HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
37 חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010 ,) התשס"ט-2009.
38 חוות הדעת "עצמאות שיקול הדעת של חברי מוסד התכנון ומתכנן המחוז", מאת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (2013 ) בה צוין כי עיקרון שיקול הדעת נובע מעיקרון יסוד של המשפט המנהלי הישראלי וקובע שהסמכות המוקנית בחוק לבעל תפקיד מסוים, מוענקת לו בלבד, ולא לרשות באופן כללי.
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הממשלה את בעיית המחסור המסתמן בחומרי גלם ואת השפעותיו הצפויות על פיתוח התשתיות, על בניית דיור ועל יוקר המחיה, לגבש הצעות אפשריות להתמודדות עם המחסור ולפעול לצמצומו באמצעות הכלים העומדים לרשותו ובהם גיבוש של אסטרטגיה כאמור שעשויה לצמצם את הפערים בין אינטרסים לאומיים ומקומיים.
מחצבת תמר כדי לצמצם את המחסור הצפוי בחומרי הגלם באזורי הביקוש, בעיקר במרכז הארץ, הקצו מתכנני תמ"א 14 ב' אתר כרייה גדול השוכן בדרום שביכולתו לספק יותר מ-200 מיליון טונות חצץ (להלן - מחצבת תמר).
עקב ריחוקה של המחצבה מאזורי הביקוש, יש צורך בתכנון קווי אספקה ושינוע נאותים בינה לאזורי הביקוש והקצאת אזורי פריקה בקרבתם.
בין החלופות המוצעות במסמך המדיניות של תמ"א 14 'ב- הקמת מסילת רכבת באורך של כ-7 ק"מ בין המחצבה אל קו רכבת קיים, הקמתו של הקו המזרחי והקצאת שטחי פריקת חומרי הגלם לאורכו או שינוע של חומר הגלם ממחצבת תמר במשאיות למרכז הארץ.
על אף חשיבותו של משרד התחבורה כצרכן של חומרי חציבה במסגרת פרויקטים שבאחריותו מחד וכמתכנן קווי הובלה אפשריים מאידך, הוא משמש כיועץ בלבד בוועדת העורכים של תמ"א 14 ב'.
משרד התחבורה מסר למשרד מבקר המדינה כי גורמי התכנון במשרדו לא משתתפים בכל הדיונים בנושא תמ"א 14 .
ב' והם לא שותפים לתכנון של שינוע חומר הגלם על אף נחיצותו של אתר זה לצמצום בעיית המחסור בחומרי גלם, במועד סיום הביקורת עדיין אין למשרד התחבורה תכניות לתכנון מסילה בין מחצבת תמר ובין אזורי פריקה במרכז, ואין לוועדות התכנון תכניות להקצאת שטחים אלה.
המפקח על המכרות העלה כמה פעמים את נושא השינוע המסילתי של חומרי הגלם.
בישיבה שהתקיימה בספטמבר 2012 במשרד האנרגיה בהשתתפות נציגים מהמשרד, נציגים ממשרד התחבורה ומרכבת ישראל, הוסכם כי משרד התחבורה יתחיל בהליכים לבדיקת ההיתכנות הכלכלית של שינוע מסילתי של חומרי הגלם, אך במועד סיום הביקורת עבודה זו טרם הסתיימה ומשרד התחבורה טרם החל בפעולות לתכנון השינוע המסילתי.
משרד התחבורה מסר בתשובתו ממרץ 2014 למשרד מבקר המדינה כי "מנכ"ל המשרד הנחה את מנהל אגף רגולציה על הרכבת לבחון את נושא השינוע המסילתי של חומרי גלם".
משרד מבקר המדינה מעיר כי השתתפותו של משרד התחבורה בדיוני ועדת העורכים של תמ"א 14 ב' כיועץ אינה מספקת, והדברעלול לפגוע בעבודת הוועדה, באופן קבלת החלטותיה וביכולת ליישמן.
בשל היעדר תכניות של משרד התחבורה בסוגיית השינוע המסילתי מחד ומשום שוועדות התכנון לא הסדירו כנדרש סוגיות הנוגעות לאתרי פריקה באזור המרכז מאידך, ספק אם יהיה אפשר ליישם את החלטות תמ"א 14 ב' לגבי אספקת חומרי חציבה ממחצבת תמר למרכז הארץ.
משרד הפנים מסר בתשובתו ממרץ 2014 למשרד מבקר המדינה כימינהל התכנון מקיים בימים אלה דיונים ותיאומים עם צוות התכנון של תמ"א/42 (תכנית מתאר ארצית משולבת לתשתיות תחבורה יבשתית) בדבר הוספת מסופי פריקה וטעינה לחומרי גלם, שלוחות רכבת, הגדלת קיבולת מסילה וכו'.
כמו כן, מינהל התכנון ומשרד התחבורה מקדמים יחד הצעת משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 367 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מחליטים לממשלה, שתחייב את רכבת ישראל לקדם מערך לשינוע מסילתי של חומרי גלם מאתרי כרייה וחציבה לאתרי פריקה באזורי הביקוש, ובמסגרת הצעת מחליטים זו תינתן עדיפות עליונה לחיבור מחצבת תמר לרשת המסילות הארצית ולהקמה של מסוף פריקה אחד לפחות בסמוך למוקדי הביקוש במרכז הארץ.
נוכח מרכזיותה של מחצבת תמר במסגרת התכניות העתידיות לאספקת חומרי חציבה למרכז הארץ, ועל פי תשובות הגופים המבוקרים, על משרדי התחבורה והפנים בשיתוף משרד האנרגיה לקדם את התכניות הדרושות לשינוע חומרי הגלם מהמחצבה ולקבוע לוחות זמנים לשם כך.
מקורות משלימים לאספקת חומרי חציבה בהחלטת ממשלה 246 ממאי200339 נקבע כי מדיניות הממשלה תתבסס על עקרונות של פיתוח בר קיימה המשלבים בין השאר כלכלה דינמית ושימוש מושכל במשאבי טבע.
בעקבות הצטרפותה של ישראל לארגון ה- OECD התקבלה בשנת2011 החלטת ממשלה3768 לגיבוש תכנית לאומית שמטרתה, בין השאר, לקדם "צמיחה ופיתוח כלכלי וחברתי ללא פגיעה בסביבה ותוך שימוש יעיל חסכוני ובר-קיימא במשאבי הטבע".
יישומן של תכניות הפיתוח הממשלתיות מחייב תכנון של ענף הכרייה והחציבה על פי עקרונות של פיתוח בר קיימה, תוך הפחתת אי-הוודאות לגבי אספקת חומרי גלם חיוניים ומשלימים, על פי צורכי המשק בעשורים הקרובים, ובראשם חצץ, חול וגיר למלט.
פרויקטים למגורים יש מקורות נוספים לאספקת חומרי חציבה שניתנים לניצול אם הרשויות השונות נערכות לכך מבעוד מועד.
לדוגמה, העיר חריש שוכנת על קרקע ובה עתודות אבן איכותית להפקת חצץ שהיקפן מוערך במיליוני טונות.
על אף ניסיונותיו של המפקח על המכרות לפעול לכך שמתכנני העיר, ובראשם ועדות התכנון ומשרד השיכון, ישתמשו בחומר גלם זה לפיתוח של היישוב ואף של האזורים הסמוכים אליו, במסגרת התכנון הסופי של העיר לא מנוצלות העתודות באופן המיטבי.
ניצול של חומר גלם בשטחי המתאר המתוכננים של חריש היה צפוי לחסוך בעלויות חומר הגלם, שכן השימוש בו לא היה מצריך שינוע חומר גלם במשאיות, דבר המשפיע גם על איכות הסביבה, וכן היה עשוי לצמצם עומס במחצבות קיימות.
משרד השיכון מסר בתשובתו ממרץ 2014 למשרד מבקר המדינה כיתכנונה העדכני של העיר חריש מבוסס במידה רבה על תשתיות שהוקמו באתר בשנות התשעים של המאה העשרים, על בסיס תכנון שאושר באותה עת, ועלותן מוערכת במיליוני ש"ח.
עוד מסר המשרד כי ניצול חומרי הגלם באתר היה מחייב שינוי מפלסים והריסת כל התשתיות הקיימות בחריש וגורם לקשיים בהתחברות בין חלקי העיר השונים ולפגיעה בשכונות מאוכלסות קיימות.
משרד הפנים מסר בתשובתו ממרץ 2014 למשרד מבקר המדינה כימינהל התכנון מקדם את הכנתו של מסמך הנחיות לניצול חומרי גלם לפני פיתוח תשתיות ופרויקטים שישמש כלי שבאמצעותו יוכלו מוסדות התכנון לפעול כבר בשלבים הראשוניים של התכנון המפורט .
39 החלטת ממשלה246 ממאי2005 - .
תכנית אסטרטגית לפיתוח בר קיימה בישראל 368 דוח שנתי65א .
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 לניצול חומר הגלם שבמחצבות הנמצאות בתחום התכנית.
מנהל מחוז דרום במשרד הפנים ציין בתשובתו ממרץ 2014 כי המחוז פועל לקדם תכניות מתאר אשר אחד השיקולים שהן מביאות בחשבון הוא החשיבות שבניצול משאבי טבע.
לדעת משרד מבקר המדינה כדי לקדם שימוש יעיל ומבוקר בחומרי החציבה על משרדי האנ רגיה, הפנים, השיכון והתחבורה בשיתוף רמ"י להדק את שיתוף הפעולה ביניהם במסגרת תכנון עתידי של פרויקטים לאומיים ולפעול מבעוד מועד בהתאם למחויבות הממשלה לפיתוח בר קיימה.
כמו כן, עליהם לפעול לגיבוש הנחיות משותפות ולקבוע מסגרת זמנים ליישומן.
מ חזור פסולת בניין על פי פרסומי המשרד להגנת הסביבה, בשנת 2012 נוצרו בממוצע כ-3.
7 מיליון טונות פסולת בניין.
כ-600,000 טונות מהפסולת הוטמנו באופן מסודר ב-11 מטמנות מוסדרות.
9 מיליון טונות הובאו ל-13 אתרי מחזור חוקיים, ומכלל זה רק כ-600,000 טונות נמכרו בשוק החופשי.
הפסולת הנותרת, שמשקלה מסתכם ב -1.
3 מיליון טונות, נערמת באתרי המחזור או נמסרת בחינם לצרכנים.
יתרת הפסולת, שהיקפה נאמד בכ-1.
2 מיליון טונות, מושלכת ברשות הרבים או במטמנות לא חוקיות40 .
להלן תרשים המתאר את השימושים בפסולת בניין בשנת 2012.
בהחלטת ממשלה2927 מפברואר2003 הוטל על השר להגנת הסביבה להסדיר את הטיפול במחזור פסולת בניין כדי לצמצם את השלכתה הבלתי חוקית מחד, ומאידך לפעול לשימור חומרי החציבה, לקידום טכנולוגיות מתקדמות וחסכוניות בחומרי גלם ולשימוש בחומרים חלופיים.
אף שבהחלטת הממשלה הוצב יעד ולפיו במסגרת פרויקטים ממשלתיים ייעשה .
נתונים שמסר המשרד להגנת הסביבה משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 369 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 שימוש ב-20% מהאגרגטים שמקורם בפסולת בניין ממוחזרת, לא חלה ההחלטה על פרויקטים שמבצעים צרכנים משמעותיים של חומרים אלה: חברות ממשלתיות וחברות קבלניות מטעמן.
כמו כן, החלטת הממשלה לא חלה על פרויקטים תשתיתיים של השלטון המקומי41 .
רק במרץ 2010 פרסם החשב הכללי שבמשרד האוצר הוראה (להלן - הוראות התכ"ם) שמטרתה "להנחות את משרדי הממשלה באופן היישום של העדפת שימוש בחומרי בנייה ממוחזרים במכרזים ובהתקשרויות שהמשרדים עורכים"42 ,.
אולם בהוראה זו לא נקבעו הכלים לאכיפה החשכ"ל ומשרדי הממשלה האחרים לא מפקחים על אופן ביצועה ולא אוכפים אותה.
גם מבדיקה שעשתה עמותת "אדם טבע ודין" לגבי היקפי השימוש של חברות ממשלתיות בחומרים ממוחזרים43 עולה כי בפועל אין שימוש בחומרי בנייה ממוחזרים, משרדי ממשלה לא מיישמים את הוראות התכ"ם ולא מתבצעות בקרה ואכיפה בנושא השימוש באגרגטים ממוחזרים.
לדוגמה, ממכתבה של מנכ"לית המשרד להגנת הסביבה לשעבר לראש פורום חברות המחזור 44 עולה כי במסגרת מכרז לביצוע עבודות בשכונת אחיסמך הגדולה בלוד קבעה רמ"י מפורשות כי בשל התנגדותם של גורמי מקצוע הקשורים לפרויקט לא ייעשה שימוש בחומרים ממוחזרים, שלא לפי החלטות הממשלה.
עוד עולה ממכתבה כי ההתנגדו ת מקורה בפעילותו הלא חוקית של אתר למחזור פסולת בניין שסיפק חומרים ממוחזרים באיכות נמוכה שפגעו במכרזים אחרים שניהלה רמ"י באזור.
עד שנת 2010 נרתעו מהנדסים משימוש בחומרים אלה בהיעדר נהלים ותקנים שמסדירים את השימוש בהם.
כדי להתגבר על מכשול זה פעל המשרד להגנת הסביבה, ללא שיתופו של המינהל, מול החברות הממשלתיות הגדולות להטמעת השימוש בחומרים ממוחזרים במפרטי העבודה וגם לביצוע השינויים המתבקשים בתקנים.
כמו כן פעל המשרד לגיבושה של הצעת מחליטים לאישור הממשלה, שתחייב את כל החברות הממשלתיות והשלטון המקומי להשתמש בחומרים ממוחזרים בפרויקטים תשתיתיים ולפקח על היקפי השימוש בהם.
אולם במועד סיום הביקורת גיבושה של ההצעה האמורה טרם הושלם.
משרד התחבורה מסר בתשובתו ממרץ 2014 למשרד מבקר המדינה כי חברת נתיבי ישראל משתמשת באופן שיטתי בחומרי בניין ממוחזרים בפרויקטים שהיא מעורבת בהם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי הממשלה היוזמים ומקדמים פרויקטים תשתיתיים כי על אף החלטות הממשלה לאסדרת השימוש באגרגטים ממוחזרים ולצמצום השלכה לא חוקית של פסולת בניין, לא נעשה בחומרי בניין ממוחזרים שימוש שיטתי במרבית הפרויקטים הממשלתיים העוסקים בתחומים תשתיתיים.
על משרדי הממשלה היוזמים ומקדמים פרויקטים תשתיתיים לפעול לאלתר למימוש החלטות אלה.
41 בדוח מבקר המדינה שעסק בטיפול הרשויות המקומיות בפסולת בניין הועלו ליקויים בטיפול הרשויות בפסולת זו.
ראו מבקר המדינה, דוחות על הביקורת בשלטון המקומי (2013) , בפרק "טיפול הרשויות המקומיות בפסולת בניין ", עמ' 363.
43 מדד השימוש בחומרי בנייה ממוחזרים במשרדי הממשלה וחברות ממשלתיות- אדם טבע ודין, יוני 2013.
44 פורום חברות המחזורבישראל הוא התאגדות וולונטרית של מפעילי אתרי הפסולת וקבלני המחזור המובילים בישראל.
הפורום מאגד חלק מחברות למחזור פסולת בני יה וחלק ממפעיליהם של אתרי הטמנה מהגדולים בארץ.
הפורום הוקם בשנת 2007 כדי לקדם טיפול בפסולת ומחזורה, בדגש על פסולת בניין.
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 קשה לאמוד את הנזק הכספי הכולל הנגרם בגין השלכתה של פסולת בניין באתרים לא מוסדרים ובשטחים פתוחים, שבשנת 2012 לבדה הסתכמה בכ-1.
המשרד להגנת הסביבה מעריך כי עלות הניקיון של אזורי ההשלכה היא כ -87 .
מיליון ש"ח בשנה היעדר אסדרה בנושא הטיפול בפסולת בניין, מחזורה והשימוש בה במסגרת פרויקטים תשתיתיים גדולים והקושי לתכנן מטמנות חדשות עקב מחסור בקרקעות עלולים לגרום להיווצרות עומס על המטמנות הקיימות ולהביא לסתימתן לקראת שנת 2020 .
עומס כאמור עלול להביא להגדלת היקף השלכת פסולת הבניין ברשות הרבים, בעיקר באזורים שבהם נוצרת פסולת בניין בכמויות גדולות45 .
לדברי המשרד להגנת הסביבה, במועד סיום הביקורת פרוסים כ 25-אתרים לטיפול בפסולת הבנייה, לרבות אתרים המייצרים אגרגטים ממוחזרים .
המשרד להגנת הסביבה פעל לאשר שש תכניות אב, שעליהן חתומים כל הגופים הרלוונטיים, המפרטות ומסדירות את כלל הטיפול בפסולת הבניין ובין השאר את המיפוי של .
עוד מעריך המשרד להגנת הסביבה כי ניתן למחזר עד כ-90% ,מפסולת הבניין כפי שנעשה במדינות אירופה, שם נעשית הפרדה במקור של פסולת זו, והדבר יאפשר להקטין את היקפם של האגרגטים שנחצבים במחצבות לצורכי תשתית וסלילה, ובזכות זאת ייחסכו למשק בכל שנה כ-2.
5 מיליון טונות של אגרגטים ואף יוארכו חיי המחצבות.
משרד האנרגיה הסביר בתשובתו ממרץ 2014 כיהוא חולק על טענות המשרד להגנת הסביבה, ולדעתו אגרגטים ממוחזרים יכולים לשמש כתחליף לאגרגטים באיכות נמוכה שהם תוצר לוואי מתהליך הפקתם של אגרגטים איכותיים ולהם קיים עודף היצע.
כדי להרחיב את היקף השימוש בחומרים ממוחזרים ולאפשר שימוש יעיל ומבוקר בחומרי חציבה, יזם המשרד להגנת הסביבה בשנת 2009 , שלא לפי עמדתו של משרד האנרגיה, תיקון של פקודת המכרות באופן שבעלי המחצבות יחויבו להקים בתחומם של אתרים למחזור פסולת בניין.
אולם הוראה זו לא מיושמת עקב קשיים להסדיר את פעילות חברות המחזור בשטחים שבהם חל זיכיון של חברות החציבה ועקב ההיבטים הבטיחותיים הנוגעים להפעלת מפעלים שלא שייכים למחצבה בשטחה והחשש שייוותרו ערמות של תוצרי לוואי ופסולת בשטח המחצבה, אשר יקשו את הפקתו של חומר גלם טבעי איכותי ויפריעו למיצוי מלוא עתודות חומרי הגלם במחצבה.
המשרד להגנת הסביבה מסר בתשובתו ממרץ 2014 למשרד מבקר המדינה כי הוא מנסה .
לקדם את השימוש בחומרים ממוחזרים מפסולת בנייה, אך בדרך כלל יתר משרדי הממשלה .
אינם נכונים להירתם למשימה לאומית זו.
למרות זאת, המשרד מקדם החלטת ממשלה אשר .
תחייב את החברות הממשלתיות והעירוניות להשתמש בחומרים ממוחזרים בהיקף משמעותי וצופה שההחלטה תאושר בשנת 2014.
משרד האנרגיה מסר בתגובתו מאפריל 2014 כיניתן לשקול להקים אתרים למחזור פסולת בניין בתחומן של מחצבות העומדות לקראת מיצוי העתודות, וכך השימוש בעודפים שלא ישווקו יסייע לשיקומם.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח המחסור באתרי מחזור והטמנה של פסולת בניין, על משרדי הפנים והגנת הסביבה להשלים את פריסתם של אתרים אלה כדי לצמצם את התמריץ הכלכלי שבהשלכת פסולת בניין באתרים לא מוסדרים.
על המשרדים והרשויות הרלוונטיות להגביר את הפיקוח על אתרי בנייה ופרויקטים תשתיתיים שבאחריותם כדי להבטיח שפסולת בניין תובל לאתרי טיפול מורשים ותטופל ביתר .
45 על פי הערכות ומחקרים של המשרד להגנת הסביבה שומרי חוק יסכימו לנסוע עד כ -30 ק"מ להטמנת פסולת בניין או להבאתה למתקן מחזור, אולם שינועה למרחקים גדולים יותר יחייב מתן תמריצים כלכליים או יביא להשלכתה ברשות הרבים.
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 371 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 יעילות.
על המשרד להגנת הסביבה למפות את המכשולים שמונעים שימוש בחומרים ממוחזרים ולטפל בהסרתם.
עודפי חפירה במסגרת ביצוע פרויקטים תשתיתיים רחבי היקף נוצרים עודפי חפירה שמשקלם מוערך בכ -3 מיליון טונות46 בשנה.
משרד האנרגיה סבור שבמרביתם נעשה שימוש חוזר בפרויקטים תשתיתיים.
נוסף על אלה, נוצרים עודפי חפירה ממקורות אחרים, ולדעת משרד האנרגיה הם אינם שמישים.
לעומת זאת, המשרד להגנת הסביבה סבור כי ניתן למחזר כ-90% מחומרים אלה ולהפכם למשאב שניתן לעשות בו שימוש בענפי התשתיות והבנייה.
כדי להסדיר את הנושא החליטה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה בספטמבר 2011 להכין את תמ"א14 'ד שתעסוק באופן כלל-מערכתי וארוך טווח בעודפי חפירה.
משרד הפנים מסר בתשובתו ממרץ 2014 למשרד מבקר המדינה כי ועדת העורכים של תמ"א 14'ד החלה את עבודתה רק לאחרונה, שלא כמו תמ"א 14 'בשנמצאת בשלבי תכנון מתקדמים.
מדובר בשתי תכניות שונות, העוסקות באתרים מסוגים שונים.
עודפי חפירה ותוצרי מחזור פסולת בניין יכולים לשמש כתחליף במקרים מסוימים לחומרי חציבה מהמחצבות ובכך מאפשרים לחסוך בהם.
אם משרד הפנים יקדם באופן משולב ומתואם את תמ"א 14ב' ו-14 ד', אף שרק אחת משתי התמ"אות נמצאת בשלבי תכנון מתקדמים, ובד בבד המשרד להגנת הסביבה יפעל לקידום השימוש בחומרים ממוחזרים מפסולת בנייה, השימוש במשאבים אלה צפוי להתייעל והדבר עשוי לסייע במימושם של אינטרסים סביבתיים חיוניים.
נוסף על כך, מידע שנמצא בידי המשרד להגנת הסביבה מלמד כי חלק נכבד מפסולת הבניין ועודפי העפר (להלן - פסולת) המיוצרים בישראל הועברו במשך שנים ללא בקרה להטמנה באזור יהודה ושומרון (להלן - איו"ש).
בספטמבר 2007 הוציא ראש המינהל האזרחי באיו"ש (להלן - המנהא"ז) צו אלוף האוסר על הכנסת פסולת לאזור זה ללא אישור מפורש מהמנהא"ז.
לדברי המשרד להגנת הסביבה, עם כניסתו לתוקף של איסור זה עשה המנהא"ז כמה פעמים ביקורות לאכיפת הצו, ואלו הביאו להפחתה בהיקף ההעברות של פסולת לאיו"ש.
אולם על פי המשרד להגנת הסביבה, בשנים האחרונות הצו לא נאכף ואין בקרה על כמויות הפסולת המועברות לאיו"ש.
משרד מבקר המדינה פנה למנהא"ז על מנת לקבל נתונים לגבי האכיפה שביצע ליישום הצו ועל תוצאותיה, אולם במועד סיום הביקורת עדיין לא המציא המנהא"ז שום נתון מהנתונים המבוקשים .
מנהא"ז מסר בתשובתו ממרץ 2014 למשרד מבקר המדינה כילא ידוע לו על הבקשה האמורה מצד משרד מבקר המדינה, אך ציין כי בינואר 2014 הוקמה יחידה ייעודית שאמורה לטפל באכיפתה של העברת פסולת לאיו"ש.
46 דוח של אידלמן ווירצבורגר, אומדן עתודות החצץ בישראל (2005) ', עמ7.
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 חומרי חציבה מאזור יהודה ושומרון באיו"ש פועלות שבע מחצבות חצץ בבעלות חברות ישראליות שסיפקו במועד סיום הביקורת למשק הישראלי 12-10 מיליון טונות חומר גלם לשנה ששיעורם כ-30% מהצריכה הכוללת של מדינת ישראל.
על נושא המחצבות באיו"ש מופקד קצין מטה (קמ"ט) מסחר ותעשייה47 , המועסק על ידי משרד הכלכלה והכפוף למנהא"ז.
כאמור, בשנת 1997 הועברו סמכויות המפקח על המכרות בישראל ממשרד התעשייה והמסחר דאז (כיום משרד הכלכלה) למשרד האנרגיה.
במועד סיום הביקורת עדיין לא בוצעה העברה דומה של הסמכויות המקבילות באיו"ש.
מנהא"ז מסר בתשובתו ממרץ 2014 למשרד מבקר המדינה כי עקב מגוון התפקידים שמבצע קמ"ט מסחר ותעשייה, העברתו למשרד האנרגיה תגרום לחוסר יעילות בהקצאת משאבים.
נוכח המחסור הצפוי בחומר גלם, ביצע המפקח על המכרות הערכת עתודות כוללת ופנה לשם כך באוגוסט 2013 לקמ"ט מסחר ותעשייה כדי לקבל ממנו את הנתונים הדרושים על העתודות המאושרות באיו"ש שאותן ניתן, בהתאם לפס"ד של בית המשפט העליון 48 , לשווק בגבולות הקו הירוק.
במועד סיום הביקורת טרם התקבלו מקמ"ט מסחר ותעשייה כל הנתונים העדכניים על היקפי הכרייה.
משרד מבקר המדינה פנה באוקטובר 2013 לקמ"ט מסחר ותעשייה בבקשה דומה, אולם במועד סיום הביקורת הנתונים עדיין לא התקבלו.
מנהא"ז מסר בתשובתו ממרץ 2014 למשרד מבקר המדינה כי יש קשר רצוף בין המפקח על המכרות ובין קמ"ט מסחר ותעשייה, וכי הנתונים על היקפי הכרייה והעתודות הועברו למפקח על פי דרישותיו.
מבירור שעשה משרד מבקר המדינה עם המפקח במרץ 2014 עולה כי נתונים כאמור טרם התקבלו.
כמו כן לא הוצגו נתונים אלה למשרד מבקר המדינה על אף בקשותיו מאוקטובר 2013 ואילך.
משרד מבקר המדינה מציין כי על אף הטענות בדבר קשר רציף בין המפקח על המכרות במשרד האנרגיה ובין קמ"ט מסחר ותעשייה, הועבר למשרד האנרגיה מידע חלקי בלבד על היקפי הכרייה והעתודות באיו"ש.
בהיעדר נתונים מלאים ומעודכנים ולנוכח העיכובים בהעברתם עלול להתעורר קושי בניהולו ובניצולו של המשאב זה.
פיקוח על פעילות המחצבות הפעילות במחצבות, שלצורך הקמתן הוקצו שטחים נרחבים, מאופיינת בהפעלת כלים כבדים, בפיצוצי קרקע, בזיהום סביבתי ובפגיעה ניכרת בנוף.
כדי להבטיח את העמידה בתכניות .
47 קמ"ט מסחר ותעשייה פועל במסגרת המנהא"זלתיאום עם הרשות הפלסטינית בתחו מים אלה: יבוא, סחר חוץ, תנועת סוחרים ועידוד מפעלים כלכליים בשטח C .
במסגרת תפקידו אחראי קמ"ט מסחר ותעשייה גם לטיפול בנושא רישוי, פיקוח ומתן ייעוץ מקצועי להפעלת מחצבות חצץ ואבן בנייה באיו"ש.
48 בג"ץ2164/09 יש דין- ארגון מתנדבים למען זכויות אדם נ' מפקד כוחות צה"ל בגדה המערבית, פורסם במאגר ממוחשב.
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 373 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 המאושרות להפעלתן של המחצבות, מפעילים משרדי הממשלה וגופי האכיפה האחרים יחידות פיקוח.
לכל יחידה סמכויות, מטרות ויכולות אכיפה ייעודיות ומוגבלות.
אף שהמפקח על המכרות הוא האחראי המרכזי לכך שבעלי המחצבות יעמדו בתנאי רישיון החציבה שניתן להם, אין בידיו הכלים החוקיים הנדרשים 49 כדי לפעול נגד מפרי חוק סדרתיים, שנועדו לעצור באופן מידי ואפקטיבי את הפרות הכרייה או החציבה, זאת למעט כלים חוקיים למניעת הנפקתו של רישיון חציבה עתידי.
למפקח על המכרות צוות של מפקחים (להלן - יחידת הפיקוח) שאחראים לבדוק אם בעלי המחצבות עומדים בתנאי רישיונות החציבה בתחומי השטחים שיועדו לחציבה.
נמצא כי ליחידת הפיקוח אין תכנית עבודה סדורה המגדירה את המועדים והיעדים לפיקוח בכל מחצבה ומחצבה ואין בידיהם נוהל אחיד שמגדיר את הפעולות הנחוצות והסוגיות שדורשות תשומת לב יתרה בעת ביקור באתרי החציבה והכרייה.
נוסף על יחידת הפיקוח של משרד האנרגיה פועלים גם מפקחים של רמ"י שמוודאים שמחצבה פועלת רק בשטח שעליו חל הסכם ההרשאה; מפקחים של המשרד להגנת הסביבה האחראים לניטור מפגעים סביבתיים; מפקחים של רשויות מקומיות הבודקים רישיונות עסק ומוודאים כי החציבה מתבצעת באזורים שהוגדרו ושנגבית מהם ארנונה; מפקחים של משרד הפנים שאוכפים את חוקי התכנון והבנייה; פקחים של משרד הכלכלה שאוכפים את חוקי העבודה והבטיחות; ומפקחי הסיירת הירוקה האחראים לשטחים פתוחים.
על אף מגוון פעולות הפיקוח, אין קשר מוסדי בין המפקחים.
הקשר בין המפקחים מתבסס, לרוב, על היכרות אישית ביניהם.
בין יחידות הפיקוח השונות יש לעתים קשרים, וחלקן מודיעות לאחרות על הפרות שמתרחשות באתרי החציבה, אבל אין כל נוהל המגדיר את האופן הרצוי של הפיקוח, את יעדיו, את התזמון בין מועדי הפיקוח השונים ואת יחסי הגומלין בין המפקחים.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה במשרד הכלכלה נמצא כי אין נהלים או פרקטיקה מסודרת להעברת ממצאי פיקוח לגורמי הפיקוח האחרים ואין שיתופי פעולה ופעולות לאיגום משאבים בין המשרדים המפקחים.
עוד עולה מה בדיקה כי הפיקוח והאכיפה במחצבות מתבצעים במסגרת הפיקוח והאכיפה של כלל התעשיות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שהמשאבים המוקצים לפיקוח מוגבלים, יש תועלת רבה בתיאום בין יחידות הפיקוח ואף באיגום משאבים לשם כך.
ראוי כי משרדי האנרגיה, הפנים, הכלכלה, הגנת הסביבה והרשויות המקומיות ישקלו הסדרת נוהל אחיד לשיתופי פעולה שיגדיר את מטרות הפיקוח בכל משרד ואת מועדיו, וישתפו את יחידות הפיקוח האחרות בממצאים שהועלו.
משרד האנרגיה מסר בתשובתו ממאי 2014 למשרד מבקר המדינה כי הוא יפעל לכינונו של "פורום אכיפה" על מנת לתאם את פעילות הפיקוח עם כלל המשרדים הרלוונטיים.
למשל החרמת כלים או הפסקת פעילות מידית 374 דוח שנתי65א .
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הקרן לשיקום מחצבות .
הקרן לשיקום מחצבות (להלן - הקרן) הוקמה על פי תיקון לפקודת המכרות משנת 1973 .
הקרן נועדה לצמצם את הנזקהסביבתי הנגרם מפעילותן של המחצבות ולהבטיח את שיקומם של אתרי מחצבות עזובות ואת השבת הקרקעות לטובת הציבור בהתאם לייעוד הקרקע.
פעילות הקרן החלה בשנת 1978 , עם התקנת התקנות המסדירות את התנאים והכללים לפעילותה.
הקרן מממנת את פעילותה באמצעות תשלומים שוטפים מהיזמים בהתבסס על היקפי חומרי החציבה שאלה מוכרים.
שיקום מחצבות נטושות והחזרת הקרקע לטובת הציבור תורמים לניצול יעיל של עתודות הקרקע, להעלאת ערכה וערך האזורים הסמוכים לה, מונעים זיהום ופגיעה בסביבה ומצמצמים את הסכנות לציבור שמקורן בהימצאות מחצבות נטושות באזורים מטוילים, מאוכלסים ותעשייתיים.
על פי חוק התכנון והבנייה, כל יזם במחצבה חדשה חייב להגיש תכנית להסדרת גבולות המחצבה, תכניות חציבה ותכנית לשיקומו של שטח החציבה במהלך עבודות הכרייה, בפיקוח משרד הפנים והוועדות המקומיות.
הקרן משקמת מחצבות בתנאי שהרשות המקומית או כל גוף אחר שבתחומו שוכנת המחצבה יוזמים את שיקומה.
אחריות הקרן הורחבה באופן שהיא תחול גם על מחצבות ישנות שפעלו לפני הקמתה.
יצוין כי הקרן אינה אחראית לשיקום מחצבות באיו"ש.
באזור זה פועל מנגנון אחר לטיפול במחצבה לאחר נטישתה.
משרד מבקר המדינה העיר לאחרונה 50 עלהטיפול הלקוי בשיקום מחצבות באיו"ש.
ב"הערות ראש הממשלה 63 ב" ציין משרד הביטחון כי לאחרונה אישר ראש מנהא"ז הצעה לקדם הקמת קרן כאמור והנושא הוטמע בתכנית העבודה לשנת 2013.
במועצת הקרן משתתפים נציגים של כעשרה משרדי ממשלה ושל רשויות הכפופות להם בקופתה של הקרן הצטברו עד שנת 2013 כ-520 מיליון ש"ח.
ברשימות הקרן נכללות כמה מאות מחצבות ומחפרות51 , אולם במועד סיום הביקורת טרם שוקמו מרביתן מסיבות שונות ובהן: היעדר יוזמה של האחראים לשטח, ריחוקן של המחצבות והמחפורות מאזורים מיושבים והפוטנציאל העתידי הגלום בניצולן לצרכים שונים.
בשנת 2013 קידמה הקרן שיקום של כ- 30 מעשרות המחצבות שמחכות לשיקום.
הקרן מקיימת כנסים כדי להגביר את המודעות לפעילותה וכדי לשכנע את בעלי העניין לשתף פעולה עמה ולהשקיע בשיקומן של מחצבות נטושות שהן בבחינת פצע פתוח בנוף ומפגע סביבתי משום שהן משמשות כאתרים להשלכת פסולת לא חוקית.
שיתוף הפעולה של הקרן עם הרשות המקומית שבתחומה שוכנת המחצבה המיועדת לשיקום חשוב מאוד להצלחת השיקום.
לדוגמה, על פי מסמכים שנמסרו למשרד מבקר המדינה בשנת 1988 שיקמה הקרן מחצבה נטושה בלב באר שבע והשקיעה בשיקומה כ-340,000 ש"ח52 .
עיריית באר שבע התחייבה להשקיע במחצבה סכום ראשוני של 20,000 ש"ח ולתחזקה, אולם לא עמדה בהתחייבותה.
כ-25 שנים לאחר גמר עבודות השיקום המקום עזוב, מלוכלך וכספי הפיתוח ירדו לטמיון (ראו תמונה להלן).
50 ראומבקר המדינה , דוח 63 ב( 2013) " בפרקהיבטים בפעילות יחידת הממונה על הרכוש הממשלתי והנטוש", עמ' 175.
אתר חפירה בשטח מצומצם שממנו הפיקו חומרי חציבה 52 בערכים של שנת1988.
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 375 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 תמונה1 .
מחצבה נטושה בלב העיר באר שבע(נובמבר 2013) עיריית באר שבע הודיעה כי אף שאין בידיה מסמכים המאששים את הטענה שהיא התחייבה להמשיך לפתח את המקום, בתשובתה למשרד מבקר המדינה היא ציינה כי החל משנת 2010 .
היא פועלת לשיקום המקום בסיוע תורמים והקרן לשיקום מחצבות לעומת זאת, עיריית כרמיאל פעלה משנת 1992 בשיתוף הקרן לשיקומה של מחצבה נטושה בלבה של כרמיאל, ושיקומה תרם רבות לתושבי העיר והשכונות הסמוכות (ראו תמונה להלן).
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 תמונה2 מחצבה משוקמת בלב העיר כרמיאל(אוקטובר 2013) .
כאמור, פעילותן של המחצבות מלווה בהתנגדות של התושבים המתגוררים בסמוך אליהן נמצא כי ראשי הרשויות וועדות התכנון לא פועלים די כדי לקדם תכניות שיקום במחצבות הנטושות השוכנות בתחומי אחריותן של אותן הרשויות ולא מתכננים מבעוד מועד, כבר במהלך פעילותן של המחצבות, את השימושים העתידיים בקרקע שבה הן שוכנות.
משרד הפנים מסר בתשובתו ממרץ 2014 למשרד מבקר המדינה כיתמ"א 14 קובעת הנחיות להסדרה נופית ובטיחותית של המחצבה בתוך שנה ממועד סיום החציבה ואינה כוללת התייחסות לשיקום המחצבה, שמשמעו שינוי ייעוד שמתחיל רק לאחר שהמפקח על המכרות מכריז על המחצבה כנטושה ומחייב בין השאר שינוי סטטוטורי של ייעוד הקרקע.