HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לפי ההסכמים בין המדינות המשתתפות בהקמתן ולפי נתוני בנק ישראל, בעת הקמתן הפקיד החשכ"ל בעבור כל אחת מהן 60 מיליון דולר בחשבונות מיוחדים בבנק ישראל.
בעבור קרן דו-לאומית א' הופקדו הכספים בדולרים ובלירות ישראליות, ובעבור קרן דו -לאומית ב' הופקדו הכספים בלירות ישראליות (ראו להלן).
נוסף על כך, לפי הסברי החשכ"ל, בשנת 1985 הוא הפ קיד בחשבון הכללי כספים נוספים לקרנות אלה.
כאמור, בדוחות הכספיים נכלל הון הקרנות כהתחייבות רק בסך של 50 מיליון דולר בגין קרן דו-לאומית א' ורק בסך 40 מיליון דולר בגין קרן דו-לאומית ב' (ראו טבלה 3 .
)לעיל מן האמור לעיל עולה כי בדוחות הכספיים לא הוצגו במלואן הפעילות הכספית שנעשתה לשם הקמתן של קרנות א' וב' והתוספות שנוספו להון הקרנות לפי ההסכם משנת 1984 .
כמו כן לא הוצג במלואו המידע על תשלומי הריבית.
בדוחות הכספיים הוצגו הסכומים שנוספו להון הקרנות האלה בשנת 1985 , אך לא הוצג ההון שהופקד בעבורן בעת הקמתן, שנים רבות לפני כן.
במאזן של בנק ישראל ל- 31.
06 מוצגות היתרות הקשורות לקרנות הדו-לאומיות א' וב' בסך 139 ,מיליון ש"ח.
לפי ההסכמים שעליהם חתמו הממשלות של המדינות השותפות בכל אחת מהקרנות האלה הושקעו 60 'מיליון דולר בעת הקמתן, אך חלק מכספי קרן א הופקדו בלירות לא צמודות, וכך גם כל כספי קרן ב'36 .
בטבלה שלהלן מפורטים ערכי היתרות של הפיקדונות שהופקדו בבנק ישראל בעבור הקרנות הדו-לאומיות א' וב'.
טבלה 5 - פיקדונות שהופקדו בבנק ישראל בעבור הקרנות הדו- לאומיות א' וב' .
139,504,213 33,018,749 33,018,749 פיקדון בדולר לקרן דו-לאומית א' .
24,992 5,915 26,981,251 פיקדון בלירות לקרן דו-לאומית א' .
139,529,205 33,024,664 60,000,000 סך הכול פיקדונות לקרן דו-לאומית א' .
35 גם הקרנות הדו-לאומיו ת האחרות, המוצגות בטבלה 4 .
', הן כאלה, חוץ מקרן ו 36 שלא כמו הסכומים שהופקדו בחשבונות מיוחדים בבנק ישראל בלירות בגין קרנות אלה, הריבית שהקרנות מקבלות כגופים בפני עצמם צמודה למדד המחירים לצרכן.
שיעורה של הריבית עודכן מפעם לפעם בהסכמים שנחתמו בין הממשלה ובין בנק ישראל.
משרד האוצר 169 25,200 5,965 60,000,000 פיקדון בלירותלקרן דו -לאומית ב' 139,554,405 33,030,629 120,000,000 סך הכול .
מהטבלה עולה כי ב - 31.
06 הייתה היתרה הכוללת של הפיקדונות של הקרנות האלה בבנק ישראל כ-33 מיליון דולר בלבד, במקום120 מיליון דולר שהושקעו בהן בעת הקמתן.
קרן דו -לאומית א' : במרס 1976 חתמוממשלת ישראל וממשלה בחו"ל על הסכם לייסוד הקרן וקבעו בו את מטרותיה.
בסעיף 7 (ה) בהסכם נקבע, בין היתר, כי אם בסופה של כל שנת כספים יהיו נכסי הקרן הנזילים שווים יותר מ-120 מיליון דולר נטו בשער החליפין הרשמי, תחולק היתרה שווה בשווה בין שתי הממשלות.
יתרות שחולקו יילקחו מנכסי הקרן שאינם חשבונות הענקה א' וב' 37 וישולמו לממשלה בחו"ל בדולרים או בלירות ישראליות שאפשר להמירן בדולרים.
לממשלת ישראל הן ישולמו בלירות ישראליות.
בסעיף 11 (ג) בהסכם נקבע כי אם יובא ההסכם האמור לידי גמר, תהיה כל ממשלה זכאית למחצית מנכסי הקרן בחשבון הענקה א', למחצית הנכסים בחשבון הענקה ב' ולמחצית כל הנכסים האחרים שייוותרו לאחר הפירוק38.
משרד מבקר המדינה העיר לחשכ"ל כי עליו לעקוב בקביעות אחר זכאותה של המדינה לפי תנאי סעיף 7 (ה) בהסכם, כדי שיוכל לממש אותה כאשר יתקיימו תנאי הזכאות; כמו כן, ראוי שידווח על כך בדוחות הכספיים.
מסעיף 11 ,(ג) בהסכם הנוגע לזכויות המדינה בעת פירוק הקרן, עולה שלמדינה יש גם 50% מהזכויות בנכסי הקרן (הקרן כגוף בפני עצמו).
במאזן המדינה לא ניתן ביטוי לזכויות האלה, ועל החשכ"ל לדווח עליהן בדוחות הכספיים, על פי כללי החשבונאות המקובלים.
החשכ"ל ציין בתשובתו כי "הערת המבקר מקובלת.
הנושא יוסדר בדוחות הכספיים של ממשלת ישראל לשנת 2007.
קרן דו -לאומית ג' : באוקטובר 1977 חתמו ממשלת ישראל וממשלה בחו"ל על הסכם לייסוד הקרן.
בסעיף 6 (א) בהסכם נקבע כי "ההענקה הראשונית של הקרן תהיה [ :מורכבת כמפורט להלן1 ]40 [ מיליון דולר.
שתתרום ממשלת ישראל; וכן2 ]40 מיליון ".
בסעיף ]מדינה בחו"ל[ דולר שתתרום ממשלת6 (ג) בהסכם נקבע כי המימון, לפי הוראות סעיף 6 .
"(א) "יופקד בחשבון דולרי בידי החשב הכללי של מדינת ישראל בשם הקרן משרד מבקר המדינה מעיר לחשכ"ל כי כספי ההענקה הראשונית של הקרן הופקדו בחשבון הכללי (שהוא שקלי) ולא בחשבון דולרי בשם הקרן, שלא כנדרש בסעיף 6 .
37 בחשבונות הענקה א' וב', שהם החשבונות המיוחדים של הקרנות בבנק ישראל, מופקדים הכספים שהפקידו הממשלות (ממשלת ישראל וממשלות החוץ) כדי להקים את הקרן.
38 כל הנכסים הכספיים האחרים, חוץ מהכספים שבחשבונות הענקה א' וב', בתוספת הסכומים שיתקבלו ממכירת כל רכוש הקרן ובניכוי התשלומים שישולמו לסילוק כל התחייבויותיה.
קרן ארנונה ופיצויים החשכ"ל מכנה "קרן ארנונה ופיצויים" את קרן הפיצויים שהוקמה על פי חוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ"א - 1961 (להלן- החוק).
הקרן נועדה לפצות, לפי החוק, על נזקים שנגרמו מפעולות איבה ומלחמה ועל נזקי בצורת.
בסעיף 2 )א בחוק נקבע כי: "(א10% ממס הרכוש וכן 15% ממס רכישה כמשמעותו בסעיף9 לחוק מס שבח מקרקעין, התשכ"ג- 1963 , הנגבים בכל שנה יהיו קרן מיוחדת לתשל ום פיצויים בעד נזק (להלן - קרן פיצויים).
(ב) שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לשנות את השיעור הקבוע בסעיף קטן (א); הודעה על כך תפורסם ברשומות.
(ג) כספי קרן הפיצויים שלא הוצאו יושקעו בדרך שיורה שר האוצר; רווחי ההשקעות יצורפו לקרן הפיצויים ויהיו חלק ממנה".
:להלן הפעולות הכספיות הנעשות בקרן הפיצויים (א) בסוף כל חודש מחלקת הגבייה של רשות המסים מחשבת את סכומי הגבייה שיש להעביר לקרן, לפי נתוני הגבייה ממס רכוש39 וממס רכישה שעודכנו בסוף החודש.
היא מורה לבנק ישראל להעביר את כספי הגבייה המיועדים ל קרן מחשבון ההכנסות שלה לחשבונו הכללי של החשכ"ל.
אחת לרבעון החשכ"ל מזכה את רשות המסים בריבית40 ,על יתרת הקרן בגין הפקדת כספי הקרן בחשבונו הכללי.
(ב) אחת לחודש חשב רשות המסים דורש מהחשכ"ל לקבל כיסוי להוצאות הפיצויים שעל הקרן לשלם.
החשכ"ל מעביר לרשות המסים את הכיסוי שדרש החשב שלה.
על פי דיווחי החשכ"ל, יתרת הקרן ב- 31.
06 הייתה כ-3 מיליארד ש"ח.
יתרה זו כוללת את הריבית האמורה.
הביקורת העלתה כי לאגף החשכ"ל אין הוראה המנחה אותו בעניין המדיניות וסדרי ההשקעה של כספי הקרן, כנדרש בסעיף 2 א(ג) בחוק.
הוא אף לא הפנה את תשומת-לב הדרגים הממונים לצורך להכין ולאשר הוראה כזו.
היועצת המשפטית של משרד האוצר, עו"ד ימימה מזוז, ציינה בתשובתה בנובמבר 2007 (להלן- תשובת היוע"מ של משרד האוצר) כי "ככל הידוע לנו, מאז ומתמיד כספי הקרן הופקדו בחשב הכללי, ולא ידוע אם בשלב כלשהו ניתנה הוראה של שר האוצר לגבי 'דרך השקעתם'".
הנושא הוסדר במהלך חודש אוקטובר, בתיאום עם היועצת המשפטית של המשרד ועם ראש אגף התקציבים.
הנוהל יועבר לאישור שר האוצר".
02 הוצגה יתרת הקרן במאזן המדינה בצד ההתחייבות, ומא ז לא הוצגה במאזני המדינה.
לא נמצא מסמך המבהיר מדוע הפסיק החשכ"ל לכלול את קרן הפיצויים במאזן המדינה.
בתשובתה ציינה היוע"מ של משרד האוצר כי "במסגרת בחינת הנושא ב- 2006 , התברר כי כספי קרן הפיצויים, שעד 2003 התנהלו בחשב הכללי כקרן חוץ תקציבית, נכללו באותה שנה בחישוב הכנסות המדינה, ובהתאם לכך כל הוצאה מהקרן העולה על ההכנסות באותה שנה אמורה להיות מתוקצבת בתקציב המדינה.
כתוצאה מכך, עלה הצורך לברר מהן המגבלות החוקיות ומהי דרך הרישום הנכונה".
39 מס רכוש בוטל בסוף שנת 1999 , אך עדיין יש שומות שניתנו לפני ביטולו, והטיפול בגבייתן מתמשך.
"שני שלישי "ריבית חשכ"ל משרד האוצר 171 .
בשנת 2006 בחן החשבונאי הראשי דאז את שיטת הרישום שיש ליישם בעניין קרן הפיצויים ואת הדיווח שיש לתת בגינה בדוחות הכספיים.
באוגוסט 2006 הוא נתן את חוות דעתו לחשכ"ל דאז41 .
במסמך זה הוא ציין, בין היתר, כי חוות דעתו "אינה מתייחסת כלל לאופן הניהול הנאות של כספי הקרן העשוי לנבוע מהוראות החוק.
אלא לרישום החשבונאי והתקציבי בלבד", והמליץ לחשכ"ל לקבל חוות דעת משפטית בשאלה אם החוק מגביל את השימוש השוטף בתקבולי המס, שהם המקורות הכספיים של הקרן.
עוד המליץ כי על פי חוות הדעת המשפטית שיקבל החשכ"ל, יש לאמץ רישום חשבונאי שייעשה לפי אחת משתי ההנחות האלה: הנחה א' - החוק אינו מגביל את השימוש בכספים האלה.
על פי הנחה זו, בין יתר פעולות הרישום, יש לרשום את תקבולי המס שנגבו כהכנסה; הנחה ב' - החוק מגביל את השימוש בכספים האלה.
על פי הנחה זו, בין יתר פעולות הרישום, יש לרשום את תקבולי המס שנגבו כהתחייבות.
במהלך הביקורת מסר אגף החשכ"ל למשרד מבקר המדינה כי המסמך האמור הועבר ליוע"מ של משרד האוצר כדי שתחווה דעה בעניין, ובין היתר תבהיר אם הוראות החוק מגבילות את השימוש בכספי הקרן.
היוע"מ של משרד האוצר ציינה בתשובתה כי העתק של חוות הדעת של החשבונאי הראשי אמנם נשלח אליה, אך היא לא נתבקשה לחוות דעתה בעניין, ודיון בעניין זה לא התקיים עד סוף 200642 .
עוד ציינה כי בדיון אצל החשכ"ל בינואר 2007 הובהרה עמדתה המשפטית, ורק בעת האחרונה, משעלה הצורך לטפל בנושא זה שוב, התברר לה שהרישום החשבונאי של הקרן לא טופל או תוקן.
היוע"מ הוסיפה כי מאחר שהנושא עלה מחדש והתקיימו דיונים בעניין, היא כתבה מזכר לחשבונאי הראשי, ובו חזרה על עיקרי חוות דעתה המשפטית, ולפיה הקרן היא ייעודית, ולכן מותר להשתמש בה רק כדי לשלם פיצויים כחוק.
עד מועד סיום הביקורת (בנובמבר 2007 ) לא גיבש אגף החשכ"ל את שיטת הרישום והדיווח שיש ליישם בקרן הפיצויים.
בדוחות הכספיים לא נכלל ביאור על שיטת הרישום והדיווח שיושמה בעניין קרן הפיצויים, ולא הוצגה בהם היתרה שנצברה בה עד תום שנת הכספים.
מדוח ביצוע תקציב המדינה בשנת 2006 , הכלול בדוחות הכספיים, עולה כי הוצאות התקציב באותה שנה הסתכמו בכ- 284.
בפעם הראשונה נכללבדוח פירוט של הכנסות והוצאות של קרן הפיצויים שלא תוקצבו בחוק התקציב לאותה שנה, כמוצג בטבלה שלהלן (הנתונים הובאו במיליוני ש"ח): טבלה 6 - ההכנסות וההוצאות של קרן הפיצויים (בשנת 2006 ) שלא תוקצבו בחוק התקציב מיליוני ש"ח הכנסות .
41 העתק הועבר לשר האוצר דאז ולבכירי משרד האוצר: המנכ"ל דאז; הממונה עלהתקציבים דאז; היועצת המשפטית; המשנה לחשכ"ל דאז ושני סגני החשכ"ל.
42 בדצמבר 2007 הבהירה היוע"מ של משרד האוצר כי בפרק הזמן הזה התקבלו החלטות אחרות בנושא הקרן, על פי "שאלת הצורך בתקצוב ההוצאה מהקרן וההחלטה של שר האוצר להגדיל את שיעורי ההפרשות לקרן בשנת 2006 , באופן שייתר את הצורך בתקצוב ההוצאות הגדולות שנדרשו בגין הנזקים שנגרמו עקב הלחימה בצפון".
47 הפרשה חודשית ממס רכוש .
529 הפרשה חודשית ממס רכישה .
2,185 הפרשה מיוחדת לפי הוראות שר האוצר43 .
2,761 סך הכול הכנסות .
( 2,960) הוצאות הקרן .
(199) עודף הוצאות על הכנסות .
הכנסות הקרן, הנובעות מגביית מסים, אינן נרשמות בתקציב המדינה כתקבולים שוטפים ממסים, אלא נרשמות בסעיף התקציבי "הכנסה מאמיסיות והפקדות", שבו רשומים גיוסים מקומיים שונים למימון הוצאות התקציב44 .
לדעת משרד מבקר המדינה, רישום הכספים המועברים לקרן בסעיף שמהותו גיוס מלוות בארץ אינו עולה בקנה אחד עם הייעוד של כספי הקרן כפי שנקבע בחוק.
נוסף על כך, האופן שבו צורף ל דוח ביצוע התקציב הפירוט של ההכנסות וההוצאות של קרן הפיצויים אינו מתיישב עם כללי הדיווח על ביצוע התקציב, והוא פוגע באחידות הדיווח.
משרד מבקר המדינה העיר לחשכ"ל כי נוכח הליקויים האמורים, מן הראוי שמשרד האוצר יקבע כללים ברורים לרישום הכספים של קרן הפיצויים, לדיווח עליהם ולפיקוח על ניהולם.
הנושא הוסדר במהלך חודש אוקטובר, בתיאום עם היועצת המשפטית של משרד האוצר ועם ראש אגף התקציבים45 .
עוד הודיע החשכ"ל בתשובתו כי על פי חוות דעתה של היועצת המשפטית של משרד האוצר, הוחלט כי "כספי הקרן ינוהלו מחוץ לתקציב המדינה".
43 סכום שמקורו בהגדלת ההפרשה לקרן הפיצויים (ממס רכוש וממס רכישה) לשיעור של85% , על פי הודעת שר האוצר בדצמבר 2006 בדבר שינוי שיעור ההפרשה לקרן הפיצויים, מתוקף סמכותו לפי סעיף 2 א(ב) בחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ"א- 1961.
44 בדוח שנתי55 ( של מינהל הכנסות המדינה במשרד האוצר 2006 ) צוין כי "מדי שנה מנוכים 10% מההכנסות ממס רכוש ו -15% ,מההכנסות ממס רכישה, כחצי מיליארד ש"ח לשנה ומועברים לקרן ארנונה ופיצויים למימון פיצויים על נזקי מלחמה.
העברות אלו, בניכוי התשלומים לפיצויים באותה שנה, מסווגות בתקציב הממשלה כהכנסות שלא ממיסים ואילו ההכנסות ממיסים מוצגות בניכוי העברות לקרן.
הסדר זה מקטין את ההיקפים של ההוצאות ושל ההכנסות של הממשלה, אך לא משנה את גובה הגירעון".
45 בסוף אוקטובר 2007 התקיים דיון אצל החשכ"ל בנושא "חוק מס רכוש וקרן פיצויים- רישום הקרן בתקציב המדינה".
בין היתר, התקבלו בו ההחלטות האלה: (1 ) כספים שניגבו או הוצאו על פי סעיף 2 א בחוק מס רכוש וקרן פיצויים לא יירשמו כנגד סעיף תקציבי כלשהו, כלומר תנוהל בעבורם קרן "חוץ- תקציבית"; ( 2 ) רווחים שיתקבלו מהשקעת כספי הקרן יירשמו אף הם בקרן ה"חוץ-תקציבית"; ( 3 ) אין צורך להפקיד את כספי הקרן בחשבון בנק ייעודי.
השיעור של יתרת המזומנים הזמינה למימון מידי ייקבע במדיניות המימון הממשלתית, על פי החלטת יחידת החוב הממשלתית בחשכ"ל.
(4 ) סיכום זה יחול על כל הפעילות שנעשתה מ- 1.
ואילך משרד האוצר 173 .
קרן לכיסוי הפסדים החשכ"ל מכנה את הקרן המיועדת לכיסוי הפסדים בגין מימוש ערבויות שנתנה המדינה "קרן לכיסוי הפסדים" (או "קרן הערבויות") 46 .
כספי הקרן הזאת - מקורם בעמלות שמשלמים לאוצר המדינה מוטבי הערבות, גופים נערבים או בנקים האחראים לניהול ההלוואות שהמדינה ערבה להן.
אגף החשכ"ל מסר למשרד מבקר המדינה כי מטרת הקרן היא "לשמש ככרית ביטחון" אם ימומשו ערבויות.
כספי הקרן מופקדים בחשבון הכללי.
בדוח57 ב נאמר כי באגף החשכ"ל לא נמצאו מסמכים המלמדים על נסיבות הקמתה של הקרן.
עוד נאמר בו כי "נרשמים לחובת הקרן תשלומים בסכומים גדולים לגורמים שלכאורה לא קיים קשר בינם ובין ההכנסות בקרן.
סכומים אלו, מאות מיליוני ש"ח מאוצר המדינה, לא נרשמו בתקציב, ולכן ועדת הכספים, המאשרת את תקציב המדינה ואת השינויים התקציביים, לא קיבלה מידע עליהם".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2006 ציין המשנה לחשכ"ל דאז כי "היו בעבר מקרים בהם רישום ההוצאות מהקרן נרשם שלא ע"פ כללי כחלק מהנוהל שאנו מגבשים".
]החשכ"ל[ חשבונאות מקובלים והדבר מוסדר בימים אלו ע"י בסוף דצמבר 2006 הכין החשכ"ל "נוה ל מחלקת ערבויות מטעם המדינה", המסדיר את הטיפול של המחלקה בערבויות.
בנוהל זה שולבו כמה הוראות הנוגעות לקרן.
האחראית לערבויות באגף החשכ"ל הסבירה כי נוהל זה הוא גם נוהל הקרן.
נמצא כי הנוהל אינו מפרט את מטרות הקרן.
משרד מבקר המדינה העיר לחשכ"ל כי מן הראוי שיו סיף לנוהל במפורש את המטרות שלשמן הוקמה הקרן, וכמו כן יוסיף לו הוראות בדבר מנגנוני פיקוח ובקרה שיבטיחו שכספי הקרן יוצאו אך ורק על אותן מטרות.
בתשובתו הודיע החשכ"ל כי הנושא יובהר בהוראת תכ"ם.
עוד נאמר בדוח 57 ב כי עד הדוחות הכספיים ל - 31.
04 הציג החשכ"ל א ת יתרת הקרן כחלק מפיקדונותיו בבנק ישראל.
בעניין רישום הקרן השיב המשנה לחשכ"ל דאז למשרד מבקר המדינה כי לדעת החשבונאי הראשי דאז, הקרן לכיסוי הפסדים אינה פיקדון אלא קרן פנימית בלבד, ועל כן, על פי כללי החשבונאות, אין לרשמה בדוחות הכספיים.
הביקורת הנוכחית העלתה כי הקרן נכללה במערכת החשבונות של החשכ"ל בפריט "הפרשות וקרנות".
בנייר העבודה של הדוחות הכספיים, המפרט "ריכוז יתרות פיקדונות וזכאים", נכללה יתרתה בקבוצת "זכאים בחשכ"ל".
לפי נייר העבודה הזה, יתרתה של קבוצת "זכאים בחשכ"ל" היא כ- 10,842 מיליון ש"ח, אך בביאור של הסעיף "זכאים ויתרות זכות" שבמאזן המדינה ל- 31.
06 נאמר שיתרתה של קבוצת "זכאים בחשכ"ל" היא 11,635 .
מיליון ש"ח לדברי אגף החשכ"ל הקרן נכללה בקבוצת "זכאים בחשכ"ל".
בדוחות הכספיים לא נכלל ביאור על שיטת הרישום והדיווח שיושמה בעניין הקרן, ואין לדעת בוודאות אם יתרת הקרן כלולה בהם.
מכאן שיש לעגן בנוהל גם את שיטת הרישום והדיווח של הקרן.
שיטת הניהול, התיעוד והאישורים של ]את[ בתשובתו הודיע החשכ"ל כי "בכוונתנו לשנות ניירות העבודה לדוח הכספי", וכי "הנושא יובהר בהוראת תכ"ם".
46 בעניין זה ראודוח שנתי 57 ב של מבקר המדינה( 2007 '), עמ 263-264 .
 בדוחות הכספיים של ממשלת ישראל חסר מידע ר ב על קרנות ופיקדונות צד ג' שהממשלה מנהלת; אין הוראות והנחיות הקובעות בבירור כיצד לרשום אותם ולדווח עליהם; לא נקבעו הסדרים מספקים לניהול הכספים המופקדים בגינם, וחסרים מנגנוני בקרה לניהול הכספים האלה.
משום כך לא מתאפשרת בקרה נאותה על ניהולם.
נוכח ממצאים אלה, מן הראוי שהחשב הכללי יוציא הנחיות לרישום קרנות ופיקדונות צד ג', לדיווח עליהם, לניהול הכספים שהופקדו בעבורם, ולפיקוח ובקרה עליהם.
החברה הישראלית לביטוח סיכוני סחר חוץ בע"מ (להלן - בסס"ח) היא חברה ממשלתית שהוקמה בשנת 1957 במטרה לבטח ולערוב לעסקות יצוא לסוגיהן (כגון: אספקת טובין, שירותים, ביצוע עבודות קבלניות, השקעות ישראליות בחו"ל) מפני סיכונים מסחריים ופוליטיים הכרוכים בביצוע העסקות.
בשנת 1976 הטיל משרד האוצר על בסס"ח להעמיד לרשות היצואנים ערבויות שיאפשרו להם לקבל מקרנות בנק ישראל הלוואות שישמשו הון חוזר למימון שלבים שונים ביצוא, ובסס"ח נשאה בעיקר הסיכון.
בשנת 1987 ,הגדילה בסס"ח באישור משרד האוצר, את סוגי הערבויות ליצואנים והכינה "חבילת" ערבויות כדי ללוות את עסקות היצוא מקבלת ההזמנה עד לקבלת התמורה.
עד אמצע שנת 2001 פעלה בסס"ח, בין היתר, בתחום ביטוח יצרנים, מבצעי עבודות וספקי שירותים מפני סיכונים בעסקות יצוא בטווח הקצר (עד שנה), בטווח הבינוני (שנה עד שלוש שנים ועד בכלל) והארוך (יותר משלוש שנים).
הביטוח נעשה נגד סיכונים מסחריים (פשיטת רגל של הקונה או הבנק), ונגד סיכונים פוליטיים (מלחמה, הפיכה, החרמה, הלאמה, מורטוריום או החלטה ממשלתית אחרת המונעת תשלום) בארצות מתפתחו ת או בארצות שיש בהן חשש לאי -יציבות פוליטית או כלכלית, שכתוצאה ממנה המדינה או הקונה לא יעמדו בהתחייבויותיהם הכספיות.
במשך מרבית התקופה האמורה ( 1957 -2001 ), הייתה בסס"ח הגוף היחיד בארץ בענף ביטוח סיכונים בעסקאות יצוא, והנהלתה קיבלה את ההחלטות העסקיות בתחום פעילותה והחברה נשאה בסיכונים של חלק ניכר מפעילותה 2.
במחצית הראשונה של שנות התשעים של המאה ה -20 החלו חברות ביטוח פרטיות ישראליות וזרות להתחרות בפעילות החברה בתחום ביטוח הסיכונים בעסקאות יצוא לטווח קצר.
בשנת 1998 החליטה ועדת השרים לענייני הפרטה להפריט את פעילות בסס"ח בתחום זה (להלן - הפרטת הטווח הקצר), שמספר הפוליסות שהנפיקה החברה בגינה היו כ -85% מכלל הפוליסות שלה.
בהמשך להחלטת ההפרטה הקימה רשות החברות הממשלתיות (להלן - הרשות) חברה ממשלתית חדשה (להלן - החברה החדשה), ואליה הועברה פעילות בסס"ח בתחום ביטוח הסיכונ ים בעסקאות יצוא לטווח הקצר.
2 בעניין ממצאי ביקורת שונים על פעילות בסס"ח, ראו בדוחות מבקר המדינה על "החברה הישראלית לביטוח סיכוני סחר חוץ", מפברואר 1999 , דוח על "ביטוח שער ליצואנים", מדצמבר 1996 , ודוח על "ביטוח שער על עסקות יצוא ביטחוני", מינואר 1995.
בספטמבר 2001 והפרטת הטווח הקצר הושלמה בנובמבר 2001 (החברה שנמכרה תיקרא להלן: החברה המופרטת).
בשנת 2002 נערך שינוי ארגוני בחברה הממשלתיות והיא הקימה אגף ניהול פוליסות ותביעות; בשנת 2003 היא החלה לעסוק גם בתחום ביטוח עסקאות יצוא נגד סיכונים מסחריים.
בספטמבר 2005 הוחלף שם החברה הממשלתית לאשרא- החברה הישראלית לביטוח יצוא בע"מ (להלן - אשרא או החברה).
מאז הפרטת הטווח הקצר עוסקת אשרא בתחום ביטוח וערבות לעסקאות יצוא נגד סיכוני סחר חוץ (מסחריים ופוליטיים) הנובעים מסיכוני אשראי בגין יצוא של חברות ישראליות לטווח הבינוני והארוך.
החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל או אגף החשכ"ל) הוא הגורם המאשר את הביטוח לכל עסקת יצוא והמדינה נושאת בכל הסיכונים הכרוכים בה.
משאושרה בידי החשכ"ל והיצואן מעוניין בביטוח העסקה, מנפיקה לו החברה פוליסת ביטוח ומלווה את ביצוע העסקה עד לקבלת התמורה בעדה מהקונה.
לחברה מעמד של חברת ביטוח ופעילותה נסמכת, כאמור, במלואה על ערבות מדינה שהנפיק לה החשכ"ל, על פי חוק הערבויות לסחר חוץ, התשי"ט - 1959 (להלן- חוק ערבויות סחר חוץ).
מסוף שנת 2004 פועלת החברה מכוחערבות מדינה חדשה בהיקף של עד 700 מיליון דולר (להלן - הערבות החדשה של המדינה), לגיבוי כל הפוליסות שהחברה מנפיקה, לאחר שהחשכ"ל אישר כאמור את הביטוח לכל עסקה ועסקה.
המדינה, באמצעות כתב הערבות, משמשת מבטח המשנה היחידי של החברה3 .
מאז הפרטת הטווח הקצר (בשנת 2001 ), החברה כמעט אינה נושאת בסיכונים4 .
הכרוכים בפעילותה בתחום ביטוח עסקאות יצוא החברה היא סוכנות לביטוח אשראי ( ECA - Export Credit Agency ) והיא חברה באיגוד ברן Berne Union) ) שהוא איגוד בין -לאומי של הסוכנויות לביטוח אשראי (להלן - איגוד ברן)5.
החברה היא חברה פרטית בבעלות מלאה של ממשלת ישראל והיא אחד הכלים שהממשלה משתמשת בהם לעידוד הייצוא, לצד גופים ממשלתיים אחרים העוסקים בנושא: משרד האוצר (אגף החשכ"ל והאגף הבין -לאומי), מינהל סחר חוץ במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת 6 ,), משרד החוץ והמכון הישראלי ל ייצוא ולשיתוף פעולה בין -לאומי (להלן - מכון היצוא).
לפי חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות) השרים האחראים לפעילות החברה הם שר האוצר ושר התמ"ת.
החברה היא גוף מבוקר לפי סעיף 9(5 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
3 למעט ביטוח של עסקאות מעטות שבהן פעלה החברה, באישור החשכ"ל, לקבלת ביטוחי משנה מגופים נוספים.
4 בעניין סיכון מסוים שהחברה נושאת בו, לפי תנאי הערבות החדשה של המדינה , מהנפקת פוליסות וערבויות, ומניהול האשראי והנכסים, ראו להלן, עמ' 215.
5 איגוד ברן נוסד לפני כ -70 שנה ובשנת 2006 היו חברות בו 52 מדיניות (מקצתן ותיקות ומבוססות ומקצתן חדשות ובעלות ניסיון עסקי מוגבל בתחום ניהול סיכון ומזעור סיכונים).
חברות באיגוד מאפשרות, בין היתר, חילופי מידע עסקי (באמצעות ועדות מומחים, סדנאות, סמינרים וכו') בתחום הסחר העולמי, על היבטיו השונים.
6 בינואר 2004 ,"הוחלף שמו של המשרד "למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ומינואר 1981 .
"עד אז היה שמו "משרד התעשייה והמסחר 200 דוח שנתי58ב .
החברה פועלת בענף ביטוח האשראי בלבד ומעמידה לרשות היצואנים הישראלים מגוון תכניות ביטוח ומסלולי ליווי וייעוץ המאפשרים מזעור סיכונים, קבלת מימון והכרה מידית בהכנסה.
לפי מסמכיה, החברה פועלת כדי לאפשר ליצואנים ישראלים תנאים שווים לאלו שמתחריהם בעולם מקבלים מחברות ECA מקבילות.
יצוין, שהפוליסות והערבויות שהחברה מנפיקה מוכרות על ידי בנק ישראל, מאז כתב הערבות החדש, כשוות ערך לערבויות המדינה לצורך מגבלת לווה בודד ויחס הון מזערי בבנקים.
החברה מבטחת כ-85% מסכום עסקת יצוא שבה מרכיב הייצור הישראלי גדול מ- 60% מערך העסקה; החיסוי הביטוחי הוא עד לשיעור של 95% נגד סיכונים פוליטיים ועד לשיעור של 90% נגד סיכונים מסחריים.
לפי הדוח הכספי של החברה לשנת 2006 , התפלגות חשיפת החברה לפי סוגי פוליסות ביטוח הייתה כדלהלן: אשראי קונים 58% ; אשראי בין-בנקאי 34% ; קו אשראי כללי4% ; ניכיון שטרות 2% ; מכתבי אשראי 1% ; אשראי ספקים1%.
להלן התפלגות החשיפה7 במסגרת ערבות המדינה לפי מדינות היצוא, על פי דוחותיה הכספיים של החברה לשנת 2006: .
(באחוזים) חשיפת החברה .
(באלפי דולרים) המדינה .
9 76,044 *מדינות אחרות .
* מדינות אחרות - מדינות שבהן התפלגות החשיפה היא פחות מ- 5%.
בשנת 2004 הנפיקה החברה, לפי החלטת הממשלה, פוליסה לעסקה מסוימת נגד סיכונים פוליטיים המכוסה בערבות מדינה מסוימת, שאינה נכללת בערבות הכללית לחברה.
לפי הדוחות הכספיים של החברה לשנת 2006 , יתרת החשיפה בגין הפוליסה האמורה בסוף אותה שנה הייתה כ-294 .
להלן התפלגות הפוליסות שהנפיקה החברה בשנת 2006 :לפי ענפים אלקטרוניקה וחשמל - 41% , ציוד רפואי- 32% , תשתיות- 16% , חקלאות- 6% , תקשורת- 3% , תעשייה- 2% .
בסוף 2006 הסתכם ההון העצמי של החברה בכ-24 מיליון דולר (לעומת כ- 21.
8 מיליון דולר ב- 2005 ) והכנסותיהמפרמיות (בגין פוליסות ביטוח שהנפיקה) היו כ -11.
8 מיליון דולר (לעומת כ-11.
2 מיליון דולר ב- 2005); ב- 2006 היו הוצאות החברה בגין עמלה על ערבות המדינה כ-10.
8 מיליוןדולר (מזה כ -0.
8 מיליון דולר למבטחי משנה).
באותה שנה ובשנים קודמות הסתכמו הוצאות הנהלה וכלליות של החברה בכ-2.
פעילות החברה ב - 2006 הסתיימה ברווח נקי בסך כ -2.
סך הסיכונים שהמדינה נטלה באמצעות החברה, במסגרת ערבות המדינה 8 בדוח השנתי של החברה לשנת 2006 ,צוין כי סך ההכנסות מההשקעות באותה שנה משרד האוצר 201 .
(לעומת הפסד בסך 250,000 דולר ב- 2005 , רווח בסך 679,000 דולר ב- 2004 , ורווח בסך כ-1.
5 מיליון דולר ב- 2003 ).
בסוף 2006 הסתכמו ההשקעות הפיננסיות של היתרות הכספיות של החברה בכ -34 מיליון דולר (לעומת כ -33 מיליון דולר בסוף 2005 וכ-35 מיליון דולר בסוף 2004 ).
לפי הדוחות הכספיים של החברה, פיקדונותיה באגף החשכ"ל, מסכומי היתרות הכספיות האמורות, היו בסוף שנת 2004 כ-16 מיליון דולר, בסוף שנת 2005 כ-12.
7 מיליון דולר ובסוף שנת 2006 כ-10.
להלן בטבלה הנתונים העיקריים שבמאזן החברה לסופי השנים 2005 -2006 (באלפי דולרים): .
36,992 36,172 סכומים לקבל .
34,076 34,920 השקעות .
72,157 72,150 סך הכל .
9,115 7,084 התחייבויות אחרות .
41,177 40,918 תביעות תלויות בביטוח סיכוני סחר .
88 122 התחייבויות לזמן ארוך .
50,380 48,124 סך הכל .
21,777 24,026 הון עצמי .
72,157 72,150 סך הכל להלן בטבלה הנתונים העיקריים שבדוחות רווח והפסד של החברה לשנים 2004 - 2006 :)(באלפי דולרים .
היו בכ -3 מיליון דולר לעומת כאפס הכנסות בשנת 2005 .
גידול זה בהכנסות מהשקעות נובע בעיקר מהתחזקות השקל לעומת הדולר בכ - 8.
2% במהלך שנת 2006 לעומת שחיקה של השקל בכ -7% .
בתקופה המקבילה בשנה שקדמה לה ההכנסות מהשקעות מתחלקות בין דוח עסקי ביטוח לבין דוח רווח והפסד בהתאם לתקנות הפיקוח על הביטוח (דרכי חישוב הפרשות לתביעות עתידיות בביטוח כללי), התשמ"ה- 1984 .
לפי התקנות האמורות, סכום של 1.
1 מיליון דולר נכלל בסעיף הכנסות מהשקעות בדוח עסקי ביטוח ל- 2006 , וסך 1.
9 נכלל בדוח רווח והפסד כהכנסה מ השקעות שלא נכללה בדוחות עסקי ביטוח.
כתוצאה מכך, הדוחות הכספיים של החברה ל - 2006 מראים רווח מעסקי ביטוח באותה שנה בסך כ- 777,000 דולר (לעומת רווח של כ- 401,000 דולר מעסקי ביטוח ב- 2005 ).
בדוח השנתי צוין כי העלייה בשיעור כ-94% ברווח מעסקי ביטוח נובעת בעיקר מהעובדה שבאותה שנה לא נדרשה כל השלמה לעתודה המינימלית הנדרשת לפי תקנות המפקח, ואילו בשנת 2005 נרשמה הוצאה של כ- 800,000 .
דולר בגין ההשלמה האמורה 202 דוח שנתי58ב .
11,510 11,223 11,750 דמי ביטוח ברוטו .
( 10,454) ( 10,254) ( 10,826) בניכוי דמי ערבות למדינת .
1,056 969 924 דמי ביטוח נטו .
605 124 1,124 הכנסות מהשקעות בעסקי .
(644) (129) (580) שינוי בתביעות תלויות, נטו .
( 1,958) ( 2,110) ( 2,158) הוצאות הנהלה וכלליות .
1,150 1,547 1,467 בניכוי דמי טיפולועמלות .
209 401 777 רווח מעסקי ביטוח .
815 (153) 1,833 הכנסות (הוצאות) שלא נכללו .
(345) (498) (361) הוצאות מס .
679 (250) 2,249 רווח (הפסד) נקי לשנה .
* ראו הערת שוליים 8 .
לפי נתוני החברה, כ-80% מפעילות היצוא של המשק הישראלי נעשית באשראי לטווח קצר.
היות שהחברה מספקת שירותים לעסקאות יצוא רק לטווח בינוני וארוך, מספר החברות הישראליות שהן לקוחותיה הפוטנציאליים, וממספרן נגזר גם מספר עסקאות הייצוא והיקפן הכספי, הוא מצומצם.
מנתוני החברה עולה, כי הכנסותיה מפרמיות משלושת לקוחותיה העיקריים בשנת 2006 היו כ -52% מסך כל דמי הביטוח שגבתה החברה באותה שנה (בשנת 2005 היו כ-42% ובשנת 2004 45% ).
החברה אינה פועלת באמצעות סוכנים או מתווכים וכל פעולות השיווק ומכירת מכשירי הביטוח שלה נעשים ישירות בידי צוות עובדיה.
בחברה ארבעה אגפים: אגף חיתום וביטוח, אגף פוליסות ותביעות, אגף כספים וארגון, ואגף שיווק ופיתוח עסקי.
משרדי החברה שוכנים באחת משלוש וחצי קומות שבבעלות החברה בבניין משרדים בתל אביב; שתי וחצי הקומות האחרות לא היו מושכרות במשך תקופה א רוכה ורק במהלך הביקורת השכירה אותן החברה.
בבעלות החברה גם חלק מקומה בבניין משרדים אחר בתל אביב והיא מושכרת.
בסוף 2006 העסיקה החברה17 .
עובדים, לפי חוזים אישיים 6.
תקנות ההתאגדות של החברה קובעות כי מספר החברים במועצת המנהלים (להלן -הדירקטוריון או דירקטוריון החברה) יהיה 7 - 13 .
ועל כל פנים בלתי זוגי ממאי 2003 עד פברואר 2004 מנה הדירקטוריון חמישה דירקטורים בלבד, ולא התקיימו ישיבות הדירקטוריון וועדותיו.
גם מינואר עד אוקטובר 2007 לא מנה הדירקטוריון את המספר המינימלי ועל כן הוא לא התכנס; מאוקטובר 2007 היו בו במשך כחודש וחצי שבעה חברים והתקיימו שתי ישיבות דירקטוריון.
בשנת 2006 התכנס הדירקטוריון עשר פעמים (בשנת 2005 - שבע פעמים וב - 2004 - תשע פעמים).