HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ולקבל עובדים חדשים לשירות החוץ המינהלי ושירות החוץ המדיני רק לאחר שעברו .
בהסכם המעברנקבע לגבי עובד משרד החוץ שאינו בוגר קורס צוערים כי תנאי להגשת .
מועמדות ו למשרות קצין מינהלה וקונסול בנציגויות הוא עמידה בדרישות קורס הסמכה .
ייעודי לשירות החוץ המינהלי.
בביקורת המעקב נמצא כי נכון לשנת 2021, כ-100 מכ-400 עובדים שעברובשנים .
2019-2008 מהשירות המינהלי לשירות החוץ המינהלי לפי הסכם המעבר סיימו .
עוד נמצא כי נכון לשנת 2021 , ישכ-128 עובדים שעברו .
מהשירות המינהלי לשירות החוץ המינהלי שאינם עומדים בתנאי הסף לשרת .
בנציגויות או שאינם מעוניינים לצאת לשליחות בנציגויות.
ביולי 2021 מסרמשרד החוץ למשרד מבקר המדינה כי העברת העובדים , ובעיקר ההעברה .
שנעשתה במסגרת הסכם המעבר משנת 2008, יצרה בעיה, מאחר שחלק מהעובדים .
שעברו לא היו מעוניינים לצאת לשירות בחו"ל או שלא עמדו בתנאי הסף הנדרשים לכך.
חלק מהמשרות בתקנים של שירות החוץ המינהלי והשירות המדיני היו אפוא "תפ וסות" על .
ידי עובדים שבפועל לא יצאו לשרת בחו"ל.
בנובמבר 2021 מסר משרד החוץ כיהסכם המעבר משנת 2008 , ולפיו עובדיםיכולים לעבור .
משירות לשירות, הביא לסיומו של סכסוך עבודה.
המשרד הוסיף כי השקיע מאמצים רבים .
לעודד עובדים שביכולתם להשתלב בשירות החוץ לבצע תפקידים הן בא רץ והן בחו"ל, וכי .
מכלל העובדים שעברו לשירות החוץ נותרו רק כ-150 עובדים שאינם יכולים להשתלב .
המשרד ציין כי חלק מהעובדים שעברו מה שירות המינהלי לשירות החוץ המינהלי .
נמצאים במסלול של פנסיה צוברת, וכי עובדים כאלה שטרם זכאים לפרוש לגמלאות אינם .
מעוניינים לפרוש ללא קבלת פיצוי בגין פרישתם המוקדמת.
במאמץ להגדיל את מצבת כוח .
האדם הכשיר לצאת לשליחויות, פנה אגף מש"א, בתמיכת נש"ם, למשרד האוצר והציע .
תוכנית פרישה ייעודית שמטרתה לעודד עובדים אלו לצאת לגמלאות , כדי לפנות משרות .
לעובדים המתאימים ומעוניינים לשרת בנציגויו ת.
המשרד ציין כי תוכנית הפרישה לא .
התקבלה ולא אושרה על ידי משרד האוצר .
משרד החוץ מסר בתשובתו כי המעבר מהשירות המ ינהלי לשירות החוץ שופר באופן ניכר , .
ומשנת 2015 קליטת עובדים לשירות החוץ היא בהתאם לקריטריונים שהוגדרו בהסכם .
המעברים: (א) הקליטה לשירות החוץ ( המדיני והמינהלי) מתבצעת במסגרת קורס הצוערים .
או קורס מתמחי המינהל בלבד.
(ב) בהתאם להסכם הקיבוצי - עובד בשירות החוץ המינהלי .
יכול להשתלב בקורס ההסמכה בהתאם לקריטריונים שהוגדרו בהסכם.
בעניין העובדים שעברו משירות לשירות מסר המשרד כי בקבוצה שעברה עדיין יש כ -128 .
,עובדים קבועים שאינם יכולים לצאת לשירות בנציגויות ממגוון סיבות משפחתיות ואישיות .
כמו תעסוקה קבועה של בני הזוג בעיקר במגזר הפרטי, ילדים בגילי תיכון וצבא, המצב .
המשפחתי, טיפול בהורים סיעודיים, עובדים בעלי מוגבלויות ועובדים לקראת פרישה.
המשרד ציין כי אינו יכול לחייב עובדים אלה לצאת לשליחות.
מאפשר מדי פעם בפעם לעובדים היכולים לצאת לשליחות בנציגויות לעבור את קורס .
ההסמכה המיועד למתמחי המ ינהל, כדי לאפשר להם יציאה לשליחות בחו״ל.
התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ- ביקורת מעקב נש"ם מסרה בתשובתה כי בהיעדר גישה למערכות הפנימיות של משרד החוץ, היא אכן .
התקשתה לבצע בקרה ומעקב בעניין שינויי כוח האדם במשרד.
נש"ם הוסיפה כי עם זאת, .
הגישה הקיימת כיום למערכת מרכב״ה מסייעת למעקב אחר הנעשה בנושא כוח האדם .
עלה כי עשור לאחר החתימה על הסכם המעבר (בשנת 2008 ) יש במשרד החוץ כ- .
130 עובדים הנכללים בתקן החוץ המינהלי, אף שאינם כשירים לפי התקנון .
להשתלב בעבודה בנציגויות.
נתון זה פוגע ביכולת המשרד לאייש את המשרות .
בחו"ל ולמעשה יוצר תת-איוש קבוע בשירות החוץ המינהלי.
נש"ם ומשרד האוצר יגבשו פתרון כדי להסדיר את בעיית התקן וההצבה בשירות .
החוץ המינהלי, בהינתן המשך העסקתם של העובדים האמורים בשירות החוץ.
תחלופת עובדים בין המטה לנציגויות .
על פי התקנון, ככלל, תקופת השירות של שליח משרד החוץ בנציגויות לא תפחת משנתיים ולא .
תהיה יותר מארבע שנים.
מנכ"ל המשרד רשאי להאריך את תקופת השירות של שליח בנציגות .
בעוד שנה, על פי אמות המידה שנקבעו בתקנון.
עוד נקבע בתקנון כי שליח המסיים את שליחותו .
חייב לחזור לארץ לתקופת שירות (צינון) שלא תפחת משנתיים לפני יציאתו לשליחות נוספת.
עם זאת, נש"ם מסרה בתשובתה כי ניתן לקצר את תקופת הצינון לפחות משנתיים, וכן ניתן .
להתאים את תקופת השליחות לשליח ולבני משפחתו, כך שתקופת השליחות תהיה רצופה ולא .
תהיה יותר משש שנים בסך הכול, בנציגויות שונות.
הגבלת תקופת הכהונה בתפקידים בכירים במטה .
בניגוד לפרקי הזמן שנקבעו בתקנון לשירות בנציגויות, לא נקבעו בתקנון פרקי זמן מרביים .
ואולם בהסכם הקיבוצי משנת 2014 נקבע שתקופת השהייה במטה בין תקופות .
השליחות לא תהיה יותר מארבע שנים וככלל, עובד שלא ייצא לשליחות בחלוף פרק הזמן .
האמור - יוקפא קידומו.
עוד נקבע כי המשרד יהיה רשאי למנות עובדים לשתי תקופות שליחות .
הליקוי: מנתוני אגף מש"א ליוני 2014 עלהכי משרד החוץ לא פעל ל קביעת תקופת כהונה .
מרבית של עובדים בתפקידי מטה בארץ.
68 עובדי שירות החוץ ממשיכים למלא את אותם .
תפקידים במטה זה שבע שנים ומעלה, 23 עובדים ממלאים תפקידים במטה שש שנים, ו-27 .
עובדים ממלאים תפקידים במטה יותר מחמש שנים.
הדבר אינו עולה בקנה אחד עם מתכונת .
ההסדרה בנושא זה שהותוותה בתוכנית הרפורמה (ראו בהמשך ב עניין תוכנית הרפורמה).
ה ה מלצה : אם משרד החוץ ימצא כי אין באפשרותו לקדם את יישומה של מתכונת ההסדרה .
בנושא זה שהותוותה בתוכנית הרפורמה , עליו לפעול למציאת חלופות מעשיות אחרות למתכונת .
האמורה ולהביאן לאישור הגורמים הממשלתיים הרלוונטיים.
בתג ובת המשרד ע ל ה דוח הקודם נמסר כי הנושא נמצא בבדיקת הייעוץ המשפטי של .
החליטה הממשלה על רוטציה ותקופת כהונה לגבי הסגל הבכיר של שירות המדינה .
זאת לצורך מיצוי הניסיון והעברת הידע הנצבר במהלך הכהונה בתפקיד, ריענון השורות, מניעת .
שחיקה וקידום המצטיינים.
לפי ההחלטה, נושא משרה שהתמנה לתפקיד בסגל הבכיר המוביל .
לאחר המועד הקובע ( 15.
2015 ) וחלה עליו החלטת הממשלה, יתמנה לתקופת כהונה קצובה .
בהתאם להחלטה פרסמה נש "ם במרץ 2015 אתרשימת המשרות בסגל הבכיר .
במשרד החוץ שכהונה בהן תוגבל בזמן; הרשימה כללה 54 משרות בכירותבמטה ובנציגויות .
בדרג שגריר או סמנכ"ל.
בביקורת המעקב נמצא כי הוראות ההסכם הקיבוצי משנת 2014 ,הקובעות כי ככלל .
תקופת השהייה במטה בין תקופות השליחות לא תהיה יותר מארבע שנים מיושמת בחלק .
בנוגע למטה המשרד - אשר בו מכהנים 22 :עובדים בדרג ניהולי בכיר20 .
סמנכ"לים, ראש מערך וראש אגף- החיל המשרד את החלטת הממשלה לקציבת כהונה .
על שבע משרות בכירים ( 31% ).
המשרות שהכהונה בהן נקצבה הןסמנכ"ל המזרח .
התיכון ותהליך השלום, סמנכ"ל אגף אפריקה, סמנכ"ל אגף אסיה והפסיפיק, סמנכ"ל .
המרכז למחקר מדיני, סמנכ"ל אגף אירופה, סמנכ"ל מש"א והמפקח הכללי של משרד .
עוד נמצא בביקורת המעקב כי מאחר שהגבלת תקופת הכהונה הוחלה במטה על שבע .
מ-22 המשרות כאמור, ומאחר שהמשרד אינו מיישם את הנקבע בהסכם הקיבוצי לעניין .
קציבת הכהונה בתפקידים במטה בין שליחויות - 20 ,מנהלים בכירים בתפקידי סמנכ"ל .
ראש מערך, ראש חטיבה, מנהל מחלקה וסגן מנהל מחלקה כיהנו בשנים 2020 - 2021 .
בתפקידם במטה שש עד שמונה שנים ברצף, במקום עד ארבע שנים.
של מצב דברים זה היא פגיעה בעקרון התחלופה, שכן לא מתפנים די תפקידים בכירים .
ההולמים את כישוריהם ודרגותיהם של עובדים בכירים המסיימים תקופת כהונה בנציגויות .
התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ- ביקורת מעקב במסמך מנובמבר 2019 שהכין אגף מש"א עבור הנהלת משרד החוץ במסגרת הצעה לשינויים .
בניהול כוח האדם נכתב כי "הנהלת המשרד מעוניינת להרחיב את הגמישות הניהולית, על ידי .
קציבת תקופות כהונה של נושאי משרות בסגל התיכון [ ראשי חטיבות ומנהלי מחלקה22] .
שיח בנדון עם נציבות שירות המ דינה, אך בשלב זה קיימים חסמים רגולטורים, המונעים .
ביולי 2021 מסר סמנכ"ל מש"א למשרד מבקר המדינה כי קיימת בעיה מבנית בהצבת בכירים .
במטה, מכיוון שמרבית המשרות במטה הן ללא מגבלת כהונה, לעומת התפקידים הבכירים .
בחו"ל שלגביהם קיימת מגבלת כהונה .
עוד מסר סמנכ"ל מש"א כי קציבת תקופות השירות היא .
צעד מתבקש, היות שהמציאות מוכיחה כי לא ניתן להמשיך לנהל בצורה אפקטיבית ארגון .
המשלב שירות בארץ ובחו"ל, כשחלק מהעובדים מאיישים משרות קצובות בזמן וחלקם מאיישים .
משרות שאינן קצובות בזמן.
יש לקיים הידברות בנושא ולהגיע להסכמות עם נש"ם, משרד .
האוצר ונציגות העובדים במשרד החוץ.
משרד החוץ מסר בתשובתו כי כתבי המינוי לסמנכ״לים החדשים (אלו שהתמנו בששת החודשים .
האחרונים) מגבילים את משך כהונתם לשש שנים, בהתאם להנחיית נציב שרות המדינה.
החוץ הוסיף כי בוצעה בדיקה הנוגעת למשך כהונתם של הסמנכ״לים במשרד החוץ, וממנה עלה .
כי בעשר השנים האחרונות לא כיהנו הסמנכ"לים בתפקיד יותר מהזמן המוגדר בנוהל - דהיינו .
שש שנים - זאת למעט שני סמנכ״לים.
נש"ם מסרה בתשובתה כי בהתאם להחלטת הממשלה, המנגנון המאפשר קצ יבת כהונה מוחל .
רק על עובדים הנמנים עם הסגל הבכיר.
נש"ם הוסיפה כי בשל מורכבויות יישומיות אין כרגע .
החלטה של הנציבות ואין מדיניות כללית של קציבת כהונה ורוטציה לגבי עובדים הנמנים עם .
הסגל התיכון (במשרד החוץ - ראשי החטיבות ומנהלי המחלקות).
עוד מסרה נש"ם כי לפני כמה שנים התקיימה פגישה בנושא קצי בת כהונה לעובדי משרד החוץ .
הנמנים עם הסגל הבכיר, ובה הוחלט כי רק תפקידים הזהים לתפקידים במשרדי ממשלה אחרים .
בהתאם להסכמה זו, לא נקצבה הכהונה לגבי יתר המשרות הבכירות במשרד החוץ.
לדברי נש״ם, עמדתה היא כי מאחר שתקופת ההעסקה בחו״ל ה יא קצובה בזמן, ולעומת זאת .
תקופת הכהונה במרבית התפקידים במטה אינה קצובה - יש להסדיר את המסלולים של .
העובדים שסיימו שליחות ועוברים לעבוד בתפקידי מטה במשרד ולמצוא פתרונות פנים משרדיים .
עוד מסרה נש"ם כי החלה בבחינת תכנון כוח האדם במשרד החוץ, בין היתר ל שם .
מציאת פתרונות לקושי האמור.
המדובר בדרג זוטר יותר מראשי אגפים וסמנכ"לים .
על נש"ם, בשיתוף משרד החוץ, לבחון חלופות למימוש החלטת הממשלה בעניין קציבת .
תקופת הכהונה לגבי 22 התפקידים הבכירים במטה משרד החוץ.
כמו כן, על משרד החוץ .
להקפיד על יישום ההסכם הקיבוצי משנת 2014 לגבי כלל עובדי שירות החוץ - המינהלי .
נוסף על כך, מוצע כי לאור הבעיה המבנית הקיימת בהצבת בכירים החוזרים .
משליחות בנציגויות בתפקידים הולמים במטה, יבחן המשרד בהלימה למדיניות הכוללת .
שתקבע נש "ם, אם יש מקום לקבוע מנגנון להגבלת תקופת הכהונה גם בנוגע לסגל .
התיכון, דהיינו גם לגבי משרות שאינן חלק מ-22 המשרות בדרג הניהולי הבכיר.
לאפשר את יישומו התקין של עקרון התחלופה, שעל פיו מתנהל המשרד.
איוש משרות ביחידות המטה בשירות החוץ הדוח הקודם .
הליקוי: בנובמבר 2014 היה מצוי תחום השירות המדיני במטה משרד החוץ בארץ בתת-איוש של .
41 ;משרות מנגד היו באותו מועד 21 עובדיםשאיישו תפקידים במטה מחוץ לתקן.
ההמלצה: על אגף מש"א להיער ך מראש ולטווח ארוך להתמודדות עם המצב הבעייתי המתואר .
לעיל, כדי שיוכל לספק את כוח האדם שהמשרד נצרך ל ו לשם מילוי משימותיו.
בתג ובת המשרד על ה דוח הקודם נמסר כי הוא מקבל את המלצת משרד מבקר המדינה .
בדבר היערכות מראש ולטווח ארוך בנושא מצבת כוח האדם בשירות המדיני , וכי ההיערכות .
בהתאם לתקנון, שיבוץ עובד בכל תפקיד או העברת עובד מתפקיד לתפקיד טעונים אישור של .
ועדת המינויים המשרדית.
עוד נקבע בתקנון כי כאשר עובד מועבר מתפקיד בנציגות למטה, .
תעשה הנהלת המשרד כל מאמץ כדי לקבוע לו תפקיד במטה שאינו נחות מהתפקיד שמילא .
במטה לפני שליחותו האחרונה.
זאת תוך הבאה בחשבון של כישורי העובד, מידת הצלחתו, .
התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ- ביקורת מעקב לעובדים החוזרים משליחות בנציגות לאחר שמילאו בה תפקיד בכיר ואינם משובצים על ידי .
ועדת המינויים של המשרד בתפקיד התואם את דרגתם, יש בפועל שתי חלופות: (א) הצבה .
בתפקיד כללי, דוגמת יועץ או מזכיר, באחת מיחידות המשרד שלא באמצעות מינוי בוועדת .
המינויים ובדרג הנמוך מהדרג הקודם שלו בנציגות או במטה.
במקרה זה אפיון התפקיד מוגדר .
בהתאם לדרגתו הקודמת של השליח, אך כ"אפיון אישי" ולא כדרג בתקן (להלן - אפיון משרה .
(ב) עובד המסרב להצעת אגף מש"א להצבה באפיון משרה אישי, משובץ באופן זמני .
ב"משרת מעבר" ללא תפקיד בפועל, עד למציאת תפקיד חלופי.
בביקורת המעקב נמצא כי בינואר 2022 תקן כוח האדםבשירות המדיני במטה היה 251 .
משרות, ואילו המצבה בשירות המדיני הייתה 237 עובדים, דהיינו קיים תת-איוש של 14 .
עוד נמצא כי בשנת 2020 הציב משרד החוץ במשרות מעבר במטה15 עובדים, ובשנת .
2021 הציב במשרות כאלה30 עובדים.
תקופת ההצבה נעה בין כמה שבועות לבין .
כמו כן נמצא כי בשנים 2020 - 2021 הציב המשרד במטה באמצעות אפיון .
משרה אישי עוד 69 עובדים-בתפקידי סמנכ"ל (חמישה עובדים), ראש אגף, ראש חטיבה .
ומנהל מחלקה, לפי תקנים שהדרג בהם היה נמוך בדרגה אחת או שתי דרגות מדרגתו .
תקופת ההצבה נעה בין כמה חודשים לשש שנים, ובממוצע הייתה .
לדוגמה, בשנת 2021 הוצב עובד בכיר שכיהן בעבר בתפקיד סמנכ"ל במטה .
ואייש תקן כאמור כציר יועץ באגף במשרד, זאת באפיון משרה אישי ובתקן כללי.
ההצבה הייתה כשנתיים וחצי.
עובד אחר, שהיה בעבר ראש נציגות (שגריר) וסמנכ"ל .
במטה, הוצב במשך כשנה באפיון משרה אישי ובתקן כללי במשרת יועץ באחד האגפים.
ביולי 2021 מסר סמנכ"ל מש"אלמשרד מבקר המדינה כי מספר התפקידים הבכירים בנציגויות .
גדול יותר ממספר התפקידים המקבילים במטה - 111 תפקידיםבנציגויות לעומת 53 במטה.
עקב כך מדי שנה בשנה בין 10 ל-15 שליחים שמילאו תפקידים בכירים וחזר ו לארץ מוצבים .
בתפקידים זמניים, כגון פרויקטור , עוזר מנהל אגף או מנהל מחלקה, וזאת לתקופת מעבר עד .
שתתפנה משרה הנכללת בתקן.
תפקידים אלה לרוב הם בדרג נמוך יותר מדרגתם של העובדים .
ואינם הולמים את כישור יהם וניסיונם.
בנובמבר 2021 מסרה נש"ם למשרד מבקר המדינה כימאחר ש מספר התקנים במטה ומספר .
התקנים בנציגויות אינו זהה, יש קושי בשיבוץ העובדים בחזרתם לארץ.
הקיבוצי, ניתן להציב עובדים אשר חוזרים מחו"ל בתפקיד מסוים בארץ, גם אם הדרג בתפקיד .
המיועד להם אינו זהה לדרג שלהם בחו"ל.
לעניין בכירות עובדים אשר חוזרים מחו"ל ולא נמצא .
להם תפקיד ההולם את כישוריהם, ציינה נש"ם כי ראשי הנציגויות הם בכירים מתוקף תפקידם .
ולא מתוקף דרגתם, כך שלעיתים יש ראשי נציגויות בדרג נמוך אשר משובצים בארץ בתפקיד .
בדרג זהה, גם כאשר הוא נמוך מהדרג של ראש נציגות.
עם זאת, יש כמה עובדים אשר לא .
נמצאת להם משרה פנויה בחזרתם למטה, או שלא נמצא להם תפקיד בדרגתם.
נקודתי לבעיה זו, מש ובצים עובדי ם כאלה, באישור נש"ם, בכמה גופים, כמו לשכת נשיא .
המדינה, הכנסת, עיריית ירושלים והמטה לביטחון לאומי.
נש"ם הוסיפה כי לאור מורכבות ניהול .
כוח האדם במשרד החוץ, היא סבורה שיש מקום לאפשר מרחב גמישות ולממש את פוטנציאל .
התקינה, אך היא צריכה להסדיר את הנושא.
הצבתשליחים שמ ילאו תפקידי שגריר וראש נציגות או תפקידים בכירים במטה בתפקידים .
כלליים או במשרות מעבר, ללא תפקיד מוגדר ובלי שהתפקיד או המשרה הולמים את .
כישוריהם וניסיונם, אינה עולה בקנה אחד עם ניהול יעיל של משאב אנושי בכיר ועם מיצוי .
פוטנציאל התרומה של עובדים אלה לשירות המדינה, ואף עלולה להביא לפגיעה .
במעמדם של עובדים אלו.
ליקוי זה מתעצם כאשר ההצבה נמשכת חודשים רבים, ואפילו .
משר ד החוץ מסר כי הוא מסכים עם ממצאי הביקורת והוסיף כי קיץ 2021 ,היה חריג מאחר .
שהממשלה לא אישרה במועד מינויים של בכירים רבים, ובשל כך נמנע שיבוץ עובדים חדשים .
מוצע כי משרד החוץ יבחן, בשיתוף נש"ם, את הליקויים בעקרון התחלופה הקיים ויגבש .
פתרונות שיאפשרו את הצבתם של עובדים בכירים המסיימים תקופת כהונה בנציגויות .
בתפקידים ההולמים את דרגתם וניסיונם במטה המשרד או בגופים ממשלתיים אחרים.
עוד מוצע כי המשרד יבחן אם יש מקרים המתאימים ליישום הנקבע בהסכם הקיבוצי .
משנת 2014 , המאפשר מעבר מיידי לשליחות בנציגות אחרת, בלי לשרת במטה בין שתי .
זאת כדי לצמצם את כמות העובדים החוזרים בכל שנה לשירות במטה בלי .
שנמצא להם תפקיד הולם בו.
הסדרת תקופות השירות בנציגויות בחו"ל .
העברתו של עובד מהמטה לשליחות בנציגויות כרוכה מטבע הדברים בהוצאות כספיות חד- .
פעמיות בגין העברת השליח ובני משפחתו למדינת השירות ומ תן המענה לצרכיו הייחודיים.
תחילת הכהונה של שליח מאופיינת בלמידה והכשרה, לפני שיוכל למלא באופן מועיל את .
בתקנון נקבע כי אם השתכנע מנכ"ל משרד החוץ כי קיצור שירותו של עובד הוא לטובת .
המשרד והעובד, הוא רשאי לאשר את קיצור השירות של העובד בחו"ל לפחות משנתיים, פרק .
הזמן המזערי של השירות.
התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ- ביקורת מעקב הדוח הקודם .
הליקוי: המשרד מאפשר לשליחים לשוב ארצה לפני תום פרק הזמן המזערי של שירותם .
בנציגויות בחו"ל הקבוע בכתבי המינוי, אף שהדבר גורם למשרד קשיים בתכנון והניהול של .
הכללים הקיימים אינם יוצרים למעשה תמריץ להשלמת מלוא פרק הזמן .
בביקורת נמצא כי בשנים 2008 - 2014 חזרו לארץ53 שליחים ששירתו בתפקידם .
ה ה מלצה: כדי לייעל את ניהול משאבי האנוש במשרד החוץ מוצע כי במסגרת פעולות היישום .
של ההסכם הקיבוצי משנת 2014 יקבע משרד החוץ בכללים באילו נסיבות יאושר קיצור השירות .
בחו״ל, וכן יקבע את ההשפעות שיהיו לקיצור על המשך העבודה של השליח במשרד ועל מינויו .
בתג ובת המשרד ע ל ה דוח הקודם נמסר ש הנושא נמצא בבדיקת הייעוץ המשפטי של .
בביקורת המעקב נמצא כי בשנים 2018 - 2021 שבו ארצה לפני תום תקופת השליחות 13 .
מ-490 ,השליחים שהוצבו בנציגויות.
כלומר, שליחים אלה כיהנו בתפקידם פחות משנתיים .
פרק הזמן המזערי שנקבע בתקנון לשירות בנציגויות.
סמנכ"ל מש"א מסר ביולי 2021 למשרד מבקר המדינה כי"מספר ה שליחים המבקשים לקצר .
את פרק זמן של שליחותם הוא קטן, ולרוב שליחים משלימים את כל תקופת השליחות בחו"ל".
הסמנכ"ל הוסיף כי בשנה האחרונה מבין כ-300 שליחים ביקשו לחזור לפני תום תקופת .
השליחות רק שליחים מעטים.
הסמנכ"ל ציין כי הנהלת משרד החוץ בוחנת באופן פרטני כל .
בקשה להקדמת החזרה לארץ, ומתקבלת החלטה בהתאם לצרכים האישי ים ולצורכי המשרד.
משרד החוץ מסר בתשובתו כי העובדים אשר חזרו ארצה לאחר ששהו בחו״ל שנתיים או פחות, .
חזרו בשל סיבות אישיות או מדיניות, בהתאם להוראות בדבר שכר ותנאי שירות בחוץ לארץ .
המשרד הוסיף כי היכולת לקצר שירות לפחות משנתיים מעוגנת גם בהנחיות ה וועדה .
הבין-משרדית הקובעת את תנאי השכר לשליחים לחו"ל בכל משרדי הממשלה.
מוצע כי משרד החוץ ימשיך לבחון באופן פרטני כל בקשה להקדמת החזרה לארץ, תוך .
איזון בין הצורך להתחשב בצרכים האישיים של השליחים, ובין הנזק שייגרם למשרד .
וליכולתו לממש את תפקידו כהלכה.
( הרפורמה המשרדית 2008 - 2012 ) .
בשנים 2008 - 2010 גיבש משרד החוץ רפורמה ארגונית כוללת, במטרה להתאים את מבנה .
המשרד לשינויים המתרחשים בזירה הבין-לאומית, וכדי שהמשרד יעמוד במשימותיו .
אימצה הנהלת המשרד את מתווה הרפורמה ו בדצמבר 2012 הציגה ל נש"ם את השינויים .
המרכזיים שברצונה להחיל.
להלן עיקרי הרפורמה: (א) מינוי עובדים על פי צורכי שיבוץ .
מערכתיים; (ב) קציבת כהונות לתפקידים במטה וקביעת פרק זמן מזערי לכהונה בתפקידים .
אלה; (ג) גיבוש ופרסום של תנאי סף לקידום עובדים ולמעבר בין תפקידי ניהול ; (ד) הכשרות .
והדרכות חדשות לעובדים; (ה) גיוס צוערים שנתי קבוע; (ו) הכנת תוכנית פרישה והצגתה .
לעובדים ותיקים; (ז) התאמת תוכנית הרפורמה לעובדים ותיקים.
הליקוי: בשנים 2008 - 2012 השקיע משרדהחוץ תשומות ומשאבים גדולים בתכנון וגיבוש של .
רפורמה ארגונית מקיפה ובניסיון להוציא אותה לפועל.
הרפורמה כוללת שינויים ניכרים בתחום .
ניהול כוח האדם בשירות החוץ.
בסופו של דבר, ההסכם הקיבוצי שנחתם בנובמבר 2014 לא .
כלל רכיבים חשובים של תוכנית הרפורמה, לרבות קביעת תנאי ס ף להגשת מועמדות למשרות .
בשירות החוץ, נושא ניוד העובדים, הגבלת תקופות הכהונה במשרות ניהול במטה ושינוי אופן .
ההערכה של ביצועי העובדים.
הרפורמה נחוצה ביותר להנהלת המשרד, לשם התמודדות עם .
הקשיים שנמצאו בתחום תכנון תקינת המשרד וניהול כוח האדם בו, וכדי להגשים את יע דיו .
בתחומים שעליהם הוא אמון.
ההמלצה : ראוי שהנהלת המשרד תפעל לקבל את כל האישורים הנדרשים לה מנש"ם ומכל .
גורם ממשלתי רלוונטי אחר , לשם החלת יתר רכיבי תוכנית הרפורמה שטרם יושמו במשרד.
לאחר קבלת האישורים כאמור על הנהלת המשרד לבחון עם שר החוץ את דרכי יישום התוכנית .
ולהיוועץ עם ההסתדרות בעניינים המחייבים זאת על פי דין.
בתג ובת המשרד על ה דוח הקודם נמסר כי ביצוע השינויים במשרד נעש ה במסגרת סיום .
סכסוך העבודה והחתימה על ההסכם הקיבוצי בשנת 2014 , שהיאבסמכות נציב שירות המדינה, .
הממונה על השכר ואגף התקציבים במשרד האוצר וההסתדרות .
המשרד ציין כי הסכסוך .
הסתיים לאחר כשנתיים, ו ההליך לסיומו נוהל בין היתר בבית הדין לעבודה ובאמצעות גישור.
בהסכם עוגנו בין היתר חלק ממרכיבי הרפורמה.
המשרד הוסיף כי תוכנית הרפורמה המש רדית .
התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ- ביקורת מעקב כוללת חזון ארוך טווח של שינויים רחבי היקף.
יישום שינויים אלה דורש אישור, תקצוב ומעורבות .
של הגורמים המוסמכים הבכירים ביותר בשירות המדינה, כגון שר החוץ, משרד ראש הממשלה, .
משרד המשפטים, נש"ם ומשרד האוצר , וכן של ההסתדרות ונציגות העובדים במשרד החוץ.
זאת, אגף מש"א יפעל לניתוח תוכנית הרפורמה על מרכיביה השונים ויציע להנהלת המשרד .
לקדם יישום של חלקים רלוונטיים נוספים ממנה, בשיתוף נש"ם ומשרדי ממ שלה רלוונטיים כגון .
משרד החוץ סבר כי הצורך בשינויים ניכרים באופן ניהול ההון האנושי במשרד עומד בעינו.
זאת, מאז פורסם הדוח הקודם מינה המשרד ועדות לבחינת היבטים שונים בתחום ההון האנושי.
כאמור, בשנת 2018 הנחה מנכ"ל המשרד דאז על הקמת הוועדה להתאמת משרד החוץ לאתגרי .
העתיד (פרויקט 2025 ).
הוועדה עסקהבנושאים רוחביים, ובהם היערכות המשרד לגיוס דור .
העתיד ושימור עובדיו; פריסת הנציגויות; מבנה המשרד - שינוי ושדרוג ארגוני; התאמת .
המשאבים ליעדי המשרד; תיקוני חקיקה, ובכלל זה הצעה לחקיקת חוק שירות החוץ; ואיתנות .
מסקנות הוועדה הוגשו להנהלת המשרד ביוני 2018 .
בשלהי שנת2020 הנחה מנכ"ל המשרד על הקמת צוות חשיבה בראשות סמנכ"ל המרכז .
לשיתוף פעולה בין-לאומי במשרד .
צוות החשיבה עסק בתחום הגיוס, ההדרכה ופיתוח ההון .
האנושי במאה העשרים ואחת, ובכלל זה נבחנו אתגרי הגיוס, המיון וההכשרה, פיתוח ותכנון .
ההון האנושי ומודל הקריירה במשרד.
צוות החשיבה הגיש את המלצותיו בינואר 2021, והן אושרו .
על ידי שר החוץ דאז והמנכ"ל הנוכחי.
יצוין כי בנובמבר 2021 הכריז ועד העובדים במשרד החוץ .
על סכסוך עבודה בגין שחיקה בתנאי השכר של העובדים ופגיעה באפשרות קידומם, ובהמשך .
לכך ננקטו בסוף שנת 2021 צעדים ארגוניים שונים.
בביקורת המעקב עלה כי על אף המלצות הוועדה להתאמת משרד החוץ לאתגרי העתיד .
(פרויקט 2025) ומסקנות צוות החשיבה - המשרד פעל נקודתית לגיבוש תנאי סף לקידום .
עובדים ולמעבר בין תפקידי ניהול, אולם לא הניע מהלך רוחבי לשינוי אופן הניהול של .
ההון האנושי במשרד ולא יישם את יתר ההמלצות - לא הרפורמה, לא של הוועדה .
להתאמת משרד החוץ לאתגרי העתיד (פרויקט 2025 ) שהוגשו בשנת2018 ולא של צוות .
משרד החוץ מסר בתשובתו כילכל יישום חלק כלשהו מהרפורמה נדרש להקצות תקציבים .
ומשרות, אולם למשרד לא הוקצו תקציבים ומשרות כאמור על פי סיכומי התקציב של השנים .
הצורך בהנעת מהלך מקיף ונרחב לשינוי אופן הניהול של המשאב האנושי במשרד החוץ .
הוכר על ידי המשרד זה מכבר.
נוכח האמור, מוצע שמשרד החוץ ישוב ויבחן את המלצות .
הוועדה להתאמת משרד החוץ לאתגרי העתיד (פרויקט 2025 ) ומסקנות צוות החשיבה .
ויפעל ליישום ההמלצות והמסקנות המתאימות, תוך הידברות עם כלל הגורמים .
הרלוונטיים - נש"ם, משרד האוצר ונציגות העובדים - ושיתופם במהלך.
חיסון שליחים ובני משפחותיהם בחו"ל בתקופת .
בדצמבר 2019 זוהה בקרב אזרחים בסין23 נגיף שגרם לזיהום בדרכי הנשימה ועלול אף להביא .
בפברואר 2020 החל הנגיף להתפשט באסיה ואירופה, וארגון הבריאות העולמי קבע כי .
שמו יהיה COVID -19 (קורונה).
במרץ2020 החל הנגיף להתפשט גם בישראל, ובאותו החודש .
הכריז ארגון הבריאות העולמי על הקורונה כמגפה עולמית24.
בעקבות התפשטות הנגיף החלו .
מדינות רבות, ובהן ישראל, לנקוט צעדים שונים כדי להתמודד עימו, לרבות הגבלות על הציבור, .
ובהן סגירת הגבולות היבשתיים ו האוויריים.
בסוף שנת 2020 פותח חיסון נגד נגיף הקורונה, והחל בישראל מבצע לחיסון בני16 .
מבצע החיסון הורחב בהמשך לגבי בני יותר מחמש.
בינואר 2021 החליטה הממשלה על מתן .
חיסון לשליחי המדינה ובני משפחותיהם בחו"ל .
הממשלה הנחתה את החשב הכללי במשרד .
האוצר ואת המשנה לראש המטה לביטחון לאומי להסדיר את סוגיית מימון החיסונים לעובדי .
המדינה ובני משפחותיהם השוהים בשליחות בחו"ל.
האחריות לביצוע ההחלטה הוטלה על אגף .
ממרץ 2021 עד סוף מאי2021 פעל משרד החוץ לחסן 1,600 שליחים, עובדי אית"ן ועובדי מדינה .
אחרים המכהנים כנספחים בחו"ל וכן את בני משפחותיהם בשני חיסונים נגד נגיף הקורונה.
20 דיווחו שלטונות סין לארגון הבריאות העולמי שזיהו כי נגיף הקורונה אחראי להתפרצות המחלה הזיהומית .
24 מגפה היא התפשטות מהירה של מחלה (נגיפית) בקרבאוכלוסייה.
המגפה הופכת לעולמית כאשר הנגיף מתפשט .
למדינות רבות או לשטחים גיאוגרפיים רבים.
התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ- ביקורת מעקב מורכבותה של פעילות זו נדרש לתאם אותה עם משרדי ממשלה אחרים, ובעיקר עם משרד .
הביטחון שריכז חלק מהפעילות הלוגיסטית בנושא.
נוכח מורכבות מתן החיסונים, התבצע מבצע החיסונים באופן מדורג וכלל מספר מתווים : הבאתם לישראל של שליחים שהוגדרו כבעלי סיכון רפואי גבוה וחיסונם בישראל.
הבאת שליחים ממדינות קרובות וחיסונם בנמל התעופה בן גוריון במתחם ייעודי שהוכן .
לכך, ולאחר מכן החזרתם מיידית למדינות השירות, בלי שייכנסו לישראל .
הוחלט בשיתוף משרד הבריאות שלמדינות מרוחקות שהיה קושי להטיס מהן את השליחים .
ולהחזירם, דוגמת מדינות ביבשת אמריקה, יוטסו חיסונים לנקודת ריכוז, והשליחים יגיעו .
אליה ויתחסנו ולאחר מכן י חזרו למדינות השירות שלהם.
כך נעשה למשל בניו יורק, שבה .
חוסנו השליחים בצפון אמריקה.
במסגרת המבצע ניתנה האפשרות להתחסן בשני .
החיסונים, בהתאם למתווה שעליו המליץ משרד הבריאות.
יצוין כי המבצע דרש תיאומים נרחבים ברמת המטה והנציגויות, אשר פרוסות בכל רחבי העולם, .
לצורך קביעת מועדי חיסונים ושמירה על רציפות תפקודית בתקופה שבה היה משבר הקורונה .
בשיאו בהיבטי מגבלות תנועה בין מדינות, סגרים ולא פעם הי עדר טיסות מסחריות ברחבי .
בנובמבר2021 אגף מש"א נמצא בעיצומו של מבצע חיסונים של שליחים במנה השלישית ו מתן .
חיסון לילדים בני 12 .
ומעלהלשם מתן חיסונים אלה לשליחים בצפון אמריקה ודר ום אמריקה .
הוטסו לניו יורק מנות חיסון.
כמו כן נשלחו מנות חיסון לשגרירות בניו דלהי, והחל מבצע חיסון .
של השליחים בכל המרחב ההודי .
נוסף על כך החלו להגיע לישראל שליחים מנציגויות אחרות .
לצורך קבלת החיסון השלישי, שלאחריה הם חוזרים למדינות השירות.
משרד מבקר המדינה מציין את הפעילות המורכבת שהוביל אגף מש"א במשרד החוץ .
לחיסון השליחים, עובדי אית"ן ובני משפחותיהם.
מוצע כי נוכח חיסון האוכלוסיה הנרחב .
במדינות רבות בעולם, והאפשרות שיידרשו חיסונים נוספים בתקופה הקרובה, יבחן .
המשרד, בשיתוף הגורמים הממשלתיים הרלוונטים , אם ניתן לה גיע להסכמים עם .
המדינות המתאימות או עם ספקי החיסונים שלמדינת ישראל יש הסכם עימם, ולפיהם .
להבא יינתנו לעובדים ולבני משפחותיהם חיסונים נוספים במקום השירות שלהם, ולנציגי .
אותן מדינות - בישראל.
זאת בכפוף לעמידה בסטנדרטים הנדרשים.
25 ,מבקר המדינהדוח שנתי 71ג (2021" ,) השירות הקונסולרי- טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל", עמ' .
משרד החוץ הוא שותף מרכזי בעיצוב מדיניות החוץ של ישראל, והוא אמון על יישומה .
בזירה הבין-לאומית ועל ייצוג המדינה בחו"ל.
ההון האנושי במשרד הוא המשאב המרכזי .
שלו למימוש פעילותו במטה ובנציגויות.
למשרד יש אתגר ייחודי ומורכב בניהול המשאב .
האנושי הפרוס במטה וברחבי העולם, במגוון תפקידים מדיניים ומינהליים.
תחום ההון האנושי נדון זה יותר מעשור בפורומים מרכזיים במשרד החוץ.
סוגיות יסוד וגובשו המלצות להסדרת נושאים מהותיים שונים, ובהם קביעת תקן עדכני .
המותאם לאתגרי השעה, גיוס ושימור של הון אנושי איכותי והסדרת אופן יישומו של עקרון .
התחלופה (בין שליחים בנציגויות לעובדים במטה המשרד בארץ), שהוא הבסיס שעליו .
מושתתת הצבת ההון האנושי במטה ובנציגויות.
עם זאת, הדיונים האמורים לא הביאו .
לשינוי מהותי בתחום ניהול המשאב האנושי.
ממצאי ביקורת המעקב מצביעים על שני .
נושאים שתוק נו באופן מלא - הקפדה על כשירות עובדי שירות החוץ לשרת בנציגויות .