HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בסיכום נכתב גם כ י יחסי העבודה של שני המשרדים האמורים יתאפיינו בשיתוף פעולה ובפתיחות, וכי כל פעילות, בהקשר זה, של המשרד לנושאים אסטרטגיים הנוגעת לחו"ל תתואם מראש עם משרד החוץ.
נמצא כי הסיכומים לחלוקת התפקידים והסמכויות בין משרד החוץ ובין המשרד לנושאים אסטרטגיים משנת 2012 , שאף קיבלו את הסכמתו ואת אישורו של ראש הממשלה, לא יושמו.
בסיכום של ישיבת הממשלה מיוני 2013 הודיע ראש הממשלה כי "הדה-לגיטימציה הינה תופעה חמורה ביותר.
מדובר במערכת ההסתה המנוהלת נגד ישראל והעם היהודי במטרה לערער על עצם קיומה של מדינת ישראל כמדינת הלאום היהוד י ועל זכותה להגן על עצמה מפני אויביה.
לצערנו מדובר בגל, שבשנים האחרונות הולך ומתגבר".
בנוגע לטיפול במאבק בדה-לגיטימציה אמר ראש הממשלה ש"כדי להביא למיטוב.
המאמצים יש לשפר התיאום בין הגופים השונים הפועלים בתחום באמצעות תכנית פעולה כוללת".
בעקבות כך הטיל ראש הממשלה את האחריות הכוללת למאבק בניסיונות לדה -לגיטימציה על המשרד לנושאים אסטרטגיים, והודעה כאמור שלח מזכיר הממשלה לשר הממונה דאז.
אחריות זו כוללת "תיאום המאמצים עם הארגונים בישראל ובעולם להתמודדות עם משרדהחוץ 869 .
:שם הדוח משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 התופעה" וכן הקמה וריכוז של מטה מקצועי למאבק בדה -לגיטימ ציה.
לשם מימוש אחריותו של המשרד לנושאים אסטרטגיים הודיע ראש הממשלה כי "אנו נדאג שיועמדו לרשות המשרד הסמכויות והכלים הדרושים למילוי משימה חשובה זו".
בשנת 2014 קיבל המשרד לנושאים אסטרטגיים תקציב של 4 מיליון ש"ח במזומן בתוספת הרשאה להתחייב בסכום של 5 מיליון ש"ח.
על אף הסמכויות הנרחבות שקיבל המשרד לנושאים אסטרטגיים החל בשנת 2013 לנהל את המאבק הממשלתי בניסיונות הדה -לגיטימציה של ישראל ובתופעת החרמות, לא עלה בידו לנצל את מלוא התקציב שקיבל ולהציג הישגים משמעותיים בתחום האמור.
כמו כן, בשנת 2015 הוא עדיין לא מימש את תכניות העבודה האופרטיביות שלו.
משנת 2009 , מועד הקמתו של המשרד לנושאים אסטרטגיים, הוא לא קיבל שירותי מטה עצמאיים, לרבות יעוץ משפטי, חשבות, רכש וניהול משאבי אנוש.
בנסיבות אלה הוא נזקק לקבל את השירותים האמורים ממשרד ראש הממשלה לשם ניצול משאביו, בין היתר, באמצעות התקשרויות עם ספקים וניהול הליכי מכרזים.
באוקטובר 2015 החליטה ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי (הקבינט המדיני-ביטחוני), באופן שאינו משתמע לשתי פנים, להקים מערכת בין -משרדית כוללת למאבק בתופעת החרמות ולהטיל על השר לנושאים אסטרטגיים והסברה ועל משרדו את האח ריות הכוללת "להובלת המערכה נגד תופעת הדה -לגיטימציה והחרמות נגד ישראל במישור הגלוי ובמישור החשאי"2 .
במסגרת הסמכויות שאצלה הממשלה לשר האמור ולמשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה בהיבטי הסברת החוץ, נכללו אלה: (1 ) לגבש, לתכלל ולתאם תכניות עבודה שנתיות ורב- שנתיות אינטגרטיביות ויעדים מוגדרים לטיפול במאבק בדה -לגיטימציה ובחרמות; (2) לתאם את כלל הפעילות הממשלתית בתחום האמור ולבצע בקרה על מימוש היעדים ותכניות העבודה ועל הקצאת המשאבים הייעודים על ידי הגופים הרלוונטיים; (3 ) לשמש מנחה מקצועי למשרדי הממשלה העוסקים בנושא זה, לרבות בעת ביצוע פעילויות וקיום אירועים בארץ ובעולם, ביצוע מחקרים ייעודיים וקידום חקיקה; (4 ) לגבש תמונת מצב עדכנית של ההתפתחויות בתחום האמור, לרכז את עבודת המטה הממשלתית לבניית תשתית הידע בנושא ולהנגשתה לג ורמים הנוגעים בדבר, לרבות קיום פגישות ושיח מקצועי עם גורמים בעלי ידע בארץ ובעולם; (5) לייצג את עמדת הממשלה במגעיה עם ארגונים חוץ -ממשלתיים בארץ ובעולם בנושא זה, ולפעול בשיתוף פעולה עמם לשם קידום יעדי המאבק בדה-לגיטימציה ותכניות העבודה.
על אף ההכבדה על פעילותו השוטפת של המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה שנגרמה בהיעדר גופי מטה כאמור, נקבע בהחלטת הקבינט המדיני-ביטחוני משנת 2015 כי גם להבא ו"בכל מקרה לא יוחלט על הקמת שירותי מטה עצמאיים" במשרד זה.
2 /החלטה מס' ב30 מ- 13.
שם הדוח: משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לא היה בהחלטת הקבינט המדיני-ביטחוני מאוקטובר 2015 כדי לספק פתרון לבעיית המחסור בגורמי מטה וניהול במשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה, אף שהמשרד נזקק לגורמים אלה לצורך מימוש האחריות שהוטלה עליו בהחלטת הקבינט.
בנוגע למשרד החוץ נקבע בהחלטה כי הוא ימשיך לפעול "לקידום המטרות של ישראל" גם בנוגע למאבק בדה-לגיטימציה ובתנועת החרמות והכל בתיאום עם המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה.
כמו כן נקבע בהחלטה כי "כל פעילות בתחומי המערכה מחוץ לישראל תבוצע בהתייעצות עם משרד החוץ".
בנובמבר 2015 כתב משרד החוץ למשרד מבקר המדינה כי עקרונות ריכוז המאמץ וחיבור הסמכות אל האחריות, וכן היכולת המוכחת של המש רד בתחום הידע המקצועי הנצבר, ההכרות של התרבות, של השפה ושל תנאי המקום הייחודיים לזירות המדיניות השונות, "מחייבים כי עבודת משרדים חדשים, שיש להם נגיעה להסברת החוץ תתבצע ודרכו".
]החוץ[ תוך תאום הדוק עם משרד בפברואר 2016 כתב המשרד לנושאים אסטרטרגיים והסברה למשרד מבקר המדינה כי על אף היתרונות התפעוליים שיש למשרד החוץ, המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה "הרחיב את מספר האנשים העוסקים ישירות בנושא וכן בידיו תקציב משמעותי להובלת המערכה".
הסיכום משנת 2012 בדבר חלוקת התפקידים והסמכויות בין המשרדים שיקף תמונת מצב של היתרונות היחסיים של משרד החוץ מחד גיסא ושל המשרד לנושאים אסטרטגיים מאידך גיסא.
תמונה זו לא השתנתה במשך השנים, וגם לפי החלטת הקבינט המדיני -ביטחוני מאוקטובר 2015 המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה עדיין חסר את היתרונות התפעוליים המובנים של משרד החוץ, לרבות הידע והניסיון המקצועיים, הפריסה התשתיתית על פני 106 נציגויות ברחבי העולם והיכרות חברתית ותרבותית מעמיקה ורבת שנים עם הלך הרוח המקומי של תושבי כל אחת ממדינות השירות, הנדרשת לשם ניהול מערכה אפקטיבית נגד ה- BDS ; וזאת נוסף על הנגישות הבלתי אמצעית לשדה המערכה ולשותפים מקרב ארגונים אוהדים וגורמים עמיתים מחו"ל.
יתרונות אלו היו עשויים לחזק את הפעילות הממשלתית בנושא זה.
בתגובתו על ממצאי הביקורת כתב המשרד לנושאים אסרטגיים והסברה כי היתרון המרכזי שניתן לו מכוח החלטת הקבינט הוא בכך שכל משאביו יוקדשו להתמודדות עם המאבק ב דה-לגיטימציה ובתנועת החרמות: "משאבי זמן וקשב, תשתיות ידע ומחשוב, אנוש וממשקים".
יתר על כן, המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה "רואה את משרד החוץ כמשרד המרכזי עמו עליו להיות מתואם בעשייה השוטפת, מתוך תפיסה של ניצול היתרונות היחסיים בפעולת המשרדים".
:שם הדוח משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרד מבקר המדינה על הקבינט המדיני -ביטחוני לבחון את הדגם התפקודי הקיים על יסוד פעולת הערכה שתתבצע מפעם לפעם בנוגע לאופן יישום התכניות של המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה, בהתאם למדדים ברורים שייקבעו, הן לפעולות הייעודיות שיבצע משרד זה והן לפעילות הבין- משרדית שעליה הוא הופקד .
זאת בשים לב להודעת המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה כי יש ברשותו משאבים משמעותיים ומגוונים לנהל את המערכה הממשלתית בנסיונות הדה-לגיטימציה ובתופעת החרמות בחו"ל.
פעילות מערך הדיפלומטיה הציבורית נגד ארגוני החרמות בחו"ל .
המחלקה לפעילות בחברה האזרחית באגף תקשורת והסברה שבמערך הדיפלומטיה הציבורית היא מוקד הידע הארגוני של משרד החוץ בנושא תנועת החרמות.
המחלקה עוסקת, בין היתר, במיפוי הגורמים העוסקים ב - BDS , בהתוויית מתכונת שיתוף הפעולה בין המשרד ובין ארגונים תומכי ישראל בחו"ל, בהנחיית הנציגויות במאבק בדה -לגיטימציה ובגיבוש תכניות פעולה למאבק בתנועת החרמות.
עם זאת הועלה כי המחלקה לפעילות בחברה האזרחית לא גיבשה מדדים ברורים להשגת יעדי משרד החוץ בנושא המאבק בתנועת החרמות.
משום כך המשרד מתקשה להציג הישגים הנוגעים להתמודדותו עם ניסיונות הדה -לגיטימציה של ישראל ברחבי העולם בקרב חוגי האקדמיה, התרבות, האיגודים המקצועיים והציבור הרחב במדינות היעד.
אדרבה ניכר מדיווחי הנציגויות בחו"ל כי הבעיות בתחום זה הולכות ומתעצמות.
ממסמכי המשרד עולה כי פעילותם של הארגונים המזוהים עם תנועת ה - BDS ברחבי העולם כוללת, בין היתר, הפצת תעמולת שנאה בקמפוסים של מוסדות להשכלה גבוהה - לרבות אלימות מילולית ופיזית, ונדליזם, פגיעה ברכוש, איומים, מניעת חופש דיבור, שיבוש אירועים אקדמיים וסיכול הרצאות פרו-ישראליות; הפגנות רחוב ונוכחות בולטת במרחב הציבורי בערים רבות באירופה, בצפון אמריקה ובאוסטרליה - אשר נועדו להשפיע על איגודים מקצועיים, על תאגידים ומוסדות ציבוריים, על חברות פרטיות ועל דעת הקהל להימנע מלהתקשר עם ישראל ולהחרים מוצרים, שירותים ואישים המזוהים עמה.
בשנים האחרונות מתקבלים באגף תקשורת והסברה דיווחים רבים מהנציגויות בחו"ל, ובפרט מהקונסוליות בצפון אמריקה, על אירועים קשים של בריונות ופגיעות בסטודנטים יהודים באוניברסיטאות בארה"ב ובקנדה בעקבות פעילות נמרצת של ארגונים המזדהים עם תנועת החרמות.
הדיווחים מלמדים כי להסתה ולפעילות האנטי-ישראלית בקמפוסים שותפים סטודנטים, אנשי סגל אקדמי ואף הנהלות של פקולטות מסוימות.
לעתים פעולות אלימות כאמור מתבצעות בשיתוף פעולה עם גורמים מקומיים הפועלים ממניעים אנטישמיים, ולעתים הן מבוצעות ללא זיקה לגורמים אלה.
סקרים שבוצעו לאחר מבצע "צוק איתן" מלמדים כי בשנת 2014 חל גידול ניכר במספרם של אירועי אלימות שהתרחשו על רקע אנטישמי בקמפוסים בצפון אמריקה.
שם הדוח: משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 השגרירות בלונדון דיווחה בינואר 2015 'כי "קמפוסים ממשיכים להוות 'חלק הארי בפעילות ה- BDS .
שם נמשכה אווירהסטודנטיאלית שלילית " (ההדגשה במקור); וכי בשנת 2014 "הייתה עליה במספר האירועים ברחבי הקמפוסים" לעומת שנת 2013.
הבדיקההעלתה כי אגף תקשורת והסברה לא הוציא לפועל תכניות פעולה פרטניות לעניין המאבק בדה -לגיטימציה של ישראל בקמפוסים במוסדות להשכלה גבוהה בצפון אמריקה ובבריטניה.
אסטרטגיית הפעולה של משרד החוץ נגד תנועת ה - BDS מתמקדת בהרחבת השיח עם אישים, עם גופים, עם ארגונים, עם תאגידים ועם מוסדות בחו"ל שאליהם פונה תנועת ה - .
BDS כדי לשכנעם להחרים את ישראל.
מטרת הפעילות האמורה היא סיכול חרמות אקדמיים, תרבותיים מקצועיים ומסחריים נגד ישראל.
במסמכי המשרד נכתב, כי יישום אסטרטגיה זו תלוי בתגבור נוכחותם של נציגי ישראל בשטח מחד גיסא, והבאת משלחות של נמענים לביקור בארץ מאידך גיסא.
אולם הצלחת ביצוען של שתי הדרכים מותנית בהקצאת תוספת משאבים למשרד החוץ.
הדברים אמורים למשל בעניין המאבק בתופעת החרמות בקרב איגודים מקצועיים במדינות שונות.
בשנת 2014 יזם משרד החוץ שיתוף פעולה עם הסתדרות העובדים החדשה למ יסוד קשרי החוץ שלו עם ארגוני עובדים בחו"ל לצורך מאבק בתופעת החרמות.
במברק שנשלח מלשכת מנכ"ל המשרד ביוני אותה שנה לכמה נציגויות ברחבי העולם נכתב כי "האיגודים המקצועיים מהווים במדינות רבות מוקדי עוצמה.
הם מהווים או עשויים להיות גורם אנטי ישראלי.
במשך השנים מתמודדים הדיפלומטים הישראלים עם פעילות האיגודים המקצועיים בחלק ממדינות העולם, אף יתכן כי יעיל יותר להתמודד עם אותם איגודים באמצעות מקביליהם הישראלים, ולא ישירות על ידי אנשי משרד החוץ".
ביולי אותה שנה כתב מנהל מחלקת פעילות בחברה האזרחית דאז לראש אגף תקשו אחת הזירות הכי בעייתיות ]היא[ רת והסברה כי "זירת האיגודים המקצועיים עבורנו, בה אנו סופגים הכי הרבה הפסדים במאבק בחרם".
באוקטובר 2014 אף הגדיר אגף אירופה המערבית את "הידוק הקשר עם האיגודים המקצועיים כגורם מרכזי במאבק ב- BDS " בתור חלק מיעדי הפעילות של האגף לשנת 2015.
,עם זאת, תחשיב העלויות של הצבת שליחי הסתדרות העובדים בנציגויות בוושינגטון בלונדון ובבריסל, הקצאת תקציב פעולות לכל אחד מהם, תִקנון עובדים מקומיים בכל אחת מהנציגויות והבאת עשר משלחות של איגודים מקצועיים ארצה הסתכמו באומדן של כ-5.
הנציגויות עוסקות במאבק בתנועת החרמות, בעיקר בניטור יזמות של חרם מצד ארגונים אזרחיים המצהירים על השתייכותם לתנועה זו.
אולם פרט לשליח המשרד ששירת בשגרירות בלונדון עד קיץ 2015 , אין לנציגויות כוח אדם ייעודי לצורך ניהול מאבק בתנועת ה- BDS .
אדרבה, באוגוסט 2014 כתבה השגרירות בהאג (הולנד) למטה המשרד כי אחת משתי השליחות העוסקות בדיפלומטיה הציבורית בנציגות סיימה את שליחותה אך לא נשלח לה מחליף.
זאת שעה ש"רק בשבועות האחרונים הורידו למעלה מ-50 אלף הולנדים אפליקציה ליוזמה וקידום של חרמות של צרכנים" בעקבות פעילות אנטי - ישראלית נמרצת, לרבות פעילות המזוהה עם ה - BDS .
בתגובתו על ממצאי הביקורת כתב משרד החוץ למשרד מבקר המדינה כי עמדתו היא שיש להציב שליחים יעודיים נוספים ועובדים מקומיים בנציגויות לתגבור המאבק בתנועת החרמות בחו"ל.
המשנה למנכ"ל המשרד הוסיף וכתב כי המשרד מתמודד בשנים האחרונות עם "קיצוצי כוח אדם וגזירות תקציביות" ואף מתקשה לגייס צוערים לשירות משרדהחוץ 873 .
:שם הדוח משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 החוץ.
יתר על כן, "כעשרים אחוז מן הצוערים שנקלטו במשרד בעשר השנים האחרונות" עזבו את המשרד מסיבות שונות, ולכן המשרד נאלץ להתמודד "עם פערים משמעותיים באיוש תפקידים בארץ ובחו"ל".
בנסיבות אלו סבור משרד מבקר המדינה כי על מערך הדיפלומטיה הציבורית להציג להנהלת משרד החוץ מדדים ברורים שיאפשרו לו להוכיח את מידת הצלחתו לממש את תכניותיו למאבק בתנועת החרמות.
בהתאם לכך, על המשרד למפות את הצרכים של הנציגויות העוסקות במאבק ב- BDS, ולהציגן לפני המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה כדי שיוכל להיערך למימון הפעולות הדרושות למאבק בתנועת החרמות בחו"ל.
המאבק בגילויי האנטישמיות ברחבי העולם .
מדיווחי הנציגויות בחו"ל עולה כי חלק מהאירועים שמארגנים גורמים המזוהים עם תנועת החרמות נגועים באנטישמיות.
ארגונים ממשלתיים ובלתי ממשלתיים במדינות המערב אוספים מדי שנה נתונים עובדתיים על אירועי שנאה וביטויים אנטישמיים נגד יהודים המתגוררים או שוהים בתחומי השיפוט שלהם.
משנת 1995 ואילך המעקב בישראל אחר תופעת האנטישמיות הגלובלית מתבצע במרכז קנטור לחקר יהדות אירופה בימינו באוניברסיטת תל אביב.
במסגרת המעקב והניתוח המחקרי המתבצעים במרכז זה מתקיים ניטור של מקרים באמצעות מגוון מקורות: תקשורת גלויה; גופי שיפוט, אכיפה ושיטור; קהילות יהודיות; נציגויות בחו"ל; ורשת מתנדבים ועמיתים הפרושה בעיקר במדינות אירופה.
דוח המחקר של מרכז קנטור מוצג מדי שנה לממשלה, והיא נוהגת לקיים דיון בממצאיו.
על פי דוח מרכז קנטור, בשנת 2014 תועדו766 אירועים אנטישמיים אלימים נגד יחידים ומוסדות יהודיים ברחבי העולם, לרבות בתי כנסת, מרכזים קהילתיים, בתי ספר, בתי קברות ואנדרטאות.
אירועים אלו כוללים שימוש בכלי נשק, הצתה, ונדליזם והפניית איומים ישירים.
נתוני הדוח האמור מלמדים על גידול של 38% במספרם של אירועים אלה לעומת שנת 2013 (554 )מקרי אלימות נגד יהודים 3.
מס פר האירועים האלימים ביותר היה בצרפת; בינואר 2015 אף נרצחו ארבעה יהודים בפיגוע מיקוח שאירע במרכול כשר בלב הבירה, פריס.
דוח מרכז קנטור מציין את מבצע "צוק איתן" כאחד הגורמים המשפיעים על העלייה החדה באירועי האנטישמיות בשנת 2014 .
במהלך המבצע התקיימו מאות הפגנות במערב אירופה ובמרכזה, שכללו מחאה אלימה נגד יהודים ונשיאת שלטים עם ססמאות אנטישמיות.
מאות קריקטורות בתקשורת האירופית הציגו יהודים וישראלים בתור דמויות אכזריות וצמאות דם.
דוח קנטור מציין כי מאמצים שעושים מנהיגים ומחוקקים במדינות אירופה במסגרת המאבק בתופעת האנטישמיות והכחשת השואה אינם מחלחלים לתרבות הרחוב, המונעת מהסתה של גורמי ימין ושמאל קיצוניים במדינות אלה ושל גופי אסלאם קיצוני הפועלים בשטחן.
3 מרכז קנטור, אנטישמיות בעולם - 2014 , פברואר 2015.
שם הדוח: משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הטיפול במאבק באנטישמיות במישור הבין-משרדי .
בסקר האנטישמיות העולמי שביצעה הליגה נגד השמצה 4 מיולי 2013 עד פברואר 2014 בקרב מדגם מייצג של למעלה מ- 53,000 מרואיינים ב-101 מדינות, לרבות משטחי הרשות הפלשתינאית ומעזה, נמצא כי העמדות האנטישמיות היו שכיחות ביותר במדינות המזרח התיכון וצפון אפריקה (שיעורן במדינות אלה היה 74% ).
מבין כל הקבוצות הדתיות שנסקרו, הקבוצה ששיעור עמדותיה האנטישמיות היה הגדול ביותר, בממוצע (49% ), הייתה קבוצת המוסלמים.
במדינות אלה שכיחותן של עמדות אנטישמיות עלתה ככל שהמרואיין היה משכיל יותר.
המדד האנטישמי בצרפת היה מן הגבוהים באירופה (37% ).
לגבי המודעות לשואה- 35% מקרב כלל המרואיינים השיבו שהם מעולם לא שמעו על השואה ו -54% דיווחו שהם שמעו על הנושא.
33% מהמרואיינים ששמעו על השואה סבורים שהדיווחים ההיסטוריים על אירועיה אמינים, ואילו %32 מהם מאמינים כי מדובר במיתוס או בהגזמה ניכרת5 .
הערכה זו אושרה גם במברק ששלח לכל הנציגויות סגן ראש האגף לעניינים אסטרטגיים במשרד בנובמבר 2014.
בינואר 2014 אמר ראש חטיבת תפוצות ודתות במשרד החוץ בכנס ראשי נציגויות כי גילויי האנטישמיות באירופה גברו על רקע "התחזקות פוליטית ומספרית של המוסלמים, גורמי ימין קיצוני", וכי יש פגיעה חקיקתית בחופש הפולחן בכמה מדינות ביבשת זו.
באפריל אותה שנה כתב מנהל המחלקה למאבק באנטישמיות במשרד החוץ לסגנית שר הפנים דאז כי "נוכחותם של למעלה מאלף ג'יהאדיסטים מאומנים שחזרו משדות הקרב במזרח התיכון לאירופה.
מהווה איום מתמשך ומשמעותי על ביטחון היהודים.
מקרה הרצח במוזיאון היהודי השנה 2014 בבריסל והרצח בבית הספר היהודי בטולוז ב - 2006 .
"בוצעו על ידי ג'יהאדיסטים בפורום הנהלת משרד החוץ שהתכנס בפברואר 2015 דווח על עלייה בכל המדדים של תופעת האנטישמיות.
את המאבק הממשלתי בגילויי האנטישמיות בחו"ל מרכזים משרד החוץ ומשרד התפוצות כדלקמן: 1.
עם הקמת משר ד ההסברה והתפוצות במאי 2009 העבירה הממשלה את "שטחי הפעולה.
'חברה ותפוצות'" ממשרד ראש הממשלה למשרד החדש 6 .
בישיבתה בינואר 2010 לרגל יום השואה הבין -לאומי החליטה הממשלה להקים צוות חשיבה, בראשות מנכ"ל משרד החוץ דאז ומנכ"ל משרד ההסברה והתפוצות דאז, שימליץ לממשלה על דרכים להגברת המאבק בתופעות האנטישמיות בעולם, על חיזוק התיאום ושיתוף הפעולה בנושא זה בין גופים ממשלתיים, על השימוש במכוני מחקר והשיתוף עם ארגונים חוץ ממשלתיים7 .
ביוני 2010 הגיש צוות החשיבה דוח מסכם לממשלה 8 (להלן- הדוח המסכם).
על פי הדוח המסכם, צוות החשיבה זיהה שלושה מופעים עיקריים של אנטישמיות פעילה בעת הזאת: אנטישמיות דתית גזענית טיפוסית; אנטישמיות במרחב המוסלמי; ואנטישמיות .
4 ( הליגה נגד השמצה A.
L - Anti Defamation League ) היא ארגון זכויות אדם הפועל בארה"ב ומתמחה בניטור גילויי אנטישמיות.
5 הליגה נגד השמצה, מדד ה-100 של הליגה נגד השמצה: סקר האנטישמיות העולמי, 2014.
7 'החלטה מס 1269, מ- 24.
8 חברי הצוות היו: נציגי מזכירות הממשלה, המטה לביטחון לאומי, הסוכנות היהודית, מטה ההסברה הלאומי וארגון "נתיב".
:שם הדוח משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 חדשה- דה-לגיטימציה לקיומה של מדינת ישראל במתכונתה הקיימת, הצוברת תאוצה (ראו לעיל).
לנוכח זאת קבע הצוות יעדים מרכזיים במאבק באנטישמיות: העלאת המודעות הבין -לאומית והגברת המחויבות הממשית של ממשלות לטיפול בנושא זה באמצעות חקיקה, אכיפה וחינוך; גיבוש שותפות בין-לאומית נגד הכחשה ובנליזציה של השואה; צמצום התעמולה האנטישמית בעולם המוסלמי; שחיקה ועצירת יזמות של דה- לגיטימציה ודמוניזציה של ישראל.
עם ההמלצות האופרטיביות של הדוח המסכם נמנו אלה: ( 1 ) יש להקים ועדת שרים מיוחדת למאבק באנטישמיות בראשות שר החוץ או שר ההסברה והתפוצות, שבה ישתתפו כמה שרים ובהם שר המשפטים ושר החינוך, כפי שיימצא לנכון.
(2 ) יש להקים גוף מטה למעקב ולמניעה בראשות נציגי המשרד ומשרד ההסברה והתפוצות, שעם חבריו יימנו נציגי משרד ראש הממשלה, המטה לביטחון לאומי, משרד המשפטים והסוכנות היהודית9 .
הביקורת העלתה כי הממשלה לא בחנה את אופן יישום המלצות דוח צוות החשיבה למאבק באנטישמיות משנת 2010.
בדיון שהתקיים במשרד החוץ כבר בנובמבר 2010 אמר נציג הסוכנות היהודית כי "יש מאות ארגונים יהודים ולא יהודים, העוסקים באופן לא מתואם בפעילות כנגד אנטישמיות ודה-לגיטימציה.
חייבים להשתחרר מבעיות אגו ולפתח יכולת שיתוף פעולה".
עניין זה הועלה גם בכינוס הפורום הגלובלי למאבק באנטישמיות שהתקיים בירושלים במאי 2015.
בהקשר זה יצוין כי גם בדיונים שקיים המשרד לנושאים אסטרטגיים בשנים 2010 ו- 2011 בנוגע למאבק בניסיונות הדה-לגיטימציה של ישראל עלה הצורך להשקיע מאמץ בחיזוק הזיקה של הנוער היהודי למדינת ישראל.
זאת מחמת החשש שמא יהודים יחושו מאוימים מעצם ההזדהות עם ישראל ויימנעו מכל ניסיון פעיל להגן עליה במרחבי הפעולה השונים.
בסיכום הדיונים נכתב כי התרחקות הנוער היהודי בעולם ממדינת ישראל היא סכנה אסטרטגית.
אולם בשנת 2015 עדיין לא הציג משרד החוץ מתווה פעולה לגיבוש אסטרטגיה משותפת של כלל הארגונים היהודיים הנאבקים באנטי שמיות במדינותיהם ולהידוק הקשר בין הנוער היהודי בתפוצות למדינת ישראל.
ממועד הקמתו של משרד ההסברה והתפוצות בשנת 2009 הוא עסק בנושא המאבק באנטישמיות.
במסגרת החלטת הממשלה מאפריל 2013 לשנות את שמו של משרד ההסברה והתפוצות למשרד לירושלים והתפוצות נקבע כי משרד זה יוסמך, בין היתר, לעסוק בתחום המאבק באנטישמיות10 .
באותה עת מסר מנכ"ל משרד החוץ דאז את תוכן ההחלטה האמורה לפורום הנהלת המשרד.
בפועל המשיך משרד החוץ לרכז את הטיפול הממשלתי במאבק בתופעת האנטישמיות.
עבודת חטיבת תפוצות ודתות במטה כללה, בין השאר, פעילות מדינית לקידום המאבק באנטישמיות במערב אירופה; הצבת .
9 דו"ח צוות החשיבה למאבק באנטישמיות, ינואר 2010.
10 'החלטה מס74, מ- 28.
שם הדוח: משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 יעדים בתחום החקיקה הפנים-מדינתית בחו"ל בנושא זה; הגברת מאמצי .
האכיפה נגד ארגונים אנטישמיים; טיוב מנגוני ניטור של התופעה במרחב .
המקוון; ארגון כנסים ואירועים בין-לאומיים בארץ והנחיית הנציגויות .
בחו"ל לתיאום כלל הפעילות עם ארגונים יהודיים ברחבי העולם (ראו .
אולם הפעילות האמורה לא הייתה מלווה בקבלת סמכות פורמלית, בנשיאה ב אחריות לתוצאות הפעולות ובקבלת משאבים י יעודיים , ולכן יישומה נתקל בקשיים.
מאידך גיסא, הממשלה לא דרשה לקבל ממשרד התפוצות - שהוא הגוף שהוסמך לעסוק בנושא - פירוט של תכניות אופרטיביות לטווחי זמן משתנים הכוללות יעדים כלליים, מטרות מוגדרות, דרכי פעולה, שיטות עבודה ומדדי הצלחה.
בתחקיר משרד החוץ מנובמבר 2014 על פעילותו במבצע "צוק איתן " נכתב כי "התגובות.
בחו"ל הציפו את נושא האנטישמיות כסוגיה המחייבת התייחסות לתת גיבוי ]בעולם[ מיוחדת באחריות המשרד.
התעורר צורך במקומות שונים לקהילות היהודיות וזאת גם בהתייחס לבקשתנו לקבל מהן תמיכה פומבית למבצע.
בצד זאת, בלט העדרו של גורם ממשלתי בארץ שיתכלל את הטיפול בנושא על כל היבטיו".
אי לכך הומלץ ב תחקיר לאמץ את הצעתו של ראש מערך הדיפלומטיה הציבורית להקים רשות או מינהלה לנושא באחריות משרד החוץ.
בינואר 2015 הציג משרד החוץ לממשלה את תמונת המצב של תופעת האנטישמיות בעולם בשנה הקודמת: נתונים בסיסיים על מגמת התחזקות התופעה החל בשנת 2000 ; אפיון הגורמים העיקריים המפיצים תעמולה אנטישמית ברחבי העולם - אסלאם רדיקלי, מפלגות ניאו -נאציות וניאו פשיסטיות באירופה, תנועות שמאל קיצוני; דיווח על מגמת ההתחזקות של הכחשת השואה וזילותה; ודגש על מספר התקריות האנטישמיות במהלך מבצע "צוק איתן".
במצגת האמורה נכתב בין היתר, כי יהדות אירופה מרגישה מאוימת - יהודים רבים מהגרים ושוקלים הגירה מחוץ לאירופה, ויהודים אחרים מצניעים סממנים יהודיים (כיפה ומזוזות) ונמנעים מללכת לבתי כנסת.
כמו כן, הקהילות היהודיות מהססות להביע תמיכה פומבית בישראל ואף נמנעות מכך.
לנוכח הנתונים המצטברים בנושא המליץ משרד החוץ לממשלה להקים גוף מטה שירכז, יתאם וינהל את הפעילות הבין -משרדית בנושא זה על היבטיה השונים, לרבות הפעילות שביצע בנושא זה משרד התפוצות.
יצוין שבתכנית המשרד בעניין זה נכתב כי הגוף האמור יופקד בעיקר על ניטור תופעת האנטישמיות הגלובלית, יתווה את מדיניות הפעולה, יתאם בין כל הגורמים הרלוונטיים בארץ ובחו"ל, יוציא לפועל תכנית עבודה רב-שנתית למאבק באנטישמיות ולהכחשת השואה, ימנע יזמות לאיסור על מילה ועל שחיטה כשרה בחו"ל ויפעל למניעת שנאת זרים והשמדת עם.
גוף המט ה המומלץ יוכפף למשרד החוץ ויזדקק למשאבים יחודיים, לרבות תקנים הכוללים 29 משרות בארץ, שש משרות שליחים בנציגויות בחו"ל ו-12 משרות של עובדים מקומיים זרים בנציגויות.
בתגובה על ממצאי הביקורת כתב ראש חטיבת תפוצות ודתות במשרד החוץ כי "ברור לחלוטין שיש צורך בגורם מתכלל ומרכז להיבטים השונים של המאבק באנטישמיות".
עם זאת היה מקום לתמוך בפעילותו של משרד החוץ שהוא הגוף המקצועי "שאמור ומסוגל לעשות את הפעילות הזאת".
:שם הדוח משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תכנית משרד החוץ להקמת גוף מטה יעודי למאבק באנטישמיות בחו"ל אינה עולה בקנה אחד עם סמכויותיו של משרד התפוצות בנושא זה.
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לתקן את תכניתו באופן שתשקף את הערך המוסף שיש בהקמת גוף מטה יעודי כאמור, נוסף על משרד התפוצות.
ביוני 2015 מסר משרד התפוצות למשרד מבקר המדינה כי מתוקף החלטת הממשלה משנת 2013 הוא מחויב לגבש תכנית מקיפה ומשמעותית למאבק באנטישמיות, וכי מ- 2013 ואילך הוא פעל לגיוס עובד ש"יוביל את תהליך התכנון שיניב תכנית אסטרטגית לתחום זה".
העובד גויס בשלהי שנת 2014 , והוא "עובד על ניתוח זירות הפעולה השונות".
משרד התפוצות הוסיף כי עם גיבוש תכנית הפעולה "נשב יחד עם כולם ועם גורמים חוץ ממשלתיים רלוונטיים לחלוקת אחריות ועבודה".
בנובמבר 2015 כתב משרד התפוצות למשרד מבקר המדינה כי מאז אצלה לו הממשלה, בהחלטתה משנת 2013 , את האחריות הרשמית לטפל בתחום המאבק באנטישמיות, הוא פעל ללא דיחוי ליישם את ההחלטה האמורה.
בין יתר פעולותיו פיתח משרד התפוצות תכנית אסטרטגית למאבק באנטישמיות שהתבססה על הדוח המסכם של צוות החשיבה משנת 2010 .
לטענת משרד התפוצות, התכנית האסטרטגית והחזון הממשלתי שהוא גיבש כוללים מטרות ויעדים אופרטיביים למאבק באנטישמיות, זירות פעולה בחו"ל, תכניות להפעלת מיזמים בתחום זה ועשייה שוטפת, לרבות אלה: חיבור הדוח השנתי על מצב האנטישמיו ת בעולם והצגתו לממשלה; השתתפות בהפקת הפורום הגלובלי למאבק באנטישמיות; שיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית ועם ארגונים יהודיים בתמיכה בקהילות היהודיות בחו"ל; ניהול "פורום התיאום הבין -משרדי למאבק באנטישמיות"; שימור זיכרון השואה ומאבק בהכחשתה; ייצוג המדינה והממשלה בכנסים בין-לאומיים בנושא זה; פעילות במרחב המקוון; מעקב אחר תכנים אנטישמיים בספרי לימוד בעולם בדגש על מדינות אירופה והרשות הפלסטינית.
עד מועד תום הביקורת לא שיתפו משרד התפוצות ומשרד החוץ זה את זה בתכניות האסטרטגיות שהם גיבשו - הגם ששני המשרדים פועלים בנושא המאבק באנטישמיות בחו"ל.
כמו כן, בשלהי שנת 2015 נמצא כי משרד התפוצות עדיין לא הציג לממשלה את תכניותיו - במישור האסטרטגי ובמישור האופרטיבי.
את הפורום הבין -משרדי שנועד לתאם בין כל הגורמים הרלוונטיים במערכת הממשלתית העוסקים בתחום זה, כינס משרד התפוצות לראשונה רק בדצמבר 2015.
מן המקובץ עולה תמונת מצב מדאיגה ולפיה תופעת האנטישמיות לסוגיה מתפשטת ברחבי העולם ובעיקר באירופה ואף הולכת ומחמירה, והדבר מובא לידיעת הממשלה בדיווחים שהיא מקבלת מדי שנה.
אולם במועד תום הביקורת פועלים במישור הממשלתי בתחום המאבק באנטישמיות בחו"ל שני משרדים באפיקים מקבילים שלא הניבו הישגים ניכרים.
בתגובתו על ממצאי הביקורת כתב משרד התפוצות כי בכוונתו להפעיל פרויקטים שונים בנושא האמור בתחומי הדיפלומטיה הציבורית, הרשתות החברתיות, החקיקה, החינוך, הניטור, הבקרה והמחקר, בשיתוף מומחים וגורמים חוץ-ממשלתיים מהארץ ומחו"ל.