HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אוכלוסייה זו כוללת גם זרים הזקוקים לטיפול רפואי בשל מחלה כרונית, כגון סוכרת ויתר לחץ דם, או משום שהם סובלים מתסמונת הכשל החיסוני הנרכש (איידס).
הצוות העריך שמדובר בסך הכול בכ -100 מאושפזים בשנה, שמשך האשפוז הממוצע שלהם הוא כשישה חודשים.
הצוות המליץ להקים מסגרת למגורים ולאשפוז לטווח ארוך עבור אנשים שאבחנתם אינה מתאימה למסגרות הקיימות ולהקצות תקציב ייעודי לעניין.
ביולי 2013 ,השיב מנכ"ל משרד הבריאות להמלצות הצוות: "המבנה מקובל, התהליך גם כן רק תקציב אין.
אנא הקימו את המנגנון והגדירו אותו בחוזר מנהל רפואה".
במהלך הביקורת, בסוף יוני 2013 , מינה מנכ"ל משרד הבריאות ועדה מייעצת בנושא בריאות מהגרים חסרי מעמד אזרחי.
מטרת הוועדה היא לסייע למנכ"ל לגבש מדיניות בנושא, ובין תפקידיה לאסוף נתונים לשם גיבוש הצעה למדיניות.
עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2013 .
, כינסה הוועדה דיון אחד, ובסיומו גובשה רשימת נושאים לדיון בוועדה מאז סוף 2008 ועד סוף 2013 חלו שינויים מפליגים בהיקף אוכלוסיית הזרים שאינם בני הרחקה בישראל.
בשנים האלה מינה משרד הבריאות צוותים או ועדות שמטרתם לגבש מדיניות בעניין שירותי בריאות לזרים, ואף פעל לאספקה של חלק מהשירותים, אולם קביעת המדיניות לא הושלמה ואף לא ה ייתה בידיו תשתית הנתונים הנדרשת לשם גיבוש מדיניות כזו.
בתשובתו הסביר משרד הבריאות את עמדתו: התערבויות בתחום בריאות הציבור (למשל מתן חיסונים בתחנות לבריאות המשפחה) בקרב אוכלוסיית חסרי ביטוח רפואי הן בראש סדר העדיפויות, והן חיוניות לשמירה על בריאות אוכלוסיית הזרים וכן לשמירה על בריאות אזרחי המדינה ותושביה, ולכן שירותים אלה מוצעים לזרים הגרים בישראל.
הוא הוסיף כי לא נקבעה עמדת ממשלה לגבי טיפולים רפואיים בזרים שאינם בני הרחקה, וכי לא הוקצה תקציב ייעודי ממשלתי לצורך ביטוח רפואי לאוכלוסייה זו.
עוד נאמר בתשובה כי עמדת משרד הבריאות היא חלק מעמדת הממשלה; עם זאת גלום יתרון בטיפול רפואי שוטף - טיפול כאמור נועד למנוע מהזרים הגרים בישראל ליפול למעמסה על מערך הרפואה הקהילתית והאשפוזית בשל הזנחה טיפולית; המשרד מעלה את הנושא במסגרות שונות כדי לבחון אפשרויות ביטוח שונות, 110 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 אם במסגרת קופות חולים ואם במסגרת ביטוחים פרטיים.
כמו כן ציין המשרד שהוא לא נמנע מלקבל החלטות ממשיות, במסגרת מגבלותיו התקציביות והאחרות.
לדוגמה, הוא הקים מרפאה בדרום ת"א, וכן הוא מממן באופן מלא את הלידות והטיפול ביילוד, לרבות טיפולים יקרים וממושכים בפגים.
על שרת הבריאות ומנכ"ל משרדה , על משרד המשפטים, וגם על משרד האוצר אם יידרש, להבטיח שתגובש מדיניות בריאות לזרים שאינם בני הרחקה ולוודא שהיא תעמוד בדרישות הדין ואם נדרש להעמיד לצורך זה משאבים סבירים.
על משרד הבריאות לגבש גם תכנית פעולה שנגזרת מהמדיניות.
אם יימצ או חסמים בפני ביצוע פעולות אלה , על שרת הבריאות להציגם לפני הממשלה, ובמידת הצורך לשוב ולהעלות את הנושא עד שיגובש פתרון.
מתן טיפול רפואי בבתי החולים הציבוריים מקורות המימון הציבוריים של מערכת הבריאות בישראל הם תקציב המדינה ותשלומי ביטוח הבריאות למוסד לביטוח הלאומי.
חוק ביטוח בריאות ממלכתי קובע כי כל תושב ישראל חייב להירשם בקופת חולים לפי בחירתו.
הקופות אחראיות לספק שירותי אשפוז ושירותים רפואיים אמבולטוריים הקבועים ב"סל שירותי הבריאות" שבחוק לכל תושבי המדינה, באמצעות מרפאות בקהילה ובאמצעות קניית שירותים מבתי חולים כלליים69 .
בהיעדר טיפול רפואי מספק בקהילה, מגיעים לבתי החולים זריםשאינם בני הרחקה שסובלים מסיבוכי מקרים פשוטים שהידרדרו, או לחלופין מקרים שבהם באופן רגיל היה מטופל החולה בעל הביטוח הרפואי בקהילה.
בהינתן הטיפול הרפואי החלקי שמקבלים הזרים בקהילה, נתקל ים בתי החולים במגוון קשיים: אין אסמכתאות למצב רפואי קודם של הפונים אליהם; היעדר מעקב לאחר השחרור מסבך ומחריף את המצב הרפואי (למשל בהריונות); הצורך בשירותי תרגום לשם קבלת הפונה, הטיפול בו והנחיות להמשך הטיפול בקהילה; קושי לגבות תשלום עבור האשפוז והטיפול הרפואי עד לכדי צבירת חובות אבודים.
רוב הזרים מתגוררים בתל אביב-יפו, ובהיעדר ביטוח רפואי הם נוהגים לפנות למרכז הרפואי ע"ש סוראסקי (איכילוב), הממוקם בלב תל אביב, לשם קבלת טיפול רפואי.
בשנת 2012 טופלו בו 3,135 ,קטינים זרים45% ( מהם 1,426 ,) מחוסרי ביטוח רפואי ו- 12,444 ,בגירים46% ( מהם 5,663 ) מחוסרי ביטוח רפואי.
באותה השנה היו937 ניתוחים ו-902 לידות של יולדות זרות .
המרכז הרפואי אמד את ההפסד הכספי שנגרם לו כתוצאה ממתן שירותים לזרים בשנת 2012 בכ-46 :מיליון ש"ח22 ;מיליון ש"ח בגין חובות אבודים20 מיליון ש"ח בגיןמעבר של יולדות ישראליות ללדת בבתי חולים אחרים; ו -4 מיליון ש"ח בגין הוצאות שוטפות לטיפול בזרים, לרבות לתרגום ולאספקת שירותי בידוד.
המרכז הרפואי מסר כי לעתים מקבל בית החולים מן הממשלה שיפוי חלקי על הוצאות אלה, אולם לא נקבע הסדר למימונן.
69 ,מבקר המדינהדוח שנתי 63 ג( 2013 ), "היבטים במערכת הרפואה הפרטית- מדיניות, אסדרה וכלי פיקוח", עמ' 601.
זרים שאינם בני הרחקה מישראל 111 .
קופת החולים "שירותי בריאות כללית" מפעילה בתי חולים, וביניהם "המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה" בבאר שבע (להלן - סורוקה) ו"המרכז הרפואי יוספטל" באילת.
להערכת הקופה, עלות הטיפול בזרים שאינם בני הרחקה בשני בתי החולים בשנים 2012 - 2010 עמדה על כ-23 .
מיליון ש"ח בתשובת קופת חולים כללית נכתב כי בהיעדר מימון מהמדינה לטיפול רפואי באוכלוסיית הזרים, נאלצת הקופה להסיט תקציבים המיועדים למתן שירותי בריאות למבוטחיה לטובת כיסוי עלות הטיפולים באוכלוסייה זו בבתי החולים הציבוריים שהיא מפעילה; הדבר עומד בניגוד לתכלית חוק ביטוח בריאות, ובניגוד לה וראותיו בדבר הגבלת השימוש במקורות המימון למתן שירותי בריאות לחברי הקופה, למחקר רפואי ולפעולות מועצת הבריאות.
עוד נכתב כי אם נושאת הקופה בעלות טיפולים שאינה מקבלת תקציב בעבורם, נמנעת ממנה האפשרות לקיים את חובת האיזון התקציבי המוטלת עליה בחוק ביטוח בריאות.
"המרכז הרפואי על שם ברזילי" באשקלון מעריך כי סך החובות האבודים שלו בעקבות טיפול בזרים בשנים 2012 -2011 עומד על כ-5 .
מיליון ש"ח ככלל נדרשים מוסדות הבריאות על פי חוק זכויות החולה להעניק לזרים טיפול רפואי במקרי חירום בלבד, אולם בכל הנוגע לזרים עומדים בתי החולים לפני פניותיהם לקבל טיפול גם במקרים שבדרך כלל המענה הטיפולי להם ניתן בקהילה.
בתי החולים נענים לפניות אלו פעמים רבות, ומעניקים טיפול ללא מקור למימונו.
כפי שיפורט להלן, המדיניות שגיבשה הממשלה בנושא הזרים שאינם בני הרחקה חסרה נדבך חשוב, הנוגע לטיפול הניתן לזרים, השוהים מחוץ למרכז השהייה.
על רקע זה, ו בהיעדר תכנית פעולה סדורה של משרד הבריאות, נאלצת מערכת הבריאות להתמודד עם צורכי הזרים, ללא גיבוי תקציבי מתאים.
היעדר מקורות תקציביים גם עלול לפגוע באיתנות הכלכלית של בתי החולים.
תוצאות הטיפול הרפואי החסר בקהילה בינואר 2013 הרחיב משרד הבריאות את המרפאה בדרום תל אביב, באמצעות צוות עובדים קבוע וצוות מתנדבים של רופאים מומחים.
במרפאה מסופקים שירותי רפואה ראשונית, לרבות רפואת נשים, שירותי רנטגן, שירותי מעבדה ותרופות.
במרפאה ניתנו שירותים לכ- 10,000 זרים החל ב- 2008 ועד מאי 2013, כ-60% .
מהם יוצאי אריתריאה והרפובליקה של סודן על פי ראש אגף רפואה במשרד הבריאות, היקף המענה הרפואי של מרפאת משרד הבריאות בדרום תל אביב הוא קטן מאוד לעומת הצרכים.
היות שהמרפאה בתל אביב, הרי אין בהקמתה מענה לחסרי המעמד שאינם חיים באזור המרכז.
כך למשל נמצא בסקר שעשתה עיריית ירושלים, כי בהיעדר ביטוח רפואי, ל - 73.
5% מהזרים בירושלים אין לאן לפנות במקרי חירום.
בהיעדר פתרון מערכתי לצרכים רפואיים שאינם צורכי חירום, עניינם של זרים מגיע פעמים רבות לטיפולם של ארגוני ם, לדוגמה עמותת רל"א, או מטופל באמצעות קשר ים אישיים והתגייסות פרטית של גורמים שונים, או אינו מטופל.
להלן יובאו מקרים שהועלו בבדיקה.
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 חולים כרוניים 1.
בדיון של הוועדה המייעצת למנכ"ל משרד הבריאות בתחילת ספטמבר 2013 נאמר כי מרבית הזרים נהנים מבריאות איתנה, אך מסתמן שהם מתחילים להתבגר ומפתחים בעיות בריאות כרוניות.
כיוון שהטיפול הרפואי בקהילה חלקי וחסר, גם לחולים כרוניים במחלות נפוצות, כגון חולי סוכרת או הסובלים מיתר לחץ דם, אין מענה מוסדר.
בהיעדר נתונים בדבר שיעור מחלות כרוניות באוכלוסיית הזרים, אפשר להסתמך רק על היקפי המחלות הכרוניות בכלל האוכלוסייה, על פי נתונים שמפרסם משרד הבריאות.
רובם המכריע של אנשים שטופלו במרפאה שהקים משרד הבריאות בדרום תל אביב הם בני 40-21 .
על פי נתוני משרד הבריאות לאוכלוסייה הכללית בגילי 44-21 , שיעור החולים ביתר לחץ דם הוא 6.
1% ; שיעור הסובלים ממחלות בדרכי הנשימה - 7.
2% ; שיעור הסובלים ממחלה או מבעיה בכליות - 3.
בחישוב שיעורים אלה לאוכלוסיית הזרים, הרי בממוצע יש בכל אחת מהמחלות האלה יותר מ- 2,000 .
להערכת משרד הבריאות חיים כיום בישראל כ-150 זרים שהם נשאי נגיףHIV .
המשרד מממן את עלות האבחון והבדיקות שלהם אך לא את עלות הטיפול, המוערכת ב-9 .
מיליון ש"ח באין מימון, הנשאים אינם מטופלים תרופתית, אלא אם מידרדר מצבם והם מקבלים תרופות במהלך האשפוז, עד לשחרור.
ארגונים מעניקים טיפול תרופתי שתורמות חברות התרופות לחלק מן הנשאים.
משרד הבריאות החל לגייס תרומות מחברות תרופות כדי לאפשר טיפול תרופתי לכל הנשאים, מתוך כוונה שהמשרד יישא בהדרגה בעלות הטיפול.
משרד הבריאות השיב כי באמצע ינואר 2014 הוא החל בביצוע תכנית למעקב וטיפול במהגרים נשאי HIV , אשר תאפשר מעקב רפואי ובדיקות של הזרים הנשאים, וטיפול תרופתי לחלקם; נשים הרות נשאיות HIV זכאיות לטיפול במהלך ההיריון ושישה חודשים לאחר הלידה, במימון המשרד.
שני המקרים להלן ממחישים את תוצאותיו של הטיפול הרפואי החסר בזרים שהם חולים כרוניים: בפברואר 2009 פנתה עמותת רל"א למשרד הבריאות בבקשה לבחון מתן טיפולים כימותרפיים לחולה, והמשרד השיב כי לא נמצא מקור תקציבי לכך; בנובמבר 2011 פנתה עמותת רל"א למשרד הבריאות בבקשה לסייע ליוצא אריתריאה בן 35 שאובחן כסובל מלוקמיה מיאלואידית כרונית, ומטופל באמצעות תרומות ממלאי מוגבל של חולים אשר נפטרו.
העמותה כתבה כי החולה לא יחלים מהמחלה לעולם, אולם הטיפול התרופתי יבטיח לו תוחלת חיים ואיכות חיים דומות לאוכלוסייה הכללית.
משרד הבריאות השיב כי אין לו פתרון לכך.
מחלות נפש על פי נתוני רל"א על פעילות המרפאה שמפעילה העמותה ביפו, בשנת 2011 היו בה 8,041 ,ביקורים313 מהם של זרים שטופלו בידי פסיכיאטר, וב- 2012 היו בה 6,900 ביקורים ו- 166 .
מהם של זרים שטופלו בידי פסיכיאטר הטיפול לאנשים הסובלים ממצוקה נפשית או סובלים ממחלת נפש ניתן בעיקר בקהילה, במרפאות ממשלתיות לבריאות הנפש ובמרפאות של אחת מקופות החולים 70 .
בהיעדר ביטוח רפואי זרים רבים אינם מקבלים שירותים רפואיים אלה.
בשל נסיבות חייהם פעמים רבות לא עומדים לרשותם מנגנוני תמיכה קהילתיים או משפחתיים חזקים; הם נדרשים להתמיד בטיפול, בעיקר ליטול תרופות בקביעות, שאם לא כן מצבם עלול להידרדר והם יזדקקו שוב לטיפול .
70 ,מבקר המדינהדוח שנתי 60 ב(מאי 2010 .
"), בפרק "סוגיות בתחום בריאות הנפש זרים שאינם בני הרחקה מישראל 113 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 באשפוז.
כך קורה שיש זרים הסובלים ממחלת נפש ואינם מקבלים את הטיפול הנדרש בהתאם לאופייה הכרוני של המחלה, אלא אם מסלים המצב ונדרש טיפול חירום נקודתי.
להלן מקרים שהועלו בבדיקה: 1.
לשני ארגונים הגיע עניינו של יוצא אריתריאה, החי ברחוב וסובל מסכיזופרניה .
התקפיו הפסיכוטיים סיכנו אותו ואת סובביו.
הוא הועמד לדין פלילי, אך נמצא בלתי כשיר לעמוד לדין, והועבר לאשפוז בכפייה כיוון שנקבע שהוא "מהווה סכנה פיזית מיידית לזולת".
מששוחרר בתום האשפוז הראשון, נעזר בארגונים כדי לקבל טיפול תרופתי, אולם לא התמיד בו.
במענה לפניית אחד הארגונים השיב שירות הפרט והמשפחה במשרד הרווחה, כי נראה שהחולה זקוק למסגרת טיפולית תומכת קבועה והמשכית, ולא לתכנית "הגנתית חירומית"; מדיניות הממשלה אינה ברורה, ולמשרד הרווחה לא ניתנו מנדט ותקציב מתאים לטפל במקרה כזה, ולכן הוא לא יוכל לקבל את הזר למסגרות שבאחריותו.
משרד הבריאות הודיע שאין באפשרותו לספק טיפול תרופתי והציע שירותי ליווי ותמיכה, בתנאי שהזר יוכל למצוא לעצמו מקום מגורים.
כך, בהיעדר טיפול המשך, שב מצבו של אותו אדם והידרדר עד שנעצר שוב, ואושפז בכפייה.
במסמכי בית החולים נכתב כי בשל היעדר מסגרת תומכת, גם כאשר יתייצב מצבו הנפשי, תהיה זו אך שאלה של זמן עד הישנות המחלה במידה שתוכל לסכן אותו או את סובביו.
לאחר ששוחרר מאשפוזו השני, נותק הקשר עמו, ונראה כי יצא את הארץ.
בדצמבר 2010 דן בית הדין לביקורת משמורת שוהים שלא כדין בעניינו של זר שאובחן כחולה בסכיזופרניה פרנואידית, והוחזק במתקן משמורת.
בדיון הובהר לחולה כי עניינו יופנה לעמותת רל"א שתבדוק אם הוא יכול לקבל טיפול תרופתי מחוץ למתקן, והוחלט כי אי-אפשר לשקול את שחרורו ללא מענה הולם לטיפול תרופתי מחוץ למשמורת, וכי נציג העמותה יזומן לדיון בבית הדין.
העמותה הציגה במכתב את עמדתה לפני הדיין, לפיה ישנו טעם לפגם בבחירה להפנות את הבקשה אליה ולא אל משרדי הממשלה הרלוונטיים: משרד הבריאות, משרד הפנים ומשרד הרווחה.
העמותה העבירה את מכתבה גם ליועץ המשפטי לממשלה ולמנכ"ל משרד הבריאות, וביקשה ממנו לבחון כיצד אפשר לספק לחולה את הטיפול והמעקב שהוא זקוק להם בקהילה כדי שישוחרר ממשמורת.
בתשובה כתב אגף בריאות הנפש כי החולה זקוק לטיפול תרופתי ממושך, שבלעדיו עלול מצבו להידרדר במהרה "עם חזרת המסוכנות הכרוכה בכך"; כיוון שאינו זכאי לביטוח בריאות בארץ, הוא יכול לק בל טיפול דחוף בלבד; לנוכח כל אלה החלטת בית הדין נראית סבירה; אם יימצא גורם שיתחייב לממן לחולה מקום מגורים וטיפול תרופתי, אפשר לפנות לבית הדין ולבקש לשנות את ההחלטה.
בהחלטתו הבאה של בית הדין בעניין אותו זר מפברואר 2011 , ציין הדיין כי עמדתו העקרונית אינה שונה מעמדת עמותת רל"א, שעל פיה יש לפנות למשרדי הממשלה הרלוונטיים; בזימון רל"א ביקש בית הדין למצוא באותו שלב פתרון מעשי למקרה הפרטי שלפניו; בית הדין מודע לבעיה מזה תקופה ארוכה ומבקש למצוא לה פתרון מערכתי כולל, ובמידת הצורך יורה גם לזמן את נציגי משרדי הממשלה הרלוונטיים לדיון ולמתן עדות בנדון.
עוד הורה הדיין לשלוח עותק מהחלטתו ליועץ המשפטי לממשלה, ליועצת המשפטית למשרד הבריאות וליועץ המשפטי למשרד המשפטים.
המקרים האמורים של זרים שאינם בני הרחקה שהם חולים כרוניים ושל זרים הלוקים בהפרעות נפש מצביעים על מציאות שדורשת תיקון לאלתר: כיוון שהטיפול הרפואי בזרים בקהילה חלקי, חסר ומוגבל בעיקר לאזור המרכז, מוזנחים הצרכים הרפואיים שלהם .
בשל ההזנחה, מידרדר לעתים מצבם עד לכדי מצב חירום.
ב אחד המקרים נאלץ בית המ שפט להישען על פעולתם של גופים פילנתרופיים כדי להבטיח שהחלטותיו ימומשו.
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 במקרה השני (הזר הסובל מסכיזופרניה) עלתה חולשה בתיאום שבין משרד הבריאות למשרד הרווחה.
משרד מבקר המדינה מעיר לשני המשרדים שככלל עליהם לקיים ממשק עבודה יעיל.
ממשק זה חיוני ביותר גם לשם פתרון בעייתם של זרים שנוגעת לתחום הבריאות ולתחום הרווחה.
שיקום וסיעוד האמנה בדבר זכויות חברתיות מעגנת כאמור את זכותו של כל אדם ליהנות מרמת הבריאות הגופנית והנפשית הגבוהה ביותר שאפשר להשיגה, עד כדי מרב המקורות העומדים לרשות המדינה, כמפורט באמנה.
חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו קובע כי כל אדם זכאי להגנה על חייו, על גופו ועל כבודו.
בית המשפט העליון פירש חוק זה כחוק שמבטיח זכות לביטחון סוציאלי ומחייב את המדינה לקיים מערכת שתבטיח "רשת מגן" למעוטי האמצעים בחברה, שבמסגרתה עליה להבטיח שירותי בריאות שיבטיחו לאדם "גישה ליכולות הרפואה המודרנית".
שיקום רפואי הוא שלב טיפולי בתהליך של ריפוי מתמשך, והוא נועד לשפר תפקודים שנפגעו בשל מחלה או פציעה.
תכלית הטיפול היא להגדיל את עצמאות החולה ולהקטין את התלות בזולתו, לקראת חזרתו לאורח חיים פעיל ובריא.
הזכות לשיקום מעוגנת בחוק ביטוח בריאות ממלכתי.
עלהמקרה הבא כתבו מסיל"ה ומינהל השירותים החברתיים בעיריית ת"א למשרד הבריאות: צעירה אריתריאית נורתה בבטנה בעת שחצתה את הגבול לישראל ונותחה בסורוקה.
היא נותרה מוגבלת בתפקודה, בין היתר בשל פגיעות פנימיות, קשה לה מאוד ללכת ולהתנייד, להגיע לשירותים, להתרחץ ולעשות את כל שאר פעולות היום -יום, והיא צריכה המשך טיפול ומעקב רפואיים וכן טיפול פיזיותרפי.
בהיעדר פתרון אחר, היא מתגוררת עם גברים מהקהילה הזרה המסייעים לה בתפקוד היומיומי, בדירה שהגישה אליה קשה.
ביוני 2012 פנה אגף רפואה כללית במשרד הבריאות למנכ"ל המשרד, הציג את המקרה, וציין כי אין לו דרך לסייע וכי מקרים כגון זה עולים לדיון כמעט מדי שבוע.
ביולי 2012 כתבה עמותת רל"א לסגן שר הבריאות דאז ולשר הרווחה דאז בעניין טיפול רפואי עבור הצעי רה וכן עבור שבעה פצועי ירי זרים נוספים מהגבול עם מצרים , שחיים בקהילה וסובלים מהשלכות פציעתם, לרבות עיוות של כף הרגל וחוסר יכולת לדרוך; חוסר יכולת לעבוד או ללכת; צורך בניתוח.
משרד הבריאות השיב כי בהיעדר מקורות תקציביים, הוא מתקשה לסייע.
בהיעדר פתרונות מובנים למקרים שמצריכים שיקום או סיעוד, נציגי בתי החולים פונים לארגונים כדי לנסות ולהיעזר בהם למציאת פתרונות בקהילה.
נציגת אחד הארגונים העידה על כך בישיבת הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים בכנסת ביוני 2013 , ואמרה שמדי חודש פונים אליהם בעניינם של כחמישה זרים הזקוקים לסיוע כזה, ובעבר אף נשלחו חולים משוחררים במונית מבית החולים למשרד הארגון.
באוקטובר 2013 אף כתבה מנכ"לית ארגון א.
ף לאגף רפואה כללית במשרד הבריאות כי עובדות סוציאליות ועורכת דין מטעם בית חולים ממשלתי דרשו בפניות רבות לעמותה שהיא תמצא מסגרת מתאימה לזר בן 25 , חסר בית, שרגלו הימנית נקטעה והוא אמור להשתחרר מבית החולים.
הזר עצמאי בפעולות יומיומיות, קופץ על רגל אחת, ומשתמש בהליכון למרחק קצר.
לשם שחרורו מבית החולים יש למצוא מקום מגורים עבורו.
הארגון מסר כי אחד מחברי זרים שאינם בני הרחקה מישראל 115 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הכנסת, המתגורר בסמוך לבית החולים, התנדב לספק לזר מקום מגורים לחודש, וכי עיתונאית מהאזור גייסה תרומות למימון פרוטזה בעבורו.
בתשובת בית החולים למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 נכתב: המטופל קיבל את הטיפול הדרוש לרבות התחלה של תהליך שיקומי, עד לשלב הפרוטזה; בימים אלו נמצא מימון חיצוני לפרוטזה והמטופל יגיע לבית החולים מדי יום לקבל טיפול שיקומי; לכל אורך האשפוז דאג בית החולים לכל מחסורו ופעל לאיתור מסגרת בעבורו.
ראש אגף רפואה כללית במשרד הבריאות מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי חלק מהתרופות שבהן משתמשים במרפאת המשרד בדרום תל אביב מתקבל מתרומות.
ממצאי הביקורת בדבר תוצאות הטיפול הרפואי החסר בקהילה מלמדים שאם מצבו של זר אינו מוגדר כמצב חירום, ואף על פי שהוא נפצע באורח קשה או שהוא לוקה במחלה קשה, מערכת הבריאות מעניקה לו טיפול רפואי חסר וחלקי.
את התמיכה מקבל זר כזה פעמים רבות מארגונים, שלעתים תורמים לו את התרופות שהוא זקוק להן.
יתר על כן, לעתים נסמכת מערכת הבריאות הממשלתית על עזרה של ארגונים העוסקים בעניינם של זרים .
עולה חשש ממשי כי מתן גישה מצומצמת לשירותי בריאות לזרים שאינם בני הרחקה, הסובלים ממחלות נפש או ממחלות כרוניות מסוימות, ולעתים אף לזרים הזקוקים לשיקום וסיעוד, כמפורט בממצאי הביקורת, אינו עולה בקנה אחד עם הוראות חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, כפי שפורש בפסיקת בית המשפט העליון ועם תנאי האמנה בדבר זכויות חברתיות .
יש אפוא מקום כי ינקטו פעולות כדי לוודא שמוענק השירות הרפואי הנדרש לקבוצות אלה על פי הדין.
מוצע שהיועץ המשפטי לממשלה גם יבחן, לאור ממצאיו של פרק זה, אם הגישה המצומצמת לשירותי בריאות עומדת בתנאי דינים אלו הן בנוגע לקבוצות האמורות והן בנוגע לשאר הזרים הזקוקים לטיפול רפואי שאינו טיפול חירום ואינם שוהים במרכז השהייה.
על היועץ המשפטי לממשלה להנחות את משרדי הממשלה בהתאם לתוצאות בחינתו.
על שרת הבריאות ומנכ"ל משרדה, על משרד המשפטים, וגם על משרד האוצר אם יידרש, להבטיח שתגובש מדיניות בריאות לזרים שאינם בני הרחקה ולוודא שהיא תעמוד בדרישות הדין ואם נדרש להעמיד לצורך זה משאבים סבירים.
אם יימצאו חסמים בפני ביצוע פעולות אלה , על שרת הבריאות להציגם לפני הממשלה, ובמידת הצורך לשוב ולהעלות את הנושא עד שיגובש פתרון.
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שירותי רווחה .
משרד הרווחה מעניק את שירותיו לציבור בכמה דרכים: 1.
באמצעות יחידותיו השונות, והאחריות הישירה למתן השירותים ולמימונם מוטלת עליו; 2 .
באמצעות המחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות, והמשרד אחראי להתוויית המדיניות, להשתתפות במימון ולפיקוח על רמת השירותים הניתנים לאוכלוסייה; 3 .
באמצעות עמותות וארגונים עסקיים חוק שירותי הסעד, התשי"ח - 1958 , קובע כי רשות מקומית תקיים לשכת סעד לשם טיפול סוציאלי בנזקקים והגשת סעד להם.
נזקק מוגדר בחוק כאדם הזקוק לסעד מחמת גילו, מצב בריאותו, ליקויו הרוחני או הגופני, או מסיבות אחרות, הכול לפי המבחנים שנקבעו בתקנות, שבין היתר מגדירות אדם נזקק מחמת מחסור71 .
תקנון העבודה הסוציאלית (להלן- תע"ס) הוא קובץ הנחיות מקצועיות שבאמצעותן משרד הרווחה מתווה את מדיניות הרווחה ברשויות המקומיות72.
על פימסמך שהעביר מסיל"ה בפברואר 2010 למשרד הרווחה, לרוב הזרים יוצאי אריתריאה והרפובליקה של סודן זהו מפגש ראשוני עם תרבות מערבית, והפערים התרבותיים העמוקים באים לידי ביטוי במישורים רבים ובהם אלימות ככלי לחינוך.
עוד נכתב כי רבים מהזרים הם במצב של הישרדות מתמדת וסובלים מתסמיני פוסט טראומה העלולים להתבטא בהחרפת נטיות לאלימות ולהתמכרויות, וכי ישנן עדויות לשימוש גובר באלכוהול ובסמים.
מסיל"ה ערך לאורך השנים סיורים שהציגו את המצב בדרום העיר לנבחרים ולבכירים בממשל, ובהם השתתפו גם שר הרווחה לשעבר חבר הכנסת יצחק הרצוג, מנכ"ל משרד רה"ם לשעבר מר רענן דינור, מנכ"ל משרד הרווחה דאז ומנהל מינהל אכיפה וזרים ברשות האוכלוסין.
מסיל"ה גם מפיץ דוחות תקופתיים שבהם תוארו מאפייני הקהילה הזרה, הצרכים המיוחדים העולים בטיפול בה והמענה הקיים להם.
דוחות מסיל"ה הופצו בשנים 2011 -2007 בין השאר למשרד הרווחה ולרשות האוכלוסין.
מדיניות משרד הרווחה בנוגע לשירותי הרווחה לזרים ייעוד משרד הרווחה הוא להגן על כל אדם, משפחה וקהילה הנתונים במצבים של משבר זמני או מתמשך מפאת מוגבלות, עוני, הדרה חברתית, קשיי תפקוד, אבטלה, אפליה, ניצול והיעדר חוסן קהילתי, במצבי שגרה וחירום כאחד; על המשרד לשקם אנשים אלה ולסייע להם.
הזרים בישראל, שרובם מגיעים ממדינות לא מפותחות, חווים משברים גם על רקע תרבותי ואינם נהנים מחוסן קהילתי.
עקב כל אלה עלולים זרים אלו להזדקק לשירותי רווחה בהיקף נרחב יותר מזה המקובל בקרב כלל האוכלוסייה בישראל73.
בנוגע למדיניות משרד הרווחה בדבר טיפול שירותי הרווחה בארץ בזרים מסר מנכ"ל משרד הרווחה דאז לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2012 כי אין למשרד מדיניות אוטונומית בנושא, אלא מדיניות שנובעת מהחלטת ממשלת ישראל; "מדיניות הממשלה בעניין זה דווקנית וצרה".
הוא ציין שמשרד הרווחה ביקש לדון בנושא כדי להבהיר את מדיניות הממשלה ואת סל השירותים שיש לגזור ממנה, ואולם הבקשות לא נענו, והמשרד הונחה לפעול כראות עיניו.
71 תקנות שירותי הסעד (מבחני נזקקות) התש"ל- 1970.
72 תוקפן החוקי של ההוראות המופיע ות בתע"ס הוא מכוח התקנות לחוק שירותי הסעד, תקנות שירותי הסעד (תפקיד המנהל וועדת הסעד), התשכ"ד - 1963 , סעיף 4()(א1 ), ול"מתן טיפול סוציאלי לנזקקים והגשת סעד על פי דין ובהתאם להוראות נוהל והנחיות המנהל הכללי של משרד הסעד", וכן מכוח תקנות שירותי הסעד (טיפול בנזקקים) התשמ"ו - 1986.
דוח הקטינים זרים שאינם בני הרחקה מישראל 117 .
באפריל 2013 סקר ממלא מקום מנכ"ל משרד הרווחה דאז את מדיניות משרד הרווחה הנוגעת לטיפול בזרים, כפועל יוצא ממדיניות הממשלה בכללותה: הממשלה לא גיבשה מדיניות כוללת בנוגע לבגירים זרים; נדרשת מדיניות שתכתיב לכולם כיצד לפעול; משרד הרווחה וכל יתר המשרדים זקוקים להנחיות ברורות לגבי אופן הטיפול באוכלוסיות הללו ולהקצאת משאבים לטובת הנושא; בהיעדר הנחיות כאלו, "התע"ס כלל לא קיים"; ניתנים שירותי רווחה לזרים שיש סכנה מידית לשלומם, בעיקר לנשים זרות השוהות במקלטים לנשים נפגעות אלימות או לזרים שהוכרו כקרבנות סחר (ראו להלן).
בנוגע לשירותי הרווחה שניתנים לקטינים, נכתב ב דוח הקטינים, כי במהלך השנים פנו נציגי יחידות הרווחה ברשויות המקומיות ונציגי גופים אחרים למשרד הרווחה בבקשה לקבל הנחיות לטיפול בקטינים חסרי המעמד.
גם עובדת בכירה בשירות לילד ולנוער פנתה למנכ"ל דאז והסבירה שהמשרד חייב להוציא נוהל המגדיר את דרכי ההתערבות באוכלוסייה זו.
באוקטובר 2012 ,, במסגרת תשובת משרד הרווחה לפניית מרכז המחקר והמידע של הכנסת נכתב כי בימים אלו שוקד משרד הרווחה על גיבוש מסמך לממשלה שעניינו מענים לאוכלוסיית הפליטים בתחום הרווחה, בתחום הבריאות ובתחומים אחרים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי משרד הרווחה לא גיבש מסמך כזה.
ביולי 2013 ציין שר הרווחה מר מאיר כהן בישיבת הוועדה המיוחדת של הכנסת לבחינת בעיות העובדים הזרים כי בכוונתו להעלות את נושא הטיפול באוכלוסייה זו לשולחן הממשלה, גם באמצעות הקבינט החברתי-כלכלי.
הטיפול בנשים נפגעות אלימות משרד הרווחה קבע בתע"ס כי הטיפול באלימות במשפחה ייעשה ב"מרכז למניעה ולטיפול באלימות במשפחה" שיפעל במסגרת המחלקה לשירותים חברתיים ברשות המקומית.
המרכז נועד לספק פתרונות, במישורים וברבדים שונים, לכל בני המשפחה ולכל רמת פגיעה.
לצורך כך יורכבו סל שירותים ומגוון פתרונות וסעדים על הרצף הטיפולי74 .
נשים ישראליות מופנות במידת הצורך למקלט, כפתרון שמצוי בקצה הרצף הטיפולי.
ההפניה נעשית באמצעות המחלקות לשירותים חברתיים בקהילה והמרכזים לטיפול ולמניעת אלימות במשפחה, וקשרי הגומלין בין המקלט למחלקה חיוניים לתכנון המשך ההתערבות ככלל, וכאשר האישה חוזרת לקהילת המוצא בפרט: המקלט ישמור על קשר רציף עם המחלקה, יעדכן אותה וישתף אותה בתכנון הטיפול.
בשנת 2011 שהו במקלטים לנשים נפגעות אלימות ברחבי הארץ732 ,נשים כ-40 מהן נשים ללא מעמד אזרחי בישראל (לא ידוע כמה מהן הן זרות שאינן בנות הרחקה).
בשנת 2012 שהו במקלטים 672 נשים, כ-52 מהן ללא מעמד אזרחי בישראל.
פעמים רבות נשים זרות שוהות במקלטים תקופות ארוכות יחסית, בהיעדר פתרון מגורים בטוח בקהילה עבורן.
74 ,מבקר המדינה דוחות על הביקורת בשלטון המקומי , שנים 2012 -2011 , בפרק "פעילות רשויות מקומיות למניעת אלימות בין בני זוג ולטיפול בנפגעיה", עמ' 43.
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 היקף הטיפול שונה בתכלית עבור אישה זרה: המענה לנשים זרות נפגעות אלימות ניתן רק במקרי הקצה הקשים ביותר, שבהם עולה צורך בהוצאה למקלט.
תהליך רגיל של טיפול במקלט, הכולל גם ליווי, תמיכה, טיפול והכוונה לחיים עצמאיים לאחר היציאה ממנו, תוך בחינת האפשרויות העומדות לרשות האישה בעתיד, אינו מתקיים עבור אישה זרה.
האישה הזרה אינה זכאית, בשונה מאישה ישראלית, לסיוע בשכר דירה עם יציאתה מהמקלט לצורך קיום חיים עצמאיים ובחירת מקום מגורים הרחק ממעגל האלימות.
היא גם אינה זכאית להשתתף בקבוצות טיפוליות ארוכות טווח, ולא מסופק לה סל השירותים שמקבלת אישה ישראלית ובו ליווי וטיפול נפשי, שיקום וטיפול משפחתי.
לרוב היא גם אינה זכאית לטיפול רפואי, כיוון שאינה מבוטחת בביטוח רפואי.
בהיעדר כל אלה, תהליך השיקום הרגיל, לרבות בתקופת השהייה במקלט אינו מתקיים במקרה של אישה זרה.
משרד הרווחה השיב כי כל עוד אין שינוי במדיניות הממשלתית, אשר יגובה במשאבים, משרד הרווחה לא ימשיך לטפל בנשים זרות נפגעות אלימות לאחר יציאתן ממקלט (עוד בנוגע למדיניות הממשלה ראו להלן).
הטיפול בקרבנות סחר 1.
בשנים האחרונות התפתחה תעשייה מאורגנת של הברחת אנשים לישראל דרך הגבולעם מצרים, והמבריחים גבו סכומי כסף הולכים וגדלים תמורת העברת האנשים את הגבול.
נוסף על כך החלו המבריחים לסחוט כופר, וכלאו חלק מהזרים עד ששולם להם תשלום כופר בעבור שחרורם.
רבות מהנשים והקטינות שלא לוו על ידי הורה היו במסען לישראל קרבן לתקיפה מינית קשה בידי המבריחים.
כן ידוע על אלימות קשה המופנית כנגד גברים וילדים בסיני, הכוללת עינויים קשים וכליאה לפרקי זמן משתנים בדרישה לקבל כופר.
תופעת נפגעי מחנות העינויים בסיני מוכרת לגורמים ממשלתיים מסוף שנת 2009 .