HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
• נציגות אחת דיווחה על התעלמות אזרחים מהתרעות על טייפונים באזורים מסוימים.
נמצא, כי הרשויות בישראל מביאות לידיעת הציבור מידע על סיכונים ואיומים, ברמות .
עם זאת, האזרח אינו מחויב על פי חוק להישמע להמלצות אלו, והוא יכול לפעול .
אם אזרח ייקלע לסכנה ומצוקה, אף אם פעל בניגוד להמלצות, מדינת .
ישראל תעניק לו שירות קונסולרי, ללא קשר למידת אחריותו למצב שאליו נקלע.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל מוצע, כי משרד החוץ יאסוף נתונים על היקף תופעת ההסתכנות מרצון ועל הפעולות .
שנציגויות משרד החוץ נדרשות לבצע עקב כך, וכי יגבש הצעה אשר תאזן בין האחריות .
שהמדינה נוטלת לשם סיוע לאזרח לבין אחריות האזרח להימנע מסיכונים שהמדינה .
הזהירה מפניהם, לרבות בעניין סנקציות או השתתפות בעלויות על ידי האזרחים במקרים .
יוצע, כי הדבר ייעשה במסגרת המשך עבודת המטה בנושא גבולות אחריות .
המדינה לאזרחיה בחו"ל, כאמור לעיל ויפורסם בהתאם לכך.
משרד החוץ מסר בתשובתו כי במקרים האמורים, הסיוע שהנציגויות נתנו מוגבל מאוד, משום .
שבכל מקרה, כלומר בין שההסתכנות הייתה מרצון ובין שלא, על האזרח ועל בני משפחתו .
לשלם חובות, לשכור עורכי דין וכ דומה.
כמו כן, המשרד מסר, כי אין לו כל דרך לשפוט ולהכריע .
אילו מקרים ראוי להגדיר כהסתכנות מרצון.
משרד ראש הממשלה מסר בתשובתו, כי משרד החוץ הוא הגורם הממשלתי המנהל אירועי .
מצוקה שוטפים המתרחשים בקשר לאזרחים בחו"ל, ועל כן לעמדת ו עבודת המטה שמשרד .
החוץ נדרש לבצע יכולה להיעשות כעבודת מטה פרטנית של משרד החוץ.
פעולות המדינה לסיוע לאזרחים בחו"ל באירועי .
כמתואר לעיל, משרד החוץ הוא שמתכלל ומנהל אירועי מצוקה שוטפים.
למשרד החוץ לקבוע מדיניות ולהתוות דרכי פעולה בנוגע לכמה היבטים כמתואר לעיל.
לעומת זאת, באירועי מצוקה חריגים שבהם מעורבים כמה גורמי ממשלה, המצב שונה וקיים .
הבדל בין אירועים חריגים שהם פעילות חבלנית עוינת בחו"ל (להלן - אירועי פח"ע חו"ל), .
לאירועים חריגים אחרים, שלגבם יורחב להלן.
באירועי פח"ע חו"ל כגון פיגועי טרור, נקבעו כללי .
אסדרה על ידי מטה לוט"ר ביולי 2012 , המבוססים על החלטת ממשלה מאפריל 2008 , ואשר .
עוגנו בנוהל פנימי במשרד החוץ החל מפברואר 2013 .
כללים אלו מסדיריםאת תחומי האחריות .
של גורמים ממשלתיים שונים ומגדירים את תפקידיהם ב התרחש אירועי טרור בחו"ל על פי .
תחומי האחריות והתפקידים נחלקו בין הגורמים השונים תוך ניצול היתרון היחסי של .
האסדרה האמורה לעיל אינה עוסקת באירועים חריגים או במקרי חירום בעלי מאפיינים אזרחיים , .
ולהלן יורחב בנוגע לאירועים אלה: .
זהות הגורם המחליט אם לסייע לישראלים והגורמים הממשלתיים המעורבים בפעולות .
הסיוע: באירועי מצוקה חריגים אין אסדרה בנוגע לזהות הגורם המוביל בקבלת ההחלטות .
בעניין האירוע, לא באופן כללי, ולא בחלוקה לפי סוגי האירועים - אסונות טבע, פיגועים המוניים, .
מגפות, חוסר יציבות שלטונית, מהומות וכדומה.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 כמו כן, אירועי מצוקה חריגים מצריכים קבלת שירותי חילוץ, רפואה, הטסה ועוד, שלשם .
הסדרתם נדרשים משאבים כגון, מידע יכולת שליטה ובקרה, וכן אמצ עים לתקשורת עם .
הגורמים הרלוונטיים ועוד, שיכולים להיות מסופקים על ידי גורמים ממשלתיים שונים.
הוסדרה גם חלוקת תחומי האחריות והתפקידים באירועים מסוג זה.
להלן בלוח 3 מפורטים .
הגורמים המקבלים החלטות לגבי מתן סיוע, וכן הגורמים הממשלתיים המעורבים במתן סיוע .
לוח 3: הגורמים שהחליטו על נקיטת פעולות סיוע לאזרחים, וכן הגורמים .
הממשלתיים המעורבים במתן סיוע באירועים אלו החל משנת 2002 .
האירוע, אופי האירוע .
ושנת האירוע הגורם שהחליט על .
מתן סיוע לישראלים הגורמים הממשלתיים שהיו מעורבים .
באירוע ותפקידם בסיוע .
חילוץ ממומבסה שבקניה .
(אירוע טרור) ( 2002 ) .
משרד החוץ משרד החוץ (שיגר צוות מקדים - שלושה .
עובדי משרד החוץ וחמישה רופאים במטוס .
פרטי, במימון משרד החוץ ).
משרד הביטחון (מימן פינוי אזרחים, לרבות .
פצועים, באמצעות ארבע מטוסים מצה"ל).
חילוץ מטאבה שבמצרים .
(אירוע טרור) ( 2004 ) משרד החוץ בהיבטים .
צבאיים משרד החוץ תיאם עם מד"א פינוי ישראלים .
מטאבה באמצעות אמבולנסים (במימון .
מד"א) וכן תיאם עם המשטרה הפעלה של .
צוות מז"פ (במימון המשטרה).
בד בבד, משרד הביטחון החליט על הפעלת .
צוות גדול של פיקוד העורף, במימונו.
שבגיאורגיה (אירוע אזרחי- .
ביטחוני) (2008 ) משרד החוץ, בד בבד .
עם משרד הביטחון משרד החוץ (מימן יציאת מטוס מהארץ .
לטיביליסי וחכירת מטוס מקומי.
להעלאת הנוסעים על הטיסות בגיאורגיה וכן .
לקליטת הנוסעים בישראל); משרד הביטחון .
(מימן יציאת מטוס נוסף מהארץ).
חילוץ מאנטליה, טורקיה .
(אירוע אזרחי) (2014 ) משרד התחבורה משרד התחבורה (מימן הטסת אזרחים .
מאנטליה לאתונה באמצעות גורמים .
שלגים) (אירוע אזרחי) .
(2014 ) משרד החוץ משרד החוץ (מימן הטסה במסוק של צוות .
מתוגבר של הנציגות להר שבו אירעה .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל שם האירוע, מדינת .
אדמה) (אירוע אזרחי) .
(2015 ) משרד ראש הממשלה משרד החוץ (מימן כרטיסי טיסה לנציגיו, .
משרד הביטחון (מימן הפעלה של מטוס חכור .
מאל-על וכמה מטוסים מצה"ל.
ציוד רפואי, חשמל, מזון ותקשורת).
שבטורקיה (אירוע טרור) .
(2016 ) משרד הביטחון משרד הביטחון (מימן הטסה של מטוס .
הקורונה (אירוע אזרחי) .
(2020 ) הממשלה משרד התחבורה - רשות התעופה האזרחית .
(החליט על תקצוב ומימון); משרד החוץ .
(המליץ על סיווג טיסות כטיסות חילוץ) .
על פי נתוני משרדי החוץ, הביטחון והתחבורה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהלוח עולה, כי באירועי המצוקה החריגים שהתרחשו ב-18 ( השנים האמורות2002 - .
2020 ) הייתה שונות בזהות המשרד הממשלתישהחליט על מעורבות וסיוע של גורמים .
כמו כן, קיימת שונות בזהות המשרדים המעורבים בטיפול באירוע - .
משרד החוץ, משרד הביטחון ומשרד התחבורה.
נמצאה שונות בין האירועים גם .
בהתנהלות המדינה במקרים דומים שהצריכו ביצוע של אותן פעולות, כגון ארגון טיסות .
משרד מבקר המדינה השווה בין מדינות שונות מבחינת זהות הגורם המקבל בהן החלטות לגבי .
אופן הטיפול באירועי מצוקה חריגים, ומההשוואה עלה כי באוסטרליה נדרשת הכרזת ממשלה .
על קיומו של "משבר" על מנת להגיש סיוע באירועי מצוקה חריגים, ומכאן שלמעשה הממשלה .
היא הגורם המחליט בנושא.
כמו כן, באיחוד האירופי כארגון בין -לאומי קיים מנגנון חוקי .
שבאמצעותו מתקבלות החלטות הנוגעות לטיפול באירועי מצוקה חריגים בכלל מדינות האיחוד.
בהתאם למנגנון החוקי האמור, הפעלת מנגנונים הכרוכים במימון למתן סיוע ושירותי חילוץ .
לכלל תושבי האיחוד האירופי מותנית בכך שאורגנים מסוימים של האיחוד יאשרו את הפעלתם.
במדינות נוספות שנסקרו (בריטניה, אירלנד, נורווגיה, שוודיה ואוסטרליה) לא אותר מידע אודות .
מימון פעולות הסיוע: כמו כן עולה מבדיקת משרד מבקר המדינה כי אין תקציב ייעודי למימון .
פעולות סיוע לאזרחים שנקלעו לאירועי מצוקה חריגים בחו"ל.
בשל האמור, במהלכו של כל .
אירוע מצוקה חריג בחו"ל, ולעיתים בדיעבד לאחר תום האירו ע, מתקיים דיון בין משרדי ממשלה .
שונים לבין אגף התקציבים והחשכ"ל במשרד האוצר, לעיתים בלחץ זמן, לשם איתור מקור .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תקציבי למימון הסיוע לאזרחים שנקלעו לאירוע.
להלן בלוח 4 יוצג מידע על הגורם המממן ועל .
עלות הסיוע באירועי המצוקה החריגים שפורטו לעיל.
לוח 4: נתונים עלהגורם המממן ועל עלות הסיוע באירועי מצוקה חריגים .
שם האירוע, מדינת האירוע .
ושנת האירוע המשרדים המממנים העלות .
פיגוע במומבסה שבקניה ( 2002 ) משרד החוץ .
משרד הביטחון 13,000 דולר .
פיגוע בטאבה שבמצרים ( 2004 ) מד"א, צה"ל ומשטרה לא ידוע .
חילוץ מטיביליסי שבגיאורגיה .
משרד הביטחון 78,000 דולר .
חילוץ מאנטליה שבטורקיה (2014 ) משרד התחבורה 150,000 דולר .
חילוץ מנפאל (מפולת שלגים) .
(2014 ) משרד החוץ 61,000 דולר .
משרד הביטחון 38,200 דולר .
חילוץ מאיסטנבול שבטורקיה .
(2016 ) משרד הביטחון לא ידוע .
חילוץ גלובלי בתקופת הקורונה* .
(2020 ) משרד התחבורה 6 מיליון ש"ח .
* ראו בהרחבה בפרק העוסק באירועי הקורונה.
** עלות זו נוגעת לכלל הסיוע ההומניטרי ולא רק לפעולות הסיוע לישראלים במצוקה באירוע זה.
על פי נתוני משרד החוץ, הביטחון והתחבורה בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהנתונים שבלוח עולה כי ארבעה משרדי ממשלה היו מעורבים במימון הטיפול בשמונת .
אירועי המצוקה החריגים שהתרחשו ב-18 ( השנים האמורות2002 - 2020 .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל בהיעדר קביעה מראש של זהות הגורם המחליט, המתכלל והמממן באירועים מסוג זה, .
עלול להיווצר מחסור, מהבחינה הניהולית והכספית, בתחילתו של כל אירוע מצוקה חריג.
מוצע כי במסגרת השלמת עבודת המטה לקביעת גבולות אחריות המדינה תיקבע בין .
היתר זהות הגורם שיקבע את תפיסת ההפעלה באירועים שגרתיים וחריגים; זהות הגורם .
המוסמך לנהל ולהוביל כל סוג אירוע; התפקיד המוגדר של כל אחד מגורמי הממשלה .
המעורבים בהתאם למומחיותו ולעיסוקו השוטף; אופן המימון והניהול התקציבי של אירועי .
מצוקה חריגים (נושא תקציב השירות הקונסולרי בכללותו יידון להלן); וכן מנגנוני רכש .
השירותים הדחופים הנדרשים לטיפול באירועים מסוג זה, נוכח המפורט להלן בפרק .
בנושא "ארגון ומימון טיסות לישראלים ששהו בחו"ל עם פרוץ מגפת הקורונה".
משרד ראש הממשלה מסר בתשובתו כי, כאמור, ראוי לגבש נוהל עבודה מוסכם ומנגנון מימון .
סדור בשיתוף כלל הגורמים הרלוונטיים לעניין, לרבות המל"ל, אך המשרד הדגיש כי לתפיסתו .
היוזמה וההובלה צריכות להיות של משרד החוץ, ובשיתוף פעולה מלא עם המל"ל.
משרד החוץ מסר בתשובתו, כי אף ש אינו מתוקצב ייעודית למימון פעולות סיוע לאזרחים שנקלעו .
לאירועי מצוקה חריגים בחו"ל , במקרים אלו, הוא מסיט תקציבי פעילות לצורך מימון פעולות .
הסיוע, בהתאם ליכולת ו התקציבית.
המימון במקרים אלו מתבצע עצמאית או בשותפות עם .
משרדים אחרים, כאשר מדובר באירוע לאומי חריג ויוצא דופן.
עוד מסר, כי מניסיונו המצטבר .
וכפי שעו לה מדו"ח זה, הסדרת טיסות חילוץ, פעולות גופי איתור וחילוץ רשמיים (צה"ל , פיקוד .
העורף) נעשו אד הוק תוך הסדרת התקצוב בשעת משבר או בדיעבד.
לתפיסתו, לצורך מוכנות .
מלאה לטיפול במשברים, אכן עניין זה מחייב הסדרה, הקצאת תקציב מדינה ייעודי ומשאבים, .
הגדרת סמכות וקריטריונים לשימוש במשא בים בשעת הצורך מבלי שהרשויות המטפלות יידרשו .
משרד הביטחון מסר בתשובתו בדצמבר 2020 , כי הוא נותן סיועהומניטרי וסיוע לאזרחים .
ישראלים באשר הם, רק לאחר קבלת הנחיות מפורשות, פניית הגורמים השונים וקבלת אישור .
עוד מסר, כי הוא תומך בהמלצה לבצע אסדרה לקביעת גבולות גזרה לאחריות .
המדינה למתן סיוע לאזרחים במצוקה בחו״ל, בדגש על אסדרת היבטי מימון הפעילות ותהליכי .
רכש שבהם מעורב משרד הביטחון.
נוכח התמשכות הדיונים בנושא משנת 2004 ועד מועד הביקורת, מוצע כי עד להשלמת .
עבודת המטה ואישורה על ידי הממשלה ייזמו חטיבת התכנון המדיני והאגף הקונסולרי .
במשרד החוץ דיון משותף עם המשרדים המעורבים בתדירות גבוהה באירועים חריגים - .
משרד הביטחון, משרד התחבורה, משרד האוצר וכן המל"ל - וזאת על מנת ליצור נוהל .
עבודה מוסכם ומנגנון מימון סדור, בדומה לאסדרת הפעילות הממשלתית באירועי פח"ע .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תקציב השי רות הקונסולרי .
כאמור, טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל מבוצע למעשה על ידי הקונסול ועובדי .
הנציגות המעניקים שירות זה כחלק מהשירות הקונסולרי השגרתי שהם אמונים עליו.
תקצוב הפעילות של השירות הקונסולרי .
תקציב המדינה נקבע אחת לשנה או שנתיים בחוק, והוא משמש מעין תוכנית עבודה שנתית של .
החשבים במשרדי הממשלה משמשים זרועו הארוכה של משרד האוצר בקרב .
משרדי הממשלה, והם המוציאים לפועל של תקציב המדינה.
חשב המשרד נדרש לוודא כי כל .
פעולה המתבצעת בחשבות המשרד, בייחוד פעולה שעניינה ביצוע תקציב המדינה, תתועד .
כיאות, וכי יתאפשר ביצוע מעקב וביקורת נאותים בעניינה.
פיקוח חודשי על ביצוע תקציבי .
יתאפשר באמצעות השוואה בין הביצוע בפועל ובין התקציב המאושר על כל רמותיו.
בהתאם לספר התכנון הממשלתי, ובו מתואר מעגל התכנון והתקצוב הממשלתי, העבודה על .
פי מעגל זה נועדה לאפשר פיתוח של הליך תכנון המקיים דיאלוג שוטף עם מעגל התקצוב .
ומביא להשגת יעדי המשרד.
כמו כן, אחת מלבני התכנון היא "יצירת תמונת מצב", הכוללת בין .
היתר את סיכום שנת העבודה הקודמת, ובכלל זה באים בה לידי ביטוי התפוקות והתוצאות .
שהושגו בפועל בשנה זו לעומת מדדי התפוקות והתוצאות שהוגדרו מראש, לקחים שהופקו .
והערכה לגבי הקשיים הצפויים.
הסיכום משמש בסיס לגיבוש התוכנית לשנה הבאה, תוך בחינה .
מהתשובות שהתקבלו על השאלון עלה כי פעילות השירות הקונסולרי מהווה שיעור ניכר מכלל .
פעילות נציגויות ישראל בחו"ל - עשרות אחוזים בממוצע (כ-35%) .
יצוין כי יש שונות רבה בין .
הנציגויות מבחינת שיעור פעילותן הקונסולרית יחסית לכלל פעילותן - מ-5% מסך הפעילות ועד .
בתרשים7 להלן יוצג פילוח של הנציגויות שהשיבו על השאלון, בהתאם לשיעור .
הפעילות הקונסולרית מכלל פעילותן.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל תרשים 7: פילוח הנציגויות בהתאם לשיעור הפעילות הקונסולרית .
מכלל פעילות הנציגות .
על פי מענה נציגויות משרד החוץ ע ל שאלון משרד מבקר המדינה .
מהנתונים עולה, כי ב-30 מתוך63 הנציגויות אשר השיבו על השאלון, דהיינו בקרוב למחצית .
מהנציגויות היקף הפעילות הקונסולרית הוא כשליש או יותר מכלל הפעילות בנציגות.
בנציגויות שטוקהולם (שוודיה) ולוס אנג'לס (קליפורניה), היקף הפעילות הקונסולרית הוא 80% , .
בבייג'ינג (סין), וטורונטו (קנדה) היקף הפעילות הקונסולרית הוא 70% ), בסופיה (בולגריה- .
65% ), בקופנהגן (דנמרק- 60% , בבוקרשט, פנמה סיטי, מומבאי, קנברה, פראג ומינכן היקף .
הפעילות הקונסולרית הוא 50% .
בשאלון ששלח משרד מבקר המדינה לנציגויות הן נשאלו, בין היתר, על מספר עובדיהן .
העוסקים בתחום הקונסולרי.
מתשובותיהן על השאלון עלה כי משרד החוץ מעסיק מאות עובדים .
העוסקים בפעילות הקונסולרית, ששיעורם כרבע מכלל כוח האדם בנציגויות.
החוץ מסר למשרד מבקר המדינה מידע על מספר הפעולות הקונסולריות שבוצעו בנציגויות .
בשנים 2015 - 2019 , ובכלל זה הנפקת אשרות וטיפול במסמכי נסיעה, אימות של מסמכים .
ציבוריים, הנפקת אשרות רשמיות לנציגים זרים והנפקת דרכונים רשמיים לשליחי ישראל בחו"ל; .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים 8: מספר הפעולות ה קונסולריות בנציגויות בשנים 2015 - 2019 .
מהתרשים עולה, כי בשנים 2018 ו-2019 ביצע המערך הקונסולרי בנציגויות בממוצע כ-413,500 .
נתון זה משקף גידול של כ-30,000 (כ-7.
5% ) במספר הפעולות הקונסולריות .
לעומת השנים 2016 ו-2017 , בהן בוצעו בממוצע כ-387,000 .
פעולות קונסולריות בכל שנה .
כמו כן מסר משרד החוץ נתונים על מספר המקרים שטופלו במחלקה לישראלים בחו"ל בשנים .
2015 - 2019 , כמתואר בתרשים9 .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל תרשים 9: מספר המקרים שטופלו ב מחלקה לישראלים בחו"ל .
מהתרשים עולה כי בכל אחת מהשנים 2017 - 2019 טיפלה המחלקה בכ-1,500 מקרים בכל .
שנה - גידול של כ-45% לעומת שנת 2015 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה בנושא ניהול תקציב הפעילות הקונסולרית ב -103 .
הנציגויות עלה כי פעילותן הקונסולרית אינה מתוקצבת בנפרד מיתר הפעילויות של .
הנציגות, ואין לה ביטוי נפרד בסעיפי ההוצאה בחשבות המשרד.
נוכח זאת, אין בידי משרד החוץ נתונים נפרדים ומאוגמים על תקציב הפעילות הקונסולרית .
או על ביצועה, ובשל כך המשרד אינו יכול לפעול לפי מעגל התכנון והתקצוב למימוש .
יעדיו ומדיניותו, בהתבסס, בין היתר, על ביצועי השנה הקודמת והצפי להוצאה הכספית .
כל זאת, למרות ההיקף המשמעותי של הפעילות הקונסולרית של הנציגויות .
והסמכויות המשמעותיות שהמדינה העניקה לנציגויות כיד הארוכה של משרדי ממשלה .
רבים, לרבות הטיפול המשמעותי של המשרד באזרחים במצוקה בחו"ל בעיתות שגרה .
משרד החוץ מסר בתשובתו, כי לדעתו נכון יהיה להשאיר את שיקול הדעת לגבי אופן חלוקת .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 החשב הכללי במשרד האוצר מסר בתשובתו מדצמבר 2020 (להלן - תשובת החשכ"ל), כי .
תקציב הפעילות הקונסולרית אינו מתוקצב בנפרד, כפי שפעילות יתר האגפים במשרד החוץ .
אינה מתוקצבת בנפרד, וכי אופן חלוקת תקציב המשרד על כלל סעיפיו אינו בסמכות החשב .
כמו כן, נוכח אופי העבודה הקונסולרית, לפיו הקונסול לעיתים עוסק במגוון תחומים, .
תקציבי הרכש נחלקים בין כלל יחידות הקונסוליה.
עקב כך, השירותים מ תוקצבים כשירותים .
לנציגות כמכלול ולא רק למדור הקונסולרי בנציג ות: תקני העובדים שעובדים במדורים .
הקונסולריים ברחבי העולם מנוהלים במסגרת התקנים הכלליים, ציוד המחשוב נרכש באמצעות .
תקציבי אגף תקשוב ושאר הציוד נרכש על-חשבון סעיפים שוטפים.
מוצע כי לנוכח ההיקף המשמעותי של הפעילות הקונסולרית של הנציגויות, הסמכויות .
שהמדינה העניקה לנציגויות כיד הארוכה של משרדי ממשלה רבים, לרבות הטיפול .
המשמעותי של המשרד באזרחים במצוקה בחו"ל בשגרה ובחירום - משרד החוץ יבחן אם .
יש מקום לתקצב פרטנית את הפעילות הקונסולרית, בהתאמה למדיניות המשרד .
ולתוכנית העבודה השנתית של האגף הקונסולרי.
כמו כן, כדי שהמשרד יוכל לבצע, .
באופן עיתי, תהליכים לתכנון תקציבי המבוססים על ביצועי השנים הקודמות, מוצע כי .
חשבות המשרד תבחן רישום חשבונאי של ההוצאה בפועל בתחום הקונסולרי בסעיפים .
ייעודיים, אשר ישמשו לבחינה של תכנון מול ביצוע ולמעקב בנושא.
תקצוב פעולות סיוע לאזרחים במצוקה בחו"ל .
תקצוב פעולות סיוע המתבצעות במסגרת אירועי .
משרד החוץ אינו משתתף במימון פעולות הסיוע במסגרת אירועי מצוקה שוטפים.
כי הנציגות אינה אחראית בצורה כלשהי לתשלום זה או אחר בקשר לטיפול רפואי או אשפוז .
עם זאת, משרד החוץ מממן את הדרוש לשם פעילות נציגיו לצורך מתן סיוע וליווי, .
כלומר, הוא מממן את התשלום עבור שעות העבודה, הנסיעות, הוצאות האש"ל וכדומה.
זה מסר משרד החוץ למשרד מבקר המדינה כי הימנעותו ממימון פעולות סיוע במסגרת אירועי .
מצוקה שוטפים נובעת מעמדה עקרונית ולפיה אזרח ישראלי נדרש לשאת באחריות למעשיו .
בחו"ל, וכי אם הוא נקלע לצרה עליו לממן מכספו את פעולות החילוץ או את הטיפול הרפואי, .
וכי המדינה לא תישא בעלויות אלו, אלא לכל היותר תסייע לו בהיבטי התיאום, הליווי והייעוץ.
התקנון מדגיש בעניין זה כי אם אזרח ישראלי הנקלע למצוקה כספית בחו"ל פונה לנציגות .
ישראל בבקשה לקבלת סיוע, יוצע לו להיעזר במשפחתו, בקרוביו, במכריו או במעבידו לשם .
השגת סכום הכסף הדרוש.
משרד החוץ מעניק במקרים חריגים סיוע זמני באמצעות הלוואה.
בתקנון נקבע בעניין זה כי .
לנציגות סמכות להעניק לאזרח הלוואה בסך 100 ,דולרכאשר הוא פונה לנציגות עקב מצוקה .
כספית, סמוך למועד שובו ארצה.
הלוואה זו מיועדת לצורכי מחיה לתקופה קצרה בלבד: לנסיעה .
לנמל התעופה לשם שיבה לישראל או עד לקבלת כסף מבני משפחתו, קרוביו, מכריו או מעבידו.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל מודגש בתקנון כי ההלוואה תינתן אך ורק לאחר מיצוי כל אפשרויות הסיוע האחרות.
הנציגות להסביר למקבל ההלוואה כי עליו להחזיר את ההלוואה למשרד החוץ בסמוך לשובו .
משרד החוץ מסר למשרד מבקר המדינה, כי עד לשלהי דצמבר 2020 , נרשמו בנציגות בבואנוס .
איירס שתי הלוואות כאמור בסכום כולל של 370 ש"ח, שניתנו לישראלים.
סכום של 2,797 ש"ח עבור הלוואות בעיקר באיסטנבול ובנוסף בברלין, במקסיקו, בסן חוזה .
בשנת 2018 - נרשם סכום של1,148 ש"ח עבור הלוואות, בעיקר בברלין ובנוסף .
במוסקבה, פראג וטשקנט.
ביטוח נסיעות לחו"ל: התקנון קובע בפרק העוסק במחלות, בתאונות ובמצוקה נפשית, כי על .
האזרח הישראלי עצמו לדאוג לפני נסיעתו לקבלת החיסונים הרלוונטיים ולרכישת ביטוח שיכסה .
את כל השירותים שהוא עלול להזדקק להם, ובכללם ביטוח רפואי מקיף שיכלול גם חילוץ, .
אשפוז או חלילה העברת גופה בארון לקבורה בארץ.
האחריות נחלקת בין חברות הביטוח לבין משרד החוץ באופן שמעת שנודע לחברת הביטוח כי .
מבוטח המכוסה בכיסוי המתאים מבקש להפעיל את הביטוח, היא פועלת למתן השירות בחו"ל .
באמצעות נציגיה המקומיים או באמצעות נציגים שנשלחים למקום.
אם משרד החוץ מצא שחברת .
הביטוח אינה שולחת כלל נציגים למדינת היעד או שנציגיה טרם הגיעו למדינת היעד, נציג משרד .
החוץ מסייע לקשר בין האזרח שבמצוקה לבין מערכי השירותים המקומיים על מנת שיעניקו את .
אם חברת הביטוח אינה יכולה לרכוש שירותים מקומיים בעצמה - למשל, אם .
כוחות החילוץ שבמדינת היעד הם כוחות צבא, או אם נותני שירות מקומיים אינם מסכימים לקבל .
התחייבות כספית של חברת הביטוח - אזי, בכפוף לקבלת התחייבות כספית מראש מחברת .
הביטוח למשרד החוץ, נציג משרד החוץ מתחייב כלפי השירותים המקומיים או השלטון המקומי .
כי הם יקבלו תשלום עבור שירותיהם.
23 מ-63 הנציגויות שהשיבו על השאלון דיווחו בתשובותיהן כי בשנים 2018 - 2020 התבקשו על .
ידי אזרחים לסייע באירועי מצוקה מועטים בהם האזרחים לא היו מבוטחים, למשל עקב היעדר .
כיסוי ביטוחי רפואי (באופן כללי או לאירוע מסוים), עקב ביטוח שפג תוקפו, עקב היעדר כיסוי .
להטסה ארצה של חולה נפש, של אזרח שנפגע נפשית משימוש בסמים או של גופה, עקב ביטוח .
של חלק מבני המשפחה בלבד או עקב נסיעה בכלי רכב שאינו מבוטח או שהנוהג בו אינו בעל .
שתיים מתוך 63 הנציגויות דיווחו כי בשנים2018 - 2020 התרחשו אירועים רבים מסוג זה .
(כ-20 - 30 ), ונציגות נוספת דיווחהכי התרחשו בתקופה זו, "אירועים לרוב".
הנציגויות האמורות, שבתחום אחריותן התרחשו יותר מ-50 ,אירועי מצוקה בתקופה האמורה .
דיווחו כי רובם ככולם של האירועים היו קשורים לתאונות דרכים שבהן נפגעו אזרחים שחסרו .
רישיון נהיגה או ביטוח רפואי המתאים לנפגעי תאונות.
הנציגויות באותן מדינות דיווחו על מודעות .
נמוכה במיוחד של אזרחים ישראלים המגיעים למדינות אלו, לחשיבות רכישת ביטוח.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 נוכח קיומם של אירועי מצוקה רבים, ובהם למעלה מ-50 אירועי בתקופה של כשנתיים .
וחצי בשתי מדינות בלבד, שבהם ישראלים לא מבוטחים השוהים במדינות שונות נזקקים .
לסיוע של הנציגויות או של גורמים שלישיים, מוצע כי משרד החוץ יבחן ביצוע פעולות .
הסברה בקרב הקהלים הרלוונטיים להגברת המודעות בדבר החשיבות שברכש ביטוח .
המתאים לסוג הפעילות המתוכנן בחו"ל.
משרד החוץ מסר בתשובתו, כי ספק אם זו אחריותו לבצע פעולות הסברה בקרב הקהלים .
הרלוונטיים להגברת המודעות לרכישת ביטוח בריאות.
הואיל ומשרד החוץ הוא מי שבידיו המידע לגבי מספר הישראלים שנקלעו לקשיים בשל .
העדר כיסוי ביטוחי מתאים, מיקומם ומאפייניהם.
מומלץ כי משרד החוץ ירכז את המידע .
האמור ויפעל להטמעתו באתר מידע ממשלתי אחוד עבור ישראלים בחו"ל.
מימון באמצעות צדדים שלישיים: בחוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית .
כספים), התשי"ט-1959, נאסר עלעובד המדינה להתרים כספים, זולת לאוצר המדינה ובמסגרת .
אולם, הממשלה רשאית להתיר ביצוע פעולות כאמור למטרה ציבורית בדרך כלל או .
היתר כאמור טעון פרסום ברשומות.
ההגבלות על קבלת תרומות המוטלות על .
עובדי המדינה (לרבות עובדי נציגויות ישראל בחו"ל) עוגנו גם בהוראות התקשי"ר - תקנון שירות .
משרד החוץ מסר למשרד מבקר המדינה כי כאשר אזרח ישראלי נמצא במצוקה בחו"ל וזקוק .
לטיפול או לשירות שכרוך בעלות כספית, ואין לו או למשפחתו יכולת לממן את הטיפול, המשרד .
פועל ככל הניתן לקשר בין האזרח לגורמים פילנתרופיים.
לעיתים הקונסול וצוות הנציגות .
מסייעים לאזרח ותורמים לו מכיסם, ולעיתים המשרד פונה לחברות ביטוח או לארגונים פרטיים .
במקרים מסוימים המשפחות מגייסות כסף באמצעות הרשתות החברתיות.
במקרה אחד העלתה בדיקה של משרד החוץ כי האזרח הנתון במצוקה מקבל קצבה חודשית .
קבועה מהמוסד לביטוח לאומי.
המשרד ביקש מהמוסד להעביר לאזרח כסף על חשבון קצבה .
זו ובקשתו נענתה בחיוב.
מתשובות הנציגויות על השאלון עלה גם כי מרבית הנציגויות שהשיבו על השאלון (44 מתוך 63 , .
שהן כ-70% מכלל המשיבות על השאלון) ציינו כי לצורך סיוע ומימון סיוע לאזרחים במצוקה .
בחו"ל, הן פנו למגוון ארגונים וגורמי קהילה יהודיים בחו"ל, לישראלים ובהם אנשי עסקים .
ישראלים, לחברות קבורה במדינות השירות, לעמיתים בקונסוליות אחרות ולגורמים זרים .
ההסתייעות נדרשה בשל קשיי שפה או מימון, ריחוק או נגישות רבה יותר של גורמים .
מקומיים לרשויות המקומיות הרלוונטיות.
הסתייעות מוגברת בצדדים שלישיים מתב צעת .
במדינות האמנה לנוכח ריחוקן מהאזור שבו שוכנת הנציגות במדינת השירות.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל נמצא, כי אף שמדיניות המשרד היא למסור לאזרח במצוקה בחו"ל מידע בלבד על גורמי .
מגזר שלישי שיכולים לתת סיוע כלכלי לאזרח במצוקה בחו"ל - בפועל עולה מהנציגויות, .
כי נוכח היותן בחזית העשייה, ונו כח המפגש הישיר שלהן עם הישראלים שנקלעו .
למצוקה, הן נחלצות לעזרתם.
כך למעשה, לא פעם הנציגויות הן הפונות לגורמי מגזר .
שלישי ולגורמים פרטיים לצורך מתן סיוע לאזרחים במצוקה.
מומלץ כי משרד החוץ יפעל .
לכך שנושא פניית הנציגויות לגורמים בחו"ל לצורך מימון סיוע לאזרחים במצוקה יוסדר .
משרד החוץ מסר בתשובתו, כי הוא מסכים עם המלצת משרד מבקר המדינה בנושא זה.
תשלום לסיוע מכספו הפרטי של עובד הנציגות: בתקנון נקבע כי כאשר גורם במדינה אחרת .
שהעניק טיפול רפואי (בית חולים, מרפאה, רופא וכד') לאזרח ישראלי ששהה במדינה זו פונה .
לנציגות ישראל בבקשה או בדרישה לשלם חוב הקשור בדרך זו או אחרת לטיפול הרפואי, אין, .
בשום מקרה, לשלם לגורם הפונה או להתחייב בשם הנציגות בכל דרך שהיא.
משרד החוץ מסר למשרד מבקר המדינה כי לעיתים כאשר אזרח ישראלי בחו"ל נתון במצוקה .
וזקוק לטיפול או לשירות שכרוך בעלות כספית, ואין לו או למשפחתו יכולת לממן את הטיפול, .
הקונסול וצוות הנציגות מסייעים לו ותורמים מכיסם לצורך מימון הסיוע עבורו.
גם מתשובותיהן של 63 הנציגויות שענו על השאלון עלה כי בשנים 2018 - 2020 אירעו ב-15 מהן .
לפחות 40 מקרים שבהם גורם בנציגות תרם מכספו הפרטי לאזרח ישראלי שנקלע למצוקה .
בשל אירוע לא צפוי ונזקק באופן מיידי לעזרה בסיסית ביותר כגון מזון, לבוש, נעליים, לינה, .
שירותי כביסה או כסף על מנת להגיע לנמל התעופה או לצורך תשלום בעד שירות מסוים .
רק בשניים מאותם מקרים קיבל הגורם התורם בנציגות החזר ממשרד החוץ .
ביתר המקרים, הגורמים בנציגות לא ביקשו כל החזר כאמור, ולמותר .
לציין כי הם לא קיבלו החזר.
יוצא אפוא כי על אף מדיניות מש רד החוץ שלא לסייע לישראלים במצוקה בחו"ל .
באמצעות מימון הוצאות אישיות, בפועל במספר מקרים לא מבוטל, שליחי משרד החוץ, .
שכאמור נתקלים באופן ישיר באזרח הזקוק לסיוע דחוף וחיוני, נחלצים כדי לממן מכיסם .
סיוע חירום מינימלי עבורו.
יצוין, כי מבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי חלק מהקשיים העיקריים של הנציגויות בעת .
טיפול באזרחים במצוקה קשור לנושאים כספיים - ריחוק מדינות האמנה ממדינת השירות, .
התרחשות אירועי מצוקה לאחר שעות העבודה בסופי שבוע ובחגים, כשהקונסול אינו יכול .
להסתייע בעובדים אחרים בנציגות (בשל מגבלות שעות העבודה שלהם), היעדר תקציב נסיעות .
לביסוס קשרי עבודה עם גורמים ברשויות המקומיות וריחוק מקום המצוקה ממקום הנציגות (גם .
אם האירוע מתרחש במדינת השירות).
כמו כן, מתשובותיהן של הנציגויות על אחת השאלות .
שבשאלון של משרד מבקר המדינה בדבר התחומים שבהם ניתן לייעל ולשפר את הטיפול .
באזרחים במצוקה בחו"ל, עלה בין היתר, כי עובדי הנציגויות זקוקים עבור אזרחים אלו, לתקציב .
חירום להלנה במלונית או להסעה במוניות, לקופונים לרכישת מזון באופן כללי או מזון כשר .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 לאסירים, לתקציב לרכש מינימלי של בגדים, למימוןקרן לטיפול בנפגעים (מעבר להלו ו את .
נזקקים), או להטסה ארצה של חסרי אמצעים.
ממכלול הממצאים על מימון פעולות הסיוע לאזרחים במצוקה, עלה כי הנציגויות פועלות .
מכוח תפקידן להגיש סיוע לאזרחים במצוקה בחו"ל, ובהתאם לתפיסה הערכית של .
המשרד, כי פעילות זו נובעת, בין היתר, מ"ערבות הדדית".
מנגד, מדיניות משרד החוץ .
שלא ל תקצב סיוע כספי, אף במקרים הומניטריים חריגים, מביאה לכך שהנציגויות .
מסתייעות בגיוס תרומות מקהילות ומיחידים, ובמקרים מסוימים עובדי הנציגות אף תורמים .
מצב דברים זה עלול לפגוע בתדמית המדינה ובמעמדה מול גורמים .
ממשלתיים ופרטיים בחו"ל.