HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עולה אפוא כי שתי תוכניות חומש שיזמה הממשלה בעשור שעבר, שכללו פעולות ותקציבים לעידוד הפיתוח של הקרקעות הפרטיות ביישובים הערביים והגברת השיווק של קרקעות המדינה ביישובים אלה, לא קידמו כמצופה את בניית יח"ד ביישובים האמורים.
עוד עולה כי השיווק אינו תואם את תוכניות השיווק שנקבעו בהסכמים האסטרטגיים ובהסכמים הממוקדים שנחתמו עם היישובים שנכללו בהחלטה 922 , דבר שיעכב את העברת תקציבי הפיתוח שהחליטה הממשלה להקצות ועשוי לשמר את הקיפאון בשוק הדיור ביישובים אלה ולהעמיק את מצוקת הדיור בהם.
נוכח האמור על משרד הבינוי להגביר את מאמציו ליישום מלא של תוכניות השיווק שנכללו בהסכמים האסטרטגיים ובהסכמים הממוקדים.
משרד הבינוי והשיכון |591 .
הסדרה ורישום של הזכויות על מקרקעין ביישובי המיעוטים .
חוק המקרקעין, התשכ"ט -1969 , קובע כי עסקה במקרקעין נגמרת ברישום הזכויות בפנקסי המקרקעין המתנהלים בלשכת רישום המקרקעין (להלן - הרישום הרשמי), ואם לא נגמרה ברישום רשמי, רואים אותה רק כהתחייבות לעשות עסקה.
במקרים רבים שבהם נעשתה עסקה במקרקעין ביישובי המיעוטים נמנעו הצדדים מלרשום ברישום הרשמי את העברת הזכויות על מקרקעין.
רישום שאינו מעודכן מקשה את רישום המשכנת ה ואת נטילת ההלוואות לצורכי דיור, מקטין את סחירות הנכסים ויוצר חיכוכים בין יורשים.
פעילות רשם המקרקעין .
בדוח צוות 120 הימים צוין כי בעיית היעדר הרישום הרשמי במגזר הערבי היא רחבת היקף ומשפיעה על האפשרות לקדם את המשך הבנייה במסלולים החוקיים, לקדם את התכנון בהתאם למציאות בשטח ולקדם את ההשבחה הכלכלית של הנכסים.
צוות 120 הימים המליץ על קידום תוכנית עבודה להסדרת הקרקעות הבלתי מוסדרות ביישובי המיעוטים באמצעות אגף רישום והסדר מקרקעין במשרד המשפטים (להלן - רשם המקרקעין) והמרכז למיפוי ישראל (להלן - מפ"י)63 .
הצוות ציין כי אחת הסיבות להיעדר רישום של הזכויות על הנכסים ביישובי המיעוטים ברישום הרשמי היא היעדר מודעות ביישובים אלה לחשיבות הרישום.
החלטה 346 הטילה על הממונה על רישום המקרקעין במשרד המשפטים ועל מפ"י להגיש לשר המשפטים ושר האוצר תוכנית עבודה משותפת להסדרת .
63 על פי תוכנית עבודה לטיפול בהסדרת קרקעות במגזר המיעוטים שהגישו רשם המקרקעין ומפ"י לשר המשפטים ושר האוצר בספטמבר 2015 , הליך ה סדרת הזכויות על מקרקעין הוא הליך סטטוטורי ופומבי הנע שה על סמך פקודת ה סדר ]נוסח חדש[ זכויות במקרקעין, התשכ"ט-1969 .
ההליך מתבצע באחריות פקיד ה סדר זכויות על מקרקעין, בשני מסלולים מקבילים: המסלול הקנייני - במסגרתו נעשה תהליך של בירור זכויות, ושלביו הם קבלת תביעות הטוענים לזכות, עריכת התביעות על לוח תביעות, בירורן על ידי פקיד ההסדר, העברת התביעות הסותרות לבית המשפט, עריכת לו ח זהויות, הקראתו, תיקונו ככל הנדרש ופרסומו ; והמסלול הק דסטרי - במסגרתו נערכות על ידי המרכז למיפוי ישראל ומאושרות על ידי פקיד ההסדר מפות ברמה הולכת וגוברת של פירוט .
המפות עוקבות אחר ההתקדמות של המסלול הקנייני ומלוות את הלוחות.
בסופו של ההליך פקיד ההסדר מעביר מפה סופית מאושרת ולוח זכויות סופי לרשם המקרקעין, וזה סוגר את הרישומים הקודמים ככל שהיו ופו תח ספ ר חדש למקרקעין, הוא פנקס זכויות.
קרקעות במגזר המיעוטים, אשר תכלול יעדים, לוחות זמנים ותשומות נדרשות (להלן - התוכנית להסדרת קרקעות).
הוגשה תוכנית כאמור על פי התוכנית להסדרת קרקעות, יש 335 גושי הסדר שאינם מוסדרים ב-65 יישובי מיעוטים64 , בשטח של 67,000 דונם.
במועד הגשתהתוכנית הוחל בהסדרה של רק כמה עשרות מהגושים.
על פי התוכנית, פרק הזמן שיידרש להסדרה של כל הגושים הוא חמש שנים (כלומר עד 2020 ).
רשם המקרקעין העריך כי לצורך ביצוע התוכנית יידרש להוסיף לתקן כוח האדם שלו 12 משרות.
בתוכנית צוין כי שיתוף הפעולה וההתגייסות של הרשו יות המקומיות והתושבים חיוניים מאוד להצלחתה.
בהחלטה 922 נקבע כי יוקצו לרשם המקרקעין ולמפ"י5 מיליון ש"ח לביצוע התוכנית.
בשנת2016 הקצה משרד האוצר לרשם המקרקעין 3.
5 מיליון ש"ח וכן הוסיף לתקן כוח האדם של הרשם שלוש משרות לשנת 2017 ועוד חמש משרות לשנת 2018 - כל זאת לשם ביצוע התוכנית.
במועד סיום הביקורת עדיין לא ניצל רשם המקרקעין את התקציב האמור ולא אייש את המשרות שהוקצו לו.
בתשובתו מנובמבר 2018 מסר רשם המקרקעין כי נוספו לתקן כוח האדם שלו שמונה משרות לשנים 2017 - 2018 , ולא 12 כפי שביקש.
עוד מסר [ רשם המקרקעין כי "כל התקנים לשנים אלה 2018-2017 הוצאו למכרז, זה] מכבר, ורובם אוישו או בתהליכי איוש מתקדמים.
עתה, משאויישו התקנים ניתן יהיה לעשות שימוש מושכל בתקציב שהתקבל לטובת קידום התוכנית".
בישיבת ועדת ההיגוי הבין -משרדית שהתקיימה ביולי 2017 צוין כי חוסר אמון והיעדר שיתוף פעולה של התושבים מעכבים את רישום הזכויות על הקרקעות ברישום הרשמי.
היה ידוע מלכתחילה ששיתוף הרשויות המקומיות במגזר המיעוטים בתהליכי ההסדרה של הקרקעות וברישום הזכויות עליהן וכן הגברת המודעות של התושבים לנושא רישום הזכויות ברישום הרשמי חשובים מאוד להצלחת התוכנית להסדרת קרקעות.
ואולם למרות זאת עד מועד סיום הביקורת ביצע רשם המקרקעין פעולות הסברה חלקיות בלבד בנושא בקרב הרש ויות המקומיות במגזר המיעוטים ובקרב התושבים.
משרד מבקר המדינה העיר בעבר על התופעה של אי -רישום עסקאות מקרקעין ביישובי המיעוטים בגליל 65 , וציין כי באותם יישובים קיים נוהג .
מרביתם באזור הצפון 65 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58ב (2008) ', "מיסוי עסקאות מקרקעין", עמ290.
משרד הבינוי והשיכון |593 .
ולפיו נעשית העברת הבעלות על נכסים באמצעות "רישום" אצל עורך דין פרטי ולא באמצעות רישום רשמי66.
בעקבות הערה זו של משרד מבקר המדינה היה על רשם המקרקעין לקיים פעולות הסברה גם בקרב עורכי הדין הרלוונטיים לשם הבהרת חשיבות הרישום הרשמי של הקרקעות.
על רשם המקרקעין לפעול לאלתר, בשיתוף ראשי הרשויות במגזר המיעוטים, לביצוע פעולות הסברה בקרב הרשויות והאוכלוסי יה, לצורך הגברת המודעות לחשיבות הרישום הרשמי של הקרקעות.
רשם המקרקעין מסר בתשובתו כי "פקיד ההסדר וסגנו מיידעים את ראשי הרשויות המקומיות ואת תושבי המקום בדבר הליכי ההסדר ומטרתם ומבצעים הליך הסברתי כבר בתחילת הליך ההסדר", וכי ביישובים שהם נתקלו בהם בחוסר שיתוף פעולה נעשו פעולות הסברה, לרבות פגישות עם תושבים.
רשם המקרקעין הוסיף כי "משעה שמסתיים שלב איוש התקנים שהתקבלו ניתן יהיה לבצע פעולות הסברה בקרב אוכלוסיית המקום, בשיתוף ראשי הרשויות המקומיות, עורכי דין מקומיים, על פי תוכנית מסודרת".
עוד מסר רשם המקרקעין כי בתחילת שנת 2018 "הוכנסו לתוכנית העבודה.
כ -140 גושים לביצוע הליכי הסדר ותיקוני הסדר".
מאחר שבמועד סיום הביקורת טרם הושלמו הליכי ההסדרה של רוב רובן של הקרקעות שעליהן חלה התוכנית להסדרת קרקעות, על רשם המקרקעין לפעול נמרצות להשלמת ההליכים עד שנת 2020 ,, כפי שתוכנן ובכלל זה להשלים את תהליך גיוס כוח האדם ולהגביר את שיתוף הפעולה עם הרשויות המקומיות בנושא.
אי-רישום זכויות על מקרקעין כחסם לפיתוח שוק האשראי והמשכנתאות .
בדוח צוות 120 הימים הוצג השיעור הגבוה של מכרזים לשיווק קרקעות מדינה שנכשלו וצוין כי הסיבה לכך היא בין השאר קושי בקבלת מימון, הן .
66 ,"נוהג זה נקרא "נוהג ווקאליוביטויו הוא מתן שטר ייפוי כוח של מוכר לעורך דינו לייצגו בעסקה.
בשטר מצוינים פרטי הנכס הנמכר ושמותיהם של המוכר והקונה.
הקונה רוכש זכויות על המקרקעין , אך אינו רושם אותן על שמו ברשם המקרקעין, אלא מקבל מעורך הדין של המוכר העתק של ייפוי הכוח שמעיד שהוא בעל הנכס.
על סמך ייפוי הכוח יוכל הקונה למכור את הנכס באותה דרך.
של יזמים המבקשים לקבל מימון לביצוע פרויקטים והן של תושבים המבקשים לקבל הלוואות לרכישת דירות בהלוואות משכנתא.
צוות 120 הימים ציין כי הקשיים בקבלת מימון לצורך רכישת נכסים נגרמים בין היתר בשל אי -רישום בעלי הזכויות במרשם המקרקעין ובשל הקושי בתהליך שעבוד הנכסים לצורך מתן אשראי לדיור.
בניתוח שביצע בנק ישראל בנובמבר 2017 בנוגע למתן משכנתאות ללווים במגזר הערבי נטען כי הכשלים המבניים הקיימים בתחום הדיור ביישובי המגזר הערבי, ובראשם אי-רישום הבעלות על הנכסים והקושי במימושם, גורמים לנגישות נמוכה של לקוחות מהמגזר הערבי למשכנתאות ומשפיעים על גובה הריביות.
שיעור נוטלי המשכנתאות ביישובים הערביים נמוך מאוד ( 2% ) לעומת שיעורם של הערבים באוכלוסייה ( 21.
4% ), והריבית שנדרשים לשלם נוטלי משכנתאות ביישובים הערבייים גבוהה יותר מ הריבית שנדרשים לשלם נוטלי משכנתאות מקרב המגזר היהודי.
לפי בנק ישראל, הריבית הגבוהה משקפת ככל הנראה את הסיכון הנובע מהקושי במימוש הנכס על ידי הבנק ביישובים הערביים.
על פי בנק ישראל, בשל קשיים אלו החלו חלק מהבנקים להציע הלוואות לדיור למגזר הערבי לתקופות ארוכות (יותר מעשר שנים), ללא מִשכון הנכס.
הלוואות כאמור הניתנות למשק בית יחיד הן בסכומים נמוכים למדי, והריבית עליהן גבוהה יותר מהריבית על משכנתאות, שכן מדובר על הלוואות ללא בטוחות.
צוות 120 הימים המליץ כי החשב הכללי והמפקח על הבנקים יבחנו דרכי פעולה אפשריות לפתרון הקשיים המימוניים של משקי הבית והיזמים, לצורך קידום בנייה למגורים במגזר הערבי.
נכון למועד סיום הביקורת החשב הכללי והמפקח על הבנקים לא פרסמו מסקנות כלשהן בנוגע לגי בוש דרכי פעולה לסיוע בקשיים הממוניים.
בתשובתו מנובמבר 2018 מסר החשב הכללי: "נציגי המועצה הלאומית לכלכלה פנו לאחרונה לנציגי אגף החשב הכללי וביקשו את עזרתנו בסיוע בפתרון קשיי הדיור במגזר הערבי, ובפרט בנושא קבלת המשכנתאות.
בהמשך לכך, במהלך השנה האחרונה אנחנו מסייעים בקידום עבודת מטה מקצועית בנושא, וזאת יחד עם אגף התקציבים והמועצה הלאומית לכלכלה, אשר מובילה את בדיקת העומק למול הבנקים למשכנתאות ונציגי מגזר המיעוטים".
נציג המועצה הלאומית לכלכלה מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 " כיעבודת המטה עוסקת במשכנתאות במגזר הערבי כולו, אך לאחרונה הוחלט למקד מאמץ מרכזי במשכנתאות לאוכלוסייה הבדואית בדרום.
מאחר והגיעו למסקנה שעיקר הבעיות בתחום הדיור במגזר הערבי בצפון, אשר משתקפות בין היתר בשיעורי נטילת משכנתאות נמוכים, הינם בשלבים מוקדמים יותר כגון תכנון, הסדרה ושיווקים".
משרד הבינוי והשיכון |595 .
בתשובתה מספטמבר 2018 מסרה חטיבת הפיקוח על הבנקים בבנק ישראל כי היא שבה וממליצה לקדם תוכניות ממשלתיות לרישום זכויות במקרקעין, דבר אשר יגדיל את היכולת של הלווים להעמיד את הנכסים כבטוחה.
מהאמור לעיל עולה כי רישום הזכויות על מקרקעין ברישום הרשמי הוא תנאי הכרחי לפיתוח שוק המשכנתאות ביישובים הערביים.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי לפיכך יש חשיבות רבה לביצוע הפעולות הנדרשות כדי לאפשר את רישום הזכויות במקרקעין מוקדם ככל האפשר.
צוות120 הימים המליץ כי תנותק הזיקה בין תשלום חובות ישנים למס רכוש בגין המקרקעין לבין מתן הי תר לרישום הזכויות עליהם במרשם הרשמי.
כלומר, לא יידרש מאדם המבקש לרשום את הזכויות על נכסיו להציג אישור תשלום של חובות אלו.
הצוות ציין כי בדרך זו יוגבר שיתוף הפעולה של התושבים ביישובי המיעוטים בהסדרת הליך הרישום.
על פי חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג -1963 (להלן- חוק מיסוי מקרקעין), כל העושה עסקת מקרקעין חייב לדווח על העסקה למשרד מיסוי המקרקעין האזורי.
החלטה 346 הורתה לתקן את חוק מיסוי מקרקעין ולקבוע בו שרישום המקרקעין ביישובי המיעוטים על שמו של הרוכש לא יותנה בתשלום כל חובות המס בשל עסקאות קודמות שנעשו במקרקעין.
בנובמבר 2015 תוקן חוק מיסוי מקרקעין בהתאם67.
עוד נקבע בהחלטה 346 ,כי יש לתקן את חוק מס רכוש וקרן פיצויים התשכ"א-1961 , ולקבוע בו שיהיה אפשר לרשום בפנקסי המקרקעין פעולות במקרקעין שנעשו בתחום השיפוט של רשויות מקומיות במגזר המיעוטים לפני מועד התיקון לחוק, אף שלא הומצא אישור על תשלום המס המגיע מבעלי הקרקע הקודמים.
בעקבות זאת תוקן החוק האמור68.
,ככללבחינת השפעותיהן של החלטות בענייני מיסוי חיונית להפקת לקחים וקבלת החלטות מיטביות בעתיד .
יש לאסוף את הנתונים הרלוונטיים ולעמוד על התהליכים הרצויים ו על התיקונים הדרושים להשגת יעדי הממשלה ומדיניותה69.
67 ס' 9 לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו- 2016 ,)התשע"ו -2015, ס"ח2511 (תיקוןעקיף של ס' 16 לחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג-1963.
) 68 ס' 12 לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב2015 ו- 2016 ,)התשע"ו -2015 , ס"ח2511 (תיקוןעקיף של ס' 54 לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ"א- 1961.
) 69 ,מבקר המדינהדוח שנתי 64א (2013" ,) החלטות בתחום המיסים - תהליך קבלתן והתאמתן ליעדי הממשלה", עמ' 157.
הועלה כי גם כשנתיים וחצי לאחר תיקוני החקיקה האמורים לא היה לוועדת ההיגוי הבין-משרדית מידע בדבר השפעתם של התיקונים על נושא הרישום הרשמי של הזכויות על מקרקעין ביישובים הערביים, ובכלל זה לא היה לה מידע אם בתקופה שלאחר תיקוני החקיקה היו יותר רישומי זכויות על מקרקעין, לעומת התקופה שקדמה לתיקונים.
בתשובתו מאוגוסט 2018 מסר רשם המקרקעין כי היו רק שלושה מקרים שבהם נעשה שימוש בתיקוני החקיקה האמורים לצורך רישום נכסים על שם בעליהם במרשם המקרקעין.
כשלוש שנים לאחר כניסתם של תיקוני החקיקה לתוקף, הם לא השיגו את מטרתם לעודד את אוכלוסיית המיעוטים לרשום את זכויותיהם על מקרקעין.
בתשובתו מספטמבר 2018 מסר המשרד לשוויון חברתי כי בהתאם להנחיית ועדת ההיגוי הבין-משרדית קיים המשרד ישיבה עם נציגי משרד המשפטים, משרד הבינוי, רשות המיסים בישר אל ו הוועד הארצי לראשי הרשויות הערביות בישראל במטרה ללמוד על החסמים בנוגע לרישום מקרקעין על שם בעליהם ביישובי המיעוטים ולבחון דרכים להסרתם.
בישיבה סוכם בין היתר כי נציג הוועד הארצי לראשי הרשויות הערביות יעלה סוגיה זו לפני הוועד, וכי הוועד יציע תוכנית פעולה בנושא.
ואולם לבקשת הוועד הוחלט לדחות את קידום הסוגיה עד לאחר הבחירות לרשויות המקומיות.
עוד מסר המשרד לשוויון חברתי כי פעל "לגיבוש מודל אשר יאפשר נגישות למתן אשראי", וכי המודל, הנמצא בשלב של "גיבושו וחידודו" הוא של קרן ערבות הדדית.
בתשובתו מסר רשם המקרקעין כי "התקיימו ישיבות הכוללות מספר רב של משתתפים.
בהן נדונו סוגיות בנושא איחוד וחלוקה אצל בני מיעוטים, תכנון ואכיפה, טיוב הליכי רישום".
היעדר הסדרה של הזכויות על מקרקעין ואי-רישומן ברישום הרשמי מהווים חסם מרכזי בנושא פיתוח שוק האשראי והמשכנתאות וכפועל יוצא מהווים חסם לפיתוח שוק הדיור ביישובי המיעוטים.
לפיכך יש חשיבות רבה להסדרת נושא הזכויות על מקרקעין ורישומן מוקדם ככל האפשר.
ניסיון המדינה לעודד רישום באמצעות הקלות בתחום המיסוי כאמור לא צלח.
משרד הבינוי והשיכון |597 .
על ועדת ההיגוי הבין-משרדית לעקוב אחר התקדמות הטיפול בנושא הסדרת הזכ ויות על מקרקעין ביישובי המיעוטים ורישומן ולפעול לקידום הנושא ככל שיידרש.
ראוי שמהלך זה יבוצע בשיתוף הגורמים הרלוונטיים, לרבות רשם המקרקעין והרשויות המקומיות הרלוונטיות, כדי לוודא שיש היתכנות ליישום ההחלטות המתקבלות וכדי לזהות את הכלים שיאפשרו את היישום.
בעשור האחרון קיבלו ממשלות ישראל כמה החלטות לפתרון בעיית הדיור ביישובים הערביים.
ההחלטות כללו תוכניות לפעולה, הקלות ושינויי חקיקה שנועדו לקדם את התכנון הסטטוטורי ואת רישום הזכויות על מקרקעין, וכן כללו הקצאת תקציבים ניכרים ליישומן.
ואולם עד מועד סיום הביקורת לא תרמו התוכניות בדרך כלל לפתרון הבעיה או תרמו לכך תרומה מועטת.
בהחלטת הממשלה 922 נקבעהתוכנית חומש מערכתית לשנים 2016 - 2020 , ובמסגרתה הוקצו כ -1.
2 מיליארד ש"ח למימון תכנון מתארי, תכנון מפורט של קרקעות מדינה ושל קרקעות פרטיות, סבסוד הפיתוח של קרקעות מדינה, בניית מוסדות ציבור ושיווק קרקע מדינה למגורים.
עם זאת נראה כי גם תוכנית זו טרם הצליחה להביא לשינוי ניכר בעניין שוק הדיור ביישובים הערביים, ונושאים רבים שהיה צורך לקדם טרם קודמו.
למשל, עדיין לא הוקמו ועדות מקומיות ברשויות המקומיות הערביות, דבר שהיה אמור לאפשר לרשויות עצמאות תכנונית; הליכי התכנון של קרקעות פרטיות נמשכים יתר על המידה, וחסרות תוכניות מאושרות שניתן לבנות מכוחן יחידות דיור; ביישובים רבים אין עתודות קרקע מדינה זמינות לבנייה; ביישובים רבים לא שווקו קרקעות כדי לתת מענה לצורכי הדיור של תושבים אשר אין בבעלותם קרקעות.
אשר לפרויקטים האמורים לספק פתרונות דיור בהיקף ניכר, דוגמת הקמת המתחם העירוני החדש בגבעות טנטור והקמת המתחם בטמרה, הם אינם בני מימוש בהיקף נרחב בשנים הקרובות.
בשל כל אלה נראה כי הקלה של מצוקת הדיור ביישובים הערביים אינה צפויה בעתיד הנראה לעין.
על ועדת ההיגוי הבין-משרדית שהוקמה לצורך מעקב אחר יישום תוכנית החומש המערכתית לבחון מהם האמצעים הנוספים הדרושים להוצאת התוכניות בתחומי התכנון, השיווק והפיתוח אל הפועל בפרק הזמן שנותר עד לסיומה של התוכנית, כדי שיהיה ניתן לבצע את החלטות הממשלה בעניין הבנייה למגורים ביישובים הערביים.
יודגש כי השגת תוצאות מיטביות בנושא ז ה מחייבת לחזק את שיתוף הפעולה של רשויות הממשלה עם הרשויות המקומיות הערביות ותושביהן.
לפיכך ראוי שהגורמים הרלוונטיים ליישום תוכנית החומש ינקטו פעולות הסברה בייחוד בקרב ראשי הרשויות המקומיות הערביות ובקרב תושביהן, לשם רתימתם למאמץ הממשלתי לקידום הנושא.
נוכח חשיבות הנושא וכשלי העבר ביישום ההחלטות, על הממשלה להיות ערה לקשיים הנוכחיים המפורטים בדוח זה ולעקוב בקפידה אחר ביצוע החלטותיה.
תחושת ביטחון אישי היא צורך אנושי בסיסי המותנה ביכולתה של חברה דמוקרטית לקדם ערכים של שלטון החוק והסדר הציבורי.
זאת באמצעות פיתוח מנגנוני בקרה, פיקוח וענישה שתפקידם להגן על הביטחון האישי של כל פרט בקרבה ושל החברה כולה.
אירועים של עבריינות המתבטאים בפגיעה באדם או ברכוש הם הגורמים העיקריים לתחושת היעדר הביטחון.
המשרד לביטחון הפנים (להלן - המשרד לבט"פ) ממונה על אכיפת החוק, שמירת הסדר הציבורי וביטחון הפנים במדינה באמצעות משטרת ישראל (להלן - המשטרה).
חזון המשרד לבט"פ הוא - חיזוק תחושת הביטחון הפרטי והציבורי של תושבי המדינה, ו יצירת חברה שהשמירה על החוק ו הסדר הציבורי וההימנעות מאלימות ועבר יינות הם ערכי היסוד שלה .
השר לבט"פ (להלן - השר) מתווה בשנים האחרונות יעדים לשיפור רמת הביטחון האישי של האזרחים ולחיזוק תחושת המוגנות שלהם.
[ תפקידי המשטרה נקבעו בפקודת המשטרה, תשל"א ]נוסח חדש-1971 (להלן- פקודת המשטרה), ולפיה תעסוק המשטרה במניעת עבירות ובגילוין, בתפיסת עבריינים ובהבאתם לדין, בהבטחת הגנתם של אסירים, בקיום הסדר הציבורי ובביטחון הנפש והרכוש.
ייעודו של אגף החקירות והמודיעין במשטרה (להלן - אח"ם) הוא לה וביל, להפעיל ולהנחות את כלל פעולות החקירות והמודיעין במשטרה, לתאם ביניהן ולפקח עליהן - תוך הובלת המדיניות וקביעת סדרי העדיפויות בהתמודדות עם הפשיעה.
האגף מגבש את מדיניות החקירות והמודיעין במשטרה בנוגע לחשיפת עבירות, גילוי עבריינים, איסוף ראיות והבאת החשודים לדין.
בין שאר תפקידיו עליו לפתח ולהפעיל אמצעי עזר מדעיים וטכנולוגים לצורך איסוף ראיות ומתן חוות דעת מקצועיות.
עבירות הרכוש מסווגת על ידי המשטרה והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס) למספר קטגוריות: (1 ) פריצות לבתיםולבתי עסק, גניב ה מתוך רכב וגניבת רכב (להלן - עבירות פע"ר) שלדעת המשטרה הן עבירות הרכוש המשפיעות ביותר על תחושת הביטחון האישי של האזר ח; (2 ,) גניבת אופניים חלקי רכב, טלפונים סלולריים, ארנקים, וחפצים אחרים (להלן - עבירות גניבה); (3 ') החזקת רכוש גנוב, קבלת רכוש גנוב וסחר בו, הצתה, כייסות, שוד וכד (להלן - עבירות רכוש אחרות).
כדי להמחיש את המחיר שמשלמת החברה הישראלית עקב תופעת הפשיעה עורך המשרד לבט"פ דוח על אומדן הנזק הכלכלי הנובע ממנה ובכללו עבירות רכוש.
בשנת 2015 אמד המשרד את הנזק שנגרם למשק כתוצאה מעבירות רכוש בכארבעה מיליארד שקלים שהם כ -20% מכלל הנזק הכלכלי שנגרם למשק מפשיעה.
לפי השנתון הסטטיסטי של המשטרה לשנת 2017 , בשנים האחרונות חלה ירידה במספר התיקים הפליליים שפותחת המשטרה ובכללם גם התיקים הכוללים עבירות רכוש, בשנים 2008 עד2017 פחת מספר תיקי חקירת עבירות רכוש בכ -35% .
בשנת 2015 פתחה המשטרה כ -341 אלף תיקי חקירה ובכל 514 |דוח שנתי 69ב .
אחת מהשנים 2016 ו-2017 כ-330 אלף תיקים.
יותר מ-40% מהם תיקי חקירה הכוללים עבירות רכוש.
להלן בתרשים 1 פילוח תיקי החקירה במשטרה לפי סוגי העבירות בין השנים 2017-2015 , (אם בתיק חקירה כלולות מספר עבירות מסוגים שונים, התיק ייספר בכל קבוצת סוג בנפרד).
תרשים 1 : תיקי החקירה, לפי סיווג העבירות במשטרה בשנים 2015 - 2017 )(באלפי תיקים המשרד לביטחון פנים - משטרת ישראל |515 .
בחודשים אפריל - ספטמבר 2018 בדקמשרד מבקר המדינה את טיפול המשטרה בעבירות רכוש.
הבדיקה התמקדה בין היתר בנושאים אלה: היקף תופעת עבירות הרכוש ושיעור הדיווח עליהן למשטרה; הפעילות הרגולטורית של המשרד לבט"פ בתחום זה; טיפול המשטרה בתיקי החקירה של עבירות רכוש ומיצוי החקירות.
הבדיקה נעשתה במשרד לבט"פ, במשטרה - באח"ם, באגף השיטור ובתחנות המשטרה בחיפה, בלב תל אביב, במרחב איילון, בראשון לציון ובבאר שבע.
בחינת ממצאי סקר הביטחון האישי .
משנת 2014 הזמין המשרד לבט"פ בכל שנה מהלמ"ס מחקרים באמצעות סקרים שנתיים, במטרה להציג אומדן סטטיסטי בלתי מוטה של היפגעות אוכלוסיית ישראל מעבירות שונות ובכללן עבירות רכוש, המשרד הזמין ארבעה סקרים (להלן - סקרי הביטחון האישי).
המחקרים נועדו לשמש כלי תכנוני מרכזי לקביעת מדיניות מבוססת נתונים במשרד לבט"פ, להפקת אומדן של תחושת הביטחון האישי של הציבור ושל היקף ההיפגעות של אוכלוסיית ישראל מעבירות רכוש, לרבות אילו שאינן מדווחות למשטרה.
ממצאי סקר הביטחון האישי של הלמ״ס מועברים על ידי המשרד לבט"פ למשטרה ומשולבים בדיונים על תוכניות העבודה של המשרד על גופיו.
סקר הביטחון האישי משנת 2016 (להלן- הסקר) חל על אוכלוסייה שמנתה באותו הזמן 5.
38 מיליון בני 20 ויותר המשויכת לכ -2.
56 מיליון משקי בית (להלן - אוכלוסיית הבוגרים).
עבירות גניבה - שיעור הדיווח ורמת שביעות הרצון מטיפול בעבירות מדווחות: בסקר עלה כי העבירה הנפוצה ביותר מכלל העבירות שנחקרו במהלך שנת 2016 הן עבירות הגניבה, הכוללת גניבת ארנק וטלפון נייד1 - כ-235 ( אלף מקרב אוכלוסיית הבוגרים 4.
ממצאי הסקר מלמדים על הפחתת שיעור ההיפגעות של האוכלוסייה מעבירות גניבה בשנת 2016 בכ-10% לעומת שנת 2014 וכ-3% יחסית לשנת 2015 .
באוקטובר2018 , ,לאחר סיום עבודת הביקורתפורסם סקר ביטחון האישי לשנת 2017, ולפיו בשנת 2016 שיעור ההיפגעות של האוכלוסייה מעבירות גניבה פחת ב-20% .
נוספים להלן בתרשים 2 התפלגותהבחירה של נפגעי עבירות גניבה מקרב אוכלוסיית הבוגרים בין לדיווח לא י לדיווח למשטרה , והסיבות לאי-הדיווח מקרב הנפגעים שלא התלוננו בשנת 2016 .
לא כולל גניבה מדירה ומרכב המשרד לביטחון פנים - משטרת ישראל |517 .
תרשים 2 : התפלגותהבחירה של נפגעי עבירות גניבה בוגרים - דיווח או אי דיווח למשטרה - והסיבות לאי-הדיווח בקרב הנפגעים שלא הת לוננו בשנת 2016 ( באחוזים) מהתרשים עולה כי 65% מנפגעי עבירת הגניבה בשנת2016 (כ-150 אלף) לא דיווחו למשטרה על הגניבה.
מרביתם (כ -84 אלף) עקב תפיסתם כי אין למשטרה יכולת או רצון לטפל בגניבה.
יוצא איפוא כי על פי תוצאות הסקר שיעור עבירות הגניבה המדווח למשטרה הוא רק כשליש מכלל העבירות.
יצוין כי שיעור הדיווח המועט על עבירות הגניבה משקף מגמה מתמשכת שכן נתונים דומים עלו גם בממצאי סקר ביטחון אישי בשנים 2014, ו-2015 , וכן בסקר שפורסם באוקטובר2018 לגבי שנת2017 .
הסקר בחן גם את מידת שביעות רצונם של האזרחים מאוכלוסיי ת הבוגרים שדיווחו למשטרה על הגניבה מאופן הטיפול בתלונתם.
נמצא כי רק כשליש (36% ) מנפגעי העבירה שבחרו לדווח למשטרה היו מרוצים מטיפולה, ואילו היתר ( 64% ) לא היו שבעי רצון מטיפול ה בתלונתם או מתוצאות הטיפול בה.
אי-שביעות הרצון נבעה על פי הסקר מהתייחסות לא רצינית של המשטרה, חוסר נימוס, התעכבות בהיענות לקריאה, אי-תפיסה של הגנב או של הרכוש , המשטרה לא יידעה את הנפגע על התפתחות החקירה באופן ראוי.
לפי ממצאי סקר הלמ"ס המתייחסים לשנת 2017 חלה עלייה קטנה בשיעור המדווחים שאינם שבעי רצון מטיפול המשטרה בתלונתם (68%.
עבירות פע"ר - שיעור הדיווח ורמת שביעות הרצון מטיפול בעבירות מדווחות: לפי ממצאי הסקר כ -10% ממשקי הבית (כ- 259,000 )נסקרים נפגעו בשנת 2016 מעבירות רכוש הנוגעות ל דירת מגורים או לכלי רכב 518 |דוח שנתי 69ב .
בכ- 159,000 מהם מדובר ב עבירות הקשורות ל דירות המגורים, ובכ- 106,000 בעבירות הקשורות לכלי רכב.
על פי ממצאי הסקר, בשנת 2016 מספר הנפגעים גדל בכ -20% לעומת שנת 2014 ופחת בכ-14% לעומת שנת2015.
מהסקר לשנת 2017 עלה כי בשנה זו לא היה אין הבדל מהותי במספר הנפגעים לעומת שנת 2016.
להלן בתרשים 3 שיעורי הדיווח ואי - הדיווח של משקי הבית נפגעי עבירות פריצה וגניבה מדירה ורכב.
תרשים 3 : שיעור הדיווח ואי-הדיווח למשטרה של משקי הבית נפגעי עבירות פריצה וגניבה מדירה ורכב (באחוזים ) .
חלקם נפגעו מיותר מעבירה אחת המשרד לביטחון פנים - משטרת ישראל |519 .
מנתוני הסקר עולה כי מרבית משקי הבית בישראל ש נפגעו מעבירות רכוש שנעשו בדירת מ גורים או מגניבה מ כלי רכב לא דיווחו על כך למשטרה, ורוב הדיווחים למשטרה הם על גניבת כלי רכב.
יצוין כי משקי הבית שלא דיווחו על גניבת רכוש מדירתם ציינו כי הסיבה העיקרית לכך היא חוסר היכולת של המשטרה לטפל בעבירות אלה.
מממצאי סקר הלמ"ס לשנת 2017 עולה כי נמשכת מגמת אי -הדיווח במרבית משקי הבית שנפגעו מעבירות בדירת מ גורים או מגניבה מכלי רכב.
הסקר בחן גם את מידת שביעות הרצון מאופן הטיפול של המשטרה בתלונה של אלה שדיווחו לה על גניבה או פריצה: על פי התוצאות - כ-64% מאלו שדיווחו למשטרה על פריצה לרכב וגניבת חפצים ממנו לא היו מרוצים מטיפול המשטרה.
לטענתם הטיפול התאפיין בחוסר רצינות, בחוסר נימוס, בעיכובים בהיענות לקריאה ותוצאותיו לא היו משביעות רצון.
כ-56% מאלו שדיווחו על גניבת רכוש מדירה או מחוץ לה לא היו מרוצים מטיפול המשטרה בתלונתם.
לפי ממצאי סקר הלמ"ס לשנת 2017 חלה ירידה קטנה בשיעור המדווחים על חוסר שביעות רצון מטיפול המשטרה בתלונתם על פריצה לרכב וגניבת חפצים ממנו (59% ).
לעומת זאת חלה עלייה ממשית בשיעור חוסר שביעות הרצון מטיפול המשטרה בתלונה על גניבת רכוש מדירה או מחוץ לה (74%.
) נמצא שהמשטרה לא דנה בממצאי סקר י הביטחון האישי שהכי נה הלמ"ס עבור המשרד לבט"פ ולא נ יתחה את הממצאים האלה.
על המשטרה לקיים דיון וניתוח כאמור, שכן לא ניתן על סמך מכלול הנתונים - הירידה בהיקף עבירות הרכוש למול ה יעדר הדיווח של נפגעי העבירות - לקבל תמונה ברורה על היקף העבירות ועל יעילות פעולות המשטרה בתחום זה.
בתשובת השר לבט"פ למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2018 (להלן- תשובת הבט"פ) נמסר כי ממצאי הסקר הביטחון האישי של הלמ״ס לשנת 2017 הועברו על ידי המשרד לבט"פ ללשכת המפקח הכ ללי של המשטרה.
בתשובתה מדצמבר 2018 מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה (להלן- תשובת המשטרה) כי מסקר שערכה בשנת 2017 (להלן- סקר התחנות) עולה כי שעור המדווחים על עבירות רכוש עמד על כ-86% .
מידת שביעות הרצון של הנפגעי ם מטיפול המשטרה נאמדה בחישוב ציון ממוצע שעמד על 4.
33 - בטווח שבין 1 ל-10 .
אחוז הדיווח על עבירותגניבה עמד על 81% ; אחוז הדיווח על עבירות התפרצות לבית דירות עמד על 87.
6% ומידת שביעות הרצון נאמדה בציון ממוצע - 4.
54 ; אחוז הדיווח על עבירת גניבת רכב עמד על 87.
9% ומידת שביעות הרצון נאמדה בציוןממוצע 4.
הסקר לא כלל בחינה של עבירת גניבה מרכב, וגם אין בו נתונים על הסיבות לאי- הדיווח בגין העבירות השונות.
המשטרה הדגישה כי קיימים הבדלים בין סקר הלמ"ס ובין סקר התחנות בפרמטרים רבים שבגינם לא נכון יהיה 520 |דוח שנתי 69ב .
להשוות בין ממצאיהם - בין השאר בגלל גודל המדגם, שוני בהגדרות, בסיווג העבירות, בשאלות המחקר, ובשיטת הדגימה.
ממצאי סקרי הלמ"ס שהזמין המשרד לבט"פ, וממצאי סקרי המשטרה משקפים תמונת מצב שונה בנוגע לשיעורם של נפגעי עבירות רכוש שפונים למשטרה מתוך כלל הנפגעים מעבירות אלה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי למרות הטענה שלא נכון להשוות ביניהם, היה עליה לברר את המשמעויות העולות מממצאי הסקרים, לבדוק את הסיבות לפערים ביניהם.
המשטרה מסרה בתשובתה כי היא חוקרת את סוגיית האמון וחוסר שביעות הרצון של הציבור כל העת ובאופנים שונים כדי להפיק מהם תובנות ולשפר את הביצועים.
המשטרה הוסיפה כי תערוך בחינה של הסיבות להיעדר הדיווח ולחוסר הרצון של הפונים מהטיפול המשטרתי בעבירות רכוש.
משרד מבקר המדינ ה מעיר למשטרה כי מסקרי הלמ"ס ומהסקרים שהיא עצמה ערכה עולה תמונה עגומה בשל השיעור הנמוך של אלו שהביעו שביעות רצון מטיפולה בעבירות רכוש.
על המשטרה לבחון את הסיבות שהביאו לידי כך שנפגעי עבירות רכוש אינם מדווחים לה עליהן, את חוסר האמון של נפגעים אלה ביכולה לטפ ל בתלונתם ואת הסיבות לכך ששורר חוסר שביעות רצון מהטיפול שלה בקרב האזרחים הפונים אליה - דבר העלול להשליך על החלטת אזרחים אלה לפנות למשטרה בעתיד.
עליה להפיק לקחים ולגבש מתווה פעולה לתיקון המצב הנוכחי.