HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
29 על פי בדיקה של רמ"י מינואר 2015 , במקום זה נכרו כ- 23,000 .
מ"ק של חול שלא כדין 1770 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 רמ"י השיבה כי אירוע זה טופל בשיתוף היחידה הכלכלית במשטרת ישראל, כי רמ"י היא שהזמינה קבלן וציוד לתפיסת הכלים, וכי הוגש כתב אישום נגד הכורה ולאחרונה נפסקה לו שנת מאסר.
עוד השיבה רמ"י כי נפתח תיק לתביעת נזיקין והשבת עלויות אשר היועץ המשפטי של מרחב השמירה המרכז-תל אביב מגיש "בימים אלו" לבית המשפט.
עם זאת, יש מקום לשיפור, ובכלל זה יש לתעד את ממשקי העבודה ולשפר את שיתוף הפעולה עם הסיירת הירוקה וגורמי האכיפה האחרים.
בבירור שעשה משרד מבקר המדינה בינואר 2016 ,, לאחר מועד סיום הביקורת עלה כי מרחב השמירה מרכז -תל אביב לא גיבש תביעה אזרחית בגין התמלוגים שצריכים להשתלם למדינה עקב החול שנכרה שלא כדין בצומת בר נר.
זאת, אף שהכרייה נחשפה לראשונה כמעט שנתיים לפני כן, אף שבעקבות פעילות הסיירת הירוקה הוגש כאמור כתב אישום פלילי נגד הכורה, ואף שזהותו ידועה.
שימושים לא חקלאים בקרקע חקלאית .
חוק ההתיישבות החקלאית (סייגים לשימוש בקרקע חקלאית ובמים), התשכ"ז - 1967 (להלן- חוק ההתיישבות) , חל על קרקע חקלאית שהיא מקרקעי ישראל ומוחכרת לשימושים חקלאיים.
החוק נועד לקדם את ערך העיבוד העצמי: על המקבל קרקע חקלאית והקצאת מים מהמדינה לצורך שימוש חקלאי לעבד את הקרקע ולא להעבירה לשימושם של אחרים; הקניית זכויות לאחר בקרקע, יצירת שותפויות, הקניית זכות מגורים בקרקע חקלאית, שעבוד היבול ועוד - כל אלה מוגדרים בחוק ההתיישבות כ"שימוש חורג"30 , והדברמותר רק באישור של שר החקלאות או של מי שהשר הסמיך לכך; שר החקלאות ופיתוח הכפר אחראי לביצוע חוק זה , ומפקחי משרד החקלאות אמורים לאכוף אותו.
החלטות מועצת מקרקעי ישראל בעבר, החל בהחלטה מס' 131 ממאי 1965 , עולות בקנה אחד עם חוק ההתיישבות: בהחלטה מס' 1 נקבע כי קרקע חקלאית תימסר ב אמצעות החכרת נחלות למתיישב במושב או בקיבוץ לשם ייצור חקלאי ולמגורי החקלאים, וייעודה לא ישונה אלא בהסכמת הממשלה; אם ישונה ייעודה של הקרק ע החקלאית - יסתיים הסכם החכירה והקרקע תוחזר למינהל מקרקעי ישראל; מתיישב לא יחזיק ביותר מנחלה אחת, והוא חייב להתגורר בה ולעבדה באופן סדיר .
אם המתיישב הזניח את עיבוד הקרקע - הנחלה תוחזר למינהל מקרקעי ישראל; נאסר על חוכר להחכיר בהחכרת משנה קרקע חקלאית שנמסרה לו.
בעקבות המשבר במגזר החקלאישפרץ כבר בשנות השמונים של המאה ה עשרים, חלו ביישובים השיתופיים תמורות מבניות, ועקב כך השתנתה המדיניות של משרד החקלאות ושל המועצה בנוגע להתרת השימושים הלא חקלאיים בקרקעותיהם.
להלן דוגמאות: החלטת מועצה 1265 מאוקטובר 2012 מתירה תעסוקה לא חקלאית (לרבות הפעלת מבני .
להבדיל משימוש חורג כמשמעותו בחוק התכנון והבנייה 31 אושרה בהחלטת ממשלה 489 מ- 1965.
רשות מקרקעיישראל 1771 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 קיט כפרי) בחלקת המגורים של הנחלה32 במבנה ששטחו עד500 מ"ר(להלן - שימוש לא חקלאי 33).
על פי החלטה זו, בגין שימוש לפעילות לא חקלאית שהותר ה והוגבלה בזמן, בעל הזכויות בנחלה ישלם דמי שימוש בשיעור של 5% לשנה משומת הקרקע המשמשת לביצוע פעילות זו; החלטת מועצה 1279 מיוני 2013 עוסקת במבני מגורים ארעיים להלנת פועלים זרים בחלקה א' בנחלה וב"שטח המחנה" בקיבוץ 34; בהחלטת מועצה 1316 מדצמבר 2013 נקבע כי כדי לאפשר פעילות תעסוקתית משלימה, שאינה חקלאית, תתיר רמ"י לבעלי זכויות בנחלה לקיים שימושים נלווים בחלקה א' כגון גידול בעלי חיים, עיבוד ראשוני של תוצרת חקלאית וקיום פעילות תיירותית; בדצמבר 2013 התקבלה החלטת מועצה 1311 המאפשרת לבעל נחלה שהסדיר את השימושים החורגים בנחלתו לחתום על הסכם חכירה אישי ארוך טווח לגבי חלקת המגורים (לפרק זמן של 196 .
)שנים בספטמבר 2014 מינה מנכ"ל משרד החקלאות ועדה לבחינה של מדיניות חדשה ביישום חוק ההתיישבות (בנושאים כגון: אמות מידה להחכרת משנה, אי -יכולתו של המחזיק בקרקע לעבדה במשך תקופה ממושכת והיחס לחברות המעבדות שטחים נרחבים).
ממכתבו ש ל מנכ"ל משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2015 עולה כי באותו מועד הוועדה טרם סיימה את עבודתה.
מפקחי רמ"י פועליםבמגזר החקלאי מכוח החלטות המועצה שתורגמו להחלטות ולנהלים של האגף החקלאי ברמ"י ומכוח הסכמי החכירה של הקרקע.
הפיקוח ו האכיפה בחלקות א' של מושבי ם ו בשטח המחנה של קיבוצים מתבצעים בשתי דרכים עיקריות: סיורים מתוכננים או אקראיים של המפקחים ביישובים בנפות שבאחריותם לאיתור הפעילות הלא חקלאית ולטיפול אכיפתי בהן; ומבצעי אכיפה יזומים, כגון ביצוע סקר מקיף ב אחד היישוב ים לאיתור השימושים ה לא חקלאיים בכל הנחלות שבו, או מבצעי אכיפה המתבצעים בשיתוף נציגים של גופי אכיפה רבים.
כאמור לעיל, מתשובת רמ"י עולה כי האכיפה בנושא השימושים החורגים במגזר החקלאי היא אחת משתי המטרות החשובות ביותר של החטיבה לשמירת הקרקע.
משרד מבקר המדינה בדק את הפיקוח והאכיפה של רמ"י בחלקות א' של מושבים ובשטח המחנה של קיבוצים במרכז הארץ, ולהלן ממצאי הבדיקה: סיורים ובדיקות שגרתיות לאיתור שימושים לא חקלאיים בתחום מרחב השמירה של המרכז -תל אביב שוכנים 131 מושבים ו -27 קיבוצים.
כאמור לעיל, על פי נתוני משרד הפנים, ביישובים שיתופיים אלה באזור המרכז בוצע מספר גדול של עברות בנייה ושימושים חורגים, כ- 15,000 , בעיקר בניית מחסנים שלא כחוק.
לנוכח מספרם הגדול של היישובים והעברות מחד גיסא ושל המשאבים המוגבלים של חטיבת השמירה על הקרקע מאידך גיסא, יש צורך לקבוע סדרי עדיפויות לביצוע פעולות פיקוח ואכיפה באזור זה ולהקצא ה יעילה של משאבים.
לשם כך נדרש לבצע ניתוח שיטתי ומקיף ולמפות את היישובים על פי היקף העברות, לקבוע מהי הסבירות לביצוע עברות מסוג זה בכל מושב וקיבוץ , ובהתאם למיפוי ניתן ל גבש תכנית עבודה לכל מפקח בתחום הנפה שעליה הוא מופקד.
32 בכל נחלה שתי חלקות לפחות: חלקה א' המיועדת למגורים על פי תכנית (בדרך כלל שטחה כ-2.
5 דונם) ושטח נוסף המיועד לעיבוד חקלאי ולמבני משק של בעל הזכויות בנחלה; חלקה ב' היא השטח העיקרי של הנחלה ובו עשרות דונמים המיועדים לעיבוד חקלאי.
בחלק מהמושבים שטח המשבצת כולל גם חלקה ג', שהיא שטח לעיבוד משותף של בעלי הנחלות באותו מושב.
השימוש הלא חקלאי עשוי להיות שימוש חורג על פי הגדרות חוק התכנון והבנייה 34 .
שטח הקיבוץ המיועד בתכנית תקפה למגורים ולמתן שירותים שונים 1772 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הביקורת העלתה כי המפקחים פועלים על פי תכנית עבודה כללית של הנהלת מרחב השמירה מרכז-תל אביב שבה הוגדרה מכסה כללית לאיתור שימושים לא חקלאיים וחורגים במושבים ובקיבוצים בכל המרחב .
התכנית לא הוכנה על בסיס מידע ממוקד במישור היישובי ועל פי סדרי עדיפויות כלשהם, ואינה מפרטת את היקף הפעילות שעל כל מפקח לבצע בכל מושב.
היעדר שיטתיות בעבודת המפקחים באה לידי ביטוי, בין היתר, בתת-הביצוע של היעדים שנקבעו ל מפקחים בתחום זה: על פי תכנית העבודה של מרחב השמירה המרכז-תל אביב לשנת 2014 היהעל מפקחי המרחב לאתר 160 שימושיםלא חקלאיים במושבים, אולם בפועל המפקחים איתרו רק 36 ( 24%) מהשימושים הללו .
אשר לקיבוצים - תכנית העבודה כלל אינה מתייחסת אליהם.
משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי שומה על מרחבי השמירה לכלול בתכניות עבודה של המפקחים פרק שיטתי ומפורט בנושא איתור השימושים הלא חקלאיים והחורגים במושבים ובקיבוצים, לקבוע סדרי עדיפויות לטיפול בעברות מסוג זה, ולהגדיר מדדי הצלחה למפקחים.
סקרים שיטתיים לאיתור שימושים לא חקלאיים במושבים הכנת סקר שמטרתו לאתר שימושים לא חקלאיים וחורגים ביישוב חקלאי -שיתופי אחד ממקדת את האיתור ו האכיפה.
ביצוע הסקר ה וא פעולה מורכבת הדורשת גיוס של כמה מפקחים (תלוי בשטחו של המושב), תיאום פעולות ביניהם, והסטת משאבי פיקוח ואכיפה ממשימות אחרות.
במהלך ביצוע הסקר מפקחי רמ"י בודקים את המצאי של הבנייה והשימושים בחלקה א' בכל נחלה וממפים, על בסיס תכניות והיתרי בנייה שבתוקף, את הבנייה ואת השימושים שהותרו כדין ואת אלה שמתבצעים שלא כדין.
על פי תכנית העבודה של מרחב השמירה מרכז -תל אביב לשנים 2013 ו- 2014, היה על המפקחים לבצע שישה סקרים יישוביים בכל שנה .
הועלה כי מפקחי רמ"י ומנהליהם לא בחרו את המושבים בהתבסס על מידע מוקדם וניתוח של נתונים אלא באופן שרירותי.
תפקידם של הממונים הסתכם באשרור ביצועו של כל סקר.
יתרה מזו, בביקורת עלה כי בשנת 2013 לאבוצע כל סקר בנושא; ובשנת 2014 בוצעו ארבעה סקרים, אולם ב ידי מרחב השמירה מרכז-תל אביב יש מידע רק על ממצאי הסקר ביישוב אחד (מושב בן זכאי) ואין כל מידע על שלושת הסקרים האחרים ש בוצעו לכאורה, ואפילו אינם יודעים את שמות שלושת היישובים .
לפיכך לא ניתן ללמוד על הטיפול בעברות שאותרו בהם.
יוצא אפוא שלא זו בלבד שמרחב השמירה לא עמד בתכנית העבודה שלו ולא ביצע את מכסת הסקרים שהוטלה עליו, הוא גם גרם לכך שירדו לטמיון משאבים שהושקעו בביצוע סקרים בשלושה יישובים.
הדבר הוא בגדר בזבוז כספי הציבור ויש לראותו בחומרה.
מושב בן זכאי נחשב ליישוב המאופיין בשימושים חורגים רבים במיוחד, שבגינם הוסב מאזור חקלאי לאזור תעשייה שבו מפגעים סביבתיים רבים, ומתבצעות בו הסגות גבול ופלישות לתחומי נחלות אחרות.
כל הפעילויות האלה הן בגדר עברות על דינים רבים, ויש בהן משום פגיעה כוללת ו חמורה בשלטון החוק.
בשנים 2014 ו- 2015 חברו נציגים מגופים שונים - מהיחידה ה מבצעית של מתפ"א, מרמ"י, מהמשרד להגנת הסביבה, מרשויות המס, מחברת החשמל, מהמוסד ל ביטוח לאומי, מרשות הכבאות, מ משרד הבריאות, מרשות האוכלוסין וההגירה ו ממשרד הפנים - לכמה מבצעים של אכיפה.
המבצעים המשולבים הניבו פירות רשות מקרקעיישראל 1773 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מידיים כגון: חובות שגבו רשויות המס, חברת החשמל ו המוסד לביטוח לאומי, סגירת המפעל למצות עקב בעיות תברואה קשות ומעצר של שוהים בלתי חוקיים.
כמו כן נאספו ראיות להגשת תביעות אזרחיות ופליליות.
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2015 ,נמצא כי מפקחי רמ"י ואחרים הכינו תיקי נתונים לצורך גיבוש תביע ות משפטיות בעניינן של חמש מתשע הנחלות שעליהן פשטו רשויות האכיפה.
תיקים אלה הועברו לתובעים חיצוניים להגשת תביעות בעניינם, ואחד התיקים שטופלו הועבר להליך הוצאה לפועל.
ביצוע סקרים במסגרת יישום החלטה 8 2 3: לפיהחלטה 823 של המועצה מפברואר 1998, בעלי נחלות במושבים רשאים לחכור את הקרקע של חלקה א' למשך ארבע תקופות רצופות שכל אחת מהן נמשכת 49 שנים.
על פי נוהלי רמ"י , ניתן להוציא לפועל את ההחלטה אך ורק בנחלות שמתבצעים בהן שימושים חקלאיים בלבד, ולחלופין אם השימושים הלא חקלאיים כבר הוסדרו על פי החלטות המועצה דלעיל.
מפקחי חטיבת השמירה מבצעים אפוא סקרים במושבים המעוניינים בחכירה ארוכת טווח כדי לוודא כי אכן הוסדרו כל השימושים הלא-חקלאיים.
סקרים במושב אמץ ובמושב קדרון - בשנת 2013 ביצעמרחב השמירה מרכז-תל אביב סקרים ב שני המושבים האמורים לאיתור פעילות לא חקלאית ושימושים חורגים, לקראת י ישום החלטה 823.
בסקר במושב אמץ, שבו יש63 נחלות, נמצאו שימושים חורגים ב-18 נחלות.
בסקר במושב קדרון, שבו יש136 נחלות, נמצאו שימושים חורגים ב- 20 נחלות (כגון שימוש בקרוונים ובמכולות למגורי עובדים זרים, הפעלת חנות, השכרת משרד לחברה חיצונית, ואף שימוש במכולה כחדר תקשורת).
רמ"י שלחה מכתבי התראה לחוכרים ב-38 הנחלות בשני המושבים שנמצאו בהן השימושים הלא חקלאיים ודרשה להפסיקם ולחלופין להסדיר ם בתוך 45 .
יוםהתברר כי במחצית מהנחלות המשיכו החוכרים לבצע את השימושים הלא חקלאיים בלי לנסות להסדיר אותם, ועל מרחב השמירה מרכז-תל אביב היה להכין מצע ראיות לתב יעות של החוכרים האלה.
על פי נתוני רמ"י , באוגוסט 2015 , כשנתיים לאחר שבוצעו הסקרים, מרחב השמירה עדיין לא מסר את ממצאי הסקרים ליועץ המשפטי של מרחב השמירה כדי שיגבש תביעות בעניינן של תשע נחלות במושב אמץ ועשר נחלות במושב קדרון שבהן נ ותרו שימושים לא חקלאיים שלא הוסדרו.
עקב כך ייתכן שגם לאחר מועד סיום הביקורת ממשיכים החוכרים ליהנות מהשימושים הלא חקלאיים בלי לנסות להסדירם, ובלי לשלם את דמי השימוש ששיעורם 5% משומות הקרקע של המבנים החריגים, אשר סכומם המצטבר היה עשוי לשמש למדינה מקו ר הכנסה ניכר.
זאת ועוד, הועלה כי בעת שביצעה רמ"י את הסקר במושב אמץ לא היה לה מידע תכנוני על 11 ,מהנחלות שבמושב ובכלל זה על היתרי הבנייה, ולפיכך לא יכלה להסתמך על נורמה מחייבת כדי להשוות בין המצב הקיים למתוכנן, ואף לא יכלה לברר אם הוסדרו השימושים הלא חקלאיי ם בנחלות אלה.
עקב כך נאלצה רמ"י לשלוח לחוכרים מכתבים בדרישה שימציאו לה את תכניות הבני יה.
התברר כי החוכרים של שמונה מ -11 הנחלות האמורות לא המציאו את התכניות, ו עקב כך רמ"י אינה יכולה לקבוע אם נעשה בנחלות שימוש בהתאם לתכניות התקפות.
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעירלרמ"י כי אכיפה יעילה וא פקטיבית אפשרית רק לאחר מיצוי הליכי חקירתם של מפרי החוק והגשת תביעות נגדם.
פעילותו של מרחב השמירה מרכז-תל אביב בנושא השימושים ה לא חקלאיים לוקה למצער בחסר, והדבר עלול לגרום לכך ששימושים חורגים רבים במושבים לא יופסקו ולא יוסדרו ומספרם אף יגדל.
הדבר מוביל לפגיעה באמון הציבור במערכת האכיפה.
גביית דמי שימוש בגין שימושים לא חקלאיים בהחלטת המועצה 1265 מאוקטובר 2012 שצוינה לעיל נקבע, כאמור, כי חוכר ישלם לרמ"י תשלום בסך %5 משומת הקרקע 35 המשמשתלשימושים החורגים, בגין כל שנה שבה נעשה השימוש החורג.
בעל זכויות בנחלה אשר יסדיר את השימושים הלא חקלאיים בתוך שנתיים ממועד קבלתה של החלטה זו (קרי - עד אוקטובר 2014 ) ישלם את דמי השימוש רק עבור ארבע השנים האחרונות, קרי - 20% .
מערך הקרקע על מנת לחייב את החוכרים שב יצעו שימוש חורג בנחלותיהם בתשלום דמי השימוש, רמ"י צריכה להזמין את שומות הקרקע ולגבש, באמצעות יועצים משפטיים, את התביעות להסדרת התשלומים.
הביקורת העלתה כי בשנים 2015 -2003 הצטברו במרחב השמירה מרכז-תל אביב 180 תיקים של תביעות לדמי השימוש בגין שימושים חורגים.
כל התיקים האלה לא גובשו לכתבי תביעה ולמותר לציין כי לא הוגשו לבית המשפט.
הסיבה לכך היא שרמ"י לא ביצעה את שומות המקרקעין שלפיהן ייקבעו סכומי התביעה .
מקור העיכוב בהכנת השומות היה מחלוקת בין החטיבה העסקית לחטיבת השמירה בנוגע לזהות מזמין השומות.
עוד עלה כי הטיפול המשפטי ב-139 ( 77% ) מהתיקים התחיל כבר בשנים 2013 -2003 , והטיפול המשפטי ב-16 (9%) מהתיקים התחיל בשנים 2006 -2003 , קרי כעשר שנים לפני מועד סיום הביקורת ואף למעלה מכך, והדבר מלמד על עיכובים בלתי סבירים בגיבוש ן ובהגשת ן של ה תביעות המשפטיות בגין דמי השימוש.
סקרים ואכיפה בקיבוצים נמצא כי שלא כמו במושבים, רמ"י מטפלת בשימושים לא חקלאיים בקיבוצים: בשנים 2013 ו- 2014 מרחב השמירה המרכז-תל אביב ביצע סקרים לאיתור שימושים לא חקלאיים בשטח המחנה של 12 קיבוצים שבתחום אחריותו.
בקיבוצים שבהם אותרו שימושים כאלה רמ"י קיימה פגישות עם נציגי הקיבוצים ובכל המקרים הצדדים הגיעו להסדרים ולפיהם השימושים יופסקו או יוסדרו.
במסגרת ההסדרים הכינה רמ"י שומות וחייבה את הקיבוצים בתשלום דמי שימוש לקרקע ששימשה אותם לתעסוקה לא חקלאית.
מדובר בהכנסות ניכרות לקופת המדינה.
לדוגמה, רמ"י חייבה את קיבוץ בחן בכ -1.
95 מיליוןש"ח בגין שימושים לא חקלאיים (כגון מפעל אבן, מפעל פלסטיק, ומשרדים).
עם זאת, נמצאו ליקויים בטיפולה של רמ"י בהסדרת השימושים הלא חקלאיים בקיבוץ איל: באוקטובר 2008 ביצעה רמ"י סקר לאיתור שימושים לא חקלאיים בקיבוץ זה.
הסקר העלה כי בקיבוץ פועלים מפעלים ומחסנים שאינם חקלאיים של חברות מסחריות שונות.
35 שומת הקרקע נקבעת בידי השמאי הממשלתי.
רשות מקרקעיישראל 1775 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מהקיבוץ להפסיק את השימושים או להסדירם.
בדצמבר 2008 נעתר הקיבוץ לדרישה והציע מתווה להסדרה שייושם במשך שלוש שנים, וההסדר קיבל תוקף ביולי 2009 .
להבטחת ביצוע ההסדר העמיד הקיבוץ לטובת רמ"י ערבות בנקאית על סך 2 מיליון ש"ח, ובמועד סיום הביקורת היא נותרה תקפה.
כמו כן, ביצוע ההסדר הותנה בכך שרמ"י תכין ותמציא לידי הקיבוץ שומה לקרקע ששימשה לתעסוקה הלא חקלאית, וזאת בתוך שישה חודשים ממועד תחילת ההסדר (בסוף שנת 2009.
) הביקורת העלתה כי ביולי 2010 שב וביקש הקיבוץ מרמ"י להכין עבו רו את השומה, שהרי בלעדיה לא ניתן ליישם את מתווה ההסדרה.
אף על פי כן רמ"י הכינה את השומה המבוקשת רק לאחר חמש שנים - ביולי 2015 - ובמועד סיום הביקורת היא עדיין לא חישבה את סך דמי השימוש המחושבים מהשומה שעל הקיבוץ לשלם.
יוצא אפוא כי זה חמש שנים רמ"י מונעת מהקיבוץ להסדיר את השימושים הלא חקלאיים בשטחו ואף פוגעת בהכנסות המדינה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי אופן טיפולה בכל הנוגע להסדרת השימושים הלא חקלאיים בקיבוץ איל אינו עולה בקנה אחד עם תפקידה כמאסדר במקרקעי ישראל שאמור למנוע שימושים לא חוקיים בקרקע .
תפקידה של רמ"י לנהל את מקרקעי ישראל לפיתוח המדינה ולטובת הסביבה והדורות הבאים.
בעקבות הנהגת הרפורמה והקמת רמ"י בשנת 2013 קיבלה החטיבה לשמירת הקרקע משנה חשיבות יחסית לעבר, והיו אמורות לחול בה תמורות שיחזקו אותה ויאפשרו לה למלא את תפקידיה על הצד הטוב ביותר.
ממצאי הביקורת מלמדים כי אמנם לאחר הנהגת הרפורמה חל שינוי לטובה באופן תפקודה של החטיבה בהתחשב בכמה מדדים כמותיים, למשל גדל מספר מסירות הצווים לפינוי הקרקע ומספר הפינויים העצמיים, אולם בנושאים מהותיים לא חל שינוי: לרמ"י אין מדיניות של פיקוח ואכיפה המעוגנת בהחלטות של המועצה; רק ביוני 2015 פורסמה, לראשונה, תכנית העבודה השנתית של חטיבת השמירה במתכונת שעליה הורה משרד ראש הממשלה, והיא אינה שלמה ואינה הולמת במלואה את תכנית העבודה המתכללת של היחידה המשטרתית (מתפ"א), המתאמת בין גופי האכיפה; רמ"י עדיין לא סיימה למפות את הנפות שבאחריות מפקחיה על פי פוטנציאל העבירות שקיים בהן; הטיפול המשפטי בתביעות בגין עברות מקרקעין היה ונותר "צוואר בקבוק" ביישום האכיפה, והוא שם לאל מאמצים של מפקחים זה שנים; עיקר עבודתם של מפקחי רמ"י היה ונותר בתחום של הכנת דוחות פיקוח לקראת עסקות במקרקעין ולא בתחום הליבה של השמירה על הקרקע; לא חוברו נהלים חדשים; לא גדל מספר המפקחים; ולא הוקם מערך מודיעיני התומך בפיקוח ובאכיפה.
בעניין של כריית החול שלא כדין בראשון לציון - אופן תפקודם של הגורמים הנוגעים בדבר ממרחב השמירה מרכז-תל אביב ברמ"י, היה למצער רשלני, ואפשר ביצוע מתמשך של עברות חמורות לאור היום שבגינן נגרמו למדינה הפסדים ניכרים.
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פיקוח ואכיפה הן אבני היסוד שעליהן מושתתת המשילות, ורמ"י לא שיפרה את אופן תפקודה בתחום זה במידה ניכרת בעקבות הנהגת הרפורמה.
הדבר גורם למדינה נזקים ואף הפסדים כספיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על רמ"י לייחד מאמצים רבים לשדרוג תחום השמירה על הקרקע לנוכח השכיחות הרבה והבלתי נסבלת של עבירות בתחום התכנון והבנייה ובתחום המקרקעין, שהיו למכת מדינה.
שומה על רמ"י להביא לפתרון תפקודה בתחום המשפטי ולמצות את זכותה של המדינה לגבות כספים בגין עברות במקרקעין.
משרד מבקר המדינה יבצע מעקב אחר תיקון הליקויים ויבחן את התנהלותם של בעלי התפקידים האחראים לנושא בכל משרד ורשות הנוגעים בדבר.
באשר להחלטות כבדות המשקל לגבי הריסת בתים בגין פלישות במגזר הערבי, משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למשטרת ישראל על כך ש אינה מסייעת במימוש של צווים והחלטות שיפוטיות חלוטות.
על המשטרה, כזרוע אכיפה המייצגת את שלטון החוק, לפעול בהתאם להחלטות אלה, ויפה שעה אחת קודם.
רשות מקרקעי ישראל 1781 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - כריית חול בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
רמ"י מופקדת על פי חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך- 1960 (להלן- החוק), על ניהול המקרקעי ן השייכים על פי חוק יסוד: מקרקעי ישראל , למדינה, לרשות הפיתוח ולקרן קימת לישראל .
השטח של מקרקעי ישראל הוא כ-93% משטח המדינה.
על פי החוק, מטרותיה של רמ"י כוללות את ניהול מקרקעי ישראל "כמשאב לשם פיתוחה של מדינת ישראל לטובת הציבור, הסביבה והדורות הבאים".
תפקידיה של רמ"י על פי החוק הם שמירת זכויותיהם של הבעלים במקרקעי ישראל וביצוע כל תפקיד אחר הנוגע לניהול המקרקעין.
ניהול מקרקעי ישראל כולל, בין היתר, את הפיקוח על אתרי כרייה וחציבה.
החטיבה לשמירת הקרקע ברמ"י (להלן - החטיבה) אחראית לשמירה הפיזית על מקרקעי ישראל, לשימושים במקרקעין, לקיום ההתחייבויות של המשתמשים בהם ולמניעת פגיעה בעתודות הקרקע.
החטיבה מחולקת לארבעה מרחבי שמירה על הקרקע 2 , שבהם פועלים ממונים מרחביים המופקדים על 63 מפקחים3 .
עיקר פעילותם של המפקחים היא ביצוע פעולות של פיקוח, איתור פלישות והסגות גבול, הגשת תלונות במשטרה כאשר הדבר נדרש והפסקת עבודות בלתי מאושרות.
מפקחי החטיבה פועלים בעיקר מכוחם של החוק, חוק המקרקעין, התשכ"ט- 1969 , חוק נכסי המדינה, התשי"א- 1951 , וחוק מקרקעי ציבור (פינוי קרקע), התשמ"א- 1981 .
, וכן מכוח נוהלי רמ"י 2.
נכסי המדינה כוללים את כל המכרות והמחצבים למיניהם במקרקעין או מתחת להם.
על פי החוקים בעניין זה, הפעלה של מכרה טעונה רישוי של המפקח על המכרות במשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים (להלן - המפקח על המכרות), אישור של מוסדות התכנון לתכנית מפורטת של מחצבה/מכרה ורישיון עסק של הרשות המקומית שהמכרה פועל בתחום שיפוטה4 .
בחוזי החכירה של רמ"י צוין כי כל מחצב הוא נכס של המדינה; כי יש לקבל את הסכמתה של רמ"י לכל הפעלה של מכרה או כרייה בקרקע שהיא מנהלת ולעגן זאת בהסכם כתוב עמה; וכי ההסכם יכלול את סכום התמלוגים שישולמו לרמ"י בגין כריית המחצבים.
בעניין זה יצוין כי יש לקבל את הסכמתה של רמ"י גם למכירתם של עודפי חפירה וחציבה שנוצרו עקב עבודות תשתית ופיתוח שמבצעים קבלנים פרטיים וגופים שונים5 , לעגן את מכירת העודפים כאמור בהסכם עמה ולשלם תמלוגים למדינה בגין המכירה.
כרייה בלתי חוקית הנעשית במ קרקעי ישראל ובקרקעות פרטיות פוגעת בשלטון החוק (פלישה ושימוש שלא בהתאם לייעוד הקרקע); גורמת לפגיעה בל תי הפיכה בקרקע שבה היא נעשית ובעתודות הקרקע; פוגעת בתשתיות; מחבלת בתכנון הפיזי ארוך הטווח של השימוש בקרקעות ; פ וגעת כלכלית ברשויות המדינה; פ וגעת באיכות החיים ו בסביבה וגורמת למטרדי זיהום ורעש.
על פי נוהלי רמ"י בנוגע לכרייה, לחציבה ולשינוע עודפי עפר, על כל מרחב שמירה ברמ"י לנהל מאגר שיכלול נתונים לגבי פעולות כרייה וחציבה שאושרו וכן מידע על .
2 מרחב ירושלים, מרחב מרכז-תל אביב, מרחב חיפה -צפון ומרחב דרום; החלוקה לארבעה מרחבי שמירה הייתה חלק מהרפורמה שנעשתה במינהל מקרקעי ישראל ביולי 2013 , והם החליפו את ששת מחוזות המינהל שהיו קיימים קודם לכן.
, לא כולל מפקחים ביהודה ושומרון 4 ,פקודת המכרות 1925 , קובעת כי לא יפתח אדם מחצבה אלא בהתאם לרישיון שנתן לו המפקח על המכרות; אישור של תכנית מפורטת לכרייה מתחייב מהוראות תכנית מתאר ארצית מס' 14 ( לשטחיכרייה וחציבה); עסק של מכרה טעון רישוי לפי צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), התשנ"ה- 1995.
5 כגון נתיבי ישראל- החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ וחברת רכבת ישראל בע"מ.
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - כריית חול בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אתרים המועדים לגנבה, לרבות מחצבות נטושות.
כמו כן, על כל מרחב שמירה להכין תכנית עבודה בנוגע לביקורת שתיעשה בנ ושאי כרייה וחציבה ובנוגע למעקב אחר עברייני כרייה ולטיפול בהם, לרבות הטיפול המשפטי.
על הממונה המרחבי על המפקחים ליזום בדיקות לאיתור כרייה שלא כדין, וכן עליו להכין תכנית סיורים יזומה לבדיקת אתרים המועדים לגנבות של חומרי חציבה.
על מפקח המגלה כרייה בלתי חוקית להגיש תלונה במשטרה.
ככלל, יש לטפל בכרייה בלתי חוקית בדומה לדרך הטיפול בהסגת גבול ופלישה, ויש לטפל בהוצאת חומר שלא כדין בדומה לדרך הטיפול בגנבה, לרבות הגשת תלונה במשטרה.
המפקחים אף מוסמכים לבצע בדיקות, מעצרים וחקירות של נהגי משאיות המובילות חומרים מאתרי כרייה וחציבה.
בחודשים מרץ-אוקטובר 2015 בדק משרד מבקר המדינה את פעולות הפיקוח והאכיפה שעשו מפקחים ומנהלים בחטיבה לשמירת הקרקע ברמ"י בנוגע לכרייה הבלתי חוקית במתחם.
הבדיקה נעשתה במטה רמ"י ובמרחב השמירה מרכז-תל אביב.
בדיקות השלמה נעשו בסיירת הירוקה, הפועלת במסגרת רשות הטבע והגנים, בעירייה ובחברת הרכבת.
נוכח ריבוי האירועים המתוארים בדוח ומורכבותם, להלן לוח המפרט את השתלשלות העניינים לפי סדר כרונולוגי: .
הסדר הכרונולוגי של האירועים המתוארים בדוח .
אוקטובר 2007 החברה מתחילה לפעול במתחם כקבלן משנה לפינוי של עודפי עפר .
מפקח א' של רמ"י מגלה לראשונה את פעילות החברה במתחם .
מרץ 2008 הרשאה ראשונה לחברה מהעירייה; חידוש ההרשאה בידי העירייה נעשה .
גם ביוני ובדצמבר אותה שנה.
דצמבר 2008 פניות לעירייה על גנבת חול מהמתחם במשך כשנה; מפקח שלהעירייה .
מוציא לחברה צו הפסקת עבודה מינהלי ראשון.
ינואר 2009 מפקח א' של רמ"י נותן לחברה, בחוסר סמכות, הרשאה לפעול במתחם .
ספטמבר 2009 הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה ראשון לציון נותנת לחברה היתר בנייה .
ינואר 2010 הממונההמחוזי על המפקחים ברמ"י נותן לחברה, בחוסר סמכות, הרשאה .
לפעול עוד שבעה חודשים.
פברואר 2010 החברה מפרה את תנאי היתר הבנייה והוועדה המקומית מוציאה לה צו .
מאי 2010 הוועדה המקומית נותנת לחברה היתר בנייה שני לשלוש שנים עם .
יוני 2010 החברה חורגת מתנאי היתר הבנייה השני; העירייה מוציאה לחברה צו .
רשות מקרקעי ישראל 1783 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - כריית חול בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אוקטובר 2010 הממונה המחוזי דאז ברמ"י מאשר לחברה, בחוסר סמכות, להמשיך .
לעבוד עוד שבעה חודשים.
מרץ 2011 מפקח ב' של רמ"י חושף גנבה של 10,000 ;מ"ק של חול מהמתחם .
באותו חודש העירייה מחשבת כי נכרו 20,000 .
אפריל 2011 החברה מבקשת מהממונה המחוזי דאז לפעול עוד ארבעה חודשים בלבד .
לסיום העבודות (עד אוגוסט 2011.
מאי 2011 הממונה המחוזי דאז מנחה את עובדי המחוז להסב "בטיפול זריז" את .
כריית החול הבלתי חוקית לעסקה, ומאשר לחברה, בחוסר סמכות, .
להמשיך לעבוד עד נובמבר 2011.
יוני 2011 עקב כרייה ביתר של 20,000 מ"ק וחריגה מתחום ההרשאה העירייה .
מוציאה לחברה צו הפסקה מינהלי רביעי.
יולי 2011 ועדת העסקאות המחוזית ברמ"י מאשרת לחברה לעבוד עוד שנה וגם .
אוגוסט 2011 העירייה חותמתעם החברה על הסכם פשרה להמשך העבודות.
פברואר-מרץ 2012 פניות של מהנדס העיר לממונה המחוזי דאז לקבלת מידע על ההרשאות .
לחברה אינן נענות בצורה עניינית.
סיום העבודות להנחת מסילת הברזל בתחום ראשון לציון .
יולי 2012 העירייה תובעת את החברה בגין עברותבתחום התכנון והבנייה; פנייה .
של מנכ"ל העירייה למנהל מחוז המרכז ברמ"י לתיאום בנוגע לגנבות .
העירייה מתירה לחברה לפנות כמות נוספת של עודפי עפר .
נובמבר 2012 'החברה פונה לרמ"י בבקשה להאריך את ההרשאה; באותו יום מפקח ג .
מאשר את הבקשה, בחוסר סמכות, עד סוף אפריל 2013 ; בסוף אותו .
חודש ועדת העסקאות המחוזית מאשרת את המשך העבודות.
דצמבר 2012 הממונה המחוזי (בפועל) ומפקח ג' מסיירים במתחם ונוכחים בכרייה .
בלתי חוקית של חול; הממונה מורה למפקח להפסיק את העבודות .
ולהתחיל בהליכים משפטיים; שתי ההנחיות אינן מבוצעות.
דצמבר 2014 למרות הנחיית הממונה, מפקחי רמ"י אינם מסיירים במתחם ואינם .
פועלים להפסקת העבודות ולהכנת תיק לתביעה משפטית.
תם תוקף ההרשאה של רמ"י .
תם תוקף היתר הבנייה של החברה מהוועדה המקומית .
אוגוסט 2014 מהנדסהעיר ראשון לציון פונה לממונה המחוזי (בפועל) בנוגע לכרייה .
הבלתי חוקית הנרחבת שנעשתה במתחם.
נובמבר 2014 מפקח של העירייה נוכח בכריית החול בהיקף נרחב והוועדה המקומית .
מוציאה לחברה צו הפסקה מינהלי חמישי.
דצמבר 2014 לפי דרישת העירייה, בית המשפט הסב את הצוהמינהלי לשיפוטי, .
ובעקבות פעילות העירייה החברה מפנה את המתחם.
דצמבר 2014 מפקח ד' של רמ"י מסייר במתחם לראשונה לאחר שנתיים של אי-פיקוח.
אוקטובר 2015 רמ"י מקבלת תכנית מדידה לחישוב החול שנכרה, אך טרם גיבשה כתב .
תביעה בגין גנבת החול.
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - כריית חול בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ראשית העבודות .
באפריל 2007 אושרה תכנית מפורטת, שיזמה חברת הרכבת, המתווה פרוזדור למסילת הברזל בראשון לציון לקו הרכבת תל אביב -אשדוד.