HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - הוועדה לתכנון ותקצוב (ות"ת) - התקצוב וההפעלה של מעונות סטודנטים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 שם הפרויקט חדרים .
המכללה האקדמית גליל מערבי 200 - - לא החלו בבנייה .
המכללה האקדמית אשקלון 300 - - לא החלו בבנייה ונראה .
המכללה למינהל בראשון לציון 800 - - לא החלו בבנייה .
מכללת אורות ישראל - אלקנה 240 - - לא החלו בבנייה ונראה .
המכללה האקדמית עמק יזרעאל - 166 5.
56 לקראת סיום הבניה .
אוניברסיטת תל אביב - 220 6.
עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה .
המכללה האקדמית תל-חי - 96 2.
עיריית לוד 250 - - לא החלו בבנייה .
המכללה האקדמית להנדסה אורט .
בראודה - 250 - ויתרו על הסיוע .
סך הכול 9,287 3,918 113.
על פי נתוני רמ"י והוות"ת .
לסיכום, הנהלת רמ"י אישרה להקצות קרקע ל- 9,287 חדרים, אולם חתמה על הסכם חכירה או הסכם פיתוח עם המוסדות רק בנוגע ל- 3,400 מהם, ו- 2,400 (26% ) מהחדרים נמצאים בשלבי בנייה או שבנייתם הסתיימה.
ל-620 מהחדרים שאישרה רמ"יניתן תקציב מהוות"ת.
הוות"ת אישרה בסך הכול 113 מיליון ש"ח לבניית 3,918 חדריםבפרויקטים, מהם 1,006 חדרים (26%) כבר נבנו או בבנייה, בעלות סיוע של כ -31 .
מיליון ש"ח מלוח 1 עולה שחמישה מוסדות סיימו לבנות את המעונות או נמצאים בהליכי בנייה.
יודגש כי כל החמישה החלו בהליכי הקמת המעונות (תכנון, גיוס כסף ולעתים אף בנייה) לפני השקת התכנית של ה וות"ת.
בהתחשב בעובדה שעברו שלוש שנים מהשקתה וארבע שנים מהשקת התכנית של רמ"י, בחן משרד מבקר המדינה את החסמים שעיכבו את יישום התכניות.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - הוועדה לתכנון ותקצוב (ות"ת) - התקצוב וההפעלה של מעונות סטודנטים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 היעדרתכנון כולל של היקף המעונות ומיקומם על פי צורכי מערכת ההשכלה הגבוהה כאמור, כחלק מקביעת מדיניות הקמת מעונות במוסדות, קבעה הוות"ת אמות מידה 5 שלפיהן דירגה את סדר העדיפות להקצאת תקציבי הסיוע לבנייתם .
הציון שנתנה שיקף את סדר העדיפות ואת הנחיצות של הקמת המעונות במוסדות אלו.
הביקורת בחנה את מדיניות הוות"ת בנוגע להקמת מעונות ו היקף המעונות במוסדות האקדמיים, ומצאה כי הוות"ת קיבלה את החלטותיה בראי יה נקודתית ולא כ לל-ארצית, ולא הביאה בחשבון מאפיינים כמו מיקום גאוגרפי, אוכלוסיית הסטודנטים במוסדות לעומת האוכלוסייה המקומית וחלופות דיור בסביבת המוסדות.
בבדיקת פרויקטי המעונות נמצאו כאלה שזכו בניקוד גבוה מהוות"ת ולא הוקמו עד כה, ולעומתם פרויקטים שזכו בניקוד נמוך ונמצאים בשלבי בנייה סופיים.
יוצא אם כן כי סדר העדיפות שקבעה הוות"ת לא בא לידי ביטוי בסדר הקמת המעונות, מאחר שהוות"ת לא ביססה אותו על תכנית סדורה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הוות"ת להכין תכנית כוללת למערך המעונות בראייה כלל -ארצית, ולקבוע את אמות המידה לנחיצות הקמתם ותקצובם לפי צרכים ומאפיינים של המוסדות6 .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 ציינה הוות"ת כיהסכום שהעמיד האוצר - 100 מיליוןש"ח - נמוך משמעותית ביחס לצ ורכי המערכת , וללא הבטחת מקורות תקציביים משמעותיים נוספים בפריסה רב-שנתית אי -אפשר לקבוע יעדים ארוכי טווח לגבי היקף מעונות ארצי, פיזור ם ועוד.
עוד ציינה הוות"ת כי היא שותפה לעמדת מבקר המדינה שלפיה ראוי לבצע תכנון ארוך טווח ולהגדיר יעדים מוסכמים לב ניית המעונות.
על כן, ולאור ההבנה כי משרד האוצר יקצה תקציבים נוספים המאפשרים תכנון, הוות"ת מכינה בימים אלה הצעה מפורטת להגדרת יעדי הבנייה של המעונות הנדרשים בארץ לעשור הקרוב.
חסמים ליישום התכנית של רמ"י .
שיתוף פעולה לקוי בין רמ"י לוות"ת באוגוסט 2011 החליטה מועצת מקרקעי ישראל ל שווק את הקרקע באמצעות מכרז פומבי ותוך קיום התייעצות עם הוות"ת בכל הנוגע לתקן הבנייה, ל דרך הפעלת המעונות, לתנאים הכספיים ולמנגנוני הפיקוח ו הבקרה על הקמת המעונות ועל הפעלתם.
בהסכם שחתמו משרד האוצר והוות"ת במרץ 2012 צוין כי עדיף שהקצאת הסיוע של הוות"ת תיעשה לפני הליך הקצאת הקרקע או בתיאום עמו, כדי לאפשר למוסדות הרלוונטיים לדעת מה גובה הסיוע .
5 אמות המידה נקבעו על בסיסהביקוש למעונות הקיימים - מספר בקשות למיטה במעונות, חלופות דיור בשוק הפרטי, מספר המיטות בפרויקט, היקף הסיוע התקציבי הנדרש מהוות"ת , מיקום המוסד - במרכז הארץ או בפריפריה, וגובה שכ ר הדירה שייקבע בפרויקט.
6 יצוין כי גםח"כ אלכס מילר , יו"ר ועדת החינוך בכנסת דאז, ציין במרץ 2012 כי אין למל"ג מדיניות ברורה בדבר היחס הרצוי בין מספר הסטודנטים במוסד למספר החדרים במעונותיו.
המועצה להשכלה גבוהה 1579 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - הוועדה לתכנון ותקצוב (ות"ת) - התקצוב וההפעלה של מעונות סטודנטים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 שיינתן להםלפני שיגישו הצעה להקמת המעונות.
במאי 2012 ציינה הוות"ת כי הקצאת הסיוע להקמת המעונות היא פעולה משלימה ומקבילה להקצאת הקרקע להקמתם.
מהאמור לעיל עולה כי רמ"י והוות"ת היו אמורות לפעול בשיתוף פעולה, אלא שבפועל לא היה תיאום ביניהן, וכל גוף בחר בנפרד את המוסדות האקדמיים שיסייע להם.
בביקורת עלה כי בניגוד להחלטת המועצה, רמ"י לא התייעצה עם הוות"ת לגבי גיבוש תנאי המכרז להקצאת הקרקע וקביעת מנגנוני הפיקוח על הקמת המעונות ועל הפעלתם.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 ציינה הוות"ת כי היאמקבלת עקרונית את הערת משרד מ בקר המדינה כי יש מקום לשיפור התיאום השוטף בין רמ"י לבינה.
באפריל 2012 הגישה חברה חיצונית7 שרמ"י נעזרה בשירותיה המלצות על מוסדות שניתן להקצות להם מקרקעין להקמת מעונות.
עלה כי רמ"י לא דרשה מהחברה לבסס את המלצותיה על בדיקות בדבר יכולתם הכלכלית של המוסדות להקים את המעונות.
עוד עלה כי לגבי חלק מהמוסדות ציינה החברה החיצונית כי אינם זכאים לסיוע מהוות"ת (עובדה המקשה על ההיתכנות הכלכלית), אך למרות זאת הקצתה להם רמ"י קרקע להקמת מעונות.
למשל, באוקטובר 2012 הקצתהרמ"י קרקע למכללה האקדמית לחינוך אורנים בקריית טבעון, להקמת 230 חדרי מעונות, אלא שמדובר במכללה לחינוך שהוות"ת אינה מתקצבת.
בפועל, כפי שמוצג אף בלוח 1 שלעיל, המכללהלא מצליחה ליישם את התכנית לבניית המעונות.
משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי מאחר שהוות"ת ביצעה בדיקות כלכליות רק בנוגע למוסדות שנכללו בתכנית שלה, ראוי היה שרמ"י תבצע בדיקות למוסדות שלא נכללו בתכנית.
בפועל הקצתה רמ"י קרקע ות לבניית מעונות בלא בדיקת היתכנות כלכלית, ואכן, כל המוסדות שזכו לסיוע של רמ"י בלבד לא הצליחו להקים מעונות.
עובדה זו משתקפת גם בתשובת קריית החינוך גבעת וושינגטון למבקר המדינה מאוקטובר 2015 , שבה ציינה כי כבר יש בידיה תכניות מאושרות על ידי כל הגורמים והיא מוכנה וערוכה לתחילת הקמת המעונות אם תתוקצב.
גם המכללה האקדמית לחינוך חמדת הדרום ציינה בתשובתה למבקר המדינה מנובמבר 2015 כי בשל קשיי תקציב אינה מסוגלת לבנות את המעונות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 מסרה רמ"י כי אין זה מתפקידה לבדוק את ההיתכנות הכלכלית לעצם היכולת להקים את המיזם.
הבדיקה שעשתה הייתה בידיעה כי אף אם הקרקע תוקצה ללא תמורה והוות"ת תשתתף בכ-15% מעלויות הבנייה, עדיין יידרשו המוסד האקדמי או הרשות המקומית לאתר את התקציבים הדרושים לבנייה.
7 החברה הכינה סקר קרקעות שבמסגרתו הייתה אמורה לנתח ביקוש למעונות, לאתר מגרשים ולבדוק את המצב הסטטוטורי, את הבעלות, את הישימות הכלכלית ואת עמדת הרשות המקומית והמוסדות להשכלה גבוהה.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - הוועדה לתכנון ותקצוב (ות"ת) - התקצוב וההפעלה של מעונות סטודנטים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הדגישה כי אין מדובר בהקצאות קרקע, אלא במוסדות שניתנה להם האפשרות ליהנות מתנאי ההקצאה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כיוון שמדובר בהקצאה ללא תמורה ובמוסדות ללא כוונת רווח, היה על רמ"י לבקש מהחברה החיצונית לקיים בדיקות היתכנות כלכליות.
באפריל 2012 החליטה הנהלת רמ"י כי מספר הסטודנטים המזערי הנדרש כדי שמוסד יהיה זכאי להקצאת קרקע הוא 2,500 (כפי שקבעה גם הוות"ת), והוותק הנדרש לפעילות המוסד הוא עשר שנים לפחות.
בביקורת עלה שרמ"י עצמה לא עמדה בתנאי הסף שקבעה: כשישה חודשים בלבד לאחר קבלת ההחלטה האמורה, באוקטובר 2012 , החליטה הנהלת רמ"י להקצות מקרקעין למכללות שמספר הסטודנטים בה ן נמוך בהרבה מ - 2,500 .
למשל, היא אישרה הקצאת מקרקעין למרכז האקדמי רופין - קמפוס מכמורת, לקמפוס שדה בוקר של אוניברסיטת בן -גוריון, לקריית החינוך גבעת וושינגטון, למכללה האקדמית לחינוך חמדת הדרום ולמכללת אורות ישראל, לשם הקמת 1,132 חדרי מעונות (בכולם גם יחד), אף שנכון למועד קבלת ההחלטה למדו בכל אחד מהמוסדות פחות מ - 2,500 סטודנטים.
רמ"י עשתה כן אף שידעה שהוות"ת לא תכלול מוסדות בסדר גודל זה בתכנית לתקצוב הקמת מעונות.
רמ"י לא נימקה את חריגתה מתנאי הסף שקבעה; בכך הפכה את החלטתה שלה לאות מתה.
הקצאות קרקע שלא יצאו אל הפועל באפריל 2012 אישרההנהלת רמ"י הקצאת קרקע להקמת 1,000 חדריםבאוניברסיטת בר - אילן, ובאוקטובר 2012 אישרה הקצא ות קרקע בפטור ממכרז וללא תשלום להקמת 1,134 חדרים למכללות גבעת וושינגטון, הגליל המערבי ו אשקלון ולעיריית לוד.
בנובמבר 2012 אישרה הוות"ת סיוע כספי להקמת המעונות למוסדות האמו רים (פרט לעיריית לוד ולגבעת וושינגטון, שבהיותה מכללה לחינוך, אינה מתוקצבת על ידיה).
מחלוקות כספיות בין רמ"י למכללת גבעת וושינגטון: עיכוב בחתימה על הסכם חכירה עם המכללה נגרם בשל מחלוקות כספיות בינה לבין רמ"י על נושאים שאינם קשורים לעסקה של המעונות.
משרד מבקר המדינה רואה טעם לפגם בעובדה שרמ"י לא פעלה לסיום המחלוקות הכספיות עם המכללה לפני הקצאת הקרקע.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 ציינה מכללת גבעת וושינגטון כי מיום שהוחלט על הקצאת הקרקע לא נעשה דבר לקידום הנושא, חרף פניות חוזרות ונשנות שלה לרמ"י.
: חוסר ישימות של ההקצאות רמ"י לא בדקה אם הקצאות כמפורט לעיל משנת 2012 להקמת מעונות אכן ישימות.
היא לא ביצעה בדיקות מקדמיות בדבר הסיכוי להתממשות הקצאות הקרקע לכדי פרויקטים להקמת מעונות.
מתשובת עיריית לוד המועצה להשכלה גבוהה 1581 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - הוועדה לתכנון ותקצוב (ות"ת) - התקצוב וההפעלה של מעונות סטודנטים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 עלה כי המיקום שהק צתה לה רמ"י אינו כדאי כלכלית וכי היא מתכוונת לקדם הקמת מעונות ליד תחנת הרכבת; מתשובת אוניברסיטת בר-אילן מנובמבר 2015 עלה כי הקרקע הנדונה בבעלותה וכי אינה זקוקה לאישורה של רמ"י.
יצוין כי בעת הקצאת הקרקע לאוניברסיטה היו חילוקי הדעות בדבר הבעלות על הקרקע ידועים לרמ"י; אשר ל מכללות האקדמיות בגליל המערבי ובאשקלון, מתברר כי טרם סיימו את ההליכים הסטטוטוריים מאחר שלא ק יבלו אישור לשינוי ייעוד הקרקע להקמת המעונות.
גם המצב הסטטוטורי של המכללות האמורות היה ידוע לרמ"י בעת הקצאת הקרקע.
בשנת 2012 פרסמה רמ"י רשימת מוסדות שב כוונתה להקצות להם קרקע להקמת 10,000 .
חדרי מעונותביולי 2013 דיווחה הנהלת רמ"י למועצה כי הקצתה קרקע להקמת כ - 9,300 חדרי מעונות.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת רמ"י כי אמנם בכך התקדמה לקראת גיבוש תכנית שלכאורה עונה על הדרישה לבניית 10,000 חדרים, אך בפועל היו חל ק מ ההחלטות שהתקבלו בנוגע להקצאות אלו לא ישימות, שכן רמ"י לא ביצעה בדיקות מקדמיות בדבר הסיכוי להתממשות ההקצאות לכדי פרויקטים להקמת מעונות.
מכאן שתמונת המצב שהוצגה למועצה לא שיקפה נאמנה את השגת יעדי הקצאת הקרקע לבניית מעונות.
בתשובותיהן של רמ"י והוות"ת למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 הן מסרו כי עם הפרויקטים נמנים גם כאלה שאין להם תכנית סטטוטורית המאפשרת בנייה.
הוות"ת מסרה כי פרק הזמן הדרוש לתכנון, קבלת אישור מוועדות התכנון, בניית מודל כלכלי, פרסום מכרזים וכו' הוא ממושך, והבנייה אורכת בממוצע כשנתיים לפחות.
לאור כל הדרוש להשלמת מיזמים בסדר הגודל המדובר, פרק הזמן הסביר הוא לא פחות מארבע שנים.
היא ציינה כי הדבר נכון בפרט לאור העובדה שמדובר בניסיון ראשון של הממשלה למעורבות בנושא, ולכן בשלב זה לא ניתן להסיק מסקנות לגבי תוצאות התכנית.
רמ"י ציינה את ההליכים הסטטוטוריים מול ועדות התכנון והרשויות המקומיות כחסם מרכזי, שהסרתו מצריכה הירתמות של גורמי ממשלה לשיפור ההליכים.
משרד מבקר המדינה מעיר לוות"ת ולרמ"י כי כפי שפורט לעיל, למרבית הפרויקטים לא הייתה היתכנות מלכתחילה, ללא קשר לסיבות שהן הציגו בתשובותיהן.
הקצאת קרקע להקמת מעונות ללא תמורה למכללות חוץ-תקציביות על פי הנחיות המועצה להשכלה גבוהה הנוגעות למוסדות שאינם נתמכים תקציבית, אחת מדרישות ההתאגדות של המוסד היא קביעה בתקנונו כי "העמותה לא תקבל כספי מדינה במישרין או בעקיפין מכל גורם שהוא, לרבות משרדי ממשלה, תאגידים סטטוטוריים, רשויות מקומיות, המוסדות הלאומיים.
באוגוסט 2011 נכנסה לתוקף החלטת מועצת מקרקעי ישראל שמספרה 1241 , שהוחלפה בדצמבר 2012 על ידי החלטה 1262 , המסדירה שיווק קרקעות המיועדות לבניית מעונות סטודנטים במכרז פומבי ובפטור ממכרז למוסדות להשכלה גבוהה שהם מלכ"רים; זאת ללא תמורה, בגין זכויות בקרקע.
שיווק הקרקע וקביעת התנאים למכרז ייעשו בהתייעצות עם אגף התקציבים.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - הוועדה לתכנון ותקצוב (ות"ת) - התקצוב וההפעלה של מעונות סטודנטים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הקצאת קרקע למרכז הבינתחומי הרצליה באוקטובר 2012 החליטה הנהלת רמ"י להקצות למרכז הבינתחומי הרצליה (להלן- המרכז או המכללה), באמצעות מכרז, מקרקעין לבניית המעונות.
בדיון באפריל 2013 בהשתתפות מנהל רמ"י דאז, היועץ המשפטי של רמ"י ונשיא המכללה, הוחלט כי היועץ המשפטי יבחן אם החלטת מועצת רמ"י בנוגע להקצאת קרקעות למוסדות אקדמיים לבניית מעונות בפטור ממכרז חלה גם על מוסדות לא מתוקצבים.
אם תוצאת הבחינה תהיה חיובית, תקצה ר מ"י למרכז קרקע בפטור ממכרז ובתשלום המותאם למוסד ציבורי.
אם עמדת היועץ המשפטי תהיה שקיימת הסתמכות והתחייבות שלטונית להקצות קרקע למרכז הבינתחומי, וכן יובהר כי החלטת המועצה חלה על מוסדות לא מתוקצבים, תכבד רמ"י עמדה זו ותקצה את הקרקע ללא תשלום.
בתשובותיה למשר ד מבקר המדינה מנובמבר 2015 ומינואר 2016 מסרה רמ"י כי הקצאת הקרקע אושרה בהתאם להחלטת המועצה ובמסלול המקובל לאישור עסקאות ברמ"י .
רמ"י הוסיפה כי היועץ המשפטי בחן את הקצאת הקרקע בפטור ממכרז, והחליט שבנסיבות הקיימות הדבר אפשרי.
בפברואר 2014, בהסתמך על אישור היו עץ המשפטי של רמ"י, החליט מחוז תל אביב של רמ"י להקצות את הקרקע למכללה בפטור ממכרז וללא תמורה.
בהתאם לכך במאי 2014 חתמה רמ"י ישירות עם המכללה על חוזה פיתוח מהוון לבניית 772 יחידות דיור כמעונות סטודנטים ושטחים מסחריים.
ערך המגרש הוא כ -35 .
מיליון ש"ח מאחר שהקרקע ניתנה למרכז לבניית מעונות ללא תמורה, המרכז שילם רק כ -2 מיליון ש"ח , עבור השטחים המסחריים בלבד.
בחוזה עם רמ"י התחייב המרכז על גובה שכר הדירה שיגבה במעונות שיבנה.
לדעת משרד מבקר המדינה , הקרקע הוקצתה למטרה ראויה - הקמת מעונות לסטודנטים, וגם המטרה שבבסיס ההקצא ה ללא תמורה - לספק מגורים לסטודנטים בעלות נמוכה ממחירי השוק ולהשפיע אגב כך גם על מחירי הדיור - היא מטרה ברוכה.
עם זאת, משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי עליה לתת את הדעת על כך שהקרקע הוקצתה לגוף שאינו מתוקצב על ידי הוות"ת ושהיבטיו המ ינהליים אינם מפוקחים ב מלואם על יד יה, ויכולתה לפקח על הלימה בין הייעוד שבשלו ניתנה הקרקע ללא תמורה לבין השימוש בה מוגבלת.
על הוות"ת ורמ"י להבטיח , באמצעים העומדים לרשות ן, כי גובה שכר הדירה ו השימוש בקרקע יתאמו את מטרות ההקצאה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי שאלת הקצאת הקרקעות למכללות בלתי- מתוקצבות תיבחן על ידי היועץ המשפטי לממשלה בכללותה, לרבות ההיבט של הקצאה לשם הקמת מעונות סטודנטים; זאת על רקע הצורך לתת פתרונות דיור לסטודנטים.
בעקבות המלצת משרד מבקר המדינה הודיע היועץ המשפטי של רמ"י כי העביר את הנושא לבחינת היועץ המשפטי לממשלה.
המועצה להשכלה גבוהה 1583 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - הוועדה לתכנון ותקצוב (ות"ת) - התקצוב וההפעלה של מעונות סטודנטים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 היעדר חלופות בקביעת שיטת המימון החיצוני .
לצורך גיבוש התכנית לסיוע למוסדות במימון בניית המעונות נעזרה הוות"ת בחברה חיצונית.
באפריל ובמאי 2012 הגישה לה החברה את המלצותיה לקביעת תנאי הסף, הקריטריונים והעקרונות המנחים לאישור הפרויקטים.
בין השאר המליצה ה חברה כי מקורות המימון להקמת מעונות יהיו סיוע תקציבי של הוות"ת, מימון עצמי (לרבות תרומות) ומימון חיצוני שיתקבל משותפות עסקית עם יזם - למשל בשיטת בנה-הפעל-העבר ( BOT)8 .
אימצה הוות"ת את המלצות החברה החיצונית הביקורת העלתה כי הוות"ת לא דרשה מהחברה החיצונית להציג לה חלופות למקורות המימון החיצוני והסתפקה באפשרות אחת - שיטת ה- BOT ,)(ודומות לה שהיא השיטה שבה צברה החברה את ניסיונה המעשי.
לכן לא עמדה בפני הוות"ת האפשרות לבחור בהצעה המיטבית מבין כמה חלופות, וממילא היא גם לא ניתחה את היתרונות, החסרונות וההשלכות של החלופות.
זאת ועוד, הוות"ת גם לא ניתחה את הכדאיות הכלכלית של שיטת ה- BOT , ובכלל זה היא לא קבעה מהי תשואת הרווח הסבירה והראויה ליזם, אל מול בינוי ממקורות עצמיים אחרים, ולא את עלויות המימון הכרוכות בחלופה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר לוות"ת כי מאח ר שהחלטתה נגעה לייזום פרויקטי בנייה בהיקפים גדולים, היה עליה לבחון את מכלול ההיבטים הכרוכים בכך, וזאת כדי להבטיח את היתכנות הפרויקטים ואת ישימותם.
חיוני והכרחי היה שתבדוק את הכדאיות הכלכלית של כל פרויקט ופרויקט בהתאם למאפייניו ושתבחן את כל החלופות לאופן הוצאתו אל הפועל, גם מבחינת המימון, ותביא בחשבון בין היתר את תנאי האשראי הקיימים והחזויים ואת ניהול הסיכונים הכרוכים בכך.
הסתפקות בשיטת מימון אחת, בשעה שידוע שאין מדובר בפרויקט שניתן ליישמו באמצעות שיטה אחת בלבד, עלולה להביא להחלטה שאינה מיטבית ושלאו דווקא מתאימה לכל אחד מן הפרויקטים.
תוצאת החלטה זו של הוות"ת הייתה, כפי שיתואר להלן, אחד החסמים שמנעו את התממשותם של חלק מהפרויקטים, שכן התברר שבשיטת ה- BOT הקמת המעונות לא תמיד הייתה כדאית כלכלית ליזמים, ובפרט באזורי הפריפריה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 ציינה הוות"ת כינכונה הטענה שבתחילת הדרך השקיעה משאבים בפרט בלימוד שיטת ה - BOT, שהיא תחום התמחות ה העיקרי של החברה שסייעה בתהליך, וייתכן כי היה מקום להעמיק יותר בניתוח החלופות.
עוד ציינה כי לגבי התכנית השנייה (שכאמור לא נבדקה במסגרת דוח ביקורת זה) תבחן בין היתר גם את נושא האשראי.
הוות"ת הוסיפה כי שילוב יזם חיצוני בהקמת המעונות פירושו הפקדת בנייתם וניהולם בידי גופים מקצועיים וצמצום משמעותי של סיכוני ההקמה.
היא ציינה כי מבין 3,668 המיטות שאושרו לתקצוב בתכנית הראשונה , רק לג בי 20% טען המוסד כי ה יעדר חלופה למימון הקמת המעונות הוא גורם מעכב.
עוד ציינה כי נושא האשראי נבחן לאחרונה עם משרד האוצר, אולם בשל התנגדות אגפים מסוימים באוצר הוא נותר ללא מענה.
8 ראו הערת שוליים1 1584 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - הוועדה לתכנון ותקצוב (ות"ת) - התקצוב וההפעלה של מעונות סטודנטים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהוות"ת תציב חלופות לאופן המימון החיצוני של הקמת הפרויקטים בהתאם למאפייני כל מוסד ומוסד, תבחן את מגוון החלופות ותעריך את ישימותן ואת כדאיותן הכלכלית.
במידת הצורך עליה גם לבחון את החלופות עם משרד האוצר ולגבש את עמדתה לאחר שמיעת עמדתו המקצועית.
הקמת מעונות במימון יזם חיצוני בשיטת ה-BOT בין השנים 2015 -2005 הקימוהאוניברסיטה העברית , אוניברסיטת תל אביב ואוניברסיטת אריאל מעונות סטודנטים בשיטת ה- BOT .
ההסכמים שנחתמו לא הבטיחו גביית שכר דירה נמוך מזה שבשוק הפרטי, כלהלן: האוניברסיטה העברית : בשנת 2002 זכה יזם חיצוני במכר ז לתכנון, הקמה, תפעול וניהול של מעונות סטודנטים בהר הצופים במשך 24 .
שניםהתשואה ליזם בהקמת המעונות והפעלתם הייתה 12%.
ממסמך של האוניברסיטה מאוגוסט 2012 עלה כי היזם גבה שכר דירה בסך 1,500 ש"ח למיטה לחודש - גבוה ממחיר השוק באותה שנה, שעמד על 1,300 -1,250 ש"ח.
אוניברסיט ת אריאל : בשנת 2007 חתמה האוניברסיטה הסכם עם יזם חיצוני לבניית 7,000 חדרים במעונות סטודנטים.
התשואה ליזם בהקמת המעונות והפעלתם הייתה 9.
שכר הדירה במעונותנכון ליולי 2015 היה 1,600 ש"ח לחדר בממוצע- גבוה מזה שנקבע בהסכם וגבוה מהנהוג באותה עת בשוק החופשי , 1,500 ש"ח, כפי שדיווח המוסד עצמו.
פרטים ראו בפרק "קביעת שכר הדירה במעונות הסטודנטים".
אוניברסיטת תל אביב : ביולי 2008 חתמה האוניברסיטה עם יזם על חוזהלהקמת מעונות חדשים, לשיפוץ המעונות הקיימים ולהפעלתם במשך 24 שנה.
הביקורת העלתה כי לאחר שיפוץ המעונות הישנים (איינשטיין) עלו מחירי השכירות בהם מ- 800-600 ש"ח למיטה ל - 1,550 -1,150 ש"ח למיטה - גבוה משכר הדירה דאז בשוק החופשי לדירות דומות.
ראו גם בפרק "קביעת שכר הדירה במעונות הסטודנטים" .
קשיים ומאפיינים מיוחדים לפריפריה חשיבות נגישותה של ההשכלה הגבוהה בפריפריה בא ה לידי ביטוי , בעשורים קודמים , בהחלטה של הוות"ת להקים באזורים אלו מוסדות להשכלה גבוהה; וזאת כדי לצמצם את הצורך של בני המקום להתנתק ממקום מגוריהם לשם רכישת ההשכלה, וכן כדי לתרום לאיכות חיי הקהילה המקומית ולחשיפת ה לידע ולתחומי דעת חדשים.
אחד הכלים לחיזוק מעמד המוסדות שהוקמו בפריפריה הוא מתן אפשרות לסטודנטים להתגורר במעונות הסמוכים להם.
הקמת מעונות באזורים אלו יכולה אף להיות אבן שואבת לסטודנטים שיגיעו ללמוד ממקומות מרוחקים, ובכך לתרום לפיתוח הכלכלי והחברתי של יישובים בפריפריה.
לדעת התאחדות הסטודנטים ומועצת נשיאי המכללות, בפריפריה יש היצע דל של מעונות ודיור חלופי בסביבת המוסדות, והמוסדות מתקשים בגיוס תרומות וזקוקים לסיוע גדול יותר מאלו שבמרכז.
שילוב יזם חיצוני בהקמת מעונות סטודנטים מחייב קביעת תעריף שכר דירה גבוה יחסית לזה הקיים בפריפריה, שיכסה את כלל הוצאות היזם ואף יאפשר לו תשואה סבירה; מכאן ששילוב יזם חיצוני בבניית מעונות מתאי ם בעיקר למוסדות בערים הגדולות, שם ניתן לשלב מסחר במבנה המעונות .
שיטה זו אף מחייבת את המוסדות לק בל על עצמם המועצה להשכלה גבוהה 1585 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - הוועדה לתכנון ותקצוב (ות"ת) - התקצוב וההפעלה של מעונות סטודנטים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ,התחייבויות כספיות גדולותשכן הם מ חויבים לשאת בעלות ההפרש שבין אכלוס סטודנטים מזערי במשך 12 ,חודשים בשנהלבין אכלוס בפועל במשך עשרה חודשים.
כשקבעה הוות"ת את הקריטריונים לדירוג נחיצות הקמתם ותקצובם של מעונות במוסדות, כדי לקבוע את היקף הסיוע שתיתן בהקמתם, החליטה לתת למוסדות מחוץ לערים הגדולות ניקוד גבוה באזורים שבהם חסרות חלופות דיור קרובות ונגישות.
באופן זה ניסתה להתחשב במוסדות בפריפריה.
בשנת 2014 קיימה הוות "ת הפקת לקחים מביצוע התכנית הראשונה , ואלה היו ממצאיה: (א) למוסדות בפריפריה יש קושי להעמיד מודל פיננסי מאוזן מאחר שאין להם אפשרות לממן את הפרויקט במימון עצמי.
מנגד, הקמת מעונות בשיתוף עם יזם חיצוני דורשת מהם עלויות נוספות, ובכללן התחייבות לאכלוס מזערי שאינם יכולים לעמוד בו; (ב) לגודל המוסד אין יתרון בפריפריה; (ג) עלות הקמת מעונות יקרה מכפי שהוערך במקור (היא הוערכה ב כ- 140,000 ש"ח למיטה; בפועל ה טווח המ זערי הוא 180,000 -150,000 ש"ח למיטה); (ד) הפרויקטים שק יבלו את התמיכה הגבוהה ביותר הם אלו שנמצאים בשלבי ביצוע.
בהתאם לממצאים אלה החליטה הוות"ת בנובמבר 2014 להעלות את התעריף המזערי למיטה בפריפריה מ - 30,000 ש"ח ל- 40,000 -35,000 ,ש"ח בכפוף למימון משלים של המוסדות, כדי לאפשר להם לממש את הסיוע שניתן להם.
עוד קבעה ש תשקול לאפשר למוסדות אלו לקבל אשראי מגורם חיצוני.
משרד מבקר המדינה מצא כי למרות ההטבות שהחליטה הוות"ת להעניק ל מוסדות שבפריפריה , מרביתם לא הצליחו להקים מעונות סטודנטים , וזאת בשל קשיים בגיוס השלמת ה מימון להקמתם.
כך קרה למשל במכללות האקדמיות תל -חי וצפת ובאוניברסיטת בן-גוריון.
הסיוע של הוות"ת - גם אחרי העלאת התעריף - מכסה רק כ- 30% מעלות הבנייה.
מנגד, הקמת מעונות בשיתוף יזם פרטי לא התאימה למוסדות אלו מאחר שחייבה אותם לקבוע שכר דירה גבוה מזה הקיים בסביבתם.
בעקבות זאת הם פנו לוות"ת בבקשה שתאשר להם לקחת הלוואה מגורם חיצוני או פנימי למימון הקמת המעונות, אולם עד מועד סיום הביקורת הוות"ת לא הסדירה את הנושא.
הקמת המעונות נחוצה מאוד במכללה האקדמית תל-חי, שם מספר הסטודנטים צפוי להגיע תוך חמש שנים ל- 3,800 , מהם כ-65% זקוקים למעונות; וכך גם במכללה האקדמית צפת, שם לומדים 2,375 סטודנטים שיותר ממחציתם ב ני מיעוטים המתקשים לשכור די רות בעיר.
באוניברסיטת בן -גוריון ר ק ל - 1,706 מבין 18,779 הסטודנטים יש פתרון במעונות הקיימים, ו שיעור הביקוש עומד על כ- 135% מההיצע.
המכללה האקדמית ספיר לא נכל לה בתכניות של רמ"י או הו ות"ת אולם היא נמצאת בפריפריה, באזור עוטף עזה.
בדצמבר 2006 החליטה הממשלה לסייע בתכנון ובפיתוח של תשתיות למעונות סטודנטים בשדרות , הסמוכה למכללת ספיר ; זאת כדי לחזק את העיר באמצעות פעילותם הקהילתית של הסטודנטים שיגורו בה, וכדי לענות על הצורך של המכללה, שמבין 7,700 הסטודנטים בה כ- 3,000 מבקשים לשכור דירה ורק ל - 1,800 פתרונות דיור במרחק סביר.
בנובמבר 2014 אישרה ה וות"ת סיוע כספי למוסד להקמת 250 מיטות, ואף ציינה כי היא שוקלת לאפשר למוסדות להקים מעונות באמצעות לקיחת הלוואה.
אולם עד מועד סיום הביקורת אין למכללת ספיר תכנית למימון הקמת המעונות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 ציינה המכללה האקדמית ספיר כי התכנית של הוות"ת אינה נותנת מענה מספק להקמת מעונות ב ה.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - הוועדה לתכנון ותקצוב (ות"ת) - התקצוב וההפעלה של מעונות סטודנטים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הביקורת העלתה שנכון ליולי 2015, אף שהוות"ת הודיעה כי בכוונתה לשקול את הסוגיה, היא טרם הוסדרה.
בהיעדר מקורות מימון עצמי, המוסדות לא החלו לקדם את בניית המעונות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הוות"ת לדון בבקשת המוסדות לאפשר להם - אם הם בעלי יציבות ואיתנות פיננסית - לגייס מימון לבניית מעונות באמצעות הלוואות, ולהשיב לבקשות אלו תוך פרק זמן סביר.
משרד מבקר המדינה מעיר לוות"ת כי מאחר שלא בחנה חלופות לאופן היישום של פרויקטי הקמת המעונות ובחרה באפשרות היחידה שהוצעה לה - שיתוף יזם ובנייה והפעלה בשיטת ה- BOT ; ומאחר שלא עמדה על השלכות שיטה זו על היתכנות יישומה במוסדות על פי מאפייניהם הייחודיים - המוסדות לא הצליחו, בסופו של דבר, לממש את תקציב הסיוע שהועמד לרשותן, והפרויקטים לא יצאו לפועל.
עולה מכך שהתקציב המיועד לסיוע בהקמת המעונות במוסדות אלו הפך להיות בלתי -ישים.
נוכח קשיי המימון שהמוסדות נתקלו בהם בבואם להקים מעונות, מאחר שהם שוכנים באזורי פריפריה שבהם הכדאיות הכלכלית בבניית המעונות נמוכה ואף שלילית - ראוי היה שהוות"ת תבחן מקורות מימון חלופיים לזה שאימצה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הוות"ת ל גבש חלופות בנות ביצוע שיאפשרו לממש את התכניות להקמת מעונות בפריפריה.
ליקויים ביישום התכניות של רמ"י והוות"ת .
קביעת שכר הדירה במעונות הסטודנטים הקצאת הקרקע על ידי רמ"י בפטור ממכרז וללא תשלום בגינה והסיוע התקציבי של הוות"ת בבניית המעונות אמור ים להוזיל את מחירי השכירות במעונות לעומת מחירי השוק ; מרכיב הקרקע הוא בין 20% ל-50% ממחיר הנכס, והסובסידיה של הוות"ת היא כ-20% מעלות הבנייה.
שכר הדירה על פי רמ"י : באפריל 2012 החליטה הנהלת רמ"י לקבוע תעריף שכר דירה מרבי בכל הסכם עם המוסדות9 , ובאוקטובר 2012 הקצתה קרקע לכמה מוסדות וקבעה את שכר הדירה המרבי לכל אחד מהם.
עוד החליטה רמ"י כי במקרים שתקצה קרקע למעונות ללא תשלום בעבור הקרקע, שכר הדירה שייקבע יהיה נמוך ב -15% לפחותמהמחיר בשוק החופשי , ובאזור עדיפות לאומי ת - ב- 10% לפחות.
הפחתה נוספת ת יתכן באמצעות מענקים של הממשלה דרך צד ג'.
עוד נקבע בהחלטה כי העלייה המרבית בשכר הדירה תוגבל לגובה עליית מדד המחירים לצרכן, וכי במתווה המכרז יוכנס סעיף המבטיח כי שכר הדירה לא יעלה על מחיר השוק.
שכר הדירה על פי הוות"ת : מדיוני הוות"ת עולה כי שכר הדירה במעונות צריך ל היות סביר, ועליו ל אפשר להפחית את לחצי הביקוש בשוק הדיור, לשפר את המוביליות בין האזורים, לחזק את יכולת הסטודנט לבחור מוסד משיקולים אקדמיים ולשפר את נגישות המוסדות בפריפריה.
בנובמבר 2012 קבעההוות"ת שיטת ניקוד שמעדיפה פרויקטים שבהם הפער בין שכר הדירה במעונות לזה שבשוק החופשי גדול יותר .
עוד קבעה כי בערים הגדולות יהיה משקלו של רכיב זה בניקוד 40%, ומחוץ להן 20%.
9 לצורך קביעתהתעריף התקשרה רמ"י עם חברת ייעוץ חיצונית.
המועצה להשכלה גבוהה 1587 .