HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
128 הסיוע ניתן לאחר שתרומות שהובטחו להדסה לא הגיעו עקב המשבר הכלכלי העולמי, שהחל בשנת 2008.
129 המרכז הרפואי הדסה כולל בית חולים אוניברסיטאי שלישוני (בית חולים עם כלל תחומי המומחיות) בעין כרם ובית חולים קהילתי בהר הצופים.
במרכז הרפואי למעלה מ- 1,000 מיטות אשפוז, 36 חדרי ניתוח, תשע יחידות לטיפול נמרץ ולמעלה מ-120 מרפאות חוץ.
מדי שנה בשנה מטופלים במרכז הרפואי הדסה כ מיליון איש.
ערכי מחזור הפעילות השנתי של המרכז הרפואי קרובים לשני מיליארד ש"ח.
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 תרשים3 מציג את התפתחות גירעון הדסה החל משנת 2003 :)(באלפי ש"ח החל משנת 2003 ישנה עלייה עקבית בגירעון המצטבר של המרכז הרפואי, שהגיע בסוף שנת 2012 לכ- 67% .
מהמחזור לפי כללי רשות התאגידים, כאשר נמצאו ליקויים בהתנהלות עמותה המצדיקים הפעלת סמכויות של הרשם, ובשים לב לנסיבות העניין ולמהות הליקויים, ישקול רשם העמותות מתן הזדמנות לעמותה לתקן את הליקויים כתנאי למתן אישור ניהול תקין 130 .
רשות התאגידים מגדירה כאחד מהליקויים הללו, מצב של גירעון מצטבר מפעילות שוטפת של עמותה המסכן את המשך תפקודה.
על פי רשות התאגידים, במקרה שה גירעון המצטבר עולה על 50% מהמחזור הכספי, בנסיבות מסוימות תידרש העמותה, לאחר בחינת הסיבות לגירעון, להתחייב לעמידה בתכנית כלכלית להקטנת הגירעון ולהגשת מאזני בוחן ומסמכים נוספים לצורך בחינת עמידתה בהתחייבות131.
בסוף שנת 2010 עמד הגירעון של הדסה על 629 מיליון ש"ח.
בספטמבר 2011 הוציאה רשות התאגידים למרכז הרפואי אישור על ניהול תקין לשנת 2012 .
בנובמבר 2012 שוב שלחה רשות התאגידים למרכז הרפואי אישור ניהול תקין לשנת 2013 , בצירוף מכתב שבו היא ביקשה מהמרכז הרפואי לתת הסברים לגירעון המצטבר הגבוה ולגירעון השוטף בסך 235 מיליון ש"ח, ולפרט את הצעדים שהוא נוקט לצמצום גירעון זה.
בינואר 2013 פירט סמנכ"ל הכספים של המרכז הרפואי לרשות התאגידים סיבות לגידול בגירעון ועדכן כי ההנהלה נערכת ליישם תכנית הבראה.
במרץ 2013 דיווחה רשות התאגידים לחשב משרד הבריאות במכתב על גירעון במרכז הרפואי הדסה.
בינואר 2014 פנה נציג החשב הכללי לרשות התאגידים והסביר שמתנהלים מגעים מתקדמים לחתימה על הסכם הבראה, ולכן הם מבקשים להימנע ממצב של הפסקת אישור ניהול תקין להדסה.
במהלך שנת 2014 ניהלומשרדי הבריאות .
130 במסגרת אישור ניהול תקין רשם התאגידים נותן אישור כי החברה מקיימת את דרישות חוק החברות (תיקון מספר 6 ), התשס"ז- 2007 .
בכל הנוגע להגשת דוחות, הודעות ופרוטוקולים 131 אתר האינטרנט שלרשות התאגידים, "ניהול תקין של עמותות".
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 והאוצר מגעים מתקדמים עם המרכז הרפואי הדסה במטרה לחתום על הסכם הבראה.
רשות התאגידים ידעה כי מתנהלים מגעים ולכן הוציאה למרכז הרפואי אישור על ניהול תקין לשנת 2014.
בתחילת יולי 2014 אישרה ועדת הכספים של הכנסת, בהתאם להסכם ההבראה שגובש ואושר בידי בית המשפט, סיוע שבע-שנתי למרכז הרפואי הדסה.
לדברי החשבת הכללית הסיוע יינתן באמצעות תמיכות ייחודיות, כגון מתן הלוואות, הנזלת נכסים ומענקים חד פעמיים, מימון צמצום משרות, חיזוק ייעודה לביטוח אחריות מקצועית וחיזוק תשתיות; כל זאת בסכום של כ- 1.
מיליארד ש"ח לתקופה של שבע שנים החשבת הכללית במשרד האוצר הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כי ביטול אישור ניהול תקין לבית החולים היה גורם ל"כדור שלג", שהיה מונע מהממשלה אפשרות להעביר כספי תמיכה וסיוע לבית החולים, שכן אין באפשרות הממשלה להעביר כספים לגוף שאינו מחזיק באישור על ניהול תקין.
מצב כזה עלול היה אף להוביל לסגירת קווי אשראי מהמערכת הבנקאית ולעצירה מוחלטת של אספקה רפואית לבית החולים מצד ספקיה השונים.
השלכות צעדים אלו יכולות היו להיות הרסניות לבית החולים וליכולתו לספק שירותי בריאות.
הפנייה של החשכ"ל לרשות התאגידים נעשתה מתוך ידיעה ברורה, כבר אז, שהמדינה תהיה צד משמעותי בתכנית ההבראה המתגבשת של בית החולים, ומתוך רצון לשמור על יציבות בית החולים ולמנוע הידרדרות נוספת.
הפיקוח על הפעלת השר"פ בהדסה .
בשנת 2012 העיר משרד מבקר המדינה למשרד הבריאות כי הוא אינו מפקח כיאות על הפעלת שר"פ בבתי החולים הציבוריים, וכי יש חשש שניתוחים פשוטים מבוצעים במסגרת השר"פ על ידי רופאים מומחים בכירים שזמנם יקר132 , דבר העלול להוות פגיעה בשירות של המערכת הציבורית.
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא יפעל לבצע בקרה על פעילות שר"פ בבתי החולים שבהם הוא מופעל , וכי הוא מתכוון להפיץ בתחילת שנת 2013 .
נהלים להפעלת שר"פ הסכם ההבראה של הדסה ממאי 2014 כולל כללי פעולה חדשים בנוגע להפעלתהשר"פ.
מהביקורת עלה כי עד יולי 2014 לא הפיץ משרד הבריאות נהלים להפעלת השר"פ, שימנעו פגיעה בשירות הרפואי במערכת הציבורית.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי עליו להאיץ את הפעולות לגיבוש הנהלים שבהם יינתנו הוראות והנחיות הן באשר להיבטים הרפואיים של הפעלת השר"פ והן באשר להיבטים הכלכליים והכמותיים אשר להם השפעה על איתנות בתי החולים המפעילים שר"פ.
כמו כן על משרד הבריאות למסד ולהפעיל מערך בקרה ופיקוח על יישומם של נהלים אלה במוסדות שבהם פועל שר"פ.
132 ,מבקר המדינהדוח שנתי 63ג ( 2013 " ), בנושאהיבטים במערכת הרפואה הפרטית - מדיניות, אסדרה וכלי פיקוח", עמ' 601.
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015  .
משבר הדסה מצביע על הכשל הטמון באי-יכולתו של משרד הבריאות לפקח על היבטים ניהוליים וכספיים של מוסדות רפואיים מסוימים שנותנים שירות לציבור והנשענים, בין השאר, על מקורות כספיים ציבוריים.
המגמה שהסתמנה החל משנת 2003 של גידול חד בגירעון הכספי המצטבר של הדסה, לרבות גידול בשיעור הגירעון ביחס למחזור הכספי, הייתה צריכה להוות תמרור אזהרה שיגרום הן למשרד הבריאות והן למשרד האוצר להיכנס לעובי הקורה, ולפתוח במהלך של מעקב, בקרה ופיק וח הדוקים על ההתנהלות במרכז הרפואי.
אולם היות שמדובר בגוף שאינו מפוקח על ידי משרד הבריאות, בקרה זו נמנעה, ורק בדיעבד, כשהמרכז הרפואי נקלע למשבר, משרדי הבריאות והאוצר התערבו בו.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמשרדי הבריאות והאוצר ייצרו כלים שיאפשרו להם לעקוב מקרוב אחר אופן ניהולם של המרכזים הרפואיים הכלליים- ציבוריים, תוך קבלת נתונים כספיים ותקציביים ואף נתונים על תפוקות ופעולות של גופים אלה.
היעדר תכנון לאומי של מערכת הבריאות - יחסי מערכת האשפוז והקהילה .
תכנון לאומי ראוי לשמו אמור להתייחס למכלול המרכיבים המשפיעים על מערכת הבריאות, ועליו להתבצע בראייה כוללת ומערכתית.
במערכת הבריאות פועלים גורמים רבים כמו קופות חולים, בתי חולים כלליים -ממשלתיים ובתי חולים פרטיים וציבוריים, בתי חולים פסיכיאטריים וגריאטריים ונותני שירותים שונים133, ולכל אחד מהם אינטרס אחר.
רק לאחר תכנון לאומי של מערכת הבריאות ניתן יהיה לקבוע יעדים ומטרות ובהתאם להם לבנות תקציב שיאפשר חיסכון בעלויות וייעל את עבודתם של כלל הגורמים.
משרד הבריאות קבע בשנת 2010 יעדים אסטרטגיים לפיתוח מערכת הבריאות ("עמודי האש")134 .
להלן דוגמאות למצבים המעידים על חוסרתכנון לאומי: שירותים דומים בבתי חולים סמוכים : בתי חולים הממוקמים במרחק גאוגרפי קצר יחסית זה מזה נותנים לציבור שירותים זהים, כגון הפרייה חוץ גופית, השתלות - לדוגמה מחלקת השתלות הקיימת בבתי החולים איכילוב, שיבא וב ילינסון הסמוכים זה לזה - ועוד.
במערכת כזו חשו ב לקיים איזון בין המספר הראוי של ספקי השירות לבין העלות הכרוכה בהקמת השירות ובאחזקתו.
תכנון לאומי של מערכת הבריאות יגרום לתקצוב נכון יותר ולייעול המערכת בכללותה.
'רופאי שיניים, מד"א וכו 134 חיזוק אופייה הציבורי של מערכת הבריאות; צמצום אי השוויון; קידום תחום בריאותהציבור; הבטחת איכות הרפואה ושירותי הבריאות בישראל; התאמת תשתיות שירותי הרפואה למגמות והתפתחויות עתידיות; שיפור תפקוד ורמת השירות של המשרד וחיזוק מעמדו כגורם יוזם ומוביל; הפרדה מבנית בין שלושת תפקידי משרד הבריאות.
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה חוזר על הערתו משנת 2013 כי משרדי הבריאות והאוצר לא ביצעו פעולות למניעת כפל תשתיות בין בתי החולים במערכת הבריאות 135 , ורואה את אי ביצוע הפעולות בחומרה.
משרד הבריאות השיב בנובמבר 2014 כי בעבר הפיקוח על הפעלת שירותים במערכת הבריאות בכלל ועל האשפוז בפרט בוצעו על פי שיקולים מקומיים.
כיום משרד הבריאות עוקב אחר נושא השירותים הדומים הניתנים בבתי חולים סמוכים ואינו מאפשר פתיחת שירותים שאין בהם צורך.
שירותים בקהילה מול שירותים בבתי החולים : כחלק ממגמה עולמית בשנים האחרונות מעודד משרד הבריאות את קופות החולים לפתח שירותי בריאות בקהילה.
קופות החולים יכולות לספק טיפולים אמבולטוריים 136 רבים במסגרת הקהילה ובעלויות נמוכות מהעלויות שאותן הן משלמות לבתי החולים.
כמו כן בבתי החולים חשוף המטופל לזיהומים שונים137 , ואילו טיפול בבית, במסגרת המשפחתית, תורם להבראת החולה.
מסיבות אלה ואחרות מוסכם על הגורמים המקצועיים כי טיפול באיכות זהה שניתן בקהילה עדיף על השהייה בבית החולים.
אולם מנגד - פיתוח שירותי הקהילה לטיפולים אמבולטוריים שבהם עוסקים גם בתי החולים, מהווה כפל תשתיות.
הועלה כי תהליך הקמת התשתיות אינו מתואם, והוא נעשה בין היתר משיקולי עלות נקודתיים של גוף זה או אחר, וללא בדיקה של צורכי הבריאות הלאו מיים.
אמנם חלק מהכפילות בתשתיות היא בלתי נמנעת, משום שבתי החולים מחויבים לקיים שירותים מסוימים לטובת המאושפזים, וגם המבטחים מעוניינים לקיים שירותים נגישים וזמינים בקהילה.
אולם נוצר כפל תשתיות שמוביל לאי -ניצול מלוא הפוטנציאל של התשתיות הקיימות.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2014 כתב משרד הבריאות כי יש לשאוף לצמצום כפילות מיותרת ב"מקומות/שירותים מסוימים" באמצעות בחינה מחודשת של מערך התמריצים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה כתבה מאוחדת כי בישראל יש עודף היצע של חלק ניכר משירותי בתי החולים.
אף על פי כן ממשיך משרד הבריאות לקבוע חובת רכש גבוהה מהנדרש מתוך שיקולים של הגנה על בתי חולים ותוך התעלמות משיקולים של יעילות וחיסכון, שעליהם ממונה המשרד.
תוספת מיטות ניכרת מעבר לרישיון בתי החולים : בכל בתי החולים משמשות לאשפוז מיטות בכמות שהיא מעבר לרישיון ההפעלה.
גם תוספת המיטות והשירותים נעשית ללא כל תכנון לאומי, והיא בבחינת קביעת עובדות בשטח.
תוספת זו ממומנת ממכירת שירותים לקופות חולים ומחריפה על כן את הגירעון שלהן.
כמו כן תוספת של מיטות ושירותים ללא תכנון מגבירה את המחסור במשאב כוח האדם הרפואי והסיעודי.
135 ,מבקר המדינהדוח שנתי 63ג ( 2013 ), בנושא"בינוי ותשתיות במערכת הבריאות", עמ' 767.
136 שירותים הניתנים בשירות חוץ-אשפוזי, בעיקר במרפאות החוץ של בתי החולים.
137 ,בעניין זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 63ג ( 2012 ), בנושא "ריבוי זיהומים במוסדות האשפוז ובקהילה", עמ' 671.
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הסכמי רכש בין בתי החולים לקופות החולים, היוצרים נזקים לטווח ארוך: התשלום של הקופות לבתי החולים הוא מרכיב ההוצאה הגדול ביותר שלהן.
על רכש שירותי אשפוז ושירותים רפואיים אמבולטוריים 138 המתקיים בין קופו ת החולים לבתי החולים, חלים כמה כללים רגולטוריים, כגון קביעת יעד הכנסות לבתי החולים, תקרות צריכה (קאפ)139 ועוד.
כל קופה חותמת עם חלק ניכר מבתי החולים הסכם גלובלי140 :שתוקפו שלוש שנים.
להלן דוגמאות לנזקים הנובעים משיטת ההתחשבנות הזו פיתוח שירותים בקהילה : בשנים 2012 -2011 קבע המשרד לקופות החולים כי תחול עליהן חובת מינימום לרכש מבתי החולים בשנה מסוימת, שתעמוד על 95% מהרכש של השנה הקודמת.
התוצאה הנגזרת ממהלך זה היא חוסר יכולת של קופה המעוניינת לפתח שירותים בקהילה לעשות זאת.
כך למשל קופה שרכשה שירותי דיאליזה בבית חולים מסוים מתקשה לפתח מכוני דיאליזה בקהילה, כיוון שהיא חייבת במינימום רכש באותו בית חולים.
"ייבוש בתי חולים " לקראת הסכם רכש : משרד מבקר המדינה כבר העיר שלעתים תקרות הצריכה וההסכמים הגלובליים כמו גם היעדר הסכמים בין הצדדים, גרמו לקופות החולים, ובעיקר לכללית, להסיט מבוטחים מבית חולים אחד למשנהו, ובכך פגעו במבוטחים הנזקקים לבתי חולים באזור מגוריהם.
הדבר גם עלול לפגוע בבתי חולים שהקופה לא מפנה אליהם חולים בכמות מספקת, בעיקר בתי חולים בפריפריה, שכן רופאים המעוניינים בהתמחות מקצועית עלולים לעזוב אותם ולעבור למרכז הארץ.
הסטת חולים אף מקטינה את הכנסות בית החולים שממנו מוסטת הפעילות.
במקרה כזה הנזק למדינה הוא כפול: מצד אחד - גירעון בית החולים שממנו מוסטת הפעילות עלול לגדול, ועל כן יהיה על המדינה להגדיל לו את הסובסידיה; מהצד האחר - הקופה עלולה לחרוג מתקרת הצריכה בבית החולים שאליו מוסטת הפעילות, ואז היא משלמת לבית החולים מחיר נמוך מאוד עבור השירותים שמעל תקרת הצריכה, ולעתים אף אינה משלמת כלל141 .
בשנת 2014 נהגה כך הכללית מול המרכז הרפואי לגליל (בית החולים נהרייה); בשנת 2008 - מול המרכז הרפואי שיבא וכן המרכז הרפואי ע"ש אדית וולפסון בחולון; ובשנת 2004 - .
מול המרכז הרפואי זיו בצפת חשבות משרד הבריאות, המרכז הרפואי אסף הרופא והמרכז הרפואי שיבא טענו בתשובותיהם כי כל קופות החולים מסיטות חולים מהמרכזים הרפואיים.
הכללית טענה כי נתוני הרכש שלה מצביעים אחרת וכי הביקורת המופנית כלפיה אינה מוצדקת.
משרד מבקר המדינה מעיר לכללית כי הסטת החולים סוקרה בהרחבה באמצעי התקשורת ואף הצריכה את התערבות משרד הבריאות.
חיובים מבתי חולים : מכבי בתשובתה טענה לחיובים שגויים מצד בתי החולים בסכומים של מיליוני שקלים מדי שנה בשנה.
משרד הבריאות הורה לקופות לשלם באופן אוטומטי 95% ,מכל חשבונית שגויה, ורק אחר כך להתווכח על העלות הנקובה בחשבונית .
138 שירותים הניתנים בשירות חוץ-אשפוזי, בעיקר במרפאות החוץ של בתי החולים.
139 היקפי רכש כספיים שעד אליהם משלמות הקופות מחיר מלא, ותמורת צריכה החורגת מהתקרה הן משלמות מחירים מופחתים.
140 להסכמים הגלובליים יתרונות אחדים.
לבתי החולים: צמצום אי -הוודאות בעניין השגת יעד הכנסותיהם, הבטחת תזרים מזומנים קבוע, אפשרות תכנון לטווח הארוך משנה ואפשרות לקבוע מחירים שיכסו את העלויות.
לקופות: צמצום אי -הוודאות לגבי חלק ניכר מהוצאותיהן, חיסכון בעלויות ואפשרות תכנון של פעולות לטווח הארוך משנה.
141 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 60( ב 2010) , בפרק "הסדרים כלכליים בין קופות החולים לבתי החולים הכלליים והשפעתם על המבוטחים", עמ' 523.
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 כולה או חלקה142 .
לדעת הקופות, בדרך זו של "משלמים ורק אחר כך מתווכחים", אין תמריץ לבתי החולים לשפר את מערכת ניהול החשבונות והחיובים שלהם.
נוכח העיסוק בכספי ציבור עולה חשש כי שיטה זו של "חיוב שגוי" עלולה לגרום לאי-סדרים מהותי ולבזבוז משאבים שגם כך ניכר בהם חסר עמוק.
ביוני 2014 פרסמהועדת גרמן את מסקנותיה.
בין השאר ממליצה הוועדה להרחיב את הסדרי הבחירה הקיימים כיום בין בתי החולים באופן כזה ש יאפשרו לכל מבוטח לקבל כל שירות בשלושה בתי חולים לפחות.
כיום אין תכנון לאומי לגבי חלוקת הפעילות הרפואית בין בתי החולים ובין הקהילה, ולכן אי-אפשר לקבוע תקציב יעיל למערכת הבריאות.
אין מניעה כי פעולות שאפשר לעשותן בקהילה ייעשו גם במסגרת בית החולים ולהיפך, אולם לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמשרד יערוך עבודת מטה שתקבע כיצד על מערכת הבריאות בישראל להיראות בטווח הארוך.
במסגרת עבודת המטה על המשרד לבחון את היקף התשתיות הקיים לעומת היקף התשתיות הנדרש.
יש לבחון את האמור גם בהקשר של מיקום הפעילויות, בהתחשב ברצף הטיפולי143 בחולים144.
כמו כן יש לבחון את הסדרי ההתחשבנות בין קופות החולים ובין בתי החולים לשם השגת יעילות בהקצאת המשאבים ובחלוקתם ביניהם .
על המשרד להתחשב במסקנות ועדת גרמן, להוביל מהלך שיתיר חסמים ולנהל מדיניות רפואית ותקציבית בהתאם למסקנות עבודת המטה.
תכלול נושאים תקציביים במשרד הבריאות : ההוצאה הלאומית לבריאות מסתכמת בכ-73.
במשרד הבריאות מתקיימת התעסקות יומיומית מורכבת ביותר בנושאי כלכלה ו כספים, אשר לה נדרש ים שר הבריאות ומנכ"ל משרד הבריאות (בדרך כלל רופא שאינו בעל רקע כלכלי חשבונאי), אשר חולשים למעשה על נתח ההוצאה הלאומית הגבוה ביותר לצד תקציב מערכת הביטחון.
העיסוק היומיומי בנושא ההוצאה הלאומית בתחום הבריאות כולל בין השאר קריאה וניתוח של הדוחות הכספיים של ארבע קופות החולים, של כל התאגידי ם וחברות הבנות של קופות החולים, של בתי החולים ושל תאגידי הבריאות שלידם.
במשרד הבריאות מכהנים כיום כמה בעלי תפקידים בכירים בדרג סמנכ"לים וראשי מינהלים, שפעילותם רלוונטית להוצאה לאומית זו על היקפיה: (א) סמנכ"ל תכנון, תקצוב ותמחור; (ב) סמנכ"ל לפיקוח על קופות חולים ושירותי בריאות נוספים (סמנכ"ל קופו"ח); (ג) חשב משרד הבריאות (נציג משרד האוצר); (ד) ראש מינהל תכנון אסטרטגי וכלכלי.
סמנכ"ל התקציבים אחראי להכנת תקציב משרד הבריאות (ואינו שותף בעניין תקציבי קופות החולים); לסמנכ"ל קופו"ח השפעה משמעותיות על הפעילות התקציבית והכספית של הקופות; ראש המינהל אחראי לחישובי ההשלמות לסל הבריאות בסך כ -17 מיליארד ש "ח; חשב המשרד מפקח מטעם משרד האוצר על ביצוע התקציב.
נוסף על כך מונתה באוגוסט 2014 גם מנכ"לית לרשות בתי החולים הממשלתיים.
ההוראה ניתנה במסגרת הסכמי הייצוב שהמשרד חותם עם קופות החולים 143 האפשרות של חולה שהחל לקבל טיפול בבית חולים מסוים להמשיך לקבל את הטיפולים הנוגעים למחלתו באותו בית חולים.
144 ראו גםכנס ים המלח ה -14 (דצמבר 2013 ) המכון הלאומי לחקר שירותי הבריאות ומדיניות הבריאות, בפרק "חלוקת האחריות בין הקהילה ובתי החולים ", עמ' 106.
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בתגובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2015 כתבה הסמנכ"לית לקופו"ח כי היות ובמערכת הבריאות קיימים גורמים רבים בעלי אינטרסים מנוגדים, חשוב מאוד ששר הבריאות יהיה חשוף באופן בלתי אמצעי לנקודות השקפה שונות, שכל אחת מהן מבטאת מגזר בריאות שונה.
לדבריה, המחשבה שיהיה גורם כלכלי אחד שיהיה מסוגל לשקף את האינטרס הכלל-מערכתי לא הגיונית או ריאלית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי למרות מורכבות מערכת הבריאו ת והיקפה העצום אין במשרד הבריאות גורם אחד המתכלל את עבודת בעלי תפקידים .
מומלץ למשרד הבריאות לרכז את כלל ההיבטים התקציביים אצל גורם אחד, שיוכל לסייע לשר הבריאות ולמנכ"ל משרד הבריאות בקבלת החלטות בסוגיות מרכזיות, כגון אשפוז, קהילה (קופו"ח) וסוגיות מקרו-כלכלי ות אחרות.
ההוצאה הלאומית לבריאות הסתכמה בשנת 2012 בכ-73.
תקציב משרד הבריאות, בסך יותר מ-30 מיליארד ש"ח, הוא השלישי בגודלו מתקציבי כל משרדי הממשלה.
התקציב ותכניות העבודה של היחידות השונות במשרד הבריאות אמורים לשקף את יעדי משרד הבריאות ואת סדר העדיפויות שלו בחלוקת המשאבים העומדים לרשותו.
הדיווח על ביצוע התקציב אמור לשקף לא רק את ההוצאות הכספיות, אלא בעיקר את אופן השגתם של היעדים האלה ואת תוצאות הפעולות שמומנו מכספי התקציב.
דוח זה מצביע על ליקויים רבים הנוגעים לניהול תקציב מערכת הבריאות, אשר מקורם הן בהתנהלות של משרד הבריאות והן בהתנהלות משרד האוצר.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את אי תיקון ליקויים מדוחות קודמים.
חלק מהליקויים שעלו בדוח זה בנוגע למשרד האוצר אמנם מתייחסים לתקציב משרד הבריאות, אולם ליקויים אלה הם טיפוסיים לאופן שבו מנוהל תקציב המדינה.
כדי לתקנם יש להפוך את התקציב לשקוף, יעיל ומתוכנן.
נוכח הממצאים החמורים שעלו בדוח זה והמשבר התקציבי העמוק והמתמשך בשנים האחרונות בכלל מערכת הבריאות, שהוביל אותה לסף קריסה, נדרש טיפול שורש לחיסול הגירעון המובנה בתקציב הבריאות, כך שיובטח חוסנם הכלכלי של בתי החולים ושל קופות החולים שהם נדבך מרכזי במערכת הבריאות.
כל זאת כדי שהציבור כולו יזכה לשירות רפואי הולם וזמין.
לאחר מועד סיום הביקורת נעשו כמה שינויים בתשתית תקצוב מערכת הבריאות.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הצעדים שכבר ננקטו.
עם זאת , על משרד הבריאות ומשרד האוצר להוסיף ולבחון האם המענה התקציבי שניתן עד כה למשבר התקציבי הנו הולם, בין היתר, באמצעות בחינה של צורכי מערכת הבריאות אל מול מקורות המימון שלה (הן המקורות החיצוניים והן אלה הנובעים מהתייעלות פנימית).
על הממשלה בכלל ושרי הבריאות והאו צר בפרט להמשיך ולעמוד על הסיבות להיווצרות הגירעון המובנה במערכת הבריאות, להצביע על הדרכים לצמצמו ככל הניתן ולמנוע המשך השחיקה בהוצאה הציבורית לבריאות.
כמו כן על המשרד לערוך עבודת מטה לצורך קביעת מדיניות תכנון ארוכת טווח , שתבטיח שכל ספקי השירות בתחום 614 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בתקציב מערכת הבריאות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הבריאות יעניקו לציבור שירות איכותי, זמין ונגיש .
ראוי גם שעבודת המטה תתחשב בה מלצות ועדת גרמן ושתוצאותיה יובאו לאישור הממשלה.
על ראש הממשלה ו על שר הבריאות לעקוב באופן צמוד ועקבי אחר התקדמות הפעולות לשיקום תקציב הבריאות עד להיחלצות מהמשבר.
6 המועצה הלאומית לדימות- גוף המייעץ למנכ"ל משרד הבריאות בנושאים הנוגעים לדימות.
7 מדדי האיכות בבתי החולים הכלליים נמדדים מתוקף תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (מדדי איכות ומסירת מידע), התשע"ב- 2012 וממצאי המדידה יפורסמו בציבור הרחב.
שם הדוח: משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבוא .
דימות רפואי הוא תחום הכולל מגוון בדיקות רפואיות שמדגימות, באמצעות תמונות, מקטעים המתארים חלקים פנימיים של גוף נבדק.
זוהי טכנולוגיה מתקדמת המשמשת לאבחון קליני, לתכנון הטיפול ו למעקב אחר החולים ולסיוע לפני פעילות פולשנית (ניתוחים) ובזמן הפעילות.
ביצוע בדיקות דימות מתקדמות כרוך במכשור ובכוח אדם יקרים.
מנגד, במצבים מסוימים הן מונעות את הצורך בטיפולים יקרים ובאשפוזים עתידיים, וכך הן משפרות את איכות הטיפול ומסייעות לחסוך בעלויות.
כל בדיקת דימות מותאמת לגילוי סוג מסוים של בעיה רפואית ולעתים הרופאים משתמשים בכמה בדיקות או בבדיקה משולבת כדי להגיע לאבחנה.
בדיקות דימות מספקות תמונה מבנית, מידע אנטומי על צורת איברים בגוף ותמונה תפקודית.
חלק ניכר מהן מפוענח על ידי רופא- רדיולוג שמתמחה בפענוח בדיקות דימות.
דוח הביקורת מתמקד בשלוש בדיקות דימות מתקדמות מהבחינה הטכנולוגית (להלן - בדיקות דימות מתקדמות או בדיקות דימות) המבוצעות במכשירים דלהלן: (א) MRI - Magnetic Resonance Imaging , בדיקהבמכשיר דימות המבוסס על תהודה מגנטית (להלן - MRI;) )(ב CT - Computed Tomography , טומוגרפיה ממוחשבת, בדיקה המבוססת על קרינת רנטגן (להלן - CT ;) )(ג PETCT - Positron Emission Tomography Computer Tomography , בדיקה במכשיר המשלב טומוגרפיה של פליטת פוזיטרונים (PET ) וטומוגרפיה ממוחשבת (CT ) (להלן- PETCT .
)לכל בדיקה יש יתרון על פני האחרות במצבים מסוימים: בדיקת CT רצויה במקרים שבהם יש צורך במענה מהיר, כמו זיהוי דמם או אוטם מוחי; בדיקת .
MRI רצויה במקרים שבהם יש לאבחן איברים עם צפיפות חומר נמוכה, כמו רצועות ושרירים.
בחמש השנים האחרונות גדל מספר בדיקות ה- MRI וה- PETCT פי שניים ויותר, שיעור גבוה בהרבה משיעור הגידול באוכלוסייה .
ב- 2013 בוצעו בישראל כ -1.
3 מיליון בדיקות דימות: כ-1.
03 מיליון בדיקותCT (78%), כ- 246,000 בדיקות MRI (19%) וכ- 41,000 בדיקות PETCT8 (%3).
בדיקות ה-CT נחשבות למקור הקרינה המייננת9 העיקרי ברפואה, ועלולה להיות להן במקרים מסוימים השפעה הרסנית על מערכות ביולוגיות, בעיקר בשל האפשרות ל התפתחות של גידולים סרטניים .
לכן נדרשת הקפדה יתרה על כללי הבטיחות בביצוען.
הן מתבצעות באמצעות מכשיר עם מקור קרינה הנע סביב החולה ומעביר קרני רנטגן דרך הגוף בזוויות שונות, נמשכות דקות ספורות ומחירן במועד סיום הביקורת כ -600 ש"ח.
במועד הביקורת פעלו בישראל 66 מכשיריCT.
בדיקת ה - MRI מאפשרת דימות ואבחון של מצבים רפואיים ללא קרינה מייננת וברגישות גבוהה, ומאפשרת דרגת הפרדה טובה (רזולוצ יה) בין רקמות ואיברים בעלי צפיפות שונה .
בטכנולוגיה זו מופעל על גוף החולה שדה מגנטי בעוצמה גבוהה שמאפשר קבלת תמונות רב- ממדיות המזהות את מבנה הרקמה, את זרימת הדם או את תפקוד האיבר.
היא נמשכת בין 30 ל-60 .
דקות (תלוי בסוג הבדיקה והמכשיר), וקודם לכן דרושות כמה דקות להכנת הנבדק בעשורים האחרונים חלה בעולם עלייה חדה בביצוע בדיקות MRI .
מחיר הבדיקה במועד סיום הביקורת היה כ- 2,200 .
8 לעומת 2009 בהנעשו כ - 20,000 בדיקות PETCT וכ- 117,000 בדיקות MRI.
9 קרינה שהאנרגיה שלה גבוהה מספיק כדי לגרום לשינוי בתאי גוף האדם על ידי שבירת המולקולות לאטומים בודדים ולאלקטרונים חופשיים .
:שם הדוח משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בבדיקת ה - PETCT מוזרקים לחולה חומרים רדיואקטיביים , ובאמצעות ם בוחנים פעולות ותהליכים ב גופו.
הבדיקה משלבת שימוש במכשיר PET ובמכשירCT .
הבדיקות מבוצעות במקביל, באותה תנוחה, דבר שיוצר התאמה אופטימלית בין המידע התפקודי-מטבולי שמתקבל ממכשיר ה -PET לבין המידע האנטומי שמתקבל ממכשיר ה -CT .
יתרון זה מסייע בדיוק האבחנה ובהכוונת הטיפול הרפואי.
הבדיקה מספקת, בין השאר, מידע על המחלה על ידי הדמיית תהליכי גידול סרטניים עוד בשלבים המוקדמים ביותר, שבהם קיימים שינויים ברקמה עוד לפני הופעת השינויים באיבר (מה שאפשר לראות ב-CT רק בשלב מאוחר יותר).
היא נמשכת בין 15 ל-60 דקות (תלוי בסוג המכשיר), כן נדרש זמן שהייה של כשעה לאחר הזרקת החומר הרדיואקטיבי ועד לתחילת הבדיקה.
מחיר הבדיקה במועד סיום הביקורת היה כ- 4,400 .
ש"ח על רקע העלייה המשמעותית במספר בדיקות הדימות ולנוכח הנחיצות לבצען לפני פעולות רפואיות רבות, בדק משרד מבקר המדינה בחודשים ינואר-דצמבר 2014 את הפעילות בתחום זה: הכמות והפיזור האזורי של מכשירי הדימות בבתי החולים; השימוש במכשירי דימות שיועדו למטרות מחקר; פענוח בדיקות הדימות - משך הפענוח, ההנחיות לבקרת איכות ופענוח שלא לפי תחומי מומחיות; חסמים בירוקרטיים בקביעת התורים והאישורים שקופות החולים נותנות לבדיקות; ניהול התורים וטיפול משרד הבריאות בבעיית התורים לבדיקות MRI ; הפניות לבדיקות CT במקוםלבדיקות MRI ; תמחור בדיקות דימות; מסלול ההכשרה של רנטגנאים והסדרת מקצוע הרנטגנאות והדימות על ידי משרד הבריאות; מחסור בכוח אדם ובתקינה לרנטגנאים ו לרופאי ם רדיולוגים 10 ואי-מינוי בעלי תפקידים בתחום הקרינה אצל המאסדר (משרד הבריאות).
הבדיקה נעשתה במשרד הבריאות (להלן גם - המשרד); בארבע קופות החולים: בשירותי בריאות כללית (להלן - הכללית); במכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי); בקופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת); ובלאומית שירותי בריאות (להלן - לאומית); במשרד האוצר; במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא בתל השומר; במרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי; במרכז הרפואי אסף הרופא בצריפין; במרכז הרפואי ברזילי באשקלון; במרכז הרפואי זיו בצפת; במרכז הרפואי לגליל בנהרייה; במרכז הרפואי ע"ש בר וך פדה, פוריה בטבריה; במרכז הרפואי ע"ש רמב"ם בחיפה; במרכז הרפואי בני ציון בחיפה; במרכז הרפואי סורוקה בבאר שבע; במרכז הרפואי וולפסון בחולון; במרכז הרפואי רבין-בלינסון ובמרכז שניידר לרפואת ילדים בפתח תקווה; בבית החולים קפלן ברחובות; במועצה להשכלה גבוהה (להלן - המל"ג); ובאוניברסיטת בר-אילן.
בדיקות השלמה נעשו באיגוד הרדיולוגים בישראל (האיגוד המקצועי להלן [ בהסתדרות הרפואית בישראל - ) ובמועצה הלאומית לדימות ]הר"י11 .
מידע משלים התקבל מהמרכזים הרפואיים הדסה (עין כרם והר הצופים) ושערי צדק בירושלים; ומאסותא מרכזים רפואיים.
שימוש במכשירי CT הכולליםטכנולוגיה להפחתת קרינה .
לנוכח השימוש הגובר והולך במכשירי דימות ונוכח ההכרה בתועלת שניתן להפיק מבדיקות ומטיפולים שנעשה בהם שימוש בקרינה, גובר החשש מסיכונים בריאותיים הכרוכים בחשיפת .
10 רדיולוגיה- ענף ברפואה העוסק באמצעי דימות רפואיים.
11 מועצות לאומיות הן גופים מקצועיים המייעצים להנהלת משרד הבריאות בתחומי הרפואה השונים במניעה, באבחון ובטיפול, והמלצות יהן מובאות לקובעי המדיניות במשרד לקבלת החלטות.
שם הדוח: משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הנבדק למנות קרינה גבוהות.
כלל בסיסי בהפעלת מכשיר דימות, הוא הצורך להפחית את הכמות ואת רמת הקרינה ככל שניתן, הן לאזורי הגוף הלא מצולמים (באמצעות שימוש באביזרי מגן נגד קרינה, כגון סינרי עופרת) והן לאזורי הגוף המצולמים (באמצעות הפחתת רמת הקרינה וזמן חשיפת הנבדק למינימום הנדרש).