HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
(34% ) גדולה כמעט פי חמישה מאומדן תוספת השכר על פי דוח הוועדה לבחינת .
שכר (כ-7% בממוצע), ובולטת בגובהה על רקע הגידול הממוצע בשכר העובדים .
בגופים הציבוריים ( 4.
3% ) ובמשרדי הממשלה ( 10.
) מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 831 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת העלאת השכר של עובדי תקופת הבחירות התבססה בעיקר על כמה תובנות אשר פורטו .
בדוח הוועדה לבחינת שכר, לרבות מאפייני העבודה בתקופת הבחירות (כגון .
אינטנסיביות ועומס עבודה), ובהחלטת יו"ר ועדת הבחירות המרכזית בדבר תוספת שכר .
לקראת הבחירות לכנסת ה -22 .
זאת לרבות התייחסות יו"ר הוועדה לשינויים בשכר .
בעקבות המלצות הוועדה לבחינת שכר, ולפיה תנאי השכר שנקבעו במסגרת דוח .
הוועדה הפחיתו את השכר בכמה תפקידים.
על רקע זה ועל רקע הגידול הניכר בהוצאה .
הממוצעת על משרה, לרבות לקראת הבחירות לכנסת ה-21 , יש מקום שדיונים והחלטות .
של ועדת הבחירות המרכזית בדבר שינויים בהוצ אה על שכר יתבססו גם על נתונים .
בדבר השינויים שכבר נעשו בהוצאה הכוללת על שכר במשך כמה שנים ובין מערכות .
בחירות, לרבות השינוי הממוצע למשרה, וכן לנוכח השינויים שנעשו באותה תקופה .
בשכר של עובדי המגזר הציבורי.
הממונה על השכר והסכמי העבודה במשרד האוצר (להלן - הממונה על השכר) מפרסם מדי .
שנה דין וחשבון הכולל נתונים בדבר תנאי העסקה ותנאי השכר של עובדים ובעלי תפקידים .
בגופים במגזר הציבורי שהוא אמון על הפיקוח בעניין שכרם , בהתאם להוראות סעיף 33 א( ג) .
בשנת 1993 נקבע הסדר דיווח על שכרםשל העובדים הבכירים בגופים הציבוריים 42 .
משנת 2009 לחוק יסודות התקציב43 שההצעה לחקיקתו כונתה "שקיפות והרחבת חובת הדיווח .
על השכר במגזר הציבורי", הורחבה חובת הדיווח והיקף הנתונים שיובאו במסגרת דוח הממונה .
על השכר באופן שהוא יכלול מידע ונתונים לגבי שכרם של כל העובדים במגזר הציבורי בכל .
הדרגות, לרבות משרדי ממשלה ויחידות סמך.
בבסיס הסדר הדיווח כאמור עומד ערך .
שקיפות הממשל ככלל מגבירה את אחריות הממשל לפעולותיו ומאפשרת לאזרחים .
לפקח על מעשי הממשל 44 .
הממונה על השכר מגיש את דוחותיו מדי שנה לכנסת.
כל הדוחות משנת1999 מתפרסמים .
באתר האינטרנט של הממונה על השכר, ונוסף על כך נתוניהם מפורסמים מדי שנה גם .
הממונה על השכר כולל בדוחותיו בין היתר נתוני שכר לפי הגופים השונים .
והדירוגים השונים של העובדי ם (כגון - כלכלנים, משפטנים, מהנדסים, אקדמאים, עובדים .
בדירוג מינהלי, ובכלל זאת נהגים ועובדי מזכירות), והם כוללים נתונים על השכר הממוצע, על .
שיעורי העלייה בשכר, על מספרי עובדים, על היקפי משרה ונתונים מפולחים לפי מגדר.
כמו כן, הממונה על השכר מפרסם נתונים על ת נאי השכר בין השאר של בעלי תפקיד, .
עובדים בעלי שכר גבוה שאינם בעלי תפקיד בגופים הציבוריים, ולעיתים גם על תנאי שכר של .
42 'חוק יסודות התקציב (תיקון מס 16 ), התשנ"ג -1993 .
החובה כללה גוף מתוקצב (תאגיד, רשות מקומית, מועצה .
דתית, חברה ממשלתית, בנק ישראל, חברה עירו נית) או גוף נתמך (תאגיד שהממשלה משתתפת בתקציבו .
בעלי התפקידים שנכללו בחובת הדיווח: יו"ר וחבר דירקטוריון, מועצה או הנהלת הגוף .
המתוקצב או הגוף הנתמך, לפי העניין, וכן מנהל כללי, משנה או סגן מנהל כללי, מנהל עניני כספים, מבקר פנימי, .
מזכיר, מהנדס עיר, יועץ משפטי וכל מנהל אחר הכפוף במישרין למנהל הכללי.
43 הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון36 ) (שקיפות והרחבת חובת הדיווח על השכר במגזר הציבורי), התשס"ח-2008.
44 ,מבקר המדינהדוח שנתי 68 ג (2018 ), "שקיפות הממשל- פעולות לקידום הממשל הפתוח", עמ' 17.
| 832 | בעל תפקיד מסוים או עובד מסוים.
הנתונים אינם כוללים פרטים מזהים לצורך השמירה על .
פרטיות בעלי התפקיד או העובדים.
למשל, הממונה על השכר מפרסם טבלא ות שכר של .
בעלי שכר גבוה, בעלי תפקיד ועובדי דירוג בחברות ממשלתיות קטנות ותאגידים עירוניים .
קטנים, לעיתים אף של בעל תפקיד או עובד אחד בארגון.
כמו כן, על פי חוק העמותות, .
התש"ם-1980 ,, ועד של עמותה יפרט בדוח הכספי השנתי את התשלומים שהעמותה שילמה .
או התחייבה לשלם, לכל אחד מחמשת מקבלי השכר הגבוה ביותר, לרבות את תנאי הפרישה .
ועדת הבחירות המרכזית אינה נמנית עם הגופים שהנתונים על תנאי העסקתם ושכרם .
מתפרסמים בדוח הממונה על השכר.
עם זאת, יש חשיבות ציבורית לשקיפות פעילותה, כחלק .
ממוסדות הציבור במדינה, כיוון שהיא ממומנת מכספי ציבור ו אמונה על ארגון וביצוע הבחירות .
חשיבות שקיפות פעילות הוועדה נוגעת גם לשכר עובדיה.
ועדת הבחירות המרכזית כוללת בהצעת התקציב שהיא מגישה לאישור ועדת הכספים .
של הכנסת לעניין מערכת בחירות שני נתונים על שכר: (א) נתון על התקציב למימון .
שכר כולל של מאות עובדים בתקופת בחירות (לרבות במטה הקבוע), (ב) נתון על .
השכר הכולל של עשרות אלפי עובדי יום הבחירות; בשנה שאינה שנת בחירות הוועדה .
כוללת בהצעת התקציב רק את הנתון על התקציב למימון השכר הכולל של עובדי .
נתונים אלה מתפרסמים, כחלק מסעיפי הת קציב שבהצעת התקציב, .
באתר האינטרנט של ועדת הכספים.
הוועדה קובעת את השכר של קבוצות עובדים, כגון .
מזכירים וסדרנים, במסגרת התקציב שאושר לה.
הוועדה אינה מפרסמת נתונים על שכר עובדיה, וממילא אינה מפרטת שכר של קבוצות .
עובדים ברמת הפירוט הנהוגה בדוח הממונה על השכר: הוועדה אינה מפרסמת נתונים .
על שכר של קבוצות עובדים בתקופת הבחירות, ובכלל זה אינה מציגה נתונים על שכר .
של בעלי תפקידים גנריים כגון מנהלי ועדות אזוריות ומנהלי גושים, ואינה מפרסמת .
נתונים על שכר של קבוצות עובדי יום הבחירות, כגון מזכירי ועדות קלפי ומפקחים.
על כן, הוועדה אינה מפרסמת באתר האינטרנט שלה את הנתונים המצרפיים הנכללים .
בהצעות התקציב שלה לגבי ההוצאה הכוללת על שכר עובדי תקופת הבחירות ולגבי .
ההוצאה הכוללת על שכר עובדי יום הבחירות.
כמו כן הוועדה נוהגת לפרסם בהצעת התקציב שלה נתונים על היקף התוספת במספר .
המשרות, לעומת הצעת התקציב לשנה הקודמת.
הוועדה אינה מפרסמת בהצעת .
התקציב, ואף לא בכל דרך אחרת, נתונים כוללים על היקף המשרות והעובדים .
עלה כי מידת השקיפות שנוהגת ועדת הבחירות המרכזית בכל הנוגע למספר המשרות .
של עובדיה ולשכרם אינה נמצאת בהלימה לנהוג בשירות הציבורי.
מידע המאפשר לעקוב אחר השינוי בהיקף כוח האדם המועסק לצורך קיום מערכות .
הבחירות וההוצאה על העסקתו, גם על פני שנים ומערכות בחירות.
סוגיית שקיפות נתוני ועדת הבחירות המרכזית על מספר עובדיה ושכרם עלתה עוד במרץ 2020 .
במסמך של מרכזהמחקר והמידע של הכנסת, ובו נותח תקציב הוועדה לבחירות לכנסת ה- .
במסמך נכתב כי היעדר נתונים עלמספר העובדים , על היקפי משרותיהם ועל שכרם, .
45 הכנסת- מרכז המחקר והמידע, ניתוח תקציב ועדת הבחירות המרכזית לבחירות לכנסת ה-23 ( 8.
| 833 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת מקשה על הכנסת - הגורם המוסמך לאשר את תקציב ועדת הבחירות המרכזית ולפקח עליו - .
למלא את תפקיד הפיקוח על תקציב הוועדה.
עוד נכתב במסמך כי מרכז המחקר והמידע של .
הכנסת ביקש מוועדת הבחירות המרכזית לקבל נתונים אלה, ואולם פנייה זו לא נענתה.
ועדת הבחירות המרכזית מסרה למשרד מבקר המדינה כי היא אינה מפרסמת נתונים על .
שכרם של עובדיה, בין היתר, נוכח החשש לפגיעה בפרטיותם, שכן לנוכח מספרם הקטן של .
עובדי הוועדה קל לזהות את העובד על פי תפקידו.
מומלץ כי ועדת הבחירות המרכזית תפרסם לציבור באתר האינטרנט שלה נתונים כוללים .
על היקף המשרות והעובדים במסגרתה וכן נתונים על שכר עובדיה, על פי כללי .
הפרסום הנהוגים בשירות הציבורי, וכן תכלול נתונים מפורטים בנ ושא זה בעת הגשת .
תקציבה לאישור ועדת הכספים.
הוועדה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא תבחן את הצורך לפרסם את הנתונים .
המוצעים או את חלקם, וכן את מקום הפרסום, בשים לב לחשיבות השמירה על פרטיות .
| 834 | ההוצאה על רכש שירותים ומוצרים .
חוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 (להלן- חוק חובת מכרזים), קובע כי המדינה לא .
תתקשר בחוזה לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין או לביצוע עבודה או לרכישת שירותים, .
אלא על פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו.
שלוש מטרות: יעילות - בעבור הרשות המינהלית, ולמעשה בעבור כלל הציבור; מניעת .
שחיתות ומשוא פנים; הענקת הזדמנות לכל פרט בחברה להתמודד על ההתקשרות החוזית עם .
הרשות המינהלית בתנאים של שוויון והגינות 46 .
בתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים), נקבעו סוגי המכרזים .
שאפשר לבצע לצורך התקשרות עם ספק וכן התנאים למתן פטור ממכרז.
לתת העדפה להתקשרות במכרז גם כאשר התקנות מאפשרות התקשרות בפטור ממכרז.
לשם ניהול מערך ההתקשרויות של הממשלה קבע החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - .
החשב הכללי) הוראות לייזום תהליך הרכש וביצועו , והן כלולות בתקנון כספים ומשק (להלן - .
תכ"ם), המחייב את משרדי הממשלה ואת יחידות הסמך שלה.
הוראות אלו מיועדות להבטיח .
ניהול תקין ויעיל של ההתקשרויות והרכש ובקרה שיטתית עליהם.
המרכזית פועלת לפי הוראות התכ"ם, בשינויים המחויבים.
הרכש של ועדת הבחירות המרכזית בשנים 2016 - 2020 בעבור הבחירות לכנסת ה-21 עד .
הבחירות לכנסת ה-23 הסתכם בכ-223 מיליון ש"ח47: כ-74 מיליון ש"ח בעבור מערכת .
הבחירות לכנסת ה-21; כ-70 מיליון ש"ח בעבור מערכת הבחירות לכנסת ה-22; וכ-79 .
מיליון ש"ח בעבור מערכת הבחירות לכנסת ה -23.
בת רשים להלן מוצג שיעור הרכש .
שבוצע במכרז ושיעור הרכש שבוצע בפטור ממכרז מתוך סך הרכש של ועדת הבחירות .
בשנים 2016 - 2020 , לפי מערכות בחירות מהכנסת ה-21 לכנסת ה- 23 ,.
מוצגים נתונים מקבילים על סך הרכש הממשלתי: שיעור הרכש הממשלתי במכרז ושיעור .
הרכש בפטור ממכרז מתוך סך הרכש הממשלתי בשנת 201948 .
46 ,עומר דקלמכרזים , כרך ראשון (2004 '), עמ40.
47 הסכום אינו כולל תשלום לגופים ממשלתיים ולנציגי סיעות וכן תשלומי חשבונות חשמל, מים, ארנונה וכבישי .
48 נתונים מדוח מנהל מינהל הרכש הממשלתי- "נתוני הרכש הממשלתי לשנת 2019 ".
הרכש הממשלתי לשנת2019 .
מיליארד ש"ח, לא כולל התקשרויות עם גופים ציבוריים מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 835 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת תרשים 20: שיעורהרכש במכרז ושיעור הרכש הפטור ממכרז מתוך סך הרכש של .
ועדת הבחירות, 2016 - 2020 , לפי מערכות הבחירות מהכנסת ה-21 עד הכנסת ה- .
23; ושיעורים מקבילים מתוך סך הרכש הממשלתי, 2019 .
על פי נתוני ועדת הבחירות המרכזית, נתוני מרכב"ה ונתוני מינהל הרכש הממשלתי, בעיבוד משרד מבקר .
מהנתונים עולה כי שיעורי הרכש של ועדת הבחירות המרכזית לקראת הבחירות .
לכנסת ה-21 (73% רכש במכרז ו-23% )רכש בפטור ממכרזולכנסת ה-23 (65% .
ו-35% ), בהתאמהדומים לנתוני הרכש הממשלתי לשנת 2019 , בהיבט של החלוקה .
בין רכש באמצעות מכרז לרכש פטור ממכרז.
עם זאת, נתוני הרכש של הוועדה .
לקראת הבחירות לכנסת ה-22 שונים (48% ו-52% ), בהתאמה, שכן הוועדה עשתה .
שימוש מוגבר ברכש הפטור מחובת מכרז.
אפשר להניח כי הדבר נובע מסמיכות מערכות הבחירות: הבחירות לכנסת ה-21 התקיימו .
כאמור באפריל 2019, והבחירות לכנסת ה-22 - בספטמבר 2019 .
הפער בשיעורי הרכש הפטור ממכרז של ועדת הבחירות המרכזית בין הכנסת ה -22 .
לכנסת ה -23 נעוץ במידה רבה בשני מרכיבים: האחד - רכש שירותים ומוצרים לצורך .
הפעלת מערך של מפקחים בקלפיות המצוידים במצלמות, לראשונה בבחירות לכנסת .
לקראת הבחירות לכנסת ה -23 הוועדה לא רכשה עוד שירותי מפקחים אלא .
העסיקה אותם כחלק מעובדי יום הבחירות, ולכן פחת הרכש הפטור ממכרז; והשני - רכש .
לצורך אבטחת מערכות המידע של הוועדה לקראת הבחירות לכנסת ה-22 .
משרד מבקר המדינה בדק את ההתפלגות של הרכש בפטור ממכרז של ועדת הבחירות .
המרכזית לפי עילות הפטור ממכרז הקבועות והמפורטות בתקנות חובת המכרזים.
| 836 | בתרשים להלן מוצגים נתונים על שיעור סך הרכש הפטור ממכרז בכל עילת פטור, מתוך .
סך הרכש הפטור ממכרז, בשנים 2016 - 2020 , לפי מערכות הבחירות מהכנסת ה-21 עד .
להלן הסברים על שלוש עילות פטור המוצגות בתרשים: (א) התקשרות ששווייה אינה .
עולה על 50,000 ש"ח49 .
בשל סמיכות הזמנים בין מועד הבחירות לכנסת ה-22 ובין מועד .
הבחירות לכנסת ה-21 , נקבעו הוראות מיוחדת לעניין היערכות ועדת הבחירות המרכזית .
לקיום הבחירות לכנסת ה -22 , ובכללן הוראה שהגדילה את סכום התקשרות הפטור .
ממכרז עד ל- 120,000 ש"ח.
הוראה דומה נקבעה גם להיערכות לבחירות לכנסת ה -2350 .
)(ב"התקשרות המשך" היא התקשרות המתבצעת לצורך הרחבה או הארכה של .
התקשרות ראשונה, שלא מכוח זכות ברירה הכלולה בהתקשרות הראשונה51 .
ממכרז בעילה של ספק יחיד עם מי שלפי זכויות מכוח דין או בהתאם למצב הדברים .
בפועל הוא היחיד המסוגל לבצע א ת נושא ההתקשרות.
תרשים 21: התפלגות סך הרכש בפטור ממכרז של ועדת הבחירות המרכזית לפי עילות .
הפטור ממכרז, 2016 - 2020 , לפי מערכות בחירות מהכנסת ה-21 עד הכנסת ה-23, .
)(באחוזים ובמיליוני ש"ח .
על פי נתוני ועדת הבחירות המרכזית ונתוני מרכב"ה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
* פטור בגין נסיבות מיוחדות או פגיעה מהותית בביטחון המדינה, ביחסי החוץ שלה ובכלכ לתה.
49 תקנה3(1 ) לתקנות חובת המכרזים.
על פי הוראות התכ"ם, התקשרות ששווויה מעל 5,000 ₪ אך אינו עולה על .
ש"ח כרוכה בהליך בדיקה של כמה הצעות ובחירת ההצעה המיטבית .
50 סעיף6 לחוק הבחירות לכנסת העשרים ושתיים (הוראות מיוחדות לעניין ועדת הבחירות), התשע"ט-2019 .
לחוק הבחירות לכנסת העשרים ושלוש (הוראות מיוחדות), התש"ף-2019 .
51 התקשרות המשך בתנאים זהים לתנאי ההתקשרות הראשונה או מיטיבים עם המזמין, בנסיבות שבהן השמירה על .
האחידות נדרשת מטעמי חיסכון ויעילות.
| 837 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת 3.
בתרשים להלן מוצגים לשם השוואה נתונים על הרכש הממשלתי הפטור ממכרז ועל .
הרכש של ועדת הבחירות המרכזית הפטור ממכרז, בשל ארבע עילות הפטור השכיחות .
בוועדת הבחירות המרכזית בבחירות לכנסת ה-21 (התקשרות המשך, התקשרות דחופה .
למניעת נזק של ממש, ספק יחיד והתקשרות ששווייה אינה עולה על 120,000 ש"ח).
הוועדה נוגעים למערכת הבחירות לכנסת ה-21 בשנים2016 - 2020 , ואילו נתוני הרכש .
הממשלתי - לשנת 2019 .
יודגש כי הבדיקה לאעסקה ב רכש לקראת הבחירות לכנסת .
ה-22 ולקראת הבחירות לכנסת ה -23 , בשל התנאים החריגים שבהם הן התקיימו - .
סמיכות זמנים של חודשים ספורים בין המערכות.
תרשים 22: שיעור הרכש הממשלתי והרכש של ועדת הבחירות המרכזית הפטור .
ממכרז בשל שלוש עילות פטור .
מהתרשים עולה כי במערכת הבחירות לכנסת ה -21 הרבתהועדת הבחירות .
המרכזית להשתמש בעילת הפטור המאפשרת התקשרות ששווי יה אינה עולה על .
50,000 ש"ח (יחסית לרכש הממשלתי, 31% ו-10% , בהתאמה); הוועדה הרבתה .
להשתמש בעילת הפטור המאפשרת התקשרות דחופה למניעת נזק של ממש .
(יחסית לרכש הממשלתי, 8% ו-5% , בהתאמה), ובכך שיעור השימוש שלה בעילה .
זו היה גדול ב -60% ממידת השימוש בעילה זו במסגרת כלל הרכש הממשלתי .
הפטור ממכרז; שיעור השימוש של הוועדה בעילת הפטור של התקשרות המשך .
היה גדול ב-87% משיעור השימוש בה במסגרת הרכש הממשלתי; ושיעור השימוש .
של הוועדה בעילת הפטור של התקשרות עם ספק יחיד דומה לשיעור השימוש בה .
| 838 | יצויןשלקראת הכנסת ה -22 וה-23 גדל במידה ניכרת היקף הרכש בפטור ממכרז בעילה של .
התקשרות דחופה למניעת נזק של ממש (62% ו-35% ,מכלל הרכש הפטור ממכרז22.
)מיליון ש"ח, בהתאמה .
ועדת הבחירות המרכזית השיבה למשרד מבקר המדינה כי שיעור הזמנות הרכש שלה בסכום .
נמוך הוא גדול יחסית למשרדי הממשלה, ולכן היא משתמשת במידה רבה יחסית בעילת .
הפטור המאפשרת התקשרות ששוויה אינו עולה על 50,000 ש"ח.
הוועדה גם ציינה שהיא .
נדרשת לפעול בלוחות זמנים של שבועות ספורים בכל מערכת בחירות, ולכן נאלצת .
להשתמש בעילת פטור של התקשרות דחופה למניעת נזק של ממש.
השימוש הנרחב של ועדת הבחירות המרכזית בעילת הפטור בהתקשרות ששווייה .
אינה עולה על 50,000 ש"ח ובעילות הפטור ממכרז המיועדות להתקשרויות דחופות .
והתקשרות המשך, עשוי להוביל למסקנה שהוועדה נדרשת לרכוש חלק נכבד .
מהטובין והשירותים הדרושים לצורך קיום הבחירות בתוך פרקי זמן קצרים, אשר .
אינם מותירים די זמן לקיום הליך מכרזי.
יש לנתח מסקנה זו על בסיס ממצאי .
הביקורת בדבר הפער שבין התקציב השוטף של הוועדה לבין התקציב שמוקצה לה .
לצורך קיום מערכת בחירות נתונה, בהשוואה לנתונים מקבילים מכמה מדינות .
הנתונים מלמדים שבישראל פער זה חריג ביותר: התקציב השוטף של .
הוועדה קטן יחסית עד לתחילתה של תקופת בחירות, לרוב במועד של א תוכנן .
מראש, ובעת שמתחילה תקופת הבחירות מתרחשת "קפיצה" ניכרת בתקציב לצורך .
היערכות הוועדה במהלך שלושת החודשים שלפני מועד הבחירות לכנסת.
על ועדת הבחירות המרכזית לרכז נתונים על כלל הטובין והשירותים שהוועדה .
רכשה בפטור ממכרז בעילה של התקשרות ששווייה אינה עולה על 50,000 ש"ח, .
בעילה של התקשרות המשך, ובעילה של התקשרות דחופה למניעת נזק של ממש, .
ובכלל זה על הנסיבות של כל פעולת רכש, ולהציג את הנתונים לפני יו"ר הוועדה.
זאת, כדי לוודא שהשימוש הנרחב בעילות פטור אלו מוצדק.
מכרזיים לרכישת טובין ושירותים ה דרושים לוועדה לקראת בחירות כבר בשנים .
שאינן שנות בחירות, ובכלל זה מוצע להיערך מראש ולכלול בהליכים המכרזיים .
ובהתקשרויות מכוחן אופציה להרחבת היקף ההתקשרות עם ספקים לצורך מערכת .
בחירות עוקבת שמתקיימת בתוך זמן קצר, וכן להתקשר במכרז עם ספקים .
שיתחייבו לספק את הטובין והשירותים בזמן בחירות.
באופן הזה תוכל גם הוועדה, .
כפי שנדרשים לעשות גופים ציבוריים אחרים, לרכוש את הנחוץ באמצעות מכרזים .
פומביים, ובכך להעניק למציעים הזדמנות להתמודד בתנאים של שוויון והגינות.
| 839 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת תעריפי התקשרויות של ועדת הבחירות .
משרדי הממשלה מחו יבים להתקשר עם נותני שירותים חיצוניים בתעריפים שלא יעלו על .
התעריפים המרביים שקבע החשב הכללי במשרד האוצר בכמה הוראות תכ"ם 52 .
הכללי נוהג לבצע מכרזים מרכזיים בעבור משרדי הממשלה, ולקבוע בהם גם תעריפים .
לרכישת שירותים או מוצרים.
נמצא כי ועדת הבחירות המרכזית מצאה לנכון להתקשר עם נותני שירותים בהתאם לתעריפים .
שקבע החשב הכללי במכרזים מרכזיים: הרכש של ועדת הבחירות המרכזית בשנים 2016 - .
2020 בעבור הבחירות לכנסת ה-21 הסתכם בכ-74 מיליון ש"ח, מהם כ-54 מיליון ש"ח רכש .
במכרז וכ-20 מיליון ש"ח רכש בפטור ממכרז.
התקשרויות הוועדה באמצעות מכרזים מרכזיים .
באותן שנים הסתכמו ב-6.
8 ( מיליון ש"ח13% ) מאותם54 מיליון ש"ח.
לדוגמה, רכישת ריהוט .
משרדי בסכום כולל של כ- 350,000 ש"ח ושכירות רכבים בסך של כ- 480,000 ש"ח.
כך, הוועדה התקשרה עם יועצים ועם משרד רוא י חשבון בסך כולל של כ- 828,000 ש"ח,לפי .
תעריפי החשב הכללי באמצעות מכרז או בפטור ממכרז.
הליך אישור התקשרויות בפטור ממכרז - .
הרכב הוועדות המחליטות וסמכויותיהן .
בשנת 2009 חוקק תיקון בתקנות חובת המכרזים, כדי לבזר בין ועדות פטור שונות את .
הסמכויות לאישור התקשרויות מסוימות עם ספקי שירות או מוצר בפטור ממכרז.
נדרש אישור ועדת פטור מרכזית במשרד האוצר או אישור החשב הכללי, לפי העניין, לכל .
בקשה לרכוש מוצר או שירות ללא קיום מכרז.
תיקון החקיקה נועד להגביר את היעילות, בלי .
לפגוע בעקרונות המכרז וביכולת לפקח על יישומם, וכן להדגיש את עקרונות הבקרה, הפיקוח .
והאחריות של מקבלי ההחלטות בדבר רכש פטור מחובת מכרז.
להלן פירוט הרכב הוועדות המוסמכות לאשר התקשרויות עם ספקים בפטור ממכרז .
וסמכויותיהן לאחר התיקון.
ועדת מכרזים משרדית: הוועדה קובעת אם לאשר התקשרויות בהליכי מכרז בכל .
סכום, או התקשרויות בפטור ממכרז עד לסכום של 150,000 ש"ח53 .
שלושה עד חמישה חברים, ובכללם - מנכ"ל, חשב והיועץ המשפטי של המשרד, או .
נציגיהם (להלן - ועדת מכרזים).
החלטות ועדת המכרזים מתקבלות ברוב קולות , .
מנומקות ורשומות בפרוטוקול החתום בידי חברי הוועדה הנוכחים בישיבה.
היועץ המשפטי או נציגו מכריעה בעניינים משפטיים, ועמדת החשב או נציגו מכריעה .
אם ועדת המכרזים מחליטה לאשר התקשרות שלא באמצעות .
מכרז, עליה להגדיר את אופן ההתקשרות.
52 'הוראת תכ"ם מס 13.
2 ', התקשרות עם נותני שירותים חיצוניים.
53 למעט התקשרות לפי תקנה3(1 )- התקשרות שאינה עולה על 50,000 .
ש"ח שאינה דורשת אישור ועדת מכרזים התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת .
ועדת פטור משרדית: בהתקשרויות בפטור ממכרז בסך של 150,000 ש"ח עד ל-4 .
מיליון ש"ח, לפי העניין, נדרש נוסף על אישור ועדת המכרזים אישור של ועדת פטור .
בוועדת הפטור המשרדית חברים המנכ"ל, החשב והיועץ המשפטי (להלן - .
מ ניין חוקי בישיבות הוועדה הוא כ ל חברי ועדת הפטור .
המשרדית ביחד , והחלטות יה מתקבלות ברוב קולות, מנומקות ורשומות בפרוטוקול .
החתום בידי חברי הוועדה.
ועדת פטור מרכזית: בהתקשרויות בפטור ממכרז בסך של יותר מ-4 ,מיליון ש"ח .
נוסף על אישור ועדת המכרזים, נדרש אישורה של ועדת פטור מרכזית, שמונה .
שלושה חברים ובהם החשב הכללי או נציגו, וכן היועץ המשפטי של משרד האוצר .
החשב הכללי: בחלק מההתקשרויות בסך של יותר מ-2.
5 מיליון ש"ח נדרש, נוסף .
על החלטת ועדת המכרזים, אישור החשב הכללי.
לדוגמה, אם מדובר בהתקשרות .
המשך שסכומה גדול מ -2.
5 מיליון ש"חובהתקשרות עם ספק יחיד לפי תקנה 3(29 ) .
כמו כן, בהתקשרויות מסוימות נדרש אישור שר האוצר54 .
למעשה, ועדת הפטור המשרדית, ועדת הפטור המרכזית, החשב הכללי ושר האוצר .
משמשים מעין גורם בקרה על החלטות ועדת המכרזים לפטור רכש מחובת מכרז.
אלה רשאים לקבו ע אם לאשר התקשרויות בפטור ממכרז, שעליהן המליצה ועדת .
כמו כן, במקרים מסוימים בסמכות ועדת הפטור המרכזית והחשב הכללי לדון בהשגה על .
החלטת ועדת הפטור המשרדית: למשל, חבר ועדת פטור משרדית רשאי להגיש השגה .
על החלטת ועדת פטור משרדית שלא התקבלה פה אחד לפני ועדת הפטור או החשב .
הכללי, לפי העניין55 .
,על פי הוראות תקנות חובת המכרזים, בכל הנוגע לרכש של ועדת הבחירות המרכזית .
סמכויות היועץ המשפטי של משרד האוצר הוקנו ליועץ המשפטי של הוועדה, ואילו .
סמכויות החשב הכללי ושר האוצר הוקנו ליו"ר הוועדה או למנכ"ל הוועדה, אם הוסמך .
לכך בידי יו"ר הוועדה.
בשנת 2012 הסמיכה יו"ר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-19 .
את מנכ"לית הוועדה לפעול במקומה לעניין תקנות חובת המכרזים .
להלן מפורט הרכב הוועדות שהוקנו להן הסמכויות לאשר התקשרויות בפטור ממכרז של .
ועדת הבחירות המרכזית מהבחירות לכנסת ה-21 ועד הבחירות לכנסת ה-23 : .
ועדת המכרזים המשרדית של ועדת הבחירות המרכזית, המונה שלושה חברים - .
המנכ"לית, החשבת והיועץ המשפטי של הוועדה.
ועדת הפט ור המשרדית של ועדת הבחירות המרכזית, המונה את אותם שלושה .
חברים - המנכ"לית, החשבת והיועץ המשפטי של הוועדה.
סמכויות ועדת הפטור המרכזית מוקנות לאותם הגורמים המשתתפים בוועדת הפטור .
המשרדית של ועדת הבחירות המרכזית ובוועדת המכרזים שלה - המנכ"לית, .
החשבת והיועץ המשפטי של הוועדה.
54 לדוגמה, התקשרות בנסיבות מיוחדות ונדירות המצדיקות את ביצועה ללא מכרז לפי תקנה3(28 ) לתקנות חובת .
55 תקנה10 א(ו) לתקנות חובת המכרזים.
למעט עילת פטור של התקשרות דחופה למניעת נזק שלממש.
| 841 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ד.
בהתקשרויות שבהן נדרש אישור החשב הכללי הוא ניתן על ידי מנכ"לית ועדת .
בהתקשרויות שבהן נדרש אישור שר אוצר, הוא ניתן על ידי יו"ר .
ועדת הבחירות המרכזית.
תהליך אישור התקשרויות בפטור ממכרז ובעלי הסמכות לאישור התקשרויות אלו בוועדת .
הבחירות המרכזית מוצגים בתרשים להלן.
תרשים 23: תהליך אישור התקשרויות בפטור ממכרז ובעלי הסמכות לאישורן בוועדת .
על פי מסמכי ועדת הבחירות המרכזית התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת .
| 842 | במסגרת הליכי הבחינה והאישור של פטור ממכרז, ועדת פטור משרדית וועדת פטור .
מרכזית מוסמכות לבחון החלטה של ועדת מכרזים ולהחליט אם לאשרה או לדחותה.
נמצא כי המנכ"לית, החשבת והיועץ המשפטי של ועדת הבחירות המרכזית משמשים .
חברים גם בוועדת המכרזים, בו ועדת הפטור המשרדית ובוועדת הפטור המרכזית.
הוועדה שתטפל בהשגה על החלטה של ועדת פטור משרדית, תהיה ועדה שאלה הם .
משרד מבקר המדינה בדק מסמכי החלטות סופיות שקיבלו הוועדות השונות בתקופות .
הבחירות לכנסת ה -22 ולכנסת ה -23 (מיוני2019 ועד מרץ 2020 ), ובסך הכול 60 .
:החלטות14 החלטות של ועדת המכרזים , 28 החלטות של ועדת הפטור של ועדת .
הבחירות המרכזית ו-18 החלטותשל מנכ"לית ועדת הבחירות מכוח הסמכויות המוקנות .
נמצא כי 24 מ-28 ההחלטות של ועדת הפטור התקבלו בעת שהרכב .
חבריה היה זהה להרכב ועדת המכרזים שקדמה לה - מנכ"לית הוועדה, החשבת והיועץ .
המשפטי שלה; שלוש החלטות נוספות התקבלו בידי הרכב זהה של מנכ"לית, חשבת .
הוועדה וממלא מקום היועץ המשפטי שלה; החלטה נוספת התקבלה בהרכב שאינו זהה .
(בוועדת המכרזים השתתף סגן חשבת הוועדה ובוועדת הפטור - החשבת).
שקיבלה מנכ"לית הוועדה התבססו על החלטות ועדת מכרזים שבהן שימשה י ו"ר .
יוצא אפוא כי 54 (90% )מ-60 ההחלטות התקבלו בידי מנכ"לית הוועדה, החשבת והיועץ .
המשפטי שלה, או בידי המנכ "לית בלבד, כאשר ההחלטה הייתה במסגרת סמכותה .
הבדיקה העלתה כי אם נדרשים אישור ועדת הפטור המשרדית או החלטות .
המנכ"לית נוסף על החלטות ועדת המכרזים, ההחלטות של כל הוועדות מתקבלות על .
ידי אותם גורמים, בכל פעם במסגרת תפקיד אחר שאלה ממלאים, ללא שינוי החלטות .
קודמות של ועדת המכרזים.
במהלך הביקורת, במאי 2020 , מינתה מנכ"לית ועדת הבחירות המרכזית ועדת מכרזים .
משרדית בראשות מנהלת אגף מינהל ומשאבי אנוש בוועדת הבחירות המרכזית, וחברים בה .
סגן חשבת הוועדה וסגן בכיר ליועץ המשפטי של הוועדה.
בסמכות הוועדה לדון בהתקשרויות .
וברכש שאינם נדונים בוועדת המכרזים העליונה בראשות מנכ"לית הוועדה.
הבקרה המדורגת שיצר המחוקק לצורך אישור התקשרויות בפטור ממכרז אינה מתקיימת .
אפוא בנוגע לרכש של ועדת הבחירות המרכזית, שכן לרוב מנכ"לית הוועדה עומדת .
בראש ההרכב המוסמך לאשר פטור ממכרז או שהיא מוסמכת לאשר זאת בעצמה.
פעולה זו מקשה את השגת תכליתו של המהלך המדור ג - הבטחת בקרה של ועדת .
הפטור המרכזית ושל החשב הכללי על החלטות ועדת המכרזים.
הבחירות המרכזית יקבע מדרג סמכויות בין ועדות הרכש השונות וכן דרך פעולה אשר .
תבטיח קיום תהליכי בקרה המפצים על ההחלטות לאפשר רכש בפטור ממכרז.
56 12 מ-14 החלטות ועדת מכרזים התקבלו בידי הרכב קבוע- מנכ"לית הוועדה, החשבת והיועץ המשפטי שלה, ושתי .
החלטות נוספות התקבלו בהשתתפות ממלא מקום היועץ המשפטי, במקום היועץ.
| 843 | | התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ועדת הבחירות המרכזית השיבה למשרד מבקר המדינה כי ההמלצה לדרג את סמכויות ועדות .
המכרזים השונות תיבחן, בשים לב להיקף כוח האדם בוועדה בתקופות שבין בחירות.
גוף ציבורי, ובכלל זה ועדת הבחירות המרכזית, שהחליט לבצע התקשרות שלא באמצעות .
מכרז לפי תקנות חובת המכרזים, מחויב לפרסם את החלטתו המנומקת באתר האינטרנט שלו .
בתוך חמישה ימי עבודה מיום קבלת ההחלטה, למעט בין היתר, מטעמי ביטחון המדינה .
כל הודעה שפורסמה באתר האינטרנט הממשלתי נדרשת להיות זמינה .
לציבור לתקופה של שנה לפחות ממועד פרסומה.
בדברי ההסבר לתיקון בתקנות חובת מכרזים משנת 2009 צוין כי הבקרה המרכזית של החשב .
הכללי שהייתה נהוגה קודם לתיקון התקנות מוחלפת בשקיפות שתחייב פרסום ציבורי: .
הסמכות לאשר רוב גדול של התקשרויות בפטור ממכרז תועבר מידי החשב הכללי לוועדת .
פטור משרדית, ובד בבד חיוב ועדת הפטור בסטנדרטים מחמירים של שקיפות, דיווח ואחריות.
משרד מבקר המדינה בדק ב- 11.
21 אם החלטות לאישור התקשרויות בפטור ממכרז של .
ועדת המכרזים וועדת הפטור המשרדית של ועדת הבחירות המרכזית שהתקבלו מאז 11.
מפורסמות כנדרש באתר האינטרנט של ועדת הבחירות המרכזית.
אישרה ועדת המכרזים של ועדת הבחירות המרכזית 14 התקשרויות בפטור ממכרז - ועדת .
הפטור של ועדת הבחירות המרכזית אישרה שלוש מהן בפטור ממכרז בתוקף סמכותה , .
ומנכ"לית הוועדה אישרה עשר מהן בפטור ממכרז בתוקף סמכותה.
נמצא כי ועדת הבחירות המרכזית לא פרסמה החלטות שקיבלה בדבר רכש בפטור .
ממכרז כנדרש בתקנות חובת המכרזים.
במועד הבדיקה אף לא אחת מהחלטות אלו .
לאישור התקשרויות בפטור ממכרז פורסמה באתר ועדת הבחירות המרכזית (ההחלטה .
היחידה שפורסמה באתר ועדת הבחירות המרכזית עניינה באישור התקשרות מ- 4.
לצורך הקמה והפעלה של מערך מפקחים על טוהר בחירות).
על הוועדה לפרסם החלטות על רכש בפטור ממכרז בהתאם לתקנות חובת המכרזים.
ועדת הבחירות המרכזית השיבה למשרד מבקר המדינה כי היא מקבלת את הערת הביקורת .
57 תקנה1 ג(א) ותקנה1 .
ג(ב) לתקנות חובת מכרזים התקציב וההוצאות של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת .
| 844 | שקיפות הנתונים על התקשרויות .
בעקבות בקשות רבות להנגשת מידע על הוצאות המדינה, אשר הטילו עומס רב על משרדי .