HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הליך המינוי של כל חברי מועצת הרשות הושלם ביולי 2008 , כשנה וארבעה חודשים לאחר שהשר נכנס לתפקידו .
באוגוסט 2008 הודיע יועץ השר למשרד מבקר המדינה, כי שתי מועמדות שוועדת שפניץ אישרה ביקשו מהשר שלא למנותן זמן קצר לפני שהושלמו הליכי המינוי.
משמעות הדבר היא שלא היה אפשר לכנס את מועצת הרשות.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי בנובמבר 2008 התכנסה מועצת הרשות הלאומית לתרבות היידיש לישיבתה הראשונה, ובסמוך לכך הוגשה עתירה לבג"ץ22 בעניין מינוי המועצה, ובעת מתן התשובה הייתה עדייןתלויה ועומדת.
בעניין מינוי מועצות ציבוריות השיב המשרד, כי מינוי חברים חדשים הוא "הליך מורכב ומסובך" ומקשה את מינוי המועצות, בין היתר, בגלל הדרישה מהמועמדים למלא שאלונים מורכבים וארוכים.
לדעת משרד מבקר המדינה, משך הזמן עד השלמת ההליכים היה ארוך יתר על המידה, בייחוד מאחר שתוקף כהונת המועצה פג כמה שנים קודם לכן.
העיכוב הממושך במינוי מועצת הרשות גרם להפסקת העברת הכספים אליה ופגע פגיעה חמורה בפעילויות הרשות ליידיש, שהן חיוניות לציבור דוברי היידיש בישראל.
על המשרד, בשיתוף משרד המשפטים, לפעול למציאת פתרון מוסכם שיאפשר את המשך עבודת המועצה במקרים כגון זה.
סבר ואח' נ' שר המדע, התרבות והספורט ואח 860 דוח שנתי59ב .
מינוין של מועצות התעכב, בין השאר, משום ששלושה שרים שהיו אחראים למינוי מועצות חדשות כיהנו כל אחד במשך חצי שנה או פחות.
בתקופת כהונתו של השר מג'אדלה טיפל המשרד במינוי חברי מועצת הרשות ומועצת המוזיאונים באופן לא מספק.
המשרד מעניק מלגות לסטודנטים שלומדים מדעי הטבע, מדעים מדויקים, רפואה, מדעי המחשב והנדסה תמורת סיוע לתלמידים ממשפחות ממעמד כלכלי -חברתי נמוך או מיישובים בפריפריה שלומדים בכיתות ט' -י"ב בבתי ספר על -יסודיים במקצועות שקשורים לתחומים האמורים אשר הוריהם אינם מסוגלים לממן סיוע בלימוד (להלן - הפרויקט).
בשנת 2007 העניק המשרד כ-700 מלגות בסכום של 5,000 ש"ח כל אחת, ובהיקף כולל של 3.
בחירת המוסדות 23 שתלמידיהם יוכלו להשתתף בפרויקט ובחירת הסטודנטים נעשית בהליך תחרותי.
בנובמבר 2007 ( , לקראת שנת הלימודים התשס"ח 2007 -2008 ), פרסם המשרד "קול קורא לפרויקט 'חונכות ללימודי מדעים'" לשנת התשס"ח.
לפי נוסח הקול הקורא, היו שני מסלולים: מסלול לבחירת המוסדות שישתתפו בפרויקט ומס לול לבחירת 700 הסטודנטים.
המועד האחרון להגשת מועמדות בשני המסלולים נקבע לתחילת דצמבר 2007 .
משרד מבקר המדינה בדק את הליך בחירת הסטודנטים לפרויקט.
בקול הקורא נקב עו דרישות סף מן הסטודנטים: (א) לימוד במוסד להשכלה גבוהה או במכללה (להלן - המוסד) בשנת הלימודים התשס"ח; תכנית הלימודים היא תכנית מלאה בתחומי מדעי הטבע, המדעים המדויקים והרפואה, מדעי המחשב והנדסה; (ב) אישור של הסטודנט מגורמי הרווחה במוסד שמצבו הכלכלי מ צדיק מתן מלגה; (ג) מילוי טופס הבקשה של הסטודנט להצטרפות לפרויקט במלואו ואישורו בידי דקאן הסטודנטים במוסד; (ד) המוסד שבו לומד הסטודנט נבחר להשתתף בפרויקט.
המשרד גם קבע אמות מידה לבחירת הסטודנטים וציון משוקלל לסטודנט: שנת לימודים של הסטודנט במוסד שווה 15% מן הציון; ניסיון מוכח בהוראה או בהדרכה - 40% ); מקום מגורים קבוע (לפי הכתובת הרשומה בתעודת הזהות בנגב או בגליל - 20% ; השתייכות למגזר הערבי, הדרוזי או הצ'רקסי- 25%.
סמנכ"ל תיאום, תכנון ובקרה במשרד, מר אבי ענתי (להלן- הסמנכ"ל), היה אחראי מטעם המשרד לפרויקט, לרבות קליטת הבקשות שהוגשו, מיונן ובחירת הזוכים.
23 מוסד להשכלה גבוהה או מכללה או מוסד ללא כוונת רווח, שהם, בין השאר, בעלי ניסיון של שנתיים לפחות בארגון פעילות התנדבותית של סטודנטים למען הקהילה.
משרדהמדע, התרבות והספורט 861 .
הוא הגיש את הפרטים על הליך מיון הבקשות של סטודנטים ואת רשימת הסטודנטים שגיבש בעקבות מיון הבקשות לאישור ועדת המכרזים של המשרד.
בדצמבר 2007 קבעה ועדת המכרזים במשרד את700 הזוכים, שנבחרו בשני שלבים.
באותו חודש הסביר הסמנכ"ל למנכ"ל כיצד נבחרו הזוכים (להלן - המיון הראשון): המשרד קיבל 2,017 ,בקשות של סטודנטים 1,256 מהן מסטודנטים מהמגזר הלא-יהודי ו -761 מהמגזר היהודי; סטודנטים שעמדו בתנאי הסף קיבלו נקודות לפי שלוש אמות מידה בלבד (שנת לימודים במוסד, ניסיון מוכח בהוראה או בהדרכה ומקום המגורים הקבוע של המועמד); רשימת הבקשות מוינה לפי הניקוד הכולל שקיבל כל סטודנט, ו -700 הסטודנטים שקיבלו את הציון הגבוה ביותר נבחרו (384 מהמגזר הלא-יהודי ו -316 )מהמגזר היהודי.
רק לאחר שנקבעה רשימת סטודנטים שקיבלו את הניקוד הגבוה ביותר, לפי שלוש אמות המידה, בחן הסמנכ"ל את המועמדים לפי אמת המידה הרביעית - השתייכות למגזר הערבי, הדרוזי או הצ'רקסי, אולם הוא לא נתן לה את המשקל שנקבע בהליך התחרותי ( 25% :), ובמקום זאת עשה שינויים ברשימת הזוכים מספר הסטודנטים הלא-יהודיים הוגדל ב -25% , ולכן נוספו לרשימה96 ,סטודנטים ואילו מספר הסטודנטים היהודיים הוקטן ב -96 .
לפיכך כללה רשימת הזוכים המתוקנת 480 סטודנטים לא -יהודיים ו -220 סטודנטים יהודיים .
בדצמבר 2007 אישרה ועדת מכרזים של המשרד את הליכי המיון וקבעה שכל הסטודנטים שברשימה שהכין הסמנכ"ל הם הזוכים.
מהמתואר לעיל עולה שוועדת המכרזים בחרה אם כך את המשתתפים בפרויקט שלא לפי כל הכללים שנקבעו.
מתשובתו של המשרד למשרד מבקר המדינה עולה, כי שימוש באמות המידה כלשונן היה גורר תוצאה שאינה תואמת את כוונת המשרד; ההליך נעשה סמוך לפתיחתה של שנת הלימודים, ולא היה אפשר לבטל את הקול הקורא ולהוציא נוסח מתוקן מחשש לביטול הפרויקט.
לדעת משרד מבקר המדינה, גם כאשר גילה המשרד ששימוש באמות מידה שהוא קבע הוביל לתוצאה שאינו רצויה לדעתו, לא היה רשאי לסטות מהן לאחר שפורסמו ברבים והוגשו לו הצעות.
סטייה כזו פוגעת באמון הציבור שהמשרד מקצה כספי ציבור באופן שוויוני.
משרד מבקר המדינה בדק את נתוני המשרד על 690 מ-700 הסטודנטים שנבחרו, שבנוגע אליהם היו נתונים מלאים במשרד.
נמצא, כי 48 מ-690 הזוכים (כ-7% ,) לא למדו בתחומי הלימוד שנכללו בתנאי הסף, אלא בתחומים כמו כלכלה בנקאות, עבודה סוציאלית וחינוך.
לשם הוכחת עמידתו של הסטודנט בתנאי הסף היה עליו לצרף לטופס הבקשה למלגה אישור מגורמי הרווחה, כאמור.
נמצא, כי 105 מ-690 הסטודנטים שנתוניהם נבדקו (15% ) לא קיבלו אישור כזה.
כאמור, באמות המידה נקבע שמועמד שמקום מגוריו הקבוע הוא ביישוב בנגב או בגליל, על פי הרשום בתעודת הזהות שלו, יקבל 20 נקודות.
נמצא כי90 מ- 690 הסטודנטים שנתוניהם נבדקו (כ -13% ) קיבלו נקודות בגין אמת המידה "כתובת המגורים" אף שמקום מגוריהם הקבוע לא היה בנגב או בגליל, אלא למשל, בחדרה, באום אל פחם, בבאקה אל גרביה ובמעלה אדומים.
מן האמור לעיל עולה, כי הסמנכ"ל הגיש לאישור ועדת המכרזים רשימה של זוכים שקבע שלא בהתאם לכל תנאי הסף ולכל אמות המידה שקבע המשרד, והוועדה אישרה זאת.
הוא לא ערך בקרה ראויה, ובעקבות זאת נבחרו עשרות סטודנטים שלא למדו את אחד מהמקצועות שנקבעו, יותר מ-100 סטודנטים שלא הוכיחו שמצבם הכלכלי מצדיק הענקת מלגה וסטודנטים רבים שמקום מגוריהם אינו מקנה להם זכאות לקבל מלגה.
מיון חוזר של בקשות הסטודנטים .
לאחר שוועדת המכרזים אישרה כי 700 הסטודנטים ברשימת הסמנכ"ל הם הזוכים בפרויקט, החליט המשרד לבדוק שוב את הבקשות של הסטודנטים (להלן - המיון החוזר).
כדי להשלים את המידע שהיה חסר בעת המיון הראשון ביקש הסמנכ"ל מהמועמדים מידע על הניסיון שלהם בהוראה או בהדרכה, ומן המוסדות - מידע על מצבם הכלכלי של המועמדים.
מרשימת הבקשות שהוגשו נופו אלה שלא עמדו בתנאי הסף, ובסך הכול נותרו בידי המשרד 1,191 בקשות.
קיבלה לשכת הסמנכ"ל את המידע האמור מהמועמדים ומהמוסדות 1.
נמצא שגם במיון החוזר חישב הסמנכ"ל את הנקודות של המועמדים שעמדו בתנאי הסף לפי שלוש אמות מידה בלבד ולא התחשב באמת המידה הנוגעת להשתייכות למגזר הערבי, הדרוזי או הצ'רקסי.
נמצא כי המשרד קבע מראש את שיעור הסטודנטים הלא -יהודיים ואת שיעור הסטודנטים היהודיים ברשימת הזוכים.
בהתאם לכך, גיבש הסמנכ"ל את רשימת 700 משתתפי הפרויקט - 480 סטודנטים לא - יהודיים שקיבלו את מספר הנקודות הגבוה ביותר ורשימה של 220 סטודנטים יהודים שקיבלו את מספר הנקודות הגבוה ביותר - והעבירה לאישור ועדת מכרזים, בניגוד לתנאי ההליך התחרותי.
,בירורים שעשה משרד מבקר המדינה בלשכה המשפטית של המשרד העלו כי לקראת העברת הרשימה שהכין הסמנכ"ל לוועדת המכרזים, בדקה הלשכה את נתוני הסטודנטים שנכללו בה .
עד מועד ישיבת הוועדה - מרס 2008 - הספיקה הלשכה לבדוק את הנתונים של 637 סטודנטים שנמצאו זכאים להשתתף בפרויקט.
באותה ישיבה החליטה הוועדה לשנות את החלטתה הקודמת ולבחור ב - משרדהמדע, התרבות והספורט 863 .
637 הסטודנטים האמורים.
עוד החליטה הוועדה להטיל על היועמ"ש של המשרד להשלים את הבדיקה בנוגע לבקשות של שאר 63 המועמדים שנכללו ברשימה.
באפריל 2008 החליטה ועדת המכרזים שסטודנטים נוספים ישתתפו בפרויקט, ובסך הכול אישרה 695 סטודנטים.
במאי 2008 החל המשרד להעביר למוסדות להשכלה גבוהה כספים למימון המלגות לזוכים.
משרד מבקר המדינה בדק את רשימת 637 הסטודנטים שאישרה ועדת המכרזים בעקבות המיון החוזר, ולהלן הממצאים: (א) 78 מ-637 הסטודנטים שנבחרו (כ -12% ) קיבלו נקודות בגין אמת המידה "כתובת המגורים" על אף שמקום מגוריהם הקבוע לא היה בנגב או בגליל, אלא למשל, חדרה, באקה אל גרביה וקריית אונו.
5 מ-78 הסטודנטים לא קיבלו נקודות בגין כתובת מגוריהם בעת המיון הראשון, אולם במיון החוז ר ניתנו להם נקודות בגינה, בניגוד לתנאי ההליך התחרותי .
(ב) 15 סטודנטים יהודיים שהיו רשומים כיהודים ברשימה שהוכנה בסיום המיון הראשון נרשמו ברשימה שהוכנה בסיום המיון השני כלא -יהודיים, וכך גדלו סיכוייהם להיבחר.
מכאן שגם המיון החוזר נעשה שלא לפי אמות המידה שנקבעו.
ועדת מכרזים אישרה כאמור את הליך המיון, ולפי תוצאות המיון החוזר קיבלה החלטות.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי על מנת לתקן את הליקויים הוא בחר ספק שיפעיל את הפרויקט בשנת הלימודים הבאה ( 2008 -2009 ) .
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להקפיד להוציא לפועל פרויקטים לפי התנאים שהוא קבע הן כאשר הוא עושה זאת בעצמו, הן כאשר הוא מתקשר לצורך זה עם ספק.
רוב התקציב של מינהל התרבות מיועד לתמיכה במוסדות ציבור, ובחלק מתחומי התרבות עדיין לא פורסמו מבחני תמיכה לפי אמות מידה כמותיות.
ממצאי הביקורת מצביעים על הנזק שנגרם משימוש במבחנים שאינם מבוססים על אמות מידה כאלה.
השר, גאלב מג'אדלה, והמנכ"ל, ד"ר יואב רוזן, התערבו התערבות פסולה בחלוקת כספי תמיכות בתחום התרבות הערבית, למרות שההחלטות בעניין חלוק ת התקציב הזה הן בסמכות ועדת תמיכות של המשרד ולא בסמכותם.
בכך הם הפירו שני עקרונות שיש לנהוג לפיהם בחלוקת תמיכות לפי מבחני התמיכה: סבירות ושוויון בין מקבלי התמיכה.
מבקר המדינה שב ומעיר כי על שרים ומנכ"לים להימנע מלהתערב בעניינים המסורים בידי הדרג המקצועי של שירות המדינה הפועל לפי נהלים קבועים מראש ולפי אמות מידה ברורות, ידועות ושוויוניות.
הליקויים שנמצאו בפעילות המשרד מעידים על מינהל לא תקין בשני תחומים מרכזיים - מתן תמיכות ורכישת שירותי ם.
על המשרד לקבוע לאלתר את מבחני התמיכה לפי אמות מידה כמותיות בכל תחומי התרבות ולפעול בנחישות למינוי מועצות ציבוריות שפג תוקף המינוי של חבריהן.
על חשב המשרד והיועצת המשפטית שלו, שמתוקף תפקידם נדרשים לפעול כשומרי סף בנוגע לשימוש בכספי המשרד, לדאוג שוועדת המכרזים תפעל לפי הקווים המנחים שקבע החשב הכללי.
על משרדי האוצר והמשפטים להדק את הבקרה על משרד המדע, התרבות והספורט, בכל הנוגע למתן תמיכות ולרכישת שירותים.
בעשור האחרון ניכרת מגמה של ירידה בהיצע המים הטבעיים בישראל.
בעקבות הבצורת נפח המילוי החוזר 9 של מאגרי המים בחורף 2008- 2007 היה כ -%62 מהממוצע השנתי בעשור האחרון.
מטרתם של הטיהור וההסבה של מי הביוב הגולמי (השפכים) לקולחים10 הראויים לניצול (להלן- השבת קולחים) היא לאפשר להשתמש בהם כמקור מים נוסף לצורכי חקלאות במקום מים שפירים11 , ובכך לאפשר שימוש במים השפירים לצרכים אחרים.
שפכים עירוניים גולמיים נאספים למכון טיהור שפכים (להלן - מט"ש), ובו הם מטוהרים.
הקולחים (השפכים המטוהרים) מוזרמים מהמט"ש למפעל השבה או .
8 ,מבקר המדינהדוח שנתי 53ב ( 2003 '), עמ 815-836 .
9 מילוי חוזר- מי גשם החודרים למי תהום ולמאגרים עיליים.
10 בכללי בריאות העם (טיהור מי שופכין המיועדים להשקיה), התשמ"א- 1981, מוגדרים קולחים: "מי שופכין שעברו טיהור במערכת טיהור שניוני-אירובי.
מי שופכין שעברו טיהור טבעי.
מי ניקוז מבריכות שחיה שלא נוספו להם בכל דרך שהיא מי שופכין".
מים מתוקים הראויים לכל סוגי השימוש ולכל מטרה הרשות הממשלתית למים ולביוב 1435 .
מפעל השבת קולחים, הכולל מאגרי קולחים, משאבות וצנרת הובלה, מזרים את הקולחים עד לצרכן, לשימוש חקלאי או עירוני.
כבר בשנת 2002 קבעה ועדת חקירה פרלמנטרית12, בין היתר, כי נוכח המשבר במשק המים יש צורך דחוף בטיפול מקיף בנושא טיהור מי שופכין, בהקמתה ובהפעלתה של מערכת שתוליך את הקולחים לאזורים שבהם ניתן להשתמש בהם או לאגום אותם וכן בהתקנת תקנות בנושא איכותם.
ביוני 2002 השלימה נציבות המים, שבינואר 2007 הפכה לרשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים 13 ) שבמשרד התשתיות הלאומיות, תכנית אב (מעבר) לפיתוח משק המים לשנים 2002 -2010 (להלן- תכנית האב).
לפי תכנית האב, יש לשמור על שני מיליון דונם קרקע מושקית לצורכי חקלאות ולשם כך יש צורך באספקה של כ - 1,150 מיליון מטר קוב (להלן - מלמ"ק) מים, מהם 530 מלמ"ק מים שפירים ו-620 מלמ"ק מים מליחים14 וקולחים מושבים.
כמו כן הוצע בתכנית כי כל הקולחים יטוהרו ברמת טיהור שלישונית15.
במאי 2008 הגישה רשות המים לממשלה תכנית חירום להתמודדות עם המשבר במשק המים בישראל.
ביוני 2008 אישרה הממשלה 16 את התכנית וקבעה כי לתקציב ההרשאה להתחייב של רשות המים יתווסף סכום של 915 מיליון ש"ח בפריסה לחמש שנים עד שנת 2012 .
עוד החליטה הממשלה למנות צוות בין - משרדי לצורך ייעול וזירוז הל יכי הקמתן והרחבתן של תשתיות מים, לרבות ההליכים הסטטוטוריים.
בישיבה מיוחדת של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת (להלן - ועדת הביקורת) שהתקיימה ביולי 2008 הוחלט לפי סעיף 14()(ב1 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 , להקים ועדת חקירה ממלכתית שתעסוק]נוסח משולב[ במשבר במשק המים.
ועדת הביקורת ציינה כי הנושא בעל חשיבות עליונה מהבחינה הציבורית, וכי ועדת החקירה תבדוק, בין היתר, את פעולות הממשלה בכל הנוגע לקבלת ההחלטות בסוגיה ואת אופן ביצוען, את פעולותיהם של משרדי הממשלה, רשות המים וגופים מבוקרים אחרים לתיקון הליקויים ואת אופן יישום ההמלצות בנושא משק המים שצוינו בדוחות קודמים של מבקר המדינה.
נמצא כי ועדת החקירה מקיימת דיונים בנושא בחודשים מאי -אוגוסט 2008 בדק משרד מבקר המדינה, בייחוד ברשות המים ובמקורות חברת מים בע"מ (להלן - מקורות), את אופן יישומן של ה חלטות הממשלה בנושא הגדלת היצע המים באמצעות השבת קולחים.
נבדקו חסמים והליכי אישור של תכניות להקמה ולקידום של מפעלי השבת קולחים; הולכה וניוד של קולחים; מחיר ואיכות של קולחים והבטיחות במאגרים.
12 ועדה בראשות חבר הכנסת דאז דוד מגן, שמונתה בשנת 2001 ודנה במשבר המים במשק הישראלי.
13 בהמשך הדוח נעשה לעתים שימוש ב"רשות המים" ו"מנהל רשות המים" גם בהתייחס לנושאים שהיו באחריות או בטיפול נציבות המים ונציב המים.
מים שכמות המלחים בהם גבוהה יותר מאלה של מים שפירים 15 רמת טיהור שניונית היא רמת טיהור גבוהה לפי תקנים שנקבעו בתקנות בריאות העם (קביעת תקנים למי שפכים), התשנ"ב- 1992 : לפיהם ריכוז החמצן הביולוגי בקולחים 20 מ"ג לליטר; ריכוזם המרבי של המוצקים המרחפים בקולחים הוא30 מ"ג לליטר (להלן - תקן 20/30 ).
רמת טיהור שלישונית היא רמת טיהור גבוהה מאוד המיועדת למים המשמשים להשקיה ללא מגבלות וכוללת טיפול נוסף של סינון וחיטוי המים.
נעשתה במשרד האוצר, במשרד התשתיות הלאומיות (להלן - משרד התשתיות), במשרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות), במשרד להגנת הסביבה (להלן - המה"ס) ובמשרד הבריאות.
באוגוסט 2000 החליטה הממשלה17 לעודד הקמת מפעלי השבה והולכה של קולחים מטוהרים, בייחוד בידי המגזר הפרטי, תוך המרת השימוש במים שפירים18 בהיקף של לפחות150 מלמ"ק בחמש השנים הקרובות.
עוד החליטה הממשלה כי יינתן ליזם מענק בשיעור של עד 60% מעלויות ההקמה של מפעל השבה (להלן- תכנית הסיוע), והסמי כה את נציב המים, בתיאום עם משרד החקלאות ומשרד האוצר לפעול לשם כך.
לפי דוח פעילות של האגף לסיוע וגביית היטלים שברשות המים (להלן - אגף הסיוע) לשנת 2007 , אישרה ועדת שיפוט הנדסית-כלכלית של הרשות להקים 75 מפעלי השבת קולחים בשנים 2000 -2007 בהשקעה כוללת של2.
7 מיליארד ש"ח במסגרת תכנית הסיוע הרב - שנתית למפעלי השבת קולחים לחקלאות.
בהחלטת ממשלה מאוגוסט 2000 הוסמך מנהל רשות המים, בתיאום עם משרד החקלאות ומשרד האוצר, לעודד הקמת מפעלים להשבת קולחים אשר יאפשרו המרת 150 מלמ"ק נוספים של מים שפירים בתוך חמש שנים.
החלטה זו יושמה באופן חלקי בלבד.
עד סוף שנת 2007 , כשבע שנים לאחר מועד קבלת ההחלטה, המירה רשות המים במצטבר 46 מלמ"ק קולחים ב -38 מלמ"ק מים שפירים - רבע מהכמות שנדרשה להמיר לפי אותה החלטה.
משרד התשתיות מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו בנובמבר 2008 (להלן- תשובת משרד התשתיות) כי תכנית הסיוע חייבה תקופת לימוד והסתגלות, וכי הקמת המפעלים הראשונים התארכה.
באפריל 2001 החליטה הממשלה19 להטיל על שר התשתיות הלאומיות (להלן - שר התשתיות), שר הפנים ושר החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - שר החקלאות) להסדיר את היחסים בין יצרן הקולחים ובין המשתמש בקולחים (מפעל השבת הקולחים), לרבות לעניין איכות המים ומחירם, ככל הנדרש, באמצעות תיקון חקיקה עד 30.
נוסף על כך נקבע כי במקרים שבהם איכות הקולחים המופקים ביציאה ממתקן הטיהור "הינה באיכות הנדרשת על פי דין" יהיה תעריף הקולחים אפס אגורות.
עוד הוחלט להטיל על שר התשתיות, בתיאום עם שר הפנים, שר .
17 החלטה 2117 /(כל46.
) 18 מקים המפעל (בדרך כלל התאגדויות של צרכנים חקלאיים) מתחייב להסכים לקבל הקצאת קולחים במקום הקצאה של מים שפירים ביחס של 1 קוב מים שפירים ל-1.
קוב קולחים 19 החלטה115.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 1437 .
האוצר ושר החקלאות, לתקן בהתאם לכך את חוק המים, התשי"ט- 1959 (להלן- חוק המים) ואת חוק הרשויות המקומיות (ביוב), התשכ"ב- 1962 .
יצוין כי החלטה זו של הממשלה לא בוצעה.
בהחלטת הממשלה מאוגוסט 200520 בנושא שדרוג הפקת הקולחים לאיכות השקיה ללא מגבלות נקבע כי "עבור הקולחים באיכות השקיה ללא מגבלות, ישלם צרכן הקולחים (מפעל ה שבת הקולחים), סכום של 15 אגורות למ"ק בשער מתקן הטיפול בשפכים (מט"ש), בנוסף למחיר הנהוג לתשלום עבור ]ביציאה[ קולחים שניוניים שהוא כיום0 .
" אגורות]אפס[ רשות המים הודיעה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 בתשובתה (להלן - תשובת רשות המים) כי לאחרונה הוחלט כיצד לקבוע את כללי תעריפי הקולחים, וכי ניסוח הכללים נמצא בשלב התחלתי.
בגלל אי -יישום ההחלטה לעגן בחקיקה תעריף של אפס אגורות עבור הקולחים נגרם בלבול, ועקב כך הוגשו תביעות משפטיות בנושא.
לדוגמה, במרס 2008 התקיים בבית המשפט המחוזי בחיפה דיון 21 בעניין תביעה שהגיש איגוד ערים חיפה (ביוב) נגד מקורות בגין אי -תשלום עבור הקולחים.
המשך הדיון נקבע ל - 12.
,לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהממשלה קבעה בהחלטותיה הראשונה שבהן כבר באפריל 2001 , בין היתר, כי מחיר הקולחים באיכות הנדרשת בשער המט"ש יהיה אפס אגורות, היה על מנהל רשות המים ליישם את ההחלטה ולקבוע את המחיר בהתאם; כמו כן, על שר התשתיות בתיאום עם שר הפנים, שר האוצר ושר החקלאות לתקן את חוק המים ואת סעיף 15 לחוק הרשויות המקומיות (ביוב), התשכ"ב- 1962 .
בהתאם שר החקלאות מר שלום שמחון, הודיע למשרד מבקר המדינה בינואר 2009 , כי החלטות המ משלה לא יושמו ויעדי השבת הקולחים לחקלאות לא הושגו.
עוד הוסיף השר כי החלטות הממשלה לשדרוג איכות הקולחים לשימוש חקלאי ללא מגבלות טרם יושמו.
שר התשתיות דאז, מר אביגדור ליברמן, מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2008 כי בתקופת כהונתו הוא הציב את המאבק במשברהחמור במשק המים בישראל בראש סדר העדיפות של הממשלה והמשרד.
אולם בשל תקופת כהונתו הקצרה נבצר ממנו להוציא לפועל את הפרויקטים שתוכננו ולבצע את ההחלטות שהתקבלו.
שר האוצר דאז, מר סילבן שלום, הודיע למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2008 כי מאז שהתקבלה ההחלטה עברו למעלה משבע שנים וכי כבר לא פועלים במשרד האוצר הגורמים הרלוונטיים שהיו ממונים על התחום המדובר ולפיכך אין באפשרותו להגיב על הנושא.
שר הפנים דאז, מר אלי ישי, מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 כי למשרד הפנים לא היה תפקיד מוביל בעניין הנדון, וכי משרד הפנים שיתף פעולה עם משרד התשתיות ומשרד האוצר ככל שנדרש ממנו.
בהחלטת ממשלה ממאי 200522 בדבר שדרוג הקולחים למים באיכות השקיה ללא מגבלות נקבע כי עד שתושלם התקנת התקנות בעניין זה יש להנחות את הגורמים המוסמכים במשרד הבריאות ובמה"ס ליישם את התקן הרלוונטי באמצעות קביעת התנאים הנדרשים ברישיונות עסק, וכי יש להקים צוות ליווי ליישום ההחלטה בראשות נציבות המים והמה"ס.
עוד נקבע באותה החלטה שמשרד הבריאות ומשרד החקלאות יידרשו לקבוע עד ינואר 2006 את תנאי התברואה שבהם יוחלפו המים המוקצים לחלקות נחלה הצמודות לבתי החקלאים (להלן - חלקות א') בקולחים שאיכותם מתאימה להשקיה.
רשות המים מסרה בתשובתה כי טיוטת התקנות לשדרוג קולחים הוכנה.
המה"ס מסר בתשובתו בדצמבר 2008 (להלן- תשובת המה"ס) כי טיוטה מעודכנת של התנאים למתן רישיון עסק ליישום התקן נמסרה להערות הגורמים הנוגעים בדבר וכי הטיוטה תושלם ע ד אמצע שנת 2009 .
משרד הבריאות מסר בתשובתו מנובמבר 2008 (להלן- תשובת משרד הבריאות) כי הוכנו הנחיות לרישוי עסק לפי דרישות שדרוג קולחים למים באיכות השקיה ללא מגבלות (בעניין השקיה בחלקות א' ראו להלן בפרק על איכות קולחים).
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד הבר יאות והמה"ס ליישם את החלטת הממשלה בנושא ולפעול בנחישות ובמהירות לקביעת התנאים למתן רישיון עסק למאגרים.
תכנית אב להשבת קולחים .
לפי תכנית האב נפח הקולחים שיושבו בשנת 2010 אמור להסתכם בכ -510 מלמ"ק.
עוד נאמר בתכנית האמורה כי הכנתה של תכנית אב מפורטת להשבת קולחים עומדת בעיצומה, וכי "ייעודה חלוקה הוגנת של הקולחים לשמירת יעדי החקלאות".
בתכנית האב נקבע שהיא תתעדכן בכל שלוש שנים, וכי תכנית מפורטת בנושא קולחים תוכן בתוך זמן קצר.
בינואר 2008 הכינה רשות המים טיוטה ראשונה של הנחיות תכנון לביצוע תכנית אב בנושא ביוב וקולחים.
מטיוטת ההנחיות לתכנון עולה כלהלן: כמויות הקולחים שיושבו עד שנת 2010 יהיו קטנות מאלה שנקבעו ביעד של תכנית האב, ולפיכך המימוש של יעד זה יידחה בכמה שנים; ברשות המים אין מידע מלא לצורך הכנת תכנית אב בנושא ביוב וקולחים; המידע על כמות הקולחים העוברים תהליכי השבה במט"שים ועל איכותם חלקי בלבד.
בטיוטת ההנחיות צוין שלעתים לא נבדקים במסגרת הדגימה כל הפרמטרים הנוגעים לאיכות הקולחים.
) הרשות הממשלתית למים ולביוב 1439 .
,מתשובת רשות המים עולה כי נושא מדידת כמויות השפכים והקולחים אכן בעייתי וכי ברשות המים הוקמה מערכת מידע המאפשרת להעריך את כמות המים בכניסה למט"ש וביציאה ממנו.
לדעת משרד מבקר המדינה, במסגרת ההתמודדות של רשות המים עם המשבר במשק המים עליה לפעול לקבלת נתונים עדכניים על כמותם ואיכותם של הקולחים העוברים תהליכי השבה במט"שים, שכן היא זקוקה למידע זה לצורך תכנון לטווח ארוך וכן כדי שתוכל להשפיע על תהליך קבלת החלטות לעניין הקצאת המשאבים המתאימים בנושא השבת קולחים וכדי שתוכל להתמודד עם בעיות שונות, בייחוד בעתות חירום.
צוות לבחינת משק הקולחים .
בדצמבר 2007 מינו מנהל רשות המים מר אורי שני והממונה על התקציבים דאז במשרד האוצר צוות בין-משרדי לבחינת משק הק ולחים בישראל (להלן - הצוות).
על הצוות הוטל, בין היתר, לאתר ולנתח את החסמים שעלולים להגביל את השימוש בקולחים ולבחון את אופן ההסדרה והפיקוח במשק הקולחים.
נקבע כי הצוות יגיש את מסקנותיו והמלצותיו למנהל רשות המים ולממונה על התקציבים עד אפריל 2008 .
בטיוטת דוחמסכם מאפריל 2008 בנושא ניוד קולחים בין מפעלים ואזורים המליץ הצוות לגבש מודל תפעולי שבמסגרתו יוגדר שיתוף הפעולה בין רשות המים לגופים פרטיים.
לעניין אספקת שירותי תשתית, ובייחוד תשתיות ההולכה של חברת מקורות ומפעלי השבה פרטיים, המליץ הצוות כי על מנת להימנע מהנחת תשתית כפולה (ראו להלן בפרק על הולכה וניוד של קולחים), רשות המים תגבש עקרונות להוצאת צווים ולקביעת מחיר בעד שירותי התשתית, ותפרט במסגרתם את החובות והזכויות של כל צד.
לצורך קידום התחרות בתחום מפעלי השבת קולחים המליץ הצוות להקים מפעלי השבה חדשים ביזמות פרט ית בשל "חסרונות הקיימים בשוק מונופוליסטי".
עוד המליץ הצוות כי מקורות תבצע פרויקטים חדשים לפי הנהלים לאחר שתקבל את אישור רשות המים ואגף התקציבים במשרד האוצר לביצוע פרויקטים אלה.
יצוין שבתכנית החירום של רשות המים ממאי 2008 אומצו חלק מהמלצות הצוות בנושא הגדל ת התקציבים להקמת מפעלים להשבת קולחים וכן בנושא אספקת שירותי תשתית לניוד קולחים, והן נכללו בהחלטת הממשלה על תכנית החירום מיוני אותה שנה.
משרד התשתיות מסר בתשובתו שהוא גיבש תכניות לפיתוח השבת קולחים ושיפור איכותם, אולם "למרות המאמץ, קצב הביצוע היה איטי מהמתוכנן מסיבות שונות".
רשות המים מסרה בתשובתה כי בעקבות המלצות הצוות פועלת הרשות לגיבוש כלים לניהול ותפעול מערכות הקולחים הבין -אזוריות.
אגף התקציבים במשרד האוצר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2008 (להלן- תשובת משרד האוצר) כי "אין ספק שהייתה בעיית ניהול חריפה של משק המים", שמקורה בעיקר בביזור הסמכויות בין כעשרה גופים ממשלתיים שונים.
חברת 1440 דוח שנתי59ב .
מקורות מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מדצמבר 2008 (להלן- תשובת חברת מקורות) כי בידיה היכולת והניסיון לטפל בקולחים, אך הממשלה ככלל אינה מאפשרת לה להקים מפעלי קולחים, וכי בשל המדיניות הקיימת ובשל היעדר תכנית אב לניצול הקולחים חלה האטה בקצב הפיתוח של מפעלים אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לשם מניעת משברים תכופים במשק המים יש ליישם את התכניות לפיתוח מפעלים להשבת קולחים באחריות משרד התשתיות, תוך שיתוף פעולה של רשות המים עם כל הגורמים המעורבים במשק המים, כגון משרדי האוצר, החקלאות, הגנת הסביבה וכן חברת מקורות.
חסמים לאישור תכניות להקמה ולקידום של הפרויקטים .
מטרת תכנית הסיוע ליזמים פרטיים שאישרה הממשלה, כאמור, באוגוסט 2000 הייתה לעודד התארגנות של חקלאים לשם ייזום פרויקטים להשבת קולחים.
שר התשתיות ושר האוצר קבעו עקרונות ונהלים לחלוקת המענקים להקמת מפעלי השבה שמטרתם להמיר כמות מרבית של מים שפירים בקולחים מושבים.
ההליך לאישורו של כל פרויקט ברשות המים מתבצע בשלושה שלבים, וכל שלב מתבצע בוועדה אחרת של אגף הסיוע: הוועדה המקדמית בוחנת את מפעל ההשבה ומחליטה אם לתת אישור עקרוני להקמתו; ועדת השיפוט מבצעת בדיקה הנדסית וכלכלית של תכנית מפעל ההשבה; ועדת ההשקעות בוחנת את היקף ההשקעות ואת שיעור המענק שיינתן למפעל השבה ומחליטה אם לאשרו.
בפרק הזמן שבין שנת 2000 לסוף שנת 2007 ניפקה רשות המים כתבי התחייבות למענקי סיוע בסכום כולל של כ- 1.
לפי דוח סטטוס פרויקטים לשנת 2007 רשות המים טיפלה, במסגרת תכנית הסיוע, ב -96 פרויקטים שהיו באותה שנה בשלבי הכנה שונים: הסתיים ביצועם של 14 פרויקטים והם מספקים 10.
86 מלמ"ק קולחים לשנה; ביצועם של37 פרויקטים טרם הסתיים; ניתן כתב התחייבות לביצוע 12 ;פרויקטים, וביצועם עמד להתחיל 32 פרויקטים נמצאו בהליך אישור ברשות המים; ואחד הפרויקטים הופסק במהלך הביצוע בשל בעיה באיכות הקולחים.
תקציבים ממשרד האוצר לסיוע בהקמת מפעלי השבה : תכנית הסיוע לעידוד הקמה של מפעלי השב ת קולחים החלה לפעול, כאמור, בשנת 2000 בעקבות החלטת הממשלה לתת למקימי מפעלים להשבת קולחים מענק בשיעור של עד 60% .
מעלויות ההקמה בכל שנה מגישה רשות המים לאגף התקציבים במשרד האוצר דרישה לתקציב פיתוח לצורך מתן סיוע להקמת מפעלי השבת קולחים.
תקציב הפיתוח נחלק לתקציב הרשאה להתחייב לשנים הבאות ולתקציב הרשאה להוצאה המיועדת לניצול באותה שנה.
בשנת 2006 הקצה משרד האוצר לרשות המים בתקציב הרשאה להתחייב סכום של כ-262 מיליון ש"ח, רובו לקראת סוף השנה.
בשנת 2007 הקצה משרד האוצר לרשות המים בתקציב הרשאה להתחייב כ-214 "מיליון שח, ויותר ממחצית הסכום הרשות הממשלתית למים ולביוב 1441 .
הקצאת תקציב באמצע או בסוף השנה יש בה כדי לפגוע ביכולת לממשו.
על כך העיר מבקר המדינה כבר בדוח על הכנת התקציב23 .
לפי נתוני אגף הסיוע, בשנת 2006 נתנה רשות המים ל-23 מפעלי השבה אישור להתחייבות למענקי סיוע מתקציב ההרשאה ל התחייב.
באותה שנה לא בוצע רישום של המפעלים שלא קיבלו התחייבות למענקי סיוע.
בשנת 2007 נתנה רשות המים ל -11 מפעלי השבה אישור להתחייבות למענקי סיוע.
תשעה מפעלים לא קיבלו אישור להתחייבות למענקי סיוע, אף שמפעלים אלה אושרו בוועדות ברשות המים, עקב היקף התקציב להרש אה להתחייב שמשרד האוצר הקצה לרשות המים.