HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
למעט תוצרת חקלאית בכמות מסחרית שניתן להעבירה רק בחלק מהמעברים 30 ,לנושא זה התייחס מבקר המדינה בדוח שנתי 61א ( 2011 )") (בדוח "סודי ביותר בנושא "פעילות המעברים בין ישראל לבין יהודה והשומרון".
הממונה לפי הצו הוא קצין אג"ם (אגף מטה) בפקמ"ז אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1701 .
לצורך יישום הצו בדבר מינוי נאמן ביטחון פרסם קצין המבצעים בפקמ"ז הוראה " (להלן ]באזורי התעשייה [ בדבר "נאמן ביטחון בא"ת - הוראת פקמ"ז), ובה מפורטות הוראות הצו ומצוינים הגורמים בפקמ"ז האחראים לביצועו.
בהתאם להוראה, אמורה ההגנה המרחבית בפקמ"ז להוות את 1702 דוח שנתי62 .
הגוף המקשר והמתאם מול מנה לי המפעלים, ועל האוגדות הפועלות במסגרת פקמ"ז "להוציא נוהל מבצעי משלים ולוודא ידיעתו ויישומו בקרב הכוחות בבט"ש , ובדגש במחסומים ובמעברים בהם תיעשה העברת ]פעילות ביטחונית שוטפת [ הסחורה מאזורי התעשייה.
האוגדות באמצעות ההגמ"ר יבצעו אחת לרבעון ביקורות באזורי התעשייה כדי לפקח על קיום התהליך".
משרד מבקר המדינה בדק את נושא מינוי נאמני ביטחון באזורי תעשייה בניהול ישראלי הפועלים באיו"ש והעלה את הליקויים כלהלן: א.
בעת חתימת הצו, ביוני 2009 , וגם בעת סיום הביקורת, יוני 2011 , פעלו באיו"ש כ-20 אזורי תעשייה בניהול ישראלי .
לעומת זאת בצו בדבר מינוי נאמן ביטחון הוגדרו רק תשעה אזורי תעשייה בניהול ישראלי שעליהם חלות הוראות הצו.
לא נמצא שפקמ"ז בחן האם יש להחיל את הצו בדבר מינוי נאמני ביטחון גם על אזורי התעשייה האחרים.
על פקמ"ז, כמי שממונה על ביצוע הצו בדבר מינוי נאמן ביטחון, בשיתוף עם יועמ"ש איו"ש, לבחון את הצורך בהרחבת הצו בדבר מינוי נאמן ביטחון על אזורי תעשייה נוספים.
צה"ל מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 , כי בעקבות הביקורת ייכללו בצו כלל אזורי התעשייה ולא רק תשעת הגדולים והמרכזיים.
לפקמ"ז אין נוהל להעברת מיד ע למפעילי המעברים בין איו"ש לישראל, הכולל את שמותיהם של המפעלים בניהול ישראלי באזורי התעשייה באיו"ש ושל נאמני הביטחון האמורים לפעול בהם, כדי לאפשר למפעילי המעברים לוודא כי הסחורה המגיעה למעברים מאזורי התעשייה הישראליים אכן אושרה על ידי נאמן ביטחון.
משרד מב קר המדינה מעיר, כי יישומו של נוהל כזה יתרום לקיצור זמן הבידוק במעברים תוך מיקוד הבידוק לסחורה המגיעה ממפעלים שלא מונו להם נאמני ביטחון, דבר שיביא להעלאת רמת הבידוק הביטחוני והשירות הניתן במעברים.
בעניין זה כתבה רשות המעברים היבשתיים (להלן - רמי"ם) שבמשרד הביטחון (להלן - משהב"ט), האחראית להפעלת חלק מהמעברים בין ישראל לאיו"ש, בתגובתה למשרד מבקר המדינה מיולי 2011 , כי היא לא קיבלה מפקמ"ז פרטים אודות נאמני ביטחון שמונו לפי הצו בדבר מינוי נאמן ביטחון, וכי אינה יודעת על מינוים, ובמצב זה אין ביכולתה לוודא קיומו של פיקוח על המוצרים היוצאים מהמפעלים שבאזורי התעשייה.
לאחר פרסום הצו בדבר מינוי נאמן ביטחון, לא קבע פקמ"ז את המפעלים שנדרש בהם מינויו של נאמן ביטחון.
מנתוני חטמ"ר אפרים עולה, כי באזור התעשייה ברקן מונו נאמני ביטחון ב-27 מפעלים מתוך כ- 118 מפעלים הפועלים בו; באזור התעשייה קרני שומרון מונו נאמני ביטחון בשניים מתוך כ-30 .
מפעלים אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1703 .
ד האוגדות הפועלות באיו"ש לא הוציאו נוהל מבצעי משלים כפי שנדרש בהוראת פקמ"ז בנושא נאמני ביטחון.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בנסיבות המתוארות לעיל קיימת סכנה ביטחונית משמעותית הן לשוהים באזורי התעשייה הישראליים באיו"ש והן לתושבי ישראל, ה עלולים להיחשף לניסיונות של החדרת אמצעי לחימה שמקורם באזורי התעשייה באיו"ש לתוך ישראל ולניסיונות לבצע פיגועים בישראל.
משרד מבקר המדינה מציין, כי הדחיפות שבה התייחס מפקד פקמ"ז לצורך בהוצאת חקיקה שתסדיר את מינוים של נאמני הביטחון, כפי שפורט לעיל, אינה מתיישבת עם המצב המתמשך בנושא זה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי על פקמ"ז לקבוע את המפעלים שבהם קיים צורך למנות נאמן ביטחון ולוודא שימונו להם נאמני ביטחון, ולהסדיר את קיומו של נוהל להעברת מידע אודות מינוי נאמני ביטחון במפעלי התעשייה הישראליים באיו"ש מפקמ"ז למפעילי המעברים שבין איו"ש לבין ישראל.
צה"ל מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 , כי "בוצע מפגש לרענון הנוהל וחיזוק הקשר השוטף בין גורמי איו"ש לרמי"ם", וכי "בימים אלה נקבע צוות פיקודי בשיתוף נציג רמי"ם שירענן, יאכוף ויחזק את נוהל נאמן הביטחון באזורי התעשייה תוך הרחבתו לכלל אזורי התעשייה שנעדרו מצו נאמן הביטחון אשר בתוקף כיום".
"הלבנת סחורות" באזורי התעשייה: כאמור, בהתאם להודעה בדבר קביעת נקודות מעבר טובין, ניתן להעביר מא יו"ש לישראל סחורה שמקורה, בין היתר, ב"אזורי תעשייה שבניהול ישראלי", שלא דרך מעברי "גב אל גב", אלא דרך מעברים אחרים שבהם הבידוק המבוצע בסחורה הוא חלקי.
בביקורת עלה, כי היעדר הגדרה למונח סחורה שמקורה ב"אזורי תעשייה שבניהול ישראלי" בהודעה בדבר קביעת נקודות מעבר טובין, היעדרו של נוהל להעברת מידע מפקמ"ז למפעילי המעברים, וכן אי-מינוים, כאמור, של נאמני ביטחון במפעלים, הביאו להתרחבותה של תופעה שבה סחורה שמקורה פלסטיני עוברת לישראל דרך אזורי תעשייה בניהול ישראלי כסחורה שמקורה ישראלי, שלא במעברי "גב אל גב" - תופעה המכונה "הלבנת סחורה".
להלן הפרטים: באוקטובר 2008 "כתב נציג יועמ"ש איו"ש אל ראש מינהלת "קשת צבעים ותפר בפקמ"ז כלהלן: ראש המנהא"ז מוסמך לפי הצו בדבר העברת טובין להתקין תקנות להסדרת הוצאת טובין מאיו"ש ולכאורה ניתן לקבוע בהן, כי "הוצאת סחורה לישראל מאזורי תעשייה ישראליים.
תיעשה בהיתר בלבד ודרך נקודת מעבר שתוגדר לשם כך (למשל נקודת מעבר הפועלת בשיטת 'גב אל גב' בה קיימת תשתית בדיקה אופטימלית), אלא אם המבקש להוציא את הסחורה יעמוד בשורה של דרישות אבטחתיות סבירות שייקבעו ובכך יורשה להוציאה דרך נקודות מעבר שאי[ נוספות".
עוד הוסיף, כי "בדרך זו של התניית ]'נן פועלות בשיטת 'גב אל גב לישראל שלא במעברי 'גב אל גב' באופן שתהיה עמידה ]של הסחורה [ ההוצאה בתנאים מסוימים, ניתן להעלות דרישות אבטחתיות ביחס למקומות שמהם יוצאת הסחורה", וביניהן הדרישה למינוי נאמן ביטחון.
בדצמבר 2009 פנתה רמי"ם לפקמ"ז ולמנהא "ז והתריעה, כי דרך המעברים שמפעיל צה"ל ושבהם מוצבים מפקחי רמי"ם במטרה לסייע באבחון מקצועי של אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1705 .
הסחורה העוברת דרכם מאיו"ש לישראל, עוברות "סחורות שמקורן אינו ישראלי באופן וודאי".
עוד כתבה רמי"ם, כי באזור התעשייה קרני שומרון פועלים עסקי טקסטיל אשר יש חשש כי הם משמשים "תחנת מעבר" לסחורות פלסטיניות המגיעות לישראל מאיו"ש שלא דרך מעברי "גב אל גב".
ממסמך של רמי"ם המסכם דיון עם רמ"ט פקמ"ז ביולי 2010 בנושא הנדון צוין, כי רמ"ט פקמ"ז הנחה להפעיל מיידית את הצו בדבר מינוי נאמן ביטחון באזורי תעשייה בניהול ישראלי.
בנוסף 1706 דוח שנתי62 .
לכך, הדיון עסק בהיעדר קריטריונים להגדרת סחורה כסחורה שמקורה ב"יישוב ישראלי", והובאו דוגמאות לקושי שביישום ההוראות הקיימות בהודעה בדבר קביעת נקודות מעבר טובין, דבר המאפשר את קיומה של תופעת "הלבנת הסחורות", כלהלן: מוצרי טקסטיל בייצור פלסטי ני מובאים לאזורי התעשייה למטרת מיון, גיהוץ ואריזה, ויוצאים לישראל כסחורה שמקורה ב"אזורי תעשייה שבניהול ישראלי" עם תעודת משלוח של מפעל ישראלי; רהיטים מוגמרים פלסטיניים מועברים לישראל באמצעות תעודת משלוח ישראלית שמנפיקים בתי עסק ישראליים.
כן הועלו באותו דיו ן דוגמאות של היעדר יכולת אכיפה על בתי עסק ישראליים באיו"ש המעבירים סחורה מאיו"ש לישראל כסחורה שמקורה ב"אזורי תעשייה שבניהול ישראלי", למרות ממצאים ברורים שמקורה אינו כזה.
בדיון סוכם, בין היתר, כי המנהא"ז יעלה הצעה לקביעת קריטריונים שעל פיהם ניתן יהיה לקבוע האם מקור הסחורה הוא ישראלי, ולקבוע חריגים בעניין זה.
כן סוכם "לקדם את צו המעברים (בהיבט של סמכויות עובדי רשות המעברים לסווג סחורות ולפעול בשטח)".
במסמך של רמי"ם מאפריל 2011 בנושא הנדון נכתב, כי אכיפתן של הוראות ההודעה בדבר קביעת נקודות מעבר טובין "אינה אפק טיבית" כל עוד לא קיימת בקרה כלשהי על עסקים ישראליים המעבירים סחורות מאיו"ש לישראל, באמצעות גורם מוסמך האמור לבחון את עמידתם של עסקים אלו בדרישות ההודעה, ולאשר את העברת הסחורה היוצאת מהם לישראל.
עוד נכתב שם, כי "תופעת ההברחות הכלכליות והביטחוניות מתרחבת, מי מעברי 'גב אל [ יתרת את מעברי הסחורות , ומהווה סיכון ביטחוני".
נמצא, כי במועד סיום הביקורת, יוני ]'גב 2011 , לא חל שינוי בנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי תופעת "הלבנת סחורה" מהווה סיכון לשוהים באזורי התעשייה וכן לתושבי ישראל, עקב החשש של הברחת אמצעי לחימה מאיו"ש לישראל במסגרת העברת הסחורה שלא באמצעות מעברי "גב אל גב".
בנוסף לכך, לתופעה זו עלולים להיות גם היבטים מתחום המינהל התקין וטוהר המידות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מפאת חשיבותו הביטחונית של הנושא, ומאחר שהוא גם בעל היבטים של מינהל תקין וטוהר מידות, על מפקד פקמ"ז וראש המנהא "ז לתת דעתם לתופעה זו ולפעול למניעתה, בין היתר, באמצעות קביעת המפעלים באזורי תעשייה שבניהול ישראלי באיו"ש שנדרשת בהם העסקתו של נאמן ביטחון, ומינוי נאמני ביטחון במפעלים אלה.
כמו כן יש להגדיר את המונח סחורה שמקורה ב"אזורי תעשייה שבניהול ישראלי" , ולקבוע את הגורם המוסמך לביצוע פיקוח ובקרה על עמידתם של המפעלים בכללים.
רמי"ם מסרה בתגובתה למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2011 , כי המלצת משרד מבקר המדינה להסדרת נושא נאמני ביטחון באזורי התעשייה "תסייע למיגור תופעת 'הלבנת סחורות' בכלל, ולפעילות אפקטיבית יותר וי עילה של רמי"ם במעברים בפרט".
צה"ל מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 , כי בהתאם להמלצות משרד מבקר המדינה ועבודת המטה המתקיימת בפקמ"ז, הוא יפעל בהקדם להגברת הפיקוח על תהליך "הלבנת הסחורות" באמצעות ביקורות באזורי התעשייה ובידוק במעברים הישראליים בשיתוף רמי"ם.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1707 .
מרבית רכזי הביטחון השוטף הצבאיים (להלן - הרבש"צים) מועסקים על ידי הרשות המקומית באיו"ש שבה הם מתגוררים, ו כפופים לה מבחינה מינהלית , ומבחינה צבאית הם כפופים לצה"ל 1708 דוח שנתי62 .
עקב כך קיים חשש, כי הרבש"צים יתקשו למלא את תפקידם באופן מיטבי: מחד, מוטלת עליהם אחריות לאכוף את הוראות הביטחון שיש לנקוט במהלך העסקת עובדים פלסטיניים, וביניהן מניעת כניסתם של עובדים פלסטיניים למפעלים ישראליים ללא היתרי תעסוקה וללא עמידה בהנחיות ובאמצעי ה ביטחון שיש לנקוט ; ומאידך ידוע להם, כעובדי הרשות המקומית, כי הרשות המקומית נהנית מהכנסות כספיות מאותם מפעלים המעסיקים פלסטינים, ומשכך ייתכן שיתבקשו לגלות התחשבות במפעלים ולהקפיד פחות על קיום הדרישות הביטחוניות.
עניין זה עלה גם בישיבה בנושא אזורי תעשייה בניהול ישראלי שערך מח"ט אפרים בדצמבר 2007 .
בהשתתפות הרבש"צים והקב"טים הפועלים בגזרת החטמ"ר בישיבה זו העלו המשתתפים את נושא "המתח הקיים לרבש"צים בין הדרישה ומצד שני לחץ של הרשויות ]היתר תעסוקה[ לבדוק פועלים פלסטיניים ללא אישור שהעסקים יעבדו ללא הפרעות".
מבקר המדינה כבר התייחס לעניין העסקת רבש"צים בדוח שפרסם ב - 200532 " :כלהלןממסמכי צה"ל עלה, כי הכפיפות הכפולה של הרבש"צים יוצרת לעתים קשיים במילוי תפקידם, זאת כיוון שלעתים מתקיימים ניגודי עניינים בין צורכי הביטחון לבין הצרכים של הרשות המקומית המעסיקה אותם".
כן צוין באותו דוח, כי צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה, כי "לרוב בוחר הרבש"ץ לפעול על פי האינטרס היישובי (המעסיק), שכן ברור לו שקונפליקט עם המעסיק עשוי להביא לפיטוריו".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי היתר התעסוקה מהווה גם אסמכתה לכך שמחזיק ההיתר אינו מנוע מלהיכנס לאזור תעש ייה בניהול ישראלי מסיבות ביטחוניות.
מסיבה זו, הכפיפות הכפולה האמורה של הרבש"צים, היוצרת אצלם קושי במילוי תפקידם, עלולה לגרום לכניסתם של עובדים פלסטיניים ולהעסקתם ללא היתרי תעסוקה.
דבר זה הינו חמור ועלול להוות, בין השאר, סיכון ביטחוני.
על פקמ"ז, כגוף הצבאי הנושא באחריות לביטחון באזורי התעשייה באיו"ש, לתת דעתו לנושא זה שחשיבותו הביטחונית מרובה, ולפעול בשיתוף המנהא"ז לאכיפת החוק, תוך התייחסות לקשיים העומדים בפני הרבש"צים במילוי תפקידם.
 האמור לעיל בפרק על אבטחת אזורי תעשייה שבניהול ישראלי מצביע על ליקויים, מהם חמורים, המהווים סכנה לשלום השוהים באזורי התעשייה וכן לתושבי ישראל, עקב החשש הקיים של מעבר מפגעים והעברת אמצעי לחימה במסגרת העברת סחורה מאיו"ש לישראל שלא דרך מעברי "גב אל גב".
על צה" ל לפעול לתיקונם של ליקויים אלה, ולפקח באופן שיבטיח, כי הגנת אזורי התעשייה תבוצע בהתאם להוראות שנקבעו.
32 ,מבקר המדינה דוח שנתי 56א ( 2005" ,) פעולות המינהל האזרחי באזור יהודה והשומרון", עמ' 260.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1709 .
"אזור התעשייה "מסילה .
אזור התעשייה "מסילה" שוכן מערבית לטול-כרם ומזרחית למחלף ניצני עוז.
חלקו נמצא בתחום השיפוט של טול-כרם וחלקו בתחום השיפוט של המועצה האזורית שומרון.
תכנון אזור התעשייה "מסילה" החל בתחילת שנות השמונים על ידי המנהא"ז בשטח של כ -85 דונם, ובעקבות זאת נחתמו עשרה חוזי הרשאה לפיתוח וחוזי חכירה בין הממונה על הרכוש הממשלתי והנטוש באיו"ש לבין יזמים פרטיים לתקופה של 49 שנים למטרת מלאכה ותעשייה.
תכנון אזור התעשייה הושלם רק בשנות התשעים: לשכת התכנון המרכזית במנהא"ז הכינה לאזור התעשייה תב"ע שאושרה בדצמבר 1994 (להלן- התכנית).
שטח אזור התעשייה בהתאם לתכנית הוא 228 דונם.
כפי שעלה, החל מיולי 2009 עוסק המנהא"ז בהכנת תב"ע חדשה לאזור התעשייה "מסילה" (בנושא זה ראו בהמשך).
תחום אזור התעשייה : ראש המועצה האזורית שומרון, מר גרשון מסיקה, מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2011 ", כי אזור התעשייה "מסילה "אינו נכלל בתחום המוניציפאלי של המועצה האזורית שומרון.
על מנת שייכלל בתחום המוניציפאלי על מפקד האזור להכריז על כך בצו אליו תצורף מפת תיחום.
הדבר לא נעשה עד היום, והמועצה ממליצה כי אכן ייעשה כך לאחר הסדרת התשתיות העירוניות הנדרשות ולאחר אישור תוכנית בניין עיר מעודכנת".
בתגובה לדברי ראש המועצה האזורית שומרון, כאמור, מסר המנהא"ז למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 בענייןזה, כי "חלקו הצפוני בלבד של איזור התעשייה נכלל בתחום המועצה האזורית שומרון ולכן נדרש תיקון לתחום השיפוט ]""מסילה[ .
הליך]של המועצה האזורית שומרון[ להכללת כל אזור התעשייה בתחום השיפוט זה מותנה בהסדרה סטאטוטורית של איזור התעשייה".
משרד מבקר המדינה בחן היבט ים הקשורים לפעילות אזור התעשייה, ולהלן הממצאים: 1 .
הסדרת פעילות המפעלים בביקורת עלה, כי הבנייה והתשתיות הקיימות באזור התעשייה "מסילה" אינן תואמות את התכנית שאושרה ב- 1994 , וכי מבנים הוקמו ללא היתרי בנייה, לעתים תוך השתלטות על קרקעות.
על פי מסמך של המנהא "ז מינואר 2011 , השתלטו בעלי המפעלים באזור התעשייה על כ -25 דונם אדמות פרטיות של פלסטינים ועל כ-25 ,דונם של אדמות מדינה.
כן עלה כי בעלי מפעלים שחכרו את השטח מהממונה על הרכוש הממשלתי והנטוש באיו"ש החכירו מבנים לאחרים (החכרת משנה) ללא אישורו של הממונה.
הצורך בהסדרת פעילות אזור התעשייה עלה במהלך דיונים רבים שקיים המנהא"ז בשנים האחרונות.
רע"ן כלכלה במנהא"ז ציין במכתב מיוני 2005 לראש המנהא"ז בנושא זה כמפורט להלן: מדובר באזור תעשייה אשר בעת הקמתו, ולאחר מכן בעת הפעלתו, "נפל בין הכיסאות" והשלטונות לא אכפו בו את הור אות החוק; "מסילה" הוא אזור תעשייה משגשג המספק פרנסה לבעלי מפעלים ולמאות עובדים פלסטיניים, ולישראל יש אינטרס שהוא ימשיך לפעול בד בבד עם אכיפת החוק במקום.
בדיון שנערך במנהא"ז בנובמבר 2007 :נדונו הבעיות הקיימות ב"מסילה", כלהלן אזור התעשייה פועל ללא גורם מנהל; הוקמו מבנים שלא בהתאם לתכנית אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1711 .
,שבתוקף; נבנו מבנים על קרקעות פלסטיניות פרטיות; חוסר בתשתיות בסיסיות כגון: ביוב, מים וכבישים, שאינו מאפשר למנהא "ז להעניק היתרי בנייה; החכרת משנה ללא הסדר מול המנהא"ז; השתלטות כוחנית על קרקעות שהוקצו לחוכרים אחרים; העסקת פלסטינ ים ללא היתרי תעסוקה; כניסת פלסטינים למרחב תפר פרוץ ללא בידוק ברמה מתאימה; ופגיעה בנושא איכות הסביבה.
בסיכום הדיון הורה סגן ראש המנהא "ז על מספר צעדים להסדרת פעילות "מסילה", וביניהם ביצוע סקירה בנוגע לבעלות על 1712 דוח שנתי62 .
אדמות וסטטוס הרישום שלהן ברישום המקרקעין, מיפו י המצב הקיים בנוגע לחריגות בנייה, וקבלת החלטות בנוגע למבנים שיש להוציא להם צו הריסה.
ביולי 2009 פרסם המנהא "ז מכרז לתכנון אזור התעשייה "מסילה", ובדצמבר 2009 בחרה ועדת המכרזים במנהא"ז חברת תכנון לביצוע העבודה.
", עדיין נמשכה עבודת התכנון של אזור התעשייה "מסילה באוגוסט 2010 נערכה פגישה בין סגן ראש המנהא "ז ובעלי תפקידים במנהא "ז לבין בעלי המפעלים, ובמהלכה הציג סגן מנהל לשכת התכנון במנהא"ז אבני דרך לשיקום אז ור התעשייה "מסילה", ובין אלה: תכנון תכנית חדשה; קבלת כל האישורים הנדרשים, כולל דיון בוועדת המשנה להתנגדויות; הקצאת קרקעות על פי התכנית החדשה; קביעת רשות מוניציפאלית שתהיה אחראית לאזור התעשייה; הקמת מינהלת לאזור התעשייה לקיום בקרה ואכיפה באזור התעשייה; והקמ ת תשתיות הפיתוח על ידי בעלי המפעלים.
ממסמך של המנהא"ז ממרץ 2011 עולה, כי בעקבות ביקור שערך ראש המנהא"ז באזור התעשייה "מסילה", הנחה ראש המנהא "ז להודיע לבעלי המפעלים אשר פלשו לאדמות פרטיות, כי ניתנת להם ארכה עד מאי 2011 לפינוי הפלישות, או לחלופין, להסדרת רי שום הקרקעות, ואם לא יעשו כך, יקיים המנהא "ז פעילות אכיפה להסרת כל הפלישות לאדמות פרטיות.
לפי נתוני היחידה המרכזית לפיקוח של המנהא"ז (להלן - יחידת הפיקוח), משנת 2005 ועד יוני 2011 נפתחו35 תיקים שבעטיים הוצאו צווים סופיים להפסקת עבודה ולהריסה.
נמצא, כי 10 מהם ממתינים לביצוע ו -16 ממתינים לאישורו של ראש המנהא"ז.
בתשעת התיקים הנותרים בוצעה הריסה.
צה"ל מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 , כי "החל מסוף שנת 2006 נערכו פגישות רבות בין גורמי המנהא"ז ליזמים שונים הפועלים בהקשר אזור התעשייה, ובמסגרתם הובהר ליז מים כי תכנית מס' 194 תב"ע מאושרת [ איננה מאפשרת מתן היתרי בנייה מכוחה, זאת משום]"לאזור התעשייה "מסילה שהבינוי בתחום אזור התעשייה אינו תואם את הוראות התכנית, ואף אינו עומד בתנאי יסוד שנקבעו בה, דוגמת ביצוע תשתיות משותפות ומתן פתרונות ביוב.
לפיכך, על הגורמים הפועלים באזור התעשייה לפעול להסדרה תכנונית של המקום, באמצעות הגשת תכנית חדשה".
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה על כך, שההזנחה רבת -השנים בטיפול באזור התעשייה "מסילה" הביאה למצב שבו לא ניתן היה ליישם את התב"ע המקורית ונדרשה תב"ע חדשה שתתאים למצב הקיים, ואף זו טרם הושלמה.
פקמ"ז, המתפ"ש והמנהא "ז לא פעלו הלכה למעשה, כנדרש וכמצופה, באמצעות כל הגורמים הממונים על אכיפת החוק באיו"ש כדי לאכוף את החוק באזור התעשייה "מסילה" במשך שנים, עד כדי יצירת מצב בלתי נסבל של פעילות רחבה העומדת בניגוד לחוק.
במסגרת פעילות זו הוקמו מבנים באזור התעשייה "מסילה" ללא היתר בנייה ולעתים תוך השתלטות על אדמות פרטיות של פלסטינים ועל אדמות מדינה, וללא קיומן של תשתיות בסיסיות, שהן תנאי חיוני ובסיסי לפעילותו של אזור תעשייה מוסדר, ותוך חריגה מתב"ע מאושרת.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1713 .
הטיפול באיכות הסביבה בספטמבר 2010 פרסם קמ"ט איכות הסביבה במנהא "ז דוח, ובו ממצאים שהעלה בסיור שערך צוות ממשרדו באזור תעשייה "מסילה" באוגוסט 2010 .
בדוח הועלו ליקויים, ובהם: היעדר טיפול בשפכים תעשייתיים בכל אזור התעשייה; הטיפול בשפכים סניטריים נעשה באמצעות בורות 1714 דוח שנתי62 .
ספיגה; ממספר מפעלים עולים מפגעי ריח; מצבורי פסולת פוגעים בנוף ומהווים סכנה של זיהום הקרקע מתשטיפים.
במפעלים נמצאו ליקויים כגון: קירור אחד המפעלים הגדולים באזור התעשייה נעשה באמצעות הזרמת מים שפירים על הגג, דבר הגורם לבזבוז כמויות רבות של מים; אחזקת חומרים מסוכנים בשטח פתוח שאינו מגודר ולא בתוך מבנה; זרימת תשטיפים מפסולת המאוחסנת בשטח פתוח, דבר המהווה מפגע חמור מאוד; ומחזור מכלים ללא טיפול ראוי בשאריות חומרים מסוכנים המצויים בהם.
בסיור שערך צוות הביקורת באזור התעשייה "מסילה" במאי 2011 נמצא, כי אזור התעשייה מוזנח מאוד: ערימות גדולות של אש פה וגרוטאות פזורות בו, הכביש החוצה אותו משובש, בין המפעלים כמעט שאין תשתיות פיתוח, כגון כבישים ומדרכות, דבר העלול, בין היתר, לפגוע ביכולתם של רכבי חירום להגיע למקום במקרה של פיגוע או אסון.
בקצה המערבי של אזור התעשייה קיימת תעלת ניקוז שהכילה מי ביוב עומדים, ובמקום אחר נצפו מי ביוב זורמים על הקרקע.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי במועד סיום הביקורת, יוני 2011 , המנהא"ז טרם טיפל בממצאים שהועלו בדוח של קמ"ט איכות הסביבה, כולל אלה שצוינו כחמורים ביותר ושיש לטפל בהם בדחיפות.
יתר על כן, כאמור, המנהא"ז העניק למפעלים ב"מס ילה" היתרים להעסקת עובדים למרות פעילותם ללא היתרי עיסוק וללא היתרי בנייה.
על פקמ"ז, המתפ"ש והמנהא "ז לטפל באמצעות גורמי הפיקוח והאכיפה באיו"ש בנושאים הקשורים לאיכות הסביבה ב"מסילה" מוקדם ככל האפשר, כדי למנוע המשך קיומם של המפגעים.
שיקום דרך גישה לאזורהתעשייה תכנית בניין עיר קובעת הוראות תכנון הנוגעות לתחום הדרך, כגון בעניין רוחבה ורוחב השוליים, ומגבלות החלות על סביבתה, כגון המרחק המזערי מציר הדרך שבו ניתן להקים מבנה.
תכניות אלה נועדו, בין היתר, לאפשר שימוש מיטבי בדרך, ולאפשר במידת הצורך את הרחבתה בעתיד.
כאמור, בדצמבר 1994 אושרה תב"ע לאזור התעשייה.
בהתאם לתכנית, הגישה לאזור התעשייה "מסילה " מושתתת על כביש העובר ממזרח לאזור התעשייה, מצוי בחלקו בתחום העיר הפלסטינית טול-כרם, וממנו מתפצלות דרכי הגישה למפעלים שבתחום אזור התעשייה.
החל מ - 2004 משמשת דרך אחרת, הנמצאת בצדו המערבי של אזור התעשייה בתחום איו"ש (להלן - דרך הגישה המערבית) כדרך הגישה היחידה לאזור התעשייה "מסילה", והיא משמשת גם את כוחות צה"ל.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1715 .
בביקורת עלה, כי דרך הגישה המערבית ששימשה במקור כדרך ביטחונית, אינה מופיעה בתב"ע, ואינה עומדת בקריטריונים תחבורתיים והנדסיים הנדרשים מנתיב תחבורה לאזור תעשייה.
עוד עלה, כי משהב"ט העביר לעמותה המאגדת חלק מבעלי הזכויות שבאזור התעשייה "מסילה" (להלן - העמותה) תשלום עבור ביצוע עבודות לשיקום הדרך, שלא על פי הכללים הקבועים בחוק חובת המכרזים, התשנ "ב- 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), שבו נקבע, כי "המדינה, כל תאגיד ממשלתי.
לא יתקשרו בחוזה לביצוע עיסקה בטובין או במקרקעין, או לביצוע עבודה, או לרכישת שירותים, אלא על פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו".
להלן הפרטים: בדיון שהתקיים בינואר 2008 בראשות ראש היחידה להתיישבות ותשתית לאומית שבמשהב"ט (להלן - היחידה להתיישבות) סוכם, כי משהב"ט יעביר 300,000 ש"ח לעמותה "למטרת שיפוץ הכביש בשל הנזק שנגרם מפעילות קו התפר".
ראש היחידה להתיישבות מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2011 , כי בדיון מינואר 2008 סוכם על העברת 300,000 ש"ח ממנהלת מרחב התפר לאחר משא ומתן עם בעלי המפעלים והעמותה, וכי לא מדובר בהנחיה של ראש היחידה להתיישבות אלא בסיכום דברים בין מנהלת מרחב התפר לנציגי אזור התעשייה.
כן מסר, כי היחידה להתיישבות לא העבירה כספים מתקציבה לשיקום הדרך המערבית, וכי "הייתה גורם מתאם בין הגופים".
כעולה מן המסמכים, במהלך 2008 נחתם "הסכם פיצויים בגין נזקים שנגרמו במהלך בניית המכשול" בין משהב"ט לעמותה, ונקבע, כי משהב"ט ישלם לעמותה "המנהלת את הפעילות באזור התעשייה והמוכנה לבצע את העבודות הנדרשות לשיקום הדרך" סך של 246,650 ש"חבתוספת מע"מ.
בשנת 2009 העביר משהב"ט לעמותה את התשלום לפי ההסכם.
בביקורת עלה, כי משהב"ט לא דרש בהסכם כי יומצאו לו ההיתרים הנדרשים כדין לביצוע העבודות בדרך הגישה המערבית, כתנאי לתשלום, אלא הסתפק בדרישה מהעמותה להצהיר, כי "אין מבחינתה מניעה חוקית או אחרת לבצע את העבודות הנדרשות לשיקום הדרך , וכי העמותה מצהירה כי העבודות לשיקום הדרך תעש ינה רק לאחר קבלת כל ההיתרים, ההרשאות והאישורים הנדרשים לפי כל דין אשר יושגו על ידה ובאחריותה".
מבקר המדינה כבר הביע דעתו בעניין זה בדוח קודם שפרסם ב- 200333, כי יש "להימנע מסיוע במימון מכספי המדינה של פעילויות במקרקעין, שהשימוש בהם לא הותר ולא הוסדר כדין".
יתר על כן, מבקר המדינה ציין בדוח שפרסם ב- 200934 , כי העברת כספים מאוצר המדינה לגוף כמו עמותה "אפשרית במסגרת עסקה או כתמיכה, ואופן הביצוע של פעולות אלה מוסדר בחוק.
עסקה חייבת להיות מעוגנת בחוזה מוסדר וחתום ולעמוד בהוראות חוק חובת המכרזים, ותמיכה מתקציב המדינה צריכה להיעשות על פי הנוהל להגשת בקשה לתמיכה מתקציב המדינה ובהתאם למבחנים לחלוקת כספי תמיכות לפי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985.
" 'יצוין, כי על פי החוק הירדני "חוק תכנון ערים, כפרים ובניינים מס 79 לשנת 1966 ", עבודות תכנון ופיתוח כלולות בפעולות הדורשות קבלת רישיון, וכי על פי החוק לא ניתן להתחיל בעבודה, שביצועה טעון רישיון, ללא רישיון.
בביקורת הועלה, כי לסלילת דרך הגישה המערבית לא הוצא רישיון.
יש לציין, כי העברת תקציב ממשלתי שייעודו עבודות תשתית המבוצעות שלא על פי היתר הנדרש בחוק אינה עולה בקנה אחד עם הנחיה מיוני 2003 של היועץ המשפטי לממשלה דאז, מר אליקים רובינשטיין, ליועצים המשפטיים של משרדי הממשלה, בעניין "שימוש במשאבים - מאחזים בלתי חוקיים", שבה נקבע כי "פשיטא שיש להקפיד שהקצאת או העברת כספי ממשלה תהיה רק לאחר בדיקה שהקרקע הוקצתה כדין וניתנו כל היתרי הבנייה כדין על ידי הרשויות המוסמכות".
33 ,מבקר המדינה דוח שנתי 54א ( 2003" ,) היבטים בפעולות עוזר שר הביטחון להתיישבות, תשתית ואזורי פיתוח", עמ' 52.
34 מבקר המדינה, דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2008 ', עמ507.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1717 .
,היועמ"ש למערכת הביטחון עו"ד אחז בן ארי , מסר ב תגובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2011 , כי בשל טעות לא טופלה אצלו פניית יועמ"ש איו"ש מאוגוסט 2010 בנושא שיקום הדרך המערבית, וכי יש בכוונתו לברר כיצד קרה הדבר שנחתם הסכם לתשלום פיצויים בלי מעורבות לשכתו ו"כיצד הועבר תשלום על בסיס הצהרה בלבד של העמותה כי העבודות לסלילת הכביש 1718 דוח שנתי62 .
יתבצעו רק לאחר קבלת אישורים כדין".
עוד הוסיף, כי הוא "יבחן את האפשרות וההצדקה לתביעת השבת הכספים ששולמו לעמותה".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על משהב"ט להקפיד על קיום הוראות חוק חובת המכרזים, וכי מימון פרויקטים וסיוע כספי יינתנו רק לאחר שהוצגו כל האישורים וההיתרים הנדרשים על פי החוק.
העברת תקציב ממשלתי שייעודו עבודות תשתית, המבוצעות שלא על פי ההיתר הנדרש בחוק ולא לפי חוק חובת המכרזים, מהווה הפרה של העיקרון שלפיו על רשויות המדינה להימנע מלתמוך בפעילות שאינה חוקית.
צו תפיסת מקרקעין על פי הדין הבין -לאומי, רשאי כובש של שטח, לאחר סיום כיבוש השטח והתמשכות מצב של תפיסה לוחמתי ת המצדיק שימוש צבאי במקרקעין, לתפוס מקרקעין שבהם נדרש שימוש צבאי, וזאת ללא קשר לשאלת הבעלות בהם.
תפיסת המקרקעין נעשית לפי צו תפיסה שמוציא המפקד הצבאי של השטח.
לפי נוהל של ענף תשתית במתפ"ש בעניין "תפיסת מקרקעין לצרכים צבאיים באיו"ש", אין לתפוס מקרקעין באיו"ש ואין להשתמש בהם ללא הסכמת בעליהם, אלא אם הדבר דרוש לצרכים צבאיים חיוניים.
במרץ 2004 חתם מפקד כוחות צה"ל באיו"ש על צו תפיסת מקרקעין (להלן - צו התפיסה) , לצורך הקמת חומה בצדו המזרחי של אזור התעשייה בתוך שטח רצועת קרקע הנמצאת בבעלות פלסטינית.
לצו התפיסה צורפה מפה החתומה בידי מפקד כוחות צה"ל באיו"ש, אשר מפרטת במדויק את השטח שנתפס לצרכים צבאיים.
לפי צו התפיסה והמפה שצורפה לו והמהווה חלק בלתי נפרד ממנו, הוכרזה רצועת קרקע באורך של כ -236 מטרים וברוחב של כ -5 מטרים כשטח התפוס לצרכים צבאיים.
ממסמכי פקמ"ז ו המנהא"ז עלה, כי עם השלמת גדר הביטחון שהוקמה בשנת 2003 ממערב לא זור התעשייה , עלה הצורך בהקמת חומה מזרחית לאזור התעשייה שתפריד בינו ל בין טול -כרם, ותשמש גם כמגן מפני ירי בכינון ישיר ממזרח.
באפריל 2003 התייחס ראש מינהלת "קשת צבעים ותפר" לנושא זה וכתב, כי "פיקוד המרכז מודע למצבו הייחודי של אזור התעשייה.
הנובע ממיקומו בשולי העיר טול -כרם וממזרח לציר חוצה ישראל.
הפתרון המוצע לביטחון אזור התעשייה, שנמצא מזרחית למכשול התפר העיקרי, הינו הקמת מ רכיבי ביטחון ופעילות צבאית לאורך כביש.
בין טול ]אזור התעשייה [ ממזרח למתחם -כרם לאזור התעשייה.
בהתאם להצעתנו בעלי המפעלים יצטרכו לשאת בעלות הקמת החומה ומערכת הביטחון תישא בעלות הקמת והפעלת המערך האלקטרוני והאינדיקטיבי במכשול".
במרץ 2004 הוציא תחום תשתית במנהא"ז מסמך הנחיות להסדרת הטיפול בצו התפיסה ובו נכתב, כי על "פקמ"ז/פרויקטור 'דרך אחרת' לוודא אי -חריגה מתחום הצו הנ"ל בעת עבודות המימוש של הצו" ועל יחידת הפיקוח של המנהא"ז להשתתף "בביצוע הצו בתיאום עם שאר הגורמים ולתעד את ביצוע העבודות בהתאם ליכולות כוח-אדם ומגבלות אחרות וכן תוודא אי-חריגה מתחומי הצו".