HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כך עולה לדוגמה ממכתב שכתב מנהל בית חולים ד' למנכ"ל המשרד ביוני 2009 : "ייקבעו סדרי על פי התרומות ו/או העיזבונו ]של פיתוח, בינוי והצטיידות [ העדיפותת שיועמדו לרשותנו על פי סדר הגעתם".
יוצא שלעתים היקפי התרומות וזמינותן מכתיבים את סדרי העדיפויות של בתי החולים, ולא תמיד הדבר עולה בקנה אחד עם סדרי העדיפויות של המשרד.
ראוי שהבינוי והפיתוח ייעשו לפי תכנית אב שבה מפורטים סדרי העדיפויות, אחרי שזו תאושר.
חברות באגודה עם חשש לניגו ד עניינים: באגודות הידידים חברים מתנדבים המזדהים עם מטרותיהן וחפצים לפעול למימושן.
עלול להיווצר מצב שבו חברי האגודה נתונים בקשרים עסקיים עם בית החולים שלידו פועלת האגודה (ספקים של בית החולים או נותני שירותים), ובכך מתעורר חשש לניגוד עניינים.
הביקורת העלת ה כי חברי אגודות הידידים אינם נדרשים למלא טפסים לבדיקת החשש להימצאות במצב של ניגוד עניינים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להבטיח כי חברי המוסדות המנהלים באגודות הידידים לא יימצאו במצב של חשש לניגוד עניינים כגון חבר בוועד המנהל שהוא גם ספק או נותן שירותים של אותו בית חולים שבו פועלת אגודת הידידים.
על המשרד להסדיר את בחינת סוגיית החשש להימצאות במצב של ניגוד עניינים בעת גיבוש הסכמים בין בתי החולים לבין אגודות הידידים או בנוהל בנושא תרומות (בעניין גיבוש נוהל תרומות במערכת הבריאות ראו להלן).
התנהלות חריגה שאינה מתאימה לגוף ציבורי : הועלה כי במהלך תקופת הביקורת, במאי 2009 , גיבשה אגודת ידידים מסוימת "נוהל הוצאות עבור כנסים/ימי עיון מחוץ לבית החולים".
במבוא לנוהל נכתב: "לאחרונה נתקלנו בהעברת תשלום הוצאות מכספי תרומות לשהייה במהלך כנסים/ימי עיון והשתלמויות בבתי שמהווה חריגה מהמקובל בשימוש כספי ]וגם בחו"ל[ מלון בארץ תרומות".
עוד נקבע בנוהל כי על עובדי בית החולים המשתתפים בכינוסי ההשתלמויות וימי העיון להקפיד ולשלם עבור השהות בבית המלון רק לעצמם (ולא לבני זוגם למשל).
כמו כן קבע הנוהל כי אם יש אפשרות לבחור בין כמה בתי מלון ובין כמה סוגי חדרים, יש להשתדל לבחור בזול שביניהם.
יוצא שהנהלת אגודת הידידים גיבשה נוהל בעקבות מקרים שבהם הוצאו כספים בצורה חריגה שאינה מתאימה לגוף ציבורי.
: שימוש לא ראוי בכספי תרומות בדוח קודם של מבקר המדינה הוצג מקרה של תרומה שהשימוש בה היה שלא לפי סדרי מינהל תקין 27 .
הוצגו ממצאי בדיקה בדבר תרומה בסך 800,000 דולר שהופקדה ב- 1991 בעמותה של משרד הבריאות (האגודה למען שירותי בריאות לציבור 28 ) בלא שלוותה בתיעוד כלשהו בנוגע לנסיבות קבלתה או לייעודה.
התרומה הוצאה לרכישת מערכות דיאגנוסטיקה מסוימות 29 מספק מ סוים בלא מכרז ובלי בחינה כמקובל: כ- 250,000 דולר מהתרומה נוצלו לרכישת ציוד רפואי (מערכות דיאגנוסטיקה) לבתי חולים ממשלתיים וכ- 550,000 דולר הוקצו, לפי מכתבו של המשנה למנכ"ל המשרד דאז, להקמת מטבח בבית החולים פוריה.
בביקורת עלה כי מנכ"ל חברה א' (חברה המייצרת בארץ מערכות דיאגנוסטיקה רפואיות) פנה במכתב אל שר הבריאות דאז, וביקשו להעמיד תקציב מיוחד של כ - 250,000 דולר לרכישת עשר מערכות דיאגנוסטיקה מתוצרת המפעל שלו לבתי חולים.
לאור פנייה זו כתב השר למנכ"ל המשרד דאז כי הוא מעוניין לסייע לחברה א', ובין היתר קבע כי ניתן להשתמש בכספי אותה התרומה שהתקבלה.
27 מבקר המדינה, דוח שנתי 42 ( 1992 '), בפרק "רכישת מערכות דיאגנוסטיקה", עמ 296.
28 האגודה למען שירותי בריאות לציבור - עמותה ששימשה שנים רבות את משרד הבריאות למגוון פעילויות ובעיקר להעסקת כוח אדם שלא באמצעות תקני מדינה.
29 מערכת מדידה לתגובות אלקטרופיזיות של הגוף לגירויים שמיעתיים , ראייתיים וחשמליים, המערכת משמשת לאבחון מצבים פתולוגיים וכן בעת ניתוח, בעיקר בניתוחי גב ומוח.
השר כי ה תרומה ש התקבלה מלכתחילה יועדה לעידוד יצרני ציוד רפואי בארץ .
ואכן, כאמור, לבסוף נרכשו עשר מערכות דיאגנוסטיקה לבתי החולים מחברה א'.
בדיקת ההתקשרות עם חברה א' העלתה כי לא קוימו ההליכים הדרושים כדי להבטיח שיירכש הציוד הנחוץ ביותר והמתאים ביותר למשרד וכי הופרו הוראות תכ"ם הנוגעות לרכישת ציוד ו לסדרי מינהל תקין.
מהשתלשלות העניינים עלה גם חשש כי ההחלטה על ההתקשרות נבעה לא משיקולים ענייניים בלבד אלא , בין השאר ואולי אף בעיקר, מהרצון לרכוש את הציוד מאותה חברה.
עוד עלה חשש שמא ההחלטות לרכוש את המכשירים לא התקבלו משיקולים ענייניים לנוכח העובדה שיו"ר הדירקטוריון של חברה א' היה פעיל במפלגה שגם שר הבריאות דאז היה חבר בה.
פעילות בחו"ל ללא קבלת אישורים כנדרש: ליד המרכז הרפואי ע"ש שיבא (להלן - שיבא) פועלת חברת תל השומר - מחקרים, תשתיות ושירותים רפואיים בע"מ (להלן -חברה ב') שהייתה מעורבת בפרויקטים למתן שירותי ייעוץ והדרכה בהקמת מרכזים רפואיים בחו"ל.
בעלי המניות בחברה ב' הם, בין היתר, עמותת חוג ידידי בית חולים שיבא - תל השומר, שיש לה שליטה בחברה.
בבדיקת משרד מבקר המדינה בשנת 2008 עלה כי בשנים 2005 -2008 עסקה חברה ב' בייעוץ ובהדרכה להקמת מרכז רפואי קליני בגינֵאה המשוונית שבאפריקה (להלן - גינֵאה).
עבור פעילות ההדרכה של אנשי צוות רפואי מגינֵאה ומדרום אמריקה שילמה חברה ב' לתאגיד הבריאות מיליוני ש"ח30.
פעילות זו נעשתה בלי שמנהל המרכז הרפואי, פרופ' זאב רוטשטיין, הסדיר מול המשרד ומול שאר משרדי הממשלה סוגיות רבות, כמו: אופן ההתקשרות, תנאיה, הגורם המתקשר והעברת תשלומים לבית החולים בגין העברת ידע.
מנהל שיבא גם לא ביקש את אישור משרד הבריאות, משרד האוצר או משרד החוץ לפעילות רבת שנים זו בח ו"ל.
יתר על כן, גם כאשר משרד הבריאות ידע שהפרויקט בעיצומו, הוא לא דרש משיבא פרטים מלאים כדי לבחנם, ובכלל זה היבטים של זכויות ואינטרסים מקצועיים וכלכליים של המדינה, היבטים של יחסי החוץ של המדינה ואף סיכונים ביטחוניים לפעולת גוף ממשלתי במדינות אפריקה31.
בפברואר 2008 , אחרי שהסתיים הפרויקט, מינה מנכ"ל המשרד ועדה לבחינת התקשרויות בתי חולים למתן ייעוץ בהקמה ובהפעלה של תשתיות בישראל ובחו"ל ובמתן שירותים רפואיים במדינות זרות.
בעקבות המלצות הוועדה גיבש המשרד באפריל 2010 נוהל שכותרתו "נוהל להתקשרויות, למתן ייעוץ בהקמה והפעלה של תשתיות בישראל ומדינות זרות - על ידי בתי החולים ממשלתיים, באמצעות תאגידי הבריאות".
הנוהל קובע, בין היתר, כי פרט לתאגיד הבריאות שליד בית החולים אין לשום גוף (לרבות חוג הידידים וחברות בנות) המעמד המשפטי הנדרש כדי לפעול בשיתוף בית החולים בתחום מתן י יעוץ בהקמת תשתיות רפואיות ובהפעלתן.
30 משרד מבקר המדינה לא בדק את הפרויקט עצמו אלא התמקד בהסדרתו מול המשרד.
31 ,מבקר המדינה דוח שנתי 59ב ( 2009 ), בפרק "תאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים", עמ' 399 .
ואילך משרד הבריאות 779 .
במאי 2010 דיווח מנהל שיבא למשרד מבקר המדינה כי לאור הנחיות המשרד המרכז הרפואי אינו מעניק עוד שירותי ייעוץ בחו"ל.
השתתפות עובדי בתי חולים בוועדות אגודות הידידים: בבדיקה עלה כי יש מקרים שבהם עובדי בתי חולים (שהם עובדי מדינה או עובדי עירייה) משתתפים בישיבות ועדות של אגודות הידידים , ובעיקר בוועדות מכרזים הן לבינוי והן לרכישת ציוד.
עובדים 780 דוח שנתי61ב .
אלה הם משתתפים פעילים המציגים בפני הוועדות את צורכי בתי החולים ומיידעים את האגודות בדבר הכללים המחייבים את בתי החולים.
כך למשל עובדי בית החולים א' משתתפים בישיבות ועדת המכרזים של אגודות הידידים לבניית מבנים או לרכישת ציוד.
במסגרת הסדרת היחסים בין המשרד בתי החולים ואגודות הידידים יש להתייחס לעניין השתתפות עובדי בתי החולים בוועדות המכרזים של אגודות הידידים.
: קביעת שיעורי תקורה הועלה כי הוועד המנהל של אגודת הידידים שליד בית החולים ב' התלבט לגבי שיעור התקורה הראוי שיש לגבות מהכנסות האגודה לפעילות ההנהלה התפעולית - האם 20% או15% , והחליט כי בינתיים שיעור התקורה יישאר 15%, וכישיעור זה י ידון שוב בעתיד.
בסוף שנת 2009 דן הוועד המנהל של אגודת ה ידידים ליד בית החולים ה' בשיעורי התקורה.
בדיון נאמר כי בשנת 2001 החליטה האגודה על תקורה של 10% מתרומות, למעט מקרים שהתורם דרש אחרת, וכי בשנת 2007 הוחלט על תקורה של 20% מהכנסות מאירועים שארגנה האגודה 32 .
בדיון נידונה גם השאלה אילו רכיבים אמורה לכלול התקורה: האם רק דמי ניהול לפעילות האגודה או גם יצירת מקורות למימון פרויקטים למחלקות אחרות בבית החולים שאינן זוכות לתרומות?
לבסוף החליט ועד האגודה להעמיד את התקורה על 10% .
התברר כי לעתים שיעור התקורה נקבע לפי שיקול דעת מנהל בית החולים ובהתאם לגוף שקיבל את התרומה: בי ת החולים, תאגיד הבריאות או אגודת הידידים.
מן הראוי שבמסגרת הסכמי הפעילות שייכרתו בין בתי החולים לבין אגודות הידידים שלידם יוסדר שיעור התקורה המרבי שאגודת הידידים רשאית לגבות.
יש גם מקום להגדיר מה מותר לכלול בתקורה ומהם אופני השימוש בה.
 כל האמור מחזק את הצורך בהימצאות מידע במשרד הבריאות על פעילות אגודות הידידים ואת הצורך להסדיר את פעילותן בהסכמים בינן לבין בתי החולים שבצדם הן פועלות.
32 שינוי שיעור התקורה מ -10% ל-20% נועד להגדיל את סכום התרומות הבלתי ייעודיות כדי לממן פרויקטים לכלל המחלקות במרכז הרפואי.
אגודות הידידים שעל יד בתי החולים של הכללית .
הסדרת תהליכי קבלת התרומות הכללית מפעילה שבעה בתי חולים כלליים, שני בתי חולים פסיכיאטריי ם, שלושה בתי חולים שיקומיים ובית חולים לילדים.
כמו מוסדות רפואיים אחרים נעזרים אותם בתי חולים במגוון פעילויותיהם, בכספים ובנכסים המתקבלים מן הציבור כתרומות.
כספים אלה מתקבלים בכללית 782 דוח שנתי61ב .
ישירות לבתי החולים או נתרמים לאגודות הידידים שעל יד אותם בת י חולים.
להסדרת תהליכי קבלת תרומות ישירות לבתי החולים פרסמה הכללית בשנת 2000 נוהל "ניהול כספי מענקים, תרומות וקרנות".
הנוהל קובע, למשל, את העקרונות לגיוס כספים ולהפעלת אמצעים שונים לגיוס כספים; את הכללים לרישום הכספים הללו במערכת החשבונאות ולדיווח עליהם; את היעדים והכללים לשימוש בכספים אלה.
הנוהל מדגיש כי אסור להתרים חולים או בני משפחותיהם בעת מתן טיפול או כתנאי למתן טיפול.
הנוהל קובע כי מותר לקבל תרומה המבטאת את הערכת החולה ומשפחתו לטיפול שניתן לו ואת רצונם לסייע לפעולות המחלקה, וכי אסור בתכלית האיסור להתנ ות את מתן הטיפול או להפעיל השפעה או לחץ על החולה או על משפחתו.
עוד מודגש בנוהל כי "התניית מתן טיפול רפואי בקבלת תרומה מהווה עבירה על חוק העונשין.
ההלכה שנקבעה בבית המשפט העליון קובעת כי כל התניה על ידי עובד ציבור במתן תרומה למוסד בו הוא עובד, היא שוחד, ואין נפקא -מינה אם השירות ניתן בשעות העבודה או מחוצה להן, או אם התשלום הוא לכיסו של המבקש או למוסד בו הוא עובד".
הנוהל גם קבע כי אסור לעובד המוסד להחזיק בשליטתו כספי מענקים ותרומות על שמו או על שם אדם אחר וכי אסור לבצע התקשרות עם אדם או עם תאגיד לשם גיוס תרומות תמורת עמלה.
מיסוד הקשרים בין אגודות הידידים לבין בתי החולים גם למען מוסדות הכללית מגייסות אגודות הידידים כספים.
בעניין זה גיבשה הכללית בשנת 2004 טיוטת נוהל "הקמה ותפעול של עמותות ליד מוסדות הכללית".
מטרות הנוהל הן: לקבוע כללים לגבי הליכים הקשורים להקמת עמותות שיפעלו ליד בתי החולים; להגדיר את מבנה העמותה, את מטרותיה, את דרכי עבודתה, ואת יחסי הגומלין בינה לבין מוסדות הכללית.
עקרונות הנוהל קובעים בין היתר כי בתי החולים יקפידו להחתים את אגודות הידידים על הסכם שיתוף פעולה המסדיר את מערכת יחסי הגומלין שביניהם.
בהסכם יוסדר שיתוף הפעולה בין בית החולים לבין אגודת הידידים; הנהלת בית החולים והאגודה יערכו במשותף תכנית עבודה מפורטת שבמסגרתה ייקבעו רשימת הנושאים שהעמותה תתמוך בהם וכן ההקצאה הכספית המתוכננת בגין כל נושא.
אם ייוותרו בידי העמותה כספים שלא נוצלו למטרה מסוימת, היא תעביר אותם לידי בית החולים או לידי המחוז בכללית.
אף שמדובר עדיין בטיוטת נוהל, נחתמים בבתי החולים של הכללית הסכמים עם אגודות הידידים לבין בתי החולים שלידם.
לעומת זאת, בבתי החולים הממשלתיים לא נחתמו הסכמים כאלה, כאמור.
טיוטת הנוהל האמור עודכנה ביול י 2010 , אולם עד דצמבר 2010 , שש שנים מאז גיבוש הטיוטה הראשונה, טרם גובשה לכלל נוהל מחייב.
חשש לניגוד עניינים באגודות הידידים של הכללית כאמור, באגודות הידידים חברים מתנדבים המזדהים עם מטרותיהן וחפצים לפעול למימושן.
ייתכן מצב שבו חברי האגודה נתונים בקשרים עסקיים עם בית החולים שלידו פועלת האגודה.
בבדיקה עלה כי לפי טיוטת הנוהל האמור חברי אגודות הידידים אינם נדרשים לחתום על טפסים מיוחדים הבוחנים את סוגיית ניגוד העניינים.
בעקבות ממצאי הביקורת עדכנה הכללית את טיוטת נוהל "הקמה ותפעול של עמותות ליד מוסדות הכללית" והוסיפה דרישה, ולפיה אגודת הידידים מתחייבת להחתים כל חבר בעמותה על הצהרה למניעת ניגוד עניינים.
 לדעת משרד מבקר המדינה, העקרונות בטיוטת נוהל הכללית "הקמה ותפעול של עמותות ליד מוסדות הכללית" המובאים לעיל ראויים להיות מיושמים גם בהוראות המשרד שיגדירו את יחסי הגומלין בין אגודות הידידים של בתי החולים הממשלתיים, בין הנהלות בתי החולים ובין יחידות המשרד.
על הכללית לגבש את טיוטת הנוהל לכלל נוהל מחייב בהקדם.
המצב המשפטי הקיים והצורך בגיבוש נוהל כללי לתרומות .
חוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית כספים), התשי"ט- 1959 (להלן - חוק הסיוג) עוסק בגיוס כספים.
סעיף 5 לחוק קובע: "לא יתרים עובד המדינה כל כספים, ולא יגבה ולא יקבל כספים שנתרמו לאיזו מטרה שהיא זולת לאוצר המדינה ובתוקף תפקידו".
סעיף 7 לחוק קובע: "פעולה האסורה לפי סעיף 5 , רשאית הממשלה להתירה למטרה ציבורית, בדרך כלל או למקרה מסוים; היתר לפי סעיף זה יפורסם ברשומות".
ואכן, הממשלה נהגה במשך השנים להתיר תרומות למשרדי הממשלה במקרים המתאימים.
ביולי 2003 נערך דיון בנושא תרומות למשרדי ממשלה בלשכת היועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) בהשתתפות נציגי משרד המשפטים, משרד האוצר, משרד החוץ ונציבות שירות המדינה (להלן -נש"מ).
בדיון סוכם כי יוקם צוות אשר יגבש דרכי פעולה להסדרת הנושא וכי עד אז יש להביא להחלטת ממשלה כל תרומה ייעודית33 .
ההנחיה ניתנה כיוון שמשתתפי הדיון היו בדעה ש"המצב הנוכחי כיום אינו משביע רצון, ויש לפעול להסדרתו".
בדיונים אחרים נאמר שהיה חשש מפני פגיעה באמון הציבור ומפני פגיעה ביכולת לפקח על הוצאות הגוף הממשלתי.
33 בטיוטת הנוהל הבינמשרדי מוצע בין היתר כי לא תתבקש החלטת ממשלה פרטנית לכל תרומה, אלא לתרומות העולות על 5 "מיליון שח.
תהליך גיבוש נוהל כללי בינמשרדי בנושא תרומות .
בספטמבר 2005 הפיץ המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) טיוטה של הנוהל הכללי לאישור תרומות למשרדי ממשלה שיעוגן בהחלטת ממשלה לפי סעיף 7 לחוק הסיוג (להלן - הטיוטה הראשונה).
מטרת הנוהל היא להסדיר את הליך אישור התרומות למשרדי הממשלה ולעגן עקרונות ראויים בעניין זה.
בדצמבר 2007 גיבש הצוות הבינמשרדי בראשות משרד המשפטים ובהשתתפות משרד האוצר, משרד הביטחון והמשרד לביטחון פנים טיו טה שנייה של הנוהל הכללי לאישור תרומות למשרדי ממשלה (להלן - הטיוטה השנייה).
בטיוטה השנייה נכתב כי הוא לא יחול על תרומות לבתי החולים הממשלתיים ועל קרן לב"י, אם משרד הבריאות ומשרד הביטחון יכינו נהלים שעל פיהם הם אמורים לפעול בגיוס תרומות, ואם הנהלים הללו יאושרו על ידי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) ועל ידי החשב הכללי.
הטיוטה השנייה קובעת עקרונות ושיקולים לבחינת תרומות למשרדי הממשלה כמו: תרומה תותר במקרים מיוחדים למטרה ראויה מהבחינה הציבורית הקשורה בביצוע מטלות הגוף הממשלתי; יש לוודא שאין בתרומה כדי לעקוף את המדיניות הממשלתית, את המדיניות המשרדית או את הדין; תרומות לא ישמשו למימון שכר עובדי מדינה; יש לבחון אם אין ניגוד עניינים בקבלת התרומה; יש לברר את מקור כספי התרומה; התרומה ניתנת ללא תמורה וללא ציפייה לקבלת תמורה כלשהי ממקבלי התרומה; יש לשקול בעת קבלת התרומה את נחיצותה אל מול קיומן של עלויות והוצאות נלוות הכרוכות בקבלתה.
ואולם, עד דצמבר 2010 , חמש שנים לאחר הכנת הטיוטה הראשונה, לא גובש הנוהל הכללי בנושא תרומות למשרדי הממשלה לכלל נוהל סופי שהוגש לאישור הממשלה.
לדברי עובדי היועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ), טיוטת הנ והל הכללי למשרדי הממשלה אושרה על ידי היועץ המשפטי לממשלה כבר בדצמבר 2007 ,.
לדבריהם משרדי הממשלה, פרט למשרד הבריאות, פועלים על פיו אף שהנוהל הכללי לא הובא לאישור הממשלה34 .
גיבוש נוהל מיוחד לתרומות במערכת הבריאות .
לאחר פרסום הטיוטה השנייה פנה משרד הבריאות למשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ), הציג בפניו את הבעייתיות הכרוכה ביישום טיוטה זו וביקש להכין נוהל מיוחד לתרומות במערכת הבריאות.
לצורך הכנה לדיון בנושא טיוטת הנוהל המיוחד לתרומות במערכת הבריאות שהפיץ המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) ביקשה היועצת המשפטית ש ל משרד הבריאות בנובמבר 2005 ממנהלי בתי החולים להכין את הנתונים האלה: היקפן הכספי של התרומות לבית החולים, לתאגיד הבריאות ולאגודת הידידים; פירוט התרומות בציוד נלווה לשלושת הגורמים הללו; היקפן הכספי של ההתקשרויות עם חברות מסחריות בהתאם לנוהל של המשרד בקשר להתקשרויות עם חברות מסחריות לצורך ביצוע מחקרים.
בבדיקה נמצא כי מנהלי בתי החולים לא מסרו למשרד את הנתונים המבוקשים, פרט לבית חולים ד' אשר מסר ריכוז של תרומות מאושפזים בשנת 2004 .
34 הבאת הנוהל להחלטת ממשלה הייתה מחייבת את מערכת הבריאות לפעול על פיו בתוך שלושה חודשים (סעיף 5 ג לנוהל), והיועץ המשפטי לממשלה הסכים לדחות את היישום עד הכנת נוהל ייעודי למערכת הבריאות.
יש לציין כי חשבות משרד הבריאות מפרסמת מדי שנה דוח ניתוח פיננסי לבתי החולים הכל ליים הממשלתיים ולתאגידי הבריאות שלידם, אולם נתונים הקשורים לפעילות ישירה של אגודות הידידים אינם כלולים בדוח זה.
בדוח החשבות מוזכר סעיף כללי: "הכנסות מתרומות כולל סכומים שהוגבלו לפעילות".
סכומים אלה כוללים רק ]מנכסים נטו[ ששוחררו מנ"נ את הסכומים שאגודות היד ידים העבירו לתאגידי הבריאות או לבתי החולים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שבידי המשרד יהיו נתונים על היקף התרומות שמקבלים המרכזים הרפואיים.
נתונים אלה נדרשים לצורך תכנון הקצאת המשאבים הכוללת לפעילות המרכזים הרפואיים במרכז הארץ ובפריפריה.
ראוי שגם בידי המשרד יהיו הדוחות הכספיים של אגודות הידידים שהן מגישות לרשם העמותות, ובהם מפורטים היקפי התרומות.
טיוטת נוהל מיוחד למערכת הבריאות בנובמבר 2005 , בינואר 2006 ובינואר 2008 ,נערכו דיונים בין משרד הבריאות משרד האוצר ומשרד המשפטים לגבי גיבוש הנוהל המיוחד למערכת הבריא ות.
בפברואר 2010 , במהלך הביקורת, הפיץ משרד המשפטים טיוטת נוהל - "נוהל לאישור תרומות לבתי חולים ממשלתיים" (להלן - הטיוטה).
לפי הטיוטה יחול הנוהל על תרומה שהתקבלה מיחיד או מתאגיד, בין בישראל ובין מחוצה לה, למעט התקשרויות המוסדרות בחוזר מנכ"ל, לעניין כללים להתקשרות מוסדות משרד הבריאות ושירותי בריאות כללית עם גופים מסחריים/עסקיים.
להלן עיקרי הנושאים הכלולים בטיוטה: (א) פרטי התורם - בעת קבלת תרומה יש לברר את מרב הפרטים לגבי זהות התורם, ובכלל זה אם אין ניגוד עניינים בקבלת התרומה לנוכח קשרי בית החולים עם התורם ואם אין חשש לפגיעה בטוהר המידות; (ב) תדמית המדינה - האם צפויה פגיעה בתדמית המדינה, השירות הציבורי ובית החולים בעקבות קבלת התרומה; (ג) מימון שכר - תרומות לא ישמשו למימון שכר לעובדי בית החולים הממשלתי, לרבות עצמאים או עובדים המועסקים על ידי נותני שירותים לבתי החולים; (ד) מקור הכספים - תרומה לא תתקבל אם יתברר שמקור הכספים במעשים לא חוקיים או שיש בקבלתה משום הלבנת הון; (ה) יש לוודא שהתרומה ניתנת ללא תמורה כלשהי או ללא ציפייה לקבלת תמורה מבית החולים או מעובדיו, במישרין או בעקיפין; (ו) הפעלת לחץ על תורם - אין להפעיל לחץ כלשהו על המטופל ועל בני משפחתו כדי לזכות בתרומה; (ז) שלילת אפשרות שהתרומה מקדמת את עסקי תורם - יש לבדוק אם התרומה מקנה לתורם עדיפות בקידום עסקיו; (ח) פרויקט בינוי - בית חולים לא יפעל לגיוס תרומה לצורך פרויקט בינוי, אלא אם כן הפ רויקט כלול בתכנית פיתוח שאושרה מראש בידי מנכ"ל המשרד או בידי גורם מוסמך מטעמו; (ט) ציוד רפואי - אסור לקבל או לאשר תרומה לרכישת ציוד רפואי אלא אם כן יימצא המקור להוצאות התפעול ורק לאחר בחינת העלויות הכוללות של הפעלת הציוד לאורך זמן; אסור לאשר תרומה שמימושה יכול לחייב התקשרות עם ספק מסוים.
בעניין הליך אישור תרומות צוין בטיוטה כי נדרש אישור של ועדה פנימית בבית החולים, ומנכ"ל המשרד יהיה רשאי לאשרה או לדחותה.
אם התרומה היא ציוד, לרבות ציוד רפואי, לא יידרש לכך אישור מנכ"ל המשרד, אלא אם כן שווי התרומה 788 דוח שנתי61ב .
עולה על מ יליון ש"ח, ובלבד שבית החולים לא יקבל תרומות נפרדות שסכומן המצטבר עולה על הסכום האמור מאותו תורם או מגורמים שונים שיש ביניהם זיקת שליטה או זיקה של בעל עניין.
תרומות יירשמו בספרי בית החולים, ובכלל זה משרד הבריאות 789 .
רכישת ציוד ובינוי הנעשים בכספי תרומות35.
הטיוטה הופצה למנהלי בתי חולים ממשלתיים והם מסרו את הערותיהם על האמור בה בחודשים פברואר -אפריל 2010.
יש לציין כי לפי חוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ), החל בשנת 2003 יש להביא כל תרומה ייעודית לאישור הממשלה.
ואולם, מאז התקבלו במערכת הבריאות תרומות ייעודיות רבות - בחלקן בסכומים של מיליוני שקלים רבים - שלא הובאו לאישור הממשלה, זאת בהסכמת משרד המשפטים, עד גיבוש הנוהל המיוחד למערכת הבריאות.
עד ינואר 2011 לא גובש נוהל תרומות למערכת הבריאות, אף שהעבודה עליו החלה כבר בשנת 2005 .
מן הראוי לסיים בהקדם את גיבוש הנוהל .
פערים במערכת הבריאות בין המרכז לפריפריה .
בדצמבר 2008 הגישה ועדה, שמינה מנכ"ל המשרד לבדיקת הפערים במערכת הבריאות בין המרכז לפריפריה, דוח (להלן - דוח הוועדה).
בנתוני הרקע לדוח מסבירה הוועדה כי מערכת הבריאות יכולה לצמצם חלק מהפערים.
זאת בעיקר באמצעות התערבות ברפואה מונע ת וברפואה ראשונית (הניתנת בדרך כלל במרפאות הקהילה).
עם זאת צוין כי גם שיפור איכותם וזמינותם של שירותי הבריאות השלישוניים36 .
עשוי להשפיע לטובה על מדדי הבריאות העיקריים דוח הוועדה קובע כי הכלים לצמצום הפערים בין המרכז לפריפריה הם השקעה בתשתיות, וביניהן הגדלת שיעורן של מיטות האשפוז בפריפריה - כללי, שיקום, פסיכיאטריה, גריאטריה, סיעודי מורכב, תשושי נפש, הנשמה ממושכת; הגדלת שיעורן של העמדות לרפואה דחופה ועמדות ניתוח; הקצאת מכשירים מיוחדים לאבחון ולהדמיה (לפי פקודת בריאות העם) ומכשירי אבחון כמו: C.
דיווחי המרכזים הרפואיים למשרד מבקר המדינה אכן מלמדים על פערים ניכרים בין שיעור התרומות המגיעות למרכזים הרפואיים במרכז הארץ לבין שיעור התרומות המגיעות למרכזים הרפואיים שבפריפריה.
כך למשל עולה כי בשנת 2008 קיבלו אגודות הידידים הממוקמות במרכז את סכומי התרומות האלה: האגודה של בית חולים ד' קיבלה כ -54.
7 מיליון ש"ח; האגודה של בית חולים א' קיבלה כ- 181.
לעומת זאת אגודות הידידים הפועלות בפריפריה קיבלו סכומים נמוכים בהרבה: האגודות של בית חולים ו' ובית חולים ג' קיבלו כל אחת כ-4.
4 מיליון ש"ח בלבד; האגודה של בית חולים ז' קיבלה כ -3.
35 הרישום ייעשה בהתאם לתקן חשבונאות מספר18 של המוסד לתקינה בחשבונאות "דיווח כספי על ידי בתי חולים ציבוריים וקופות חולים".
36 רפואה שלישונית – הטיפולים הניתנים במסגרת אשפוז בבתי חולים ובמוסדות רפואיים.
דוח הוועדה קבע כי יש לנקוט מגוון צעדים לצמצום הפערים בין המרכז לפריפריה, וביניהם "הקצאה של לפחות 66% מהכספים ממקורות לא ממשלתיים המגיעים למדינה (כמו ועדת העיזבונות והאפוטרופוס הכללי) להקצאה לפי שיקול דע תה, למטרות בפריפריה".
בבדיקות משרד מבקר המדינה במרכזים הרפואיים א', ב', ד' ו -ח' עולה כי לעתים יש פרויקטים של בינוי בשיטת השתתפות מקבילה (להלן - מאצ'ינג), כלומר המדינה משתתפת בסכום מסוים מעלות הפרויקט כנגד סכום זהה של התרומה שאותה משיגות אגודות הידידים של אותם בתי חולים.
יוצא כי גם במקרים אלו פוטנציא ל הבינוי הנוסף גבוה יותר במרכזים הרפואיים שבמרכז זאת מכיוון שלהם תורמים רבים יותר.
עוד יש לציין כי אף על פי שתקציבי הפיתוח של המשרד מופנים ברובם למרכזים הרפואיים שאין להם תורמים, מדובר כאמור בסכומים קטנים יח סית; לעתים אין כמעט תקצוב, כפי שקרה בשנת 2011 .
כך לא רק שהפערים בין המרכז לפריפריה אינם מצטמצמים, אלא הם אף גדלים.
יש לציין כי כבר בשנת 2007 פרסם משרד מבקר המדינה דוח ביקורת על שיטת המאצ'ינג.
משרד מבקר המדינה המליץ לממשלה לבחון את שיטת הקצאת הכספים באמצעות מאצ'ינג בכל מקרה לגופו ולוודא כי הקצאת הכספים בדרך זו אינה פוגעת דווקא בגופים חלשים37.
המשרד השיב בדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי רוב תקציב הפיתוח שלו מופנה לתשתיות בפריפריה.
הוא ציין כי בשנת 2010 התקבלה תוספת תקציבית אשר נועדה לפיתוח הפריפריה וכי תכנית המיגון לבתי החולים שאושרה מתבססת על השתתפות של משרד האוצר ומשרד הבריאות במימון המיגון בפריפריה, בעוד שבמרכז יממנו בתי החולים את המיגון ממקורותיהם.
 על משרד הבריאות ועל משרד האוצר לפעול במרץ לצמצום הפערים בין המרכז לפריפריה.
אחת הדרכים יכולה להיות בניית מאגר כללי של תרומות שהמשרד יקצה לפי הצרכים וסדרי העדיפויות של מערכת הבריאות.
דרך אפשרית נוספת היא העברת שיעור מסוים מסכומי התרומות שמתקבלות במרכזים הרפואיים שבמרכז הארץ, וחלוקתו לפריפריה בהתאם לצרכים ולסדרי העדיפויות.
מן הראוי ששני המשרדים יבחנו דרכים אפשר יות לצמצום פערים בשיתוף מנהלי כל בתי החולים ומומחים נוספים.
37 ראו מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008 ,"), בפרק "הקצאת תקציבים לחיזוק הצפון עמ' 154 .
ואילך 792 דוח שנתי61ב .
לעתים חולה רוצה להוקיר תודה לצוות הרפואי ולמוסד שבו הוא מטופל.
ללא הסדרה של מצב זה טמונים גם סיכונים, כמו האפשרות של התניית טיפול רפואי בתשלום.
המדינה מודעת לסיכונים משרד הבריאות 793 .
אלה38, ולכן ביקש המשרד להסדיר את נושא קבלת תרומות מחולים מאושפזים כבר לפני שנים רבות.
תרומות ממטופלים מאושפזים .
מאז שנת 1986 הנחה המשרד כמה פעמים את בתי החולים שלא לקבל תרומות או כל תשלום מיוחד מחולים מאושפזים עבור טיפול או להתנות טיפול כלשהו בתשלום מיוחד.
בשנת 1995 נכתב בחוזר שהופץ כי מותר לקבל תרומות אך ורק לאחר שחרור החולה מבית החולים או לאחר השלמת הטיפול בו.
בשנת 1998 הפיץ ראש מינהל הרפואה דאז במשרד חוזר שהוכן בשיתוף פרקליטות המדינה בנושא קבלת תרומות ממטופלים במוסד רפואי.
בחוזר נקבעו כללים לקבלת תרומות ממטופלים או מבני משפחותיהם או ממוקיריהם.
הכללים חלים על תרומות לבתי החולים, לאגודות הידידים, לעמותות ולכל גוף הקשור לבית החולים.
בחוזר נכתב כי מותר לקבל תרומה ממטופל או מבני משפחתו בתנאי ששוחרר מאשפוז או בתנאי שסיים טיפול במוסד הרפואי.
בשנת 2004 הפיץ מנכ"ל המשרד דא ז, פרופ' אבי ישראלי, חוזר בנושא "קבלת תרומות ממטופלים במוסד".
לחוזר המנכ"ל צורף חוזר מינהל הרפואה שהופץ בשנת 1998 .
בחוזר המנכ"ל נקבע כי יש להעביר לו דיווח על אופן יישום ההנחיות בנושא קבלת תרומות ממטופלים במוסדות הרפואה.
כמו כן צוין כי בהמשך יש בכוונת המשרד לערוך ביקורת על הנושא בבתי החולים.
יש לציין כי בספטמבר 2005 פרסמה הלשכה לאתיקה בהסתדרות הרפואית בישראל (להלן - הר"י) נייר עמדה בנושא קבלת תרומות מחולים וממטופלים 39 , ולפיו יש להבטיח כי תרומה ניתנת: מרצונו החופשי של התורם וביוזמתו; בתום אשפוז וטיפול רפואי; שלא לצרכים אישיים של מקבל התרומה ועוד.
הבדיקה העלתה כי עד ינואר 2011 לא נערכה ביקורת על ידי המשרד בנושא קבלת תרומות ממטופלים בבתי החולים או במוסד רפואי אחר, גם לא סמוך לשנת 2004 .
שבה הצהיר המשרד על כוונתו לערוך ביקורת כזו במהלך הביקורת, ביולי 2009 , כתב המ שרד בתשובה לפניית משרד מבקר המדינה: "הביקורת לא יצאה לפועל, מכיוון שהתעוררו אצלנו סימני שאלה לגבי הסמכות החוקרת לעריכת הביקורת, הכוללת זיהוי התורמים לאגודות הידידים ו/או לגופים אחרים בבתי החולים".
לדעת משרד מבקר המדינה, הנושא אכן רגיש, אך היה ראוי למצוא פתרון לסוגיות שהועלו.
אין בקושי זה סיבה מוצדקת לאי -עריכת הביקורת כנדרש.
בבדיקה נמצא כי מנהלי מחלקות וכן יו"ר אגודת ידידי בית החולים ח' שלחו במחצית שנת 2009 .
מכתב לחולים שהיו מאושפזים במחלקות בית החולים .
38 'כך למשל בהנחיה מס 2.
3 בהנחיות פרקליטות המדינה בעניין מדיניות התביעה בהעמדה לדין בעברות של התניית ביצוע טיפול רפואי במתן תרומה כספית לבית החולים, 1.
בהנחיה נקבע: "התניית ביצוע טיפול רפואי, כגון ניתוח, על ידי רופא בבית חולים ממשלתי או ציבורי, בתרומה כספית מצד החולה או משפחתו לבית החולים, עשויה להוות עבירה של עושק או הפרת אמונים על ידי עובד ציבור".
39 ,הלשכה לאתיקה בהסתדרות הרפואית בישראלקבלת תרומות מחולים ומטופלים , ספטמבר 2005 .
במכתב צוין: "במהלך שהיית ך בבית החולים, השקיעו הרופאים, ה אחיות והצוות המסייע את מירב המאמצים והמיומנויות המקצועית כדי להעניק לך את הטיפול הרפואי הטוב ביותר.
אך ללא קידום תשתיות בית החולים, הציוד והמחקר הרפואי - אשר עלותם הגבוהה מהווה רכיב חשוב וקריטי בתקציב הפיתוח של המרכז משרד הבריאות 795 .