HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
850 '), "איגוד הכדורסל בישראל", עמ 2006( ב56 דוח שנתי מבקר המדינה, 168 88 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה משרד מבקר המדינה ממליץ כי התאגידים יגבשו כללים בעניין סדרי הרישום והפרסום של פרוטוקולים של הדירקטוריון, וכי משרד המשפטים, בתיאום עם משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר, יבחנו את הצורך בהסדרת הנחיות בנושא.
התאגידים נבדלים זה מזה במערך הממשל התאגידי ובפיקוח הממשלתי עליהם, ואין מערך אחיד של כללים החלים על התאגידים ציבוריים.
חשוב לקדם את הפיקוח הציבורי על התאגידים הציבוריים כדי לוודא שהוא אפקטיבי, וכן חשוב לגבש תפיסה כללית ומקיפה בכל הנוגע לכללי הממשל התאגידי, תוך שימת דגש על הפיקוח על נכונות הדיווח הכספי והבקרה הפנימית על פעילות התאגיד.
יש לוודא שהדירקטוריונים של התאגידים מאוישים במלואם, ומומלץ לפעול לכך שישולבו בהם דירקטורים בעלי מומחיות בתחום החשבונאי והפיננסי, תוך שמירה על דירקטוריון מגוון המאפשר ייצוג הולם של נשים ושל כלל הרבדים של החברה הישראלית.
להגברת השקיפות, מומלץ כי התאגידים הציבוריים יפעלו להרחבת המידע על אופן תפקודם אשר מתפרסם באתריהם.
חלק מהגופים המבוקרים העיקריים (משרד ראש הממשלה, משרד המשפטים, רשות החברות הממשלתיות, משרד התרבות והספורט ורשות שדות התעופה) ציינו כי הם מייחסים חשיבות רבה לדוח הביקורת ולממצאיו בנושא הפיקוח והבקרה בתאגידים ציבוריים ולצורך בחיזוק הממשל התאגידי בהם.
נוכח ממצאי הביקורת בתחום הממשל התאגידי בתאגידים הציבוריים, ובהתאם להמלצת המועצה לתאגידים ציבוריים, מוצע כי משרד המשפטים בשיתוף משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר יפעלו להסדרה כוללת בנוגע לכלל התאגידים הציבוריים, ויבחנו את האפשרות לרכז בידי גורם ממשלתי אחד את האחריות לכלל התאגידים הציבוריים ואת הפיקוח עליהם, תוך שמירה על עצמאות של תאגידים בעלי אופי רגולטורי.
עוד מומלץ לפתח ) להגביר את הפיקוח best practice guide( ולפרסם מדריך להתנהגות ראויה והבקרה על כלל התאגידים.
מבוא אחד התנאים לקיום חיים על פני כדור הארץ הוא הימצאותם של גזי חממה (להלן באטמוספרה, אשר כולאים חלק מהקרינה ארוכת הגל המוקרנת מפני 1)גם - גז"ח הקרקע ומומרת לחום.
ואולם, ריכוז יתר של גז"ח עלול לגרום להתחממות כדור היא הסיבה 2)הארץ ולשינויי אקלים.
שריפה של דלקים פוסיליים (דלקי מאובנים .
3העיקרית לעלייה בריכוז גזי החממה באטמוספרה בשנים האחרונות התחזקו הראיות המדעיות המעידות שהיקף הנזקים הצפויים לכלכלה העולמית עקב ההשפעות של שינויי האקלים גדול מכפי שנצפה אך לפני עשור.
נזקים אלה כוללים גלי חום, שיטפונות, תנאי בצורת, עליית מפלס הים, שינויים במשטר המשקעים, התפשטות מחלות, אובדן יבולים ועוד.
על מנת להתמודד עם ההשפעות הצפויות של שינויי האקלים, נעשו בשלושת העשורים האחרונים פעולות בין-לאומיות להפחתת פליטת גז"ח.
עם זאת, מניתוחים מדעיים עדכניים עולה כי אם מדינות העולם לא ירחיבו ויעמיקו במידה ניכרת את התחייבויותיהן הקודמות להפחתת גז"ח ולא יממשו אותן, לא ניתן יהיה לעמוד ביעד לפיו הטמפרטורה הגלובלית לא תהיה גבוהה ביותר משתי מעלות צלזיוס (להלן - מ"צ) מהטמפרטורה ששררה לפני המהפכה התעשייתית.
, הטמפרטורה הממוצעת בישראל עלתה 4על פי מחקר של השירות המטאורולוגי 2050 - 2018 .
טמפרטורה זו צפויה לעלות בשנים2017 - 1950 מ"צ בשנים1.
4-בכ מ"צ לפי התרחיש הפסימי, אם 1.
2- מ"צ לפי התרחיש האופטימי, או בכ0.
9 בעוד לא יינקטו פעולות לצמצום פליטות גזי החממה.
כמו כן, נמצאה עלייה בתדירות הימים והלילות החמים, ובד בבד ירידה בתדירות הימים והלילות הקרים.
מגמת ההתחממות בולטת יותר בעונת הקיץ, הן לפי מדידות עבר והן לפי תחזיות.
ממסמכי המשרד להגנת הסביבה (להלן - להג"ס) עולה כי ההשפעות של שינויי האקלים על ישראל הן בין היתר אלו: הפחתה במשקעים ועלייה בביקוש למים; עלייה בביקוש לאנרגייה; גידול בתחלואה ובתמותה בעקבות גלי חום, התפשטות אלה כוללים, בין היתר, גזים רעילים הנפלטים בין השאר בתהליכי שריפת דלקים.
גזי החממה העיקריים 1 )CFC' S( ), כלורו-פלורו-פחמימנים NO2( ), חנקן דו חמצני CH4( ), מתאן CO2( הם אלו: פחמן דו-חמצני ).
O3( ואוזון דלקים שנוצרו ממאובנים של בעלי חיים או צמחים במעמקי הקרקע או הים.
לקבוצת הדלקים הפוסיליים 2 .
שייכים הפחם, הנפט והגז הטבעי ) (להלן - דוח מבקר המדינה 2009( הטיפול בפליטת גזי חממה בישראל ראו מבקר המדינה, דוח מיוחד - 3 .
)על הטיפול בפליטת גז"ח שינוי האקלים בישראל - מגמות י' יוסף, ע' בהר"ד, ל' אוזן, י' כרמונה, נ' חלפון, א' פרושפן, י' לוי, נ' סתיו, 4 .
)2019 , השירות המטאורולוגי הישראלי (נובמברעבר ומגמות חזויות במשטר הטמפרטורה והמשקעים 162 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה מוגברת של מחלות, פגיעה בתשתיות בשל אירועי מזג אוויר קיצוניים; התגברות הסיכון לשריפות יער.
מעריך כי אם לא תינקט כל פעולה למניעת ההתחממות 52019 מחקר מאוגוסט מהתמ"ג העולמי לנפש 2.
51% הגלובלית, צפוי להיגרם אובדן הכנסות פוטנציאלי של .
נקיטת אמצעים להפחתת 2100 מהתמ"ג לנפש עד שנת7.
22% , ושל2050 בשנת (ראו בהמשך) עשויה להפחית אובדן 6פליטות גז"ח בהתאם ליעדי הסכם פריז .
אם לא יינקטו פעולות להפחתת 2100 בשנת1.
11%-זה ל 2050 עד שנת1.
15% פליטות גז"ח, צפוי כי אובדן ההכנסות מהתוצר בישראל יהיה 2100 בשנת0.
נזק זה יצומצם ל2100 עד שנת3.
87%-ו אם כלל המדינות יעמדו ביעדים שהתחייבו עליהם בהסכם פריז.
העלייה ברמת החיים, בד בבד עם הגידול באוכלוסייה, הביאו לעלייה מתמשכת בביקוש לאנרגייה.
השימוש הגובר באנרגייה, הכרוך בשריפת דלקים פוסיליים, הוא המקור העיקרי לפליטת גז"ח, הגורמים להתגברות שינויי האקלים וכן לזיהום , המשפיע על הבריאות.
הן עם הביקוש הגדל לאנרגייה והן עם הגידול בזיהום 7אוויר .
לשם כך גיבשה 8האוויר ניתן להתמודד, בין היתר, באמצעות התייעלות אנרגטית ממשלת ישראל במרוצת השנים תוכניות פעולה שמטרתן להביא לצמצום בצריכת 1989-האנרגייה.
בין היתר היא חוקקה חוקים, ובהם חוק מקורות אנרגיה, התש"ן (להלן - חוק מקורות אנרגייה), התקינה תקנות מכוחו, וכן קיבלה החלטות שמטרתן לצמצם ולמנוע זיהום אוויר.
התייעלות אנרגטית מוגדרת כניצול מושכל של משאבי האנרגייה, כלומר הפקת מוצרים .
9ותועלות כלכליות ושמירה על איכות החיים המודרנית תוך שימוש מופחת באנרגייה משרד האנרגייה הגדיר את ההתייעלות האנרגטית כ"פתרונות טכנולוגיים שמביאים לצריכה קטנה יותר של אנרגיה לביצוע אותה פעולה".
התייעלות אנרגטית היא מפתח להבטחת משק אנרגייה עתידי בטוח, אמין, זול ונקי, תורמת לחיסכון בעלויות, לשיפור איכות החיים, להפחתת זיהום האוויר ומקורות המים, ובמישור הלאומי - להפחתת הנטל הכלכלי והתלות בייבוא אנרגייה ולהגברת העצמאות האנרגטית של המשק הישראלי.
Jui-Chung, Long term macroeconomic 5 effect of climate change: A cross- country analysis, National Bureau of Economic Research - Working .
26167, Cambridge )2019 המדינות החברות באמנת האקלים.
ההסכם מגבש ומסדיר את תוכנית 195 בידי 2015 הסכם שנחתם בשנת 6 .
הפעולה העולמית להתמודדות עם שינויי האקלים ואת הצעדים הלאומיים הנדרשים מכל מדינה ומדינה .
315 '), בנושא "קידום החיסכון באנרגיה", ע 2014( א65 דוח שנתי ראו מבקר המדינה, 7 ), בנושא "שימור אנרגיה וניצול אנרגיות מתחדשות במשק 2009( ב59 דוח שנתי ראו מבקר המדינה, 8 .
1219 'החשמל", עמ - דרכים למימוש, חסמים והצעות מדיניות לפתרונם פורום ישראלי לאנרגיה, התייעלות אנרגטית בישראל 9 .
4 '), עמ 2009( התייעלות אנרגטיתהתייעלות אנרגטית163 פרק ראשון: נושאים מערכתייםפרק ראשון: נושאים מערכתיים-, בהתבסס על עבודת ועדה בין 10 התחייבה ממשלת ישראל 2015 בספטמבר לבחינת הפוטנציאל להפחתת הפליטות, לקבוע יעד לצמצום פליטת גזי 11משרדית .
זאת במסגרת התחייבותה לתרום למאמץ העולמי להשגת 2030 החממה בשנת המטרה שנקבעה באמנת המסגרת של האו"ם בנושא שינוי האקלים (להלן - אמנת .
לשם השגת היעד האמור קבעה הממשלה יעדים לאומיים להפחתה 12)האקלים 17% ולייעול של צריכת האנרגייה במשק: צמצום צריכת החשמל בשיעור של לפחות , יחסית לצריכת החשמל הצפויה באותה השנה לפי תרחיש "עסקים 2030 עד שנת ; 14 באמצעות אנרגיות מתחדשות 2030 מהחשמל בשנת 17% ; ייצור של 13"כרגיל מהנסועה (קילומטראז') מכלי רכב פרטיים לתחבורה ציבורית.
20% הסטת האגף לשימור אנרגייה במשרד האנרגייה פועל לשיפור מאזן האנרגייה של ישראל באמצעות ייעול השימוש באנרגייה וניצולה המיטבי.
האגף מקדם התייעלות אנרגטית במגזרים השונים באמצעות מכרזים לביצוע פרויקטים להתייעלות אנרגטית ועוסק בהסברה והדרכה בתחום.
פעולות הביקורת בדק משרד מבקר המדינה את הפעולות שנקטו 2020 עד ינואר2019 בחודשים יולי משרדי ממשלה להתייעלות באנרגייה במשק ולהשגת יעדי הממשלה בנושא.
בין היתר נבדקה ההתייעלות במגזרי החשמל והתחבורה, במגזר הציבורי ובענף הבנייה.
הביקורת בוצעה במשרד האנרגייה, בחברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - חח"י), ברשות החשמל, במשרד להג"ס, במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה), ברשות המיסים בישראל (להלן - רשות המיסים), במינהל התכנון, במשרד הבינוי והשיכון, וכן במשרד האוצר - באגף התקציבים (להלן - אג"ת) ובאגף החשב הכללי (להלן - החשכ"ל).
15 ( ", "הפחתת פליטת גזי חממה וייעול צריכת האנרגיה במשק 542 החלטת הממשלה 10 .
)542 החלטה חברי הוועדה היו נציגי המשרד להג"ס, משרד האנרגייה ומשרד האוצר.
United Nations Framework Convention on Climate Change )1992( 12 .
)2015( על פי המגמות למועד עריכתו 2030 תרחיש המשקף את היקף צריכת החשמל הצפויה בשנת 13 אנרגייה מתחדשת המשמשת לייצור חשמל ונוצרת ממקורות טבעיים, כגון שמש, רוח ומים, מחומרים 14 .
אורגניים (ביומסה) ועל ידי תופעות טבע אחרות, ולא מדלק פחמימני 164 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינהתמונת המצב .
גזים 15אחד הגורמים להתגברות תופעות שינויי האקלים כאמור הוא פליטת גז"ח אלה נפלטים ממקורות רבים ומגוונים, בעיקר משריפת דלקים פוסיליים, המשמשים .
להלן מוצגים 16להנעת כלי תחבורה, לייצור חשמל ולפעילותם של מפעלי תעשייה .
2017 בשנתOECD-שיעורי פליטת גזי החממה בישראל ובשאר מדינות ה 2017 , פליטות גזי חממה לנפש:1 תרשים https://www.
org/sites /5584ad47-en/ :OECD-המקור: אתר האינטרנט של ה index.
itemId=/content /component/5584ad47-en ,OECD-שיעור פליטות גז"ח בישראל קטן משיעור הפליטות הממוצע של מדינות ה מדינות אירופה החברות בארגון.
גם 27-ועם זאת הוא גדול משיעור הפליטות ב שיעור פליטת הפחמן הדו-חמצני (להלן גם - פד"ח), שהוא גז החממה העיקרי, .
ואולם נמצאה OECD-גדול בישראל לעומת מדינות אירופה החברות בארגון ה .
2 מגמת הפחתה בשיעור זה, כמתואר בתרשים ראו דוח מבקר המדינה על הטיפול בפליטת גז"ח.
15 "), בנושא "השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל 2017( א68 דוח שנתי ראו מבקר המדינה, 16 .
5 '(להלן - דוח מבקר המדינה על "השפעת ייצור החשמל"), עמ התייעלות אנרגטיתהתייעלות אנרגטית165 פרק ראשון: נושאים מערכתייםפרק ראשון: נושאים מערכתיים, פליטות פחמן דו-חמצני לנפש:2 תרשים 17 2018-2000 ,OECD-בישראל ובמדינות אירופה החברות בארגון ה IEA - International energy : על פי נתוני אתר האינטרנט של 2017 - 2000 נתוני השנים , OECD-: על פי אתר האינטרנט של ה2018 , בעיבוד משרד מבקר המדינה; נתוני שנתagency .
עם זאת, 2017 - 2010 מהתרשים עולה כי חלה הפחתה בפליטות פד"ח בשנים היא מתונה.
מדוח המשרד להג"ס מנובמבר 2017 - 2015 מגמת ההפחתה בשנים , 2017 - 2015 עולה כי כמות פליטות הפד"ח לא פחתה במידה ניכרת בשנים2018 ,מאחר שבד בבד עם ההפחתה, שמקורה בהגברת השימוש בגז טבעי לייצור חשמל חלה עלייה בסך ייצור החשמל בשנים אלו.
עולה כי מגמת ההפחתה בפליטות גז"ח נובעת, בין 2017 ממסמכי חח"י מאוגוסט , המאפיינת מדינות מתפתחות 18היתר, מהפחתת שיעור הגידול בביקוש לחשמל שבמשך השנים הפכו למפותחות, כמו ישראל; מהמעבר לשימוש בגז טבעי; ומהתייעלות אנרגטית.
להלן נתונים על אספקת האנרגייה בישראל לעומת מדינות .
2018 בשנתOECD-ה נובעת ממשבר הגז עם מצרים ומהמעבר משימוש בגז טבעי לדלקים 2012 העלייה בפליטת פד"ח בשנת 17 .
פוסיליים מזהמים יותר יצוין כי על אף ההפחתה בשיעור הגידול בביקוש לחשמל חלה עלייה בסך צריכת החשמל במשק, הנובעת 18 .
בין היתר מהגידול באוכלוסייה 166 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה לאלף דולר19 אספקת אנרגייה ליחידת תוצר, שווה ערך לטונה נפט:3 תרשים .
OECD-המקור: אתר האינטרנט של ה של מדינת ישראל נמוכה מהממוצע 20מהתרשים עולה כי העצימות האנרגטית .
הדבר יכול להעיד על התייעלות אנרגטית, אך גם על ריכוז של OECD-במדינות ה התוצר בענפים שאינם עתירי חשמל, כגון ענף השירותים.
להלן נתונים על פליטות הפחמן הדו-חמצני משריפת דלקים לפי מגזרים.
יחידת מדידה לאנרגייה השווה לכמות האנרגייה הנפלטת משריפת טון אחד של נפט גולמי.
שקיימים סוגים שונים של דלקים, נהוג למדוד אותם ביחס לאנרגייה הנפלטת מטון נפט מדד המבטא את היחס בין האנרגייה לתוצר.
מדד נמוך יותר יכול להצביע על ניצול יעיל יותר של משאבי 20 האנרגייה ליחידת תוצר.
עם זאת, ירידה במדד יכולה לנבוע מעלייה בתוצר ולהצביע על צמיחה גבוהה במדינה, ללא שינוי ביעילות האנרגטית.
התייעלות אנרגטיתהתייעלות אנרגטית167 פרק ראשון: נושאים מערכתייםפרק ראשון: נושאים מערכתיים2018 , שיעור פליטות פד"ח לפי מגזרים:4 תרשים פליטות משריפת דלקים לפי סוגי דלקהמקור: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - למ"ס), ).
2019 (ספטמבר 168 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2018 - 2000 , שיעור פליטות פד"ח לפי מגזרים מכלל פליטות פד"ח:5 תרשים .
2019 , ספטמברפליטות משרפת דלקים, לפי סוג דלקהמקור: למ"ס, מהתרשים עולה כי שיעור פליטות הפד"ח במגזר החשמל מכלל הפליטות פחת .
לעומת זאת, במגזר התחבורה הסתמן גידול 2018 בשנת55%- ל2000 בשנת59%-מ .
יצוין 2018 מכלל הפליטות בשנת 28%- ל 2000 מכלל הפליטות בשנת 23%-מכ בפליטות פד"ח ממגזר 37% כי מנתוני הלמ"ס עולה כי בסה"כ נרשם גידול של .
2018 לשנת2000 התחבורה בין שנת המשרד להג"ס מתמחר את העלויות החיצוניות של מזהמי אוויר וגז"ח בישראל 2018 ש"ח; בשנת119 הייתה עלות הנזק מפליטת טונה פד"ח2017 כלהלן: בשנת במצטבר 10% ש"ח.
96 - 2019 ש"ח; ובשנת121 הייתה העלות בשלוש השנים האמורות.
בהתבסס על נתון זה, להלן יוצגו העלויות הכוללות של .
2019 עד2017 נזקי גז"ח בשנים התייעלות אנרגטיתהתייעלות אנרגטית169 פרק ראשון: נושאים מערכתייםפרק ראשון: נושאים מערכתיים2019 - 2017 , עלות הנזק מפליטות גז"ח:1 לוח 2017 2018 2019 21סך פליטות גז"ח שווה ערך טונה פד"ח, באלפי טון 79,026 81,295 *83,053 22עלות לטון 119 121 130.
96 עלות הנזק במיליארד ש"ח 9.
9 , בעיבוד משרד מבקר 2019 - 2017 על פי נתונים ומסמכים של המשרד להג"ס לתקופה המדינה.
2018 * הנתון משקף תחזית בהתאם למדיניות ממשלתית שיושמה בפועל עד סוף שנת .
16%- בכ2019 - 2017 מהלוח עולה כי עלויות הנזק מפליטות גז"ח עלו בין השנים טון 9.
1- טון שווה ערך פד"ח ל9.
3-יצוין כי פליטת גז"ח לנפש בשנים אלה ירדה מ שווה ערך פד"ח.
נוכח עלויות הנזק הגבוהות של פד"ח, מומלץ כי כלל הגורמים הנוגעים בדבר - משרד האנרגייה, המשרד להג"ס, משרד התחבורה ומשרד האוצר - ימשיכו לפעול להפחתת פליטות גזי החממה, בייחוד במגזר התחבורה, בין היתר על ידי צמצום הנסועה הפרטית ומעבר לדלקים נקיים (ראו להלן); ובמגזר .
23החשמל על ידי מעבר לשימוש באנרגיות נקיות , כי הוא פועל להפחתת 2020 משרד האנרגייה השיב למשרד מבקר המדינה ביוני פליטות ממגזר התחבורה באמצעות קידום נושא ההנעה החלופית בחשמל ובגז טבעי.
כן הוא פועל למעבר לייצור חשמל באמצעות גז טבעי ולהטמעת אנרגיות מתחדשות.
כי היא פועלת לצמצום פליטת 2020 חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה במאי גז"ח, ברוח האמנות הבינלאומיות להן שותפה מדינת ישראל, על-ידי הגדלת נצילות תחנות כוח, הרחבת השימוש בדלקים ובמקורות אנרגייה ידידותיים לסביבה ועידוד החיסכון בחשמל.
נהוג למדוד את הפליטה מכל מזהם לפי ערכים של פחמן דו-חמצני, על מנת להשתמש במונח אחיד.
21 המשרד להג"ס מתמחר את עלויות הנזק מפד"ח מאחר שהוא גז החממה העיקרי.
עלויות אלה משקפות את 22 .
עלויות הנזק מגז"ח, ומשתמשים בהן לצורך חישוב הנזק מגז"ח ראו בקובץ דוחות זה את הפרק "קידום אנרגיות מתחדשות ותחליפי דלקים".
23 170 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה עולה כי מצבה של ישראל בתחום תשתיות 2019 ממחקר של בנק ישראל משנת , אך המשק אינו ערוך לשינויים באסדרה העולמית, שיחייבו את 24"האנרגייה "סביר ישראל לבצע התאמות בתחום הפחתת הפליטות.
לפיכך יש צורך לקדם תוכנית אב למשק האנרגייה בישראל שתביא בחשבון, בין היתר, את הצורך לפתח את מערכת ההולכה לשימוש באנרגיות מתחדשות, להגביר את התחרות ולשמור על הביטחון , שתכלול יחידה 25האנרגטי של המדינה.
כן יש לפתח את החברה לניהול המערכת .
בשנים 26למעקב ולניתוח בנושא הרגלי צריכת החשמל של משקי הבית וענפי הכלכלה .
27האחרונות עמד משרד מבקר המדינה כמה פעמים על הצורך להכין תוכנית אב כאמור מומלץ כי משרד האנרגייה ימשיך לפעול להתאמת משק האנרגייה לאתגרים העתידיים ולשינויים באסדרה העולמית, ולהיערך למעבר לעידן שבו יישען ייצור החשמל על מקורות מתחדשים, ורמת הפליטות בו תהיה מזערית.
הכנת תוכנית אב למשק האנרגייה בראייה כוללת ארוכת טווח - בהתאם לצורכי הפיתוח העתידיים, ליעדים שקבעה הממשלה ולאתגרים הצפויים במשק האנרגייה - תתרום למוכנות מיטבית של המשק.
כי בשנתיים האחרונות 2020 משרד האנרגייה השיב למשרד מבקר המדינה ביוני , תמ"א 2030 ערך עם רשות החשמל מספר תוכניות אסטרטגיות למשק - תוכנית ותוכנית הפיתוח של משק החשמל - הכוללות יעדים קצרי טווח וארוכי טווח 41 וכן שורה ארוכה של צעדי מדיניות.
משרד האנרגייה הוסיף כי בימים אלה נערכת עבודה לכתיבת התוכנית הלאומית להתייעלות באנרגייה ותוכנית לעדכון היעדים , וכן נערכת עבודת מטה אסטרטגית הכוללת מודל 2030 לאנרגייה מתחדשת לשנת .
תוכניות אלה הן הבסיס האסטרטגי לפעילות 2050 חיזוי לבחינת יעדי המשק לשנת המשרד, ומהוות למעשה את תוכנית האב למשק האנרגייה בראייה עתידית.
מומלץ כי משרד האנרגייה ישלים את העבודה על התוכניות השונות שציין, אשר מהוות את תוכנית האב למשק האנרגייה.
כן מומלץ כי תוכניות אלה יעוגנו במסמך אחד, שיתכלל את כלל ההיבטים ואת היעדים השונים של משק האנרגייה, וישמש בסיס לתכנון ארוך טווח בכלל המגזרים.
על פי המחקר, "משק האנרגיה בישראל התקדם והתפתח רבות בשנים האחרונות בזכות מאגרי הגז הטבעי 24 שנמצאו, ההתפתחויות הטכנולוגיות והרחבת יצור החשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות.
לאלה התלוותה התאמה של הרגולציה לסביבה החדשה".
על פי חוק משק החשמל, רישיון לניהול המערכת מוגדר כרישיון לניהול של מערכת החשמל במקטעי 25 .
2019 דוח בנק ישראל, העלאת רמת החיים בישראל באמצעות הגדלת פריון העבודה (אוגוסט 26 , בנושא "תכנוןא63 דוח שנתי; מבקר המדינה, 46 ' ראו דוח מבקר המדינה על "השפעת ייצור החשמל", עמ 27 .
99 'משק החשמל ומימושו", עמ התייעלות אנרגטיתהתייעלות אנרגטית171 פרק ראשון: נושאים מערכתייםפרק ראשון: נושאים מערכתיים החל המשרד להג"ס לקדם עם משרד האנרגייה, משרד הכלכלה, משרד 2019 במרץ וגורמים נוספים - תהליך לגיבוש חזון OECD -האוצר ומינהל התכנון - בשיתוף ארגון ה ולהתוויית מפת דרכים ליישום 2050 למעבר לכלכלה דלת פחמן ומשגשגת עד שנת החזון והיעדים שנקבעו לפיו.
ממסמכי המשרד להג"ס עולה כי התהליך מתוכנן .
28, בהתאם ללוחות הזמנים שעליהם הוסכם בוועידת פריז 2020 להסתיים בשנת המעבר לכלכלה דלת פחמן מבוסס על מכלול שינויים מבניים, תשתיתיים וטכנולוגיים לרבות אלו: מעבר לייצור חשמל נקי שאינו מבוסס על דלקים פוסיליים; ייעול צריכת האנרגייה במבנים ובתעשייה ומעבר לתהליכי ייצור המבוססים על דלקים שאינם פוסיליים ועל חשמל מאנרגיות מתחדשות; הפחתת הנסועה הפרטית על ידי אמצעי תחבורה ציבורית, אופניים והליכה; הפסקת הפליטות מתחבורה על ידי חשמול כלי רכב פרטיים, מסחריים וציבוריים; תכנון אינטגרטיבי של המרחב העירוני באופן המאפשר עירוב שימושים ושילוב תשתיות אנרגייה, תחבורה ותעשייה המייעלים את התנועה במרחב ואת השימוש בקרקע; ייעול צריכת חומרי גלם ומשאבים בתעשייה, במסחר ובשירותים והפסקת ייצור והטמנה של פסולת.
המשרד להג"ס כי על מנת שיישום היעדים יצליח לייצר 2020 השיב למשרד מבקר המדינה במאי ודאות רגולטורית והשקעתית, ההכרחית לביצוע השקעות ארוכות טווח בתחום, קיים צורך לעגן בחקיקה את היעדים והאסטרטגיה לכלכלה דלת פחמן.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את תהליך גיבוש החזון למעבר לכלכלה , תהליך שכאמור צריך להיות מלווה בתוכנית פעולה 2050 דלת פחמן בשנת אופרטיבית, הנשענת בין היתר על תוכנית האב למשק האנרגייה, ובה יוגדרו יעדי ביניים, לוחות זמנים להשגתם ומדדים למעקב אחר מידת העמידה בהם.
כי לנושא ההתייעלות 2020 המשרד להג"ס השיב למשרד מבקר המדינה במאי האנרגטית יש השלכות רוחביות ומשמעותיות לסביבה, לכלכלה, לביטחון האנרגטי ולמשק החשמל, וגם על החברה והפערים בין חלקיה השונים, אשר משפיעים במישרין ובעקיפין על המאמץ להתמודד עם משבר האקלים באמצעות, בין השאר, הפחתת פליטות גזי חממה.
על כן, הטיפול בהתייעלות אנרגטית צריך להיות משולב באסטרטגיה הלאומית להפחתת פליטות גזי החממה.
אגף התקציבים במשרד האוצר (להלן - אג"ת) השיב למשרד מבקר המדינה במאי , כי הוא רואה חשיבות רבה בקידום התייעלות אנרגטית, כיוון שהיא מאפשרת 2020 ,לצמצם את ייצור החשמל ולפיכך מובילה להגדלת ההכנסה הפנויה של האזרחים לצמצום הקרקע התפוסה לתשתיות ולצמצום העלויות החיצוניות כתוצאה מזיהום.
במסגרת הסכם זה התחייבו מדינות העולם, לרבות ישראל, להגיש לאו"ם תוכנית אסטרטגית למעבר 28 .
2050 לכלכלה דלת פחמן עד שנת 172 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה תוכניות להפחתת פליטות גזי חממה והתייעלות אנרגטית גובשה כדי להביא לידי ייצוב של ריכוז גזי 1992 משנת29UNFCCC - אמנת האקלים החממה באטמוספרה לרמה שאינה מסכנת את מערכת האקלים העולמית, וכדי לאפשר התמודדות עם השפעות שינויי האקלים.
ממשלת ישראל החלה אף היא להיערך 2004 אישרה הממשלה אמנה זו, ובשנת 1996 להפחתת פליטות גזי החממה.
בשנת , שהטיל על המדינות המפותחות מכסות להפחתת 30אשררה הממשלה את פרוטוקול קיוטו .
ישראל נחשבה למדינה מתפתחת, ולא חלו עליה הדרישות להפחתה עם זאת, מדינת ישראל הכירה באחריותה לצמצם את פליטות גזי החממה.
לשם כך החליטה לנקוט כמה צעדים, ובהם הפחתת הביקוש לאנרגייה והתייעלות בצריכתה.
(להלן - חוק 1996-נושא ההתייעלות האנרגטית נידון בחוק משק החשמל, התשנ"ו משק החשמל), ובו נקבע כי מטרתו של החוק היא להסדיר את הפעילות במשק החשמל לטובת הציבור תוך הבטחת אמינות, זמינות, איכות, יעילות והתייעלות אנרגטית, והכול תוך יצירת תנאים לתחרות ומזעור עלויות.
הבסיס לפעילות הממשלתית להתייעלות אנרגטית מוסדר בחוק מקורות אנרגייה, שמטרתו לאפשר הסדרה של ניצול מקורות האנרגייה, להקצותם בהתאם לצורכי המשק השונים ולהשתמש בהם ביעילות , 33 ומהחלטות ממשלה שהתקבלו בנושא32ובחסכנות; בתקנות שהותקנו מכוח חוק זה ובתוכניות שונות 2017 - 2010 בהן חמש החלטות ממשלה עיקריות שהתקבלו בשנים שאישרה הממשלה.
להלן תובא סקירה של החלטות הממשלה העיקריות בתחום.
על "גיבוש 2008 בפברואר35 החליטה הממשלה34על רקע ועידת האו"ם בקופנהגן צעדים להתייעלות אנרגטית - צמצום צריכת החשמל".
בהחלטתה האמורה נקבע לפחות מצריכת החשמל 20% יעד מנחה לצמצום צריכת החשמל במשק בשיעור של פרסם משרד האנרגייה את "התכנית הלאומית 2010 .
ביולי 2020 הצפויה בשנת ".
2020 - 2010 להתייעלות אנרגטית, צמצום צריכת החשמל .
United Nations Framework Convention on Climate Change 29 מדינות161 , בהשתתפות 1997 בעקבות כנס האו"ם לסביבה ולפיתוח שהתקיים בקיוטו שביפן בדצמבר 30 .
שחתמו על אמנת האקלים .
הטיפול בפליטת גז"ח ראו דוח מבקר המדינה על 31 ,) תקנות ובהן תקנות מקורות אנרגיה (פיקוח על יעילות צריכת אנרגיה 20 מתוקף חוק זה הותקנו 32 .
2018 -; תקנות מקורות אנרגיה (ביצוע סקר לאיתור פוטנציאל לשימור אנרגיה), התשע"ט 1993-התשנ"ד החלטות ממשלה הכוללות היבטים של התייעלות אנרגטית.
20- התקבלו כ 2008 מאז שנת 33 , ובה השתתפו המדינות החתומות 2009 ועידה של האומות המאוחדות שהתקיימה בקופנהגן בדצמבר 34 על אמנת האקלים והמדינות החתומות על פרוטוקול קיוטו.
בוועידה נחתם הסכם קופנהגן, ובו נקבע כי ההתמודדות עם שינוי האקלים היא אחד האתגרים הגדולים ביותר, ויש לנקוט פעולות כדי לשמור על עליית טמפרטורה מרבית בכדור הארץ בשתי מ"צ.
המסמך אינו מחייב, ולא כלל התחייבויות לצמצום פד"ח.
08 ( ", "גיבוש צעדים להתייעלות אנרגטית - צמצום צריכת החשמל 3261 החלטת הממשלה 35 התייעלות אנרגטיתהתייעלות אנרגטית173 פרק ראשון: נושאים מערכתייםפרק ראשון: נושאים מערכתיים לדחות את יישום התוכנית להפחתת פליטות גז"ח36 החליטה הממשלה2013 במאי לבטל את 37 החליטה הממשלה2015 .
באוגוסט2023 - 2016 בשלוש שנים - לשנים יישומה של התוכנית ולהטיל על השר להג"ס, שר האנרגייה ושר האוצר להגיש .
2015 לממשלה תוכנית חלופית לקראת דיוני ועידת האקלים בפריז בסוף שנת (להלן - החלטת הממשלה 382015 לקראת הסכם פריז קבעה הממשלה בספטמבר טונות, 8.
8 תהיה2025 ) יעד לאומי, ולפיו פליטת גז"ח לנפש בשנת2015 מספטמבר טונות.
לשם עמידה ביעדים אלו יידרש 7.
7 תהיה2030 ופליטת גז"ח לנפש בשנת מיליון טונות גז"ח יחסית לפליטות הצפויות 24.
5- כ2030 המשק להפחית עד שנת בפליטות גז"ח 26% .
היעד האמור משמעו הפחתה של39"לפי תרחיש "עסקים כרגיל בשיעור הפליטות 12.
5% , ולמעשה משתמע מכך גידול של2005 לנפש יחסית לשנת (שבה צפויות 2030 מיליון טונות) לשנת היעד 72 (שבה נפלטו 2005 בין שנת בשיעור הפליטות לעומת 203% , וגידול של40) מיליון טונות81-הפליטות להסתכם ב .
להלן יוצגו היעדים להפחתת הפליטות שקבעה מדינת ישראל לעומת 1990 שנת יעדי הפחתת הפליטות במדינות אחרות.
" 2015 - 2013 , "דחיית יישום התכנית הלאומית להפחתת פליטות גזי חממה בשנים 215 החלטת הממשלה 36 .
15 ( "2010 , "ביטול התכנית הלאומית להפחתת גזי חממה משנת 378 החלטת הממשלה 37 .
542 החלטה 38 פליטותBusiness as Usual )BAU( ", בתרחיש "עסקים כרגיל 2016 על פי מסמכי המשרד להג"ס מספטמבר 39 .
95 מיליון טון, שהם 105.
5-גזי החממה של ישראל יגיעו ל שלא הציבו יעדי הפחתה מוחלטים אלא OECD - ישראל, טורקיה, מקסיקו וצ'ילה הן המדינות היחידות ב 40 .
יחסיים 174 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה יעדי הפחתת הפליטות בישראל לעומת היעדים שנקבעו בתרחיש:6 תרשים "עסקים כרגיל", וכן לעומת יעדי הפחתת פליטות במדינות נבחרות* ).
2015 המקור: המועצה הלאומית לכלכלה (דצמבר בפליטות לנפש לעומת שנת 203% משקף גידול של2030 * היעד של מדינת ישראל לשנת .
זאת לעומת התרחיש של "עסקים כרגיל", שבו הגידול בפליטות לנפש היה צפוי להגיע 1990 .
) (הקו האדום בתרשים263%-ל , רוסיה ומדינות באיחוד האירופי שאינן חברות OECD-** הממוצע כולל את מדינות ה , ואינו כולל את מדינת ישראל.
OECD-ב מהתרשים עולה כי מדינת ישראל קבעה יעד של הפחתת פליטות לעומת תרחיש , אולם 2030 "עסקים כרגיל", באופן ששיעור הפליטות צפוי לגדול בשנת היעד לעומת 11%- ו2005 לעומת שנת26% במונחי פליטות לנפש צפויה הפחתה של .
יצוין כי מאחר שבין היתר קצב גידול האוכלוסייה בישראל מהיר בהרבה 1990 שנת מבשאר המדינות, נקבעו יעדים בהתאם ליעדי תרחיש "עסקים כרגיל", ולא יעדי הפחתה מוחלטים.
להלן תרשים המתאר יעדי הפחתת פליטות שהציבו מדינות שונות בעולם לעומת הפליטות בפועל באותן מדינות: התייעלות אנרגטיתהתייעלות אנרגטית175 פרק ראשון: נושאים מערכתייםפרק ראשון: נושאים מערכתיים ) ויעדי2017 - 1990( במדינות נבחרות41פליטות פד"ח:7 תרשים 2030 ,2025 ,2020 הפחתה לשנים .
IEA, CO2 emissions from fuel combustion )2019( :המקור נקבע כי לצורך השגת היעד הלאומי להפחתת 2015 בהחלטת ממשלה מספטמבר פליטות גז"ח, נקבעו יעדים להפחתה ולייעול של צריכת החשמל בשיעור של לפחות לפחות ולצמצום הנסועה 17% , לייצור חשמל מאנרגייה מתחדשת בשיעור של17% ,", יחסית לנסועה הצפויה לפי תרחיש "עסקים כרגיל20% הפרטית בשיעור של עולה כי 2017 באמצעות הסטתה לתחבורה ציבורית.
ממסמכי המשרד להג"ס מיולי ליעדים הלאומיים שנקבעו בעבר על ידי הממשלה לתקופה מתווספים"יעדים אלו עד שנת 20% ובפרט.
יעד הפחתה של צריכת החשמל בשיעור2020 של עד שנת לעומת תרחיש עסקים כרגיל" (ההדגשה במקור).
2020 , אימצו המדינות שחתמו על אמנת האקלים של האו"ם, ובהן ישראל2015 בדצמבר את הסכם פריז, המסדיר את תוכנית הפעולה העולמית להתמודדות עם שינויי האקלים ואת החובות המוטלות על המדינות השונות במסגרת ההסכם.