HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
| 671 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית משרד האוצר מסר בתשובתו כי החשכ"ל מייחס חשיבות רבה לתחום ניהול הסיכונים וכי עומד .
לרשות משרדי הממשלה מכרז מרכזי המאפשר להם לבצע סקרי סיכונים תפעוליים.
כי יבחן הדגשה של מסמכי המדיניות מתוך ההוראות הקיימות ומתן דגש לנושא האכיפה .
האזרחית במסגרת סקרי הסיכונים התפעוליים.
פרויקט ניהול סיכונים בתחום האכיפה האזרחית בהובלת הפרקליטות .
לאורך השנים פעלה היחידה לאכיפה אזרחית בפרקליטות למיסוד הקשר עם גופי הממשלה .
ועידודם ליזום תביעות.
היא עשתה זאת באמצעות פגישות עם גורמים מקצועיים והרצאות .
בפורומים שונים, לרבות השתלבות בפעילות הדרכה מקצועית במשטרה, שבהן הסבירה על .
פעילות הפרקליטות בתחום האכיפה האזרחית ועל ייזום תביעות.
בשנת 2017 החלה היחידה .
לאכיפה אזרחית בפרקליטות להוביל מיזם ניהול סיכונים (להלן - הפרויקט) 34 שמטרתו לקבוע .
את סדרי העדיפות בפעילות היחידה באופן מושכל, שמתבסס על היכרות מעמיקה עם כל .
תחומי עבודתם של משרדי הממשלה, לרבות אלו שאינם פונים מיוזמתם אל היחידה 35 .
הפרקליטות בתחומי עבודתה, מושפע מהנושאים שמועברים לטיפולה על ידי משרדי הממשלה .
השונים, בהיותה הגוף המייצג אותם בהליכים משפטיים.
הפרויקט נועד למפות את הסיכונים .
בעבודת משרדי הממשלה ולהתמקד בצדדים הרלוונטיים לעבודת היחידה לאכיפה אזרחית .
מתוך רצון וצורך לתכנן, לייעל ולמקסם את תהליכי עבודתה.
בביקורת נמצא כי בחירת המקרים והתיקים המשפטיים שבהם מופעלים כלי אכיפה .
אזרחית, שעשויים להיות רבי -עוצמה, אינה נעשית באופן שיטתי.
הפרקליטות עולה כי חסרה מתודולוגיה סדורה לזיהוי מטרות, לתעדופן ולבחירת .
הפרקליטות ציינה בתשובתה כי היא מודעת לבעיית השיטתיות הקיימת במרבית הנושאים .
שבטיפולה ואולם חלק מהנוש אים מטופלים בצורה שיטתית כגון תביעות נגד חברות ביטוח, .
השבת עלויות פינוי ועוד.
בינואר 2018 עת הוצג הפרויקט בפני פורום הנהלה אזרחית בפרקליטות, ציין מנהל היחידה .
לאכיפה אזרחית כי הקשר של הפרקליטות עם משרדי הממשלה בתחום האכיפה האזרחית .
מקרי, לא שיטתי ותלוי בהיכרות אישית כך שלעיתים אין הלימה בין היעדים שהפרקליטות .
מציבה לעצמה ובין העבודה שהיא מבצעת בפועל.
בישיבת הנהלה נוספת בנובמבר 2018 ציין .
מנהל היחידה כי חסרה לפרקליטות "מפת נושאים" מסודרת ושיטתית המתעדפת בין נושאים .
שהמדינה יכולה לתבוע בגינם באופן יזום.
34 תהליך ניהול הסיכונים, מיפוי הצרכים ותחומי העיסוק של משרדי הממשלה השונים מבוצע על ידי משרד רואי .
מקורות המידע המרכזיים של הפרויקט הם מסמכים ממשרדי הממשלה כדוגמת דוחות חשבונאיים, .
וראיונות אישיים עם גורמי מפתח במשרדי הממשלה בהווה או בעבר.
35 מתוך34 ,הגופים המשיבים15 (44% .
) ענו כי לא פנו באופן יזום לפרקליטות21 ( גופים62% ) השיבו כי היחידה לא .
פנתה אליהם באופן יזום.
| 672 | הפרויקט נועד למקד את הפעילות היזומה של הפרקליטות האזרחית בנושאים המשפיעים .
ביותר, כלומר בהפרות שעלולות לפגוע ביכולת המשרד הממשלתי ליישם את יעדיו או לגרום .
הפרויקט כולל מיפוי הסיכונים הרלוונטיים ולאחר מכן דירוגם תחת "זירות סיכון" על .
פי נושאים ותחומי פעילות משותפים כגון מלחמה בפשיעה, בריאות הציבור, הגנת סייבר ומשאבי .
לצורך ביצוע הליך הדירוג, התבקשו כ -50 פרקליטים37 מכל המחוזות בפרקליטות לדרג .
את הסיכונים השונים לפי סדר חשיבות ואפקטיביות הטיפול.
בהמשך פנתה היחידה לאכיפה .
אזרחית אל אגף ממשל וחברה במשרד ראש הממשלה כדי לרתום סמנכ"לים ובעלי תפקידי .
מפתח אחרים בגופים הממשלתיים לצורך דירוג זירות הסיכון.
נכון למועד סיום הביקורת .
התקבלו תוצאות ראשוניות של הדירוג וההליך טרם הושלם.
יש לציין לחיוב את פרויקט ניהול הסיכונים באכיפה אזרחית שמובילה הפרקליטות.
מדובר בתהליך שמבוצע לראשונה בתחום ויש לקוות כי עם סיומו יינתן בידי המדינה כלי .
אפקטיבי לניהול מתוכנן ומושכל של משאבי האכיפה האזרחית, כדי שלא תיעשה באופן .
עם זאת מעורבות הגופים הממשלתיים בפרויקט הייתה רק בשלב דירוג הסיכונים ובאופן .
וולונטרי, כך שלמעשה חלקם היה בביצוע אופטימיזציה של המשאב הפרקליטותי ולא .
לדעת משרד מבקר המדינה אין בעבודת הפרקליטות לייתר את .
הצורך בהליך ניהול סיכונים שיתבצע באופן ישיר ועיתי על ידי הגופים הממשלתיים .
כמתחייב בהוראות התכ"ם.
מומלץ כי משרד האוצר יגבש הנחיה לכלל הגופים הממשלתיים לקיים הליכי ניהול .
סיכונים במ שרדיהם, וכי משרד המשפטים ילווה הליך זה בהנחיה מקצועית משלימה .
ליועצים המשפטיים בגופים הממשלתיים.
משרד האוצר מסר בתשובתו כי החשכ"ל יקיים שיח עם הפרקליטות לצורך שילוב המסקנות .
מפרויקט ניהול הסיכונים באכיפה אזרחית בתהליך ניהול הסיכונים הקיים במשרדי הממשלה.
הגדר ת יעדים ומדדים באכיפה אזרחית: בתוכנית העבודה לשנים 2019 - 2020 .
הציבה הפרקליטות האזרחית יעדים ומשימות לביצוע 38 , בהתבסס על היעדים שקבעה .
הפרקליטות ועל תהליך התכנון האסטרטגי שעשתה 39 .
כדי להגשים את היעדים הללו היא .
קבעה תוכניות עבודה, משימות ומדדי ביצוע, ולצד כל יעד צוין מספר ההליכים המזערי שעל .
כל מחוז בפרקליטות ליזום.
כך לדוגמה, בתוכנית העבודה לשנים 2020-2018 מופיע היעד .
"ייזום ואכיפה בכלים אזרחיים ומ ינהליים לצורך הגנה על הקופה הציבורית, נכסי המדינה .
וזכויותיה", ולגביו נקבעו מדדי התוצאה האלה: בכל שנה עשר תביעות יז ומות בכל מחוז, וחמש .
36 בתחילה זוהו כ - 1,600 "זירות סיכון" שאוגדו בדוח אקסל, ובהליך עיבוד פנים פרקליטותי צומצמו לכ -100 זירות .
37 הפרקליטות מסרה כי כל הפרקליטים שהשתתפו בדירוג היו בעלי ותק של שמונה שנים ויותר ומכ ל תחומי .
38 חמשת יעדי העל הם: המאבק בשחיתות השלטונית, פגיעה בפשיעה המאורגנת ובפירותיה ובארגוני טרור, מאבק .
בעבירות אלימות ומין וקידום השמירה על ביטחון הפרט, שמירה על נכסי המדינה וזכויותיה ושמירה על זכויות .
האדם ושיווין בפני החוק וקידומם.
39 כך למשל החליטה הנהלת הפרקליטות האזרחית על מספר יעדים ארציים בתחום האכיפה במקרקעין: הגנה על .
חופי ים מפני מקרי פלישה, פעילות נגד השתלטות גורמים עברייניים על קרקעות וגיבוש כלים להתמודדות עם .
פלישה למקרקעי ציבור וקביעת סדרי עדיפויות.
| 673 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית מבצעי אכיפה משולבת (שולחנות עגולים) בכל מחוז; בשנים 2019-2018 - 15 הליכי אכיפה .
משולבת בכל מחוז, ובשנת 2020 - 17 .
הליכי אכיפה משולבת בכל מחוז .
ואולם מדובר בתחום שהמדידה שלו מורכבת ופתוחה לפרשנות.
כך למשל, ניתן למדוד את .
הערך הכלכלי של תיק לפי הסכום שביקשה המדינה בכתב התביעה או לחלופין לפי הסכום .
שנפסק או שהתקבל לידיה בסוף ההליך.
קושי נוסף במדידה הוא להעריך תיקים שבהם .
התקבלו סעדים שאינם כספיים או למדוד את ההרתעה המושגת מעצם הגשת התביעה ביחס .
בפועל גובשו רק מדדים המשקפים הי בטים כמותיים של מבצעי .
האכיפה ולא גם כאלה המשקפים את האפקטיביות של הפעולות.
הפרקליטות אינה מודדת באופן אחיד את כלל סוגי פעילות האכיפה היזומה שנוקטת .
המדינה, בדרך שתאפשר לבחון את מידת עמידתה ביעדיה לאשורה.
פרקליטויות מחוז מונות את מבצעי האכיפה באופן לא אחיד כך שבמחוז אחד נמנים כל .
תוצרי מבצע האכיפה באופן נפרד ומצטבר, ואילו במחוז אחר נספרים כל התוצרים תחת .
ייתכנו מבצעים העונים על כמה יעדים ומדדים ולכן נספרים יותר .
מפעם אחת, בכל אחת מהקטגוריות40 .
החל משנת2018 העמידה במדדים נבחנת על בסיס נתונים שמוזנים ידנית, בידי פרקליטים .
במחוזות, לטבלאות אקסל המרוכזות ביחידה לאכיפה אזרחית.
מדידה כאמור, הנסמכת על גורם אנושי ותלויה בפרשנותו, עלולה לפגוע ביכולת ביצוע .
תהליכי בקרה אפקטיביים, ביכולת להעריך אם מושגות המטרות והיעדים שהוגדרו, .
ולהוביל להסקת מסקנות וגיבוש תכניות עבודה עתידיות לא מדויקות.
מומלץ כי הפרקליטות, והיחידה לאכיפה אזרחית בפרט, יתוו שיטת מדידה אחידה לכלל .
הפרקליטויות שתשקף באופן מהימן את מכלול הפעילות המבוצעת בתחום האכיפה .
האזרחית ואת תוצריה כדי לקבל תמונה מדויקת יותר בנוגע להגשמת יעדיה ולצד זאת .
תשלב בהם מדדים איכותניים.
כמו כן מוצע לפרקליטות לעבור למערכת מדידה .
אוטומטית המתבססת על נתוני התיקים במערכת הממוחשבת (תנופ"ה) 41 כדי לקבל .
תמונה מהימנה יותר בנוגע להגשמת יעדיה.
40 לדוגמה מבצע אכיפה יכול להיות מופנה כנגד יעד עברייני, ובד בבד, מגן על קרקעות המדינה.
מערכת תנופ"ה היא מערכת טכנולוגית המשמשת את פרקליטות המדינה והמחוזות לצורך תכנון, ניהול ובקרה .
להרחבה ראו מבקר המדינה, דוח 69 ב (2019 ) "פיתוח והטמעה של מערכת מחשוב לתכנון ניהול ובקרה .
בפרקליטות המדינה (תנופ"ה)".
| 674 | :פרק שניפוטנציאל האכיפה וגביית החובות .
הפעילות הממשלתית, כאמור, כרוכה במיליוני חיובים האמורים להשתלם למדינה ואותם יש .
היכולת להעריך את מלוא פוטנציאל האכיפה והגבייה ביחס לזכויותיה וקניינה של .
המדינה תלויה בסיום הליך המיפוי והאפיון של הזכויות, ההתקשרויות, התמלוגים והתמיכות, .
הרגולציה והיעדים של גופי השלטון.
משזה טרם הושלם, אין למעשה יכולת מלאה לעמוד על .
הפוטנציאל המרבי של האכיפה האזרחית וגביית החובות.
ואולם אפשר לקבל אינדיקציה בדבר הפער בין היקף האכיפה והגבייה שגופי המדינה מבצעים .
בפועל לבין פוטנציאל האכיפה והגבייה מהצלבה של כמה מקורות : נתונים בדבר חובות שלא .
נגבו ו הוחלט למוחקם ; נתונ ים מהדוחות הכספיים של מדינת ישראל בדבר היקף החובות .
הרשומים כלפי המדינה ; נתונים על מספר התביעות האזרחיות היזומות בפרקליטויות.
פוטנציאל הגבייה והאכיפה בראי מחיקת חובות .
חלק בלתי נפרד מהפעילות השוטפת של משרדי הממשלה כולל עריכת פשרות והסדרי חוב .
בהתדיינויות משפטיות או בהתדיינויות אחרות עם צדדים שלישיים, ומחיקת חובות כלפי .
המשרד שאין אפשרות לגבותם מסיבות שונות.
יש למחוק חוב שהוכרז כאבוד כאשר לא ניתן .
לגבותו 42 בין היתר בגלל מחדל של הגוף הממשלתי, למשל במקרים שבהם לא בוצעו ניסיונות .
לגבות את החוב במועד ולכן החוב התיישן ולא ניתן עוד לגבותו, או שבעל החוב נקלע להליכי .
חדלות פירעון והגוף הממשלתי לא תבע את החוב בתקופה שניתן היה לתבוע אותו.
למחוק חוב כלפי המדינה נתונה בידי ועדת מחיקות משרדית או בידי ועדת מחיקות עליונה .
באגף החשכ"ל (להלן - הוועדה העליונה).
בהוראת התכ"ם 43 נקבע מדרג הסמכויות של .
משרדי הממשלה לאישור פשרות והסדרי חוב44.
מניתוח תשובות הגופים המשיבים עולה כי סכום החוב המצרפי שאושר למחיקה בוועדות .
המחיקה המשרדיות משנת 2017 ועד אמצע2020 הוא כ-1.
6 בעניין "הפרשה לחובות מסופקים ומחיקת חובות אבודים".
מצגת בנושא "פקודת המיסים .
ומחיקות", נשלח במייל למשרד מבקר המדינה מהיועץ המשפטי של משרד האוצר ביום ]גבייה[ 4.
6 בעניין "טיפול באישור פשרות והסדרי חוב (לרבות מחיקות)", ולפיה סמכויות הוועדות יהיו .
בהתאם למפורט בהודעה "מדרג סמכויות לאישור פשרות והסדרי חוב (לרבות מחיקות), מס' ה.
44 מדרג הסמכויות של משרדי הממשלה לאישור פשרות והסדרי חוב במקרים אלו: מחיקת חוב בסכום של עד .
150,000 ש"ח אך לא יותר מסכום מח יקות מצרפי של 1,000,000 ש"ח באותה שנת כספים; פשרות בסכום של .
300,000 ש"ח עד מיליון ש"ח.
פשרות בסכום של עד 300,000 ש"ח מאושרות בהתאם להנחיות היועץ המשפטי .
1002 הנוגעות להסדרים במסגרת הליך משפטי שהמדינה צד לו או בטרם הגשת תביעה נגד .
45 סכום החוב הגבוה ביותר בסך577 ,מיליון ש"ח נמחק באישורה של הוועדה המשרדית במשרד הכלכלה והתעשייה .
אחריו נמחק ברמ"י סכום בגובה 353 מיליון ש"ח, והסכום השלישי בגובהו בסך 300 מיליון ש"ח נמחק באישור .
הוועדה המשרדית במשרד הבינוי והשיכון.
| 675 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית הוועדה העליונה מטפלת בהסדרי חוב או מאשרת פשרה במקרים שבהם שווי הוויתור עולה על .
הסכום שבסמכות הוועדה המשרדית לאשר או למחוק או במקרים שבהם הוועדה המשרדית .
לא הגיעה להסכמה פה אחד לגבי אופן הטיפול בחוב או בפשרה.
להלן בתרשים 12 תוצרי .
עבודתה של הוועדה העליונה משנת 2017 ועד אמצע שנת2020.
תרשים12: סכומי החובות שעלו לדיון בוועדת המחיקות העליונה משנת 2017 ועד יוני .
2020 ), בחלוקה לסכום החובות שאושר למחיקה והסכום שלא אושר (במיליוני ש"ח .
נתונים מאגף החשכ "ל במשרד האוצר בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי חובות בהיקף של כ-6.
9 ( מיליארד ש"ח93% ) שעלו לדיון בוועדה .
משנת 2017 עד יוני2020 אושרו למחיקה.
יצוין כי ביחס לסכום הנותר אישרה הוועדה .
לגבות בהליכי פשרה והסדרי חוב סכום של 448 מיליון ש"ח, ודחתה בקשות למחיקה .
להלן בלוח 2 דוגמאות שעלו בפרוטוקולים מישיבות הועדה העליונה בנוגע לחובות בהיקף של .
מאות מיליוני ש"ח שאושרו למחיקה, בין היתר, בשל אי-נקיטת פעולות הגבייה במועד: .
| 676 | לוח2: חובות שאושרו למחיקה על ידי הוועדה העליונה .
מועד הישיבה הגוף שחייבים לו סוג החוב/בעל החוב הסכום שאושר .
למחיקה (מלש"ח) הנימוק למחיקה .
דצמבר 2017 משרד הכלכלה .
והתעשייה חברות שקיבלו .
מענקים 498 (107 )נומינאלי חדלות פירעון אי .
דצמבר 2018 משרד המשפטים .
רשם החברות חברות שלא שילמו .
אגרות שנתיות 1,650 התיישנות .
אפריל 2018 רשות המים מפיקים וספקי מים 378 (97 )נומינאלי התיישנות .
מאי 2019 משרד הבריאות .
ממשלתיים אנשים פרטיים שלא .
הסדירו את חובם בגין .
שקיבלו 60 התיישנות מאמצי .
מאי 2019 משרד החינוך מוסדות תורניים 19 ,התיישנות .
נתונים מתוך פרוטוקולים של ישיבות הוועדה העליונה באגף החשכ"ל במשרד האוצר בעיבוד משרד מבקר .
נתוני המחיקות בלוח ובתרשים לעיל מלמדים על מחיקת חובות בשנים 2017 עד יוני .
2020 בהיקף של כ-7 מיליארד ש"חבוועדה העליונה.
נוסף על כך, מהמענים לשאלון .
עולה כי כ -2 מיליארד ש"ח נמחקו בוועדות המשרדיות 46 .
פוטנציאל אכיפה שלא מומש.
עוד עלה כי הנימוקים המרכזיים למחיקות הם התיישנות .
מקרי ההתיישנות מחדדים את הצורך שגופי הממשלה יפעלו לגביי ת .
החוב סמוך למועד התגבשותו גם כדי להימנע מהצורך להגיש בקשה למחיקתם.
בתשובת משרד האוצר צוין כי חובות מובאים לדיון בוועדה העליונה רק לאחר מיצוי כל .
פעולות הגבייה והאכיפה.
במקרים שבהם לא בוצעו הליכי גבייה בגין חובות אלה, מבוצעת .
הפקת לקחים מעמיקה עם המשרד הממשלתי כדי לייעל את פעולתו בהמשך.
הפירעון נכתב בתשובה כי לפני כשנה פרסם החשכ"ל הוראת תכ"ם שמכווינה את משרדי .
הממשלה כיצד לפעול בתחום ואיך ניתן לגבות את החוב קודם שהחייב נכנס להליכי חדלות .
החשכ"ל אף מבקר את משרדי הממשלה בנושא .
בעניין חובות רשם החברות מסר משרד האוצר כי הוקם ממשק בין רשם החברות לבין המרכז .
לגביית קנסות לצורך מניעת הישנות מקרים אלה בעתיד.
עד אפריל 2021 הועברו לגבייה דרך .
הממשק חובות בסכום העולה על מיליארד ש"ח.
בתשובת רשם החברות מאפריל 2021 נכתב כי מדובר בהתיישנות של חובות שהצטברו בשנים .
מחיקת החוב נעשתה באופן חד -פעמי, ולצידה החלה גבייה שוטפת של חובות .
46 הנתון של7 מיליארד ש"ח מתייחס לכלל החובות שנדונו בוועדה העליונה, ואילו הנתון בדבר 1.
מתייחס רק לחובות שעלו לדיון בוועדות המשרדיות בגופים המשיבים.
| 677 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית האגרות לרשם החברות, שבמסגרתה מתבצעת מדי שנה פעילות אכיפה נגד חברות שאינן .
משרד הבריאות מסר כי החובות שנמחקו הם חובות שקשה לגבותם בהם חובות מחייבים חסרי .
מעמד כמו פלסטינים, עובדים זרים, פליטים ותיירים שאין להם כיסוי ביטוחי, וכי אין למשרד .
כלים יעילים לגביית חובות אלו.
עוד ציין משרד הבריאות כי היווצרות חובות אלו היא בלתי .
נמנעת, שכן אין ביכולתם של בתי החולים לסרב להעניק טיפול.
עוד צוין כי חשבות המשרד .
סבורה שאין למשרד די כלים להתמודדות עם הנושא ושיש למצוא לו פתרון ברמה הלאומית.
משרד חינוך כתב בתשובתו מאפריל 2021 (להלן- תשובת משרד החינוך) כי הוא פועל לגביית .
כספים אשר התברר בדיעבד שהתקבלו שלא כדין, וכי הוא גובה באמצעות קיזוז כ -8 מיליוני .
עוד כתב כי מחיקת החובות הנזכרת בטבלה נדרשה לאחר מיצוי ניסיונות .
לקיזוז ולהגשת תובענות, ובמקרים רבים אושרה מהטעם של קשיים ראייתיים ומשפטיים .
בתביעת החוב, ולכן לא בהכרח מדובר בפוטנציאל שלא מומש.
פוטנציאל הגבייה והאכיפה בראי מאזן המדינה .
הדוחות הכספיים המאוחדים של ממשלת ישראל מציגים את מצבה הכספי של .
בסעיף "חייבים ויתרות חובה", הכלול במצבת הנכסים השוטפים של .
המדינה 48 , מוצגים חובות כלפי גופים ממשלתיים ביום המאזן49 .
החלק היחסי של הסעיף חייבים ויתרות חובה מתוך כלל הנכסים השוטפים לשנת 2019 .
47 הדוחות הכספיים המאוחדים של ממשלת ישראל, המתפרסמים על ידי אגף החשכ"ל במשרד האוצר, צריכים .
לשקף באופן נאות את מצבו הכספי של הגוף ואת תוצאות פעילותו.
48 ,)נכסים שוטפים הם ערכים כספיים הכוללים את כל המשאבים שניתן להמיר למזומן בטווח קרוב (לרוב עד שנה .
בשנת 2019 סך הנכסים השוטפים עמד על כ-131 מיליארד ש"ח.
החובות נובעים, בין היתר, משירותים בתשלום .
שסיפקו הגופים, מאגרות למיניהן, מיסים, מקנסות וממקדמות ששולמו לספקים.
49 בניכוי הפרשה ל"חובות מסופקים", כלומר חובות שגבייתם מוטלת בספק.
בשנים 2017 - 2019 סך החובות .
המסופקים כל שנה היה בסך של כ- 13 .
מיליארד ש"ח פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית .
| 678 | תרשים13: הרכב הנכסים השוטפים בדוחות הכספיים המאוחדים של מדינת ישראל .
לשנת 2019 )(במיליוני ש"ח .
נתוני הדוח הכספי של ממשלת ישראל ליום 31.
מהתרשים עולה כי שיעור הרכיב "חייבים ויתרות חובה" (כ-67 )מיליארד ש"ח בשנת 2019 .
מסך כל הנכסים השוטפים(כ-131 )מיליארד ש"חהוא כ -51%.
" הכנסה שמקורהבעסקה שאינה חליפין", נוצרת כשמשרד ממשלתי מקבל ערך, בעיקר .
מזומנים, סחורות, שירותים או שימוש בנכסים, מבלי לספק במישרין כל תמורה, או שהוא .
דוגמאות לעסקאות שאינן חליפין הן מיסים, אגרות, העברות חד- .
צדדיות, הכנסות מתקציב ועוד.
בעסקאות חליפין משרד ממשלתי מוסר נכסים או .
שירותים ומקבל בתמורה ערך (מזומנים, סחורות, שירותים או נכסים), השווה בקירוב .
עיקר הסכום ברכיב "חייבים ויתרות חובה" הוא בגין עסקאות שאינן חליפין .
ובגין עסקאות חליפין כמפורט בלוח 3 : .
| 679 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית לוח 3: פירוט החובות לגופי הממשלה בגין עסקאות חליפין ובגין עסקאות שאינן .
חליפין לשנת 2019 )(במיליוני שקלים .
הגוף הממשלתי עסקאות חליפין עסקאות שאינן חליפין סה"כ: .
רשות המיסים בישראל - 12,573 12,573 .
חברות ממשלתיות 8,525 - 8,525 .
המוסד לביטוח לאומי - 6,783 6,783 .
*משרד הבריאות 3,623 - 3,623 .
**רשות מקרקעי ישראל 3,046 - 3,046 .
משרד הבינוי והשיכון 1,063 - 1,063 .
רשות האכיפה והגביה 764 764 .
מערכת בתי המשפט 21 716 737 .
משרד הכלכלה והתעשייה 518 - 518 .
משרד הביטחון 269 - 269 .
גופי ממשלה אחרים 628 253 881 .
סה"כ: 17,693 21,089 38,782 .
* רובו של החוב כלפי משרד הבריאות הוא בגין חובותיהן של קופות חולים לבתי החולים הממשלתיים .
בעבור שירותים רפואיים שניתנו למבוטחי קופות חולים בבתי החולים הממשלתיים.
** רובו של החוב כלפי מינהל מקרקעי ישראל הוא בגין דמי חכירה שנתיים וחובות עבר.
מהלוח עולה כי בשנת 2019 הסכום הכולל של החובות בגין עסקאות שאינן חליפין .
ועסקאות חליפין היה כ-39 .
מיליארד ש"חמתוך סכום זה כ -32% הם בגין חובות .
כלפי רשות המיסים, כ-22% בגין חוב ות כלפי חברות ממשלתיות, וכ- 17% בגין חוב .
להלן בתרשים 14 נתונים הרשומים בדוחות הכספיים ברכיב "חייבים ויתרות חובה" לשנים .
| 680 | תרשים14: סכום החוב כלפי גופים ממשלתיים בשנים 2015 - 2019 )(במיליוני ש"ח .
מתוך נתוני דוחות כספיים מאוחדים של ממשלת ישראל לשנים 2015 - 2019 , בעיבוד משרד מבקר .
מהתרשים עולה שסך החוב כלפי גופים ממשלתיים גדל מסכום של כ-49 מיליארד ש"ח .
בשנת 2015 לסכום של כ-67 מיליארד ש"ח בשנת 2019 .
יש לציין כי גם החלק היחסי של .
החוב מתוך סך הנכסים השוטפים נמצא בעלייה רציפה.
כך למשל בשנת 2018 שיעור .
החוב לגופים הממשלתיים היה כ-46% מסך הנכסים השוטפים באותה שנה50 לעומת כ- .
הדוחות הכספיים של המדינה מלמדים כי בשנים 2019-2015 גדלו יתרות החובה .
למדינה בכ-37% , ובשנת2019 הן הגיעו לכ-67 מיליארד ש"ח.
השנים גדלו רכיבי עסקאות החליפין ושאינן חליפין בכ-2.
ברכיבים אלו מעידה על פער גדל בין פוטנציאל ה אכיפה לבין האכיפה בפועל כפי .
שהיא משתקפת בדוחות הכספיים.
משרד האוצר ציין בתשובתו כי בשנים האחרונות מתקיימות ישיבות תקופתיות עם היחידה .
לאכיפה אזרחית בפרקליטות ועם המשרדים הרלוונטיים לשם מעקב אחר הליכי הגבייה .
וסעיפי החייבים ואחר מימוש תוכניות העבודה של משרדי הממשלה בנושאים אלו.
50 דוח כספי מאוחד של מדינת ישראל ליום 31.
| 681 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית לנוכח גובה החוב בגין עסקאות חליפין ועסקאות שאינן חליפין כפי שהוא משתקף .
בדוחות הכספיים של המדינה, כ -39 מיליארד ש"ח, מו מלץ כי נוסף על הישיבות .
שמקיים החשכ"ל כאמור, יגבש החשכ"ל תוכנית רב -שנתית ויעדי ם להפחתת .
החובות למדינת ישראל, כדי ל פעול להקטנת יתרות החובות למדינה, בהיוועצות עם .
הגורמים הרלוונטיים במשרד המשפטים (רשות האכיפה והגבייה, ייעוץ וחקיקה .
לצורך כך, יביא החשכ"ל לידיעת משרד המשפטים בכל שנה .
את סטטוס יישום הת וכנית ופ ירוט של יתרות החובה, וב ייחוד חובות מסופקים .
ויתרות ללא תנועה, ה רשומים בדוחות הכספיים של המדינה.
נתונים אלו יסייעו גם .
לגיבוש תוכניות העבודה של משרד המשפטים בתחום האכיפה והגבייה האזרחית.
יודגש כי הדוחות הכספיים אינם מציגים את מלוא פוטנציאל האכיפה והגבייה.
נכסי חוב אשר אינם עומדים בכללי ההכרה בנכס בהתאם לתקני החשבונאות .
הממשלתית אינם מוצגים בדוחות הכספיים 51.
כמו כן, תביעות כספיות יזומות שהוגשו על .
ידי גופים ממשלתיים ושתוצאותיהן אינן ודאיות, מוגדרות "נכסים תלויים" 52 ואף הן אינן .
מתועדות בדוחות הכספיים 53.
ניתוח המענים לשאלון מעלה כיחלק מהגופים המשיבים ציינו כי ידוע להם על פגיעות .
בזכויות המדינה שלא עלו כדי יצירת יתרת חובה חשבונאית ואשר על כן לא נרשמו על .
ידם במערכות החשבונאיות.
להלן בתרשים 15 פילוח המענים לשאלון בשאלה: האם .
והיכן נרשם השווי הכספי של הפגיעה בזכויות כלפי הגוף או המשרד.
51 ההכרה בנכס בהתאם לסעיף19 'לתקן חשבונאות ממשלתי מס9 בדבר "הכנסות מעסקאות חליפין", ולסעיף 31 .
לתקן חשבונאות מספר23 :בדבר "הכנסות מעסקאות שאינן חליפין" נקבעת בהתקיים ארבעה תנאים מצטברים .
סכום ההכנסות ניתן למדידה באופן מהימן; צפוי שההטבות הכלכליות או פוטנציאל השירות הקשורים לעסקה, .
יזרמו אל היישות; שלב ההשלמה של העסקה במועד ה דיווח ניתן למדידה באופן מהימן; העלויות שהתהוו .
במסגרת העסקה והעלויות הנדרשות להשלמתה, ניתנות למדידה באופן מהימן.
52 נכס תלוי מוגדר כנכס שכתוצאה מאירוע בעבר, קיומו יאומת רק אם יתרחשו או לא יתרחשו, אירוע או אירועים .
עתידיים בלתי ודאיים, שאינם בשליטת הגוף הממשלתי.
53 תקן חשבונאות ממשלתי מספר19 .
| 682 | תרשים 15: רישום השווי הכספי של הפגיעה בזכויות המדינה במערכות החשבונאיות .
נתונים של הגופים המשיבים בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי 45% מהגופים המשיבים שאיתרו פגיעה בזכויות כלפיהם, לא רשמו .
את החובות הנובעים מפגיעות אלו במערכות החשבונאיות שלהם.
עולה כי היקף חובות אלו מסתכם בכ-930 מיליון ש"ח המתחלקים בין10 גופים54 .
עולה כי 14% מהגופים שאיתרו פגיעה בזכויות כלפיהם, רשמו רק חלק קטן מסכום .
הפגיעה, ואילו מרבית הסכום, המוערך בכמיליארד ש"ח, המתחלקים בין 3 גופים, לא .
נרשם: חובות כלפי משרד הבריאות שעיקרם בכ -730 מיליון ש"ח בגין חובות לבתי חולים .
מאנשים פרטיים או חסרי מעמד; חובות כלפי משרד החינוך שעיקרם בכ-223 מיליון ש"ח .
שחייבים מוסדות ו"בעלויות חינוך" 55 ,למשרד החינוך לאחר שלא עמדו בתנאי הרישיון .
שהקנה להם את הזכאות לקבל את הכספים לכתחילה; הגו ף השלישי שציין כי אינו .
רושם באופן מלא את הפגיעות בזכויותיו הוא משטרת ישראל.
ניתוח המענים לשאלון מעלה כי פגיעות בזכויות בסכום של כ-1.
נכון לשנת 2019 ,לא קיבלו ביטוי במערכת החשבונאית של הגופים המשיבים .
ולפיכך גם לא כלולים בסעיף חייבים ויתרות חו בה במאזן המדינה.
שהסעיף של פוטנציאל האכיפה של חובות כלפי המדינה גבוה מכפי שבא לידי .
54 הגופים הם: משרד החקלאות ופיתוח הכפר, משרד הפנים, משרד לשירותי דת, רשות האכיפה והגבייה, רשות .
שדות התעופה, המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, הרשות לפיתוח והתיישבות בדואים בנגב, משרד .
התקשורת, משרד התרבות והספורט, משרד התחבורה.
מוסדות חינוך שבבעלות גופים ציבוריים או פרטיים ומשתייכים לחינוך מוכר שאינו רשמי מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 683 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית להלן תגובות המשרדים הרלוונטיים על ממצאי הביקורת ותגובת משרד האוצר: .
משרד הבריאות מסר כי ההכרה בהכנסות מחייבים פרטיים היא על בסיס מזומן .
ולכן הן אינן רשומות בדוחות הכספיים אך כן נרשמות במערכות של בתי החולים .
ויש מעקב אחר חובות אלו.
מדובר בחובות שאפשרות גבייתם מוטלת בספק, ולכן .
מהבחינה החשבונאית לא ניתן להכיר בהם כנכס, אך יש לשקול את הכללת חלק .
מהחובות בביאור לדוח הכספי.
בעניין זה מסר משרד האוצר בתשובת ו כי בשנת .
2019 כלל משרד הבריאות לראשונה ביאור בדוחות הכספיים על החובות כלפי בתי .
החולים והתחייב כלפי משרד האוצר לכלול אותם בדוח הכספי בשנת 2020 .
משרד החינוך מסר בתשובתו כי לא בוצע רישום חשבונאי מאחר שלא ניתן להגדיר .
את סוגי החובות האלה כחובות סופיים, מאחר ש הם עדיין מצויים בהליך בירור .
שטרם מוצה וטרם יצא מכתב קיזוז בעניינם.
בעניין זה ציין משרד האוצר בתשובתו כי .
החשכ"ל הנחה את היחידה המקצועית במשרד החינוך לבחון את מעמד החוב כדי .
להסדירו , אך מכיוון שחובות אלו לא הוכרו כחובות חלוטים על ידי היחידה .
המקצועית והלשכה המשפטית במשרד החינוך, לא ניתן לדווח עליהם חשבונאית.
המשטרה מסרה בתשובתה מאפריל 2021 (להלן- תשובת המשטרה) כי ככלל, .
חובות כלפי המשטרה נרשמים במערכת המחשוב.
עם זאת, לא כל פגיעה בזכות .
משרד האוצר בתשובתו ציין בעניין זה כי מרבית החוב ות .
למשטרה הם חובות בגין קנסות משטרת התנועה המטופלים על ידי המרכז לגביית .
קנסות ורשומים בדוחות הכספיים של רשות האכיפה והגבייה.
הנוספים ופוטנציאל הגבייה ציין משרד האוצר בתשובתו כי חובות אלה יירשמו .
בעתיד אם יהפכו לחובות חלוטים.
המשרד לשירותי דת מסר בתשובתו מאפריל 2021 כי אי-רישום החוב למשרד נבע .
מליקוי בהעברת מידע בין המחלקות בתוך החשבות.
הליקוי תוקן, ובדוח הכספי של .
עוד צוין כי הלקחים הופקו ובחשבות המשרד נכתב נוהל .
בתשובת משרד האוצר נכתב כי הדוחות הכספיים ערוכים בהתאם לתקנים .
משרדי הממשלה נדרשים להציג את החובות בדוחותיהם .
הכספיים בהתאם לכללי ההכרה והגילוי שהוגדרו בתקנים.
אשר לממצאי הביקורת, .
החשכ"ל יבחן את האפשרות לריכוז הנתונים שאינם נכללים בדוחות הכספיים .
ולהצגתם הראויה, זאת בתיאום עם היחידה לאכיפה אזרחית בפרקליטות המדינה.
מומלץ כי החשב הכללי יבחן ריכוז נתונים על אודות פגיעה בזכויות המדינה גם .
אם אינן עולות כדי יצירת חובה חשבונאית מכלל המשרדים באופן עיתי, .
והכללתם בדוחות הכספיים, לרבות בביאור כחלף להצגה כיתרת חובה, ויביא .
את הדברים לידיעת היחידה לאכיפה אזרחית בפרקליטות, לצורך הערכת .
פוטנציאל האכיפה ומיצויו.
הפרקליטות מסרה כי יש לשתף את הלשכות המשפטיות של משרדי הממשלה .
במיפוי פוטנציאל התביעות.
להלןבלוח 4 פירוט החובות הגבוהים ביותר כלפי המדינה (באומדן של כ-100 מלש"ח .
ויותר ), מתוך המענה לשאלון שהפיצה הביקורת, בפילוח לפי סוגם, ערכם, הגוף החייב .
לוח 4: פירוט החובות הגבוהים ביותר כלפי המדינה .
הגוף שחייבים לו סוג החוב/בעל החוב גובה החוב (אלש"ח) .
משרד המשפטים תשלום אגרות על ידי חברות, שותפויות .
ועמותות 1,910,00056 .
משרד הבינוי והשיכון דיירי דיור ציבורי 864,000 .
רמ"י מינהל הדיור הממשלתי 800,000 .
משרדהבריאות חובות עבור אגרות מיון, אשפוז ומרפאות 731,000 .
רמ"י עיריות ומועצות 430,000 .
רמ"י מושבים וקיבוצים 408,000 .
משרד הבינוי והשיכון רמ"י 197,000 * .
משרד התחבורה חברות ממשלתיות 110,500 .
משרד התחבורה התחשבנות מול משרד האוצר 108,800 .
משרד הבינויוהשיכון קבלן - עבודות פיתוח 107,000 .
משרד הכלכלה והתעשייה החזר מענק (במסגרת החוק לעידוד השקעות .
הון, התשי"ט-1959 ) 104,000 .
משרד הבריאות חובות עבור אשפוז גריאטרי 96,000 .
נתונים של הגופים המשיבים בעיבוד משרד מבקר המדינה .
* במענה על השאלון כתב משרד הבינוי והשיכון בנובמבר 2020 כי רמ"י חייבת למשרד כ- 931,600 .
בתשובתו מאפריל 2021 ציין המשרד כי נערך הסדר לסילוק החוב לרמ"י.
הכספיים לשנת 2020 סכום החוב של רמ"י כלפיו הוא כ-197 מיליון ש"ח, וטרם הגיע מועד פירעונו .
תשובת משרד האוצר אישרה נתונים אלו.
מהלוח עולה כי מתוך ארבעת הגופים שחייבים למדינה את הסכומים הגבוהים ביותר, .
שניים הם גופים ממשלתיים (רמ"י, מינהל הדיור הממשלתי), והם חייבים למדינה או .