HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לצורך זה יש להתחשב בתקן מיטות האשפוז במחלקה ובשיעורי התפוסה שלהן; בתמהיל ובמורכבות של החו לים המאושפזים; ובסדרי העדיפות שיקבע משרד הבריאות.
לדעת משרד מבקר המדינה, גם בתנאים הקיימים במועד סיום הביקורת, ובכלל זה מצוקת כוח האדם בבתי החולים - ראוי שמשרד הבריאות ובתי החולים יקבעו כללים מחייבים למתן שירות רפואי לחולה.
משרד הבריאות השיב בדצמבר 2014 , כי ישקול יחד עם משרד האוצר ונציבות שירות המדינה את התקינה הקיימת כדי להתאימה לדרישות הנוכחיות.
גיליון הערכה ומשוב לרופאים בשנת 2014 הכינה נציבות שירות המדינה גיליון הערכה ומשוב לרופאים וביקשה ממנהלי בתי החולים הממשלתיים למלא גיליון כזה לכל רופא שעובד בבית החולים.
בגיליון ניתן ביטוי מסוים להגנה על זכויות החולה בסעיף "יחסו של הרופא למטופל ובני משפחתו".
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולתה של הנציבות בתחום הערכת רופאים, אך ממליץ לפניה לשקול להוסיף לגיליון ההערכה את מידת ההכרה של הרופא בזכויות שיש לחולה המאושפז ובכבודו, כדי לחזק את המודעות של הצוות לזכויות החולים כפי שעולה מחוק זכויות החולה.
ניתן גם להוסיף היבטים נוספים שנכללים במבחני ההסמכה לאישור אקרדיטציה בבתי החולים 47 ,כמו, יחס התחשבות במגבלות שפה ותרבות, רגישות תרבותית, שמירה על פרטיות המטופל ועל סודיות המידע, שיתוף החולה ומשפחתו בקבלת החלטות והסכמה מדעת של החולה או של בני משפחתו לטיפולים רפואיים.
47 אקרדיטציה- מבדקי הסמכה שמקיים הארגון האמריקאי Joint Commission Int ernational - JCI .
תהליךההסמכה וק בלת תו האיכות ו הבטיחות הבי ן-לאומי מטעם ה-JCI מחייב את בתי החולים לעבוד באופן בטיחותי ומסודר תוך הקפדה על סטנדרטים בי ן-לאומיים ומקומיים כדי לשפר את איכותו ובטיחותו של הטיפול.
משרד הבריאות מתנה את חידוש רישיונו של בית חולים בקבלת תו האיכות והבטיחות.
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 פגיעה בזכויות החולה עקב מצוקת כוח האדם הסיעודי במחלקות הפנימיות .
שיעור האחיות המועסקות בישראל קטן מאוד - בשנת 2012 היה שיעורן 4.
8 אחיות לאלף נפש לעומת ממוצע של 9.
1 אחיות לאלף נפש בקרב שאר מדינות ה- OECD48 .
למשל, אחד מבתי החולים ציין, כי במחלקותיו יש מחסור בכ -300 אחיות.
משרד הבריאות מעריך שהמחסור באחיות בישראל יימשך גם בשנים הקרובות.
צוות אחיות שמתאים בהיקפו לצורכי המחלקה מאפשר להעניק לחולים טיפול רפואי נאות, לשמור על כבודו ולהתייחס אליו באורך רוח.
כאשר הצוות הוא מצומצם וחסר, ועומס העבודה המוטל על האחיות במחלקה הוא רב - נפגעים הטיפול בחולה והיחס אליו.
אחיות במחלקות ה אשפוז בתקן נקבע מספר המשרות של האחיות לפי מספר המיטות במחלקה.
למשל, לפי התקן במחלקה שבה 38 מיטותיועסקו 33.
אחיות בביקורת עלה, כי ברוב המחלקות הפנימיות49 מספר האחיות המועסקות בפועל קטן ממספרן על פי התקן, ויש מחלקות פנימיות שבהן מספר האחיות המועסקות קטן ב- 8-4 אחיות מהנדרש בתקן.
דוגמה למקרה של מחסור חמור במיוחד - באחת המחלקות הפנימיות אוישו 22.
39 משרות של אחיות כשהתקן הוא 35 , כלומר מספר האחיות בפועל קטן ב- 12.
יש לציין שמשרד מבקר המדינה כבר העיר בשנת 2011 , כיעקב עומס העבודה במחלקות הפנימיות יש אחיות שמעדיפות שלא לעבוד במחלקות אלו.
לעתים עובדות אחיות מעטות מדי במחלקה, והדבר עלול לסכן את החולים.
למשל, לעתים קרובות יש רק שתי אחיות במשמרת לילה במחלקה של 50-40 חולים ויותר שחלקם חולים במחלות קשות ומורכבות, ולדעת אנשי מקצוע אין די בכך לטיפול בכל החולים במחלקה50.
בתשובתו מדצמבר 2014 " מסר המשרד, כיהמחסור בתקנים ]של אחיות[ בולט בכל מוסדות הבריאות ונובע מחוסר של תקנון יחידות אשר הוקמו לאחר 1996.
ו מחוסר עדכון של מפתחות טיפול אשר נקבעו ב - 1996 .
העדכון מחויב בשל שינוי בתמהיל החולים ובמורכבותם".
48 נתונים השוואתיים על מערכות הבריאות ב-34 המדינות החברות בארגון המדינות לשיתוף פעולה ופיתוח כלכלי - ארגון ה - OECD (Organization for Economic Co -operation and Development) , 2012 .
משרד הבריאות, מינהל תכנון אסטרטגי וכלכלי; ראו גם: ועד ת בן נון ( 2007 ( ), הוועדה לכוח אדם 2010 ,), מבקר המדינהדוח שנתי 59ב ( 2009 ), "כוח אדם רפואי וסיעודי תמונת מצב", עמ' 355, תת-פרק "אחיות", עמ' 366.
49 ב-47 מ-88 מחלקות פנימיות שב-18 בתי חולים כלליים.
50 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 61ב ( 2011 " ), בפרקמצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים" עמ' 169.
פעולות נוספות שעושות האחיות : הבדיקה העלתה שאחיות .
מבצעות גם מטלות הנכללות בתפקידיהם של עובדים סוציאליים, .
פיזיותרפיסטים ודיאטניות, בגלל המחסור באנשי המקצוע האמורים, על אף .
שהן קיבלו הכשרה חלקית בלבד בנושאים אלה (ראו בהמשך).
אלה מגדיל את העומס המוטל עליהן.
עקב העומס המוטל על האחיות במחלקות הפנימיות הן אינן יכולות להיענות במהירות הראויה לקריאות החולים והטיפול שהן נותנות להם מתעכב, והדבר פוגע לעתים בכבודם של החולים ולעתים אף בבריאותם.
סיוע למאושפזים שלא בידי אחיות המחלקה : א.
הביקורת העלתה כי חלק מהחולים המאושפזים במחלקות הפנימיות ובמחלקות הכירורגיות נעזרים בקביעות במלווים (כמו בן משפחה או עובד זר) לצורך רחצה, האכלה, שינוי תנוחה, הורדה מהמיטה (בהנחיית האחות המרכזת את הטיפול בחולה ובאחריותה).
לדברי מנהל אחת המחלקות הכירורגיות, יש שחולים אינם יכולים "לשרוד" בלי עזרה של מלווים או בני משפחה השוהים ליד מיטתו.
השגחה לאחר ניתוח : חולים שנותחו זקוקים לסיוע, הן לצורך קריאה לאחיות לטיפול בכאביהם והן למילוי צורכיהם הפיזיים, כגון הגשת שתיה, רחצה, ליווי לשירותים והשגחה בלילה.
להערכת מנהלי מחלקות כירורגיות, כ -30% מהחולים לאחר ניתוח זקוקים להשגחה צמודה ולסיוע במהלך החלמתם.
עקב עומס העבודה המוטל על האחיות במחלקה - בעיקר בשעות הלילה, כשמשמרת מאוישת בשתי אחיות בלבד, וכן בגלל חוסר היכולת של משפחות לשהות לצד יקיריהם בכל שעות היממה - ישנם חולים שאינם יכולים לקבל את הסיוע הדרוש להם או מקבלים אותו באיחור.
בעת הביקורת התקשרו חלק מבתי החולים באמצעות מכרז עם חברות חיצוניות שמספקות שירות השגחה על חולים בתשלום של החולים, כשבתי החולים מפקחים על איכות השירות.
שירות זה ממומן בחלקו בידי תכניות השב"ן שבקופות החולים51, והוא ניתן למשך5-20 יום ועלותו כ-400 עד500 .
ש"ח ליום לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח המצוקה והמחסור ברופאים, אחיות ואנשי צוות אחרים, ובהתחשב בצרכים המיוחדים של חולים לאחר ניתוח הזקוקים להשגחה צמודה ואינם יכולים לקבל את הסיוע הנדרש להם - על משרדי הבריאות והאוצר להבטיח תקינה ראויה של אחיות או כוח אדם אחר שתיתן מענה הולם ושוויוני למצבים אלה, כדי שיתאפשר לכל החולים הזקוקים להשגחה צמודה ולסיוע לממש את צ ורכיהם הבסיסים ביותר.
שביעות רצון מעבודת האחיות : בשנת 2012 פרסם המשרד סקר בנוגע לשביעות הרצון של מאושפזים מהצוות הסיעודי במחלקות לכירורגיה כללית ובמחלקות .
51 שב"ן- שירותי בריאות נוספים (לרוב שירותים שאינם כלולים בסל הבריאות).
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הפנימיות52 .
הסקרנערך ב-11 בתי החולים הכלליים הממשלתיים, ונבדקו בו, בין היתר, מהירות ההיענות של האחות לקריאת החולה המאושפז במחלקות הפנימיות; מידת ההקשבה של האחות לדבריו; מידת הפרטיות שהוא מקבל.
בסקר עלה, כי שביעות הרצון של החולים מהאחיות של המחלקות הפנימיות הייתה פחותה משביעות הרצון של החולים מהאחיות במחלקות הכירורגיות.
הסקר העלה גם, כי אשפוז במסדרון מפחית במידה ניכרת את שביעות הרצון של החולים מהאשפוז בבית החולים.
אחיות ראשיות במחלקות פנימיות קבלו לפני נציגי משרד מבקר המדינה על עומס העבודה הרב במחלקות שבאחריותן.
לדעת משרד מבקר המדינה, העומס האמור אינו מאפשר מתן טיפול ראוי לחולים ולעתים אף מסכן אותם.
המשרד השיב בדצמבר 2014 למשרד מבקר המדינה, כי הוא פועל להגדלת מספר הסטודנטים לסיעוד.
אחות מרכזת טי פול באשפוז בכללית : הכללית גיבשה בשנת 2013 תכנית לשיפור השירות לחולים המאושפזים.
לפי התכנית תרכז אחות מוסמכת את הטיפול בחולה המאושפז, כדי לקדם את איכות הטיפול ולשפר את השירות, לתת תחושת ביטחון למטופל ולמשפחתו ולשמור על הרצף הטיפולי בין מסגרת האשפוז לקראת הש חרור לקהילה.
אחות זו הוגדרה כ"אחות מרכזת טיפול"53.
אחיות אלה עובדות במשמרות בוקר וערב.
בכל משמרת מטפלות האחיות במספר שונה של חולים שנע בין חמישה ל-11 חולים.
יש לראות בחיוב את פעילות הכללית בנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי גם משרד הבריאות יבחן את תוצאות התכנית של הכללית ואת השפעותיה, כדי לשקול אם לאמצה ולהטמיעה בכל בבתי החולים.
מינוי "מנהל מקרה" רפואי למטופל המאושפז בבית החולים ( case manager) .
אי-מינוי "מנהל מקרה" לניהול הטיפול הרפואי - האחריות לניהול הטיפול הרפואי במרבית המטופלים המאושפזים בבית חולים מוטלת על רופאים ממחלקה מוגדרת בבית החולים, בדרך כלל המחלקה הרפואית המאשפזת.
ואולם לעתים שוררת עמימות בנוגע להגדרת המחלקה הרפואית האחראית לניהול הטיפול הרפואי במטופל.
מדובר, בין היתר, במטופלים שבעי ותיהם הרפואיות הן מורכבות ורב -תחומיות שהטיפול בהם דורש מעורבות של כמה בעלי תפקידים בעת ובעונה אחת; או במטופלים המאושפזים במחלקות .
52 ,סקר שנערך בשיתוף פעולה בין מינהל הסיעוד ובין האגף לרפואה כללית במשרד הבריאות ופורסם בדוח מינהל הסיעוד לשנת 2012 המציג את יעדי המשרד ל שנת 2013 .
הסקר נערך בחודשים ספטמבר-אוקטובר 2010 .
במועד סיום הביקורת עדיין לא בוצע סקר נוסף בעניין זה 53 ,מסמך של הכללית, חטיבת בתי החוליםערכה למנהלות, אחות מרכזת טיפול ( 2013 .
:שם הדוח משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ""לוויין54 , שהאחריות הרפואית לטיפול בהם מוטלת דווקא על המחלקה המקורית שבה היו צריכים להתאשפז לפי אופי מחלתם.
נוהל המשרד55 מדצמבר 2011 מנחה את בתי החולים להכין נוהל פנימי למינוי "מנהל מקרה" רפואי למצבים אלה.
הנוהל קובע, כי בכל מקרה שמנהל המחלקה המאשפזת, או כל אחד מהמטפלים הרפואיים במקרה רפואי מסוים, ימצא לנכון שיש צורך למנות "מנהל מקרה" לניהול הטיפול יביא את המידע האמור להחלטת מנהל בית החולים או מי שמונה מטעמו ]הוא[" ,הרפואי אשר ימנה, לפי שיקול דעתו 'מנהל מקרה' רפואי המתאים ביותר".
על "מנהל המקרה" הרפואי למסור מידע רפואי רלוונטי למטופל; לרכז את כל ההמלצות וההוראות הטיפוליות שנתנו היועצים השונים ולוודא כי הן מתואמות, אינן מסכנות את בטיחות המטופל, ומיושמות בפועל; לוודא שמתבצע פענוח של בדיקות מעבדה, הדמיה ובדיקות אחרות; לנהל את הרשומה הרפואית כנדרש; להבטיח רצף של מידע רפואי שנחוץ לטיפול הרפואי במטופל באשפוז (לרבות העברתו למסגרת אשפוזית אחרת) או לטיפול בקהילה.
בנוהל המשרד נאמר, כי אי -מינוי מנהל מקרה כנדרש בנוהל מגדיל את הסיכון לכך שהמטופל לא יקבל את הטיפול המיטבי ה נדרש, ואף עלול לגרום פגיעה בבטיחות המטופל.
בבדיקה נמצא, כי רוב בתי החולים (14 מ-18)56 לא מינו "מנהל מקרה" רפואי בעת הצורך 57 וגם לא הכינו נוהל פנימי למינויו.
אי -מינוי מנהל מקרה עלול לפגוע בטיפול הרפואי הניתן לחולה.
בתי החולים שלא מינו "מנהל מקרה" רפואי הסבירו, כי לפי שיטת העבודה שלהם כל רופא מתמחה אחראי לחולה מסוים, ורופא בכיר אחראי לכמה חולים, או ששני רופאים בכירים ומתמחים מחלקים ביניהם את האחראיות למחצית חולי המחלקה.
עוד הסבירו, כי חולים עם בעיות מורכבות או רב -תחומיות או חולים המאושפזים במחלקות "לוויין " מטופלים כשאר החולים באותן המחלקות.
עוד עלה, כי בבתי חולים אלה עדיין לא הוכן נוהל פנימי למינוי "מנהל מקרה" רפואי.
הפגיעה באיכות הטיפול של חולה המאושפז במחלקות לוויין: כאמור, בשל מצוקת האשפוז ומחסור במיטות לעתים מאשפזים חולים במחלקת "לוויין", שאינה המחלקה שבה הוא צריך להיות מאושפז לפי אופי מחלתו.
ניתוקו של החולה מהמחלקה המקורית עלול לגרום לפגיעה באיכות הטיפול בו, שכן זמינותם של רופאי המחלקה המקורית לטפל בו נמוכה מזמינותם לטפל בחולים אחרים במחלקה.
מצד שני הצוות הרפואי במחלקות הלוויין אינו מיומן בטיפול במחלתו ואף עלול לתת לטיפול בו עדיפות נמוכה יותר מהטיפול ביתר החולים במחלקת הלוויין.
הזכויות של חולה במחלקת הלוויין עלולות להיפגע מאחר שאינו מאושפז במחלקה המקורית שבה יש צוות רפואי וסיעודי שצבר ניסיון בטיפול המתאים לו.
54 ,בשל מצוקת האשפוז ומחסור במיטות לעתים מאשפזים חולים במחלקות "לוויין".
למשל חולה שלפי אופי מחלתו צריך להיות מאושפז במחלקה פנימית מתאשפז במחלקה אחרת שבה התפוסה נמוכה יותר (כגון מחלקת עור או אף אוזן גרון).
55 'חוזר מינהל רפואה מס 50/2011, מ- 28.
56 התקבלו תשובות של18 .
בתי חולים 57 בית חולים נוסף מסר למשרד מבקר המדינה, כי הנושא נמצא אצלו בשלבי הטמעה.
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח אי-יישומו של נו הל משרד הבריאות בנוגע למינוי "מנהל מקרה" רפואי, על המשרד לפעול להטמעת הנוהל באופן שיובטח הטיפול הרפואי הנאות בחולים עם בעיות מורכבות או רב-תחומיות, או בחולים המאושפזים במחלקות "לוויין".
מבדיקת תלונות שהופנו למשרד מבקר המדינה עלה, כי קורה שניתוחים מבוטלים או נדחים "ברגע האחרון", לעתים לאחר שהחולה כבר הוכן לניתוח והיה בצום.
יש אף מטופלים שהניתוח שלהם נדחה כמה פעמים.
גם במשרד הבריאות התקבלו תלונות בעניין זה.
דחיית ניתוח ברגע האחרון פוגעת בחולה ובבני משפחתו - היא מעלה את רמת החרדה ואי -הוודאות שלו, גורמת לו להרגיש שלא מתחשבים בו ואף מזלזלים ברגשותיו, מגדילה את העומס המוטל על בני המשפחה המלווים את החולה ולעתים אף עלולה לסכן מבחינה רפואית את החולה שניתוחו נדחה.
בבדיקה עלה, כי לשבעה מ-18 בתי החולים שנבדקו אין נתונים שניתן ללמוד מהם כמה ניתוחים נדחו בשנת 2013 ומה היו הסיבות לכך.
מנתוני שאר בתי החולים עולה כי היקף הניתוחים שנדחו או בוטלו ברגע האחרון הוא בין 2% ל-6% .
בסך הכול מדובר בכמה מאות מקרים בשנה בכל אחד מבתי החולים.
הסיבות לדחיות ולביטולים של ניתוחים שעליהן דיווחו בתי החולים הם: התארכות ניתוחים מתוכננים; הצורך לבצע ניתוחים דחופים; החלטה רפואית; אי -ביצוע ההכנות לניתוח כנדרש; טעות בהזמנת הניתוח ועוד.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי למנוע פגיעה בכבוד החולה, ביחסי האמון שבינו ובין הרופא, ברגשותיו וב רגשות בני משפחתו - על המשרד ובתי החולים למפות את הנתונים על היקף הדחיות והביטולים של ניתוחים ברגע האחרון ולנתח את הסיבות לכך.
בהתאם לכך עליהם להנהיג פתרונות מעשיים שיצמצמו דחיות וביטולים של ניתוחים, למשל בגלל אי -הכנת החולה או הצוות כנדרש.
במקרים שבהם אין בררה אלא לדחות או לבטל את הניתוח - יש להפיק לקחים על מנת שלא יישנו.
על המשרד לשקול לכלול בין מדדי האיכות של כל בית חולים את היקף הביטולים והדחיות של הניתוחים ברגע האחרון, ולשים לו למטרה לצמצם אותם.
בתשובתו מדצמבר 2014 מסר המשרד, כי הוא יגדיר מדד ייעודי ל מדידת אחוז הביטולים והדחיות של ניתוחים.
לאחר שיקיים מחקר בשנת 2015 על היקף הניתוחים שבוטלו או נדחו בבתי החולים ברגע האחרון, יפעל בהתאם לממצאי המחקר להעלאת המודעות לנושא.
המתנת חולים לבדיקות במהלך האשפוז .
חולים המאושפזים בבית החולים עוברים במהלך האשפוז בדיקות כמו : הדמיות MRI , בדיקת .
PETCT , בדיקותאולטרה -סאונד שונות, בדיקות אחרות כמו אקו לב, מיפוי לב, ביופסיות, אנדוסקופיה וקולונוסקופיה .
כמה מנהלי מחלקות פנימיות מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה, משרד הבריאות 537 .
:שם הדוח משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 כי לעתים האשפוז של חולים מתארך בשל הצורך להמתין לבדיקות, שכן לפני ביצוען לא ניתן להתחיל בטיפול 58.
נוסף על האמור לעיל, אשפוז שמתמשך בגלל המתנה לבדיקות חושף את החולים לסיכונים מיותרים (כגון זיהומים נרכשים) וגורם נזק כלכלי למערכת.
בבדיקה עלה, כי רק מחצית מ-18 בתי החולים מרכזים נתונים על זמני המתנה של החולים לבדיקות במהלך האשפוז.
כמה בתי חולים מסרו על התועלת שהפיקו מריכוז זמני ההמתנה ומניתוח הסיבות לכך.
לדוגמה, בית חולים מסוים החליט על דרכי פעולה ל קיצור ההמתנה לבדיקות בעת האשפוז בעקבות הממצאים שהעלה.
לדעת משרד מבקר המדינה , ראוי שכל בתי החולים ירכזו את ה נתונים, ינתחו ויאפיינו אותם, יאתרו "צווארי בקבוק", ויקבעו כללים שיאפשרו להקדים את מתן הטיפול הרפואי ולקצר את האשפוז .
ראוי שמשרד הבריאות ינחה את כל בתי החולים בהתאם לכך.
אי-מימוש זכות החולה לצמצם בדיקות דימות מקרינות .
בדיקות דימות כגון צילום רנטגן, טומוגרפיה ממוחשבת (להלן גם - CT) , מכשירדימות המבוסס על תהודה מגנטית (להלן גם - MRI ) ובדיקת אולטרה סאונד (להלן גם - US ) משמשות בעיקר לאבחון קליני 59.
לרוב הבדיקה אינה פולשנית, והיא מאפשרת להפיק צילומים של חלקים פנימיים בגוף החולה.
השימוש בציוד ובמכשור מתקדמים תורמים לאיכות, ליעילות ולבטיחות של הטיפול.
בבדיקת CT נחשף החולה לקרינה מייננת.
קרינה זו כלולה ברשימת הגורמים המסרטנים 60 שעלולים לגרום נזק למי שנבדק בה.
היות שקרינה מייננת מסוכנת יותר לילדים מאשר לאוכלוסייה מבוגרת, נוהל המשרד61 קובע כי יש להמעיט ככל האפשר בחשיפת ילדים לקרינת רנטגן ולהעדיף חלופה שבה הקרינה פחותה, כמו בדיקות MRI אוUS שאינן כרוכות בשימוש בקרינה (ולעתים תוצאותיהן אף מדויקות יותר).
ואולם, בישראל יש רק כשלושה מכשירי MRI לכל מיליון תושבים לעומת 14 מכשירי MRI בממוצעבמדינות ה - OECD.
מספר מכשירי ה-CT בישראל הוא רק .
58 אחד מבתי החולים מסר לדוגמה, כי זמני המתנה ממוצעים של חולים מאושפזים לבדיקות מסוימות הוא: לאנדוסקופיה וקולונוסקופיה 4.
ימים 59 ראו גם בקובץ דוחות זה בפרק בנושא "בדיקות דימות מתקדמות", עמ' 666-609 .
60 גורמיםמסרטנים - גורמים ש מעודדים התפתחות של סרטן באדם או בבעלי חיים .
קרצינוגנים מסוימים כוללים קרינה מייננת, וכן חומרים כימיים רבים, לרבות אלה שבעשן סיגריות ובחומרים תעשייתיים מסוימים.
הם גורמים נזק לחומר הגנטי (הדנ"א - DNA ) של התא.
61 משרד הבריאות, חוזר המנהל הכללי, "ביצוע בדיקות דימות החושפות ילדים ויילודים לקרינה מייננת" מס' 18/09 ( 19.
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 9.
2 למיליון איש לעומת 24 מכשירי CT למיליון איש בממוצע במדינות ה - .
יצוין כי יש מכשיריCT מתקדמים הפולטים קרינה מופחתת, אך בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה, כי כ- 20% ממכשירי ה-CT הפעילים בארץ אינם פולטים קרינה מופחתת.
חוק זכויות החולה קובע את המידע שיש למסור למטופל, ובכלל זה מידע על הטיפול המוצע ועל הסיכונים הכרוכים בו וכן על חלופות אפשריות לטיפול המוצע.
בהתאם לכך, נוהל המשרד קובע, כי "על הרופא המטפל להסביר להורי הילד הנבדק את מהות הבדיקה לרבות משמעות החשיפה לקרינה וחלופות אם קיימות".
הביקורת העלתה, כי 17 מ-18 בתי החולים שנבדקו אינם מביאים לידיעתם של רוב החולים את האפשרות לבצע את בדיקת הדימות הדרושה להם ללא קרינה מייננת, גם כאשר הדבר אפשרי מבחינה רפואית.
אשר לבדיקות הדימות לילודים ולילדים - אחד מבתי החולים אף מסר למשרד מבקר המדינה כי "בנושא ילדים מדובר בסוגיה מורכבת שבה זמינות ודחיפות נוטלים חלק רב".
זמני ההמתנה של חולים לבדיקות במכשירי דימות מתקדמים שאינם פולטים קרינה מסוכנת הם ארוכים.
משום כך לעתים מתקבלת ההחלטה בנוגע למהות הבדיקה על בסיס השיקול של זמינות המכשירים ולא על בסיס השיקול הקליני של התאמת הבדיקה לחולה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לבחון דרכים שיסייעו להטמיע בבתי החולים את הוראות החוק והנוהל.
ההוראות קובעות שיש להבי א לידיעת החולים את הסיכונים הכרוכים בבדיקה שיש בה חשיפה לקרינה מייננת ולמסור להם מידע על הבדיקות החלופיות המתאימות בעיקר מבחינת הקרינה המופחתת שהנבדקים נחשפים אליה.
יש להבהיר להם שבדיקות אלה זמינות פחות, וכן את הסיכונים הכרוכים בהמתנה לבדיקות מופחתות קרינה.
שמירה על הסודיות הרפואית של החולה המאושפז .
חוק זכויות החולה וכן חוזר המשרד שנקבע על בסיס חוק זה63 קובעים, כיחובה על כל מטפל ועובד במוסד רפואי לשמור בסוד כל מידע הנוגע למטופל שנודע להם תוך כדי .
63 חוזר המנהל הכללי "מגילת זכויות המטופל בראיה של חובות המטפל" , מס' 9/06 ( 3.
מילוי תפקידם או במהלך עבודתם מטפל או מוסד רפואי רשאים למסור מידע רפואי רק לאחר שהמטופל נתן את הסכמתו לכך, או באחד המקרים הספציפיים המנויים בחוק 64.
הועלה כי כאשר חולה מתקבל לאשפוז הוא נשאל למי הוא מתיר למסור מידע ועדכון על מצבו הרפואי.
תשובת החולה מתועדת בתיקו הרפואי.
בכל מחלקות האשפוז בבתי החולים יש הסדרים למסירת מידע ועדכון על מצב החולה לבני משפחתו ולמי שהחולה הורה למסור לו מידע.
עלה שכל בתי החולים שנבדקו לא מוודאים שהם מוסרים את המידע רק למי שמורשה מטעם החולה לקבלו, ואין הם דורשים ממבקש המידע להזדהות.
בית חולים מסוים אף כתב למשרד מבקר המדינה, כי "אין בידנו אפשרו ת לוודא כי רופאים או אחיות אכן בודקים את תיק המטופל בכל סיטואציה של מסירת מידע לקרוב או מלווה"; כמו כן, רופאים אחדים בבתי החולים טענו לפני נציגי משרד מבקר המדינה, כי לעתים הם נדרשים להסביר לבני המשפחה כי אינם יכולים למסור מידע על החולה מטעמי סודיות רפואית, והדבר מעורר כעסים ועימותים עם אותם בני משפחה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לבחון את הצורך בגיבוש תכנית הסברה לציבור על זכויות החולה המאושפז בכלל, ועל זכויות החולה בנוגע לקבלת מידע מהצוות הרפואי על מצבו בפרט.
כמו כן, על בתי החולים להקפיד על האמור בחוק ובחוזר המשרד ולמסור מידע רפואי רק למי שרשאי לקבלו.
בביקורת עלה גם, כי לא תמיד נשמרת דיסקרטיות בעת טיפול בענייני החולה.
בדרך כלל הסיבה לכך היא היעדר משאבים פיזיים שיכולים לאפשר שמירה על פרטיות החולה המאושפז.
למשל : בעת טיפול בחולים המאושפזים במסדרונות המחלקות; בעבודת המזכירות הרפואיות במחלקות המתבצעת באופן שהוא חשוף לעין כול; בעת שיחות של צוות רפואי וצוות פרה -רפואי ועובדים סוציאליים עם בני משפחה של חולים; בחדרי המיון בעת שחולים רבים ובני משפחותיהם שוהים באולם הטיפולים אף בעת שהם נבדקים.
במקרים רבים רק וילון בד דק מפריד בין החולים, והסודיות הרפואית ופרטיות החולה אינן נשמרות.
לדעת משרד מבקר המדינה, גם בהתחשב במגבלת המשאבים הקיימים ראוי שהצוותים המטפלים יהיו ערים לצורך בהקפדה על הסודיות הרפואית ועל פרטיות החולה ויעשו מאמצים מרביים לצמצם ככל האפשר פגיעה זו, הן מבחינת התנהגותם האישית והן מבחינת השימוש באמצעים לצמצום הפגיעה.
על משרד הבריאות ובתי החולים לשוב ולחדד צורך זה לפני הצוותים ; לגבש .
64 מטפל או מוסד רפואי רשאים למסור מידע רפואי רק באחד המקרים המנויים בחוק: (א) המטופל נתן הסכמתו למסירת המידע הרפואי (באמצעות כתב ויתור סודיות); (ב) חלה חובה על פי דין (חוק, תקנות או צו מנומק של בית משפט) למסור את המידע הרפואי; (ג) המידע נמסר למטפל אחר לצורך טיפול באותו מטופל; (ד) ועדת האתיקה אישרה את מסירת המידע אחרי שקבעה כי הדבר חיוני להגנה על בריאות הזולת או הציבור, או כי עלול להיגרם נזק חמור לבריאותו או לשלומו של המטופל אם יקבל בעצמו את המידע; (ה) המידע נמסר למוסד הרפואי המטפל או לעובד המוסד לצורך עיבוד המידע או דיווח על פי דין; (ו) המידע נמסר ללא פרטים מזהים של המטופל לשם פרסום בביטאון מדעי או למטרות מחקר או הוראה.
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 תכנית להשלמתחסרים במשאבים הפיזיים הנדרשים; לבחון את התקציב שיש להקצות לכך ולקבוע ל פיו את לוח הזמנים ליישום התכנית.
מסירה יזומה של מידע רפואי לבני המשפחה .
הוראות המשרד קובעות שעל בתי החולים לקבוע מועדים שבהם יתאפשר לבני המשפחה להיפגש עם הרופא המטפל ועם האחות לצורך מסירת מידע על בן המשפחה המאושפז65 .
כל בתי החולים מסרו כי קבעו מועדים כאלה, ובדרך כלל יש הקפדה על כך.
מנהלי מחלקות מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה, כי לעתים המידע על החולה נמסר לכמה בני משפחה שלו, לכל אחד מהם בנפרד.
לעתים הדבר נעשה בשעות הקבלה למסירת מידע, אך לעתים ב"שיחת מסדרון" של בן המשפחה עם הרופא, ולא פעם בעת שבה הדבר מפריע לפעילות השגרתית של הרופאים במחלקה.
מצד שני יש שבני משפחה שאינם פונים לרופאים בבקשה לקבלת מידע כלל - אם משום ששעות הקבלה אינן נוחות להם, ואם בשל חשש מפנייה לרופאים שנתפסים בעיניהם כדמויות סמכותיות המטילות מרות.
בשל כך מסתפקים בני המשפחה בקבלת מידע ועדכון בנוגע לבן משפחתם לא ממקור בר-סמכא - רופאי המחלקה, אלא מאחיות או מכוח עזר.
לדעת מנהלי המחלקות, דווקא מגמת המעורבות המוגברת של בן משפחה משפרת את הטיפול ומגבירה את האפקטיביות שלו.
למשל, כשמוטל על הצוות הרפואי והצוות הסיעודי עומס רב - הוא עשוי לקבל בברכה סיוע מצד בני המשפחה.
לדעת משרד מבקר המדינה, תקשורת הולמת בין הצוות הרפואי ובין החולה ובני משפחתו מאפשרת מתן ביטוי לזכות החולה לכבוד ולפרטיות.
ראוי שמשרד הבריאות יבחן כיצד לשפר נושא זה.
בבחינת הנושא רצוי להתייחס למועדים שנקבעו למסירת המידע, לשפה שבה נמסרים הפרטים ולמהותם, לסוגי המצבים הרפואיים המחייבים עדכון ולתדירות מסירת המידע.
קביעת "סל אשפוז" בבית חולים כללי .
חוק ביטוח בריאות מגדיר ומפרט את סל שירותי הבריאות שכל תושב במדינה זכאי לו.
אחד מהם הוא אשפוז בבית חולים כללי.
לפיכך ניתן היה לצפות שייקבעו תקני השירות לחולים - הן מבחינת בעלי המקצוע ועובדי המינהל שעליהם לספק את השירות לתושב והן מבחינת הציוד והמכשור הרפואי הנדרשים.
65 :מינהל רפואה "שעות ביקור משפחות אצל מאושפזים", חוזר מס' 11/2007, מ - 13.
:שם הדוח משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בבדיקה עלה, כי משרד הבריאות לא קבע ל בתי החולים הממשלתיים תקן של עובדים סוציאליים וכן תקן למקצועות הבריאות השונים כגון פיזיותרפיסטים , מרפאים בעיסוק, דיאטניות וקלינאיות תקשורת; המשרד גם לא קבע תקן לעובדי המִינהל ובהם מזכירות רפואיות, פקידי קבלה וטכנאי הנשמה; כמו כן עלה, שהמשרד לא קבע תקן בנוגע לסוגי המכשירים והמתקנים הרפואיים הנדרשים למתן טיפול נאות בחולים ומספרם, ואף לא קבע תקן לגבי איכות הציוד הרפואי האמור.
תוספות תקנים (למעט אחיות שלגביהן יש הסכם קיבוצי) ניתנ ות רק כאשר משרד האוצר מאשר תקציב להוספת מיטות אשפוז.
לדעת משרד מבקר המדינה, קביעת התקן למשאבים שמקצה המשרד לטיפול בחולה המאושפז הכרחית לעמידה בכללי מינהל תקין.
על מספר התקנים לתת מענה להיקף הפעילות בפועל.
מדובר בכלי ניהולי מהמעלה הראשונה המאפשר למנהל לקבוע את סדרי הקצאת משאביו על פי שיקולי הארגון, ועם זאת להבטיח שהמשאבים המוקצים לטיפול בחולה לא יפחתו מהמינימום הנדרש.
קביעת התקנים הנדרשים גם מאפשרת תכנון נכון של גיוס כוח אדם ושל תקציב המשרד ותקציב בתי החולים.
לכן ראוי שהמשרד יקיים עבודת מטה יסודית ומקיפה לבחינת מכלול התקנים של בית החולים.
ראייתו המערכתית והכוללת של המשרד תוכל לשקף את מדיניותו בנוגע למתן השירות לתושב, ותשמש תשתית למחויבות המבוססת על אמנת השירות שהוא קבע.
בלא תקן מחייב עלולות להיפגע זכויות החולה.
השירות הסוציאלי בבתי חולים כלליים .
החוק קובע כי בתחום העבודה הסוציאלית יש להתמקד ב טיפולים אלה: (א) טיפול פסיכו- סוציאלי למטרות רפואיות במצבים חריפים; (ב) טיפול פסיכו-סוציאלי למטרות רפואיות במחלות ממושכות; (ג) טיפול בחולה ובמשפחתו בסיוע למיצוי משאבים אישיים ו לגיוס משאבים קהילתיים, חברתיים ומוסדיים שיטפלו בחולה כחלופה לאשפוז או למניעתו.
פעילותו של השירות הסוציאלי בבתי החולים בארץ מתבטאת, בין היתר, באיתור חולים בסיכון (כגון חולים הסובלים מאלימות במשפחה, מתקיפה מינ ית ומתת-תזונה); במתן תמיכה נפשית לחולים ולבני המשפחה; בסיוע לחולה בהתמודד ות עם מצבו; באיתור מוסד שיקומי עבורו; ב איתור גורמי ם בקהילה שיתמכו בו אחרי שחרורו מבית החולים ; בסיוע במיצוי זכויותיו ובהסדרת התיאו ם עם בני המשפחה ועם מוסדות אחרים להמשך הטיפול בו66 .
את השירות הסוציאלי מספקים בעיקר עובדים סוציאליים.
היעדר תקן מחייב לעובדים סוציאליים והיעדר נתונים בנושא במשרד הבריאות על אף שהעובד הסוציאלי הוא אחת החוליות החיוניות בשרשרת הטיפול בחולה ובבני משפחתו שתפקידו להשלים את התמיכה בהחלמתו של החולה ובחזרתו .
66 על פי חוזר מינהל רפואה 35/99 מ- 22.
במועד סיום הביקורת, כ-15 שנים לאחר שפורסם החוזר, הוא עדיין לא עודכן.
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לשגרת היום -יום - לא קבע המשרד תקן לעובדים סוציאליים בבתי החולים הכלליים, וכל בית חולים כללי קובע בעצמו את היקף משרתם67 .