HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
31 למשל, נטישת קידוחים לא פעילים שלא כנדרש, ניהול כושל של פיתוח מאגר גז והפקתו והמשך עבודה לפי מודל שגוי, אי-ביצוע מבחני הפקה ופעולות טכניות שנדרשות על פי המקובל בעולם, עבודה לא נכונה בפיתוח שדה גז וקיום סכנה בכניסתם של מים לחלל הקידוחים, מצב טכני-הנדסי מעורר דאגה של אסדת הפקה ושקיעת אסדה.
32 שהובעה בדיונים ובמסמכים פנימיים וכן בדיונים פומביים ובמגעים של נציגי משרד הג"ס עם גופים אחרים.
33 לפי תקנון עבודת הממשלה שאושר בהחלטת ממשלה באפריל 2009 , שר (להלן- השר היוזם) הרואה צורך בחקיקה הנוגעת לתחום סמכותו של שר אחר (להלן - השר הממונה) יבוא בדברים עם השר הממונה.
הסכמת שני השרים על עקרונות החוק שיוצעו מאפשרת פתיחת הליכי חקיקה בנושא.
אם אינם מסכימים, רשאי השר היוזם להציע את הצעתו לסדר היום של הממשלה או של ועדת שרים שנושא ההצעה בתחום סמכויותיה.
במקרה האמור קבלת עקרונות ההצעה על ידי הממשלה או ועדת השרים מאפשרת פתיחת הליכי חקיקה בנושא.
34 במועד זה הייתה למשרד הג"ס רק האפשרות למנות למועצת הנפט משקיף מטעמו, אשר לא הייתה לו יכולת השפעה מהותית על ההחלטות שהתקבלו בה.
המשרד להגנת הסביבה 481 .
הצעה להחלטת ממשלה בעניין "ניצול משאבי גז ונפט בים- הערכות למניעה ולטיפול בזיהום לסביבה".
בהצעה זו התבקשה הממשלה, בין היתר, להנחות את שר האנרגיה לפעול, בתיאום עם שר הג"ס, לתיקון חוק הנפט כאמור במכתבו של שר הג"ס אליו המוזכר לעיל, וכן להורות לשר האנרגיה להימנע ממתן הרשאות לחיפושי גז ונפט ולהפקתם בלי שהתקבלה הסכמתו של משרד הג"ס לכך ובלי שהוטמעו בהרשאות כל הדרישות של משרד הג"ס למניעת פגיעה בסביבה.
הצעה זו הועברה, בין היתר, למשרד האנרגיה לשם קבלת עמדתו בעניינה.
שר האנרגיה דאז התנגד לתיקונים המוצעים, וניסיונות אלה לתיקון חוק הנפט לא צלחו.
במכתב ששלח לשר הג"ס דאז במרץ 2011 כתב שר האנרגיה דאז כי לכמה מן התיקונ ים המבוקשים עלולות להיות "השלכות אופרטיביות שליליות מרחיקות לכת על חיפושי נפט וגז והפקתם".
עמדת משרד האנרגיה 35 היא כי חוק הנפט מקנה למשרד כלים המאפשרים לו לאסדיר גם את כל ההיבטים הסביבתיים של הפעילות ולאכוף את הכללים בנושא על החברות וכי בפועל הוא מטפל באסדר ת הנושא ומקיים פיקוח שוטף על הפעילות לפי תקנים, שאף הוחמרו לאחר אסון מפרץ מקסיקו.
יצוין כי בתיקון שנעשה בחוק הנפט ביולי 2012 , בעקבות הצעה שהציע חבר הכנסת דב חנין בישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת, נקבע, בין היתר, כי למועצת הנפט ימונו גם "שני עובדי המשרד להגנת הסביבה, על פי הצעת השר להגנת הסביבה" 36 .
הועלה כי עד מרץ 2013 .
לא מונו נציגים אלה המחלוקת המתוארת לעיל בעניין מעורבות משרד הג"ס בהליכי הרישוי של הפעילות ואסדרה סביבתית של הפעילות במסגרת החוק משקפת את הניגוד היסודי בין האינטרס האנרגטי לאינטרס הסביבתי ואת הקושי הרב של המשרדים לבוא לידי הסכמה בדבר האסדרה הסביבתית הראויה בהיעדר מדיניות של הממשלה בנושא זה.
כוח אדם לביצוע פעולות מניעה בשני המשרדים .
ההתרחבות הניכרת של הפעילות העלתה את הצורך בהגדלת כוח האדם לשם אסדרה של נושאי הגנת הסביבה בפעילות ופיקוח בעניינם.
משרד הג"ס: רק בסוף שנת 2010 פנה משרד הג"ס למשרד האוצר בבקשה לקבלת תקציב עבור תוספת תקני כוח אדם שייעודו, בין היתר, לבצע פעולות מניעה37 .
ביוני ובדצמבר 2012 אישר משרד האוצר תוספת של תשעה תקני כוח אדם, בין היתר לייעודים אלו.
כפי שבאה לידי ביטוי בדיונים בכנסת ובמגעים של משרד האנרגיה עם משרד הג"ס 36 'חוק הנפט (תיקון מס6 ), התשע"ב- 2012 , ס"ח526 .
בכנסת ה-18 שימש חבר הכנסת חנין יו"ר הוועדה המשותפת פנים -עבודה לנושא סביבה ובריאות של הכנסת.
במרץ 2011 הגיש חבר הכנסת חנין יחד עם חברי הכנסת יריב לוין וכרמל שאמה הכהן הצעת חוק רחבה שמטרתה לקבוע בחוק הנפט מנגנוני אסדרה ובקרה בתחום הגנת הסביבה, חלקם משיקים לאלה שביקש משרד הג"ס לקבוע בחוק הנפט.
ההצעה נדחתה בידי ועדת השרים לענייני חקיקה.
37 בעניין בקשת משרד הג"ס לתוספת כוח אדם שייעודו היערכות לטיפול באירוע של זיהום ים ראו להלן, עמ' 492 .
: משרד האנרגיה עוד בשנת 2002 , בעתשנבדקה פעילות החיפוש וההפקה של גז ונפט בים, המליץ היועץ הבין-לאומי לפני משרד האנרגיה להגדיל במידה ניכרת את כוח האדם ביחידת הנפט.
רק בפברואר 2011 פנה שר האנרגיה למשרד האוצר בבקשה לקבלת תקציב עבור תוספת כוח אדם38 .
ביוני 2011 אישר משרד האוצר תוספת של חמישה תקני כוח אדם שיועדו, בין היתר, להגברת הפיקוח של משרד האנרגיה על קידוחי הגז והנפט בתחום הגנת הסביבה.
במסגרת התקנים האמורים נקלט בסוף שנת 2011 מהנדס, עד אז עובד של משרד הג"ס, והוא מונה לראש אגף סביבה במינהל אוצרות טבע במשרד האנרגיה.
הוטל עליו לעסוק בתחומים של ס ביבה, בטיחות ובריאות ולגבש הנחיות לאסדרת פעילות החיפוש וההפקה של גז ונפט ביבשה ובים.
ארבעת העובדים האחרים נקלטו ביחידת הנפט בשנת 201239 , רובם לעבודה בשטח.
מהמסמכים עולה כי לרוב העובדים נדרשה הכשרה נוספת לביצוע תפקידם.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2013 הודיע משרד האנרגיה כי בבקשת תקציב לשנת 2013 הוא ביקש4 מיליון ש"ח להכשרת עובדיו בחו"ל, וציין כי הוא העלה בקשה זו עוד טרם הגעת טיוטת דוח הביקורת אליו.
עוד כתב המשרד בתגובתו כי הוא מפעיל שתי חברות ייעוץ בין-לאומיות אשר בודקות ומוודאות את תקינות הפעילות.
משרד מבקר המדינה העיר למשרדי האנרגיה והג"ס על כך שפניותיהם למשרד האוצר בבקשה לקבל תקציב עבור תוספת כוח אדם לשם אסדרת הפעילות והפיקוח עליה מן הבחינה הסביבתית (כלומר, לביצוע פעולות מניעה) הופנו רק כמה שנים לאחר התגברות הפעילות.
כעת נדרשת פעולה מואצת של משרד הג"ס לאיוש המשרות שאושרו, ושני המשרדים נדרשים להכשיר בהקדם את כוח האדם לביצוע המשימות.
עוד העיר משרד מבקר המדינה כי העובדה שבתקופה של כשנה וחצי קיבלו משרדי האנרגיה והג"ס, כל אחד בנפרד, אישור לתקציב עבור תוספת של כוח אדם שמיועד לעסוק בתחומים משיקים מדגישה את ה צורך בקביעת גבולות ונוהלי עבודה ברורים לפעילות המשרדים.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2013 הודיע משרד האוצר כי בעקבות הביקורת הוא יקיים "בחינה יסודית יותר של העניין על מנת לוודא כי פעילות המשרדים בנושא זה והקצאת כוח האדם מבוצעות באופן מיטבי".
ידע מקצועי לגבי הפעילות והשפעותיה על הסביבה .
החיפוש והקידוחים בים העמוק מתקיימים בתנאים גאולוגיים וסביבתיים מורכבים ומתבצעים באמצעים טכנולוגיים מתקדמים, המחייבים מומחיות, מיומנות וידע מקצועי רב מצד החברות והגופים המפקחים על פעילותן.
בשנת 2011 , בחלוף יותר מעשר שנים מאז התגלו לראשונה מאגרי גז גדולים בים התיכון בהרשאת משרד האנרגיה, עדיין חסר בישראל ידע מקצועי בדבר פעילות החיפוש וההפקה של .
38 בקשת שר האנרגיה הייתה לקבל תוספת כוח אדם למינהל אוצרות הטבע, ובכלל זה ביקש להגדיל את מספר העובדים ביחידת הנפט ל-16 .
במועד הבקשה היו ביחידה ארבעה עובדים מקצועיים 39 מהנדס קידוחים, מהנדס הפקה, גאופיזיקאי ומהנדס מאגרים.
המשרד להגנת הסביבה 483 .
גז ונפט בים והשפעותיה, לרבות ההשפעות על הסביבה40 .
בין היתר, לא נחקר דיו האזור שבו נעשית הפעילות בים התיכון, ולא הייתה תשתית אקדמית ומחקרית מספקת בתחומי ההנדסה, הגאולוגיה, הגאופיזיקה ומדעי הסביבה הנוגעים לפעילות.
הידע המוגבל בתחומים אלה בישראל הקשה על משרדי האנרגיה והג"ס לבחון כראוי את הפעולות הנדרשות לשם הגנת הסביבה ולהשלים את קביעת ההנחיות בנושא זה.
בשנים 2011 -2012 "נקטו משרדי האנרגיה והגס פעולות מסוימות להשלמת הידע בישראל בתחומים האמורים, להעשרתו ולהכשרת אנשי מקצוע בתחום.
בין היתר, קיימו שני המשרדים, ביחד ולחוד, סיורים לימודיים בחו"ל וכנסים וסדנאות בארץ בהשתתפות מומחים מארצות הברית.
נוסף על כך, יזם משרד האנרגיה פרויקט מלגות למימון הכשרת כוח אדם באקדמיה בתחומי מדע והנדסה של גז ונפט.
אנשי אקדמיה בישראל שהיו ערים למצוקה בתחום החלו לקדם בשנת 2011 "תוכנית חירום אקדמית לקידום נושא גז ונפט בים התיכון" להכשרת אנשי המקצוע הדרושים (בייחוד מהנדסי קידוח מאגרים והפקה, גאולוגים של נפט, גאופיזיקאים ובוגרי מדעי הסביבה).
בקיץ 2012 הכריזה הוועדה לתכנון ותקצוב של המועצה להשכלה גבוהה על זכייתה של הצעה להקמת מרכז לחקר הים התיכון בהובלתה של אוניברסיטת חיפה ובהשתתפות הטכניון, האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת בן-גוריון, אוניברסיטת בר -אילן, מכון ויצמן למדע, המכון לח קר ימים ואגמים והמכון הגיאולוגי לישראל.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה כתב משרד האנרגיה כי בשנת 2012 הוא "הוציא הזמנת להרחיב את הידע הקיים למצב ]שמטרתו[ .
סקר אסטרטגי בים העמוק]לביצוע[ .
עבודה הים העמוק עוד טרם הקידוחים".
משרד הג"ס הודיע בתגובתו למשרד מבקר ה מדינה כי לפיקוח מתקנים בים.
הכשרות מפקחים ]של כוח אדם[ בתכניתו, בין היתר, "לבצע הכשרה לצאת למכרז שני (הראשון נפסל מסיבות ]ו[ .
לקורסי הישרדות על מתקנים ימיים בחו"ל טכניות) ליועץ מומחה בנושאי הפקת אנרגיה בים".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי משרדי האנרגיה והג"ס יגבשו תכנית רב - שנתית להמשך קידום ההכשרה הייעודית ולביסוס תשתית הידע המקצועי בתחום זה.
סיורי פיקוח באתרי הקידוח .
רוב קידוחי החיפוש וההפקה של גז ונפט בים התיכון הנעשים בהרשאתה של ישראל הם בטווח של עשרות ק"מ מחופי המדינה, ומאגרי הגז הגדולים שהתגלו בפעילות זו הם במרחק של 30-160 .
40 ,הדבר נקבע, בין היתר, במסמכים האלה: איתי פידלמן, הכנסת, מרכז המחקר והמידע מניעת סכנות סביבתיות מקידוחי נפט וגז בים: בחינת אמצעי הפיקוח של הרשויות (פברואר 2011 ,) 'עמ12 ; בלה גליל וברק חירות, "פעילויות חיפוש וקידוח נפט וגז בים העמוק מול חופי ישראל - היבטים באיכות הסביבה הימית", דוח חקר ימים ואגמים לישראל בע"מ (פברואר 2011 '), עמ 3 ; פרופ' ניר בקר, ד"ר ורד בן-שלמה, ד"ר אריה וגנר, עו"ד דנה טבצ'ניק, דו"ח אדם טבע ודין, השפעות סביבתיות של קידוחי הגז - מאגר תמר כמקרה מבחן (נובמבר 2011 '), עמ5 ; מכתבו של שר הג"ס דאז למר הראל לוקר, מנכ"ל משרד ראש הממשלה, ולמר צבי האוזר, מזכיר הממשלה דאז, מסוף פברואר 2012 .
(א) משרד האנרגיה מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 כי עובדיו מסיירים באתרי הקידוח על פי התקדמות הקידוחים; בכל סיור יש רשימה מוגדרת של נושאים שאמורים להיבדק, לפי השלב שבו מצוי כל קידוח; לא נקבע נוהל המחייב לפקוד כל אתר קידוח אחת לתקופה, אולם בפועל הסיורים נעשים בתדירות רבה מן הנדרש: "מספר פעמים בכל קידוח, בממוצע ביקור פעם בחודש באסדה".
במהלך הביקורת נמצא כי במשרד האנרגיה לא הונהגו חובת תיעוד של מהלך הסיורים ושגרת דיווח בכתב, לרבות דיווח של ממצאי הסיורים.
בבירור שעשה משרד מבקר המדינה בינואר 2013 עלה כי משרד האנרגיה החל לערוך דיווחים לכל סיור.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד האנרגיה כי ראוי שיעגן את מתכונת הסיורים באתרי הקידוח בתכנית עבודה סדורה בכתב.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד האנרגיה כי הערת משרד מבקר המדינה מקובלת עליו.
(ב) בשנים 2011 -2012 סיירו נציגי משרד הג"ס באתרי קידוח כמה פעמים, והם נהגו לתעד סיורים אלה בכתב.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד הג"ס ישקול לגבש תכנית עבודה לסיורי פיקוח שתפרט, בין היתר, את תדירות הסיורים הנדרשת לפיקוח יעיל, הנושאים שייבדקו בסיורים אלה, מתכונת הדיווח של ממצאי הסיור ומעקב אחר תיקון ליקויים.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד הג"ס כי "מדובר בפעילות מקצועית ומורכבת אשר , בנוסף לתפקידיהם.
למטלות ועומס ]במשרד הג"ס [ הוטלה.
על מפקחי אגף ים וחופים העבודה המלא שלהם, ובתנאים של לחץ מקצועי וביקורת מכיוונים שונים ומרובים.
ועל אף תנאים של אי העברת תקני כח אדם, צוותי המפקחים של אגף ים וחופים יבצעו ומבצעים ביקורות במתקני הקידוח וההפקה בים, בהיבטים הסביבתיים שלהם".
באפריל 2013 מסר משרד הג"ס למשרד מבקר המדינה כי תכנית עבודה לסיורי פיקוח נמצאת בשלבי גיבוש.
הועלה כי כדי לקיים את הסיורים נוהגים עובדי משרד הג"ס ועובדי משרד האנרגיה - בנפרד - להצטרף, ללא תשלום, להפלגות או לטיסות של עובדי חברות הקידוח לאתרי הקידוח41 .
ביקוריהם של עובדי משרד הג"ס חייבו תיאום של כמה חודשים מראש, והדבר הגביל מאוד את היכולת של המשרד לפקח על הפעילות.
בתגובותיהם למשרד מבקר המדינה הודיעו משרדי האנרגיה והג"ס כי לדעתם אין בעייתיות באופן הגעתם לאתרי הקידוח.
המשרדים טענו כי גם הגעה עצמאית לאתרי הקידוח מחייבת תיאום מראש, שכן נדרש אישור להנחתת מסוק או ריתו ק כלי שיט, וכי השימוש במסוקי החברות ובספינותיהן לצורך הגעה לאתרי הקידוח הוא נוהג מקובל במדינות מפותחות רבות בעולם, בהן נורווגיה, סקוטלנד, קנדה ואוסטרליה.
במפרץ מקסיקו שבארצות הברית המצב שונה כיוון שיש גוף פדרלי בעל מסוקים.
משרד האנרגיה הוסיף כי החברות מקיימות טיסות .
41 עד מועד סיום הביקורת, דצמבר 2012 , הייתה למשרד הג"ס רק ספינה ישנה שאי-אפשר להגיע באמצעותה לרוב אתרי הקידוח.
המשרד להגנת הסביבה 485 .
או הפלגות לאתרי הקידוח באופן שגרתי כך שעובדי המשרד מתלווים לטיסה או הפלגה קיימים.
משרד הג"ס ביקש להדגיש כי כל טיסת מסוק לצורכי פיקוח תעלה בממוצע כ - 80,000 ש"ח, ולכן המשרד מסתייע ככל האפשר בשירותיהן של החברות לשם הגעת עובדיו לאתרי הקידוח, וכך נחסכים לקופת המדינה מאות אלפי - ואולי אף מיליוני - שקלים בשנת פיקוח.
משרד הג"ס מסר כי למרות כל האמור בשנת 2013 הוא יבחן "את היכולת להתקשר עם חברת מסוקים באופן עצמאי כדי ליצור חלופת הגעה זמינה לכל מצב חירום או אחר לו נידרש".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שנושא הגעת עובדי משרד האנרגיה והג"ס לאתרי הקידוח, יובא בהקדם לפני הנהלות המשרדים כדי שתתקבל הכרעה בעניינו, בין היתר לאחר התייעצות עם גורמים ממשלתיים הנוגעים בדבר, בהם משרדי המשפטים והאוצר, ולאחר בחינת חלופות להגעה ומימונן, לרבות אפשרות של השתתפות בעלות הטיסות וההפלגות.
לשם ניצול יעיל של משאבים ציבוריים ועל מנת לצמצם את החשש לתלות בין הגופים המפקחים למפוקחים, מן הראוי גם שהמשרדים יבחנו את האפשרות של תכנון משותף ותיאום של ביקוריהם באתרים.
 אינטרסים לאומיים חשובים כרוכים בפעילות החיפוש וההפקה של גז ונפט בים התיכון: קידום העצמאות האנרגטית של המדינה והשמירה על הסביבה.
מדובר באינטרסים מנוגדים שקיומו המלא של אחד מהם יפגע בהכרח באחר במידה מסוימת.
הסמכות לקידום העצמאות האנרגטית היא בידי משרד האנרגיה, ואילו הסמכות לפעול לשמירת הסביבה בפעילות האמורה היא בידי משרדי האנר גיה והגנת הסביבה.
בשנים שבהן התגברה הפעילות פעל משרד האנרגיה להבטחת האינטרסים הסביבתיים באופן חלקי ולא ממצה.
בסוף שנת 2010 החל גם משרד הג"ס לנקוט פעולות מסוימות בתחום זה.
במרץ 2013 טרם הגיעו משרדי האנרגיה והג"ס לכלל הסכמה בדבר חלוקת האחריות והסמכויות ביניהם בכל הקשור לאסדרה סביבתית של הפעילות וטרם סוכמה והונחה התשתית הנדרשת לפעולה רגולטורית כוללת ומתואמת בין שני המשרדים.
ממצאי הביקורת גם מעלים חשש מפני מחסור ואי- ניצול מיטבי של המשאבים הציבוריים - כוח אדם, תקציבים וידע מקצועי - בתחומי הפעילות והאסדרה הסביבתית הכרוכה בה.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הפעולות החשובות שעשו משרדי האנרגיה והג"ס בשנת 2012 לקידום אסדרה סביבתית בפעילות, חלקן במהלך ביקורת זו.
עם זאת על שני המשרדים להאיץ לאלתר את פעולתם לגיבושה של מתכונת עבודה מפורטת ומתואמת למניעת פגיעה סביבתית שמקורה בפעילות הנרחבת שמקיימות החברות בים.
אסדרה סביבתית של הפעילות היא נחוצה.
מאחר שביסוד יישום הפעולות בתחום זה עומדים כאמור אינטרסים מנוגדים, ומאחר שחלוקת האחריות והסמכויות בין המשרדים בתחום זה אינה מוגדרת, ראוי כי ממשלת ישראל תייחד לנושא את תשומת הלב הרא ויה, בין היתר כדי להאיץ את הטיפול בנושא, ותקבע עקרונות מנחים שיבטיחו את האיזון הרצוי מבחינתה בין העצמאות האנרגטית של ישראל ובין ההגנה על הסביבה.
היערכות המדינה לטיפול באירוע זיהום ים .
נוסף על האפשרות שהים התיכון יזדהם מפעילות החיפוש וההפקה של גז ונפט בו, יש סיכון גבוה, שאף מתממש בפועל, לזיהום הים ממכליות המובילות שמן נוזלי לסוגיו 42 ומתאונות פוטנציאליות של אלפי אניות סוחר המשייטות בים התיכון43 .
כמו כן יש סיכון לזיהום סביבתי עקב דליפת גז או נפט מסיבות ביטחוניות (פיגוע חבלני או מלחמה).
למרות אמצעי הזהירות והמניעה הננקטים בשלבי הקידוח, ההפקה וההובלה, אי -אפשר למנוע לחלוטין תאונות וזיהומים, לכן המטרה היא מזעור הנזקים באמצעות היערכות נכונה למכלול סיכוני הזיהום האפשריים בים.
לממדי הזמן והמרחב יש חשיבות עליונה; ככל שיטופלו כתם השמן ושאר הזיהומים המסוכנים קרוב יותר למקור האירוע וסמוך יותר למועד התרחשותו - כל זאת באמצעים לא הרסניים במידת האפשר - כך יצטמצמו הנזקים הסביבתיים והכלכליים הנגרמים בעטיים.
החלטת הממשלה משנת 1998 .
באפריל 1998 החליטה הממשלה 44 להטיל על משרד הג"ס לארגן, לתאם ולהכין "תוכנית חירום לאומית למוכנות ולתגובה לאירועי זיהום ים" (להלן - תלמ"ת) ולהטיל על שר הג"ס למנות ועדת היגוי בין-משרדית לליווי תהליך ההיערכות של מדינת ישראל למוכנות ולתגובה לאירועי זיהום ים.
בהחלטה צוין כי הוועדה תקבע את העקרונות האסטרטגיים לתגובה על אירועי זיהום ים ותנחה את עורכי התלמ"ת; הוועדה תסיים את עבודתה ותגיש לממשלה את התלמ"ת לא יאוחר מתום 18 חודשים ממועד קבלת החלטה זו; הכנת התכנית תמומן באמצעות הקרן למניעת זיהום ים הפועלת במשרד הג"ס (ראו להלן), והפעלת התכנית תמומן באמצעות מקורות קיימים בתקציבי משרדי הממשלה ובתקציבי הגופים הנוגעים לעניין ובאמצעות הקרן .
42 נפט, מזוט כבד, מזוט קל, סולר, בנזין ועוד.
43 לישראל כ-185 ק"מ של חופים בים התיכון.
הסיכוי להתרחשות אירוע זיהום חמור בים התיכון בכלל ובאגן המזרחי שלו (שבו מצויה מדינת ישראל) בפרט גבוה יחסית מפני שמכליות ים פורקות במסופי הדלק הנמצאים לאורך חופי הים התיכון, במאות פקידות בשנה, מיליוני טון שמן נוזלי לסוגיו; כ -2 מיליוני טון שמן בשנה מיוצאים דרך מסופי הדלק הימיים של ישראל.
זאת ועוד, כ-30% מן הסחורות המועברות בים וכ-20% מן השמן העולמי המשונע בים חוצים את הים התיכון (כ -360 מיליון טון בשנה).
בכל רגע נתון מצויות במימי הים התיכ ון כ - 2,000 אניות סוחר.
כ-60 תאונות ימיות בממוצע מתרחשות מדי שנה בשנה בים התיכון, כ -15 מהן גורמות לזיהום הים בשמן.
44 החלטת ממשלה 3662 בנושא "תוכנית חירום לאומית למוכנות ולתגובה לאירועי זיהום ים" מ - 16.
המשרד להגנת הסביבה 487 .
למניעת זיהום ים (להלן- החלטת הממשלה משנת 1998 ).
שר הג"ס הטיל על אגף ים וחופים במשרדו לבצע את ההחלטה.
הקרן למניעת זיהום ים הוקמה ב- 1979 מתוקף פקודת מניעת זיהום מי-, ]נוסח חדש[ ים בשמן התש"ם- 198045 .
מטרות הקרן הן לרכז את האמצעים הכספיים ללחימה בזיהום מי ים, למניעת זיהום ים וחופים, לניקוים ולפיקוח עליהם.
המקורות הכספיים של הקרן הם קנסות שהוטלו על מזהמי ים במים הטריטוריאליים; אגרות המוטלות על בעלי כלי שיט ומסופי שמן בחוף; כספי החזר הוצאות ניקוי שפסק בית המשפט או שגבה האגף בדרך אחרת; כספים והקצבות מכל אדם וכספים מתקציב המדינה.
על כן תקציב הקרן אינו קבוע ויש קושי לבצע חיזוי ותכנון.
ביוני 1999 הצטרפה ישראל לאמנה משנת 1990 הידועה בשם" OPRC" (להלן- ""( OPRC 1990 , שמטרתה ליצור מוכנות בין-לאומית לתקריות של זיהום ים בשמן 46.
כבר בדוח משנת 200447 התריע מבקר ה מדינה שהתלמ"ת לא הוגשה לאישור הממשלה במועד שנקבע בהחלטת הממשלה משנת 1998 וכי ישראל עדיין אינה ערוכה כראוי לטפל בזיהומי ים חמורים מדלק.
בדוח נאמר כי משרד הג"ס הפסיק את כינוסה של ועדת ההיגוי בטרם אישרה טיוטה מעודכנת של התלמ"ת שגיבש המשרד ולפני הגשת התלמ"ת לא ישור הממשלה.
עוד צוין בדוח כי משרד הג"ס מסר שלהערכתו הכנת התלמ"ת תושלם עד שנת 2005 .
בסיכום נושא זה בדוח נקבע כי על משרד הג"ס וועדת ההיגוי להשלים את התלמ"ת ולהביאה לאישור הממשלה בלא דיחוי.
בביקורת זו הועלה כי רק בשנת 2008 , כארבע שנים לאחר פרסום הדוח הקודם בנושא וכשמונה שנים לאחר המועד שנקבע לכך בהחלטת הממשלה משנת 1998 , הוגשה התלמ"ת לממשלה (להלן- תלמ"ת 2008 )או התכנית48 .
הממשלה אישרה את עקרונותיה ביוני באותה השנה 49 והטילה על משרד הג"ס לבצע פעילויות הקשורות ביישום התכנית50 .
לדעת משרד מבקר המדינה, עיכוב כה ממושך בביצוע החלטת הממשלה משנת 1998 על הכנת התלמ"ת והגשתה אינו סביר ומלמד שמשרד הג"ס והממשלה לא יישמו כראוי את ההחלטה בעניין היערכות המדינה לטיפול בזיהום ים ולא עקבו כראוי אחר ביצועה.
45 ששמה אז היה: פקודת שפיכתם של שמנים לתוך מי-הים, 1936.
46 International Convention on Oil Pollution Preparedness, Response and Cooperation : אמנה בין-לאומית זו מחייבת את המדינות שהן צד לה להקים מערכת לאומית לתגובה מהירה על תקריות זיהום ים בשמן שתכלול תכנית חירום לאומית, רשות לאומית אחראית, הצטיידות בציוד ללחימה בכתמי שמן, הכשרת כוח אדם, תרגולו ועוד.
כן מחייבת האמנה כי המדינות שהן צד לה ישתפו פעולה בנושא זה.
יצוין כי גם אמנת ברצלונה 1976 , שישראל כאמור חברה בה, מחייבת את המדינות החתומות עליה לשתף פעולה בנקיטת האמצעים הנחוצים לשם טיפול במקרי חירום של זיהום בשטח הים התיכון.
47 ,מבקר המדינה דוחות ביקורות - על מחקרים באוניברסיטאות במימון גורמי חוץ, שמירת איכות הסביבה בחברות תשתית האנרגיה, אוגוסט 2004 ', עמ35.
48 התכנית מאגדת את הגורמים הפועלים בתגובה על אירוע של שפיכת שמן שעלול לגרום לזיהום הסביבה הימית לאורך חופי מדינת ישראל והים התיכון.
תכנית זו היא כאמור חלק מהתארגנות אזורית לטיפול משותף ולסיוע הדדי בעת אירועי חירום של זיהומים גדולים.
49 החלטת ממשלה 3542 /(חמ11 ), אשר קיבלה תוקף ב- 5.
50 'בעניין פעילויות אלה ומידת ביצוען ראו להלן, עמ487.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה כתב משרד הג"ס, בין היתר, כי "משך הזמן הנקוב בכעשר שנים, מהחלטת הממשלה לכתיבת התוכנית הלאומית למוכנות ולתגובה לאירועי זיהום הים משמן.
ועד אימוצה בממשלה ביוני 2008 , מוסבר בהליך ארוך ומורכב של עבודת מטה על ידי אגף ים וחופים.
העבודה לוותה על ידי ועדה בינמשרדית של 18 ,גופים שונים שעניינם שמן שהתכנסה לשבע ישיבות עבודה ארוכות שהאחרונה שבהן נערכה בינואר 2005 על ידי]ו[ .
מספר שרים/מנכ"לים במשרד אשר כל אחד מהם.
ביקש לבדוק אספקטים שונים בתכנית לפני הגשתה לממשלה לאישור".
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הג"ס כי לוח הזמנים להגשת התלמ"ת נקבע בהחלטת הממשלה, ועל משרד הג"ס היה לנקוט, עם כל הגורמים האחרים, את כל הצעדים הדרושים כדי לעמוד בו.
אם סבר משרד הג"ס כי יש סיבות ראויות לדחיית לוח הזמנים בנושא, היה עליו לפנות לממשלה בעוד מועד, לפרט את הבעיות המונעות עמידה בלוח הזמנים שקבעה בנושא ולבקש שתעדכן את החלטתה בעניין זה, אך הדבר לא נעשה.
לנוכח דחיית יישום ההחלטה במשך שנים כה רבות, לבקשה כזאת היה משנה חשיבות.
על משרד הג"ס וממשלת ישראל לנקוט את כל הצעדים הנדרשים כדי להבטיח שעיכוב כה ממושך בקידום נושאים חשובים כאלה לא יישנה ולהבא יבוצעו החלטות ממשלה לפי לוח הזמנים שנקבע.
הנחיות תלמ"ת 2008 לטיפול באירועי זיהום ים לסוגיהם .
על פי הגדרותיה, תלמ"ת 2008 נועדה כאמור לבנות מערך כולל למוכנות ותגובה לאירועי זיהום ים בשמן לסוגיו, לרבות הערכת סיכונים לגבי מקורות זיהום פוטנציאליים ופירוט של שיטות ואמצעים לטיפול בשלוש רמות חומרה של אירועי זיהו ם ים (ראו להלן).
האחריות לביצועה מוטלת על הגופים הנוגעים בדבר: משרדי ממשלה, רשויות מקומיות, גופים נוספים העלולים להיפגע מזיהום ים וכאלה העלולים לגרום לזיהום ים.
תכנית זו אמורה לתת מענה לאירועי זיהום ים העלולים להתרחש "בתחום המים הטריטוריאליים של ישראל ( 12 מייל ימי) ובחופיה, בים התיכון ובמפרץ אילת"; ל"אירועים מחוץ למים הטריטוריאליים, שעלולים לאיים על חופי ישראל ו/או על מתקנים ומשאבים בים, שיש סכנה כי ייפגעו מהזיהום"; ול"אירועים מחוץ למים הטריטוריאליים של ישראל, אשר ישראל מחויבת לאור בקשה לסייע בטיפול בהם בהת אם לאמנות בינלאומיות אשר המדינה חתומה עליהן".
ליישום התלמ"ת נדרשות בעיקר הפעולות האלה: הכנת תכניות מקומיות למוכנות ולתגובה לאירועי זיהום ים, הצטיידות בציוד ובאמצעים, הכשרת כוח אדם ותרגול.
הסיכון העיקרי שעליו מבוססת תלמ"ת 2008 הוא תרחישי זיהום ים הנגרם מהובלת שמן לסוגיו באניות בקרבת חופי ישראל.
נמצא כי התכנית אינה עוסקת כלל בתרחישי זיהום ים הנובע מקידוחי גז ונפט בים, אף שכאמור כבר בשנים 1999 -2000 נמצאו מאגרי גז גדולים ובעקבות זאת גברה מאוד הפעילות בתחום זה.
בתכנית אין גם כל אזכור של החברות הקודחות בסעיף העוסק בגופים העלולים לגרום לזיהום ים.
:מדיניות התגובה בתלמ"ת מתבססת על הגדרה של שלוש רמות אירוע1 TIER - אירוע זיהום ים קטן או בהיקף מקומי, שאפשר לטפל בו על פי תכנית מקומית; 2 TIER - אירוע המשרד להגנת הסביבה 489 .
זיהום ים בינוני, שהטיפול בו חורג מיכולת הטיפול על פי תכנית מקומית (אם מקור הזיהום אינו ידוע או שהזיהום נובע ממקור ללא תכנית טיפול, הטיפול באירוע הוא באחריות משרד הג"ס); 3 TIER - אירוע זיהום ים גדול או בהיקף אזורי/לאומי, המצריך גיוס משאבים לאומיים או בין-לאומיים על ידי המדינה בסיוע תכניות מפעליות ותכניות הגנה מקומיות.
עמדתו של ראש אגף ים וחופים במשרד הג"ס היא שעל פי רוב יש לראות בדליפה של נפט מקידוחים אירוע בדרגה 3 TIER - ,רמת החומרה הגבוהה ביותר המצריכה כאמור את ההיערכות הגדולה ביותר - ולטפל בו לפי דרגה זו.
יצוין כי ראש אגף ים וחופים נתן את דעתו על עניין זה במכתב שכתב ליועץ שר האנרגיה בדצמבר 2011 .
במכתב נאמר, בין היתר, כי על פי התלמ"ת שאימצה הממשלה ביוני 2008 , על משרד הג"ס "להשלים היערכות סבירה וזאת בהתייחס אך ורק לנזקי זיהום בשמן על פי סקר סיכונים שנערך ב- 2007 .
"שלא לקח בחשבון כלל את נושא הגז והנפט כמשאב לניצול בישראל גם דוח שהכין מרכז המחקר והמידע של הכנסת בפברואר 2011 בנושא "מניעת סכנות סביבתיות מקידוחי נפט וגז בים: בחינת אמצעי הפיקוח של הרשויות" עסק בעניין זה: " התכנית הלאומית למוכנות ולתגובה לאירועי זיהום ים בשמן.
אינה תוכנית ייעודית להתמודדות עם ההשלכות הסביבתיות של קידוחי נפט וגז בים העמוק, ועם זאת פעילותה אמורה לתת מענה גם בנושא זה" (ההדגשה במקור).
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהתלמ"ת אמורה להתעדכן מעצם טבעה, ובשל מורכבות פעילות החיפוש, ההפקה וההובלה של נפט וגז בים, גדילת ממדיה בשנים האחרונות, פריסתה הגאוגרפית הגדולה ופוטנציאל זיהום הים ממנה, היה על משרד הג"ס לבחון גם תרחישי זיהום ים הנובע מפעילות זו, לנתח את המידע שהצטבר בנושא ולפעול בעוד מועד לעדכון תלמ"ת 2008 על סמך פעולות אלו.
על משרד הג"ס לנקוט בהקדם את הצעדים הדרושים בעניין זה.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה כתב משרד הג"ס, בין היתר, כי "עד לשנת 2010 , המדיניות לפיה התנהל המשרד להגנת הסביבה הייתה כי אין לו כל סמכות חוקית מחוץ למים הטריטוריאליים, תחום בו נמצאים כל הקידוחים".
המשרד הוסיף כי "תרחישי זיהום ים בשמן בים העמוק יוגדרו כאירועי זיהום ים מהדרגה החמורה ביותר, לא תמיד אך בדרך כלל.
נכון כי התלמ"ת בגרסתו הנוכחית לא מביא בחשבון את תוספת הסיכון מפעילות קידוחי ים עמוק יצטרך לבצע עדכון מסויים של הסיכונים שיתווספו והמלצות ]וכי הוא[ במיוחד של נפט גולמי להתי]המשרד[ בהצעת החוק של התלמ"ת, החליט]וכי[ להיערכות נוספת אליהםיחס בצורה מפורשת גם למתקני החיפוש וההפקה; היינו בהתאם להצעת החוק, גם מתקנים אלו יחויבו להכין תכניות מוכנות, להצטייד ולתרגל ולהפעיל את תכנית החירום שלהם עם קרות אירוע של זיהום ים משמן".
יישום החלטת הממשלה משנת 2008 .
ביוני 2008 החליטה כאמור הממשלה לאמץ את ע קרונות התלמ"ת, שגיבש משרד הג"ס בשיתוף ועדת היגוי בין-משרדית; הממשלה הטילה על משרד הג"ס לבצע ולרכז כמה פעולות בנושא; כן נקבע בהחלטה כי משרדי ממשלה אחרים יבצעו פעולות בנושא.
משרד מבקר המדינה בחן את מידת יישום הפעולות העיקריות שנדרש משרד הג"ס לנקוט על פי החלטת הממשלה.
הבחינה נעשתה על סמך התגובה המפורטת שמסר בעניין זה ראש אגף ים וחופים במשרד הג"ס למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 :.
להלן עיקרי הממצאים 1.
הכנת תכניות חירום מקומיות : בהחלטת הממשלה נקבע כי על משרד הג"ס לפעול בתחום זה כלהלן: (א) לרכז את הפעולות הדרושות לביצוע וליישום התלמ"ת בקרב כל הגורמים הנוגעים בדבר, ובכלל זה משרדי הממשלה, הגופים העלולים לגרום לזיהום ים והגופים העלולים להיפגע ממנו, ולהנחותם בכל הדרוש לעניין זה על פי סמכויותיו בדין.
(ב) להיערך ליישום התלמ"ת, בין היתר, באמצעות קידום תכניות חירום מקומיות לתגובה ולטיפול בזיהומי ים וחופים בשמן51 .
ולפעול על פיהן (ג) לפנות לגופים נוספים, לרבות רשות הטבע והגנים ובעלי תשתיות לשינוע דלק52 , כדי שישלימו את הכנת תכניות החירום המקומיות לתגובה ולטיפול בזיהום ים וחופים בשמן עד ינואר 2009 ויפעלו על פיהן בעת אירוע זיהום.
(ד) לממן הכנת תכניות חירום מקומיות של הרשויות המקומיות החופיות לתגובה ולטיפול באירוע זיהום ים.