HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לצורך כך על מפכ"ל המשטרה ופרקליט המדינה לתת עדיפות לפרויקט של יצירת תיק חקירה דיגיטלי ולקדם את השלמתו בהקדם, ואם הדבר נדרש, עליהם לשתף בנושא גם את השר לביטחון הפנים ואת שרת המשפטים.
ממשק ממוחשב עם הנהלת בתי המשפט .
הפרקליטות מקיימת קשרי עבודה שוטפים עם הב"ה במהלך ניהול הליכים משפטיים פליליים, אזרחיים ומינהליים.
הצורך בממשק ממוחשב בין הפרקליטות להב"ה עלה כבר בשנת 2003 , במסמך אפיון הממשקים בין משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1949 .
בשנת 2006 , במסגרת הליך האפיון של מערכת תנופ"ה, הפרקליטות ת עדפה את מימוש הממשק עם הב"ה בעדיפות עליונה.
באותה השנה התקיימו מגעים בין הפרקליטות להב"ה ובישיבה בנושא ממשקים מאוקטובר 2006 ;עלה כי ניתן עקרונית לממש את הממשק אולם, בין היתר, נדרשה הב"ה לקבל החלטה ניהולית בנוגע להקצאת משאבים להתאמות ולפיתוח, והיא נדרשה לקבוע סדרי עדיפויות בעניין.
בשנת2011 "השתתפו נציגי הב"ה במפגש ההתנעה של תוכנית "ענן אכיפה בראשותו של מנכ"ל משרד המשפטים דאז, ובמהלך שנת 2012 ביקש מנהל האגף למערכות מידע לקדם את התוכנית מול הב"ה.
בשנת 2013 שמה לה הפרקליטות מטרה להקים ממשק ממוחשב בין תנופ"ה ו בין מערכת המחשוב של הב"ה "נט-המשפט" (לניהול תיקים משפטיים בבתי המשפט) בתוך תשעה חודשים.
בשנת2014 פעל צוות מחשוב בין -משרדי בהשתתפות נציגים של הב"ה, הפרקליטות, הסנגוריה הציבורית, המשטרה והשב"ס, שמטרתו למפות ממשקים ממוחשבים ביניהם.
במפגשים שקיים הצוות בשנת 2014 הועלה הצורך שכל הגורמים השותפים יקדמו ממשק מחשובי.
כל אחד מהגורמים הללו ציין את רצונו בממשק ממוחשב עם הב"ה.
במפגש סוכם כי מנהל הב"ה יבחן פתרון של ועדה משולבת שתממן את העבודה לממשק המחשובי בין הגופים.
בנובמבר2015 , במסגרת הפקת לקחים מהעלייה לאוויר של מערכת תנופ"ה במחוז דרום (אזרחי), הדגישה פרקליטת המחוז את הבעיות שהיו אמורות להיפתר עם יצירת ממשק בין מערכת תנופ"ה ונט -המשפט והדגישה את הצורך בממשק זה.
בפברואר 2017 הלינה פרקליטת מחוז מרכז (אזרחי) כי ממשקי העבודה שפועלים כיום בין תנופ"ה לנט-המשפט גורמים למ דינה בזבוז משאבים קיצוני , מטילים נטל כבד על המזכירות ופותחים פתח לתקלות.
היא הציעה שהפרקליטות תיזום פגישה בדרג בכיר בנושא זה בשיתוף נציגי מנכ"לית משרד המשפטים ונציגי אגף התקציבים במשרד האוצר כדי להיחלץ מהמבוי הסתום.
באוקטובר2016 התקיים דיון בין נציגי הב"ה, הפרקליטות והאגף למערכות מידע בנושא ממשקים ממוחשבים בין משרד המשפטים להב"ה, ובמסגרתו נדונו גם היבטים של ממשקים ממוחשבים בין הב"ה לפרקליטות.
באוקטובר2017 השיבה הב"ה לפניית הביקורת בנושא כי אומנם לפי הסיכום עם מנכ"לית משרד המשפטים הוקם צוות משותף בנושא ממשקי מחשוב של הב"ה עם משרד המשפטים, אולם "באף אחד מהדיונים לא עלה נושא ממשק ממוחשב בין מערכת תנופ"ה למערכת "נט המשפט", ואך ביום 16.
2017 ,, במסגרת פגישה שהתקיימה אצל פרקליט המדינה הועלה נושא זה באופן ראשוני ואגבי.
בנוגע לתוכנית "ענן אכיפה" ציינה הב"ה כי "הוקם צוות בין משרד המשפטים למשטרת ישראל.
הנהלת בתי המשפט אינה שותפה לצוות זה"78.
החליט משרד המשפטים להקים פורום משותף נוסף של המשרד עם הב"ה 1950 |דוח שנתי 69ב .
בתשובתה של הב"ה מנובמבר 2018 נכתב כי במהלך חודשים יוני ויולי 2018 התקיימו שתי ישיבות של הצוות המחשובי הבין-משרדי האמור, ובעקבותיהן הוחלט לבחון את האפשרות ליישם ולפתח ממשקים שחלקם כבר פותחו אולם טרם הופעלו "נוכח העובדה שמשרד המשפטים נדרש לבחון את המשמעויות הנגזרות".
כך למשל, קיים ממשק דיונים פעיל שנועד להמציא זימונים לדיונים בצורה מרוכזת אך הפרקליטות עדיין לא משתמשת בו.
כמו כן קיים ממשק החלטות שמטרתו לאפשר המצאה של החלטות בתיקים באמצעות ממשק.
בשני המקרים משרד המשפטים הוא שמבקש לבחון את משמעות ביצוע ההמצאה של זימון או החלטה באמצעות הממשק ובלא המצאה פיזית בדואר.
ממשקים נוספים, כמו ממשק פתיחת תיק בנט -המשפט, מק ודמים ומתוכננים לביצוע במהלך 2019 .
משרד מבקר המדינה מעיר להב"ה כי הצורך בפיתוח ממשק ממוחשב בינה ובין הפרקליטות עלה כבר בשנת 2003 ושב ועלה לאורך השנים.
אף שניתנה עדיפות גבוהה לפיתוח ממשק זה במסגרת אפיון מערכת תנופ"ה בשנת 2005 , במועד סיום הביקורת טרם החל הליך הפיתוח.
גם הניסיון לקדם את הממשק במסגרת תוכנית ענן אכיפה לא צלח.
במהלך השנים הפרקליטות והב"ה התקשו לגשר על נקודות המחלוקת ועל פערים מקצועיים ביניהן שנסבו סביב כמה נושאים ובהם: אפשרות השימוש בחתימה דיגיטלית; האחריות להזנת החלטות בית משפט למערכת ממוחשבת באופן אחיד; האחריות לקידוד מידע מהחלטות בית המשפט ולהזנתו למערכת המחשוב לצורך דיווח במערכת נפגעי עבירה .
אבני הנגף שעלולות לפגוע ביישום תוכנית ענן אכיפה בכלל ובפיתוח ממשק בין מערכת תנופ"ה לנט - המשפט בפרט, מהותיות ומקצועיות.
חילוקי הדעות המונעים את ביצוע הממ שק בין תנופ"ה לנט -המשפט עניינם מחלוקות משפטיות הנוגעות לתחומי האחריות של גורמי אכיפת החוק ולחלוקת התפקידים ביניהם.
בתשובתה של הב"ה מנובמבר 2018 נכתב כי מתווה שיתוף הפעולה בינה לבין משרד המשפטים תוקַף על ידי מנהל הב"ה ומנכ"לית משרד המשפטים בשים לב לכמה כללים שמשפיעים על אפשרויות שיתוף הפעולה: (א) עקרון הפרדת הרשויות; (ב) העיקרון שעל פיו מלאכתו של השופט תמה עם מתן פסק הדין; (ג) העובדה שמדינת ישראל, המיוצגת על ידי הפרקליטות, היא בעלת דין בתיקים המנוהלים בבתי המשפט.
הפרקליטות והאגף למערכות מידע ציינו בתשובתם שאין ממשק בין תנופ"ה למערכת נט-המשפט עקב התנגדות מתמשכת של הב"ה לכך.
משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1951 .
משרד מבקר המדינה מעיר להב"ה ולפרקליטות כי הטמעתן של מערכות מידע והמעבר לממשקי עבודה ממוחשבים מחייבים גיבוש הסכמות ארגוניות בנוגע לתהליכי עבודה ולחל וקת האחריות ביניהן.
על פרקליט המדינה ומנהל בתי המשפט לדון בחילוקי הדעות ביניהם ולחתור להסכמות ארגוניות ומשפטיות שיאפשרו את פיתוח הכלי המחשובי הנחוץ לשיפור עבודת גופי האכיפה.
אם לא יעלה בידם להגיע להסכמות עליהם לפנות לגורם שמוסמך להכריע בכל אחת מהמחלוקות.
ממשק ממוחשב עם שירות בתי הסוהר .
לשב"ס קשרי עבודה קבועים עם גורמי אכיפת החוק, לרבות הפרקליטות.
בשלושה נושאים עיקריים חשוב לקיים ממשק מחשובי בין שב"ס ובין גורמי אכיפת החוק: בנושא העברת תיק אסיר שהפרקליטות קובעת בו את עמדתה בעניין בקשות ועתירות של האסיר ונכללים בו פרטים על זימון האסיר לדיוני הכנה לעדות; בנושא ועדות השחרורים יש להעביר באמצעות הממשק מידע על מועדי דיונים, חוות דעת לוועדה ומסמכים רלוונטיים נוספים; בנושא איזוק אלקטרוני, חוק פיקוח אלקטרוני על עצור ועל אסיר משוחרר על תנאי (תיקוני חקיקה), התשע"ה -2014 , מחייב היערכות של הפרקליטות לקבלת החלטות ופניות בלוחות זמנים קצרים ויכולת תגובה מהירה, וממשק ממוחשב יסייע בשיפור יכולת הטיפול והתגובה.
המגעים בין שב"ס לפרקליטות בנוגע למחשוב הממשק ביניהם החלו בדצמבר 2009 ונמשכו במסגרת תוכנית "ענן אכיפה" שהחל בשנת2011 .
אחת החלופות שנשקלו במקום ממשק ממוחשב ישיר הוא "ממשק כספות", המשמש מעין ערוץ דיגיטלי מאובטח לצורך העברה מסודרת ומהירה של קבצים בין שני הגופים.
הקמת ממשק כספות תוכנן לביצוע בתחילת שנת 2015 , והדבר חייב הגדרה מראש של תהליכי עבודה לצורך ניתוב החומר ששב״ס מעבירה לפרקליטות.
נמצא כי הממשק הממחושב בין הפרקליטות לשב"ס לא הוקם בשום נושא מן הנושאים האמורים, למעט "ממשק הכספות", אשר נכון לאוקטובר 2018 טרם הפך למבצעי ומצוי בהליכי בדיקות.
ממשקים עם גורמים נוספים .
מערכת תנופ"ה יועדה לאפשר ממשקי עבודה דיגיטלים עם גורמים נוספים, ובהם: רשות המיסים; הרשות לניירות ערך; יחידות במשרד המשפטים כמו רשם החברות, רשם העמותות, הרשות לאיסור הלבנת הון, מחלקת ייעוץ וחקיקה והסיוע המשפטי; משרד האוצר; נציבות שירות המדינה; יועצים משפטיים במשרדי ממשלה; רשות הרישוי; לשכת עורכי הדין; רשות הדואר; מינהל מקרקעי ישראל.
נמצא כי מרבית הממשקים בין מערכת תנופ"ה ובין מערכות המידע של גופים אלה לא הוקמו וכי הפרקליטות לא דנה כלל עם רובם כדי לקדמם 79.
:הפרקליטות והאגף למערכות מידע ציינו בתשובתם כי קיימים מספר ממשקים עם מרשם האוכלוסין של משרד הפנים; עם המערכת לנפגעי עבירה; עם מערכת המרכז לגביית קנסות; עם הכספת האלקטרונית; עם הרשות לניירות ערך; עם רשות מקרקעי ישראל.
עוד צוין כי אכן קיימים קשיים ברתימתם של גופי מערכות אכיפת החוק בישראל ליצירת ממשקים ממוחשבים ביניהם, וכי עם התקדמות פרויקט תנופ"ה, ונוכח הקשיים האלו, "הוחלט להשקיע בקידום צרכי המערכת בתוך הפרקליטות ותיעדופם על פני צרכי התממשקות עם גופים חיצוניים".
עוד הם ציינו בתשובתם כי הקמת ממשק ממוחשב עם הרשות לאיסור הלבנת הון מיועד לפיתוח בשנת 2019 , וממשקים עם רשם החברות ועם רשם העמותות היו מיועדים לפיתוח במסגרת מערכת תנופ"ה אזרחי, אולם הם הופסקו בשל עיצומי הפרקליטים.
בתשובת הנהלת משרד המשפטים נכתב כי קיימים ממשקים ממוחשבים רבים שטרם הוקמו והיא מכירה בכך שנ ושא זה לא התקדם בלוח הזמנים הרצוי.
לפיכך, הוחלט כי תיבחן האפשרות למיסוד תוכניות עבודה משותפות עם הב"ה ועם המשרד לביטחון פנים בנושא ממשקים טכנולוגיים, אשר יכללו לוחות זמנים ומשימות מוגדות ויאושרו בדרגים הרלוונטיים לקבלת החלטות בגופים המדוברים.
משטרת ישראל מסרה בתשובתה כי היא מקדמת ממשקים מול שב"ס והב"ה אולם חלקם אינם מתקדמים, וכי תנאי ליצירת ממשקים בין גורמי האכיפה הוא אחידות במספור התיק כמו גם עבודה בקובץ חקיקה אחיד.
עוד ציינה כי ענן אכיפה הוא פרויקט בין-משרד י טכנולוגי, וכי יש חשיבות לדיאלוג טכני אחיד בין גורמי האכיפה, דבר שיקדם את הקמת ענן אכיפה, שמחייב את כל השותפים בהליך הפלילי ליטול בו חלק ולקבל אחריות עליו.
על כן נכון והיה מוקם צוות ניהולי בין משרדי שזהו ייעודו, מאחר ומדובר בפרויקט.
אם יוחלט על הקמת צוות בין-משרד י המשטרה תשמח להשתתף בו חלק ולתרום למאמץ המשותף.
פרק זה מלמד שאחד היעדים החשובים ביותר של מערכת תנופ"ה- יצירת ממשקי עבודה ממוחשבים עם מערכות המידע של גורמי אכיפת החוק, צורך שעלה לראשונה כבר בשנת 2003 - .
כמעט שאינו מקודם זה שנים הגורם העיקרי לכך הוא מחלוקות הדורשות הכרעה ונוגעות לשינויים שכל אחד מגופי אכיפת החוק נדרש לבצע בתהליכי העבודה שלו ובחלוקת תחומי האחריות והסמכויות ביניהם.
79 למעט מגעים בנוגע לממשק בין תנופ"ה ובין רשות המיסוי, אשר לא הבשילו לכדי הקמתו.
משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1953 .
כך שחילוקי דעות בין .
לא ניתן להשלים עם כך שחילוקי דעות בין גורמי אכיפת החוק ואי - הסכמות בנוגע לתהליכי העבודה השונים מונעים את הקמת הממשקים הממוחשבים.
התבצרותו של כל צד בעמדתו משמרת תהליכי עבודה מיושנים הנהוגים אצלו ומסכלת כל מאמץ לקדם ממשק עבודה ממוחשב המתאים לתקופתנו - עידן טכנולוגיית המידע, ואף אינו עולה בקנה אחד עם מטרות-העל אשר בתוכנית האסטרטגית של רשות התקשוב.
משרד מבקר המדינה מעיר לכל גורמי אכיפת החוק כי הטמעתם של תהליכי עבודה ממוחשבים מחייבת גיבוש תהליכי עבודה מוסכמים וברורים.
עליהם להגיע לפתרון מוסכם בעניין המחלוקות ביניהם, ובמקרה הצורך אף להביאם להכרעת המנכ"לים או שרת המשפטים והשר לביטחון פנים הממונים על משט רת ישראל, על הפרקליטות, על הב"ה ועל השב"ס.
עליהם לבחון בין היתר אם נדרשת החלטת ממשלה שתסדיר את שיתוף הפעולה בין גורמי אכיפת החוק, וככל שנדרש ינחו אותם להקים צוות בין-משרדי ייעודי.
מערכת תנופ"ה הביאה לשינויים בתהליכי עבודת המזכירות ביחידות שהיא עלתה בהן לאוויר, תרמה לקידום האחידות בדפוסי העבודה של הפרקליטים ואיפשרה לפרקליטות לעבור לשיטת ניהול מבוססת נתונים.
ואולם, בסוף שנת 2018 , שנים לאחר שהוחל בביצוע פרויקט תנופ"ה, רק חלק מהפרויקט הסתיים וחלק ניכר ממנו לא מומש.
הדוח מציג שורה של ליקויים יסודיים בניהול הפרויקט שגרמו לתוצאה האמורה ובהם: הפרויקט חדל להתנהל על פי נוהל מפת"ח; האגף למערכות מידע לא גיבש תוכנית רב-שנתית לפרויקט; למשרד המשפטים אין אומדן רב -שנתי מלא ומעודכן של העלויות הצפויות עד להשלמתו ש ל הפרויקט, הטמעתו, תפעולו ואחזקתו; אין לפרויקט לוח זמנים רב-שנתי עם אבני דרך עד לסיומו ולא מדדי תפוקה ותוצאה לצורך בקרה על מידת השגת מטרותיו.
המשותף להרבה מהליקויים הוא היעדר ניהול היבטים אלו במישור הפרויקטלי.
משנת 2008 מערכת תנופ"ה אינה מנוהלת כפרויקט אחוד, ולכן אי אפשר לעקוב אחר מימוש כל תכולת הפרויקט ולא לבצע בקרה בנושא.
ממצאי דוח זה מחייבים פעולה תכליתית, החלטית וממוקדת לתיקון הליקויים כדי לשפר את ניהול השלבים הבאים בפרויקט ולהבטיח שהמשך היישום של הפרויקט בשנים הבאות יעלה בקנה אחד עם התוכניות והתכולות שאושרו, וכדי להתאים את האופן בו מנהלים תיקים משפטיים בישראל לעידן המידע הממוחשב.
לתיקון הליקויים נודעת חשיבות גם מאחר שבשנים הקרובות ימשיך משרד המשפטים לנהל פרויקטים מורכבים לפיתוח מערכות מחשוב.
היבטים רבים בחייהם של אזרחי המדינה מושפעים מיכולתן של הרשויות לפעול בשיתוף פעולה.
אחד התחומים שבהם מתבטא הדבר הוא יצירת ממשקים ממוחשבים בין גורמי אכיפת החוק.
דבר זה טומן בחובו פוטנציאל לעיצוב תהליכי עבודה רוחביים, לשיפור הליכי אכיפת החוק, לקיצור זמן הימשכותם, לשיפור שירותי המשפט לציבור ולשיפור השמירה על זכויות האדם ב הליכים אלו.
על גורמי אכיפת החוק לשלב בין האינטרס הציבורי לבין צורכי הארגון שהם מייצגים, ועליהם להפעיל את הכלים העומדים לרשותם כדי לקדם צרכים אלה, ובעת הצורך להביא את המחלוקות ביניהם להכרעת השרים הממונים עליהם.
משרדי הממשלה ויחידות הסמך שלהם מבצעים כ - 160,000 הזמנות בגין התקשרויות בהיקף של כ-34 מיליארדיש"ח בכל שנה 7 .
סך פעילות התקשוב הממשלתי הוא כ-3.
סכום זה מקיף עלויות שכר ורכש וההתקשרויות הן בתחומים כגון מערכות מידע, תשתיות, שירותי מחשוב, מערכות תקשורת ואבטחת מידע.
התקשרויות אלה מתבצעות הן באמצעות מכרזים - פומביים או סגורים - והן באפיק של פטור מאושר ממכרז.
ככלל, תחום התקשוב מבוסס על טכנולוגיה המשתנה בתדירות גבוהה, וייעול רכש התקשוב הוא כלי משמעותי לקידום מערך התקשוב וחדשנות טכנולוגית במשרדי הממשלה וביחידותיהם , המאפשר לשפר את השירות הממשלתי לציבור.
ההתקשרויות בתחום התקשוב כפופות לחוק ח ובת המכרזים, התשנ"ב -1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), ולתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים או תח"ם).
כמו כן, החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל) קובע בתקנון כספים ומשק (להלן - הוראות תכ"ם)8 בין היתר הוראות מינהל בנושא הרכש9, המחייבות את משרדי הממשלה ואת יחידות הסמך שלהם.
מינהל הרכש הממשלתי (להלן - מינהל הרכש או המינהל) הוא גוף מטה שהוקם בדצמבר 2004 בחטיבת נכסים, רכש ולוגיסטיקה שבאגף החשכ"ל10 .
המינהל אחראי לתכנונה וליישומה של מדיניות הרכש והלוגיסטיקה הממשלתית, מתמחה ברכש עבור כ לל משרדי הממשלה וכן מסייע לגופים ממשלתיים בביצועה של מדיניות הרכש במשרדם.
בחודשים מרץ -אוגוסט 2018 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בהתקשרויות הממשלה בתחום התקשוב, ובעיקר את הנושאים האלה: מכרזים מרכזיים והסכמי מחירים מרביים; שיתוף פעולה בין-משרדי במכרזים; שיתוף ידע שנצבר במשרדי הממשלה במסגרת ביצוע התקשרויות; ייזום תיקונים בתקנות חובת המכרזים; איוש תפקיד אחראי הרכש באגפי מערכות מידע בעובד חיצוני במקום בעובד מדינה במשרה תקנית.
הבדיקה נעשתה בגופים וביחידות האלה: במשרד האוצר - מינהל הרכש שבאגף החשכ "ל, הלשכה המשפטית, אגף מערכות .
7 על פיההיקף הכספי של הרכש הממשלתי ב -2017 , לפינתוני מערכת מרכ ב"ה (מערכת רוחבית כוללת במשרדי הממשלה לניהול רכש, כוח אדם ומשאבים לוגיסטיים) לשנת 2017.
8 אגףהחשכ"ל במשרד האוצר הוא הגוף האחראי לכתיבה ולפרסום של הוראות תכ"ם מתוקף חוק נכסי המדינה, התשי"א-1951.
9 סעיף24 (א) לתקנות חובת המכרזים קובע כי "מבלי לגרוע מסמכויותיו על פי כל דין רשאי החשב הכללי לקבו ע בתקנון כספים ומשק הוראות מינהל לעניי ן ביצועם של החוק ותקנות אלה".
10 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 69א (2018 '), "מינהל הרכש הממשלתי", עמ97.
מידע; ברשות התקשוב הממשלתי שבמשרד ראש הממשלה; וכן באגפי מערכות מידע וביחידות סמך של משרדי ממשלה אחדים.
במסגרת הביקורת פנה משרד מבקר המדינה ביולי 2018 ל-93 מנהלי אגפי מערכות מידע ראשיים (להלן - מנמ"רים) במשרדים הממשלתיים וביחיד ות הסמך שלהם (להלן - המשרדים או משרדי הממשלה), וביקשם למלא שאלון שנועד בין היתר לאתר חסמים הנוגעים לתהליך ההתקשרויות בתחום התקשוב (להלן - שאלון הביקורת).
על השאלון השיבו 47 (כ-50% )מ-93 .
המנמ"רים משרד האוצר – אגף החשב הכללי |447 .
חוסר במכרזים מרכזיים ובהסכמי מחירים מרביים .
תקנות חובת המכרזים מגדירות מכרז מרכזי כ"מכרז הנערך מטעם החשב הכללי בעבור המשרדים".
הוראת תכ"ם בעניין "מכרז מרכזי והתחייבות ספק למחירים מרביים" קובעת כי "במקרים שבהם מצא מינהל הרכש כי מרבית משרדי הממשלה רוכשים טובין/שירותים/עבודות, שחלקם ברי תחרות וחלקם לא, יבחן עריכת מכרז מרכזי או חתימה על התחייבות ספק למחירים מרביים, במטרה להסדיר את תנאי ההתקשרות ולנצל את יתרון הגודל של כלל המשרדים".
מטרתו של הסכם מחירים מרביים היא להגדיר את המחירים המרביים עבור המוצרים והשירותים שכלולים במסגרת ההסכם, וכן להסדיר את סדרי הע בודה עם הספק אם החליט המשרד, בהתאם לחוק חובת המכרזים ותקנותיו, על התקשרות עם הספק .
הסכם מחירים מרביים הוא כלי עזר למשרדי הממשלה ואינו מחייב אותם להתקשרות זו או אחרת עם הספק.
עיקר הפעילות של מינהל הרכש היא עריכת מכרזים מרכזיים והסכמי מחירים מרביים עבור כלל משרדי הממשלה.
מכרזים מרכזיים של מינהל הרכש מאפשרים למצות את היתרון לגודל של הממשלה הן מבחינת כוח הקנייה והן מבחינת איגום משאבים וחיסכון בעלויות התפעול, לעומת ביצוע מכרזים על ידי היחידות הממשלתיות הנפרדות.
להלן ליקויים שנמצאו בנוגע למכרזים מרכזיים בתחום התקשוב: 1.
תוכנית עבודה משותפת בנושא רכש מרכזי בתחום התקשוב: בהחלטת ממשלה 2097 מאוקטובר 201411 (להלן- החלטת ממשלה 2097) הורחבותחומי פעילותו של מטה התקשוב הממשלתי שבמשרד האוצר; בהחלטת ממשלה 2099 מאותו חודש12 שונהשמו ל"רשות התקשוב הממשלתי" (להלן - רשות התקשוב), והיא הועברה ממשרד האוצר למשרד ראש הממשלה13.
בהחלטת ממשלה2097 נקבע עוד כי "התקשוב הממשלתי" ישמש מרכז ידע ויועץ מקצועי לממשלה בתחום התקשוב.
ייעול רכש התקשוב הוא כלי משמעותי לקידום משימותיה של הרשות , שהן בין היתר לפעול לייעול מערך התקשוב ולקידום חדשנות טכנולוגית במשרדי הממשלה וביחידותיהם , וכן להעמיד טכנולוגיות מתקדמות לשיפור השירות הממשלתי לציבור .
עוד נקבע בהחלטה כי לצורך מתן סמכויות, כלים ומשאבים בידי התקשוב הממשלתי למימוש תפקידיו, על החשכ"ל והממונה על התקשוב הממ שלתי להכין תוכניות עבודה שנתיות משותפות בנושא .
11 החלטה2097 של הממשלה ה-33 , "הרחבת תחומי פעילות התקשוב הממשלתי, עידוד חדשנות במגזר הציבורי וקידום המיזם הלאומי 'ישראל דיגיטלית'" ( 10.
) 12 החלטת ממשלה 2099 של הממשלה ה -33 , "העברת שטח הפעולה של התקשוב הממשלתי ממשרד האוצר למשרד ראש הממשלה" ( 10.
) 13 ראומבקר המדינה, דוח שנתי 67ב (2017 '), "התקשוב הממשלתי", עמ171 - 221.
רכש מרכזי בתחום פעילות התקשוב הממשלתי.
בתחילת שנת 2015 נכנסה החלטת הממשלה לתוקף.
עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2018 , כשלוש שנים וחצי לאחר כניסת החלטת ממשלה 2097 לתוקף, טרם הכינו החשכ"ל ורשות התקשוב תוכניות עבודה שנתיות משותפות בעניין רכש מרכזי בתחום פעילות התקשוב הממשלתי, דבר העשוי למנוע מרשות התקשוב לקבל סמכויות, כלים ומשאבים הדרושים לה למילוי תפקידה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחשכ"ל ולרשות התקשוב כי עליהם להכין תוכניות עבודה שנתיות משותפות ולקבוע בהן, בעוד מועד, אילו מכרזים בנושא תקשוב הם יקדמו במהלך שנת העבודה.
היעדר תוכניות עבודה משותפות לרכש מרכזי בתחום התקשוב עלול למנוע איגום משאבים וחיסכון בעלויות.
בתשובת רשות התקשוב מנובמבר 2018 (להלן- תשובת רשות התקשוב) היא ציינה, כי תשמח לשתף פעולה ולפעול בתיאום עם מינהל הרכש כדי לסייע בקידום תוכניות עבודה בתחום רכש תקשוב מרכזי, אשר יביאו בחשבון את הנושאים שבהם יש צורך במכר זים מרכזיים ואת סדרי העדיפויות של רשות התקשוב ושל אגפי מערכות המידע המונחים על ידה.
כמו כן, רשות התקשוב תפעל לעודד את המנמ"רים להציג דרישות למכרזים מרכזיים, בהתבסס על הצרכים המשותפים למספר משרדים.
בתשובת החשכ"ל מנובמבר 2018 (להלן- תשובת החשכ"ל) הוא הודיע כי יפעל לקידום הנושא בשיתוף רשות התקשוב.
החלטה על עריכת מכרז מרכזי חדש: מינהל הרכש מחליט לערוך מכרז מרכזי חדש בנסיבות האלה: כאשר נוצר צורך חדש בשירות או במוצר, כאשר עומדת להסתיים תקופת התקשרות שהוגדרה במכרז מרכזי קיים ובשל ביקוש של המשרדים.
כאשר עומדת להסתיים תקופת ההתקשרות על פי מכרז קיים יש שתי אפשרויות: (א) לממש אופצייה - אם הו גדרה במכרז - להארכת תקופת ההתקשרות לזמן נוסף, בהתאם להחלטת ועדת המכרזים14 .
למינהל הרכש שני נוהלי עבודה שגובשו ב-2017 , המסדירים את הפעולות שיש לבצע לקראת יציאה למכרז: "נוהל עבודה למכרז בנושא חדש" ו"נוהל עבודה לקראת תום תוקף מכרז קיים"15.
סגן החשכ"ל מסר למשרד מבקר המדינה ביוני2018 כי בקשות משרדים למכרזים מרכזיים חדשים עולות בערוצים שונים ובהם אלה: סקר שמינהל הרכש פרסם ב-2017 , סקרים ייעודיים שהמינהל מפרסם בסיום התקשרויות קיימות, מפגשים של מנהלי רכש במשרדים עם נציגי מינהל הרכש וכן .
14 ההחלטה אם לממש אופצייה שמוגדרת במכרז מרכזי נתונה לחשכ"ל.
15 ,בנושא מכרזים מרכזיים ראו מבקר המדינהדוח שנתי 69א (2018 ,"), "מינהל הרכש הממשלתי עמ' 121 - 137.
משרד האוצר – אגף החשב הכללי |449 .
עבודת מטה של מינהל הרכש מ -2015 , שבחנה את נתוני הרכש של המשרדים ב-2014 .
מפאת חוסר במשאבי כוח אדם, רוב פעילות מינהל הרכש מתמקדת בניהול המכרזים הקיימים ובחידושם ולא בכתיבת מכרזים חדשים.
כמו כן, לפני ההחלטה על פרסום מכרז מרכזי המינהל בודק אם יש בפרסום המכרז יתרון יחסי על פני רכש מבוזר של המשרדים.
כחלק מהבדיקה נבחנים בפרוטרוט לדברי מנהל המינהל "היתרונות הרלבנטיים לכל מכרז: מהו היקף עלות הרכש הצפוי, עד כמה מכרז מרכזי יביא לחסכון לוגיסטי, האם המכרז המרכזי לא 'יכביד' על השוק הרלבנטי, ולבסוף הימצאות ם של המשאבים במינהל הרכש בכדי לכתוב, לפרסם ולנהל את המכרז האמור" 16.
לא נמצא תיעוד לכך שמינהל הרכש דירג לפי סדר עדיפות את המכרזים המרכזיים שתכנן לפרסם, וזאת בהתאם לאמות מידה שקבע ועל פי הצרכים העדכניים של המשרדים.
בתשובתו ציין החשכ"ל כי ממצאי הסקר שמינהל הרכש עורך בין משרדי הממשלה מוצגים בפני מנהל מינהל הרכש.
המנהל מתעדף אותם, והממצאים והתיעדוף מועברים לסגן החשכ"ל, ראש חטיבת נכסים רכש ולוגיסטיקה.
משרד מבקר המדינה מעיר בעניין תשובת החשכ"ל כי על מינהל הרכש לתעד את כלל צורכי המשרדים (ככל שהדבר אפשרי) שהביאו להארכת תוקפם של מכרזים קיימים ולפרסומם של מכרזים קיימים.
כן עליו לתעד את סדרי העדיפויות שקבע.
באופן זה ניתן יהיה להבטיח הן שקיפות בהקצאת תשומות בתנאים של משאבים מוגבלים והן מענה טוב יותר למשרדים.
בינואר2017 השיק מינהל הרכש מערכת לניהול קשרי לקוחות (להלן - מערכת CRM) , שנועדה לאפשר מעקב יעיל אחרי פניות המשרדים למינהל הרכש ולאפשר קבלת משוב על התקשרויות קיימות באופן יעיל ומהיר.
בינואר 2018 הודיע מינהל הרכש למשרדים שעליהם לפנות אליו באמצעות מערכת ה-CRM בלבד17 .
התברר כי חלק מהמנמ"רים אינם שולחים את בקשותיהם למי נהל הרכש באמצעות מערכת ה-CRM , אלא ישירות לדואר האלקטרוני של אחד מהעובדים במינהל.
בקשות אלו אינן מוזנות למערכת ה -CRM .
לאחר קבלתן, ובכך נפגע שיתוף המידע המקצועי של המינהל .
16 מכתב של מנהל מינהל הרכש למשרד מבקר המדינה מיוני2018.
17 בעניין זה ראושם, עמ' 133 - 134.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המנמ"רים להגיש את פניותיהם בעניין מכרזים מרכזיים בתחום התק שוב באמצעות מערכת ה -CRM בלבד, ועל מינהל הרכש להקפיד על יישום הנחיותיו בעניין זה.
כך יוכל המינהל לנהל ולנתח באמצעות המערכת את כל הפניות בתחום התקשוב, לבדוק את מספר הפניות בכל נושא ולהיעזר במערכת כדי לתעדף ביעילות את המכרזים המוצעים על מנת להחליט אילו מהם ראוי לפרסם.
בתשובתו ציין החשכ"ל כי המינהל יקפיד להפנות בקשות שאינן מוגשות באמצעות מערכת ה-CRM .
ב-2017 ,ערך מינהל הרכש סקר בקרב חשבים, סגני חשביםמנהלי אגפי רכש, מנמ"רים וגורמים נוספים במשרדי הממשלה .
הסקר התבצע כחלק מתהליך ההכנה לקראת שנת העבודה 2018 על מנת לקבל משוב מגורמים שעוסקים בתחום הרכש הממשלתי, ובכלל זאת הצעות למכרזים מרכזיים בנושאים חדשים .
בין הנושאים שמינהל הרכש החליט לבחון בשנים הקרובות בעקבות הסקר היו אלו: מכרז מרכזי למוצרי 18BI ; מחשוב בענן19 ומערכות מידע גיאוגרפיות (GIS ).
מינהל הרכש החליט ש במהלך 2018 יבחן שמונה מן הנושאים שהועלו, ואת השאר יבחן ב-2019.
,כמו כןהמשרדים התבקשו לענות מהם חמשת ה דברים שבהם הי ו רוצים לקבל ייעוץ או הכוונה או כל שירות אחר ממינהל הרכש.
בתשובה לשאלה זו ענו מרבית המשרדים כי היו רוצים לקבל ייעוץ בתהליך כתיבת מכרזים.
כאמור, משרד מבקר המדינה הפיץ ביולי 2018 שאלון למשרדים בנושא התקשרויות בתחום התקשוב.
מניתוח התשובות שהתקבלו עולה, כי 87% מהמנמ"רים שהשיבו על שאלון הביקורת ציינו כי יש נושאים שבהם חסרים מכרזים מרכזיים או הסכמי מחירים מרביים.
לשאלון צורפה רשימת נושאים ובעניינם נשאלו המנמ"רים שאלות אחדות.
רשימת הנושאים, השאלות שנשאלו ותשובות המנמ"רים מפורטות בלוח 1 : .
18 BI - בינה עסקית ( Business Intelligence )- תחום בטכנולוגיית המידע העוסק בבניית מערכות שעוזרות לארגון להפיק ממכלול הנתונים שהוא אוסף מידע ממשי מהבחינה העסקית.
19 ( ענן מחשוב או מחשוב בענן Cloud Computing )- שירותי מחשוב הניתנים למשתמש באמצעות מחשב מרוחק שהמשתמש מתחבר אליו דרך רשת האינטרנט או באמצעות קו תקשורת ייעודי.
משרד האוצר – אגף החשב הכללי |451 .
לוח 1 : נושאים שבהם נדרשים מכרזים מרכזיים או הסכמי מחירים מרביים .
שם המוצר או השירות שיעור .
מערכות הלבנה(2) או השחרה(3) 81% 28% 19% 47% .
שירותי ייעוץ בנושא כתיבה וליווי של מכרז 72% 4% 4% 43% .
שירותי ייעוץ בנושא אבטחת מידע 62% 19% 11% 38% .
כליBI וחבילות עבודה ב-BI 62% 6% 2% 36% .
שירותי תכנון ועיצוב ממשקי משתמש– UI (4) ו-UX (5) 57% 6% 6% 34% .
מערכות להגנה על בסיסי נתונים 57% 13% 6% 19% .
שירותי ייעוץ בנושא חוק הגנת הפרטיות ותקנותיו 49% 2% 2% 9% .
מערכת למידה מרחוק 49% 4% 2% 9% .
מערכת מידע לניהול פניות עובדים או למתן שירותי .
תמיכה 47% 4% 2% 26% .
מערכת לניהול פניות הציבור 45% 4% 13% 11% .
מערכות מידע גיאוגרפיות 43% 11% 13% 26% .
מערכת לבקרה על כניסת אורחים למשרד 38% 2% 0% 6% .
הקמת אתר אינטרנט 36% 6% 6% 28% .
(1) מתוקף תפקידה כמרכז ידע ומתן ייעוץ מקצועי לממשלה בתחום התקשוב.
(2) מערכת הלבנת קבצים היא מערכת המספקת הגנה כוללת לארגון בהעברת קבצים מכל מקור מחוץ לארגון אל הרשת הארגונית.
מערכת הלבנה יודעת להתמודד עם סוגי איומים ידועים וזדוניים.
(3) ,מערכת השחרה משמשת לבקרהלבדיקת תוכן ו למחיקת נתונים נסתרים ("השחרה") בתהליך הוצאת מדיה דיגיטלית מרשת פנימית אל רשת חיצונית שסיווגה נמוך מסיווג הרשת שבה נמצא המידע.
(4) UI - ( ממשק משתמש User Interface )- חלק של מערכת החשוף למשתמש בה, שדרכו מתקיים הקשר בין המשתמש למערכת.
(5) UX - ( חוויית משתמש User Experience )- החוויה שחווה משתמש קצה בזמן פעילותו במערכת (שהיא למשל אתר, תוכנה, יישום, מוצר או שירות).
חוויית המשתמש משיקה לממשק המשתמש (UI ) .
ומושפעת ממנו 452 |דוח שנתי 69ב .
מלוח 1 עולה כי 87% מהמנמ"רים שהשיבו על שאלון הביקורת הצביעו על חוסר במכרזים מרכזיים או בהסכמי מחירים מרביים בשורה של תחומי התקשרות.
כך למשל, 81% מהמנמ"רים סברו שדרושים מכרזים מרכזיים למערכות הלבנה או השחרה, ו -72% - לשירותי ייעוץ בנושאי כתיבה וליווי של מכרז.
כמו כן, עלה מהתשובות כי חלק גדול מהמנמ"רים כלל לא העלו לפני מינהל הרכש את הצורך במכרז מרכזי, אף שסברו שמכרז כזה דרוש.
לדוגמה: רק 4% מהם פנו למינהל הרכש בבקשה לקיים מכרז מרכזי עבור שירותי ייעוץ בנושא כתיבה וליווי של מכרז, אף על פי שכ -72% מהם סברו שהמכרז נדרש .
נוסף על כך, חלק מהמנמ"רים ציינו כי משרדם התקשר בסופו של דבר עם ספקים באופן עצמאי.
לדוגמה: כמחציתם התקשרו עצמאית בנושא מערכות הלבנה או השחרה; 43% - בנושא שירותי ייעוץ בנושא כתיבה וליווי של מכרז; ו -26% בנושא מערכות מידע גיאוגרפיות.
משרד מבקר המדינה מעיר למינהל הרכש כי בהתקשרות של כל יחידה ממשלתית בנפרד לגבי אותו נושא נפגע היתרון לגודל של הממשלה הן מבחינת כוח הקנייה והן מבחינת איגום משאבים וחיסכון בעלויות התפעול.
על מינהל הרכש לפרסם מכרזים מרכזיים רבים יותר עבור המוצרים והשירותים הדרושים למשרדים רבים, דבר שיביא לידי חיסכון וימנע כפילות בהשקעת משאבים בנושא ים דומים.