HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1679 .
באשר לתגובת הסמנכ"לים מעיר משרד מבקר המדינה כי הנוהל שאליו הפנו אינו מתייחס כלל לנושא החזר הוצאות עבור ארוחות עם עובדי החברה, ועל כן יש לדחות את הסבריהם.
עוד נמצא כי פעמים אחדות קיבלו העובדים הבכירים נוסף על הוצאות האירוח האמורות גם החזר הוצאות במסגרת הוצאות האש"ל שהם מקבלים במשכורתם, דהיינו זכו לכפל תשלום.
כך, בפברואר 2016 אירח המנכ"ל מנהלת חברת כוח אדם וקיבל עבור אירוח זה החזר, ומלבד זאת שילמה עמידר למנכ"ל הוצאות אש"ל בגין אותה הפגישה; באפריל 2016 אירח סמנכ"ל התפעול את מנהל מחוז צפון בחברה, וגם בגין אותה פגישה שולמו הוצאות אש"ל נוסף על הוצאות האירוח.
מקרים דומים עלו גם בנוגע לסמנכ"ל פיתוח עסקי ולסמנכ"ל השיווק.
משרד מבקר המדינה העיר לעמידר כי עליה לבחון את כל המקרים שבהם שולמו באופן לא תקין החזרי הוצאות אירוח לעובדים בכירים ולבחון את האפשרות לדרוש מהם להשיב את הכספים.
בתשובותיהם מסרו המנכ"ל והסמנכ"לים האמורים כי החזר הוצאות האש"ל בוצע על ידי מערכת השכר באופן אוטומטי, והם לא היו מודעים לקיומה של כפילות ולא ביצעו פעולה אקטיבית לקבלת ההחזר.
עוד ציינו כי מדובר היה בארוחות בודדות, המסתכמות יחד במאות שקלים לכל היותר, ומשנודע להם הדבר ביקשו לקזז את הסכומים הכפולים.
המנכ"ל ציין בתשובתו כי בכוונתו "לערוך בחינה מקיפה של תשלום החזר הוצאות לעובדים ובמסגרת זו לרענן את נהלי החברה בנושא".
בתשובתה מאוגוסט 2017 הוסיפה עמידר כי הסכומים שהתקבלו בטעות נבדקו והוחזרו לחברה.
כמו כן, בהוראת המנכ"ל שודרגה מערכת השכר, ובמסגרת השדרוג ניתן מענה גם לסוגיה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל ולסמנכ"לים כי החזרי האש"ל מפורטים בדוחות הנוכחות שאותם הם נדרשים לאשר מדי חודש, ועל כן היה באפשרותם ומצופה היה מהם לבדוק את הנתונים ולדרוש לבטל את ההחזרים במועדים שבהם דרשו החזר הוצאות.
מהמתואר לעיל עולה כי בכירים בעמידר עשו שימוש לא ראוי בזכות שניתנה להם להחזר הוצאות אישיות.
אמנם מדובר בסכומים נמוכים ואולם אין להקל בכך - בין אם מדובר בעובדים שלא הכירו לטענתם את הכללים ובין אם אחרת - שכן עובדים אלו לא נהגו בזהירות המתחייבת בכספי החברה.
על עובדי עמידר, כל שכן עובדיה הבכירים, להקפיד לנהוג בכספי החברה על פי הנהלים וההוראות.
הדברים מקבלים משנה תוקף בעצם הדבר שמדובר בחברה ממשלתית המנהלת כספי ציבור.
חלוקת מענק בכירים (בונוסים) .
מענקים כספיים לעובדי החברה נועדו לעודד אותם לשפר את ביצועיהם וכן לאפשר לחברה לשמר עובדים איכותיים.
רשות החברות קבעה בחוזר "עקרונות למודל תגמול ותמרוץ עובדים בכירים בחברות הממשלתיות" מ-2015 (להלן- חוזר מענק בכירים), כי תשלום מענק לעובדי חברה ממשלתית בכירים יינתן על בסיס הערכות לעובדים הבכירים שבהן ייקבעו מדדים עבור החברה, האגפים ועובדים בכירים על פי העניין ובמידת האפשר.
עוד נקבע כי לצורך תשלום המענק נדרש אישור של רשות החברות, לאחר שקיבלה לידיה את פירוט אופן חלוקת המענק.
בחוזר מענק בכירים נקבע כי המענק יינתן לעובדים המוגדרים כבכירים על פי חוק החברות הממשלתיות, המועסקים בחוזים אישיים ושכרם נגזר משכר מנכ"ל.
נמצא כי בבקשה לאישור מענק לבכירים בגין שנת 2015 שהגישה ב -2016 לרשות החברות כללה עמידר נוסף על העובדים הבכירים גם שני עובדים שלא ענו להגדרת בכירים - עובד שקיבל מענק בסך של 8,000 ועובדת שקיבלה מענק בסך של כ - 16,000 .
ש"ח אי-בכירותם של העובדים צוינה באחד המסמכים שצירפה עמידר לבקשה.
אישרה הרשות את הבקשה עם זאת, באישור צוין כי המענקים ישולמו בהתאם לחוזר מ -2015 , אך חוזר זה נוגע כאמור לבכירים בלבד, ולפיכך מדובר בחריגה מהחוזר.
משרד מבקר המדינה מעיר לעמידר כי בנסיבות אלה היה עליה לפנות לרשות החברות ולבקש הבהרה בנדון בטרם תשלום המענק, וכי מלכתחילה היה על עמידר לבקש אישור נפרד לעובדים שאינם בכירים, בהתאם לחוזר הרלוונטי אליהם.
רשות החברות מסרה בתשובתה כי לאור השונות הרבה בין החברות הממשלתיות והיכולת המוגבלת שלה לבצע מעקב ובקרה לא התגלתה חריגה זו, וכי היא תפנה לעמידר לקבלת הבהרות בנושא.
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1681 .
עמידר מסרה בתשובותיה מאוגוסט2017 כי חוזר אחר של רשות החברות מיוני 2013 , שעודנו בתוקף, מאפשר תשלום בונוסים לעובדים שאינם בכירים ויש לבחון את ההחלטה על פיו.
עוד מסרה כי היא מקבלת את ההערה שהיה עליה להפריד בין העובדים הבכירים לבין העובדים שאינם בכירים ולבקש אישורים נפרדים, וכי הדבר נעשה בתום לב.
בתשובתה מדצמבר 2017 הוסיפה כי מנכ"ל החברה הנחה להקפיד על הפרדה מוחלטת בין בקשות לאישור בונוסים לעובדים בכירים לבין בקשות לאישור בונוסים לעובדים שאינם בכירים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החברות כי היות שאישורה נדרש על פי החוזר למענק הבונוסים בחברות הממשלתיות, עליה כגורם מפקח לבצע בקרה ובחינה מעמיקה של הבקשות לבונוס בטרם תדון בהן לגופן.
לפיכך מוצע כי הרשות תדרוש מהחברות הממשלתיות כי פנייה אליה בבקשה לבונוס תיעשה בפורמט אחיד שייקבע על ידה.
בבקשה יפורטו הנתונים הדרושים לדעתה לבחינה נאותה של העניין, לרבות ציון תפקידם של העובדים אשר לדעת החברה זכאים לבונוס, בטרם תיתן הרשות את דעתה לעצם הבקשה.
פיצויי פרישה מוגדלים ליו"ר לשעבר .
בשנת 2004 פרסמה רשות החברות חוזר שבו נקבעו אמות מידה שעל פיהן נדרש דירקטוריון של חברה ממשלתית לקבוע את שיעור פיצויי הפרישה למנכ"לים ולעובדים בכירים שהוחלט שיפרשו23 .
בהנחיה נקבעו בין היתר אמות המידה האלה: תפקודו התקין של העובד ותרומתו להשגת יעדי החברה במהלך עבודתו; מצבה הכלכלי והכספי של החברה; נסיבות סיום העסקתו של העובד והצורך בתקופת צינון לפני המעבר למקום עבודה חדש; תקופת כהונתו בתפקיד.
עוד נקבע בחוזר כי החלטה על פיצויים כאמור תתקבל רק לאחר דיון בדירקטוריון, שבו ייבחנו מכלול השיקולים והתבחינים כאמור, וזאת רק לאחר שהוחלט על הפרישה מן החברה.
אמנם חוזר רשות החברות כלשונו חל על מנכ"ל ועובדים בכירים, ולא על יו"ר בשכר, אך ניתן ללמוד ממנו על אמות מידה שראוי לשקול גם בעת בחינת מתן פיצויים ליו"ר דירקטוריון בשכר.
יו"ר עמידר לשעבר 24 החל את כהונתו בחברה באוגוסט 2011 , ובתקופה מאי 2013 - מרץ2014 .
(סה"כ עשרה חודשי עבודה) קיבל שכר בעבור תפקידו זה ביולי 2014 הוא סיים את כהונתו.
מהסכם העסקתו בעמידר עלה כי היה זכאי .
23 רשות החברות, חוזר שכר כללי 2004/1 ," פיצויים למנכ"לים ועובדים בכירים".
החוזר מסתמך על החלטת ממשלה כל/270 מיום 1.
היו"ר אשר קדם ליו"ר שבתקופת הביקורת 1682 |דוח שנתי 68ג .
לפיצויי פרישה בשיעור של 100% .
למרות זאת, באוקטובר2014 המליצה ועדת הביקורת להעניק לו פיצויי פרישה מוגדלים בשיעור של 200% , ובאותו מועד אישר הדירקטוריון את ההמלצה האמורה.
עקב כך גדלו פיצויי הפרישה שקיבל היו"ר לשעבר עבור עשרה חודשי עבודה מכ- 15,000 ש"ח לכ- 30,000 .
ש"ח מהפרוטוקולים עלה כי הטיעון שעלה להצדקת הכפלת הפיצויים היה שזהו נוהג הקיים בעמידר וכך ניתן גם לשלושת היו"רים שקדמו לו.
בהקשר זה ראוי לציין כי אחת מהדירקטורים טענה בישיבה כי אינה סבורה שצריך להמשיך בנוהג זה, וכי הדבר אינו מצדיק מתן פיצויים מוגדלים ליו"ר הפורש.
כאמור, עמדתה לא התקבלה והדירקטוריון אישר את הפיצויים המוגדלים ברוב קולות25.
היו"ר לשעבר מסר למשרד מבקר המדינה במרץ2017 כי ההחלטה על תשלום המענק התקבלה ואושרה כדין, וכי הוא לא היה מעורב בה ולא ידע מהם הנימוקים שעל יסודם התקבלה.
משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטוריון עמידר כי פיצויי הפרישה של יושבי ראש, כמו גם של כל עובד אחר שלה, ראוי שיינתנו בהתאם להסכם העסקתם.
אחרת, יש לעשות זאת על פי אמות מידה ברורות ובחינה של מכלול השיקולים הרלוונטיים, ובהם סביבת פעולתה של עמידר והיותה חברה ממשלתית ולא פרטית.
חוזר שכר ותנאי עבודה מתייחס בין היתר לנושא רכב צמוד לבעלי תפקידים.
החוזר קובע כי הסמכות להחליט בעניין זה היא של הדירקטוריון, וכי על הדירקטוריון לקבוע ולאשר את מחיר הרכב המוצמד ואת תנאי הזכאות בהתחשב בצורכי התפקיד ובהתחשב בצניעות המתחייבת מהיות החברה חברה ממשלתית.
החלטת הדירקטוריון בדבר תקן הרכבים הצמודים טעונה אישור רשות החברות, לרבות החלטה בדבר העמדת רכב לעובדים חדשים.
עמידר הסדירה את תהליך הקצאת רכבי החברה לבעלי תפקידים באמצעות הנוהל "רכב חברה".
הנוהל קובע כי הזכאות להצמדת רכב חברה תיקבע בהתאם להחלטת מנכ"ל החברה בכפוף לאמות המידה שאושרו בדירקטוריון כמפורט להלן: תנאים שאושרו במסגרת התפקיד; היקף הנסיעות הנדרש; המרחק בין מקום המגורים למקום העבודה.
לבעלי תפקידים אחדים קבעה עמידר זכאות לרכב במסגרת תנאי העסקתם ללא תלות בעמידה באמות המידה המאושרות, וביניהם מנכ"ל, סמנכ"ל, מנהל אגף ומנהל סניף, וכן קבעה את דרגת הרכב לה הם זכאים במסגרת תפקידם.
להחלטה התנגדו שתי דירקטוריות עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1683 .
הביקורת העלתה כי חלק מהרכבים הוקצו לבעלי תפקידים חדשים, כגון מנהלי פרויקטים ומנהלי מחלקות ( מנהל מחלקה במחוז מרכז, מנהלת קשרי קהילה במחוז דרום, מנהלת קשרי קהילה במחוז צפון, כלכלנית בחוזה אישי ומנהל פרויקטים בחוזה אישי ), בלא שהדבר הובא לאישור הדירקטוריון וממילא גם ללא אישור רשות החברות כמתחייב מחוזר השכר.
כפועל יוצא, גם לא נבחן אם אכן תפקידים אלה מצריכים רכב צמוד ואם הרכב שהוקצה עומד ברמת הצניעות המתחייבת מהיות החברה חברה ממשלתית.
ביולי 2017 מסרה עמידר למשרד מבקר המדינה כי ביוני 2017 אישר הדירקטוריון תיקונים בנוהל בנושא הרכב, בתיאום עם רשות החברות.
מהנוהל עולה כי הקצאת רכב לבעל תפקיד שאינו כלול ברשימת הזכאים המופיעים בנוהל תיבחן על ידי ועדה פנימית, שתעביר את המלצתה המנומקת לאישור המנכ"ל.
על רשות החברות לוודא כי כל הסדרה בנושא תעלה בקנה אחד עם הוראותיה בחוזר, המחייבות בין היתר את אישור הדירקטוריון בנוגע לתנאי הזכאות ואת אישור רשות החברות להחלטות בדבר תקן הרכבים הצמודים והעמדת רכב לעובדים חדשים.
ליקויים בהתנהלות דירקטורים .
היקף פעילות יו"ר הדירקטוריון .
ריבוי עיסוקים נוספים של יו"ר עמידר .
סעיף18 (א) לחוק החברות הממשלתיות מסדיר את דרך מינוים של דירקטורים מטעם המדינה בחברות ממשלתיות.
הסעיף קובע כי שר האוצר והשר האחראי לפי חוק על ענייני החברה ימנו דירקטור בחברה - לאחר התייעצות עם הוועדה הציבורית לבדיקת מינויים שברשות החברות (להלן - ועדת המינויים).
14 מצאה ועדת המינויים את עו"ד לקס כשיר לכהן כדירקטור בעמידר, ובהמשך לכך מינו שר הבינוי דאז ח"כ אורי אריאל ושר האוצר דאז ח"כ יאיר לפיד את עו"ד לקס לדירקטור.
14 בחר דירקטוריון עמידר את עו"ד לקס לשמש יו"ר פעיל בחצי משרה החל באוגוסט 2014, ובאוקטובר 2014 .
מינו אותו השרים האמורים ליו"ר עמידר חוק החברות, התשנ"ט-1999 (להלן- חוק החברות), קובע כי הדירקטוריון הוא הגוף המפקח על ביצוע תפקידי המנכ"ל ופעולותיו.
יו"ר הדירקטוריון ממלא תפקיד חשוב במיוחד בדירקטוריון - הוא האחראי לניהול ישיבות הדירקטוריון ולקביעת סדר היום בישיבות אלה.
בספטמבר 2014 דנה ועדת המינויים במועמדותו של עו"ד לקס לתפקיד יו"ר עמידר.
בדיון התעוררה השאלה אם לאור עיסוקיו הרבים יוכל להקדיש את זמנו כנדרש לתפקיד יו"ר עמידר, שהיא חברה משמעותית ופעילה העוסקת בנושאים בעלי חשיבות ציבורית.
הדבר עלה נוכח המידע שמסר עו"ד לקס בשאלון לרשות החברות מיולי 2014 , כחלק מהליך האישור, וממנו עלה כי הוא משמש ב-16 תפקידים ציבוריים ובעיסוקים נוספים.
הוועדה ביקשה את התייחסותו של עו"ד לקס לנדון, והוא הודיע בתגובתו כי לשם כך בחר לסיים את כהונתו כיו"ר תאגיד מסוים וכן את כהונתו כדירקטור ב תאגיד אחר.
עוד ציין כי הוא צפוי לסיים את תפקידו כיו"ר של תאגיד נוסף.
בעקבות תשובתו המליצה ועדת המינויים לשרים הממנים לאשר את מינויו ליו"ר עמידר.
" חוזרהיקף פעילות יו"ר דירקטוריון בחברה ממשלתית" משנת 2014 (להלן - "חוזר היקף פעילות יו"ר דירקטוריון") קובע כי יו"ר דירקטוריון פעיל בחצי משרה יתחייב להקדיש לפחות מחצית מזמנו לענייני החברה, וכן שלא יעשה שימוש במתקני החברה ובמשאביה לטובת ענייניו הפרטיים.
עוד קובע החוזר כי מתכונת הדיווח בהקשר זה תיקבע על ידי ועדת הביקורת של הדירקטוריון.
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1685 .
נמצא כי על אף עיסוקיו הרבים של היו"ר לא קבעה ועדת הביקורת של הדירקטוריון מתכונת דיווח בדבר אופן הקדשת זמנו לענייני החברה, כנדרש בחוזר רשות החברות.
יש להעיר על כך לחברי ועדת הביקורת, אשר לא מילאו את חובתם ובכך פ געו בתפקיד הבקרה שהוטל עליהם.
הנחיצות בבקרה זו חיונית במיוחד נוכח ההיקף המשמעותי של עיסוקי היו"ר.
תאגיד א' היא חברה ציבורית המהווה חברת החזקות של קבוצת חברות בתחומי הביטוח, הפנסיה, הגמל, ההשקעות ועוד.
חברות אלה מנהלות תיקי ביטוח, פנסיה, קופות גמל והשקעות עבור מאות אלפי עמיתים בהיקף נכסים של מיליארדי שקלים.
אשר על כן, לדירקטוריון התאגיד ולעומד בראשו אחריות רבה גם כלפי הציבור, והם נדרשים להקדיש משאבים ראויים למילוי תפקידם כמתווי מדיניות וכמפקחים.
באוגוסט 2015 מונה עו"ד לקס לדירקטור בתאגיד א'.
באותו החודש הוא דיווח לרשות החברות על מינויו זה, וציין שוועדת הביקורת ודירקטוריון עמידר דנו בהצהרתו על מניעת ניגודי עניינים ואישרו את הדבר.
'מינה דירקטוריון תאגיד א' את עו"ד לקס כיו"ר דירקטוריון תאגיד א בהמשך אותה שנה החליט מר לקס לסיים את תפקידו בתאגיד אחר שבו כיהן כיו"ר.
בינואר 2016 דיווח יו"ר עמידר לרשות החברות כי מונה ליו"ר תאגיד א' וציין כי "על אף המינוי, אין כל פגיעה בהיקף חצי משרתי כיו"ר עמידר".
בעקבות הדיווח בחנה הרשות את היחסים העסקיים בין תאגיד א' (לרבות חברות הבת שלו) לבין עמידר ואת היקפם על מנת לבח ון אם טמון בהם חשש לניגוד עניינים.
במקביל דיווח יו"ר עמידר לדירקטוריון עמידר כי מונה ליו"ר תאגיד א', והוסיף כי אין במינוי זה כדי לשנות את היקף פעילותו בעמידר.
ליו"ר דירקטוריון סמכויות רחבות יותר לעומת חבר דירקטוריון רגיל.
הוא האחראי לניהול ישיבות הדירקטוריון ולקביעת סדר היום בישיבות אלה, והזמן שהוא נדרש להקצות למילוי תפקידיו רב יותר.
על כן מצופה היה שמינויו של יו"ר עמידר ליו"ר תאגיד א' יידון לגופו של עניין בוועדת הביקורת, כפי שנעשה בעת שמונה לדירקטור, וזאת בעיקר בכל הנוגע למהות התפקיד כיו"ר חברה ציבורית העו סקת בנושאי ביטוח ופנסיה וליכולתו להקדיש את זמנו לעמידר.
זאת ועוד, כאמור לעיל, המלצת ועדת המינויים לאשר את מינויו של עו"ד לקס כיו"ר עמידר ניתנה רק לאחר שמסר כי עקב ריבוי עיסוקיו הוא יחדול מכמה מהם.
אשר על כן, הואיל ולאחר שחדל מעיסוקו כיו"ר שני תאגידים אחרים באוגוסט 201526 הוא מונה כדירקטור בתאגיד א' ולאחר מכן כיו"ר התאגיד בשכר, היה על רשות החברות לבחון לעומק לא רק את סוגיית החשש מניגוד עניינים עקב מינויו, אלא גם את יכולתו להקדיש את הזמן לתפקידו בעמידר, בהתחשב הן בעיסוקו החדש והן ביתר עיסוקיו הרבים.
ואולם היא לא דנה בנושא, אלא הסתפקה בדיווחו כי אין שום שינוי בהיקף פעילותו בעמידר.
בדצמבר2014 מונה יו"ר עמידר לתפקיד נוסף- חבר ויו"ר הוועדה לפטורים ומיזוגים שברשות להגבלים עסקיים.
הביקורת העלתה כי רק באוגוסט 2016 , דהיינו בחלוף יותר משנה וחצי, דיווח יו"ר עמידר לדירקטוריון עמידר ולרשות החברות על מינויו לתפקיד זה.
בתשובתו מסר יו"ר עמידר שלא דיווח על המינוי בשגגה ומתוך היסח הדעת, וכי על פי חוות הדעת המשפטית שניתנה בעניין מינוי זה, לא הייתה מניעה ממנו לשמש בתפקיד.
עוד מסר כי מדובר בתפקיד "שאינו דורש השקעה רבה ואין בו להשפיע על יכולתו למלא את תפקידו בעמידר".
יוצא כי יו"ר עמידר לא הקפיד לעדכן במועד על עיסוקו הנוסף.
כפועל יוצא, הדירקטוריון ורשות החברות לא היו יכולים לבחון כנדרש את ההשלכות של עיסוק זה על יכולתו למלא את תפקידו כיו"ר עמידר.
היעדר הפרדה בין ענייני היו"ר בעמידר לענייניו האחרים .
כאמור, באוגוסט 2014 החליט דירקטוריון עמידר כי עו"ד לקס יכהן בעמידר כיו"ר בחצי משרה.
כמוזכר, חוזר היקף פעילות יו"ר דירקטוריון קובע כי יו"ר דירקטוריון בחצי משרה יתחייב להקדיש לפחות מחצית מזמנו לענייני החברה, וכן יתחייב שלא יעשה שימוש במתקני החברה ובמש אביה לטובת ענייניו הפרטיים.
26 על פי דיווחו לרשות החברות באוגוסט 2015.
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1687 .
הביקורת העלתה כי על אף האיסור המפורש לעשות שימוש במתקני החברה ובמשאביה לצורך עיסוקים אחרים, נמצא שהיו"ר השתמש במשרדי החברה על מנת לקיים כינוס הנוגע לעיסוק אחר שלו, ואף הפעיל לצורך כך בעל תפקיד בעמידר הכפוף אליו.
עוד עלה כי במסגרת פעולות שיווקיות למיתוג החברה מימנה עמידר גם פעולות שתכליתן הייתה למעשה קידום תדמיתו האישית של היו"ר.
שימוש בבעלי תפקידים בחברה ובמשרדיה לטובת עניי ן הנוגע לעיסוק אחר של היו"ר .
ליו"ר עמידר קשר עם עמותה א', הפועלת להנחלת מורשתו של רב ידוע, ואין לה כל קשר לעמידר.
הביקורת העלתה כי ביוני 2015 הנחה היו"ר את עוזרו דאז בעמידר להזמין כ-50 אנשים למפגש הנוגע לפעילות העמותה, שנועד להתקיים בחדר הישיבות שבמשרדי עמידר ביולי 2015 .
בהזמנה התבקשו המוזמנים ע"י היו"ר לאשר את הגעתם אצל עוזרו דאז.
בהמשך חודש יולי העביר היו"ר לכל משתתפי המפגש את סיכום עיקרי הנושאים שעלו בו.
באוגוסט 2015 פנה עוזר היו"ר, בשם היו"ר, פעם נוספת למכותבים האמורים (ובהעתק ליו"ר), והפעם הזמינם לכנס הקמה של חבר שוחרים וידידים של העמותה בבית מלון, שבו היו"ר עתיד לשאת דברים.
בהמשך אותו חודש פנה העוזר לכמה מהמכותבים כדי לוודא את הגעתם לכנס, ובסוף החודש פנה למזכירת היו"ר והעביר לה את רשימת המכותבים לצורך המשך טיפולה בעניין.
משרד מבקר המד ינה מעיר ליו "ר ולעוזרו על השימוש האסור שעשו במשאבי החברה לצרכים שאינם נוגעים לחברה, דבר המנוגד להוראות רשות החברות ולסדרי מינהל תקין.
פעולות במימון עמידר לקידום תדמיתו האישית של היו"ר .
במהלך שנת 2015 ,יזם סמנכ"ל השיווק התקשרות של חברת עמידר באמצעות חברת פר סום, עם עיתון המיועד לציבור הדתי.
הסכם ההתקשרות נועד למתג את החברה ולחשוף אותה ואת העומדים בראשה לציבור הדתי.
ההסכם כלל סל מוצרי פרסום שונים לטובת החברה (מודעות, כתבות ועוד), ובין היתר ריאיון במדור "עניין אישי" עם היו"ר.
ריאיון זה פורסם במאי 2015.
עלה שהר יאיון עם היו"ר עסק ברובו המכריע בחייו הפרטיים, בתחביביו ו בעיסוקיו הנוספים , ורק מיעוטו נגע לעמידר.
באוקטובר2015 הבהירה רשות החברות לחברות ממשלתיות ובכלל זה לעמידר, כי פרסומים לצורכי תדמית שאינם משרתים באופן ישיר ומובהק את הפעילות העסקית של החברה אינם מוצדקים ויש להימנע מהם.
הרשות קבעה שעל הדירקטוריון לקבוע מדיניות בנוגע להוצאות הפרסום ולגבש נהלים ובקרות לפיקוח על יישום המדיניות ולבחינת ההלימה בין הפרסום לבין יעדיו.
הרשות דרשה מעמידר לדווח לה על יישום הוראותיה עד דצמבר 2015.
במרץ2016 החליט דירקטוריון עמידרשהפרסום של החברה יהיה שיווקי ותפעולי בלבד.
עם זאת, הדירקטוריון לא הנחה את עמידר לעגן את המדיניות בנהלים ובתהליכי בקרה על מנת לפקח על יישומה ולבחון את הפרסומים, כפי שהורתה רשות החברות, וממילא עמידר לא עשתה זאת.
בפועל, עוד באותו חודש יזם סמנכ"ל השיווק התקשרות עם חברה אחרת באמצעות חברת הפרסום של עמידר.
על החברה האחרת היה לעסוק בין היתר בקידום המוניטין של עמידר ובכלל זה גם של יו"ר עמידר ברשת האינטרנט באמצעות קידום תוכן חיובי אודותיו בדפי התוצאות הראשונות של מנוע החיפוש באינטרנט ובערך האישי שלו באתר ויקיפדיה, ומצד שני דחיקת כתבות עיתונות ופרסומים אחרים שבהם תוכן שלילי המתייחס אליו.
פעולות אלה בוצעו בידיעתו ובשיתופו של היו"ר.
עלות הפעולות, יחד עם פעולות דומות בנוגע לערך "עמידר", הסתכמה בכ- 28,500 .
ש"ח מכלל האמור יוצא שעמידר השתמשה בחלק מתקציב הפרסום והשיווק שלה לקידום ולשיפור תדמיתו האישית של היו"ר.
סמנכ"ל השיווק מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2017 בנוגע לעניינים הנזכרים לעיל , שמדובר בפעילות שיווקית של החברה, שנעשתה בהתאם לאסטרטגיה של העמדת היו"ר כ"פרזנטור" העיקרי של פעילותה, על פי המלצתה של חברה לייעוץ תקשורתי.
עוד ציין הסמנכ"ל כי ייחס לכך חשיבות בעיקר בשל העובדה שהחברה נכנסת אל העולם העסקי.
עם זאת, לדבריו, בשל סדרי עדיפויות ומסגרת תקציב מצומצמת, נמשכה הפעילות האמורה שבועות ספורים והופסקה על ידו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2017 הוסיף סמנכ"ל השיווק כי אופן הפרסום הוא עניין הנתון לשיקול דעת החברה ובעלי תפקידיה, וריאיון אישי עם גורם בכיר בחברה הוא שיטת פרסום ומיתוג יעילה ומוכרת בתחום.
הריאיון לא נעשה כדי לקדם עניין אישי של היו"ר, אלא כדי להציג באור חיובי גם את הפנים שמאחורי חברת עמידר.
בכל הנוגע לקידום מוניטין היו"ר ברשת, מסר שמדובר בפרקטיקה מקובלת בענף הפרסום, הנמצאת במתחם שיקול הדעת של החברה ושלו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר היו"ר כי הריאיון שנערך עמו היה בהתאם להמלצת גורמי המקצוע , ונועד ליצור אהדה וזיקה אישית בין הקוראים לבין עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1689 .
עוד ציין כי לא הכיר את התקשרויות החברה , ולכן לא היה מודע כי קיום ריאיון כלשהו לעיתון הוא חלק מהתקשרות מסוימת.
בכל הנוגע לקידום המוניטין שלו באינטרנט מסר היו"ר כי הדבר נעשה בהמלצת גורמי מקצוע נוכח מספר פרסומים שליליים שנקשרו בו ועלו לרשת, וזאת כדי לשפר את התדמית של חברת עמידר ואת התפיסה הציבורית בעניינה.
בעניין זה הוסיפה החברה בתשובתה כי מחקרים מהשנים האחרונות בארצות הברית מראים שהמוניטין של מנהלים בכירים בארגון הם חלק משמעותי ממוניטין הארגון, ועל כן על הארגון להשקיע בכך, ובכלל זה, בעידן הדיגיטלי גם לפעול לצמצום החשיפה השלילית באינטרנט אודות הבכירים.
עוד מסר היו"ר כי החברה מקבלת את הערת הביקורת בדבר הצורך לקבוע נהלים ובקרות שיבטיחו את יישום החלטות הדירקטוריון והוראות רשות החברות לעניין אופי פרסומי החברה.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר ולסמנכ"ל השיווק כי הפעולות שנעשו - ריאיון אישי של היו"ר, דחיקת כתבות תחקיר עיתונאיות שבהן תוכן שלילי אודות היו"ר, ועריכת הערך האישי "יצחק לקס" באתר ויקיפדיה - גם אם נעשו בהמלצת גורמי מקצוע - הן פעולות שמטרתן הראשית הייתה לקדם את שמו הטוב של היו"ר, והן אינן משרתות באופן ישיר ומובהק את פעילותה העסקית של החברה, כפי שדורשת רשות החברות.
על כן לא הייתה הצדקה לממן פעולות אלה מכספי ציבור.
על עמידר להקפיד על כך שכספים המיועדים לפרסום שיווקי ותפעולי של החברה יתמקדו בצורכי החברה וישמשו ישירות לקידום מטרותיה, ולא למטרות אחרות שאינן עולות בקנה אחד עם הוראות רשות החברות ויש בהן משום בזבוז כספי ציבור.
ליקויים בהליך מינוי דירקטור .
כאמור, חוק החברות הממשלתיות קובע כי דירקטור יתמנה בידי השרים לאחר התייעצות עם ועדת המינויים.
לפי החוק רשאית ועדת המינויים לדרוש פרטים בכתב מהשר האחראי למינוי על אודות המ ועמד, תולדות חייו, השכלתו ועיסוקיו, וכן לדרוש כל מידע או חוות דעת מהרשות.
הנחיית היועץ המשפטי לממשלה (להלן - הנחיית היועמ"ש לממשלה), "מינויים בחברות ממשלתיות ובתאגידים ציבוריים" 27 , קובעת בין היתר כי כדי למנוע חשש למינוי מקורבים, ראוי לשר שלא יצמצם את הביקוש אחר מועמדים לחוג מכריו האישיים או לאנשים הקשורים למפלגתו, אלא יחפש את מועמדיו בקרב כלל הציבור.
בפברואר 2014 העביר שר הבינוי דאז ח"כ אורי אריאל בקשה אל ועדת המינויים לדון במועמדותו של מר ישי רובין (להלן - המועמד או מר רובין) .
27 הנחיית היועץ המשפטי לממשלה 6.
לדירקטור בחברת עמידר.
יצוין כי באותה עת השתייך המועמד לגוף הקשור למפלגה שבה חבר גם השר אריאל.
בין המועמד לבין השר אריאל היו קשרים נוספים: המועמד הקים גרעין חברתי בעכו בסיועו של השר, ובמשך שנים הם עמדו בקשר בנושא זה.
ביולי 2014 הודיעה ועדת המינויים למועמד כי נמצא כשיר לכהן כדירקטור, וצירפה את כתב המינוי שלו כדירקטור בחברת עמידר בחתימותיהם של שר הבינוי ושר האוצר.
לפי נוהל ועדת המינויים, "מינוי בעלי תפקידים לחברות ממשלתיות ולתאגידים ציבוריים", על לשכת השר להעביר למזכירות הוועדה שאלון שמילא המועמד לתפקיד דירקטור, הכולל את פרטי תולדות חייו, השכלתו ועיסוקיו.
המועמד נדרש לפרט עוד אם יש לו היכרות אישית או קשרי עבודה עם שרים בממשלה, אם עבד בקרבה לשר ואם השתייך בעבר לגוף של מפלגה או הקשור למפלגה של שר משרי הממשלה או היה מועמד במסגרת רשימה לכנסת במפלגתו.
במצורף לשאלון מגיש המועמד תצהיר שבו הוא מעיד שכל התשובות שמסר הן אמת.
סעיף 18 ג(א) לחוק החברות הממשלתיות קובע בהקשר זה כי "מצאה הוועדה.
כי למועמד לכהונת דירקטור, יושב ראש דירקטוריון או מנהל כללי בחברה ממשלתית, יש זיקה אישית, עיסקית או פוליטית לשר משרי הממשלה, לא תמליץ על מועמדותו זולת אם מצאה כי יש לו כישורים מיוחדים בתחומי פעולתה של החברה, או שקיימים לגביו שיקולים של כשירות מיוחדת אחרת בנוסף לתנאי הכשירות הנדרשים לפי חוק זה לאותה כהונה" (ההדגשות אינן במקור).
הביקורת העלתה כי בשאלון שמילא המועמד, מר רובין, אשר הועבר למזכירות הוועדה, דיווח המועמד כי אינו משתייך ל גוף הקשור למפלגה, אף שהשתייך לגוף הקשור ל מפלגת השר ובעבר גם הופיע ברשימת מועמדי מפלגת השר דאז לכנסת.
כן דיווח המועמד כי אין לו היכרות אישית או קשרי עבודה או קשר פוליטי לשר כלשהו, אף על פי שכאמור לעיל ה יו לו קשרים כאלה עם השר אריאל.
מכאן שהמועמד מסר מידע לא נכון בשאלון שמילא.
יצוין כי בהנחיית היועמ"ש לממשלה נקבע בכל הנוגע לאי גילוי בשאלון של כל המידע הרלוונטי, כי הדברים עלולים בנסיבות מסוימות לעלות כדי עבירה פלילית.
בהנחיה מצוין בעניין זה שקשה יהיה לקבל טענות של אי -הבנה או היסח הדעת, מאחר שמינוי כדירקטור אינו דבר של יום ביומו למועמד, והנחת גורמי האכיפה תהיה כי מי שמילא שאלון וחתם על תצהיר עשה כן ביסודיות הראויה.
כפועל יוצא מכך שהמועמד לא דיווח על קשר לשר ולמפלגתו, לא בחנה ועדת המינויים אם בגין קשרים אלה נ דרש שיהיו לו כישורים מיוחדים המצדיקים את מינויו, כמתחייב מהוראות חוק החברות הממשלתיות, וממילא לא ניתן לדעת אם המועמד היה עומד בדרישה זו.
כאמור, הוועדה המליצה על מינויו כדירקטור בחברת עמידר.
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1691 .
בתשובותיו מאפריל 2017 ומינואר2018 ,מסר מר רובין כי למיטב זיכרונו תקופה קצרה טרם מילוי השאלון פנו אליו מטעם המפלגה ואמרו לו שיש להם עניין לגוון את חבריהם ולשתף פעילים חברתיים בישיבות רעיוניות, והוא הסכים להצטרף לישיבות אלו מתוך רצון שהמפלגה תחזק את פעילותה למען הפריפריה.
עוד מסר כי הוסבר לו שהגוף שאליו הצטרף הוא מרכז מפלגה רעיוני שאין לו סמכויות אופרטיביות.
הוא לא מילא טופס הצטרפות ולא היה מדובר בחברות פורמלית.
עוד ביקש מר רובין לציין כי הדבר נעשה בתום לב מוחלט, ולא הייתה לו כל כוונה להצהיר דבר שאינו נכון.
בשאלון נדרש המועמד לפרט בין היתר אם קיימים קשרים בינו לבין התאגיד שבו הוא אמור לכהן כדירקטור.
בתשובה לשאלה זו השיב המועמד בדצמבר 2013 כי הקשר היחידי עם עמידר הוא שהעמותה שאותה הוא מנהל משמשת כספק שירותים לעמידר בהיקף של 600 ש"ח לחודש.
ביולי 2014 העביר המועמד תצהיר לוועדת המינויים ובו הצהיר כי כל הנתונים שעליהם הצהיר בשאלון עודם נכונים ועדכניים.
ואולם הביקורת העלתה כי בפועל קשריו של המועמד עם עמידר היו ענפים יותר: החל בינואר 2014 היה למועמד קשר שוטף עם החברה בכל הנוגע לפרויקט של הקמת מרכזים קהילתיים ברחבי הארץ בידי עמידר והפעלתם בידי גרעינים חברתיים.
בכלל זה הוא נפגש כמה פעמים עם בעלי תפקידים בכירים בחברה והציע מקומות להקמתם וגורמים שיפעילו אותם.
מאחר שעל מידע זה לא דיווח המועמד לוועדה, לא היה ביכולתה לבדוק את ענייניו בקשר לעמידר באופן מלא.
בתשובתו מאפריל 2017 השיב מר רובין כי "פרשנותי לקיום קשר ביני לבין תאגיד הובן כקשר רשמי וישיר.
לא ראיתי בשיחות שלי עם גורמים בעמידר כקשר הרלוונטי לאמור בטופס".
משרד מבקר המדינה מעיר למר רובין כי בשאלון היה עליו לדווח על כל קשריו עם החברה.
הקשר האמור, שכמתואר היה עם בכירים בחברה, בא נוסף על קשריו עם עמידר כמנהל עמותה שסיפקה שירות, ועל כן היה עליו להצהיר על קשר זה.
לאור הממצאים האמורים בדבר הדיווחים של מר רובין, שחלקם לא נכונים וחלקם חסרים, העיר משרד מבקר המדינה לרשות החברות שעליה לבחון אם ראוי שימשיך לכהן בדירקטוריון עמידר.
רשות החברות מסרה בתשובתה כי סוגיה זו מתייתרת לאור העובדה כי מר רובין מסיים את כהונתו באוגוסט 2017 , והיא תשקול להעביר מידע זה ליועץ המשפטי לממשלה.
הנחייתהיועמ"ש לממשלה קובעת עוד שהאחריות לאמיתות המידע המוגש לוועדה מוטלת לא רק על המועמד עצמו אלא גם על הגורם המציע את המינוי, וכי השרים בהציעם מועמד לכהונה ציבורית פועלים כנאמני הציבור ומחובתם להקפיד שהמועמד שהם מציעים ראוי לכהונה.
לפיכך בבואם להחליט בדבר המינוי עליהם לוודא ככל הניתן כי המידע הנמצא בפניהם שלם, אמיתי ונכון, ולמצער כי שאלון המועמד מולא בקפידה.