HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נמסר כי דובר בהליך שאושר על ידי הייעוץ 2019 בתשובת התאגיד ממרץ המשפטי ויצא לפועל לגבי מועמדים שהוגדרו "עיתונאים ויוצרים", מפני שלתאגיד ניתנה הסמכות לפנות אליהם באופן יזום.
לעומת זאת, מנכ"ל התאגיד מסר בתשובתו כי נוכח התנאים הקשים שבהם בוצעו הליכי הגיוס, נדרש לעיתים לפעול בהליך משלים, באופן שנתן מענה לקשיים ולהקים ועדות אד- הוק, במטרה לקיים הליך סדור ככל הניתן.
עם זאת, משרד מבקר המדינה העלה כי הדברים אינם מתיישבים עם הודעתה של עובדת משא"ן, ולפיה מדובר היה בהליך שגרתי אצל מנהל מסוים, ולא בהליך אד-הוק, ועם העובדה כי באותו מועד הציעה העובדת למנהל לבחור בין ועדה רגילה לבין מיני ועדה, כך שלא דובר בהליך משלים.
נמצא כי לעיתים התקיים חלק מהליך המיון בעניינם של מועמדים בדרך של "ריאיון טלפוני", אשר לא הובנה מראש, ואין לו זכר בכללי הגיוס או במסמך מסלולי הגיוס.
ההליך לא תמיד תועד בכתובים, ושימש לעיתים אמצעי לסינון מועמדים לאחר שנמצא שעמדו .
14בתנאי הסף כי בתחילת הליכי 2018 עובדת משא"ן מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר הגיוס, "תהליך הגיוס כלל בחלק מהמקרים ראיון טלפוני.
היו מתקשרים למועמדים ומבצעים ראיון לעיתים ככלי סינון.
מקרה אחד שזכור לי הוא למשרת מנהל רשת ואבטחת מידע".
הסמנכ"לית השנייה מסרה כי ניתן אישור הלשכה המשפטית לקיום ריאיון טלפוני, אך לא המציאה אסמכתה לתנאים שנקבעו לקיומו ולתיעודו.
הביקורת העלתה כי אין תיעוד המסביר מדוע לעיתים מועמדים שעמדו בתנאי הסף לא זומנו לריאיון, אך מועמדים שלא עמדו בתנאי הסף למשרה מסוימת - זומנו לריאיון ואף התקבלו לבסוף יצוין כי בחלק מן המקרים התקיים בירור טלפוני לצורך בדיקת העמידה בתנאי הסף.
הכוונה לבירור כזה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2275 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | .
גם הנימוקים להחלטות צוותי הבחירה לא הובהרו תמיד כך למשל, הלשכה המשפטית ציינה, בעקבות בירור שערכה על ההליך שנוהל לבחירת מנהל רשת מורשת, כי יש "תיעוד דל מאוד", וכי חסרות הנמקות לגבי אי-קבלת כל מועמד ומועמד.
בעניין זה מסר התאגיד כי מדובר באלפי ראיונות, אשר נערכו בתוך זמן קצר על ידי תאגיד שאך שהוקם, ובכל ארגון דומה היו מתרחשות תקלות כאלה ואחרות.
הדוגמאות האמורות מצביעות על כמה קשיים בהסדרים ובפרקטיקות שאימץ התאגיד בהליכי המיון וההחלטה, ובהם: הסדרה חסרה של הליכי המיון והגיוס; חוסר בהירות לגבי טיבן של "מיני הוועדות", שהביא לגרסאות שונות לגבי אופי השימוש בהן למעשה; אי-קביעת אמות מידה לזימון מועמדים, שענו על תנאי הסף לריאיון נוסף או לחילופין יצירת מדרג מועמדים לכל תפקיד מראש.
חולשות אלה נבעו, בין היתר, מן העובדה שלא הובנו מראש הליכי מיון שוויוניים, מתועדים וסדורים לכלל המשרות.
כי החוק קבע פטור מחובת מכרז לקליטת 2019 המנכ"ל מסר בתשובתו מינואר עובדי הרשות, ולכן ההליך כולו היה וולנטרי.
הוא הוסיף כי למרות זאת נעשו מאמצים מרשימים לקלוט את העובדים הטובים והמתאימים ביותר בדרך שוויונית וראויה.
המנכ"ל אישר כי אומנם היו מקרים שבהם ההליך לא היה מושלם, אך ציין כי כל פעולותיו נעשו בתום לב מוחלט לטובת המטרה של קליטת העובדים הטובים ביותר.
הסמנכ"לית השנייה מסרה בתשובתה כי הגיוס נעשה בהתאם להוראות הדין ובהתאם לחוות הדעת המשפטיות שהתקבלו באותה תקופה.
יצוין כי חוות הדעת לא הוצגו לביקורת.
הסדרה מלאה של הליכי הגיוס על נתיביהם השונים, הקפדה על סינון מועמדים שעמדו בתנאי הסף באופן שוויוני, קיומן של הנמקות והקפדה על אחידות בעבודת הוועדות, כל אלה היו תורמים להגברת השוויון, לשימור זכותם של המועמדים להליך הוגן שפרטיו נקבעו מראש ולמתן תוקף לאפשרות המועמדים להשיג על ההחלטות שהתקבלו.
בעניין זה ראו להלן בפרק "אי-תיעוד מלוא הליכי הבחינה וההחלטה בצוותי הבחירה ולאחריהם".
15 2276 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינהאי-תיעוד מלוא הליכי הבחינה וההחלטה בצוותי הבחירה ולאחריהם כאמור, מאות מעובדי רשות השידור הגישו מועמדות לתפקידים בתאגיד, חלקם ניהל התאגיד צוותי בחירה רבים, 2016 לכמה תפקידים.
בעיקר במהלך שנת שבמסגרתם רואיינו המועמדים.
כאמור, לא תמיד התקיים צוות עם הרכב קבוע שראיין את כל המועמדים לכל תפקיד, ולעיתים כיהנו הרכבים שונים בצוותים שראיינו מועמדים לאותם תפקידים (טכנאים, צלמים וכו').
כללי המינהל התקין מחייבים את הרשות הציבורית לנמק את החלטותיה וכן לתעד את הדיונים ואת ההחלטות המתקבלות במסגרתם.
בפסיקה נקבע כי ההנמקה היא .
להנמקת החלטות בהקשר זה 16מעיקריה של ההחלטה המינהלית ומיסודותיה : ההנמקה תורמת לאיכות ההחלטה, משפרת את דרכי 17חשיבות בכמה וכמה רבדים הפעולה של הרשות ומשמשת כלי לבקרה עצמית של המחליט על החלטותיו.
הנמקת החלטות היא גם יסוד מרכזי בתפיסה של שמירת אמון הציבור במינהל הציבורי.
השונים, המועמדים אודות הבחירה צוות של הדיון גם בכללי הגיוס נקבע כי "עיקרי ויישמרו", וכי "כל המסמכים בנוגע לתהליך גיוס ונימוקיה יתועדו הסופית ההחלטה עובדים, מתחילתו ועד סופו, ישמרו בתיק (פיזי או ממוחשב), באופן שניתן יהיה לעקוב אחרי תהליך הגיוס והמיון, בחלוקה למשרות".
סעיפים דומים נקבעו גם .
18בעניין גיוס לתפקידי עיתונאים ולתפקידי יצירה 1 .
, מכתב שהופץ בקרב כלל 2016 השופט יו"ר ועדת האיתור כתב, במאי הגורמים המגייסים, ובו ציין "הבהרתי כי יש צורך בסוף או במהלך הדיונים לסכם במשפטים ספורים את עמדת הצוות לגבי כל מועמד ולא להסתפק בציונים של התאמה או אי התאמה לגבי המועמד".
למרות האמור לעיל, מעיון במערכת הממוחשבת ששימשה את התאגיד לתיעוד הליכי הגיוס של המועמדים (להלן - מערכת אדם), עולה כי במאות מקרים היא איננה כוללת מידע מלא על ההחלטות של צוותי הבחירה בעניינם או מידע לגבי מפגשים אחרים שהתקיימו עם מועמדים, וכי בתאגיד אין מידע מלא על כך גם במאגרים אחרים.
בשל האמור, גורמי המקצוע בתאגיד התקשו לא אחת לאתר מידע לצורך טיפול בפניות מועמדים או בערעורים שלהם.
להלן דוגמה: 426 ,423 )2(, פ"ד לזאבו עוואד נ' עמאשה ואח' 1460/01 ראו למשל דברי השופטת ארד בע"ע 16 .
)2002( )(תשס"ב-תשס"גמחקרי משפט יואב דותן, "חובת ההנמקה של רשויות מינהל וגופים נבחרים", 17 .
2 , ובנוסח דומה, סעיפים 2.
1 כללי הגיוס, סעיף 18 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2277 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | ביקשה עורכת דין, שייצגה את התאגיד וטיפלה בערעורים 2017 בפברואר שהגישו מועמדים, לקבל את חומרי הוועדה (התרשמות, ניקוד או שורה במערכת אדם, לפי מה שיש) בעניין כמה מועמדים.
בתשובה ציינה עובדת משא"ן כי צירפה את כל המידע הקיים לגבי המועמדים, אולם "לחלקם אין ניקוד שופטים/פרוטוקול".
בעניין זה אישרו עובדי משא"ן בתאגיד כי מערכת אדם אינה כוללת את המידע המלא, וכי מדובר בתופעה רווחת בשנה הראשונה להקמת התאגיד.
מנכ"ל התאגיד מסר בתשובתו כי כבר במהלך הליכי הגיוס, וביתר שאת לאחר מכן, נערכו פעולות רבות לטיוב הליכי גיוס כוח האדם בתאגיד.
מעיון במערכת אדם עולה גם כי לא תמיד ניתן לדעת מדוע מועמדים, שצוותי הבחירה ראיינו אותם ומצאו אותם מתאימים לעבודה בתאגיד, לא התקבלו לבסוף, ואין לדעת מדוע הועדפו מועמדים אחרים על פניהם.
כך למשל, לגבי מועמד שרואיין נכתב: "לבחון התאמתו בכפוף 2017 לתפקיד עורך חדשות במרץ קיבל המועמד תשובה 2017 למכסות ולמועמדים אחרים".
באפריל שלילית, אך מן המידע הקיים במערכת הממוחשבת אין לדעת מדוע הועדף מועמד אחר על פניו.
בעניין זה מסרו למשרד מבקר המדינה כמה עובדי משא"ן בתאגיד, שליוו את הליכי הגיוס, כי מדובר בתופעה שרווחה מאוד בשלבי הקמת התאגיד.
כך, אחד מהם ציין כי במהלך הליכי הקמת התאגיד לא בוצע הליך מסודר של "דיון מסכם", המתעד את הבחירה בכשירים.
לכן מידע זה לא תועד בשום מקום, ואין תיעוד מסודר על הסיבה שבגללה נבחר מועמד אחד ולא מועמד אחר.
עם זאת, עובדי משא"ן והסמנכ"לית השנייה ציינו כי התיעוד הלך והשתפר במשך הזמן, וכי בשלבים מתקדמים של הגיוס הונחו לקיים דיון מסכם שעליו יחתמו המנהלים.
דיווח מהימן וראוי בדבר הליכי קבלת ההחלטות מחייב עריכת פרוטוקול, אשר יספק מידע נדרש וראוי לביקורת ולפיקוח על עבודת הצוותים ויסייע להבטיח כי פעלו כהלכה, וכי העניקו שוויון הזדמנויות לכל המועמדים שהופיעו לפניהם.
לכן נדרש כי המערכת הממוחשבת שבה אמורים היו להיות מתועדים כל הליכי הגיוס תהיה מעודכנת בכל שלבי ההליכים שהתקיימו, וכי המידע שבה 2278 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה יהיה מדויק ואמין, ויכלול נימוקים שמהם ניתן יהיה ללמוד מדוע מועמדים שנמצאו כשירים לתפקיד על ידי צוותי הבחירה התקבלו או לא התקבלו בסופו של יום לתאגיד.
מן האמור לעיל עולה כי בתאגיד אין מידע המתעד את מלוא הליכי קבלת ההחלטות בתחום קבלת עובדי רשות השידור, בניגוד לכללי הגיוס ולכללי המינהל התקין.
מצב זה פגע בעקרון השקיפות ובאפשרות לפיקוח ובקרה על תהליכי הגיוס שבוצעו.
לא מן הנמנע שחלק לא מבוטל מהפגמים שהתגלו בהליכי הגיוס (כפי שיפורטו גם להלן) נובעים גם מהיעדר תיעוד מלא ומחוסר בהנמקות ברבות מההחלטות שהתקבלו בתחום גיוס העובדים.
תיעוד נדרש בייחוד במציאות שבה הליכי הבחינה וההחלטה נעשו פעמים רבות בדרך של ראיונות או התייעצויות בפורומים שונים בלא שניתן להתחקות אחר התהליך, על השותפים לו ועל הנימוקים שעמדו ביסודו.
בביקורת עלה כי תיעוד הליכי הגיוס בתאגיד שופר, ומשרד מבקר המדינה מציין זאת לחיוב.
על התאגיד להמשיך ולהקפיד בעתיד על תיעוד נאות ומלא של כל שלבי הגיוס והליכי קבלת ההחלטות לגבי גיוס עובדים לתאגיד.
מנכ"ל התאגיד והסמנכ"לית השנייה מסרו בתשובותיהם כי כבר במהלך הליכי הגיוס נעשו פעולות לטיוב הליכי גיוס כוח האדם לתאגיד.
המנכ"ל ציין כי כיום "קיימת הקפדה על תיעוד כלל פרטי הגיוס במערכת אדם, וכי לכל משרה קיימת, בנוסף, גם תיקייה ברשת הארגון".
לדבריו כיום, "בתום הליך ריאיונות למשרה נציג משאבי אנוש מסכם את הניקוד שניתן לכל מועמד וועדת המיון מקבלת החלטה סופית.
תוך שהיא מנמקת את בחירתה בכתב".
אי-מתן הודעה למועמדים על התקדמות הליכי המיון א(א) לחוק הודעה לעובד ולמועמד לעבודה (תנאי עבודה והליכי מיון 3 בסעיף , נכתב כך: 2002-וקבלה לעבודה), התשס"ב "מעסיק ימסור למועמד לעבודה המשתתף בהליכי מיון לעבודה הודעה בכתב ) התקדמות הליכי המיון לעבודה; הודעה כאמור תימסר אחת לחודשיים 1( :על לפחות מיום תחילת השתתפות המועמד בהליכי המיון.
ימים 14-) אי-קבלתו לעבודה של המועמד; הודעה כאמור תימסר לא יאוחר מ 2( .
"מהיום שבו אדם אחר התקבל לעבודה שלגביה נערכו הליכי המיון 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2279 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | גם בכללי הגיוס נקבע כי התאגיד מחויב ליידע עובד על שלא התקבל לתפקיד .
19""בסמוך לאחר קבלת ההחלטה כאמור , התאגיד לא עמד 2016 הביקורת העלתה כי במאות מקרים במהלך שנת בהוראות הדין הנוגעות למועד מסירת ההודעות למועמדים לעבודה.
התאגיד הותיר משך תקופות ממושכות מועמדים בלא שיידע אותם על סטטוס התקדמות התהליך ובלא שעדכן אותם כמתחייב אחת לחודשיים לפחות.
התאגיד נהג למסור הודעות סופיות זמן רב מאוד לאחר תחילת התהליך, ובמקרים אחרים כלל לא הודיע למועמדים על דחייתם.
להלן דוגמה: שלחה עובדת חטיבת משא"ן לכמה עובדים מהחטיבה רשימה, ובה 2016 בדצמבר שמות של מועמדים שטרם קיבלו תשובות, וציינה כי מועמדים רבים נמצאים 157 במצב של חוסר ודאות.
היא הוסיפה כי ברשימה מועמדים שלגביהם כבר הופרו הוראות החוק, או שהן יופרו בקרוב אם לא יישלחו אליהם תשובות.
המנכ"ל מסר בתשובתו כי חוסר הוודאות של המועמדים היה גם נחלת התאגיד, מפני שלא ידע עד הרגע האחרון כמה מועמדים יוצאי רשות השידור עליו לקלוט לשורותיו.
הסמנכ"לית השנייה מסרה בתשובתה כי הוטלו עליה משימות אינסופיות מתוקף העובדה שמילאה כמה תפקידים בעת ובעונה אחת, וכי מעת שאיישה את תפקיד הסמנכ"לית נעשה מאמץ לעדכן את המועמדים על סטטוס המועמדות שלהם.
לצורך מתן מענה למועמדים גויסה עובדת זמנית והוקצו שלוש עובדות נוספות שהיו זמינות במשרדי הרשות.
הגם שהתאגיד הוקם בתנאים מיוחדים, היה עליו להקפיד להודיע במועד לכלל המועמדים על התקדמות התהליך ועל ההחלטה הסופית בעניינם.
מנכ"ל התאגיד ציין עוד בתשובתו כי כיום התאגיד מקפיד לשלוח הודעות למועמדים שנבחנו לתפקידים בתאגיד, בהתאם להוראות החוק.
הוא הוסיף כי מבנה חטיבת משאבי אנוש בתאגיד שונה, וכי הוסדרו תהליכים שונים שהביאו לכך שתהליך הגיוס הקיים כיום הוא יעיל ואיכותי.
הוא ציין כי על פי הסדר שנקבע בחוק, לאחר סגירת .
5 שם, סעיף 19 2280 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה עובדי החינוכית 40- היה על התאגיד להציע ל 2018 ערוץ "החינוכית" באוגוסט הצעות עבודה בתאגיד.
הוא ציין כי נוצר נוהל עבודה סדור שאושר בוועדת כוח אדם של המועצה, וכי הליכי הגיוס של עובדים אלה, מתנהלים בהתאם לנוהל זה, שבו כבר יושמו חלק מהערות הביקורת.
קיומן של חוות דעת לא רשמיות על עובדי רשות השידור בבואה להפעיל את סמכותה, על רשות ציבורית לפעול לפי החוק, לנהוג בהגינות ובשוויון, ולהימנע מהתחשבות בשיקולים שאינם ממין העניין.
עליה לאסוף את מלוא הנתונים הרלוונטיים, לוודא שמדובר במידע בדוק ואמין ולקבל את ההחלטה בהסתמך עליו.
באופן זה תעמוד הרשות במבחן הסבירות בכל הנוגע לקביעת .
בפסיקה הודגש רבות כי כל גוף 20העובדות המשמשות אותה כבסיס להחלטה ציבורי, יהא תפקידו אשר יהיה, חייב לבצע את תפקידו ללא דעה קדומה, ללא .
21פניות וללא משוא פנים בנושא גיוס עובדים לתפקידים בשירות הציבורי הרי שהתפיסה המהותית של השירות הציבורי בישראל היא של שירות מקצועי, א-פוליטי, שנושאי המשרה בו ממונים לתפקידם על בסיס כישוריהם המקצועיים ויכולותיהם, ולא על בסיס .
תפיסה זו נגזרת ממעמדה של הרשות 22זהותם הפוליטית או קרבתם לגורם הממנה השלטונית כנאמן הציבור המחויב לפעול להגשמת האינטרס הציבורי שעליו הופקד ולהפעיל את סמכויותיו בהגינות, בתום לב, בסבירות, ללא משוא פנים, ללא הפליה ובלי שישקול שיקולים שאינם רלוונטיים.
ייזום ליקוט חוות דעת לא רשמיות שגובשו לרשימות בטרם תחילת גיוס העובדים הרבים לתאגיד השידור, החל מחודש , פנה המנכ"ל הזמני לגורמים שונים וביקש לקבל חוות 2015 דצמבר דעת לגבי העובדים ברשות השידור.
משרד מבקר המדינה העלה כי בשלב הראשון ניתנו למנכ"ל חוות דעת על ידי שלושה גורמים - אחד מהם עובד רשות השידור ושניים אחרים בעלי היכרות עם הרשות ועם תחום התקשורת.
בפועל חוות דעת אלו היוו חומרי גלם שמהם גובשו ).
1994( 412 )5(, פ"ד מח) בע"מ נ' שרת התקשורת 1992( יורונט קווי זהב 987/94 בג"ץ 20 .
)1992( 20 )1( פ"ד טז בית אריזה רחובות בע"מ, נגד שר החקלאות, 292/61 בג"ץ 21 , (פורסם במאגר ממוחשבהתנועה לחופש המידע נ' רשות החברות הממשלתיות 9341/05 עע"ם 22 7428/98 ); בג"ץ 12.
08 (פורסם במאגר ממוחשב, מיוםלביא נ' רה"ם 4646/08 ); בג"ץ 19.
09 , פ"דאקסלרוד נ' שר הדתות 313/67 ); בג"ץ 1999( 719 )1(, פ"ד נהאלחאמדה נ' שר הפנים 120 - 119 ,111 )5(, פ"ד נבהסתדרות העובדים החדשה נ' מ"י 154/98 ); בג"ץ 1968( 80 )1(כב .
627 '), עמ 1989( 39 דוח שנתי); מבקר המדינה, מינויים פוליטיים, 1998( 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2281 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | רשימות ועיבודים שונים (להלן גם - הרשימות, או הרשימות הלא רשמיות) ששימשו את התאגיד בתהליך קבלת ההחלטות בעניין קבלת עובדים לשורותיו, כפי שיפורט להלן: המנכ"ל מסר למשרד מבקר המדינה כי "כחלק מהליכי הגיוס, נעשתה פניה לקבלת חוות דעת ממספר גורמים מקצועיים, בתוך רשות השידור ומחוצה לה.
מטרת פניות אלה, הייתה לגבש כלי עזר המשמש כמנגנון בקרה.
זאת, כאמור, בין היתר נוכח הגיוס המאסיבי בלוח זמנים קצר".
הביקורת העלתה כי אחד מכותבי חוות הדעת משמש חבר במועצת התאגיד (לאחר מתן חוות הדעת), וכן חבר ועדת כוח אדם במועצה שאליה 2016 מיולי .
הוא מסר למשרד מבקר המדינה 2016 צורף החל בישיבתה השישית באוגוסט כי יש לו היכרות רבת שנים עם המנכ"ל, והלה פנה אליו בשיחה בעל פה אחרי שמונה למנכ"ל התאגיד (ועדיין שימש במקביל מנכ"ל הטלוויזיה החינוכית) בבקשה "לסייע לו במתן חוות דעת והתייחסות בקשר לעובדים ברשות השידור".
הוא ציין כי מסר את חוות דעתו בהסתמך על היכרותו עם חלק מהעובדים, וכן על בסיס פנייה לעובדים לשעבר ברשות שהכיר והעריך במטרה לסייע בבחירת המועמדים המתאימים ביותר.
במסגרת זו, ולפי בקשת המנכ"ל, התייחס גם לגורמים בהנהלה הקודמת של הרשות שהיו לגביהם שמועות שונות, כולל על חקירה משטרתית, חשש לעבירות פליליות ונפוטיזם.
הוא ציין כי לא עלה בדעתו לדווח לוועדת האיתור על חוות דעתו זו, מפני שמנכ"ל התאגיד הוא זה שביקש את חוות הדעת, והדבר נעשה בתום לב.
הוא הוסיף כי במסגרת מילוי תפקידו במועצה, היה מגדולי המקפידים על הליך תקין, מכבד ומקבל של עובדי רשות השידור לתאגיד, וגם בחוות דעתו התייחס אליהם באופן ענייני, הגון ציין חבר המועצה כי אינו אחראי לאופן שבו 2019 והוגן.
בתשובה נוספת ממרץ השתמש התאגיד בחוות הדעת שמסר לו.
ראוי היה שחבר המועצה ידווח לוועדת האיתור, גם לאחר בחירתו וטרם תחילת כהונתו, על העובדה שהעביר חוות דעת על מועמדים לתפקידים בתאגיד.
בכל מקרה היה ראוי לדווח על כך לכל המאוחר אחרי שהחל למלא את תפקידו במועצה, בייחוד לאור העבודה ששימש חבר ועדת כוח אדם במועצה שהוסמכה לפקח על נושא זה.
משרד מבקר המדינה מציין כי אומנם המנכ"ל ידע על הכנת הרשימות, אך לוועדת האיתור לא נמסר על הכנתן ועל מעורבותו של חבר 2282 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה המועצה בכך.
כמו כן ראוי כי היועמ"ש ירענן למועמדים לכהן במועצת התאגיד את הצורך לעדכן את הגורמים המוסמכים בתאגיד במקרה של מעורבות בנושאים הקשורים לתאגיד, טרם מינויָם למועצה.
, סמוך לתחילת הליכי הגיוס של עובדי התאגיד, הנחתה הסמנכ"לית 2016 במרץ הראשונה את מי שכיהן כמנהל בקרה ותכנון כוח אדם בתאגיד ולאחר מכן כמנהל משא"ן בתאגיד עד עזיבתו (להלן - מנהל משא"ן), להכין רשימה שכללה למעלה עובדים ברשות השידור.
לכמה מאות מהם הוצמדו חוות דעת שמקורן 1,000 -מ בגורמים האמורים וכן במנהל נוסף יוצא רשות השידור.
רשימה זו הופצה בצורות שונות ובחיתוכים שונים, כך שנוצרו רשימות רבות שכללו חלקים מחוות דעת אלה או עיבודים שלהן.
כך למשל בקובץ אקסל נשתלה עמודה שכונתה "קובץ צבעים", שבה ניתן "צבע" לכל מועמד.
הצבעים שניתנו לחלק מהמועמדים יוצאי רשות השידור: 4 תרשים על פי נתוני תאגיד השידור הישראלי, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
לאחר יצירת הרשימות, נעשתה גם פנייה (בשם המנכ"ל) לגורמים נוספים יוצאי רשות השידור, כדי שיחוו את דעתם על חלק מחוות הדעת שניתנו.
כך למשל, , פנה המנכ"ל לעובדת בכירה בתאגיד, בבקשה שתוסיף את חוות 2016 באפריל .
חייב להיות דיסקרטי 1" :דעתה לרשימות המומלצים בציינו .
חלקי לארבע קבוצות: חייבים לקחת, אפשר לקחת אבל, לקחת רק אם אין ברירה 3 .
"ולא לקחת בחיים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2283 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | בד בבד, ונוסף על חוות הדעת של הגורמים האמורים, יצרה הסמנכ"לית הראשונה שמות, כשלצידם תיאורים הנוגעים 30-מסמך עם רשימת מומלצי מנכ"ל, ובו כ לאופיים ולמקצועיותם של אותם מועמדים.
המנכ"ל מסר למשרד מבקר המדינה כי מרבית האנשים המוזכרים ברשימה כלל אינם מוכרים לו, וממילא 2018 באוגוסט לא היה לו שום עניין אישי בגיוסם לתאגיד.
בתגובת התאגיד נמסר כי המונח "מומלצי מנכ"ל" נכתב בטעות על ידי עובדת משאבי אנוש.
העובדה שלמול מערך הגיוס עמדה רשימה כאמור, הובילה את עובדיו להתייחס אליה כאל רשימת מומלצים מטעמו של המנכ"ל.
בעקבות פעולות אלה שיזם המנכ"ל, נוצרו רשימות, אשר במקרים מעטים כללו חוות דעת על מאות מעובדי הרשות, וברוב המקרים כללו סיכום של מספר ההמלצות ומספר ההסתייגויות שהיו על העובדים שלגביהם התקבלו חוות דעת.
הרשימות האמורות, שבהן חוות הדעת על יוצאי הרשות, נשמרו במאגרי המידע של חטיבת משאבי אנוש בתאגיד, ומהן פוּלח מידע במגוון חיתוכים, כאמור - בעיקר מספר ההמלצות ומספר ההסתייגויות שהיו על כל עובד.
בחלק מקובצי האקסל פולח המידע לגבי העובדים לפי המקרא הזה: א.
אחד הממליצים יצר רשימה שכונתה "רשימת המאה", אשר עובדים שלדעתו יש לקלוט לעבודה בתאגיד בעדיפות עליונה; 100 כללה שמות של ".
3 כן נוצרו רשימות שכותרותיהן "רשימת הכי מומלצים" ו"קובץ ממליצים על ידי מכרו [ הסמנכ"לית השנייה ציינה בתשובתה כי "רשימת 'המאה' הוכנה , הרבה לפני שהתבקשתי לסייע 2015 לבקשת המנכ"ל בסוף שנת ]של המנכ"ל בעבודה השוטפת של מחלקת מש"א.
את חוות הדעת שהתקבלו המנכ"ל דרש לשימוש שלה ושל מחלקתה בזמן הליכי ]הראשונה[ להעביר לסמנכ"לית מש"א הגיוס".
עם זאת, יצוין כי גם הסמנכ"לית השנייה הייתה מעורבת בהפצת רשימת , בציינה כי 2016 המאה, והעבירה לסמנכ"לית הראשונה את רשימת המאה במאי "מצ"ב רשימת מאה המומלצים ביותר ממקור שנחשב מהימן", ובהמשך הוסיפה כי "הרשימה הנוספת היא הרחבה של הרשימה הזו וכוללת טור ממליץ נוסף וכנראה אשלח עוד הערב עוד עדכונים".
המנכ"ל מסר בתשובתו כי ה"שימוש במידע האמור היה לצרכי בקרה וסיוע, על מנת לוודא כי עבודת הוועדות הרבות והשונות מתנהלת כהלכה והן אינן מחמיצות את המועמדים הטובים, ולהיפך".
הוא הוסיף כי פנייתו "לגורמים השונים נעשתה אף היא מתוך כוונה אחת ויחידה, לסייע לקיום הליך מיטבי ושוויוני ככל האפשר".
2284 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה ,הסמנכ"לית השנייה מסרה למשרד מבקר המדינה כי בהתאם להנחיות המנכ"ל שני סמנכ"לים בתאגיד נעזרו בחוות הדעת אך גייסו עובדים לתאגיד בהסתמך על 2016 החלטתם המקצועית.
עם זאת, היא אישרה כי במהלך החודשים יוני ויולי היא נחשפה "לגודל התופעה של השימוש ברשימות המומלצים ובטבלאות שהוכנו בחטיבת מש"א במהלך החודשים שקדמו לכניסתה לתפקיד".
היא מסרה עוד כי פעלה כדי למחוק את המלל הנלווה שהופיע ברשימות.
מנכ"ל התאגיד הוסיף בתשובתו כי אם נפלו פגמים בהתנהלות התאגיד, הם נעשו בתום לב, ומתוך מטרה לגייס לתאגיד את העובדים הטובים ביותר מקרב עובדי רשות השידור.
אמנם הועלה כי במרבית המקרים העיבודים שהופצו כללו את מספר ההמלצות וההסתייגויות בלבד ללא ההיגדים לגופו של אדם, עם זאת, ראוי כי מהלך זה של ייזום ויצירת הרשימות המרכזות הלכה למעשה חוות דעת על מאות מעובדי רשות השידור, הניתנות על ידי גורמים מסוימים שאליהם פנה המנכ"ל, ייתמך בפעולות מקדימות ומלוות: עדכון מועצת התאגיד בדבר ייזום המהלך ויישומו; התייעצות משפטית מקדימה לצורך בחינת ההיבטים המשפטיים הכרוכים במהלך זה; שיקוף שמות המעריכים שאליהם יש כוונה לפנות, וטיב הקשר וההיכרות של המעריכים עם מושאי ההערכה; הבטחה כי ההערכות הנמסרות לא כוללות מידע שנמסר מצדדים שלישיים שאינם מזוהים; הכוונה ראויה של הממליצים לאופי המידע המבוקש; הסדרת השימוש במידע תוך כדי הנחיית גורמי התאגיד העוסקים במיון המועמדים ובקבלתם כיצד להתייחס לרשימות ולמשקלן וקביעת הסדרי בקרה שיבטיחו כי יובא בחשבון רק מידע רלוונטי ומהימן.
התאגיד מסר בתשובתו כי אפשר היה לנקוט את הפעולות המומלצות לעיל בנסיבות שאין בהן לוחות זמנים המשתנים מדי יום ואין בהן אי-ודאות ולחצים פוליטיים שאיימו על עצם הקמת התאגיד.
התאגיד הוסיף כי "גם בדיעבד אנו סבורים כי היה ראוי ונכון לפנות לממליצים והיה ראוי ונכון לעשות שימוש בהמלצות ולא ניתן היה להגיע לתחילת השידורים עם הקאדר הטוב ביותר בדרך אחרת".
משרד מבקר המדינה מציין כי גם אם פעולתו של המנכ"ל נעשתה בהתאם לסמכותו, מתוך רצון אמיתי להביא את מיטב יוצאי רשות השידור לעבודה בתאגיד, הרי שפעולותיו בייזום וביצירה של כלי זה לא היו מיטביות מכמה וכמה היבטים, וראוי היה גם בתנאי לחץ ואי- ודאות להקים מנגנון סדור לביצוע הפעולות.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2285 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | אופי חוות הדעת ותוכנן 1 .
משרד מבקר המדינה העלה כי אחד מכותבי הרשימות האמורות שאינו עובד התאגיד ולא הועסק בו, וגם אינו מכהן במועצת התאגיד, התייחס בכמה מקרים להיבטים אשר אין להם שום קשר למקצועיות העובדים, ובהם נכללו התייחסויות פוגעניות ומבזות לגבי גילם, מוצאם, אופיים, מראם, משקלם, מצבם המשפחתי ושכרם.
כמו כן, ברשימה שכותרתה "צריך עיון/מידע חיוני לדעת אם השמות יעלו", שגובשה על בסיס הרשימות הלא רשמיות נכתבו, בין היתר, תיאורים פוגעניים בדבר מוצאם, אופיים והתנהלותם של המועמדים.
כי פניית 2018 הסמנכ"לית השנייה מסרה למשרד מבקר המדינה בנובמבר המנכ"ל הייתה במטרה לקבל את מרב המידע על המועמדים שניגשים להליך בתאגיד, כדי לגייס את הטובים ביותר, הן מהרשות והן מחוץ לה.
עם זאת, משרד מבקר המדינה העלה כי בניגוד לדברי הסמנכ"לית השנייה, ההמלצות של גורמים נוספים אלה, נשמרו בנפרד מהקבצים שכללו את חוות הדעת האמורות על עובדי הרשות, ובמרבית המקרים גם ההתייחסות אליהן במהלך הליכי הגיוס הייתה שונה.
, אסור למעביד 1957-י לחוק הסכמים קיבוציים, התשי"ז 33 .
לפי סעיף 2 להימנע מקבלת אדם לעבודה, בין היתר בשל "חברותו או פעילותו בארגון עובדים" או "חברותו בוועד עובדים או פעילותו בוועד עובדים הפועל במסגרת ארגון עובדים".
הביקורת העלתה כי בכמה מקרים, התייחס הממליץ האמור גם לסוגיית חברוּתם בוועד של עובדי רשות השידור או יחסם לפעילות הוועד ולאופן שבו ניתן יהיה לרצותם.
המנכ"ל ציין בתשובתו כי "העובדה שצוין שעובד רשות השידור הוא איש הוועד, לא פגעה בסיכוייו לקבל הצעה לתאגיד", וכי עובד שעליו נכתב שהוא "איש ועדים" אף התקבל לתאגיד.
התאגיד ציין בתשובתו כי "אף שבחלק מההמלצות נכללה התייחסות לסוגית חברותם בוועד של עובדים, לא נמצאה כל ראיה לכך שנתון זה נלקח בחשבון בפועל".
2286 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מן האמור לעיל עולה כי בתאגיד נוצרו מסמכים שנכללו בהם הערות מקצועיות לכאורה, אך במקצת המקרים גם פרטים פוגעניים ולא ראויים, שפגעו בשמם הטוב ובכבודם של חלק מהמועמדים יוצאי רשות השידור.
כי ביקשה שימחקו 2018 הסמנכ"לית השנייה מסרה למשרד מבקר המדינה בנובמבר כל מלל פוגע שהיה ברשימות האמורות כדי לשמור על כבודם.
גם מנכ"ל התאגיד כי הורה למחוק אמירות פוגעניות 2018 מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט ברשימות, וכי ההמלצות הועברו לתאגיד במסגרת הליך קליטת העובדים.
עם זאת, הוא לא הצליח לאתר אסמכתה כתובה לכך.
בעניין זה איתר משרד מבקר המדינה הודעת דוא"ל אחת ששלחה הסמנכ"לית השנייה לשני עובדי משא"ן, ובה כתבה , כמה חודשים לאחר יצירת הרשימות הלא רשמיות בגרסאות רבות 2016 במאי ושונות: "תבדקו שאין כינויים לא יפים".
הוראה זו לא בוצעה במלואה, ובפועל האמירות הפוגעניות שהופיעו בחוות הדעת נותרו במסמכי התאגיד, ומהם זוקקו רשימות מצומצמות שכללו במרבית המקרים את מספר ההמלצות וההסתייגויות שיש לגבי כל מועמד.
בהמשך לכך, התאגיד עשה מדי פעם שימוש ברשימות מצומצמות אלה (שלא כללו ביטויים פוגעניים) בידיעת המנכ"ל, הסמנכ"לית הראשונה והסמנכ"לית השנייה וכן במקרים מסוימים במידע קונקרטי (ולעיתים פוגעני) מתוך הרשימות, כפי שיפורט להלן.
כל האמירות הפוגעניות והלא רלוונטיות שנכללו המנכ"ל הוסיף וציין בתשובתו כי " כפי שהורה" בחומר הגולמי שהעביר המנכ"ל למשאבי אנוש, נמחקו כלא היו , שכותרתו 2016 , בהתכוונו לקובץ שהועבר אליו לבקשתו במאי]ההדגשה במקור[ "ניתוח רשימת מומלצי רשות השידור בוועדות מיון".
עם זאת משרד מבקר המדינה העלה כי בניגוד לאמור, גם בקובץ האקסל שצורף להודעה זו שהתייחסה למועמדים מומלצים בלבד, נותרו ביטויים עולבים ספורים.
עוד יצוין כי המנכ"ל וחברו כותב חוות הדעת שָׁבוּ וציינו בתשובותיהם כי לטעמם אין פסול בכך שהמנכ"ל נעזר בהמלצות שהתקבלו מגורמים שהוא סמך עליהם והעריך את המלצתם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הרשימות האמורות נוצרו בעקבות פנייה לגורמים מסוימים, שחלקם אף פנו לגורמים אחרים, שזהותם אינה ידועה וכל זאת כאשר המהלך לא אושר, לא הוסדר ולא נבחנה תקינותו.
הרשימות כללו 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2287 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | תיאורים שהתייחסו למוצא המועמדים, למראה שלהם ולנושאים לא רלוונטיים נוספים, שאין ספק שהם בלתי אובייקטיביים ומושפעים מעמדותיהם האישיות של הכותבים, ואין להם מקום בשיח ציבורי הולם.
אם רצה התאגיד להשתמש בחוות דעת על עובדי הרשות, ראוי היה לייצר נתיב מסודר לקבלתן, למשל קבלת מידע מהתיקים האישיים מהרשות, פנייה מסודרת למנהלים ברשות ובקשה לדרג את עובדיהם או ליצור מנגנון מכבד אחר.