19 (סך של כ-111 )מיליון ש"חוהשתתפות בהוצאות בגין כוח אדם (כ-61 .
מיליון ש"ח) של גופים אחרים שמבצעים פעולות בבחירותהשתתפות בהוצאות גופים אלה כללו בין היתר את הסעיפים האלה: תשלום לסיעות הכנסת בגין העסקת נציגיהם בוועדות הקלפי ביום הבחירות בסך של כ-50 ;מיליון ש"חתשלום למשטרת ישראל בגין העסקת מאבטחים בקלפיות בעלות של כ-8.
כפי שדיווחה ועדת הבחירות לוועדת הכספים של הכנסת 18 :בשנים האלה2007 ,2008 , 2010,2011 ,2012 ,2014.
ללא הוצאות נלוות 1824 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מנתוני אגף התקציבים במשרד האוצר עולה כי בתקופה של ארבע מערכות הבחירות שקדמו לבחירות לכנסת העשרים (בשנים 2014 -2003 ) נותרו לוועדת הבחירות בתום מערכת הבחירות יתרות תקציב בסכומים גבוהים - חלק מהסכומים הוחזרו לקופת המדינה (החזרת תקציב) וחלק ם נותרו לא מנוצל ים (עודף לא מחויב20 .
) יודגש שעד מועד סיום הביקורת לא היו נתוני תקציב סופיים לגבי שנת 2015 .
להלן טבלה המפרטת סכומים אלה: .
נתונים על יתרות התקציב של ועדת הבחירות במערכות הבחירות שהתקיימו בשנים 2014 -2003 .
בחירות החזרת תקציב במהלך .
(באלפי ש"ח) עודף לא מחויב בסוף .
(באלפי ש"ח) סה"כ יתרת .
2013 38,592 _ 38,592 .
2009 _ 16,569 16,569 .
2006 34,722 24,902 59,624 .
2003 45,828 22,178 68,006 .
:המקורמשרד האוצר, אגף התקציבים, תקציבים ועודפים ועדת הבחירות, אפריל 2015 .
בהתייחס להיווצרות העודפים השיבה ועדת הבחירות כי במהלך השנים הופקו לקחים הנוגעים לתכנון תקציב הוועדה.
למשל, בשנים האחרונות היא נוהגת להחזיר עודפי תקציב כבר במהלך השנה.
כמו כן, תקציב הוועדה לשנת 2015 היה נמוך מתקציב הוועדה לשנת 2013 אף על פי שחלו שינויים ניכרים בתהליכי עבודה רבים, נוספו דרישות והיה גידול במספר הקלפיות.
עוד הסבירה ועדת הבחירות כי בשל החשיבות הלאומית של משימת הבחירות והצורך בביצועה על הצד הטוב ביותר, על הצעת התקציב לקחת בחשבון את כלל הצרכים הנדרשים וכן שולי ביטחון תקציביים למקרים של אירועים או פעולות נדרשות בלתי צפויות.
יתר על כן, חלק ניכר מן ההוצאות הנו בגדר הערכה תקציבית בלבד, המבוססת על אומדנים - בפרט בעת הכנת תקציב הוועדה לשנת בחירות - שכן מרכיב חוסר הוודאות מאפיין את פעילות הוועדה בהיבטים שונים ורבים.
מצד אחר, הקדמת מועד הבחירות במהלך השנה השוטפת מובילה בהכרח להקפאת פרויקטים שתוקצבו ולא ניתן לממשם בתקופת הבחירות.
ועדת הבחירות אף הסבירה כי היא מתייחסת לתקציב הבחירות כתקציב אחד, שיכול להתפרס במונחי תקציב על פני שנתיים ובמונחי ביצוע התקציב על פני שלוש שנים - שנה אחת לפני הבחירות כמקדמה, שנת הבחירות עצמה, וביצוע של עודפים מחויבים בשנה שלאחר הבחירות.
משרד מבקר המדינה מציין כי גם על פי נתוניה של ועדת הבחירות המרכזית, סך הביצוע המצטבר של שנת הבחירות 2013 הסתכם בכ-204 מיליון ש"ח אל מול תקציב מאושר בסך כ-247 מיליון ש"ח.
לפיכך יתרת התקציב של2013 הסתכמה בכ-40 מיליוןש"ח, ששיעורם הוא כ-20% מהביצוע המצטבר.
20 עודףלא מחויב משמעותו תקציב מזומן לא מנוצל אשר אין כנגדו התחייבויות, ועודף מחויב הוא תקציב מזומן לא מנוצל אשר יש כנגדו התחייבויות.
ועדת הבחירות המרכזית 1825 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר שהיווצרות של סכומים ניכרים אלה בכל מערכת בחירות גורע מתקציב המדינה הקצאה תקציבית לצרכים חיוניים אחרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת הבחירות להמשיך בפעולותיה לתכנון יעיל יותר של תקציבה השנתי לבחירות, תוך קביעת "שולי ביטחון תקציביים" עבור פעולות שלא ניתן לצפותן מראש.
תשלום שכר לנציגי הסיעות והדרכתם .
חוק הבחירות קובע כי חברי ועדות הקלפי יהיו נציגים של הסיעות המיוצגות בכנסת.
מינוי נציגי הרשימות המתחרות נועד להבטיח בקרה הדדית ביניהם21 ,ועל כן חשובה נוכחותם במקום הקלפי במשך כל יום הבחירות.
תקנות הבחירות מסמיכות את ועדת הבחירות לקבוע תשלום לחברי ועדת קלפי.
תשלום זה נעשה באמצעות הסיעות לפי תנאים והוראות שקובעת הוועדה.
עוד קובעות תקנות הבחירות כי מזכיר ועדת הקלפי ירשום בפרוטוקול את שעת תחילת כהונתו של נציג הסיעה ואת שעת סיומה.
הביקורת הקודמת העלתה כי בפרוטוקול ההצבעה לא היה מקום לרישום שעת הגעתו של נציג סיעה שלא היה נוכח בעת פתיחת הקלפי, ואף לא היה מקום לרישום שעת סיום כהונתו של נציג סיעה שעזב בלא שהוחלף על ידי נציג אחר מסיעתו.
על כן במקרים אלו לא ניתן היה ללמוד מהפרוטוקול מהו פרק הזמן המדויק שבו נכחו נציגי הסיעות (משעת תחילת כהונתם ועד שעת סיומה), אלא רק את עצם העובדה שנכחו בקלפי בשלב כלשהו במהלך היום.
בביקורת הנוכחית נמצא כי תוקן הליקוי הנוגע להיעדר מקום בפרוטוקול לרישום שעת סיום כהונתם של נציגי הסיעות שנכחו בעת פתיחת הקלפי.
לעומת זאת, לא תוקן הליקוי הנוגע להוספת מקום לרישום שעת הגעתו לראשונה של נציג סיעה שלא יוצגה על ידי איש בעת פתיחת הקלפי.
האחריות לגיוס נציגי הסיעות ולשיבוצם בקלפיות חלה על הסיעות.
התמריץ לנוכחות הוא התשלום שהנציג מקבל מהסיעה, לאחר שהסיעה מקבלת תשלום מהמדינה באמצעות ועדת הבחירות עבור כל נציג שלה שמאייש את הקלפי.
ועדת הבחירות קבעה בינואר 2015 שבבחירות לכנסתהעשרים, כמו בבחירות לכנסת התשע עשרה, יעמוד התשלום לחבר ועדת קלפי "למשך כל יום הבחירות " על 1,575 ש"ח22 .
עוד קבעה ועדת הבחירותכי לאחר יום הבחירות היא תבדוק את מספרם הכולל של נציגי הסיעות שאיישו את התפקידים בקלפיות, ולפיו ייקבע הסכום המרבי המגיע לכל סיעה בגין מספר חברי ועדות הקלפי שייצגו אותה.
בבחירות לכנסת העשרים אוישו 28,873 "משרות" של חברי ועדות קלפי על ידי נציגי סיעות, ועד מועד סיום הביקורת ביולי .
21 רע"א414/94 מרעי נ' ועדת הבחירות למועצה המקומית פרדיס, פ"ד מח(4 )421 ,430-429 (1994).
22 סכום זה יכול להתחלקבין ארבעה נציגים לכל היותר של סיעה אחת, המחלקים ביניהם את איוש הוועדה לאורך היום.
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2015 שולם עבורם שכר כולל של כ-42 מיליון ש"ח (ששיעורם כ-90% מהסכום הכולל שהוקצה לכך בתקציב הוועדה, 47 .
בעניין זה העלתה הביקורת הקודמת כי ועדת הבחירות בדק ה רק אם נציג סיעה נכח בזמן כלשהו בקלפי, ולא את משך הזמן בפועל שבו מילא את תפקידו.
למעשה, די שנציג הסיעה נכח פרק זמן כלשהו במהלך ההצבעה, כדי שלסיעה יועבר מלוא הסכום.
משרד מבקר המדינה העיר על כך שוועדת הבחירות העבירה תשלום של עשרות מיליוני שקלים לסיעות בגין נציגים ששימשו חברי קלפי על סמך הבדיקה הזאת בלבד.
משרד מבקר המדינה המליץ ל וועדת הבחירות להחיל את הצעדים הנדרשים על מנת שהתשלום לנציגי הסיעות בוועדות הקלפי יהיה על פי שעות נוכחותם בקלפי.
גם במערכת הבחירות הנוכחית בוצע התשלום לנציגי הסיעות שלא על פי משך הזמן שבו נכחו בקלפי בפועל, בניגוד לסדרי המינהל התקין.
בעקבות הדוח הקודם בחן צוות של חברי ועדת הבחירות (להלן - צוות הבחינה) את התשלום לנציגי הסיעות בקלפי ביום הבחירות, והגיש את המלצותיו למנכ"לית ועדת הבחירות בינואר 2015 .
צוות הבחינה המליץ על שינוי שיטת התשלום, באופן שהתשלום לסיעות יהיה על פי דיווחי נוכחות על בסיס שעות עבודה (איוש בפועל), שייקלטו מתוך הפרוטוקולים לאחר סריקתם.
בהמלצות צ וין כי אמנם "השינוי המוצע כרוך בסיכונים שונים, הן אינהרנטיים עקב תהליך שינוי לעומת מה שהיה עד כה, הן עקב החשש לאובדן הכנסות של הסיעות והן עקב לוחות הזמנים המצומצמים להשלמת המשימה…החיסכון הכספי מחד (הנאמד בכ -2.
36 )מיליון ש"ח23 וכן הגברת הנוכחות בקלפיות מאידך, יביאו בכל מקרה למהלך תקין יותר".
המנכ"לית החליט ה לאמץ את המלצות צוות הבחינה, והיא העבירה את הצעתו לשינוי שיטת התשלום לאישורה של נשיאות ועדת הבחירות (להלן - הנשיאות) ושל המליאה.
בינואר 2015 דחתה הנשיאות את ההצעה לשינוי שיטת התשלום, והחליטה להשאיר את המצב בעינו; חלק מחבריה הביעו את דעתם שההצעה לשינוי מסובכת.
גם מליאת ועדת הבחירות החליטה לדחות ברוב קולות את המלצת המנכ"לית; מפרוטוקול הדיון לא ניתן היה ללמוד מה היו שיקולי חברי המליאה בהחלטתם זו.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעולות שנקטה ועדת הבחירות כדי לתקן את הליקוי שעליו הצביע משרד מבקר המדינה בדוח הקודם, לרבות הוספת הטורים בפרוטוקולים של ועדות הקלפי לרישום שעות ההתחלה והסיום של נוכחות נציגי הסיעות.
עם זאת, נוכח העלות לקופת המדינה, כפי שהעריך הצוות לבחינת הנושא, ו בשל הספק אם הציבור מקבל תמורה שלמה בגין הכספים המועברים לסיעות, על ועדת הבחירות לבחון שוב את ההצעה לשינוי התשלום לנציגי הסיעות.
לחלופין אפשר לשקול את העברת הנושא לבחינה מעמיקה על ידי הוועדה הבוחנת את תנאי השכר של עובדי ועדת הבחירות ועובדי יום הבחירות (ראו להלן).
בתשובתה מדצמבר 2015 מסרה ועדת הבחירות כי הנושא יועלה לדיון נוסף במליאת ועדת הבחירות ובנשיאות.
23 על פיהתחשיב שערך צוות הבחינה.
ועדת הבחירות המרכזית 1827 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 3.
סעיף 21 (א) לחוק הבחירות קובע כי ועדת הבחירות תקבע לא יאוחר מהיום ה-40 שלפני הבחירות את מספר חבריה של כל אחת מוועדות הקלפי ואת הרכבה הסיעתי מבין הסיעות המיוצגות בוועדה המרכזית, וכן תקבע את הסיעות שאותן ייצגו היו"ר של ועדת הקלפי וסגנו, ובלבד שבכל ועדת קלפי יהיו מיוצגות לא פחות משלוש סיעות.
ועדת הקלפי היא הסמכות הבלעדית להחליט בכל הנוגע למהלך ההצבעה במקום הקלפי, מפתיחת מקום הקלפי ועד תום ספירת הקולות וסיכום התוצאות, בכפוף לחוק ולהוראותיה של ועדת הבחירות.
כדי שחברי ועדת הקלפי יוכלו למלא את תפקידם באופן הראוי ביותר ולשמש סמכות מקצועית, עליהם להיות בעלי ידע נרחב בחוקי הבחירות ובסדרי ההצבעה בקלפיות.
הביקורת הקודמת העלתה כי בניגוד למזכיר ועדת הקלפי, שנדרש לעבור מבחני מיון והדרכה בת כמה שעות כתנאי להעסקתו, נציגי הסיעות אינם מחויבים לעבור הדרכה כלשהי לפני יום הבחירות, ולפיכך שיעור ההשתתפות של נציגי הסיעות בהדרכות היה נמוך.
יצוין שבעניין זה התריעו מנהלי הוועדות האזוריות חדרה ו הקריות להנהלת ועדת הבחירות במסגרת הפקת הלקחים שערכו לאחר הבחירות הקודמות: "כצפוי, מעטים מאוד מאנשי הסיעות הגיעו להדרכות, רובם ככולם לא ידעו מה תפקידם בקלפי… יש צורך לתדרך יותר את נציגי הסיעות".
גם שני מנהלי ועדות אזוריות נוספים התריעו כי יש ליקויים באיוש ועדות הקלפי על ידי נציגי הסיעות.
למשל, שנציגי מפלגות לא כשירים משובצים למילוי התפקיד בקלפי.
נמצא שגם במערכת הבחירות לכנסת העשרים שיעור ההשתתפות של נציגי הסיעות בהדרכות היה נמוך, והוא נאמד בכשליש מכלל הנציגים.
יצוין שמכיוון שההדרכה אינה כאמור תנאי להעסקה כחבר בוועדת קלפי, אלא נתפסת כ"שירות" שנותנת ועדת הבחירות למפלגות, נציגיהן לא מחויבים בהדרכה, ולפיכך לא היה לוועדת הבחירות מידע כמה מתוך נציגי הסיעות עברו הדרכה וכמה מהם עבדו ביום הבחירות.
ועדת הבחירות השיבה למשרד מבקר המדינה כי בעל התפקיד המרכזי והדומיננטי בקלפי הינו מזכיר ועדת הקלפי, ועליו מוטלת כל עבודת ניהול הקלפי, על כלל ההיבטים.
לכן לביצוע תפקידו נדרש המזכיר להכשרה ו למומחיות מיוחד ות, הנרכשות במהלך ההדרכה.
לפיכך, אין כל מקום להשוואה בין שלבי המיון המוקפדים בגיוס המזכירים וחיובם בהדרכה לבין הדרישות מחברי ועדות הקלפי.
הוועדה המרכזית עמדה על כך בתשובתה שחברי ועדת הקלפי אינם עובדי ועדת הבחירות, הוועדה אינה מגייסת אותם, אינה מעסיקה אותם ואינה יכולה לפקח עליהם, וזהותם אינה ידועה לה מראש.
עוד השיבה הוועדה כי היא נקטה פעילויות רבות כדי להגדיל את מספר המשתתפים בהדרכות.
בין השאר, פנתה בכתב אל באי-כוח סיעות הכנסת, אל מנכ"לי המפלגות ואל ראשי מטות המפלגות, והדגישה את חשיבות ההדרכות לנציגיהם.
כמו כן, מערכי ההדרכות פורסמו באתר האינטרנט של ועדת הבחירות.
הודות לפעילויות אלה גדל מספר המודרכים בבחירות הנוכחיות בשיעור של 46% לעומת הבחירות הקודמות.
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר כי על פי המתכונת הנהוגה כיום, לנציגי הסיעות בוועדות הקלפי תפקיד מרכזי וחשוב בניהול ההצבעה בפרט ובפעילות הדמוקרטית בכלל, ולפיכך יש לוודא כי הם יקבלו את ההכשרה הנדרשת למילוי תפקידם זה.
לא זו אף זו, שכרם משולם מהקופה הציבורית, והוא גבוה כמעט כשכרם של מזכירי קלפי.
לפיכך אין הצדקה לפטור אותם מהחובה להכיר לעומק את תפקידם על מנת שיבצעוהו באופן המיטבי.
יו"ר ועדת הבחירות לכנסת התשע עשרה ציין במסמך הפקת הלקחים שכתב לאחר הבחירות הקודמות, כי "שאלה יפה היא אם נחוצים כל עיקר חברי ועדת קלפי, ואולי עדיף היה מבחינות שונות כי במקום חברי ועדת קלפי נציגי מפלגות יהיו שני מזכירים (בהוצאה פחותה לקופת המדינה).
ראוי לחשוב על נושא זה (למפלגות תימשך הזכות לשלוח משקיפיהן)".
במכתב מספטמבר 2013 ציין יו"ר ועדת הבחירות, כי דברים אלה מקבלים משנה תוקף נוכח הממצאים ביחס לנוכחותם של חברי ועדת הקלפי, תשלום שכרם והדרכתם, וכי אם יחול שינוי, יהיו הבחירות טהורות לא פחות ויעלו פחות.
הביקורת הנוכחית העלתה כי הסוגיה שהעלו יו"ר ועדת הבחירות לכנסת התשע עשרה וכמה ממנהלי הוועדות האזוריות לא נבחנה על ידי הוועדה.
נציגי הסיעות בוועדת הקלפי ממלאים תפקיד חשוב ביום הבחירות בסיוע להתנהלותן התקינה ובשמירה על טוהר הבחירות, ומושכל ראשון הוא שכדי שיוכלו לבצעו כראוי, עליהם להכיר את סמכויותיהם ותפקידיהם בכלל ואת הפעילות הנעשית בקלפי בפרט.
ההשתתפות בהדרכה היא אחד האמצעים המרכזיים להשגת מטרה זו, אולם כשני שלישים מחברי ועדות הקלפי לא נכחו בהדרכה שארגנה להם ועדת הבחירות.
פעולותיה הרבות של ועדת הבחירות להגדלת שיעור המשתתפים בהדרכה הן צעד מבורך, אך עוד נדרש שיפור רב בנושא זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת הבחירות לבחון את הסוגיה היסודית שהעלה יו"ר הוועדה לאחר הבחירות לכנסת התשע עשרה בעניין שינוי הרכב ועדות הקלפי והחלפת נציגי הסיעות במזכיר נוסף.
אם בחינה זו לא תוביל לפעולות שיביאו לשינוי הרכבה של ועדת הקלפי, נדרשת ועדת הבחירות לפתח את הכלים לביצוע בקרה ופיקוח ראויים על איכות תפקודם של נציגי הסיעות.
בתשובתה מדצמבר 2015 מסרה ועדת הבחירות כי ההצעה למנות שני מזכירים במקום חברי ועדת הקלפי טעונה תיקון חקיקה ראשית, והיא תובא לדיון בפני ועדת המשנה לחקיקה של ועדת הבחירות.
ועדת הבחירות המרכזית 1829 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פרויקט בינוי .
בג"ץ24 קבע כי רשות ציבורית, בבואהלקבל החלטה, נדרשת לדאוג שכל הנתונים הנוגעים לעניין יהיו לנגד עיניה.
עוד קבע בג"ץ כי תהליך קבלת ההחלטות מן הראוי שיכלול כמה שלבים יסודיים: איסוף נתונים, סיכומם (לרבות חוות הדעת המקצועיות הנוגדות, אם יש כאלה) ובדיקת משמעותם, ומשהתקבלה החלטה - הנמקתה.
תהליך כגון זה מבטיח כי כל השיקולים הענייניים יובאו בחשבון, וכי תגובש החלטה שניתן להעביר תחת שבט הביקורת המשפטית והציבורית.
לוועדת הבחירות מרכז מבצעי לוגיסטי (ממ"ל) במרכז הארץ, ששטחו הבנוי כ-7,500 ,מ"ר אשר נבנה לפני כעשור והוא בבעלות המדינה.
הממ"ל משמש בעיקרו לאחסון ציוד ואמצעים של ועדת הבחירות המרכזית הנדרשים לקיום בחירות ובו מתרכזת כלל הפעילות הלוגיסטית של הוועדה.
על פי נתוני ועדת הבחירות, בתקופת הבחירות לכנסת העשרים הועסקו בו כ -70 עובדים, מהם20 במשרות תקן והיתר על פי שעות.
בתקופות שגרה מועסקים בו ראש הממ"ל בהיקף של רבע משרה, שני עובדים בהיקף כולל של משרה מלאה ושני עובדים אחרים, העובדים לפי שעות בהתאם לצורך.
על פי הצעת התקציב לשנת 2015 ,העלות השנתית של החזקת הממ"ל והביטוחים (בלא שכר העובדים) היא כ-2.
ביולי 2013 אישרו הנשיאות וועדת הכספים הזמנית של ועדת הבחירות את בקשתה של המנכ"לית להוסיף קומה למבנה הממ"ל ובה כ-500 .
מטר, בהתאם לאופציית בנייה קיימת הבקשה לתוספת הבינוי הוגשה בשל חוסר במשרדים ובאולם לכנסים ולישיבות גדולות.
בבקשה נאמר כי כיום מתקיימים בממ"ל כל הכנסים וכל ימ י העיון וישיבות העבודה של ועדת הבחירות, אך אין בו התנאים המתאימים, בין השאר משום שבעת בנייתו ניתנה הדעת יותר לשטחי האחסון לציוד והוקצה שטח קטן יחסית למשרדים, כפי שנדרשו באותה העת.
באותו היום אישרו נשיאות הוועדה ּוועדת הכספים הזמנית את הצעת מנכ"לית ועדת הבחירות לתוספת הבינוי.
בהמשך לכך, ביולי 2013 פנתה ועדת הבחירות למינהל הדיור הממשלתי בבקשה לתוספת בנייה ופורט בה השטח הנדרש לאולם כנסים והדרכה ולמשרדים.
בדצמבר 2013 מסרה ועדת הבחירות לנציג מינהל הדיור, באמצעות משרד פרטי לתכנון, את כלל הפרטים בנוגע ליחידות שיעבדו במבנה החדש.
באותו החודש נתנה ועדת הבחירות למינהל הדיור התחייבות כספית לכיסוי הוצאות התכנון של תוספת הבנייה.
הביקורת העלתה כי ועדת הבחירות לא הגדירה את צורכי פרויקט הבינוי, ולא הציגה נתונים או מידע המעידים על הצורך בתוספת הבינוי האמורה.
למשל: מספר המשרדים ושמות יחידות המטה או הממ"ל שעבורן תידרש התוספת; תדירות קיום הכינוסים והישיבות ומספר המשתתפים בהם; הבהרה אם מדובר בצורך המתעורר רק בתקופת הבחירות או גם בתקופות שגרה.
כמו כן, לא הוצגו חלופות לבנייה בהיקף זה, למשל שכירת מבנים לצורך קיום הכינוסים והישיבות בתקופות של בחירות או בין בחירות.
נוסף על כך, לא נבחן היקף התקציב הנדרש, לרבות עלות הפרויקט, עלויות ההחזקה והתחזוקה הצפויות של המבנה והמקורות לכך.
24 ראו דברי נשיא בית המשפט העליון, השופט מאיר שמגר, בבג"ץ297/82 ברגר נ' שר הפנים פ"ד ל"ז(3 ,)29 ,49.
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המנכ"לית מסרה למשרד מבקר המדינה במהלך הב יקורת כי לא היה מקום לבחינת חלופות אחרות, שכן הפעילות הלוגיסטית מתרכזת בממ"ל, ועל כל בעלי התפקידים בממ"ל לפעול במתחם זה.
זאת ועוד, חלק ניכר מכנסי הוועדה מתקיימים בממ"ל, הן בתקופת שגרה והן בתקופת בחירות, מפני שהוא ממוקם במרכז הארץ.
כן מסרה המנכ"לית כי שכירת משרדים אינה חלופה רלוונטית.
אשר לעלות פרויקט הבינוי - המנכ"לית מסרה כי האומדן הראשוני לבניית התוספת היה כ-2.
2 מיליון ש"ח, אך בהמשך אמד מינהל הדיור את עלות הפרויקט בארבעה מיליון ש"ח.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה ועדת הבחירות כי לפני שהוצג הנושא לנשיאות ולוועדת המשנה לכספים נערכה בחינה מקיפה, שכללה את כל הנתונים והמידע הדרושים לעניין.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הליכי בחינה אלו לא תועדו בכתב.
תיעוד כזה נדרש כדי להבטיח כי כל השיקולים הענייניים יובאו בחשבון, וכי תגובש החלטה שניתן להעביר תחת שבט הביקורת המשפטית והציבורית, כאמור.
מנהל מינהל הדיור הממשלתיהסביר במהלך הביקורת כי בכל בקשה של משרד ממשלתי למינהל הדיור לגבי פתרון דיור בודק אגף התקציבים אם יש צורך בפתרון המבוקש על פי נתוני כוח האדם והפעילות של אותו משרד ממשלתי, ותוצאות בדיקתו עשויות להשפיע על החלטת מינהל הדיור.
עם זאת, כאן אגף התקציבים לא היה מעורב בתהליך האישור בשל מעמדה העצמאי של ועדת הבחירות.
לפיכך בדק מינהל הדיור רק את המאפיינים הטכניים (כגון השטח) של פתרון הדיור הנדרש.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת הבחירות שנודעת חשיבות מרובה לבחינה מדוקדקת של הצורך בתוספת הבינוי ושל הכדאיות הכלכלית בכך.
זאת מפני שהצרכים האמורים בבקשה נוגעים בעיקר לתקופת בחירות, וכן נוכח העובדה שוועדת הבחירות היא גוף עצמאי, וצורכי הבינוי שלה אינם נבחנים על ידי אגף התקציבים במשרד האוצר.
את תוצאות הבחינה ראוי להציג בפני הנשיאות וועדת המשנה לכספים שלה, כדי לספק להן את מלוא המידע הנדרש להחלטה בעניין.
בדצמבר 2015 מסרהועדת הבחירות כי באוקטובר 2015 נשלח לחברי הנשיאות דיווח מפורט עם כל המידע הרלוונטי לגבי תוספת הבינוי לממ"ל לצורך דיון בעניין זה.
כוח אדם - גיוס עובדים, תנאי העסקתם ושכרם .
המשרות בשירות הציבורי הן בגדר משאב ציבורי, והשכר בגינן משולם מהקופה הציבורית.
כדי שהשירות הציבורי יפיק את מרב התועלת, וכן על פי חוק המינויים ועקרונות המינהל התקין, יש למנות את בעלי המשרות מבין המועמדים המתאימים ביותר - בהליך המאפשר שוויון הזד מנויות ותחרות הוגנת, שנעשה בפומבי.
עקרונות אלה יפים אף לאיוש כלל התפקידים הציבוריים ששכרם משולם מהקופה הציבורית, גם כאשר מדובר על איוש לזמן קצר ומדי כמה שנים.
זאת במיוחד כאשר מדובר בתפקידי מפתח בניהול הדמוקרטיה הישראלית.
ועדת הבחירות המרכזית 1831 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לפי חוק הבחירות, לקראת מועד הבחירות ממנה ועדת הבחירות המרכזית ועדת בחירות אזורית לכל אחד מ-19 אזורי הבחירות במדינה.
מתפקידה של כל ועדה אזורית לגייס עובדים לעבודה באזור הבחירה שעליה היא מופקדת, לארגן את הבחירות במקומות הקלפי (להלן גם - קלפיות) שבאזור ה ולפקח עליהן, לסכם את תוצאות ספירת הקולו ת של ועדות הקלפי שבאזורה ולהעבירן בצירוף חומר הבחירות לוועדה המרכזית.
לפיכך, לקראת בחירות מורחב הסגל המינהלי: מלבד העובדים בתקופת השגרה מגויס סגל עובדים שפועל על יד כל ועדה אזורית, המורכב ממנהל הוועדה האזורית ומעובדים נוספים, חלקם במשרה תקנית מלאה או חלקית (להלן - עובדי התקן) וחלקם על בסיס שעתי.
ביום הבחירות עצמו מועסקים עובדים רבים נוספים במגוון תפקידים, ובהם מזכירי ועדות קלפי, קולטי קלפיות, סדרנים, רצים, אבות בית ונהגים (להלן - עובדי יום הבחירות).
מנתוני ועדת הבחירות עולה כי בתקופת הבחירות לכנסת העשרים הועסקו 856 ,עובדיםוביום הבחירות הועסקו 33,624 עובדים במגוון תפקידים.
מלבדם שימשו 28,199 נציגי סיעות25 .
מעמד עובדי הסגל הקבוע .
בדוחות הביקורת על הבחירות לכנסת השבע עשרה ולכנסת התשע עשרה צוין, שמעמד עובדי הסגל הקבוע של ועדת הבחירות הוא כשל עובדי מדינה, אולם הדבר אינו מעוגן בחקיקה, משום שחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט-1959 אינו חל על עובדי ועדת הבחירות.
משרד מבקר המדינה העיר כי מן הראוי שוועדת הבחירות תיזום תיקון חקיקה לפיו יוחל חוק המינויים על עובדי הסגל הקבועים, בשינויים המתחייבים, ומתוך כך יוחלו עלי הם באורח רשמי כלל הדינים החלים על עובדי המדינה.
בעקבות הערות משרד מבקר המדינה יזמה ועדת הבחירות את תיקון מס' 64 .
לחוק הבחירות תיקון זה התקבל בכנסת בתחילת דצמבר 2014 ולפיו "עובדי ועדת הבחירות דינם כדין שאר עובדי המדינה, ואולם בקבלת הוראות ולגבי פיטורים יהיו נתונים למרותו של יו"ר ועדת הבחירות, והוא רשאי להסמיך לכך את המנהל הכללי של ועדת הבחירות"26 .
יצוין כי התיקון לחוק צפוי להיכנס לתוקף בספטמבר 2016 (אלא אם יו"רועדת הבחירות יקבע מועד מוקדם יותר, בהתאם לסמכותו שבחוק).
25 ההתייחסות היא למשרה מלאה.
חלק מהמשרות חולקו בין שניים, שלושה או ארבעה נציגי סיעות.
26 חוק הבחירות (תיקוני חקיקה), התשע"ה-2014 ', פורסם בספר החוקים מס2484 , כ"ה בכסלו התשע"ה, 17.
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 גיוס עובדים ואופן העסקתם .
לאחר כל אחת משלוש מערכות הבחירות שקדמו לבחירות לכנסת העשרים27 העיר משרד מבקר המדינה לוועדת הבחירות על שלא גיבשה הליך פומבי לגיוס עובדים שביסודו שוויון הזדמנויות כנדרש על פי עקרונות המינהל התקין.
בנוהל לגיוס עובדים חדשים למשרות פנויות במ ערכת הבחירות לכנסת התשע עשרה שפורסם באוקטובר 2012 ,נכתב כי הוא מפורסם עקב הקפאת עבודת הצוות שדן בנושא, וכי במידת האפשר יש להימנע משינויים במצבת העובדים הקיימת.
בנוהל נקבע כי באיוש משרות פנויות תינתן עדיפות לעובדי ועדת הבחירות או למי שהעסיקה בעבר.
אם לא יימצא ביניהם אדם מתאים, ייבחר אחד מבין שלושה אנשים לפחות שהגישו מועמדות.
עוד נקבע שעובדי משרות זוטרות יגויסו מבין הפונים לוועדות האזוריות ולממ"ל ומבין המופנים על ידי לשכות התעסוקה, וכי במידת האפשר תינתן עדיפות למועמדים שיופנו על ידי לשכות התעסוקה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2013 ציינה ועדת הבחירות כי בעקבות דוח הביקורת על הבחירות לכנסת השמונה עשרה התבצעה עבודת מטה מקיפה להסדרת אופן גיוס העובדים, על כל מורכבותו, ואולם הקדמת הבחירות לא אפשרה לוועדת הבחירות לסיימה.
משרד מבקר המדינה העיר כי מן הראוי שבחינת אופן גיוס כוח האדם לוועדת הבחירות תושלם בדחיפות, וייקבע לוח זמנים קרוב להשלמתה.
זאת כדי שבבחירות לכנסת העשרים יהיה הליך הגיוס סדור ושיטתי ויעניק הזדמנות שווה ל מועמדים, שיגויסו מכלל הציבור.
להלן יפורטו הפעולות העיקריות שנקטה ועדת הבחירות להסדרת נושא גיוס כוח האדם לאחר הבחירות לכנסת התשע עשרה: ביולי 2013 קיימה הנשיאות דיון, ובו הוחלט להקים צוות חדש לבחינת אופן גיוס העובדים והסדרת מעמדם (להלן גם - הוועדה לגיוס עובדים), שבו יכהנו חברי הצוות הקודם28 ,בכפוף לשינויים פרסונליים שבוצעו.
כעבור חצי שנה, בינואר 2014 , אישרההנשיאות את הרכב הוועדה לגיוס עובדים.
ועדה זו מונתה בפברואר 2014 , והתבקשה להגיש את המלצותיה עד ראשית ספטמבר 2014.
ישיבתה הראשונה של הוועדה לגיוס עובדים התקיימה רק כעבור חמישה חודשים ממועד מינויה, ביולי 2014 .
בפתח הישיבה נקבעו סדרי עבודתה, ונקבע שתתכנס פעמיים בחודש.
כמו כן ציינה מנכ"לית ועדת הבחירות כי תוקף כתב המינוי של הוועדה לגיוס עובדים עומד לפוג, והוחלט לבקש ארכה להגשת המלצותיה עד סוף שנת 2014 .
יו"ר ועדת הבחירות אישר את הבקשה לארכה, וכן שהוועדה לגיוס עובדים תמשיך את דיוניה בכל קוורום, על מנת שלא לעכב את עבודתה ואת גיבוש המלצותיה.
כן ביקש יו"ר ועדת הבחירות שהמלצותיה יוגשו עד סוף 2014 .
27 ,ראו מבקר המדינהדוח ביקורת על ההיערכות לבחירות לכנסת השבע עשרה וניהולן (2007) , 'עמ87 ,104 ; דוח שנתי60ב (2010) ," ההיערכות לבחירות לכנסת השמונה עשרה וניהולן", עמ' 1028 ; דוח ביקורת על ההיערכות לבחירות לכנסתהתשע עשרה וניהולן (2014)', עמ 33.
28 במרץ2012 החליטו הנשיאות וועדת המשנה לענייני כספים למנות צוות שידון בהיבטים שונים של אופן גיוס העובדים לתקופת הבחירות.
באפריל 2012 החל הצוות לקיים ישיבות, אולםהוא לא סיים לבחון את הנושא בשל הקדמת מועד הבחירות לכנסת התשע עשרה.
ועדת הבחירות המרכזית 1833 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הביקורת העלתה שבמשך ארבעה חודשים התכנסה הוועדה רק ארבע פעמים במקום שמונה פעמים לכל הפחות כפי שקבעה, והישיבה האחרונה התקיימה בנובמבר 2014 .
בדצמבר 2014 התקיימה ישיבה משותפת של הנשיאות וועדת המשנה לכספים.
בישיבה זו דיווחה המנכ"לית כי הוועדה לגיוס עובדים טרם השלימה את עבודתה, וביקשה להקפיא את עבודתה בשל הקדמת הבחירות.