HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
רע"ן פסיכולוגיה צבאית בזרוע היבשה אף העלתה בעיה זו במסמך שכתבה ב סוף פברואר 2010 לרע"ן ייעוץ ארגוני בממד"ה בקשר לשינוי הארגוני האמור להיות במעמד ממד"ה, כאמור לעיל, בנושא הפיכת ממד"ה למטה מקצועי.
היא ציינה, בין היתר, כי "אין ספק שארגונית אנחנו כיום אוסף של מערכים חלשים יחסית, אשר תלויים בחסדיהם של בעלי תפקידים בזרועות ופועלים ללא תפיסה מארגנת ברורה ומושרשת.
נכון להגדיר את התלות הדיפרנציאלית ולהסדיר את מעמדנו הארגוני והנגזרת המשאבית שלו".
כמו כן היא הצביעה על היעדר סדר עדיפות מקצועי להצבת אנשי מד"ה ביחידות.
התברר, כי בשל אי-פעילות ממד"ה כגורם מקצועי מטכ"לי מגדיר ומכוון , נוצרה באגפי המטה הכללי ובמפקדות ממונות בצה"ל שֹונּות לגבי אופן ארגון גופי מד"ה.
נמצא, כי אין הנמקה מקצועית או בחינה, או ניתוח ותבחינים, להפעלת יועצי מד"ה ביחידות מסוימות ולאי- הפעלתם באחרות.
להלן דוגמאות: באט"ל פועלים יועצי מד"ה במרכזי אט"ל, במינהלת עיר הבה"דים ובחילותיו המקצועיים: במפקדת קצין החימוש הראשי, במפקדת קצין הלוגיסטיקה הראשי ובמפקדת קצין הרפואה הראשי (להלן - מקרפ"ר).
לעומת זאת בזרוע היבשה, על כל גופיה, יש יועץ מד"ה אחד בלבד לכל חילות הזרוע: חי"ר וצנחנים, שריון, תותחנים, הנדסה והאיסוף הקרבי.
דוגמה מובהקת להיעדר תבחינים להצבת יועצי מד"ה עולה מהבדלים בתוך זרוע היבשה עצמה: שעה שבכל אחת מחטיבות החי"ר מוצב יועץ ארגוני, הרי שבחטיבות השריון אין יועץ ארגוני, וכך גם באגדי חיל התותחנים.
בנוסף לארבעת תחומי הפעילות של ממד"ה: פיתוח ארגוני, מחקר, מיון, ההערכה, באוגדן ההנחיות המקצועיות שלה מופיעה התייחסות לשני תחומי פעילות נוספים: קשר לתחום בריאות הנפש (להלן - ברה"ן), וקשר לתחום ההדרכה.
עם זאת, כפי שצוין לעיל, הנחיות אלה אינן מחייבות.
בביקורת נמצאו הבדלים משמעותיים בין תחומי האחריות של גופי מד"ה באגפי המטכ"ל ובמפקדות ממונות שונות, במיוחד בכל הקשור לשני תחומים אלה, כמפורט להלן: בביקורת עלה, כי בח"י ובאמ"ן ענף מד"ה כולל גם את תחום ברה"ן7 וראש ענף מד"ה ממונה פיקודית גם על תחום זה, כאשר המנחה המקצועית היא מחלקת ברה"ן במקרפ"ר.
לעומת זאת, בח"א, בזרוע היבשה ובא ט"ל, תחום ברה"ן נפרד ממד"ה ואינו באחריות ראש ענף זה.
בפגישה מיוני 2012 עם נציג משרד מבקר המדינה ציינה ראשת ממד"ה דאז, כי אכן ממד"ה וצה"ל לא הגדירו את הקשר המקצועי האפשרי בין מדעי ההתנהגות בצה"ל לבין תחום בריאות הנפש, ואת התועלת שממד"ה ומחלקת ברה"ן במקרפ"ר יכולות להפיק מקשר זה8 ,.
לדעתה קשר זה חשוב עבור ממד"ה, וראוי כי ייבדק גם על ידיה.
התברר גם, כי בח"י ראש ענף מד"ה מעורב ומשולב בתחום ההדרכה.
לדבריו, הוא מנחה מקצועי בתחום ההדרכה בכך שהוא מסייע למחלקת תורה והדרכה במטה ח"י בנושאים, כמו: גיוס ומיון כוח אדם ובניית תכניות קורסים.
לעומת זאת, בח"א, בזרוע היבשה ובאט"ל גופי מד"ה אינם מעורבים בתחום פעילות ההדרכה.
במהלך הביקורת הפנה נציג משרד מבקר המדינה למפקדים של גופי מד"ה בשמונה גופים שונים שאלות ביחס לפעילותם.
בתשובותיהם עלו הבדלים, לעתים ניכרים, לגבי .
7 בפקודת הארגון של מספן כוח אדם שבח"י, שענף מד"ה כפוף אליו, צוין, בין היתר, התפקיד של ענף מד"ה בתחום ברה"ן: "לתת שירותי אב חון וטיפול נפשי לכלל חיילי ח"י בחובה, בקבע ובשמ"פ".
8 עם זאת, יש התייחסות באוגדן ההנחיות המקצועיות של ממד"ה (הנחיה8.
02 )נוהל רציפות מידע לתועלת שנציגי ברה"ן יכולים להפיק לצורכיהם המקצועיים, מהקשר עם נציגי מד"ה.
שם הדוח: תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מיקומם ה ארגוני של גופי מד"ה, לגבי התייחסותם לאוגדן ההנחיות המקצועיות של ממד"ה ולגבי תחומים נוספים.
להלן דוגמאות: 1 ) תחום המיון בח"א נפרד מתחום מד"ה, ומנוהל במחלקה שבלהק כוח אדם, זאת שעה שבגופים, כגון: אמ"ן וזרוע היבשה, תחום המיון מהווה חלק מתחום מד"ה.
2 ) נציגי חלק מגופים אלה ציינו את אוגדן ההנחיות המקצועיות של ממד"ה כהוראות שלפיהן הם אמורים לפעול, אף על פי שאלה אינן הוראות מקצועיות מחייבות.
לעומת זאת, הסוציולוגית של ח"א הצביעה על פקודת מטכ"ל בנושא שימוש בכלי משוב סוציומטרי כפקודה שעל פיה אמורים אנשי ח"א לפעול ב זיקה לממד"ה, ולא הצביעה גם על אוגדן ההנחיות המקצועיות האמור, כגורם מנחה מבחינתה.
3 ) יש שֹונּות בשמות התפקידים בתחום מד"ה בגופים השונים: פסיכולוג פיקודי, סוציולוג חילי, רע"ן פיתוח ארגוני, רע"ן פסיכולוגיה צבאית, רע"ן מדעי התנהגות.
הבדלים אלה ממחישים את חוסר האחידות גם בהגדרות התפקידים בתחום מד"ה.
לדעת משרד מבקר המדינה, הליקויים שהוצגו והשונות הקיימת בין היחידות בתחומים השונים, נובעים, בין היתר, גם מהיעדר תורה כתובה סדורה, כפי שפורט לעיל.
ראוי שממד"ה תגבש ותביע עמדה מקצועית לגבי המרכיבים הארגוניים הנדרשים למילוי תפקידם של אנשי מד"ה באגפי המטה הכללי ובמפקדות הממונות בצה"ל.
במסגרת זאת, ראוי שממד"ה תבדוק את הקשר ואת ההבחנה הנדרשים בין תחום מד"ה ובין תחום בריאות הנפש בצה"ל, את הקשר האפשרי בין תחום מד"ה ובין תחום ההדרכה, וכן את התועלת שניתן להפיק לכל אחד מתחומים אלה.
ראוי גם שאג"ת יבחן, על בסיס העמדה המקצועית של ממד"ה, את מערכי מד"ה בגופים האמורים.
בהתייחסותו מספטמבר 2013 לממצאי הביקורת מסר צה"ל, כי אכן יש שונות בין גופי מד"ה הנעוצה באופן שבו הם התפתחו.
צה"ל הוסיף, כי כפי שהמליץ משרד מבקר המדינה, צה"ל בוחן את הקשר בין תחום מד"ה ובין תחום ההדרכה.
אשר לתחום בריאות הנפש - הוראת קבע של אכ"א בנושא: פסיכולוגים וקציני בריאות הנפש ביחידות, עודכנה, ונמצאת בתהליך אישור מחודש.
כמו כן, לגבי הקשר בין תחום ברה"ן ותחום מד"ה באמ"ן, מינה קצין המודיעין הראשי ועדה שתבחן את מקומו וארגו נו של מערך ברה"ן באמ"ן.
פעילות הוועדה מצויה בעיצומה, והיא אמורה להמליץ על אופן השילוב של המערך בעשייה השוטפת באמ"ן.
הייעוץ הארגוני לרמטכ"ל, לסגן הרמטכ"ל ולמטכ"ל על פי הוראת הפיקוד העליון בנושא המפקדה הכללית, החברים במטה המקצועי, שראש ממד"ה נמנה עימם, הם יועצים למפקדה הכללית 9 ,.
כאמור, גם על פי פקודת הארגון שלה ממד"ה אמורה להיות הגוף המייעץ למטכ"ל בתחום מדעי ההתנהגות.
נמצא, כי הגדרת ראש ממד"ה כיועץ לרמטכ"ל ולמטכ"ל לא לוותה בהוראות או בהבהרות לגבי הנדרש כדי לאפשר יישום תפקידה זה של ממד"ה.
כך לא ברור, בין היתר, אם עליה להציע למטכ"ל מיזמתה ייעוץ ארגוני שוטף, או פעילות אחרת.
בסיכום דיון פורום בכיר בראשות ראשת ממד "ה דאז .
9 לפי הוראת פיקוד עליון זאת, המפקדה הכללית כוללת את הרמטכ"ל ואת המטכ"ל כמטה המפקדה.
תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל 95 .
:שם הדוח תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מדצמבר 2010 צוין, כי אחד מגופי מד"ה במפקדות הממונות יבחן את דרכי הפעולה וההשפעה של ממד"ה בתחום המטכ"ל והמפקדות הראשיות.
בביקורת לא נמצאו תוצרי בחינה זו.
בסכמו דיון בנושא תכנית העבודה לממד"ה לשנת 2012 , המליץ רמ"ט אכ"א לממד"ה "לבחון ברמת התהליך, מדוע אינם משולבים באופן טבעי בתהליכים אסטרטגיים בכלל צה"ל" (ההדגשה במקור).
הוא הוסיף: "יחד עם זאת, קפיצת המדרגה שבוצעה בממד"ה בשנים האחרונות מראה, כי שילובם בתהליכים אסטרטגיים בצה"ל, מביא לידי ביטוי תוצרים ותובנות המהווים כלי תומך החלטה והבנת המציאות, בכלל הרמות ".
לא נמצא, כי נעשתה בממד"ה בחינה כזאת.
לפי נתוני ראשת ממד"ה דאז, היא העבירה ללשכת הרמטכ"ל מאז ספטמבר 2008 ועד מאי 2012 מסמכים בקשר ל-13 נושאים, כ גון: הצעה לתהליך חשיבה מטכ"לי, העיסוק בנושא הערכי במבצע "עופרת יצוקה", ותמונת מצב ארגונית - אבחון הפיקוד הבכיר.
לפי נתונים אלה, המסמכים ביחס לתשעה מהם נכתבו ביזמתה של ראשת ממד"ה, והמסמכים לגבי ארבעה נושאים - על פי בקשת לשכת הרמטכ"ל.
ראשת ממד"ה דאז ציינה, כ י לגבי רובם של נושאים אלה (שמונה) לא קיבלה כל התייחסות מלשכת הרמטכ"ל, ואין בידיה מידע על הנעשה בעקבותיהם, אם בכלל.
ראשת ממד "ה דאז הסבירה לנציג משרד מבקר המדינה ביולי 2012 , כי ייעוץ ארגוני לרמטכ"ל לסגן הרמטכ"ל ולמטכ"ל צריך להיות מוגדר בנפרד בשל מאפייני הפע ילות המיוחדים של דרגים אלה, שהם הבכירים ביותר בצה"ל.
לכן רצוי להבהיר את ציפיות דרג הפיקוד הבכיר מממד"ה בעניין זה.
בהקשר זה יצוין, כי במאי 2011 ,קבע סגן הרמטכ"ל דאז אלוף יאיר נווה, בפגישה עם ראשת ממד"ה דאז בעניין "תמונת מצב ארגונית - אבחון בקרב הפיקוד הבכיר", כי בראייתו "עבודה של אבחון על המטכ"ל בעייתית, מכיוון שקשה לבצע חוו"ד על תהליכים שלא מוכרים למעריכים".
יוצא אפוא, כי מעמדה של ממד"ה כנותנת ייעוץ לרמטכ"ל, לסגן הרמטכ"ל ולמטה הכללי אינו ברור ואינו מוסדר, ולא נעשית תכנית עבודה מתואמת של ממד"ה מול צורכי המטכ"ל.
יתר על כן, דברי סגן הרמטכ"ל דלעיל מטילים ספק בדבר יכולותיה של ממד"ה לייעץ למטכ"ל בנושאים ארגוניים שונים הקשורים אליו.
לדעת משרד מבקר המדינה, המצב שבו מחד גיסא ממד"ה אמורה לייעץ למטכ"ל ולרמטכ"ל, ומאידך גיסא מאפייני הייעוץ הנדרש אינם ברורים, יוצר פער ב ין ייעודה של ממד"ה לבין מידת מימושו.
ראוי אפוא, שאג"ת ואכ"א יבהירו את תפקידי ממד"ה בהקשרי הייעוץ לרמטכ"ל, לסגן הרמטכ"ל ולאגפי המטכ"ל.
בהתייחסותו מספטמבר 2013 לממצאי הביקורת מסר צה"ל, בין היתר, כי יש להפריד בין תפקיד ראש ממד"ה כיועץ מקצועי לרמטכ"ל (בדומה ליועצים מקצועיים אחרים), לבין תפקיד ראש ממד"ה כיועץ ארגוני לרמטכ"ל (בדומה לתפקיד היועצים הארגוניים ביחידות), ובכל מקרה, תחום זה לא רק שלא יפיק תועלת מהסדרה בנהלים ובפקודות, אלא במידה לא מבוטלת עשוי להיפגע.
ממד"ה מספקת למטכ"ל ולעומדים בראשו מענה מקצועי מגוון.
חלקו סדור וקבוע על פי דרישה (סקרים שנתיים למשל) וחלקו יזום ומזדמן.
דפוס פעולה זה דומה לאופן שבו ניתן הייעוץ המקצועי גם לדרגים נמוכים יותר בארגון.
ניתן להסדיר את מענה הייעוץ המקצועי שניתן על ידי ממד"ה (בעיקר בתוצרים הקבועים) סביב תחומי מומחיות, למשל: יחסי צבא - חברה, פיתוח מערכות מיון, פסיכולוגיה צבאית, הערכת בכירים, מודלי שירות (קבע, חובה, סדיר, מילואים) ועוד.
שם הדוח: תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר, כי על צה"ל להסדיר את הניתן להסדרה, כאמור בהתייחסותו דלעיל.
שילוב ממד"ה בתחום פיתוח המנהיגות .
על פי פקודת הארגון שלה, ממד"ה אחראית "לחקור, לפתח, לייעץ ולהטמיע תפיסות וכלים מקצועיים בתחומי הפסיכולוגיה והייעוץ הארגוני, פיתוח מנהיגות ופיתוח מפקדים", וכן "לתכלל ולהנחות את גופי מדעי ההתנהגות, פיתוח המנהיגות ופיתוח המפקדים (כולל בתחום האיכות והמצוינות)".
על פי הוראת הפיקוד העליון, ה מגדירה את סמכויות קציני החיל הראשיים, מקח"ר אחראית ל"פיתוח והכוונה של הדרכת המנהיגות בצבא, בתחום העיוני".
על פי פקודת הארגון של מקח"ר משנת 2002 , בין תפקידיה גם "להוות סמכות מקצועית ראשית לפיתוח המנהיגות בצה"ל".
במסגרת מקח"ר פועל בית הספר למנהיגות (להלן - ביסל"ם).
לפי פקודת הארגון התקפה של ביסל"ם, תפקידי ביסל"ם הם: להדריך קורסי פיקוד זוטר בצה"ל, בתחומי המנהיגות; להדריך סגלי יחידות בתחומים של ליכוד הצוות ושיפור מיומנויות; ולהקנות ידע, עיצוב עמדות והתנהגויות של חניכים בקורסים למפקדים בתחומי ההסברה.
נושא המנהיגות בצה"ל, לרבות תפקידי ביסל"ם, נדון בשנים האחרונות על ידי גופי מטה בצה"ל, וביניהם אכ"א, זרוע היבשה, אגף המבצעים (להלן - אמ"ץ) ואג"ת.
הדיון עסק גם בשאלות יסוד, כגון: האם נדרשת תורת מנהיגות בצה"ל, והאם זו קיימת.
ביקורת זאת של משרד מבקר המדינה לא ע סקה בנושאים המרכזיים דלעיל שעלו בעבודת המטה של צה"ל בנושא המנהיגות, אלא במידת מעורבות ממד"ה בנושא פיתוח המנהיגות בהתאם לייעודה, ובקשרי הגומלין בינה ובין גופים נוספים העוסקים בנושא, ובעיקר ביסל"ם ומקח"ר.
להלן הממצאים שהועלו בתחום זה: 1 .
מעיון בפקודות הארגון של מקח"ר וממד"ה עולה אי -בהירות בהגדרת הגוף האחראי על נושא המנהיגות בצה"ל: על פי פקודת הארגון של מקח"ר היא אמורה "להוות סמכות מקצועית ראשית לפיתוח המנהיגות בצה"ל"; שעה שעל פי פקודת הארגון של ממד"ה היא אמורה: "לחקור, לפתח, ולהטמיע תפיסות וכלים מקצועיים בת חומי הפסיכולוגיה והייעוץ הארגוני, פיתוח המנהיגות", וכן "לתכלל ולהנחות את גופי מדעי ההתנהגות, פיתוח המנהיגות ופיתוח המפקדים".
נמצא, כי אי-בהירות זו, המייחסת לכל אחד משני הגופים את האחריות לתחום פיתוח המנהיגות, קיימת בכתובים משך שנים רבות.
כבר בסיכום ביקורת שערכה מחלקת הבקרה והמעקב במטכ"ל בביסל"ם ביולי 2006 צוינה אי-בהירות זו.
יצוין, כי בביקורת פתע שערך מבקר צה"ל לבקשת סגן הרמטכ"ל בדצמבר 2011 בביסל"ם, ובביקורת נרחבת נוספת שערך מבקר צה"ל בעקבותיה בגופי מטה, כגון תוה"ד וממד"ה, בזרועות ועוד, עלה מצב דברים דומה לממצאי הביקורת ב - 2006.
בביקורת נמצא, כי ממד"ה כמעט שלא מימשה את ייעודה ואת תפקידיה בתחום פיתוח המנהיגות, שצוינו בפקודת הארגון שלה.
הדבר מתבטא אף במבנה הארגוני שלה - בניגוד לתחומי פעילות אחרים, הנובעים מפקודת הארגון: פיתוח ארגוני, מחקר, מיון, והערכה, שעבור כל אחד מהם פועל בממד"ה ענף האמור להנחות מקצועית, הרי שלגבי נושא פיתוח המנהיגות אין בה גוף כזה, והנושא אף לא טופל באופן שוטף על ידי אחד הענפים הקיימים.
ממד"ה לא עסקה בחקר, בפיתוח, בייעוץ ובהטמעה של תפיסות וכלים מקצועיים בתחום פיתוח המנהיגות ואף לא היוותה מנחה מקצועי לביסל"ם.
תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל 97 .
:שם הדוח תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עוד התברר, כי אנשי ביסל"ם משולבים בקשר עם ממד"ה, ואף מלמדים במסגרת ההכשרה הצבאית למדעי ההתנהגות הנערכת בממד"ה.
ראשת ממד"ה דאז אף ציינה בשיחה עם נציג משרד מבקר המדינה, כי נפגשה מדי פעם בפעם עם מפקדת ביסל"ם, אך מפגשים אלה לא תועדו בכתב ואין מעקב אחר מידת מימוש סיכומי המפגשים.
עוד הוסיפה, כי נציגי ביסל"ם הציגו בפניה תכניות עבודה ותוכני עבודה, אך אין כלל סיכומים של מפגשים אלה, ואין מידע על תכניהם ומסקנותיהם.
כמו כן לא ברור אם נעשו באופן שיטתי.
ממד"ה אף לא פיקחה על תוכני ההכשרות שערך ביסל"ם ועל הפקת לקחים מהן.
על פי פקודת הארגון של ביסל"ם, עליו להדריך בקורסים ולהכשיר סגלים בתחום פיתוח המנהיגות.
התברר שאנשיו החלו לפעול בייעוץ למפקדים גם ביחידות עצמן לגבי תהליכים ארגוניים, והם כוללים תהליכים אלו בתחום ההגדרה - פיתוח מנהיגות, אף שאנשי מד"ה רואים בתהליכים אלו ייעוץ ארגוני.
יצוין, כי כבר בסיכום הביקורת של מחלקת בקרה ומעקב מיולי 2006 , שהוזכרה לעיל, נאמר בין השאר, כי "חלק מגורמי החוץ סבורים שביסל"ם התרחק מערכי הליבה ומיקד את עצמו כמרכז לייעוץ ארגוני".
בביקורת הפתע שערך מבקר צה"ל בדצמבר 2011 בביסל"ם, צוין, בין היתר, כי בפועל מדווח ביסל"ם על כפיפות מקצועית לראש ממד "ה.
למרות זאת, ממד"ה אינה עורכת בביסל"ם בקרות מקצועיות.
ביולי 2012 פרסם מבקר צה"ל דוח ביקורת בנושא מנהיגות בצה"ל בהמשך לביקורת לעיל שנערכה ב- 2006 ולביקורת הפתע שנערכה בדצמבר 2011 בביסל"ם.
בדוח המליץ מבקר צה"ל, בין היתר, "לבחון את תפיסת ההפעלה של ביסל"ם", ולחזק את "יכולת המערך הפרוס (ממד"ה) בנושא פיתוח המנהיגות".
בביקורת של משרד מבקר המדינה לא נמצא, כי ממד"ה נקטה עמדה מקצועית בקשר למגמה שהחלה בביסל"ם, המקשרת בין ייעוץ ארגוני לבין פיתוח מנהיגות.
כפילות זו, המייחסת לכל אחד משני הגופים את האחריות לתחום פיתוח המנהיגות, אף גרמה לטענות מצדם של יועצי מד"ה ביחידות10 ,, שטענו, כי היא פגעה ופוגעת בעבודתם.
כך לדוגמה מפקד יחידת חי"ר אמור להיעזר לצורך ייעוץ ארגוני ביועץ ארגוני מאחד מגופי מד"ה, אך בה בעת יועץ מטעם ביסל"ם מציע לו ייעוץ בתחום המנהיגות, שיש הרואים בו גם כן ייעוץ ארגוני.
תוצרי הייעוץ של שני היועצים לאותו מפקד אינם בהכרח מתואמים.
טענות אלה גרמו למתחים גם בין ענף פסיכולוגיה בזרוע היבשה לבין ביסל"ם.
לדברי רע"ן פסיכולוגיה צבאית בזרוע היבשה ולדברי מפקדת ביסל"ם, נעשו ניסיונות להסדרה בין שני סוגי היועצים, כדי להביא למצב שבו שניהם יעבדו בשיתוף פעולה, אך הבעיה בעינה עומדת.
ממד"ה אף לא מילאה את ייעודה בתחום פיתוח המנהיגות, ובאופן בולט עוד יותר לגבי גופי פיתוח והכשרת המנהיגות הפועלים באגפי המטה הכללי והמפקדות הממונות, כגון: ח"א ואמ"ן.
התברר, כי המידע שיש בממד"ה על הפעלת גופי הכשרה למנהיגות בח"א ובאמ"ן נובע מתקשורת לא מחייבת בין נציגי גופים אלה לנציגי ממד"ה וביסל"ם, ללא העברת מידע שיטתית וממוסדת, וללא שילוב ממד"ה וביסל"ם בהכשרות אלה.
כך בין היתר, מפקדת ביסל"ם ציינה ביוני 2012 , בשיחה עם נציג משרד מבקר המדינה, כי תפיסת הכשרת המנהיגות במכון המופעל לשם כך בח"א, שונה מזו שביסל"ם מפעיל בהכשרותיו.
בהקשר זה יצוין, כי בסיכום ביקורת בנושא המנהיגות בצה"ל מיולי 2012 ,המליץ מבקר צה"ל, בין היתר "להגדיר מחדש את אחריות וסמכות ממד"ה לתהליכי פיתוח מנהיגות ביחידות צה"ל בדגש לזרועות".
הטענות עלו בעיקר מיועצים הפועלים ביחידות היבשה, כגון חטיבות חי"ר 98 דוח שנתי64ב .
שם הדוח: תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר, כי ראוי שאכ"א יפעל להבהיר את חלוקת התפקידים בין ממד"ה ובין מקח"ר בתחום פיתוח המנהיגות, כדי למנוע אי -בהירות וכדי לאפשר לממד"ה לממש את תפקידיה בתחום זה הן לגבי ביסל"ם והן לגבי גופי הפיתוח והכשרת המנהיגות הפועלים באגפי המטה הכללי ובמפקדות הממונות.
להלן עיקרי התייחסות צה"ל לממצאי הביקורת בעניין שילוב ממד"ה בתחום פיתוח המנהיגות11 : .
א במסגרת עבודת המטה של ממד"ה לכתיבת הוראות מקצועיות, נכתבות הוראות מקצועיות בתחום פיתוח המנהיג ות.
אלו מתבססות על התורה לפיתוח מנהיגות בצה"ל שנכתבה השנה, אושרה על ידי ראשת ממד"ה הנוכחית, והיא חלק מתורת מד"ה.
עוד מסר צה"ל בהקשר זה, כי בשנתיים האחרונות שוקדים בחטיבת תורה והדרכה שבאמ"ץ על כתיבת ספר המנהיגות הצבאית.
בתהליך זה שותפה ממד"ה כסמכות המקצועית לפיתוח מנהיגות, באמצעות אנשי ביסל"ם, שהם המומחים בממד"ה לתחום זה.
עם זאת, בשונה מתחומים אחרים המצויים בסמכותה המקצועית הבלעדית של ממד"ה (כמו מיון או פיתוח ארגוני), תחום פיתוח המנהיגות בצה"ל אמנם מוגדר בפקודות הארגון של ממד"ה ושל ביסל"ם כאחריותן, אולם מנהיגות הינה ליבת העיסוק הצבאי, וככזו גורסים מפקדים רבים כי פיתוחה אינו יכול להיות אחריותו הבלעדית של גוף מקצועי.
ראשת ממד"ה הנוכחית, אל"ם רוני טמיר, עדכנה את נציגי משרד מבקר המדינה, בהמשך להתייחסות צה"ל, כי בתקופת כהונתה בתפקיד, שהחלה כאמור לעיל לאחר סיום הביקורת של משרד מבקר המדינה בממד"ה, ביסל"ם מהווה בפועל גוף תורתי מטעם ממד"ה לנושא המנהיגות.
ממד"ה מנחה אותו מקצועית, והדבר מתואם גם עם קצין החינוך והנוער הראשי.
צה"ל ציין בהתייחסותו, כי על פי ההנחיות המקצועיות של ממד"ה (ואשר יתוקפו לכדי הוראות מקצוע יות), איש מד"ה ביחידה הוא המתכלל את כלל עבודת גופי מד"ה ביחידתו.
במציאות אכן קיימת מורכבות שצה"ל פועל להסדירה.
עוד ציין צה"ל, כי חשוב להדגיש כי תהליכי פיתוח מנהיגות וייעוץ ארגוני אינם תחומים נפרדים, אלא ניתן לראותם יותר כפריזמות התבוננות משלימות של מדעי ההתנהגות על הארגון.
כך למשל, כלל העשייה של יועץ ארגוני ראוי לה כי תתבסס על אבחון ארגוני מקדים.
באופן דומה, נדרש היועץ לפיתוח מנהיגות לעתים לקיים אבחון ארגוני מנהיגותי, כאשר זווית ההתבוננות של אנשי ביסל"ם לביצוע האבחון ממוקדת בסוגיות מנהיגותיות כדי לייצר הבנו ת מערכתיות על מנהיגות כתופעה ארגונית בהקשר היחידתי/ חילי/ זרועי/ אחר.
צה"ל הוסיף, כי בתקופה האחרונה הוא פועל לחידוד הסדרה זו בין יועצי ביסל"ם ובין היועצים הארגוניים ביחידות, בשיתוף עם ביסל"ם, ובשיתוף עם ענף פסיכולוגיה בזרוע היבשה, חודדו ההבדלים בתחומי העיסוק בין שני סוגי היועצים, עודכנה בביסל"ם תפיסת הפעלה של יועצי ביסל"ם, ובמועד התייחסות זו של צה"ל מתבצע בביסל"ם (בשיתוף ממד"ה) תהליך תעדוף של הקצאת יועצים למשימות, מתוך ראיית המענה הייעוצי השלם ליחידה, ביחס למאפייני המשימה ולסוג המענה הייעוצי הקיים.
11 בהתייחסות צה"ל המובאת לעיל, שולבו גם הבהרות של ראשת ממד"ה הנוכחית, אל"ם רוני טמיר, שניתנו בהמשך להתייחסות צה"ל לפרק על שילוב ממד"ה בתחום פיתוח המנהיגות.
תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל 99 .
:שם הדוח תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מציין לגבי התייחסות זו של צה"ל, כי על פי פקודות הארגון הקיימות, ביסל"ם אינו כפוף לממד"ה אלא למקח"ר, הוא אף אינו מוגדר בפקודת הארגון כסמכות מקצועית לפיתוח מנהיגות, אלא כגוף ביצוע.
בנוסף לכך, תחום פיתוח המנהיגות אמנם מוגדר בפקודות הארגון של ממד"ה ומ קח"ר (ולא של ביסל"ם) כאחריותן, אך כפי שעולה גם מהתייחסות זו של צה"ל, הוא קשור גם לגורמים נוספים בו, ומתקיים לגביו שיח בין ממד"ה לבין חטיבת תורה והדרכה שבאמ"ץ.
לדעת משרד מבקר המדינה, דברים אלה מחדדים ביתר שאת את הצורך בהסדרת תחומי אחריותם של ממד"ה ושל מקח"ר בתחום פיתוח המנהיגות, ולהסדיר אף את מעמדו הארגוני של ביסל"ם בהקשר זה.
כמו כן, ראוי גם להבהיר את הקשר בנושא פיתוח המנהיגות, בין ממד"ה לגופים נוספים, כגון: חטיבת התורה וההדרכה שבאמ"ץ.
ראוי שהגורמים המעורבים בניהול תהליכים אלה, וביניהם אכ"א, אג"ת, אמ"ץ, מקח" ר, ממד"ה וביסל"ם, יגדירו ויבהירו את תחומי האחריות כאמור, ויבטאו ויעדכנו זאת בפקודות ארגון מתאימות.
צה"ל פעל ופועל לשילוב תחום מד"ה בו במטרה להפיק מתחום זה תועלת רבה, באמצעות שמירה על רמה מקצועית גבוהה, והתאמתו למסגרת צה"ל.
לדברי מפקדים בכי רים, זוויות הראייה והניתוח המיוחדות העולות מתחום זה יכולות לסייע להשגת מידה ניכרת של שיפור יכולות במסגרות צה"ל.
ממד"ה הוגדרה כגוף המקצועי האמור להנחות את תחום מד"ה בצה"ל, והדבר קיבל ביטוי בפקודת הארגון שלה, שם נקבע, בין היתר, כי ייעוד ממד"ה הוא "להוות סמכות מקצועית ראשית בתחום מדעי ההתנהגות לכלל צה"ל".
מממצאי הביקורת עולה, כי למרות העשייה הרבה בממד"ה בתחום מד"ה, היא קיימה את ייעודה להוות גורם מקצועי בצה"ל בתחום מד"ה באופן חלקי בלבד: גיבוש התורה בתחום מד"ה על ידיה נעשה באיטיות; ממד"ה לא פרסמה הוראות מקצועיות מטעמה לנושא מד"ה לכלל צה"ל; למרות הגדרתה כסמכות המקצועית בתחום מד"ה בצה"ל, ממד"ה לא קבעה מדיניות לגבי המאפיינים הארגוניים והתוכניים המתאימים לפעילות מקצועית נכונה של גופי מד"ה באגפי המטה הכללי ובמפקדות הממונות, ובשל אי -פעילות ממד"ה כגורם מקצועי מט כ"לי מגדיר ומכוון, נוצרה בגופים אלה שֹונּות באופן ארגון גופי מד"ה; ממד"ה גם כמעט שלא מימשה את ייעודה ואת תפקידיה בתחום פיתוח המנהיגות, כפי שנקבע בפקודת הארגון שלה.
ממצאי הביקורת מצביעים על עיכוב ניכר בהסדרת מעמדה של ממד"ה כמטה מקצועי בתחום מד"ה, עקב מחלוקת מתמשכת בין אג"ת ובין אכ"א בנוגע לתפיסה האמורה להיות בבסיס עמ"ט בנושא המטה המקצועי בכל הנוגע לממד"ה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מצב זה גורם להמשך הגבלת יכולתה של ממד"ה להשפיע מקצועית ולממש את ייעודה ותפקידיה בתחום מד"ה בצה"ל.
שם הדוח: תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מהתייחסות צה"ל לממצאי ביקורת זאת עולה, שצה"ל נוקט פעילות לתיקון ליקויים שעלו בביקורת.
עם זאת, ראוי שאג"ת ואכ"א יביאו ללא דיחוי להכרעת סגן הרמטכ"ל את המחלוקת ביניהם בעניין מעמדה המקצועי של ממד"ה, כד י שהיא תיקבע להלכה ולמעשה כגוף המקצועי בתחום מד"ה לכלל צה"ל.
לאחר מכן, ראוי להתאים את ייעודה של ממד"ה ואת תפקידיה למעמדה המקצועי, ולממש ייעוד ותפקידים אלה בתחום מד"ה בצה"ל.
הגז הטבעי הוא מקור להספקת אנרגיה, וניתן להשתמש בו להפקת חשמל, ובכך להפחית את התלות בנפט ובפחם, ואף להקטין את זיהום האוויר.
זה שנים שישראל פועלת לביסוס הגז הטבעי כמקור להספקת אנרגיה, כדי שחלקים משמעותיים במשק האנרגיה בישראל8 , ובכלל זה תשתיות חיוניות ואסטרטגיות, יתבססו על הגז הטבעי.
החיפוש וההפקה של גז ונפט9 בים התיכון מול חופי ישראל נעשים על ידי תאגידים פרטיים, ישראליים ובין-לאומיים, אשר בהתאם לחוק הנפט, התשי"ב - 1952 , קיבלו ממשרד האנרגיה והמים היתרי חיפוש מוקדמים10, רישיונות11 וחזקות12 .
תהליך הפקת הגז כולל מספר שלבים וביניהם: הקידוח, ההפקה וההולכה.
חלק מפעילות זו נעשית בשטחי הים התיכון הכלולים בתחום המים הטריטוריאליים13 של ישראל, אולם מרבית הפעילות נעשית בשטחי הים שמעבר למים הטריטוריאליים, המכונים במשפט הבין -לאומי שטח "המדף היבשתי" 14 או "האזור הכלכלי הבלעדי" (להלן - "המים הכלכליים").
במסגרת פעילות זו מוקמים בים מתקני קידוח, הפקה וצנרת הולכה (להלן - מתקני הגז).
8 על פי נתוני משרד האנרגיה והמים, עד שנת 2015 יהיה חלקו של הגז בייצור חשמל בישראל קרוב לכ-50% .
9 נכון למועד סיכום הביקורת, דצמבר 2013 , לא התגלו מאגרי נפט בקרקעית הים מול חופי ישראל אלא מאגרי גז בלבד.
10 היתר חיפוש מוקדם מקנה זכות לביצוע בדיקות מוקדמות לבירור הסיכויים לגילוי גז ונפט.
מי שקיבל היתר חיפוש מוקדם רשאי לבקש זכות קדימה בקבלת הזכות לחיפוש גז ונפט בשטח שעליו ניתן ההיתר המוקדם, לתקופה של עד 18 .
חודשים 11 רישיון מקנה זכות לביצוע קידוחי ניסיון וקידוחי פיתוח לצורך הפקת גז ונפט.
הרישיון ניתן לתקופה של שלוש שנים, הניתנת להארכה, לשטח שלא עולה על 400 קמ"ר.
בעל רישיון חייב להתחיל בחיפוש בתוך ארבעה חודשים מהיום שניתן לו הרישיון.
12 בעל רישיון שהגיע לתגלית גז או נפט בשטח הרישוי רשאי לבקש חזקה, המקנה לו זכות ייחודית לחפש ולהפיק גז או נפט לתקופה של 30 שנה, הניתנת להארכה של20 שנה נוספות, בשטח שלא יעלה על 250 ,קמ"ר.
בעל החזקה חייב להתחיל בקדיחת באר פיתוח בתוך שישה חודשים ובהפקות מסחריות בתוך שלוש שנים מיום קבלת שטר החזקה.
13 תחום המים הטריטוריאליים הוא האזור שבין קו החוף של המדינה לבין גבולה הימי הנמצא 22 .
ק"מ מקו החוף 14 ""מדף יבשתי- המדרון בשולי היבשה של מדינת חוף הנמשך מתחת לפני הים עד למרחק של 200 .
מייל ימי מחוף המדינה או עד למקום בו חל שינוי חד בזווית השיפוע 26 דוח שנתי64ב .
שם הדוח: ההגנה על מתקנים ותשתיות להפקת גז ונפט בים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הפעילות לגילוי משאבי הגז והנפט בתחומי המים הטריטוריאליים ו"המים הכלכליים" של ישראל החלה כבר בסוף שנות ה-60 .
התגלית המשמעותית התרחשה בשנת 1999 עם גילוי מאגרי הגז באתרי הקידוח וההפקה "נועה" ו"מרי B"15 , והחל משנת 2004 הםמספקים גז למשק הישראלי באמצעות מתקן ההפקה "ים תטיס" (להלן - מתקן "ים תטיס") השוכן בים מול חופי אשקלון.
במרץ 2013 החלה הפקת גז גם ממאגר "תמר", השוכן כ-90 ק"מ ממערב לחיפה.
הגז ממאגר "תמר" מוזרם בצינור תת-קרקעי לאסדה להפקת גז (להלן - מתקן ההפקה "תמר") הנמצאת סמוך למתקן "ים תטיס".
מאגרים נוספים עיקריים של גז אשר אותרו בקידוחי הניסיון ואשר חלקם גם הוכרזו כתגליות מסחריות, הם מאגר "לוויתן", הממוקם כ -130 ק"מ מערבית לחיפה, מאגר "תנין" הממוקם כ-120 ק"מ מערבית לחיפה, ומאגר "דלית1 " הנמצא כ-60 ק"מ מערבית לחדרה.
בנוגעלמאגרים אלו טרם נקבע מועד לתחילת הפקת הגז.
בשנים 2013 ו- 2014 מתוכננים קידוחי ניסיון נוספים בתחום "המים הכלכליים" של ישראל.
קידוח ניסיון נמשך בממוצע שלושה עד ארבעה חודשים, ובמהלכם מתמקמת אסדת קידוח מעל אזור הקידוח כדי להתחיל בקידוח הניסיוני.
על פי הערכות המומחים, יש סבירות לקיומם של מאגרי גז משמעותיים נוספים בקרקעית הים התיכון בסמוך לחופי ישראל.
גילויי הגז בים התיכון בתחום "המים הכלכליים" של ישראל הם בעלי חשיבות כלכלית ואסטרטגית רבה למשק הישראלי.
מאגרי הגז אמורים לספק את האנרגיה הנדרשת לישראל לעשרות השנים ה קרובות, ובכך להפחית את תלותה של ישראל במדינות אחרות בתחום הספקת האנרגיה.
הפקת הגז תאפשר גם ייצוא של גז לחו"ל, דבר שיביא לשיפור במעמדה הכלכלי והאסטרטגי של ישראל, ויגדיל את הכנסות המדינה משמעותית.
ראוי לציין, כי ממסמך שהכין המטה לביטחון לאומי (להלן - המל"ל) ב- 4.
13 לקראת דיון בוועדת השרים לענייני ביטחון לאומי (להלן - הקבינט הביטחוני) עולה, כי "הכנסות המדינה עד שנת 2040 .
"משדות הגז 'תמר' ו'לוויתן' בלבד מוערכות במאות מיליארדי ש"ח במציאות שבה משתפר מצבה הכלכלי ומעמדה הבין-לאומי של ישראל בתחום הפקת הגז, בד בבד עם התלות המתפתחת של המשק הישראלי בהספקת הגז, עלולים מתקני הגז לשמש יעד לפגיעה מצד מדינות עוינות וארגוני טרור.
יצוין, כי מזכ"ל החיזבאללה, חסן נסראללה, אף השמיע איומים מפורשים לפגוע באסדות הגז של ישראל.
כפי שעלה, האיומים על מתקן ההפקה "תמר" ומתקן "ים תטיס", המכילים בקביעות גז מתלקח ומערכות מכאניות מורכבות, והנמצאים בסמיכות לאזור הדיג של רצועת עזה ואינם מרוחקים משמעותית מהחוף, הם מגוונים, ועל כן יש להיערך אליהם בהתאם.
חלק ממתקני הגז (לרבות אלו הנמצאים בשלבי פיתוח והקמה) נמצאים בתווך התת -ימי, לרבות צנרת ההולכה של מאגר "תמר" המתוחה על קרקעית הים לאורך מרחק רב ממתקן הקידוח של מאגר "תמר" המרוחק משמעותית מהחוף ועד מתקן ההפקה הנמצא סמוך למתקן "ים תטיס".