HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
את עיקר אספקת המים במערכת המים הארצית עד ל"שער" הרשות המקומית מבצעת מקורות חברת מים בע"מ (להלן - מקורות).
רוב חלוקת המים בתחום השלטון רשויות מקומיות 158 תאגידי מים וביוב המאגדים56 המקומי נעשית באמצעות רשויות מקומיות החייבות בתיאגוד שטרם תואגדו ומועצות אזוריות 24 ובאמצעות (שאינן חייבות בהקמת תאגיד ייעודי לשירותי מים וביוב) ובאמצעות אגודות מים; בתחום הביוב והקולחין פועלים תאגידים, איגודי ערים לביוב וספקי קולחין שונים.
להלן מתאר את שרשרת אספקת המים:1 תרשים 1400 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה שרשרת אספקת המים:1 תרשים על פי נתוני רשות המים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
6- נאמד בכ2018 היקף ההכנסות בתאגידי המים והביוב בשנת מחלוקת המים לתחום השלטון 50% .
מיליון ש"ח273-הרווח באותה שנה נאמד בכ חלוקת המים בתחום 2 המקומי נעשית בידי תאגידי המים והביוב.
2018 השלטון המקומי לשנת תאגידי מים וביוב - אסדרה, ניהול ופיקוח תאגידי מים וביוב - אסדרה, ניהול ופיקוח1401 פרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - הרשות הממשלתית למים וביובפרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - הרשות הממשלתית למים וביוב) (במ"ק ובאחוזים 2018 , חלוקת המים בתחום השלטון המקומי:2 תרשים על פי נתוני רשות המים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
, ובחוק תאגידי מים וביוב, 1959-פעילות משק המים מוסדרת בחוק המים, התשי"ט (להלן - חוק התאגידים).
עד הרפורמה שבה הוקמו תאגידי מים 2001-התשס"א וביוב על פי חוק התאגידים היו אספקת המים וסילוק השפכים במגזר העירוני בסמכות הרשויות המקומיות, והם הושפעו במידה רבה מסדרי העדיפויות של השלטון המקומי וממצבו הכספי.
במשך הזמן נוצר מצב שבו שירותי המים והביוב הניתנים בחלק בלתי מבוטל של הרשויות המקומיות בארץ לוקים בבעיות רבות, ובהן היקף תשתיות בלתי מספק, רמת תחזוקה שאינה עומדת בתקנים הנדרשים הגורמת לפחת מים גבוה וזיהום סביבתי, חוסר בכוח אדם מקצועי ומיומן היכול להביא להתייעלות המערכות, אי-עמידה בתקני איכות סביבה ופגיעה ברמת השירות לתושב.
נוסף על כך, חלו התפתחויות שחידדו את הצורך בשינוי מהותי בהפעלת משק המים והביוב; כך, חלה הידרדרות חמורה בעתודות המים, לצד הדגש שניתן לשיקולים הנוגעים לאיכות סביבה.
1402 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה חוקק חוק התאגידים שמסדיר את העברת ניהול משק המים והביוב2001 בשנת מהרשויות המקומיות לידי חברות ייעודיות בבעלותן - תאגידי מים וביוב (להלן - רפורמת התיאגוד).
העברת האחריות לתאגידי מים וביוב נועדה לפתור כשלים מבניים שנוצרו בניהול משק המים והביוב ברשויות המקומיות, ובפרט תת-השקעות בתשתיות מים וביוב; וזאת מכיוון שחלק מהרשויות המקומיות הפנו את כספי צרכני המים למימון תחומים מוניציפליים אחרים.
התאגידים שהוקמו מספקים שירותי מים וביוב במשק כספי סגור שבו כלל ההכנסות מצרכני המים אמורות להיות מופנות למימון מתן השירות והשקעה בתשתיות המים והביוב.
מטרות חוק התאגידים הן בין היתר להבטיח רמת שירות נאותה וניהול עסקי מקצועי ויעיל בתחום שירותי המים והביוב; להבטיח ייעודן של ההכנסות ממתן שירותים אלה לצורך השקעות בתשתיות המים והביוב, להפעלתן ולמתן השירותים; ולעודד חיסכון במים ושמירה על מקורות המים, על בריאות הציבור ועל איכות הסביבה.
לוותה רפורמת 2016-2008 יצוין כי על פי חוזרי מענקים שהוציאה הרשות בשנים מיליארד ש"ח לצורך קידום הרפורמה 2.
2-התאגידים במענקי מדינה המסתכמים בכ ותמיכה בתאגידים חלשים.
הרשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים) היא רשות מאסדרת ומפקחת שמטרתה בין היתר להבטיח כי מתן שירותי המים והביוב יהיה ברמת שירות, איכות .
מועצת רשות המים (להלן 1ואמינות נאותה ובמחירים סבירים לכלל תושבי המדינה - מועצת הרשות) מפקחת על הרשות ומופקדת בין היתר על הסדרת משק המים, .
בין השאר, 2פיתוחו ופיקוח עליו ועל קביעת תעריפים לשימושי המים השונים קבעה מועצת רשות המים אמות מידה לשירות שעל תאגידי המים והביוב לתת, .
3תעריפים, חובות פרסום דוחות ודיווח לצרכנים בנושא 29 , לאחר מועד סיום הביקורת, התקבלה החלטת הממשלה 31.
20-ב "הקמת משרד משאבי מים ותיקון החלטות ממשלה", ובה נקבע להקים משרד חדש שייקרא "משרד משאבי המים"; להעביר ממשרד האנרגייה למשרד משאבי המים את "שטח הפעולה" של משק המים והביוב; ולהעביר לשר משאבי המים את .
4הסמכויות הנוגעות לשר האנרגייה לפי החוקים שפורטו בהחלטה, ובהם חוק המים מחירי שירותי המים והביוב נקבעים על פי עקרון העלות המוכרת הקבוע בחוק התאגידים.
היא העלות שרשות המים מכירה בה לצורך חישוב התעריפים .
1959-יז לחוק המים, התשי"ט 124 סעיף 2 חברי המועצה הם מנהל הרשות המשמש יו"ר המועצה, מנכ"ל משרד החקלאות ופיתוח הכפר, מנכ"ל 3 המשרד להגנת הסביבה, מנכ"ל משרד הפנים, מנכ"ל משרד האנרגיה, הממונה על התקציבים במשרד האוצר, נציג ציבור אחד לפי המלצת שר האנרגיה ונציג ציבור אחד לפי המלצת שר החקלאות ופיתוח הכפר ושר הפנים לאחר שנועצו בשר האנרגיה.
כל אחד מהחברים המנויים (פרט לנציגי ציבור) רשאי למנות נציג מטעמו שיהיה חבר במקומו, ובלבד שהוא עובד משרדו בדרגת סגן מנכ"ל ומעלה.
2011 ( " "הסדרת יחסי השלטון המקומי ותאגידי המים והביוב 32- של הממשלה ה 3798 החלטה 4 תאגידי מים וביוב - אסדרה, ניהול ופיקוח תאגידי מים וביוב - אסדרה, ניהול ופיקוח1403 פרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - הרשות הממשלתית למים וביובפרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - הרשות הממשלתית למים וביוב בתחילת הרפורמה ניתנה בחוק התאגידים לרשויות המקומיות האפשרות להעביר .
בתיקון 5את ניהול משק המים והביוב לידי תאגידי מים וביוב באופן וולונטרי נקבע כי הקמת תאגידי מים וביוב על ידי רשויות 62004 לחוק התאגידים משנת הן מחויבות להעביר את ניהול משק 2007 אינה וולונטרית עוד, ומיולי7מקומיות המים והביוב לניהולו של תאגיד מים וביוב כחוק.
אולם, בהחלטת ממשלה משנת הוחלט כי בנסיבות מסוימות לא יינקטו סנקציות מינהליות כנגד רשויות 82011 .
מקומיות שאינן מתאגדות התקבלו החלטות ממשלה בנוגע לתיאגוד אזורי (ראו להלן).
2013-2006 בשנים תאגיד אזורי הוא תאגיד המאגד כמה רשויות מקומיות, והיעד שנקבע בהחלטת 200,000 היה תאגידים אזוריים המשרתים אוכלוסיה של 2006 הממשלה משנת תושבים או יותר.
מטרת התיאגוד האזורי היא בין היתר לצמצם את מספר התאגידים ולהביא לידי התייעלות בניהול משק המים ומיצוי יתרונות לגודל, ובתוך כך להגדלת מקורות המימון העומדים לרשות התאגיד האזורי לשם קידום ההשקעות בתשתיות מים וביוב ושיפור השירות לצרכנים.
לחוק התאגידים נקבעה חובה על תאגידים ועל כל הרשויות 2013 בתיקון מאוגוסט המקומיות שטרם התאגדו, להתאגד בתאגידים אזוריים, לפי מפת שיוך שתקבע מועצת רשות המים.
מועד יישום התיאגוד האזורי נדחה מדי פעם בפעם באמצעות תיקוני תאגידים אזוריים 11 - חקיקה.
רשות המים הציעה כמה מתווים של תיאגוד אזורי .
אולם עד מועד סיום הביקורת 112020 בשנת 30- ו 102019 בשנת 28 ,92013 בשנת .
12 (להלן - מועד סיום הביקורת) עדיין לא יושם אף לא אחד מהם 2019 בדצמבר יצוין כי הרשות ניסתה לעודד הקמת תאגידים אזוריים באמצעות מענקי תיאגוד, היא 2015 ולצורך זה בחוזר הממונה על התאגידים (להלן - הממונה) מדצמבר הגדירה תאגיד אזורי כתאגיד המוקם לפי קבוצת השיוך במתווה, או חלק מקבוצה תושבים לפחות.
100,000 זו, ומשרת (א) לחוק התאגידים.
א לחוק התאגידים 6 סעיף 6 להוציא מועצות אזוריות שעליהן החוק אינו חל באופן אוטומטי, אך ניתן להחילו עליהן מתוקף צו של שר 7 .
הפנים, שר האנרגייה ושר האוצר על פי הצעת מועצת הרשות, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת ).
2011 ( " "הסדרת יחסי השלטון המקומי ותאגידי המים והביוב 32- של הממשלה ה 3798 החלטה 8 , י"פ2001 הודעה בדבר שיוך הרשויות המקומיות בישראל לקבוצות לפי חוק תאגידי מים וביוב, התשס"א 9 .
2581 התשע"ד הזמנה לציבור להציע עמדתו בדבר הכוונה לתקן את מפת השיוך של הרשויות המקומיות לקבוצות של 10 , שרשות המים פרסמה במרץ 2001-ג(א) לחוק תאגידי מים וביוב, התשס"א 6 חברות אזוריות, לפי סעיף .
5819 ' תאגידים אזוריים, י"פ התש"ף, עמ 30- הודעה על שיוך הרשויות המקומיות ל 11 , ועל פי תזכיר הצעת חוק הוצע לדחותו בהתאם 2019 ראו להלן.
מועד יישום החובה נדחה עד נובמבר 12 .
)1 ב לחוק והגדרת "המועד הקובע" בסעיף 6 .
(ראו סעיף 2020 לשלוש חלופות ובהן עד ספטמבר 1404 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה רשויות158 תאגידים המאגדים56 בפועל, עד מועד סיום הביקורת הוקמו רשויות מקומיות החייבות בתיאגוד לא הקימו תאגיד או תאגיד 24 .
מקומיות אזורי למתן שירותי מים וביוב וגם לא הצטרפו לתאגיד קיים.
לצורך קביעת העלות המוכרת סיווגה רשות המים את התאגידים על פי הדירוג הכלכלי-חברתי שקבעה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ליישובים שהתאגיד ייחשב כתאגיד 4-1 משרת.
תאגיד המשרת יישוב או יישובים המדורגים בדירוג "חלש" שהוכרו לו עלויות נורמטיביות גבוהות מיתר התאגידים, וזאת בשל המתאם בין הדירוג הכלכלי-חברתי של היישוב למצב התשתיות ומערכת הגבייה בזמן הקמת ייחשב "תאגיד בינוני" 6-5 התאגיד.
תאגיד המשרת יישוב או יישובים בדירוג .
13" ומעלה ייחשב "תאגיד חזק7 ותאגיד המשרת יישובים בדירוג התאגידים שהוקמו עד מועד סיום הביקורת - 56 להלן מובאים מאפייניהם של דירוגן הכלכלי-חברתי ומספרן של הרשויות המקומיות המרכיבות אותם ומספר התושבים שהם משרתים: תאגידי המים והביוב, לפי מאפיינים:3 תרשים על פי נתוני רשות המים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
13 ," חוזר רשות המים - "עדכון נורמות פחת המים ופחת הגביה בתאגידי המים והביוב 13 .
2019 המייעצת לאסדרת רגולציה כלכלית ארוכת טווח למשק המים", פברואר תאגידי מים וביוב - אסדרה, ניהול ופיקוח תאגידי מים וביוב - אסדרה, ניהול ופיקוח1405 פרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - הרשות הממשלתית למים וביובפרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - הרשות הממשלתית למים וביוב.
תושבים100,000- התאגידים משרתים יותר מ56 מתוך24 מהתרשים עולה כי רק לתאגידי המים יש מאפיינים של מונופול בתחומם ואת תעריפיהם קובעת מועצת .
העקרונות שלפיהם נקבעים התעריפים הם בין היתר עקרון העלות 14רשות המים המוכרת שלפיו כל מחיר ישקף, ככל האפשר, את עלות השירות הרלוונטי.
אולם בקביעת העלות המוכרת יכולה מועצת הרשות שלא להביא בחשבון עלויות החורגות מן הסביר והנחוץ; העיקרון שלפיו תעריפי המים והביוב יהיו אחידים ברמה ארצית, ולכל סוג צרכן ייקבע תעריף שונה (ביתי, תעשייתי, מוסדות ציבור, מוסדות עירוניים וכיוצא באלה); והעיקרון שלפיו תעריפי המים לצרכנים הביתיים יהיו מ"ק ליחידת 7- מ"ק לכל נפש ולא פחות מ3.
5 מדורגים (כמות מים בסיסית - עד דיור בתעריף נמוך - וכל כמות נוספת תהיה בתעריף גבוה יותר).
כפועל יוצא מהתעריף האחיד לצרכנים, ונוכח הבדלי העלויות בין התאגידים , קבעה מועצת רשות המים לכל תאגיד תעריף ייחודי לרכישה מחברת 15השונים מקורות, כך שהעלויות המוכרות לכל תאגיד, בתוספת תעריף רכישת המים ממקורות (או דמי המים במקרה של הפקה עצמית), מסתכמות לתעריף אחיד בכל רחבי הארץ .
16לכל אחד מסוגי השימושים במים ש"ח למ"ק.
059 עמד על 2019 התעריף האחיד הממוצע לצרכן בשנת , והיא 17 ש"ח למ"ק4.
06 - מתעריף זה45%-המוכרת הממוצעת לתאגידים הייתה כ , עלויות תפעול ומנהלה ועלויות פחת 18כוללת מרכיבים של עלויות שירותי הון .
להלן פילוח מרכיבי התעריף האחיד הממוצע לצרכן בשנת 20 ופחת גבייה19מים :2019 ,) במסגרת כללי תאגידי מים וביוב, (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב 14 .
2009-התש"ע הבדלי העלויות בין התאגידים נובעים בין היתר ממצב תשתיות המים והביוב ברשויות המקומיות, היקף 15 ההשקעות הנדרש, מצפיפות היישובים וממבנה טופוגרפי (כך, ביישוב הררי נדרשות עלויות אנרגייה כדי לספק מים).
התעריף נקבע באופן שממוצע תעריפי המים שמקורות גובה מספקי המים יכסו את סך העלויות המוכרות 16 .
למקורות העלות המוכרת לתאגידי המים והביוב מחושבת לפי כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים 17 .
2009-וביוב והקמת מערכת מים או ביוב), התש"ע עלות זו מתבססת על פחת הנכסים בתוספת תשואה על ההון, הפחת מתבסס על ערך הכינון של הנכסים 18 .
כפי שחושב לכל תאגיד במפקד הנכסים שערכה רשות המים פחת המים הוא הפער בין כמות המים הנרכשת (או מופקת) ומוזרמת למערכת לבין כמות המים המחויבת 19 .
פער זה מקורו מדלף במערכת ומים שלא שולם בגין צריכתם פחת גבייה הוא ההפרש בין חיובי הצרכנים לסכומי חוב שלא נגבו.
20 1406 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה , פירוט מרכיב העלויות בתעריף הממוצע לצרכן הביתי:4 תרשים (בש"ח למ"ק)212019 .
על פי נתוני רשות המים, בעיבוד משרד מבקר המדינה העלות המוכרת היא עלות נורמטיבית ולא עלות בפועל, בין היתר במטרה לתמרץ את התאגיד להתייעל.
העלות המוכרת של כל תאגיד מושפעת מהמאפיינים הייחודיים של התאגידים, ובהם גודל, פריסה, טופוגרפיה של שטח הפעילות ודירוג כלכלי-חברתי.
רשות המים קבעה מתווה יורד לעלויות הנורמטיביות, כך שבשנים הראשונות .
להלן 2018 להתאגדות הן היו גבוהות יותר ובמשך הזמן ירדו עד לתעריף בשנת פילוח מספר התאגידים על פי הדירוג הכלכלי-חברתי ולפי סיווג רשות המים לעניין עלויות נורמטיביות: נוסף על המרכיבים המוצגים בתרשים, קיימים גם הפרשים משנים קודמות וסבסודים בסך שלילי כולל של 21 .
17- תאגידי מים וביוב - אסדרה, ניהול ופיקוח תאגידי מים וביוב - אסדרה, ניהול ופיקוח1407 פרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - הרשות הממשלתית למים וביובפרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - הרשות הממשלתית למים וביוב ,22 פילוח התאגידים לצורך קביעת עלויות נורמטיביות:5 תרשים לפי אשכולות על פי נתוני רשות המים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מיליון 250- שונה אופן קביעת תעריף המים: הסבסוד הממשלתי בסך כ2010 בשנת ש"ח בשנה הופסק ומלוא עלויות משק המים הושתו על הצרכנים; חל גידול בעלויות וכן חלה עלייה בעלויות טיפול בשפכים כדי לייצר קולחין באיכות טובה 23התפלה כוללים מרכיב ביוב, ואילו קודם 2010 ; התעריפים שהרשות קובעת משנת24יותר התעריף למגזר הביתי 2010 נקבעו לכן אגרות הביוב לפי חוקי עזר עירוניים; משנת אחיד והוא מחושב על פי העלות המוכרת.
נקבעו 2010-2000 נוסף על כך, חל שינוי במדרגות התעריף למגזר הביתי: בשנים מ"ק נוספים וצריכה 7 מ"ק ראשונים, צריכה של8 תעריפי המים לפי צריכה של יצוין כי לצורך קביעת העלויות הנורמטיביות סיווגה רשות המים את התאגידים לפי ארבע קבוצות: 22 -תאגידים חזקים (תאגידים חד-רשותיים ורב-רשותיים), תאגידים בינוניים (תאגידים חד-רשותיים ורב רשותיים), תאגידים רב-רשותיים חלשים ותאגידים חד-רשותיים חלשים.
כל המים השפירים בישראל הופקו ממקורות 2000 כי בשנת 2020 רשות המים ציינה בתשובתה ממאי 23 מהמים המשמשים למטרות 80%- מכלל המים השפירים בישראל וכ 50%- כ2020 טבעיים, ואילו בשנת הבית ותעשייה, הם מים מותפלים, שעלות ייצורם גבוהה משמעותית מעלות ההפקה של מים ממקור טבעי.
כל הקולחין בישראל היו ברמה ירודה או בסיסית, 2000 כי בשנת 2020 רשות המים ציינה בתשובתה ממאי 24 מהקולחין מהם ברמת השקיה ללא 60%- מהקולחין הם ברמה ירודה, ולמעלה מ 4% רק2020 ואילו בשנת הגבלות ואף באיכות הזרמה לנחל.
1408 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה ועד2010 מ"ק.
הצריכה הייתה עבור משק בית ללא קשר לגודלו.
מינואר15-מעבר ל 2011 מ"ק לנפש לחודש, ומיולי2.
5 היה התעריף הנמוך עבור צריכה של2011 יוני מ"ק למשק בית.
7 מ"ק לנפש לחודש ולפחות3.
5 הוא עבור צריכה של ממוצע הצריכה השנתית למגורים 2018 בהתאם לנתוני רשות המים, בשנת לנפש, בתאגידים וברשויות המקומיות החייבות בתיאגוד שטרם התאגדו, היה מציג את הסכומים בשקלים 6 מ"ק.
6 עמד על 2011 מ"ק ובשנת 52.
3 לצריכה2020 -2000 של חשבונות המים שאינם כוללים את מרכיב הביוב, בשנים ביתית במחירים ריאליים.
חשבונות המים ללא מרכיב הביוב לצריכה ביתית,:6 תרשים (במחירים ריאליים)2020-2000 .
על פי נתוני רשות המים, בעיבוד משרד מבקר המדינה מתאר את התפתחות מדד שירותי המים והביוב לצריכה ביתית בשנים 7 תרשים אל מול השינויים במדד המחירים לצרכן.
2019-2000 תאגידי מים וביוב - אסדרה, ניהול ופיקוח תאגידי מים וביוב - אסדרה, ניהול ופיקוח1409 פרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - הרשות הממשלתית למים וביובפרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - הרשות הממשלתית למים וביוב מדד המחירים לצרכן ומדד שירותי מים וביוב:7 תרשים 2020-2000 ,לצריכה ביתית על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
הייתה מגמת עלייה במדד המחירים לשירותי 2011-2000 עולה כי בשנים7 מתרשים החלה מגמת 2013 .
משנת107% מים וביוב לצריכה הביתית וחלה עלייה בשיעור 2% , זאת לעומת עלייה מתונה בשיעור של15%-ירידה במדד זה בשיעור של כ במדד המחירים הכללי לצרכן.
במדד המחירים לשירותי מים 68% חלה עלייה בשיעור של2020-2000 סה"כ בשנים וביוב לצריכה ביתית, כאשר בתקופה זו הייתה במדד המחירים הכללי לצרכן עלייה .
כאמור, אין נתונים מלאים לגבי חיובי הביוב בכל 33% מתונה יותר בשיעור של הארץ לפני רפורמת התעריפים.
2010 בהתייחס למרכיב המים בלבד בתוך תעריפי המים והביוב, חלה בשנת בעקבות רפורמת התעריפים.
לאחר מכן חלה ירידה 30% עלייה של מעל .
2020 ואחר כך נרשמה עלייה מתונה עד ינואר2018 בתעריפים עד ליולי 1410 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינהפעולות הביקורת בדק משרד מבקר המדינה את תאגידי המים והביוב 2019 בחודשים מאי-דצמבר , דהיינו בתחילת 2011 בהיבטים האלה: הסדרה ופיקוח וכן השוואה בין המצב בשנת לפי מדדים של 2018 תאגידים לבין המצב בשנת52 שבה היו מאוגדים25הרפורמה עלויות תפעול, פחת מים, השקעות ופחת גבייה.
כמו כן, נבדק מנגנון ההטבה והטיפול באוכלוסיות מוחלשות וכן התיאגוד האזורי.
הביקורת נערכה ברשות המים ובתאגידי מים.
בשל מאפייניהם השונים של התאגידים, בין היתר בהיבטים של גודל אוכלוסייה, מספר הרשויות המקומיות המאוגדות בתאגיד, הדירוג הכלכלי- חברתי הממוצע של האוכלוסייה, המגזרים ונתוני תפעול, התמקדה הביקורת בכמה תאגידים בעלי מאפיינים עיקריים שונים ואלה התאגידים: מי שבע, מי ברק, מי רמת גן, מעיינות השרון, נווה מדבר ומי לוד.
ריכוז מאפייני התאגידים שנבדקו:1 לוח מעיינות מי שבעמי ברקמי לודנווה מדברתאגיד מי רמת השרון גן מספר הרשויות המחזיקות בתאגידחד-רב-רשותי חד-רשותי, רשותי דו-מגזר חרדי רב-רשותי חד-רשותי רשותי מגזרמיעוטים, יהודייהודייהודייהודי-חרדימעורבבדואי מועד הקמהדצמבר 2010 דצמבר 20082008 יולי נובמבר 20072009 יולי 2012 אוכלוסייה 100,522 74,604 193,774 235,322 70,461 156,277 -דירוג חברתי 26כלכלי (חלש)1 ) (חלש4 ) (חלש2 5 ) (חזק)(בינוני7 ) (חזק8 2018 הכנסות בשנת (באלפי ש"ח)44,114 38,428 86,810 171,846 53,359 105,141 2018 רווח לשנת (באלפי ש"ח)4,550 725 3,140 4,217 3,657 6,564 .
על פי נתוני רשות המים, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
2011-2009 , רוב התאגידים הוקמו בשנים 2001 אף שחוק התאגידים נחקק בשנת 25 .
דירוג חברתי-כלכלי של האוכלוסייה המקבלת שירות מהתאגיד, לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה 26 תאגידי מים וביוב - אסדרה, ניהול ופיקוח תאגידי מים וביוב - אסדרה, ניהול ופיקוח1411 פרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - הרשות הממשלתית למים וביובפרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - הרשות הממשלתית למים וביוב תחום התאגיד מי ברק:1 תמונה govmap מתוך אתר המפות הממשלתי : הרשויות המקומיות בתאגיד נווה מדבר2 תמונה , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2020 מפברוארgovmap מתוך אתר המפות הממשלתי בתצלום מסומנות בירוק הרשויות המקומיות שבתחום התאגיד נווה מדבר: חורה, ).
1:100,000 לקייה, כסייפה, ערערה שבנגב, תל שבע ושגב שלום (קנה מידה 1412 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה המועצה המקומית לקייה בתחום תאגיד נווה מדבר:3 תמונה , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2020 מפברוארgovmap מתוך אתר המפות הממשלתי משלוש התמונות עולה כי קיימים הבדלים בפיזור האוכלוסייה בין תאגיד מי ברק לבין הרשויות המקומיות בתחום התאגיד נווה מדבר.
כך, בעוד שתאגיד מי ברק משרת תושבים 26,368 היו בו 2017 יישוב אחד - בני ברק, המאוכלס בצפיפות רבה, ובשנת לקמ"ר, תאגיד נווה מדבר משרת שש רשויות מקומיות המרוחקות זו מזו, וצפיפות .
27 תושבים לקמ"ר 1,713 היו בו 2017 האוכלוסייה בהן הרבה יותר נמוכה, ובשנת .
2017 על פי נתוני אתר הלשכה המרכזית לסטיסטיקה לגבי הרשויות המקומיות בישראל לשנת 27 תאגידי מים וביוב - אסדרה, ניהול ופיקוח תאגידי מים וביוב - אסדרה, ניהול ופיקוח1413 פרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - הרשות הממשלתית למים וביובפרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - הרשות הממשלתית למים וביוב סקירה בין-לאומית , 28משרד מבקר המדינה סקר את המבנה הניהולי של משק המים במדינות אירופיות ובכלל זה בדק מיהם הגופים המספקים שירותי מים וביוב במדינות אלה ומהו מספרם.
נמצא כי ספקי שירותי מים וביוב במדינות אלה הם גופי ממשלה, רשויות מקומיות ותאגידים בבעלות רשויות מקומיות או תאגידים פרטיים.
מהסקירה עולה כי המבנה הניהולי שונה ממדינה למדינה, והשוני מקורו בהיסטוריה, מדינות אירופיות 29 בתרבות ובמסורות לאומיות ומקומיות של כל מדינה.
בקרב שנבדקו קיימים ארבעה מודלים עיקריים למבנה משק המים: .
ניהול ציבורי ישיר באמצעות גוף ממשלתי או רשות מקומית.
המודל העיקרי באירופה בעבר .
ניהול באמצעות תאגידים בבעלות ממשלתית או מוניציפלית מלאה או תאגידים 2 .
בבעלות שברובה ציבורית ומיעוטה פרטית .
האצלת הניהול לגוף ניהולי בבעלות פרטית - הרשות הציבורית ממנה חברה 3 פרטית לניהול משק המים על בסיס חוזה זיכיון המוגבל בזמן.
התשתית נשארת בבעלות ציבורית.
ניהול פרטי ישיר - ניהול שירותי המים, האחריות להם והבעלות עליהם נמצאים 4 בידיים פרטיות, והכול באמצעות אסדרה ופיקוח של גופים ציבוריים.
שיטה זו נהוגה במדינות מעטות באירופה (אנגליה, ויילס וצ'כיה).
ברוב המדינות באירופה מבנה משק המים מתבסס על שילוב שני המודלים הראשונים.
בעשרים השנים האחרונות קיימת מגמה למעבר למודלים של האצלת הניהול לתאגיד בבעלות ציבורית או פרטית, כאשר המודל של בעלות פרטית עדיין תופס חלק קטן מהשוק.
את התעריף קובעת הרשות הציבורית והוא מבוסס עלות.
להלן דוגמאות :2018 לגופים המספקים שירותי מים בכמה מדינות אירופיות, נכון לשנת 29-, המאגד נתונים שנוגעים ל EUREAU - THE GOVERNANCE OF WATER SERVICES IN EUROPE דוח של 28 .
-EUREAU -מדינות אירופיות החברות ב 1414 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2018 , ספקי שירותי מים באירופה, לפי מדינות:2 לוח מבנהמספר תושביםמדינה אוסטריה 8,543,000 , מהם בבעלות גופים עירוניים69% - ספקי שירותי מים5,500 בבעלות פרטית והיתר תאגידים בבעלות ציבורית10% .
)(ממשלתית או מוניציפלית בולגריה 7,128,000 ספקי שירותי מים - רובם בבעלות ישירה של המדינה או64 .
של הרשויות המקומיות דנמרק 5,717,014 נוהל משק המים באמצעות גופים ציבוריים כגון2010 עד ספקי שירותי מים נחלקים 2016 רשויות מקומיות.
בשנת תאגידים בבעלות 140- וכ29 ספקים בבעלות צרכנית2,100-לכ ציבורית.
פינלנד 5,509,000 רשויות מקומיות וברובן פועל גוף אחד או יותר המספק311 שירותי מים לאזור, והוא מנוהל באופן ישיר בידי הרשויות המקומיות.
לאחרונה קיימת מגמה למעבר למודל האצלת 30%-הסמכויות לתאגידים בבעלות הרשויות המקומיות, וכ מהרשויות המקומיות אימצו מודל זה.
נוסף על כך, קיימים קואופרטיביים קטנים המנוהלים באמצעות צרכנים 1,000-כ המתגוררים באזורים דלילים.
גרמניה 81,198,000 )50- ספקי שירותי מים שחלק קטן מהם (פחות מ6,065 ספקי שירותי3,880-פועל בניהול ציבורי עירוני ישיר.
כ 2,120-מים מנוהלים באמצעות תאגידים בבעלות ציבורית וכ מנוהלים באמצעות גופים פרטיים.
יוון 11,200,000 שני תאגידים המספקים מים לשתי הערים הגדולות אתונה מיליון תושבים.
התאגידים רשומים 5-וסלוניקי המונות כ למסחר בבורסה והמדינה היא בעלת המניות העיקרית.
נוסף תאגידים בבעלות עירונית המספקים מים 130 עליהם פועלים מיליון תושבים.
בערים קטנות יותר הגופים המספקים 5.
3-לכ שירותי מים הם בבעלות ציבורית ישירה.
ספרד 46,600,000 מהאוכלוסייה מקבלת שירותי מים מגופים בניהול10%-כ 22% , מהתאגידים בבעלות ציבורית34% .
ציבורי- עירוני ישיר בניהול פרטי ישיר.
34%-בבעלות פרטית וציבורית ו ניתן לראות כי במדינות שפורטו רוב הגופים המספקים שירותי מים הם בבעלות ציבורית, כאשר בחלק מהמקרים הרשויות המקומיות מספקות את שירותי המים, ובחלק מהמקרים תאגידים בבעלות הרשויות המקומיות הם אלה המספקים את שירותי המים.
כמו כן, פועלים גופים בבעלות ממשלתית, גופים בבעלות צרכנית ותאגידים הרשומים למסחר בבורסה שהמדינה היא בעלת המניות העיקרית בהם, ואף תאגידים בניהול פרטי ישיר.
מדדים פיננסים וכמותיים בפעילות תאגידי המים והביוב משרד מבקר המדינה בדק כמה מדדים פיננסיים וכמותיים בפעילותם של התאגידים 52 , דהיינו בתחילת הרפורמה, שבה היו מאוגדים2011 והשווה בין המצב בשנת .
כמו כן, הביצועים של התאגידים נבחנו בפילוחים 2018 תאגידים, לבין המצב בשנת Consumers- owned water service providers : המונח במסמך המקור 29 1416 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה עלייה בהכנסות 2018 , חלה בשנת 2011 מהתרשים עולה כי בהשוואה לשנת ), 29.
66% ) ובכמות המים המסופקת (בשיעור של 26% התאגידים (בשיעור של ).
66%- ואילו במחיר הממוצע לצרכן חלה ירידה (בשיעור של מיליון תושבים 7.
7% גדלה אוכלוסיית ישראל בשיעור של 2018-2011 .
9-ל לעומת 2011 משרד מבקר המדינה השווה בין הרווחיות של התאגידים בשנת .
2018 רווחיותם בשנת מיליארד 3.
75- תאגידים שהכנסותיהם הסתכמו בכ52 פעלו2011 נמצא כי בשנת מיליון ש"ח, דהיינו רווח 10-ש"ח.
סך הרווח המצרפי באותה שנה עמד על כ .
לפי 30 בהפסד2011 מהתאגידים סיימו את58%-המשקף תשואה שנתית זניחה.
כ נתוני רשות המים, בקרב התאגידים הקטנים והבינוניים שיעור התאגידים שסיימו מהתאגידים הקטנים והבינוניים הפסידו בשנת 68% :בהפסד היה גבוה משמעותית .
31 מהתאגידים הגדולים29% , לעומת2011 מיליארד ש"ח.
6- הסתכמו הכנסות התאגידים בכ2018 בשנת מיליון ש"ח, כלומר רווח המשקף עלייה בתשואה השנתית לכ-273-שנה נאמד בכ , תשואה המקובלת בתחום אספקת שירותי תשתית מפוקחים שאינם חשופים 6% בהפסד.
להלן מוצגים התאגידים2018 ) סיימו את18%- תאגידים (כ10 .
32לתחרות בפילוח לפי מספר התושבים המקבלים 2018- ו2011 שהרוויחו או הפסידו בשנים ) ולפי מספר הרשויות המקומיות המאוגדות 100,000- ויותר מ100,000 שירות (עד בהם (תאגידים חד-רשותיים, תאגידים דו-רשותיים ותאגידים רב-רשותיים): דוח רשות המים, "תיאגוד אזורי של תאגידי מים וביוב בישראל הצעה למתווה ובחינת כדאיות כלכלית", 30 )2013 .
( להלן - דוח 14 ', עמ 2013 אפריל 45 חלוקת התאגידים נעשתה כדלקמן: "תאגיד קטן - תאגיד שסך הכנסותיו לא עלה על 2013 על פי דוח 31 מיליון ש"ח; תאגיד גדול - תאגיד 65- ל45 מיליון ש"ח; תאגיד בינוני - תאגיד שסך הכנסותיו עמד בין מיליון ש"ח".
65 שסך הכנסותיו על על .
59 ', עמ 2019 "דוח הוועדה המייעצת לאסדרת רגולציה כלכלית ארוכת טווח למשק המים", פברואר 32 תאגידי מים וביוב - אסדרה, ניהול ופיקוח תאגידי מים וביוב - אסדרה, ניהול ופיקוח1417 פרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - הרשות הממשלתית למים וביובפרק שלישי: מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידים - הרשות הממשלתית למים וביוב2018 , התאגידים שסיימו ברווח או בהפסד, לפי גודל התאגיד:9 תרשים על פי נתוני רשות המים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
טווח תחתון ועליון וממוצע שיעור הרווחיות, :10 תרשים 2018 ,לפי גודל התאגיד על פי נתוני רשות המים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
1418 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה תאגידים מפסידים שרובם10 נמצאו2018 משני התרשימים עולה כי בשנת ) רב-רשותיים.
ממוצע שיעור הרווחיות בתאגידים הרב-רשותיים נמוך 6( מהממוצע בתאגידים החד-רשותיים והדו-רשותיים.
נתונים אלה מצביעים על כך שהתאגדות בתאגיד רב-רשותי כשלעצמה אינה מביאה בהכרח תושבים.
מכאן, יש גורמים 100,000-לרווחיות, גם אם התאגיד משרת מעל ל נוספים שצריכים להילקח בחשבון המשפיעים על יכולתו של התאגיד לממש את יתרונות הגודל, כגון תמהיל מתאים של מגזר ודירוג כלכלי-חברתי.
איתנות פיננסית חוק התאגידים הסמיך את מועצת רשות המים לקבוע כללים לעניין הבטחת האיתנות הפיננסית של תאגיד מים וביוב ותפקודו הנאות.