HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הביקורת העלתה כי לעתים קרובות דורשי העבודה אינם חותמים על טופס רישום הסירוב, והטפסים מתויקים בלשכות ללא חתימתם המאשרת כי הם יודעים על רישום הסירוב ועל השפעותיו הצפויות.
עובדי שירות התעסוקה הסבירו לצוות הביקורת כי קשה מאוד להחתים דורשי עבודה על טופס רישום הסירוב, כיוון שלכאורה מדובר בהסכמתם להטלת סנקציה עליהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הממצאים בדבר רישום סירובים לדורשי עבודה אשר כלל אינם זכאים לקצבאות, ונוכח הממצאים בדבר רישום מרובה של סירובים לדורשי עבודה, על שירות התעסוקה להקפיד לעשות בקרה על תהליכי רישום הסירוב.
שירות התעסוקה כתב בתשובתו כי תובע דמי אבטלה המסרב לקבל עבודה מתאימה צפוי לסנקציות של דחייה של 90 יום בקבלת דמי אבטלה וכן הפחתה של 30 ימי זכאות, החל מיום הסירוב- עבור כל סירוב, גם כאשר נרשמים סירובים סמוכים ותכופים.
עוד בעניין רישום כמה סירובים לאותו דו"ע באותו היום הסביר השירות כי אם לדורש עבודה נרשם סירוב, פקיד ההשמה חייב להציע לו עבודה נוספת; אם דורש העבודה מקבל את ההצעה השנייה, נרשם לו סירוב אחד, אך אם הוא אינו מקבל את ההצעה השנייה אזי הפקיד מחויב לרשום סירוב נוסף על הסירוב הראשון, ללא קשר להשפעה על זכויותיו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הגם שעל עובדי השירות לרשום סירובים במגוון מקרים, הרי שרק חלק מהסירובים אמורים לשמש בסיס לתשלום שכר עידוד לפי הקריטריונים במודל לחישוב שכר עידוד, שבו נקבע כי הנתון שידּווח כמספר הסירובים הוא "מספר דו"ע לגביהם הופעלה סנקציה של שלילת דמי אבטלה עקב כך שסרבו לקבל עבודה מתאימה שהוצעה להם".
על שירות התעסוקה לפעול בתיאום עם המוסד לביטוח לאומי לעדכון הנתונים ולדיווח על נתונים עדכניים לצורכ י שכר עידוד, בהתאם לנהלים ולמודל החישוב, ובכלל זה לבחון את ההשפעה שיש לכל רישום של סירוב.
רישום הצעות עבודה ממעסיקים .
מערכת ההשמה של שירות התעסוקה כוללת את הצעות העבודה שהגיעו לשירות ממעסיקים שונים (להלן - מאגר הדרושים).
בעת קבלת הצעת עבודה נפתחת במערכת ההשמה "הזמנת עבודה" הכוללת את פרטי המשרה המוצעת ואת מספר העובדים הנדרשים.
במאגר הדרושים נרשמות גם הצעות עבודה ממעסיקים אשר לא פנו ישירות לשירות התעסוקה.
הצעות עבודה אלה הן פרי יזמה של פניות משירות התעסוקה למעסיקים להציע משרות פנויות או של איתורי משרות פנויות באמצעי התקשורת הכתובה (מודעות דרושים בעיתונים) והתקשורת האלקטרונית (הצעות עבודה המפורסמות באינטרנט).
על פקיד ההשמה לבצע התאמה בין נתוני דורשי העבודה לדרישות המשרה, ובהתאם לכך להפנות את דורש העבודה למעסיק, על מנת לבצע השמה.
הביקורת העלתה כי אין נוהל סדור להזנת פרטי הצעת עבודה במערכת ההשמה, וכי חלק ניכר מההצעות מתקבלות טלפונית וחלקן ממקורות שונים (באמצעי התקשורת).
מכאן שאין אסמכתאות לפרטי פניית המעסיק, ולמעשה לא מתבצעת בקרה על רישום המשרות במאגר.
כאמור, השוואת פרטי ההשמות בשנת 2008 לעומת נתוני הביטוח הלאומי מאותה שנה העלתה חוסר התאמה בין פרטי המעסיקים.
שירות התעסוקה כתב למשרד מבקר המדינה כי השירות חייב להקל על המעסיקים ולאפשר להם להזין הצעות עבודה טלפונית, שהיא דרך מהירה וישירה, וכי במהלך הביקורת, בנובמבר 2010 , פרסם השירות הנחיות בעניין אופן רישום הצעות עבודה ממעסיקים.
בדיקת נתוני ההשמות שביצע שירות התעסוקה בשנים 2008 ו-2009 העלתה כי מאגר הדרושים של שירות התעסוקה גדל לכאורה, אף שבפועל אין מדובר במשרות נוספות או בהצעות עבודה זמינות באמצעות רישום הצעות עבודה בדיעבד, כמפורט להלן: רישום הצעת עבודה בהשמה עצמ ית: כאמור, כמחצית מההשמות שרשם שירות התעסוקה בשנים 2008 ו-2009 היו השמות עצמיות ("השמות אישור") - קרי דיווח של דורש עבודה על מקום עבודתו.
לצורך הזנת השמות האישור, הזינו פקידי ההשמה הצעת עבודה בדיעבד בהתאם לפרטים שמסר להם 1126 דוח שנתי62 .
מערכת ההשמות מאפשרת ליצור הפניה לעבודה רטרואקטיבית.
רישום הצעת העבודה וההפניה מאפשר לרשום השמה לאותו דורש עבודה ומגדיל לכאורה את מאגר המשרות שנרשמו בשירות, אף על פי שכבר ממועד הזנתה של ההצעה במאגר היא לא הייתה אקטואלית וודאי שאינה משקפת מאמץ כלשהו של עובדי הלשכה.
התוצאה היא שמאגר המשרות גדל באופן מלאכותי, ועובדי השירות זכו לקבל שכר עידוד בגין ההוספה הרטרואקטיבית של ההצעות הללו למאגר הדרושים, אם כי בהתאם לקריטריונים שבמודל לחישוב שכר עידוד המרכיב של "דרושים" מוגדר כ"מספר עובדים נדרשים ע"י מעסיקים שפנו ללשכה מסוימת בחודש מסוים".
מעסיק לא מוכר: כאמור, נמצאו השמות - ובהתאם לכך הצעות עבודה - אשר נרשמו על שם מעסיק זמני, ולכן לא ניתן לבדוק מי המעסיק בהצעות עבודה אלה.
כמו כן, הצלבת נתוני שירות התעסוקה עם נתוני הביטוח הלאומי העלתה לעתים חוסר התאמה בין המספרים המזהים את המעסיקים בשני המו סדות.
בבדיקה אקראית נמצא כי לעתים תחת שמו של אותו מעסיק נרשמו מספרי מעסיק שונים, אשר חלקם אינם תואמים לאופן הרישום בביטוח הלאומי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על שירות התעסוקה לחדול מרישום הצעת עבודה כאשר מדובר בדיווח על השמה עצמית.
כמו כן עליו לפעול לעדכון ולאימות של הנתונים, בעיקר כשמדובר בדיווחיו על השמות, זאת בתיאום עם הביטוח הלאומי.
הנתונים בדבר היקף ההשמות שמבצע שירות התעסוקה משמשים מדד מרכזי לבחינת יעילותו ותרומתו של השירות, ואף משמשים מרכיב מרכזי בחישוב שכר עידוד לעובדי השירות.
בשל כך חיוני שהד יווחים של השירות בדבר נתוני ההשמות יהיו אמינים, מלאים, מפולחים לחתכי משנה, מבוארים ומדויקים ככל האפשר.
על שירות התעסוקה להבחין בין דיווח על השמות שהשירות ביצע ובין תשומות אחרות שהושקעו בדורשי עבודה שמצאו עבודה בכוחות עצמם.
נמצא כי הדיווחים על השמות ופעולות אחרות במערכת הממוחשבת של שירות התעסוקה נעשים ללא אסמכתאות לאימות הנתונים וללא בקרה מספקת על הנתונים שמוזנים למערכת.
ממצאי הדוח מעלים כי התבצע רישום לקוי של נתונים, והדבר מלמד על פגמים במערך הבקרה של השירות ועל הצורך בחסמים במערכת הממוחשבת של רישום ההשמות.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לנקוט את הצעדים הנחוצים על מנת שהמערכת הממוחשבת של השירות והבקרה עליה יכללו נתונים משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1127 .
המשקפים נאמנה את פעולותיהם של עובדי לשכות התעסוקה ואת מידת הצלחתם בהשגת היעדים שלשמם הוקם שירות התעסוקה.
הממצאים מעידים גם על הצורך בתיאום בין מערכת ההשמה של שירות התעסוקה למאגר הנתונים של המוסד לביטוח לאומי.
ובכלל זה על הצורך בדיווח מלא ומדויק של השירות לביטוח הלאומי על כל השמה שהוא מבצע, לרבות על משך ההשמה, ועל הסירובים הנרשמים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על שירות התעסוקה לדאוג לכך שאופן תשלום שכ ר עידוד לא יחרוג מהמסגרת שקבעו ואישרו הגופים המוסמכים, ובכלל זה לבחון את המדדים הכלולים בחישוב שכר העידוד בשירות ואת אמצעי הדיווח והבקרה על נתוני הביצוע.
רשות ניירות ערך (להלן - הרשות) הוקמה על פי חוק ניירות ערך, התשכ"ח- 1968 (להלן- חוק ניירות ערך), ותפקידה, כפי שנקבע בחוק, הוא שמירת עניינו של ציבור המשקיעים בניירות ערך.
רשות ניירות ערך ובנק ישראל 1497 .
בנק ישראל (להלן- הבנק) הוא תאגיד שהוקם על פי חוק בנק ישראל, התש"ע- 2010 (להלן- חוק בנק ישראל).
מטרותיו הן שמירה על יציבות המחירים; תמיכה בהשגת יעדי הממשלה, במיוחד צמיחה, תעסוקה וצמצום פערים חברתיים; תמיכה ביציבות המערכת הפיננסית.
לצורך פעילותם השוטפת, הבנק והרשות מסתייעים בשירותיהם של בעלי מקצוע ונותני שירותים מומחים בתחומים שונים.
מכוח חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), ותקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים או התקנות), על תאגיד ממשלתי לבצע את התקשרויותיו אחרי הליך של מכרז.
בשנת 2009 נעשו שינויים רבים ומהותיים בתקנות, והם צמצמו את מרחב הפעולה של גופים ציבוריים לביצוע התקשרויות עם מומחים ויועצים חיצוניים בדרך של פטור ממכרז.
בחודשים מאי-ספטמבר 2011 בדק משרד מבקר המדינה כ-90 התקשרויות של הבנק וכ -80 התקשרויות של הרשות עם יועצים חיצו ניים בשנים 2008 -2011 .
בדיקות השלמה נעשו במשרד האוצר .
נוהל רכש והתקשרויות .
תקנה 42 א(א) לתקנות חובת המכרזים קובעת כי "גוף ציבורי שאינו משרד יפעל בשים לב להוראות תקנון כספים ומשק שנקבעו לעניין תקנות אלה או על פי נוהל פנימי כתוב שקבע הגוף הצ יבורי".
לרשות יש נוהל שכותרתו "נוהל רכש והתקשרויות", אשר נועד להסדיר את התקשרויות הרשות (להלן - הנוהל).
נמצא כי הנוהל כללי מאוד, לא צוין בו תאריך או תאריך עדכון, ואין לדעת מתי עודכן או באיזו תדירות הוא מתעדכן.
כך למשל, חסר בנוהל פירוט על אופן קביעת התעריפים ליועצים ועל ניהול ההתקשרות ושמירת המידע לגביה לאחר בחירת היועץ.
הרשות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מחודש נובמבר 2011 (להלן- תשובת הרשות) כי ברשותה טופס ייעודי לנהלים פנימיים ובו פרטיו של כותב הנוהל, האחראי לעדכונו, תאריך הכנתו ועדכונו האחרון, התאריך הבא לעדכונו והאחראי ליישום הנוהל.
עוד הוסיפה בתשובתה כי "ברשות קיים נוסח סופי לפני אישור של נהלי עבודה אשר נוגעים לניהול ההתקשרות ושמירת המידע לגביה לאחר בחירת היועץ".
נוסף על כך ציינה הרשות כי היא "עובדת לפי תעריפי חשכ"ל , כבסיס ל ]החשב הכללי במשרד האוצר [ כל התקשרויותיה עם ספקים ובמקרים 1498 דוח שנתי62 .
שבהם נדרשת חריגה מתעריפים אלה, נעשה הדבר באישור המזכיר הכללי של הרשות.
נושא זה יוכנס לנוהל התקשרויות ורכש הקיים"1.
מתן פטור ממכרז בשל הצורך ביחסי אמון מיוחדים .
עד שנת 2011 כיהנה ברשות ועדת מכרזים אחת וכיהן בה גם חבר מליאה מהרשות בשל שאיפת הרשות להגביר את הבקרה והשקיפות של פעילות ועדת המכרזים2.
ועדה זו שימשה גם כוועדת הפטור של הרשות 3 .
ביוני 2011 , לאחר עבודת מטה פנימית במזכירות הכללית של הרשות, הוקמה ועדת מכרזים נוספת, מצומצמת בהרכבה ובנושאים שיובאו להכרעתה 4.
לפי תקנות חובת ה מכרזים, התקשרות לביצוע עבודה הדורשת יחסי אמון מיוחדים, לרבות עריכת דין, ראיית חשבון, בוררות, ייעוץ או ביצוע מחקר - פטורה ממכרז.
עם זאת, בתקנות נקבע כי גם התקשרות שאינה מחייבת מכרז תיעשה לאחר בדיקה של כמה הצעות הבאות בחשבון.
נמצא שכמחצית מ -80 ההתקשרויות למ תן ייעוץ לרשות בשנים 2008 - 2011 שאותן בדק משרד מבקר המדינה נעשו ללא מכרז, בנימוק שהן נועדו לביצוע עבודה הדורשת יחסי אמון מיוחדים.
בתשובתה הדגישה הרשות כי "המצב הקיים ברשות בשנת 2011 שונה מהותית ומספר התקשרויות הייעוץ בפטור קטן בהרבה מהנתונים המצוינים בפסקה".
להלן דוגמאות להתקשרויות שקיבלו פטור ממכרז על פי יחסי אמון מיוחדים: ההתקשרות עם יועץ א' בספטמבר 2008 התקשרה הרשות עם יועץ לשם אספקת שירותי ייעוץ בנושאי בקרה ופיקוח על פעילות הבורסה ומסלקותיה (להלן - יועץ א').
ההתקשרות עם יועץ א' נעשתה לאחר שנעשה הליך של איתור, שלא בדרך של מכרז, שלא העלה מועמדים ראויים לאספקת השירותים המבוקשים.
1 בשנים האחרונות נערכו ברשות שתיביקורות פנימיות בנושא התקשרויות עם יועצים: האחת נעשתה בשנת 2008 והשנייה- בתחילת 2011 '(דוח ביקורת מס 1/2008 'ודוח ביקורת מס 2/2011 ).
בביקורות נבדקו בין השאר הליכי הבחירה של כמה יועצים, אופן ההתקשרות עמם והתשלומים ששולמו להם.
2 פרט לחבר מליאה מהרשות, מכהנים בוועדה המזכיר הכללי של הרשות, נציג היועץ המשפטי של הרשות, חשב הרשות ועובד רשות נוסף.
3 בנוהל צוין כי "תקנות חובת המכרזים מחריגות את הרשות מהחובה לקיים ועדת פטור משרדית ולפיכך, בכל מקום בו מופיעה הפניה לועדת פטור, תמלא את מקומה ועדת המכרזים של הרשות".
4 לדוגמה, התקשרויות שוטפות שאינן בליבת העיסוק המקצועי של הרשות, התקשרויות שאינן בעלות גבוהה, התקשרויות שאינן מסובכות או שאינן דורשות התעמקות משפטית או חשבונאית מיוחדת ועוד.
רשות ניירות ערך ובנק ישראל 1499 .
בפנייה של המחלקה המזמינה ברשות לוועדת המכרזים מיולי 2008 צוין כי ביסודו של אחד מהקריטריונים שנבחנו לבחירת היועץ עומדים יחסי אמון מיוחדים מכיוון שבעבודתו ייחשף היועץ לנתונים רגישים.
המחלקה ציינה כי "עובדה זו מחייבת כי מידע לא ידלוף לגורמים חיצוניים, תוצאה אשר תושג אך ורק עם גורם אשר ניתן יהיה לפתח עימו יחסי אמון מיוחדים ומלאים".
בתשובת הרשות נכתב כי "הנימוק של פיתוח יחסי אמון עתידיים לא היה הנימוק שעמד בבסיס ההחלטה לאשר את ההתקשרות עם יועץ א'", וכפי שנכתב במסמך שהובא לפני ועדת המכרזים, "כל הניסיונות לאתר מועמדים נוספים לאספקת מכלול השירותים לא צלחו.
ויודגש כי הקריטריונים לבקשת הפטור היו יחסי אמון מיוחדים.
וכישורים ייחודיים ונדירות המועמדים".
ההתקשרות עם יועץ ב' בשנת 2009 החלה הרשות לקדם את נושא אימוץ תכנית אכיפה פנימית אפקטיבית בחברות ציבוריות ומדווחות, שתכליתה להגביר את התקינות של ההתנהלות הפנים -תאגידית בתחומי הבקרה, הפיקוח והביקורת.
לצורך הטמעת התכנית התקשרה הרשות באוקטובר 2009 עם יועץ ב'.
ועדת המכרזים סיווגה את ההתקשרות באוגוסט 2009 כפטורה ממכרז בנימוק שמדובר בהתקשרות לביצוע עבודה הדורשת יחסי אמון מיוחדים.
נימוק נוסף לבחירתו של יועץ ב' היה "העדר מועמדים נוספים אשר הינם בעלי ניסיון וידע מקצועי כדוגמת זה של היועץ".
בתשובת הרשות נכתב כי "עמדת הרשות הינה כי מדובר ביועץ אשר לאור מאפייני העבודה הנדרשת הימנו, אין בליבה ספק כי נדרשו יחסי אמון אישי בין הרשות לבינו בביצוע עבודה רגישה זו".
ההתקשרות עם יועץ ג' בתחילת 2009 שכרה הרשות את שירותיו של יועץ מומחה בתחומי השכר, יחסי העבודה ומשאבי אנוש (להלן - יועץ ג') על פי אישור של ועדת המכרזים מדצמבר 2008 .
הפטור ממכרז ניתן לפי תקנה5()(א2 ) לתקנות חובת המכרזים עקב יחסי אמון מיוחדים.
ההסכם נחתם לשנה, ובסוף 2009 התבקשה ועדת המכרזים מהמחלקה המזמינה לאשר את הארכת ההתקשרות עם היועץ בפטור ממכרז.
במסמך של המחלקה לוועדת המכרזים מדצמבר 2009 צוין ש"קיים הכרח כי העבודה האמורה תבוצע דווקא על ידי אדם המכיר את מערכות השכר הציבוריות ובייחוד את עבודת הממונה על השכר באוצר".
עוד צוין במסמך כי למיטב ידיעתה של הרשות, יש עוד יועץ אחד ברמתו של יועץ ג' ועם הישגים דומים, אך מועמדותו נפסלה עקב כניסתו לפוליטיקה.
בשל עובדות אלו אישרה הרשות את המשך העסקתו של יועץ ג' בפטור ממכרז על פי תקנות 3(29)5 ו-5()(א2 ) לתקנות חובת המכרזים.
בתשובת הרשות נכתב כי "עובדתית, בתקופה האמורה בפסקה, הרשות פעלה מול הממונה על השכר ליצירת רפורמה משמעותית במערך השכר ברשות כאשר .
5 על פי תקנה 3(29 ), "התקשרות עם מי שלפי זכויות מכוח דין או בהתאם למצב הדברים בפועל הוא היחיד המסוגל לבצע את נושא ההתקשרות לאחר בחינת קיומם של ספקים לפי תקנה 3 .
")א(א 1500 דוח שנתי62 .
לעניין זה היה יועץ ג' יחיד במינו בכישוריו הכוללים הכרה של מערכות השכר ועבודת הממונה על השכר, לאור תפקידו הקודם שם".
עוד ציינה הרשות כי "יועץ ג' הועסק על ידי הרשות כבר משנת 2008 בהכנת תוכנית הרפורמה בשכר ובמו"מ עם הממונה על השכר.
כך, כאשר התבקשה הארכת ההתקשרות בשנת 2009 היה יועץ ג', ללא כחל וסרק, הספק היחיד אשר יכול היה להמשיך בביצוע הפעילות הנדרשת מול הממונה על השכר ולפיכך היווה ספק יחיד אשר ההתקשרות עימו נדרשה על בסיס יחסי אמון אישי".
בדיקה שעשה משרד מבקר המדינה העלתה כי בגופים סטטוטוריים שעמם יש לרשות קשרי עבודה מועסק ים גם יועצים אחרים מומחים לענייני שכר, יחסי עבודה ומשאבי אנוש.
לכן, לא היה מקום להגדיר את יועץ ג' כספק יחיד, והיה עליה לבצע הליך תחרותי ושוויוני לבחירת היועץ.
יצוין כי תקנה 1 ב(ד) לתקנות קובעת כי גוף ציבורי רשאי להתקשר שלא בהליך של מכרז רק לאחר בחינת האפשרו ת לבצע את ההתקשרות במכרז, כשהדבר מוצדק וסביר בנסיבות העניין.
לדעת משרד מבקר המדינה, נימוקים של סודיות ופיתוח יחסי אמון עתידיים אינם יכולים, ככלל, לשמש סיבה מספקת להימנע ממכרז, וודאי שאינם יכולים להצדיק מניעה מהליך תחרותי כלשהו.
בשעה שהיועץ הנבחר חותם על ה סכם התקשרות עם הרשות, הוא חותם על שמירת סודיות ומתחייב לה מרגע תחילת עבודתו, ולפיכך הסודיות אינה נחלת יועץ אחד בלבד.
יתר על כן, יחסי אמון מיוחדים יכולים להיווצר עם גורמים רבים נוספים ואין יחידי סגולה בעניין זה, ולפיכך גם נימוק זה אינו מצדיק פטור גורף ממכרז .
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם כשמסווגים התקשרות כפטורה ממכרז בנימוק של יחסי אמון מיוחדים, על ההתקשרות להיעשות בהליך של פנייה תחרותית ולאחר קבלת כמה הצעות לפי התקנות.
שימוש יתר בפטור בנסיבות וטעמים מיוחדים .
במסגרת פעילותו התקינה של תאגיד סטטוטורי, עליו להיערך מבעוד מועד לקראת סיום תקופת ההתקשרות עם יועצים ולעשות ככל האפשר כדי שההתקשרות החדשה בנושא, ככל שיש בה צורך, לא תהפוך לדחופה ותאלצֹו לעשותה בפטור ממכרז.
היערכות מבעוד מועד מאפשרת לקבל החלטות מושכלות על פי שיקולים כלכליים וטובת התאגיד.
הביקורת העלתה כמה התקשרויות שבהן נאלצה הרשות לבקש את אישור המזכיר הכללי של הרשות לקבלת פטור מחובת מכרז על פי תקנה 3(4()ב3 ) עקב אילוצי זמן, אף שהיה בידה להיערך לכך מראש.
תקנה זו מאפשרת פטור מחובת מכרז באישור החשב הכללי במשרד האוצר, או מי שהוא הסמיכו לכך, בנסיבות מיוחדות ומטעמים מיוחדים שיירשמו.
הגורם בעל הסמכות המקביל לחשב הכללי ברשות הוא המזכיר הכללי.
לדוגמה, כחלק מתפקידה על פי חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ"ה - 1995 (להלן- חוק הייעוץ), הרשות מעניקה רישיונות ליועצי השקעות, משווקי השקעות ומנהלי תיקי השקעות.
אחת רשות ניירות ערך ובנק ישראל 1501 .
מהדרישות לקבלת רישיון על פי חוק הייעוץ היא עמידה בבחינות הקבועות בתקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ"ז- 1997 (להלן- תקנות הייעוץ).
על פי התקנות, שש בחינות נערכות פעמיים בשנה בשני מועדים.
לרשות יש הסכם עם חברה א', המפעילה עבורה את כל המערך הלוגיסטי של הבחינות.
כותבי הבחינות הם מומחים בתחומים השונים ותפקידם לכתוב את השאלות לבחינות, לבדוק אותן ולטפל בערעורים של הנבחנים.
בשנים 2009 - 2010 התקשרה הרשות עם13 כותבי בחינות בחוזה אישי.
בנובמבר 2007 פטרה ועדת המכרזים התקשרויות אלה מחובת מכרז לפי הוראת תקנה 5()(א2 ) לתקנות חובת המכרזים, כנוסחה אז.
בתחילת 2010 אישרה ועדת המכרזים את המשך ההתקשרות עם אותם13 כותבי בחינות מפאת נסיבות מיוחדות שנוצרו עקב הזמן הקצר שנותר עד מועד הבחינה הסמוך - בחודשים מאי-יוני 2010 על פי תקנה3(4()ב3 ).
במסמך המקדים שהוגש לוועדה ובמהלך הדיון עצמו הובהר כי מדובר בהארכה חד-פעמית, שכן בכוונת סגל הרשות לבחון דרך התקשרות חדשה עם כותבי הבחינות, ולחלופין - לפרסם מכרז פומבי להקמת מאגר של כותבי בחינות.
ואולם, נמצא כי ביוני 2010 התבקשהועדת המכרזים מהמחלקה המזמינה להאריך שוב את ההתקשרות עם כותבי הבחינות בפטור ממכרז על פי תקנה 3(4()ב3 ) "למשך תקופה נוספת ואחרונה" לצורך הבחינות שיתקיימו בשנת 2011 .
המחלקה המזמינה ציינה כי הליך של מכרז בעניין זה אינו יעיל לרשות במבחן של עלות-תועלת מאחר שממילא מתעתדת הרשות לפרסם מכרז חדש שיכלול את כלל שירותי הבחינות; לכן, יש לאפשר הארכה נוספת ואחרונה היות "שמדובר בנסיבות שאינן חוזרות על עצמן כעניין בשגרה".
לדעת משרד מבקר המדינה, התנהלות זו של הרשות, שלא נערכה מראש לפרסם מכרז חדש במועד, פגעה בזכותם של מועמדים וספקים נוספים שלא ניתנה להם הזדמנות שווה להתמודד על התפקיד.
התנהלותה זו גם מנעה תחלופה בתחום רגיש זה.
בתשובתה ביקשה הרשות להדגיש כי "מרבית כותבי הבחינות מועסקים בסכומים נמוכים, הפטורים מחובת יציאה במכרז פומבי.
למרות זאת, מנימוקים של שקיפות, נראות ופירוש לחומרה של החוק והתקנות, הרשות העלתה התקשרויות אלו לדיון בועדת מכרזים".
עוד הוסיפה בתשובתה כי "ההתקשרויות עם כותבי הבחינות הינן ללא תחרות על המחיר, אלא על פי תעריף חשכ"ל".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי דרך המלך להתקשרות של גוף ציבורי היא באמצעות מכרז פומבי, ומתן פטור מחובת מכרז הוא החריג בעניין זה ועליו להיעשות בצמצום.
הצורך במכרז לא נועד אך ורק להשיג את התוצאה הזולה ביותר אלא את התוצאה הטובה ביותר במחיר תחרותי.
נמצא שוועדת המכרזים של הרשות השתמשה בתקנות הפטור יותר מן הראוי, ולא חייבה את היחידות המזמינ ות לייחד מאמצים כדי לנהל הליך תחרותי בין מציעים מתאימים.
התקשרויות שלא לפי התקנות .
תקנה 8 א לתקנות חובת המכרזים עוסקת בתפקידי ה של ועדת המכרזים, ואחד מהם הוא סיווג ההתקשרויות6 - החלטה מנומקת של ועדת המכרזים לאופן ביצוע ההתקשרות עם יועץ או ספק.
הביקורת העלתה התקשרויות שלא הובאו לידיעתה של ועדת המכרזים.
לדוגמה, הרשות העסיקה שנים רבות יועץ לדיני עבודה (להלן - יועץ ד') בסכומים של מאות אלפי ש"ח.
משרד מבקר המדינה העלה כי לא נמצאו מסמכים על אופן ביצוע ההתקשרות הראשונית עם היועץ או הליך בחירתו.
רק בשנת 2011 פורסם מכרז כדי להחליפו ולרענן התקשרות זו.
באוגוסט 2011 מסרה הרשות למשרד מבקר המדינה שההתקשרות נעשתה לפני שנים רבות בהליך של פטור מחובת מכרז בנימוק של יחסי אמון.
ואולם, משהתבקשה הרשות להמציא מסמכים הנוגעים להתקשרות עם היועץ, כגון פרוטוקולים של ועדות המכרזים והסכ מים חתומים, לא נמצאו ברשות המסמכים האמורים.
עוד נמצא כי ברשות פועלים לפחות שמונה יועצים נוספים שאין לגביהם חוזה החתום על ידי שני הצדדים, והם מועסקים על פי הצעות מחיר שהגישו לרשות.
לדעת משרד מבקר המדינה, הרשות, כגוף ציבורי, מחויבת לנהוג ברכישת שירותים על פי דיני המכרזים, בשוויון ובהגינות.
הואיל ומדובר בשוק תחרותי שפועל בו יותר ממשרד אחד המתמחה בדיני עבודה, התקשרות לזמן כה ממושך עם יועץ אחד, תוך הפרה של כללי מינהל תקין, פוגעת בשוויון ההזדמנויות.
נוסף על כך, אין זה ראוי כי יועץ ייתן את שירותיו לרשות ללא הסכם חתום המפרט את תנאי ההתקשרות, תקופת ההתקשרות, הגדרת התוצר המבוקש, שכר הטרחה והאחריות המוטלת על כל צד.
בתשובת הרשות נכתב כי "הרשות מקבלת את הערת המבקר.
יחד עם זאת נבקש להדגיש כי עוד טרם פתיחת הביקורת של מבקר המדינה יצאה הרשות במכרז פומבי לבחירת יועץ משפטי לתחום דיני העבודה בו נבחר יועץ חדש בתחום דיני העבודה" (ההדגשה במקור).
נוסף על כך ציינה הרשות כי "החל משנת 2010 כל התקשרות חדשה עם יועץ מלווה בהסכם מפורט, החתום על ידי הרשות והיועץ, אשר בו מפורטים כל פרטי ההתקשרות, התשלומים, התחייבויות הצדדים וכיו"ב".
) רשות ניירות ערך ובנק ישראל 1503 .
העסקת עובדים במיקור חוץ ותקן הרשות .
מחלקת השקעות ברשות (להלן- המחלקה) עוסקת ברישוי, פיקוח והסדרה של מתווכים שונים 7 .
בתחום ההשקעות המחלקה עוסקת, באמצעות יחידה לביקורות, בביקורות מסוגים שונים במגוון נושאים, ובה כחמישה עובדים וסטודנטית בחצי משרה.
הביקורות שמבצעת המחלקה נועדו לבדוק נושא מסוים בדיקה מעמיקה, והן נעשות בדרך כלל בסיוע מבקרים שאינם עובדי הרשות (להלן - מבקרים חיצוניים).
סעיף 11 יד לחוק איסור הלבנת הון, התש"ס- 2000 (להלן- חוק איסור הלבנת הון), וסעיף 28()(ד1 ) לחוק הייעוץ, מאפשרים להסמיך את מי שאינועובד הרשות לבצע ביקורות בגופים שהרשות מפקחת עליהם.
את המבקרים החיצוניים הסמיכו אישית מליאת הרשות (כנדרש על פי חוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד- 1994 , .
)חוק הייעוץ וחוק ניירות ערך) ויו"ר הרשות (כנדרש על פי חוק איסור הלבנת הון הביקורות נעשות בפיקוח הדוק של סגל היחידה ובהדרכתו.
עד 2010 ,נעשו כל התקשרויות המחלקה עם מבקרים חיצוניים בפטור ממכרז בנימוק של יחסי אמון מיוחדים.
באוגוסט 2010 הקימה הרשות מאגר של ספקים לשירותי ביקורת.
במאגר שבעה משרדים של רואי חשבון (כחמישה רואי חשבון מכל משרד).
בכל שנה עושה המחלקה כ-25 ביקורות.
ביולי 2011 הסבירה המחלקה למשרד מבקר המדינה כי בתחומים של ניהול קרנות נאמנות, תעודות סל וחברי בורסה שאינם בנקים, יש מחזוריות סבירה של ביקורות.
לעומת זאת, בתחום של ניהול תיקים, עקב מחסור בכוח אדם לא נעשות די ביקורות מחזוריות.
עוד הסבירה המחלקה בי ולי 2011 כי השימוש הרב במיקור חוץ בעייתי מכמה בחינות.
ראשית, קשה להימנע ממצבים של ניגוד עניינים בשוק כה קטן, ולכן הרשות למשל אינה יכולה להעסיק את המשרדים הגדולים הפועלים בו.
שנית, קיימת תחלופה גדולה במשרדים של רואי החשבון, והדבר גוזל זמן ומשאבים לצורך הסמכתם של רואי חשבון חדשים והכשרתם לתפקיד.
שלישית, יש בעיה של מקצועיות; רק למקצת רואי החשבון שאינם עובדים במשרדים הגדולים יש ידע ומומחיות בשוק ההון הנדרשים לביצוע הביקורות.
בתשובת הרשות נכתב כי "נושא זה נידון מספר פעמים מול אגף תקציבים במשרד האוצר אך עמדתם בנושא הייתה ברורה שעבודה זו יכולה להתבצע במיקור חוץ.
יחד עם זאת חשוב לרשות להדגיש כי על אף המגבלות והבעיות העולות בהעסקת מיקור חוץ לעבודת הביקורת, הרשות דואגת שביקורות אלו יהיו מקצועיות, ברמה גבוהה ותחת פיקוח מתמיד ושוטף של הרשות".
נמצא כי על אף הסוגיה המורכבת של שימוש בעובדים במיקור חוץ, לא נמצא תיעוד לדיון מקצועי, ענייני, מקיף וממצה בין הרשות ומשרד האוצר בעניין זה.
7 במתווכים נכללים מנהלי קרנות נאמנות, נאמנים לקרנות, מנהלי תיקי השקעות, יועצי השקעות ומשווקי השקעות.
מפברואר 2010 המחלקה אחראית גם על הסדרת ענף תעודות הסל.
במסגרת דיוני התקציב לשנת 2009 אושרה לרשות תוספת של עשרה תקנים (חוץ מסטודנטים) מתוך בקשה לתוספת של 15 תקנים8 .
שר האוצר דאז, מר רוני בר-און, ציין בפברואר 2009 במכתבו ליו"ר הרשות דאז, פרופ' זוהר גושן (להלן- יו"ר הרשות דאז), כי החלטתו לאשר את תקציבה של הרשות לשנת 2009 , שבו תוספת של עשרה תקנים, תקפה לשנה זו, וראוי שההחלטה תיבחן מחדש בסופה של שנת התקציב "לאחר שיתקיים הליך בירור מקצועי סדור; לאחר שתיבחן אפקטיביות התוספות שסוכמו לשנה זו בהשוואה להערכות וליעדים שעמדו בבסיס דרישתן; ובהתאם להתפתחויות במדיניות הרגולציה במבנה הרגולציה ובמצב המשק".
בתשובת הרשות נכתב כי "הרשות ומשרד האוצר קיימו הליך ברור שכלל מספר פגישות פרונטאליות, במספר דרגים, כמו גם חלופת תכתובות ומסמכים שונים.
יחד עם זאת אנו מסכימים כי יש לבחון את סוגיית העסקת עובדים רבים במיקור חוץ.
ובכוונת הרשות להעלות זאת במסגרת דיוני תקציב 2012 ".
הסבר ברוח זו התקבל גם מיו"ר הרשות דאז.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על אף החשיבות שיש בקביעת תקן כוח האדם של הרשות, ובתוך כך בטיפול בסוגיה המורכבת של העסקת עובדים במיקור חוץ, לא נמצא תיעוד בדבר קיומם של דיונים מקצועיים, ענייניים וממצים בין הרשות ומשרד האוצר בעניינים אלו.
במאי 2008 החלה לפעול בבנק יחידת רכש מרכזית שקיבלה עליהאת האחריות לכלל פעילות הרכש של הבנק וההתקשרויות עם כל היועצים.
באותה השנה נעשה בבנק רה -ארגון בנושא ועדות המכרזים, והוקמו ועדת מכרזים מרכזית וועדת מכרזים עליונה.
את שתי הוועדות מינתה הנהלת הבנק לפי תקנה 8 לתקנות חובת המכרזים.
על פי הנוהל שמסדיר את ההתקשרויות עם הבנק (להלן - נוהל הבנק), הוועדה המרכזית אמורה לדון בנושאי רכש שהם עד סכום של 600,000 ,ש"ח והוועדה העליונה אמורה לטפל בנושאי רכש בסכומים גדולים יותר.
משרד מבקר המדינה מצא כי בשנים האחרונות חל שיפור בנושאי ההתקשרויות והרכש של הבנק.
ככלל, ההתקשרויות שנבדקו נעשו בצורה תקינה.
עם זאת, נמצאו ליקויים בכמה היבטים, המצביעים בעיקר על שימוש יתר בהעסקת יועצים בהליך של פטור ממכרז.
8 שישה מעשרת התקנים שאושרו לרשות הוקצו למחלקות תאגידים והשקעות העוסקות בביקורות.
רשות ניירות ערך ובנק ישראל 1505 .
שימוש רב בהגדרת יועצים בתור ספק יחיד .
סעיף 2 לחוק חובת המכרזים מחייב כל תאגיד ממשלתי, לרבות תאגיד שהוקם בחוק, להתקשר בחוזה לרכישת שירותים באמצעות מכרז פומבי בלבד.
) לתקנות מאפשרת להתקשר בפטור ממכרז עם ספק יחיד משרד מבקר המדינה מצא כי כרבע מ-90 ההתקשרויות של הבנק בשנים 2008 -2011 שאותן בדק משרד מבקר המדינה סווגו כהתקשרויות עם ספק יחיד, אף שלגבי חלקן לא הייתה סיבה מוצדקת לכך.
הבנק מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי הוא ער לכך שבעבר נעשה שימוש יתר במתן פטור ממכרז בנימוק של ספק יחיד, ומאז הקמת יחידת הרכש, ובייחוד בשנה האחרונה, הבנק מפרסם מכרזים פומביים בתום תקופת ההתקשרות עם הספק היחיד, וכך בכוונתו לעשות גם בעתיד.
להלן דוגמאות להתקשרויות שאושרו בהליך של פטור ממכרז בנימוק של ספק יחיד ללא סיבה מוצדקת: 1.
משרד מבקר המדינה מצא התקשרויות שבהן העסיק הבנק יועץ שהוגדר כספק יחיד בשל הידע והניסיון שצבר בעבודתו עם הבנק.
ב- 2007 אישרה ועדת המכרזים את ההתקשרות עם משרד א' כהתקשרות עם ספק יחיד.
חוות הדעת של המחלקה המשפטית בבנק משנת 2007 , שצוטטה בדוח הביקורת הפנימית בשנת 2009 , קבעה כי הגדרת משרד א' כספק יחיד היא פתרון בעייתי, "מאחר והעובדה כי עד היום הועסק בבנק ספק, בלא התקשרות מכרזית תקינה לכאורה, לא ראוי שתשמש את הבנק כדי להגדירו כספק יחיד, בשל הידע שצבר במהלך עבודתו זו, והיא בלבד".
ואולם, על אף חוות הדעת המשפטית והביקורת הפנימית, נותרה התקשרות הבנק עם משרד א' על כנה, ובשנת 2008 אף הוארכה עמו באותו נימוק.