HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מאז התקבלה החלטת הממשלה ועד מועד סיום הביקורת דנה ועדת החריגים בכ -40 בקשות של כ-30 יחידות של הממשלה.
חלק מהן בקשות חוזרות, מקצתן אף הוגשו שלוש או ארבע פעמים, אף לאחר שוועדת החריגים כבר קיבלה החלטה בעניינן.
ועדת החריגים נענתה לבקשותיהן של שמונה (כ-27% ) מהיחידות הארציות שהגישו בקשה לקבלת פטור מחובת המעבר.
כמו כן דחתה ועדת החריגים בקשות של חמש (כ -17% ) יחידות 114 דוח שנתי64א .
ארציות וקבעה כי עליהן לעבור לירושלים לאלתר, וכי הן ישוכנו במבנים שיאתר מינהל הדיור.
אשר ליתר הבקשות, כ-18 במספר, התנתה הוועדה את מתן הארכה לביצוע ההעברה בכך שהיחידות, מינהל הדיור או ג ורמים ממשלתיים אחרים יבצעו פעולות שהטילה עליהם לבצע עד המעבר.
במסגרת מילוי אותן הוראות נדרש לעתים מינהל הדיור לספק פתרונות לבעיית המקום שבו ישוכנו יחידות הממשלה מחוץ לירושלים עד המעבר, לסכם את ההשפעות של מעבר היחידה לירושלים או לבחון את היתכנות המעבר, תוך הצגת חלופות לשיכון היחידות.
משרד מבקר המדינה בדק את פעילותה של ועדת החריגים, את אופן יישום החלטותיה ואת המעקב אחר ביצוען; להלן ממצאי בדיקתו: 1.
,בהחלטת הממשלה נקבע כי מינהל הדיור לא יאשר עריכת חוזים חדשים לשכירות לשיפוצים או לבנייה ליחידות ארציות של משרדי הממשלה שאינן שוכנות בתחומי העיר ירושלים, אלא באישור ועדת החריגים.
כמו כן נאמר בה כי בכל החלטת ממשלה בדבר הקמת גוף או יחידה חדשים ייקבע שמקום מושבם יהיה בירושלים, אלא אם כן החליטה הממשלה במפורש לשכנם במקום אחר.
תכליתה של החלטה זו למנוע, החל במועד פרסומה, את הקמתן של יחידות ממשלתיות חדשות מחוץ לירושלים, אלא אם כן קיבלו אישור מפורש לכך מוועדת החריגים.
הביקורת העלתה כי על אף האמור לעיל הוקמו שתי יחידות ארציות מחוץ לירושלים לאחר מועד פרסום החלטת הממשלה, בלא שהדבר הובא לאישורה של ועדת החריגים: יחידת האכיפה ברשות התאגידים במשרד המשפטים והאגף לביטחון מים ברשות המים במשרד האנרגיה והמים.
מינהל הדיור ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הקצאת השטחים ליחידות משרד המשפטים מחוץ לירושלים נעשתה ללא ידיעתו, וכי כאשר משרד מקים יחידה חדשה ואינו נזקק לדיור בעבורה, אלא משכן אותה במבנה קיים שלו, אין מינהל הדיור מעורב בכך.
המינהל הוסיף כי הגורמים המוסמכים לאשר הקמת יחידות חדשות צריכים להתנות את האישור להקמת יחידה ארצית בכך שמקום מושבה יהיה בירושלים.
מנכ"ל משרד רה"ם ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי מינהל הדיור פועל כ"שומר סף" ומפנה יחידות ארציות לוועדת החריגים.
יחידה ממשלתית הבוחרת שלא לעבור במסלול זה, האחריות מוטלת עליה ישירות, וגם על אגף החשב הכללי ואגף התקציבים במשרד האוצר, כאמור בהחלטת הממשלה.
לדעת משרד מבקר המדינה לפי החלטת הממשלה על מנכ"ל משרד רה"ם, העומד בראש ועדת החריגים, להנחות את משרדי הממשלה להפנות לוועדת החריגים את כל היחידות הארציות השוכנות מחוץ לירושלים, שאינן נכללות בין החריגים שנקבעו בהחלטת הממשלה, ושעניינן טרם נדון בה.
משרד המשפטים השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2013 כי במועד הקמת יחידת האכיפה בשנת 2010 נעשו ניסיונות לאתר עבורה דיור מתאים ומשלא נמצאה דרך להגדלת שטחי משרדי רשות התאגידים, נאלץ המשרד לתת פתרון דחוף ושיכן את היחידה בבניין של משרד המשפטים שבו ממוקמת שלוחת רשות התאגידים בתל אביב.
רשות המים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2013 כי בכוונתה להגיש לוועדת החריגים בקשה רשמית לאשר ליחידות מסוימות של הרשות להמשיך לפעול מחוץ לבירה.
משרד ראש הממשלה 115 .
משרד מבקר המדינה העיר למשרד המשפטים ולרשות המים כי היה עליהן לפנות מבעוד מועד לועדת החריגים ולהגיש בקשה להקמת היחידות האמורות מחוץ לבירה.
כאמור, בהחלטת הממשלה נקבע כי מינהל הדיו ר לא יאשר עריכת חוזים חדשים לשכירות ליחידות ארציות של משרדי הממשלה שאינם בתחומי העיר ירושלים, אלא באישור ועדת החריגים.
בביקורת נמצאו כמה מקרים שבהם אישר מינהל הדיור לחדש חוזי שכירות או איתר דיור חלופי לכמה יחידות ארציות של הממשלה שלא בתחומי העיר ירושלים, בלי שביקש את אישורה של ועדת החריגים לכך.
מינהל הדיור השיב על ממצאי הביקורת באמרו, כי הדיור הזמני עבור אחת מיחידות אלה אושר מאחר שהליך איתור הדיור בירושלים לא נשא פרי "לאור העדר היצע שטחי משרדים בירושלים".
המינהל הוסיף כי כל עיכוב בפינוי היחידה היה גורם נזק כספי ניכר.
אשר ליחידות שאישר את הארכת חוזי השכירות שלהן השיב המינהל, כי אינו יכול שלא להאריך חוזי שכירות או להמשיך לשלם לבעלי בתים פרטיים שמשרד ממשלתי ממשיך לשכון בנכסיהם.
לפיכך, לא נותרה לו ברירה אלא להאריך חוזים לתקופות קצרות גם בדיור מחוץ לירושלים.
משרד מבקר המדינה העיר למינהל הדיור, כי בהתאם ללשונה הברורה של החלטת הממשלה, עליו להפנות לוועדת החריגים את עניינה של כל יחידה ארצית לצורך קבלת אישורה לקבלת דיור חלופי או להארכת תקופת השכירות שלה מחוץ לירושלים, וזאת זמן סביר לפני תום תקופת השכירות.
נוכח הממצא ים הודיע מנכ"ל משרד רה"ם בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי בישיבתה הקרובה של ועדת החריגים יגדיר במדויק את התפקידים והסמכויות של כל אחד מחברי הוועדה, כדי שכל סוגיה הקשורה לדיור מחוץ לירושלים תובא להחלטתה.
הביקורת העלתה כי מכלל הוראותיה של ועדת החריגים בדבר מעבר מידי לירושלים או בדבר דחיית מועד המעבר - רק הוראות אחדות יושמו או צפויות להיות מיושמות במסגרת התכניות הקרובות לאכלוס יחידות ממשלתיות בירושלים, כפי שיודגם להלן: (א) המפקח הארצי על הבחירות, משרד הפנים: יחידת המפקח הארצי על הבחירות שוכנת בכפר סבא.
בסיכו ם דיון מפברואר 2012 בערר שהגיש מנכ"ל משרד הפנים על החלטה קודמת של ועדת החריגים, קבעה הוועדה, כי ניתן לדחות את המועד למעבר היחידה לירושלים עד לאחר הבחירות למועצות האזוריות בסוף שנת 2012 , וכי חוזה השכירות בכפר סבא יוארך עד למועד המעבר.
במרץ 2012 פנה שר הפנים לוועדת החריגים בבקשה לדחות את מימוש החלטת הוועדה בדבר המעבר לירושלים עד לשנת 2014 .
מתשובת משרד הפנים למשרד מבקר המדינה מאפריל 2013 עלה, כי בדיון בוועדת החריגים בדצמבר 2012 הוחלט שיחידת המפקח הארצי על הבחירות תועבר לירושלים במהלך הרבעון הראשון של שנת 2014.
,על אף האמור, במועד סיום הביקורת טרם נקבע המקום שאליו תעבור היחידה וטרם נקבע מועד המעבר.
מינהל הדיור ציין בתשובתו, כי על אף פניות חוזרות ונשנות למשרד הפנים עדיין לא נמצא מבנה מתאים ליחידה בירושלים.
משרד הפנים ציין בתשובתו, כי על אף דיונים שקיימו נציגי המשרד עם מינהל הדיור, טרם הועברה אליו הצעה מתאימה לאכלוס היחידה.
(ב) המטה למעברי גבול יבשתיים, משרד האוצר: המטה למעברי גבול יבשתיים שוכן בנתניה.
בדיון ביולי 2009 דחתה ועדת החריגים את בקשת המטה לפטור אותו מחובת המעבר לירושלים וקבעה כי מינהל הדיור יאתר עבורו בירושלים שטח שיתאים לצרכיה.
נמצא כי במועד סיום הביקורת עדיין לא נקבע מועד להעברתו של המטה לבירה.
מינהל הדיור השיב למשרד מבקר המדינה, כי תנאי הכרחי לאיתור מבנה בעבור יחידה בירושלים הוא קבלת התחייבות תקציבית לכיסוי העלויות שלו.
כיוון שבמקרה האמור לא קיבל מינהל הדיור התחייבות תקציבית הוא לא יכול היה להמשיך את טיפולו בעניין זה.
משרד מבקר המדינה העיר למינהל הדיור, כי במקרה מעין זה היה עליו להשיב את העניין לוועדת החריגים, כדי שתוכל לנקוט פעולה ליישום החלטתה.
(ג) היחידות הארציות של משטרת ישראל: ועדת החריגים ד נה באוגוסט 2007 בבקשתה של אחת מיחידותיה הארציות של המשטרה ששכנה בלוד להעבירה לבית דגן.
בישיבה זו נקבע כי מינהל הדיור, הרל"י והמשטרה יגבשו תכנית אב להעברת כל יחידות המטה הארצי לירושלים.
בדיון של ועדת החריגים שהתקיים בינואר 2008 , הטיל מנכ"ל משרד רה"ם דאז על המשטרה להציג בתוך חודש ממועד הדיון תכנית לפריסה כוללת של יחידותיה הארציות ואת תכנית העברתן לירושלים.
באפריל 2008 הביא שוב מנהל מינהל הדיור לידיעת אגף תיאום, כי על אף החלטות ועדת החריגים טרם העבירו לעיונו נציגי המשטרה את התכנית למעבר לירושלים כמובטח, וכי נציגי המשטרה מסרבים לדון בהעברת יחידותיהם לירושלים.
גם בדוחות המציגים את מצב הטיפול בהחלטות ועדות החריגים שהגיש מינהל הדיור לאגף תיאום בינואר וביולי 2009 צוין כי עקב היעדר שיתוף הפעולה של המשטרה עם מינהל הדיור בכל הנוגע להעברת יחידת ראש אגף התנועה לירושלים, הקפיא מינהל הדיור את הטיפול באיתור פתרון דיור בעבור אותה יחידה.
גם בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין מינהל הדיור כי הוא נמנע מלהציע ליחידות הארציות של המשטרה פתרונות דיור מחוץ לירושלים.
המשטרה השיבה למשרד מבקר המדינה באפריל 2013 , כי "עד היום משטרת ישראל לא קיבלה מידע בנושא" ממינהל הדיור.
המשטרה מסרה עוד, כי ראש אגף התקציבים במשטרה הנחה לקיים בדיקה מחודשת בנוגע להשפעות הארגוניות של המעבר לירושלים.
משרד ראש הממשלה 117 .
נמצא כי, בארבע השנים שעברו מאז פנה מינהל הדיור לאגף תיאום, לא נדרשו שוב אגף תיאום או ועדת החריגים לנושא העברת יחידותיה הארציות של משטרת ישראל לירושלים.
(ד) אגף מערכות מידע וענ"א, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 14 : בסיכום הדיון בוועדת החריגים בינואר 2008 בבקשת האגף (להלן- יחידת מערכות המידע), ששכנה בתל אביב, לפטור אותו מחובת המעבר לירושלים נקבע, כי הבקשה נדחית, וכי "היחידה תועבר לירושלים בטווח המיידי".
במרץ 2008 הודיעה ראש אגף תיאום דאז לסמנכ"ל למינהל ומשאבי אנוש במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת), כי בעקבות חוות דעתו של מינהל הדיור אישר מנכ"ל משרד רה"ם לאגף להישאר במבנה הקיים בתל אביב שלוש שנים נוספות.
בש נים אלו ייערך האגף למעבר לירושלים בתיאום עם מינהל הדיור.
כשנה וחצי לאחר מכן, ביוני 2009 , כתב הממונה על מחוז תל אביב במינהל הדיור למשרד התמ"ת כי "על אף ניסיונות חוזרים ונשנים של הגורמים המקצועיים בדיור הממשלתי להשלמת הפרוגרמה עבור אגף מערכות מידע של משרד התמ"ת, הם נתקלים בחוסר שיתוף פעולה ממשרד התמ"ת".
משרד התמ"ת השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2013 , כי במגעיו עם מינהל הדיור פעל במשך כל השנים בצורה אקטיבית, מתוך רצון לעשות ככל שניתן כדי לקיים את החלטת הממשלה ולהביא לידי העברת האגף לירושלים.
נמצא כי, כארבע וחצ י שנים לאחר שהחליטה ועדת החריגים כי היחידה תעבור לירושלים, טרם הושלם הליך המעבר.
מתשובת מינהל הדיור למשרד מבקר המדינה עולה, כי לקראת מועד סיום הביקורת אישרה ועדת המכרזים המשרדית לפעול לאיתור דיור בירושלים בהליך של פטור ממכרז.
(ה) הרשות הארצית למדידה והערכ ה בחינוך, משרד החינוך: רשות זו (להלן - יחידת ראמ"ה) שוכנת בקריית הממשלה בתל אביב.
בדיון שקיימה ועדת החריגים באוגוסט 2011 בבקשתה השלישית של יחידת ראמ"ה לפטור אותה מחובת המעבר לבירה נקבע כי היחידה תעבור לירושלים לבניין ג'נרי 2 , שבאותה עת תוכנן לאכלסו בשנת 2015 .
עוד נקבע כי מינהל הדיור ימצא פתרונות לסוגיית הדיור בשכירות לצורך התרחבות יחידת ראמ"ה מחוץ לירושלים עד המעבר, אלא אם כן יוחלט בממשלה לפטור אותה ממנו.
כאמור, בניין ג'נרי 2 אמור להתאכלס רק בשנת 2017 .
הביקורת העלתה, כי מינהל הדיור פעל לאיתור דיור חלופי לי חידת ראמ"ה בתל אביב, על פי סיכום בינו ובין היחידה.
בחוזה ההתקשרות עם המשכיר שתוקפו עד סוף שנת 2016 , צוין שיהיה אפשר להאריך את תוקף החוזה בשנה נוספת בכל פעם עד לשנת 2019.
נמצא כי חרף החלטת ועדת החריגים האמורה הוסדרו שטחים חלופיים בתל אביב שאליהם תועבר היחידה בלי בקשת אישורה של ועדת החריגים.
כיום משרד הכלכלה 118 דוח שנתי64א .
מינהל הדיור טען בתשובתו כי להבנתו, כאשר יחידה ארצית מיועדת לעבור לאחד המבנים הנבנים בירושלים שבנייתם עתידה להסתיים בשנים הקרובות, הדבר מייתר את הצורך בפנייה לוועדת החריגים לצורך הארכת חוזה השכירות עד מועד ההעברה.
משרד מבקר המדינה העיר למינהל הדיור, כי מאחר שידוע שהקמתם של המבנים המיועדים ליחידות אלה עתידה להסתיים רק בעוד כמה שנים עליו לקבל את אישורה של ועדת החריגים לחידוש חוזי השכירות לשנים אלה, כנדרש בהחלטת הממשלה.
החלטות ועדת החריגים בנושא לשכות שרים מחוץ לירושלים .
כאמור, בהחלטת הממשלה נקבע כי ועדת החריגים היא המוסמכת לפטור משרדי ממשלה מחובת המעבר לירושלים או לדחות את מועד ביצוע העברתה.
מאז פורסמה החלטת הממשלה בנוגע למעבר משרדי הממשלה לירושלים דנה ועדת החריגים בבקשותיהן של כמה לשכות שרים השוכנות מחוץ לירושלים לפטור אותן מהמעבר, ואולם הוועדה לא אישרה אף אחת מן הבקשות.
הועלה כי במועד סיום הביקורת עדיין לא יושמו החלטות ועדת החריגים, ואף אחת מלשכות השרים האלה לא הועברה לירושלים.
המשרד לשיתוף פעולה אזורי ופיתוח הנגב והגליל ולשכת השר סילבן שלום: המשרד לשיתוף פעולה אזורי ניהל במועד הביקורת מטה משותף עם המשרד לפיתוח הנגב והגליל (להלן - המשרד לפיתוח הנגב והגליל).
המשרד על כל יחידותיו, לרבות לשכת השר סילבן שלום העומד בראשו, שוכן בתל אביב.
בינואר 2008 דנה ועדת החריגים בבקשת המשרד לפטור אותו מחובת המעבר לירושלים.
בדיון בוועדה צוין כי הנהלת המשרד איננה מתנגדת למעבר לירושלים, ובלבד שיוצע לה מקום הולם במתחם קריית הממשלה המתאים לצורכי המשרד.
ועדת החריגים החליטה, כי יחידות המטה של המשרד יועברו לירושלים לאחר שמינהל הדיור יאתר בעבור המשרד דיור חלופי.
ממסמכי הביקורת עלה כי במרץ 2009 ובלי שניתן לכך אישורה של ועדת החריגים, חתם מינהל הדיור עם בעל המבנה שבו שכן מטה המשרד לפיתוח הנגב והגליל, על הסכם להארכת חוזה השכירות בשנה נוספת, שנקבעה בו אפשרות להארכה בכל פעם בשנה עד סוף שנת 2012 .
כעבור ארבעה חודשים, ביולי 2009 , דנה ו עדת החריגים בבקשת המשרד לפיתוח הנגב והגליל למקם את המשרד בתל אביב.
הוועדה אישרה למשרד שהות זמנית בתל אביב עד סוף שנת 2010 , בכפוף לקבלת מכתב התחייבות של הנהלת המשרד כי החל בשנת 2011 יפעל המשרד בירושלים.
משרד ראש הממשלה 119 .
הביקורת העלתה כי מינהל הדיור האריך שוב את תוקף חוזה השכירות בסוף שנת 2011 בהתאם לתנאים שנקבעו בו כאמור לעיל וכי המשרד לפיתוח הנגב והגליל פועל עדיין ממשרדים שכורים בתל אביב, בלי שעניין זה נדון בוועדת החריגים.
מינהל הדיור ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי החליט להאריך את תוקף חוזה השכירות על סמך ההחלטה לשכן את המשרד לפיתוח הנגב והגליל במבנה ג'נרי 2 , כדי להימנע משכירת דיור לתקופה קצרה ש"תגרור עלויות כספיות ניכרות, וכן לאור העובדה שקיים מחסור גדול של שטחי משרדים בירושלים".
משרד מבקר המדינה העיר למינהל הדיור, כי על פי נתוני המיפוי של מינהל הדיור מאפריל 2012 אכלוסהמבנה נועד להתבצע רק בשנת 2017 , ומכל מקום היה עליו לדווח לועדת החריגים, שהיא הגוף המוסמך לקבל החלטות בנושא זה.
: משרד התרבות והספורט ולשכת השרה לימור לבנת חלק ניכר מיחידות משרד התרבות והספורט נמצאות בירושלים.
ואולם לאחר פיצול משרד המדע, התרבות והספורט לשני משרדים נפרדים, שוכנו לשכת שרת התרבות והספורט לימור לבנת, לשכת מנכ"לית המשרד ויחידת מינהל הספורט במשרד התרבות והספורט בתל אביב.
ביולי 2009 דחתה ועדת החריגים את בקשת משרד התרבות והספורט לפטור את מנכ"לית המשרד ואת השרה מחובת המעבר לירושלים.
ועדת החריגים קבעה, כי מינהל הדיור יאתר בירושלים שטח מתאים לצורכי היחידה בתיאום עמה.
בדיון נוסף של ועדת החריגים בנובמבר 2009 הוצגו כמה חלופות אפשריות לשיכון היחידות האמורות בירושלים, ונקבע כי על מינהל הדיור לפעול בשיתוף המנכ"לית לגיבוש תכנית לאיחוד כל יחידות המשרד, או לשכן לפחות כמה יחידות מרכזיות בבניין אחד בירושלים.
כן נקבע, כי בתוך ארבעה חודשים יוצגו התכנית והעלויות הכרוכות בה לפני ועדת החריגים, ובהתאם לכך יוחלט כיצד לפעול בנושא.
יצוין כי במרץ 2009 נדונה בוועדת החריגים בקשתה של יחידה חדשה של מינהל הספורט- הרשות לנהיגה ספורטיבית - לאפשר לה לפעול בתל אביב.
הוועדה דחתה את בקשת הרשות וקבעה, כי על מינהל הדיור לאתר בירושלים מבנה שיתאים לצורכי היחידה.
בדוח שהגיש מינהל הדיור לאגף תיאום ביולי 2009 צוין לגבי יחידה זו כי "המשרד לא מקבל את החלטה זו ומבקש כי הדיור יהיה בצמוד ללשכת מנכ"ל בתל אביב".
בעדכון סטטוס של מנהל מחוז ירושלים והדרום במינהל הדיור באוקטובר 2009 צוין, כי לשרת התרבות והספורט הוצעו כמה חלופות דיור ליחידה זו ורובן נדחו, וכי המשרד מבקש שיאותר בעבורה מבנה בתל אביב.
בדיון של ועדת החריגים באוקטובר 2010 סיכם מנכ"ל משרד רה"ם כי המחוז הראשון של יחידה זו יקום בתל אביב, המחוז השני יקום בירושלים ובתוך שלוש שנים תועבר כל הרשות לירושלים.
בנתוני המיפוי של מינהל הדיור מאפריל 2012 נכתב כי מתוכנן שטח מסוים לכל יחידות משרד התרבות והספורט בבניין ג'נרי 2 , העתיד להתאכלס לקראת שנת 2017 .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה, כי שטחו של המבנה המיועד למשרד הוא כ-480 ,מ"ר ואילו שטח המשרדים המשמשים את כל יחידות המשרד ולשכות השרה והמנכ"לית בתל אביב מסתכם בכ- 1,000 .
מ"ר משרד התרבות והספורט ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2012 , כי ביולי 2012 העביר למינהל הדיור תכנית מעודכנת של צורכי הדיור של המשרד, ואולם טרם התקבלה תגובה על התכנית שהועברה.
המשרד הוסיף בתשובתו, כי לשכות השרה והמנכ"לית 120 דוח שנתי64א .
שוכנות במשרדים הקיימים בתל אביב בצפיפות רבה, וכי הוא מצטרף לאמור בדוח הביקורת ודורש לרכז את פעילותו במבנה אחד בירושלים למען היעילות והחיסכון בעלויות המשרד.
בשים לב לחשיבות המיוחדת הנודעת לשיכון לשכות השרים בבירה, הבא לידי ביטוי גם בהחלטותיה של ועדת החריגים, על מינהל הדיור לתת זכות קדימה לאיתור שטחים ראויים בעבור לשכות השרים בבנייני הממשלה בירושלים, כדי שניתן יהיה לשכן בהן את השרים זמן סביר לאחר מועד מינוים.
 אי-ביצוע ההחלטות של ועדת החריגים מרוקן מתוכן את החלטותיה ומעכב את השלמת יישומה של החלטת הממשלה.
לדעת משרד מבקר המדינה - בהתחשב בכך שכשלים אלו הועלו כבר כמה פעמים - היה על ועדת החריגים לבחון דרכים למעקב ובקרה על אופן יישומן של החלטותיה, ולהציע לממשלה לעדכן את החלטתה באמצעות יצירת מנגנון, שיסייע למימוש החלטותיה של הוועדה ולקידום היישום של העברת היחידות לירושלים.
עידוד חברות ממשלתיות לעבור לירושלים .
זה שנים רבות מצהירה ממשלת ישראל, במסגרת החלטותיה על חיזוק מעמדה של ירושלים, גם על תמיכתה בהעברת חברות ממשלתיות לבירה.
בהחלטת הממשלה נקבע כי מנהל רשות החברות הממשלתיות (להלן - הרשות) יבחן בתוך 90 יום אלו חברות ממשלתיות ניתן לעודד לעבור לירושלים ויציג לוועדת השרים את המלצתו בעניין15 .
על פי נתוני רשות החברות הממשלתיות הסתכם מספר החברות הממשלתיות הפעילות בישראל בשנת 2012 ב-67 , והועסקו בהן כ- 51,000 עובדים.
הועלה כי מבין אלה שוכנות בירושלים 13 חברות ממשלתיות, המעסיקות כ- 1,000 .
הביקורת העלתה, כי רשות החברות הממשלתיות פנתה ביוני 2007 לכמה חברות ממשלתיות כדי לקבל את ת גובתן על הצעה לכלול אותן בין החברות שיומלץ על העברת פעילותן לירושלים.
בדיון שקיימה ועדת החריגים באוקטובר 2008 נדון גם עניין "העברת חברות ממשלתיות לירושלים", ובדיון זה הציג סגן מנהל הרשות דאז את עבודתה של הרשות לעודד חברות להעביר את פעילותן לירושלים.
לדברי סגן מנהל הרשות כל התגובות שהתקבלו מהחברות היו שליליות, לרוב בשל העלויות הניכרות הכרוכות במעבר לירושלים וההתנגדות .
15 חברה ממשלתית היא חברה שיותר ממחצית כוח ההצבעה באספותיה הכלליות או הזכות למנות יותר ממחצית מספר הדירקטורים שלה הם בידי המדינה או בידי המדינה עם חברה ממשלתית או חברה בת ממשלתית.
משרד ראש הממשלה 121 .
הצפויה של העובדים לכך.
כמו כן, צוין כי הרשות תפעל לשכן בירושלים כל חברה ממשלתית שתוקם לאחר מועד פרסום החלטת הממשלה.
בסיכום הדיון הביעה ועדת החריגים את אכזבתה מהפעולות לקידום המעבר לירושלים שנעשו ברשות החברות הממשלתיות.
הוחלט כי מנכ"ל משרד רה"ם דאז ישוחח עם מנהל הרשות בנוגע לדרכים לקידום מעברן של חברות ממשלתיות לירושלים.
בפגישה שהתקיימה בדצמבר 2011 בין נציגי הרשות ובין חברת מועצת עיריית ירושלים הוצגו הקשיים הכרוכים במעבר של חברות ממשלתיות רבות לירושלים.
זאת, עקב זיקתן ופעילותן התלויה במקום הימצאן, הקשיים הנובעים מהמעבר בסוגיית זכויות העובדים ובעיית היצע הדיור בירושלים בעבור חברות גדולות.
כמו כן, צוין כי הרשות פועלת כמיטב יכולתה כדי לקבוע את משכנן של חברות ממשלתיות חדשות בירושלים.
לקראת דיון נוסף עם נציגי הרשות לפיתוח ירושלים, שהתקיים בינואר 2012 , הוכנה רשימת הכוללת עשר חברות ממשלתיות שלדעת הרשות הן בעלות פוטנציאל העברה לירושלים.
מכל האמור לעיל עולה, כי למרות מדיניותה המוצהרת של רשות החברות הממשלתיות בדבר עידוד חברות ממשלתיות לעבור לירושלים, בפועל, מלבד דיונים ראשוניים מועטים בנושא זה לא נעשתה כל פעולה ממשית אשר יהיה בה כדי לעודד באופן מעשי חברות ממשלתיות לעבור לבירה.
נמצא כי אף לא נמסר דיווח בנושא לוועדת השרים כאמור בהחלטת הממשלה.
הרשות השיבה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 , כי היא אינה אמונה על פיתוח כלים שיעודדו חברות ממשלתיות לעבור לבירה, ועל כך מופקדים גופים ממשלתיים אחרים, והצביעה על דיונים שקיימה עם גופים אחרים בנושא זה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין היום תכנית ליישומה של החלטת הממשלה בקשר ל מעבר חברות ממשלתיות לבירה.
בעניין זה נדרשת פעולה מעשית של רשות החברות הממשלתיות וגורמים נוספים, לרבות בשלטון המקומי לשם גיבוש רשימה של חברות שמעברן לבירה אפשרי, ובחינת אמצעים להמרצת גופים ממשלתיים להציע הטבות לחברות ממשלתיות שיעתיקו את מרכז פעילותן לבירה.
ריכוז פעילותה של הממשלה בעיר הבירה הוא אמצעי מרכזי לחיזוק מעמדה של העיר, הן בשל החשיבות הלאומית המוקנית לה בזכות הנוכחות הפיזית של הממשלה בעיר, והן בשל ההשפעות החיוביות שיש לכך על כלכלת העיר.
חוקי יסוד קובעים כי מקום מושבה של הממשלה הוא ירושלים.
במרוצת השנים קיבלו ממשלות ישראל החלטות שמטרתן לרכז בירושלים את יחידות המטה של הממשלה ואת היחידות הארציות, והאחרונה שבהן התקבלה בשנת 2007 .
ממצאי הביקורת מלמדים על עיכוב של ממש בפעילות ליישום החלטת הממשלה על מעבר יחידות הממשלה לירושלים עד שנת 2015 .
אין גורם ממשלתי אחד הרואה עצמו אחראי להובלת התכנית ליישום החלטת הממשלה.
נמצאו ליקויים בנוגע לאיתור השטחים לאכלוס היחידות בירושלים, קביעת מקורות המימון של עלויות המעבר על מרכיביהן השונים, והמעקב והדיווח על יישום החלטת הממשלה.
בפועל, במועד סיום הביקורת לא נמצאה תכנית מפורטת בת ביצוע ליישום העברת היחידות הארציות לבירה, וכמה נדבכים מרכזיים ביישום החלטת הממשלה טרם סוכמו.
עמדה המתעלמת מהפן היישומי של החלטת הממשלה ורואה בה הכרזה הצהרתי ת בלבד, מצמצמת את תחולתה.
לפיכך, במסגרת עדכון תכנית הפעולה ליישום החלטת הממשלה, על משרד רה"ם לבחון את החלופות להתמודדות עם הקשיים שעלו עד כה.
במידת הצורך על משרד רה"ם להעלות את החלופות לפני הממשלה ולהציע לה לעדכן את החלטתה.
מיזם שעניינו העברה, ולו הדרגתית, של כ- 3,000 עובדים מעיר לעיר מחייב את נש"ם להציג מודל מאורגן ומותאם של פתרונות לבעיית מעבר העובדים.
גם אם הטקטיקה המתאימה במקרים כגון אלה היא לקיים משא ומתן נפרד עם כל יחידה העומדת לפני מעבר, נדרשת היערכות מערכתית המגובה בעבודת מטה סדורה לבחינת כלל ההיבטים הנוגעים לעניין.
לדעת משרד מבקר המדינה על מנכ"ל משרד רה"ם, העומד בראש ועדת החריגים, להורות שכל היחידות הארציות השוכנות מחוץ לירושלים שאינן נמנות עם החריגים שנקבעו בהחלטת הממשלה, ושעניינן טרם נדון בוועדת החריגים - יופנו לוועדה זו לבחינת עניינן.
על מינהל הדיור להקפיד לקבל את אישורה של ועדת החריגים לחידוש חוזי שכירות של יחידות שמחוץ לירושלים, כנדרש בהחלטת הממשלה.
נדרשת פעולה מעשית של רשות החברות הממשלתיות ושל גורמים נוספים, לרבות בשלטון המקומי, אשר תגבש רשימה של חברות שהמעבר לבירה אפשרי ביחס אליהן ותבחן אמצעים להמרצת גופים ממשלתיים להציע הטבות לחברות ממשלתיות שיעתיקו את מרכז פעילותן לבירה.
13 הושבעה הממשלה ה-33 ומונה שר לענייני ירושלים.
לדעת משרד מבקר המדינה רצוי כי במסגרת טיפולה של הממשלה בתיקון הליקויים שעלו בדוח זה ילמד השר לענייני ירושלים את מכלול הממצאים המלמדים על פערים ממשיים ביישום החלטת הממשלה, לצורך פעולתו לקידום הנושא בשיתוף הגורמים המפורטים בהחלטת הממשלה.
נת"ע- חברת נתיבי תחבורה עירוניים להסעת המונים בע"מ 671 .
שם הדוח: שם הדוח: היערכות להקמת הרכבת הקלה במטרופולין תל אביב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 .
מטרופולין תל אביב7 היא הריכוז העירוני הגדול והצפוף במדינה.
במהלך השנים גדל מאוד השימוש בכלי רכב פרטיים, אולם מערכת הכבישים לא הותאמה באופן מספק לתהליך הגידול המהיר, והדבר הביא לגודש רב בכבישי המטרופולין.
על פי נתוני חברת נת"ע - נתיבי תחבורה עירוניים להסעת המונים בע"מ (להלן - נת"ע או החברה), אוכלוסיית מטרופולין תל אביב מונה כיום כ-3.
3 מיליון תושבים, ועל פי התחזיות בשנת 2020 יתגוררו בה יותר מ-4 מיליון תושבים; בכל יום ע בודה נעים במטרופולין תל אביב מאות אלפי כלי רכב ומספרם צפוי לעלות.
הגודש בכבישים, שכאמור ילך ויגבר בשנים הבאות, מסב נזק למשק: הוא גורם לאבדן שעות עבודה , ל בזבוז זמן בשווי מיליוני ש"ח בשנה, לירידה ביעילות וברמת השירות של התחבורה הציבורית, לגידול במספר תאונות הדרכים והנפגעים בהן, להגברת הזיהום הסביבתי ולפגיעה קשה באיכות החיים.
הפתרון שנדרש לבעיית התחבורה במטרופולין תל אביב הוא מערכת חדשה להסעת המונים.
עוד באפריל 1973 החליטה ממשלת ישראל להתחיל בתכנון מערכת הסעת המונים באזור המטרופולין של תל אביב, ואף מינתה לשם כך ועדת שרים שתפקידה היה להנחות את סדר התכנון; אולם בפועל לא הוחל בתכנון .
בחלוף השנים קמו יזמות נוספות, אולם גם הן לא הביאו להקמת המערכת האמורה8.
על פי החלטת ממשלה מאפריל 1996 הוקמה בשנת 1997 חברת נת "ע, שיועדה להקים מערכת תחבורה עתירת נוסעים (להלן - מתע"ן) במטרופולין תל אביב.
נת"ע היא חברה ממשלתית בבעלותה המלאה של המדינה; שר האוצר ושר התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים (להלן - שר התחבורה) אחראים לענייניה; ופעילותה ממומנת מתקציב המדינה.
מטרות החברה, כפי שנקבעו בהחלטה זו, היו בין היתר: לבצע בדיקת היתכנ ות למתע"ן במטרופולין תל אביב לשם גיבוש פתרון מערכתי לתחבורה הציבורית, שישלב אמצעי הסעה ציבוריים שונים; להמליץ לממשלה על חלופה מועדפת מבין כמה חלופות שונות בכל הנוגע למאפייני השירות, הטכנולוגיות ועלויותיהן, על בסיס שיקולי יעילות תחבורתית ותועלת כלכלית למשק; להשלים את התכנון המוקדם של החלופה המועדפת ולהביאו לאישור שר האוצר ושר התחבורה; לפעול להשגת אישורי רשויות התכנון ורשויות נוספות, להבטחת זכויות הדרך למתע"ן; להכין מסמכים למכרז או למכרזים שתפרסם הממשלה, בהתאם לעקרונות שתקבע ליישום פרויקט המתע"ן (תכנונו , הקמתו, הפעלתו ומימונו), תוך הבטחת מבנה תפעולי יעיל במעורבות מינימלית.
ב- 1998 אישרה הממשלה את תכנית המתאר הארצית תמ"א 23א' (להלן - התמ"א) להקמת רשת של ארבע מסילות ברזל למערכת הסעת המונים משולבת במטרופולין תל אביב.
מאז נעשו בתמ"א כמה תיקונים, וכיום היא כוללת רשת של שבעה קווי מתע"ן ותוואיהם, ואת מיקומיהם של תחנות ראשיות ושל אתרי תחזוקה ותפעול.
כל קו אופיין בצבע ייחודי, והקו האדום תוכנן להיות "חוט השדרה " של המתע"ן.
רשת קווי המתע"ן מיועדת לשרת אזור נרחב .
7 מטרופולין תל אביב היא הריכוז העירוני הגדול במדינה, ואלה גבולותיה: בצפון - נתניה והמועצה האזורית עמק חפר; במזרח - ראש העין ומודיעין; בדרום - אשדוד; במערב - הים.
8 על יזמות אלה ועל הגופים שפעלו לאורך השנים לגיבוש תכניות להסעת המונים במטרופולין, ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 48 ( 1998 ), בנושא "תכנון מערכת מסילתית להסעת המונים במטרופולין תל אביב", עמ' 646 ; דוח שנתי56ב ( 2006 ), בנושא "חברת נת"ע - נתיבי תחבורה עירוניים להסעת המונים בע"מ", עמ' 319.
במטרופולין תל אביב, ולערים שנכללו בתכנית המקורית של התמ"א 9 נוספו ערים ואזורים נוספים10.
בהתאם לתכניות המתגבשות בנת"ע, רשת הקווים תתפרס על פני כ- 196.
5 ק"מ יהיו במפ לס תת -קרקעי.
היא תתבסס בעיקר על קווי רכבת קלה ( LRT11 ) שתפוסתה כ-500 נוסעים, ועל אוטובוסים רבי-קיבולת ( BRT12) שתפוסתם כ-165 .
נוסעים באוגוסט 2000 אישרה הממשלה את תוואי הקו האדום.
על פי התכניות המעודכנות, אורך הקו האדום יהיה 24 ק"מ שמתוכם11 ק"מ במפלס תת-קרקעי ; הקו יכלול 37 תחנות, שמהן11 ימוקמו במפלס התת-קרקעי.
תל אביב, רמת גן, בני ברק, פתח תקווה, בת ים, חולון, הרצלייה, רעננה, וכפר סבא 10 ,ראשון לציון, נס ציונה, רחובות, רמלה, לוד, יהוד, אזורים נוספים של פתח תקווה, רמת השרון הוד השרון, גבעת שמואל, קריית אונו, אור יהודה, באר יעקב ואזור.
11 Light Rail Transit - .
רכבת קלה 12 Bus Rapid Transit - מערכת אוטובוסים רבי-קיבולת.
נת"ע- חברת נתיבי תחבורה עירוניים להסעת המונים בע"מ 673 .
סטטוס קווי המתע"ן ואומדן העלות (נכון לסוף שנת 2012 , על פי נתוני נת"ע) .
בק"מ טכנולוגיה ערים בתחום הקו .
מאושר 24 LRT ;פ"ת; ב"ב .
הכנת תמ"מ 39 LRT ;ראשל"צ .
תכנון 24 LRT ;ראשל"צ .
התכנון 13 BRT כפ"ס; הוד .
מפורט 21 BRT רחובות; נס .