HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כך הייתה העירייה יכולה להעריך כראוי את עלות תיקון הנזקים ואת עלות חידוש המופע ולבדוק אם מצויים בידיה הכספים הנדרשים למימון פעולות אלה - ובהתאם לכך להחליט אם יש מקום להתקשר עם הקבלן לצורך החזרת המזרקה לכינרת וקיבועה.
בשלבים המוקדמים של ההיערכות לפרויקט נתנו כאמור חמ"ת ועיריית טבריה את הדעת על הצורך להציב את המזרקה במקום שבו פגיעתה בנוף של הכינרת תהיה מזערית.
על כן צוין במסמכי המכרז בעניין זה כי "המינגש ימוקם בגובה של 1.
גם מינהלת הכינרת ציינה באישור שנתנה ביוני 2010 להצבת המזרקה כי "יש לתת את הדעת לגודל שטח פני צידי הדוברה במבט הנצפה מהחוף גוף באורך 40 מטר אורך וגובה 2 מ' אשר במפלסים מסויימים יראה כקיר גדול שיסתיר את מומלץ לתת את הדעת האם בתקופות ארוכות ללא פעילות ]כמו כן[ ;הנוף בכוון מזרח ניתן לשנות את גובה הדוברה ביחס לפני המים, כך שתהיה מינימום הסתרת נוף אפשרית" (ההדגשה אינה במקור).
שם הדוח: משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הביקורת העלתה כי עיריית טבריה וחמ"ת החליטו באוקטובר 2012 להרים את המזרקה לגובה המותאם למפלס המרבי של הכינרת ולקבע אותה בגובה זה בלי לפנות למינהלת הכינרת ולשמוע את עמדתה, אף שמדובר בחריגה מהמלצתה המקורית של מינהלת הכינרת.
כן הועלה שגם מינהלת הכינרת לא הפנתה את תשומת לב העירייה לאי-קיום המלצותיה בעניין גובה המזרקה, אף שידעה על החריגה מהן.
בפועל, מיולי 2013 , במשך יותר משנתיים וחצי, ניצבת המזרקה בכינרת ללא כל שימוש - גוש ברזל ענקי המסתיר את החוף ואת יופייה של הכינרת ומהווה מפגע סביבתי ניכר באחד מאזורי התיירות המרכזיים של טבריה.
המזרקה הניצבת כיום בכינרת 2.
אישר כאמור נמל טבריה לחברה הכלכלית להציב את המזרקה בכינרת הנמל התנה את אישורו בכמה תנאים, ובין היתר ציין כי "במידה ויופסק שימושו של המתקן כמזרקה, על החברה הכלכלית לפיתוח טבריה/עיריית טבריה למשות את הדוברה מהמים תוך 60 .
"יום מיום הפסקת הפעלתו הביקורת העלתה כי בינואר 2016 , זה יותר משנתיים וחצי, מוצבת המזרקה בכינרת ללא כל שימוש אף שיש בכך משום מפגע חזותי וסביבתי, שלא על פי התנאי שנקבע בעניין זה באישור האמור של מנהל הנמל.
לגבי הנמל, הועלה שהוא לא נקט שום פעולה בעניין זה.
:שם הדוח משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתשובתו למשרד מבקר המדינה טען משרד התחבורה כי "נמל טבריה אינו גורם בעל יכולת ו/או סמכויות אכיפה, וכך גם אין בידיו האמצעים להוצאה פיזית של הדוברה מהמים במידה ויידרש".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי היה על נמל טבריה לוודא כי התנאים שקבע מקוימים, ואם מצא שהם אינם מקוימים היה עליו לפנות לגורמים הרלוונטיים בדרישה שיקוימו.
על עיריית טבריה ונמל טבריה לנקוט בהקדם את הפעולות הדרושות לקיום התנאי האמור, הכלול באישור שנתן הנמל להצבת המזרקה.
היעלמות משאבות המזרקה מאחר שלמזרקה שטבעה היו חלקים רבים, חלקם יקרים, הייתה צריכה עיריית טבריה להיערך בעוד מועד, בתיאום עם הקבלן, לכך שלאחר חילוץ המזרקה מהמים, ולפני שתוצב במקומה הקבוע, יהיה צורך לטפל בהם - לפנות אותם מהמזח ומהטיילת ולאכסנם במקום סגור כדי למנוע נזק נוסף או גנבה וכדי למנוע מפגעים בטיחותיים ותברואתיים.
כמו כן היה על העירייה לבדוק, יחד עם הקבלן, באילו חלקים של המזרקה ניתן להמשיך להשתמש, אילו חלקים עדיף למכור, ואילו חלקים אינם ראויים למכירה.
בתקנות העיריות (הסדר רכישות, ניהול מחסנים, רישום וניהול טובין), התשנ"ח- 1998 , נקבע כי מועצת העירייה תמנה "ועדת רכש ובלאי".
עוד נקבע בתקנות אלה כי "טובין בלתי ראויים לשימוש - יימכרו על ידי מנהל רכש ואספקה, לפי הוראות כל דין החלות על מכירת טובין ואם אינם ראויים למכירה, תחליט ועדת רכש ובלאי על ייעודם".
בחוות דעת הנדסית שנמסרה לחמ"ת במאי 2014 )(ראו להלן, צוין בין היתר כי "משאבות מילוי המים בדוברה חולצו אולם נעלמו במהלך העבודות ונדרש לרכוש משאבות חדשות".
עלות רכישת המשאבות והתקנתן הוערכה בחוות דעת ז ו בכ- 300,000 .
ש"חבהצעת מחיר לשיקום המזרקה שהגיש הקבלן לעיריי ת טבריה בספטמבר 2014 , צוין בעניין זה כי יש לרכוש את " 2 משאבות המילו י הגדולות של הדוברה + רגל נשיאה שהיו בקצה הטיילת ונשלחו לגריטה ככל הנראה על ידי נציגי העירייה".
בהצעת מחיר נוספת שניתנה בדצמבר 2014 למנהל הפרויקט מטעם הקבלן, הוערכה עלות רכישת המשאבות בכ- 60,000 ש"ח (לא כולל הובלה והתקנה).
הביקורת העלתה כי ועדת הרכש והבלאי של עיריית טבריה לא דנה כלל בסוגיית המשאבות של המזרקה, ולמותר לציין שגם לא החליטה מה ייעשה בהן.
כמו כן, לא נמצאו בתיקי העירייה מסמכים המלמדים שהעירייה בדקה את נסיבות היעלמותן של המשאבות או מסמכים שמהם אפשר ללמוד על הגורם שהחליט מה ייעשה בהן, ויש לראות בכך ליקוי בתפקודה.
משרד מבקר המדינה פנה ביולי 2015 לעיריית טבריה וביקש לדעת אם לפני שמסרה את המשאבות לגריטה היא פרסמה מכרז או פנתה לקבלת הצעות לרכישת משאבות חדשות, ואם לפני מסירתן לגריטה היא פנתה לגורם כלשהו בבקשה להעריך את שוויין.
במכתבים ששלח מנכ"ל העירייה לשעבר למשרד מבקר המדינה באוגוסט ובנובמבר 2015 , צוין בין היתר כי בעת ביצוע העבודות לחילוץ המזרקה נותרו "בשטח" חלקים שונים שלה, והיה קשה להבחין בין פסולת ובין "חלקים שהצריכו בדיקה והערכה" לגבי התאמתם לשימוש חוזר.
מנכ"ל 1404 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 העירייה לשעבר ציין כי בעקבות זאת עלה הצורך לפעול מיד לסילוק חלקי המזרקה שהוגדרו באותה עת כפסולת ואף כמפגע המסכן את הפועלים באתר ומחוצה לו, ולשם כך גויס אחד הספקים שעובדים עם העירייה.
עוד ציין המנכ"ל כי "בשום שלב לא אובחנו בין הפסולת חלקי המשאבות שפורקו מהדוברה", וכי גם "מבצעי העבודה באתר והמפקח המליצו שלא להשתמש במשאבות הללו וכי הדבר יגרור הוצאות מיותרות".
משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית טבריה כי ממכתבו של המנכ"ל לשעבר עולה כי היא לא נערכה כראוי לתהליך המורכב של חילוץ המזרקה מהכינרת ולפעולות ההמשך שיש לבצע לאחר מכן, ובכלל זה לא עמדה על כך שכל החלק ים של המזרקה שנמשו מהמים יאופסנו במקום בטוח ושמור ויירשמו באופן מסודר עד לבחינת כשירותם.
משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית טבריה ולמנכ"ל העירייה לשעבר כי מחוות הדעת ההנדסית שנמסרה לחמ"ת ומהצעת המחיר שהגיש הקבלן עולה כי סילוק הפסולת בכלל והמשאבות בפרט נעשה ללא תיאום עם נציגי הקבלן וחמ"ת, וגם בלי שגורם מוסמך כלשהו ביצע בדיקה של תקינותן ושוויין.
בהיעדר תיאום ובהיעדר רישום בעניין ביצועה של בדיקה והערכה לא ניתן לדעת אם המשאבות של המזרקה, שעלותן כאמור ניכרת, ושפונו ככל הנראה כפסולת, אכן היו פסולת או שעדיין היה ניתן להשתמש בהן, ויש לראות זאת בחומרה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התיירות להנחות את חמ"ת לכלול בהסכמים שהיא חותמת עם רשויות מקומיות בעניין פיתוח אתרי תיירות סעיף המחייב אותן לקבל את אישורה לפינוי או למכירה של ציוד הקשור בפיתוח תשתיות תיירות שמימן משרד התיירות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד התיירות כי "במסגרת מספר ישיבות שהתקיימו עם עיריית טבריה בנושא הפיתוח התיירותי" לא סופקו לו תשובות שיניחו את הדעת בעניין היעלמות המשאבות, וכי המלצת משרד מבקר המדינה בנושא מקובלת עליו.
הניסיונות לחדש את המופע כדי לדעת אילו פעולות נוספות יהיה צורך לבצע כדי לחדש את המופע ומה תהיה עלותן פנתה עיריית טבריה לקבלן בזמן פעולות החילוץ והקיבוע וקיבלה ממנו ביוני 2013 "אומדן לשיקום המופע", ולפיו תסתכם עלות העבודות הכרוכות בחידוש המופע בכ-1.
6 מיליון ש"ח (נוסף על הסכום שהתחייבה העירייה לשלם בהסכם מאפריל 2013 ).
בספטמבר 2014 קיבלה העירייה מהקבלן אומדן מעודכן יותר, ולפיו תסתכם עלות העבודות כ-2.
בד בבד ביקשה העירייה מחמ"ת סיוע במימון ההוצאות הצפויות, אך חמ"ת הודיעה לה ביוני 2013 כי "אין לסייע במימון התיקון".
בעקבות ]ה[ביכולתזאת פנה ביולי 2013 ראש עיריית טבריה דאז לשר התיירות דאז ד"ר עוזי לנדאו וביקש את סיוע המשרד במימון האמור, ובנובמבר 2013 פנה לשר באותו עניין גם ראש העירייה הנוכחי.
בדצמבר 2013 אישר צת"פ להקצות3 מיליון ש"ח לחידוש פעילות הפרויקט, ובעקבות זאת מסר המשרד לחמ"ת הזמנת עבודה בסכום זה.
לצורך חידוש המופע החליטה חמ"ת לבצע לגבי המזרקה "סקר מערכות וסקר הנדסי", שממצאיו ישמשו בסיס לקבלת החלטות בעניין שיקומה, ובפברואר 2014 הזמינה מחברה המתמחה בתחום זה חוות דעת הנדסית כאמור.
במאי 2014 נמסרה לחמ"ת חוות הדעת, ובה הוערכה עלות חידוש המופע ("הערכה ראשונית") ב -6.
3 מיליון ש"ח- סכום הגבוה בהרבה מהסכום שצוין בהערכת הקבלן מספטמבר 2014 (2.
6 מיליון ש"ח) ואף מהסכום שהקצה משרד התיירות 1405 .
:שם הדוח משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ( משרד התיירות לנושא 3 מיליון ש"ח).
בחוות הדעת גם הומלץ להפעיל את המופע "לאו דווקא בתצורה אשר הייתה קיימת עד כה".
מהמסמכים עולה כי בשנים 2015 -2014 קיים משרד התיירות כמה דיונים בעניין המשך המופע, חלקם בהשתתפות נציגי עיריית טבריה.
בדיונים הועלו אפשרויות שונות, ובהן "הקמת במסגרת הטיפול הכולל במרחב ]באגם[ שניתן יהיה לשנעו למקומו הקבוע ]חדש[ מיזם התיירותי של העיר טבריה", ולחלו על המזח ]התקנת המזרקה[ פין הוזלת "עלויות באמצעות ולא על המים".
עוד עולה מהמסמכים כי משרד התיירות קיים דיונים כלליים בנושא התשתיות והפרויקטים התיירותיים בטבריה, וכי מיולי 2014 הוא מודע לכך שהם "אינם מספקים מענה מספיק מבחינה תיירותית, וכי "חייבים להקים מערך תחזוקה משמעותי בדמות סיירת תחזוקה, אחרת אין טעם להשקעות".
בפברואר 2015 מסר משרד התיירות למשרד מבקר המדינה כי בסיור שקיים בטבריה הועלה כי מצב תחזוקת אתרי התיירות בעיר ירוד, והוסיף כי הוא מתכוון לבצע ניסוי שבמסגרתו ישקיע בתחזוקת אתרים אלה סכום של 5 מיליון ש"ח.
ואולם בדצמבר 2015 הודיע משרד התיירות למשרד מבקר המדינה כי "בשל חוסר שיתוף פעולה מצד העירייה וחמ"ת למקד את התחזוקה במרחב התיירותי בלבד הנושא הוקפא.
התקציב יופעל עם סיום הפרויקטים כיכר רסקו וטיילת אלון".
הביקורת העלתה כי בספטמבר 2015 , יותר משנתיים וחצי לאחר טביעת המזרקה, עדיין לא קיבל משרד התיירות החלטה בעניין עתידו של הפרויקט, בין היתר בשל רצונו לפתור תחילה את בעיית התחזוקה הירודה של אתרי התיירות בטבריה, ועקב כך גם לא נעשה עד מועד זה כל שימוש בסכום שהקצה משרד התיירות (3 מיליון ש"ח) לחידוש הפרויקט.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד התיירות כי החליט "שלא לשקם את הפרויקט.
טרם ייבדקו על ידי גוף חיצוני כלל הסיבות לשקיעתו, וזאת כדי לא לחזור על טעויות שנעשו.
כמו כן העירייה וחמ"ת הציגו נתונים סותרים אודות העלות הנדרשת לשיקום ולכן נתבקשה חברת הבקרה לבדוק את העלות האמיתית של השיקום".
לדעת משרד מבקר המדינה, מיד לאחר גיבוש הדוח הסופי של חברת הבקרה, על משרד התיירות לגבש את עמדתו בנוגע לפתרון המועדף עליו בנושא, לקבל החלטה מחייבת ולפעול ליישומה; על משרד התיירות להתחשב בעניין זה בין היתר בממצאי הדוח הנוכחי של משרד מבקר המדינה.
שם הדוח: משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 סיכום .
דוח זה התמקד בפרויקט תיירותי וכלכלי משמעותי שביצעו במשותף משרד התיירות, חמ"ת ועיריית טבריה, אשר שימש בשנים 2012 -2010 פרויקט דגל בטבריה וזכה להצלחה רבה.
מטרתה של הביקורת הייתה בין היתר לאתר את הכשלים בביצוע הפרויקט כדי שניתן יהיה למנוע כשלים דומים בפרויקטים עתידיים.
הביקורת העלתה כי משרד התיירות, חמ"ת ועיריית טבריה לא טיפלו כראוי בתכנונו, בהקמתו ובתחזוקתו של הפרויקט.
עיריית טבריה וחמ"ת בחרו להציב בכינרת את המזרקה, הרכיב העיקרי בפרויקט, ולא בדקו את כל ההשפעות האפשריות של הצבה כזאת.
זאת וע וד, היבט מהותי הקשור בתחזוקת הפרויקט, שניתן היה לצפות אותו מראש - העלאה והורדה של המזרקה על פי השינויים במפלס הכינרת - לא הוסדר בעוד מועד ואף לא טופל בדחיפות על ידי העירייה וחמ"ת כשהתחוור להן שעלול להיגרם נזק לפרויקט בעקבות עליית המפלס.
עקב כך טבעה המזרקה ובכך הושבתה פעילות הפרויקט מעט יותר משנתיים בלבד לאחר הקמתו, ובינואר 2016 .
, כשלוש שנים לאחר מכן, טרם חזר הפרויקט לפעילות לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התיירות וחמ"ת להפיק לקחים מממצאי דוח שפרסם מבקר המדינה בשנת 2009 , ובו התריע על תחזוקה לקויה של אתרי תיירות בערים שונות, ובהן טבריה, ומממצאי דוח זה, ולהקפיד שבהסכמים לפיתוח פרויקטים תיירותיים שהמשרד מממן או שותף בהקמתם יעוגנו כראוי כל הפעולות וההיבטים הכרוכים בפיתוח הפרויקטים ובתחזוקתם.
אשר לפרויקט מופע המים בכינרת - על משרד התיירות לגבש בהקדם את עמדתו בנוגע לפתרון המועדף בעניינו, לקבל החלטה מחייבת ולפעול ליישומה.
על עיריית טבריה להפיק ללא דיחוי לקחים מתפקודה הבלתי תקין בעניין פרויקט זה, וזאת עוד לפני שמשרד התיירות יממש את ההחלטה שקיבל לאחרונה להשקיע בקרוב סכומים ניכרים בפיתוח תשתיות תיירות נוספות בעיר.
ראוי שגם רשויות מקומיות אחרות המקבלות מימון להקמת פרויקטים תיירותיים ואף חברות עירוניות העוסקות בכך ילמדו דוח זה ויפיקו לקחים בעניין הקמתם ותחזוקתם של פרויקטים אלה, ובכלל זה יקפידו לקיים את כל ההוראות וההליכים לקבלת ההיתרים והרישיונות הדרושים בהתאם לדיני התכנון והבנייה.
ראוי שמשרד התיירות וחמ"ת יוודאו שהן עושות זאת.
:שם הדוח משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016
:שם הדוח משרד התיירות - הביקורת הפנימית במשרד התיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק הביקורת הפנימית או חוק הביקורת), קובע כי בכל גוף ציבורי תקוים ביקורת פנימית על ידי מבקר פנימי.
החוק מסדיר היבטים שונים בעבודתו של המבקר הפנימי, כגון תפקידיו, כפיפותו המינהלית ואופן אישור תכנית העבודה שלו.
תפקידי המבקר הפנימי הקבועים בחוק הביקורת הפנימית הם, בין היתר, לבדוק את תקינות הפעולות של הגוף הציבורי שאותו הוא מבקר ושל נושאי המשרה בו בכל הנוגע לשמירה על החוק, על הניהול התקין, על טוהר המידות ועל החיסכון והיעילות, וכן לבדוק את האפקטיביות של כל אלה בהשגת יעדי הגוף המבוקר.
כמו כן מוטל על המבקר הפנימי לבדוק אם הגוף המבוקר מקיים את ההוראות המחייבות אותו, ואף לבדוק את האופן שבו הוא מנהל את נכסיו, את פעילותו למילוי התחייבויותיו ואת אופן קבלת ההחלטות בו.
אשר למשרדי ממשלה, חוק הביקורת הפנימית קובע כי הממונה על המבקר הפנימי במשרד ים אלה יהיה השר הממונה על המשרד או המנכ"ל; בפועל משמשים המנכ"לים של משרדי הממשלה ממונים על המבקר הפנימי במשרדם.
המבקר הפנימי משמש זרוע של ההנהלה לצורך שיפור תפקודו של הארגון.
כבר בדוחות קודמים של מבקר המדינה 4 , ובייחוד בדוח שנתי 63 גמ- 2013, בפרק בנושא "הביקורת הפנימית במגזר הציבורי", עמד מבקר המדינה על כשלים בתפקודה של הביקורת הפנימית במגזר הציבורי שנגרמו בשל תקן חסר של מבקרים פנימיים, עבודה שלא על פי התקנים המקצועיים המקובלים, תלות של המבקר הפנימי בגורם הניהולי הנתון לביקורתו, ועיסוקו של המבקר הפנימי בנושאים שאינם נוגעים במישרין לתחומי פעילותו העיקריים של הארגון.
כשלים אלה פגעו בעבודת הביקורת ובגינם לא נבדקו נושאים חשובים בביקורת.
במשרדי הממשלה קיימים כמה "שומרי סף" - גורמי ביצוע ובקרה פנים-משרדיים שתפקידם, בין היתר, להבטיח שהוראות החוק, הניהול התקין וטוהר המידות יישמרו.
תפקידו של המבקר הפנימי במשרד ממשלתי הוא בעל מאפיינים של שומר סף.
התיירות היא מהענפים החשובים ביותר לכלכלת המדינה בשל תרומתה לתוצר הלאומי, למאזן התשלומים וכן לתעסוקה במשק.
משרד התיירות מופקד, בין השאר, על מדיניות התכנון, הפיתוח ו השיווק של תעשיית התיירות.
הוא פועל להגדלת היקף ההשקעות בענף ומסייע בהקמת מיזמים תיירותיים עסקיים (אטרקציות ובתי מלון) בכל הארץ על ידי מתן מענקים על פי החוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט - 1959 , ונוהלי מרכז ההשקעות.
התקציב המקורי ברוטו (כולל התקציב לפיתוח תיירות) של משרד התיירות לשנת 2013 הסתכם ב-768 מיליון ש"ח ולשנת 2014 - ב-775 מיליון ש"ח.
במשרד מועסקים כ-200 עובדים.
תעשיית התיירות מעסיקה ישירות כ- 100,000 עובדים ועוד כ- 100,000 עובדים מועסקים בתעשייה זו באופן עקיף.
סך תרומתה של התיירות לתוצר הלאומי הגולמי (תמ"ג) בשנת 2012 מוערך בכ-36 מיליארד ש"ח.
התיירות הנכנסת מחו"ל היא ענף יצוא חשוב, ושיעור ההכנסות מהשירותים הניתנים במסגרתה הוא כ-14% .
מכלל ההכנסות מהשירותים שישראל מייצאת .
4 ,מבקר המדינה דוח שנתי 57ב ( 2006 ), בנוגע להיבטים בניהול נכסי דלא ניי די של האוניברסיטאות, פורסם במאי 2007 ; דוח שנתי 56ב ( 2005 ), בנוגע לקיומם של מבקרים פנימיים בתאגידי בריאות, פורסם במאי 2006 ; דוח שנתי58ב ( 2007 ), בנוגע לביקורת הפנימית בחברת המשקם, פורסם במאי 2008 ; דוחות ביקורת על קופות החולים( 2010 ;) דוח שנתי 62 ב( 2012 ), בפ רק "היבטים בפעילות מגן דוד אדום והמוסדות המנהלים שלו"; דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2010, בפרק "הביקורת הפנימית ברשויות המקומיות".
שם הדוח: משרד התיירות - הביקורת הפנימית במשרד התיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בשנים האחרונות פרסם מבקר המדינה דוחות אחדים ובהם ממצאים הנוגעים לעובדים בכירים במשרד התיירו ת המעידים על מינהל לא תקין ופגיעה בטוהר המידות 5 ; הדבר מלמד ביתר שאת על חשיבותה של ביקורת פנימית נאותה במשרד זה.
מבקר הפנים של משרד התיירות מר יחזקאל שחר משמש מאוגוסט 2003 בתפקיד מנהל יחידת הביקורת הפנימית במשרד, וזה שנים רבות הוא העובד היחיד המועסק ביחידה זו.
בחודשים אוגוסט -ספטמבר 2013 , בחודשים נובמבר -דצמבר 2014 ובחודשים מאי -אוגוסט 2015 בדק משרד מבקר המדינה כמה היבטים באופן ביצועה של הביקורת הפנימית במשרד התיירות משנת 2010 עד אוגוסט 2015 .
בנובמבר 2015 עודכנו חלק מממצאי הדוח.
הבדיקה נעשתה במשרד התיירות; בדיקת השלמה נעשתה בנש"ם.
הגשת תכניות עבודה ודוחות ביקורת .
על פי חוק הביקורת הפנימית, על המבקר הפנימי של משרד ממשלתי להגיש לאישור הממונה עליו - כאמור, מנכ"ל המשרד - הצעה לתכנית עבודה שנתית או תקופתית, ועל הממונה לשקול אם לאשרה, לעתים בכפוף לשינויים שימצא לנכון לבצע בה.
עוד נקבע בחוק האמור כי השר הממונה על המשרד הממשלתי וכן מנכ"ל המשרד רשאים להטיל על המבקר הפנימי גם משימות של ביקורת פנימית שלא נכללו בתכנית העבודה השנתית שאושרה.
עוד נקבע בחוק כי המבקר הפנימי יערוך את הביקורת על פי תקנים מקצועיים מקובלים.
תכנית העבודה השנתית של המבקר הפנימי משמשת המסגרת הכוללת לעבודתו במשך שנת העבודה.
הליך סדור לגיבוש תכנית עבודה זו, בחינתה ואישורה וניהול עיקר העבודה השוטפת בהתאם לה - כל אלה הכרחיים למילוי התפקידים העיקריים של המבקר הפנימי.
בתקנים המקצועיים של לשכת המבקרים הפנימיים העולמית נקבע כי "המבקר הפנימי הראשי חייב להכין תכנית עבודה מבוססת סיכונים, בהתאם למטרות הארגון, על מנת להחליט על סדרי העדיפויות של הביקורת הפנימית" 6 ,.
לפיכך רצוי שמבקר פנימי, לרבות במשרד ממשלתי יקבע את תכנית עבודתו השנתית ואת היקף הביקו רת, בין היתר, בהתבסס על אלה: סקר סיכונים שבוצע בגוף המבוקר או הערכת סיכונים שביצע הוא עצמו; היעדים והמטרות השנתיות של הגוף; אירועים מרכזיים בפעילותו; המשאבים שברשותו, לרבות מצבת כוח האדם ביחידתו.
ראוי שהמבקר הפנימי יציג וינמק את השיקולים שבהתחשב בהם קבע את .
5 ,ראו למשל, מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי ( 2013 ), "סדרי התקשרות של משרד התיירות עם מפיק מופעים", עמ' 693-673 ; דוח שנתי65ג ( 2015 ), "פיתוח תשתיות ציבוריות לתיירות", עמ' 1285 -1245 .
org/standards - guidance/Public%20Documents/IPPF%202013%20 Hebrew.
pdf משרד התיירות 1353 .
:שם הדוח משרד התיירות - הביקורת הפנימית במשרד התיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תכנית העבודה.
על פי חוק הביקורת, על המבקר הפנימי להגיש למנכ"ל המשרד דוח בכתב על ממצאיו ולהגיש לשר כל דוח ביקורת שלו.
גיבוש תכניות עבודה ואישורן .
תכניות עבודה של יחידת הביקורת בשנים 2015 -2010 באוגוסט 2013 (במסגרת ביקורת אחרת שקיים משרד מבקר המדינה בחברה ממש לתית שבאחריות משרד התיירות), ביקש משרד מבקר המדינה מהמבקר הפנימי של משרד התיירות להמציא לו את תכניות הביקורת השנתיות של יחידת הביקורת (להלן גם - תכנית העבודה) לשנים 2013 -2010 , שאושרו על ידי הנהלת המשרד וכן את כל דוחות הביקורת שהוא השלים במסגרת תכניות עבודה אלה.
עוד התבקש המבקר הפנימי לציין אם היו נושאים שלא טיפל בהם אף שבתכניות העבודה נקבע כי הם יטופלו, מה הם הנושאים האלה, ומה הסיבות לאי-הטיפול בהם, וכן התבקש לצרף מסמכים בנושא.
בספטמבר 2013 השיב המבקר הפנימי על פניית משרד מבקר המדינה (להלן- תשובת המבקר הפנימי) כדלהלן: 1.
הוא לא הגיש לאישור המנכ"ל הקודם את הצעות תכניות העבודה של יחידת הביקורת לשנים 2010 ו- 2011 .
", ולטענתו "לא התבקשתי לעשות כן משרד מבקר המדינה העלה כי המבקר הפנימי לא הכין הצעות של תכניות עבודה לשנים 2010 ו- 2011 .
נוסף על כך לא נמצאו מסמכים שאפשרללמוד מהם כי הממונה עליו - המנכ"ל הקודם - התריע לפני המבקר הפנימי על אי- הגשת הצעות תכניות העבודה לאישורו.
משרד מבקר המדינה מעיר למבקר הפנימי כי על פי חוק הביקורת הוא חייב להכין ולהגיש לאישור מנכ"ל המשרד בכל שנה הצעת תכנית עבודה של יחידת הביקורת, ומילוי חוב ה זו אינו מותנה בקבלת בקשה מגורם כלשהו.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל הקודם ולמבקר הפנימי כי טיפולם בעניין גיבושן ואישורן של תכניות עבודה בשנים האמורות לא היה תקין.
לתשובתו מספטמבר 2013 צירף המבקר הפנימי שני מסמכים שאותם הגדיר "תכניות עבודה של אגף הביקורת לשנים 2012 ו- 2013" , אשר הגיש בדצמבר 2011 ובפברואר 2013 .
, בהתאמה, למנכ"ל הקודם הועלה כי תכניות העבודה שהובאו במסמכים אלה היו כלליות, דלות ולא מפורטות ולא הובהרו בהן תתי-הנושאים והיחידות במשרד שייבדקו במסגרת כל נושא.
בתכניות העבודה האמורות, אשר כללו שישה עד ש בעה נושאי ביקורת, לא צוינו לוחות הזמנים לביצוען של הבדיקות המתוכננות בנושאים השונים ולא פורט, נוכח היות המבקר הפנימי כאמור עובד יחיד ביחידת הביקורת הפנימית, מי יבצען (המבקר הפנימי בעצמו או גורמי מקצוע חיצוניים).
במסמך מדצמבר 2011 שהמבקר הפנימי הגדיר "תכנית עבודה של אגף הביקורת לשנת 2012 " צוין, בין היתר, באופן כללי ביותר, כי בשנה זוהוא יעסוק בביקורת על הנושאי ם האלה: (א) פעילותו של אגף הרכב; (ב) פעילותו של אגף האירוח; (ג) גיוס עובדים; (ד) בדיקת מעקב; (ה) המשך טיפול בנושאים קודמים; (ו) נושאים 1354 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד התיירות - הביקורת הפנימית במשרד התיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ( :נוספים באישור מנכ"ל המשרד 1 ) העמקת המעורבות בביקורת הפנימית של החברות הממשלתיות הכפופות לשר התיירות; ( 2 ) פעילות ועדת המכרזים של המשרד - ביקורת חוזרת.
במסמך מפברואר 2012 שהמבקר הפנימי הגדיר "תכנית עבודה של אגף הביקורת לשנת 2013 " צוין, בין היתר, באופן כללי ביותר כי בשנה זו הוא יעסוק בביקורת על הנושאי ם האלה: (א) פעילותו של אגף הרכב; (ב) גיוס עובדים; (ג) בדיקות מעקב; (ד) המשך טיפול בנושאים קודמים; (ה) נושאים נוספים באישור מנכ"ל המשרד: (1) העמקת המעורבות בביקורת הפנימית של החברות הממשלתית הכפופות לשר התיירות; (2) פעילותועדת המכרזים של המשרד - ביקורת חוזרת.
משרד מבקר המדינה מציין כי בהתחשב בהיקף כוח האדם ביחידת הביקורת - עובד אחד בלבד שהוא גם המבקר הפנימי - ספק אם יכלה היחידה לטפל בכל הנושאים שפורטו בתכניות העבודה האמורות שהגיש המבקר הפנימי.
הועלה כי רוב הנושאים לבדיקה נרשמו באופן כללי ביותר ובלא לפרט את ההיבטים שייבדקו בכל נושא.
כאמור, במסמך שהמבקר הפנימי הגדיר "תכנית עבודה לשנת 2013 " נרשמו רוב הנושאים לבדיקה שנכללו כבר במסמך שהמבקר הגדיר "תכנית עבודה לשנת 2012 ", והם אף נכתבו באותה מתכונת - ניסוחם היה כללי ביותר ולא פורטו ההיבטים שייבדקו בכל נושא.
מהאמור עולה חשש כי המבקר הפנימי לא השקיע מחשבה בהכנת ההצעות של תכניות העבודה השנתיות האמורות של יחידת הביקורת הפנימית, וכי רוב הנושאים לביקורת שפורטו בתכנית העבודה לשנת 2012 הועתקו לתכנית העבודה לשנת 2013 .
לא נמצאו אסמכתאות שאפשר ללמוד מהן כי המנכ"ל הקודם אישר את מסמכי תכניות העבודה האמו רות שהגיש המבקר הפנימי או שביקש לעדכנם.
על כן ניתן להסיק כי ליחידת הביקורת לא הייתה למעשה תכנית עבודה מפורטת ומאושרת לשנים אלה.
באוגוסט 2013 , לבקשתו של המנכ"ל הנוכחי מר אמיר הלוי 7 , הגיש לו המבקר הפנימי מסמך שאותו הגדיר "תכנית עבודה עדכנית 2013 -2014 ", ובו פורטו שוב, באופן כללי בלבד, נושאי הביקורת המוצעים בלי לציין מה מהם יבוצע בפועל באותה שנה ומהו לוח הזמנים לביצועם.
יצוין כי מרבית הנושאים שנכללו במסמך זה כבר פורטו בהצעת תכניות העבודה לשנים קודמות שהגיש כאמור המבקר הפנימי.
הועלה כי המנכ"ל הנוכחי לא אישר כנדר ש גם מסמך הצעת תכנית עבודה זה, בין היתר נוכח אי-שביעות רצונו ממתכונתו.
7 המנכ"ל הנוכחי נכנס לתפקידו במאי 2013.
:שם הדוח משרד התיירות - הביקורת הפנימית במשרד התיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בינואר 2015 הגיש המבקר הפנימי למנכ"ל, בעקבות פניית משרד מבקר המדינה, מסמך שהגדיר "תכנית עבודה 2015 .
" הביקורת העלתה כי גם הצעת תכנית העבודה הזאת הייתה כללית, דלה ולא מפורטת ולא הבהירה את תתי-הנושאים שייבדקו במסגרת כל נושא; לא נקבעו בה לוחות זמנים לביצוע הבדיקה בנושאים השונים ולא צוין מה מהם יבוצע בפועל באותה שנה.
גם בהצעת תכנית עבודה זו פורטו נושאים לבדיקה שחלקם כבר נכללו בהצעות תכניות העבודה לשנים קודמות אולם לא בוצעו בפועל.
הכנת סקר סיכונים כבסיס לתכנית הביקורת השנתית על פי הוראת תכ"ם מינואר 2012 בנושא "ניהול סיכונים תפעוליים", על משרד ממשלתי להכין, בין היתר: דוח חשיפות משרדי; סקר סיכונים תפעוליים; דוח המסכם את ממצאי סקר הסיכונים; מפת סיכונים.
בהוראה גם צוין כי האחריות הכוללת לניהול הסיכונים התפעוליים במשרד ממשלתי מוטלת על הנהלת המשרד.
ועדת זילר 8 ציינה בהמלצות שהגישה בשנת 2006 כי על תכנית עבודה של הביקורת הפנימית להתבסס, בין היתר, על ממצאיו של סקר סיכונים שהתבצע בגוף המבוקר, שאם לא כן עלולה להיפגע האפקטיביות של הביקורת הפנימית.
גם מבקר המדינה ציין בדוח מ- 20139 כי כדי שהנושאים הנבדקים בביקורת הפנימית יהיו משמעותיים וכדי שהמשרד הממשלתי יוכל להסתייע בממצאי הביקורת לשיפור תפקודו, רצוי שהמבקר הפנימי יקבע את תכנית העבודה השנתית שלו, בין היתר, בהתבסס על ממצאי סקר סיכונים שנעשה בגוף המבוקר או בהסתמך על מסמך הערכת סיכונים שהוא גיבש.
בביקורת נמצא כי משרד התיירות לא עשה סקר סיכונים כנדרש על פי הוראת תכ"ם האמורה וכי גם המבקר הפנימי לא הכין מסמך הערכת סיכונים.
למותר לציין כי נוכח האמור כל הצעות תכניות הביקורת לשנים 2015 -2012 שהכין כאמור המבקר הפנימי לא התבססו על מסמכים אלה.
אין מסמכים שאפשר ללמוד מהם שהמבקר הפנימי התריע לפני הנהלת המשרד בשנים האמורות לעיל על אי-ביצוע הסקר על פי הוראת תכ"ם או שדיווח כי גם הוא לא הכין מסמך הערכת סיכונים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התיירות להחיש את פעולותיו להכנת סקר סיכונים משרדי כנדרש על פי הוראות תכ"ם.
עד שיעשה כן, רצוי שהמבקר הפנימי יכין מסמך הערכת סיכונים שישמש בסיס לגיבוש הצעת תכניות העבודה העתידיות של יחידת הביקורת הפנימית.
בעת שמנכ"ל המשרד יבחן את הצעת תכנית העבודה השנתית של יחידת הביקורת הפנימית ויקבע אם לאשרה, ראוי כי הוא יוודא שהיא גובשה, בין היתר, בהתחשב בממצאי סקר הסיכונים.
בתשובה שמסר משרד התיירות למשרד מבקר המדינה בינואר 2016 (להלן- תשובת משרד התיירות) צוין כי הוא מקבל את הערת משרד מבקר המדינה ויפעל להכנת סקר הסיכונים.
המבקר הפנימי ציין בתשובתו, בין ה יתר, כי לא היה מודע להוראות האמורות, כי תכנית .
8 סוגיית פעילותו של המבקר הפנימי נבחנה בוועדה לבחינת חוק הביקורת הפנימית בראשות השופט (בדימ') ורדימוס זילר, שאותה הקימה בשנת 2005 .
שרת המשפטים דאז גב' ציפי לבני בדצמבר 2006 הגישה הוועדה לשרת המשפטיםדאז המלצות לשיפור האפקטיביות של עבודת המבקר הפנימי.
9 ,ראו: משרד מבקר המדינהדוח שנתי 63ג ( 2013 '), עמ 133-129 .
שם הדוח: משרד התיירות - הביקורת הפנימית במשרד התיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 העבודה של יחידת הביקורת לשנת 2016 תוכן בהתחשב בסקר סיכונים שבוצע באגף החשבות במשרד, וכי במהלך שנת העבודה 2016 יעדכן המבקר הפנימי סקר סיכונים זה- ככל שימשיך בעבודתו במשרד.