HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משנת 1990 עד סוף שנת 2005 חתמה עמידר, כשלוחתו של המשרד, עם יזמים על חוזים לשכירת מקבצי דיור בסכום כולל של כארבעה מיליארד ש"ח (סכום נומינלי לא כולל מע"מ).
על פי תחשיבי משרד מבקר המדינה, סכום מס הבולים שהיזמים היו צריכים לשלם עבור חוזים אלה מסתכם בכ-18 ,מיליון ש"ח (כולל מע"מ).
לפי חישובי משרד מבקר המדינה המשרד לקליטת העלייה 899 .
הפסדה של קופת המדינה בשל מחדלי אגף המכס ומאחר שעמידר לא נתנה דעתה לעניין זה הסתכם ב-9.
יחידות דיור לא מאוכלסות .
מתלונות שהתקבלו בנציבות תלונות הציבור שבמשרד מבקר המדינה ומהסבריהם של מנהלי המחוזות במשרד הקליטה לנציגי משרד מבקר המדינה עולה כי מספר העולים הקשישים הזקוקים לדירות גדול בהרבה ממספר הדירות במקבצים ובפתרונות הדיור האחרים, לכן היה צפוי שהתפוסה במרבית המקבצים תהיה מלאה.
למרות זאת העלתה הביקורת כי ביוני 2008 היו657 יחידות דיור פנויות במקבצי דיור.
208 מהדירות היו פנויות זמן קצר, והדב ר נגרם בשל תחלופת דיירים ומאחר שהמשרד קיבל מקבץ דיור חדש במאי 2008, ו-449 דירות אחרות פנויות בין חצי שנה ל -18 ,שנים.
לדוגמה 14 דירות במלון בתל אביב פנויות מהשנים 1991 -1992 , תשע דירות במקבץ באזור חיפה פנויות משנת 2004 ,14 דירות במקבץ בצפון פנויות מהשנים 2003-2006 .
הדירות הפנויות במשך זמן רב שיעורן כ -4% מכלל יחידות הדיור במקבצי הדיור שהמשרד שוכר, ועלותן המצטברת מיום שהתפנו ועד יוני 2008 מסתכמת בכ-46 .
מיליון ש"ח התברר כי הסיבה לאי -אכלוסן של יחידות דיור בחלק מהמקבצים היא שמשרד הקליטה שכר מקבצי דיור במקומות שבה ם יש עודף היצע של פתרונות דיור, בייחוד בפריפריה בצפון ובדרום.
להלן כמה דוגמאות בולטות: 1.
מקבץ ו' בעכו : בדצמבר 2001 פרסם משרד הקליטה מכרז לבניית מקבצי דיור וקבלת שירותי דיור בכמה אזורים ברחבי הארץ.
במאי 2002 חתם המשרד עם היזמים על חוזה לשכירת 200 יחידות די ור - 128 יחידות של חדר אחד ו-72 יחידות של שני חדרים.
על פי החוזה התחייב היזם למסור למשרד את המקבץ עד אפריל 2004 .
נקבע כי תקופת ההתקשרות היא עשר שנים מיום קבלת המקבץ, וכי למשרד יש אופציה להארכת תקופת ההתקשרות בחמש שנים.
(א) הביקורת העלתה כי המקבץ נמסר למשרד הקליטה בפברואר 2005 ואכלוסו החל רק בינואר 2008 , כשלוש שנים לאחר שנמסר.
יוצא אפוא שמשרד הקליטה שילם ליזם מפברואר 2005 ועד יוני 2008 כ-14.
9 מיליון ש"ח עבור דירות שאינן מאוכלסות, כ-14.
6 מיליון ש"ח מהם עבור פרק הזמן שבין פברואר 2005 לדצמבר 2007 , שבמהלכו היה ה מקבץ ריק מדיירים.
נוסף על כך שילם המשרד לעמידר תמורת פרק הזמן האמור כ- 300,000 ש"ח עבור ניהול ופיקוח ובסך הכול שילם משרד הקליטה עבור המקבץ הריק כ-15.
מיליון ש"ח כאמור, משרד השיכון מקים הוסטלים עבור קשישים חסרי דיור.
מנהל אגף הדיור הסביר למשרד מבקר המדינה כי כחצי שנה לפני שמשרד הקליטה קיבל את המקבץ לחזקתו סיים משרד השיכון את בנייתו של הוסטל בעכו, וההוסטל אוכלס 900 דוח שנתי59ב .
על ידי עולים קשישים שאמורים היו להשתכן במקבץ.
עקב כך לא אוכלסו הדירות במקבץ.
מנהל אגף הדיור הוסיף בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בפרק הזמן שבין מועד ה יציאה למכרז בדצמבר 2001 ובין מועד קבלת המקבץ מהיזם בפברואר 2005 חלו שינויים דמוגרפיים בעיר שגרמו לעולים רבים לעזוב אותה ולעולים אחרים שאינם מתגוררים בעיר להתנגד לעבור אליה.
בתשובתו של משרד השיכון למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 הוא הודיע כי בניית המבנה התמשכה זמן רב היות ששני קבלנים אשר זכו במכרז לבנייתו פשטו את הרגל.
בשנת 2005 בדקמשרד הקליטה אפשרות להסב את המקבץ למרכז קליטה וכן קיים משא ומתן עם מכללה שחשבה לשכור את אחד המבנים למעונות לסטודנטים, אולם הדברים לא יצאו אל הפועל.
ביולי 2007 הוקצו יחידות דיור במקבץ לאכלוס על ידי המשרד לענייני גמלאים.
מתשובתו של משרד הקליטה עולה כי במהלך הביקורת אוכלסו דירות נוספות, וכי בדצמבר 2008 כבר אוכלסו149 .
דירות במקבץ (ב) בד בבד עם שכירת המקבץ היה משרד הקליטה קשור בחוזה מ - 1998 לשכירת מקבץ דיור נוסף בעכו.
ביולי 2003 האריך המ שרד את תקופת החוזה בחמש שנים נוספות מינואר 2003 עד סוף דצמבר 2007 .
בדצמבר 2007 האריך המשרד את תקופת החוזה בשלושה חודשים נוספים עד סוף מרס 2008 .
עד מועד זה כבר פינה משרד הקליטה את כל דיירי המקבץ שנותרו בו, וכ-80 מהם הועברו למקבץ ו'.
מנהל מחלקת הדיור במחוז חיפה הסביר למשרד מבקר המדינה במאי 2008 כי משרד הקליטה העביר את מקבץ ו' לאכלוס על ידי המחוז רק בדצמבר 2007 , וכי מאז אוכלסו 105 יחידות הדיור במקבץ (לרבות20 יחידות הדיור שאכלס המשרד לענייני גמלאים), ברובן על ידי דיירים שפונו מהמקבץ הנוסף בעכו, אולם בשל עודף פתרונות הדיור בצפון הוא לא מצא זכאי דיור ציבורי שיסכימו לעבור למקבץ בעכו.
לדבריו, אם לא יימצאו בכל מרחב הצפון זכאים שיסכימו להתגורר במקבץ הוא ינסה להציע את המקבץ לזכאים מאזורים אחרים בארץ.
לדעת משרד מבקר המדינה ייתכן שתיאום בין משרד השיכון למשרד הקליטה והת אמת ההיצע לביקוש, דהיינו התאמת מספר יחידות הדיור שמשרד הקליטה העמיד לרשות הזכאים לצפי של מספר הזכאים, היה מונע מצב שבו במשך שלוש שנים מקבץ ו' עמד ריק.
מקבץ דיור בשדרות : באוקטובר 2002 חתם המשרד על חוזה לשכירת 169 יחידות דיור במקבץ בשדרות לפרק זמן של עשרשנים וקיבל לרשותו את המקבץ ביוני 2004 .
לדברי מנהל אגף הדיור, הדירות נועדו לשמש את אוכלוסיית הזכאים לדיור ציבורי בשדרות, בנתיבות ובאופקים.
התברר כי בין יוני 2004 ליוני 2008 אכלס המשרד רק47 יחידות- פחות משליש מיחידות הדיור במקבץ, ולפיכך נותרו במקבץ 122 יחידות ריקות.
לדברי מנהל אגף הדיור לא ניתן לאכלס את המקבץ בגלל חששם של דיירים פוטנציאליים מהמצב הביטחוני ששרר בעיר בעקבות נפילת רקטות קסאם.
במהלך השנים אפשר המשרד לגורמים ממלכתיים שונים כמו משרד הביטחון, נציבות מס הכנסה, מינהלת סל"ע, משרד הבריאות, משרד החוץ ו עיריית שדרות להשתמש בחלק מהדירות תמורת תשלום הוצאות תחזוקה שוטפות בלבד, אך רוב הדירות נשארו פנויות ולא שימשו למטרה שלשמה נועדו.
במהלך הביקורת, ביוני 2008 , קיבלה המשרד לקליטת העלייה 901 .
ועדת השרים לענייני הנגב והגליל את הצעת משרד הקליטה ולפיה דירות במקבץ יוקצו לסטודנטים הלומדים במכללה הסמוכה לעיר שדרות או במוסדות להשכלה גבוהה באזור.
על פי חישובי משרד מבקר המדינה שילם המשרד עבור 122 יחידות הדיור הריקות במקבץ במשך ארבע שנים סכום כולל של כ -11 מיליון ש"ח.
הביקורת העלתה כי משרד הקליטה מחזיק בדירות ריקות גם באזור המרכז, אף שיש באזור זה עודף ביקוש לדירות.
ביוני 2008 עמדו לרשות המשרד שישה מקבצים באזור המרכז ובהם היו 123 יחידות דיור פנויות במשך חצי שנה ויותר.
להלן דוגמאות: (א) המלון בתל אביב: (ראו לעיל, בפרק על חוזים ל"תקופה בלתי מסוימת") במלון 67 יחידות דיור של שני חדרים, דהיינו134 חדרים בסך הכול, ומשרד הקליטה משלם עבור כל חדרים.
יצוין כי כל היחידות במלון בנויות באופן המאפשר לשכן בהן שני דיירים, מאחר שהן כוללות שני חדרים, מטבח ושירותים משותפים.
בביקור של נציגי משרד מבקר המדינה במלון במאי 2008 התברר כי במרבית היחידות המאוכלסות מתגורר ק שיש אחד בלבד והחדר השני ביחידת הדיור נותר ללא שימוש.
ההסבר שניתן לכך הוא שבמרבית היחידות אין הפרדה בין שני החדרים והכניסה אליהם היא משותפת.
יוצא אפוא שמשרד הקליטה משלם ליחידת דיור המשמשת רק קשיש אחד סכום כפול.
על פי חישובי משרד מבקר המדינה העלות למגורים לקשיש במלון זה גבוהה בכ- 120% מדמי השכירות הממוצעים של יחידת דיור במקבצים האחרים ברחבי הארץ.
במועד הביקורת התגוררו במלון 26 קשישים על בסיס קבוע.
כמו כן התגוררו במלון 20 עולים שהם מקרי סעד, והכוונה הייתה לשכנם לזמן קצר, אולם הם נשארו להתגורר במלון משום שלא נמצא להם פתרון דיור אחר.
משרד הקליטה הסביר בתשובתו כי בשנת 2002 שקל המשרד להפסיק את ההתקשרות עם המלון, אולם לא מצא חלופות דיור הולמות.
לטענתו, מאחר שהמלון שוכן באזור המרכז הוא משמש "רזרבה" לשעת הצורך בעבור המשרד, הן לצורך קליטת עולים המגיעים מנמל התעופה וזקוקים לכמה ימים לצורך התארגנות והן לצורך קליטת עולים ממקבצים אחרים שהמשרד היה חייב לפנותם.
לדברי המשרד לא תמיד אפשר למצוא מקום לעולים בבתי מלון רגילים ובייחוד לא בשעות הלילה.
מאחר שמדיניות המשרד היא לשמור על כ-100 מיטות פנויות באופן שוטף לצורך מצבי חירום, לא התקבלה במשרד החלטה לאכלס את המלון בקשישים על בסיס קבוע (כלומר, להסב אותו למקבץ דיור).
המשרד ניסה לבחון חלופות לשכירות בתל אביב אולם ללא הצלחה, אך עם זאת הוא בודק אפשרויות להורדת העלויות.
בעל המלון הסביר בתשובתו מדצמבר 2008 למשרד מבקר המדינה כי דמי השכירות במלון גבוהים מאחר שהם כוללים תשלום עבור שירותים נוספים שהמלון מספק לעולים ואת ההוצאות הקבועות והשוטפות של המלון.
מאחר שחלק מאוכלוסיית המלון היא מבוגרת וחולה, מתעורר לעתים צורך לספק לכל דייר יחידה נפרדת וממילא החדר השני ביחידה נשאר ריק.
לדבריו, במשך השנים מילא המלון צרכים אחרים של משרד הקליטה, ובייחוד אכלוס מידי של עולים בעתות חירום, ולכן יש תמיד חדרים מרוהטים ונקיים שערוכים לקליטה פתאומית של עולים, ועל פי דוחות עדכניים התפוסה בדצמבר 2008 הייתה50% מהיחידות במלון.
בעל המלון הוסיף בתשובתו כי התפוסה במלון משת נה בהתאם לגלי העלייה, וכי בתקופות של גלי עלייה גדולים תפוסת המלון הייתה כמעט מלאה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי ביוני 2008 לא היו מאוכלסים88 מבין134 חדרי המלון, וכי46 מהם לא היו מאוכלסים יותר משמונה שנים ברציפות, אולם משרד הקליטה משלם גם בעבורם תשלום מלא.
עוד נמצא כי בשנים 2007 -2008 התפוסה הממוצעת ב -88 מחדרי המלון המשמשים ללינת לילה הייתה כ-5% בלבד.
על פי אומדן שעשה משרד מבקר המדינה, בגלל התפוסה הנמוכה ומאחר שהמשרד משלם עבור כל החדרים ללא קשר לתפוסה, עלות ממוצעת ללינת יחיד בחדרים אלה הייתה כ- 2,070 ש"ח ללילה.
לדעת משרד מבקר המדינה לנוכח הצמצום בהיקף העלייה על משרד הקליטה לשקול את מדיניותו באשר לשמירת חדרים פנויים במלון בתל אביב ולהביא בחשבון שיקולים של עלות לעומת תועלת.
יצוין שלמשרד יש חדרים פנויים בפריפריה בעלות נמוכה יותר (ראו לעיל), שאותם הוא אינו מצליח לאכלס, והם יכולים לשמש לו פתרון חלופי לאותן מטרות.
על המשרד לבחון דרכים יעילות יותר למילוי הצורך בחדרים זמינים, לרבות ניצול של חדרים בפריפריה שממילא עומדים ריקים בלא שימוש.
לחלופין על המשרד לשקול להפעיל את המלון כמקבץ פעיל ולשכן בו זוגות של עולים קשישים ובכך לנצל את החדרים הזוגיים במלון.
(ב) המלון בבני ברק: (ראו לעיל, בפרק על חוזים ל"תקופה בלתי מסוימת") בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי בתקופת הביקורת היו במקבץ זה שבע יחידות דיור פנויות, כמפורט: אחת משנת 2000 , שתיים משנת 2006 , שלוש משנת 2007 ואחת ממרס 2008 .
סגנית מנהלת מחוז תל אביב והמרכז והממונה על הדיור במחוז הסבירה לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2008 כי המלון אינו מופיע ברישומי המחשב ולכן אין באפשרותה לקבל עדכונים על מספר הדירות הפנויות במקבץ זה.
הביקורת העלתה כי העלות המצטברת של שכירת הדירות הריקות עד יוני 2008 הסתכמה בכ-630 .
אלף ש"ח בתשובתו של משרד הקליטה למשרד מבקר המדינה הוא הודיע כי בדצמבר 2008 נותרו במלון שלוש דירות פנויות בלבד, וכי הממונה על הדיור במחוז מטפלת באופן שוטף בעולים המתגוררים במקבץ וכבר יודעת כמה מהדירות בו פנויות.
מהאמור לעיל עולה שלמר ות הביקוש הרב לפתרונות דיור בקרב עולים באזור המרכז ולמרות דמי השכירות הגבוהים שמשלם משרד הקליטה, התפוסה במלון בתל אביב נמוכה מאוד ובמלון בבני ברק הוחזקו שבעה המשרד לקליטת העלייה 903 .
חדרים פנויים במשך שנים.
העלות המצטברת של שכירת החדרים הפנויים בשני בתי המלון עד יוני 2008 הסתכמה בכ-21 .
מיליון ש"ח (ג) מקבץ ז' בתל אביב : משרד הקליטה שכר את המקבץ באוגוס ט 2003 לפרק זמן של חמש שנים.
המקבץ כולל120 יחידות דיור- 86 מהן הושכרו למשרד הקליטה, ו-34 ,הדירות הנותרות, שהמשרד לא הסכים לקבל בגלל מצבן הושכרו לשוכרים בשוק הפרטי ובהם קשישים וסטודנטים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בבניין יש שתי יחידות דיור שהמשרד שוכר ומשלם בעבורן אך אינו מאכלס אותן - דירה אחת התפנתה ביוני 2006 , והדירה השנייה התפנתה בינואר 2007 .
סגנית מנהלת מחוז תל אביב והמרכז והממונה על הדיור במחוז הסבירה לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2008 כי היא לא מפנה לדירות אלה קשישים הזכאים לדיור ציבורי כיוון שהן שוכנות בקומת פרטר (מתחת לקומת קרקע), וכי מצבן גרוע עד כדי כך שאינן ראויות למגורי אדם.
על פי חישובי משרד מבקר המדינה שילם משרד הקליטה כ -110 אלף ש"ח עבור שתי היחידות הריקות מיום פינוין (יוני 2006 וינואר 2007 ) ועד יוני 2008.
בביקור של נציגי משרד מבקר המדינה במקבץ במאי 2008 הם התרשמו שמצבן של הדירות המושכרות לשוכרים פרטיים דומה למצבן של שתי הדירות שהמשרד לא מאכלס ואף גרוע יותר.
כמו כן התברר לנציגי משרד מבקר המדינה כי הדירות הפנויות, שעבורן משלם המשרד שכר דירה מלא, משמשות מחסנים זמניים לציוד של עובדי המקבץ.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הקליטה כי עליו לפעול לכך שהיזם יכשיר את הדירות למגורים ולחלופין עליו להפסיק את ההתקשרות לשכירת דירות אלה.
בתשובתו של משרד הקליטה למשרד מבקר המדינה הוא הודיע כי בעקבות הערות הביקורת שונו תנאי השכירות בחוזה להארכת תקופת ההתקשרות בחמש שנים נוספות, שנחתם בספטמבר 2008 .
בחוזה זה נקבע כי המשרד ישלם רק עבור84 מבין120 יחידות הדיור, וכי היזם רשאי לאכלס בעצמו את יתר36 .
היחידות משרד האוצר הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בכוונתו לבחון בשיתוף משרד הקליטה ומשרד השיכון צעדים לטיפול בבעיית החדרים הפנויים.
מקבצים שתקופת ההתקשרות לשכירתם עומדת להסתיים : אם משרד הקליטה אינו מעוניין לחדש את החוזים לשכירת מקבצים שתקופת ההתקשרות בעניינם עומדת להסתיים, הוא אינו מאכלס יחידות שמתפנות, ולכן נשארות בהם דירות ריקות במשך חודשים ואף שנים.
על פי החוזים שחתם המשרד עם היזמים הוא התחייב לשלם את אותו המחיר עבור דירה מאוכלסת ועבור דירה פנויה.
לדוגמה, מועד סיום החוזה עם מקבץ ח' שבמרכז הארץ, הכולל 97 ,יחידות דיור הוא אוגוסט 2009 .
משרד הקליטה החליט שלא להאריך את תקופת ההתקשרות עם היזם ולפיכך הפסיק כבר במאי 2005 לאכלס דירות שהתפנו.
מנהל אגף הדיור הסביר שהמשרד החליט להעביר חלק מהקשישים למקבץ חדש שבו 168 יחידות 904 דוח שנתי59ב .
דיור ומועד קבלתו נקבע למאי 2008 .
עקב כך בין מאי 2005 למאי 2008 נאלץ המשרד לשלם דמי שכירות בעד עשרות דירות לא מאוכלסות במשך חודשים רבים, ולעתים אף שנים.
נמצא כי בתקופת הביקורת היו במקבץ שבע יחידות פנויות - שלוש דירות ממאי 2005 , מינואר 2007 ומדצמבר 2007 ; וארבע דירות אחרות מתחילת שנת 2008 .
מכיוון שקיים פער של יותר משנה בין סיום החוזה במקבץ ח' ובין מועד קבלת המקבץ החדש, ייוותרו עשרות דירות ריקות בפרק הזמן האמור והמשרד ישלם עבורן מחיר מלא.
לפי חישובי משרד מבקר המדינה, עבור פרק הזמן שמיום קבלת המקבץ החדש במאי 2008 ועד מועד סיום החוזה במקבץ ח' באוגוסט 2009 ישלם משרד הקליטה כארבעה מיליון ש"ח עבור דירות שלא נעשה בהן כל שימוש.
יש לציין כי תופעה זו התרחשה גם במקבצים אחרים שאותם פינה המשרד בעבר, וכי בשנים הבאות תישנה תופעה זו כאשר ירצה המשרד לצמצם את מספר מקבצי הדיור.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמשרד יצמצם את התקופות החופפות ויכלול בחוזה סעיפים המאפשרים לו פינוי בהדרגה של המקבץ תוך צמצום עלויותיו.
ראוי שהמשרד ישקול השגת פתרון דומה לפתרון שהושג במקבץ ז' (ראו לעיל), דהיינו תשלום בהתאם לתפוסה בפועל של חלק מהיחידות, בייחוד במקרים שבהם ידוע לו מראש שבכוונתו לפנות את המקבצים בתום תקופת ההתקשרות.
לדעת משרד מבקר המדינה יש לבחון מחדש את האפשרות לצמצם את מספר מקבצי הדיור בשל עלויותיהם הגבוהות ובשל הצמצום הטבעי בהיקף אוכלוסיית העולים הזקוקים לפתרונות דיור.
משרד הקליטה מפעיל 22 מרכזי קליטה, שניים מהם באמצעות עמידר והיתר באמצעות הסוכנות, והוא מ שלם שכירות בעבור 12 מרכזי קליטה.
בתקציב המשרד לשנת 2008 הוקצו לשם כך78 .
מיליון ש"ח מרכזי הקליטה מטפלים כאמור בקליטה ראשונית של עולי אתיופיה, וביוני 2008 התגוררו בהם כ - 9,000 עולים.
על פי נוהלי משרד הקליטה, העולים אמורים להתגורר במרכזי הקליטה בין שנה לשנתיים ולאחר מכן הם זכאים למענקי דיור למציאת פתרון דיור קבוע.
העולים משתתפים בעלות שכר הדירה בסך של כ-250 ש"ח לחודש בממוצע, ובמרבית מרכזי הקליטה הם גם משתתפים בתשלום ההוצאות השוטפות של הדירה, כמו הוצאות על חשמל ומים.
משרד מבקר המדינה בדק את חוזי ההתקשרות עם מרכזי הקליטה, ולהלן ממצאי בדיקתו: המשרד לקליטת העלייה 905 .
מרכז קליטה ט': משרד הקליטה מפעיל באמצעות הסוכנות את מרכז הקליטה לעולים יוצאי אתיופיה באזור ירושלים.
אכלוס מרכז הקליטה החל ביוני 1999 , ובמועד הביקורת התגוררו בו כ- 1,300 עולים, מהם כ-800 .
באפריל 1999 התקשרה עמידר עםהיזם לפרק זמן של חמש שנים מיוני 1999 לשכירת440 .
יחידות דיור של שניים ושלושה חדרים לצורך הפעלת מרכז קליטה בחוזה ניתנה אופציה להארכת תוקף ההתקשרות ב-60 חודשים, בתנאי שהמשרד יודיע על כך בכתב ליזם בתום 48 חודשים מיום כניסת החוזה לתוקף ולכל המאוחר עשרה חודשים לפני תום תקופת החוזה.
בפברואר 2003 פרסם משרד הקליטה מכרז פומבי לקבלת הצעות לשכירת אתרי קליטה ומתן שירותי דיור לעולים מאתיופיה, אולם לא הצליח למצוא במסגרת המכרז מקום חלופי למרכז הקליטה.
בדצמבר 2004 נחתם חוזה הארכה בין עמידר ליזם המקורי למשך 63 חודשים נוספים, והוא הוארך רטרואקטיבית מיוני 2004 עד ספטמבר 2009 ,.
סכום דמי השכירות שנקבע הוא זה שבחוזה המקורי בתוספת הצמדה למדד מיוני 1999 עד יוני 2004.
מתברר שמשרד הקליטה פנה אל ועדת הפטור ממכרז בבקשה לפטור ממכרז את ההתקשרות עם היזם רק בספטמבר 2004 , שלושה חודשים לאחר תום תקופת החוזה המקורי ועשרה חודשים לאחר המועד שהיה עליו להודיע ליזם על רצונו לממש את האופציה.
ועדת הפטור המליצה לחשכ"ל בישיבתה ממאי 2005 לאשר את הבקשה בנימוק ש"המשרד ניהל מו"מ והצליח לסכם על מימוש האופציה לתקופה של חמש שנים מבלי להעלות את המחיר, על אף דרישותיו לשדרג שטחי ציבור, מבנה ציבור ועוד".
הוועדה אף הנחתה את משרד הקליטה לקיים משא ומתן עם היזם בהשתתפות נציג החשכ"ל לצורך הפחתת מחיר השכירות.
לנוכח המלצת הוועדה אישר החשכ"ל את הפטור לפרק הזמן שבין יוני 2004 לספטמבר 2009 .
התברר כי היזם חתם למעשה על החוזההמחודש בדצמבר 2004 , כחצי שנה לאחר שהסתיים החוזה המקורי, ומועד תחילת החלתו נקבע רטרואקטיבית ליוני 2004 .
יוצא אפוא שוועדת הפטור אישרה את הפטור ממכרז שנה לאחר שהחוזה נכנס לתוקף בפועל ולפיכך מתן הפטור נועד לאשרר מעשה שכבר נעשה ולכן הנחיית הוועדה למשא ומתן להור דת המחיר כבר לא הייתה בת ביצוע.
מרכז קליטה ה': הסוכנות התקשרה מטעם משרד הקליטה עם יזם במרס 2001 לצורך שכירת31 ,יחידות דיור, מהן שתי יחידות של חמישה חדרים לשם הפעלת מרכז קליטה באזור הדרום לפרק זמן של חמש שנים ממאי 2001 .
בחוזה נקבעה אופציה להאריך את תקופ ת החוזה בחמש שנים נוספות.
אכלוס מרכז הקליטה החל בסוף שנת 2001 , ובמועד הביקורת התגוררו במרכז הקליטה כ-190 .
עולים נמצא כי משרד הקליטה משלם בדרך כלל רק עבור חדרי המגורים שבמרכזי הקליטה, וכי את החדרים או האולמות שבמרכזי הקליטה, המשמשים מבני ציבור, 906 דוח שנתי59ב .
גם המכרז הפומבי שפורסם בפברואר 2003 כלל תנאי זה וצוין בו כי שטחי הציבור צריכים להיות תואמים למספר יחידות הדיור19.
בחוזה לשכירת מרכז הקליטה ה' ממרס 2001 נכללה התחייבות היזם להתקנת ארבע כיתות, שלושה חדרי משרדים וחדר כביסה בקומת המחסנים שבבניין שישמשו את הדיירים.
בחוזה הודגש כי דמי השכירות הם תמורה מלאה לשימוש במושכר, לרבות בשטחים הציבוריים.
יצוין כי שמאי שהעריך בדצמבר 2000 את דמי השכירות הראויים במרכז הקליטה קבע כי מחיר השכירות שהוצע הוא סביר רק אם היזם יתקין בנכס על חשבונו כיתות ומשרדים.
(א) היזם התקשה בקבלת טופס אכלוס מהרשות המקומית בשל בעיות הנוגעות לקומת המרתף, ולכן הוא לא סיפק את השטחים הציבוריים שהתחייב לספק על פי החוזה.
משרד הקליטה נאלץ לשכור ארבע כיתות בבית ספר סמוך בעלות ממוצעת של 5,000 ש"ח לחודש ולהסב את אחת מבין31 הדירות למשרדים; לאחר מכן הסבה הסוכנות דירה נוספת של חמישה חדרים לכיתות לימוד כתחליף לשכירת כיתות מבית הספר.
ויתור משרד הקליטה על זכויותיו לקבל מהיזם שטחים ציבוריים על פי ההסכם בשל דרישות העירייה מהיזם חייב אותו להמשיך לשלם שכר דירה גם עבור שתי דירות שהוסבו בהסכמתו לכיתות ולמשרדים.
(ב) בספטמבר 2006 קיים משרד הקליטה משא ומתן עם יזמים חדשים, שהיו מעוניינים ברכישת מרכז הקליטה, ובמסגרתו סוכם כי היזמים החדשים יפעלו להכשיר את קומת המרתף שבמרכז הקליטה לפתיחת שישה משרדים ומועדון וכן ישכרו על חשבונם ארבע כיתות לימוד בבית ספר הסמוך למרכז.
עוד סוכם כי המשרד ישתמש באחת הדירות במרכז הקליטה להפעלת משרדים.
בפועל הסיכומים במסגרת המשא ומתן לא בוצעו, ובמקום זה נחתם חוזה חדש בין הסוכנות ליזמים החדשים מינואר 2007 עד דצמבר 2011 , בו סוכם כי משרד הקליטה ימשיך להפעיל כיתות ומשרדים בשתי דירות ואף ימשיך לשלם בעבורן, אולם לא ישלם עבור תשלומי הצריכה השוטפים בגינן.
כמו כן סוכם כי היזמים ישכרו מיד ועל חשבונם שתי כיתות מבית הספר הסמוך לשימושם של הסוכנות ומשרד הקליטה.
היזמים הודיעו למנהל אגף הדיור רק כעבור שנה, בדצמבר 2007 , כי נשכרו כיתות לימוד מבית הכנסת הסמוך במקום מבית הספר.
התפשרותו של משרד הקליטה בעניין דרישתו להכשרת קומת המרתף בעת חתימת החוזה עם היזמים החדשים חייבה אותו להמשיך ולהפעיל שתי דירות בתור כיתות לימוד ומשרדים.
ההפסד של המשרד בגין תשלום דמי השכירות עבור דירות אלה הסתכם בכ - 397,000 ש"ח לכל תקופת החוזה המחודש.
משרד הקליטה הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה לגבי מרכז קליטה ה' כי על אף כל הקשיים שהערים היזם ובגלל מחסור במקומות חלופיים, נאלץ המשרד להתפשר אתו הן בעניין דרישת הפיצוי המוסכם והן בנוגע לשימוש השוכרת .
19 למשל, לכל50 יחידות דיור של שני חדרים נדרש היזם לספק חמש כיתות לימוד וחדר מורים, והתמורה עבור יחידות הדיור תכלול גם את התמורה עבור שטחי ציבור.
המשרד לקליטת העלייה 907 .
המשרד הוסיף כי מדובר במרכז קליטה שבו דירו ת גדולות שהמשרד יכול לשכן בהן משפחות ברוכות ילדים, שלא כרובם המכריע של מרכזי הקליטה שבהם "מפצלים" את המשפחות הגדולות בין שתי דירות.
מרכז קליטה ה' הוא מרכז קטן שעלויות הפעלתו גדולות יחסית למספר המשתכנים בו, בייחוד עקב סגירת יחידות דיור לטובת שטחים ציבוריים ובשל בעיות תחזוקה.
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לבחון מחדש את כדאיות עלות ההפעלה לקראת תום תקופת החוזה וקודם שיחדשו שוב ולבחון חלופות אחרות במהלך התקופה.
שהות עולים במרכזי הקליטה כאמור, על פי נוהלי משרד הקליטה העולים אמורים להתגורר במרכזי הקליטה בין שנה לשנתיים ובמהלך פרק הזמן הזה הם אמורים למצוא פתרון דיור קבוע, שעל מנת לממנו הם מקבלים מענקי דיור כסיוע.
יצוין כי מענקי הדיור ניתנים רק למשפחות עולים מאתיופיה (ולא ליחידים) לפי סיווגם ב"קבוצות זכאות" שנקבעו בהתאם ליישוב, למספר הנפשות במשפחה ולשנת העלייה.
נמצא כי בשניים מבין מרכזי הקליטה מתגוררות גם כ -60 משפחות מעל לשנתיים בשל בעיות גיור או בעיות משפחתיות, 40 'מהן במרכז הקליטה ט שבאזור ירושלים ו-20 .
במועד הביקורת התגוררו במרכזי קליטה ברחבי הארץ כ-750 ;עולים יחידים כ-100 מהם מתגוררים יותר משנתיים במרכז קליטה ט' שבאזור ירושלים.
עולים אלה נשארו במרכז הקליטה כיוון שהם לא מצאו פתרון דיור חלופי.
מאחר שהעולים היחידים לא זכאים למענקי דיור אין להם תמריץ לצאת ממרכזי הקליטה.
השלמה עם המצב הקיים עלולה לגרום לכך שעם הזמן ישמשו מרכזי הקליטה לדיור קבע ולא יוכלו למלא עוד את ייעודם המקורי.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד הקליטה, בהתייעצות עם משרד האוצר, לבחון הצעת תמריצים שיעודדו את העולים היחידים לחפש דיור קבע מחוץ למרכז הקליטה ובכך לפנות את הדירות במרכזי הקליטה לקליטת עולים שזה מקרוב הגיעו.
משרד האו צר הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי עולים יחידים יוצאי אתיופיה הגרים במרכזי קליטה זכאים להלוואות תקציביות לרכישת דירה בריבית מסובסדת.
בכוונת משרד האוצר לבחון בשיתוף משרד הקליטה את היקף התופעה של שהות ארוכה מהממוצע של אוכלוסיה זו במרכזי הקליטה ואת הסיבות לניצול הנמוך של ההלוואות שהם זכאים לקבל.
משרד הקליטה הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא מסכים עם עמדת הביקורת שיש להעניק תמריצים לעולים יחידים מאתיופיה המתגוררים במרכזי הקליטה.
איחוד הטיפול בעולים בתחום הדיור והשיכון .
כאמור, משרד השיכון עוסק, בין הש אר, במתן סיוע לחסרי דיור על ידי מתן הלוואות ומענקים לרכישת דירה, השתתפות בשכר דירה, הפעלת תכנית ניסיונית של שכירות ארוכת טווח, ומתן פתרונות דיור בשיכון ציבורי ובכלל זה הוסטלים לקשישים.
על פי נתוני משרד השיכון רוב חסרי הדיור הם עולים חדשים.
יוצא אפוא שהטיפול בעולים נעשה על ידי שני המשרדים.
במאי 2007 הגיש משרד האוצר הצעה להחלטת ממשלה "להעביר את כלל משימות הסיוע לעולים חדשים בתחום הדיור והשיכון אשר מספק כיום המשרד לקליטת עליה למשרד השיכון".
בדברי ההסבר להחלטה נכתב כי "פיצול הטיפול בעולים חדשים בין שני המשרדים מביא לכך שמשרד הקליטה אינו מסוגל לראות את תמונת הסיוע הכוללת, כפי שרואה משרד השיכון אשר מסייע במגוון רחב של פתרונות דיור.
הדבר יוצר בזבוז משאבים רב אשר נובע הן מהפיצול האמור והן מכפילות המערכות המטפלות בעולים חדשים".
במכתב של מנהל אגף הדיור למנכ"ל משרד הקל יטה מיולי 2007 הוא המליץ שמשרד הקליטה יתנגד להצעה, ובין השאר הוא נימק זאת בכך ש"הוצאת תחום הדיור מסמכות המשרד תגרום להוצאת שאר התחומים בהדרגה וכך המשרד יאבד את הסיבה לקיומו והחמור מכך הטיפול המיוחד בעולים ייפסק על פני הזמן, גם בדיור וגם בשאר התחומים.
במשרד הקליטה קיים צוות מקצועי, רובו דובר שפת כל התמונה של פתרונות הדיור לעולים ]את[ העולים, מקצועי ומיומן שאכן רואה ומתייחס לתחום הדיור כמרכיב חיוני בתהליך קליטת העולה בארץ".
בתשובותיו למשרד מבקר המדינה הסביר משרד האוצר כי הצעת ההחלטה לא הועלתה כלל לדיון בממש לה בשל התנגדותו של שר הקליטה למהלך.
עמדת משרד האוצר היא כי איחוד הטיפול בדיור לעולים אכן יאפשר לייעל את ניצול המשאבים ואת פעילותו של המערך לטיפול בפתרונות דיור לעולים.
עם זאת, יש לציין כי ועדת ההיגוי הבין-משרדית לבניית דיור מוגן, שחבריה הם נציגים ממשרד השיכון, ממשרד הקליטה וממשרד האוצר, קבעה קריטריונים לאישור פרויקטים לבניית דיור מוגן, בהתבסס על רשימת הממתינים ובהתחשב במספר פתרונות הדיור הקיימים באותו יישוב.
משרד הקליטה בתשובתו למשרד מבקר המדינה חזר על עמדתו וציין כי הם מתנגדים להצעה להפסיק את הטיפול הייחודי שהמשרד מעניק לעולים ולהעביר את הטיפול למשרד השיכון במקום להתמודד עם בעיות הדיור לעולים.
עוד ציין המשרד שלדעתו משרד השיכון אינו יכול לתת לעולים טיפול שונה מזה הניתן לוותיקים והוסיף כי שני המשרדים פועלים בתיאום באופן שוטף לקליטת העולים.
לדעת משרד מבקר המ דינה ובלי לקבוע עמדה לגופו של עניין, על המשרדים לפעול לייעול המערכת הן מבחינת העלויות והן מבחינת התיאומים הנדרשים ובלי לפגוע בטיפול הניתן לעולים.
המשרד לקליטת העלייה 909 .
המשרד לקליטת העלייה מטפל, בין היתר, במתן פתרונות דיור לעולים, בעיקר באמצעות שיכון העולים במקבצי דיור וב מרכזי קליטה.
בשנים האחרונות משמשים מרכזי הקליטה את העולים מאתיופיה, ואילו את מקבצי הדיור מאכלסים בעיקר עולים קשישים.
במשך השנים התקשר המשרד עם יזמים לצורך שכירת המקבצים ומרכזי הקליטה.
משרד מבקר המדינה מצא ליקויים בתהליך ההתקשרות עם היזמים בשלב החתימה על החוזים ובשלב מימוש החוזים, שבעטיים הפסידו משרד הקליטה ואוצר המדינה עשרות מיליוני שקלים.
משרד הקליטה ומשרד השיכון בתיאום עם משרד האוצר מפעילים תכנית ל"שכירות ארוכת טווח", אולם היקפו הקטן של הסיוע הכספי שניתן לעולים פוגע ביכולתם של העולים לשכור דירה.
לפיכך ראו י שמשרד הקליטה ומשרד האוצר ישקלו להגדיל את התמריץ לעולים שימצאו פתרון דיור ארוך טווח שלא במסגרת מקבצי הדיור.
כמו כן יש לגבש פתרונות שמטרתן לעודד את העולים היחידים למצוא דיור קבע מחוץ למרכזי הקליטה כדי לפנות דירות במרכזי הקליטה לקליטת עולים שזה מקרוב הגיעו.
על משרד הקליטה בשיתוף משרד האוצר להיערך פרק זמן סביר לפני תום תקופת השכירות של מקבצי הדיור לבחינת החלופות העומדות בפניהם ולפעול באמצעות פרסום מכרז או באמצעות הגשת בקשה לפטור ממכרז בהתאם לתקנות חובת המכרזים ובכפוף לנסיבות המשתנות.
חלק ממקבצי הדיור נמסרו ל משרד הקליטה לאכלוס באיחור.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הקליטה כי מאחר שנכלל בחוזה סעיף כאמור בדבר תשלום פיצוי בגין איחור, שומה עליו, כמי שמופקד על כספי ציבור, לשקול בכל מקרה לגופו בהתחשב בגורמים ובהיבטים משפטיים שונים אם יש מקום לעמוד על כך שישולם לו סכום הפיצוי המוסכם , ובמקרים הראויים אף לדרוש תשלום זה .