HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה בחן את סדרי 10 :ההקמה והניהול של שלוש התמחויות בתחום הייעוץ התכנוני שנבחרו אקראית ; התמחות "יועץ לוחות 2013 התמחות "היערכות לחירום", שהוקמה בספטמבר ; והתמחות "יועץ לבקרה כללית ו/או הנדסית ו/או 2014 זמנים", שהוקמה במרץ .
2015 הסרת חסמים" שהוקמה ביולי 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2245 רשות מקרקעי ישראל | רשות מקרקעי ישראל | נמצא כי בשלוש ההתמחויות שנבדקו ועדת המכרזים לא הגדירה תנאי סף פרטניים.
הדבר עלול לפגוע בסדרי המינהל התקין ולהשפיע לרעה על ביצוע עבודות התכנון ועל איכותן.
התקיימה ישיבה במשרד הבינוי בהשתתפות מנהל המאגר, חשב 2017 ביוני המשרד, אגף היועץ המשפטי של המשרד ואחרים.
בישיבה חודדה ההוראה בדבר הצורך בבדיקת ההצדקה להקמת התמחויות חדשות, והוחלט לבדוק גם את נחיצות כל ההתמחויות הקיימות.
בדקו 2017 כי בעקבות הישיבה מיוני 2019 משרד הבינוי מסר בתשובתו מדצמבר גורמי המקצוע, לגבי כל ההתמחויות הקיימות במאגר, את הצורך בהן ואת קיום תנאי הסף.
בעקבות הבדיקה גם הוחלט לבטל התמחויות שאין בהן צורך יותר.
הוסיף המשרד כי הליך בחינת ההתמחויות הסתיים אך 2020 בתשובה מינואר המאגר טרם עודכן פורמלית, והדבר ייעשה בתקופה הקרובה.
יש לראות בחיוב את הפעולות שנעשו בדבר בחינת ההתמחויות במאגר.
על משרד הבינוי להשלים את עדכון המאגר ולוודא את קיומם של תנאי סף פרטניים בהתמחויות שנמצאו מוצדקות ורלוונטיות לתחום התכנון.
הערכת מתכננים מהמאגר בהוראת תכ"ם בנושא כללים להקמת רשימת מציעים (מאגר) ולניהולה נקבע שוועדת המכרזים רשאית לכלול הערכת ספקים במסגרת הניהול והמעקב אחריהם, ובתנאי שכללי הערכתם ייכללו בנוהל המאגר.
בהתאם לכך נקבע בנוהל משרד הבינוי להפעלת המאגר כי הערכת עבודות המתכנן נועדה להיות מרכיב בקבלת החלטה על העלאת רמת ההתמחות של המתכנן, על הורדתה, על שימורה או על הוצאתו מהמאגר.
עוד נקבע בנוהל כי בחינת המתכננים תוערך בהתאם לגורמי שיפוט והערכה המפורטים בו: (א) איכות התוצר - איכות התוכנית על נספחיה, מידת מימוש הפרוגרמה, עמידה באומדן עלויות, יצירתיות; (ב) רמת השירות - אופן ההתייחסות ורמת ההתייחסות להנחיות צוות ההיגוי, עמידה בלוח זמנים, זמינות, מהירות תגובה, אמינות, אופן ניהול צוות עובדים, יוזמה ושירותי מחשוב.
2246 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה .
להלן בתרשים ממצאי הדגימה 12 במסגרת הביקורת נדגמו אקראית הערכות למתכננים שנבדקו (במספרים): 15 תרשים על פי נתוני משרד הבינוי, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
הבדיקה העלתה כי לשניים מהמתכננים לא היו כלל הערכות.
יצוין כי מיליון ש"ח מאז 35- חוזים בסכום כולל של כ 16 עם אחד מהם נחתמו .
2015 ספטמבר עוד עלה כי בנוגע לתשעה מתכננים שקיבלו הערכות, רישומן נכלל בטופסי ההערכה כציונים משוקללים בלבד, ללא פירוט גורמי השיפוט וההערכה כנדרש בנוהל.
למתכנן אחד כלל לא ניתן ציון מספרי.
מהמקובץ עולה כי משרד הבינוי העריך את המתכננים שלא בהתאם למלוא ההנחיות בנוהל המשרדי במקרים שנבדקו.
היעדר הערכה שיטתית ומתועדת לפי אמות המידה שנקבעו להערכת המתכננים פוגע בתקפותן של ההערכות ובתועלת שאפשר להפיק מהן: בהיעדר פירוט לפי אמות המידה לא ניתן לדעת מה הבסיס והסיבות לשוני בציון הסופי שניתן, ועשוי להתעורר קושי בשימוש עתידי בהן.
כמו כן בהיעדר הערכה, ובפרט הערכה מנומקת, נפגמת היכולת של המשרד לקבל 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2247 רשות מקרקעי ישראל | רשות מקרקעי ישראל | ,החלטות מושכלות בדבר העלאת רמת ההתמחות של המתכנן, הורדתה שימורה או הוצאתו מהמאגר.
על משרד הבינוי להקפיד על ביצוע ההערכות בהתאם למלוא אמות המידה שנקבעו בנהליו ולקיים בקרה על כך.
משרד הבינוי מסר בתשובתו כי מינהל הנדסה וביצוע הנחה את כל המעריכים להקפיד על ביצוע הערכות בהתאם לנוהל.
אי-הגשת דוחות תקופתיים לוועדת המכרזים הוראת התכ"ם בנושא כללים להקמת רשימת מציעים (מאגר) ולניהולה קובעת כי אחת לשנה יעביר מנהל המאגר דוח לוועדת המכרזים, ובו יפורטו כל השינויים בנתוני המאגר.
עוד נקבע שאחת לשישה חודשים יגיש מנהל המאגר לוועדת המכרזים דוח התפלגות של העבודות שניתנו לספקים במאגר, ואחת לשנה - דוח ביצוע על פעילות המאגר.
דוח הביצוע יציג ניתוח שימושים במאגר, וכן בכל התמחות, תת-התמחות ורמת התמחות בנפרד.
הדוח גם יכלול פרטים בנוגע לכל ספק רשום במאגר, ובהם: מועד רישום ומועד עדכון פרטים אחרון, פירוט התקשרויות שנעשו עימו, כמותן והיקפן הכספי המצטבר של עבודות שהוזמנו וששולם עבורן וחוות דעת אם היו.
כמו כן נקבע כי "ועדת המכרזים תערוך ישיבה ייעודית לדיון בממצאי הדוח אחת לשנה לפחות.
עיקרי הדיון, מסקנותיו והמלצותיו יתועדו בפרוטוקול".
בביקורת עלה כי מנהל המאגר טרם הגיש לוועדת המכרזים את הדוחות , וגם לא את הדוח החצי-שנתי של שנת 2018 המלאים הנוגעים לשנת שהיה עליו להגיש.
2019 יצוין כי אי-הגשת הדוחות התקופתיים עלתה גם בדוח ביקורת בנושא מאגר .
צוין 2019 המתכננים שפרסם האגף לביקורת הפנימית במשרד הבינוי בפברואר הוגש בפעם הראשונה מאז הקמת המאגר דוח ביצוע לוועדת 2018 בו כי רק ביוני המכרזים, ואף הדוח שהוגש לקה בחסר רב.
2248 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה אי-הגשת הדוחות יש בה כדי לפגוע בבקרה השוטפת של ועדת המכרזים על ניהול המאגר.
על משרד הבינוי להקפיד על הגשת הדוחות התקופתיים במועד שנקבע.
משרד הבינוי מסר בתשובתו כי יפעל להנפקת דוחות באופן ממוחשב מהיר, והם יוגשו לחתימת חברי הוועדה בתקופה הקרובה.
שיתוף מידע בין הגופים הממשלתיים העוסקים בתכנון ככלל, ראוי שיתקיים בין גופים ממשלתיים שיתוף מידע אשר יוכל לשפר ולהפרות את עבודתם ואת איכות השירות שהם נותנים, ובוודאי כאשר הם עוסקים בתחומים כמעט זהים.
כמו כן, שיתוף מידע עשוי לתרום לכך שהספקים שאליהם מופנות ההזמנות להציע הצעות ייבחרו באופן המבטיח קיומו של סבב מחזורי שוויוני והוגן כפי שנקבע בתקנות ובהוראת תכ"ם.
משרדי ממשלה וגופים ממשלתיים רבים - ובהם משרדי הבינוי, הפנים, הביטחון, התחבורה והאוצר - מנהלים רשימת ספקים, לרבות מאגר מתכננים שמתוכו הם מזמינים עבודות תכנון.
רמ"י ומשרד הבינוי כאמור עושים זאת גם באמצעות חברות מתכננות שזכו במכרז.
שעסק בנושא מסירת עבודות תכנון במשרד הבינוי 562005 בדוח מבקר המדינה ממאי נבדקו מידת התיאום הבין-משרדי וניהול מאגרי המידע בתחום זה.
מבקר המדינה קבע בדוח כי "ידע בין-משרדי בעניין כישוריהם של המתכננים על היבטיהם השונים (הכשרה מקצועית, ידע וניסיון מקצועי, חוות דעת וכד') ובעניין עומס העבודה שהוטל עליהם ויצירת מערכת התקשרויות אחידה (חוזים, מפרטים, תעריפים וכד') יש בהם כדי לייעל את תהליכי ההתקשרות ולהקטין את ההוצאה הציבורית בתחום זה".
בדוח הועלה כי אין מאגר מתכננים משותף לכלל משרדי הממשלה, אין מערכת תעריפים אחידה לעבודות תכנון לסוגיהן, ובחישוב העומס של המתכננים מביא כל משרד בחשבון רק את עבודות התכנון שהוא מסר למתכנן, ולא את העבודות שהטילו עליו משרדים אחרים.
447 '), "מסירת עבודות תכנון על ידי משרד הבינוי", עמ 2005( ב55 דוח שנתי 56 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2249 רשות מקרקעי ישראל | רשות מקרקעי ישראל | לכן הומלץ בדוח למשרד האוצר לפתח מערכת מידע משותפת למשרדי הממשלה בנוגע להתקשרויות עם המתכננים - כך 57או לקבוע כללים להעברת המידע ביניהם שתתאפשר הצגה כוללת של היקף ההתקשרויות עם המתכננים (כלומר העומס).
המלצה דומה בדבר מערכת משותפת שתחשב את סך ההתקשרויות עם כל ספק ) גם בדוח ועדת ההיגוי ליישום דוח ועדת זילר.
2005 ניתנה בסמוך לכך (מרץ יודגש כי הידע הבין-משרדי בדבר כישורי המתכננים וחישובי העומס המוטל עליהם נוגע גם לעניין החברות המתכננות שזכו במכרזי משרד הבינוי ורמ"י, שכן במכרזים אלה נקבע כי בין השיקולים למסירת עבודות תכנון ייכללו שיקולים של התאמה מקצועית והיקף העבודות שכבר קיבלה החברה; כל זאת בשאיפה לחלוקה מאוזנת של שווי העבודות וכן לאור שביעות הרצון מעבודות קודמות.
בביקורת הנוכחית עלה כי עדיין לא הוקם מאגר מידע משותף של משרדי הממשלה ולא פותחו כללים להעברת מידע ביניהם בתחום התכנון.
בפועל, בחישוב העומס על החברות המתכננות או המתכננים במאגרים, מביא כל משרד בחשבון רק את עבודות התכנון שהוא מסר לספק, ולא את העבודות שמסרו לו משרדים אחרים.
לדוגמה, נמצא שחברה אחת קיבלה ממשרד הבינוי עבודות תכנון בסכום של 2019 - 2017 שבשנים מיליון ש"ח, קיבלה באותן שנים גם מרמ"י עבודות תכנון בסך של 21-כ מיליון ש"ח; חברה מתכננת אחרת, שבאותן שנים קיבלה ממשרד 42-כ מיליון ש"ח, קיבלה מרמ"י עבודות 14-הבינוי עבודות תכנון בסך של כ מיליון ש"ח.
34-תכנון בסך של כ לדעת משרד מבקר המדינה, ניהול מאגר משותף של מתכננים וחברות מתכננות לכל משרדי הממשלה, מאגר שמביא בחשבון את היקף ההתקשרויות של המתכנן ושל החברה עם כלל משרדי הממשלה, יוכל לממש באופן מיטבי את עקרון ההתקשרות בסבב מחזורי הוגן.
משרד הבינוי מסר בתשובתו כי מקובלת עליו הערת הביקורת בהתייחס לשיתוף מידע בין גופי הממשלה בנוגע לאיכות השירות של המתכננים, אולם הוא מסתייג מהקמת מאגר מתכננים וחברות מתכננות אחד משותף.
לדעת המשרד, מאגר משותף בכפוף לתקנות הגנת הפרטיות (תנאי החזקת מידע ושמירתו וסדרי העברת מידע בין גופים 57 .
1986-ציבוריים), התשמ"ו 2250 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה עלול לצמצם את אפשרויות הבחירה העומדות בפני הגופים, ואילו מאגרים שונים יגדילו את אפשרויות הבחירה שלהם ויגדילו את ההזדמנות למתכננים שונים, גדולים וקטנים, לתת שירותים למדינה.
רמ"י מסרה בתשובתה כי ישנן תועלות היכולות לצמוח מקיומו של מאגר מידע משותף, אך אין בידיה האפשרות לרכז את כל המידע הנדרש, והציעה שמינהל התכנון יקים מאגר כזה.
עוד ציינה כי היא מקיימת ישיבות מעקב עם משרד הבינוי אחת לרבעון שבהן הגופים מעדכנים זה את זה בנוגע לאיכות התכנון, העומס אצל החברות והבקרה עליהן; כמו כן הם קיימו כמה פגישות בנושא תעריפים וסדרי התקשרויות.
החשב הכללי מסר בתשובתו כי יש מורכבות וקשיים בהקמת מאגר מתכננים רוחבי לכלל המשרדים, בשל השונות הגדולה באופי הפעילות והשירותים הנדרשים במשרדים השונים.
עוד הוסיף כי במסגרת הפיילוט להערכת קבלנים תיעשה בחינה של מערכת טכנולוגית רוחבית והחלת כללים רוחביים עבור משרדי הממשלה ויחידות הסמך.
משרד מבקר המדינה מציין כי לפחות בכל הנוגע למשרד הבינוי ולרמ"י, לא ניכרת שונות גדולה באופי פעילותם בתחום התכנון.
ראוי על כן לבחון את האפשרות לקיים פיילוט של מאגר משותף או שיתוף מידע מוסדר ומובנה ביניהם כבר עתה.
שיתוף המידע יכול שיתייחס להיבטים נוספים בתחום זה, כגון סטנדרטים לאיכות התכנון, סדרי ההתקשרויות, מעקב ובקרה והערכת ספקים - והתהליך יוכל להביא לייעולה ולשיפורה של העבודה ולבחירת דרך הפעולה המיטבית בכל סוגיה.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2251 רשות מקרקעי ישראל | רשות מקרקעי ישראל | סיכום תכנון קרקעות למטרת מגורים הוא שלב בסיסי וחשוב בשרשרת הייצור של פתרונות דיור לכלל האוכלוסייה.
רמ"י ומשרד הבינוי הם הגופים הממשלתיים העיקריים שיוזמים את התכנון, והם מבצעים אותו בדרך של מסירת עבודות לחברות מתכננות ולמתכננים פרטיים.
חשיבות התכנון ועובדת היותו מבוזר הן בין הגופים הממשלתיים והן בין הגופים הפרטיים שלהם נמסרו העבודות, מחייבות מעקב ובקרה שוטפים והדוקים אחר ביצוע העבודות, לצד ראייה כוללת.
ממצאי דוח זה העלו כי רמ"י ומשרד הבינוי עמדו ביעדי התכנון שנקבעו , אך המעקב והבקרה שלהם על 2018 - 2016 בהחלטות הממשלה בשנים ביצוע עבודות התכנון טעונים שיפור, ונדרש מעקב הדוק ושוטף נוכח אי-עמידה בלוחות זמנים; רמ"י ומשרד הבינוי מבצעים הערכת חברות מתכננות לקראת מכרזים ולא באופן שיטתי רצוף; רמ"י לא קבעה דרישות, סטנדרטים או אמות מידה לאיכות התכנון ולא את הכלים להערכתו; ניכר חסרונה של ראייה כוללת, בהיעדר מאגר מידע משותף של משרדי הממשלה בתחום התכנון או כללים בנוגע לשיתוף מידע ביניהם בתחום התכנון, ובאי-הפקת לקחים משותפת לרמ"י ומשרד הבינוי במקרים של תכנון מחדש; וטרם יושמה הסדרה של מדיניות חלוקת ההרשאות לתכנון בין הגופים.
לליקויים אלה עלולות להיות השלכות על איכות מרחב המחיה המתוכנן ועל המלאי התכנוני הזמין של יח"ד, ומכאן בסופו של דבר גם על מחירי הדיור ועל היכולת של המדינה לספק פתרונות לדיור נאות לכלל האוכלוסייה.
על רמ"י ומשרד הבינוי לפעול לתיקון הליקויים שפורטו בדוח זה בראייה משותפת וכוללת.
לצד זאת ראוי גם שהממשלה תשקול לבחון שוב את מדיניות התכנון ויישומה, כדי להשיג את מרב התועלת לציבור, לאור צורכי שוק הדיור ובשים לב לכלל פעולות רמ"י.
מבוא פרק זה עוסק בהתנהלות מייצגי המדינה בהליכי המעצר המתנהלים בבית המשפט, החל בהליך הארכת המעצר במהלך חקירה ועד להליך של מעצר לאחר הגשת כתב אישום.
בביקורת נבדקו נושאים מרכזיים אלה: נוהלי עבודת טועני המעצרים המשטרתיים והכשרתם, התנהלות גורמי התביעה בתחום המעצרים, פעולות גורמי התביעה ליישום המלצותיה של הוועדה הציבורית לבחינת מדיניות הענישה והטיפול בעבריינים (להלן - הוועדה הציבורית), התנהלות שירות המבחן למבוגרים הפועל במסגרת משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - שירות המבחן ומשרד הרווחה בהתאמה) בתחום המעצרים, ומערך הפיקוח האלקטרוני והממשקים בין הגורמים השונים הנוגעים להפעלתו.
חוק המעצרים מבחין בין שלושה הליכים משפטיים הנוגעים למעצרים, ובכל אחד .
הסמכות העניינית לדון בבקשה למעצר ימים הקודם 158מהם סמכות עניינית שונה להגשת כתב אישום ניתנה לבית משפט השלום; הסמכות העניינית לדון בבקשה למעצר עד תום ההליכים היא לבית המשפט המוסמך לדון בכתב האישום; הסמכות העניינית בערר על החלטה להטיל מעצר היא לבית המשפט המוסמך לדון בערעור.
ייצוג המדינה במעצרי ימים בשלב החקירה נערכים דיונים שונים בבית המשפט הנוגעים למעצרי ימים.
בית המשפט מכריע בבקשות לצווים שונים הנדרשים ליחידות החוקרות וביניהם צווי מעצר, צווי תפיסה, צווי חיפוש וכיוצא באלו.
ככלל, דיונים אלה נערכים במעמד צד אחד - מול היחידה החוקרת בלבד.
בקשות להארכת מעצר של עצורים לצורך השלמת החקירה מתקיימים במעמד שני הצדדים.
חוק המעצרים מעמיד שלושה מבחנים כתנאי למעצר או להארכת מעצר על ידי שופט: מבחן דיות הראיות, מבחן העילה ומבחן החלופה.
במבחן הראשון על השופט לבחון אם קיימות די ראיות להקים חשד סביר שהחשוד ביצע את העבירה המיוחסת לו, והעבירה אינה מוגדרת "חטא".
במבחן השני על השופט לבחון אם מתקיימת אחת הסמכות העניינית היא הסמכות של בית המשפט לדון בעניין משפטי מסוים.
158 1960 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה .
במבחן השלישי על השופט לבחון אם קיימת159מעילות המעצר המוגדרות בחוק חלופה למעצר, והאם ניתן להשיג את מטרת המעצר בדרך שתפחית את הפגיעה .
160בחירויות החשוד בשלב החקירה ובטרם החליטו גורמי התביעה (פרקליטות המדינה ומינהל התביעות במשטרה) על הגשת כתב אישום, מייצגי המדינה המופיעים לפני בית המשפט הם חוקרים מיחידות החקירה של משטרת ישראל (להלן - טועני מעצרים).
תפקידם להציג לבית המשפט את העובדות המצדיקות מעצר בצו שיפוטי או כל צו אחר הנדרש וכן את העובדות המצדיקות את הארכת מעצרם של העצורים.
161לצורך החקירה טועני המעצרים רקע כללי בקשות למעצר 199,039 הוגשו 2018 לפי נתוני הנהלת בתי המשפט, במהלך שנת בקשות להארכת 42,216 ולצווים השונים הנדרשים לשלב חקירת המשטרה, מהן דיונים בתיקי מעצר ימים, נתון המייצג 67,074 התקיימו 2018 מעצר ימים.
בשנת דיונים בתיקי מעצר ימים.
70,868 , שבמהלכה התקיימו 2017 ירידה קלה לעומת שנת בעבר היה טוען המעצרים חוקר מטעם היחידה החוקרת בתיק שבו מבוקש המעצר.
בשנים האחרונות ומחמת ריבוי תיקי המעצרים החליטו המחוזות השונים, לפי צורכיהם, להפנות חוקרים לתפקיד של טועני מעצרים (להלן - טוענים קבועים), טוענים אלה מייצגים את היחידות החוקרות מהמחוז, אף שאין הם חלק מהיחידה החוקרת.
טוענים קבועים מאפשרים לתחנות המשטרה להתמקד בעבודת החקירה במקום לגרוע חוקר בכל תיק שנדרשת בו הארכת מעצר.
עם זאת, בתיקים של חקירות מורכבות, כדוגמת תיקים שבהם מספר רב של עצורים או תיקי פשיעה מאורגנת, מי שיופיעו בבית המשפט בדיוני המעצרים יהיו חוקרים המעורים בחקירה ובפרטיה.
השתתף 2018 טוענים קבועים בפריסה משתנה.
בשנת 41 במשטרת ישראל פועלים דיונים בשנה.
הטוענים הקבועים מקבלים בכל בוקר את הבקשות 1,600 -כל טוען בכ שהוכנו על ידי היחידות החוקרות ושלגביהן הם נדרשים לטעון לפני בית המשפט.
ככלל, תיקי המעצר, לפי העניין, חוזרים לדיון אצל השופט מדי כמה ימים, משום שהארכות מעצר ימים ניתנות לימים מועטים ביותר.
חשש לשיבוש מהלכי חקירה ומשפט, מסוכנות או הליכי חקירה נדרשים שלא ניתן לנקוט אותם 159 .
אלא כשהחשוד נתון במעצר ) 1(כדמחקרי משפט חגית לרנאו, "מתכון לחקיקה לא יעילה: המקרה של חוק המעצרים", 160 .
163 - 123 '), עמ 2008( .
דוגמות לצווים הנדרשים לצרכי חקירה הם צו חיפוש, צו תפיסת מסמכים ועוד 161 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1961 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | .
לפי המודל162הטוענים הקבועים במחוזות השונים פועלים לפי שני מודלים עיקריים התחנתי, לכל תחנה טוען קבוע, המייצג רק בתיקי החקירה של התחנה שאליה הוא מצוות.
מודל זה קיים בשני מחוזות (צפון וחוף).
לפי המודל המרחבי, הטוען הקבוע מקבל תיקים מהתחנות הכפופות למרחב, והוא אינו מצוות לתחנה מסוימת.
מודל זה קיים בשני מחוזות (דרום ומרכז).
בשניים מן המחוזות (ירושלים ותל אביב) קיימים שני המודלים.
סוגי טועני מעצרים קבועים ומספרם, לפי מחוזות :26 תרשים על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
הגדרת התפקיד של טוען מעצרים במשטרה מאות תפקידי שוטרים במגזרים השונים.
המשטרה רואה חשיבות בהגדרות תפקיד ובדרישותיו לצורך הליכי הקידום והשיבוץ.
לכן גיבשה ספר תפקידים .
עבור תפקידים שאינם תפקידי קצונה נקבע "דף מקצוע", 163לתפקידי הקצונה המשמש כתעודת הזהות של המשרה.
דף המקצוע הוא נדבך מרכזי לבחינת ההתאמה בין תחומי האחריות, הסמכות והאתגרים הכרוכים באופי המשרה ובין יכולות העובד שיועסק בה.
הגדרות ודרישות של תפקיד מאפשרות למקבלי ההחלטות בהליך המינויים לקיים בחינה מדויקת יותר של התאמת הכישורים של מועמד לתפקיד .
164מסוים למהותו של התפקיד ולאתגרים הכרוכים בביצועו למבנה המשטרה ראו במבוא הכללי לדוח.
284 - 283 '), "הליכי מינוי קצינים במשטרת ישראל", עמ 2018( ג68 דוח שנתי מבקר המדינה, 163 , נציבות שירותדוח ועדת הרפורמה לשיפור מנגנוני ניהול ההון האנושי בשירות המדינה 164 .
)2013 המדינה (יוני 1962 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה תפקיד טוען המעצרים התפתח עם השנים לכדי תפקיד בעל מאפיינים ייחודיים השונים מעבודת החוקרים השוטפת.
טועני המעצרים, המופיעים לפני בתי המשפט מדי יום, נדרשים לכישורים הדומים במאפייניהם לכישוריו של תובע המייצג בבית המשפט.
עם זאת, טועני המעצרים חייבים להבין את עבודת חוקרי המשטרה לפני ולפנים.
השילוב האמור מחייב להניח בסיס מקצועי מסודר לחוקרים הטוענים בקביעות בבתי המשפט.
נמצא כי חרף העובדה שעשרות טועני מעצרים פועלים וממלאים תפקיד ייחודי שלא כחלק מתפקיד החוקר, משטרת ישראל טרם הגדירה את טוען המעצרים כתפקיד בדף המקצועות.
כיום תפקידו של טוען המעצרים מוגדר כחלק ממגוון התפקידים המוטלים על החוקר.
, כי חטיבת החקירות פועלת בימים 2020 משטרת ישראל מסרה בתשובתה מינואר אלו לקביעת תו תקן אחיד לטוען מעצרים הן בהכשרות והן ברמת המקצועיות והידע הנדרשים, וכן לקביעת תפיסת הפעלה אחידה לטועני המעצרים שתכלול מודלים שונים.
נוהלי עבודה המסדירים את עבודת טועני המעצרים טוען המעצרים, בדומה הנחת בסיס אתי לעבודת הטוענים בנוהל מסודר: לפרקליט או לתובע משטרתי, הוא בבחינת "נאמן בית המשפט" ושליחו של החוק ומשרתו.
משום כך, תפקידו העיקרי הוא לסייע לבית המשפט לעשות משפט, ובמסגרת תפקידו כקצין של בית המשפט מוטלת עליו החובה לנהוג בהגינות וביושר במהלך הדיון.
בהליך בקשה למעצר ימים רשאי טוען המעצרים לצרף לבקשה דוח סודי ובו הראיות המבססות את עילת המעצר ופעולות החקירה הדורשות מעצר.
האפשרות להגיש דוח סודי, שאינו גלוי לעצור ולסנגורו, מפירה את האיזון הקיים בדרך כלל במערכת המשפט האדוורסרית, הנהוגה בארץ, שבה השופט מכריע לפי עובדות וטיעונים שהביאו בפניו בעלי הדין, ואינו לוקח חלק פעיל בחיפוש העובדות והכללים המשפטיים.
בדיון רגיל הטענות והאסמכתאות גלויות לשני הצדדים לדיון, ואילו בדיוני הארכת מעצר לצורכי חקירה אין העצור ובא כוחו חשופים לעובדות המבססות את בקשת המעצר ואת עילת המעצר.
כתוצאה מכך, הסנגור מוגבל ביכולתו לערער על טענות היחידה החוקרת ולהעלות טענות נגדיות.
הסנגור רשאי לחקור את טוען המעצרים על החומר החסוי, אך הטוען רשאי לסרב לענות ישירות לשאלות החושפות את תוכן החומר החסוי, וחלף זאת ניתן לו להשיב בכתב במסמך שיוגש לעיונו של בית המשפט בלבד.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1963 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | עבודת טועני המעצרים מובילה להכרעה בתחום הרגיש של פגיעה בחירותו של אדם שהוא במעמד של חף מפשע.
ראוי כי ההתנהלות המצופה מהטוענים בבית המשפט תובהר במסגרת נוהל מסודר, שבו יונח בסיס אתי ומקצועי לעבודתו.
במהלך הדיון בבית המשפט הבהרת סמכויות והאחדת התנהלות בנוהל מסודר: עלול להתברר כי עילת המעצר שבה נקב צוות החקירה אינה עולה בקנה אחד עם העובדות כפי שנחשפו במהלך הדיון המשפטי.
לטוען המעצרים, בניגוד לגורמי התביעה, אין סמכות לבקר את החלטת היחידה החוקרת, ואין הוא רשאי לסטות מעילות המעצר, כפי שנכתבו בבקשת המעצר.
עם זאת, מתוקף סמכותו לייצג את היחידה החוקרת, על הטוען לבחון בכובד ראש את תיק החקירה ואת בקשת המעצר, ואף להעיר במידת הצורך ליחידה החוקרת אם פעולות החקירה אינן מצדיקות מעצר או שאין ביסוס עובדתי לעילת מעצר.
כמו כן, אין אחידות באופן העברת הדיווחים ליחידות החוקרות, ואין שימוש קבוע במחשבים הניידים שהוקצו להם לצורך העברת מידע שוטף מהדיונים בבתי המשפט.
נמצא כי לא נקבעו נהלים ארציים לעבודת טועני המעצרים במטרה להסדיר את תנאי העבודה של הטוען, את סמכויותיו, את כפיפותו המקצועית והפיקודית ואת ממשקי העבודה בין הטוענים ובין היחידות החוקרות.
גם ברמה המחוזית לא נמצאו נהלים המגדירים את עבודת הטוען, מלבד נוהל אחד שנקבע במרחב לכיש, הכפוף למחוז דרום.
משטרת ישראל מסרה בתשובתה כי במחוז מרכז לא נכתב נוהל מסודר בנושא עבודת טועני המעצרים, אך הטוענים פועלים לפי הנחיות מקצועיות שניתנו על ידי קצין אח"ם מרכז.
עוד נמסר כי נוהל מרחב לכיש יהפוך מנוהל מרחבי לנוהל צפוי המחוז 2020 מחוזי בשינויים המחויבים.
לגבי מחוז ש"י נמסר כי במהלך ינואר להתחלק לשני מרחבים.
בעקבות השינוי הארגוני תוקננו טועני מעצרים לכל מרחב ויופצו הנחיות סדורות בהתאם.
לדברי משטרת ישראל בתשובתה, חטיבת החקירות במטה הארצי היא הגורם המקצועי המנחה את טועני המעצרים.
החטיבה מפיצה נהלים והנחיות, עורכת בקרות ומבצעת ביקורים בשטח.
עמדת המשטרה היא כי יש לבסס תפיסת הפעלה אחידה, שתתייחס לכלל הנושאים שעלו בביקורת בנוגע לעבודת טועני המעצרים, תיצור אחידות ותאפשר לבקר את עבודתם של טועני המעצרים בכל הרמות ולפקח עליה.
1964 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינההכשרת טועני מעצרים כאמור, עבודתם של טועני המעצרים מחייבת תשתית מקצועית בתחום המשפטי.
הם גם נדרשים להכיר את עבודת החקירות של המשטרה ולהציג לפני היחידות החוקרות את דרישות החוק.
טוען המעצרים יכול במקרים מסוימים להאיר לפני היחידות החוקרות פגמים בבקשת המעצר ולמנוע בכך מעצרי שווא, או לחלופין להצביע על כך שקיימת עילת מעצר מתאימה יותר לעובדות התיק.
על מנת לפתח מיומנות זו, נדרשת הכשרה מקצועית רלוונטית.
ואולם מתברר כי ההכשרה היחידה שטועני המעצרים מחויבים להשתתף בה היא הכשרת היסוד שניתנת לחוקרי המשטרה, הכוללת תכנים בסיסיים בעניין עבודת החוקר בבית המשפט.
משטרת ישראל ראתה צורך בהכשרה ייעודית של הטוענים וגיבשה מערך השתלמות לטועני מעצרים, שאותו העבירה פעמים אחדות במהלך השנים.
על אף חשיבות ההכשרה לטוענים, ההשתלמות שגובשה לא נקבעה כהשתלמות חובה לכל טוען מעצרים במשטרה.
בפועל השתתפו בה בדרך כלל חוקרים, ואין נתונים על מספר הטוענים שהשתתפו בהכשרה הייעודית.
זאת אף שטועני המעצרים עצמם העלו לפני מפקדיהם את הצורך בהעמקת ההכשרה המקצועית שלהם.
משטרת ישראל מסרה בתשובתה כי השתלמות טועני המעצרים עתידה להשתנות, באופן שתיועד להשתתפות טוענים קבועים וחוקרים הטוענים באופן תדיר בבתי המשפט.
במסגרת השינוי יעודכנו גם תוכני ההשתלמות, על מנת שיתאימו לתפקידם השוטף של הטוענים.
ייצוג המדינה במעצרים עד תום ההליכים לאחר שהסתיימה חקירתו של עצור, גורמי התביעה רשאים להגיש הצהרת תובע לבית המשפט הדן בתיק מעצר הימים.
בהצהרה זו הם מודיעים כי בכוונתם להגיש כנגד העצור כתב אישום בתוספת בקשה למעצר עד תום ההליכים, ומכאן בקשתם כי העצור ייוותר במעצר עד להכרעה בבקשה.
לאחר שהוגש כתב אישום, רשאי בית המשפט שבפניו הוגש לצווֹת על מעצרו של הנאשם עד תום ההליכים המשפטיים.
מעצר עד תום ההליכים כפוף לקיומן של ראיות לכאורה להוכחת האשמה ולקיומה של עילת מעצר, וגם בהליך זה נדרש בית המשפט לבחון אם ניתן להשיג את מטרת המעצר בדרך שתפחית את הפגיעה בחירויות הנאשם.
בקשות למעצר עד תום ההליכים מוגשות נוסף על כתבי האישום על ידי מינהל התביעות במשטרה ועל ידי פרקליטות המדינה.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1965 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | שופט רשאי להשהות את החלטתו בבקשה למעצר עד תום ההליכים ולהאריך את המעצר לצורך בירורם של הליכי ביניים, כגון קבלת תסקיר משירות המבחן או קבלת דוח התאמה למעצר בפיקוח אלקטרוני.
בשלב זה יהיה העצור במעמד של מעצר עד החלטה אחרת.
עצור שהתקבלה בעניינו בקשה למעצר עד תום ההליכים ישהה במעצר תשעה חודשים לכל היותר.
בתומם, לצורך המשך מעצר מעבר לכך, על גורמי התביעה להגיש בקשה להארכת מעצר לבית המשפט העליון.
אף שבשלב המעצר עד תום ההליכים כבר הוגש כתב אישום כנגד העצור והוא שינה מעמדו מ"חשוד" ל"נאשם", עומדת לו עדיין חזקת החפות.
מטעם זה נקבע בפסיקה .
165כי מכל יום מאסר שיוטל על נאשם יקוזז יום אחד ששהה במעצר מדיניות הגשת בקשות למעצר עד תום ההליכים להלן תרשים המציג את נתוני משטרת ישראל אודות היקף המעצרים הפליליים בשלושת העשורים האחרונים (שלוש שנים רצופות מכל עשור) בחלוקה לפי סוג המעצר - ימים או עד תום ההליכים.
השינויים בהיקף המעצרים הפליליים בשלושת העשורים האחרונים,: 27 תרשים לפי סוג המעצר על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
14 ( ישראלי נ' מדינת ישראל 13/4152 ); ע"פ 3.
15 ( פלוני נ' מדינת ישראל 14/5760 ע"פ 165 1966 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה כפי שניתן לראות בתרשים, לאורך השנים הייתה עלייה משמעותית בשיעור עמד אחוז המעצרים מסוג זה על 1996 המעצרים עד תום ההליכים.
35% היה השיעור 2018 .
בשנת 33% על2016 ובשנת 25% על2006 , בשנת 11% תיקי מעצר עד 14,831 ) נפתחו בבתי המשפט השונים (השלום והמחוזי 2018 בשנת ) עצורים 29%( 12,641 - 2018 עצורים שנעצרו בשנת 44,234 תום ההליכים.
מתוך נכלאו במעצר עד תום ההליכים.
מדד מקובל להשוואת מדיניות מעצרים בין מדינות שונות הוא מדד שיעור העצורים.
מדד זה בודק שני פרמטרים - שיעור העצורים מכלל הכלואים במתקני .
בשנת 166 אלף איש מכלל האוכלוסייה 100-הכליאה במדינה ושיעור העצורים ל , 16730%- כ2014 , בשנת 25%- היה שיעור העצורים מסך הכלואים בישראל כ 2011 , שיעור 2017 ולפי המהדורה האחרונה של המדד העולמי שפורסמה בתחילת שנת .
נתון זה גבוה משמעותית מהממוצע במדינות החברות במועצת 35.
3% - 168אירופה ונתוני שב"ס, ישראל היא בין חמש המדינות 2016 לפי נתוני המדד העולמי משנת .
ראו 170OECD - אלף איש בקרב מדינות ה 100-בעלות שיעור העצורים הגבוה ביותר ל בטבלה שלהלן: Roy Walmsley, World Pre-trail/Remand Imprisonment List (3rd ed.
), The Institute for Criminal 166 .
Policy Research at Birkback, University of London .