HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן, חשיפות החטיבה ברמה האסטרטגית, במסגרת דרגות החופש, נתונות למעקב .
צמוד, והוא מתעדכן מדי יום בפורטל החטיבה.
מעקב זה כולל תיעוד של הרקע לחשיפה, תאריך .
הפתיחה, רמתה, גורמים להערכה מחודשת בדבר החשיפה וחישוב של תרומתה לתשואת התיק.
נוהל לביצוע השקעות ועסקאות פיננסיות על ידי עובדי הבנק ולמניעת ניגודי עניינים .
בבנק ישראל יש "נוהל לביצוע השקעות ועסקאות פיננסיות על ידי עובדי הבנק ולמניעת ניגודי .
נוהל זה נועד לרכז את ההגבלות החלות על עובדי הבנק בביצוע השקעות ועסקאות .
פיננסיות, וכן את האיסור להימצא במצב של ניגוד עניינים בתפקידם.
בין כלל העובדים ובין קבוצות עובדים מיוחדות, שיש להן נגישות למידע רגיש, בהן משתתפי .
הפורום המוניטרי הבכיר והמורחב ועובדי חטיבת השווקים.
69 ( Environmental, Social and Governance)ESG .
70 האריכות היא המח"מ (משך חיים ממוצע), והיא נמדדת ביחידות זמן ומשקפת את הרגישות בין שינוי קטן בערך של .
מכשיר חוב, כשיעור מערכו הקודם, ובין השינוי בתשואה לפידיון (בסימן ההפוך) של המכשיר.
71 Wall Street System היא מוצר מדף בבעלות חברתION לניהול פעילות חטיבת השווקים, שנפוצה בקרב בנקים .
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 בהתאם לאמור בנוהל, כל עובדיהבנק נדרשים לחתום על התחייבות לשמירת סודיות מידע, .
איסור על שימוש אישי במידע ומסירת מידע שאינו גלוי לציבור, וכן על הימנעות ממצב של ניגודי .
עניינים בין מניעים פרטיים לחובותיהם במילוי תפקידם.
נוסף על כך, כל עובדי הבנק נדרשים .
לחתום על מסמך שלפיו הם מודעים לכללי ההשקעות והעסקאות הפיננסיות, כמפורט בנוהל .
הבנק, ול נהוג לפיהם 72.
הגבלות נוספות נקבעות לעובדים המשתייכים לקבוצות העובדים .
המיוחדות בהתאם לאופי פעילותם.
על עובדי חטיבת השווקים חלות הגבלות נוספות, לרבות .
בנושאים הקשורים לניהול המדיניות המוניטרית, ועל נושאי מדיניות אחרים, במדיניות שער .
חליפין והפקת שערים יציגים, בהשקעה בנכסים נושאי ריבית שקלית ונגזריהם ובנכסים הצמודים .
לשער החליפין ונגזריהם.
הביקורת העלתה כי "נוהל לביצוע השקעות ועסקאות פיננסיות על ידי עובדי הבנק .
ולמניעת ניגודי עניינים" עודכן לאחרונה ב - 18.
15 למרות העלאת פרופיל הסיכון ולמרות .
שהורחבו סוגי הנכסים בהם הושקע תיק היתרות בשנים האחרונות.
מומלץ כי בנק ישראל יפעל לעדכן את הנוהל "לביצוע השקעות ועסקאות פי ננסיות על .
ידי עובדי הבנק ולמניעת ניגודי עניינים" באופן עתי ובהתאם לשינויים בתיק ובהרכבו.
נציגי חטיבת השווקים כתבו לצוות הביקורת ב- 3.
21 כי בימים אלו הנוהל נמצא בשלבי סיום .
סקר סיכונים כולל מיפוי של פעילות החטיבות השונות בבנק והערכת החשיפה לסיכון הנובעת .
בתוך כך נדרש הסקר לעוצמת הסיכון, להסתברות להתממשותו ולאופן התמודדות .
באוגוסט 2013 פרסמה לשכת המנכ"ל בבנקסקר סיכונים מעודכן, שהחליף את הסקר הקודם, .
במסמך "מדיניות לניהול סיכונים" מיום 8.
13 נכתב כי הנהלת הבנק אמונה על .
הנהגת תרבות ארגונית התומכת בניהול סיכונים תפעוליים 73 ועל ביצוע תהליכים התומכים בזיהוי .
הסיכון התפעולי המובנה בפעילות הבנק ובמדידתו.
בתוך כך, צוין כי "הנהלת הבנק תסקור .
באופן תקופתי את המסגרת לניהול הסיכון התפעולי וכן תוודא את שלמותו, לרבות המבנה .
הא רגוני התומך בניהול הסיכונים אשר יכלול לפחות את ועדת ההיגוי, מנהל סיכונים תפעוליים .
עוד נכתב במסמך כי על תהליך הסיכונים להיות דינמי.
חשיבות להערכת סיכון מתמשכת בתוך בקרה מתמדת על השינויים בסביבה, בתהליכים .
ובאמצעי הבקרה המשפיעים על מפת הסיכונים, כולל בחינת הסיכונים בכל תהליך ומוצר חדש .
72 כללי ההשקעות והעסקאות הפיננסיות החלות על כל עובדי הבנק לפי הנוהל כוללות, בין היתר: מניעת שימוש .
במידע פנים, חובת מניעת ניגודי עניינים, איסור שימוש במידע אשר הגיע לעובד במהלך עבודתו לצורך השגת רווחים, .
איסור ביצוע עסקאות והחזקת ניירות ערך של תאגידים בנקאיים ישראליים, הגבלת תדירות המסחר במכשירים .
פיננסיים סחירים, איסור ניהול תיק השקעות בעבור אחרים ואיסור עיסוק במתן ייעוץ השקעות, איסור חברות בוועדות .
73 סיכונים להפסדים בשל כישלון או ליקוי במבנה ארגוני, תהליכים פנימיים, אנשים או מערכות, או בשל אירוע חיצוני.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב המיושם בבנק.
בתוך כך, נכתב כי במסגרת תהליך ניהול הסיכון התפעולי, יבוצע מדי ארבע .
שנים סקר מקיף, וכי הוא יוסדר בנוהל העבודה.
סקר הסיכונים שבוצע באוגוסט 2013 התייחס, כנדרש, לסיכונים התפעוליים המשולבים בכלל .
הפעילות הארגונית ובמוקדי סיכון רבים ומגוונים, ובתוך כך לסיכונים הגלומים בפעילות חטיבת .
השווקים בניהול תיק היתרות.
חשיפה לסיכון תפעולי עלולה לגרום נזק ישיר והתממשות של .
סיכוני אשראי, סיכון שוק, סיכון עסקי או סיכון משפטי שיש בהם כדי לפגוע במוניטין הבנק, .
ברצף פעילותו וביעדיו.
בשיחות שקיים צוות הביקורת עם נציגי חטיבת השווקים נמסר כי אף שתוכנן להתבצע סקר .
סיכונים כולל ועדכני עבור חטיבת השווקים, חלו עיכובים בביצועו, בין היתר בשל התפרצות .
עוד נמסר כי אף שהתייחסות חטיבת השווקים לסקר הסיכונים מבוססת על .
סיכונים תפעוליים שהוגדרו בשנת 2013 החטיבה פעלה באופן שוטף לעדכון הסיכונים השונים .
הנגזרים מפעילותה שהתבססו על תהליכי הפקת לקחים מאירועי כשל ובעקבות מוצרים .
בביקורת עלה כי הגם שעפ"י דיווח חטיבת השווקים היא פועלת לעדכון הסיכונים השונים .
באופן שוטף, סקר סיכונים בבנק ישראל לא בוצע מאז אוגוסט 2013 למרות השינויים .
המהותיים שחלו ברמת היתרות, במסגרת ניהולן, בסוגי הנכסים המנוהלים, במערכות .
הבנק ובהתקשרויות שחטיבת השווקים מבצעת עם מנהלי תיקים חיצוניים.
משרד מבקר המדינה ממליץ לבנק ישראל לבצע סקר סיכונים מעודכן, ובפרט לחלק .
הנוגע לפעילות חטיבת השווקים, כך שיהלום את השינויים התכופים בתיק היתרות.
שינויים אלו עלולים לגרום נזק כספי ישיר ואף התממשות של מכלול סיכונים.
לוודא כי סקר סיכונים מקיף ייערך לפחות אחת לארבע שנים כפי שקבע מסמך המדיניות .
תשואת ההחזקה של תיק היתרות ועלותו .
תשואת ההחזקה של התיק נבחנת אל מול הסמן הבסיסי ובמונחי נומרר שנתיים.
המוקנות לחטיבת השווקים משתקפות בניהול הפעיל של התיק, ניהול המגלם, בעיקרו, את .
ההחלטות להשקיע בנכסים 74 ובמדינות שאינם כלולים בסמן הבסיסי כדי להשיא תשואה.
לאורך השנים הורחבו נכסי הסיכון בתיק בהדרגה.
השקעה במניות החלה בשנת 2012, .
וההשקעה באג"ח תאגידיות החלה בסוף שנת 2014 .
הלוח להלן מציג את תשואת תיק היתרות .
במונחי שקל בשנים 2013 עד לרבעון הראשון של2020.
לרבות במשקל, באריכות ובפיזור שונים מהסמן הבסיסי .
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 לוח1 : תשואת תיק היתרות במונחי שקל .
בשנים 2013 עד לרבעון הראשון של 2021 , באחוזים .
2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 .
מהלוח עולה כי אף שהתשואה הממוצעת והמצטברת של תיק היתרות בין השנים 2013 .
עד לרבעון הראשון של2021 היתה חיובית( 2.
29% במצטבר לכל התקופה), הרי שברוב .
השנים האחרונות התשואה במונחי שקל שלילית ונעה בין 0.
למגמת הייסוף המתמשכת של השקל מול המטבעות העיקריים שבהם מוחזקות היתרות .
התרשימים להלן מציגים, בהתאמה, את תשואת התיק ואת הסמן הבסיסי בשנים 2013 עד2020 .
באחוזים ובמונחי נומרר שנתיים ואת סטיות התקן של התשואות השבועיות במונחים שנתיים .
בממוצע נע תלת-שנתי לתקופה זאת.
תרשים 17: תשואת תיק היתרות והסמן הבסיסי .
בשנים 2013 עד 2020 באחוזים, במונחי נומרר שנתיים .
נתוני בנק ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב תרשים 18: סטיות תקן של תשואות שבועיות בתיק היתרות ובתיק הסמן .
במונחים שנתיים בשנים 2013 עד 2020 באחוזים, ממוצע תלת-שנתי .
מניתוח תרשים 17 עולה כי תשואת התיק בשנים 2013 עד2020 נאמדה בממוצע .
21% לשנה וכי הניהולהפעיל 75 הניב בממוצע תשואה גבוהה בכ- 1.
הממוצעת של תיק הסמן הבסיסי בתקופה זו.
התשואה הגבוהה של הניהול הפעיל יחסית לסמן הבסיסי מיוחסת, בעיקרה, לשנת 2019 , שבה .
תועדה התשואה הגבוהה ביותר בעשור האחרון בשני התיקים, ולאחר שבשנת 2018 נרשמו .
החשיפה לנכסים מסוכנים מאפשרת להשיא תשואות יחסית לסמן .
הבסיסי בתקופות גאות, אך פוגעת בסבירות גבוהה בתשואת התיק בתקופות שפל.
ניכר מהתרשימים כי התשואה העודפת של הניהול הפעיל על תיק הסמן התבטאה גם בהגדלת .
נכסי הסיכון בתיק ובתנודתיותו בטווח הקצר.
בנק ישראל מפרסם לציבור מדי שנה דוח בדבר הסוגים העיקריים של המטבעות ושל ניירות .
הערך המרכיבים את תיק היתרות לתום השנה שהסתיימה, בהתאם לסעיף 40 (ד) לחוק.
התיק המוצגות בדוח מושוות לסמן הבסיסי, כקנה מידה להערכת ביצועי החלטות הוועדה, .
75 ניהול פעיל מתייחס להגדרת בנק ישראל להחלטות להשקיע בנכסים ובמדינות שלא כלולים בסמן הבסיסי.
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 לנוכח אופיו השמרני- הוא מייצג תיק חסר סיכון בר-השקעה.
כאמור, בתהליך הקצאת הנכסים .
הוועדה המוניטרית קובעת את סוגי הנכסים המאושרים לשימוש בניהול היתרות ואת מגבלות .
שיעורי ההשקעה בכל נכס או קבוצת נכסים.
משכך, בחינת איכות ניהול התיק במתכונת .
הנוכחית נחותה בהשוואה לבחינה המבוססת על השוואת תשואת התיק לנכסים מאושרים .
להשקעה שנקבעו בתהליך הקצאת הנכסים, בהתאם ליעדי מדיניות ההשקעה ובכפוף לפרופיל .
הסיכון ולקווים המנחים.
הביקורת העלתה כי ההשוואה בין תשואת הניהול הפעיל לסמן הבסיסי, המוצגת לציבור .
בדוח השנתי שבנק ישראל מפרסם, אינה מאפשרת אמידה מיטבית של איכות ניהול תיק .
זאת מאחר והסמן הבסיסי מייצג תיק חסר סיכון ומשכך בעל תוחלת תשואה .
נמוכה יותר ביחס לנכסים מאושרים להשקעה שנקבעו בתהליך הקצאת הנכסים.
21 כי כדי לבחון את התרומה של הניהול הפעיל .
באמצעות ניתוחים פנימיים ורמות שונות של השוואה, החטיבה משתמשת בסמנים נוספים.
סמנים, שאינם מוצגים לציבור, הם סמן הוועדה, המשקף את ההרכב האסטרטגי של הנכסים .
בתיק, על פי בחירת הוועדה, והסמן הטקטי, הכולל נוסף על ההרכב האסטרטגי של הנכסים .
בתיק גם את החשיפות של החטיבה ברמה האסטרטגית במסגרת דרגות החופש שהוקנו לה.
התשואה העודפת של סמנים אלה מציגה, מעבר לפרמיית הסיכון שלהם ביחס לתיקי הסמן .
האחרים, את התרומה של החלטות ההשקעה בנכסים מסוכנים, את ניצול דרגות החופש של .
החטיבה, את החשיפות האסטרטגיות שנטלה החטיבה במסגרת דרגות החופש ואת ניצול דרגות .
החופש של חדר העסקאות.
בנוסף נכתב בתשובת בנק ישראל כי בסקירה השנתית המפורסמת לציבור מוצגת התרומה .
מעבר לסמן הבסיסי בחלוקה לסוגי הנכסים השונים, וכי הצגה זו מאפשרת לאמוד בצורה .
מיטבית את איכות הניהול הפעיל אגב מיקוד בהחלטות המשמעותיות ושמירה על דיווח פשוט.
מומלץ לבחון הצגה של תשואות התיק ביחס לסמנים נוספים שבנק ישראל משתמש בהם .
בניהול התיק כדי להגביר את שקיפות ניהול התיק לציבור, בפרט ברקע הגידול בתיק .
ובסיכונים בשנים האחרונות.
תרומת הניהול הפעיל לתשואת התיק נחלקת בין נכסי הסיכון, המסווגים לפי אריכות ופיזור, .
למניות, לנכסי מרווח, לאג"ח תאגידיות ולחשיפות מטבעיות ונכסיות.
תשוא ת התיק העודפת על .
הסמן הבסיסי משקפת את ההשפעה הגדולה של ההשקעה בנכסי סיכון.
את התרומה השנתית של הניהול הפעיל לפי מרכיביו בנקודות בסיס במונחי הנומרר.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב תרשים 19 : התרומה השנתית של הניהול הפעיל בשנים 2014 עד 2020 לפי .
רכיבי ההשקעה בנקודות בסיס, ב מונחי נומרר* .
* מקור הפערים בעמודת סה"כ הם בעיגול התרומה השנתית של לפי רכיבי ההשקעה בעמודות השונות.
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מהתרשים עולה כי מבין נכסי הסיכון, למרכיב המניות הייתה ההשפעה הרבה ביותר על .
הניהול הפעיל בכל אחת מהשנים 2014 עד2020 .
ההשקעה במניות, ברוב החודשים, הייתה חיובית ומהותית (תרומה של כ-64% בממוצעבשנים .
שהיא הייתה חיובית), אם כי בשנת 2018 תרומתה הייתה שלילית.
ההשקעה במניות עוקבת אחר .
מדדים מקומיים בשווקי השקעה נקובי מטבעות הנומרר.
השקעה בשווקים שאינם נקובי מטבעות .
הנומרר מגודרת כנגד אחד או יותר ממטבעות הנומרר כדי למנוע חשיפה מטבעית.
בחינה מקיפה של כדאיות השקעה דורשת התייחסות לסיכון, המגולם באמצעות תנודתיות של .
נכס או תיק, נוסף על התשואה.
מקובל לבחון, בעזרת מדדי תשואה-סיכון שונים, את התשואה .
שהניבה השקעת התיק יחסית לסיכון שנלקח.
חטיבת השווקים משתמשת במדד יחס המידע .
( Information Ratio( )IR ) לאמידת התשואה העודפת של הניהול הפעיל יחסית לסיכון העודף .
יחס המידע משמש גם להערכת עקביות היכולת להניב תשואה עודפת בתמורה .
לתוספת סיכון, וכן הוא כלי להשוואת התשואה העודפת בתמורה לתוספת סיכון יחסית לשנים .
המדד מחושב על פי היחס שבין תרומת הניהול הפעיל לסטיית התקן שלה.
התרשים להלן מציג את יחס המידע בשנים 2013 עד2020 במונחים שנתיים ותלת-שנתיים.
תרשים 20: יחס המידע בשנים 2013 עד 2020 , .
במונחים שנתיים ותלת-שנתיים .
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב מהתרשים עולה כי תרומת הניהול הפעיל המותאמת לסיכון הייתה חיובית במהלך התקופה, .
למעט בשנת 2018 ,, שהתאפיינה בהיחלשות של שווקי המניות העיקריים שהתיק מושקע בהם .
וכי בשנים הסמוכות לה הייתה התמורה מותאמת הסיכון הגבוהה ביותר.
כי התרומה הנמדדת באמצעות יחס המידע תנודתית במונחים שנתיים (נעה בין מינוס 0.
5 ), אך התנודתיותפוחתת מאוד במדידה תלת-שנתית (נעה בין 0.
חסרונו הבולט של מדד יחס המידע הוא כי במקרים שהתשואה שלילית, המידע המתקבל אינו .
משכך, מנהלי תיקים משתמשים במדדים נוספים שנועדו לספק תמונה רחבה .
ומהימנה יותר בדבר התשואה המותאמת לסיכון.
השימוש במגוון מדדים נתמך גם בהבדלים .
שבין תיק הסמן הבסיסי לתיק היתרות בפועל, לרבות בבחינת הקצאת הנכסים ובמגוון .
הפרשנויות שאפשר לתת לגובה הערכים המתקבלים במדדים שנועדו לבחון את ביצועי התיק .
הביקורת העלתה כי בשנים 2015 עד 2016 החטיבה נהגה להשתמש גם במדד .
מודליאני & מודליאני (2M ) לאמידת התשואה המותאמת לסיכון בתיק 77 .
להשוות בין תשואת התיק המותאמת לסיכון לזו של הסמן הבסיסי באמצעות אמידת תוספת .
התשואה יחסית לתוספת הסיכון בניהול הפעיל בתיק ויחסית לסמן הבסיסי.
הנחת היסוד שתיק הסמן הבסיסי אינו חסר סיכון לחלוטין.
שימוש במדד יחס המידע לבדו אינו מספק תמונה מיטבית ואינו אינפורמטיבי במקרים .
שתשואת התיק שלילית, כפי שאירע ב-2018 .
משכך, מודגש הצורך להשתמש במדדים .
נוספים לאמידת תשואה מותאמת סיכון, כפי שציינה ויישמה בפועל חטיבת השווקים .
בתשובת בנק ישראל נכתב כי לכל מדד הבוחן תשואה מותאמת לסיכון יתרונות וחסרונות, וכי .
הבחירה במדד יחס המידע נעשתה כיוון שברוב המקרים כשהתשואה חיובית, הוא מודד את .
הניהול הפעיל ביחס לסיכון העודף שנטל ומעיד על יכולת המנהל להניב תשואה עודפת .
בתמורה לתוספת סיכון בצורה עקבית במהלך השנים.
עוד ציין הבנק בתשובתו כי לאחר הצגת .
מדד סיכון נוסף בסקירות החטיבה בשנים 2015 ו-2016 , הוועדה בחנה את נחיצותם בסקירה .
לציבור ובשל מורכבות המדד הוחלט להוציאו מהסקירה.
עם זאת, בניתוחים פנימיים נבחנים .
מדדי תשואה מותאמת סיכון שונים.
משרד מבקר המדינה ממליץ לחטיבת השווקים לבחון את האפשרות להציג לציבור את .
תוצאות המדדים הנוספים לאמידת התשואה המותאמת לסיכון ועקביותה לאורך זמן.
הוספת מדדים אלה תתמוך בקבלת תמונה רחבה ומהימנה, כפי שעשתה החטיבה בשנים .
76 בנק ישראל, השקעת יתרות מטבע החוץ, דין וחשבון 2019 , "הקווים המנחים למדיניות ההשקעה של יתרות .
77 ראו: בנק ישראל, השקעת יתרות מטבע החוץ, דין וחשבון 2015 ', עמ27 - 28.
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 ניהול פנימי וחיצוני .
הבנק מנהל את תיק היתרות בחלוקה בין עובדי חדר העסקאות בחטיבת השווקים שבתוך הבנק .
ובין מנהלים חיצוניים בין-לאומיים מומחים.
הנכסים המנוהלים בתוך הבנק (כ -79% ) הם אג"ח .
ממשלתיות בעלות דירוג השקעתי, אג"ח של ישויות ממשלתיות למחצה בעלות זיקה לממשלה, .
חלקן בערבות ממשלתית מלאה.
כמו כן, הניהול הפנימי משקיע במוסדות בין-לאומיים , בהם .
IMF ( והבנק העולמי, באג"ח בריבית משתנה loaterF ), באירו -בונדס ( urobondsE )78 , במזומן .
באמצעות פיקדונות בבנקים מרכזיים וב-BIS ובאג"ח תאגידי (בהיקף של כ-4% מהתיק) בשוק .
האירופי ובארצות הברית.
ההשקעה באג"ח תאגידי בשני שווקים אלה נעשית גם בידי המנהלים .
החיצוניים המשמשים אינדיקטור להשוואה עבור ביצועי הניהול הפנימי בנכסים אלה.
תהליך הקצאת הנכסים קובע את התפלגות הנכסים בין הניהול הפנימי לחיצוני.
על ידי מנהלים חיצוניים במקרים שאין בידי הבנק די ידע, ניסיון, משאבים או מערכות מתאימות .
לניהולם, וכן במקרים שיש למנהלים החיצוניים יתרון לגודל.
ערכים מוספים הנובעים .
מהתקשרות עם המנהלים החיצוניים הם למידה וצבירת ניסיון בניהול הנכסים לעובדי הבנק, .
קבלת עדכונים שוטפים וסקירות כלכליות ופיננסיות שעורכים המנהלים החיצוניים, וכן שימוש .
בניהול החיצוני כסמן השוואתי לנכסים המנוהלים גם בתוך הבנק (בשלב זה עבור אג"ח תאגידי .
במהלך השנים, בעקבות הגידול בהיקף התיק והתרחבות ההשקעה לנכסים מסוכנים יות ר .
שמטרתם להשיא תשואה, הורחב השימוש בניהול החיצוני.
נכון למועד סיום הביקורת, תשעה .
מנהלים חיצוניים ניהלו נכסים בהיקף של כ -21% מהתיק, המהווים כ -39 ,מיליארד דולרים .
מתוכם: מניות בהיקף של כ-15% מהתיק, ניירות ערך מגוביםמשכנתאו ת ( MBS - Mortgage - .
Backed Security)79 בארצות הברית בהיקף של כ -2% מהתיק ואג"ח תאגידי בשוק האירופי .
ובארצות הברית בהיקף של כ-2% מהיתרות בכל שוק80.
ההשקעה במניות נעשית לפי סמן MSCI81 .
, המותאם לתשעת השווקים שהיתרות מושקעות בהם .
ההשקעה נעשית באופן פסיבי, במדד, ללא בחירה בסקטורים או במניות בתוכם, מתוך סברה .
כי עיקר הפרמיה מקורה בהשקעה במדד.
ההשקעה במדד נועדה גם להפחית את סיכון המוניטין .
העלול להיווצר בעקבות פשיטות רגל של תאגידים.
התרשים להלן מציג את פיזור ההשקעה .
במניות לשווקים שונים בשנים 2014 עד2020 , פיזור המשקף את החשיבה האסטרטגית בבנק .
שלפיה יש להרחיב את פיזור ההשקעה במניות למגוון שווקים.
אג"ח ממשלתיות שנעשות במטבע שאינו המטבע המקומי של המדינה המנפיקה .
79 נייר ערך שהתזרים העתידי שלו מגובה על ידי קרן ותשלומי ריבית של אוסף משכנתאות.
80 ,הנכסים מנוהלים באמצעות תשעה מנהלי תיקים: שלושה מנהלים מניות, שניים מנהלים אג"ח קונצרני באירופה .
שניים מנהלים אג"ח קונצרני בארצות הברית ושניים מנהלים MBS .
81 המדד מפורסם על ידי חברת המדדים הגלובלית MSCI .
ומשמש מדד ייחוס לשוק המניות העולמי .
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב תרשים 21: פיזור ההשקעה במניות בחלוקה לשווקים .
בשנים 2014 עד 2020 , באחוזים .
המקור: נתוני בנק ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
ההשקעה ב -MBS ארצות הברית נעשית מול מדד מקובל להשקעה, ואילו השקעה באג"ח .
תאגידיות נעשית בחלקים מסמן השוק בשל היעדר נזילות וקשיים להשקיע בכל התאגידים .
אף על פי כן, ההשקעה באג"ח תאגידיות נמדדת בהשוואה לסמן השוק.
מנהלים חיצוניים בהשקעה באג"ח תאגידיות נועדה לעודד תחרות ביניהם ולשמש מקור השוואה .
לניהול הפנימי, בפר ט על רקע הבחירה באסטרטגיות השקעה שונות.
הביקורת העלתה כי בדוח השנתי אין הצגה בנפרד של הנכסים המנוהלים בניהול חיצוני.
מומלץ להציג לציבור, במסגרת פרסום הדוח השנתי, את ביצועי הניהול החיצוני, הטומן .
בחובו סיכונים גדולים יותר במונחי תשואה מותאמת סיכון, ובפרט ביחס לנכסים .
המנוהלים גם בניהול הפנימי, זאת כדי להגביר את שקיפות ניהול התיק.
הבחירה במנהלים החיצוניים נעשית בהתאם לנוהלי הבנק.
20 עודכן "נוהל לבחירת .
מנהל(ים) חיצוניים ובחינת המשך התקשרות עם מנהלים קיימים במסגרת השקעת יתרות מטבע .
הנוהל מסדיר את הבחירה במנהלים חיצוניים עבור מנדט 82 חדש ובחינה של המשך .
התקשרות עם מנהל של מנדט קיים.
אף שנגיד בנק ישראל החליט, בין השאר, כי התקשרויות .
82 המנדט מגדיר את מאפייני התיק שהמנהל החיצוני מנהל, בין השאר בהיבטים גודל, מטבע, סוג נכס מנוהל, סמן .
שמולו תנוהל ההשקעה, סגנון הניהול, כללי ציות, מדדי סיכון, דרגות חופש.
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 ,בנק ישראל הכרוכות בהשקעת כספי יתרות מטבע החוץ (קבלת מידע ונתונים אודות השווקים .
בדיקת ובחירת כלי השקעה ודרכי ההשקעה, וביצוע ההשקעות) יהיו פטורות מחובת מכרז, .
בהתאם להוראות תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 199383 , חלים על התהליך העקרונות .
הכלליים של הגינות, שוויון וחיסכון בכספי ציבור.
משכך, התהליך נעשה בליווי יחידת מכרזים .
והתקשרויות באגף הרכש בבנק.
תהליך בחירת המנהלים החיצוניים מתנהל בנפרד לכל נכס .
ונחלק לארבעה שלבים: ( 1 ) הכנת רשימה של מתמודדים פוטנציאליים לניהול הנכס 84( ;2 ) .
הקמת ועדה פנימית לבחירת מנהל /ים; ( 3 ) פעולות הוועדה הפנימית – המלצה על רשימת .
מתמודדים מצומצמת והמלצה על מנהל/ים מתוכה; (4 ) המלצה הוועדה הפנימית להנהלה על .
הנוהל מגדיר גם את הבקרות המבוצעות על מנדט קיים, ובכלל זה נכללים היבטים שונים בהם .
תדירות לבחינת העמידה בכללי הצי ות, אופן הבירור של חריגות מכללי הציות מול מנהלים .
חיצוניים, תדירות הדיווח על המנדטים הפעילים, בחינת נתוני התשואה ומדדי הסיכון עבורם, .
תדירות ניהול משא ומתן להפחתת עמלות והשגת תכולות נוספות עבור הבנק ותדירות הנחיצות .
לרענן את המנדט ולהחליף מנהלים85.
כמו כן, במסגרת הבחינה השנתית נעשה תהליך הפקת .
לקחים להתקשרות עם המנהלים החיצוניים.
משרד מבקר המדינה ממליץ לבחון את התדירות הנדרשת להמשך עדכון "נוהל לבחירת .
מנהל(ים) חיצוניים ובחינת המשך התקשרות עם מנהלים קיימים במסגרת השקעת יתרות .
מטבע חוץ", בהתאם להתפתחויות בהיקף תיק היתרות וסוגי הנכסים הנכללים בתוכו .
83 מכתבמנגיד בנק ישראל דאז, למנכ"ל בנק ישראל דאז, בעניין חוק חובת מכרזים - פעילות בנק ישראל בתחום .
המוניטרי ובתחום השקעות יתרות מטבח חוץ של מדינת ישראל ( 18.
84 בהתאם לנוהל, בגיבוש הרשימה ננקטות פעולות שונות, בהן שיחות עם בנקים מרכזיים אחרים ועם גורמים רלוונטיים .
בתחום, פגישות עם בתי השקעות רלוונטיים לניהול הנכסים, קבלת חומר בבתי ההשקעות למיפוי מרב הגורמים .
הפעילים בשוק, קבלת המלצות על שמות של פעילים בשוק ששמם לא עלה מול הממליצים וקיום פגישות עימם.
נוסף על כך, מנהל החטיבה רשאי להורות להרחיב את הבדיקה לאיתור מנהלי תיקים נוספים או לצרף גורמים לפי .
85 מדי שנה מתקיים תהליך של הקצאת נכסים, וממנו נגזרים המנדטים.
לפי הנוהל, פעם בשנה יחידת ניהול הסיכונים .
הפיננסיים בחטיבת השווקים או גורם אחר שמנהל החטיבה ממנה נדרש לבצע בדיקת נאותות של המנהלים .
נוסף על כך מבוצעת בחינה שוטפת של המנדטים המנוהלים בבחינת ביצועי ההשקעות בתקופה של .
בתהליך זה נבחנים משתנים רבים, לרבות איכות ניהול ההשקעה, איכות הניהול התפעולי של .
המנדט, איכות הקשר עם המנהל, מספר חריגות הציות וסוגיהן (חריגה קיצונית יכולה להוביל להחלטה מוקדמת .
לסגירת המנדט), מידת היענות לפניות החטיבה, התרומה העקיפה של המנהל לחטיבה.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב עלות החזקת התיק .
IMF מציין כי למרות היתרונות שבצבירת היתרות, לעיתים עלות החזקתן גבוהה86 , ויש לבחון את .
המניעים לצבירתן ואת העלויות הכרוכות בכך, בפרט עם צבירת יתרות גדולות יחסית לרמה .
הרצויה לתמיכה בהשגת יעדי המדיניות המוניטרית, שמקורן אינו בהיערכות לחירום 87 .
העלות המרכזית של החזקת תיק היתרות נובעת מעלותן של פעולות העיקור שהבנק מבצע .
לטובת ספיגת השקלים המוזרמים לשוק בעת רכישת מט"ח.
עלות נוספת מקורה בהפרשי .
השערים בין המטבעות שהיתרות מוחזקות בהם לשקל, על רקע מגמת הייסוף המתמשכת, .
מגמה המובילה להיחלשות כוח הקנייה של היתרות וגורמת לבנק הפסדים גדולים לא ממומשים.
ואולם, שינוי במגמת שער החליפין או צורך במימוש מיידי של היתרות במצבי חירום יכולים .
להביא , למחיקת הפסדים שמקורם בהפרשי שערים.
עלות אחרת המיוחסת לניהול היתרות .
נובעת מהעסקת כוח האדם בתוך הבנק, אולם מדובר בעלות זניחה יחסית ליתר העלויות, .
והגידול במספר העובדים אינו מקביל בגודלו לגידול המהותי ברמת היתרות.
כאמור, כנגד היתרות המנוהלות בבנק ישראל עומדות התחייבויות שקליות נושאות ריבית (מק"מ) .
בעשור האחרון הוביל הגידול בהיקף היתרות לגידול ניכר בהיקף .
ההתחייבויות במטבע מקומי של הבנק ולהעמקת הגירעון בהון הבנק.
הנכסים במט"ח בניכוי ההתחייבויות, את ההתחייבויות במטבע מקומי ואת הון הבנק מתוך מאזן .
הבנק בכל סוף שנה בשנים 2012 עד2020 .
86 IMF, Assessing Reserve Adequacy - Specific Proposals (April 2015), p.
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים22: ,נכסים במט"ח בניכוי התחייבויות במט"ח .
התחייבויות במטבע מקומי והון הבנק מתוך מאזן הבנק .
לסוף השנים 2012 עד 2020 , במיליארדי ש"ח .
התרשים מציג הלימה בין הגידול העקבי בשווי הנכסים במט"ח בניכוי ההתחייבויות במט"ח ובין .
ההתחייבויות במטבע מקומי במאזן הבנק בשנים 2012 עד2020 .
הנכסים במט"ח בניכוי .
התחייבויות גדלו מ-2012 עד2020 בכ-274 מיליארדי ש"ח, והיקף ההתחייבויות של הבנק גדל .
מיליארדי ש"חעוד אפשר לראות בתרשים כי ההון השלילי של הבנק גדל .
6 מיליארדי ש"ח למינוס70.
סעיף 76 (ב) לחוק קובע כי עד שלושה חודשים מתום כל שנה, הבנק יעביר לממשלה סכום .
מהרווח הנקי, בהתאם לשיעור ההון מסך הנכסים ובכפוף לכך ששיעור ההון יהיה גבוה מאחוז .
אחד מסך נכסי הבנק לתום השנה שחלפה כמצג בדוח הכספי השנתי, ובניכוי יתרת עודפים אם .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי מאז שנת 1999 (שבה העביר בנק ישראל .
לממשלה כ-9 מיליארד ש"ח בעקבות רווח שנרשם בשנת199888 ) לא העביר הבנק רווחים .
כספים אלה יכלו לסייע במימון הוצאות הממשלה.
88 בנק ישראל, דוחות כספיים 2019 ', עמ50.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב החזקת תיק יתרות מט"ח בהיקפים של כ -557 מיליארד ש"ח יצרה לאורך השנים .
התחייבויות שהגיעו לכדי 555 מיליארד ש"ח, שרובן מיוחסות לצבירת היתרות הקטינה .
את הון הבנק לכדי גירעון מצטבר בהון בהיקף של כ-70 מיליארד ש"ח, נכון לדצמבר .
הגם שהעברת רווחים אינה נמנית על מטרותיו או תפקידיו של הבנק המנויים בחוק, .
גירעון רציף בהון הבנק מאז שנת 1999 מנע העברת רווחים לממשלה, שעשויים היו לסייע .
במימון הוצאות הממשלה.
בנק ישראל כתב לצוות הביקורת ב- 11.
21 כי גופים וחוקרים בין-לאומיים העוסקים בנושא ההון .
השלילי של בנק מרכזי מציינים שהון שלילי שנוצר בעקבות פעולות מוניטריות סבירות אינו נושא .
משמעויות שליליות וכי בשנים האחרונות התשואה נטו על ניהול היתרות מקזזת את העלויות .
עוד כתב הבנק בתשובתו כי "בנק ישראל למעשה מרוויח על החזקת .
היתרות במונחי מט"ח וזאת בגלל שתי סיבות עיקר יות: א) בנק ישראל משקיע בשנים האחרונות, .
חלק מהיתרות, בנכסים שיש להם תוחלת תשואה גבוהה יותר (בעיקר מניות); ב) עלויות .
הספיגה, הנגזרות מריבית הבנק המרכזי, הינן אפסיות, זאת בעקבות הורדת הריבית לרמות .
קרובות לאפס (בישראל ובעולם).
תופעות אלו צפויות להתמיד בשנים הקרובות והרווח במונחי .
מט"ח, צפוי על כן להתמיד ואף לגדול בעתיד".
ה-BIS מציין כי בנקים מרכזיים פועלים לטובת הרווחה הלאומית ואינם פועלים ליצירת רווחים או .
נדרשים להתמודד עם האילוצים הפיננסיים איתם מתמודדים הבנקים המסחריים.
מרכזיים עלולים לאבד הון רב ולהימצא בהון שלילי ובמקביל להמשיך ולתפקד בהצלחה.
זאת, ה-BIS מדגיש כי הפסדים גדולים והון שלילי יכולים להעלות ספקות, לעיתים ללא סיבה .
ממשית, בקרב הציבור והדרג הפוליטי בדבר אפקטיביות המדיניות בה נוקט הבנק המרכזי89 .
הביקורת העלתה כי מלבד בנק ישראל שני בנקים מרכזים נוספים (צ'כיה ותאילנד) מתוך .
התשעה שנמנים על קבוצת ההשוואה למדינת ישראל בעלי הון שלילי 90.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי בנק ישראל ימשיך לכלול במסגרת שיקוליו בכל הנוגע .
לגודלו של תיק מטבע החוץ ולניהולו, גם את ההשלכה אודות התשואה השקלית של .
התיק ואת ההשלכה של תשואה זו על ההון השלילי של הבנק לנוכח סיכון המוניטין .
BIS, Central bank finances (April 2013), 71, pp.
90 מתוך הדוחות הכספיים לשנים 2018-2020 שפרסמו הבנקים המרכזיים.
יצוין כי תקני החשבונאות לפיהם נערכו .
הדוחות הכספיים של הבנקים אינם אחידים.
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 שער שלישי- השימוש ביתרות בתקופת .
סעיף 49 לחוק קובע כי בנק ישראל לא ילווה לממשלה כספים למימון הוצאותיה, לרבות בדרך .
של רכישת איגרות חוב שהממשלה מנפיקה במועד ההנפקה.
אף על פי כן, הבנק רשאי להעניק .
לממשלה מקדמה ארעית, על פי בקשתה, לצורך גישור זמני על פערים בתזרים המזומנים שלה .