HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המגבלה הקבועה בחוק קובעת שסכום המקדמה הארעית לא יעלה, בכל עת, .
על 10 מיליארד ש"ח91, וכי המקדמה לא תינתן במשך יותר מ- 150 ימים בשנה92.
כנגד צבירת יתרות מט"ח עומדות לבנק ישראל התחייבויות בשקלים שאינן מאפשרות להעבירן .
משכך, היתרות אינן מקור מימון פיסקלי, והממשלה יכולה להשתמש .
בהן רק באמצעות רכישתן.
העקרונות שעל פיהם הנגיד מחליט על הרמה הרצויה מתייחסים למצבי חירום הדורשים הספקת .
מט"ח למשק בנסיבות שיש להגדיל באופן משמעותי ובמהירות את היבוא כדי לענות על צורכי .
המשק, ואילו היצוא ייפגע מאוד, ולכן ההכנסות במט"ח יהיו נמוכות.
משכך, הממשלה והמגזר .
הפרטי יתקשו לגייס מט"ח בחוץ -לארץ, כך שהיתרות בבנק ישראל יהיו המקור העיקרי של .
מצבי חירום אלה מזוהים, בעיקר, עם מלחמה או רעידת אדמה הרסנית.
התרחבות משבר הקורונה מחוץ לסין, במהלך 2020 , עוררה בהלה בשווקים הפיננסיים שתורגמה .
לירידות שערים חדות החל מסוף חודש פברואר 2020 .
שערערו את היציבות הכלכלית במשק .
הירידות החדות בשווקים הפיננסיים עוררו דרישה לחיזוק הביטחונות בעד נכסים שרכשו הגופים .
המוסדיים מברוקרים בחוץ-לארץ באמצעות הלוואות ( Margin Call)93 .
ויצרו מצוקת נזילות דולרית .
מצוקת הנזילות התפתחה במקביל בשווקים רבים בעולם ומנעה מהגופים המוסדיים לקבל מענה .
משכך, פנו הגופים המוסדיים לשוק הספוט 95 , המירו לדולרים את השקלים .
שקיבלו בעד אג"ח ממשלתיות שמימשו, והובילו לפיחות מזורז בערכו של השקל יחסית לדולר, .
בניגוד למגמת הייסוף בשנים האחרונות.
אומנם, כאמור, ממשלת ישראל צריכה לרכוש יתרות מבנק ישראל כדי להשתמש בהן, אך בנק .
ישראל יכול להשתמש ביתרות כמקור לנזילות קצרת טווח, כפי שאירע במהלך משבר הקורונה.
במסגרת התערבות הבנק בשווקים96 , כדי להשיבם לפעילות תקינה, החליטה הוועדה המוניטרית .
20 ( לקשור עסקאות החלף דולר/שקל Swap ) עם פירעון לשבוע מול בנקים מקומיים .
כחלק מהכלים המוניטריים שהפעילה להבטחת הנזילות בשווקים הפיננסיים.
ההחלף נאמדה בחודשים מרץ ואפריל 2020 ב-7.
5 מיליארד דולרים, והיא פחתה בהדרגה .
91 הסכום האמור מעודכן ב-1 בינואר בכל שנה, החל משנת2013 , בהתאם לשיעור השינוי מהמדדשפורסם בחודש .
דצמבר בשנה שקדמה למועד העדכון למדד שפורסם בחודש דצמבר בשנה קודם לכן.
92 דברי ההסבר לחוק מפרטים כי הסעיף משקף עקרון יסוד– איסור על בנק ישראל לתת לממשלה הלוואות למימון .
93 דרישה להגדיל את הביטחונות בחשבון בשל שינוי מחיר לכיוון מנוגד לפוזיציה של הסוחר.
94 שוק שאפשר ללוות בו לתקופה קצרה דולרים בתמורה לשקלים בלא לבצע קנייה ישירה- עסקאות החלף ( Swap .
שוק שאפשר לבצע בו עסקת חליפין של מטבעות בתוך שני ימי עסקים לפי שער החליפין בתוספת הפרשי ריבית .
96 ההתערבות כללה גם עסקאות ריפו ורכישת אג"ח ממשלתיות.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב בחודשים מאי ויוני 2020 (6.
5 מיליארד דולרים בהתאמה) עד ספיגה מלאה בחודש יולי .
התרשים להלן מציג את התנודות בשער החליפין של השקל והדולר מתחילת שנת 2020 .
תרשים23: שער החליפין של הדולר והשקל מתחילת שנת 2020 עד 19.
מהתרשים עולה כי ההתערבות של בנק ישראל באמצעות כמה כלים מוניטריים, בהם עסקאות .
ההחלף, הובילה לייצוב השווקים ולירידת שער החליפין של השקל והדולר.
השווקים הפיננסיים חזרו למגמת עלייה בין היתר בעקבות התערבות בנק ישראל .
העלייה הזמנית בשער החליפין במהלך חודש מרץ 2020 יצרה לבנק ישראל הזדמנות לממש את .
היתרות, חלף ביצוע עסקאות החלף, כדי להחזיר את השווקים לפעילות תקינה בתוך מימוש .
רווחים ברקע התגברות הכוחות הפועלים לייסוף השקל, ולהפחית את רמת הסיכונים שנטל .
בעשור האחרון כשהגדיל את תיק היתרות מעבר לרמה הרצויה.
בהתאם, בדוח המדיניות המוניטרית למחצית השנייה של 2016 נכתב כי "סביר להניח כי אם .
ייווצרו נסיבות שבהן יחליט הבנק למכור מט"ח, הוא יעשה זאת כאשר השקל ייחלש, ולכן .
המכירה לא תוביל להפסד אלא אף לרווח ממומש" 97 .
,כמו כןבנק ישראל ציין בעבר כי מדיניות .
97 בנק ישראל, דוח המדיניות המוניטרית - מחצית שנייה של 2016 (פברואר2017 '), עמ16 .
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 צבירת היתרות אינה מגדירה כיוון מסוים של פעולה וכי הבנק יכול למכור או לקנות מט"ח .
בהתאם להתנהגות שער החליפין של השקל98.
הביקורת העלתה כי במהלך משבר הקורונה, ובפרט בחודש מרץ 2020 , לא נמצא תיעוד .
לכך שבנק ישראל בחן צעד של מכירת מט"ח, בעת בה שער החליפין של ש"ח/דולר .
21 כי "צורכי המערכת הפיננסית לדולר היו .
מוגברים באופן יוצא דופן כתוצאה מהצורך של גופים מוסדיים להעביר מט"ח בגין נגזרות בשוקי .
מדובר בצרכי נזילות זמניים ולכן הדרך המתאימה לטפל בצרכים אלה היא להפעיל .
כלי נזילות, קרי עסקאות החלף.
יצוין שניתן היה למכור מט"ח באותה העת, פעולה שגם היתה .
מרגיעה את השוק, אך מכירת מט"ח מיתרות הבנק, היתה מסמלת לשווקים שרמת שער החליפין .
אליו הגיע השער מפוחתת דיה להערכת הבנק, דבר בעל השלכות מדיניות".
בתשובתו כי מכירת היתרות בתקופת המשבר "הייתה כרוכה בהשלכות שונות שהיה בהן כדי .
לפגוע בהשגת מטרות הבנק ובמדיניותו".
בחודש מרץ 2020 החלו להתבטא השפעות משבר הקורונהגם בפעילות הכלכלית במשק, ובתוך .
כך בפעילות התקציבית של הממשלה.
מ צד א חד, ניכר גידול בהוצאות הממשלה לטובת מניעת .
התפשטות הנגיף, טיפול בחולים וסיוע למשק כדי לצלוח את המשבר.
ירידה בהכנסות ממ יסים ונעצרו הפקדות שמקורן ב עודף ה הכנסות על ההוצאות הנובעות .
מפעילות המוסד לביטוח הלאומי.
משכך, נוצרו פערים תזרימיים בפעילות הממשלתית, ואלו .
התבטאו בגידול הגירעון למימו ן ובדרישה להגדרת היקפי גיוסי החוב לגישור על פערים אלה.
יחידת החוב הממשלתי באגף החשב הכללי במשרד האוצר פעלה במהלך 2020 לגיוסי חוב .
בשוק המקומי ובחוץ-לארץ (בהיקף של 120.
8 מיליארדי ש"ח נטו99 בהתאמה).
מהכספים שגייסה היחידה בחוץ-לארץ (כ -14.
7 מיליארד דולרים) הומרו בתמורה לשקלים בבנק .
ישראל, שימשו למימון הפעילות הממשלתית והובילו לגידול ברמת היתרות שבנק ישראל מחזיק.
התרשים להלן מציג את הגידול ביתרות בבנק במהלך משבר הקורונה ובהשוואה בין-לאומית .
לקבוצת המדינות בנות-ההשוואה למדינת ישראל.
98 בנק ישראל, שאלות ותשובות : מדיניות בנק ישראל בשוק מט "ח ( 5.
99 בניכוי פירעון קרן.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב תרשים 24 : השינוי ברמת היתרות במהלך שנת 2020 בהשוואה בין-לאומית, .
מדינה ב-% במיליוני $ .
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 השינוי ב- 2020 .
נתוניIMF , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים ניכר כי במהלך שנת 2020 רמת היתרות בבנק ישראל גדלהמאוד יחסית לכל .
המדינות ב נות-ההשוואה למדינת ישראל הן במיליארדי דולרים והן בשיעור השינוי (פער .
9 מיליארדדולר מממוצע השינוי של המדינות הנכללות בקבוצת ההשוואה של .
5% משיעור השינוי הממוצע של קבוצה זו ).
הגידול ברמת היתרות במהלך 2020 ( מיוחס ברובו45% ) לרכישות שביצע בנק ישראל בשוק .
המט"ח, לגיוסי חוב של החשכ"ל במט"ח שהומרו לשקלים בבנק ישראל (32% ) ולשינויים בערך .
היתרות שמקורן בניהולן (23%.
מומלץ להכיןתוכנית מגירה, לבחינת הוועדה המוניטרית, למימוש היתרות העודפות באופן .
יעיל בנסיבות המתאימות מתוך כוונה לחזור לרמה הרצויה ולהפחית את סיכון המוניטין .
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב שער ארבע - מעקב אחר תיקון הליקויים .
להלן פירוט בנוגע לממצאים שונים שהועלו בדוח שפרסם משרד מבקר ה מדינה באוקטובר .
2012 , תגובת המבוקרים לממצאים האמורים בדוח הקודם, וממצאי ביקורת המעקב הנוכחית .
שינוי בעקרונות לקביעת רמת היתרות הרצויה .
בביקורת הקודמת נמצא כי לא הוגדר איזה שינוי בעקרונות מחייב את אישורו של שר האוצר.
בתשובת בנק ישראל לדוח הקודם נמסר כי שינוי בפרמטרים אינו שינוי בעקרונות, ולפיכך אינו .
מחייב על פי החוק את אישורו של שר האוצר.
אף על פי כן, הבנק ציין כי מתוך אחריות למצב .
המשק, הנגיד לשעבר הקפיד לעדכן את ראש הממשלה ואת שר האוצר בדבר מדיניות בנק .
ישראל בשוק המט"ח, ובכלל זה בדבר מדיניות ההתערבות והגדלת היקף היתרות, בתדירות .
במסמך של הביקורת הפנימית .
בבנק אחר תיקון הליקויים מהדוח הקודם, מסמך מיום 22.
20 " , נכתב כיהוועדה המוניטרית .
נדרשת לפי חוק לעדכן בדבר החלטותיה, כולל החלטות שא ינן מפורסמות בנוגע למדיניות .
עד היום לא היה צורך לשנות את העקרונות לקביעת הרמה הרצויה של היתרות, .
שעודכנה ונבחנה במהלך השנים על פי אותם העקרונות שאושררו ע"י הועדה".
כי לא בוצע שינוי בעקרונות ממועד כניסת החוק החדש לתוקף ב-2010 .
הביקורת העלתה כי אף .
שחוק זה הסדיר את הליך ההיוועצות עם שר האוצר לצורך התוויית הקווים המנחים למדיניות .
ההשקעות של היתרות, ונקבע כי הוועדה היא שתשנה את העקרונות שעל פיהם יחליט הנגיד .
על הרמה הרצויה של יתרות מטבע-החוץ לטווח הארוך , באישור שר האוצר, הרי שסטייה מהרמה .
הרצויה שאינה נחזית כזמנית והצורך שעלה משינוי הקווים המנחים להשקעת היתרות יכולים .
להעיד על הצורך בכינוס הוועדה המוניטרית לבחינת הצורך בשינוי העקרונות.
מתי נדרש שינוי של העקרונות או צורך בבחינתם, זאת למרות השינוי במדיניות בנק ישראל .
הסדרת פעילות ההשקעה .
בביקורת הקודמת נמצא כי הקווים המנחים למדיניות השקעת היתרות, השיטות לניהול .
הסיכונים, עקרונות מדידת התשואה ודרגות החופש לביצוע ההשקעות על ידי חטיבת השווקים .
פזורים במסמכים שונים מתקופות שונות ואינם מאוגדים במסמך מתכלל אחד.
ישראל לדוח הקודם נמסר כי "בהתאם לחוק החדש, הסמכות להתוויית הקווים המנחים למדיניות .
ההשקעה של יתרות המט"ח הינה של הוועדה המוניטרית, בהתייעצות עם שר האוצר.
זאת ולצורך הנוחיות, מצא הבנק לנכון לרכז את אוסף ההנחיות והכללים האמורים לידי מסמך .
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 ביקורתהמעקב העלתה כי הליקוי תוקן .
במרץ 2012 סיימה הוועדה המוניטרית להתוות את .
הקווים המנחים ולרכזם במסמך אחד כמסמך מרכז למסגרת ניהול היתרות.
עם שר האוצר בדבר הקווים המנחים, כמתחייב בחוק, הסתיים ב- 13.
12 , ועד סוף המחצית .
הראשונה של 2013 הושלמה הכנת החוברת של הקווים המנחים.
הקווים המנחים עודכנו .
19 , ובבנק ישראל עוקבים באופן תדיר אחר הצורך לעדכנם.
למועד סיום הביקורת אישרה הוועדה המוניטרית נוסח מעודכן לקווים המנחים, והוא נמצא .
בשלבי היוועצות עם שר האוצר, כמתחייב בחוק.
בביקורת הקודמת נמצא כי "על אף השינויים שחלו בדרכי קביעת הנומרר, הנוהל של חטיבת .
השווקים העוסק בחישוב הנומרר, עודכן לאחרונה רק באוקטובר 2006 , ולמעשה הוא כבר אינו .
בתשובת בנק ישראל לדוח הקודם נמסר כי אומנם חלקו העיקרי של הנוהל אינו .
מעודכן, אך עדכון הנומרר התבצע באופן שוטף - מדי שנה בשנה - לפי מתודולוגיה ברורה .
ובהתאם לשינויים בשערי החליפין של המטבעות הכלולים בנומרר, וזאת בהתאם לנוהל הקיים.
ביקורת המעקב העלתה כי הליקוי תוקן.
מטבע המדידה של תשואת ההחזקה של היתרות .
והעקרונות לקביעתו הוסדרו בסעיף 3 לקווים המנחים: "הרכב הנומרר יקבע, בתום כל שנה, על .
ידי הוועדה המוניטרית על בסיס המלצת חטיבת השווקים, בהתאם להשתנות הנסיבות במשק .
עוד נקבע כי אם יחולו שינויים מהותיים באחד או יותר מהעקרונות .
שלפיהם נקבע הרכב הנומרר יובא הנושא לדיון בוועדה המוניטרית.
במהלך תקופת הביקורת .
וברקע העלייה ברמת היתרות והסטייה המהותית מהרמה הרצויה עודכן נוסח הקווים המנחים .
בטיוטה הממתינה לאישור הוועדה ולהיוועצות עם שר האוצר, כמתחייב בחוק (להלן - מסמך .
במסגרת זו, הוחלט לערוך שינויים בעקרונות לקביעת הסמן המטבעי, כך שיתמכו .
ביעדי ההשקעה שעודכנו במסמך הטיוטה: "השגת תשואה שקלית, אשר בטווח הארוך, תכסה .
לפחות את עלות המימון של החזקת היתרות" ו"השאת תשואת החזקה בטווח הבינוני, במונחי .
הסמן המטבעי ובמסגרת פרופיל הסיכון", זאת בכפוף להשגת יעד ניהול היתרות ברמה גבוהה .
של נזילות כתלות ביחס שבין רמת היתרות בפועל לרמה הרצויה.
בדוח הקודם נמצא כי חטיבת השווקים עורכת מבחני קיצון לסיכונים העיקריים, בהם סיכוני .
מטבע, ריבית ומרווחי אשראי.
עוד צוין כי בנובמבר 2010 הוחלט באופן עקרוני לשלב בתיק .
היתרות לראשונה רכיב של מניות.
ואולם, לא נמצא בביקורת כי חטיבת השווקים משתמשת .
בכלי לבחינת הסיכון הכולל של תיק היתרות בתרחישי קיצון.
חטיבת השווקים השיבה .
בתשובתה לדוח הקודם כי הבנק יתחיל בקרוב לטפל בנושא בצורה ממוסדת.
ציינה כי בכוונתה לקדם את הנושא על רקע הכוונה להוסיף בהדרגה סוגי נכסים חדשים לתיק .
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב ביקורת המעקב העלתה כי הליקוי תוקן.
החל מסוף שנת 2013 בנק ישראל משתמש במדד .
CVaR ככלי לבחינת הסיכון הכולל של התיק בתרחישי קיצון.
התממשות אירועי קיצון משוקללים .
במדד ומביאים לעלייה בתנודתיות הנאמדת במודלים.
משכך, עם הגידול בכמות התצפיות .
והתבססות על היסטוריה ארוכה יותר, השפעת תרחישי הקיצון על התיק נחלשת.
ישראל כתב למשרד מבקר ה מדינה ב- 11.
21 כי רמת הסיכון של התיק בפועל בעקבות משבר .
הקורונה עלתה, אולם נותרה במסגרת הרצויה והמותרת, ולא נדרש לבצע שינויים או התאמות .
הבחנה בין כללי השקעה לכללי ציות .
בדוח הקודם נמצא כי לא תמיד ההבחנה בין כללי ההשקעה לכללי הציות ברורה.
מבקר המדינה ציין כי ראוי לעשות הבחנה ברורה בין כללי ההשקעה לכללי הציות, ובתוך כך .
להסדיר את הסמכות המאשרת את דיווחי הביצוע ואת הטיפול בחריגות מהכללים.
השווקים מסרה בתשובתה לדוח הקודם כי בעקבות הערות המבקר, במסמך מפברואר 2012 .
הוחלט לדווח בתדירות רבעונית על חריגה מכללי הציות, לרבות סוג החריגה, פרטיה ודרכי .
הטיפול, וכי החריגות מכללי הציות שנמצאו היו "מסדר גודל נמוך".
ביקורת המעקב העלתה כי הליקוי תוקן .
"נוהל בקרה ומעקב של כללי הציות" מגדיר את .
ביצוע הבקרה על עמידה בכללי הציות עבור השקעות המבוצעות במסגרת הניהול הפנימי 100 .
מדובר בנוהל נפרד מכללי ההשקעה שנקבעו בקווים במנחים, ובו מוגדרים בין היתר תחומי .
הסמכות והאחריות בין הגופים הפועלים בחטיבה, שיטת העבודה לביצוע מעקב ובקרה על כללי .
הציות במהלך כל שעות היום והמועדים לתחזוקת הכללים ולעדכונם.
לניהול סיכונים בחטיבת השווקים את הנוהל.
נוהל אבטחת מידע וסייבר .
בנק ישראל מנהל פעילות חיונית לתפקודו התקין של המשק, במסגרתה הוא עוסק בפעולות .
ובמידע רגישים ומסווגים.
בביקורת הקודמת צוין כי בבנק חסר נוהל סיווגים למסמכים רגישים, .
נוהל שיסדיר את דרכי התיעוד והשמירה של המסמכים, הפצתם, הגדרת מורשי הצפייה בהם, .
עדכונם ומעקב אחר העתקיהם.
במהלך הביקורת הקודמת הבנק הציג למשרד מבקר המדינה .
טבלת סיווג מסמכים לצרכים פנים-ארגוניים שתשמש בסיס לנוהל שיעסוק בדרכי הפצת חומר .
לפי סיווגו, בשמירתו ובמורשים להיחשף אליו.
בנוסף לכך בתשובת הבנק ממאי 2012 הוסיף כי .
החל להכין נוהל סיווגים כנדרש.
"נוהל אבטחת מידע וסייבר" בבנק ישראל נועד .
לרכז את עיקר הנחיות הביטחון ואבטחת המידע לעובדי הבנק ולמנוע תקלות העלולות לגרום .
נזק ביטחוני, ציבורי או תדמיתי לבנק, למדינה ולאזרחיה.
הנוהל נחלק לכמה היבטים הנוגעים .
לפעילות הגופים שבתוך הבנק: (1 ) אבטחת מידע מסווג- הבחנה בין רמות סיווג של המידע, .
100 ראו תת -פרק "ניהול פנימי וחיצוני".
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 ( ;קביעת סיווג למסמך חדש, אחסון וטיפול בחומרים מסווגים, גריסתם והשמדתם 2 ) מיגון .
חדרים - מיגון מפני איומים שונים, לרבות איומי ס ייבר, סינון ובקרת כניסה, כניסת מורשים, .
אורחים ומבקרים; (3 ) אבטחת מערכות ממוחשבות- סביבת העבודה, שימוש בדואר האלקטרוני, .
שיתופי תיקיות ושימוש ברשתות החברתיות, הכנסת מידע לרשת והעברת קבצים לבתי הדפוס; .
(4 ) אבטחת מחשבים ניידים.
הביקורת העלתה כי הנוהל עודכן לאחרונה בפברואר 2021.
בקרה על קשירת עסקאות .
התהליך לקשירת עסקה ולאישורה חשוף לסיכונים תפעוליים מכמה סוגים, בהם טעויות אנוש, .
כגון רכישת מט"ח במקום מכירתו או הקלדת סכום או תאריך שגויים להתחשבנות ולתשלום, .
סיכון מחיר עקב קשירת עסקה בלי לקבל הצעות מחיר נוספות וסיכון מסוג מעילות והונאות .
בשל בחירה באחת ההצעות משיקולים זרים.
בדוח הקודם צוין כי בעבר התממש סיכון תפעולי .
בעקבות טעות אנוש שנעשתה בקשירת עסקה של מטבע, טעות שהביאה להפסד של כ-1.
משכך, במסגרת הפקת לקחים בחטיבה הוחלט לעגן בנוהל כי קשירת עסקאות .
המרה בהיקף של יותר ממאה מיליון דולר ייקשרו על ידי שני מנהלי השקעות.
נמצא כי הנוהל המחייב קשירת עסקאות המרה על ידי שני מנהלי השקעות אינו נתמך במערכת .
המסחר של הבנק, וכי המערכת אינה מבדילה בין קשירת עסקה הדורשת מנהל השקעות אחד .
ובין קשירת עסקה הדורשת שני מנהלי השקעות.
תשובת הבנק בדוח הקודם הייתה כי "המערכת מצמצמת את הסיכון התפעולי באופן משמעותי.
למרות זאת לא ניתן למגן בה את כל פרטי נוהל קשירת עסקאות.
אף על פי כן, ואף שעשרות .
בנקים מרכזיים מסתפקים במערכת זו, קבע הבנק נוהל מחמיר יותר, המחייב קשירת עסקאות .
מסוימות על ידי שני מנהלי השקעות".
ביקורת המעקב העלתה כי הליקוי תוקן במידה מועטה .
במסמך שכתבה הביקורת .
הפנימית בבנק אחר תיקון הליקויים מהדוח הקודם, מסמך מיום 22.
20 , נכתב כי אי אפשר .
ליישם את פעולת קשירת עסקאות ההמרה על ידי שני מנהלי השקעות במערכת המסחר של .
אף על פי כן, בתהליך שדרוג המערכת, שיועד ל סוף 2020 , ביקשה חטיבת השווקים .
להוסיף נקודות עצירה בתזרים העסקה ולבחון אם אפשר ליישם עצירה לחתימת דילר במקרה .
ממצא זה מעיד על הכרה של הבנק בחשיבות הפחתת הסיכונים התפעוליים.
השווקים כתבו לצוות הביקורת ביום 3.
21 כי השדרוג נדחה בשל משבר הקורונה, כי ברבעון .
יתחיל הפרויקט וכי הוא מתוכנן להימשך בין שנה לשנה וחצי .
מומלץ כי בנק ישראל יקדם את השדרוג במהלך שנת 2021 לנוכח החשיבות שבהפחתת .
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב תהליך קבלת הצעות מחיר .
בביקורת הקודמת נמצא שהחטיבה אינה מבצעת בקרה מלאה על הליך קבלת הצעות המחיר .
על ידי עובדי חדר העסקאות, כך שאין פיקוח ובקרה על הסיכון התפעולי שעובד לא יקבל כמה .
הצעות או לא יבחר בהצעה הטובה מכולן.
משרד מבקר המדינה הדגיש כי שמירה והצגה של .
הצעות המחיר שעמדו לפני מנהל ההשקעות קושר העסקה יכולות להביא לשיפור הבקרה .
ולצמצם את הסיכון התפעולי.
בתשובת הבנק מהדוח הקודם נמסר כי "סיכון זה מנוהל באמצעות .
בדיקת סבירות שעורך הבודק 101, וכן שמיד ע על הצעות אחרות מופיע במערכות מסחר .
אלקטרוניות, ויש בכך לשמש גורם מרתיע מפני התנהגות לא נאותה בקשירת עסקאות".
ציין הבנק כי היתרות מושקעות בשווקים נזילים, שבדרך כלל פערי המחירים בהם זעירים, ורק .
לעיתים רחוקות פערי המחירים משמעותיים.
ביקורת המעקב העלתה כי הליקוי לא תוקן.
במסמך של הביקורת הפנימית בבנק אחר .
תיקון הליקויים מהדוח הקודם, מסמך מיום 22.
20 , נכתב כיגם היום לא נשמרות הצעות המחיר .
שעמדו לפני מנהל ההשקעות קושר העסקה וכי אפשר לשלוף את הצעות המחיר רטרואקטיבית .
מפלטפורמות המסחר לפי הצורך, בעת דרישה.
כמו כן, הביקורת העלתה כי אין בבנק נוהל .
המסדיר את תדירות שליפת ההצעות כדי לשפר את הבקרה ולצמצם את הסיכון התפעולי .
בתשובת בנק ישראל נכתב כי שליפת הצעות לא תשפר את הבקרה ולא תצמצם את הסיכון .
בנוסף, נציגי הבנק ציינו בשיחות עם צוות הביקורת כי ניתן לשלוף את ההצעות במידה .
מומלץ כי בנק ישראל יבחן גיבוש של נוהל המסדיר את המקרים המחייבים שליפת הצעות .
כדי לשפר את הבקרה ולצמצם את הסיכון התפעולי.
101 לפי נוהל הבנק, בכל פעם שמנהל תיקים קולט עסקה, האסמכתאות הקשורות לעסקה עוברות לבחינה של עובד .
אחר, והוא בודק את תקינות העסקה, אך לא את הצעות המחיר שקיבל קושר העסקה, אלא רק את המחיר שבו .
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 סיכום .
הביקורת העלתה כי בעשור האחרון , בעקבות יישום חוק בנק ישראל, התש"ע -2010, .
הוסדרה פעילות בנק ישראל בשוק המט"ח.
בתוך כך, נבחן באופן תדיר הצורך בשינוי .
העקרונות שעל פיהם נקבעת הרמה הרצויה של יתרות מטבע-החוץ לטווח אר וך והקווים .
המנחים למדיניות השקעתן.
כמו כן, תוקנו רוב הליקויים שנמצאו בדוח הקודם, בהם חוסר .
בנהלים להסדרת הפעילות, הטיפול בסיכונים בתיק היתרות בכלל ובמקרי קיצון בפרט.
עם זאת הגידול הניכר שהתרחש בעשור האחרון ברמת יתרות המט"ח שבנק ישראל .
מחזיק ברקע ההתפתחויות הכלכליות בעולם הוביל לסטייה של כ -75 מיליארדי דולרים .
בפברואר 2021 מהרף העליון של הרמה הרצויה שקבע הנגיד, הגדיל את סיכוני ההשקעה .
ויצר התחייבויות גדולות במאזן הבנק בהיקף של כ -555 מיליארדי ש"ח, שרובן מיוחסות .
לצבירת היתרות, לצד הקטנת הון הבנק לכדי גירעון מצטבר בהון של כ -70 ,מיליארד ש"ח .
מתוך כוונה לחזור לרמה הרצויה ולהפחית א ת סיכון המוניטין המוטל .
על הבנק מומלץ להכין תוכנית מגירה, לבחינת הוועדה המוניטרית, למימוש היתרות .
העודפות באופן יעיל בנסיבות המתאימות.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב
אי-מיצוי זכויות ( non take -up ) היא תופעה שבה מי שזכאים להטבות ולזכויות מסוימות אינם .
מחקרים במדינות רווחה שונות מלמדים על אי-מיצוי זכויות בתחומים של ביטחון .
סוציאלי 1 ,כגון קבלה של דמי ביטוח אבטלה, של הבטחת הכנסה ושל פיצוי עקב פגיעה .
יצוין כי הטבות מס מסוימות3 מיועדות מלכתחילה לחלק מהציבור, בין היתר בשל .
גובה הכנסתו4 או בשל אופן מתן ההטבה5 .
בעקבות דוח מבקר המדינה בשנת2015 בנושא מיצוי זכויות6 , מינה מנהל הרשות ועדה בנושא .
"מיצוי זכויות האזרח להטבות מס" (להלן - ועדת מיצוי זכויות או הוועדה) שתפקידה היה להמליץ .
על דרכים למיצוי זכויות של הציבור לעניין הטבות מס.
ביולי 2016 הגישה הוועדה דוח למנהל .
הרשות, ובו רוכזו המלצות מפורטות, בין היתר בנושאים אלה: מיצוי זכויות של אנשים עם .
מוגבלות, מיצוי זכויות במי סוי מקרקעין, מיצוי זכויות בתחום החיסכון הפנסיוני, שיפור אתר .
המרשתת של רשות המיסים ושיפור הליך עריכת תיאומי מס.
בפברואר 2017 הקים מנהל הרשות .
דאז צוות ליישום המלצות הוועדה (להלן - צוות יישום ההמלצות).
1 אתרהמוסד לביטוח לאומי, פרופ' ג'וני גל, "על החשיבות של מיצוי זכויות".
2 וים ון אורשוט, "מגבלות המיקוד: על הסיבות מרובות המישורים לאי -מיצוי זכויות", ביטחון סוציאלי 56 (2001 '), עמ .
3 לרבות ההטבות הניתנות שלא על פי פקודת מס הכנסה, דוגמת מענק העבודה- מענק כספי הניתן על פי החוק .
להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה), התשס"ח-2007 (מס הכנסה .
המענק נועד לשפר את רווחתן של משפחות עובדות המשתכרות ברמות השכר הנמוכות וליצור עבור גברים .
ונשים בגיל העבודה שאינם מועסקים תמריץ להשתתף בשוק העבודה.
זאת על ידי תשלום מענק כספי באמצעות .
4 ראוסיכום שנתי של החטיבה לתכנון וכלכלה ברשות המ יסים לשנת 2005 , שבו נקבע כי החיסרון העיקרי במתן .
הטבות מס הוא שהנהנים העיקריים מהן הם השכבות בעלות הכנסות בינוניות וגבוהות, ואילו השכבות בעלות .
ההכנסות הנמוכות, הראויות יותר לתמיכה, נמצאות מתחת לסף המס ואינן נהנות מהן.
עוד צוין במסמך זה כי .
למערכת המס הנוכחית חסרונות וחוסר יעילות כמעט מוחלט בטיפול באוכלוסיות אשר מציעי החוקים מגדירים .
ככאלה שמן הצדק יש לתת להן הטבות במס.
5 OECD Economic Surveys: Israe l 2009, Chapter 2 - "Assessing the macroeconomic policy framework", Figure 2.
- International comparison of effective marginal and average tax rates, 2008 (December 2009) .
בדוח האמור על כלכלת ישראל הציעו כלכלני ה- OECD בין היתר לשנות את שיטת מתן הטבות המס לאזרח, באופן .
שהן יינתנו לתא המשפחתי ולא ליחיד, וזאת כדי שאם הכנסת אחד מבני הזוג נמוכה ואינה מגיעה לכדי חבות במס .
(לכן הוא אינו יכול לנצל את כל נקודות הזיכוי שלו), יהיה אפשר להעביר את הנקודות לבן הזוג האחר ולשפר את .
מצבו הכלכלי של משק הבית כולו.
6 מבקר המדינה, דוח שנתי 66'א (2015 '), מיצוי הטבות המס והשירות לנישום, עמ231.
מיצוי הטבות המס ברשות המיסים- מעקב מורחב פעולות הביקורת .
דוח שנתי 66 ,א של מבקר המדינהשפורסם בשנת 2015 )(הדוח הקודם או הביקורת הקודמת .
עסק במיצוי הטבות מס ברשות המיסים בישראל (להלן - רשות המיסים או הרשות).
ינואר עד מרץ 2021 בדק משרד מבקר המדינה ברשות המיסים את תיקון הליקויים שהועלו בדוח .
הקודם ואת יישום המלצות הצוות למיצוי זכויות שהקימה רשות המיסים בעקבות פרסום הדוח .
וכן נושאים נוספים הנוגעים למיצוי זכויות מס.
שער ראשון - מעקב אחר תיקון ליקויים .
חשיבות תיקון הליקויים: משרד מבקר המדינה רואה חשיבות באופן שבו גופים מבוקרים .
מתקנים ליקויים אשר הועלו בדוחות ביקורת קודמים שפרסם המשרד, ובייחוד בדוחות הנוגעים .
לשיפור השירות לאזרח ולמיצוי זכויותיו.
בשער הראשון מפורט אופן תיקון הליקויים שצוינו בדוח .
הקודם שעסק במיצוי הטבות מס של אזרחים (2015); וכן אתפעילות הצוות ליישום המלצות .
ועדת מיצוי זכויות ברשות המיסים.
בחודשים ינואר עד מרץ 2021 בדק משרד מבקר המדינה .
ברשות המיסים את תיקון הליקויים שהועלו בדוח הקודם.
תיקון הליקויים שהועלו בדוח הקודם, לפי פרקי .
ביצוע אומדנים של שיעור מיצוי זכויות של זכאים: אחד מעקרונות היסוד של תשלום .
מס אמת ומיצוי זכויות יזום הוא איסוף מידע מקיף על כלל הזכאים הפוטנציאליים להטבות .
המס השונות, גם אלו שאינם ערים לזכויותיהם או אינם מדווחים לרשות המיסים על מצבם .
המאפשר מימוש הטבת מס.
מעבר לאיסוף המידע, בדוח הקודם הומלץ כי הרשות תדווח .
ביוזמתה לזכאים להטבות מס על דבר זכא ותם, ובמידת הצורך אף תסייע להם במימוש .
זכאותם על מנת שימצו את זכויותיהם.
להלן בלוח 1 מוצגים הליקויים שצוינו בדוח הקודם .
בנוגע להיעדר אומדנים ולאי-מעקב בנושא שיעור המיצוי של הטבות המס, נכון לפברואר .
ה | מיצוי הטבות המס ברשות המיסים- מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 לוח1: מידת תיקון הליקויים שצוינו בדוח קודם בנוגע להיעדר .
אומדנים ומעקב א חר שיעור המיצוי של הטבות המס, פברואר 2021 .
אומדנים- היעדר אומדנים ומעקב .
אחר שיעור המיצוי של הטבות המס לא .
(א) אף שלרשות יש מידע על ההכנסות .
של ציבור משלמי המיסים, אין בידיה מידע .
שניתן להסיק ממנו על האופן ש בו הוא .
מממש את הטבות המס שהוא זכאי להן.
)(בהרשות לא סקרה את החסמים .
העומדים בפני הציבור למיצוי זכויותיו.
)(גבמסגרת תוכניות העבודה של הרשות .
היא לא כללה את בחינת שיעור המיצוי של .
על פי נתוני רשות המיסים, בעיבוד מבקרהמדינה.
ממצאי המעקב מעלים כי הליקוי ים תוקנו במידה מועטה, וכי רשות המיסים לא .
פעלה לקבלת מלוא המידע שיאפשר לה למצות את זכויותיהם של כל הנישומים, .
לרבות נישומים שאינם חייבים בהגשת דוח למס הכנסה.
למיצוי זכויותיהם של ניצולי השואה ושל הורים לילד נכה (לשנת המס 20207) , ועל .
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעולותיה של רשות המיסים למיצוי זכויותיהם .
של ניצולי השואה ושל הורים לילד נכה.
עם זאת, מומלץ כי רשות המיסים תפעל .
באופן יזום למיצוי זכויותיהם של כלל הנישומים, ובייחוד זכויות של נישומי ם שאינם .
חייבים בהגשת דוח למס הכנסה.
הפסדי הציבור בשל גביית מס ביתר: גביית מס ביתר אינה מתיישבת עם עקרון תשלום .
מס האמת, ולפיו נישום ישלם מיסים על פי הכנסתו ונתוניו האישיים.
העובד מחושבים על פי דיווחיו בטופסי 101 , על פי דיווחיו למעסיקיו וכן על פי מידע שהוא .
להלן בלוח 2 מוצגים נתונים על מידת תיקון הליקויים לגבי הפסדי .
הציבור בשל גביית מס ביתר, שצוינו בדוח הקודם, נכון לפברואר 2021.
7 נכון למועד סיום הביקורת במרץ2021 , הרשות עדיין לא עיבדה מידע שקיבלה ממשרד החינוך על הורים לילדים .
שוועדות השמה טיפלו בעניינם, ועדיין לא פעלה למיצוי זכויותיהם.
מיצוי הטבות המס ברשות המיסים- מעקב מורחב לוח 2 : ,מידת תיקון הליקויים לגבי הפסדי הציבור בשל גביית מס ביתר .
שצוינו בדוח הקודם, פברואר 2021 .
הפסדים בשל גביית מס ביתר לא .
גם כאשר היה בידי הרשות מידע בדבר פגיעה כספית .
באזרחים שלא מיצו את זכותם, היא לא פעלה ביוזמתה .
להחזרת סכומים אלו, ולא הודיעה לאזרחים כי על פי .
נתוניה הם זכאים להחזר 8.
גביית מס ביתר משכירים שלא עבדו שנת מס מלאה.
הסכום המצטבר שלהמס ביתר ששילמו במשך .
השנים השכירים שעבדו בשני מקומות עבודה באותה .
שנת מס מוערך בכמה מאות מיליוני ש"ח.
על פי נתוני רשות המיסים, בעיבוד מבקר המדינה .
ממצאי המעקב מעלים כי הליקוי לא תוקן, וכי מדי שנה משלמות מאות אלפי .
משפחות9 מיסים ביתר בהיקף של כמיליארד ש"ח10.
כפי שיפורט בפרק העוסק .
ב"הפסדים הנגרמים לציבור השכירים בשל גביית מס ביתר ".
המעקב כי מאות אלפי משפחות ששילמו מס ביתר אינן מגישות דוחות להחזר מס .
ולפיכך אינן ממצות את זכותן.
מומלץ כי רשות המיסים תפעל להחזר המיסים ששילם הציבור ביתר, תמצא דרכים .
לדווח לציבור משלם המיסים על דבר תשלומי המיסים ששולמו ביתר, ותפעל .