HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עם זאת בחרה הוועדה "פה אחד" במועמדת שבמקום השני, שכן היא "בלטה בהתאמתה לתפקיד בתכונותיה האישיותיות" וכן "לאור ניסיונ ה המקצועי הדומה בפעילותו לאגף הנוכחי".
משרד מבקר המדינה מעיר לאמ"ש, כי הנימוק שהוצ ג על ידי הוועדה ואשר התייחס לניסיונה המקצועי, אינו עולה בקנה אחד עם העובדה שכאמור, בהערכת העובדים משנת 2009 .
צוין שעליה להעמיק את הידע בנושאי תפעול וכוח אדם זאת ועוד, מפרוטוקול ועדת הבוחנים לא ניתן לדעת אם הוועדה ערכה בירור בנושא.
בנימוקים להחלטת הוועדה צו ין, כי המועמדת שנבחרה ככשירה שניי ה "הותירה רושם רב על החברים ונראה כי רכשה ידע מקצועי רב, אם כי מבחינה אסרטיבית בלטה פחות".
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי ניתן להתרשם ממועמד על פי תכונותיו האישיותיות אך במקרה זה, תכונת האסרטיביות הפכה לזו שהכריעה לכאורה את הבחירה במכרז.
זאת למרות העובדה שגם בתכונות אלה קיבלה המועמדת שדורגה כשירה שנייה ציונים גבוהים יותר (למעט מנציג המשרד).
על פי התקשי"ר, תוצאות מבחנים, אם נערכו, תעודות, מסמכים וגיליונות הערכה של המועמדים יוגשו לוועדת הבוחנים בעת התכנסותה.
גם על פי נוהל וע דת הבוחנים, תיקי המועמדים למכרז מוגשים לחברי הוועדה לפני תחילתו של שלב הראיונות.
בביקורת עלה, כי במכרז זה קיבל ראש האגף שבו הוצעה המשרה, באישורה של סגנית ראש אמ"ש, את קורות החיים של המועמדים בטרם התכנסה ועדת הבוחנים.
חברי הוועדה האחרים קיבלו את קורות החיים של המועמדים, כמקובל, ביום המכרז מעט לפני הופעת המועמדים בפני הוועדה.
משרד מבקר המדינה מעיר לאמ"ש, כי העברת קורות החיים לנציג המשרד במועד מוקדם משל יתר חברי הוועדה אינה עולה בקנה אחד עם התקשי"ר, עשויה לאפשר לנציג המשרד לקבל חוות דעת מגורמים שונים בדבר התא מתו של המועמד ועל ידי כך לסייע בגיבוש דעה מראש טרם התכנסות הוועדה.
דבר זה פוגע בשוויון ההזדמנויות שיש להעניק לכל המועמדים ולכן פסול (עוד בנושא זה ראו בהמשך).
בהתייחסותה מאוקטובר 2011 לממצאי הביקורת ציינה נש"ם, כי היא תבחן את הנושא ותוציא הנחיה בהתאם לסיכום שייקבע, תוך התייחסות להערות משרד מבקר המדינה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי על אף שניתן לבחור לתפקיד במועמד שלא קיבל את מרב הנקודות, מקרה זה מציב שאלות בנוגע לתקינות ההליך: א.
המועמדת שקיבלה ציונים יחסית נמוכים מאוד בתחומים של ידע מקצועי, השכלה והכש רה רלוונטיי ם וניסיון בתחום הרלוונטי, בקרב שניים משלושת חברי הוועדה זכתה לבסוף "פה אחד" במכרז; ב.
המועמדת שדורגה ככשירה שנייה קיבלה באותם תחומים ציונים גבוהים מאוד, ואף אצל שניים מבין שלושת חברי הוועדה גם בתחומים האישיותיים ציוניה היו גבוהים משל הזוכה במכרז.
פער כל כך משמעותי בין הציונים לבין ההחלטה הסופית מעלה תהיות לגבי ההחלטה בדבר הזוכה במכרז והאופן שבו התקבלה וכן מעלה תהיות כיצד התקבלה "פה אחד".
גם העובדה שפרוטוקו ל הוועדה אינו מפרט דיו את נימוקי ההחלטה תורמת לכך שההחלטה וטעמיה אינם ברורים.
דירוג מועמדים בהתאם למרכיב ההשכלה .
במהלך הביקורת מסרו נציגי נש"ם לנציגי משרד מבקר המדינה, כי הציון שוועדת הבוחנים אמורה לתת בתחום ההשכלה, מתייחס להשכלה של מועמד שהיא מעבר לנדרש, שכן ההשכלה הנדרשת היא נתון שנבדק בשלב אישור המועמדים בהתאם לדרישות המשרה.
בביקורת נמצאו מכרזים שבהם ניתנו ציונים על השכלה שלא תאמו כלל את המצב בפועל: 1 .
"הדרישות במכרז לתפקיד ראש תחום ב' היו "אקדמאי, רצוי בתחומי המח"ר למכרז ניגש מועמד יחיד בעל תואר ראשון בתחום המח"ר, ובנוסף סיים שנה משרד הביטחון 1581 .
ראשונה במסגרת לימודי תואר שני.
על אף שהמועמד ענה לדרישות הסף, הציון שהעניק לו נציג המשרד, ששימש כיו"ר הוועדה, בתחום ההשכלה היה נמוך מאוד גם בהשוואה לציונים שנתנו נציגים אחרים לסעיף זה (נציג המשרד נתן למועמד ציון 2 מתוך9 בהשכלה ואילו נציגים אחרים נתנו ציון7.
במכרז לתפקיד ראש תחום ג' נדרשה השכלה של "מהנדס תעשייה וניהול או הנדסאי/טכנאי תעשייה וניהול".
למכרז ניגשה מועמדת יחידה בעלת תעודת טכנאי תעשייה וניהול ותואר ראשון במדע המדינה.
אף שהמועמדת עמדה בדרישות ההשכלה, הציונים שנתנו לה נציג המשרד (ציון 2 ) ונציגת ועד העובדים (ציון4 ) בוועדת הבוחנים בתחום ההשכלה היו נמוכים מאוד גם בהשוואה לציון שנתן נציג נש"ם בוועדה (ציון 7 .
"במכרז לתפקיד אחראי לתחום א' נדרשה השכלה "תיכונית/אקדמאית למכרז ניגשו שלוש מועמדות.
שתיים מהן בעלות השכלה אקדמאית (לאחת אף תואר שני) ולשלישית השכלה תיכונית בלבד אף ללא קורסים, השתלמויות או הכשרות.
נציג המשרד ונציגת ועד העובדים בוועדת הבוחנים העניקו בתחום ההשכלה למועמדת בעלת ההשכלה התיכונית ציון גבוה יותר בהשוואה למועמדות האקדמאיות; לעומתם, נציגת נש"ם בוועדה העניקה למועמדות האקדמאיות ציון גבוה יותר בתחום ההשכלה, כנדרש.
מן הדוגמאות דלעיל ע ולה, כי הציון שנציגי המשרד נתנו בתחום ההשכלה, אינו משקף את המצב לאשורו.
הדבר מעורר ספק, שמא בחלק מהמקרים הציון ניתן כדי לקדם מועמד המועדף עליהם.
יצוין, שבכל המכרזים דלעיל, המועמדים שקיבלו ציונים נמוכים, מנציגי המשרד בלבד, ובאופן שלא שיקף את השכלתם בפועל, גם לא זכו במכרזים 16 ,.
עוד יצוין שעל פי הפרוטוקולים של הוועדות, מרכזות הוועדות שנחשפו לגיליונו ת הציונים של כל אחד מחברי ועדת הבוחנים לא העירו ליו"ר הוועדה על הבעייתיות במתן הציונים בתחום ההשכלה.
נוכח זאת, משרד מבקר המדינה מעיר לאמ"ש ולנש"ם, כי ראוי שנושא זה יובהר במסגרת נוהל ועדת הבוחנים.
פערים גדולים בין הערכות בוחנים .
היבט נוסף שעלה בביקורת בהקשר לציונים שניתנו למועמדים הוא פערים גדולים בציונים שנתנו חברים שונים בוועדות בוחנים לאותו מועמד, גם כשמדובר בנתונים הניתנים לקביעה אובייקטיב ית יחסית, כגון ניסיו ן, יד ע, השכלה והכשרה.
להלן מספר דוגמאות: 1 .
למכרז לראש יחידה ב' ניגשו שתי מועמדות מתוך האגף שבו הוצעה המשרה ועדת הבוחנים מנתה ארבעה חברים, שני נציגי נש"ם ושני נציגי המשרד (אחד מהם חבר ועד העובדים).
על פי פרוטוקול ועדת הבוחנים, שני נציגי נש"ם ונציג הוועד העניקו להן ציונים שנעו בין 6 ל-9 על בסיס נתוני השכלה, ניסיון וידע מקצועי וגם נתונים כגון עוצמה אישית, יכולת שכנוע וכושר הבעה בעל פה.
לעומת זאת, נציג המשרד העניק לשתיהן ציונים, אשר למעט בתחום ההשכלה, נעו בין 0 ל-4 (זאת על אף שטווח הציונים מתחיל ב-1 ).
עוד צוין בפרוטוקול, כי נציג ועד העובדים בוועדת הבוחנים ראה באחת משתי המועמדות כמתאימה למלא את התפקיד.
בסופו של דבר החליטה הוועדה שלא לבחור אף לא באחת משתי המועמדות.
16 בשתי הדוגמאות הראשונות, נציג המשרד נתן למועמד שלא זכה ציונים נמוכים בכל התחומים.
בדיון המקדים שנערך טרם התכנסות ועדת הבוחנים השתתפו, כאמור, סמנכ"ל וראש אמ"ש וסגניתו ונציגים נוספים מ אמ"ש וכן נציגים בכירים מהאגף שבו הוצעה המשרה.
במסמך סיכום הדיון צוין, כי האגף סבור ששתי המועמדות אינן מתאימות לתפקיד.
בעקבות תוצאות המכרז פנה יו"ר ועד העובדים לנש"ם וביקש לבדוק את הליך המכרז.
המשנה לנציב דאז השיב ליו"ר הוועד, כי מהתרשמותו הראשונית "התנהלות המכרז הזה מעוררת סימני שאלה לא מעטים המחייבים בחינה מעמיקה יותר, בראש ובראשונה בגין התייחסותו האישית של דווקא נציג המשרד שלכם כפי שמשתקפת מהציונים הנמוכים ביותר שראיתי אי פעם שהוענקו על ידי מישהו במכרז".
עוד הוסיף, כי כיוון שהמכרז נוהל על ידי אמ"ש, בטרם יבדוק את ההליך כולו הוא מבקש את התייחסותו של סמנכ"ל וראש אמ"ש.
משרד מבקר המדינה מעיר לאמ"ש ולנש"ם, כי פרט להערה האמורה של נציג ועד העובדים, אף אחד מחברי ועדת הבוחנים לא ביקש לכלול בפרוטוקול הסתייגות כלשהי מהאופן שבו התייחס נציג המשרד למועמדות, ובכך אפשרו התנהלות של מכרז, שתוצאותיו מעוררות סימני שאלה לא מעטים.
בתשובתו לנש"ם ציין סמנכ"ל וראש אמ"ש, כי "חברי הוועדה קבעו ברוב קולות כי המועמדות אינן מתאימות למלא את המשרה" (ההדגשה במקור).
עוד ציין, כי "ההחלטה שלא לבחור באף אחת מן המועמדות לתפקיד התקבלה לאחר ראיונות מקצועיים ואובייקטיביים על ידי חברי הוועדה והן לאחר דיון ענייני בנושא".
יודגש שסמנכ"ל וראש אמ"ש לא ציין בתשובתו, כי בטרם התכנסה ועדת הבוחנים התקיים דיון מקדים שבו קיבל את עמדת האגף כי שתי המועמדות אינן מתאימות למלא את התפקיד, כך שלא היה בפני נש"ם מידע מלא על התהליכים שהתרחשו טרם התכנסה ועדת הבוחנים.
נש"ם החליטה כי אין מקום לשנות את החלטת הוועדה.
באפריל 2011 הודיעה סגנית הממונה בנש"ם ליו"ר ועד העובדים, בין היתר, כי סמנכ"ל וראש אמ"ש קבע כי "יש לתדרך את חברי הוועדות בעתיד באשר לציונים הניתנים ע"מ שלא יישנה מקרה כגון זה שהיה במכרז".
משרד מבקר המדינה מעיר לאמ"ש, כי קיים מתאם גבוה בין הציונים הנמוכים שהעניק נציג המשרד לשתי המועמדות ובין המסקנות העולות ממסמך סיכום הדיון המקדים.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי על אף שכל חבר ועדה צריך לדרג את המועמדים באופן עצמאי על פי התרשמותו, הרי שהפער הקיצוני בין הציונים שנתן נציג המשרד, וב ין הציונים שנתנו יתר חברי הוועדה מעורר חשש שהציונים שנתן נציג המשרד נועדו להשיג תוצאה התואמת את המסקנה שסוכמה בדיון המקדים.
באוגוסט 2010 נערכו מספר מכרזים לתפקידים של ראשי חטיבה בתחומים שונים באגף מסוים.
בשלושה מכרזים שהתקיימו באותו יום, הרכב ועדת הבוחנים, לרבות מרכזת הוועדה (מהיחידה למכרזים) היה זהה: שני נציגי נש"ם ושני נציגי המשרד (אחד מהם חבר ועד העובדים).
בביקורת עלה, כי בכל שלושת המכרזים חזרה על עצמה אותה תופעה - למרות פערים קטנים בהשכלתם ובניסיונם המקצועי של המתמודדים השונים, ועל אף משרד הביטחון 1585 .
שלחלקם נתוניהשכלה העולים על אלו של המועמד שזכה 17 , נציג נש"ם (שהיה גם יו"ר הוועדה) ואחד מנציגי המשרד בוועדה העניקו למועמדים שזכו בכל אחד משלושת המכרזים ציונים גבוהים באופן מובהק (9 או10 ), וציונים נמוכים באופן משמעותי (לרוב בין 3 ל-5 ") בכל התחומים ליתר המועמדים.
נציג נשם נוסף ונציג ועד העובדים בוועדה העניקו לכל המועמדים ציונים דומים (לרוב בין 7 ל-9 , תלוי בתחום הנבדק).
17 למשל, דרישות הה שכלה באחד המכרזים היו "אקדמאי בתחומי חשבונאות/כלכלה/מינהל עסקים".
למרות דרישות אלו זכה במכרז זה מועמד בעל תואר ראשון במדע המדינה ותואר שני במדיניות ציבורית, שעה שמועמד שוועדת הבוחנים ציינה לגביו שהוא בעל ידע פיננסי מועט היה בעל תואר ראשון בכלכלה וראיית חשבון ותואר שני במינהל עסקים.
לשני המועמדים היה ניסיון עבודה דומה.
עניין זה חזר על עצמו גם בנוגע לציונים שקיבלו המועמדים על יכולותיהם האישיותיות (יכולת שכנוע, נועם הליכות).
הפערים בין הציונים היו משמעותיים ביותר והתרשמותם של נציג נש"ם השני ונציג ועד העובדים בוועד ה הייתה שונה בתכלית מאלה של יו"ר הוועדה ונציג המשרד.
בפרוטוקולים של הוועדות לא נמצאו הסברים לפער בין הציונים ולאחידות בהערכות - אותם שניים נתנו תמיד ציונים נמוכים והשניים האחרים ציונים גבוהים - וכן לא ניתן כל הסבר כיצד, בתנאים אלה, התקבלו החלטות "פה אחד".
עוד עלה בביקורת, כי למרות התופעות שתוארו לעיל, יחידת המכרזים לא בחנה את הסיבות לכך, לצורך הפקת לקחים.
נציגי יחידת המכרזים ציינו, כי גם כאשר ישנם פערים חריגים בין הציונים, אמ "ש אינו מתערב.
לטענתם, חברי הוועדה רשאים לנקד כראות עיניהם ולמיטב הבנתם.
משרד מבקר המדינה מעיר לאמ"ש, כי התעלמותו מסימני אזהרה כגון אלה, עלולה לפגוע בהגינות המכרזים ובשוויון ההזדמנויות של המתמודדים.
על אף שכל חבר ועדה רשאי לדרג את המועמדים כראות עיניו, מן הראוי שיו"ר הוועדה יבחן עם יתר חברי הוועדה אם יש הצדקה לקיומם של פערים קיצוניים בציונים, ויקפיד לרשום בפרוטוקול את הנימוקים שחברי הוועדה נתנו לפערים אלה.
בהתייחסותה מאוקטובר 2011 לממצאי הביקורת ציינה נש"ם, כי תנחה את "יו"ר הוועדה לפרט מצבים אלה בפרוטוקול ולנמק בסופם של דברים את בחירת המועמדים גם בהתייחס לפערים בהערכות".
העדפה מתקנת וייצוג הולם לנשים .
העדפה מתקנה נועדה לתת ייצוג לקבוצות הנחשבות חלשות בחברה או לכאלה שאין להן ייצוג הולם 18 במוסדות ממשלתיים, אוניברסיטאות ועוד.
נש"ם קבעה ארבע קבוצות19, ולהן יש לד אוג לייצוג הולם דרך העדפה מתקנת, כשאחת מהן היא נשים.
בשנת 1985 התקבלה החלטת ממשלה 20 בדבר שוויון הזדמנויות לנשים.
בתיקון לחוק משנת 1995 הוסף סעיף 15 א בדבר ייצוג הולם לבני שני המינים בתפקידים שונים בשירות המדינה.
במהלך השנים הורחב הסעיף, ובתקופת הביקורת הוא מ תייחס לארבע הקבוצות האמורות.
על פי החוק, מתן העדיפות למועמדים מקרב קבוצה הזכאית לייצוג הולם שאינה מיוצגת באופן הולם, תהא כאשר המועמד כשיר לתפקיד והוא בעל כישורים דומים לכישוריהם של מועמדים אחרים.
על פי נוהל ועדת הבוחנים, המוגש לעיונם של חברי ועדת בוחנים לקראת מועד התכנסות הוועדה, אם מועמדים בני שני המינים הם בעלי כישורים דומים, תיתן ועדת הבוחנים עדיפות לבן המין שאינו מיוצג באופן הולם.
במהלך הביקורת ציינו נציגי אמ "ש, כי נושא זה מובהר לחברי הוועדה גם בתדרוך שמעבירה מרכזת הוועדה לבוחנים ביום המכרז.
18 ייצוג הולם - הייצוג ההולם של המגזר החלש במקום העבודה, בלימודים וכו' הינו בהתאם לחלקו של המגזר באוכלוסייה או באוכלוסייה הכללית העובדת במקום מסוים.
19 נשים, אנשים עם מוגבלות, ערבים, דרוזיםוצ'רקסים וקהילת יוצאי אתיופיה.
85 משרד הביטחון 1587 .
במכרז לתפ קיד סגן ראש אגף וראש יחידה ניגשו שלושה מועמדים: שני גברים ואישה.
שלושת המועמדים ענו על תנאי הסף בתחום ההשכלה והניסיון שנדרשו.
המועמדת שימשה כסגנית ראש היחידה האמורה בחמש השנים שקדמו למכרז ובמסגרת תפקיד זה עסקה בתחום שלגביו נדרש 1588 דוח שנתי62 .
כמו כן, עם צאתו של סגן ראש האגף ללימודים שימשה במשך כשנה כסגן ראש אגף בפועל.
על פי פרוטוקול ועדת הבוחנים, כמעט בכל תחומי ההערכה, שני נציגי נש"ם בוועדה העניקו למועמדת ציונים גבוהים יותר בהשוואה לשני המועמדים האחרים, ובנתון של ניסיון בתחום הרלוונטי היא זכתה בקרב שלושה חברי ועדה (למעט נציג המשרד) לציון הגבוה ביותר (8 מתוך9 ), כאשר המועמד שזכה במכרז קיבל משני נציגי נש"ם את הציון 6 .
בסיכום הנקודות הכללי דורגה המועמדת במקום הראשון שעה שהמועמד שזכה במכרז קיבל עשר נקודות פחות.
על פי הפרוטוקול, הוועדה החליטה ברוב קולות לבחור במועמד שזכה בשל "התאמתו המרבית לאור ניסיו ן רב גוני הן בארץ והן בחו"ל בתחום הרלוונטי".
אשר למועמדת צוין, כי היא "פחות הרשימה ביכולותיה הניהוליות לנוכח המורכבות הניהולית הנדרשת לאור האתגרים הצפויים לבעל תפקיד זה".
המועמדת דורגה כשירה שנייה.
בסעיף בפרוטוקול המתייחס להעדפה מתקנת וחובת הייצוג ההולם נכתב כי אף על פי שהמועמדת קיבלה את מרב הנקודות "הועדה סבורה כי לתפקיד מתאים יותר .
הניסיו]המועמד שזכה[ן ראוי ומכובד אולם פחות מהניסיון ]המועמדת[ הניהולי של של המועמד הנבחר".
כאמור ועדת הבוחנים רשאי ת לבחור במועמד שלא קיבל את הניקוד הגבוה.
עם זאת, משרד מבקר המדינה מעיר לאמ"ש ולנש"ם, שהחלטתה של ועדת הבוחנים אינה מובנת נוכח העובדה שהמועמד שקיבל מנציגי נש"ם ציון נמוך יותר בתחום הניסיון תואר לבסוף כבעל ניסיון ראוי יותר ועל כן נבחר לתפקיד.
בהתעלם מהיתרונות שיש למועמדת הן בתחום ההשכלה (תואר שני במינהל עסקים כפי שמופיע כעדיפות במכרז) והן בניסיון הנדרש כמפורט לעיל, הרי שלמועמדים יש לכל הפחות נתונים דומים.
בנסיבות אלה, הוועדה הייתה צריכה לשקול אם הטעמים של העדפה מתקנת אינם גוברים על התרשמותה מהמועמד שהוועדה בחרה לבסוף.
אולם הוועדה לא עשתה כן, ובכך פעלה שלא בהתאם להוראות בדבר חובת מתן ייצוג הולם, הקבועות בחוק ובנוהלי המשרד עצמו.
על נש"ם ועל המשרד לתת את הדעת לנושא הייצוג ההולם, ובמקום שאין בו ייצוג הולם לבני שני המינים, לפעול ביתר שאת להשגתו.
תפקודם של חברי ועדת הבוחנים .
במכרזים שנבדקו עלו מקרים המצביעים על הכשרה חסרה של חברי ועדת הבוחנים בנוגע לכללים לניהול מכרז.
כפי שהעלה דוח זה, נמצאו אי -סדרים בתחומים שונים וביניהם: הניקוד הניתן למועמדים בתחומים מסוימים, היעדר הנמקה מספקת כאשר נבחר מועמד שלא קיבל את מרב הניקוד, העדפה מתקנת ועוד.
בהתייחסותה מאוקטובר 2011 לממצאי הביקורת ציינה נש"ם, כי תיערך הדרכה והכשרה של חברי ועדת הבוחנים בכל הקשור "לניהול הליכי המכרז, לרבות הוראות החוק, כללי התקשי"ר ואתיקה".
כלים למיון ולהערכת מועמדים למשרות .
השימוש ביותר מכלי אחד למיון ולהערכת מועמדים למשרות מאפשר לקבל תמונה מקיפה ומדויקת יותר אודות המועמד.
בשוק העבודה הפרטי ובצה"ל למשל נעשה שימוש בכלים נוספים להערכת עובדים ולבחינת פוטנציאל הקידום שלהם, מעבר להערכת ממונה: הערכת עמיתים21 " והערכת עובדים360 "מעלות22 .
נוסף על זאת ניתן להשתמש בכל ים של פיתוח עובדים 23 ,כמדד להערכת עובדים, בין היתר בהיבטים של קידום מקצועי, הנעה להתקדם וידע רלוונטי.
כלי נוסף, המשמש ככלי למיון ולבדיקת פוטנציאל ניהולי ולקידום בתפקידים בכירים יותר, הוא מרכז הערכה24.
מרכזי הערכה נערכים לרוב בגופים חיצוניים לארגון, המספקים שירותי מיון.
אך ישנם גם מרכזי הערכה בתוך הארגון, המתמקדים בהתאמתו של עובד למערכת.
במונחים של כלי מיון ואבחון, תקפותם של מרכזי הערכה גבוהה, ולכן הם נחשבים אמצעי מיון יעיל.
יצוין, שנש"ם מנחה את המשרדים השונים להקצות כעשרים דקות בלבד למועמד במסגרת ועדת הבוחני ם.
לגישה זו חסרונות, שכן בזמן מוגבל זה נציגים שאינם מכירים כלל את המועמד ואשר מעבר להערכת ממונה והמלצות אין בידיהם כל מידע עליו, אמורים להתרשם ממנו במידה מספקת כך שיוכלו לקבוע אם הוא עומד בתנאי המכרז, ומכאן אם ראוי הוא ומתאים למלא את המשרה, אם לאו.
מעבר לכך, אי -שימוש בכלי מיון והערכה נוספים במסגרת ועדת הבוחנים מגביר את השפעת ההטיה הסובייקטיבית שעלולה להיגרם עקב דעות קדומות ומטענים אישיים של חברי ועדת הבוחנים.
הדבר עלול ליצור קושי בקבלת החלטה מטבית.
יצוין, שהדבר נכון בעיקר בנוגע לנציגי המשרד, שמכירים את המועמד או שיש להם גישה למידע אודותיו, בשונה מחברי הוועדה האחרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח החולשות והמגבלות של השיטה הקיימת, ראוי שנש"ם תקיים בחינה מעמיקה לשיפור הכלים הקיימים ולהרחבת השימוש בכלי מיון נוספים להערכת עובדים, כדי שהמידע המוצג בפני חברי ועדת הב וחנים יהיה מקיף ושלם יותר.
הדבר עשוי לשפר את האפקטיביות של ועדת הבוחנים, ולהגדיל את הסיכויים שוועדת הבוחנים תבחר במועמד המתאים ביותר למשרה ולארגון.
מכל מקום, היה ויוחלט על הרחבת השימוש בכלי מיון והערכה נוספים, יהיה כמובן צורך להחילם על כלל העובדים, באופן שוויוני.
בהתייחסותה מאוקטובר 2011 לממצאי הביקורת ציינה נש"ם, כי כדי להפוך את עבודת ועדת הבוחנים לאפקטיבית יותר, מזה תקופה היא נערכת "לרפורמה מקיפה בכל תחום גיוס ומיון כוח אדם לשירות המדינה.
במסגרת הרפורמה נש"ם תיעזר במכונים מקצועיים.
באופן שיאפשר שימוש בכלי מיון נוספים על אלה .
21 הערכת עמיתים בנויה משקלול של הערכות העובדים על המוערך ומשמשת ככלי נוסף ולא בלעדי להערכה, בעיקר בשל נקודת התורפה שלה ולפיה היא עלולה להוות כלי "לחיסול חשבונות" בין העובדים.
כמו כן, שיטה זו באה להתמודד עם הטענות כנגד מהימנותה של חוות דעת יחיד על המוערך (הערכת ממונה).
22 בשיטה זו כל עובד נותן ומקבל הערכות בשלושה כיוונים: על ומהעמיתים לעבודה, על ומהממונה הישיר ועל ומהכפופים הישירים.
23 כגון בהישגיהם של עובדים בקורס לפיתוח מנהלים 24 במרכז ההערכה נבדקת הה תאמה של מועמדים פוטנציאליים למשרות.
מרכזי ההערכה המקובלים הם קבוצה של מבחנים תיאורטיים ומעשיים המדמים מצבים המייצגים את עולם התוכן של המשרות המיועדות.
הקיימים היום כדי שבסופם של הליכי המיון תוצג תמונת ידע נרחבת ככל שניתן על המועמדים בפני ועדת הבוחנים".
לדעת משרד מבקר המדינה, מדובר ביזמה חשובה של נש"ם, ועליה לסיים את היערכותה ל"רפורמה המקיפה" ולהוציאה אל הפועל בהקדם.
שאלת ניהולו של פרוטוקול עולה לא אחת כשמדובר בגופים ציבוריים.
הואיל ואין בדין פירוט של העניינים שצריכים למצוא ביטוי בפרוטוקול, קורה לא אחת, כי הפרוטוקולים מנוהלים באופן המגלה טפח אך מכסה טפחיים.
החובה לכתוב פרוטוקול שורשיה במשפט המינהלי הכללי ובעיקרון שקיפות פעילותו של המינהל.
זכותו של הציבור ובעיקר זכותם של המועמדים לדעת כיצד ועל בסיס איזה מידע התקבלו ההחלטות.
להבטחת תקינות פעילותו של המינהל הציבורי נוצר עיקרון השקיפות, שמקורו בתפיסת היסוד של המינהל הציבורי כנאמן הציבור.
שקיפות פעולתו של המינהל היא כלי יעיל לפיקוח ולבקרה על מעשי המינהל והחלטותיו.
קיימת חשיבות יתרה לשקיפות בעניינם של מכרזים, במיוחד בנושאים הכלולים במסגרת של איסור משוא פנים, דהיינו, בעניינה של היכרות מוקדמת, דעה מוקדמת על מועמדים, ניסיון להשפיע על בחירת מועמד כזה ולא אחר ועוד.
להשגת שקיפות יש צורך בבניית מערך כולל לגילוי, לדיווח ולתיעוד.
לחשיבות רישום ועריכת פרוטוקולים התייחס השופט מישאל חשין בבג"ץ 3751/03 'יוסי אילן נ' עיריית ת"א ואח25 , ופירט בהרחבה את ההיבטים השונים של סוגיית הפרוטוקול במכרזים פנימיים.
לגבי עיקרון השקיפות שעוגן ופורט בבג"ץ זה, ציין השופט מישאל חשין, כי "ללא דיווח וגילוי לא תהא שקיפות, וללא תיעוד עלולה חובת הגילוי להתרוקן מתוכן של ממש", וכי הפרוטוקול משמש אמצעי להגברת הפיקוח והבקרה על התנהלותה של ועדת המכרזים, והוא מבטא "את זכותו של הציבור וזכותם של המועמדים לדעת כיצד ועל יסוד איזה מידע נתקבלו החלטות שנתקבלו"26 .
בכלל זה קבע בג"ץ בפרשת יוסי אילן, כי הפרוטוקול חייב לשקף את עיקרי ההתרחשויות בדיון בין אם באופן מלא ובין אם באופן מתומצת.
מכאן, שחברי ועדת הבוחנים חייבים לדווח לוועדה על נתונים שיש בהם כדי להשפיע על החלטת הוועדה, כגון ה יכרות מוקדמת, פגישות עם מועמד, ניסיונו ת שנעשו בידי גורמים שונים כדי להשפיע על החלטת הוועדה ועוד.
המידע יונח בפני כל חברי הוועדה, והיא תחליט כיצד לנהוג.
השופט יעקב טירקל אף הגדיל וציין בבג"ץ זה, כי "בהעדרו של פרוטוקול אמיתי, שבו צילום מלא של הדיונים והשיקולים - ואין צריך לומר, משלא נרשם פרוטוקול כלל ועיקר - יש לראות את ההחלטה של הוועדה כהחלטה סתומה שאינה יכולה לעמוד לביקורת ומכיוון שכך דינה להתבטל"27 .
ראוי לציין שהתייחסות לסדרי עריכת פרוטוקולים של ועדת מינויים מובאת בדוח מבקר המדינה בנושא "מינוי מנכ"לים למשר די הממשלה ונושאי משרות אחרות .
25 (פ"ד נט3 ) 834,817.
"שאיושן טעון אישור הממשלה28 .
שם צוין כי מפרוטוקולים של ועדת המינויים לא ניתן ללמוד דבר על מהלך הדיונים משום שאין רישום של הדיונים ולא ניתן בהם ביטוי לדעותיהם של חברי הוועדה.
עוד צוין שם, כי הדבר חשוב במיוחד, בין היתר, כאשר קיימי ם חילוקי דעות בין החברים לגבי המועמדים, או במקרים שבהם המועמד אושר אף שלכאורה נראה כי כישוריו דלים מהדרוש לתפקיד.
בכל מקרה, פרוטוקול בן .
28 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008 '), עמ146 .
ואילך משרד הביטחון 1593 .
פסקה אחת או שתיים ובו אמירות כלליות אינו עומד בדרישות של שקיפות ההליך המתנהל בוועדת המינויים.
המשנה ליועץ המשפטי לממשל ה בתשובתו דאז למשרד מבקר המדינה ציין, כי מקובל עליו שהפרוטוקול או ההחלטה הסופית של הוועדה ישקפו באופן מלא את שיקולי הוועדה בהחלטתה על מועמד פלוני.
לדבריו, נש"ם מסרה כי להבא תפעל ברוח זו.
בביקורת עלה, כי אף על פי שבעקבות ממצאי הביקורת בדוח שנתי 58 ב של מבקר המדינה מסרה נש"ם, כי תפעל ברוח דבריו של היועץ המשפטי לממשלה, בפועל היא לא עשתה כן.
עיון בכ-80 פרוטוקולים של מכרזים פנימיים שפרסם המשרד בשנת 2010 העלה, כי רובם ככולם אינם מכילים כלל מידע על מהלך הדיון עד לקבלת ההחלטה.
כמו כן, לא ניתן למצוא בפרוטוקולים אלה מה היו עמדותיהם של חברי הוועדה, האם השתנו תוך כדי הדיון ומדוע.
על אף שפרוטוקול אמור לשקף את עיקרי הדברים שהתרחשו בוועדה תוך ציון כל אירו ע חשוב, בפועל בפרוטוקול מופיעה דרך קבע פסקה אחת או שתיים לכל היותר המפרטות את ההחלטה הסופית, ומתלווה אליה נימוק דל שאין בו כדי לשפוך אור על שהתרחש בוועדה טרם ההחלטה.
בהתייחסותה מאוקטובר 2011 לממצאי הביקורת ציינה נש"ם, כי היא פועלת ל"שינוי בשיטת המיון לקבלת עובדים בשירות המדינה ובמיון עובדים למכרזים, תיקון התקשי"ר והתאמתו בהתאם ללקחים שהופקו מהשגות שהוגשו וכן הערכות של אגף הבחינות והמכרזים להטמעת וחיזוק נושא הבקרה על המכרזים שנעשים במשרדים".
עוד ציינה נש"ם, כי "מערכת המיחשוב הממשלתית 'מרכבה', המספקת שירותים בתחום מכרזי כוח אדם לנש"מ ולכל משרדי הממשלה ויחידות הסמך אינה מקושרת, נכון להיום, מסיבות ביטחוניות ואחרות למשרד הביטחון ומשום כך קיים קושי אובייקטיבי לנש"מ לערוך בקרה ברמה הנדרשת.
כפתרון ביניים, אגף המכרזים בנש"מ הקצה בקר מטעמו במיוחד למשרד הביטחון, במטרה לייעל את הפיקוח והבקרה ולאפשר הנחייה ותיקון ליקויים בעת התרחשותם".
כמו כן ציינה, כי דוח ביקורת זה וה"הערות הרלוונטיות לנציבות שירות המדינה, יטופלו ותינתן להן התייחסות במסגרת השינויים המבוצעים".
התהליכים לבחירה ואישור של עובדי המשרד המועמדים לאיוש משרות במשלחות ובנציגויות המשרד בחו"ל עוגנו בהוראת המשרד שעניינה "בחירת ואישור מועמדים לשירות ארוך בחו"ל" (להלן - ההוראה).
מטרת ההוראה היא להבטיח שיבוץ בעלי הכישורים המתאימים ביותר מבין המועמדים, וכי ייצוג המשרד בחו"ל יהיה על ידי שליחים בעלי רמה נאותה.
על פי ההוראה, על אמ "ש לפרסם הודעות לגבי משרות המיועדות לאיוש, כדי שעובדי המשרד המעוניינים יגישו את מועמדותם.
כמו כן, על אמ "ש לבדוק כי המועמדים עונים על הדרישות והכישורים הנדרשים למשרה.
מועמדים שענו על הדרישות נדרשים לעבור מבחן באנגלית.
רק עובדים שקיבלו ציון עובר בבחינה יוכלו להופיע בפני הוועדה לאיתור מועמדים לשירות ארוך בחו"ל (להלן - הוועדה).
הוועדה מראיינת את המו עמדים וממליצה למנכ"ל על המועמד שבחרה ברוב קולות ועל המועמדים שקיבלו עדיפות שנייה ושלישית.
רשימת המועמדים המומלצת מועברת 1594 דוח שנתי62 .
אין בהוראה סעיף המאפשר לגורם כלשהו למנות עובד לשירות ארוך בחו"ל שלא על פי הוראה זו.
ההוראה חלה על כל המשרות למעט ראשי משלחות, סגני ראשי משלחות וראשי נציגויות או נספחויות בחו"ל שהבחירה בהן נעשית על ידי מנכ"ל המשרד.
בביקורת עלה, כי חמש מתוך שש משרות במשלחות המשרד בחו"ל שבדק משרד מבקר המדינה, אוישו על פי תהליך בחירה כמתואר בהוראת המשרד.
עם זאת, הליך האיוש של אחת המשרות לא התבצע כנדרש על פי ההוראה, כמפורט להלן: 1 .
התברר, כי בשיחה שקיים מנכ"ל המשרד דאז, מר פינחס בוכריס, בפברואר 2009 עם עובדת בכירה במשרד (להלן - העובדת) סוכם, כי האחרונה תמונה לתפקיד בחו"ל כאשר תתפנה המשרה ב- 2011 .
את ההחלטה קיבל אמנם מנכ"ל המשרד, כנדרש בהוראה, אולם טרם ההחלטה לא התקיים ההליך הדרוש: אמ"ש לא פרסם את דבר קיומה של משרה פנויה ולא התכנסה ועדה ל בחירת מועמד מתאים.
לדברי ראש היחידה למינהל וכ"א בחו"ל, מנכ"ל המשרד דאז גם פטר את העובדת מעמידה בדרישות הסף וממבחן שפה, שבהם נאלץ כל מועמד לעמוד.
בתחילת ספטמבר 2010 קיים מנכ"ל המשרד, מר אודי שני, דיון בנושאים שונים הנוגעים להיערכות המשרד בחו"ל.
בסיכומו ציין כי שליחות היא קודם כל צורך ומשימה ממשית "ולא הטבה לעובד".
עוד ציין כי שליחים ייבחרו על פי מידת התאמתם לדרישות התפקיד, כישוריהם, השכלתם וניסיונ ם בהתאם.
המשנה לנציב דאז ומנכ"ל המשרד סיכמו, כי איוש משרות בחו"ל יהיה באמצעות מכרז, וכי נציג הנש"ם יצורף לוו עדת הבוחנים.
המשרד קבע, כי תוקפו של שינוי זה החל משנת 2011 .
באמצע ספטמבר 2010 הוציא עוזר מנכ"ל המשרד מכתב לסמנכ"ל וראש אמ"ש ובו צוין, כי מנכ"ל המשרד אשרר את סיכום המנכ"ל הקודם למנות את העובדת לתפקיד.
באוקטובר 2010 הנחה סמנכ"ל וראש אמ"ש, כי יש לבנות לה תכנית הכשרה וחניכה בהתאם למהות התפקיד.
דרישות המשרה כפי שפורסמו לקראת מילוי התפקיד ב - 2007 , וכפי שבאו לידי ביטוי גם באחד המסמכים המתייחסים לתכנית החניכה וההכשרה שהוכנה לעובדת הבכירה לקראת תפקידה בחו"ל (להלן - המסמך) היו, בין היתר, ארבע שנות ניסיון (לאקדמאי) בשני תחומים מוגדרים.
במסמך צוין, כי אמנם יש לעובדת הבכירה ניסיון בתחום אחד, אולם הניסיון בתחום השני "לא ממש ודאי".
עוד צוין כי התכנית "מותנית כמובן בוודאות עמידתה בדרישות הנ"ל (לרבות יתר הקריטריונים ליציאה לשליחות - שפה) אלא אם יוחלט 'לרווח' הדרישות באופן שיאפשר לה להגיש מועמדות ללא ספקות".
כיוון שבפועל ניסיונ ה של העובדת לא תאם במלואו את דרישות הסף, נבנתה עבורה באמ "ש תכנית הכשרה וחניכה מקיפה במיוחד.
תכנית זו כללה לימודים בנושאים שונים במסגרת קורסים חיצוניים ופנימיים, קורס שליחים שבו משתתפים כל היוצאים לשירות ארוך בחו"ל, וכן חניכה אישית בנושאים שונים וכ -280 שעות לימודי אנגלית.
נקבע, שימי העבודה לאורך כל התקופה ינוצלו לצורכי הכשרה.
במהלך הביקורת, מנכ"ל המשרד ונציגי יחידת ההדרכה באמ "ש הבהירו לנציגי משרד מבקר המדינה, כי כיוון שבמהלך שנות עבודתה היא לא ניצלה את ימי ההשתלמות בשכר שעמדו לזכותה, קבע המשרד שימי העבודה לאורך התקופה האמורה של כשבעה חודשים ינוצלו להכשרה.
עם זאת, לדברי נציגי אמ"ש, אילוצי עבודה לא אפשרו את נוכחותה של העובדת במרבית שיעורי השפה שנקבעו עבורה.