HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יו"ר הוועדה המחוזית ומרכז הוועדה הסבירו למשרד מבקר המדינה כי הוועדה סיכמה עם כל רשות מקומית על "תבנית טיול רשותית" המפרטת את אזור הטיול לכל שכבת גיל (להלן - מודל רשותי), ובבתיה"ס העי"ס שלא הופעלה בהם הוראת של"ח חויבו לטייל על פי מודל זה.
אולם הביקורת העלתה שיישום המודל הרשותי בבתיה"ס העי"ס האמורים לא נבדק על ידי הוועדה המחוזית באופן שיטתי.
יוצא אפוא שבבתיה"ס שבהם הופעלה הוראת של"ח, מנחה של"ח ליווה באופן הדוק יותר את הכנת הטיול ואת סיכומו.
בבתי"ס אלה גם תהליך בדיקת תכנית הטיולים היה הדוק יותר וכלל רכיבים פדגוגיים נוספים על אלו שנבחנו בנוגע לטיולים בבתיה"ס האחרים - היסודיים והעי"ס.
יוער שעל פי נתוני אגף של"ח, רק בכ- 13% (כ-560 ) בלבד מ- 4,179 .
בתי"ס הרשומים באגף יש הוראת של"ח (ב) האמצעים שהוועדות המחוזיות נעזרות בהם במהלך אישור התכניות : בביקורת עלה שאין אחידות באמצעים ששתי הוועדות המחוזיות נעזרות בהם לצורך קידום הטיולים במחוזן: (1) לצורך קבלת תמונת מצב על מידת היערכות בתיה"ס היסודיים בהטמעת תכנית הליבה, הוועדה המחוזית בת"א החלה לפני כשלוש שנים לתת ציונים לבתיה"ס על מידת עמידתם בעקרונות תכנית הליבה.
הציון הוא שקלול של שלושה פרמטרים שנבדקו בכל בי"ס: ציון מקסימלי של 50% ניתן למידת התאמת התכנית השנתית של ביה"ס לעקרונות תכנית הליבה ולמודל הרשותי; ציון מקסימלי של 30% ניתן ליציאה לשלושה ימי טיול בשנה; וציון של משרד החינוך 887 .
:שם הדוח טיולים במערכת החינוך - היבטים פדגוגיים וארגוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 20% ניתן לבי"ס שרכז הטיולים בו הוכשר והוסמך לתפקיד.
בדוח מסכם של נתוני המחוז לשנה"ל התשע"ג צוין כי הממוצע המחוזי הכולל39 עמד על%80.
בביקורת עלה שהוועדה המחוזית במחוז חיפה לא ריכזה מידע בנוגע לבתיה"ס היסודיים והעי"ס כפי שעשה מחוז ת"א לגבי בתיה"ס היסודיים.
יוער שמחוז ת"א לא בחן ולא העריך את היערכות בתיה"ס העי"ס לטיולים בדרך דומה לזו שעשה לגבי בתיה"ס היסודיים, ולא ציין באיזו מידה תכניות הטיולים תואמו ת את עקרונות תכנית הליבה.
(2) כן עלה שמחוז ת"א ניסח טופס סיכום שנתי שביה"ס התבקש לדווח באמצעותו על הטיולים שבוצעו בפועל.
דיווח זה הוא כלי בקרה שהוועדה המחוזית יכולה להשתמש בו; טופס הסיכום יאפשר לה לבחון באיזו מידה הטיולים שבוצעו בפועל תואמים לתכניות שאושרו על ידי הוועדה, להפיק לקחים מהממצאים ולפעול לשיפור הנושא.
במועד סיום הביקורת טרם רוכזו כל הטפסים הנוגעים לשנה"ל התשע"ג ונתוניהם טרם עובדו.
א בשונה משנה"ל התשע"ג, לקראת שנה"ל התשע"ד ( 2014 -2013 ) ניסחה הוועדה המחוזית בחיפה מסמך מובנה למתן האישור המאפשר לכלול בו גם הערות של מאשר התכנית - דבר שיאפשר מעקב ושחזור של תהליכי האישור.
כמו כן התבקשו בתיה"ס היסודיים במחוז חיפה להגיש את תכנית הטיולים השנתית במתכונת אחידה ומובנת שתכליתה להנחות את ביה"ס מה עליו להדגיש בתכנית.
מתכונת זו יכולה לשמש לביה"ס גם מצע לתכנית רב-שנתית, אולם הדבר לא נדרש מבתיה"ס העי"ס.
הגשת תכנית טיולים שנתית במתכונת האחידה מספקת מידע על התכנית הרב - שנתית של טיולי בתיה"ס ויכולה לשמש למאשר התכנית כלי עזר לבחינת טיולי בתיה"ס במרוצת השנים; כך אפשר לבחון אם בשכבות הגיל השונות יועדו הטיולים לאזורים ש ונים בארץ על פי עקרונות תכנית הליבה.
לפיכך, ראוי שגם בתיה"ס העי"ס יידרשו להגיש תכנית טיולים שנתית במתכונת אחידה, כפי שנדרשו לעשות זאת בתיה"ס היסודיים.
מחוז ת"א, בשונה ממחוז חיפה, החל להיעזר במערכת ממוחשבת בהיערכותו לקראת שנה"ל התשע"ד כדי לאשר את תכניות הטיולים השנתיות.
שימוש במערכת זו יאפשר מעקב אחר תהליכי האישור ושחזורם ובחינה של מידת התיקונים שנעשו בעקבות הערות שניתנו.
יצוין שבמועד סיום הביקורת הטיפול באישור התכניות השנתיות לשנה"ל התשע"ד, הן במחוז חיפה והן במחוז ת"א, היה מצוי עדיין בתהליך שטרם הסתים.
הליך אכיפה בשל אי -קבלת אישור לתכנית כנדרש : בהוראות רענון חוזר מנכ"ל מדצמבר 2011 נקבע, בין השאר, כי ביה"ס יוכל לפנות ללשכת התיאום לצורך קבלת אישור ביטחוני לטיול, רק אם הוועדה המחוזית והמפקח הכולל אישרו את תכנית הטיולים שלו, ואם היא ערוכה על פי תכנית הליבה.
דהיינו, ללא אישור זה ביה"ס לא יוכל לצאת לטיול (להלן - הליך חסימה).
הליך החסימה והתרתו, לאחר שביה"ס דאג לקבל את האישורים הנדרשים, מפורטים במסמך של אגף של"ח מדצמבר 2012 .
לפיו, בשני המצבים יו"ר הוועדה המחוזית אמור לפנות לנציג אגף של"ח בבקשה בנוגע לבי"ס מסוים, והוא אמור להעביר פנייה זו ללשכת התיאום.
39 ללא הערים פתח תקווה ונתניה שצורפו למחוז רק כשנה קודם.
שם הדוח: טיולים במערכת החינוך - היבטים פדגוגיים וארגוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מנתונים שהעביר אגף של"ח למשרד מבקר המדינה במאי 2013 עלה שמחוז המגזר הערבי הפעיל באוקטובר 2012 , במהלך שנה"ל התשע"ג, הליך חסימה נגד 170 בתי"ס בשל אי - הגשת תכניות לאישור, ומחוז המרכז ביצע הליך זה נגד 61 בתי"ס בנובמבר 2012 .
יוער שעל פי הנתונים שמסר אגף של"ח למשרד מבקר המדינה, ביולי 2013 שיעור אישור התכניות בשני המחוזות האמורים עמד על 98%-96% .
יצוין שהליך אכיפה זה לא הופעל על בתיה"ס במחוז מוכש"ר שלא הגישו תכניות טיולים שנתיות לאישור; ההליך גם לא הופעל על בתיה"ס העי"ס במחוז ת"א שלא הופעלה אצלם הוראת של"ח ולא הגישו תכניות שנתיות לאישור - בתי"ס אלה יכלו לפנות ללשכת התיאום לצורך קבלת אישור ביטחוני ולהמשיך לצאת לטיולים.
ראוי שהמשרד יקבע הליך מובנה ואחיד לבדיקת תכנית הטיולים השנתית ויפעל להגדלת שיעור התכניות המוגשות לאישור בכל המחוזות.
כן, ראוי שהמשרד יקבע את חלוקת האחריות להליך אישור התכניות בין הוועדה המחוזית לבין המפקח הכולל, וגם יסדיר דרכי עבודה אחידות לוועדות המחוזיות.
כמו כן ראוי שהמשרד יפעל לאפשר לוועדות גישה למערכות ממוחשבות זהות אשר, בין השאר, יספקו תקשורת בין המחוזות ובין מטה המשרד, ואף יקלו את הליך הפיקוח של המחוז ושל מטה אגף של"ח.
זאת ועוד, ראוי שהמשרד יבחן יזמֹות מועילות שפותחו בכל אחת מהוועדות וישקול ליישם אותן בכלל הוועדות המחוזיות כדי לייעל ולשפר את עבודתן ולקדם את נושא הטיולים במערכת החינוך.
משרד החינוך מסר בתשוב תו למשרד מבקר המדינה כי יסדיר בחוזר מנכ"ל את חלוקת התפקידים בין ועדת הטיולים המחוזית למפקח הכולל בכל הקשור לאישור תכניות הטיולים, יבחן אפשרויות להעצים את פעילות אגף של"ח בבתיה"ס העי"ס תוך כדי סיוע לבתיה"ס היסודיים.
כן מסר המשרד כי יעדכן את נוהל הפעלת ועדות הטיולים המחוזיות שבאמצעותו יוסדרו תהליך בדיקה ודרכי דיווח אחידים של הוועדות המחוזיות, נוהל שגם יחייב אותן לתת אישור רשמי לבתיה"ס על הגשת תכניות הטיולים ואישורן.
כמו כן מסר המשרד שמערכת ממוחשבת המצויה בשלב בנייה תאפשר ללשכת התיאום לוודא שתכניות הטיולים שבתיה"ס הגישו לאישורה תואמות לתכניות שהוועדות המחוזיות אישרו; ומשנה"ל התשע"ד תיחסם בפני בתי"ס שלא יגישו תכנית טיולים כנדרש האפשרות להוציא אישור ביטחוני לטיול.
שילוב הטיול כמשימה ביעדי משרד החינוך כאמור, באוגוסט 2009 גיבש המשרד תכנית אסטרטגית - תכנית עבודה רב -שנתית לשנים 2012 -2009 , שבה הוגדרו מטרות לחיזוק הערכים ושיפור ההישגים במערכת החינוך.
מטרות אלה פורטו ליעדים ולמשימות ונועדו להנחות את עבודת עובדי המשרד ולמקדם ביעדים שנגזרו מכך.
לכל משימה נקבעו מדדי תפוקה מתוכננים לשנת הלימודים, והם נועדו לאפשר הערכה של פעילות המשרד בנושאים אלו בסוף השנה.
כדי לחזק את הערכים אצל תלמידי בתיה"ס החליט המשרד שהיעד הראשון יהיה "העמקת החינוך לערכים".
תקציר מנהלים של תכנית העבודה של המשרד לשנת התשע"ג 40 מיולי 2012 מפרט יעד זה וכולל בו, בין השאר, בנייה, חיזוק והטמעת תכניות להעמקת הזהות .
40 ,""תכנית עבודה לתשע"ג וסטאטוס תכנון מול ביצוע בתשע"ב; יעדי ומשימות משרד החינוך לשכת המשנה למנהלת הכללית, יחידת התכנון (יולי 2012.
:שם הדוח טיולים במערכת החינוך - היבטים פדגוגיים וארגוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 היהודית, הציונית והישראלית; בנייה, חיזוק והטמעת תכניות להעמקת ערכים דמוקרטיים וחברתיים; היכרות והזדהות - ירושלים, בירת מדינת ישראל והעם היהודי.
כדי לממש את יעד העמקת הערכים כלל המשרד שתי תכניות טיולים ייחודיות: התכנית "נעלה לירושלים" שמטרתה לעודד את בתיה"ס לבצע סיורים חינוכיים בירושלים ולהדק בכך את הקשר של התלמידים עם העיר; והתכנית "מסע ישראלי מבראשית" (להלן - מסע ישראלי) - תכנית חינוכית להעמקת הזהות האזרחית והזהות היהודית-ציונית, הכוללת שישה ימי מסע ברחבי הארץ שמסתיימים בירושלים.
(א) "נעלה לירושלים" : על פי החלטת הממשלה 41 מיוני 2005 , משנה"ל התשס"ו ( 2006 -2005 ) יש לעודד בתי"ס לשלב בתכנית הלימודים שלהם ביקורים וסיורים בירושלים.
עוד קודם להחלטת הממשלה, במאי 2005 , הנחה המשרד בחוזר הטיולים כי יש לשלב את הטיול לירושלים בתכנית הטיולים השנתית וקבע כי התלמידים יבקרו בה לפחות שלוש פעמים במהלך 12 .
שנות לימוד מרכז התכנית "נעלה לירושלים" באגף של"ח (להלן - מרכז התכנית "נעלה לירושלים") הסביר למשרד מבקר המדינה במאי 2013 שאמנם התכנית הייתה אמורה להיות מיושמת משנה"ל התשס"ו ( 2006 -2005 ), אולם בפועל במסגרת הטמעת תכנית הליבה, רק בשנה"ל התש"ע ( 2010-2009 ) היא קיבלה תנופה.
בשנה זו גיבש המשרד את התכנית, וכדי להבטיח שכל תלמיד יבקר בירושלים שלוש פעמים לפחות במהלך לימודיו נקבע שהביקור בעיר הבירה יתקיים בכיתות ה', ז' ו-י' (להלן - שכבות הגיל הייעודיות).
הערכה שהמשרד פרסם בה את התכנית כללה חוברת הסבר לרצף ה חינוכי בשלבי הגיל השונים, לרבות שיעורי הכנה, הנחיות להתארגנות והצעות לסיורים בירושלים על פי שכבות הגיל ונושאי הלימוד; כמה הצעות לסיורים ותצלום אוויר של ירושלים.
התכנית נועדה להקנות מידע בשלושה נושאים מרכזיים: מורשת עם, בירה ומוסדות שלטון ומוסדות תרבות והנצחה, ולמימושה שותפים גם גופי תיירות בירושלים שעמדו בתנאי המשרד להפעלתה.
כדי לממש את התכנית העביר אגף של"ח בנובמבר 2009 הנחיות בנוגע להליך הפעלת התכנית למפקחים הממונים על הוראת של"ח במחוזות, הממלאים גם את תפקיד יו"ר ועדת הטיולים המחוזית.
בהנחיות נקבע, בין הש אר, שתהליך אישור ההשתתפות בתכנית לכיתות בשכבות הגיל הייעודיות ייעשה באמצעות הוועדות המחוזיות.
התכנית "נעלה לירושלים" כלולה בתכנית הטיולים השנתית המוגשת לאישור הוועדה המחוזית, והטיול ממומן ככל הטיולים באמצעות תשלומי ההורים.
עם זאת נקבע בהנחיות אגף של"ח כי נוסף על ההליך האמור, בתיה"ס שיהיו מעוניינים להשתתף בתכנית יתבקשו לפנות לוועדה המחוזית באמצעות טופס בקשה מובנה ולהתחייב כי יעמדו בתנאים המפורטים בו.
כן נקבע בהנחיות כי בתי"ס שהוועדה המחוזית תאשר את השתתפותם בתכנית יזכו להשתתפות המשרד במימון ההיסעים לירושלים בהיקף של 50% מהעלות.
עם זאת, הוועדה המחוזית רשאית להגדיל את הסיוע ל- 90% מעלות ההיסעים על פי החתך הסוציו -אקונומי של ביה"ס (להלן - מדד הטיפוח).
ההנחיות אף קבעו אמות מידה וסדר עדיפויות לקביעה אילו בתי"ס יזכו לתמיכת המשרד: ניקוד גבוה על פי מדד הטיפוח והתחייבות מנהל ביה"ס לעמוד בתנאים שפורטו בטופס הבקשה.
על פי נתוני המשרד מיולי 2012 המובאים בתקציר מנהלים של תכנית העבודה של המשרד לשנת התשע"ג, ומנתונים שמסר מרכז התכנית "נעלה לירושלים" למשרד מבקר המדינה ביולי 2013 , בשנה"ל התשע"ב כללו שכבות הגיל הייעודיות שהיו אמורות להשתתף בתכנית "נעלה לירושלים" 292,143 תלמידים, אך המשרד תכנן כי ישתתפו בתכנית רק 168,800 ,תלמידים שהם כ -58% "מהם.
אשר לשנה"ל התשע"ג, תוכנן כי ישתתפו בתכנית "נעלה לירושלים .
41 החלטה 3694 של הממשלה ה-30 ( 6.
שם הדוח: טיולים במערכת החינוך - היבטים פדגוגיים וארגוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 193,600 תלמידים, אולם מנתוני המשרד מיוני 2013 עולה כי השתתפו בתכנית רק25% ( 48,788) .
מהם (1) מרכז התכנית "נעלה לירושלים" הסביר למשרד מבקר המדינה ביוני 2013 .
כי הפערים נובעים מכך ששיעור ההשתתפות מותנה בתקציב שהקצה לכך המשרד לפיכך, משרד מבקר המדינה ביקש מסגן מנהל מינהל ח"ן והאחראי לתחום הכספי במינהל ביולי 2013 נתונים על תקצוב התכנית בשנה"ל התשע"ב והתשע"ג.
ואולם, עד מועד סיום הביקורת לא עלה בידי המשרד להמציא למשרד מבקר המדינה נתונים מלאים בנושא; והמשרד אף לא המציא נתונים כאמור בתשובתו בנובמבר 2013.
(2) כאמור, המשרד תכנן כי בשנה"ל התשע"ב ישתתפו בתכנית 168,800 תלמידים.
בפועל השתתפו בתכנית 177,623 תלמידים, שהם 105% מההיקף שתוכנן (שכאמור היה קטן מסך כל התלמידים בשכבות הגיל הייעודיות).
כן ציין המשרד שבמהלך שנה"ל התשע"ב הגיעו לירושלים כ - 500,000 תלמידים, דהיינו כ - 322,377 תלמידים הגיעו לעיר שלא בסיוע המשרד, כלומר שלא במסגרת התכנית "נעלה לירושלים".
יוער שלכל שכבת גיל ייעודית התווה המשרד תכנים המיועדים לה בתכנית "נעלה לירושלים".
מידת עמידת תכנית הטיול במסגרת התכנית "נעלה לירושלים" בתכנים שהתוו מבוקרת ומאושרת בידי הוועדה המחוזית בשני שלבים: בשלב הראשון, כאשר בוחנים את תכנית הטיולים השנתית כדי לאשרה, ובש לב השני היא נבדקת באופן פרטני לפני שניתן לביה"ס אישור להשתתפות המשרד במימון ההיסעים.
ואולם, אין למשרד מידע מרוכז ושיטתי על תכנית הביקור של 322,377 התלמידים שהגיעו לעיר בשנה"ל התשע"ב שלא בסיוע המשרד, דהיינו שלא במסגרת התכנית "נעלה לירושלים".
לפיכך גם אין א פשרות לדעת באיזו מידה תכנית הביקור שלהם ענתה לתכנים שהמשרד התווה, ואף לא מה הן שכבות הגיל של התלמידים.
(3) הביקורת העלתה שבמחוז מוכש"ר הכיתות בשכבות הגיל הייעודיות לא השתתפו כלל בתכנית "נעלה לירושלים".
(4) ,כמו כן, עלה שלא אגף של"ח ואף לא מחוזות חיפה ות"א שבהם נערכה ביקורת, ניהלו במרוצת השנים רישום שיטתי של הכיתות בשכבות הגיל הייעודיות שהשתתפו בתכנית.
על כן, אין בידי המשרד כלי שיאפשר מעקב אחר מימוש היעד שקבע המשרד.
יתרה מזאת, על פי הנתונים, כאמור, בשנה"ל התשע"ב והתשע"ג השתתפו בתכנית רק חלק מתלמידי שכבות הגיל הייעודיות.
נתונים אלה מלמדים שהמשרד אינו יכול להבטיח שכל תלמיד יבקר בירושלים שלוש פעמים לפחות במהלך לימודיו במתכונת שהתווה בתכנית "נעלה לירושלים".
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה שהוא יגדיר נוהל אחיד לדיווח על השתתפות תלמידים בתכנית "נעלה לירושלים".
כן מסר המשרד שהתכנית מפורסמת בחוזר מנכ"ל, והוא מקצה משאבים ומאפשר לבתיה"ס לבחור את השתתפותם בתכנית, וכי במהלך שנה"ל התשע"ג ( 2013 -2012 ) לא היה תקציב מדינה מאושר ולא היה אפשר לקיים את התכנית במלואה.
:שם הדוח טיולים במערכת החינוך - היבטים פדגוגיים וארגוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר שגם בשנה"ל הקודמת - התשע"ב, מ לכתחילה קבע המשרד יעד מתוכנן שעמד רק על 58% מכלל שכבות הגיל הייעודיות, למרות שהיה תקציב מאושר.
יוצא אפוא כי הנתונים בדבר היקף ההשתתפות אינם נובעים בהכרח מאי-אישור התקציב.
כמו כן מעיר משרד מבקר המדינה כי על פי הנחיות המשרד, כל תלמיד אמור לבקר בירושלים שלוש פעמים לפחות במהלך לימודיו, והמשרד אף קבע שהביקור במסגרת תכנית זו יצא אל הפועל בכיתות ה' ז' ו -י' במתכונת שהתווה.
לא ברור, אם כן, כיצד מתן אפשרות לביה"ס לבחור אם להשתתף בתכנית (ובכלל זה לגבי בתיה"ס ממחוז מוכש"ר) עולה בקנה אחד עם ההנחיות האמורות.
בנוגע להערת משרד מבקר המדינה כי למשרד החינוך אין מידע מרוכז ושיטתי על תכנית הביקור של תלמידים שהגיעו לירושלים שלא בסיוע המשרד, דהיינו שלא במסגרת תכנית "נעלה לירושלים", מסר המשרד שהוא מבצע הערכה ובקרה באמצעות הלשכה לתיאום טיולים.
משרד מבקר המדינה מעיר שהלשכה לתיאום טיולים בוחנת את תכנית ביה"ס לביקור בירושלים לצורך מתן אישור ביטחוני, ואינה בוחנת את עמידת התכנית ביעדים החינוכיים שהתווה המשרד בתכנית "נעלה לירושלים", יעדים שאמורה לבחון הוועדה המחוזית.
לפיכך, במקרים האמורים, אין למשרד מידע מרוכז ושיטתי בדבר התאמתם של ביקו רים אלו למתכונת החינוכית שהמשרד התווה בתכנית "נעלה לירושלים".
(ב) "מסע ישראלי" : זהו חלק מתכנית לימודית-חינוכית המיועדת לתלמידי כיתות י'-י"א.
מטרת התכנית לחזק את תחושת ההשתייכות והאהבה לעם, לארץ ולמדינה תוך העמקת הזהות היהודית, הציונית והישראלית בקרב בני הנוער במדינה.
עד שנה"ל התשע"ג התכנית הופעלה כמיזם חינוכי שהמשרד הפעיל בשיתוף עמותת "מבראשית - תנועה חברתית רוחנית" (להלן - עמותת "מבראשית" או העמותה).
במהלך שנה"ל התשע"ג הוציא המשרד את התכנית למכרז חיצוני, ועמותת "מבראשית" זכתה בו.
מטרות התכנית, תכניה ודרכי הפעלתה כלולים בחוברת הסבר שפרסמו המשרד והעמותה, ובהנחיות שהוציא מדי פעם בפעם אגף של"ח.
על פי הסבר שנתן המפקח הארצי על "מסע ישראלי" באגף של"ח (להלן - מפקח ארצי על מסע ישראלי) למשרד מבקר המדינה מיוני 2013 , עד אותה העת (לרבות שנה"ל התשע"ג) הקצה אגף של"ח לוועדות המחוזיות את היקף התלמידים שהמחוז יכול לאשר את השתתפותם במסע.
בי"ס המעוניין לצאת למסע היה אמור לקבל אישור לכך במסגרת אישור תכנית הטיולים השנתית בוועדה המחוזית ועל פי המכסה שהוקצתה למחוז.
לאחר מתן האישור לביה"ס, אמור ביה"ס לפנות לעמותה ולהתקשר עמה בחוזה לצורך ביצוע המסע.
קודם לזכיית העמותה במכרז מימון המסע - כ-25% ,מן העלות נעשה באמצעות תשלומי הורים, המשרד מימן כ-25% נוספים ועמותת "בראשית" מימנה את 50% הנותרים.
מינואר 2013 , לאחר שהעמותה זכתה במכרז, שיעור השתתפות ההורים נשאר כשהיה, ואילו השתתפות המשרד בעלות המסע עלתה לכ-41%.
תלמידים ממחוז מוכש"ר אינם משתתפים בתכנית "מסע ישראלי" וכך גם תלמידים מהמגזר הערבי.
הביקורת העלתה שהמשרד לא התאים את יעדי התכנית למגזרים אלו ואף לא הציע להם תכנית חלופית.
שם הדוח: טיולים במערכת החינוך - היבטים פדגוגיים וארגוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מתקציר מנהלים של תכנית העבודה של המשרד לשנה"ל התשע"ג מיולי 2012 , ומנתונים שמסר המפקח הארצי על "מסע ישראלי" למשרד מבקר המדינה ביולי 2013 , עולה שהמשרד שם לו ליעד להגדיל את מניין תלמידי כיתות י"א שישתתפו במסע; המשרד תכנן כי בשנה"ל התשע"ב ישתתפו בו 16,780 תלמידים.
אולם בפועל השתתפו בו רק 10,210 תלמידים (כ- 61% .
) ממסמכי המשרד עולים נתונים מתוכננים שונים לשנה"ל התשע"ג: לפי תקציר מנהלים של תכנית העבודה של המשרד לשנת התשע"ג מיולי 2012 , תוכנן שישתתפו במסע 20,000 תלמידים, ואילו במסמכי המפקח הארצי על "מסע ישראלי" שנמסרו למשרד מבקר המדינה, צוין שהתכנון עמד על 13,800 תלמידים.
על פי נתו ני המשרד מיוני 2013 , השתתפו במסע בפועל רק 8,831 ( 64% ) מ - 13,800 התלמידים, שהיו אמורים להשתתף בו לפי מסמכי המפקח הארצי.
על פי התכנון שהוזכר בתקציר המנהלים, שיעור המשתתפים בפועל אף נמוך יותר.
יוצא אפוא שבשנתיים האחרונות ההשתתפות ב"מסע ישראלי" הייתה קטנה מהיעד שהציב המשרד.
יצוין שעל פי נתונים שמסר באוגוסט 2013 סגן מנהל מינהל ח"ן, האחראי לתחום הכספי במינהל, למשרד מבקר המדינה, סכום ההתקשרות עם עמותת "מבראשית" בתאריכים 31.
11 עבור "מסע ישראלי" עמד על 29,234,432 ש"ח, והיו אמורים להשתתף בו 16,400 ( תלמידיםובתקופה הקודמת לכך, בחודשים ספטמבר -נובמבר 2011 , לא הייתה פעילות).
אולם הנתונים הללו לגבי שיעור המשתתפים אינם תואמים לנתונים שהועברו למשרד מבקר המדינה על ידי המפקח הארצי על "מסע ישראלי"; לפיהם, בשנה"ל התשע"ב והתשע"ג יחד (ספטמבר 2011 - יוני 2013 ), דהיינו בתקופה קצרה יותר, השתתפו יותר תלמידים ב"מסע ישראלי" - 19,041 ( 10,210 בתשע"ב ו- 8,831 בתשע"ג).
כלומר פער של 2,641 תלמידים; אם עד דצמבר 2013 יֵצאו ל"מסע ישראלי" תלמידים נוספים, הפער יהיה אף גדול יותר.
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה שהתכנית "מסע ישראלי" עוסקת בזהות יהודית וציונית והיא הוצעה לחברה הערבית, ומנהלי בתיה"ס בחרו שלא להשתתף בה, כך גם בחברה החרדית, וכי סך כל התקציב מכתיב את מספר המשתתפים בתכנית.
עוד מסר המשרד שהוא מגדיר יעדים שהוא שואף להשיג, ובהתאם לתוצאות הוא משפר ומתקן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי הצבת יעדים שאינם מושגים לאורך זמן עשויה ללמד על הצבת יעדים שאינם ריאליים.
כדי שהמשרד יקבע מדדי תפוקה בני השגה, ראוי שמדי שנה ייבחנו היעדים של כל תכנית, תוך כדי התחשבות בתקציבים העומדים לרשות המשרד, ואת מידת העמידה בהם.
כמו כן, מן הראוי שהמשרד יתאים את התוכן של תכניות הטיולים הייחודיות גם לתלמידים ממגזרים ייחודיים, או שיציע להם תכניות חלופיות.
בדוח שהגישה הוועדה לקידום הטיול בפברואר 2011 היא המליצה לשלב את הטיולים כמשימה חינוכית ביעד של העמקת החינוך לערכים שקבע המשרד כדי לקדם את הטיולים ולהקנות להם מעמד בר -חשיבות בתהליך החינוכי -חברתי והערכי במערכת החינוך.
הועלה כי עד מועד סיום הביקורת לא נעשה הדבר.
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי משנה"ל התשע"ד יישום תכנית הליבה בטיולים שולב כמשימה חינוכית ביעדי המשרד.
:שם הדוח טיולים במערכת החינוך - היבטים פדגוגיים וארגוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הערכת תרומתה של תכנית הליבה תכנית הליבה גובשה בידי ועדה פנים -משרדית בשנים התשס"ו -התשס"ז ( 2007 -2005 .
) בדיון שנעשה באפריל 2007 בראשות המנכ"ל דאז הוחלט כי במהלך שנה"ל התשס"ח ( 2008 -2007 ) התכנית תופעל ותיבחן בעשר רשויות מקומיות (להלן - פיילוט).
בשנה"ל התשס"ט ( 2009 -2008 ) הוסיף המשרד לבחון את יישום התכנית והרחיב את הפיילוט לכ -25 ( רשויות מקומיות.
כאמור, משנה"ל התש"ע 2010 -2009 ), על פי חוזר מנכ"ל מנובמבר 2009 .
, הונחו בתיה"ס לפעול על פי תכנית הליבה יצוין כי תכנית הליבה במתכונתה הראשונה פורסמה ב - 2008 ונועדה להיות מיושמת מגני הילדים ועד כתה י"ב.
ואולם, בנוסח מעודכן של התכנית שפורסם ביוני 2010 הוסרו ממנה גני הילדים, ונקבע שהתכנית תיועד לכיתות א' ואילך.
הביקורת העלתה שהפיילוט לא לווה במחקר הערכה, והפיכת תכנית הליבה לתכנית מחייבת נעשתה עוד בטרם בחן המשרד בחינה שיטתית את מידת יישום התכנית, ואם אכן היא משיגה את היעדים החינוכיים והערכיים שנועדה להשיג.
רק בשנת 2010 פנה אגף של"ח אל הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך הפועלת במשרד החינוך (להלן - ראמ"ה) בבקשה שתעריך את תהליכי היישום וההטמעה של תכנית הליבה.
במסמך מיולי 2013 הסבירה מ"מ מנכ"לית ראמ"ה למשרד מבקר המדינה, כי במהלך שנה"ל התש"ע-התשע"א ביצעה ראמ"ה הערכה ראשונית של תכנית הליבה וצירפה מצגת המציגה את ממצאי הבדיקה הסופיים וכן מסמך המרכז את תמצית הממצאים שהוצגו באוגוסט 2012 .
לנציגי מינהל ח"ן במסמך המציג את תמצית הממצאים נכתב, בין השאר, כי המסמך "מהווה תקציר של ממצאים שנאספו במסגרת בדיקה ראשונית ואיננו מהווה מחקר הערכה מלא".
כן צוין בו שהגישה המחקרית שנבחרה היא הגישה האיכותנית, אשר אינה מתיימרת להציג תמונה מייצגת של המציאות אלא לאתר ולחדד תובנות, שאלות ונקודות משמעותיות שיהוו בסיס לדיונים של הגורמים הרלוונטיים וכן יהוו בסיס למחקר המשך.
כמו כן צוין שעיקר הנתונים נאספו מבעלי תפקידים במטה ולא מאנשי השטח (להלן - ממצאי הערכה ראשונית של ראמ"ה מאוגוסט 2012.
) המעריכים בראמ"ה סיווגו את ממצאיהם לתחום הארגוני של הטיול ולתחום הפדגוגי-ערכי שלו.
בסיכום המסמך נאמר שמתוך ה ראיונות עולה שהפן הארגוני של הטיולים מתאפיין במורכבות רבה וגורמים רבים מעורבים בתהליך.
כן נאמר במסמך שעל פי התרשמותם הכללית, ההובלה של רכזי הטיולים בבתיה"ס ושל האחראים לטיול כלשהו (מורים מבתיה"ס) איננה מספקת, ופעמים רבות גופים חיצוניים הם הגורם המניע של הטיולים.
באופן הזה, אומרים המעריכים בראמ"ה, לא ברור עד כמה הטיולים מקושרים למטרות הערכיות והפדגוגיות של בתיה"ס ועד כמה הידע וההתנסויות בטיול הופכים ל"ידע חי" בביה"ס.
בתחום הפדגוגי-ערכי מפרט המסמך את מטרות התכנית ואת עקרונותיה ומציין שהיא נועדה לקדם ארבע מטרו ת (ערכית, לימודית, אישית -חברתית וחווייתית -רגשית).
על מנת לקדם 894 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: טיולים במערכת החינוך - היבטים פדגוגיים וארגוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מטרות אלה גובשו שלושה עקרונות פעולה מרכזיים: טיולים מקרוב לרחוק, שילוב הטיול בהוויה הערכית חברתית של ביה"ס וחיבור הטיולים לתכנית הלימודים של ביה"ס.
במסמך צוין כי בהערכה הראשונית נראה שהיישום של העיקרון הראשון, טיול מקרוב לרחוק, מתקדם.
ואולם, היישום של שני העקרונות האחרים רק בתחילתו.
כן נאמר במסמך כי לצורך בחינה של השגת המטרות ויישום העקרונות האמורים, יש לבצע מחקר רחב שיבחן סוגיות אלו בבתיה"ס.
במסמך מיולי 2013 הסבירה מ"מ מנכ"לית ראמ"ה כי באוגוסט 2012 התקיימה פגישה עם נציגי מינהל ח"ן.
בפגישה ציינו אותם נציגים שהמינהל מבצע שינוי בדפוסי העבודה, והוסכם כי לאחר שהמהלך יוטמע, מינהל ח"ן יפנה לראמ"ה בבקשה להמשך הבדיקה.
בביקורת עלה כי עד מועד סיומה לא יזם מינהל ח"ן מחקר הערכה מקיף של תכנית הליבה.
בהיעדר מחקר הערכה, אין בידי המשרד מידע מבוסס שיכול לפרט באיזו מידה, אם בכלל, שילוב עקרונות תכנית הליבה בטיולים אכן תורם לקידום היעדים החינוכיים והערכיים שהתכנית נועדה להשיג.
ראוי שהמשרד יקדים ויערוך מחקר כדי שיוכל להעריך נכונה את תרומתה של התכנית, יאתר את הנושאים הטעונים שינוי או שיפור ויביא בכך למיצוי מרבי של תכנית הליבה.
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא יפעל להערכת תרומתה של תכנית הליבה.
כוח אדם מקצועי בנושא הטיולים .
רכז טיולים כאמור, על פי חוזר הטיולים, על מנהל ביה"ס למנות אחד ממורי ביה"ס לתפקיד רכז טיולים (להלן - גם רכז).
הרכז הוא בעל הסמכות המקצועית בביה"ס לנושא הטיולים.
עליו מוטלת האחריות לתחום הפדגוגי ולצד הארגוני של טיולי ביה"ס, ובין היתר עליו לסייע בתכנון השנתי של הטיולים, להכין ולנהל "תיק טיולים בית ספרי" (ראו להלן בפרק בקרות על הטיולים) ולכלול בו מידע שיסייע למורים לתכנן למידה מחוץ לכותלי ביה"ס, לסייע למורים בהכנות לקראת הטיול ולעדכן את המורים בכל הנוגע לטיולים, וכן הוא אחראי לקשר בין ועדת הטיולים המחוזית לביה"ס.
כן נקבע בחוזר הטיולים שהרכז יהיה בוגר השתלמות "רכזי טיולים ולמידה מחוץ לביה"ס" (להלן - קורס רכזי טיולים), או בעל תעודת הוראה בתחום של"ח.
מנהל ביה"ס אחראי לוודא כי הרכז שהוא מינה ישתתף בהקדם בקורס רכזי הטיולים ויסיים אותו, ועל הוועדה המחוזית מוטלת, בין השאר, האחריות לפיתוח סגל רכזי טיולים בבתיה"ס ולהכשרתם המקצועית באמצעות קורס רכזי הטיולים.
משנת הלימודים התש"ע קורס רכז הטיולים מורכב משני חלקים: שלב א' כולל הכשרה בסיסית, לרבות שיעורי מבוא הדרושים לרכז הטיולים לצורך מימוש חוזר הטיולים בהיקף של משרד החינוך 895 .
:שם הדוח טיולים במערכת החינוך - היבטים פדגוגיים וארגוניים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 60 שעות; ושלב ב' כולל התנסות, העשרה והעמקה בהיקף של60 שעות נוספות; סה"כ120 שעות42.
כאמור, נוס ף על הנחיות חוזרי המנכ"ל, פעילותם של בתיה"ס מונחית גם על ידי מנהלי המחוזות שהם פועלים בהם.
בהנחיות שנתנו מנהלי מחוזות חיפה, ת"א ומוכש"ר לשנה"ל התשע"ג צוינה, בין השאר, החובה המוטלת על מנהלי בתיה"ס למנות רכז טיולים כנדרש בהוראות חוזר הטיולים, וצוין כי עליהם לדאוג שהרכז יוכשר ויוסמך לתפקידו כנדרש.
מנהלות מחוזות חיפה ות"א ציינו עוד כי בבי"ס שלא יתמנה רכז תהיה זו אחריותו של המנהל לרכז את נושא הטיולים.
מחסור ברכזים מוסמכים : (א) אגף של"ח מנהל קובץ נתונים של רכזים שהוסמכו לתפקידם משנת התשנ"ט ( 1999 -1998 ) (להלן- רשימת רכזים מוסמכים).
מנתונים שמסר האגף למשרד מבקר המדינה ביולי 2013 עולה שעד שנה"ל התשע"ג הוסמכו 2,350 ;רכזי טיולים 441 מהם הוכשרו במהלך השנה האחרונה.
כאמור, ביולי 2013 היו רשומים באגף של"ח 4,179 בתי"ס, נתונים המלמדים לכאורה על מחסור של יותר מ - 1,800 רכזים מוסמכים.
יצוין שבחלק מבתיה"ס שבהם פועלת הוראת של"ח מורי של"ח משמשים רכזי טיולים43 , לכן ייתכן שהמחסור בפועל קטן מהאמור.
אגף של"ח לא ציין ברשימת הרכזים המוסמכים מי מהרכזים עדיין עובד במערכת החינוך.
יצוין שהרשימה גם לא כללה מידע על שעות ההכשרה של כל רכז וחסרים בה פרטים נוספים, כמו מספר תעודת הזהות של חלק מהרכזים או ציון ביה"ס שהרכז קשור אליו.
(ב) מנתוני האגף עולה שבשנה"ל התשע"ג הפעילו הוועדות המחוזיות 17 קורסי הדרכה, שכאמור הוכשרו בהם 441 רכזים.
עם זאת, בביקורת במחוז מוכש"ר עלה שעל אף עידודו של אגף של"ח לבצע קורס רכזי טיולים במחוז, ואף שמנהל האגף ציין בדצמבר 2012 בדוא"ל שנשלח אל יו"ר הוועדה המחוזית כי את עלות ההדרכה בקורס יישא האגף - נתקלה הוועדה המחוזית בקשיים במימון הקורס.
יו"ר הוועדה ומרכזת הוועדה מסרו למשרד מבקר המדינה כי במרץ 2013 נפתחו שני קורסים שהשתתפ ו בהם כ -110 מתלמדות.
אולם לדבריהם, הוועדה נתקלה בקשיים הן במימון שעות ההדרכה בקורסים שמעבירה מרכזת הוועדה והן במימון ההסעות הנדרשות כדי לקיים יום סיור במהלך הקורס.
לדבריהם, הקשיים הועלו לפני אגף של"ח.