HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על המשרד , ועל כל שדרת מקבלי ההחלטות במשרד , לפעול בד בקות ובנחרצות לפי כל דין החל עליהם, ואין הם רשאים, בשם רצונם ליישם את מדיניות המשרד, לפעול בניגוד לתקנות .
המשרד הודיע בתשובתו כי בעקבות הביקורת הוא נערך לבחינת התקשרויות המשנה עם ספקים לפי תקנת המיזם, ובכלל זה הוא דורש קיום מכרז לצדדים שלישיים.
אי-וידוא מקורות ה מימון: תנאי להתקשרות לפי תקנת המיזם הוא שההתקשרות נעשית עם מי שתורם ממקורותיו סכום שאינו נמוך ממחצית עלות ביצוע המיזם30.
לשם אישור הפסטיבל כמיזם הפועל ללא כוונת רווח, היה על המשרד לדרוש מההתאחדות להציג את מקורות המימון לאירוע, ולבחון אם מקורות אלה עומדים בתנאי התקנה.
30 לאחר סיום הביקורת, ב-15.
12 , פרסם החשכ"ל את הוראה7.
5 "התקשרות לביצוע מיזם משותף לפי תקנה 3(30 ) לתקנות חובת המכרזים לעומת הליך תמיכה".
בהוראה זו נקבע כיצד יחושבו מקורות המימון העצמיים של מי שמתקשרים אתו במיזם.
הביקורת העלתה כי ועדת המכרזים לא בדקה אם להתאחדות הסטודנטים מקורות כספיים עצמאיים למימון מחצית, לפחות, מעלות הפקת הפסטיבל.
כמו כן העלתה הביקורת כי ההתאחדות לא השתתפה במימון הפסטיבל , וכפי שאמר יו"ר ההתאחדות דאז לנציגי משרד מבקר המדינה בא וקטובר 2011 : "לא היו להתאחדות הוצאות".
ההתאחדות הודיעה בתשובתה, מדצמבר 2012 , כי היא אכן לא נשאה בהוצאות מכיסה במימון הפסטיבל; התשלומים היחידים ששילמה היו לחברה, ואלה ממילא שולמו לה במלואם על ידי משרד התיירות.
בתשובת המשרד נטען "המשרד לא ציפה שהתאחדות הסטודנטים תביא ממקורותיה כספים לצורך עניין זה".
עוד נכתב כי להבנת המשרד, ההכנסה ממכירת כרטיסים וממתן חסויות נחשבת כמו מקורות כספיים עצמיים של יזם האירוע, כפי שנהגו בבחינת כל האירועים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי ההכנסות ממכירת כרטיסים וממתן חסויות נרשמו כהכנ סות של החברה, ולא כהכנסות של ההתאחדות.
מהאמור עולה שלא התקיים תנאי בסיסי בהתקשרות המשרד, לפי תקנת המיזם.
נימוק ההחלטה: יצוין כי במהלך הביקורת ולאחר שיחה עם נציגי משרד מבקר המדינה , חודשים לאחר קיו ם הפסטיבל, כתב היועמ"ש במאי 2011 חוות דעת, שהועברה למשרד מ בקר המדינה.
חוות הדעת מסבירה את הסיבה לכך שהוחלט לפעול שלא על פי הנוהל ונועדה לתת לכך תוקף חוקי.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי מינהל תקין מחייב שחוות דעת, הרלוונטית לעבודת ועדת המכרזים, תימצא לפני מקבלי ההחלטות במשרד , בעת אישור ההתקשרות ומימון הפסטיבל ותהיה חלק מתיק המכרז .
 מהאמור לעיל עולה כי המשרד התקשר עם התאחדות הסטודנטים לביצוע הפסטיבל בלי שעמד על התנאים הנדרשים להתקשרות על פי תקנת המיזם: לא נערך הליך לאישור התאחדות הסטודנטים כספק יחיד בהתאם לתקנות חובת מכרזים; את הפסטיבל הפיקה בפועל חברה פרטית הפו עלת למטרת רווח; לא התקיים הליך לבחינת קיומם של מיזמים כנדרש בתקנה 3 ב, ובין היתר, לא פורסמה הודעה בדבר ההתקשרות; ועדת המכרזים לא בדקה אם חלקה של ההתאחדות במימון המיזם אינו פחּות ממחצית עלות ההפקה, ובפועל לא תרמה ההתאחדות מכספה דבר ; המשרד לא דרש שה התקשרות של ההתאחדות עם צדדים נוספים תיעשה במכרז.
תקנות חובת המכרזים והוראות התכ"ם מדגישות את מעמדם המיוחד של היועמ"ש ושל החשב בוועדת מכרזים.
תפקיד החשב הוא להבטיח כי ועדת המכרזים לא תקבל החלטה החורגת מהתקציב שהוקצה למיזם ומההוראות הנגזרות - הוראות התכ"ם והחשכ"ל.
תפקיד היועמ"ש הוא לשמור על חוקיותו של הליך המכרז ולמנוע החלטה המנוגדת לדין.
לדעת משרד מבקר המדינה חברי הוועדה לא פעלו כנדרש משומרי הסף של המשרד.
התנהלות המנכ"ל והיועמ"ש, אשר התוו את דרך ההתקשרות, והתנהלות ועדת המכרזים, אשר אישרה את ההתקשרות, בלי שבחנה את מכלו ל התנאים הנדרשים לאישור ההתקשרות - היו לקויות.
חתימת ההסכם, הבקרה והתשלום להתאחדות .
10 חתמו חשב המשרד והמנכ"ל, בשם המשרד , על ההסכם בין המשרד לבין ההתאחדות.
בהסכם התחייב המשרד לממן 16 'פעילויות בשלושה תחומים שפורטו בנספח ב להסכם.
כעבור יום הועבר ההסכם למפיקה כדי שתחתים עליו את נציגי ההתאחדות.
הוחזר ההסכם החתום למשרד בספטמבר 2010 התקיים הפסטיבל, וב-10.
10 הגישה ההתאחדות סיכום של האירוע למשרד.
10 נערכה פגישת סיכום אצל סמנכ"ל התפעול.
10 התקיימה פגישת סיכום אצל שר התיירות.
10 אישר חשב המשרד תשלום בסך של936,000 ש"ח להתאחדות.
משרד מבקר המדינה בדק את התנהלות הגורמים המקצועיים בכל הקשור לעיגון התחייבויות ההתאחדות כלפי המשרד, והעלה כלהלן: 1.
תנאי ההסכם : (א) כאמור, כאשר משרד התיירות משתתף באירוע הוא נוהג לחתום על הסכם לשיתוף פעולה בביצוע האירוע, המסדיר את השתתפותו (להלן - כתב התחייבות).
כתב ההתחייבות נחתם מול יזם האירוע (רשות מקומית או עמותה).
אם האירוע נערך על ידי חברת בת או על ידי עמותה עירונית של היזם דורש המשרד, כאמור בתנאי כתב ההתחייבות, לקבל את מסמכי ההתאגדות של אותה חברת בת או של אותה העמותה, וכן את הסכם ההתקשרות בין הרשות המקומית לבין העמותה או חברת הבת.
במקרה שמארגן האירוע הוא עמותה, הרי שהעמותה מבצעת את הפעילות בעצמה, ולא באמצעות שירותי חברת בת או עמותה אחרת.
הביקורת העלתה כי ההסכם אינו נושא תאריך , וכי הוא נבדל מ כתב ההתחייבות המקובל שעליו חותם המשרד.
ההסכם , שבו נכתב שנציג ההתאחדות לעניין ההסכם הוא יו"ר ההתאחדות דאז, נשלח למפיקה ב- 17.
,נמצא כי ממועד החלטת ועדת המכרזים התנהל המשרד ותיאם את חתימת ההסכם את ענייני הכספים ואת ההתכתבות בכל דבר ועניין מול המפיקה מהחברה, ולא מול יו"ר ההתאחדות דאז כקבוע בהסכם.
למרות זאת, לא דרש המשרד את מסמכי ההתאגדות של החברה ולא את הסכם ההתקשרות בין ההתאחדות לחברה .
(ב) בכתב ההתחייבות נקבע שתשלום המשרד למארגן יבוצע כנגד דוח סיכום בכתב מטעם הרשות המקומית או העמותה, שיפרט את כל הפעולות שבוצעו למען ארגון האירוע, את כל התשלומים ששולמו ואת כל ההכנסות שהופקו ממנו.
נקבע כי דוח זה ייחתם בידי מנכ"ל הגוף המארגן ובידי גזברו, וכנגד חשבוניות מקור המוכיחות את התשלומים לספקים בגין פעולות אלה.
הביקורת העלתה כיבניגוד לכתב ההתחייבות , בהסכם שנחתם עם ההתאחדות נכתב שההתאחדות תגיש קבלות ודוח ביצוע.
המשרד לא דרש שההתאחדות תגיש לו דוח סיכום החתום בידי מנכ"ל ההתאחדות וגזברּה, ולא דרש הצגת חשבוניות מקור בגין הוצאות הפקת הפסטיבל כתנאי לתשלום חלקו של המשרד בעלויות הפסטיבל.
בתשובת המשרד הוסבר כי בנושא זה הפיק המשרד לקחים, ושינה את אופן בדיקת החשבונות של אירועים.
10 , כשבוע לפני הפסטיבל, הפיקה החברה שלוש חשבוניות מס עבור התאחדות הסטודנטים.
10, הוציאה ההתאחדות שלושה חשבונות עסקה למשרד התיירות (להלן - חשבונות העסקה).
10 הוציאה החברה שלוש קבלות להתאחדות (להלן - הקבלות המקוריות).
להלן הפירוט והסכומים (בש"ח): .
מע"ם) תיאור חשבונית .
100199 620,600 000429 620,600 535,000 ,עלויות אמנים מחו"ל .
אמן טיסות ואש"ל 22/100347 .
100198 349,160 000428 349,160 301,000 שיווק ופרסום 22/100348 .
100197 116,000 000427 116,000 100,000 הרצאות, סדנאות .
1,085 ,760 1,085,760 936,000 סה"כ לאחר הפסטיבל העבירה החברה לממונת האירועים במשרד את חשבונות העסקה, שהפיקה ההתאחדות, לצורך קבלת המימון.
10 שלחה ממונ ת האירועים דואר אלקטרוני למפיקה חומר להעברה [ וציינה "קיבלתי את החומר ששלחתם אלי בנוגע לנושא שבנדון , אולם הוא לוקה בחסר ומה שהוגש אינו מה שנדרשתם להגיש".
היא ביקשה ]לתשלום מהמפיקה להעביר לה: 1.
דוח ביצוע לפסטיבל הכולל פירוט הוצאות והכנסות חתום ומאושר על ידי ההתאחדות; 2.
;קבלות מקוריות להוצאות בהם המשרד אמור היה להשתתף 3.
חוות דעת מטעם ההתאחדות, המפרטת את מספר המשתתפים בכלל, ומספר המשתתפים מחו"ל.
ממונ ת האירועים הוסיפה : "בנוגע לפגישה שביקשתם, כפי שהסברתי לך מבקש ]סמנכ"ל התפעול[ "לקיים את הפגישה אתכם אצלו ולאחר מכן בשלב הבא נקיים אותה עם השר.
10 העבירה ההתאחדות למשרד דוח סיכום לפסטיבל, שכלל מכתב החתום בידי יו"ר ההתאחדות דאז שציין כי לאירוע הגיעו למעלה מ -5,000 סטודנטים מישראל וכ- 550 סטודנטים מרחבי העולם.
למכתב צורף מסמך של "הוצאות נופש הסטודנטים הבינלאומי באילת 4/9-2 " (להלן- דוח הביצוע) וכתבות עיתונאיות.
בדוח הביצוע נכתב שההכנסות המשוערות של ההפקה הסתכמו ב- 4,085,000 ש"ח להפקה (לא כולל השתתפות המשרד) וכי ההוצאות הסתכמו ב- 5,108,020 ש"ח.
אך הדוח אינוחתום על ידי ההתאחדות כפי שדרשה ממונת האירועים.
יו"ר ההתאחדות דאז אמר למשרד מבקר המדינה, באוקטובר 2011 , כי המסמךשעליו חתם הוכן בידי החברה ו"אני סומך על ]החברה[ .
יש לי ניסיון עבודה קודם איתם אני סומך על 572 דוח שנתי43א .
כך שהנתונים שאנשי מקצוע מביאים בפניי הם נכונים ולאמבקש לבדוק כרטיסיות או חשבוניות של כל עסקה".
בהמשך הוסיף: "אני מדגיש כי משרד התיירות ידע טוב מאד שההתאחדות מסתמכת על ]החברה[ בנושאים אלו ושהיא לא מקיימת בדיקות עצמאיות ושהכסף שהם מעבירים להתאחדות יעבור ל]חברה[.
" תשובה ברוח זו נמסרה גם במאי2012.
משרד מבקרהמדינה מעיר למשרד כי היה עליו להקפיד שההתאחדות, החתומה על ההסכם, תאשר את דוח ההוצאות, כדרישת ממונת האירועים.
10 נערכה פגישת סיכום אצל סמנכ"ל התפעול בהשתתפות עובדי המשרד ונציגי החברה .
הביקורת העלתה כי לא נמצא במשרד תיעוד מאותה פגישה, וכי לא הוזמ נו אליה נציגי ההתאחדות, וממילא לא נכחו בה.
המשרד הסביר בתשובתו ש"פגישה זו נועדה לקבל פרטים על הביצוע ולכן ההתאחדות לא הייתה הגורם המבצע בפועל ובשטח".
]החברה[ נדרשה להגיע שכן (ג) ב-21.
10 ביקשה ממונת האירועים לתאם פגישה בין השר לבין החברה וציינה: "זה לפי בקשתם ]של החברה[ .
הם ביקשו זאת לפני כחודשזה דחוף להם " (ההדגשה במקור).
10 נערכה פגישה לסיכום הפסטיבל אצל השר.
בפגישה השתתפו נציגי החברה ויו"ר ההתאחדות דאז.
בסיכום הדיון נכתב : "יש להפוך את פסטיבל הסטודנטים הבא לאירוע תיירותי ממדרגה ראשונה, ולחשוב כיצד ניתן להעלות את אחוזי הסטודנטים המגיעים מחו"ל כדי להשתתף בפסטיבל.
השר הנחה את נציגי התאחדות הסטודנטים בישראל, לעבוד.
לקידום הפסטיבל הבא, בהתאם ליעדים אלו, ובהקדם האפשרי".
ממונת האירועים הסבירה למשרד מבקר המדינה , באוקטובר 2011, כי בתום הפגישה אצל השר העבירה לה נציגת החברה את שלוש הקבלות, שהוציאה החברה לטובת ההתאחדות.
10 אישרה ממונת האירועים לחשב המשרד לבצע את הוראת התשלום , וב-14.
10 אישר חשב המשרד את התשלום להתאחדותבסך 936,000 .
ש"ח הביקורת העלתה כי המשרד לא דרש מההתאחדות להעביר לו את פירוט ההוצאות לפי 16 ,הסעיפים שנקבעו בהסכם.
התשלום בוצע על סמך שלוש חשבוניות בלבד שקיבלה ההתאחדות מהחברה, שכללו רק הוצאות בסכום כולל לשלושת התחומים שהמשרד התחייב להשתתף בהם (להלן - חשבוניות כלליות), בצירוף דוח ביצוע של הוצאות שעליהן דיווחה החברה.
המשרד לא דרש מ ההתאחדות להציג דוח ביצוע של ההוצאות שהיו להתאחדות, כפי שנדרש בהסכם.
למשל, בהסכם נקבע כי בסעיף פרסום ושיווק ישתתף המשרד במימון 11 תתי-סעיפים (כגון: פרסום על גבי אוטובוסים, פרסום באתרי אינטרנט, פרסום ברדיו, פרסום באתרי לימודים, פרסום בעיתונים, פרסום במסרונים לרשימות תפוצה, דפוס, פוסטרים ועלונים).
בצד כל סעיף נקבע הסכום שבו ישתתף המשרד.
אסמכתאות להוכחת הוצאות אלו לא נדרשו על ידי המשרד.
על משרד התיירות היה לדרוש לקבל את חשבוניות המקור שהוציאו הספקים השונים דלעיל, בגין כל סעיף השתתפות.
ואולם, המשרד הסתפק בחשבונית אחת שהוציאה החברה, לטובת ההתאחדות, בעבור תחומי פרסום ושיווק בסכום כולל של 349,160 .
ש"ח, שאינה מפרטת את עלויות פעולות הפרסום לסוגיהן המשרד השיב בתשובתו כי כך הוא עבד עד אותה העת גם במקרים אחרים.
בעקבות הביקורת הופקו לקחים, והמשרד דורש פירוט חשבונות ודוח מקורות ושימושים חתום בידי רואה חשבון.
משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובת המשרד אינה מתיישבת עם התנהלות המשרד לגבי אירועים אחרים שהתקיימו באותה תקופה, שבהם כאמור התנה המשרד את השתתפותו בקבלת דוח ביצוע חתום בידי מנכ"ל הגוף מגיש הבקשה ובידי גזברו, בצירוף חשבוניות מקוריות המוכיחות את התשלומים לספקים עבור הפעולות שבוצעו.
החברה טענה בתשובתה, ממאי 2012 , כי בהסכם נקבע שהמימון מטעם המשרד לא יעלה על 49% מכלל פעולות הפקת הפסטיבל.
בתשובת ההתאחדות נטען כי אין משמעות לגובה עלויות הפקת הפסטיבל, בשעה שהן למעלה מ- 1,910,20431.
לטענתה מהבחינה המהותית, הנתונים הרלוונטיים למשרד הם העלות הכוללת כדי לוודא שהמימון אינו עולה על 49% , וכן עלותם של שלושת התחומים שהתחייב המשרד לממן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי ההוצאות שהיו לחברה כלל אינן רלוונטיות להסכם שנחתם עם ההתאחדות.
ההוצאות שנרשמו בס פרי החשבונות של ההתאחדות הסתכמו לכל היותר ב- 936,000 ש"ח, ו- 49% מסכום זה הם 458,640 ש"ח בלבד.
יוצא אפוא שהמשרד שילם להתאחדות 477,360 .
ש"ח תשלומי יתר לחילופין, אם סבר או ידע המשרד שההוצאות בגין הפסטיבל הן ההוצאות שהיו לחברה, היה עליו לדרוש את חשבוניות המקור להוצאות שעליהן דיווחה החברה, ולא להסתפק בחשבוניות שהגישה ההתאחדות למשרד.
המשרד הודיע בתשובתו כי 49% היו צריכים להיגזר מכלל הוצאות ההפקה ולא מההוצאות שנרשמו בספרי החשבונות של ההתאחדות.
חשב המשרד הודיע בתשובתו, מנובמבר 2012 , כי הוא אישר את התשלום לאחר קבלת חוות הדעת מהגורמים המקצועיים, שבדקו שהדברים נעשו כדין, וכי יש כיסוי לפעולות ההפקה.
ככל הידוע לו, ההתאחדות פעלה לפי התכנית, ולא היו טענות כלפיה.
כמו כן, הובהר מראש כי ההשתתפות התקציבית של המשרד היא בלתי מותנית וכפופה להצגת חשבוניות על תשלומים שבוצעו.
עוד הוסיף כי מתכונת הגשת הדוח הייתה הדרך הנהוגה במשרד במיזמים דומים, וכי לא הוצגו לפניו חשבוניות המקור, ועל כן אין בידיו אסמכתה שמדובר בתשלומי יתר.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד על כך שלא התנה את התחייבותו בקבלת אסמכתאות המבססות את ביצוע הפעילות.
31 936,000 ש"ח הם49% מסך של 1,910,204 .
ש"ח 574 דוח שנתי43א .
לדעת משרד מבקר המדינה יש לראות בחומרה את התנהלות המשרד בכך ששילם על סמך החשבוניות הכלליות שמסרה ההתאחדות, ובאותה עת התבסס - לצורך חישוב תקרת התשלום - על דוח הביצוע של ההוצאות שעליהן דיווחה החברה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי עליו לבחון את משמעותם ואת השלכותיהם של הנתונים האמורים ולשקול את האפשרויות המשפטיות הקיימות בפניו נוכח תשלומי היתר.
(ד) כאמור, המשרד אמור לשלם למארגני אירועים רק לאחר קבלת חשבוניות מקור המוכיחות את התשלומים לספקים בגין פעולות האירוע, גם כאשר הגורם המבצע הוא חברת בת או עמותה של הרשות מקומית, שהיא צד לכתב התחייבות .
באוקטובר 2011 , במהלך בדיקת משרד מבקר המדינה, העבירה החברה למשרד מבקר המדינה חשבוניות להוכחת קיום הוצאות הפסטיבל.
לתשובתה ממאי 2012 צירפה החברה דוחות כספיים מבוקרים של הפסטיבל נכון לאותו חודש.
להלן השוואה בין דוח הביצוע (הכולל הכנסות והוצאות) שהוגש למשרד כאסמכתה לדרישת התשלום לבין הדוחות הכספיים של החברה, שאינם כוללים את השתתפות המשרד (בש"ח): .
מאי 2012 דוח הביצוע .
אוקטובר 2010 סעיפי תקציב .
2,385,624 1,699,376 4,085,000 הכנסות ממלונות, ממסיבות, מטיסות .
1,165,951 1,334,049 2,500,000 הוצאות למלונות .
1,422,542 1,185,478 2,608,020 ,הוצאות הפקה (אמנים, טיסות, שיווק .
הפעלות, לוגיסטיקה ואדמיניסטרציה) .
2,588,493 2,519,527 5,108,020 סה"כ הוצאות .
820,151- 1,023,020- גרעון (1) מהטבלה עולה כי הוצאות הפקת הפסטיבל לחברה, שכללו מלונות, הסתכמו ב- 2,519,527 ,ש"ח, ולא תאמו את שהוצג בדוח הביצוע שהוגש למשרד באוקטובר 2010 , על סך 5,108,050 ש"ח.
הוצאות ההפקה ללא המלונות הסתכמו ב- 1,185,478 .
ש"ח בלבד ההתאחדות הסבירה בתשובתה, ממאי 2012 , כי החשבוניות שהציגה למשרד משקפות את העלות שהייתה לה (שכן היא העבירה לחברה 936,000 ש"ח שאחר כך קיבלה ממשרד התיירות).
עוד הוסיפה ההתאחדות, שלקבלן ראשי מותר להניח שנתונים שמעביר לו קבלן המשנה שלו הם נתוני אמת, והוא רשאי לכלול נתונים אלה בדוחות שהוא מגיש לצדדים שלישיים.
מחישוב שערך משרד מבקר המדינה עולה כי שיעור השתתפות המשרד ( 936,000 ( ש"ח) מסך הוצאות ההפקה שהיו בפועל לחברה 1,185,478 ש"ח32) הוא כ - 79%.
בתשובת המשרד נטען כי לפי ההסכם התייחס המשרד לסך ההוצאות של הפסטיבל (כולל מלונות), ולא רק לסעיף ההפקה (במקרה זה שיעור המימון הוא 37%.
) לדעת משרד מבקר המדינה אי-אפשר לפרש א ת ההתחייבות, שנתן המשרד בהסכם לממן פעולות מסוימות בשלושה תחומים ספציפיים, ככוללת את עלות המלונות; לפיכך הייתה חריגה גדולה ממימון 49% .
המותרים לפי ההסכם (2) כאמור, בהסכם התחייב המשרד לממן את16 .
הפעילויות שפורטו בנספח להסכם משרד מבקר המדינה השווה כמה סעיפי הוצאות, כפי שהם מובאים בנספח להסכם, לבין חשבוניות ההוצאות בפועל.
להלן הפירוט (בש"ח): .
בדוח ביצוע חשבוניות .
507% 346,734 415,000 415,000 68,266 אמנים מחו"ל .
72% 25,200 60,000 60,000 34,800 פרסום על גבי .
101% 7,040 14,000 14,000 6,960 פרסום בעיתון שבועי מהטבלה עולה כי ההוצאות בפועל, בשלושת הסעיפים המוצגים בטבלה, נמוכות בהרבה מהדיווח למשרד.
ההתאחדות הסבירה בתשובתה, ממאי 2012 , כי כל נתוני הוצאות הפסטיבל שהוצגו לפני משרד התיירות לפני החתימה על ההסכם ואחריה, הם נתונים שהכינה החברה.
ההתאחדות לא בדקה, ולדבריה אף לא הייתה צריכה לבדוק, את עלויות ההפקה של החברה ואת שיעור הרווח שהיא הרוויחה, אם הרוויחה.
להתאחדות לא היו הכלים והידע לבקר הפקה מעין זו, והדבר היה ידוע למשרד התיירות.
החברה הודיעה בתשובתה, ממאי 2012 , כי הערכות התקציב שהגישה למשרד גילמו בתוכן רכיב אומדן של רווח, על פי התנהלות עסקית הנהוגה והמוכרת גם להתאחדות הסטודנטים, "שכן שתיהן ארגנו לא מעט פרויקטים במשותף, אשר במסגרתם נוצר עודף למי מן הצדדים".
(3) בהסכם התחייבה ההתאחדות "לנהל באופן מסודר את תקציב המיזם ולאפשר לבא כוח המשרד ו/או חשב המשרד או מי שפועל מטעמם לקיים, בכל עת, בדיקת מערכת החשבונות הנוגעת למיזם".
כמו כן, התחייבה "להגיש דוחות כספיים ודוחות ביצועיים".
לא כולל תשלומים בגין מלונות 576 דוח שנתי43א .
הביקורת העלתה כי המשרד שילם להתאחדות בלי ש ביקש ל בדוק את מערכת החשבונות הנוגעת למיזם ובלי ש ביקש לקבל דוחות כספיים כקבוע בהסכם.
בעקבות הביקורת פנה המשרד להתאחדות, וביקש את המסמכים האמורים.
ואולם עד מועד סיום הביקורת, נובמבר 2011 .
, לא קיבל המשרד את המסמכים ההתאחדות הודיעה בתשובה, מדצמבר 2012 , כי פנתה פעמים מספר לחברה, כדי שזו תעביר לה את המסמכים המבוקשים, אולם המסמכים האמורים לא הועברו אליה.
במצב דברים זה אין לה אפשרות להעביר את הדוחות המבוקשים, משום שהם אינם בידיה.
החברה מסרה בתשובתה מדצמבר 2012 כי "לּו משרד התיירות היה חפץ או מבקש מידע נוסף מכל סוג שהוא אודות הוצאותיה של החברה, הרי שהיה מקבלו.
לו חפץ בכך משרד התיירות, הרי היתה נעתרת בשמחה ומגישה לו כל מסמך רלוונטי המוכיח את הוצאותיה במסגרת ]החברה[ש ארגון הפסטיבל".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי החרגת הפסטיבל מדרך המלך, כלומר נוהל אירועים, על ידי המנכ"ל ועל ידי היועמ"ש, וקביעת דר ישות שונות מהמקובל באירועים דומים, הן שהביאו לכך שכספי המשרד הועברו בפועל לחברה פרטית, הפועלת למען השאת רווח.
כל זאת ללא בדיקה נאותה, ואחרי שבדיעבד התברר כי אין מדובר בעלויות גרדא אלא בעלויות בתוספת העמסת רווח.
(4) בהסכם עם המשרד התחייבהההתאחדות לפרסם מודעות באמצעי תקשורת שונים, כגון עיתונות, פרסום חוצות, אתרי אינטרנט ורדיו.
כדוגמה בדק, בין השאר, משרד מבקר המדינה מודעת פרסום בעיתון שבועי, שאמורה הייתה להתפרסם בחודשים יולי ואוגוסט 2010 , במשך שישה שבועות.
נמצאו שני פרסומים בלבד , בגיליונות שהתפרסמו ב - 5.
10 , כלומר הפרסום בעיתון זה נמשך שבועיים בלבד, ולא שישה שבועות כמתחייב בהסכם .
נמצא כי המשרד שילם להתאחדות עבור פרסומים ופעולות שיווק בלי שבדק אם אכן בוצעו.
מהאמור לעיל עולה כי פעולות שיווק שהתחייבה ההתאחדות לבצע בוצעו רק בחלקן.
(5) מדוחותיה הכספיים של החברה על אודות הפסטיבל עולה כי עלויות ההפקה בסך 1,185,478 ( ש"ח כללו בין היתר: אמנים מהארץ370,500 ש"ח), שכר לעובדי החברה (216,991 ( ש"ח), אמנים מחו"ל68,266 ( ש"ח), שכירת מקום202,600 ש"ח), חברת הפקות א' (117,644 ( ש"ח), שירותי הפקה של המפיקה60,000 ש"ח), טיסות (13,160 ( ש"ח) ואלכוהול12,802 .
)ש"ח לדעת משרד מבקר המדינה, מכל האמור לעיל עולה כי כספי המשרד ניתנו כתמיכה בסכום כולל ולא כנגד הפעילויות שעליהן הוסכם ושבוצעו בפועל.
הוצאת כספי המשרד נעשתה בלא שאיש מהמשרד יקפיד על הבקרה הנדרשת לנחיצות ההוצאה ולתקינותה.
ממונת האירועים אמרה למשרד מבקר המדינה , באוקטובר 2011: "אם הבקשה הייתה במסגרת הנוהל אז לא הייתי מסתפקת בקבלות המקוריות אלא הייתי דורשת לצרף הוכחות פרסום.
מאחר והשתתפות המשרד הוגדרה בהוצאות ההפקה של האירוע, לא הוגדר בהסכם צירוף של הוכחות מכיוון שקשה להגדיר הוכחות להוצאות בהפקה.
זו הסיבה שנוהל אירועים מתייחס להשתתפות המשרד בהוצאות פרסום ושיווק ]בלבד[ .
העובדה שהטיפול בפסטיבל זה הייתה מחוץ לנוהל גרמה לקושי בהגדרות הנוגעות להליך התשלום של השתתפות המשרד באירוע".
בעקבות הביקורת הודיע החשב בתשובתו, מאפריל 2012 , כיהנהיג שינויים באופן הדיווח לגבי מיזמים, ובהם דרישה להגיש דוח מקורות ושימושים חתום ומאושר בידי רואה חשבון.
כמו כן הסביר שהחל לדרוש הגשת חשבוניות מקבלני המשנה באירועים שבהם יש מפיק ראשי והפחתת התקורה המועמסת על המיזם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי המצב שבו מימן המשרד 79% מהוצאות ההפקה, שהיו לחברה, או לחילופין נתן 477,360 ,ש"ח תשלום יתר להתאחדות נובע מהתנהלותם של המנכ"ל, של היועמ"ש, של החשב וכן של חברי ועדת המכרזים, שלא הבחינו בין החברה, שהפיקה את הפסטיבל בפועל, לבין ההתאחדות שעמה נחתם ההסכם.
10 התחייבה ההתאחדות כלפי החברה בכתב התחייבות "כי מיד עם קבלת סכום המימון ממשרד התיירות.
תעביר התאחדות הסטודנטים ל]חברה[ את מלוא סכום המימון (או כל סכום אחר ו/או נוסף) שנתקבל על ידה בקשר לאירוע".
10 העבירה ההתאחדות לחברה המחאות דחויות על סך 1,085,760 ש"ח (כולל מע"ם).
הביקורת העלתה כי אחרי ששילם המשרד להתאחדות סך של 936,000 ש"ח, ב- 30.
10 הפיקההחברה חשבונית זיכוי להתאחדות על סך כולל של 149,760 ש"ח, בגין "הפרשי מחיר" לשלוש ה חשבוניות ששלחה להתאחדות ב- 26.
מחישובי משרד מבקר המדינה עולה כי סכום ז ה שווה לסכום המע"ם של החשבוניות שהוצגו למשרד התיירות.
דהיינו, הסכום בחשבוניות שהוגשו למשרד היה גבוה יותר מהסכום של החשבוניות (כולל הזיכוי) שהוציאה החברה להתאחדות.
ממונת האירועים אמרה למשרד מבקר המדינה , באוקטובר 2011, כי "מספר ימים אחרי העברת התשלום המפיקה[ ] התקשרה ושאלה האם צריך לשלם עוד מע"מ (כי התשלום לא כלל מע"מ)".
הממונה הסבירה ל מפיקה שהסכום ששילם המשרד הוא הסכום כפי שנקבע מראש בהסכם.
ההתאחדות הסבירה בתשובתה, ממאי 2012 , כי בחינת ההסכם מגלה שההסכם "שתק" בעניין המע"ם.
ככל הנראה, הנחת העבודה של החברה הייתה שמדובר בסכומים, אשר אינם כוללים מע"ם.
בניגוד לעמדת החברה, עמדת משרד התיירות הייתה כי במקום שההסכם "שותק", הרי שהסכומים שבו כוללים מע"ם.
המשרד סירב לשלם את המע "ם, והחשבוניות תוקנו בהתאם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי עליו לנסח את ההסכמים שעליו הוא חותם בבהירות תוך כדי התייחסות גם לעניין המע "ם.
בעקבות הביקורת הודיע המשרד כי מעתה ואילך ינסח את ההסכמים מתוך התייחסות לעניין המע"ם.
ביטוח הפסטיבל : בהסכם דרש המשרד שההתאחדות תדאג לביטוח מתאים לאירוע הפסטיבל, ולכך שפוליסת הביטוח תכלול את המשרד כמוטב נוסף.
פוליסה זו הייתה תנאי לקיום ההסכם.
נמצא כי בראשית ספטמבר קיבל המשרד מהחברה תצלום של פוליסת ביטוח, אך המבוטחת הראשית בה הייתה חברת הפקות פרטית, שאיננה החברה המפיקה .
הפוליסה הורחבה וכללה את מזמיני העבודה: החברה, חברת הפקות א', התאחדות הסטודנטים ומשרד התיירות.
אולם ההרחבה הייתה "בגין פעילות המבוטח הראשי בלבד", דהיינו חברת הפקות פרטית, שאיננה החברה המפיקה.
עוד צוין בפוליסה שהיא אינה מכסה פעילות לאירועים שיתקיימו בדיסקוטקים, בפאבים ו במסיבות המוגדרות מסיבות טרנס.
הפוליסה הועברה לעיונם של המנכ"ל, של היועמ"ש, של החשב ושל סמנכ"ל התפעול .
היועמ"ש הסביר למשרד מבקר המדינה, במאי 2011 , שהוא רק וידא אתעצם קיומה של הפוליסה ושהמשרד הּוסף בה כמוטב, ולא בדק את פרטיה לעומק.
הביקורת העלתה שהכיסוי שניתן בפוליסה היה חלקי , ולא ענה על דרישות המשרד.
משרד מבקר המדינה מעיר שבכך חשף המשרד את עצמו לתביעות משפטיות אפשריות, בהתרחש אירוע ביטוחי.
 משרד מבקר המדינה מעיר כי המנכ"ל, היועמ"ש והחשב אפשרו את השתתפות המשרד במימון הפסטיבל בניגוד לכללים : 1 .
את הבקשה ל השתתפות במימון הגישה חברה עסקית פרטית והיא זו שארגנה את הפסטיבל, ואילו ההתאחדות שעמה התקשר המשרד שימשה צינור להעברת הכספים אליה; 2 .
החשב העביר את מימון המשרד בלי שקיבל את המסמכים המאמתים את ההוצאות בפועל, ובלי שעמד על הדרישה לקבלם כתנאי להעברת כספי המשרד; 3 .
המתווה המשפטי להשתתפות המשרד במימון הפסטיבל נסלל אד הוק: בעוד שבהעברת הכספים לחברה היו מאפיינים של תמיכה, הוחלט על התקשרות עם ההתאחדות בדרך של פטור ממכרז.
בפועל חרג המשרד בהתקשרותו מהנוהל, מהוראות החשכ"ל ומתקנות חובת המכרזים; 4 .
המשרד שילם להתאחדות ללא קבלת דוח על ההוצאות שהיו לה, אלא הסתמך על דוח הוצאות של החברה, ללא בקרה על העלויות ותוך כדי הסתמכות על חשבוניות כלליות.
המשרד שילם להתאחדות תשלום יתר של 477,360 ש"ח, מאחר שלא קיבל הוכחות להוצאות מעבר ל - 936,000 ש"ח.
הלכה למעשה מימן המשרד 79% מהוצאות ההפקה של החברה אף שהתחייב למימון של עד 49%.
מימון אירועים באמצעותהסכם מסגרת עם ע יריית אילת .
בעשור האחרון ירד מספר התיירים המגיעים מחו"ל לעיר אילת.
הדבר הוביל לירידה ניכרת בתפוסת החדרים, ואילץ את בתי המלון להסתמך בלעדית כמעט על תיירות הפנים.
בד בבד הוקפא הפיתוח התיירותי בעיר33.
11 נחתם הסכם מסגרת לפעילות משותפת של עיריית אילת (להלן - העירייה) והמשרד, שמטרתו מינוף הפוטנציאל התיירותי הטמון בעיר, ובין היתר שיווק העיר כעיר פסטיבלים הן לתיירות פנים והן לתיירות חוץ, בעלות כוללת של 137 מיליוני ש"ח (להלן - הסכם אילת).
בהסכם אילת סוכם ש-4 מיליוני ש"ח יוקצו להשתתפות המשרד במימון אירועי תיירות שייערכו ביזמת העירייה, באירועים שהעירייה שותפה בהפקתם או באירועים שאישרה ועדת התמיכות של העירייה בהתאם לנהליה.
הקריטריונים להשתתפות המשרד, טבלת האירועים וסכום ההשתתפות פורטו בנספח ג' להסכם אילת (להלן - נספח ג').
משרד מבקר המדינה בדק את הליך אישור השתתפות המשרד באירועים במסגרת הסכם אילת: 1.
10 פרסם המשרד נוהל אירועים10/2010 - נוהל השתתפות המשרד באירועי תיירות לתקופה 1.
12 (להלן- נוהל 10/2010 ).
בנוהל נקבע שניתן להגיש בקשות למשרד עד יום 20.
המשרד קיבל14 בקשותלאירועים המתו כננים להיערך באילת.
10 המליץ צוות אירועים לאשר12 מהן.
שתי בקשות לאירועים באילת לא עמדו בתנאי הנוהל, שכן הוגשו למשרד לאחר המועד.
11 אישרה ועדת המכרזים המשרדית את הסכם אילת, לפי תקנת המיזם .
ועדת המכרזים התנתה את ההתקשרות עם העירייה בפרסום הודעה בדבר ההתקשרות לביצוע מיזם באתר מינהל הרכש הממשלתי ובאישור ועדת הפטור המשרדית.
חשב המשרד העיר בדיון כי חלה חובה לפרסם את דבר ההתקשרות באתר האינטרנט של המשרד.
11 נחתם כאמור הסכם אילת.
(א) נמצא שבאתר האינטרנט של המשרד לא פורסם הסכם אילת כלל, לרבות תנאי הסף והקריטריונים לאישור ההתקשרויות לפי ההסכם.
כמו כן, נמצא כי פרסום ההתקשרות באתר מינהל הרכש הממשלתי, נעשה רק ב- 3.
11, כחמישה ימים לאחר החתימה על הסכם אילת.
חשב המשרד הסביר בתשובתו, מנובמבר 2012 , כי הלשכה המשפטית מסרה לו שאין צורך בפרסום, וכי עליו לצרף את חתימתו להסכם אילת.
המשרד הסביר כי אי -הפרסום נבע מתקלה, ומיד כשנודע על כך לוועדת המכרזים פורסם הסכם אילת באתר האינטרנט של מינהל הרכש הממשלתי.
(ב) הביקורת העלתה כאמור כי בפרסום ההתקשרות באתר מינהל הרכש הממשלתי, כחמישה ימים לאחר החתימה על הסכם אילת, ציין המשרד כי מדובר בפרסום "טרום החלטת ועדה", וכי ניתן להשיג על ההתקשרות עד יום 31.
11 התכנסה ועדת הפטור, ופטרה את ההתקשרות ממכרז אחרי שלא התקבלו השגות.
33 ,מבקר המדינהדוח שנתי 61ב (2011 '), עמ72.
חשב המשרד הסביר בתשובתו, מאפריל2012 , כי הלכה למעשה לא נגרמה פגיעה מהיעדר הפרסום המקדים, שכן לא היו עיריות אחרות שפנו בבקשה להסכמים דומים אחרי שהעניין פורסם.
משרד מבקר המדינה מעיר שתקנות חובת המכרזים והוראות החשכ"ל מחייבות פרסום בזמן אמת - גם באתר האינטרנט של המשרד וגם באתר מינהל הרכש.
לדעת משרד מבקר המדינה הצגת מצג מטעה לציבור, ולפיו ניתן להשיג על ההתקשרות אחרי שהסכם אילת כבר נחתם כשבוע קודם הפרסום , אינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקינים.
לנוכח חתימת ההסכם יותר מחודש לפני כינוס ועדת הפטור, הרי שהדיון בוועדת הפטור היה הלכה למעשה מיותר.
לעניין הפגיעה, הגם שלא היו פניות מצד עיריות אחרות, הרי שמתשובת המ שרד עלה שכן התקבלו פניות מצד מארגני אירועים אחרים.
התנהלות כזו מערערת את אמון הציבור במשרד התיירות.