HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עם זאת, יוער כי הפעולות שבוצעו, כמו קביעת תקן מתנדבים לכל תחנה לצורך גיוס מתנדבים ושימורם, עדיין לא באו לידי ביטוי בתשובות המת"חים לשאלון שנמסרו בחודשים אוגוסט -ספטמבר 2012 .
ראוי שגורמי המטה באגף השיטור והקהילה יבצעו פעולות ברמת השטח כדי להבטיח את הטמעת השינויים החדשים.
בדיון סטטוס בעניין הטמעת תכנית האיחוד, ביולי 2012 , דרש ראש אגף השיטור והקהילה לנתח סקרים שנעשו על המתנדבים כדי לברר בעיות בהפעלתם, וזאת בעקבות טענתם של קצין אגף השיטור והקהילה ממחוז תל אביב ושל קצין אגף השיטור והקהילה ממחוז חוף כי ההפרדה בין בניין כוח המתנדבים ובין הפעלתם יצרה קשיים בהפעלתם ובשימורם.
גם ראש מדור מש"קים ציינה בפני נציגי משרד שאינו אחראי [ מבקר המדינה כי "סוגיית ההפרדה בין בניין הכוח והפעלתו במש"ק עולה כצוואר בקבוק ]כבעבר לגיוסם, הכשרתם ושימור הקשר שלהם עם התחנה על ידי המפקדים ברמות השונות בשטח מאחר שכשמדובר במתנדבים קשה לבצע הפרדה בין בניין הכוח להפעלתו".
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי המתנדבים הם משאב אנושי בעל ערך רב למשטרה המסייע לתחנות בתחומים הנוגעים לליבת עשייתה של המשטרה, הוא מקרב אותה לקהילה ומגביר את תחושת הביטחון של הציבור.
לנוכח הקשיים שהועלו, על אגף השיטור והקהילה לבחון את תוצאות השינוי בתפיסת ההפעלה בכלל ובסוגיית ההפרדה בין בניין הכוח להפעלתו בפרט, וכן את משמעויותיהן.
(ה) מדידה : במסגרת תכנית האיחוד צריך היה לגבש מדדים לאופן פעולות אגף השיטור והקהילה (על יחידותיו) במתכונתו החדשה במסגרת מערכת "מפנה" - מערכת המדידה הארצית - במערכות המחשוב המשטרתיות ובאמצעי המדידה השונים של יחידות האגף.
בהצעה למדדים מאוקטובר 2011 הוצע כי מערכת המדידה וההערכה, שתיבדק באמצעות מערכת "מפנה" ומערכות המחשוב המשטרתיות האחרות, תכלול מדדים שיתייחסו, בין היתר, לפעילות יזומה בטריטוריה מוגדרת ולשיפור איכות הטיפול באירועים חוזרים .
כל אלה בנוסף לבחינת השירות לציבור במסגרת סקרי שירות (ראו להלן).
במערכת "מפנה", מערכת שהחלה לפעול בתחילת 2012 , באה לידי ביטוי פעילות משרד השיטור והקהילה ברוב מדדי תחום "שירות החוץ" המהווה 40% מהציון הכללי, ובהם סקר שירות 47, שירות ניידות 48, תלונות הציבור ושי מוש בכוח 49 וכן שירות מבוסס קהילה הכולל גם טיפול בעברות איכות חיים 50 ,.
47 סקרי שירות וסקר לקוח סמוי המודדים את טיב השירות של ניידות הסיור ושל המש"ל (15% .
)מהציון 48 זמן הגעה ואי-הגעה של ניידת ( 5% .
מהציון 50 שירות זה כולל גם קיום פורום אכיפה בתכנית עיר ללא אלימות ומשאלה חווייתית- קד"ם (15% .
)מהציון המשרד לביטחון הפנים 523 .
בנובמבר 2011 :, שני מדדים חדשים להערכת אופן הטיפול בתחום זה א.
"נקודות חמות" - טיפול התחנה באזורים שבאחריותה שקבע המטא"ר לפי כמות עברות איכות חיים המתבצעות בהם (להלן - נקודות חמות) ב.
"אירועים סדרתיים" - טיפול שוטרי המש"קים באירועים חוזרים (להלן - אירועים סדרתיים) ובמניעת הישנותם.
מדדים אלה מתבססים על "סל 524 דוח שנתי63ג .
עברות" שהוגדר51 , ומטרתם לצמצם את אירועי איכות החיים הנשנים ו"לקרר" את הנקודות החמות.
ליישום מדדים אלה נדרש משרד השיטור והקהילה להכין תכנית עבודה משותפת ומשולבת של כל הגורמים הפועלים במסגרתו עם הרשויות הנדרשות.
באפריל 2012 החלה בפועל מדידת טיפול התחנות בנקודות חמות, ואילו מדידת הטיפול באירועים סדרתיים עדיין לא החלה.
לנוכח הצורך לפתח תשתית טכנולוגית, מדידת מרכיב זה של טיפול התחנה בעברות איכות חיים צפויה להתחיל בשנת 2013 .
יצוין כי במחצית השנייה של 2012 הוחלט להפסיק למדוד את זמן התגובה52 .
"באמצעות מערכת "מפנה בתשובתה מסרה המשטרה כי את המדדים של מערך השיטור והקהילה במערכת "מפנה" קבע המפכ"ל.
העיקריים במדדים אלה נוגעים לשירות לציבור והם כוללים טיפול בנקודות חמות, פעילות שוטרי מש"קים ופורום אכיפה במסגרת תכנית עיר ללא אלימות.
המשטרה ציינה שלצד מערכת "מפנה" האמורה לתת אינדיקציה לתפקוד התחנה בתחום השיטור, מופעלת המערכת הממוחשבת "שירת הסירנה"53 שנועדה להפיק נתונים לניהול פעילות מערך הסיור ולפיקוח ובקרה עליה (להלן - מערכת שירת הסירנה).
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי בסוף תקופת הביקורת, אוגוסט 2012 , כללה מערכת "מפנה" רק מקצת המדדים להערכת פעילות משרד השיטור והקהילה בתחנה שהוצעו עם גיבוש תכנית האיחוד באוקטובר 2011 , וספק אם היא נותנת ביטוי הולם להיקף התפקידים והפעילות שלו.
אכן, ריכוז מובנה של נתונים במערכת שירת הסירנה הקנה לגורמי המטה באגף השיטור והקהילה אמצעי ניהול ומעקב נוסף, אך זה חסר את המדידה וההערכה הממוקדות של פעילות השיטור בתחנה וכן את התוקף שמערכת "מפנה" מספקת באמצעות השימוש שעושים בה המפכ"ל והספ"כ.
אף בסיכום החצי -שנתי של יישום האיחוד, בסוף יולי 2012 , .
"נקבע לעניין זה כי יש לשלב מדדים נוספים במערכת "מפנה (ו) מעקב ובקרה : לפי תכנית האיחוד, צריך היה לבצע מעקב, בקרה והפקת לקחים תוך כדי תהליך ההטמעה.
בחודשים יוני -יולי 2012 ביצעה המשטרה, בהובלת ראש אגף השיטור והקהילה, הליכים לבחינת טיב היישום של האיחוד והטמעתו.
(1) כאמור, במסגרת תרגיל חניכי פו"ם גיבש צוות חניכים, ביוני 2012 , מסמך שהתייחס ליישומה ולהטמעתה של תכנית האיחוד.
התרגיל נועד לשמש כלי עזר בידי המשטרה לקידום האיחוד והטמעתו, לרבות הצגת ת מונת מצב עדכנית על הקמת מערך השיטור והקהילה והפעלתו בארבעת מדרגיו ועל איתור פערים.
51 סל עברות איכות החיים נחלק לארבע קבוצות של עברות: הפרעות מנוחה, הפרעות רעש, עברות תעבורה ותנועה ועברות הפוגעות בתחושת הביטחון האישי (כמו גנבה וכייסות, הטרדה והפרות סדר, סכסוך שכנים וקטטות ושכרות).
52 פעילות הניידות ממשיכה להימדד במערכת המחשוב של אגף השיטור - מערכת "שירת הסירנה".
53 מערכת "שירת הסירנה" נכנסה לפעולה במערך הסיור בשנת 2011 ונועדה לנהל את משרד הסיור בתחנה.
המערכת מאפשרת לפיקוד הסיור לבצע סידורי עבודה, ציוותים, ביצוע מעקב אחר אירועי תגובה, פיקוח ובקרה על רישום דוחות פעולה ועוד.
המשרד לביטחון הפנים 525 .
הבדיקה התבצעה בכל הדרגים והתמקדה בכמה יחידות54 ובנושאים שהותוו בידי ראש אגף השיטור והקהילה שהמרכזיים בהם היו הטמעת האיחוד, איוש ביחס לתקינה לפי פק"א האיחוד, אופן מימוש תפיסת ההפעלה ומוטת שליטתו של המת"ח.
54 במחוז תל אביב- תחנות שכונות, גלילות ומרחב יפתח; במחוז מרכז - תחנות כפר סבא, ראש העין ומרחב שרון; ובמחוז ירושלים - תחנת שפט, מרחב ציון ומרחב מוריה.
ממצאי התרגיל של חניכי פו"ם ברמת התחנה העלו, בין היתר, את הבעיות האלה: בתחום כוח אדם קיים איוש תפקידים חלקי והקצינים הקיימים נאלצים לבצע כמה תפקידים בניגוד לפק"א האיחוד.
אי-איוש התפקידים פוגע גם באיכות הפעלת הכוח וגם באיכות השירות הניתן לציבור "כאשר ניתנת עדיפות לביצוע משימות 'אג"מיות' "; ירידה בעבודה מול ]לפעילות יזומה בקהילה [ ' על פני 'אק"מיות ]לצורכי הסיור [ הקהילה בשל תגבור המש"קים לעבודה "אג"מית"; וירידה בשעות פתיחת מש"קים.
בעניין מימוש תפיסת ההפעלה נמצא חוסר אחידות בכל הנוגע לאופן הפעלת המענה המשלים בידי שוטרי המש"ק וברוב התחנות אין מתקיימים מעקב סדור אחר המענה המשלים ופיקוח סדור עליו.
בתחום המתנדבים נמצא כי הפיצול בין בניין הכוח המתבצע בידי קצין המתנדבים ובין הפעלתו משפיע על הפעלת המש"ק ופוגע בקשר האישי עם המתנדב.
הממצאים העלו גם היבטים חיוביים של תכנית האיחוד.
בנוגע למוטת השליטה של המת"ח ושגרת העבודה נמצא כי התחנות די שבעות רצון מהפן המבצעי המאפשר סנכרון בין כלל הכוחות לצורכי התחנה ולמענה לאירועים; נערכות ישיבות עתיות והערכות מצב עם כל גורמי השיטור והקהילה ומתבצעת העברת מידע ביניהם; ובתחנות שקיים בהן חיבור בין שוטרי המש"ק לסיור הביא האיחוד לידי שיפור בעבודתו של מערך הסיור.
(2) ביולי 2012 ,התקיים דיון סטטוס, בראשותו של ראש אגף השיטור והקהילה למעקב אחר יישום מרכיבי תכנית האיחוד והפקת לקחים לאחר חצי שנה להפעלתה.
בדיון השתתפו קציני אגף השיטור והקהילה המחוזיים ונציגים ממדור ההדרכה באגף השיטור והקהילה ומהמדור לפיתוח סגלי פיקוד שבאמ"ש, ובנושאים שנדונו היו תקינת כוח אדם והשמתו, פעילויות תשתית והטמעה.
בסיכום הדיון הועלו תובנות המצריכות תיקון ושיפור בדרגים השונים, ובהן כאלה הנוגעות לתחנה: תקינה ואיוש חסרים של קציני מתנדבים וקמב"צים בכל התחנות יוצרים עומס עבודה רב על בעלי התפקידים הקיימים; היקף תפקיד הרמש"ק גדל ויצר קושי בפיקוד על בעלי דרגה שווה באותו משרד וכן קשיי ניהול וידע מקצועי; מידה שונה של הטמעת תהליך האיחוד בתחנות; היעדר תחושת שינוי בגין האיחוד בתחנות הקטנות וצורך בהעמקה ובהרחבה של משמעות השינוי בהיבט הפיקודי; המש"קים אינם מטפלים באירועים סדרתיים (כמתחייב בתפיסת ההפעלה); ופערים בתפיסת ההפעלה.
כמו כן צוין שיש לחזק את מערך המתנדבים.
בסיכום הועלו גם תובנות בדבר ההיבטים החיוביים של התכנית: המאמצים הרבים שהושקעו בהטמעת מרכיביה באים לידי ביטוי ביחסם החיובי של הדרגים השונים אליה; תכנית ההכשרה למשרדי השיטור והקהילה ולסגלי התחנות תרמה להטמעה; קיימת שביעות רצון בקרב המת"חים מהתהליך; והטיפול בעברות איכות חיים והתוצאות עד כה מלמדים על הפוטנציא ל הטמון בתפיסת השילוביות בין מגזרי משרד השיטור והקהילה החדש.
המשרד לביטחון הפנים 527 .
לאחר עשור של בדיקת ארגון כוחות השיטור במשטרה, מסוף 2011 מתבצע שינוי ארגוני מקיף בהיערכותם, בהובלתם של המפכ"ל ושל ראש אגף השיטור והקהילה, שנועד לחזק ולשפר את האפקטיביות של התחנה בתחומי הפעולה המרכזיים של המשטרה.
כשהחל השינוי, התקיים הליך מערכתי שיטתי של גיבוש המבנה הארגוני ותפיסת שיטור משולבת בקרב גורמי השיטור בכלל ובתחנה בפרט - הגדרת יעדיו של המשרד המאוחד ובעלי התפקידים בו; גיבוש תכנית פעולה, עדכון נהלים, התוויית הטמעה להליך, קביעת דרכי מעקב ומד ידה וביצוע תהליך הפקת לקחים.
מטה אגף השיטור והקהילה נתן לנושא עדיפות בקשב ובמשאבים.
ברמת התחנה - במהלך הביקורת היו רוב מרכיבי התכנית בבנייה ובהטמעה, ואחרים יושמו באופן לקוי.
לפיכך, עדיין מוקדם מדי מכדי ללמוד על מידת האפקטיביות ועל טיב השיפור של התהליך ותרו מתו לפעולות מגזרי השיטור והקהילה בתחנה.
ליעילותה ולמועילותה של התחנה חשיבות רבה בהגברת תחושת הביטחון של התושב.
מן הראוי שמטה אגף השיטור והקהילה ימשיך לעקוב אחר יישום ההליך בתחנות ויבקר את תוצאותיו החיוביות והשליליות וכן ידווח באופן תקופתי למפכ"ל ולשר לבט"פ.
הכול במטרה להגיע לתובנות ותשובות ראויות ולמנוע מבעוד מועד את האפשרות להפסקתו או לנטישתו של ההליך, כפי שכבר קרה בעבר.
משרד האח"ם בתחנה הוא הזרוע הנוספת שבאמצעותה פועלת התחנה לאכיפת החוק ולמאבק בפשיעה, והוא כולל את מערכי החקירות והמודיעי ן.
קודם לשנת 2005 פעלו מערכי החקירות והמודיעין בתחנה במסגרת שני משרדים נפרדים (ברמות המרחב והמחוז הם פעלו במסגרת שני ענפים נפרדים וברמת המטה הארצי הם פעלו כשני אגפים נפרדים).
בשנת 2005 , במסגרת איחוד שני התחומים האלה למסגרת ארגונית אחת בכל הרמות, הוקם בתחנה משרד האח"ם המאחד בתוכו את שני המשרדים.
שני ראשי המשרדים הוכפפו לראש משרד האח"ם (להלן - רמח"ם).
נוהל משרד האח"ם מסדיר, בין השאר, את יעדי המשרד, את מבנהו, את תפקידיהם של הרמח"ם ושל בעלי התפקידים הכפופים לו ואת שגרת המטה של המשרד (להלן - הנוהל).
מסגרת עבודה משותפת לסגל משרד האח"ם התפיסה העומדת בבסיס האיחוד של שני המערכים הייתה שפעילות משולבת ומתואמת ביניהם תגדיל את האפקטיביות שלהם, בייחוד של מערך החקירות בהיותו צרכן מובהק של תוצרי המודיעין.
הפעילות בשני משרדים נפרדים יצרה פעמים רבות קשיים בעבודה המשותפת הנדרשת, משום שכל משרד פעל על פי סדרי עדיפויות משלו ולפי תפיסתו את צורכי התחנה.
במערך החקירות, שבראשו עומד קצין חקירות, החוקרים נחלקים לתחומי חקירות מוגדרים.
בתחומי אלימות במשפחה ועברות בני נוער עובדים חוקרים ייעודיים 528 דוח שנתי63ג .
המוגדרים במסגרת תקינת התחנה.
תחומי העברות ה אחרים מחולקים בין החוקרים על פי תפיסתם של הרמח"ם ושל פיקוד התחנה.
במערך המודיעין, שבראשו עומד קצין מודיעין, עובדים רכזי מודיעין הנחלקים לתחומים פונקציונליים על פי מאפייני התחנה - כיסוי שטח, סדר ציבורי, מיעוטים, נוער ועוד.
במערך המודיעין פועלת גם יחידת הביל וש - הזרוע המבצעית של המודיעין התחנתי - העובדת מול יעדים מודיעיניים על פי מידע מרכזי המודיעין.
במשרד האח"ם פועלת גם יחידת הערכה שתפקידה לספק לגורמים שונים בתחנה מידע הנדרש לפעילותם ממגוון מאגרי המידע ומקורות המידע הזמינים המשרד לביטחון הפנים 529 .
לתחנה ולערוך ניתוחים וסקירות בנושאים שונים לפי דרישות פיקוד התחנה.
יחידת ההערכה, שהייתה כפופה לקצין המודיעין, כפופה כיום ברוב התחנות ישירות לרמח"ם.
במהלך 2011 ביצעה יחידת הביקורת הארצית של המשטרה ביקורת בנושא איחוד מערכי החקירות והמודיעין ברמת המטה הארצי, ברמת המחוזות והמרחבים וברמת התחנות (להלן - ביקורת יב"ק).
בביקורת נבדקו ברמת התחנות, בין היתר, מימוש האיחוד על פי הנוהל, מבנה משרד האח"ם ושגרת עבודתו, אחריות פיקודית ומקצועית ופיקוח ובקרה.
גיבוש הדוח הסתיים בשנת 2012.
ביקורת יב"ק העלתה כי לרוב האיחוד מומש כראוי במסגרת משרד האח"ם.
בין היתר נמצא כי ברוב התחנות שנבדקו מבנה משרד האח"ם תואם לנוהל בכל הקשור לכפיפויות בעלי התפקידים ולאופן ההפעלה, ובכולן הרמח"ם מעודכן באופן שוטף בדבר הפעילות בתחומי החקירות והמודיעין ומעדכן את פיקוד התחנה באופן תדיר.
עם זאת, העלתה ביקורת יב"ק ליקויים בתפקוד המשרד המאוחד.
בין היתר נמצא שבחלק מהתחנות תקני קציני חקירות במשרד האח"ם אינם מאוישים, ובחלק מהתחנות קיים מצב של חוסר איוש של תפקיד קצין חקירות משפטן; בחלק מהתחנות שבהן חסרים קציני חקירות, חלוקת הקשב של הרמח"ם מופנית בעיקר לחקירות; כמו כן נמצא כי בחלק מהתחנות ל א הוכשר הרמח"ם לקראת כניסתו לתפקיד ויש פערי ידע בנושאי מודיעין בקרב חלק מהרמח"מים שהגיעו ממגזר החקירות, ופערי ידע בתחום החקירות בקרב רמח"מים שהגיעו ממגזר המודיעין.
אולם, לפי ביקורת היב"ק, פערי הידע האלה אינם משפיעים על הפעילות באופן ניכר, הם מטופלים ומצטמצמים תוך כדי ביצוע התפקיד.
בנושא שגרת עבודתו של הרמח"ם המעוגנת בנוהל נמצא, בין היתר, כי ישנה שונות בין התחנות באופן ביצוע הישיבות של קציני המשרד בראשותו של הרמח"ם, בתדירותן ובהרכב משתתפיהן.
בשאלון בדק משרד מבקר המדינה היבטים הנוגעים לאיחוד עבודת החקירות והמודיעין באמצעות הרקע המקצועי של הרמח"ם ושגרת המטה שהוא מקיים במשרד האח"ם.
אשר לרקע הקודם של הרמח"מים בתחומי החקירות והמודיעין נמצא כי ב-50 מתוך53 תחנות (כ-94% ,) לרמח"ם רקע קודם בתחום החקירות וב-26 מתוך54 תחנות (כ-48% ) לרמח"ם רקע קודם בתחום המודיעין.
יוצא אפוא שביותר מ -50% מהתחנות אין לרמח"ם רקע בתחום המודיעין.
עוד עלה כי ב-8 מתוך53 תחנות (כ-15% .
) לא עשה הרמח"ם קורס רמח"מים בנוגע לשגרת המטה שעל הרמח"ם לקיים, הנוהל מציין, בין היתר, כי עליו "לקיים ישיבת בוקר עם קציני המשרד לצורך קבלת עדכון לגבי אירועי היום הקודם, לתת הנחיות לגבי מדיניות החקירה והמודיעין, לחלק משימות ולקבוע את סדר העדיפות לטיפול בתיקים" וכן "לעבור, בכל יום, על כל הידיעות המודיעיניות הנכנסות, לגבש בהתאם לתמונת הפשיעה הקונקרטית ולגזור ממנה ]ציון ידיעות חיוניות [ צי"ח משימות לכוחות שבפיקודו".
מהתשובות לשאלון עלה כי ב -41 מתוך54 תחנות (כ -76% ) הרמח"ם מקיים ישיבת בוקר עם קציני המשרד ובשאר התחנות מתקיימות ישיבות בוקר פעם עד שלוש פעמים בשבוע; ב-28 מתוך54 תחנות (כ-52% ) הרמח"ם אינו עובר מדי יום על הידיעות המודיעיניות (ובכמחציתן הוא עובר פעם בשבוע או פחות על הידיעות המודיעיניות).
בנושא שינויים בתהליכי העבודה בין תחומי החקירות והמודיעין במשרד האח"ם עלה כי ב-39 מתוך55 תחנות (כ-71% ) בוצעו שינויים כאלה בשנה האחרונה.
רוב 530 דוח שנתי63ג .
השינויים התמקדו בהגברת התיאום, שיתוף הפעולה וחילופי המידע בין החוקרים, רכזי המודיעין, הבלשים ועובדי ההערכה.
המשרד לביטחון הפנים 531 .
מהאמור עולה כי השילוב בין תחומי החקירות והמודיעין במסגרת משרד האח"ם בתחנה מתבצע לרוב באופן הנדרש, וברוב התחנות פועלים הרמח"מים כנדרש.
עם זאת, הועלו בתחום המודיעין ממצאים הנוגעים, בין היתר, לרקע מודיעיני חסר ולאי -הקפדתם של חלק מהרמח" מים על שגרת העבודה בתחום המודיעין, העלולים לפגוע ביכולתם לתכלל את עבודת המשרד.
לפיכך, ראוי שהאח"ם ישלים בהקדם את הרקע המקצועי החסר של הרמח"מים האמורים והרמח"מים בכל התחנות יקפידו על קיומה של שגרת המטה במשרד המבטיחה את תפקודו התקין של המשרד.
בתשובתה מסרה המשטרה כי אח"ם זיהה את פערי הידע של הרמח"מים בתחומי המודיעין ופיתח השתלמות מיוחדת בעבורם בתחום המודיעין, שבמסגרתה כבר הועברו שני מחזורים.
בנוסף, קיים האגף קורס מתקדם בתחום האח"ם לראשי משרדים בתחנה, שבמסגרתו קציני חקירות ומודיעין מקבלים הכשרה לתפקיד רמח"ם.
לצד ההכשרות, נוהל משרד האח"ם בתחנה מפרט את שגרת המטה של הרמח"ם.
הנוהל מועבר בכל ההכשרות הרלוונטיות ועל פיו אמורים לפעול בתחנות.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הפעולות שהמשטרה נוקטת לאחרונה לצורך סגירת פערי הידע של הרמח"מים.
עם זאת, הוא מדגיש את הצורך שבפיק וח גורמי המטה על יישום נוהל האח"ם ועל מידת השילוב בין תחומי החקירות והמודיעין בפעילות משרד האח"ם בתחנות.
עומס העבודה במערך החקירות אחת הבעיות המרכזיות בתפקוד מערך החקירות בתחנה, אם לא המרכזית שבהן, היא עומס העבודה הכבד המוטל על החוקרים.
בעבודתו של אג"ת לג יבוש מפתחות תקינה לחוקרים צוין, בין היתר, כי מערך החקירות מהווה צוואר בקבוק עיקרי בלחימה בפשיעה; יש מחסור בחוקרים ואין אפשרות לתגבר את מערך החקירות באמצעות מגזרים אחרים או באמצעות מתנדבים; עומס העבודה פוגע באיכות החקירה; הטיפול בתיקי החקירה מתבצע לאחר תעדוף ליצירת עומס סביר לחוקר; תיקים רבים נסגרים מידית ללא כל טיפול, כמו תיקי עוון55 הנסגרים בעילת חוסר עניין לציבור56.
, אף שהשפעתם על תחושת הביטחון של האזרחים רבה הביקורת בחנה את פעילות המשטרה בכמה כיוונים שיש בהם כדי להקל את עומס העבודה במערך החקירות.
מדיניות התעדוף : במשך יותר מעשור ניסתה המשטרה להתמודד עם עומס תיקי החקירה באמצעות שינוי תהליכי עבודה בתחנה ובמערך החקירות.
בשנים 2001 -2006 נקטה המשטרה את מדיניות התעדוף שהתבססה על סעיף .
55 לפי חוק העונשין, התשל"ז - 1977 (להלן- חוק העונשין), העברות מסווגות לפי חומרתן: פשע - עברה שנקבע לה עונש חמור ממאסר לתקופה של שלוש שנים; עוון - עברה שנקבע לה עונש מאסר לתקופה העולה על שלושה חודשים ואינה עולה על שלוש שנים; חטא - עברה שנקבע לה עונש מאסר לתקופה שאינה עולה על שלושה חודשים.
56 לפי סעיף59 , התשמ"ב]נוסח משולב[ לחוק סדר הדין הפלילי- 1982.
59 , התשמ"ב ]נוסח משולב [ לחוק סדר הדין הפלילי - 1982 (להלן- החסד"פ), המאפשר לקצין משטרה להורות שלא לחקור עברה שאינה פשע, אם הוא סבור שאין בה כל עניין ציבורי.
לפי מדיניות זו היה על יחידות החקירה בתחנות לאתר בשלב מוקדם תלונות שייסגרו ללא חקירה ולהתמקד בטיפול בתלונות שייחקרו.
לשם כך הכינה המשטרה רשימת עברות שלא ייחקרו, אלא אם תביע התחנה הרלוונטית עניין מיוחד המשרד לביטחון הפנים 533 .
בד בבד הושם דגש על הצורך ליצור אמצעים חלופיים 58 ולהשתמש בהם בטיפול בתלונות בעברות שאינן פשע שלא ייחקרו.
בעקבות ביקורות שערכו משרד מבקר המדינה וחטיבת החקירות באח"ם, ובהן עלו ליקויים רבים ביישום מדיניות התעדוף במ ערכי החקירה בתחנות, תוקן בשנת 2006 נוהל "סינון תיקי חקירה וסיווגם" בהוראתו של ראש אח"ם, במטרה להעלות את תפוקות מערך החקירות, לשפר את איכות החקירה ולקצר את זמנה.
בד בבד החלה המשטרה, אף כי באיחור ניכר, לפתח עם גורמי התביעה האחרים, בראשם היועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה, אמצעים חלופיים לטיפול בתיקים שלא נחקרו בשל היעדר עניין לציבור.
הבולט שבהם היא תכנית "הטיה מהליך פלילי" ולפיה תיקים פליליים של אלה שלראשונה עברו על החוק בביצוע עברות קלות מסוג עוון, יופנו לטיפולו של שירות המבחן למבוגרים שבמשרד הרווחה והשירותים החברתיים.
הטיפול בחשודים אלה בשירות המבחן יסייע בשיקומם ויקל את העומס על התביעה ועל בתי המשפט59 .
בשנת 2012 החלו הפרקליטות והמשטרה לבצע פיילוט בנושא.
פערים בתקינת החוקרים : בעבודתו של אג"ת לגיבוש מפתחות התקינה לחוקרים צוינו נתונים משנת 2009 בדבר מספר התיקים הממוצע שבהם טיפל חוקר בתחנה בשנה זו (להלן - תיקים לחוקר).
הממוצע הארצי עמד על 383 תיקים לחוקר 60 , כאשר בין התחנות יש פער גדול בעומס העבודה.
מבדיקת הנתונים עולה כי מתוך 66 תחנות ומרחבים אופרטיביים ב -10 תחנות (כ-15% ) היה העומס עד 300 תיקים לחוקר; ב -27 תחנות ( 41% )- 300-400 תיקים; ב-14 תחנות (כ-21% )- 400-500 תיקים; ב-7 תחנות (כ-11% )- 500- 600 תיקים; וב -8 תחנות (כ -12% )- יותר מ -600 תיקים.
יש לציין כי מרבית התחנות שבהן עומס התיקים לחוקר היה יותר מ -500 תיקים משרתות יישובים פריפריאליים קטנים וערי פריפריה במיצוב חברתי -כלכלי נמוך למדי: תחנות צפת, בית שאן, נצרת עילית, דימונה, קריית שמונה, טירת הכרמל, אום אל-פחם, ירדן, טבריה, מגדל העמק, זכרון יעקב, שלם (בירושלים), פתח תקווה, איילון וחדרה.
הנתונים מראים פערים גדולים בין התחנות ברמת עומס העבודה המוטל על החוקרים.
המשטרה לא פעלה לצמצום הפערים באמצעות ויסות בין התחנות - צעד שעשוי היה לחלק את עומסי העבודה באופן יעיל יותר במערך תחנות המשטרה.
בתשובתה מסרה המשטרה כי למחוזות ניתן שיקול הדעת בתכנון ובהצבה של כוח אדם בתחנות, והמטה אינו מתערב בשיקול הדעת בנושא זה.
עוד מסרה כי "קיימות עבודות מטה, חלקן בהליך מימוש העוסקות במתן מענה אח"מי לאוכלוסיות ייחודיות".
57 משרד מבקר המדינה בדק את גיבוש מדיניות התעדוף ויישומה במסגרת ביקורת בנושא "סדרי סגירת תיקים פליליים בשל היעדר עניין לציבור ופיתוח פתרונות חלופיים".
ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 56ב ( 2006 '), עמ 353 .
ראו גם מבקר המדינה, קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 (דצמבר 2011 ), דוח בנושא "סגירת תיקי חקירה בשל היעדר עניין לציבור", עמ' 33.
58 העברה לרשויות חוקרות אחרות, אזהרת חשוד לבל יחזור ויבצע עברה, הטלת קנס מינהלי במקום נקיטת הליך פלילי ופישור בתלונות שעניינן סכסוכים בין אנשים.
59 ,ראו מבקר המדינהקובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 (דצמבר 2011 ), דוח בנושא "סגירת תיקי חקירה בשל היעדר עניין לציבור", עמ' 33.
60 לא כולל תיקי עברות רכוש שאין בהם חשודים (תיקי "רכוש על"ן"), והם מטופלים ונסגרים בידי חוקרי המש"ל וקציני החקירות.
משרד מבקר המדינה לא עסק בשיקול הדעת של המחוזות בתכנון כוח האדם ובהצבתו בתחנות, אבל הוא סבור כי על המטה והמחוזות לגבש מדיניות לצמצום הפערים בין התחנות ברמת העומס המוטל על החוקרים באמצעות ויסות פנימי של תקנים במידת הצורך ותוך כדי שימת דגש על מתן המענה הנדרש לתחנות המטפלות באוכלוסיות פריפריאליות.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למשטרה כי בשל ההשלכות הקשות על עבודת החקירות בתחנות מפאת המחסור בתקני חוקרים, מן הראוי להניח נושא זה על שולחנו של השר לבט"פ לצורך גיבוש מדיניות כוללת בנושא זה.
פעילות המש"ל : במסגרת משרד האח"ם בתחנה מופעל כאמור מרכז שירות לאזרח (מש"ל) המקבל את הפונים לתחנה ומעניק להם את השירות הראשוני.
על פי נוהל המשטרה, סל השירותים במש"ל כולל בעיקר קבלת תלונות ומתן אישורים.
המש"ל, שהוקם בתחנות באמצע העשור הקודם, נועד לשפר את השירות לאזרח ולהוות כתובת אחת ברורה לאזרח המגיע לתחנה וכן לייעל את עבודת מערך החקירות בתחנה באמצעות הפחתת עומסי העבודה המוטלת על חוקרי התחנה (קודם להקמת המש"ל גבו החוקרים את תלונותיהם של כל הפונים).
טיפולו של המש"ל בתלונות מעבר לקבלתן, אם אכן נעשה טיפול כזה, נעשה במסגרת מדיניות התחנה ובמשאבי כוח האדם העומדים לרשותו.
מהתשובות לשאלון עולה כי רק ב-26 מתוך47 תחנות (כ-55% ) המש"ל מפנה חומר לטיפולם של המש"קים - פעילות אשר אמורה להפחית את עומס העבודה המוטלת על חוק רי התחנה.
כלומר, בקרוב למחצית מהתחנות אין המש"ל מעביר חומרים לטיפול המש"קים, והחוקרים בתחנה נאלצים לבצע פעילות זו.
עוד עולה מהתשובות לשאלון כי ב-16 מתוך47 ( תחנות34% ) המש"ל נותן אזהרות טלפוניות לנילונים הנוגעות לתלונות שקיבל 61 .
האזהרה הטלפונית היא פעולה העלולה להתפרש כבעלת משמעות כלפי נילון שלא זומן לחקירה 62 ,ואין היא מוגדרת בנוהל הפעלת המש"ל.
יתר על כן בדצמבר 2009 המליץ מדור חקירות במטא"ר שלא להשתמש באמצעי זה בשל בעיות חוקיות ופרקטיות הנעוצות בשימוש בו.
למרות זאת, כשליש מהתחנות משתמשות בו.
בתשובתה מסרה המשט רה כי, כאמור בדוח הביקורת, הופץ ליחידות השטח מסמך מנחה לעניין .
61 אזהרה טלפונית של אדם שהוגשה נגדו תלונה (נילון) לבל יחזור על מעשהו נשוא התלונה.
האזהרה מבוצעת בידי חוקר מש"ל בתיקים של תלונות קלות, כמו סכסוכי שכנים, שניתן לסגרם מחוסר עניין לציבור ובלי לזמן את הנילון לחקירה.
62 בחוות דעת מדצמבר 2009 בנושא "אזהרות טלפוניות של נילונים" שהוכנה בחטיבת החקירות הובהר שאזהרה טלפונית של נילון לבל יחזור על מעשיו בלי לזמנו לחקירה היא "הליך מהותי הדורש לברר זהותו של הדובר בצד השני של הקו על מנת לוודא כי אכן מדובר בנילון ולהעמידו על עובדת עצם הגשת התלונה נגדו ותוכנה ואזהרתו לבל ישוב על מעשיו.
סביר כי במקרים אלה יבקש הנילון להגיב לדברים ויתכן כי יבקש להתלונן בעצמו, דבר אשר יחייב את השוטר לרשום את דבריו ואף להזהירו מפני הפללה עצמית".
המשרד לביטחון הפנים 535 .
אי-ביצוע אזהרות טלפוניות וכי קיימת אחריות למפקדים הטריטוריאליים בביצוע ההנחיות.
עוד הוסיפה כי יופץ מסמך רענון בנושא.
סיועם של שוטרי הסיור והמש"ק למערך החקירות : פקודת מטא"ר ונוהלי אח"ם מנחים את שוטרי הסיור ושוטרי המש"ק של התחנה לסייע למערך החקירות בטיפול בתלונות בעברות קלות בכל הנוגע להשלמות חקירה ובנושאים אחרים.
לפי פקודת מטא"ר שכותרתה "הטיפול בתלונה ובתיק חקירה", בנושא טיפול בעברות קלות, שוטר סיור הנשלח 536 דוח שנתי63ג .
לאירוע בעקבות תלונה, והוא סבור כי נסיבות המקרה מצביעות על עברה פלילית מסוג העברות הקלות, עליו לערוך בירור ראשוני.
אם הנסיבות מחייבות המשך טיפול, יאתר ויאסוף ראיות הקשורות לתלונה, ימלא דוחות פעולה, ישתמש בסמכות העיכוב או המעצר המצויה בידיו ויזמן מעורבים לתחנה.
לפי נוהל חטיבת החקירות, שוטרי המ ש"קים משולבים בפעולות חקירה כמו קבלת תלונות באזור שבאחריותם, איתור דרושי חקירה, ביצוע השלמות חקירה פשוטות, זימון עדים וחשודים לחקירה וגישור בסכסוכים על פי הנחיות גורמי החקירה.
קציני האח"ם בתחנה ישמשו מנחים מקצועיים לשוטרי המש"ק בתחום החקירות וקבלת התלונות, ולשם כך על הרמח"ם לבצע אחת לחודש הדרכות לשוטרי המש"ק.
מהתשובות לשאלון עולה כי שוטרי הסיור מבצעים את פעולות החקירה האלה: קבלת תלונות ב-43 מתוך51 תחנות (כ-84% ); חקירת עדים ב-27 מתוך51 (כ- 53% ); איסוף ראיות באירועי פשע ב-45 מתוך52 (כ-87% )- איסוף ראיות זה בידי שוטרי הסיור הוא בניגוד לפקודת מטא"ר.
עוד עלה כי ב-34 מתוך52 תחנות (כ -65% ) נדרשים שוטרי הסיור להשלים פעולות חקירה בשל ביצוע חסר.
מהתשובות בנושא ביצוע פעולות חקירה בידי שוטרי המש"קים שאינן מפורטות בנוהל, עלה כי ב-28 מתוך54 תחנות (כ-52% ) מבצעים שוטריהמש"ק חקירת עדים; וב-16 מתוך52 (כ-31% ) הם מבצעים חקירת חשודים.
עוד עלה כי ב-44 מתוך54 תחנות (כ-81% ) נדרשים שוטרי המש"ק להשלים פעולות חקירה בשל ביצוע חסר.
יש לציין כי ב-13 מתוך51 תחנות (כ-25% ) הועלו בשנה האחרונה בפורומים של התחנות בעיות בתפקוד שוטרי המש"ק בתחום החקירות וב -6 מתוך51 (כ-12% ) ירדה פעילות המש"קים בתחום החקירות בעקבות איחוד אג"ם -אק"ם במסגרת משרד השיטור והקהילה.
כהערה כללית בנוגע לקשיים שמשרדי האח"ם מתמודדים עמם עלה מהתשובות כי ב-45 מתוך52 תחנות (כ-87% ) ציינו מפקדי התחנות כי אחד הקשיים העיקריים הוא חוסר באמצעים תומכים בחקירות שהתחנה מקבלת מגורם משטרתי אחר (בעיקר אמצעים טכניים ולוגיסטיים); וב -21 מתוך52 (40% ) הם ציינו כי אחד הקשיים העיקריים הוא שיתוף פעולה חלקי של גורמים חוץ- משטרתיים.
המשרד לביטחון הפנים 537 .
משרד האח"ם, המהווה אחת משתי הזרועות המבצעיות של התחנה בלחימה בפשיעה ובאכיפת החוק, עבר בעשור האחרון שינויים בהיערכות ובתהליכי עבודה שנועדו לשפר את האפקטיביות שלו ולסייע לו, בין היתר, להתמודד עם עומס העבודה בתחום החקירות.
איחוד תחומי החקירות והמודיעין הושלם ברובו, אבל עדיין קיימות בעיות בקיום שגרת המטה של המשרד שנועדה להבטיח עבודה משולבת של מערכי החקירות והמודיעין.
בנוסף, העברה תכופה יותר ויותר של משימות מהחוקרים לידיהם של גורמים אחרים במשרד ומחוצה לו עלולה לפגוע בהשגת היעדים המרכזיים של המשרד.
על מפקדי התחנות ועל הרמח"מים להקפיד על שגרת המטה במשרד האח"ם ועל הסתייעות החוקרים במש"ל, בשוטרי המש"ק ובסיירים רק לאותן משימות שנקבעו בפקודות ובנהלים.