HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כך הונהג ההסדר לתשלום שכר יו"ר פורום המנכ"לים , מתוך הרגל ולא בעקבו ת בחינה ואישור מפורש של הממונה.
בנובמבר 2016 מסר הממונה על השכר למשרד מבקר המדינהכי אין בידיהם, לא מכתבה של פרופ' כרמי, לא אסמכתה שהממונה אישר את מתן התוספת ליו"ר פורום המנכ"לים ולא שום מסמך אחר בעניין.
משרד מבקר המדינה מעיר לממונה על השכר, כי ללא קשר למכתבה של פרופ' כרמי וכפי שדרש המבקר כבר בביקורת הקודמת , היה עליו לבחון את שאלת התשלום ליו"ר פורום המנכ"לים - אם הוא תקין או שהוא בגדר חריגת שכר - אך הוא לא עשה זאת.
מאחר שכאמור, הממונה הודיע לאוניברסיטאות בהנחייתו ממאי 2015 כי המוסד יהיה מקום עבודתם היחיד של בעלי התפקידים הבכירים המועסקים בו, וכי הם לא יהיו זכאים לקבל שום תמורה או תשלום מעל המפורט בחוזה העסקתם , נראה כי תוספת התשלום ליו"ר פורום המנכ"לים - שהוא גם מנכ"ל של אחת האוניברסיטאות - אינה מתיישבת עם האמור בהודעת הממונה, ועולה כי מאותו מועד תוספת השכר שמקבל המכהן בתפקיד יו"ר פורום המנכ"לים על כהונתו זו אינה תקינה.
בנובמבר 2016 מסר הממונה על השכר למשרדמבקר המדינה כי מאז שהציג לפניו משרד מבקר המדינה (באוקטובר 2016 ) את סוגיית הצורך לבחון את התגמול ליו"ר פורום המנכ"לים בגין תפקידו זה, הוא טרם גיבש את עמדתו בעניין.
בנובמבר 2017 " הוא מסר כיהנושא ייבדק מול ור"ה בהמשך ".
משרד מבקר המדינה שב ומעיר לממונה כי עליו לבחון אם תוספת השכר שמקבלים מנכ"לי האוניברסיטאות בגין תפקידם הנוסף כ יו"ר פורום המנכ"לים היא בגדר חריגת שכר, וזאת בייחוד על רקע הנחיית הממונה ממאי 2015 .
אםיימצא שאכן מדובר בתוספת שכר חריגה, עליו לטפל בנושא כנדרש ולהנחות את האוניברסיטאות בהתאם.
הפיקוח של ות"ת על העסקה נוספת של סגל מינהלי במוסדות להשכלה גבוהה .
כאמור, הממשלה הטילה על ות"ת את חובת הפיקוח והבקרה על המוסדות להשכלה גבוהה, לרבות בכל הנוגע לנושאי שכר ותנאי עבודה, בתיאום עם הממונה על השכר במשרד האוצר.
משרד מבקר המדינה קבע בעב ר64 כי הפיקוח של ות"ת על תנאי השכר באוניברסיטאות הוא "פיקוח חלקי בלבד ולא מספק"65.
הליקויים שפורטו לעיל לגבי התנהלותם של המוסדות שנבדקו ושל מנהלים בכירים בהם שחרגו, ואף שחלק מהחריגות נעשו בהסתר, מלמדים כי פיקוחה של ות"ת על התנהלותם של המוסדות להשכלה גבוהה בעניין זה עדיין אינו מספק.
ות"ת מסרה בתשובתה מספטמבר 2017 למשרד מבקר המדינה כיעל הגופים המנהלים במוסדות להשכלה גבוהה לוודא כי תנאי ההעסקה והשכר לבעלי תפקידים עומדים בהנחיות ות"ת ובהנחיות הממונה על השכר.
עוד מסרה כי ות"ת בוחנת חוזי העסקה אישיים , אם וכאשר היא מתבקשת לאשר תנאי העסקה החורגים מהנחיות יה ומהנחיות הממונה .
לדבריה הסכמי העבודה והאישורים שניתנו לבעלי התפקיד שצוינו בפניית משרד מבקר המדינה אליה לא הובאו לאישורה.
משרד מבקר המדינה מעיר לוות"ת כי היא אינה ממלאה את תפקידי הפיקוח שהוטלו עליה במידה מספקת שכן לדבריה היא מגיבה ואינה יוזמת.
ממצאי דוח זה מלמדים על הצורך שוות"ת תפתח מנגנונים שיאפשרו לה פיקוח הולם על התנהלות המוסדות להשכלה גבוהה בכל הנוגע לשכר המשולם לעובדי המינהל שלהם, ובכלל זה בנוגע לאישורי עבודה נוספת שהם מקבלים.
65 ראו גם בדוח מבקר המדינה, דוח שנתי 65ג (2014 ), "פיקוח ות"ת על העסקת הסגל האקדמי הבכיר ומורים מן החוץ" עמ' 1391 -1365.
מוסדות להשכלה גבוהה | 1583 .
הוות"ת מעבירה לאוניברסיטאות יותר מ -5 מיליארד ש"ח בשנה כהשתתפות בתקציביהן, שהוצאות השכר הן רכיב עיקרי בהם.
משרד מבקר המדינה העלה בעבר ליקויים חמורים בתנאי ההעסקה של העובדים באוניברסיטאות.
דו ח זה העלה ליקויים מהותיים הנוגעים לעבודה נוספת והתשלום בעבורה, של כמה בכירים מהסגל המינהלי הבכיר באוניברסיטאות בר -אילן, הפתוחה ותל אביב.
בעקבות בדיקת הממונה על השכר השיבו הבכירים חלק מהתשלומים.
היועמ"ש של בר -אילן סיפק בסיוע צוות לשכתו שירותי ייעוץ משפטי לגופים חיצוניים לאוניברסיטה - חברה ומכללה - בניגוד לנוהל של האוניברסיטה, להוראות המל"ג ולהוראות הממונה על השכר.
עבודה נוספת זו של היועמ"ש נעשתה על חשבון משאבי האוניברסיטה - משאבים פיזיים ומשאבי זמן - ועל כן היא מהווה חריגה מסדרי מינהל תקין.
עולה חשש שמדובר בדרך שאיפשרה להגדיל את סך השתכרותו של היועמ"ש, תוך חריגה מגבולות השכר ומתנאי ההעסקה שקבע הממונה על השכר, במסווה של עבודה נוספת, שלא ניתן לה ביטוי בנתוני השכר של האוניברסיטה.
הדבר נמשך כשני עשורים, עד לסוף מרץ 2016 , עת הופסק בדרישת הממונה על השכר.
בכך פעל היועמ"ש של בר -אילן, בניגוד להוראות ולנוהל, ומתוך חשש לניגוד עניינים.
עוד נושאים באחריות לכך מנהלי בר-אילן שאיפשרו זאת.
האוניברסיטה הפתוחה שילמה לסמנכ"ל הכספים שלה, שהוא אחד משומרי הסף שלה, עבור עבודה נוספת, בניגוד להוראות הממונה על השכר.
תשלומים אלה שולמו במשך כעשור ללא שדווח עליהם כנדרש לממונה על השכר ולוות"ת.
מנכ"לי האוניברסיטה הנוכחי והקודם, וסמנכ"ל משאבי אנוש שלה לא מנעו את קיומם ואת הימשכותם.
מנהלי אוניברסיטת תל אביב אישרו לסמנכ"ל המחשוב לעסוק בעבודה נוספת על חשבון השעות שהאוניברסיטה כבר שילמה עבורן, בניגוד לנהליה ובניגוד להוראות הממונה על השכר.
ההתנהלות של הבכירים באוניברסיטאות ושל הנהלותיהן, כפי שתוארה, אינה עולה בקנה אחד עם סדרי מינהל תקין, ועולה ממנה חשש לניגוד עניינים ולניצול לרעה של שומרי סף את מעמדם ואת תפקידם לטובתם האישית וכן עולה חשש לחריגות שכר במסווה של עבודה נוספת.
על האוניברסיטאות להקפיד על קיומן של ההוראות לעבודה נוספת.
על ות"ת ועל הממונה על השכר לעמוד בי תר תוקף על קיומם של הכללים לפעילות המוסדות ולפקח על התנהלותם בהתאם לכללים הללו.
נוכח הממצאים המהותיים בנוגע לעבודה הנוספת של היועמ"ש של בר-אילן מוצא מבקר המדינה לנכון להעביר ממצאים אלו לידיעת המאסדרים, המל"ג והוות"ת.
הנהלות האוניברסיטאות שעיקר הכנסתן היא מ כספי הציבור, מחויבות לנהוג בכספים בקפידה ומתוך אחריות ציבורית.
לכן חובה עליהן לאשר הוצאת כספים בהתאם לכללים ולהנחיות ולהקפיד כי ייעשה בהם שימוש נאות ולפי כללי המינהל התקין.
"מידע שרשות הציבור מחזיקה בו אין הוא קניינה של הרשות.
קניינו של הציבור הוא.
הרשות מחזיקה בו אך בנאמנות עבור הציבור - עבור הציבור ולמען הציבור - וממילא אסורה היא לנהוג בו דרך בעלים מָשָל ירשה אותו מאבותיה"10( .
ממשל פתוח Open government ,) הוא תפיסת יסוד ולפיה שקיפות הממשל מגבירה את אחריות הממשל לפעולותיו, מאפשרת לאזרחים לפקח על מעשי הממשל, מצמצמת שחיתות שלטונית ומאפשרת הפצת מידע לציבור.
ממשל הנוהג בשקיפות מאפשר לציבור להיות מעורב בתהליכים חברתיים ופוליטיים, וכן להפיק תועלות כלכליות ואחרות מן המידע הממשלתי.
שקיפות הממשל יכולה להתנהל באופן פסיבי או באופן אקטיבי, כלומר במענה לדרישת הציבור או כיוזמה ממשלתית להנגיש מידע.
הנגשת מידע ממשלתי לציבור צריכה להיעשות מתוך התחשבות בזכות לפרטיות ובכפוף לכל דין.
להלן מוצגות בתרשים 1 פעולות מרכזיות בתחוםשקיפות הממשל, מאז חוקק חוק חופש המידע התשנ"ח-1998 (להלן- חוק חופש המידע): תרשים 1 : פעולות מרכזיות בתחום שקיפות הממשל 1.
ביסודו של חוק חופש המידע עומדת התפיסה שהזכות לקבל מידע מרשויות ציבוריות היא זכות בעלת אופי חוקתי 11 בהיותה נגזרת מהזכות לחופש .
10 עע"מ8282/02 'הוצאת עיתון "הארץ" בע"מ ואח נ' מדינת ישראל - משרד מבקר המדינה (פורסם במאגר ממוחשב, 23.
) 11 עע"מ 11120/08 התנועה לחופש המידע נ' מדינת ישראל - רשות ההגבלים העיסקיים (פורסם במאגר ממוחשב, 6.
ביטוי12, היא מאבני היסוד של חברה חופשית ונוגעת לעצם קיומו של המשטר הדמוקרטי13 .
הגברת נגישות המידע של רשויות ציבוריות עשויה לסייע בקידומם של ערכים חברתיים, ובהם שוויון, שלטון החוק וכיבוד זכויות האדם14.
חוק חופש המידע קובע כי לכל אזרח ישראלי או תושב הזכות לקבל מידע מרשות ציבורית בהתאם להוראות חוק זה.
החוק חל על כ -2,000 רשויות ציבוריות כהגדרתן בחוק, ובהן הממשלה ומשרדי הממשלה, לרבות יחידות הסמך שלהם, לשכת נשיא המדינה, מבקר המדינה 15 , הכנסת, בתי המשפט16 , הרשויות המקומיות והחברות הממשלתיות.
הממונה על ביצוע החוק הוא שר המשפטים.
במרץ2011 החליטה הממשלה17 להקים יחידה ממשלתית לחופש המידע במשרד המשפטים (להלן - היחידה לחופש המידע או היחידה) כדי ליישם את חוק חופש המידע וכחלק מהגברת השקיפות ברשויות הציבוריות.
על פי החלטת הממשלה האמורה, היחידה מוסמכת לטפל ביישום חוק חופש המידע במשרדי ממשלה וביחידות סמך.
במועד סיום הביקורת היו 84 ( רשויות ציבוריות כאלו27 משרדי ממשלה ו-57 גופים שהם יחידות סמך או רשויות ממשלתיות הפועלות תחת משרד ממשלתי.
גופים אלו ייקראו להלן - יחידות סמך).
מספר בקשות המידע שהוגשו למשרדי הממשלה ויחידות הסמך עלה בהתמדה מ-3,740 בקשות בשנת2012 ל-6,659 בקשות בשנת2016 .
בכל שנה הטיפול בכ-90% מהבקשות הסתיים בסוף כל שנה.
בשנים 2013 -2012 קיבלה הממשלהשתי החלטות שמשמעותן נקיטת יוזמה ממשלתית להגברת השקיפות בדרך של פרסום מידע ממשלתי לציבור והנגשתו באופן שאפשר יהיה לעבדו, לנתחו לעומק, להשביחו ולהשתמש בו.
באפריל 2012 החליטה הממשלה להצטרף לשותפות הבין -לאומית לממשל פתוח שמקדם הממשל האמריקאי, שמטרתה לקדם שקיפות שלטונית אקטיבית והנגשת מידע שלטוני לציבור.
השותפות הבין - לאומית לממשל פתוח מבוססת על ארבעה עקרונות: (א) שקיפות ודיווחיות של הממשלה לציבור; (ב) שיתוף הציבור בתכנון וביצוע ממשלתיים; (ג) אחריותיות - שאיפה לממש את זכות הציבור לבקר את .
12 עע"מ 10845/06 שידורי קשת בע"מ נ' הרשות השניה לטלויזיה ורדיו (פורסם במאגר ממוחשב, 7.
13 עע"מ9135/03 המועצה להשכלה גבוהה נ' הוצאת עיתון הארץ, פ"ד ס(4 )217.
14 ראו גם עע"מ9135/03 המועצה להשכלה גבוהה נ' הוצאת עיתון הארץ ואח' (פורסם במאגר ממוחשב, 19.
למעט מידע שהגיע אליו לצורך פעולות הביקורת ובירור תלונות הציבור 16 .
למעט לגבי תוכנו של הליך משפטי 17 החלטת ממשלה מספר2950 מיום6.
שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |19 .
ביצועי הממשל; (ד) יישו ם טכנולוגיות חדשניות ושכלול השירות הממשלתי לציבור, זרימת המידע לציבור והשיח בין הממשל לציבור18.
בדצמבר 2013 החליטה הממשל ה19 כיגופים ציבוריים יפרסמו את ההסכמים בנוגע להתקשרויות יהם עם גופים פרטיים (בסייגים שיפורטו להלן) וכן יפרסמו היתרים שנתנו לגופים פרטיים לספק שירות לציבור או להשתמש במשאבים ציבוריים.
על פי חוק יסוד: הממשלה, הממשלה מכהנת מכוח אמון הכנסת ואחראית בפני הכנסת אחריות משותפת; הממשלה תמסור לכנסת ולוועדותיה מידע על פי דרישתן ותסייע להן במילוי תפקידן.
היענות הגופים הממשלתיים לפיקוח הכנסת, המצאת המידע הנדרש בידי ועדות הכנסת והשתתפות עובדי הגופים האלה בדיוני ועדות הכנסת הן נדבך חשוב בשקיפות הממשל ובהצגת המידע הממשלתי לציבור.
במהלך השנים נקטו משרדי הממשלה ויחידות הסמך שלה פעולות התורמות לקידום הממשל הפתוח.
כך למשל שופרה הנגשת המידע לציבור בדבר חלק מזכויות האזרח והתושב בארץ, ו נפתחה האפשרות לקבל שירותים ממשרדי ממשלה או מיחידות סמך באמצעות האינטרנט או הדואר.
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים פברואר-יולי 2017 את הפעולות המרכזיות לקידומה של שקיפות הממשל בישראל.
בביקורת נבדקו הנושאים האלה: יישום של הוראות מחוק חופש המידע במשרדי ממשלה וביחידות סמך; שקיפות פעילותם של שרים; שקיפות המידע הממשלתי בדבר הקצאת תקציב לקיום ההסכמים הפוליטיים ובדבר התקשרויות משרדי הממשלה עם חברות ייעוץ ; פרסום התקשרויות של משרדי ממשלה ושל יחידות סמך; שקיפות בהצעת תקציב המדינה; ו הובלת תחום הממשל הפתוח בישראל .
הבדיקה נערכה במשרדי הממשלה האלה: משרד ראש הממשלה (להלן - משרד רה"ם), שאותו ניהל בתקופת הביקורת מר אלי גרונר; משרד המשפטים, שאותו ניהלה בתקופת הביקורת עו"ד אמי פלמור; המשרד להגנת הסביבה, שאותו ניהל בתקופת הביקורת מר ישראל דנציגר; משרד האוצר, שאותו ניהל בתקופת הביקורת מר שי באב"ד; משרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה), שאותו ניהלה בתקופת הביקורת גב' קרן טרנר; ובמשרד התרבות והספורט, שאותו ניהל בתקופת הביקורת מר יוסי שרעבי.
בדיקות השלמה נערכו במשרדים האלה: משרד הפנים; משרד הבריאות; משרד הכלכלה והתעשייה (להלן - משרד הכלכלה); משרד התקשורת; משרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות); משרד הביטחון; ומשרד העלייה והקליטה.
18 החלטת ממשלה מספר 4515 מיום1.
19 החלטת ממשלה מספר1116 מיום 29.
יישום הוראות מחוק חופש המידע במשרדי ממשלה וביחידות סמך .
על פי חוק חופש המידע, על רשות ציבורית לפרסם דין וחשבון שנתי כדי לאפשר למי שמעוניין בכך גישה נוחה למידע בתחומים הנוגעים לפעילותה.
בתקנות חופש המידע, התשנ"ט-1999 (להלן- תקנות חופש המידע), נקבע כי דין וחשבון שנתי של רשות ציבורית יתפרסם לא יאוחר מ-1 ביולי בכל שנה.
הדוח השנתי יכלול בין היתר את תיאור תחומי האחריות של הרשות הציבורית; את דרכי ההתקשרות עמה; את פירוט הוצאותיה בשנה החולפת; את התמיכות שנתנה למוסדות ציבור בשנה החולפת; וכן הפניה לה נחיות המינהליות שלפיהן הרשות פועלת.
יצוין כי מאז שנת 2015 היחידה לחופש המידע מפרסמת באתר האינטרנט שלה את רשימת הגופים שפרסמו דוחות שנתיים, את רשימת הגופים שלא פרסמו ואת רשימת הגופים שפרסמו באיחור.
נמצא כי שניים מתוך 25 משרדי הממשלהשפעלו בשנת 2015 - משרד רה"ם ומשרד התרבות והספורט - לא פרסמו את הדוחות השנתיים שלהם לשנה זו כנדרש בחוק חופש המידע.
כמו כן, עד סוף דצמבר 2017 ,שישה חודשים לאחר המועד הקבוע בתקנות חופש המידע (1 ,)ביולי בכל שנהשלושה מ-27 משרדי ממשלה טרם פרסמו את הדוחות השנתיים שלהם לשנת 2016 : משרדרה"ם, משרד התרבות והספורט ומשרד ירושלים ומורשת.
להלן בתרשים 2 מוצגים נתוני היחידה לחופש המידע (מעודכנים לאוקטובר 2017 ( ) בנוגע לפרסום דוחות שנתיים של יחידות הסמך24 מהםהם מרכזים רפואיים).
שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |21 .
בשנים 2015 ו-2016 , .
תרשים 2 : פרסום דוחות שנתיים של יחידות הסמך, 2016 -2015 .
על פי נתוני היחידה לחופש המידע בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי עד מועד סיום הביקורת 50% מיחידות הסמך לא פרסמו דוח שנתי לשנת 2015 וכ-44% מהיחידות לא פרסמו דוח לשנת 2016 ,כנדרש בחוק חופש המידע.
כ-40% מיחידותהסמך לא פרסמו דוחות שנתיים בשתי השנים, ובהן 19 מ-24 (כ-80% )מרכזים רפואיים שהם יחידות סמך.
בעקבות הביקורת כמה מיחידות הסמך פרסמו דוח שנתי לאחת מהשנים או לשתיהן.
נכון לסוף דצמבר 2017 ,20 מ-57 (כ-35%) יחידות סמך טרם פרסמו דוח שנתי לשנת 2015 או לשנת2016 או לשתי השנים20 .
משרד התרבות והספורט השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא מקבל את הביקורת ומתכוון לפעול במהירות וברצינות להסדרת תחום השקיפות ולקידום הממשל הפתוח.
שירות בתי הסוהר ורשות השירות הלאומי -אזרחי השיבו למשרד מבקר המדינה בנובמבר ובדצמבר 2017 כי הם מטפלים בעדכון הדוח השנתי ויפרסמו אותו בהקדם.
רשות המים, הרשות לפיתוח והתיישבות הבדואים .
20 הרשות הארצית לכבאות והצלה; שירות בתי הסוהר; המרכז הגריאטרי ראשון לציון; המרכז הירושלמי לבריאות הנפש; המרכז הרפואי אסף הרופא; המרכז הרפואי-גריאטרי שהם; המרכז הרפואי זיו; המרכז הרפואי לבריאות הנפש באר יעקב שב"ס; המרכז הרפואי לבריאות הנפש מעלה הכרמל; המרכז הרפואי ע"ש ברזילי; המרכז הרפואי ע"ש וולפסון; המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא; המרכז הרפואי ע"ש סוראסקי (איכילוב); המרכז לבריאות הנפש שער מנשה; מרכז בריאות הנפש מזור מזרע; הרשות לפיתוח והתיישבות הבדואים בנגב; מינהל המחקר החקלאי; רשות השירות הלאומי-אזרחי; המכון הגי אולוגי; רשות המים.
בנגב, המרכז הרפואי זיו והמרכז הרפואי המשולב ע"ש חיים שיבא השיבו למשרד מבקר המדינה כי הדוח השנתי לשנת 2016 יפורסם עד לסוף שנת 2017, ולפי אתרי האינטרנט שלהם, אכן הדוחות פורסמו.
הרשות הארצית לכבאות והצלה במשרד לביטחון הפנים השיבה כי היא עורכת דוחות שנתיים במתכונת שונה מהמקובל לפי חוק חופש המידע, ונוכח הערת הביקורת היא תפרסם את הדוחות באתר הרשות.
משרד הבריאות השיב כי הנחה את המרכזים הרפואיים הממשלתיים לפעול בהתאם לחובותיהם לפי חוק חופש המידע ונוהלי היחידה לחופש המידע.
משרדי ממשלה ויחידות סמך שאינם מפרסמים דוח שנתי לפי חוק חופש המידע מצמצמים במידה ניכרת את שקיפות פעילותם לציבור, מונעים ממנו מידע חיוני המאפשר לו לבקרם ולעתים אף מונעים ממנו מידע בעל ערך שיכול להקל עליו במימוש זכויותיו.
על משרדי הממשלה ויחידות הסמך שלא פרסמו את הדוח השנתי - לרבות משרד רה"ם ומשרד התרבות והספורט, שלא פרסמו דוח זה במשך שנתיים (עד מועד סיום הביקורת) - לפרסם בהקדם את דוחותיהם לשנים אלה ולהקפיד להמשיך לפרסמם במועד, כנדרש על פי חוק חופש המידע.
על משרד הבריאות לוודא כי גם המרכזים הרפואיים נוהגים כך .
דיווח על יישום חוק חופש המידע .
על פי חוק חופש המידע, בכל רשות ציבורית ימונה עובד לתפקיד הממונה על העמדת מידע לציבור (להלן - הממונה), ותפקידיו בין היתר להעמיד מידע לרשות הציבור ולטפל בבקשות לקבלת מידע.
כמו כן, בתקנות חופש המידע נקבע כי הממונה על הפעלת החוק ידווח בין היתר על מספר הבקשות למידע שהוגשו במהלך השנה החולפת; על מספר הבקשות למידע שנענו; ועל מספר העתירות שהוגשו לבתי המשפט על החלטות הממונה.
לצורך זה החליטה הממשלה21 במרץ2011 כימשרדי הממשלה יעבירו ליחידה לחופש המידע, לבקשתה, נתונים סטטיסטיים הנוגעים לפעולותיהם ל יישום חוק חופש המידע, וכי ראש היחידה לחופש המידע ידווח לממשלה, באמצעות שר המשפטים, על יישום החוק במשרדי הממשלה, בין השאר על סמך דיווחי משרדי הממשלה.
בנוהלי היחידה נדרשו משרדי הממשלה ויחידות הסמך להעביר ליחידה את הנתונים המבוקשים עד 1 באפריל מדי שנה בשנה, כדי שנתונים אלו ייכללו בדיווח השנתי של היחידה לממשלה, המפורסם גם לציבור.
21 החלטת ממשלה מספר2950 מיום6.
שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |23 .
מנתוני היחידה לחופש המידע על יישומו של חוק חופש המידע לשנת 2016 עולהשכ-20% ממשרדי הממשלה ויחידות הסמך (17 מתוך84 )לא מסרו לה נתונים סטטיסטיים במועד הנדרש: משרד רה"ם, משרד החקלאות, משרד ירושלים ומורשת ומשרד התרבות והספורט, וכן 13 יחידות סמך22 .
בנוגע לשנת2015 נמצא כי משרד התקשורת ו-15 מיחידות הסמך23 לא מסרו נתונים ליחידה, עד למועד הנדרש .
שמונה מיחידות הסמך24 לא מסרו לה דיווח בשתי השנים במועד הנדרש.
בשל כך, לא נכלל המידע על יישום החוק ברשויות אלה ב דיווח של היחידה לממשלה לשנים 2016 -2015.
משרד רה"ם השיב למשרד מבקר המדינה כי בשל חילופי גברי בתחום זה במשרד אין בידיו נתונים על יישום החוק במחצית הראשונה של שנת 2016 .
נתונים לשנת2016 הועברו בדצמבר2017 ליחידה לחופש המידע והוא פועל כדי להשלים את הפערים ביישום הוראות החוק והנחיות היחידה לחופש המידע.
משרד ירושלים ומורשת השיב כי המשרד הוקם באמצע שנת 2015 , במהלך רוב שנת 2016 עדיין עסק המשרד בשילוב יחידות משני משרדים שונים למשרד ממשלתי אחד, ובתנאים האלה לא דיווח כנדרש על יישום החוק.
משרד החקלאות השיב כי פרסם את הנתונים המבוקשים באיחור במסגרת הדוח השנתי לשנת 2016 בשל עומס שנבע מגידול ניכר במספר הבקשות שקיבל לפי חוק חופש המידע.
משרד התקשורת השיב כי הנתונים על יישום חוק חופש המידע לשנת 2015 נמסרו ליחידה לחופש המידע באיחור ופורסמו במסגרת הדוח השנתי של המשרד לשנת 2015 .
המרכז הרפואי ע"ש אדית וולפסון השיב כי בעקבות הביקורת נמסרו ליחידה הנתונים על יישום החוק.
על משרדי הממשלה ויחידות הסמך האמורים להקפיד לדווח ליחידה לחופש המידע על יישום חוק חופש המידע במועד, כנדרש בהחלטת הממשלה ובנוהלי היחידה, כדי שנתונים אלו ייכללו בדיווח השנתי של היחידה לממשלה, המפורסם גם לציבור.
22 בית חולים שמואל הרופא; דורות מרכז רפואי לשיקום וגריאטריה נתניה; המרכז הגריאטרי ראשון לציון; המרכז הרפואי בני ציון; המרכז הרפואי גריאטרי שהם; המרכז הרפואי זיו; המרכז הרפואי לבריאות הנפש באר יעקב ( שב"ס); המרכז הרפואי לבריאות הנפש מעלה הכרמל; המרכז הרפואי ע"ש ברוך פדה, פוריה; המרכז הרפואי ע"ש וולפסון; מרכז בריאות הנפש מזור מזרע; המרכז הרפואי לבריאות הנפש לב-השרון; המכון הגיאולוגי.
23 הרשות הארצית לכבאות והצלה; המרכז הגריאטרי-שיקומי פלימן; דורות מרכז רפואי לשיקום וגריאטריה נתניה; המרכז הגריאטרי ראשון לציון; המרכז הרפואי אסף הרופא; המרכז הרפואי בני ציון; המרכז הרפואי-גריאטרי שהם; המרכז הרפואי לבריאות הנפש מעלה הכרמל; המרכז הרפואי ע"ש ברזילי; המרכז הרפואי ע"ש וולפסון; המרכז לבריאות הנפש שער מנשה; מרכז בריאות הנפש מזור מזרע; הרשות לפיתוח והתיישבות הבדואים בנגב; המכון הגיאולוגי; רשות המים.
24 דורות מרכז רפואי לשיקום וגריאטריה נתניה; המרכז הגריאטרי ראשון לציון; המרכז הרפואי בני ציון; המרכז הרפואי גריאטרי שהם; המרכז הרפואי לבריאות הנפש מעלה הכרמל; המרכז הרפואי ע"ש וולפסון; מרכז בריאות הנפש מזור מזרע; המכון הגיאולוגי.
הטיפול בבקשות מידע על פי חוק חופש המידע .
על פי חוק חופש המידע, המבקש אינו חייב לציין את הטעם לבקשתו25 .
בעת שמוגשת בקשה לקבלת מידע מרשות ציבורית לפי חוק זה מוטל על הרשות להודיע למבקש המידע על החלטתה בבקשתו בתוך 30 ימים מקבלת הבקשה.
במקרה הצורך, ראש הרשות הציבורית, או מי שהוא הסמיך לכך, רשאי להאריך את התקופה האמורה ב-30 ימים נוספים, ובלבד שהודיע על כך למבקש בכתב ונימק את הצורך בהארכת התקופה.
ראש הרשות הציבורית רשאי להאריך הארכה נוספת, בהחלטה מנומקת שתישלח למבקש בתוך 60 הימים הראשונים, אם בשל היקפו או מורכבותו של המ ידע המבוקש יש צורך להאריך את התקופה, אך ההארכה הנוספת לא תעלה על 60 .
ימים עולה מכך שעל הרשות הציבורית לתת מענה למבקש בתוך 120 ימים לכל היותר26 .
מתוקף החלטת הממשלה האמורה ממרץ2011 היחידה לחופש המידע מוסמכת לברר תלונות נגד משרדי הממשלה ויחידות הסמך הנוגעות ליישום החוק , לרבות בעניין אי-מתן מענה במועד לבקשה למסירת מידע .
אם מצאה היחידה שהתלונה מוצדקת, היא מוסמכת להנחות את המשרד או היחידה, בכפוף לשימוע, לפעול לתיקון הליקוי בתוך פרק זמן שתקבע.
לפי נוהלי היחידה, אם נשלחה למשרד הנחיה לתיקון ליקויים והוא לא עמד בה, יקבל הדבר ביטוי גם באתר האינטרנט של היחידה.
בשנת2016 הוגשו ליחידה202 ( תלונות על משרדי הממשלה155 ) ויחידות סמך (47 )- עלייה של55% לעומת שנת2015 , שבה הוגשו130 תלונות.
רוב התלונות בשנתיים אלה27 היו בגין אי-מתן מענה לבקשה במועד.
25 אולם לפי סעיף10 לחוק חופש המידע, בבואה לשקול סירוב למסור מידע לפי חוק זה, מכוח הוראות סעיפים 8 ו-9 , תיתן הרשות הציבורית דעתה בין היתר לעניינו של המבקש במידע, אם ציין זאת בבקשתו.
26 על פי סעיף13 בחוק חופש המידע, נתבקש מידע הכולל פרטים על אודות צד שלישי, אשר מסירתו עלולה לפגוע בצד שלישי, תודיע הרשות לצד השלישי על הבקשה ועל זכותו להתנגד בתוך 21 ימים למסירת המידע מטעמים מוצדקים.
מניין21 הימים לא יובא בתוך120 ימי הטיפול בבקשה בתוך הרשות.
היחידה לחופש המידע הנחתה לספור מקרים שבהם נדרשה פנייה לצד שלישי, בניכוי פרק הזמן שנדרש לפנייה ולקבלת המענה.
לפיכך, זמן הטיפול בבקשה אינו כולל את פרק הזמן שנדרש לצורך פנייה לצד שלישי.
27 כ-86% מהתלונות בשנת2016 ו-81% מהתלונות ב-2015.
שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |25 .
במועד סיום הביקורת פרסמה היחידה לחופש המידע רשימה של שישה משרדי ממשלה שהיחידה הגדירה אותם כ"רשויות מפ רות".
זאת כיוון שלא השיבו על בקשות מידע או לא פרסמו מידע, כנדרש, גם לאחר שהיחידה הנחתה אותם להשיב או לפרסם: המשרד להגנת הסביבה הוגדר כרשות מפרה בנוגע ל -12 בקשות מידע ; המשרד לשירותי דת - בנוגע לשלוש בקשות מידע; משרד האוצר - בנוגע לשתי בקשות ; משרד הבינוי והשיכון, משרד התחבורה ומשרד התרבות והספורט - בנוגע לבקשה אחת בכל משרד (ראו בהמשך דוגמאות לבקשות כאלה).
משרד הבינוי והשיכון השיב למשרד מבקר המדינה כי המשרד פעל לשיפור הטיפול בנושא, בין השאר באמצעות פרסום נוהל עדכני המסדיר את טיפול המשרד בבקשות לפי חוק חופש המידע.
כמו כן צוין כי פותחה מערכת ממוחשבת לטיפול בהן.
רובן הגדול (כ-83% ) של התלונות שהיחידה סיימהלבדוק בשנת 2016 נמצאו מוצדקות, 57 מהן היו על שבעה משרדי ממשלה, שכולן (למעט אחת) נמצאו מוצדקות: 11 מ-12 ;תלונות על משרד התחבורה11 תלונות על משרד הכלכלה; 12 ;תלונות על המשרד להגנת הסביבה10 תלונות על משרד הבינוי והשיכון; 5 ;תלונות על משרד האוצר4 תלונות עלהמשרד לשירותי דת; ו-3 תלונות על משרד העלייה והקליטה.
רוב התלונות נגעו לאי-מתן מענה בפרק הזמן הנדרש.
משרד מבקר המדינה בדק את הטיפול בבקשות מידע, לרבות שיעור הבקשות שלא נענו במועד הנדרש בחוק ושיעור התלונות המוצדקות שהיו נגד המשרד הממשלתי בשבעה משרדי ממשלה28: ;המשרד להגנת הסביבה משרד האוצר; משרד רה"ם; משרד התחבורה; משרד העלייה והקליטה; משרד הכלכלה; ומשרד התרבות והספורט.
ממצאי הביקורת יפורטו להלן.
נמצא כי עד יולי2017 המשרד להגנת הסביבה טרם סיים לטפל ב-150 בקשות מידע שהוגשו בשנים 2016 -2013.
להלן בתרשים3 פילוח150 .
הבקשות שהמשרד לא סיים את הטיפול בהן לפי שנים .
28 נבדקו משרדים שבהם נמצא שהיחס בין התלונות המוצדקות בשנת2016 ובין הבקשות שהוגשו אליו באותה שנה היה הגבוה ביותר וגדול מ-2.
במקרה של ארבעה משרדים- משרד רה"ם, משרד החקלאות, משרד התרבות והספורט ומשרד ירושלים ומורשת - אי אפשר לדעת מהו היחס, כאמור, כיוון שהם לא מסרו נתונים ליחידה על בקשות מידע שקיבלו בשנת 2016.
תרשים 3 : מספר הבקשות למידע מהמשרד להגנת הסביבה שטרם נענו, לפי שנת הגשתן, 2016 -2013 .
על פי נתוני המשרד להגנת הסביבה בעיבוד משרד מבקר המדינה.
נמצא כי הבקשה שהוגשה למשרד להגנת הסביבה בשנת 2013 והוא לא השיב עליה במשך כארבע שנים, עניינה דוחות על זיהום אוויר של מפעל הפועל במרכז הארץ.
בין הבקשות שהוגשו בשנת 2014 והמשרד לא השיב עליהן במשך כשלוש שנים היו בקשות שעניינן זיהום אוויר באזור נמל חיפה, זיהום מי תהום בחיפה והאזור, שפכי מחלבות ונתוני זיהום של מפעלים שונים.
הבקשות בשנת 2015 שנכללו בתרשים3 נגעו בין השאר להיתרי רעלים שניתנו למפעלים מסוימים ולפינוי פסולת אורגנית.
עוד נמצא כי המשרד להגנת הסביבה לא השיב קרוב לשנתיים (עד למועד סיום הביקורת) על בקשת מידע לפי חוק חופש המידע מספטמבר 2015 בנוגע לבדיקות סביבתיות שערך במפעל באזור אשדוד ופעולות אכיפה שננקטו נגדו.
שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |27 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2018 מסר המשרד להגנת הסביבה כי נערך מבצע מרוכז לסגירת בקשות שהטיפול בהן התמהמה ונכון למועד זה טרם הסתיים הטיפול ב-24 בקשות מהשנים 2016 -2013 : בקשה אחת שהוגשה בשנת2014 ; שתי בקשות משנת2015 ו-21 בקשות פתוחות משנת 2016.
בחוק חופש המידע נקבע כאמור פרק הזמן המירבי למענה על בקשת מידע.
על פי נתוני היחידה לחופש המידע, 97 מ-269 (36% ) הבקשות למידע שהוגשו למשרד להגנת הסביבה לפי חוק חופש המידע ב-2016 לא נענו בתוך הזמן המירבי שנקבע בחוק, שיעור המציין עלייה לעומת שנת 2015 , שבה היה שיעור זה29%.
היחידה לחופש המידע מצאה כי 12 תלונות על המשרד להגנת הסביבה שהיא סיימה לטפל בהן בשנת 2016 .
היו מוצדקות 11 מהתלונות הוגשו בשל אי-מתן מענה מצד המשרד.
מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה השיב למשרד מבק ר המדינה כי פעל להגברת השקיפות לציבור, ובכלל זה הנחה את עובדי המשרד לפרסם כל מידע שברשות המשרד ויזם שדרוג של מוקד המשרד לצורך שיפור הטיפול בפניות הציבור.
כל זאת, על פי תשובת המנכ"ל, על אף היעדר תשתיות טכנולוגיות מתאימות וכוח אדם.
המשרד להגנת הסביבה כתב בתשובתו כי העיכוב בטיפול בבקשות המידע לא נבע ממדיניות של הסתרת מידע אלא, בין השאר, ממורכבות המידע המבוקש, הדורשת איסוף של מידע רב, וממחסור במערכות לניהול הידע; כי מספר פניות הציבור והבקשות שהוגשו לפי חוק חופש המידע הכפיל את עצמו מאז 2013 , ומצבת כוח האדם נותרה כשהייתה; וכי על המשרד מוטל גם לפרסם מידע על אודות חומרים שנפלטו לסביבה, משימה הדורשת משאבים נוספים.
המשרד הוסיף כי מאז שנת 2010 הוא פרסם יותר מ-18,000 קובצי מידעעל איכות הסביבה לפי סעיף 6 א לחוק חופש המידע29 , והחל מיוני2017 מתבצע בכל רבעון מעקב אחר פעולות מחוזות המשרד בנושא, וכי גובשה תכנית פעולה לשיפור המצב.
ואולם לדברי המשרד אין די באלה כדי לפתור את הבעיה, והוא אינו יכול להקצות כוח אדם נוסף לטובת הנושא אף שהדבר נדרש.
המשרד להגנת הסביבה לא השיב כנדרש במשך שנים לבקשות מידע מסוימות מן הציבור.
ב התנהלות זו של המשרד עלולה להיות פגיעה בזכותו של הציבור לקבל מידע מרשות ציבורית, עד לכדי הפרה של הוראות חוק חופש המידע.
החשיבות שבמתן מענה לבקשות מידע מן הציבור מתחדדת כאשר מדובר בנושאים כבדי משקל ובעלי ערך לציבור הרחב, כגון זיהומי אוויר ומים, המשפיעים על איכות החיים ועל בריאות הציבור.
29 "מידע על איכות הסביבה" על פי חוק חופש המידע הוא מידע על חומרים שנפלטו, שנשפכו, שסולקו או שהושלכו לסביבה ותוצאות של מדידות רעש, ריח וקרינה, שלא ברשות היחיד.
על המשרד להגנת הסביבה להשלים את הפעולות שנקט כדי שיינתן מענה לבקשות מידע מהציבור בתוך פרק הזמן שנקבע לכך בחוק ובדחיפות המתבקשת מממצאי הביקורת.