HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובת משרד האוצר נכתב כי רישום הוצאות הפיתוח של אתרי האינטרנט כנכס בלתי מוחשי, לרבות כנכסים בהקמה, יוסדר החל בדוחות הכספיים של שנת 2015 , על פי נוהל עבודה לתיאום בין אגף מערכות מידע ובין אגף הכספים.
בתשובת המשרד לשירותי דת נכתב כי התשלום עבור פיתוח אתר האינטרנט בוצע במסגרת הליך רכש רגיל ולא באמצעות מודול תמיכות, וכי נכלל בסעיף תמיכות בשל טעות.
בתשובתו של מנכ"ל משרד המדע למשרד מבקר המדינה מינואר 2016 צוין כי משרד המדע החל לפעול ליישום הוראות תכ"ם בעניין רישום עלויות תכנה ורישום עלויות פיתוח אתר אינטרנט, וכי גם אתר האינטרנט שפותח עבור סוכנות החלל הישראלית יירשם על פי ההוראות האמורות.
מנכ"ל משרד המדע הוסיף כי משרד המדע יפעל לפי ההוראות וההנחיות של החשכ"ל בנוגע לטיפול ולרישום של יתר הנכסים הבלתי מוחשיים.
בתשובת המשרד להגנת הסביבה נכתב כי הטיפול החשבונאי של המשרד בעלויות פיתוח אתרי אינטרנט היה זהה לטיפול החשבונאי בפיתוח תכנות, וכי המשרד פועל להסדרת הנושא.
בתשובת משרד התיירות נכתב כי אתר האינטרנט של המשרד פותח בשנת 2012 על ידי חברה חיצונית, וכי עלות הפיתוח נרשמה בשנה זו כהוצאה ולא כנכס בלתי מוחשי.
בנוגע לאתרי האינטרנט שפותחו באמצעות לשכת הפרסום הממשלתית, ציין משרד התיירות בתשובתו כי הוא ביצע התקשרות שנתית עם לשכת הפרסום הממשלתית בסכום של עשרות מיליוני ש"ח, וכי כל חשבונית של לשכת הפרסום הממשלתית כוללת דרישת תשלום עבור פרויקטים שונים באופן שדרישת התשלום עבור פיתוח אתרי האינט רנט נכללה במספר רב של חשבוניות.
לדברי משרד התיירות, נכללה עלות הפיתוח של אתרי האינטרנט בהוצאות הפרסום, כמו שאר התשלומים של המשרד ללשכת הפרסום הממשלתית.
נקבע כי עלויות אתרי אינטרנט יופחתו במשך שלוש שנים 370 דוח שנתי66ג .
14 - נכסים בלתי מוחשיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התיירות כי מהות הפיתוח שעבורו מבוצע תשלום היא הצריכה לקבוע את סיווג ההוצאה, ולא זהותו של הגוף מקבל התשלום.
בתשובת משרד הפנים מדצמבר 2015 נכתב כי הוצאותיו בגין הקמת אתר האינטרנט ושדרוגו נרשמו כהוצאה ולא כנכס, וכי נוכח ממצאי משרד מבקר המדינה תבחן חשבות משרד הפנים את ההוצאות שנרשמו בגין פיתוח האתר ותבצע רישום נאות שלהן בספרים.
אי-הכרה באתרי אינטרנט שנועדו לשימוש פנים-ארגוני כנכסים בלתי מוחשיים .
נוסף על אתרי האינטרנט המיועדים לשימוש הציבור, מפעילים משרדי הממשלה גם אתרי אינטרנט המיועדים לשימוש פנים-ארגוני.
21 , "חשב המשרד יוודא כי עלויות הקמת אתר אינטרנט לשימוש פנים ארגוני לא יוכרו כנכס, מכיוון שאינן עומדות בתנאים של סעיף 4.
" בנובמבר 2015 כתב החשבונאי הראשי למשרד מבקר המדינה כי אין לראות באתר אינטרנט המיועד לשימוש פנים-ארגוני נכס בלתי מוחשי, בשל אי -קיום הנאמר בסעיף 4.
4 , ולפיו "קיימים הטבות כלכל יות או פוטנציאל שירות, כתוצאה מהשימוש באתר האינטרנט.
אתרי אינטרנט של משרדי ממשלה שלא נועדו לגבייה יסווגו בדרך כלל כבעלי פוטנציאל שירות אם הם משמשים להספקת שירותים של המשרד, בהתאם למטרותיו"41.
'לפי תקן חשבונאות ממשלתי מס31 , "אתר האינטרנט של ישות הנוצרמפיתוח ומיועד לגישה פנימית או חיצונית הינו נכס בלתי מוחשי אשר נוצר פנימית הכפוף לדרישות תקן זה"42.
בסעיף8 ,לנספח לתקן נקבע כי "אתר אינטרנט הנוצר מפיתוח מוכר כנכס בלתי מוחשי אם ורק אם, בנוסף לעמידה בדרישות הכלליות המתוארות בסעיף 28 לתקן זה, בקשר להכרה ולמדידה לראשונה, ישות יכולה לעמוד בדרישות של סעיף 55 לתקן זה.
בפרט, ישות יכולה לעמוד בדרישה להוכיח את האופן שבו אתר האינטרנט שלה יפיק הטבות כלכליות עתידיות צפויות או פוטנציאל שירות עתידי צפוי בהתאם לסעיף 55 (ד) לתקן זה כאשר, לדוגמה, בכוחו של אתר האינטרנט להניב הכנסות, לרבות הכנסות ישירות באמצעות אפשרות ליצור הזמנות, או באמצעות הספקת שירותים באתר האינטרנט, ולא במקום פיסי באמצעות פקידי מדינה.
ישות אינה מסוגלת להוכיח כיצד אתר אינטרנט שפותח אך ורק, או בעיקר, לצורך קידום ופרסום השירותים והמוצרים של הישות יניב הטבות כל כליות עתידיות צפויות ופוטנציאל שירות עתידי צפוי, וכתוצאה מכך כל היציאות בין פיתוח אתר אינטרנט מסוג זה מוכרות כהוצאה במועד התהוותן".
בנוגע לתנאי זה, מסר החשבונאי הראשי למשרד מבקר המדינה כי לשיטתו, אתר אינטרנט המיועד לשימוש פנים-ארגוני אינו עומד בדרישות סעיף 55 לתקן- "להוכיח את האופן שבו .
21 מובהר כי "אם האתר מספק מידע חיוני לציבור, כגון פירוט שירותי המשרד, פרסום של מידע שימושי, הנחיות לפעולה בשעת חירום, עדכונים שוטפים בדבר מדיניות ועוד, הוא יסווג בדרך כלל כממלא את תנאי קיום פוטנציאל שירות כמפורט בסעיף 4.
" 42 'נספח א- הנחיות יישום לתקן, בעניין עלויות אתר אינטרנט.
הנספח הוא חלק בלתי נפרד מתקן 31.
14 - נכסים בלתי מוחשיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אתר אינטרנט יפיק הטבות כלכליות צפויות או פוטנציאל שירות עתידי".
לדבריו, "לא ניתן להוכיח כי אתר אינטרנט שפותח לשימוש פנימי במשרד ממשלתי יפיק הטבות כלכליות בהתאם לדרישת הסעיף".
החשבונאי הראשי הוסיף בעניין הדרישה לקיום פוטנציאל שירות: "להערכתנו, רוב אתרי האינטרנט הקיימים במשרדי הממשלה ומיועדים לגישה פנימית הינם אתרים משולבים כך שמרכיבים באתר הינם בעלי פוטנציאל שירות ומרכיבים אחרים באותו אתר אינם בעלי פוטנציאל שירות.
מכיוון שישנו קושי מהותי או בלתי אפשרי להפריד את החלק באתר האינטרנט אשר בעל פוטנציאל שירות ולחלק שאינו בעל פוטנציאל שירות נראה שהתנאים לעיל אינם מתקיימים ולכן ניתנה ההוראה הגורפת בהוראת התכ"ם שלא להכיר במקרים אלו בנכס אלא לזקוף להוצאה".
לדעת משרד מבקר המדינה, קיימים כמה טעמים המצדיקים את ההכרה באתר אינטרנט המיועד לשימוש פנים -ארגוני כנכס בלתי מוחשי.
במושג "פוטנציאל שירות" נעשה שימוש בהקשר של תקני חשבונאות ממשלתית ( IPSAS ).
לעומת תקני IFRS השמים דגש בתועלת הכלכלית הנובעת מנכס, תקני החשבונאות הממשלתית מכירים במושג פוטנציאל שירות כמאפיין של נכס, כלומר מכירים בכך שנכסים שבידי רשויות ממשלתיות אינם מאבדים את זהותם החשבונאית כנכסים, אף שאינם מקנים לרשויות תקבולים כספיים43 .
" בהיעדר הגדרה של המושג פוטנציאל שירות" בהקשר של נכסים בלתי מוחשיים, לא נמצאה אחיזה לעמדה כי פוטנציאל שירות הוא שירות לציבור דווקא.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות פוטנציאל שירות בכל נכס המגביר את יכולתו של הארגון לבצע את מטרותיו.
יצוין כי בהוראת תכ"ם בדבר רישום עלויות הפיתוח של אתר אינטרנט נקבע כי "נכסים המגלמים פוטנציאל שירות" הם "נכסים המשמשים בהספקת סחורות או שירותים בהתאם למטרות הישות, אך אינם מפיקים במישרין תזרים מזומנים נטו, מתוארים לרוב כמגלמים פוטנציאל שירות"44.
לפי תקן31 , במקרה שבו נעשה בנכס שימוש פנימי, די בהוכחת ה"תועלת הנובעת מהנכס הבלתי מוחשי", כדי להוכיח את פוטנציאל השירות העתידי.
תועלת זו אינה מתבטאת רק במתן שירות ישיר לציבור, אלא גם בסיוע בעקיפין ליישום מטרות הארגון.
הקביעה העקרונית כי אתר אינטרנט המיועד לשימוש פנימי אינו מקיים "פוטנציאל שירות", מקשה את ההכרה כנכסים במערכות היישומיות המפותחות במשרדי הממשלה לשימוש פנים -משרדי, לרבות מערכות יישומיות כאמור שפותחו בעלות של עשרות מיליוני ש"ח.
חלק ממערכות אלו מצוינות בדוחות הכספיים של משרדי הממשלה כנכסים בלתי מוחשיים.
הקביעה כי אתר אינטרנט המיועד לשימוש פנים -ארגוני אינו יכ ול להיות מוכר כנכס, יוצרת הבחנה בלתי מוצדקת בין יישום שהוא חלק מאתר אינטרנט כאמור, ובין יישומים אחרים המופעלים שלא באמצעות פרוטוקול תקשורת "אינטרנטי", אף שפעולתם ושימושיהם של שני סוגי היישומים יכולים להיות זהים.
עקב כך סביבת העבודה .
43 'בתקן חשבונאות ממשלתי מס1 בדבר "הצגת דוחות כספיים" נקבע כי "נכסים מספקים לישויות אמצעים להשגת מטרותיהן.
נ כסים המשמשים בהספקת סחורות או שירותים בהתאם למטרות הישות, אך אינם מפיקים במישרין תזרים מזומנים נטו, מתוארים לרוב כמגלמים פוטנציאל שירות".
44 יצוין כי בסעיף14 'לתקן חשבונאות ממשלתי מס17 נקבע כי אחד התנאים להכרה בעלות של פריט רכוש קבוע כנכס הוא אם "צפוי ( Probable ) שהטבות כלכליות עתידיות או פוטנציאל שירות הקשורים לפריט יזרמו אל הישות".
לפיכך הגישה שאינה מכירה באתר האינטרנט הפנימי של ארגון כנכס עשויה להקשות את ההכרה בחלק ניכר מפרטי הרכוש הקבוע של הארגון.
14 - נכסים בלתי מוחשיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 (הפלטפורמה) הטכנולוגית שבה מפותח יישום עלולה לקבוע את סיווגו החשבונאי, בלי שתהיה לכך הצדקה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי גם משרד האוצר האנגלי נתן הנחיה דומה, ולפיה לא יוכרו אתרי אינטרנט המיועדים לשימוש פנים-ארגוני כנכסים.
ואולם הנחיה זו בוטלה כבר בשנת 2009 , לאחר בחינה מחודשת שלה ונוכח השפעותיה השליליות 45 .
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהחשבונאי הראשי במשרד האוצר יבחן מחדש את מכלול השיקולים בעניין אתרי אינטרנט המיועדים לשימוש פנים-ארגוני ואת ההוראה הקובעת כי אתרים כאלה לא יירשמו כנכסים בלתי מוחשיים בדוחות הכספיים של משרדי הממשלה.
בתשובת החשבונאי הראשי נאמר כי קיימות שתי פרשנויות אפשריות בעניין זה: לפי הפרשנות האחת, לא ניתן למצוא "פוטנציאל שירות" או יכולת הפקת הכנסות הנדרשים להכרה באתר האינטרנט הפנים -משרדי, ולפיכך אין להוון את עלויות הפיתוח של אתרי אינטרנט כאלה כנכס בלתי מוחשי, אלא לזקוף אותן כהוצאה בעת התהוותן; החשבונאי הראשי ציין כי קיימת פרשנות סבירה אחרת, ולפיה "גם אתרי אינטרנט לשימוש עצמי עשויים להניב הטבות כלכליות בעתיד, גם אם לא מפיקים הכנסות ורק חוסכים ולכן במקרה כאמור יש להכיר בעלויות פיתוחם כנכסים".
החשבונאי הראשי סיכם: "כפ י שניתן להבין קיים קושי מהותי לאפיון 'פוטנציאל שירות עתידי צפוי' בפיתוח אתרי אינטרנט לשימוש פנימי ובנוסף, לפי הערכותינו, מדובר בד"כ בהוצאות זניחות ולא מהותיות, הוחלט לצמצם את פרשנות התקן לעניין הוצאות פיתוח אתרי אינטרנט לשימוש פנימי ולכן תפיסת החשבונאי הראשי בסוגיה הנ"ל, כפי שהיא עולה מהוראות התכ"ם, הינה שמרנית ומצומצמת.
היות ואנו רואים שהנושא הועלה על ידי המבקר, נבחן את הערת המבקר, ובמידת הצורך היא תיושם בעדכון של הוראת התכ"ם".
אי רישום של נכסים בלתי מוחשיים בהקמה .
1 בדבר דוחות כספייםלדוגמה של משרדי הממשלה, נדרשים משרדי הממשלה להציג בדוחותיהם הכספיים, במסגרת הביאור הנוגע לנכסים הבלתי מוחשיים, קטגוריה של "נכסים בפיתוח".
לפי תקן 31 , הכרה בעלויות כחלק מערך בספרים של נכס בלתי מוחשי נפסקת עם הגעתו של הנכס למצב שבו הוא יוכל לפעול באופן שהתכוונה ההנהלה.
הוראת תכ"ם בדבר רישום עלויות תכנה קובעת כי עלויות שהתהוו בשלב הפיתוח יהוונו ויוצגו בדוחות הכספיים כ"נכס בהקמה", בהתקיים תנאים מסוימים שנקבעו לכך וטרם הפעלת התכנה לראשונה.
45 הטעמים לביטול ההנחיה היו בין היתר הצורך בסיווג מחדששל נכסים בלתי מוחשיים כהוצאה, החשש מנטייה עתידית שלא לבצע פיתוח עצמי של תכנות לשימוש פנימי, אלא לרכוש תכנות כאלה (שכן ההנחיה שלא להכיר באתר אינטרנט המיועד לשימוש פנימי כנכס חלה על אתר אינטרנט שפותח פיתוח עצמי בלבד), וכן הרצון שלא ליצור הבדל בהתייחסות החשבונאית בין המגזר הפרטי למגזר הציבורי, במקום שבו הדבר אינו מוצדק.
14 - נכסים בלתי מוחשיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לגבי משרדי הממשלה שנבדקו, נמצא כי רק משרד האוצר, משרד הפנים, משרדהמשפטים ומשרד הבינוי והשיכון ציינו נכסים בהקמה בביאורים לדוחות הכספיים שלהם הנוגעים לנכסים בלתי מוחשיים.
בעניין זה יצוין כי חלק ניכר מהנכסים הבלתי מוחשיים שפותחו במשרדי הממשלה שנבדקו כלל לא הוכרו כנכסים, וממילא לא הוכרו כנכסים בהקמה.
בתשובת המשרד לשירותי דת נכתב כי "המשרד יבחן מעתה בכל תום שנת כספים נכסים בלתי מוחשיים אשר עדיין לא הופעלו ויסווגם במידה ויהיו לנכסים בלתי מוחשיים בהקמה".
לגבי הדוח הכספי לשנת 2014 ציין המשרד כי "מרבית עלויות הפיתוח שנצברו הופעלו ולא הייתה הצדקה לרישום נכסים בלתי מוחשיים בהקמה".
להלן דוגמאות לנכסים בהקמה שלא נרשמו ולא הוצגו ככאלה: 1.
בשנים 2015 -2010 פותחה ברשות הארצית לתחבורה ציבורית שבמשרד התחבורה מסלקה עבור מפעילי תחבורה ציבורית בישראל.
הפיתוח בוצע באמצעות חברת דואר ישראל בע"מ, בעלות של כ-23 מיליון ש"ח.
המסלקה לא נרשמה בדוחות הכספיים של משרד התחבורה כנכס בהקמה, וההוצאות בגין הקמתה הוצגו בדוחות אלה כהוצאות תפעול.
בשנת 2014 פותחה במשרד הבינוי והשיכון, באמצעות עובדי חברות חיצוניות, מערכת לניהול פעילות רשם הקבלנים.
ההוצאות בגין הקמת המערכת נרשמו בדוחות הכספיים של המשרד כהוצאות תפעול ותחזוקה.
בתשובתו של מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון מינואר 2016 נכתב כי ההתקשרות עם הספק שפיתח את המערכת נועדה לתחזוקת מערכות ולביצוע שינויים שוטפים, ולכן התשלומים סווגו כהוצאה.
עוד נכתב בתשובה כי בחשבון שהגיש הספק צוין התעריף לשעה ומספר שעות העבודה בלבד, ולכן לא היו אנשי אגף הכספים מודעים לכך שחלק מהשעות הושקעו בפיתוח מערכת.
נוסף על כך צוין בתשובה כי לצורך רישום מלא של הנכסים הבלתי מוחשיים, יפנה החשבונאי הראשי של המשרד בכל פרק זמן למנהלת אגף מערכות מידע, כדי לקבל מידע לגבי פיתוח מערכות.
עוד נמצא כי בדוחות הכספיים של משרד האוצר לשנת 2014 נרשמו הנכסים הבלתי מוחשיים בהקמה בסכום נטו, כלומר בסכום שהוא ההפרש בין תוספת הנכסים בהקמה בשנת 2014 ובין הסכום שנגרע מסעיף זה עקב הפעלתה של מערכת באותה שנה.
הצגת הסכום כסכום נטו אינה משקפת נכונה ובאופן מלא את השינוי שחל בסעיף זה.
בתשובת משרד האוצר למשרד מבקר המדינה נכתב כי בדוח הכספי לשנת 2015 יוצגו הנתונים באופן מפורט ועל פי כללי החשבונאות המקובלים.
בתשובת משרד הכלכלה נכתב כי "בעקבות הביקורת, החשבונאי של המשרד יבחן את כל הזמנות הרכש של יחידת המחשוב, בכדי לבחון אם קיים נכס בלתי מוחשי פוטנציאלי בשירות הנרכש, ולהנחות את הגורמים לפתיחת נכס בהקמה כפי שנדרש בתהליך העבודה במרכב"ה".
לדעת משרד מבקר המדינה, על החשבונאי הראשי להנחות את חשבי משרדי הממשלה להציג את סעיף הנכסים בהקמה באופן מלא בביאור הנוגע לנכסים הבלתי מוחשיים, ובכלל זה להציג הן את הסכום שנוסף לסעיף הנכסים בהקמה עקב פיתוח שטרם הושלם בשנה זו, והן את הסכום שנגרע מהסעיף בשל הפעלת מערכות שפיתוחן הושלם.
14 - נכסים בלתי מוחשיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
החשבונאי הראשי כתב בתשובתו כי ההערה מקובלת, וכי נושא זה יובהר למשרדים יחידת הביקורת של אגף החשכ"ל מפרסמת מדי שנה בשנה הנחיות ודגשים למבקרי הכספים בחשבויות של משרדי הממשלה.
בהודעה שפורסמה בשנת 2013 לגבי ביצוע ביקורות הנוגעות לשנת 2012 , הונחו מבקרי הכספים בחשבויות לבדוק בין היתר את אופן הרישום של נכסים בהקמה, לרבות נכסים בלתי מוחשיים.
מסיכום ממצאי הביקורת של אגף החשכ"ל בנושא זה עולה כי בכמה משרדי ממשלה היו ליקויים ניכרים ברישום נכסים בלתי מוחשיים בהקמה.
ממצאי הביקורת האמורים לא הובאו לידיעת החשבונאי הראשי ולידיעת החשבת הכללית.
נוסף על כך, לא נעשתה כל ביקורת חוזרת על מנת לבדוק אם הליקויים שנמצאו תוקנו.
אי-הכרה בהוצאות פיתוח יישומונים סלולריים כנכסים בלתי מוחשיים .
במסגרת הנגשת שירותי הממשלה לציבור, מפתחים משרדי הממשלה יישומונים (אפליקציות) סלולריים.
יישומונים סלולריים אלו הם לרוב תכנות עצמאיות שפותחו במשרדי הממשלה או נקנו על ידם.
נמצא כי אף אחד מהיישומונים הסלולריים שפיתחו משרדי הממשלה שנבדקו לא נרשם כנכס בלתי מוחשי.
בשנים 2014 -2012 פיתח משרד האוצר, באמצעות לשכת הפרסום הממשלתית, את היישומון "ביטוח בדרכים"46.
בגין הפיתוח שילם משרד האוצר כ- 79,000 ש"ח.
הוצאות פיתוח היישומון לא הוכרו כנכס בדוחות הכספיים של המשרד, והתשלום בגינן צו ין בדוחות אלה בסעיף הוצאות הפרסום.
בשנים 2012- 2014 "פיתח משרד התחבורה את היישומון "כל קו 47 .
הוצאות פיתוח היישומון בסך של כ- 800,000 .
ש"ח לא הוכרו כנכס בדוחות הכספיים של המשרד בתשובת משרד האוצר נכתב כי אף שהסכום ששולם בגין פיתוח היישומון הסלולרי אינו מהותי, הוא לוקח את הערת משרד מבקר המדינה לתשומת לבו, על מנת שמקרים כאלה לא יישנו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החשבונאי הראשי להדגיש לפני החשבים של משרדי הממשלה את החובה להכיר בהוצאות פיתוחם של היישומונים כנכס בלתי מוחשי ולתת להוצאות אלה ביטוי נאות בדוחות הכספיים.
46 היישומון, שמוטמעים בו כלי עזר חיוניים, מאפשר לנהגים לקבל מידע הנדרש להם בזמן אמת במקרה של תאונה או גנבת כלי הרכב וכן מסייע להם בהכנת טופס דיווח.
47 היישומון מספק בזמן אמת מידע על התחבורה הציבורית בישראל.
הנכסים הבלתי מוחשיים הם חלק חשוב מכלל הנכסים של ממשלת ישראל, והממשלה מוציאה בגין רכישתם ופיתוחם מאות מיליוני ש"ח בשנה.
אף שנכסים אלה אינם נראים לעין, שוויים עשוי להיות גדול ביותר, וחלקם אף עשוי להניב למדינה הכנסות בשווי של מיליארדי ש"ח.
על כן קיימת חשיבות רבה למיפוי הנכסים הבלתי מוחשיים שבבעלות המדינה, לרישומם הנכון בדוחותיה הכספיים ולשמירה על זכויות הקניין שנגזרות מהם.
ממצאי דוח זה מצביעים על כך שהחשבת הכללית אינה מקפידה כנדרש על ההיבט החשבונאי של ניהול הנכסים הבלתי מוחשיים.
כמו כן עולה מהממצאים כי קיימים ליקויים ניכרים ונמשכים ברישום החשבונאי של הנכסים הבלתי מוחשיים במשרדי הממשלה, כי ההסדרה לגבי המיפוי והרישום של נכסים אלו היא חלקית ובלתי מספקת, וכי אין הקפדה על סיווגם הנכון של הנכסים.
בשל ליקויים אלו ובשל אי- היערכות נכונה של אגף החשכ"ל ומשרדי הממש לה לרישום החשבונאי של הנכסים הבלתי מוחשיים, לא ניתן לאמוד את היקפם המלא של נכסים כאמור שמחזיקה בהם המדינה, ונדרשת פעולה יסודית כדי לתקן מצב דברים זה.
לגבי היעדר ההסתייגויות מהרישום החשבונאי של הנכסים הבלתי מוחשיים בדוחות הכספיים של משרדי הממשלה, על החשבת ה כללית והחשבונאי הראשי במשרד האוצר לבחון את הסיבות לכך, לפעול לתיקון הליקויים בעניין זה ולפעול לשיפור הביקורת החשבונאית במשרדי הממשלה.
רותם תעשיות בע"מ 1885 .
:שם הדוח רותם תעשיות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
רותם היא חברה ממשלתית בבעלות מלאה, שנתאגדה ונרשמה בשנת 1969 .
רותם היא אחת החברות הממשלתיות הקיימות ליד מרכזי הוא"א, המהוות את הזרוע השיווקית-עסקית שלהם.
מדיניות החברה כפי שקבע הדירקטוריון שלה כוללת, בין השאר, "פיתוח ושיווק טכנולוגיות חדשניות וידע, בעלי זיקה לפעילויות הקריה למחקר גרעיני".
פעילותה העסקית של רותם כוללת, בין השאר, פיתוח, ייצור מכירה ושיווק של מוצרים כימיים להדמיה רפואית, שירותי תחזוקה של מקורות רדיואקטיביים, ייעוץ בנושא טרור בלתי קונוונציונלי באמצעות חטיבת שרביט (להלן - פעילות טב"ק או שרביט), שיווק ציוד בטיחות (באמצעות חברה מוחזקת, ראו להלן), שירותי פיתוח עסקי ומרכז אנרגיות מתחדשות.
כמו כן, מפעילה רותם את פארק תעשיות רותם (להלן - פארק רותם או הפארק).
משרד מבקר המדינה ערך ביקורת ברותם בתקופה שבין מאי 2011 לבין דצמבר 2011 ; השלמות נערכו לסירוגין עד יוני 2013 .
בביקורת נבדקו פעולותיה של רותם וכן יחסי הגומלין בין רותם לבין קמ"ג.
בדיקות השלמה נעשו בוא"א, במשהב"ט, ברשות החברות הממשלתיות ובמשרד החקלאות.
הפעילות העסקית של רותם .
הכנסות רותם נובעות מעסקות שמבצעת רותם עבור קמ"ג, שבהן מובטח לרותם רווח תפעולי בשיעור קבוע; ומפעילות עצמאית שהיא פעילות עסקית רגילה שבאחריות רותם.
בביקורת נסקרו הדוחות הניהוליים של רותם (דוחות החברה והדוח המאוחד1 ) לשנים- 2010 2005 , והדוח למחצית שנת 2011 .
תוצאות הסקירה של פעילות החברה מוצגות בלוח להלן: .
בדוח המאוחד הוצגו התוצאות העסקיות של רותם בצוותא עם חברות הבת שלה 1886 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: רותם תעשיות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לוח1 .
נתוני פעילותהחברה בין ינואר 2005 לבין יוני 2011 .
עבור קמ"ג רווח (הפסד) .
2005 30,412 3,059 33,471 1,302 238 1,540 .
2006 30,610 5,536 36,146 1,333 1,247 2,580 .
2007 30,080 8,624 38,704 1,331 (931) 400 .
2008 33,950 10,484 44,434 1,629 ( 2,537) (908) .
2009 35,121 19,996 55,117 1,346 ( 1,400) (54) .
2010 41,656 21,710 63,366 1,742 ( 2,006) (264) .
ינואר- יוני 2011 17,369 16,816 34,185 694 65 759 .
ס"ה 219,198 86,225 305,423 9,377 ( 5,324) 4,053 מהלוח עולה, כי בשש השנים וחצי שבין ינואר 2005 לבין יוני 2011 (כולל) הסתכם הרווח מפעילות רותם עבור קמ"ג בכ-9.
בה בעת הניבה הפעילות העצמאית של רותם הפסד מצרפי של כ-5.
מיליון ש"ח התוצאות העסקיות של רותם (רווח תפעולי של כ-4.
1 מיליון ש"ח בשש שנים וחצי) נובעות מסכומן של הפעילות העצמאית ופעילות רותם עבור קמ"ג.
ההפסדים שנבעו במשך השנים מהפעילות העצמאית כוסו על ידי הרווחים שנבעו מפעילות רותם עבור קמ"ג.
מכאן עולה, כי במשך שנים מסבסדת פעילות רותם בעבור קמ"ג את פעילותה העצמאית.
בביקורת נסקרו מרכזי הרווח2 המרכיבים את הפעילות העצמאית.
מהסקירה עולה כי במסגרת הפעילות העצמאית רק מרכז רווח אחד היה רווחי ברציפות במשך התקופה שנסקרה, מרכז רווח נוסף נשא רווחים באופן לא רציף במהלך התקופה הנסקרת, וכל שאר מרכזי הרווח, 11 ,במספר הסבו לחברה הפסדים בכל אותה תקופה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח ההפסדים המצטברים של רוב מרכזי הרווח המרכיבים את הפעילות העסקית של רותם, ראוי כי דירקטוריון החברה יבחן את המשך ההפעלה של כל אחד ואחד מהם.
התשל"א[ בחוק החברות הממשלתיות - 1975 (להלן ]- חוק החברות הממשלתית) נקבע, כי "חובה על הדירקטוריון של חברה ממשלתית.
לקבוע את המדיניות הכללית של החברה .
מרכז רווח הוא יחידה בעלת מבנה סגור של הכנסות והוצאות רותם תעשיות בע"מ 1887 .
:שם הדוח רותם תעשיות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתחום מטרותיה, ואת פעולותיה הפיננסיות", וכן לקבוע מדי שנה בשנה את "תקציבה השנתי של החברה ודרך ביצועו והשימוש תכנית הפעולה של ]ואת[ במקורות העומדים לרשותה החברה לאותה שנה"3 .
כאמור, רותם עוסקת בייצור מוצרים כימיים להדמיה רפואית.
בסוף 2006 אישר דירקטוריון רותם לרכוש פעילות זו במלואה (הפעילות, במפעל בנס-ציונה, התבצעה עד אותה עת בצוותא עם שותף עסקי).
בשנת 2007 , בעקבות בעיות שונות בייצור הכימיקלים במפעל בנס -ציונה, החלה רותם לבחון את האפשרות להעביר את מפעל הכימיקלים לפארק רותם.
אישר הדירקטוריון הקמת מפעל כימיקלים בפארק רותם בתקציב של מיליון דולר בישיבת הדירקטוריון בדצמבר 2007 אושר תקציב רותם לשנת 2008.
ב מסגרת התקציב אושרה השקעה של 4 .
מיליון ש"ח בבינוי ותשתית לטובת מפעל כימיקלים בישיבת הדירקטוריון שנערכה בפברואר 2008 הציג מנכ"ל רותם את המשא ומתן שהתקיים בין רותם לבין חברה זרה4 , ועדכן על כוונת רותם לרכוש את המפעל שבבעלות החברה הזרה (להלן - מפעל הכימיה): בפרוטוקול הישיבה צוין, בין השאר, כי "היתרון בבעלות על המבנה הוא בביטול הצורך להקים מפעל כימיקלים.
אפשר לקבל מפעל GMP [ Good Manufacturing Practice ] מן המוכן, עם התאמות קלות בלבד".
כמו כן צוין, כי "קיימנו מו"מ .
הצענו מיליון דולר ]החברה הזרה [ עם החברה האמריקאית חצי מיליון דולר בתוך ]ועוד[ .
"שנה יצוין, כי בישיבת הדירקטוריון האמורה לא הוצגה כל תכנית עסקית בנוגע להשקעה הראשונית ולהשקעות נוספות הנדרשות במפעל הכימיה לצורך הקמת מפעל כימיקלים, ובנוגע להחזר ההשקעה הצפוי.
כמו כן, באותה ישיבת דירקטוריון לא נתקבלה כל החלטה המאשרת את רכישת מפעל הכימיה.
יתרה מזאת, כאמור, התקציב המאושר של רותם לשנת 2008 כלל השקעה בסך4 מיליון ש"ח בהקמת מפעל כימיקלים.
4 )מיליון ש"ח באותה עת היוותה חריגה של 1.
4 מיליון ש"ח מהתקציב, ומהמסמכים עולה, כי בישיבת הדירקטוריון לא אושרה כל חריגה מהתקציב המאושר.
מהמסמכים עולה, כי ב - 2.
08 חתמה רותם הסכמים עם החברה הזרה לרכישת מפעל הכימיה.
סכום הרכישה עמד על 1.
מיליון דולר בישיבת דירקטוריון רותם שהתקיימה ארבעה ימים לאחר מכן, ב - 6.
08 , הוצג בפני הדירקטוריון דוח פעילות.
בדוח הפעילות צוין, כי החברה הזרה החליטה להפסיק את פעילותה בישראל, וכי המפעל אמור להיסגר סופית בחודש אפריל 2008 .
בדוח צוין, כי "מתקיים מו"מ ו[ בין רותם תעשיותבין לרכישת המבנה ותכולתו, המחיר לעסקה ]החברה הזרה1.
מנכ"ל רותם הודיע באותה ישיבה, כי "קנינמפעל [ ו לאחר מו"מ ממושך את המבנה והציוד .
במתקן זה אנו יכולים להפעיל כמעט מיד את פעילות ]במיליון דולר וחצי [ ]הכימיה .
ניתן להכניס בנוסף לנ"ל עוד גורמים ואנו מנהלים ]מיליון דולר[ הכימיקלים שלה הקצנו עד מו"מ עם כמה מהם".
בישיבה האמורה התקבלה החלטה, כי "הדירקטוריון מאשרר את עסקת ".
]מפעל הכימיה[ רכישת מבנה .
חברה בבעלות אמריקנית שפעלה בתחום הכימיה במבנה שבבעלותה בפארק רותם 1888 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: רותם תעשיות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מהמסמכים עולה, כי גם בישיבת דירקטוריון זו, שהתקיימה כחודשיים לאחר הדיווח הראשוני לדירקטוריון בנושא המשא ומתן לרכישת מפעל הכימיה, לא הוצגה לדירקטוריון כל תכנית עסקית ותחשיב החזר השקעה צפוי.
מהמסמכים עולה עוד, כי ההחלטה על רכישת מפעל הכימיה על ידי רותם הייתה החלטה חריגה בהיקפה יחסית לפעילות החברה: שווי העסקה עמד, כאמור, על כ-5.
4 ,מיליון ש"ח שעה שמחזור המכירות הכולל של הפעילות העצמאית של רותם בשנת 2007 (כפי שהיה ידוע במועד חתימת ההסכם עם החברה הזרה, אפריל 2008 ) עמד כאמור על כ-8.
כך היוותה העסקה מעל ל-60% .
ממחזור המכירות של הפעילות העסקית של רותם מהביקורת עולה, כי אף על פי שההחלטה בהקשר זה הייתה מהותית, היא לא אושרה בדירקטוריון אלא בדיעבד.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על מנכ"ל רותם לקבל את אישורו של הדירקטוריון לעסקה לפני ביצועה, וזאת לאחר הצגת תכנית עסקית מפורטת בפני הדירקטוריון, ברוח חוק החברות הממשלתיות.
בתגובת רותם מאפריל 2013 לטיוטת הביקורת (להלן - תגובת רותם) צוין, כי "מנכ"ל החברה דיווח לדירקטוריון מראש על ניהול המו"מ והמחיר המוצע וקיבל את ברכתו להמשיך ולהתקדם.
אמנם הפרוטוקול אינו משקף החלטה פורמאלית המאשרת את העסקה אך היה ברור כי הדירקטוריון מאשר למנכ"ל להתקדם.
מסיבה זו ההחלטה מישיבת הדירקטוריון מיום 6.
2008 קובעת, כי הדירקטוריוןמאשרר את העסקה ולא מאשר אותה.
לא מדובר במצב של קבלת אישור בדיעבד" (ההדגשות במקור).
מתגובת רותם עלה, כי רותם רואה בדיון שנערך בדירקטוריון בפברואר 2008 את הדיון שבו התקבלה ההחלטה על רכישת מפעל הכימיה; רותם מציינת כי בישיבה זו חסרה החלטה פורמלית בלבד.
עם זאת, כאמור, בישיבה זו הוצגו לדירקטוריון נתונים חלקיים על התכנית העסקית בנוגע להשקעה הראשונית ולהשקעות נוספות הנדרשות במפעל הכימיה לצורך הקמת מפעל כימיקלים, והחזר ההשקעה הצפוי; כמו כן, בישיבה זו הדירקטוריון לא אישר שינוי בתקציב של רותם לצורך הרכישה.
בתגובתה הציגה רותם את היעדרה של החלטה פורמלית בעניין רכישת מפעל הכימיה כליקוי טכני בלבד.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין לראות באישור הדירקטוריון למנכ"ל "להתקדם" כאישור לביצוע העסקה; ההחלטה על הרכישה בסכומים מהותיים חייבה הקצאת תקציב מתאים לביצועה, ושיקול דעת מעמיק לגבי כדאיותה.
משלא נעשה כך, ומשלא הובאה בפני הדירקטוריון התמונה כולה מבעוד מועד, מצא עצמו הדירקטוריון לאחר הרכישה מול עובדה מוגמרת, וללא יכולת השפעה.
כאמור, לרכישת מפעל הכימיה לא אושר תקציב מספיק בדירקטוריון רותם: פעולת הרכישה של מפעל הכימיה נעשתה אפוא בחריגה מהתקציב המאושר, ובאופן שאינו תואם את הנדרש בחוק החברות הממשלתיות.
מפעל הכימיה מוצג בדוחות הכספיים של רותם כמרכז רווח נפרד.
מהמסמכים עולה, כי מזמן רכישת המבנה, אפריל 2008 , ועד ליוני 2011 נצברו במרכז רווח זה הפסדים של כ-2 מיליון ש"ח.
יצוין, כי הפסדים אלה מוצגים לאחר קיזוז הוצאות האחזקה של המבנה המועמסות על מרכזי הרווח האחרים - היחידות השונות המשתמשות במבנה.
רותם תעשיות בע"מ 1889 .
:שם הדוח רותם תעשיות בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ,בתגובת רותם צוין, כי הפסדי מפעל הכימיה, כפי שמופיעים בדוחות הכספיים של רותם נובעים "מכך שעם רכישת המפעל החליטה החברה כי חלק מהוצאות המפעל לא תיזקפנה .
]מפעל הכימיה [ לחובת הפעילויות המבוצעות בו אלא לחובת מרכז רווח נוסף שתפקידו להביא פעילות נוספת שתייצר הכנסות נוספות".
מתגובת רותם עולה, כי הוצאות ההפעלה של מפעל הכימיה הועמסו הן על מרכזי הרווח שהופעלו בו, והן על מרכז רווח נוסף, שייצג את יכולתו של המפעל, בתכונותיו הקיימות, לייצר הכנסות ורווחים נוספים.
משמע, רותם הייתה מודעת לכך שהפוטנציאל העסקי הטמון במפעל הכימיה עולה על צרכיה ולכך שאי-מימוש הפוטנציאל יגרום להפסדים ברותם, נוכח הוצאות אחזקה מיותרות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי רותם לא הציגה בפני הדירקטוריון את מלוא הנתונים והמשמעויות הנובעות מהם בכל הנוגע לעלויות הכרוכות באחזקת מפעל הכימיה ובפוטנציאל העסקי הטמון בו.