HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בניגוד לנורמות הניהוליות של ות"ת, ותוך התעלמות מדרישת ה הספציפית של מל"ג-ות"ת, חבר הנאמנים של המכללה ולא הוועד המנהל הוא שאישר (לאחר המשאל האינטרנטי) את בחירת יו"ר הוועד המנהל החדש כחבר עמותה וכיו"ר הוועד המנהל.
זאת ועוד, חבר הנאמנים והעומד בראשו התעלמו מדרישת ות"ת ולא קיימו הליך מיוחד לאיתור מועמד ליו"ר הוועד המנהל.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר חבר הנאמנים כי הוא פעל בחוסר סמכות ובניגוד לנורמות הניהוליות של ות"ת כאשר הביא את אישור מינויו של יו"ר הוועד המנהל החדש כחבר עמותה תחילה בפני חבר הנאמנים, בשעה שהמינוי הוא בסמכות הוועד המנהל, וללא שקיים ועדת איתור עצמאית לשם כך.
אין בדברים אלה של הביקורת משום התייחסות לכישוריו, לניסיונו ולאישיותו של יו"ר הוועד המנהל החדש.
יודגש כי תכלית הפרדת הסמכויות בין המוסדות המנהלים היא שמירה על איזון, מניעת שליטה בלעדית של גוף אחד על קבלת ההחלטות ואפשור מגוון של דעות, שוויון ושקיפות בהחלטות ובפעולות שנוקטים המוסדות המנהלים.
באוגוסט 2014 פנתה ות"ת ליועץ המשפטי של אורט ישראל וציינה כי חבר הנאמנים של המכללה לא היה מוסמך להחליט על מינוי יו"ר ועד מנהל חדש למכללה.
ות"ת הסבירה כי ההליך לא אושר תחילה בוועד המנהל, כמתחייב מהנורמות הניהוליות שלה, ונוהל על ידי יו"ר חבר הנאמנים של המכללה, שכלל אינו רשאי לכהן בתפקידו על פי אותן נורמות.
בתחילת ספטמבר 2014 התכנסוהמוסדות המנהלים של המכללה ואישרו בדיעבד את בחירת יו"ר הוועד המנהל החדש של המכללה.
מנכ"ל אורט ישראל כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 , שמכיווןשלדעתו ההנחיות הניהוליות של ות"ת חסרות תוקף, גם התקנון המצוי בהנחיות אלו הנוגע לכללי בחירת יו"ר ועד מנהל חדש אינו מחייב את המכללה.
התקנון המצוי בתוספת הראשונה של חוק העמותות הוא לדידו התקנון המחייב.
עוד כתב כי גם אם היו פגמים פרוצדורליים בהליך בחירת יו"ר הוועד המנהל החדש למכללה, הם תוקנו עם אשרור בחירתו בספטמבר 2014 , וכי יו"ר הוועד המנהל החדש נבחר נוכח כישוריו המרשימים וניסיונו הרב.
יו"ר הוועד המנהל החדש כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 , כי מדובר בתפקיד התנדבותי שנטל על עצמו כדי לסייע בפתרון המשבר הקיומי שבו נמצאת המכללה, וכי למען הסר כל ספק, למעלה מן הצורך ולאור טענות שנשמעו בעניין בחירתו, הוא הנחה את היועצים המשפטיים להביא לדיון ולאשרור את המינוי שלו בכל המוסדות המנהלים של המכללה, כפי שאכן בוצע בספטמבר 2014.
המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה 1413 .
:שם הדוח המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה - היבטים בפעולות אורט בראודה - מכללה אקדמית להנדסה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמכללה תעגן בתקנונה נוהל לבחירת נושאי משרה בכירים.
על נוהל כזה לקבוע כי בחירתם תיעשה באמצעות ועדת איתור עצמאית ובלתי תלויה, בהתאם להנחיותיה של ות"ת.
מנכ"ל אורט ישראל כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 , כי תקנון המכללה החדש אשר אושר על ידי הגורם הרגולטורי (מל"ג), הסדיר את אופן בחירת נושאי המשרה הבכירים במכללה.
מכללת אורט בראודה פעלה במשך כמעט 15 שנים בניגוד לנורמות הניהוליות של ות"ת, שתכליתן לחזק את עצמאותו ואת מעמדו של המוסד האקדמי.
השליטה של אורט ישראל באורט בראודה, באמצעות חברים בעלי זיקה לאורט ישראל ונושאי משרה שמונו למוסדות המנהלים של המכללה, יצרה מצב של פגיעה אפשרית בעצמאות המכללה.
לשליטה כזאת של גוף חיצוני במוסדות המנהלים של גוף אחר המתוקצב על ידי המדינה, יש השפעה יסודית על התנהלותו של הגוף המתוקצב, על סדרי העדיפויות שלו ועל תהליכי קבלת ההחלטות בו.
השליטה של אורט ישראל במוסדות המנהלים של המכללה אף הביאה, לכאורה, להעברות כספים ביניהן בחוסר שקיפות ובלא פיקוח ובקרה של המל"ג המשמשת כמאסדרת.
מל"ג וות"ת, שהיו ערות לנושא כבר מעת שהוקמה המכללה, לא פעלו בנחרצות לשינוי המצב.
בספטמבר 2014 אישרה המל"ג את ההסכם בין אורט ישראל למכללה שנועד להסדיר את עצמאותה של המכללה, ובנובמבר אותה שנה היא אף אישרה תקנון חדש למכללה; אך ניתוח סעיפי ההסכם, כמו גם סעיפי התקנון החדש, מעלה שהם אינם מתיישבים עם כלל הנורמות הניהוליות שקבעה ות"ת.
על מל"ג-ות"ת להחיל על המכללה את הנורמות החלות על כל מוסד אקדמי אחר.
כן עליהן לוודא שגם לגופים חיצוניים אחרים מלבד אורט ישראל תהיה נציגות במוסדות המנהלים של המכללה.
על המל"ג לפעול בנחישות להסדרת עצמאותו של כל מוסד אקדמי שמתנהל בצורה דומה.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 מבוא .
הגירה לצורכי עבודה היא תופעה בין -לאומית נרחבת המונעת מפערים בשכר וברמת החיים בין מדינות מתפתחות (מדינות המוצא) למפותחות (מדינות היעד).
בשנות התשעים של המאה העשרים התעצמה בישראל התופעה של העסקת עובדים זרים (עו"ז) בענפי המשק השונים.
עו"ז הובאו לישראל כדי לעסוק בענפים שבהם הורגש מחסור בכוח אדם ישראלי, וכן בשל עלות העסקתם, שהיא נמוכה יחסית לעלות העסקתו של עובד ישראלי.
עו"ז מגיעים לישראל לרוב על רקע מצוקה כלכלית קשה בארצותיהם ובשל הרצון לפרנס את עצמם ואת משפחותיהם.
פעמים רבות נשללות מעובדים אלה זכויות סוציאליות, תנאי מחייתם קשים לעתים , והם חשופים להתעמרות ולניצול .
לא אחת מדווח על פגיעה בזכויותיהם של עו"ז על ידי מעסיקיהם תוך ניצול מעמדם החלש .
עו"ז אף מתקשים למצות את זכויותיהם ולפנות לערכאות משפטיות בעת הצורך9 .
העסקתם של עו"ז נפוצה בענפי הסיעוד, החקלאות והבנייה.
ממשלת ישראל קובעת מכסות לעו"ז לענפי משק מסוימים וזה כעשור נוקטת מדיניות של הגבלת מספר העו"ז.
מדיניות זו נועדה לעודד תעסוקה של עובדים ישראלים לא מיומנים ולהגן באופן זה על התעסוקה והשכר של כוח העבודה המקומי.
כ-9% מהמועסקיםבישראל הם עו"ז.
שיעור זה של כוח העבודה הזר מכלל המועסקים הוא מהגבוהים בעול ם.
בשנת 2013 שהובישראל כ - 87,000 עו"זחוקיים ושאינם חוקיים שהגיעו לישראל עם אשרת עבודה בענפי התעסוקה האמורים לעיל 10 .
להלן בתרשים 1 מוצג פילוח של העו"ז החוקיים והלא חוקיים בישראל בסוף דצמבר 2013 .
9 בג"ץ 1105/06 קו לעובד נ' שר הרווחה (פורסם במאגר ממוחשב, 22.
) 10 עובד זר חוקי, על פי רשות האוכלוסין: בעל רישיון תקף מסוג ב/1 /או ב2 אשר מועסק בידי מעסיק בעל היתר להעסקת עו"ז.
עובד זר לא חוקי הוא זר שהיה בעבר עובד זר חוקי ואינו עונה עוד על אחד מהקריטריו נים שלעיל.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 על פי נתוני רשות האוכלוסין, בסוף 2013 הועסקו העו"ז בענף הסיעוד באמצעות 48,000 מעסיקים שהם מטופלים סיעודיים11 ; בענף החקלאותהועסקו העו"ז באמצעות 5,000 מעסיקים שהם חקלאים; ובענף הבנייה - 33 מעסיקים שהםקבלני כוח אדם12 (להלן- תאגידים).
חוק עובדים זרים מטיל על משרד הפנים ומשרד הכלכלה את האחריות לטיפול בענייניהם של עו"ז.
רשות האוכלוסין הוקמה בשנת 200813 , והוקנו לה חלק מסמכויות משרד הפנים, לרבות טיפול באשרות שהייה בישראל לזרים וברישיונות עבודה לעו"ז, הנפקת היתרים למעסיקי עו"ז וכן פיקוח על תנאי העסקתם של עו"ז ואכ יפת תנאי ההעסקה.
מינואר 2010 מכהן מר אמנון בן-עמי כמנכ"ל רשות האוכלוסין.
משרד הכלכלה אחראי לפיקוח ואכיפה של דיני העבודה בישראל.
במועד הביקורת כיהן מר עמית לנג כמנכ"ל משרד הכלכלה.
בחודשים פברואר 2013 עד יוני 2014 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין כמה סוגיות הנוגעות להעסקת עו"ז בענפי הסיעוד, החקלאות והבנייה: השמירה על זכויות עו"ז; התקנת תקנות בדבר פיקדון לעו"ז; הלנת עו"ז בענף הסיעוד מחוץ לבית המטופל; הבאת עו"ז ארצה ומתן היתר לשהייתם בארץ ; קביעת מכסות של עו"ז.
הבדיקה נעשתה ברשות האוכלוסין ובמשרד הכלכלה.
בדיקות השלמה נעשו במשרד החקלאות, במשרד האוצר, במשרד המשפטים, במשרד הבינוי ובמשטרת ישראל.
הפיקוח על שכר העובדים הזרים ותנאי העסקתם .
אחריות המדינה לשמירה על זכויות עובדים זרים .
מדינה המחליטה להעניק רישיונות שהייה ועבודה לעו"ז לזמן ממושך נדרשת להעניק להם גם את זכויות היסוד המגיעות להם.
בית המשפט העליון קבע14 כי ככלל, משהמדינה מתירה את כניסתו של אדם בשעריה ומאפשרת את שהייתו כאן, בין היתר לצורכי עבודה, נפרסת מעליו מטריית עקרונות המשפט הבסיסיים החלים בישראל על כל אדם הנמצא בשטחה.
11 בישראל יש שתי קבוצות עיקריות של זכאים לסיוע של עו "ז בשל היותם סיעודיים: קשישים הנזקקים להשגחה ולסיוע ובעלי מוגבלויות המוגדרים נכים קשים.
12 לשם העסקת עו"ז בענף הבנייה מעניקה רשות האוכלוסין היתרים מיוחדים לתאגידים המשמשים קבלני כוח אדם, לפי חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ"ו- 1996 .
תאגידים אלה הם המעסיקים של העו"ז, ובפועל הם עובדים אצל קבלני בנייה מורשים שהתקשרו עם התאגיד לצורך גיוס עו"ז.
בין הקבלנים לעו"ז אין מתקיימים יחסי עבודה.
13 'בהתאם להחלטת ממשלה מס 3434 מ- 13.
14 בג"ץ 11437/05 קו לעובד נ' משרד הפנים (פורסם במאגר ממוחשב, 13.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 על עובד זר השוהה בישראל חלים העקרונות החוקתיים הבסיסיים המעוגנים בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, אשר נועדו להגן על חייו, גופו, כבודו, קניינו, חירותו האישית, חופש התנועה שלו לצאת מישראל, פרטיותו וצנעת חייו.
בית המשפט גם ציין כי לא ניתן ליהנות משירותי עו"ז ומהיתרונות ש הם מצמיחים למשק הישראלי ולאזרחי ישראל בלי לשאת בנטל הזכויות המגיעות להם, וכי התנערות מעובדים אלה יש בה ממד של ניצול שאינו מתיישב עם ערכי מדינה יהודית ודמוקרטית ושמירתה על זכויות אדם.
חוק עובדים זרים מגדיר את תנאי הזכאות להעסיק עו"ז וכן את חובותיו של המעסיק כלפי העובד הזר וכלפי רשויות המדינה.
התנאים והחובות האלה נזכרים בהיתר להעסקת עו"ז .
ככלל עובד זר זכאי לאותם תנאי העסקה אשר להם זכאי עובד ישראלי ואשר נובעים מדיני העבודה15 .
נוסף על תנאים אלה החוק קובע שיש לעובד זר זכויות מיוחדות המגיעות לו ממעסיקו, כגון הזכות להסכם עבודה בכתב, ל הסדרת ביטוח רפואי פרטי ול העמדת מגורים הולמים.
רשות האוכלוסין ומשרד הכלכלה אחראים להבטחת זכויותיהם של העו"ז.
חוק עובדים זרים קבע מה הן הוראות החוק ששר הפנים יהיה אחראי לביצוען ומה הן ההוראות ששר הכלכלה יהיה אחראי לביצוען (להלן - סמכויות ייחודיות), וכן קבע הוראות ששני השרים הללו יחד אחראים לביצוען (להלן - סמכויות מקבילות).
לפי החוק, שר הפנים ימנה עובד משרד הפנים שיהיה אחראי למתן היתרים להעסקת עו"ז (הממונה).
במועד הביקורת היה הממונה מנכ"ל רשות האוכלוסין.
רשות האוכלוסין היא האחראית על פי החוק לתת היתרי העסקה.
כמו כן היא מנפיקה היתרים ללשכות פרטיות העוסקות בתיווך עבודה לעו "ז בענפי הסיעוד והחקלאות 16 (להלן גם- מתווכי כוח אדם).
הרשות אחראית לאכיפת העסקה כחוק ועל פי תנאי ההיתר ולפיקוח עליה.
הרשות קבעה בנהליה חובות המוטלות על מעסיקי עו"ז ועל לשכות פרטיות, שנועדו להבטיח את השמירה על זכויות העו"ז.
הרשות מבצעת את תפקידיה אלה באמצעות שתיים מיחידותיה: מינהל שירות למעסיקים ולעובדים זרים (להלן - מינהל שירות למעסיקים) ובאמצעות מינהל אכיפה וזרים.
משרד הכלכלה אחראי לפקח על זכויות עו "ז הנובע ות מדיני העבודה, אשר הפרתן הוגדרה בחוק עובדים זרים כעברה פלילית, וכן לאכוף זכויות אלה.
המשרד מבצע את תפקידיו אלה באמצעות שתיים מיחידותיו: מינהל הסדרה ואכיפה והממונה על זכויות עו"ז בתחום דיני העבודה.
מינהל ההסדרה פועל ליישום הוראות חוקי העבודה במדינת ישראל ולאכיפתן על המעסיקים של כלל העובדים במדינה.
את ה ממונה על זכויות עו "ז ממנה על פי החוק שר הכלכלה.
הממונה על זכויות עו"ז אחראי בין היתר לטפל בתלונות עו"ז נגד מעסיקים ולשכות פרטיות (מתווכי כוח אדם).
לממונה הוענקו בחוק סמכויות מסוימות, למשל הסמכות להתערב בהליכים משפטיים בעניינים שבתחומי תפקידיו והסמכות להגיש תביעה אזרחית כנגד מעסיקי עו"ז ולשכות פרטיות.
הסמכויות המקבילות שהעניק חוק עובדים זרים למשרד הכלכלה ולרשות האוכלוסין נוגעות לשמירה על ארבע הזכויות האלה של עו"ז: העמדת מגורים הולמים ; הסדרת ביטוח רפואי ; החזקת מסמכים שנקבעו בחוק בידי המעסיק במקום העבודה ; ו הפקדה לפיקדון עובדים זרים (בנוגע לפיקדון זה - ראו להלן).
15 למשל, חוק שכר מינימום, התשמ"ז- 1987 ; חוק הגנת השכר, התשי"ח- 1958.
16 על פי חוק שירות התעסוקה, התשי"ט - 1959, לשכה פרטית היא מי שעיקר עיסוקו או מקצתו בתיווך עבודה, למעט שירות התעסוקה.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 5.
בהסכמים בילטרליים שחתמה ישראל עם כמה מדינות שמהן מגיעים אליה עו"ז17 נקבע כי המדינה תעניק לעו"ז את אותן זכויות הנוגעות לעבודה הניתנות על פי הדין ובהסכמים קיבוציים לעובדים ישראלים.
בקרה של רשות האוכלוסין על שכר העובדים הזרים ותנאי העסקתם .
על פי פרק ג ' בחוק עובדים זרים, שר הפנים רשאי לקבוע כי על מעסיק של עו"ז להגיש לממונה דין וחשבון (דוח) בכל חודש או בכל תקופה ארוכה מזו שיקבע שר הפנים.
בדוח זה יפורטו שכר העבודה של העובד הזר, תשלומי המעסיק עבור תנאים סוציאליים וכן ניכויים מותרים משכר העבודה.
בתקנות עובדים זרים (דיווח למדור תשלומים), התש"ס- 2000 , קבעשר הפנים את המועד והדרך להגשת הדוח18 : לגבי עובד בענף הסיעוד- עד 31 בינואר של כל שנה, לגבי השנה שקדמה לה; לגבי עובד אחר - עד 30 בכל חודש, לגבי החודש שקדם לו .
כמו כן נדרש המעסיק להמציא אחת לשנה אישור של רואה חשבון, המאמת את הדוחות החודשיים שמסר במשך השנה.
תאגיד בענף הבנייה נדרש לדווח אחת לחודש באמצעות תקשורת מחשבים.
תוכן הדוח לא נקבע בתקנות.
לצורך קבלת היתר העסקה נדרשים מעסיקי עו"ז בענף הבנייה להעביר לרשות מסמכים ונתונים שונים, כמו דוחות כספיים ונתונים על שכר העובד.
מידע זה יכול לשמש אותה גם לשם ביצוע בקרה על עמידתו של המעסיק בתנאי ההיתר שנתנה לו וכדי לאתר מעסיקים שחרגו מתנאי ההיתר ופגעו בזכויות העובדים.
נמצא כי רשות האוכלוסין לא פעלה כדי לקבל מהמעסיקים בענפי החקלאות והסיעוד דיווחים על שכר עובדיהם, כנדרש בהוראות הדין.
ראש מינהל שירות למעסיקים מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי בענף הבנייה 33 מעסיקים בלבד, ואילו בשני הענפים האחרים- אלפי מעסיקים, והרשות מתקשה לקבל מהם מידע מפורט.
מתשובה שמסרה רשות האוכלוסין למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 (להלן- תשובת הרשות) עולה שהיא מטילה ספק ביעילותה של הוראת החוק המחייבת דיווח של מעסיק עו"ז.
הרשות ציינה כי היקף שעות העבודה הנדרש ממנה לצורך הקלדת דיווחים ידניים חודשיים של עשרות אלפי מעסיקים אינו סביר או בר-ביצוע, והטלת החובה על המעסיקים לדווח באופן מקוון תיצור עבורם מעמסה.
עוד כתבה הרשות שהיא תשקול ליזום תיקון בתקנות האמורות, ולפיו מעסיקים יתחייבו לדווח כאמור רק "במקרים שצפויים לייעל את הפיקוח על תשלום שכר כדין לעובדיהם הזרים ואשר לא יגרום להעמסת מידע מיותר ולא אמין בידי הרשות".
18 הוא קבע גם שלדוח הראשון שימסור המעסיק עבור כל עובד הוא יצרף העתק של חוזה העבודה שלו עם העובד.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 משרד מבקר המדינה מדגיש כי על רשות האוכלוסין לפעול על פי דרישות הדין.
אם סבורה הרשות שיש לעשות שינוי בהוראת חוק או בתקנה, עליה ליזום תיקון חקיקה.
ואולם לדעת משרד מבקר המדינה, בטרם תפעל הרשות ליזום תיקוני חקיקה, עליה לבחון היטב כיצד ישפיע שינוי זה על יכולתה לקיים פיקוח אפקטיבי על עמידתם של המעסיקים בתנאי היתר ההעסקה.
על הרשות להבטיח כי לא תיפגע האפשרות לאתר מעסיקים שחרגו מתנאי ההיתר ופגעו בזכויות העובדים.
הפקדת שכר לחשבון בנק של העובד .
בינואר 2010 החליטה הממשלה כי ישלקבוע בנוהל שעל מעסיק של עובד זר להעביר את שכרו לחשבון בנק הרשום על שם העובד בלבד 19 .
בהתאם, קבעה רשות האוכלוסין בנהליה כי הפקדת שכר העובד הזר כאמור מהווה תנאי לקבלת היתר העסקה.
עוד קבעה הרשות כי אם אין לעובד חשבון בנק בישראל, יסייע לו המעסיק בפתיחת חשבון; אשר לענף החקלאות - גם הלשכה הפרטית יכולה לסייע בפתיחת חשבון.
החיוב להפקיד את שכר העובד הזר בחשבון בנק ישראלי נועד לאפשר ביקורת נאותה על שכרו ולמנוע ניכויים מהשכר שלא כדין, וכן לשם הגברת יכולת הפיקוח של המדינה על העברות הכספים המתבצעות בין המעסיק לעובד.
כאשר עובד זר אינו מקבל את שכרו באמצעות חשבון בנק מקומי ואינו יכול לבדוק את הסכום שקיבל מיד לאחר שהופקד, נפתח פתח לניצול העובד ולקיפוח זכויותיו.
אי-הפקדה של שכר העובד לחשבון הבנק היא הפרה של תנאי ההיתר ולכן רשות האוכלוסין היא המוסמכת לבדוק תלונות על מעסיקים שלא פעלו כנדרש בעניין זה, ובמידת הצורך לבטל היתר או להגבילו.
עמותתקו לעובד פועלת ללא כוונת רווח, ומטרתה להגן על זכויות העובדים המקופחים ביותר במשק הישראלי , לרבות עו"ז 20 .
מנתונים שהעבירה העמותה למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנת 2013 הוגשו לה83 תלונות בשמם של230 עו"ז שהועסקו בענף החקלאות, 53% (122 ) מהם התלוננו על כך ששכרם החודשי לא הופקד בחשבון בנק בישראל.
בשנת 2011 העבירה עמותת קו לעובד לרשות האוכלוסין ולמשרד הכלכלה שתי תלונות כנגד 41 מעסיקים בענף החקלאות שהעסיקו יחד274 עו"ז, ובשנת 2013 )(עד אפריל היא העבירה שש תלונות כנגד שישה מעסיקים שהעסיקו 23 עו"ז.
בשמונה התלונות האלה ה ועלו טענות על הפרת זכויות שבתחום האחריות של שני המשרדים, ובכלל זה הפרה של תנאי ההיתר ולפיו יש להפקיד את שכרו של העובד בחשבון בנק בישראל.
מינהל אכיפה וזרים ברשות האוכלוסין מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי סוכם שמשרד הכלכלה יטפל בכל התלונות האמורות .
ב עניין זה השיב משרד הכלכלה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כי אין לו סמכות לאכוף על המעסיק את הדרך .
19 'החלטת ממשלה מס 1274 שהתקבלה ב- 24.
20 כ-7% מתקציב העמותה מקורם בתמיכה שהיא מקבלת ממשרד הכלכלה.
מתוך אתר האינטרנט של העמותה, www.
העמותה אינה גוף מבוקר לפי חוק מבקר המדינה התשי"ח- 1958 .
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 שבה ישולם השכר לעובד, ולכן לא בדק תלונות על תשלום שכר שלא לחשבון בנק של העובד בישראל.
מהביקורת עולה אפוא כי אף על פי שרשות האוכלוסין קיבלה מידע הנוגע למאות עו"ז, שלפיו שכרם אינו משולם לחשבון בנק בישראל כנדרש, ולמרות החשש הממשי שבדרך זו מקופחת הזכות של העובדים האלה לקבל שכר הוגן תמורת עבודתם, היא לא בדקה מידע זה.
רשות האוכלוסין מסרה בתשובתה כי היא תפעל לתיקון הליקוי - כל בקרה של תנאי העסקת עו"ז תכלול בדיקה האם שכ רו הופקד לחשבון בנק בישראל.
הממצאים בעניין זה יועברו לגורמים המופקדים על אכיפה מינהלית; אם תתקבל תלונה על מעסיק שלא הפקיד את שכר העובד לחשבון כזה היא תיבדק ועל פי הממצאים תתקבל החלטה לגבי המשך מתן ההיתר להעסקת עו"ז.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על רשות האוכלוסין לבדוק את התלונות שקיבלה ולנקוט סנקציות כלפי מעסיקים שהפרו את חובת הפקדת שכרו של העובד לחשבון בנק בישראל.
עוד עליה לקיים בקרה שיטתית כדי לוודא שהמעסיקים מקיימים את חובתם האמורה לעיל.
ביקורת של רשות האוכלוסין בשני תאגידי בנייה .
תאגיד בענף הבנייה המבקש להאריך את ההיתר להעסקת עו"ז נדרש לצרף לבקשתו להיתר את פירוט מקורות המימון שלו, לרבות היקף ההון עצמי.
הון עצמי מזערי, לא מספק עלול להעיד על כך שהתאגיד אינו יציב מהבחינה הכלכלית, ועקב כך על חשש לפגיעה בזכויות העו"ז שהוא מעסיק.
באפריל 2013 החל מינהל שירות למעסיקים ברשות האוכלוסין בתכנית ניסיונית שבה הוא ערך ביקורת חשבונאית באמצעות משרד רואי חשבון אצל שני תאגידים, שהעסיקו יחד 460 .
עו"ז, בשל חשד למצב פיננסי בלתי יציב בדצמבר 2013 הגיש משרד רואי החשבון למינהל שירות למעסיקים את טיוטות דוחות הבדיקה שערך.
על פי הטיוטות וגם על פי הדוחות הסופיים, קופחו זכויותיהם של עשרות עו"ז שהעסיקו שני התאגידים: התאגידים שלמו שכר רק תמורת חלק משעות העבודה בפועל של העובדים; נמצא פער בין דיווחי התאגידים למינהל שירות למעסיקים לגבי שעות העבודה של העובדים לבין שעות העבודה שלהם בפועל21 ; מספר שעות העבודה המדווחות של העובדים היה נמוך מהמספר המזערי שנקבע בנוהלי רשות האוכלוסין; סך הניכויים המותרים היה גבוה מהמותר על פי הדין.
ממצאים דומים הועלו גם בחודשים פברואר ומרץ 2013.
מינהל שירות למעסיקים מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2014 שנדרשו תיקונים בטיוטות הדוחות שהגיש משרד רואי החשבון, אולם הם לא הושלמו כיוון שההתקשרות עם המשרד הזה הסתיימה.
עוד מסר המינהל כי הוא דן בממצאי טיוטות הדוחות עם משרד הכלכלה, וסוכם כי הוא י עביר את הממצאים ל תגובת ה תאגידים, ולאחר לימוד תגובותיהם יבחן את המשך .
21 על פיתקנות עובדים זרים (דיווח למדור תשלומים), התש"ס - 2000 , תאגיד בענף הבנייה נדרש כאמור להגיש לרשות האוכלוסין דין וחשבון אחת לחודש באמצעות תקשורת מחשבים.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 .
הטיפול מתשובתה של רשות האוכלוסין למשרד מבקר המדינה עולה כי רק כשנה לאחר הגשת טיוטות הדוחות, בנובמבר 2014 , חודשה ההתקשרות עם משרד רואי החשבון והושלמו הדוחות האמורים, והרשות שלחה כתבי שימוע לשני התאגידים לשם קבלת תגובתם עד לסוף השנה.
שני התאגידים מסרו למשרד מבקר ה מדינה בדצמבר 2014 כי במסגרת הליך השימוע הם העבירו לרשות האוכלוסין את הסבריהם לממצאים שבטיוטות הדוחות של הרשות.
במשך כשנה - מיום ש הגיש משרד רואי החשבון למינהל שירות למעסיקים את טיוטות הדוחות ועד דצמבר 2014 - לא השלימה רשות האוכלוסין את הטיפול בממצאי הבדיקה ולא קבעה האם אכן התקיימו הפרות חמורות של זכויות העו"ז כפי שהועלה בבדיקה.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את טיפול הרשות בממצאי הבדיקה הזאת, שהועברו אליה ממשרד רואי החשבון.
על רשות האוכלוסין לפעול בדחיפות כדי שתמוצה הבדיקה ויינקטו הפעולות הדרושות כנגד מעסיקי עו"ז, ככל שיימצא שהם הפרו את זכויות עובדיהם.
השימוש בסמכות להגביל או לבטל היתר להעסקת עובדים זרים .
רשות האוכלוסין אחראית כאמור למתן היתרים למעסיקים וללשכות פרטיות.
בהיתרים מצוינים התנאים שבהם נדרש המעסיק לעמוד (להלן - תנאי ההיתר), כגון קיום חובות המעסיק כלפי עובד על פי הדין, לדוגמה תשלום שכר מינימום, וקיום חובות המעסיק על פי נוהלי הרשות, לדוגמה תשלום שכר לחשבון הבנק של העובד.
על פי חוק עובדים זרים, אם לא קיים מעסיק אחד מתנאי ההיתר או הוראה לפי חוק זה או חובה החלה עליו כלפי עובדיו, או עיכב תחת ידו שלא כדין מסמך זיהוי או דרכון של עובד זר, רשאי הממונה, לאחר שנתן למעסיק הזדמנות להשמיע את טענותיו לפניו (שימוע), לבטל את ההיתר שניתן למעסיק להעסקת העו"ז, כולם או חלקם, וכן לסרב, מטעם זה בלבד, לבקשת המעסיק לאשר העסקתם של עו"ז למשך תקופה שלא תעלה על שלוש שנים.
בנוהל שעניינו ביטול היתר22 , פירטה רשות האוכלוסין את המקרים שבהם יש לשקול ביטול היתר או הגבלתו או סירוב להקצאתו.
ככלל, הרשות קבעה כי הממונה ישתמש בסמכותו זו בעיקר במקרים של פגיעה בזכויות בסיסיות של עו"ז על ידי מעסיקים או במקרים של הפרות משמעותיות של תנאי ההיתר.
עוד נכתב כי כדי להפעיל סמכות מנהלית אין צורך ברמת ההוכחה הדרושה בהליך פלילי או אזרחי, ודי ב"ראיות מ ינהליות" (ראיות המשכנעות אדם סביר) בדבר ביצוע המעשה לצורך קבלת החלטה כאמו ר.
בנוהל אחר הדגישה רשות האוכלוסין כי הפרה מהותית של זכויות עו"ז, ובכלל זה עיכוב דרכונו של עובד שלא כדין, הלנת שכרו, אי-תשלום שכר כדין בגין עבודה בשעות נוספות ואי-מתן יום מנוחה שבועי, היא הפרה של תנאי ההיתר ותביא לביטולו23.
מינהל שירות למעסיקים מחדש מדי שנה בשנה היתרי העסקה בענפי החקלאות והבנייה, ואחת לשנתיים עד שלוש שנים למעסיקים בענף הסיעוד.
בעת חידוש היתרים בענף החקלאות בודק המינהל האם יש קנסות חלוטים או אגרות שהמעסיק לא שילם, והאם ננקטו כלפיו הליכי .
22 " נוהל ביטול/ הגבלת היתר /סירוב להקצאתו, למעסיקי עובדים זרים", עדכון מרץ 2010.
23 'נוהל העסקת עובדים זרים בענף החקלאות, חוזר מס 31/13.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 .
בענף הסיעוד בודק המינהל אם מבקש ההיתר עומד באמות המידה המזכות בהיתר בענף הבנייה נבדק גם האם קיים רישום פלילי כנגד בעלי התאגיד, האם התאגיד שילם קנסות חלוטים שהוטלו עליו והאם הוגשו כנגדו כתבי אישום.
בשנים 2013 -2012 סיימה רשות האוכלוסין ח קירה של 156 מעסיקי עו"ז ובעקבות ממצאיה הטילה עליהם קנס כספי או הגישה כנגדם כתב אישום, לפי חוק עובדים זרים: 81 ;מעסיקים בענף החקלאות71 מעסיקים בענף הבנייה ו-4 .
מעסיקים בענף הסיעוד לדעת משרד מבקר המדינה, כיוון שהרשות נקטה סנקציות כלפי 156 ,המעסיקים האלההיה עליה לבחון, לכל הפחות לגבי אלה שהוגש כנגדם כתב אישום על עברות חמורות שעניינן הפרת חובות כלפי העו"ז, ולגבי אלה שלא שילמו קנסות מינהליים חלוטים שהוטלו עליהם, האם יש מקום גם להגביל את ההיתרים שניתנו להם להעסקת עו"ז או לבטל את ההיתרים.
הגבלת היתר או ביטולו טעונים קיום שימוע למעסיק.
על פי נתוני הרשות, באותן שנים נערכו שימועים רק ל-22 מעסיקים.
חלק מהשימועים האלה נעשו בעקבות חקירות משנים קודמות.
יוצא אפוא כי הרשות חקרה ומצאה שיותר מ-130 מעסיקים של עו"ז הפרו זכויות של עובדיהם באותן שנים.
למרות זאת הרשות לא בחנה לגבי אף אחד מאותם המעסיקים האם ההפרות האלה דורשות גם את ביטול ההיתר להעסקת עו"ז או הגבלתו או אם הן דורשות סירוב לבקשת מעסיק להקצאת היתר, כפי שנדרש ממנה.
,משרד הכלכלה, באמצעות מינהל ההסדרהאחראי כאמור לפקח על זכויות עו"ז הנובעות מדיני העבודה, ומתוקף זה הוא מקיים חקירות בדבר מעסיקים העוברים על הוראות דיני העבודה ופוגעים בזכויות העובדים.
לממצאי חקירות אלה יש חשיבות גם לצורך בחינת בקשות שמגישים מעסיקים לרשות האוכלוסין לקבל היתר להעסקת עו"ז.
אם בחקירה כזו נמצא שמעסיק הפר זכויות עו"ז הרי שיש לבחון אם יש מקום לסרב לבקשת ההיתר או להגביל או לשלול ממנו את היתר ההעסקה הקיים.
ממצאי החקירות של משרד הכלכלה אשר מעידים על הפרת דיני העבודה מצד המעסיק הם הפרה של תנאי ההיתר.
למרות זאת לא הסדירה רשות האוכלוסין עם משרד הכלכלה את העברת ממצאי החקירות של המשרד אליה באופן שוטף.
בשנים 2013 -2011 פתח משרד הכלכלה ב -69 חקירות כנגד מעסיקי עו"ז בענפי הסיעוד, החקלאות והבנייה, אשר הסתיימו עד סוף 2013.
ב-41 מהחקירות האלה מצא המשרד שהמעסיקים הפרו את זכויותיהם של העו"ז על פי דיני העבודה, ובעקבות זאת הוא נקט סנקציות נגדם, בין היתר בדרך של הטלת קנסות או הגשת כתבי אישום.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 את הממצאים האלה לא העביר משרד הכלכלה לרשות האוכלוסין כדי שתבחן אם יש מקום לשלול היתרים מ המעסיקים, להגבילם או לענות בשלילה על בקשת המעסיק לקבלת היתר.
על פי נתוני רשות האוכלוסין היא נתנה היתר להעסקת עו"ז ל -37 מ-41 המעסיקים האלה 24, והם העסיקו כ-270 עו"ז בכל אחת מהשנים 2013 ו- 2014 .
משרד הכלכלה השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 בנוגע לאותם 41 מעסיקים: "על הרשות להסדיר את העברת המידעים במסגרת חוק הגנת הפרטיות".
בתשובה נוספת שמסרה רשות האוכלוסין למשרד מבקר המדינה בינואר 2015 (להלן- התשובה הנוספת של הרשות) היא כתבה כי "בתקופה הקרובה תוגש בקשה לוועדה למסירת מידע, על מנת להסדיר את העברת המידע באשר לממצאי החקירות אשר נערכו במשרד הכלכלה, לרשות".
משרד הכלכלה מצא שעשרות מעסיקי עו"ז הפרו את זכויותיהם, אך לא התריע על כך לפני הרשות, ואילו הרשות לא פעלה כמתחייב מחוק הגנת הפרטיות כדי להסדיר קבלת מידע כזה.
כתוצאה מאלה, נתנה הרשות היתרים להעסקת עו"ז למעסיקים שהפרו זכויות עובדים.
על רשות האוכלוסין ומשרד הכלכלה לעשות את כל הפעולות הדרושות כדי להבטיח העברה שוטפת של המידע האמור ביניהם.
קרבנות סחר תופעת העבדות והסחר בבני אדם לעבדות ולעבודות כפייה מתאפיינת בהתייחסות לבני אדם כאל רכוש תוך התעלמות מזכויות האדם שלהם (קרבנות סחר).
היא נפוצה בעיקר בקרב אוכלוסיות חלשות במיוחד, המגיעות מארצות מצוקה לארצות אחרות כדי למלא צרכים שונים.
קרבנות הסחר פגיעים יותר בשל זרותם בארץ היעד וחוסר ההיכרות עם השפה והתרבות המקומית, ובשל כך הם נרתעים מלממש את זכויותיהם.
חוק העונשין, התשל"ז - 1977, מגדיר מהי עברת החזקה בתנאי עבדות ו מהי עברת סחר בבני אדם 25 .