HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, לפרק הזמן שבו התמיד דורש העבודה במקום העבודה יש חשיבות רבה, ואין דין עבודה לשעה אחת כדין עבודה לפרק זמן ממושך, הן מבחינת "ההצלחה" בהשמה, והן מבחינת ההשפעה שיש לכך על שוק העבודה.
לדעת משרד מבקר המדינה, עמדת שיר ות התעסוקה ולפיה "משך ההשמה" נקבע לצורך חישוב שכר עידוד אך הוא "בשום פנים ואופן" אינו יכול לבטא "באמת" את משך הזמן שדו"ע עבד במקום עבודה מסוים - מרוקנת מתוכן את הבסיס שעליו מושתת תשלום שכר עידוד, על כל המשמעויות שבדבר.
שירות התעסוקה כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2012 כי אין במידע על פרק הזמן שבו התמיד דורש העבודה לאחר שהושם בה כדי ללמד בהכרח על "איכות ההשמה".
השירות הוסיף כי איכות ההשמה נמדדת בנקודת הזמן שבה הופנה דורש העבודה לעבודה כלשהי בשים לב לבחינת התאמתו לאותה עבודה, ולא לאחר מכן, וייתכן כי יש מקום לבדוק אם יש התאמה או קשר סיבתי בין עובדת משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1113 .
הפנייתו של דורש העבודה לעבודה מתאימה ובין משך תקופת ההשמה באותה עבודה, ולנוכח זאת לשקול אם פרק הזמן שבמהלכו התמיד דורש העבודה בעבודה שבה הושם אכן ראוי לשמש מדד להצלחה ולתשלום שכר עידוד.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח ת שובת השירות יש מקום לבחון מחדש את המדדים המשמשים לתשלום שכר עידוד.
בינואר 2012 מסר שירות התעסוקה למשרד מבקר המדינה כי הנתונים הנוגעים למשך ההשמה מפורסמים מהחודשים מרץ-מאי 2010 הן באתר האינטרנט והן בהודעות לעיתונות.
לדעת משרד מבקר המדינה, הנתונים בדבר השמו ת שביצע השירות צריכים לשקף את עיקר פעילות השירות ואת הצלחתו בתחום ההשמה, ובשל כך יש לעשות הבחנה בין השמות שהשירות ביצע ובין תשומות אחרות של השירות, שתוצאותיהן הן חיפוש עבודה עצמי ופעולות אחרות בשוק העבודה.
על שירות התעסוקה לפרט ולפלח את הנתונים בדבר ההשמות, ולהבהיר את הנתונים ואת מקורות המידע על התפלגות ההשמות ועל משך ההשמות.
השמות קצרות מועד ותשלום גמלאות בדיקת נתוני ההשמות לשנים 2008 ו-2009 העלתה כי 88,113 (כ-35% ) .
מההשמות שנרשמו היו לפרק זמן של פחות משלושה חודשים57,295 (65% ) מהן היו השמות לשכה ו-30,818 (35% ) היו השמות עצמיות.
רבות מהשמות אלה נמשכו פחות מחודש ימים ואף פחות משבוע ימים.
15,098 (42% ) מדורשי העבודה שנרשמה להם השמה למשך שבוע ימים או פחות היו תובעי דמי אבטלה.
בעניין זה ראוי להדגיש כי מרבית דורשי העבודה התובעים דמי אבטלה מחויבים להתייצב בלשכות התעסוקה אחת לשבוע על מנת לשמור על רצף זכויותיהם לדמי אבטלה.
יוצא מכך שאם דורש עבודה נרשם כמי שהושם בעבודה, אך לא השתלב בעבודה וחזר להתייצב בלשכה כעבור שבוע - זכויותיו לדמי אבטלה אינן נפגעות שכן רצף הימים שבהם התייצב בלשכה נשמר, מאידך יש לדבר השפעה על שכר העידוד של עובדי השירות מאחר שנרשמה לדורש העבודה השמה למשך שבעה ימים (גם אם בפועל הוא לא עבד אפילו יום אחד).
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב שירות התעסוקה: "העובדה שזכויותיו לדמי אבטלה של דורש עבודה לא נפגעו, מחמת שמירת רצף הימים, (ובכפוף לניכוי הימים שבהם עבד) אינה מונעת ממתאם ההשמה לדווח על השמה בעבודה.
כאמור משקף גם את מידת הטרחה שטרח מתאם ההשמה בהפניית דורש העבודה לעבודה מתאימה לעניין גמול שכר העידוד.
מאידך גיסא מחובתו של מתאם ההשמה לדווח למוסד לביטוח לאומי על מספר הימים שבהם הושם דורש העבודה.
ימים אלו שבגינם הגיע לו שכר, מנוכים מדמי האבטלה המגיעים לו".
משרד מבקר המדינה הצליב את נתוני ההשמות ששירות התעסוקה רשם בשנת 2008 עם נתוני העובדים השכירים שעליהם דיווחו המעסיקים לביטוח הלאומי.
מהבדיקה עלה כי מתוך 103,963 דו"ע ששירות התעסוקה רשם להם השמות בשנת 2008 , 15,591 חזרו להתייצב בלשכה בתוך שבוע ימים, ולפיכך משך השמתם נרשם כשבוע.
זאת, בעוד שעל פי נתוני הביטוח הלאומי, לפחות 16% ( מהם 2,585 דו"ע מתוך 15,591 ) לכאורה לא עבדו במהלך השבוע שבו נרשם שהושמו- לא אצל המעסיק הרשום בשירות התעסוקה ולא אצל אף מעסיק אחר, ולמ עשה הם לא עבדו כלל במהלך שנת 2008 .
שירות התעסוקה מסר בתשובתו כי העובדה שברשומות הביטוח הלאומי לא נמצאו אסמכתאות לכך שדורש העבודה עבד אינה מלמדת על כך שדורש העבודה לא הועסק כלל, וכי יכולות להיות מגוון סיבות לכך, למשל עבודה לפרק זמן קצר שהמעסיק לא דיווח עליה ועבודה שלא דווח עליה משיקולי העלמת מס.
על כן, לטענת השירות, לא ניתן להסתמך על רישומי הביטוח הלאומי כעל מקור נתונים מהימן לחלוטין שיש בו כדי להפריך את נכונותם של רישומי השירות בדבר קליטת דורשי העבודה לעבודה.
התוצאה היא שבהיעדר ממשק ואימות נתונים עם הביטו ח הלאומי, רישום ההשמות בשירות התעסוקה לא השפיע על תשלום הקצבאות של אותם דורשי עבודה שלכאורה עבדו.
לדעת משרד מבקר המדינה, הממצאים האמורים מחייבים תיאום הדוק בין שירות התעסוקה והמוסד לביטוח לאומי על מנת לקבוע זכאות או אי- זכאות לקצבאות של דורשי עבודה אשר הושמו בעבודה לפרק זמן קצר.
רישום נתונים במערכת הממוחשבת של השירות .
כללי מינהל תקין מחייבים תיעוד וגם בקרה, לפחות מדגמית, בדבר רישומם של נתונים.
הבקרה חשובה לבחינת אמינותם של הדיווחים, והיא חשובה גם משום שנתונים אלה עשויים לשמש לצורכי שכר עידוד.
הביקורת העלת ה כי מרבית הרישומים במערכת המידע הממוחשבת של שירות התעסוקה, ובכלל זה רישום השמות, סירובים ופעולות אחרות, אינם מלווים באסמכתאות לאימות רישום הפעולה, וכי השירות אינו מבצע בקרה נאותה על איכות הרישומים במערכת.
משרד מבקר המדינה בדק את דיווחי ההשמה בשנים 2008 ו-2009 באמצעות ניתוח הנתונים הקיימים בשירות ובאמצעות השוואת חלק מהנתונים לנתוני הביטוח הלאומי.
השמות שבהן המעסיק הרשום הוא "שירות התעסוקה" או "מעסיק זמני": נמצאו כ-1,000 השמות עצמיות וכ- 500 השמות לשכה הרשומות על שם המעסיק "שירות התעסוקה", במקום שיהיו רשומות על שם המעסיק בפועל.
נראה כי אין הסבר של ממש לתופעה, וכי הסיבה משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1115 .
לרישום "שירות התעסוקה" כמעסיק היא היעדר פרטים על המעסיק בפועל או בשל רישום השמות אשר לא התבצעו בפועל.
בדיקת השמות הלשכה העלתה כ-400 השמות אשר מספר תיק הניכויים של המעסיק הרשום בהן הוא "מספר זמני", כלומר במערכת ההשמה לא נמצא מספר תיק הניכויים של המעסיק ועל מנת להזין את פרטי ההשמה או הצעת העבודה במערכת הוקלד תחתיו מספר זמני.
פקידי ההשמה אמורים היו לעדכן בשלב מאוחר יותר את מספר תיק הניכויים החסר בהתאם לרישום בביטוח הלאומי.
הביקורת העלתה שבמועד סיום הביקורת (אוגוסט 2010 ) טרם עודכנו נתוני מעסיקים אלה במערכת ההשמה.
שירות התעסוקה כתב למשרד מבקר המדינה בתשובתו כי הסיבה לרישום "שירות התעסוקה" תחת שם המעסיק היא הקושי להזין את פרטי ההשמות כאשר לא נמצא מספר מעסיק במערכת מסיבות שונות.
השירות הוסיף כי מדובר, על פי רוב, במעסיקים בעבודת "משק בית" וכי הוא פועל לקבל את פרטי המעסיקים האלה מהמוסד לביטוח לאומי.
כמו כן הוא פועל לרישום ברור של "מעסיק זמני" במערכת מחשוב חדשה שמתוכננת על ידו.
עוד הוסיף השירות כי חלק מהמעסיקים החדשים מזמינים עובדים משירות התעסוקה לפני השלמת הרישום במוסד לביטוח לאומי, ולמעסיק ניתנת ארכה של שבועיים, מיום הרישום כמעסיק, להגיש דין וחשבון ראשון למוסד לביטוח לאומי.
בכל הנוגע להשמות עצמיות ייתכנו קשיים באיתור פרטי המעסיק משום שהמידע מתקבל בדרך כלל טלפונית מדורש העבודה, אולם במקרה של השמות לשכה, רישום הצעת העבודה אמור להיעשות מראש על סמך פנייתו של המעסיק עצמו, ועל כן עליו לכלול את כל הפרטים, לרבות מספר תיק הניכויים של המעסיק בביטוח הלאומי.
בהנחה שבהשמות אמתיות עסקינן, לא נראה שיש הסבר של ממש לתופעת רישום השמות לשכה ללא פרטים מלאים של המעסיק.
נוסף על כך, גם כשמדובר במעסיקים חדשים, אין כל מניעה לעדכן את הנתונים במערכת ההשמה בתוך פרק זמן קצר.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לשפר את מערכת ההשמות הממוחשבת על מנת לאפשר לעובדי הלשכות להזין למערכת אך ורק השמות מאומתות, הכוללות את מלוא פרטי המעסיק, ובכלל זה את מספר התיק בביטוח הלאומי.
השמות שלא נמצאה להן עדות ברישומי הביטוח הלאומי: חוק הביטוח הלאומי מחייב מעסיקים לדווח למוסד לביטוח לאומי על פרטי עובדים שהעסיקו ועל מועדי העסקתם.
שירות התעסוקה מעביר לביטוח הלאומי את פרטיהם של מחוסרי העבודה, אולם נמצא כי השירות אינו מדווח לביטוח הלאומי על ההשמות הרשומות אצלו.
בשנת 2008 רשם השירות 103,963 השמות.
משרד מבקר המדינה השווה נתונים אלה לנתונים הנכללים ברישומי הביטוח הלאומי לשנת 200815 .
15 הבדיקה נעשתה על נתוני שנת2008 כיוון שבמועד הביקורתנמצאו לגבי אותה שנה נתונים מלאים במערכת הביטוח הלאומי.
הצלבת נתוני ההשמות ששירות התעסוקה דיווח עליהן בשנת2008 עם הנתונים של הביטוח הלאומי, הכוללים את שמות המועסקים על פי דיווחי המעסיקים, העלתה כי לכ-6,200 (כ-6% ) מההשמות שנרשמו באותה שנה לא נמצאה עדות ברישומי הביטוח הלאומי .
דהיינו, על פי נתוני הביטוח הלאומי, דורשי עבודה אשר נרשמו להם השמות בשירות התעסוקה כלל לא עבדו במועד ההש מה אצל המעסיק הרשום בשירות.
יתרה מזו, נמצא כי אותם דורשי עבודה לא עבדו כלל במהלך כל שנת 2008 .
משמע ששירות התעסוקה רשם השמות לדורשי עבודה שלא עבדו, או שיש פגם ברישומי המוסד לביטוח לאומי.
בין כך ובין כך ראוי היה לברר זאת ולפעול לאימות הנתונים.
יצוין כי תופעה זו של רישום השמות אשר לא התבצעו בפועל עלתה גם במסגרת בדיקות שעשתה מפעם לפעם הביקורת הפנימית בשירות התעסוקה, ומכאן שהשירות היה ער לתופעה, אך לא נקט צעדים לצמצומה.
שירות התעסוקה כתב בתשובתו כי מעבר לבירור שעושים מתאמי ההשמה עם דורשי העבודה, נעדר השירות יכולת טכנית לוודא ברמת אמינות גבוהה יותר את עצם ההשמה ואת משכה.
השירות הוסיף כי עשויות להיות טעויות גם ברישומי הביטוח הלאומי, וכי לעתים דורש עבודה שהושם בעבודה איננו מדווח כעובד למוסד לביטוח לאומי במקרים שבהם הוא עבד תקופה קצרה או שהועסק שלא כחוק והמעסיק החליט שלא לדווח עליו.
עוד מסר השירות כי לעתים דורשי עבודה מסרו לו נתונים שגויים, אם במתכוון ואם בתום לב, לדוגמה הם השתמשו בשמו המסחרי של המעסיק ולא בשם המופיע ברישומי הביטוח הלאומי.
כאמור, רישום ההשמות במערכת הממוחשבת של שירות התעסוקה נעשה ללא אסמכתאות לרישום ואינו מלווה בבקרות נאותות על טיב הדיווח.
כמו כן, לא נעשה תהליך של עדכון נתונים או אימות נתונים מול המוסד לביטוח לאומי.
כפועל יוצא מכך אין התאמה בין הרישומים, והיו למשל מקרים שבהם השירות דיווח על דורש עבודה כעל מי שעובד ואילו המוסד לביטוח לאומי המשיך לשלם לו קצבה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על שירות התעסוקה והמוסד לביטוח לאומי לפעול ליצירת מערכת אמינה ומתואמת של נתונים.
על שירות התעסוקה להעביר לביטוח הלאומי את כל המידע הרלוונטי שברשותו, ובכלל זה מידע הנוגע לדיווחים של דורשי עבודה על מציאת עבודה בכוחות עצמם, לרבות במקרים שבהם ייתכן שדו"ע או המעסיק לא דיווחו ישירות לביטוח הלאומי.
המוסד לביטוח לאומי כתב למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2011 כי הוא ישתף פעולה ביצירת ממשקים להעברת מידע לשירות התעסוקה, אם יתבקש לכך, בכפוף לאישור הוועדה למסירת מידע של המוסד לביטוח לאומי.
שיעור ההשמות הוא כאמור מרכיב בשכרם של עובדי השירות.
בשל כך, וחשוב לא פחות - על מנת לדווח במדויק על תרומתו הכלכלית למשק, שומה על השירות לוודא שנתוניו מדויקים ואמינים.
אף על פי כן, סקירת נתוני ההשמות לשנים 2008 ו-2009 העלתה אי-דיוקים בהם: דיווחים על השמות לאותו דו"ע אצל אותו המעסיק בשנים עוקבות נמצאו כ-4,200 השמות שנרשמו באופן זהה לאותו דורש עבודה אצל אותו מעסיק ובאותו תפקיד בשנים עוקבות.
שירות התעסוקה הסביר בתשובתו כי לעתים מתבצעות השמות עוקבות שנה אחר שנה עבור דו"ע כגון מורים, גננות או עובדים אחרים המועסקים באופן עונתי וכן עובדים המועסקים על ידי קבלני כוח אדם ומפוטרים בסיומה של תקופה מסוימת, ולאחר מכן מופנים שנית לאותו מעסיק.
מתשובת השירות עולה כי מדובר בעיקר במקרים שבהם המעסיק כבר ידוע והפניית דו"ע מתבצעת ללא השקעת מאמץ מיוחד לאיתו ר מקום העבודה או להכשרת דו"ע.
מכאן שספק אם יש בהכללת הנתונים הללו בדיווחי השירות בתור השמות רגילות כדי לתרום למצג נכון של מצב התעסוקה במשק ושל תרומת השירות למציאת מקומות עבודה.
כמו כן, תמוהה העובדה שנתונים אלה נכללים בדיווחים לצורך חישוב שכר העידוד.
מכל מק ום, לדעת משרד מבקר המדינה על שירות התעסוקה להפריד בין דיווחים אלה ליתר דיווחי ההשמות, שכן במקרים אלה מדובר למעשה באותם עובדים המשובצים באופן חוזר באותם מקומות עבודה, ולא בהשמות חדשות המהוות פתרון תעסוקתי.
דיווחים על כמה השמות לאותו דו"ע אצל אותו המעסיק באותו החודש נמצאו כ-1,050 מקרים שבהם נרשמו שתי השמות לאותו דורש עבודה באותו חודש ואצל אותו מעסיק, לעתים בדיוק באותה משרה ולעתים בתיאור משרה דומה.
כלומר, מדובר לכאורה ברישום כפול של השמה.
שירות התעסוקה הסביר בתשובתו כי לעתים דורש עבודה נקלט בעבודה אולם מתפטר באותו חודש, ועל כן נרשם לו סירוב.
יש שלאחר כמה ימים או שבועות דורש העבודה מביע נכונות לחזור לאותו מעסיק, או מופנה אל אותו מעסיק בתפקיד אחר.
השירות הוסיף שהוא סבור כי "כמות של 1,050 מקרים סבירה בהחלט".
לדעת משרד מבקר המדינה, תשובת שירות התעסוקה יכולה אול י להסביר מקרים בודדים, אולם לא סביר שאפשר להצדיק באמצעותה מקרים כה רבים - 1,050 מקרים בשנתיים - המלמדים לכאורה על שיטתיות.
דיווחים על כמה השמות לאותו דורש עבודה באותו היום עוד נמצא כי ל-1,265 דורשי עבודה נרשמו יותר מהשמה אחת באותה משרה ובאותו יום, ובסך הכול נרשמו להם כ-2,800 .
השמות דיווחים על כמה השמות איכות לאותו דו"ע באותו החודש אצל מעסיקים שונים כאמור, השמה למשרה מלאה למשך יותר משלושה חודשים נחשבת בשירות התעסוקה להשמה איכותית, ואף מזכה את עובדי הלשכות ב"ניקוד מוגבר" בחישוב שכר העידוד.
בדיקת נתוני ההשמות בשנים 2008 ו-2009 העלתה כ- 1,300 השמות איכותיות אשר נרשמו לדורשי עבודה, אולם בד בבד נרשמה להם באותו חודש השמה "איכותית" נוספת אצל מעסיק אחר, לעתים במשרה דומה ולעתים במשרות שונות.
דיווחים על כמה השמות לאותו דורש עבודה על ידי דיווחי חלקי משרה רבות מן המשרות הרשומות בשירות הן משרות לעבודה במשק בית, ניקיון וטיפול בקשישים.
משרות אלו מטבען הן משרות חלקיות, כך שעל מנת לעבוד במשרה מלאה צריך דורש העבודה לעבוד בכמה מקומות עבודה.
סקירת דיווח ההשמות העלתה כי כל משרה חלקית כאמור לעיל מדווחת כהשמה בפני עצמה.
התוצאה המתקבלת היא שלדורש עבודה אחד נרשמות כמה השמות.
שירות התעסוקה הסביר בתשובתו מאוגוסט 2011 כי מידת הטרחה ומידת המאמץ להן נדרש פקיד ההשמה כדי להשים את דורש העבודה במשרה מלאה זהות לאלו הנדרשות ממנו להשימו במשרה חלקית, לפיכך השמת דורש עבודה אצל כמה מעסיקים במשרה חלקית, על מנת שתהא בידו משרה מלאה, נספרת לפי מספר ההפניות למעסיקים.
בתגובה נוספת מינואר 2012 טען השירות כי ניסיון להתבסס על "ההגדרה הטכנית" המופיעה במודל לחישוב שכר עידוד, כדי שלא תירשם יותר מהשמה אחת לכל דו"ע לצורך חישוב שכר עידוד, "מנוגד לרציונל שבבסיס שכר עידוד".
לדעת משרד מבקר המדינה, פילוח הנתונים לפי היקף משרה ופרסומם היה מוסיף רובד חשוב להבנת המצב במשק וגם לעניין חישוב שכר עידוד, שכן במודל של חישוב שכר עידוד הוגדר המונח "השמות" כ"מספר העובדים מתוך אוכלוסיית דו"ע שלגביהם בוצעה השמה כלשהי" ולא כסך ההשמות שנרשמו.
קיומה של אפשרות לרשום השמות כפולות, חלקן בשל רישום נתונים שגוי, לפי תשובת השירות, מעיד על פגמים במערך הבקרה של השירות.
יתרה מזו, נתונים אלה משפיעים כאמור גם על חישוב שכר עידוד.
כאמור, שירות התעסוקה כתב בתשובתו כי הוא נתון בתהליך של פיתוח מערכת ממוחשבת חדשה.
לטענתו, מערכת זו תיתן מענה לתקלות מעין אלה ותמנע רישום השמה כפולה.
בקרות מלבד הספק שמעלים הממצאים דלעיל בנוגע למהימנותם של הדיווחים שרשמו עובדי הלשכות, הדבר מעיד על בעיה בבקרות שמפעיל השירות.
יצוין כי הצורך בעיבוי הבקרות על רישום ההשמות עלה גם במסגרת בקרות והתכתבויות פנימיות בשירות.
לדוגמה, סמנכ"ל השמה כתב לעובדי השירות במאי 2009 כי "עלה הצורך לעבות את הדיווח על נקלט על מנת לצמצם את האצבע הקלה על דיווחי לא אמת יהיה חייב מתאם ההשמה ]השמה[ .
ההצעה היא שעל כל רישום נקלט להזין בשדה הערות כיצד הוא קיבל את הדיווח" (ההדגשה אינה במקור).
באותו עניין כתב מתאם השמה מאחת מלשכות התעסוקה למנהלת הלשכה באותו חודש כי "כמנהגנו אנו נסמכים על הודעת דורש העבודה או המעסיק על תחילת עבודתו".
לעניין הודעתו של סמנכ"ל ההשמות, שירות התעסוקה כתב למשרד מבקר המדינה כי "נתכוון סמנכ"ל השמה לדיווחים מוטעים ובלתי אמינים שיש לעשות ככל שניתן כדי למנוע אותם.
כל שביקש סמנכ"ל השמה היה להקטין, ככל שניתן טעויות בתום לב ולהגביר את רמת האמינות .
סמנכ"ל השמה לא התכוון לרמוז בדבריו לכך שמאן דהוא במכוון ומתוך כוונת תרמית מדווח דיווחים פיקטיביים" (ההדגשות במקור).
במהלך הביקורת של משרד מבקר המדינה הופצה בשירות הנחיה כי במסגרת המעקב אחר דורשי העבודה, על מתאמי ההשמה לציין בסעיף "הערות" את פרטי דורש העבודה או המעסיק אשר מסרו את הפרטים, וגם את תאריך קבלת המידע.
אף על פי כן, לדעת משרד מבקר המדינה, אמינותו של מידע טלפוני, הניזון אך ורק מדיווחיהם של מתאמי ההשמה וללא תהליך בקרה מגבה, מוטל בספק.
שירות התעסוקה כתב בתשובתו כי השירות הקים ביוני 2011 מערך בקרה הפועל על פי תכנית עבודה שנתית הכוללת בקרות שונות על לשכות השירות, ובכלל זה מעקב שבועי בכל הקשור לאמינות הדיווח בכל לשכה מול מתאמי ההשמה.
על שירות התעסוקה לפעול לשיפור מערכות הבקרה שלו ולבדיקת אמינות הנתונים שהוא מדווח עליהם.
בכלל זה עליו להבחין בין נתונים ומידע הדרושים לפעילות השוטפת של מתאמי ההשמה ובין נתונים המשמשים לחישוב תוספת שכר עידוד וכאלה המ פורסמים ברבים ואמורים לשקף את פעילותו ותרומתו של השירות לתעסוקה במשק.
השמות לאוכלוסיית תובעי הבטחת הכנסה .
חלק מדורשי העבודה הרשומים בשירות התעסוקה הם תובעי קצבת הבטחת הכנסה.
המוסד לביטוח לאומי משלם קצבת הבטחת הכנסה לאנשים שאינם מסוגלים להבטיח לעצמם הכנסה מעבודה, כגון חולים, נכים או מובטלים אשר אינם זכאים לתשלומים במסגרת תכניות אחרות.
השמת מקבלי הבטחת הכנסה היא פעולה הדורשת השקעה גדולה יותר של משאבים, ומכאן שחשוב להבחין בין אוכלוסייה זו לדורשי עבודה אחרים.
מקבלי קצבת הבטחת הכנסה טופלו בעבר במסגרות נפרדות, מחוץ לשירות התעסוקה, בשל הקושי בהשמתם בעבודה.
דורש עבודה אשר רשום בשירות התעסוקה כבעל "מעמד תובע הבטחת הכנסה" הוא מי שהציג הצהרה חתומה על ידי המוסד לביטוח לאומי כי הגיש תביעה לקבלת קצבת הבטחת הכנסה.
אולם עצם הגשת התביעה אינה אסמכתא לאישורה.
לפיכך, הדעת נותנת שלפחות חלק מדורשי העבודה הרשומים במעמד הבטחת הכנסה בשירות התעסוקה למעשה אינם זכאים לקצבת הבטחת הכנסה.
מהנתונים שלהלן אפשר ללמוד אפוא על דורשי עבודה אשר רשומים בשירות במעמד הבטחת הכנסה - כלומר הציגו אישור כי תבעו את הקצבה - אך כאמור לא בהכרח נענו בחיוב.
בשנים 2008 ו-2009 נרשמו בשירות74,897 השמות של דורשי עבודה הרשומים במעמד תובעי הבטחת הכנסה, כמחצית מהן השמות עצמיות.
55,190 נרשמו לתובעי הבטחת הכנסה בריאים והניתוח שלהלן מתייחס לאוכלוסייה זו16.
הצלבת נתונים עם הביטוח הלאומי בשנת 2008 נרשמו בשירות 24,397 השמות ל -18,648 דו"ע במעמד תובעי הבטחת הכנסה.
בבדיקה מול רישומי הביטוח הלאומי נמצא כי 9,590 (כ-51% ) מהם (שבסך הכול נרשמו להם11,582 השמות– כ-47% מסך ההשמות) אינם רשומים בביטוח הלאומי כמקבלי קצבת הבטחת הכנסה.
כלומר השירות מדווח על השמות של דורשי עבודה במעמד הבטחת הכנסה אשר הגישו לביטוח הלאומי תביעה לקבלת הקצבה, אך התביעות של חלק ניכר מהם נדחו והם אינם מקבלי קצבה בפועל.
שירות התעסוקה הסביר בתשובתו כי דורש עבודה המגיש תביעה לקצבה מהמוסד לביטוח לאומי מוגדר בשירות במעמד של תובע קצבה, וכי הליך בירור הזכאות לקצבה אורך כחודשיים, שלאחריהם לעתים נדחית התביעה, ממגוון סיבות אפשריות.
לדעת שירות התעסוקה, ניתן להניח כי חלק ניכר מתובעי קצבת הבטחת הכנסה זונחים את תביעתם, דווקא בשל הטיפול שהם מקבלים בלשכה.
כך תובע קצבת הבטחת הכנסה מופנה לכל עבודה התואמת את מצבו הבריאותי, ללא קשר לסוג העבודה, למקצועו, להשכלתו או לשכר המוצע - ובלבד שהשכר אינו נמוך משכר מינימום.
מובהר לו כי אם לא ייאות לקבל את ההפניה לעבודה, תישלל ממנו .
16 14,854 מההשמות לדורשי עבודה במעמד הבטחת הכנסה האמורים לעיל נרשמו לדו"ע מוגבלים, ו-4,853 .
השמות נרשמו לדו"ע שנרשמו גם כמובטלים משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1121 .
הקצבה למשך חודשיים בכל פעם שיסרב.
בנסיבות אלה חלק מדורשי העבודה מעדיפים לוותר על תביעתם.
שירות התעסוקה הוסיף כי הנתון של מקבלי קצבת הבטחת הכנסה נמצא בידי המוסד לביטוח לאומי ולשירות אין גישה אליו, מאחר שהנתונים חסויים לפי חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981.
המוסד לביטוח לאומי כתב בתשובתו כי הזכאות לקצבת הבטחת הכנסה אינה נשענת רק על מבחן התעסוקה שעושה שירות התעסוקה, אלא גם על אמות מידה נוספות, כגון הכנסות, כלי רכב ועילת זכאות של בן הזוג, אשר בדיקתן אורכת זמן, וכי ייתכנו מקרים שתביעה תידחה משום שתובע הקצבה התחיל לעבוד והכנסתו גדלה או מסיבות אחרות.
נוסף על כך הזכאות לקצבה זו היא דינמית ומשתנה בהתאם לנסיבות, ולעתים הזכאות אף משתנה בדיעבד.
הביטוח הלאומי הוסיף כי במקרים של השמה בעבודה, פקיד התביעות מבקש אישור מהמעביד על מועד תחילת העבודה, תלושי שכר וכד', ובודק אם דורש העבודה זכאי להשלמת הכנסה - ומכאן שהזכאות נקבעת בכל חודש בהתאם לגובה ההכנסה.
כפועל יוצא מכך, כמעט 50% מההשמותשל תובעי הבטחת הכנסה שעליהן דיווח שירות התעסוקה בשנת 2008 היו של דורשי עבודה אשר לא היו זכאים לקצבת הבטחת הכנסה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהנתונים בנושא הבטחת הכנסה זו ישקפו נכונה את ההשמות של אותה אוכלוסייה הזכאית לקצבה.
על כן, על שירות התעסוקה והמוסד לביטוח לאומי לבחון את אופן העברת המידע ולהציג את הנתונים בהתאם לכך.
איכות ההשמה של תובעי הבטחת הכנסה הביקורת העלתה כי 55% מהשמות הלשכה של תובעי קצבת הבטחת הכנסה הסתיימו בהתייצבות מחודשת בשירות בתוך פחות משלושה חודשים.
75% מהשמות אלה הסתיימו בתוך פחות מחודש ימים.
שירות התעסוקה אינו מבחין בין תובעי קצבת הבטחת הכנסה למקבלי קצבת הבטחת הכנסה.
יתרה מזו, השירות אינו מפרט בדיווחיו את משך התמדתם בעבודה לה שובצו, אף שרובם המכריע אינו מתמיד בעבודה וחוזר להתייצב בלשכות.
נתונים אלה עשויים להשפיע על מקבלי ההחלטות בבואם לבחון את הטיפול באוכלוסייה זו, וראוי שהשירות יציגם באופן מלא ומדויק.
תובעי קצבת השלמת הכנסה חלק מתובעי הבטחת ההכנסה הם דורשי עבודה אשר עובדים במשרה חלקית ובשכר נמוך ותובעים קצבת השלמת הכנסה מהביטוח הלאומי.
דורשי עבודה אלה 1122 דוח שנתי62 .
נדרשים לפקוד את לשכות שירותהתעסוקה, לדווח על מקור הכנסתם או מקום עבודתם ולהציג אישור מהמעסיק על העסקתם ועל היקף המשרה.
מתאם ההשמה בשירות התעסוקה מנפיק במעמד ההתייצבות אישור על "חוסר עבודה חליפית" המאפשר לדורש העבודה לקבל השלמת הכנסה מהביטוח הלאומי.
האישור אף מעניק לדורש העבודה פטור מהתייצבות קבועה בלשכה עד המועד שנקבע לו, ולרוב מדובר בהתייצבות אחת לחצי שנה.
הבדיקה העלתה כי בשנים 2008 ו-2009 27% מהשמות תובעי הבטחת ההכנסה היו של דורשי עבודה שעבדו במשרה חלקית ותבעו השלמת הכנסה וכי ההשמות שנרשמו להם היו לאותן משרות שבהן הם עבדו ממילא.
עוד עלה כי לעתים "השמות" אלה אף נרשמו כהשמות לשכה; ברי כי גם "השמות" אלו השפיעו על שכר העידוד של עובדי הלשכות שדיווחו עליהן.
יתרה מזו, הועלה כי חלק מ"השמות" אלה נרשמו בכל פעם מחדש כשדורש העבודה התייצב בלשכה.
עקב כך 33% מההשמות של תובעי השלמת הכנסה היו השמות שנרשמו כמה פעמים לאותו דורש עבודה אצל אותו מעסיק, ובסך הכול מדובר ב-5,043 השמות שנרשמו ל-2,004 .
דורשי עבודה לדעת משרד מבקר המדינה, רישום המשרות של תובעי השלמת הכנסה כ"השמות" שבוצעו ורישומן החוזר - יש בהם כדי לעוות את נתוני ההשמות, המשמשים גם בסיס לתשלום שכר עידוד, ולהטעות את מקבלי המידע.
אשר על כן על שירות התעסוקה לחדול מדיווח על השמות למשרות קיימות של תובעי השלמת הכנסה.
שירות התעסוקה כתב בתשובתו כי הביקורת בעניין זה מוצדקת בהחלט, וכי "עצם ההתייצבות אינה השמה ואין בטרחת פקיד ההשמה - שבודק מידי התייצבות את מצאי העבודות, אך לא מצליח למצוא עבודה מתאימה בעבור דורש העבודה - כדי להצדיק רישום פעילות זו כהשמה".
השירות הוסיף כי הנוהל החדש שגובש לעניין זה ביטל את הנוהג שהיה קיים וניתנה הוראה להפסיק כל דיווח על השמה באותו עניין.
רישום סירובים ושכר עידוד .
רוב דורשי העבודה בשירות התעסוקה הם אזרחים התובעים קצבת אבטלה או קצבת הבטחת הכנסה מהביטוח הלאומי, בין היתר, כאמור, על סמך רישומם והתייצבותם בשירות ונכונותם לעבוד בעבודה המתאימה לכישוריהם.
פקידי ההשמה מפנים את דורשי העבודה למשרות המתאימות לכישוריהם, ולדורש עבודה אשר סירב לקבל הצעת עבודה מתאימה נרשם במערכת "סירוב".
המשמעות של רישום סירוב עבור דורש העבודה היא סנקציה כספית, כלומר דורש העבודה אינו זכאי ליהנות מקצבת אבטלה או מהבטחת הכנסה כמפורט להלן: מדו"ע במעמד אבטלה נשללת הזכאות לדמי אבטלה למשך 90 יום, ותקופת הזכאות לדמי אבטלה מתקצרת ב -30 יום; מדו"ע במעמד הבטחת הכנסה נשללת קצבה למשך חודשיים.
על פי נתוני שירות התעסוקה, בשנת2009 נרשמו40,777 סירובים בשירות התעסוקה.
הנתונים הללו כאמור כלולים בחישוב של תוספת שכר העידוד המשולמת לעובדי לשכות התעסוקה.
משרד מבקר המדינה בחן נתונים אלה ולהלן הפירוט: רישום סירוב למי שאינו זכאי לקצבה בנוהל של שירות התעסוקה הוגדר "רישום סירוב" כדיווח של השירות למוסד לביטוח לאומי על סירובו של דו"ע לקבל "עבודה מתאימה".
יצוין כי למונח זה משמעות שונה אם מדובר בדורש עבודה הזכאי לדמי אבטלה או להבטחת הכנסה.
במודל לחישוב שכר עידוד נקבע כי מספר הסירובים יהיה מספר דורשי העבודה שלגביהם הופעלה סנקציה של שלילת קצבה משום שסירבו לקבל עבודה מתאימה שהוצעה להם.
הביקורת העלתה כי רוב הסירובים המדווחים (כ -66% מהם) לא היו כרוכים בסנקציה כאמור במודל לחישוב שכר עידוד.
לדוגמה, בשנת 2009 נרשמו29,309 סירובים לדורשי עבודה "במעמד אבטלה".
עוד עלה בביקורת כי על פי נתוני השירות 19,763 (67% ) מאותם סירובים נרשמו לדורשי עבודה שכלל לא היו זכאים לקצבת אבטלה.
שירות התעסוקה כתב למשרד מבקר המדינה בתשובתו מאוגוסט 2011 כי מתחילת התייצבותו של דורש עבודה בשירות, מוטל על עובד הלשכה לטפל בו בהתאם למעמדו כתובע אבטלה או תובע הבטחת הכנסה, ובהתאם לכך להציע לו הצעות עבודה ולרשום "סירוב" במידת הצורך, אף שייתכן שתביעתו תידחה על ידי הביטוח הלאומי.
בתגובה נוספת של השירות מינואר 2012 נמסר כי ביחס למאמץ הנדרש מעובד השירות - וכן הרצון של הנהלת השירות לתמרץ אותו - אין כל נפקות לשאלה אם בסופו של דבר קובע הביטוח הלאומי שדורש העבודה זכאי לקצבה אם לאו; לפיכך הביטוי "סנקציה של שלילת קצבה", המופיע במודל שכר עידוד, מתפרש "כצעד הטומן בתוכו פוטנציאל של סנקציה, בכל הנוגע לפעולה של עובד השירות".
כאמור, על פי הנתונים הקיימים במערכת ההשמה של שירות התעסוקה, מרבית הסירובים שנרשמו - כ-67% מהם- נרשמו לדורשי עבודה שממילא לא היו זכאים לקצבה כלשהי, ומכאן שרישום הסירוב לא הביא להטלת סנקציה.
לפיכך לדעת משרד מבקר המדינה אין להביא בחשבון סירובים כגון אלו לצורך חישוב שכר עידוד, שכן הם אינם על פי הקריטריונים שנקבעו בנושא.
ריבוי רישום של סירובים בדומה לממצאים שהועלו בנוגע לדיווחים על השמות, גם ברישום הסירובים נמצא ריבוי רישומים, כמפורט להלן: הבטחת הכנסה: נמצא כי 43% מ-10,048 סירובים שנרשמו לתובעי הבטחת הכנסה בשנת 2009 היו סירובים שנרשמו כמה פעמים לאותו דורש 1124 דוח שנתי62 .
עבודה, וכי ל-1,702 תובעי הבטחת הכנסה נרשמו4,363 ( סירובים2.
5 סירובים בממוצע לכל אחד).
לצורך ההמחשה נמצא אף מקרה שלדורש עבודה אחד נרשמו 22 סירובים בשנת2009 ,.
יתרה מזו917 (כ-21% ) מתוך כלל המקרים שבהם נרשמו מספר סירובים לאותו דו"ע נרשמו לאותו דורש עבודה באותו היום או בהפרש של כמה ימים בין סירוב לסירוב.
דמי אבטלה: בשנת 2009 נרשמו9,546 סירובים לדורשי עבודה שהיו זכאים לדמי אבטלה.
הועלה כי 1,792 (19% ) מהסירובים נרשמו לדורש עבודה יותר מפעם אחת באותו יום.
יצוין כי רישום נוסף של סירובים לאותו דורש עבודה, ובפרט רישום של כמה סירובים באותו יום או בטווח של כמה ימים, לא תמיד משפיע על אופי הסנקציה המוטלת על דורש העבודה עם רישום הסירוב הראשון.
יוצא אפוא שבאותם מקרים שבהם לא הופעלה סנקציה על דו"ע בעקבות רישום סירוב נוסף, סירוב כאמור אינו אמור לשמש בסיס לתשלום שכר עידוד על פי הקריטריונים שנקבעו במודל החישוב.
נוהל שירות התעסוקה קובע כי בעת רישום הסירוב, על פקיד ההשמה להחתים את דורש העבודה על טופס "אישור רישום סירוב" לאחר שהסביר לו את תוכנו.
אם סירב דו"ע לחתום על הטופס, על פקיד ההשמה לציין עובדה זו בטופס ולתאר את נסיבות האירוע.