HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בשנת 2017 הוקמו שתי ועדות שנועדו לגבש מתווה לקליטת מלח"י במכון וולקני - הן מבחינה ארגונית והן מבחינה מדעית: ועדה בראשות מנכ"ל משרד החקלאות - "הוועדה ליישום החלטת ממשלה מס' 2461 - העברת מלח "י לוולקני", שמטרתה לגבש מתווה לקליטת מלח"י מבחינה ארגונית - כוח אדם, שכר, נכסים והתחייבויות (להלן - ועדה לקליטה ארגונית); וועדה בראשות סגן מנהל מכון וולקני שמטרתה קליטה מדעית - גיבוש מתווה לקליטת חוקרי מלח"י במכון וולקני - אם על פי שילובו של כל חוקר, על פי התמחותו, באחד ממכוני המחקר של וולקני או קליטתם כיחידה מחקרית אחת40 (להלן- ועדה לקליטה מדעית).
:ועדה לקליטה ארגונית בהחלטת הממשלה מ-2017 נקבע, כייוקם צוות בראשות מנכ״ל משרד החקלאות ופיתוח הכפר או נציגו, ובו יהיו חברים גם נציג חיא״ל, נציג מלח״י, נציג מכון וולקני, נציג רשות החברות הממשלתיות, נציג הממונה על התקציבי ם במשרד האוצר, נציג הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר, נציג החשב הכללי במשרד האוצר ונציג נציב שירות המדינה.
תפקיד הצוות יהיה לגבש בתוך שנה מיום קבלת החלטה זו - עד מרץ 2018 - מתווה מפורט להעברת מלח״י מחיא״ללמכון וולקני.
"הצוות יכלול בהמלצותיו סיכום תקציבי עדכני , המלצות באשר להסדרת קליטת עובדי מלח״י במ" ]מכון וולקני[ ינהל המחקר החקלאי.
בהתאם לאמור בהחלטת הממשלה הוקמה ב-2017 ועדה לעניין קליטה ארגונית של מלח"י במכון וולקני, שקיימ ה את ישיבתה הראשונה במאי באותה שנה.
בישיבה ציין מנכ"ל משרד החקלאות - יו"ר הוועדה - ארבעה נושאים עיקריים שעל הוועדה לקדם: א.
הכנת מתווה מפורט למעבר של מלח"י למכון וולקני.
תכנון התקציב הדרוש להפעלת מלח"י במכון וולקני.
קליטת עובדי מלח"י במכון וולקני.
הכנת הסכם להעברת הנכסים וההתחייבויות של מלח"י למכון וולקני.
עוד קבע יו"ר הוועדה יעד ראשוני לגיבוש המלצות הוועדה - ינואר 2018 .
משרד מבקר המדינה העיר למשרד החקלאות כי עד לאוגוסט2018 , ,מועד סיום הביקורת, עדיין לא גיבשה הוועדה את המלצותיה בעניין אף שחלפה יותר מחצי שנה מהמועד שקבע המשרד כיעד לכך, ואף שחלף המועד שנקבע בהחלטת הממשלה לגיבוש המלצות אלה - מרץ 2018 .
40 קליטה על פי תחום התמחות משמעה שחוקר דגים ממלח"י ישויך במכון וולקני למכון המחקר שעוסק בחקר בעלי חיים, ואילו חוקר אצות ישויך למכון העוסק בחקר הצומח.
לעומת זאת קליטה כיחידה אחת משמעה שכל תת-תחומי המחקר בענף החקלאות הימית יישארו תחת קורת גג מחקרית אחת כפי שהדבר מתקיים במלח"י.
מאז מאי 2017 קיימה הוועדה עוד שתי ישיבות- ביולי ובאוקטובר 2017 .
בישיבה שהתקיימה ביולי הוחלט על הקמת שלושה צוותי עבודה של הוועדה: הראשון לבדיקת היבטים תקציביים הכרוכים בהעברת מלח"י למכון וולקני; השני לקידום מתווה ההסכם להעברת כוח האדם; וצוות שלישי לעניין קליטת הנכסים וההתחייבויות שיש לחיא"ל בנוגע למלח"י.
בסיכומה של הישיבה שהתקיימה באוקטובר 2017 ביקש מנכ"ל המשרד מנציג רשות החברות הממש לתיות להתחיל לפעול להוצאת מלח"י ממסגרת חיא"ל; כמו כן, ניתנו הנחיות לצוותי העבודה בנוגע לקידום גיבוש המתווה לשילוב מלח"י במכון וולקני.
עלה, כי מאז אוקטובר 2017 ועד למועד סיום הביקורת באוגוסט 2018 , לא התכנסה הוועדה לישיבות נוספות וכאמור לא הגישה המלצות בעניין הקליטה הארגונית של מלח"י.
בתשובה מספטמבר 2018 למשרד מבקר המדינה, כתב עוזר מנכ"ל משרד החקלאות כי "ה וועדה לא סיימה את עבודתה ועדיין לא הגישה את המלצותיה.
טיוטת ההמלצות נמצאת בשלבי דיון בין הנוגעים בדבר.
בתום הדיון, יועברו לאישורם, ויועברו למזכירות הממשלה".
משרד מבקר המדינה העיר למשרד החקלאות כי עליו להשלים בהקדם את עבודת הוועדה כדי לאפשר את יישום החלטות הממשלה - קליטת מלח"י במכון וולקני.
בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה נמסר עדכון לגבי עבודת הוועדה.
מהתשובה עלה שהוועדה סיימה את עבודתה ומשרד החקלאות העביר ב-20 בנובמבר2018 למזכירות הממשלה את סיכום עבודת הצוותים שפעלו במסגרת הוועדה בנוגע לקליטה הארגונית של מלח"י במכון וולקני.
:ועדה לקליטה מדעית ב- 20.
17 מינה מנהל מינהל המחקר החקלאי (להלן - מנהל מכון וולקני), פרופ' אלי פיינרמן, ועדה לצורך גיבוש עקרונות אקדמיים ומקצועיים למיזוג מלח"י במכון וולקני (להלן - הוועדה לקליטה מדעית).
לתפקיד יו"ר הוועדה מונה סגן מנהל מכון וולקני, ולחברי הוועדה מונו שני חוקרים ממכון וולקני, מנהלת וחוקר ממלח"י, נציג אגף הדיג במשרד וכן פרופ' בדימוס מן הטכניון.
בכתב המינוי של הוועדה נאמר כי היא מתבקשת להגיש את המלצותיה עד לסוף חודש ינואר 2018 ולדון בין היתר בנושאים האלה: המסגרת האקדמית לשילוב מלח"י במכון וולקני; מיפוי תחומי המחקר של מלח"י לרבות תקציבי מחקר, תוכניות למסחור ידע משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1393 .
וכדומה; כיווני הפיתוח המדעי של מל ח"י ושילובם במסגרת תוכנית האסטרטגיה של מכון וולקני41 .
הוועדה לקליטה מדעית התכנסה פעמיים: ישיבתה הראשונה, בפברואר 2018 , הוקדשה רובה ככולה למיפוי תחומי המחקר וכוח האדם המחקרי הקיים במלח"י.
בישיבה השנייה שהתקיימה במאי 2018 נדונו ענייני הקליטה המדעית של חוקרי מלח"י והשילוב של מלח"י במסגרת התוכנית האסטרטגית של מכון וולקני.
ביולי 2018 הגישה הוועדה דוח מסכם על עבודתה למנהל מכון וולקני.
אף על פי שבכתב המינוי של הוועדה לקליטה מדעית התבקשו חבריה להגיש את המלצות הוועדה עד סוף ינואר 2018 , הרי שהלכה למעשה רק במאי 2018 הם קיימו דיון בדרך קליטת מלח"י במכון וולקני ושילובו בתוכנית האסטרטגית של המכון.
עוד עלה כי חברי הוועדה היו חלוקים בדעותיהם לגבי דרך הקליטה של חוקרי מלח"י במכון וולקני, ולפיכך לא הצליחו לגבש המלצות בעניין; בעקבות זאת הציגה הוועדה, בדוח מחודש יולי 2018 המסכם את עבודתה, שני מודלים חלופיים לקליטת חוקרי מלח"י במכון וולקני42 .
עד למועד סיום הביקורת באוגוסט 2018 , טרם התקבלה החלטת הנהלת מכון וולקני על דרך הקליטה המדעית של חוקרי מלח"י.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות ולמכון וולקני כי מן הראוי להשלים בטווח הזמן הק רוב את גיבוש המתוו ה לקליטה ארגונית ומדעית של מלח"י במכון וולקני.
בתשובה משלהי נובמבר 2018 שלמכון וולקני למשרד מבקר המדינה נאמר, כי "בשבועות הקרובים תדון הנהלת מינהל המחקר החקלאי בהמלצות הוועדה 'לגיבוש עקרונות אקדמיים ומקצועיים למיזוג מלח"י במכון וולקני' והיא תשקול לאמץ את אחד המודלים שהוצגו בפניה".
41 על פי מסמך של מכון וולקני משנת 2017 שכתב פרופ' דני שטיינברג בנושא תוכנית האסטרטגיה: החזון של ה מכון הוא מצוינות במחקר ופיתוח לקידום החקלאות ושמירת הסביבה.
תוכנית האסטרטגיה של המכון נועדה לקדם הכוונת הפעילות המחקרית שבו לנושאים בעלי חשיבות לאומית תוך עידוד היזמות והחדשנות וביצוע מחקרים רב-תחומיים.
בין מטרות העל שקבע המכון: פיתוח ידע, טכנולוגיות ומוצרים להבטחת אספקת מזון, שמירת הסביבה ותעשייה נלווית; מתן פתרונות למשברים וקשיים בהווה ובעתיד: מזון, מים, אנרגיה ואקלים.
42 על פי המודל הראשון- מלח"י יוגדר כמרכז מחקר בדומה ל מרכזי המחקר שיש למכון וולקני באזורים גילת ונווה יער; החוקרים של מלח"י ישויכו למכונים ולמחלקות במכון וולקני, כל אחד על פי הרקע המקצועי והמדעי שלו.
על פי המודל השני - מלח"י יוכר כמרכז עצמאי בהיבטים מינהליים לרבות ת וכניות עבודה, תקציב, תקני כ"א, ציוד ותשתיות; בהיבט המקצועי יוגדר מלח"י כמחלקה לחקלאות ימית שתשויך לאחד ממכוני המחקר של מכון וולקני.
נוסף להצגת שני המודלים הציגה הוועדה המלצות לשילוב מלח"י במסגרת תוכנית האסטרטגיה של מכון וולקני על ידי הקמה של מוקד מחקר שייעודו פיתוח ענף החקלאות והביוטכנולוגיה הימית שבו ייקחו חלק חוקרים בכירים ממלח"י וממכוני מחקר של מכון וולקני.
בשנת 2009 קיבלההממשלה החלטה להעביר את מלח"י לאחריות מכון וולקני במשרד החקלאות.
בהודעת משרד התשתיות הלאומיות ומשרד החקלאות שפורסמה קודם וסמוך להחלטת הממשלה נאמר, כי הידע בתחום החקלאות הימית שפותח במלח"י ישפיע על השוק המקומי וכן על השתלבות ישראל בשוק העולמי ויסייע לפתח ענף חדשני זה.
ברם, מאז חלף כעשור, ועד למועד סיום הביקורת באוגוסט 2018 , עדיין לא יושמה החלטת ממשלה זו.
מלח"י עדיין פועל במסגרת חיא"ל ולא עבר לאחריות מכון וולקני.
במצב השריר כיום, חוקרי מלח"י אינם משולבים במסגרת הארגונית של מכון וולקני - שילוב שעל פי המתוכנן היה אמור להעצים את פוטנציאל המו"פ בתחום החקלאות הימית.
בשנים 2015 - 2018 , פחתו מאוד מענקי המחקר שקיבל מלח"י מן המדען הראשי של משרד החקלאות , בהשוואה לשנים 2013 ו-2014 .
ירידה זו במענקי המחקר לתחום החקלאות הימית אינה מתיישבת עם המלצות ועדת טייכר, שראתה בפיתוח המו"פ בתחום זה מטלה שלטונית שעל הממשלה לתמוך בה ולהביא ליישומה .
עלה כי בשנים, 2015 - 2018 , לא פעלה במשרד החקלאות ועדת היגוי לתחום המדגה שתציג לפני המדען הראשי את צורכי המחקר בתחום זה, כפי שנעשה על ידי ועדות היגוי בתחומים אחרים של חקלאות; ובשנים 2016 - 2018 לא נכללונושאים בתחום החקלאות הימית במסגרת הקול הקורא של המדען הראשי לשם קבלת מענקים מן הקרן המרכזית שלו.
החל בשנת 2017 פועלים משרד החקלאות ומכון וולקני לגבש מתווה לקליטה ארגונית ולקליטה מדעית של מלח"י במסגרת מכון וולקני.
הממצאים בדוח זה מצביעים על הצורך ליישם בהקדם את החלטת הממשלה להעביר את מלח"י לאחריות הארגונית של מכון וולקני, לשם קידום המחקר הישראלי בתחום החקלאות הימית.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1395 .
מכון וולקני הוא המכון הלאומי למחקר חקלאי בישראל, התורם בפעילותו לאינטרסים הכלכליים של המדינה ושל החקלאים בישראל.
בשנת 2016 ,הכין משרד החקלאות נוסח להצעת מחליטים שתידון בוועדת השרים שמטרתה הייתה להקים ועדה שתמליץ על מתווה להעתקת מכון וולקני ממקומו במרכז הארץ לאזור הצפון.
הצעה זו לא עלתה בסופו של דבר לדיון בוועדת השרים.
בינואר 2017 מינה ראש הממשלה ועדה אשר בסמכותה להמליץ בנוגע לשאלת ההעתקה של מכון וולקני לצפון הארץ.
נוכח העובדה שהשאלה הנוגעת לבחינת העתקת מכון וולקני לצפון עמדה לדיון במהלך ביצוע ביקורת זו ראוי להבהיר ולהדגיש: הביקורת שנעשתה על ידי משרד מבקר המדינה לא נועדה להצביע על חלופה אחת למיקום המכון כעדיפה על חלופה אחרת, אלא נועדה לבחון את תהליכי הבחינה שנעשו בשנים 2014 - 2016 בעניין זה.
ראוי לציין כי בינואר2019 , לאחר סיום הביקורת, הגישה הוועדה לבחינת העתקת מכון וולקני לצפון הארץ את המלצותיה לראש הממשלה.
בביקורת זו נמצא כי החלטות שנתקבלו בנוגע לסוגיות המשליכות על עתיד המחקר החקלאי בישראל ועל מכון וולקני עצמו - קידום המהלך להעתקתו לצפון הארץ וקיצוץ משמעותי בתקציבו - נעשו בטרם נבחנו סוגיות אלה לעומק: הנהלת משרד החקלאות לא הקפידה לקיים היוועצות עם הנהלת מכון וולקני כדי ללבן את המשמעויות של כל החלטה ואת ההשלכות הצפויות ממנה - התנהלות זו אינה מתיישבת עם חובתה של רשות שלטונית כנאמנת הציבור לקבל החלטות המתבססות על איסוף של כלל המידע הנוגע לעניין, ואשר משקפות התחשבות בכלל השיקולים הרלוונטיים לו.
על ממשלת ישראל ועל משרד החקלאות, שהמכון הוא יחידת סמך שלו, לוודא שהמכון ימשיך לפעול גם בעתיד באופן שיאפשר לו להתמיד בהשגת ההישגים המחקריים שהקנו לו עד עתה שם עולמי.
מוטל עליהם לשמור שלא ייפגעו ההון האנושי של המכון וקשרי הגומלין עם מוסדות אקדמיים ומדעיים בישראל; עליהם להבטיח שהמשאבים שמוקצים בכל שנה למכון יאפשרו לו לתפקד ברמה נאותה ולבצע מחקר איכותי ומתקדם.
לפני קבלת החלטות הנוגעות למכון וולקני יש לבחון את ההשלכות שעלולות להיות להן על המשכיות המחקר החקלאי בישראל ועל רמתו, ולוודא שאלה יישמרו ואף ישגשגו כדי שיתאפשר לחקלאים מכלל אזורי המדינה להסתייע במחקר שנעשה במכון לשם התמודדות עם האתגרים שמגיעים לפתחם.
מעבר לכך שהחלטת ממשלה יש ליישם הרי שהממצאים בדוח זה מצביעים על הצורך ליישם בהקדם את החלטת הממשלה שהתקבלה עוד בשנת 2009 להעביר את מלח"י לאחריות הארגונית של מכון וולקני, לשם קידום המחקר הישראלי בתחום החקלאות הימית.
בחוק האפוטרופוס הכללי, התשל"ח-1978 (להלן- החוק) ובהחלטות ממשלה הוגדרו תחומי האחריות של אגף האפוטרופוס הכללי והכונס הרשמי במשרד המשפטים (להלן - האפוטרופוס הכללי).
בחוק הוגדר על אילו נכסים האפוטרופוס הכללי מופקד ונקבע כי הוא מוסמך לבצע כל תפקיד שקיבל על עצמו או שהוטל עליו על פי דין או החלטת ממשלה4 .
בהחלטות ממשלה שהתקבלו משנת 1955 הוטל על האפוטרופוס הכללי לטפל בקבלת עיזבונות ונחלות (אחוזות קרקע) לטובת מדינת ישראל ובניהולם5 .
מחלקת העיזבונות באגף האפוטרופוס הכללי (להלן גם - המחלקה) מרכזת את הטיפול בקבלת עיזבונות ותרומות מרחבי העולם לטובת המדינה, את מימוש 6 הנכסים ב הם, את ניהולם ואת העברתם ליעדיהם בהתאם לרצון המצווה או התורם.
בראש המחלקה עומדת הממונה על עיזבונות לטובת המדינה.
ומועסקים במחלקה 11 עובדים בתקן, שלושה נציגים ושלושה סטודנטים.
למחלקה יש שתי נציגויות בחו"ל: בצרפת ובארצות הברית7 .
בנציגויות אלו מועסקים חמישה נציגים8.
מידע על קיומם של עיזבון או צוואה בחו"ל לטובת המדינה מועבר למחלקה ממקורות שונים, ובהם: המצווה; בתי משפט בחו"ל; מנהלי עיזבונות או נוטריונים שמונו להוציא לפועל צוואות או לממש עיזבונות ; נציגויות משרד החוץ בחו"ל; מטה משרד החוץ בישראל ונציגויות האפוטרופוס בחו"ל.
המחלקה משתפת פעולה עם משרד החוץ, ובפרט עם המחלקה הקונסולרית, אשר נציגויותיה בחו"ל משמשות לא אחת הגורם הראשון שמו עבר אליו מידע על צוואות וירושות.
לצד הטיפול בעיזבונות לטובת המדינה, ניתנה לאפוטרופוס הכללי הרשאה לרכז את כל התרומות המתקבלות לטובת מדינת ישראל.
4 חוק האפוטרופוס הכללי, התשל "ח - 1978 , סעיף2 .
)(ב 5 החלטת ממשלה334 מיום 17.
55 ; החלטת ממשלה1498 מיום 1.
90 ;העיזבונות והתרומות אינם חלק מתקציב המדינה.
מכירת הנכסים בעיזבון 7 בארצות הברית הפעיל האפוטרופוס הכללי עד שנת2009 שתי נציגויות והיום הוא מפעיל נציגות אחת.
8 ראו בעניין זהדוח הוועדה לבדיקת התפקידים, המבנה ודרכי הפעולה של האפוטרופוס הכללי וכונס הנכסי ם הרשמי (1993 ), שם הוסבר כי הסמכות למנות נציגים הפכה להיות תחליף להקמת מערכת נדרשת של כוח אדם ערוכה ומותאמת למילוי תפקידיה והומלץ לצמצם את השימוש בסמכות למינוי נציגים ולייחד את מינויָם לפתרון של מצוקת כוח אדם זמנית ולמילוי תפקידים מקצועיים.
משרד המשפטים | 1783 .
אנשים פרטיים, והכספים מועברים ליעדם, בהתאם לרצון התורם, באופן דומה להעברת כספי העיזבונות9.
המצווים והתורמים בוחרים את ייעוד העיזבונות והמחלק ה פועלת לממש את רצונם באמצעות העברת העיזבון או התרומה ליעדם .
לעתים המצווה מועיד את התרומה או את העיזבון למדינת ישראל או למטרה כללית ולא לגוף מסוים.
במקרים אלו העיזבון מועבר לוועדה ציבורית - ועדת העיזבונות, ו היא קובעת לתרומה או לעיזבון ייעוד ומטרות (להלן - הוועדה)10 .
הוועדה מייעדת את כספי העיזבונות שהתקבלו לטובת המדינהלמטרות צדקה שהוגדרו בהחלטת ממשלה ובהן: חינוך, עבודה ורווחה, שיכון, ביטחון, קליטת עלייה ורפואה .
האפוטרופוס מעביר את כספי העיזבונות למשרדי הממשלה הרלוונטיים, לפי החלטת הוועדה, ועל המשרדים להשתמש בהם לייעוד שעבורו הוקצו11.
לא אחת כספים אלה מסייעים רבות למגזרים חלשים בחברה הישראלית ותומכים בנושאים שאינם זוכים למימון בתקציב המדינה12.
בחודשים מרץ -אוגוסט 2018 בדק משרד מבקר המדינה את טיפול אגף האפוטרופוס הכללי במשרד המשפטים בתרומות ובעיזבונות לטובת המדינה ובניהולם.
הביקורת התמקדה בנושאים האלה: טיפול, מימוש וניהול עיזבונות ותרומות; היבטים ארגוניים בטיפול בעיזבונות ופעילות נציגויות האפוטרופוס בחו"ל.
הבדיקה נעשתה במחלקת העיזבונות, בדיקות השלמה נעשו במשרד החוץ.
9 האפוטרופוס הכללי פועל בהתאם להרשאה שניתנה למשרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי וכונס הנכסים הרשמי בחוק נכסי המדינה, התשי"א - 1951.
בהרשאה נקבע כי האפוטרופוס הכללי וכונס הנכסים הרשמי מורשה לייצג את הממשלה בכל עסק ה המעניקה נכסים לטובת מדינת ישראל או לאחד ממוסדותיה בדרך של עיזבון, מתנה, נאמנות או כל דרך אחרת.
10 החלטת ממשלה1498 מיום 1.
90 ; תקנות כספים ומשק, החשב הכללי הוראה 6.
11 החלטת ממשלה3386 מיום 19.
1994 ; החלטת ממשלה6171 מיום 2.
12 תקנוןקונסולרי של משרד החוץ , סעיף 2.
ניהול עיזבונות באמצעות המחלקה .
מחלקת העיזבונות פועלת כנאמן למימוש רצונותיהם של המורישים והתורמים.
באמצעות מנהלי תיקים (להלן - מפקחים) היא מעבירה את העיזבונות ואת התרומות ליעדים ולמטרות שקבעו המורישים או הוועדה.
המבנה הארגוני של המחלקה מתואר בתרשים 1 : תרשים1 : המבנה הארגוני של מחלקת העיזבונות .
המקור: על פי נתוני האפוטרופוס הכללי בעיבוד משרד מבקר המדינה .
המפקחים מנהלים קשר עם מנהלי עיזבון, נוטריונים ועורכי דין ממדינות שונות ועם נציגים קונסולריים ודיפלומטיים של מדינת ישראל, אלה מסייעים בידם לממש את העיזבונות ולהעביר את תמורתם למדינה.
סוגי הנכסים הנכללים בעיזבונות ובתרומות מגוונים ושונים ובהם: כסף מזומן, חשב ונות בנק, אגרות וניירות ערך, מקרקעין, זכויות יוצרים וזכויות מסחריות, פריטים בעלי ערך מוזיאלי משרד המשפטים | 1785 .
,ואוספי אומנות וחפצי ערך.
ככלל, האפוטרופוס מממש את כל הנכסים התמורה מופקדת בחשבון האפוטרופוס ומשויכת לקרן ייעודית בניהול מחלקת השקעות באפוטרופוס הכללי13 .
בין השנים 2018-2008 פתח האפוטרופוס 932 תיקי עיזבונות ותרומות בהיקף כספי כולל של כ-1.
3 מיליארד שקלים חדשים.
בינואר2018 ניהלה המחלקה 1,397 ,תיקי עיזבון192 ,תיקי תרומה292 תיקי צוואה ו-152 תיקי הצעת צוואה14 , ויחידת ההשקעות שבאפוטרופוס ניהלה בקרן הייעודית כ-800 מיליון ש"ח.
האפוטרופוס הכללי מנהל גם כ -145 נכסי מקרקעין ברחבי העולם, מהם 60 נכסים בישראל ו-85 ( בחו"ל70% )מהם בצרפת15 , נכסים שהאפוטרופוס מנוע מלממש מסיבות שונות, בהן רצון המצווים, נכסים מושכרים ובהם שוכרים או פולשים שטרם סולקו מהנכסים.
ניהול ידע מאפשר למצות באופן מושכל את הידע הקיים וליצור ידע חדש כדי לשפר את פעילות הארגון ולאפשר לממש את חזון הארגון ואת יעדיו ביעילות.
ניהול ידע מאפשר לחסוך בזמן עבודה, למנוע טעויות וכישלונות לאור ניסיון העבר, להשלים פערי ידע ולקבל החלטות המבוססות על הידע שנצבר16 .
כדי לממש צוואות וירושות במדינות שונות בעולם צריכים עובדי המחלקה לפעול במקצועיות ומתוך היכרות עם הוראות הדין הרלוונטיות שחלות בתחום זה בכל מדינה.
עליהם ללמוד את דיני הצוואה והירושה במדינות שנכתבות בהן צוואות לטובת מדינת ישראל כדי לוודא ש הצוואות מנוסחות בהתאם לכללי המדינה , ולפעול לכך שהן לא ייפסלו אלא ימומשו במלואן.
איסוף ושימור הידע שנצבר במהלך מימוש העיזבונות בכל מדינה מאפשר לדעת מהן דרישות החוק ומהם הנהלים המקומיים למימוש הירושה, מיהם הגורמים הרלוונטיים לביצוע הפעולות הדרושות ומה דורש כל מקום מהיורשים להשלמת פעולות אלה.
כאמור, למחלקה שתי נציגויות בחו"ל בצרפת ובארצות הברית.
הנציגות בצרפת: הנציגות בצרפת מופקדת על עיזבונות של מדינות דוברות צרפתית, ומרב פעילותה מתמקדת בצרפת במימוש עיזבונות - בניהול ומכירת נכסי נדל"ן ובהעברת תמורת העיזבונות לישראל .
דיני הירו שה בצרפת שונים מדיני הירושה בישראל במגוון נושאים, למשל יש יורשי "חובה" שאי אפשר .
13 ביחידה עובדים כלכלנים מנהלי תיקים ומנהל חשבונות, והיא נועדה להניב תשואה ריאלית חיובית מהשקעת הכספים תוך שמירה על רמת סיכון נמוכה.
14 תיק הצעת צוואה נפתח כאשר נוצר קשר בין האפוטרופוס הכללי למצווה פוטנציאלי והמצווה הפוטנציאלי מביע עניין באפשרות לכתוב צוואה לטובת מדינת ישראל או מוסדותיה, לפני שהוא אכן עושה זאת.
15 הנתונים נכונים לינואר2018 .
16 אגף תורה, מידע וניהול ידע, נציבות שירות המדינה, עקרונות הגדרות וכלים מעשיים, מדריך שימושי, 2014 'עמ7 ,10 ו-14 .
ולריענון הוראות דין .
לנשל מהצוואה - לצאצאים ולבני זוג שמור בדין חלק מהירושה; המצווה יכול להגדיר סוגי יורשים ובהתאם לסיווג, יוגדרו חובותיהם וזכויותיהם אשר לפירות המתקבלים מהנכסים.
בצרפת הוקם מערך ייחודי של פקידי ציבור לטיפול בענייני ירושה - לנוטריונים יש סמכויות מעין שיפוטיות לבצע פעולות מטעם המדינה ובשמה, ורק הם מוסמכים לעסוק בענייני ירושה, תרומות וצוואות ולממשן לאחר פטירת המצווה.
באחריותם, בין היתר, להכין מסמך המפרט את זהות היורשים, לחפש את נכסי העיזבון, ולרכז ולנהל אותם.
במקרה בו מדינה זרה היא אחד היורשים, לאחר ריכוז הנכסים והכנת רשימת מצאי שלהם (אינוונטר) מתקיים הליך "בקשה להיעדר התנגדות", ומשרד הפנים של צרפת מתבקש לבדוק אם יש מקום להתנגד להורשה.
לאחר דיון בבקשה, מוכרזת המדינה כיורשת.
במקביל לפעילות הנוטריונים, עורכי דין ממונים לייצג את הצדדים בבתי המשפט אם מתגלעות מחלוקות אשר לעיזבון.
הנציגות בארצות הברית: תפקידה של נציגות האפוטרופוס הכללי ב ארצות הברית הוא לסייע לעבודת המחלקה בפעילותה למימוש עיזבונות.
נוסף לכך, הנציגות מטפלת בתרומות עבור מדינת ישראל.
יש בארצות הברית חקיקה פדראלית בהקשר של צוואות ועיזבונות, אך יש הבדלים בין המדינות.
המצווה רשאי למנות בצוואתו מנהל עיזבון להיות אחראי לצד המנהלי, ועורך דין להיות אחראי לפעולות המשפטיות הדרושות כדי להוציא את הצוואה אל הפועל.
אם אין בצוואה הוראות למנות מנהל עיזבון ועורך דין, רשאי בית המשפט למנות אותם לפי שיקול דעתו או לבקשת מוטב בצוואה.
אפשרות אחרת - מצווה יכול להקים נאמנות (Trust ) ולמנות נאמן לנהל אותה, ואז היורש הוא אחד הנהנים מכספי הנאמנות17 .
נמצא כי האפוטרופוס הכללי לא ריכז ולא העלה על הכתב את הידע שצבר בנושאי צוואות, ירושות ותרומות ואת ההנחיות למימושן במדינות השונות, ובמיוחד באלו שיש לו בהן נציגויות.
במצב זה, עובדי האפוטרופוס נדרשים פעם אחר פעם להקדיש תשומות עבודה לאיתור, ללימוד ולריענון הוראות דין והליכים, וכך יעילות הטיפול של המחלקה בתיקים נפגעת.
בתשובת האפוטרופוס הכללי והכונס הרשמי מדצמבר 2018 נכתב כי עובדי המחלקה צוברים ידע מקצועי בעבודתם ומסתייעים בעורכי דין מקומיים בעת הצורך.
יצוין כי נאמנות אפשר להקים כשהמצווה עודו חי משרד המשפטים | 1787 .
משרד מבקרהמדינה מעיר לאפוטרופוס הכללי כי בנייה של מאגר ידע מקצועי שנצבר במשך השנים בעבודת המחלקה ושימורו יבטיחו עבודה מקצועית ויעילה, חיסכון במשאבים ורציפות והמשכיות של פעילותה.
לפיכך, על האפוטרופוס הכללי לרכז, לשמר ולעדכן מידע על הוראות דין, הליכים והליכי טיפול רלוונטיים למדינות שהמחלקה נדרשת לממש בהן מפעם לפעם צוואות וירושות.
בתשובת האפוטרופוס הכללי נכתב כי הוא מבין את החשיבות שבריכוז הידע ולכן החל לרכז מידע על הדין המהותי והפרוצדורלי בארצות הברית וכי הוא עשה זאת גם במדינות עיקריות אחרות.
נהלים לעיגון סדרי הבקרה והטיפול בעיזבונות .
בעיזבונות ובתרומות נכללים נכסים ממגוון סוגים, ובהם חשבונות בנק, נכסי מקרקעין ופריטים בעלי ערך.
רבים מהמורישים החזיקו נכסי מקרקעין ורכוש רב בבנקים ובכספות.
נמצא כי ב -67 תיקי עיזבונות שנציגות האפוטרופוס טיפלה בהם בצרפת בשנת 2013 התקבלו69 ,נכסי מקרקעין 11 כספות בבנקים ובבתים פרטיים, וב-41 ( מהתיקים61% ) התקבלו חשבונות בנק שהיה בהם כסף שמיועד למדינת ישראל.
במחלקת העיזבונות נוסחו שמונה נוהלי עבודה.
נוהל מימוש עיזבונות נכנס לתוקף בשנת 2017 , ובו הנחיות אשר לפעולות לכינוס נכסי העיזבון.
זהו מדריך הפעולה העיקרי של המפקחים בעבודתם, ונקבע בו, בין היתר: 1.
עם קבלת מידע על צוואה לטובת מדינת ישראל יפתח המפקח תיק במערכת המחשוב וחשבון בנק ייעודי, ו"יפעל לקבלת מלוא חלקה של מדינת ישראל בעיזבון" 18 .
הנוהל מבחין בין פעולות שיש לבצע למימוש עיזבונות לטובת מדינת ישראל שהתקבלו בישראל לפעולות שיש לבצע למימוש עיזבונות לטובת מדינת ישראל שהתקבלו בצרפת ולפעולות שיש לבצע למימוש עיזבונות שהתקבלו ביתר מדינות העולם.
בנוגע למימוש עיזבונות מצרפת נקבע שיש לפעול בהתאם לנוהל נוסף שתאשר המחלקה.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא נכתב הנוהל הנוסף שנועד להסדיר את הליך מימוש העיזבונות של הנציגות בצרפת וממילא לא אושר, וכי הפעילות למימוש עיזבונות בנציגות נעשית ללא נוהל תומך, אף שמדובר בהיקף משמעותי של עיזבונות.
18 יש תיקים של מצווים פוטנציאליים שנפתחים בעת שהמצווה בחיים.
לאחר פטירת המצווה, התיק הופך לתיק ע יזבון אך מספרו נשמר.
בהליכי כינוס ומימוש .
בתשובתו כתב האפוטרופוס שתהליך הכנת נוהל מימוש העיזבונות בצרפת אמור להסתיים בדצמבר 2018 ושעד השלמתו, הפעילות בנציגות מתואמת עם מנהלת המחלקה.
נוהל מימוש עיזבונות נועד להסדיר את דרך הפעולה שעל המפקחים לנקוט לשם מימוש עיזבונות שמקורם בצרפת, בישראל וביתר מדינות העולם לטובת מדינת ישראל.
בנוהל נכתב[" : מנהל התיק] יפעללקבלת מלוא חלקה של מדינת ישראל בעיזבון ולהפקדת הכספים בחשבון האפוטרופוס הכללי[ .
והוא] אחראיעל קבלת חלקה של מדינת ישראל בעיזבון.
עליו לוודא כי הגורם שהוסמך לכך מכנס את העיזבון בצורה מקצועית ויעילה ולאחר מכן מעביר למדינת ישראל את חלקה בעיזבון".
בנוהל אין כל פירוט אשר לפעולות שהוא נדרש לבצע לשם מילוי תפקידיו אלה.
עולה אפוא כי אין הסדרה מלאה בנוהל מתאים של הפעולות שעל נציגי האפוטרופוס הכללי לנקוט בהליכי כינוס ומימוש של העיזבונות ואין הנחיות ברורות אשר לפעולות שעליהם לבצע לשם כך בכל מדינה.
בתשובת האפוטרופוס הכללי נכתב כי הכלים העומדים לרשות עובדיו הם פרטה19 נכון ליום פטירת המוריש ודוחות כספיים בצירוף אסמכתאות, שהם כלי פיקוח על עבודת מנהלי עיזבון המעוגנים בדיני הירושה בישראל.
עוד צוין כי במידת הצורך, הנוהל יתוקן כך שאופן הפעולה הנדרש ישתקף בו.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפוטרופוס הכללי, כי עליו לבחון אם הדין המקומי במדינות שהעיזבון ניתן בהן מקנה כלים נוספים לנציגי האפוטרופוס בביצוע עבודתם ולשלב את השימוש בו בהנחיותיו, ולא להסתפק בכלים שהדין בישראל מעניק בהקשר של עיזבונות שהתקבלו במקומות אחרים בעולם.
,נוהל מימוש עיזבונות קובע כי באשר לעיזבונות מחוץ לישראל ולצרפת המפקח ייעזר בשירותיהם של אנשי מקצוע במדינה הרלוונטית ויוודא שהגורם המוסמך אוסף מידע על נכסי העיזבון (מכנס) ומממש את העיזבון במקצועיות וביעילות.
עוד נקבע כי המפקח יפקח על אנשי המקצוע ויבקר את עבודתם באמצעות קבלת פרטה ודוחות כספיים מגובים באסמכתאות.
משמע הנוהל מנחה את המפקחים לפעול לקבלת מלוא חלקה של מדינת ישראל בעיזבון לאחר שניתן צו קיום צוואה באמצעות בחינת המסמכים.
19 רשימה מפורטת של כלל ה פריטים (נכסים, חפצים, ציוד, חשבונות בנק וכדומה), הנמצאים בבעלות מסוימת או במקום מסוים .
משרד המשפטים | 1789 .
היעדר הנחיות ברורות .
הנוהל אינו מנחה את עובדי המחלקה האם וכיצד עליהם לפעול במהלך זיהוי הנכסים הנכללים בפרטה ורישומם.
הדבר עשוי למנוע זיהוי ליקויים בתהליך מימוש העיזבון ולפגוע ביעילות הפיקוח.
בתשובת האפוטרופוס נכתב כי אי אפשר להכין פרטה בטרם ניתן צו קיום צוואה, ורק לאחר קבלתו, בשלב מימוש העיזבון, נשלחים ליורשים פרטה ודוחות כספיים.
עוד נכתב כי נכסי העיזבון אינם מחולקים חלוקה סופית לפני שהמדינה בודקת את המסמכים והחשבונות, מאשרת אותם וחותמת עליהם באמצעות מפקחיה.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפוטרופוס הכללי כי לעיתים אי אפשר לזהות תקלות בשלב קבלת הפרטה המוגמרת או החלוקה הסופית של העיזבון ובשלב אישור החשבונות והמסמכים.
על כן, על האפוטרופוס לבחון אילו דרכי פעולה יאפשרו לו לוודא כי פעולות האיסוף והרישום מתייחסות לכל נכסי העיזבון כנדרש.
בביקורתנמצאו כמה דוגמאות לבעיות שעלולות להיגרם בשל העדר הנחיות ברורות לפעולות שעל המפקחים לנקוט ובשל ההנחיה לפעול רק לאחר שהצוואה קוימה, כמפורט להלן: א.
לעיתים נכללות בעיזבונות כספות הנמצאות בבתים פרטיים ובבנקים.
נוהל מימוש העיזבונות מנחה את המפקחים כיצד עליהם לנהו ג בעת פתיחת כספות וקבלת תכולתן רק לגבי עיזבונות בישראל ולא אשר לעיזבונות בחו"ל.
לפי הנוהל, אם לא מונה מנהל עיזבון, הפעילות תיעשה בנוכחות המפקח ועובד נוסף של האפוטרופוס.
אין בנוהל זה או בנוהל אחר הנחיות דומות אשר לפתיחת כספות ולקבלת תכולתם של עיזבונות בחו"ל.
היעדרן של הנחיות ברורות אשר למקרים שנדרשת פעילות של מפקחים בעת פתיחת כספות עלול לסכן את שלמות העיזבונות ברחבי העולם שכן בעיזבונות הכוללים מיטלטלין אפשר לשנע את הנכסים ממקום למקום ללא קושי ולגרוע אותם מהעיזבון.
בתשובתו של האפוטרופוס הכללי נכתב כי אין הוא יכול להשתתף במימוש העיזבונות ברחבי העולם וכי אין הוא נדרש לעשות כן כי בתהליך מימוש עיזבון הוא נעזר באנשי מקצוע מקומיים ומסתמך על דיווחיהם.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפוטרופוס כי גם אם ככלל אפשר להסתמך על דיווחיהם של אנשי המקצוע, עליו לקבוע תבחינים לזיהוי מקרים ועיזבונות שבהם עשוי להידרש פיקוח הדוק יותר של המפקחים מטעמו על פעילותם של מנהלי עיזבון ונוטריונים, ובפרט על עיזבונות שכלולות בהם כספות.
המידע על עיזבונות מגיע לאפוטרופוס ממגוון מקורות, ובהם נוטריונים ומנהלי עיזבון.