HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במסגרת זו גיבש המשרד לשירותי דת תכנית ע בודה ליישום, מימוש והטמעת תפיסת הפעלה של מערך הקבורה במצבי חירום.
יצוין, כי עבודה זו לא כללה הערכה תקציבית למימוש תפיסת ההפעלה האמורה.
באוגוסט 2013 קבע ראש הממשלה, מר בנימין נתניהו, במסגרת דיון בנושא המוכנות לחירום, כי העברת האחריות לקבורת חללים ממשרד הפנים למשרד לשירותי דת תובא לאישור הממשלה בתוך חודש.
למרות הנחיה זו, ואף על פי ששרי הפנים התריעו בפני ראש הממשלה בנובמבר 201339 ובינואר201540.
, הנחיה זו לא בוצעה בנובמבר 2015 מסר מי שהיה בעבר סמנכ"ל בכיר במשרד לשירותי דת לצוות הביקורת, כי לצורך מימוש האחריות לקבורת חללים בחירום יש צורך בצוות הקמה אשר יגדיר את תוספות התקנים והתקציב הדרושים למימוש תפיסת ההפעלה.
39 בנובמבר2013 כתב שר הפנים דאז, מר גדעון סער, לראש הממשלה, מר בנימין נתניהו, כיטרם הוסדרה העברת האחריות לקבורת חללים, וכי "המשך המצב הקיים בו קיימת אחריות ללא יכולת ביצוע הינה בגדר הפקרות שיש לשים לה קץ".
40 בינואר2015 כתב שר הפנים דאז, השר גלעד ארדן, לראש הממשלה, כי העברת האחריות לקבורת חללים בחירום טרם הוסדרה וציין כי "קיימת אחריו ת ללא יכולת ביצוע" (ההדגשה במקור).
עד ספטמבר 2013 , רק בנובמבר 2016 התקבלה בממשלה החלטה בנושא זה, שקבעה כי ההיערכות לכך תושלם רק בשנת 2021 מכן, ידון המשרד לשירותי דת עם משרד האוצר בנוגע לדרישות התקציביות , ובהתאם להסכמות יקבל על עצמו את האחריות לקבורת חללים בחירום.
בנובמבר 2016 , לאחר מועד סיום הביקורת, הוסדרה העברת האחריות לקבורת חללים בחירום לידי המשרד לשירותי דת, באמצעות החלטת ממשלה שקבעה כי האחריות לטיפול בשעת חירום בקבורת חללים יהודיים ו בקבורה אזרחית לחללים שדתם אינה ידועה תעבור ממשרד הפנים למשרד לשירותי דת החל מ- 1.
בהחלטה זו נקבע, כי " פרק הזמן לצורך השלמת הקמת המערך יעמוד על ארבע שנים ממועד העברת האחריות".
עוד נקבע בהחלטה, כי " המשרד לשירותי דת יפעל להשלמת קבלת האחריות והסמכות ולהפעלת המערך הנדרש, וככל שיידרש, יתאם את פעולותיו בנושא עם משרד האוצר".
התקציב שקיבל המשרד לשירותי דת במסגרת החלטה זו כולל רק את המימון הנדרש לכינון צוות ההקמה ולא להקמת המערך המבצעי.
בפברואר 2017 מסר משרד ראש הממשלה בהתייחסות נוספת לממצאי הביקורת, כי על הביקורת "לשים דגש ראוי על העובדה שהחלטת הממשלה התקבלה, ומביאה להתקדמות משמעותית בנושא הטיפול בחללים , ולא על העיכוב שנגרם בשל מחלוקת בין משרד הפנים לבין המשרד לשירותי דת והקצאה חלקית של תקציב לצורך יישום ההחלטה.
בהחלטות ממשלה מעין אלו, שבהן עסקינן בהקמה של מערך מב צעי שעלויותיו לא ידועות מראש, לא מקובל להקצות תקציב לצורך הקמתו" (ההדגשה במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד ראש הממשלה, כי נוכח העובדה שבהחלטת הממשלה מספר 2023 לא הוקצה המימון הנדרש להקמת המערך המבצעי של המשרד לשירותי דת, על המל"ל להמשיך ולעקוב אחרי מימוש ההחלטה.
אם בעתיד לא יוקצה המימון הנדרש להקמת המערך בפועל, עליו להציג את ההשלכות לכך בפני הממשלה.
משרד מבקר המדינה מעיר למל"ל, כי אף על פי שראש הממשלה , מר בנימין נתניהו החליט כי העברת האחריות לקבורת חללים בחירום ממשרד הפנים למשרד לשירותי דת תובא להכרעת הממ שלה עד ספטמבר 2013 , ולמרות פניות מצד שרי הפנים לראש הממשלה בבקשה לקדם את הנושא בהתאם להנחייתו, רק בנובמבר 2016 התקבלה בממשלה החלטה בנושא זה.
יתרה מכך, על פי החלטת הממשלה להעברת האחריות לקבורת חללים בחירום למשרד לשירותי דת, היערכות המשרד תושלם רק בשנת 2021 .
ראוי שהמשרד לשירותי דת בשיתוף משרד הפנים יבחנו מהן המשמעויות הנובעות מכך, ואם ניתן לקצר תקופה זו, ויפעלו בהתאם.
41 'החלטה מס2023 מ- 3.
ההיערכות לטיפול בחללים אזרחיים באירועי חירום | 1793 .
מלחמה, אסונות טבע, תאונות קשות, התפרצות מגיפות, אירועי טרור ופליטת חומרים מסוכנים עלולים לגבות מספר רב של חללים אזרחיים.
לזיהוי ולקבורת חללים משמעויות משפטיות, הלכתיות ורגשיות עמוקות הן עבור משפחות החללים והן עבור כלל הציבור המתאושש מאסון.
כדי שהגופים המעורבים בטיפול בחללים יוכלו לשלב כוחות ולפעול בשיתוף פעולה בהתרחש אירוע רב-נפגעים בשגרה וב חירום, יש צורך בחלוקת תחומי האחריות ביניהם, בהגדרה ברורה של התנאים להפעלתם, ובתיאום מיטבי בין הגופים.
בביקורת עלה, כי אמנם משרד הפנים והמל"ל פעלו לקידום הנושא בשנים האחרונות.
עם זאת, במהלך הביקורת בלט היעדרה של יד מכוונת אשר מנע את אפשרות פתרונן של בעיות שונות, ואף הנציח אותן.
בעיות אלה, אשר ידועות זה מכבר הן לגופים הביצועיים העוסקים בנושא והן לגופי המטה המעורבים בעניין (רח"ל, המל"ל), פוגעות בהיערכות לטיפול בחללים באירועי חירום עד כדי חוסר מוכנות לאומית.
ראוי כי משרד ה פנים, אשר במועד סיום הביקורת מכין הצעת מחליטים להסדרת הטיפול בחללים בחירום, יפעל בהקדם, בשיתוף רח"ל, להביא את כל הבעיות הכרוכות בטיפול בחללים בעת חירום , אשר נסקרו בדוח זה , להכרעה בידי השרים הנוגעים בדבר, ובכלל זה שר הביטחון, השר לבט"פ, השר לשירותי דת ושר הבריאות .
אם השרים אינם מגיעים לפתרון, על המל"ל להביא את העניין להכרעתו של ראש הממשלה.
על פי חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך -1960 (להלן - החוק), תפקידה העיקרי של רשות מקרקעי ישראל 2 (להלן- רמ"י) הוא לנהל קרקע השייכת למדינה, לרשות הפיתוח ולקרן קי ימת לישראל (להלן - מקרקעי ישראל) כמשאב לשם פיתוחה של מדינת ישראל לטובת הציבור, הסביבה והדורות הבאים וכן לקדם את התחר ות בשוק המקרקעין.
החוק קובע כי על מועצת מקרקעי ישראל (להלן - המועצה) לקבוע את המדיניות שלפיה תפעל רמ"י , וכי הנהלת רמ"י אחראית להשגת יעדי המדיניות שקבעה המועצה.
בהתאםלחוק חובת המכרזים, התשנ"ב -1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), אסור לרמ"י להתקשר בחוזה לביצוע ע סקה בטובין או במקרקעין, לביצוע עבודה או לרכישת שירותים בלא מכרז פומבי שלכל אדם יש הזדמנות שווה להשתתף בו.
יוצאים מכלל זה מקרים מיוחדים, המוזכרים בתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים), שבהם רשאית רמ"י להתקשר בפטור ממכרז, כגון הענקת זכויות במקרקעין לצ ורכי ציבור.
במשך עשרות השנים שעברו מאז נחקק חוק רשות מקרקעי ישראל 3 המועצה נותנת ביטוי למדיניות ה בתחום הקרקע באמצעות מגוון החלטות.
בהחלטה 11054 ובאלו שקדמו לה באותו נושא קבעה המועצה כללים ותנאים להקצאת קרקע למוסדות ציבור למטרה ציבורית ללא מכרז.
על פי ההחלטה, "מוסד ציבורי" הוא עמותה או גוף שבבעלות עמותה או הקדש ציבורי 5 .
על פי אותה החלטה, מוסד ציבורי הוא מוסד שאינו אמור לשאת רווחים ושפעולותיו מכוונות אך ורק לקידום המטרות שלשמן הוקצתה לו קרקע (להלן - מוסד ציבורי).
בהחלטה נקבע כי המטרות הציבוריות שלצורך השגתן אפשר להקצות קרקע בפטור ממכרז הן מטרות הנוגעות לתחומים אלה: דת, תרבות, חינוך, מדע, בריאות, סעד, ספורט וכל מטרה שהגדירה ועדת המשנה של המועצה ואישר יו"ר המועצה (להלן - מטרה ציבורית או ייעוד ציבורי).
בהחלטה נקבע כי מוסד ציבורי ישלם בעבור הקרקע שהוקצתה למטרה ציבור ית דמי חכירה מהוונים מופחתים בשיעור של %36 בלבד מערך הקרקע6 .
יודגש כי פטור ממכרז או דמי .
2 בעקבות רפורמה שבוצעה בשנת 2013 במינהל מקרקעי ישראל הוא הוסב לרשות מקרקעי ישראל.
לשם הנוחיות, בכל מקום בדוח שצוין "רמ"י" הכוונה היא גם למינהל מקרקעי ישראל שלפני הרפורמה.
3 בכינויו דאז- חוק מינהל מקרקעי ישראל.
4 החלטה בנושא "הקצאת קרקע למוסדות ציבור" ממרץ 2007 .
5 הקדש ציבורי משמעו מוסד משפטי, המיועד להסדרה חוקית וממוסדת של הקדשת נכסים הנעשית על -ידי אנשים פרטיים המעוניינים להקדיש את נכסיהם לביצוע מטרות הומניטריות בעלות אופי ציבורי, כגון: צדקה וחסד, פעולות חינוך תרבות ועזרה לזולת, שהינן בעלות עניין ציבורי מובהק.
6 מחושב על פי תשלום של2% ,לשנה מערך הקרקע.
באזורי עדיפות לאומית ניתנת הנחה נוספת בהתאם להחלטות המועצה הרלוונטיות.
רשות מקרקעי ישראל | 1271 .
חכירה מהוונים מופחתים מגלמים הטבות כלכליות ניכרות למוסד הציבורי המקבל אותן7.
לעתים לאחר שרמ"ימקצה קרקע למוסד ציבורי ומתקשרת עמו בחוזה חכירה, המוסד מבקש לבצע שינוי בחוזה, לרבות בייעוד הקרקע8 (שינוי בייעוד הקרקע משמעותו בדוח זה - שינוי מייעוד ציבורי לייעוד מסחרי או למגורים), או להעביר לאחר את זכויות החכירה.
במשך שנים לא קבעה המועצה מדיניות ברורה בנוגע למקרים אלו.
הוראות בעניין זה צוינו בחוזי החכירה, ובכל חוזה נרשמו תנאים אחרים.
מיולי 2005 קיבלה המועצהכמה וכמה החלטות שעניינן העברת זכויות בנכסים שהוחכרו ללא מכרז למטרות ציבוריות ושינוי בייעודם.
הראשונה שבהן, החלטה 10629, נוגעת לנכסים שהוקצו למטרות ציבוריות ושבעת הקצאתם נתנה רמ"י למוסדות הציבור הטבות ניכרות, ובכלל זה פטור ממכרז ותשלום של דמי חכירה מופחתים10 אוחישוב של דמי החכירה בהתאם לערך הקרקע שנקבע כי ייעודה ציבורי.
בהחלטה נקבעו כללים להעברת הזכויות בקרקע או לשינוי בייעודה, ובהם היקף השטח המרבי של הנכסים שרמ"י תאפשר לשנות את ייעודם, אילו גורמים ברמ"י מוסמכים לאשר שינוי בייעודו של הנכס, בשימוש בו או בניצולו11 .
בדוח של משרד מבקר המדינה משנת 200512 נבדק הליך הגיבוש של הסדר כולל בעניינן של קרקעות שהוקצו למוסדות ציבור.
הביקורת העלתה כי במשך שנים רבות נמנעה המועצה מלקבוע מדיניות ברורה וכוללת בנוגע לקרקעות שהוקצו למוסדות ציבור.
כמו כן צוין בדוח: "בהעדר מדיניות כוללת לעסקאות עתידיות, נמשכת אי -הבהירות לגבי נכסים רבים שהמחזיקים בהם מעוניינים לשנות את ייעודם".
יודגש כי אי -הבהירות נגעה גם לסוגיה: אילו שימושים אפשר לעשות בקרקע שיועדה למטרות ציבוריות (ראו להלן).
7 בהקשר זה יצוין כי טרם הקמת מינהל מקרקעי ישראל ב-1965 .
, לא הייתה חובת מכרז בנדון בבג"ץ 11087/05 ,חברת העובדים השיתופית הכללית בא"י בע"מ נ' מדינת ישראלנקבע כי ככלל יש לראות פטור ממכרז כהטבה אך לא כך הדבר מקום בו מדובר בקרקע שהוחכרה ללא מכרז בעת שלא נהגה חובת מכרז.
8 שינוי בייעוד משמעו שינוי במטרת החכירה שהוגדרה בחוזה החכירה ל מטרה אחרת, על פי תכנית מתאר תקפה.
9 ההחלטה עודכנה בהחלטות1136 ,1471 ו-1487.
למשל, ביחס לשימוש מסחרי או מגורים 11 בשנת2005 עתרהחברת העובדים השיתופית הכללית בא"י בע"מ לבג"ץ בטענה כי מדובר במדיניות לא סבירה של המועצה אשר עלולה לגרום לפגיעה לא מידתית בזכות הקניין שלה, וכי ההחלטה חלה על כלל הנכסים שרמ"י הקצתה למטרות ציבוריות בלא שהיא מבחינה בין מידת ההטבות שקיבלו הגופים בעת ההקצאה.
בשנת 2012 קבע בג"ץ כי מדיניות המועצה "שסבסוד פעילות הגופים הציבוריים יתקיים רק כל עוד הם משתמשים בקרקע למטרה ציבורית" הינה "מדיניות סבירה ואף ראוי ה"; עם זאת הוא הוסיף כי ההחלטה תיושם רק לאחר שיבוצעו בה תיקונים שיביאו לידי ביטוי את מידת ההטבות שקיבלו הגופים (בג"ץ 11087/05 חברת העובדים השיתופית הכללית בא"י בע"מ נ' מדינת ישראל (2012 .
)) 12 ,מבקר המדינה דוח שנתי 55ב (2005 ), בפרק "שינוי ייעודן של קרקעות שהוקצו למטרות ציבוריות", עמ' 807.
בחודשים מרץ-ספטמבר 2016 בדק משרד מבקר המדינה את פעולות רמ"יבנושאים אלה: סדרי הקצאת קרקע למוסדות ציבור למטרות ציבוריות, הפיקוח והבקרה על השימוש שנעשה בה , העברת זכויות החכירה בה לאחר, ושינוי בייעודה.
הביקורת התייחסה לכמה מקרים, והיא נעשתה במטה רמ"י ובמרחבים של החטיבה העסקית שלה13.
,בדיקות השלמה נעשו במשרד החינוך, בעיריית פתח תקווה, בעיריית הרצליה בחברת העובדים השיתופית הכללית בארץ ישראל בע"מ (להלן - חברת העובדים)14 ובסוכנות היהודית לארץ ישראל (להלן- הסוכנות היהודית).
אי בהירות בהסדרה הנורמטיבית של תנאים להקצא ת קרקע ישירות מרמ"י למוסדות ציבור .
כאמור, במשך עשרות שנים קבעה המועצה את הכללים ואת התנאים שבהם רמ"י רשאית להקצות קרקע למוסדות ציבור למטרות ציבוריות.
על פי תנאים וכללים אלה, רמ"י הקצתה קרקע בלא מכרז ובעבור דמי חכירה מופחתים.
מדובר בתנאים שיש בהם הטבות כלכליות ניכרות למוסד ציבורי.
בראשית שנות התשעים של המאה העשרים נחקקו חוק חובת המכרזים ותקנות חובת המכרזים, ובהם נקבעו תנאים המגבילים את האפשרות של רמ"י להתקשר שלא באמצעות מכרז פומבי.
13 ,החטיבה העסקית היא אחת משלוש החטיבות שברמ"י.
עיקר פעולותיה הן תכנון הקרקע פיתוחה ושיווקה.
ב חטיבה יש מטה ושישה מרחבים: דרום, צפון, מרכז, ירושלים, תל אביב וחיפה.
14 החברה היא זרוע כלכלית של הסתדרות העובדים החדשה (להלן - ההסתדרות) .
ובין היתר היא מנהלת את המבנים והקרקעות שלה.
רשות מקרקעי ישראל | 1273 .
המכרזים והתקנות בביקורת עלה כי במתכונת ההסדרה הקיימת מתעוררות אי -בהירויות: אין הלימה מלאה בין המגבלות שנקבעו בתקנות חובת המכרזים לכללים שנקבעו בהחלטות המועצה שבנושא .
למשל, על פי התקנות רמ"י יכולה להעניק זכויות במקרקעין ל"צורכי ציבור" רק במסגרת התקשרות עם רשות מקומית15; ומוסדות ציבור אחרים, למשל עמותה, לא אוזכרו כגופים שיכולים להיות זכאים לקבלת מקרקעין ל"צורכי ציבור".
אמנם בתקנה 3(30 ), ברשימת הפטורים ה"כלליים"16 , נקבעכי ניתן להתקשר בפטור ממכרז "לביצוע מיזם אשר יפעל ללא כוונת רווח" עבור מטרות דומות לאלו המוזכרות בהחלטות המועצה כ"מטרה ציבורית", אך אין חפיפה מלאה בין המטרות ש פורטו בתקנה לבין המטרות שפורטו בהחלטות המועצה.
זאת ועוד, החלטות המועצה אף מאפשרות להוסיף לרשימ ת המטרות שבגינן ניתן פטור ממכרז מטרות שלא פורטו בתקנה, והדבר עלול לגרום לאי -התאמה בין הוראות שבחקיקה להחלטת המועצה.
אי-בהירות נוספת בתקנה 3(30 )- מהתקנה לא ברור א ם בכך שמחוקק המשנה קבע שאפשר להעניק פטור ממכרז לשם "ביצוע מיזם אשר יפעל ללא כוונת רווח", הוא התכוון לכלול בו גם הקצאה של מקרקעין, ולא של שירותים או כספים בלבד, שכן לפי התקנה, כל התקשרות כפופה לבחינה אם "מדובר בבקשה לרכישת שירותים ולא לתמיכה".
בנסיבות אלו, ולנוכח העובדה כי לנושא עשויות להיות השפעות מרחיקות לכת מהבחינה הציבורית, על המועצה ורמ"י, בשיתוף עם משרד המשפטים, לבחון בחינה מעמיקה את הכללים שקבעה המועצה בדבר התנאים שבהם רמ"י רשאית להקצות קרקע ישירות ל"מוסד ציבורי" ואת מידת התאמתן לנורמות הקבועות בחוק ח ובת המכרזים והתקנות.
בחינה זו תאפשר לוודא כי רמ"י מקצה קרקעות על פי תשתית נורמטיבית מוצקה, ותיצור הלימה מלאה בין הכללים שקבעה המועצה לכללים שנקבעו בחוק חובת המכרזים ובתקנות שהותקנו על פיו בתחום זה.
רמ"י השיבה למשרד מבקר המדינה בינואר 2017 (להלן- תשובת רמ"י) כי "הרשות תבחן עם משרד המשפטים, את הרלוונטיות של תקנה 3(30 ) לתקנות חובת המכרזים והשימוש בה לצורך הקצאת מקרקעין למטרות ציבוריות.
כמו כן במסגרת קידום שינויים בתקנות חובת המכרזים, בוחנת הרשות והנוגעים בדבר, לקדם תיקון בדבר הקצאת מקרקעין למטרות ציבוריות מלבד התקנות הקיימות בנוסח הנוכחי".
) לתקנות חובת המכרזים 16 דהיינו לא כאלושייחודיים לרמ"י.
שינוי בייעוד של קרקע לייעוד מסחרי שלא בסמכות .
בהחלטות המועצה בנושא של העברת זכויות ושינוי בייעוד הקרקע שהוחכרה למטרות ציבוריות 17 נקבעו תנאים שרק בהתקיימם רמ"י תאפשר לשנות את ייעוד הקרקע, שנקבע בחוזה חכירה, בקרקעות שהיא הקצתה למטרות ציבוריות לייעוד מסחרי ולמגורים.
למשל נקבע כי רמ"י לא תאשר שינוי בייעוד של קרקע אם שטחה מעל 7,000 מ"ר או אם לא השתמשו בה לייעודה הציבורי15 ,שנים לפחות.
כמו כן בהחלטות נקבע אילו דרגים ברמ"י מוסמכים לאשר שינוי בייעוד הקרקעות שהוקצו למטרה ציבורית.
על פי נתוני רמ"י, בשנים 2015-2005 היא אפשרה שינוי בייעוד הקרקע ממטרה ציבורית למטרה מסחרית ולמגורים בכ-40 מקרים.
משרד מבקר המדינה בדק שישה מקרים, שנבחרו באופן אקראי.
נמצא כי באחד המקרים - דירות לעולים בקריית שמונה - אישרה, בשנת 2011 , הנהלת מחוז צפון דאז ברמ"ישינוי בייעוד הקרקע אף שהסמכות לכך הייתה של המועצה בלבד.
זוהי חריגה חמורה מסדרי מינהל תקין, כמפורט להלן: החלטת המועצה 1136 בעניין שינוי בייעוד של קרקע בנכסים ש הוקצו למטרה ציבורית קובעת כי הסמכות לאשר שינוי בייעוד הנכסים ששטחם 7,000 -5,000 מ"ר נתונה בידי מועצת מקרקעי ישראל או בידי ועדת המשנה שהיא הסמיכה לעניין זה.
בשנת 1967 החליטו משרד האוצר ומשרד הבינוי והשיכון למכורלמגבית המאוחדת לישראל בקנדה אינק (להלן - מגבית קנדה)18, באמצעות הסוכנות היהודית, מבנים בקריית שמונה שבהם 24 יחידות דיור ומועדון.
המבנים משמשים לצורכי דיור מוגן לקשישים (להלן - הנכס).
ביולי 1970 חתמה רמ"י עם מגבית קנדה על חוזה חכירהשל הנכס לתקופה של 49 שניםלמטרת השכרה ו/או החכרה של הדירות לעולים בלבד.
בעבור הנכס נקבעו דמי חכירה שנתיים בשיעור של 4.
25% מדמי השכירות שגובה מגבית קנדה מהשוכרים.
במרץ 2011 אישרה הנהלת רמ"י להאריך את תקופת החכירה לנכס - שמטרת חכירתו הייתה מגורים לעולים - על בסיס התנאים שבחוזה החכירה שבתוקף.
בהתאם לאישור זה הוכן טופס סיכום עסקה, ובו צוין כי שטח הקרקע שנחכרה במסגרת העסקה הוא 5,339 מ"ר והמטרה הכללית של החכירה היא "מרכזי קליטה" בכלל ו "מגורים לעולים" בפרט.
נקבעו דמי חכירה מהוונים על סך 17,150 ש"ח לתקופת החכירה בהתאם לשימוש ציבורי.
ביולי 2011 אישרה את העסקה ועדת העסקאות המחוזית של מחוז הצפון ברמ"י , ובאוגוסט 2011 אישרה אותה הנהלת רמ"י.
ואלו שקדמו לה בנושא 18 .
תאגיד המממן, באמצעות תרומות מיהדות קנדה, פרויקטים לרווחת עולים ואזרחי מדינת ישראל רשות מקרקעי ישראל | 1275 .
להחלטות המועצה בביקורת עלה כי כבר לאחר כשלושה חודשים, ב נובמבר 2011 , אישרה הנהלת מחוז צפון דאז ברמ"י (סגן מנהל המחוז דאז, ראש אגף גבייה דאז במחוז והיועצת המשפטית המחוזית דאז), שינוי במטרת החכירה ממרכז קליטה ומגורי עולים לדירות מגורים לפרטיים.
לעתים שינוי בייעוד של קרקע - ובייחוד מייעוד שהוא "מטרה ציבורית" לייעוד של מגורים - עשוי לגלם פוטנציאל להטבה כלכלית שתצמח לחוכר בעקבות שינוי זה.
לכן לא בכדי נקבעו הסדרים בנוגע לתהליך כזה - כאמור, הסמכות לשנות ייעוד בקרקע שהוקצתה למטרה ציבורית, בנכסים ששטחם 7,000 -5,000 מ"ר, נתונה, על פי החלטה 1136 , למועצת מקרקעי ישראל או לוועדת המשנה שהיא הסמיכה.
לפיכך האישור שנתנה הנהלת מחוז צפון לשינוי בייעוד לא עלה בקנה אחד עם החלטת המועצה וניתן ללא סמכות.
לא זו אף זו, השינוי התבצע רק שלושה חודשים לאחר שהנהלת רמ"י אישרה את הארכת החכירה והתייחסה באופן ברור וחד -משמעי לייעוד הציבורי של הקרקע.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה רמ"י כי היא דוחה את ההערה ולפיה עובדיה פעלו שלא בתוקף סמכותם ושלא לפי החלטות המועצה, ואולם היא לא הבהירה ונימקה כיצד טענתה מתיישבת עם העובדה שעל פי החלטה 1136 הסמכות לאישור שינוי בייעוד נתונה רק למועצה או לוועדת המשנה שלה.
בתשובתה של הסוכנות היהודית למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 היא ציינה כי במקרה זה, בהחלטה לקבוע את מטרת החכירה למגורים לא היה כדי להעניק למגבית קנדה הטבה כלכלית, שכן לפי החלטת מועצה, שהייתה בתוקף באותו מועד, היה פטור מלא מתשלום דמי חכירה או דמי שינוי בייעוד ובניצול של קרקעות ביישובי קו עימות בגזרת לבנון (ובהם קריית שמונה).
החלטות המועצה מבטאות את מדיניותה ועל רמ"י לפעול בהתאם להן.
משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי עליה לבחון את תהליך האישור של שינוי בייעוד שבוצע במקרה הנדון שלא בהתאם להחלטות המועצה, לרבות את האחריות של עובדי מחוז צפון לביצוע התהליך האמור, ולפעול לתיקון המצב, בכפוף להחלטות המועצה.
כמו כן עליה להבטיח שמנגנוני בקרה יפותחו ויופעלו בקביעות, כדי למנוע הישנות של ליקויים כאלה.
ליקויים בסדרי הפיקוח ו האכיפה בעניינם של שימושים בקרקע למטרות ציבוריות .
תכליתן של פעולות פיקוח ואכיפה היא להגן על שלטון החוק ועל האינטרס הציבורי, לרבות על הקופה הציבורית, בין היתר באמצעות קביעת סדרי עדיפויות וטיפול בעבירות.
לצורך כך יש לבצע עבודת מטה, למפות את כלל העב ירות 1276 |דוח שנתי 67ב .
המתבצעות על פי טיבן, מאפייניהן ו המקומות שבהם בוצעו , להעריך את חומרת ן ואת נזקיהן הכלכליים-החברתי ים-הציבורי ים ולקבוע סדר עדיפויות לטיפול בהן.
על תכנית העבודה השנתית של יחידות הפיקוח לשקף סדר עדיפויות זה .
החטיבה לשמירה על הקרקע ברמ"י (להלן - חטיבת השמירה) ממונה על השמירה על מקרקעי ישראל.
בין משימותיה העיקריות: לשמור על הנכסים שבניהול רמ"י; לוודא, באמצעות סיורי פיקוח בשטח, שהקרקע מנוהלת בהתאם לחוק ובהתאם לחוזי החכירה; ולנקוט את הצעדים הדרושים אם החוק או החוזים מופרים.
על פי נוהלי רמ"י, מנהל חטיבת השמירה אחראי להכין תכנית עבודה שנתית לכל מערך הפיקוח ; המנהלים של מרחבי השמירה אחראים להכ ין תכנית עבודה למפקחים בכל מרחב .
את התכנית עליהם לבסס, בין היתר, על ה דגשים שקבע מנהל החטיבה ועל המאפיינים של כל מרחב.
עלה כי נושא הפיקוח והאכיפה בכל הנוגע ל קרקעות שהוקצו למטרות ציבוריות אינם נכללים בסדר יומה של החטיבה.
אמנם החטיבה אוספת נתונים על כלל העבירות המבוצעות במקרקעי ישראל, אולם אין היא מסווגת אותן על פי מטרות השימוש בקרקע, שנקבעו בחוזה החכירה, ואינה מבצעת ניתוח שיטתי כדי לבחון את היקף התופעה, את חומרתה ואת נזקיה.
רמ"י אינה עוקבת אפוא אחר השימוש שנעשה בפועל בקרקעות שהוקצו למטרות ציבוריות כדי לוודא שהוא תואם את חוזה החכירה.
רמ"י ציינה בתשובתה כי "פיקוח ואכיפה בנכסים שהוקצו למטרות ציבוריות מצויים בסדר עדיפויות נמוך של תכניות העבודה ויעדיה העיקריים של רמ״י.
ברי, כי על מנת להציג נתונים לגבי מספר הנכסים הציבוריים או ה'רווחים ' שהופקו מהם, יש להעמיד משאבים מיוחדים לטובת העניין ולהשקיע שעות עבודה רבות".
משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי מרבית הליקויים הנוגעים לנושא, כפי שיפורטו להלן, מקורם בעיקר בהיעדר מדיניות כוללת ואינטגרטיבית שיש בה הנחיות ונוהלי עבודה ברורים וכן בסדרי עבודה לקויים של בעלי תפקידים במרחבים.
דוגמאות לסדרי פיקוח ואכיפה לקויים .
במהלך השנים רמ"י הקצתה לחברת העובדים ולסוכנות היהודית מאות נכסים 19 למטרות ציבוריות, למשל למעונות עולים, למועדוניות נוער וקשישים ולמוסדות חינוך ותרבות.
משרד מבקר המדינה בדק את השימוש שנעשה בכמה מהנכסים, שנבחרו באקראי.
19 ככללמדובר בקרקעות, אך לעתים גם בקרקעות עם מחוברים.
רשות מקרקעי ישראל | 1277 .
שימוש כאמור מבנה ציבור באילת .
בספטמבר 1957 חתמה רמ"י עם חברת העובדים על חוזה חכירה של קרקע באילת ששטחה 13,257 ( מ"רלהלן - הנכס) בתמורה לדמי חכירה שנתיים בהתאם לייעוד הציבורי של הקרקע.
תקופת החכירה נקבעה ל -49 שנים.
חוזה החכירה קובע כי מטרת החכירה היא להקים מבנים עבור חברת העובדים, ההסתדרות ומוסדותיהן, וכי אסור להשתמש בנכס למטרה אחרת בלא אישור מראש ובכתב מרמ"י.
עוד נקבע כי אסור לחברת העובדים להעביר לאחר את זכויותיה בנכס או להשכיר אותו או חלק ממנו לאחר בלא אישור מראש ובכתב מרמ"י.
זאת ועוד, מצוין שאם החברה תפר את החוזה, כולו או את מקצתו, תהיה רמ"י רשאית לבטל את החוזה ולהשיב את הנכס לרשותה.
על פי התכנית המפורטת שחלה על הנכס, הוא מיועד לבנייני ציבור.
בספטמבר 2001 ביקר מפקח רמ"י בנכס ומצא כי בשטחו עומד מבנה שמתבצעים בו שימושים מסחריים רבים, כגון: מועדון לילה ומשרדים של חברות מסחריות.
שימושים אלו אינם עולים בקנה אחד עם המטרה שנקבעה בחוזה החכירה.
בביקורת עלה כי על אף ממצאי הפיקוח, הנהלת מחוז דרום דאז ברמ"י לא עשתה בירור מעמיק בעניין השימושים האסורים בנכס ולא נקטה צעדי אכיפה, וזאת בניגוד לנוהלי רמ"י, המחייבים לנקוט פעולות בעניינם של שימושים כאמור.
כעבור ארבע שנים, באוגוסט2005 , ביקר מפקח רמ"י נוסף בנכס ומצא כי הוא עדיין משמש לשימושים מסחריים: מועדון לילה, משרד תיווך, משרד פרסום ועוד.
בעקבות זאת שלחה ראשת תחום עסקאות במחוז דרום ברמ"י מכתב לחברת העובדים, ובו ציינה כי נמצא שבוצעו בנכס שימושים מסחריים אשר יש בהם משום הפרה של תנאי חוזה החכירה, וכי רמ"י רואה בכך ויתור מצד החברה על השימוש בנכס.
גם לאחר שמפקחי רמ"י מצאו, פעם אחר פעם, שחברת העובדים עושה שימושים אסורים בנכס ולאחר שנשלח לחברת העובדים מכתב התראה כאמור, הנהלת מחוז דרום דאז ברמ"י לא נקטה פעולות אכיפה כדי להפסיק שימושים אלו או כדי להשיב לעצמה את הנכס.
עלה כי נכון לספטמבר 2014 חברת העובדים השכירה כשליש משטח הנכס, בין היתר לגופים מסחריים.
יוצא אפוא כי נכס שהוקצה למטרה ציבורית משמש במשך שנים רבות גם למטרה מסחרית, ורמ"י לא נקטה פעולות אכיפה ממשיות למניעת שימוש כאמור, אף שתפקידה למנוע זאת ואף שהיית ה ערה לשימוש האסור בקרקע כבר בשנת 2001.
חברת העובדים השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2016 (להלן- תשובת חברת העובדים) כי בנובמבר 2005 , לאחר שקיבלה את המכתב מרמ"י הנוגע לשימושים מסחריים בנכס, השיב בא כוחה לרמ"י כי מרבית הנכס תפוס על ידי גופים מטעם ההסתדרות בהתאם למטרת החכירה.
לאחר ששלחה רמ"י מכתב זה היא לא שלחה כל פנייה נוספת בנדון.
עוד ציינה חברת העובדים בתשובתה כי נכון לדצמבר 2016 , רוב הנכס משמש את ההסתדרות ומוסדותיה ואת עיריית אילת, ורק חלק שולי מכלל הנכס משמש כמשרדים לגורמים שונים.
לטענתה, "המדובר בשימוש טפל לשימוש העיקרי המהותי הנעשה בנכס התוא ם לחלוטין את מטרת החכירה, ושנועד לסייע באחזקת הנכס והעלויות הכרוכות בכך".
רמ"י מסרה בתשובתה כי היא מקבלת את הערת הביקורת בנוגע לליקויים שנמצאו ולא טופלו, והוסיפה כי במסגרת הטיפול בפניית חברת העובדים לחידוש החכירה היא תדרוש להפסיק את השימושים שאינם עולים בקנה אחד עם מטרת החכירה וכן את התשלומים בגינם.
מרכז נוער קהילתי בבאר שבע .
בשנת 1953 הושכרו לסוכנות היהודית , באמצעות עמידר - החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ, שמונה מבנים למטרת הקמתו והפעלתו של מרכז חינוך להכשרה מקצועית של עליית הנוער בבאר שבע (להלן - המרכז).
עם השנים הקימה הסוכנות בשטח המרכז ולצרכיו כשמונה מבנים נוספים, ובהם הופעלו, בין השאר, מסגרייה, נגרייה וחדר אוכל.
בדצמבר 1986 חתמה רמ"י על חוזה חכירה עם הסוכנות היהודיתעל הקרקע שעליה הוקם המרכז, ששטחה 13,281 מ"ר.
הנכס הוחכר לסוכנות ל-49 שנים בעבור דמי חכירה סמליים.
בחוזה החכירה נקבע כי מטרת החכירה היא מרכז נוער קהילתי, ונאסר על הסוכנות להשתמש בקרקע למטרה אחרת.
עו ד נקבע: "במקרה שהמוחכר או חלק ממנו יועדו למטרה אחרת וכן אם ישתנה או ייפסק השימוש בו לצורך המטרה הנ"ל, תבוא תקופת החכירה מיד לסיומה".
עוד נקבע בחוזה החכירה כי הסוכנות היהודית אינה רשאית להעביר לאחר את הזכויות בנכס בשום דרך, לרבות בדרך של השכרה.
אם תופר התחייבות זו, ייחשב החוזה למבוטל .
באוגוסט 2004 ביקר מפקח רמ"י בשטח המרכז ומצא כי המקום משמש בין היתר למסחר , וכי מופעלים בו כמה בתי עסק, לרבות פאב ומסעדות , כלומר חוזה החכירה הופר.
בעקבות זאת המחלקה המשפטית ברמ "י הוציאה מכתב התראה לסוכנות היהודית בדבר שימוש בנכס בניגוד לחוזה החכירה.
במכתב דרש ה רמ"י להפסיק את השימושים האמורים.
כמו כן, רמ"י הוציאה דרישת תשלום לסוכנות בגין השימושים המסחריים שזו עשתה בקרקע.
שנתיים אחרי שנשלח מכתב ההתראה, בדוח פיקוח מפברואר 2006 , דיווח מפקח רמ"י שעדיין מתבצעים שימושים בנכס בניגוד לחוזה החכירה, וכי נוספו בו כמה עסקים מסחריים.
באוגוסט 2006 צייןהמפקח כי רק שלושה רשות מקרקעי ישראל | 1279 .
ציבוריות בניגוד לחוזי .
אלה, דבר שיש בו כדי .
לפגוע באכיפה מ-16 המבנים משמשים למטרה ציבורית; שבעה משמשים למטרות מסחריות - פאבים ומסעדות; חמישה מבנים נטושים ומקצתם אף הרוסים.
בחלוף שלוש שנים, בפברואר 2009 ,ביקר מפקח רמ"י פעם נוספת בשטח המרכז ומצא כי נמשכו השימושים המסחריים בשטחי המרכז.
מהמסמכים עולה כי ראשת תחום עסקאות עירוניות דאז במחוז דרום ברמ"י לא חזרה על דרישתה של רמ"י להפסיק לאלתר את השימושים האסורים.
אם כן , רמ"י לא פעלה לפי החלטת המועצה ועל פי חוזה החכירה ולא דרשה מהסוכנות להשיב את המרכז לרשותה, אף שרובו לא שימש למטרה ציבורית אלא למטרות מסחריות.
ביוני 2016, כ-12 שנים לאחרשהתגלה כי בוצעו שימושים מסחריים בשטח המרכז, סיירו נציגי משרד מבקר המדינה במקום ומצאו כי דבר לא השתנה: שטח המרכז עדיין נוצל לפעילות מסחרית , כפי שתואר בדוח הפיקוח מאוגוסט 2004.
יוצא אפוא כי במשך יותר מעשור ידעה הנהלת מחוז דרום דאז ברמ"י שברוב שטח המרכז נעשה שימוש למטרות שאינן ציבוריות, בניגוד לחוזה החכירה.
אף על פי כן, היא לא מילאה את חובתה לחייב שימוש תקין בקרקע ולא פעלה די להפסקת החריגה, ויש לראות זאת בחומרה.
זאת ועוד, נמצא כי ממרץ 2010 רמ"י לא דרשה מהסוכנות תשלום בעבור השימוש החורג שהיא עשתה בקרקע.
רמ"י ציינה בתשובתה: "אנו מקבלים את הערת המבקר בדבר היעדר טיפול בהפרות שנמצאו במתחם, ובימים הקרובים מרחב עסקי דרום ישלח מכתב דרישה בעניין ההפרות.
מהממצאים עולה כי במשך שנים רבות התעלמה רמ"י מכך שמוסדות ציבור השתמשו בנכסים שהוקצו להם למטרות ציבוריות בניגוד לחוזי החכירה, וכי היא לא פעלה די במישור של פיקוח ואכיפה כדי להפסיק שימושים אלה, דבר שיש בו כדי לפגוע באכיפה בכלל ובעבודתם ו במאמציהם של המפקחים בפרט.
יתירה מכך, גם כאשר מפקחי רמ"י התריעו על שימוש מסחרי בנכסים, רמ"י לא נקטה צעדים בכדי להפסיקו וגם משנת 2010 .