HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
רשות החברות קבעה כי תפקידו של היועץ המשפטי הוא לפעול על מנת להבטיח שהחברה, ועובדיה ימלאו את תפקידם על פי הוראות החוק וכללי המינהל התקין.
היועץ המשפטי הוא גורם משמעותי במסגרת הממשל התאגידי התקין והיעיל של החברה הממשלתית - הוא משמש חוליה חשובה בפיקוח ובבקרה פנימיים, יעילים ואפקטיביים בחברה, ותפקידו לשמש "שומר סף" אפקטיבי במקום שהדבר נדרש.
כשומר סף עליו בין היתר להתריע על הפעלת סמכויות שלא כדין ולתת דוגמה אישית לבעלי תפקידים אחרים.
11 יצוין כי מבקר המדינה התייחס בעבר לעבודתה במפעל הפיס במסגרתדוח שנתי 57ב (2006 ,) 'בפרק "היבטים בפעולות מפעל הפיס" (עמ995 ).
בדוח צוין כי עובדת ה' הייתה פעילה פוליטית בהתנדבות למען ראש הממשלה לשעבר אריאל שרון, וכי התפטרה ממפעל הפיס נוכח כוונתה להשתלב בתפקיד מטעם סיעה פוליטית.
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1653 .
במאי2016 החלה עמידר להעסיק את עובדת ו', עורכת דין, בתפקיד מנהלת המחלקה המשפטית.
יוזם המינוי היה היועץ המשפטי של עמידר עו"ד שרון רוזנבלט (להלן - יועמ"ש עמידר), שהייתה לו עמה היכרות אישית קודמת.
במרץ 2016 אישר דירקטוריון החברה הוספת תקן של מנהל המחלקה המשפטית.
יום למחרת ערך יועמ"ש עמידר ריאיון למועמד ששימש כמתמחה שלו במסגרת עבודתו הקודמת.
לדברי היועמ"ש, הריאיון נערך מחוץ למשרדי עמידר, ולא נכתב סיכום ריאיון מאחר שהמועמד לא היה מעוניין בתפקיד.
כעבור כשבוע ראיין יועמ"ש עמידר לתפקיד זה את עובדת ו'.
בסיכום הריאיון ציין היועמ"ש כי הבהיר לעובדת ו' שהעובדה שהוא מכיר אותה מעיר מגוריהם אינה צריכה להפריע לתפקודה, אולם הנושא כמובן יועלה על ידו לאגף משאבי אנוש, תוך הבהרה שאין בדבר כדי לפגוע בקשרי העבודה האפשריים ביניהם.
מהשתלשלות העניינים המתוארת לעיל עולה כי יועמ"ש עמידר איתר בעצמו את המועמדים והציע את התפקיד האמור לאנשים שהייתה לו עמם היכרות אישית קודמת, כאילו מדובר היה במשרת אמון.
יש לשלול את התנהלותו של יועמ"ש עמידר בעניין זה.
בהיותו שומר סף בחברה ממשלתית, היה עליו להקפיד במיוחד שגיוס עובדים ליחידתו ייעשה בדרך שוויונית, בהליך תחרותי ובאמצעות בחירה מתוך כמה מועמדים.
יועמ"ש עמידר מסר למשרד מבקר המדינה בעניין זה באפריל 2017 כי פעל לפי נוהל החברה לאיתור, מיון ובחירת עובד חדש, אשר קובע כי ניתן לאתר עובד גם באמצעות איתור פרטני למועמד, וכי בכל שלבי הגיוס אינטרס החברה הוא שעמד לנגד עיניו.
עוד ציין כי היכרותו עם עובדת ו' לא הייתה בגדר קשר אישי קרוב, וככל שידוע לו היכרות זו אינה עונה על הגדרת "היכרות אישית", אשר יש בה ליצור זיקה כלשהי.
"מדובר במשרה בה יש מידת אמון משמעותית ולכן סברתי כי יש לבצע הליך איתור פרטני בהתאם לנוהל הקיים בחברה".
יועמ"ש עמידר הוסיף כי בעת הליך גיוס העובדת היה בתחילת העסקתו בחברה וזהו תפקידו הראשון במגזר הציבורי, ומיום שהגיע הוא פועל להסדרת ההליכים המתקיימים בחברה.
משרד מבקר המדינה מעיר ליועמ"ש עמידר כי כפי שהוער לעיל, איתור עובדים, לרבות פרטני, אמור להיעשות על ידי אגף משאבי אנוש, ומכל מקום, איוש משרה שאינה משרת אמון על ידי מכרים ובלא לקיים הליך לבחינת מועמדים נוספים, כאילו מדובר במשרת אמון, הנו פסול.
מינוי ז' - מעורבות קב"ט החברה דאז .
במאי 2016 החלה עמידר להעסיק את עובד ז' בתפקיד רכז שטח באזור ירושלים, לאחר שקב"ט עמידר דאז (להלן - הקב"ט) מר אברהם בטיטו, העביר את מסמך קורות החיים של עובד ז' למנהל האחראי לתפקיד זה.
הקב"ט הכיר את עובד ז' היכרות קודמת במסגרת פעילותו הפוליטית - עובד ז' עבד במפלגה מסוימת בשנים 2016-2015 והקב"ט הוא חבר מרכז מפלגה זו.
לצורך גיוס רכז שטח לאזור ירושלים פרסמה עמידר מודעת דרושים, ושני מועמדים הגישו את מועמדותם לתפקיד.
בינואר 2016 ראיין המנהל האחראי על תפקיד זה את שני המועמדים ושלח אחד מהם למבחני הערכה, אך כיוון שתוצאות המבחנים לא היו טובות נפסלה מועמדותו.
במרץ 2016 העביר הקב"ט למנהל את מסמך קורות החיים של עובד ז' כמועמד לתפקיד האמור.
הקב"ט קיבל את מסמך קורות החיים של עובד ז' מחבר שלו, העובד במפלגה האמורה.
לדבריו, חברו אמר לו כי עובד ז' מסיים את עבודתו במפלגה, ושאל אם יוכל לסייע במציאת מקום עבודה עבורו.
בסוף אותו חודש ערך המנהל ריאיון לעובד ז', ולאחריו ביקש מאגף משאבי אנוש למנות את עובד ז' לתפקיד.
יצוין כי עובד ז' לא נשלח למבחני התאמה.
עולה כי עובד ז' קיבל העדפה במינויו, שכן בשונה מן המועמד האחר לאותו תפקיד, לא נשלח למבחני התאמה.
הקב"ט מסר למבקר המדינה בעניין זה במרץ 2017 , בין היתר, כי "העובד עבד במפלגה[ תקופה מסוימת, ] וכחבר מרכז המפלגה הכרתי אותו, אך לא הייתה בנינו חברות או היכרות אישית משמעותית מעבר לכך.
ההחלטה לקבל את העובד או לאו, הייתה באחריות הממונים, לאחר שעבר שני ראיונות, ולא פעלתי בשום אופן כדי שתוענק לו העדפה כלשהי" (ההדגשה במקור)".
עוד ציין בתשובתו כי "יכולים להיות הסברים חלופיים רבים לעובדה שהמועמד לא עבר מבחני התאמה ולא מדובר בהכרח בהעדפה על רקע היכרות אישית".
משרד מבקר המדינה מעיר לקב"ט כי לכל היותר היה עליו להפנות את העובד לאגף משאבי אנוש.
מינוי ח' - מעורבות מזכירת החברה .
מזכיר חברה הוא מנושאי המשרה הבכירים בחברה.
הגדרת תפקידו, סמכויותיו ואחריותו של המזכיר לא נקבעו בפסיקה ובחקיקה (לרבות בחוק החברות), והוא פועל בדרך כלל כאיש קשר בין הדירקטוריון לבין ההנהלה והמנכ"ל, בעלי המניות ורשויות סטטוטוריות.
תפקידו העיקרי של המזכיר הוא להבטיח כי ענייני עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1655 .
החברה יתנהלו לפי הוראות הדין ומסמכי היסוד של החברה.
מהגדרת תפקיד המזכיר בעמידר עולה כי הוא אחראי על הפעלת הדירקטוריון וועדותיו ועל הקשר בין הדירקטוריון לבין הנהלת החברה, אך לא הוקנו לו סמכויות להתערב באופן ביצוע עבודתה השוטפת או להנחות ישירות את דרגי הביצוע בחברה .
אף על פי כן נמצא כי מזכירת החברה פעלה שלא בהתאם לסמכותה: בינואר 2016 החלה עמידר להעסיק את עובדת ח' בתפקיד מנהלת לשכת סמנכ"ל פיתוח עסקי.
מזכירת החברה יזמה את הריאיון עם העובדת, שעמה הייתה לה היכרות מוקדמת, והייתה שותפה לבחינת מועמדותה.
לדברי מזכירת החברה, היא קיבלה המלצה על העובדת ממכר והיכרותה המוקדמת נבעה מכך שהיא פגשה אותה מספר פעמים בלשכת שר הפנים בה עבדה העובדת "והוחלפו ביניהן מספר מילות נימוס"12.
בתחילת ינואר2016 פרסם אגף משאבי אנוש בפורטל אינטרנטי לגיוס עובדים מודעת דרושים לתפקיד מנהל/ת לשכה עבור לשכתו של סמנכ"ל פיתוח עסקי.
בעקבות המודעה התקבלו בעמידר כ -60 קורות חיים של מועמדים, אך בפועל אף לא אחד מהם זומן לריאיון, ולתפקיד רואיינו רק שתי מועמדות.
את קורות חייהן העבירה מזכירת החברה אל הסמנכ"ל לפיתוח עסקי דאז מר איתן נייזברג (להלן - סמנכ"ל פיתוח עסקי), והיא אף השתתפה בריאיון עם המועמדת שנבחרה.
בתום אותו ריאיון העבירה מזכירת החברה דוא"ל לאגף משאבי אנוש, ובו ציינה כי היא וסמנכ"ל פיתוח עסקי ראיינו באותו היום את עובדת ח' לתפקיד מנהלת לשכתו והתרשמו ממנה מאוד.
עוד ציינה כי לאחר אישורם תחל עובדת ח' בתפקידה באופן מיידי, וכך היה.
נמצא כי עובדת ח' נקלטה בחברה ביום שלמחרת הריאיון, אף בלא שנבדק באגף משאבי אנוש אם יש צורך לשלוח אותה למבחני התאמה.
מהשתלשלות העניינים עולה כי אמנם נערך תחילה הליך גיוס פומבי ושוויוני, אשר כלל את פרסום המשרה האמורה וקבלת מספר רב של קורות חיים של מועמדים, אך בפועל לא מוינו כלל קורות החיים שהתקבלו בעמידר ולא זומנו מתוכם מועמדים לראיונות.
שתי המועמדות שרואיינו הופנו על ידי מזכירת החברה, שאף הייתה שותפה לאחד הראיונות, אף על פי שהדבר אינו מתפקידה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2017 מסרה מזכירת החברה כי את ההמלצה בנוגע לעובדת קיבלה ממכר אשר המליץ עליה בחום, והיא המליצה עליה לסמנכ"ל פיתוח עסקי לאחר שנודע לה שהוא מחפש מנהלת לשכה.
עוד מסרה כי "סמנכ"ל הפיתוח העסקי הציע לי להצטרף לריאיון, כיוון שסבר שיש לי ניסיון רב בגיוס עובדי מזכירות ולשכה, ומשכך הוא ביקש שאחווה את .
12 כפי שמסרה גב' שרן בתשובה למשרד מבקר המדינה בדצמבר2017.
יצויין כי עד לריאיון, פגשתי את העובדת מספר פעמים בודדות, בעת הגעתי ללשכה בה הועסקה".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2017 ,מסר סמנכ"ל פיתוח עסקי כי כפי שהוא נוהג פעמים רבות, הוא ביקש כי אחת מעובדות עמידר תצטרף אליו לריאיון, ובמקרה זה הצטרפה אליו מזכירת החברה.
משרד מבקר המדינה מעיר למזכירת החברה גב' שרן כי נטלה לעצמה תפקידים שאינם בגדר סמכותה ותפקידה - איתור וגיוס של עובדת והשתתפות בריאיון הקבלה.
גב' שרן הרחיקה לכת בהתנהלותה בכך שפנתה למחלקת משאבי אנוש בתום הריאיון והודיעה להם כי המועמדת תחל לעבוד מיידית.
וכפי שכבר הו בא לעיל, במקרה אחר העבירה גב' שרן קורות חיים של מועמדת שהכירה ליו"ר עמידר.
משרות בחברה ממשלתית הן בגדר משאב ציבורי, וכדי שהחברה תפיק מהן את מירב התועלת יש למנות להן את המועמדים המתאימים ביותר על ידי קיום הליך המאפשר שוויון הזדמנויות ותחרות הוגנת.
מינוי מכרים או מקורבים בגופים ציבוריים בלי לקיים תחרות שוויונית פוגע במינהל התקין ובאינטרס הציבורי, ועלול לפגוע באמון הציבור כלפי אותם גופים13 .
,מעורבותם של בכירי החברה במינויים אלה, כפי שנמצא בעמידר מחריפה היבטים אלה ויש להפסיקה לאלתר.
יש להעיר גם לאגף משאבי אנוש על שלא הקפיד על תקינותם של הליכי המינויים ולא פעל למניעת ההתערבות הבלתי תקינה בהם.
על הדירקטוריון, שבאחריותו כאמור לקבוע את אופן בחירת עובדי החברה, לבחון, בשיתוף היועץ המשפטי של החברה, את הוראות הנוהל הקיים בנדון ולהטמיע בהן את העקרונות של קיום הליך שוויוני ותחרותי.
מבקר המדינה כבר המליץ בעבר שרשות החברות תשקול את הסדרת הליכי הקבלה של כלל העובדים בחברות הממשלתיות14 .
בהמלצתו כתב המבקר כי "הסדרה כזאת חיונית לקיומו של הליך תחרותי ושוויוני תקין וסדור לאיוש משרות, שיאפשר לבחור את המועמד הטוב ביותר למשרה".
הממצאים שעלו בחברת עמידר מחזקים את הצורך שרשות החברות תיישם המלצה זו בהקדם.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2017 מסרה עמידר כי בעקבות הליקויים שהועלו הנחה המנכ"ל את סמנכ"ל משאבי אנוש לבחון את נוהל גיוס .
13 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 65א (2014 ,"), "גיוס והעסקה של קרובים ומקורבים בתאגידים עמ' 142 ,161.
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1657 .
עובדים שאינם בכירים ולעדכנו כך שכל גיוס עובד "ייעשה בהליךשיכלול מימד של תחרות, פרסום, ביצוע ראיונות למספר מועמדים, תיעוד".
כמו כן, עד לסיום עדכון הנוהל הוצאה הוראת שעה, הכוללת הנחיות ליישום מיידי של מרכיבים אלה בהליך הגיוס.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2017 מסרה רשות החברות כי בעניין מינוי עובדים שאינם בכיר ים בחברות הממשלתיות "הרשות סבורה כי ישנו צורך בגמישות לכל חברה וחברה לבחון את אופי פעילותה, כוח האדם הנדרש לה ולגבש בהתאם מדיניות ונהלי כוח אדם מתאימים.
כמובן, קבלת עובדים לחברה צריכה להתבסס על עקרונות של פומביות, שוויון ותחרות".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשו ת החברות כי ממצאי דוח זה וממצאי דוחות שנעשו על חברות ממשלתיות אחרות בעבר מלמדים, כי ספק אם הצהרה על הצורך להקפיד על עקרונות של פומביות, שוויון ותחרות אכן מספקת ואם לא נדרשת הסדרה של ההליכים.
על רשות החברות לבחון נושא זה פעם נוספת וליצור איזון נכון בין מכלול הצרכים.
קידום עובדים במשרות אמון .
אופי שירותם של עובדים במשרות אמון מושפע, בין היתר, מיחסי האמון המתקיימים בינם ובין הממונה עליהם אשר הביאו למינוים.
אף שלא קיימות הנחיות מטעם רשות החברות בדבר מינוי למשרות אמון בחברות ממשלתיות, סדרי מינהל תקינים מחייבים לשמור על האינטרס הציבורי שהעובדים המכהנים במשרות אמון אכן ישמשו בתפקידים להם מונו.
מנוהל החברה בנושא "איתור, מיון ובחירת עובד חדש" עולה כי משרות האמון האפשריות בחברה הן עוזר/ת, מנהל/ת לשכה ונהג/ת עבור יו"ר הדירקטוריון והמנכ"ל, והם מוסמכים לאיישן בכל דרך שיבחרו.
עוד נקבע כי "עובד שהועסק במשרת אמון, ומיועד לתפקיד אחר בחברה, חייב לעבור מחדש מבחן התאמה נוסף בהתאם לדרישות תפקידו החדש".
מנתוני עמידר עולה כי בשנים 2015-2005 נקלטו בה13 ,עובדים במשרות אמון ומתוכם שישה המשיכו לעבוד בחברה לאחר שסיימו את כהונתם במשרת האמון.
הביקורת העלתה כי ארבעה מתוך ששת העובדים הללו (ומהם שלושה בתקופת ההנהלה הקודמת) מונו עם סיום כהונתם במשרות האמון לתפקידים אחרים בחברה, בלא שעברו מבחן התאמה לתפקידם החדש, וזאת בניגוד לנוהל החברה, כמפורט בלוח 1 :להלן 1658 |דוח שנתי 68ג .
לוח 1 : עובדים במשרות אמון שקודמו לתפקידים אחרים בחברה .
1 2008 עוזרת יו"ר ב-2010 מונתה לתפקיד מנהלת פרויקטים .
2 2008 מנהל לשכת יו"ר ב-2011 מונה לתפקיד מנהל פרויקטים באגף .
3 2011 עוזרת יו"ר ב-2012 מונתה לתפקיד ממונה תחום קשרי .
4 2014 עוזר יו"ר ב-2015 מונה לתפקיד מנהל מחלקת .
עוד נמצא כי לתפקידים שאליהם עברו העובדים במשרות אמון לא פורסם הליך תחרותי כלשהו, פומבי או אחר, וכן לא נבחנו בכל אותם מקרים מועמדים נוספים לאותם תפקידים במטרה להבטיח, ככל שניתן, שהמועמד המתאים ביותר ימלא את המשרה.
יש לשלול מכול וכול התנהלות זו, הפוגעת במושכלות יסוד של השירות הציבורי.
בשירות המדינה חלות מגבלות על עובדים במשרות אמון, אשר אמנם אינן חלות בחברות ממשלתיות, אך ניתן ללמוד מהן.
נציבות שירות המדינה קבעה בין היתר כי עובדים במשרות אמון יהיו רשאים להתמודד במכרז פנימי לתפקיד אחר רק אם צברו ותק מסוים, הועסקו על ידי שני מנהלים שונים לפחות ועברו בחינות מקדימות15.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ2017 מסר מנכ"ל החברה לשעבר מר יעקב ברוש, כי מדובר בנושא שטופל על ידו על פי מה שהיה מקובל בחברה.
עוד ציין כי חלק מהעובדים הללו סיימו בהמשך את עבודתם בעמידר.
בתשובתם למשרד מבקר המדינה מאפריל 2017 מסרו היו"ר והמנכ"ל כי רובם של המינויים נעשו לפני מספר שנים רב ורובם ככולם היו של בעלי כישורים.
עוד מסרו כי "בחברות ממשל תיות מדובר ככלל ביו"רים ובמנכ"לים שהנם אנשי מקצוע ואינם נחשבים כגורמים פוליטיים.
לכללים הנהוגים ביחס למשרות אמון בשירות המדינה יש טעם משמעותי הנובע מכך שאין זה ראוי שמשרות אמון אשר להם ממונים בד"כ אנשים פוליטיים ימשיכו לכהן גם לאחר עזיבתו של אותו גורם פוליטי.
בחברות ממשלתיות חשש זה אינו קיים, שכן מדובר באנשי מקצוע".
15 תקנון שירות המדינה, סעיף 02.
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1659 .
משרד מבקר המדינה מעיר לעמידר, ולאגף משאבי אנוש בפרט, כי בחירה של המתאים ביותר מבין הכשירים באופן שוויוני היא מושכלת יסוד של השירות הציבורי.
מינוי של עובדים במשרות אמון - המקורבים למנהלים הבכירים בחברה - לתפקידים אחרים בחברה, ללא כל בחינה אם העובד מתאים לתפקיד, וכן ללא פרסום המשרה ובחינת התאמתם של מועמדים נוספים, פוגע בעיקרון זה ומעלה חשש כי גם אם לעובד שמונה כישורים ההולמים את התפקיד, התנאי להתקדמות אינו כישוריו דווקא, וכי נודעת השפעה למידת הקרבה שלו למנהלי החברה.
לאור הממצאים מתחזק הצורך שרשות החברות תבחן את הסדרת הנושא של מעבר עובדים ממשרות אמון לתפקידים אחרים בחברות הממשלתיות, שכן עד כה הוא לא הוסדר בחוזריה16.
ליקויים במינויים לתפקידים בכירים .
חוק החברות הממשלתיות קובע, בין היתר, כי על דירקטוריון החברה לקבוע את אופן בחירת הפקידים הבכירים ואת תנאי כשירותם.
בתקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר אופן בחירת פקידים בכירים), התשס"ה -2005 , שהותקנו מכוח החוק, נקבע בין היתר כי מינוי עובד בכיר יובא לאישור הדירקטוריון, אשר יבחן את תקינות הליך האיתור, ובכלל זה קיום הליך שוויוני ותחרותי.
פקידים בכירים הם סמנכ"ל, מזכיר חברה, מבקר פנימי, מנהל אגף וכן תפקידים בכירים המקבילים להם.
הליכי האיתור לתפקידים אלו נקבעו בנוהל החברה בנושא מינוי עובדים בכירים אשר קבע, בין היתר, כי "ככלל, תינתן העדפה להליך איתור חיצוני המיועד למועמדים חיצוניים ולעובדי החברה גם יחד, אך כאשר קיימים נימוקים אשר יש בהם כדי לגבור על היתרון שבהליכי איתור פומביים וכאשר קיימים בחברה מועמדים רלוונטיים אשר עומדים בתנאי הסף לתפקיד - רשאית מועצת המנהלים להתיר קיום הליך פנימי המיועד לעובדי החברה בלבד עפ"י המלצת המנכ"ל".
כן נקבע כי הליך המינוי של עובדים בכירים ייעשה בתנאים של שוויון הזדמנויות ותחרות הוגנת וגלויה, במטרה לאתר את המועמד המתאים ביותר לתפקיד.
16 ,לעניין זה ראו גם: מבקר המדינהדוח שנתי 65א (2014 ), "גיוס והעסקה של קרובים ומקורבים בתאגידים", עמ' 142.
מכרז פנימי לתפקיד מנהל/ת מחוז .
בפברואר2016 פרסם אגף משאבי אנוש מכרז פנימי לאיוש תפקיד מנהל/ת מחוז דרום, שהוא תפקיד בכיר על פי נוהלי החברה.
למכרז ניגשו שני מועמדים - עובדת ט', שעבדה בחברה כחודש וחצי (בתפקיד פרויקטורית, שאליו גויסה ע"י סמנכ"ל התפעול) ומועמד נוסף.
לאחר שהתברר כי רק שני עובדים הגישו את מועמדותם לתפקיד, החליט אגף משאבי אנוש להגמיש את דרישות הסף, ובתחילת מרץ 2016 פורסם המכרז שוב עם תנאי סף נמוכים יותר.
למכרז ניגשו שני עובדים נוספים.
נמצא כי ההליך הפנימי התקיים אף שלא הובאה לאישור הדירקטוריון המלצה של המנכ"ל בנדון כמתחייב מן הנוהל, וממילא הדירקטוריון לא התיר זאת.
במהלך מרץ 2016 התכנסה ועדת איתור, בראשות מנכ"ל החברה ובהשתתפות סמנכ"ל התפעול, מנהלת אגף משאבי אנוש דאז ויועמ"ש החברה על מנת לבחור את המועמד המתאים לתפקיד מבין ארבעת המתמודדים.
ועדת האיתור בחרה בעובדת ט'.
לצורך אישור המינוי הובאה המלצת ועדת האיתור לאישור הדירקטוריון.
לאחר שהתברר לדי רקטוריון כי לצורך איוש התפקיד נערך מכרז פנימי, בלא שהדבר קיבל את אישורו כמתחייב מהנוהל, החליט הדירקטוריון שלא לאשר את המינוי של עובדת ט' ולדון בשאלה אם לקיים הליך חיצוני או פנימי.
בדיון שהתקיים באותה ישיבה סבר המנכ"ל כי יש לקיים הליך פנימי, היות שמדובר בתפ קיד "שצריך לגדול אליו מתוך החברה וישנם מספיק מועמדים מתאימים", וכי ההליך הפנימי יאפשר למנות מנהל באופן מהיר יותר.
מנגד סבר אחד הדירקטורים כי מדובר בתפקיד משמעותי שצריך למנות אליו מישהו מבחוץ ו"נוצר אבסורד בזה שאומרים שצריך מישהו שגדל בחברה אבל בוחרים בעובד ת חדשה".
בסיום הדיון החליט הדירקטוריון שיתקיים הליך פנימי, ובינתיים מינה את עובדת ט' לממלאת מקום מנהל המחוז לתקופה של עד שלושה חודשים.
למכרז ניגש מועמד נוסף במאי 2016 ,, לאחר שעובדת ט' שימשה כמ"מ מנהל המחוז כחודש התכנסה ועדת איתור שבראשה סמנכ"ל התפעול על מנת לבחור את המועמד המתאים לתפקיד מבין חמשת המועמדים.
ועדת האיתור בחרה שוב בעובדת ט', שאותה גייס כאמור סמנכ"ל התפעול.
העסקה של עובד כממלא מקום לתפקיד שעליו הוא מתמודד במכרז נותנת לו יתרון בלתי הוגן על מועמדים אחרים, ו על כן ראוי היה שהדירקטוריון לא ימנה את עובדת ט' לממלאת מקום בעיצומו של הליך המינוי.
ניתן היה למשל למנות לממלא מקום עובד אחר, שלא מבין המועמדים שהתמודדו לתפקיד.
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1661 .
בתשובתם למשרד מבקר המדינה מאפריל2017 ,מסרו בין היתר היו"ר והמנכ"ל כי "החברה מקבלת את ההערה המתייחסת לכך שהמכרז הפנימי לא אושר מבעוד מועד על ידי הדירקטוריון ואף מקבלת את ההערה הכללית ביחס לאיוש תפקיד ממלא מקום ע"י ידי מי שמועמד לתפקיד.
יחד עם זאת, בנסיבות המקרה עת מדובר במי שנמצאה על ידי הוועדה כמתאימה ביותר לתפקיד.
אין פסול בכך שהדירקטוריון בחר לקבל את ההחלטה ההגיונית ביותר בנסיבות המקרה".
בתשובתה מאוגוסט 2017 הוסיפה החברה כי פרסום המכרז בשנית תוך הגמשת תנאי הסף ולאחר מכן פרסומו בשלישית שוללים כל חשש שניתן יתרון לאותה מועמדת.
משרד מבקר המדינה חוזר ומדגיש כי ככלל, בכדי לשמור על שוויון הזדמנויות בהליך מינוי, ראוי להימנע מלמנות את אחד המועמדים למשרה כממלא מקום בעיצומו של ההליך.
מכרז פומבי לתפקיד מנהל/ת אגף קשרי קהילה .
ביולי 2015 פרסם אגף משאבי אנוש מכרז פומבי לתפקיד מנהל/ת אגף קשרי קהילה.
לצורך איוש התפקיד מונתה ועדת איתור בראשות המנכ"ל ובהשתתפותם של סמנכ"ל השיווק, מנהלת אגף משאבי אנוש דאז וכן יועמ"ש החברה דאז כמשקיף.
במהלך אוגוסט 2015 החליטה ועדת האיתור - לאחר הליך מיון - לשלוח למבחני התאמה שלוש מועמדות שמצאה כי הן המתאימות ביותר.
בספטמבר 2015 התכנסה ועדת האיתור שוב על מנת לערוך ריאיון נוסף עם שלוש המועמדות ולשקלל את ציוני מבחני ההערכה עם התרשמות הוועדה.
לאחר השקלול בחרה הוועדה את עובדת י' לתפקיד מנהלת האגף.
נוהל "מינוי עובדים בכירים" קובע כי חבר ועדה שמצא כי הוא עלול לעמוד במצב של ניגוד עניינים מחמת זיקה עסקית, היכרות אישית עם מי מהמועמדים וכיוצא בכך, יודיע על כך לשאר חברי הוועדה, ויפעל בהתאם לחוות דעתו של היועץ המשפטי המלווה את ההליך.
בפרוטוקול ועדת האיתור מאוגוסט 2015 נרשם כי המנכ"ל הצהיר על "היכרות שטחית" עם המועמדת עובדת י', וכי היועמ"ש דאז בחן ואישר כי אין ניגוד עניינים.
בביקורת עלה כי ביוני 2015 , כלומר כחודש בלבד לפני פרסום המכרז, קיים המנכ"ל פגישה עם עובדת י' מחוץ למשרדי עמידר.
יומיים לאחר מכן קיים גם יו"ר עמידר פגישה עם עובדת י' במשרדי עמידר.
בפגישה שקיימו נציגי הביקורת עם מנכ"ל החברה ביוני 2017 ציין המנכ"ל כי השיחה עם העובדת נסבה על רצונה להשתלב בעבודה בעמידר.
שוויון ותחרות, נמצא .
כי בשני הליכי מכרזים .
לגיוס עובדים בכירים .
הייתה פגיעה בשוויון .
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל כי ראוי היה שידווח לוועדה אודות נסיבות פגישתו עם עובדת י' וכן את דבר פגישת היו"ר עמה, בייחוד עקב סמיכות הפגישות למועד המכרז, ולא להסתפק בהצהרה סתמית בדבר היכרות שטחית עמה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר המנכ"ל כי "סבר כי די היה לדווח על וזאת משום שלא ייחס לאותה פגישה כל חשיבות ]'י[ הכרות שטחית עם עובדת ולא היה בה כדי להקנות לה יתרון על המועמדים האחרים".
עוד ציין כי למיטב זיכרונו מעולם לא פגש את המועמדת לפני הפגישה האמורה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הוסיפה עמידר כי פסיקת בתי המשפט בנושא זה אינה מחייבת כל גילוי או דיווח כאשר אין חשש ממשי לניגוד עניינים או משוא פנים, וגם נוהל החברה מחייב חבר ועדה למסור הודעה לחברי הוועדה וליועץ המשפטי רק אם הוא מצא שהוא עלול לעמוד במצב של ניגוד עניינים מחמת זיקה עסקית או היכרות אישית עם מי מהמועמדים.
בעניין זה נהג המנכ"ל אף לפנים משורת הדין, כי בהיכרות שלו עם המועמדת לא היה כשלעצמה להביא לניגוד עניינים שלו.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל כי פגישות שלו ושל היו"ר בסמוך למכרז עם אחת מהמועמדות לתפקיד ובנוגע לאפשרות שהיא תעבוד בעמידר עשו יות להקנות למועמדת יתרון או להשפיע על שיקול דעתו ולפגוע בשוויוניות ההליך.
לכן ראוי היה שישקף אותן בפני הוועדה, על מנת שחבריה ייתנו דעתם לכך בעת הדיון, ויועמ"ש עמידר יביא זאת בחשבון בעת בחינתו אם ההיכרות האמורה יוצרת חשש לניגוד עניינים.
אף שבנהלים לאיוש משרות לגיוס עובדים בכירים הוטמעו עקרונות של שוויון ותחרות, נמצא כי בהליכי המכרזים דלעיל הייתה פגיעה בשוויון ההזדמנויות.
אין די אפוא באסדרה בלבד, אלא מתחייבת הקפדה על הביצוע, ועל הדירקטוריון ורשות החברות לפקח על כך ולוודא את קיום ההוראות כלשונן.
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1663 .
ליקויים בהתקשרויות וחריגה מכללי המכרזים .
חוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), ותקנות חובת המכרזים, התשנ"ג -1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים), מכפיפים את התקשרויות המדינה ומוסדותיה לרבות חברות ממשלתיות לדיני המכרזים.
המטרות שעומדות ביסוד דיני המכרזים הן יעילות וחיסכון כלכלי בשימו ש בכספי ציבור, שמירה על טוהר המידות ויצירת שוויון הזדמנויות בין משתתפי המכרז.
מתקנות חובת המכרזים עולה בין היתר כי ככלל, חברה ממשלתית חייבת לקיים מכרז פומבי בהתקשרויות ששוויין עולה על 200,000 .
ש"ח חברת עמידר קבעה נוהל שעניינו "התקשרויות - מכרזים", המסדיר את הליכי הוצאת המכרזים, מסמכי המכרזים וסמכויות ההחלטה על פי חוק חובת המכרזים ותקנותיו.
הנוהל מסמיך את המנכ"ל למנות ועדת מכרזים אחת או יותר מבין עובדי החברה, וקובע את חלוקת הסמכויות ביניהן.
הנהלת עמידר הקימה שלוש ועדות מכרזים לפי מדרג הסמכויות הבא: (1 ) ועדת מכרזים "פקס-מייל": סמכות הוועדה להחליט לגבי התקשרויות בהיקף כספי בטווח של 40,000 - 200,000 ;ש"ח במסגרת מכרז ממוכן כהגדרתו בתקנות חובת המכרזים (2 ) ועדת מכרזים כללית: סמכות הוועדה להחליט בהתקשרויות בהיקף כספי הגבוה מ- 200,000 ש"ח ועד2.
5 מיליון ש"ח באחד מהליכי המכרזים המוגדרים בתקנות חובת המכרזים; ( 3 ) ועדת מכרזים עליונה: סמכות הוועדה בראשות מנכ"ל החברה להחליט בהתקשרויות שהן מעל 2.
ועדת המכרזים הכללית והעליונה ישמשו גם כוועדות פטור בהתאם לסכום ההתקשרות שבגינה נדרש הפטור.
הביקורת העלתה כי בכמה התקשרויות מהותיות שביצעה עמידר בשנים 2016-2013 פעלו מנהלים בכירים בחברה בניגוד לכללי המכרזים שנקבעו בתקנות או בנוהלי החברה.
התקשרות לשכירת משרדים חדשים לעמידר בחולון .
במהלך המחצית השנייה של שנת 2015 בחנה עמידר את האפשרות להעביר את משרדיה הראשיים מתל אביב לאחת מערי הלוויין שלה לשם חיסכון בעלויות ולנוחות העובדים.
משנכנס המנכ"ל הנוכחי לתפקידו ביוני 2015 , הוא מינה לקידום המעבר צוות משימה בראשותו, אשר בין חבריו סמנכ"ל הכספים וסמנכ"ל פיתוח עסקי, שמתפקידו היה לאתר נכסים המתאימים למעבר אליהם.
במהלך עיסוקו של האחרון בנושא הנחה אותו המנכ"ל לתאם עם משווק חיצוני של נכסי תאגיד נדל"ן (להלן - המשווק החיצוני), שלמנכ"ל הייתה היכרות אישית מוקדמת עמו, סיור במתחם בחולון של התאגיד האמור (להלן - המתחם) כדי לבחון את האפשרות שעמידר תשכור בו את משרדיה.
במקביל התקשרה חברת ע מידר עם חברה לייעוץ נדל"ן (להלן - חברת הייעוץ), כדי שתאתר עבורה נכסים פוטנציאליים לשכירה באחת מערי הלוויין של תל אביב ותבצע ניתוח כלכלי ואיכותי של הנכסים והשוואה ביניהם בהתחשב בצורכי עמידר, ככלי מסייע לקבלת החלטות.
במסגרת זו ביקש סמנכ"ל פיתוח עסקי מחברת הייעוץ לכלול בין הנכסים הללו גם את הנכס במתחם בחולון.
נוסף על הנכס בחולון בחנה חברת הייעוץ כמה נכסים אחרים באזור המרכז, ונציגי עמידר ביקרו בחלק מהם.
באוגוסט 2015 הציג מנכ"ל עמידר בפני הדירקטוריון את העבודה שנעשתה בעניין מעבר המשרדים, את החלופות שנבדקו ואת תוצאות הבדיקה שערכה חברת הייעוץ.
חברת הייעוץ קבעה שהחלופה העדיפה היא הנכס במתחם בחולון, וזאת מטעמים של עלות, נגישות תחבורתית וזמינות.
בעקבות כך החליט דירקטוריון עמידר לאשר להנהלה לקדם את המשא ומתן לשכירת הנכס האמור ובמקביל לקדם את השכרת משרדי החברה בתל אביב.
בדצמבר 2015 חתמה חברת עמידר על חוזה לשכירת המשרדים במתחם בחולון לתקופה של 20 שנה, בעלות של כ -4 מיליון ש"ח בשנה (לא כולל עלויות חד-פעמיות של מעבר והתאמת המושכר בסך 19 מיליון ש"ח), ובמקביל חתמה על חוזה להשכרת מבנה החברה בתל אביב לתקופה של 25 שנה, כפי שיפורט בהמשך.
הביקורת העלתה כי רק עשרה ימים לאחר החתימה על החוזה, כלומר בזמן שההתקשרות הייתה כבר בגדר מעשה עשוי, פנה סמנכ"ל פיתוח עסקי לוועדת המכרזים העליונה.
בפנייה הוא ביקש לאשר בדיעבד את ההתקשרות לשכירת משרדים בחולון בפטור ממכרז 17, לאחר שהציג בפניה את הבחינ ה של החלופות השונות.
הוועדה אישרה את בקשתו במועד הפנייה.
באי-הבאת העסקה לוועדה טרם החתימה פעלו החברה והסמנכ"ל לפיתוח עסקי בניגוד לכללי המכרזים ולסדרי מינהל תקין ובכך גם הפכה הוועדה למעשה לחותמת גומי.
המנכ"ל מסר בתשובתו שנושא המעבר למשרדים חדשים נדון בחברה לאורך שנים, וכי הן הוא והן אחרים נועצו עם היועץ המשפטי דאז של החברה ונענו כי שכירת המשרדים בחולון אינה חייבת במכרז.
כמו כן, בישיבת הדירקטוריון שאישרה את ההסכם נכח היועץ המשפטי החיצוני של הדירקטוריון, אבל הוא לא ציין כי חלה חובת מכרז על ההסכם, וגם נציג רשות החברות לא ראה חובה .
17 מכוחתקנה 3(14 א) לתקנות חובת המכרזים , בדבר התקשרות לרכישת זכויות במקרקעין הדרושים לשימוש החברה בשל מיקומם המיוחד או בשל תכונה ייחודית אחרת.
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1665 .
להעיר ביחס לסוגיה זו.
עוד נמסר בתשובות המנכ"ל והחברה כי גם אם היה פגם פורמלי בעצם הבאת הנושא לוועדת המכרזים לאחר ישיבת הדירקטוריון, עדיין ישנו מרחק רב בין הפגם האמור ובין האמירה בדבר "חותמת גומי", שכן הוועדה קיבלה את החלטתה לאחר שבחנה מספר רב של מסמכים ושמעה את כל הנוגעים בדבר, וכן כי ההתקשרות נעשתה בהליך תחרותי ושוויוני, שיושמו בו עקרונות חוק חובת המכרזים.
סמנכ"ל הפיתוח העסקי מסר בתשובתו כי תפקידו במסגרת צוות המשימה עסק בהיבט המקצועי ולא הפרוצדורלי, ועל כן הדבר לא היה בתחום אחריותו.
כמו כן, כשבוע לאחר חתימת ההסכם פנה היועץ המשפטי דאז למנכ"ל החברה ואליו וציין כי "למען הסדר הטוב" יש לכנס את ועדת המכרזים העליונה ולקבל פטור.
"משמע כולם בחברה ידעו, ובכלל זה היועץ המשפטי, שהעסקה אכן אושרה מבחינה מהותית ע"י הגורמים הרלוונטיים בחברה, אך לא בכובעם כוועדת פטור".
עוד מסר כי בוועדות ובישיבות ההנהלה השונות שדנו בעניין המעבר ישבו גורמים רבים בחברה, לרבות יועצים משפטיים חיצוניים, והם לא העלו כל טענה בדבר הצורך בפטור על ידי ועדת המכרזים.