HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
82 ראו למשל באתר המרשתת של משרד האנרגייה והכרייה של מדינת South Australia אשר פרסם סדרת מדריכים .
העוסקים בשיקום מכרות ומחצבות: .
au/minerals/mining/claims:_leases,_licences,_private_mines .
83 אינדונזיה היא המדינה בעלת הכלכלה הגדולה ביותר בדרום-מזרח אסיה.
בשני העשורים האחרונים היא הציגה שיפור .
ניכר בנתונים מקרו-כלכליים, לרבות עלייה בשיעור של 70% בתמ"ג לנפש, והיא עשירה במיני משאבים טבעיים.
את נתוני ה- OECD :באתר המרשתת של הארגון http://www.
org/economy/indonesia -economic -snapshot/ .
84 'מדובר בחוק הרגולציה הממשלתית מס78 משנת2010 בנושא שיקום מכרות וסגירתן, המתפרסם במרשתת ב- .
org/docs/pdf/ins107166.
Government Regulation No 78 of 2010 Regarding Reclamation and Mine Closures .
85 רשות רלוונטית יכולה להיות שר האנרגייה והמשאבים המינרליים, ולרוב יהיה זה גורם מקומי כ מו מושל (ראש .
הפרובינציה), או ראש עירייה, בהתאם למקרה.
86 חוק המכרות האינדונזי, סעיפים5 - 8 ;13 - 14 .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות אחד הטעמים לכך שבמדינות שונות חובה להגיש מראש תוכנית שיקום יחד עם הבקשה לרישיון .
או יחד עם תוכנית הכרייה הוא שהאופן שבו תשוקם הקרקע וההחלטה על י יעודה הסופי לאחר .
סיום הכרייה ישפיע ו במישרין על תוכנית הכרייה עצמה, לרבות על הטכנולוגיה שבה תיעשה .
הכרייה, החומרים שישמשו להפרדת המינרלים מהאדמה במהלכה ומבנה המכרה.
השאלה כיצד יש לשמר ולאחסן את עודפי האדמה שנחפרה בעת הכרייה או החציבה ב אופן .
המיטבי, נגזרת מתוכנית השיקום של הקרקע ומ ן הייעוד הצפוי לה לאחר סיום פעולות החציבה .
בישראל פקודת המכרות וחוק התכנון והבנייה אינם מתייחסים לסוגיה של גיבוש ואישור .
של תוכנית שיקום לקרקע שעליה שוכנת מחצבה.
פקודת המכרות עוסקת בהליך אישור .
בדיעבד של תוכנית שיקום, אם לא הייתה קיימת, אך לא קובעת עקרונות, תהליכ ים .
משכך, יותר מ-800 מחצבות לא הוכרזו כאמור כטעונות שיקום, ועדיין .
לא גובשה להן, וממילא לא הוצאה לפועל, תוכנית שיקום.
בישראל סוגיית שיקום המחצבות מטופלת בעיקר בכלים תכנוניים88 , למשל דרך תוכנית מתאר .
ארצית89 (להלן- תמ"א) לכרייה ולחציבה 14 ב שאישרה הממשלה במרץ 2018 , והחלטה בעניין .
נגזרת קודם כול מייעוד הקרקע, כפי שקבעו אותו גופי התכנון.
תמ"א זו אומנם קובעת חובה .
להגיש תוכנית מפורטת לכרייה ולחציבה90 (להלן- תוכנית הכרייה), אולם בעניין שיקום עתידי .
היא קובעת כי ייעוד הקרקע ייקבע בתוכנית הכרייה רק "ככל הניתן" 91 .
חלה על 106 אתרי כרייה וחציבה פעילים ועל23 אתרים "לתכנון עתידי", והיא אינה חלה על .
מאות המחצבות הנטושות שברחבי המדינה, שלדברי משרד האנרגייה חלקן הגדול "כלל לא .
פעלו על פי חוק התכנון והבנייה ולא היתה להן תכנית חציבה ובוודאי לא תכנית שיקום".
87 ,בעניין חשיבות התכנון המוקדם של שיקום המחצבות ראו את המדריך האוסטרלי אשר פרסמו משרד התעשייה .
משרד החוץ ומשרד המשאבים של המדינה (להלן - המדריך האוסטרלי לשיקום מחצבות): Mine Rehabilitation .
- Leading Practice Sustainable Development Program for the Mining Indu stry (September 2016), p.
"Early baseline data collection and rehabilitation planning are also important to ensure that the right steps are .
taken during construction and operations to enable rehabilitation later on.
This might include topographic and .
hydrological surveys of the site; documentation of the site vegetation; the collection and storage of topsoil; the .
strategic placement of wastes; and the collection of germplasm (seeds, cuttings, seedlings) if another local source .
88 הסיבה לכך היא שהוראות פקודת המכרות קובעות כי פעולות השיקום צריכות להיות לפי חוק התכנון והבנייה .
משמעות הדבר היא שהשיקום יהיה כפוף גם לתוכניות המתאר הארציות העוסקות בכרייה וחציבה .
89 תוכנית מתאר היא תוכנית מקיפה ארצית, מחוזית או מקומית, המפרטת שימושים עתידיים של כל שטח השיפוט של .
המדינה או של חלקים ממנה מבחינת ייעוד הקרקע, התוויית רשת דרכים, פיתוח מערכת תברואה ציבורית, מגבלות .
בנייה וכדומה (מילון רב מילים).
תוכניות מתאר ארציות ממוקמות בראש המדרג של מערכת התכנון הסטטוטורי, ויש .
להן השפעה על תוכניות מתאר מחוזיות ומקומיות ועל תוכניות מפורטות הנקבעות לפיהן.
90 הגדרת "תכנית מפורטת לכרייה ולחציבה" בסעיף3 לתמ"א קובעת כי זו "תכנית הכוללת הוראות מפורטות להקמת .
91 מטרתה העיקרית של תמ"א14 ב היא "שמירת שטחים לתכנון מחצבות שיבטיחו עתודות של חומרי גלם למשק .
הבנייה והסלילה עד לשנת 2040 ולתעשייה עד לשנת2045 ,"; הכוונה היא בין היתר "שמירת שטחים לתכנון מחצבות .
בעדיפות להרחבת מחצבות קיימות, תוך מיצוי חומר הגלם בשטחם".
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 לתמ"א14 - ,תוכנית מתאר ארצית חלקית לאתרי כרייה וחציבה לחומר גלם לבנייה ולסלילה .
שאישרה הממשלה באפריל 1998 וקדמה לתמ"א14 ב- היא התייחסה רק לצורך להסדיר 92 את .
האתרים עם הפסקת הפעילות בהם, לא התייחסה כלל לתחום שיקום המחצבות ולא קבעה .
בעניין זה הוראות כלשהן.
הבדיקה העלתה כי בפועל ייעוד הקרקע העתידי שעליה שוכנת מחצבה כמעט אף פעם .
משרד ה אנרגייה ומינהל התכנון מסרו למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת, כי מאחר שאורך .
חייה של מחצבה הוא 30 - 40 שנה קשה לקבוע מראש מה יהיה ייעוד הקרקע בתום תקופת .
מן האמור לעיל עולה כי במקרים רבים ניכרים הבדלים בין הפרקטיקה הנוהגת בארץ .
בעניין הליכי אישור תוכניות לשיקום מחצבות ובין הפרקטיקה הנוהגת במדינות שנבדקו: .
(א) במדינות שנבדקו, אופן שיקום הקרקע שעליה שוכנים מחצבה או מכרה והתוכנית .
לביצועו מוגדרים מראש וכחלק אינהרנטי מתוכנית הכרייה, בעוד שבישראל הם מוגדרים .
לרוב רק בסוף ההליך המתניע את השיקום, ולעיתים אף שנים רבות לאחר הפסקת .
פעילות המחצבה ; ( ב) ברוב המדינות שנבדקו שיק ום קרקע שעליה שוכנים מכרות .
ומחצבות נתפס כנושא סביבתי מובהק, ובחלקן הוא מהווה היבט נוסף במכלול של תכנון .
סביבתי נרחב יותר המוכוון לצמצום השפעותיהם השליליות, בעוד שבישראל השיקום הוא .
נושא תכנוני בעיקרו ונידון בנפרד מהיבטים סביבתיים אחרים; ( ג) משום כל אלו, במדי נות .
שנבדקו העיסוק בשאלת שיקום הקרקע וייעודה מתבצע פחות בכלים תכנוניים.
במדינות אלו קיים היבט תכנוני, הדיון בשאלת השיקום מתקיים ברובו מחוץ לגופי .
התכנון94, בעוד שבישראל הנושא חוסה תחת דיני התכנון והבנייה.
נידון בעיקר בכלים תכנוניים והוא נגזר מן הסוגיה העיקרית של ייעוד הקרקע.
האופן שבו מטופלת הקרקע לאחר סיום פעולות כרייה וחציבה קשור במישרין לאופן שבו רואים .
את המונח שיקום, ולתוכן אשר יוצקים לתוכו.
בהקשר זה קיימים כמה מונחים מקבילים בעולם .
המשמשים בתחום זה, כגון: rehabilitation ,)(שיקום restoration (רסטורציה, החזרה למצב .
הקודם), reclamation (שיקום, התאוששות, השבחה או הכשרה) ו- recovery (התאוששות, קבלה .
92 בתמ"א14 מוגדרת "הסדרה" כך: "פעולות שיעשו באתר במהלך פעילות הכריה ו/או החציבה ובסיומן בהתאם .
להוראות המפורטות בנספח ב' לתמ"א".
בנספח זה נקבע, בין היתר, כי ההסדרה "תהיה נופית בלבד ומטרתה לשלב .
את האתר בסביבתו הטבעית ככל הניתן ללא קשר לייעוד האתר לאחר סגירתו", וכי היא תכלול בין היתר הוראות .
בדבר פירוק מתקני האתר וסילוקם ומניעת מפגעים בטיחותיים.
93 לעניין חריגים בעניין זה ראו בהמשך דוח זה בפרק "שיקום הלכה למעשה" בתת- הפרק "שיקום תוך כדי חציבה".
94 במקרים רבים הדין במדינות אלו מנחה את הרשויות המוסמכות בדבר מהות השיקום וייעוד הקרקע, ראו בתת-פרק .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות בחזרה).
להל ן דוגמאות מהעולם הממחישות את התוכן ואת המשמעות שמדינות שונות יוצקות .
למונחים אלו בהקשר של מכרות ומחצבות: .
המדינה הגדרת שיקום במדינות שונות .
אוסטרליה אף שבאוסטרליה החוק בנושא כרייה וחציבה משתנה בין המדינות, ממשלת .
אוסטרליה פרסמה מדריך מפורט לשיקום מכרות במסגרת תוכנית "פרקטיקות .
מיטביות לפיתוח בר-קיימה עבור תעשיית המכרות" 95 (להלן- המדריך האוסטרלי).
המדריך, השיקום כולל את ה תכנון והבנייה של צורות קרקע, אדמות ומערכות .
הידרולוגיות של האתר, וכן הקמת מערכות אקולוגיות בנות קיימה או ביסוסה של .
צמחייה חלופית, והכול בהתאם לשימוש הרצוי בקרקע לאחר פעולות הכרייה.
צריך להשיג שלוש מטרות: (א ) יציבות וקיימות ארוכת טווח של הקרקע, האדמה .
והמערכת ההידרולוגית; ( ב) שיקום מלא או חלקי של בית גידול לחי ולצומח ושירותים .
עבור האדם; ( ג) מניעת זיהום סביבתי 96.
המדריך האוסטרלי מפרט את ההבדל בין שיקום ( rehabilitation ) ובין רסטורציה .
(השבת המצב לקדמותו - restoration ) של אתר שבו פעל מכרה: בשיקום יש דרגות .
שונות של השבת המבנה והתפקוד האקולוגי, אך אין שיקום והשבה של המערכת .
האקולוגית המלאה, בעוד שרסטורציה היא השבה מלאה של המבנה והתפקוד .
האקולוגי למצב שקדם לכרייה.
להלן פירוט בתרשים 10 : .
תרשים10 : התפתחות מערכת אקולוגית וההבדל בין שיקום ורסטורציה .
מקור: המדריך האוסטרלי לשיקום מכרות (בעיבוד משרד מבקר המדינה).
השיקום שואף להשבת התפקוד והפריון של האדמה לצורך שימושי קרקע אחרים .
ומגוון מינים שונה מאלה שהיו טרם הפעלת המכרה, והוא פשוט יחסית לביצוע.
95 המדריך האוסטרלי לשיקום מכרות: - Leading Practice Sustainable Development Program for Mine Rehabilitation .
the Mining Industry (September 2016) .
96 'המדריך האוסטרלי לשיקום מכרות, עמ3.
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 המדינה הגדרת שיקום במדינות שונות .
היא להביא למערכת אקולוגית חדשה ופשוטה יותר.
לעומת זאת, הרסטורציה חותרת .
למטרה שאפתנית יותר - השבת הגלגל לאחור כך שהאזור יקבל את צורתו ואת מצבו .
המדריך האוסטרלי מפרט את השלבים שצריכים להיות בתוכנית .
שיקום97 וטכניקות שונות לפעולות השיקום, כמתואר בתרשים 11 : .
תרשים11 : טכניקות לשיקום אתרי מכרות .
מקור: המדריך האוסטרלי לשיקום מכרות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
פרובינציה של Ontario: חוק המחצבים של אונטריו משנת1990 .
מגדיר שיקום כהחזרת מצב הקרקע או השימוש בה באחד משני .
מצבים: ( א) החזרת הקרקע למצבה הקודם ( restoration( ;)ב) הבאת .
מצב הקרקע או השימוש בה למצב דומה לקרקע שבסביבת .
הגישה באונטריו היא אפוא של שיקום הטבע והשבת .
המצב לקדמותו או התאמת האתר לסביבתו.
פרובינציה של British Columbia: חוק שיקום המכרות שלBC99 .
( :קובע כמה עקרונות לשיקוםא) פני הקרקע ישוקמו ( reclamation)100 .
כך שיתאפשר שימוש בהתאם לייעוד שקבע ה-CIM , אגב הבאה .
בחשבון שיקולים של שימושים בעבר שנעשו בקרקע ושימושים .
פוטנציאליים עתידיים 101( ; ב) שיקום המכרה צריך להביא את הקרקע .
97 השלבים הם: קביעת יעדים ומטרות שיקום, גיבוש תוכנית שיקום, הפעלת טכניקות לשיקום, בחינת עמידה במדדי .
98 חוק המחצבים של אונטריו, סעיף1 .
99 :שם החוק Health, Safety and Reclamation Code for Mines in British Columbia משנת2017 .
כאמור פירושה גם שיקום, התאוששות, השבחה, הכשרה .
101 חוק שיקום המכרות שלBC , פרק10 סעיף 10.
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות המדינה הגדרת שיקום במדינות שונות .
לאיכות ( capability ) שאינה נופלת באיכותה מהאיכות הממוצעת אשר .
הייתה לפני הכרייה וליציבות פיזית וגיאו-כימית 102 ( ;ג) שיקום הצומח .
בכל הקרקעות יהיה במינים מתאימים עד שהצמחייה תהיה בעלת .
יכולת קיום עצמאית ( sustaining-self )103( ;ד) יש לשקם את הקרקע .
ומקורות המים כך שיחזרו לצורתם הקודמת, במידת האפשר 104 .
מקורות מים ישוקמו במסלולי הזרימה המקוריים או מסלולים חדשים .
שיבטיחו זרימה עצמאית.
אירלנד חוק המינרלים האירי מגדיר "שיקום" ( rehabilitation ), בקשר לקרקע אשר נפגעה .
בעקבות חציבת מינרלים - טיפול באתר כך שהקרקע תחזור למצבה הקודם ( restore ) .
,באופן משביע רצון, במיוחד בכל הנוגע לאיכות האדמה, לחיות הבר, לבתי גידול .
למערכות מים טבעיות, לנוף ולשימושים מועילים אחרים 105.
ספרד בספרד קיימת הגדרה דומה לזו שבאירלנד, המדגישה את החזרת מצבה של הקרקע .
למצב משביע רצון בייחוד בנושאי איכות האדמה, בתי הגידול, החי והצומח, מערכות .
מים טבעיות, נוף ושימושים מועילים אחרים 106.
בעל רישיון או זיכיון הכרייה מחויב .
לנקוט אמצעים מתאימים לשיקום הסביבה הטבעית שהושפעה מניצול הקרקע לכריית .
מינרלים , בהתאם לסוג השיקום שהוחלט עליו בהתאם ל שימושים הסופיים של קרקע, .
לרבות ייעודם לשטחים טבעיים, ל חקלאות, ל פנאי, לתעשייה או לייעודים אחרים .
הברית בקידוחי נפט וגז בקרקעות פדרליות של ארה"ב מוגדרת מטרת השיקום כרסטורציה .
של המערכת האקולוגית, לרבות החזרה למצבה הקודם (באופן זהה או הקרוב ביותר .
האפשרי למצב שהיה לפני הקידוחים) של הצמחייה, מערכת המים וחיות הבר.
האחראי לנושא הוא פקיד המשרד לניהול קרקעות הפדרליות 108.
האירופי באיחוד האירופי התקבלה דירקטיבה (הנחייה, הוראה) אשר עוסקת בטיפול בפסולת .
הנוצרת מתחום המכרות והמחצבות, לרבות טיפול בקרקע שבה היה מתקן עם .
דירקטיבה זו מחייבת את כל המדינות החברות באיחוד, וקובעת .
בהקשר של אתרי פסולת ממכרות כי שיקום הוא טיפול בקרקע שנפגעה מפסולת זו .
והשבתה למצב משביע רצון, בייחוד בכל הנוגע לאיכות האדמה, לחיות הבר, לבתי .
הגידול, למערכות המים הטבעיות, לנוף ולשימושים מתאימים נוספים 109.
105 חוק המינרלים האירי, סעיף2 .
106 צו שיקום המחצבות של ספרד, כותרתI , פרקI , סעיף7a .
108 מתוך אתר Bureau of Land Management )(משרד לניהול הקרקעות שבמשרד הפנים האמריקני .
gov/programs/energy -and-minerals/oil -and-gas/reclamation .
109 ראו את הגדרת המונח Rehabilitation בסעיף3 בדירקטיבה: .
Directive 2006/21/EC of the European Parliament and of the Council of 15 March 2006, on the management of .
waste from extractive industries .
הבנק העולמי תאגיד המימון הבין-לאומי (להלן - IFC )110 שהוקם בשנת1956 הוא אחד מחמש .
הזרועות של הבנק העולמי ( World Bank).
ה-IFC הוא גורם אשרמשקיע או מלווה .
לחברות במגזר הפרטי המבצעות פרויקטים ביותר מ- 100 מדינות מתפתחות 111 .
במסגרת זו מפרסם הארגון מעת לעת סטנדרטים ועקרונות לפרקטיקה מיטבית עבור .
חברות במגזרים שונים, כמו מסמך הנחיות סביבתיות בריאותיות ובטיחותיות לחברות .
המסמך קובע כי שינוי המגוון הביולוגי הוא אחד האיומים .
החמורים בענף, ועל כן יש לנקוט את הפעולות האלה לצמצום השפעות שליליות אלו, .
לרבות: (א) למקם דרכי גישה ומתקנים במיקום ובעיתוי כך שיג רמו לפגיעה .
המצומצמת ביותר בבתי הגידול; ( ב ) לצמצם את הפגיעה בקרקע ובצמחייה; ( ג) .
לצמצם את הנזק לבתי גידול על ידי נקיטת פעולות שיקום ( restoration ;) לאחר הכרייה .
(ד) להסיר צמחייה ממינים פולשים.
המדריך קובע עוד כי לענף הכרייה השפעה .
שלילית על הנוף, ועל כן פעולות השיקום ( reclaiming ) צריכות להביא את אתר .
המכרה, במידת האפשר, למצב הדומה מבחינת מראה לסביבה המקיפה את .
אינדונזיה חוק המכרות האינדונזי קובע כי פעולות שיקום ( reclamation ) של מכרות יהיו בהתאם .
לעקרונות "ההגנה וניהול הסביבה החיה במכרה" ( mining living environment ) .
( :שמשמעותה היא, לכל הפחותא) הגנה על איכות המים (מעל ומתחת לפני השטח), .
מי ים, אדמה ואוויר; (ב) ההגנה והשיקום של המגוון הביולוגי; ( ג ) לאפשר שימוש .
בשטח שבו פעל המכרה בהתאם לשימוש שהוקצה לו113.
מהדוגמאות שלעיל עולה כי על אף השונותבאופן שבו רואות המדינות שנסקרו את תחום .
שיקום המכרות והמחצבות, כולן מגדירות בבירור בחוק ובמסמכים רשמיים מונחים בנושא .
כמו שיקום, רסטורציה והשבחה, ויוצקות בהם תוכן מפורט.
חלקן אף מגדילות ומפרטות .
את תחולת החובה לשקם מכרות ואת היקפה הגיאוגרפי, וכן תנאים ודרישות לעמידה .
יתרה מכך, אף שחלק מן המדינות שנסקרו מאפשרות ייעודי קרקע חדשים .
לאזורי מכרות וחציבה (לרבות מסחר ותיירות), כל המדינות שנסקרו מציבות בעדיפות .
גבוהה את ההשבה של ערכים סביבתיים ואקולוגיים לאזור שהושפע מפעילות מכרה, .
וחלקן אף רואות בשיקום מכרות ומחצבות חלק מהותי מעקרון -על של קיימות החל בכל .
פעולות המדינה, כמו במקרה של ספרד: .
110 ארגון ה- International Finance Corporation (IFC ) .
111 הבנק העולמי הוקם בשנת1944 והוא מורכב מחמישהארגונים, ובהם ה -IFC .
שהוא בעל אישיות משפטית נפרדת .
כיום חברות ב-IFC 185 מדינות.
ישראל חברה ב-IFC :מיום הקמתו.
org/wps/wcm/connect/corp_ext_content/ifc_external_corporate_site/about+ifc_new/ .
112 ראו מסמך ה-IFC : .
IFC - Environmental, Health, and Safety Guidelines - Mining, December 10 2007, pp.
113 חוק המכרות האינדונזי, סעיפים 3- 4 .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות "The concept of exploitation encompasses a set of activities aimed at the exploitation, .
preparation, concentration or benefit of a mineral resource, including the rehabilitation .
of the natural space affected by mining activities, in accordance with the principles of .
sustainable development and minimization of the effects caused by the tillage of the .
גם ארגון ה - OECD ,שבו ישראל חברה, רואה בתחום המכרות גורם עיקרי ליצירת הזד מנות .
לקידום פיתוח בר-קיימה, בין היתר , באמצעות ניצול השיקום של מכרות לטובת השבת מינים .
לאזורים שנפגעו מהפעילות בה ם, ועל ידי כך הגדלת המגוון ה ביולוגי.
מסמך מדיניות של הארגון .
משנת 2018 מציין כי במסגרת ת וכנית לאומית להטמעת ( mainstreaming ) ערכי קיימות בכל .
רובדי פעילות המדינה, ניתן לקדם ת וכניות ומדיניות עבור מגוון תחומים כלכליים (לרבות תחום .
המכרות), הכוללים עקרונות שיקדמו את המגוון הביולוגי 115.
הביקורת העלתה כי בפקודת המכרות ותקנות הקרן אומנם נעשה שימוש במונחים .
"שיקום" ו"תוכנית שיקום", אולם בפקודה ובתקנות לא מוגדרים מונחים אלו, ועל כן הם .
נתונים לפרשנות כלל הגורמים העוסקים בשיקום, בלי שיש פרשנות מחייבת.
יודגש כי עוד בדוח משנת 2000 :התייחס מבקר המדינה לעניין זה, בציינו "בפקודת המכרות אין .
הגדרה למונח 'שיקום מחצבה'.
הגדרה כאמור גם אין בתוכנית המיתאר הארצית החלקית לאתרי .
כרי יה וחציבה במחוז הצפון ולחומרי גלם לבנייה וסלילה, שא ישרה הממשלה בהחלטתה מינואר .
1998 (להלן - תמ"א 14.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש להגדיר הגדרה ברורה מחייבת את .
המושגים 'שיקום מחצבה' ו'הסדרת השטח ' של פני מחצבה.
בעזרתם ניתן יהיה לקב וע א ת .
הגבולות של פעולות השיקום הפיזיות, דהיינו, עד לאיזו רמה של הכנה פיזית של שטח המחצבה .
לייעוד הבא, יתבצעו פעולות שניתן לראותן כפעולות של שיקום"116.
בביקורת הנוכחית נמצא כיכיום יוצקים שני מקורות תוכן מוגבל למונח "שיקום": (א) תמ"א 14ב .
שנכנסה כאמור לתוקף בשנת 2018 - המגדירה "תוכנית שיקום" כתוכנית החלה בשטח מחצבה , .
אשר קובעת ייעוד חדש לשטח לאחר סיום פעולות הכרייה והחציבה והוראות לפיו.
זו אינה מוחלת על מרבית המחצבות בישראל; (ב) פקודת המכרות - הקובעת כי השיקום צריך .
להיות לפי הוראות חוק התכנון והבנייה ולפי התקנות והתוכניות על פיו.
114 :בעבריתמושג ההפקה (כרייה) כולל מערך של פעילויות המיועדות למיצוי, הכנה, ריכוז או הפקת תועלת ממשאב .
מינרלי, לרבות שיקום המרחב הטבעי אשר הושפע מפעילויו ת הכרייה האמורות, וזאת בהתאם לעקרונות הפיתוח בר- .
קיימא ומזעור ההשפעות הנגרמות כתוצאה מעיבוד האדמה במכרות .
ראו בדברי הפתיחה של צו שיקום המחצבות .
של ספרד, סעיף I :, פסקה שנייה.
הנוסח המקורי בספרדית .
“El concepto de aprovechamiento engloba el conjunto de actividades destinadas a la explotación, preparación, .
concentración o beneficio de u n recurso mineral, incluyendo las labores de rehabilitación del espacio natural .
afectado por las actividades mineras, de acuerdo con los principios de desarrollo sostenible y de la minimización .
de las afectaciones causadas por el laboreo de las minas” .
115 ראו מסמך ארגון ה- OECD: .
Mainstreaming Biodiversity for Sustainable Development - Policy Highlights, OECD, July 2018 .
116 הדוח מ-2000 ', עמ583 .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 יצוין כי בנוסח המעודכן של מסמך מדיניות הקרן שאישרה הנהלתה באפריל2020 מוגדר שיקום .
מחצבה "פעולות בשטחה של מחצבה.
שנועדו להתאמת פני השטח שהופרו, עקב פעולות .
כריה וחציבה ופעולות הכרוכות בהן א ו הנלוות להן, לצורך התאמתן לייעוד הקרקע החדש, כפי .
שנקבע בתוכנית תקפה כדין, במטרה לשקם את פני השטח ולהשיב את המקרקעין למאזן .
שיקום מחצבה יכול שיהיה אקסטנסיבי או אינטנסיבי בהתאם לשיקולי .
תכנון ומאפייני המחצבה והאזור בו היא מצויה והוראות התכנון החלות על השטח ויכול שיהיה .
ואולם הגדרה זו אינה מעוגנת בדין, כאמור לעיל.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה כתבה הקרן כי "המושגים של שיקום ושחזור הקרקע מחדש, .
למרבה הצער כלל אינם רלוונטים בישראל.
כל כוונת השיקום היא, להשיב את הקרקע למעגל .
השימושים, ככל האפשר במצבה כפי שהוא בתום החציבה (דהיינו במפלס הטופוגרפי החדש .
באמצעות השי קום, מבקשת הקרן לסלק את המפגעים הנופיים, .
הסביבתיים והבטיחותיים הקיימים, להתאים את הקרקע לייעודה התכנוני החדש, בהתאם .
משרד האנרגייה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "במדינה צפופה .
כמו ישראל, לא נכון שבררת המחדל היא שראוי להחזיר את המחצבה לייעודה המקורי, טבע".
בשל הדומיננטיות של דיני התכנון והבנייה בישראל וריכוזיות התכנון, הפרשנות העיקרית .
שמוחלת על המונח "שיקום מחצבה " בישראל היא פרשנות תכנונית.
בסוגיית שיקום מחצבות בכלים תכנוניים, המכוונים בעיקרם למימוש תוכניות של יזמי .
התוכנית, יוצר מצב מובנה שבו ההיתכנות של בחירה בחלופה של החזרת שטח המחצבה .
לשימושו הקודם, כלומר לטבע, קטנה ב הרבה בהשוואה לחלופות פיתוח אחרות, גם אם .
חלופות הפיתוח במסגרת הייעודים החדשים מאפשרים שימוש על ידי כלל הציבור.
בעוד שמדינות העולם שנסקרו מדגישות את החזרת קרקעות המחצבות לטבע ו אף נותנות .
על פי נתונים שהעבירה הקרן לשיקום מחצבות למשרד מבקר המדינה 117 היא עסקה בשנים .
2009 - 2018 ב-92 פרויקטים לשיקום מחצבות שעל ייעודן החדש כבר הוחלט: ב-15 פרויקטים .
הייעוד החדש מצביע לכאורה על רצון להשיב ערכים סביבתיים ואקולוגיים לאזורים שהושפעו .
מפעילות המחצבות - 6 פרויקטיםשבהם תוכננה הקרקע עליה שכנו המחצבות לשמש "שמורת .
טבע" (ב-2 )מהם באופן חלקי ו-9 פרויקטיםשבהם היא תוכננה לשמש "יער" (באחד מהם באופן .
חלקי); ב -77 הפרויקטים הנוספים שיקום המחצבות משמש למטרות שונות כמפורט בתרשים 12 .
( להלן: שטח ציבורי פתוח30 ( ), הטמנת פסולת9 ( ), הסדרה נופית9 ( ), גן לאומי8 ), הסדרת .
ניקוז נחלים (8 ( ), פארק עירוני או אזורי5 ( ), אתרי קבורה3 ( ), חקלאות3 ( ) ותעשייה2 .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות תרשים 12: הגדרת ייעודים חדשים של מחצבות ששוקמו, 2009 - 2018 .
מן האמור לעיל עולה כי לצד שימושים בשטחי המחצבות המבטאים השבת ערכים .
אקולוגיים, כגון ייעוד השטחים לשמורות טבע ויערות ( 16% ), נקבעו ייעודים לשימוש .
הציבור המשנים את אופי השטח לפני הקמת המחצבות - שטח ציבורי פתוח, גן לאומי, .
פארק עירוני או אזורי ואסדרה נופית.
מומלץ כי בתהליך קבלת הה חלטה על ייעודים .
חדשים לשטחי מחצבות, ובייחוד החלטה על ייעודים לשימוש הציבור, תיבחן גם .
האפשרות לקבוע ייעודים הנוגעים להשבת הערכים הסביבתיים האקולוגיים שהיו באזור .
לפני הקמת המחצבה, כפי שנהוג במדינות שנסקרו.
להלן תמונה של מחצבת ערוער (פיוניר) ממזרח לבאר שבע הממחישה את הפרת השטחים .
הפתוחים הנגרמת מקיומה של המחצבה; מדובר במחצבה שעדיין לא הסתיים ניצול חומר הגלם .
שבה, והיא טרם הוכרזה "טעונת שיקום", אף שהיא אינה פעילה יותר מ-15 :שנים .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תמונה3: מחצבת ערוער (פיוניר) ממזרח לבאר שבע .
צילום: משרד מבקר המדינה ( מרץ 2020) .
הבטחת מימון של פעולות שיקום .
במדינות שונות הוקמו מנגנונים שונים למימון פעולות שיקום של מחצבות לאחר סיום העבודות .
בהן, לרבות באמצעות היטלים והקמת קרנות ייעודיות.
יצוין כי בחלק מהמדינות אף הוקם מנגנון .
שבמסגרתו בעלי מחצבות ומכרות מפקידים ערובות או בטוחות אחרות למימון שיקומם כאמור .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות .
118 :ראו The International Comparative Legal Guide to: Mining Law 2019 , 6th edition, pp.
119 החוק הפדרלי בנושא מכרות, פרק25: .
120 החוק הפדרלי בנושא מכרות, פרק25 .
החוק קובע באופן מפורט ביותר את אופן הקצאת הכספים- כך למשל 50% .
מהכספים שהתקבלו ממדינות ארה"ב יוקצו ליעדים ספציפיים המנויים בחוק, וחלקם עשויים להיות מוקצים גם .
למטרות שאינן שיקום מכרות.
121 חוק המשאבים הגיאולוגיים של פורטוגל, סעיף 11 .
122 חוקהמכרות האינדונזי, סעיפים 29 ,31 ,33 .
המדינה מימון השיקום ובטוחות .
אוסטרליה נוסף על הדרישה לשיקום סביבתי, תנאי הזיכיון לכרייה כוללים לרוב גם דרישות להציג .
בטוחות להבטחת השיקום (למשל, במקרה של מדינת Western Australia ) או להעביר .
כספים לקרן שיועדה למטרות אלו 118.
הברית החוק הפדרלי בנושא מכרות (העוסק בעיקר במכרות פחם מעל פני השטח) מקים קרן .
לשיקום ורסטורציה של משאבי מים וקרקע אשר נפגעו מפעילות המכרות.
הכספים שבקרן הן הגנה על בריאותו ובטיחותו של האדם ועל רכושו מפני סיכונים .
קיצוניים הנובעים מפעילות המכרות; השבתם למצבם הקודם של משאבי הקרקע, המים .
ומשאבי הסביבה האחרים, לרבות באמצעים של שימורם ופיתוחם של אדמה, מים, יערות, .
מקור הכספים שבקרן הוא תרומות ותשלומים שמחויבים מפעילי המכרה לשלם .
( reclamation fees ), המחושבים כמכפלת מחיר לטון בכל טון פחם שהם כורים, והוא נקבע .
בהתאם להצהרות רבעוניות של מפעיל המכרה בדבר כמות הפ חם שנכרתה ברבעון .
שר הפנים מוסמך לערוך ביקורות בנושא כמויות הכרייה ולקבל לשם כך גישה .
למסמכים הנוגעים לנושא.
הצהרות כוזבות בדבר כמויות פחם שנכרו עלולות לגרור הטלת .
סנקציות פליליות של קנס או מאסר120.
פורטוגל חוזים המעניקים זכויות לחיפוש משאבים גיאולוגיים או מתן זכויות לניצול משאבים יכללו .
הוראות בדבר ערבויות כספיות כדי להבטיח עמידה בהסכם החיפוש או הכרייה (לפי .
המקרה), וכדי להבטיח את שיקום הנוף ואת פני הקרקע בסיום פעולות הכרייה.
אלו יכולות להיות פוליסות ביטוח, ערבויות בנקאיות, ב י טחונות, פיקדונות בבנקים, דמי .
השתתפות בקרן הגיאולוגית או כלים פיננסיים אחרים המאושרים על ידי משרד האנרגייה .
והגיאולוגיה של פורטוגל ( DGEG ).
כספי הערבויות הם ייעודיים למטרות אלו, ואין .
להשתמש בה ם למטרות אחרות 121.
אינדונזיה בעל רישיון מחויב להגיש ערובה לביצוע תוכנית השיקום שתכלול ערובה (פיקדון בחשבון .
משותף בבנק ממשלתי, פיקדון בחשבון של הממשלה וערבות בנקאית), הן עבור שלב .
כרייה והן עבור שלב הייצור.
אם ראו השר, המושל, או ראש העיר, בהתאם למקרה, כי .
תוכנית השיקום לא יושמה בהתאם לתנאיה, הם רשאים להורות לצד שלישי לבצע את .
השיקום, ולצורך כך לנצל את כספי הערובה 122 .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 גםבעניין אופן מימון פעולות השיקום, המנגנון הקיים בישראל נבדל מן המנגנונים הקיימים .
במדינות שנסקרו , מאחר שהכספים שגובה רמ"י מבעלי המחצבות בישראל במהלך שנות .
החציבה, על סמך דיווחיהם על תפוקותיהם, אינם משמשים בטוחות או ערובות לשיקום המחצבה .
או להבטחת מימונו אם יבצע זאת צד שלישי123 .
, כך שמנגנון זה אינו מבטיח את השיקום בפועל .
בביקורת שערך משרד מבקר המדינה בשנת 2019 , שממצאיה פורסמו בשנת2020124 , צוינו לחיוב .
פעולותיה של רמ"י להגברת הפיקוח והאכיפה בתחום זה, ואולם בדוח הועלו פערים בין נתוני .
ההפקה שמדווחים בעלי המחצבות לרמ"י לבין נתוני המכירות שהם מדווחים למפקח על .
לפיכך הומלץ להכין מתווה לפתרון, כדי לוודא שהמדינה והקרן מקבלות את מלוא .
התמלוגים והתשלומים בגין חומרי החציבה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2020 כתבה רמ"י כי החשבות שלה פועלת .
"באמצעות משרד רו"ח חיצוני לביצוע ביקורת במספר מחצבות.
פעולת הביקורת לקראת סיום, .
אולם כבר עתה ניתן לראות כי פערים מהסוג המתואר קיימים.
לאחר השלמת דוח הביקורת .
והצגתו לגורמים הרלוונטיים ברמ"י, תי דרש קבלת החלטות לעניין הגברת האכיפה והגדרת .
נהלים מעודכנת לפעילות ענף הכרייה והחציבה ברשות".
פרק זה העלה כי קיימים פערים בין הפרקטיקה הנהוגה בישראל בשיקום מחצבות ובין .
עוד עלה כי יש הבדלים בין ההסדרים שנקבעו והפרקטיקות הנהוגות .
בתחום זה בישראל ובין ההסדרים והפרקטיקות במדינות שנסקרו.
נורמטיבי מפורט המסדיר באופן כּולי (הוליסטי) את תחום שיקום המחצבות שהוא בעל .
השלכות סביבתיות ובריאותיות ניכרות על הציבור.
על רקע זה מוצע שמשרד האנרגייה - יחד עם יתר הגורמים הרלוונטיים ובהם הקרן, רט"ג .