HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
זה לא מדיניות לטווח ארוך מה שאנחנו עושים, נסתכל על זה בעוד חודשיים או משהו.
אני מבקשת מהוועדה לפרוע את כל המניות שבתיק, ואת כל אגרות החוב הקונצרניות ברמה שיש בהם סיכון, ובעוד חודשיים אנחנו נבדוק את ההחלטה שלנו.
אני יושבת ראש וועדת השקעות .
גם שם ]חברה מסוימת [ של אמרתי לרדת.
יושבת הראש דאז כתבה למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2010 כי "במהלך הדיון הביעו חברי הועד המנהל את דעותיהם.
הרושם הברור היה שכולם, או כמעט כולם, תומכים בהחלטה כפי שהיא מופיעה בפרוטוקול.
כך סיכמתי את הדיון וכך נתקבלה ההחלטה.
לאור העמדות שהובעו בדיון, וכפי שמקובל במקרים כאלה, לא היה צורך בהצבעה פורמלית.
למותר לציין שחברי הועד המנהל קיבלו את דברי הסכום שלי ואיש לא העיר עליהם, כפי שעולה מהתמליל.
מדבריו של אחד החברים בדיון ניתן היה להבין שאינו תומך בהצעת ההחלטה, או לם גם הוא לא הביע אוניברסיטת תל-אביב 1451 .
התנגדות להחלטה כפי שסיכמתי אותה.
בדיעבד, בררתי עמו והוא אישר שגם הוא תומך בהחלטה.
לכן הסקתי מכך שכולם הסכימו עם ההחלטה כפי שניסחתיה".
יושבת הראש דאז ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי "היה ברור שישנו רוב גורף ושהרוב המכריע של חברי הועד המנהל תומך .
אילו היה מדובר במקרה גבולי שלא ידוע כמה מן הנוכחים בעד וכמה ]בהצעתי[ .
"נגד ואם יש נמנעים, היה נכון לקיים הצבעה בהנפת ידיים 1452 דוח שנתי61ב .
עוד כתבה יושבת הראש דאז בתשובתה למשרד מבקר המדינה: "הפרוש הנכון של הסעיף הוא, שכאשר מתקבלת החלטה בהצבעה, ההחלטה מתקבלת ברוב רגיל של המשתתפים בה (ולא, למשל, פה אחד, ברוב מיוחס כלשהו, ברוב חברי הוועד המנהל וכו').
בגוף כה קטן, כאשר ברור בעליל מהי דעת הרוב, אם אף אחד מהמשתתפים לא מבקש הצבעה ואיש אינו מתנגד לסיכום של יו"ר הישיבה, אין צורך להורות על הרמת ידיים כדי לספור את הידיים המייצגות את מה שנאמר זה עתה והברור לכולם" (ההדגשה במקור).
כאמור, חוקת האוניברסיטה קובעת כי החלטות הוועד המנהל יתקבלו ברוב רגיל של המשתתפים בהצבעה, כלומר צריכה להתקיים הצבעה ודרוש רוב לקבלת החלטה.
לדעת משרד מבקר המדינה, גם כאשר החברים או רובם תמימי דעים יש להקפיד לקיים את הוראות החוקה המחייבות הצבעה.
מלבד זאת, מאחר שהנושא שנדון היה בעל חשיבות רבה לאוניברסיטה ובעל השפעה ניכרת על כספיה ומאחר שהוועדה המקצועית של הוועד המנהל (ועדת ההשקעות) וההנהלה היו חלוקות בעניינו, מן הראוי היה שיוצג מראש נוסח של ההחלטה ותתאפשר בחינה מסודרת של הנוסח המוצע.
להלן תגובותיהם של יושבת הראש דאז, יו"ר ועדת ההשקעות דאז, המנכ"ל וגזברית האוניברסיטה בדבר נסיבות קיומה של ישיבת הוועד המנהל במרס 2009: יושבת הראש דאז כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי "לאחר שני דיונים של ועדת ההשקעות - שבסיומו של הדיון הראשון החזירה את הדיון אל ההנהלה ולאחר שההנהלה שבה אליה בהמלצה זהה - החליטה ועדת ההשקעות בדיון השני שלא להחליט.
ועדת ההשקעות החליטה להעביר את הנושא להחלטת הוועד המנהל ובכך לגלגל את האחריות לפתחו .
לכך יש אישור הן במכתבה של.
גזברית האוניברסיטה והן במכתבו של.
אולם גם לאחר שהוועד המנהל דן בנושא.
סירבה ועדת השקעות לשתף פעולה ולנהוג על פי החלטת הוועד המנהל" (ההדגשה אינה במקור).
יו"ר ועדת השקעות דאז כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי "ככל שאני רואה בפרוטוקולים וככל שאני זוכר, אף פעם ועדת ההשקעות לא הפנתה את ההנהלה לקבל הנחיות ו/או חוות דעת מהוועד המנהל.
ועדת ההשקעות ראתה עצמה אחראית מספיק לקיים את מה שמוטל עליה קריא: קביעת מדיניות ההשקעות ודרך ביצועה.
במהלך התקופה החל מחוד ש ספטמבר 2008 סמנכ"ל הכספים הביא לדיון מספר פעמים הצעות של עצמו ושל הנהלת האוניברסיטה להקטין את החשיפה למניות ואג"ח קונצרני, אולם בכל הפעמים אחרי דיונים בנדון הוחלט לא להיענות להצעה מתוך הערכה שהתיקים הנ"ל יחזרו למצבם הקודם ואין לצמצמם דבר שעשוי לגרום להפסדים כבדים לאוניברסיטה.
חשוב להדגיש שאחד כל החברים ]אולם[ מחברי הועדה אמר שאולי נעביר את הדיון לוועד המנהל התנגדו לכך.
(בין השאר מהסיבה הפשוטה שהועד המנהל אינו מורכב ממומחים אי לכך למיטב זכרוני ואחר התייעצות ].
[)בשוק ההון ואינו מקבל יעוץ מקצועי בנדון עם חברים בועדה אני יכול.
לומר שלא היה מצב שועדת השקעות העבירה את הדיון לועד המנהל".
המנכ"ל כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי "חברי וועדת ההשקעות עמדו על עמדתם המקורית, לא קיבלו את בקשת ההנהלה והודיעו: זאת החלטתנו ולשנותה יכול רק הוועד המנהל בהחלטה מפורשת.
ההחלטה הפורמאלית נוסחה בלשון זהירה והתייחסה רק לדברים שבסמכות וועדת ההשקעות ולא לאפשרויות אוניברסיטת תל-אביב 1453 .
התייעצות בנושא נעשתה עם יו"ר הוועד המנהל דאז.
מר לאוטמן בחר שלא להתערב לשינוי החלטת וועדת ההשקעות.
החלטת ועדת יושבת הראש דא[ ההשקעות הובאה גם לידיעת אשר החליפה את מר לאוטמן ]ז ואשר בחרה להביא הנושא להכרעה בוועד המנהל".
גזברית האוניברסיטה כתבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי בישיבת ועדת ההשקעות שהתקיימה בינואר 2009 עלתה "בקשת ועדת ההשקעות להעלות נושא זה להחלטת הועד המנהל 1454 דוח שנתי61ב .
אחד מח[ כפי שניתן לראות מדברי אך הוחלט כי בשלב ראשון ]ברי ועדת ההשקעות יש לבקש את ההנהלה לדון מחדש בהמלצות לאור הנאמר בישיבה".
עוד כתבה הגזברית כי עם עדכון חברי ועדת ההשקעות בישיבת הוועדה בפברואר 2009 על המלצת ההנהלה "מיום 26.
09 שלא לשנות את המלצותיה עולה כי יש להעביר זאת להחלטת הועד המנהל.
אם כי לא צוין מפורשות בפרוטוקול".
בפרוטוקול ישיבת ועדת ההשקעות מינואר 2009 אין כל אזכור של החלטת הוועדה להעביר את ההכרעה בנושא לוועד המנהל, ונכתב רק כי אחד מחברי הוועדה העלה את האפשרות להעביר את הנושא לדיון של הוועד המנהל.
יצוין כי גם בחומר הרקע שהוגש לוועד המנהל לקראת הדיון לא נמצאה כל עדות לכך שהוועד המנהל התכנס בעקבות בקשה של ועדת ההשקעות וגם מתמליל הישיבה לא עולה כי ועדת ההשקעות היא שביקשה לקיים את הדיון.
החלטה להעביר את ההכרעה בנושא הנדון מוועדה שמינה הוועד המנהל לוועד המנהל היא מרכזית ומהותית וצריכה להתקבל לאחר כתיבת נוסח החלטה ברור והצבעה לגבי נוסח ההחלטה.
נוסף על כך, היא צריכה להיות מתועדת בפרוטוקול.
בביקורת התגלה פער יסודי ונרחב בין גרסת יושבת הראש דאז לפיה ועדת ההשקעות החליטה להעביר את הנושא להחלטת הוועד המנהל, ובין גרסת יו"ר ועדת ההשקעות דאז, שלפיה לא התקבלה החלטה כאמור.
דברי המנכ"ל והגזברית, שלפיהם אפשר היה לפרש כי הכוונה הייתה להעביר את ההחלטה לוועד המנהל, מדגישים את העמימות, שהיא תוצאה לא רצויה המצביעה על ליקוי בניהול ההליכים בנושא זה.
בינואר 2011 הבהירה יושבת הראש דאז למשרד מבקר המדי נה כי הדיון של הוועד המנהל לא התקיים בעקבות בקשת ועדת ההשקעות, כפי שעלה מתשובתה מנובמבר 2010 , אלא מפני שראתה צורך לדון בנושא זה בדחיפות לנוכח מצב המשק.
יישום החלטת הוועד המנהל ממרס 2009 1.
יומיים לאחר קבלת ההחלטה בישיבת הוועד המנהל במרס 2009 שלחה גזברית ה אוניברסיטה לחברי ועדת ההשקעות, בהנחיית סמנכ"ל הכספים דאז, הודעת דואר אלקטרוני (להלן - ההודעה) שבה נכתב: "הוועד המנהל בישיבתו החליט להנחות את ועדת ההשקעות להוריד באופן משמעותי את רמת הסיכון בתיק ובכלל זה: א.
לפרוע את כל תיק המניות; ב.
למכור כל אג"ח קונצרני שיש בו סיכון; ג.
להשאיר לוועדת ההשקעות לבנות את התיק מחדש ולהחליט איך להשקיע הכספים המתפנים.
טרם יצא מסמך פורמאלי בנידון" (ההדגשה אינה במקור).
סמנכ"ל הכספים דאז כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 , בין היתר, כי "על פי תמלול הדיון מ-16 למרץ.
לאורך כל הדיוןהיה ויכוח האם ההחלטה היא על כל ]מימוש[ המניות או על חלקם וההחלטה הסופית הייתה כל ]מימוש[ המניות ומתוך האג"ח רק אילו שיש בהם סיכון.
והיה ברור כי החלטת הועד עם [ המנהל קבעה שנמכור את כל המניות.
ולמותר לציין שכל ההנחיות תואמו .
ולמרות הויכ ]יושבת הראש דאז וחים בנושא זה והתנגדות חברי ועדת ההשקעות, עמדה יו"ר הועד המנהל על החלטת הועד המנהל הברורה ואישרה את המשך הליך מכירת כל המניות" (ההדגשות במקור).
מדבריו של סמנכ"ל הכספים דאז עולה כי פעל למכירת כל המניות על דעתה ובאישורה של יושבת הראש דאז.
אוניברסיטת תל-אביב 1455 .
החלטת הוועד המנ הל ממרס 2009 יושמה על ידי אגף הכספים בשלושה שלבים עיקריים: א.
מימוש תיקי המניות המנוהלים בחו"ל; ב.
מימוש תיקי המניות ותעודות הסל המנוהלים בארץ; ג.
שינוי מדיניות החזקת האג"ח הקונצרני.
להלן פירוט תהליך הביצוע של שני השלבים הראשונים והממצאים שהעלה משרד מבקר המדינה בעניין זה: 1456 דוח שנתי61ב .
(א) מימוש תיקי המניות המנוהלים בחו"ל (תיקי ניו יורק) 33: בהודעה האמורה כתבה הגזברית לחברי ועדת ההשקעות כי אגף הכספים מבקש לממש את תיקי ניו יורק בסך 94 מיליון ש"ח (נכון ל- 28.
09 ) ואת תיק ההשקעות בחו"ל בסך 22 מיליון ש"ח, המנוהל במישרין על ידי אגף הכספים.
עוד כתבה הגזברית לחברי ועדת ההשקעות כי מאחר שהאגף מעוניין להשקיע עוד באותו היום את הכספים המתפנים ממימוש המניות באג"ח של מדינת ישראל ובאג"ח של חברה ממשלתית מתבקשת תגובתם המהירה על כך.
נמצא שרוב חברי ועדת ההשקעות עסקו בתשובתם לגזברית, כמ בוקש, באופן השקעת הכספים שיתפנו מהמימוש, אולם הם הביעו את הסתייגותם מהחלטת הוועד המנהל ממרס 2009 .
יו"ר הוועדה דאז כתב לחברי הוועדה כי בנסיבות אלו הוא אינו רואה צורך בהמשך קיומה של הוועדה והוא מבקש לכנס אותה בדחיפות.
הביקורת העלתה כי ביום שבו שלחה גזברית האוניברסיטה את ההודעה הורה סמנכ"ל הכספים דאז לגורמים הנוגעים בדבר, באישורה של יושבת הראש דאז, לממש את תיקי ניו יורק בסך 94 מיליון ש"ח (תיקי ההשקעות בחו"ל המנוהלים במישרין על ידי אגף הכספים לא מומשו).
יצוין כי בהחלטה של הוועד המנהל נקבע במפורש כי ועדת ההשקעות היא שתבצע את החלטת הוועד המנהל ממרס 2009.
)(ב מימוש תיקי המניות ותעודות הסל המנוהלים בארץ: בישיבת ועדת ההשקעות שהתקיימה ב- 29.
09 דיווח יו"ר ועדת ההשקעות דאז כי ביקש מיושבת הראש דאז להגיע לישיבה, אך היא אינה יכולה להשתתף בה.
מפרוטוקול הישיבה עולה כי ועדת ההשקעות סברה כי החלטת הוועד המנהל ממרס 2009 שגויה והחליטה כי יו"ר הוועדה ייפגש עם יושבת הראש דאז ויביא לפניה את טיעוני הוועדה בעניין החלטת הוועד המנהל.
יושבת הראש דאז כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי לי[ "ישיבת ועדת ההשקעות נקבעה למועד בו היו התחייבויות ]ושבת הראש דאז קודמות, אותן לא יכלה לבטל.
למרות בקשתה לשנות את מועד הישיבה, המועד לא שונה".
09 כתב סמנכ"ל הכספים דאז לחברי ועדת ההשקעות כי "החלטות הוועד המנהל בנוגע לשינוי מדיניות הסיכון/תשואה קובעות כי עלינו לממש את כל תיק המניות.
לאור הד יון בוועדה עיכבנו במעט את המימוש אך היות והפגישה הנוספת יו"ר ועדת השקעות דאז עם יושבת הראש דאז נקבעה רק ל[ של-21.
4 חובה עלינו] להתחיל ליישמה.
היות והביצוע נעשה בהדרגה, והיות ולהבנתי הויכוח העיקרי בוועדה נגע לאג"ח הקונצרני אנו מתכוונים להמשיך ולממש בימים הק רובים את אפיק המניות בתיק השקעות האוניברסיטה" (ההדגשות אינן במקור).
סמנכ"ל הכספים דאז פירט במכתבו את הרכב התיק שבכוונתו לממש: מניות ותעודות סל שסכומן הכולל הוא 105 מיליון ש"ח (נכון ל- 28.
) בתשובותיהם לסמנכ"ל הכספים דאז התנגדו חברי ועדת ההשקעות להחלטה לממש מיד את המניות וביקשו ממנו להשהות את המימוש עד קיום הפגישה המתוכננת של יושבת הראש דאז ויו"ר ועדת ההשקעות דאז, כפי שהחליטה ועדת ההשקעות.
מהמסמכים עולה כי סמנכ"ל הכספים דאז עדכן את יושבת הראש דאז כמה פעמים על ההתרחשויות והשיב לחברי ועדת ההשקעות כי אין לו מנדט שלא לבצע את הוראות הוועד המנהל, ואם הם לא ייתנו לו הנחיות ספציפיות לגבי סדר .
תיקי מניות שנוהלו על ידי שני מנהלי תיקים מחו"ל אוניברסיטת תל-אביב 1457 .
המימוש והחלופות להשקעת הכספים שיתפנו, הוא ימכור את יתרת המניות בתיק בתוך כמה ימים.
09 הודיע יו"ר ועדת ההשקעות דאז לסמנכ"ל הכספים דאז כי אם ימכור את יתרת המניות אין טעם לקיים את הפגישה בינו ובין יושבת הראש דאז והוא יתפטר מתפקידו ויפזר את הוועדה.
עותק ממכתבו נשלח לכל חברי הוועדה.
09 הודיע סמנכ"ל הכספים דאז לחברי ועדת ההשקעות כי למנהלי התיקים של האוניברסיטה ניתנה הוראה לממש את כל המניות שבתיקים בהקדם ובתוך שבועיים.
בתגובה הודיעו כמה מחברי הוועדה ליושבת הראש דאז, לנשיא האוניברסיטה דאז, למנכ"ל ולסמנכ"ל הכספים דאז על רצונם להתפטר מתפקידם.
את מכתב ההתפטרות הרשמי של חברי הוועדה34 הגיש יו"ר הוועדה דאז ליושבת הראש דאז ב- 23.
הביקורת העלתה כי יושבת הראש דאז אישרה במישרין לסמנכ"ל הכספים דאז לבצע לאלתר את המימוש של תיק המניות בשני השלבים האמורים.
כן הועלה כי יושבת הראש דאז לא עדכנה את חברי הוועד המנהל בעוד מועד לגבי ההתרחשויות האמורות ולא הביאה לידיעתם שחברי ועדת ההשקעות סירבו לבצע את החלטת הוועד המנהל וביקשו שלא לבצעה עד קיום פגישה בינה ובין יו"ר הוועדה, וממילא היא גם לא ביקשה לשמוע את עמדתם בנושא.
רק בישיבת הוועד המנהל שהתקיימה ב- 27.
09 , לאחר המימוש, עסקה יושבת הראש דאז בעניין זה ואמרה: "אין זה תקין שוועדת השקעות אינה מוכנה לקבל את רצון הלקוח בכל מה שקשור לרמת הסיכון שהוא מוכן לקחת, וזכותו של ועד מנהל להביע את רצונו, להחליט על המדיניות, ולדרוש מוועדת ההשקעות לבצע זאת הלכה למעשה".
בספטמבר 2010 כתבה יושבת הראש דאז למשרד מבקר המדינה כי "הזמן היה גורם מכריע, כי בעת משבר כל דחייה, ולו של יום, עלולה להיות מהותית".
בנובמבר 2010 כתבה יושבת הראש דאז למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי "ועדת ההשקעות גררה רגליה בכל הנוגע לקבלת החלטה בנוגע לניהול תיק ההשקעות של האוניברסיטה ודגלה במדיניות של 'שב ואל תעשה'".
עוד ציינה יושבת הראש דאז בתשובתה כי "ועדת ההשקעות ניסתה פעם נוספת לעכב פעולה חיונית ונדרשת שהיה צורך לבצע כבר בחודש ינואר.
במקום זאת, ביקשה לדחות את ביצוע הפעולה.
עקב נסיעה לחו"ל של יו"ר ועדת ההשקעות.
ושעה שהיה ברור לכולם שבכל יום שחולף עלולים להגרם נזקים ויש לנקוט בפעולה מהירה - כל אפשרות אחרת אלא ליתן א ]ליו"ר הוועד המנהל [ לא היתה ת ההוראות הוצגה עמדת ועדת ההשקעות וזו ]של הוועד המנהל[ המתאימות בעצמה.
בדיון היתה ידועה לחברי הוועד המנהל.
לא היה שינוי נסיבות או נימוקים חדשים שהוצגו על ידי חברי ועדת השקעות ולכן לא היה מקום לקיים דיון נוסף או התייעצות נוספת.
יצוין, כי כינוסו של הוועד המנהל אינו דבר שנעשה בזמן קצר".
עוד כתבה יושבת הראש דאז בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי היא "נהגה בזהירות ראויה.
גם בכבודם של חברי ועדת ההשקעות נהגה בזהירות ראויה.
אולם מאחר וזה עתה התקיים דיון מלא ומפורט בהשתתפות רוב חברי ועדת ההשקעות והתקבלה החלטה מפורשת, כל שעשתה.
היה לבצע במהירות המנהל ידעו על ]בוועד[ האפשרית את ההחלטה.
אין ספק כי חברים ההתפתחויות האלה עוד לפני הדיווח הרשמי על כך בועד המנהל ואיש מהם לא , ]ראו להלן[ ביקש לקיים דיון נוסף.
יתר על כן גם הנוהל שאושר וטרם היה בתוקף .
אחד מחברי הוועדה (מטעם הוועד המנהל) לא התפטר אוניברסיטת תל-אביב 1459 .
אינו מתייחס לשאלה של עדכון חברי הועד המנהל או צורך בישיבה נוספת במקרה כזה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי יישום החלטת הוועד המנהל ממרס 2009 חייב ביצוע בדיקות והפעלת שיקול דעת מקצועי כדי לקבוע איזה אג"ח קונצרני יימכר, כיצד יושקעו הכספים המתפנים ועוד.
לפיכך בנסיבות יוצאות הדופן של המקרה כאשר ועדת ההשקעות סירבה, מסיבות מקצועיות שהעלתה, ליישם מיד את הנחיות הוועד המנהל, היה על יושבת הראש דאז לפעול ביתר זהירות ולהקפיד שהמידע העדכני יימסר לחברי הוועד המנהל ודרך יישום ההחלטה תקבל את אישורו.
הביקורת העלתה כי בכל התקופה שבה הת רחשו הדברים - מהחלטת הוועד המנהל ב- 16.
09 ועד התפטרות חברי ועדת ההשקעות ב- 23.
09 - לא נפגשו יו"ר ועדת ההשקעות דאז ויושבת הראש דאז כדי לדון בנושא.
יושבת הראש דאז כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי ליו"ר ועדת השקעות מא]בינה[ "לא התקיימה פגישהחר והאחרון שהה בחו"ל בכל ]זכיתי[ ולא ]ביקשתי[ .
התקופה ומיד עם שובו הודיע על התפטרות מן הועדה לשיתוף פעולה בביצוע החלטת הוועד המנהל".
יו"ר ועדת ההשקעות דאז כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי "החלטת הועד המנהל מה- 16.
09 נתקלה בהתנגדותם הנמרצת של כל חברי ועדת ההשקעות אשר היו נוכחים בישיבות וכן בהחלפת מיילים זועמים.
במועד אני הייתי בחו"ל ולכן לא יכולתי להשתתף.
]ישיבת הועד המנהל [ שזו ההחלטה ועלינו ]שהשיבה[ .
שוחחתי טלפונית עם יו"ר הועד המנהל שהתקיימה ב ]בישיבת ועדת ההשקעות [ .
09 הובעה תרעומת והתנגדות נחרצת להחלטה והוטל עלי להיפגש עם יו"ר הועד המנהל ולנסות להניא אותה מקיום ההחלטה.
הפגישה נקבעה לתאריך ה- 21.
", מיד עם שובי לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חשיבות הנושא והיבטיו הכספיים, היה על יו "ר ועדת ההשקעות דאז ויושבת הראש דאז לעשות כל מאמץ כדי להבהיר את עמדותיהם בנושא ולנסות, תוך שיתוף פעולה, לקבל החלטה מוסכמת בעניין מהותי זה.
מהמסמכים עולה כי מנכ"ל האוניברסיטה והנשיא דאז, שהיו ממונים על סמנכ"ל הכספים, לא התערבו בדרך שבה הוא יישם את ההחלטה של הוועד המנהל ממרס 2009 .
המנכ"ל, המכהן בוועדת ההשקעות מתוקף תפקידו, הסביר למשרד מבקר המדינה כי סבר שההחלטה לממש את כל המניות והאג"ח הקונצרני קיצונית ואף הביע את עמדתו זו בישיבת הוועד המנהל במרס 2009 , אבל מאחר שבישיבת הוועד המנהל התקבלה החלטה בנושא ומאחר שיושבת הראש דאז הנחתה במישרין את סמנכ"ל הכספים דאז כיצד ליישם את ההחלטה הוא החליט שלא להתערב בעניין זה.
אוניברסיטת תל-אביב 1461 .
ממסמכי האוניברסיטה עולה כי בספטמבר 2009 מסר אגף הכספים של האוניברסיטה ליושבת הראש דאז, לבקשתה, הערכה שלפיה ההפסד של האוניברסיטה ממימוש המניות בלבד ע קב החלטת הוועד המנהל ממרס 2009 נאמד בכ-70 מיליון ש"ח באוגוסט 200935.
35 הערכה זו התבססה על השווי של המניות האמורות באוגוסט 2009 לעומת שווי המימוש שלהן במרס 2009.
יושבת הראש דאז כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי "חישובים בדיעבד בפרט בשוק ניירות הערך, אינם רלבנטים לצורך הערכת איכות נוכח ההפסד הניכר [ .
ההחלטה, ולכן יש בהצגתם משום הטעיה ]עד אותו המועד נדרשה פעולה דחופה לביצוע.
הסך הנ"ל בודק בדיעבד מה היה קורה לתיק המניות במועד חסר משמעות לולא מכירתו במרץ 2009 .
ההחלטה על המכירה נעשתה כאשר התחזית היתה לרמה גבוהה של סיכון ולירידות מחירי מניות ולא לעליות".
עוד ציינה יושבת הראש דאז כי במאי 2009 קיבל חבר הנאמנים דיווח על המכירה ואשרר את מדיניות הקטנת הסיכון שנקטה האוניברסיטה.
יו"ר ועדת ההשקעות דאז כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 .
כי "אף אחד בועדת ההשקעות לא חשב שניפגע כתוצאה מדחיית ביצוע ההחלטה בדיעבד, לאור התפתחות מצב שוק ההון בהמשך, ככל שההחלטה היתה נדחית - קרנות האוניברסיטה היו יוצאות נשכרות.
בעקבות החריגה הבוטה מהנהלים, חוסר המקצועיות של המחליטים והצורה החפוזה בה הוחלט לבצע את המהלך, לא ראיתי יותר צורך בהמשך קיומה של ועדת ההשקעות וקיבלתי אישור מכל חברי , על הת ]אחד[ הועדה, למעט פטרות קולקטיבית והחזרת המנדט לועד המנהל ולהנהלת האוניברסיטה.
למותר לציין שכל חברי הועדה פעלו לאורך שנים באוניברסיטה בהתנדבות ומתוך כוונה כנה לפעול לטובת המוסד החשוב תוך אינטגריטי והפעלת חוות דעת מקצועית מלומדה.
לא היה מקום להחליט בניגוד מוחלט לדעתם".
לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטה לבחון ביסודיות את הליקויים שהועלו בעניין דרך הקבלה של החלטת הוועד המנהל ממרס 2009 , יישומה ואופן תפקודם של נושאי תפקידים בכירים בה בנושא ולנקוט בהקדם את הצעדים הדרושים למניעת הישנותם.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 ציינה האוניברסיטה כי "שרשרת האירועים אשר הביאה למכירת תיק המניות ולהתפטרות חברי ועדת ההשקעות חייבה את האוניברסיטה לבחון את עצמה באופן מיידי עוד בסמוך לאירוע עצמו.
הדיונים וההתייעצויות אשר התקיימו כללו את בעלי התפקידים הרלוונטיים ובכללם יו"ר הועד המנהל, המ נכ"ל, הסמנכ"ל לכספים וחברים מתוך ועדת ההשקעות.
במהלך התייעצויות אלה גובשו הצעות לתיקון נוהל ההשקעות הלקחים אשר הופקו על ]את[ של האוניברסיטה.
מביא לידי ביטוי ]של משרד מבקר המדינה[ ידינו מהאירוע.
בכל מקרה, בהמשך לדוח הביקורת וכמתחייב בחוק תו קם ועדה ליישום ההמלצות הנוספות אשר יופיעו במסגרת הדוח".
שינויים בנוהל ועדת ההשקעות 1.
כאמור, בכתבי המינוי שהוצאו מפעם לפעם לחברי ועדת ההשקעות עוגנו סמכויות הוועדה ותפקידיה, אך הם לא עסקו כלל בקשרי הגומלין בין הוועד המנהל ובין הוועדה.
לפיכך לא היה ברור מה תפקידו של הוועד המנהל בתחום ההשקעות נוסף על מינוי חברי הוועדה.
בנוהל ועדת ההשקעות שאישר הוועד המנהל ב - 8.
09 צוין כי תפקידי הוועדה הם, בין היתר, "לקבוע את מדיניות ההשקעות של האוניברסיטה ואת הרכב תיק ההשקעות שלה".
אשר לוועד המנהל נקבע בנוהל כי אחת לשישה חודשים הוא יקבל דיווח מיו"ר הוועדה על הנושאים העקרוניים שנדונו בישיבות הוועדה.
אוניברסיטת תל-אביב 1463 .
אולם גם בנוהל זה לא הובהרו יחסי הגומלין בין הוועד המנהל ובין ועדת ההשקעות.
09 , מועד קיומה של ישיבת הוועד המנהל שבה התקבלה ההחלטה לממש את כל תיק המניות ואת האג"ח הקונצרני שיש בו סיכון, עדיין לא נכנס לתוקף נוהל ועדת ההשקעות משום שנקבע בו כי תחולתו היא מיום פרסומו.
ביוני 2009 - לאחר שהתקבלה החלטת הוועד המנהל ממרס 2009 , שעסקה למעשה במדיניות ההשקעה של האוניברסיטה, ולאחר מימוש תיק המניות והאג"ח הקונצרני והתפטרות חברי ועדת ההשקעות - אישר הוועד המנהל, ביזמת יושבת הראש דאז, שינוי בהגדרת תפקידי הוועדה בנוהל וקבע בנוהל מעודכן כי "ועדת ההשקעות היא הגוף האחראי ליישום מדיניות ההשקעות של האוניברסיטה, כפי שתקבע מעת לעת ע"י הוועד המנהל, ולפיקוח ובקרה על אופן הביצוע של הנחיותיה ע"י אגף הכספים " (ההדגשה אינה במקור).
משמעות הדברים היא שהסמכות לקביעת מדיניות ההשקעות של האוניברסיטה הועברה מוועדת ההשקעות לוועד המנהל.
הנוהל המעודכן נכנס לתוקף ביולי 2009 בעת פרסומו.
באוקטובר 2009 החליטה ועדת ההשקעות שמונתה לאחר התפטרות חברי הוועדה הקודמת36 לבקש מאגף הכספים ומהוועד המנהל להסדיר בנוהל המעודכן את מערכת היחסים בין ועדת ההשקעות לוועד המנהל.
חברי ועדת ההשקעות ביקשו כי בנוהל יובהר כי "ועדת ההשקעות היא הגוף האחראי ליישום מדיניות הוועד המנהל, להורות לאגף הכספים על ]על ידי [ ההשקעה במסגרת שנקבעה ביצוע פעולות, ל אגף הכספים".
]על ידי[ פקח ולבקר על אופן הביצוע של הנחיותיה כמו כן ביקשו חברי הוועדה להבהיר כי הוועד המנהל לא יבצע שינוי במדיניות ההשקעות שקבע קודם שנועץ ביו"ר ועדת ההשקעות ולא יעביר הוראות ביצוע לאגף הכספים שלא באמצעות ועדת ההשקעות, אלא אם כן פיטר את חברי הוועדה.
ביולי 2010 אישר הוועד המנהל שינוי בנוהל המעודכן כדלהלן: "יבקש הוועד המנהל לשנות את מדיניות ההשקעות כפי שזו נקבעה על ידו, יבוצע השינוי לאחר התייעצות עם ועדת ההשקעות בדבר השינוי המבוקש".
נוסף על כך, במועד זה אישר הוועד המנהל שינוי בנוהל המעודכן שלפיו גזבר האוניברסיטה, המרכז את הוועדה, יהיה אחראי ל"ביצוע השקעות בהתאם להנחיות ועדת ההשקעות, בתיקי ההשקעות המנוהלים ע"י אגף הכספים של האוניברסיטה".
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי ראוי שתשקול לשלב בנוהל הוראה המבהירה כי הנחיות והוראות לביצוע הנוגעות לה רכב תיק ההשקעות יועברו לאגף הכספים רק על ידי הגורם המקצועי האמון עליהן, קרי ועדת ההשקעות.
36 שלושת חברי הסגל האקדמי של האוניברסיטה שהיו חברים בוועדת ההשקעות הקודמת מכהנים גם בוועדת ההשקעות החדשה.
אוניברסיטת תל-אביב 1465 .
חשיבותה של ביקורת מעקב של משרד מבקר המדינה נובעת מן הצורך לוודא שהגופים המבוקרים אכן תיקנו את הליקויים ושהביקורת הניעה אותם לנהוג על פי החוק ועל פי סדרי מינהל תקינים והביאה לידי שיפור פעולתם וחיסכון של כספי ציבור.
על כן ממליץ משרד מבקר המדינה לכל המוסדות להשכלה גבוהה כי יבחנו את הליקויים שפורטו בדוח זה ובדוח קודם בעניין הפיקוח והבקרה על ביצוע ההשקעות, הסדרת פעילות ההשקעות על כל צדדיה בנהלים מתאימים ורישום הקרנו ת הצמיתות שמקורן בכספי תרומות וייעודן נקבע על ידי התורמים אצל רשם ההקדשות, ככל שהדברים רלוונטיים להם, יפיקו לקחים ויישמו אותם.
הממצאים שהועלו בביקורת זו בעניין דרך קבלת ההחלטה בדבר מימוש תיק המניות והאג"ח הקונצרני של האוניברסיטה ויישומה בחודשים מרס- אפריל 2009 מלמדים שהיו פגמים וטעויות בהליכי הטיפול בנושא של האוניברסיטה, הוועד המנהל ומי שעמדה אז בראשו.
יש מקום להניח כי אילו מימשה האוניברסיטה את כל ההמלצות שנכתבו בדוח הקודם של מבקר המדינה, כמה מהליקויים המועלים בדוח זה היו נמנעים.
על מוסדות אוניברסיטת תל אביב לנקוט צעדים ליישום ההמלצות ולתיקון הליקויים שפורטו הן בדוח הקודם והן בדוח זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי למנוע את הישנות הליקויים שהועלו בדוח ביקורת זה על האוניברסיטה לבחון ביסודיות את המתכונת הראויה לקבלת ההחלטות בעניין מדיניות ההשקעות שלה ואת הסמכו יות של ועדת ההשקעות, ואחר כך לקבוע בנוהל מחייב את הכללים בעניין זה ולפעול ליישומו.
מאחר שכישלון של האוניברסיטאות בניהול ההשקעות עלול לגרום לחריגה מהתקציב שלהן ולמשבר פיננסי, ונוכח חשיבות השמירה על איתנותן הפיננסית, על המועצה להשכלה גבוהה והוועדה לתכנון ולתקצוב שלה להשלים בדחיפות את בדיקתן בעניין העקרונות המנחים הראויים לניהול השקעות, כפי שהמליץ משרד מבקר המדינה בדוח הקודם, וכן את גיבוש עמדתן בנושאים האחרים המפורטים בדוח זה - רישום קרנות כהקדשות וניכוי עמלות מההקצבות המקבילות.
אוניברסיטת תל-אביב 1467 .
זה כמה שנים מתנהל דיון ציבורי בעניין החינוך במגזר החרדי.
חלוקת התלמידים בין מוסדותיו על פי מאפיינים חברתיים, קבוצתיים ומשפחתיים שבה ועלתה בדיון לא אחת.
משרד מ בקר המדינה קיבל תלונות הנוגעות לשיבוץ תלמידים, בעיקר תלמידות, במוסדות החינוך במגזר החרדי.
גם במסמכי משרד החינוך (להלן גם - המשרד) ועיריית ירושלים נמצאו תלונות של הורים בעניין זה.
לפיכך נבדקו נושאים הנוגעים לכך, בהם נושאים שבאחריות המשרד והרשויות המקומיות.
במוקד דוח ביקורת זה עומדים מיון של אלפי מועמדות, מדי שנה, ושיבוצן בבתי ספר במגזר החרדי.
רישום ושיבוץ צריכים להיעשות בשיטתיות ובהגינות ועל פי כללים שידועים גם למועמדות ולהוריהן.
למשל, יש להקפיד שההחלטה לקבל מועמדות לבתי הספר או לדחותן תתקבל על פי אמות מידה ידועות וברורות, שאם לא כן עלול להיפתח פתח לקבלת תלמידות על פי שיקולים שאינם ממין העניין או באופן שרירותי.
הליך קבלה שאינו הוגן ושוויוני אשר מביא לידי דחייתה של מועמדת עלול לגרום לה ולבני משפחתה לחוש עגמת נפש ותחושת כישלון.
המושג "יהדות חרדית" מתאר קב וצה מוגדרת ומובחנת בחברה היהודית 10 .
,"החברה החרדית אינה עשויה מקשה אחת, ורבים בה הפלגים ("חסידים "ליטאים", "ספרדים") ופלגי המשנה.
החרדים מבטאים את ייחודם הדתי -חברתי בצורות שונות, בהן הופעתם החיצונית, ולכן פעמים רבות אפשר לזהות את החוג שאליו משתייך האדם החרדי (גבר או אישה).
משנות החמישים במאה העשרים אפשרו תהליכים חברתיים שונים לתת-קבוצות המרכיבות את החברה החרדית לבטא את זהותן הייחודית המתבססת על מוצא משותף.
הקהילות הללו הקימו לעצמן מוסדות חינוך, ישיבות, כוללים ובתי ספר לבנות כדי לעצב את זהותן הייחודית.
בחוק לימוד חובה, התש"ט - 1949 (להלן- חוק לימוד חובה), הוטלה על המדינה ועל הרשות המקומית, שהוגדרה בו "רשות חינוך מקומית", החובה לקיים מוסדות חינוך רשמיים.
במערכת החינוך בישראל יש סוגים שונים של מוסדות חינוך, ואפשר להבחין ביניהם , בין היתר, על פי יסוד הבעלות עליהם והשליטה בהם ו על פי מידת כפיפותם לפיקוח המדינה : (1 ) החינוך הרשמי - במוסדות החינוך השייכים לו מונהג חינוך ממלכתי או חינוך ממלכתי -דתי, על פי תכנית לימודים מלאה שקובע המשרד ובפיקוחו המלא.
מוסדות חינוך רשמיים ממומנים במלואם בידי המדינה והרשויות המקומיות; (2 ) החינוך המוכר שאינו רשמי (להלן - מוכש"ר) -מוסדות החינוך השייכים לו הם בבעלות גופים ציבוריים או בבעלות גופים פרטיים ונהנים ממידה כלשהי של אוטונומיה בתכנית הלימודים.
על המשרד לפקח על פעילותם, והוא מממן אותם מימון חלקי או מלא; (3 ) מוסדות פטור11 - מוסדות ששיעור המימון שלהם בידי המדינה נמוך משיעור המימון של החינוך המוכש"ר והפיקוח של המשרד על פעילותם מצומצם.
רוב בתי הספר לבנות במגזר החרדי הם מוסדות של החינוך המוכש"ר.
( בשנת הלימודים התש"ע 2010- 2009)12 היו במגזר החרדי 1,195 ,בתי ספר 1,004 ( מהם84%) מוסדות של החינוך המוכש"ר בחינוך היסודי ובחינוך העל - יסודי, בהם מוסדות לבנות, מוסדות לבנים ומוסדות לבנות ולבנים.
בשנה זו למדו בבתי הספר של המגזר החרדי כ- 244,000 תלמידים, מהם כ- 200,000 (82% ) .
במוסדות החינוך המוכש"ר בחוק פיקוח על בתי ספר, התשכ"ט- 1969 (להלן- חוק הפיקוח), ובתקנות על פיו מוסדרות דרכי הפעלתם של מוסדות החינוך המוכש"ר וחובתו של המשרד לפקח עליהם.