HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד עלה כי הנתונים על ביצוע היעד במישור הארצי שהוצגו להנהלת .
התוכנית כוללים נתונים על מספר הקטינים יוצאי אתיופיה המשתתפים בתוכנית מיל"ה .
בלבד, ללא הנתונים על מספר יוצאי אתיופיה המשתתפים בתוכנית קד"ם102 .
בתשובת המשטרה היא ציינה כי "מדור נוער העוסק בכל הקשור לתכנית קד"מ עוקב אחר .
ביצוע הנוהל והפניית הקטינים לתכנית.
כמדיניות חל איסור על העדפת אוכלוסיות על אחרות .
למותר לציין כי אנו מעדיפים לפעול לשילוב בני נוער מתאימים רבים ככל האפשר במסגרות .
לפעילות המשטרה בטיפול בקטינים באמצעות הליכים חלופיים להליכים פליליים נודעת .
חשיבות במניעת עבריינות נוער ובהעדפת שיקום נוער עברייני והחזרתו למסלול החיים .
הנורמטיבי על פני ענישתו.
עם זאת, מומלץ כי מטה התוכנית המשטרתית יאסוף נתונים .
בדבר השתתפות הקטינים בתוכניות מיל"ה וקד"ם לשם בחינת מידת עמידתם ביעד .
ויבחן דרכים ל הרחבת היקף ההשתתפות של הקטינים יוצאי אתיופיה המעורבים .
בפלילים בתוכניות הללו.
גיוס לצה"ל של בני נוער יוצאי אתיופיה בעלי .
חסמים בגיוס לצה"ל בשל תיעוד פלילי .
עברו הפלילי של אדם מתועד במרשמים שמנהלת המשטרה (להלן - התיעוד הפלילי).
חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ"א -1981 (להלן- חוק המרשם הפלילי או החוק), .
ופקודת המטה הארצי בנושא מגדירים שני סוגי מרשמים: .
המרשם הפלילי כולל מידע על עבירות והרשעות הנזקפות לחובתו של אדם, ו על .
העונשים שהושתו עליו בגינן - מאסרים, צווים, קנסות ועוד; .
המרשם המשטרתי כולל מידע על תיקי חקירה כנגד אדם הממתינים לבירור דין או .
תיקים שנסגרו בשלב החקירה לאחר שהוחלט שלא להמשיך לחקור או שלא להעמיד .
לדין, בעילות שונות דוגמת חוסר עניין לציבור או חוסר ראיות.
תיקים שנסגרו בעילות של .
היעדר אשמה אינם נכללים במרשם המשטרתי ונמחקים ממנו 103 .
102 במסמכי המשטרה מדווח על מספר המשתתפים יוצאי אתיופיה בתוכניתמיל"ה מכלל המשתתפים בתוכנית זו.
יודגש כי משתתפי התוכנית הם בני נוער שמעורבים בפלילים וגם בני נוער בסיכון, ולכן לא כל מי שמשתתף .
בתוכנית רלוונטי מבחינת העמידה ביעד.
כמו כן, לא מדווחים נתונים מתכללים על תוכנית קד"ם.
103 המידע על דבר קיומו של תיק החקירה עצמו נותר במחשבי המשטרה במערכת נפרדת.
| 378 | התיעוד הפלילי עלול להכביד על אדם ולהיות לו למכשול בהמשך דרכו.
העיקריים העומדים לפני בני נוער עוברי חוק והתיעוד הפלילי בעניינם הוא אפשרות הגיוס .
בישראל השירות בצבא הוא חלק חשוב בהשתלבות הפרט בחברה הישראלית.
קבוצות אוכלוסייה ראויות לקידום, ובהן צעירים בסיכון, השירות בצבא הוא הזדמנות להשתייך .
למסגרת נורמטיבית ולהשתלב בעתיד במסגרות לימודים ובשוק העבודה, וכן הוא עשוי לספק .
רשת קשרים חברתית שיכולה לסייע בהשתלבות עתידית ובהגברת הביטחון העצמי.
כלל המחויבים לגיוס על פי החוק, לרבות בעלי תיעוד פלילי, מקבלים צו ראשון בגיל 16.
ומגיעים ללשכות הגיוס לביצוע הליכי הצו הראשון.
בד בבד, נתוני המידע הפלילי על כלל .
המועמדים לשירות ביטחון (להלן - מלש"בים) מועברים מהמשטרה לצה"ל לתכלית גיוס .
המלש"בים, בתדירות של אחת לשבועיים, בהתאם לחוק המרשם הפלילי.
מהמרשם הפלילי מידע על הרשעות בעבירות וכן מקבל מהמרשם המשטרתי מידע על תיקי .
חקירה פתוחים של מלש"בים.
בסיום הליכי הצו הראשון צה"ל מזמן את המלש"בים בעלי .
רישום פלילי לריאיון אצל פוקד בלשכת גיוס להמשך בירור וטיפול בעניין הרישום הפלילי, .
ובריאיון זה מציג המלש"ב לפני הפוקד את המסמכים הקשורים לענייניו המשפטיים.
הריאיון מקבל הפוקד החלטה בעניין המשך הטיפול - האם לאשר את הגיוס, להמתין לקבלת .
מסמכים, להשהות את ההחלטה בנושא לצורך בירור נוסף או לתת למלש"ב פטור מגיוס.
ככלל, המטרה שעומדת לנגד עיניו של צה"ל בעת שהוא מח ליט אם לאשר גיוס של מלש"בים .
בעלי עבר פלילי או לתת להם פטור מגיוס היא גיוסם, בכפוף לבחינה של מידת המסוכנות .
שלהם לעצמם ולסביבה והצפי לגבי יכולתם להשלים את תקופת שירותם הצבאי.
ההחלטה נבחן, בין היתר, הסטטוס של ההליך הפלילי שמתקיים נגד המלש"ב כדלקמן: .
מלש"בים שהורשעו בעבירה: חומרת העבירה שביצע המלש"ב נבחנת לפי שיטת .
ניקוד, והניקוד המתקבל מגדיר את הדרג הפיקודי הנדרש לקבלת ההחלטה בדבר אישור .
גיוס או פטור מגיוס לאותו מלש"ב.
צה"ל מסר לצוות הביקורת כי במסגרת החלטתו אם .
לאשר את גיוסו של מלש"ב או לתת לו פטור מגיוס נשקלים מכלול מאפייניו האישיים של .
המלש"ב, מאפייני העבירה שביצע והתהליך שעבר מאז ביצע את העבירה.
שנבחנים הם גיל המלש"ב בעת ביצוע העבירה, מידת השתלבותו במסגרות חינוכיות, .
הרקע המשפחתי שלו, נתוני איכות, מוטיבציה לגיוס וכדומה.
בדבר גיוס המלש"ב כאמור לא מתבצעים תהליכים אוטומטיים וכל מקרה נבחן לגופו.
:מלש"בים שעומד כנגדם תיק חקירה פתוח אלה תיקים שהחקירה בעניינם לא .
הסתיימה, תיקים שהוחלט לסגור אך רישום הסגירה לא התבצע בפועל, תיקים שלא .
התקבלה הכרעה בדבר הגשת כתב אישום בעניינם או תיקים שהוגש כתב אישום .
בעניינם אך טרם הסתיים ההליך המשפטי.
במקרים אלה צה"ל ישהה את ההחלטה .
בדבר הגיוס עד בירור התיק - דהיינו עד סגירתו או עד הגשת כתב אישום וסיום ההליך .
צה"ל ציין בתשובתו כי קבלת ההחלטה על אי-גיוסו של מלש"ב בשל רישום פלילי פתוח אינה .
אוטומטית, וכל מקרה נבחו לגופו, לפיכך יש מלש"בים, בהם יוצאי אתיופיה, בעלי רישום פתוח .
מנתוני צה"ל עולה כי בשנים 2018 ו-2019 היו7,045 מלש"בים בעלי רישום פלילי שעד פברואר .
2021 הוחלט אם לאשר את גיוסם או לתת להם פטור מגיוס, וכי647 (9.
הלוח להלן מציג את התפלגות ההחלטות בדבר גיוס של מלש"בים בעלי .
רישום פלילי בשנים 2018 ו-2019 .
בכלל האוכלוסייה ובקרב יוצאי אתיופיה מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 379 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה לוח 12: החלטות בדבר גיוס לצה"ל של מלש"בים עם רישום פלילי- בכלל .
האוכלוסייה ובקרב יוצאי אתיופיה, 2018 ו- 2019 .
כלל האוכלוסייה יוצאי אתיופיה .
אושר לגיוס 2,803 (40% ) 275 (43% ) .
תיקחקירה שנסגר במהלך הטיפול או מידע שגוי .
על תיק חקירה פתוח 2,762 (39% ) 205 (32% ) .
לא אושר לגיוס 1,480 (21% ) 167 (26% ) .
סה"כ 7,045 ( 100% ) 647 ( 100% ) .
מהלוח עולה כי בקרב כלל האוכלוסייה שיעור המלש"בים בעלי רישום פלילי שאושרו לגיוס .
היה 40% , בקרב יוצאי אתיופיה- 43% ; וכי שיעור המלשב"ים שלא אושרו לגיוס היה21% .
בכלל האוכלוסייה ו-26% .
על פי סעיף 20 לחוק שירות ביטחון , התשמ"ו ]נוסח משולב [-1986 (להלן- חוק שירות .
הביטחון), הוראת הגיוס חייבת להינתן בתוך שנתיים מיום הולדתו ה-18 ,של האדם.
השהיית ההחלטה בדבר אישור גיוס מוגבלת למועד הגיעו של המלש"ב לגיל 20 .
זה, אם לא הוחלט לאשר את גיוסו של המלש"ב, יינתן לו פטור משירות צבאי.
זה הוחלט לאשר את גיוסו של המלש"ב, על חשבון כל חריגה מהשנתיים ועד סוף השנה .
השלישית, תקוצר בהתאם לכך תקופת השירות של המלש"ב בצה"ל .
צה"ל מסר בתשובתו כי על פי הנתונים העומדים לרשותו, אין תיעוד למלש"ב אשר קיבל פטור .
משירות בגין חריגה מסעיף 20 בגין רישום פלילי או בגין רישום משטרתי פתוח.
בביקורת עלה כי יש בני נוער לפני גיוס שתיק החקירה בעניינם פתוח, ובשל התמשכות .
תהליכי בירור תיק החקירה האמור - עד לסגירתו או עד לסיום ההליכים המשפטיים - .
מתעכבת ההחלטה אם לגייסם לצה"ל.
תופעה נוספת שנמצאה בביקורת - יש בני נוער .
שכלל אינם יודעים כי נפתחו תיקי חקירה בעניינם כלל , ולמותר לציין שהם אינם יודעים .
מהו סטטוס הטיפול בתיק, ולכן אין להם ה מוטיבציה, היכולת או ה תמיכה הנדרשים כדי .
לפעול לסגירת התיק כדי לקדם את גיוסם לצה"ל.
עקב כך בני נוער שתיקי החקירה .
בעניינם פתוחים ומבקשים להתגייס מחמיצים את ההזדמנות לכך ומקבלים בסופו של .
נמצא כי נושא זה נמצא על סדר יומם של המשטרה, של צה"ל ושל גורמים נוספים אשר .
פועלים לסייע לבני נוער עם תיקי חקירה פתוחים כדי לקדם את תהליך בירור התיק.
נוסף על כך, היחידה לתיאום מניעת עבריינות נוער במשרד המשפטים 104 פועלת לתיאום .
בין הגורמים שעוסקים בנושא ולהסרת המחסומים הבירוקרטיים בנושא.
104 הצוות הבין-משרדי גרס כי יש לקדם תפיסה של מניעה בקרב גורמי אכיפת החוק, כך שלנגד עיניהם יעמוד עתידו .
של הקטין, שיקומו והשתלבותו בחברה.
הצוות ראה צורך בהגברת התיאום הבין-משרדי בין הגופים האמונים על .
מניעת עבריינות של קטינים ועל טיפול בקטינים עבריינים, ובהם משרד החינוך, משרד הרווחה והמשרד לבט"פ, .
והמליץ למנות מתאם בין-משרדי במשרד המשפטים.
בנובמבר 2017 הוקמה במשרד המשפטים יחידת התיאום .
למניעת עבריינות נוער.
| 380 | שיתוף פעולה בין המשטרהלצה"ל .
בתוכנית המשטרתית הוחלט להפנות קשב מערכתי לנושא בחינת תיקי חקירה שנפתחו כנגד .
בני נוער יוצאי אתיופיה מתוך רגישות מיוחדת לקטינים אשר היו מעורבים באירוע פלילי כשהם .
לקראת גיוס לצה"ל ומביעים רצון להתגייס ולהשתקם.
בתחילת פברואר 2017 קיימה ראש .
אגף משאבי אנוש במשטרה פגישה עם מפקד "מיטב" בצה"ל - היחידה בצה"ל האחראית .
להליך גיוס לשירות חובה ולמיצוי המשאב האנושי .
הדיון נסב על חסמי הגיוס לבני נוער בעלי .
תיקים פליל יים, והוחלט בו על שיתוף פעולה בין הגורמים.
להלן יפורטו שיתופי הפעולה בין .
המשטרה לצה"ל בשנים 2017 - 2020 : .
:הצבת חיילים במחלקת נוער במשטרה בפגישה האמורה הציעה ראש אגף משאבי .
אנוש במשטרה להציב במחלקת הנוער במשטרה שני חיילים מטעם יחידת "מיטב" .
בצה"ל, שתפקידם יהיה קישור בין לשכת הגיוס לבין הגורם החקירתי המתאים במשטרה .
צה"ל אישר את הנושא עקרונית, אולם בסופו של דבר ההצבה לא .
צה"ל ציין בתשובתו כי התוכנית המפורטת הינה יוזמה מבורכת, וכי הוא ישמח לקחת .
חלק בפרויקט מסוג זה ולהקצות חיילים שייצגו את יחידת מיטב במחלקת הנוער .
במשטרה ויהוו גורם מקשר בין לשכות הגיוס לגורמי החקירה.
פרויקטהמניעה "נועם " לנוער עובר חוק : בשנת 2017 נעשה ניסיון לשיתוף פעולה .
בין צה"ל למשטרה לקידום פרויקט המניעה "נועם" לבני נוער עוברי חוק אשר ספק אם .
יגויסו לצה"ל לנוכח עברם הפלילי.
מטרת הפרויקט היא החזרת בני נוער למסלול .
נורמטיבי, הקניית מידע וערכים שיסייעו להמשך דרכם וגיוסם לצה"ל.
בשל חוסר שיתוף פעולה בין הגורמים בנושא איתור מועמדים פוטנציאליים מבין .
יצירת קשרי עבודה סדירים ופורום משותף לקציני נוער במחוזות ולמפקדי .
לשכות גיוס: באוקטובר 2017 התקייםמפגש של מפקדי לשכות גיוס בצה"ל עם נציגים .
ממחלקת נוער במשטרה, קציני מניעה והסברה, קציני נוער מחוזיים וממונות תביעות נוער .
במפגש התקיימה היכרות הדדית והחלפת דרכי התקשרות לשם יצירת קשרי .
עבודה רציפים לבירור סטטוס של תיקי חקירה פתוחים של מלש"בים.
צה"ל מסר בתשובתו כי מפגש נוסף התקיים בנובמבר 2020 בהשתתפות כלל הפוקדים .
אשר מראיינים מלש"בים בעלי ר"פ או ר"מ, וכן בהשתתפות ראש חוליית מניעה והסברה .
במשטרה וקצין מניעה מחוז ש"י.
בדצמבר 2020 בוצע מפגש בין סגנית מפקד מיטב לבין .
מנהלת שירות מבחן לנוער וסגניתה בנושא הסדרת הממשקים בין שירותי המבחן לצה"ל, .
ואף תוקף נוהל העבודה בנושא.
:העברת רשימת מלש"בים עם תיעוד פלילי מצה"ל למשטרה בשנת 2019 העביר .
צה"ל למשטרה רשימה של כ -210 מלש"בים עם תיקי חקירה פתוחיםש ההחלטה אם .
לגייסם מתעכבת עד לבירור התיק.
אגף הנוער במשטרה העביר את הרשימה לקציני נוער .
במחוזות והנחה אותם לפעול כלהלן: תיקי חקירה פתוחים - לתת עדיפות לטיפול בהם, .
לרבות באמצעות זירוז החקירה, סגירת התיקים במקרים המתאימים או וידוא שהוזנה .
סגירה של תיקים שסגירתם טרם הוזנה; תיקים שהוגשו בעניינם כתבי אישום - איתור .
משתתפים ב תוכנית לתוכנית מניעה משותפת למשטרה ו לצה"ל, א שר סיומה בהצלחה .
יכול לשמש תנאי לסגירת התיק או להפסקת הליך משפטי .
נציג המשטרה מסר לצוות מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 381 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה הביקורת בינואר 2020 כי כ -50% מתיקי החקירה של המלש"בים שנכללו ברשימה .
שהעביר צה"ל למשטרה נסגרו בעקבות התערבות זו, ומכאן שניתן היה לגייס אותם.
במשרד המשפטים בנושא בספטמבר 2019 ציין ראש מחלקת נוער במשטרה דאז כי יש .
למסד את אופן העברת הרשימה בין צה"ל למשטרה ואת פילוחה באופן טכנולוגי, וכן .
להוסיף מידע בנתונים המגיעים לצה"ל בדבר הרישום הפלילי של מלש"בים, לשם פישוט .
תהליך הבירור לגבי כל תיק.
בביקורת עלה כי מתחילת שנת 2019, מו עד העברת הרשימה , לא העביר צה"ל .
למשטרה רשימה נוספת של מלש"בים בעלי תיעוד פלילי על מנת לקדם את בירור .
בדיון במשרד המשפטים בספטמבר 2020 בנושא הסרת חסמים בירוקרטיים בגיוס לצה"ל .
בשל תיקים פתוחים מסרה נציגת צה"ל כי לשכת הגיוס לא תפנה לגבי רשימה גורפת של .
מלשב"ים מעוכבים, אלא באופן פרטני כאשר יש פוטנציאל גיוס ואינדיקציה שהתיק עומד .
להיסגר, או שנסגר ולא עודכן.
נציגי צה"ל מסרו לצוות הביקורת ביולי 2020 כי הממשק .
השוטף והקשר הישיר בין לשכות הגיוס לקציני נוער בתחנות ובמחוזות יעיל ומהיר, וכי לשכות .
הגיוס מקבלות את המידע שהן זקוקות לו מקציני הנוער במהירות בכל עת שהמידע נדרש.
מנגד, נציג מחלקת נוער במשטרה מסר לצוות הביקורת בנובמבר 2020 כי המחלקה מובילה .
עבודת מטה למיסוד הפעולות שהמחלקה מבצעת באופן לא רשמי לשם סיוע בבירור בעניין .
תיקים פתוחים של מלש"בים ולשם זירוז הטיפול בעניינם, וזאת על ידי הקמת חוליה במחלקה .
שאחד מתפקידיה יהיה שיתוף פעולה עם צה"ל.
מומלץ כי המשטרה וצה"ל ישלימו את מיסוד הממשקים ואת טיוב שיתוף הפעולה ביניהם .
לשם קידום הפעולות של גיוס מלש"בים יוצאי אתיופיה בעלי רקע פלילי, ובפרט בעלי .
תיקי חקירה פתוחים, בדרך שתקדם את החזרתם למסלול נורמטיבי ואת גיוסם לצה"ל.
צה"ל ציין בתשובתו כי "החתירה למגע וסגירת ההליכים הינה משותפת.
שיח נוסף מול גורמי משטרת ישראל ויועבר דוח כמומלץ".
עוד ציין צה"ל בתשובתו כי מתוקף אחריותו כצבא העם הוא פועל רבות לקידום אוכלוסיות .
ייחודיות בשירות הצבאי כדי לחזק את חוסנו התרבותי של הצבא.
צה "ל הוסיף כי הוא הכין .
תוכנית עבודה ויוזמות נוספות לקידום אוכלוסיות ייחודיות ובכלל זה ישראלים יוצאי אתיופיה.
שיתוף פעולה בין המשטרה לבין מכינות, כפרי נוער, .
פנימיות ועמותות של יוצאי אתיופיה .
מחלקת נוער במשטרה נמצאת בקשר לא רשמי עם גורמים שעובדים עם בני נוער יוצאי .
אתיופיה בפנימיות, בכפרי נוער או במכינות קדם -צבאיות, ועם ארגונים המייצגים יוצאי .
אתיופיה, ומקבלת פניות בעניין בני נוער שחווים קשיים בגיוס בשל תיקי חקירה פתוחים.
הטיפול שעובדים עם הנערים פונים לאגף הנוער בבקשה לסייע לנערים שעברו תהליכי שיקום .
כדי לאפשר להם להתגייס.
קציני מחלקת נוער פונים לקציני הנוער הרלוונטיים בתחנות על .
מנת לברר את מצב ההליך, במידת האפשר על מנת לזרז את החקירה, ולקדם סגירה של התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה .
| 382 | תיקים בחקירות שנמצאות לקראת סיום.
פעילות אגף הנוער לא נועדה להתערב בשיקול .
הדעת בהליך החקירה או בהחלטה בדבר סגירת התיק, אלא רק לקדם את ההליך כדי .
שיעמוד במסגרת הזמן לגיוס הנערים והנערות.
הליך זה מתבצע תחילה על בסיס קשרים אישיים בין אנשי הטיפול בנוער לבין אנש י .
המשטרה, מתוך מטרה משותפת לסייע לנערים לחזור למסלול חיים נורמטיבי ולהתגייס .
בשנים האחרונות נעשו כמה תהליכים בניסיון למסד את התהליך, להנגיש אותו לכלל .
הציבור ולא רק לחניכי פנימיות, כפרי נוער ומכינות קדם-צבאיות, ולרתום את כלל המעורבים .
בנושא לשיתוף פעולה למען מטרה משותפת זו.
בפברואר 2020 התקיימו דיונים משותפים בין נציגי מחלקת נוער במשטרה ובין נציגים מכפרי .
הנוער, מהפנימיות ומהמכינות הקדם-צבאיות לנוער בסיכון כדי ליצור קשרי עבודה, לייעל את .
תהליך הפנייה ולמסד את אופן העבודה ושיתופי הפעולה בין הגופים על מנת לסייע בגיוס .
היחידה לתיאום מניעת עבריינות נוער במשרד המשפטים נדרשה אף היא לנושא, .
ובחודשים יולי וספטמבר 2020 התקיימו דיונים בנושא.
בדיונים אלה גובש מתווה ניסיוני לשם .
הסרת חסמים בירוקרטיים עבור מלש"בים שהם חניכים בפנימיות או בכפרי נוער ויש להם .
תיקים פתוחים המעכבים את גיוסם.
בדיונים השתתפו נציגים מהמשטרה, מהפרקליטות, .
מהסניגוריה הציבורית, ממבחן השירות לנוער, מצה"ל, ממשרד החינוך והפורום הציבורי של .
כפרי הנוער והפנימיות וכן מכפרי הנוער ומהפנימיות.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעילותה של מחלקת הנוער במשטרה שנמצאת .
בקשר לא רשמי עם גורמים שעובדים עם בני נוער בפנימיות, בכפרי נוער או במכינות .
קדם-צבאיות, ועם ארגונים המייצגים את יוצאי אתיופיה, כדי לסייע לבני נוער שחווים .
קשיים בגיוס בשל תיקי חקירה פתוחים, על מנת לקדם בירור תיקי חקירה אלה, כדי .
שלא יחמיצו את ההזדמנות להתגייס לצה"ל.
לצורך י יעול הליך זה, מומלץ לפעול .
,שירות בצה"ל במדינת ישראל הוא מעין "כרטיס כניסה" להשתלבות בחברה הישראלית .
ובכלל זה בשוק העבודה.
בביקורת עלה כי על אף הרצון והפעולות של כלל הצדדים - .
צה"ל והמשטרה - בסיוע לבני נוער עם תיקי חקירה פתוחים, הנמצאים לקראת גיוס, .
בבירור מצב תיק החקירה נגדם ובזירוז ניהול התיק עד סגירתו, התהליך הקיים ואופן .
שיתוף הפעולה בין הגורמים השונים אינו סדור בנוהל כולל ומחייב.
מתבצע באמצעות קשר ישיר בין לשכות גיוס לקציני חקירה בתחנות ובין מחלקת הנוער .
במשטרה לבין גורמי חינוך ורווחה.
במצב דברים זה עלולים "ליפול בין הכיסאות" בני .
נוער בעלי עבר פלילי, שהיו יכולים להתגייס לצה"ל ובכך לקבל הזדמנות להשתלב טוב .
יותר בחברה, אך אינם מקבלים את הסיוע המיטבי לכך.
בתשובת המשטרה היא ציינה כי היא מכירה בחשיבות השירות הצבאי כאחד מכרטיסי הכניסה .
לחברה, המשפיע על המשך חייהם של הקטינים ועל עתידם מבחינות רבות, ולפיכך פועלת .
ברגישות ובמהירות בכל הקשור לתיקים הפתוחים ובקשר עם יחידות צה"ל ועם לשכות הגיוס.
כיום מתקיים שיתוף פעולה מצוין של המערכים השונים, חקירות ותביעות, עם גורמים לא .
רשמיים בפנימיות ובמכינות ועוד וכן עם צה"ל כדי לטפל מהר בסוגיות שעולות אגב תיקים מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 383 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה לפני גיוס לצה"ל.
עבודת המטה נמצאת באגף התכנון במשטרה לבחינה ולקבלת החלטה על .
מחיקת תיעוד פלילי של צעירים יוצאי אתיופיה .
מתווה החנינה למחיקת רישום פלילי לקטינים .
ולצעירים יוצאי אתיופיה .
חוק המרשם הפלילי מסדיר את ניהולו של מאגר ה מרשם הפלילי על ידי המשטרה 105 .
הפלילי מובא מידע על ההרשעות הנזקפות לחובתו של אדם ו על העונשים שהושתו עליו בגינן, .
ורישום זה עלול ללוות אדם במהלך חייו ולהיות בבחינת מכשול בהמשך חייו.
תקופות להתיישנות ולמחיקה של רישום פלילי בהתאם לתקופת המאסר שהוטלה על .
העבריין, תוך הבחנה בין בגירים לקטינים.
כמו כן, בחוק נקבע כי לנשיא המדינה מוקנית .
הסמכות לקצר את תקופות ההתיישנות והמחיקה הקבועות בחוק 106.
מכוח סמכות זו פרסמו בנובמבר2018 נשיא המדינה ושרת המשפטים דאז מתווה למחיקת .
רישום פלילי לקטינים ולצעירים יוצאי אתיופיה (להלן - המתווה או מתווה החנינה) אשר נשפטו .
בגין עבירות של הפרת הסדר הציבורי ולא הוטל בגינן עונש של מאסר בפועל.
לנוכח ממצאי דוח הצוות הבין -משרדי ולפיהם רבות מ פעול ות השיטור הסטנדרטי ות כלפי .
צעירים יוצאי אתיופיה הוביל ו לפתיחת תיקים, וכן מתוך רצון להשלים תהליך לתיקון ולאיחוי .
של קרעים, ולשם הגברת האמון בין יוצאי אתיופיה ובין רשויות האכיפה והמשפט 107 .
המדינה ושרת המשפטים דאז קראו לצעירים יוצאי אתיופיה להגיש בקשות למחיקת רישום .
פלילי ובקשותיהם יישקלו בחיוב, מתוך אמונה בתרומה הגדולה של צעירים אלו לחברה .
יש להגיש בקשה למחיקת רישום פלילי כאמור בדרך שבה מקובל להגיש .
בקשות מסוג זה, בדואר, בדואר אלקטרוני או באמצעות טופס מקוון באתר בית הנשיא או .
המאפיינים להגשת בקשה למחיקת רישום פלילי במתווה זה הם: (א) המגישים הם יוצאי .
אתיופיה; (ב) מדובר בעבירות מסוג הפרת הסדר הציבורי; (ג) לא הוטל על מבצע העבירה .
עונש מאסר (כלומר הדברים אמורים בעבירות קלות יחסית).
המתווה יועד לקטינים ולצעירים, .
אולם לא הוגדר בו טווח הגילאים שלהם.
נציגת משרד המשפטים מסרה לצוות הביקורת כי .
המאפיינים במתווה הוגדרו בכוונה תחילה באופן שאינו קשיח על מנת שלא להגביל את שיקול .
הדעת בקבלת ההחלטות בדבר מתן אישור מחיקת הרישום הפלילי.
105 המרשם הפלילי כולל מידע על עבירות והרשעות הנזקפות לחובתו של אדם ועל העונשים שהושתו עליו בגינן - .
מאסרים, צווים, קנסות ועוד; ואילו המרשם המשטרתי כולל גם מידע על תיקי חקירה כנגד אדם הממתינים לבירור .
דין או על תיקים שנסגרו בשלב החקירה לאחר שהוחלט שלא להמשיך לחקור אותם או שלא להעמיד לדין, .
106 סמכותו של נשיא המדינה נוגעת אך ורק לרישומים במרשם הפלילי שמקורם בהליך פלילי בבית משפט אשר .
הסתיימו כל ההליכים המשפטיים בעניינו.
סמכותו של הנשיא אינה נוגעת למרשם המשטרתי, כלומר לתיקים .
הממתינים לבירור דין או לתיקי חקירה משטרתיים שנסגרו לפני הגשת כתב אישום.
107 ,אתר המרשתת של משרד המשפטיםמתווה מחיקת ר ישום פלילי לבני העדה האתיופית (פורסם ב-8.
il/he/departments/news/news .
| 384 | מבית הנשיא נמסר כי פונה יכול לקבל חנינה בדרך של מחיקת מרשם פלילי אף אם הוא אינו .
עומד במאפייני המתווה, ואף ההיפך הוא הנכון, פונה שעומד במאפייני המתווה יכול להידחות.
כל הבקשות נבחנות באופן פרטני וההחלטה בכל תיק נעשית על פי מכלול נסיבותיו.
כי החלטה ב בקשת חנינה איננה נגזרת רק מחומרת העבירה והעונש שנגזר על ידי בית .
המשפט, אלא מתייחסת למכלול נסיבותיו של הנדון, לרבות התנהלות נורמטיבית מתקופת .
ביצוע העבירה עד המועד בחינתה.
לשם פרסום המתווה בקרב יוצאי אתיופיה נעשה שימוש באמצעי תקשורת רבים ומגוונים, .
בעברית ובא מהרית, התקיימו כנסים, הרצאות ושיחות בקבוצות מצומצמות , וגובשו שיתופי .
פעולה עם גופים שונים108 .
מבית הנשיא נמסר כי עם ההכרזה של המתווה ובתקופה שלאחריו ננקטו שורה של צעדים .
לפרסום המתווה ולעידוד הגשת בקשות במסגרתו.
כך, בין היתר, ננקטו הצעדים הבאים: .
פרסום באתרי חדשות וברשתות החברתיות בקבוצות ייעודיות; פרסום סרטון על הקריאה עם .
תרגום לאמהרית בדף הפייסבוק של נשיא המדינה; פרסום באתר מחלקת חנינות בבית הנשיא .
ובאתר מחלקת חנינות במשרד המשפטים ; הרצא ות של בעלי תפקידים במשרד המשפטים .
ובבית הנשיא בפני קהלים ייעודיים; ראיונות בכלי תקשורת שונים, לרבות ראיון בשפה .
האמהרית של ראש היחידה למאבק בגזענות במשרד המשפטים ברדיו ברשת קליטת עליה .
הריאיון כוון להורי צעירי העדה; פגישות עם גורמי מקצוע שונים במשרד הרווחה .
ובצה"ל; שיחות טלפוניות ישירות עם מנכ"לי עמותות שעוסקות בתחום; פניה לסנגוריה .
הציבורית לשיתוף פעולה להגשת בקשות חנינה לנדונים שיוצגו על ידה בעבר; פניה לאנשי .
מפתח בקהילה האתיופית; פגישה בבית הנשיא עם נציגי כל הקליניקות המשפטיות במוסדות .
האקדמיים לקידום הגשת בקשות, ויצירת שיתופי פעולה בעקבותיה בנושא זה וקיום ישיבה עם .
גורמי משטרה העוסקים במידע פלילי ובעבריינות נוער.
התרשים להלן מציג את הנתונים על מספר הבקשות למחיקת רישום פלילי של צעירים יוצאי .
אתיופיה שהתקבלו במסגרת המתווה וכן על מספר הבקשות שאושרו או נדחו נכון למאי 2021 .
108 ,משרד המשפטיםנתונים ומידע אודות הקריאה המיוחד למחיקת רישום פלילי ליוצאי אתיופיה (30.
| 385 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה תרשים 22: מספר הבקשות למחיקת רישום פלילי של יוצאי אתיופיה בהתאם למתווה .
הנשיא ושרת המשפטים דאז ותוצאות הטיפול בבקשות .
נתוני בית הנשיא ומשרד המשפטים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
| 386 | עד מאי 2021 הוגשו140 פניותלמחיקת רישום פלילי שסומנו תחת ה מתווה - כולל גם .
פניות שנכנסו לרישום תחת מתווה אחר, או שסומנו באופן אחר במערכת.
3%) נדחו על הסף (בקשות למחיקת רישום משטרתי או בקשות ביחס .
להליכים משפטיים שטרם נסתיימו) ; 48 פניות (34.
3%) נענו בחיוב - מתוכן 40 פניות .
6%) שעמדו במאפייני המתווה , ו-8 פניותעל פי הסמכות הכללית ; 4 פניות שעמדו .
במאפייני המתווה נדחו ו-2 .
ממתינות לטיפול יתרת התיקים (אשר סומנו כתיקים שאינם .
במסגרת המתווה, לאחר קבלת חוות דעת ) - רובם, נדחו על ידי הנשיא ומיעוטם ממתין .
מבית הנשיא נמסר כי 87% ;מהבקשות שעמדו במאפייני המתווה וטופלו במסגרתו נענו בחיוב .
וכי בבדיקה השוואתית אותה ביצע בית הנשיא ביחס לבקשות לקיצור תקופת התיישנות .
ומחיקה בשנים 2018-2021 עלה כי הנשיא נענה בשגרה רקל-33% מהבקשות לקיצור תקופת .
נתונים אלה מצביעים על יישום בפועל של הכרזת הנשיא על נכונותו .
לעשות שימוש בסמכות החנינה שלו באופן רחב מן הרגיל בהתייחס לבקשות שעומדות .
לשאלת צוות הביקורת מסרה נציגת משרד המשפטים ביולי 2020 כי בתחילה הם סברו שייתכן .
שהגורם למיעוט הבקשות הרלוונטיות שהתקבלו הוא שהצעירים עצמם לא קיבלו את המידע .
על המתווה ועל האפשרות למחיקת הרישום הפלילי.
בהמשך, לאחר שנעשו פעולות יידוע .
ופרסום באמצעים רבים ומגוונים הבינו כי אין המדובר בבעיית יידוע, אלא בחוסר אמון ברשויות .
הציבוריות שיוצר חוסר מוטיבציה להגשת בקשות.
עוד מסרה נציגת משרד המשפטים כי היה .
ניסיון לבחון את מספרם המשוער של הצעירים שניתן להחיל עליהם את המתווה על פי נתונים .
מהמשטרה ובדיקות מול הסניגוריה הציבורית, אך הבדיקות לא העלו נתונים מדויקים.
מבית הנשיא נמסר כי "בראייתנו, הקושי המרכזי איננו נעוץ במודעות לקיומו של המתווה וודאי .
שלא במאפייניו, אלא ככל הנראה מחוסר האמון של יוצאי אתיופיה כלפי מערכות המדינה, .
באשר הן, כשלא נעשית על ידם הבחנה בהקשר זה בין רשות לרשות וסמכות לסמכות.
אלו אף עולים מהציטוטים המובאים בטיוטת הדו"ח ממהלך שיתוף הציבור שנעשה בנושא, .
בהם משתקף חוסר האמון העמוק ברשויות והיעדר הבחנה בין המשטרה, מערכת המשפט .
בפגישות של צוות הביקורת עם נציגי קהילת יוצאי אתיופיה ובהליך שיתוף הציבור עם יוצאי .
אתיופיה שביצע משרד מבקר המדינה הועלו טענות כי המאפיינים של מתווה החנינה ואופן .
ההגשה לא היו ברורים דיים, וכי הגורם העיקרי למיעוט הפניות היה חוסר אמון מצד הצעירים .
ברשויות האכיפה והחשש שלהם מכל מפגש עם גורמים אלה.
הם אינם מאמינים במערכת, .
חושדים כי שוב ייגרם להם עוול ובוחרים להימנע ממגע עם רשויות האכיפה.
תחושות של צעירים ולפיהן המתווה היה צריך להתנהל באופן שהרישום הפלילי יימחק בלא .
שאותם הצעירים יצטרכו להגיש בקשות מיוחדות.
להלן יוצגו אמירות של יוצאי אתיופיה בנוגע .
לנושא זה שהועלו בהליך שיתוף הציבור: מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 387 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה .
בנוגע לאפשרות של הליך יזום לסגירת תיקים של יו צאי אתיופיה מסרה נציגת משרד .
המשפטים לצוות הביקורת ביולי 2020 כי בכל חנינה בסמכות נשיא המדינה נדרשת בקשה .
מצד בעל הרישום הפלילי הכוללת נימוק.
מחיקת הרישום הפלילי בידי הנשיא מתבצעת לפנים .
משורת הדין כמעשה של חסד ורחמים ולכן כל בקשה נבחנת לגופה.
מבית הנשיא נמסר "מעבר לכך, נבקש להוסיף ולהדגיש כי בית הנשיא או משרד המשפטים .
אינם יכולים לפנות בפניה יזומה לבעלי מרשם פלילי מסוימים, שכן החשיפה למרשם הפלילי .
על פי החוק אפשרית רק בעקבות הגשת בקשת חנינה על ידי הנדון.
רישום משטרתי, שיכול להיעשות באופן יזום וחד צדדי על ידי המשטרה.
הייתה אפשרות חוקית כאמור, הרי שפנייה יזומה של בית הנשיא לנדונים פוטנציאליים יוצרת .
קושי משמעותי משני היבטים: הן מבחינת האפשרות (שאינה בלתי סבירה) שבקשת הנדון .
תיענה בשלילה למרות שמלכתחילה הוא הוזמן להגישה; והן מבחינת האפליה שנוצרת ביחס .
למי שעניינו עשוי להתאים לקבלת חנינה (במסגרת ושלא במסגרת המתווה) ולא זכה ל'הזמנה' .
יצוין כי במקרים אחרים, כמו בחנינה קבוצתית על פי חוק או מחיקת רישום משטרתי שהיא .
בסמכות המשטרה, אפשר לבצע את החנינה או את מחיקת הרישום באופן יזום ללא הגשת .
בקשות מצד בעלי הרישום הפלילי.
באוגוסט 2020 התקיים דיון בהשתתפות שרת העלייה והקליטה ונציגי משרדה, נציגי בית .
הנשיא, משרד המשפטים והמשטרה כדי לקדם את הקריאה למחיקת רישום פלילי ליוצאי .
אתיופיה ולהגדיל את מספר הבקשות למחיקת הרישומים.
בפגישה הוחלט על קיום שיתופי .
פעולה בין הגופים, על העברת נתוני משטרה בדבר רישום פלילי של יוצאי אתיופיה .
שמתאימים למתווה ועל הקמת צוות משולב לבחינה של נתוני המשטרה ושל הצעדים לקידום .
מבית הנשיא נמסר כי "מאז חודש אוגוסט האחרון פועל בית הנשיא בשיתוף פעולה עם משרד .
המשפטים ומשרד העלייה והקליטה לקידום מהלכים נוספים לעידוד הגשת בקשות במסגרת .
המתווה, בהם: שיתוף פעולה עם דמויות מפתח ומובילי דעה בקרב צעירי העדה (כוכבי רשת התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה .
| 388 | ואומנים שונים) במסגרתו אלה ייקחו חלק בקריאה להגשת בקשות ובביסוס האמון ברשויות .
המדינה; ויצירת שיתופי פעולה עם רשויות מקומיות בהן ריכוז משמעותי של יוצאי אתיופיה .
באמצעות פנייה לראשי הרשויות בבקשה למנות איש קשר לטובת תיווך והפצת המידע בנוגע .