HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בניגוד למשרד הבריאות, קיימה הכללית עבודת מטה בנושא מפתחות תקינה לשיבוץ עובדים סוציאליים בכל תחומי הטיפול (אשפוז וקהילה) בשלושה שלבים.
ההמלצו ת שהתקבלו בעבודה זו היו אמורות להתממש בהדרגה במשך כמה שנים, והן סוכמו בדוח סופי בינואר 2010 .
למשל, בשלב הראשון של יישום התכנית יושלם התקן של עובד סוציאלי במחלקות הפנימיות להיקף משרה של 75% .
לדברי מנהלת השירות הסוציאלי של הכללית, יישום ההחלטות שהתקבלו בעבוד ת המטה אמור לאפשר בסופו של תהליך האיוש מתן שירות סוציאלי הולם לכלל המטופלים בקופה.
היא הוסיפה, שעובד סוציאלי שעובד במחלקה פנימית בהיקף משרה של 75% - אינו מסוגל לטפל כנדרש בכל צורכי החולים.
באוגוסט 2010 אישר סמנכ"ל בתי החולים של הכללית דאז, ד"ר אהוד דוידסון, את יישום השלב הראשון של איוש משרות העובדים שנקבעו בעבודת המטה.
בעת סיום הביקורת באוגוסט 2014 כבר הוספו עשרות משרות ומרביתן אוישו.
בבדיקה עלה שקיימים הבדלים בין היקף המשרות של עובדים סוציאליים במחלקות הפנימיות בבתי החולים הממשלתיים ובין אלו של הכללית (שבהן מאושפזים בפועל כ-40 חולים).
היקף המשרה נע בין 30% משרה למשרה מלאה.
זאת משום שהיקף המשרות של העובדים הסוציאליים נתונים לשיקול דעתו של בית החולים.
במחלקה כירורגית מורחבת במרכז רפואי גדול שבה מאושפזים באופן קבוע כ-70 חולים ויותר - היקף משרתה של העובדת הסוציאלית הוא 30% בלבד, ואף מנהל המחלקה ציין, כי עובדת סוציאלית שזהו היקף עבודתה אינה מסוגלת לטפל כנדרש בכל צורכי החולים.
יצוין שגם לדעת המשרד (בתשובתו מדצמבר 2014) יש מקום להערכת הצורך ולהגדלת התקינה במחלקות.
עוד עלה בביקורת, כי למשרד הבריאות אין נתונים על מצבת העובדים הסוציאליים במערכת הבריאות, לרבות בתי החולים הכלליים שבניהולו.
לפיכך אין לו תמונת מצב של השירות הסוציאלי שמוענק בפועל לחולים, ואין הוא יכול לקבוע מהו התקן הראוי לשירות זה בבתי החולים.
דוח ביקורת זה עוסק בבתי חולים כלליים , ואולם ראוי לשקול ליישם ב כל מערכת הבריאות את ההמלצה לקבוע תקן של עובדים סוציאליים, כדי שהטיפול הרפואי והתומך יינתן ברמה נאותה ומספקת.
ההשפעות של מצוקת השירותים הסוציאליים על זכויות החולה סיוע חלקי לחולים וסיוע ש ניתן ש לא באמצעות ע ובדים סוציאליים : בביקורת עלה , כי העובדים הסוציאליים בבתי החולים אינם בודקים בדרך כלל בתיקים הרפואיים של החולים מי מהם זקוק לשירות יהם, וכי בפועל אחיות המחלקה הן אלו שמודיעות לעובדים הסוציאליים אילו חולים זקוקים לשירותיהם68.
נוכח המחסור בתקני העובדים הסוציאלי ים בבתי החולים נדרשות אחיות המחלקה , שממילא מוטל עליהן עומס עבודה רב , לבצע לעתים תפקידים .
67 יצוין כי מנהלת השירות הארצי לעבודה סוציאלית במשרד המליצה לבתי החולים להעסיק במחלקה פנימית עובדת סוציאלית בהיקף של חצי משרה.
68 האחיות מקיימות קבלה סיעודית לכל חולה שמתאשפז במחלקה, ומציגות למטופל שאלות בנושאים סוציאל יים.
האחיות מתרשמות גם במהלך האשפוז מתפקוד החולה, מביקורי בני משפחה ואורחים אצלו וממערכות תומכות אחרות שיש למטופל.
:שם הדוח משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ,שבאחריותם של עובדים סוציאלייםכגון יצירת קשר עם בתי אבות, קופות חולים ובני משפחה.
מנהלים של כמה מחלקות פנימיות קבלו לפני הביקורת על היקף משרתן הנמוך של העובדות הסוציאליות המועסקות במחלקותיהם.
אחד מהם, שהעובדת הסוציאלית שבמחלקתו מועסקת בחצי משרה, מסר לנציגי משרד מבקר המדינה, כי פעמים רבות אחרי שנפתרה הבעיה הרפואית של החולה "אין לו עו"ס לצורך שחרור החולה מהמחלקה".
הוא ציין , כי המחסור בעובדים סוציאליים הוא "הכי זועק, ואפילו יותר מ ]המחסור ב[ .
"רופאים העובדים הסוציאליים בבתי החולים מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה, כי אין ביכולתם לתת טיפול יסודי דיו גם לחולים שהם מטפלים בהם.
למשל - לספק להם מידע על זכויותיהם בעקבות האשפוז, או לקבל תוספת של שעות עזרה ביתית או סיוע של עובד זר - דברים שעשויים גם למנוע אשפוזים חוזרים.
הבדיקה העלתה שעיקר הטיפול של העובד הסוציאלי מתמקד ב"תכנון השחרור" של החולה כדי לפנות את המיטה שבה הוא מאושפז, אך נבצר ממנו לסייע לחולה ולבני משפחתו באופן יסודי יותר כמו - שיפור תפקודם הפסיכו-סוציאלי האישי והבין -אישי.
אי-התמקדות בצרכים הייחודיים של ניצולי שואה וחולים אונקולוגיים : ניצולי שואה ובני משפחותיהם זקוקים לתמיכה רגשית מיוחדת ולמידע על זכויותיהם.
לדעת אנשי מקצוע, לטראומת השואה יש השפעות רגשיות, נפשיות ופיזיות על הניצולים, והן מתעצמות במהלך האשפוז.
הדבר עלול לגרום התנהגויות חריגות של מטופלים ולאי-שיתוף פעולה ביניהם ובין הצוות המטפל.
גם חולים אונקולוגיים ובני משפחותיהם זקוקים לתמיכה רגשית בעקבות גילוי המחלה והצורך להתמודד עמה ועם הטיפולים הקשים שעל החולים לעבור, וגם הם זקוקים למידע בנוגע לזכויותיהם.
במקרים אלה למעורבותם של העובדים הסוציאליים עשויה להיות השפעה מכרעת, הן על איכות הטיפול במטופל והן על שגרת חייו כחולה אונקולוגי.
ואולם בביקורת עלה, שיש חולים מאושפזים ני צולי שואה וחולים אונקולוגיים שלא טופלו בידי עובד סוציאלי.
למשל, באחת המחלקות של בית חולים ממשלתי היו מאושפזים 32 חולים ב- 28.
14 , ארבעה מהם ניצולי שואה.
נמצא כי שלושה מארבעת ניצולי השואה האמורים לא קיבלו טיפול מעובד סוציאלי כלל.
משאבים ייחודיים המושקעים במ אושפזים "חסרי מעמד" : בבתי חולים מסוימים (כגון וולפסון ואיכילוב) מאושפזים חולים רבים באשפוז רגיל או לצורך לידה שהם "חסרי מעמד ".
לדברי העובדות הסוציאליות בבתי חולים אלה, הטיפול בחולים אלה הוא ממושך, נוכח המורכבות שבמציאת דרך הולמת לטפל בצורכיהם בשל היותם חסר י זכויות.
משום שלא נקבע גורם אחר שיטפל בצורכיהם הנטל נופל על כתפי העובדות הסוציאליות - שממילא מוטל עליהן עומס עבודה כבד.
הדבר פוגע באיכות הטיפול שהן נותנות ליתר החולים הנזקקים לשירותיהם69 .
69 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 64ג ( 2014 " ), בפרקזרים שאינם בני הרחקה מישראל ", עמ' 59 , שבו נאמר בין היתר, כי בהיעדר תכנית פעולה סדורה של משרד ה בריאות, נאלצת מערכת הבריאות להתמודד עם צורכי הזרים, ללא גיבוי תקציבי מתאים.
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המשרד מסר בתשובתו מדצמבר 2014 , שבמצב של עומס עבודה "אדיר" ובהיעדר ת קינה מתאימה של עובדים סוציאליים לא ניתן להגיע לכל החולים שחובה להגיע אליהם70.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות למפות את הצורך בשירותים סוציאליים בבתי החולים ולבחון מהו התקן המומלץ שיאפשר מתן טיפול ההולם את צורכי החולים.
בהתאם לכך עליו להכין תכנית רב -שנתית להשלמת השירותים הנדרשים.
כ מו כן על בתי החולים עצמם לבחון אם ניתן לנקוט אמצעים נוספים לסיפוק צורכי החולים, למשל - איגום משאבי בית החולים כדי למצותם באופן יעיל יותר; פרסום קבוע של מידע בכל האמצעים העומדים לרשות בית החולים וקישור החולה ומשפחתו למחלקו ת לשירותים חברתיים (מחלקות הרווחה) שברשויות המקומיות.
אם חולים ובני משפחותיהם אינם מקבלים את מלוא המידע הנדרש ואינם זוכים לסיוע הולם , זכויותיהם ואף כבודם עשויים להיפגע.
טיפולי פיזיותרפיה לחולים מאושפזים .
טיפולי פיזיותרפיה הם חלק בלתי נפרד מעבודת הצוות הרב -מקצועי בבית החולים.
לטיפולי פיזיותרפיה בבתי חולים כלליים נזקקים גם מאושפזים בכל מחלקות האשפוז, לרבות המחלקות האורתופדיות, הכירורגיות ובכלל זה כירורגית לב וריאות, מחלקות נוירולוגיות, פנימיות ו מחלקות ויחידות מיוח דות כמו טיפול נמרץ רגיל ופגים , מחלקות נשים ויולדות ומחלקות אונקולוגיות71.
הטיפול הפיזיותרפי מתמקד במניעת סיבוכים ובשיפור הניידות ו התפקוד של המאושפז במטרה להחזירו לרמת התפקוד ו העצמאות הקודמת.
הטיפול כולל, בין היתר : בדיקה גופנית והערכה תפקודית, הגברת ניידות ו לימוד הליכה עם אביזרי עזר, טיפול נשימתי וטיפול מונע למזעור הסיכון להופעת סיבוכים בעקבות ניתוח או שכיבה ממושכת.
הטיפול הפיזיותרפי יכול לסייע לקצר את משך האשפוז ו למנוע סיבוכים כמו דלקת ריאות, ולחסוך בכך את הצורך בשימוש בתרופות יקרות, כגון אנטיביוטיקה ומשככי כאבים.
מכאן שנוסף על תרומתו לטיפול בחולה ושיקום הביטחון העצמי שלו, יש לו גם יתרונות כלכליים.
משרד הבריאות לא קבע לבתי החולים הכלליים תקנים בתחום זה, למעט תקנים למחלקות שיקום, וכל בית חולים כללי-ממשלתי הקצה לכך משרות על פי שיקול דעתו.
יצוין כי הכללית קבעה תקן של פיזיותרפיסטים לבתי החולים הכלליים שלה.
בביקורת עלה שבתי החולים הכלליים נבדלים זה מזה במידה ניכרת במספר המשרות של פיזיותרפיסטים שהם מעסיקים 72 .
7 משרות למאה מיטות, והמרבי - 2.
לדברי מנהלת המחלקה הארצית לפיזיותרפיה .
70 בעניין הצורך בהנגשת מידע על זכויות החולים המאושפזים ראו גם בקובץ דוחות זה בפרק "אי- מיצוי של זכויות חברתיות", עמ' 46-3.
71 המחלקה הארצית לפיזיותרפיה , הנחיות מקצועיות לטיפול פיזיותרפיה באשפוז החריף , 1.
נספח לנוהל שירותי פיזיותרפיה בבתי חולים, חוזר מנכ"ל 14/2011.
72 שאין בהם מחלקות שיקום.
מדובר בבתי החולים הממשלתיים, בתי החולים של הכללית ואחרים.
73 המקור- מנהלת המחלקה הארצית לפיזיותרפיה שבמשרד הבריאות.
:שם הדוח משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 במשרד הבריאות, כשהיקף המשרות כה קטן לא ניתן לתת טיפול פיזיותרפי ראוי למרבית החולים הזקוקים לו.
היעדר טיפולי פיזיותרפיה פוגע בטיפול הנאות שמגיע לחולה ובמניעת הידרדרות מצבו.
בכך נפגעות זכויותיו של החולה.
תזונה לחולה המאושפז .
לתזונה מתאימה יש השפעה מכרעת על מצב הבריאו ת בכל גיל, ובייחוד בקרב חולים מאושפזים.
טיפול תזונתי לא ראוי עלול לגרום להארכת משך האשפוז, לאשפוז חוזר, לפגיעה בהחלמה ולהגדלת העלויות הכספיות הכרוכות בטיפול בחולה.
הדיאטנים בבתי החולים אחראים לאבחון המצב התזונתי של החולים, לקביעת הטיפול התזונתי בהם וליישומו ולמעקב אחר מצבם התזונתי 74 .
פעולות אלה הן חלק ממכלול התנאים המבטיחים שמירה על זכות החולה לקבלת טיפול רפואי נאות ושמירה על כבודו.
הביקורת העלתה שלמעט המלצה שניתנה בשנת 1999 לקבוע תקן של מישרה אחת לכל מאה מיטות, לא קבע משרד הבריאות לבתי החולים תקנים בתחום זה, וכל בית חולים כללי מקצה לכך משרות לפי שיקול דעתו - בין משרה אחת לכ-50 מיטות בבית חולים מסוים ועד כ -120 מיטות בבית חולים אחר.
בפ ועל, יש מעט מאוד דיאטנים בבתי החולים, והאחיות הראשיות במחלקות נאלצות לא פעם לעסוק בנושא התזונה, אף שלא הוכשרו לכך.
בבקרות שערך משרד הבריאות בבתי החולים נמצאו ליקויים בתחום התזונה, למשל: היו חולים שכלל לא קיבלו טיפול תזונתי על אף שהיו זקוקים לו; במזון שהוגש לחולים מאושפזים היה שיעור הסידן או הברזל קטן מהנדרש; לא חולקה ארוחת לילה המתאימה לכל החולים ובמיוחד לסוכרתיים; דיאטנים לא עודכנו על חולים הזקוקים לטיפול תזונתי; במכתבי ה שחרור של חולים לא נרשמו פרטי הטיפול ה תזונתי שניתן להם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לקיים עבודת מטה שבה ייבחנו המשימות של בעלי התפקידים השונים בבתי החולים שאינם מתוקננים (העובדים הסוציאליים והעובדים במקצועות הבריאות השונים כגון פיזיותרפיסטים, מרפאים בעיסוק, דיאטניות וקלינאיות תקשורת וכן, מזכירות רפואיות, טכנאי הנשמה ואחרים) כדי לבחון מהו היקף המשרות שיאפשר לתת טיפול נאות לחולים הדרוש .
74 ראו גם- חוזר מינהל רפואה מס' 5/013 סל המזון לבתי חולים כלליים, 27.
בכל תחוםבהתאם לכך עליו להכין תכנית רב -שנתית שתאפשר לספק לחולים את כל השירותים הנדרשים.
לאחר מכן עליו להנחות את בתי החולים להעסיק את בעלי התפקידים בהיקף שיאפשר להם לעמוד בכל משימותיהם.
הפגיעה בחולים תושבי ישראל בשל אי-הסדרת הפעילות של תיירות רפואית .
בתי החולים הכלליים הממשלתיים וכן בתי החולים של הכללית והפרטיים, בעיקר במרכז הארץ, מספקים שירותים רפואיים - כירורגיה, אונקולוגיה וקרדיולוגיה - לעשרות אלפי אנשים, לרבות תושבי הרשות הפלסטינית, הבאים ליש ראל במיוחד לצורך זה (להלן גם - תיירות רפואית).
שירותים רפואיים אלה ניתנים בבתי החולים הממשלתיים במסגרת תאגידי הבריאות של בתי החולים 75 הפועלים בשעות שלאחר שעות העבודה הרגילות 76 .
במרוצת השנים התרחב מאוד היקף הפעילות הזאת בבתי החולים.
לפי האומדן שהציג משרד הבריאות בדוח "הוועדה המייעצת לחיזוק מערכת הבריאות הציבורית " (להלן גם - ועדת גרמן)77 , בשנת 2011 הסתכם שיעור ההכנסות של כל בתי החולים מהטיפול בכ - 30,000 תיירים בכ-500 מיליון ש"ח78 .
בתיירות רפואית קיים פוטנציאל לרווח כלכלי שעשוי לסייע לבתי החולים ולשמש להםמקור מימון להשבחה ולשדרוג של התשתיות הרפואיות, וכן מקור הכנסה נוסף לרופאים ולאחיות וניצול של ציוד רפואי שאינו מנוצל דיו ועוד.
ואולם בביקורת עלה שהשירות שניתן לכלל תושבי המדינה נפגע עקב מתן שירותי התיירות הרפואית בבתי החולים הכלליים.
הדבר חמור במיוחד בשל העובדה שלצורך מתן שירות במסגרת של התיירות הרפואית משתמשים במשאבים ובתשתיות של בתי החולים שיש בהם מחסור, ונועדו לשמש בראש ובראשונה את כלל תושבי ישראל79.
75 סעיף21 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 , קבע, כי "תאגיד בריאות הוא, עמותה, אגודה שיתופית, חברה או כל גוף משפטי אחר הכשר לחיובים, לזכויות ולפעולות משפטיות, המוכר שירותי בריאות בתוך בית חולים ממשלתי או תוך שימוש במתקני בית חולים כאמור".
ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 59ב ( 2009 ), בפרק "תאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים", עמ' 399.
76 בתקנות יסודות התקציב (כללים לפעולת תאגיד בריאות), התשס"ב - 2002 , נקבע בסעיף 4()(ג1 )(ג), כי תאגידי הבריאות לא יבצ עו בבית החולים כל פעילות למכירת שירותי בריאות (מכירת שירותי רפואה ראשונית, רפואה שניונית, שירותי אשפוז ושירותים פרה-רפואיים ) לפני השעה 15.
13 מינתה שרת הבריאות דאז, ח"כ יעל גרמן, ועדה מייעצת לחיזוק מערכת הרפואה הציבורית.
78 ,בדוח ועדת גרמןעמוד 228 , הוערך מספר התיירים בידי משרד התיירות והיקף ההכנסות הוערך בידי משרד הבריאות.
79 ראו גםבקובץ דוחות זה בפרק בנושא "בדיקות דימות מתקדמות", עמ' 666-609 .
הפרת זכויות החולה המאושפז באופן מתמשך .
משרד מבקר המדינה כבר העיר למשרד הבריאות בשנת 201180 ובשנת 2013 , בין היתר, גם על סוגיית התיירות הרפואית81 : "שירותי התיירות הרפואית מבוססים במהותם על העדפה של חולים מסוימים ובכך נפגע עקרון השוויון.
לנוכח מצוקת תשתיות האשפוז וכוח האדם, מידת הנזק של התיירות הרפואית לחולה תושב המדינה המטופל במערכת הרפואה הציבו רית, גדולה מהתועלת הכלכלית לבית החולים והמדינה".
עוד נאמר, כי "תיירי מרפא אינם נדרשים להמתין לניתוח, ניתנת להם האפשרות לבחור את המנתח, הם נבדקים במכשירי דימות ללא המתנה ומאושפזים בחדר פרטי ]עקב כך[ .
חולים שאמורים להתאשפז במחלקות כירורגיות מאושפזים לעתיםבמחלקות פנימיות "82 .
בשנת 2013 הוציא המשרדהנחיות בנושא "שירות פרטי במסגרת תיירות מרפא".
בין היתר נאמר בו, כי הסוגיה נדונה בוועדה ציבורית שעתידה להגדיר את המדיניות וההנחיות בנושא83 .
הבדיקה העלתה שגם בשנים 2013 -2011 סיפקו בתי החולים שירותים אלה.
בדוח ביקורת מנובמבר 2014 שהכינה החשבת הכללית במשרד האוצר84 על פעילות חמישה בתי חולים ממשלתיים בתחום זה עלה, בין היתר, כי רופאים סיפקו שירותים רפואיים לתיירי מרפא בשעות הבוקר (ניתוחים, ייעוץ ובדיקות) אף שכאמור אסור לבצע פעילות זו לפני השעה 15.
00 , תיירי מרפא קיבלו קדימות לעומת תושבי ישראל מבחינת התורים שנקבעו להם ובתי החולים לא קיבלו מהתאגידים את כל הכספים שהיו צריכים להעביר אליהם.
בתשובתו מינואר 2015 הסביר המרכז הרפואי תל אביב (איכילוב) למשרד מבקר המדינה שהכנסותיו מתיירות רפואית "מנוצלות לתוספת ולתפעול מיטות ביחידות קריטיות (אונקולוגיה וטיפול נמרץ)" ולביצוע ניתוחים רבים של תושבי ישראל בשעות אחר הצהריים - דהיינו לקיצור תורים.
המרכז ציין כי לפי נתוני משרד הבריאות התורים במרכז הרפואי תל אביב לניתוחים של תושבי ישראל הם מהקצרים במערכת הבריאות.
ביוני 2014 פרסמהועדת גרמן את המ לצותיה לחיזוק מערכת הבריאות הציבורית .
ההמלצות כללו כמה וכמה כללים גם לגבי הסדר התיירות הרפואית.
למשל, הוועדה המליצה כי הזמנת תייר רפואי לארץ תתאפשר רק אם התפוסה של בית החולים תאפשר מתן טיפול ראוי לישראלים ; תיירים רפואיים יטופלו רק אחרי שעות הפעילות הרגילות של בית החולים; הנהלת בית החולים תהיה אחראית להבטיח לחולים ישראלים קדימות .
80 ,משרד מבקר המדינהדוח שנתי 61 ב( 2011 ,) בפרק "מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים", עמ' 169 ,בתת-פרק "קביעת כללים והנחיות לגבי טיפול רפואי לתיירים ('תיירות רפואית')", עמ'211.
ראו גםדוח שנתי 63ג ( 2013 ), בפרק "היבטים במערכת הרפואה הפרטית - מדיניות, אסדרה וכלי פיקוח", עמ' 601 , ובתת-פרק "תיירות רפואית", עמ' 646 .
81 משרד מבקר המדינה, דוח שנתי 63ג ( 2013 ), בפרק "היבטים במערכת הרפואה הפרטית - מדיניות, אסדרה וכלי פיקוח", עמ' 601 , בתת-פרק "תיירות רפואית" עמ' 646.
82 ,משרד מבקר המדינהדוח שנתי 61 ב( 2011 ,) בפרק "מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים ", עמ' 169 ,ובתת-פרק "קביעת כללים והנחיות לגבי טיפול רפואי לתיירים ('תיירות רפואית')", עמ' 211 .
83 חוזר מינהל רפואה מס' 51/2013 , מיום 31.
84 הבדיקה נעשתה על פעילות שהתבצעה בשנים 2013 -2011 :בחמישה בתי חולים ממשלתיים איכילוב, שיבא, רמב"ם, וולפסון ואסף הרופא.
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ;מבחינת הזכות לנצל את כל שירותי בית החולים, ובכלל זה מיטות האשפוזכל הרווחים מפעילות התיירות הרפואית יוקצו לבית החולים לטיפול במטופל ים הישראלים.
על משרד הבריאות לפרסם בהקדם נוהל שיסדיר את מתן שירותי התיירות הרפואית בכל בתי החולים, כדי לוודא שזכויות החולה וכבודו לא ייפגעו עקב מתן שירותי התיירות הרפואית.
סביבה נקייה במרחב האשפוז והטיפול בבתי החולים .
סביבה נקייה חיונית למניעת זיהומים, ולפיכך היא בבחינת הכרח בבתי החולים.
זלזול בצורך בניקיון וסביבה מזוהמת גורמים לפגיעה בזכויות החולה המאושפז ואף בכבודו.
במהלך הביקורת נצפה בכמה מחלקות פנימיות ובכמה מלר"דים לכלוך בסביבת החולים בשעות שונות ביממה.
יצוין במיוחד הלכלוך שנצבר בשעות הערב והלילה, שבהן לא פועלים צוותי ניקיון במרבית המחלקות.
אחד מבתי החולים מסר למשרד מבקר המדינה, כי בשעות הערב המאוחרות ובשעות הלילה מנקים עובדי הניקיון רק בכמה מחלקות (חדרי לידה, ניתוח ומיון) ועל אף שמלבדם עובדים גם תורני ניקיון, הניקוי אינו נעשה מיד, ולעתים נדרשת מעורבות של ההנהלה כדי לוודא שעובדת ניקיון תגיע לנקות.
גם בדוחות הבקרה שערך משרד הבריאות עלו ליקויים בתחום הניקיון במחלקות האשפוז , במחלקת שיקום ובמטבח.
בבית חולים אחד אף מדובר ב בעיה מתמשכת שהחמירה.
רימות על גופ ו של חולה : בשנת 2014 התגלה מקרה חריג של רימות על צוואר חולה באחד מבתי החולים.
הנהלת בית החולים הסבירה לעורכי הביקורת כי "לא מדובר פה בכל הזנחה" ואולם היא לא המציאה כל מסמך שמתעד בדיקה שעשתה בנושא כדי לעמוד על הסיבה למקרה, או החלטות שקיבלה, הן לגבי הנושאים באחריות לכך והן לגבי האמצעים שבכוונתה לנקוט למניעת הישנות המקרה.
אי-הקפדה על ניקיון מגבירה גם את הסיכון להידבקות בזיהומים.
ואכן, בבקרות שעשה משרד הבריאות בבתי החולים עלה חשש להתפשטות זיהומים בכמה חדרי ניתוח משום שהוצבו בהם משרד הבריאות 549 .
:שם הדוח משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ארונות עץ שאינם רחיצים המשמשים לאחסון ציוד סטרילי ; עקב שימוש במכונה לניקוי מכשירים לאחר ניתוח שהטמפרטורה שלה נמוכה מהנדרש (פחות מ -93 מעלות צלסיוס); עקב היעדר הפרדה מוחלטת בין האזור הנקי לאזור המלוכלך; עקב מכשור שלא היה נקי באחת ממחלקות ה גסטרו.
באחד מבתי החולים היה חשש להתפרצות חיידק הליגיונלה משום שהטמפרטורה של המים החמים הייתה נמוכה מהנדרש.
גם תשתיות רעועות עלולות להגביר את הסיכון לזיהומים.
משרד מבקר המדינה העיר בשנת 201385 על פגמים בתשתיות של כמה בתי חולים שאינם מאפשרים לשמור כראוי על רמת הניקיון שבהם ופוגעים ביכולת למנוע זיהומים בחדרי ניתוח ובמחסן לציוד רפואי.
גם בבקרות שעשה משרד הבריאות עלה חשש להעברת זיהומים ב אחד מחדרי הניתוח עקב חיפויי רצפה פגומים.
הן בדוח שנתי 63 ג של מבקר המדינה והן בבקרות שעשה המשרד עלו ליקויים נוספים בכמה בתי חולים.
כך למשל, לא הייתה הפרדה בין מקום האיסוף של כביסה מלוכלכת לנקייה; היו חרקים בחדרי ניתוח ; לא ניתן היה לשמור כר אוי על ההיגיינה בחדרים במחלקות שבהם אוחסנו סירי לילה.
משרד מבקר המדינה מעיר לבתי החולים ולמשרד הבריאות, כי ראוי שיציבו בראש סדר העדיפויות את ההכרח לשמור על רמת ניקיון נאותה.
לא רק משום שמדובר במרכיב חיוני להבטחת איכות הטיפול הרפואי ולמניעת התפשטות של זיהומים, אלא גם בשל כבודו של החולה המאושפז.
אשפוז בסביבה מזוהמת מסכן את חייו ומעורר בו תחושה של זלזול בכבודו.
שמירת זכויות החולה הפונה לחדרי המיון (מלר"דים) של בתי החולים הכלליים .
חוק זכויות החולה קובע, כי חדר מיון הוא מקום המיועד למתן טיפול רפואי דחוף שמאייש רופא אחד לפחות, והמנהל הכללי של המשרד מכיר בו כחדר מיון לעניין חוק זה.
העבודה במלר"ד מתאפיינת בעומס גדול ובלחץ של זמן המחייבים חלוקת קשב בו-זמנית בין כמה מטופלים שמקורם בדחיפות ובדינמיות של המצבים הרפואיים, וכן בקצב התחלופה הגבוה של המטופלים שאינו מאפשר להכירם.
בתנאים אלו חשוב מאוד שרופא אחראי אחד ירכז את הטיפול והשליטה בכל התהליכים האבחנתיים והטיפוליים שעובר המטופל ואת התיאום בעניינם86 .
בסוף שנת 2012 היו בתקן של כל בתי החולים הכלליים 1,160 עמדות לרפואה דחופה, מהן 1,141 בבתי החולים הכלליים (ללא מיון יולדות), ונרשמו כ -2.
9 מיליון ביקורים בחדרי .
85 דוח שנתי63ג, בפרק "בי נוי ותשתיות במערכת הבריאות", עמ' 717 ; ראו גם באותו דוח בפרק "ריבוי זיהומים במוסדות האשפוז ובקהילה", עמ' 671.
86 ראו גם חוזר המנהל הכללי " חובת קביעת רופא אחראי לריכוז הטיפול והמעקב במטופל במחלקה לרפואה דחופה וחובת רישום פרטיו ברשומה הרפואית", מס' 38/09 ( 30.
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המיון87 (כ-2.
5 מיליון ללא מיון יולדות).
יצוין כי מספר הפונים למלר"ד הולך וגדל במשך השנים.
בשנת 2012 ( אושפזו כשליש30% ( ) מהפונים לחדרי מיון27% )ללא מיון יולדות וכל היתר שוחררו לביתם.
רופא אחראי לריכוז הטיפול בחולה במלר"ד .
המשרד מחייב את בתי החולים למנות רופא שיהיה אחראי לריכוז הטיפול בחולה שפונה למלר"ד ולמסור לחולה את שמו של הרופא 88 .
רופא זה אחראי, בין היתר, לאבחון מצבו הרפואי הנוכחי של המטופל באמצעות בירור תולדות החולה ובדיקה גופנית; קביעת הוראות הטיפול הרפואי; וידוא ביצוען של כל ההתייעצויות הרפואיות הנדרשות; ריכוז כל ההמלצות וההוראות הטיפוליות מהיועצים השונים והתייחסות אליהן; ריכוז ממצאי כל בדיקות המעבדה והתייחסות אליהן; וידוא פענוחן של כל בדיקות ההדמיה ובדיקות העזר; התייעצות עם רופא בכיר במקרה שיש בכך צורך; תיעוד ההתייעצות ברשומה הרפואית וניהול הרשומה הרפואית; ווידוא כי בוצעו כל ההליכים הרפואיים המתבקשים לצורך שחרור המטופל לביתו או לאשפוזו במחלקה.
ואולם, בביקורת שעשה משרד מבקר המדינה עלה, כי בארבעה מ-18 בתי החולים הכלליים הממשלתיים ובתי החולים של הכללית - לא נהוג למנות רופא אחראי.
בחמישה בתי חולים אחרים נהוג למנות רופא אחראי, אך בתי החולים לא הביאו לידיעת המטופל את שמו כדי שיוכל לפנות אליו בעת הצורך.
יוצא שבמחצית בתי החולים (9 מ-18 ) המטופל בחדר המיון אינו יודע מי הרופא שאליו הוא יכול לפנות בעת הצורך (בעניין מינוי ר ופא מומחה ברפואה דחופה לרופא אחראי - ראו בהמשך).
לדעת משרד מבקר המדינה, הנוהל של המשרד - מינוי איש קשר קבוע שמתווך בין בית החולים ובין המטופל, עשוי להבטיח שירות טוב יותר לפונה למלר"ד, בייחוד נוכח האנונימיות הרבה ועומס העבודה המאפיין את המלר"ד.
לפיכך חשוב שהמשרד יבטיח שבתי החולים אכן מטמיעים את הנוהל ופועלים על פי הנחיותיו.
פגיעה בזכויות החולה עקב זמני שהייה ממושכים במלר"ד .
כדי לשמור על זכויותיו של החולה, כבודו וזמנו חשוב מאוד לתת טיפול מהיר ככל האפשר לפונה למלר"ד, כך שניתן יהיה לשחררו לביתו בהקדם, או לקבוע את הצורך לאשפזו בבית החולים להמשך טיפול.
87 משרד הבריאות, אגף המידע, ביקורים במחלקה לרפואה דחופה - מאפייני פעילות 2012.
88 ראו הערת שוליים86.
:שם הדוח משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בביקורת הנוכחית עלה, כי ב-18 מלר"דים של בתי החולים הכלליים-ממשלתיים ובתי החולים של הכללית נפגעות זכויותיהם של החולים עקב שהייתם הממושכת במלר"דים.
השהייה הממוצעת של החולים במלר"דים, ממועד הגעתם ועד סיום הטיפול בהם והשחרור לבית ם, נמשכת בין 2.
9 שעות; חציון השה ייה במלר"דים בארץ הוא בין 1.
57 ל-4 ;שעותזמן השהייה הארצי הוא 3.
1 שעות בממוצע; במקרים קיצוניים שוהים חולים במלר"ד פרקי זמן ממושכים הרבה יותר, לעתים אף יותר מ-15 שעות89 .
גם ועדת גרמן המליצה ביוני 2014, בין היתר, לבדוק את איכות השירות במלר"דים באמצעות מדידת זמני השהייה בהם.
משרד מבקר המדינה כבר המליץ בשנת 2010 , כי ראוי שבתי החולים יפעלו למדידת זמני השהייה במלר"ד ולהסדרת פרקי זמן מרביים למתן שירות לפונים למלר"ד, הן על ידי הצוות במלר"ד והן על ידי נציגי מחלקות אחרות ומכונים בבתי החולים.
הבדיקה העלתה שהמשרד לא קבע פרקי זמן מרביים למתן שירות לפונים למלר"ד.
גם בתי החולים לא קבעו פרקי זמן כאלו, פרט לבית חולים אחד שקבע זמן שהייה מרבי של שעתיים לאלו שמגיעים לאתר ה"פונים המהלכים"90 .
בפועל יש הבדלים רבים בין בתי החולים מבחינת משך השהייה בטיפול הניתן לפונים למיון.
כדי לשמור על זכויות החולה וכבודו חוזר משרד מבקר המדינה על המלצתו: על המשרד ועל כל בתי החולים לקבוע את משך השהייה הממוצעת המרבית של מטופל במלר"ד ולהקפיד שלא לחרוג מפרק הזמן שנקבע.
לצורך זה על המשרד לבחון את משך השהייה במלר"ד לפי קבוצות החולים הפונים: המהלכים, השוכבים, המשוחררים לביתם והמאושפזים.
ראוי גם לבחון את משך השהייה של כל קבוצה במלר"ד תוך שקלול מאפייני המטופל (גיל, מורכבות המצב הרפואי וכו') ומאפייני בית החולים.
המתנה במלר"ד ליועצים מהמחלקות ולבדיקות רפואיות .
ניתוח מידע וקיצור זמני המתנה : משרד מבקר המדינה המליץ כבר בשנת 2010 שבתי החולים יבצעו בתדירות קבועה תהליך של איסוף וניתוח מידע על זמני ההמתנה במלר"ד להגעת רופא מומחה ויועצים ממחלקות האשפוז; על זמני ההמתנה לתור במכונים לביצוע הדמיות; על זמני המתנה לבדיקות אחרות וכו'.
בבדיקה הנוכחית נמצא, כי 12 מ-18 בתי החולים אינם מרכזים מידע על זמני ההמתנה להגעת רופא מומחה או יועץ ממחלקות האשפוז, ועל זמני ההמתנה לביצוע הדמיות .
89 ראוגם מבקר המדינה, דוח שנתי 60ב ( 2010 " ), בפרקחדרי מיון (מלר"דים) של בתי החולים הכלליים - היעדר תקינה סדורה", עמ' 441 , בו צוין כי עקב חוסר מקום במחלקות האשפוז בבתי חולים מסוימים שהו פונים במלר"ד אף כמה יממות.
90 כמה בתי חולים פיצלו את המטופלים בין שני אתרים: באתר "מהלכים" נותנים טיפול מהיר יותר לחולים הסובלים מ בעיות אורתופדיות, כירורגיות, פנימיות ופסיכיאטריות שיכולים להתהלך ובאתר "שוכבים" מטפלים בחולים שמצבם הרפואי או הסיעודי מורכב יותר ולכן הבירור בעניינם והשהייה שלהם במלר"דים ממושכים יותר.
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ובדיקות אחרות.
אחד מבתי החולים שבדק וניתח את הגורמים לזמני ההמתנה הממושכים העלה לדוגמה, כי זמן ההמתנה הממוצע בבית החולים לטיפול של אחות היה 14.
דקות בעקבות ניתוח הנתונים פעל בית החולים לקיצור זמן ההמתנה ל-9 .
דקות כדי לשפר את תהליכי העבודה של המלר"דים ולצמצם את זמני השהייה בהם, ממליץ משרד מבקר המדינה לכל בתי החולים לאסוף נתונים על זמני ההמתנה ליועצים, לתור במכונים ולבדיקות אחרות ולנתחם.
הדבר עשוי לסייע לשיפור תהליכי העבודה ולצמצום זמני שהיית החולים במלר"ד.
המתנה ממושכת של קשישים במלר"ד : משרד מבקר המדינה בדק בביקורת הנוכחית את משך השהייה של פונים למיון בני 70 ומעלה במחצית השנייה של שנת 2013 , שפנו למיון עקב חבלת ראש שנגרמה בגין נפילה 91 .
הועלה כי בבתי החולים בפריפריה הפונים למלר"ד ששוחררו לביתם שהו במלר"ד בממוצע כ -3.
6 שעות, וגם החציון היה כ-3.
6 שעות; לעומת זאת שהו הפונים למלר"ד בבית חולים במרכז הארץ בממוצע 6.
1 שעות, והחציון היה5.
השהייה במלר"ד של בית חולים בפריפריה עד לאשפוז הייתה כ-3.
6 שעות בממוצע והחציון היה כ-3.
25 שעות, ואילו השהייה עד לאשפוז במלר"ד בבית חולים במרכז הארץ ארכה 9.