HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה סבור שלמרות השונות המובנית בין הקופות והחשיבות של עידוד התחרות ביניהן, על המשרד לקבוע תקנים מזעריים לשירות שהמבוטחים זכאים לו בנושא טיפולי הבית וכן לא לאפשר מצבים של אי-שוויון, לכאורה, במתן השירות, בין מחוזות שונים של אותה קופה.
הדבר גם יאפשר למשרד לקיים פיקוח ובקרה על פעולות הקופות בנושא זה.
תמריצים לעידוד טיפולי בית .
פיתוח שירות טיפולי הבית עשוי לא רק לשפר את מצבם של המטופלים, אלא גם לתרום לשיפור מערכת הבריאות בכלל ולייעול הקצאת המשאבים הלאומית, ובין היתר להקל על מצוקת האשפוז.
לפיכך קיבלה הממשלה שתי החלטות על מתן תמיכות (להלן - תמריצים) לקופות החולים כדי לקדם את טיפולי הבית, בין היתר כחלופה לאשפוז, כדלקמן: 1.
(א) במרס 2003 החליטה הממשלה "להקצות תמיכה חד פעמית בסך 5 "מיליון שח לקופות החולים לרכישת ציוד לשם פיתוח פתרונות אשפוז בית" 40 .
בינואר 2006 פרסם שר הבריאות מבחנים לחלוקת כספים לצורך תמיכה בקופות החולים לשנות התקציב 2007- 200541 , שקבעו, בין היתר, כי חלוקת התמריץ תיעשה לפי דיווחים שיידרשו מן הקופות על פיתוח תחום "אשפוז בית".
יוצא אפוא שהמשרד פרסם את מבחני התמיכה 42 כמעט שלוש שנים לאחר החלטת הממשלה להעניק את התמיכות.
41 ,ילקוט הפרסומים התשס"ו 12.
(ב) ביוני 2006 ביקש המשרד מהקופות דיווח על "אשפוז בית" שהן מעניקות למטופליהן על מנת לחלק להן את התמריצים.
לבקשתו זו צירף המשרד הגדרות לנושא "השקעה לפיתוח פתרונות אשפוז בית" כפי שהוא קבע בהתאם להחלטת הממשלה ובהתאם למבחנים שהוא פרסם לפני כן.
לפי אותן הגדרות, בשירות אשפוז בית יתקיימו לפחות שלושה תנאים בסיסיים: כל המטופלים שייכללו בדיווח לצורך קבלת התמריץ, צריכים להיכלל בתכנית ייעודית לאשפוז בית; על כל מטופל בשירות להיבדק על ידי רופא שיבקר בביתו לפחות שש פעמים בחודש; השירות יספק בעצמו כוננות רופא 24 .
שעות ביממה נמצא כי המשרד נתן את התמריצים לכללית, ללאומית ולמכבי אף שהן עמדו רק בחלק מהמבחנים 43 שקבע: המשרד לא בדק אם המטופלים שעליהם דיווחו הקופות אכן נבדקו לפחות שש פעמים בחודש בידי רופא; מרבית היחידות אינן מספקות בעצמן שירות כוננות של רופא 24 שעות ביממה כפי שנדרש במבחני התמיכה.
לפי סיכום שיחת ועידה מ - 11.
06 בהשתתפות חברי ועדת התמיכות של המשרד, אושר התמריץ בכפוף לנתונים שנתיים מלאים שיימסרו למשרד על ידי הקופות לא יאוחר מ - 31.
לפיכך כל קופה התחייבה בכתב כי אם יתברר בדיעבד (בסוף השנה) כי היא אינה עומדת באמות המידה לקבלת סכום התמיכה על פי הדיווח הסופי, תחזיר הקופה חלק מסכום התמיכה או כולו (לפי דרישת המשרד) שהועבר לה בגין שנה זו.
כללית, לאומית ומכבי לא מסרו דיווח על פעולותיהן בכל שנת 2006 אלא רק על המחצית הראשונה שלה, והמשרד אף לא דרש זאת מהן; המשרד לא וידא שהקופות הוציאו את הכסף שהקצה למטרות שנקבעו.
עקב כך לא ניתן לדעת אם הושג היעד של פיתוח פתרונות אשפוז בית שקבעה הממשלה בהקצותה את התמריץ.
מאוחדת ציינה בתשובתה מאוקטובר 2010 כי סירבה להשתתף בתכנית התמריצים מכיוון שלדעתה המבחנים מוטים ואינם משקפים צורך אמיתי, וכי אמות המידה אינן מבטיחות שיפור מהותי בטיב השירות.
באוגוסט 2008 קיבלה הממשלה החלטה לתת תמריצים לקופות החולים על מנת לפתח את השירות הרפואי לאוכלוסיית הקשישים ולשפר את איכות הטיפול באוכלוסייה זו מחוץ למוסדות האשפוז - בקהילה ובבית 44 .
בהחלטה נקבע, בין היתר, כי חלוקת מחצית מסכום התמריץ תלויה ב"עמידה של הקופה באמות מידה כמותיות בתחומי שירותי השיקום, ביצוע הערכה גריאטרית כוללנית, טיפול רפואי בבית ואמות מידה נוספות" (ההדגשה אינה במקור) 45 .
ביולי 2009 , פחות משנה לאחר שהתקבלה החלטת הממשלה, כתב ראש מינהל רפואה במשרד, ד"ר חזי לוי, לקופות החולים כי משרדי הבריאות והאוצר נענו לבקשות הקופות וצמצמו את הנושאים שעליהם נדרשו קופות .
תנאים לקבלת התמיכה שקבע המשרד באישור משרד המשפטים 43 .
מאוחדת לא מסרה דיווחים למשרד ולא קיבלה תמריצים 44 'החלטה מס 3988 .
45 סה"כ הסכום שנועד לתמריצים היה כ-20 מיליון ש"ח: כחצי מסכום זה נועד לחלוקה ללא תנאי והוא ניתן לקופות במהלך שנת 2010 ; חלוקה המחצית השנייה של הסכום מותנה בדיווח הקופות והן אמורות לקבל אותו במהלך שנת 2011 .
הקשיש בקהילה- טיפולי בית שמספקות קופות החולים לקשישים 141 .
החולים לדווח לפי המבחנים והתנאים שפורסמו וכי טיפולי הבית אינ ם כלולים בהם.
מכאן שבניגוד להחלטת הממשלה ולפיה היה על הקופות לעמוד באמות מידה כמותיות גם בתחום הטיפול הרפואי בבית - לא דרש מהן המשרד לעמוד באמות מידה בתחום הטיפול הרפואי בבית.
מתגובת המשרד מאוקטובר 2010 עולה כי בשנת 2011 יידרשו הקופות לדווח גם על פעילותן בתחום טיפולי הבית.
ואולם נמצא שנכון לדצמבר 2010 , גם לגבי שנת 2011 טרם סיים המשרד את תהליך קבלת ההחלטות בעניין הדיווחים שידרוש מהקופות.
לפי מבחני התמיכה לשנים 2008 -2010 שפורסמו בפברואר 2009 , החליט המשרד לתת לקופות החולים בכל אחת משנות התקציב 2008 ו- 2009 תמריץ נוסף של 5 "מיליון ש"ח כדי לעודד את תחום "מונשמי הבית 46 , והדבר פורסם במבחני התמיכה לקופות החולים לשנות התקציב 2008 עד 2010 .
הועלה שעד תום שנת 2008 לא דיווחו הקופות למשרד בנוגע למונשמי הבית, וסכום התמריץ לשנה האמורה חולק בין הקופות בעיקר לפי מספר המבוטחים שלהן וגילם 47 .
ברור אפוא שהתמריץ לא השיג את יעדו לעודד את הקופות לפתח את תחום מונשמי הבית.
מהאמור לעיל עולה כי המשרד חילק בשנים 2008 -2010 בסך הכל כ-20 מיליון ש"ח מכספי שלושת התמריצים שפורטו לעיל, שלא בהתאמה מלאה להחלטות הממשלה.
מניעה ואבחון של מחלות אופייניות לקשישים המטופלים בביתם .
אחת התוצאות החיוביות של טיפול בית אמורה להיות צמצום מספר הפניות לחדרי מיון וצמצום מספר ימי האשפוז.
כדי להשיג מטרה זו, וכדי לייעל את השירות הרפואי כך שיתרום לשיפור מצבם הבריאותי של הקשישים, על הקופות לעשות פעולות אחדות, ובה ן: להפנות את מטופלי הבית לבדיקות; לאבחן בעוד מועד מחלות האופייניות לקשישים ולפעול למניעתן.
חלק מהטיפולים והבדיקות הללו לא ניתן לעשות באורח שגרתי בבית המטופל ועל הקופות לדאוג לכך שהמטופלים יקבלו טיפולים ובדיקות אלה אף על פי שהם מטופלים בביתם.
נמצא כי חלק ממטופלי הבית לא קיבלו שירותים אלה.
להלן דוגמאות: בדיקות לאיתור דלדול העצם: קשישים עלולים לחלות במחלת דלדול העצם (אוסטאופורוזי ס).
אבחון מחלה זו נעשה בבדיקת רנטגן במכון ייעודי.
הבדיקה נכללת בסל הבריאות, ורצוי לבצעה פעם בחמש שנים לפחות.
בבדיקת 114 התיקים הרפואי ים של מטופלים, שכאמור נבחרו באורח אקראי ממטופלי הבית המבוטחים בכל הקופות, וכן מתגובות כל קופות החולים על טיוטת דוח זה, נמצא כי קופות החולים אינן שולחות את הקשישים המטופלים בביתם לבדיקת צפיפות העצם אף אם הם מטופלים ביחידות תקופה ארוכה.
46 חולים שסובלים מקשיי נשימה או אינם מסוגלים לנשום בכוחות עצמם והם מקבלים בביתם תמיכה נשימתית בכל שעות היממה או בחלקן, ולכן למעשה מדובר בתחליף לאשפוז בבית חולים.
47 על פי הנוסחה המשמשת לחלוקת כספי ביטוח הבריאות לקופות החולים: בהתאם למספר המבוטחים בכל קופה בכל קבוצת גיל ותוך הקצאה מיוחדת על פי מספר החולים במחלות קשות.
הקשיש בקהילה- טיפולי בית שמספקות קופות החולים לקשישים 143 .
בדיקות עיניים לחולי סוכרת: אחת המחלות האופייניות לקשישים היא הסוכרת, ובהיעדר טיפול היא עלולה לגרום לעיוורון.
על מנת למנוע מחלה זו, על חולה הסוכרת לעבור 144 דוח שנתי61ב .
בדיקת סקר של קרקעית העיניים בידי רופא עיניים אחת לשנה לפחות 48 .
ניתן לבצע בדיקה כזו בבתי המבוטחים, ואם ממצאי הבדיקה מחייבים זאת, יש לעשות בדיקות וטיפולים משלימים במרפאות ובמכונים.
הכללית, מכבי ולאומית מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה באוגוסט 2010 כי היחידות שלהן אינן שולחות רופא עיניים לביצוע בדיקות מעקב לחולי סוכרת המטופלים בביתם.
לעומתן היחידה של מאוחדת במחוז ירושלים נוהגת לשלוח רופאי עיניים לבתי חולי הסוכרת המטופלים בה לביצוע בדיקות עיניים, אך יחידות אחרות של מאוחדת ברחבי הארץ אינן נוהגות כך.
בתשובתה מדצמבר 2010 מסרה מאוחדת כי בכוונתה להרחיב את בדיקות קרקעית העין בבית החולה על ידי רופא עיניים, באורח תקופתי, וכי היא תחיל אותן על כל היחידות לטיפולי בית בקופה.
יוצא אפוא כי מטופלי הבית אינם זוכים לאותה נגישות לשירות רפואי כפי שזוכים לה קשישים אחרים.
על המשרד לבחון נושא זה ולהנחות את הקופות בהתאם.
טיפולי בית וטיפול פליאטיבי בחולה הנוטה למות .
מחלות רבות הן חשוכות מרפא, והחולים בהן צפויים למות בתוך זמן קצר כתוצאה ממחלות אלו או מסיבוכים הנגרמים מהן (להלן - חולים הנוטים למות 49 ).
גישת הטיפול הפליאטיבי בחולים הנוטים למות הוכרה בידי ארגון הבריאות העולמי כטיפול שמשפר את איכות החיים של חולים סופניים ושל בני משפחותיהם באמצעות מניעה והקלה של הסבל על ידי זיהוי מוקדם של הכאב והבעיות, לרבות התסמינים הפיזיים, הפסיכולוגיים, החברתיים והרוחניים שלהם, וטיפול בכל אלה50 .
חוזר משרד הבריאות מיולי 2009 קובע כי השירות הפליאטיבי הוא חלק מסל שירותי הבריאות, ועל קופות החולים לקיים מערך פליאטיבי ייעודי שיאפשר מתן שירות כזה בבית המטופל, הזמין 24 שעות ביממה, ולקיים שירותים מייעצים בתחום בכל מחוז של קופות החולים.
השירות ניתן גם באשפוז בבתי חולים וכן על ידי יחידות פרטיות שמפעילים גופים כמו האגודה למלחמה בסרטן ועמותות כמו "הגליל המערבי".
ואולם בביקורת עלה כי קיים מחסור חמור בשירות הפליאטיבי, כמפורט להלן: .
48 כך למשל על פי הנחיה קלינית של לאומית- אבחון וטיפול של חולי סוכרת, אגף רפואה, אוגוסט 2004.
חולים הנוטים למות נקראים גם: חולים סופניים; חולים טרמינליים; חולי הוספיס 50 הכנסת- מרכז המחקר והמידע, מערך ההוספיסים האשפוזיים (אשפוז טיפול תומך) בישראל, נובמבר 2009.
הקשיש בקהילה- טיפולי בית שמספקות קופות החולים לקשישים 145 .
פעולות המשרד להקמת מיטות אשפוז הוספיס51 ב- 2004 הקים המשרד ועדה לקביעת קווים מנחים לפיתוח מתן שירותים פליאטיביים בישראל, והיא הגישה את מסקנותיה והמלצותיה בפברואר 2005 (להלן- דוח ועדת שורצמן52).
בדוח ועדת שורצמן הובא מידע על תקנים בעולם בדבר היחס בין מספר מיטות ההוספיס למספר התושבים: לפי תקן שנקבע בבריטניה53 , היחס הרצוי הוא5 מיטות ל- 100,000 תושבים, ולפי התקן של שירות הטיפול הפליאטיבי האוסטרלי, היחס הרצוי הוא 6.
תושבים בשנת 2009 היו בישראל1.
02 מיטות הוספ יס ל- 100,000 תושבים.
יוצא אפוא שדוח ועדת שורצמן הצביע על מחסור קריטי במיטות הוספיס.
נכון לנובמבר 2009 , במחוז צפון ובמחוז דרום אין אף מיטת אשפוז הוספיס54 .
כפי שיפורט בהמשך, בעקבות עבודת הוועדה פרסם המשרד חוזר בנושא הטיפול הפליאטיבי.
ואולם הועלה שהמשרד לא פעל לעידוד הקמת מיטות ההוספיס בהתאם להמלצות הוועדה.
בשנים 2004 -2009 נותר מספר מיטות ההוספיס בישראל בעינו55 - 76 מיטות בלבד, שהן כ-%20 בלבד מהמספר שקבעה ועדת שורצמן כבר ב- 2005 .
הנחיות המשרד להפעלת שירות פליאטיבי בבית החולה הנוטה למות המחסור במיטות אשפוז הוספ יס מגביר את החשיבות של פיתוח השירות הפליאטיבי בבית.
דוח ועדת שורצמן עסק גם בנושא הוספיס הבית וקבע כי "טיפול פליאטיבי כוללני הנו חלק אינטגראלי של שירותי הבריאות המודרניים, ועל מדינת ישראל לדאוג לשילובו ולהבטיח את הנגישות לטיפול".
בדוח המליצה הוועדה, בין היתר, על פיתוח שירותים פליאטיביים שונים נוסף על השירות האשפוזי; הגדלת מספר יחידות הוספיס הבית ומספר המטופלים בכל יחידה; הקמת שירות בטווח גיאוגרפי סביר שיהיה זמין 24 שעות ביממה; הקמת צוות פליאטיבי הנותן ייעוץ ומטפל במקרים מורכבים בכל מוסד אשפוז; הגדרת מצבת כוח אדם להוספיס בית ולמחלקת אשפוז פליאטיבית; קביעת ההכשרה הבסיסית הנדרשת לצוותים הפליאטיביים.
ביולי 2009 )פרסם המשרד חוזר מנכ"ל בנושא "הפעלת שירות פליאטיבי (הוספיס בקהילה, בבית חולים כללי ובמוסד סיעודי", המבוסס על דוח ועדת שוורצמן (להלן - חוזר המנכ"ל).
מעיון בחוזר המנכ"ל עולה כי אין בו די הנחיות להפעלת שירות פליאטיבי, ובין היתר לא נקבע פרק הזמן המרבי למענה לפניות של חולים סופניים בביתם, וכן לא נקבע בו דבר בנוגע למצבת כוח האדם בכל יחידה הנגזרת .
מיטות אשפוז ייעודיות לחולים הנוטים למות הזקוקים בעיקר לטיפול פליאטיבי 52 ועדה בראשות פרופ' פסח שורצמן, שהוקמה כדי לבחון את השירות הזה בישראל ולגבש המלצות שישמשו בסיס לתכנון שירותים פליאטיביים בהתאם לצורכי האוכלוסייה.
המלצות הוועדה הוגשו הן למשרד והן לארבע מועצות לאומיות: לבריאות הקהילה; למניעה, אבחון וטיפול במחלות ממאירות; לגריאטריה; לבריאות הילד ופדיאטריה.
53 תקן משנת 1998 שפורסם ב- Oxford Textbook of Palliative Medicine.
55 לפי דוח שהוגש בשנת 2009 לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.
ממספר המטופלים ביחידה.
כפי שיפורט בהמשך, הנחיות בעניינים אלה מופיעות בנהלים הפנימיים של אחת היחידות לטיפול פליאטיבי בבית.
הקשיש בקהילה- טיפולי בית שמספקות קופות החולים לקשישים 147 .
דיווח הקופות על הקמת היחידות וההיערכות למתן השירות : חוזר המנכ"ל קבע כי על קופות החולים להיערך לאספקת השירותים על פיו בתוך ארבע שנים מיום הוצאתו ולדווח לראש מינהל הרפואה על ההתקדמות ביישומו בתוך שנה ממועד הוצאתו, דהיינו עד יולי 2010 .
ואולם עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2010 , דיווחה רק הכללית למשרד על התקדמות פעולותיה לפי חוזר המנכ"ל56.
בתגובתו מאוקטובר 2010 ציין המשרד כי ביולי 2010 שלח לקופות בקשה לדווח על היערכותן ליישום חוזר המנכ"ל, אולם הן עדיין לא דיו וחו על הקמת השירות הפליאטיבי.
בתגובתו מדצמבר 2010 ציין המשרד כי בינתיים התקבלו דיווחים מכל קופות החולים.
בדצמבר 2010 , כחצי שנה לאחר המועד שקבע המשרד, מסרה מאוחדת למשרד מבקר המדינה כי היא דיווחה למשרד על התקשרות עם חברה פרטית למתן שירות פליאטיבי לחולי הקופה.
הכשרת צוותי היחידות : כדי שהשירות הפליאטיבי ישיג את מטרתו העיקרית - הקלה על החולה, צריך הצוות הרפואי שנותן את השירות לקבל הכשרה מיוחדת.
חלק מהשירות ניתן על ידי יחידות שאינן ייעודיות אלא על ידי היחידות לטיפולי בית.
נמצא גם כי חלק ניכר מנותני השירות לא קי בלו הכשרה בתחום הפליאטיבי, כמפורט להלן: הכללית : מלבד היחידה של הכללית במחוז דרום שבה מועסקים רופא, אחות ועובדת סוציאלית, ואשר מספקת את השירות לחלק מהמחוז, הצוותים ביתר היחידות של הקופה שעוסקים במתן השירות לא קיבלו הכשרה בתחום.
בתשובתה מאוקטובר 2010 מסרה ה כללית כי במסגרת תכניות העבודה לשנים 2010 -2011 , היא פועלת ליישום חוזר המנכ"ל ובכלל זה להכשרת הצוותים ושיפור המודעות לנושא.
כמו כן דיווחה כי חתמה על הסכמים עם ספקים פרטיים ברחבי הארץ אשר יספקו את השירות 24 שעות ביממה, וכי הוקם מוקד אחיות אונקולוגי הפעיל בכל שעות היממה ונותן מענה מקצועי לחולים ולמשפחותיהם.
מכבי ולאומית : בתשובתה מאוקטובר 2010 מסרה מכבי ש-60 אנשי מקצוע (רופאים, אחיות, עובדים סוציאליים ואחרים) הפועלים ביחידות לטיפול בית קיבלו עד כה את ההכשרה של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב בטיפול פליאטיבי.
גם לאומית התקשרה עם אוניברסיטת בן -גוריון בנגב, וכל הרופאים והאחיות של היחידות לטיפולי בית החלו בקורס בנושא הטיפול הפליאטיבי.
56 הכללית מסרה בדיווחה כי בכל המחוזות קיים שירות פליאטיבי שמפעילות היחידות להמשך טיפול, וכי לאחרונה חתמה על הסכם עם ספקים פרטיים אשר מתמחים במתן שירות זה.
כמו כן דיווחה הכללית כי היא מקיימת מעקב אחר יישום ההכשרה במחוזות וכי ברוב המחוזות החלו בתכניות הכשרה לצוותי היחידות.
מאוחדת : חלק מן הרופאים ביחידה במחוז ירושלים קיבלו הכשרה בתחום, אך שאר הצוותים ביתר יחידות הקופה שעוסקים במתן השירות לא קיבלו הכשרה זו.
הקשיש בקהילה- טיפולי בית שמספקות קופות החולים לקשישים 149 .
מהבדיקה עולה שלאחרונה חלה התקדמות בהכשרת הצוותים הרפואיים בקופות בטיפול פליאטיבי, אולם נראה כי הדרך להכשרת כל הצוותים עוד ארוכה, והדבר נכון במיוחד לגבי מאוחדת.
מערך בקרה : לפיקוח ולבקרה על פעילות היחידות להוספיס בית חשיבות מיוחדת, מאחר שבדרך כלל השירות לחולים סופניים ניתן על ידי חברות חיצוניות או על ידי היחידות, שאין זה ייעודן העיקרי.
על הפיקוח והבקרה לכלול, בין היתר, בדיקה של תיקים רפואיים וסקרי שביעות רצון.
בביקורת עלה כי מלבד לאומית, הקופות אינן מקיימות מנגנונים של פיקוח ובקרה על השירות של יחידותיהן ושל החברות החיצוניות.
בהיעדר יחידות ייעודיות למתן השירות בבית החולה ובהיעדר בקרה של הקופות על השירות שהן רוכשת מגורמים חיצוניים, עולה חשש לפגיעה באיכות השירות שנותנות הקופות בהתחשב בצרכים הייחודיים של החולים הסופניים.
בהשוואה למחסור הניכר ביחידות ייעודיות להוספיס בית המופעלות על ידי הקופות ולהיקף הפעילות המצומצם של היחידות הקיימות, בולטת לטובה וראויה לציון מיוחד היחידה להוספיס בית במחוז הדרום של הכללית, בראשות ד"ר יהורם זינגר.
היחידה נותנת בין השאר שירות לחולים הנוטים למות בפזורה הבדואית שבנגב.
נוהלי היחידה קובע ים תקנים למילוי צורכי החולים הנוטים למות, כגון זמן מרבי של 20 דקות עד להגעת צוות לביתו של מטופל בעקבות קריאה שלו.
מנתוני שנת 200957 , שבה טיפלה היחידה ב -108 חולים, עולה כי 64 מ-80 החולים שנפטרו (80% ) נפטרו בביתם.
השיעור הגדול של חולים שנפטרו בשלווה בביתם מעיד על כך שפעילות היחידה משיגה את מטרתה.
 עקב שינויים בדפוסי התחלואה ובגורמי התמותה58 , אנשים רבים סובלים ממחלות סופניות ומתמודדים עם כאבים, קשיים פיזיים, נפשיים ואחרים בתקופת החיים האחרונה שלהם.
שיטת הטיפול הפליאטיבי התפתחה אפוא לתמיכה בחולים שנוטים למות בפרט ובחולים בכלל.
נמצא כי היקף שירות הוספיס הבית שנותנות הקופות קטן מאוד בהתחשב בצרכים הייחודיים של החולים הסופניים, הן מבחינת מספר היחידות שהוקמו והן מבחינת היקף פעילותן.
מספר מיטות ההוספיס בישראל קטן בהרבה מהנדרש, ובחלק מאזורי הארץ אין כלל מיטות כאלה, והדבר מגביר את החשיבות של פיתוח שירות ההוספיס בבית.
כפי שנמסר למשרד מבקר המדינה על ידי מנהל היחידה 58 עד לפני חמישים שנים אנשים רבים בעולם המערבי נפטרו ממחלות זיהומיות ודרמטיות, בעוד שכיום רוב מקרי המוות בשל מחלות נגרמים עקב מחלות כרוניות המלוות בהתמוטטות של מערכות הגוף או מחלת הסרטן.
מתוך נ' בנטור, ש' רזניצקי, י' שנור, דוח מחקר בנושא שירותים פליאטיביים ושירותי הוספיס בישראל, מאיירס - ג'וינט-מכון ברוקדייל (התשס"ה), עמ' 1.
מנת לקדם זאת פרסם המשרד חוזר ובו הנחיות לקופות בנושא השירות הפליאטיבי.
אולם בחוזר חסרות הנחיות בנושאים שמאפיינים את פעילות היחידות האלו.
הקשיש בקהילה- טיפולי בית שמספקות קופות החולים לקשישים 151 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להרחיב את ההוראות ולקבוע בהן, בין השאר, זמן מרבי למענה לפניות של חולים בביתם, וכן לקבוע מפתח לקביעת כוח האדם ביחידות הוספיס בית או לקבוע יעדי שירות שהקופות יוכלו לתרגמם לכוח אדם.
על הקופות לדווח למשרד בהקדם על פעולותיהן לפיתוח שירות הוספיס הבית כפי שנדרש בחוזר המנכ"ל, ועל המשרד לפעול להסדרת פעילותן של היחידות להוספיס בית, ולפקח על השירות במסגרת הבקרות שהוא מקיים בקופות.
על הקופות לפקח ולקיים בקרה על הגופים שמהם נרכשים שירותים בתחום זה, ועל הכללית ומכבי לפקח גם על היחידות שהקימו.
יידוע המבוטחים על שירות טיפולי בית .
כדי להבטיח שכל מי שזכאי לשירות יקבל אותו, יש ליידע את ציבור המבוטחים על עצם קיומו של השירות, להסביר מה כלול בו וכיצד אפשר לקבל אותו.
נמצא כי משרד הבריאות לא הטיל על הקופות לפרסם מידע על שירות טיפולי הבית, וכי גם הוא אינו מפרסם מידע על השירותים השונים ועל הדרכים לקבלתם.
כמו כן נמצאו ליקויים בכללית ובמכבי, ועיקרם - באתרי האינטרנט שלהן אין כלל מידע על שירות טיפולי הבית.
כך, כתוצאה מהיעדר המידע בפרסומי הקופות, והקושי של הציבור לקבל מידע על שירות טיפולי הבית, נמצא גם כי בפורום הפועל באתר הכללית, מבוטחים שנקלעו למצב שהם מרותקים לבית או בני משפחותיהם ניסו לברר כיצד ולמי לפנות כדי לקבל את השירות, לעומת זאת באתרי האינטרנט של מאוחדת ולאומית קיים מידע על שירות זה.
משרד מבקר המדינה סבור כי ראוי שמידע מפורט ואמין יימסר למבוטחים בכלל ולאוכלוסייה הקשישה בפרט, וכי הדבר ייעשה בכמה דרכים, ובכלל זה בפרסום כתוב ובאינטרנט, כדי לאפשר לקשישים ולבני משפחותיהם לדעת את זכויותיהם ולפעול למימושן.
בתשובתה מאוקטובר 2010 ציינה מכבי כי היא ערה להיעדר המידע באתר האינטרנט ופועלת לתיקון הליקוי.
הכללית ציינה בתשובתה מאותו חודש כי בעקבות הערת משרד מבקר המדינה יושם ד גש על ריכוז המידע בנושא טיפולי בית ופרסומו באתר האינטרנט.
פעולות הקופות לאיתור קשישים הזקוקים לטיפולי בית .
הפניה של קשישים ליחידות לטיפולי בית יכולה להיעשות בעיקר בדרכים האלה: על ידי אחיות הקשר של קופות החולים המוצבות בבתי החולים; הפניה מטעם רופאי המשפחה בקהילה; פנייה יזומה של משפחות הקשישים.
כדי להבטיח שכל 152 דוח שנתי61ב .
קשיש הזקוק לכך יקבל טיפולי בית, חשוב שהקופות יפעלו באופן יזום לאיתור קשישים שזקוקים לטיפול זה ולא פנו אליהן; במיוחד נכון הקשיש בקהילה- טיפולי בית שמספקות קופות החולים לקשישים 153 .
הדבר לגבי קשישים המשתחררים מאשפוז במוסדות.
על הקופות להפנותם במידת הצורך ליחידו ת לטיפולי בית ולקבוע להם מוקדם ככל האפשר תכנית טיפול המתאימה למצבם הרפואי.
נמצא כי לאומית ומאוחדת אינן מפעילות תכנית מקיפה ושיטתית לאיתור יזום של קשישים הזקוקים לטיפול רפואי בביתם ואף אינן פועלות לגיבוש תכנית כאמור.
מכבי דיווחה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי היא נמצאת בעיצומה של הכנת תכנית כוללת שלפיה היא תאתר כל קשיש העומד להשתחרר מאשפוז במוסד ותפנה אותו במידת הצורך ליחידות לטיפולי בית.
אופי האיתור והליווי של הקשיש ייקבעו על פי ניתוח של נתונים שונים, כגון ההיסטוריה הרפואית של הקשיש ושל משפחתו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על שאר קופות החולים לשקול לאמץ תכנית מקיפה ושיטתית לאיתור יזום של אוכלוסיית הקשישים המתאימה לטיפולן של היחידות לטיפולי בית לשם שילובם במערך הטיפול של היחידות.
איתור קשישים המרותקים לביתם בסיוע המוסד לביטוח לאומי .
קשישים המרותקים לביתם עשויים להזדקק לשירותים נוספים מלבד שירות רפואי, ובהם שירות סוציאלי ועזרה סיעודית.
את השירותים האלה נותנים גופים שונים ובהם המוסד לביטוח לאומי והרשויות המקומיות.
כל אחד מהגופים מחזיק בבסיס נתונים על הקשיש ועל מצבו הרפואי והסוציאלי.
המידע שבידי המוסד לביטוח לא ומי על דירוג הסיעוד של קשישים מלמד על קשישים מוגבלים פיזית שמצבם עלול למנוע מהם או להקשות עליהם את ההגעה למרפאה.
לכן חשוב שהקופות יפנו לקשישים אלה ויבדקו אם הם מתאימים למערך טיפולי הבית גם אם הם לא ביקשו זאת.
ואכן בשנת 2009 סיכם המשרד עם המוסד לביטוח לאומי כי אף שמדובר במידע רפואי וסוציאלי רגיש, המוסד יעביר בכל רבעון לכל קופת חולים מידע על דירוג הסיעוד של המבוטחים שלה.
בנובמבר 2010 הודיע המוסד לביטוח לאומי למשרד הבריאות כי מאחר שהאישור להעברת המידע היה לשנה בלבד, הוא מפסיק להעביר מידע לקופות באמצעות המשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המוסד לביטוח לאומי לשקול לחדש את העברת המידע כדי שהקופות יוכלו להיעזר בו לאיתור קשישים הזקוקים לטיפול היחידות.
הביקורת העלתה כי מלבד הכללית, יתר הקופות אינן משתמשות בנתונים על דירוג הסיעוד ואינן פונות ביזמתן לקשישים.
חריגתה של ה כללית לטובה נובעת בעיקר משיתוף של אחיות הכללית בוועדות המחוזיות 59 הקובעות את תשלום גמלאות הסיעוד60 .
מכבי ציינה בתשובתה מאוקטובר 2010 כי חלק ממחוזותיה כבר ביצעו פעולות ראשוניות המבוססות על נתוני המוסד לביטוח לאומי וחלקם הציגו בתכניות .
59 ועדה מחוזית היא ועדה שמתפקידה לקבוע את סל השירותים, את נותן השירות ולפקח על אופן יישום תכנית הטיפול לזכאי לגמלת סיעוד על פי החוק.
60 'עוד בנושא זה ראו בכרך זה בדוח "מתן שירותי סיעוד לקשישים בקהילה", עמ221.
העבודה לשנת 2011 פעולותנקודתיות לאיתור קשישים מקבלי גמלת סיעוד שאינם מטופלים בידי היחידות לטיפולי בית.
הקשיש בקהילה- טיפולי בית שמספקות קופות החולים לקשישים 155 .
הכללית ציינה בתשובתה מדצמבר 2010 כי בשנים 2009 -2010 ,היא פיתחה באמצעות היחידות במחוזות, תהליכים לאיתור קשישים הזקוקים לטיפול היחידות ולפנייה יזומה אליהם על ידי צוותי היחידות.
על מנת לעמוד על השימוש שעושות הקופות במידע המתקבל מהמוסד לביטוח לאומי בדק משרד מבקר המדינה את נתוני אגף הסיעוד במוסד לגבי תשעה קשישים שביולי 2010 התגוררו בקריית גת, ושלפי נתוני אגף הסיעוד היו מבוטחי לאומית.
התברר כי שלושה מהם היו חברי מכבי, ורישומם בקובץ הנתונים של אגף הסיעוד של המוסד לביטוח לאומי כחברי לאומית היה שגוי.
שיעור הנתונים השגויים בבדיקה האקראית ( 33% ) מעלה חשש לשיעור דומה של טעויות בנתונים שמעביר המוסד לביטוח לאומי לקופות61 .
מנכ"לית המוסד לביטוח לאומי מסרה בתשובתה מספטמבר 2010 כי בעקבות ממצאי הביקורת החל אגף הסיעוד בביצוע בדיקות ממוחשבות שמטרתן לאתר ולתקן את כל המקרים בקובץ הסיעוד שבהם יש אי-התאמה לקובץ המעודכן שקיים במוסד לביטוח לאומי.
על הקופות ליצור מערך יעיל לאיתור יזום של קשישים הזקוקים לטיפולי בית, בין השאר על ידי שימוש בנתונים של המוסד לביטוח לאומי.
תפיסות רפואיות מתקדמות מעודדות טיפול רפואי בקהילה, לרוב בביתו של המטופל, במטרה להפחית את הצורך באשפוז בבית חולים.
לטיפול הרפואי בבית יתרונות רבים על אשפוז במוסד או בבית חולים, ובהם: השארת החולה בסביבה המוכרת לו, מניעת זיהומים והקלה על מערכת האשפוז, הסובלת ממחסור בכוח אדם ומעומס רב.
בכל הנוגע לכללית, למאוחדת וללאומית קיימים הבדלים בין המחוזות מבחינת שיעור הקשישים שהיחידות לטיפולי בית מטפלות בהם, ובכך יש חשש לפגיעה בעקרון השוויון על פי החוק; נמצאו ליקויים במסירת המידע לחולים על שירות טיפולי הבית; נמצאה חריגה מהתקנים בדבר פרק הזמן המרבי העובר מהפניית החולה ליחידה עד ביצוע בדיקה ראשונית וכן בדבר תדירות הביקורים אצל החולים; אין קביעות ברורות ומתועדות של מפתחות תקינת כוח אדם רפואי וסיעודי ליחידות לטיפולי בית; עלו גם ליקויים בתיעוד של המידע הרפואי על המטופלים על ידי היחידות; נושא טיפולי הבית עדיין לא הוסדר על ידי המשרד, למרות פעולתן של שלוש ועדות בנושא; המשרד גם לא עשה פעולות לקביעת תקנים לפיתוח טיפולי הבית נוכח מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות; תמריצים לעידוד פיתוח טיפולי הבית לא חולקו באופן שיעודד את הקופות לפעול לפיתוח התחום; הקופות אינן פועלות לכך שקשישים המטופלים בביתם יזכו .
61 עם זאת יצוין כי לצורכי העברת כספים מהמוסד לביטוח לאומי לקופות החולים אכן דווח כי שלושת המבוטחים הם חברי מכבי.
לפעולות מניעה ואבחון של מחלות אופייניות לקשישים; עולה חשש לפגיעה באיכות השירות שהקופות נותנות בהתחשב בצרכים הייחודיים של החולים הסופניים; רוב הקופות אינן משתמשות במידע שבידי המוסד לביטוח לאומי כדי לאתר קשישים הזקוקים לטיפול בביתם.
הקשיש בקהילה- טיפולי בית שמספקות קופות החולים לקשישים 157 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על הקופות והמשרד למצוא דרכים לצמצום הפערים בין הפריפריה למרכז בכל הנוגע לשיעור הקשישים המטופלים על ידי היחידות לטיפולי בית.
על הנהלות הכללית, מכבי ולאומית לקבוע מפתחות תקינה ותקני כוח אדם ליחידות כדי למנוע הבדלים בין רמות השירות במחוזותיהן העלולים לפגוע בעקרון השוויון.
על המשרד והקופות לפעול ליידוע הציבור על שירות הטיפול בבית.
על הקופות להשלים את מחשובן המלא של היחידות ואת הסדרת הטיפול ברשומה הרפואית.
על הכללית להוציא למחוזותיה הנחיות שיבטיחו את הפרדת התפקידים הנדרשת במבנה הארגוני ביחידות.
נוכח מצוקת האשפוז בבתי החולים, על המשרד לקבוע מדיניות לאומית לפיתוח טיפולי הבית שתתבסס בין השאר על בחינת היעילות הכלכלית והרפואית של פעולות היחידות לטיפולי בית; על המשרד והקופות לפעול להאחדת הפעילות והמידע בתחום זה, ובין השאר לקביעה אחידה של דרגות החומרה הרפואיות של החולים ביחידות, כדי לאפשר ניתוח של המידע והשוואה בין הקופות, פיקוח ובקרה, וחלוקת תמריצים לפי מדדים קבועים.
על המשרד גם לקבוע תקנים מזעריים לפעולת היחידות כדי להבטיח שירות מיטבי והולם לחולים.
על המשרד להקפיד על חלוקת תמריצים לעידוד טיפולי הבית, בהתאם להחלטות הממשלה ובהתאם למבחנים שייקבעו על בסיס אותן החלטות, כדי לעודד את הפעילות של הקופות בתחום זה ולהקל את העומסים במערכת האשפוז.
על הקופות לאבחן ולטפל במחלות אופייניות לקשישי ם המטופלים בביתם, גם אם הדבר כרוך בהפעלת רופאים מומחים בבתיהם של החולים.
על הקופות לתת שירות הוספיס בית על ידי יחידות ייעודיות לכך ולקיים פיקוח ובקרה על יחידות אלו וכן על גופים חיצוניים שמהם הן רוכשות שירותים בתחום זה.
על קופות החולים לשקול לאמץ תכנית מקיפה ושיטתית לאיתור יזום של אוכלוסיית הקשישים המתאימה לטיפולן של היחידות לטיפולי בית, ובמיוחד לקשישים לאחר אשפוז ולפנות אליהם ואל בני משפחותיהם במטרה לשלבם במערך הטיפול של היחידות.
לשם כך על הקופות להתבסס, בין היתר, על מידע מהמוסד לביטוח לאומי.