HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח משרד האוצר – אגף החשב הכללי - יישום החלטת הממשלה בנושא קציר המלח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הבקרה של חל"י 1.
,כאמור בתקנון חל"י מאפריל 2008 נקבע כי היא תנהל ותרכז את הטיפולבבעיה הנוצרת עקב עליית מפלס המים בבְּרֵכה 5 .
בישיבת הדירקטוריון של חל"י שהתקיימה ביולי 2011 צייןמנכ"ל החברה בעניין הפרויקט בין היתר: "מוסכם ומקובל וזאת העמדה של כללי, שאנחנו נהיה גם הגוף שיפקח, יבקר, ינטר ]ה[ חשב]וה[ אגף התקציבים ולמעשה יהיה הזרוע של הממשלה מול מפעלי ים המלח בכל הביצוע של הפרויקט, להבטיח שהם עושים את מה שהם התחייבו לעשות עליו בהתאם למה שסיכמו איתם וגם לראות שבסוף הכסף מתחלק נכון" (ההדגשה אינה במקור).
יצוין כי במכתב ששלח סמנכ"ל פיתוח תשתיות והשקעות במשרד התיירות לחל"י בפברואר 2013 צוין כי משרד התיירות רואה גם הוא בחל"י "גוף האמון על פיקוח ובקרה על פרויקט קציר המלח".
בהחלטת הממשלה מינואר 2012 ובהסכם הקציר הוטלו על חל"י תפקידים מוגבלים יותר, כמפורט להלן: (א) בהחלטת הממשלה מינואר 2012 צוין כי הפרויקט יבוצע במלואו על ידי מי"ה, וכי כדי לקבל את חלקה של הממשלה במימונו (20% ) על מי"ה להגיש לממשלה, מדי שנה בשנה, דוח המפרט את עלויות הפרויקט בפועל.
על פי ההחלטה האמורה, 75% מחלקה של הממשלה ישולמו למי"ה כמקדמה בתוך 30 יום, ולאחר עוד 60 יום תשלם הממשלה את היתרה, לאחר שחל"י והחשכ"ל יאשרו את פעולותיה של מי"ה.
(ב) על פי הסכם הקציר, נוסף על מתן האישור האמור לפעולותיה של מי"ה, תלווה חל"י את הפרויקט ותעקוב אחר ביצועו בהיבט התכנוני ובהיבט ההנדסי, בין היתר באמצעות עיון במסמכים, ביקור באתרי עבודה והפניית שאלות בכתב למי"ה.
חל"י מסרה למשרד מבקר המדינה בזמן ביצוע הביקורת כי היא אינה מפקחת על ביצוע הפרויקט, אלא מלווה אותו בלבד.
לא נמצאו במשרד התיירות ובמשרד האוצר מסמכים שמהם אפשר ללמוד מדוע שינו משרדים אלה את עמדתם, שלפיה על חל "י לפקח על הפרויקט, ומדוע לא הוטלו על חל"י תפקידים אלו בהחלטת הממשלה ובהסכם הקציר.
לדעת משרד מבקר המ דינה, מאחר שממשלת ישראל החליטה להטיל את ביצועו של פרויקט תשתית לאומית על גוף פרטי, נדרש ממנה לקבוע מנגנונים שיאפשרו לבצע פיקוח ראוי על הביצוע.
חל"י הוקמה במיוחד כדי לקדם פתרונות קצרי טווח וארוכי טווח לבעיית עליית מפלס המים בבְּ רֵכה 5 ,.
לפיכך על משרד התיירות ומשרד האוצר להביא בהקדם להכרעת הממשלה את היקף אחריותה של חל"י לפיקוח על ביצוע הפרויקט.
על פי הכרעה זו יהיה אפשר לגבש, בתיאום עם מי"ה , מסמך הקובע את דרכי הפיקוח של חל"י על ביצוע הפרויקט.
על פי סעיף 3 לנספחב' בהסכם הקציר, על מי"ה להגיש למדינה מדי שנה בשנה תחזית הוצאות לשנה האזרחית הבאה.
הביקורת העלתה כי חל"י לא הקפידה לקבל ממי"ה תחזית הוצאות לשנת 2015 .
,לדברי חל"י תחזית כזאת טרם הוכנה, "מאחר וטרם התקבלו במי״ה כל ההחלטות הרלוונטיות באשר לאופן המשך יישומו של הפרוייקט".
משרד מבקר המדינה מעיר לחל"י כי עליה להקפיד לקבל ממי"ה מדי שנה בשנה, במועדים שנקבעו בהסכם, תחזית הוצאות מעודכנת.
שם הדוח: משרד האוצר – אגף החשב הכללי - יישום החלטת הממשלה בנושא קציר המלח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 3.
כאמור, מסרה מי"ה לחל"י דיווחים על התקדמות הפרויקט, הכוללים נתונים על ההוצאות בגינו, בפגישות תקופתיות שהתקיימו בי ן נציגיהן .
בפגישה שהתקיימה במרץ 2013 , כשמונה חודשים בלבד לאחר חתימת הסכם הקציר, מסרה מי"ה כי היא שוקלת "לבצע דחיית השקעות בפרויקט לאור כעת ]שהיא מבצעת[ בחינהשמטרתה לדחות את הקמת המסוע לשינוע המלח".
מי"ה הוסיפה כי יבוצע קציר מלח, וכי המלח שייקצר י יערם על הסוללות וישוקע בקצה הצפוני של בְּרֵכה 5.
הביקורת העלתה כ י אף שחל"י ידעה כבר ממועד הפגישה על כוונת מי"ה לשנות את מתווה הפרויקט ואף לדחות את ביצועו, לא דיווחו על כך נציגיה ל א למשרד התיירות ולא לשר התיירות , בפגישות שקיימו עמו כאמור בנושא במאי 2013 , באוקטובר 2014 ובמרץ 2015.
ב "דוח ניתוח סביבה עסקית" לשנת 2014 שמסריו"ר דירקטוריון חל"י לשר התיירות במרץ 2015 , צוין לראשונה כי "על פי דיווחי מפעלי ים המלח, עליית המדרגה שהייתה צפויה בהיקפי הביצוע של הקציר נדחתה לשנים הבאות", אך לא ניתן הסבר לכך ולא פורטו השינויים במתווה הפרויקט.
יתר על כן, בדיון שהתקיים במרץ 2015 מסרו נצי גי חל"י לשר כי "לא מתקיימים עיכובים ומתקדמים על פי תכנית העבודה המאושרת", אף כי במועד זה כבר ידעה כאמור חל"י על העיכוב הניכר בביצוע הפרויקט.
מנכ"ל חל"י מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2015 כי הוא מדווח למשרד האוצר באופן שוטף על התקדמות הפרויקט, וכי הוא אינו צריך לדווח לשר התיירות בעניין זה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה חל״י שהיא "לא סבורה כי קיימת בעיה כלשהי עם לוחות הזמנים ליישום פתרון הקבע, וממילא לא נדרש היה לדווח על בעיה שאינה קיימת".
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל חל"י כי הדיווח שמסרו נציגי חל"י לשר התיירות בעניין התקדמות הפרויקט לא שיקף את המידע שמסרה מי"ה לחל"י.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למנכ"ל חל"י כי בשום מסמך לא מצוין שהוא מחויב לדווח בעניין התקדמות הפרויקט למשרד האוצר בלבד, ולא לשר התיירות, האחראי לפעולות חל"י.
יתר על כן, גם אם סברה חל"י כי למרות שינוי מתווה הפרויקט והעיכוב בביצועו, אין חשש כי היעד שנקבע לו (מניעת העלייה של מפלס מי הבְּרֵכה ) לא יושג, היא הייתה חייבת לציין זאת בבירור לפני שר התיירות בפגישות שקיימה אתו.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין לקבל מצב שבו חברה ממשלתית הפועלת באחריות שר התיירות והמעורבת בביצוע פרויקט חשוב , שיש לו השפעות ניכרות על התיירות באזור ים המלח, תראה עצמה פטורה מלעדכן את השר בעניין.
על שר התיירות ורשות החברות הממשלתיות להבהיר לחל"י שהחלטת הממשלה בעניין אחריותו של שר התיירות לפעילותה חלה על כל תחומי הפעילות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר שר התיירות: "משהובאה לידיעתי טיוטת הדו״ח פניתי למנכ״ל חל״י בבקשה שיציג בפניי את כל השינויים הנוגעים לביצוע הפרויקט ואשר יש בהם כדי להשליך על פעילותה של חל״י, ונוגעים לתחומי אחריותה במסגרת משרד האוצר 351 .
:שם הדוח משרד האוצר – אגף החשב הכללי - יישום החלטת הממשלה בנושא קציר המלח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הפרויקט.
ככל שחל״י ]תציג[ בפניי ממצאים במסגרת תחום אחריותה של החברה, אשר מעלים צורך לעדכן עליהם את חברי הממשלה, אביא זאת לידיעת הממשלה ללא דיחוי".
בפברואר 2013 פנה סמנכ"ל פיתוח תשתיות והשקעות דאז במשרד התיירות לחל"י בבקשה שתעדכן את קובץ תכניות העבודה שמסרה למשרד התיירות, "כך שאבני הדרך יוגדרו בהן על ידי שלבי עבודה ולא על ידי אחוזי ביצוע".
עוד ביקש הסמנכ"ל להוסיף גם "את משימת הפיקוח על [ ביצוע הפרויקט, ]כולל אבני דרך, לרשימת המטלות המופיעות במסגרת תכנית העבודה של החברה הממשלתית להגנת ים המלח".
ביולי 2015 כתבה חל"י למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הבקשה האמורה היא הכינה באוגוסט 2013 .
"תכנית עבודה עקרונית "לביצוע המטלה חל"י ציינה כי הדירקטוריון שלה ומשרד התיירות אישרו תכנית זו כתכנית עבודה עקרונית רב-שנתית, וכי "מאז ועד עתה ובאופן שוטף ומתמשך מבוצעת המטלה על ידי חל"י על בסיס תכנית עבודה עקרונית זו לרבות מפגשים עיתיים בהם נסקרת בפני חל"י התקדמות הפרויקט על מרכיביו השונים (סטטוטוריקה, הנדסה, רכש וכיו"ב) ובקרה כספית של הוצאות מי"ה".
מהמסמכים שנמסרו למשרד מבקר המדינה עולה כי בתכנית העבודה של חל"י לשנת 2013 יש התייחסות לשלבים שונים של הפרויקט, כגון כרייה ואיסוף של מלח; הפעלת מערך לעֵרּום המלח ו לשינועו; הפעלת טרמינל תפעול לאיסוף המלח; הפעלת טרמינל פריקת מלח באגן הצפוני; והפעלת מערכי ניטור ובקרה.
ואולם בתכנית לא פורטו דרכי הבקרה על ביצוע שלבי ם אלה ולוחות הזמנים לכך.
בתכנית העבודה של חל"י לשנת 2014 נכתב כי "החברה להגנת ים המלח (חל"י) תמשיך לבצע ליווי ובקרה לביצוע פרויקט הקציר המלא המבוצע על ידי מי"ה, תבקר ותאשר את תשלומי המדינה למי"ה ולהפך"30 .
עוד נכתב בתכנית עבודה זו כי בשנת 2013 "נבדקוחשבונות וחשבוניות והוצאות של מי"ה הנוגעות לקציר.
נבדקו הליכי התקשרות והתקשרויות מי"ה הנוגעות לקציר.
נבדקו חיובים פנימיים.
בוצעו ביקורות שטח לבדיקות פיזיות, לאימות דיווחים ובוצעו התאמות.
הוגשו דוחות ודיווחי חל"י ונבדקו דיווחי ודוחות מי"ה".
לדעת משרד מבקר המדינה, לצד פעולות ביקורת ל גבי ה פן הכספי -חשבונאי של הפרויקט, על חל"י לכלול בתכניות העבודה ובדוחות הביצוע ש יצורפו להן גם בקרה בלתי תלויה לגבי היבטים טכניים , לוגיסטיים ואיכותיים הנוגעים ליישום הפרויקט, כדי שלפיה יהיה ניתן לבחון את התקדמות ביצועו על פי לוח הזמנים שנקבע לכך.
כמו כן, על חל"י לקבוע בתכניות העבודה מדדים כמותיים, כמו כמות הבדיקות שבכוונתה לבצע ומועדי ביצוען.
קביעת כמות הבדיקות ומועדי ביצוען תאפשר לעקוב אחר תדירות ביצוע הבדיקות, וכפועל יוצא מכך לעמוד על התקדמות הפרויקט בכללותו, על פי לוח הזמנים שנקבע לביצועו.
30 בהסכם בין מי"ה למדינה קיים נספח העוסק בהשתתפות מי"ה במימון "הגנות החוף", הנדרשות כדי להגן על מבנים ותשתיות.
על פי נספח זה, חל"י מדווחת למי"ה על הוצאותיה בעניינים אלה, ומי"ה נושאת במימון של 39.
מההוצאות 352 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד האוצר – אגף החשב הכללי - יישום החלטת הממשלה בנושא קציר המלח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 סיכום .
הצורך למצוא פתרון לעליית מפלס מי הבְּרֵכה היה ידוע עשרות שנים.
ואולם הועדף לדבוק בפתרון זמני, פשוט וזול (הקמה של סוללות חוף והגבהה שלהן בעת הצורך), ולא הוחלט על פתרון קבע שייתן מענה ארוך טווח לבעיה.
פעילות מואצת של הממשלה בנושא נעשתה רק משנת 2006 , לאחר שמבקר המדינה פרסם דוחות ביקורת בנושא ולאחר שהבעיה החמירה מאוד, ובייחוד בעקבות דיונים שהתקיימו בעתירה שהוגשה לבג"ץ.
החלטת הממשלה מינואר 2012 על ביצוע הפרויקט כפתרון קבע לבעיה הביאה לדחייתה של העתירה.
הנסיבות שבהן התקבלה החלטת הממשלה, קשרי הגומלין בין ממשלת ישראל לבין מי"ה וכי"ל, התקרבות המועד שבו יפוג הזיכיון שקיבלה מי"ה להפיק משאבי טבע מים המלח והצורך להחליט על בעל הזיכיון הבא - כל אלה נותנים משנה תוקף לצורך ליישם את ההחלטה כלשונה ולבצע מעקב אשר יבטיח זאת.
ואולם ביקורת זו העלתה כי נעשו שינויים ניכרים במתווה הפרויקט שנקבע בהחלטה , ובעקבותיהם יתחיל קציר המלח באיחור ניכר ויתפרס על פני שנים רבות יותר מהמתוכנן , בלי שניתן להצביע על מועד סיו מו - וכל זאת בלא שהדבר הובא לידיעת הממשלה ולאישורה.
יודגש כי לסטייה מהחלטת הממשלה לגבי מתווה הפרויקט יש משמעויות כספיות, לרבות לגבי ה תמורה שיידרשו לשלם מי שיבקשו לקבל את הזיכיון הבא, לאחר פקיעת תוקפו של הזיכיון הנוכחי בשנת 2030 .
משרד האוצר, משרד התיירות וחל"י, שתפקידם היה בין היתר להתריע בהקדם על שינוי המתווה של הפרויקט, על ה עיכוב הרב בתחילת ביצועו ועל ההשפעות הניכרות שיש לכך, לא מ ילאו את תפקידם בעניין זה כנדרש.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שמדובר ב פרויקט בהיקף כספי ניכר מאוד , שלביצועו יש השפעה רבה על אזור ים המלח, מחייב האינטרס הציבורי שהוא יבוצע על פי לוח הזמנים שקבעה הממשלה.
לכן על משרדי האוצר והתיירות ועל חל"י לפעול בדחיפות לקיום דיון יסודי בממשלה בעניין זה.
בדיון זה עליהם להציג לפני הממשלה את כל המידע הרלוונטי, לרבות הממצאים שהועלו בדוח ביקורת זה בעניין השינויים הניכרים שבוצעו במתווה הפרויקט וההשפעות הכספיות שיש לכך על מכלול היחסים בין כי"ל ומי"ה לבין המדינה, ולבקש מהממשלה להחליט, על בסיס המידע שיוצג, אם המתווה החדש מקובל עליה, ואם כן - באילו תנאים.
יוזכר כי בג"ץ ביקר בהחלטתו את תפקודה של הממשלה בנושא והשאיר לעותרים פתח לשוב ולפנות אליו אם תשתהה הממשלה ביישום החלטתה על פתרון הקבע.
:שם הדוח משרד האוצר – אגף החשב הכללי - הדוחות הכספיים של הממשלה ל- 31.
14 - נכסים בלתי מוחשיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
בחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 , נקבע]נוסח משולב[2 כי מדי שנה בשנה, ולא יאוחר משישה חודשים לאחר תום שנת הכספים, ימציא שר האוצר למבקר המדינה "דין וחשבון כולל על ההכנסות וההוצאות של המדינה באותה שנה".
בדוחות הכספיים של המדינה מחולקים נכסיה לנכסים שוטפים ולנכסים שאינם שוטפים 3 .
סך כל נכסי המדינה המוצגים בדוחות הכספיים של ממשלת ישראל ל- 31.
14 הוא כ- 502,612 מיליון ש"ח, מהם נכסים בלתי מוחשיים ביתרת שווי של 5,549 מיליון ש"ח; לגבי הנכסים הבלתי מוחשיים המוחזקים במשרדי הממשלה, מצוין בדוחות אלה כי יתרת השווי שלהם היא כ-691 .
בחודשים יולי-נובמבר 2015 בדק משרד מבקר המדינה את פעולות אגף החשב הכללי במשרד האוצר בכל הנוגע לרישום הנכסים הבלתי מוחשיים בדוחות הכספיים ל- 31.
כמו כן בדק משרד מבקר המדינה את הפעולות שביצעו בעניין זה משרדי האוצר, הבינוי והשיכון, הבריאות, החינוך, הכלכלה, המשפטים, הפנים, התחבורה והבטיחות בדרכים, התיירות והתקשורת וכן המשרד להגנת הסביבה, המשרד לשירותי דת, משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל (להלן - משרד המדע) ומשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים.
דוח זה אינו עוסק בניהול הקניין הרוחני במשרדי הממשלה, ובכלל זה בקבלה וברישום של התמלוגים בגין נכסי קניין רוחני שמפתחת המדינה4 , אלא רק ברישום ובניהול החשבונאי של הנכסים הבלתי מוחשיים.
יצוין כי בנושאי אכיפה והגנה על זכויות המדינה בכל הנוגע לקניין רוחני מטפלת היחידה לאכיפה אזרחית בפרקליטות המדינה.
היקף הנכסים הבלתי מוחשיים במאזן המדינה .
לפי תקן חשבונאות ממשלתי 31 בדבר טיפול בנכסים בלתי מוחשיים, מוגדרים נכסים בלתי מוחשיים - נכסים לא כספיים הניתנים לזיהוי וחסרי מהות פיזית.
נכס ניתן לזיהוי, אם הוא ניתן להפרדה או אם הוא נובע מזכויות חוזיות או זכויות משפטיות אחרות.
הנכסים הבלתי מוחשיים .
3 ,הנכסים השוטפים כוללים מזומנים ושווי מזומנים פיקדונות והשקעות לזמן קצר, חייבים בגין הלוואות לזמן ארוך, חייבים ויתרות חובה ומלאי שוטף.
הנכסים שאינם שוטפים כוללים הלוואות לזמן ארוך, השקעות בישויות מוחזקות, חייבים בגין תמלוגים, נכסים פיננסיים ואחרים, מלאי בלתי שוטף, השקעה בפרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי, רכוש קבוע ונכסים בלתי מוחשיים.
4 ,משרד מבקר המדינה עסק בנושאים אלו בכמה דוחות שפורסמו בעבר.
ראו מבקר המדינהדוח שנתי 64ב ( 2014 '), בפרק "ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל", עמ 152-117 ; דוח שנתי 60ב ( 2010 ), בפרק "ניהול הקניין הרוחני במערכת הבריאות הממ שלתית", עמ' 440- 429.
שם הדוח: משרד האוצר – אגף החשב הכללי - הדוחות הכספיים של הממשלה ל- 31.
14 - נכסים בלתי מוחשיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המוצגים במאזן המדינה כוללים בעיקר תכנות וכן נכסי קניין רוחני אחרים, כגון פטנטים וזני מטפחים5.
נתונים בדבר הנכסים הבלתי מוחשיים שמוצגים בדוחות הכספיים של המדינה לשנים 2011- 2014 (במיליוניש"ח)* .
העלות לסוף השנה 6,334 7,312 10,749 11,504 .
הפחת הנצבר לסוף השנה 4,030 4,741 5,436 5,955 .
סך היתרה המופחתת המוצגת בדוחות 2,304 2,571 5,313 5,549** .
* על פי הדוחות הכספיים של המדינה לשנים 2014 -2011 .
** יתרת הנכסים הבלתי מוחשיים במשרדי הממשלה ל- 31.
להלן נתונים לגבי סוגי הנכסים הבלתי מוחשיים המצוינים בביאור 13 לדוחות הכספיים ל- 31.
14 (להלן- ביאור 13:) .
זכויות בזני צמחים חדשים המאפשרות הגנה ורישום משרד האוצר 355 .
14 - נכסים בלתי מוחשיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח ההסתייגות בדוח הכספי בכל הנוגע לסעיף הנכסים הבלתי מוחשיים6 ,, נוכח ממצאי דוח זה בדבר רישום חלקי של נכסים אלה ונוכח איחוד דוחות כספיים של ישויות נוספות בשנים 2014 -2011 - הגידול בהיקף הנכסים הבלתי מוחשיים על פי לוח 1 וביאור13 אינו משקף את הגידול האמִתי בהשקעה הממשלתית בנכסים הבלתי המוחשיים או את השווי הנכון של הנכסים הבלתי מוחשיים שבבעלות המדינה.
הסתייגויות החשכ"ל לגבי הרישום החשבונאי של הנכסים הבלתי מוחשיים .
בביאור 13 ציינה החשבת הכללית כי "המידע הכלול בסעיף זה אינו מלא ואינו כולל את כלל פרויקטי המחשוב המהווים קניין רוחני בידי הממשלה.
טרם נעשה מיפוי מלא של פרויקטים כאמור במרבית משרדי הממשלה וטרם יושם באופן מלא תהליך להכרה, מדידה ורישום חשבונאי בגינם.
למעט המידע הכלול בביאור זה, יצוין כי מיפוי נכסי הקניין הרוחני של ממשלת ישראל אינו מלא ואינו כולל נכסים ששווים עשוי להיות מהותי ביותר.
במרבית משרדי הממשלה קיים מידע חלקי בלבד - הן במישור החשבונאי והן במישורים נוספים בגין נכסים אלו ולא ננקטו, עד כה, תהליכי עבודה מלאים לרישומם במערכות המידע.
לאור זאת, לא ניתן בשלב זה לאמוד באופן נאות את היקפם של כלל נכסי הקניין הרוחני בממשלה ואין אפשרות מעשית להציגם בדוחות הכספיים בהתאם לכללי חשבונאות מקובלים".
בביאור 2 לדוחות הכספיים ל - 31.
14 צוינה הסתייגות נוספת לגבי הנכסים הבלתי מוחשיים, ולפיה "בחלק מהמוסדות הממשלתיים בהם מתבצעים מחקרים, לא קיים עדיין מערך להגנה על הידע או הטכנולוגיה השייכים לממשלה ולמימוש הפוטנציאל המסחרי הגלום בהם.
זאת, בניגוד למצב הקיים במרבית מדינות העולם המערבי, שהחלו כבר בשנות השמונים של המאה הקודמת לבסס תשתיות כלכליות ומשפטיות ליישום מסחרי של ידע וזכויות קניין רוחני בבעלות ממשלתית.
מצבת הנכסים כאמור איננה שלמה ואינה כוללת נכסי קניין רוחני רבים המצויים בעיקר במערכת הבריאות ובמערכת הביטחון.
באוקטובר 2010 נחתמה הוראת מינהל (הוראה משותפת לחשב הכללי, לממונה על השכר ולמנכ"ל משרד הבריאות), המסדירה את אופן ניהול הקניין הרוחני במערכת הבריאות, וזאת בנוסף להוראות קיימות המסדירות את אופן ניהול ורישום הקניין הרוחני במערכת הבריאות, במערכת החקלאות ובתחום המחשוב.
תהליך רישום הנכסים נמצא בתחילתו, ועל כן יתכן כי במצבת הנכסים הקיימת חסר חלק ניכר מנכסי הקניין הרוחני".
נמצא כי הסתייגויות מהותיות דומות בנוגע לנכסים הבלתי מוחשיים צוינו גם בביאורים לדוחות הכספיים של המדינה לשנות הכספים 2013 -2011 .
משרד מבקר המדינה בחן את הדוחות הכספיים של 115 ישויות, כפי שנמסרו לו על ידי החשבונאי הראשי במשרד האוצר.
ב -34 מדוחות אלו קיים גילוי בדבר הנכסים הבלתי מוחשיים שמוחזקים בגוף המדווח7.
ראו להלן 7 אי-גילוי קיומם של נכסים בלתי מוחשיים אינו בהכרח סימן לאי -קיומם של נכסים כאלה, שכן ייתכן שאין בגוף המדווח נכסים בלתי מוחשיים שגילוים נדרש לפי התקינה החלה על אותו גוף.
14 - נכסים בלתי מוחשיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נמצא כי על אף ההסתייגות החמורה הקיימת בדוחות הכספיים ל - 31.
14 בכל הנוגע לדיווח מלא ונכון על הנכסים הבלתי מוחשיים - רק באחד 8 מהדוחות של משרדי הממשלה, המרכיבים דוחות אלה נכללת הסתייגות לגבי רישום נכסים כאמור.
משרד מבקר המדינה פנה לחשבונאי הראשי בבקשה לקבל את המידע המצוי בידיו, שעל פיו נרשמה ההסתייגות החמורה בדוחות הכספיים האמורים.
באוקטובר 2015 השיב החשבונאי הראשי למשרד מבקר המדינה כי "ההערה בדוחות הכספיים מתייחסת למערכת הבריאות 9 ולמשרד הביטחון.
היות ואין בידינו וודאות לגבי משרדים נוספים נוספה המילה בעיקר.
בנוסף יש לזכור שלא כל המשרדים עברו לעבוד על בסיס מצטבר10 ובנוסף קיימים משרדים נוספים שאינם מבוקרים".
בתשובת המשנה (בפועל) למנכ"ל של משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה מינואר 2016 (להלן- תשובת משרד הבריאות) ובפגישה שהתקיימה עם חשב משרד הבריאות, צוין כי המשרד פעל לפי הוראת תכ"ם 2.
18 , וכי לא היו לו כל הוצאות פיתוח בגין מחקרים רפואיים שהיה עליו לרשום כנכסים בלתי מוחשיים, אלא רק הוצאות מחקר בלבד, ולכן לא היה צורך בהסתייגויות.
הביקורת העלתה כי ההסתייגות המהותית של החש בת הכללית, גב' מיכל עבאדי - בויאנג'ו לגבי רישום הנכסים הבלתי מוחשיים בדוחות הכספיים ל- 31.
14 אינה מבוססת על העולה מהדוחות הפרטניים של הישויות הכלולות בדוחות אלה, אלא על כך שחלק מהמשרדים עברו רק לאחרונה לדיווח על בסיס מצטבר, וחלקם עדיין מדווחים במערכת הבוחן 11 , וכן על העובדה כי במשרד הביטחון טרם הושלם הרישום.
כמו כן הועלה כי אין בידי החשבונאי הראשי מידע פרטני בדבר רישום הנכסים הבלתי מוחשיים במשרדי הממשלה המבסס את ההסתייגות החמורה, אף שעל פי בדיקת משרד מבקר המדינה יש בה ממש, כפי שיפורט בהמשך.
בתשובת החשבונאי הר אשי נאמר: "במכלול השיקולים, הידע והניסיון שנרכשו על ידנו, בראייה כוללת וארוכת טווח קיימת הצדקה להסתייגות המוצגת בדוח הכספי כפי שהיא מנוסחת כיום".
החשבונאי הראשי הוסיף כי ההחלטה על רישום הסתייגויות בדוח המאוחד של ממשלת ישראל היא שמרנית ומבוססת על חוות דעתו המקצועית של החשבונאי הראשי, הנגזרת מהדיווח הכספי הכולל של הממשלה ומהנעת תהליכים בממשלה ולאו דווקא נגזרת מדיווח פרטני כזה או אחר.
לעומת זאת, ציין החשבונאי הראשי בנוגע להסתייגויות בדוחות הכספיים של ישויות הנכללות בדוח המאוחד, כי אלו מתבססות על רואה החשבון המ בקר, שיש לו "שיקולים מגוונים לרישום הסתייגויות המפורטים בתקני הביקורת וזה לא המקום .
8 דוח כספי של המשרד להגנת הסביבה ל- 31.
9 בפגישה עם נציגי משרד מבקר המדינה באוקטובר 2015 ציין חשב משרד הבריאות כי הרישום בדוחות הכספיים של המשרד, ולפיו הוא אינו מקיים את הוראת תכ"ם לגבי ניהול המחקר ותוצרי הידע במערכת הבריאות הממשלתית, מקורו בטעות.
10 בסיס מצטבר הוא בסיס חשבונאי שלפיו עסקאות ואירועים אחרים מוכרים בעת התהוותם (לעומת בסיס מזומן, שלפיו עסקאות ואירועים אחרים מוכרים רק כאשר מזומנים או שווי מזומנים מתקבלים או משולמים בגינם).
המעבר לרישום חשבונאי לפי בסיס מצטבר הוא חלק מהרפורמה שהונהגה בחשבונאות הממשלתית.
מערכת ניהול כספים ממשלתית, שקדמה למערכת מרכב"ה משרד האוצר 357 .
14 - נכסים בלתי מוחשיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לפרטם".
לבסוף ציין החשבונאי הראשי כי "כפי שמציין המבקר.
קיימת אי ודאות גדולה לגבי השאלה האם מבוצעת הפרדה נאותה במשרדים בין הוצאות לבין עלויות פיתוח".
משרד מבקר המדינה מעיר לחשבת הכללית כי נוכח ההסתייגות המהותית הכלולה בדוחות הכספיים ל- 31.
14 בכל הנוגע לשלמות ולנאותות של הנתונים בדבר היקפם של הנכסים הבלתי מוחשיים, היה ראוי כי היא תיזום - בשיתוף חשבי משרדי הממשלה ויחידות הסמך - מהלך מקיף לזיהוי הגורמים לכך ולתיקון יסודי של מצב זה הנמשך שנים רבות; את האחריות לתיקון ליקוי זה יש להטיל על המנכ"לים של הגופים המדווחים .
כמו כן, על החשבת הכללית לבחון מדוע לא נכללו הסתייגויות בדוחות הנפרדים, ולחדד לפני החשבים והמנכ"לים במשרדי הממשלה, כמאשרי הדוחות הכספיים, את אחריותם לנכונות המידע הכלול בהם.
החשבונאי הראשי מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "אגף החשב הכללי ומשרדי הממשלה השונים פעלו ויפעלו להשלמת התהליכים הארגוניים והמחשוביים שתפקידם, בין היתר, להוביל לרישום מלא של הנכסים הבלתי מוחשיים כמו גם של נכסים אחרים.
במסגרת התקדמות רב שנתית של משרדי הממשלה בכלל ושל אגף החשב הכללי בפרט".
החשבונאי הראשי הוסיף כי "הדוחות הכספיים של כל משרד ממשלתי הם בראש ובראשונה באחריותה של ההנהלה הבכירה של המשרד והאחריות על חוות דעת בדוחות הכספיים היא של רואה החשבון המבקר.
אין מקום ואין זה נכון שאגף החשב הכללי יתערב בסוג חוות הדעת הניתן על ידי רואה החשבון המבקר, שהינו גורם בלתי תלוי במשרד המבוקר.
בבואו לקבוע את רמת ההסתייגות בחוות הדעת של המשרד הממשלתי, שוקל רואה החשבון המבקר שיקולים רבים.
ומחליט האם לתת ביטוי בחוות הדעת לליקויים שעלו במהלך הביקורת.
מנגד, ברמ ת החשבונאי הראשי הראיה היא שונה, תפקידו לסייע למשרדים השונים בנושאים מקצועיים ולהנחות אותם על פי הצורך בהתאם לסדרי עבודה ושיקולי עלות תועלת.
אין בכך כדי לפטור את המשרדים מלעבוד ולדווח באופן תקין על נכסי המשרד והתחייבויותיו".
לדעת משרד מבקר המדינה, מבלי לגרוע מעצמאות שיקול הדעת של רואי החשבון המבקרים את הדוחות הכספיים של משרדי הממשלה ומאחריותם של הנהלות המשרדים וחשביהם, על החשבת הכללית והחשבונאי הראשי לתת את דעתם על תופעה נרחבת של אי -זיהוי הליקויים ברישום הנכסים הבלתי מוחשיים, המעלה חשש לחוסר מודעות ולאי מתן תשומת לב מספקת לנושא.
החשבונאי הראשי אינו יכול להסתפק בעניין זה במתן הוראות למשרדים, אלא עליו לוודא, כחלק מאחריותו המקצועית, שהוראות אלו מקוימות, להגביר את המודעות לנושא, באמצעים נוספים כגון פנייה ללשכת רואי החשבון, ולהפנות גם את תשומת לבם של רואי החשבון המבקרים בכל משרדי הממשלה לסוגיה זו.
14 - נכסים בלתי מוחשיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אי-פרסום הדוחות הנפרדים של משרדי הממשלה .
שקיפות הפעולות של הרשות הציבורית או המינהלית וזכות העיון הציבורית הן מאבני היסוד של החברה החופשית12 ,.
זכות העיון הציבורית מאפשרת ביקורת על פעולות גורמי השלטון וכמו כן מתבטאים בה חובת הנאמנות של הרשות כלפי הציבור13 .
וחובת קיומו של מינהל תקין בדוח 63ג14 קבע מבקר המדינה כי על החשכ"ל לפרסם לציבור מדי שנה בשנה את הדוחות הנפרדים של משרדי הממשלה, שעליהם מתבססים הדוחות הכספיים של הממשלה, במועד הקרוב ככל הניתן לתקופת הדיווח.
לפרסום הדוחות הנפרדים יש חשיבות רבה, מכיוון שדוחות אלה משקפים ביתר פירוט את הפעילות הכס פית של כל משרד.
יצוין כי עריכת הדוחות הנפרדים מסתיימת לפני עריכת הדוחות הכספיים המאוחדים של הממשלה.
ואולם עד מועד סיום הביקורת, נובמבר 2015 , לא פרסמה החשבת הכללית לציבור את הדוחות הנפרדים של המשרדים לשנת 2014 .
משרד מבקר המדינה שב ומעיר לחשבת הכללית כי נוכח המידע החשוב הכלול בדוחות הנפרדים של משרדי הממשלה ותרומתו להבנת פעולתם של המשרדים, ראוי כי היא תדאג לפרסם את הדוחות האמורים באתר האינטרנט של אגף החשכ"ל15.
הוראת תכ"ם בדבר פעילות חשבונאית בסוף שנת הכספים .
בהוראות תכ"ם נקבעו בין היתר פעולות שעל משרדי ממשלה וגורמים אחרים לבצע בסיומה של שנת הכספים.
216 נכתב כי "לצורך עריכת דיווחים כספיים ותקציביים, נערך כל משרד בסיום שנת כספים לביצוע סגירת שנה.
הדבר דורש מהמשרד הערכות מתאימה, תוך מתן דגש על לוחות זמנים שייקבעו על ידי אגף החשב הכללי".
2 ,היא "להנחות את חשבי המשרדים וגורמים נוספים.
בדבר פעולות דיווחים וניתוחים שעליהם לבצע בסיום שנת כספים".
2 באגף[ נקבע כי "מנהל החטיבה לנכסי המדינה יעביר נתונים בדבר שווי הנכסים הבלתי מוחשיים על פי אומדן, תו]החשכ"לך פירוט הנחות היסוד והאומדנים, ששימשו במודלים הכלכליים לצורך ביצוע הערכת הנכסים".
2 , יקבע החשבונאי הראשי לוח זמנים מפורט לביצוע כל אחת מהפעולות ולמסירת הדיווחים הנדרשים בסיום שנת הכספים; יפיץ הודעה אשר תכלול .
12 עע"ם 9135/03 המועצה להשכלה גבוהה נ' הוצאת עיתון הארץ , פ"ד ס( 4 )217 ,233 ( 2006.
) 13 עע"ם 6013/04 מדינת ישראל- משרד התחבורה נ' חברת החדשות הישראלית בע"מ, פ"ד ס(4 )60 ,72 ( 2006.
) 14 ,מבקר המדינהדוח שנתי 63ג ( 2013 ), בפרק "מאזן המדינה ליום 31.
11 - הלוואות לזמן ארוך", עמ' 410-385 .
15 הדוח הכספי של משרד המשפטים ל- 31.
פורסם באתר האינטרנט של המשרד 16 הוראת תכ"ם 2.
2 בדבר "פעולות לביצוע ודיווחים בסיום שנת כספים".
ההוראה נכנסה לתוקף ב- 15.
14 - נכסים בלתי מוחשיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מידע ודגשים לגבי מ טרת הדיווח באותה שנה; ויקבע את המועד האחרון להגשת הדיווחים והניתוחים בסיום שנת הכספים ואת מועד פרסום הדוחות הכספיים של הממשלה.
באוקטובר 2014 פרסם החשבונאי הראשי הודעה לגבי סיום שנת הכספים 201417 , ובה צוין כי "מועד פרסום הדוחות הכספיים של ממשלת ישראל לשנת הכ ספים המסתיימת ביום 31 בדצמבר 2014 ,'מתוכנן ליום ה30 באפריל 2015 ".
עוד צוין בהודעה כי על מנהל החטיבה לנכסי המדינה למסור דיווח בדבר הנכסים הבלתי מוחשיים עד ל- 2.
הביקורת העלתה כי לא נמסר כל דיווח בדבר הנכסים הבלתי מוחשיים.
כמו כן הועלה כי למנהל החטיבה לנכסי המדינה באגף החשכ"ל אין כל מעורבות בהכנת הדוח השנתי של המדינה לגבי הנכסים הבלתי מוחשיים.
בתשובת החשבונאי הראשי נכתב כי בנובמבר 2015 תוקנה הוראת תכ"ם 2.
2 , וכי בהוראה המתוקנת בוטלה החובה של מנהל החטיבה לנכסי המדינה למסור דיווח בדבר הנכסים הבלתי מוחשיים.
אף שחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 , קובע כי הדוחות הכספיים]נוסח משולב[ של הממשלה לתום שנת הכספים יימסרו למבקר המדינה לכל המאוחר עד שישה חודשים מתום שנת הכספים, ואף שלפי ההודעה שפרסם החשבונאי הראשי היו אמורים הדוחות הכספיים ל- 31.
14 להתפרסם בסוף אפריל 2015 - הם פורסמו רק ב- 15.
אכן, החשבונאי הראשי ציין בתשובתו כי "שנת 2015 היתה שנה מורכבת ביותר ולראשונה מאז הקמת המדינה הוטל על החשב הכללי ניהול תקציב המדינה לתקופה של כ-11 .
חודשים לצורך כך, נרתם לנושא כל אגף החשב הכללי על מנת לבצע את המטלה כבדת האחריות הנ"ל".
הוראות בדבר הכרה, מדידה ורישום חשבונאי של נכסים בלתי מוחשיים .
בדוחות הכספיים של המדינה ניתן ביטוי לנכסים הבלתי מוחשיים שלה.
נכסים כאמור מחייבים ניהול שוטף ורציף, קביעת שווי ורישום חשבונאי.