HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
49 כך, למשל, אם רכשאדם באופן פרטי נכס בשנת 2006 בעלות של3 מיליוןש"ח, והעביר את הנכס בשנת 2010 לחברה שבשליטתו לפי שווי של8 מיליוןש"ח, כאשר שווי הנכס בשוק ה וא 6 מיליוןש"ח.
50 סעיף49 לחוק מיסוי מקרקעין קובע מהי הגדרת דירת מגורים המזכה את המוכר לבקש פטור ממס שבח .
"ד ירת מגורים מזכה" היא דירת מגורים ששימשה בעיקרה למגורים של המוכר לפחות באחת משתי התקופות שלהלן: ארבע חמישיות מהתקופה שבשלה מחושב השבח; ארבע השנים שקדמו למכירתה.
היבטי מס הכנסה שכלל לא נידונו בהחלטות המיסוי .
הביקורת העלתה שבמסגרת החלטת המיסוי הנוגעת להעברת נדל"ן מרשות היחיד לרשות החברה, לא נידונה סוגיית מס הכנסה חשובה: האם יש לסווג רכישת דירה שנרכשה, מעודפי חברת הארנק, למגורי בעל המניות או לצורכי השקעה, כדיבידנד החייב במס בשיעור של 30% .
לעתים חברה רוכשת את דירת המגורים מבעל מניות בה (לדוגמה לצורך סגירת יתרת חובה של בעל המניות כלפי החברה, יתרת חובה אשר תסווג כדיבידנד אם היא קיימת שנים מספר).
הועלה כי רשות המסים לא גיבשה מדיניות אחידה בשאלה אם כספים שאדם מוציא מחברת הארנק שבבעלותו לצורך רכישת דירת מגורים יסווגו כדיבידנד.
הרשות לא פרסמה חוזר המבהיר, לעובדי הרשות, לנישומים ולמייצגים, את מדיניותה במכלול היבטי המס הנוגעים לעסקות מקרקעין בין אדם לבין חברה שבשליטתו (מס הכנסה, מע"ם ומיסוי מקרקעין).
על הרשות ליזום מיפוי שנתי, באמצעות שע"ם, של כל העסקות שבמסגרתן מוכר אדם את דירת מגוריו לחברה שבשליטתו, כדי לאתר עסקות שבהן נופח השווי לצורך הימנעות מתשלום מס על משיכת כספים מהחברה.
מן הראוי לעגן חובת דיווח, בהצהרת הון, על נכסי נדל"ן שנרכשו על ידי חברת ארנק בבעלות הנישום.
תשובת הרשות: "בחודש מרץ 2017 בוצע בנושא עיבוד על ידי המחלקה המקצועית.
בהתאם לתוצאות הבדיקה יבחן הצורך לשלב תיקים בתוכנית העבודה בשומת מס הכנסה ומיסוי מקרקעין".
דיווחי תקבולים בלתי סבירים .
משרד מבקר המדינה בדק את תיקה של חברת הארנק - חברה ג' במשרד השומה ת"א 3 .
בבדיקת התיק הועלה כי יש סוגיות מקצועיות שלא נידונו במסגרת שלושה הסכמי שומה, שנחתמו באותן השנים ומתייחסים, בין השאר, לשנים 2012-2006: בשנת 2011 העבירה חברה זו לארצות הברית 990,000 דולר, והגדירה את התשלום "שונים - כללי".
על פי טופס הפחת של החברה, בשנה זו היא רכשה בית בארצות הברית בסכום של כ-3.
בטופס הפחת של החברה מופיע גם נכס נוסף - דירה בגרמניה אשר נרכשה בשנת 2013 בעלות של כ-2 מיליוןש"ח.
זאת נוסף על שני הנכסים שצוינו לעיל.
סך עלות נכסי הנדל"ן של החברה הוא כ-9 מיליוןש"ח, שבגינם נרשמו בדוחותיה הכספיים של החברה לשנת 2012 דמי שכירות שנתיים של כ-130 אלפיש"ח בלבד (כ-11,000 ש"ח לחודש).
אנו רואים אפוא שהחברה רשמה הכנסות מדמי שכירות בסכום נמוך בהרבה ממחיר השוק, ובד בבד רשמה את מלוא הוצאות הפחת והמימון.
לדוגמה, בשנת 2012 נרשמו הכנסות שכירות בגובה של130,000 ש"ח, ומנגד נרשמו הוצאות פחת מבנים ומימון בסך כולל של 285,000 ש"ח.
בקשת החלטת מיסוי מאוחרת וחסרה .
בסעיף 158 ד(ב) לפקודהנכתב כך : "בקשה למתן החלטת מיסוי בעניין מס לפי חוק מס ערך מוסף או לפי חוק מיסוי מקרקעין תוגש לפני מועד ביצוע הפעולה נשוא הבקשה".
חברה ג' רכשה את שני הנכסים במהלך שנת 2006 , אולם הבקשה להחלטת מיסוי הוגשה לרשות רק באוקטובר 2007 .
בבקשה לא נרשמו תאריכי הרכישה של הנכסים האמורים לעיל.
המקרה של חברה ג' ממחיש את הצורך ליצור מערך של קישור ותיאום בין שלושת מערכי המס, אגב הטיפול בבקשות למתן החלטות מיסוי.
על הרשות לבחון את הגדרת רכישות נדל"ן בחברות ארנק כמשיכת דיבידנד, כך שתימנע בעניין זה הפליית מס ב השוואה לאחרים.
51 כמו כן על הרשות לפרסם חוזר בעניין עסקות מקרקעין בין אדם לחברה שבשליטתו, שיתייחס לשלושת מערכי המס: מס הכנסה, מע"ם ומיסוי מקרקעין.
האחריות הפלילית על מצגי בקשות שגויים למתן החלטת מיסוי או אישור .
לעתים, בעת ביצוע חקירת מס, עולה ונבחנת שאלת מערכת היחסים בין ה נהלת החברה לבין יועציה החיצוניים, וסוגיה זו אף עומדת במוקד החקירה.
במצב זה מעגל החשודים מתרחב, כך שהוא כולל גם את היועצים החיצוניים עצמם ולא רק את עובדי החברה ומנהליה.
להלן דוגמה למקרה מעין זה: בנק מסוים (להלן - הבנק) הוא תאגיד מקבוצת בנקאות בינלאומית.
בחודשים נובמבר-דצמבר 2008 פנה משרד עורכי דין גדול (להלן- המייצג) בשם הבנק בבקשה להסדיר את מעמד הבנק במע"ם, כך שהוא יחויב במע"ם בשיעור אפס או שייקבע לגביו שהוא אינו חייב ברישום במע"ם.
טענות אלו נדחו באפריל 2009 על ידי מפקחמן המחלקה המקצועית שקבע כי על הבנק להירשם כעוסק בישראל ולשלם מע"ם בשיעור מלא.
הבנק לא ציית להחלטת הרשות ולא פתח תיק עוסק במע"ם.
באוגוסט 2009 כתב המייצג אל המפקח כך: "עמדת הבנק היא , ]כי[בכל הכבוד הראוי, עמדתכם לפיה הסניף בישראל חייב במע"מ בשיעור מלא, הינה שגויה, הואיל וכל פועלו של הסניף היא עבור עצמו ולא עבור זולתו.
מרשינו יפעלו כמתחייב לגבי .
51 כך למשל הפליה עלולה להתרחש כאשר בעל חברת ארנק יממן השקעה בנדל"ן של 1 מיליון ש"ח באמצעות תשלום של 1 מיליון ש"חעל ידי חברת הארנק, ואילו אדם אחר ייאלץ לצבור הכנסות של 2-1.
5 מיליון ש"חשעליהן הוא ישלם מס כדי שיישאר לו מהן, לאחר ניכוי המס , מיליון ש"ח להשקעה.
רק במרץ 2011 ,בעוד שההחלטה כי הסניף יסווג כעוסק התקבלה על ידי המחלקה המקצועית והודעה ל[ .
בנק ]כבר באפריל 2009 !
במקרה זה, נראה כי מדובר גם באזלת יד של המערכת" מעמדם בסניף, קרי לא יחייבו מע"מ ולא יתבעו תשומות על הוצאותיהם".
לאור תשובה זו, מתבקש היה כי הרשות תגיב למכתב זה, וכי תיק הבנק ייכלל מיידית בתכנית העבודה השומתית של אגף מע"ם, אולם צעדים אלו לא ננקטו.
לא זו אף זו: באוקטובר 2010 פנה משרד מייצג אחר כמייצג בשם הבנק לשם קבלת"אישור".
בבקשה צוין כי "הנציגות", דהיינו הבנק לא נרשם לצורכי מע"ם, וכי: "עד למועד זה טרם הוסדר מעמדה ורישומה של הנציגות בישראל", זאת על אף תשובתו של המפקח משנת 2009 .
כאמור לעיל בקשת האישור (להלן - הבקשה) נגעה למגזר ה"מסחר" של הבנק, אשר תואר מבצעים מסחר במכשירים פיננסיים, ]עובדי מגזר זה בבנק[ בבקשה כך: "הסוחרים נגזרות וחוזים עתידיים עבור קבוצתהבנק [ .
]עסקאות אלו כוללות עסקאות גידור, עסקאות במטבע חוץ וכו'".
מצג זה, היה מצג מטעה, הואיל וכפי שיפורט בהמשך, עסקות אלו נעשות עם לקוחות ישראלים של הבנק, עובדה רבת חשיבות באשר לחבות המע"ם של מגזר המסחר, אולם היא לא צוינה בבקשה להחלטת מיסוי.
כפי שתואר בהחלטת המיסוי, פעילות המסחר היא פעילות נוסטרו לכל דבר ועניין.
בבקשתו של הבנק לקבל החלטת מיסוי ביקש המייצג מן הרשות לקבוע אי-חבות רישום במע"ם או חבות מע"מ אפס כעוסק על פעילותו כ"זרוע ארוכה" של הבנק העולמי שאליו הוא מסונף ועל פעילות ה"מסחר" שתוארה לעיל, ולקבוע כי רק פעילותו במתן שירותים פיננסיים בישראל תחויב במע"ם.
בתשובתו לבקשה זו, מנובמבר 2010 ,אישר המפקח כי אין לחייב במע"מ את פעילות ה"מסחר", כלומר את פעילות הנוסטרו: "פעילות זו אינה דומה במהותה לפעילות של עוסק ועל כן יש לנהוג בהתאם", כלומר לא לרשום אותה כלל במע"ם.
תשובתו של המפקח, אשר לא נומקה, הוגדרה כמתן מענה לפנייה מהבנק, ולא כהחלטת מיסוי.
מתוקף כך, התשובה לא נשלחה לשום גורם רלוונטי ברשות ונשלחה רק למייצג.
לפיכך אין אסמכתות להתייעצויות עם גורמים משפטיים ומקצועיים ברשות טרם מתן האישור.
במהלך שנת 2013 , במסגרת הדיונים במשרדפשמ"ג ( משרד פקיד שומה מפעלים גדולים), בנוגע למחירי העברה שלפיהם צריך הבנק להציג את הכנסותיו במגזרים השונים, עלה חשד כי הבנק הציג הכנסות מפעילות החייבת במע"ם בשיעור מלא כהכנסות ממגזר המסחר שהוכר כפטּור ממע"ם, והוחלט לפתוח בחקירה פלילית כדי לבדוק חשדות אלה.
ביולי 2015 הפכה החקירהנגד הבנק לחקירה גלויה.
בנובמבר 2015 הועבר התיק לראשונה למחלקה המשפטית ברשות לבחינת הראיות.
להלן מובאה מתוך חוות הדעת הראשונית של עורכת דין מהלשכה המשפטית (להלן - עורכת הדין), אשר ניתנה בדצמבר 2015 ,בנוגע לטיב הראיות בתיק: "אציין כי תמוהה עד מאוד העובדה [ .
שהבנק ]נרשמו כעוסק במע"מ רק במרץ 2011 ,בעוד שההחלטה כי הסניף יסווג כעוסק התקבלה על ידי המחלקה המקצועית והודעה בנק[ .
"במקרה זה, נראה כי מדובר גם באזלת יד של המערכת 130 |דוח שנתי 68א .
בפברואר 2016 הוציא מס קנייה תל אביב בגין הפרשים אלו שומתעסקות, בגין השנים 2014-2011 , בסך כולל של כ-78 מיליוןש"ח, ומתוכם כ-69 .
מיליון קרן על הרשות לבחון האם ראוי ליזום שינוי בחקיקה כך שתוטל אחריות פלילית על הנישום ו/או המייצג בנוגע לנאותות המצג העובדתי המופיע בבקשה למתן החלטת מיסוי.
זאת בדומה להסדר הקבוע בעניין נישומים ומייצגים על דוחות שנתיים למס ודוחות כספיים.
פרסום החלטות המיסוי .
הוועדה לבחינת מתן החלטות מיסוי המליצה על אימוץ מודל ביניים אשר ככלל יחייב פרסום מלא של ההחלטות בכפוף לסייגים מעטים, מצומצמים ומוגדרים על פי קווי ההנחיה הבאים: 1 .
פירסום של כל החלטות המיסוי תוך השמטת שמות הנישומים, כתובת, מספר זיהוי ופרטים אינפורמטיביים נוספים ככל שאין בהם כדי לתרום לכוחה המנחה של החלטת המיסוי או לפגוע במסקנות המס שיש להסיק ממנה.
פירסום תמצית החלטת המיסוי אשר תיכלל בה תשתית עובדתית הכרחית לצד גילוי עקרונות, קווי הנחיה, סייגים, דרכי חישוב והנמקות (להלן - "פרסום בתמצית"), זאת הואיל ומתווה המס של הנישום, כש לעצמו, במובחן מתוכן העסקה, הוא בבחינת סוד עסקי הראוי להגנה מפני פרסום.
המוסד למתן החלטות מיסוי יהיה רשאי לפרסם גם החלט ת מיסוי שבה ניתנה תשובה שלילית לנישום, אם הוא סבור שלאור הסוגיה העקרונית הנדונה והשלכותיה, ראוי לפרסמה לציבור הרחב.
גם ועדת המסים של לשכת עורכי הדין, שפרסמה את המלצותיה בעניין מתן החלטות מיסוי על ידי רשויות המס52, המליצה כי: "למען השקיפות, רשויו ת המס ידאגו לפרסם כל רולינג, וההחלטות בערעור, לאחר מחיקת כל הפרטים המזהים.
לפני פרסום הרולינג יסוכם נוסח הפרסום עם הנישום או נציגיו לשמירת סודות מסחריים והפרטיות, וזאת בתוך 30 יום, אף אם בא כוחו של הנישום לא נתן הסכמתו.
הפרסום יהיה באופן שוטף תוך זמן סביר לאחר ההחלטה".
בסעיף 158 )ו(גלפקודה נקבע כי: "על אף האמור בדיני המס, המנהל רשאי לפרסם תמצית של החלטות מיסוי שנתן, בדרך ובנוסח שקבע, גם אם המבקש לא הסכים לכך; תמצית החלטה שפורסמה לא תכלול את שמו של המבקש ואת מספר זהותו".
בארצות הברית למשל, לפי סעיף 6110 לקוד המס האמריק ני חייבות רשויות המס לפרסם את כל ההחלטות המקדמיות שניתנו, וכך הן נתונות לעיון ציבורי.
הפרסום אינו כולל פרטים מזהים ומידע מסחרי אחר.
נוסח החלטת המיסוי המצונזרת נשלח טרם פרסומו לנישום, והוא רשאי לעתור בבקשה למחוק פרטים מזהים נוספים.
רשויות המס בארצות הברית מנפיקות שני סוגים של החלטות מקדמיות: Revenue Rulings ו- Private Letter Rulings.
52 ,"ראו "המלצות ועדת המיסים של לשכת עורכי הדין בעניין החלטות מיסוימיסים און ליין (דצמבר 2004 .
מבין כ-1,000 החלטות מיסוי הניתנות מדי שנה Revenue Rulings מבטאות את עמדת הרשויות כיצד חוקי המס חלים על מערכת ספציפית של עובדות.
החלטות אלה מתפרסמות ב- Internal Revenue Bulletin , שהוא כתב עת רשמי של רשויות המס האמריק ניות.
כתב העת נועד ליידע את הציבור ולהדריך אותו כיצד לנהוג .
אין ל- Revenue Rulings מעמד של דבר חקיקה.
עם זאת יש להן משקל חוקי גדול יותר משל Private Letter Rulings כלפיכלל הציבור.
Revenue Rulings מיועדות לשמש כתקדימים על ידי הצגתן לפני כל ציבור משלמי המס, ופרסומן נועד לעודד יישום אחיד של חוקי המס ולסייע לציבור משלמי המס על ידי פרסום הפרשנות שרשויות המס נותנות לחקיקה.
באופן כללי משלמי המסים יכולים להסתמך על ה- Revenue Rulings שפרסמו רשויות המס, ואין צורך לבוא ולבקש Private Letter Rulings , כאשר העובדותשל המקרה ה פרטי מתיישבות עם ההחלטה המקדמית שפורסמה.
במקרה של Private Letter Ruling רק הנישום הספציפי שאליו כוונה ההחלטה רשאי להסתמך עליה, ואין היא מהווה תקדים.
הביקורת העלתה כי רשות המסים מפרסמת באתר האינטרנט הרשמי שלה, פחות מ-60 מבין כ-1,000 החלטות מיסויהניתנות מדי שנה.
להלן נתוני הרשות, שניתנו לבקשת משרד מבקר המדינה, בנושא פרסום תמציות החלטות מיסוי, המתייחסים לשנים 2015-2007: .
לוח 7: פרסוםהחלטות המיסוי המקצועיות, 2015 -2007 .
ההחלטות שניתנו מספר ההחלטות .
שפורסמו שיעור ההחלטות .
מיסוי בינלאומי 1,360 52 4% .
מיסוי מקרקעין 389 62 16% .
מס ערך מוסף1 100 36 36% .
מיזוגים ופיצולים 1,910 71 4% .
שוק ההון2 1,803 20 1% .
חוקי עידוד 1,243 65 5% .
אופציות לעובדים4 2,007 51 3% .
נושאים אחרים5 26 16 62% .
סך הכול 8,865 375 4% .
בשנת 2007 פעלה מחלקה זו גם בתחום "אופציות לעובדים".
נושא זה הועבר למחלקה נפרדת החל בשנת 2008.
הנתונים מתייחסים לשנים 2015-2009.
על הרשות לפרסם החלטות מיסוי מקדמיות על פי קריטריונים שייקבעו ויפורסמו לציבור.
זאת תוך שמירה על סודיות מסחרית והגנת הפרטיות במקרים המתאימים.
פרסום נרחב של החלטות המיסוי עשוי להגביר את אמון הציבור ברשות, לתרום להבהרת פרשנות הרשות לחוקי המס וליצור מדיניות אחידה.
כמו כן פרסום כזה יקל על הנישומים את התנהלותם, ואולי אף יפחית את הצורך שלהם לפנות בבקשות משלהם למתן החלטות מיסוי.
פרסום החלטות המיסוי יוכל לתרום גם ליצירת שיח מקצועי בתוך הרשות ואל מול המייצגים בנושאים הנידונים ולהגברת המודעות לשינוי מדיניות של הרשות במקום שבו החלטת מיסוי חדשה סותרת החלטת מיסוי קודמת.
תשובת הרשות: "השימוש בתמצית החלטת המיסוי נעשה רק לגבי החלטות מיסוי שיש בהן כדי לחדש משהו בעמדת רשות המסים ולא פרסום כלל החלטות המיסוי.
נציין כי, ישנן פניות רבות המוגשות בהתאם לדרישות החוק או לשם קבלת וודאות מס בתיאור עובדתי מסוים גם מבלי שעולות בהן סוגיות מס חדשניות".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אכן ניתנות החלטות מיסוי רבות בנושאים בהם אין צורך להידרש לסוגיות מס חדשניות ועל הרשות לפעול לצמצום הטיפול בפניות להן יש מענה בחוק או בפסיקה הקיימת כפי שפורט לעיל.
כאמור לעיל, רובן המוחלט של החלטות המיסוי אינו מפורסם אף על פי שמדובר בהחלטות המשקפות מדיניות עקרונית של הרשות הנוגעת לנישומים רבים.
אי-אסדרת תופעת מייצגים לשעה .
על פי סעיף 236 לפקודה וסעיף 143 לחוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975 , הזכות לייצוג נישום אל מול אגפי מס הכנסה ומע" ם מוקנית לרואה חשבון או ליחיד הראוי לערוך ביקורת על פנקסי אגודה שיתופית או ליועץ מס.
הוראת סעיף 20 לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ"א-1961 קובעת איסור על מי שאינו מוסמך כעורך דין לעסוק בפעולות שונות כמפורט בסעיף, ובין היתר, כי ייצוג אדם וכל פעולה אחרת בשמו לפני הרשות לעניין חוק מיסוי מקרקעין ייעשה רק על ידי עורך דין.
עם זאת, מכוחו של סעיף 109 א לחוק מיסוי מקרקעין (שבחורכישה), התשכ"ג-1963 הותר ייצוגם של נישומים בידי רואי חשבון בכל הקשור לחישוב מס בלבד, ובתנאים הקבועים בחוק.
המונח "מייצג לשעה" מתייחס לרואה חשבון, לעורך דין או ליועץ מס שאינם רשומים במרשם המייצגים ברשות המסים כמייצגים של הלקוח, אלא מייצגים את הנישום או את העוסק מול רשות המסים במסגרת עניין או תחום מומחיות ספציפיים באופן חד- פעמי או מזדמן.
בתחום המס, ובכלל זאת בבקשות להחלטות מיסוי, רווחת התופעה שלפיה נישום אחד מיוצג על ידי כמה מייצגים - עורך דין או רואה חשבון או יועץ מס.
כך נוצרת הפרדה בין האחריות של מייצג מסוים למצגים החשבונאיים והמשפטיים בדוחות הכספיים התקופתיים של הנישום, לבין אחריותו של מייצג אחר למצגים מסוג אחר.
ולוודאות בתוצאות מס .
שניתן, תחזק את אמון .
הציבור במערכת המס הנושא של קיום "מייצג לשעה" בעניין מסוים עלה בחקירת "פרשת רשות המסים53 .
" בשנת 2009 ביקש היועץ המשפטי לממשלה דאז, ממנהל הרשות להקים ועדה להפקת לקחים בעקבות פרשת רשות המסים.
ועדה זו הוקמה באותה שנה ועל חבריה נמנו מנהל הרשות דאז, סמנכ"לים ברשות ונציגת הפרקליטות.
ועדה זו הגישה במרץ 2011 את המלצותיה למנהל הרשות דאז, ובהן הייתה בין השאר התייחסות לתופעת "המייצגים לשעה".
בדיון של הנהלת הרשות מיום 11.
11 ציין מנהל הרשות דאז: "לאחר שקיימתי דיון עם חברי הוועדה, אימצתי את המלצות הדו"ח".
הוועדה המליצה להנחות את פקידי השומה כי במקרה שבו פונה אליהם מייצג שאינו המייצג הרשום במרשמי שע"ם, יש לוודא כי למייצג יש ייפוי כוח מתאים ואף לתעד כראוי את עּובדַת הייצוג בתרשומת מתאימה.
עוד המליצה הוועדה לקדם ולפַתח אפשרות לתיעוד ממוחשב, וכשיתאפשר הדבר - לחייב את פקידי השומה להזין במחשב את נתוני הייצוג.
בעקבות המלצה זו פותחה בשע"ם מערכת "מייצג לשעה", שייעודה למכן מקר ים שבהם מייצגים מבצעים פעולות חד -פעמיות עבור לקוח, ובכללן הגשת בקשות להחלטות מיסוי או מתן אישורים.
הביקורת העלתה כי נכון ליוני 2016 , הושלם פיתוח המערכת, אך היא טרם הוכנסה לשימוש ונמצאת בשלב של בקרת איכות.
יש לציין כי גם אחרי שתושלם הכנת המערכת, היא לא תאפשר לסרוק את ייפוי הכוח שהוצג.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי אי -השלמת מערכת "מייצג לשעה" במשך כחמש שנים מאז אישור המלצות הוועדה להפקת לקחים על ידי מנהל הרשות - אינה תקינה.
היה על הרשות לתת את הדעת לסיכונים באופן תפעולה הנוכחי של המערכת שהתבטאו גם בפרשת רשות המסים.
על הרשות להשמיש את המערכת בכל משרדיה ולהנחות את עובדי הרשות להזין בה את כל נתוני הייצוג.
הצורך בפישוט מערכת המס ובעדכונה .
תשתית חיונית למערכת המס היא אמון הציבור כי מערכת זו פועלת תחת נורמות של הוגנות ושוויוניות.
חתירה לפשטות ולוודאות בתוצאות מס של עסקאות, ככל שניתן, תחזק את אמון הציבור במערכת המס.
כאמור, החטיבה המקצועית ברשות המסים מתמודדת עם גידול מתמשך במספר בקשות לאישורים ולהחלטות מיסוי, המגיעות לאלפי בקשות מדי שנה.
53 פרשת רשות המסים היא פרשה שנחשפה בישראל בתחילת 2007 , ובה התערבו גורמים חיצוניים בקביעת מינויים ברשות המסים בישראל, ובראשם מינויו של ראש הרשות דאז, מר ג'קי מצא, שנאלץ לפרוש מתפקידו בעקבות חשיפת הפרשה.
שמונה מהחשודים בפרשה, ומהם חמישה עובדי רשות המסים, הועמדו לדין והורשעו.
של הבקשות נובע, בין היתר, ממורכבותה של מערכת המס, ממורכבותה של הפקודה וחקיקת המס הנוספת ומאי-מתן מענה מספק במסגרת חוקי המס הקיימים לסוגיות מס שונות העולות בעולם הכלכלי המתפתח לאורך עשרות בשנים.
בפקודת המס נעשו מאז חקיקתה ב-1961 ועדמועד עריכת הדוח מעל ל-200 תיקוני חקיקה.
נוסף על פקודת מס הכנסה וחוקי המס האחרים (חוק מע"ם וחוק מיסוי מקרקעין), יש עשרות תקנות וצווים בנושאי מס שונים.
כמו כן יש חוקים העוסקים בעידוד התעשייה והשקעות ההון, והם כוללים פרקי מס נרחבים.
יתר על כן, מדוח Paying Taxes משנת2012 שסקר את מבנה מערכות המס ברחבי העולם, ופורסם בשנת 201254, עולה כי מערכת המס בישראל מורכבת מאוד בהשוואה למקובל במדינות המערב.
בדוח צוין כי רוב המדינות שבהן מערכת המס מורכבת יותר מזו של ישראל הן מדינות עולם שלישי.
לפי הדוח, חברה בישראל נדרשת לשלם בממוצע 33 תשלומי מס שונים, בגין רווחיה, שכר עובדיה, רווחי הון, דלק, מכס, מע"ם ועוד; בארצות הברית נדרשת חברה לשלם 11 תשלומי מס שונים בלבד; בקפריסין נדרשת חברה לשלם 28 .
תשלומי מס שונים מורכבות חקיקת המס והצורך בעדכונה מוצא ים את ביטוים גם בריבוי הפניות לקבלת החלטות מיסוי מקדמיות.
מיסוי אופציות לעובדים: אופציה היא אפשרות לרכוש מניה בעתיד בסכום ידוע מראש.
העובד אשר זוכה באופציות יוכל ליהנות מהתגמול רק במקרה ששער המניה יעלה על המחיר אשר נקבע בתכנית מבעוד מועד, כלומר מחיר המימוש.
אף שהאופציות הן רכיב שכר אחד מיני רבים, שנפוץ בחברות טכנולוגיה, פקודת המס אינה נותנת מענה לעניינים מהותיים, כגון: קביעת מועדי רכישת אופציות בעת מכירת מניות ותמחור מחדש של אופציות.
בגין רכיב שכר זה בלבד הוגשו בשנים 2015-2012 לחטיבה המקצועית ברשות 1,141 בקשות למתן החלטות מיסוי55 .
כך לדוגמה החלטת מיסוי בהסכם מיום 15.
15 בעניין מועדי אירוע המס לאופציות שניתנו למנהלים בחברה במסלול רווח הון, לנוכח קיום מנגנון הבשלת ( vesting ׂ) בעת ביצוע עסקה, ושלא נקבעו לגביו הוראות בפקודת המס.
מיסוי פנסיוני: קופת הגמל היא אחד מאפיקי החיסכון הפנסיוני המזכים את הנישומים בהטבות המס המוגדרות בחוק, וניתן להפקיד בה את כספי החיסכון הפנסיוני.
בשנים האחרונות נעשו תיקונים רבים בפקודת המס בנוגע למיסוי הפקדות או משיכות כספים מאפיקי חיסכון אלו, ובגין מורכבותם מגיעות לרשות פניות רבות בסוגיות מהותיות, כגון: העברת כספים בין קופות גמל ואופן חישוב סכומי קצבה.
מורכבות דיני המס מביאה במקרים רבים את הנישומים להיעזר תמורת תשלום באנשי מקצוע חיצוניים במגע מול רשות המסים.
מספר הפניות שהתקבלו בשנים 2015-2012 במחלקת "קופות גמל ומיסוי יחיד" בחטיבה .
54 דוח Paying Taxes, שפרסמו בשנת 2012 ( הבנק העולמי The World Bank Group )ורשת ראיית החשבון והייעוץ הגלובלית PwC.
לעיל משרד האוצר |135 .
,המקצועית אשר עוסקת בעיקר בנישת המס של מיסוי פנסיוני , עמד על ממוצע של כ-5,200 בקשות למתן אישורים או החלטות מיסוי מדי שנה56 .
מיסוי פרסים: בהמשך לרפורמה בנושא בשנת 2003 נחקק סעיף2 א לפקודת מס הכנסה שקבע כי, ככלל, שיעור המס הסופי על הכנסה מהימורים, מהגרלות או מפעילות נושאת פרסים, יהיה 25% ,, בלא זכאות לפטור, להנחה לניכוי, לזיכוי או לקיזוז כלשהם.
למרות האמור, קיימת אי-ודאות בנושא המתבטאת בבקשה להחלטת מיסוי שהוגשה לרשות בינואר 2015 בנוגע למיסוי פרס שהעניק ארגון ציבורי עבור חדשנות טכנולוגית מסוימת, שבמסגרת פנה הארגון לרשות בבקשה לדעת מהו שיעור המס אשר יחול על מקבל הפרס.
תשובת הרשות באותה החלטת מיסוי, אשר ניתנה רק בדצמבר 2015, ציינה כי "נבחנת סוגיית מיסוי פרסים שנתנו על הישגים בתחום הפעילות המקצועית ו/או העסקית של הזוכה.
לפיכך לא נוכל לאשר את הבקשה כאמור".
ראוי לציין גם שסוגיה זו טרם אוסדרה עד מרץ 2017 , מועד עריכת דוח הביקורת.
גם רשות המסים הכירה במורכבות דיני המס הקיימים ובהשפעתם על הבקשות להחלטות מיסוי המגיעות לחטיבה המקצועית: 1.
כבר ביוני 200857 על רקע הרצון למצמצם את החלטות המיסוי הציב מנהל רשות המסים דאז58 יעד לפישוט החקיקה: "אולי לאנסגור את כל הפרצות, אבל תהיה חקיקה פשוטה", והודיע על כוונת הרשות להוציא סדרת חוזרים מקצועיים והוראות ביצוע, אשר יבהירו את עמדתה בכמה נושאים ויצמצמו את הצורך בהחלטות מיסוי מקדמיות .
במכתבו, מנובמבר 2013 , של מנהל המחלקה המקצועיתדאז אל ממונה תחנת מע"ם נתניה באותה תקופה צוין כי: "יש צורך דחוף לכתוב מעל ל-50 הוראות פרשנות בנושאים שונים.
פרסום הוראות פרשנות היא הדרך הטובה ביותר והשקופה ביותר לפרסם לתחנות ולציבור מהי עמדת רשות המיסים בסוגיות השונות - דבר שכמעט ולא עשינו בעשרים שנה האחרונות בגלל העומס הקיים על עובדי המחלקה המקצועית".
משרד מבקר המדינה העיר כבר בעבר59 כי על משרד האוצר ועל הרשות לפעול במשותף לסגירת פרצות מס הגורמות לאובדן הכנסות למדינה ולהגדלת אי -השוויון.
חשיבות התאמת חוקי המס למערכת הכלכלית העכשווית גוברת כיום לנוכח המציאות שבה הפעילות העסקית נעשית במידה רבה גם אל מול לקוחות, ספקים וחברות קשורות בחו"ל.
ריבוי עסקות מורכבות בקרב עסקים כאלו, מעברים של הון בין מדינות והתפתחותם המהירה של הטכנולוגיה הדיגיטלית ושל מכשירי ההשקעה הפיננסיים (חלקם כלים היברידיים) - עלולים להביא לאובדן מס.
בכנס מקצועי של לשכת רואי חשבון 58 :ראו אתר לשכת רואי חשבון http://www.
59 ראו מבקר המדינה, דוח מבקר המדינה 67א, בפרק "טיפול רשות המסים בתכנוני מס", עמ' 275.
בשנת 1985 בבית המשפט העליון, ציין השופט אהרן ברק: .
"לעתים קשה בדיקת הרקע הכלכלי של החוק.
חוקי המסים סבוכים הם.
לא פעם נעשית החקיקה בחיפזון מדינות ה-20-G באוקטובר2015 דוח בינלאומי60, אשר כולל המלצות מרחיקות לכת בדבר השינויים בעקרונות של מיסוי בי נלאומי ובעקרונות של מחירי העברה.
עניין מורכבות דיני המס והצורך בפישוטם עלה זה מכבר גם במאמרים מקצועיים בתחום המסים ואף בפסיקה: 1.
מאיר קפוטא, שבעבר כיהן בתפקיד הממונה על הכנסות המדינה במשרד האוצר, כתב במאמרו ב -2009 : "כל תיקון חקיקה, גם אם הוא קצר ופשוט ובוודאי אם הוא מקיף ומורכב, מחייב את עובדי מערכת המס ואת הנישומים ומייצגיהם להשקיע זמן בלימוד ובהדרכה של הסדרי המס החדשים.
תיקוני חקיקה תכופים יוצרים מספר רב של שכבות חקיקה, אשר כל אחת מהן משקפת את המצב החוקי במשך פרק זמן קצר בלבד, כאשר לעתים באותה שנה עצמה מתקיים יותר מהסדר מס אחד.
השינויים התכופים מחייבים לקבוע בחקיקה הוראות מעבר, שמוסיפות רובד נוסף, שונה מהסדר המס הישן (שבוטל) ומהסדר המס העתידי (המתוקן).
מאחר שבכל זמן נתון, עובדי השומה מטפלים, במקביל, בשומות שמתייחסות לחמש שנים שונות, עליהם להכיר בו-זמנית מספר רב של הסדרי מיסוי, שכל אחד מהם משקף מצב חוקי שהיה קיים באחת השנים הקודמות.
בנוסף לכך, עליהם להקדיש זמן ללימוד תיקוני החקיקה החדשים, שיהיו רלוונטיים עבורם בעוד מספר שנים, כאשר הם יטפלו בשומות השנה הנוכחית.
חוסר הוודאות הנגזרת מכך, שמעודדת תכנוני מס והתמקחויות והתדיינויות בין נישומים לפקידי השומה ומעמיסה עלויות על מערכת המס ועל מערכת בתי המשפט61.
פרופ' דוד גליקסברג התייחס גם כן לסוגיה ב-2006 :וכתב"פישוט מערכת המס.
מקטין את מימדיו של מרחב תכנון המס הנובע ממורכבותו של מוסד המס.
סביר להניח, כי יכולות השימוש לרעה במורכבות החוק ניתנות למימוש מהיר ויעיל יותר אצל השכבות החזקות בחברה עקב העלויות הכרוכות בביצועם של שימושים לרעה אלה.
כך למשל, עלויות העסקתם של יועצים טובים וכו'"62.
כבר בפסק דין שניתן בשנת 1985 בבית המשפט העליון, ציין השו פט אהרן ברק: "לעתים קשה בדיקת הרקע הכלכלי של החוק.
יש בהם הוראות רבות בעלות אופי טכני.
לא פעם נעשית החקיקה בחיפזון, לעתים לא נעשית בדיקה מספקת של השפעת הוראה פלונית על מערך החקיקה כולו.
לעתים סתימתה של פירצה אחת יוצרת פרצות אחרות.
לעתים רבה ההסתמכות על תורת ראיית החשבון"63 .
מאז פרסום פסק דין זה בוצעו כ-150 תיקונים לפקודת מס הכנסה64 .
דברים דומים נאמרו בפסק דין נוסף של בית המשפט העליון אשר ניתן בשנת 2004 : "כבר נאמר כי פירושם של חוקי מס בישראל מעורר קושי מיוחד משום שחוקים אלה, יותר מאחרים, סבוכים ומורכבים, והדבר נובע, בין היתר, מכך .
60 דוח BEPS - Base Erosion and Profit Shifting, פורסם על ידי מדינות20-G באוקטובר2015.
61 ,מאיר קפוטא, "מערכת המיסים, פשטות מול סיבוך", חלק שנימיסים און ליין (יוני 2009 .
) 62 דודגליקסברג , "הרהורים על אתגרי משטר המס", מיסים און ליין (יוני 2006 .
) 63 ע"א165/82 קיבוץחצור נ' פקיד שומה רחובות (פורסם במיסים און ליין , 6.
) 64 בפקודת המס, אשר נחקקה בשנת1961 , נעשו עד מועדעריכת הדוח יותר מ-200 .
תיקוני חקיקה משרד האוצר |137 .
שנוסחם הוא תולדה של תיקונים רבים שניתקנו בהםלאורך השנים כמעשה הטלאה.
אכן, תיקונים אלה לקו לא אחת בחוסר קוהרנטיות ובהיעדר ראיה כוללת המשלבת את ההוראות המתקנות במסד החקיקתי הקיים.
מכאן הקושי בפניו ניצב הפרשן החותר לפירוש משתלב והרמוני של ההוראות השונות הרלוונטיות לנושא העומד לדיון.
יפים לעניין זה דבריו של הנשיא ברק בעניין חצור" ]שצוטטו לעיל[65.
מן הדברים הללו עולה כי המגמה הקיימת כיום להרבות בתיקונים לחוקי המס בבחינת "טלאי על טלאי" מקשה על הנישומים, מאפשרת יצירת "פרצות מס", אגב פגיעה בערך השוויוניות ומגבירה את אי-הוודאות בתחום המס.
לפיכך ראוי לבחון את הצורך בריענון ובעדכון מערכת המס הישראלית לעומקה, בשים לב לשינוי העולמי ברוח כללֵי ה-BEPS .
הצורך בפרסום פרשנות משפטית לציבור .
על פי סעיף 6 אלחוק חופש המידע, התשנ"ח-1988 : "רשותציבורית תעמיד לעיון הציבור את ההנחיות המנהליות הכתובות שעל פיהן היא פועלת ושיש להן נגיעה או חשיבות לציבור".
הביקורת העלתה כי הנהלים הנוגעים לפרשנות משפטית מתפרסמים בחוזרים שוטפים (הנכללים באתר רשות המסים), ומאוגדים בקובצי הפרשנות הרשמיים של רשות המסים (הקרויים "חבק").
אולם קבצים אלו אינם מתפרסמים באתר האינטרנט של הרשות ואינם מעודכנים באופן שוטף.
מן הראוי לפרסם את קובץ הפרשנות הרשמי של רשות המסים ולעדכנו באופן שוטף.
פרסום כזה עשוי להפחית את אי-הוודאות בתוצאת המס של עסקות מסוימות, וכך גם לתרום ליעילות ולחיסכון הן בעלויות המנגנון של רשות המסים והן בעלויות הנובעות מציות הנישומים.
"מאגר ידע" של החלטות המיסוי עשוי להוות בסיס ל כתיבת הנחיות מנהליות וליזום תיקוני חקיקה נדרשים.
65 ע"א7034/99 פקיד שומה כפרסבא נ' יאיר דר (פורסם במיסים און ליין , 12.
) 138 |דוח שנתי 68א .
מוסד החלטות המיסוי המקדמיות (פרה -רולינג) עוגן בחקיקה כבר בשנת 2005, אולם מאזלא פעלה הרשות לשם יצירת איזונים ובלמים, אשר יבטיחו כי מוסד זה יפעל תחת עקרונות של הגינות, שקיפות ויעילות.
הביקורת העלתה גם ליקויים הפוגעים בכללי המינהל התקין: היעדר תיעוד של הליכי בדיקת בקשות למתן החלטות מיסוי לאורך כל שרשרת הבדיקה; החלטות מיסוי שבהן לא ניתנה הנמקה מקצועית; היעדר תיעוד של אישורי הנישומים על החלטות מיסוי שניתנו בהסכם; ועוד.