HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבק ר המדינה, מינוי עו"ס כעובד אחראי במקום אחות לקשיש שמצבו הסיעודי -רפואי מחייב זאת עלול לפגוע בטיפול בקשיש.
בעקבות הגידול במספר הזכאים המבוטחים בקופות אחרות, על המוסד לפעול לגיבוש הסדר עם יתר הקופות, או להתקשר עם אחיות באמצעות מכרז, כדי לתת טיפול שווה לכל הזכאים ללא קשר לקופת החולים שהם חברים בה.
משרד הבריאות ציין בתשובתו מדצמבר 2010 כי המצב הקיים בנוגע ליישומו של חוק ביטוח סיעוד המתואר בדוח הביקורת אינו מאפשר את רצף הטיפול הרצוי בין הקופות ובין המוסד לביטוח לאומי, לרבות תחום ביקורי אחות למעקב אחר הטיפול בזכאי גמלת סיעוד ובאלה שנדחתה זכאותם לגמלה המתבצעים רק על ידי הכללית.
לדעת משרד הבריאות ממצאים אלה דורשים חשיבה מחודשת.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע המוסד כי ב- 2010 החליט להתקשר עם כל קופות החולים לביצוע הבקרות והאריך את ההתקשרות עם הכללית עד מרס 2011 - המועד המשוער לסיום התהליך.
פיקוח בידי עו"ס על פי ההסכם שבין המוסד למשרד הרווחה וכן על פי התדריך, על עו"ס שמונה לעובד אחראי לקיים שני ביקורי בית בשנה בביתו של כל אחד מהזכאים שבאחריותו ולדווח עליהם בכתב לוועדה המקומית.
יצוין כי בהסכם הזה נקבע כי לצורך פיקוח מסודר על מתן השירותים לזכאים, יקיימו העו"סים ביקורי בית על פי סדרי העדיפות שייקבעו לפי מצבם של הקשישים.
הבדיקה העלתה כי המוסד ומשרד הרווחה טרם סיכמו עקרונות לקביעת סדרי עדיפויות לביקורי בית לפי מצבם של הקשישים.
מבדיקת תיקי זכאים בארבע הוועדות המקומיות ע לה שהעו"סים האחראים אינם עורכים ביקורים שיטתיים ובתדירות הנדרשת לצורך מעקב שוטף אחר יישום תכניות הטיפול וטיב שירותי הסיעוד, כמפורט להלן: מבדיקת תיקים בוועדה המקומית ירושלים (דרום) עלה כי ב -10 מ-29 תיקי זכאים שנבדקו (כ -34% ) לא נערכו ביקורים בבתי הזכאים בשני ם 2008 -2010 , וממילא לא נמצאו דיווחים עליהם; מהתיקים בוועדה המקומית באשקלון עלה כי ב-12 מ-31 ( תיקים שנבדקו38% ) לא נערכו ביקורי מעקב שוטפים בשנים 2008 -2010 , ובמקרים אחדים נערכו שיחות טלפון במקום ביקורי מעקב.
ביתר המקרים נעשו ביקורים של סומכות26 ולא של עו"סים, והדיווחים מביקורים אלה היו מצומצמים ביותר; מהתיקים בוועדה המקומית בבית שמש עלה כי ב-10 מ-19 ( תיקים52% ) לא נערכו כלל ביקורי מעקב שוטפים; בוועדה המקומית בטייבה לא נערך ולו ביקור מעקב אחד.
על משרד הרווחה האחראי ליישום החוק לוודא שייערכו ביקורי בית בתדירות הנדרשת ועל ידי מי שנקבע לעשות כן.
26 עובדות לשכת הרווחה שאינן עובדות סוציאליות בהכשרתן.
מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 259 .
פיקוח בידי אחות בהסכם שבין המוסד לכללית משנת 1993 נקבע כי על אחות שמונתה כעובד אחראי לבצע שני ביקורים בשנה בבית הזכאי.
משרד מבקר המדינה בדק את שיעור ביצוען של פעולות הפיקוח והבקרה בידי האחיות, והבדיקה העלתה כי הוא אינו ת ואם את הנדרש על פי ההסכם: 1.
הבדיקה העלתה כי בשנת 2009 ערך מחוז תל אביב-יפו של הכללית כ-60% מביקורי הבית הנדרשים; בשנת 2008 ערך המחוז כ-63%.
גם בדיקה בפריסה ארצית מטעם המחלקה למחקר והערכה של הכללית העלתה כי שיעור ביצועם של ביקורי אחיות בבית הזכאי אינו תואם את הנדרש על פי הסכם ההתקשרות, והגיע לכ -74% .
משרד מבקר המדינה בדק את תדירות ביקורי הבית של האחות ב-30 תיקי זכאים בשנים 2008 -2009 .
בוועדות המקומיות בירושלים (דרום) ובאשקלון נמצא שבוועדה המקומית ירושלים (דרום) ובוועדה המקומית אשקלון, ב-6 מתוך15 ( מקרים שנבדקו 40% ) וב -5 מתוך15 (33% ), בהתאמה, לא ערכה האחות שני ביקורי בית בשנה, כנדרש.
יצוין כי בוועדה המקומית אשקלון, במקרה אחד, לא ערכה האחות ביקור בית במשך שנתיים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ביקורי אחיות רבים נעשו בבתי הזכאים בסמוך לפנייתו של משרד מבקר המדינה לקבלת הנתונים: בוועדה המקומית ירושלים (דרום) נעשו 6 ביקורי בית (מתוך15 )הזכאים שנבדקו בתחילת יולי 2010 , ובוועדה המקומית אשקלון נעשו8 ביקורי בית (מתוך 15 .
)הזכאים שנבדקו הנתונים האלה, בין שמקורם בבדיקות של הכללית בין שמקורם בבדיקת משרד מבקר המדינה, מצביעים על סטייה ניכרת ממספר ביקורי הפיקוח והבקרה הנדרשים על פי ההסכם - שיעור ביצועם של ביקורי הבית מגיע לכ- 74%-60% בלבד.
התנהלות כזו פוגעת ביעילות הפיקוח והבקרה וכספי ציבור משולמים לשווא.
על הנהלת הכללית לוודא שהאחיות יערכו ביקורי בית בתדירות הנדרשת, כפי שהתחייבה בהסכם עם המוסד.
בתשובתה מדצמבר 2010 ,מסרה הנהלת הכללית כי הערת הביקורת נרשמה והנושא נמצא בטיפול כדי שיהיה אפשר להקצות עבורו את המשאבים המתאימים.
התדריך מחייב את העובד האחראי לדווח לוועדה המקומית על ביקורי הבית שערך.
נוהל הכללית מחייב לדווח על הביקורים לאחות הוועדה, והיא אמורה לרכז את הדיווחים ולשמרם.
מבדיקת 57 תיקים בוועדות המקומיות ירושלים (דרום), אשקלון ובית שמש עלה שבתיקי הזכאים לא היו דיווחים או עדכונים על ביקורי בית שנעשו בידי האחיות.
בתשובתה של הכללית מדצמבר 2010 נמסר שהדיווחים על ביקור י הבית מתועדים בגיליון רפואי ממוחשב במרפאת הזכאי, והם אלה המועברים לאחות הוועדה.
מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 261 .
על הנהלת הכללית להקפיד שדוחות ביקורי הבית יתויקו גם בתיקי הוועדות המקומיות כדי שכל הפרטים העדכניים הנוגעים למצבו הרפואי של הקשיש ולטיפול בו יהיו נגישים גם להן.
תשלומי המוסד למשרד הרווחה ולכללית בעבור הפיקוח על מתן שירותי סיעוד 1.
על פי ההסכ מים המוסד משלם סכומים ניכרים למשרד הרווחה ולכללית בעבור פעולות הביקורת של העו"סים והאחיות כעובדים אחראים: בשנים 2008 ו- 2009 הסתכמו תשלומים אלה למשרד הרווחה בכ-15.
4 מיליון ש"ח, בהתאמה, ולכללית בכ-5.
(א) כדי לפקח על התשלומים המועברים למשרד הרווחה בעבור ביקורי הבית יזם המוסד כבר בשנת 2007 מהלך שהבשיל בפברואר 2009 , ולפיו ישולמו הכספים למשרד הרווחה בעבור ביקורי הבית שנעשו בפועל על ידי עו"סים אחראים על פי דיווחים מפורטים.
מפברואר 2009 בוצעו הסדרי התשלומים למשרד הרווחה בגין ביקורי הבית לפי דיווח זה, והתשלומים שהעביר המוסד למשרד הרווחה בגין מרכיב הביקורת פחתו באופן ניכר.
(ב) על פי ההסכם עם הכללית המוסד משלם לה בעבור מרכיב הביקורת תשלום גלובלי הנגזר ממספרם הכולל של הזכאים שנקבעה להם אחות כעובד אחראי מלווה, ולא על פי דיווחים פרטניים על ביקורים בפועל.
עם זאת הוא נדרש לוודא שהפעולות הנדרשות ששילם תמורתן אכן מתבצעות.
באפריל 2010 ביקשה מנהלת אגף הסיעוד מהכללית לקבל דיווח על ביקורי הבית שנעשו במהלך 2009 בהתפלגות חודשית.
עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2010 ,, לא העבירה הכללית את הדיווחים הנדרשים והמוסד ממשיך לשלם לה תשלום גלובלי ולא תשלומים על פי דיווחים על ביקורים שנעשו בפועל.
ההסכמים של המוסד עם משרד הרווחה והכללית מבוססים על כמה מפתחות תשלום.
למשרד הרווחה המוסד משלם על פי מפתח של 2.
8 שעות שבועיות בעבור הטיפול בזכאים חדשים ו -3.
שעות שבועיות בעבור מרכיב הביקורת לכללית המוסד משלם על פי מפתח של 3.
5 שעות שבועיות בעבור הטיפול בזכאים חדשים, ו-1.
שעות שבועיות בעבור מרכיב הביקורת במהלך השנים 1998 -2008 עשו המוסד ומשרד הרווחה כמה ניסיונות לקבוע תקני כוח אדם לעו"סים בלשכות הרווחה שיתאימו לגידול במספר הזכאים ולשינוי בדפוסי עבודתם.
כמו כן נקבעו יחידות תפוקה ותקופות זמן (על סמך בחינת היקף העיסוקים והזמן הנדרש לטיפול בזכאים) שהן הבסיס לתשלום המוסד למשרד הרווחה.
לעומת זאת המפתחות שנקבעו לתשלום בעבור עבודת האחיות בהסכם של המוסד עם הכללית אינם מבוססים על בדיקה עדכנית כלשהי.
בהתחשב בזמן הרב שחלף מאז נחקק החוק ובשינויים שחלו הן בחקיקה הן ביישום החוק, על המוסד לבחון מחדש את הבסיס להסכם שבינו לבין הכללית.
בתשובתה של הכללית מדצמבר 2010 נמסר כי בימים אלו נערכת, בתיאום עם אגף הסיעוד שבמוסד, בחינה מחדש של ההסכם הנוגע לעדכון התעריפים של עבודת האחיות.
מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 263 .
התקשרות המוסד עם נותני שירותי סיעוד והפיקוח עליהם .
שירותי הסיעוד ניתנים בידי נותני שירותים.
בשנים 2008 -2009 שילם המוסד עבור ש ירותי סיעוד כ-3.
מיליארד ש"ח, בהתאמה עד ינואר 2010 נעשתה ההתקשרות בין נותני השירותים ובין המוסד ללא מכרז ועוגנה בהסכם אחיד שנערך עמם והתחדש מדי שנה (להלן - ההסכם הישן).
בשנים 2007 -2009 פעלו כ-140 חברות ועמותות לשירותי סיעוד.
לחברות אלה היו כ -350 סניפים ברחבי הארץ, והם צוותו לוועדות המקומיות לפי התחום הגיאוגרפי שבסמכותן של ועדות אלה.
בנובמבר 2008 פרסם המוסד מכרז להקמת מאגר של נותני שירותים לטיפול אישי (להלן - נותני שירותים).
במכרז זכו 111 חברות ועמותות, וההתקשרות עמן באמצעות הסכם החלה בינואר 2010 (לחברות אלה יש 343 .
)סניפים ברחבי הארץ בהסכמים עוגנה חובתם של נותני השירותים לזכויותיהם החוקיות של המטפלים, לרבות הזכויות הסוציאליות שלהם27 , וכן דרישה מפורשת לאיכות הטיפול שיינתן לזכאים28 .
על נותני השירותים הוטל לפקח על כך שהטיפול יינתן על פי התכנית שקבעה הוועדה המקומית לזכאי.
הפיקוח על נותני שירותי הסיעוד .
הפיקוח של אגף הסיעוד על נותני השירותים כולל שני סוגים של ביקורות: ביקורת מינהלית הנעשית הן על ידי האגף והן על ידי משרדי רואי חשבון מטעמו, וביקורת חשבונאית-תפעולית הנעשית בידי רואי חשבון אלה.
בביקורת המינהלי ת נבדקים ניהול יומני העבודה של המטפלים, ניהול תיקי הזכאים, הכשרתם של המטפלים ודיווחי הבקרות שנעשו על ידי נותני השירותים בעצמם.
בביקורת החשבונאית - תפעולית נבדקים הדוחות החשבונאיים של החברה וכן נושאים הקשורים להעסקת כוח האדם והכשרתו, סטיות מתכנית הטיפול ועוד.
בשנת 2007 פרסם המוסד "תדריך לנותני שירותי סיעוד" (להלן - התדריך לנותני השירותים) ובו הנחיות וכללים בנוגע לתפקידם ולשירותים שעליהם להעניק לקשיש.
תכנית הביקורת של המוסד אמורה לעסוק, בין היתר, בממצאי ביקורות קודמות, בתלונות, בהתרשמותן של הוועדות המקומיות מעב ודתם של המטפלים ובמספר הזכאים שבטיפולו של נותן השירות.
על הביקורת להיעשות במחזוריות ובתדירות .
27 בהסכם החדש נקבע כי יחסי העבודה שיתקיימו בין נותני השירותים והמטפלים יהיו יחסי עובד-מעביד על כל המשתמע מכך, ועליהם יבוססו תנאי ההעסקה של העובדים והשכר שלהם.
השכר לשעת טיפול יכלול גם תשלום בעד פיצויי פיטורין, גמל, הבראה, דמי מחלה, מתנת חג, דמי חופשה והוצאות נסיעה.
על נותן השירותים להצהיר על העסקת עובדיו בתשלום שכר מינימום לפחות כמפורט בתנאי המכרז.
28 על פי ההסכם החדש, על נותני השירותים להעסיק עובדים ללא עבר פלילי, בעלי ניסיון קודם בטיפול, מיומנים וכשירים לספק את שירותי הסיעוד לפי סל השירותים שנקבע בידי הוועדות המקומיות.
עליהם להעסיק לפחות עובד מקצועי אחד שיהיה איש הקשר בין נותן השירותים, הוועדה המקצועית, משפחת הזכאי, הזכאי וגורמים נוספים המעורבים בטיפול.
שיאפשרו לבדוק את עמידתו של נותן השירות בתנאים שהתחייב להם ולהסיק מסקנות על טיב השירות הניתן29 .
בביקורתו, על המוסד גם .
29 בהקשר זה ראו הוראת החשב הכללי 7.
3 , "הגנה על זכויות עובדים המועסקים על ידי קבלני שירו תים בתחומי השמירה, האבטחה והניקיון" המחייבת, בין היתר, את משרדי הממשלה לערוך לפחות פעם בשנה ביקורת מקיפה על התקשרויותיהם עם קבלני שירותים.
מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 265 .
לתת את דעתו על הבעיות שהועלו בסקר הסיכונים30 שהוא יזם כבר בשנת 2004 , כמו דיווחי יתר של נותני שירותים על שעות טיפול ואי -תשלום מלוא התשלומים המתחייבים בגין זכויותיהם הסוציאליות של המטפלים.
בתכנית הביקורת יש להתחשב גם בנתונים המתקבלים ממערכת הבקרה הממוחשבת המנוהלת באגף הסיעוד שבה נבדקת ההתאמה בין התשלומי ם לנותני השירותים ובין דיווחי המטפלים.
הביקורת העלתה כי המוסד לא גיבש תכנית ביקורת שנתית כנדרש ולא קיים ביקורת באופן שיטתי.
הביקורות על הסניפים נעשו בעיקר בעקבות תלונות שהתקבלו, או משום שלא נעשתה בהם ביקורת בעבר, וממילא לא ניתן בהן מענה לנתונים שהועלו בסקר הסיכונים.
בשנים 2008 -2009 בדקו אגף הסיעוד ומשרדי רואי החשבון רק מקצת מנותני השירותים.
אגף הסיעוד קיים 24 ביקורות מינהליות (כ-7% ) בסניפי החברות והעמותות של נותני השירותים - 22 בשנת 2008 ו-2 בשנת 2009 .
בשנת 2008 ערכו רואי החשבון30 ביקורות בסניפיהם של נותני השירותים ( 8.
הם לא ערכו ולו ביקורת אחת יוצא אפוא שבשנת 2008 קיים המוסד ביקורות בכ-15% מסניפיהם של נותני השירותים ובשנת 2009 בכ- 0.
בלבד יוצא אפוא שבתקופה של שנתיים לא נבדקו רוב הסניפים של נותני השירותים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ נובמבר 2010 הסביר המוסד כי במערכת הנתונים הממוחשבת על נותני השירותים נבדקים דיווחי שעות הטיפול; קיום רישום של המטפלים במרשם האוכלוסין; דיווח על מתן שירותים בזמן היעדרות מהארץ; והתשלומים לביטוח לאומי.
משרד מבקר המדינה מציין כי הביקורת על דיווחי שעות הטיפול נעשית על בסיס הדיווחים הממוחשבים שמקורם בנותני השירותים, ולא על בסיס הדיווחים המקוריים של המטפלים.
עוד מציין מבקר המדינה כי אין בכוחן של ביקורות אלו לאמת את נאותות התשלומים של נותני השירותים למטפלים ואת התאמתם לדרישות החוק.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין לראות בביקורת על הדיווחים הממוחשבים תחליף לביצוע ביקורת מטעם אגף הסיעוד על בסיס מסמכים מקוריים המצויים אצל נותני השירותים.
לשם מיצוי הליך הביקורת אגף הסיעוד מעביר לנותני השירותים את דוחות הביקורת של רואי החשבון כדי לקבל את תגובתם ולקיים הליך בירור שבסופו נדרשות החברות לתקן את הליקויים שהועלו.
30 סקר הסיכונים פורסם ב- 2005 והצביע על נקודות תורפה בבקרה שיאפשרו העברת כספים למבוטחים או לגורמים אחרים עקב הונאה או כ של תפעולי, והציע לגבש פתרונות שימזערו את חשיפתו של המוסד לסיכונים אלה.
בכל הקשור לענף הסיעוד הצביע הסקר על יכולתם של נותני השירותים לדווח דיווחי יתר, משום שחלק מהדיווחים נעשים ידנית לאחר שחלף זמן ממועד ביצועם.
כמו כן הצביע הסקר על כך שהיעדר בקרות מספיקות על נותני השירותים עשוי לגרום לכך שהם לא ישלמו את מלוא התשלומים המגיעים לעובדים בגין זכויותיהם הסוציאליות.
(א) במהלך שנת 2009 העבירו משרדי רואי החשבון את דוחותיהם (לשנת 2008 ) לאגף להמשך הטיפול.
בדוחות אלה הועלו לעתים ליקויים של ממש, כמו חריגות מתכנית הטיפול, אי-תשלום לקופות הפיצויים של העובדים, מילוי לא תקין של יומני עבודה וה לנת שכר של מטפלים.
האגף העביר דוחות אלה לנותני השירותים לקבלת תגובתם.
מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 267 .
במהלך שנת 2009 הורתה מנהלת האגף שלא להמשיך את הטיפול בדוחות אלה.
מכאן, גם כאשר הפעיל האגף הליך ביקורת על נותני השירותים הוא לא הגיע לידי מיצויו המלא.
הביקורות האחרונות שהפעיל המוסד והגיעו לידי מיצוי נעשו רק על הרבעון האחרון של שנת 2007.
)(ב ביוני 2009 המליצה מנהלת האגף דאז להתאים את נוהל הביקורת החשבונאית-תפעולית להסכם החדש כדי להבטיח ביקורת רבעונית קבועה, ולא מדגמית, על הפרשת כספי הפיצויים והגמל לקופות, כפי שנדרש.
היא גם המליצה, בעקבות הניסיון הבעייתי של השימוש במאגר רואי החשבון, לפרסם מכרז לרואי חשבון.
עד מועד סיום הביקורת לא התאים המוסד את נוהל הביקורת החשבונאית-תפעולית להסכם החדש, ורק לאחר סיום הביקורת, בינואר 2011 .
, פרסם המוסד מכרז למשרדי רואי חשבון בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 הודיע המוסד כי בעקבות הערות אלה הורתה מנהלת האגף למצות את הטיפול במקרים שבהם נפגעו זכויות המטפלים.
(ג) על נותני השירותים לבדוק את יישום תכנית הטיפול באמצעות ביקורים של עובדים מקצועיים בבתי הזכאים.
על פי ההסכם חייב נותן השירותים להעביר העתק מדוח הפיקוח לוועדה המקומית כדי שישמר בתיק הזכאי, ופרטים על מועד ביצועו יישמרו במערכת הממוחשבת של נותן השירותים לפחות שנה ממועד קיומה, לצורך בקרה פנימית וחיצונית.
בבדיקה עלה כי במקרים אחדים נמצאו דיווחים אלה בתיקי הזכאים, אך בוועדות המקומיות לא נמצאו מסמכים כלשהם שיעידו על קיומו של הליך בירור להפקת לקחים בעקבות הממצאים שהועלו.
משרד מבקר המדינה סקר את30 דוחות הפיקוח החשבונאי-תפעולי שעשו רואי החשבון בשנים 2008 -2009 על שנות הכספים הקודמות (להלן- הביקורות של רואי החשבון).
כמו כן נסקרו 24 דוחות פיקוח (להלן- בקרות האגף) שנערכו על ידי אגף הסיעוד בשנים 2008 -2009 .
בביקורות של רואי החשבון ובבקרות האגף פורטו ליקויים של ממש בנוגע לאי -יישום תכניות טיפול ורישומים לקויים ביומני העבודה, לקיפוח זכויות העובדים ולהכשרת מטפלים, כמפורט להלן: יישום של תכניות טיפול ורישומים ביומני הע בודה : על פי התדריך לנותני השירותים, על נותן השירותים למלא ביומן העבודה את תכנית הטיפול שהוועדה המקומית קבעה לזכאים.
על המטפל למלא את שעות העבודה שהוא ביצע בפועל מיד לאחר ביצוען ולחתום ביומן העבודה.
אין לבצע מחיקות ושינויים ברישום זה משום שהוא נועד לפקח על ביצועה של תכנית העבודה.
מסקירת הביקורות של רואי החשבון ובקרות האגף שנעשו בשנת 2008 עלה שב-32 מ-54 הסניפים של נותני השירותים שנבדקו (כ - 59% ) נמצאו סטיות מתכניות הטיפול שנקבעו לזכאים, רישומים לקויים ביומני הטיפול הכוללים מחיקות, רישום לא מדויק של שעות העב ודה והיעדר חתימות.
הועלה גם חשד למילוי מראש של מועדי העבודה.
רישום על דיווח יתר של שעות עבודה מביא לידי תשלומי יתר בגין שעות טיפול שלא ניתנו לזכאים.
מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 269 .
באשר לריבוי דיווחי היתר ציינה מנהלת האגף דאז ביוני 2009 : "מנתונים שנאספו באגף, הבעיה הקרדינאלית של מתן השירותים היא 'גניבת שעות עבודה'.
הדבר מתבטא הן ברישומי יתר ביומני העבודה של המטפלים והן בדרישות יתר של שעות טיפול אף מעבר לרישום ביומני העבודה.
בפועל, הקשיש אינו מקבל את השירותים המגיעים לו והמוסד משלם עבור שירותים שלא ניתנו".
גם סקר הסיכונים הצביע, כאמור, על האפשרות של דיווחי יתר והעלה את הצורך בעריכת בקרה ממוחשבת ושיטתית על שעות העבודה של המטפלים המועסקים על ידי נותני השירותים.
כבר בינואר 2004 החליטה הנהלת המוסד כי מינהל הלוגיסטיקה יתקין מערכת דיווח טלפונית ממוחשבת שביכולתה לדווח על נוכחותם של מטפלים בבית הזכאי באמצעות הטלפון (להלן - מערכת הנוכחות).
כדי לבחון אם המערכת ישימה לצורכי המוסד החליטה הנהלת המוסד לערוך ניסוי.
בספטמבר 2005 התקיים הניסוי בשניים מסניפי המוסד.
אולם על אף היתרונות שבתפעול מערכת הנוכחות בכל הנוגע לדיווח מהימן על נוכחות בבית הזכאי, הועלו במהלך הניסוי גם השגות הנוגעות לסרבולה של המערכת ולעלויות הכרוכות בהפעלתה.
בעקבות זאת החליטה הנהלת המוסד שלא להמשיך את הניסוי לשלב מתקדם יותר.
רק בשנת 2009 חזר המוסד לבחון את העניין, ובאפריל 2010 החלו להיערך לפרסום מכרז למערכת דיווח על נוכחות מטפלים בבתי הזכאים.
עד מועד סיכום הביקורת (ספטמבר 2010 .
) טרם פורסם מכרז זה אף שכבר בשנת 2004 הכיר המוסד בצורך לעקוב אחר דיווחי המטפלים באמצעות מערכת נוכחות ממוחשבת, הוא לא פעל במרץ למצוא לכך פתרון טכנולוגי, וכך נותר חשוף במשך שנים לדיווחי יתר של מטפלים ולסטיות מתכניות טיפול.
קיפוח זכויות עובדים: כאמור, מחובתם של נותני השירותים כמעסיקים להפריש סכומי כסף בעבור תשלומים לעובדיהם, ובהם ביטוח, קרן פנסיה, תנאים סוציאליים, ימי חג וחופשה והבראה, כפי שהם מעוגנים בחוקי העבודה ובחוק הגנת השכר.
התעריף שלפיו המוסד משלם לחברות אלה מגלם את העלות של חיובים אלה.
סקירת הביקורות של רואי החשבון ובקרות האגף העלתה כי ב-28 מ-54 הסניפים של נותני השירותים שנבדקו (כ -52% ) הועלו ליקויים הנוגעים לניכוי כספים ממשכורות העובדים שלא כדין, לתשלומי שכר מתחת למינימום שנקבע בחוק, ולעתים אף איחור בתשלום הש כר עד כדי הלנתו, לאי -העברת כספים למוסד לביטוח לאומי עבור העובדים, להיעדר הפרשות המגיעות לעובדים בעבור קופות פיצויים, לדמי הבראה, לימי מחלה, לנסיעות ולמתנות חג, כנדרש.
לדוגמה, חברה א החתימה את עובדיה על הסכמתם לנכות משכרם סכום קבוע בעבור ימי עיון, השתלמויות ומתנות לחגים, אף על פי שהמוסד מעביר מדי חודש תקציב המיועד לכך כאחד ממרכיבי שעת טיפול31.
יצוין כי גם החשב הכללי במשרד האוצר בדק בשנת 2008 , באמצעות רואי חשבון מטעמו, שתי חברות של נותני שירותים בתחום הסיעוד בנוגע לדיווח שעות עבודה .
31 בעניין תנאי העסקה של עובד זר בסיעוד והבטחת זכויותיו ראו גם בדוח שנתי זה בפרק "עובדים זרים בסיעוד", עמ' 000.
של מטפלים והפרשות כספים בעבור הזכויות הסוציאליות שלהם.
הבדיקה הצביעה על פערים בחישוב שעות העבודה של העובדים שנבדקו לעומת החישוב שלפיו זוכו חשבונותיהם של נותני השירותים על ידי המוסד.
כמו כן התברר כי לא הופרשו כספים לזכויות הסוציאליות בחשבונותיהם של העובדים שנבדקו - כ- 2,700 ש"ח בחברהאחת וכ - 14,000 ש"ח בחברה האחרת.
מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 271 .
מהבקרות שעשו רואי החשבון מטעם המוסד עולה שהמוסד העביר לנותני השירותים כספים שיועדו בחלקם לכיסוי חובותיהם החוקיות כלפי עובדיהם, אבל הוא לא קיים פיקוח של ממש מטעמו כדי לוודא שהכספים אכן הגיעו ליעדם.
הכשרת מטפלים: בהסכם ובתדרי ך לנותני השירותים נקבע כי על נותן השירותים לדאוג כי לפחות 20% מהעובדים המועסקים בכל אחד מהסניפים שלו ישתתפו בהדרכה או בהשתלמות בנושא מתן שירותים למוגבלים 32.
הכשרה חלקית של המטפלים עלולה לפגוע במקצועיות הנדרשת מהם לצורך הטיפול בקשישים.
מסקירת הבקרות עולה כי ב-4 מ-54 ביקורות רואי החשבון ובקרות האגף היה אחוז המטפלים שעברו הכשרה קטן מ-20%.
רישוימרכזי יום והפיקוח על יהם .
מרכזי יום הם מסגרות יומיות הפרושות ברחבי הארץ ומיועדות לקשישים הגרים בבתיהם, אך עקב ירידה שחלה בתפקודם הם מתקשים בניהול משק הבית וזקוקים לטיפול אישי.
מרכזי היום מספקים מגוון של שירותים ופעילויות לפי תכנית טיפולית אישית המותאמת לצרכיו, ליכולותיו ו להעדפותיו של הקשיש.
סל השירותים הכלול במרכז היום כולל הסעות, ארוחות, טיפול אישי, טיפול סוציאלי ופעילות חברתית ותרבותית.
מרכזי יום לקשיש הם חוליה חשובה במ ערך השירותים הקהילתיים המסייע ים לקשיש לנצל את זמנו הפנו י ולפתח את קשריו החברתיים.
השילוב של שירות קהילתי זה עם שירותי סיעוד נוספים הניתנים לו בגמלת הסיעוד מייעל את הטיפול בקשיש בקהילה.
הוא מאפשר לקשיש המוגבל להישאר בביתו עם משפחתו תוך כדי קבלת מענה טיפולי כוללני על בסיס יומי, ולמנוע או לדחות עד כמה שאפשר את הוצאתו לסידור חוץ-ביתי.
במועד הביקורת, ספטמבר 2010 , פעלו177 מרכזי יום ברחבי הארץוכ- 15,000 קשישים השתתפו בפעילויותיהם , מהם כ - 9,950 זכאיגמלת סיעוד.
עלותו של שירות זה למוסד היא כ-130 מיליוןש"ח בשנה.
רוב מרכזי היום הוקמו באמצעות תקציבים משותפים של "אשל", המוסד, ועידת התביעות 33 , הרשויות המקומיות והעמותות המקומיות למען הקשיש.
השירות לזקן שבמשרד הרווחה אחראי למתן אישורי הפעלה למרכזי היום, לתקצובם, להכשרת כוח האדם ולפיקוח עליהם באמצעות תשעה מפקחים מחוזיים.
התק ציב להפעלת ם השוטפת של מרכזי היום מקורו בכספי השירות לזקן ו כספי גמלאות הסיעוד.
התקציב השנתי של משרד הרווחה למימון מרכזי היום הוא כ-35 מיליון ש"ח.
32 יצוין כי בהסכם החדש נדרשות החברות להכשיר 30% .
מהמטפלים 33 ארגון עולמי המטפל בהעברת כספי פיצויים מממשלת גרמניה לניצולי השואה ופועל למען רווחתם.
אישור להפעלת מרכזי יום הוראות תקנון העובדים הסוציאליים (להלן - הוראות תע"ס), ה מאגדות את ההוראות ו ההודעות של מנכ"ל משרד הרווחה ללשכות הרווחה, מסדירות גם את הטיפול במרכזי היום לקשישים מוגבלים מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 273 .
המתגוררים בקהילה , כמפורט : התאמת המבנה לשימוש אוכלוסיית הקשישים, לרבות הדרישות בעניין הטיפול האישי, הטיפול הסוציאלי, הפעילות החברתית ושירותים נוספים שיספק מרכז היום; אמצעי הבטיחות הנדרשים ; ודרישות בנוגע לכוח האדם הפועל בהם.
על פי הוראות תע"ס כל מרכז יום חייב לפנות בטופס בקשה (להלן- הטופס) ולקבל אישור הפעלה של משרד הרווחה המעיד על התאמתו להוראות , ולחדשו מדי שנה.
על בסיס אישור ההפעלה חותמים משרד הרווחה והמוסד על הסכמי התקשרות עם הגופים המפעילים את מרכזי היום.
(א) במועד הביקורת , באוגוסט 2010, נמצא כי פג תוקפם של אישורי ההפעלה של 47 מרכזי יום מתוך177 (26% ).
יוצא אפוא שמשרד הרווחה ממשיך להעביר תקציבים למרכזי היום אף על פי שאין הם מחזיקים באישורי הפעלה בתוקף.
(ב) בביקורת הועלה כי חל עיכוב של ממש בתהליך החתימה של משרד הרווחה על הסכמי ההתקשרות עם מרכזי היום.
נכון למאי 2010 לא חתם משרד הרווחה על הסכמים עם רוב מרכזי היום (150 ).
מכאן, משרד הרווחה מעביר כספים למרכזי היום ללא הסכם התקשרות, וזאת בניגוד לסדרי מינהל תקין.
משרד הרווחה הודיע כי מיוני 2010 יפסיק להעביר כספים לגופים ולעמותות שלא חתמו על הסכם עם המשרד.
הוראות התע"ס קובעות כי משרד הרווחה יפעיל בקרה שוטפת על מרכזי היום באמצעות מפקחיו במחוזות.
בטופס יוחד סעיף ל"הצהרת המפקח המחוזי" , ובו המפקח המחוזי ממליץ על מתן אישור הפעלה או על מתן אישור זמני המותנה בתיקון ליקויים שיפורטו בטופס.
על המפקח המחוזי לציין בסעיף זה את מועד ביקורו האחרון במרכז ואת מועד הבקרה האחרונה שנעשתה.
בדיקה של 13 תיקים של מרכזי יום המנוהלים בשירות לזקן העלתה כי המפקחים המחוזיים לא מילאו כנדרש את "הצהרת המפקח המחוזי", לא ציינו את מועד ביקורם האחרון במרכז היום והסתפקו לרוב בחתימה בלבד.
סדרי הפיקוח על הפעלתם של מרכזי יום 1.
הפיקוח על מרכזי יום נועד להבטיח את איכותו של הטיפול בקשישים השוהים בהם ואת רמת השירותים הניתנים להם, לרבות התנאים הפיזיים והיקף כוח האדם המקצועי הפועל בהם.
הנהלת השירות לזקן הכינה טופס דיווח על ביקור במרכז יום שנועד לשמש מתכונת לדיווח המפקחים המחוזיים על ביקוריהם במרכזי יום, ופירוט הנושאים שיש להידרש אליהם.
יצוין כי הנהלת השירות לזקן לא קבעה את מספר ביקורי הבקרה שיש לבצע במשך שנה.
הביקורת העלתה כי המפקחים המחוזיים אינם מדווחים להנהלת השירות לזקן על תוצאות הפיקוח במרכזי היום באמצעות טופס הדיווח שהוכן למטרה זו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 הסביר משרד הרווחה כי רבים מהדיווחים של המפקחים המחוזיים נעשים באמצעות מכתבים שבהם הם מדווחים על בעיות , על אירועים חריגים, על תכניות חדשות וכדומה, ולא באמצעות טופס הדיווח.
עם זאת ציין המשרד כי יקפיד על מילוי הטופס.
מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 275 .
,לדעת משרד מבקר המדינה על המפקחים המחוזיים לדווח ל הנהלת השירות לזקן באופן שיטתי באמצעות טופס הדיווח שהוכן לשם כך.
על הנהלת השירות לזקן לעקוב אחר תיקון הליקויים שהעלו המפקחים ולקבוע את מספר הביקורים שיש לקיים ואת תדירותם.
בשנת 2000 הכין השירות לזקן מתכונת לבקרת איכות במרכזי היום הכוללת מדדים אחידים שיאפשרו למשרד הרווחה לבדוק את השירותים הניתנים לקשישים במרכזים ואת איכותם.
הבקרה חלה על השירותי ם הניתנים במרכז היום, לרבות הסעות, תוך כדי בדיקה של התאמת הפעילות לרמת התפקוד של הקשיש, לרצונותיו עד כמה שניתן ולמקצועיות ם של נותני השירותים.
בקרת האיכות הזאת נעשית בנוסף לבקרה הרגילה של מפקחי השירות לזקן.
(א) לצורך ביצוע בקרת האיכות נדרשו תשעת המפקחים המח וזיים לקיים תצפיות בעשרה מרכזי יום שונים במהלך השנה - 90 תצפיות בכ-50% ממרכזי היום.
הביקורת העלתה כי מספר בקרות האיכות שעשו המפקחים המחוזיים במרכזי היום היה מצומצם מאוד יחס ית לנדרש.
בשנת 2009 נעשו בקרות איכות רק ב -24 (כ-14%) ממרכזי היום; בשנת 2010 (עד יולי ) נעשו בקרות רק ב-8 ( מרכזי יוםכ-5% ) בכל הארץ.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ביצוע בקרות איכות בשיעור כה נמוך אינו מאפשר לקבל תמונה כוללת המשקפת את פעילותם של מרכזי היום , לרבות כוח האדם המקצועי, מספר המשתתפים, התנאים הסוציאליים והתברואתיים ומגוון הפעילויות החבר תיות והתרבותיות המתקיימות בהם.
(ב) לאחר ביצוע בקרת האיכות נדרשו המפקחים המחוזיים להעביר את דיווחיהם להנהלת השירות לזקן , לצורך הזנת הנתונים ל תוך מערכת בקרה ממוחשבת (מערכת הרף), עיבודם והסקת מסקנות בחתכים שונים.
הנתונים המרוכזים נועדו לשמש בסיס לעבודת הפיקוח השוטפת של המפקחים המחוזיים לשם מעקב אחר תיקון הליקויים.
בבדיקה של 14 תיקים של מרכזי יום לאנמצאו כל סימוכין לכך שמתבצע מעקב אחר תיקון הליקויים.
יוצא אפוא שהשירות לזקן קבע מתכונת של בקרת איכות שנועדה לבדוק את טיב השירותים הניתנים ואת איכותם, אך לא דאג לכך שתבוצע כנדרש ו שייעשה בה שימוש מלא.
לדעת משרד מבקר המדינה , על השירות לזקן לפעול למיצויו של כלי בקרה חשוב זה בתדירות שנקבעה, כדי שתהיה בידיו היכולת להפיק את מלוא התועלת מהבקרות.
מערכות המחשוב לניהול המערך של גמלת הסיעוד .
פקידי המוסד מטפלים מדי שנה בעשרות אלפי תביעות למתן גמלת סיעוד.
הליכי הטיפול כוללים עדכון המערכת במאות אלפי שינויים בתכניות הטיפול; תשלומים למאות נותני שירותים; ופיקוח ובקרה על תשלומים אלה.
גם גורמים חיצוניים - הוועדות המקומיות, הכללית ונותני השירותים - זקוקים למידע המצוי במערכת ואף מעבירים אליה מידע באמצעים ידניים או בממשקים ממוחשבים.
מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה 277 .