HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, הרחבת מעגל המעורבים באכיפת חוקי איכות הסביבה היא פעולה חיובית אך יש מקום לבחון את תפוקותיה.
מכל מקום על המשרד לבחון מי מבין הגורמים המוסמכים לתת דוחות עברה - נאמני ניקיון או עובדים מקצועיים - אחראים לליקויים במילוי דוחות אלה, ובהתאם לכך להגביר את הדרכתם ואת הפיקוח עליהם, ובכך להביא לשיפור איכות הדוחות.
גביית הודעות תשלום קנס : שיעורי הגבייה הם נמוכים וקיים פער גדול בין הקנסות ששולמו בפועל לבין פוטנציאל הגבייה מהודעות תשלום הקנס שהופקו30 הן מבחינת מספר הקנסות והן מבחינת סכומם.
בכל אחת מהשנים- 2002 2006 שולמו סכומים שהם 32%-40% מפוטנציאל הגבייה, ובממוצע כ - 36% ; מספר הקנסות ששולמו הוא 34%-49% מפוטנציאל הגבייה, ובממוצע כ- 41% - דהיינו נוצר פחת של כ- 59%.
30 בניכוי הבקשות להישפט והודעות תשלום קנס שבוטלו לפי החלטת תובע במשרד.
המשרד להגנת הסביבה 639 .
יודגש כי השוואה בין מספר הקנסות ששולמו לבין מספר דוחות העברה שניתנו מצביעה על פער גדול מאוד ביניהם: בכל אחת מהשנים 2002 -2006 נגבו קנסות מ- 15%-23% מדוחות העברה שניתנו בלבד, ובממוצע כ- 20% - דהיינו נוצר פחת של כ- 80%.
המשרד מסר בתשובתו כי הדבר נובע מסירובו של החשכ"ל במשרד האוצר לאשר את המשך העסקתו של גובה חיצוני (בעניין זה - ראו להלן).
משרד מבקר המדינה מציין כי בשנת 2002 , בטרם הופסקה ההתקשרות עם הגובה החיצוני, היו שיעורי גביית הקנסות נמוכים אף יותר מאלה שבשנים 2003 -2006 , .
שבהן הגובה החיצוני לא טיפל בגביית קנסות חדשים שלא שולמו שיעור הגבייה הנמוך ואי -שיגור דרישה חוזרת לתשלום הקנס לשם מניעת התיישנות הקנס שבעקבותיו מבטל האגף קנסות מאפי ינים את המשרד שנים ארוכות: בשנים 1994 -1998 ובשנת 2005 ביטל המשרד הודעות תשלום קנס באופן גורף.
בדצמבר 2005 , למשל, בוטלו 6,635 הודעות תשלום קנס ישנות שהופקו בשנים 1999 -2003 (ברובן של השנים פעלה חברת הגבייה) משום שהקנסות הנקובים בהן לא שולמו במועד ומפאת חלוף הזמן הם התיישנו או שלא הייתה אפשרות חוקית או מעשית לגבותם.
הקנסות שבוטלו כללו 3,327 קנסות "שהטיפול בהן לא מוצה ו/או לא התקבלה בהם הכרעת תובע תוך שנה מיום קבלת הבקשה"; 2,622 ;"הודעות שלגביהן "לא ניתן לאתר את החשודים463 הודעות היא "התייש ]שלהן[ שעילת הביטול נות"; 223 הודעות ש"נפלו בהן פגמים טכניים".
התקשרות עם גובה חיצוני לגביית הקנסות לשם גביית קנסות שלא שולמו במועד יש לנקוט בהליכי גבייה.
כאמור, על מנת לאפשר את גביית הקנסות וגם למנוע את התיישנותם יש לבצע פעולות שונות: משלוח דרישה חוזרת לתשלום הקנס לחייב בתו ך שלוש שנים מהמועד האחרון הנקוב בהודעת תשלום הקנס לתשלומו פעולה אותה צריך לבצע האגף, או הפעלת אמצעי גבייה באמצעות גורם העוסק בגבייה.
משנת 1999 העסיק המשרד חברת גבייה חיצונית (להלן- חברת הגבייה) לצורך גביית חובות מחייבים שלא שילמו את הקנסות.
ואולם בפברואר 2003 , הורה החשכ"ל למשרד שלא להעביר עוד תיקי חייבים לחברת הגבייה בשל שכר הטרחה הגבוה שנקבע בהסכם עמה והורה על קיום מכרז.
המשרד פרסם את המכרז רק בשנת 2005 , ובהמשך נפסל המכרז בבית המשפט.
מאז 2003 הפסיק המשרד להעביר לחברה הגבייה תיקי חייבים חדשים, למעט595 תיקים שהועברו בשנת 2005 באישור מיוחד של החשכ"ל.
חברת הגבייה המשיכה לטפל בתיקי חייבים שהיו בטיפולה משנים קודמות.
אמנם מאז פברואר 2003 ועד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2007 , עשה המשרד ניסיונות למצוא פתרונות על מנת לקדם את הטיפול בחובות שמקורם בקנסות חדשים ובקנסות שתקופת ההתיישנות שלהם קרובה לסיומה: הפרטת השירות, פנייה ל"המרכז לגביית קנסות, אגרות 640 דוח שנתי58ב .
והוצאות" (להלן - המרכז)31, פרסום שני מכרזים.
ואולם ניסיונות אלה לא צלחו עד אוקטובר 2007 :מסיבות שונות אי-הסכמה בין המשרד למרכז; עיכוב מצד המשרד בפרסום מכרז לקבלת שירותי גבי יה ופסילתו על ידי בית משפט בשל פגמים בו; התנגדות עובדי המשרד למהלך ההפרטה.
מפברואר 2003 ועד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2007 , לא נעשו אפוא פעולות לגביית חובות מחייבים; מערכת גביית הקנסות שותקה למעשה.
עקב כך לא הועברו לגבייה כ- 42,500 הודעות תשלום קנס שסכומם הכולל מוערך בכ -26.
3 ;מליון ש"ח אלפים מהם התיישנו ואי -אפשר יותר לגבותם.
כמו כן לא נעשו בשנים 2003 - 2006 .
פעולות למניעת התיישנות הקנסות להמחשת הנזק שבאי-מציאת פתרון לגביית קנסות יצוין כי ב - 2006 , לקראת פרסום מכרז לקבלת שירותי גבייה, הכין האגף אומדן של סכום הקנסות שתצטרך לגבות החברה שתזכה במכרז.
על פי אומדן זה, מספר הקנסות מסוג בררת משפט שניתנו בפרק הזמן אוקטובר 2003- יולי 200632 , שטרם התיישנו, ויש לפעול לגבייתם הוא 17,400 , וסכומם המקורי הוא כתשעה מיליון ש"ח.
ההפרש בין מספר קנסות זה ל- 42,500 קנסות שלא הועברו לגבייה הוא קנה מידה לדוחות שלא ניתן יהיה לגבותם מסיבת התיישנות או מסיבות אחרות33.
יוזכר כי רק בינואר 2007 החל המשרד לשלוח תזכורות לחייבים על מנת למנוע את התיישנות הקנסות, ורק ביולי 2007 פרסמו החשכ"ל והמשרד מכרז נוסף במקום זה שנפסל בבית המשפט; ובאוקטובר 2007 נקבעו שתי חברות זוכות בו.
טרם החלו החברות בגבייה עבור המשרד בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 מסר המשרד כי החשכ"ל עמד בסירובו לאשר את חידוש ההתקשרות עם הגובה החיצוני בתיקי חוב חדשים.
בנסיבות אלה ניטלה למעשה לחלוטין מהמשרד השליטה על הטיפול בחובות לו וסוכלה האפשרות לצמצם את הנזק שנגרם כתוצאה מהפסקת ההתקשרות עם גובה חיצוני.
החשכ"ל בתשובתו מנובמבר 2007 מסר כי לאחר שנתגלו כשלים בגביית החובות למשרד ולאחר שהתברר כי סכום התשלומים לחברת הגבייה היה חריג ובלתי-סביר הוא הורה להפסיק להעביר תיקים חדשים לח ברת הגבייה ודרש לערוך מכרז לקבלת שירותי גבייה למרות התנגדות נחרצת מצד המשרד למהלך.
החשכ"ל אף ציין כי לאחר פסילת המכרז שפרסם המשרד והעיכוב שחל במשרד בפרסום מכרז נוסף, התערב החשכ"ל בתהליך והקים במהלך שנת 2007 ועדת מכרזים בין-משרדית בראשות סגן החשב הכללי.
המרכז לגביית קנסות מסר בתשובתו מדצמבר 2007 כי הוא מוכן לטפל בגביית קנסות המשרד.
31 המרכז מטפל בגביית קנסות ואגרות שמטילים משרדי הממשלה, בכללם קנסות שמטילה רשות הטבע והגנים הלאומיים, הכפופה למשרד.
המרכז פועל מכוח חוק המתיר לו לגבות קנסות מסוג בררת משפט.
בשנת 2003 תוקן חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ"ה - 1995 , כדי לאפשר למרכז לגבות קנסות עבור קרנות דוגמת "הקרן לשמירת הניקיון".
ההנחה באומדן היא שהעברות יסווגו כחטא ועל כן העונש בגינן מתיישן כעבור שלוש שנים 33 בין היתר, דוחות שניתנו בתקופה ינואר 2002- אוקטובר 2003.
המשרד להגנת הסביבה 641 .
התוצאה היא שמתחילת שנת 2003 לא טיפל המשרד בגביית קנסות.
לפיכך עקב חלוף הזמן התיישנו חלק מהם.
לאי-אכיפה משמעויות קשות, ובהן - הפסד כספי ניכר למימון פעולות למען איכות הסביבה וניקיון רשות הרבים, אובדן ההרתעה ופגיעה בשוויוניות ביחס לאלה ששילמו את הקנסות.
בכל מקרה אי -הצלחת המשרד לקיים מכרז לגיוס חברת גבייה ובעקבות כך, אי העברת קנסות לגבייה במשך חמש שנים מהווה ליקוי משמעותי.
חובת הדיווח לחשכ"ל וליועץ המשפטי לממשלה .
כאמור, בשנים 2002 -2006 התיישנו או בוטלו קנסות רבים בגלל אי-גבייה, אי -החלטת תובע ואי-הגשת כתבי אישום.
בשל כך נאלץ האגף בדצמבר 2005 לבטל באופן גורף 6,635 הודעות תשלום קנס.
יצוין כי אי-קיום פעולות גבייה מספקות למניעת התיישנותם של הקנסות אוזכר על ידי המשרד עוד בשנת 1994.
דיווח על גבייה להנהלת המשרד ולגורמים המקצועיים המעורבים בהכוונתה ובכלל זה על כשלים בה הוא תנאי להערכת התפקוד של מערך הגבייה והאפקטיביות של האכיפה.
החשב הכללי במשרד האוצר והיועץ המשפטי לממשלה ממונים, כל אחד בתחומו, על ההכוונה המקצועית של פעולות החשבים והיועצים המשפט יים במשרדי הממשלה.
היועץ המשפטי לממשלה והחשב הכללי קבעו - בהוראות נפרדות - שחובה לדווח להם על ביטול הודעות תשלום קנס 34 .
בהיעדר יכולת בקרה בפועל על הנושא משרד המשפטים הפסיק לדרוש מהמשרד לדוח לו על ביטול הודעות תשלום קנס אף שפורמלית הנחיית היועץ המשפטי לממשלה טרם שונתה עד מועד סיום הביקורת.
על פי הוראת התכ"ם בעניין ויתור על הגבייה, על חשב המשרד לדווח לחשכ"ל בתום כל שנה על כל הסכומים שוויתר על גבייתם או מחק אותם.
ביוני 2005 הגישה הוועדה לבחינת גביית חובות לממשלה שהקים החשכ"ל, דוח על עבודתה; בעקבות מסקנות הוו עדה הקים החשכ"ל באוקטובר 2005 את "מינהל הגבייה", שתפקידו להנחות את משרדי הממשלה וגופים נוספים לפקח על תהליך גביית החובות לממשלה, ובמקרים מסוימים - ליטול לידו את הטיפול בגבייתם, לפי שיקול דעתו35 .
ב"חוזר הוראת שעה כספי" שמכוחו הוקם מינהל הגבייה נקבע כי חשבי משרדי הממשלה יפעלו לפי הנחיות מינהל הגבייה והנהלים שיקבע, וכי על החשבויות להגיש לו דוח תקופתי על פעולות הגבייה של המשרד.
חשב המשרד לא דיווח לחשכ"ל על מצב גביית החובות של המשרד ולא על הליך הביטול הגורף של הדוחות מנובמבר 2005.
המשרד בתשובתו מפברואר 2008 צייןכי "ספק אם ניתן להתייחס להודעות תשלום הקנס שבוטלו במסגרת הליך הביטול הגורף כאל חובות שמחובת חשב המשרד לדווח עליהם .
34 הוראתהיועץ המשפטי לממשלה מס' 4.
3040 , "ביטול הודעות תשלום קנס- הנחייה לתובעים", עדכון מ- 9.
הוראות התכ"ם, ספר מינהל כספי, הוראה 06.
03 - מחיקות מחשבון- ביקורת חייבים וויתור על גבייה, בתוקף מ- 12.
35 על פי הוראות תקנון משק וכספים של החשב הכללי, חוב מוגדר כ"התחייבות או חובה לתשלום סכום כסף לממשלה, אשר המועד לתשלומו הקבוע בדין או בהסכם חלף אך לא שולם ובכלל זה חובות בגין קנסות.
לחשכ"ל, זאת משום שחלק מהקנסות לא הפכו לקנסות חלוטים ברי גביה, ואילו חלקם האחר .
כלל לא הבשילו לכדי חוב".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להגנת ה סביבה כי הוראות התכ"ם מחייבות דיווח על חובות שלא נגבו, בין אם לא ניתן לגבותם בשל סיבות שאינן תלויות במשרד ובין אם משום אי-טיפולם על ידי המשרד.
הנהלת המשרד לא דנה במשמעות הביטול הגורף של הדוחות והשלכותיו על פעולות האכיפה ובדרכים להתמודדות עם מצב זה כדי למנוע המשך התיישנות הדוחות בגלל אי-טיפול בהם.
הטיפול בהשגות על פרטי אישום כאמור, אדם שנמסרה לו הודעת קנס רשאי להגיש לתובע בקשה לביטולה.
על כן קבע המשרד שאם לא ניתנה החלטת התובע בתוך שנה מיום הגשת הבקשה לביטול הודעת הקנס - יתבטל הקנס.
ואכן, חלק מהנאשמים מגישים בקשות לביטול הקנס (להלן - הבקשות).
הבקשות מגיעות לאגף תיאום אכיפה, לידי ראש מדור גבייה, שהוא גם "תובע" לצורך קבלת "החלטת תובע".
נוסף על כך, משנת 2002 הוענקו לחמישה עורכי דין בלשכה המשפטית של המשרד סמכויות תובע.
יודגש כי על התובע לקבל החלטה בפרק זמן של שנה, ולא - תחול התיישנות על הודעת תשלום הקנס.
משרד מבקר המדינה בדק בספטמבר 2007 את הטיפול בבקשות שהוגשו בשנים 2005 ו- 2006 להחלטת תובע ומצא כי במועד הבדיקה התיישנו 728 מ- 1,629 קנסות נשוא ההשגות שהוגשו לשנת 2005 להחלטת התובע של המשרד (כ- 45% ,) .
כיוון שחלפה שנה ויותר מיום הגשת הבקשה בעניינם ולא התקבלה החלטת תובע באשר לשנת 2006 , הודעות תשלום קנס שנמסרו לחייבים באותה שנה והוגשה בקשה לבטלן, יתבטלו אוטומטית לכל המאוחר ב- 31.
0836 בהיעדר החלטת תובע.
בספטמבר 2007 כבר התבטלו 437 מ- 1,860 הקנסות (כ - 23% ) נשוא הבקשות לשנת 2006 זו כיוון שחלפה שנה ויותר מהגשת הבקשה ולא התקבלה החלטת תובע; בכך נמנע מיצוי הדין.
המשרד ציין בתשובתו מנובמבר 2007 כי הסיבה להתיישנות הקנסות היא גידול במספר דוחות העברה שנובע מהסמכת מאות אנשים לתתם בלי הוספת תקנים לגיוס עובדים שיוכלו לטפל בהם במשרד.
ואולם יש להטעים כי על פי נתוני המשרד שהובאו בלוח לעיל, מספר דוחות העברה לא גדל אלא קטן מאוד בתקופה 2002 -2006 : בשנת 2006 התקבלו באגף 23,821 ,דוחות עברה כ- 63% ממספר הדוחות שהתקבלו בו בשנת 2002 - 38,087 , והירידה במספרם נמשכת שנה אחר שנה באופן רציף.
36 השגות לשנת 2006 ניתן להגיש עד המועד האחרון לתשלום- 31.
07 ; על כן המועד האחרון של הודעו[ לקבלת החלטת תובע למניעת התיישנותןת תשלום קנס הוא 31.
המשרד להגנת הסביבה 643 .
המשרד מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2008 כי מנכ"ל המשרד מינה "לאחרונה" צוות משותף לאשכול אכיפה וללשכה המשפטית לבחינת יחסי הגומלין ביניהם.
הצוות ידון, בין היתר, בסמכויות תובע לביטול ולסגיר ה של תיקים ובחלוקת העבודה המיטבית, ועליו להגיש את המלצותיו בחודשים הקרובים.
בתשובה נוספת מפברואר 2008 הוסיף המשרד, כי "על מנת לייעל את הטיפול בעתיד בכוונת המשרד להסמיך את התובעים החיצוניים העובדים עם המשרד מכוח הסמכה מטעם היועץ המשפטי לממשלה, לטפל גם בבקשות לביטול קנסות.
התבקשה והתקבלה כבר הסכמת משרד המשפטים להרחבת הסמכתם של התובעים גם בהקשר זה.
המשרד סבור כי בכך יינתן מענה מספק לנושא זה והבעיה תפתר".
הטיפול בבקשות להישפט אדם שנמסרה לו הודעת תשלום קנס רשאי להודיע בתוך תשעים ימים מיום שקיבל אותה שברצונו להי שפט על העברה .
הבקשה להישפט מוזנת למערכת הממוחשבת לדיווח ומעקב אחר הטיפול בה ומועברת לתובע חיצוני לצורך הכנת כתב אישום.
לפי החוק יש לשלוח למבקש הזמנה למשפט בתוך שנה מיום שנתקבלה הודעתו.
לכן במקרה שחלפה השנה ולא נמסרה למבקש הזמנה לדין - חלה התיישנות על העברה.
אם נתנה הזמנה באיחור, רשאי בית המשפט מנימוקים שירשמו להתיר לקיים את המשפט37.
בשנים 2002 -2006 ביקשו להישפט 1,772 אנשים שקיבלו הודעות תשלום קנס, אך המשרד לא העביר לטיפול תובע חיצוני 700 מהן (כ- 40% ) לצורך הגשת כתב אישום; עקב כך התיישנו הקנסות ולא מוצה הדין עם החייבים.
משרד מבקר המדינה בדק באופן אקראי את משך הטיפול של אגף תיאום אכיפה ב-34 הודעות תשלום קנס שבשנים 2004 ו- 2005 ביקשו מקבליהן להישפט38.
נמצא כי טיפול האגף בבקשות להישפט ארך זמן רב: ממועד הזנת נתוני הבקשה ועד העברתה לתובע חיצוני חלפו בממוצע 115 יום; עוד 151 יום בממוצע חלפו ממועד העברת הבקשה להישפט לתובע חיצוני ועד הגשת כתב אישום.
בסך הכול חלפו ממועד הזנת נתוני הבקשה להישפט ועד הגשת כתב אישום - 266 יום.
יצוין כי ארבע מהבקשות להישפט הועברו לתובע 236-490 יום לאחר הזנת הבקשה להישפט, ושבעה כתבי אישום הוגשו על ידי התובע החיצוני 209-391 יום אחרי העברת הבקשה להישפט לתובע חיצוני.
הגשת כתב אישום זמן כה רב אחרי הגשת בקשה להישפט מלמדת על סחבת בטיפול ועלולה לפגוע באפקטיביות הענישה וביכולתו של המשרד לייצר הרתעה מפני ביצוע עברות בתחום איכות הסביבה.
מעבר לכך, השיהוי הרב בטיפול עלול לפגוע בזכויות הנאשמים.
לחוק סדר הדין הפלילי 38 משרד מבקר המדינה ביקש מהמשרד לקבל נתונים לגבי47 תיקים ונמסרו לו נתונים לגבי34 מהם בלבד.
שישה לא נמצאו במערכת הממוחשבת בלא שנמסר הסבר לכך; בשבעה תיקים נוספים ביקשו החשודים לשנות את שמו של החשוד.
וגם תיקים אלה לא נלקחו בחשבון.
המרת תיקי חקירה בהודעת תשלום קנס משרד מבקר המדינה בדק 23 תיקי חקירה שהתקבלו בלשכה המשפטית בשנת 2003 , ונרשם כי הועברו לאגף תיאום אכיפה לשם המרה להודעת תשלום קנס.
הבדיקה העלתה כי לגבי 10 תיקים (כ- 43% ) לא הופקה הודעת תשלום קנס כפי שנקבע; לגבי חלק מתיקים צוינה התיישנות כסיבה לאי-הפקת הודעת תשלום קנס, ולגבי חלקם לא צוינה הסיבה לכך.
באשר ל-13 התיקים הנותרים, רק בחמישה מהם שולמו הקנסות שהוטלו בעקבות המרתם.
גביית קנסות שהוטלו בבתי משפט כספים ששולמו לקופת בית המשפט על ידי מי שהורשע במשפט שניהל המשרד נגדו מועברים על ידי בית המשפט למשרד ומופקדים בקרן לשמירת הניקיון 39 .
האחריות לגביית הקנסות שפסקו בתי המשפט היא בידי הקרן לשמירת הניקיון.
על הנהלת הקרן לנהל מעקב אחר פסקי הדין ואחר קבלת התשלומים בגין הקנסות שמטילים בתי המשפט.
משרד מבקר המדינה בדק את טיפול המשרד והקרן לשמירת הניקיון בקבלת כספי קנסות שהוטלו בבתי המשפט.
נבדקו תיקי החקירה שהתקבלו מהמשטרה הירוקה בלשכה המשפטית של המשרד בשנת 2003 בתחום של השלכת פסולת מוצקה אשר הוחלט להעבירם לבתי המשפט.
היו 49 תיקים כאלה, אך המשרד איתר ברישומיו 33 בלבד.
בתיקים שאותרו נפסקו קנסות בסכומים של 1,000 עד 80,000 ש"ח.
הסכום הכולל של קנסות אלה היה 826,000 ש"ח.
עד מועד הבדיקה, יולי 2007 , העבירו בתי המשפט למשרד תשלומים בסך 180,000 ש"ח בלבד (כ - 22% .
)מהסכום האמור21 מ-33 החייבים (כ- 64% ) לא שילמו את החוב כלל, ו-11 חייבים שילמו חלק ממנו.
רק חייב אחד שילם את מלוא סכום הקנס שקבע בית המשפט.
נמצא כי הקרן לשמירת הניקיון אינה מנהלת כלל מעקב אחר גביית חובות של קנסות שנפסקו בבתי המשפט לטובתה ולא פעלה לגביית קנסות שלא שולמו.
המשרד מסר בתשובתו כי במקרים מסוימים גזברו ת בית המשפט מעבירה תקבולים לקרן לשמירת הניקיון, אך בחלק מההעברות היא אינה מציינת את מקור התקבול, ולכן חלק מהכסף אינו משויך לתיק מסוים.
המשרד ציין בתשובתו כי "בימים אלה" מתבצעת עבודה לשם הסדרת העברת הנתונים ושיפור גביית החובות לקרן.
משרד מבקר המדינה מעיר למ שרד כי בכתבי אישום שהוגשו לבתי המשפט הושקעו מאמץ רב ומשאבים בהליך החקירה, בליווי הלשכה המשפטית, בהגשת כתבי אישום, בניהול המשפט בידי תובע חיצוני ובתשלום של המשרד לתובע .
39 הקרן לשמירת הניקיון פועלת במסגרת המשרד והיא הוקמה לפיחוק שמירת הניקיון, התשמ"ד- 1984 .
מטרות הקרן הן, בין השאר, לרכז אמצעים כספיים לשמירה על איכות נאותה של הסביבה.
המשרד להגנת הסביבה 645 .
האחוז הגבוה של קנסות שלא שולמו שם ללעג את מערכת האכיפה.
אי- טיפול המשרד בגביית הקנסות שפסקו בתי המשפט לאחר הליך ארוך זה הוא מחדל מתמשך של המשרד.
 ,המשרד להגנת הסביבה משקיע מאמצים ואמצעים רבים במערך האכיפה והגבייה אך כבר כמה שנים הישגיו בכל הקשור לניהול תיקי חקירה, עד לשלב הגשת כתב אישום, בזמן סביר ולגביית קנסות ירודים מאוד.
אי -גביית קנסות הופכת את שרשרת הפעולות הנעשות במשטרה הירוקה, באגפי ובמחוזות המשרד ובלשכה המשפטית לפעולות סרק.
אי-ביצוע פעולות אכיפה משמעותו הפסד כספי ניכר למימון פעולות למען איכות הסביבה וניקיון רשות הרבים, אי -יעילות של פעולות יחידות המשרד, אובדן ההרתעה ופגיעה בשוויוניות ביחס לאלה ששילמו את הקנסות כדין.
על המשרד לפעול להעלאת שיעורי הגבייה של קנסות שהוטלו.
עליו לבחון את המבנה הארגוני של אגף תיאום אכיפה, את חלוקת העבודה בו, את תפוקות עובדיו ואת יכולתו להשלים את פעילות השטח של המשרד ושל נאמני הניקיון.
פסולת בניין נוצרת משאריות של חומרים המשמשים בבנייה, בשיפוץ של מבנים ובפיתוח תשתיות או כתוצאה מהריסת מבנים ותשתיות.
פסולת הבניין מורכבת מחומרים בעלי פוטנציאל לגרימת מפגעים סביבתיים: אגרגטים מינרליים (חול, אבנים, חצץ וכו'), קירות בטון ואבן, בלוקים, מרצפות, מוטות ברזל, עץ, יריעות פלסטיק, אלומיניום, קרטון, חומרי איטום, חומרי צבע וכו'.
עודפי עפר נוצרים בתהליך של חפירה וכרייה ומכילים עפר, אבנים וסלעים בהתאם לסוג הקרקע שנחפרה והרכבה.
יש בהם חומרים מינרליי ם והם נחשבים פסולת אינרטית (בלתי פעילה) אשר אינה מזהמת.
כמות פסולת הבניין ועודפי העפר הנוצרת בישראל בשנה נאמדת בכ -7.
5 מיליון טון 6 , כמחציתה פסולת בניין והריסות וכמחציתה עודפי עפר7 ,.
על פי נתוני המשרד להגנת הסביבה כמיליון טון פסולת בניין ועודפי עפר מגיעים לאת רי הטמנה ועוד כחצי מיליון טון עוברים מיחזור, כך שרוב פסולת הבניין ועודפי העפר, כ -6 מיליון טון בשנה (מזה כ -3 מיליון טון פסולת בניין), מושלך באתרים פיראטיים, לא מוסדרים, או בצדי דרכים ובשטחים פתוחים.
לפסולת בניין שהושלכה באופן לא מוסדר ולא טופלה כראוי השפעות שליליות רבות: פגיעה בשטחים פתוחים, גנים לאומיים ושמורות טבע, מפגעים חזותיים, בזבוז שטחים בהם ניתן היה לעשות שימוש חליפי, דלדול משאבים טבעיים בשל חציבה נוספת במקום שימוש בפסולת בניין ממוחזרת ובעודפי עפר, נזק כלכלי עקב ירידת הערך של קרקע מזוהמת, שקיעה וגלישה של קרקע, זיהום מי התהום והקרקע, זיהום אוויר ומפגעי ריח, בעיקר כתוצאה משרפת פסולת, יצירת מוקדי משיכה למזיקים ועוד.
6 פסולת בניין, עדכון מ- 26.
, אתר האינטרנט של המשרד www.
il 7 לשם השוואה, כמות הפסולת הביתית הנוצרת בישראל בשנה נאמדת בכ-5.
מליון טון 594 דוח שנתי58ב .
השלכת פסולת בניין באופן לא מוסדר בכניסה לטייבה 2.
בשנים האחרונות גדלו במידה ניכרת התקציבים שהמדינה מקצה לעבודות תשתית ופיתוח המתבצעות או אמורות להתבצע בעתיד הקרוב, בעיקר בתחום התחבורה (פיתוח רשת המסילות, הפרדות מפלסיות, סלילת כבישים ופיתוח נמלים) ובבניית "גדר ההפרדה", והיא הקצתה לעבודות פיתוח אלה עשרות מיליארדי ש"ח.
על פי הערכות גורמים מקצועיים העוסקים בנושא, היקפי הפיתוח העתידיים עלולים לגרום מחסור בחומרי גלם לתשתיות, ויגברו חשיבותו וכדאיותו של השימוש בחומרים ממוחזרים.
ואולם, שיעור פסולת הבניין שבארץ נעשה בה מיחזור הוא קטן, ועמד בשנת 2006 על כ -14% מכמות פסולת הבניין השנתית זאת לעומת כ -%90-%35 במדינות מערב אירופה 8 .
מדינות אלה גם מפעילות אמצעים שונים שמטרתם לצמצם את כמות הפסולת המוטמנת ולהגדיל את השימוש בחומרי בניין ממוחזרים.
המשרד להגנת הסביבה (להלן- המשרד) נושא באחריות לפיתוח מדיניות הגנת הסביבה ולקביעת תקנים וסדר קדימות בתחום זה.
המשרד פועל מכוח החוק למניעת מפג עים, התשכ"א- 1961 , לצמצום מקורות הפגיעה, הזיהום והסיכון בתחומי הקרקע, המים, האוויר והים, ומקדם את שיקום נזקי העבר.
הטיפול בפסולת בניין מוסדר בכמה חוקים ותקנות, וביניהם: חוק שמירת הניקיון, התשמ"ד- 1984 (להלן- חוק שמירת הניקיון), העוסק בין היתר באיסור השלכת פסולת בניין ברשות .
8 מקור הנתונים, דוח מטעם האיחוד האירופאי משנת 1999: .
"Construction and demolition waste management practices and their economic impacts".
המשרד להגנת הסביבה 595 .
הרבים, בצורך בהכרזה על אתרים מוסדרים 9 ובסדרי הוצאת צווי ניקוי 10 ; חוק למניעת מפגעים, התשכ"א - 1961 , תקנות למניעת מפגעים (מניעת זיהום אויר וריח בלתי סבירים מאתרים לסילוק פסולת), התש"ן- 1990 ; חוק רישוי עסקים, התשכ"ח- 1968 ; פקודת העיריות ]נוסח חדש [ , הקובעת את חובות העירייה בעניין ניקיון, תברואה ובריאות הציבור, לרבות האחריות לטיפול בפסולת המושלכת בשטח השיפוט של הרשות המקומית.
בשל ההיקף הרב של תופעת שפיכת פסולת בניין במקומות לא מוסדרים ושכיחותה הגבוהה החליטה הממשלה בפברואר 200311 להטיל על השר להגנת הסב יבה "להסדיר את הטיפול בפסולת בניין ברחבי ישראל בתוך 3 שנים, ולא יאוחר מסוף שנת 2005 , במטרה לנקות את השטחים המזוהמים בפסולת בניין".
בחודשים מרס-אוקטובר 2007 בדק משרד מבקר המדינה את הטיפול של משרדי הממשלה ובראשם המשרד להגנת הסביבה בנושא פסולת הבניין, ובייחוד את פעילותם ליישום החלטת הממשלה12.
הבדיקה נעשתה באגף פסולת מוצקה שבאשכול תשתיות 13 ,, באשכול אכיפה בלשכה המשפטית בחשבות ובמחוז מרכז של המשרד להגנת הסביבה, ובמשרדי הממשלה ובגופים האלה: משרד הפנים, משרד האוצר, משרד הביטחון, משרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד השיכון), משרד התשתיות הלאומיות (להלן - משרד התשתיות), מינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י), "מע"צ - החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ" (להלן - חל"ד).
כמו כן נערכו בירורי השלמה בכמה רשויות מקומיות14.
ההיערכות לטיפול בפסולת בניין .
תכנון מדיניות כוללת ממדיה של תופעת ההשלכה הבלתי מוסדרת של פסולת בניין ועודפי עפר עושה אותה ל"מכת מדינה".
הדבר גורם למדינה ולאזרחיה נזקים כלכליים ישירים, הנאמדים בעשרות מיליונ י ש"ח לשנה.
הנזקים הכספיים הישירים נובעים בין היתר מהעלות של ניקוי השטחים ומירידת ערך קרקע שטרם שווקה.
נוסף על כל אלה נגרמים נזקים עקיפים בשל הרס שטחים פתוחים ומפגע נופי כבד, פגיעה בשימושי קרקע עתידיים, זיהום קרקעות ומים, זיהום אוויר כתוצאה משרפות ועוד.
מיעוט המיחזור של פסולת בניין ועודפי עפר מגדיל את הצורך בשימוש .
9 ""אתר מוסדר - אתר שהרשות המקומית הכריזה עליו בהתאם לחוק שמירת הניקיון כאתר לסילוק פסולת בניין, מפעילו קיבל רישיון עסק מטעם הרשות המקומית והאתר הוכר על ידי המשרד.
10 צו ניקוי הוא צו שנותן מורשה במשרד או ברשות המקומית לבעל שטח, לניקוי השטח מפסולת בתוך פרק הזמן הנקוב בצו.
11 'החלטה מס 2927 , מיום 9.
", בעניין "הסדרת הטיפול בפסולת בניין 12 בתקופה נשוא דוח ביקורת זה כיהנו במשרד להגנת הסביבה השרים הבאים: חה"כ צחי הנגבי בתקופה מרס 2001 - מרס 2003 ; פרופ' יהודית נאות, ז"ל, מרס 2003 - אוקטובר 2004 ; חה"כ אילן שלגי אוקטובר-נובמבר 2004 ; השר שלום שמחון ינואר- נובמבר 2005 ; השר גדעון עזרא - מינואר 2006 .
במשרד להגנת הסביבה אשכול הוא יחידה ארגונית המקבילה לחטיבה במשרדי ממשלה אחרים 14 משרד מבקר המדינה התייחס בעבר במספר דוחות לסוגיית הטיפול בפסולת בניין: בדוח שנתי 58 א, בפרק "אתרי אשפה בנחלות שביישובים חקלאיים במרכז הארץ", עמ' 285 , נבדק הפיקוח והטיפול של גורמי אכיפה שונים בהפעלתם של אתרי אשפה, וביניהם אתרי פסולת בתחומי מועצות אזוריות מסוימות; בדוח ביקורת על עיריית מודיעין -מכבים -רעות שפורסם בדוח על הרשויות המקומיות 2005 , בפרק "טיפול בפסולת בניין ובעודפ י עפר", עמ' 459-477 , נבדקו הליכי הטיפול בפסולת בניין ובעודפי עפר מאז הקמת העיר מודיעין; בדוח הביקורת על עיריית ירושלים שפורסם בדוח על הרשויות המקומיות 2003 , בפרק "ניקיון העיר, סילוק פסולת והטמנתה", עמ' 277 נבדק, בין היתר, טיפול העירייה בפסולת בניין ועודפיעפר.
במשאבי טבע, שמקורם בכרייה ובחציבה.
על פי הגדרת השר להגנת הסביבה, תופעה זו היא "אחד מהמפגעים הסביבתיים החמורים בארצנו"15.
ניתן לטפל בפסולת בניין בכמה דרכים: מניעת היווצרותה או הפחתתה, בין היתר באמצעות טכנולוגיות בנייה חדשות; שימוש חוזר במרכיבי הפסולת למטרה המקורית לה הם שימשו ומיחזור תוך יצירת תמריצים כלכליים לעידוד השימוש בחומרים הממוחזרים; סילוק הפסולת לאתרי מילוי או הטמנה.
במקביל יש לפעול לניקוי קרקעות שהצטברה בהן פסולת בניין.
מכלול הנזקים והחלופות לטיפול בבעיית פסולת הבניין דורש גיבוש מדיניות וטיפול מערכתי ועקבי בחקיקה, באכיפה, בקביעת מנגנוני תמחור ובמתן תמריצים שיהפכו את הפתרונות למיחזור הפסולת כדאיים גם מהבחינה הכלכלית.
מדינות רבות במערב אירופה בחנו את החלופות השונות של טיפול בפסולת בניין במונחים של עלות תועלת - העלות למשק הנגרמת מנזקי השלכת פסולת בניין מול התועלת של הטיפול בה בדרכים שונות - וכתוצאה מכך התקבלו החלטות מרחיקות לכת במגמה לעודד ואף לחייב שימוש בפסולת בניין שנגרסה (להלן - גרוסת בנייה) כדי להקטין את הכרייה והחציבה של משאבי טבע המצויים במחסור16 ;.
בין הצעדים שנקטו מדינות אלה: הטלת היטל הטמנה גבוה איסור הטמנת חומרים הניתנים למיחזור; חיוב קבלנים למיין את פסולת הבניין לסוגיה באתר הבנייה; חיוב ותמרוץ קבלנים להשתמש בחומרי בנייה ממוחזרים; מתן עדיפות להתקשרות עם יזמים המשתמשים בגרוסת בנייה ובחומרים ממוחזרים אחרים לביצוע פרויקטים ציבוריים.
ואכן, ההישגים בתחום זה במדינות מערב אירופה מרשימים.
במדינות כמו הולנד, בלג יה, דנמרק ואירלנד היקף פסולת הבניין הממוחזרת גדול מ-80%.
עלה כי רק משנת 2005 החל המשרד להעניק תמיכות17 ;למיזמי מיחזור פרטיים מיולי 2007 נקבע היטל על הטמנת פסולת מוצקה באתר לסילוק פסולת, וזאת בנוסף לתשלום למפעיל האתר עבור ההטמנה18.
עם זאת, עלויות המיחזור אינן נמוכות מעלויות ההטמנה ואין לקבלנים תמריץ למחזר פסולת בניין.
כתוצאה מכך, היקף המיחזור בארץ נמוך, ורק שיעור קטן מפסולת הבניין מנוצלת בשימוש חוזר בעבודות פיתוח במימון ציבורי.
העלויות לניקוי שטחים פתוחים : מידע על סך ההוצאה המושקעת בניקוי שטחים פתוחים מפסו לת בניין הוא מרכיב חשוב בהערכת הכדאיות של השקעת משאבים כספיים ומשאבי כוח אדם בפתרון בעיית פסולת הבניין.
15 מכתבו אל שר התשתיות הלאומיות מיום 6.
16 ראו דוח מטעם האיחוד האירופאי משנת 1999: .
בהתאם לנוהל תמיכות של המשרד 18 'היטל על ההטמנה מוטל מכוח ס11 א.
סעיף זה נכנס לתוקף ב - 1.
על פי החוק, סכום ההיטל אמור לעלות בצורה מדורגת בשנים 2007 -2011 ,.
באשר לפסולת בניין הוא נקבע בשנת 2007 על80 אג' לטון ואמור להגיע ל-4 ש"ח לטון בשנת 2011 ,.
על פי החוק סכומי ההיטלים שייגבו ישולמו לקרן לשמירת הניקיון, יתנהלו בחשבון נפרד וישמשו לפיתוח, להקמה ולייעול אמצעים חלופיים להטמנת פסולת שפגיעתם בסביבה פחותה מזו של ההטמנה.
ההיטל על ההטמנה מוטל על מפעיל האתר, ובפועל עד עתה, על פי המידע שבידי המשרד, הוא מושת על הרשות המקומית או הקבלן.
המשרד להגנת הסביבה 597 .
)(א נמצא כי במשרד ובאגף התקציבים שבמשרד האוצר אין מידע מרוכז על סך ההוצאה הכספית שהשקיעו משרדי הממשלה והרשויות המקומיות בכל שנה בניקוי שטחים פתוחים.
אגף התקציבים שבמשרד האוצר מסר באוגוסט 2007 למשרד מבקר המדינה כי אין אומדן מדויק, אך מדובר בעשרות מיליוני שקלים בשנה.
(ב) מבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי ההוצאה הציבורית לניקוי שטחים מפסולת בניין היא גבוהה, וכי משרדי ממשלה, רשויות מקומיות וגופים ציבוריים משקיעי ם כספים רבים בניקוי שטחים מפסולת בניין לשם שיווק השטחים או הכנתם לפעולות בינוי.
לדוגמה, משרד השיכון הוציא בשנים 2004 -2006 כ-13.