HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה שב ומעיר כי הנחיית היועמ"ש גורעת נדבך משמעותי מסמכויות האכיפה של נציבויות השוויון כלפי השירותים הציבוריים, ומן הכלים האפקטי ביים ליישומן, ופוגעת בעצמאותן - ומכאן שהיא פוגעת במאבק נגד תופעות פסולות של הפליה.
העמדה העקיבה של משרד היועמ"ש בעניין מעמדן של נציבויות השוויון, והיעדרן של פעולות לאכיפה פלילית של חוק איסור הפליה, אינן מתיישבות עם מטרות החוק - קידום שוויון ומניעת הפליה - ועם המלצות הצוות למיגור גזענות.
בהחלטת ממשלה ממאי 201579 נקבעה העבר ת האחריות לרשות מעמד האישה ואת פעילותה ממשרד ראש הממשלה למשרד לאזרחים ותיקים (כיום, המשרד לשוויון חברתי).
הביקורת העלתה כי בשנים האחרונות חלה ירידה של ממש במשאביה של רשות מעמד האישה: מינואר 2016 אין מכהן בה מנהל80, ומספר העובדים בה ירד מ -12 ב-2011 ל-6 (בפועל5.
5 משרות) באוגוסט 2016 .
כמו כן, בשנים 2015-2012 קטן תקציב הפעילות שלה מ-4.
8 מיליון ש"ח (ירידה של57% .
)בקירוב המשרד לשוויון חברתי בחר שלא להתייחס לביקורת על מצבה של רשות מעמד האישה.
78 משרד מבקר המדינה, דוח ביקורת מיוחד - ייצוג נשים בתפקידים הבכירים בשירות הציבורי, 2014 ', עמ100.
79 החלטת ממשלה מס' 36 ,מ- 26.
2015 , העברת שטחי פעולה וסמכויות למשרד לאזרחים ותיקים ולשרה לאזרחים ותיקים (כיום המשרד לשוויון חברתי).
בפועל היא מנוהלת בידי מנכ"ל המשרד לשוויון חברתי 972 |דוח שנתי 67ב .
נציבויות השוויון בישראל משויכות ארגונית למשרדי הממשלה והן אינן עצמאיות מבחינה תקציבית.
לעובדה זאת השפעה על גובה תקציבן.
למשל, בשנים 2016-2013 קטן תקציבה של נציבות שוויון בעבודה ב-14% בקירוב, בעוד שתקציב משרד הכלכלה והתעשייה באותן שנים גדל ב -20% בקירוב.
שיעור תקציבה של הנציבות בתקציב משרד הכלכלה והתעשייה פחת מ - 0.
בחוק שווי ון אנשים עם מוגבלות נקבע כי תקציב הנציבות ייקבע בחוק התקציב בסעיף תקציב נפרד.
בחוק שוויון הזדמנויות בעבודה נקבע כי תקציב הנציבות ייקבע בחוק התקציב בתכנית נפרדת בסעיף תקציב.
בחוק רשות מעמד האישה נקבע כי התקציב הרגיל והתקציב לפעולות הרשות ייקבעו בחוק התקציב השנתי של המדינה בתחום פעולה נפרד.
ואולם בספר התקציב מופיעה ההקצאה לשלושת הגופים הללו כ"תכנית" בלבד, אף על פי שלכל אחד מהם נקבעה דרגת עצמאות תקציבית שונה.
יצוין כי ב -2016 הוגשה הצעת חוק פרטית לתיקון חוק שוויון הזדמנויות בעבודה.
ההצעה מבקשת להוציא את הנציבות מתוך משרד הכלכלה והתעשייה ולהקימה מחדש כגוף ציבורי עצמאי, בעל סמכות לפעול בכל הכלים למיגור ההפליה השוררת בשוק העבודה, לרבות במגזר הציבורי.
מדברי ההסבר להצעת החוק עולה כי כפיפותה של הנציבות למשרד ממשלתי ולתקציב ו מונעת ממנה למלא את תפקידה במלואו.
בדברי ההסבר להצעת החוק נכתב: "בשל המבנה הארגוני של הנציבות, כפיפותה למשרד ממשלתי ותקציבה, מנועה הנציבות מלמלא את תפקידה החיוני במלואו.
במסגרת האמנה למיגור כל צורות ההפליה נגד נשים 81 קמה למדינת ישראל חובה להיאבק בתופעת הפליית נשים בעבודה.
המחויבות הזו טומנת בחובה לא רק חובה שלילית של אי הפליה על ידי המדינה, אלא גם חובה חיובית לספק סעד ראוי, והגנה אקטיבית ואפקטיבית נגד הפליה על כל סוגיה.
הנציבות בתצורתה הנוכחית והמגבלות העומדות בפניה אינה מיישמת חובה זו באופן מספק.
הלכה למעשה, פעילותה של הנציבות בתוך מסגרת של משרד ממשלתי מסוים, משתקת את יכולתה להיאבק נגד הפליה המתבצעת על ידי המדינה כמעסיקה.
במישור המשפטי, מגבלה זו יוצרת ניגוד עניינים מובנה בעבודת הנציב ות, אשר נדרשת לקבל אישור לפעולותיה כלפי המדינה .
בהשוואה לנציבויות שוויון במדינות מערביות אחרות, מרבית הנציבויות .
81 Committee on the Elimination of Discrimination against Women משרד המשפטים |973 .
שהם שייכים אליו המקבילות הן עצמאיות, לכל הפחות ביכולתן לבצע ביקורת ופיקוח או לנקוט הליכים משפטיים מול המדינה כמעסיקה"82.
האמור בדברי ההסבר להצעת החוק לתיקון ח וק שוויון ההזדמנויות בעבודה יפ ה גם לנציבות לשוויון לאנשים עם מוגבלויות ולרשות מעמד האישה: דברים אלו וממצאי דוח זה מלמדים שעצמאותם של המוסדות מקדמי השוויון, תפקודם המקצועי ויכולתם להפעיל את סמכויותיהם נפגעים בגלל תלותם בדרג הניהולי והמדיני של המשרד הממשלתי שהם שייכים אליו, ובתקציבו.
במזכר של משרד המשפטים בנושא הקמת נציבות זכויות הילד והילדה במדינת ישראל מ- 2.
2014 (להלן- מזכר נציבות הילד) נכתב כי מוסדות לאומיים לזכויות אדם הם גופים מדינתיים בעלי מנדט חוקתי או חקיקתי להגן על זכויות אדם ולקדמן, גופים הממומנים על ידי המדינה באופן בלעדי או עיקרי, ומהווים חלק מהמער כת המדינתית.
מוסדות אל ה הם ייחודיים ואינם דומים לגופים ממשלתיים אחרים.
הם אינם כפופים לסמכות ן הישירה של שלוש הרשויות (המחוקקת, המבצעת, השופטת), והם עצמאיים ובלתי תלויים בממשלה , אף על פי שהם ממומנים על ידיה.
מזכר נציבות הילד דן בעקרונות פריז משנת 199183.
עקרונות אלה אינם מחייבים מדינות להקים נציבות במודל מסוים, אך המזכר מציין כי עקרונות פריז הוכרו בזירה הבי ן-לאומית כתנאי המינימום שמוסדות לאומיים לזכויות אדם נדרשים לעמוד בהם .
הם קובעים כמה קריטריונים מרכזיים , ובהם סמכות רחבה המבוססת על נורמות זכויות אדם אוניבר סליות, סמכויות חקירה הולמות , עצמאות מהממשלה המובטחת בחוק , ומשאבים הולמים 84.
מאז אומצו עקרונות פריז הוקמו בעולם מוסדות לאומיים רבים לזכויות אדם85.
במזכר נציבות הילד נכתב כי בשני העשורים האחרונים נדונה בישראלהקמת ו של מוסד לאומי לזכויות אדם, וכי ועדות זכויות אדם אשר הוקמו מכוח אמנות שישראל צד להן ומפקחות על יישומן, חוזרות וקוראות לישראל להקים נציבות זכויות אדם.
אחד היתרונות ה ראשיים להקמת מוסדות לאומיים לזכויות אדם טמון בכך שהם מאפשרים למדינות לעמוד בחובתן הבין-לאומית "לנקוט את כל .
82 הצעת חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה (תיקון - עצמאות נציבות שוויון ההזדמנויות בעבודה), התשע"ו-2016.
83 עקרונות פריזאומצו על ידי העצרת הכללית של האו"ם .
84 :ראו Principles relating to the Status of National Institutions (The Paris Principles), http://www.
org/EN/ProfessionalInterest/Pages/StatusOfNationalInstitutions.
aspx 85 ועדהמיוחדת ב התאחדות בין-לאומית של מוסדות לאומיים לזכויות אדם מדרגת ומעניקה הכרה רשמית למוסדות אלה, בהתאם לעמידתם בתנאי המינימום של עקרונות פריז, ומעניקה למוסדות לאומיים של מדינות המבקשות זאת שלושה סוגי דירוגים : דירוג A - הלימה מלאה לעקרונות פריז; דירוג B - הלימה חלקית לעקרונות פריז או אי -הגשת כל המסמכים הדרושים לקביעה בנושא; ודירוג C - אי-הלימה לעקרונות פריז.
עד מאי 2014 העניקה הוועדה דירוג רשמי ל -106 מוסדות לאומיים לזכויות אדם מכל רחבי העולם.
הפעולות המתאימות" כדי להבטיח את יישום חובותיהן הבין-לאומיות ברמה הלאומית.
למשל, במסמך המסקנות המסכמות של ועדת האמנה בדבר ביעור כל צורות ההפליה הגזעית, ממרץ 2012 " , נכתב על ישראל כיהוועדה מצרה על היעדר רשות מוסמכת לטיפול באפליה גזעית או מוסד עצמאי לאומי לזכויות אדם שיוקם בהתאם לעקרונות [פרי.
]זהוועדה שבה ומציינת את המלצתה הקודמת.
לפיה על ישראל לשקול הקמת מנגנון לאומי לטיפול באפליה גזעית או כרשות מוסמכת לטיפול באפליה גזעית או כמוסד עצמאי לאומי לזכויות אדם בהתאם לעקרונות פאריס"86.
עולה אפוא כי גופים ציבוריים ייעודיים שהוקמו בישראל לצורך קידום שוויון ומניעת הפליה אינם מקיימים את הסטנדרט הבין-לאומי בכל הנוגע לעצמאותם של מוסדות לאומיים לזכויות אדם, והדבר פוגע במאמץ למיגור תופעות של הפליה וגזענות.
הדוח למיגור הגזענות מקיף, כאמור, שורה של המלצות לטיפול מהיר במופעי גזענות.
ההמלצות מיועדות לשלוש שנים, שיש לבסס בהן תשתית ראשונית ומחייבת להתמודדות עם הסוגיה ויש להתחיל להטמיע נורמות התנהגות אחרות.
בתום שלוש השנים יהיה אפשר לגבש תכנית ארוכת טווח לטיפול רצוף ומתמשך בנושא.
ועדת השרים החליטה כי היא מאמצת את המלצות הדוח למיגור הגזענות כמענה חירום לשלוש שנים.
בתשובת משרד המשפטים נכתב כי יחידת התיאום מתוכננת לקום בסוף חודש דצמבר 2016 ואמורהלהיות כתובת ייעודית ל ריכוז, תיאום ותכלול הפעילות הממשלתית במאבק בגזענות.
תפקידי ה יהיו עריכת בדיקות יזומות במשרדי ממשלה, בניית תכנית למיגור הגזענות, המלצה לשרת המשפטים על מדיניות בנושא, ופרסום דוח שנתי ומעקב אחר תלונות על גזענות ואפליה לאחר השלמת הטיפול בהן .
יחידת התיאום צפויה לקבוע חובת דיווח שנתית של משרדי הממשלה על פעולות שנקטו למניעה וטיפול בתופעות של אפליה וגזענות, ותביא א ת הנתונים לדיון בממשלה.
עוד נמסר בתשוב ת משרד המשפטים כי יחידת התיאום תפעל להעלאת המודעות בקרב הציבור והגופים המטפלים בתופעות של גזענות, ותגבש תכנית מקיפה להתמודדות עם החסמים להגשת תלונות.
86 מסקנות מסכמות של ועדת האמנה בדבר ביעור כל צורות ההפליה הגזעית ( (CERDמ- 9.
2013 ; ראו http://www.
il/Units/InternationalAgreements/IA/Reports/ReportsUnCommittees/co ncludingobservationsCERD2012hebrew1.
pdf משרד המשפטים |975 .
יפעל לגיבוש ולקידום .
ציבוריים יישום המלצות הדוח למיגור הגזענות מחייב פעולה משותפת של כלל משרדי הממשלה, לרבות הקצאת המשאבים הדרושים לנושא.
בשלוש השנים שנקבעו ליישום ההמלצות של הדוח למיגור הגזענות, על משרד המשפטים וכל אחד ממשרדי הממשלה לעקוב אחר תוצאות הפעולות, אופן יישום ההמלצות, האפקטי ביות וההישגים שהושגו, ובתום התקופה לקיים הפקת לקחים שתהווה בסיס להערכת המצב בנושא.
מן האמור לעיל עולה שהתמודדותה של המדינה עם תופעת ההפליה באספקת שירותים ומוצרים ובכניסה למקומות ציבוריים צריכה לעלות בקנה אחד עם התחייבויותיה המשפטיות של מדינת ישראל מכוח האמנות הבי ן- לאומיות שהתחייבה בהן, וצריכה להביא בחשבון את ה נורמות המקובלות ביחס למוסדות לאומיים לזכויות אדם במדינות אחרות, בפרט נורמות הקשורות לעצמאותם ולהיותם מוסדות ייעודיים .
ראוי אפוא כי כבר עכשיו, במקביל ליישום המלצותיו של הדוח למיגור הגזענות, ירוכז מאמץ כלל -ממשלתי בהובלת משרד המשפטים, אשר יפעל לגיבוש ולקידום מענה מקיף של קבע לתופעת ההפליה בשירותים ובמוצרים ו בכניסה למקומות ציבוריים.
בגיבוש המענה לטיפול בתופעה יש להפיק לקחים מן הקשיים בעבודתן של נציבויות השוויון ורשות מעמד האישה במתכונתן הנוכחית.
כן יש להקדיש משקל יתר להפעלתה של אכיפה פלילית ומינהלית מתמשכת ואפקטיבית, ליצירת טיפול מערכתי בהפליה בשירותים, לטיפול בלתי תלוי בתלונות, ולפיתוח ידע לאומי בנושא.
בחברה הישראלית מרובת השסעים קיימים מתחים אשר לעתים מתגלגלים לתוך מערכות ציבוריות שבהן קבוצות אוכלוסייה שונות מתחככות זו בזו.
מתחים אלו מקבלים לא פעם מאפיינים של הפליה, גזענות והדרה, ומשתקפים בתחנות שונות המלוות את האדם לאורך כל חייו.
חקיקתו של חוק איסור ההפליה לפני 17 שנים נועדה לקדם את השוויון במרחב הציבורי ולמנוע הפליה בכניסה למקומות ציבוריים ובאספקת מוצרים ושירותים.
ממצאי דוח זה מעלים תמונה מדאיגה ולפיה עדיין קיימת הפליה בשירותים, במוצרים ובכניסה למקומות ציבוריים, והפרות של עקרון השוויון אינן מטופלות כראוי.
ממצאי הדוח מלמדים שאין פיתוח ידע החיוני לבניית יכולת התמודדות עם הפליה באספקת שירותים ומוצרים.
במהלך השנים לא נקבעה מדיניות ממשלתית משמעותית למיגור תופעות של הפליה, וממצאי דוח זה חשפו מקרים של טיפול רפה באירועי הפליה משמעותיים ומתמשכים.
הממצאים בסוגיית האכיפה הפלילית והאזרחית והטיפול הממשלתי בהפליה חושפים כי במבחן התוצאה נעשה שימוש דל של הרשויות באמצעים ובסעדים העומדים לרשותם של נפגעי הפליה.
הפגיעה הגלומה במקרי ההפליה באספקת שירותים ומוצרים שנמצאו בדוח ביקורת זה אינה תחומה רק לעניינו הפרטי של נפגע ההפליה, שכן זוהי פגיעה בערכי החברה כולה, בסולידריות שלה ובלכידותה.
לפיכך גם ההתמודדות עם ההפליה לסוגיה אינה מתמצה בטיפול במקרים פרטיים אלא מגלמת את המאבק לעיצוב פני ו של המרחב הציבורי בכללותו.
קידום השוויון ומניעת הפליה באספקת שירותים ומוצרים מצריכים מאמץ קולקטיבי של מגזרים רבים בחברה, ובמיוחד נדרש מאמץ נחוש ובלתי מתפשר מצדן של הרשויות הציבוריו ת בישראל.
מהרשויות מצופה לעמוד במתחים ובלחצים המובאים לפתחן, לגשר בין קבוצות שונות באוכלוסייה לא להשלים עם תופעות של הפליה, גזענות והדרה בתחומי אחריותן ולא לתת לכך יד.
במאמץ זה יש חשיבות מיוחדת למאבק נחרץ של מערכות אכיפת החוק בהפליה על כל צורותיה.
קידום השוויון בישראל ומניעת הפליה באספקת שירותים ומוצרים נפגעים מכך שאינם מרוכזים בידי גוף עצמאי שיתַכלל את הטיפול במופעי ההפליה ואת הדרכים שיש לנקוט כדי למגרה.
לפיכך על משרד המשפטים לפעול לגיבושו של מענה מתַכלל ומקיף, שיתבסס על הפקת לקחים, לשם התמודדות אפקטיבית עם סוגיית ההפליה בשירותים.
על מענה זה לעסוק בכל ההיבטים שנמצאו חסרים בביקורת זו, בחסמים שנפגעי הפליה מתמודדים עמם, ובדרכים להטמעת חשיבותו של חוק איסור הפליה בציבור הרחב וברשויות הציבוריות.
"המגזר ה אזרחי" הוא מגזר הפעילות במשק של הארגונים הפועלים ללא כוונת רווח (להלן - אלכ"ר), הנקראים ג ם "ארגונים לא-ממשלתיים" 7 - כדוגמת עמותות, חברות לתועלת הציבור ואגודות עות'מאניות8.
בעשורים האחרונים גדל באופן ניכר מספר ארגוני המגזר האזרחי הפועלים בישראל, והם הפכו לרכיב מרכזי בחברה הישראלית ובפעילות הכלכלית במשק הישראלי.
היקף פעילותו של מגזר זה הגיע בשנת 2015 לכדי5.
8% מהתוצר הלאומי הגולמי, והוא העסיק כ-14% מכוח העבודה במשק.
סך ההכנסות של מגזר זה עמד בשנת 2015 על כ-137 מיליארד ש"ח- כ-50% מהעברות ממשלה, כ-33% ממכירת שירותים, כ-%15 מתרומות וכ-%2 מהכנסות מריבית ומרכוש9 .
כאשר קבוצת אנשים מבקשת לפעול בצורה מאורגנת למען מטרה ציבורית כגון חינוך, רווחה, בריאות, תרבות, מדע, ספורט, דת וכיוצא באלה, באפשרותה להקים לשם כך, בין היתר, עמותה או חברה לתועלת הציבור (להלן גם - חל"ץ)10.
ארגונים אלו הפועלים ללא מטרת רווח, ממומנים, ככלל, מכספי ציבור , ונתפסים בעיניו כגוף התנדבותי הפועל לטובת הכלל.
לכן הציבור מוכן לתמוך בהם ולתרום להם.
עם זאת, לרוב אין לציבור מידע באשר להתנהלותם ופעילותם וגם לא את הכלים והיכולות להתארגן לשם הבטחת קיום מטרותיהם, ועל כן קיים אינטרס ציבורי גדול בפיקוח עליהם.
חוק העמותות, התש"ם-1980 (להלן- החוק או חוק העמותות) מסדיר את ארגונן ודרכי פעולתן של עמותות.
בדומה לכך, חוק החברות, התשנ"ט -1999 (להלן- חוק החברות) מסדיר, בין היתר, את ארגונן ודרכי פעולתן של חל"ץ.
תכלית החוקים היא ליצור מנגנון פיקוח ממשלתי על העמותה או החל "ץ ו להבטיח כי היא מתנהלת בהתאם להוראות הדין, לתקנונה ולמטרותיה, כך שנכסיה ומשאביה משמשים לקידום מטרותיה הרשומות ולטובת ציבור הנהנים מהן.
בשנת 2006 החליטה הממשלה 11 על הקמת רשותהתאגידים במשרד המשפטים (להלן - רשות התאגידים או הרשות), כגוף האחראי על רישום מרבית התאגידים בישראל ועל הפיקוח, האכיפה ו הבקרה עליהם, שבראשה יעמוד ראש רשות התאגידים (להלן גם - ראש הרשות) .
הרשות כוללת את יחיד ות רשם החברות, רשם השותפויות, רשם המשכונות, רשם העמותות וחל"ץ12, רשם ההקדשות ורשם המפלגות ; סמכויות רשמי היחידות הוקנו לראש רשות התאגידים.
צירוף היחידות לרשות אחת נבע מן ההכרה כי יש צורך בארגון מחדש של טיפול המדינה בתאגידים, ובתוך כך להתאימו למציאות המשפטית, הכלכלית והטכנולוגית של עולם התאגידים בישראל.
לראש הרשות שתי סגניות - הראשונה (עסקי) ממונה על יחידות רשם החברות ורשם השותפויות, והשנייה (אלכ"רי) הממונה על יחידות רשם העמותות וחל"ץ ורשם ההקדשות (להלן - סגנית ראש .
7 NGO - Non-governmental organizations .
"ראו בקובץ דוחות זה את הפרק "הפיקוח על אגודות עות'מאניות 9 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, הכנסות והוצאות מלכ"רים 2015-2011 , הודעה לעיתונות מ- 15.
הלמ"ס התי יחסה בנתוניה למלכ"רים שהם עמותות, הקדשות וחברות לתועלת הציבור.
העברות ממשלה כוללות הקצבות שוטפות והון ממשרדי ממשלה, מרשויות מקומיות וממוסדות לאומיים.
10 ההתייחסות בדוח זה לעמותות כוללת גם חל"ץ אלא אם כן צוין במפורש אחרת.
11 החלטה4731 מיום 12.
12 חל"ץ משויכות ארגונית לרשם ההקדשות, אך את הפיקוח עליהן מבצעים עובדי רשם העמותות.
בשנת 2012 הוקם צוות של רשות התאגידים ומחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד .
המשפטים במטרה לגבש הצעת חוק שתקבע הסדר מקיף ועדכני ובו עיקר הדינים המסדירים את התנהלות האלכ"רים הרשות).
סמכויות ראש רשות התאגידים כרשם העמותות הואצלו לסגניתו 13 .
במועד הביקורת כיהנו עו"ד אייל גלובוס, כראש רשות התאגידים ועו"ד אביטל שרייבר, כסגנית ראש הרשות.
ברשות התאגידים יש 189 משרות; תקציבה לשנת 2015 עמד עלכ-55 מיליון ש"ח ולשנת 2016 עלכ-61 .
מיליון ש"ח על פי החוק, תפקידיו המרכזיים של רשם העמותות (להלן גם - הרשם) הם אלה: רישום עמותה; ניהול מרשם העמותות; אישור מסמכי היסוד של העמותה ורישום שינויים בהם; קבלת דיווחים מעמותות והעמדתם לעיון הציבור; פיקוח ואכיפה על התנהלותן התקינה של עמותות והנחייתן, בין היתר באמצעות ביקורות עומק; מחיקת עמותה מרצון, הגשת בקשות לבית -המשפט לצורך פירוק עמותות או מיזוגן; הנחיית עמותות על התנהלות תקינה14.
מעת כניסת חוק העמותות לתוקף נרשמו כ- 54,000 עמותות, וכ- 1,200 חל"ץ על פי חוק החברות15.
במהלך השנים נמחקו או פורקו כ- 15,000 עמותות.
על פי נתוני הרשם, ביוני 2016 היו רשומות כ- 39,000 עמותות וכ-1,000 חל"ץ, ובסך הכול כ - 40,000 .
ארגונים במסגרת שינוי ארגוני שנערך ביחידת רשם העמותות ביולי 2012 , הטיפול בעמותות נעשה בשלוש חטיבו ת16 ,לפי תחומי פעילות העמותות: חטיבת רווחה; חטיבת חינוך בריאות וחברה; חטיבת דת, תרבות וספורט.
החטיבות מטפלות בעמותות בכל הנושאים - מהליך הרישום ועד הליך פירוק מרצון.
כמו כן שתי מחלקות כלליות מטפלות בעמותות - מחלקת רישום המטפלת ברישום של עמותה שהגישה תקנון מ צוי17 ; מחלקת אכיפה ובקרה ברשות התאגידים18 .
בשנת2012 הוקם צוותשל רשות התאגידים ומחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים (להלן - מחלקת ייעוץ וחקיקה) במטרה לגבש הצעת חוק שתקבע הסדר מקיף ועדכני ובו עיקר הדינים המסדירים את התנהלות האלכ"רים, הסדר שיביא לצמצום הפערים הרגולטוריים הקיימים בין כלל האלכ"רים ולהחלת נורמות התנהגות דומו ת עליהם.
המניע העומד מאחורי היוזמה לחקיקת חוק עמותות חדש הוא הרצון ליצור הסדרה דיפרנציאלית המותאמת לסוגים השונים של האלכ"רים לפי מאפייניהם, וכן מדרג מידתי ומובנה של הפעלת סמכויות הפיקוח והבקרה, ומיקוד הפיקוח בעמותות הנתמכות מכספי ציבור.
במחצית השנייה של 2014 "התקיים תהליך של "שולחן עגול, ובמסגרת ו התקבלו הערות המגזר האזרחי על עיקרי ההסדרה המוצעת .
באפריל 2016 הועברה ללשכת שרת המשפטים טיוטת תזכיר חוק העמותות החדש (להלן - תזכיר החוק) לצורך .
13 ילקוט פרסומים5143 ', עמ1006 , מיום 31.
14 חוק החברות (תיקון מס' 25 ), התשע"ד -2014 , הכולל תיקון עקיף לחוק העמותות (תיקון מס' 14) , התשע"ד-2014 , ס"ח2465 .
התיקון נכנס לתוקףבפברואר 2015 .
התיקון מסדיר, בין היתר , את הסמכויות המוקנות לרשם כדי לאפשר פיקוח אפקטיבי על התנהלות עמותות וחל"ץ, יחד עם עיגון מפורש של תפקיד הרשם בהנחיה והדרכה שלהן.
15 [ או פקודת החברות, ]נוסח חדשהתשמ"ג -1983 .
, שקדמה לחוק החברות 16 .
בכל חטיבה יש מנהל, צוות משפטי, צוות חשבונאי וצוות מינהלי 17 התקנון המצוי בתוספתהראשונה לחוק וכן תקנון מצוי עם שינויים סטנדרטיים או מועטים.
18 מחלקת אכיפה ובקרה אמונה על בקרה ואכיפה של הוראות הדין על תאגידים.
בתחום העמותות - בקשות לפירוק, מיזוג והחייאה.
בתחום החברות - הפעלת סמכויות אכיפה כנגד חברות אשר הפרו את החובה להגיש דין וחשבון שנתי, או לא שילמו אגרה או תשלומים אחרים שהן חייבות בתשלומם על פי דין.
קבלת אישורה לפרסום תזכיר החוק.
עד סוף שנת 2016 טרם התקבל אישור השרה לפרסום תזכיר החוק, והוא טרם הופץ להערות הציבור ולמשרדי ממשלה אחרים.
בחודשים מרץ -אוגוסט 2016 בדק משרד מבקר המדינה מגוון היבטים בפעילות רשם העמותות.
הבדיקות נעשו במשרד המשפטים, בעיקר ביחידת רשם העמותות ברשות התאגידים.
בדיקות השלמה נעשו במשרד האוצר - באגף החשב הכללי (להלן - חשכ"ל), ברשות המסים בישראל (להלן - רשות המסים), ובמשרד הפנים - אגף בכיר לתאגידים עירוניים.
דוחות קודמים של מבקר המדינה בנושא זה פורסמו בשנים 1989 , 1997 ו-200219.
19 :מבקר המדינהדוח שנתי 39 (1989 '), "יחידת רשם העמותות", עמ502 ;דוח שנתי 47 (1997 ,) " רשם העמותות- סדרי הרישום והשירות לציבור", עמ' 603 ; דוח שנתי 52ב (2002 ), "פיקוח ובקרה על עמותות" עמ' 795.
רישום עמותות ורישום שינויים בעמותות .
לפי חוק העמותות, שני בני א דם או יותר החפצים להתאגד כתאגיד למטרה חוקית שאינה מכוונת לחלוקת רווחים ושמטרתו העיקרית אינה עשיית רווחים, רשאים לייסד עמותה, והיא תיכון עם רישומה בפנקס העמותות.
לאחר רישום העמותה יפרסם הרשם הודעה על כך ברשומות וינפיק לעמותה תעודת רישום.
להבדיל מהעמותות, חל "ץ נרשמות במקביל בשני מרשמים - מרשם החברות של רשם החברות, ופנקס החברות לתועלת הציבור של רשם ההקדשות20 .
" החוק קובע כילא תירשם עמותה אם מטרה ממטרותיה שוללת את קיומה של מדינת ישראל או את אופייה הדמוקרטי, או אם יש יסוד סביר למסקנה כי העמותה תשמש מסווה לפעולות בלתי חוקיות ".
על פי חוברת "רישום עמותות, שם, מטרות ותקנון" 21 (להלן- חוברת הנחיות לרישום), בבקשת הרישום יש לפרט מהן מטרות העמותה; יש להגדיר מטרות ברורות ומעשיות ולשקף את הנושאים שבכוונת העמותה לקדם.
יצוין כי ניתן לייסד עמותה לכל מטרה חוקית (שעיקרה אינו עשי ית רווחים) - בניגוד לחל "ץ, המוקמת למטרה ציבורית בלבד (בהתאם למטרות המנויות בתוספת השנייה בחוק החברות).
בקשה לרישום עמותה 22 תוגש לרשם בידי מייסדי העמותה ויצוינו בה שם העמותה, מטרותיה, מע נה, שמות המייסדים, מעניהם ו מספרי תעודות הזיהוי שלהם.
לבקשה יצורפו תצהיר חתום בידי המייסדים על נכונותם לייסד עמותה ולכהן בה כחברי ועד , הצהרת המייסדים כי הם לא הורשעו בעבירה מהעבירות המפורטות בחוק 23 שמפאת חומרתן המייסד אינו ראוי לשמש חבר ועד וכן הסכמה שיימסר לרשם מידע בדבר רישום פלילי על אודותיהם.
לבקשה יש לצרף קבלה על תשלום אגרת הגשת בקשת רישום עמותה24 ,.
על פי נתוני הרשםבשנים 2014-2015 אושרו לרישום כ-1,700 עמותות בכל שנה.
20 יצוין כי טרם תיקון חוק החברות(תיקון מס' 6 ), התשס"ז-2007, נדרשה החל"ץ להגיש בקשה נפרדת לכל מרשם , ואילו כיום היא מגישה בקשה אחת ונרשמת בעת ובעונה אחת בשני המרשמים.
21 הגרסה האחרונהפורסמה על ידי רשם העמותות בינואר 2016 .
גרסה קודמת פורסמה ב-2014.
22 לפי סעיף2 לחוק וכן תקנה2 לתקנות העמותות (טפסים), התשס"ט-2009 , המחייבות הגשת הבקשה באמצעות מילוי טופס מקוון, הדפסתו והגשתו במשרדי הרשם או בדואר.
23 בהתאם לסעיף33()(א4) לחוק, המדובר בעבירות של לקיחה או מתן שוחד, עבירות מרמה, זיוף, רישום כוזב במסמכי תאגיד, מרמה והפרת אמונים בתאגיד או בעבירה אחרת שלדעת הרשם מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין המייסד ראוי לשמש חבר ועד או חבר ועדת הביקורת.
24 ,)תקנות העמותות (אגרותהתשנ"ח -1998.
החל מ -1981 דחה הרשם 114 בקשות לרישום עמותות, בעיקר מסיבות אלה : השם המוצע דומה לשם של תאגיד אחר, מטרות לא חוקיות, מטרות של עשיית רווחים, פעילות בלתי חוקית, מטרות כלליות מדי, קיים תאגיד דומה, או היה קיים תאגיד דומה שנמחק או פורק.
נמצא כי אין לרשם ממשק מחשובי עם רשות האוכלוסין וההגירה לבדיקת מספרי תעודות הזיהוי של המייסדים בעת בחינת בקשת הרישום, כדי לוודא שאנשים שאינם זכאים לכהן כחברי ועד אינם נמנים עם מייסדי העמותה.
אגף מערכות מידע במשרד המשפטים (להלן - אגף מערכות מידע) כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 כי ב תכנית העבודה של האגף לשנים 2018-2017 מתוכננת הקמת מערכת מידע ממוחשבת חדשה לרשם העמותות (להלן גם - המערכת החדשה), שעתידה לתת בין היתר מענה לנושאים שעלו בדוח זה, ובכלל זה שירותים מקוונים, ייעול עבודה וניהול משימות, שיפור נושא הסריקה, דוחות BI25 משופרים ותכלול גם ממשק למרשם האוכלוסין.
החוק קובע כמה סייגים לשם עמותה אשר בגינם יימנע רישומה : שם העלול להטעות, לפגוע בתקנת הציבור, לפגוע ברגש ות הציבור או שם זהה או דומה עד כדי להטעות לשם של אחד מאלה: תאגיד הרשום כדין בישראל ; תאגיד שהיה רשום כדין בישראל וטרם חלפו שנתיים מיום ביטול הרישום של אותו תאגיד ; עמותה הנמצאת בתהליכי רישום; שם המבוקש לעמותה בהליך מיזוג.
בעת בחינת בקשת הרישום עובדי הרשם בודקים את השמות המוצעים מול שמות התאגידים המופיעים במאגרי עמותות, חברות, הקדשות, שותפויות ואגודות עות 'מאניות.
נמצא כי אין לרשם גישה למאגר שמות של אגודות שיתופיות או מפלגות, ולפיכך לא ניתן לבדוק במסגרת בדיקת תקינות שם העמותה אם קיימת מניעה לרישום העמותה בשם המוצע בשל דמיונו לשם קיים של אגודה שיתופית או מפלגה.
רשות התאגידים כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 כי יחידת רשם העמותות תערוך שדרוג של נושא בדיקת השמות במערכת החדשה המתוכננת, ותבחן גם את הצורך בקליטת מאגרי שמות נוספים.
לכל עמותה יש תקנון, המשמש כחוזה בין העמותה לחבריה ובינם לבין עצמם, ובו מפורט כיצד פועלים במסגרת העמותה.
העמותה יכולה לאמץ את התקנון המצוי בתוספת הראשונה לחוק (להלן - תקנון מצוי), או תקנון מצוי עם שינויים סטנדרטיים או מועטים, או להציע עבור עצמה תקנון אחר (להלן - תקנון מיוחד).
אם לא הגישו המייסדים תקנון לרישום, יראו את התקנון המצוי כתקנו ן העמותה.
25 Business Intelligence - מערכת המאפשרת להפיק דוחות והתראות לצורך קבלת החלטות ניהוליות.
חוק העמותות לא קבע זמני טיפול בבקשות המוגשות לרשם.
במסגרת שיפור השירות לציבור, באתר המרשתת של רשות התאגידים מפורסמים זמני הטיפול המרביים שנקבעו לטיפול בבקשות, ובכלל זה בקשות לרישום עמותה, רישום שינויים, בקשות לקבלת אישור על ניהול תקין ופעולות נוספות.
לוחות הזמנים נקבעו על סמך ההנחה שהעמותה הגישה את הבקשה כנדרש ושלרשם ל א נדרש כל מידע נוסף לצורך הטיפול.
להלן בלוח פירוט זמני הטיפול בבקשות לרישום ובבקשות לרישום שינויים: .
לוח 1 : זמני טיפול בבקשות לרישום ובבקשות לרישום שינויים והגורם המטפל .
סוג טיפול גורם מטפל ימי עבודה .
רישום עמותה בעלת תקנון מצוי מחלקת רישום 10 .
רישום עמותהבעלת תקנון מיוחד חטיבה 21 .
רישוםחל"ץ חטיבה 45* .
רישום עמותה להצלת חיים מחלקת רישום בהליך מזורז .
רישום אגודה עות'מאנית כעמותה בעלת תקנון מצוי חטיבה 10 .
רישום אגודה עות'מאנית כעמותה בעלת תקנון מיוחד חטיבה 21 .
שינוישם, מטרות, מען, או תקנון חטיבה 10 .
שינוי תקנון לתקנון מיוחד, שינוי שם או מטרות של חל"ץ חטיבה 21 .
שינוי תקנוןשל חל"ץ חטיבה 45 .
המקור: רשם העמותות * יצוין כי משך זמן הטיפול לרישום חל"ץ נקבע בחוק החברות ל-45 ימים (ולא ימי עבודה).
מדוח BI שהפיקה יחידת רשם העמותות על זמני הטיפול בבקשות לרישום עמותות בעלות תקנון מצוי עולה כי בשנת 201526 אושרו 1,561 ;בקשות זמן הטיפול הממוצע בבקשה לרבות תוספת הזמן שבה השלים המבקש פרטים, אם התבקש, עמד על 49 ימים קלנדריים.
הטיפול בכ -50% מסך כל הבקשות ארך עד חודש אחד, הטיפול בכ-40% ארך בין חודש אחד לשלושה חודשים , ובכ-10% - יותר משלושה חודשים.
בעמותה אחת זמן הטיפול ארך יותר משלוש שנים.
להלן דוגמאות לגבי עמותות שונות לחריגה מזמני הטיפול שפרסם הרשם.
עמותה הגישה בקשה לרישום והיא אושרה כעבור חצי שנה.
בתקופת הביניים שלח עובד הרשם כמה דרישות להבהרה, ובכל פעם חלף עוד כחודש ממועד מענה העמותה ועד למשלוח מכתב נוסף על ידי עובדי הרשם.
26 בידי הרשם אין נתונים לשנים קודמות.
החל משנת 2015 החלו הנתונים האמורים לשמש לצורך תשלומי פרמיות לעובדים.
עמותה אחרת שהייתה מאוגדת בעבר כאגודה עות'מאנית הגישה בנובמבר 2012 בקשה לרישום ונרשמה רק כעבור כשנתיים.
מכתב ראשון לעמותה נשלח רק כעבור שלושה חודשים וחצי ממועד הגשת הבקשה להירשם כעמותה ובו היא התבקשה להבהיר אם יש קשר בין העמותה לאגודה העות'מאנית.
לאחר שלא הצליחה לאתר את מסמכי האגודה הגישה העמותה במרץ 2014 בקשה מתוקנתלרישום בהתאם להנחיות שהתקבלו מהרשם, ורק כעבור שלושה חודשים נשלח מכתב מטעם הרשם הכולל דרישה לתיקון סעיפים בתקנון.
חל"ץ הגישה בקשה לרישום וזו אושרה בחלוף חצי שנה.
כחודשיים לאחר הגשת הבקשה נשלחה לחל"ץ דרישת הבהרות, והיא הגיבה עליה לאחר כחודש.
רשות התאגידים ציינה בתשובתה כי רישום עמותות אינו הליך טכני.
ההליך כולל מגוון בדיקות והפעלת שיק ול דעת, וברוב המקרים הרשם עומד בזמני הטיפול המפורסמים לציבור.
עוד הוסיפה כי הרשם עומד בקפידה על כך שאם הוגשה בקשה במלואה תירשם העמותה בתוך מספר ימי העסקים כפי שקבע הרשם, ואם הוגשה בקשה בחסר יישלח מכתב המבהיר את הטעון השלמה בתוך ימי העסקים המפורטים, "ללא חריגה מלוחות הזמנים האמורים".
כל מענה שמתקבל מהעמותה מטופל, במרבית המקרים, לכל היותר בתוך ימי העסקים המפורטים.
לגישת הרשות, אין לכלול בממוצע זמני הטיפול את משך הזמן שלקח למבקשי הרישום להשיב לדרישות הרשם.
בד בבד ציינה הרשות כי הרשם פועל לייעול התהליך ולקיצור זמני הטיפול, וכי במסגרת המערכת החדשה פרקי הזמן אף יתקצרו.