HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שם הדוח: משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לנוכח אלה סבור משרד מבקר המדינה שכדי לייעל את הטיפול הרב -תחומי בגילויי האנטישמיות ברחבי העולם ולאגם את המשאבים הלאומיים המוקצים לכך, על הממשלה לבחון את האפקטיביות של הפעילות הדו -משרדית האמורה, ולקבוע חלוקה ברורה של סמכויות, זירות פעול ה ותפקידים בין משרד החוץ ובין משרד התפוצות.
טיפול משרד החוץ בגילויי האנטישמיות בחו"ל .
אחד מיעדי העל של מדיניות החוץ של ישראל שהגדירה הנהלת המשרד באוקטובר 2014 הוא "התוויית תכנית פעולה למלחמה בגילויי האנטישמיות באירופה ובאמריקה הלטינית, חיזוק מעמדן של הקהילות היהודיות ושיפור יכולתן המדינית, זאת, לצד תמיכה וסיוע בהתמודדותן עם האיומים על ביטחונן".
כמו כן נקבע ביעדי העל כי הגורם האחראי במשרד לטיפול בנושא זה הוא ראש מערך הדיפלומטיה הציבורית.
תקנון שירות החוץ קובע כי חטיבת תפוצות ודתות במערך הדיפלומטיה הציבורית מופקדת על הריכוז השוטף של הקשר בין ישראל ובין קהילות וארגונים יהודיים בתפוצות.
בחטיבה שלוש מחלקות: מחלקת דתות, המחלקה למאבק באנטישמיות ושימור זיכרון השואה ומחלקת קהילות יהודיות.
בתקן המחלקות 11 משרות- עשר משרות של עובדים מקצועיים ומשרת עובד מינהלי.
במרץ 2015 לא היו מאוישות ארבע משרות בתִקנון כוח האדם של חטיבת תפוצות ודתות - שתיים במחלקת קהילות יהודיות ושתיים במחלקת דתות.
המחלקה למאבק באנטישמיות ושימור זיכרון השואה מרכזת את הפעילות המשרדית במאבק בתופעה בחו"ל ואת תיאומה עם גורמים ממלכתיים ובין-לאומיים שונים.
בסיכום שנת 2014 של המחלקה האמורה נכתב כי עדיין לא נכתבה תורת ההפעלה שלה.
כמו כן המחלקה לא כתבה סקירה מקיפה על אנטישמיות מוסלמית באירופה, אף שפעולה זו נכללה בתכנית העבודה שלה לשנת 2014.
באוגוסט 2014 הציג מנהל המחלקה למאבק באנטישמיות לראש המערך את תמונתהמצב בנושא גילויי האנטישמיות באירופה בעקבות מבצע "צוק איתן", שהוגדרו גל חריג "בעוצמתו ובחריפותו".
לאחר תיאורי האירועים האנטישמיים כתב מנהל המחלקה שאם לא י ינקטו פעולות משמעותיות וארוכות טווח במדינות אירופה הבעיה עלולה להחריף "בכלל זה החרפת האיום הפיסי על הקהילות, פגיעה בביטחונן העצמי והיסוס וירידה.
בנכונות לתמוך פומבית בישראל" וביכולות לממש את חופש הביטוי שלהם במדינות אלה.
עוד כתב מנהל המחלקה כי נדרשת מעור בות ישראלית נוסף על הטיפול המקומי שבאמצעותו הממשלות באירופה מסייעות לקהילות היהודיות להיאבק באנטישמיות, ולשם כך הוא אף הציג תכנית עבודה מדינית -משפטית -תקשורתית -חינוכית.
אולם להבנתו, משרד החוץ צרי ך לטפל בכך רק אם הממשלה הנחתה אותו לשאת באחריות לריכוז ולתכלול של הפעילות הממלכתית בנושא זה, ובכפוף לעיבוי משמעותי של החטיבה במשאבים.
:שם הדוח משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בסיכום כנס מנהיגות יהדות אירופה שארגן משרד החוץ ביולי 2014 והתקיים בירושלים בהשתתפות 60 נשיאי הקהילות וראשי הארגונים העיקריים במדינות האיחוד האירופי, נכתב כי "המאמץ הארגוני היהודי באירופה הוא מבוזר, נטול תכנית אופרטיבית מאחדת, ובזבזני מבחינת כפילויות מאמץ".
מחקרי תקשורת מלמדים שבמרשתת פועלים מאות אתרים, דפים וחשבונות ברשתות החברתיות הכוללים פרסומים אנטישמיים מסוגים שונים, מאמרי שנאה המטיפים להכחשת השואה וביטויי הסתה ועידוד לנקיטת אלימות נגד יהודים.
תופעה זו התעצמה במהלך מבצע "צוק איתן" בקיץ 2014 .
במצגת שהציג משרד החוץ לממשלה בינואר 2015 נכתב בעניין זה כי הרשתות החברתיות ומנועי החיפוש במרשתת הם גורם מרכזי להסתה במרחב המקוון, וכי הם בגדר מרחב נוסף שבו "פורחת האנטישמיות וזוכה לעידוד רב".
המחלקה למאבק באנטישמיות ולשימור זיכרון השואה אוספת נתונים בנושא זה.
גולת הכותרת של פעילות המחלקה למאבק באנטישמיות ולשימור זיכרון השואה היא כינוסו של הפורום הגלובלי למאבק באנטישמיות, שבו משתתפים נציגים רשמיים מעשרות מדינות ונציגים מארגונים בלתי ממשלתיים ברחבי העולם.
במאי 2015 התכנס בירושלים הפורום הגלובלי החמישי לשלושה ימי דיונים רציפים שהתמקדו בביטויי אנטישמיות במרשתת.
בסיומו אימצו המשתתפים תכניות עבודה מפורטות להגברת המאבק באנטישמיות באירופה ובמרחב המקוון.
התכניות כוללות כמה וכמה פעולות אשר משרד החוץ וארגונים חוץ -ממשלתיים תכננו לבצעם במדינות אירופה בתיאום עם המשרד.
ממסמכי הכנס האמור עולה כי הפעילות הנדרשת כוללת שילוב של חקיקה מדינתית ועל- מדינתית בנושא זה, הגברת האכיפה של האיסורים שנקבעו בחוק, ניטור המרחב המקוון, שיתוף פעול ה עם החברות הטכנולוגיות הגדולות - מפעילות מנועי החיפוש וספקיות השירות - לשם הסרת תכתובות ומסרים בעלי אופי אנטישמי, כתיבת תכניות לימודים בנושא השואה ולקחיה והגברת החינוך לשימור זכרה.
עם זאת, תכניות הפעולה של הפורום הגלובלי למאבק באנטישמיות מותנות בקשר שוטף בין הגורמים הרשמיים והארגונים שהשתתפו בו, והקצאת משאבים במטה המשרד ובנציגויות להוצאת כל התכניות והמשימות לפועל.
נמצא כי חטיבת תפוצות ודתות מתקשה ליישם את יעדי העל של משרד החוץ בניהול המאבק באנטישמיות בחו"ל, ובכלל זה היא מתקשה להתמודד עם שיח השנאה במרחב הצי בורי העולמי, בתקשורת לענפיה ובמרשתת.
לנוכח זאת סבור משרד מבקר המדינה כי בהתאם ליעדי העל של מדיניות החוץ שגיבשה הנהלת המשרד בנוגע לנושא זה, עליה להעריך מחדש את הכלים והמשאבים שניתן להעמיד לרשות מערך הדיפלומטיה הציבורית, כדי שיוכל לממש את יעד העל האמור.
חוקיום לציון היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ומאיראן, התשע"ד - 201411 , קובע כי מדי שנה ב-30 בנובמבר יקוים בארץ ובחו"ל יום לציון היציאה והגירוש של היהודים מהארצות האמורות.
החוק הטיל על שר החוץ להורות על קיום פעילויות, לרבות .
שם הדוח: משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 באמצעות הנציגויות, להגברת המודעות הבין-לאומית בנושא הפליטים היהודים יוצאי ארצות ערב ואיראן ולזכויותיהם לפיצוי12.
בדברי ההסבר להצעת החוק13 נכתב כי בשנים 1947- 1972 נאלצו כ- 856,000 יהודים מארצות ערב לעקור מארצותיהם חסרי כול ולהפוך לפליטים.
אי לכך, יש להעלות את הנושא במסגרת פעילותן הדיפלומטית של נציגויות ישראל בחו"ל ולעודד גופים רשמיים ולא רשמיים לקיים פעילות לקידום המודעות לסוגיית הפליטות היהודית כאמור.
בישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת בינואר 2014 אמר נציג משרד החוץ על הצעת החוק האמורה כי "כל שנה ב-29 .
על מה שהם קוראים הגירוש של הפלשתינאים מארץ ישראל, וחסר בזירה הבין-לאומית הנרטיב היהודי, הנרטיב הישראלי שמדבר על גירוש יהודי מדינות ערב ביוזמה מתואמת של הליגה הערבית ושל ההנהגה הערבית שבכוונה גירשה אותם בתגובה להכרזת העצמאות של ישראל.
אנו רוצים לספר את הס יפור הזה".
היועץ המשפטי של המשרד לאזרחים ותיקים, ממנסחי הצעת החוק, אמר כי "אותו סעיף.
לפיו משרד החוץ יקיים בנציגויות ישראל את ההעלאה למודעות הבין -לאומית, זה אחד הסעיפים החשובים ביותר וזאת המהות".
יו"ר הוועדה סיכם את הישיבה בעמדו על חשיבותו ההסברתית של הח וק "להביא בפני העולם את עניין גירוש יהודי מדינות ערב שנעשה כחלק מהקמתה של מדינת ישראל"14.
ביולי 2014 כתב ראש חטיבת תפוצות ודתות למנכ"ל המשרד דאז בעניין החוק האמור כי "המענה ההסברתי, ההיסטורי והמוסרי העיקרי לטענת הפליטות הפלשתינאית הוא קיומה של פליטות יהודית בקנה מידה דומה.
שהביא לחילופי אוכלוסין בדומה לסכסוכים אזוריים אחרים באותה תקופה".
אף על פי כן, "תביעת הפליטות הפלשתינאית מבוססת יותר בתודעה הציבורית הבין -לאומית מהתביעה היהודית - דבר הגורם נזק הסברתי ומדיני כאחד".
משום כך, "נדרש כעת מענה הסברתי אשר יחדד את תודעת הפליטות , כלי תקשורת אסטרטגיים ובציבור ]ההחלטות[ היהודית מארצות ערב בקרב מקבלי הכללי.
זהו גם רוח דברי החוק שהתקבל בכנסת לציון הפליטות היהודית ממדינות ערב".
בעקבות זאת המליץ ראש החטיבה למנכ"ל להגביר את המודעות הציבורית בנושא זה באמצעות מסע הסברה שייזום המשרד ואשר יכלול: כנס אקדמי באוניברסיטה יוקרתית בצפון אמריקה או באירופה אשר ממצאיו יפורסמו בספרות המחקר; קידום החלטות וימי עיון בפרלמנט האירופי ובפרלמנטים לאומיים; קידום החלטות וימי עיון בנציבות לפליטים ובסוכנויות האו"ם בניו יורק ובג'נבה; וייזום מאמרי דעה והרצאות מומחים בכלי תקשורת מובילים ולפני מעצבי דעת קהל.
במועד תום הביקורת, למעלה משנה לאחר פניית ראש החטיבה למנכ"ל משרד החוץ דאז, הנהלת המשרד עדיין לא דנה ביזמתו להוציא לפועל מסע הסברה רחב היקף באירופה ובארה"ב להגברת המודעות לנושא הפליטות היהודית מארצות ערב ומאיראן.
12 ראו גם: מבקר המדינה חוות דעת לפי סעיף 21 (א) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 , מאגר מידע על פליטים יהודים מארצות ערב ומאיראן]נוסח משולב[ 2014.
13 בנוסח שעבר בקריאה ראשונה בכנסת: הצעת חוק קביעת יום לציון הפליטות היהודית ממדינות ערב, התשע"ג- 2013.
14 הכנסת ה-19 ', פרוטוקול מס143 ,מישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט 20.
:שם הדוח משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 על פי תגובת המשרד על ממצאי הביקורת, ההנהלה דאז הנחתה את הנציגויות בחו"ל לקדם פעילות הסברתית בנושא האמור, והן פעלו בהתאם להנחיות אלו.
לאור הוראות חוק יום ציון היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ומאיראן, התשע"ד- 2014 , ותכליותיו של חוק זה סבור משרד מבקר המדינה כי על ראש חטיבת תפוצות ודתות להעלות לפני הנהלת המשרד החדשה את הצעותיו בנוגע להגברת המודעות הבין -לאומית לעניין הפליטות היהודית מארצות ערב ומאיראן.
על הנהלת המשרד לדון במכלול ההצעות האמורות ולשקול כיצד ראוי ליישמן הן בתחום המדיני והן בתחום ההסברתי.
ניהול קשרי החוץ עם קהילות דתיות ברחבי העולם .
ספרות המחקר15 ומסמכי המשרד כוללים עדויות בדבר מעורבותם הדומיננטית של מוסדות דת ומנהיגים דתיים מזרמים נוצריים ומוסלמיים מסוימים במדינות שונות בפעילות אנטי-ישראלית ואנטישמית.
מדובר במוסדות דת המרכזים פעילות רחבת היקף של אנטישמיות מודרנית המשלבת עמדה אידיאולוגית -תיאולוגית קדומה בנוגע למעמדם החברתי, הלאומי והדתי של היהודים עם התנגדות חריפה למדינת ישראל (להלן - האנטישמיות החדשה).
ראשי הכנסיות המייצגים את הזרמים המרכזיים בנצרות - הקתולי, האורתודוכסי, הפרוטסטנטי והאוונגלי - חלוקים בדעתם בסוגיית החרמות על ישראל ובעניין היקף הקשרים הדיפלומטיים שיש לנהל עמה.
ממסמכי המדיניות של הנהלת המשרד עולה כי בשנת 2014 היא הגדירה עבור מערך הדיפלומטיה הציבורית כמה יעדים ומשימות הנוגעים למאבק באנטישמיות החדשה: (א) הכשלת מאמציהם של גורמים בזירה הבין-לאומית לערער על הלגיטימיות של ישראל כמדינת הלאום של העם היהודי ולקדם יזמות של חרם (ראו לעיל); (ב) העמקת הקשרים בין ישראל ובין מרכזי הדתות הגדולות בעולם והרחבת ם, לשם קידום הסובלנות, ההבנה, הפיוס והדיאלוג הבין-דתי.
מחלקת דתות בחטיבת תפוצות ודתות עוסקת בקשרי חוץ בין-דתיים, בדגש על יחסי ישראל עם מרכזי הכנסיות העולמיות - האוונגלית, הפרוטסטנטית והקתולית.
המחלקה מופקדת על ניהול המשא ומתן הכלכלי עם מוסדות הוותיקן, על קידום השיח עם תנועות מוסלמיות מתונות ועל בניית תשתית שיח תרבויות עם דתות מזרח אסיה.
בנושא מורכב זה מטפלים גם הגופים האלה : משרד הפנים, עי ריית ירושלים והרשויות המקומיות הרלוונטיות, המשרד לביטחון הפנים ומשטרת ישראל, משרד המשפטים, משרד החוץ, משרד התיירות ומתאם פעולות הממשלה בשטחי יהודה ושומרון.
15 ראו בין היתר: אילן גור -זאב "האנטישמיות החדשה", עיונים בתקומת ישראל 21 ( 2001 ;) ,אמנון רמוןנצרות ונוצרים במדינת היהודים - המדיניות הישראלית כלפי הכנסיות והקהילות הנוצריות ( 2010 -1948 ) ( 2012 ); בן דרור ימיני , תעשיית השקרים - מדיה, אקדמיה והסכסוך הישראלי-ערבי ( 2014.
שם הדוח: משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ממסמכי חטיבת תפוצות ודתות עולה כי למכלול הקשרים שבין המדינה לעולם הנוצרי - לעדות הנוצריות השונות באר ץ בכלל ובירושלים בפרט, ולמנהיגי הכנסיות בחו"ל - נודעת השפעה על תחומים כמאבק באנטישמיות ובמגמת הדה- לגיטימציה של ישראל.
נוכח הביזור המינהלי של גופי הממשל השונים המטפלים בקשר עם העדות הנוצריות, ראוי שמשרד החוץ, המופקד על קשרי החוץ הבין- דתיים, ירכז את השיח המד ינתי עם הזרמים השונים בעולם הנוצרי ו יתאם את הטיפול המערכתי עם הגורמים האמורים בעניינים האופרטיביים הכרוכים בשיח זה.
בשנת 2014 כללו יעדי הפעילות של מחלקת דתות את אלה: פיתוח היחסים עם הכנסייה הקתולית והנחיה מדינית של השגרירות לוותיקן; פיתוח היחסים עם המוסדות של שאר זרמי הנצרות: אורתודוקסים, פרוטסטנטים ואוונגלים; הובלת המאבק נגד דמוניזציה של ישראל בכנסיות הפרוטסטנטיות הליברליות וסיכול החלטות למשיכת השקעות מישראל; פיתוח השיח עם גורמי אסלאם מתון בעולם; ופיתוח הקשרים עם מוסדות הדת של מזרח אסיה.
הועלה כי במחלקת דתות מועסק עובד אחד בלבד (בתפקיד מנהל המחלקה), אף שבתקן המשרד נקבעו שתי משרות נוספות לעובדים במחלקה זו: אחד לפעילות בקרב הזרמים השונים בנצרות, והשני לטיפול בשיח הדיפלומטי עם זרמי האסלאם ועם דתות המזרח.
נמצא גם כי המחסור בעובדים במטה ובנציגויות גורם במישרין לתוצאות אלה: 1.
בינואר 2014 דיווח ראש חטיבת תפוצות ודתות שיש קושי מתמשך ומעמיק בשיח עם זרמים ליברליים משורות הכנסייה הפרוטסטנטית, וכי אין התקדמות בשיח עם גורמי אסלאם מתון.
הכנסייה הקתולית מייצגת את הזרם הנוצרי הגדול בעולם, ועם מאמיניה נמנים למעלה ממיליארד איש.
בשגרירות ישראל במדינת הכנסייה הקתולית - הוותיקן ברומא – הועסקו בעבר שני עובדים מדיניים, שליחי המשרד, ושמונה עובדים מקומיים.
אולם בשנת 2015 הועסק עובד מדיני אחד, השגריר עצמו, בתוספת שבעה עובדים מקומיים בלבד.
בדוח ביקורת פנים שהכין המשרד בשגרירות בוותיקן ביוני 2015 נכתב כי יש להגדיל את מספר השליחים בשגרירות, לנוכח החשיבות הדיפלומטית של העבודה בנציגות זו, ובשים לב לכך שברוב הנציגויות הזרות בוותיקן משרתים 4-3 עובדים מדיניים ובחלקן אף יותר מכך.
עוד צוין בדוח האמור כי פעילות השגרירות ברשתות החברתיות, שנועדה להפיץ תכנים ומידע על ישראל בקרב כנסיות וקהילות קתוליות ברחבי העולם, טעונה שיפור.
משום כך הונחתה השגרירות להכשיר את העובדים המקומיים להגביר את השימוש בחשבונות ה - Facebook וה- Twitter כדי להציג את ישראל שמעבר לסכסוך לפני קהל המאמינים, לרבות אוניברסיטות קתוליות וערוצי התקשורת הקתולית.
ארגונים נוצריים פרו -פלסטינים מארגנים מפעם לפעם בישראל ביקורים של משלחות כמרים ובעלי תפקידים במוסדות כנסייתיים ממדינות שונות.
במאי 2013 תיאר יועץ ההסברה של השגרירות בלונדון את המשלחות המגיעות מבריטניה במסגרת אותם ארגונים כבעלות "השפעה שלילית ביותר.
המבקרים מקבלים תמונה מעוותת של הסכסוך, ומפיצים אותה בקרב באי הכנסייה".
את תכנית ביקורה של משלחת בישופים בכירים מארה"ב בספטמבר 2014 :תיאר מנהל מחלקת דתות"בעייתית ביותר המקדישה משרדהחוץ 883 .
:שם הדוח משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 זמן רב לצד הפלשתינאי.
אין בתכנית הביקור אף מפגש עם גורמים מהחברה הישראלית או היבטים חיוביים על ישראל".
בהרצאתו למשלחת במהלך ביקורה בירושלים אמר ראש חטיבת תפוצות ודתות כי תכנית הביקור הייתה חד-צדדית "ומוטה ביותר לטובת הנרטיב הפלשתינאי".
הכנסייה האנגליקנית, שהנהגתה שוכנת בבריטניה וחלק ממוסדות הכנסיות הליברליות שלה שוכנות בארה"ב, קיבלו בעבר החלטות אנטי-ישראליות כגון ההחלטה להטיל חרם על תוצרת יישובים באזור יהודה ושומרון והחרמת חברות אמריקניות הסוחרות עם ישראל.
יתר על כן, במאי 2012 התריע המשרד לנושאים אסטרטגיים כי בכוונת הכנסייה המתודיסטית בארה"ב לפעול להרחבת יזמות החרם בזירה הבין-לאומית באופן שהן יחולו על חברות מסחריות הפועלות בשטחי יהודה ושומרון.
הבדיקה העלתה כי למעט במקרים מסוימים, לא הייתה למשרד החוץ אסטרטגיית פעולה רחבה וארוכת טווח הכוללת חזון, יעדים בני השגה, מטרות קונקרטיות, דרכי פעולה חלופיות ומדדי הצלחה בנוגע לפעילות הנדרשת בקרב כלל מוסדות הדת של הזרמים הנוצריים השונים ברחבי העולם, לשם הרחבת שיתופי הפעולה המדיניים וההסברתיים עם מוסדות אלה.
ממסמכי חטיבת תפוצות ודתות עולה כי מוסדות הכנסיה האוונגליסטית ברחבי העולם אוהדים את ישראל, וכי לעם היהודי יש מעמד מיוחד לפי התיאולוגיה של הזרם האוונגליסטי בנצרות.
בנובמבר 2015 כתב מערך הדיפלומטיה הציבורית למשרד מבקר המדינה כי חטיבת תפוצות ודתות יזמה פעילות הסברתית בקרב הקהילות האוונגליסטיות במדינות אמריקה הדרומית, אך הדבר לא הניב תוצאה מדינית ניכרת.
עקרונית החטיבה תומכת בקידום מיזם להבאת צעירים אוונגליים לביקור בישראל, אך חסרים לה משאבים לקיים פעילות זו.
לדעת משרד מבקר המדינה על מערך הדיפלומטיה הציבורית להציג להנהלת משרד החוץ תכנית ישימה שעניינה מינוף האהדה של נוצרים אוונגליסטים לכדי פעילות קהילתית מאורגנת במקומות שונים בעולם ולרתימתה למאמצי הסברת החוץ, למאבק באנטישמיות ולמניעת הטלת חרמות על תוצרת ישראלית.
בינואר 2014 פנתה מחלקת דתות לנציגויות באירופה בבקשה למפות את כל הקהילות המוסלמיות המתונות במדינות השירות אשר ניתן יהיה לקיים עמן "דיאלוג זה או אחר".
המחלקה ביקשה גם להעלות רעיונות לתכניות פעולה שניתן יהיה לקדם בשיתוף קהילות אלו.
בסופו של דבר, חטיבת תפוצות ודתות במשרד החוץ לא הציגה תכנית פעולה מפורטת לקידום השיח עם המנהיגות של הקהילות המוסלמיות המתונות באירופה שאותן מיפו הנציגויות כאמור.
גם בנושא פיתוח הקשרים עם מוסדות דתות מזרח אסיה לא עשתה חטיבת תפוצות ודתות בשנים 2014 ו- 2015 פעילות העולה בקנה אחד עם תכניות העבודה השנתיות שלה.
שם הדוח: משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מן הממצאים עולה כי בעת הזאת, ועל מנת לבלום את ניסיונות הדה -לגיטימציה הדתית של ישראל, חשוב לקדם את יחסי החוץ של המדינה עם הכנסיות של הזרמים השונים בנצרות ועם גורמי אסלאם מתון ברחבי העולם.
לדעת משרד מבקר המדינה על הנהלת המשרד לדון בסוגיה המורכבת האמורה, לגבש את עמדתה בנוגע לצרכים הנדרשים למשרד לשם ניהול קשרי החוץ החיוניים עם מוסדות דת נוצריים ומוסלמיים בחו"ל, ולהציגה לפני הממשלה.
פעילותם של ארגונים בין-לאומיים אנטי ישראלים נועדה לגרום לדה -לגיטימציה ערכית ומדינית של ישראל במדינות שונות בעולם ולגרום נזק ממשי לישראל באמצעות חרמות אקדמיים, תרבותיים, כלכליים ומסחריים.
תופעה זו לא נעלמה מעיני מקבלי ההחלטות בדרג המדיני, אך עד שלהי שנת 2015 הייתה אי-בהירות בחלוקת הסמכויות והמשאבים בין משרד החוץ ובין המשרד לנושאים אסטרטגיים לעניין ריכוז הטיפול בנושא, וסיכומים שהושגו בעניין זה בין המשרדים האמורים בשנת 2012 .
לא מומשועל אף החלטת הקבינט המדיני -ביטחוני מאוקטובר 2015 להסמיך את המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה לנהל ולרכז את המאבק הבין - משרדי בתופעת החרמות, מוצע לתת את הדעת על כך כי עדיין חסרים לו היתרונות התפעוליים המובנים שיש בידי משרד החוץ.
לצד פעילות ה- BDS בחו"ל ובזיקה ישירה לה, התגברו בשנים האחרונות גילויי אנטישמיות של יחידים ושל קבוצות, בעיקר בא ירופה, שכללו פגיעה ממשית ביהודים ובמוסדות יהודיים, איום על המשך קיומם של חיי תרבות ודת יהודיים במקומות אלה ואיום על תמיכתם בישראל.
פעילותה של תנועת החרמות בחו"ל בקרב המגזר האזרחי - הפרטי, המקצועי, המסחרי והדתי - והעלייה המדאיגה בגילויי האנטישמיות ברחבי העולם שנכרכה בפעילות אנטי-ישראלית אלימה ומאורגנת , מציבות אפוא לפני משרד החוץ ולפני המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה אתגר הסברתי ודיפלומטי מורכב הדורש הקצאת משאבים ותשומות ייעודיות.
כדי להשיג את מטרות המאבק הבין-משרדי בתופעות האמורות, על משרד החוץ לקדם ולשפר את ממשקי העבודה ואת יחסי הגומלין בינו ובין יתר הגורמים הרלוונטיים במערכת הממשלתית, ובפרט: המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה, משרד התפוצות ומשרד ראש הממשלה.
:שם הדוח משרד החוץ - המאבק הדיפלומטי-תקשורתי בתנועת החרמות ובגילויי האנטישמיות בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016
מתחילת המאה העשרים ואחת ואילך דימויה הציבורי של ישראל נתון למתקפה מתמדת, גם במדינות שעמן יש לה יחסים פוליטיים תקינים.
לאחר פרוץ האינתיפאדה השנייה בספטמבר 2000 מזוהה ישראל בתקשורת העולמית באופן עקבי עם דימויי קונפליקט ולחימה.
משברים מדיניים דוגמת מלחמת לבנון השנייה ביולי -אוגוסט 2006 , אירוע המשט הטורקי לעבר חופי עזה במאי 2010 , פעילות מבצעית בעזה בשנים 2015 -2008 ואירועים מדיניים -ביטחוניים דומים - כל אלה משפיעים על עיצוב תדמיתה של ישראל.
על תחומי ההסברה המדינית, יחסי הציבור של המדינה ושיפור תדמיתה התקשורתית בקרב קהלי יעד שונים ברחבי העולם מופקד משרד החוץ.
בשנת 2015 כללו יעדי הפעילות של המשרד בתחומי הדיפלומטיה הציבורית את אלה: חיזוק מעמדה של ישראל והלגיטימציה הבין- לאומית שלה כמדינה יהודית ודמוקרטית, השותפה למשפחת העמים והתורמת לה; שדרוג כלי הדיפלומטיה הציבורית, בדגש על הפעילות ברשתות חברתיות; והגברת פעילויות יחסי הציבור המקצועיים של המדינה בחו"ל ("מיתוג"), תוך התמקדות במדינות וערים מרכזיות בחו"ל2.
חלק מהמשימות המוטלות בהקשרים אלה על המשרד נוגעות למאמץ ההסברתי למנוע את בידודה המדיני של ישראל בקהילייה הבין-לאומית על רקע הסכסוך המדיני באזור, ולבלום את הכרסום במעמדה של ישראל בקרב הציבור הרחב במדינות העולם.
זאת על רקע פער הולך וגדל בין המטלות המקצועיות והצרכים התפעוליים של המשרד מצד אחד ובין המשאבים העומדים לרשותו מהצד האחר.
את האחריות לניהול הפעילות המשרדית בתחומי ההסברה המדינית, הדוברות הלאומית, קידום יחסי הציבור של ישראל, פיתוח קשרי החוץ בענייני תרבות ומדע, טיפוח קשרים עם הקהילות היהודיות בתפוצות, עם הכנסיות הנוצריות ועם גורמי האסלאם המתון בחו"ל מרכז מערך הדיפלומטיה הציבורית.
גם האגפים הגאוגרפיים המרחביים, הפועלים במסגרת המערך המדיני שבמטה המשרד, עוסקים באופן שוטף בפעילות בתחומי הדיפלומטיה הציבורית ומפקחים באופן ישיר על עבודת הנציגויות בתחומים אלה.
בשנת 2015 העסיק המשרד במערך הדיפלומטיה הציבורית 68 ,עובדים במעמד של קבע, עשרה עובדים נוספים (סטודנטים מתנדבות בשירות הלא ומי-אזרחי ומתמחים בעריכת דין) ושמונה יועצים חיצוניים בשלוש יחידות מטה: אגף תקשורת והסברה, אגף קשרי תרבות ומדע וחטיבת תפוצות ודתות.
נוסף על כך, הועסקו 30 עובדים בתפקידים בתחומי הדיפלומטיה הציבורית ב-15 נציגויות בחו"ל, בהם עשרה דוברים בעשר הנציגויות המרכזיות בחו"ל (ניו יורק, וושינגטון, ניו דלהי, בייג'ינג, מוסקבה, ברלין, פריס, רומא, מדריד ולונדון).
בשש מהן הועסקו גם נספחי תרבות במשרה מלאה.
בחודשים מרץ-אוגוסט 2015 בדק משרד מבקר המדינה את פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ, ובכלל זה את אופן היישום של חלק מהמלצות הביקורת שפורסמו בשנת 2011 בדוח מבקר המדינה על הפעילות האמורה 3 .
הבדיקה התמקדה בשנים .
2 "ספר תכניות העבודה הממשלתי 2015 - משרד החוץ", ינואר 2015.
3 מבקר המדינהדוח שנתי 61 ב ( 2011 ,) 927-885 .
:שם הדוח משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2015 -2011 ונעשתה במשרד החוץ ובמשרד ראש הממשלה.
בדיקות השלמה נעשו במשרד התפוצות ובחטיבת דובר צה"ל.
עבודת המטה בתחומי ההסברה והדיפלומטיה הציבורית .
מעמד ישראל בדעת הקהל הכללית בעולם .
משנת 2007 ואילך משקיע משרד החוץ משאבים במגוון שיטות מחקר לליווי, להנחיה ולהערכה של עבודת המשרד בתחומי ההסברה והדיפלומטיה הציבורית.
מחלקת מחקר, תכנון ופיתוח באגף תקשורת והסברה במשרד מפיקה מידע מקצועי עדכני עבור מקבלי ההחלטות במשרד החוץ ומחוצה לו.
זאת באמצעות עיבוד נתונים ואיגום מקצועי של מחקרים אקדמיים, וכן מחקרים שאותם יוזם המשרד, ובכלל זה ריאיונות, סקרי דעת קהל, קבוצות מיקוד ומחקרי טקסטים כמותיים ואיכותיים המתבצעים באמצעות גופי מחקר מחוץ למשרד.
המחקר משמש ככלי לביסוס הידע המקצועי של המשרד, להערכת מצב, להכוונת פעולות ומסרים ולהערכת ביצועים של יחידות המטה ושל הנציגויות בחו"ל.
על פי מצגת שהכינה מחלקת מחקר, תכנון ופיתוח ביולי 2015 על בסיס שקלול ממצאי מחקרים שביצע המשרד כאמור, מחקרים שביצעו גופים חוץ -ממשלתיים ומכוני מ חקר עצמאיים, תמונת המצב בנושא מידת האהדה הציבורית לישראל בעולם היא כמפורט בתרשים להלן.
מידת האהדה לישראל במדינות העולם .
מקור: Transatlantic Trends 2012; Pew Global Attitudes, 2013 .
הנתונים המוצגים בתרשים דלעיל מלמדים כי ישראל אינה אהודה במדינות אירופה ובמדינות מוסלמיות במזרח התיכון.
זאת ועוד, בסדרת סקרים מתמשכת שפרסמה 828 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 רשת ה- BBC בקרב תושבי 24 מדינות נמצא מדי שנה כי שיעור גדול מהם סבור שלישראל יש בעיקר השפעה שלילית בעולם (49% בממוצע מכלל הנסקרים בשנת 2014 ( ).
עמדה זו רווחת במיוחד במדינות מערב אירופה 64% ,בצרפת67% בגרמניה ו-%72 )בבריטניה4.
,על פי ניתוח מכלול הנתונים והמדדים שעשה משרד החוץ וכשם שעולה ממסמכיו מעמדה של ישראל מושפע ממגוון גורמים: מעורבותה בסכסוך גאו-פוליטי מתמשך, עמדות הממסד הפוליטי בכל אחת מהמדינות כלפי ישראל, אמונה דתית של הנשאלים ובכלל זה עמדה כלפי היהודים וישראל, הקשר ההיסטורי של אותה מדינה לישראל, היחס ליהודים לעומת היחס למוסלמים, וגורמים נוספים, לרבות עבודת ההסברה שעושה המשרד במדינות המפורטות לעיל.
נתוני סקרי דעת הקהל השונים מלמדים גם כי ישראל אהודה בארה"ב ורוב התושבים בארה"ב סבורים כי השפעתה בעולם היא בעיקר חיובית.
עם זאת, ניכרים בקיעים בתמיכה בישראל בקרב ציבור המשויך למגזר הליברלי המזוהה עם המפלגה הדמוקרטית בארה"ב5 .
לדוגמה, ממחקר שבוצע בשנת 2014 בקרב מדגם מייצג של תושבי ארה"ב אשר הצהירו על תמיכה פעילה במפלגה הדמוקרטית מסתמנת מגמת ירידה בתפיסה התודעתית של כלל התושבים בארה"ב בדבר היותה של ישראל בת ברית אסטרטגית, כמומחש בתרשים 2 .
תפיסת ישראל כבת ברית בקרב תושבי ארה"ב בשנים 2015 -2009 )(באחוזים .
4 :ראו http://downloads.
uk/mediacentre/country -rating -poll.
com/public_content/politics/current_events/ally_enemy/march_2 015/democrats_see_mexico_better_ally_than_israel.
:שם הדוח משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בעניין ממצאים אלה כתב יועץ הסקרים של המשרד למחלקת מחקר, תכנון ופיתוח, כי להערכתו "בקרב קהל דמוקרטי, הברית עם ישראל אינה מובנת מאליה, לפחות בנקודת הזמן הנוכחית".
בעקבות זאת ובעקבות מידע נוסף שהתקבל משליחי המשרד בחו"ל, הודיע אגף תקשורת והסברה להנהלת המשרד כי יש צורך בריכוז מאמץ כולל, בפעילות תקשורתית מדויקת ובשותפות בין מקבלי החלטות לפקידים בכירים במישור הממשלתי כדי לפתח כלי התמודדות עם הפחתת התמיכה בישראל בקרב תושבי ארה"ב המשתייכים לזרם הליברלי, וכדי למנוע את התפשטות השיח הביקורתי כלפי ישראל לכלל תושבי ארה"ב.
ממסמכי אגף תקשורת והסברה עולה כי המערכה התדמיתית המאומצת שמנהל בשנים האחרונות מערך הדיפלומטיה הציבורית בתקשורת העולמית ובמדינות שבהן פועלות נציגויות ישראל, אינה מצליחה לסכל את העוינות המופגנת של גורמים בחו"ל המטילים ספק בזכות קיומה כמדינת לאום יהודית.
המסרים שהגורמים האמורים מפנים לציבור הרחב מחלחלים גם לקהלים שתמכו בעבר ללא סייג בישראל.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד החוץ להתאים את תכניותיו לאתגרי השעה בתחומי ההסברה המדינית והדיפלומטיה הציבורית תוך בחינה מקצועית, תקציבית וניהולית של התכניות לנוכח תמונת המצב שהציג אגף תקשורת והסברה ביולי 2015 בעניין מעמד ישראל בדעת הקהל בעולם.
הפעילות הרב-משרדית בתחום הסברת החוץ לגורמים מחו"ל .
"הסברת חוץ" היא שם כולל לפעולות המתבצעות על ידי ממשלת ישראל או בשמה, שעניינן העברת מסרים בתחומים המדיניים-ביטחוניים מטעם הממשלה לקהלי יעד שונים בחו"ל.
ביולי 2007 קבעה הממשלה בהחלטתה כי "הסברת ישראל בעולם הינה מרכיב מרכזי בביטחון הלאומי של מדינת ישראל וכלי לחיזוק מעמדה, דמותה ותדמיתה של ישראל בעולם, מרכיב עליו אמון משרד החוץ" (להלן - הסברת החוץ)6 .