HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה כפי שמוצג בדוח זה, להצללה של כל תחום במרחב הציבורי יש צרכים משלו.
כיוון שמכון התקנים מכיר בחשיבות ההצללה של גני משחקים, והתקן שעוסק בנושא מתקני משחקים כבר קיים -חשוב לקבוע הוראות מחייבות להצללתם ולא להסתפק בהערה בלבד.
האגודה למלחמה בסרטן מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה בפברואר 2013 , כי היא קיבלה כמה פניות בנוגע לגני משחקים שאינם מוצלים בשטחן של רשויות מקומיות שונות.
גם בדוח מ- 2008 הועלה כי רוב גני המשחקים שנבדקו לא היו מוגנים מקרינת השמש.
בבדיקת משרד מבקר המדינה באוגוסט 2013 נמצאו מגרשי משחקים בעיר מודיעין-מכבים -רעות שאינם מוצלים כלל (ראו תמונות להלן).
"shade for everyone - a practic al guide for shade development", the cancer council Victoria.
"shade planning for America's schools", the center for disease control and prevention, department of health & human services, Usa.
:שם הדוח סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 גני משחקים שאינם מוצללים בעיר מודיעין-מכבים -רעות א.
רחוב יהודה - אוגוסט 2013 546 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ב.
רחוב אבני החושן- אוגוסט 2013 מנכ"ל עיריית מודיעין-מכבים -רעות כתב למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2013 , כי החל בשנת 2008 ,הוצללו כל הפארקים החדשים ובשנים האחרונות מפנה העירייה כספים להצללת הפארקים הוותיקים בהתאם ליכולתה ולאפשרויותיה הכספיות.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל הסיכון החמור הכרוך בחשיפה לשמש, על הרשויות המקומיות לפעול בהתאם להמלצות שהופצו להצללת גני המשחקים שבאחריותם, ולקבוע לוחות זמנים להשלמת הצללת כל גני המשחקים.
הקלות בהוספת אמצעי הצללה - רפורמה בהליכי רישוי .
במועד הביקורת חייבה בניית אמצעי הצללה הוצאת היתר בנייה על פי החוק 71 .
עם זאת התקנות מא פשרות להוציא היתרי בנייה ל"מצללה" (פרגולה) בתנאים מקלים 72 .
באוגוסט 2009 החליטה הממשלה לקדם רפורמה מקיפה בהליכי התכנון ורישוי הבנייה (להלן - הרפורמה המקיפה) במסגרתה הכין מינהל התכנון במשרד הפנים תקנות פטור מחובת היתר .
71 חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה- 1965 .
72 )מצללה (פרגולה- מבנה בלא קירות שתקרתו משטח הצללה מישורי שאינו משופע או נטוי, והוא נסמך על עמודים, ובלבד שהמרווחים בין החלקים האטומים של משטח ההצללה מחולקים באופן שווה והם 40% ממנו לפחות.
על פי תקנות התכנון והבנייה (היתר לעבודה מצומצמת), התשס"ג- 2003 .
:שם הדוח סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בנייה למבנים שונים לרבות אמצעי הצללה.
הרפורמה המקיפה לא התקדמה, וכחלופה החל מינהל התכנון במשרד הפנים לקדם רפורמה מצומצמת העוסקת בין היתר בשינויים בהליכי רישוי (להלן - הרפורמה המצומצמת), ולפיה יקבע שר הפנים בתקנות אילו עבודות יהיו פטורות מהיתר בנייה, אילו ייחשבו כ"עבודה מצומצמת" ואילו יחויבו בהליך רישוי מלא.
על פי הרפורמה המצומצמת, מצללות (פרגולות) מחומרים מסוימים יהיו פטורות מהיתר בנייה.
שינוי החקיקה הזה יקל על גורמים פרטיים וציבוריים כגון רשויות מקומיות המבקשים להקים אמצעי הצללה מפני השמש, ובכך יתרום למניעה ולצמצום של חשיפת הציבור לקרינת השמש73 .
מנהלת מינהל התכנון במשרד הפנים מסרה כי הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון102 ) אושרה בקריאה ראשונה בכנסת ביולי 2013 .
מסלול הפטור מהיתר בנייה ומסלול רישוי בדרך מקוצרת, בין היתר להצללות, פרגולות וסככות צל מקודם בד -בבד עם הצעת חוק התכנון והבנייה.
עם כניסתה לתוקף, ייכנסו לתוקף גם תקנות הפטור, מסלול רישוי מקוצר, ותקנות העוסקות בפרטי בניין הכלולים במסלול זה.
כל עוד לא הושלמו הליכי החקיקה, לא ניתן להשלים את הליך התקנת התקנות.
בשל חשיבות הגדלת השטחים המוצלים למניעת נזקי קרינת השמש וסרטן העור74 מוצעכי ב מסגרת קידום הרפורמה המצומצמת יקודמו גם ההקלות והפטורים להקמת הצללות.
מדידות שטחי ההצללה על ידי גורמים מפקחים רבים - התייעלות, תיאום ואיחוד .
מדידת שטחי ההצללה נעשית כאמור על ידי גורמי מדידה ופיקוח רבים: 1 .
במעונות היום לגיל הרך (המבקשים סמל) נמדדים שטחי ההצללה על ידי לשכות הבריאות המחוזיות והנפתיות במשרד הבריאות ופעולה זו מפוקחת על ידי משרד הכלכלה; 2.
בחצרות של גני ילדים ובתי ספר של החינוך הממלכתי נמדדים שטחי ההצללה על ידי בודקי בטיחות מטעם הרשויות המקומיות, ופעולה זו מפוקחת על ידי משרד החינוך; 3.
,בחצרות של גני ילדים ובתי ספר של החינוך המוכר שאינו רשמי ( כגון מוסדות החינוך החרדי ) נמדדים שטחי ההצללה על ידי מפקחי בריאות הסביבה בלשכות הבריאות המחוזיות והנפתיות במשרד הבריאות; 4.
בחופי הים נמדדים שטחי ההצללה הן על ידי לשכות הבריאות המחוזיות והנפתיות במשרד הבריאות, הן על ידי משרד הפנים, וגם על ידי הרשות המקומית; 5 .
בחצרות של בריכות השחייה ובשטח שמעל המים נמדדים שטחי ההצללה על ידי מפקחי בריאות הסביבה בלשכות הבריאות של המשרד.
73 הנושא של הקלה על בניית אמצעי הצללה עלה בהמלצות להצללה ברשויות המקומיות מ - 1999 .
74 ( על פי המלצות שניתנו בארה"ב על ידי כוח המשימה למניעה בקהילה בארה"ב CPSTF ) ראוי להפעיל תכניות שבמסגרתן יש להרחיב את האזורים המוצלים באתרי תיירות ובמקומות בילוי.
Guide to Community Preventive Services: Preventing skin cancer: Education and policy approaches in outdoor recreation settings.
Accessed on June 3, 2013.
שם הדוח: סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 כאמור נמצאו פערים בין המדידות שביצעו בפועל גופים שונים באותם מקומות ממש.
כך למשל, בחופי הים של בת ים והרצליה נמצאו פערים בהערכת ההצללה בין הרשויות המקומיות, משרד הפנים ולשכת הבריאות המחוזית האחראית על אותו חוף ים; נמצאו גם פערים באופן קביעת שטחי ההצללה במוסדות חינוך ובבריכות שחיה - בלשכת הבריאות בתל אביב אלו אינם נמדדים כלל, ואינם מחושבים כנגזרת משטח החצר, אלא נבחנים בהערכה כללית; נמצאו פערים גם בטופסי הביקורת של הגורמים השונים, וחלקם מחייבים לציין רק את קיומה של הצללה באופן כללי; חלק מהרשויות המקומיות המודדות את ההצללה במוסדות החינוך הממלכתי לא ידעו כלל כי יש לאמוד את אחוזי ההצללה כח לק משטח החצר; נמצאו גם פערים באופן הבדיקה או ההערכה של שטחי הצללה בבריכות שחייה (הן לגבי השטח מעל המים והן לגבי השטחים שמסביב לבריכות) בין לשכת הבריאות בתל אביב ללשכות הבריאות המחוזיות והנפתיות השונות במשרד הבריאות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ראוי שכל הגורמ ים המודדים והמפקחים: משרד הבריאות, משרד החינוך, משרד הכלכלה, משרד הפנים והרשויות המקומיות, יגיעו להסכמה בקשר לכללים אחידים של אופן המדידה והאמצעים שישתמשו בהם למדידת אחוזי ההצללה.
כמו כן ראוי כי יעודכנו בנושא כל מפקחי בריאות הסביבה בלשכות הבריאות המחוזיות והנפתיות של משרד הבריאות, בודקי הבטיחות מטעם הרשויות המקומיות והמבדקה המופעלת על ידי משרד הכלכלה.
יש לקבוע את הגורם המוסמך בכל מקום ואת אופן המדידה, כך שלא ייווצרו כפילויות ויימנעו חילוקי דעות בקשר לתוצאות הערכת ההצללה; לדעת משרד מבקר המדינה חשוב לקבוע הור אות מחייבות גם להצללת גני משחקים ואופן מדידת שטחי ההצללה שבהם.
בשל ההבדלים בתוצאות המדידות, המחלוקות, אופן המדידה הבלתי יעיל, ריבוי הגורמים הבודקים והמפקחים והכפילות שנוצרה - ממליץ משרד מבקר המדינה לכל הגופים הקשורים למדידות ההצללה לבחון דרכים נוספות שיסיי עו בייעולן.
למשל - האפשרות להקים גוף שיבצע את המדידות בעבור כל הגופים.
משרד הכלכלה השיב, כי אין צורך להקים גוף ביקורת נוסף לנושא המדידות שייכנס למעונות היום ויפגע בשגרת יומה של המסגרת החינוכית.
בדיקות ההצללה צריכות להישאר חלק מהבדיקות המבוצעות במעונות על ידי הבודקים והמבדקה מטעם משרד הכלכלה; משרד החינוך השיב, כי הוא תומך בעמדת המבקר שיש ליצור בדיקה אחידה וממליץ להקים צוות עבודה משותף לקביעת הגדרות אחידות.
לדעתו הגורם המקצועי המנחה יהיה משרד הבריאות שיקבע את הכללים ואת מידת הצללה בכל תחום וכן את שיטות המדידה וכלליה.
מניעת סרטן העור בקרב עובדים החשופים לשמש .
תחומי עיסוק מסוימים כרוכים בחשיפה מרובה של עובדים לשמש בשעות שבהן הקרינה היא חזקה כגון: עובדי בניין, עובדי חקלאות, גננים, עובדי כבישים, מצילים בחופי הים ובבריכות השחייה ועובדי פיקוח ושיטור.
קרינת השמש נמנית עם סיכוני העבודה של עובדים אלו, והיא מעלה את סיכוייהם לחלות בסרטן ה עור.
סרטן העור עלול להופיע עשרות שנים לאחר החשיפה לשמש, ואין בהכרח קשר ישיר בין הופעת המחלה לעיסוק.
:שם הדוח סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתחום התחלואה התעסוקתית מתבצעים מחקרים ארוכי טווח שמטרתם להעריך הבדלים בין קבוצות עובדים שונות באזורים גיאוגרפים שונים, כדי לאתר מגמות של תחלואה ולזהות אזורים ותעשיות שבהן נדרשת התערבות למניעת מחלות ולצמצום שכיחותן.
ממחקר שבוצע בארץ בקרב 450 מעסיקים ו - 5000 ,עובדים בתחומים הכרוכים בחשיפה מרובה לשמש דורגו העובדים לפי רמות סיכון הכוללות רגישות לקרינת השמש, מספר שעות חשיפה ואחוז שטח העור שנחשף.
נמצא כי הסיכון של עובדים שדורגו ברמות סיכון גבוה ות היה פי 1.
5 עד פי 20 יותרגבוה מהעובדים שדורגו ברמ ות סיכון נמוכ ות.
עורכת המחקר מעריכה כי תכנית התערבות הכוללת העלאת המודעות לנזקי השמש וחלוקת תכשירי הגנה, עשויה להפחית את מקרי סרטן העור בקרב עובדים ישראליים75 .
החוק בארץ מח ייב את המעבידים ואת העובדים לנקוט גישה מניעתית בכל הנוגע לחשיפה , התש"ל ]נוסח חדש [ לשמש: פקודת הבטיחות בעבודה - 1970 (להלן- פקודת הבטיחות בעבודה) חלה על כלל העובדים במדינת ישראל, לרבות עובדי קבלן כוח אדם ועובדים עצמאיים השוהים במפעל או במקום העבודה, הן במפעלים ממשלתיים והן במפעלים פרטיים ; תקנות הבטיחות בעבודה (ציוד מגן אישי), התשנ"ז- 1997 (להלן- תקנות הבטיחות בעבודה), קובעות כי עובד החשוף לקרני השמש ילבש בגדים וכובע שיכסו את גופו וראשו וירכיב משקפיים מתאימים לסינון קרינה על-סגולה כדי למנוע את נזקי קרני השמש; מעביד לא יעסיק עובד כשהוא חשוף לקרני שמש אלא אם הוא מוגן כאמור ; בעבודה שבה נחשפים לקרני השמש ואין בה דרישה לציוד מגן אישי אחר, נדרשות משחות מגן לעור (תכשירי הגנה).
תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מסירת מידע והדרכת עובדים) התשנ"ט - 1999 (להלן- תקנות מסירת מיד ע לעובדים) שהותקנו על -פי חוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי"ד - 1954 (להלן- חוק הפיקוח על העבודה), מחייבות את המעביד למסור מידע לעובד בדבר הסיכונים במקום העבודה ולהדריכו בנוגע למניעתם.
הפיקוח של משרד הכלכלה על מעסיקים בתחום ההגנה על עובדיהם מפני השמש 1.
מינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית במשרד הכלכלה , בהתאם לחוק הפיקוח על העבודה מאז שנת 2003 , מופקד על קביעת מדיניות בנושא הבטיחות בעבודה, בריאות העובדים וגיהות תעסוקתית, הדרכת העובדים והמעבידים, פיקוח ואכיפת החוקים והתקנות השונים במקומות העבודה (להלן - שירות הפיקוח על העבודה).
בשירות הפיקוח על העבודה מוסמכים מפקחי עבודה מכוח חוק הפיקוח על העבודה לתת "צווי בטיחות" המחייבים מעביד בנקיטת אמצעים שונים במקרה של סכנה לשלומו או לבריאותו של עובד; מתן "צווי שיפור " בנושא בטיחותם ובריאותם של עובדים; קביעת סנקציות כספיות ואף הפסקת תהליכי עבודה בשל אי-עמידה בדרישות החוקים והתקנות.
בביקורות בוחרים מפקחי העבודה מתוך רשימת נושאים לפיקוח את אלו הרלוונטיים לאותו מעביד.
שירות הפיקוח על העבודה מסר כי תדירות הביקורות של מפקחי העבודה אצל המעסיקים הלכה והצטמצמה עם השנים.
במועד הביקו רת מתקיימים מעט ביקורים יזומים ועיקר ם מתבצעים בעסקים שבהם נדרש אישור משרד הכלכלה כתנאי למתן רישיון עסק מכוח חוק רישוי עסקים (כגון מפעל כימיקלים או מטווח ירי).
הדבר נובע מגידול בפעילות המשק מחד ומצמצום במספר המפקחים מאידך.
בשנתיים האחרונות החל משרד הכלכלה ב תהליך גיוס .
75 א' עזיזי ואח', "איתור קבוצות עובדים בישראלבסיכון-יתר להיפגע בסרטן עור בעיקבות חשיפה לשמש בעבודה", הרפואה ( 1990 ), כרך118 ', חוברת ט', עמ 511-508 .
שם הדוח: סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לאיוש35 משרות חדשות של מפקחים ואנשי מטה.
ביוני 2013 הועסקו כ-60 מפקחים וזאת כשמספר המועסקים בישראל עומד על כ- 3,416,800 איש76 .
מפקחת העבודה הראשית בשירות הפיקוח על העבודה מסרה כי הגנה על עובדים מקרינת השמש אינה נמצאת בעדיפות גבוהה כמו הגנה מתאונות עבודה, מגורמים מכנים, מכימיקלים ומקרינה מייננת.
המפקחת מסרה את מספר הליקויים (להלן - דרישות הפיקוח) בנושא החשיפה לקרינת השמש שנמצאו על ידי שירות הפיקוח על העבודה: בשנת 2009 היו שש דרישות, בשנת 2010 היו חמש דרישות, דרישה אחת ב- 2011 ואף לא אחת בשנת 2012 .
המפקחתמסרה כי יש מקום שמשרד הכלכלה יוציא למפקחים תזכורות לבדוק בביקורותיהם גם את הסכנה מקרינת השמש .
ואכן לאחר תחילת הביקורת בסוף אפריל 2013 הפיץ דף ריענון למפקחים הכולל הנחיות למעסיקים להימנע מחשיפה לשמש ולהפחיתה עד כמה שניתן; פירוט אמצעי הזהירות שיש לנקוט בחשיפה בלתי נמנעת לשמש; תזכורת בנוגע לתפקידו של מפקח העבודה במניעת נזקי קרינת השמש, לרבות אזהרת מעבידים ועובדים מפני סיכוני השמש, הנחייתם לספק אמצעי הגנה מהשמש ולדאוג לשימוש בהם והוראה על מתן הדרכה בנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שמשרד הכלכלה יערוך תחילה מיפוי של מקומות העבודה שבהם חשופים העובדים לקרינת השמש (כגון עובדי בניין, עובדי חקלאות, גננים, עובדי כבישים, מצילים בחופי הים ובבריכות השחייה, עובדי פיקוח ושיטור); לאחר מכן ישקול את הדרך הראויה לוודא כי המעסיקים אכן מקיימים את חובותיהם להגנה על העובדים מפני השמש לפי החוק, למשל, משלוח תזכורות תקופתיות למפקחים שעליהם לבדוק את הנושא בביקורות שהם מקיימים.
בתקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ממונים על בטיחות), התשנ"ו- 1996 , נקבע תפקידו של ממונה פנימי על הבטיחות והגיהות בעבודה מטעם מקום העבודה למניעת מחלות מקצוע77 .
בין היתר עליו לברר את נסיבותיהן של תאונות עבודה ומחלות מקצוע, להפיק לקחים, לערוך בכתב ממצאים ומסקנות ולהציע למעביד צעדים למניעת הישנות המחלות.
שירות הפיקוח על העבודה מסר כי תקנות חדשות שיזם, הצפויות להיכנס לתוקף באוגוסט 201478 , מסייעות לשפראת רמת הבטיחות במקומות עבודה.
התקנות דורשות הכנת תכנית שיטתית לניהול הבטיחות והבריאות למניעת מחלות מקצוע, צמצום הסיכונים ומילוי דרישות החקיקה בנושאי בטיחות ובריאות תעסוקתית.
במקומות החייבים בהכנת תכנית בטיחות על פי התקנות החדשות, ינותחו גם הסיכונים לעובדים מקרינת השמש.
76 על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, לרבעון הראשון של שנת 2013 - מועסקים מגיל15 .
ואילך 77 מחלת מקצוע היא מחלה שהעובד חלה בה עקב עבודתו או עיסוקו בהיותו חשוף לגורמים מזיקים (כימיים, פיזיקאליים, ביולוגיים וכו') כתוצאה מחשיפה חוזרת לגורם המזיק לאורך זמן.
מחלות הנגרמות על ידי קרינה אולטרה סגולית לרבות סרטן העור הן מחלות מקצוע לצורך פקודת תאונות ומחלות (הודעה), 1945 , המחייבת רופא להודיע למפקח עבודה אזורי מטעם משרד הכלכלה על חשד למחלת מקצוע שנגרמה לעובד.
78 תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (תכנית לניהול הבטיחות), התשע"ג - 2014 .
:שם הדוח סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מוצע כי שירות הפיקוח על העבודה יבחן את האפשרות לשלב בתקנות החדשות לשיפור הבטיחות בעבודה גם דרישה ממקומות עבודה שבהם נחשפים העובדים לקרינת השמש, להכין תכנית ייעודית לניהול הבטיחות והבריאות ולמניעתם וצמצומם של הסיכונים מקרינת השמש.
מעקב אחר עובדים החשופים לשמש בזמן עבודתם שירותי הרפואה התעסוקתית ניתנים על ידי קופות החולים על פי סל שירותי הבריאות79 מכוח פקודת הבטיחות בעבודה ותקנות יה, לפי רשימה מוגבלת של עבודות הכרוכות בייצור, בשימוש בחומרים ובמכשירים מסוכנים לתחומים שנקבעו בהן בלבד80 .
אבחון, מעקב וטיפול במחלות מקצוע מתבצע על ידי רופאים מומחים לרפואה תעסוקתית שפועלים בקופות החולים או בשירותי רפואה תעסוקתית פרטיים.
שירותי הרפואה התעסוקתית הממומנים על פי סל שירותי הבריאות פועלים בכמה שלבים: (א) בדיקה רפואית לפני התחלת העבודה שמטרתה לקבוע את התאמת העובד לעבודה; (ב) בדיקות פיקוח תקופתיות לגילוי מוקדם של מחלות לאחר פרק זמן שנקבע, או במקרה של תלונת העובד על תסמינים שנקבעו; (ג) בדיקות כושר עבודה המתבצעות לאחר שעובד חלה או נפגע בתאונה, לשם קבלת הנחייה על הגבלה בעבודה או על חזרה לעבודה.
סל שירותי הבריאות אינו כולל שירותי רפואה תעסוקתית למניעת סרטן העור.
לפיכך אין הוראת חוק המחייבת מעסיקים לערוך בדיקות לעובדים החשופים לשמש, לקבל אישור רופא תעסוקתי לפני תחילת העבודה ולבצע בדיקות תקופתיות לגילוי מוקדם של סרטן העור וזאת למרות שחשיפה ממושכת לקרינת השמש היא גורם סיכון לעובדים לחלות בסרטן העור לרבות מלנומה81.
משרד הבריאות מסר כי בעולם לא מקובל לבצע בדיקות לעובדים לפני קבלתם לעבודה חשיפת יתר לשמש בגיל הילדות היא גורם הסיכון לסרטן המסוכן מסוג מלנומה.
חשיפה כרונית לשמש בגיל העבודה אינה גורם סיכון למלנומה אלא לסוגי הסרטן מסוגי BCC ו- SCC המסוכנים פחות, וניתן להסתפק בהגברת ערנות העובדים והמעסיקים לצורך להיבדק עם גילוי נגעים ראשוניים.
79 חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994 .
80 כגון לייזר, סיבי זכוכית, סיבים קרמים וחומרים כימיים.
במקרה חריג חויבו המוסדות הרפואיים המעסיקים לממן חיסונים לעובדי שירותי הבריאות על אף שאינם בסל שירותי הבריאות, וזאת על פי חוזר מנכ"ל משרד הבריאות.
81 ממחקר שנערך בקרב16 מצילים ושישה עובדי חקלאות במרכז המחקר Karolinska Institute בשבדיה ופורסם בכתב העת Mutagenesis במרץ 2013 ובאתר האגודה למלחמה בסרטן, נמצאה התאמה בין חשיפה לקרינה העל -סגולה של השמש לרמות של סמן ביולוגי בשם תימין דימר ( Thymine Dimer ) הניתן לזיהוי בבדיקת שתן פשוטה.
רמות גבוהות של הסמן מצביעות על נזק ל- DNA שמשפיע על יכולתו של התא לתקן נזקים ולפגוע בחלוקה תקינה של התאים.
החוקרים הציעו כי רמת הסמן הביולוגי תשמש אינדיקאטור לחשיפה לקרינה זו בקרב העובדים בשמש.
שם הדוח: סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינהגם אם מלנומה נגרמת בעיקר כתוצאה מחשיפה לשמש בתקופת הילדות - הרי אדם שניזוק מהשמש בילדותו נמנה ע ם קבוצת סיכון לחלות במלנומה גם במהלך שנות עבודתו בבגרותו.
חשיפה מתמשכת וקבועה נוספת לשמש עקב עבודה, מגבירה את הסיכון למלנומה בגיל העבודה ומגדילה את הצורך במעקב לאיתור מוקדם 82 .
,בנוסףגם לסוגי הסרטן הנוספים: BCC ו- SCC יש תוצאות רפואיות וכלכליות שמצדיקות לשקול מעקב אחר עובדים החשופים לשמש בעבודתם.
משרד הכלכלה השיב כי יש להגביר את מודעותם של העובדים החשופים לקרינת השמש לצורך בבדיקה תקופתית בידי רופאי עור.
עם זאת, לדעתו אין זה מעשי לקיים מעקב רפואי לעובדים החשופים לקרינת השמש על ידי רופאים תעסוקתיים.
מידע על עובדים שחלו בסרטן העור עקב עבודתם מערך הדיווח על עובדים שחלו בסרטן עור פקודת תאונות ומחלות משלח-יד (הודעה), 1945 (להלן- פקודת הודעה על מחלות) מחייבת כל רופא המאמין שגילה מקרה של מחלת מקצוע, לשלוח הודעה למפקח עבודה אזורי שעליו מוטלות החובות לבדוק אם לקיים חקירה לאותו מקרה, להעביר את המקרה למפקח על מקום העבודה ועוד.
פקודת הודעה על מחלות קובעת אילו מחלות מחייבות דיווח.
בתוספת לתקנות מחלות מקצוע (חובת הודעה - רשימה נוספת), התש"ם - 1980 מפורטת רשימה נוספת של מחלות מקצוע ובין היתר "מחלות הנגרמות על ידי קרינה אולטרסגולית לרבות סרטן העור".
מפקחת העבודה הראשית במשרד הכלכלה מסרה, כי בפועל מתקבלות הודעות על פי פקודת הודעה על מחלות בעיקר מרופאים תעסוקתיים, מהן כשתיים-שלוש הודעות בשנה בלבד על עובדים שחלו בסרטן העור.
הם מפקחים על עשרות אלפי מעסיקים על אף שלא אצל כולם העובדים חשופים לשמש .
ואולם, מספר זעום זה של הודעות בהשוואה ליותר מ - 10,000 ישראלים המאובחנים מדי שנה בסרטן העור - אינו משקף את המספר המשוער של החולים בסרטן העור שמחלתם נגרמה כתוצאה מעבודתם.
הסיבה למספר זעום זה לדעתה היא, שעובדים שחלו בסרטן העור פונים לרוב לרופאי עור ולא לרופאים תעסוקתיים.
כמו כן קיים קושי להכשיר רופאים שאינם רופאים תעסוקתיים, לברר את הקשר שבין המחלה המאובחנת לעבודתו של החולה.
נמצא כי על אף ש פקודת הודעה על מחלות מחייבת כל רופא לדווח למשרד הכלכלה על מקרים של סרטן העור שלדעתו נגרמו לעובדים עקב עבודתם , בפועל מתקבלים הדיווחים בעיקר מרופאים תעסוקתיים ולא מרופאי עור; מספר הדיווחים הזעום אינו מתיישב עם המספר המשוער של החולים שמחלתם נגרמה עקב עבודתם.
רישום מלא ואמין של העובדים שחלו חשוב לצורך איסוף מידע ואיתור עיסוקים החשודים בגרימת המחלה והיעדר ו פוגעת באיתור עיסוקים הדורשים תשומת לב מיוחדת למניעת המחלה.
82 חוזר מנכ"ל משרד הבריאות בנושא "מניעה וגילוי מוקדם של מחלות ממאירות" מיוני 2012 .
:שם הדוח סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הקמת רשם למחלות תעסוקתיות ה"רשם למחלות תעסוקתיות" (להלן גם - הרשם) הוקם ביולי 2011 ביזמת המועצה הלאומית לבריאות העובד של משרד הבריאות.
הרשם ממומן על ידי שירות הפיקוח על העבודה ועל ידי המרכז הלאומי לבקרת מחלות של המשרד (להלן - המלב"מ) שמספק לו את הבסיס המקצועי והארגוני.
תפקידי הרשם הם: לספק מידע עדכני, מהימן וזמין ולשמש משאב למידע לאומי בנוגע למחלות תעסוקתיות בישראל; איתור עיסוקים הקשורים לתחלואה תעסוקתית; השוואת שיעורי התחלואה התעסוקתית עם מדינות העולם; תכנון פעולות לשמירה על בריאות העובד ואיסוף מידע על חולים בסרטן העור כתוצאה מחשיפתם לקרינת השמש במהלך עבודתם.
מנהל הרשם למחלות תעסוקתיות מסר, כי משרד הכלכלה בשיתוף המלב"ם פועל להרחבת הדיווח על מחלות עור תעסוקתיות, והוא מתכנן פיילוט ובו יעבירו רופאי עור דיווחים לרשם על חולים בסרטן העור שהם חוששים כי נגרם כתוצאה מעבודתם.
במסגרת זו ניתן לקבוע חובת דיווח של רופאי עור או קופות החולים לרשם על מחלת המלנומה כמחלה תעסוקתית אפשרית, למשל בקרב עובדי בניין או חקלאות.
הפיילוט צפוי להתחיל במרפאה למחלות עור במרכז הרפואי סוראסקי בתל אביב, ואמור להתרחב במהלך 2014 -2013 למרפאות עור בבתי חולים נוספים ולרופאי העור שבקופות החולים.
משרד הבריאות מסר , כי התקיימו פגישות עם נציגי רופאי העור לקידום המיזם.
מצד שני מסר פרופ' ראובן ברגמן, נשיא איגוד רופאי העור מינואר 2014 , כי לרופאי עור אין כלים לבחון את הקשר שבין תנאי עבודתו של העובד וחשיפתו לשמש לסרטן העור ובירור זה צריך להיעשות על ידי רופאים תעסוקתיים שאליהם יפנו רופאי העור את העובדים.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד הכלכלה בשיתוף המלב"מ לקדם את הפיילוט להעברת דיווחים מרופאי עור על חולים בסרטן העור שלגביהם יש חשש שהמחלה נגרמה מחשיפה לשמש במהלך עבודתם.
ראוי גם לקדם את חובת הדיווח על סרטן העור בקרב כירורגים פלסטיים העוסקים בהסרת גידולי עור ולהגביר את המודעות לצורך בדיווח על מחלה זו בקרב רופאים תעסוקתיים.
מכוני שיזוף - פיקוח והסדרה של משרד הבריאות .
מיטת שיזוף יוצרת שיזוף מלאכותי על ידי פליטת קרינה על-סגולה המדמה את אור השמש, באמצעות מערכת מנורות פלורוסנטיות המקיפות את המיטה ופולטות קרינה מסוג UVA ומסוג .
UVB83 (להלן- מתקני שיזוף).
שיזוף מתרחש כאשר העור מייצר כמויות גדולות של פיגמנטים כדי להגן על עצמו מחשיפה מסוכנת לקרינה על-סגולה.
הקרינה הנפלטת ממתקני שיזוף היא אותה קרינה הנפלטת מהשמש, ולכן הסכנה הנשקפת משתיהן היא אותה סכנה: הגברת התחלואה בסרטן העור מסוג מלנומה, BCC ו- SCC .
83 קיימות גם מיטות שיזוף מסוג "High Pressure" שבהן יש מנורות מסוג קוורץ הפולטות קרינת .
עוד קיימים תאי שיזוף( tanning booths) הפולטים קרינה חזקה יותר לשיזוף בפרק זמן קצר יותר.
שם הדוח: סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בסקר שנערךבארץ בנושא84 %1.
6 ;מהמרואיינים דיווחו כי השתמשו אי פעם במתקן שיזוף בקרב יהודים דווח על אחוז גבוה יותר של נשים המשתמשות במתקני שיזוף בהשוואה לגברים.
על פי סקר נוסף85 בין השנים 2004- 2012 חלה עלייה במודעות לסכנה ממיטות שיזוף.
בשנת 2007 פרסמה הסוכנות הבינלאומית לחקר הסרטן של ארגון הבריאות העולמי 86 (להלן - IARC ) סקירה שיטתית של כל המחקרים שפורסמו עד שנת 2006 בנוגע לקשר שבין מתקני שיזוף למלנומה.
נמצא כי הסיכון שנקשר לחשיפה ולו חד-פעמית בהשוואה לאי-חשיפה עמד על 15% יותר תחלואה.
סיכון זה עלה ל-75% בקרב מי שנחשפו להם לראשונה לפני גיל 35 .
לפיכך, ביולי 2009 הכריז ה- IARC על החשיפה למתקני שיזוף הפולטים קרינה על- סגולה כעל גורם מסרטן לאדם מקבוצה 1 - הגורמת באופן וודאי לסרטן87 .
בעקבות דוח ה- IARC , במדינות רבות באירופה ובכמה מחוזות בקנדה מגבילים את השימוש במתקני שיזוף מתחת לגיל 18 ; במדינות מסוימות נדרשת הסכמת הורה או אפוטרופוס לשימוש קטינים; בחלק קיימת דרישה להגנה על העיניים; ברוב המחוזות באוסטרליה אוסרים על בעלי עור מהסוג הבהיר ביותר להיכנס למכוני שיזוף, ובשלושה מחוזות עומדים לאסור כליל מכוני שיזוף עד סוף 2014 ; במדינות רבות בארה"ב אוסרים על השימוש במתקני שיזוף מתחת לגיל 18 .
, ובחלקן קיימת חובת בדיקת עור מקדימה למשתמשים ואספקת מיגון לעיניים משרד הבריאות פרסם באוגוסט 2010 נייר עמדה בנושא מיטות שיזוף (להלן - נייר העמדה), ולפיו מומלץ שלא להשתמש במתקני שיזוף בעיקר לצעירים עד גיל 18 .
המשרד המליץ להסדיר את החקיקה באופן שיגביל את מכוני השיזוף בחוק רישוי עסקים בכ מה תחומים : אזהרת המשתמשים במיטות שיזוף על ידי שילוט ברור; חלוקת חומר הסברה והחתמתם על טופס הסכמה מדעת; בחינת האפשרות להגביל את השימוש לגיל 18 ומעלה; הקפדה על מיגון עיניים מתאים; המלצה לאוכלוסיות בסיכון לבצע בדיקות לגילוי מוקדם של סרטן העור.
משרד הבריאות ביקש להתקין תקנות בנושא הרישוי של מכון שיזוף ואזהרת בריאות בקשר לפעילות בו.
התקנות המוצעות88 , שהוגשולוועדת העבודה הרווחה והבריאות ביולי 2012 , קובעות תנאים לאישור מתן רישיון עסק למכון שיזוף .
המשרד מסר כי אישור התקנות המוצעות התעכב בשל הצורך בתיקון צו רישוי עסקים שבמסגרתן יהפוך מכון שיזוף לעסק טעון רישוי.
התקנות המוצעות כוללות דרישה לשילוט המזהיר את המשתמ שים, חובת חלוקת עלונים המפרטים את הסכנות הבריאותיות למשתזף ודרישה לעמידתו של מתקן השיזוף בתקן ישראלי של מכון התקנים.
ואולם, נמצא כי אין בתקנות המוצעות עצמן איסור מפורש על השימוש במתקנים לצעירים מתחת לגיל 18 , אלא רקחובה לתלות שלט אזהרה במכון שיזוף האוסר על כך בהתאם לתוספת הראשונה לתקנות המוצעות (להלן - שלט אזהרה).
משרד הבריאות מסר כי במהלך הביקורת באוקטובר 2013, .
בוצעו שינויים בתקנות המוצעות עם זאת גם גרסה זו אינה כוללת איסור מפורש לאפשר שימוש במתקני שיזוף לצעירים מתחת .
84 סקר ידע, עמדות והתנהגות בריאותיות בישראל (kap ) 2011 .
המחלקה לחינוך וקידום בריאות, שירותי בריאות הציבור והמרכז הלאומי לבקרת מחלות, משרד הבריאות.
פרסום מס' 345 , 2014 .
85 ,סקר מודעות, עמדות והתנהגות באוכלוסיות גברים ונשים האגודה למלחמה בסרטן ממאי 2012 שכלל521 מרואיינים מעל גיל18 ו-100 מרואיינים בני נוער בגיל 17-15 .
86 International Agency for Resear ch on Cancer .
87 מתוך נייר עמדה של משרד הבריאות בנושא מיטות שיזוף שפורסם ב- 2.
88 טיוטת תקנות רישוי עסקים (אזהרת בריאות במכון שיזוף), התשע"ב- 2012.
:שם הדוח סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לגיל18 , ואףלעלון עליו נדרש המשתמש לחתום, הוספה המלצה להתייעץ עם רופא לגבי הסיכון בשימוש גם לצעירים מתחת לגיל 18 .
החובהשחלה על בעלי המכון לציין בשלט האזהרה את איסור השימוש מתחת לגיל 18 אינה מטילה איסור על מפעילי המכון לאפשר שיזוףלצעירים מתחת לגיל זה, ואינה מספיקה כדי למנוע שימוש זה; שינויים שבוצעו בתקנות על ידי משרד הבריאות במהלך הביקורת הוסיפו המלצה על העלון שהמשתמש נדרש לחתום עליו, להתייעץ עם רופא לגבי הסיכון ל צעירים מתחת לגיל 18 , המלצה שנוגדתאת האיסור המופיע בשלט האזהרה ופותחת לכאורה פתח לאפשר שימוש זה.
משרד הבריאות השיב, כי בכוו נתו להחיל תקנה שתאסור על בני נוער מתחת לגיל 18 להשתמש במיטת שיזוף , ואופן הטלת האיסור נמצא בבדיקה של היועצים המשפטיים.
כך ייתכנו שינויים בנוסח טיוטת התקנות בעקבות ההערות של מבקר המדינה ומשרדי ממשלה נוספים.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל הסכנה המוגברת לקטינים כ תוצאה מ השימוש במכוני שיזוף, על משרד הבריאות יחד עם משרד המשפטים וגורמים נוספים, לפעול כדי למצוא את הדרך המשפטית הנדרשת לעגן את החובות והאיסורים שאינם נכללים בתקנות בדרך אחרת, לרבות איסור השימוש על צעירים מתחת לגיל 18 ,במיטות שיזוףולא להסתפק באזהרתם בלבד.