HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שהנם חלק ממחקר באוניברסיטה, היכול להוביל להמצאת שירות ובעבודה הנוספת לא ישתמש העובד אלא במומחיותו בלבד ובידע השייך למקום העבודה הנוסף".
עוד נקבע בפרק: "קיבל עובד אישור לעבודה נוספת - לאוניברסיטה לא תהיינה זכויות ודרי שות לגבי קניין רוחני שנוצר על ידי העובד במסגרת עבודה נוספת, ובלבד שועדת קניין רוחני קבעה כי העובד קיים את כל חובותיו והתחייבויותיו כלפי האוניברסיטה לפי נוהל זה".
אוניברסיטת בן -גוריון העבירה למשרד מבקר המדינה טופס "בקשה להעסקה נוספת מחוץ לאוניברסיטה" שיופעל החל בשנת התשע"ב.
הטופס כולל הצהרה כי אין בעבודה הנוספת ניגוד עניינים עם תפקיד חבר הסגל באוניברסיטה או עם מטרות או פעולות של האוניברסיטה.
מהמידע שהעבירה האוניברסיטה עולה כי היא אינה מנהלת רישום של פניות חברי סגל לאישור עבודה נוספת, ניגוד עניינים אפשרי בין פעילות מחקרית באוניברסיטה לפעילות מחוץ לאוניברסיטה וקניין רוחני שפותח בעבודות חוץ.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2012 הודיעה האוניברסיטה כי "החליטה לפעול לניהול רישום של פניות חברי סגל לאישור לעבודה נוספת".
אוניברסיטת חיפה כללי אוניברסיטת חיפה בנוגע לעבודות חוץ נכללים בתקנון הקניין הרוחני שלה.
במסגרת ייעוץ רשאי חבר סגל להעביר לידיעת הגורם העסקי שהוא מייעץ לו ידע כללי הקשור למיומנותו המקצועית -אקדמית, אך לא ידע ספציפי שיש בו משום תוצאה עקיפה או ישירה של מחקרים שבוצעו באוניברסיטה, והוא רכוש האוניברסיטה (סעיף 4.
)בתקנון בנוגע לשבתון וחל"ת נקבע בתקנון שחבר סגל המבקש לצאת לעבודות אצל מעביד הדורש את הבעלות על הקניין הרוחני שיפותח במהלך תקופת השבתון או החל"ת, ידווח על כל ראשית המצאה או המצאה לאוניברסיטה לפני יציאתו, ויודיע על כך למעביד בשבתון או בחל"ת.
עם ש ובו מהשבתון או מהחל"ת נדרש חבר הסגל לדווח לאוניברסיטה על כל המצאה או ראשית המצאה שפותחה במסגרת זו.
כמו כן נקבעו כללים להכרעה בשאלת הבעלות על הקניין הרוחני במקרה שהמוסד המארח לא היה זכאי למלוא הזכויות עליו.
האוניברסיטה מסרה למשרד מבקר המדינה כי אין לה נתונים בדבר מספר פניות חברי סגל בנושא ניגוד עניינים.
לדבריה, "הנושא נמצא תחת בחינה וניסוח לטובת נוהלי התנהגות ראויה במחקר הכולל התייחסות לנושאי ניגוד עניינים".
 המוסדות להשכלה גבוהה 249 .
על אף התועלת הרבה שמפיקים המחקר, ההוראה והכלכלה מעבודות החוץ של חברי סגל, ועל אף קיומם של כללים המסדירים אותן, נמצא כי נושא הקניין הרוחני בעבודות חוץ מעורר באוניברסיטאות קשיים לא מבוטלים.
המטרה העומדת ביסוד הכללים שגיבשה כל אוניברסיטה בעניין היא ההגנה על קניינה הרוחני ועל זכותה למסחר אותו לטובתה ולטובת הממציאים.
ואולם הנושא גורם לעתים לעימותים בין חברי הסגל להנהלות האוניברסיטאות ועלול לגרום לחברי סגל להימנע מלדווח על ייעוצים ולהקשות את העברת הידע ושיתופי הפעולה בין האוניברסיטאות לתעשייה.
קיומו של מחקר אקדמי איכותי שתוצאותיו היישומיות יועברו לתעשייה ולחברה הוא אינטרס ציבורי.
מסחור הידע באמצעות חברות היישום האוניברסיטאיות מחד גיסא, ועבודות החוץ של החוקרים מאידך גיסא, הם שתי דרכים להעברת ידע יישומי המתנגשות לעתים זו בזו.
הועלה כי אף אחת מהאוניברסיטאות לא קיימה, לפחות משנת 2006 , דיונים רשמיים בנושא במוסדותיה המנהלים במטרה להתמודד עם קשיים אלה מתוך ראייה רחבה של כל האינטרסים המעורבים ומציאת האיזון ביניהם.
שתי אוניברסיטאות - הטכניון ומכון ויצמן - החלו בתהליכים שמטרתם בחינה מחדש של כללי הקניין הרוחני.
אוניברסיטה אחת - חיפה - מסרה כי היא נמצאת בתהליך של גיבוש חזון אסטרטגי ומדיניות בנושא קניין רוחני בכלל, ואו ניברסיטה נוספת - תל-אביב - הודיעה כי הנושא ייבחן בהקדם האפשרי על ידי הנהלתה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המוסדות המנהלים של כל אחת מהאוניברסיטאות לדון בנושא הקניין הרוחני בעבודות חוץ, על כל היבטיו, לרבות התאמתו לחזון האוניברסיטה ומטרותיה, ובשים לב לאינטרס הציבורי הרחב.
בהתאם למסקנות הדיונים, על כל אחד מהמוסדות המנהלים לגבש מדיניות שלפיה יפעלו הנהלת האוניברסיטה וחברת היישום שלה.
מן הראוי לבחון דרכים שונות לפתרון הבעיות שהתעוררו בנושא זה, ובהן הדרכים המוצעות להלן: 1.
קביעת פורום שבו יתקיים תהליך משותף של השמעת דעות וגיבוש הסכמה רחבה בין בעלי האינטרסים השונים (חברי סגל, הנהלת האוניברסיטה, חברת היישום, חברות תעשייתיות, נציגי ציבור וכיו"ב) בנוגע לכללים הנוגעים לקניין רוחני בעבודות חוץ ולאופן יישומם.
בחינה השוואתית של המדיניות הננקטת באוניברסיטאות שונות בארץ ובע ולם בנושא זה, ובכלל זה הכללים ודרכי יישומם 71 .
זאת כדי ללמוד ממוסדות דומים שמדיניותם בנושא השיגה את מידת ההסכמה ושביעות הרצון הגדולה ביותר של הצדדים המעורבים.
בחינה של המלצות ועדת זיו בנוגע לעבודות הייעוץ 4.
בחינה של הצורך בניסוח קוד אתי לחברי הסגל, לעתים אף כתחליף לאסדרה, שבו ייקבעו קווים מנחים בין היתר למצבים של ניגודי עניינים ויזמות עסקית בתחום הפעילות המדעית של החוקר.
71 הטכניון, כאמור לעיל בפרק זה, הזמין חוות דעת מסוג זה שסקרה תקנונים של שמונה מוסדות אקדמיים בארץ ובעולם (ארבעה בישראל וארבעה בארה"ב) בנושאים שונים, ואולם בחוות הדעת צוין כי "ההשוואה מבוססת על התקנונים הכתובים בלבד, ולא על 'תורה שבע"פ'".
250 דוח ביקורת שנתי63א .
ניסוח אמנה משותפת לאוניברסיטאות ולתעשייה שתקבע "כללי משחק" הוגנים במקרים של יצירת קניין רוחני במהלך עבודה של חבר סגל בחברה תעשייתית72.
72 דוגמה להידברות בין אוניברסיטאות ותעשיות במטרה למצוא מודלים להסדרת נושא הקניין הרוחני מתוך שיתוף פעולה ביניהם נמצאה בגרמניה.
המוסדות להשכלה גבוהה 251 .
הסתייעות בוות"ת לצורך תיאום וביצוע מהלכים כלל-אוניברסיטאיים לקידום הנושא73 .
קניין רוחני בתחום טכנולוגיות המידע והתקשורת .
המצאות ופטנטים מתחומים שונים נבדלים אלה מאלה באופן העשוי להשפיע על תהליך הרישום והמסחור שלהם וכן על שאלת הבעלות על הקניין הרוחני.
לדוגמה, המצאות ותגליות מתחומי מדעי החיים והביוטכנולוגיה (להלן - מדעי החיים), כגון תרופות, מתאפיינות על פי רוב במחקר רב-שנים שבמהלכו נעשה שימוש מרובה במשאבי האוניברסיטה, ובסופו יתקבל תוצר שהוא הבסיס לתרופה, ואותו ניתן למסחר לתעשיית התרופות תמורת תשלום ת מלוגים לאוניברסיטה.
במקרה זה רישום פטנט על ההמצאה והענקת מונופול לחברה הממסחרת מקובלים בשל ההשקעה העצומה והסיכון הגבוה של אותה חברה בתהליך הארוך של קבלת האישורים לשימוש בתרופה והחדרתה לשוק.
יצוין כי למכון ויצמן, לאוניברסיטה העברית ולטכניון היו הצלחות משמעותיות במסחור תרופות שפיתחו צוותי חוקרים שלהם.
שלוש האוניברסיטאות הללו והממציאים, ובייחוד מכון ויצמן, מקבלים תמלוגים בסכומים של עשרות עד מאות מיליוני שקלים לשנה בעבור המצאות אלה.
תחום טכנולוגיות המידע והתקשורת שעליו מושתתת תעשיית הטכנולוגיה העילית (היי-טק), עוסק בטכנולוגיות הקשורות להעברת מידע, עיבודו והצגתו, וכולל בין היתר את תחומי המחשבים, האינטרנט והתקשורת האלקטרונית (להלן - טכנולוגיות מידע), והוא בעל מאפיינים ייחודיים השונים מהותית מתחומי מדעי החיים ומדעי הטבע.
המאפיינים של תחום טכנולוגיות המידע הם, בין היתר: (א) פיתוח מהיר של מוצרים שאורך חייהם נמשך שנים ספורות74 ; (ב) שימוש שאינו משמעותי במשאבי האוניברסיטה; (ג) ההמצאה הבודדת אינה מובילה בהכרח ישירות אל המוצר, ולשם כך נדרשת לרוב סדרת המצאות או פיתוחים נוספים; (ד) מעורבות אינטנסיבית של הממציא בפי תוח המוצר; (ה) השקעה כספית נמוכה עד הבאת המוצר לשוק לעומת ההשקעה הנדרשת לפיתוח תרופה; (ו) לא תמיד יש צורך ברישום פטנטים, ולעתים הם אף אינם ישימים75.
במהלך הביקורת העלו לפני משרד מבקר המדינה חברי סגל מתחום טכנולוגיות המידע וכן אנשי תעשייה ויזמים פרטיים מתחום טכנולוגיות המידע את הטענה, כי מודל המסחור המופעל על ידי חברות היישום, המבוסס על רישום פטנטים ומתן רישיונות להשתמש בהם לחברות תעשייתיות תמורת תמלוגים - פועל בהצלחה יחסית בכל הקשור להמצאות מתחום מדעי החיים, ואולם כאשר הוא מיושם על המצאות מתחום טכנולוג יות המידע הוא נדון במקרים רבים לכישלון, זאת בשל ההבדלים האמורים בין שני התחומים.
"ראו להלן את פרק "פעילות ות"ת ומל"ג בנושא ניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות 74 ,אורך חייו של דור טכנולוגי בתחומי המחשב, הטלפוניה וכו' הוא כשלוש שנים בלבד בעוד שאורך חייו של פטנט כעשרים שנה.
הקפיטליזם של הידע, עמ' 77.
252 דוח ביקורת שנתי63א .
חברי סגל בכירים בפקולטות להנדסת חשמל ומדעי המחשב מסרו למשרד מבקר המדינה כי לדעתם מדיניות הקניין הרוחני של האוניברסיטאות ויישומה על ידי חברות היישום פוגעים באפשרות המוסדות להשכלה גבוהה 253 .
למסחר המצאות בתחומי טכנולוגיות המידע 76 .
לטענתם, האוניברסיטאות דורשות נתח גדול מדי מהבעלות על החברה המוקמת לצורך המיזם וכן תמלוגים - דרישות שבמקרים רבים הופכות את המיזם ללא כדאי עבור המשקיעים והממציאים.
חברי הסגל הוסיפו כי דרישות אלה גם אינן מוצדקות בשל הקשר הרופף במקרים רבים לקניין הרוחני של האוניברסיטה.
לשיטתם, הדרך היעילה למסחר המצאות בתחומים אלה היא לאפשר לחבר הסגל הממציא למצוא את הערוץ למסחור המצאתו, לרוב באמצעות חברת הזנק, בלי להציב מראש דרישות ולהטיל מגבלות על תהליך ההקמה והבנייה של המיזם.
במקרה שהמיזם יצליח, ה אוניברסיטה תקבל את חלקה מתוך חלקו של הממציא בשיעור שיקבע מראש.
חברי הסגל האמורים לעיל העלו בעיה נוספת: משך הזמן הנדרש לחברות היישום לקדם את תהליך המסחור וההתקשרויות הכרוכות בו ארוך יחסית לתחום טכנולוגיות המידע שבו המהירות היא חיונית להצלחת המוצר.
יזמים פרטיים ואנשי תעשייה מתחום טכנולוגיות המידע חיזקו טענות אלה, והצביעו לפני משרד מבקר המדינה על הקושי להגיע להסכמה עם חברות היישום של האוניברסיטאות בנוגע להשקעה ולהקמת חברות על בסיס המצאות של חוקרים.
שניים מהם, יזמים בעלי שם מתעשיית הטכנולוגיה העילית, כתבו מאמרים בנושא שפורסמו בעיתונות.
אחד מהם טען, בין היתר, שמדובר בכשל ארגוני שמקורו גם בחברות היישום ואילו השני גרס כי הכשלים והקשיים האמורים נובעים מהניסיון של האוניברסיטאות להחיל את מנגנוני המסחור המקובלים בתחום התרופות, המוצלחים כשלעצמם, על תחום טכנולוגיות המיד ע, בלי להתחשב בהבדלים המהותיים שביניהם, כגון הסכמי רישיון לשימוש בפטנט תמורת תמלוגים ממכירות, המתאימים למסחור תרופות, אך אינם מתאימים למסחור המצאות מתחום טכנולוגיות המידע.
נושא מסחור המצאות מתחום טכנולוגיות המידע נדון בכנס "פורום היזמות של .
T " שהתקיים באוניברסיטת תל -אביב בדצמבר 2009 וכן בסדנה שהתקיימה כאמור ביוני 2011 באקדמיה למדעים77 :.
במסמך הסיכום של עיקרי הסדנה נכתב "קיימים פערים בהיקף שיתופי הפעולה בין האוניברסיטאות ותעשיות מסוגים ומגזרים שונים (פארמה לעומת הי-טק, חברות סטארט -אפ לעומת חברות גדולות, חברות ישראליות לעומת חברות בינלאומיות וכו').
במידה והאוניברסיטאות רואות את עצמן כשותפות בפיתוח הכלכלה הישראלית נושא זה דורש התייחסות ויש מקום להבין את מקור ההבדלים"78.
76 כך לדוגמה, במסמך בנוש א מסחור טכנולוגיות מידע שהכין חבר סגל בכיר בטכניון בשנת 2008 : "אני כותב מכתב זה בלב כבד לאחר שניסיונות רבים וכושלים מדירים חברות ויזמים את רגליהם מידע ומדע שמיוצר במעבדתי ואני, צוות המהנדסים והסטודנטים רואים בעיניים כלות כיצד נשפך מדע יישומי על הביבים עקב מדיניות אגרסיבית של הנהלות הטכניון בשנים האחרונות".
78 :ראו גם Amnon Frenkel and Daniel Shefer, "University -industry technology transfer: fostering and hindering factors and programs" in: Amnon Frenkel, Peter Nijkamp, Philip McCann (editors ), Societies In Motion (2012), p.
מאמר זה נכתב בעקבות מחקר בנושא העברת טכנולוגיה בין אקדמיה לתעשייה; אחת ממסקנותיו היא שהגורם שעשוי לתרום במידה הרבה ביותר לחיזוק קשרי אקדמיה ותעשייה הוא הגברת הגמישות במדיניות האוניברסיטאות.
הגורם השני בחשיבותו הוא הגדל ת שיעורי התמלוגים לחוקרים.
254 דוח ביקורת שנתי63א .
הכללים באוניברסיטאות .
האוניברסיטה העברית קבעה "מסלול ירוק" כדי להקל את מסחור ההמצאות מתחום טכנולוגיות המידע.
הועלה כי האוניברסיטאות האחרות לא אימצו כללים ספציפיים למסחור המצאות מתחום זה.
נושא זה אמנם נדון על ידי מקצת חברות היישום, אך הוא לא עלה על סדר יומם של המוסדות המנהלים של האוניברסיטאות והם לא דנו בו בצורה מסודרת.
ה"מסלול הירוק" באוניברסיטה העברית ה"מסלול הירוק" נקבע בהוראת הנהלה של האוניברסיטה בנושא "קשרים בין חברי סגל אקדמי לגורם עסקי" בסעיף שכותרתו "הקמת חברת הזנק ( Start Up) על-ידי חבר סגל (מסלול ירוק)", ובו נאמר, בין היתר: "המסלול הירוק נועד לאפשר הקמת חברת הזנק בתחומים כגון מחשבים, תוכנה ופרויקטים דומים; הוא אינו נועד לפרויקטים בתחומי רפואה/ ביוטכנולוגיה/ חקלאות ומדעי טבע אחרים, שבהם הושקעו זמן והון (אנושי וכספי) ותוצאות מוצר סופי אפשרי הנן בטווח הבינוני והארוך".
חבר סגל באוניברסיטה המעוניין להקים חברת הזנק בתחום טכנולוגיות המידע, נדרש להגיש בקשה לחברת יישום ובה פירוט המצב הטכנולוגי של הפיתוח שעל בסיסו תוקם החברה, חלקו בפיתוח, סוג העבודה שנעשתה על ידו באוניברסיטה במסגרת הפיתוח והפטנטים שנרשמו בגין הידע או שניתן לדעתו לרשום; הנהלת יישום תשיב לבקשה בתוך 21 יום.
אם היא תאושר, ייחתם הסכם סטנדרדי בין יישום ובין חבר הסגל כלהלן: (א) יישום תעניק רישיון בלעדי לחברת ההזנק לשימוש בידע שפותח ובפטנטים, לרבות ידע עתידי שיפותח בחברת ההזנק (תמורת תמלוגים); (ב) יישום תקבל 7.
5% ממניות החברה (בהשוואה ל-40% במסלול הרגיל), ואף יותר ככל שתגדל השקעת האוניברסיטה.
כמו כן יותר לחבר הסגל לפעול בחברה עד יום בשבוע, וייאסר עליו לשמש בה מנכ"ל, יו"ר הדירקטוריון או מנהל הפרויקט או למלא כל תפקיד הכרעה ניהולי, למעט חבר בדירקטוריון.
חבר סגל בכיר באוניברסיטה העברית שהקים חברת הזנק בתחום טכנולוגיות המידע במסגרת "המסלול הירוק", מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי ה"מסלול הירוק" מקל על חברי הסגל להקים מיזמים בתחום זה.
עם זאת, לדעתו, גם הסדר זה אינו אידאלי בהיותו מכביד על המיזם יתר על המידה, בייחוד הדרישה לתמלוגים שלטענתו אינה מקובלת בתעשיית הטכנולוגיה העילית.
כן ציין כי חברת יישום פתוחה למשא ומתן בעניין זה, וניתן להגיע עמה להסכמה שתאפשר את הקמת המיזם.
מנכ"ל חברת יישום מסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 כי לדעתו ה"מסלול הירוק" הקיים באוניברסיטה מאזן כראוי בין האינטרסים של האוניברסיטה, החוקרים והתעשייה.
הוא ציין כי בתחום מדעי המחשב יחסי הגומלין בין החוקרים לתעשייה הוא קריטי במיוחד לחוקרים על מנת לשמור על רלוונטיות המחקר שלהם.
הוא דיווח כי בכל שנה מוקמות כמה חברות על פי ה"מסלול הירוק" וחברת יישום משתדלת להתגמש ולהתאים את הדרישות לנסיבות גם כאשר אין מדובר במסלול זה.
המוסדות להשכלה גבוהה 255 .
האוניברסיטאות האחרות אוניברסיטת תל -אביב: במרץ 2008 דנה מועצת המנהלים של חברת רמות בהצעה להפעיל "מסלול ירוק ליזמות" בדומה למסלול הקיים בעברית, והחליטה שלא להקים מסלול כזה.
האוניברסיטה מסרה למשרד מבקר המדינה כי אכן תחום טכנולוגיות המידע הוא תחום שונה מתחום מדעי החי ים, שבו בעיקר עוסקות חברות היישום בשל הפוטנציאל הכלכלי הגדול הגלום בו, וכי היא שקלה לאמץ את ה"מסלול הירוק" אבל הבינה שבאוניברסיטה העברית לא קמו הרבה מיזמים לפיו.
האוניברסיטה הוסיפה כי לחברת היישום שלה - חברת רמות - הייתה הצלחה בעסקה גדולה מתחום טכנולוגיות המידע, מה שמוכיח שהיא יכולה לעשות עסקאות טובות בתחום זה.
עם זאת, הודיעה האוניברסיטה כי שאלת הקמת "המסלול הירוק" תשוב ותיבדק על ידי הנהלתה ודירקטוריון חברת רמות בהקדם האפשרי.
אוניברסיטת בן -גוריון : "המסלול הירוק" הוזכר בדיון של הוועדה המרכזת של האוניברסיטה במרץ 2010 , שבו נדון ואושר גם נוהל הקניין הרוחני החדש.
אחד מחברי הסגל האקדמי הבכיר שהשתתף בדיון אמר: "אם לא תהיה מוטיבציה בנוהל - לא יהיה תמריץ למחקר.
מציע את 'המסלול הירוק' כמו באונ' העברית".
לא נמצא שהתקיים דיון בהצעה או שהוצעו הצעות אחרות לקביעת כללים למסחור המצאות מתחום טכנולוגיות המידע כדוגמת ה"מסלול הירוק".
לפיכך לא הוכנס נושא זה לנוהל הקניין הרוחני החדש של האוניברסיטה מינואר 2011.
מכון ויצמן : מכון ויצמן הודיע למשרד מבקר המדינה כי הנהלת חברת ידע והדירקטוריון שלה שוקלים מפעם לפעם מה הם מנגנוני המסחור הראויים לסוגים שונים של טכנולוגיות וכי הוא אינו "סבור שחוקריו צריכים לשמש כיזמים ומנהלי חברות שכן הדבר מנוגד למטרותיו של המכון כמכון למחקר בסיסי ומעורבות גדולה של מדעני המכון בניהול חברות עלולה בסופו של דבר לפגוע באופן ניכר במחקר הבסיסי שמתנהל במכון".
קניין רוחני בתחום טכנולוגיות המידע בטכניון הטכניון מתמחה בתחומים הטכנולוגיים, לרבות טכנולוגיות המידע, והוא בעל מוניטין עולמי בתחומים אלה.
יש חשיבות לכך שהטכניון יגבש מדיניות שתעודד יצירת קניין רוחני בתחום טכנולוגיות המידע ויקבע מנגנון מסחור יעיל שיאפשר להמצאות של חברי סגל להגיע לכלל יישום.
חברי סגל בכירים בפקולטות להנדסת חשמל ולמדעי המחשב בטכניון (להלן - הפקולטות), הביעו לפני הנהלת הטכניון לא פעם את התנגדותם להתנהלות הטכניון באשר לקניין הרוחני בתחום טכנולוגיות המידע.
לטענתם התנהלות המוסד פוגעת פגיעה קשה ביזמות למסחור הידע בתחום, גרמה לעצירתן של יזמות רבות ולהחמצה בלתי הפיכה של הזדמנויות.
כמו כן היא פוגעת לטענתם ביכולת להעביר ידע שימושי בין האוניברסיטה לתעשייה.
חלק מטענות אלה פורטו במצגת שהוכנה כאמור בשנת 2010 על ידי דקן הפקולטה להנדסת חשמל לשעבר ו נשלחה להנהלת הטכניון.
בין היתר נטען במצגת כי במקרה של חברת הזנק המוקמת על ידי חבר סגל על בסיס קניין רוחני הנוצר בטכניון, הטכניון דורש שליטה מלאה על הקמתה וניהולה וכן בעלות של 50% במיזם.
דרישה זו תקפה גם אם חברי הסגל הם היזמים והמובילים של החברה, גם אם רוב הקניין הרוחני מפותח בחברה עצמה וגם אם החברה אינה משתמשת, בסופו של דבר, בקניין הרוחני שנוצר בטכניון.
במקרים מסוימים מנע 256 דוח ביקורת שנתי63א .
הטכניון את שילוב הממציא כיזם בחברה באמצעות הצבת תנאי שיעשה זאת במסגרת חופשה ללא תשלום.
עוד נטען כי המדיניות האמורה של הטכניון היא מדיניות חדשה שהונהגה בשנים האחרונות ללא התייעצות עם חברי הסגל, ארגון חברי הסגל או הפקולטות.
המוסדות להשכלה גבוהה 257 .
להלן טבלה המציגה את הנתונים שהמציא הטכניון למשרד מבקר המדינה בנוגע למסחור המצאות בתחום מדעי הטבע והחיים ובתחום המחשבים וטכנולוגיות המידע (כולל תוכנות ואלגוריתמים) בשנים 2008 -2010 :לפי הפרמטרים האלה (א) מספר ההמצאות שחברי סגל דווחו עליהן ליחידה העסקית; (ב) מספר הבקשות לפטנטים; (ג) מספר הפטנטים שנרשמו; (ד) מספר העסקאות שנחתמו; (ה) מספר העסקאות שהניבו תמלוגים.
2010 2009 2008 הנושא .
מספר ההמצאות שחברי סגל דיווחו עליהן .
21 21 26 מדעי הטבע והחיים .
6 10 9 מחשבים וטכנולוגיות מידע .
מספר הבקשות לרישום פטנט .
70 85 82 מדעי הטבע והחיים .
9 20 21 מחשבים וטכנולוגיות מידע .
מספר הפטנטים שנרשמו .
25 20 15 מדעי הטבע והחיים .
5 2 3 מחשבים וטכנולוגיות מידע .
מספר העסקאות שנחתמו .
9 11 4 מדעי הטבע והחיים .
4 6 1 מחשבים וטכנולוגיות מידע .
מספר העסקאות שהניבו תמלוגים* .
10 4 8 מדעי הטבע והחיים .
5 3 2 מחשבים וטכנולוגיות מידע .
* הטכניון הוסיף הערה לסעיף זה כי הנתונים אינם כוללים הכנסות מהחזקות, מניות וכד'.
מהנתונים המובאים בטבלה עולה כי בשלוש השנים שנסקרו ( 2008 -2010 ) היה פער ניכר בהיקף הדיווחים של חברי הסגל והפעילות של היחידה העסקית בתחום מדעי החיים בהשוואה לתחום טכנולוגיות המידע.
משרד מבקר המדינה מעיר לטכניון כי בהתחשב בעובדה שרכש לו מוניטין רב בארץ ובעולם בתחום טכנולוגיות המידע, ספק אם הפוטנציאל בתחום זה מנוצל על ידו דיו, ויש מקום שהוא יבחן את הגורמים לכך.
לא נמצא שמי מהמוסדות המנהלים של הטכניון - הוועד המנהל והסנט - דנו בנושא הטיפול במסחור המצאות מתחום טכנולוגיות המידע.
במפגשים שקיימה, כאמור, הנהלת הטכניון בשנת 2010 ובתחילת שנת 2011 עם חברי סגל במטרה לגבש תקנון קניין רוחני חדש ומוסכם, לא הושגה הסכמה לגבי השאלה אם הטכניון זקוק לשני מסלולי מסחור, האחד לטכנולוגיות המידע והשני למדעי החיים.
למעשה, עד מועד סיום הביקורת לא גיבש הטכניון כללים מיוחדים ליישום המצאות מתחו ם טכנולוגיות המידע.
258 דוח ביקורת שנתי63א .
הטכניון מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2012 "כי התשובה שלו ל"מסלול הירוק תיכלל בתקנון החדש המתגבש, אם יאושר.
לדבריו, בעוד התקנון הקיים קובע שהטכניון והחוקר חולקים ביניהם חלוקה שווה בפירות ההמצאה, התקנון החדש יאפשר לתת לחוקר חלק גדול יותר, במקרה שיבחר להשתתף באופן אקטיבי בחברת ההזנק שתוקם, ובתנאי שיעשה זאת שלא במסגרת עבודתו בטכניון אלא בתקופת שבתון או חל"ת.
הטכניון ציין כי בתחילת 2011 הגיע להסכמות עם חוקר ממדעי המחשב ועם יזם חיצוני על הקמת חברת הזנק שהוקמה על בסיס המצאה של החוקר בתנאים שונים בתכלית מאלה הנהוגים במדעי החיים.
מקרה זה מהווה עתה מודל ולמעשה התקנון החדש רק יקבע את הפרקטיקה הנוהגת כבר עתה.
עוד ציין הטכניון כי הוא מתאים את אופי המסחור לתחום, כי בשנים 2008 -2010 השתתף בהקמת 19 חברות בתחומים מגוונים, מהן ארבע בתחום טכנולוגיות המידע, וכי "לעיתים עקשנות אידיאולוגית וגישה לעומתית של מספר חברי סגל היוו את החסם האמיתי למסחור".
ביוני 2011 נוסד בטכניון מרכז חדש להנדסת מחשבים המשותף לשתי הפקולטות - Technion Computer Engineering (TCE) Center (להלן- המרכז), מתוך כוונה לעודד שיתוף פעולה בין חוק רים מהטכניון ומהתעשייה לביצוע מחקרים יישומיים משותפים בתחום טכנולוגיות המידע.
גורמים בטכניון האחראים להקמתו וניהולו של המרכז מסרו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי יש חשיבות מכרעת להסדרת נושא הקניין הרוחני העשוי להיווצר במהלך המחקרים המשותפים באופן שיהיה מקובל הן על חברות התעשייה והן על הנהלת הטכניון.
אותם גורמים העלו את החשש שאם לא יימצא פתרון מוסכם כאמור, לא תהיה תקומה למרכז.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר הטכניון בין היתר כי קרוב לסיומו משא ומתן עם חברת היי-טק גדולה על הסכם לגבי מחקר רחב היקף שרבים מחוק רי המרכז ישתתפו בו.
מהאמור לעיל עולה כי נדרשת הסדרה של המחלוקות והקשיים העולים בנושאים של קניין רוחני בתחומי טכנולוגיות המידע הנוגעים ליישום הידע הנוצר על ידי חוקרים בטכניון, ולשיתוף הפעולה בינו ובין התעשייה.
הנהלת הטכניון החלה, כאמור, בתהליך לגיבוש כללי ק ניין רוחני שיהיו מוסכמים גם על חברי הסגל, לרבות בתחומי טכנולוגיות המידע, אולם תהליך זה לא השיג את מטרתו ועדיין נותרו חילוקי דעות לא מעטים בין הצדדים.
מן הראוי שהנהלת הטכניון תשלים את פעולותיה בתחום זה, תבצע בדיקה מעמיקה של מכלול האינטרסים והשיקולים הנוגעים בדבר, תוך שימת דגש על שיתוף פעולה מיטבי בין חוקרים בטכניון ובין התעשייה, ותגיש לאישור המוסדות המנהלים מדיניות שתאזן כראוי בין האינטרסים של הטכניון ובין האינטרס הציבורי הרחב ביישום טכנולוגיות חדשניות.
דוח הוועדה להערכת הפקולטות להנדסת חשמל .
הוועדה להערכ ת הפקולטות להנדסת חשמל (ועדת זיו), שמונתה כאמור על ידי מל"ג, נדרשה למסחור קניין רוחני של המצאות הנוצרות בפקולטות להנדסת חשמל המוסדות להשכלה גבוהה 259 .
בישראל, ובין היתר ציינה בדוח שלה מאוקטובר 2007 כי מתוך שלל חברות ההזנק שהוקמו בישראל בעשור האחרון, רק מעטות הוקמו על בסיס מחקרים שבוצעו באוניברסיטאות, וכי לדעתה מדיניות הקניין הרוחני של האוניברסיטאות דיכאה הקמת חברות הזנק על ידי חברי סגל.
הוועדה סיכמה את דעתה בנושא כלהלן: "מתוך השאיפה להפיק תועלת מהקניין הרוחני הנוצר על ידי חברי הסגל שלהן ולהפכו למקור הכנסה הולך וגדל, האוניברסיטאות אי מצו מדיניות מיושנת ולעתים לא ברורה המרתיעה את 260 דוח ביקורת שנתי63א .
חברי הסגל מלפעול למסחור המצאותיהם.
זה מעודד חלק מחברי הסגל לעזוב את האוניברסיטה.
יתר על כן, אותה מדיניות פוגעת בייעוץ של חברי סגל"79 .
ועדת זיו המליצה, בין היתר, שהממציא יוכר כבעלים של המצאתו ויקבל את מלוא הרווחים מהקניין הרוחני שלו, אלא אם כן האוניברסיטה, על פי בקשת הממציא, הגישה עזרה משפטית או טכנית בתהליך מסחור ההמצאה.
במקרה שההמצאה תשמש לטובת חברה או מוסד מחוץ לישראל (שאינם מקיימים פעילות בישראל) - יתחלק הממציא ברווחים עם הקרן הלאומית למדע80 או ות"ת.
רווחיםאלה יוכלו לשמש מענקי מחקר באוניברסיטאות על בסיס תחרותי.
עוד המליצה הוועדה שהאוניברסיטאות יאמצו מדיניות כוללת המעודדת חברי סגל לפעול למסחור המצאותיהם ושמדיניות זו לא תגביל את עבודת הייעוץ - לפי המודל שאימצו כמה אוניברסיטאות בארה"ב, בהן אוניברסיטת M.
) המודל שאליו הפנתה הוועדה מבוסס על העיקרון שהבעלות על הקניין הרוחני בהמצאות של חברי סגל שייכת לאוניברסיטה כאשר נעשה "שימוש משמעותי במשאבי האוניברסיטה".
הכוונה לכך שהושקעו בפיתוח ההמצאות סכומי כסף ניכרים, נעשה שימוש בצוותי מחקר, במעבדות האוניברסיטה וכד'.
ואולם בפיתוח המצאות מתחום טכנולוגיות המידע לא נעשה בדרך כלל שימוש של ממש במשאבי האוניברסיטה, ולכן זכות הבעלות על המצאות אלה ניתנת לממציא, החופשי למסחר אותן81.
הנהלת הטכניון הגיבה על דוח ועדת זיו במכתב למל"ג מאוקטובר 2007 , ובו היא חלקה על חלק מהאמור בדוח.
להלן עיקר טענותיה: (א) חוק הפטנטים מקנה למעביד את זכות הבעלות על המצאות של עובדיו.
(ב) דוח ועדת זיו קורא לתפיסה מהפכנית שלפיה האוניברסיטה תוותר על זכויותיה לטובת הממציאים, בשעה שהמגמה בכל העולם ובישראל היא לחזק את זכויות הבעלות של האוניברסיטאות על הקניין הרוחני, במיוחד על רקע המימון הציבורי והמשימה של האוניברסיטאות לקחת חלק פעיל בהעברת הידע.
(ג) במקרים שההמצאות מנוצלות בחו"ל, לא ברור מדוע ות"ת או האוניברסיטאות האחרות יקבלו חלק בהכנסות, ולא האוניברסיטה, שביצעה את ההשקעה הראשונית בהמצאה.
(ד) מסחור טכנולוגיות דורש שיתוף פעולה בין גורמים רבים, וברוב המקרים לא די בהעברת הבעלות לממציא.
קשה לתחום את הפעילות של חברת ההזנק, יחסי פרופסור/סטודנטים כלפי המעביד, מחקר עתידי בחברת ההזנק והחופש האקדמי להמשיך ולחקור באותו תחום.
(ה) דוח ועדת זיו לא הצביע על בעיות במסחור המצאות מתחום מדעי החיים, במיוחד מולקולות (הבסיס לתרופות), שבהן כל האוניברסיטאות הישראליות הצליחו מאוד.
בהשוואה להנדסת חשמל, מסחור תרופות דורש מעורבות מועטה .
79 דוח ועדת זיו, נספח2 ', עמ2-3 .
80 עמותה שבה חברים נציגי ות"ת והאקדמיה למדעים.
כמעט כל תקציבה מועבר אליה באמצעות ות"ת, והוא נועד למתן מענקי מחקר לצורכי המחקר הבסיסי על בסיס הצטיינות מחקרית.
81 בתקנון ההמצאות של M.
T קיים גם מנגנון המאפשר לחבר הסגל הממציא לבקש מהאוניברסיטה, במקרים שבהם הבעלות על ההמצאה היא של האוניברסיטה, לוותר עליה לטובת הממציא ( "stand .
aside" ), והאוניברסיטה תסכים לכך אם תאמין שבכך תואץ העברת הטכנולוגיה לציבור (בכפוף לזכויות צדדים שלישיים).
Guide to the Owners hip, Distribution and Commercial Development of M.
המוסדות להשכלה גבוהה 261 .
של הממציא ואינו מחייב הקמת חברת הזנק, ולכן הבעיות שהועלו בדוח אינן חלות על תחום זה.
(ו) ההנחה שהאוניברסיטאות אינן תורמות דיין לתעשייה הישראלית אינה נכונה.
ידועה תרומת הטכניון ואוניברסיטאות אחרות לתעשיות הביטחוניות ולהקמתן של חברות האלקטרוניקה 262 דוח ביקורת שנתי63א .
נוסף על כך, כיום מייעצים חברי סגל רבים כמעט לכל החברות הגדולות בתעשיית הטכנולוגיה העילית.
ולכן השאלה היא לא אם יועבר ידע מחברי הסגל לתעשייה, אלא אם יותר לחברי סגל להקים חברות הזנק כפעילות נלווית לחובותיהם האקדמיות.
יש להיזהר מלהפוך את האוניברסיטה לחממה למדענים המעוניינים להפוך את הקמת חברות ההזנק לעיסוקם העיקרי.
(ז) יש להמשיך ולעודד את הקשרי ם שבין התעשייה לקהילת המחקר.
נושא הקניין הרוחני בייעוץ נפתר בדרך כלל, מאחר שחבר הסגל נקרא בדרך כלל לפתור בעיה ספציפית, ולא כדי לשכלל את הטכנולוגיה הבסיסית של החברה או את הטכנולוגיה שהוא פיתח.
בנוגע לניגוד עניינים בייעוץ, אין זה מעשי להגדיר מצבים מראש, אלא יש להתייחס לכל מקרה לגופו.
לא נמצא שאוניברסיטת תל -אביב ואוניברסיטת בן -גוריון, שדוח ועדת זיו התייחס גם אליהן, דנו בדוח, ולמותר לציין כי הן לא העבירו למל"ג את תגובתן עליו.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה אוניברסיטת תל-אביב כי היא תלמד את דוח זיו ותבחן א ת יישומו על תחום טכנולוגיות המידע.
אוניברסיטת בן -גוריון, לעומת זאת, לא השיבה דבר בעניין זה.
על פי הנטען בסעיף (ה) לתגובת הטכניון דלעיל, עיקר מסקנות ועדת זיו רלוונטיות לטיפול האוניברסיטה בקניין רוחני בתחום טכנולוגיות המידע להבדיל מתחום מדעי החיים.
לפיכך, בלי לנקוט עמדה ביחס לתגובה זו ולהמלצות הוועדה, ממליץ משרד מבקר המדינה לאוניברסיטאות לבחון את האמור בדוח הוועדה על רקע ההבדלים המהותיים שבין שני התחומים, ובהתחשב בדעותיהם של חברי סגל מתחום זה, כמפורט לעיל.