HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הליקויים שהועלו בביקורת מצביעים על כך שהמוסדות המנהלים של המכון, יו"ר חבר הנאמנים, יו"ר הוועד המנהל והמנכ"ל לא פעלו על פי סדרי מינהל תקין ובשקיפות הראויה ופעולותיהם נעשו ללא פיקוח ובקרה הולמים.
מהממצאים עולים ליקויים בנוגע לתהליך מינויו של הנשיא היוצא ולתהליך סיום כהונתו.
על הוות"ת ועל המוסדות המנהלים של המכון לפעול לתיקון כל הליקויים שהועלו בדוח זה.
כמו כן עולה כי היו"רים נמנעו מהחלפת החברים היושבים בחבר הנאמנים, לרבות החלפתם שלהם עצמם, תוך כדי הפרה של התקנון; באופן הזה הם נותרו בתפקידי מפתח במכון לאורך שנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על יו"ר חבר הנאמנים ועל יו"ר הוועד המנהל, החברים בחבר הנאמנים מעבר לזמן המותר לפרוש לאלתר מחברותם בו ומכהונתם במוסדותיו כמתחייב מהתקנון.
על חבר הנאמנים לקבוע הסדרי פרישה הדרגתיים ליתר החברים שחברותם בו עומדת בניגוד לקבוע בתקנון.
על המכון ועל הוות"ת לעשות שידוד מערכות יסודי למוסדות המנהלים של המכון ולדאוג שפעילותם של מוסדות אלה תהיה תקינה ותיעשה על פי הוראותיה והנחיותיה של הוות"ת.
על המל"ג ועל הוות"ת לוודא שנשיא המכון והוועד המנהל מאשרים את התקציבים המוגשים להן.
ח (ע"ר) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מבקר המדינה כבר קבע בעבר כי לנוכח חשיבותו הרבה של תפקיד הנשיא, ומאחר שתהליך סיום כהונתו של נשיא נוגע גם בהיבטים אישיים, ראוי היה שתהליך כזה ייעשה לא רק לפי הנדרש וכמתחייב, אלא גם בזהירות המרבית ובשקיפות הראויה.
בגלל הישנותם של מקרים המעידים על התנהלות בלתי תקינה של מוסדות מנהלים במוסד אקדמי בתהליך סיום כהונת נשיא, לרבות התנהלותם הבלתי תקינה של היו"רים במכון בתהליך לסיום כהונת הנשיא היוצא, מוטל על המל"ג ועל הוות"ת לוודא תקינותם של תהליכים כאלו ולהשלים את עבודת הוועדה לבדיקת המשילות במוסדות להשכלה גבוהה.
זאת ועוד, על המל"ג והוות"ת לדון בהחלתן של ההוראות הקיימות לאוניברסיטאות, שעניינן אופן בחירת נשיא, על המכללות ללא כל דיחוי נוסף.
כל זאת כדי למנוע קיומם של תהליכים פגומים נוספים במכון או בכל מוסד אקדמי אחר.
ליקויים חמורים הועלו בהתנהלותו של מנכ"ל המכון המכהן בתפקידו כ-14 .
שנים המנכ"ל פעל לעתים תוך כדי עקיפה של הדרגים שמעליו, לרבות בעניין תקציב המכון, ופעל כפוסק אחרון בעניינים המצויים בתחומי אחריותם.
המנכ"ל חרג מתפקידו ופעל באופן בלתי תקין למינויו של נשיא המכון האמור להיות הממונה עליו.
המנכ"ל גם התערב בנושאים אקדמיים שאין לו כל נגיעה אליהם מתוקף תפקידו המינהלי.
מהתנהלותו בעניין נסיעותיו לחו"ל עולה חשש לפגיעה בטוהר המידות.
לדעת משרד מבקר המדינה, הליקויים האלה פוגעים בהתנהלותו השוטפת של המכון הן מהבחינה המינהלית והן מהבחינה האקדמית, לכן על המוסדות המנהלים של המכון לבחון את המשך כהונתו של המנכ"ל.
זאת ועוד, על המכון לבחון את הדרכים להביא לכך שהמנכ"ל ישיב למכון כספים שקיבל כ החזרי ההוצאות בגין הנסיעות לחו"ל המתוארות בדוח וכן את עלות ימי ההיעדרות בגין נסיעותיו, שנרשמו כהשתלמות ולא כחופשה.
במאה העשרים ואחת השתלבותו של הפרט בסביבת החיים מותנית גם בכך שישלוט במיומנויות השימוש במחשב.
ברכישת מיומנויות אלו יש כדי לתרום לצמצום פערים חברתיים וכלכליים.
ציר הזמן הוא מרכיב ק ריטי בטיפול בפערים דיגיטליים 2 - ככל שעובר הזמן ומתפתחת הטכנולוגיה גדלים הפערים, והקושי להקנות כישורים בסיסיים מתעצם.
הפרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להלן - פרויקט להב"ה או הפרויקט) הוקם בשנת 2001 על-ידי שר האוצר דאז מר סילבן שלום שהחליט, על דעת ראש הממשלה, כי הממשלה תפעיל תכנית לצמצום פערים בתחום התקשוב באמצעות הקמת 100 מרכזי תקשוב קהילתיים.
עד מרץ 2012 נוהל הפרויקט על ידי אגף החשב הכללי במשרד האוצר.
במרץ 1220 הועברה האחריות לפרויקט למטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר3 .
קהל היעד של הפרויקט הוא אוכלוסייה בעלת מעמד חברתי -כלכלי נמוך שאין לה גישה לטכנולוגיות המידע המתקדמות, אין ברשותה מחשבים ועולם האינטרנט אינו נגיש לה, או שהיא חסרת מודעות ואוריינות דיגיטלית (מיומנו יות וכישורי למידה בכל הנוגע לעבודה בסביבה ממוחשבת).
הפעילות העיקרית במרכזי להב"ה יועדה בשנים האחרונות לילדים .
2 המונח "פער דיגיטלי" מציין הבדלים בין אוכלוסיות שונות מבחינת מידת האימוץ של טכנולוגיות המידע והתקשורת.
3 היחידה הוקמה במרץ 2012 'מתוקף החלטת ממשלה מס 3058 מיום 27.
11 , שעניינה "הקמת יחידת מטה ותקשוב ממשלתי במשרד האוצר".
שם הדוח: פרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להב"ה) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מהגיל הרך ועד בית הספר התיכון, ושאר הפעילות הופנתה לאוכלוסיית המבוגרים.
בכל מרכז מתקיימים סדנאות וקורסים במגוון נושאים, וההשתתפות בהם אינה כרוכה בתשלום.
בשנים 2002 ו- 2003 הוקמו15 מרכזי להב"ה (להלן- המרכזים הוותיקים), וכעבור זמן מה שניים מהם נסגרו 4 .
בינואר 2010 החליט שר האוצר דאז ד"ר יובל שטייניץ להקים 13 מרכזים חדשים; בהמשך הוחלט כי יוקמו17 מרכזים חדשים (להלן- המרכזים החדשים)5 .
כמו כן החליט שר האוצר דאז לפתוח מחדש את אחד משני המרכזים שנסגרו.
במועד סיום המעקב, יולי 2013 , פעלו31 .
מרכזים התקציב שהועמד לפרויקט להב"ה בשנים 2012 ו- 2013 היה24.
9 מיליון ש"ח ו-24 מיליון ש"ח בהתאמה.
בחודשים אפריל-ספטמבר 2011 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בפעילות פרויקט להב"ה (להלן - הביקורת הקודמת).
ממצאי הבדיקה פורסמו בדוח שנתי קודם של מבקר המדינה (להלן - הדוח הקודם)6.
בחודשים מאי-יולי 2013 עשה משרד מבקר המדינה מעקב אחר אופן הטיפול בחלק מהליקויים שצוינו בדוח הקודם (להלן - המעקב).
נבדקו בעיקר הנושאים הללו: קהל היעד של הפרויקט, מעורבות משרד החינוך בפרויקט, ניהול הפרויקט, מדידה והערכה של תוצאות הפרויקט והסדר ניגוד עניינים.
כמו כן נבדקו היבטים הנוגעים לתקציב הפרויקט ולהעסקת כוח האדם בפרויקט.
המעקב נעשה במטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר ובמרכזי להב"ה.
בדיקות השלמה נעשו במינהל למדע ולטכנולוגיה שבמשרד החינוך.
קהל היעד של הפרויקט .
בקובץ הנחיות ונהלים שפרסם מנהל פרויקט להב"ה נקבע כי רוב משתתפי הפרויקט - 70% מהם- יהיו ילדים מהגיל הרך ועד בית הספר התיכון, ורק 30% מהמשתתפים יהיו מבוגרים.
בדוח הקודם העיר משרד מבקר המדינה למשרד האוצר כי ראוי שקהל היעד של הפרויקט יוגדר בהתאם לנתוני הלמ"ס7 , המלמדים כי שיעור השימוש במחשב ובאינטרנט יורד ירידה של ממש ככל שעולה הגיל.
עוד העיר משרד מבקר המדינה כי על פי חוק חינוך ממלכתי, התשי"ג- 1953 , מתפקידם של מוסדות החינוך להקנות לילדים מיומנויות וכישורי למידה בסביבה דיגיטלית; ואילו למבוגרים, הזקוקים לסיוע בתחום זה כדי להשתלב בשוק העבודה, חסר מענה מערכתי.
בינואר 2012 מסר משרד האוצר בתשובתו על ממצאי הביקורת הקודמת כי סוגיית קהל היעד תיבחן מחדש.
במעקב בדק משרד מבקר המדינה את שיעור המבוגרים והילדים בקרב המשתתפים בקורסים בכלל מרכזי להב"ה8 בשנת 2012 .
נמצא כי%34 מהם היו מבוגרים ו-%66 היו ילדים ובני נוער.
עוד יצוין כי בכל אחד מן המרכזים היו שיעורי הילדים והמבוגרים שונים.
4 ,המרכזים הוותיקים הוקמו ביישובים הללו: אופקים, אור יהודה, באר שבע, בית שאן, בית שמש גן-נר, טירת כרמל, מגדל העמק, נצרת עילית, נתיבות, צפת, קריית מוצקין, רהט, רמלה ושפרעם.
כעבור זמן מה נסגרו המרכזים בגן-נר ובקריית מוצקין.
5 ,המרכזים החדשים הוקמו ביישובים הללו: אלעד, באקה אל ר'רבייה, בני ברק, דימונה, טבריה טייבה, ירושלים, מודיעין עילית, מע'אר, מעלות תרשיחא, נצרת, סח'נין, עכו, ערד, קריית גת, קריית מלאכי וקריית שמונה.
6 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 62ב ( 2012 ), "פרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להב"ה)", עמ' 100-67 .
7 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקההסקר החברתי 2009 (אפריל 2011 ).
יצוין כי אותה מגמה עולה גם מנתוני הסקר החברתי 2010 (מאי 2012.
) 8 למעט המרכז באלעד אשר נפתח רק בדצמבר 2012.
:שם הדוח פרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להב"ה) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מבירור שנעשה עם ראש מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר (להלן - ראש מטה התקשוב) האמונה על הפרויקט מטעם הממונָה על התקשוב הממשלתי, עלה כי הנוהל שלפיו 70% מהקורסים ייועדו לילדים ובני נוער אינו נאכף.
עוד עלה מדבריה כי בשל קשיי תקציב סוגיית קהל היעד של הפרויקט לא נבחנה בבחינה רוחבית.
מפגישות ש קיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם מנהלי חלק מהמרכזים עלה כי לא נמסרו למנהלים הנחיות חדשות בנושא קהל היעד.
חלקם ציינו כי הנוהל שלפיו 70% מן המשתתפים בקורסים יהיו ילדים ובני נוער הוא נוהל מחייב; אחרים ציינו כי במרכזים שבאחריותם מתקיימים קורסים רבים יותר המיועדים למבוגרים בשל סיבות שונות, בהן חוסר יכולת של ילדי הגנים ובתי הספר להגיע למרכז בשל היעדר הסעות, דרישה של מבוגרים לקיים קורסים, הצבת מחשבים בבתי הספר ביישוב ועוד.
המנהלים ציינו עוד כי החל שיתוף פעולה עם שירות התעסוקה ברמה הארצית, וכי במסגרתו מתקיימים קורסים לדורשי עבודה.
עולה אפוא כי מדיניות ההפעלה של מרכזי להב"ה בכל הנוגע לקהל היעד אינה מגובשת וברורה.
משרד מבקר המדינה מעיר למטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר על כך שלא בחן את סוגיית קהל היעד כפי שהתחייב משרד האוצר בתשובתו על ממצאי הביקורת הקודמת.
משרד מבקר המדי נה שב ומעיר כי ראוי שייבחן נושא קהל היעד, שהוא נושא יסודי הנוגע למדיניות ההפעלה של המרכזים; בבדיקת הנושא ראוי לכלול מיפוי והערכה של כלל השירותים שעניינם צמצום פערים דיגיטאליים שנותנת המדינה באמצעות משרדי הממשלה השונים (כגון משרד הכלכלה, משרד החינוך, המשרד לאזרחים ותיקים ועוד), כדי להתחקות אחר האוכלוסיות שחסר להן מענה מערכתי בתחום זה.
תוצאות הערכה זו עשויות לשמש בסיס לכל הליך של החלטה שיתקיים בעתיד בנושא, ואף ראוי כי הן ישמשו בסיס להערכה כוללת של פעולות הממשלה לצמצום פערים דיגיטליים.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר כי עליו להבהיר למנהלי המרכזים שהנוהל שלפיו עיקר קהל היעד יורכב מילדים ומבני נוער אינו תקף עוד.
באוקטובר 2013 השיב מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי גובש מסמך עקרונות למתן שירותי מחקר, ובכלל זה בעניין קהל היעד, אולם קידום הנושא התעכב במשך כמה חודשים כיוון שתקציב המדינה לא אושר.
עוד הוסיף מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר כי פנייה לקבלת הצעות מחיר למתן שירותי המחקר תיעשה לא יאוחר מנובמבר 2013.
מעורבותו של משרד החינוך בפרויקט .
על פי חוק חינוך ממלכתי, התשי"ג- 1953 , משרד החינוך הוא הגוף המופקד על קידומו של החינוך במדינת ישראל, על תכניו ועל רמתו.
בחוק נקבע כי אחת ממטרות החינוך הממלכתי היא "לבסס את ידיעותיהם של הילד והילדה בתחומי הדעת והמדע השונים, ביצירה האנושית לסוגיה ולדורותיה, וב מיומנויות היסוד שיידרשו להם בחייהם כבני אדם בוגרים 280 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: פרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להב"ה) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בחברה חופשית".
כאמור, במאה העשרים ואחת הולך וגובר השימוש במחשבים ובתקשורת ממוחשבת, ויש צורך להקנות לבוגרי מערכת החינוך מיומנויות בתחום התקשוב.
בביקורת הקודמת נמצא כי אף שבפועל רוב שירותי הפרויקט ניתנים לי לדים ובני נוער במסגרת תכנית הלימודים, לא התקיים שיתוף פעולה בין משרד האוצר למשרד החינוך בכל שנות הפעלת הפרויקט.
עוד נמצא כי משרד החינוך אינו מפקח מבחינה פדגוגית על התכנים ועל ההדרכה במרכזי להב"ה.
משרד מבקר המדינה העיר בדוח הקודם שראוי כי משרד האוצר יבחן את סוגיית מעורבותו של משרד החינוך בפרויקט ובכלל זה את מעורבותו באישור תכני הלימוד בפרויקט.
בתשובתו מדצמבר 2011 על ממצאי הביקורת הקודמת ציין משרד האוצר כי "בעקבות הביקורת מתכוון משרד האוצר לשתף פעולה עם משרד החינוך בנושא מדיניות וקביעת תכנים בפרויקט להב"ה".
המעקב העלה כי אכן החל שיתוף פעולה בין מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר למשרד החינוך, אולם שיתוף פעולה זה לא הביא לנקיטת פעולות של ממש בכל הנוגע לבחינת התכנים של הקורסים במרכזי להב"ה, כמפורט להלן: באוקטובר 2012 התקיימה פגישה בהשתתפות נציגי מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר ונציגי מינהל מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך (להלן - מינהל מדע וטכנולוגיה).
על פי סיכום הפגישה, לדברי מנהל מינהל מדע וטכנולוגיה על משרד החינוך לפקח על הפעילות שמתקיימת במרכזי להב"ה עם תלמידי בתי הספר, כדי למנוע כפילויות וכדי שהפעילות תותאם לתכנים ולתכניות העבודה של משרד החינוך; מנהל מינהל מדע וטכנולוגיה הבהיר כי בכוונתו לגבש נוהל עבודה לבתי הספר בעניין זה.
בנובמבר 2012 אישרה הממונָה על התקשוב הממשלתי את תכנית העבודה של פרויקט להב"ה לשנת 2013 ".
בתכנית פורטו יעדי הפרויקט, ובהם הקמת צוות משותף ללהב ה ולמשרד החינוך שייבחן את התכנים בפרויקט וייתן ליווי פדגוגי.
התקיימה ישיבה נוספת בין נציגי הפרויקט לנציגי מינהל מדע וטכנולוגיה בפגישה סוכם בין השאר כי יוקם צוות היגוי משותף למשרד החינוך וללהב"ה, לרבות לבדיקת תכני הלימוד במרכזי להב"ה ולהתאמתם לתכנים ולתכניות העבודה של משרד החינוך.
עוד סוכם כי יתקיים יום עיון למנהלי המרכזים בלהב"ה ויוצגו בו עקרונות תכנית התקשוב הארצית.
התקיים יום העיון האמור משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2013 כי מתקיימים דיונים משותפים במסגרת ועדת משנה מצומצמת.
כמו כן השיב משרד החינוך כי "דוגמאות למערכי השיעור המועברים בהדרכות להב"ה נשלחו למשרד ובימים אלו נבדקות" ושהנחיות לבתי הספר יינתנו בגמר הסדרת הליך שיתוף הפעולה עם מרכזי להב"ה.
אף שהחל שיתוף פעולה בין מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר למשרד החינוך בנ ושא פרויקט להב"ה, עד כה לא ננקטו צעדים שיבטיחו תיאום שוטף וממשי - לא הוקמה ועדת היגוי משותפת, התכנים הנלמדים במרכזי להב"ה לא נבחנו מבחינה פדגוגית, ומשרד החינוך לא נתן לבתי הספר הנחיות בעניין שיתוף פעולה עם מרכזי להב"ה.
נוכח האמור, משרד מבקר המדינה חוזר ומעיר כי ראוי שהצעדים שעליהם החליטו נציגי מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר ונציגי מינהל מדע וטכנולוגיה יֵצאו מן הכוח אל הפועל.
:שם הדוח פרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להב"ה) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
לתפקיד מנהל פרויקט להב"ה מונה בשנת 2005 עובד חברת כוח אדם.
בדיקת פעולותיו במשך השנים לימדה שעובד זה שימש גורם מרכזי בקבלת החלטות ובהתוויית מדיניות בכל הנוגע לפרויקט, ואף ייצג את משרד האוצר כלפי חוץ.
בביקורת הקודמת נכתב כי מכלול פעילותו נעשה שלא בהתאם להנחיית נציבות שירות המדינה, שלפיה קבלן או עובד חברת כוח אדם המועסק על ידי משרד ממשלתי לא יהיה מעורב בפעולות הביצוע הייעו דיות של המשרד, לא ישתלב בהיררכיה של המשרד ולא ייצג את המשרד כלפי חוץ9 .
עוד נמצא כי כבר בנובמבר 2009 הגיש סגן החשב הכללי במשרד האוצר לנציבות שירות המדינה בקשה לתקנן את תפקיד מנהל פרויקט להב"ה, אולם עד ספטמבר 2011 (מועד סיום הביקורת הקודמת) לא הסתיים תקנון התפקיד.
משרד מבקר המדינה העיר בדוח הקודם כי מכלול התפקידים שהוטלו על מנהל הפרויקט מדגישים את הצורך בתקנון תפקידי הניהול של פרויקט להב"ה, וכי על משרד האוצר ונציבות שירות המדינה לפעול לכך שהפעולות בעניין זה יושלמו במהרה.
בדצמבר 2011 השיב משרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי הוא פועל לתקנון התפקידים האמורים על פי השיקולים שהועלו בביקורת בעניין זה.
המעקב העלה כי באפריל 2012 החל מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר, בשיתוף הלשכה המשפטית והאגף למינהל ומשאבי אנוש, להכין את המסמכים הנדרשים לשם תקנון משרת מנהל להב"ה ופרסום מכרז לאיושה.
במאי 2013 פורסם מכרז פנימי של נציבות שירות המדינה לתפקיד מנהל פרויקט להב"ה.
באוקטובר 2013 מסר מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי הליך המכרז הפנימי הסתיים וכי לא נמצא מועמד מתאים.
עוד צוין כי הדרישות והתנאים ייבדקו ויותאמו לפני פרסום מכרז חיצוני.
במועד סיום המעקב טרם הושלם ההליך לאיוש משרת מנהל פרויקט להב"ה על ידי עובד מדינה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד האוצר ונציבות שירות המדינה לפעול לכך שהליך איוש המשרה יושלם בהקדם.
לשם ביצוע פרויקט יש לאמוד את עלותו, ובכ לל זה את התשתיות ואת המשאבים הנדרשים להקמתו, לתפעולו ולתחזוקתו השוטפת.
כדי לקיים באופן שוטף ומיטבי את הפעילות במרכזי להב"ה נדרשת הקצאה של כוח אדם למשרות מנהל ומדריכים ושל תשתיות וציוד, כגון מחשבים, לוחות חכמים, רישיונות ללומדות ולתכנות לקורסים, גישה לאינטרנט, ניירות להדפסת חומרי הדרכה ותרגול ועוד.
בשנת 2009 , שבה פעלו במסגרת פרויקט להב"ה13 מרכזים, עמד תקציב להב"ה על12.
כאמור, בינואר 2010 החליט שר האוצר דאז ד"ר יובל שטייניץ להקים 13 מרכזים חדשים.
במסגרת החלטה זו קבע השר כי בסיס התקציב של פרויקט להב"ה לשנת 2010 :יהיה כדלקמן .
9 "נוהל העסקת עובדים בהעסקה בלתי צמיתה בשירות המדינה" הודעת נציבות שירות המדינה נב/48 ( 1992.
שם הדוח: פרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להב"ה) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 "13 המרכזים החדשים יתוקצבו בסך1.
2 מיליון ש"ח למרכז וזאת בנוסף ל-13 מיליון ש"ח של תקציב להב"ה - סה"כ 28 מיליון ש"ח בסיס התקציב לשנת 2010 ".
בהמשך, הוגדל מספר המרכזים החדשים ל-17 .
והוחלט לפתוח מחדש אחד משני מרכזים שנסגרו בשנת 2010 , שנה שבמהלכה החלו בהקמת המרכזים החדשים, עמד תקציב פרויקט להב"ה על כ-18.
6 מיליון ש"ח; בשנת 2011 , שבה המשיכו להקים מרכזים חדשים, עמד התקציב על 26.
5 מיליון ש"ח; בשנת 2012 , שבה פעלו30 מרכזים, עמד התקציב על24.
מיליון ש"ח בשנת 2013 הועמד לפרויקט תקציב של 24 מיליון ש"ח להפעלתם של31 .
מרכזים משרד מבקר המדינה מעיר כי התקציב שהועמד לפרויקט להב"ה בשנים 2012 ו- 2013 , שהיה24.
9 מיליון ש"ח ו-24 מיליון ש"ח בהתאמה, היה קטן מזה שקבע שר האוצר בהחלטתו מינואר 2010 , שלפיה בגין כל מרכז חדש יתווספו לתקציב 1.
במסגרת המעקב בדק משרד מבקר המדינה במאי 2013 את מצבת כוח האדם במרכזים הוותיקים ומצא מחסור חמור במדריכים, בשיעור של כ -32% מתקן כוח האדם.
בשל כך צומצמה הפעילות במרכזים הוותיקים (ראו הרחבה להלן).
במהלך החודשים מאי-יוני 2013 ביקרו נציגי משרד מבקר המדינה ב-16 מרכזים.
בביקורים עלה כי בחלק ניכר מהמרכזים חסרים ציוד ותשתיות או שיש בהם ציוד שאינו תקין: בחלק מהמרכזים חסרים רישיונות לתכנות ולומדות ולכן אי -אפשר לקיים בהם חלק מהקורסים; בחלקם חסרים ניירות להדפסה ולכן אי-אפשר להדפיס לתלמידים חוברות הדרכה ותרגילים או תוצרים של הקורסים והסדנאות; החיבור לאינטרנט בחלק מהמרכזים אטי דבר שלטענת מנהלי המרכזים גורם לביטול פעילויות; ציוד שהתקלקל (כגון מדפסות, לוחות חכמים, נורות למקרנים ועוד) לא תוקן ולא הוחלף במשך כמה חודשים.
ממכתבים ומפניות של מנהלי המרכזים ושל מנהלי האזורים אל מנהל הפרויקט עולה כי חלק מהבעיות הובאו לפני משרד האוצר.
כך, למשל, במכתב מאוגוסט 2012 שעליו חתמו 24 מנהלי מרכזים, פורטו בעיות שונות וצוין בין היתר כי "הצלחת להב"ה מבוססת על השילוש הקדוש של: תוכן, כוח אדם וטכנולוגיה.
כאשר אחד מהם לוקה בחסר, זה פוגע בשלם.
לתחושתנו הקשה הגענו למצב בו כל צלעות המשולש 'עקומות' וחרף מאמצינו כמנהלי מרכזים לתת את השירות הטוב ביותר הגענו למצב בו זה לא אפשרי!
באותו החודש התקיימה ישיבה של ראש מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר עם מנהל הפרויקט ועם מנהלי האזורים, ובין השאר נדונו בה גם הבעיות שתוארו לעיל.
מסיכום הישיבה עולה כי חלק מהבעיות נובעות ממצוקת תקציב.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על פי החלטת שר האוצר, הקמתם של מרכזי להב"ה נוספים חייבה להקצות משאבים מתאימים לכך.
אולם הגידול בתקציב הפרויקט היווה רק כמחצית מהסכום הנדרש להפעלת המרכזים החדשים בהתאם לקביעת שר האוצר ב- 2010 .
בהקשר זה יצוין כי מספר המרכזים גדל בכ- 140% , מ-13 ל-31 מרכזים, ואילו התקציב להפעלת המרכזים גדל רק בכ- 89%.
באוקטובר 2013 השיב אגף התקציבים במשרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי תקציב להב"ה לשנת 2010 נבנה על-פי הסיכום שקבע שר האוצר דאז אולם במהלך השנים 2013 - 2010 החליטה הממשלה על הפחתות רוחביות בהיקף של עשרות אחוזים במצטבר, ורק את חלקן ספג הפרויקט.
עוד נמסר על ידו כי "בידי האחראים לפרויקט נתונה הסמכות לבחור בין משרד האוצר 283 .
:שם הדוח פרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להב"ה) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 צמצום פעילויות בכל המרכזים לבין צמצום מספר המרכזים, על מנת לעמוד בהחלטות הממשלה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד האוצר לקיים בחינה מקיפה של המשאבים המוקצים כיום למרכזי להב"ה תוך מתן הדעת ליכולתם, בתנאים הקיימים, לממש את ייעודם באופן מיטבי.
הקמת מרכזים והפעלתם בלא שניתנים בידיהם הכלים למילוי תפקידם באופן ראוי פוגעת בפרויקט בכלל ותו וביכולת להביא להשגת יעדים ממשיים בתחום פעולתו.
על פי תורות ניהול מקובלות, לשם ביצוע פרויקט, ובייחוד פרויקט רב-שנתי, יש להציב יעדים מדידים ולהעריך את תוצאות הפרויקט כדי לבדוק את עצם ההצדקה לקיומו.
המדידה וההערכה יסייעו לקבוע אם הפרויקט משיג את יעדיו באופן המיטבי ומהי התמורה שמקבלת המדינה בעבור המשאבים שהיא משקיעה בו.
בביקורת הקודמת נמצא שפרויקט להב"ה פועל משנת 2002 בלי שהתקיימו תהליכי מדידה והערכה כלשהם, ולא נבדקה השפעתה של הפעילות במרכזים הוותיקים על צמצום הפער הדיגיטלי ועל מידת הטמעת השימוש בטכנולוגיות המידע בקרב מי שהשתתפו בהכשרות שהתקיימו במרכזים.
פעולות ההערכה והמדידה לא בוצעו אף שגורמים שונים דרשו לקיימן כבר בתחילת הפרויקט וכן במהלך שנות פעילותו.
עוד עלה כי רק בשנת 2010 הוחלט לקיים מדידה והערכה של תוצאות הפרויקט באמצעות גורם מקצועי שליווה את הפרויקט.
בעניין זה העיר משרד מבקר המדינה בדוח הקודם כי יש מקום לבחון אם ראוי שהגורם המקצועי, המלווה את הפרויקט זה כמה שנים, יבצע מחקר שנועד לבחון את האפקטיביות של הפרויקט, שכן הוא שותף לקבלת ההחלטות בעניינו.
בתשובת סגן החשב הכללי מינואר 2012 על ממצאי הביקורת הקודמת נכתב: "הוריתי על הקפאת ההליך המחקרי הנוכחי.
בירור התהליך מתבצע על ידי בימים אלה.
המלצת המבקר להעסיק גורם חיצוני אובייקטיבי מקובלת והמשרד יפעל בהתאם".
במעקב התברר כי בשל היעדר תקציב לא פורסם מכרז לביצוע מחקר רוחבי.
עוד עלה כי בינתיים נ עשים בכמה מרכזים מחקרים ממוקדים באמצעות סטודנטים העושים זאת כחלק מתכנית הלימודים השנתית שלהם באחת מהמכללות בארץ.
לדברי ראש מטה התקשוב, מחקרים אלה יסייעו להניח את התשתיות למחקר הרוחבי לכשזה יתאפשר מבחינת התקציב.
פרויקט להב"ה פועל זה כ-12 שנים בלי שבוצע מחקר כולל כדי לבחון את השפעת פעילות המרכזים על צמצום הפער הדיגיטלי ועל מידת הטמעת השימוש בטכנולוגיות המידע בקרב מי שהשתתפו בהכשרות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בהיעדר הליך סדור למדידה ולהערכה של תוצאות הפרויקט לא ניתן לאמוד את מידת הצלחתו ואת השפעותיו על אוכלוסיית היעד.
באוקטובר 2013 מסר מטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2014 .
יתאפשר לתקצב נושא זה 284 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: פרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להב"ה) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
ממושכלות היסוד הוא שעל עובד ציבור להימנע מלהימצא במצב של ניגוד עניינים בין עבודתו לבין ענייניו האישיים.
האיסור להימצא במצב של ניגוד עניינים מטרתו "מניעת הרע בטרם יארע"10.
די בקיום חשש לניגוד עניינים כדי שכלל זה יופר, ולכן גם כאשר העובד הנמצא במצב של ניגוד עניינים ממלא את תפקידו בתום לב ואינו מושפע מהאינטרס הנוגד, הכלל מופר למעשה11,.
ככל שעובד המועסק בארגון נושא במשרה בכירה יותר המקנה לו סמכויות נרחבות יותר, יש מקום לדרוש ממנו הקפדה רבה יותר על קיום נורמות ומידות ציבוריות ראויות במילוי תפקידו, ובכלל זה הימנעות ממצבים של ניגוד עניינים בין תפקידיו בארגון לבין ענייניו הפרטיים.
בביקורת הקודמת נמצאו שני מקרים שבהם התעורר חשש לניגוד ענ יינים בקרב עובדים בכירים בפרויקט.
עוד נמצא בביקורת הקודמת כי העובדים הנושאים בתפקידי ניהול בלהב"ה לא תודרכו בנושא ניגוד עניינים ולא נדרשו להצהיר על זיקותיהם העלולות להעמיד אותם במצבי ניגוד עניינים בעת מילוי תפקידם.
בדוח הקודם העיר משרד מבקר המדינה למשרד האוצר כי מקרים אלו מעוררים חשש לניגוד עניינים ולפגיעה בסדרי מינהל תקין.
כמו כן העיר משרד מבקר המדינה כי ראוי שמשרד האוצר יחיל על מנהל הפרויקט ועל מנהלי המרכזים הגבלות בנושא עבודה פרטית דוגמת ההגבלות החלות על עובדי מדינה מכוח התקשי"ר, ובכך ימנע מצבים פוטנציאליים של ניגודי עניינים.
בתשובת משרד האוצר מדצמבר 2011 ,על ממצאי הביקורת הקודמת צוין כי הופקו לקחים "ולכן במכרז לשירותי מחשוב ובמכרז הייעודי לקבלת אחריות כוללת למרכזי להב"ה הוא שילב דרישה להצהרות ברורות של כל נותן שירותים לגבי ניגוד עניינים מסוג]משרד האוצר[ .
"זה המעקב העלה כי בעקבות הדוח הקודם החליטה הממונָה על התקשוב הממשלתי, עם כניסתה לתפקיד במרץ 2012 , כי כל נותני השירותים בתחום המחשוב במשרד האוצר (המועסקים בשיטות העסקה שונות) יחתמו על מסמך "הסדר ניגוד עניינים".
ואכן העובדים בפרויקט להב"ה חתמו על מסמך כאמור.
יוצא אפוא שמטה התקשוב הממשלתי במשרד האוצר פעל לתיקון הליקוי שנמצא בביקורת הקודמת וכי נותני שירותים בתחום המחשוב, לרבות אלו המועסקים בפרויקט להב"ה, נדרשו לחתום על מסמך "הסדר ניגוד עניינים".
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הנחיית הממונָה על התקשוב הממשלתי בעניין זה.
10 בג"ץ 8192/04 'התנועה למען איכות השלטון בישראל נ' ראש הממשלה ואח (פורסם בתקדין, 22.
) 11 ראולמשל מבקר המדינה, דוח שנתי 57ב ( 2007 ), "כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם", עמ' 27 ;ואילךדוח שנתי 56ב ( 2006 ), "פעילות עובדי מדינה ונושאי משרה בשירות המדינה במוסדות איגוד הכדורסל בישראל", עמ' 869 ;ואילךדוח שנתי 54ב ( 2004 ,) "סל שירותי הבריאות", עמ' 380 .
ואילך משרד האוצר 285 .
היבטים בהעסקת כוח האדם במרכזים .
המנהלים והמדריכים בפרויקט להב"ה מועסקים בשלוש שיטות העסקה, כמפורט להלן: 1.
+( באמצעות חברות כוח אדם, בשיטת עלות בתוספת עמלה COST ) (להלן- מכרז קוסט פלוס).
במסגרת מכרז זה מועסקים עובדים במרכזים הוותיקים; 2.
על פי מכרז מרכזי לאספקת שירותי מחשוב ונותני שירותים בתחומי טכנולוגיות המידע והתקשוב במשרדי הממשלה (להלן - מכרז שירותי מחשוב).
במכרז זה נקבעה שיטת תשלום אחידה לפי שעות.
כמו כן נקבע במכרז כי שיעור התקורה המרבי שרשאית החברה לגבות מתוך התמורה שמשלם המשרד עבור השירותים הוא 12.
במסגרת מכרז זה מועסקים עובדים במרכזים הוותיקים; 3.
על פי מכרז ייעודי לאספקת שירותי ניהול והדרכה ל -17 המרכזים החדשים (להלן - מכרז אחריות כוללת).
במכרז זה נבחרו שני ספקים (להלן - חברה א' וחברה ב'), וכל אחד מהם מספק את כל השירותים (הן מנהל והן מדריכים) בקבוצת מרכזים נפרדת.
יצוין כי במכרז זה אין פיקוח על תקורת החברות הזוכות.
כוח אדם במרכזים הוותיקים 1.
במפרט להפעלת הפרויקט נקבע כי במרכז שישבו שתי כיתות לימוד יכלול התקן משרת מנהל וארבעה משרות של מדריכים, ובמרכז שבו שלוש כיתות או יותר יכלול התקן משרת מנהל וארבע משרות וחצי של מדריכים.
בביקורת הקודמת נמצא מחסור חמור במדריכים ב-13 המרכזים הוותיקים, בשיעור של כ- 38% מתקן כוח האדם בהם.
בשל כך צומצמה הפעילות במרכזים אלו: מספר הקורסים הופחת, כמה מהמרכזים נסגרו בשעות אחר הצהריים המוקדמות ומקצתם לא נפתחו בימי שישי; בכמה מהמרכזים לא נפתחו קורסים חדשים, זמני ההמתנה לפתיחת קורסים התארכו ונמצאו רשימות ארוכות של ממתינים להכשרות.
בדוח הקודם העיר משרד מבקר המדינה למשרד האוצר כי האיוש החסר במרכזים פוגע פגיעה יסודית בעצם היכולת לקיים פעילות מלאה שתבטיח את השגת יעדי הפרויקט, ולכן על משרד האוצר לפעול לאלתר לאיוש תפקידי ההדרכה בכל המרכזים.
בינואר 2012 מסר משרד האוצר בתשובתו לדוח הקודם כי "המכרזים הושלמו ובימים אלה מתבצע האיוש".
בספטמבר 2011 דנה ועדת המ כרזים בנושא "בחינת חלופות לקליטת נותני שירותים במרכזי להב"ה הוותיקים".
נדונו היתרונות והחסרונות של כל אחת מהחלופות; בסופו של דבר החליטה הוועדה להסתמך על מכרז שירותי מחשוב ולבצע תיחורים 12 לאיוש כל התקנים שהתפנו בכל אחד מהמרכזים (להלן - מכרז צוות).
במסגרת זו החליטה הוועדה כי מרכזי להב"ה הוותיקים יחולקו לשתי קבוצות וכי לגבי כל קבוצה יפורסם מכרז צוות ויזכה בו ספק אחד.
עוד הוחלט כי תעריף השכר אשר ישולם לספק הזוכה עבור השירותים בכל קבוצה יהיה ממוצע ההצעה הזוכה בקבוצה הראשונה עם ההצעה הזוכה בקבוצה השנייה "וזאת על מנת ליצור מצב בו התעריפים בכל המרכזים הוותיקים יהיו אחידים".
בסיכום הדיון צוין כי "הוועדה רואה בפתרון הנבחר פתרון לטווח הארוך ולא רק פתרון ביניים, זאת בהתאם .
12 תיחור- הזמנת ספקים זוכי המכרז להגיש הצעות מטעמם.