HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על המשרד לפעול לעדכון כל הפרטים ברשימת המצאי הממוחשבת כדי להגביר את הפיקוח והבקרה עליו.
המשרד שוכר או רוכש מבנים בחו"ל לשימושם של משרדי נציגות ולמגורי שליחים.
ההחלטה אם לרכוש או לשכור נכס תלויה בעיקר בתקציב שהעמיד לרשותו משרד האוצר למטרה זו ובתנאים השוררים במדינת היעד.
כדי שיפעל באופן מושכל בכל פעם שעליו לרכוש או לשכור נכס, ראוי שהמשרד ייערך לכך בעוד מועד על ידי בדיקה מדוקדקת של תנאי המקום ובחינת הכדאיות הכלכלית של שכירה וקנייה של נכסים במדינת היעד כדי למנוע את בזבוז משאבי המדינה.
בחודשים יוני ואוגוסט 1990 ,לאחר שהגיעו עולים רבים ממדינות חבר העמים לישראל אישרה הממשלה לרכוש 9,000 בתים מוכנים.
בתים אלה בנויים מאלמנטים שמשקלם נמוך ממשקלם של חומרים המשמשים בבנייה הקונבנציונלית, ובדרך כלל הם עשויים עץ (להלן - בתים הבנויים בשיטת הבנייה הקלה).
רכישת הבתים נועדה לספק פתרונות דיור מהירים לעולים החדשים.
הבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה הם מ-30 ,דגמים11 מהם יוצרו בארץ ונרכשו באמצעות מכרזים שפרסם משרד הבינוי והשיכון (להלן - המשרד), ו-19 מהם יוצרו בחו"ל.
בפועל רכשה הממשלה במהלך שנת 1990 כ- 11,000 בתים שנבנו בשיטה זו.
הבתים הללו הם צמודי קרקע, ושטח כל אחד מהם הוא 60 מ"ר.
הבתים נרכשו בידי המשרד ונמסרו לחברת שיכון ופיתוח לישראל בע"מ (להלן - שו"פ)3 לצורך שיווקם.
כ-%50 מהבתים הוקמו ביישובים בדרום הארץ.
משרד מבקר המדינה עסק בעבר בסוגיית הבנייה הקלה: בדוח שנתי 414 של מבקר המדינה (בעניין רכישת הבתים) ובדוח שנתי 435 של מבקר המדינה (בעניין קבלת הבתים ומסירתם לדיירים).
בסיכום הביקורת בפרק על הבנייה הקלה בדוח שנתי 43 נאמר כי "המשרד לא נערך לתת פתרון מקיף לבעיות תחזוקת הבתים הקלים בעתיד, השונה מהותית מתחזוקה של בתים מבנייה קונבנציונלית, ומשום כך עלולות להיגרם הוצאות שיפלו על הקופה הציבורית.
לדעת מבקר המדינה, החדרת הבנייה הקלה, כשיטה חדשנית ובלתי מקובלת בישראל, לפתרון מהיר של בעיות דיור, לא נחלה הצלחה וגם הציבה סימני שאלה באשר לעתיד השימוש בבתים אלה בארץ".
4 דוח שנתי41 של מבקר המדינה ( 1991 '), עמ128-122.
5 דוח שנתי43 של מבקר המדינה ( 1993 '), עמ129-121.
הבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה אוכלסו משנת 1991 ועד שנת 1995 .
עם הזמן התגלו בבתים רבים נזקים כה גדולים, עד שהיה צורך לתקנם מהיסוד.
דיירי הבתים התלוננו בעניין מצב הבתים בפני המשרד, וכמה מהם הגישו בבתי משפט תביעות מסיבה זו או אחרת הקשורה לליקויים בבתים.
עד למועד סיכום הביקורת (אוגוסט 2007 ) טרם הסתיימו ההליכים בכמה מהתביעות הללו.
סוגיית הליקויים שהתגלו בבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה הועלתה כמה פעמים במהלך השנים 2004 -2007 בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת.
בפברואר 2007 נדונה סוגיה זו גם בוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת, ובסיכום הדיון ביקש יו"ר הוועדה ממשרד מבקר המדינה כי "במסגרת הביקורת שהמשרד החל לקיים בנושא, יגבש גם המלצות לפתרון בעיה קשה זו"6 .
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים פברואר -אוגוסט 2007 את הטיפול בליקויים שבתוך הבתים ומחוצה להם, את הטיפול נגד מזיקים שנעשה ממועד מסירת הבתים לדיירים ועוד.
הביקורת נעשתה בעיקר במשרד (במינהל תכנון והנדסה, באגף נכסים ודיור, באגף הכספים ובמחוז הדרום).
בדיקות משלימות נעשו בחברת עמידר - החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ7 (להלן- עמידר) ובעיריית באר שבע.
הביקורת התמקדה באזור דרום הארץ.
משרד מבקר המדינה בדק את התיעוד בנושא זה וסייר בשכונת שפירא באופקים ובשכונת נחל בקע בבאר שבע.
היעדר עבודת מטה מקדימה .
עד למועד סיכום הביקורת שילם המשרד בגין תיקונים ושיפוצים שבוצעו בשנים 1994 -2006 בבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה סכום של כ -150 מיליון ש "ח, כולל כ -40 מיליון ש"ח תמורת "הוצאות משפטיות" הנוגעות לבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה, ששולמו בעקבות פסקי דין, פשרות, הליכי גישור ועוד.
מפרט מכון התקנים הישראלי 422 (להלן- מפרט 422 ) קובע דרישות איכות ובטיחות לבתים הנבנים בשיטת הבנייה הקלה ומשמשים למגורי קבע, לרבות ביסוס הבתים ועיגונם.
בביקורת נמצא כי השקעה זו לא הספיקה כדי לתקן או לשפץ את הבתים ולהביאם למצב של בית שאורך החיים שלו הוא לפחות 50 שנה, כפי שנקבע במפרט 422 ,.
אף על פי שיש צורך לשפץ את כל הבתים כמעט וזאת לאחר שבבדיקה של כ- 70% מהם בידי המשרד נמצאו פגמים בכולם, בפועל שופצו רק 52% מהבתים באזור דרום הארץ, ובכמה מן הבתים שבו הליקויים וחזרו על עצמם.
בביקורת נמצא גם כי המשרד תיקן את הליקויים אך ורק לאחר שדייריהם התלוננו בגינם.
כדי להחליט אם לתקן את הליקויים בבתים, או אם לבצע הליך מורכב יותר שיחסוך הוצאות בגין תיקונים חוזרים בעתיד - לדוגמה הריסה של בתים ובנייתם מחדש -או אם להציע לדיירים פתרון אכלוס אחר, היה ראוי שהמשרד יעשה סקר מקיף שיציג בפניו את מכלול הליקויים בכל הבתים, ועל פיו יחליט כיצד לנהוג בכל בית .
6 'פרוטוקול מס65 ,מישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה 26.
המשכירה בתים אלה בשם המשרד משרד הבינוי והשיכון 331 .
אולם הביקורת העלתה שהמשרד לא עשה סקר מקיף אלא הסתפק בבדיקות פרטניות בבתים שדייריהם התלוננו על ליקויים.
כמו כן, אף על פי שמדובר לעתים בשיפוצים בעלויות גבוהות ביותר, לא נמצא שהנהלת המשרד קבעה מדיניות ואמות מידה בכל הנוגע לשיפוצים.
הנהלת המשרד גם לא דנה בח לופות לתיקונים ולשיפוצים של בתים שניזוקו נזק חמור מאוד המעלה ספק בדבר כדאיות השיפוץ.
בתשובתו מינואר 2008 , הודיע המשרד למשרד מבקר המדינה, כי הנושא נדון בין מנהלי האגפים הרלוונטיים ובין המנכ"לים והשרים.
עוד הודיע המשרד כי לא דן בחלופות של הריסה ובנייה מחדש מ שום שבמשך השנים החזיק בדעה שהיא גם דעת כל המנכ"לים והשרים - שהבתים הם בני תיקון, שלאחר התיקונים יכולים דייריהם לחיות בהם באיכות חיים נאותה, ושעלות בנייה והריסה אינה ריאלית וגם אינה נדרשת.
בנוגע לתשובה האמורה של המשרד מעיר משרד מבקר המדינה כי: 1.
המשרד לא צ ירף כל אסמכתה בדבר קיום עבודת מטה שיטתית ורציפה הכוללת תחשיבים וניתוחים של כדאיות כלכלית, דיון בחלופות וקבלת החלטות.
מהסיורים שעשו נציגי משרד מבקר המדינה בכמה מאתרי הבנייה הקלה וכן מהתלונות הרבות של הדיירים הגרים בבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה עולה הרושם כי התיקונים שבוצעו לא שיפרו באופן ניכר את מצבם של בתים אלה.
כלומר, סכומי הכסף שהושקעו בתיקונים ירדו בחלקם לטמיון.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המשרד ועל הדרג המקצועי לבחון שנית אם עקב הממצאים הקשים יש מקום להציע למנכ"ל ולשר דרכי פעולה שונות מאלה שהיו נהוגות עד מועד סיום הביקורת.
כאמור, הממשלה רכשה באמצעות המשרד כ - 11,000 בתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה.
כ-50% מהבתים מוקמו במרכז הארץ ובצפונה - בקיבוצים, ביישובים כפריים וביישובים שמעבר לקו הירוק - וכ-50% מוקמו באזור הדרום.
ממצאיהבדיקה הנוכחית נוגעים לבתים שהוקמו בדרום הארץ, שיוצרו בידי 17 .
יצרנים משש מדינות במועד פרסום המכרזים בשנת 1990 ובמועדי ההתקשרות עם הספקים8 לא עמדו חלק מרכיבי הבתים שהוזמנו בדרישות תקנים רשמיים, ולכן ייבואם ומכירתם היו אסורים על פי חוק התקנים, התשי"ג- 1953 .
מאותו הטעם לא היה אפשר לתת באותו המועד היתר בנייה להקמתם של אותם בתים על פי חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה- 19659.
באוקטובר 1991 הותקנו צו התקנים (בתים מבנייה קלה- פטור ממילוי אחר דרישות תקנים רשמיים), התשנ"ב- 1991 , וצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בתים מבנייהקלה), התשנ"ב - 1991 , המתיר לייבא ולמכור את הבתים שיובאו במסגרת המכרזים גם אם אינם עומדים בדרישות התקנים הרשמיים, ובלבד שמכון התקנים הישראלי (להלן - מכון התקנים) אישר את .
8 חוזי ההתקשרות עםמקימי הבתים (חברות וקבלנים) הגדירו אותם כ"ספקים".
9 ראודוח שנתי 43 של מבקר המדינה( 1993 '), עמ124.
עמידתם בדרישות מפרט 422 שפורסם בפברואר 1991 .
במאי של אותה שנה הותקנו תקנות התכנון והבנייה (בנייה קלה, הוראת שעה), התשנ"א - 1991 , המאפשרות לתת היתר בנייה לבתים אלה אם עמדו בדרישות מפרט 422 .
יצוין כי תוקף מפרט 422 פג ביוני 1993 .
במסגרת הביקורת הנוכחית בדק משרד מבקר המדינה את מצב הבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה, בין היתר על פי הדרישות שקבע מפרט 422 , .
שכאמור היה בתוקף בעת הקמת הבתים 2.
בשכונת נחל בקע בבאר שבע נבנו בשיטת הבנייה הקלה800 .
בתים משלושה דגמים באישורי ההתאמה למפרט 422 ,לשלושת הדגמים ציין מכון התקנים כי הם מתאימים למפרט אבל רק באישור לאחד מהם צוין כי התיק הטכני שלו נבדק, וכך גם טיב הטיפוס שלו10 ; באשר לשני הדגמים האחרים לא צוין דבר זה.
ליקויים ומפגעים אופייניים והטיפול בהם .
כאמור, עם הזמן התגלו ליקויים בבתים רבים, ושו"פ בדקה את בתיהם של הדיירים שהתלוננו על כך בפניה ובפני המשרד.
על פי נתונים של שו"פ לשנת 2006 , באזור דרום הארץ בוצעו מאז 1994 תיקונים ב- 2,713 מ- 3,290 .
הבתים שנבדקו עד למועד סיכום הביקורת בוצעו תיקונים ב - 2,815 בתים בדרום הארץ.
בקרב הבתים האלה היו בתים שנעשו בהם תיקונים ושיפוצים כמה וכמה פעמים.
את הבדיקות לצורך התיקונים עשה המשרד (באמצעות שו"פ) על סמך תלונות פרטניות של דיירים ולא על סמך סקר ליקויים כולל ומקיף.
הליקויים העיקריים שנמצאו במהלך הבדיקות הם ליקויים בקירות חיצוניים, באינסטלציה, בחיבור לביוב, בריהוט מטבח, ברצפה, בתקרה (דליפות מים, בעיקר בחורף) וכן עבודות בלתי גמורות של פיתוח חצר.
מצבו של הבית לאחר הקמתו משרד הבינוי והשיכון 333 .
'תמונה מס1 : ליקוי בחיבור לביוב בבית באופקים 2.
כאמור, משנת 1994 ועד למועד סיכום הביקורת שילם המשרד בגין תיקונים ושיפוצים של בתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה ברחבי הארץ סכום של כ-110 מיליון ש"ח11 .
לסכום זה נתווספו כ-40 מליון ש"ח ששולמו בעקבות פסקי דין, פשרות והליכי גישור, בכלל זה הוצאות משפטיות.
משנת 1994 ועד שנת 2004 שילם המשרד46 מיליון ש"ח לתיקונים ולשיפוצים של בתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה.
החל מאותה שנה ועד למועד סיכום הביקורת שילם המשרד כ- 64 מיליון ש"ח.
הבדיקה העלתה, כי רבים מהליקויים שתוקנו שבו וחזרו על עצמם באותם בתים לאחר מכן.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה נמצא כי ליקויים מסוימים בבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה מאפיינים בדרך כלל יצרנים מסוימים, כלומר בבתים רבים שסופקו בידי אותו יצרן אפשר למצוא את אותם הליקויים.
עוד נמצא כי מידת הפגיעות של הבתים שונה מיצרן ליצרן אף אם הבתים יוצרו מאותם החומרים.
משרד מבקר המדינה בדק את העלויות הנוגעות לשיפוצים שביצע המשרד בבתים מדגם מסוים (להלן - דגם א') בשכונת שפירא באופקים.
השיפוצים נעשו ב-183 מ-188 הבתים בשכונה בשני פרקי זמן עיקריים: בשנים 1995 -1996 ובשנים 2005 -2006 .
עלות השיפוצים שנעשו בשנים 1995 -2006 הסתכמה בכ-27.
3 מיליון ש"ח; יוצא כי עלות השיפוצים לבית הייתה באותן השנים כ- 150,000 .
לדעת משרד מבקר המדינה היה ראוי לשקול חלופות אחרות במקום להשקיע סכומים ניכרים בשיפוצים שלעתים לא שיפרו את מצב ה בתים באופן ניכר.
לא נמצא שהמשרד בחן חלופות לשיפוץ הבתים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 הודיע המשרד כי במקרה זה, למרות עלות השיפוצים הגבוהה, הוא החליט שלא ליזום בנייה חדשה, משום שזו מצריכה תכנון, אישורים וכד', הנמשכים זמן רב, וכן משום שלא רצה ליצור תקדים עבור דיירים אחרים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במקרים שבהם עלות השיפוצים גבוהה אכן ראוי לשקול חלופות (כמו לדוגמה בנייה חדשה), זאת אף אם עלות השיפוצים נמוכה במקצת מעלות הקמת הבית מחדש, שכן על פי ממצאי הביקורת נדרשו שיפוצים חוזרים בבתים ששופצו בעבר.
ובא שר ל"תקדים", מן הראוי שהמשרד יטפל בתיקון הליקויים בבתים בדרך המיטבית ועל פי הליקויים האופיניים לדגמי הבתים השונים.
להלן דוגמה לליקוי אופייני לדגם מסוים של הבתים באתר מסוים: על פי מסמכי שו"פ נמצא כי בפרויקט שהוקם בשכונת מעוף בערד (להלן - הפרויקט), שבו 125 בתים, רצפת העץ בכל הבתים הייתה חורקת.
במסמכי שו"פ צוין כי כבר בשנת 1995 הגישו60 דיירים בפרויקט תביעה נגד שו"פ ונגד מדינת ישראל בשל ליקויים שלא תוקנו בזמן.
בפסק דין שניתן ביולי 200112 קבע בית המשפט, על דרך הפשרה, כי על הנתבעים לשלם לתובעים עבור עלות התיקונים ועבור נזקים נלווים סכום של 41,000 ש"ח לבית, ולחלק מהתובעים על הנתבעים לשלם גם סכומים נוספים על איחור במסירה וכן הוצאות משפט.
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם ביתר הבתים בפרויקט, שבעליהם לא הגישו תביעות, לא טיפל המשרד.
בינואר 2008 הודיע המשרד למשרד מבקר המ דינה כי בסוף שנת 2007 התקבל תקציב לביצוע תיקונים בפרויקט.
לדעת משרד מבקר המדינה המשרד היה צריך לפעול לתיקונם של כל הבתים בפרויקט מיד עם גילוי הפגמים; דבר שהוא לא עשה.
עקב ריבוי תלונות הדיירים על מצב הבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה ועל תנאי המגורים בהם הזמינה שו"פ באוגוסט 1999 מהמכון הלאומי לחקר הבנייה שליד הטכניון- מכון טכנולוגי לישראל (להלן - המכון לחקר הבנייה) חוות דעת בדבר מצב הבתים, הסיבות לליקויים שנגרמו בהם והאפשרות לתקנם.
חוות הדעת הוגשה לשו"פ בחודשים אוגוסט ונובמבר 1999 , והעתקים ממנה הועברו לבעליתפקידים במשרד.
המכון לחקר הבנייה בדק חמישה מבנים בשכונת נחל בקע בבאר שבע השייכים לפרויקט של 220 בתים מדגם מסוים (דגם ב').
במבוא לחוות הדעת הודיע המומחה שבדק מטעם המכון .
12 תא (י-ם) 194/95 אביטל ו-59 'אח' נ' שיכון ופיתוח לישראל בע"מ ואח, מופיע בתקדין.
לחקר הבנייה את הבתים (להלן- המומחה) כי לא נמסר לו התיק הטכני שעליו התבסס מכון התקנים כשנתן את אישורו לכך שהבתים הללו מתאימים למפרט 422 .
עוד הודיע המומחה כי השיטה שעל פיה הוקמו הבתים לא נבחנה בידי המכון לחקר הבנייה ולא ניתן לה אישור בנייה.
בחוות הדעת צוין כי התגלו ליקויים ברצפות הבתים, בייחוד באיטומן ובהגנתן מפני רטיבות ממקורות שונים.
עוד צוין שהתגלו ליקויים הפוגמים במעטפות החיצוניות, הנובעים משימוש לא נכון בחומרים ובציפויים ומסטייה מפרטי תכניות המבנה; ליקויים במערכות הניקוז והביוב של המבנים; וכן תקלות בתריסי הגלילה.
כמו כן צוין בחוות הדעת כי את חלקי החילוף הנדרשים לתיקון התקלות אין להשיג בי שראל.
המומחה ציין גם כי בבתים נמצאו תקלות שמקורן במהלך הקמתם.
עוד ציין המומחה שמרשימת עבודות הנגרות שהועברה אליו עולה כי בוצעה חריגה ממסמכי החוזה שנחתמו בידי הספק וכי פריטי הנגרות בבית שנמכר לדיירים אינם מתאימים לחוזה שנחתם בין המשרד לספק.
בסיכום חוות דעתו כתב המומחה כי לדעתו מקורם של הליקויים שנמצאו בבתים הוא בבתים עצמם וכי הסיבה לתקלות אינה נובעת מהזנחה או משימוש חריג בבתים.
עוד הוסיף המומחה כי לדעתו נדרשים בבתים תיקונים בהיקף נרחב ביותר.
בעקבות חוות הדעת של המכון לחקר הבנייה תיקן המשרד במהלך שנת 2000 116 בתים בפרויקט זה בשכונת נחל בקע, שבגינם הוגשו תלונות.
בבתים בפרויקט זה מתגוררת בעיקר אוכלוסייה של עולים חדשים, קשישים וקשי יום.
לדעת משרד מבקר המדינה, המשרד היה צריך לבדוק גם את יתר 104 הבתים שנבנו באותו פרויקט; דבר שהמשרד לא עשה.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בכמה בתים באותו פרויקט נמצאו בבתים ליקויים (ראו להלן).
ביולי 2006 הזמין המשרד חוות דעת ממכון התקנים באשר לטיבם ולמהותם של השיפוצים שעשה בחלק מן הבתים.
מכון התקנים הגיש את חוות דעתו במאי 2007.
מכון התקנים בדק17 בתים בארבע שכונות בבאר שבע, באופקים ובנתיבות.
מומחה מטעם מכון התקנים קבע בחוות דעתו כי בנסיבות העניין ביצוע השיפוצים ראוי ומקובל; השיפוצים שבוצעו יסודיים למדי, ובמקרים רבים אף חל בבתים שיפור ממצבם המקורי.
בנושא חרקים מכרסמי עץ הקרויים טרמיטים (ראו להלן) ציין מכון התקנים כי אמנם לא נדרש לתת חוות דעת בנושא, אך במקרים רבים "הוחרפה הבעיה עד כדי קריסה מוחלטת של רכיבים, אין ספק כי זיהוי מוקדם וטיפול מונע בשלב ראשוני היה מקטין לאין שעור את הנזקים".
מבדיקת התיעוד שצירף מכון התקנים לחוות דעתו עולה כי לא כל חומרי הבנייה שהשתמשו בהם במהלך השיפוצים עמדו בדרישות התקן הישראלי.
כך לדוגמה, בחלק מהתעודות שעניינן בדיקת טיב יציקות הבטון מצוינות תוצאות שאינן מתאימות לדרישות התקן.
על פי מפרט422 , אורך החיים של הבתים הללו, שסווגו בידי מכון התקנים כבתי קבע למגורים, יעמוד על 50 שנה לפחות.
עוד קבע מפרט422 כי על הבתים הללו לעמוד בתקנים של ארצות המוצא שלהם, אם הן חברות בארגון הבין -לאומי לתקינה.
באשר לפריטים ולתחומים מסוימים קבע מפרט 422 כי יהיו לפי תקנים ישראליים בלבד.
הפריטים והתחומים 336 דוח שנתי58ב .
הללו הם מערכות החשמל והגז, אביזרי אינסטלציה מסוימים, בידוד תרמי, בידוד אקוסטי ובטיחות אש.
נציגי משרד מבקר המדינה סיירו ב-32 בתים באופקים, בהם31 בתים שעל פי התיעוד של שו"פ נעשו בהם שיפוצים.
בקרב הליקויים והפגמים שנמצאו בבדיקה של משרד מבקר המדינה היו גם פריטים שהיו אמורים לעמוד בתקנים של ארצות המוצא שלהם, שאושרו כאמור בידי מכון התקנים, וגם פריטים שהיו אמורים לעמוד בתקנים הישראליים.
הבדיקה בוצעה בחמישה משישה דגמים שונים שהוקמו באופקים.
בבדיקה האמורה הועלו הליקויים העיקריים האלה: (א) בכל המבנים שבדק משרד מבקר המדינה התגלו ליקויים וכשלים הנדסיים שמקורם בבנייה המקורית, ואף על פי שבמהלך השנים בוצעו בהם תיקונים, עדיין מצויים במבנים כמה מהליקויים; הדבר פוגם בתקינות הבתים ומעמיד בספק את יכולתם להיות בעלי אורך חיים של 50 שנים לפחות, כנדרש על פי התקן למבני קבע.
(ב) נמצאו אי -התאמות יסודיות בין דרישות מפרט 422 של מכון התקנים הישראלי ובין הקיים במבנים בפועל, לדוגמה: מכון התקנים קבע במפרט 422 כי בעת איטום גג רעפים יש להתקין יריעות איטום מתחת למערכת התשתית הנושאת את הרעפים, אך במבנים של אחד היצרנים הונחו הרעפים ללא תשתית; אף כי מפרט 422 ,קבע שפתחי האוורור בעליית הגג יהיו מוגנים בפני חדירת מים וחרקים לא ע מדו פתחי האוורור של מספר יצרנים בדרישות הללו; מפרט 422 קבע שהקירות החיצוניים יעמדו בפני פגיעה של כדור פלדה, אך במבנים רבים נמצא כי הקירות אינם איתנים מספיק.
עוד נמצא כי במבנים רבים הותקנו בשעתו מוצרי אלומיניום שאינם תואמים את הפרזול ואת הרכיבים הקיימים בארץ; וכי השימוש בחומרים לא עמידים הצריך לבצע תיקונים בהיקף נרחב, אך עדיין נותרו במבנים רכיבי בנייה שלא הוחלפו ופוגמים בחיי היומיום, למשל ארונות מטבח מתפוררים, גמישות יתר ברצפות ועוד.
'תמונה מס2 : גג של בית באופקים 8.
בסיור שעשו נציגי משרד מבקר המדינה בשכונת נחל בקע בבאר שבע (ראו להלן) נמצאו סדקים במעטפות החיצוניות של הבתים.
על פי דיווחי הדיירים לנציגי משרד מבקר המדינה, הסדקים נגרמו בשל שקיעות קרקע.
ממסמכי המשרד עולה כי תופעות דומות התגלו גם בשכונת נחל עשן שבבאר שבע וגם בדימונה.
עניין זה נדון במחוז הדרום של המשרד, ומסיכומי שתי ישיבות שנעשו כבר בשנת 1995 עולה כי הוחלט שיש לפנות לטכניון לצורך קבלת חוות דעת והמלצות לטיפול בסדקים אלה.
לא נמצא כי הנהלת מחוז הדרום פנתה לטכניון בעניין זה או טיפלה בכך באופן כלשהו.
תמונה מס' 3 : סדק במעטפת חיצונית של בית בשכונת נחל בקע בבאר שבע בתשובתו מינואר 2008 הודיע המשרד למשרד מבקר המדינה כי בדעתו לטפל בשקיעות הקרקע במסגרת תקציב 2008.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בהיעדר טיפול מיידי בנזקים הם עלולים להחמיר ולהוסיף על המצוקה המתמשכת של הדיירים.
מלבד הכשלים הנובעים מטיב הפריטים השונים המרכיבים את המבנים, יש גם כשלים שמקורם בהרכבת הבתים, והכשל הבולט שבהם הוא הרכבת הקונסטרוקציה (שלד הבתים) של הבתים.
על פי הערכה של מחוז הדרום של המשרד מדצמבר 2004 , כשלי הרכבת קונסטרוקציה קיימים ב-15% .
מכלל הבתים שהוקמו בשיטת הבנייה הקלה בדרום הארץ הועלה כי לא בוצעו תיקוני קונסטרוקצי ה בבתים הסובלים מכשל זה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי היה על המשרד לעשות סקר יסודי ומקיף לאיתור הכשלים בקונסטרוקציה כדי לטפל בתיקונם.
הקמת בית מגורים כרוכה בעבודות פיתוח הן בשטח חצר הבית, והן בשטח הציבורי.
בחודשים יוני ואוגוס ט 2007 סיירו נציגי משרד מבקר המדינ ה ב-24 בתים בשכונת נחל בקע בבאר שבע.
ב -10 בתים נמצא כי בחצר ומתחת לבתים שקעה הקרקע.
הבתים עצמם לא שקעו, מכיוון שהם ניצבים על כלונסאות.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי הקרקע שקעה לא רק בגלל השיטפונות שהיו בנחל אלא גם משום שהקרקע בחצרות לא הודקה כדבעי.
כמו כן נמצא כי גם בשטחים ציבוריים (מדרכות ורחובות) בשכונת נחל בקע, שבהם עשה המשרד עבודות פיתוח, שקעה הקרקע.
עד למועד סיכום הביקורת שקיעת הקרקע באותם שטחים ציבוריים לא טופלה.
'תמונה מס4 : שקיעה בחצר בית בשכונת נחל בקע בבאר שבע 11.
כדי לתקן את הבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה- כאמור בחוברת "המדריך לדייר", שהיא חוברת הוראות לתחזוקת הבית שעל פי מפרט 422 - יש להשתמש בחלקי חילוף מתאימים.
לשם כך היה צריך המשרד להכין מלאי סביר של חלפים.
הדבר נכון שבעתיים באשר לבתים מתוצרת חוץ, שהחלפים שלהם אינם מיוצרים בישראל.
בביקורת נמצא שהמשרד לא נערך בעוד מועד ליצירת מלאי של חלקי חילוף, ובשל כך פעמים רבות לא נרכש חלק מפריט מסוים - כמו מסגרת של דלת או של חלון - שנפגע, אלא רכשו את כל הפריט, דבר שגרם להגדלת ההוצאות.
כאמור, עלות התיקונים הסתכמה עד אוגוסט 2007 בכ-110 מיליון ש"ח.
העלות הגבוהה של התיקונים חייבה את המשרד להנהיג סדרי פיקוח ובקרה הדוקים אחר ביצועם.
לצורך הפיקוח על התיקונים ועל השיפוצים שעשה המשרד בדרום הארץ באמצעות שו"פ, שכר המשרד בשנת 2000 מנהל פרויקט.
על פי הגדרת התפקיד של מנהל הפרויקט על ידי המשרד, מתפקידו להשתתף בעשיית סקרים על ליקויים בבתים, לאמוד את עלויות התיקונים והשיפוצים על סמך אותם סקרים, להשתתף בניסוח מכרזים לקבלני השיפוצים, לאשר את ביצוע התיקונים ולאשר לתשלום את החשבוניות שהגישו הקבלנים.
בבירור שעשה משרד מבקר המדינה עם מנהל הפרויקט מסר זה שלפני שהוא מאשר את החשבוניות לתשלום הוא מבקר בבתים שתוקנו.
עוד מסר מנהל הפרויקט כי אישוריו מסתמכים על דיווחים של שני מפקחי שטח מטעם שו"פ, שאותם הוא משווה לרשימת התיקונים הדרושים שהוכנה מראש.
משרד מבקר המדינה העלה, שהמשרד לא הקפיד על ניהול יומני עבודה של המפקחים מטעם שו"פ, דבר העומד בניגוד לכללי פיקוח מקובלים ומעמיד בספק את טיב הביקורת מטעם המשרד.
עוד הועלה כי מנהל הפרויקט אינו מבצע בדיקות מדגמיות לאורך זמן לאחר ביצוע התיקונים כדי לעמוד על טיבם ועל תקפותם.
בתשובתו מנובמבר 2007 למשרד מבקר המדינה מסר המשרד כי יעמיק את בדיקותיו המדגמיות לאחר הביצוע כדי לבחון את טיבם של השיפוצים.
עוד מסר המשרד כי הוא מעורב בנעשה בשטח, עוקב באופן שוטף אחר ביצוע התיקונים, מקבל דיווחים שוטפים משו"פ ומבקר בשטח.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לא נמצא תיעוד, לא על כך שהמשרד עשה בקרה ומעקב על פעילותה של שו"פ באופן שוטף, לא על כך שקבע כללים, נהלים ואמות מידה לטיפול בבתים, ולא על כך שקיבל דיווחים שוטפים לצורך הפקת לקחים.
הטרמיטים הם חרקים השוהים בדרך כלל במחילות חשוכות באדמה.
בישראל מצויים מינים אחדים של טרמיטים, והם ניזונים מחלקי צמחים יבשים ומעץ מעובד.
לעתים הם גורמים נזקים כבדים לבתי עץ או למשקופי דלתות וחלונות מעץ.
מפרט 422 , שכאמור קבע את התנאים שלפיהם יינתנו היתרי בנייה לבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה, דרש כי חלקי העץ של המבנה הבאים במגע עם הקרקע, עם אוויר החוץ, עם קירות יסוד או עם יסודות יקבלו טיפול בהחדרה בלחץ נגד רטיבות, חרקים, אורגניזמים, עובש, טרמיטים וכד'.
עוד נאמר במפרט 422 כי מלבד הטיפול שלעיל יושם מתחת לחלקי העץ הבאים במגע עם היסודות או עם קירות היסוד מחסום מפח פלדה מגולוון, מאלומיניום, מנחושת או מאבץ (להלן - הגנה מכנית), וזאת כדי למנוע חדירת טרמיטים ומכרסמים.
משרד מבקר המדינה בדק את חווֹת הדעת שנתן מכון התקנים באשר להתאמתם או לאי-התאמתם של הדגמים שבדרום הארץ למפרט 422 .
בבדיקה נמצאה התייחסות להגנה על העץ מפני מזיקים רק בארבעה מ-11 דגמים שנבדקו.
לשבעה דגמי בתים לא ניתנה חוות דעת על טיפול מתאים להגנה על העץ.
עוד הועלה בבדיקה כי חווֹת הדעת של מכון התקנים באשר לדגמים באזור הדרום לא נגעו כלל בנושא ההגנה המכנית מפני טרמיטים, כך שאי -אפשר לראות בחוות דעת אלה אישור להגנה מפניהם.
המשרד לא דרש ממכון התקנים את התייחסותו לעניין.
בביקורת נמצא כי אף אחד מהבתים שנבנו על פי 11 הדגמים האמורים לא מוגן בהגנה מכנית כנדרש על פי מפרט 422 .
תוקף הטיפול המונע באדמה מפני מזיקים מוגבל בזמן.
לדברי מנהל האגף ללוחמה במזיקים במשרד להגנת הסביבה, שהופיע לפני הו ועדה לענייני ביקורת המדינה ביום 26.
07 , הטיפול באדמה נגד טרמיטים תקף לשנתיים עד שלוש שנים.
על פי מפרט422 , משרד הבינוי והשיכון 341 .
במועד הכניסה לבית יש למסור לדייר חוברת הוראות לתחזוקת הבית ("המדריך לדייר").
בעת שחילק המשרד לדיירים את "המדריך לדייר" הוא אמנם החתים אותם על כך שקי בלו את המדריך.
הועלה כי בכל חוברות "המדריך לדייר" שהופצו בידי החברות שהקימו את הבתים באמצעות המשרד ושו"פ לא נכללה התייחסות לנושא הטרמיטים, וממילא לא נאמר בהן דבר על תוקף הטיפול נגדם.
בתשובתו מנובמבר 2007 למשרד מבקר המדינה מסר המשרד כי "מדובר בדירת קרקע וסביר להניח כי דייר המתגורר בדירת קרקע יודע כי הוא חשוף למזיקים מהקרקע וכי ניתן לטפל בתופעה בהדברה".
משרד מבקר המדינה מעיר שמדובר במבנים מסוג חדש, ועל כן הדיירים לא היו מודעים לאפשרות שתיתכן בהם פגיעת מזיקים כאמור.
זאת ועוד, המשרד היה צריך לפעול לכך שהנושא יובא לידיעת רוכשי הבתים הללו באופן מסודר.
לדעת משרד מבקר המדינה, משהודגש נושא הטרמיטים במפרט 422 , היה על המשרד לוודא שהנושא ייכל ל בחוברת "המדריך לדייר".
המחדל של המשרד בעניין זה העצים את ממדי התופעה וגרם לנזקים לבתים ולעוגמת נפש לדייריהם.
מדיוני ועדת ה עלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת וכן ממסמכי מחוז הדרום של המשרד ומתלונות דיירים עולה כי פעילות טרמיטים בהיקף נרחב אובחנה כבר בשנת 2004 באופקים, בערד ובנתיבות.
הטרמיטים פגעו בקונסטרוקציה של בתים רבים: בחלקי עץ מרכזיים, ובעיקר ברצפות העץ.
המדובר בנזקים משמעותיים עד כדי פגיעה ביציבות המבנים.
אולם הועלה כי מיום שהתגלתה התופעה למשרד בשנת 2004 ועד שהחל לטפל בה חלף זמן רב יחסית: המשרד החל לעשות סקר על פגיעות טרמיטים באמצע שנת 2006 , ואת ההדברה עשה בתחילת שנת 2007 .
יש לציין כי המשרד פעל בדרך של הדברה בלבד, ולא תיקן מיוזמתו בעת ביצוע התיקונים הכלליים אלמנטים שנפגעו מהטרמיטים.
נמצא כי עד למועד סיכום הביקורת בוצעה הדברה ב- 2,147 מ- 3,218 הבתים שנבדקו ונמצאו פגועים בידי טרמיטים.
לצורך תיקון הנזקים בבתים שנפגעו מטרמיטים הקצה המשרד חמישה מיליון ש"ח, אולם עד למועד סיכום הביקורת לא הוחל בתיקון הנזקים.
שיעור הבתים שנבדקו מסך כל הבתים בדרום הארץ הוא 59% .
, וכל הבתים שנבדקו נמצאו פגועים בידי טרמיטים משרד מבקר המדינה מעיר למשרד, כי עליו להחיש את הטיפול המונע בבתים שטרם נפגעו.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי שיעור כה גבוה של בתים שנפגעו מטרמיטים דורש פתרון מקיף ומלא לכל הבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה.
כאמור, הבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה נרכשו בידי המשרד ונמסרו לשו"פ לצורך שיווקם.
המשרד לא עשה "פרוטוקול מסירה" לכל בית ובית בנפרד, כשקיבל את הבתים מהספקים.
בפרוטוקול זה אמורים להיות מפורטים הליקויים שנמצאו בעת המסירה, והמוכר - שהליקויים מוסכמים גם עליו - נדרש לתקן ליקויים אלה.
בשל מחדל זה נאלץ המשרד לבצע בעצמו תיקונים ושיפוצים בעלות גבוהה.
ברוב הפרויקטים תמה תקופת האחריות של הספקים לתקן את הליקויים בבתים עוד בטרם אכלס המשרד את הבתים.
בפרויקט בשכונת מעוף בערד, לדוגמה, שבו 125 בתים, החל אכלוס הבתים כ-14 .
חודשים מיום שנמסר הפרויקט למשרד 342 דוח שנתי58ב .
הבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה לא היו נפוצים בישראל.
על רקע זה מן הראוי היה שהמשרד יעקוב אחר מצבם של הבתים וייתן מענה לתקלות או למפגעים המתגלים בדגם זה או אחר של הבתים, דבר שלא נעשה.
עמידר היא חברה ממשלתית כהגדרתה בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 , והשליטה בה נמצאת במלואה בידי הממשלה.
ראש הממשלה ושר הבינוי והשיכון אחראים לענייני החברה.
עמידר מבצעת עבור המשרד פעולות רבות: השכרה, תחזוקה ומכירה של דירות השיכון הציבורי.
כ-900 מהבתים שנבנו בשיטת הבנייה הקלה הושכרו לעולים חדשים על ידי עמידר, ותחזוקת הבתים האלה, שהם בבעלות מדינת ישראל, היא באחריותה המלאה של עמידר.
בשכונת נחל בקע בבאר שבע נבנו כאמור800 ,בתים בשיטת הבנייה הקלה ו-364 ,מהם משלושה דגמים, נמסרו לניהול עמידר.
נציגי משרד מבקר המדינה סיירו ב-24 בתים שבניהול עמידר.
בדיקת הבתים העלתה ליקויים יסודיים ב-20 :מן הבתים הללו, כלהלן (א) רצפה : גמישות יתר ברצפת דגם מסוים (דגם ג'); גליות בשטיח שבמקור נדבק לרצפה אולם עם הזמן ניתק ממנה; ריקבון במקומות אחדים ברצפת דגם ג', שקיעת מרצפות באזור דלתות הכניסה; סדקים ושברים מקומיים בריצוף; כרסום של רכיבי עץ על ידי הטרמיטים.
(ב) קירות : סימני רטיבות על קירות חיצוניים, התקלפויות טיח חיצוני; סדקים ושברים מקומיים בפנלים חיצוניים, פתיחת תפרים בין הפנלים החיצוניים; סדקים ושברים מקומיים בקירות פנימיים; ריקבון בחיבורים שבין הרצפה לקיר.
(ג) תקרות וגגות : בבתים אחדים נצפו כתמי רטיבות בתקרות הסלון וחדרי שינה.