HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אם היו דירקט וריונים של קרנות השתלמות שלא בחרו יושבי ראש הרי שהדבר לא הובא לידיעתי או לידיעת אנשי לשכתי על ידי הרשות".
משרד מבקר המדינה מעיר לקרנות ולרשות החברות כי תשובה זו אינה מספקת וכי עליהם לפעול בהקדם על מנת לאייש את משרות הדירקטורים ויושבי ראש הדירקטוריונים בקרנות.
על הרשות לוודא שמתמנה יו"ר ושמינויו מובא לאישור כנדרש.
התמשכותו של המצב הנוכחי היא בניגוד להוראות סעיף 24 (א) לחוק החברות הממשלתיות, פוגעת בתפקוד התקין של הקרנות וגורעת מיכולתה של המדינה לפקח על הנעשה בקרנות שבבעלותה.
מניין חוקי בישיבות הדירקטוריון וועדותיו סעיף 11 לחוק הפיקוח קובע כי על חברה מנהלת למנות ועדת השקעות לכל קופת גמל שבאחריותה, וכי לרוב חברי ועדת ההשקעות צריך שתהיה כשירות לכהן כדירקטורים חיצוניים13 .
בוועדת השקעות כאמור יכול שהדירקטורים החיצוניים יהיו מיעוט, ואולם מספרם לא יפחת ביותר מאחד ממספר שאר החברים בוועדה.
על פי חוק הפיקוח, תפקידה המרכזי של ועדת ההשקעות הוא לקבוע את מדיניות ההשקעות של קופת הגמל במסגרת מדיניות ההשקעות הכוללת של קרן ההשתלמות שקבע הדירקטוריון.
מכאן נובעת חשיבותה הרבה של הוועדה כמי שאחראית לניהול יעיל ואחראי של תיק ההשקעות של הקרן.
13 סעיף240 לחוק החברות, קובע כי "כדירקטור חיצוני ימונה מי שהוא בעל כשירות מקצועית או מי שהוא בעל מומחיות חשבונאית ופיננסית, ובלבד שלפחות אחד הדירקטורים החיצוניים יהיה בעל מומחיות חשבונאית ופיננסית".
נוסף על כך סעיף 16 א לחוק החברות הממשלתיות קובע כי "לכל חברה ממשלתית יתמנה דירקטור אחד לפחות שהועדה לבדיקת מינויים מצאה שהוא בעל מומחיות חשבונאית ופיננסית, כמשמעותה לפי סעיף 240 .
"לחוק החברות משרד האוצר 107 .
:שם הדוח משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 ובלתי אחראי של תחום זה עלול לגרום נזק כספי רב לעמיתי הקרן ולפגיעה קשה ביותר במוניטין המקצועי של הקרן ובאמינותה.
בתקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (דירקטוריון וועדותיו), התשס"ז - 2007 , ניתנה הקלה לחברות המנהלות קופות גמל ענפיות כך שהן נדרשות למנות דח"צ אחד לפחות, ושלפחות דח"צ אחד יהיה בעל מומחיות חשבונאית ופיננסית.
על פי התקנות, המניין החוקי לישיבות הדירקטוריון הוא רוב חברי הדירקטוריון, ובלבד שישתתף דח"צ אחד לפחות 14.
,כלומר ללא דח"צ המניין אינו עומד בדרישות החוק.
בקרן קל"ע לא מונה דח"צ, והדירקטוריון פעל ללא דח"צ במשך כתשעה חודשים - ממאי 2013 ועד פברואר 201415 .
נמצא כי בשנת 2013 התקיימו בקרן קל"ע ארבע ישיבות דירקטוריון, שתי ישיבות של ועדת ההשקעות וחמש ישיבות ועדת הביקורת של הקרן בלי שנכח בכל אחת מהישיבות דח"צ כנדרש.
יצוין כי במכתב ששלחה יו"ר הדירקטוריון של קרן קל"ע לשר האוצר באוקטובר 2013 היא התריעה על היעדר דח"צ בדירקטוריון.
עוד נמצא כי במועד סיום הביקורת (נובמבר 2014 ) גם בקרן ההשתלמות לעובדי המדינה- הקרן הגדולה ביותר מבחינת מספר העמיתים בה מבין הקרנות שנבדקו - חסר דח"צ מטעם המדינה.
במכתב ששלח מנכ"ל הקרן לשר האוצר ב - 8.
13 נכתב כי "מזה זמן רב מתנהלת החברה בחסר מבחינת מספר הדירקטורים מטעם בעל מניית הנהלה א' .
לאור הדרישה בתקנות ההתאגדות של החברה לקיומם של שני דירקטורים חיצוניים.
ועד למינוי דח"צ מטעם המדינה, עתידה החברה לפעול בחסר של דירקטור חיצוני, כלומר בניגוד לדין החל עליה" (ההדגשה במקור).
על פי תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל), התשכ"ד - 196416 (להלן- תקנות מס הכנסה), בוועדת ההשקעות יהיה מספר אי-זוגי של חברים, שלא יפחת משלושה ולא יעלה על שבעה.
נמצא כי לוועדת ההשקעות של קרן עובדי המדינה ושל קרן השופטים מונו רק שני חברים, והוועדות התכנסו אפוא בהרכב חסר כדלקמן: בוועדת ההשקעות של קרן עובדי המדינה כיהנו שני דירקטורים בלבד בתשע ישיבות בשנת 2012 ובשלוש ישיבות בשנת 2009 .
ועדת ההשקעות של קרן השופטים התכנסה ב- 2012 חמש פעמים בהרכב של שני דירקטורים וארבע פעמים בהרכב של דירקטור אחד, ובשנת 2013 .
התכנסה ועדה זו ארבע פעמים בהרכב של שני דירקטורים משרד מבקר המדינה מעיר לקרנות ולרשות הח ברות על שלא מונה מספר הדירקטורים הנדרש בתקנות מס הכנסה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי בשל העובדה שלא מונו דירקטורים כנדרש, ההחלטות שהתקבלו בוועדות ההשקעות .
14 תקנות7 ,23 ו-24 ,)לתקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (דירקטוריון וועדותיו התשס"ז- 2007.
15 גם רשות החברות מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה, במהלך הביקורת, שלגבי חלק מהחברות ידוע לה כי היו בעבר מקרים שבהם לא היה מניין חוקי לישיבות הדירקטוריון בגין חוסר בדח"צ או ביו"ר.
שם הדוח: משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 התקבלו בהרכב חסר, ולכן ספק אם יש להן תוקף.
על גופים אלו לדאוג לתיקון ליקוי זה לאלתר כדי למנוע מצב דומה בעתיד.
בתשובה שמסר מנכ"ל קרן השופטים למשרד מבקר המדינה במרץ 2015 (להלן- תשובת קרן השופטים) נכתב: "היעדר מניין חוקי נבע מהעובדה שלא מונו דירקטורים מטעם המדינה לדירקטוריון, שני דירקטורים לא הסכימו לכהן בוועדת ההשקעות, וכן לא הוגדר דירקטור מטעם המדינה כדח"צ.
ועדת ההשקעות נצרכה למינוי נציג חיצוני ציבורי להשלמת מניין חברי הוועדה.
הליך המינוי נמשך זמן רב ומכאן העובדות המצוינות בדוח המבקר".
בתשובה שמסרה סמנכ"לית קרן עובדי המדינה למשרד מבקר המדינה במרץ 2015 (להלן- תשובת קרן עובדי המדינה) נכתב: "החוסרים שנמצאו בהרכבי ועדת ההשקעות בשנים 2009 ו- 2012 ,נבעו בעקבות מחסור בדירקטורים מטעם המדינה.
ככל שקיים הרכב חסר כאמור נוהגת החברה לאשר את ההחלטות שהתקבלו בהרכב חסר בסמוך ולאחר שמתקיים הרכב חוקי של הוועדה.
המקרים שנמצאו הם חריגים והחברה תקפיד על כך גם בעתיד ככל שיידרש".
אי-מתן אישור ל מינוי יועצות משפטיות בקרנות ואישור שכרן סעיף 47 (א) לחוק החברות הממשלתיות קובע כי מינוי של יועץ משפטי לחברה ממשלתית טעון את אישורה של רשות החברות.
למשרת היועץ המשפטי בקרן השתלמות יש חשיבות רבה ביותר להתנהלות היומיומית של הקרן.
על היועץ המשפטי של הקרן (להלן - יועמ"ש הקרן) מוטלת החובה לבדוק כי הקרן אינה סוטה מהוראות הדין הרבות החלות עליה מתוקף היותה קופת גמל ענפית, וכמו כן עליו לטפל ולהכריע בסוגיות משפטיות מורכבות שצצות אד-הוק במהלך פעילותה של הקרן.
נמצא כי היועצות המשפטיות של שתי הקרנות הגדולות ביותר - קרן המח"ר וקרן עובדי המדינה - טרם קיבלו את אישור רשות החברות למינוין, וכי הן ממלאות את תפקידן כשלוש שנים ללא אישור הרשות כנדרש.
במכתב שכותרתו "בקשה דחופה לאישור מינוי יועץ משפטי" אשר שלחו יו"ר הדירקטוריון של קרן המח"ר ומנכ"לית הקרן כבר לפני כשלוש שנים (ב - 14.
11 ) לרשות החברות נכתב כי "החברה.
פנתה אליכם החל ביום 8.
2011 בבקשה לאישור מינוי יועץ-משפטי לחברה.
טרם העבירה את בקשת החברה למינוי יועץ -משפטי לוועדה למינוי יועצים משפטיים.
לא יתכן כי מטעמים כאלה ואחרים, תימנע מהחברה במשך חודשים רבים כל -כך, אפשרות העסקת פונקציה חשובה, קריטית ואיכותית לתפקודה התקין של חברה לניהול קופות גמל, כמו יועץ-משפטי".
גם קרן עובדי המדינה פנתה לרשות החברות עוד ב- 24.
12 וציינה במכתבה כי היא פנתה כבר כמה וכמה פעמים לרשות החברות הממשלת יות לקבלת אישור למינוי יועצת משפטית קבועה לחברה.
במכתב הבהירה הקרן כי "נכון למועד מכתב זה, טרם נתקבלה תשובת רשות החברות הממשלתיות לבקשת החברה.
בתוך כך ולנוכח האחריות החלה על החברה, שאינה משרד האוצר 109 .
:שם הדוח משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מאפשרת לה להמשיך בתפקודה בהיעדר יועמ"ש, אבקש להודיעך כי לעת עתה, משמשת עו"ד .
בגין שירותיה הינו כאמור בחוזרי רשות החברות הממשלתיות".
העיכוב הממושך שנקטה רשות החברות במתן האישור למינוי יועמ"ש לקרנות אינו תקין ואינו עולה בקנה אחד עם הוראות סעיף 47 (א) לחוק החברות הממשלתיות ועם מילוי תפ קידיה של הרשות.
תפקוד רשות החברות בעניין זה העמיד את הקרנות במצב בעייתי וגרם להן להעסיק יועצים משפטיים ללא אישור, זאת בשל הצורך החיוני בליווי משפטי.
יצוין כי שכרם של היועצים המשפטיים בחברות הממשלתיות נקבע בהתאם לתקנות החברות הממשלתיות, הקובעות שכר הנגזר מהסיווג שהוענק לחברה.
בחברות בסיווג 5 (הסיווג של הקרנות המדוברות) נקבע כי שכר היועמ"ש יהיה 8,000 ש"ח לחודש.
במכתב ששלחה רשות החברות לקרן עובדי המדינה ב - 17.
12 ,נכתב: "אנו מאשרים את העלאת השכר החודשי למשרד עוה"ד.
היועצים המשפטיים של החברה, לסך של 10000 ש"ח לחודש, וזאת החל מיום 1.
בבירור שערכו נציגי משרד מבקר המדינה עם סמנכ"לית קרן עובדי המדינה היא טענה כי נציג הרשות אמר לה בעל פה כי אישור זה הוא לכל יועץ משפטי בקרן ולא ניתן ספציפית עבור יועץ משפטי מסוים, ולכן הקרן פעלה בהתאם.
במהלך הביקורת לא נמצא כי היה ברשותן של קרן המח"ר ושל קרן עובדי המדינה אישור בכתב מרשות החברות להעלאת השכר עבור אותן יועצות משפטיות.
עם זאת, מבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת ברשות החברות עולה כי הוועדה למינוי יועצים משפטיים ברשות אכן אישרה את העלאת השכר לשתי היועצות המשפטיות, הן של קרן עובדי המדינה והן של קרן המח"ר, אולם מאחר שהן טרם קיבלו את האישור הנדרש למינוין כחוק, העלאת שכר זו אינה עומדת בכללי מינהל תקין ובהוראות החוק, שלפיהם יש לדון בשכר רק לאחר אישור המינוי.
בתשובה שמסרה קרן המח"ר למשרד מבקר המדינה במרץ 2015 (להלן - תשובת קרן המח"ר) נכתב: "כמובן שכל המהלך נעשה בידיעה מלאה של הגורמים הרלוונטיים ברשות החברות אולם, הקרן לא קיבלה אישור פורמלי למינוי ולשכר הטרחה טרם תחילת כהונת היועצת המשפטית, בשל היעדר ועדת מינויים.
לא ידוע לנו מדוע מזה למעלה משלוש שנים לא הגישה הרשות את הבקשה למינוי יועצת משפטית של קרן השתלמות אקדמאים, גם כשתיפקדו מעת לעת ועדות מינויים".
רשות החברות ציינה בתשובתה כי היא הביאה את שתי בקשות המינוי האמורות לפני הוועדה למינוי יועצים משפטיים.
אולם מנובמבר 2011 עד מאי 2012 ומספטמבר 2013 עד מרץ 2014 הוועדה כלל לא התכנסה בשל הרכב חסר של חבריה.
עוד ציינה הרשות כי "לאור האמור, העיכוב שנגרם בהשלמת מינוין של יועמ"ש לקרנות האמורות לא נגרם בעטיה של רשות החברות הממשלתיות אלא בשל הקיפאון בעבודת הוועדה.
עם שובה של הוועדה לפעול, בכוונת רשות החברות הממשלתיות להביא את הבקשות בפני הוועדה".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי היה עליה להביא את הבקשות האמורות לפני הוועדה למינוי יועצים משפטיים בתקופות שבהן כן פעלה הוועדה - יוני 2012 עד אוגוסט 2013 .
נוסף על כך מאחר שהפעלת הוועדה היא באחריות הרשות, על הרשות לדאוג כי הוועדה תפעל באופן סדיר כדי למנוע בעיות דומות בעתיד.
שם הדוח: משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 כפל אסדרה במהלך הביקורת התברר כי העובדה שהקרנות הממשלתיות כפופות להוראותיהם של שני מאסדרים (רגולטורים) שונים - אגף שוק ההון ורשות החברות - יוצרת לעתים אי-אחידות וכפל אסדרה, שכרוכים בעלויות כפולות מיותרות.
לדוגמה, אגף שוק ההון הנחה את הגופים הכפופים להוראותיו לבצע בדיקה של איכות הביקורת הפנימית בכל חמש שנים, ואילו רשות החברות הנחתה לבצע בדיקה זו בכל שלוש שנים.
בכך נוצר מצב של נשיאה בעלויות נוספות מצד הקרנות הממשלתיות, זאת לעומת קרנות השתלמות רגילות, שאינן כפופות להוראותיה של רשות החברות, וכן נפגעה יכולתן של הקרנות הממשלתיות להתחרות בקרנות הרגילות.
גם בתהליך הכנת הדוחות הכספיים נדרשות הקרנות הממשלתיות לשאת בעלויות נוספות הנובעות מדרישתה של רשות החברות להמצאת דוחות רבעוניים של הקרן עצמה (נוסף על הדוחות הרבעוניים של החברה המנהלת), ואילו לפי דרישת אגף שוק ההון, על הקרן להמציא דוחות שנתיים בלבד.
דוגמה נוספת לכפל אסדרה היא הדרישה של אגף שוק ההון מההקרנות הממשלתיות למנות לקרן מנהל סיכונים פיננסי, לעומת הדרישה של רשות החברות למנות מנהל סיכונים בתחום התפעולי, דרישה שפחות תואמת את אופי פעילותן של הקרנות הממשלתיות ומגדילה את העלויות שלהן שלא לצורך.
בתשובת קרן עובדי המדינה נכתב כי היא בדעה אחת עם משרד מבקר המדינה בעניין זה.
בתשובה שמסר היועץ המשפטי של קרן ההנדסאים למשרד מבקר המדינה במרץ 2015 (להלן - תשובת קרן ההנדסאים) נכתב כי "הנהלת הקרן מסכימה עם דעת הביקורת כי כפל הרגולציה יוצרת קשיים לא מבוטלים.
לדעת הנהלת הקרן התחו ם של ניהול קופות גמל סובל בעת האחרונה מ'עודף רגולציה' וכפילות הרגולציה אכן יוצרת הכבדה נוספת, בעיקר במקרים שונים של סתירות בין ההוראות.
יחד עם זאת, קיים דמיון רב בין הוראות הרגולטורים השונים, בעיקר בכל הקשור למשטר תאגידי, ובפועל העלות הכספית הנובעת מכפל ההוראות קיימת, אך אינה מהותית".
מ נכתב כי "העובדה כי במקצת הקרנות.
מעורבת מדינת ישראל לכשעצמה אינה דבר שלילי ויש בה כדי לתרום למיצוב הקרנות.
לפיכך עצם היותן בבעלות משותפת עם המדינה מקנה להן (ובצדק) אמינות נוספת.
במקרים מסוימים ישנן הוראות דין העוסקות בנושאים זהים וככאלה הן מטילות מעמסה מיותרת על החברות ולעיתים אף קיימות סתירות ביניהן.
הנושאים בהם קיימת כפילות או סתירות בין הוראות הדין השונות הינם מצומצמים יחסית ונוגעים לאחוז קטן יחסית (פחות מ-10% להערכתנו) מכלל הוראות הדין החלות על החברה המנהלת".
משרד מבקר המדינה מעיר למאסדרים כי העמידה בדרישות האסדרה כרוכה בעלויות כספיות המוטלות על הקרנות הממשלתיות בגין כפל אסדרה ומושתות על עמיתיהן בדמות דמי ניהול גבוהים יותר.
ריבוי המאסדרים והיעדר התיאום ביניהם מביאים לידי עלויות נוספות ופוגעים ביכולתן של הקרנות הממשלתיות להתחרות כיאות בקרנות הפרטיות.
על המאסדרים לפעול בשיתוף פעולה ולתאם בין ההוראות כדי למנוע תשלומים מיותרים המושתים על הקרנות.
:שם הדוח משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 יחידת החברות והתאגידים ברשות החברות יחידת החברות והתאגידים שברשות החברות (להלן - יחידת החברות) עוסקת בא סדרה השוטפת וכן בקידום מדיניות הרשות בטיפול בחברות בהיבט הבעלים, בעבודה משותפת עם משרדי הממשלה האחרים והאגפים הרלוונטיים שבמשרד האוצר.
יחידת החברות הוקמה בראשית 2011 עם מינוי סגן בכיר לניהול היחידה במטרה לפקח על חברות ועמותות ממשלתיות וחברות מעורבות ולרכז את הטיפול בקידום חקיקת חוק התאגידים הציבוריים.
יחידת החברות מונה ארבעה רפרנטים, וכל אחד מהם אחראי לכ-20 חברות ממשלתיות.
נוכח האיוש החסר של הדירקטורים מטעם המדינה בקרנות, עולה הצורך בנוכחות תדירה יותר של הרפרנט בישיבות הדירקטוריון של הקרנות.
נוסף על כך היק ף הנושאים הנדונים בישיבות ומצריכים את הטיפול והמעקב של הרפרנט הוא רב ומורכב.
מבדיקה שביצע משרד מבקר המדינה עולה כי אין ביכולתו של הרפרנט17 שמטפל בקרנות הממשלתיות להגיע לכל ישיבות הדירקטוריון שמקיימות הקרנות, ובשל כך ישיבות רבות נערכות שלא בנוכחות הרפרנט, וכאמור, בהיעדר דירקטורים מטעם המדינה.
בפגישה שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 עם סגן מנהל רשות החברות מר ניסים סלמן הסביר סגן המנהל כי הרפרנט לא צריך להגיע לכל הישיבות.
עם זאת, לדבריו, היקף המשימות המוטל על כל רפרנט ביחידת החברות מקשה עליו לטפל במ שימות בצורה מיטבית, כפי שראוי היה להיות.
נוכח הרכבם החסר של הדירקטוריונים, חשוב כי נציג רשות החברות יהיה נוכח ככל הניתן בישיבות הדירקטוריון.
ההקפדה על הנוכחות תתרום להעלאת איכות המידע שבידי הרשות ולקבלתו בזמן אמת.
נוכחותו של נציג הרשות בדיונים תאפשר לרשות להשמיע את עמדתה בזמן אמת לפני חברי הדירקטוריונים ואף עשויה למנוע מהם לקבל החלטות המנוגדות לעמדתה.
שכר מנכ"ל קרן ההשתלמות למשפטנים סעיף 2 (א) לתקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר גמול והוצאות לדירקטור מקרב הציבור בחברות הממשלתיות), התשנ"ד- 1994 , קובע כי"דירקטור בחברה יהיה זכאי לגמול בעד כהונתו בדירקטוריון, שתשלם לו החברה לפי מספר ישיבות דירקטוריון או ישיבות ועדה שבהן השתתף, כמפורט בתוספת הראשונה, בהתאם לדרגתה של החברה".
בסעיף 2 )(ו לתקנות נקבע כי "דירקטור לא יהיה זכאי לתמורה נוספת כלשהי על הגמול לפי השתתפות בישיבות כאמור בתקנת משנה (א)".
סעיף זה היה לכאורה הסיבה לכך שרשות החברות לא התירה לקרנות ההשתלמות הממשלתיות לשלם שכר למנכ"ל של קרן השתלמות ממשלתית כל עוד הוא מכהן גם כדירקטור באותה הקרן.
מהנתונים של קרן ההשתלמות למשפטנים עולה כי מנכ"ל הקרן, שמשמש גם דירקטור בקרן, משתכר סכום של 14,000 ש"ח לחודש כנותן שירותים לקרןבאמצעות משרדו, החל מיולי 2013 עת מונהלתפקיד .
עובדה זו סותרת את עמדת הרשות אשר מסתמכת על האמור בסעיף 2 (ו) ושבעטיה אף סירבה לבקשות קרנות השתלמות ממשלתיות אחרות לשלם שכר למנכ"לי קרנות שמכהנים בהן גם כדירקטורים.
הרפרנט מטעם הרשות אינו מכהן כדירקטור בקרן אלא במעמד של משקיף 112 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 נציגי רשות החברות מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי היועצת המשפטית הקודמת של הרשות המליצה לאשר תשלום שכר למנכ"ל הקרן, זאת בשל החשיבות שימונה לקרן המשפטנים מנכ"ל מקצועי.
באותה המלצה גם נכתב, לטענתם, כי האספה הכללית של הקרן צריכה לאשר מהלך זה, או לם עד מועד סיום הביקורת האספה הכללית טרם אישרה את העניין.
בדיקת השלמה שנעשתה בדצמבר 2014 עם נציג הרשות העלתה כי המלצה זו של היועצת המשפטית הקודמת לא נמצאה על ידם, אולם לטענת נציג, נושא זה יובא לאישור באספה הכללית הקרובה של הקרן.
מהאמור לעיל עולה אפוא כי ה שכר שולם למנכ"ל הקרן למשפטנים אף שטרם ניתן לכך אישור האספה הכללית של הקרן.
בעת הביקורת לא הומצא למשרד מבקר המדינה שום נוהל או החלטה של הרשות בעניין; אדרבה, אישור השכר למנכ"ל הקרן עומד בסתירה להתנהלותה של הרשות בעניין אישור השכר למנכ"לים של קרנות אחרות.
בתשובה שמסר מנכ"ל קרן המשפטנים למשרד מבקר המדינה במרץ 2015 (להלן- תשובת קרן המשפטנים) נכתב כי "לפי בקשת איגוד המשפטנים -ההסתדרות הכללית, בתמיכת אגף שוק ההון במשרד האוצר, ובהסכמת רשות החברות, מונה הח"מ כמנכ"ל מקצועי לקרן.
אגף שוק ההון במשרד האוצר, איגוד המשפטנים -ההסתדרות הכללית, והח"מ, העדיפו כי המנכ"ל לא ישמש גם כדירקטור.
ברם, רק לאחר שניתנה הסכמת הח"מ לכהן כמנכ"ל, ולאחר שהתנאים סוכמו, הודיע נציג רשות החברות, כי לדעת הרשות, נדרש, כי המנכ"ל ימונה גם כדירקטור, וכי הסכמתם למינוי מותנית בכך.
מאחר והחברה היתה נתונה אז במשבר ניהולי, וכדי למנוע עיכובים נוספים, הסכימו הח"מ, כמו גם אגף שוק ההון במשרד האוצר, ואיגוד המשפטנים-ההסתדרות הכללית, לוותר על עמדתם העקרונית, ולהסכים לכך, כי המנכ"ל ימונה גם כדירקטור.
הודיע נציג רשות החברות לח"מ בעל-פה, כי מאחר והוא מכהן גם כדירקטור, הסכם ההתקשרות טעון גם אישור האסיפה הכללית.
פנייה מתאימה לכינוס אסיפה כללית ופירוט סדר יומה גם יצאה לרשות החברות עוד בחודש נובמבר 2013 ,.
החברה הוציאה גם פנייה מתאימה לכינוס ישיבה נוספתאולם מאז נובמבר 2013 , ועד מרץ 2015 , לאעלה בידה של רשות החברות לקבל יפוי כח המאפשר קיום אסיפה כללית כלשהי.
אין כל ליקוי בהתנהלות החברה ו/או המנכ"ל בהקשר זה, וכי הליקוי היחיד הוא מחדלה של רשות החברות לקיים אסיפה כללית במשך תקופה כה ארוכה " (ההדגשה במקור).
בתשובת רשות החברות נכתב כי "מאחר שטרם זומנה אסיפה כללית בנושא זה, רשות החברות הממשלתיות טרם נדרשה להציג את עמדתה בפני שר האוצר.
עוד יש לציין, כי, שלא כפי שצוין בטיוטת דוח המבקר, לא ניתנה חוות דעת של רשות החברות הממשלתיות או של הלשכה המשפטית ברשות החברות הממשלתיות בנושא זה.
הנושא יבחן בידי רשות החברות הממשלתיות".
יצוין כי מתכתובת דואר אלקטרוני ממרץ 2014 שהועברה מסגן מנהל הרשות לאחד ממנכ"לי קרנות ההשתלמות עולה בבירור כי הרשות הציגה עמדה ולפיה חל איסור על מנכ"ל קרן לקבל שכר בעבור עבודתו כל עוד הוא מכהן במקביל גם כדירקטור באותה הקרן.
בניגוד לעולה מ תשובת הרשות, על פי המידע המצוי בידי משרד מבקר המדינה הרשות כן הציגה עמדה בעניין שכר המנכ"ל וטענה שבאישור אספה כללית ניתן לאשר שכר של מנכ"ל שמכהן כדירקטור, ולכן אף נציגי הרשות המליצו לאשר את שכר המנכ"ל.
:שם הדוח משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתשובה נוספת של סגן מנהל רשות החברות מיוני 2015 נכתב כי בתקופה הקרובה תגובש מדיניות הרשות בנושא, בין היתר בהתייחס למצב המשפטי הקיים, וייתכנו כמובן שינויים ביחס למדיניות הקודמת.
אגף שוק ההון במשרד האוצר .
מתן פטור לקרנות מגילוי עסקאות עם צדדים קשורים על פי הוראות חוזר אגף שוק ההון מ- 200718, כל גוף מוסדי נדרש לפרסם באתר האינטרנט שלו מידע בדבר עסקאות עם צדדים קשורים.
הרציונל העומד בבסיסה של דרישה זו נובע מכך שייתכן שעסקאות מסוג זה נעשות באופן שאינו משקף את תנאי השוק, והן עשויות לפגוע בבעלי המניות של אחד הצדדים הקשורים.
מתכתובת דואר אלקטרוני שנשלחה על ידי מנהלת מחל קת שוק ההון באגף שוק ההון להסתדרות ביולי 2009 , עולה כי אגף שוק ההון פטר את הקרנות הממשלתיות ממתן גילוי כנדרש בהוראות החוזר, בנימוק שמדובר בגופים שאינם עסקיים ונוכח ריבוי הגופים אשר בבעלותה של ההסתדרות.
בתשובה שמסר מנהל מחלקת פיקוח על גופים מוסדיים באגף שוק ההון למשרד מבקר המדינה ב- 10.
15 (להלן- תשובת אגף שוק ההון) נכתב כי הפוטנציאל לניגוד עניינים עקב אינטרס של בעלי השליטה לביצוע אותה עסקה אינו קיים בקרנות הממשלתיות היות ומדינת ישראל היא השולטת, ולכן ניתן להן הפטור ממסירת מידע כאמור.
רשימת הצדדים הקשורים שמופיעה באתר האינטרנט של כל קופת גמל מהווה כלי זמין, פומבי ומהיר בידי העמיתים והמבקרים של אותה קרן או קופה לצורך איתור הצדדים הקשורים אליה ולמניעת פוטנציאל לניגודי עניינים מסוגים שונים בדרך האמינה והיעילה ביותר.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הפוטנציאל לביצוע עסקאות בין קרנות ההשתלמות הממשלתיות ובין ההסתדרות או גופים שבבעלותה כגון קופות גמל קשורות, על אגף שוק ההון לבחון פעם נוספת אם יש מקום לחייב את הקרנות בפרסומו של מידע זה באתר האינטרנט שלהן.
היעדר מערכת מידע ייעודית ומותאמת לניהול ביקורות אגף שוק ההו ן מקיים ביקורות בקרנות ההשתלמות.
כדי שניהול הביקורות ייעשה באופן מושכל ומיטבי יש להיעזר במערכות מידע ייעודיות שתפקידן לסייע בתיעוד יעיל ובאחזור מסודר של תוצרי הביקורות.
מערכות אלו מאפשרות ניהול שוטף של הביקורות, מעקב אחר יישום המלצות הביקורת ובקרה על יישומ ן, מתן תזכורות ואחזור דוחות ניהוליים על פי נושאים ובחתכים שונים.
יתרון נוסף של מערכות אלו הוא בכך שכל הביקורות והתכתובות הנלוות אליהן מרוכזות במקום אחד וניתנות לאיתור ושליפה מידיים במקרה הצורך, במקום .
שם הדוח: משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתיקיות מפוזרות שאינן מיועדות מלכתחילה רק לנושא ניהול הביקורות, אשר החיפוש בהן גורם לבזבוז זמן יקר.
מתברר כי אגף שוק ההון אינו משתמש במערכת מידע ייעודית לניהול הביקורות שהוא מבצע ובכללן הביקורות בקרנות הממשלתיות.
ניהול הביקורות בלי להסתייע במערכת מידע כאמור מקשה על האגף לראות תמונה כוללת ואמינה של הנעשה בקרנות, ואף יוצר מצב שבו עובדי האגף הנוכחיים מתקשים לדעת במדויק ובפרק זמן סביר אילו ביקורות נעשו בעבר ובאילו קרנות , והיכן מתויקות כלל התכתובות הקשורות לביקורות אלו.
לטענת אנשי אגף שוק ההון, האגף נמצא בתהליך מתקדם של אפיון ובחינה של מערכת מידע ייעודית לניהול ביקור ות והוא מודע לשיפור הניכר שתביא מערכת מידע כאמור לעבודת הביקורת.
בתשובת אגף שוק ההון נכתב כי הוא פועל לבחינת מערכות מידע שונות הקיימות בשוק אשר עומדות הן בדרישות הטכניות של האגף והן בדרישות הנוקשות של אגף מערכות מידע במשרד האוצר.
בד בבד עם בדיקת המערכות ה קיימות בשוק בוחן האגף אפשרות לפיתוח מערכת מידע בעצמו.
לדעת משרד מבקר המדינה נוכח החשיבות הרבה שיש למערכת מידע ייעודית לייעול עבודת הביקורת וליישום מהיר ומיטבי של המלצותיה, על אגף שוק ההון לבחון רכישה או פיתוח והטמעה של מערכת כאמור בהקדם.
פוטנציאל לניגוד עניינים בשל כהונות מקבילות בדירקטוריון סעיף 41ט(א1 ) לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ"א - 1981 , העוסק במניעת ניגודי עניינים ואשר הוחל על ידי סעיף 10 (א) לחוק הפיקוח, קובע כי "לא יכהן כדירקטור במבטח שהוא גוף פיננסי משמעותי.
נושא משרה בתאגיד ריאלי משמעותי19.
" במרץ 2013 הוציאו בנק ישראל ומשרד האוצר הודעה משותפת לעיתונות שכותרתה "המפקח על הבנקים והממונה על שוק ההון גיבשו מדיניות בנושא כהונה מקבילה של דירקטורים בתאגיד בנקאי, גוף מוסדי וגוף שוק הון אחר".
על פי ההודעה, "כהונה מקבילה במספר דירקטוריונים או ועדות בתחומי עיסוק קרובים בשוק ההון, יוצרת פוטנציאל לניגודי עניינים.
המדיניות, שמהווה נדבך נוסף בהגברת תחרות ומניעת ניגודי עניינים בשוק ההון בישראל, משקפת גם שיקולי מידתיות והתחשבות בתרומת דירקטורים בעלי מומחיות פיננסית לגופים שונים.
בהתאם לשיקולים אלה, ה מדיניות אוסרת כהונה מקבילה בתאגיד בנקאי ובגוף מוסדי.
אם הם בעלי היקף נכסים משמעותי (מעל 10 מיליארדי ש"ח).
יחד עם זאת, אם אחד הגופים משמעותי ניתן לכהן במקביל בגוף אחר שהוא קטן יחסית (המנהל פחות מ -2 מיליארדי ש"ח)".
יצוין כי בדצמבר 2013 פרסם בנק ישראל עידכון להוראת ניהול בנקאי תקין מס' 301 בנושא "דירקטוריון", המאמץ את האמור לעיל וקובע תקופת מעבר לכהונה מקבילה מעין זו עד ל- 30.
במהלך הביקורת נמצא כי מנכ"ל קרן עובדי המדינה מכהן הן כדירקטור בקרן זו והן כדירקטור בבנק יהב.
יצוין כי שני הגופים נחשבים משמעותיים וכי .
19 "גוף פיננסי ו"תאגיד ריאלי" כהגדרתם בסעיף 28 לחוק לקידוםהתחרות ולצמצום הריכוזיות, התשע"ד- 2013.
:שם הדוח משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 המנכ"ל קיבל את אישורו החד-פעמי של המפקח על הבנקים להמשיך בכהונות אלו עד תום שנת 2015.
יצוין כיתקנה 4(3 ) לתקנותהפיקוח על שירותים פיננסיים (דירקטוריון וועדותיו), התשס"ז - 2007 , קובעת שחל איסור כהונה בו זמנית בגוף מוסדי ובתאגיד בנקאי.
עם זאת, נוסח התקנה מאפשר שיקול דעת למפקח על שוק ההון ואינו מתווה כללים ברורים שיאפשרו לזהות בהקדם ומראש מצבים שבהם מתקיים ניגוד העניינים בקרב דירקטורים ונושאי משרה אחרים.
בכך נוצר מצב שאין הנחיה ברורה ומחייבת של אגף שוק ההון בנושא אשר תגדיר את המקרים הללו מראש.
בתשובת אגף שוק ההון נכתב: "כפי שצוין במענה שנמסר לכם, התקנות.
אמנם אוסרות על כהונה בו זמנית של דירקטור בתאגיד בנקאי ובגוף מוסדי, אך מנגד מספקות גמישות בשיקול הדעת של הממונה על שוק ההון אם מצא שכהונה כאמור אינה מעוררת חשש לניגודי עניינים - לפיכך, עד לתיקון בפועל של התקנות.
אנו מיישמים ממילא את עקרונות העמדה המשותפת עם הפיקוח על הבנקים במסגרת שיקול הדעת של הממונה על שוק ההון לאישור מינוי דירקטור.
מבלי לגרוע מהאמור לעיל, אנו פועלים לפרסום תיקון מקיף לתקנות הדירקטוריון וועדותיו וכן כללים למניעת ניגודי עניינים גם של נושאי משרה אחרים שאינם דירקטורים, שבהם תבוא לידי ביטוי העמדה המשותפת".
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף שוק ההון לפעול בהקדם לתיקון התקנות האמורות באופן שיבהיר מה הם המקרים של כהונות מקבילות העולים לכדי ניגוד עניינים.
תפקוד מוסדות הניהול בקרנות הממשלתיות .
האספה הכללית היא מעין סמכות על בחברה, והסמכויות העיקריות המוקנות לה נדונות בסעיף 57 לחוק החברות.
הרכב האספה הכללית בקרנות הממשלתיות כולל את נציג המדינה וכן את נציג ההסתדרות.
לאספה הכללית קיימת הסמכות לבצע שינויים בתקנון החברה, למנות דירקטורים, למנות רו"ח מבקר ולקבוע את תנאי העסקתו, וכן לאשר פעולות בעסקאות הטעונות אישור האספה הכללית.
עוד קובע חוק החברות בסעיף 60 (א) כי "חברה תקיים אסיפה שנתית בכל שנה ולא יאוחר מתום חמישה עשר חודשים לאחר האסיפה השנתית האחרונה".
בחלק מהתקנונים של הקרנות שנבדקו נמצא כי נקבעו כללים לכינוס אספה כללית ברוח חוק זה, למשל בתקנון קרן קל"ע ובתקנון של קרן הרוקחים.
מתברר כי למרות הוראות החוק היו מקרים שבהם האספות הכלליות לא התכנסו במועד.
כך לדוגמה, האספה הכללית האחרונה של קרן השופטים התכנס ה לפני שלוש שנים, בדצמבר 2011; במהלך 2013 לא התכנסה האספה הכללית של קרן קל"ע; בקרן המשפטנים ובקרן הרוקחים לא נמצאה כל אסמכתה לקיומן של אספות כלליות לפני האספות שהתקיימו בנובמבר 2013 ומרץ 2014 בהתאמה.
שם הדוח: משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 יצוין כי בסעיף 90 )(אלחוק החברות נקבע כי חברה תכין פרוטוקול לכל אספה כללית ותשמור אותו במשך שבע שנים ממועד כינוס האספה.
בתשובת קרן השופטים נכתב: "האסיפה האחרונה התכנסה בשנת 2012 .
מאז ועד היום לא התכנסה האסיפה, לא אושרו הדוחות הכספיים, הביטוח, איוש הוועדות ועוד.