HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תוואי המסילה המתוכננת עבר בתחום שבין הרחובות שדרות רבין, רנה קאסן וכביש 431 בראשון לציון (המתחם).
בשנים 2008 - 2007 ביצעה חברה קבלנית מסוימת עבודות עפר ל הנחת המסילה.
במרץ 2008 התקשרה החברה הקבלנית עם חברה אחרת (החברה) לצורך פינוי עודפי העפר ופסולת הבניין שנוצרו במהלך העבודות.
החברה מתמחה בפינוי פסולת בניין ועודפי עפר לאתרי פסולת מורשים ובמכירתם6.
:)להלן מפת האזור ובה מסומן המתחם (תחום בקו עבה .
היתרים שנתנה העירייה לחברה .
הועלה כי החברה פעלה במתחם לניפוי ולפינוי של עודפי עפר כבר מאוקטובר 2007 , ורק במרץ 2008 היא פנתה למינהל תכנון והנדסה בעירייה בבקשה לקבל היתר לפנות 12,000 מ"ק של עפר.
העירייה נתנה לחברה היתר לפעול בתחום זכויות הדרך של מסילת הרכבת7 למשך חודש יים - ממרץ עד מאי 2008 .
ביוני 2008 ביקשה החברה מהעירייה לחדש את ההיתר, הפעם להוצאת 45,000 מ"ק של עודפי עפר מהמתחם, ובקשתה אושרה לשלושה חודשים - עד ספטמבר 2008 .
בדצמבר 2008 חידשה העירייה בשלישית את ההיתר, עד למרץ 2009 , גם הפעם לפינוי 45,000 מ"ק של עודפי עפר.
על ההיתרים חתמו מהנדסת העיר דאז, מנהל אגף תכנון כבישים ותנועה ומנהל החברה העירונית לביטחון וסדר ציבורי (להלן - .
באי כוחה של החברה קיבלו את טיוטת הביקורת להתייחסות אך בחרו שלא להגיב לממצאים 7 רצועה ברוחב של60 .
מטר מכל צד של המסילה רשות מקרקעי ישראל 1785 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - כריית חול בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 )החברה העירונית לביטחון8 .
יודגש כי לא מדובר בהיתר בנייה, אלא בהיתר שניתן מכוח נוהל עבודה של העירייה שנגזר מחוק עזר שלה9.
ההיתרים קצרי הטווח שנתנה העירייה מלמדים על כוונתה לאשר את העבודות לטווח קצר בלבד ועל רצונה לבצע במתחם בדיקות בתכיפות גבוהה.
אולם העירייה חידשה את ההיתר השלישי בלי לברר את נפח עודפי העפר שיש לפנות10.
כשבועיים לאחר מתן ההיתר השלישי התברר לעירייה כי יש צורך בהרשאה של רמ"י , שמנהלת את המקרקעין, לביצוע פעילות במתחם, ועקב כך היא הקפיאה את ההיתר שנתנה והפנתה את החברה לרמ"י.
העירייה ניהלה אפוא מו"מ עם החברה ונתנה לה היתרים לעבוד, בלי שזו הציגה לה מסמך כלשהו לגבי זכותה להשתמש במקרקעי ישראל.
בינואר 2008 קיימומפקח מרמ"י האחראי לנפה11 הכוללת את תחום העירייה (להלן- מפקח א') ומפקח מהסיירת הירוקה12 לראשונה סיור במתחם וגילו כי מתבצעות בו עבודות לפינוי עודפי העפר.
נציג החברה הציג לפניהם את האישור שקיבל מהעירייה.
מאחר שהעבודות לא תואמו עם רמ"י, כנדרש לגבי מקרקעי ישראל, הורה מפקח א' על הפסקתן ועל פינוי הציוד מהמתחם.
ואולם לאחר התייעצות עם ראש מחלקת פיקוח במחוז המרכז של רמ"י דאז, מר אהוד גבריאלי (להלן - הממונה המחוזי דאז13), התיר מפקחא' לחברה להמשיך בעבודות.
על הממונה המחוזי דאז היה לחייב את החברה לבקש הרשאה מרמ"י לשימוש במקרקעי ישראל (ההרשאה כרוכה בתשלום), אך הוא לא עשה זאת.
כמו כן בדוח שכתב מפקח א' בעקבות סיור זה צוין כי הנציג של החברה במתחם "נתפס ליד מעוין שורק".
מדובר באתר בתחום שיפוטה של העירייה שבו נעשתה במשך שנים כריית חול בכמויות גדולות מאוד שלא כדין, והדבר היה אמור לה יות אות אזהרה למפקח א' לגבי העתיד להתרחש במתחם.
8 החברה העירונית לביטחון אחראית לנושא כריית החול והובלתו בשטח שיפוטה של העירייה; על פי נוהלי העירייה, מהנדס העיר אחראי למדידת הכמויות של העפר.
9 חוק עזר לראשון לציון (שמירת הסדר והניקיון), התשמ"ט- 1988 .
10 בראשית ינואר 2009 ציינה החברה לפני רמ"י כי מדובר ב - 38,000 מ"ק של עפר המיועדים לפינוי, שהם כ-85% מהנפח כפי שמסרה לעירייה; גם חצי שנה לפני כן נקבה החברה באותה כמות.
11 מרחבי השמירה של רמ"י מחולקים לנפות.
כל מפקח מופקד על נפה או על כמה נפות, ומדי פעם מתחלפים המפקחים בנפות שבאחריותם.
12 מפקחי הסיירת הירוקה נותנים שירותים למשרדי ממשלה אחדים והם הוסמכו בידי משרדים אלה לפעול על פי הסמכויות שיש למפקחים באותם משרדים.
13 מר גבריאלי מושעה מתפקידו מיוני 2012 (ללא קשר לאירועים המפורטים בדוח זה), וממועד זה משמש סגנו בתפקיד הממונה על המפקחים (בפועל).
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - כריית חול בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
הרשאהראשונה שנתנה רמ"י לחברה .
ככלל, לפני שרמ"י נותנת הרשאה לכרייה או לטיפול בעודפי עפר היא מקבלת חוות דעת של גאולוג מטעם המפקח על המכרות (ממשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים) בעניין סוג המחצב; היא בודקת, בהתבסס על תכנית מדידה, את כמויות העפר שייכרה או יפונה; והיא מחשבת את התמלוגים שישולמו למדינה ממכפלת המקדם של סוג המחצב בנפחו.
בינואר 2009 מסר מפקחא' לחברה מסמך הרשאה, שלפיו היא רשאית לפעול במתחם במשך שבעה חודשים, עד סוף יולי אותה שנה.
במסמך ההרשא ה ציין המפקח כי קיבל מפת מדידה ודוח של נציג ה מפקח על המכרות בנוגע לסוג החומר שיפונה, וכי החברה שילמה לרמ"י תמלוגים בסך של כ- 328,000 .
ש"ח עבור המשאב הן בהרשאה של רמ"י והן בדוח של נציג המפקח על המכרות (שבו לא פורטה כמות החומר שיפונה) נקבע כי השטח שבו מותר לחברה לפעול הוא "בתחום ההפקעה של הרכבת".
נוסף על כך בהרשאה של רמ"י נקבע כי לא יוכנס חומר חדש למתחם, וכי העבודות המותרות כוללות רק את הוצאת החומר הקיים בו.
עוד עולה מההרשאה כי רמ"י העריכה שפעולות הפינוי במתחם יימשכו כשבעה חודשים.
יוצא, שרמ"י לא התירה לחברה לשנע למתחם את עודפי העפר שייווצרו עקב עבודות התשתית של הרכבת הנעשות מחוצה לו14.
התברר כיעל פי תכנית מדידה מ ינואר 2009 שהזמינה החברה והעבירה לרמ"י, נפח עודפי העפר שהיה עליה לפנות הסתכם ב- 38,165 .
מ"קואולם מפת המדידה של החברה לא כללה את ציון הגבהים של פני הקרקע כאמת מי דה לחישוב של פגיעה אפשרית במפלסים הקיימים וכרייה לעתיד לבוא, ובהיעדר ציון הגבהים לא ברור מה היה הבסיס לחישוב נפח העפר שיש לפנות מהמתחם.
על פי החלטת ההנהלה של רמ"י, נהליה והוראת אגף שיווק וכלכלה ברמ"י15 בנוגע לכללי הטיפול בעודפי חפירה וחציבה , עסקה להרשאה של הוצאת עודפי עפר טעונה אישור של מחלקות אחדות בכל מרחב עסקי ובהן מחלקת עסקאות, המחלקה המשפטית, הגזברות והנהלת המחוז; לאחר מכן נדרש אישור של ועדת העסקאות המחוזית; וכן נדרש תשלום של תמלוגים לרמ"י.
מכאן שמפקח אינו יכול לתת הרשאה לפינוי ושיווק של עודפי עפר על דעת עצמו.
ההרשאה של מפקח א' מינואר 2009 ניתנה אפוא בחוסר סמכות בהיעדר עסקת הרשאה עם רמ"י.
כמו כן , בהרשאה שניתנה כלל לא צוינה כמות העפר שיפונה מהמתחם, וכאמור, לא היה אפשר להסתמך בעניין זה על מפת המדידה שמסרה החברה לרמ"י.
14 יודגש כי במקרה זה קיים הבדל ניכר בין פינוי עודפי עפר, שמתייחס לשינוע של ערמות שהונחו מעל פני הקרקע הטבעית, לבין כריית חול, שנעשית מתחת לפני הקרקע הטבעית.
15 הכוונהלהוראת אגף מס' 6 מ- 16.
04 ; להחלטת הנהלה 2649 מינואר 2010; ולהוראת אגף מס' 33 "בנושא "כללי טיפול בעודפי חפירה וחציבה.
כמו כן פורסמו בשנים 2010 ו- 2011 נוהלים המאששים עניין זה.
רשות מקרקעי ישראל 1787 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - כריית חול בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 זאת ועוד, ההרשאה של רמ"יניתנה למרות ה עובדה שבאותו זמן חשפה העירייה כי במתחם נכרה חול שלא כדין במשך זמן רב (כשנה), כפי שיפורט בהמשך.
כרייה זו לא נחשפה בסיור פיקוח שעשה מפקח א' לפני מתן ההרשאה.
חמור מכך - מתשובה שמסרה רמ"י למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2015 (להלן- תשובת רמ"י) עולה כי אין ברשות רמ"י, ממועד מתן ההרשאה הראשונה בראשית 2009 ועד למועד תשובתה בשלהי 2015 , אסמכתאות כלשהן לתפיסת הקרקע במתחם בידי חברת הרכבת ולסיבת הימצאותה של החברה במתחם.
בתשובת רמ"י צוין כי במתחם לא נעשו כל עבודות פיתוח, וכי רמ"י לא ביררה עם חברת הרכבת בכל שבע השנים ( 2014 -2007 ) שבהן פונו עודפי עפר מהמתחם אם פינוי העפר מתבצע עבורה.
מהאמור לעיל עולה כי בשבע השנים הללו לא וידאו ארבעה מפקחים שפעלו במתחם, שני מנהלים של אותם מפקחים וגורמים בכירים במחוז המרכז דאז של רמ"י (כיום - מרחב עסקי מרכז-תל אביב) שהחברה עובדת במתחם עבור חבר ת הרכבת, ולא בדקו אם אין בפעילותה של החברה במתחם משום פלישה.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את תפקודם של כל בעלי התפקידים הנוגעים בדבר במרחב העסקי מרכז -תל אביב, ובכללם חברי ועדת העסקאות המחוזית דאז (מרחבית כיום), בעניין זה.
על רמ"י לבחון לאלתר דרכים למניעת הישנותו של מצב דומה בעסקאות אחרות.
חריגות מדרישות ההיתרים והוצאת צו הפסקה מינהלי לחברה .
על פי התנאים שנקבעו בהיתר של העירייה ובהרשאה של רמ"י, החברה התחייבה שלא להעביר פסולת בניין למתחם.
אף על פי כן, בדוח של המשטרה הירוקה מדצמבר 2008 , מועד שבו היו העבודות בראשיתן, צוין כי החברה הפעילה במתחם תחנת גריסה לפסולת בניין, וכי על הקרקע היה מערום גדול של פסולת בניין, בניגוד לנקבע בחוק שמירת הניקיון, התשמ"ד - 1984 .
, האוסר על יצירת ערמות אשפה במקומות שלא נועדו לכך החברה נדרשה להימנע מכך בעתיד ולהחזיר את המצב לקדמותו עד יולי 2009 .
עותק של הדוח נשלח לעירייה, אולם היא לא הגיבה על ממצאיו.
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - כריית חול בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2.
הועלה כי כבר בדצמבר 2008 פנו גורמים שונים לעירייה בשתי הזדמנויות .
והתריעו כי בסמוך למתחם מתבצעת כריית חול בלתי חוקית ורחבת היקף .
הגורמים ציינו כי הכרייה גרמה להיווצרות בור ענק .
ולפגיעות סביבתיות אחרות.
באותו חודש הגיע מפקח של העירייה למתחם .
ואימת את ביצוע הכרייה הבלתי חוקית שבאה לידי ביטוי בבור עמוק, במקום .
שיהיו במתחם רק ערמות של עודפי עפר מעל פני הקרקע הטבעית.
העריך כי החברה היא שביצעה את הכרייה הבלתי חוקית, ובעקבות כך הוציא .
לה צו הפסקה מינהלי לכלל פעולותיה, לרבות אלה שביצעה במתחם על פי .
בעקבות הכרייה שלא כדין והוצאת צו ההפסקה המינהלי התקיים בינואר 2009 דיון בהשתתפותם של מהנדסת העיר דאז, היועצת המשפטית של העירייה דאז ונציגי החברה העירונית לביטחון.
בדיון צוין כי בכרייה הבלתי חוקית הוצאו כ- 7,000-5,000 מ"ק של חול.
מאחר שבאזור מקום הכרייה פעלה רק החברה ולא גורם אחר, משתתפי הדיון הגיעו למסקנה כי היא שאחראית למעשה.
עוד צוין בדיון כי אף שהחברה הייתה צריכה לגדר את השטח שבו נעשו העבודות, היא לא עשתה זאת, וכך היא השתלטה למעשה על שטח גדול יותר מהשטח שהוקצה לה ועשתה בו כרצונה.
בעקבות כך הוחלט בדיון כי אם תבקש החברה להמשיך לפעול במתחם , יהיה עליה להגיש בקשה להיתר בנייה מכוח חוק התכנון והבנייה 16 .
עוד הוחלט כי מתן היתר הבנייה יותנה , בין היתר, בהחזרת המצב בשטח שבו בוצעה הכרייה לקדמותו, כולל כיסוי הבור שנוצר, וכן בגידור המתחם ובקביעת פתח אחד בלבד לכניסה אליו וליציאה ממנו.
מתן היתר בנייה ראשון בחודשים ינואר -ספטמבר 2009 התקיימו דיונים רבים בוועדת המשנה לרישוי ובוועדה המקומית לתכנון ולבנייה ראשון לציון בנוגע למתן היתר בנייה לחברה ובנוגע לדרכים למניעת גנבת חול מהמתחם.
הוועדות החליטו, בין היתר, כי פינוי עודפי העפר המנופים ייעשה לאתרים בתחומה של ראשון לציון בלבד; כי המתחם יגודר בגדר שאורכה 240 מטר, משמע- שטח עבוד ה מצומצם 17 ; כי למתחם יהיה פתח אחד בלבד לכניסה וליציאה; וכי יותקנו בו מצלמות וידאו שישדרו ברצף למוקד העירוני .
בסוף ספטמבר 2009 נתנה הוועדה המקומית לחברה היתר בנייה לפינוי של כ- 38,000 מ"ק של עודפי עפר שתוקפו לשלוש שנים18.
הדיוניםהרבים בוועדה המקומית שיקפו חשש מכריית חול בלתי חוקית שתתווסף לטיפול בעודפי העפר במתחם.
זאת, מאחר שבמתחם יש כמויות גדולות של חול באיכות גבוהה שערכו רב, ומאחר שהחברה נחשדה כבר בינואר 2009 בביצוע כרייה בלתי חוקית במתחם.
לחוק התכנון והבנייה, כל עבודה בקרקע טעונה היתר בנייה מהוועדה המקומית 17 אם לדוגמה מדובר בשטח ריבועי שהיקפו כ-240 מטר, שטחו צריך להיות פחות מארבעה דונם.
18 משך ההיתר נקבע על פי על פי חוק התכנון והבנייה.
רשות מקרקעי ישראל 1789 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - כריית חול בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ואולם, הוועדה המקומית אשר אישרה את היתר הבנייה לא דרשה מהחברה לצרף את הסכמת רמ"י, כבעלת הנכס (הקרקע), כמתחייב מתקנות התכנון והבנייה 19 , ומשום כך לא היה היתר הבנייה תקף.
נוסף על כך, היתר הבנייה ניתן לעבודות חפירה, כרייה וחציבה וגם להוצאת עודפי עפר מחפירת תוואי הרכבת.
הוועדה המקומית לא נימקה מדוע הגדירה את העבודות גם כ"כרייה וח ציבה", ללא כל תיאום עם רמ"י ועם המפקח על המכרות, אף שיש לכך משמעות לגבי פעילות החברה במתחם מצד אחד ולגבי התמלוגים שתקבל המדינה מנכסיה מצד אחר.
הרשאה שנייה מרמ"י בעקבות השיהוי במתן היתר הבנייה, החליט בינואר 2010 הממונה המחוזי דאז, על דעת עצמו, להאריך את ההרשאה של החברה לפעול במתחם עד אוגוסט 2010 .
על פי נוהלי רמ"י, החלטה על הארכת הרשאה אמורה להיעשות בידי ועדת העסקאות המחוזית, ועל כן החלטתו העצמאית של הממונה המחוזי דאז נעשתה גם היא בחוסר סמכות.
נוסף על כך ההרשאה מצביעה על חוסר תיאום עם העירייה, שכאמור נתנה לחברה היתר בנייה בסוף ספטמבר 2009.
מתןהיתר בנייה שני בפברואר 2010 עצרו נציגי החברה העירונית לביטחון משאית עמוסה בחול שיצאה מהמתחם ונסעה אל מחוץ לתחום ראשון לציון.
כאמור, בהיתר הבנייה של העירייה הותנה כי פינוי עודפי העפר ייעשה בתחום שיפוטה של העירייה בלבד.
בעקבות אי -מילוי דרישה זו הוציאה הוועדה המקומית צו הפסקה מינהלי שני לחברה, והעבודות במתחם חדלו.
במרץ 2010 דנה ועדת המשנה לרישוי פעם נוספת בחידוש העבודות והתנתה זאת במילוי כמה תנאים, ובהם בדיקות תכופות של מפלסי הקרקע בידי אגפים מקצועיים בעירייה ונציגי החברה העירונית לביטחון; הבטחת שמישות המצלמות המצויות במתחם; הפקדת ערבות בסך 100,000 ש"ח שתחולט במקרה שהחברה תפר את תנאי ההיתר.
תנאים אלה התווספו לתנאי היתר הבנייה מספטמבר 2009.
באפריל 2010 שוב הגישה החברה בקשה להיתר בנייה.
ממסמכי הבקשה עולה כי החברה ביקשה פעם נוספת להתיר לה לשנע מהמתחם כ- 38,000 מ"ק של עודפי עפר- דהיינו כמות העפר לפינוי שהוגדרה מראש למתחם ואותה כמות שהחברה ביקשה מהעירייה (ומרמ"י) בינואר 2009 .
הזהות בין כמות העפר שצוינה בבקשה להיתר הבנייה הראשון מינואר 2009 ובין כמות העפר שביקשה החברה מהעירייה ב בקשה להיתר הבנייה השני מאפריל 2010 הייתה צריכה לעורר בעירייה תהיות, שכן לכאורה יוצא מכך שהחברה כלל לא פינתה עפר מהמתחם במשך יותר משנה ורבע, דבר ש העירייה הייתה אמורה לדעת שאינו נכון עובדתית.
אף על פי כן נתנה הוועדה המקומית במאי 2010 היתר בנייה מתוקן20 לשלוששנים, עד מאי 2013 .
הוועדה לא הסבירה מדוע נתנה היתר זה אף שהחברה פעלה לפינוי עודפי עפר במתחם כבר מאוקטובר 2007 .
19 תקנות התכנוןוהבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש"ל - 1970 , סעיף2ג1.
20 בהיתר הבנייה המתוקן העירייה הוסיפה אמצעי פיקוח ואכיפה נוספים, לרבות מצלמות הבטחה והפקדת ערבויות ביצוע.
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - כריית חול בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרד מבקר המדינה, היה על העירייה ועל הוועדה המקומית שלה לבצע בירור מעמיק לגבי כמות החומר שעדיין לא פונה מהמתחם, אם בכלל, ולקבוע בהתאם את הכמות העדכנית שנותרה , ועל פי תוצאות הבירור לקבוע אם יש צורך במתן היתר בנייה נוסף לחברה.
אי-עמיד ת החברה בדרישות ההיתר השני .
כבר ביוני 2010 :, חודש לאחר שניתן לחברה היתר הבנייה השני, הפרה החברה את תנאיו היא חרגה מהשטח שהוגדר כשטח העבודה ולא גידרה אותו, לא הבטיחה את שמישות המצלמות המצויות במתחם והן הושבתו לעתים קרובות21 , ולא השתמשה ברשימת המשאיות שבמספריהן נקבה מראש לביצוע מעקב ובקרה אחר שינוע העפר.
עקב כך, הוציאה העירייה באותו חודש צו הפסקה מ ינהלי שלישי לחברה בשל אי -גידור המתחם, אשר היווה אחד התנאים למתן היתר הבנייה החדש , וקיימה דיון בעניין זה בהשתתפות מנכ"ל העירייה וגורמים בכירים בה.
בדיון נקבע ו שוב כללים מחמירים של אכיפה.
בין היתר נקבע כי אין לאפשר לחברה לשנע את החומר כל עוד לא יגודר המתחם; כי יש לחייב את החברה לבצע מדידה של מפלסי המתחם בכל חודש; כי יש לתקן כל תקלה במערכת המצלמות שבמתחם בתוך חצי שעה, והפרת תנאי זה היא עילה לביטול ההיתר.
באותו דיון התבקשה החברה העירונית לביטחון להכין חוות דעת לגבי פעילות החברה.
בחוות הדעת שהגיש ציין מנכ"ל החברה העירונית לביטחון כי לחברה הוצאו עד כה שלושה צווי הפסקת עבודה בגי ן הפרות שונות של תנאי ההיתר שקיבלה, והוסיף: "לאור המקרים , אני למד שיש כאן ]נציג החברה [ האמורים, ולאור המגעים הקצרים שהתקיימו עם האיש שרשרת שלמה של הפרות תוך ניסיון לעקוף כל העת את תנאי ההיתר ש נתנו.
אני קובע שלא ניתן עוד לסמוך על כך שיעמוד בתנאים העתידים ועל כן.
ייקבע בתנאי ההיתר שהחב' לביטחון תקבע את התנאים שיאפשרו לה פיקוח הדוק וסביר שימנע חריגה מהתנאים שנקבעו".
בפועל, על אף הדרישות המחמירות שקבעה העירייה ואזהרות מנכ"ל החברה העירונית לביטחון, העי רייה לא יישמה את מרבית ההתניות ש לה: לא נעשו מדידות תכופות של פני הקרקע במתחם על מנת לוודא שהחברה אינה כורה חול; לא נעשה מעקב אחר כמות החומר שהוצא מהמתחם; ולא הובטחה שמישותן של המצלמות, והן עבדו לסירוגין ולאחר תקופה קצרה הושבתו; כמו כן החברה ערמה במתחם פסולת שמקורה מחוץ לו, בחריגה ממה שנקבע בהיתר.
מתשובת העירייה עולה כי הקבלן שעבד במתחם נהג לנתק את המצלמות ולחבל בהן רשות מקרקעי ישראל 1791 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - כריית חול בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מהמקובץעולה אפוא שלעירייה , לרבות להנהלתה הבכירה, היה ידוע כי החברה הפרה בקביעות את דרישות ההיתר שניתן לה ואף נחשדה בביצוע כרייה בלתי חוקית.
למרות זאת, לא יישמה העירייה את החלטותיה בדבר הגברת הפיקוח על החברה, לא עמדה על יישום דרישותיה, לא פעלה בנחישות להפסיק את פעילותה של החברה ואף לא פעלה לביטול היתר הבנייה מכוח ההתניות שהיו בו, ובייחוד שמישות מצלמות המעקב.
יתרה מכך, בשנת 2009 ובחלק משנת 2010 לא שיתפה העירייה את רמ"י במידע שברשותה, לא פעלה לגיבוש עמדה משותפת בדבר מתן ההיתרים לפינוי עודפי העפר ולא תיאמה עם רמ"י את פעולות האכיפה כדי להגביר את יעילותן.
משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי היה מצופה ממנה להקפיד על מילוי הדרישות המחמירות שקבעה בהיתר, מאחר שהדרישות נועדו לאפשר לה לקיים פיקוח הדוק על פעילות החברה במתחם ולמנוע את הפעילות הבלתי חוקית שנעשתה בו.
כתוצאה מכך היא לא הצליחה למנוע או למצער לצמצם את הנזק.
מתן הרשאה שלישית וכרייה בלתי חוקית .
באוקטובר 2010 אישר הממונה המחוזי דאז לבא כוחה של החברה להמשיך את העבודות במתחם עד מאי 2011 .
הממונה אישר זאת על דעת עצמו, ובלי שקיבל את אישורה מראש של ועדת העסקאות המחוזית.
במכתבו לחברה הוא ציין כי מפת המדידה שהיא המציאה לו אינה קריאה ולא ניתן לחשב כמויות על פיה, וכי יינתן אישור להוציא רק עודפי עפר שנמדדו על פני הקרקע.
11 ,, חודש לפני תום ההרשאה דיווח מפקח ב' של רמ"י על כרייה בלתי חוקית במתחם של לפחות 10,000 מ"ק חול איכותי.
מפקח ב' מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2015 כי הוא הסתמך על כמות שחישב מודד מטעם החברה.
יודגש כי על פי מדידה שעשתה העירייה באותו החודש, נכרו במתחם 20,000 מ"ק ביתר, ולא ברור כיצד יכול היה להיווצר פער כה משמעותי בין המדידות (ראו בהמשך).
אולם העירייה לא הודיעה לרמ"י על ממצאיה.
על פי נוהלי רמ"י בנושא הפיקוח, במקרים שבהם נעש ית כרייה ללא הרשאה, על נציגי רמ"י להגיש תלונה במשטרה בגין העברה ולנקוט צעדים נוספים, ובהם שלילת ההרשאה שניתנה למבצע העברה , סילוקו מהשטח והגשת תביעה משפטית.
כמו כן, על רמ"י לפעול על מנת להשיב את המצב לקדמותו, לרבות הגשת תביעה לשיקום הנזקים שנגרמו עקב הפעילות הבלתי חוקית .
זאת ועוד, כאמור לעיל הממונה המחוזי על הפיקוח רשאי ליזום מבצעי בדיקה לאיתור כרייה שלא כדין, ועליו להכין תכנית סיורים יזומה באתרים המועדים לחריגות ולגנבות.
לכן, לאחר חשיפת גנבת החול במתחם היה על הממונה המחוזי דאז לראות בו אתר המועד לגנבה ולהגביר את הבקרה בו ואת האכיפה הנעשית לגביו.
אולם, לא כך נהגו הממונה המחוזי דאז ומפקחיו, כפי שיתואר בהמשך.
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - כריית חול בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 במקום לנהוג על פי נוהלי רמ"י בנושא הפיקוח, אישר הממונה המחוזי דאז לחברה במאי 2011 , לאחרחשיפת העברה , את הוצאתם של 10,000 מ"ק של חולבאיכות גבוהה מהמתחם, ובגין כמות זו שילמה החברה לרמ"י תמלוגים נוספים בסך של כ- 240,000 ש"ח22 .
אישור זה ניתן בחוסר סמכות , והעסקה שנעשתה בעקבות האישור, כפי שיובא בהמשך, הייתה אפוא מבוססת על גנבת חול.
מתשובת רמ"י בעניין זה אף עולה כי הממונה המחוזי דאז פעל ללא אומדן מקצועי של החול וללא בקרה ומעקב אחר כמות העפר גם בהמשך.
בתשובה שמסר הממונה המחוזי דאז למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2015 הוא צייןכי לא היה מדובר בכרייה בלתי חוקית, אלא בהוצאת עודפי עפר הנוספים על אלו שהוצאתם כבר אושרה בעבר.
בתשובה שמסר מפקח ב' למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2015 נכתב כי הכותרת של דוח הפיקוח שלו מ- 31.
11 אמנם הייתה " כרייה בלתי חוקית", אולם כותרת כזו ניתנת גם כאשר מדובר בכרייה החורגת מהאישורים שניתנו, ושיש לגבות בגינה תשלומים.
מפקח ב' ציין כי לא מדובר בגנבת חול אלא בעבודות שנעשו באחריות חברת הרכבת, בדומה לעבודות ב שטחים שמוקצים ליזמים.
לדבריו, הרכבת היא שבחרה את היזם ו היא ש הייתה אמורה לפקח על עבודתו.
משרד מבקר המדינה מעיר לממונה המחוזי דאז ולמפקח ב' כי בדוח של המפקח צוין במפורש כי "נמצא שהתבצעו עבודות לכריית חול מחוץ לשטח המאושר בתחום הרכבת".
היות שלא הייתה לחברה הרשאה לכרייה אלא לשינוע של עודפי עפר בלבד, משמעות הממצא שהעלה מפקח ב' היא כרייה בלתי חוקית לכל דבר ועניין.
מדובר אפוא בגנבת חול, ויש לראות בחומרה את העובדה שהממונה המחוזי דאז והמפקח לא פעלו בעניין על פי נוהלי הפיקוח של רמ"י.
כאמור לעיל, לא היו ברשות רמ"י מסמכים כלשהם המעיד ים שהחברה עובדת מטעם חברת הרכבת.
עם זאת, גם אם סבר מפקח ב' שפעילות החברה נעשית מטעם חברת הרכבת - כריית חול מחוץ לתחום ההרשאה, כפי שכתב בעצמו לגבי פעילותה של החברה, היא פלישה לנכסי המדינה וגנבתם.
הועלה כי רמ"י לא הודיעה לעירייה על הכרייה הבלתי חוקית.
יוצא, שהנתק ההדדי בין שני הגופים תרם לנזקים, כפי שיפורט גם בהמשך.
באפריל 2011 ביקשה החברה מהממונה המחוזי דאז להאריך את תוקף ההרשאה בעוד ארבעה חודשים, כדי לסיים את העבודות במתחם.
בפנייתה של החברה צוין כי מ- 38,000 מ"ק של עודפי עפר שבגינן היא כבר שילמה תמלוגים לרמ"י, נותר לפנות עוד 14,000 מ"ק, וכי מלבד כמות זו נותר לפנות עוד 10,000 מ"ק של חול (שכרתה שלא כדין) ועוד 10,000 מ"ק של .
22 נכונותה של החברה לשלם תמלוגים עבור חול באיכות גבוהה (חול קווארץ), שהם גבוהים פי כמה מהתמלוגים עבור עודפי עפר, מעיד על הודאתה בכריית חול.
רשות מקרקעי ישראל 1793 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - כריית חול בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פסולת.
משמע- החברה העריכה כי תסיים את פעילותה במתחם עד אוגוסט 2011 ותותיר אותו נקי מכל פסולת.
מפנייתה של החברה עולה כי היא מעריכה שביכולתה לפנות 34,000 מ"ק של עפר בארבעה חודשים.
מאחר שבמשך כשנתיים וחצי (ממועד מתן ההרשאה הראשונה של רמ"י - ינואר 2009 - עד מועד הבקשה האמורה- אפריל 2011 ) פינתה החברה לכאורה רק 24,000 מ"ק של עודפי עפר מהמתחם (מבין 38,000 מ"ק), הייתה הערכה זו אמורה לעורר ברמ"י ספק ולגרום לה לבצע בדיקה בנוגע למצב המתחם ולהיקף הכרייה שביצעה החברה, אך בדיקה כזאת לא נעשתה.
בפנייתה של החברה היא מזכירה את כריית 10,000 מ"ק של חול, אף שהייתה אמורה לפנות עודפי עפר בלבד, ודי היה בהודאה זו כדי להנחות את רמ"י לפעול על פי נהליה.
במקום זאת, בתגובה על בקשת החברה הורה הממונה המ חוזי דאז במאי 2011 לעובדים במחוז המרכז דאזלבצע ב"טיפול זריז" עסקה לקליטת תמלוגי הכרייה עבור 10,000 מ"ק של חול(שכאמור נכרו בידי החברה שלא כדין).
בהוראתו הוא לא ציין את הנתון החיוני של שטח העסקה המבוקש.
עוד כתב כי לא קיים במחוז המרכז תיק פיקוח למתחם זה.
משמע - ממתן ההרשאה של רמ"י בינואר 2009 ועד מאי 2011 לא ניתן ביטוי כלשהו לדוחות של מפקחים שבאחריותו ולגנבות החול שנחשפו הן בידי העירייה והן בידי רמ"י וכן להמשך מעקב ובקרה שבאחריותו על הפעילות במתחם.
חמור מכך, מתשובתה של העירייה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2015 (להלן- תשובת העירייה) עולה כי ב- 8.
11 בבוקר פנה מנכ"ל העירייה במכתב למפקח ב' של רמ"י וציין כי העבודות של החברה נמשכות זמן רב.
המנכ"ל ביקש לדעת אם רמ"י קבעה את כמות העפר המותר להוצאה מהשטח ואת תאריך סי ום העבודות.
בד בבד ביקש המנכ"ל לתאם פגישה בהקדם, ולא לחדש את האישור לפינוי עודפי העפר עד למועד הפגישה עם נציגי מחוז המרכז.
התברר כי בהמשך אותו יום, ולפני שאושרה העסקה שביקש, שלח הממונה המחוזי דאז לחברה את האישור על הארכת תוקף ההרשאה להוצאת עודפי העפר בעוד שישה חודשים, עד נובמבר 2011 , אף שהחברה ביקשה להאריך את משך ההרשאה בארבעה חודשים בלבד.
האישור ניתן בחוסר סמכות ולפני אישור העסקה לתשלום התמלוגים בידי ועדת העסקאות המחוזית.
ואם לא די בכך, הרשאתו נעשתה לאחר שהחברה המציאה לרמ"י ערבות בנקאית על סך 100,000 ש"ח שתוקפה לשלושה ימים בלבד, מ - 6.
11 - ,בלי שגורם כלשהו ברמ"י ובייחוד הממונה המחוזי דאז, יעמדו על קבלת ערבות שתהיה תקפה עד לאחר מועד סיום העבודות.
לא זו אף זו, בתגובה על מכתבו של מנכ"ל העירייה דלעיל השיב לו הממונה המחוזי דאז ב- 16.
11 : "לארואה סיבה לשיתופכם בהתקשרות ביננו לבין החברה הנוגעת לעודפי העפר - אתם לא צד לעניין זה".
עוד כתב הממונה דאז כי רמ"י אישרה לחברה את המשך ההרשאה לפעול באתר.
בכך הבהיר הממונה המחוזי דאז לעירייה כי החברה פועלת במתחם כדין, וכי אין זה מעניינה של העירייה להתערב בנעשה שם.
יוד גש כי עד למועד תשובתו של הממונה המחוזי דאז בנוגע למתן ההרשאות לחברה (שנעשו על ידו בחוסר סמכות) טרם אושרו עסקאות לפינוי של עודפי עפר בין החברה לבין רמ"י, ולכן תשובתו של הממונה המחוזי לעירייה לא הייתה מדויקת בלשון המעטה.
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - כריית חול בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתשובת רמ"י למשרד מבקר המדינה נכתב כי הטיפול בערבויות שמסרה החברה לרמ"י נעשה במחלקת הפיקוח של מחוז המרכז, וכי הערבויות כלל לא הועברו לקליטה ולבקרה במערכת לניהול ערבויות של גזברות מחוז המרכז.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את הדרת המחלקה המקצועית המטפלת בערבויות בידי מחלקת הפיקוח של מח וז המרכז, ובייחוד על רקע אי -סבירות ערבויות אלה.
מטופס הצעת העסקה לאישור בדיעבד של כריית 10,000 מ"ק של חולשהכינו עובדים במ חוז המרכז ב- 25.
11 , בעקבות פנייתו שלהממונה המחוזי דאז , עולה כי לחברה תינתן הרשאה לכרות חול באיכות גבוהה בשטח של 135 דונם בפטור ממכרז למשך שנה תמימה.
יוצא, שגורמים במ חוז המרכז היו מוכנים לאפשר לחברה לפעול ב שטח הגדול פי ארבע ה לפחות מהשטח הנדרש לה23 ולפרק זמן הארוך פי שלושה מפרק הזמן שבו ביקשה לפעול, וכן לאשר לה כרייה של חול במקום פינוי של עודפי עפר בלבד.
יצוין כי הכנת העסקה החדשה התבססה על מידע שהעבירה מחלקת הפיקוח למחברי העסקה.
עוד יצוין כי לטופס סיכום העסקה צורף דוח הפיקוח של מפקח ב' ממרץ 2011, שבו צוינה כריית החול שלא כדין במתחם, אולם עובדים במחוז המרכז התעלמו מהעברה המתוארת בדוח זה בעת שעמדו לאשר את העסקה.
לדעת משרד מבקר המדינה, פרטי העסקה החדשה, שנועדה להכשיר לאחר מעשה כרייה בלתי חוקית של 10,000 מ"ק של חול, הי ו צריכים להדליק נורה אדומה במחוז המרכז דאז של רמ"י.
הגורם היחיד במחוז שחיווה דעה שלילית, ורק לגבי השטח שעליו תחול העסקה המתגבשת, היה אדריכל המחוז, אשר כתב ביוני 2011 כי הצורך של החברה ב-135 דונםאינו ברור, וכי לאגף התכנון לא הוגשה בקשה מנומקת הכוללת תכנית עבודה בשטח נרחב שכזה.
ביולי 2011 צומצם שטח העסקה ל -20 דונםבלבד, ללא מתן הסברים ל פער בין שטח העסקה לפני הצמצום לשטח לאחר הצמצום.
העסקה הוגדרה כעסקה ל"כריית חול קוורץ לבטון והוצאת עודפי עפר", ותוקף ההרשאה נותר שנה, עד יולי 2012 , .
גם זאת ללא כל צידוק נראה לעין על העסקה חתומים חברי ועדת העסקאות המחוזית, ובהם ממלא מקום מנהל מחוז המרכז דאז, שהוא למעשה מנהל המחוז לכל דבר ועניין, והיועצת המשפטית של המחוז, שתפקידם לשמש שומרי סף24.
יוצא שבעס קה האמורה לעיל אישרה ועדת העסקאות של מחוז המרכז לראשונה כרייה של חול כחלק מתכלית העסקה, נוסף על המטרה המקורית של פינוי עודפי עפר.
הדבר נעשה ללא מכרז, כנהוג ברמ"י לגבי כריית חול; ללא אישור מוקדם של המפקח על המכרות, כמתחייב מפקודת המכרות; וללא תכנית מפורטת, כמתחייב מהוראות תמ"א 1425 .
משכך, עולה החשש כי ועדת העסקאות המחוזית פעלה שלא כדין.