HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אף על פי כן, בדצמבר 2017 כתב איגוד הבנקים למשרד מבקר המדינה כי הבנקים אינם רשאים על פי דין להשתמש במידע ממרשם האוכלוסין לצורך ביצוע פעולות האיתור.
משום כך ראוי שהיחידה תפנה לבנק ישראל כדי שהוא יוכל להסדיר בנוהל מתואם את סינון המידע הראשוני, שיכלול את הפעולות שהבנקים יורשו לבצע לאיתור בעלי הזכויות באמצעות מרשם האוכלוסין ומקורות מידע נגישים נוספים; הנוהל יכלול מתן הכשרה ייעודית לבנקים לבצע פעולות איתור בסיסיות באמצעים הנגישים להם.
במידת הצורך ראוי גם שבנק ישראל ישקול ליזום תיקוני חקיקה שיאפשרו לבנקים לקבל מידע ממאגרי מידע רלוונטיים לשם איתור פרטיהם של בעלי הזכויות בפקל"ת.
ביולי2016 הקים האפוטרופוס הכללי דאז צוות שימליץ על "כללים וקווי פעולה מעודכנים, בחשיבה מסודרת על איתור בעלי זכויות בחשבונות בנקים, לרבות המלצות על תיקוני חקיקה אם יידרשו".
על מרבית הפקל"ת אינה חלה הגדרת "נכס עזוב" לפי חוק האפו"כ, ולכן "הגישה העקרונית היא להפחית למינימום הנדרש את המעורבות של האפוטרופוס הכללי ביחסי בנק-לקוח כאשר שני הצדדים הסדירו ביניהם את מערכת היחסים והאנשים חיים וקיימים".
במקרים שיורשי הלקוחות אינם פועלים למימוש זכותם על הפקל"ת עקב הסכומים הנמוכים המופקדים בחשבונות הבנק " הרי מבחינה רעיונית ניתן לראות בהתנהגות היורשים ויתור על זכותם", והתייחסות זו הולמת גם מקרים שבהם מדובר בפקל"ת של תאגידים שחוסלו.
במקרים אלה "ועל מנת שהכסף לא יישאר כאבן שאין לה הופכין בבנק, יש הצדקה רעיונית להעברת הכספים לטובת כלל הציבור.
דרך אוצר המדינה או 'בנק חברתי ' על מנת שכלל הציבור ייהנה מהנכס ושלא יהיה הפקר".
בכל מקרה, יש לשקול את זכות הבעלים לתבוע את הכספים המגיעים להם ולבחון אם להגביל את הזכות לפרק זמן מסוים.
במקרים שבהם יטפל האפוטרופוס הכללי ניתן לשקול גביית אגרה למימון פעולות האיתור של בעלי הפקל"ת.
תוקם מערכת מחשוב לצורך קליטת הדיווחים מהבנקים ואיתור בעלי הפקל"ת באמצעות ממשקים עם הגורמים העמיתים באגף ובמשרד המשפטים (רשם הירושה, הכונס הרשמי, מערכ ת הפיקוח על האפוטרופוסים ורשם החברות), ועם הרשויות הרלוונטיות במרחב הממשלתי.
נדרש גם כוח אדם מיוחד לביצוע הליכי האיתור וטיפול משרד המשפטים | 1277 .
בפניות הציבור, בהנחה שעובד במחלקת האיתור מצליח לטפל בכ-100 .
תיקים לכל היותר בשנת עבודה ו.
בנוגע לתושבי חו "ל תבצע היחידה הליכי איתור רק לגבי פקל"ת שהסכומים המופקדים בהם עולים על סך מסוים, ובעל הפקל"ת היה מנותק קשר במשך תקופה שתוגדר מראש.
בחלוף התקופה האמורה יועברו כספי הפקל"ת לניהול האפוטרופוס הכללי, או ישירות לאוצר המדינה או לחלופה אחרת לטובת הציבור, כפי שייקבע.
המתווה המוצע מותנה כולו בתיקוני חקיקה נדרשים ובהנחיות בנק ישראל שיגדירו במפורש מהו פקל"ת הדורש פעולות איתור - אילו פעולות איתור בסיסיות על הבנק לבצע טרם העברת הדיווח לאפוטרופוס הכללי, ואילו מסמכים ומידע נוסף עליו לשמור.
בחלוף שנה מהדיון האחרון שהיה באפוטרופוס הכללי בנוגע לדיווחי הבנקים, טרם התקבלה החלטה כמפורט לעיל לגבי ניהול עשרות אלפי הדיווחים הבנקאיים שקיבלה היחידה, המצריכים איתור של בעלי הפקל"ת.
המידע הכלול בדיווחים אלה אינו מסונן על ידי הבנקים באמצעות מאגרי מידע נגישים לאיתור בעלי הזכויות, וליחידה אין המשאבים הממוחשבים והאנושיים לטפל בהם.
ראוי אפוא שהאפוטרופוס הכללי ובנק ישראל ידונו במתווה שהציע הצוות שכונס לגבש המלצות בנושא זה, ויקבלו החלטות אופרטיביות שיסירו את החסמים הקיימים המונעים איתור יעיל של בעלי הפקל"ת וחליפיהם.
נוהל איתור עמיתים ומוטבים שפרסם הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר בפברואר 2012 (להלן- נוהל האיתור) מטיל על מוסדות פיננסיים לעשות פעולות לאיתור עמיתים בקופות גמל, בפוליסות ביטוח ובקרנות נוספות, שהקשר עמם נותק, ולאיתור מוטבים לאחר פטירתם של עמיתים.
בשנת 2013 השיק משרד האוצר מערכת מקוונת בשם "הר הכסף", המופעלת באמצעות מנוע חיפוש אינטרנטי שנועד לשימוש חופשי על ידי כל אדם המעוניין לאתר חסכונות פנסיוניים ופוליסות ביטוח חיים על שמו או על שם מי מקרוביו בחברות ביטוח ובגופים פיננסיים פרטיים.
אולם הפעלתה של מערכת זו אינה מייתרת את חובות הדיווח לאפוטרופוס הכללי שנקבעו כאמור בנוהל האיתור.
באוגוסט 2014 הגישה היחידה להנהלת האגף תכנית להרחבת מערך איתור בעלי הזכויות בנכסים הפיננסיים העזובים.
יעדי התכנית היו, בין היתר, אלה: טיפול בכ -2,000 פקל"ת המדּווחים למחלקת האיתור מדי שנה בסכומים של יותר מ-50,000 ש"ח; וסגירתכ-1,600 תיקי גילוי פעילים עד קיץ 2016 .
התכנית הותנתה בתוספת משאבי אנוש ומשאבים חומריים 1278 |דוח שנתי 68ג .
האגף ציין בתשובתו מפברואר 2018 כי היעדים הושגו באופן חלקי עקב היעדר משאבים.
נמצא כי היעדים הכמותיים שנקבעו בתכנית הושגו חלקית בלבד עקב מחסור במשאבים.
בשנת 2016 השיק בנק ישראל את המיזם "הר הכסף2 ", שנועד להרחיב את המערכת המקוונת של משרד האוצר האמורה.
השקת המערכת המקוונת המורחבת הביאה לירידה ניכרת במספר חשבונות הבנק הרדומים, ובכלל זאת הפקל"ת.
ירידה זו נובעת הן מאיתור כספים על ידי הציבור והן מטיוב נתונים על ידי הבנקים.
ממסמכי היחידה עולה כי למערכות המחשוב שבשימושה - הכוללות מידע נרחב בדבר יורשיהם של בעלי הנכסים העזובים - אין חיבור ישיר לממשק הממוחשב של המערכות המקוונות של "הר הכסף" ושל "הר הכסף 2 ," שאותן מפעילים משרד האוצר ובנק ישראל.
ממשק דומה נדרש כדי לאפשר לאפוטרופוס הכללי לקבל מידע בזמן אמת על פקל"ת שאותר, ואף לסייע למאמצי האיתור באמצעות שיתוף המידע שברשותו בדבר שמות המוטבים של בעלי הפקל"ת שנפטרו.
בדצמבר 2017 כתבה רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון למשרד מבקר המדינה כי אין באפשרותה להקים ממשק ממוחשב עם המערכת שברשות האפוטרופוס הכללי, בגלל צורת ניהול מאגר הנתונים במערכת המקוונת, ולאור ההסכמות שנתנה הרשות להגנת הפרטיות טרם הקמת המערכת.
עם זאת הוסיפה, כי אם תתקבל הסכמת הרשות להגנת הפרטיות, ניתן יהיה להקים ממשק כאמור.
בינואר 2018 כתבה הרשות להגנת הפרטיות למשרד מבקר המדינה, כי אם תקבל פניות מרשות שוק ההון, האפוטרופוס הכללי או משרד האוצר בסוגיות שבתחום סמכותה, היא תבחן אותן ותיתן להן מענה.
היעדר סנכרון מלא של המידע בין "הר הכסף" ובין מערכת המחשוב של היחידה מעכב את איתור בעלי הזכויות בנכסים עזובים ומכביד על עבודת מחלקת האיתור.
כדי לייעל ולשפר את מלאכת האיתור, על האפוטרופוס הכללי ועל משרד האוצר לשקול להרחיב את הממשק הממוחשב החלקי הקיים בין שתי המערכות האמורות, בכפוף לדיני הגנת הפרטיות ולחובת הסודיות המעוגנת בפקודת הבנקאות ובתיאום עם הרשות להגנת הפרטיות.
בספטמבר 2017 מסר בנק ישראל למשרד מבקר המדינהכי מאז השקת מערכת "הר הכסף 2 "נכנסו 2.
5 מיליוןגולשים לאתר המערכת במרשתת, ואותרו 600,000 .
בעלי זכויות בחשבונות בנק עזובים שהיו ברשות הבנקים עם זאת, עדיין קיימים במערכת הבנקאית כ-0.
5 מיליון פקל"תשל יחידים, משרד המשפטים | 1279 .
2 מיליארדש"ח; מתוכם כ -78,000 פקל"ת של נפטרים בסך מצטבר של כ-1.
בתשובתו על ממצאי הביקורת כתב בנק ישראל כי מטרת המיזם האמור איננה להשיב את הכספים בחשבונות הבנק ללקוחות אלא "לתת בידם כלי לאיתור אותם כספים".
יתרה מזאת, בנק ישראל הטיל על התאגידים הבנקאיים חובה לקבוע נהלים לעניין תהליך זיהוי לקוח, המבקש למשוך את הכספים ולעניין האופן שבו הם יועברו לרשותו.
בנק ישראל הוסיף בתשובתו כי לא ידוע לו על חסמים להשבת הכספים לאחר איתורם.
ניכר אפוא כי הפעלת המערכת המקוונת איננה מייתרת את חובתו של בנק ישראל לפעול בדרכים נוספות לאיתור בעלי הפקל"ת, לרבות באמצעות הנחיית הבנקים לשתף פעולה עם האפוטרופוס הכללי כמפורט לעיל.
5 מיליון גולשים לאתר "הר הכסף" ו"הר הכסף 2 " במרשתת אינה מבטיחה שבסופו של דבר יושבו הנכסים העזובים לבעלי הזכויות בהם גם לאחר איתורם.
אי לכך, על בנק ישראל ועל משרד האוצר לוודא כי אין חסמים, המונעים את השבת הכספים לבעליהם אחרי שאותרו באמצעות המערכות המקוונות האמורות.
איתור בעלי זכויות בתעודות מלווה חובה של המדינה .
חוק בנק ישראל, התש"ע-2010 , מסמיך את בנק ישראל לנהל כספים שהלוו אזרחים ותושבי חוץ למדינת ישראל עד תחילת שנ ות השמונים של המאה העשרים (להלן - הזכאים) תמורת תעודות מלווה חובה (להלן - תעודות המלווה), שהמדינה הנפיקה והפיצה לזכאים על פי הוראות נציבות מס הכנסה מכוח חוקים ייעודיים (להלן - חוקי המלוות), עד לפדיון הכספים.
תעודות המלווה הונפקו על שם יחידים - בחלקם תושבי חוץ - ועל שם תאגידים, שחלקם כבר פורקו.
בספטמבר 2016 נותרו כ-850,000 תעודות מלווה שהן5% בלבד מסך התעודות האמורות, אשר לא נדרשו ולא נפדו על ידי הזכאים בחלוף מועדי הפדיון שנקבעו בחוקי המלוות, בסכום מצטבר של יותר מ-0.
מיליארד ש"ח מדובר בסכום רעיוני (לא ריאלי) בלבד.
מנתוני בנק ישראל עולה כי יש כ -0.
5 מיליון זכאים שלא דרשו לפדות את תעודות המלווה מסיבות שונות, ואשר חלקם רשומים במאגרי בנק ישראל באופן המקשה לזהותם, לרבות זכאים חסרי תעודות זהות וזכאים שזהותם אינה מותאמת לפרטים במרשם האוכלוסין.
במרוצת השנים השקיע ב נק ישראל משאבים ומאמצים באיתור הזכאים ויורשיהם, וניסיונותיו צלחו ב -95% מן המקרים.
על רקע הפעולות רחבות ההיקף שביצע בנק ישראל, הוא פנה בשנת 2007 לאפוטרופוס הכללי בבקשה להעביר אליו את הטיפול בתעודות המלווה, על בסיס הגדרתן השיורית בתור נכסים עזובים על פי חוק האפו"כ.
תכתובת 1280 |דוח שנתי 68ג .
שהתנהלה בין בנק ישראל ובין האפוטרופוס הכללי ודיונים שהתנהלו עם אגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל) בנושא זה לא הביאו במרוצת השנים לשינוי כלשהו במצב הקיים.
יוצא אפוא כי העברת הטיפול בזכויות שנובעות מתעודות המלווה מבנק ישראל לניהולו של האפוטרופוס הכללי מעלה קשיים משפטיים וכלכליים, ועד תום הביקורת לא נמצא פתרון לקשיים האלה.
בתגובת האגף נכתב כי נושא זה אינו נתון בסמכותם ובאחריותם, עם זאת הוא הביע נכונות עקרונית לסייע בכך לבנק ישראל, בכפוף לתיקוני חקיקה ולתוספת תקציב.
בנק ישראל ציין בתגובתו כי ניהול תעודות המלווה צריך לעבור לידי האפוטרופוס הכללי, מפני שבידיו הכלים המתאימים לצורך איתור הזכאים.
עוד הוסיף כי בפגישה, שהתקיימה בין בנק ישראל ובין החשב הכללי בעקבות הביקורת, ציין החשב הכללי כי ראוי שהטיפול בתעודות המלווה יועבר לאפוטרופוס הכללי, בכפוף להסדרה חוק ית מתאימה ולתנאים נוספים.
בשים לב לכך שהתכתובות והדיונים הבין-משרדיים בדבר ניהול תעודות המלווה נמשכים כבר יותר מעשור, על בנק ישראל, על משרד האוצר ועל האפוטרופוס הכללי לגבש מתווה מוסכם שיביא לאיתור בעלי המלוות הנעדרים, ואשר ישחרר בסופו של דבר את המדינה מהתחייבויותיה הלא מוגבלות בזמן כלפי בעלי תעודות מלווה, שלא פדו אותן בהתאם לחוקי המלוות.
ראוי שהמתווה יכלול, במידת הצורך, תיקוני חקיקה.
איתור בעלי זכויות במיטלטלין .
השירותים שמספקים תאגידים בנקאיים ללקוחותיהם כוללים השכרת כספות לשם אחסון רכוש פרטי.
הנחיות המפקח על הבנקים קובעות כי אם נותק הקשר בין הבנק ובין שוכר כספת או בא כוחו, והבנק סבור שהוא זכאי ליטול לעצמו בחזרה את השליטה בכספת, אזי הוא רשאי לפתוח אותה בנוכחות גורם חוץ, כגון: רואה חשבון או עורך דין.
זאת ועוד, על הבנק לקבוע נהלים פנימיים לגבי דרך הטיפול בפתיחת הכספת ובתכולתה, ולהגדיר את הנסיבות שבהן יש יסוד להניח כי על תכולת הכספת חלה הגדרת "נכס עזוב" שבחוק האפו"כ.
הביקורת העלתה כי בנק ישראל אינו מפקח בשגרה על מילוי הנחיות המפקח על הבנקים בעניין הכספות, וכי אין ברשותו מידע על אודות הנהלים שקבעו הבנקים בנושא זה ועל אופן יישומם.
משרד המשפטים | 1281 .
בעקבות הביקורת פנתה ביולי 2017 חטיבת הפיקוח על הבנקים בבנק ישראל בשאלון מפורט לבנקים בעניין הכספות האמורות.
בעניין זה כתב בנק ישראל למשרד מבקר המדינה, בדצמבר 2017 , כי מהתשובות שהתקבלו על השאלון האמור עלה כי ככלל הוראת המפקח על הבנקים בנושא הקשר עם בעלי כספות מיושמת, וכי אינה נדרשת מצדו "השקעת משאבי ביקורת שוטפת בנושא זה".
ראוי כי בנק ישראל יוודא שהבנקים יקבעו נהלים בנושא הכספות, שיש יסוד להניח שתכולתן היא בגדר נכס עזוב, וכי הנהלים יתואמו עם האפוטרופוס הכללי.
מחלקת האיתור באפוטרופוס הכללי מופקדת על הטיפול בדיווחי הבנקים על נכסים עזובים שנמצאו בכספות שנותק הקשר עם שוכריהן.
המידע שמדווח למחלקה בנושא זה מתועד באופן ידני.
בהיעדר מאגר נתונים ממוחשב מתקשה מחלקת האיתור לְאַגֵּם ולאחזר מידע על אודות תכולת הכספות.
יתר על כן, תכולת כספות הכוללת חפצים נטולי ערך כלכלי מובהק - אך שעשוי להיות להם ערך אישי, היסטורי או תרבותי - אינה מטופלת בדרך כלל, גם במקרים שבהם הבנק מעביר אותה לרשות האפוטרופוס הכללי.
משך הזמן לאיתור בעלי זכויות בנכסים העזובים .
בשנת2017 היה במחלקת האיתור מידע על כ-65,000 נכסים כספיים ועל כ-3,600 נכסי מקרקעין, אך רק1,993 .
מהם היו רשומים כתיקי גילוי פעילים מחלקת האיתור אינה מטפלת במידע בדבר עשרות אלפי נכסים שיש יסוד להניח שהם עז ובים.
נכסים אלה אינם נבדקים ואי ן נעשות לגביהם פעולות איתור וניהול.
מסמכי מחלקת האיתור מלמדים כי חסרים בידיה משאבים חומריים ומשאבי אנוש בהיקפים ניכרים, וכי אין באפשרותה לטפל במידע הרב על אודות הנכסים הנחשדים כעזובים שהיא מקבלת מדי שנה.
כמו כן עולה מן המסמכים, כי משאביה הקיימים אינם מאפשרים לה לנקוט פעילות יזומה לאיתור נכסים נוספים.
כך לדוגמה, בשנת 2014 דיווחה היחידה להנהלת האגף כי נדרש לה תקציב בסך 0.
5 מיליון ש"ח לביצוע פעולות איתור, וכן תוספת של14 עובדים למחלקת האיתור.
בנושא המחשוב דיווחה הי חידה על תקלות חמורות 1282 |דוח שנתי 68ג .
בשנת 2017 היו ידועים .
בביצוע פעולות מחשוב פשוטות עקב השימוש המתמשך במערכות מיושנות שאינן תומכות בהיקף הפעילות הקיים והנדרש.
מחלקת האיתור סובלת לטענתה ממחסור חמור במשאבים ובמערכות מחשוב לביצוע עבודתה.
עקב המחסור במשאבים, על היחידה לקבוע כללים לסינון המידע המדּווח, לרישומו, למיונו ולתיעודו.
על היחידה גם לגבש הנחיות בכתב הקובעות את סדרי העדיפויות לטיפול בדיווחים שמתקבלים במחלקת האיתור, כדי למנוע פגיעה בשקיפות ההחלטות הניהוליות המתקבלות במחלקה בנושא זה.
חוק האפו"כ קובע כי לפי בקשה של האפוטרופוס הכללי, של מעוניין או של היועץ המשפטי לממשלה, רשאי בית המשפט לצוות על האפוטרופוס הכללי לנהל נכס עזוב מסוים או את הנכסים העזובים של פלוני או של עזבונו ("צו ניהול").
לפי החוק, נכסים עזובים ששוויים אינו עולה על 50,300 ,ש"ח רשאי האפוטרופוס הכללי לנהלם ללא צו שיפוטי כאמור (ראו להלן).
עם זאת, במקרים מסוימים לאחר העברת הנכס לניהול האפוטרופוס הכללי תוגבל תקופת הניהול, ובסופה יועבר הנכס העזוב לקניין המדינה, בכפוף לתנאים שנקבעו בחוק.
בשנת 2017 היו במחלקת האיתור ביחידה8 נכסים שבעליהם לא אותרו במשך כ-25 ;שנים ומעלה14 נכסים שבעליהם לא אותרו במשך כ-20 שנה; וכ-200 נכסים שבעליהם לא אותרו במשךכ-10 .
שנים נכסים אלו - הכוללים נכסים פיננסיים ונכסי מקרקעין - לא הועברו למחלקת הניהול , ולכן ערכם עלול להישחק.
מאחר שלא ניתן לגביהם צו ניהול, הרי שמועד העברתם לקניין המדינה על פי ההליך שנקבע לשם כך בחוק האפו"כ, נדחה לזמן בלתי ידוע .
נכס עזוב שלא הועבר לטיפול מחלקת הניהול ממילא אינו מפוקח על ידה, אף שמחלקת האיתור יודעת על אודותיו ומנסה לאתר את בעליו.
אולם בשלב זה האפוטרופוס הכללי אינו מבצע פעולות העשויות לתרום לשימור ערך הנכס ולהשאת רווחים הנובעים ממנו.
יצוין כי בשנת 2016 סגרה מחלקת האיתור 460 תיקי גילוי, 31 (כ-7% )מהם הועברו למחלקת הניהול אחרי שבעלי הזכויות לא אותרו.
משך הטיפול הממוצע בהם במחלקת האיתור היה 6.
חוק האפו"כ לא קבע מועדי תפוגה לפעולות האיתור של בעלי הזכויות בנכסים העזובים, ולא הגדיר את המועדים שבמהלכם יש להעביר את הטיפול בנכס משלב האיתור לשלב הניהול.
משך הטיפול בתיקי הגילוי נע בין שנה ל-11 שנים.
זמן הטיפול הממוצע בתיקי הגילוי הפתוחים בשנת 2016 נמשך ביחידה כ-6.
5 שנים, במחוז באר שבע כ-5 שנים ובמחוז תל אביב כ-3.
)שנים (אין נתונים על מחוז ירושלים משרד המשפטים | 1283 .
הגדרת לוח זמנים למיצוי פעילות האיתור נדרשת, בין היתר, לשם העברת הנכסים העזובים לניהול האפוטרופוס הכללי באמצעות המחלקה האמונה על שמירת הנכסים, על שימור ערכם עבור בעלי הזכויות ועל אבטחת המידע הפרטי בנוגע אליהם, המוגן בדין.
אולם נוהלי היחידה אינם מגבילים בזמן את פעולות מחלקת האיתור.
אי- העברת הנכסים לניהול גורמת לעיכוב ניכר גם בנושא העברתם העתידית לקניין המדינה בהתאם לתנאים שנקבעו בחוק האפו"כ.
נמצא כי היחידה לא גיבשה נוהל להגבלת משך חייו של תיק גילוי פעיל טרם ניתן צו ניהול כאמור ולביצוע פעולות האיתור של בעלי הזכויות בתקופת ניהול הנכס.
חוק האפו"כ מטיל על האפוטרופוס הכללי לאתר את בעלי הזכויות בכמה תחנות בזמן: (1 ) עם קבלת המידע על חשד לנכס עז וב; (2 )פעם בחמש שנים מיום קבלת הנכס לניהול היחידה (ראו להלן); (3 ) לפני העברתו לקניין המדינה .
עם זאת, בפסיקה נקבע כי על האפוטרופוס הכללי "להתמיד בחובתו לאתר את בעלי הזכויות" 16 .
כלומר, החובה לנסות לאתר את הזכאים היא תמידית, ועליה להיות מיושמת לכל הפחות במועדים שנקבעו בחוק.
בתכנית העבודה לשנת 2014 נכתב בעניין זה כי על פי הוראות חוק האפו"כ, "יש חשיבות לאיתור מתמיד של נכסים עזובים וטיפול בהם, תוך סיום הניהול של נכסים לאחר פרק הזמן שנקבע בחוק.
באופן זה יוכל האפוטרופוס הכללי.
למלא את ייעודו כראוי".
הביקורת העלתה כי על אף האמור בתכנית העבודה שלה, היחידה אינה מבצעת במשך כל תקופת ניהול הנכס העזוב ועד לתקופה שלפני העברתו לקניין המדינה פעולות רציפות לאיתור בעלי הזכויות בנכס, ואינה מקיימת מחקר גנאלוגי מתמשך .
בתיקון לחוק האפו"כ, משנת 2013 , נקבע כי על האפוטרופוס הכללי לעשות בנכסים "מה שעשוי, לדעתו, להועיל למעוניינים בהם", ובין השאר, ליזום הליך של חקירה ובדיקה אקטיבית לאיתור בעלי הזכויות בנכס, "אחת לחמש שנים מיום תחילת ניהולו של נכס".
במסגרת חקירתו נדרש האפוטרופוס הכללי לבצע, בין היתר, את הפעולות האלה: לפרסם הודעה לציבור באתר המרשתת של משרד המשפטים שיכלול את סוג הנכס ואת שמו של בעל הזכויות האחרון בנכס; ולפנות לרשות האוכלוסין ולרשם לענייני ירושה לשם בירור מידע העשוי לסייע .
16 המ' (מחוזי י-ם) 123/94 'האפוטרופוס הכללי נ' וולנסקי ואח , פ"מ תשנ"ה(3 )221 ,236-224 (1995 ) (להלן- פס"ד וולנסקי).
באיתור בעלי הזכויות בנכס.
יצוין כי המועד הראשון שבו יש ליזום את הליך החקירה והבדיקה הוא דצמבר 2018.
בדצמבר 2017 כתב האפוטרופוס הכללי למשרד מבקר המדינה כי הוא החל בפעולות האיתור הנדרשות כאמור.
לאור האמור לעיל, ראוי שהיחידה תשקול לקצוב את תקופת הטיפול הבלעדית של מחלקת האיתור בנכס, ולהסדיר בנוהל שיטת עבודה דו- שלבית שתכלול את המשך הפעולות לאיתור בעלי זכויות בנכסים עזובים, בד בבד עם ניהול הנכסים על ידי מחלקת הניהול.
הפעילות המשולבת של איתור בעלי הזכויות וניהול הנכסים תאפשר לאפוטרופוס לממש את סמכותו על פי החוק לעשות בנכסים העזובים את כל מה שניתן ועשוי "להועיל למעוניינים בהם".
איתור בעלי זכויות בנכסים עזובים המתגוררים בחו"ל .
חוק האפו"כ קובע כי טרם העברת נכס עזוב לקניין המדינה, על האפוטרופוס הכללי ליזום הליך של חקירה ובדיקה ולפעול בשקידה סבירה במטרה להשיב את הנכס לבעלי הזכויות בו.
במסגרת הליך החקירה והבדיקה מוטל על האפוטרופוס הכללי לפנות לכמה גופים במדינה אשר "עשוי להיות להם מידע שיכול לסייע באיתורם של בעלי הזכויות בנכס".
לשם יישום סמכויותיו כאמור, נדרש האפוטרופוס הכללי במקרים מסוימים לפנות, בין השאר, לנציגויות ישראל במדינות שונות בבקשת סיוע לקבלת מידע מגופי ממשל ומארגוני הקהילות היהודיות המקומיות, כדי לזהות בעלי זכויות שהם אזרחים או תושבים של המדינות האמורות.
יצוין כי ברשות המדורים הקונסולריים בנציגויות בחו"ל קיימים מאגרי מידע ייחודיים בנוגע לאזרחים ישראלים המתגוררים במדינות שבהן פועלות הנציגויות שקיבלו שירות קונסולרי.
המידע כולל בין היתר, שמות, תאריכי לידה ופטירה, תעודות זהות, מספרי דרכונים, כתובות ופרטים אישיים נוספים.
בינואר 2014 פנתה היחידה מטעם האפו טרופוס הכללי לסמנכ"ל למינהל במשרד החוץ בתלונה על קשיים בקבלת הסיוע הנדרש, אף שמדובר ב"סיוע חיוני - ולעתים קריטי" לאיתור בעלי הזכויות בנכסים העזובים.
מנהלת היחידה כתבה בתלונתה האמורה כי בקשות הסיוע מופנות לנציגויות "במיוחד במקומות בהם הנגישות.
בשל מגבלות השפה, או שמדובר במידע שקשה להשיגו ללא נוכחות פיזית במדינות הרלבנטיות, או בהעדר נגישות למאגרים המקומיים ואי הכרת החוק המקומי".
נוסף על כך ציינה מנהלת בפני ]את האפוטרופוס הכללי[ היחידה כי "אי השלמת הליך האיתור מעמידה שוקת שבורה, שכן מחד, לא ניתן לשחרר את הנכס לבעל הזכויות, ומאידך, לא ניתן להעביר את הנכס לקניין המדינה כי לא הושלמה 'השקידה הסבירה' הנדרשת לאיתור בעל הזכויות".
משרד החוץ השיב באותה עת לפנייה זו כי הוא מודע לנושא, וכי בכוונתו לפעול להסדרה כוללת של מתחם הסיוע שייתן משרד המשפטים | 1285 .
נזק הן לקניינם הפרטי .
לאפוטרופוס הכללי, בכפוף ל"בדיקת המגבלות המשפטיות ובדיקת המסוגלות של הנציגויות בחו"ל לסייע באיסוף המידע".
בסיכום דיון מדצמבר 2014 בהשתתפות נציגי האפוטרופוס הכללי ומשרד החוץ עלה, בין היתר, כי לסיוע הנדרש ממשרד החוץ יש יתרון מובהק על פני קבלת מידע מגורמים פרטיים בהיבט הכלכלי ובחיסיון הקונסולרי על פי אמנת וינה 17 , אולם משרד החוץ לא גיבש נהלים והנחיות לנציגויות לשתף פעולה עם האפוטרופוס הכללי.
בנובמבר 2017 מסר משרד החוץ למשרד מבקר המדינה כי הוא טרם קיבל מהאפוטרופוס הכללי חוות דעת משפטית המבססת את סמכויות הנציגויות בחו"ל לקבל מידע על אזרחים זרים מהרשויות הרלוונטיות במדינות שבהן הן פועלות (להלן - מדינות השירות).
עם זאת, משרד החוץ נכון לבחון עם האפוטרופוס הכללי דרכים חוקיות, שבאמצעותן יוכל לסייע לו לאתר בעלי זכויות בנכסים עזובים המתגוררים בחו"ל, נוסף על שיתוף הפעולה הקיים.
הביקורת העלתה כי משרד החוץ מתקשה לסייע לאפוטרופוס הכללי לקבל מידע מהרשויות הזרות במדינות השירות במטרה לאתר את בעלי הזכויות בנכסים העזובים המתגוררים בחו"ל, והדבר מכביד על האפוטרופוס הכללי לאתר את בעלי הזכויות כאמור .
רצוי אפוא שהאפוטרופוס הכללי ומשרד החוץ יבחנו במשו תף את האפשרויות המשפטיות לאיתור בעלי זכויות המתגוררים במדינות השירות, כדי למנוע נזק הן לקניינם הפרטי והן לקניין המדינה במקרים שבהם אין אפשרות לאתרם לאחר נקיטת הליכי החקירה ובדיקה סבירה, כפי שנדרש בחוק האפו"כ.
במידת הצורך עליהם לפנות לקבלת הנחיית היועץ המשפ טי לממשלה בעניין זה.
היערכות האפוטרופוס הכללי לפירוק החברה להשבה .
ועדת החקירה הפרלמנטרית לאיתור ולהשבה של נכסי נספי שואה הנמצאים בישראל קבעה בדוח משנת 2004 , כי טיפול האפוטרופוס הכללי באיתור הנכסים שהיו בבעלות יהודים שנספו בשואה ובאיתור בעלי הזכויות בהם, עד לאותה עת, לא היה מספק.
בעקבות ממצאי הדוח הוקם תאגיד סטטוטורי ייעודי - החברה לאיתור ולהשבה של נכסי נספי שואה בע"מ ( להלן - החברה להשבה) מכוח חוק נכסים של נספי השואה (השבה ליורשים והקדשה למטרות סיוע והנצחה), התשס"ו -2006 (להלן- חוק נכסי נספים) - לצורך השגת המטרות האלה: הגברת הפעילות לאיתור נכסים הנמצאים בישראל שיש יסוד להניח כי בעלי הזכויות בהם נספו בשואה; איתור יורשים ובעלי זכויות אחרים .
17 ,אמנת וינה בדבר יחסים קונסולריים1963 .
בעלי הזכויות ב-2,442 .
בנכסים האמורים; והשבת הנכסים ליורשים ולבעלי הזכויות שאותרו.
החוק הסמיך את החברה להשבה להביא לכך שנכסים, שבעליהם לא אותרו (למרות מאמצים שנעשו לאיתורם), ישמשו למטרת סיוע לניצולי השואה וכן למטרות הנצחת זכר השואה וזכרם של הנספים בשואה.
בשנת 2014 יזמה החברה להשבה תיקון לחוק האמור הקובע כי ב- 31.
17 תסיים החברה את פעילותה, כדי לחסוך בהוצאותיה ולהפנות את המשאבים שהוקצו להפעלתה לסיוע לניצולי השואה.
ביוני 2017 פורסם חוק נכסים של נספי השואה (השבה ליורשים והקדשה למטרות סיוע והנצחה) (תיקון מס' 4 - הוראת שעה) (סיום פעילות החברה להשבה והעברה לאפוטרופוס הכללי), התשע"ז-2017 (להלן- חוק ההעברה), הכולל את ההסדרים הנדרשים לקליטת תיקי נכסי הנספים באפוטרופוס הכללי, וזאת עד תום תקופת פעילות החברה.
במרץ 2017 ניהלה החברה להשבה נכסים בשווי מוערך של545 מיליון ש"ח שטרם הושבו לבעלי הזכויות - מהם נכסים בשווי מוערך של 277 ,מיליון ש"ח שלא הצליחה החברה לאתר את יורשיהם.
שווי הנכסים שנועד לעבור למפרק החברה לצורך סיוע לניצולי שואה, הוערך באפריל 2017 ב-122 מיליון ש"ח משווי הנכסים שיורשיהם לא אותרו; היתר, בסך 423 מיליון ש"חיועברו לניהול האפוטרופוס הכללי.
חוק ההעברה מטיל על האפוטרופוס הכללי את החובה ליזום הליך של "חקירה ובדיקה" ולפעול "בשקידה סבירה לאיתור היורשים או בעלי הזכויות האחרים" בנכסי הנספים שיקבל מהחברה להשבה (להלן ביחד - נכסים מועברים), אשר הם אחד מאלה: נכס שהחברה להשבה נענתה בחיוב לבקשת השבה בגינו (או שהתנתה את החלטתה בתנאים מסוימים), אך טרם הושב לטוען לזכות בו; נכס שהחברה להשבה דחתה בקשת השבה בגינו, אך טרם חלף מועד הגשת ערר (לוועדת הערר) או ערעור (לבית הדין המינהלי) על החלטתה, או שההליכים בעניינו תלויים ועומדים; נכס מקרקעין שתלויה ועומדת בקשת השבה בגינו או שהחברה להשבה פתחה בחקירה לאיתור בעלי הזכויות בו, ויש לה יסוד סביר להניח כי הם יאותרו; וכן נכס שלא יועבר לניהול האפוטרופוס הכללי אלא לביצוע פעולות איתור בלבד, היות שהחברה להשבה לא פתחה בהליך חקירה לגביו או שההליך ל א מוצה.
תקופת היישום של חובות החקירה והבדיקה הוגבלה לחמש שנים, עד סוף דצמבר 2022.
בנכסים המועברים כלולים נכסים, שנוהלו בידי האפוטרופוס הכללי ביום תחילת חוק נכסי נספים (ינואר 2006 ) והועברו בעבר לניהול החברה להשבה על פי הוראות החוק.
ממסמכי החברה להשבה עולה כי במהלך שנות פעילותה היא קיבלה מהאפוטרופוס הכללי 3,614 נכסים שלגבי 2,442 מהם לא אותרו בעלי הזכויות.
יתר על כן, רשימת הנכסים העזובים שקיבלה החברה להשבה מהאפוטרופוס הכללי כוללת 585 .
נכסים שלא היו שייכים לנספי שואה בתיקי הנכסים הללו לא עשתה החברה להשבה פעולו ת לאיתור בעלי הזכויות.
משרד המשפטים | 1287 .
הנכסים המועברים כוללים סוגים שונים של נכסי נספים המצריכים תכנון רב-שנתי להקצאת משאבים דיפרנציאלית.
אי לכך, על היחידה להקפיד על אפיון תיקי הנכסים שתקבל לאחריותה מהחברה להשבה ועל סיווגם המדויק, כדי למנוע עיסוק מיותר בנכסים שכבר טופלו בעבר, ואשר החברה להשבה סבורה כי פחת הסיכוי לאתר את יורשיהם.
כמו כן, על היחידה לאפיין נכסים עזובים שהועברו בעבר לטיפול החברה להשבה, ואשר התברר ו כנכסים שאינם נכסי נספים, ולכן עליה להמשיך לנסות לאתר את בעלי הזכויות בהם.
בדוח שפרסם מבקר המדינה באוגוסט2016 (להלן- דוח מבקר המדינה משנת 2016 ), ובו הוצגו ממצאים בדבר איתור נכסי הנספים והשבתם, נכתב כי אין מיפוי מקיף של מוזאונים ושל גופים ציבוריים ופרטיים אחרים בישראל המחזיקים יצירות אמנות ותרבות בזוזות העשויות להימנות עם נכסי הנספים18 .
מהדוח עלה עוד כי מרבית המוזאוניםבארץ חקרו את מוצא היצירות שברשותם, אך לא במטרה לבדוק את שיוכן של יצירות לתקופת השואה.
בדצמבר 2016 הפנה מנכ"ל החברה להשבה בקשה לשרת המשפטים בשם דירקטוריון החברה, לקדם חקיקה שתטיל את האחריות על הגורם המטפל שייקבע בה, ותקבע את מנגנון הטיפול באוצרות אמנות שנבזזו בשואה ושנמצאים בישראל.
בדצמבר 2017 כתב האפוטרופוס הכללי למשרד מבקר המדינה כי חוק נכסי נספים לא הסמיך אותו לטפל בנכסי תרבות ואמנות.
אם יוחלט להטיל עליו את הטיפול בנושא זה, הוא יקבל על עצמו לעשות זאת, לאחר בחינת המשמעויות המקצועיות, הארגוניות והתקציביות הכרוכות בכך.
חוק ההעברה מקנה את סמכויות החברה להשבה לאפוטרופוס הכללי, אך אינו קובע הוראות מפורשות לגבי איתור נכסי תרבות ואמנות שנבזזו מנספי שואה הנמצאים בחזקתם של גופים שונים בישראל, ובייחוד לגבי נכסים הנמצאים ברשות מוזאונים ומוסדות תרבות.
נוכח העובדה שטרם נקבעו בחקיקה מיהותו של הגורם המטפל ומנגנון הטיפול כאמור, ראוי שהאפוטרופוס הכללי ישקול להמשיך את פעילות החברה גם בתחום האמור.
במסגרת זאת על האגף להגדיר את המשמעויות המקצועיות הנובעות מהפעילות האמורה, ובייחוד את המשאבים העומדים לרשותו, ולהציג משמעויות אלה להנהלת משרד המשפטים.
כל זאת בשיתוף עם שאר הגורמים העוסקים בעניין זה ובהתאם להמלצות דוח מבקר המדינה משנת 2016.
18 מבקר המדינה דוח שנתי 67א (2016 ), "החברה לאיתור והשבת נכסים של נספי השואה בע"מ ופעולות המדינה לאיתור ולהשבה של נכסי הנספים", עמ' 138-132.
הפעלת סמכויות חקירה ואכיפה על ידי האפוטרופוס הכללי .
חוק ההעברה מקנה לאפוטרופוס הכללי את סמכויותיה הנרחבות של החברה להשבה לשם השלמת הליכי האיתור והשבת הנכסים שבהם היא החלה, אך זאת לתקופה מוגבלת בת חמש שנים.
אמצעי החקירה האמורים כוללים הצגת דרישה לאדם למסור לאפוטרופוס הכללי מידע בנוגע לבעלי זכויות בנכסי נספים ולהציג לפניו מסמכים, ידיעות והסברים בתוך 30 יום ממועד קבלת הדרישה.