HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר כי בהיקף ההוצאות של החברה למימון פעילויות הליבה שלה, פעולות רווחה ותרבות, יש כדי להשפיע ישירות על מידת יכולתה לקדם את מטרותיה ולמלא את צורכיהם של עובדי המדינה והגמלאים בתחומי הרווחה והתרבות.
אשר על כן, ההחלטות שמקבל דירקטוריון החברה בדבר היקף ההוצאות על פעילויות אלה ובדבר סכום הכספים הפנויים שייצברו הן החלטות מרכזיות האמורות להיות מונחות ביסוד תהליכי הניהול של החברה.
נמצא כי בשנים 2004 -2006 דירקטוריון החברה לא בחן וניתח ביסודיות מפעם לפעם את מגמת הגידול הניכר בהיקף הכספים הפנויים ואת השיעור שבו ראוי להגדיל את ההוצאות על פעולות רווחה ותרבות עקב הגידול האמור.
אמנם דירקטוריון החברה קיים בכל אחת משנים אלה דיונים בנושא תקציב החברה ופעולותיה, ובהם הביעו לעתים דירקטורים את עמדותיהם באשר לכספים הפנויים שנצברו; אולם ההחלטות בנושאים חשובים אלה לא התבססו על בחינת כמה חלופות ועל ניתוח של היבטיהן התקציביים וההשפעות הצפויות של אימוצן על מערך השירותים שמעניקה החברה.
לדוגמה, בישיבת דירקטוריון החברה במאי 2006 , שבה אושר תקציב החברה לשנת 2006 :, העיר דירקטור שמינתה המדינה כי"בשנה קודמת החברה קיבלה החברה למפעלי כלכלה ותרבות לעובדי המדינה בע"מ 1269 .
כספים מהאוצר במטרה שישמשו למימון וסבסוד פעילות רווחה הכספים הושקעו בתיק ההשקעות של החברה.
החברה אינה צריכה לשמור כספים שהוקצ בו מהאוצר לשימושים עתידיים אלא להשתמש במקורות המימון העומדים לרשותה.
אם האוצר או ההסתדרות החדשה יחליטו לעצור את הזרמת הכספים לחברה[10] , .
אז החברה תפסיק את הסבסוד שהיא נותנת לעובדי המדינהההחלטה , כי מלוא העודפים יישמרו למקרים שבהם החברה לא תתוקצב היא החלטה ק יצונית.
יש לנצל לפחות חלק מהתקציב שמתקבל מהאוצר, גם אם לא במלואו" .
עם זאת, דירקטורים אחרים חשבו אחרת; אחד מהם ציין באותה ישיבה כי "בשנים שלא היה תקצוב כלשהו מהאוצר, היו החלטות דירקטוריון להמשיך באותה רמת פעילות.
ביצוע מדיניות זו התאפשר רק באמצעות הרזרבות ששומרת החברה למטרה זו".
דירקטור אחר ציין כי "כל עוד לחברה אין הקצבה קבועה ואין התחייבות ממשרד האוצר לתקצב את החברה, לא ניתן להעלות את רמת הפעילות ולאחר מכן, אם לא יועברו כספים, לצמצם את רמת הפעילות".
יצוין כי רק בסוף שנת 2006 , כשהכספים הפנויים הסתכמו בכ-57 מיליון ש"ח, התחילה החברה לקיים, לפי החלטת הדירקטוריון, דיונים בנושא תכנית רב -שנתית לשנים 2007 -2010 שבמסגרתה ינוצלו בכל שנה חלק מהכספים הפנויים של החברה, בשים לב לכך שמשרד האוצר עדיין לא התחייב להקצות לה כספים.
הביקורת העלתה כי גם רשות החברות, אג"ת וא גף החשכ"ל לא עקבו כראוי אחר הפעילות הכספית של החברה, ולפיכך לא בחנו כיאות את הגידול שחל בשנים 2004 -2006 .
בסכומי הכספים הפנויים שצברה לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהמדינה היא אחד מבעלי החברה ומפעם לפעם מקצה לה כספים, על גורמים אלה להקפיד לקבל מוקדם ככל הניתן את כל המידע הדרוש על פעילותה הכספית של החברה, כל אחד בתחומו, ולבחון מפעם לפעם על סמך מידע זה אם החברה משתמשת בכספיה באופן מיטבי לשם השגת יעדיה - הגדלת רווחתם של עובדי המדינה וגמלאיה.
בעקבות הביקורת הודיעה רשות החברות למשרד מבקר המדינה בתשובתה מינואר 2008 , בין היתר, כי היא יזמה תיקון לחוק החברות הממשלתיות "אשר יסמיך את נציג הרשות להשתתף בישיבות דירקטוריון של חלק מחברות מעורבות, ובכלל זה החברה, ויאפשר קבלת מידע 'בזמן אמיתי', לשם מעקב שוטף אחרי ענייני החברה, ובכלל זה השגת יעדיה" 11.
אג"ת כתב בתשובתו למשרד מבקר ובין [ .
המדינה כי בכוונתו "להפיק את הלקחים מהדברים העולים מטיוטת הדוח ".
]ה[ לדרוש בעתיד, מהחברה.
דוחות מפורטים על פעילות]היתר .
10 ההסתדרות החדשה והסתדרות עובדי המדינה אינן משתתפות במימון פעולותיה של החברה.
11 'בעניין זה ראו להלן עמ 1290 -1292 .
אי-הוודאות של החברה באשר להכנסותיה מקשה עליה להבטיח רמת שירותים עקבית לעובדי המדינה וגמלאיה.
משום כך יש מקום שבעלי המניות של החברה יפעלו להסדרת הנושא.
מכל מקום, לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי דירקטוריון החברה יגבש עקרונות אשר ינחו אותו בבואו לקבל החלטות בדבר היקף הכספים הפנויים שהיא רשאית לצבור.
הקצבות המדינה לחברה .
בשנים 2000 -2007 הקצה משרד האוצר לחברה סכום של 76.
726 מיליון ש"ח במסגרת השתתפותו בהוצאותיה, כמפורט להלן (הסכומים הנקובים הם במיליוני ש"ח, במחירי דצמבר 2006:) .
משרד האוצר נוהג לעגן את הקצאת הכספים לגופים שהמדינה מתקצבת בהסכמים שנחתמים עמם.
בהסכמים אלה נקבעים בין היתר סכומי ההקצבה ומטרותיה.
משרד מבקר המדינה העלה כי אין כל הסכם בכתב המעגן את הנושאים הנוגעים להקצבות המדינה לחברה.
אג"ת הסביר למשרד מבקר המדינה כי הקצבות המדינה לחברה סוכמו במשך השנים בעל פה בין גורמים במשרד האוצר לגורמים הקשורים בחברה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד האוצר לעגן ללא דיחוי בהסכם בכתב את העברת הקצבות המדינה לחברה, ולקבוע במסגרתו בין היתר את סכומי ההקצבה ומטרותיה.
עד שנת 2002 השתתף משרד האוצר בקביעות במימון הוצאות החברה במסגרת תקציב המדינה.
החברה למפעלי כלכלה ותרבות לעובדי המדינה בע"מ 1271 .
משרד מבקר המדינה העלה כי עד אותה שנה, בעת שקבע משרד האוצר את סכום ההקצבה השנתית שיוקצה לחברה, לא התבססה החלטתו על היחס בין הכנסות החברה ממקורותיה השונים ובין הוצאותיה ויתרותיה הכספיות המצוינות בדוחותיה הכספיים (כספים פנויים).
בביקורת שעשה משרד מבקר המדינה בבנק יהב בשנת 2003 ,נבדקו, בין היתר כמה נושאים הנוגעים לחברה.
משרד מבקר המדינה הביא לידיעת משרד האוצר, במסגרת אותה ביקורת, כי לחברה כספים פנויים בסכומים לא מבוטלים וביקש ממנו לבדוק כיצד נצברו סכומים אלה ומדוע החברה לא השתמשה בהם להשגת יעדיה.
בעקבות זאת, במסגרת הקיצוצים בתקציב המדינה שהנהיג משרד האוצר בשנת 2003 , החליטה הממשלה במרס 2003 על פי המלצת משרד האוצר "לבטל את השתתפות המדינה בתקציב החברה בשנים 2004- 2003"12 .
בדברי ההסבר להצעת ההחלטה צוין כי "לחברה פיקדונות, נכסים קבועים ואחרים.
כ מו כן, מחזיקה החברה ב-50% ממניות בנק יהב.
מוצע על כן, כי בשנתיים הבאות, קרי 2003 ו- 2004 חברה, והחברה תממש]הוצאות ה[תוקפא השתתפות הממשלה ב חלק מנכסיה השוטפים על מנת להמשיך ולבצע את פעילותה".
בעקבות המשא ומתן על תנאי השכר של עובדי המדינה שקיים משרד האוצר עם מר עופר עיני, יו"ר הסתדרות עובדי המדינה דאז (המכהן כאמור גם כיו"ר דירקטוריון החברה), הודיע לו בינואר 2004 הממונה על אג"ת כי תובא לאישור הממשלה הצעת שר האוצר לביטול החלטותיה בעניינים שונים הנוגעים לעובדי המדינה ובכלל זה גם ההחלטה האמורה בעניין ביטול השתתפות המדינה בתקציב החברה.
במרס 2004 אכן החליטה הממשלה לבטל את החלטתה ממרס 2003 בעניין החברה ו"להעביר לחברה12 ;מיליון ש"ח5 מיליון ש"ח עבור השתתפות המדינה בשנת 2003 ו-7 מיליון ש"ח עבור השתתפות המדינה בשנת 2004.
" אג"ת כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי ההסכמה להקצות 12 מיליון ש"ח התקבלה "כחלק מפשרות שמתקבלות בעת משא ומתן עם ארגון העובדים, ולא כתוצאה משינוי בנסיבות שהביאו להחלטת הממשלה משנת 2003 .
" יצוין כי בדברי ההסבר שהכין אג"ת לא צוין כי הצעת ההחלטה הובאה אף שלא השתנו הנתונים שעל בסיסם התקבלה ההחלטה הקודמת (סכומי הכספים הפנויים שצברה החברה).
משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי לבחון שבמקרים שבהם מוגשות לממשלה הצעות החלטה בדבר שינוי או ביטול של ההחלטות קודמות שלה, יצוין בדברי ההסבר להצעות ההחלטה המאוחרות אם השתנו הנתונים שהובילו לקבלת ההחלטות הקודמות.
בתשובתו למשרד מב קר המדינה מינואר 2008 ביקש מר עופר עיני להבהיר כי "בהחלטת הממשלה מחודש מרץ 2004 ננקבו סכומים באופן גלובאלי מבלי ליתן כל התחייבות להמשכיות העברת סכומים או למועדים אשר בפועל הם יינתנו לחברה".
עד שנת 2002 , במסגרת השתתפות המדינה בהוצאות החברה הוקצב סכום מסוים עבור כל אחת מפעולות הרווחה העיקריות של החברה.
12 יצוין כי עוד לפנ י שהתקבלה ההחלטה האמורה העביר משרד האוצר לחברה כ -2 מיליון ש"ח לשנת 2003.
משרד מבקר המדינה העלה כי אג"ת העביר לחברה את סכומן הכולל של ההקצבות שהקצתה לה המדינה לשנים 2003 -2006 , במסגרת השתתפותה בהוצאות החברה, בלי שנקבע עבור אילו מפעילויות החברה הן מיועדות ואיזה סכום מיועד לכל פעילות, שלא כבשנים קודמות.
בכך למעשה אפשר אג"ת לחברה להשתמש בהקצבות המדינה לפי שיקול דעתה הבלעדי13.
עוד העלה משרד מבקר המדינה כי בידי אג"ת לא היו דוחות כספיים של החברה, תכניות עבודה ותכנית תקציבית למימון פעולותיה, האמורים לשמש בסיס לקביעת סכום ההקצבות, וממילא לא היה באפשרותו לדרוש מהחברה הסברים באשר לכספים הפנויים שצברה.
אג"ת כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא מקבל את הערת משרד מבקר המדינה ו"כי בעתיד תידרש מעורבות רבה יותר בפיקוח ובבקרה על אופן הקצאת המשאבים וזאת בהתחשב ביתרות התקציב העומדות לרשות החברה", וכאמור , הוא ציין כי ידרוש מהחברה דוחות מפורטים על פעילותה.
בכל שנה לפני שאגף החשכ"ל נותן את האישור הסופי להעברת כספים לגופים המקבלים הקצבות מהמדינה במסגרת תקציב המדינה (להלן - הגופים המתוקצבים), הוא מנתח במסגרת הפיקוח התקציבי את אופן הביצוע של תקציב המדינה וב ודק אם ניצול ההקצבה כפי שהוא משתקף במאזני הבוחן (הלא מבוקרים) של הגופים המתוקצבים משמש רק למימון הוצאות התואמות את מהותה.
במסגרת זו בודקת יחידת הביקורת באגף החשכ"ל בהתאם לתכנית העבודה שלה, בין היתר, את הוצאותיהם העיקריות של הגופים המתוקצבים באותה שנה.
ביוני 2007 הסב משרד מבקר המדינה את תשומת לבו של אגף החשכ"ל לכך שבחברה הצטברו, כאמור, סכומים לא מבוטלים שלא הוחלט לנצלם להשגת יעדיה ולכך שמשרד האוצר לא עיגן בהסכם בכתב את ייעוד הקצבות המדינה הניתנות לחברה.
בעקבות המידע האמור כתב החשכ"ל ביולי 2007 "לממונה על אגת בין היתר כדלהלן: "היה ובעתיד נתבקש להעביר כספים לחברה, יהא זה אך ורק תוך עיגון העברת הכספים בהסכם התקשרות המסדיר את מטרות העברת הכספים והשירותים שתקבל הממשלה כנגד העברת הכספים, ושהפעילות הינה בהתאם לדרישות המדינה וסדרי העדיפות שייקבעו" (ההדגשות אינן במקור); העתק המכתב נשלח למנהל רשות החברות.
בשנת 2007 לא יועדו הקצבות לחברה במסגרת תקציב המדינה ובפועל לא הועברו לה הקצבות.
בהצעת תקציב המדינה לשנת 2008 שהכין אג"ת נקבע כי יוקצו לחברה כספים במסגרת תקציב המדינה.
משרד מבקר המדינה העלה כי הצעת תקציב זו לא התבס סה על העקרונות שהתווה כאמור החשכ"ל, והדבר עשוי לכאורה להשפיע על .
13 אשר לאופן שבו השתמשה החברה בהקצבות שהוקצו לה לשנים 2003 -2006 ראו להלן עמ' 1271 -1275 .
החברה למפעלי כלכלה ותרבות לעובדי המדינה בע"מ 1273 .
נכונותו של החשכ"ל להעביר כספים לחברה; עוד הועלה כי להצעה לא צורפו מסמכים המבהירים לפי אילו שיקולים ותחשיבים היא נקבעה.
באוקטובר 2007 הביא משרד מבקר המדינה גם לידיעת אג"ת כי לחברה כספים פנויים בסכומים לא מבוטלים, וכי בשום מסמך לא נקבע לאילו יעדים תשתמש החברה בהקצבות המדינה.
בעקבות כך הודיע באותו חודש הממונה על אג"ת למשרד מבקר המדינה כי " עד לגמר בדיקת הנושא וגיבוש מדיניות אוצרית לאופן העברת התמיכה לחברה למפעלי כלכלה, יועבר הסכום שתוקצב בתוכנית ה[ בשנת]שתתפות בחברה למפעלי כלכלה שבתקציב המדינה 2008 "לתקנת רזרבה .
העתקים של המכתב נמסרו, בין היתר, לחשכ"ל ולסגן מנהל רשות החברות.
בנובמבר 2007 כתב החשכ"ל למשרד מבקר המדינה כי בדיון פנימי בנושא שהתקיים באגף החשכ"ל סוכם כי "יגובשו עקרונות שיהוו בסיס להסכם התקשרות מול החברה ככל שיוחלט להשתתף בתקציבה ובכפוף לכל דין" (ההדגשות אינן במקור).
נוכח האמור לעיל, וכדי להפיג ככל האפשר את אי -הוודאות באשר למקורות הכנסותיה של החברה, על אג"ת ואגף החשכ"ל להקפיד כי הקצבות שתיתן המדינה לחברה בעתיד יעוגנו בהסכם בכתב המגדיר את סכומי ההקצבה ומטרותיה, וכי הדבר ייעשה בהתחשב בהכנסות אחרות של החברה ובכספים הפנויים שבידה.
פעולות רווחה ותרבות .
מדוחותיה הכספיים של החברה עולה כי עיקר הוצאותיה בשנים 2004 -2006 יועדו למימון הפעילויות כדלהלן: סבסוד קייטנות לילדי עובדי המדינה, נופשונים לגמלאים, ביטוחי שיניים ותאונות אישיות 14 ; הלוואות ומענקים לעובדי מדינה ולגמלאים שנקלעו למצוקה; ביגוד וציוד ספורט ופרויקט תרבות פנאי - "מועדון טוב"15 (להלן- "מועדון טוב").
בעקבות החלטת הממשלה לבטל, כאמור, את השתתפות המדינה בתקציב החברה לשנים 2003 -2004 , הציעיו"ר הדירקטוריון, מר עיני, בישיבת דירקטוריון .
14 ביטוח תאונות אישיות - ביטוח הכולל, בין היתר, פיצוי לחולים סיעודיים, פיצוי בגין נכות ממחלה והשתתפות עצמית מופחתת למימון האשפוז.
15 בסוף שנת 2005 החלה החברה להפעיל באמצעות האינטרנט מועדון תרבות ופנאי לעובדי המדינה ולגמלאיה, על מנת להעניק להם שירותי תרבות ופנאי במתכונת של מועדון עמיתים.
המועדון פועל לקיום מגוון רחב של פעילויות ולהספקת מגוון רב של מוצרים בתחומי התרבות, הנופש והספורט בתנאים אטרקטיביים.
החברה ביוני 2003 כי החברה תצמצם את הסבסוד של הקייטנות ושל פרמיית ביטוח השיניים, וכן תבטל את מתן המלגות לילדיהם של עובדי המדינה הלומדים בבתי ספר תיכוניים.
הדירקטוריון קיבל את הצעת היו"ר ואישר בהתאם לכך את התקציב המוצע של החברה לשנת 2003 , תוך מתן סמכות להנהלה המצומצמת לשנות בהמשך את תקציב החברה לשנה זו, בכפוף לתקציבים שתקבל במשך הזמן ממשרד האוצר.
לא נמצאו בחברה מסמכים שיש בהם כדי להבהיר את מכלול השיקולים שהובאו לפני הדירקטוריון ושבעקבותיהם הוא החליט לבטל או לצמצם פעילויות מרכזיות אלה דווקא ולא אחרות.
עוד הועלה כי על אף שבמרס 2004 חזרה בה כאמור הממשלה מהחלטתה לבטל את השתתפות המדינה בתקציב החברה לשנים 2003 ו- 2004 , ובפועל בספטמבר ובדצמבר 2004 הקצה משרד האוצר לחברה סכום כולל של 12 מיליון ש"ח לשנים האמורות, רק בספטמבר 2005 התקיים בחברה דיון בעניין הצורך לייעד שוב כספים למימון הפעילויות שבוטלו או צומצמו16 .
בדיון זה החליט דירקטוריון החברה, בשל קבלת כספים מהמדינה לחברה לשנים 2003 ו- 2004, לאשר תוספת תקציב לסבסוד פרמיית ביטוח השיניים של עובדי המדינה וגמלאיה לחודשים אפריל -דצמבר 2005 בלבד.
מנתוני החברה עולה כי בשנת 2006 )(שעבורה העבירה המדינה כספים לחברה בדצמבר אותה שנה השאירה החברה בעינה את החלטתה לבטל את המלגות, וכי בשנים 2006 ו- 2007 השאירה בעינה את החלטתה להפחית את סבסוד פרמיית ביטוחי השיניים.
בתשובת החברה למשרד מבקר המדינה נמסר כי בשנת 2007 היא שבה וייעדה כספים לסיוע לילדי עובדים הלומדים במסגרות חינוך שונות, ובתשובה נוספת מפברואר 2008 מסרה כי בינואר 2008 היא שבה לסבסד את פרמיית ביטוח השיניים של כל העובדים והגמלאים המבוטחים בביטוח כאמור (ראו להלן).
להלן נתונים שהתקבלו מהחברה הנוגעים לפעולות רווחה ותרבות שהיא ביצעה בשנים 2004 -2006 : .
16 יצוין כי השתתפות המדינה בהוצאות החברה לשנת 2005 :הועברה בשני שלבים באוקטובר 2005 הקצתה המדינה כ -2.
75 מיליון ש"ח, ובדצמבר 2005 הקצתה כ - 8.
מיליון ש"ח החברה למפעלי כלכלה ותרבות לעובדי המדינה בע"מ 1275 1276 דוח שנתי59ב .
להלן המסקנות העולות מהטבלה: (א) הסכומים שייעדה החברה לפעולות רווחה ותרבות גדלו מכ-9.
4 מיליון ש"ח בשנת 2004 לכ-12.
1 מיליון ש"ח בשנת 2005 .
מקור הגידול היה בעיקר הוצאות להקמת "מועדון טוב".
בשנת 2006 הוקצו לפעולות רווחה ותרבות רק כ-9.
9 מיליון ש"ח, בעיקר בגלל הצמצום בסבסוד פרמיות ביטוח השיניים.
החברה כתבה כאמור בתשובתה שבשנת 2007 יועדו לפעולות האמורות כ-18 מיליון ש"ח.
(ב) אוכלוסיית היעד של החברה מונה כ - 97,000 עמיתים, מהם כ - 62,000 עובדי מדינה וכ - 35,000 גמלאים; בשנים 2004 ו- 2005 ניתנו שירותי החברה (כאמור לא כולל פעולות ספורט) כ - 37,000 וכ- 27,000 פעמים בהתאמה.
בשנת 2006 , עם פתיחתו של "מועדון טוב", ניתנו שירותיה כ-,00050 פעמים17 .
על פי נתונים שמסרה החברה, בשנת 2007 , במהלך הביקורת, היא נתנה שירותים כ - 75,000 פעמים; רבים מהעובדים והגמלאים נהנו מפעילות "מועדון טוב" ורבים נהנו מביטוחי השיניים שמציעה החברה.
לפי חישובי החברה, שבמסגרתם היא הביאה בחשבון את מספר העובדים והגמלאים שהשתתפו בכמה פעילויות, מספר המסתייעים נטו בפעילות החברה בשנה האמורה הסתכם בכ- 51,000 (כ-52% .
)מאוכלוסיית היעד יוצא אפוא כי בשנים 2006 -2007 אמנם גדל מספר המסתייעים בשירותי החברה, אולם בסוף שנת 2007 עדיין כמחצית מעובדי המדינה וגמלאיה לא הסתייעו בשירותים אלה.
אשר על כן, על החברה להמשיך בפעולותיה להגדלת מספר המסתייעים בשירותיה השונים.
סבסוד פרמיות ביטוחי השיניים .
עקב החלטת הדירקטוריון מיוני 2003 הופחת במידה ניכרת הסכום שייעדה החברה לסבסוד של פרמיית ביטוח השיניים של עובדי המדינה וגמלאיה - בשנת 2004 היה סכום הסבסוד כ -5.
43 מיליון ש"ח, ואילו בשנת 2006 כ-1.
עקב כך פחת בהרבה מספר העובדים והגמלאים שקיבלו מהחברה סבסוד של פרמיית ביטוחי השיניים שלהם: בשנת 2004 היה מספרם כ- 19,800 , ואילו בשנת 2006 היה מספרם כ- 8,200 .
בלבד בתשובת החברה למשרד מבקר המדינה נאמר כי בינואר 2005 , עם סיום תקופת ההסכם בינה ובין חברת הביטוח, היא התקשרה עם חברת הביטוח בהסכם ביניים המאפשר למבוטחים חדשים ולמבוטחים שתקופת הביטוח שלהם הסתיימה להמשיך בביטוח באותם תנאים, ולעובדים שתקופת הביטוח שלהם לא הסתיימה - .
17 הנתונים מציינים את מספר הפעמים שבהם ניתן שירות מסוים.
מאחר שחלק מעובדי המדינה וגמלאיה קיבלו יותר משירות אחד, מספר המסתייעים בשירותי החברה קטן ממספר הפעמים שבהן ניתנו השירותים.
החברה למפעלי כלכלה ותרבות לעובדי המדינה בע"מ 1277 .
להמשיכה או להפסיקה לפי ר אות עיניהם, אף שלא קיבלה הקצבות מהמדינה, ו"הכל על מנת שלא לפגוע בתנאים להם זכאים עמיתיה".
הביקורת העלתה כי בתקופת הסכם הביניים זכו לסבסוד רק עובדים מבוטחים שתקופת הביטוח שלהם טרם הסתיימה.
עוד הועלה כי רק לאחר מועד סיום הביקורת, בינואר 2008 , דהיינו שלוש שנים לאחר תום תקופת ההסכם, חתמה החברה עם חברת הביטוח על הסכם ביטוח חדש, ובמסגרתו היא שבה וסבסדה את ביטוחי השיניים של כל העובדים והגמלאים שיש להם ביטוחי שיניים ולדבריה היא אף השיגה להם תנאי ביטוח משופרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, אמנם טוב עשתה החברה שהשיגה תנאי ביטוח משופרים, אולם אין בכך כדי להמעיט מהפגיעה שנגרמה למרבית העובדים המבוטחים עקב כך שבמשך שלוש שנים לא זכו לשום סבסוד של החברה בפעילות רווחה זו אף שלפחות בחלק מפרק הזמן האמור קיבלה החברה כאמור הקצבות מהמדינה.
החברה מאפשרת לעובדים ולגמלאים הנזקקים לכך לקבל הלוואות ומענקים משני מקורות: 1.
"קרן סיוע לעובדי מדינה וגמלאיה במצוקה ע"ש מיכאל אוסטרובסקי" (להלן- קרן מיכאל) - ההלוואות והמענקים מקרן זו נועדו בין היתר למימון הוצאות רפואיות, הוצאות משפטיות, והוצאות למימון צורכי משפחה (מימון לימודים לילדים, טיפולי שיניים וכד') וכן לסיוע לעובדים או לגמלאים שנקלעו למצוקה כספית.
ההלוואה (כ- 9,000 ש"ח בממוצע לזכאי בשנים 2004 -2006 ) ניתנת לשלוש שנים לכל היותר בריבית שנקבעת מפעם לפעם להלוואות שנותן בנק יהב (ריבית שהיא נמוכה על פי רוב מהריבית הנהוגה במשק).
סכום המענק לזכאי היה כ- 2,000 ש"ח בממוצע בשנים 2004 -2006 ; לזכאי שקיבל באותה עת גם הלוואה סכום המענק הממוצע היה בשנים אלה כ- 1,500 .
"קרן סיוע לגמלאי שירות המדינה" (להלן- קרן הגמלאים) - תפקידה לסייע, באמצעות מתן הלוואות ומענקים, לעובדי מדינה שפרשו לגמלאות הנתונים במצוקה כספית.
קרן הגמלאים מסייעת גם לקיום נופשונים קבוצתיים וסיורים חד- יומיים המיועדים לגמלאים.
סכום ההלוואה הממוצע לזכאי בשנים 2004 -2006 הסתכם בכ - 6,100 ש"ח, וסכום המענק הממוצע היה בשנים אלה כ- 1,300 .
בטבלאות להלן יפורטו הנתונים שמסרה החברהלמשרד מבקר המדינה לגבי מספר הבקשות שהוגשו ולגבי סכומי המענקים וההלוואות שניתנו במסגרת קרן מיכאל ובמסגרת קרן הגמלאים בשנים 2004 -2006 (הסכומים הם במחירי דצמבר 2006:) 1278 דוח שנתי59ב החברה למפעלי כלכלה ותרבות לעובדי המדינה בע"מ 1279 .
מהנתונים שלעיל עולה כי בשנים 2004 -2006 פחת בכ -20% מספר הבקשות לקבלת סיוע מקרן מיכאל וכן פחת בכ -26% מספרן הכולל של הבקשות השונות שאישרה קרן זו.
סכום המענקים וההלוואות שנתנה קרן מיכאל פחת מ- 7,219 אלפי ש"ח בשנת 2004 ל- 5,358 אלפי ש"ח בשנת 2006 - הפחתה של כ-26% .
כמו כן עולה מהנתונים כי הסכום הכולל של המענקים וההלוואות שניתן במסגרת קרן הגמלאים פחת מ- 718.
4 אלפי ש"ח בשנת 2004 ל- 655.
5 אלפי ש"ח בשנת 2006 - הפחתה של כ-9%.
עוד העלה משרד מבקר המדינה כי החברה אינה מביאה לידיעתם של עובדי המדינה וגמלאיה, באמצעות תלושי השכר שלהם, כי הם זכאים לקבל הלוואות ומענקים מקרנות הסיוע, וכי המידע האמור מופץ בעיקר על ידי הממונים על הרווחה במשרדי הממשלה.
יצוין כי במועד סיום הביקורת לא פורסם באינטרנט המידע על ההלוואות והמענקים שנותנות קרנות אלה, אף שגם באמצעות דרך זו אפשר להביא את הדבר לידיעתם של נזקקים מקרב עובדי המדינה וגמלאיה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שפעילות רווחה היא יעד מרכזי של החברה, אין די בהפצת מידע בנושא זה באמצעות הממונים על הרווחה במשרדי הממשלה בלבד.
על הדירקטוריון לבחון את הנסיבות להפחתת מספר הבקשות שהופנו לקבלת הלוואות ומענקים מכספי הקרנות ולהפחתת מספר הבקשות שהיא אישרה.
כמו כן על הדירקטוריון להורות לחברה להשתמש באמצעים שונים העומדים לרשותה (כגון פרסום המידע על פעילות הקרנות במסגרת תלושי השכר של עובדי מדינה וגמלאיה) כדי להרחיב את פעילותה בתחום חשוב זה לרווחת העובדים והגמלאים.
בעקבות הביקורת החלה החברה לפרסם באתר האינטרנט שלה ("מועדון טוב") את המידע על האפשרות לקבל ממנה הלוואות ומענקים.
עם זאת, החברה לא פרסמה את המידע בדרכים אחרות, למשל בתלושי השכר של עובדי המדינה וגמלאיה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על דירקטוריון החברה לבחון את מכלול פעולות החברה בתחומי הרווחה והתרבות, ואת הצורך בביצוע שינויים אשר יביאו למימוש ייעודה באופן מיטבי.
טיפולה של החברה בנכסיה .
בשנים 2004 -2006 ;היו לחברה נכסים פיננסיים בהיקף של עשרות מיליוני ש"ח החברה השקיעה כספים אלה בשוקי ההון והכספים, בהתאם להחלטות שהתקבלו מפעם לפעם בדירקטוריון, בוועדת הכספים ובוועדת משנה של הדירקטוריון לתחום ההשקעות (להלן - ועדת ההשקעות).
הרכב ועדת ההשקעות בוועדת ההשקעות כיהנו שלושה חברים - יו"ר שאינו משמש כדירקטור בחברה ושני דירקטורים מטעם המדינה.
לצד הוועדה מכהן גם יועץ השקעות.
מנכ"לית החברה משמשת מרכזת ועדת ההשקעות.
ביוני 1996 החליטה ההנהלה המ צומצמת של החברה למנות יו"ר ועדת השקעות בשכר, והוא החל לשמש בתפקידו זה ביולי 1996 .
משנת 1995 מכהן יו"ר ועדת ההשקעות כיו"ר דירקטוריון של חברה הפועלת בשוק ההון ומנהלת תיקי השקעות.
עוד החליטה ההנהלה המצומצמת בדיון האמור להעסיק יועץ השקעות לוועדת ההשקעות אשר, בין היתר, יבצע את החלטותיה.
יועץ ההשקעות כיהן בעת ובעונה אחת כמנהל תיקי השקעות וכנושא במשרה בכירה בכמה תאגידים פרטיים הפועלים בשוק ההון.
הביקורת העלתה כי הדירקטוריון לא בחן אם יש חשש לניגוד עניינים בין תפקידיהם בחברה של יו"ר ועדת ההשקעות ושל יועץ ההשקעות ו בין תפקידיהם במגזר הפרטי ולא מצא לנכון להסדיר חשש זה כדי למנוע את מימושו.
עוד הועלה כי החברה מעסיקה את יו"ר ועדת ההשקעות ואת יועץ ההשקעות משנת 1996 בתפקידיהם הרגישים ללא כל הסכם בכתב, שלא כמתחייב על פי סדרי מינהל תקין.
הסכם זה נדרש, בין היתר, עקב מאפייניה של ההתקשרות (התמשכותה, האחריות הכרוכה בה ורגישותה) ונוכח הצורך לתת מענה למקרים פוטנציאלים של ניגוד עניינים.
כאמור, יו"ר וועדת ההשקעות אינו נמנה עם חברי דירקטוריון החברה, ולכן יש משנה תוקף לצורך לעגן בכתב את ההתקשרות עמו.
יו"ר ועדת ההשקעות השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2008 כי לא ייתכן כלל ניגוד עניינים בין תפקידו בחברה ובין תפקידו כיו"ר דירקטוריון בחברת ההשקעות שבה הוא מועסק, ואף אין חשש להיווצרותו של ניגוד עניינים כאמור.
זאת מאחר שהוא מנוע מלקבל החלטות בדבר מניות או איגרות חוב ספציפיות אלא עוסק בנושאים כג ון שיעור החשיפה למניות ומשקל המט"ח בתיקים.
הוא אף הדגיש בתשובתו כי ברור שלא היו כל קשרים עסקיים בין החברה לבין חברת ההשקעות שבה הוא מועסק ואף לא יכולים להיות קשרים כאלה.
יועץ ההשקעות השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2008 כי העובדה שהוא משמש נושא משרה בכיר בת אגיד פרטי הפועל בשוק ההון (בית השקעות) היא גלויה וידועה, בין היתר, ליו"ר ועדת ההשקעות ולמנכ"לית החברה, וכי בית החברה למפעלי כלכלה ותרבות לעובדי המדינה בע"מ 1281 .
ההשקעות אמנם עוסק בניהול תיקי השקעות אך מעולם לא ניהל את תיק ההשקעות של החברה, כולו או חלקו.
לדבריו, הוחלט בעצתו שלא להשקיע את כספי החברה באמצעות בית ההשקעות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מטרת ההסדר בדבר ניגוד עניינים היא למנוע את הרע בטרם יארע, וכי כלל זה צופה פני עתיד, ולפיכך אין זה מעלה או מוריד אם בפועל נהגו יו"ר ועדת ההשקעות ויועץ ההשקעות כראוי.
לדעת משרד מבקר המדינה, החברה הייתה חייבת להתקשר, מיד לאחר קבלת החלטת ההנהלה המצומצמת, בהסכם העסקה בכתב עם יו"ר ועדת ההשקעות ויועץ ההשקעות ולכלול בו כמקובל את כל החובות והזכויות החלות על הצדדים, ובין היתר הוראות מפורטות וברורות הנוגעות לניגוד עניינים פוטנציאלי בין תפקידיהם בחברה ובין עבודתם בגופים אחרים.
החברה השיבה למשרד מבקר המדינה כי "רשמה בפניה את ההערה בנוגע להסכם בכתב עם יו"ר ועדת ההשקעות", וכי במאי 2007 (במהלך הביקורת) היא חתמה על הסכם בכתב עם יועץ ההשקעות.
דרכי פעילותה של ועדת השקעות 1.
בחברה לא הונהג נוהל הקובע את דרכי עבודתה של ועדת ההשקעות (כגון תדירות התכנסויותיה, הקוורום הדרוש להתכנסויות, אופן הדיווח שלה לדירקטוריון ותדירותו) ואת דרכי היישום של ההחלטות שקיבלה בנוגע להשקעות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לגבש בהקדם נוהל בנושאים האמורים ולנקוט את הצעדים הדרושים ליישומו.
בחודשים ינואר 2005 - אוקטובר 2007 התכנסה ועדת ההשקעות18 ,פעמים בממוצע פעם בחודשיים.
הועלה כי ב-12 מבין18 ישיבות שבהן דנה הוועדה בהשקעות פיננסיות בהיקף גדול וקיבלה החלטות בעניינן לא נכח אף אחד משני הדירקטורים החברים בוועדה (שמונו על ידי המדינה); למעשה יו"ר הוועדה הוא שקיבל את ההחלטות האמורות, אף שאינו משמש כאמור דירקטור או עובד בחברה.
בשש הישיבות האחרות נכח רק אחד מבין שני הדירקטורים שהיו חברים בוועדה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה ראוי שהחלטות ועדה של דירקטוריון החברה יתקבלו בהיעדרם של כל הדירקטורים המשמשים חברי ועדת ההשקעות; בייחוד כשמדובר בנושא רגיש של ניהול תיק השקעות בסכום ניכר.
על החברה לקבוע לאלתר בנוהל את תדירות התכנסויותיה של ועדת ההשקעות ואת הקוורום הדרוש לקבלת החלטותיה ולוודא שייושמו הכללים האמורים.
הועלה כי יו"ר ועדת ההשקעות לא חתם על הפרוטוקולים של הוועדה, אף שהוא רשם אותם.
בתשובתו של יו"ר ועדת ההשקעות למשרד מבקר המדינה נכתב כי "בכל סיום של חותם על ההחלטות".
בבירורים שעשה משרד מבקר המדינה עם ]הוא[ ישיבה החברה נמסר לו כי יו"ר הוועדה חותם על מסמך המרכז את החלטות הוועדה ומוגש לבנק לשם ביצועו.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין די בחתימה על הוראות ביצוע לבנק ויש להקפיד שהפרוטוקולים המלאים של ישיבות ועדת ההשקעות יהיו חתומים על ידי יו"ר הוועדה, כנדרש על פי כללי מינהל תקין.
הביקורת העלתה כי יועץ ההשקעות לא פירט בדוחות שהוא הגיש לוועדת ההשקעות אילו ניירות ערך נרכשו או נמכרו בתקופת הדוח (אף לא אחת לרבעון) והאם בוצעו בפועל החלטות קודמות של ועדת ההשקעות.
היועץ פירט בדוחות שהוא הגיש רק את שיעור ההשקעות הפיננסיות של החברה באפיקים השונים מתוך סך כל השקעותיה, ואת שיעורי התשואות השונות של שוק ההון בכלל, אך לא הציג את שיעורי תשואות השקעותיה של החברה בכל אחד מאפיקים אלה.
אחד מחברי ועדת ההשקעות כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2008 כי לדעתו "יועצי ההשקעות של החברה הציגו באופן מקיף ומפורט את כל אפיקי ההשקעה בהן משקיעה החברה.
במקרים מסוימים, אף שונו המלצות היועצים במהלך הדיון ע"י חבר י הוועדה".
יועץ ההשקעות כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוועדה מקבלת דיווח מפורט על כל הפעולות שנעשו בתיק ההשקעות.
עם זאת הוא ציין כי "הערת המבקר בדבר הצורך בדיווח כתוב לגבי הפעילות בתיק ראויה ליישום".
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה ומוסדותיה לבחון ביסודיות את מתכונת הדיווחים שראוי שתימסר לוועדת ההשקעות ולגבשה בהקדם כדי שהחלטותיה בתחום רגיש ומשמעותי זה יתקבלו בהתבסס עליה, וכמו כן עליה לוודא כי מתכונת זו מיושמת.
מהאמור לעיל עולה כי ועדת ההשקעות של הדירקטוריון פעלה וקיבלה החלטות לגבי השקעות בהיקף של עשר ות מיליוני ש"ח ללא נהלים.
ישיבות הוועדה בשנים 2005 -2007 התקיימו בהרכב חסר, וברובן אף לא נכח איש מהדירקטורים החברים בוועדה, אף שהם זומנו לכל הישיבות.