HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מחלקות האשפוז הייעודיות לטיפול בהפרעות אכילה מוגדרות ומתומחרות על ידי משרד הבריאות כמחלקות פסיכיאטריות כלליות, ולפיכך משלם המשרד עבור אשפוז חולה בהפרעות אכילה כמו עבור אשפוז פסיכיאטרי כללי - 929 ש"ח ליום למבוגרים ו- 1,116 ש"ח ליום אשפוז של ילדים ונוער67 .
לפני משרד מבקר המדינה טענו מנהלי מחלקות בבתי חולים כי תמחור יום אשפוז במחלקות הייעודיות להפרעות אכילה כאשפוז פסיכיאטרי כללי אינו תואם את העלויות בפועל של הטיפול האינטנסיבי הנדרש.
כך, למשל, במחלקה לבוגרות בשיבא מקבלת חולה אחת, בשבוע אשפוז אחד, את השירותים האלה: פגישה עם פסיכיאטר; שני מפגשים עם פסיכולוג; שני מפגשים עם תזונאי; מפגש עם עובדת סוציאלית וכמה מפגשים קבוצתיים.
כמו כן נדרשת השגחה על החולות בזמן הארוחות ולאחריהן, ועל הארוחות לכלול מגוון מזונות מיוחד.
לעומת זאת, חולה פסיכיאטרי "רגיל" נפגש עם פסיכיאטר פעם בשבוע.
תאגיד הברי אות (קרן המחקרים) של שיבא מממן את ההפרש בין הסכום שמשלם משרד הבריאות לבין עלות האשפוז של סובלות מהפרעות אכילה.
גם מנהל המחלקה הפסיכיאטרית בהדסה עין כרם מסר כי רצוי לשקול תמחור נפרד לשלבי האשפוז השונים, כגון האשפוז המוגבר עד היציאה מסכנת חיים; האשפוז הפעיל עד הגעה למשקל היעד והכחדת הסימפטומים הפעילים; והאשפוז השיקומי שעלויותיו נמוכות יותר.
מאוחדת מסרה בפברואר 2013 כי תמחור ותקצוב מחדש של אשפוז בשל הפרעות אכילה מחייב תיקון של עלות הרפורמה ושל הסכום המועבר ממשרד הבריאות לקופות למימונה.
האגף לתקצוב ותמחור של מ שרד הבריאות מסר למשרד מבקר המדינה, במאי 2012 , כי התקצוב נגזר מהגדרת הסטנדרדים.
מאחר שהמשרד לא הבחין בין .
67 נמסר מהאגף לתקצוב ותמחור של המשרד ביוני 2012 .
סטנדרד הטיפול בהפרעות אכילה לבין סטנדרד האשפוז במחלקה פסיכיאטרית רגילה, נותר התמחור כשל מחלקה פסיכיאטרית כללית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאו ת להגדיר את סטנדרד הטיפול בהפרעות אכילה על ידי מומחים, ובהתאם לכך לתמחר את עלות יום האשפוז במחלקות הייעודיות לטיפול בהפרעות אכילה.
ראוי כי המשרד ישקול גם לקבוע מחיר יחסי על פי השלב באשפוז שבו נמצאת החולה.
היעדר תמחור מתאים עלול לפגוע בסיכויי החלמתן של נשים ושל נערות צעירות; עלול להכביד על מצבם הכספי של בתי החולים המספקים את השירות הרפואי במחלקות הייעודיו ת; עלול להשפיע על סדרי העדיפויות המקצועיים במתן השירות ולהעמיד את הקצאת המשאבים במניין השיקולים למתן הטיפול.
אשפוז יום וטיפול יום: תמחור נמוך לדעת המטפלים, ובעקבותיו היעדר מסגרות גם אשפוז יום בהפרעות אכילה מתומחר כאשפוז יום פסיכיאטרי כללי, 366 ש"ח ליום למבוגרים ו-392 ש"ח ליום לילדים ונוער.
משרד הבריאות רוכש אשפוז יום מבתי חולים ומשלם על פי מספר עמדות אשפוז היום, כפול מחיר ליום, כפול תקרה של 250 יום בשנה.
טיפול יום מתומחר גם כן כטיפול יום פסיכיאטרי כללי, דהיינו 395 ש"ח ליום למבוגרים ו-426 ש"ח לילדים ונוער68 .
מנהלי המחלקות השמיעו לפני משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת טענות שלפיהן התמחור של אשפוז יום ושל טיפול יום אינו משקף את העלויות הכרוכות בטיפול הנדרש להפרעה.
כך, למשל, בגלל התמחור הנמוך שיבא בתל השומר אינו פותח שירות זה69 .
אסף הרופא בצריפין מסר, במאי 2012 , כי עלויות טיפול יום ואשפוז יום הסתכמו להערכתו ב-600 ש"ח, לעומת המחיר שאותו משלם משרד הבריאות.
רמב"ם בחיפה מסר בינואר 2013 כי בית החולים טרם הפעיל 10 עמדותטיפול יום בשל מחלוקת עם משרד הבריאות בדבר תמחור הטיפול בהן, מאחר שהתעריף אינו מאפשר גיוס צוות רב -מקצועי כנדרש.
עם זאת, לבקשת מנכ"ל משרד הבריאות נערך רמב"ם למתן השירות לחולות בנות 16 ומעלה החל ברבעון השני של 2013 .
גם זיו בצפת מסר כי אי-אפשר לפתוח עמדות לטיפ ול יום לבוגרות בגלל התמחור, אף שהתשתית הטיפולית קיימת, וכי ההפרש בין עלותו של טיפול יום פסיכיאטרי לנערות ובין עלות טיפול יום בהפרעות אכילה לנערות משולם מתקציב בית החולים ומקרן המחקרים, ולכן גורם להפסד כלכלי.
לקראת פתיחת המחלקה להפרעות אכילה לנערות בסורוקה ביקש משרד הבריאות בשנת 2008 משני בתי חולים לתמחר עלות של אשפוז יום.
רמב"ם בחיפה כבית חולים כללי תמחר בשנה זו 555 ש"ח לטיפול יום, ובאוגוסט 2012 קבע סך של 691 ש"ח.
לעומתו בית החולים הפסיכיאטרי הממשלתי באר יעקב תמחר בשנת 2008 סך של321 ש"ח בדומה לתעריף הקיים.
לפיכך הותיר המשרד את התעריף על כנו.
68 נמסר מהאגף לתקצוב ותמחור של המשרד בינואר 2013 , על פי מחירון יולי 2012 .
69 אשפוז יום ניתן בשיבא לבוגרות רק במקרים נדירים, דוגמת אם הנדרשת לחזור מדי יום לילדיה.
מן האמור לעיל עולה כי תמחור ראוי והולם של אשפוז יום ושל טיפול יום בהפרעות אכילה, יגרום לבתי החולים לפתוח את השירות על יתרונותיו הכלכליים והבריאותיים.
הוספת עמדות אשפוז יום עשויה גם להפחית את התורים לאשפוז מלא, ולאפשר א שפוז מיידי לחולות הנמצאות בסכנת חיים.
האגף לבריאות הנפש במשרד הבריאות מסר, במרץ 2012 , כי בעקבות בקשת המנכ"ל מבתי חולים כלליים לפתוח אשפוז יום וטיפול יום להפרעות אכילה, ובעקבות טענותיהם על התמחור הנמוך, ביקש המנכ"ל מהאגף לתכנון תקצוב ותמחור במשרד לבחון פעם נוספת את עלות השירותים הללו.
ביוני 2012 מסר האגף כי הנושא ממתין לתמחור בוועדת המחירים הבין-משרדית, המשותפת למשרד האוצר ולמשרד הבריאות, הפועלת על פי סדר קדימויות, וטרם הוחלט אם יבוצע בו שינוי.
משרד הבריאות השיב, בדצמבר 2012 , כי התעריף לטיפול יום פסיכיאט רי הוא התעריף המרבי המּוצא על פי צו הפיקוח על מחירים ושירותים, ולכן אי -אפשר לשנותו בדיון נקודתי בנושא פתיחת עמדות בבית חולים מסוים.
כאמור, אין הגדרה או מחיר לטיפול יום פסיכיאטרי ייעודי להפרעות אכילה, ולכן המחיר הקיים הוא זה של אשפוז פסיכיאטרי כללי או ממוצע.
ייתכן שמחיר הטיפול בהפרעות אכילה גבוה יותר ממחיר זה.
במסגרת הרפורמה מתעתד משרד הבריאות לקבוע סטנדרטים מקצועיים ולבחון את מחיר השירות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מדובר בצרכים רפואיים שכבר עלו לפני שנים, וכי העיכוב בתמחור האשפוז גובה מחיר אישי ורפואי כבד מן החולים, ובמקרה זה בעיקר מנשים ומנערות צעירות.
אי-בחינת התמחור של אשפוז יום וטיפול יום להפרעות אכילה על ידי משרד הבריאות פוגעת במתן שירות זה, העשוי למנוע הידרדרות המחלה ואשפוזים מלאים.
היעדר תמחור פוגע בהקצאת המשאבים הרפואיים לצרכים הרפואיים.
על המשרד לבחו ן תמחור עדכני לאשפוז יום בהפרעות אכילה בנפרד מאשפוז יום פסיכיאטרי כללי, כך שיוסר העיכוב הכלכלי המונע מבתי חולים מלספק שירות זה.
תמחור שירותים מרפאתיים להפרעות אכילה שירות מרפאתי בהפרעות אכילה מיועד לחולות הנמצאות במצב פיזי טוב יחסית ואינן זקוקות לאשפוז או לאשפוז יום.
החולה מקבלת במרפאה טיפולים המותאמים למצבה ולצרכיה.
משרד הבריאות רוכש שירות מרפאתי מבתי חולים המפעילים מרפאות להפרעות אכילה על בסיס רכישת מינוי מרפאתי.
עלות המינוי מחושבת על פי הממוצע של מספר המפגשים שצורך חולה פסיכיאטרי כללי כפול תמחור עלות פגישה, ללא קשר למספר הטיפולים שצורך החולה הלכה למעשה70 .
גם שירותים מרפאתיים בהפרעות אכילה מתומחרים כמו שירותים אחרים בבריאות הנפש.
מחיר המינוי של שירות מרפאתי פסיכיאטרי בהפרעות אכילה הוא 1,756 ש"ח בשנה למבוגרים ו - 2,405 ש"ח בשנה לילדים 71 .
האגף לתקצוב ולתמחור במשרד מסר במסגרת הביקורת כי מאחר שהחישוב עבור מינוי מרפאתי הוא ממוצע, גם אם הטיפול בחולות המעטות הסובלות מהפרעות אכילה יקר יותר, הוא מתקזז עם המטופלים הפסיכיאטריים הרבים, שהטיפול בהם זול יותר.
האגף לבריאות הנפש במשרד מסר במרץ 2012 , כי המנכ"ל ביקש לבחון גם עלות מינוי מרפאתי.
מכבי מסרה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 , ומאוחדת מסרה בדצמבר 2012 , כי במסגרת הרפורמה ראוי להפריד את הטיפול בהפרעות אכילה על ידי הקמת מרפאות ייעודיות, הנפרדות ממרפאות בריאות הנפש, ועל ידי תקצובן בנפרד.
רמב"ם בחיפה מסר כי לצורך הקמת השיר ות המרפאתי צריך לתמחרו .
70 במסגרת הרפורמה מתכנן משרד הבריאות שינוי בהגדרת המינויים והגדרת מינוי אבחוני, מינוי קצר ומינוי ארוך.
כיום משקף המינוי ממוצע של שלושת אלה.
71 נמסר מהאגף לתקצוב ותמחור של המשרד בינואר 2013 , על פי מחירון יולי 2012 .
בנפרד ולקבוע תקינת כוח אדם מתאימה עבורו.
זיו בצפת מסר כי ההפרש בין מחיר טיפול מרפאתי פסיכיאטרי כללי לבין עלותו הגבוהה יותר של הטיפול המרפאתי בהפרעות אכילה, משולם מתקציב בית החולים ומקרן מחקרים, וגורם בכך להפסד כלכלי.
עוד מסר בית החול ים כי המרפאה אינה יכולה להפעיל כוח אדם התואם לצרכים, ולפיכך מעניקה טיפול חסר.
כאמור, גם הטיפול המרפאתי בהפרעות אכילה מתומחר כמו טיפול מרפאתי פסיכיאטרי כללי, על אף המשאבים הנוספים הנדרשים למתן השירות.
במסגרת הרפורמה, על משרד הבריאות לשקול להנחות את קופות החולים להקים מרפאות ייעודיות נפרדות ממרפאות בריאות הנפש; לבחון עלות מינוי מרפאתי להפרעות אכילה ולתמחרו בנפרד מתמחור מינוי פסיכיאטרי, לרבות קביעת תקינת כוח אדם מתאימה.
תמחור הפעילות בבתים השיקומיים הבתים השיקומיים הוקמו כניסיוניים מתקציב הקרן למפעלים מיוחדים של המוסד לביטוח לאומי.
הבית בהוד השרון עבר לאחריות משרד הבריאות בינואר 2011 , והבית ברמת ישי נמצא במועד הביקורת בשלב של מעבר לאחריות המשרד.
האגף לתקצוב ותמחור במשרד מסר, במאי 2012 , כי השיקום בבריאות הנפש אינו מתוכנן לעבור לאחריות הקופות במסגרת הרפורמה, ולכן יישאר באחריותו.
לאחר העברת הבתים השיקומיים לאחריות משרד הבריאות, מימון השהות הממושכת של החולות בהם מגיע משלושה מקורות: (א) תקציב "סל שיקום" על פי חוק שיקום נכי נפש בקהילה, התש"ס- 2000 (להלן- חוק השיקום), המאפשר לתושב ישראל, שמלאו לו 18 הסובל מהפרעה נפשית, לקבל סל שיקום 72 לאחר הגשת בקשה לוועדה מיוחדת שהוקמה לצורך כך במשרד הבריאות.
מתן הסיוע מותנה בהכרה באחוזי נכות רפואית בשל הפרעה נפשית בשיעור של %40 לפחות73; (ב) אחוזי הנכות מזכים את החולה גם בקצבת נכות בסך של כ- 2,100 ש"ח לחודש, שכמחציתם משולמיםעל ידי הביטוח הלאומי ישירות למפעיל הבית השיקומי; (ג) משרד השיכון מעניק לזכאים קצבת מגורים בסך של כ-650 ש"ח לחודש.
מנהלת הבית השיקומי בהוד השרון מסרה, באפריל 2012 , על קשיים תקציביים בניהול הבית בעקבות המעבר לאחריות המשרד, על היעדר שעות מספיקות של הצוות המטפל ועל היעדר תקציב לנוכחות מלאה ורציפה של המדריכים.
גם מנהל הבית ברמת ישי מסר כי נותר רווח ליזם בסכום של כ- 1,000 ש"ח לחודש בלבד (כ-%1.
, שהופך את הניהול ללא כלכלי, על פי חישוב שמסר למשרד הבריאות שני הבתים השיקומיים דיווחו למשרד מבקר המדינה על בעיה בתמחור עלויותיהם אל מול סך התקבולים, שאינו מספיק לדבריהם לניהול הבית, לרבות להעסקת הצוותים הרפואיים ברמה הנדרשת לטיפול בחולות.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי משרד הבריאות יבחן טענות אלה ויעמוד על הצורך לערוך חישוב עדכני של עלות ניהול הבתים השיקומיים.
72 הסל כולל זכאות לשירותים כגון סיוע בשכר דירה, השכלה, טיפולי שיניים ושירותי חונכות בשווי משתנה.
73 הנכות הנפשית הרפואית בגין הפרעה נפשית, שהיא תנאי לזכאות לפי חוק השיקום, , התשנ"ה]נוסח משולב[ נקבעת על ידי הביטוח הלאומי על פי חוק הביטוח הלאומי- 1995.
74 ( ההוצאות החודשיות של ניהול הבית 67,300 ש"ח) למול הכנסות בתפוסה של13 ( דיירות 68,373 .
)ש"ח 908 דוח שנתי63ג .
משרד הבריאות השיב, בדצמבר 2012 , כי הספקים שנגשו למכרז ידעו מראש את המחיר.
עם זאת, המשרד זיהה צורך לתמחר מחדש את רכיבי השירות, ולפיכך בוחן את תעריפי הדיור לשיקום, לרבות שיקום הפרעות אכילה.
גם במסגרת הרפורמה מתעתד המשרד לבחון את עלות שירותי השיקום.
 לפני משרדמבקר המדינה העלו מנהלי מחלקות להפרעות אכילה טענות כבדות משקל, ולפיהן העלויות של יום אשפוז במחלקה להפרעות אכילה, של טיפול יום ושל אשפוז יום בהפרעות אכילה אינן תואמות את העלויות הלכה למעשה.
על משרד הבריאות לקבוע את סטנדרד הטיפול המומלץ על ידי מומחים, ובהתאם לבחון אם תמחור אשפוז פסיכיאטרי כללי מספיק למתן הטיפול הנדרש להפרעות אכילה, או האם יש מקום לקבוע תמחור מיוחד לאשפוז במחלקה להפרעות אכילה.
עוד ראוי כי המשרד יבחן אם תמחור אשפוז יום וטיפול יום פסיכיאטרי כללי מספק, או שיש צורך גם בתחום זה בתמחור נפרד.
על המשרד לבחון גם עלות מינוי מרפאתי לטיפול בהפרעות אכילה ולשקול לתמחרו בנפרד ממינוי פסיכיאטרי כללי, וכן לעשות חישוב עדכני של עלות ניהול הבתים השיקומיים; כל האמור בהתחשב בעלויות הרפורמה בבריאות הנפש (ראו גם להלן בפרק הרפורמה בבריאות הנפש).
אבחון ותיעוד חלקי של אוכלוסיית החולות בהפרעות אכילה .
השלב הראשון בטיפול במחלה הוא אבחונה.
האבחון של הפרעות האכילה מורכב יותר ממחלות אחרות עקב התכחשותן של החולות למצבן, עקב שאיפתן לשמור על משקל נמוך ועקב סירובן להגיע למשקל גוף תקין.
ככל שאבחון המחלה מתאחר, כך גדלים הסיכויים להפיכ תה לכרונית, ופוחתים סיכויי ההחלמה.
מכאן נובעת חשיבותו של האבחון המוקדם.
אבחון ותיעוד חלקי של הפרעות אכילה בקופות החולים הפרעות האכילה מאובחנות ומתועדות באופן חלקי בלבד, משלוש סיבות עיקריות: (א) המחלה מאופיינת בהסתרה, וחלק מהחולות אינן פונות לקבלת טיפול; (ב) חלקן פונות לטיפול בקופה, אך דורשות שלא לציין את קיומה של המחלה ברשומה הרפואית בשל תדמיתה השלילית, וכדי שלא לפגוע בשירותן הצבאי ובעתידן המקצועי; (ג) חלקן פונות לטיפול בשוק הפרטי.
לפיכך נתוני הקופות באשר למספר החולות במחלה מוגבלים וחלקיים ואינם משקפים את מספר החולות בפועל.
מספר החולים בהפרעות אכילה כאמור אינו ידוע, ולא נערכו בארץ סקרים בנושא.
בכללית אין מידע מרוכז על מספר החולות המאובחנות בהפרעות אכילה; מכבי דיווחה על סה"כ 24,046 חולות מאובחנות באנורקסיה, בבולימיה ובהפרעות אכילה בלתי מסווגות; מאוחדת דיווחה על 350 חולות בשנת 2011 , שטופלו בגין הפרעות אכילה; בלאומית יש נתונים על החולות המאובחנות על ידי דיאטניות או על ידי פסיכיאטרים, אך לא ידוע מהו מספרם הכולל.
מן הביקורת עולה כי בקופות חסרים נתונים לגבי מספר המבוטחות החולות בהפרעות אכילה על סוגיה ן השונים, וכי קיים פער בין מספר החולות המשוער על פי מחקרים בינלאומיים בהתאמה לפרופיל הדמוגרפי בארץ ובין מספר החולות המאובחנות והמתועדות בקופות.
נוכח היעדר מידע על החולות, חלקן אינן מקבלות טיפול בשלב הראשון של ההפרעה וחלקן מקבלות טיפול בשוק הפרטי, ולרופאי ה ילדים ולרופאי המשפחה בקופות אין מידע על מצבן.
היעדר מידע כזה בקופות עלול לגרום להידרדרותן, תוך כדי סיכון בריאותן והגדלת עלויות הטיפול בהן.
עוד עולה כי חלק מהקופות סבורות כי אין היגיון להשקיע משאבים בהעלאת המודעות למחלה ולהגדיל את מספר החולות המאובחנות, במצב שבו אין היצע מספיק של שירותי בריאות ייעודיים.
פעולה כזו מטבע הדברים תאריך את תורי ההמתנה.
המשרד השיב, בדצמבר 2012, כי כעת אין בקופות מידע מלאעל חולות הסובלות מהפרעות אכילה.
עם כניסת הרפורמה הביטוחית תוסדר העברת מידע רפואי על המטופלות בין מסגרות ממשלתי ות, קופות החולים וספקי שירות אחרים , שמהם ירכשו הקופות שירותים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מערכת הבריאות, המספקת שירותים לאוכלוסייה, חייבת לדעת את מספר החולות הזקוקות לשירותים, ובהתאם לתכנן את פריסתם.
היעדר מידע בנושא זה גורם לכך שהמשרד והקופות אינם יכולים לה עריך את הצרכים ולגבש את מספר המסגרות הרצוי לטיפול, דווקא בעת שבה קיימת חשיבות גבוהה במיוחד למידע, לשם היערכות נכונה במסגרת הרפורמה המתוכננת בבריאות הנפש.
איתור הפרעות אכילה במוסדות החינוך שירותי הבריאות לתלמיד: איתור הפרעות אכילה בקרב תלמידי כיתות א' -ט' המשרד עוקב במערכת החינוך ברחבי הארץ אחר משקלם וגובהם של תלמידים בכיתות א', ג' ו-ז' במסגרת "שירותי הבריאות לתלמיד", באמצעות ספק פרטי של השירות, ובדרום הארץ - באמצעות עובדי המשרד.
המדידות מתבצעות על ידי אחיות על פי תדריך לביצוע הערכת גדילה75.
מעקב זה מיועד, בין היתר, לאתר תלמידות הסובלות מהפרעות אכילה, על ידי איתור סימנים כגון חיוורון, חולשה, עייפות ושינויים בתיאבון או על ידי הערכה של האחיות בדבר הרגלי אכילה מעוררי חשד.
במצבים של תוצאת BMI76 חריגה, תַפנה האחות את התלמידה לרופא מטפל או לתזונאי בקופות על ידי דיווח להוריה.
75 התדריך מתבסס על חוזר ראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות מס' 10/11 (אוקטובר 2011 .
) 76 BMI - Body Mass Index - מחושב על ידי חלוקת משקל הגוף (בקילוגרמים) בריבוע הגובה (במטרים).
BMI עד19 מוגדר "תת-משקל"; BMI19 עד24.
9 מוגדר "משקל תקין"; BMI 25 עד29.
9 ;"מוגדר "משקל עודף BMI 30 עד39.
9 " מוגדרהשמנת יתר" ( Obesity;) BMI גדול מ-40 ( "מוגדר "השמנה חולנית Morbid Obesity .
ואולם נמצא כי שירותי הבריאות לתלמיד והמשרד אינם מעבירים מידע לקופות על נתוני BMI של תלמידות הנשקלות במוסדות החינוך ועל תת- משקל של תלמידות, המעורר חשד להפרעות אכילה, וכי מידע זה מועבר רק להורי התלמידה באמצעות מכתב הפְניה לרופא הילדים בקופה הנמסר לתלמידה.
מכאן שהקופות אינן משתמשות במידע הקיים במשרד לצורך אבחון הפרעות אכילה ואומדן מספר החולות; ממילא הן אינן מטפלות בהן ואינן עוקבות אחריהן.
עוד בדוח ביקורת קודם בנושא מניעת השמנה 77 העיר מבקר המדינה כי על המשרד ועל הקופות לבחון את האפשרות לחלוק את המידע על הנתונים שנאספו.
זאת כדי שיוכלו להשתמש בהם, כדי להסיק מסקנות מהם בעניין מוקדי סיכון וכדי לקבוע על בסיסם תכניות פעולה.
על משרד הבריאות בשיתוף ספק השירות וקופות החולים לבחון את האפשרות להעביר את המידע שנצבר מהערכות הגדילה לקופות, בכפוף לבחינת מגבלות של שמירה על סודיותן הרפואית של התלמידות, כדי לעשות שימוש יעיל במידע שנצבר.
משרד הבריאות השיב בדצמבר 2012 כי מידע הנאסף על ידי אחות בית הספר או על ידי רופא בית הספר מועבר לתלמידה אך אינו מועבר ישירות לקופות.
האחות ממליצה להורים על בדיקת רופא באמצעות מכתב הניתן לתלמידה במקרים של BMI פחות מאחוזון 3 )(רזון78 .
והאחריות ליישום ההמלצה מוטלת על ההורים אחריות האחות היא לפעול על פי שיקול דעתה במטרה לאסוף מידע נוסף; לפנות ישירות לרופא המטפל; לעקוב אחר הפעולות שנעשו בעקבות הפנייה להורים.
המשרד מסר כי בכוונתו להבהיר הנחיות אלו לצוות המקצועי בבית הספר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד לשקול העברת מידע ממדידות שערך ספק השירות במטרה לאתר תלמידות הסובלות מרזון או מהפרעות אכילה, ישירות אל הקופות, לרבות לרופאי הילדים האמורים לעקוב אחר בריאותן.
פעולה זו תגדיל את הסיכוי לאתר בהק דם הפרעות אכילה ולטפל בהן בשלב הראשוני.
העברת המידע באמצעות מכתב ההפְניה משירותי הבריאות לתלמיד באמצעות התלמידה להורים, והשארת יידוע רופא המשפחה בידיהם - עלולים להקטין את סיכויי האיתור המוקדם.
יש לבחון את העברת המידע מהמדידות לקופות בכפוף לבחינת מגבלות של שמירה על סודיותן הרפואית של התלמידות.
איתור הפרעות אכילה בקרב תלמידות כיתות י' -י"ב בכיתות י, י"א ו -י"ב (להלן - כיתות העל -יסודי) שירותי הבריאות לתלמיד אינם פועלים מכוח חוק ואין חובה לקיימם, אלא על פי החלטתם של הרשויות המקומיות .
77 'ראו דוח מבקר המדינה בנושא מניעת השמנה, עמ791.
78 בקרב ילדים עודף משקל מוגדר על פי בדיקת האחוזונים של היחס בין מסת הגוף לגיל.
או של בעלי המוסד החינוכי 79.
לפ יכך אינן נערכות בהם בדיקות, וזאת דווקא בגילאים שבהם מתחילות רוב הפרעות האכילה.
התדריך למתן שירותי בריאות לתלמיד בכיתות העל -יסודי ממליץ על מדידת התלמידות בכיתות י'.
מנהלת המחלקה לאם ולילד במשרד הבריאות מסרה למשרד מבקר המדינה כי אין מעקב אם אכן נעשו מדידות, וממילא אין נתונים מסכמים של המדידות.
79 בבעלות רשות מקומית, רשת תיכונים או בעלות פרטית.
יוצא אפוא שלמשרד הבריאות אין נתונים באשר למדידות תלמידות בכיתות העל-יסודי ואין בידיו נתונים מסכמים של המדידות לצורך קבלת החלטות, אף שדווקא בגילאים הללו מתחילות רוב הפרעות האכילה.
על המשרד לנסות לאתר תלמידות הסובלות מהפרעות אכילה בכיתות העל - יסודי, ומאחר שאיתורן בשלב מוקדם עשוי להגדיל את סיכויי החלמתן.
הנחיות משרד החינוך למורים לאיתור הפרעות אכילה בקרב תלמידות השירות הפסיכולוגי אחראי על הפסיכולוגים החינוכיים ועל היועצים החינוכיים במוסדות החינוך, והם בעלי הידע לאיתור ת למידות הסובלות מהפרעות אכילה; הם גם אלה המלווים את התלמידה המאותרת בתהליך ההפְניה לטיפול.
משרד החינוך מסר באפריל 2012 כי כאשר קיים חשד להפרעות אכילה, יועץ חינוכי בבית הספר מקיים את השיחה עם ההורים.
השירות הפסיכולוגי במשרד החינוך מסר בנובמבר 2012 , כי בבתיהספר היסודיים מועסקים פסיכולוגים חינוכיים ובלמעלה מ -60% .
מהם מועסקים יועצים חינוכיים התקינה של פסיכולוגים חינוכיים קובעת תקן של פסיכולוג לכל 1,000 ,תלמידים אך בפועל יש תקינה של כ-%59 בלבד80 .
בחטיבות הביניים ובחטיבות העליונות מועסקים בעיקר יועצים חינוכיים לל א תקינה קבועה - יועצים חינוכיים מועסקים בכל החטיבות העליונות וב-90% .
מחטיבות הביניים משרד החינוך הוציא, באמצעות השירות הפסיכולוגי, בשנת 2000 "מדריך ליועץ ולפסיכולוג בית הספר".
המדריך מציג את נושא הפרעות האכילה; מסייע באיתור הסימנים המאפיינים; נותן קווים מ נחים להתמודדות כשמגיע מידע על תלמידה הסובלת מהפרעת אכילה; מסייע בהתערבות מול מחנך, יועץ, פסיכולוג ורופא; מסביר כיצד לנהל את הקשר עם הורי התלמידה; מציע דרכים להפניית התלמידה לבירור, לאבחון ולטיפול; מעניק כלים ליצירת קשר עם מרכזי הטיפול; מספק מידע גם לצוותי המורים ולהורים.
האחראית לתחום הבריאות במשרד החינוך מסרה למשרד מבקר המדינה, באפריל 2012 , כי לא הוצאה הנחיה למורים בנושא הפרעות אכילה.
לפיכך כשאין בבית הספר יועץ חינוכי או פסיכולוג חינוכי, הטיפול במקרה של הפרעות אכילה מוטל על המורים, שכאמור לא קיבלו הכשרה לנושא.
המפקחת על תחום הבריאות במשרד החינוך השיבה, בנובמבר 2012 , כי בהכשרתם המקצועית של עובדי הוראה כלולים נושאים, כגון: תזונה בריאה ומאוזנת, דימוי גוף וצפייה ביקורתית אך לא הכשרה לטיפול בתלמידים.
ההכשרה מקנה לעובדי הוראה כלים לזיהוי כללי של התנהגות שאינה נורמטיבית, ובמידת הצורך עליהם לערב את יועצת בית הספר.
80 "מחסור בפסיכולוגים חינוכיים וביועצים חינוכיים במערכת החינוך", כנסת ישראל - דוח מרכז המחקר והמידע - ממ"מ ( 10.
הביקורת העלתה כי צוותי המורים במוסדות לא קיבלו הנחיה כיצד לאתר סימנים להפרעות אכילה בקרב תלמידות, כיצד לדווח להוריהן ולהפנותן לאבחון וטיפול, כיצד להדריך תלמידים בסביבתן של התלמידות החולות וכיצד לעקוב אחר הטיפול בהן.
נוכח נוכחותם המוגבלת של פסיכולוגים, דווקא בכיתות העל -יסודי שבהן נפוצה ההפרעה, ראוי כי הצוותים החינוכיים במוסדות יקבלו הדרכה בנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכחותם המוגבלת של הפסיכולוגים החינוכיים והיועצים החינוכיים למספר שעות ייעוץ בשבוע מ חזקת את הצורך בהנחיית צוותי המורים באשר לאיתור הפרעות אכילה בקרב תלמידות ובאשר להפנייתן למעקב על ידי יועצת בית הספר.
 מהביקורת עולה כי כאמור חסרים בקופות נתונים על מספר המבוטחות החולות בהפרעות אכילה לסוגיהן השונים, וכי קיים פער בין מספר החולות המשוער ע ל פי מחקרים בין -לאומיים בהתאמה לפרופיל הדמוגרפי בארץ ובין מספר החולות המאובחנות בקופות.
לפיכך המשרד והקופות אינם יכולים להעריך את הצרכים ולגבש את מספר המסגרות הרצוי לטיפול בהפרעות אכילה.
הקופות אינן מקבלות נתונים על התלמידות שנשקלו במוסדות החינוך ושנמצא שמשקלן אינו תקין, דבר המעורר חשד להפרעת אכילה.
ממילא הן אינן משתמשות במידע שנאסף במשרד על החולות, על הטיפול בהן ועל המעקב אחריהן.
יש לבחון את סוגיית העברת המידע לקופות בכפוף לבחינת מגבלות של שמירה על סודיותן הרפואית של התלמידות.
נוסף על כך, בכיתות העל -יסודי, בגילאים שבהם מתחילות רוב הפרעות האכילה, אין במרבית בתי הספר שירותי בריאות לתלמיד, ואין ניסיון לאתר תלמידות הסובלות מהפרעות אכילה; צוותי המורים לא הונחו בנושא למרות נוכחותם המוגבלת של פסיכולוגים ושל יועצים חינוכיים בכיתות העל-יסודי.
עם כניסת הרפורמה בבריאות הנפש , על הקופות להסדיר את העברת המידע הרפואי על החולות בין מסגרות ממשלתיות ובין ספקי שירות אחרים, שמהם ירכשו הקופות שירותים.
כדי לקבוע כמה מסגרות נדרשות לטיפול בהן, על הקופות להעריך את מספר החולות בהפרעות אכילה.
על משרד החינוך להנחות את צוותי המורים במוסדות החינוך באשר לאיתור תלמידות חולות.
תקינת כוח אדם ומחסור באנשי מקצוע לטיפול בהפרעות אכילה .
כדי לטפל בחולות הסובלות מהפרעות אכילה על המשרד בשיתוף האיגודים המקצועיים הרלוונטיים, לקבוע מהו סטנדרד הטיפול הראוי בתופעה, ועל פיו משרד הבריאות 915 .
לקבוע את התקן הראוי לכוח אדם בתחום זה.
להלן תמונת המצב בנושא התקינה וכוח האדם בתחום.
היעדר תקינת כוח אדם מספקת לטיפול בהפרעות אכילה תקינת כוח האדם בתחום הפרעות האכילה נקבעת על ידי בעלי בתי החולים או על ידי מפעיליהם: נציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם) קובעת את תקינת כוח האדם של ב תי החולים הממשלתיים, ככל שהדבר נוגע לעובדי מדינה, והנהלות בתי החולים הממשלתיים קובעות את העסקת העובדים באמצעות תאגידי הבריאות81 .
הכללית קובעת את תקינת כוח האדם במוסדותיה (בתי החולים והמרפאות בקהילה).
היעדר תקינה מספקת במוסדות ממשלתיים העסקת כוח אדם בנושא הפרעות אכילה מפוצלת בין עובדים המועסקים כעובדי מדינה לבין עובדים המועסקים על ידי תאגידי הבריאות בבתי החולים הממשלתיים.
במהלך הביקורת דיווחו כמה מחלקות על היעדר תקינה או על תקינה שאינה מספקת במחלקות לטיפול בהפרעות אכילה: ( 1 ) במחלקה לאשפוז בוגרות בשיבא בתל השומר יש 24 מיטות בתקן המשרד שעבורן משלם המשרד תעריף יום אשפוז פסיכיאטרי.
ואולם, מנהל המחלקה מסר כי המחלקה מחזיקה צוות כוח אדם הגדול פי ארבעה בקירוב ממחלקה פסיכיאטרית רגילה82 , ותאגיד הבריאות (קרן המחקרים) של שיבא מממן את העלויות הנוספות.
עוד מסר כי למחלקה אין תקני כוח אדם, אף לא בהתאם למספר התקנים שקבע המשרד למחלקה פסיכיאטרית רגילה; לאשפוז יום בשיבא בתל השומר אין כלל תקינת כוח אדם, כאמור, ולכן המרכז הרפואי אינו מפעיל אשפוז יום, אף שמהבחינה הרפואית נכון שיופעל.
גם מממצאי הבקרה של משרד הבריאות, ממרץ 2011 ומיוני 2012 , במחלקה לבוגרות עולה כי מרבית התקנים במחלקה אינם של עובדי מדינה, וכי רוב הצוות מועסק על ידי תאגיד הבריאות; (2 ) במחלקה לאשפוז ילדים בבית חולים ספרא בתל השומר יש 20 מיטות אשפוז בתקן ו -5 עמדות אשפוז יום הממומנות כולן מתקציב תאגיד הבריאות (קרן המחקרים) של שיבא, ללא תקינה של המשרד.
כמו כן עקב היעדר התקינה מופעלות העמדות שלושה ימים בשבוע בלבד, במקום חמישה ימים כנדרש.
המחלקה מסרה גם כי חסרה תקינת כוח אדם של תזונאים; כמו כן יש 8 תקני סיעוד במקום12 .
, ואין תקן לסיעוד לאשפוז יום המחסור התמידי בכוח אדם גורם גם לשחרור חולים לסופי שבוע שבמהלכם אין צוות להשגחה מספקת; (3 ) היחידה לטיפול בהפרעות אכילה באסף הרופא בצריפין דיווחה, במאי 2012 , כי המשרד הקצה10 ,עמדות לאשפוז יום תוך כדי תמחורן כאשפוז יום פסיכיאטרי המכסה כאמור כחצי מהעלויות; שאר העלויות מועמסות על בית החולים, והיחידה עובדת ללא תקינה, על בסיס כוח אדם ממחלקות אחרות.
כך מופעל אשפוז יום חלקית בלבד, ורק ב -80% תפוסה, ובהתאם לכך גם מקבלת היחידה תשלום מהמשרד.
81 תאגידי הבריאות (קרנות המחקר) פועלים כישות משפטית נפרדת ליד בתי החולים הממשלתיים ומאוגדים כעמותה בשם "קרן מחקרים רפואיים פיתוח תשתיות ושירותי ".
התאגידים מבצעים מחקרים רפואיים, מנצלים את ]שם בית החולים [ בריאות ליד התשתיות הקיימות על ידי ביצוע ניתוחים אחר הצהריים ועל ידי הספקת שירותים נוספים, ומסייעים לבתי החולים על ידי כוח אדם משלהם, מאחר שתקינת כוח האדם של בתי החולים אינה מספיקה.
82 שני תקנים לרופאים פסיכיאטרים; שלושה תקנים לפסיכולוגים; שני תקנים לעובדים סוציאליים; שני תקנים למטפלים בהבעה (פסיכודרמה, אמנות, ספורט ותנועה); שני תקני דיאטניות; 14 .
אחיות וכוח עזר משרד הבריאות 917 .
יוצא אפוא שהקצאת כוח אדם ייעודי בנושא הפרעות אכילה בבתי החולים הממשלתיים אינה אחידה.
היא מפוצלת בין תקני נש"ם לתקנים שמקצים המרכזים הרפואיים באמצעות תאגידי הבריאות - כל מרכז רפואי על פי יכולתו הכלכלית ועל פי הכדאיות העסקית, כפי שהוא רואה אותה וקובע אותה לעצמו.
עקב כך קיים חשש שאיכות הטיפול הרפואי תהיה שונה במידה רבה בין מרכז רפואי למשנהו, בהתאם להקצא ת כוח האדם שהצליח מנהל המחלקה לקבל מהנהלת המרכז הרפואי.
האגף לבריאות הנפש במשרד מסר למשרד מבקר המדינה, במרץ 2012 , כי במועד הביקורת בחן המשרד מחדש, באמצעות יחידת הסמנכ"ל לכוח אדם ומשאבי אנוש, את הנושא של תקינת כוח אדם סיעודי במחלקות הפסיכיאטריות.
בחינה זו תשפיע גם על המחלקות הפסיכיאטריות שבהן מטופלות חולות הסובלות מהפרעות אכילה.
המשרד השיב, בדצמבר 2012 , כי תמהיל כוח האדם במחלקות אלו אינו נבדל מזה של מחלקה פסיכיאטרית פעילה רגילה.