HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ה-20 היה 1,500 -2,000 מיליון מטרים מעוקבים (להלן- מלמ"ק), ונפח מים שנתי שווה התאדה - כך נותר המפלס יציב.
נהר הירדן עצמו סיפק לים המלח בתקופה זו כ- 1,100 -1,300 מלמ"ק לשנה.
נפח המים השנתי המתנקז כיום לים המלח הוא כ- 350 מלמ"ק, ואילו הנפח המתאדה הוא כ - 1,000 מלמ"ק, ולפיכך המפלס יורד בשיעור של יותר ממטר לשנה.
שינוי זה אינו תוצאה של שינוי באקלים, אלא תוצאה של התערבות האדם במאזן המים של ים המלח.
בראש ובראשונה הוא תוצאה של אלה: שימוש מוגבר במי הירדן והטיית מקורותיו; סכירת מוצא הכינרת בסכר דגניה והפניית המים למרכז הארץ דרך המוביל הארצי; והטיית מי הירמוך על ידי מדינות שכנות.
נוסף על כך, חלק מהוואדיות המזרחיים של הבקעה אשר התנקזו בעבר לים המלח, נסכרו אף הם.
ההערכות הן כי השימוש במי הירדן גורם ל-%70 בקירוב מירידת המפלס 8 .
בעקבות תהליכים אלה מספק נהר הירדן לים המלח כ-150-70 מלמ"ק בשנה בלבד, דהיינו כעשירית מנפח המים שסיפק בעבר9.
גורמים משמעותיים נוספים התורמים לגירעון המים בים המלח ולירידת המפלס הם מפעלי ים המלח בישראל ובירדן.
אלה שואבים מים מהאגן הצפוני של ים המלח לברכות האידוי באגן הדרומי, ובו מתאדה התמלחת המוזרמת לכדי מחצית מנפחה ומשקיעה מינרלים, שלחלקם ערך כלכלי רב.
התמיסות המרוכזות מוחזרות לים דרך התוואי המלאכותי של נחל ערבה.
גירעון המים בעקבות פעילות זו של התעשייה בישראל ובירדן הוא כ-250-200 מלמ"ק לשנה10 .
ללא התערבות מחודשת במאזן המים של ים המלח צפוי מפלסו להמשיך ולרדת גם בשנים הבאות 11 .
קצב ירידת המפלס עלול אף להתגבר, אם יוטו מים נוספים המתנקזים כיום לאורך ים המלח.
עם זאת, המשך ירידת המפלס מלווה בעלייה במליחות המים ובירידה בשטח האגם, ושני גורמים אלו מאטים את קצב האידוי12 .
בשנת 2005 הודיע הבנק העולמי על הכנת סקר מקיף בעלות של 15 ,מיליון דולר כדי לבדוק את האפשרות להתפיל כשני מיליארד מ"ק של מים מִיָם סוף ולשפוך את התמלחת (כ-1.
1 מיליארד מ"ק) לים המלח.
תמלחת בכמות כזאת אמורה לייצב את מפלס ים המלח.
התכנית עשויה לכלול העברה של רוב המים המותפלים לירדן באמצעות "מוביל ארצי" שייבנה והקמת תחנות כוח ליצירת חשמל הידרואלקטרי.
בסוף שנת 2007 נבחרו שתי חברות כדי שיבדקו בתוך שנתיים היבטים שונים של התכנית, ובכלל זה יבחנו את השפעת מימושה של התכנית על האקולוגיה של ים המלח ועל תעשיית הכימיקלים באזור.
בהתאם להחלטת ממשלה ממרס 200713 , משרד התשתיות הלאומיות, באמצעות רשות המים והביוב, מרכז את הטיפול של מדינת ישראל מול הבנק העולמי בנושא זה.
8 ,"מיכאל בייט, "ים הולך ונעלםמים והשקיה, ירחון ארגון עובדי המים, 490 ( 2007.
) 9 ראו הערה7 ', עמ 60-62.
10 ראו הערה7 ', עמ 60-62.
11 לפי הצפי של המכון הגיאולוגי, יצטמצם שטח ים המלח עד לכ -450 .
קמ"ר 12 ראו הערה7 ', עמ65 .
, 1998 "Will the Dead Sea Die?
", Geology 26(8) 755-758; Gavrieli I.
, 2002, "The Impact of the Proposed 'Peace Conduit' on the Dead Sea", Isr.
13 'החלטת ממשלה מס 1311 בנושא גיבוש פתרונות לבעיות הקשורות בים המלח - אישור החלטת ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה.
לירידת המפלס תוצאות רבות, והבולטת בהן היא היווצרות בולענים.
משנות השבעים של המאה הקודמת נפערו לאורך חופי ים המלח כ - 2,000 .
בולענים הבולענים מסוכנים לגוף ולרכוש, משבשים את מהלך החיים התקין באזור ופוגעים בפיתוח ובבנייה14.
פעולות המדינה בנוגע לירידת מפלס ים המלח במשך השנים לא ריכז גוף אחד את נושא ים המלח בכללותו 15 .
הטיפול בו היה מפוזר בין גופים שונים (כגון המשרד להגנת הסביבה, משרד התשתיות הלאומיות ורשות המים והביוב) ובין דרגים שונים - ארציים (משרדים ממשלתיים), מחוזיים (כגון מחוז דרום במשרד הפנים והוועדה המחוזית לתכנון ובנייה דרום) ומקומיים (כגון המועצות האזוריות תמר ומגילות ים המלח).
בין הגופים והדרגים השונים לא היה תיאום, ולא הוקם מאגר נתונים המשותף לכולם, דבר שהקשה מאוד על ניהול ים המלח כמשאב טבע, על שמירת מפלסו ועל התמודדות עם בעיות הנובעות מירידתו16,17 .
יש לציין כי הגופים המופקדים על ההתמודדות עם סוגיות אלה יכולי ם להפיק לקחים ממקרים דומים בעולם, שבהם הביא ניהול ציבורי לידי הצלת אגמים ונחלים שהיו בסכנת התייבשות.
כך, למשל, בשנות ה-90 ' נעשו פעולות להצלת אגם מונו בקליפורניה, ארצות-הברית - שגם הוא אגם טרמינָלי - מפני התייבשות.
: מסמך מדיניות בנושא עתיד ים המלח בינואר 2003 התקבלה החלטת ממשלה18 , ולפיה הממשלה מכירה בכך שקידום הטיפול בעתידו של ים המלח מחייב בדיקות מעמיקות הנוגעות להשפעותיה של ירידת מפלס ים המלח על הכלכלה, על הסביבה ועל הגאולוגי ה של האזור.
לפיכך יקימו השר לאיכות הסביבה, השר לשיתוף פעולה אזורי ושר התשתיות הלאומיות צוות מקצועי כדי לגבש מסמך מדיניות בנושא עתיד ים המלח וסביבתו.
בהחלטה הודגש כי הצוות האמור יבדוק את התכניות השונות שהוצעו בעבר בעניין חיבור ים המלח לים סוף או לים התיכון.
14 משרד התשתיות הלאומיות- המכון הגיאולוגי, סיכום שלב ראשון בפרויקט קריסת התשתית והיווצרות הבורות לאורך חופי ים המלח, תקציר מנהלים, תכנית עבודה ותקציב לשלב השני ( 2001 '), עמ2.
05 הוגשה הצעת חוק רשות ים המלח, התשס"ו - 2005 /(פ 4065 ,) שמטרתה להקים גוף אחד אשר ינהל את כלל התכניות והפעילויות בנוגע לים המלח ויפקח עליהן מתוך ראייה ארוכת-טווח.
על פי הצעת החוק, יש להקים את רשות ים המלח ולהכפיפה ישירות למשרד ראש הממשלה - כך יתאפשר מבט -על באשר לאסטרטגיה הנחוצה לניהול בקנה מידה כזה.
הרשות תכין תכנית רב -שנתית לשיקום ים המלח ותגבש מדיניות לשיתוף פעולה בין כלל הגופים העוסקים בנושא.
הצעת החוק הונחה על שולחן הכנסת לדיון מוקדם, אך כלל לא נדונה.
במרס 2007 הועבר ריכוז נושא ים המלח למשרד התיירות, כפי שיפורט להלן.
16 המשרד לאיכות הסביבה; משרד התש תיות הלאומיות - המכון הגיאולוגי; מכון ירושלים לחקר ישראל - המרכז למדיניות סביבתית, מסמך מדיניות לעתיד ים המלח, בחינת תרחיש של ברירת מחדל, דוח ביניים והמלצות ראשוניות (תשס"ד), עמ' 9 .
17 בדוחות של מבקר המדינה - דוח שנתי 56 ב( 2006 '), עמ 715 ודוח שנתי 53 ב ( 2003 '), עמ761 - מתוארים חוסר תיאום וסחבת של משרדי הממשלה בנושא הגנת בתי מלון בדרום ים המלח מפני הצפה.
18 'החלטת ממשלה מס 2863 .
בנושא עתיד ים המלח משרד התיירות 1129 .
במרס 2004 הוגש לממשלה דוח ביניים, וביוני 2006 הוגש לה הדוח הסופי בנושא עתיד ים המלח19 (להלן- מסמך המדיניות).
במסמך המדיניות נסקרים לראשונה ובהיקף נרחב הגורמים לירידת מפלס ים המלח ותוצאותיה של התופעה.
במסמך מותוות המלצות פרטניות לפעולה למוסדות השלטון מתוך כוונה שמימושן ישמש בסיס להתנהלות נכונה של מוסדות התכנון, של המועצות האזוריות תמר ומגילות ים המלח, של מע"ץ ושל כל גוף אחר הפועל באזור ים המלח.
אף שבהחלטת הממשלה דלעיל נקבע כי יש לבחון חלופות מספר להתמודדות עם סוגיית ירידת המפלס ועתיד ים המלח, מתייחס מסמך המדיניות לחלופה אחת בלבד - המשך המצב הקיים, ללא נקיטת צעדים כלשהם להעלאת המפלס או, למצער, לשמירה על מצבו הנוכחי (להלן - חלופת בררת המחדל).
הגישה העומדת בבסיס מסמך המדיניות היא כי אין לפתח אזורים שקיים בהם חשש להיווצרות בולענים.
מלבד זאת, מסמך המדיניות עוסק בעיקר באזור צפון ים המלח20 , ולא באזור ים המלח בכללותו.
המשרד להגנת הסביבה מסר למשרד מבקר המדינה, כי מסמך המדיניות לא עסק ביתר החלופות בשל בעיות תקציב 21 ובשל רצונם של משרדי ממשלה אחרים לעסוק בנושא.
בנוסף, ממסמך המדיניות עולה, כי ישנה התייחסות בעיקר לאזור צפון ים המלח היות שהנתונים על אזור דרום ים המלח - אשר נמצא רובו ככולו בשטח הזיכיון של מפעלי ים המלח - לא נמסרו לכותבי מסמך המדיניות במועד.
מעיון במסמך המדיניות עולה כי המשרד להגנת הסביבה בחר לעסוק בחלופת בררת המחדל בלבד, היות שבטווח הנראה לעין לא יהיה שיפור במאזן המים הגירעוני של ים המלח, וירידת המפלס תימשך בשיעור של כמטר לשנה ואולי אף י ותר.
לדעת משרד מבקר המדינה, במסמך המדיניות צריכה הייתה להיכלל התייחסות לכלל החלופות להתמודדות עם הסוגיה כפי שנקבע בהחלטת הממשלה, ובכלל זה התייחסות לאזור ים המלח כולו.
יצוין כי על אף העבודה הנרחבת שהושקעה בבדיקת חלופת בררת המחדל, לא קבעה הממשלה מדיניות בדבר המשך הפיתוח באזור ים המלח22.
בהקשר זה יצוין כי בספטמבר 2007 פרסם מוסד שמואל נאמן שליד הטכניון דוח בנושא ירידת מפלס ים המלח23 (להלן- דוח הטכניון).
דוח הטכניון מעלה על הכתב לראשונה ובאופן מסודר את החלופות השונות לשיקום ים המלח ומציג את יתרונותיהן ואת חסרונות יהן.
בדוח מודגש כי אין פתרון אידיאלי למצב הסביבתי .
19 ,משרד איכות הסביבה ומכון ירושלים מסמך מדיניות בנושא אגן ים המלח, הערכת מצב ומשמעויות לעתיד בתנאים של המשך ירידת מפלס הים (תשס"ו).
הנקודה הדרומית ביותר שנבדקה בדוח היא נווה זוהר 21 עלות מסמך המדיניות- לרבות המחקרים שנערכו במכון הגיאולוגי לצורך זה - הייתה כ-5.
את התקציב איגמו המשרד להגנת הסביבה, מכון ירושלים לחקר ישראל והמכון הגיאולוגי.
22 החלטת ממשלה מס' 1311 בנושא גיבוש פתרונות לבעיות הקשורות בים המלח - אישור החלטת ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה אמנם מטילה על שר התיירות את האחריות לטיפול במכלול העניינים הנוגעים לים המלח, ובכללם התוויית תכניות פיתוח לאזור, אך לא מתווה מדיניות כאמור (ראו פירוט להלן).
23 מוסד שמואל נאמן למחקר מתקדם במדע וטכנולוגיה, הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל, ירידת מפלס ים המלח - חלופות לפעולה ( 2007 .
כל החלופות שנסקרו בדוח כוללות סיכונים, קשיים ואי-ודאות.
עם זאת עולה מדוח הטכניון כי חלופת בררת המחדל, כלומר המשך ההימנעות מעשייה, היא החלופה הגרועה ביותר מבחינה סביבתית ומבחינה כלכלית24 .
אמנם כותבי דוח הטכניון מציינים כי הנתונים המובאים בו הם ברמת אי-ודאות גבוהה, וכי דרושים משאבים נוספים כדי להעלות את רמת הדיוק, אך לדעתם, אי-הדיוק אינו פוגם במסקנותיו העיקריות של הדוח.
: העברת האחריות למשרד התיירות בספטמבר 2006 החליטה ועדת השרים לענייני ח ברה וכלכלה 25 , שהאחריות לטיפול במכלול העניינים הנוגעים לים המלח, ובכללם ירידת המפלס, הבולענים והגנת המלונות באזור עין בוקק ונווה זוהר מפני הצפה, תועבר לידי שר התיירות.
הממשלה אישרה את ההחלטה במרס 200726 .
לאחר החלטת הוועדה הפנה מר גדעון עזרא, השר להגנת הסביבה, את תשומת לבו של מר יצחק הרצוג, שר התיירות דאז, למסמך המדיניות בנושא עתיד ים המלח, שהוכן על ידי הצוות המקצועי בראשות המשרד להגנת הסביבה.
השר להגנת הסביבה ביקש להעביר לשר התיירות את המידע הרב שהצטבר במהלך הכנת מסמך המדיניות ואף צירף רשימה של הפעולות הראשונות הנדרשות מכל אחד מהמשרדים הרלוונטיים.
השר להגנת הסביבה ציין כי על המדינה להיערך להתמודדות עם המצב הקיים, אך גם לבחון אפשרויות לשינוי מאזן המים הגירעוני.
בדצמבר 2006 הודיע שר התיירות דאז לשר להגנת הסביבה כי משרדו מעדכן את תכנית העבודה לשנים הקרובות ואת התקציב הנדרש ומרכיב את צוותי העבודה המקצועיים; תכנית העבודה והרכב הצוותים מתבססים ברובם על אלה שפעלו בעבר, והעבודה מתוכננת להימשך מן הנקודה שאליה הגיעו הצוותים בעבר; ומשרדו ישתמש בידע שהצטבר בנושא במשרד להגנת הסביבה.
ואולם עד מועד סיום הביקורת, כשנה וחצי לאח ר החלטת הממשלה, לא נדרש משרד התיירות למסמך המדיניות, לא התווה מדיניות אחרת לנושא ואף לא ריכז את המידע הרב בנושא ים המלח המצוי בידי גופים שונים.
בתשובת משרד התיירות מנובמבר 2008 מרכיבים]שלושה[למשרד מבקר המדינה נאמר כי "המשרד נתן עדיפות ל שנכללים בהמלצות המסמך".
משרד מבקר המדינה מעיר כי משרד התיירות נתן עדיפות למספר מצומצם ביותר של מרכיבים, אשר חלקם אף אינם נוגעים לנושא ירידת המפלס (אלא לנושא הגנת המלונות בדרום ים המלח מפני הצפה).
לדעת משרד מבקר המדינה, סוגיית ירידת המפלס ועתיד ים המלח היא סוגיה בסיסית, וממנ ה נגזרות רוב הבעיות באזור ים המלח, ובכללן תופעת היווצרות הבולענים.
לפיכך על משרד התיירות, המופקד על הטיפול במכלול הסוגיות הנוגעות לים המלח, להידרש למסמך המדיניות או להתוות מדיניות אחרת, תוך התייחסות ליתר החלופות להתמודדות עם ירידת המפלס ועתיד ים המלח.
כמו כן על משרד התיירות לרכז את המידע הרב בנושא ים המלח המצוי בידי גופים שונים.
24 על פי האומדן שבדוח, נזקיה של חלופת בררת המחדל לסביבה, לתיירות ולתשתיות יהיו כ-90 מיליון דולר לשנה.
אין זה אומדן סופי היות שירידת המפלס עלולה לגרום לנזקים אשר עדיין אינם ידועים, ובשלב זה קשה מאוד לכמתם.
25 /החלטת ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה מס' חכ26.
רקע עקב ירידת מפלס ים המלח, ירידת מפלס מי התהום ושינוי במיקום הפן הביני27 נוצר מגע בין שכבת מלח המצויה בתת-הקרקע לבין מי תהום שאינם רוויים במלח, שמקורם באקוויפר הכלוא מתחתיה.
מים אלו מוצאים את דרכם אל בסיס שכבת המלח וגורמים להמסתה וליצירת חללים בתוכה.
עם הזמן תקרות החללים קורסות, והמסלע הבלתי מלוכד שמעל שכבת המלח קורס בעקבותיהן לתוך החללים.
התהליך מסתיים ביצירת בולענים, לרוב בעלי צורה אליפטית28 , על פני השטח29.
תופעת ההיפערות של בולענים יחידים החלה באזור האגן הדרומי של ים המלח בשנות השבעים של המאה ה -2030 .
בשנות התשעים התגברה התופעה והתפשטה גם לאגן הצפוני.
כיום יש כ- 2,000 ,בולענים לכל אורך חופי ים המלח ובעיקר באגן הצפוני.
בולענים קיימים במגוון גדלים.
עומקו ורוחבו של הבולען השכיח כיום הוא 8-10 מטרים.
עומקו של הבולען הגדול ביותר כיום הוא20 מטר וקוטרו 25 .
מטר קצב ההיפערות של בולענים חדשים באגן הצפוני מהיר הרבה יותר מזה שבאגן הדרומי היות שבאגן הדרומי יש תופעה הפוכה מזו שבאגן הצפוני - עליית מפלס הים31 ,32.
באגן הצפוני נפערים בשנים האחרונות כ -300-200 בולענים לשנה, ואילו באגן הדרומי נפערים בולענים יחידים בלבד בכל שנה.
קצב ההיפערות של בולענים גָדֵל משנה לשנה, וזאת אף שרבים מהם נוצרים ליד בולענים קיימים וכך "מתמזגים" עמם ונספרים למעשה כבולען אחד.
הבולענים נפערים בעיקר באתרי בולענים קיימים, אך גם באתרים חדשים33 .
הבולענים מהווים סיכון לגוף ורכוש, הם משבשים את מהלך החיים התקין באזור ופוגעים בפיתוח ובבנייה.
)קו המגע בין מי הים המלוחים לבין מי תהום שאינם רוויים במלח (מי האקוויפר 28 משרד התשתיות הלאומיות - המכון ה גיאולוגי, בניית בסיס מידע וניתוח נתונים במערכת מידע גיאוגרפית ( GIS ) עבור מחקר הבולענים בים המלח, דוח מס' GSI/20/04 ( 2004 '), עמ23.
29 משרד התשתיות הלאומיות - המכון הגיאולוגי, היווצרות הבורות לאורך חופי ים המלח, דוח מס' GSI/41/2000 '(תשס"א), עמ1.
30 אף שזוהגישה המקובלת, ייתכן שבורות יחידים נוצרו באזור ים המלח לאורך מאות ואולי אף אלפי שנים.
31 בעקבות הפקת מחצבים מן האגן הדרומי על ידי מפעלי ים המלח שוקע מלח בקרקעית, ומפלס הים עולה בערך ב-20 .
ס"מ לשנה, דבר הגורם להצפת בתי המלון לעניין זה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 53 ב( 2003 '), עמ761 וכןדוח שנתי מס' 56 ב( 2006 '), עמ715 .
32 ,בעקבות עתירה של התאחדות המלונות בים המלח לבית משפט בג"ץ 2640/06 התאחדות המלונות בים המלח נ' מדינת ישראל, עוקב בית המשפט אחר התכנון והביצוע של משרד התיירות בנושא הגנת בתי המלון בדרום ים המלח מפני הצפה.
33 משרדהתשתיות הלאומיות - המכון הגיאולוגי, התפתחות בולענים בחוף ים המלח בינואר 2005 עד אוגוסט 2006 ', סקירת תצלומי אויר, דוח מס TR-GSI/07/2007 ( 2007 '), עמ 1 ; משרד התשתיות הלאומיות - המכון הגיאולוגי, סיווג ומיפוי אזורי 1132 דוח שנתי59ב .
נזקים לתשתיות משהתגברה תופעת הבולענים נגרמו נזקים רבים לתשתיות תיירות, התיישבות, תעשייה וכבישים באזור ים המלח.
להלן יובאו כמה דוגמאות.
בתחילת שנות ה -90 ' של המאה ה -20 נפערו שני בולענים בפארק התמרים בעין בוקק, ובחודש נובמבר 2008 נפערו בו שני בולענים נוספים.
בשל כך לא מתקיימים בפארק אירועים המוניים.
משנת 1998 ואילך נפערו כ-150 בולענים בחניון עין גדי וגרמו לקריסתו.
אלה הביאו לנטישת מתקני התיירות אשר לחוף הים השייכים לקיבוץ, וכך אבד לקיבוץ מקור הכנסה מרכזי.
הסולריום34 שהפעיל הקיבוץ נסגר אף הוא עקב בולענים שחסמו את הגישה אליו ואף סיכנו את המבנה.
המתקן הועבר למיקום אחר, אך גם שם התפתחו בולענים ומנעו את השימוש בו.
אתר בולענים אחר משיק לחמי עין גדי.
עוד בולען נפער בסמוך לתחנת שאיבת ביוב של קיבוץ עין גדי, ומצב זה עלול לגרום לקריסת תחנת השאיבה, לזרימת הביוב לים המלח ולזיהומו.
במהלך הכנת התשתית לאחד המלונות באזור דרום ים המלח נפער בולען.
בקיץ 2004 'נפער בולען בכביש מס90 בסמוך לכניסה למפעלי ים המלח.
נזקים תדמיתיים תופעת הבולענים יצרה מפגע שהשלכותיו סביב ים המלח הרסניות.
הבולענים פוגעים בתשתיות, בחקלאות, בחי, בצומח ובתיירות, ויותר מכול הם מסכנים חיי אדם.
כביש מס' 90 הוא עורק תחבורה מרכזי וחיוני העובר לכל אורך חופו המערבי של ים המלח; בממוצע 5,000 -6,000 מכוניות ואוטובוסים, ובהם אזרחי מדינת ישראל ותיירים, עוברים בו בכל יום.
לפיכך ומאחר שהבולענים מתקרבים לתוואי הכביש ואף נפערים בכביש עצמו, יש חשש שהיפערות בולען בכביש תגרום לתאונת דרכים קשה.
בינואר 2006 דווח בעיתונות כי ממשלת דנמרק פרסמה אזהרה לאזרחיה המבקרים בישראל ובה המליצה להימנע משהייה באזור ים המלח ואף הפסיקה את ההסדר המיוחד עם קיבוץ עין גדי לאירוח של תיירים דנים חולי פסוריאזיס.
לדברי חוקרים, פיתוחן של התשתיות ושל התיירות באזור ים המלח נבלם בשל חוסר הוודאות באשר למפלס הים המשתנה ובשל הסכנות הגלומות בתופעה 35 .
טיפול המדינה בתופעת הבולענים כלים הנדסיים להתמודדות עם תופעת הבולענים 1.
החקיקה והתקינה בישראל בנושא התכנון והבנייה : חוק התכנון והבניה, התשכ"ה - 1965 , והתקנות שהותקנו מכוחו אינם קובעים הנחיות .
היתכנות להיווצרות בולענים (בורות) לאורך חוף ים המלח, דוח מס' GSI/13/2004 ( 2004 '), עמ13.
34 סולריום הוא מרפסת שמש מזוגגת הפונה בדרך כלל לכיוון דרום כדי ללכוד את קרני השמש.
הישיבה בסולריום מתאימה לסובלים ממחלות עור.
35 ראו הערה5 ', עמ3-4 .
ותקנים ייחודיים לתכנון ובנייה באזור ים המלח 36 , שכאמור הוא אזור בלתי יציב מבחינה גיאולוגית.
אמנם קיימים כמה תקני בנייה רלוונטיים שקבע מכון התקנים מכוח חוק התקנים, התשי"ג- 1953 , כגון תקן ישראלי413 - תקן עמידות מבנים ברעידת אדמה, אך תקנים אלו אינם עוסקים באופן ספציפי באזור ים המלח, לא כל שכן בבנייה באזור המועד להיווצרות בולענים.
עד מועד סיום הביקורת לא הגיש שום משרד ממשלתי רלוונטי הצעה להכנת תקן לבנייה באזור ים המלח או באזור המועד להיווצרות בולענים.
טיוטת דוח הצוות ההנדסי לבדיקת תופעת הבולענים בראשות משרד התשתיות הלאומיות: (א) בנובמבר 2001 החליטה הממ שלה (להלן - החלטת הממשלה) 37 , כי יש לבצע את תכנית המחקר והפיתוח בנושא בורות ים המלח שהכינו המכון הגיאולוגי38 והמכון הגיאופיזי39 (להלן- תכנית המכון הגיאולוגי).
עוד הוחלט כי יש לבצע תכנית להקמה ולהפעלה של צוות הנדסי שהכינה המועצה האזורית תמר (להלן - תכנית הצוות ההנדסי).
הוחלט על איגום תקציב מרבי לשתי התכניות ממשרדי ממשלה שונים בסך של 11 .
מיליון ש"ח לתקופה של שנתיים על פי החלטת ועדת המנכ"לים בנושא בורות ים המלח40 מסוף ינואר 2002 , חולקה מסגרת התקציב כדלקמן: שישה מיליון ש"ח לתכנית המכון הגיאולוגי וחמישה מיליון ש"ח לתכנית הצוות ההנדסי.
בתחילת שנת 2002 הקים משרד התשתיות הלאומיות צוות הנדסי לבדיקת תופעת הבולענים41 (להלן- הצוות ההנדסי)42 .
לפי כתב המינוי של הצוות ההנדסי, תפקידו היה להגיש המלצות מעשיות בדבר דרכי פעולה טכניות-הנדסיות באזורי סיכון להיווצרות בולענים; להמליץ ע ל דרכים לגילוי בולענים, להתרעה מפניהם ולטיפול בהם באופן שיאפשר את המשך הפיתוח, הבינוי והשימוש בקרקע; ולהמליץ על מדיניות ועל קווים מנחים שיש ליישמם.
בתחילת שנת 2002 החל הצוות ההנדסי לפעול בהרכב חסר ובאופן בלתי-סדיר, זאת משום שמשרד התשתיות הלאומיות לא העביר את התקציב שהוחלט עליו בהחלטת הממשלה, לא הוצאו כתבי מינוי וחוזי התקשרות, ולא הוסדר שיפוי לחברי הצוות בגין תביעות אפשריות.
כשמונה חודשים לאחר החלטת הממשלה, בחודש יולי 2002 , החל משרד התשתיות הלאומיות בהעברת התקציב שאושר .
36 סעיף255 ט' לחוק עוסק בסמכות מוסד תכנו ן להחליט בתכנית או בבקשה להיתר שעניינה שטח הזיכיון של מפעלי ים המלח, אך גם סעיף זה אינו קובע הנחיות ותקנים לבנייה.
37 'החלטת ממשלה מס914 .
)בנושא בורות ים המלח (בולענים 38 המכון הגיאולוגי הוא מוסד מחקר ממשלתי בתחום מדעי האדמה הפועל כיחידת סמך במסגרת מינהל מדעי האדמה במשרד התשתיות הלאומיות.
39 ,המכון הגיאופיזי פועל כחברה ממשלתית ומתמקד בעבודות מחקר וסקר גיאופיזיות מיפוי תת -הקרקע, ניטור סיסמולוגי ומחקרים שנועדו למזעור הסיכונים מרעידות אדמה.
40 ועדת המנכ"לים כללה את המנכ"לים או נציגיהם של הגופים הבאים - משרד התשתיות הלאומיות, המכון הגיאולוגי, המכון הגיאופיסי, משרד התיירות, מינהל מקרקעי ישראל, מע"ץ, המועצה האזורית תמר, המועצה האזורית מגילות ים המלח ומפעלי ים המלח.
41 ,צוות הנדסי בראשות משרד התשתיות הלאומיותבולעני ים המלח - מתווה מומלץ להתנהלות הנדסית -רישויית, ט יוטא מס' 2 ( 2004 '), עמ 4 .
הצוות כלל מומחים בגאוטכניקה, בגאופיזיקה, בגאומכניקה, בהנדסת בניין, בהידרולוגיה ובמשפטים.
42 ראו הערה41 ', עמ8 .
התקציב הועבר לשיעו רין, כאשר עד סוף שנת 2002 הועברו כ-33% בלבד מהתקציב המאושר, ועד סוף שנת 2003 .
הועברה היתרה כשנה לאחר החלטת הממשלה, בסוף חודש נובמבר 2002 , נמסרו כתבי מינוי לחברי הצוות ההנדסי.
יצוין כי נושא השיפוי לחברי הצוות ההנדסי לא הוסדר עד מועד הוצאת טיוטת הדוח של הצוות (ראו להלן), בעיקר בשל הקושי של מוסדות המדינה לבטח צוות הנדסי שחבריו אינם עובדי מדינה.
במאי 2006 , לאחר הוצאת טיוטת הדוח של הצוות ההנדסי, פורסמה הנחיה מטעם המשנה ליועץ המשפטי לממשלה בעניין שיפוי חבותם בנזיקין של חברי ועדות לא סטטוטוריות במקרים מסוימים43 .
הצוות ההנדסי התחיל לפעול בהרכב מלא ולקיים ישיבות שבועיות בתחילת שנת 2003 , לאחר מסירת כתבי המינוי והעברת חלק מהתקציב.
באוגוסט 2004 הוציא הצוות טיוטת דוח 44 .
, הכוללת דוח ראשי וחמישה נספחים בנושאים ספציפיים טיוטת הדוח התוותה מספר כללים ועקרונות להתנהלות הנדסית -רישויית, אך עדיין אינו שלם ובשל לשימוש למטרות התנהלות ]הדוח[" קבעה מפורשות כי הנדסית-רישויית או לתכנון מתארי", וכי "קידומו למתווה מתאים לשימושים אלה לאחר השגת נתונים ופרטים שהיום עדיין חסרים, הניתנים ]רק[ יהיה אפשרי להשגה באמצעות בדיקות ופעילויות המשך המפורטות בדוח".
לדעת משרד מבקר המדינה, פרק זמן של כשנה לצורך העברת תקציב ממשרד התשתיות הלאומיות ליעדו ולצורך מסירת כתבי מינוי לצוות הנדסי הוא פרק זמן ארוך מדי, בהתחשב בתפקידו החיוני של הצוות במציאת פתרונות מעשיים לבעיית הבולענים.
(ב) בטרם הוגשה טיוטת הדוח וכדי להמשיך ברצף ולסיים את עבודותיהם של הצוות ההנדסי ושל צוות המחקר מהמכון הגיאולוגי45 גיבשו המדען הראשי וראש מינהל מדעי האדמה דאז במשרד התשתיות הלאומיות ויו"ר הצוות ההנדסי הצעת תקציב.
בהצעת התקציב הוקצו כשבעה מיליון ש"ח לעבודת הצוות ההנדסי וכשישה מיליון ש"ח לעבודה משותפת של הצוות ההנדסי וצוות המכון הגיאולוגי 46 .
לתקופה של כשנה וחצי בפברואר 2004 סיכמו נציגי משרד התשתיות הלאומיות, משרד התיירות וגורמים נוספים כי משרד התשתיות הלאומיות יגיש לממשלה הצעת החלטה להמשך הפעילות המדעית-הנדסית בנושא הבולענים הכוללת שתי חלופו ת: חלופה מרבית בסך 12.
5 מיליון ש"ח וחלופה מזערית, שאינה כוללת את חוף מינרל, בסך שבעה- שמונה מיליון ש"ח.
בטיוטת הצעת ההחלטה הודגש: "מטרת העל היא התנהלות הנדסית-רישויית באזור הבורות, על מנת לאפשר מהלך חיים תקין ככל שניתן .
43 הנחיה מטעם המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (אזרחי) והמשנה לפרקליט המדינה (עניינים אזרחיים) לגבי שיפוי חבותם בנזיקין של חברי גופים וועדות לא סטטוטוריים, שאינם עובדי מדינה (מאי 2006.
45 ,עבודת ההמשך כוללת בעיקר בדיקות ספציפיות ב"אזורי דגם" שיש בהם בולענים שנבחרו בעצת המועצה האזורית תמר ושהם בעלי עניין לרשויות.
ראו הערה 41 ', עמ 41.
46 העבודה המשותפת כוללת יצי רת מפות סיכון להיווצרות בולענים בקנה מידה גדול יותר ומחקרי גישוש חלוציים (פיילוטים) לבנייה באזורים האלה.
בדצמבר]אורך[ל 2004 קבעה ועדת המנכ"לים בנושא בורות ים המלח כי עבודת ההמשך של הצוות ההנדסי תהיה בהיקף של כשני מיליון ש"ח לכל היותר.
בסופו של יום העמיד משרד התשתיות הלאומיות לפעולות הצוות ההנדסי סכום של 700,000 ש"ח בלבד.
יצוין שלדעת חברי הצוות, אין סכום זה מספיק לעבודת ההמשך.
משרד י הממשלה הנוגעים בדבר לא קידמו את אישור התקציב הנדרש, ואין כיום גוף הממשיך את עבודת הצוות.
בשל היעדר דוח סופי של הצוות הכולל המלצות בדבר כלים הנדסיים ישימים, מתקשים מאוד מוסדות התכנון השונים, לדבריהם, להחליט על מתן אישורי בנייה באזור ים המלח; פעמים רבות אין אישורי בנייה ניתנים כל עיקר; ולעתים הם ניתנים רק בשל חשיבות המבנה לאזור, אף שלא ידוע כיצד יפתור היזם את הבעיות ההנדסיות.
כך, למשל, מתקשים מוסדות התכנון להחליט מדי שנה על מתן אישורים להקמת בימות אירועים ולהקצאת מתחמי חנייה במסגרת אירועים דוגמת "פסטיבל אהבה"47 .
עוד מתקשים מוסדות התכנון להחליט אם ואימתי יש לסגור אזור כזה או אחר בשל בולען שנפער בו, ואם וכיצד יש למגן מבנה קיים באזור בולענים.
ללא יצירת כלים הנדסיים ישימים קיים חשש של ממש לנזקים לגוף ולרכוש, ולפיכך - לקיפאון בענפי התיירות, התעשייה וההתיישבות באזור ים המלח.
על משרד התיירות, כמרכז הטיפול בנושא ים המלח בכללותו, החל ממרס 2007 , לפעול ללא דיחוי למציאת פתרון לנושא.
יצוין כי תופעת הבולענים היא תופעה מוכרת ברחבי העולם כגון בניו -ג'רסי בארה"ב, בריפון באנגליה ובקלאטיוד בספרד.
במקומות אלו עשו הרשויות מחקרים ל הערכת הסיכונים, התוו הנחיות לפתרונות הנדסיים שיאפשרו מתן אישורי בנייה ופרסמו חומר הסברה לציבור48, 49 .
בתשובותיהם מנובמבר 2008 למשרד מבקר המדינה טענו משרד התיירות, משרד התשתיות הלאומיות והמכון הגיאולוגי כי קיים ספק רב אם במצב הדינמי של תופעת הבולענים ניתן לקבוע תקני בנייה, נהלים ואמות מידה להתנהלות בשטח, ומוטב להתרחק מאזורי סיכון להיווצרות בולענים.
עוד טען משרד התיירות, כי קיים ספק לגבי אחריות המדינה לפתח כלים הנדסיים להתמודדות עם תופעת הבולענים, וככל הנראה, האחריות לפתח כלים אלה ולממנם מוטלת על המועצות האזוריות אשר בתחומן הם נוצרים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בטיוטת דוח הצוות ההנדסי כבר גובשו מספר כללים ועקרונות להתנהלות הנדסית -רישויית, וכי כלים הנדסיים .
47 "פסטיבל אהבה" הוא פסטיבל פופולרי המתקיים זה שתים עשרה שנה בחול המועד סוכות ובחול המועד פסח באתרים שונים באזור ים המלח, ובמסגרתו מופיעים זמרים ישראלים רבים.
48 ראו הערה41 ', עמ 13-15 .
49 בדוח הצוות ההנדסי בראשות משרד התשתיות הלאומיות נאמר (ראו הערה41 ', עמ 10 ): "התופעה, הגורמים והתהליכים האחראיים להיווצרותה, מאפייניהם ורמת הידע אודותם אמנם שונים ממקום למקום ומסביבה לסביבה, אך בהתחשב בקיומם של מאפיינים פרקטיים משותפים ניתן בהחלט להשתמש בנתונים וניסיון מכלל המקומות".
להתמודדות עם התופעה קיימים במקומות שונים ברחבי העולם.
ההמלצה להתרחק מאזורי סיכון להיווצרות בולענים אינה מעשית, היות שהתופעה דינאמית וקיימת באזורים נרחבים ומשום ששטחי הקרקע באזור ים המלח שאותם ניתן לפתח מצומצמים.
בהתחשב בהיקף התופעה, בסיכוניה, בעלויות הפיתוח של הכלים ההנדסיים להתמודדות עמה ובחשיבות אזור ים המלח למדינה, מן הראוי לבחון ביסודיות אם נכון ואפשרי להטיל את האחריות לפיתוח כלים הנדסיים על המועצות האזוריות בלבד.
ריכוז נושא הבולענים כאמור בהחלטת הממשלה ממרס 200750 , הוטלה על שר התיירות האחריות לטיפול במכלול הסוגיות הנוגעות לים המלח, לרבות תופעת הבולענים.
במאי 2007 החליטה הממשלה 51, שמשרד התיירות ירכז את הטיפו ל בהתמודדות עם תופעת חוסר היציבות בשכבות הקרקע באזור ים המלח52 , ולשם כך יאוגם ויתוקצב סכום של שמונה מיליון ש"ח.
עוד נאמר בהחלטה כי מקורות התקציב לפעולה זו יסוכמו על ידי מנכ"ל משרד ראש הממשלה והמשרדים הרלוונטיים.
משרד ראש הממשלה איגם כ -4.
5 מיליון ש"ח בלבד לת קופה של שלוש שנים מכמה משרדי ממשלה ונקבע כי תקציב זה, שיועבר למכון הגיאולוגי באופן יחסי במשך שלוש שנים, ישמש אך ורק למחקרים שיערוך המכון בשנים 2008 -2010 בנושא אי-יציבות הקרקע.
תכנית העבודה של המכון הגיאולוגי אושרה על ידי ועדת ההיגוי לנושא אי -יציבות הקרקע ב ראשות משרד התיירות, בישיבתה הראשונה באוקטובר 2007 .
לשם יצירת כלים הנדסיים להתמודדות עם תופעת הבולענים לא הועבר כל תקציב.
מפות סיווג ומיפוי אזורי ההיתכנות להיווצרות בולענים - לרבות אלו המצורפות למסמך המדיניות בנושא עתיד ים המלח - הן בקנה מידה של 1:50,000.
מ שמעות הדבר היא כי אין אלו יכולות לשמש לתכנון הנדסי מפורט ולהתנהלות באתר ספציפי.
לשם כך נדרשות מפות בקנה מידה של כ- 1:5,000 ואף בקנה מידה מפורט יותר 53 .