HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ואולם, בתוכנית התקציב של אירועי שנת ה-70 המעודכנת ל- 8.
18 (חודש לפני המועד המתוכנן למשחק - 9.
18 ) לא הוקצה תקציב לקיום המשחק.
בהערה על השינויים שנערכו בתקציב צוין "בוטל ארגנטינה - נכנס לג'ירו"14 - כלומר התקציב שיועד למשחק, מתוך תקציב אירועי שנת ה -70 , הועבר להשתתפות המשרד בהפקת מרוץ האופנים הג'ירו דאיטליה.
באפריל 2018 עדכן מנכ"ל חברת אריאל את מנכ"ל משרד התרבות במשא ומתן שקיימה חברת אריאל עם היזם ובבקשתו לקבל ממשרד התרבות כתב התחייבות לקבלת תקציב בסך 3 .
מיליון ש"ח, לצורך קיום המשחק בירושלים ב- 17.
18 התקיימה פגישה בין מנכ "ל משרד התרבות ונציגי היזם.
בסיכום הפגישה ששלח היזם באותו יום למנכ"ל משרד התרבות הוא פרט את דרישותיו ממשרד התרבות ומעיריית ירושלים, שהסתכמו בכ -4.
37 מיליון ש"ח (כולל מע"מ).
היזם גם הציב את הדרישות האלה: משרד התרבות יישא באחריות לענייני שיטור, אבטחה ואירוח מ שלחת ארגנטינה במקומות הקדושים; עיריית ירושלים תעמיד לרשותו ללא תמורה את אצטדיון טדי לחמישה ימים, ואת אצטדיון הכדורסל "ארנה פיס" לשלושה ימים; נבחרת ארגנטינה תוכל לערוך אימון בנוכחות הקהל הרחב, בתשלום - מכרטיסים שיימכרו; יוקמו אוהלי VIP ; יוקם מערך תקשורת ל-250 עיתונאים; יוקם מערך הסעות ותגבור רכבות.
היזם ציין כי העלויות הנוספות מיועדות לכיסוי ההוצאות בגין המעבר מחיפה לירושלים.
מנכ"ל משרד התרבות מסר לנציגי משרד מבקר המדינה ביוני 2018 כי בעקבות פניית ראש הממשלה במכתב לנשיא ארגנטינה פעל המנכ"ל, בהתאם למדיניות השרה, מול היזם לכך שהמשחק יתקיים בירושלים.
עוד מסר המנכ"ל כי בעקבות הפגישה עם היזם (מ- 17.
18 ) הוא הציע לו שמשרד התרבות ישתתף בעלות הנוספת, הכרוכה לשיטתו של היזם, בקיום המשחק בירושלים בסכום של 2.
14 הג'ירו ד'איטליה הוא מרוץ אופני כביש מהחשובים בעולם.
המרוץ לשנת 2018 בהפקת היזם הוזנק מירושלים ב- 4.
, ומשרד התרבות השתתף בתקציב ההפקה משרד התרבות והספורט | 1981 .
הביקורת העלתה כי במהלך כל התקופה שמפברואר עד אפר יל 2018 המינהלה לא דנה בנושא המשחק ושיתוף הפעולה בין היזם לבין משרד התרבות, כל שכן הנושא גם לא הוצג בפניה.
עוד עלה כי, אף שמדובר היה בכוונה להתקשר עם יזם פרטי היועצת המשפטית של המשרד לא שולבה בתהליך.
במצב דברים זה, בתהליך חסר היה מנגנון של בקרה.
משרד התרבות מסר בתשובתו כי המשחק לא הופק על ידי המשרד וכי המינהלה ליוותה רק את האירועים שהפיק המשרד.
שרת התרבות מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה ביוני 2018 כי היא אישרה את התקציב של 2.
7 מיליון ש"ח לצורך מימון התאמות שנדרשו לטענת היזם לקיום המשחק בירושלים.
השרה הדגישה כי הערך המוסף הרב בקיום המשחק בירושלים הצדיק מבחינתה את העלות שנדרשה לשם כך.
משרד מבקר המדינה מעיר לשרה ולמנכ"ל משרד התרבות כי, בהתאם להחלטת הממשלה מינואר 2017 ,, המינהלה היא הגורם האמון על התכנון על הארגון ועל הביצוע של כלל אירועי ה-70 למדינה ולא רק של אירועים שהמשרד הפיק במישרין.
בהיעדר דיון במינהלה, כל שכן בהיעדר כל גורם אחר שמלו וה או מייעץ לה, התקבלו ההחלטות על ההשתתפות במימונו של המשחק, לאור העברתו לירושלים, על דעתם של השרה והמנכ"ל בלבד.
תהליך כזה לא רק שהוא סותר את החלטות הממשלה, אלא שבכך נמנעת האפשרות להציג מגוון דעות ושיקולים, לרבות מצד גורמים מקצועיים מקרב משרדי הממשלה האחרי ם, ונפגעת היכולת לראייה כוללת ומערכתית של מכלול ההיבטים הקשורים לאירועי שנת ה-70.
הודעת מנכ"ל משרד התרבות ליזם על אישור השתתפות משרד התרבות במימון הפקת האירוע בסך 2.
18 כתב נציג היזם למנכ"ל חברת אריאל כי הוא "מצפה למכתב התחייבות של משרד תרבות וספורט לכיסוי הפער של ]ההדגשה אינה במקור[3 .
"מיליון שקלים שחסרים לתקציב ב- 16.
18 העביר מנכ"ל אריאל את התכתובת בינו לבין היזם למנכ"ל משרד התרבות.
18 , לאחר פגישה שקיים מנכ"ל משרד התרבות עם נציג היזם ב- 17.
18 , הוא עדכן את חברי ההנהלה במשרד התרבות ובהם מנהל אגף התקציבים והיועצת המשפטית בדבר הסיכום שגיבש עם היזם.
במסגרת זו העביר המנכ"ל למנהל אגף התקציבים במשרד התרבות ולסמנכ"לית ירושלים לתכנון ותקצוב במשרד ירושלים (להלן - הסמנכ"לית לתכנון ותקצוב) העתק מהודעת "ווטסאפ" ששלח במקור לנציג היזם, ולפיה "בהמשך לשיחתנו ועל פי סיכום עם המשרד לענייני ירושלים הרשות לפיתוח ירושלים ועיריית ירושלים אני שמח להודיעך כי משרד התרבות והספורט יעביר למשרד לענייני ירושלים 2.
7 מיליון 1982 |דוח שנתי 69ב .
ש"ח בגין הפקת אירוח נבחרת ארגנטינה בעיר ירושלים.
ההפקה בתיאום עם הרשות לפיתוח ירושלים ועיריית ירושלים" (להלן - הודעת המנכ"ל).
מנכ"ל משרד התרבות מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי בעת שניהל עם היזם משא ומתן על השתתפות במימון הפקת האירוע בעיר ירושלים, לא היה לפניו ההסכם שנחתם בין ההתאחדות ליזם שקבע שכל העלויות להפקת המשחק יושתו על היזם, הוא הוסיף וציין כי התוודע להסכם על תנאיו רק בעקבות הביקורת.
קביעת התקציב להשתתפות במימון המשחק ללא תחשיב כלכלי: אחרי שמנהל אגף התקציבים במשרד התרבות קיבל את הודעת מנכ"ל משרד התרבות, הוא ביקש מאגף התקציבים במשרד האוצר לבצע העברה תקציבית ממשרד התרבות למשרד ירושלים על סך 2.
7 מיליון ש"ח במסגרת העברה בין גגות תקציב15 (להלן- העברה בין גגות).
על פי הסברי מנכ"ל משרד התרבות לעורכי הביקורת "העברה בין גגות" היא שיטה מקובלת במשרד לצורך התקשרויות; במקרה זה העברת התקציב למשרד ירושלים נעשתה משום שמשרד ירושלים מנהל תו כנית ייעודית לחיזוק מעמדה של ירושלים, שבמסגרתה ניתן היה לבצע התקשרות עם היזם, באמצעות הרל"י.
הביקורת העלתה כי למשרד התרבות אין תחשיבים ואומדנים לביסוס הסכום הנדרש לכיסוי ההוצאה התוספתית שהייתה נגרמת ליזם מהעברת המשחק מחיפה לירושלים 2.
7 מיליון ש"ח- שאותו ביקש מנכ"ל משרד התרבות להעביר למשרד ירושלים.
מנכ"ל משרד התרבות הסביר לנציגי משרד מבקר המדינה ביוני 2018 כי הוא לא בדק את נכונות התחשיב שהגיש לו היזם, משום שאין בידיו הכלים לכך.
בעניין זה הבהיר משרד התרבות בתשו בתו כי ההתקשרות עם היזם הייתה טעונה בדיקה של הגורמים שלהם הועבר התקציב כפי שנעשה גם באירועים אחרים.
בהעברה בין גגות, אם בעקבות החלטות ממשלה או בעקבות סיכומים בין-משרדיים לטובת תגבור נושא בעל ערך משותף, מעורבים שני גורמים: המשרד המעביר והמשרד הקולט.
המשרד המעביר פועל לקיום תיאום מקצועי בין היחידות הרלו ונטיות במשרדים השונים ומוודא קיום מקור תקציבי ואישור מנכ"ל.
בתום ההליכים הפנימיים בתוך המשרד המעביר פונה אגף התקציבים באותו משרד לבצע העברה תקציבית למשרד הקולט.
המשרד הקולט אמור לבחון באופן מקצועי את תחשיבי היזם.
עוד צוין כי הסכום שנקבע - 2.
7 מיליון ש"ח, ה וא תקרה ואין בכך ללמד על מתן הכשר מצד המנכ"ל לסבירות התקציב.
בנסיבות האמורות, לדעת משרד התרבות, לא היה מקום לקיים בדיקה כפולה שתגביר כפילויות, בזבוז וביורוקרטיה.
העברה מתקציב של משרד ממשלתי אחד למשרד ממשלתי אחר משרד התרבות והספורט | 1983 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התרבות כי הנחייה לבצע העברה תקציבית מתקציב המשרד לתקציב משרד ירושלים לצורך העברתו ליזם יש בה כדי להעיד על מתן הכשר מצד משרד התרבות לסבירות התקציב המועבר, ולכן אין לקבל את התנערותו מאחריות לכך.
אם סבר המנכ"ל כי אין בידיו או בידי עובדי משרדו את הכלים לבדיקת תחשיבי היזם טוב היה עושה אם היה מפנה את היזם לגורם המוסמך במשרדו א ו במשרד הקולט שיבדוק את תחשיביו בטרם שלח ליזם את הודעתו.
בהמשך, על פי המסגרת שאושרה, אחריות הגורמים האחרים היא על ביצוע ההתקשרות על פי הכללים ועל נאותות ההוצאה בפועל (ראו פירוט להלן).
אין מדובר בביורוקרטיה אלא בשמירה על כספי הציבור.
יתרה מכך, ההודעה שהעביר המנכ"ל ליזם בעניין נחזית להיות התחייבות מינהלית בדבר היקף התקציב שיועבר אליו והסיכום עם הגורמים המוסמכים.
משרד התרבות הוסיף וטען בתשובתו כי ההליכים לא הבשילו ולא הושלמו בשל ביטול המשחק, וכי היזם לא קיבל התחייבות מינהלית מאת המדינה.
אין כל מסמך בכתב המתעד את ההבטחה כלפי היזם והמחויבות החוזית ליזם מתגבשת רק לאחר הסכם התקשרות עימו.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל משרד התרבות כי הודעתו ליזם מ - 21.
18 נעשתה בכתב, מכוונת לנמען ספציפי, היא מפורטת דייה, היא ניתנה על ידי הגורם המוסמך לתקצב את האירוע ולכאורה אף משקפת את הסכמת הגורמים המוסמכים ליצירת ההתקשרות החוזית.
בעניין הסכום המדובר, לא כללה הודעת המנכ"ל כל סייג או תנאי בדבר סך של 2.
7 ,מיליון ש"ח, ולו ברמז.
יודגש כי מיד לאחר קבלת הודעת המנכ"ל פעל היזם לקיים את המשחק בירושלים והפיץ הזמנות וכרטיסים למשחק - ובכך העיד לכאורה שמבחינתו לפחות, היה מדובר בהבטחה מינהלית שאפשר להסתמך עליה.
מכל האמור עולה כי תהליך קבלת ההחלטות בנוגע לתקצוב התוספת הנדרשת לקיום המשחק בירושלים לא היה סדור והתאפיין בהליכים חפוזים ובחוסר שקיפות.
מפעולותיהם של השרה מנכ"ל משרד התרבות עולה כי הם הקצו את התקציב ללא מעורבת הדרג המקצועי במשרד התרבות וללא מעורבות של שום גורם מקצועי אחר.
בנושא העברה "בין גגות" - על משרד האוצר ועל הייעוץ המשפטי לממשלה, לקבוע מסגרת כללים ברורה בדבר השאלה מהם התנאים וההשלכות הנובעים משימוש משרד ממשלתי במנגנון זה, לרבות בצורך בשקיפות ובהגדרת הנשיאה באחריות.
הליכים לקראת התקשרות עם היזם ברשות לפיתוח ירושלים (הרל"י) .
חוק חובת המכרזים, התשנ"ב -1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), קובע כי המדינה וכל תאגיד ממשלתי לא יתקשרו בחוזה לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין או לביצוע עבודה או לרכישת שירותים, אלא על פי מכרז פומבי המעניק לכל אדם שוויון הזדמנויות להשתתף בו.
כללים בדבר קבלת פטור מקיום מכרז פומבי נקבעו בתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים).
בסעיף 3(28 ) לתקנות נקבע כי בהתקשרות שלגביה נתקיימו נסיבות מיוחדות ונדירות המצדיקות עשייתה ללא מכרז, ניתן לבקש את אישור שר האוצר לעשייתה בפטור ממכרז מטעמים מיוחדים.
16 החליטה הממשלה16 לאשר את "תוכנית היובל לפיתוחה הכלכלי של ירושלים" (להלן - תוכנית היובל).
בהחלטה נקבע שתוכנית היובל תיושם בשנים 2016 - 2021 ותפעיל מנועי צמיחה לחיזוק כלכלת ירושלים.
עוד נקבע בהחלטה כי תוקם ועדת היגוי בראשות מנכ"ל משרד ירושלים ובהשתתפות הממונה על התקציבים במשרד האוצר, מנכ"ל משרד התיירות, מנכ"ל משרד הכלכלה, מנכ"ל עיריית י רושלים ומנכ"ל הרל"י או נציג מטעמם (להלן - ועדת ההיגוי).
ועדת ההיגוי תאשר את הפעילויות שיממונו במסגרת התוכנית.
הרל"י היא תאגיד שהוקם על פי חוק בשנת 1988 .
תפקידיה העיקריים של הרל"י הם ליזום, לתכנן ולעודד פעולות לפיתוח הכלכלי של ירושלים וכן לתאם בין משרדי הממשלה, הרשויות והגופים העושים לפיתוח ירושלים.
הרל"י אחראית לביצוע פרויקטים שמאשרת ועדת ההיגוי.
18 , למחרת הודעת מנכ"ל משרד התרבות ולפיה יעביר משרד התרבות למשרד ירושלים 2.
7 מיליון ש"ח, הודיעה הסמנכ"לית לתכנון ותקצוב במשרד ירושלים למנכ"ל משרד התרבות ולמנהל אגף התקציבים במשרד התרבות כי בד בבד עם העברה בין גגות של 2.
7 מיליון ש"ח לתקנת תוכנית היובל, יפעל משרד ירושלים לאשר את האירוע במסגרת תוכנית היובל.
הרל"י מסרה למשרד מבקר המדינה ביוני 2018 כי באותו יום הודיעה הסמנכ"לית בעל פה למנכ"ל הרל"י על הודעת מנכ"ל משרד התרבות.
18 , בטרם נדונה בקשת העברת התקציב בוועדת ההיגוי, התכנסה ועדת המכרזים של הרל"י והחליטה להתקשר עם היזם בסך 2.
7 מיליון ש"ח להשתתפות במימון הפקת האירוע.
ועדת המכרזים ציינה כי ההתקשרות מותנית בפרסום התקשרות עם "ספק יחיד" בהתאם לתקנות חובת המכרזים, בקבלת אישור מהיזם על זיכיון הפקה בלעדי לאירוע ובקבלת תקציב.
הנספחים שצורפו להחלטת ועדת המכרזים הם: מכתב חשבת הרל"י, המציין כי עלות האירוע מוערכת ב -13 מיליון ש"ח ומכתבו של היזם למנכ"ל חברת אריאל מ - 25.
18 לגבי דרישות היזם מחברת אריאל.
18 , שלחה הרל"י ליזם בקשה לקבל את האישור לזיכיון הפקה בלעדי לאירוע ואת תקציב האירוע.
16 'החלטת ממשלה מס1483.
משרד התרבות והספורט | 1985 .
הרל"י פרסמה, מיד לאחר החלטת ועדת המכרזים האמורה, באתר האינטרנט שלה הודעה בדבר התקשרות בפטור ממכרז עם היזם, שבה ציינה ש"כל אדם הסבור כי קיים ספק אחר המסוגל ליתן השירותים האמורים" רשאי לפנות אליה עד 15.
על פי תקנות חובת המכרזים אדם הסבור כי קיים ספק אחר המסוגל לבצע את ההתקשרות צריך להודיע על כך למזמין בתוך 14 ימי עבודה ממועד פרסום ההודעה; לא רק שהרל"י לא איפשרה את פרק הזמן שנקבע להסתייגות מכוונת ההתקשרות, אלא שהמועד שבו היא נקבה בפרסום היה שישה ימים לאחר המועד המתוכנן לקיום המשחק.
בכך עוקר מתוכֶן הליך הפטור מהמכרז והאישור להתקשרות עם ספק יחיד; עולה מכך חשש כי מדובר בפעולה שנעשתה למראית עין.
בדיון טלפוני שהתקיים ב- 5.
18 העלה משרד ירושלים לפני ועדת ההיגוי את הבקשה של משרד התרבות לתקצ ב את המשחק באמצעות תוכנית היובל.
ועדת ההיגוי החליטה שלא לאשר את תקצוב האירוע באמצעות תוכנית היובל.
נציגת משרד התיירות נמנעה מקבלת החלטה בעניין בנימוק שהאירוע "לא נבדק מבחינה תיירותית"; נציגת אגף התקציבים במשרד האוצר הטילה וטו בנימוק ש"מדובר בתקציב 'בדיעבד' שכן נראה שהמשחק יתקיים בירושלים גם ללא הקצאת התקציב מתכנית היובל"; וגם מנכ"ל משרד ירושלים נמנע מלאשר את הבקשה, אף שראה חשיבות בקיום האירוע.
הביקורת העלתה כי ועדת המכרזים של הרל"י דנה בהתקשרות עם היזם כספק יחיד בטרם הוקצה תקציב לשם כך, שכן משרד התרבות טרם העביר את המימון הנדרש, וועדת ההיגוי של תוכנית היובל טרם דנה בנושא.
כמו כן הועלה כי ועדת המכרזים של הרל"י אישרה את ההתקשרות, בתנאים, בלי שהיו בידיה מסמכים הכוללים תחשיב בנוגע לעלות המתוכננת של האירוע - 13 מיליון ש"ח כפי שהעריך היזם- ובלא פירוט התמורה שיספק היזם עבור 2.
7 מיליון ש"ח- סכום ההתקשרות.
הרל"י מסרה בתשובתה מיולי 2018 למשרד מבקר המדינה ובפגישה שקיימו מנכ"ל הרל"י וסמנכ"ל הכספים שלה עם נציגי משרד מבקר המדינה באוגוסט 2018 (להלן- תשובת הרל"י) כי תפקידה לחולל התפתחות כלכלית של ירושלים במסגרת תוכנית החומש ולייצר ענין למי שאמור לבקר בה.
18 , המועד שבו פנו משרד התרבות ומשרד ירושלים להרל"י בבקשה לקבל על עצמה את ההתקשרות עם היזם, עמדו לפניה שלוש אפשרויות: להמתין לקבלת פירוט תקציבי של האירוע בכללותו, פירוט תקציבי של ההוצאות הנדרשות להעברת האירוע לירושלים, אישור בדבר היותו של היזם ספק יחיד ואישור ועדת ההיגוי להוצאה הנדרשת או; לסרב לקבל על עצמה את ההתקשרות, או; לאשר את ההתקשרות עקרונית בתנאים.
הרל"י בחרה לפעול ללא שיהוי על פי האפשרות האחרונה.
במהלך הפרסום לא נעשתה פנייה מספק אחר ולא ניתן לטעון כי קיים ספק אחר שהיה יכול להביא את נבחרת 1986 |דוח שנתי 69ב .
לאור האמור, לא ניתן לומר כי החלטתה הייתה למראית עין.
הרל"י מסרה עוד כי ההתקשרות הייתה מותנית בקבלת מסמכים בכתב, כי היו פניות טלפוניות ליזם לקבלת המסמכים שנדרשו עוד לפני ה - 4.
18 וכי לא נחתם הסכם עם היזם.
משרד מבקר המדינה מעיר להרל"י כי החובה לקבל תקציב להתקשרות ולקבל מסמכים בטרם מובאת התקשרות לדיון בוועדת מכרזים אינה סוגיה טכנית אלא מהותית ועל ועדת המכרזים היה לוודא כי כל המידע הדרוש נמצא בידיה.
יתרה מכך, החובה לקיים התקשרות בהתאם לכללים שנקבעו בחוק חובת המכרזים ובתקנותיו נועדה להסדיר את הדרך הנכונה להתקשרות עם ספקים, להבטיח כי ישמר עיקרון מתן הזדמנות שווה לספקים וכי ייבחר הספק שהצעתו הטובה והמתאימה ביותר.
נוכח הנסיבות שנוצרו - קיום ספק יחיד ובלעדי שיכול היה להביא לארץ את נבחרת ארגנטינה ולקיים משחק בירושלים ב - 9.
18 , ונוכח סד הזמנים הקצר לקיום הליך ההתקשרות בפטור ממכרז, היה על הרל"י לבקש את אישור שר האוצר לעניין כנדרש לפי תקנות חובת המכרזים, המאפשרות פטור ממכרז במקרים שבהם יש נסיבות מיוחדות ונדירות המצדיקות זאת.
העמדת משאבים לאירוע על ידי חברת אריאל .
עיריית ירושלים הקימה בשנת 2002 אתחברת אריאל כחברה עירונית.
החברה משמשת זרוע ביצוע של העירייה והיא אחראית, בין היתר, לייזום, להפקה ולביצוע של אירועי תרבות, אומנות וספורט בחוצות העיר.
הוראות חוק חובת המכרזים חלות גם על רשות מקומית ועל תאגיד עירוני.
הפטורים הרלוונטיים לרשויות מקומיות ולתאגידים עירוניים 17 מפורטים בתקנות העיריות (מכרזים), התשמ"ח-1987 (להלן- ).
בין היתר, ]מכרזים[ תקנות העיריות ניתן לקבל פטור מעריכת מכרז במצב שבו קיים "ספק יחיד" וכן כאשר ההתקשרות היא למיזם משותף.
18 התקיימה פגישה בהשתתפות צוות היזם, צוות ההתאחדות וצוות חברת אריאל.
18 שלח היזם למנכ"ל חברת אריאל מכתב בנושא "היערכות למשחק הכדורגל ישראל-ארגנטינה", ובו ציין כי הוא מבקש אישור סופי לנושאים שנידונו בפגישה בהתאם "לחוזה עם ארגנטינה וההתאחדות טדי בירושלים".
בין הנושאים ]אצטדיון[לכדורגל שיאפשרו את קיום המשחק ב .
17 עד יוני 2018 טרם התקין שר הפנים תקנות ייעודיות בנושא התאגידים העירוניים.
עד התקנת התקנות חלים על התאגיד דיני המכרזים התקפים לרשויות המקומיות תאגידים עירוניים, זאת לפי נוהל אסדרת עמותה עירונית בנושא "ריכוז ההנחיות בנושא תאגידים עירוניים", משרד הפנים, המינהל לשלטון מקומי.
משרד התרבות והספורט | 1987 .
שהזכיר היזם במכתבו: האצטדיון יעמוד לרשות היזם החל ב - 5.
18 ללא תשלום; כל שטחי הפרסום והשילוט (למעט שלטי הכוונה) יעמדו לרשות היזם; תתאפשר ליזם "פעילות שיווק, קידום מכירות בכל שטחי האצטדיון והשטחים החיצוניים - ברישיון ופטור מאגרות" (להלן - בקשת היזם).
1 8 השיב מנכ"ל אריאל ליזם ברמה העקרונית כי דרישותיו מאושרות למעט כמה דברים, ביניהם נושאים שלפי היזם יתוקצבו על ידי משרד התרבות.
18 כתב היזם למנכ"ל חברת אריאל כי הוא "מצפה למכתב התחייבות של משרד תרבות וספורט לכיסוי הפער של 3 מיליון שקלים שחסריםלתקציב".
18 העביר מנכ"ל אריאל את התכתובת בינו לבין היזם למנכ"ל משרד התרבות וכתב שסוכם כי עיריית ירושלים תיקח על עצמה את האצטדיון, אבטחה, ונושאים נוספים המתקרבים להוצאה של כ-1 .
מיליון ש"ח בהתייחס לבקשת היזם הסביר מנכ"ל חברת אריאל לנציגי משרד מבקר המדינה ב - 5.
18 ,כי מדובר היה בדרישות שהעלה היזם במהלך המשא ומתן עוד בטרם החליט היזם אם לקיים את האירוע בירושלים.
שישה ימים לפני האירוע המתוכנן, ב - 3.
18 , דן דירקטוריון חברת אריאל בבקשת היזם מ - 25.
על פי פרוטוקול הדיון החליט הדירקטוריון לאש ר את הבקשה לקיים את האירוע באצטדיון טדי.
התקציב שהדירקטוריון הסכים להעמיד לטובת האירוע הוערך על ידי החברה ב -1.
החברה תמחרה את עלות העמדת האצטדיון ליזם ב- 150,000 .
ש"ח היא מסרה למשרד מבקר המדינה כי התעריף נקבע על פי מחירון של עיריית ירושלים להשכרת האצטדיון לאגודות הספורט שבתחומה.
מועצת עיריית ירושלים אישרה תעריפי דמי שימוש באצטדיון טדי ביולי 2013 (להלן- תעריף דמי שימוש).
על פי התעריף שנקבע, השכרת אצטדיון טדי לאירועים לקבוצות עירוניות כרוכה בתשלום 135,000 ש"ח ליום.
עוד נקבע כי התעריף לשימוש ביציע אחד או חלק ממנו כולל משטח דשא הוא 70,000 ש"ח ליום והתעריף לכל יום נוסף של הקמה ופירוק הוא 20,000 .
ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר לחברת אריאל כי מסירת האצטדיון לשימוש היזם ליומיים (הן ליום המשחק והן לצורך קיום אימון) אינה נופלת בגדר שימוש של אגודות ספורט בתחומה של העיר ירושלים אלא היא השכרת האצטדיון ליזם פרטי לצורך פעילות עסקית גרידא.
משכך, היה על החברה לתמחר את השימוש באצטדיון טדי על פי תעריף שנועד לפעילות מסחרית, ובוודאי בסכום שעולה על התעריפים הנהוגים לקבוצות ספורט עירוניות.
חברת אריאל מסרה במהלך הביקורת, ביוני 2018 , כי מדובר באומדן ראשוני, וכי המתינה לגיבוש תקציב סופי.
ביולי ובאוגוסט 2018 היא הוסיפה ומסרה בתשובתה בכתב ובפגישה של מנכ"ל החברה ובעלי תפקידים נוספים מהחברה ומעיריית ירושלים עם נציגי משרד מבקר המדינה (להלן - תשובת חברת אריאל) כי עלות קיום משחק באצטד יון טדי היא 135,000 ש"ח ליום הואיל ונדרש השימוש בכלל המתקן, העמדת סדרנים, מנקים, חשמל, ביטוח אבטחה וכיוצא 1988 |דוח שנתי 69ב .
מנגד כאשר מדובר באימון, לא העירייה ולא החברה גובות סכום מופרז מעין זה, אלא סך הערכה שניתנה היא 15,000 ש"ח לאימון.
מכאן תמחור העלות שביצעה החברה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברת אריאל כי ביצעה תמחור בחסר שכן על פי תעריף דמי שימוש - התעריף לשימוש היזם באצטדיון לצורך האימון עולה על 15,000 ש"ח; הדבר נכון גם לפי תעריף דמי השימוש שנועד לקבוצות עירוניות, וקל וחומר כאשר האצטדיון עומד לרשות יזם פרטי והחברה התחייבה לפעול לתקינותו ולאבטחתו.
על פי פרוטוקול הדיון, היועץ המשפטי של חברת אריאל ציין במהלך הדיון כי "מהות ההתקשרות היא של המיזם המשותף הינו שכל צד תורם את חלקו למיזם הספורט, אין פה רכישת שירותים מאת היזם, לחברה ולעירייה יש אינטרס ברור ומהותי שהוא יתקיים בירושלים והיא מרוויחה מכך, וניתן לפיכך לבצעו באופן ישיר וללא מכרז".
חברת אריאל מסרה בתשובתה כי בהתקשרות עם היזם לצורך קיום האירוע אין מדובר כלל בחוזה לרכישת שירותים או טובין או לביצוע עבודה המחייב את חובת המכרז הפומבי.
במקרה דנן עסקינן בעניין הקרוי מיזם משותף מסוג "שותפות אמת" לפי בג"ץ18 .
והיא לא באה לעקוף את חובת המכרז משרד מבקר המדינה מעיר לחברת אריאל כי תקנות העיריות (מכרזים), כוללות פירוט של התנאים שבהם "מיזם" עשוי להיות פטור ממכרז.
בין היתר, נקבע כי נדרש שהמיזם יהיה עם "תאגיד המוכר כמוסד ללא כוונת רווח" ושהוא יופעל "ללא כוונת רווח".
אשר על כן, אין מדובר בסוג של מיזם שהיה אמור לקבל פטור ממכרז על פי תקנות העיריות (מכרזים).
באשר לתשובתה כי מדובר ב"שותפות אמת", משרד מבקר המדינה מעיר לחברת אריאל כי כאשר היא סבורה שמדובר במקרה מיוחד שההוראות בדבר חובת המכרזים כלל אינן חלות לגביו ושאף לא נדרש לבחון את ההתקשרות לפי אחד הפטורים המפורטים בתקנות, הרי שיש לוודא כי הבסיס הנטען לכך מובהר היטב בפרוטוקול הדיון של ועדת המכרזים, כמו גם הנסיבות המיוחדות שהצדיקו לדעתה את הקביעה כי ב"שותפות אמת" עסקינן.
כאן, נעדרים מהפרוטוקול אלמנטים בסיסיים אלה.
18 בג"ץ 8396/96 ( רותם פיתוח ובניין 1990 ') בע"מ נ' שר הפנים ואח (פורסם במאגר ממוחשב).
משרד התרבות והספורט | 1989 .
לא זו אף זו, על פני הדברים, ספק רב אם אכן ניתן לראות בהתקשרות האמורה 'שותפות אמת' המצדיקה התקשרות ללא מכרז וללא כל הליך שוויוני אחר.
הרי, לכאורה היזם פעל במנותק מחברת אריאל לקיים את המשחק - ואף שקל לקיימו כאמור בחיפה, ולא מדובר ב'שותפות אמת' בין היזם לחברה אלא בהתקשרות צדדית שהתווספה בתזמון מאוחר -יחסית לפרויקט עסקי רב-צדדי שבו מעורבים היזם, ההתאחדות, משרד התרבות, משרד ירושלים, הרל"י ועוד.
לעניין זה, יש לציין כי הרל"י עצמה - בניגוד לחברת אריאל - לא טענה שמדובר ב"שותפות אמת" או שחוק חובת המכרזים אינו חל על ההתקשרות; זאת אף על פי שהיא, ולא חברת אריאל, הייתה אמורה להעביר ליזם את חלק הארי של המימון הציבורי לפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במקרה אחר שבו הועלתה טענה בדבר קיומה של "שותפות אמת" קבע בית המשפט שקבלת עמדה זו "תפתח נתיב עמוק ורחב לעקיפת חובת המכרז.
גופים ציבוריים יהגו ויזמו מיזמים בשיתוף עם גופים פרטיים, ומשיבשילו התנאים, יתחברו אלה בהסכמים, ללא צורך.
בפר סום מכרזים על פי חוק.
אין בכוחה של 'שותפות' בדומה למתווה ארגוני אחר, משוכלל ככל שיהיה, לשחרר מחובת המכרז, תוך פגיעה באושיות חוק ובעקרונות מנהל תקין"19.
,אשר על כן, יש מקום שמשרד הפנים, בשיתוף היועץ המשפטי לממשלה יבחן את הנושא של "שותפות אמת", כפי שהוא מנו צל על ידי רשויות מקומיות ותאגידים עירוניים, ויקבע כללים ברורים בנוגע לשאלה מתי (אם בכלל) יש להתיר מיזמים כאלה ללא מכרז, מהם ההליכים הנדרשים לשם כך, ומהם התנאים וההשפעות של מיזמים כאלו.
כל זאת, על מנת להבטיח שלא ייווצר ולא ישתרש אותו "נתיב עמוק ורחב לעקיפת חובת המכרז", כפי שחשש בית המשפט.
חברת אריאל אף ניסחה טיוטת הסכם שלפיה תעמיד את אצטדיון טדי לרשות היזם לצורך אימון ולצורך המשחק, והוא לא ישלם לחברה שום תשלום הקשור לקבלת זכות השימוש; הסדרנים והמאבטחים באירוע יקבלו שכר מחברת אריאל; החברה תפעל להצבת מחסומים, להתקנת תשתיות תקשורת, להסעות ללא תשלום מחניונים לאצטדיון ולהקמת אוהלי אירוח ל -VIP ; היזם יקבל לשימושו את כל שטחי הפרסום באצטדיון.
החברה מסרה כי תכננה להעביר את טיוטת ההסכם ליזם ב - 6.
18 , שלושה ימים לפני המשחק.
ההסכם לא נחתם בשל ביטול המשחק.
על פי דוח ביצוע של חברת אריאל, עד 5.
18 ביצוע החברה עבור פעולות הנוגעות לארגון המשחק, לתחום החשמל והמחשוב ולהקמת אוהלי לאירוח VIP הסתכם בכ- 460,000 .
19 בית משפט מחוזי תל אביב-יפו עת"מ 1519/08 I.
Technologies LTD נ' מקורות חברת המים לישראל בע"מ (פורסם במאגר ממוחשב).
חברת אריאל מסרה בתשובתה כי עם ההודעה על ביטול המשחק, הספקים עימם התקשרה קיבלו הודעות ביטול בזמן כך שהיא שילמה כ - 4,000 ש"ח בלבד.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברת אריאל כי התקשרות עם ספקים בטרם חתימת הסכם עם היזם מנוגדת לסדרי מינהל תקינים.
משרד מבקר המדינה מציין כי בהסכם מ - 1.
18 בין ההתאחדות לבין היזם נקבע במפורש כי היזם התחייב לשכור את אצטדיון סמי עופר או את אצטדיון טדי ולהכשי רו לקראת המשחק, וכן לפעול להתקשרות עם גורמי אבטחה וביטחון ולתיאום ביניהם, להתקשרות עם סדרנים, לכיסוי ביטוחי ולמערך הובלות והסעות של נבחרת ארגנטינה - המשמעות היא התחייבות היזם לשאת בעצמו בהוצאות אלו.
בהסכמתה של חברת אריאל לשאת בחלק מעלויות ארגון האירוע היה כדי לתת הטבה כלכלית ניכרת ליזם שכן על פי ההסכם עם ההתאחדות היה היזם אמור לשאת בעלותן של הפעילויות, בין אם היה האירוע מתקיים בחיפה ובין אם היה מתקיים בירושלים.
כל זאת בלי שהחברה בחנה את תוספת העלות הנדרשת מקיום המשחק בירושלים.
גם ליקוי זה נובע מחוסר שיתוף פעולה בין הגופים המטפלים באותו נושא.
חברת אריאל מסרה בתשובתה כי העברת המשחק לירושלים חייבה הוצאות גבוהות בגין תשתיות שקיימות בחיפה - התקנת אוהלים, שאטלים, תשתיות טלוויזיה ובגין תגבור אבטחה ומשטרה.
האמירה כי המפיק קיבל הטבה כלכלית היא אמירה שאין לה בסיס ואין לה שחר.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברת אריאל כי בהחלטתה להתקשר עם היזם היא התחייבה לשאת בכל ההוצאות כפי שדרש היזם, ולאו דווקא בהוצאות התוספתיות על ההוצאות שהיו אילו המשחק היה נערך בחיפה.
משרד מבקר המדינה ער לחשיבות הרבה שיש בקיום אירועים בעלי פוטנציאל לחשיפה בין -לאומית של ירושלים.
אין בחשיבות זאת לייתר קיומם של תהליכי קבלות החלטות סדורות ושמירה על כללי מינהל תקין.
משרד התרבות והספורט | 1991 .
אף על פי שהיוזמה לעריכת המשחק עלתה כבר בראשית שנת 2018 וההסכם בין היזם להתאחדות נחתם בתחילת מרץ באותה שנה; על אף שראש הממשלה מסר כבר במרץ 2018 כי הנחה את הגורמים השונים להיערך לקיים את המשחק בירושלים והחל משא ומתן עם היזם; ועל אף שבאפריל 2018 עדכן מנכ"ל חברת אריאל את מנכ"ל משרד התרבות במשא ומתן ובבקשת היזם לקבל ממשרד התרבות כתב התחייבות לקבלת תקציב לצורך קיום המשחק בירושלים, ההחלטות שנתקבלו במשרד התרבות, וכפועל יוצא מכך בהמשך ההחלטות שהתקבלו גם בוועדת ההיגוי לתוכנית היובל שלא אישרה את מימון האירוע באמצעות תוכנית היובל, וכן בהרל"י ובחברת אריאל נעשו בלוח זמנים דחוק, בסוף מאי ובתחילת יוני, סמוך מאוד לאירוע עצמו.
כתוצאה מכך, ארבעה ימים לפני האירוע עדיין לא היו בידי הרל"י וחברת אריאל הסכמים חתומים עם היזם להסדרת ההתקשרות.
כלל הגורמים פעלו באופן שהמטרה לקיים את המשחק בירושלים הכשירה בראייתם למעשה התנהלות גם ש לא בהתאם לכללים.
חוסר שיתוף פעולה והעברת מידע בין רשויות המדינה וגופים רלוונטיים עלול לגרום לתקלות שונות, לתשלום ביתר וכד'.
מהביקורת עולה צורך להסדיר כל פעילות שבה עוסקים כמה גורמים ציבוריים התומכים כספית באירוע שהוא ביוזמת גורם פרטי.
במקרים כאלו נדרשים הג ורמים הציבוריים לתאם ביניהם את דרך הפעולה עם היזם ולגבש עבודת מטה משותפת.
במידת הצורך רצוי גם לקבוע גורם מתכלל שלפניו יובאו המידע והדיווח על פעולות כלל הגורמים, והוא יתאם את עבודת המטה בין כל הגורמים, יקבע דיונים עיתיים משותפים ויוודא כי ההחלטות המתקבלות יובאו לידיעת כל הגורמים.
כך יהיה ניתן להבטיח שימוש יעיל ומיטבי בכספי הציבור תוך שמירת האינטרסים הציבוריים.
קבלת הזמנות וקדימות ברכישת כרטיסים לאירוע .
בחוק שירות הציבור (מתנות), התש"ם-1979 (להלן- חוק המתנות), מוגדר עובד ציבור כמי שנושא משרה או תפקיד מטעם המ דינה.
מתנה מוגדרת בחוק המתנות "הקניית נכס שלא בתמורה או מתן שרות או טובת הנאה אחרת שלא בתמורה".
חוק המתנות מבוסס על ההנחה שכל טובת הנאה שצומחת לעובד הציבור מתוקף תפקידו שלא בתמורה היא קניינו של הציבור.
הוראות חוק המתנות נועדו גם למנוע מצב שבו לעובד הציבור יהיה עניין מיוחד בנותן המתנה, ואף למנוע את הרושם שהמתנה ניתנת כדי להביא למשוא פנים או שהיא עלולה לגרום לכך.