HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עקב כך אין למשטרה אמדן של הנזק הכלכלי הנגרם עקב הפשיעה במגזר הכפרי בכלל והפשיעה החקלאית בפרט.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי המשטרה אמורה, בין היתר, לקבוע את תכניות הלחימה בפשיעה על סמך הנתונים הסטטיסטיים.
רישום ומתן משקל זהה במערכת המדידה של המשטרה לגניבות בהיקפים כספיים שונים עלולים להביא להקצאת כוחות משטרה למקומות שבהם יש ריבוי עברות, ולא בהכרח למקומות שבהם פוטנציאל הנזק הוא גדול יותר.
בתגובתה לממצאי הביקורת מסרה המשטרה, כי "הערת הביקורת לעניין הגדרת הפשיעה החקלאית ואופן מדידתה תישקל", וכי "תישקל גם בחינת אומדן הנזק ואופן רישום נתוני הפשיעה".
מטה מג"ב בראשות מפקד מג"ב עושה הערכת מצב שבועית ובה מוצגים, בין היתר, הביצועים של חטיבות מג"ב לפי המחוזות בטיפולם בפשיעה החקלאית ובפע"ר.
בהערכה זו מוצגים מספר הסיורים של שוטרי הסיור שפעלו בשבוע שחלף במגזר הכפרי בהשוואה למספר הסיורים שנדרש לבצע הכוח שהוקצה למגזר הכפרי.
מפקדת מג"ב מגדירה את מספר הסיורים הנדרש במונח סיורי "קו אדום".
בביקורת עלה, כי היקף סדר הכוחות (להלן - סד"כ) הממוצע של ניידות הסיור שהופעל במרחבי הפעילות של מג"ב במחוז צפון, במחוז מרכז ובמחוז דרום בשנת 2010 היווה כ -68% ,57% ו-77%, בהתאמה, מהיקף הסיורים הנדרש.
משרד מבקר המדינה מציין, כי לא נמצאו מסמכים היכולים ללמד כיצד קבעה מפקדת מג"ב את מספר הסיורים הנדרש, והאם ערכה ניתוח של הסיבות שהביאו לפערים אלה ושל השפעות הפערים על המענה המבצעי לבעיית הפשיעה במגזר הכפרי.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הגדרה ברורה של המושג סיורי "קו אדום", שבו משתמשת מפקדת מג"ב ככלי מדידה, תספק למפקדת מג"ב ולחטיבות המרחביות כלי בקרה שבאמצעותו אפשר יהיה לזהות סיבות הפוגעות ביכולת של מג"ב לממש את אחריותו המשימתית לטיפול בפשיעה החקלאית, ובכך לשפר את פעילות מג"ב במגזר הכפרי.
פקודת ארגון (פק"א) חדשה של מג"ב פק"א אמורה להגדיר את הייעוד, המשימות ואתרי הפריסה (המקום הקבוע או הארעי שבו שוהה היחידה ושממנו היא יוצאת לפעילותה) של תת -ארגונים במשטרה, ואת התקן המפרט את היקף כוח האדם ואת הציוד החיוני שלהם בעת הקמתם.
כאמור, במסגרת הרה -ארגון של מג"ב פרסמה ביולי 2010 המשטרה פק"א37 חדשה.
בפק"א נקבע היקף הכוחות של מג"ב בכל מחוז אשר נועדו לטפל בפשיעה החקלאית ובעברות הרכוש במגזר הכפרי.
עוד נקבע, כי "תקינת רכב, .
תופץ]ציוד לחימה מבוקר[ קשר, צל"ם בהמשך".
משרד מבקר המדינה בחן את תהליכי הארגון והתקינה במסגרת הרה-ארגון של מג"ב במגזר הכפרי.
בחינה זו נעשתה גם נוכח ממצאי ביקורת קודמת של משרד מבקר המדינה38 , שבה נבחנו, בין היתר, תהליכי הארגון והתקינה של מג"ב.
להלן עיקר הממצאים שהועלו בביקורת הנוכחית: א.
כאמור, במסגרת תפיסת ההפעלה החדשה נדרש מג"ב במגזר הכפרי למשימה נוספת של טיפול בפע"ר.
נוסף על כך, הורחבה הפעילות של הימ"רים הכפריים בתחומי הבילוש, החקירות והמודיעין והוגדל מספר המחב"לים.
ממסמכי מג"ב עולה, כי לצורך מימוש המשימות שהוטלו על מג"ב בפק"א נדרשת תוספת של 38 תקנים, וכי תוספת זו הוכרה על ידי אג"ת.
בביקורת עלה, כי במועד סיום הביקורת, מרץ 2011 , תוספת התקנים האמורה לא נכללה בתקינת כוח האדם שבפק"א עקב היעדר משאבים.
בתגובתה לממצאי הביקורת מסרה המשטרה, כי "משטרת ישראל פרסמה פק"א למערך המגזר הכפרי במג"ב.
במסגרת הפק"א הוכר הצורך בחיזוק היחידות.
בין היתר הוקמה פלוגה חדשה למגזר הכפרי במחוז מרכז.
אג"ת בנה תוכנית רב שנתית למימוש התוכנית שנבנתה".
עוד מסרה המשטרה, כי "המשך יישום הפק"א ותקצובה בטווח שלוש השנים הקרובות מטופל על ידי ראש אג"ת".
על פי הגדרות המשטרה, התקן שבפק"א מפרט את כוח האדם ואת הציוד החיוני הנדרש לתת -הארגון 39 .
בביקורת הקודמת נמצא, כי "מ"י ומג"ב הקימו .
37 הפק"א לא כללה את יחידות מג"ב ירושלים וימ"ס (יחידת ה"מסתערבים") ירושלים, שעבורן פורסמו בשנת 2008 .
פק"אות נפרדות 38 מבקר המדינה, דוח שנתי 60 א( 2010), "משמר הגבול- ארגון ותקינה", עמ' 25-56.
39 תת-ארגון - מסגרת ויחידה ארגונית שבתוך הארגון.
הצורך[ במהלך השנים מספר רב של יחידות ללא התייחסות.
משרד מבקר ]בתקנון של אמצעים לוגיסטיים ואמצעי לחימה אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1723 .
המדינה העיר בביקורת הקודמת, כ י "פרסום פק"א הכוללת ייעוד ומשימות ללא תקנון מלוא המשאבים הנדרשים.
עלול לפגוע ביכולת יחידות מג"ב לממש את משימותיהן באופן מיטבי".
ביוני 2009 מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת הקודמת, כי "ב'תורת אג"ת' שהוחל בהפצתה, נקבע שציוד לחימה ומכשירי הקשר יהוו מרכיב קבוע בפק"א".
בביקורת הנוכחית עלה, כי למרות התחייבות המשטרה, כאמור, הפק"א החדשה של מג"ב כללה תקינת כוח אדם בלבד.
עד מועד סיום הביקורת, מרץ 2011 , לא פרסם אג"ת את התקינה של שאר האמצעים הדרושים.
במרץ 2011 מסר רמ"ח (ראש מחלקה) תמיכה לוגיסטית (את"ל) של מג"ב למשרד מבקר המדינה כלהלן: עקב אי-פרסום תקינת האמצעים החדשה, התקינה הקודמת (טרם הרה-ארגון) שנקבעה למגזר הכפרי נותרה בתוקף; עקב כך קיים פער בין המצאי הקיים ובין האמצעים הנדרשים; להערכתו של רמ"ח את"ל, הפער בין מספר כלי הרכב הנדרשים על פי המבנה הארגוני הנוכחי של יחידות מג"ב ובין מצאי כלי הרכב הוא כ -20% .
עקב כך, בין היתר, המחב"לים לא קיבלו את כלי הרכב המיועדים למילוי תפקידם; נוסף על כך, לא הקצתה המשטרה את כל האמצעים הנדרשים לפריסת יחידות מג"ב.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה, כי למרות הערות משרד מבק ר המדינה בביקורת הקודמת40 , בפק"א לא פורטו המשאבים הנדרשים לשם מילוי המשימות שהוגדרו בפק"א.
והמטא"ר לא הקצה אותם ליחידות מג"ב.
יש להדגיש, כי פרסום פק"א ללא הקצאת מלוא המשאבים הנדרשים למילוים, עלולה להפוך את הפק"א לבלתי ניתנת למימוש ולחסרת משמעות.
על המשטרה לתקן ליקוי זה בדחיפות, גם אם הדבר ייעשה בפריסה רב-שנתית.
בביקורת הקודמת נמצא, כי "מצב כלי הרכב ומצב אתרי הפריסה פגעו במבצעיות של יחידות מג"ב.
לא נערך ניתוח של המשמעויות המבצעיות של פערים אלה".
במועד סיום הביקורת, מרץ 2011 , הליקויים בנוגע למצב כלי הרכב ואתרי הפריסה במגזר הכפרי לא תוקנו, וכלי רכב רבים המשרתים את כוחות מג"ב במגזר הכפרי, ואשר היו אמורים להיות מוחלפים לפי מודל רענון כלי הרכב שקבעה המשטרה, טרם הוחלפו.
בביקורת הקודמת צוין, כי לדעת גורמים שונים במשטרה ובמג"ב, ריבוי סוגי היחידות במג"ב והיעד ר אחידות בגודלן גורם לחוסר יעילות בהקצאת משאבים ליחידות השונות, ובכלל זה לחוסר יעילות בהקצאת המשאבים של מערך ההדרכה.
בתגובתה לממצאי הביקורת הקודמת מסרה המשטרה ביוני 2009 , כי במסגרת עבודת המטה שבחנה את תפיסת ההפעלה של מג"ב הוחלט לצמצם את סוגי היחידות לשלושה סוגים בעלי מבנה ארגוני אחיד, וכי חלוקה זו תקל על הניהול הארגוני, לרבות נושא ההדרכה.
בפק"א נקבע, כי יחידות הימ"ר הכפרי יהיו מאורגנות במודל אחיד ובו 69 שוטרים בכל יחידה.
בביקורת עלה, כי למרות זאת תקינת כוח האדם של הימ"רים הכפריים .
40 מבקר המדינה, דוח שנתי 60 א( 2010 ,)" משמר הגבול- ארגון ותקינה", עמ' 25- 65.
"דקל", "אלמוג" ו"ארז" הייתה במועד סיום הביקורת 59.
5 ו-81 ,תקנים בהתאמה.
התקינה של כוחות מג"ב במגזר הכפרי אמורה להיקבע על סמך המשימות של כל יחידה.
בביקורת עלה, כי התקינה של מפקדה כפרית "גליל" נקבעה ללא התחשבות באחת ממשימותיה - הקצאה יומית, על פי דרישת מפקדת המחוז, של שישה שוטרי סיור למשימת אבטחה בבסיס מג"ב ב"מצודת כוח" שבנבי יושע.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ראוי לכלול בתקינה של מג"ב את כלל המשימות המוטלות על כוחות מג"ב במגזר הכפרי, כולל משימות כמו אבטחה של בסיסים.
כמו כן, ראוי לבחון את המשמעות של הקצאת הכוחות למשימות שלא תוקננו ואת השפעתן על יכולת מג"ב להיענות לקריאות המצוקה של התושבים.
 בתגובתו לממצאי הביקורת הקודמת מסר בספטמבר 2009 מנכ"ל המשרד לבט"פ דאז, מר חגי פלג, כי "המשרד לביטחון הפנים ומשטרת ישראל פועלים באופן נמרץ לביצוע פעולות נרחבות שמטרתן, בין היתר, הסדרת הממ צאים שעלו בדו"ח המבקר.
במסגרת זו ובשיתוף פעולה עם משטרת ישראל אנו פועלים להסדיר את הטיפול בתחום הפק"אות.
שיסייעו בידנו לטפל בצורה יעילה עם הפערים והממצאים הרלבנטיים עליהם מצביע הדוח".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לבט"פ ולפיקוד הבכיר במשטרה על אי-תיקון הלי קויים שהועלו בביקורת הקודמת.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי למרות ההשקעה הרבה של המשטרה ומג"ב בעבודת הרה- ארגון ופרסום תפיסת ההפעלה החדשה והתמורות שחלו בעקבותיה, לא כללה העבודה ניתוח של מרכיבים חשובים בפעילות מג"ב במגזר הכפרי, ובכלל זה הצורך בשיפור זמני התגובה של השיטור הכפרי וההתמודדות עם הטיפול בפע"ר.
ראוי, כי מג"ב והמשטרה יבחנו בהקדם היבטים אלה וכן את הליקויים שהועלו בביקורת הקודמת של משרד מבקר המדינה - ויסדירו את הפק"א בהתאם.
בתגובתה לממצאי הביקורת מסרה המשטרה, כי "בימים אלה פועל צוות לבחינה מחודשת של תפ יסת ההפעלה של מג"ב.
הצוות יעסוק בסיוע לגיבוש תפיסת ההפעלה הכלל מערכתית של מג"ב אל מול המחוזות והמרחבים במשטרת ישראל בהתאם ליעוד ולמשימות של מג"ב.
הצוות יבחן את כל היחידות מדרג המרחב ועד דרג הפלוגה ויגבש עמ"ט סדורה שבה ניתן יהיה להביא להתייעלות".
שיתוף פעולה בין מג"ב למשטרה "הכחולה" .
בביקורת הקודמת נמצא, בין היתר, כי עד מאי 2009 לא סוכמו עקרונות להפעלה משותפת של כוחות מג"ב והמשטרה כאשר יש צורך בכך.
משרד מבקר המדינה בחן בביקורת הנוכחית את סוגיית התיאום בין כוחות מג"ב והמשטרה ה"כחולה" במגזר הכפרי והעלה את הממצאים הבאים: 1 .
"נמצאו ליקויים בתיאום הפעילות בין כוחות מג"ב וכוחות המשטרה "הכחולה באותו תא שטח.
במהלך הביקורת מסרו קציני אגף המבצעים (אג"ם) של חטמ"ר צפון וחטמ"ר מרכז של מג"ב לצוות הביקורת, כי בשנת 2010 שוטרי ימ"ר 1726 דוח שנתי62 .
מהמשטרה "הכחולה" ביצעו במספר מקרים פעילות סמויה במרחב הכפר י שבו פעלו כוחות מג"ב, ללא תיאום מראש.
לדבריהם, פעילות זו עלולה הייתה לסכן חיי אדם.
בנוהל מטא"ר נקבע, כי "פעילות ניידות הסיור הכפרי תתמקד בתחום הלחימה בפשיעה החקלאית וסיוע במניעת עברות, פריצה לדירה ורכב וגניבות רכב".
הנוהל מחייב את אגף המבצעים אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1727 .
(אג"ם) בכל מחוז להעביר "למרחבים ולחטמ"רי מג"ב עקרונות לתכנית פעילות חודשית עפ"י תיאום מוקדם עם אג"ם חטמ"ר", כשבתכנית יוגדרו גזרות הפעולה ותדירות הסיורים לצורך מניעה בתחום הפלילי, בתחום החקלאי ובתחום הפח"ע, לרבות כמות הניידות שיפעלו וגזרת פעילותן.
בביקורת עלה, כי על אף האמור בנוהל דלעיל, המפקדות של המחוזות מרכז, דרום וצפון במשטרה לא קבעו עקרונות הפעלה לכוחות מג"ב בכל הקשור לסיורי מניעה בתחום הפלילי, בתחום החקלאי ובתחום הפח"ע, ואינן מתערבות בעקרונות ההפעלה של כוחות השיטור הכפרי של מג"ב הפועלות במגזר הכפרי שבמחוזות אלה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הליקויים בתיאום הפעילות בין כוחות מג"ב וכוחות המשטרה "הכחולה" הפועלים באותו שטח, עלולים לסכן חיי אדם; על המשטרה ומג"ב לתקן ליקויים אלו בדחיפות.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי נהלים הנוגעים לממשקי עבודה בין המחוז והחטמ"רים בנוגע להפעלת השיטור הכפרי אינם מיושמים.
ראוי שהמטא "ר, מפקדי המחוזות במשטרה ומפקדי החטמ"רים במג"ב, כחלק ממימוש האחריות הטריטוריאלית של המחוז ותחנות המשטרה, יבחנו את שיתוף הפעולה בין יחידות מג"ב ויחידות המשטרה ה"כחולה", ויקבעו נהלים ועקרונות להפעלה משותפת.
בנוהל סיווג יישובים של ענף התיישבות בפקע"ר (להלן - נוהל פקע"ר) נקבע, כי בסמכות מפקד פקע"ר לקבוע את סיווג היישובים 41 , אשר "נועד לתת מענה להגנת היישוב מפני איום חדירה ו/או ירי ישיר ו/או הפרעה בשגרת החיים".
סיווג זה קובע את מרכיבי הביטחון שיינתנו ליישוב.
הסיווג צריך להיות מאושר על ידי מפקד הפיקוד המרחבי או מפקד מג"ב ועל ידי מפקד פקע"ר.
בנוהל נקבעו אמות המידה שעל פיהן נקבע הסיווג לכל יישוב.
להלן פירוט: 1 ) יישוב"קדמי"42 - יישוב הממוקם בתוך ה"קו הירוק", לאורך גבולות המדינה והוא באחריות בט"ש של צה"ל; יישוב הממוקם מעבר ל"קו הירוק"; יישוב המאוים בחדירה ובירי לאורך זמן.
2 ) "יישוב "תפר - יישוב הממוקם על רצועת התפר ("הקו הירוק") 43; יישוב המאוים באיום חדירה או באיום ישיר; יישוב הסובל מהפרעות ביטחוניות בשגרת החיים44 .
41 בנוהל נקבע, כי יישוב הוא מקום המאוכלס בקביעות, גרים בו40 תושבים בוגרים או יותר, בעל מנהל עצמי, אינו נמצא בתחום מוניציפאלי של יישוב אחר, מוסדות התכנון אישרו את הקמתו וניתן לו סימון של משרד הפנים.
"במג"ב סיווג זה מזוהה לעתים כ"יישוב עימות 43 יישוב אשר מקומו מרוחק מקו התפר המזרחי עד 3 ק"מ מערבה (או עד 5 ק"מ מערבה על פי רמת האיום המוגדרת על ידי פקע"ר).
3 ) יישוב "רגיש" - ממוקם סמוך לאוכלוסייה עוינת; ממוקם במקום מרוחק ובודד ללא יישובים עבריים סמוכים; כמו כן, נדרשת התחייבות של מג"ב להימצאות רב"ש ורכב ביישוב.
בנספח לנוהל נקבע, כי יישוב יוגדר כ"רגיש" אם הוא עומד בלפחות בשתיים מאמות המידה הבאות: יישוב עם .
44 האיום על יישובי התפר הוא בעל שלושה מאפיינים: פעילות פח"ע, פעילות פלילית ופעילות פלילית ופח"ע משולבת.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1729 .
סכנתניתוק או יישוב הנמצא בטווח ירי מנשק קל מיישוב לאומני מאיים, או יישוב הממוקם באזור מבודד ובקרבת אוכלוסייה ערבית בטווח של כ-1.
ק"מ 4 ) "יישוב "עורפי- כל היישובים שלא אובחנו כיישוב "קדמי", יישוב "תפר" או יישוב "רגיש", ושלא חל עליהם איום חריג כלשהו לפי הגדרת צה"ל או מג"ב.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בהגדרות המצויות בנוהל פקע"ר בנוגע לקביעת סיווג היישובים לא ברור אם מלבד אישורם של הגורם המבצעי ושל מפקד פקע"ר שאר התנאים הם מצטברים או חלופיים.
ראוי אפוא, שפקע"ר יתקן הגדרות אלה.
נוסף על כך, ראוי שפקע"ר יתקן את אי - ההתאמה בין אמות המידה לקביעת יישוב "רגיש", כפי שנקבעו בנוהל, ובין ההוראות שנקבעו בנספח לנוהל.
בספטמבר 2011 ,מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת כי נוהל סיווג היישובים נמצא בעבודת מטה בפקע"ר בשיתוף הפקמ"רים ומג"ב, ועתיד להיות מאושר עד סוף שנת העבודה 2011 .
ב בתקופת עריכת הביקורת היו רשומים בפקע"ר 320 יישובים מסווגים 45 הנמצאים בשטחים שבהם האחריות לאבטחת היישובים מוטלת על המשטרה ובאזורים שבהם צה"ל אחראי לביטחון השוטף באמצעות רב"שים 46 שמעסיקה המשטרה.
אף שפקע"ר הוא הגורם האחראי לסיווג היישובים, סיווג מג"ב על דעת עצמו חלק מהיישובים בצורה שונה מפקע"ר; 76 יישובים (כ -24% מסך כל היישובים המסווגים שלעיל) הזכאים על פי פקע"ר למרכיבי ביטחון סווגו על ידיו בצורה שאינה מקנה להם זכאות למרכיבי ביטחון; 13 יישובים נוספים סווגו על ידי מג"ב שלא בהתאם לסיווג פקע"ר.
בביקורת עלה, כי הפערים בין רישומי מג"ב ורישומי פקע"ר נובעים, בין היתר, מהסיבות הבאות: 1 ) .
פקע"ר אינו מבדיל ברשימותיו בין יישובים עירוניים לבין יישובים כפריים נמצאו 15 יישובים עירוניים שאינם מופיעים ברשימות מג"ב כיישובים מסווגים (ראו בהמשך).
2 ) בנוהל פקע"ר נקבע, כי סיווג יישובים "רגישים" ייקבע על פי "שיקולים מבצעיים לאור אירועי אוקטובר 2000 ", וכי פקע"ר יסווג, כאמור, יישוב כ"רגיש" רק לאחר קבלת התחייבות ממג"ב להימצאות רב"ש ורכב ביטחון.
בביקורת עלה, כי פקע"ר סיווג 53 יישובים בסיווג "רגיש", ואילו מג"ב מסווג אותם בסיווג "עורף", ולכן אינו מקצה למרביתם רב"ש ורכב ביטחון47 .
עוד עלה בביקורת, כי מג"ב לא ביקש לסווג יישובים אלה כיישובים "רגישים", והוא לא היה מודע לסיווגים אלה של פקע"ר.
יש לציין, כי לא נמצא תיעוד של הסיבות שבעטיין החליט פקע"ר לסווג את היישובים כ"רגישים" ללא תיאום עם מג"ב, שהוא הגורם המבצעי האחראי לביטחון באזור זה.
"מסווגים בסיווג "קדמי", "תפר" או "רגיש 46 רבש"ים בשכר המועסקים במרבית היישובים המסווגים ורב"שים מתנדבים הפועלים ביישובים עורפיים.
רק בארבעה יישובים מוקצה רב"ש במשרה חלקית 1730 דוח שנתי62 .
3 ) ממסמכי מג"ב עולה, כי בשנת 2002 החליט מפקד מג"ב להקצות רב"שים ליישובים הסמוכים לקו התפר או ל"מעבר הבטוח" 48 .
, כפי שיפורט בהמשך בעקבות החלטה זו שינה מג"ב ל -13 יישובים את הסיווג שקבע פקע"ר לסיווג "סמוך תפר" (12 .
"יישובים) ו"מעבר בטוח .
48 ה"מעבר הבטוח" הוא מעבר כלי רכב בין רצועת עזה לבין הגדה המערבי ת עליו הוסכם במסגרת הסכמי הביניים בין ישראל והפלסטינים ("הסכמי אוסלו") בהסכם שנחתם באוקטובר 1999 .
המעבר לא הופעל עד מועד סיום הביקורת אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1731 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי פקע"ר אמור לקבוע את הסיווגים של היישובים ומרכיבי הביטחון הנדרשים להם בהתאם לרמת האיום הביטחוני ואופיו ועל סמך המלצה של הגורם המבצעי האחראי לביטחון היישובים.
מצב שבו מג"ב אינו מסווג את היישובים בהתאם לסיווג שנתן להם פקע"ר, עלול להוביל לכך שיישובים שלא קיבלו את הסיווג המתאים, לא יזכו למענה הנדרש מול האיום הניצב מולם, עד כדי סיכון חיי אדם - מחד, או שייגרם בזבוז משאבים בהקמה ובאחזקת מרכיבי ביטחון ללא הצדקה ביטחונית - מאידך.
על פקע"ר ומג"ב לתקן מצ ב זה בדחיפות, ולוודא שתהיה התאמה מלאה בין שני הגופים בנוגע לסיווג.
בתגובתו לממצאי הביקורת מסר צה"ל, כי "אכן אין התאמה בין סיווג היישובים של מג"ב לפקע"ר".
עוד הוסיף צה"ל, כי "מתקיימת עבודת מטה מזה כשנה בנושאים שהועלו על ידי המבקר בין מג"ב לפקע"ר.
ובעיקרו התאמת סיווג היישובים שבאחריות מג"ב וכנגזרת מכך כלל המשמעויות הרלוונטיות", וכי "סיום עמ"ט זה יוביל להתאמת רשימת הישובים המסווגים ביטחונית בין מג"ב ]עבודת מטה[ .
"לפקע"ר ובהתאם לכך יותאמו המרכיבים הנדרשים בכל ישוב בתגובתה לממצאי הביקורת מסרה המשטרה, כי "בוצע ]עבודת מטה [ ה עמ"ט התיישבות בפקע"ר.
]ראש ענף[ מתואמת בנושא בין רמ"ח יישובים מג"ב ורע"ן הוכנה הצעה בדבר סיווג אחיד.
העמ"ט ממתינה לאישור מפקד מג"ב ומפקד פקע"ר עד סוף שנת 2011.
ג על פי נוהל פקע"ר, על מפקד פקע"ר לבחון בקשות חדשות לסיווג היישובים ולאשר את רשימת היישובים וסיווגם אחת לשנה.
עוד נקבע שם, ש"יישוב שעומד ייבחן ]מכשול קו התפר[ בקריטריונים כיישוב תפר אך מולו הוקם מכשול ההפרדה שנית לאחר 3 שנים בהם המכשול היה פעיל".
יצוין, כי בנוהל נקבע גם, כי "מאז הקמת פקע"ר ועד היום רשימת היישובים המסווגים הלכה וגדלה (המדיניות הייתה הכנסת ישובים ולא הוצאה)".
בתגובתו לממצאי הביקורת מסר צה"ל, כי "בכל שנה, לקראת תוכנית העבודה ובהמשך לאישור תוכנית העבודה מוצג סיווג היישובים למפקד פקע"ר שמאשר וקובע את סדרי העדיפויות הארצי למימוש מרכיבי הביטחון".
ביולי 2008 הגיש ראש ענף ה תיישבות ומרכיבי ביטחון בפקע"ר למפקד פקע"ר דאז, אלוף יאיר גולן, עבודה בנושא "תפיסת הפעלה, סיווג יישובים, רבש"צים" (להלן - העבודה).
מהנתונים שהוצגו בעבודה עולה, כי היישובים המסווגים לא זכו למרכיבי הביטחון שלהם הם זכאים על פי סיווגם, וכי היקף המשאבים שהושקע בשיקום ובאחזקה של מרכיבי ביטחון היה נמוך בהשוואה לנדרש 49 .
על פי המלצות העבודה יש להוציא מרשימת היישובים שפקע"ר אחראי להם, את כל היישובים המסווגים כ"רגישים", ולהעביר את הטיפול בהם למשרד לבט"פ.
משרד מבקר המדינה מציין, כי בביקורת לא נמצאו מסמכים היכולים ללמד על אופן הטיפול של פקע"ר בהמלצות שנקבעו בעבודה.
עד מועד סיום הביקורת, מרץ 2011 .
, לא שינה פקע"ר את שיטת סיווג היישובים .
49 בעבודה הוצג, כי בשנים 2000 -2007 הושקעו כ -29% בלבד מהנדרש בהקמה או בשיקום של רכיבי ביטחון; היקף המשאבים שהושקעו באחזקת מרכיבי הביטחון עמד בשנים 2004 -2008 בממוצע על כ-69% .
בלבד 1732 דוח שנתי62 .
באוגוסט 2011 מסר ראש היחידה להתיישבות ותשתיות לאומיות במשהב"ט למשרד מבקר המדינה, כי "בתקופה זו שהעורף הוא החזית אינני ממליץ להוציא 141 יישובים 'רגישים' מרשימות פקע"ר לאחריות המשרד לבט"פ/מג"ב", וכי יש "לדרוש את התאמת התקציבים לצרכים שהוגדרו על ידי פקע"ר " (ההדגשות במקור).
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1733 .
באוגוסט 2011 מסר משרד האוצר למשרד מבקר המדינה, כי "תקציבי המשרדים השונים ככלל ותקציבי משרד הביטחון והמשרד להגנת העורף, נקבעים בהתאם להחלטות ממשלה וסיכום בין משרד האוצר למשרדים אלה.
מעבר לכך, הקצאת המשאבים לנושאים השונים נעשית על פי סדרי עדיפויות הפנימיים של המשרד ועל פי החלטתם.
במידה ומשרד הביטחון רואה לנכון להקצות משאבים נוספים לטובת הטיפול בפשיעה והביטחון השוטף במגזר הכפרי ביכולתם להסית משאבים לכך".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח מצוקת המשאבים וחוסר היכולת של פקע"ר לממש את אחריותו לשיקום ולאחזקה של כל מרכיבי הביטחון ביישובים, יש מקום לבחינה מחודשת של שיטת סיווג היישובים ושל מרכיבי הביטחון שיש לספק בכל סיווג.
נוסף על כך, ראוי שמפקדת פקע"ר תבחן את ההמלצות שנקבעו בעבודה שנעשתה.
מן הראוי שפקע"ר יגבש מנגנון שעל פיו תיערך בדיקה עתית, בשיתוף כל הגורמים המבצעיים (פקמ"רים ומג"ב), בנוגע לסוגי האיומים הניצבים מול כל יישוב, לסיווג היישובים ולמרכיבי הביטחון המוקצים להם.
זאת כדי לאפשר הקצאה מיטבית של התקציב המיועד למרכיבי הביטחון.
בספטמבר 2011 מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי "פקע"ר בימים אלו בוחן ]שנת העבודה[ את הליך סיווג היישובים שעתיד להסתיים בסוף שנ"ע 2011.
ד על פי מילון צה"ל 50 , הגנה מרחבית (להלן - הגמ"ר) היא "מערכת הגנה הפרוסה בי ישובים.
מערכת זו מבוססת על יישובים וכפופה, מבחינה ארגונית, לפיקודים המרחביים".
על פי הוראות צה"ל, מפקדת זרוע היבשה (להלן - מז"י) נושאת, בין היתר, באחריות לגיבוש, לקביעה, לכתיבה ולהטמעה של תפיסת היסוד ותורת הלחימה להפעלת הכוח ביבשה עבור כוחות היבשה.
בפברואר 2001 פרסמה מז"י את "ספר ההגמ"ר הקדמי".
בספר זה נקבעו, בין היתר, מרכיבי הביטחון עבור יישובי ההגמ"ר הקדמי, שכללו את היישובים לאורך גבולות ישראל ובשטחי איו"ש.
נוסף על כך, שולבו בספר עקרונות הקשורים בהגמ"ר במרחב התפר.
הקביעות הכלולות ב"ספר ההגמ"ר הקדמי" משמשות את ענף יישובים בפקע"ר כתורה מקצועית המשמשת כמסמך מנחה וכאמות מידה בבואו לקבוע את מרכיבי הביטחון ביישוב המסווג כ"קדמי" או כ"תפר".
בביקורת עלה, כי מז"י או המשטרה לא פרסמו מסמך תורתי דומה האמור להנחות את פקע"ר בנוגע ליישובים המסווגים כ"רגישים", הכולל אמות מידה לקביעת המאפיינים של מרכיבי הביטחון ביישובים אלה.
בספטמבר 2011 מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי "פקע"ר ממליץ שהמשטרה/ מג"ב יובילו כתיבת תורה עפ"י המלצת המבקר בהתאם לכתיבת התורה ע"י מז"י בצה"ל".
בספטמבר 2011 מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה, כי "מתקיימים דיונים משותפים בין משהב"ט המחלקה להתיישבות, פקע"ר, מג"ב.
בהקשר למרכיבי ביטחון ובכלל זה ליישוב מסוג רגיש".
50 המילון למונחי צה"ל, אג"ם -תוה"ד, התשנ"ח - 1998.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בהיות המשטרה הגורם המבצעי האחראי ליישובים "הרגישים", ראוי שהיא תחבר מסמך תורתי מחייב, בהתחשב באמור ב"ספר ההגמ"ר הקדמי" בנוגע להגנת יישובים אלו, הכולל אמות מידה לקביעת המאפיינים של מרכיבי הביטחון.
מימון מרכיבי הביטחון א.
על פי נוהלי פקע"ר, פקע"ר לא אמור להשקיע בהקמה ובאחזקה של מרכיבי ביטחון ביישובים המסווגים כיישובי "עורף".
בביקורת עלה, כי בשנת 2010 השקיע פקע"ר באחזקת מרכיבי ביטחון ב-21 יישובים המסווגים בסיווג "יישוב עורפי" כ- 0.
מתוך השקעה זו ההשקעה ביישובים הנמצאים בשטח שבאחריות הביטחונית של המשטרה הסתכמה בכ - 126,000 .
ש"ח בספטמבר 2011 מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי עד שנת 2010 המשיך פקע"ר להעביר תקציב לאחזקת מרכיבי הביטחון ל-24 יישובים שאינם מסווגים.
הופסקה העברת תקציב ליישובים אלה משרד מבקר המדינה מעיר לפקע"ר על כך שהוא משקיע בהקמת מרכיבי ביטחון בניגוד לנהליו ביישובים שאינם מסווגים, שעה שאין לו את כל המשאבים לשיקום ולאחזקה של כלל מרכיבי הביטחון הקיימים.
בנוהל פקע"ר נקבע, כאמור, כי לפקע"ר הסמכות לקביעת סיווגים הניתנים ליישובים והמורים על אמצעי המיגון הנדרשים להם בתחום מרכיבי הביטחון, הבנייה והמקלוט, וכי תנאי לסיווג הוא התחייבות מג"ב להקצות רב"שים ורכבי ביטחון ליישובים המסווגים.
יצוין, כי חובת מימון רכבי הביטחון הוטלה בנוהל פקע"ר על מג"ב רק בנוגע ליישובים בסיווג "רגיש".
לעומת זאת, במסמכי מג"ב מצוין, כי באחריות המשט רה להקצות ליישובים המסווגים רב"ש, רכב ביטחון ושומר שכיר.
בביקורת עלה, כי בפועל מממנת המשטרה את עלות שכרם של הרב"שים והשומרים השכירים (ראו בהמשך) ועלות רכישתם ואחזקתם של חלק מרכבי הביטחון, ואילו פקע"ר מממן את עלות מרכיבי הביטחון הבסיסיים ואת עלות הרכש והאחזקה של יתרת רכבי הביטחון.
בביקורת לא נמצא הסבר לאופן שבו נקבעה חלוקת המימון התקציבית בין המשטרה לבין פקע"ר בנוגע להקמה ולאחזקה של מרכיבי הביטחון, למימון משרת הרב"ש ולרכש ולאחזקה של רכבי הביטחון ביישובים.
בדצמבר 2010 מימן פקע"ר ביישובים המצויים באחריות ביטחונית של המשטרה 111 רכבי ביטחון, והמשטרה מימנה את רכישתם ואחזקתם של125 .
רכבי ביטחון בביקורת עלה, כי ב-11 מועצות אזוריות מממנים גם פקע"ר וגם המשטרה (כל גוף בנפרד) רכבי ביטחון ליישובים ( 64 ו-61 כלי רכב, בהתאמה).
במסמכי מג"ב ופקע"ר לא נמצא הסבר מדוע באותה מועצה אזורית מממן פקע"ר את עלות הרכש והאחזקה של חלק מרכבי הביטחון והמשטרה את יתרתם.
בינואר 2011 קיים ראש אג"ת במשטרה, ניצב דוד קראוזה, דיון בנושא מערך הרב"שים.
בדיון עלתה סוגיית חלוקת האחריות התקציבית בין המשטרה וצה"ל.
ראש אג"ת סיכם את הדיון והנחה, בין היתר, כי "יש לבחון מהיכן נובעת סמכות אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1735 .
אלוף פקע"ר לסיווג יישובים ומה הסיבה שהוא הגורם אשר קובע למ"י את האחריות והמשאבים בתוך הקו ירוק".
עד מועד סיום הביקורת, מרץ 2011 , לא השלימה המשטרה את הבחינה האמורה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי פקע"ר והמשטרה מממנים רכש של רכבי ביטחון ליישובים ללא נוהל ואמות מידה המסדירות את חלוקת התקצוב ביניהם.
על משהב"ט, צה"ל, המשרד לבט"פ והמשטרה לבחון ולהסדיר את האחריות התקציבית למימון מרכיבי הביטחון השונים, לרבות רכבי הביטחון.
בספטמבר 2011 מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה, כי "אין אמנם נוהל אך.
מתקיימות ישיבות (כוועדה בין משרדית) בין משהב"ט המחלקה להתיישבות, לקביעת מרכיבי ביטחון ליישובים ]מרכז מועצות אזוריות [ פקע"ר, מג"ב, ממ"א 'מסווגים' ובכלל זה הקצאות כלי רכב".
באוקטובר 2011 מסר המשרד לבט"פ למשרד מבקר המדינה, כי משטרת ישראל והמשרד לבט"פ מיישמים ומקצים את התקציבים של מרכיבי הביטחון אשר בתחום אחריותם (רב"ש, רכב, אמצעי מיגון ועוד) בתיאום עם משהב"ט ופקע"ר.
עוד מסר המשרד לבט"פ, כי נוכח הערת הביקורת, הוא ממליץ שמשהב"ט יוגדר כגורם המתכלל את פעילות כל הגופים הנוגעים בדבר ואת הקצאת המשאבים לצורך השגת הביטחון המרבי לאזרחים.
בספטמבר 2011 מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי "ההסדרה בין פקע"ר למג"ב קובעת כי ביישובים באחריות מג"ב - על מג"ב להעמיד רב"ש ורכב.
העובדה שכיום ישנם יישובים באחריות צה"ל בהם יש רב"ש ולהיפך הינה היסטורית - עבודת מט[ בימים אלו מתבצע עמ"ט מול מג"ב בנושא".
רכבי הביטחון ביישובים נועדו לשמש את הרב"ש במילוי תפקידו.
על פי נוהלי פקע"ר, על הרב"ש להפעיל את רכב הביטחון המתקבל מפקע"ר לאבטחת היישוב בגבולות היישוב בלבד, ואילו על פי נוהלי מג"ב הרב"ש אמור להשתמש ברכב הביטחון, שרכשה המשטרה, נוסף על משימותיו באבטחת היישוב גם במסגרת טיפולו באירועים פלילים שמחוץ לתחום היישוב.
בביקורת עלה, כי קיים שוני בין סוגי כלי הרכב שרוכשים המשטרה ופקע"ר.
כלי הרכב שרוכש פקע"ר הם, בדרך כלל, רכבי שטח קטנים בהשוואה לאלה שרוכשת המשטרה, וההבדל מתבטא גם בעלות הרכש ועלות האחזקה והשימוש השוטף שלהם.
בשנת 2010 עמד תקציב פקע"ר למימון האחזקה והשימוש השוטף ברכבי הביטחון על 34,500 ש"ח בשנה לכלי רכב אחד, ואילו במשטרה עמדה עלות זו על כ- 83,000 .
ש"ח לשנה לכלי רכב אחד בספטמבר 2011 מסרה המשטרה, כי "סוג הרכב נקבע על ידי הגורמים הדרישה המ [ המקצועיים על פי הדמ"צ לתפקיד".
בתגובתו לממצאי ]בצעית הביקורת מסר צה"ל, כי "סוג הרכב הנדרש למשימות הרב"ש.
הוחלט ונקבע ע"י פקע"ר וכתוב בנוהל המפרט הכולל מפרט טכני המציין את הנדרש מהרכב וייעודו".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח העובדה שהמשטרה ופקע"ר קבעו בעצמם, כל גוף בנפרד, את הייעוד והמפרט הנדרש מהרכב המשרת את הרב"ש למילוי תפקידו, ראוי, כי תיערך בחינה משותפת של שני הגופים לסוג הרכב וייעודו כדי ליצור אחידות בסוגי כלי הרכב, דבר שעשוי להביא לחיסכון אפשרי במשאבים המוקצים לרכישתם ולאחזקתם, ובנוסף על כך יקבעו את המנגנון למימון רכישת רכבי ביטחון אלו.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1737 .
ד בהוראת משהב"ט נקבע, כי "מרכיבי הביטחון מתוקצבים הן מתקציב היחידה להתיישבות ותשתית לאומית (בדגש על מרכיבי ביטחון חריגים, כהגדרתם) והן מתקציבי פקע"ר (בדגש על מרכיבי ביטחון בסיסיים, כהגדרתם)".
כלומר, הקמת מרכיבי ביטחון בסיסיים יכולה להיות ממומנת הן על ידי פקע"ר והן על ידי היחידה להתיישבות, אשר מימנה בשנת 2010 הקמת מרכיבי ביטחון בסיסיים בעלות של כ-10.
מיליון ש"ח 1738 דוח שנתי62 .