HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בסיום המזכר הוא מציג את המלצתו לגבי קביעת זוכה במכרז או המשך ביצוע בירורים עם המציעים.
היועץ המשפטי לא הציג לפני משרד מבקר המדינה ניירות עבודה כלשהם המתעדים את תהליך הבדיקה, מלבד המזכר ים שכאמור הוא מכין עבור ועדת המכרזים בסיום התהליך.
בה יעדר ניירות עבודה אלה, אי-אפשר לוודא שתהליך הבדיקה אכן כלל את כל המרכיבים הנדרשים בתנאי הסף, ובמקרה שהמכרז כלל תנאי סף תחליפיים - אי-אפשר לדעת באילו מהתנאים עמד כל מציע.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה לתעד את תהליך בדיקת ההצעות במכרזים, ובייחוד מוטלת חובה זו על היועץ המשפטי, שתפקידו לשמש שומר סף בחברה.
אישור שינויים בהסכמים עם קבלנים .
על פי נוהל "שינויים ותוספות בחוזים" של נת"א33 ,העוסק בחוזים של החברה עם קבלנים, "הוראות שינויים/תוספות הינן פעולות השמורות למצבים שלא ניתן היה לחזותם מראש בשלבי התכנון" (ההדגשה במקור).
"שינוי/תוספת" מוגדר בנוהל "לרבות הגדלה ו/או הפחתה בכמויות, הוספה ו/או הפחתה של סעיפים מהחוזה המקורי, שינוי בלוח הזמנים, הגדלה ו/או הפחתה של התמורה הכספית לה זכאי הקבלן וכיו"ב".
09 , אושר בדירקטוריון ב-1.
חברת נתיבי איילון בע"מ 721 .
:שם הדוח חברת נתיבי איילון בע"מ - ניהול פרויקטים והעסקת יועצים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 1.
נמצא כי ועדת המכרזים של נת"א מאשרת בפרויקטים רבים שינויים .
בהסכמים עם קבלנים, ובפרט תוספות תשלום.
במקרים רבים מדובר בתוספות .
תשלום ששיעורן בכלל שווי ההסכם המקורי עם הקבלן הוא ניכר, כפי שניתן .
שם הדוח: חברת נתיבי איילון בע"מ - ניהול פרויקטים והעסקת יועצים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 לוח2 .
שיעור תוספות התשלום בכלל שווי ההסכם המקורי* .
הפרויקט שם הפרויקט שווי .
3042 פרויקטשדרוג לב העיר בני ברק (שלב .
5021 הפרדה מפלסית125א בלוד 26.
4510 הפרדה מפלסית139 ברחובות 63.
5307 הסדרת רח' סוקולוב בהוד השרון 8.
2114/2128 גשר למרכז רבין מעל שדרות רוקח בתל .
(1500) עבודות אלקטרומכניקה בתחנת שאיבה .
(1500) קו הולכת ביוב מאסף איילוןAY 257 59.
1309 רח' קק"ל בבת ים 9.
1109 הוספת נתיב חמישי בנתיבי איילון לכיוון .
1119 הוספת נתיב רביעי בכביש מס' 5 לכיוון .
3014 רח' אבו חצירא בבני ברק 19 9.
3043 רח' אבא הלל ברמת גן 22.
5020 הפרדה מפלסית133 בבאר יעקב 34.
* חלק מהפרויקטים המצוינים בלוח נמצאים בשלבים שונים של ביצוע ועל כן ייתכנו בהם שינויים נוספים.
חלק מהשינויים המצוינים בלוח נובעים מהוספת עבודות לפרויקטים לאחר שביצועם כבר החל.
בדומה לשינויים בהסכמים עם יועצים, מתכננים ומנהלי פרויקטים, ועדת המכרזים מאשרת את השינויים בעבודות עם קבלנים כהתקשרות המשך לפי תקנה 3(4 ) לתקנות חובת המכרזים, ובמרבית המקרים מצוין בפרוטוקול ועדת המכרזים כי ניתן אישור המנכ"ל לשינוי.
נת"א כתבה בתשובתה כי חלק מתוספות התקציב נגרמות בגלל דרישות של מזמיני הפרויקטים לשינויים, וכי היא מאשרת את השינויים על פי נהליה ועל פי הנחיות משרד התחבורה.
חברת נתיבי איילון בע"מ 723 .
:שם הדוח חברת נתיבי איילון בע"מ - ניהול פרויקטים והעסקת יועצים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 2.
נוהל"שינויים ותוספות בחוזים" קובע כי כל שינוי או תוספת יועלו לדיון בוועדת חריגים.
בתפקיד יו"ר ועדת החריגים משמש ראש מינהל ביצוע.
נת"א וחברות הבקרה מטעם משרד התחבורה הסבירו בזמן ביצוע הביקורת כי מכיוון שנת"א עוסקת בפרויקטים עירוניים, שהעבודות לביצועם נעשות לעתים קרובות במרכזי אוכלוסייה ובאזורים שבהם יש תשתיות רבות - קיים סיכוי גבוה יותר שייווצרו הפרעות לפרויקטים במהלך ביצועם, ועל כן יש לצפות לשינויים רבים יחסית לפרויקטים שנעשים מחוץ לתחומי הערים.
בביקורת נמצא כי בפרוטוקולים של ועדת החריגים לא מפורטים הסברים ונימוקים בנוגע לשינויים, למעט במקרים שיש לגביהם מחלוקת ובהם מציינים את ההסתייגות מהבקשה.
כמו כן, תהליך הדיון לא מתועד בהם, אלא מובאת רק המלצת הוועדה.
רואי החשבון המבקר ים העירו גם ה ם על ליקוי זה בפרויקטים שבדקו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על נת"א להוסיף בפרוטוקולים את הנימוקים להחלטות הוועדה על השינויים בפרויקטים, לפחות בנוגע לסעיפים הראשיים.
בתפקיד מרכז ועדת החריגים משמש יועץ חיצוני, שבעבר שימש יו"ר הוועדה (להלן- יועץ א').
רואי החשבון המבקרים בדקו את התקשרות החברה עם יועץ א' בבדיקה המיוחדת שהחלה בשנת 2013 והעירו עליה כך: ההתקשרות הראשונה עם היועץ לתפקיד יו"ר ועדת החריגים נעשתה בשנת 2003 .
מהפרוטוקול ש בו צוין מינויו של היועץ לא ניתן לדעת האם היו מועמדים אחרים לתפקיד ומה היו השיקולים לבחירתו.
בין החברה ליועץ א' יש חוזה התקשרות נוסף, ולפיו הוא משמש יועץ בנושא תחזוקת גשרים - תיאום, ניהול ופיקוח.
רואי החשבון המבקרים לא הצליחו לאתר בחברה את החוזים שיש לחברה עם יועץ א', ולכן לא יכל ו לבדוק אם קיים ניגוד עניינים בין שני התפקידים שהוא ממלא בנת"א.
הסכם ההתקשרות עם יועץ א' לתפקיד יו"ר ועדת החריגים הוארך בכל שנה34, ומדי פעם בפעם אושרו לו שעות עבודה נוספות שלא נכללו בהסכם המקורי - וכל זאת ללא ציון נימוקים מספקים בפרוטוקולים של ועדת המכרזים (ראו גם לעיל בפרק "התקשרויות המשך").
נת"א כתבה בתשובתה כי בכוונתה לסיים את ההתקשרות עם יועץ א', וכי היא מבצעת כעת הליכים לאיתור של מחליף.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה התנהלות זו של נת"א.
תפקיד מרכז הוועדה הוא תפקיד רגיש שיש בו פוטנציאל לניגוד עניינים.
לפיכך על החברה לבחון מחדש את הדרך הראויה למילויו ולשקול להעסיק בו עובד קבוע במקום יועץ חיצוני, על מנת להבטיח את תקינות תהליכי אישור התשלומים לקבלנים ולמנוע אפשרות של ניגוד עניינים.
הסבת הסכמים ל"הסכמים פ אּוש ל יים" בשלב התכנון של פרויקט מכינה נת"א כתב כמויות על סמך תכניות העבודה הסופיות (המאושרות לביצוע) והמפרטים של הפרויקט.
כתב הכמויות מפרט את כמויות החומרים ואת .
34 כאמור, בשנים האחרונות היועץ משמש מרכז הוועדה ולא יו"ר הוועדה, ואולם ההתקשרות עמו היא לתפקיד יו"ר הוועדה.
שם הדוח: חברת נתיבי איילון בע"מ - ניהול פרויקטים והעסקת יועצים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 העבודות הנחוצות לביצוע הפרויקט ואת אומדן המחיר של החברה לגבי כל סעיף וסעיף.
כאמור, כל אחד מהמציעים במכרז נוקב בשיעור הנחה או תוספת אחיד, ולפיכך חל שיעור ההנחה או התוספת שהציע המציע הזוכה על כל סעיפי כתב הכמויות.
כאשר עובדים על פי כתב כמויות, שכרו של הקבלן נקבע לפי חישוב כמויות פרטני של התשומות שהשקיע: הקבלן מפרט בחשבון שהוא מוסר לחברה את העבודות שביצע בפועל ואת כמויות החומרים שבהם השתמש בפועל.
התשלום מחושב על פי דיווח זה ובהתאם למחיר שצוין לגבי כל סעיף וסעיף בכתב הכמויות.
הסכם התקשרות מסוג זה נקרא "הסכם לפי כמויות ביצוע" או "הסכם למדידה".
צורת התקשרות נוספת המקובלת בין מזמין לקבלן מבוססת על הסכם פ אּוש לי.
על פי הספרות המקצועית, בהסכם מסוג זה מסכמים ביניהם הצדדים על מחיר כולל וסופי עבור העבודות שהוגדרו מראש, בלי לבצע מדידה של כמויות החומרים והעבודה שהושקעו בפועל בפרויקט.
המזמין מציג במכרז את תכניות העבודה והמפרטים (לעתים מצורף גם כתב כמויות), ועל המציעים להעריך את עלויות ביצוע העבודה ולהגיש הצעת מחיר כוללת לכל העבודות.
התשלום מתבצע בזמן ביצוע הפרויקט, כאשר הקבלן משלים את ביצועם של שלבים מסוימים שהוגדרו כ"אבני דרך".
בשיטה זו הקבלן נוטל עליו חלק גדול מהסיכונים הכרוכים בביצוע הפרויקט.
הסכם פאושלי דורש ממזמין העבודה היערכות שונה מההיערכות להסכם למדידה , עוד בשלב התכנון; בהסכם למדידה כתב הכמויות מקבע את המחירים עבור העבודות והחומרים, וכאשר מתעורר הצורך לבצע שינוי ניתן לקבוע את התמורה הנוספת שתשולם לקבלן בהסתמך על מחירים אלה.
לעומת זאת, בהסכם פאושלי נקבעת התמורה הכוללת לפרויקט מראש על פי התכניות, ולכן ביצוע שינויים בתכולת העבודה בשלב מאוחר יותר פותח פתח לחילוקי דעות בנוגע לשאלה אם השינויים כלולים בתכולת העבודה או מזכים את הקבלן בתמורה נוספת, ואם מגיעה לקבלן תמורה נוספת - על שני הצדדים לנהל משא ומתן על גובהה.
על כן תהליך התכנון לקראת הסכם פאושלי צריך להיות יסודי, מפורט ומדויק יותר, והתוצרים שלו צריכים לתאר במדויק וברמת ודאות גבוהה את מסגרת הביצוע שלה מתחייב הקבלן.
היעדר תכנון איכותי, חוסר בפרטים או בתכניות, היעדר תיאום מלא בנושא מ ישק הפרויקט עם הסביבה ועם גורמי תשתית אחרים - כל אלה עלולים לחשוף את מזמין העבודה לפריצת מסגרות התקציב ולוח הזמנים של הפרויקט.
הביקורת העלתה כי אף שבכל המכרזים שנת"א מפרסמת לקבלנים מדובר בהתקשרות מסוג הסכם למדידה, בחלק גדול מהפרויקטים שנבדקו במסגרת הביקורת הסבה נת"א את ההסכמים עם הקבלנים שזכו במכרזים להסכמים פאושליים בשלב זה או אחר של הביצוע.
להלן דוגמאות לפרויקטים שבהם הוסב ההסכם להסכם פאושלי: 1.
פרויקט שדרוג לב העיר בני ברק (שלב ג'): כפי שצוין לעיל, החל הקבלן את העבודות על פי ההסכם המקורי בינואר 2012 .
בעקבות ההחלטה להחיש את קצב ביצוע הפרויקט, החליטה ועדת המכרזים באוקטובר 2012 ובינואר2013 לשלם לקבלן תוספות תשלום.
בחומר הרקע שהוגש לוועדת המכרזים בינואר 2013 נכתב כי ההתחשבנות עם הקבלן לגבי כל הפרויקט תהיה על בסיס פאושלי.
בטרם סיים הקבלן את כל העבודות באזור זה החליטה נת"א, באישור משרד התחבורה, להרחיב את הפרויקט לעוד רחובות.
בנובמבר 2013 החליטה ועדת המכרזים למסור את עבודות הרחבת הפרויקט לאותו קבלן, תמורת תשלום נוסף של כ-5 מיליון ש"ח.
בעקבות זאת חתמו נת"א והקבלן על תוספת להסכם המקורי, ובה נקבע בין היתר כי התמורה בגין חברת נתיבי איילון בע"מ 725 .
:שם הדוח חברת נתיבי איילון בע"מ - ניהול פרויקטים והעסקת יועצים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 ביצוע הפרויקט כולו - כולל החלק הראשון שנמצא בעת חתימת התוספת להסכם בשלב ביצוע מתקדם - תשולם על פי שיטה פאושלית, ולא על פי כמויות.
בפועל, אף שנת"א עברה לעבוד עם הקבלן על בסיס פאושלי, הוסב ההסכם באופן רשמי לפאושלי רק בעקבות הרחבת הפרויקט לאזורים נוספים בינואר 2014.
,משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי מדובר בהתנהלות בלתי תקינה והמעבר לחוזה פאושלי נעשה באופן שאינו עולה בקנה אחד עם עקרונות דיני המכרזים.
פרויקט הוספת נתיב רביעי בכביש מס' 5 לכיוון מזרח: הפרויקט כלל הוספת נתיב רביעי במסלול הדרומי בכביש מס' 5 , אחריהגשר להולכי רגל (מכיוון צומת פו"מ), 700 .
מ' מזרחה לכיוון הכפר הירוק התקציב שהקצה משרד התחבורה לפרויקט היה 15 מיליון ש"ח.
עלות העבודות הקבלניות, כפי שנקבע במכרז, הייתה כ-7.
9 מיליון ש"ח (ללא מע"ם).
על פי צו התחלת עבודה שמסרה נת"א לקבלן, היה הקבלן צריך להתחיל בעבודות ב-15.
לאחר מועד זה הציע הקבלן לנת"א להסב את ההסכם לפאושלי ולהאיץ את העבודות - ובתמורה להגדיל את התשלום שיינתן לו עבור ביצוע הפרויקט ב-25% .
לאחר משא ומתן בין נת"א לקבלן הוחלט לקצר את זמ ן ביצוע הפרויקט מעשרה חודשים לשישה, להסב את ההסכם לפאושלי ולשלם לקבלן תוספת של כמיליון ש"ח (כ-13% .
)מהעלות שנקבעה במכרז במאי 2013 דיווח ראש מינהל ביצוע לוועדת המכרזים על עיכוב בקבלת אישור לביצוע עבודות בשטח הפרויקט, והעלה את ההצעה להאיץ את הפרויקט ולהסב את ההסכם לפאושלי.
ועדת המכרזים הסמיכה בישיבה זו את ראש מינהל ביצוע להכין, בסיוע של היועץ המשפטי, טיוטה לתוספת להסכם עם הקבלן, שבמסגרתה יוסב ההסכם לפאושלי.
על פי סיכומים של ישיבות ת יאום שהכין מנהל הפרויקט, הוחלט כבר ביוני 2013 שהתשלומים לקבלןיינתנו על בסיס פאושלי, אף שוועדת המכרזים אישרה את תוספת התשלום ואת התוספת להסכם רק ב-29.
13 ,ימים ספורים לפני שסיים הקבלן את העבודות.
בתוספת להסכם לא צוין תאריך החתימה, אולם ממסמכים אחרים עולה כי מועד החתימה עליה היה רק באוקטובר 2013 .
בתוספת להסכם נקבעו אבני דרך לתשלום ולוח תשלומים חדש, אולם הם לא היו רלוונטיים, מכיוון שבמועד החתימה כבר סיים הקבלן את ביצוע העבודות, וחלק מהתשלומים בגין הפרויקט כבר ניתנו לו.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי ועדת המכרזים אישרה בפועל את שינוי ההסכם לפאושלי לאחר שהאצת העבודות הייתה בבחינת עובדה מוגמרת.
הסבה של הסכם לפאושלי לקראת סוף ביצוע הפרויקט, כאשר אי-הוודאות בנוגע לפרויקט כבר נמוכה, מפחיתה מהיתרונות שיש למזמין מהסכם כזה.
ראש מינהל ביצוע בנת"א הסביר למשרד מבקר המדינה כי התהליך לאישור הוראות שינויים נמשך בחברה כמה חודשים, והחברה מעדיפה שלא לעכב ביצוע פרויקטים עד לאישור הוראות השינויים.
שם הדוח: חברת נתיבי איילון בע"מ - ניהול פרויקטים והעסקת יועצים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 משרד מבקר המדינה מעיר כי על נת"א לבחון דרכים לקצר את התהליך לאישור הוראות השינויים, וכמו כן עליה להקפיד על תקינות ההסכמים המשפטיים שלה עם הקבלנים.
עוד עולה ממסמכי הפרויקט כי בזמן ביצועו התברר כי אין צורך לבצע חלק מהעבודות שצוינו בתכניות המקוריות, דוגמת הצבת כלונסאות דיפון והקמת תשתית לחברת בזק (מתחת לתעלת בטון).
כן נעשו שינויים בסעיפים אחרים של התכניות המקוריות.
משרד מבקר המדינה מעיר לנת"א על שאין בידיה מסמכים המתעדים את דיוני המשא ומתן עם הקבלן, ועל כן לא ברור כיצד נקבע סכום התוספת ששולמה לו בסופו של דבר, במיוחד נוכח הצורך בקיזוז סכומים בגין העבודות שביצוען בוטל ובגין הכמויות שהופחתו.
במקביל לפרויקט הוספת נתיב רביעי בכביש 5 ביצעה נת"א פרויקט להוספת נתיב חמישי בנתיבי איילון לכיוון צפון בקטע קק"ל-גלילות.
גם בפרויקט זה הוסב ההסכם עם הקבלן לפאושלי, וגם ביצועו של פרויקט זה הואץ תמורת תוספת תשלום של מיליון ש"ח לקבלן.
החברה הסבירה למשרד מבקר המדינה כי שני הפרויקטים קשורים זה בזה, וכי ההאצה של שניהם תוכננה בדרך שתבטיח שהם יסתיימו באותו זמן.
יצוין כי רואי החשבון המבקרים העירו גם הם בבדיקתם על הסבת הסכמים של נת"א עם קבלנים לפאושליים.
נת"א כתבה בתשובתה כי ההחלטה על מעבר להסכם פאושלי מסייעת לה לגדר סיכונים שהיא חשופה אליהם, בפרט כאשר מדובר בשינוי מהותי בתכולת הפרויקט, כפי שאירע בפרויקטים המוזכרים לעיל.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי מדובר בדפוס פעולה לקוי שפוגע במינהל תקין מכמה סיבות: (א) תהליך התכנון בנת"א מותאם לשיטה של הסכם למדידה.
לפיכך הסבת הסכמים קיימים עם קבלנים לפאושליים , בלי להיערך לכך כיאות בשלב התכנון ובשלב פרסום המכרז, עלולה לייקר את הפרויקטים, בייחוד מכיוון ששינויים נוספים שלא תומחרו מחייבים אותה לשלם בעבורם, נוסף על התשלום הכולל שנקבע.
(ב) שינוי תנאי הסכם לאחר קביעת זוכה במכרז אינו מאפשר למתחרים אחרים להגיש הצעות בתנאים החדשים.
הדבר אינו מתיישב עם עקרונות דיני המכרזים ועקרונות השוויון והתחרות, וכן עלול להוות פרצה לפגיעה בטוהר המידות.
(ג) קיים חשש שהסבת הסכם לפאושלי נעשית ב יזמה של הקבלן , כאשר הוא מזהה שכתב הכמויות מוטה כלפי מעלה, ולכן יהיה לו רווח נוסף עקב מעבר להסכם פאושלי.
על פי נוהל משרד התחבורה, "המשרד לא ישתתף במימון פרויקט בו נעשה שימוש במכרז פאושלי.
סטייה מהאמור לעיל מחייבת אישור בכתב ומראש מאגף תשתיות ותיאום לאחר קבלת נימוקים חריגים" (ההדגשה במקור).
משרד מבקר המדינה מצא כי הסבת ההסכמים לפאושליים הפכה לדפוס פעולה של נת"א בלא מעט פרויקטים.
בדומה לשינויים אחרים שנעשים בפרויקטים, החברה אינה פונה למשרד התחבורה לקבלת אישורו להסבת הסכמים לפאושליים.
חברת נתיבי איילון בע"מ 727 .
:שם הדוח חברת נתיבי איילון בע"מ - ניהול פרויקטים והעסקת יועצים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 נציגי חברת הבקרה של משרד התחבורה ציינו לפני משרד מבקר המדינה בזמן ביצוע הביקורת כי רק לאחרונה אומצה שיטת עבודה חדשה, ולפיה על נת"א לדווח לחברת הבקרה על כוונתה להסב הסכם לפאושלי לפני אישור ההסבה בוועדת המכרזים.
ואולם נת"א אינה מחויבת לקבל את אישור חברת הבקרה לכך.
משרד התחבורה כתב בתשובתו: "עקב ריבוי הפרויקטים שעברו להסכם פאושלי הנושא נדון בין המשרד לבין נת"א, תוך עיכוב חשבונות עד לקבלת הסברים המניחים את הדעת באשר למניעים למעבר לשיטה כזאת.
המשרד הבהיר לחברה שהמעבר לחוזה פאושלי מחייב בדיקה ואישור מראש".
הסבת ההסכמים לפאושליים נעשית לרוב במשולב עם האצת לוח הזמנים של הפרויקט, או כאשר מתעורר הצורך לבצע במסגרת הפרויקט עבודות נוספות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על נת"א לבחון אפשרות לקבוע במסמכי המכרזים ובהסכמים שהיא חותמת עם הקבלנים מתכונת לחישוב של תוספת התשלום לקבלן, למקרה שיתעורר צורך להאיץ את ביצוע הפרויקט .
הדבר עשוי להקטין את אי - הוודאות בהתקשרות עם הקבלנים ולצמצם את הצורך בניהול משא ומתן עמם בזמן ביצוע הפרויקטים.
עצם ניהולו של משא ומתן עם קבלן לאחר שזכה במכרז - ועל אחת כמה וכמה בעיצומו של ביצוע פרויקט - מעבר להיותו בלתי תקין על פי דיני המכרזים, מקטין את יכולת המיקוח של המזמין, מכיוון שהוא כבר תלוי בקבלן, וקיים חשש שאי -הגעה לעמק השווה עמו ת גרום לעיכובים בפרויקט ולעלויות נוספות.
נת"א כתבה בתשובתה כי היא בוחנת אפשרות לקבוע מראש אמות מידה ומחירון להאצת פרויקטים, וכי ועדת המכרזים מתכוונת לדון בכך.
נציגי נת"א ציינו לפני משרד מבקר המדינה שלהבא תימנע החברה מהסבת הסכמים לפאושליים, אלא במקרים חריגים במיוחד.
פרויקט הוספת נתיב לתחבורה ציבורית בקטע הדרומי של כביש 20 באוקטובר 2010 חתמה נת"א על הסכמים עם שני קבלנים לביצוע עבודות ניקיון, תחזוקה, גינון והצבת מתקני דרך בקטע הדרומי ובקטע הצפוני של כביש מס' 20 (נתיבי איילון).
נקבע שההסכמים יהיו תקפים לשלוש שנים, בסכום של כ-3.
3 מיליון ש"ח בשנה עבור עבודות שנתיות שוטפות, ונוסף על כך תשלום בגין עבודות יזומות.
כל אחד מההסכמים כלל שתי אופציות להארכת ההתקשרות, בשנה אחת בכל פעם.
נת"א מימשה את שתי האופציות בכל אחד מההסכמים.
14 , לאחר מימוש האופציה הראשונה, החליטה ועדת המכרזים של נת"א להרחיב את ההתקשרות עם הקבלן שעמו נחתם הסכם בנוגע לקטע הדרומי של הכביש, בסך של 3.
זאת לצורך ביצוע פרויקט להכשרת נתיב מיוחד לתחבורה ציבורית בקטע שבין מחלף 431/20 למחלף חולון.
בפרוטוקול ישיבת ועדת המכרזים שבה התקבלה ההחלטה האמורה צוין כי משרד התחבורה דרש לבצע את הפרויקט על פי לוח זמנים קצר ביותר.
החברה הסבירה למשרד מבקר המדינה כי בגלל הדחיפות בביצוע הפרויקט הוחלט שיהיה יעיל יותר למסור את ביצועו לקבלן אשר כבר עובד בשטח הפרויקט, ואשר יש עמו הסכם חתום שניתן להתבסס על המחירים שבו.
עם זאת, לצורך ביצוע העבודות בפרויקט זה המליצה ועדת החריגים של נת"א להוסיף להסכם ארבעה סעיפים חדשים שלא נכללו בכתב הכמויות של ההסכם המקורי.
ועדת המכרזים אישרה בדיון האמור את הוספת הסעיפים החדשים, אשר היוו את מרכיבי העלות העיקריים של 728 דוח שנתי66א .
שם הדוח: חברת נתיבי איילון בע"מ - ניהול פרויקטים והעסקת יועצים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 .
הפרויקטבפרוטוקול ועדת המכרזים צוין כי התקבל אישורו של מנכ"ל החברה להרחבת ההתקשרות, על פי תקנה 3(4 ) לתקנותחובת המכרזים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי תקנה 3(4 ) מאפשרת לבצע התקשרות המשך בפטור ממכרז רק כאשר היא נעשית "בתנאים זהים לתנאי ההתקשרות הראשונה או מיטיבים עם המזמין".
מכיוון שהעבודות הנוספות שנמסרו לקבלן לא היו מוגדרות בהסכם המקורי, לא ניתן לדעת אם מדובר בתנאי ם זהים או מיטיבים לעומת ההסכם המקורי, ועל כן ועדת המכרזים ומנכ"ל נת"א לא היו רשאים לאשר במקרה זה את התקשרות ההמשך.
נת"א כתבה בתשובתה כי העבודות בפרויקט הצריכו התקנה של מעקות בטיחות מסוג שונה מזה שנכלל בכתב הכמויות המקורי, וכי במשא ומתן עם הקבלן היא סיכמה עמו על מחיר ליחידה קרוב לזה שעליו סוכם בכתב הכמויות המקורי.
כן כתבה נת"א כי ועדת המכרזים שלה שוכנעה כי זוהי התקשרות המשך בתנאים מיטיבים מבחינתה, וכי היעילות והחיסכון הכספי הכרוכים בה אינם מוטלים בספק.
משרד מבקר המדינה מעיר לנת"א כי הנתונים שעליהם התבססה ההחלטה חייבים לקבל ביטוי בפרוטוקול ועדת המכרזים ובחומר הרקע שהוגש לוועדה, וכי תהליך המשא ומתן עם הקבלן צריך להיות מתועד.
כל זאת כדי להבטיח שהתקשרות ההמשך אכן עומדת בתנאים המפורטים בתקנה 3(4.
עוד עלה בביקורת כי אישור ועדת המכרזים להרחבת ההתקשרות ניתן בדיעבד, לאחר שהקבלן כבר סיים לבצע את הפרויקט בנובמבר 2013 .
מצב כזה אינו מותיר לוועדת המכרזים בררה אלא לאשר את הרחבת ההתקשרות, היות שהיא בבחינת "מעשה עשוי", ומרוקן את תפקידה מתוכן.
מהירות הנסיעה המרבית המותרת בקטע הדרומי של נתיבי איילון היא 70 .
קמ"שכבר בשנת 2012 מסרה נת"א למשרד התחבורה מסמכים שפירטו את ההכנות הנדרשות להעלאת המהירות המרבית המותרת בקטע זה ל-90 קמ"ש.
במסמכים צוין בין היתר כי יש להקים בקטע זה מערכת לבקרת תנועה ולהתקין בו התקני בטיחות (למשל סופגי אנרגיה).
לדברי נת"א, משרד התחבורה לא אישר את הקמת המערכת.
במועד סיום הביקורת, יותר משנה לאחר הוספת נתיב לתחבורה ציבורית בקטע זה, לא הועלתה המהירות המרבית המותרת , בשל מגוון שיקולים הנוגעים להוראות בטיחות.
ואולם מהירות הנסיעה בפועל של כלי רכב בקטע זה בשעות שהכביש אינו עמוס היא הרבה יותר מ-70 קמ"ש, וללא התק ני הבטיחות המתאימים סטייה מהכביש לשוליים עלולה להיות קטלנית.
לדברי גורמים בנת"א, עלות התקנת התקני בטיחות המתאימים לנסיעה במהירות של 90 קמ"ש - גם בלי להעלות באופן רשמי את המהירות המרבית המותרת - אינה גבוהה.
נת"א כתבה בתשובתה כי משרד התחבורה אישר לאחרונה פרסום של מכרז למערכת בקרת תנועה בחלק הדרומי של נתיבי איילון, וכי עד להשלמתה בשנת 2018 לא ניתן יהיה להעלות את המהירות המרבית המותרת ל-90 קמ"ש.
כן כתבה החברה כי היא חברת נתיבי איילון בע"מ 729 .
:שם הדוח חברת נתיבי איילון בע"מ - ניהול פרויקטים והעסקת יועצים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו-2015 תסיים עד סוף השנה לשדרג את תנאיו הפיזיים של הכביש לנסיעה במהירות של 90 .
חברת נתיבי איילון מבצעת עבור גורמים ממשלתיים ועבור רשויות מקומיות מגוון פרויקטים במגזר העירוני במטרופולין תל אביב ומחוצה לו.
החברה משמשת זרוע של משרד התחבורה לקידום, תכנון וביצוע של פרויקטים בתחום התחבורה בסביבה עירונית.
לצורך פעילותה מתקשרת החברה עם ספקים חיצוניים רבים בסכומים כספיים גדולים.
משרד מבקר המדינה העלה בביקורת זו ליקויים רבים, משמעותיים וחמורים בכל הנוגע לתפקוד הנהלת נת"א ולתפקוד גורמי בקרה בחברה, שהצטברותם מצביעה על מינהל לא תקין בחברה.
הועלה כי החברה עושה בהתקשרויותיה שימוש מופרז בתקנה 3(4 .
) לתקנות חובת המכרזים, הנוגעת להתקשרויות המשך בפטור ממכרז נוסף על כך לעתים קרובות מסבה החברה הסכמים למדידה עם קבלנים להסכמים פאושליים לאחר קביעת הזוכים במכרזים.
שינוי תנאים של הסכמים לאחר בחירת זוכה מנוגד לעקרונות ההגינות, השוויון והשקיפות, העומדים בבסיס דיני המכרזים.
ועדת המכרזים של נת"א מאשרת חלק מן ההתקשרויות בדיעבד, ואף נמצאו הסכמים שנחתמו לאחר תחילת ביצו ע העבודות.
כמו כן נמצאו ליקויים בתחום התכנון והכנת האומדנים בחברה.
משרד התחבורה מקצה לפרויקטים תקציב יתר, שחלקו מנוצל למימון תוספות תשלום רבות לקבלנים.
הליקויים שהעלתה הביקורת מצביעים גם על פיקוח ובקרה לא מספיקים של משרד התחבורה ורשות החברות על נת"א.
על מש רד התחבורה ורשות החברות לנקוט ללא דיחוי את כל הצעדים הנדרשים כדי לתקן את הליקויים בעניין זה ולהדק את הפיקוח על נת"א.
כמו כן, על משרד התחבורה להחליט בהקדם על השינויים הרצויים לו בפעילותה של החברה, ולבצע בהקדם את השינויים במבנה הבעלות עליה.
בדוח זה צוינו ליקויים רבים וחמורים .
על נת"א והגורמים המפקחים עליה לתקן בהקדם את כל הליקויים בנושאי פיקוח ובקרה על החברה, ניהול וביצוע פרויקטים ולהבטיח את ניהולה התקין של החברה.
נוכח החריגות מדיני המכרזים על החברה לתקן ללא דיחוי את הליכי ההתקשרות של החברה על פי עקרונות דיני המכרזים, כדי להבטיח הליכים תחרותיים, שוויוניים ותקינים.
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 חברת רכבת ישראל בע"מ 733 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מבוא .
חברת רכבת ישראל בע"מ היא חברה ממשלתית שהוקמה בשנת 2003.
החברה עוסקת בעיקר בהסעת נוסעים.
הכנסות החברה בשנים 2012 ו-2013 היו כ-1.
76 מיליארד ש"ח בהתאמה.
באותן שנים הסיעה חברת הרכבת כ-40 וכ-45 מיליון נוסעים בהתאמה.
בסוף שנת 2014 הועסקו בחברה כ-3,000 עובדים.
תחזוקת הצי הנייד של חברת הרכבת נעשית על ידי חטיבת נייד של חברת הרכבת במתחמי תחזוקה ברחבי הארץ.
לאחר כמה סכסוכי עבודה חתמו הנהלת החברה ונציגות העובדים בדצמבר 2012 על הסכם קיבוצי חדש, שתוקפו עד סוף שנת 2015 .
ההסכם הקיבוצי החדש כלל סעיפים בנושאים תפעוליים, כגון הקמת חברות בנות והעברת תחזוקת הקרונועים לחברה חיצונית.
בתמורה שילמה החברה לכל אחד מהעובדים תוספות שכר בכמה שלבים וכן מענק חד-פעמי בסך 42,000 ש"ח.
לכל אחד מהעובדים שעסקו בתחזוקת הקרונועים, שולם מענק חד-פעמי נוסף בסך 15,000-10,000 .
ש"ח ביוני 2014 חתמו המדינה וחברת הרכבת על הסכם מסגרת לפיתוח והפעלת רכבת ישראל (להלן - הסכם ההפעלה והפיתוח), וזה החליף הסכמים קודמים משנת 2008 ומשנת2009 .
בהסכם ההפעלה והפיתוח נקבעו התחייבויות חברת הרכבת לביצוע תכניות פיתוח בתחום התחבורה הרכבתית, וכן תשלומי הסובסידיה שתיתן המדינה לחברה כנגד עמי דתה בהתחייבויותיה.
מנגד מנוכים מדמי הסובסידיה סכומי קנסות, לדוגמה בגין אי- עמידה ברמת שירות ו/או זמינות4 .
של ציוד נייד בהמשך לחתימת ההסכם הקיבוצי החדש התקשרה חברת הרכבת בספטמבר 2013 בהסכם עם חברה א', לתחזוקת הקרונועים5 (להלן- הסכם התחזוקה).
תוקף ההסכם נקבע לשבע שנים, ולחברת הרכבת ניתנה אפשרות להאריכו בעוד שמונה שנים.
עלות ההסכם לכל התקופה, לרבות תקופת ההארכה, נאמדה בכ-1.
ההסכם נכנס לתוקפו באוקטובר 2013 ', וחברה אהחלה בעבודות התחזוקה ב-7.
בשנת2014 'שילמה הרכבת לחברה א כ-51.
6 מיליון ש"ח, על פי היקף העבודה שביצעה חברה א' במשך השנה, כולל 10 מיליון ש"ח עבור היערכותה לביצוע הפרויקט.
תנועת הרכבות בקו בית שמש-ירושלים מתבצעת רק באמצעות קרונועים, עקב הפיתולים הרבים במסילה ושיפוע התוואי.
הקרונועים נמצאים בשימוש גם בקו באר שבע -דימונה ולעתים גם בקווים אחרים.
במשך שנת 2014 היו תקלות רבות בקרונועים לעומת השנה הקודמת, בה הקרונועים תוחזקו על ידי חברת הרכבת, וחלקן הביאו לביטולי נסיעה ולשיבושים בתנועת הרכבות, בעיקר בקו לירושלים.
בעקבות תלונות שהגיעו למשרד מבקר המדינה, התריע מבקר המדינה, הן בפגישות שקיימו נציגים בכירים ממשרדו עם נציגי חברת הרכבת והן באמצעות מכתבים ששלח למנכ"ל החברה במאי ובדצמבר 2014 , על ליקויים בתחזוקה ועל חשש לפגיעה בבטיחות הנסיעה ברכבת.
בתשובותיו למשרד מבקר המדינה הדגיש מנכ"ל חברת הרכבת מר בעז צפריר (להלן - מנכ"ל חברת הרכבת) כי התלונות אינן נסבות על היבטים בטיחותיים, אלא על היבטים תפעוליים בלבד.
4 שיעור הציוד המופעל לעומת המצבת התפעולית, בניכוי של ציוד מושבת, ציוד בבדק וציוד שניזוק.
5 ,הקרונועים המופעלים בארץ כוללים שלושה קרונות.
שני הקרונות הקיצוניים הם קרונות מנוע ובכל אחד מהם יש עמדת נהג, דבר המאפשר להם לנסוע בשני הכיוונים.
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 פעולות הביקורת .
בחודשים יולי 2014 - ינואר2015 בדק משרד מבקר המדינה היבטי תחזוקה שונים בחברת הרכבת, ובכלל זה את תחזוקת הקרונועים במיקור-חוץ ואת יישומה של תכנית בטיחות שצורפה להסכם שחתמה חברת הרכבת עם ועד העובדים באוגוסט 2011 .
הביקורת נעשתה בחברת הרכבת.
בדיקות השלמה נעשו באגף רכבות במשרד התחבורה וכן באגף התקציבים ובאגף החשב הכללי שבמשרד האוצר.
הכנת תכנית בטיחות חדשה עשרות מיליוני נוסעים משתמשים בכל שנה בשירותי חברת הרכבת.
תחזוקה נאותה של המסילות והקפדה על היבטי בטיחות לגבי הצי הנייד הנע עליהן, חשובות ביותר, משום שיש להן השפעה ישירה על חיי אדם ועל רכוש.
מבקר המדינה בדק בעבר היבטים שונים בבטיחות הרכבות, ובכלל זה את נושא הטיפול בתאונות6.
בשנים 2011 -2009 אירעו כמה תאונות רכבת.
החמורה שבהן הייתה התנגשות בין שתי רכבות נוסעים ליד נתניה באפריל 2011 , שבה נפגעו עשרותבני אדם.
במטרה לשפר את הבטיחות ברכבות הכינה חברת הרכבת תכנית בטיחות חדשה, שאישרו הנהלת החברה והדירקטוריון שלה.
באוגוסט 2011 חתמו הנהלת חברת הרכבת, ועד העובדים והסתדרות העובדים הכללית החדשה על הסכם עקרונות בנוגע ליישומה של תכנית הבטיחות ולהשפעות היישום על העובדים בחברה (להלן - הסכם הבטיחות).
להסכם צורפה תכנית בטיחות שכללה ביצוע פעילויות שונות, ובהן הכשרה והסמכה של עובדים, קידום פרויקטים עתירי טכנולוגיה לצורכי תחזוקה ותפעול ויישום תכנית להבטחת איכות בתחום התחזוקה.
הביקורת העלתה כי עד סוף ינואר 2015 לא השלימה חברת הרכבת את כל הפעילויות שנקבעו בתכנית (ראו להלן).
בהסכם הבטיחות לא נקבעו לוחות זמנים ליישום הפעילויות האמורות, דבר המקשה לבצע מעקב אחר היישום.