HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מהתקנון הקונסולרי ומדוחות פנימיים של המשרד עולה כי תפקיד הקונסול דורש תפקוד גבוה והפגנת יכולות אישיות ומקצועיות בתחומים האלה: הבנת הוראות החוק, החלתן ויישומן; תקנות ונהלים בין -משרדיים מורכבים; הדרכת עובדים; מתן שירות איכותי לקהל הטרוגני; ובעת הצ ורך אף שקילת שיקולים בעלי מאפיינים מדיניים לפני קבלת החלטות פרטניות.
התקנון הקונסולרי קובע כי "איכות העבודה נקבעת על פי איכות העובדים המתקבלים לעבודה, וכן על פי רמת ההדרכה שהם מקבלים עם כניסתם לתפקיד ומאוחר יותר באורח שוטף".
משרד החוץ מכשיר עובדים לתפקידים קונסולריים.
כך למשל בקורס הצוערים שאותו עוברים המועמדים לשרת בתפקידים מדיניים, נכללת הכשרה בתחום הקונסולרי.
(א) על הכשרתם המקצועית בתחומי הידע הקונסולריים של עובדי המדורים בכלל, של הקונסולים ושל שאר שליחי המשרד המיועדים לשרת בנציגויות בפרט, מופקדת מחלקת הדרכה ומחשוב באגף.
המחלקה אמונה בין היתר על העברת קורסים ו השתלמויות במטה המשרד ועל מתן הדרכה אישית בנציגויות.
המחלקה מקיימת קורסים ייעודיים להכשרת ב עלי תפקידים במדורים הקונסולריים הכוללים הרצאות פרונטליות ותרגול מיומנויות עצמי.
הכשרה קונסולרית מלאה כוללת קורס בהיקף של 79 .
שעות לימוד עם זאת, בעלי תפקידים דיפלומטיים, לרבות שגרירים, הממלאים במידת הצורך את מקומם של הקונס ולים בקבלת החלטות ובחתימה על מסמכים קונסולריים, אינם מקבלים הכשרה קונסולרית מלאה טרם צאתם לשליחות.
יתרה מכך, בעלי תפקידים דיפלומטיים שמונו לתפקידם שלא מקרב עובדי המשרד, אינם מקבלים הכשרה כלשהי בתחום זה, פרט ליום עיון בנושא מסמכים נוטריוניים (ראו להלן).
בנובמבר 2013 השיב האגף למשרד מבקר המדינה כי החל בשנת 2014 יופנו להשתתף בקורס ההסמכה הקונסולרי גם שליחים המיועדים לתפקידים מדיניים בנציגויות בחו"ל, שאפשר שבמהלך שליחותם יידרשו לסייע לשירות הקונסולרי מעת לעת.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי המשרד יעגן בנוהל את חו בת ההכשרה הקונסולרית של כל הנציגים הדיפלומטיים העתידים למלא תפקידים קונסולריים בנציגויות בחו"ל, גם אם כמילוי מקום.
:שם הדוח השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )(ב החלטת המנכ"ל האמורה נגעה בין היתר ל"התמקצעות, הכשרה והדרכה", כדלקמן: (1 ) קורסההסמכה של העובדים בחטיבה החוץ -מנהלית (שעובדי המשרד המשרתי ם בה לא נדרשו לעבור קורס צוערים) המיועדים לשר ת בנציגויות בתפקיד קציני מנהלה, יכלול הכשרה ייעודית בנושאים הקונסולריים והעובדים ייבחנו על הידע הנלמד בנושאים אלה; (2 ) ייבנה מערך הכשרה "מעמיקה וארוכה" לעובדי האגף במטה המשרד טרם כניסתם לתפקידם.
ההכשרה תכלול "פרק של התנסות בעבודה במדור קונסולרי בחו"ל".
הביקורת העלתה כי במסגרת קורס ההכשרה, שפותח בעקבות החלטת המנכ"ל האמורה, לא נבחנת רמת הידע של העובדים בתחומים הנלמדים.
נוסף על כך, המחלקה אינה מקיימת הכשרה ייעודית לבעלי תפקידים באגף לעניינים קונסולריים במטה, לרבות לאלה שלא התנסו בתפקידים קונסולריים בנציגויות.
מיפוי צורכי המדורים בתחום משאבי האנוש .
מנתוני האגף עולה כי בשנת 2012 ביצעו המדורים הקונסולריים בכל הנציגויות בחו"ל למעלה מ- 326,000 :פעולות קונסולריות 109,000 ,פעולות ייחודיות עבור אזרחים ישראלים 123,000 פעולות ייחודיות עבור אזרחים זרים; וכ - 94,000 פעולות משותפות לישראלים ולזרים, בעיקר בתחום השירות הנוטריוני.
נוסף על כך, מטפלים עובדי המדורים הקונסולריים במתן מידע לציבור הפונים - בטלפון, בפקס', באינטרנט ובנציגויות בשעות קבלת הקהל.
תקן משרד החוץ כולל 96 משרות לעניינים קונסולריים: 9 תקני קונסול במשרה קונסולרית מלאה; 53 תקני משרה המשלבים תפקידי קונסול ותפקידי קצין מינהלה; ו -34 תקני משרה המשלבים תפקידי קצין מינהלה, קונסול וציר מדיני.
במחצית הראשונה של שנת 2013 העסיק המשרד 91 עובדים שקיבלו מינוי רשמי לכהן כשליחים הממונים על מדורים קונסולריים בנציגויות ישראל בחו"ל.
51 עובדים בתפקיד משולב של קונסול וקצין מינהלה, ו -31 עובדים בתפקיד משולב של קונסול, קצין מינהלה וציר מדיני.
9 עובדים מכהנים בתפקידי קונסולים לעניינים קונסולריים בלבד, בנציגויות שבערים ברלין, לונדון, לוס אנג'לס, מוסקבה, ניו דלהי, ניו יורק, פריז, קייב ורבת עמון.
ביוני 2009 הגיש "צוות הערכות שיא כוח האד ם בחו"ל" בראשות אגף מש "א, למנכ"ל המשרד דאז מסמך המלצות בדבר איוש משרות בחו"ל לשנים 2010 -2009 .
מהמסמך עולה כי אין שיטה ברורה להגדרת תקן העובדים הנדרש בכל המשרות התקניות שבנציגויות בחו"ל, וכי אין אמת מידה ברורה לבדוק "אם פיזור כוח האדם אכן תואם את יעדי המשרד ואת היקף העבודה של הנציגות".
כך גם באשר למשרות במדורים.
בדוח המפכ"ל מאותה עת נכתב שהמשרד אינו מבצע מעקב תקופתי מסודר "על עומסי העבודה ביחס לתקני העובדים הקונסולריים בכל נציגות ונציגות".
המפכ"ל מצא עוד כי גם בעניין העובדים המקומיים בנציגות "אין קנה מידה אחיד או תקני לעומס עבודה רצוי לעובד", וכי "לא נקבע תקן עובדים מקומיים ביחס לנפח פעילות שנתי".
לנוכח זאת המליץ דוח המפכ"ל לקיים מעקב אחר עומסי העבודה בנציגויות ולהגיש להן סיוע במידת הצורך.
בעניין זה העלתה הביקורת כדלקמן: 782 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 (א) בשנת 2012 עשתה הנציגות באסטנה (קזחסטן) 5,812 פעולות עבור מבקשים זרים מתוך 6,263 .
פעולות קונסולריות בנציגות במנילה (הפיליפינים) נעשו באותה שנה 1,300 פעולות למבקשים זרים מתוך 5,014 פעולות קונסולריות .
עם זאת, במדור הקונסולרי במנילה נקבע תקן של ארבע משרות לעובדים מקומיים, בעוד שבמדור הקונסולרי באסטנה נקבע תקן לשלושה עובדים מקומיים בלבד.
(ב) בשנת 2012 נעשו במדור הקונסולרי בשגרירות בקייב 3,113 פעולות במסגרת השירות שניתן לישראלים.
בדיקת משרד מבקר המדינה בנציגות האמורה ביוני 2013 העלתה כי היא מעסיקה עובדת אחת במשרה מלאה ועובדת נוספת במשרה חלקית; ובשל עומס העבודה המוטל עליהן מתקבלים הפונים באשנבי השירות רק בתיאום של עד חודש מראש.
לנוכח ממצאים אלה סבור משרד מבקר המדינה כי על אגף מש "א ליישם את המלצת דוח המפכ"ל כאמור לגבי המדורים בנציגויות בחו"ל בהתאם לצרכים המשתנים.
איכות השירות הקונסולרי ויעילותו .
החלטת המנכ"ל קבעה כאמור, בין היתר, כי על האגף לקבוע מדדים להערכת איכות השירות לציבור: פרקי זמן למענה טלפוני ולפנייה בכתב, שפה תקינה, הופעה ייצוגית ובחירת עובדים המתאימים לשירות לקוחות והכשרתם.
הביקורת העלתה כי החלטת המנכ"ל לא מומשה: האגף לא קבע מדדים להערכת איכות השירות שניתן לצרכני השירותים הקונסולריים, ולא עיבד את התשובות על שאלון שביעות הרצון המובא באתרי האינטרנט של הנציגויות שמילאו הפונים לקבלת שירות קונסולרי.
התקנון הקונסולרי קובע כי קבלת קהל בנציגויות תתקיים חמישה ימים בשבוע על בסיס של 15 שעות שבועיות- שלוש שעות בממוצע ביום.
התקנון מורה לנציגויות להעניק את כל סוגי השירותים הקונסולריים בשעות קבלת הקהל, ללא יוצא מן הכלל.
אולם בבדיקה שהייתה ביוני 2013 בשגרירות בקייב, עלה כי המדור הקונסולרי פועל ארבעה ימים בשבוע בלבד, וכי אין בו קבלת קהל בימי שישי (שבאותה נציגות הוא יום עבודה רגיל), למעט טיפול במקרים דחופים.
בתגובתו לממצאי הביקורת כתב הקונסול בקייב: "על פי נוהל קיים השגרירות בקייב נותנת שירותים קונסולריים בימי שישי במקרים דחופים", עושה פעולות נוטריוניות ואף נותנת מענה טלפוני לפונים.
עם זאת, הקונסול בקייב השיב כי בפרסומיה אין מצוין שהמדור פועל בימי שישי.
:שם הדוח השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה העיר למשרד כי לא נמצא בנוהלי המשרד והאגף שהשגרירות בקייב הוחרגה מיתר הנציגויות בדבר מתן שירות קונסולרי מלא בימי שישי, ואף לא נמצאה הצדקה עניינית למתן החרגה כזו.
אי לכך, על האגף לוודא כי הוראות התקנון בדבר מועדי קבלת הקהל באשנבי השירות מיושמות באופן אחיד בכלל הנציגויות בחו"ל.
החלטת המנכ"ל כאמור נגעה לצורך בהגברת ניצול רשת האינטרנט למען שיפור השירות לציבור.
בינואר 2011 השיק האגף אתר הכולל את המידע הרלוונטי לציבור בדבר השירותים הניתנים בכל אחת מהנציגויות בחו"ל שבהן פועל מדור קונסולרי, כחלק מאתר האינטרנט של המשרד 5 .
על פי הנחיות האגף, הקונסולים אחראים לעדכון המידע באתר האינטרנט של הנציגויות שבהן הם משרתים, בשלוש שפות - עברית, אנגלית ושפת מדינת השירות.
(א) בביקורת שעשתה קצינת ה מינהלה האזורית בקונסוליה במרסיי בינואר 2012 , נמצא כי אף שהקונסוליה נסגרה כבר בנובמבר 2011 לצורך פעולות בינוי שנעשו במקום, לא נכללה על כך הודעה לציבור באתר האינטרנט של הנציגות האמורה.
הקונסוליה גם לא הנחתה את הציבור לפנות בתקופה זו לנציגויות ישראל הקרובות לשם קבלת השירות.
(ב) ביוני 2013 הודיע ועד העובדים של מש רד החוץ על נקיטת עיצומים במדורים הקונסולריים בנציגויות בחו"ל שנמשכו עד אוגוסט אותה שנה ואשר במסגרתם ניתן לציבור שירות במקרים חריגים בלבד, באישור ועד העובדים.
הבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה ביוני 2013 במדור הקונסולרי שבשגרירות בקייב העלתה כי דבר העיצומים הוב א לידיעת הציבור באתר האינטרנט של הנציגות האמורה רק שלושה ימים לאחר שהחלו.
במהלך שלושת ימי קבלת קהל אלה הגיעו כמה עשרות פונים לאשנבי השירות של המדור הקונסולרי בקייב, אך לרובם לא ניתן שירות.
עם הפונים נמנו אזרחים זרים שהגיעו מרחבי אוקראינה לנציגות בקייב, וכן פונים שהגיעו במיוחד לאוקראינה ממולדובה לאחר נסיעה בת למעלה מעשר שעות בדרכים קשות, לשם קבלת אשרות עבודה בנציגות.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי היה כי בנסיבות שבהן נסעו אנשים שעות ארוכות לצורך קבלת שירות קונסולרי בלי שיֵדעו מבעוד מועד על דבר השביתה, היה מקום להעניק שירות, ולּו מסיבות אנושיות.
המענה הטלפוני האנושי בנציגויות בחו"ל הוא האמצעי הנגיש ביותר לציבור לשם קבלת המידע הקונסולרי הדרוש לו.
על פי התקנון הקונסולרי, המענה הטלפוני יינתן במשך חמישה ימים בשבוע בשעות קבלת הקהל באשנבי השירות, ולא פחות משלוש שעות ביום.
הקונסול מוסמך לקבוע שעות שאינן חופפות את שעות קבלת הקהל, אם השתכנע כי יש בכך כדי להפחית מעומס העבודה המוטל על עובדי המדור הקונסולרי, ולאפשר שירות אדיב ויעיל יותר .
il/mfaheb/consularservice/pages/consular_service.
שם הדוח: השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לציבור הפונים.
נוסף על כך, על הקונסול להבטיח מענה בטלפון בכל שעות היממה לטיפול במקרי חירום.
מדוחות מבדק פנים, מדוחות של קציני מינהלה וקונסולים ששירתו בנציגויות בחו"ל בשנים האחרונות ומבירור של תלונות שהתקבלו בנציבות תלונות הציבור במשרד מבקר המדינה עולה שאירעו תקלות חוזרות ונשנות במתן מענה טלפוני סדיר בכמה מדורים קונסולריים בנציגויות בחו"ל.
כך למשל, באפריל 2012 , פנה קצין המינהלה האזורי בצפון אמריקה ובאמריקה הלטינית לראש האגף בבקשה לטפל בדחיפות בתופעת חוסר המענה לשיחות טלפון בנציגויות שעליהן הוא מופקד.
קצין המינהלה נימק את התופעה במחסור חמור בכוח אדם.
ביולי אותה שנה הוא דיווח לראש האגף על כך שב-12 הנציגויות הפרוסות ברחבי ארצות הברית וקנדה מתקבלות בממוצע ביום כ-700 ,שיחות טלפוןוכי העובדים מתקשים לתת מענה לכולן.
בדצמבר 2012 עדכן קצין המינהלה האזורי האמור את ראש האגף כי מתוך כ-100 ,שיחות המתקבלות מדי יום במדור הקונסולרי בסן פרנציסקו, אין מענה אנושי ליותר מ-70% ,מהן וכי "התלונות אשר זורמות הן רבות וקיימת תחושה של חוסר אונים".
בעיות דומות בניתוב שיחות ליחידות אחרות בשגרירות וכן תקלות טכניות נמצאו גם בביקורת של משרד מבקר המדינה במדור הקונסולרי בשגרירות בקייב ביוני 2013.
בתכנית העבודה לשנת 2013 שאותה הציג ראש האגף לעובדים בסיכום שנת העבודה 2012 , ואשר נשלח ה גם לקונסולים המשרתים בכל הנציגויות בחו"ל, לא נזכר הצורך לטפל בנושא אמצעי התקשורת עם הציבור, לרבות בעניין המענה הטלפוני.
בינואר 2014 כתב הקונסול בקייב למשרד מבקר המדינה כי התקלה האמורה טופלה באופן זמני בלבד, וכי טרם הותקנה מערכת תקשורת לניהול תורים טלפוני ים על אף החלטת השגריר בקייב בעניין זה עקב מגבלות תקציב.
בכללים שקבע התקנו ן הקונסולרי בנושא השירות לציבור שבהם נקבעו הוראות לעניין השימוש באמצעי התקשורת בין המדורים ובין הקהל הרחב, לא הוסדר אופן השימוש בדואר האלקטרוני.
בנובמבר 2013 הודיע האגף למשרד מבקר המדינה כי "ייקבעו נוהלי עבודה מדויקים שיעודכנו בתקנון".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי עליו לנצל את כל אמצעי התקשורת הזמינים בנציגויות - דוגמת המענה הטלפוני, הדואר האלקטרוני ואתר האינטרנט - כדי למסור מידע ישיר, עדכני ורלוונטי לצרכני השירות הקונסולרי.
כך ישופר השירות לציבור ותימנע פגיעה בתדמית ישראל.
כמו כן, עליו להעמיד פתרונות הולמים ויעילים לכשלים ולתקלות בנציגויות בתחום זה.
והדברים מקבלים משנה תוקף נוכח העובדה שהשירות הקונסולרי נוגע במישרין גם לזכויות יסוד המעוגנות בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, ובייחוד לחופש התנועה של ישראלים וזרים.
:שם הדוח השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ניפוק אשרות כניסה לישראל בנציגויות בחו"ל .
חוק הכניסה לישראל, התשי"ב - 1952 (להלן- חוק הכניסה) מסדיר בין היתר את תנאי כניסתם לישראל של מי שאינם ישראלים (להלן - זרים), וקובע תנאים ומגבלות לשהייתם בה.
חוק הכניסה מסמיך את שר הפנים לקבל החלטות בתחום מתן אשרות לזרים6 , ובכך מקנה לו שיקול דעת נרחב.
סמכות הביצוע של חוק זה בחו"ל נתונה לשר החוץ ולנציגי ישראל בחו"ל מכוח החלטות ממשלה שהתקבלו בנושא (ראו גם להלן).
לפי תקנות הכניסה לישראל, התשל"ד - 1974 (להלן- תקנות הכניסה) רשאיות הנציגויות בחו"ל להנפיק אשרות כניסה לישראל שנועדו למטרות האלה: שהייה ארעית לצורך לימודים או השתלמות (סוג א/ 2 ) ; שהייה ארעית של איש דת לשם מילוי תפקיד דתי בקרב עדתו בישראל לפי הזמנת מוסד דת (סוג א/3 ); שהייה ארעית של קרוב משפחה של זכאי לישיבת קבע מכוח חוק השבות או זר שקיבל אשרה מסוג א/2 /(סוג א4 ;) שהייה ארעית לצורך עבודה בשכר (סוג ב/1 ;) /ביקור או כל מטרה אחרת המצריכה שהות קצרה (סוג ב2 ); ביקור לצורך בירור המעמד האזרחי בישראל (סוג ב/3 ;)ועבודה בהתנדבות ללא קבלת שכר (סוג ב/ 4.
) במועד הביקורת היו לישראל הסכמים והסדרים קונסולריים הפוטרים מהצורך לקבל בנציגויות בחו"ל אשרות ביקור בישראל עם 92 מדינות, מתוך174 מדינות שעמן יש לישראל יחסים דיפלומטיים (להלן - הסכמי פטור).
עם זאת, ההסכמים הללו אינם כוללים מתן פטור למבקשי אשרות מסוגים אחרים - לימודים, עבודה או שהייה ממושכת למטרות אחרות.
כמו כן מנפיקות הנציגויות אשרות ביקור לאזרחי מדינות שישראל לא חתמה עמן על הסכמי פטור.
אשרת ביקור ניתנת בדרך כלל למשך שלושה חודשים מיום ניפוקה.
התקנון הקונסולרי קובע כי הנציג רשאי גם לנפק אשרת ביקור רב -פעמית למשך שנה ממועד ניפוקה.
כמו כן, הוא רשאי לנפק אשרה למ שך שלוש שנים למבקשים אלה, ובלבד שלא חרגו מתנאי האשרות שנופקו להם בעברם: קרובי משפחה של ישראלים, שביקרו בישראל ואשר מרכז חייהם נמצא בחו"ל; ואנשי עסקים המרבים לבקר בארץ.
לנציג מינהל מעברי הגבול שברשות האוכלוסין וההגירה (להלן - מינהל מעברי הגבול) שמורה הסמכות לשנות את משך זמן השהות בעת הגעת נושא האשרה ארצה, ואף לסרב לאפשר את כניסתו.
על פי סעיף 12 בחוק הכניסה, הנכנס לישראל או היושב בה בניגוד להוראות החוק, וכן הנותן ידיעה כוזבת כדי להשיג לעצמו או לאחר אשרה לישראל או רישיון לישיבה בה, עוברים עברה פלילית שדינה מאסר.
תהליך קבלת ההחלטות בבקשה לניפוק אשרת כניסה .
סמכות החתימה של נציגויות בחו"ל על אשרות כניסה לישראל מוקנית לנציג דיפלומטי או קונסולרי של ישראל (להלן גם - הנציג) בלבד.
על פי התקנון הקונסולרי מקבל הנציג את ההחלטות בבקשות כאמור על סמך המסמכים שהמבקשים מגישים, ולאחר תחקורם בעניין מטרות הכניסה לארץ.
6 ראו בעניין זה בג"ץ 4156/01 דימיטרוב נ' משרד הפנים, פ"ד נו( 6 )289.
שם הדוח: השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 התקנון הקונסולרי מורה לנציג לסרב להעניק אשרת כניסה לישראל, בין היתר, בנסיבות האלה: המבקש פעל או פועל נגד העם היהודי; המבקש עלול לסכן את שלום המדינה או להיות לנטל על הציבור; המבקש עלול לסכן את שלום הציבור כיוון שהואשם או נחשד בפלילים במדינתו; המבקש מחוסר אמצעים או קיים חשש שבכוונתו להגיע לישראל כדי לעבוד בה שלא על פי רישיון עבודה; בעבר סורבה כניסתו של המבקש; בשהייתו בעבר בישראל עבד המבקש שלא כחוק או שעבר על דין החל בישראל; המבקש מסר הצהרה כוזבת כדי להשיג אשרה; המבקש לא מילא אחר התנאים הנקובים בחוק הכניסה או בתקנות שמכוחו או שהפר את התנאים שהתחייב בהם בבקשתו או שנקבעו כתנאי לאישורה; ובואו לישראל קשור בהשתמטות מפירעון חובות.
במקומות שבהם נציגי ישראל אינם בקיאים בשפה המקומית, מנהלים העובדים המקומיים בפועל, ובייחוד העובדים המקומיים הזרים (להלן - העמ"ז) הדוברים את השפה, את תהליך ניפוק האשרות - החל בקבלת הפונים באשנבי השירות וכלה בהכנת האשרות לאישור ולחתימת הנציג.
אחד התפקידים שהעמ"ז ממלאים בתהליך זה הוא בדיקת מקוריות התעודות הציבוריות שאותן נדרשים המבקשים להגיש כדי ל תמוך בבקשתם - לרבות תעודות לידה, תעודות נישואים ותעודות יושר.
בכמה מדינות קיים חשש מתמיד מזיוף מסמכים, ולכן מיוחסת חשיבות רבה לאימות המסמכים האמורים.
במרץ 2012 עלובנציגות באסיה חשדות למעורבותם של כמה עמ"ז בקבלת שוחד מגורמים שונים בקשר להענקת אשרות עבודה לעובדים זרים.
בדצמבר אותה שנה קיבלו ראש הנציגות והקונסולית לעניינים קונסולריים (להלן - הקונסולית) ראיות שאיששו את החשדות האמורים בדבר קבלת שוחד בידי ארבעה עמ"ז.
במהלך הבדיקות שקיימו הקונסולית וראש הנציגות הודה אחד העובדים האמורים כי הוא קיבל תשלום שלא כדין עבור טיפולו בקידום מתן אשרות עבודה.
בדיווחי ראש הנציגות ליחידת מבדק פנים נכתב כי במסגרת תפקידו של אותו עובד בנציג הוא נדרש לראיין אזרחים מקומיים כדי לבדוק, בין היתר, אם הם דוברים את השפה האנגלית לצורכי עבודתם בישראל.
אולם במקרים שבהם עלה ספק בעניין זה הטעה העמ"ז את הקונסולית, ותירץ את אי-ידיעת השפה האנגלית של המרואיין "בהתרגשות יתר".
לנוכח תוצאות הבדיקה התפטר בסופו של דבר העמ"ז האמור מעבודתו בנציגות .
נמצא כי לאחר התפטרות העובד לא בחנו גורמי המטה והנציגות אם יש מקום ליזום נקיטת הליכים פליליים נגדו.
עם התפטרות העמ"ז האמור קיבלה הנציגות את אישור מטה המשרד לקיים בדיקת פוליגרף לעמ"ז נוספים שהיו חשודים בקבלת השוחד.
תוצאות בדיקת הפוליגרף, שערך גוף פרטי חיצוני עבור הנציגות, גרמו לפיטוריהם של שלושה מהעובדים הללו.
בנובמבר 2013 השיב האגף לעניינים קונסולריים למ שרד מבקר המדינה כי הוא לא היה מעורב בהערכת תוצאותיה של הפרשייה בנציגות באסיה, וכי לקונסולים עצמם "אין מיומנויות חקירה ואין יכולת שליטה ואכיפה".
:שם הדוח השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה העלה כי גורמי המטה במשרד לא חקרו לעומק את הפרשייה בנציגות באסיה.
הם לא בדקו כמה אזרחים זרים נכנסו ארצה שלא כדין, בעקבות הפעולות שעשו העמ"ז שהיו מעורבים בפרשיית זו, ואף לא בדקו היבטים תפקודיים הנוגעים לפעולות הניהול, הפיקוח והמעקב שמבצעים הקונסולים הנושאים באחריות ובסמכות לניפוק האשרות.
יתר על כן, המשרד אף לא העביר את המידע שהיה ברשותו בעניין זה ל רשות האוכלוסין וההגירה האמונה על הטיפול באישור ניפוק אשרות עבודה לזרים.
במרץ 2013 דיווח ראש ענף במחלקת אשרות וזרים ברשות ההגירה למנהלת המחלקה כי קיבל מידע מאזרחים זרים מאתיופיה על סחר לכאורה באשרות כניסה לישראל, המתנהל במדור הקונסולרי שבשגרירות באדיס אבבה.
במכתבו ציין כי אימת חלק מן המידע בבדיקה שעשה, וכי החשד הוא שפעולות זיוף מסמכים שביצעה רשת מקומית במתן שוחד לגורם כלשהו במדור הקונסולרי בשגרירות האמורה, הביאו לכניסת אזרחים זרים מאתיופיה לישראל ולשהייתם בה באופן לא חוקי.
מידע זה הועבר לידיעת האגף לעניינים קונסולריים במשרד החוץ.
יצוין כי על אף שמשנת 2012 ואילך לא הייתה מאוישת משרת הקונסול באדיס אבבה, לא נמצא כי המשרד נקט פעולות מעשיות לבירור אמִתּות המידע שמסרה לו הרשות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי עליו לחקור לעומק את תהליכי העבודה במדורים הקונסולריים.
כך יפיק לקחים מהכשלים שאירעו באופן הטיפול בבקשות לניפוק אשרות כניסה לישראל, הן בעניין הנציגויות שבהן נמצאו הליקויים והן לגבי כלל הנציגויות בחו"ל.
זאת ועוד, על האגף להנחות את הקונסולים לקיים הליכי בקרה יזומה וסדירה על פעילותם של העובדים המקומיים במסגרת ניהול תהליך ניפוק האשרות, לרבות בענייני איכות עבודתם, מידת בקיאותם בנהלים הרלוונטיים וכן בתחומי האתיקה המקצועית.
כך תימנע הישנותן של התקלות האמורות בנציגויות נוספות.
קבלת מידע בעניינם של מבקשי אשרות כניסה 1.
התקנון הקונסולרי קובע בעניין הטיפול בבקשות של זרים מן המדינות המחויבות בקבלת אשרת כניסה לישראל מסוג ב/2 (להלן- אשרת ביקור), כי על הנציג לסרב לבקשה אם בעת שהייתו בישראל בעבר עבד המבקש שלא כחוק או שעבר על כל דין החל בישראל.
התקנון אינו מנחה את הנציגים כיצד לנהוג בבקשות חוזרות של מי שהיה כבר בישראל בעבר, אולם נשאר בה לאחר המועד שנקבע לו באשרת הביקור, ובכך היה הלכה למעשה במעמד של שוהה בלתי חוקי (להלן - שב"ח).
רשות האוכלוסין וההגירה מחזיקה בסמכות לטפל במתן אשרת ביקור לזרים שהגישו ישראלים המבקשים להזמינם.
נוהל הרשות לטיפול במתן אשרות כניסה (להלן - נוהל אשרת ביקור) קובע כי על עובד הרשות המטפל בבקשות לפעול באופן הזה: לבדוק את פרטי הבקשה של הגורם המזמין מישראל ושל הזר המוזמן במערכת מאגרי המידע שלה ("אביב"), לרבות פרטים מהעבר בדבר מועדי הכניסות של הזר מהארץ ומועדי יציאותיו ממנה; ולאמת את תוכנם של המסמכים הרלוונטיים הנלווים לבקשה.
שם הדוח: השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 על פי נוהלי הרשות אם הגישו אזרח או תושב ישראל בקשה למתן אשרת ביקור לזר באחת מלשכות הרשות בארץ ובקשתם אושרה, תודיע הלשכה על כך לנציגות הרלוונטית בחו"ל, תעקוב אחר יציאת הזר מישראל בתום תוקף האשרה ותעדכן את מינהל אכיפה וזרים ברשות במקרה שהמוזמן לא יצא מהארץ במועד שנקבע לו.
אולם הנוהל אינו חל על זרים שקיבלו אשרות בנציגויות בחו"ל.
מהאמור עולה שאין אחידות בנהלים ובטיפולן של הרשות ו של הנציגויות ב סוג מסוים של בקשות: ברשות קיים מנגנון מובנה לבקרה ולמעקב אך הנציגויות אינן פועלות על יסוד הוראות דומות, והמעקב והבקרה על ניצול האשרות נתונים ליזמתם ולשיקול דעתם של הנציגים.
כאמור, גם כניסתו לישראל של זר שקיבל אשרת ביקור מאחת הנציגויות, כפופה לאישור ביקורת הגבולות של ישראל: למינהל מעברי הגבול יש סמכות שלא להרשות את כניסתו לישראל בהתבסס על מידע שיש בידיה לגביו או משיקולים אחרים.
מינהל זה מחזיק במערכת ממוחשבת שבה מוזנים פרטי כל הנכנסים לישראל והיוצאים ממנה (מערכת "רותם"), שהיא אחת המערכות הממוחשבות של הרשות.
במערכת זו ניתן לראות את מועדי הכניסה לישראל והיציאה ממנה, וכך לאתר את מי ששהה בה באופן בלתי חוקי.
אם נמצא שכניסתו של הזר סורבה בעבר במעבר גבול או שהוא הורחק מישראל, ופרטיו האישיים תועדו במערכת הממוחשבת של מינהל מעברי הגבול או בכרטסת מיוחדת במאגרי המידע של הרשות שבמערכת "אביב" (להלן - הכר"ם האזרחי), הוא לא יוכל לשוב ולהיכנס לארץ אלא לאחר עשר שנים ממועד הסירוב 7.
שב"ח מעל ל -30 יום ועד שנה מתום תוקף אשרת השהייה יורשה להגיש בקשה לאשרה רק בחלוף שנתיים ממועד יציאתו.
שב"ח למעלה משנה יורשה להגיש בקשה לאשרה רק בחלוף חמש שנים ממועד יציאתו.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי הרשות תקפיד לקיים מעקב פרטני גם אחר מימוש תנאי האשרות שקיבלו זרים בנציגויות בחו"ל.
כללי מינהל תקין מחייבים כי במצבשבו קיימים מסלולים חלופיים לקבלת אשרת ביקור בישראל שאותם מנהלים שני גופים שונים, תהיה זרימת המידע הרלוונטי והעדכני בין הגופים מלאה ואמינה כדי לצמצם סיכון לטעויות.
הביקורת העלתה כי המידע שמקבלות הנציגויות מהרשות אינו שלם ובהעדרו עלול הנציג לשגות בהחלטתו להעניק אשרת כניסה לישראל (ראו להלן).
בנובמבר 2013 השיבו האגף לעניינים קונסולריים והרשות למשרד מבקר המדינה כי המשרד והרשות הסכימו שמידע בדבר זרים ששמותיהם מתועדים במאגר המידע של מינהל מעברי הגבול עקב סירוב לאשר להם להיכנס לישראל, י וזרם למערכת הממוחשבת של הרשות, וממנה למערכת הקונסולרית.
7 במקרים חריגים מוסמך מנהל לשכה ברשות - לאחר התייעצות עם מחלקת אשרות במטה הרשות - לאשר את כניסת האזרח הזר לפני תום התקופה האמורה.
:שם הדוח השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה על ה משרד ועל הרשות לוודא כי הנתונים שיעמדו לרשות המערכת הקונסולרית, יכללו את כל המידע הרלוונטי הקיים.
כך יוכל הנציג הקונסולרי לדעת, בין היתר, אם בעבר כבר סורב מבקש האשרה לישראל להיכנס ארצה במעבר הגבול, ואם כן - מה הייתה סיבת הסירוב.
התקנון הקונסולרי מורה לנציג להבחין בסימונים מיוחדים המוטבעים במסמכי הנסיעה של מבקשי האשרות בידי מינהל מעברי הגבול, במקרה שהללו סורבו להיכנס לישראל או שהורחקו ממנה.
אולם משנת 2012 ואילך עובדי מינהל מ עברי הגבול אינם מטביעים את חותמות המעבר במסמכי הנסיעה של הנכנסים לישראל, אלא מוסרים להם שובר כניסה.
מסמכי הנסיעה אינם כוללים, אם כן, שום סימונים הנוגעים לעצם הביקור בישראל ולמועדיו.
בנסיבות האמורות מתקשים הנציגים לקבל את המידע ה שלם הדרוש להם לשם הכרעה בבקש ות מסוימות למתן אשרות.
לפיכך סבור משרד מבקר המדינה כי בהיות השירות הקונסולרי שותף בניפוק אשרות לזרים, על הנציגויות לקבל את כל המידע בנושא זה.
)(א במחצית הראשונה של שנת 2013 הרחיק מינהל אכיפה וזרים ברשות מישראל 673 מאזרחי מדינות ברית המועצות לשעבר, שקיבלו אשרות ביקור אך המשיכו לשהות באופן בלתי חוקי בארץ אחרי שפג תוקפן.
נוהלי הרשות והתקנון הקונסולרי בדבר מתן אשרות כניסה נועדו לקיים את החובות ואת התנאים שנקבעו לכך בחוק הכניסה לישראל, ולמנוע כניסת גורמים לא רצויים לארץ ואת שהייתם בה.
אולם ממצאי הבדיקה העלו ליקויים בתחום זה.
השירות הקונסולרי נמנה עם הגופים הביצועיים מכוח חוק הכניסה, והוא מנפק אשרות כניסה רבות מאוד.
לפיכך על משרד החוץ ועל הרשות לוודא שכל המידע הרלוונטי שברשותם יעמוד גם לרשות כ ל הנציגויות בחו"ל והגופים בישראל העוסקים בנושא.
הבדיקה העלתה כי בשנת 2013 הפנו23 מתוך24 לשכות הרשות בישראל למעלה מ- 1,000 מבקשי אשרות עבודה ממולדובה לקבלתן בשגרירות בקייב, אף על פי שכבר בדצמבר 2009 נפתחה קונסוליה בקישינב, בירת מולדובה.
יצוין כי השפות הרשמיות והמדוברות באוקראינה ובמולדובה אינן דומות, ולכן מתקשים העובדים המקומיים במדורים בקייב לטפל בבקשות ובמסמכים הכתובים בשפה המולדובנית, שמקורה לטיני.
בתגובתו לממצאי הביקורת מינואר 2014 אישר הקונסול בשגרירות בקייב כי אף שהוא בעל ידע בספרדית ועל כן מבין מעט את תוכנם של מסמכים שנכתבו במולדובנית, הוא אינו בקיא בשפה זו.
בדבר הקושי שיש לאזרחי מולדובה לקבל שירות מיטבי בשגרירות בקייב, כתב הקונסול: "דומה כי הפתרון הינו לקבל את השירות הקונסולרי במקום הטבעי והנכון, קרי, קישיניב".
שם הדוח: השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בדיקת משרד מבקר המדינה ביוני 2013 בשגרירות בקייב העלתה כי העמ"ז טיפלו בקבלת הבקשות והמסמכים ממבקשי האשרות המולדובנים, אף שעובדים אלה אינם בקיאים בשפה המולדובנית.
יתר על כן, הקונסול אישר בקשות לאשרות כניסה שהגישו המבקשים ממולדובה על סמך המידע שנמסר לו מפי העמ"ז האמורים.
בכמה מקרים אף נמצא בדיעבד כי חלק ממקבלי האשרות ממולדובה, שלא סיפקו את מלוא המסמכים והמידע הנדרשים לשם קבלת האשרות, הורחקו מישראל אחרי ששהו בה באופן בלתי חוקי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על רקע הנסיבות הללו ולנוכח הקשיים שעליהם דיווח הקונסול בשגרירות בקייב כאמור, מן הראוי שתנחה הרשות את כל לשכותיה להפנות מבקשי אשרות ממולדובה להגיש את בקשותיהם במדור הקונסולרי בקישיניב.
נמצאה אי -התאמה בין נוהל הרשות ובין התקנון הקונסולרי בעניין תקופת הצינון הדרושה ממועד עזיבתו של זר ששהה ועבד בארץ ברישיון שהייה ועבודה בתוקף (להלן - עובד זר), עד שיוכל להגיש בקשה מחודשת, כמפורט: נוהל אשרת ביקור של הרשות קובע כי עובד זר שיצא כחוק בתום תקופת רישיונו הכולל, יורשה להגיש בקשה לאשרת כניסה נוספת לישראל רק בחלוף שנה ממועד יציאתו, למעט במקרים חריגים.
הוראה זו חלה גם על אזרחי מדינות שעמן חתמה ישראל על הסכמי פטור מאשרות ביקור.
לעומת זאת, התקנון הקונסולרי קובע בעניין האמור: "עובד זר, שסיים בעבר תקופת העסקה בארץ באופן חוקי.
רשאי לקבל אשרת תייר לארץ, בתנאי שעומד בכל התנאים לקבלת אשרה, וזאת מבלי שעברה 'תקופת צינון' כלשהי בין תקופת העסקתו למועד הגעתו ארצה כתייר".