HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, לאחר שקיבלה הרכבת את דו"ח האבחון וההערכה, היה עליה לשקול מיי דית את התאמתו ולנמק בכתב מדוע יישאר בתפקידו למרות תוצאות האבחון, כנדרש על פי סדרי מינהל תקין.
בנובמבר 2002 הועבר עובד בכיר ב' בהסכמתו לתפקיד ממונה שירות נוסעים בחטיבת הנוסעים.
הכפיפות הארגונית של הממונה היא למנהל אגף.
עובד בכיר ב' מסר למשרד מבקר המדינה כי מעבר זה היה כרוך עבורו בהרעת תנאים משום שנאלץ להעתיק את מקום עבודתו לחיפה.
העסקה בתקופת החברה במרס 2004 מונה עובד בכיר ב' לתפקיד ממלא מקום (להלן- מ"מ) מנהל אגף שירות לקוחות לתקופה של שישה חודשים.
באוקטובר אותה שנה הוארך מינוי זה ובדצמבר 2004 הוא מונה לתפקיד מנהל האגף.
במועד מינויו לתפקיד הועסקו באגף זה כ -160 עובדים.
משרד מבקר המדינה בדק את הליך המינוי: במרס 2004 התכנסה ועדה שהוגדרה כ"ועדת קבלה" לאיוש משרות, בראשות מ"מ מנכ"ל החברה דאז מר יוסי מור, ובפניה הוצג מועמד אחד בלבד - עובד בכיר ב'.
הוועדה המליצה על מינויו של עובד בכיר ב' כמ"מ מנהל אגף.
מנהל אגף נמנה עם התפקידים הבכירים בחברה ממשלתית.
ועדת ארגון של הדירקטוריון דנה במנויים וממליצה לדירקטוריון אם לאשר אותם.
במרס 2004 נערך דיון בנושא בוועדת הארגון ובו הודיע מ"מ המנכ"ל כי תפקודו של עובד בכיר ב' ייב חן במכרז פנימי שייערך לתפקיד.
הביקורת העלתה כי בחירת מנהל האגף לא נעשתה בהליך שוויוני, ולא התפרסם מכרז פנימי או חיצוני לתפקיד.
בנובמבר 2004 התקיימה ועדת קבלה.
בוועדה היו חברים מ"מ מנכ"ל החברה דאז מר יוסי מור, סמנכ"ל למינהל, מנהלת אגף משאבי אנוש דאז ועובד ב כיר ד'.
המועמד היחיד לתפקיד היה עובד בכיר ב ' והוועדה החליטה על בחירתו.
הביקורת העלתה כי עובד בכיר ד', הממונה הישיר על עובד בכיר ב', המליץ באוקטובר 2004 .
לתת לו מינוי של קבע לתפקיד מנהל האגף משרד מבקר המדינה מעיר, כי לא היה מקום לחברותו של עובד בכיר ד' בוועדת הקבלה, אם הוא הביע דעה מוקדמת ביחס למידת התאמתו של עובד בכיר ב' לתפקיד.
מבקרי המדינה התריעו בעבר על כך שיש מינויים במשרדי הממשלה ובחברות ממשלתיות שאינם ענייניים ונגועים בשיקולים מפלגתיים.
מקובל לכנות מינויים כאלה "מינויים פוליטיים"8.
על הנזקים הנוב עים ממינויים פוליטיים נאמר בדוח מבקר המדינה 9 : "במינוי פוליטי מועדפים שיקולים מפלגתיים על פני שיקולים ענייניים, ובכך נפגעת 'מהותו' של השירות הציבורי, ועלולה להיפגע איכותו המקצועית.
עוד פוגע מינוי כזה בעקרון השוויון בין המועמדים לאייש משרה, שהוא ערך יסוד בחברתנו.
" בעניין הראיה לקיומו של מינוי פוליטי פסק בג"ץ כך: "הראיה בדבר קיום מניע פוליטי - מפלגתי במינוי צריך ויהא בה כדי לעורר ספק מהותי בדבר השפעתו של מניע פסול זה.
מחד גיסא, לא די בתחושות, השערות והנחות בלבד, ומאידך גיסא, אין צורך בראיה מוכחת, שעל פי רוב היא אינה בנמצא, ובדרך כלל אינה בהשגה.
די ביצירת ספק מהותי, שיסודו בחשד סביר וממשי בדבר קיומו של מניע פוליטי -מפלגתי פסול במינוי.
משהוכח ספק מהותי כזה, עובר נטל הראיה על בעל המינוי, ועליו להוכיח שאין במינוי משום מינוי פוליטי פסול"10 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מ ן הדברים עולה החשש שהמנוי היה נגוע בשיקולים זרים ובכללם פוליטיים, וכי תהליך הבחירה לא הבטיח את בחירת המועמד המתאים ביותר.
עובד בכיר ג' עובד בכיר ג' עבד במשרד ממשלתי א' בשנים 1986 -1988 .
בשנים 1988 -2003 הוא עבד במשרד ממשלתי ב'.
באוקטובר 2003 נבחר עובד בכיר ג' למשרה בכירה בחברה.
8 ראודוח שנתי 39 של מבקר המדינה ( 1989 '), עמ 627-642 ; דוח שנתי41 ( 1991 '), עמ 595-615 ;דוח שנתי 43 ( 1993 '), עמ 732-744 ; דוח שנתי44 ( 1994 '), עמ 917-933 ; דוח שנתי 47 ( 1997 '), עמ 838-852 ; דוח שנתי 48 ( 1998 '), עמ 871-918 ; דוח שנתי 52א ( 2001 '), עמ 283-314 ; דוח על מינוי דירקטורים מטעם המדינה בחברות ממשלתיות ( 1988 ;) דוח על הרשות לעסקים קטנים ובינוניים בישראל מנויים פוליטיים (אוגוסט 2006 .
) 9 ראו דוח שנתי 52א, עמ' 313.
10 בג"ץ 4566/90 'דקל נ' שר האוצר ואח, פ"ד מה (1 )28 ,37.
חברת רכבת ישראל בע"מ 1367 .
: הליכי הבחירה (א) ב - 20.
03 החליט הדירקטוריון למנות בישיבות הקרובות ועדת איתור לבחירת עובד למשרה הבכירה.
2003 הודיע יו"ר הדירקטוריון דאז מר משה ליאון לחברי הדירקטוריון על הקמת ועדת איתור לבחירת עובד למשרה הבכירה (להלן - ועדת האיתור או הוועדה), ובה חברים יו"ר הדירקטוריון דאז ושני דירקטורים.
כן נקבע כי נציג רשות החברות דאז יהיה משקיף בוועדה.
יצויין שהדירקטוריון לא קבע את הדרכים בהן תפעל הוועדה לאיתור המועמדים, על מנת להבטיח שהליך הבחירה יהיה שוויוני ותחרותי.
03 סיכם מזכיר החברה בפני חברי ועדת האיתור כי ב - 10.
03 נשלחה אליהם בקשה להציע עד ל- 15.
03 מועמדים למשרה הבכירה.
לדברי מזכיר החברה הוצעו שישה מועמדים וקורות החיים שלהם צורפו לקראת הדיון בוועדת האיתור.
באותו יום התכנסו חברי הוועדה לדון בקביעת נהלי עבודה ודרכי בחירה של העובד הבכיר.
בפרוטוקול של אותה ישיבה צוין כי "לפני חברי הוועדה הונחו קורות חיים של ששה מועמדים שהועברו ע"י חברי הדירקטוריון.
מזכיר החברה סקר את המועמדים וניסיונם ע"פ החומר שהוגש".
עוד צוין בפרוטוקול כי "חברי הוועדה השונים הוסיפו את התרשמותם על מועמד זה או אחר מתוך היכרות אישית.
נערך דיון על הניסיון העדיף של המועמד שיבחר - מנהלי, מסחרי או ציבורי".
חבר ועדת האיתור בעל היכרות מוקדמת עם מועמד חייב לדווח על מידת היכרותו את המועמד ואת זיקתו אליו, והדבר צריך להירשם בפרוטוקול הישיבה.
זאת מן הטעם שעל עובד ציב ור אסור להימצא במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים 11 .
ממכתבו של מזכיר החברה מ- 21.
03 וכן מפרוטוקול הוועדה מאותו יום עולה כי לחלק מחברי ועדת האיתור הייתה היכרות מוקדמת עם חלק מהמועמדים.
מידת היכרותם המוקדמת של חברי ועדת האיתור את המועמדים לא נרשמה בפרוטוקול הדיון ולכן לא ניתן לעמוד על האפשרות של ניגוד עניינים בין החברות בוועדת האיתור ובין ההיכרות המוקדמת עם מועמד זה או אחר או על האפשרות כי ההיכרות השפיעה השפעה לא הולמת על הליך הבחירה.
הביקורת העלתה כי לא נקבעו תנאי סף הנדרשים מהמועמד למשרה.
כמו כן לא נקבעו קריטרי ונים לבחינת המועמדים ולא אמות מידה לכישורים השונים הנדרשים, לפני שוועדת האיתור עיינה בקורות החיים.
03 ראיינה הוועדה שלושה מועמדים ובהם עובד בכיר ג' (לאחר שמועמד אחר הסיר את מועמדותו), והחליטה לא להחליט על מועמד נבחר.
עוד החליטה הוועדה כי תתכנס לישיבה נוספת שבוע לאחר מכן.
החלטה זו של הוועדה לא נומקה.
הוועדה התכנסה רק לאחר כשלושה שבועות, ב- 20.
03 , שבמהלכם התקבלו בוועדה שלוש המלצות על עובד בכיר ג'.
בדיון הציג יו"ר הדירקטוריון את ההמלצות שהתקבלו, והוחלט לבחור בעובד בכיר ג' למשרה הבכירה בחברה ולהביא את המינוי לאישור הדירקטוריון.
11 ראו דוח שנתי 57 ב של מבקר המדינה ( 2007 '), עמ27.
סדרי מינהל תקינים מחייבים כי הוועדה תנהל רישום פרוטוקול שישקף את מהלך הדיון ואת עיקרי הדברים שנאמרו.
בבג"ץ אילן 12 , אשר ניתן לאחר מינויו של עובד בכיר ג', ובו חיזוק להלכות פסוקות מן העבר נקבע, כי סדרי מינהל תקינים מחייבים ועדה לרשום פרוטוקול אשר ישקף את עיקרי המידע שהובא לפניה, ההחלטות שהתקבלו והנימוקים להחלטה.
הביקורת העלתה כי הוועדה לא תיעדה את דיוניה בפרוטוקול ולא הכלילה כנדרש רכיבים כגון אמות מידה לפיהן ייבחרו המועמדים והשוואה בין המועמדים בהתאם לקריטריונים אחידים.
03 הובא מינויו של עובד בכיר ג ' למשרה הבכירה לאישור הדירקטוריון.
באותה ישיבה הוצגו ההמלצות שניתנו לעובד בכיר ג'.
אחד הדירקטורים העיר כי לא הוצג לדירקטוריון פרוטוקול של ועדת האיתור ואין השוואה בין המועמדים.
עם זאת, הדירקטוריון החליט לאשר את מינוי עובד בכיר ג' למשרה הבכירה.
: שכר ותנאי עבודה רשות החברות קבעה כי הוראות והנחיות בנושא שכר ותנאי עבודה יש לבצע אך ורק לפי חוזרי הרשות, וכי אין לקבל עובדים בכירים שלא על פי החוזה האחיד לבכירים - בנוסח שצורף לחוזר הרשות (נוסח אוקטובר 2001 ).
החוזה האחיד אינו כולל סעיף המחיל על החותם עליו את חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ"ט- 1969.
נמצא כי בהסכם העסקתו של עובד בכיר ג' מיום 12.
04 ,, שאושר על ידי רשות החברות נוסף על נוסח החוזה האחיד סעיף כלהלן: "מבלי לגרוע מכלליות האמור לעיל, לא יקבל העובד טובת הנאה מחברות או אנשים להם קשרים אישיים או עקיפים עם החברה וכן לא ישתתף במכרזים מטעם החברה, כפוף לחוק שירות הציבור (הגבלה לאחר פרישה), התשכ"ט- 1969 .
העובד הצהיר שידוע לו כי חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ"ט - 1969 והתקנות על פיו יחולו עליו לאחר הפסקת עבודתו בחבר ה, תהיה העילה להפסקת העבודה אשר תהיה".
הביקורת העלתה כי ב - 30.
05 חתמה מנהלת אגף משאבי אנוש דאז על שינוי בהסכם ההעסקה של עובד בכיר ג ', והשמיטה ממנו את הסעיף האמור.
הנהלת החברה לא ביקשה את אישור הדירקטוריון ורשות החברות לשינוי זה.
עובד בכיר ג' הסביר למשרד מבקר המדינה כי השינוי בהסכם ההעסקה מהווה תיקון טעות, שכן לא היה מקום להוסיף סעיף זה מלכתחילה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אף אם מדובר בטעות, הרי שתיקון זה היה ראוי שייעשה בהליך מסודר ובאישור דירקטוריון החברה ובאישור הממונה על שכר וכוח אדם ברשות החברות.
חופשה ללא תשלום: (א) לאחר בחירתו למשרה פנה עובד בכיר ג ' בנובמבר 2003 אל נציבות שירות המדינה (להלן- נש"ם), באמצעות משרד ממשלתי ב' שם היה מועסק באותה העת, בבקשה לצאת לחופשה ללא תשלום (להלן - חל"ת) ולקבל היתר לעבודה פרטית (להלן - היתר) בחברת הרכבת.
בתקשי"ר נקב ע כי ניתן לאשר לעובד מדינה חל"ת הכרוך במתן היתר לעבודה פרטית לתקופה שלא תעלה על שנה אחת, עם אפשרות להארכה בשנה נוספת.
נש"ם אישרה לעובד בכיר ג' חל"ת לשנה אחת.
בתום שנת החל"ת אישרה נש"ם להאריך את תקופת החל"ת .
12 בג"ץ 3751/03 אילן נ' עיריית תל אביב יפו ואח, פ"ד נט (3)817.
חברת רכבת ישראל בע"מ 1369 .
שנתיים לאחר מכן, בנובמבר 2005 , נתנה נש"ם אישור חריג לשנה שלישית של חל"ת עד נובמבר 2006 .
לא נמצאו בנש"ם מסמכים המסבירים את הנימוקים להארכה החריגה.
06 ביקש עובד בכיר ג' היתר להמשך החל"ת לשנה רביעית, עד נובמבר 2007 , על מנת להמשיך בתפקידו ברכבת.
06 דחתה נש"ם את הבקשה.
בעקבות זאת ביקש עובד בכיר ג' לצאת לחל"ת מהחברה כדי לחזור לעבודתו במשרד ממשלתי ב' לתקופה של שלושה חודשים, עד פברואר 2007 .
06 ניתנה לבקשת המנכ"ל דאז מר עפר לינצ'בסקי והסמנכ"ל למינהל חוות דעת משפטית של יועץ משפטי חיצוני לחברה, וזו קבעה שאין מניעה לאשר לעובד בכיר ג' חל"ת מהחברה.
06 אישר המנכ"ל דאז את בקשתו של עובד בכיר ג' לחל"ת וב- 31.
אישר הדירקטוריון את החל"ת היועץ המשפטי החיצוני הסביר בחוות דעתו כי היא נסמכת בין היתר על בירור בעל פה שקיים עם היועצת המשפטית לרשות החברות, אשר טענה שאין מניעה מבחינת רשות החברות לאשר חל"ת לעובד בכיר, וכי "על בקשת חל"ת של עד שלושה חודשים אין צורך להודיע לרשות החברות.
לגבי תקופה ארוכה יותר יש לפנות לרשות החברות".
הביקורת העלתה כי רשות החברות לא הסדירה כללים או הנחיות כלשהן בנושא חל"ת של עובדים בכירים בחברות ממשלתיות.
בעקבות הביקורת, בנובמבר 2007 הוציא מנהל רשות החברות הבהרות ליו"ר הדירקטוריון ומנכ"לי החברות הממשלתיות בנושא חל"ת.
בהבהרות נקבע בין השאר כי במקרים מיוחדים, אשר אושרו ע"י דירקטוריון החברה, ניתן לאשר לעובד בכיר יציאה לחל"ת לתקופה העולה על שלושה חודשים, אך על החברה לפנות ולקבל לכך את אישורה המוקדם של רשות החברות.
07 אישרה נש"ם לעובד בכיר ג' הארכת חל"ת עד סוף 2007 , וניתן לו היתר לעבודה פרטית מ- 1.
סמנכ"ל- מנהל חטיבת נוסעים .
חטיבת הנוסעים בחברה אחראית בין השאר על ההיבטים הלוגיסטיים של תפעול הרכבת וכן על השירות לנוסעים.
בינואר 2004 החליט דירקטוריון החברה למנות לתפקיד מנהל החטיבה את עובד בכיר ד', בדרגת סמנכ"ל.
במועד הביקורת עבדו בחטיבה כ -350 .
: בחירת הסמנכ"ל בביקורת נמצא, כי החברה לא פרסמה ברבים בקשה להצגת מועמדות לתפקיד, אלא פנתה למשרדי השמה ולמועמדים עצמאיים.
החברה קיבלה 18 הצעות ממועמדים.
ועדת המיון שאליה צורף גם מר יוסי מור, המשנה למנכ"ל באותה עת, ראיינה את המועמדים שהגיעו לשלב הסופי והחליטה בדצמבר 2003 לבחור בעובד בכיר ד' למשרת סמנכ"ל חטיבת נוסעים.
בחמש השנים שקדמו למינויו בחברה היה עובד בכיר ד ' ממלא מקום וסגן ראש עירייה, סגן יו"ר ועדת התכנון והבנייה בעירייה מטעם סיעה עצמאית, והוא שימש עד מועד סיום הביקורת 1370 דוח שנתי58ב .
חבר מועצה מטעם סיעה זו.
מנכ"ל החברה דאז מר יוסי שניר הודיע למשרד מבקר המדינה כי הדירקטוריון אישר את המינוי וכי מעורבותו הפו ליטית של עובד בכיר ד' הייתה ידועה לדירקטוריון.
עוד הוסיף מר יוסי שניר כי הוא עצמו סיים את עבודתו בחברה בחודש ינואר 2004 , לפני תחילת עבודתו של עובד בכיר ד'.
2004 בנושא בוועדת הארגון של הדירקטוריון גרסה דירקטורית כי למועמד "נגיעה פוליטית", ולמועמד אחר כישורים טובים יותר.
נציג רשות החברות הסתייג אף הוא, וציין כי למועמד אין ניסיון ניהולי.
2004 במליאת הדירקטוריון הסתייגו דירקטורים מהבחירה ומהיצע המועמדים.
בסופו של דבר, הדירקטוריון החליט למנות את עובד בכיר ד' לסמנכ"ל מנהל החטיבה.
החלפת עובד בכיר ד ': בנובמבר 2005 אישר דירקטוריון החברה כי מנהל חטיבת המטענים בחברה יהיה אחראי גם על חטיבת הנוסעים במקום עובד בכיר ד', לתקופת ביניים, "כדי להשיג סדר בחטיבה".
עובד בכיר ד ' הודיע בספטמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי ביקש לעבור מתפקיד סמנכ" ל נוסעים לתפקיד "ראש מנהלת חִשמּול" בכפיפות לסמנכ"ל תכנון ופיתוח.
בדצמבר 2005 אישרו הדירקטוריון ורשות החברות את שינוי התפקיד, ואישרו לו להמשיך ולהחזיק בתנאי שכר אישיים של סמנכ"ל.
מתשובתו של עובד בכיר ד ' למשרד מבקר המדינה עולה כי הוא מועסק כ"ראש צוות התארגנ ות", תפקיד שמבחינה ארגונית, נמוך יותר ממנהל אגף.
מתשובת רשות החברות בנובמבר 2007 עולה כי השינוי לא אושר על ידי הדירקטוריון ורשות החברות.
: מינוי סמנכ"ל חדש תקופה של מינוי בפועל או כממלא מקום מאפשרת להתרשם מכשירותו של המועסק לפני המכרז, מאפשרת למועסק ללמוד את התפקיד, ומעניקה לו יתרון במכרז לאיוש המשרה לכשיתפרסם, שאינו ניתן למתחרים 13 .
בדרך כלל יעדיף המעסיק הציבורי להעסיק את העובד שהועסק לפני מכרז הן משום שכבר הספיק להוכיח את יכולתו, והן בגלל חוסר היציבות והפגיעה ביעילות העלולים להיגרם אם יאויש התפקיד על ידי עובד חדש.
בדוח בנושא "העסקת עובדים בשמונה תאגידים ממשלתיים" 14 הצביע משרד מבקר המדינה על כך ש-35 מתוך59 מינויים בחברה שהוגדרו "זמניים" כיהנו בתפקידם יותר משישה חודשים ומקצתם אף יותר מחמש שנים.
החברה לא קיימה הליך פומבי לאיתור מועמדים.
בינואר 200715 המליץ המנכ"ל דאז למנות מנהל אגף אחר לתפקיד מ"מ סמנכ"ל חטיבת נוסעים במקומו של סמנכ"ל מנהל חטיבת המטענים, והדירקטוריון אישר זאת.
מנהל האגף החל לעבוד בחברה כשנתיים קודם לכן בחטיבה אחרת.
במרס 2007 פרסמה החברה מכרז פנימי לאיוש תפקיד סמנכ"ל חטיבת נוסעים.
ועדת בחינה אישרה את מינוי ו של מנהל האגף לתפקיד הסמנכ"ל במאי 2007 .
ועדת הארגון של הדירקטוריון המליצה ביולי 2007 על מינויו הקבוע.
מינוי הקבע הוקפא בדירקטוריון בסוף אוגוסט 2007 .
נוכח התפטרותו של מנכ"ל החברה דאז מר עפר לינצ'בסקי במועד סיום הביקורת טרם אושר מינויו על ידי דירקטוריון החברה.
13 בעניין זה ראו דוח שנתי 55 ב של מבקר המדינה( 2005,) 'עמ 696-697 ; דוח שנתי56 ב של מבקר המדינה ( 2006 ') עמ 249-283 ; דוח שנתי57 ( ב של מבקר המדינה 2007 ') עמ 775-787 .
14 דוח שנתי58 א של מבקר המדינה ( 2007 ') עמ 29-45 .
עד מועד זה שימש סמנכ"ל מטענים גם כסמנכ"ל נוסעים חברת רכבת ישראל בע"מ 1371 .
העובדה שלא נעשתה פנייה פומבית ושוויוני ת לאיתור מועמדים פוטנציאליים נוספים לתפקיד, העובדה שהחברה בחרה בעובד בכיר ד' חסר ניסיון ניהולי החיוני במיוחד לחטיבה גדולה בהיקף של מאות עובדים, העברתו לתפקידים נמוכים יותר מבחינה ארגונית תוך שמירה על תנאי שכר של סמנכ"ל, ועובדת היותו בעל נגיעה פוליטית, מעלים חשש כי במינוי זה היו מעורבים שיקולים זרים.
העסקת פקח שהואשם והורשע בהטרדה מינית במתקני הרכבת .
העסקה בתקופת רשות הנמלים והרכבות מערכת הנורמות הנוגעות למשמעת ברכבת מקורה בתקופה שבה הייתה הרכבת יחידת סמך במשרד התחבורה עד שנת 1988 .
במטרה לשמור על תפקוד ראוי ותדמית ראויה של שירות המדינה16 הושתתה אכיפת המשמעת בה על חוק שירות המדינה (משמעת), התשכ"ג- 1963 , ועל התקנות שהותקנו על פיו, כמות שהם או בשינויים.
ב- 1994 , בעת חתימת הסכם קיבוצי מיוחד עם עובדי הרכבת, נקבע בין השאר גם תקנון משמעת לעובדי הרכבת.
בתקנון המשמעת נקבע כי "עובד שהורשע בעבירה פלילית שיש עימה קלון, תופסק עבודתו לאלתר, ללא זכאות לפיצויי פיטורין ו/או פנסיה ו/או חלק הפיצויים בהפרשות לקרן הפנסיה".
ב - 1999 , לאחר חקיקת החוק למניעת הטרדה מינית התשנ"ח - 1998 (להלן- חוק למניעת הטרדה מינית), פרסמה הרכבת תקנון למניעת הטרדה מינית, וזאת בדומה לתקנון לדוגמא שצורף לחוק.
ביולי 1999 החל עובד ה' את עבודתו כפקח בחטיבת הנוסעים ברכבת באמצעות חברה להעסקת כוח אדם (להלן - חברה א').
באפריל 2000 הגישה עובדת17 ברכבת תלונה במשטרת ישראל נגד עובד ה' בגין הטרדה מינית.
בעקבות התלונה הודיעה מנהלת אגף משאבי אנוש דאז לחברה א' כי עקב אופי המשרה הרגיש בה הועסק העובד, כמי שעובד מול ציבור הנוסעים, לא יועסק העובד בתפקיד פקח עד לקבלת ממצאי החקירה, וכי אין לרכבת תפקיד אחר להציע לו.
2 000 ,פנה הסמנכ"ל למינהל מר יצחק סרי למנהלת אגף משאבי אנוש דאז והורה לה לטפל בקליטתו של העובד לתפקיד עתק 18 החל ב - 1.
2000 לתקופה קצרה, באמצעות חברת כוח אדם.
העובד החל בספטמבר 2000 לעבוד ברכבת בתפקיד אחר - פקח, באמצעות חברת כוח אדם אחרת.
בספטמבר 2001 העבירה הרכבת, את עובד ה' למעמד של עובד רכבת.
במהלך השנים קודם עובד ה' בדרגות.
העסקת העובד לאחר הקמת החברה 1.
: הרשעת העובד בעקבות תלונת העובדת הגישה המדינה כתב אישום נגד עובד ה'.
בסוף ינואר 2005 הרשיע בית משפט השלום את עובד ה' בשתי עבירות של מעשה מגונה באדם19 הע[ ובשתי עבירות של הטרדה מינית שלה]ובדת לשעבר20 .
גזר הדין ניתן באפריל .
16 בעניין הליכי המשמעת במשרדי הממשלה ראו בדוח שנתי 53ב של מבקר המדינה, בפרק "הליכי משמעת בשירות המדינה", עמ' 273-306 .
העובדת הועסקה באמצעות חברת כוח אדם והפסיקה לעבוד ברכבת 18 .
העברת קרונות ממסילה למסילה 19 עבירה לפי סעיף348 (ג) לחוק העונשין, התשל"ז- 1977.
20 עבירה לפי סעיף3(ד) ו-(4 ) +סעיף4 + סעיף5 (א) לחוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח- 1998.
בגין הרשעתו במעשים אלו נגזר עליו עונש מאסר למשך חצי שנה אשר הומר לעבודות שירות, ובנוסף נגזרו עליו 12 .
חודשי מאסר על תנאי למשך שלוש שנים ביולי 2005 ערך הסמנכ"ל למינהל שימוע לעובד.
בסיכומו החליט הסמנכ"ל למינהל להעביר את העובד לתפקיד אחר אשר בו לא יהיה לו קשר עם הציבור, עד לקבלת החלטת בית המשפט המחוזי בערעור שהגיש העובד.
עובד ה' החל לעבוד ב- 14.
05 בתפקיד אחר, תחילה באופן זמני, ומפברואר 2006 במינוי של קבע.
בנובמבר 2005 המליץ הממונה עליו על העלאתו בדרגה, בתחולה מ- 1.
בשאלון אישי שמילא עובד ה' בספטמבר 2001 הוא הצהיר כי אין לו כל רישום פלילי כאמור בחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ"א - 1981 , והתחייב כי אם ייעשה בגינו רישום כאמור יודיע זאת להנהלת הרכבת.
על העובד חלה החובה לעדכן את הנהלת הרכבת על מתן פסק דין סופי.
הביקורת העלתה כי גם משהורשע העובד וניתן פסק דין כנגדו בערעור ב- 5.
2006 , הוא לא דיווח על כך להנהלת החברה.
הביקורת העלתה כי בדיון שנערך ב - 6.
2006 בדירקטוריון החברה דיווחה היועצת המשפטית של החברה כי ערעור העובד נדחה, דבר המצבי ע על מידע שהיה בידי הנהלת החברה בנוגע להליכים הפליליים נגד עובד ה'.
מנכ"ל החברה השיב במאי 2006 , בעקבות פניית משרד מבקר המדינה, כי העובד סירב לתת את הסכמתו למסירת פסק הדין של הדיון שהתקיים בדלתיים סגורות.
למרות זאת לא קבעה החברה כי מדובר בהפרת התחייבותו של העובד למסור לה על כל שינוי ברישום הפלילי שלו.
רק באוגוסט 2006 , לאחר קבלת רשותו של בית המשפט המחוזי בעקבות פניית החברה לחשיפת פסק הדין ממאי 2006 , נערך לעובד שימוע נוסף.
בסוף נובמבר 2006 הוחלט על סיום העסקתו.
בסוף ינואר 2007 ,, כשנה לאחר מתן פסק הדין בערעור הודיע מנהל אגף משאבי אנוש בפועל דאז לעובד ה' על הפסקת עבודתו.
נקבע כי העובד יקבל מענק של שלושה חודשי הודעה מוקדמת ו-40% פיצויים במסגרת "תכנית התייעלות".
מנהל אגף משאבי אנוש בפועל דאז הודיע בספטמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי הודעתו לעובד ה' והתנאים שנלוו לה היו על פי הנחיית הסמנכ"ל למינהל, על פי סיכום עם יו"ר מזכירות העובדים הארצי.
לדעת משרד מבקר המדינה פעלה החברה בניגוד לתקנון המשמעת שאינו מאפשר שיקול דעת בנושא שלילת תשלום פיצויי פיטורין למי שהורשע בעבירה פלילית שיש עימה קלון.
כמו כן, החברה לא קיבלה חוות דעת מיועצים משפטיים שלה בעניין זה, ומשכה את ההליכים חצי שנה מאז היה בידיה פסק דין חלוט.
מהממצאים עולה כי הגורמים המוסמכים ברכבת נקטו ביחס סלחני ומיטיב עם עובד שנחשד, ואחר כך הורשע בהטרדה מינית.
למרות שהגורמים המוסמכים ברכבת היו מודעים לחשד להטרדה מינית הם פעלו להעסיקו ואף לקדמו בדרכים עקיפות.
רק בעקבות פניית משרד מבקר המדינה לחברה ושנה לאחר שניתן פסק הדין בעניינו, החליטה החברה לפטרו.
החברה אף שילמה לו פיצויי פיטורים.
על החברה לפעול חברת רכבת ישראל בע"מ 1373 .
כדי שמקרה כזה לא יישנה.
עליה לטפל בנחישות ובמהירות במקרים של חשד להטרדה מינית ולהטמיע את המודעות לנושא בקרב כל עובדי החברה.
תשלומים בגין חריגות שכר בחברת רכבת ישראל בע"מ .
הסכמים קיבוציים ברכבת .
שכרם ותנאי עבודתם של עובדי חברת הרכבת נקבעו בהסכמים קיבוציים, ובהם: הסכם עבודה קיבוצי מיוחד בין רנ"ר ובין ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל וועד עובדי רכבת ישראל (להלן - הועד הכללי), שנחתם ב- 1994 והסדיר את תנאי עבודתם של עובדי רנ"ר שהועסקו ברכבת ישראל (להלן - הסכם קיבוצי מ- 1994 ); הסכם עבודה קיבוצי מיוחד בין רנ"ר ובין ההסתדרות והוועד הכללי לתקופה 1.
02 , שנחתם בספטמבר 2001 ; הסכם עבודה קיבוצי בין הוועד הכללי להנהלת הרכבת, שנחתם בספטמבר 2001 ועוגנו בו דרגות שכר חדשות.
להסכם זה צורפו לוחות המרה מהדרגות הקודמות לדרגות החדשות, ועל פיהם הומרו הדרגות בתוקף מ - 1.
01 ; מספר הסכמים המסדירים את תנאי העברתם של עובדי רכבת ישראל מרנ"ר לחב רת הרכבת, שנחתמו ביוני 2003.
בהסכם הקיבוצי מ - 1994 , שהיה תקף גם בעת הביקורת, הוסדרו בין השאר התנאים לקידום עובדים בדרגה, כמפורט להלן: (א) קידום בדרגה מותנה בקיום שלושה תנאים מצטברים: העובד משובץ במשרה אשר מתח הדרגות 21 נקבע לה במסגרת התקן; העובד השלים את תקופת השהייה המזערית בדרגה (להלן - פז"ם) הנחוצה לצורך קידומו; הממונה הישיר על העובד המליץ לקדמו בדרגה ומנכ"ל הרכבת או מי שהוסמך על ידו (מנהל אגף ומעלה) אישר את ההמלצה.
(ב) הפז"ם לשהייה בכל דרגה הוא שנתיים, ואולם הפז"ם בדרגה שלפני הדרגה העליונה הוא שלוש שנים .
במקרה כזה ניתנת אפשרות לממונה להמליץ על קיצור הפז"ם לעובד לשנתיים.
(ג) עובד שהשלים שלוש שנות עבודה בדרגתו, ודרגתו היא העליונה במתח הדרגות של משרתו ועקב כך אין באפשרותו להתקדם בדרגה, יקבל תוספת שהייה בדרגה.
לכל רמת תפקיד בחברה נקבע מתח דרגות.
הביקורת העלתה כי החברה נוהגת להעניק דרגה אישית לעובדיה שהגיעו לדרגה העליונה במתח הדרגות של משרתם, ללא ביסוס בדין או בהסכם.
ביולי 2007 הודיעה החברה למשרד מבקר המדינה כי אמנם אין בהסכם מ - 1994 הוראה המאפשרת מתן דרגה אישית, וכי הבסיס ההסכמי למתן דרגה אישית לעובד הוא תקנון שירות המדינה (להלן - התקשי"ר), שחל על עובדי הרכבת עד 1988 , כשפסקה הרכבת להיות יחידת סמך של משרד התחבורה.
מתן דרגה אישית הוא כלי ניהולי בידי מנהלי החברה, ובאמצעותו הם יכולים לעודד ולתגמל עובדים מצטיינים.
ואולם לדעת משרד מבקר המדינה, תשובת החברה עומדת ב סתירה להוראות ההסכם הקיבוצי מ - 1994 הקובע מפורשות כי .
טווח דרגות בדירוג מסוים הצמוד למשרה 1374 דוח שנתי58ב .
הוא מבטל את כל ההסכמים הקיבוציים, את ההסדרים הקיבוציים או את המנהגים הקודמים שחלו על עובדי רכבת ישראל, למעט אלו המוזכרים מפורשות בהסכם.
על כן, מתן דרגה אישית לעובדי החברה הוא לכאורה שכר שניתן ב"הסכם חורג"22 .
כהגדרתו בחוק יסודות התקציב .
הטבות שכר לחברי ועד .
עובד ו' יו"ר הוועד הכללי (יו"ר המזכירות הארצית של עובדי הרכבת) (להלן - יו"ר הוועד או עובד ו'), מועסק מאוקטובר 1996 בתפקיד ממונה על הרווחה ברכבת במעמד ממונה ארצי.
)הושווה מעמדו למנהל אגף (ראו להלן תוספות שכר שניתנו עד הקמת החברה 1.
: קידום בדרגות בפברואר 2001 נקבעה דרגתו של עובד ו' לדרגה אישית 14 בדירוג טכנאים.
עד אוקטובר 2002 הוא קודם לדרגה21 + אישית בדירוג הטכנאים.
להלן פרוט: (א) באוקטובר 2001 הומרה דרגתו של עובד ו' לדרגה 18 + בדירוג טכנאים בהתאם להסכם הקיבוצי שנחתם חודש קודם, ומתח הדרגות של משרתו נקבע ל- 13-19 בתחולה מ- 1.
חודש לאחר מכן, בנובמבר 2001 , הורה הסמנכ"ל למינהל להעניק לעובד ו' דרגה 19 + בתחולה רטרואקטיבית מ - 1.
, חודש לפני שנוספה דרגה כזו לסולם הדרגות הסמנכ"ל למינהל הודיע למשרד מבקר המדינה כי עובד ו' קודם בחלוף שנתיים ממועד קבלת הדרגה האחרונה במרס 1999 .
ואולם משרד מבקר המדינה מעיר כי הדרגה ניתנה בתחולה מחודש שלפני עיגון קיומה בהסכמים הקיבוציים.
על פי לוחות ההמרה של ההסכם, מתח הדרגות החדש המקביל למתח הדרגות התקני של משרתו של עובד ו' הוא 12+-17 ולא 13-19 .
מנהלת אגף משאבי אנוש דאז הודיעה ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי לא הייתה התאמה חד-ערכית בין מתח הדרגות הישן למתח הדרגות החדש, ושיו"ר הוועד מונה לממונה הארצי על הרווחה.
יש לציין כי אין בחברה תפקיד שמתח הדרגות הצמוד לו הוא 13-19 ; מתח הדרגות של ממונה ארצי לפי טבלאות החברה הוא 13-18 .
הביקורת העלתה כי לא היה בסיס הסכמי לשינוי במתח הדרגות התקני, והשינוי לא אושר על ידי המנכ"ל דאז.
על פי ההסכם, דרגתו של עובד ו' בסולם החדש הייתה צריכה להיות 18 + אישית, ועל כן מתן דרגה אישית נוספת הוא הטבה שלא הוב אה לאישור הממונה על השכר כמתחייב מסעיף 29 .
לחוק יסודות התקציב (ב) ביוני 2002 , שנה ושלושה חודשים בלבד ממועד קבלת דרגתו הקודמת, במקום שלוש שנים כפי שנקבע בהסכם הקיבוצי מ- 1994 , ניתנה לעובד ו' דרגה נוספת- 20 +.
הביקורת העלתה כי לא ניתן אישור המנכ"ל דאז להענקת דרגה זו.
22 הטבה כספית הקשורה לעבודה ושולמה שלא בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה ושלא בהתאם לאישורו של שר האוצר.
חברת רכבת ישראל בע"מ 1375 .
)(ג עוד נמצא כי באוקטובר 2002 ', ארבעה חודשים לאחר קבלת הדרגה, ניתנה לעובד ו דרגה אישית נוספת - 21 +.
הסמנכ"ל למינהל מר יצחק סרי כתב ביוני 2007 למשרד מבקר המדינה כי קידומו של עובד ו' נעשה כחלק מהתאמת שכרו לזה של מנהל אגף (ראו להלן - תוספת מיוחדת).
משרד מבקר המדינה מעיר, כי קידומו של יו"ר הוועד בשלוש דרגות בשנה וחצי מנוגד להסכמים הקיבוציים מ - 1994 ומ- 2001 .
כמו כן, סמיכות מועדי הקידום בשכר של יו"ר הוועד לחתימה על הסכמי העבודה בין הוועד להנהלת הרכבת ב- 2001 .
מעלה חשש שקיים קשר בין האירועים 2.
: רכב צמוד על פי פקודת מס הכנסה, כל טובת הנאה שניתנ ה לעובד ממעבידו , לרבות שוויו של שימוש ברכב שהועמד לרשותו של העובד , היא הכנסה החייבת במס.
החל ב- 1999 אושר לעובד ו' להשתמש ברכב של הרכבת כרכב תפעולי- לא באופן קבוע.
לפי הסברי החברה, בכל פעם שהיא העמידה לרשותו רכב לצורכי עבודתו ולשימושו האישי עודכנה בכך מחלקת שכר, נזקף לשכרו שווי השימוש ברכב, ולא שולם לו החזר בגין הוצאות רכב משתנות.
באותה עת המשיכה הרכבת לשלם לו בגין הוצאות רכב קבועות שלו.
בנובמבר 2001 אישר הסמנכ"ל למינהל הצמדת רכב לעובד ו'.
הסמנכ"ל למינהל כתב לממונה על מחלקת השכר ברכבת שהצמדת הרכב נעשתה "על פי החלטת מר עוזני", המנכ"ל דאז.
יצוין כי לא נמצא אישור המנכ"ל דאז להטבה זו.
הסמנכ"ל למינהל הסביר ביוני 2007 למשרד מבקר המדינה כי החלטת מר עמוס עוזני נמסרה לו בעל פה.
המנכ"ל דאז מר עמוס עוזני הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי הוא סיים את תפקידו ברכבת באוקטובר 2001 , כחודש לפני הודעת הסמנכ"ל למינהל.
כמו כן הסביר כי כל אישוריו נעשו בכתב "ובאם אין אישור בכתב, אז לא אישרתי".
: תוספת מיוחדת ב- 30.
02 החליטה ממשלת ישראל על העברת פעילות הרכבת מרנ"ר לחברה ממשלתית.
02 פנה היו"ר דאז של האגף לאיגוד מקצועי בהסתדרות לסמנכ"ל למינהל והעביר העתק מפנייתו למנכ"ל הרכבת דאז בהצעה להתאים את תנאי עבודתו של עובד ו' בתפקידו כיו"ר הוועד הכללי לתנאי השכר ולתנאים הנלווים של ראש אגף ברכבת.