HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במסגרת בירור התלונה כתב מנכ"ל המשרד לנת"ץ באוקטובר 2011 כי הנושא מורכב מכפי שנראה מלכתחילה, ויש לו השפעות רחבות הן על החינוך הציבורי והן על החינוך המוכש"ר ועל מוסדות הפטור.
הוא הוסיף כי כדי לגבש מדיניות בנושא זה החליט שר החינוך להקים ועדה שתמליץ על מדיניות המשרד.
בראש הוועדה תעמוד מנהלת מחוז חיפה, ובין חבריה יהיו עובדי המשרד ואישי ציבור; על הוועדה להגיש המלצותיה בתוך שלושה חודשים מיום מינויה.
בנובמבר 2011 מינה שר החינוך את הוועדה האמורה.
משרד החינוך השיב בדצמבר 2011 כי במחוז צפון הובהר שהוראות חוזר מנכ"ל בנוגע לתשלומי הורים חלות גם על בתי ספר מוכש"ר ויש לפעול על פיהן.
(ג) מנכ"ל המשרד ציין לפני נציגי משרד מבקר המדינה בספטמבר 2011 כי במצב שנוצר, שבו המשרד אינו קובע שכר לימוד לבתי ספר מוכש"ר ואינו אוכף את הנחיותיו בנוגע לתשלומי הורים בבתי ספר אלה, יש להם יתרון על פני בתי ספר רשמיים, שיכולתם לגבות כספי הורים מוגבלת בידי המשרד.
המשרד החיל כאמור גם על בתי ספר מוכש"ר את המגבלות שקבע לעניין תשלומי הורים.
כאשר בית ספר מוכש"ר גובה מההורים כספים המיועדים לשכר לימוד ולתשלומי הורים גם יחד בלי הבחנה ברורה ביניהם, אין ההורים יכולים לדעת אם תשלומי ההורים תואמים את הסכומים שקבע המשרד ואם שכר הלימוד שנגבה הוא סביר.
במצב כזה יש חשש שגבייה חריגה של תשלומי הורים תטושטש באמצעות הצגתה כחלק משכר הלימוד.
אי-הסדרת נושא שכר הלימוד בבתי ספר מוכש"ר עלולה לפג וע ביכולתו של משרד החינוך לפעול ליישום מדיניותו לחיזוק החינוך הרשמי בשל הגמישות היחסית של בתי ספר מוכש"ר לעניין גביית כספים מההורים.
על הנהלת המשרד לקבוע מדיניות ברורה בעניין שכר הלימוד בבתי ספר מוכש"ר, בהתחשב בהשפעתו על תשלומי ההורים, וכן לאכוף את הוראות המשרד הנוגעות לתשלומי הורים בבתי ספר מוכש"ר.
גביית תשלומי הורים עבור מקצועות לימוד בחטיבה העליונה .
משרד החינוך מממן את שכר עובדי ההוראה במקצועות החובה ובמקצועות הבחירה בחטיבה העליונה (כיתות י' -י"ב) בבתי הספר העל -יסודיים.
המזכירות הפדגוגית במשרד החינ וך (להלן - המזה"פ) היא בעלת הסמכות המקצועית העליונה בכל הנושאים הפדגוגיים של מערכת החינוך, חוץ מן הנושאים הייחודיים שבסמכות החינוך הממלכתי -דתי, וה יא משמשת זרוע להתוויית המדיניות הפדגוגית של המשרד .
במרוצת השנים היו למשרד אינדיקציות לכך שבתי ספר על-יסודיים ג ובים תשלומי הורים עבור מקצועות הלימוד בחטיבה העליונה (ראו להלן), בעיקר מקצועות לימוד ברמה מוגברת, המכונים "מגמות לימוד".
בדוח שנתי על מצב הכלכלה והחברה בישראל שהוציא מרכז טאוב בשנת 2005 נכתב כי תפקיד המדינה להבטיח שלרשות בתי הספר יהיו כל המשאבים להשגת המטרות שהיא מציבה למערכת החינוך.
עוד נכתב בדוח כי אם המדינה אינה מאפשרת קיום רמת חינוך נאותה באמצעות המימון שהיא מעמידה לרשות החינוך הציבורי, היא תתקשה לאכוף כללים של איסור תשלומי הורים בבתי ספר ציבוריים מחד גיסא, ולמנוע פתיחת בתי ספר פרטיים מאידך גיסא.
על המדינה לקבוע כללי תפעול שיבטיחו תנאי עבודה הוגנים למורים ושוויון אפשרויות לתלמידים.
מחברי הדוח ציינו כי כל עוד תנאים אלה נשמרים ונאכפים, המערכת החינוכית יכולה להשיג את יעדיה במסגרות ארגוניות שונות, אולם אם המדינה אינה מצליחה לאכוף את הכללים והעקרונות שהיא מציבה, הרי המרכיבים החינוכיים, הלימודיים והחברתיים השליליים של ההפרטה יחדרו גם למסגרות שלכאורה הן ציבוריות לחלוטין49 .
מאמר משנת 200850 עסק בקשר שבין השתתפות הורים בהוצאות עבור חינוך ובין תהליכי ביזור והפרטה במערכת החינוך.
במאמר נכתב כי תהליך ההפרטה במערכת החינוך בא לידי ביטוי בכמה היבטים, ובהם היבט של מימון.
הפרטה מימונית משמעותה נסיגה של המדינה מתקצוב ומימון המעשה החינוכי והגדלת שיעורי המימון הפרטי, בין השאר באמצעות תשלומי הורים (מימון פרטי של שירותים הכלולים לכאורה בחינוך הציבורי).
בסקירה של נושא תשלו מי הורים אשר הגישה האחראית לתשלומי הורים למנכ"ל המשרד באפריל 2009 היא פירטה את הבעיות הנוגעות לתשלומי הורים עבור מקצועות לימוד ברמה מוגברת והדגישה כי נוצר "מצב כלאיים": מצד אחד זוהי תכנית הלימודים של מדינת ישראל, ולכן אי -אפשר להגדירה שירות שהוא רשות או תל" ן, ומצד אחר התכנית אינה מתוקצבת במלואה והפער נגבה מן ההורים.
בדצמבר 2009 כתבה האחראית לתשלומי הורים למנהלת אגף המפמ"רים51 דאז במזה"פ כי "ההנמקה המקובלת לגבייה מההורים עבור מקצועות לימוד ברמה מוגברת בחטיבה העליונה היא, שקיימים צרכים שמקורם בדרישת תכנית הלימודים במקצועות אלה שאינם הוצאות שכר, ואלה אינם מתוקצבים על ידי המדינה.
גבייה עבור דרישות תכנית הלימודים במקצוע לימוד ברמה מוגברת היא בחזקת רכישת שירותים מרצון, ויש לקבל את הסכמתם של ההורים לשם כך".
באותו החודש כתבה האחראית לתשלומי הורים למזה"פ בנוגע לגביי ה עבור מקצועות לימוד ברמה מוגברת ביקשה שהמפמ"רים הממונים על תחומי הדעת ימסרו לה נתונים על דרישות פדגוגיות אשר נכללות בתכנית הלימודים והמשרד אינו מתקצב.
בעקבות הנתונים שקיבלה מהמפמ"רים, כתבה האחראית לתשלומי הורים למזה"פ כי מן המידע שמסרו המפמ"רים עולה, שבמק צועות לימוד רבים מחייבת תכנית הלימודים גבייה עבור הוצאות שאינן מתוקצבות על ידי המדינה ומתחייבות מדרישות תכנית הלימודים; הדרישות שאינן מתוקצבות נמצאות כולן בקטגוריה של הוצאות שאינן שכר וכי מאחר שהשונות בין המקצועות גדולה .
49 :נחום בלס, על הפרטה ועל חינוך, בתוך דו"ח שנתי על מצב הכלכלה והחברה , מרכז טאוב, 2005 ', עמ294 ', עמ 303-304 .
50 ניר מיכאלי, "ביד נעלמה ובזרוע נטויה- היבטים פדגוגיים של הפרטת החינוך", מפנה (אוקטובר 2008.
) 51 מפמ"ר- מפקח מרכז, האחראי לתחום דעת.
וההוצאות שאינן מתוקצבות מגוונות ביות ר, לפיכך אי -אפשר לקבוע את הסכום המרבי המותר לגבייה עבור כל מקצוע לימוד, ויש לקבוע תקרה גלובלית לגבייה.
האחראית לתשלומי הורים ביקשה מהמזה"פ להחליט, יחד עם המפמ"רים בדבר הסכום המרבי שיתיר המשרד לגבות עבור הוצאות שאינן שכר בשנות הלימודים שבהן נלמדים מקצועות בהיקף מורחב בחטיבה העליונה.
היא ציינה שיש לפעול לצמצום ככל האפשר של הסכום המרבי המותר, ולהימנע מגבייה עבור פעילויות שאינן מתחייבות מתכנית הלימודים.
האחראית לתשלומי הורים הוסיפה שהצעת המזה"פ תובא לפני מנכ"ל המשרד והוא יחליט אם לאשרה.
ממסמכי המשרד עולה כי הא חראית לתשלומי הורים לא קיבלה מענה מהמזה"פ בעניין קביעת סכום גבייה מרבי עבור מקצועות לימוד בהיקף מורחב.
נמצא כי במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2011 , עדיין לא קבע המשרד את סכום הגבייה המרבי האמור.
מפרטים שמסרו שמונה מפמ"רים לאחראית לתשלומי הורים עולה כי תכניות הלימודים הרשמיות והמחייבות של מקצועות לימוד ברמה מוגברת בחטיבה העליונה כוללות דרישות פדגוגיות שאינן מתוקצבות בידי המשרד, ולכן נדרש בית הספר לגבות תמורתן תשלומים מההורים.
להלן הפרטים: שישה מפמ"רים - לביולוגיה, למדעי הסביבה והחקלאות, לגאוגרפיה, לביוטכנולוגיה, ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה ולמדעי כדור הארץ - דיווחו על סיורים אשר מתקיימים על פי תכנית הלימודים המחייבת ואינם ממומנים בידי המשרד; שלושה מהם ציינו כי התלמיד נבחן על החומר הנלמד בימי הסיור האלה בבחינות הבגרות, ומפמ"ר אחד אף מסר כי העלויות הגבוהות מו נעות לא אחת מהתלמידים לצאת לשטח, והדבר מתבטא גם בציוני הבגרות.
שלושה מפמ"רים - למדעי הסביבה והחקלאות, לגאוגרפיה ולביוטכנולוגיה - ציינו כי אפשר ללמוד יחידת לימוד אחת במקצוע ברמה מוגברת באמצעות הדרכה של חוקר שאינו מצוות בית הספר במימון ההורים.
מלבד זאת שלושה מפמ"רים ציינו שהורי התלמיד נדרשים לממן עזרים ללימוד: ציוד וחומרים במדעי הסביבה והחקלאות; קבלת נתונים בתשלום מגוף חיצוני במדעי החברה; והצגות ותערוכות באמנות ובתיאטרון.
לדוגמה, תלמידים ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה משתתפים בסיורים שמממנים ההורים ונבחנים בבחינות הבגרות גם על הנלמד בהם.
במסמכי המפמ"ר למקצוע זה צוין כי "העלויות הגבוהות מונעות לא אחת מהתלמידים לצאת לשטח והדבר מתבטא גם בציוני הבגרות".
מתשובת משרד החינוך למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 עולה כי כמה מן המפמ"רים פועלים להוזלת העלויות של הסיורים האמורים, למשל באמצעות איחוד כיתות לסיור משותף והדרכה בידי המורים עצמם.
בתשובה הובאו תגובותיהם של כמה מן המפמ"רים: המפמ"ר למדעי כדור הארץ ציין את חשיבותה ותרומתה של סביבת הלימוד החוץ -כיתתית לתהליך הלמידה והוסיף: "לא זיהיתי.
שעלות הסיורים הלימודיים יצרה מחסום כל כלי עבור תלמידים"; המפמ"ר ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה ציין ש"השטח הוא המעבדה של המקצוע"; המפמ"רית למדעי הסביבה והחקלאות ציינה שבין בתי הספר מתקיימת תחרות שמעודדת אותם להוציא את התלמידים למקומות מעניינים יותר, גם אם הדבר כרוך בתשלומי 604 דוחשנתי 62 .
הורים גם דבריה של מנ הלת אגף המפמ"רים הובאו בתשובת משרד החינוך, ולפיהם המפמ"רים אינם מומחים בתמחור פעילויות שבו מובאות בחשבון עלויות מגוונות של מקצועות לימוד, ומומחים בתמחור יכולים לחשב את העלויות האלה על סמך פירוט הדרישות שהעבירו המפמ"רים לאחראית לתשלומי הורים במינהל הפדגוגי.
ממסמכי המשרד עלה כי הוא ראה בתשלומי הורים עבור מקצועות לימוד כאלה רכישה של שירותים מרצון, אם כי הדבר לא נרשם מפורשות בהוראותיו.
עם זאת, המזה"פ ומחוזות המשרד נהגו בתשלומי הורים עבור מקצועות לימוד ברמה מוגברת כבתשלומים שאינם כפופים להוראות המשרד בנוגע לר כישת שירותים מרצון, לרבות המגבלות שהטיל המשרד על הסכומים שמותר לגבות.
להלן הפרטים: בשנת הלימודים התש"ע היה הסכום המרבי המותר לגבייה עבור רכישת שירותים מרצון בבתי ספר על -יסודיים 450 ש"ח לשנה.
בדוח הבקרה על תשלומי הורים לשנת הלימודים התש"ע נכתב כי הייתה חריג ה ניכרת מהסכום המותר לגבייה עבור רכישת שירותים מרצון בחטיבות העליונות של בתי הספר העל -יסודיים וכי אחד הגורמים המרכזיים לחריגה זו היה תשלומי הורים עבור "מגמות לימוד".
לדוגמה: על פי נתוני דוח הבקרה לשנה האמורה, הסכום הממוצע אשר נדרשו הורים לתלמידים בכיתה י' לשלם היה 1,635 ש"ח, 770 ש"ח מהם עבור "מגמות לימוד"; הורים לתלמידים בכיתות י"א נדרשו לשלם 1,726 ש"ח ו -668 ,ש"ח בהתאמה; והורים לתלמידים בכיתות י"ב נדרשו לשלם 1,690 ש"ח ו-543 ,ש"ח בהתאמה.
האחראית לתשלומי הורים במחוז מרכז מסרה למשרד מבקר המדינה במרץ 2011 כי הורי התלמידים בחטיבות העליונות בבתי הספר העל -יסודיים נדרשים לשלם עבור מקצועות לימוד ברמה מוגברת 600-1,200 ש"ח בשנה לשם מימון דרישות מסוימות של המפמ"ר האחראי לתחום הדעת.
גם האחראים לתשלומי הורים במחוז תל אביב ובמחוז חיפה מסרו ביוני 2011 כי המשרד לא קבע אמות מידה לגביית תשלומי הורים עבור מקצועות לימוד ברמה מוגברת בבתי ספר על-יסודיים.
ממסמכי המחוזות עולה חוסר בהירות לגבי הסכומים המותרים לגבייה עבור מקצועות לימוד בחטיבה העליונה.
בתשובה להורה ציינה האחראית לתשלומי הורים במחוז תל אביב שהמשרד לא קבע אמות מידה לעניין גביית תשלומי הורים עבור "מגמות לימוד", ולכן אין זה מתפקידה להתיר או שלא להתיר גבייה כזאת.
מחוז חיפה התיר לשני בתי ספר לגבות כספים עבור לימודי תאטרון: לבית ספר על-יסודי במחוז ניתן אישור לגבות 800 ש"ח בשנה, ולבית ספר על-יסודי אחר ניתן היתר לגבות 1,000 ש"ח בשנה.
מתשובת המשרד עולה כי מחוז חיפה התיר לכמה בתי ספר לגבות תשלומים מההורים עבור מקצועות לימוד בחטיבה העליונה, בין היתר בהסתמך על אישור של המינהל הפדגוגי.
מהאמור לעיל עולה כי המשרד לא קבע מדיניות בנוגע לתשלומי הורים עבור מקצועות לימוד ברמה מוגברת בחטיב ות העליונות בבתי ספר על - יסודיים, ולמעשה הנושא לא הוסדר.
ניסיון של המינהל הפדגוגי לקבוע כללים לא עלה יפה.
באין כללים נוהג כל מחוז על פי הבנתו, ובידי המינהל הפדגוגי אין כלי מספק כדי לקבוע אם יש לאשר את סכומי הגבייה.
ממכלול דבריהם של גורמי המקצוע במשרד עולה שהמשרד אִפשר מצב שבו הורי התלמידים מממנים יישום של חלק מתוכני הלימוד המוגבר של מקצועות בחטיבה העליונה.
מימון חיצוני זה מבטא נסיגה של המדינה ממימון של פעולות חינוכיות הנכללות בליבת תכנית הלימודים, והדבר משקף סוג של הפרטה סמויה במערכת החינוך.
המגמה המסתמנת ב תחום זה אינה נגזרת ממדיניות חינוכית רשמית ומאושרת ומפעולות מכוונות הנובעות ממדיניות זו; המשרד אישר תכניות לימוד אף שאין די משאבים ליישומן, ופניית בתי הספר להורי התלמידים בבקשה שיישאו בהוצאות ליישומן הייתה אפוא תוצאה כמעט בלתי נמנעת.
על הנהלת המשרד לבחון את הדרישות הפדגוגיות השונות של המזה"פ הבאות לידי ביטוי בתכניות הלימודים בחטיבה העליונה אל מול מקורות המימון של המשרד לקיומן.
כמו כן יש צורך לבחון את החלופות השונות לפעולה ואת משמעויותיהן הפדגוגיות והחברתיות.
על פי ממצאי עבודת המטה הזאת תצטרך הנהלת המשרד להח ליט אם יש מקום להטיל על הורי תלמידים את מימון יישומן של תכניות לימוד, ואם כן - לגבש כללים וגבולות ברורים למהלך זה וכן דרכי פעולה אשר יאפשרו לתלמידים ללמוד מקצועות ברמה מוגברת גם בלי להביא בחשבון את היכולת הכלכלית של הוריהם לממן את תכניות הלימודים עבורם.
תשלומי הורים עבור תכנית תורנית בחינוך הממ"ד .
תכנית תורנית היא כאמור "תכנית לימודים שעניינה תוספת של עד 5 שיעורים ביום של לימודי קודש המשולבים באופן אינטגרלי בתכנית הלימודים הבית-ספרית באופן שאינו מאפשר הפרדה ביניהם".
חוזר תכנית תורנית חל על מוסדות חינוך ממ"ד - בתי ספר יסודיים ועל-יסודיים - "שפועלת בהם פנימייה מלאה" או שמתקיימת בהם פעילות עד שעות הערב ללא לינה (פנימיית יום).
בשנת הלימודים התשע"א היו בפיקוח המינהל לחינוך דתי 654 בתי ספר ממ"ד יסודיים ועל-יסודיים.
על פי חוות דעת של נציג היועצת המשפטית למשרד החינוך, גביית תשלומי הורים עבור תכנית תורנית מבוססת על חוק חינוך ממלכתי, אשר קובע כאמור את המסגרת החוקית לגביית תשלומים עבור תל"ן.
בחוות הדעת נכתב כי החוק "אינו קובע מגבלה לגבי תוכן התכניות, מספר שעות הלימוד בהן תונהג התכנית ומגבלה בקשר להוצאות הנובעות מתוספת התכנית".
על פי הקבוע בחוזר תכנית תורנית, משרד החינוך אינו מתקצב את התכניות התורניות, ומכאן שהן ממומנות בעיקר על ידי ההורים; עלותה של תכנית תורנית לא תעלה על העלות של 0.
8 שעה שנתית, אשר תוגדר בכל שנה על פי העלות של שעת תקן בחינוך היסודי או שעת שכר לימוד בחינוך העל -יסודי.
בשנת הלימודים 606 דוחשנתי 62 .
התש"ע נקבע כי העלות המרבית להפעלת תכנית תורנית תעמוד על 5,000 ש"ח לנפש לשנה.
משרד החינוך ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי במוסד חינוך המקיים תכנית תורנית אין לקיים גם תל"ן בתחומים אחרים, אשר הכללים להפעלתה נקבעו בחוזר תשלומי הורים.
יוצא אפוא כי משרד החינוך התיר לבתי הספר בחינוך הממ"ד, בתנאים מסוימים, לגבות מן ההורים תשלומים שהם גבוהים במידה ניכרת, לעתים עד פי שלושה או יותר, מהתשלומים המותרים לגבייה במוסדות חינוך אחרים.
עובדים בכירים במשרד סברו כי טמונים בכך אי -שוויון ואפל יה לטובה של המגזר הממ"ד לעומת מגזרים אחרים.
להלן פרטים: (א) ועדת תשלומי הורים עמדה על הבעייתיות בקיום שני חוזרי מנכ"ל בנוגע לגביית תשלומי הורים - האחד לכלל המגזרים והאחר ייחודי לחינוך הממ"ד.
בדיון שהתקיים בספטמבר 2005 אמרה יו"ר הוועדה: "קיים כאן מלכוד - למגזר אחד מאפשרים חינוך המהווה מערכת חיים שלמה, למגזר אחר לא".
(ב) באוקטובר 2006 כתבה האחראית לתשלומי הורים לשרת החינוך דאז גם על סוגיה זו: "התגבור התורני חל על מגזר הממ"ד בלבד, ובכך אינו שוויוני, שכן אין חלופה במגזר הממלכתי".
היא ציינה כי ציבור המורים והה ורים בחינוך ההתיישבותי רואה בעצמו מגזר, ולכן קיימת טרוניה על האי -השוויון בינו ובין המגזר הממ"ד, שבו מותרת גבייה הנדרשת לקיום מרכיבים הנתפסים מובנים באורח החיים של הציבור.
(ג) בפגישה של נציגי משרד מבקר המדינה עם מנכ"ל משרד החינוך בספטמבר 2011 הוא הסכים לטענ ה שההיתר לגבות תשלומי הורים עבור תכנית תורנית בבתי ספר ממ"ד פוגע בשוויון שבינם ובין בתי ספר אחרים ומהווה אפליה ברורה.
יוצא אפוא שמדיניות המשרד - המתירה למגזר אוכלוסייה אחד לגבות כספי הורים בשיעור גדול הרבה יותר מהשיעור הנגבה משאר המגזרים ובאופן הזה לספק לתלמידים שעות לימוד רבות יותר - היא בגדר פגיעה בשוויון כלפי שאר המגזרים.
על הנהלת משרד החינוך לפעול לתיקון האי- שוויון הזה.
חוזר תכנית תורנית קובע כי בבקשה להפעלת התכנית יפרט מנהל המוסד החינוכי, בין היתר, את תכנית הלימודים ואת עלותה הצפויה וכי מוסד חינוך ממ"ד לא יהיה רשאי להפעיל את התכנית לפני שיקבל את אישור המפקח על חינוך ממ"ד (להלן - מחמ"ד) במחוז.
לחוזר תכנית תורנית צורף נספח ובו טופס בקשה לאישור תכנית תורנית, אשר בו נדרש המוסד לפרט, בין השאר, את מספר שעות הלימוד שיתקיימו בכל כיתה במסגרת התכנית.
משרד מבקר המדינה ביקש מהמחמ"דים בארבעה מהמחוזות שנבדקו 52 להציג את טופסי הבקשה לאישורים שהם נתנו לבתי ספר בתחום פיקוחם לקיים תכנית תורנית, אך הם לא המציאו לו את הטפסים המבוקשים שהועברו לאישורם.
הדבר מעלה חשש שבתי ספר במחוזות הללו גובים תשלומים של אלפי ש"ח מההורים בלי שמחמ"ד המחוז אישר בכתב את פירוט התכנית התורנית, כנדרש.
גביית תשלומים מההורים עבור שירותים שמספק להם המוסד החינוכי מחייבת שקיפות ומתן אפשרות להורים לבדוק אם הכספים נגבו כדין.
חוזר תכנית תורנית קובע כי "מוסד חינוך אינו רשאי לגבות סכומים גבוהים מן הסכומ ים המאושרים בחוזר המנהל הכללי, לרבות חוזר זה, וזאת גם אם ההורים מסכימים.
זאת כדי לעודד חיסכון בהוצאות ולהימנע מראוותנות מיותרת וכן כדי להפחית את הלחץ החברתי המוטל על ההורים ועל משפחות שמצבן הכלכלי אינו שפיר".
בחוזר נקבע גם הסכום המרבי שמותר לגבות.
התברר כי המשרד קבע רק את המחיר המרבי לתכנית ולא קבע הוראות בדבר מחירים המאושרים לגבייה עבור הפעלה חלקית של התכנית התורנית (למשל, שלוש שעות לימודי קודש ביום).
בחוזר תכנית תורנית התיר המשרד למוסד חינוך ממ"ד אשר הפעיל פנימיית יום לגבות כספים מן ההורים עבור הזנה ו עבור קיום "שבתות עיון" 53 , ובלבד שעלותם של שירותים אלה לא תעלה על התעריפים המאושרים למוסד חינוך שפועלת בו פנימייה מלאה, וזאת על סמך העלות הנקבעת מעת לעת באגף התקציבים של משרד החינוך, על פי תעריף למימון שהייה של תלמיד בפנימייה ("סל לאור").
התברר כי מתעריפי ה מרכיבים השונים של שהיית תלמיד בפנימייה המצויים בידי מינהל כלכלה ותקציבים במשרד החינוך ("סל לאור") אין לדעת מהי עלות קיומה של שבת עיון ומהי עלות ההזנה: עלות קיום שבתות עיון כלל אינה מפורטת בסל זה, ועלות ההזנה מצוינת בסכום אחד והיא כוללת שלוש ארוחות ביום ולא שתיים, כפי שמקובל בפנימיות יום.
על כן מנהל בית ספר אינו יכול לדעת מהו המחיר המרבי המותר לגבייה עבור ארוחת צהריים, למשל, או לקיום שבת עיון.
משרד מבקר המדינה ביקש מהמחמ"דים של חמישה מהמחוזות שנבדקו54 פירוט של המחירים המרביים של שבתות העיון ושל ההזנה לשנת הלימודים התשע"א, אך לא היה בידיהם פירוט של מחירים אלה.
גם בהנהלת מינהל החינוך הדתי לא היה מידע על כך.
52 מחוזותתל אביב, מרכז , חיפה ומנח"י.
53 שבת עיון מתקיימת לרוב באכסניה מחוץ לכותלי בית הספר, ומטרתה בין השאר לגבש את התלמידים באווירת שבת ייחודית בעלת תוכן משמעותי.
54 מחוזותתל אביב, מרכז, ירושלים , חיפה ומנח"י.
יש מקום להניח כי יש שונות בכל הנוגע למספר שבתות העיון שמקיימים בתי הספר, למספר הארוחות שהם מציעים לתלמידים ולאיכותן, ולכן יש שונות גם בנוגע לעלויות השבתות והארוחות.
בהיעדר תמחור מפורט אשר בו מצוינים המחירים המרביים של השירותים השונים קיימת עמימות בנוגע לסכומים המותרים לגבייה מן ההורים.
יצוין כי בפברואר 2011 התריע מפקח מחוז תל אביב לפני המינהל הפדגוגי על כך שהמשרד לא הוציא הנחיות ברורות בנוגע לסכומים המותרים לגבייה תמורת פעילויות באולפנות ובישיבות תיכוניות, כמו שבתות עיון.
ניסוח חוזר תכנית תורנית, המתיר גבייה מההורים עבור תכנית תורנית, מעורפל ולא מפורט, ואינו מאפשר למפקחים, למנהלי בתי הספר ולהורים להשוות את הסכומים הנגבים לסכומים שהתיר המשרד לגבות.
ממצאי הביקורת העלו כי התחום אינו מוסדר כיאות וכי יש קושי ממשי לפקח עליו.
על המשרד לפרסם את המחיר המרבי לשעת תכנית תורנית.
עליו גם לקבוע תמחור מפורט של השירותים הנוספים שמותר לגבות עבורם כספים, למשל מספר שבתות העיון המרבי שאפשר לקיים והמחיר המרבי לקיום שבת עיון אחת.
משרד מבקר המדינה בדק כאמור 12 בתי ספר.
כמו כן הוא ריכז מידע מדוחות של אגף א' לביקורת פנימית במשרד (להלן - אגף הביקורת), ממסמכים של מפקחים כוללים ומבקרת תשלומי הורים.
(א) חוזר תכנית תורנית קובע כאמור כי הוא חל רק על בתי ספר אשר פועלת בהם פנימייה מלאה או שמתקיימת בהם פעילות עד שעות הערב ללא לינה.
מכאן שבתי ספר שיום הלימודים מסתיים בהם אחר הצהריים ולא בשעות הערב אינם רשאים לגבות תשלומי הורים עבור תכנית תורנית.
נמצא כי כמה בתי ספר יסודיים, אשר בדרך קבע פועלים עד שעות אחר הצהריים ולא עד שעות הערב, גבו בשנת הלימודים התשע"א תשלום עבור תכנית תורנית.
על הנהלת משרד החינוך להבהיר את האיסור האמור בחוזר תכנית תורנית.
עוד עליה להורות למפקחים במחוזות לאכוף את הוראותיו של חוזר תכנית תורנית.
(ב) חוזר תשלומי הורים קובע כי "יש לפרט להורים בכתב את שיעור התשלומים ואת השירותים הניתנים תמורתם לפי סוגיהם, כל אחד בנפרד, חובה ורשות" וכי על דרישת התשלום שתופץ להורים יחתמו מנהל המוסד החינוכי ויו"ר ועד ההורים המוסדי.
על פי נתוני בקרת התשלומים לשנת הלימודים התשס"ט, 8 מ-40 בתי הספר הממ"ד במחוז ירושלים שנבדקו בבקרה ( %20 ) וכן 5 מ-23 בתי הספר הממ"ד במנח"י שנבדקו בבקרה ( %22 ) ציינו בחוזר להורים את הסכום הכולל לתשלום ללא פירוט מרכיביו.
חוזר תכנית תורנית קובע כי "תשלומי הרשות הם בגדר רשות בלבד, ולכן אין לחייב הורה בתשלום עבור שירות שהוא אינו מעוניין בקבלתו, ואין להתנות מתן שירות אחד במתן שירות אחר".
בפברואר 2010 כתבה האחראית לתשלומי הורים למנכ"ל המשרד כי בשני בתי ספר על-יסודיים לְבנות, אשר נמצאים בפיקוח ממ"ד, התגלתה "תופעה בעייתית ": בשנת הלימודים התשס"ט שללו מנהלי הרשת, על דעת עצמם, מהורים את הזכות המוקנית להם על פי חוק ועל פי חוזר מנכ"ל להחליט אם יצרכו שירות וישלמו עבורו; מדובר גם בשירותי רשות וגם ברכישת שירותים מרצון.
במסמכי לשכת מנכ"ל משרד החינוך לא נמצא מסמך המעיד על פעולה שננקטה בעניין.
האחראים לתשלומי ההורים במחוזות מרכז וירושלים מסרו למשרד מבקר המדינה כי רוב התלונות על תשלומי ההורים נוגעות לבתי ספר ממ"ד, ובין היתר לתכנית התורנית.
בנובמבר 2010 דנה הנהלת מינהל החינוך הדתי בראשות מנהל המינהל בנושא תשלומי ההורים בבתי ספר ממ"ד.
בדיון הוחלט להקים צוות מיוחד אשר יבחן את נושא תשלומי ההורים בחינוך הממ"ד ויגיש "המלצה לשינויים בתקנות הקיימות" ולמנות בראשו מפקח ארצי המופקד על החינוך היסודי במינהל.
עוד הוחלט להעלות לפני מנכ"ל המשרד את "השאלות הקשות" בתוך שבועיים.
נמצא כי הצוות המיוחד לא הוקם ולא התקיימה ישיבה בנושא אצל המנכ"ל או שר החינוך.
 ממכלול ממצאי הביקורת הנוגעים לתכנית התורנית עול ה כי המשרד התיר לבתי הספר בחינוך הממ"ד לגבות תשלומי הורים גבוהים במיוחד ובכך בידל במידה ניכרת את המגזר של בתי הספר הממ"ד משאר המגזרים בלי לבחון את הבעייתיות הנובעת מפגיעה בעקרון השוויון.
מלבד זאת לא תומחרו מרכיבי התכנית.
החלטת מינהל החינוך הדתי לטפל בפתרון הסוגיה באמצעות צוות מיוחד לא מומשה, והשאלות העקרוניות לא הועלו לפני הנהלת המשרד.
על הנהלת המשרד לקבוע את התנאים שבהם יכול בית ספר לגבות תשלום תמורת תכנית תורנית ואת הסכומים המרביים של מרכיביה, ולפרסם את קביעותיה בחוזר מעודכן ומפורט.
כמו כן עליה לפעול לתיקון האי-שוויון והאפליה לטובה של המגזר הממ"ד לעומת מגזרים אחרים, שעליהם העידו עובדים בכירים במשרד.
תשלומי ההורים למימון טיולים .
בחוזר מנכ"ל העוסק בטיולים ופעילות חוץ בית ספרית קבע המשרד את מספר הטיולים שעל כל בית ספר לקיים בכל שכבת גיל 55.
מדי שנה בשנה מפרס ם המשרד את הסכומים המותרים לגבייה עבור טיולים.
,הסכומים המרביים המותרים לגבייה עבור טיולים נקבעו, בין השאר על פי שכבת הגיל.
לדוגמה, בשנת הלימודים התש"ע עמד הסכום המרבי לתלמיד בכיתה ו' על 387 ש"ח לשנה.
ממצאי הביקורת העלו כי יש פער בין הסכום שהתיר המשרד לגבות עבור טיולים ובין עלותם של הטיולים שבתי הספר נדרשים לקיים.
להלן הפרטים: (א) במצגת שהוצגה לפני הנהלת המשרד במרץ 2009 הדגישה האחראית לתשלומי הורים כי תכנית הטיולים הנדרשת מבתי הספר רחבה מאוד, ואי-אפשר לבצעה במשאבים הקיימים בידי בתי הספר ובאמצעות הסכומים שהמשרד התיר לגבות מההורים לצורך זה.
היא הוסיפה כי יש סתירה בין הוראות מנכ"ל המשרד הנוגעות לקיום טיולים ובין הוראותיו בנוגע לתשלומי ההורים.
לפיכך, היא הבהירה, מנהל בית ספר נמצא בהכרח עובר על הנחיות חוזר תשלומי הורים.
(ב) מנכ"ל המשרד מסר לנציגי משרד מבקר המ דינה בספטמבר 2011 כי "הסכומים שמאושרים בוועדת החינוך בכנסת לגבייה מההורים אינם ריאליים, ובתי הספר אינם יכולים לתת את השירותים הנדרשים בעלות כזו, הדבר בולט בנוגע לטיולים של בתי הספר".
מהערות נציגי המחוזות במערכת אפיק עולה כי לבתי ספר שבהם יש כיתות עם מספר קטן של תלמידים התירו המחוזות פעמים רבות לחרוג מהסכום שהתיר המשרד לגבות מההורים עבור טיולים.
האחראית לתשלומי הורים במחוז תל אביב מסרה כי כדי לחשב את הסכום שייגבה מההורים עבור טיולים יש להכפיל את הסכום המרבי המותר ב -40 תלמידים ולחלק את המכפלה במספר התלמידי ם בפועל.
חישוב זה, לדבריה, נעשה מתוך מחשבה שכלל התלמידים המשתתפים בעלויות הקבועות של הטיול אמורים לשאת בעלויות אלה, ולכן כאשר מספרם קטן מ-40 מושת על כל אחד מהם סכום גבוה יותר.
האחראית מסרה כי כך היא נוהגת במחוז תל אביב בידיעתו ובאישורו של המינהל הפדגוגי.
התברר כי גם במחוזות מרכז, ירושלים, חיפה ומנח"י מתירים הממונים על תשלומי הורים לבתי הספר לגבות תשלומים עבור טיולים על פי חלוקת עלות הטיול במספר התלמידים בפועל מתוך הבנה שבבתי ספר קטנים העלות השולית לתלמיד גבוהה יותר.
בתשובת משרד החינוך למשרד מבקר המדינה הובאו דבריהן של מנהלות מחוזות חיפה ודרום: מנהלת מחוז חיפה מסרה כי המינהל הפדגוגי אישר לגבות תשלום עבור טיולים על פי החישוב שפורט לעיל; מנהלת מחוז דרום מסרה כי ברחבי המחוז יש בתי ספר רבים שבהם כיתות של כ-25 תלמידים, והמפקחים מפעילים שיקול דעת לגבי סוגיית אישור הגבייה עבור טיולים.
55 /חוזר מנכ"ל תשסה 9 ,)(גטיולים ופעילות חוץ בית -ספרית - היבטים פדגוגיים וארגוניים, 1.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד החינוך לבצע בדיקה בעניין הדרישות שהוא הציב לבתי הספר בנושא הטיולים, ובכלל זה ניתוח העלויות המוערכות למול הסכומים המרביים המותרים לגבייה על פי הוראות המשרד.
תכליתה של בדיקה זו היא להבטיח כי העלות המוערכת של יישום דרישות המשרד בתחום זה תהיה תואמת לסכומים המרביים שמתיר המשרד לגבות.
לצדם של כמה ממוסדות החינוך פועלות עמותות אשר בראשן עומדים הורים של תלמידי המוסדות.
עמותות אלו מכונות "עמותות הורים".
עמותות ההורים פעילות בנושאים שונים, ובין השאר הן עוסקות בגביית כספים מההורים.
חוק לימוד חובה קובע כאמור כי רק הרשות המקומית או בעל המוסד יהיו רשאים, באישור שר החינוך, לגבות תשלומים והחזר הוצאות מההורים; תשלומים כאלה וכן כל תשלום אחר שהתקבל, במישרין או בעקיפין, ממי שזכאי לחינוך חינם ולומד במוסד חינוך ר שמי או במוסד חינוך אחר שאוצר המדינה נושא בשכר הלימוד בו, בין אם הוא תשלום חובה ובין אם הוא תשלום שאינו חובה (להלן בסעיף זה - תשלומים), ישמשו רק למטרות שלשמן נועדו; "רשות החינוך המקומית או בעל מוסד חינוך יחזיקו את כספי התשלומים בחשבון בנק נפרד.
המיועד אך ורק למטרה זו.
'חשבון בנק נפרד' - חשבון בנק נפרד לכל מוסד חינוך שבו ינוהלו כספי התשלומים שהתקבלו בעד תלמידי אותו מוסד".
בתקנות לימוד חובה (ייעוד כספי תשלומים), התשס"ה - 2004 , נקבע כי "רשות חינוך מקומית ובעל מוסד חינוך יסמיכו מטעמם את מנהל מוסד החינוך ואדם נוסף המועסק על ידם, וכן נציג נבחר של ועד ההורים ואם אין ועד הורים, נציג של ההורים במוסד, לניהול כספי התשלומים שהתקבלו בעד תלמידים באותו מוסד, לגבי חשבון הבנק".
חוזר תשלומי הורים עוסק מפורשות במעמדם של עמותת הורים וכל גוף אחר לעניין ניהול הכספים במוסד החינוכי: "ועד ההורים, עמותה, או כל גוף אחר אינו מנהל חשבון בנק נפרד במוסד החינוכי ואינו מקיים פעילות כספית נפרדת.
הוועד יכול רק לסייע בתכנון מסגרת התקציב עבור שירותי הרשות והשירותים מרצון.
כן הוא יכול לסייע בגבייה.
אין לחייב הורים להשתתף בעמותה ולשלם לה דמי חבר".
בחוזר מנכ"ל (הודעות ומידע) נקבע: "אין להתנות חברות בעמותה הקשורה למוסד החינוך או בכל עמותה אחרת כתנאי ללימודי התלמיד בו, ואין לדרוש תשלומים מהורים באמצעות עמותה כלשהי".