HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
דוגמה נוספת הוא המרכז להדמיית ביטחון בבריטניה (Defence Simulation Centre) (להלן- DSC .
), המתאם את כלל צורכי הסימולציה במערכת הביטחון הבריטיתDSC כולל את המרחב .
4 Modeling and Simulation Coordination Office.
| 226 | מאמן מפקדות רב-זרועי (ממר"ז) הווירטואלי לסימולציה, הוא מנהל ותומך בתוכנות ומספק ידע טכני ומומחיות ללקוחות במערכת הביטחון ולתעשיות, ומנהל קטלוג של מערכות סימולציה.
בצבא האוסטרלי מונחים תהליכי בניין הכוח בתחום הסימולציה על ידי מדריך הסימולציה של מערכת הביטחון משנת 2013 .
על פי מסמך זה, האחריות הכוללת לפיתוח מערכות סימולציה היא של סגן מפקד כוחות הביטחון.
הפיתוח לרמה הבין -זרועית נעשה בפיקוד המבצעים המשותפים, באחריות גורם התקשוב במפקדה האחראי למרכז לאימונים וסימולציה במערכת הביטחון האוסטרלית 5 ,.
גורם תקשוב זה אחראי לתיאום המאמץ הכללי לפיתוח סימולציות כתיבת מדיניות הסימולציה ודרישות ניהול הפיתוח, ולבחינת אפשרויות לשימוש חוזר במערכות סימולציה בכלל זרועות מערכת הביטחון.
מומלץ כי אג"ת, בשיתוף אמ"ץ, אגף התקשוב והזרועות, יוביל עבודת מטה שתבחן את המסגרת הארגונית המתאימה לניהול והפעלת מערכות סימולציה בצה"ל, זאת, בין היתר באמצעות בחינת הנעשה בגופים זרים דומים.
5 Australian Defence Simulation and Training.
| 227 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
הפיתוח והתפעול של ממר"ז משנת 2018 .
כאמור, עד שנת2017 נוהל פיתוח ממר"ז במסגרת תוכנית רב-שנתית מחייבת ומתוקצבת, וזאת על פי נוהל 10/1 .
של אג"ת מאז סיום תוכנית ממר"ז, סוף שנת 2017 , ועד מועד סיום הביקורת לא נקבעה תוכנית רב- שנתית ייעודית לממר"ז, ובכלל זה לא נקבעו לממר"ז לא תקציב ולא גורמים אחראים.
זאת אף שהממר"ז מוסיף לשמש מערכת מרכזית לאימון סימולטיבי, ונדרשים בו בין היתר השלמת תכולות, עדכונים בשל השתנות שדה הקרב והאויב והתאמות טכנולוגיות למערכות הזרועיות.
היעדר תוכנית ותקציב לממר"ז .
בסוף שנת 2017 הסתיים התקצוב שנקבע לתוכנית ממר"ז, ולא נקבע תקציב חדש.
במצב זה נעשה בשנים 2019-2018 פיתוח יכולות שהתבסס בעיקר על היתרות של תקציב ממר"ז מהשנים הקודמות ועל תקצוב הגופים המשתמשים בממר"ז, בסכום כולל של כשבעה מיליוני ש"ח.
מאחר שבאותה עת נעשה בכלל צה"ל תהליך רחב היקף של הסבת מערכות ממוכנות לארכיטקטורת המרשתת (האינטרנט) המבצעית ולענן6, וכן תוכננה קישוריות מאמנים, התמקד הפיתוח בממר"ז באותה עת בהתאמת התשתית הטכנולוגית שלו לאותם תהליכים ובתחזוקתה של תשתית זאת.
במאי 2020 התקיים דיון מצב (סטאטוס) בנוגע לממר"ז בראשות ראש אגף התקשוב.
בסיכום הדיון צוין כי במצב של משאבים חסרים (בשל הפסקת תקצוב ממר"ז משנת 2018) לצורכי פיתוח, תחזוקה וכוח אדם נוצר סיכון שממר"ז לא יוכל להישאר כשיר לאורך זמן.
עוד נכתב כי "הכשל הבירוקרטי" שבאי-קביעתה של תוכנית המשך "מהווה דבר בלתי נסבל".
ראש אגף התקשוב ציין בדיון כי התלות של צה"ל בממר"ז לצורך אימוני המפקדות היא מוחלטת; והנחה שם את מחלקת תכנון באגף התקשוב לתת מענה תקציבי להשלמת תכולות בממר"ז בהקשר המעבר לסביבת האינטרנט המבצעי, וזאת גם בהיעדר תוכנית רב-שנתית לממר"ז.
בינואר 2021 מסר ראש תוכנית ממר"זלמשרד מבקר המדינה כי לאחר שהסתיימה תוכנית ממר"ז ניסו אגף התקשוב ואמ"ץ כמה פעמים ליזום תוכנית המשך לממר"ז.
ואולם אג"ת לא הסדיר מקורות תקציביים לתוכנית כזאת משיקולים של סדרי עדיפות.
6 תוכנית "צה"ל רשתי" היא תוכנית אב תקשובית המשלבת מספר תוכניות רב-שנתיות והמאפשרת יכולות ותהליכים מבצעיים רב-זרועיים מבוססי לחימה רשתית והנגשת מידע מודיעיני עבור הדרג המערכתי והטקטי.
בין התוכניות המרכזיות כפי שהוגדרו בתוכנית "צה"ל רשתי" נכללו: "אינטרנט מבצעי" - רישות כלל מרחבי ומתארי הפעולה של צה"ל, על מנת לממש תהליכים מבצעיים ותומכי לחימה; ו"ענן צה"לי" - מתן מענה ארגוני וטכנולוגי אחוד למערכות תומכי הלחימה על ידי איחוד שירותים ומערכות ניהוליות זרועיות.
| 228 | מאמן מפקדות רב-זרועי (ממר"ז) בינואר 2021 , בעיצומה של הביקורת, הנחה ראש אג"ת כי אמ"ץ יהיה הדורש המבצעי של מערכת ממר"ז, וכי מובילת התוכנית תהיה מינהלת טרנספורמציה דיגיטלית (להל ן - ט"ד) באגף התקשוב.
בפברואר 2021 מסר ראש מחלקת תכנון באג"ת למשרד מבקר המדינה כי משנת2018 נושא ממר"ז אינו נדון באג"ת כתוכנית בפני עצמה, אלא במסגרת דיונים על תהליכי המעבר של צה"ל למרשתת המבצעית ועל קישוריות המאמנים, זאת במטרה לאחד משאבים ולצמצמם.
עוד מסר ראש מחלקת תכנון כי במסגרת זאת צריכה להיכתב תוכנית ייעודית לממר"ז, שיוגדרו בה המשאבים והמקורות התקציביים, התפוקות הנדרשות ומנגנוני הבקרה, אך תוכנית כזאת טרם נכתבה.
במצב זה מפותחות בממר"ז תכולות מעטות, שלא במסגרת ניהול מרכזי וללא ראייה מתכללת של תכולות ותקציבים.
עד מועד סיום הביקורת, יוני 2021 , טרם גיבשו אג"ת, אגף התקשוב ואמ"ץ, בשיתוף הזרועות, תוכנית ייעודית לממר"ז, הכוללת תכולות, משאבים ומקורות תקציביים.
במצב זה ממשיכים להצטבר פערים בפיתוח המערכת ובעדכוני דוקטרינות אויב (על כך ראו בהרחבה בפרק "מימוש תכולות בתוכנית ממר"ז").
ניהול התוכנית באגף התקשוב .
בשנת 2018 ,פורקה מחלקת אמל"ח באגף התקשוב, שבמסגרתה פעל ראש תוכנית ממר"ז שהיה קצין בשירות קבע, והוא פרש במועד זה משירות בצה"ל.
עם זאת, הוא המשיך לטפל בממר"ז כאזרח, וזאת במסגרת חברה שהקים וששימשה קבלן משנה של שתי חברות שזכו בשני מכרזי פרויקטים, כל אחת במכרז אחר, שכללו בין היתר תכולות פיתוח בממר"ז (להלן - החברה הפרטית).
ההתקשרות עם החברה הפרטית הייתה לשם גיבוש תוצרים הקשורים לקישוריות של ממר"ז ולהסבת התשתית הטכנולוגית שלו לארכיטקטורה חדשה.
למעשה, החברה הפרטית הייתה הגורם המוביל באגף התקשוב בפיתוח ממר"ז, כאשר בה בעת לא היה גורם צבאי באגף התקשוב שמופקד באופן ייעודי על הניהול של ממר"ז והפיקוח על המערכת.
נציגי אגף התקשוב מסרו למשרד מבקר המדינה במרץ 2021 כי בנסיבותאלו, האגף התקשה לקיים מנגנוני בקרה ומעקב ראויים.
עוד מסרו נציגי אגף התקשוב במרץ 2021 כי בתחילת אותה שנה ביצע אגף התקשוב הסדרה ארגונית במינהלת ט"ד: הוקם מדור ייעודי להובלת בניין הכוח בתחומי המאמנים והלמידה בצה"ל, ובכלל זה בנוגע לממר"ז, ובראשו הועמדה קצינה האחראית לטיפול בנושא זה, ובין היתר לניהול קשרי עבודה עם הדורש המבצעי ומשרד הביטחון.
לדבריהם, בכל הנוגע לתהליכים הנדסיים ולידע מקצועי לפיתוח ובניין כוח בנוגע לממר"ז עדיין קיימת תלות מוחלטת בגורם אזרחי, ואין כל גורם צה"לי המחזיק בידע כזה.
| 229 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
בביקורת עלה כי לאחר שהסתיימה תוכנית ממר"ז בשנת 2017 לא היה באגף התקשוב בעל תפקיד צבאי שאחראי לטיפול בממר"ז ובעל ידע במערכת זו.
משום כך לא ביצע אגף התקשוב בקרה ומעקב אפקטיביים בעניין פעילות החברה הפרטית שגיבשה את תוצרי ממר"ז.
מאחר שממר"ז קשור לליבת העיסוק המבצעי של צה"ל, מומלץ כי אג"ת, במסגרת גיבוש תוכנית רב-שנתית חדשה לממר"ז יקבע מנגנון ניהולי באגף התקשוב שירכז וישמור את הידע המקצועי הנצבר במסגרת התוכנית, כדי שלא תהיה תלות בעניין זה בגורם אזרחי.
עוד מומלץ כי אג"ת בשיתוף משרד הביטחון יבחן את הצורך בשילובו של מפא"ת כמלווה את התהליך, כפי שהוגדר מלכתחילה במסמך משימת פרויקט אב.
בניית תוכנית רב- שנתית ותקצובה יאפשר ו המשך הפעלת הממר"ז לרבות עדכון תכולות במידה ועולה הצורך.
| 230 | מאמן מפקדות רב-זרועי (ממר"ז) מימוש תכולות בתוכנית ממר"ז .
במסמך משימת פרויקט אב נקבעו התכולות שעל אגף התקשוב לנהל את פיתוחן בשנות תחולתה של תוכנית ממר"ז, לוחות הזמנים לפיתוח והמקורות התקציביים לכך.
בין התכולות שהוגדרו נכללים פיתוח ממשקים בין ממר"ז למערכות ממוכנות אחרות (קישוריות) - כדי לדמות את זרימת המידע כפי שהיא מבוצעת בתהליך המבצעי - וכן פיתוח רכיבי תוכנה ותכונות יישומיות (אפליקטיביות) שונות.
ממשקים למערכות זרועיות .
באוגוסט 2007 פרסם אגף התקשוב תגובה על בדיקת היתכנות לממר"ז.
בתגובה נכתב בין היתר כי אחת הדרישות העיקריות מממר"ז היא יכולת ביצוע תהליכי פו"ש שלמים ואינטגרליים בתוך המפקדות המתורגלות וביניהן לבין מפקדות אחרות.
עוד צוין בתגובה כי ממר"ז יאפשר אימון המביא לידי ביטוי את כלל מערכי הצבא: המערך היבשתי, המערך האווירי, המערך הימי ומערכים משלימים וכן את מפקדות הפיקודים המרחביים - כולל פקע"ר.
על פי מסמך משימת פרויקט אב, האחריות למימוש התכולות הנוגעות לקישוריות בין ממר"ז לבין מערכות זרועיות היא כדלהלן: מימוש התכולות בצד של ממר"ז יהיה באחריות אגף התקשוב ועל בסיס תקציב מטכ"לי, ומימוש התכולות בצד הזרועות יהיה באחריות ובתקצוב של הזרועות.
במסמך גם נקבע כי לגבי כל תכולת פיתוח של קישוריות כאמור תופץ משימת פרויקט ייעודית הכוללת פירוט של הסיכומים בין אגף התקשוב לבין הזרוע הרלוונטית.
בביקורת נמצא כי אגף התקשוב לא הפיץ משימות פרויקט ייעודיות לגבי אף אחת מתכולות הקישוריות.
בהקשר זה מסר ראש תוכנית ממר"ז למשרד מבקר המדינה ביוני 2021 כי במנגנון הניהולי שנקבע לממר"ז לא נקבעה יכולת אכיפה, דבר שגרם לכך שאגף התקשוב היה תלוי ברצונן הטוב של הזרועות לקדם את יצירת הממשקים למערכות שלהן.
ראש התוכנית הוסיף כי מדובר ב"סימפטום חוזר", וכי על פי רוב הזרועות מעדיפות לקדם יכולות מבצעיות שלהן על פני קידום יכולות אימון, ובפרט שהן יכולות מבצעיות רב -זרועיות, ובהתאם לכך הקשב שנתנו ל קידום ממר"ז לא היה מספק.
אמנם בפועל כל הזרועות והמפקדות הראשיות משתתפות בתרגילים מבוססי ממר"ז, אולם היעדר קישוריות בין ממר"ז לבין חלק מהמערכות של הזרועות ו המפקדות הראשיות אינו מאפשר לממש את אחת הדרישות העיקריות שבבסיס תכנית ממר"ז שהינה היכולת לבצע תהליכי פו"ש שלמים בתוך המפקדות המתורגלות וביניהן לבין מפקדות אחרות.
| 231 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
משרד מבקר המדינה בדק את מצב הפיתוח של ארבעה מהממשקים 7 בין ממר"ז למערכות ממוכנות אחרות אשר לוחות הזמנים לפיתוחם נקבעו במשימת פרויקט אב.
להלן פירוט לוחות הזמנים שנקבעו: חיל האוויר .
ממשק ממר"ז-חיל הא וויר על פי מסמך משימת פרויקט אב משנת 2013 , הממשק ממר"ז-חיל האוויר תוכנן להיות מפותח עד שנת 2015 ואולם בפועל, על אף שחיל האוויר הקצה תקציב ייעודי לנושא, הממשק לא פותח במועד שתוכנן ועד למועד סיום הביקורת לא הופעל בתרגילים רב-זרועיים.
בשנת 2014 החליט חיל האוויר להקים מערכת אימון חילית עצמאית בחיבור לתוכנית ממר"ז ובשותפות משאבים עמה.
במסגרת תוכנית זו הוציא חיל האוויר דמ"ץ באפריל 2015 לפיתוח ממשק דו-כיווני ממר"ז -חיל האוויר , שהוא אותו ממשק שתוכנן כחלק מתכולות ממר"ז.
במאי 2021 מסר ראש תוכנית ממר"ז למשרד מבקר המדינה כי לא זכור לו שממשק ממר"ז-חיל האוויר נכלל בתוכנית ממר"ז.
בביקורת נמצא כי אגף התקשוב לא הוציא מסמך משימת פרויקט ייעודית לפיתוח ממשק ממר"ז-חיל האוויר, שהוא חלק מתכולות ממר"ז, ולא הגדיר עם חיל האוויר את חלוקת תחומי האחריות ביניהם לפיתוח ממשק זה.
בדמ"ץ של חיל האוויר צוין בין היתר כי הקצאת הכספים הנדרשת מחיל האוויר ומאגף התקשוב עדיין לא סוכמה ביניהם.
במסמך משימת פרויקט אב נכלל פיתוח ממשק ממר"ז-חיל האוויר בתכולות המתוקצבות של תוכנית ממר"ז.
בפועל הוסיף חיל האוויר ממקורותיו סכום של 12 מיליון ש"ח לתקציב ממר"ז לשם פיתוח זה.
בעניין זה מסר ראש תוכנית ממר"ז למשרד מבקר המדינה במאי 2021 כי חיל האוויר הוא שמימן את ממשק ממר"ז-חיל האוויר, משום שהממשק נכלל בתוכנית המאמן שלו.
מכיוון שאגף התקשוב לא הוציא משימת פרויקט ייעודית, לא נקבעה חלוקת המקורות הכס פיים בינו לבין חיל האוויר בקשר לפיתוח ממשק ממר"ז -חיל האוויר.
המקורות הכספיים לפיתוח ממשק זה גם לא הוסדרו במסמך אחר של אגף התקשוב.
7 לגבי הממשקים האחרים לא עלו אינדיקציות בביקורת לפעריםמשמעותיים ולפיכך הם לא נכללו בביקורת.
| 232 | מאמן מפקדות רב-זרועי (ממר"ז) בהיעדר תיעוד של אגף התקשוב לגבי עלויותיה בפועל של כל תכולה בתוכנית (על כך ראו בפרק "תוכנית ממר"ז לשנים 2017-2013 "), לא ניתן לדעת מה היה חלקו של אגף התקשוב בעלות פיתוח הממשק ממר"ז -חיל האוויר, ככל שהשתתף.
כאמור, בשנת 2015 הוציא חיל האוויר דמ"ץ לפיתוח ממשק ממר"ז-חיל האוויר וקבע כי פיתוח הממשק יושלם עד לינואר 2019 .
)(יכולת אימון מלאה במצגת של אגף התקשוב שהוצגה בבית הספר לפו"ש ביולי 2017 צוין כי הממשק ממר"ז-חיל האוויר פותח במסגרת פיתוח המאמן של חיל האוויר.
בביקורת עלה כי שלא בהתאם למצגת שאגף התקשוב הציג בשנת 2017 , שלפיה פיתוח הממשק ממר"ז-חיל האוויר בוצע, ואף שחיל האוויר קבע כי ישלים את פיתוח הממשק עד לינואר 2019 - בפועל פיתוח הממשק לאהושלם עד מועד סיום הביקורת.
משנת 2015 ועד סוף שנת2018 נוהל פיתוחו של ממשק ממר"ז-חיל האוויר במסגרת תוכנית המאמן של חיל האוויר, באחריותו הכוללת של אגף התקשוב כמנהל תוכנית ממר"ז.
פיתוחו של ממשק זה לא הושלם עד מועד סיום הביקורת, אף על פי שאגף התקשוב ציין לפני בית הספר לפו"ש ביולי 2017 .
כי פיתוח הממשק בוצע פיתוח הממשק ממר"ז -חיל האוויר שבתוכנית המאמן של חיל האוויר היה אמור להתנהל כפרויקט ייעודי בתוך תוכנית ממר"ז.
עלה כי חיל האוויר החליט משיקוליו לא להשלים את פיתוח הממשק במלואו ומשכך השלמת פיתוחו של הממשק, שהוגדר במשימת פרויקט אב כצורך רב-זרועי, לא מומשה.
מן המסמכים ומן השיחות עלה כי אגף התקשוב לא הפעיל פיקוח ובקרה מספקים על קידום ממשק ממר"ז-חיל האוויר על ידי חיל האוויר - לא בשנים שבהן הייתה תוכנית ממר"ז תקפה ולא משנת 2018 .
ממשק ממר"ז-מערכת ייעודית מסוימת בחיל האוויר במועד סיום הביקורת, יוני 2021 , טרם פותח ממשק ממר"ז-מערכת ייעודית מסוימת.
אגף התקשוב לא הוציא מסמך משימת פרויקט ייעודי שיגדיר את הגורמים האחראים לפיתוח זה, ובשל מחלוקת בנושא זה בין אגף התקשוב לחיל האוויר, לא הוחל בפיתוח הממשק.
| 233 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
חיל הים: ממשק ממר"ז-חיל הים .
על פי מסמך משימת פרויקט אב, ממשק ממר"ז-חיל הים תוכנן להתבצע עד שנת 2014.
בדצמבר2016 ציין אגף התקשוב כי הקישוריות לחיל הים מתוכננת לשנת2017 , בין היתר בשל חוסר בשלות של חיל הים.
ציין אגף התקשוב כי הממשק יפותח עד סוף השנה ביולי 2018 ציין אגף התקשוב כי מומשה יכולת ראשונית בממשק ממר"ז-חיל הים, והוסיף כי נדרש לשפר את האימון המשותף עם חיל הים על ידי הטמעת ממשק זה.
במסמך של אגף התקשוב מספטמבר 2018 צוין כי הממשק בין חיל הים לממר"ז פועל ונמצא בתהליכי מבצוע.
בפברואר 2021 מסר ראש תוכנית ממר"ז למשרד מבקר המדינה כי לא ניתן לממש אימון באמצעות ממשק ממר"ז-חיל הים, בשל פערי קישוריות בין המערכות שבחיל הים.
עלה כי עד למועד סיום הביקורת, יוני 2021 , הממשק ממר"ז-חיל הים לא פעל כנדרש, הגם שאגף התקשוב ציין בפני אמ"ץ בספטמבר 2018 .
כי הממשק עובד עד סיום הביקורת, בשל אי-מימוש הקישוריות בין ממר"ז למערכות חיל הים, תרגילים רב- זרועיים מבוצעים ללא סימולציה ממוחשבת של הזירה הימית, אלא הדמיה באופן ידני על ידי מינהלת התרגילים של חיל הים.
יצוין כי בתחילת שנת 2021 , במהלך הביקורת, סיכם אגף התקשוב עם חיל הים על פתרון ביניים לשם שילובו באימון הרב-זרועי באמצעות ממר"ז.
פקע"ר: ממשק ממר"ז-פקע"ר .
במסמך דמ"ץ ממר"ז נקבע כי נדרש לפתח יכולת דימוי אירועים בעורף, ובכלל זה דיווח על נזקים עקב ירי תלול מסלול, פעולות טרור, תאונות ואסונות טבע.
לפי מסמך משימת פרויקט אב, החיבור של ממר"ז למערכת של פקע"ר תוכנן להתבצע בשנת 2017.
עד לסיום הביקורת לא מומשה הקישוריות ממר"ז-פקע"ר.
להלן הפרטים: במצגת של אג ף התקשוב מיולי 2017 הוצג פיתוח ממשק ממר"ז -פקע"ר כחלק מהתכולות המרכזיות שנדרש לפתח בשנת העבודה 2018 .
במסמך של האגף מיולי2018 נכתב כי פיתוח הממשק בין ממר"ז לפקע"ר נמצא בהתנעה ומיועד להתממש בשנת 2019 , וכי אחד היעדים המרכזיים לשנת 2019 הוא שיפור אימון היבטי העורף על ידי פיתוח הממשק האמור והטמעתו.
| 234 | מאמן מפקדות רב-זרועי (ממר"ז) במסמך של אגף התקשוב מספטמבר 2018 שנמסר לראש חטיבת תוה"ד באמ"ץ צוין כי הקישוריות של ממר"ז לפקע"ר נמצאת בתהליך אפיון.
במסמך של אמ"ץ-תוה"ד בנושא פיתוח יכולות אימון רב -זרועיות ותכולות ממר"ז לשנת 2019 צוין כי פיתוח הממשק הנדרש לשם ייצוג העורף מתוכנן לשנת 2019.
בדצמבר2020 מסרו נציגי פקע"ר למשרד מבקר המדינה כי עד לסוף שנת2018 ואפילו תחילת שנת 2019 הם כלל לא שמעו על ממר"ז ולא זומנו לדיונים בנושא זה.
לדבריהם, הנושא הוצג לפניהם רק במסגרת דיוני צוות בתוכנית רב-שנתית בנושא מאמנ ים במחצית הראשונה של שנת 2019 .
, שהם השתתפו בהם במאי 2021 מסר מפקד איתמ"רשבבית הספר לפו"ש למשרד מבקר המדינה כי בתרגיל רב- זרועי חשוב לייצר תמונה שלמה של הנעשה בעורף, ולשם כך נדרשים מינהלת הכוללת כוח אדם רב, תיאומים טלפוניים, העברת נתונים ידנית וקשב רב, וקי ים חשש מתמיד לטעויות ולתקלות.
כל אלו יכולים להיפתר באמצעות יצירת ממשק ממר"ז-פקע"ר .
אגף התקשוב הציג לאמ"ץ תמונת מצב, ולפיה פיתוח ממשק ממר"ז-פקע"ר מתקדם, אולם פקע"ר לא הכיר את ממר"ז עד לתחילת 2019 .
סבבי הלחימה האחרונים, ממלחמת לבנון השנייה ואילך, המחישו אתהפיכתו של העורף לחזית לחימה, בשל היותו מצוי תחת ירי תלול מסלול נרחב ובלתי פוסק.
אי -מימוש הממשק בין ממר"ז לפקע"ר אינו עולה בקנה אחד עם עיקר הצורך המבצעי כפי שהוגדר על ידי ראש חטיבת תוה"ד ביציאה לדרך של תוכנית ממר"ז - שילוב פקע"ר באופן ממוכן באימון המפקדות - ואינו תואם את צורכי התרגול בעת הנוכחית.
✰ במועד סיום הביקורת טרם הסתיים פיתוחם של ארבעה מהממשקים שתוכננו בין ממר"ז למערכות הזרועיות.
זאת הן בשל ליקויים בניהול הפיתוח והן מאחר שתחולתה של תוכנית ממר"ז הסתיימה בסוף שנת 2017 .
, ומאז התוכנית לא חודשה עוד עלה כי אגף התקשוב לא הוציא משימת פרויקט ייעודית לאף אחד מן הממשקים למערכות הזרועיות שתוכננו במסמך משימת פרויקט אב, ולא קבע מהי חלוקת המימון בינו לבין הזרועות בקשר לפיתוח הממשקים השונים.
היעדר ממשקים של ממר"ז עם מערכות זרועיות גורם לפגיעה ביעילות המושגת באימון הרב-זרועי באמצעות ממר"ז.
מומלץ כי במסגרת גיבוש תוכנית רב-שנתית חדשה לממר"ז, על ידי אג"ת, בשיתוף אמ"ץ, אגף התקשוב והזרועות, תיבחן השלמת הממשקים של הממר"ז מול זרועות האוויר, הים והיבשה ופקע"ר, אם כתוכנית בפני עצמה ואם במסגרת תוכנית אחרת שעניינה האימון הרב-זרועי.
מומלץ לקבוע בתוכנית זאת תכולות, מקורות תקציביים, לוחות זמנים ואבני דרך ומנגנוני ניהול ובקרה.
| 235 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
כן מומלץ שבתוכנית ההמשך לגבי ממר"ז יקבע אג"ת מנגנון ניהול שיבטיח שהזרועות משלימות את הפיתוחים הנדרשים מהן.
רכיבי תוכנה ותכונות יישומיות (אפליקטיביות) .
)מודל אוטומטי (אוטומציה בתגובה על בדיקת ההיתכנות שנעשתה בשנת 2009 לגבי ממר"ז כחלק משלבי היישום שמצוינים בנוהל 10/1 , צוין כי עדיף לזהות מקרים שבהם ניתן להמיר חלק מהגורמים המסייעים למתורגלים לדימוי ממוכן.
על פי מסמך של אג"ת, האוטומציה המתוכננת בממר"ז הייתה אמורה לחסוך כחצי מימי המילואים של כוח האדם המייצג את הכוחות בשטח באימוני המפקדות.
בשנים 2015-2013 תוכננה להתבצע במסגרת פרויקט ממר"ז אוטומציה של כוחות היבשה של צה"ל.
במסמך של אגף התקשוב מיולי 2017 , לקראת סיום תוכנית ממר"ז, צוין כי פיתוח המודל האוטומטי בוצע חלקית ויושלם עד שנת 2018 .
, בהתאם לסולם העדיפות שייקבע ולתקצוב לאחר תום תוכנית ממר"ז ומשלא נקבעה תוכנית המשך הכוללת תקציבים, הציף אגף התקשוב את הפערים במודל האוטומטי במסמך מספטמבר 2018 והצביע על הצורך בהמשך פיתוח דוקטרינות (תורות לחימה) לצורך האוטומציה.
עוד צוין במסמך כי כלקח מתרגילים שהתקיימו, נדרש פיתוח מואץ בממר"ז של דימוי כוחותינו.
בביקורת נמצא כי פיתוח המודל האוטומטי הושלם בנוגע לדרג מסוים ולא הושלם בנוגע לדרגים אחרים.
מאחר שכאמור לא נקבעה תוכנית המשך לממר"ז משנת 2018 ואילך הכוללת תקציבים, הפערים בנוגע למודל האוטומטי שבו ועלו גם בשנים שלאחר תום תוכנית ממר"ז.
לגבי ההשפעות של אי -השלמת תכולה זאת, מסר ראש תוכנית ממר"ז למשרד מבקר המדינה כי בהיעדר המודל האוטומטי נפגעת איכות האימון.
זאת ועוד, כאמור, בהמלצתו על אישור תוכנית ממר"ז צפה אג"ת חיסכון בעלויות בעקבות פיתוח רכיבי המודל האוטומטי.
בביקורת עלה כי לא נעשתה בחינה של החיסכון בעלויות בעקבות הפיתוח של תכולה זאת, ולא ניתן לקבוע אם הושג חיסכון, שכן האוטומציה שתוכננה טרם הושלמה במלואה.
| 236 | מאמן מפקדות רב-זרועי (ממר"ז) 2.
יכולת תחקור מתקדמת התנאי לשיפור כשירות המפקדות באמצעות התרגול הוא ביצוע תחקיר לשם למידה והפקת לקחים מהתרגיל והטמעת לקחים אלו.
מכאן החשיבות הרבה של התחקיר כחלק בלתי נפרד מהתרגול.
כך, בפברואר 2017 ציין סגן הרמטכ"ל כי אימון המשלב סימולציה מאפשר בין היתר יכולות תחקור מתקדמות, ששיטות אימון אחרות אינן מאפשרות.
בתפיסת ההדרכה על בסיס מדמים (סימולטורים) משנת 2017 נכתב כי אחת התפוקות המרכזיות מהשימוש בסימולציה היא טיוב יכולות התחקור.
גם הרמטכ"ל הדגיש במסמך הכוונת האימונים המטכ"לי לשנת העבודה 2021-2020 את חשיבות ההקפדה על מעגל הלמידה השלם.
הרמטכ"ל ציין באותו מסמך כי האפקטיביות של אימון נבחנת בין היתר על פי עומק תהליך הפקת הלקחים והתובנות שבסופו.
כלי התחקור שהיו קיימים במערכת הסימולציה הקודמת תמכו במידה בסיסית בלבד בפעילות צוותי התחקור ומינהלות התרגילים.
לכן נקבע בדמ"ץ ממר"ז כי יש לפתח כלי תחקור והפקת לקחים מתקדמים, שיתעדו את כלל הפעולות שביצע המתורגל במהלך התרגיל ואת הפעולות שבוצעו בתגובה על הפקודות שנתן.
במסמך משימת פרויקט אב נקבע כי יפותחו יכולות תחקור המאפשרות השוואה ממוכנת בין תמונת המצב המשתקפת בסימולציה לבין תמונת המצב המשתקפת במערכות הזרועיות.
עד למועד סיום הביקורת לא פותחה בממר"ז יכולת תחקור המאפשרת השוואה ממוכנת בין תמונת המצב בסימולציה לבין תמונת המצב במערכות הזרועיות.
להלן פירוט: במסמך של אגף התקשוב מינואר 2019 צוין כי אף שפיתוח כלי תחקור מתקדמים והנגשתם למפקדים נכלל בתכולות של ממר"ז, יכולת התחקור של אימוני המפקדות ויכולת הפקת הלקחים מאימונים אלה לוקות בחסר.
במסמך של אגף התקשוב מדצמבר 2019 צוין כי יכולת התחקור אופיינה אך לא מומשה, וכי קיימים פערים טכניים בנושא זה.
ראש תוכנית ממר"ז מסר למשרד מבקר המדינה כי ככל שהאימון מורכב יותר, נדרשות יכולות תחקור מורכבות ו"חכמות" יותר, ובכלל זה השוואת נתונים באופן ממוחשב הן מממר"ז והן מהמערכות הזרועיות.
יכולות כאלה עדיין אינן קיימות בממר"ז.
ראש התוכנית הוסיף כי בשל אי-השלמת פיתוח יכולות תחקור חכמות, לא ניתן לתחקר את החלטות המתורגל ולעמוד על החולשות שהיו בהן.
בית הספר לפו"ש מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2021 כי יכולות התחקור של ממר"ז הן מיושנות ביותר ואינן מאפשרות תחקור חכם.
יתרה מכך, התחקור מחייב הסתייעות בתומכים מהתעשייה, ואינו יכול להיעשות עצמאית על ידי המתורגלים.
| 237 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
היעדרה של יכולת תחקור מתקדמת בממר"ז אינ ו עולה בקנה אחד עם מידת החשיבות שמקנים הרמטכ"ל וסגן הרמטכ"ל לשילוב סימולציה באימונים לשם שיפור יכולות התחקור.
כמו כן, היעדרה של יכולת תחקור כאמור גורם לכך שלא ניתן לעמוד באופן מיטבי על תפקודו של המתורגל, ועקב כך עלולה להיפגע יעילות התרגיל והפקת הלקחים ממנו שמטרתה להביא לשיפור הכשירות.
מומלץ שאמ"ץ כדורש המבצעי, בשיתוף אגף התקשוב, יוודא כי תושלם בממר"ז יכולת התחקור שאליה כיוון בתחילת הדרך, קרי, יכולת תחקור השוואתי בין ממר"ז לבין המערכות הזרועיות.
| 238 | מאמן מפקדות רב-זרועי (ממר"ז) דימוי שדה הקרב השלם על בסיס ממר"ז .
במאי 2020 עמד הרמטכ"ל על החשיבות של אימונים מדמי מציאות כלבנת יסוד במוכנות הכוחות.
הרמטכ"ל קבע כי יש ליצור בתרגילים מציאות הקרובה ככל הניתן לשדה הקרב "העכשווי והמתהווה".
החשיבות של אימון מדמה מציאות הודגשה גם על ידי בית הספר לפו"ש.
באפריל 2021 מסר בית הספר לפו"ש למשרד מבקר המדינה כי התרחישים בתרגיל המוזנים במערכת ממר"ז נבנים בהתאם לתרחיש הייחוס ובהתבסס על תהליכי למידה מעמיקים המתקיימים עם המפ קדה הכללית וכלל המפקדות הראשיות.
בית הספר הוסיף כי האימונים על בסיס מערכת ממר"ז השפיעו על החשיבה האופרטיבית שבבסיס התוכניות המבצעיות .
מודל הוא רכיב תוכנה המדמה במהלך סימולציה את פעילותן הדינמית של יחידות.
במשימת פרויקט אב נכתב כי לצורך ייצוג כלל המרכיבים והתהליכים המתרחשים בשדה הקרב נדרש עדכון מודלים קיימים והשלמת מודלים חסרים בהתאם להתפתחות תורות הלחימה ואמצעי הלחימה בצה"ל ובצבאות האויב.
בדיון בנושא הצגת תוכנית רב-שנתית ורב -זרועית בנושא המדמים שהתקיים בפברואר 2017 ציין סגן הרמטכ"ל כי נדרש שיפור הריאליזם באימונים ודימוי נכון יותר של שדה הקרב העתידי.
במסמך בנושא תוכנית פיתוח ממר"ז מינואר 2019 עמד אמ"ץ על הפער ההולך וגדל בין יכולות הדימוי הנדרשות בממר"ז לבין יכולות הדימוי הקיימות בו, וציין כי בסוף שנת 2021 כבר יסבול האימון מפער מבצעי מהותי.
חטיבת תוה"ד מסרה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2020 כי ממר"ז אינו מייצג באופן מלא את השינויים שחלים בשדה הקרב ואת כלל ממדי הלחימה.
חטיבת תוה"ד הוסיפה כי לדעתה, הסיבה לכך היא אי-חידוש תוכנית הפיתוח בהתאם לנוהל 10/1 .
במצב זה לא נקבעו מחדש דורש מבצעי וסולם עדיפות ברור לפיתוח תכולות, ולכן כל גורם מקדם את פיתוח התכולות בהתאם לאינטרסים הצרים שלו.
עקב כך הפערים במערכת ממר"ז הולכים וגדלים, והמערכת אינה מצליחה לדמות את הסביבה המבצעית באופן שלם.
בביקורת עלה כי מאז נפסק תקצוב תוכנית ממר"ז והיא הפסיקה להתנהל לפי נוהל 10/1 ,ועד מועד סיום הביקורת, לא חלו שיפורים משמעותיים בתחום דימוי האויב בממר"ז למרות השינויים שחלו בתחום זה במציאות.
| 239 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
על אף ההבנה בקרב הדרג הבכיר בצה"ל כי באמצעות פיתוח ועדכונים תדירים של דוקטרינות ויכולות בממר"ז ניתן להבטיח את הדימוי הריאלי של כוחותינו וכוחות האויב, עלה בביקורת כי קיימים פערים בתחום זה אשר פוגעים ביכולת המערכת לדמות את הסביבה המבצעית כנדרש, ועקב כך נפגעים יעילות התרגול והשיפור המבצעי שאפשר להשיג באמצעותו.
כדי שממר"ז ישמר את ייעודו ככלי סימולטיבי לאימון רב-זרועי של המפקדות הראשיות בצה"ל, עליו לדמות עד כמה שניתן את המציאות שבה ייתקל המתורגל בשדה הקרב.
לשם כך מומלץ כי אג"ת יוביל עבודת מטה, בהשתתפות אמ"ץ, אגף התקשוב והזרועות, שתהיה בה התייחסות לצורך בקביעת מנגנון ניהולי ותקצובי אשר יבטיח עדכון תדיר של המערכת בהתאם לשינויים החלים בין היתר באופי הלחימה וביכולותיו של האויב.
בתגובתו מאוקטובר 2021 על טיוטת דוח הביקורת מסר צה"ל כי יבחן את הממצאים ויפעל לתיקון הפערים שצוינו בדוח.
| 240 | מאמן מפקדות רב-זרועי (ממר"ז) סיכום .
לממר"ז יש חשיבות רבה בתרגול רב-זרועי של המפקדות הראשיות בצה"ל.
בשל היותו מערכת סימולציה המקושרת למערכות שלהן, הוא מדמה את סביבת העבודה שבה הן עובדות במצב שגרה ובמצב בחירום.
בין השנים 2014 ועד 2020 בוצעו בצה"ל עשרות אימוני מפקדות, כולם באמצעות הממר"ז.
בביקורת עלו ליקויים ביישום תוכנית ממר"ז לשנים 2017-2013 , הן מבחינת ניהול התכנית והן מבחינת מימוש תכולות בתכנית.
עוד נמצא כי משנת 2018 לא נקבעה תוכנית המשך לממר"ז הכוללת תקציבים וגורמים אחראים, דבר הגורם לקשיים ניכרים בהמשך הפיתוח של ממר"ז.
אי-השלמתם של חלק מהממשקים שבין ממר"ז למערכות הזרועיות אשר נקבעו בתוכנית ממר"ז וכן אי-השלמתו של המודל האוטומטי, פוגעים בשלמות וביעילות של התרגול הרב - זרועי.
מומלץ כי אג"ת יוביל עבודת מטה, בשיתוף אמ"ץ, אגף התקשוב והזרועות, לצורך גיבוש תוכנית רב -שנתית ח דשה לממר"ז , שבה ייקבע בין היתר מנגנון ניהול יעיל שיבטיח שהזרועות משלימות את הפיתוחים הנדרשים מהן.
עוד מומלץ כי באותה תוכנית ייקבע מנגנון שימור ידע באגף התקשוב, כדי שיהיה ניתן להשתמש בידע גם בפרויקטים תקשוביים מורכבים וארוכי טווח אחרים בצה"ל ולהבטיח רציפות מקצועית באגף התקשוב בטיפול באותם פרויקטים גם בהינתן חילופי בעלי תפקידים.
סמכויות השפיטה בישראל נתונות בידי הרשות השופטת, אשר מורכבת ממערכת בתי המשפט, ובראשה בית המשפט העליון.
מערכת בתי המשפט כוללת, בין היתר, את בתי המשפט המחוזיים, את בתי משפט השלום ואת בתי הדין לעבודה.
הנהלת בתי המשפט (להלן - הב"ה) מסייעת לדרג השיפוטי והמינהלי בבתי המשפט ותומכת בו.
בראשה עומד מְנהל בתי המשפט.
לפי תקנות בתי המשפט (מזכירּות בבתי משפט ובבתי דין לעבודה), התשס"ה-2004 (להלן - תקנות בתי המשפט), במזכירּות בתי המשפט (להלן - המזכירּות או מזכירּות בית המשפט) מתנהל הרישום של העניינים המובאים בפני בית המשפט.
על המזכירּות להחזיק בתיק בית המשפט, שיכיל את כל מסמכי התיק, לרבות מוצגים, פרוטוקולים והחלטות.
הב"ה פועלת במתח מובנה בין שמירת עצמאות השפיטה של הרשות השופטת ובין ייעול התהליכים המינהליים המתקיימים אגב הליך השפיטה.
מתח זה נובע מכך שלעיתים הסדרת תהליכי עבודה מינהליים פוגעת במידה מסוימת בעצמאות השופט.