HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
33 ;חמישה במוסדות רפואיים: הדסה עין כרם, שערי צדק, המרכז הרפואי תל אביב, סורוקה ושיבא ושניים במוסדות אקדמיים: מכון ויצמן ואוניברסיטת תל אביב.
שם הדוח: משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 נמצא כי בניגוד לכללים להקצאת מכשור רפואי ובניגוד להתחיי בותם של מנהלי המרכזים הרפואיים, כל המרכזים הרפואיים משתמשים במכשירים שנועדו למטרות מחקר גם לצרכים קליניים שוטפים, תמורת תשלום.
כן נמצא כי משרד הבריאות מודע לכך, ובכל זאת לא מקיים פיקוח ובקרה על השימוש במכשירים.
בתשובת משרד הבריאות נמסר כי עד כה לא הצליח לק בל נתונים מדויקים על מספר הבדיקות המבוצעות מדי שנה במכשירים שיועדו למטרות מחקר.
ב- 2011 פנה המרכז הרפואי סורוקה באמצעות מנכ"ל הכללית אל מנכ"ל משרד הבריאות דאז, וביקש אישור להפעיל את מכשיר ה- MRI .
שנועד למטרות מחקר גם לבדיקות קליניות בבקשה נאמר שהבדיקות יבוצ עו באישור אישי של מנהל בית החולים ורק במקרים של בדיקות דחופות וקיצור תורים "בלתי נסבלים אשר עלולים להביא לפגיעה רפואית".
סורוקה מסר למשרד מבקר המדינה, כי מכשיר ה - MRI שאושר למטרות מחקר אכן מופעל מחצית מהזמן לטובת פעילות קלינית שוטפת.
משרד מבקר המדינה מעיר ל משרד הבריאות ולמרכזים הרפואיים על שאפשרו שימוש במכשירי דימות המיועדים למחקר גם למטרות קליניות שוטפות וגבו תשלום על כך, שלא על פי הכללים, וכל זאת ללא אישורים וללא הסדרה.
בתשובת משרד הבריאות נמסר כי בעקבות הביקורת הוכן נוהל בנושא השימוש במכשירים רפואיים המיועדים למחקר.
הנוהל יופץ לבתי החולים עד סוף שנת 2015 , ובין היתר יכלול את התנאים שבהם מותר להשתמש במכשירים גם למטרות קליניות תמורת תשלום.
בעקבות הביקורת הוכן גם טופס דיווח למכשירים רפואיים מיוחדים שיועדו למחקר.
אגף התקציבים במשרד האוצר מסר בנובמבר 2014 , כי לדעתועל משרד הבריאות לאכוף את האיסור על שימוש במכשירים שלא למטרות מחקר.
כן אמר כי אין להכשיר את המציאות בדיעבד, מכיוון שזה מקשה על היכולת לקבוע כללים בכל התחומים במערכת הבריאות.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח התנגדות משרד האוצר לשימוש במכשירי המחקר גם לצרכים קליניים, ראוי שמשרדי אוצר והבריאות יבחנו את המחלוקת ביניהם מתוך מגמה לייעל את השירות למבוטחים מחד גיסא, ולהבטיח שהפעלת המכשירים המיועדים למחקר לצרכים קליניים תיעשה בכפוף לכללים שייקבעו וייאכפו מאידך גיסא.
גביית תשלום עבור קיצור תורים לבדיקות דימות מסוגי MRI ו- PETCT 1.
היערכות קופות החוליםליישום חוזר בנושא: חוזר סמנכ"ל לפיקוח על קופות החולים ושירותי בריאות נוספים במשרד הבריאות מאפריל 201434, עוסקבתופעת גביית תשלום מהנבדקים עבור הקדמת תורים (להלן - חוזר בנושא הקדמת תורים).
על פי החוזר, חלק מספקי השירות של קופות החולים מקיימים שני מערכי תורים, האחד למבוטחי הקופות והשני ללקוחות פרטיים , לרוב תוך מתן עדיפות ללקוחות הפרטיים.
ספק י השירות המציעים תורים מוקדמים בתוספת תשלום גורמים ל"דחיקת " המטופל ים ממסלול השירות .
34 חוזר 3/2014 מאפריל 2014 בנושא"חולים במלכוד 2 - טיפול בהקדמת תורים במקרים דחופים ואיסור גביית תשלום פרטי עבור הקדמת תורים".
:שם הדוח משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הציבורי לפרטי - ופוגעים כך בערך השוויון.
מצב כזה עלול ליצור תמריץ ליצירת עומס פיקטיבי, לשם קבלת תוספת תשלום מהמטופלים עבור קיצור התורים .
החוזר בנושא הקדמת תורים קובע כי עד ל- 1.
14 על קופות החולים להבטיח כי לא ינוהלו תורים נפרדים ללקוחות הקופה וללקוחות פרטיים, ולאסור על הספקים להציע הקדמת תורים בתוספת תשלום.
עליהן לעשות זאת באמצעות הוראה מפורשת מראש, בהסכם ההתקשרות עם ספקי השירותים.
נמצא כי עד למועד סיום הביקורת, לא נערכו קופות החולים ליישום החוזר בנושא הקדמת תורים וחלקן אף חולקות עליו.
משרד הבריאות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא בודק את יישומו על ידי הקופות ובונה תכנית לבקרת שטח בנושא.
מאוחדת מסרה בתשובתה מינואר 2015 כי לדעתה אין זה מתפקיד הקופות לקיים פיקוח בנושא זה, אך היא אסרה במסגרת ההסכמים עם הספקים את הקדמת תורים תמורת תשלום, כפי שנאמר בחוזר.
" פעילותמאכערים " המקצרים תורים בתשלום: כבר בדוח קודם ציין מבקר המדינה35 כי "לתופעת ה 'מאכערים ' עלולות להיות השפעות שליליות על הנורמות האתיות בשירות הציבורי, על יעילות תפקודו ועל האמון שנותנים התושבים בשירות הציבורי ובמוסדות השלטון בכלל.
תופעת ה'מאכערים ' עלולה לגרום להשחתת נורמות ההתנהגות של עובדי הציבור ולפתוח פתח לקבלת שוחד וטובות הנאה; כמו כן התופעה עלולה לפגוע ברווחת הציבור, משום שהיא מאפשרת למספר קטן של 'מאכערים ' להפיק רווחים על חשבון הציבור הזקוק לשירותי הגופים הציבוריים; לפגוע בשוויון ההזד מנויות בכל הנוגע לקבלת שירותים ציבוריים; ולגרום לכך שהשירות הציבורי לא יהיה נכון להתייעל ".
התופעה עלולה גם לפגוע בעקרון השוויון, המעוגן בחוקי היסוד ובחוק ביטוח בריאות ממלכתי.
בביקורת הנוכחית עלה כי במסגרת קביעת תורים לבדיקות דימות עדיין מתקיימת תופעה של מאכערים הפועלים בתשלום לקיצור התורים.
בניגוד למתחייב בחוזר בנושא הקדמת תורים, חברה פרטית כלשהי מפרסמת כי אחד משירותיה הוא סיוע בהקדמת תורים לבדיקות MRI ,CT ו- PETCT.
עבור קידום התור לבדיקת MRI היא גובה סכום של450 .
ש"ח בספטמבר 2014 , לאחרשמשרד מב קר המדינה יידע את משרד הבריאות על פרסומי החברה הפרטית , יידע ה אגף לרפואה כללית במינהל רפואה שבמשרד את מנהלי בתי החולים בדבר התופעה, ודרש מהם לפעול על פי ההנחיות והנהלים של המשרד בנושא קביעת תורים.
בעקבות פניית משרד מבקר המדינה, הנחתה הכללית את מחוזותיה להבהיר לספקי השירותים הרפואיים כי אל להם להציע הקדמת תור בתוספת תשלום וכי ביצוע מעשה כזה ייחשב הפרת הסכם.
35 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57 ב( 2007 '), "תופעת ה'מאכערים' בשירות הציבורי", עמ99.
שם הדוח: משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות ולקופות החולים כי עליהם להקפיד שתור הממתינים לבדיקות בכלל, ולבדיקות דימות בפרט, יתנהל בשוויוניות ובשקיפות.
מתן האפשרות להקדים את התור תמורת תשלום, באמצעות מי שיש לו גישה למנהלי התורים, מפר את האיזון התקין ואת ערך השוויון ונותן עדיפות למי שממונו בכיסו.
על כך ציין בעבר מבקר המדינה כי מדובר בתופעה פסולה עם השלכות שליליות על השירות הציבורי ופגיעה בעקרון השוויון.
מתן העדפה ל"תיירות מרפא" בביצוע ובפענוח בדיקות דימות תיירות מרפא היא שירות רפואי הניתן לתיירים, לרבות תושבי הרשות הפלשתינאית, המגיעים ארצה לצורך קבלת טיפול רפואי.
חוזר בנושא תיירות מרפא36 (להלן- חוזר מינהל רפואה) קובע את העקרונות הבסיסיים לתיירות מרפא במסגרת הרפואה הציבורית בישראל.
בין היתר הוא קובע כי "חל איסור לתת לתייר רפואי עדיפות על ישראלי, בקביעת תורים, ויש להבטיח כי קביעת תורים לתיירי מרפא, לא תפגע בזמינותם של שירותים שמעניק בית החולים למטופלים ישראליים .
רצון להעניק שירות תיירות מרפא בזמינות טובה ומהירה מחייב להשוות את זמינות התורים לכלל מטופלי המוסד הרפואי".
לצורך בחינת מועדי ההמתנה לבדיקות דימות מתקדמות והשוואה בין המתנת נבדקים ישראלים לנבדקים תיירים, אספו נציגי הביקורת מידע על בדיקות דימות שנעשו ב - 2013 בבתי החולים הממשלתיים ושל הכללית, וניתחו את המידע בכלים ממוחשבים.
נמצא כי במרכז רפואי שיבא בתל השומר (להלן - שיבא) המתינו כ-36% מהישראלים יותר מ -64 ימים לבדיקת MRI לא דחופה (בהרדמה), לעומתכ-6% מהתיירים; ברמב"םכ-24% מהישראלים נבדקו בדיקה לא דחופה (ללא הרדמה) בתוך שבוע וכ-17% מהם נבדקו בדיקה לא דחופה (בהרדמה) בתוך שבוע, לעומת 100% מהתיירים שביצעו את הבדיקה בתוך שבוע (בין שבהרדמה ובין שלא בהרדמה); במרכז הרפואי אסף הרופא בצריפין (להלן - אסף הרופא) כ- 54% מהישראלים המתינו לבדיקה (ללא הרדמה) שבוע או פחות, לעומת 100% מהתיירים שהמתינו לה שבוע או פחות; אשר לבדיקת PETCT בשיבא, רק38% מהישראלים ביצעו אותה בתוך שבוע, לעומת כ -63% מהתיירים; בבלינסון רק כ-4% מהתיירים המתינו לפענוח הבדיקה יותר מחמישה ימים, לעומת כ-60% .
מהישראלים הנתונים מצביעים על מתן עדיפות מובהקת לתיירי מרפא - הן בזמן ההמתנה לבדיקות והן בפענוחן, זאת בניגוד לחוזר מינהל רפואה.
חיזוק לממצאים אלה נמצא גם בדוח יחידת הביקורת של החשב הכללי במשרד האוצר37" , שלפיונמצא שבכל תאגידי הבריאות קיימת פרוצדורה של קידום תורים לטובת תיירי המרפא.
קביעת התורים עבור תיירי המרפא לא עוברת תהלי ך זהה לקביעת התורים עבור המטופלים הישראלים".
בתי החולים מסרו למשרד מבקר המדינה, כי זמן ההמתנה של תיירי המרפא מתחיל ונרשם רק לאחר הגעתם ארצה, אולם קיים זמן המתנה מקדים עוד בחו"ל.
36 חוזר מינהל רפואה 51/2013 מדצמבר 2013 .
"בנושא "שירות פרטי במסגרת תיירות מרפא 37 :ביקורת הכנסות מתיירות מרפא בבתי החוליםהמרכז הרפואי תל אביב , שיבא, רמב"ם, וולפסון ואסף הרופא; נובמבר 2014.
:שם הדוח משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר לבתי החולים ולמשרד הבריאות, כי שומה עליהם לוודא שתור הממתינים לבדיקות יהיה אחיד ויכלול את כלל הנבדקים, הן ישראלים הן תיירים, אשר יירשמו בו מיד עם ההחלטה על ביצוע הבדיקה - וזאת מבלי לייצר תור ממתינים סמוי נוסף.
רק כך ניתן יהיה לשמור על עקרונות השוויוניות והשקיפות ולהבטיח שירות שווה לכול, ללא מתן העדפה לקבוצה מסו ימת - וכך לאכוף את חוזר מינהל רפואה.
על המשרד לבחון אפשרויות לספק בדיקות דימות לתיירים באופן שמחד גיסא לא יפגע בהכנסה החשובה של תיירות המרפא למערכת הבריאות הישראלית ויתחשב בנסיבות שהותם המיוחדות בארץ, ומאידך גיסא לא יבוא על חשבון השירות לישראלים.
בתשובת משרד הבריאות נמסר, כי במסגרת הסדרת תיירות המרפא בהליך החקיקה - אשר מתבצעת במועד עריכת הביקורת בוועדה המייעצת לחיזוק מערכת הבריאות הציבורית (להלן - ועדת גרמן 38 ), יוגדר מפורשות איסור מתן עדיפות לתיירי מרפא על פני ישראלים ויתבצע מעקב אחר נושא זה.
פענוח בדיקת דימות הוא השלב בתהליך האבחון שבו רדיולוג צופה בתמונות שהופקו במהלך הבדיקה, מבצע עיבודים ושחזורים ממוחשבים, מפענח את הממצאים - לרוב במכון הדימות שבו בוצעה הבדיקה, ונותן תשובה כתובה (להלן - פענוח).
קיימות מערכות שבהן הפענוחים מתבצעים מרחוק, על ידי רדיולוגים אשר אינם נמצאים פיזית במכון - הצילומים מועברים במערכת ממוחשבת אל הרדיולוג המפענח את הבדיקה ומחזיר את סיכום הפענוח אל מכון הדימות (להלן - טלה-רדיולוגיה ).
עיכוב בפענוח בדיקות הדימות בדיקות הדימו ת הפכו במהלך השנים למרכיב מרכזי בתהליך האבחון הרפואי.
המועצה הלאומית לדימות39 ציינה בסיכומיה מ- 2012 כי העלייה במספר בדיקות ה-CT גרמה לתופעה של עיכוב בפענוחים; ההמתנה הארוכה לפענוחים מעכבת את האבחון הקליני שנעשה על ידי הרופא המטפל, דבר העלול לעכב את מתן הטיפ ול המתאים ואף לגרום למתן טיפול על בסיס מידע חסר.
יתר על כן, קיימת תופעה שבה מטופלי מחלקות אונקולוגיות שנשלחים לבדיקות .
PETCT במכונים אחרים על פי הסכמי בחירה של הקופות, חוזרים להמשך טיפול עם דיסק הבדיקה בטרם פוענחה, וכדי לא לעכב את המשך הטיפול מחלקת הרפואה ה גרעינית בבית החולים בו הם מטופלים מבצעת במקביל פענוח נוסף.
יעדים לזמני פענוח: משרד מבקר המדינה ב דק בחלק מבתי החולים את התקן שנקבע במכוני הדימות לזמני ההמתנה המומלצים לפענוח.
להלן היעדים שהוגדרו בנהלים: .
38 נכון למועד סיום הביקורת, יישום המלצות ועדת גרמן מוקפא בעקבות פיזור הכנסת בדצמבר 2014.
גוף המייעץ למנכ"ל משרד הבריאות בנושאים הנוגעים לדימות 636 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 נוהל הכללית החל על מכוני הדימות בבתי החולים שלה, קובע זמני פענוח מרביים לבדיקות דימות.
כך למשל נקבע כי בדיקות CT ו- MRI אמבולטוריות יפוענחו עד שבוע מיום ביצוען; נוהל שיבא קובע כי בדיקות CT ו- MRI אמבולטוריות יפוענחו בתוך10 ימים ובדיקות PETCT בתוך48 שעות; נוהל המרכז הרפואי תל אביב קובע כי בדיקות .
CT ו- MRI אמבולטוריות יפוענחו בתוך שבוע, בדיקות PETCT יפוענחוביום שלמחרת ובדיקות דחופות יפוענחו באותו היום ; מרכז רפואי וולפסון בחולון (להלן - וולפסון) מסר כי בדיקות CT ו- MRI אמבולטוריות יפוענחו בתוך10 ימים; אסותא מסר כי קבע תקן40 של שלושה ימי עבודה לפענוח בדיקות CT ו- MRI , כי 90% מהפענוחים עומדים ביעד זה וכי מתנהל מעקב שוטף אחר מצב הפענוחים.
הביקורת העלתה כי משרד הבריאות לא קבע תקנים לזמני פענוח מרביים של בדיקות דימות.
בפועל נמצא כי בנהלים שהוגדרו על ידי מכוני הדימות עצמם, נקבע בדרך כלל כי יש לפענח בדיקות MRI ו-CT אמבולטוריות בתוך 10 ימים.
זמניפענוח בפועל: משרד מבקר המדינה מצא באמצעים ממוחשבים כי שיעור הפענוחים לבדיקות MRI אמבולטוריות בבתי החולים שארכו יותר מעשרה ימים (לחולים שאינם תיירי מרפא) היו כדלהלן: סורוקה - 24.
1% ; המרכז הרפואי לגליל - 15.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד הבריאות, בשיתוף המועצה הלאומית לדימות ונציגי בתי החולים המפעילים מכוני דימות, להסדיר את זמני ההמתנה לפענוח בדיקות דימות ולהגדיר תקן לזמן הפענוח המרבי.
אחד היעדים של המשרד לשנת 2014 הוא הגדרה וניטור מדדי איכות בדימות.
ראוי כי המשרד ישקול לשלב נושא זה כמדד איכות של בתי החולים41.
המועצה הלאומית לדימותהציעה בסיכומיה לשנת 2012 לגבש לוח זמנים מומלץ לפענוח בדיקות דימות, והודיעה שבכוונתה לקבוע לוח זמנים מוסכם.
בתשובת משרד הבריאות נמסר כי הוא יפעל לפי המלצות המועצה לקביעת פרק זמן מרבי עבור כל מכוני הדימות בארץ, וכי הוא מסדיר מדיניות שתקבע את פרקי הזמן הקצובים לפענוח.
פענוח צילומי חזה וצילומים אורתופדיים שלא על ידי רדיולוגים כל בדיקות הדימות, גם המתקדמות וגם הפשוטות, צריכות להיות מפוענחות על ידי רדיולוג מומחה.
בעוד שמספרן של בדיקות הדימות עלה במהלך השנים באופן ניכר, תקינת הרדיולוגים לא השתנתה מאז נקבעה בשנת 1976.
עם הזמן נוצרה מצוקה בזמינותם של רדיולוגים, ולכן חלק גדול מבדיקות הדימות הפשוטות, כגון צילומי רנטגן, אינן מפוענחות על ידי רדיולוג אלא הן נקראות על ידי הרופא המטפל, שאינו מומחה בפענוח בדיקות דימות, לצורך החלטה על המשך הטיפול.
40 SLA - Standard level of Agreement .
41 מדדי האיכות בבתי החולים הכלליים נמדדים מתוקף תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (מדדי איכות ומסירת מידע), התשע"ב- 2012 .
וממצאי המדידה יפורסמו בציבור הרחב משרד הבריאות 637 .
:שם הדוח משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 יו"ר המועצה הלאומית לדימות מסר במהלך הביקורת למשרד מבקר המדינה, כי כ- 70% מצילומי רנטגן חזה ואורתופדיה בבתי החולים אינם מפוענחים על ידי רדיולוגים, אלא נקראים על ידי הרופא המטפל.
המועצה הלאומית לדימות והמועצה הלאומית לכירורגיה , הרדמה וטיפול נמרץ המליצו בשנת 2013 כיצילומים אור תופדיים פשוטים, לרבות שיקופים, יפוענחו על ידי רדיולוג או אורתופד והתשובה תתועד בתיק הרפואי.
צילומי חזה ו בדיקות דימות אורתופדיות מורכבות כגון CT , .
MRI ומיפויים יפוענחו ויסוכמו על ידירדיולוג בלבד.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד הבריאות, בשיתוף המועצה הלאומית לדימות, לגבש נוהל שיקבע מי הם הגורמים הרשאים לפענח בדיקות דימות.
טעויות בפענוח בדיקות דימות פענוח בדיקות דימות אינו מדע מדויק ולא קיים מדד אובייקטיבי להערכת מהימנותו.
פעמים רבות איכות הפענוח נקבעת על פי מיומנותו וניסיונו המצטבר של המפענח, וככל שאלה רבים כן קטנים הסיכויים לטעויות.
הגורמים לטעויות בפענוח מגוונים: חלקם נובעים מהיבטים אישיים, כמו היעדר ניסיון מספק, עייפות ותנאי עבודה בעייתיים, לרבות תשלום בלתי -מספק לרדיולוג שגורר פענוח מהיר ובלתי-איכותי 42 .
חלק אחר נובע מחילוקי דעות בין מומחים לגבי תוצאת הבדיקה.
יודגש כיגם החלטה על "טעות בפענוח " אינה החלטה אובייקטיבית, והיא מתחזקת רק כשקיימת תוצאה אחרת של פענוח שאינה מוטלת בספק.
ההשלכות של פענוח שגוי הן רחבות ועלולות להוביל לשגיאות באיתור מחלות קשות, לעיכוב במתן טיפול, להתפשטות המחלה ולהקטנת סיכויי ההחלמה.
כן הן עלולות להוביל לביצוע הליכים רפואיים מיותרים.
הטעויות מתחלקות לטעויות משמעותיות (כגון אי-אבחון של גידול ממאיר) ולטעויות לא משמעותיות (כגון אי-אבחון של גידול שפיר).
מחקרים בעולם מצביעים על אי-התאמות בין פענוחים של בדיקות דימות ו על כך ששיעורי אי-ההתאמות משתנים בהתאם לרמת מומחיות הרדיולוגים, למשמעות הממצאים, לאזורי הגוף הנבדקים ועוד.
מחקר מ - 2008, למשל, מצא אי -התאמה משמעותית בין מומחים לנוירו - רדיולוגיה שנתנו חוות דעת שנייה לבין רדיולוגים כלליים שנתנו חוות דעת ראשונה ב-13% מהמקרים43; מחקר נוסף מ- 201044 בחן אי-התאמות בין פענוחי בדיקות CT .
42 אחד מבתיהחולים מסר כי מחיר השוק של בדיקת CT העומד על300 ש"ח גורר תשלום נמוך לרדיולוגים ולרנטגנאים, שמקדישים פחות זמן לבדיקה ולפענוחה.
מצב כזה פוגע באיכות הבדיקה והפענוח, ומגדיל את הסיכויים לטעויות; תמחור פענוחי בדיקות מורכבות רב-איבריות וארוכות, הזהה לתמחור פענוח בדיקות פשוטות, גורר התנגדות רדיולוגים לבצען ולפענוחים קצרים ובלתי- איכותיים.
, "The role of specialist neuroradiology second opinion reporting: is there added value?
", Clinical radiology 2008; 63, 791 -795.
, "Abdominal and pelvic computed tomography (CT) interpretation: discrepancy rates among experienced radiologists", published online: 25/3/2010.
European Society of Radiology 2010.
שם הדוח: משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 אי-ההתאמות כללו פענוחים שהודגמו בהם ממצאים לעומת כא לה שלא הודגמו בהם ממצאים; כאלה שהודגמו בהם ממצאים אולם היו חילוקי דעות לגבי משמעותם; ושונות בהמלצות שניתנו על ידי המפענחים.
נמצא כי שיעור אי-ההתאמות בנושאים לא משמעותיים היה 32% ואילו בנושאים משמעותיים %26 ; במטה -אנליזה שפורסמה ב - 201445 נכללו58 מחקרים שבחנו פענוחים של כ - 400,000 בדיקותCT במבוגרים.
שיעורי אי -ההתאמות שנמצאו בפענוחים התפלגו על פי תחומי התמחות הרדיולוגים באזורי גוף שונים: שיעור אי-ההתאמה הכללי עמד על 7.
7% ; שיעור אי-ההתאמה המשמעותי עמד על 2.
4% ; שיעור אי-ההתאמה המשמעותי בבדיקות CT ראש עמד על 0.
8%; בבדיקותCT בעמוד השדרה - 0.
7% ; בבדיקותCT חזה- 2.
8% ; ובאזור הבטן - 2.
6% ; במצבים שבהם ניתן לרדיולוגים מידע קודם על החולה היה שיעור אי-ההתאמה המשמעותי רק 2.
0% ; וכשלא ניתן מידע כזה צמח שיעור אי-ההתאמה ליותר מ - 12.
בקרת איכות באמצעות פ ענוח חוזר במדגם בדיקות דימות אחת הדרכים לצמצם טעויות בפענוח בדיקות דימות היא פענוח נוסף (חוות דעת שנייה) על ידי מומחה, אשר הופך חשוב במיוחד כשעולה חשד למחלה קשה, כשהאבחנה מחייבת טיפול קשה או ניתוח, או כשיש פער גדול בין הפענוח לבדיקות או לממצאים אחרים.
בקרת האיכות על פענ וחים היא באחריות המוסד הרפואי המבצע אותם.
מרכזים רפואיים בעולם מחויבים לבצע הליכי בקרת איכות על ידי החברות המבטחות, או כחלק מהליכי האקרדיטציה (אבטחת איכות לבתי חולים) .
ישנם מרכזים רפואיים הדורשים מהרדיולוגים לקחת חלק בבקרת העמיתים, כתנאי לקבלת בונוסים כספי ים.
מנגנונים שונים של בקרת איכות כוללים אמצעים כשליפת בדיקות דימות באופן אקראי, ביצוע פענוח חוזר על ידי רדיולוג נוסף, השוואת הפענוח השני לראשון, תיעוד אי -ההתאמות בפענוחים ותהליך של הפקת לקחים46 .
קיימותמערכות ממוחשבות השולפות באופן אקראי, ולעתים אנונימי, שיעור מסוים מבדיקות דימות לפענוח חוזר לצורך גילוי אי-התאמות.
פענוח חוזר בבתי החולים כהליך אבטחת איכות מנתונים שנמסרו למבקר המדינה מבתי חולים המבצעים בדיקות MRI ו/או בדיקות PETCT, עולה כי ב חלק ממכוני הדימות מתבצע פענוח חוזר לצורך בקרת איכות יזומה; בחלק מהמכונים, פענוחי בדיקות דימות נבחנים שנית על ידי רדיולוגים או רופאים נוספים במהלך ישיבות קליניות שוטפות; במכונים לרפואה גרעינית כל בדיקות ה- PETCT נבחנות במקביל על ידי רדיולוג ועל ידי רופא רפואה גרעינית.
פרופ' יעקב סוסנה, מנהל מערך הדימות בהדסה עין כרם47 , מסר כי לדעתו על מכוני הדימות לגבש מערכת של בקרת איכות ולמידה מטעויות בפענוח בדרך של פענוח חוזר.
, "CT in adults: Systematic review and Meta -Analysis of interpretation Discrepancy Rates", Radiology 2014; 270(3): 717 -735 [PubMed].
46 בקרת רדיולוגים על פענוח מתמחים ואשרור הפענוח אינם בגדר בקרת עמיתים, אלא חלק מהפיקוח על המתמחים ברדיולוגיה.
47 פרופ' סוסנה משמש גם כיו"ר איגוד הרדיולוגים בישראל, אולם דעה זו אינה מייצגת את עמדת האיגוד.
:שם הדוח משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 אפשר לעמוד על כשלים בפענוח ולקיים תהליך סדור להפקת לקחים.
אסותא מפעיל מערכת בקרת איכות.
רמב"ם מתכנן להפעיל מערכת כזו.
דיונים בפענוח בדיקות במהלך ישיבות רופאים כחלק מהעבודה השוטפת בבתי החולים אינם מהווים תהליך של בקרת איכות, כל עוד אין מתקיים תהליך שיטתי ומובנה.
משרד הבריאות לא קבע כיצד יש לבצע בקרת איכות על הפענוחים וכיצד לנהל תהליך הפקת לקחים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות בשיתוף איגוד הרדיולוגים בישראל ובתי החולים המפעילים מכוני דימות - ולאחר בחינת שיטות לבקרת איכות הנהוגות במדינות אחרות - להסדיר בהקדם מנגנון מובנה ושיטתי לבקרת איכות באמצעות פענוחים חוזרים.
עליהם לקבוע את המרכיבים העיקריים של תהליך בקרת האיכות ובין השאר: אופן הביצוע; השיעור הנדרש של פענוחים חוזרים; סוגי הבדיקות לפענוח חוזר; דרך הדיווח והתיעוד של התהליך; המנגנון להפקת לקחים ודרכי הפצתם; פיקוח ובקרה שוטפים.
בקרת האיכות חשובה לקידום המקצועי של הצוותים, למניעת טעויות בפענוח ולמזעור הנזקים העלולים להיגרם לחולים.
אין זה סביר שתחום כה רגיש יתנהל ללא בקרת איכות ראויה.
בתשובת משרד הבריאות נמסר כי חוזר מינהל רפואה שייכתב, יקבע תקן לבקרת איכות על פענוח בדיקות דימות, בהתאם להמלצות המועצה הלאומית לדימות ואיגוד הרדיולוגים בישראל.
פעילות קופות החולים למניעת טעויות בפענוח הכללית מסרה כי היא מתכננת לבצע בקרת איכות של אחוז מסוים של כל בדיקה מעת לעת וכי הוציאה נוהל48 לאבטחת איכות החל על מכוני הדימות שהיא מפעילה; מכבי, המבצעת פענוח בדיקות רנטגן בלבד (בדיקות דימות מתקדמות מבוצעות עבורה בבתי החולים), יזמה בקרת איכות באמצעות פענוחים חוזרים 49; מאוחדת ולאומית אינן מבצעות וממילא אינן מפענחות בדיקות דימות מתקדמות (למעט בדיקות CT שמאוחדת מבצעת בבית חולים משגב לדך בירושלים).
מבוטחים החברים בשירותי הבריאות הנוספים של הקופות (להלן - שב"ן) זכאים לקבל חוות דעת שנייה לפענוח בדיקות דימות.
לדעת משרד מבקר המדינה , לנוכח החשש המשמעותי לפענוח שגוי של בדיקות דימות, נוכח חוק זכויות החולה, התשנ"ו- 1996 (להלן- חוק זכויות החולה), המאפשר למטופל לקבל חוות דעת נוספת ונוכח זכאותם של מבוטחי השב"ן של קופות החולים לקבלה, ראוי שהקופות יפעלו ליידע את המבוטחים באופן ברור על זכותם זו ועל ההסדרים לקבלתה.
משרד הבריאות השיב כי הדרך לטפל בכשלים בפענוחים היא על ידי בקרת איכות במסגרת הרפואה הציבורית.
הפתרון אינו טמון בה פניית מטופלים לרפואה הפרטית ובתלות ב קיום .
48 "הבטחת איכות לביצוע ולפיענוח בדיקות דימות בתוך בית החולים ומחוצה לו", עדכון מ- 31.
49 בוצעו 1,000 פענוחים חוזרים בכ - 500,000 בדיקות רנטגן ונמצאו כ -4% אי-התאמות בי ן הפענוח הראשון לשני.
שם הדוח: משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ביטוח שב"ן והפע לתו, הכרוך בהשת תפות עצמית של מאות שקלים.
חוק זכויות החולה מאפשר לקבל חוות דעת שנייה, אולם לא כמסלול קבוע המפצה על כשלי פענוח.
פעילות משרד הבריאות למניעת טעויות בפענוח המערך לבטיחות הטיפול במשרד הבריאות פועל לאיסוף מידע מהמרכזים הרפואיים לשם איתור גורמים לכשלים בטיפול הרפואי50.
הוא אמור לקבל על פי החוק51 דיווחים על פטירות ועל אירועים חריגים שבהם נגרם נזק חמור ובלתי-הפיך, וגם על אירועים שבהם לא נגרם נזק או "כמעט נגרם", לרכזם ולנתחם כדי לאתר כשלי מערכת שטיפול בהם יפחית סיכונים פוטנציאליים.
המערך לבטיחות הטיפו ל מסר למשרד מבקר המדינה את כמות הדיווחים שהועברו אליו על טעויות בפענוח בדיקות דימות, על החלפת תוצאות הבדיקות ועל איחור בפענוח.
נמצא כי בכל אחת מהשנים 2014 -2012 .
התקבל דיווח רק על ארבעה אירועים בשנה בכל הקטגוריות לדעת משרד מבקר המדינה, מספר הדיווחים הזעום על כשלי פענוח מעורר חשש שהדיווח אינו שלם ומדויק.
ראוי כי משרד הבריאות יפעל להגברת הפיקוח על המרכזים הרפואיים ויאכוף את חובתם לדווח על אירועים חריגים, לרבות בתחום פענוח בדיקות הדימות.
בתשובת משרד הבריאות נמסר כי בשנת 2015 יוביל המערך לבטיחות הטיפול מיזם שיעסוק בין היתר בתהליכי הסדרת אינפורמציה קלינית משמעותית בין מטפלים, לרבות בנושאי תוצאות בדיקות דימות וייצור תהליכי עבודה שמטרתם למנוע טעויות באבחון או זיהוי מטופלים.
איגום משאבים על פ י תחומי מומחיות לשיפור איכות הפענוחים חלק מהרדיולוגים העוסקים בפענוח בדיקות דימות צוברים עם הזמן ניסיון - הן בסוג בדיקות הדימות ( CT, MRI, PETCT ) והן בתת-ההתמחות של הבדיקות על פי המערכת הפיזיולוגית הנבדקת, למשל דימות של שרירים ושלד - אורתופדיה; מוח ועמוד שדרה - נוירו-רדיולוגיה; מערכת השתן - אורו-רדיולוגיה; בטן אגן וחזה - בודי-רדיולוגיה; ילדים; ועוד.
בביקורת עלה שבישראל לא קיימת תת-התמחות רשמית בהתאם לאיבר הנבדק, וכל רדיולוג מוסמך לפענח את כל סוגי בדיקות הדימות.
בחו"ל קיימות הכשרות לתתי -התמחויות ( Fellowship ), ובשנים האחרונות יזם איגוד הרדיולוגים בישראל שבהר"י תתי -התמחויות בבתי חולים בארץ בכמה תחומים.
אחד האמצעים להתגבר על מחסור בתתי -התמחות הוא שיטת הטלה -רדיולוגיה, המאפשרת פענוח מרחוק, כמו למשל מבתי הרדיולוגים או ממרפאותיהם, אף שלשיטה זו חיסרון כשמדובר בחולים מאושפזים, משום שהרדיולוג אינו נמצא עם הצוות המטפל.
פענוח בטלה - רדיולוגיה מבוצע בכמה מוסדות רפואיים ומכוני דימות של הכללית; חברת מור -מאר, .
50 ,מבקר המדינהדוח שנתי 62ב ( 2012 ), בפרק "תביעות רשלנות רפואית, ביטוח, ניהול סיכונים והדין המשמעתי במערכת הבריאות", עמ' 209 ,262 .
51 תקנות בריאות העם (הודעה על פטירות ואירועים מיוחדים), התש"ם- 1980 .
:שם הדוח משרד הבריאות - בדיקות דימות מתקדמות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המפעילה מערך מכשירים ניידים לביצוע בדיקות MRI , מנהלת מערך פענוחים ארצי של הבדיקות הכולל 38 רדיולוגים, בדרך של טלה -רדיולוגיה והתייעצות טלפונית עם רדיולוג מומחה; במכבי פועל מרכז פענוח לבדיקות רנטגן על ידי רדיולוגים על פי תחומי מומחיותם; במכוני דימות בבתי החולים הגדולים כדוגמת שיבא, המעסיקים רדיולוגים רבים, ניתן לפענח בדיקות דימות בהתאם לתחומי מומחיותם של הרדיולוגים.
לעומת זאת, יכולתם של בתי חולים קטנים, המעסיקים צוות מצומצם יחסית של רדיולוגים, לפענח בדיקות על פי תתי-התמחות היא מוגבלת .
הרדיולוגים המועסקים בהם מפענחים מגוון בדיקות דימות במגוון תחומים; מצב כזה מאפשר אמנם צבירת מומחיות רב -תחומית, אך מנגד הוא עלול להקשות על התמקצעות בתחומים ייחודיים של הפענוח.
טלה-רדיולוגיה היא טכנולוגיה המאפשרת פענוח מרחוק על פי תתי -התמחויות, ושימוש בה יאפשר אפוא גם לבתי חולים קטנים עם מעט רדיולוגים לקיים פענוח על פי תחומי מומחיות, ללא תלות במקום הימצאותם הפיזי של הרדיולו גים.
כך יתאפשר פענוח איכותי יותר, יקטן שיעור הטעויות בפענוח, ויגדלו יכולות הפענוח החוזר לשם שיפור בקרת האיכות.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי משרד הבריאות, בשיתוף איגוד הרדיולוגים בישראל ובתי החולים, ישקלו איגום משאבים לפענוח בדיקות דימות על ידי רדיולוגים על פי תחומי מומחיותם.
חסמים בירוקרטיים בקביעת התורים לבדיקות דימות .
קביעת תורים דחופים על ידי המבוטחים ללא עזרת הקופות חולים אמבולטוריים הנזקקים לבדיקת דימות נדרשים לקבל מקופת החולים אישור והתחייבות למימון הבדיקה, ולאחר מכן עליהם לקבוע בעצמם את התור לביצ ועה.
קופות החולים לא מתערבות בדרך כלל בהליך קביעת התורים אצל הספקים החיצוניים.
על פי החוזר בנושא הקדמת תורים52, לא קיים מנגנון מסודר לטיפול במקרים דחופים המחייבים מענה מהיר.
במקרים רבים, מוקדי זימון התורים אינם מסוגלים להעריך את הצורך במתן קדימות למבוטח, ג ם אם הוא מספק מידע נוסף, כמו למשל המלצות רפואיות או חוות דעת רפואיות.
על פי החוזר בנושא הקדמת תורים, קופות החולים היו צריכות להיערך עד ליולי 2014 ליצירת מוקד לקביעת תורים דחופים, בין שאצל הספק עצמו ובין שאצל ספקים אחרים שאינם בהסדר.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, טרם נערכו לכך קופות החולים.