HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
זה, כך שתתאפשר קפיצת המדרגה הנדרשת באיכות החינוך-טיפול הניתן לפעוטות בגילי .
אפס עד שלוש, ובפרט לפעוטות במצב חברתי-כלכלי נמוך.
במאה העשרים ואחת הפעילות האנושית בחברות שונות ברחבי העולם מתרחשת בשני מרחבים .
מקבילים: במרחב הפיזי המוחשי ובמרחב הדיגיטלי המקוון 4 (להלן- המרחב המקוון).
המקוון הוא מרחב וירטואלי על-טריטוריאלי המתקיים ברשתות תקשורת גלובליות ובמערכות .
עיבוד מחשב שבהן וביניהן מתקיימת תקשורת מקוונת.
נפח הפעילות במרחב המקוון הולך וגדל .
עם הזמן, ובפרט בעקבות השימוש הגובר בטלפונים חכמים, והיא מקיפה כמעט את כל תחומי .
החיים הפרטיים והציבוריים - במקומות העבודה, בבתי המגורים, בכלי הרכב, ברחובות הערים, .
בעשור האחרון גדל היקף השימוש במרשתת (אינטרנט): המחשבים, הטלפונים החכמים והכלים .
הטכנולוגיים האחרים המבוססים על השימוש במרשתת הפכו בישראל ובעולם לכלי העבודה .
והתקשורת המרכזיים ולאמצעי הבידור העיקרי בשעות הפנאי, ומאוכסן בהם מידע רב הכולל .
בין היתר פרטים אישיים וזיכרונות, מידע כלכלי, תעשייתי, ציבורי וממשלתי.
ביולי 2021 פרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן- הלמ"ס) את תוצאותיו של הסקר .
החברתי שנעשה בישראל בשנת 2020 בקרב בני 20 ומעלה5 , ולפיו 90% מהישראלים .
המשתייכים לקבוצת גיל זו השתמשו במרשתת, ו-86% מהם השתמשו בה באמצעות מכשיר .
לשם השוואה, בשנת 2010 רק68% .
מתושבי ישראל השתמשו במרשתת .
המשתמש במרשתת גולש במנועי חיפוש לאיתור מידע.
המידע המאוחסן במרשתת מאונדקס 6 .
:בשלושה רבדים מרכזיים שלכל אחד מהם רמת נגישות שונה .
( הרשת הפתוחה Clear Web )- מכילה מידע מאונדקס שהגישה אליו חופשית והיא נעשית .
באמצעות הרשתות החברתיות ומנועי חיפוש סטנדרטיים כמו גוגל.
רובד זה מכיל רק כ-4% .
מכלל המידע המצוי במרשתת .
הרשת העמוקה ( Deep Web ) - מכילה מידע שאינו מאונדקס7 , והגישה אליו נעשית רק .
באמצעות הרשאות ייחודיות.
( הרשת האפלה Dark Web )- מכילה מידע שאינו מאונדקס, והגישה אליו מתאפשרת .
באמצעות תוכנות ייעודיות ומערכת מוצפנת.
4 The Cyber Space - .
5 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, הודעה לתקשורת - לקט נתונים מתוך הסקר החברתי בנושא שימוש .
6 מאונדקס- מסודר וממוין על פי מפתח.
מוסר המידע יכול למנוע את הגישה אליו ממנועי החיפוש הגלויים .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון ניתן לדמות את המידע המאונדקס במרשתת לקרחון שרק חלק קטן ממנו נראה מעל פני המים .
וחלקו הגדול מוסתר בהם, כמתואר בתרשים שלהלן: .
תרשים 1 : סוגי המידעהמאונדקס במרשתת 8 .
בעשור האחרון חלה התפתחות ניכרת בכלים הטכנולוגיים, בזמינות הממשקים בין מערכות .
המידע השונות ובפריסת רשתות תקשורת.
הקיבולת של רשתות אלה הולכת וגדלה וכך גם .
כמו כן השתפרה נגישותו של המרחב הווירטואלי באמצעות הרשתות .
האלחוטיות, הטלפונים החכמים, המחשבים הנייחים והניידים והיישומונים השונים.
הביאו לגידול בהיקף השימוש במרשתת בתחומים רבים, ובהם המסחר, הרשתות החברתיות, .
תקשורת ההמונים והמידע העסקי, המדינתי והאישי ולהגברת התלות במחשבים ובמידע .
הנגישות של המרחב המקוון והמאפיינים הייחודיים שלו, ובהם אנונימיות, נדיפות הראיות, .
ביזוריות המידע, יכולות הצפנה על-טריטוריאליות, אוטומטיות וכן עלויות שימוש נמוכות ונגישות .
למספר בלתי מוגבל של קורבנות בתוך זמן קצר, הגדילו את היקף הפשיעה והטרור המתרחשים .
במרחב זה והפכו אותו לכר פורה ונגיש לביצוע עבירות פליליות (להלן - עבריינות במרחב המקוון .
8 הנתונים לקוחים ממגוון פרסומים בנושא ולפיהם הרשת האפילה גדולה פי500 (מוערך) מרשת האינטרנט הגלויה .
) White paper: the deep w eb: surfacing hidden value 2001 .
c=jep;view=text;rgn=main;idno=3336451.
ה | טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 .
תחומי פשיעה רבים עברו למרחב זה, ואף נוצרו בו איומים חדשים המאתגרים .
את מערכות אכיפת החוק.
להלן בתרשים 2 מדרג העבירות במרחב המקוון9.
תרשים2: מדרג העבירות במרחב המקוון בהתאם לרמת המקצועיות .
על פי נתוני דוח הצוות המשותף (ראו להלן), בעיבוד משרד מבקר המדינה.
המסחר המקוון, הרשתות החברתיות, תקשורת ההמונים והמידע העסקי, המדינתי והאישי הפכו .
אטרקטיביים עבור גורמי הפשיעה כאשר המוטיבציה של חלק נכבד מהם היא רווח כספי וטובות .
כל אלה חושפים את המשתמשים בכלים הטכנולוגיים ובמרשתת למגוון פגיעות וסכנות .
אפשריות, ובהן עב ירות נגד קטינים, עבירות הונאה וגניבת מידע וממון, סחר אסור באמצעי .
לחימה ובסמים, תקיפת מחשבים ורשתות תקשורת ומניעת גישה אליהם , והסתה לאלימות .
בדוח הסיכונים הגלובליים לשנת 2021 שפרסם הפורום הכלכלי העולמי 10 נכללה פשיעת .
הסייבר בסיכון שהוגדר "כשל באבטחת סייבר" ודורג רביעי בחומרתו ברשימת עשרת הסיכונים .
9 פירוט והרחבה של סוגי העבירות והנזקים ראו בפרקים להלן.
10 הפורום הכלכלי העולמי( World Economic Forum) הוא ארגון ללא מטרות רווח שמקיים כנסים בין-לאומיים שבהם .
משתתפים בכירי הפוליטיקאים, הכלכלנים, אנשי העסקים והעיתונאים כדי לדון בנושאים הבוערים בענייני רפואה, .
סביבה וכלכלה, והוא מנפק מפעם לפעם דוחות מקיפים הנחשבים אמת מידה בין-לאומית מהימנה.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון הממשיים והמיידיים 11 ,.
על פי הדוח האמור, התקפות סייבר עלולות להביא להתפוררות כלכלית .
להפסדים פיננסיים, למתחים גיאופוליטיים ולאי-יציבות חברתית 12 .
בשנת2020 העריך המשרד לביטחון הפנים (להלן - המשרד לבט"פ) כי המעבר מפשיעה .
במרחב הפיזי לפשיעה במרחב המקוון הוא אחד מהאתגרים שמדינת ישראל תתמודד איתם .
בדוח שפרסמה באותה שנה הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור נכתב כי .
הגידול בהיקף השימוש במרשתת הביא את גורמי הפשיעה להאיץ את השימוש במרחב המקוון .
לביצוע פעילות עבריינית, וכי בתחומי פשיעה רבים אין עוד צורך במרחב הפיזי.
כי בתקופת מגפת הקורונה נוצרו פרצות במרחב המקוון שאותן ניצלו גורמי הפשיעה 13 .
הגורמים המטפלים בעבריינות במרחב המקוון במשטרת ישראל : פקודת המשטרה .
קובעת כי תפקידי המשטרה כוללים, בין היתר , מניעת עבירות וגילוין, תפיסת עבריינים ותביעתם .
לדין וקיום הסדר הציבורי, ביטחון הנפש והרכוש 14 .
בשנים האחרונות הכריזה המשטרה על .
ההתמודדות עם פשיעת הסייבר בתור יעד ארגוני בעל חשיבות עליונה, נוכח השינויים המתהווים .
בעולם הפשיעה ומגמה ברורה למעבר הפשיעה למרחב המקוון.
בשנת 2014 הקימה המשטרה .
באגף חקירות ומודיעין (להלן - אח"ם) מערך לטיפול בפשיעת סייבר בהתאם לפקודת ארגון .
(להלן - פק"א) משנת 2013 .
המערךכולל יחידות מבצעיות ומטה מקצועי: ברמה הארצית - .
חוליית סייבר במטה הארצי, חטיבת הסיגינט סייבר במטה אח"ם, ויחידת סייבר ייעודית בלהב .
433 (להלן- היחידה הארצית או יחידת הסייבר בלהב); ברמה המחוזית - מחלקי פשיעה מקוונת .
וזירות טכנולוגיות פורנזיות (זי"ט) שהוקמו הן במחוזות והן בתחנות .
התמודדות המשטרה עם הפעי לות העבריינית במרחב המקוון נעשית על בסיס חקיקה .
שהתפתחה בשנות התשעים של המאה העשרים.
בשנת 1995 חוקק החוק המרכזי שעוסק .
בטיפול בעבירות בהם מעורב מחשב, הוא חוק המחשבים, התשנ"ה -1995 (להלן- חוק .
חוק המחשבים מבקש להגן על האינטרסים הרבים שמגלם המרחב המקוון עבור .
החברה מפני ניצול לרעה של מרחב זה על ידי העבריין.
כפי שיפורט להלן בפרק בנושא .
"ההסדרה החוקית של המאבק בפשיעה המקוונת", כעבור 26 שנה, אין בחוק הקיים מענה .
למספר ההולך וגובר של פעולות עברייניות במרשתת לצד קשת חידושים טכנולוגיים ואיומים .
שהתפתחו לאורך השנ ים במרחב המקוון, נתון שמשפיע על התמודדותה של המשטרה עם .
זאת ועוד, המשטרה פועלת ליישום אמנת מועצת אירופה בדבר פשעי סייבר (להלן - אמנת .
ישראל הצטרפה לאמנה ביולי 2014 במעמד של משקיפה ובאופן מלא לאחר .
חתימה ואשרור בספטמבר 2016 .
אמנת בודפשט היא אחת מאמנות הליבה של מועצת אירופה, .
והיא מכוונת באופן מוצהר לטיוב הטיפול בעבירות כגון אלה: הפרת זכויות יוצרים, מרמה .
11 ראו: World Eco nomic Forum, The Global Risks Report 2021 , 16th Edition, p.
13 ,הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרורדוח שנתי 2020 (2021 '), עמ3 ,39 ,64 .
14 סעיף3 , התשל"א]נוסח חדש[ בפקודת המשטרה- 1971.
15 אמנת בודפשט היא האמנההבין-לאומית הראשונה המתייחסת לטיפול בפשעי מחשב במרשתת על ידי תיאום בין .
מערכות החקיקה של המדינות החותמות, שיפור מערכי החקירה והגברת שיתוף הפעולה בין המדינות.
מדינות חתמו על האמנה ו-30 מדינות אשררו אותה.
האמנה פתחה בשנת2001 להצטרפות מדינות ונכנסה לתוקף .
באמצעי תקשוב, חומר פורנוגרפי על ילדים, פשעי שנאה ופעולות נגד אבטחת רשת.
כוללת פירוט של סמכויות והליכים, לרבות חיפוש ברשתות מחשב והאזנת סתר חוקית לרשתות .
הגשמת המטרה האמורה תיעשה, על פי האמנה, בשלושה אמצעים עיקריים: תיאום בין .
רכיבי העבירות המהותיות במערכות החקיקה הפלילית של כל מדינה ומדינה 16 ; יצירת בסיס .
לסמכויות בתחום סדר הדין הפלילי הדר ושות לחקירה ולהעמדה לדין על כלל העביר ות במרחב .
המקוון 17; יצירת משטר מהיר ויעיל של שיתוף פעולה בין-לאומי, והסדרת המסגרת להפעלתו .
בכל שעות היממה לצורך סיוע הדדי בין המדינות החברות.
בחודשים מרץ עד אוגוסט 2021 בדק משרד מבקר המדינה18 את טיפולמערכת אכיפת החוק .
בעבריינות במרחב המקוון, לרבות בנוגע להסדרה הנורמטיבית של המאבק בזירת פשע זו .
ולהכשרה המקצועית של בעלי התפקידים הייעודיים.
הבדיקה נעשתה במטה המשטרה, ביחידת .
הסייבר בלהב ובמחלקי הסייבר במ חוזות המשטרה.
בדיקות השלמה נעשו ביחידת הסייבר .
הארצית בפרקליטות המדינה ובמחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים, במשרד לבט"פ וכן .
במערך הסייבר הלאומי (להלן - מס"ל).
במסגרת הבדיקה עקב משרד מבקר המדינה אחר .
יישום המלצות הדוח שפורסם בשנת 2017 בנושא "התמודדות משטרת ישראל עם פשיעת סייבר .
ביקורת זו עוסקת בעיקרה בהיערכות של המשטרה להתמודד עם תחום פשיעה מסוים - פשיעת .
הסייבר - ולמול פושעים המנצלים את מרחב הסייבר לפגיעה בארגונים ובפרטים, ואינה עוסקת .
בשימוש המשטרה בכלים טכנולוגיים במסגרת פעילותה המודיעינית והחקירתית הכוללת .
הנעשית למול כלל תחומי האכיפה שהיא מקיימת.
יודגש כי העיקרון העומד ביסוד הביקורת הוא החובה המוטלת על המשטרה להפעיל את הכלים, .
האמצעים והציוד שברשותה אך ורק בהתאם להוראות החקיקה המסמיכה, לפקודות ולנהלים, .
ולפעול על פי ההנחיות המסוימות שהיא מקבלת מגורמי הייעוץ המשפטי בתיקים השונים.
המשטרה להקפיד בהקשר זה כי המאבק בעברייני סייבר כמו גם הפעלת סמכויותיה בתחומי .
המודיעין והחקירה לא ייעשו בדרכים העלולות לפגוע בזכויות היסוד של הפרט ובפרטיותו שלא .
16 בדגש על הגדרת העבירות הפליליות האלה: פריצות והאזנה לא-חוקית למערכות מחשב, שיבוש מידע ומערכות .
מחשב, שימוש לרעה במערכות מחשב, מרמה וזיוף באמצעותן, הפקה, הפצה והחזקה של חומרי תועבה שבהם .
מופיעים ילדים, הפרת זכויות יוצרים וזכויות נלוות להן במרחב המקוון.
17 כגון: שימור מהיר של מידע במערכות מחשב, חיפש ותפיסת מערכות מחשב, האזנת סתר חוקית לתעבורת נתונים .
18 :מבקר המדינה פרסם בשנים האחרונות כמה דוחות העוסקים בנושא הסייברדוח שנתי 69ב (2019 ), "היערכות .
גופים חיוניים להגנת סייבר"; דוח שנתי 67ב (2017 ), "התמודדות משטרת ישראל עם פשיעת סייבר מתוחכמת- .
נושאים חוצי ארגונים"; דוח שנתי 67א (2016 ), "היבטים בהיערכות המדינה להגנת המרחב הקיברנטי"; דוח ביקורת .
מיוחד, "הגנה על קטינים במרחב המקוון", פברואר 2022.
19 ,מבקר המדינהדוח שנתי 67 ב(2017) , 'עמ1851.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון הדוח שבנדון הומצא לראש הממשלה ולוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת ביום 15.
והוטל עליו חיסיון עד לדיון בוועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורתהמדינה.
המידע הביטחוני ובתאום עם יו"ר הכנסת, משלא התכנסה ועדת המשנה האמורה, הוחלט .
חלקים אלה לא יונחו שולחן הכנסת ולא .
העבריינות במרחב המקוון- מאפיינים, .
האיומים הטמונים בעבריינות במרחב המקוון נחלקים לשלושה מרחבים מרכזיים: (א) מרחב .
האיום על ביטחון המדינה; (ב) מרחב האיום הפלילי - איום על הביטחון הפיזי והכלכלי של .
האזרחים והתאגידים שפועלים במדינה שלא לתכלית פגיעה בביטחון הלאומי; (ג) האיום .
הפוטנציאלי - תופעות במרחב המקוון שאינן פליליות ואינן מסכנות את הביטחון הלאומי, אך יש .
בהן פוטנציאל עתידי לפגיעה בביטחון הפיזי וברכוש.
דוח זה להלן יתמקד במרח ב האיום .
מאפייני העבריינות המקוונת במרחב האיום .
מאפייני העבריינות במרחב המקוון דומים ברובם למאפייני העבריינות במרחב הפיזי, אולם יש .
לה גם מאפיינים ייחודיים משלה.
על פי רוב, העבריינות במרחב המקוון משלבת שימוש בכלים .
טכנולוגיים מתקדמים של הצפנה ואיסוף מידע ושיתופי פעולה בין עבריינים הרוכשים ומוכרים .
שירותי פשיעה במרשתת (ראו להלן).
למעשה, כיום אפשר לבצע פעילות עבריינית במרחב .
המקוון ולהקשות באופן ניכר את האיתור והזיהוי של העבריינים בלא כל צורך בידע נרחב20 .
המעבר של הפשיעה ה"קלאסית" לממד החדש מאתגר את מערכת אכיפת החוק שמתמודדת .
ההתפתחות הטכנולוגית כוללת את תחום הנכסים הווירטואליים (ראו להלן), שבבסיסו עומדת .
אלגוריתמיקה מתמטית מתקדמת, והמסחר בו מתבצע באמצעות נותני שירותים ייעודיים .
(VASP )21 ובאמצעות מחזיקים בנכסים ברשת הפתוחה וברשת האפלה (ראו להלן).
החדשים של העבריינות במרחב המקוון עלולים להתממש באמצעות ארבעה סוגים של עבירות: .
עבירות נתמכות סייבר .
עבירות אלה עברו מהמרחב הפיזי למרחב המקוון והן מתבצעות לרוב באמצעות המחשב, אך .
ניתן לבצע אותן גם בכלים טכנולוגיים אחרים.
להלן דוגמאות לעבירות מסוג זה: .
20 כך, למשל, כלי חינמי כמוVPN ( Virtual Private Network ) יוצר חיבור מאובטח בין המשתמש לבין המרשתת באופן .
שמעניק לו שכבת פרטיות ואנונימיות נוספת ומאפשר להסתיר את פעילותו ואת המקום שלו; דין וחשבון הצוות .
המשותף של הוועדה המתמדת לבחינת היבטי פשיעה במרחב המקוון (מרץ 2021 ) (להלן- דוח הצוות המשותף), .
21 Virtual Asset Service Provider - בתי עסק העוסקים בשם לקוחותיהם בסחר בנכסים וירטואליים, לרבות מטבעות .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון א.
הונאות המבוססות על "הנדסה חברתית"22 ( ובהן הונאות דיוג phishing)23 לשם קבלה .
במרמה של נתוני אשראי ופרטים אישיים.
סחר בסמים, באמצעי לחימה ובסחורה מזויפת.
ביצוע עבירות הקשורות בזנות ועבירות מין נגד קטינים.
סחיטה מקוונת על רקע מיני ( Sextortion)24 .
עבירות מבוססות סייבר .
לרוב עבירות אלה מכוונות כנגד מחשבים, רשתות או מערכות מידע ממוחשבות, ולא ניתן לבצע .
אותן ללא חיבור למרשתת ובלי להשתמש במחשב או בכלי טכנולוגי אחר המחובר למרשתת.
כפי שיפורט להלן, זירות מסחר רבות זמינות במרחב המקוון, והן מציעות סחורות ושירותים לא .
חוקיים למכירה וקנייה: .
22 Business CEO Fraud Schemes / Email Compromise : הונאות הכוללות מזימות שבהןעבריינים משתלטים על כתובת .
דואר אלקטרוני של קורבנות כדי לשלוח הוראות תשלום מזויפות למוסדות פיננסיים או לאנשי קשר עסקיים, כדי .
לגנוב כספים או לגרום בהונאה לכך שיועבר מידע אשר ישמש לביצוע הונאה פיננסית (מתוך אתר הרשות לאיסור .
הלבנת הון ומימון טרור, משרד המשפטים).
23 ( דיוג Phishing ): אחד האמצעים הנפוצים של הונאה המבוססת על הנדסה חברתית.
מטרתו גניבת מידע באמצעות .
התחזות לאתר או לישות אחרת המוכרים במרשתת ושליחת הודעות במסר מיידי או בדואר אלקטרוני.
לכלול שמות משתמש, סיסמאות ופרטים פיננסיים.
בהודעה המשתמש מתבקש ללחוץ על קישור שמעביר אותו .
לאתר מזויף ובו הוא מתבקש למסור פרטים אישיים שאותם מבקש המתחזה לגנוב.
אמצעי הדיוג משמשים גם .
להחדרת תוכנות זדוניות למחשב האישי, לטלפון החכם או לכלים הטכנולוגיים האחרים וכן לפריצה לחשבונות בנק .
( מתוך אתר מערך ה סייבר הלאומי - כיצד תוכלו לזהות במהירות הודעת דיוג .
il/he/departments/general/fishingemails , ואתר חברת pointk chec - hub/threat- www.
phishing/-us- prevention/what .
איום על אדם או על קבוצה להפיץ תוכן מיני הקשור אליהם מתוך כוונה לסחיטה כספית או טובת הנאה אחרת .
בתמורה לכסף או לטובת ההנאה מובטח שלא לחשוף את התוכן המיני (מתוך אתר איגוד האינטרנט הישראלי: .
org/netica/question -and-answers/online -scams/sextortion .
תרשים3: הסחר בשירותים בלתי חוקיים במרשתת .
* Ec3 Europol - The internet organized crime threat assessment (iocta) - מכירה והשכרה של שירותים .
עברייניים ברשת הגלויה, העמוקה והאפלה.
בין השירותים: שירותי דיוג, כופרה ופריצה.
** Sophos - cybersecurity evolved, The state of Ransomware 2021 - www.
us/content/state -of-ransomware.
aspx , מערך הסייבר הלאומי - מהי מתקפת כופרה .
il/he/departments/guides/prepare_for_ransomeware .
*** ארנק דיגיטלי הוא תוכנה שמותקנת על גבי מחשב, שרת מרוחק או טלפון סלולרי ונעשות בו פעולות .
אחסון או משיכה והעברה של מטבעות קריפטוגרפיים25 .
לכל ארנק כזה כתובת גלויה ומפתח פרטי .
ביצוע פעולות בארנק מתאפשר באמצעות שימוש במפתח פרטי של המשתמש ובו רצף של 51 ספרות .
**** המקור: משרד המשפטים.
עבירות המתבצעות באמצעות נכסים וירטואליים .
החל בשנת 2009 נעשה שימוש בנכסים וירטואליים, כגון מטבעות קריפטוגרפיים לביצוע .
תשלומים והעברות כספיות, המנותקים משליטת מתווכי המערכת הפיננסית המסורתית של .
הבנקים המרכזיים וממערכת התשלומים הממשלתית.
זהות המשתמשים בנכסים הווירטואליים .
אינה ניתנת לחשיפה, למעט באתרי ההמרה של הנכסים הווירטואליים.
וירטואליים לצורכי תשלום, השקעה והעברת ערך אינו נעשה בהכרח בניגוד לחוק, הרי .
25 מטבע קריפטוגרפי הוא נכס וירטואלי שגלום בו ערך כלכלי.
הוא משמש אמצעי חליפין לצורכי השקעה ומסחר .
ומושתת על קריפטוגרפיה (הצפנה) מורכבת.
המטבע פועל על תשתית של טכנולוגיית ס פרי חשבונות מבוזרים .
במערכת המכונה "בלוקצ'יין" הרושמת את כל העברות המטבע הקריפטוגרפי באופן אנונימי, ולעיתים גורמים .
עברייניים משתמשים בו לביצוע פעולות פליליות מגוונות.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון שהעמימות הכרוכה בו והיותו מנותק ממתווכים מקשים על הוכחת מעורבותם של המשתמשים .
בסוג זה של תשלום בביצוע עבירה והופכות אותו לכלי נוח להלבנת הון אנונימית.
נעשית באמצעות המר ת כספים למטבעות קריפטוגרפיים ורכישת נכסים במרחב הפיזי .
היקף הסחר במטבעות קריפטוגרפיים נאמד ביולי 2021 בכ-2.
עבירות המתבצעות במרחב הפיזי ומטביעות חותם .
על פי מסמך שהפיץ אח"ם בנושא "הרצף החקירתי" משנת 2018, מהפכת המידע ותפוצת .
השימוש בטלפונים החכמים ובמרשתת הביאו לכך שעבירות רבות במרחב הפיזי כוללות שימוש .
באמצעי ממוחשב ואחסון נתונים בענן, דבר המותיר ראיה דיגיטלית.
אלימות, רכישה ומכירה של חומרים ממכרים וגניבה עשויות להסתייע ברכיב ממוחשב ולהטביע .
חותם דיגיטלי העשוי לשמש בבוא העת כראייה בהליך הפלילי.
אומנם עבירות אלה נעשות .
במרחב הפיזי, אך בעת ביצוע חקירה הן מחייבות מיומנות טכנולוגית למיצוי הראיות הדיגיטליות .
ואף שיתוף פעולה בין-לאומי בשל המורכבות בביצוע החקירה בזירות שונות.
הרשת האפלה - המקור לרכישת שירותים וכלים .
המונח "הרשת האפלה" הוא שם כולל לרשתות תקשורת אנונימיות ומוצפנות המבוססות על .
רשתות אלה אומנם משתמשות ב"נתיבי התעבורה" של המרשתת, אך הן .
פועלות על פי פרוטוקולי תקשורת שונים.
בפועל, תשתיות הרשת האפלה ואתרים ברשת .
האפלה משמשים כר פורה לפעילות לא חוקית ברמות חומרה שונות.
מקורות הרווח של העבריינים במרחב המקוון מבוססים על ביצוע העבירה וכן על מכירה של .
מידע ושל כלי פריצה לצד שלישי.
אחד מה תחומים שהתפתחו ואפשרו לעבריינים נגישות לכלי .
פשיעה ולמידע פלילי הוא אספקת שירותי עבריינות מקוונת (( Crime as a Service .
באתרים שברשת האפלה פועלות זירות סחר המיועדות לרכישה ומכירה של מידע וכלים לביצוע .
פשיעה כמו סחר בסחורה גנובה ומזויפת, רכישת ציוד צבאי, סחר בסמים מסוגים שונים, סחר .
במטבעות מזויפים, שימוש בנתוני כרטיסי אשראי גנובים, התקנת תוכנות זדוניות ואספקת .
שירותים פליליים, כגון חדירה למערכות מאובטחות, למחשבים אישיים ולארנקים דיגיטליים 27 .
כדי לשמור על אנונימיות המסחר, התשלום מתבצע במרבית המקרים באמצעות מטבעות .
להלן בתרשים פירוט סוגי הפעילות העבריינית המתבצעת ברשת האפלה: .
26 דוח מבקר המדינה73 גוהאסמכתאות שם (טרם פורסם).
27 Europol - darknet: world's largest illegal dark web marketplace taken down 12 jan 2021.
- down- taken- marketplace-web-dark-alilleg- largest- worlds- www.
eu/newsroom/news/darkmarket .
תרשים 4 : הפעילות העבריינית ברשת האפלה .
על פי נתוני 2021 Global Threat Report, 31 ; CROUDSTRIKE.
* מונטיזציה - ניצול נכסים דיגיטליים כדי להפיק הכנסה כספית.
בעשור האחרון גדל היקף הפעילות בזירות הסחר שברשת האפלה: בשנת 2011 נרכשו בהן .
מוצרים ושירותים באמצעות מטבעות קריפטוגרפיים בסך כולל של 1.
7 מיליון דולר; בשנת2015 .
גדל סכום זהלכ-300 מיליון דולר ובשנת2019 הוא הגיע לכ-730 .
מיליון דולר בשנת 2021 היה .
מספר המשתמשים ברשת האפלה יותר מחצי מיליון , ובהם יותר מ - 2,400 מוכרים בכ- 320,000 .
עסקאותשבהן שולמו יותר מ- 17,500 מטבעותקריפטוגרפ יים מסוגים שונים28 .
היורופול לשנת 2020 , בשנה זו חל גידול בפשיעת סייבר המבוצעת כ"שירות" לעבריינות .
להלן בלוח מקבץ מוצרים ושירותים פליליים הניתנים לרכישה ברשת האפלה: .
28 (2019) Europol - darknet Darknet interactions and bitcoin - a crypto activity report .
מרבית המטבעות היו מסוג .
29 Europol, "Internet Organized Crime Threat Assessment", pp.
16 - 17 ; הובא במסמך של יחידת הסייב ר .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון לוח 1 : מוצרים ושירותים פלילייםהניתנים לרכישה ברשת האפלה 30 .
המוצר או השירות המחיר בדולר .
פרטי כרטיס האשראי* 65 - 25 .
פרטי חשבוןהבנק 120 - 40 .
פרטי חשבון PAYPAL 180 - 120 .
פרטי חשבונותהכוללים מטבעות קריפטוגרפיים 810 - 300 .
פרטי חשבונות ברשתות החברתיות 80 - 35 .
פרטי חשבונותשל אתרים ל צפייה ישירה בטלוויזיה 44 - 4 .
פרטי חשבונות דואר אלקטרוני 40 .
)אישורים מזויפים מסוגים שונים (דרכון, תעודות זהות 6,500 - 50 .
תוכנות זדוניות לחדירה למחשב 5,000 - 50 .
תוכנות זדוניות למטרות כופרה 750 .
תקיפה ומניעת פעילות של מערכות ממוחשבות ואתרימרשתת (DDos) 1,000 - 15 .
תקיפת מערכות מחשב באמצעות "סוס טרויאני " 31 300 .
פריצה לאתרימרשתת והשתלטות עליהם 1,000 - 150 .
* יצוין כימחיר פרטי כרטיס האשראי הישראלי ה וא היקר ביותר.
נזקי העבריינות במרחב המקוון .
כאמור, העבריינות במרחב המקוון כוללת עבריינות טיפוסית, ובפרט בתחומי המרמה, ההונאה .
וההטרדה המינית, לצד עבריינות ייחודית בתחום פשיעת הסייבר.
החל במרץ 2020 , בתקופת מגפת הקורונה (בשל השהות הממושכת בבתי המגורים) , גברה .
החשיפה הכללית של המשתמשים לאתרים לא חוקיים שבהם נעשו ניסיונות הונאה, סחר .
בסמים, הימורים ושימוש בנכסים וירטואליים לשם הלבנת הון.
על פי דוחות של האינטרפול .
30 מתוך Positive Technologies - 2018 ptsecurity.
com t The criminal cyber services marke ; privacyaffairs.
2021 dark web price .
31 "סוס טרויאני" הוא תוכנה זדונית המתחזה לקובץ המצורף לדואר אלקטרוני, לקישור או לתוכנה, ועם התקנתה על .
המחשב היא מבצעת תקיפת סייבר או גורמת נזק אחר.
והיורופול לשנת2020 , בשנה זו חלה עלייה ניכרתבפשיעת סייבר .
גם ה-FBI דיווח על עלייה .
דומה בתקופת המגפה וציין כי מספר התלונות שהוגשו לו בעניין זה גדל פי שלושה.
ניטור נתונים של חברת גוגל, בינואר 2020 סווגו1.
6 מיליון אתרי מרשתת כאתרי דיוג, ובינואר .
1 מיליון(עלייה של כ-31%)32 .
על אף הסכנות והאיומים הטמונים בעבריינות במרחב המקוון, קשה לאמוד במדויק את היקף .
נזקיה בשל הפיזור הרחב של אירועי התקיפה בתחומי המרמה, ההונאה, הסחיטה והכופרה .
המסתיימים בהעברת סכומי כסף לעבריינים מבלי דעת או בהסכמה כפויה, בחשיפת מידע רגיש .
או במניעת גישה למידע השייך הקורבן.
תופעת תת-הדיווח בנוגע למקרי הפשיעה שמתבצעים .
במרחב המקוון בישראל .
בדצמבר 2020 פרסמה הלמ"ס את סקר הביטחון האישי לשנת2019 שבחן את מידת ההיפגעות .
של תושבי ישראל מעבריינות - המדווחת והלא מדווחת למשטרה, ואת תחושת הביטחון האישי .
הסקר מבוצע פעם בשנה בהזמנת המשרד לבט"פ בקרב בני20 ומעלה בלבד, והוא .
מסייע בתכנון מדיניות מבוססת נתונים.
מנתוני הסקר עולה כי ב -2019 כ-4% מהאוכלוסייה .
בישראל נפגעו מעבירות במרחב המקוון.
בנובמבר 2021 פרסמה הלמ"ס את הסקר החברתי לשנת2020 , שנערך בקרב 7,249 איש בני .
20 ומעלה המייצגים כ-5.
7 מיליון איש בגילים אלו.
מנתוני הסקר עולה כי ב-2020 - 20% מקרב .
האוכלוסייה בישראל (1.
1 :מיליון איש) נפגעו מפשיעה ברשת23% מבני 44-20 ו-10% מבני65 .
49% מהמרואיינים בסקר השיבו כי אם יפלו קורבן לפשיעת רשת, ידווחו על כך .
מנתוני הלמ"ס עולה כי בשנת 2019 כ-87% מנפגעי עבירות במרחב המקוון (כ- 195,750 .
איש) לא דיווחו למשטרה על העבירות שבוצעו נגדם; מרביתם ציינו את חוסר היכולת של .
המשטרה לטפל במקרים כאלה ואת העדפת לדווח על הפגיעה לגורם אחר.
שדיווחו למשטרה על הפגיעה, כמחציתם ציינו שלא היו מרוצים מטיפול המשטרה ו-84% .
מהם הביעו חוסר שביעות רצון מגישתה35.
בשנת2020 השיבו51% מהמשתתפים בסקר .
הלמ"ס, כי אם ייפגעו מפשיעה ברשת ידווחו על כך לגורמים חוץ-משטרתיים או לא ידווחו .
בתגובתה מינואר 2022 על ממצאי הביקורת כתבה המשטרה, כי זה יותר מעשור היא בוחנת את .
שביעות רצונו של ציבור הפונים למשטרה מגיל 18 ומעלה באמצעות "סקר השירות", שמטרתו .
לאתר נקודות לשיפור ולשימור בשירות המשטרתי.
לאורך השנים נמצא בעקביות כי יחס .
השוטרים לפונה הוא הגורם המרכזי לשביעות רצון הציבור מהשירות; וכי גם כאשר הטיפול .
32 Google safe browsing As published in TESSIAN Must Know Phishing Statistics 2021.
33 סקר ביטחון אישי 2019, פורסם ב - 30.
34 :לקט נתונים בנושא "פרטיות, בטיחות סייבר ופשיעה ברשת", מתוך הסקר החברתי 2020 - ישראל בעידן .
שאלון הסקר נערך בשיתוף פעולה עם מטה ישראל דיגיטלית במשרד ראש הממשלה .
35 סקר ביטחון אישי 2019 ', תרשים מס1 ', עמ13 ,21 .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון המשטרתי לא הניב את התוצאות הרצויות, הרי שהפגנת יחס מכבד ואכפתי כלפי האזרח , נכונות .
לעזור לו במציאת פתרון לבעייתו ועדכונו במצב הטיפול מגבירים את שביעות רצונו מהשירות.
לפיכך, העלאת שביעות הרצון בקרב אזרחים שקיבלו שירות מהמשטרה תוביל בסופו של דבר .
להעלאת שיעורי הדיווח.
כמו כן המשטרה מקדמת בשנתיים האחרונות ציר לטיפול מניעתי הבא .
לידי ביטוי בהגברת המודעות של אזרחים להגנה מפני עבריינות במרחב המקוון, ובכלל זה .
פרסומים בתקשורת, באתר המשטרה וברשתות החברתיות, הכוללים התרעות לציבור לגבי .
תופעות פשיעה ברשת ודרכי התמודדות עימן.
בד בבד עם מאמציה להעלות את מידת שביעות הרצון של האזרחים מיחס השוטרים .
כלפיהם, מומלץ כי המשטרה תפיק את הלקחים הנדרשים מ הסיבות לתופעת תת-הדיווח .
העולות מנתוני הלמ"ס, ובפרט מהנתון ולפיו רוב נפגעי העבירות אינם מדווחים על כך .
למשטרה עקב חוסר היכולת שלה, לדבריהם, לטפל בעבריינות במרחב המקוון.
בדוח הצוות המשותף שפרסמה הוועדה המתמדת במרץ 202136 (להלן- דוח הצוות .
המשותף) צוין כי תופעת תת - הדיווח קיימת גם בק רב המגזר העסקי מחשש לפגיעה .
תדמיתית ופרסום שלילי, ובשל שיקולים כלכליים ובהם חשיפה לתביעות כספיות מצד .
לקוחות וגורמים נוספים העלולים להיפגע מתקיפת סייבר של מאגרי מידע הנוגעים אליהם.
בשנת2019 דווח בעולם על גידול של כ-30% במספר ה הונאות במרחב המקוון; בין היתר .
התרחשו בו כ - 6,000 פריצות לחברות אשראי ובהן נגנבו יותר מתשעה מיליארד רשומות .
הכוללות פרטים אישיים.
בשנת 2020 תפסו רשויות האכיפה בעולם מטבעות קריפטוגרפיים .
בשווי של יותר ממיליארד דולר באתרי סחר בלתי חוקיים37 .
לפי הערכות בין -לאומיות, הנזק הכלכלי המצטבר שגרמה הע בריינות במרחב .
המקוון ברחבי העולם בשנת 2020 הסתכם בכשישה טריליון דולר- פי שניים מהנזק .
המוערך בשנת 201538, והוא צפוי לגדול בכל שנה בכ-15% ולהאמיר לסך10.
טריליון דולר בשנת2025 .
הנזק הכלכלי שדווח ל-FBI האמריקני עקבפשיעת הסייבר מתואר בתרשים שלהלן: .
36 במסגרת המאבק בפשיעה החמורה והמאורגנת בישראל הוקמה בשנת2006 ועדה מתמדת בין-ארגונית להכוונה .
ולתיאום של הפעילות במאבק בפשיעה החמורה והמאורגנת ובתוצריהן.
הוועדה המתמדת הוכפפה לצוות בראשות .
ראש אגף חקירות ומודיעין במשטרה (אח"ם) וחברים בה נציגים בכירים מגופי אכי פה מרכזיים נוספים.
המתמדת הקימה צוות "שולחן עגול" בראשות ראש אגף מחקר ברשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור - הצוות .
המשותף של הוועדה המתמדת - ובו חברים נציגי המשטרה, יחידות סמך של משרדי האוצר והמשפטים ופרקליטות .
במרץ 2021 פרסם הצוות המשותף של הוועדה המתמדת דוח לבחינת היבטי פשיעה במרחב המקוון; משרד .