HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במשרד החקלאות אינה מגישה תביעות על עברות מסוג זה, כיוון שהיא סבורה שהתקנות בעניין זה אינן ברורות ויש לתקנן.
אי-הבהירות מתבטאת, בין השאר, במחלוקת על משמעות גודל העין הקבוע בתקנות.
הלשכה המשפטית הודיעה למנהל אגף הדיג באוגוסט 2009 כי לאחר בחינת הוראות התקנה היא אינה לפיה גודל העין המצוין בתקנות משקף את ]המקובלת ש[ מקבלת "את הפרשנות מחצית אורך העין הנמדד בפועל".
הלשכה המשפטית בשיתוף אגף הדיג החלה בתהליך לשינוי התקנות במגמה להפוך אותן לברורות יותר, ואולם הטיפול בכך לא הסתיים יותר משנתיים.
נתוני אגף הדיג על התפלגות האורך של דגי קיפון (טובר) שנידוגים בכינרת מלמדים שבנובמבר 2008 היה האורך של98.
8% מהם עד44 ס"מ, ורק האורך של 1.
2% מהם היה45 ס"מ ומעלה.
בנובמבר2009 היה אורכם של83.
4% מדגים אלה עד44 ס"מ, ורק האורך של16.
6% מהם היה45 ס"מ, כפי שנקבע בתקנות.
מהנתונים אפשר להסיק שהדיג ברשתות בלתי-תקניות נמשך.
אכלוס הכינרת בדגיגים כדי לייצב את המערכת האקולוגית של הכינרת מימנה רשות המים מדי שנה את אכלוסה בדגיגים.
שנים רבות היה התקציב השנתי לכך כ -700,000 ש"ח.
את הכינרת מאכלסים שלושה מיני דגים: קיפון, אמנון הגליל וכסיף.
הקיפון והכסיף אינם דגים מקומיים; הם זרים לכינרת ואינם מתרבים בה, אך הם גדלים בה כל שנה במספרים שאינם פוגעים בדגה המקורית שלה ובמערכת האקולוגית.
האמנון הוא דג טבעי בכינרת, והוא מתרבה בה.
את דגיגי הכסיף ואמנון הגליל מאכלסים מתחנות דור וגינוסר בכינרת בחודשים יוני-יולי.
את דגיגי הקיפון מאכלסים בה בחודשים נובמבר-מרס (המכרז לשם כך מתפרסם, בדרך כלל, ביוני -יולי).
הדגיגים נתפסים בשפכי הנחלים בים התיכון, והם מובאים במיכלים לכינרת בתוך מספר שעות.
אכלוס דגיגי אמנון הגליל: שנים רבות אכלסו את הכינרת בדגי אמנון; בשנים ע ב רו אכלסו אותה במיליון עד שני מיליון דגיגים בשנה.
בשנת 1998 אכלסו אותה בשישה מיליון דגיגים, וזה מספר הדגיגים שהוכנסו לכינרת כל שנה עד 2002 .
כשהתברר למומחים בחקר הכינרת שסיכויי הישרדותם של הדגיגים המאוכלסים בכינרת עשויים להיות נמוכים, ותרומתם לשלל הדיג לא ברורה, החליטה הוועדה לאכלוס הכינרת להפחית בהדרגה את מספר הדגיגים משנת 2003 .
בשנים 2005-2008 הוחלט לאכלס באגם שניים וחצי מיליון דגיגים מדי שנה, ובשנים 2009 ו-2010 - 770,000 דגיגים בלבד.
במקביל החליטה הוועדה ביולי 2008 להעלות את משקל הדגיגים שמוכנסים לכינרת מחמישה גרם לעשרה עד חמישה עשר גרם, וכך לתרום לשיפור סיכויי הישרדותם .
לכן ירד מספר הדגיגים שהוכנס לכינרת בשנת 2008 לכ-1.
בשנת2010 אוכלסו בה 750,000 דגיגים.
העלות של דגיג במשקל זה היא כ -50 אגורות, דהיינו ההוצאה בשנת 2010 הסתכמה בכ-375,000 .
ש"ח נוסף על כך, מנהל רשות המים הסביר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2010 שהעלייה במשקלם של הדגיגים ייקרה את מחיר הכנסתם לאגם, ועקב מגבלות התקציב היה גם צורך להפחית את מספר הדגים שיועדו לאכלוס ו.
למרות שבשנים 2007 ו-2008 אכלסו את הכינרתבכ-2.
5 מיליון דגיגים ובכ-1.
2 ( מיליון דגיגים של אמנון הגליל בהתאמה, הכמויות שנידוגו היו קטנות51 טונות ושמונה טונות בהתאמה).
תרומתו של אכלוס האמנונים לכינרת אינה ברורה, 1116 דוח שנתי61ב .
ולמרות הצורך בכך לא נחקר הדבר במשך שנים.
כדי לברר אם דגיגי האמנון המאוכלסים שורדים בכינרת ועד כמה הם תורמים לשלל הדיג בה יש לסמן אותם ולעקוב אחריהם לאורך זמן.
הוועדה להכוונת ממשק הדיג ואכלוס הכינרת החליטה באפריל 2004 להכין מחקר לבדיקת הקשר שבין תרומת האכלוס לשלל של דיג האמנונים.
ואולם רק בנובמבר 2009 החל מחקר שמטרתו לאפיין את האוכלוסיות של אמנון הגליל מבחינה גנטית הן משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1117 .
בכינרת והן במקומות אחרים בארץ.
האיחור בתחילת ביצוע המחקר נבע מכך שבנובמבר 2005 אישרה הוועדה לאכלוס הכינרת ניסוי מקדים שנועד לסמן דגים, אך השיטה שנבדקה לא צלחה.
משרד מבקר המדינה מעיר שלמעלה משש שנים לאחר שהוועדה לאכלוס הכינרת קיבלה את החלטתה אין עדיין מידע על הקשר שבין אכלוס דגיגי האמנון בכינרת לשלל הדיג.
רענון להקות ההורים של דגיגי האמנון: כדי לשמור על איזון אקולוגי בכינרת ולהגדיל את שלל הדיג הנהיגו בה אגף הדיג ורשות המים אכלוס שנתי קבוע של דגיגי אמנון הגליל.
מקורם במספר מצומצם של הורים המרכיבים את להקת הרבייה, ואין להם אפיון גנטי.
אבל אם משתמשים כל העת באותה להקת הורים יש חשש מיצירת בעיות גנטיות בגלל היעדר גיוון.
לכן החליטה בשנת 2006 הוועדה לאכלוס הכינרת שיש צורך לרענן13 את להקת ההורים בשיעור של 75% .
הבדיקה העלתה שעד ינואר 2010 ביצע אגף הדיג רענון של 25% .
מהלהקה בלבד ניהול אכלוס קיפונים: את הקיפון מאכלס בכינרת קבלן שנבחר במכרז.
מכניסים לכינרת שני סוגים של קיפונים שיכולים לחיות במים מתוקים: קיפון טובר וקיפון צפלוס, שהוא קיפון גדל ראש.
תזונת הקיפון "מבוססת על חומר מרחף בגוף המים העיקרי ומכאן תרומתו החיובית לאיכות המים"14 .
עדיף לאכלס את האגם בקיפון צפלוס משום שהוא גדל היטב במים מתוקים.
כדי למזער נזקים מטרף דגיגים על ידי שחפים ודגי אמנון מצוי, הפעילים בשעות היום, מכניסים את הדגיגים לאגם בשעות החשיכה.
שחרור דגיגי הקיפון למים תלוי גם במזג האוויר ובמצב הגלים - משחררים אותם במקום שאין בו גלים.
הנתונים על אכלוס דגיגי הקיפון בכינרת בשנים 1995 -2009 מלמדים על תנודות גדולות, במיוחד באכלוס קיפון צפלוס.
האכלוס באלה היה חלקי בלבד ובמספרים קטנים בהרבה מאלה שקבעה הוועדה לאכלוס הכינרת.
להלן עיקרי הפרטים: היא החליטה כי בשנת 2005 ( יאוכלסו מיליון דגיגי קיפון500,000 .
)מכל סוגאבל לאגם הוכנסו כ-732,000 דגיגי קיפון טובר ורק כ-19,000 .
דגיגי קיפון צפלוס בשנת 2006 אוכלסו כ -110,000 דגיגיקיפון צפלוס וכ -580,000 ,קיפון טובר ובשנת 2007 שוב חלה ירידה ניכרת במספר דגיגי קיפון צפלוסשהוכנסו לאגם - רק 65,500 .
בשנת2008 אוכלסו רק כ-182,000 דגיגים של קיפון צפלוס (לעומת דרישה של 500,000) , מהם מתו כ-100,000 דגיגים מיד לאחר שחרורם למי הכינרת; בשנת 2009 ובשנת2010 .
לא אוכלסו כלל דגיגים מסוג קיפון צפלוס הוועדה לאכלוס הכנרת אישרה במרס 2010 להגדיל את מספר דגיגי קיפון טובר שיוכנסו לכינרת, ובשנת 2010 אוכלסובה כמיליון דגיגים כאלה.
3% מהדגיגים המאוכלסים בשנת2010 היו מסוגים"לא מתאימים למים מתוקים ".
אמנם פרופ' אורי שני, מנהל רשות המים, הודיע בתשובתו למבקר המדינה מנובמבר 2010 , שברוב"השנים האחרונות " היו חודשי נובמבר-דצמבר שחונים, ולכן לא ניתן היה לתפוס די דגיגי קיפון צפלוס, אולם הבדיקה העלתה שנפלו גם פגמים בניהול האכלוס.
ניהול האכלוס בדגיגי הקיפון : לאגף הדיג היתר לעבודה בשבת (כמו לאחרים שמטפלים בבעלי חיים) משום שהוא מטפל יום יום בדגים שנמצאים בתחנות המחקר שלו.
מספר הימים שבהם ניתן לתפוס את הקיפונים בים מועט, בעיקר לאחר סערות, ולכן אפשר שהדגיגים יהיו זמינים לאכלוס דווקא בשבת ובחג.
13 רענון -- תפיסת אמנונים בכינרת והכנסתם ללהקת ההורים.
14 תשובת פרופ' אורי שני, מנהל רשות המים, מנובמבר 2010.
יצוין שהעובד האחראי עוסק באכלוס קיפונים משנת 1986 וממועד זה ועדעונת האכלוס 2007 .
קיבל אישורים לאכלס קיפונים בשבת במידת הצורך ואולם, מנהל האגף לא דאג לאישור עבודה בשבת לעובד בעונת האכלוס 2008, ובגלל זה מתו בה כ-100,000 דגיגי קיפון צפלוסמשום שהושארו ארבעה ימים בצפיפות במיכלים סגורים; במצב כזה מפרישים הדגיגים חומרים רעילים , ואלה גרמו בסופו של דבר למותם.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1119 .
משרד החקלאות הודיע בתשובתו מנובמבר 2010 שבעתיד לא יאשר עבודה בשבת לצורך אכלוס הכינרת בדגים כיוון שניתן לאחסנם במשך מספר ימים ואף שבועות.
משרד מבקר המדינה העיר לאגף הדיג כי לא נערך מבעוד מועד לפני תחילת תקופת האכלוס לאחסן את הדגיגים במשך פרק זמן ממושך.
ראוי היה שבסמוך להחלטה לא לאפשר לעובד להכניס דגיגים לכינרת בשבת לדאוג למיכלי אחסון מתאימים ובכך למנוע את מותם של כ-100,000 .
דגיגים עונת האכלוס של דגיגי קיפון הצפלוס מתחילה בנ ובמבר ומסתיימת בינואר.
בדצמבר 2008 פורסם באיחור המכרז לאספקת דגיגי קיפון לכינרת לעונת האכלוס 2009 , שתוצאותיו התקבלו בינואר2009 .
בגלל האיחור שחל בפרסום המכרז ובשל הזמנת העבודה בתום התקופה שאפשר לתפוס בה את דגיגי קיפון הצפלוס, היה ברור מראש שלא ניתן יהיה לאכלס את הכינרת בחורף 2008 -2009 במספר גדול שלהם.
מנהל אגף הדיג הודיע בישיבת הוועדה לאכלוס הכינרת בספטמבר 2009 שלקראת סוף2009 יש בכוונתו לקיים מכרז פומבי לרכישת דגיגי קיפון צפלוס ממכוני רבייה בד בבד עם מימוש האופציה לקנות מזכיין דגיגים שנידוגו בים.
לדעת משרד מבקר המדינה, לפני שינוי מדיניות האכלוס של דגיגי הקיפון בכינרת מן הראוי לבצע בדיקת ניסיון לגבי עמידות הדגיגים ממכוני רבייה במימיה כדי לבחון מהי החלופה המשתלמת ביותר.
יש לקחת בחשבון את העלות המשוערת של דגיגים כאלה לעומת עלותם של דגיגים מהים.
אספקת דגיגי קיפון צפלוס ממכון רבייה במשקל שניים עד חמישה גרם בחודשים אפריל-יוני 2010 מחירה כ-90-70 אגורות לדגיג (תלוי בכמות המוזמנת), בעוד שמחירו של דגיג קיפון צפלוס מהים היה 30 אגורות בלבד.
מנהל אגף הדיג הודיע למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 שהוועדה לאכלוס הכינרת אימצה את ההמלצה.
איסוף נתונים עקבי ולאורך זמן הוא תנאי לקבלת החלטות מושכלות בקשר לענף הדיג.
המעבדה לחקר הכינרת של חיא"ל (להלן - המעבדה לחקר הכינרת) היא הזרוע המקצועית שמדריכה את רשות המים בנושאי הביולוגיה והכימיה של הכינרת.
אנשי אגף הדיג בכינרת אוספים נתונים על שלל הדיג ועל "מאמץ הדיג" (מספר הסירות העובדות).
עובד הכפוף למנהל תחום דיג ימי מבקר מדי יום במזחים ובשווקים ומודד דגים.
למעט פעילות זו לא ניטר אגף הדיג יותר מעשור את פעילות הדיג בכינרת (הוצאת דגים מהכינרת בעזרת רשת הקפה15 .
)וספירתם יצוין שבכינרת יש למעלה מחמישה עשר מיני דגים שאין לאגף הדיג כל מידע לגבי הדינמיקה שלהם.
15 רשת שמופעלת על ידי ספינת דיג שנועדה ללכוד דגים שחיים במים עמוקים על ידי הקפתם וסגירת הרשת מסביבם.
אין תמימות דעיםלגבי אכלוס הדגיגים בכינרת : חוקר מחיא"ל טען שהאכלוס מסוכן מבחינה גנטית, ולדעתו צריך לשמור על הגנטיקה הטבעית.
בגלל הקשר ההפוך בין האכלוס לשלל הדיג הוא המליץ להפסיק את האכלוס במתכונת הקיימת ולהשקיע את הסכום שמושקע בו בפיקוח על הדיג.
כך תגדל לדעתו כמות הדגים ויישמר גם המגוון הגנטי הטבעי.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1121 .
מנהל תחום דיג ימי סבר שהאכלוס בכנרת לא השיג את מטרותיו והמליץ לוועדה לאכלוס הכינרת, שהיא בעלת הסמכות בנושא, ביולי 2009 להפסיק לאלתר את כל פעולות האכלוס עד לבחינת הסוגיה.
הוא הוסיף שבעקבות המצב הקשה של הדגה בכינרת ובשל העובדה שהאכיפה בה רחוקה מלהשביע רצון , שכן הדייגים ממשיכים לדוג ברשתות בלתי-תקניות - יש צורך לקיים דיון עקרוני בשאלה אם יש מקום להמשיך לאכלס את הכינרת בדגיגים בתנאים אלו.
ניטור וסקרים : בתכנית התקציבית לשנת 2009 שהגיש מנהל תחום דיג ימי למנהל האגף בינואר 2009 נכלל גם סקר הדינמיקה של אוכלוסיות הדגים בליטורל16 בכינרת באמצעות דיג ברשת מיוחדת שדוגמת את כל הדגים בסביבה בארבעה חופים.
כדי לעשות את הסקר דרש מנהל תחום דיג ימי לאפשר לעובדים בטבריה, הכפופים לו, להשתמש ברכב האיגום של אגף הדיג.
מנהל תחום דיג ימי פנה מספר פעמים למנהל האגף, ביולי ובאוגוסט 2009 , וביקש לדעת אם החליט כבר בעניין.
הוא ציין כי חשוב לעשות את הסקר בקיץ וחבל לא לעשותו עוד שנה.
ואולם מנהל האגף לא אישר את השימוש ברכב בשביל הסקר.
בספטמבר 2009 החליטה הוועדה לאכלוס הכינרת כי אגף הדיג צריך לבצע סקר דגים בליטורל.
עובדי האגף החלו לעשותו בשנת 2009 .
באופן חלקי רק בחוף גינוסרמנהל האגף לא אישר לעובדים להשתמש ברכבי האיגום של האגף, ועד תום הביקורת התנהלו הוויכוחים על כך שנתיים ימים.
באותה ישיבה החליטה הוועדה לאכלוס הכנרת שחיוני לקיים גם סקר ניטור יישומי בשיתוף פעולה בין אגף הדיג ובין המעבדה לחקר הכינרת וספינת דיג בסיוע מכשור מתקדם, כיוון שהנתונים שיופקו ממנו ישמשו בסיס לקבלת החלטות בעניין אכלוס הכינרת.
מנהל תחום דיג ימי באגף הדיג והמנהל (בפועל) של המעבדה לחקר הכינרת אכן קיימו דיונים להכנת תכנית ניטור משותפת, אך עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2010 .
, טרם הוחל בסקר לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי לעשות את הסקר המשותף מוקדם ככל האפשר.
מנהל רשות המים הודיע בתשובתו מנובמבר 2010 שהרשות מימנה רכישת ציוד חדש למעבדה לחקר הכינרת והסקר "יבוצע בקרוב ".
סגירת הבטיחה בכינרת .
בתקנות הדיג נקבע כי לא ידוג אדם דגים בתקופת הקינון וההטלה של אמנון הגליל בכל ציוד דיג שהוא בשטחי הכינרת שגבולותיהם מפורטים בתקנות: שטח הבטיחה17 ושטח נוסף בחוף מגדל -גינוסר.
איסור הדיג יחול בתקופה שבין 15 .
16 ליטורל הוא אזור המים הרדודיםשעומקו עד שני מטרים.
האזור הוא מקום הרבייה, הקינון והגדילה הראשונית של מרבית דגי הכנרת.
כדי להבין מה מתרחש בו יש לסקור שם את הדינמיקה של הדגים - מקומות הימצאם בזמנים שונים, גודלם וכיו"ב ולאסוף מידע גם על מיני הדגים שאינם מסחריים ואינם נידוגים כמו אמנון מצוי, שלושה מינים של ביניות, קרפיונים, שפמנונים.
שמורת טבע בצפונה של הכינרת 1122 דוח שנתי61ב .
במרס ל-15 ביולי בכל שנה, ובלבד שתקופה זו אינה עולה על60 .
ימים רצופים איסור הדיג בבטיחה נועד, בין היתר, לאפשר את התרבותו של אמנון הגליל.
פקיד הדיג הראשי מפרסם לציבור מדי שנה, בשני עיתונים יומיים, הודעה על איסור הדיג.
האיסור חל רק על דיג בבטיחה שסוגרים בה רק שטח של 4.
אגף הדיג, שבאחריותו לאכוף איסור דיג מלא בשטח הזה, לא הצליח בכך ודייגים נכנסו לדוג שם בחלק מהתקופה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1123 .
כיוון ששטח הבטיחה חיוני לרבייה של אמנונים וקרפיונים, הציע מנהל תחום דיג ימי למנהל אגף הדיג במרס 2009 לדון יחד עם היועצת המשפטית של אגף הדיג בהצעה להפוך את שטח הבטיחה בכינרת לשטח מוגן מדיג במשך השנה כולה.
משרד החקלאות לא בחן את ההצעה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ההצעה ראויה לבחינה בפורום מקצועי מתאים, כגון הוועדה לאכלוס הכינרת .
סגירת הבטיחה בשנת 2009 : בישיבת סיכום הפעילות לסגירת הבטיחה שהתקיימה במאי 2009 התברר שהפיקוח באותה עונה התחיל עשרה ימים מאוחר יותר מהמועד שתוכנן.
הפעילות הייתה דלה לעומת זו שבשנים קודמות, ותכניות העבודה לא היו מסודרות ולא היו ידועות מראש.
לעתים קיבלו הפקחים הוראות לגבי סידור העבודה שלהם רק לילה לפני הפעילות.
לא היה תיאום בין הפקחים עובדי אגף הדיג ובין הפקחים של גורמי חוץ.
לפקחי אגף הדיג לא היו מצלמות לתיעוד העברות.
סירת הפיקוח לא הייתה תקינה במשך שבועיים בתקופת הסגירה, והיה צורך להפעיל סירה אחרת.
היערכות אגף הדיג לסגירת הבטיחה בעונה זו לא הייתה מיטבית.
במהלך תקופת הסגירה התעוררה בעיה של עבודה בימי שישי ובשבתות.
הפקחים לא קיבלו מראש אישור בכתב מהנהלת משרד החקלאות להיתר עבודה בימים אלה אף שמועדי הסגירה היו ידועים מראש.
סגירת הבטיחה בשנת 2010 : סגירת הבטיחה חלה בין ה-23.
בחודשים מרס ואפריל הגיע לאגף הדיג מידע שהבטיחה אינה סגורה כהלכה.
מנהל המחלקה לפיקוח דיווח לוועדה לאכלוס הכינרת ביוני 2010 שהיו תקלות במהלך אכיפת סגירת הבטיחה בימים הראשונים, משום שחלק מהדייגים לא ידעו, למרות הפרסום בעיתונים, על סגירתה המוקדמת באותה שנה.
התעוררו גם בעיות בסימון קו התיחום באמצעות מצופים, ושיתוף הפעולה בין כל הגורמים (מינהלת הכינרת, רט"ג, רשות הכינרת) לא היה מספק.
לפי התכנון של אגף הדיג, היה עליו לאכוף את איסור הדיג 24 שעות ביממה בחלוקה לשלוש משמרות בנות שמונה שעות כל אחת; תוכננו 336 משמרות.
לפי נתוני אגף הדיג התקיימו רק 154 משמרות (כ-46% ).
נתפסו כ-20 ,רשתות דיג שני רובי דיג ומערך חכות צף אחד.
לפי התכנון המקורי, סירת השיטור הימי בכינרת הייתה אמורה להשתתף בפיקוח על סגירת הבטיחה, ואולם בגלל אי- הסדרת ההתקשרות בין אגף הדיג למשטרת ישראל מדור השיטור הימי לא לקח חלק בפעילות.
נוסף על כך, בזמן סגירת הבטיחה מתקיימת פעילות דיג רבה ביתר חלקי האגם, כך שבעת שפקחי אגף הדיג היו עסוקים בפיקוח על סגירתה יכלה סירת השיטור הימי לעזור לפקח במקומות האחרים.
אף שעיקר הדיג הוא בשעות הלילה, לפי תכניות העבודה, התקיימו בתקופת סגירת הבטיחה רק ארבע עשרה משמרות לילה ב-60 הימים והלילות של סגירתה.
נוסף על כך, הפעילות בסופי שבוע הייתה דלה ביותר והתקיימה רק במשמרת בוקר.
בחג העצמאות ובחג השבועות כלל לא היה פיקוח אף שדווקא בסופי שבוע ובחגים נוהגים להגיע לכינרת דייגים חובבים.
משרד מבקר המדינה העיר לאגף הדיג שאכיפה לא מלאה של איסור הדיג בבטיחה בתקופת הרבייה של אמנון הגליל פגעה אולי אף היא בהתרבותו בכינרת.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1125 .
בעיית הקורמורנים בכינרת .
לארץ מגיעים שני מינים של קורמורנים (עופות בר נודדים): קורמורן גדול וקורמורן גמד.
הקורמו רן הגמד הוא מין בסכנת הכחדה הניזון מדגים קטנים ומחסרי חוליות שונים.
כמה מאות קורמורנים גמדיים נשארו בארץ.
הקורמורן הגדול הוא חורף שכיח למדי באגם החולה, בכינרת ובשפכי הנחלים בחופי הים התיכון הניזון מדגים; מספר הפרטים החורפים בישראל הוא כ -20,000 .
כדי להקטין את נזקי הקורמורנים למדגה הבריחו אותם מברכות הדגים לכינרת.
כשליש מהקורמורנים בארץ לנים בכינרת, ורובם אף ניזונים בה.
רט"ג ספרה בינואר 2010 כ-23,000 קורמורנים גדולים ב -22 אתרי לינה, כ -8,300 מהם בכינרת.
לדעת רוב אנשי המקצוע, הקורמורנים שניזונים מהדגים בכינרת ה ם אחד הגורמים העיקריים לפגיעה בדגה שלה.
כבר בסוף שנות התשעים של המאה העשרים (בשנים 1995 -1998 ) התקיים "מעקב אחר אוכלוסיות הקורמורנים הגדולים החורפים בישראל ונזקיהם לבריכות הדגים, ביחס לאמצעים הננקטים להפחתת הנזקים" על ידי חוקר מרט"ג ומדריך משירות ההדרכה והמקצוע (להלן - שה"מ) ממשרד החקלאות.
התברר כי בעונת 1997 -1998 .
הורכב כמעט כל מזונם של הקורמורנים מלבנון הכינרת ומאמנונים בתחילת העונה עיקר תפריטם הוא סרדינים (לשליית הסרדינים מהכינרת השפעה חיובית על איכות המים), אבל במהלך החורף הופך האמנון למרכיב מזונם העיקרי.
בתוקף אחריותו של אגף הדיג לניהול הדיג בכינרת היה עליו לבדוק את העניין, אולם מ-1998 עד2004 לא בדק אגף הדיג את תוצאות השהייה של הקורמורנים בכינרת.
בישיבה שהתקיימה באוגוסט 2006 ,שבה דנו נציגי משרד החקלאות ונציגי רט"ג בנזקים שגורמות הציפורים לברכות המדגה, נאמר כי רט"ג ממשיכה במדיניות של דחיפת הקורמורנים לכינרת.
אגף הדיג לא התנגד לכך ולא התנה זאת בבדיקת השפעתה על הדגה בכינרת, אף שידע במשך שנים רבות שהקורמורנים ניזונים בחורף בעיקר מדגי אמנון.
באוקטובר 2007 דיווחו נציגי אגף הדיג לוועדהלאכלוס הכינרת כי הקורמורנים מחסלים כ-450 טון דגים בשנה וחלק נכבד מהם הם דגי אמנון הגליל.
לדעתה, יש להפעיל אמצעים לסילוק הקורמורנים מהכינרת ולהשתמש לשם כך בתקציבים בלתי-מנוצלים.
ואולם אגף הדיג לא פעל לסילוק הקורמורנים.
בינואר 2010 חזרה הוועדה על החלטותיה הק ודמות שיש לפעול לאלתר לסילוק הקורמורנים מהבטיחה ומהאגם כולו.
בתחילת שנת2008 כבר הייתה להנהלת משרד החקלאות עמדה מגובשת שיש לגרש את הקורמורנים מן הכינרת בגלל נזקיהם לדגה.
בין נציגי אגף הדיג ובין נציגי רט"ג שררו חילוקי דעות בעיקר בעניין הטיפול בלינת הקורמורנים בצפון הכינרת.
רט"ג התנגד לגירוש הקורמורן הגדול משמורות טבע כמו הבטיחה והחולה.
לעומתו, סבר משרד החקלאות שיש לגרשם גם ממקומות אלו אם הנזק שיגרמו יחרוג מסף שייקבע בהסכמה.
עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2010 , לא יושבה המחלוקת עם רט"ג, ואגף הדיג לא עשה דבר בעניין לינת הקורמורנים בצפון הכינרת.
ביום עיון שקיימה המועצה האזורית עמק הירדן במרס 2008 בנושא השפל בשלל הדיג של אמנון הגליל בכינרת נתגלעו חילוקי דעות בין המשתתפים בנוגע למידת ההשפעה של הקורמורנים על הדגה בכינרת.
מנהל אגף הדיג טען 1126 דוח שנתי61ב .
שהקורמורנים טורפים כ-115 טון דגי אמנון בעונה.
לדעתו, בכינרת יש מקום לכ- 1,000 קורמורנים ואת השאר צריך לגרש.
חוקרת מרט"ג חישבה שהקורמורנים אוכלים כ-160 טון דגים שחציים אמנונים, כרבע מן הכמות השנתית הממוצעת של האמנונים העולה ברשתות הדייגים.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1127 .
ניסוי לגירוש הקורמורנים מהכינרת: במרס 2010 נערך ניסוי לגירוש קורמורנים בעזרת תותח קול , ו המסקנה הייתה שהכלי יעיל לגירוש ציפורים.
בתשובתו מנובמבר 2010 הודיע משרד החקלאות כי הוא בוחן רכישה אפשרית של תותח קול בשנת 2011 .
משרד החקלאות הודיע בתשובתו מנובמבר2010 שבישיבת מנכ"לים משותפת לו ולרט"ג שהתקיימה בספטמבר 2010 סוכמה תכנית ארצית ל-2011 להתמודדות עם השקנאים והקורמורנים החורפים בכינרת.
עוד הודיע משרד החקלאות כי "בימים אלה" פרסם מכרז להתקשרות עם גוף שיגרש את הקורמורנים מאזורי הלינה בסביבת הכינרת ומאזורים נוספים ברחבי הארץ.
ההתקשרות תהייה לשנתיים ובסופן תבחן יעילותה והשפעתה על הרגלי הנדידה של הקורמורן.
התכנית להשבתת הדיג בכינרת לפי סעיף 9(1 )(ב) לפקודת הדיג רשאי שר החקלאות להתקין"תקנות הקובעות אזורים ועונות שהדיג אסור או מוגבל בהם בין לחלוטין ובין לגבי איזה מין מסוים".
באפריל 2010 החליטה הממשלה להפסיק את הדיג בכינרת למשך שנתיים בגלל הירידה הדרסטית בשלל אמנון הגליל שהגיע לשפל חסר תקדים של שמונה טונות בשנת 2008 ובשל מגמת הירידה בשלל שאר המינים.
כבר ביום העיון שהתקיים במרס 2008 בנושא אמנון הגליל שהוזכר לעיל עלה לראשונה הרעיון להשבית לחלוטין את הדיג בכינרת.
המשתתפים הסכימו שהשבתה מוחלטת של הדיג לשנה עד שלוש שנים יכולה לעזור להתאוששות האוכלוסיות של אמנון הגליל, אך רק בתנאי שהחוק ייאכף בזמן ההשבתה ובמיוחד אחריה.
גם הוועדה לאכלוס הכינרת המליצה בדצמבר 2008 להשבית את הדיג לחצי שנה לפחות מ-31.
09 , אך הדבר לא יצא אל הפועל.
עבודת המטה לפני החלטת הממשלה להשבית את הדיג בכינרת .
בדצמבר 2009 מינו מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה ומנכ"ל משרד החקלאות צוות בן שלושה חברים להכנת תכנית חירום מפורטת להצלת הדגה בכינרת מעונת הרבייה במרס 2010 .
על הצוות הוטל לקיים התייעצות עםכל הגורמים המקצועיים הנוגעים בדבר - רשות המים, רשות הטבע והגנים, מינהלת הכינרת, ועד הדייגים וכל גורם נוסף שיימצאו לנכון.
הצוות התבקש להגיש בתוך חודש ימים לשני המנכ"לים תכנית בצירוף טיוטת הצעת החלטת ממשלה מאושרת בידי היועץ המשפטי של משרד החקלאות.
הצוות הגיש את המלצותיו בפברואר 2010 .
נקבע בהן כי התכנית העדיפה להצלת הדגה בכינרת ולשימור הדיג לעתיד היא השבתה מוחלטת של הדיג למשך שנתיים בכל האגם, בנהר הירדן בקטע הנשפך אליה ובכל הנחלים הנשפכים אליה.
הצוות המליץ להתחיל בפעולה במרס 2010 , להקים צוות לליווי התכנית בראשות מנכ"ל משרד החקלאות, לתמוך בתקופת ההשבתה בדייגים שעיקר פרנסתם מדיג, ולאפשר לפורשים מדיג להשתתף בהכשרה להסבה מקצועית במימון המדינה.
עבודת הצוות: אף על פי שמדובר בתכנית מורכבת המצריכה, מעצם טיבה, ליווי משפטי והשבתת הדיג מצריכה תיקון תקנה - התברר, ממסמכי הלשכה המשפטית במשרד החקלאות, שהצוות לא פנה במהלך עבודתו ללשכה המשפטית 1128 דוח שנתי61ב .
במשרד החקלאות לקבלת ייעוץ .
10, לאחר שהתכנית כבר הייתה מגובשת והוכנה מצגת לשר החקלאות, פנה הצוות ללשכה המשפטית בבקשה כזאת.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1129 .
אף שהצוות ציין בהמלצותיו כי התקיימו פגישות עם גורמים שונים שהתבקשו להגיש לו חוות דעת, כאמור, הוא לא ניהל פרוטוקולים שבהם היו אמורים להימסר פרטים על הדיונים ועל ההתייעצויות שהתקיימו ועל העמדות המקצועיות והממצאים העובדתיים והמדעיים השונים שהוצ גו בפניו וכדומה.
מהמסמכים שצורפו להמלצות הצוות מתברר כי לא כל חברי הצוות נפגשו עם כל הגורמים המקצועיים, ולא ברור כיצד זרם המידע לחברי הצוות שלא נכחו בפגישות.
משרד החקלאות ציין בתשובתו מנובמבר 2010 כי הצוות קיבל את הביקורת שהובעה על ידי גורמים שונים, אך לאחר לימוד החומר , שמיעת העמדות הרבות וניתוח הנתונים שהיו בפניו, הוא הגיע למסקנה שהפסקת הדיג לתקופה של שנתיים תשפר באופן משמעותי את הסיכוי להתאוששות הדגה בכינרת.
המלצות הצוות המקצועי להכנת תכנית לאישוש הדגה בכינרת התבססו על נתוני שלל הדיג לשנת 2008.
10 החליטה הממשלה18 לאשרר את החלטת שר החקלאות ופיתוח הכפר להשבית באופן מוחלט את הדיג באגם הכינרת מאפריל 2010 עד אפריל2012 , בכפוף לפרסום תיקון תקנות הדיג, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
עוד החליטה הממשלה להקים צוות לליווי התכנית בראשות מנכ"ל משרד החקלאות ובהשתתפות נציגי הגורמים האלה: אגף התקציבים באוצר, מנהל אגף הדיג במשרד החקלאות ופיתוח הכפר, המדען הראשי של משרד החקלאות ופיתוח הכפר, הרשות הממשלתית למים וביוב, המשרד להגנת הסביבה, רשות הטבע והגנים, מינהלת הכינרת, התאחדות חקלאי ישראל, משטרת ישראל (השיטור הימי) ואיגוד ערים כינרת; להעניק תמיכה לדייגים פעילים שעלולים להיפגע מהתכנית; להקציב 5.
7 מיליון ש"ח לשנה בכל אחת מהשנים 2010 ו-2011 למימון התכנית.
נוסף על התקציב הנ"ל, יקצה משרד החקלאות ופיתוח הכפר בשנת 2011 חצי מיליון ש"ח לתמיכה ברכישת ציוד ובשדרוג סירות הדיג לדייגים שיחזרו לפעילות בתום התכנית.
ועדת הכספים בראשות ח"כ משה גפני דנה פעמיים בנושא הדגה בכינרת - בפברואר 2010 ובמאי2010 .
בסיכום הדיון השני ביקש היו"ר שצוות בראשות ח"כ ציון פיניאן ובהשתתפותם של מנכ"ל משרד החקלאות, נציגי החקלאים ונציגי רשות המסים יציג לוועדת הכספים בתוך שבועיים -שלושה הצעות לפתרון בעיית הדייגים.
עד תום הביקורת טרם אישרה ועדת הכלכלה את תיקון תקנות הדיג.
השבתת הדיג בכינרת לא יצאה לפועל בשל מחלוקת על סכום התמיכה שיינתן לדייגים ועל הקריטריונים לזכאות לה, והדיג בכינרת נמשך עד סוף 2010 .
ללא הגבלה כלשהי יחד עם התכנית להשבתת הדיג בכינרת תוכנן גם טיפול מערכתי בדיג בכינרת הכולל הגברת הפיקוח והאכיפה, ניטור ומחקר, גירוש קורמורנים ועוד.
בשנת 2010 ההשבתה לא יצאה מן הכוח אל הפועל, והתעכב גם הטיפול המערכתי בדיג.
מן הראוי שאגף הדיג יפעל לקדם את הטיפול בנושאים אלה גם ללא קשר להשבתת הדיג.
בדצמבר 2010 עתרו לבג"ץ ארגון דייגי הכינרת, עיריית טבריה, קיבוץ עין-גב וקיבוץ גינוסר נגד משרד החקלאות ומנכ"ל משרד ראש הממשלה וביקשו מבג"ץ לתת צו על תנאי כנגד המשיבים, "לפיו על המשיבים לבוא וליתן טעם, מדוע לא .
תדחה או תבוטל הודעת המשיב 1 ,על השבתת הדייג בכינרת.
העותרים טענו בין היתר, שמשרד החקלאות לא התקין תקנות, לא הביא תקנות לאישור ועדת הכלכלה ולא פרסם תקנות, לכן אין לו סמכות להשבית את הדיג בכינרת בהודעה בהסתמ[ שאינה בת פועל תחיקתי.
עוד טענו העותרים כי נציגי האוצרך על סעיף 7 הציבו]בהחלטת הממשלה משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1131 .
,תנאי שדייג שלא ניהל ספרים כחוק לא יקבל תמיכה כלשהי.
לטענת העותרים מרבית חברי ארגון דייגי הכינרת (להלן - חברי הארגון) אינם מנהלים ספרים שכן הם נחשבים "עוסקים זעירים"; לגבי הכשרה מקצועית טענו חברי הארגון שרובם מבוגרים, עברו את שנת החמישים לחייהם, היו בים כל חייהם ואינם מסוגלים לעשות משהו אחר; לדברי העותרים, מנהל תחום דיג ימי במשרד החקלאות טען שהשבתת הדיג בכינרת אינו הפיתרון הנכון ושיש לטפל בכינרת לא על -ידי השבתתו אלא בדרך של הצלת הכינרת; סגירת הכינרת לדיג מ-1.
11 ומניעת חידוש רישיון הדייג של הדייגים פירושן פגיעה חמורה בפרנסת העותרים.
מנכ"ל משרד ראש הממשלה נמנע מלבדוק את נושא התמיכה לעותרים על פי החלטת הממשלה.
לטענתם, אין בהחלטת הממשלה התייחסות לפיצוי הקיבוצים שעוסקים בדיג ומנהלים ספרים כדין.
10 שלא להיעת ר לבקשה לצו ביניים.
11 הגישו המשיבים לבג"ץ תגובה חלקית לבקשה לצו הביניים, וב-13.
11 תגובה משלימה לפי הוראתו.
בתגובה החלקית ציינו המשיבים, בין היתר, שכבר ב-21.
10 פנה שר החקלאות ליו"ר ועדת הכלכלה בבקשה להניח את טיוטת תקנות הדיג (הוראת שעה) על שולחן הוועדה.
למרות זאת, ועל אף פניות נוספות של משרד החקלאות בעניין זה, במשך יותר משמונה חודשים לא זימן יו"ר ועדת הכלכלה דיון בתקנות הדיג.
משנוכח משרד החקלאות לראות כי הוועדה אינה מכנסת דיון בתקנות הדיג, ומשפקע ממילא תוקף רישיונות הדיג בסוף שנת 2010 , לא חודש תוקפם בראשית שנת 2011 .
11 דיון בוועדת הכלכלה, וישיבה נוספת הייתה צפויה להיקבע בסוף אותו חודש.
בתגובה המשלימה של המשיבים מ- 13.
11 נאמר, בין היתר, שמנכ"ל משרד החקלאות הנחה את אגף הדיג להנפיק רישיונות דיג זמניים לדייגים בכינרת, שתוקפם מ -1.
בתום תקופה זו, ובהתאם להתפתחויות שיחולו, יבחנו המשיבים את המשך פעילותם, בהתאם לסמכויות הנתונות להם על-פי דין.
בעת סיום דוח הביקורת, היה העניין תלוי ועומד בבית המשפט העליון בשבתו כבית משפט גבוה לצדק.
איסוף הנתונים בים התיכון מאמצע שנת 2008 מועסק באגף הדיג עובד שתפקידו לנהל את סקרי הדיג בים התיכון, ומסייע לו עובד שהחל לעבוד באגף במשרה חלקית בסוף שנת 2008 .
אחד מעובדי היחידה בטבריה עוזר באיסוף נתונים גם בנמל עכו.
איסוף הנתונים על שלל הדיג נעשה בחוף: העובדים מנטרים שלוש פעמים בשבוע את שלל הדיג שנפרק בעכו, בקישון, בגבעת אולגה וביפו.
במעגן הקישון הם מקבלים נתונים על שלל הדיג לכל סירה.