HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה סבור כי בתכנית רב -שנתית, שהיא מטבעה מתמשכת ומורכבת ליישום, יש חשיבות מיוחדת לביצוע מעקב ובקרה איכותיים המאפשרים את בחינת יעילותה, ואת זיהוי קשיי היישום והניצול התקציבי לשם סיוע בגיבוש תכנית המשך הולמת.
היעדר תכנית אסטרטגית לצמצום הפערים .
נוכח עומק הפערים שהוצגו, התועלות שיפיקו המשק והחברה מצמצומם, הצהרות ממשלות ישראל לדורותיהן בדבר החשיבות שבכך, וכן נוכח קשיי היישום של תכניות רב-שנתיות עבור האוכלוסייה הערבית כמוצג לעיל, היה ניתן לצפות כי הממשלה תקבל עליה מחויבות ארוכת טווח, עקיבה ורציפה לפעול לצמצום הפערים.
פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 29 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 על אף האמור סבלה האוכלוסייה הערבית במשך השנים דווקא מתת-תקצוב בתחומים שונים, ההשקעה בה הייתה מועטת ולא רציפה, וממשלות ישראל לא קיבלו החלטה אסטרטגית לטיפול בפערים.
ב-20 השנים האחרונות החליטה הממשלה פעמיים על הפניית משאבים לטיפול מרוכז בצורכי האוכלוסייה הערבית למשך זמן קצוב - בסוף שנות התשעים של המאה העשרים הוחלט על כמה תכניות חומש שייוחדו לחלקים שונים באוכלוסייה הערבית48, ולאחר הפוגהארוכה נקבעו משנת 2010 התכניות הרב-שנתיות שבהן עוסק דוח זה.
בין פרקי זמן אלה לא הוקצו משאבים ייחודיים לטיפול באוכלוסייה הערבית, ולא נעשה תכנון ממשלתי כולל בעניין זה.
ה יעדר הרציפות משמעו לא רק הפסקות בהשקעת המשאבים, אלא גם טיפול לא עקיב ולא רציף בסוגיה שהטיפול בה דורש משכי זמן ארוכים ועקביות.
כמו כן, בהיעדר מנגנון לקביעת תכניות המשך על פי מתווה-על שנקבע ב נושא, הסתיים יישום התכניות של סוף שנות התשעים, בלי שנבחן הצורך בהמשכתן או בקביעת תכניות חדשות49 .
במועד סיום הביקורת הסתיימה גם תקופתן של חלק מהתכניות הרב-שנתיות שדוח זה עוסק בהן, ותקופתן של אחרות צפויה להסתיים עד סוף שנת 2016.
מבחינת היקף ההשקעה, תכניות החומש של סוף שנות התשעים של המאה העשרים הסתיימו בלי שתקציבן נוצל במלואו ובלי שהן נמצאו אפקטיביות, וגם ביצוע תכניות שבהן עוסק דוח זה היה חלקי בלבד, כפי שהוצג לעיל.
הממשלה החליטה כאמור להקצות לתכניות נשוא דוח זה תקציב מצטבר של כ-3.
7 מיליארד ש"ח בפריסה על פני כשש שנים לאוכלוסייה הערבית - ששיעורה כ-%19.
1 מאוכלוסיית ישראל 50 .
לשם השוואה, התקציב שהקצתה המדינה ליישום תכנית חומש המיועדת ליוצאי אתיופיה, שהם כ -%1.
5 מאוכלוסיית המדינה, הוא 0.
מחישוב המביא בחשבון את גודל האוכלוסיות עולה כי האוכלוסייה הערביתתוקצבה בכ-60% מהסכום שהוקצה לאוכלוסיית יוצאי אתיופיה.
על אף ההבדלים בצרכים של שתי האוכלוסיות ובחסמים שהן מתמודדות עמן, יש לשתי האוכלוסיות כמה מאפיינים דומים, בין היתר מעמד חברתי-כלכלי נמוך, שיעור גדול של עובדים המועסקים בעבודות שבהן השכר נמוך, ריבוי נשים שאינן עובדות, תת -תעסוקה של אקדמאים ופערי השכלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ההחלטות בדבר תכניות רב -שנתיות ובדבר הקצאה תקציבית ייעודית לאוכלוסייה הערבית הן מהלך מבורך.
אולם נוכח עומק הפערים שהוצגו, והקשיים ביישום התכניות הרב-שנתיות ובניצול תקציבן, מתעורר חשש שבהיקף ההשקעה הנתון ובקצב ההתקדמות הנוכחי, אין ביכולתן של התכניות כדי לצמצם את הפערים במידה ניכרת.
יתרה מזו, מניתוח התכניות הרב -שנתיות עולה כי הן אינן מתייחסות לחלק מן הפערים והחסמים - כגון הפרישה המוקדמת של גברים משוק העבודה והשיעור הגדול של המועסקים .
49 ,ראו לדוגמה מבקר המדינהדוח שנתי 52ב ( 2002 '), עמ 27-26.
ללא האוכלוסייה הדרוזית 51 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 63ג ( 2013 ), בפרק "היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה - פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית", עמ' 74-3.
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 במקצועות שבהם השכר נמוך- ולפיכך אין לגבי נושאים אלה תכנון, הצבת יעדים או מדידת ההתקדמות.
לאחרונה, ביוני 2015 , חלה התקדמות כאשר הממשלה אימצה הערכת מצב אסטרטגית כללית של המועצה הלאומית לכלכלה ל -15 השנים הבאות, שהתייחסה בין היתר לצורך בשילוב האוכלוסייה הערבית בתעסוקה.
כאמור, בדצמבר 2015 - לאחר תום תקופת הביקורת - קיבלה הממשלה החלטה שעניינה תכנית חומש לפיתוח כלכלי בחברה הערבית בשנים 2020 -2016 .
החלטה זו נוגעת בין היתר לתחום התעסוקה, ובכלל זה להמשך הפעלת מרכזי הכוון תעסוקתי (ריאן), שיווק ופיתוח של אזורי תעשייה, תמרוץ מעסיקים לקליטת עובדים ערבים, ופרסום האפשרות לזכאות למס הכנסה שלילי בקרב האוכלוסייה הערבית; ולכלים תומכי תעסוקה: למשל, הקצאת 40% מסך תוספות השירות בתחבורה הציבורית או 100 מיליון ש"ח בשנה לטובת תחבורה ציבורית ביישובים ערביים עד להשוואת רמת הכיסוי התחבורתי, הגדלת המכסה המשוריינת ליישובים הערביים מתוך תקציבי בניית מעונות יום 52, וכן שיפורים בתחום החינוך וה השכלה53.
בתשובותיו של אגף התקציבים למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 ומינואר 2016 צוין כי החלטה זו התקבלה לאחר מיפוי של הפערים הקיימים, הצבת יעדים כמותיים לשיפורם וגיבוש צעדי מדיניות לשם כך, וכוללת שינויים מבניים משמעותיים ותיקון בסיסי של מנגנוני ההקצאה הממשלת יים.
עוד צוין כי תיקון עיוותים במנגנוני התקצוב מטרתו לוודא כי התקציבים הממשלתיים מוקצים באופן יעיל אשר יסייע למיצוי הפונטציאל הכלכלי של החברה הערבית והוא "בעל חשיבות עליונה להצלחת המדיניות הממשלתית בראייה ארוכת טווח באמצעות, בין היתר, הבטחת רציפות התקציב לחברה הערבית".
משרד מבקר המדינה סבור כי כדי לתת מענה אמיתי, מקיף ורציף לפערים בין האוכלוסייה הערבית לאוכלוסייה היהודית בתחום התעסוקה, יש לוודא את יישומה האפקטיבי של החלטת הממשלה מדצמבר 2015 , בלוח זמנים מוגדר, ובנוסף יש מקום לקבוע, על בסיס הערכת המצב האסטרטגית של המועצה הלאומית לכלכלה, תכנית ארוכת טווח (מעבר לחמש שנים) שתיוחד לסוגיה זו.
בתכנית כאמור יש להבטיח את הטיפול בחסמים שנסקרו לעיל ואת ההמשכיות והרציפות של התקצוב הדרוש לכך.
ניתן להשיג זאת בין היתר באמצעות כלים של גמישות תקציבית ותפעולית, למשל באמצעות הסטה של התקציב , או שריונו לטובת תכנית המשך54.
52 ראו להלן בפרקים "נגישות חלקית של תחבו רה ציבורית" ו"חסם תעסוקה לנשים: מעונות יום ומשפחתונים לילדים בני שלוש ומטה".
53 ההחלטה עוסקת עוד בתחומי הדיור, ביטחון פנים, תרבות וספורט, תיירות, מים וביוב, שירות קהילתי, בריאות ורשויות מקומיות.
54 להרחבה בדבר יישום תכניות לאומיות רב-מערכתיות ראו מבקר המד ינה, דוח שנתי 62 ( 2012 ,) 'עמ 901-869 ; להרחבה בדבר תכניות רב-שנתיות לאוכלוסייה הערבית, ראו מבקר המדינה , דוח שנתי 52ב ( 2002 '), עמ 33-19.
פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 31 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ליקויים בפעולות גופים ממשלתיים לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה .
ככלל, ממשלות ישראל נקטו שלושה אופני פעולה כדי לעודד את שילוב האוכלוסייה הערבית בתעסוקה: (א) פעולה שהתמקדה בעובדים - הכנה לעולם העבודה, מתן השכלה והכשרה מקצועית, השמה בעבודה, עידוד רכישת ניסיון מקצועי, שימור במקום העבודה וקידום בה55 ; )(ב פעולה שהתמקדה במעסיקים - עידוד ותמרוץ של מעסיקים לקלוט עובדים מהאוכלוסייה הערבית, יצירת מקומות עבודה חדשים עבור אוכלוסייה זו בשוק הפרטי 56 ושילובה במגזר הציבורי; (ג) פיתוח אמצעים התומכים בתעסוקה - כגון הסדרת תחבורה ציבורית מותאמת ומספקת והקמת מעונות יום לילדים בני שלוש ומטה, כדי לאפשר להוריהם לצאת לעבודה.
להלן פרטים על ליקויים בפעולות גופים ממשלתיים, אשר הפחיתו את האפקטיביות של התכניות הממשלתיות לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה.
ליקויים בפעולות להכשרה ולהשמה של האוכלוסייה הערבית .
בשוק העבודה חל בעשורים האחרונים קיטוב, כך שיש בו כיום עבודות הדורשות מיומנויות גבוהות והמתגמלות בשכר גבוה - ובעבודות אלה יש ייצוג חסר לאוכלוסייה הערבית - ומאידך גיסא יש בו עבודות שאינן דורשות מיומנות ומתגמלות בשכר נמוך מאוד.
במצב זה, עובדים נטולי מיומנויות, כישורי עבודה והשכלה, נאלצים פעמים רבות להשתלב בעבודה תובענית ובלתי מתגמלת, שאינה יכולה לחלצם מעוני או להבטיח את קידומם, ורבים מהם נפלטים כליל משוק העב ודה.
נוסף על כך, ממחקרים שנעשו בנושא עולה שעובדים דלי השכלה נוטים להשתתף פחות בהכשרות מקצועיות ואינם ערים לצורך בהשקעה כדי להגביר את המסוגלות התעסוקתית שלהם לשם כניסה לשוק העבודה, ולשם התמדה והתקדמות בו57 .
ביכולתה של המדינה לסייע לעובדים כאלה להתגבר על החסמים הנוגעים להכשרה, לכניסה לשוק העבודה ולקידום בו, אך לעומת המדינות המפותחות, ישראל משקיעה מעט מאוד בתכניות שנועדו לשלב בלתי מועסקים בתעסוקה ולקדם עובדים58.
קידום מקצועי וכלכלי בשוק העבודה בכלל, ולאו דווקא במקום העבודה המסוים של העובד למשל, מתן אפשרויות לאקדמאים המועסקים במ קצועות שאינם הולמים את השכלתם לעבוד במקצועות ההולמים אותה.
56 פעולות אלו כוללות בין היתר מתן תמריצים למעסיקים לשם קליטת עובדים מאוכלוסיות מיוחדות, ובהן האוכלוסייה הערבית; פיתוח כלכלי, מקומי ואזורי; הרחבת אזורי תעשייה והשקעה ביזמות.
הדוח הנוכחי לא בחן היבט ים אלה.
ראו בין היתר מבקר המדינה, דוח שנתי 63ג ( 2013 ), בפרק "פיתוח אזורי תעשייה ברשויות מקומיות במגזר המיעוטים", עמ' 1768 -1723 .
57 מסוגלות תעסוקתית ועידוד תעסוקה: השלכות למציאות הישראלית, ראו הערה 39 'לעיל, עמ 20-19.
58 :ראו 32 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בשנת 2014 היו בישראל כ - 408,000 ערבים לא מועסקים (בני 64-18 ).
במועד סיום הביקורת מדינת ישראל פועלת להכשרה מקצועית של האוכלוסייה הערבית ולהשמתה בעבודה בעיקר באמצעות שלושה גופים: (א) שירות התעסוקה, המטפל בדורשי עבודה המתייצבים בלשכותיו, בעיקר במסגרת תביעות לקצבת הבטחת הכנסה ולדמי אבטלה.
בשירות התעסוקה מתייצבים מדי שנה כ- 230,000 .
דורשי עבודה ערבים (ב) מרכזי הכוון תעסוקתי (ריאן) שהקים משרד הכלכלה מכוח החלטות הממשלה, האחראים בעיקר על סיוע לערבים שאינם משתתפים בכוח העבודה (ואינם מתייצבים בשירות התעסוקה) והמעוניינים להשתלב בתעסוקה.
בשנת 2014 טיפלו מרכזים אלה בכ- 18,000 .
איש (ג) משרד הרווחה, המטפל בהקשר זה באוכלוסייה הערבית המוכרת לשירותי הרווחה והמתמודדת עם עוני וקשיי תעסוקה.
בשנת 2014 נתן משרד הרווחה טיפול תעסוקתי לכ- 1,850 ערבים.
להלן פירוט לגבי פעולות שמבצעים גופים אלה להכשרתה של האוכלוסייה הערבית ולהשמתה בעבודה: ליקויים בפעולת שירות התעסוקה בקרב האוכלוסייה הערבית שירות התעסוקה הוא תאגיד ציבורי, שעיקר תפקידו הוא להתאים בין היצע לביקוש בשוק העבודה.
שירות התעסוקה עושה זאת באמצעות תיווך בין דורשי עבודה ובין מעסיקים המציעים מקומות עבודה, המסתיים ב השמה בעבודה.
השירות גם מסייע למוסד לביטוח לאומי בבדיקת מבחן הת עסוקה שתובעי קצבאות שונות צריכים לעמוד בו.
בקרב דורשי העבודה ששירות התעסוקה מטפל בהם יש תובעי קצבת הבטחת הכנסה ותובעי דמי אבטלה וכן מחפשי עבודה שאינם תובעים קצבה.
שירות התעסוקה הוא הגוף המרכזי המופקד על השמתם בעבודה של מרבית הבלתי מועסקים בקרב האוכלוסייה הערבית (כ- 230,000 )דורשי עבודה.
לאוכלוסייה הערבית שבאה בשערי שירות התעסוקה יש מאפיינים מיוחדים.
למשל, 51% מתובעי הבטחת ההכנסה - קצבה שתובעיה הם העניים ביותר בישראל - היו מהאוכלוסייה הערבית59 .
כמו כן, תובעי הבטחת הכנסה ערבים הם צעירים יותר מהתובעים היהודים, בעלי השכלה מועטה יותר ( 60% מהתובעים הערבים הם בעלי תשע שנות לימוד ומטה, לעומת23% מהיהודים), בעלי הכשרה מקצועית מועטה יותר וברובם נשים.
כמו כן, שיעור המובטלים הכרוניים60 בקרב האוכלוסייה הערבית גדול יותר מפי שניים משיעורם בקרב האוכלוסייה היהודית, ורק מעט מדו רשות העבודה הערביות מובטלות במשך פרק זמן קצר, לעומת כמעט מחצית מהיהודיות.
למרות האמור לעיל, בהחלטות הממשלה שבהן עוסק דוח זה 61 לא הוקצו תקציבים ייעודיים לאוכלוסייה ש שירות התעסוקה מופקד על הטיפול בה, ולא צוין בהן כי יש לכלול נציג של שירות התעסוקה בוועדות הניהול של התכניות השונות שנקבעו בהחלטות אלה.
John Martin, Activation and Active Labour Market Policies in OECD Countries: Stylized Facts and Evidence on their Effectiveness , IZA - Institute for the Study of Labor, Policy Paper No.
נוסף על כך 81% מדורשי העבודה הערבים היו תובעי הבטחת הכנסה, לעומת 37% מדורשי העבודה היהודים.
60 מובטל כרוני - מי שמובטל 270 ימים ומעלה בשנה.
בשנת 2014 היו55% מדורשי העבודה הערבים מובטלים כרוניים, לעומת 26% .
מדורשי העבודה היהודים 61 וכן החלטה922 מדצמבר 2015.
פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 33 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 כגוף ציבורי על שירות התעסוקה לנהוג באופן שוויוני.
נוכח הפערים הניכרים בין האוכלוסייה הערבית לאוכלוסייה היהודית בתחום התעסוקה, ההשקעה המועטה של שירות התעסוקה באוכלוסייה הערבית בשנים עברו, ושיעורה הגדול בקרב דורשי הע בודה, הכיר בה שירות התעסוקה כאוכלוסייה שיש להשקיע בה מאמצים מיוחדים.
בין היתר פעל שירות התעסוקה בשנים האחרונות לשיפור התנאים הפיזיים בלשכות הנמצאות ביישובים ערביים, להקצאת שעות נוספות ולהשלמת תקנים חלקיים לתקנים מלאים לעובדים בהן, למתן קורסי עברית תעסוקתית ולפתיחת תכנית מעגלי תעסוקה62 .
בלשכות המשרתות את האוכלוסייה הערבית נמצא כי על אף המאמצים הללו, השירות הניתן בלשכות הנמצאות ביישובים ערביים נופל מזה הניתן ביישובים יהודיים ומעורבים.
שיעור השמות קטן : אחד מתפקידיו החשובים של שירות התעסוקה הוא ביצוע השמות בעבודה.
מניתוח נתוני שירות התעסוקה עולה כי שיעור ההשמות בלשכות הנמצאות ביישובים ערביים הוא כמעט מחצית משיעור ההשמות בלשכות הנמצאות ביישובים יהודיים ומעורבים63 .
הגורמים לכך עשויים להיותחסמים המקשים את שילוב האוכלוסייה הערבית בתעסוקה, כמפורט לעיל, וכן פערים אחרים שיתוארו להלן.
עומסי עבודה : למשך הזמן שמקצה פקיד שירות התעסוקה לדורש עבודה יש השפעה על סיכוייו להביא להשמה מיטבית שלו ובכך לשפר את האפקטיביות של שירות התעסוקה.
בביקורת עלה כי יש פער ניכר בין עומסי העבודה בלשכות הנמצאות ביישובים ערביים לעומסים בלשכות הנמצאות ביישובים יהודיים ומעורבים.
פקיד שמקבל קהל בלשכה הנמצאת ביישוב יהודי או מעורב נדרש לטפל בממוצע ב- 24 דורשי עבודה ביום, ואילו פקיד בלשכה הנמצאת ביישוב ערבי נדרשלטפל במספר כמעט כפול של דורשי עבודה ביום - 40 דורשי עבודה.
פרק הזמן המרבי שיכול פקיד בלשכה הנמצאת ביישוב ערבי לייחד לכל דורש עבודה קצר אפוא בהרבה, כ-7 ,דקות בממוצע לכל דורש עבודה בלשכה ביישוב ערבי לעומת כ-11 .
דקות בלשכה ביישוב יהודי או מעורב 3.
מחסור בפקידים דוברי ערבית : ללא צוות הדובר את שפתו של הפונה עלולה להיפגע יכולתו למצות את זכויותיו 64 .
מכיוון שלחלק מהאוכלוסייה הערבית יש שליטה חלקית בלבד בדיבור בשפה העברית, ונוכח החסמים האחרים הניצבים לפניה, חשוב שהשירות שיסופק לאוכלוסייה זו יהיה רגיש תרבותית ומותאם לשפת ה.
62 תכנית אינטנסיבית שמפעיל שירות התעסוקה בכמה לשכות.
התכנית מיועדת לת ובעי הבטחת הכנסה חדשים ומציעה מגוון כלים כדי לסייע להם להשתלב בעבודה.
6 מ-16 הלשכות שבהן התכנית מופעלת משרתות את האוכלוסייה הערבית.
63 המדד הנבדק הוא מספר ההשמות בחודש לעומת מספר דורשי העבודה הרשומים בלשכה באותו החודש.
בשנים 2013 ו- 2014 היה שיעור ההשמות הממוצע לחודש ביישובים ערביים 1.
ביישובים יהודים ומעורבים 64 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 65ג ( 2015 ), בפרק "אי-מיצוי של זכויות חברתיות", בעמ' 23.
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 להשיג מטרה זו בין היתר באמצעות הצבת פקידים דוברי ערבית בלשכות המשרתות את האוכלוסייה הערבית.
בביקורת עלה כי יש מחסור חמור בפקידים דוברי ערבית בלשכות שירות התעסוקה המשרתות את האוכלוסייה הערבית: תושביהם של כ -40 יישובים ערביים מטופלים בלשכות שירות התעסוקה שבהן אין ולו פקיד דובר ערבית אחד, וגם בלשכות הנמצאות ביישובים המעורבים לוד, רמלה, עכו ומעלות - תרשיחא אין פקידים דוברי ערבית כלל.
כמו כן, יש לשכות שאמנם יש בהן פקידים דוברי ערבית, אך מספרם אינו מספיק.
למשל, לשכת באר שבע משרתת הן את באר שבע, שמתגוררת בה אוכלוסייה ערבית, והן כ -20 יישובים בדואיים, אך רק אחד מ-31 .
עובדי הלשכה הוא דובר ערבית 4.
הקצאה בלתי מותאמת של כלים תומכי השמה : כדי להגדיל את סיכויי ההשמה של דורשי העבודה שירות התעסוקה מקצה לחלקם כלים תומכי השמה, כגון אבחון, השתלמויות, ייעוץ פסיכולוגי, ייעוץ תעסוקתי והפניה לקורסי הכשרה מקצועית של משרד הכלכלה.
התקציב הכולל שעמד לרשות שירות התעסוקה לנושא זה בשנת 2015 הוא5 מיליון ש"ח.
מכיוון שדורשי העבודה אינם מחויבים להסכים להסתייע בכלים אלה, עובדי שירות התעסוקה נדרשים פעמים רבות להשקיע מאמצים בשכנועם לכך.
דורשי העבודה הערבים הם 33% מכלל דורשי העבודה ו -51% מכלל תובעי הבטחת הכנסה.
לנוכח זאת, היה ניתן לצפות שלגבי אוכלוסייה זו יהיה שימו ש רב בכלים אלה.
ואולם בביקורת נמצא כי רק 19% מדורשי העבודה שהוקצו להם כלים תומכי השמה בשנים 2013 ו- 2014 היו מקרב האוכלוסייה הערבית.
לגבי כלים מסוימים, כגון אבחון וייעוץ פסיכולוגי, השיעורים היו קטנים בהרבה.
עוד נמצא כי בשנים האמורות היה שיעור ההשמה של דורש י עבודה ערבים שהשתתפו בהשתלמויות 17% בלבד, לעומת 33% בקרב דורשי עבודה יהודים שהוקצה להם כלי זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על שירות התעסוקה לבחון את מידת התאמתם של הכלים האמורים לצורכי האוכלוסייה הערבית, ולשקול אם יש מקום לפעול להגברת האפקטיביות שלהם עבור אוכלוסייה זו.
פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 35 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר על ליקויים בפעולת שירות התעסוקה בקרב האוכלוסייה הערבית, שתוארו לעיל, אשר הלכה למעשה פגעו בעקרון השוויון.
משרד מבקר המדינה סבור כי לשירות התעסוקה יש תפקיד מרכזי במימוש מדיניות הממשלה להגדלת שיעורי התעסוקה בקרב האוכלוסייה הערבית ולשיפור איכותה, וכי נוכח זאת עליו לייחד תשומת לב לטיפול באוכלוסייה זו.
על שירות התעסוקה בין היתר להגביר את מאמציו להקל את עומסי העבודה בלשכות הנמצאות ביישובים ערביים, להנגיש את השירות לאוכלוסייה הערבית - לרבות באמצעות העסקת עובדים דוברי ערבית בלשכות הנמצאות ביישובים ערביים ומעורבים, ולהרחיב ולהתאים את השימוש בכלים תומכי תעסוקה לאוכלוסייה זו כדי להתאימו למשקלה בקרב דורשי העבודה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 הביע שירות התעסוקה את העמדה ולפיה עשרות אלפי דורשי עבודה ערביים שבהם הוא מטפל הופלו ל רעה בגין אי -הכללת שירות התעסוקה בין הגופים הנהנים מתוספות תקציביות במסגרת החלטות הממשלה שבהן עוסק דוח זה ואי-שיתופו במהלכי הסנכרון הממשלתיים.
לדעת שירות התעסוקה, הדבר גם פגם קשות ביכולתן של התכניות הממשלתיות לחולל באוכלוסייה הערבית שינוי משמעותי בתחום התעסוקה.
אגף התקציבים מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2016 כי לדעתו שירות התעסוקה הוא גורם משמעותי במימוש מדיניות הממשלה להגדלת שיעורי התעסוקה במשק בכלל ובחברה הערבית בפרט, וכי כיום מבוצעות מול שירות התעסוקה פעולות שונות שיש בהן כדי לתרום לאוכלוסייה הערבית שבטיפולו, כ גון הגדלת מספר השוברים להכשרה מקצועית שהוקצו לשירות התעסוקה; הרחבת תכנית מעגלי תעסוקה; ותכנית לריענון כוח האדם בשירות התעסוקה שתעסוק גם בלשכות בחברה הערבית.
גם משרד הכלכלה מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2016 כי הקצה מתקציביו לטיפול באוכלוסיית שירות התעסוקה מ החברה הערבית - בין היתר לתכנית מעגלי תעסוקה, לשוברים להכשרה מקצועית ולקורסי הכשרה מקצועית65.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין די בפעולות שמבצעים אגף התקציבים ומשרד הכלכלה כדי לתת מענה הולם לצורך התעסוקתי - שכרוכים בו שיעורי עוני ניכרים - של קבוצה כה גדולה (כאמור, שיעורה יותר ממחצית מקרב הבלתי מועסקים הערבים), שזכתה לתקצוב זעום יחסית לגודלה ולצרכיה.
ראוי כי יינתן פתרון הולם לבעיותיה של אוכלוסייה זו בתחום התעסוקה, בין באמצעות שירות התעסוקה או בדרך אחרת.
פערים בהפעלת מרכזי ההכוון התעסוקתי (ריאן) בתכניות הרב-שנתיות שבהן עוסק דוח זה הוחלט על הפעלת 21 מרכזי הכוון תעסוקתי ושמם "ריאן" (אדמה פורייה) בעלות כוללת של 202 מיליון ש"ח: חמישה מרכזים ישמשו את האוכלוסייה הערבית (לא כולל בדואים ודרוזים), שלושה מרכזים - את האוכלוסייה הבדואית בצפון, תשעה מרכזים - את האוכלוסייה הבדואית בנגב, וארבעה מרכזים - את האוכלוסייה .
65 על הליקויים בהתאמת שוברים וקורסים להכשרה מקצועית לאוכלוסייה הערבית ראו להלן בפרק "ליקויים בפעולות ההכשרה המקצועית של האוכלוסייה הערבית".
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הדרוזית.
במאי 2012 חתם משרד הכלכלה על הסכם עם ג'וינט ישראל להקמת כל המרכזים ולהפעלתם עד סוף שנת 2016 (להלן- ההסכם).
המרכזים אמורים להיות אחת התשתיות המרכזיות לשילובם בעבודה של מי שאינם משתתפים בכוח העבודה.
במועד סיום הביקורת כבר נפתחו 19 מרכזי ריאן, והם פועלים ועומדים ביעדים שהציב להם משרד הכלכלה לעניין מספר המשתתפים החדשים בשנה ושיעור ההשמות בעבודה.
יעילות חלקית במתן שירותים במרכזי ריאן ובפרישת ם 1.
בביקורת עלה כי כ - 380,000 איש מקרב האוכלוסייה הערבית אינם זכאים לקבל שירות במרכזי ריאן הקיימים ובמרכזים המתוכננים להיפתח, מאחר שהם מתגוררים ביישובים שאינם נכללים במפת היישובים הזכאים לשירות במרכזי ריאן66.
חלק מאוכלוסייה זו מתגורר באזורים הרחוקים ממרכזי ריאן 2.
התקציב להפעלת המרכזים שישמשו כל חלק באוכלוסייה (הערבית הכללית, הבדואית בצפון והבדואית בדרום) נקבע בהחלטת הממשלה הרלוונטית לאותו חלק אוכלוסייה, ואינו אחיד.
עקב כך נוצרו פערים בין הריאנים ברמת ה שירות ונפגעה יעילותם.
למשל, אף שביישובים הבדואים בצפון ובדרום יש מספר דומה של תושבים ושיעור דומה של השתתפות בכוח העבודה, מספר קורסי ההכשרה המקצועית שהציעו בשנת 2014 הריאנים שמשמשים את האוכלוסייה הבדואית בדרום היה גדול פי שבעה מאלה שהציעו הריאנים שמשמשים את האוכלוסייה הבדואית בצפון, ומספר הסדנאות ל"כישורים רכים" שהציעו היה גדול פי שלושה67.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לשקול לקבוע מסגרת בסיסית אחידה-גנרית לכלל מרכזי ריאן המשרתים את האוכלוסייה הערבית , ולהתאים אותה על פי הצורך למאפייניה ולצרכיה של האוכלוסייה המקבלת שירות בכל מרכז ריאן.
בכך יובטחו פריסה מיטבית וניצול מיטבי של המשאבים לצורך קידום ענייניהן של האוכלוסיות שלמענן הוקמו מרכזים אלה.
בתשובתו של משרד הכלכלה מנובמבר 2015 נמסר כי הוא מקיים דיונים עם משרד האוצר והרשות לפיתוח כלכלי בעניין הרחבת התכנית באופן שייכללו בה יישובים נוספים, וכי הוא מבצע עבודת מטה ליצירת מסגרת הפעלה מרכזית אחת אחידה לכל מרכזי ריאן אשר תקבע סטנדרט שירות שיופעל בכולם.
חלקם מטופלים על ידי שירות התעסוקה ולכן אינם באחריות מרכזי ריאן, וחלקם כבר מועסקים 67 הריאנים מפעילים בעצמם קורסי הכשרה מקצועית כאשר מזוהה צורך לקורס אשר אינו מוצע באחת המסגרות האחרות (ראו להלן) באותו אזור גאוגרפי, ואם תקציבם מאפשר זאת.
נוסף על כך, מפעילים הריאנים סדנאות "כישורים רכים" (הכוללות לימוד עברית תעסוקתית, העצמה, פיתוח כישורי חיפוש עבודה ופיתוח כישורי מחשב).
פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה 37 .
:שם הדוח פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אי-הטמעת שיתוף פעולה בין מנגנון מרכזי ריאן ובין שירות התעסוקה בתחום התעסוקה מעורבים גורמים רבים, וחשוב מאוד לכונן שיתוף פעולה ביניהם לשם השגת פעולה יעילה ואפקטיבית.
הועלה כי שיתוף הפעולה בין מנגנון מרכזי ריאן לשירות התעסוקה הוא מצומצם ביותר.
משרד הכלכלה לא הכין עבור מרכזי ריאן נוהל או הנחיה כתובה שלפיהם עליהם לקיים שיתוף פעולה סדיר עם שירות התעסוקה.
אמנם בתחילת שנת 2011 ניסחו מרכזי ריאן ושירות הת עסוקה במחוז דרום טיוטת נוהל עבודה העוסק בשיתוף פעולה ביניהם אולם הוא לא נחתם, ואם מתקיימים ביניהם קשרים הם מבוססים על יזמה אישית ואינם סדירים.
נוסף על האמור לעיל, בולט היעדרו של שיתוף פעולה מובנה בין מנגנון מרכזי ריאן למשרד הרווחה ולמחלקות לשירותים חברתיים (ראו להלן).
בתשובתו מסר משרד הכלכלה כי יבחן את ממשקי העבודה המשותפים בין הריאנים לשירות התעסוקה.
עיכובים בביצוע מחקר מלווה במסמך ייזום מסוף שנת 2011 הציג מינהל מחקר וכלכלה במשרד הכלכלה מודל לביצוע מחקר מעקב והערכה לגבי הקמת מרכזי ההכוון התעסוקתי לחברה הערבית והפעלתם.
המחקר היה אמור לכלול דוחות שנתיים, ותוכנן שהראשון שבהם יהיה מוכן בסוף שנת 2012 .
בהסכם להקמת המרכזים ולהפעלתם מש נת 2012 נקבע כי מינהל מחקר וכלכלה יבצע מחקרים מלווים לגבי המיזם כולו.
בביקורת עלה כי רק בינואר 2015 - כשנתיים וחצי לאחר חתימת ההסכם- אושרה התחלת המחקר, וכי רק באפריל 2015 פרסמו מינהל מחקר וכלכלה ומכון מאיירס- ג'וינט-ברוקדייל הצעת מחקר מלאה ומעודכנת.
במועד סיום הביקורת היה המחקר המלווה בחיתוליו.
עקב כך קשה להעריך את פעילות המרכזים ולתכנן את המשך הפעלתם, דבר שדחיפותו רבה, מאחר שתוקף ההסכם הנוכחי להפעלת המרכזים צפוי לפוג בסוף שנת 2016.
ניתוח פעילות ההשמה בריאנים נוכח היעדרו של מחקר מלווה בחן משרד מבקר המדינה ארבעה מרכזי ריאן במקומות שבהם נמצאות גם לשכות של שירות התעסוקה (רהט, אום אל-פאחם, סח'נין וטמרה -שפרעם), על מנת להשוות את האפקטיביות של הריאנים לאפקטיביות של הלשכות, שהן גוף השמה מקביל באותו יישוב.
נוכח ההשקעה הרבה במרכזי ריאן לעומת ההשקעה בלשכות שירות התעסוקה - הן מבחינת גודל הצוות והכשרתו הייעודית והן מבחינת התקציבים המוקצים לכלים התומכים 38 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתעסוקה- היה ניתן לצפות שמרכזי ריאן ישיגו שיעורי השמה 68 גדולים בהרבה משיעורי ההשמה של לשכות שירות התעסוקה.
יצוין כי יש כמובן הבדלים בין לשכות שירות התעסוקה ובין הריאנים, למשל, בשירות התעסוקה ניתן לשלול קצבאות מדורשי עבודה המסרבים לעבודה מתאימה; לריאנים מגיעים לרוב אנשים בעלי מוטיבציה עצמית למצוא עבודה.
בבדיקה עלה כי על אף ההשקעה הרבה במרכזי ריאן לעומת ההשקעה בלשכות שירות התעסוקה, בריאן ברהט הדבר אינו בא לידי ביטוי בשיעורים גדולים יותר של ההשמות בעבודה.
שיעור ההשמה בשלושה מרכזי ריאן אחרים גדול פי 1.
5 עד פי 2 משיעור ההשמה בלשכות התעסוקה באותם היישובים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ניתוח ראשוני זה מדגיש את הצורך בביצוע המחקר המלווה, בייחוד נוכח רמת האפקטיביות של הריאנים לעומת שירות התעסוקה , אשר המשאבים שברשותו לצורכי השמה מצומצמים יותר במיוחד ב קרב האוכלוסייה הערבית כמתואר בדוח זה.
ליקויים בפעולות ההכשרה המקצועית של האוכלוסייה הערבית כלי מרכזי לשילוב בתעסוקה ולשיפור איכותה הוא הפניה לקורסי הכשרה מקצועית שיקנו מקצוע הדרוש בשוק העבודה.
הכשרות מקצועיות במימון ממשלתי עבור האוכלוסייה הערבית מתקיימות כיום בריאנים (ראו לעיל), באגף להכשרה מקצועית שבמשרד הכלכלה ובמוסדות עסקיים פרטיים (באמצעות שובר): 1.
הכשרות מקצועיות שמציע האגף להכשרה מקצועית : שירות התעסוקה ומרכזי ריאן יכולים להפנות דורשי עבודה ללימודים בכמה מקצועות שמציעים מרכזי התעסוקה של האגף וזכיינים מטעמו.
מנתוני שירות התעסוקה (הנוגעים רק לדורשי עבודה שהוא הפנה להכשרות) עולה כי שיעור ההשמות בעבודה של מסיימי קורסי הכשרה כאלה מקרב האוכלוסייה הערבית הוא כמחצית משיעור ההשמות של מסיימי קור סי הכשרה כאמור מקרב האוכלוסייה היהודית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האגף להכשרה מקצועית לבחון את הסיבות לפער הגדול בשיעורי ההשמה ולוודא שכלי ההכשרה המקצועית שהוא מציע יתאימו גם לאוכלוסייה הערבית, הזקוקה להם מאוד.
הכשרות במוסדות עסקיים פרטיים באמצעות שובר : גופים שונים - כגון שירות התעסוקה, מרכזי ריאן ומשרד הרווחה - יכולים להפנות דורשי עבודה לקבלת שובר לקורסי הכשרה מקצועית בכל מוסד אשר אחד ממשרדי הממשלה מכיר בו או מפקח עליו69 .
השובר מקנה זכות להחזר של עד%85 מעלויות הלימודים.
68 מספר השמות ביחס למספר עובדי מרכז ריאן או הלשכה.
מדובר בהשמות איכות, כלומר השמות שלאחריהן העובדים התמידו בעבודה במשך שלושה חודשים לפחות.