HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הלכה למעשה, את הבדיקה הגנטית, שכרוכה בנטילת דגימות רוק מריריות הלחיים של תינוקות שהובאו על ידי ההורים המיועדים למדורים בנציגויות, מבצע בנציגות הקונסול או עובד מקומי וכאשר היא נעשית בבית חולים הדגימה ניטלת בידי צוות רפואי בנוכחות הקונסול (ראו להלן).
יצוין כי לערכת המבחנות שהמשרד שולח לנציגויות מצורף מסמך הנחיות לשם ביצוע הבדיקה בתינוק.
נמצא כי למרות הגידול החד שחל בשנים האחרונות בכמות התינוקות שניטלו מהם דגימות גנטיות בנציגויות בחו"ל, לא קבע המשרד הוראות מיוחדות לעניין אופן נטילת הדגימה הגנטית מתינוק בחו"ל .
בתגובתו על ממצאי הביקורת כתב אגף משפט במשרד כי "משרד החוץ אינו מכיר הנחיות אלה , שלא תואמו עמו ואף לא הובאו לידיעתו".
עם זאת הודיע אגף משפט ]של משרד הבריאות[ למשרד מבקר המדינה כי המשרד "ישקול להוסיףאו לחדד מספר היבטים הנוגעים לביצוע הבדיקה.
בתינוק כתוצאה מהליך פונדקאות".
לדעת משרד מבקר המדינה, בהתחשב ברגישות הנושא ונוכח הגידול החד בהיקף הפעילות בתחום זה, על משרד החוץ לבחון את הצורך לקבוע הוראות בדבר אופן נטילת הדגימה מתינוק בנציגויות ישראל בחו"ל ובדבר אמצעי זהירות הנדרשים מנוטל הדגימה.
זאת בתיאום ובהסכמה של גופים הנוגעים לעניין.
(ב) תקנות מידע גנטי קובעות כי אם לא הורה בית המשפט אחרת, תינטל הדגימה בנציגות דיפלומטית או קונסולרית של ישראל או על פי הסדר "שנקבע מכוח הסכם בין מדינת חוץ למדינת ישראל, המנ".
]לתקנות[ וי בתוספת השלישית הביקורת העלתה כי בכמה מקרים הורה המשרד לקונסולים ליטול דגימות רוק מתינוקות פגים שהיו מאושפזים בבתי חולים ברחבי הודו וגיאורגיה, שלא בהתאם להוראת התקנות.
ממסמכי המשרד עולה כי ביצוע בדיקות גנטיות לפגים בבתי חולים במדינות השירות מעורר קשיים משפטיים ורפואיים, והועלה חשש כי תוטל על המשרד אחריות נזיקית בגינן.
בתגובה על ממצאי הביקורת כתב אגף משפט: "רק במקרים חריגים ובתיאום עם כלל משרדי הממשלה המוסמכים - במקרים שבהם הוצגו מסמכים רפואיים, כי קיים הכרח רפואי, שנבחן ואושר על ידי הגורם המקצועי.
ועל בסיס הומניטארי וקונסולרי - נעתר משרד החוץ לבקשה ".
עוד צוין בתגובת אגף ]בחו"ל[ וערך את הבדיקה הגנטית במרכז הרפואי שבו אושפז התינוק משפט כי במקרים האמורים נעשות הבדיקות בידי רופאים ובנוכחות הקונסולים.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שההוראות שיגבש המשרד יכללו גם הוראות הנוגעות לנטילת דגימות מתינוקות פגים בכפוף לאמור בתקנות מידע גנטי.
חוק מידע גנטי מסדיר את אופן קבלת הסכמתו של הנבדק לבדיקה גנטית ולנטילת הדגימה ממנו, עובר לביצועה, בהתאם להוראות חוק זכויות החולה, התשנ"ו - 1996.
בח וק מידע גנטי נקבע כי "לעניין הסכמה מדעת לשם לקיחת דגימת DNA מזוהה ובדיקתה יינתן לנבדק.
הסבר בדבר המשמעות של עריכת בדיקה גנטית, לגביו ולגבי קרוביו", וכי "לכל 802 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בדבר זכויותיו לעניין]בטופס שנוסח באישור מנכ"ל משרד הבריאות[ נבדק יינתן הסבר בכתב לקיחת דגימת DNA .
"ועריכת בדיקה גנטית הנחיות משרד הבריאות, התקפות בכל מקום שבו מבוצעת הבדיקה, כוללות טופס הסבר מפורט בכתב על הבדיקה וכן טופס הסכמת הנבדק ללקיחת הדגימה שעליו יחתום הנבדק טרם נטילת הדגימה.
הביקורת העלתה כי הנציגויות אינן מחתימות את הנבדקים על הטפסים האמורים, וכי הנחיות משרד הבריאות, לרבות הטפסים הללו, לא עוגנו בתקנון הקונסולרי.
אי לכך מעיר משרד מבקר המדינה למשרד כי עליו להנחות את הנציגויות להשתמש בטופס האמור כדי שתהיה בידיהן הסכמה בכתב לביצו ע הבדיקה, ואף לעגן את הנחיות משרד הבריאות בתקנון.
בתשובתו הודיע משרד החוץ כי הוא מקבל את הביקורת, וכי יעדכן את הנוהל הקונסולרי לביצוע בדיקות גנטיות בהתאם לכך.
טיפול קונסולרי במוסגרים לחו"ל .
חוק ההסגרה, התשי"ד- 1954 (להלן- חוק ההסגרה) קובע כי לא יוסגר אזרח ישראלי החשוד בביצוע עברה בחו"ל למדינה אחרת, המבקשת את העמדתו לדין בשטחה ואשר בינה ובין ישראל נחתם הסכם "בדבר הסגרת עבריינים" (להלן - המדינה המבקשת), אם היענות לבקשה עלולה לפגוע בתקנת הציבור או באינטרס חיוני של מדינת ישראל.
פגיעה בתקנת הציבור כוללת, בין היתר, חשש מנקיטת הליכים משפטיים לא הוגנים במדינה המבקשת או חשש מפגיעה בחייו של החשוד המבוקש.
שר המשפטים הוא הגורם הממשלתי האחראי לביצוע חוק ההסגרה.
את הטיפול בבקשות הסגרה מחו"ל מנהלת המחלקה לעניינים בין -לאומיים בפרקליטות המדינה.
על פי הצורך מקבלת מחלקה זו סיוע מאגף משפט ומיחידות נוספות במשרד החוץ.
משנת 2007 ועד שנת 2013 הסגירה ישראל41 מבוקשים.
במשך השנים אירע שמבוקשים טענו לפני בתי המשפט ושר המשפטים כי יש חשש שההליכים שתנקוט המדינה המבקשת נגדם לא יהיו הוגנים או שבעקבות ההסגרה תישקף סכנה לחייהם.
התקנון ה קונסולרי קובע את התנאים שעל פיהם מקיימים נציגים ביקורי עצירים ישראלים במתקני כליאה בחו"ל.
מטרת הביקורים היא לוודא שמתקיימים שלושה תנאים עיקריים: 1 .
תנאי מעצרו של העציר סבירים בהתאם למקובל במקום; 2.
העציר מקבל טיפול במידת הצורך ובהתאם למצבו; 3 .
העציר זוכה לייצוג משפטי בהתאם לחוק המקומי (להלן- ביקורים קונסולריים).
בשנת 2007 הגישה אוקראינה בקשה להסגרת אזרח ישראלי , שעלה מאוקראינה לישראל בשנת 1999, בחשד למעורבותו ברצח שוטר אוקראיני בשנת 1997 (להלן- המערער או המבוקש).
במרץ 2009 אישר בית המשפט העליון פסק דין של בית המשפט המחוזי בירושלים שהכריז על המבוקש "בר הסגרה" בהתאם לחוק.
בית המשפט העליון התנה את ההסגרה, בין משרד החוץ 803 .
:שם הדוח השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 אזרח ]המערער[ היתר, בכך שיתקיימו "ביקורים קונסולריים תכופים יחסית כאילו היה "]ולא בעל אזרחות כפולה[ ישראל בלבד16 (להלן- תנאי ההסגרה).
בנובמבר 2009 החליט שר המשפטים להורות על הסגרתו של המבוקש כאמור, והמבוקש הגיש עתירה לבג"ץ נגד ההחלטה.
בפסק הדין הסופי שניתן בבית המשפט העליון בפברואר 2010 רק]צו ההסגרה[ נדחתה העתירה, אולם בג"ץ קבע כי "שר המשפטים חתם על הצו לאחר שהונחו בפניו התחייבויותיהן של רשויות אוקראינה לקיום התנאים שנקבעו בפסק הדין שר המשפטים והיועץ [ בערעור".
בדבר תנאי ההסגרה נכתב בפסק הדין: "מסבירים המשיבים כי כמקובל בהליכי הסגרה, קיים מנגנון פיקוח הכולל ביקור קבוע ותדיר ]המשפטי לממשלה של הקונסול הישראלי, המעביר דיווח על מצב המוסגר.
בנוסף, בא כוח היועץ המשפטי לממשלה יפנה מעת לעת לעמיתיו באוקראינה לשם קבלת דיווח שוטף על התקדמות ההליכים המתנהלים נגד העותר ועל מצבו הכללי"17.
ביולי 2010 הוסגר המבוקש לאוקראינה.
למחרת הגעתו קבע בית המשפט המקומי כי המבוקש ישוחרר בתנאים מגבילים.
בתום חקירתה במרץ 2012 עצרה המשטרה האוקראינית את המבוקש.
באפריל 2012 ביקשה הפרקליטות ממשרד החוץ לקיים "ביקורים קונסולריים בהקדם האפשרי" אצל המבוקש.
במאי 2012 הודיעה המחלקה לישראלים בחו"ל לקצינת המנהלה ]המבוקש[ דאז בשגרירות בקייב כי "שר המשפטים הישראלי מבקש ביקור מיידי של האסיר על ידי נציג רשמי של השגרירות".
בעקבות זאת פנתה השגרירות כמה פעמים לרשויות הרלוונטיות באוקראינה לתיאום מועד הביקור, אך דיווחה כי לא קיבלה מענה של ממש לפניותיה.
ביולי אותה שנה ביקר הקונסול בקייב את המבוקש במעצרו.
במענה לדיווח על ביקורו כתבה לו המחלקה לישראלים נמצא בפרופיל גבוה, ממליץ ]המבוקש[בחו"ל: "מאחר ו על שכיחות ביקורים גבוהה מהרגיל.
אם באמצעותך ואם באמצעות נציגך מהשגרירות".
באפריל 2013 פנתה הפרקליטות לאגף משפט במשרד בבקשה לדעת אם מאז הביקור ביולי 2012 התקיים ביקור נוסף אצל המבוקש.
אף שבמאי 2013 הורה מטה המשרד לקונסול בשגרירות בקייב להגביר את שכיחות הביקורים אצל המבוקש "מאחר ואנו כבולים בצו שופט ישראלי", בסופו של דבר לא ביקר נציג מהשגרירות אצל המבוקש.
בתשובתו למטה המשרד טען הקונסול כי ניסיונותיו לתאם עם הרשויות באוקראינה מועד לביקור נוסף לא צלחו.
מבדיקת פעולותיו של הקונסול מיולי 2012 עד מאי 2013 עולה כי בפרק הזמן האמור הוא לא פעל לתאם עם הרשויות באוקראינה ביקור נוסף אצל המבוקש.
בתשובותיו למשרד מבקר המדינה גרס משרד החוץ כי הביא לידיעת הפרקליטות מידע בדבר טענות על קשיים בתיאום הביקור.
אולם בתשובותיה טענה הפרקליטות כי לא קיבלה שום מידע בעניין זה, וכי אילו הייתה מקבלת מידע כזה הייתה פועלת מיד לבירור הנושא עם רשויות התביעה באוקראינה שעמן היא עומדת בקשרי עבודה שוטפים.
16 ע"פ 250/08 פלוני נ' היועץ המשפטי לממשלה, תקדין -עליון 2009(1 ,) 3743 (מ- 12.
) 17 בג"ץ 9420/09 'פלוני נ' שר המשפטים ואח, תקדין -עליון 2010(1 ,) 10829 (מ- 3.
שם הדוח: השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 השתלשלות האירועים מעת שנעצר המבוקש במרץ 2012 מלמדת כי הוא לא זכה לביקור קונסולרי "קבוע ותדיר" כפי שהורה בית המשפט העליון: במשך למעלה משנה וחצי, מיולי 2012 ועד פברואר 2014 , לא ביקר אצלו נציג רשמי של המדינה ולו פעם אחת.
משום כך גם נפקד מרכיב חשוב ממנגנון הבקרה והפיקוח שעליו דיווחה הפרקליטות לבית המשפט העליון, ואשר בהתבסס עליו, בין היתר, הוחלט לאשר את ההסגרה.
יצוין כי בינואר 2014 כתב הקונסול בשגרירות בקייב למשרד מבקר המדינה כי נדרש סיועה של הפרקליטות כדי לממש את החובה לבקר את המבוקש במאסרו.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד החוץ לקיים בקרה על הפעילות הקונסולרית בתחום ביקורי האסירים ולוודא כי במסגרתה מיושמות הוראות בית המשפט וההתחייבויות שניתנו לו.
כמו כן עליו לפנות לפרקליטות ולעדכנה בכתב במקרים כדוגמת המקרה האמור.
נוכח תשובת קונסול ישראל בקייב, על הפרקליטות לבדוק את טענות המשרד עם הרשויות באוקראינה כדי לאפשר ביקור קונסולרי אצל המבוקש ללא דיחוי.
ראוי גם כי להבא תבצע הפרקליטות מעקב כדי לוודא שהשגרירות מקיימת את הוראות בית המשפט ופועלת בהתאם להודעותיה אליו, במקרים דוגמת אלה, באמצעות פנייה מפעם לפעם לעמיתיה באוקראינה לשם קבלת דיווח שוטף על מצבו הכללי של המבוקש.
האגף לעניינים קונסולריים והמדורים בנציגויות ישראל בעולם עוסקים בפעילות בעלת חשיבות ציבורית רבה המאופיינת במורכבות מקצועית ניכרת.
לשם כך נדרשים גורמים אלה להיות בעלי יכולת, כישורים והכשרה ייעודית.
הפעילות הקונסולרית היא תחום מרכזי בפעילות משרד החוץ.
היא נוגעת הן לשמירה על זכויות יסוד חוקתיות ועל זכויות מכוח דיני האזרחות והן למגוון סוגיות בעלות חשיבות ציבורית, לרבות מניעת כניסה בלתי חוקית לישראל ואישור מסמכים נוטריוניים.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי שהמשרד יוכל לספק לציבור הרחב שירות מקצועי איכותי עליו לפעול למתן הכשרה מתאימה לכל עובד המיועד למלא תפקיד קונסולרי במטה ובנציגויות, להטמיע את הוראות התקנון הקונסולרי בקרב נותני השירות ולפקח על פעילותם הסדירה.
יתרה מזו, על המשרד לגבש פתרונות הולמים ויעילים לתקלות שנמצא ו בתחומי איכות השירות בנציגויות, כדי שכל פנייה שתתקבל בהן תזכה למענה זמין, עדכני ומועיל.
:שם הדוח השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 אחד הלקחים שהופקו מפרשיית החשד לקבלת שוחד בידי עמ"זבנציגות באסיה הוא שעל האגף להנחות את הקונסולים לקיים הליכי בקרה יזומה וסדירה על פעילותם של העובדים המקומיים במסגרת ניהול תהליך ניפוק האשרות, לרבות בענייני איכות עבודתם, מידת בקיאותם בנהלים הרלוונטיים וכן בתחומי האתיקה המקצועית.
זאת כדי למנוע ככל האפשר את הישנותן של תקלות דומות בנציגויות נוספות.
מימוש אחריותו של השירות הקונסולרי בתהליך ניפוק האשרות לזרים מחייב שיתוף פעולה הדוק בין משרד החוץ ובין רשות האוכלוסין וההגירה.
במסגרת זו על הנציגויות לקבל מן הרשות את כל המידע הרלוונטי בעניינם.
כמו כן ראוי שהמשרד, הרשות ולשכת הקשר "נתיב" יקימו ממשק מתוקשב בין המערכות הממוחשבות של כל אחד מהם, ואף יגבשו נהלים בין -ארגוניים המסדירים את הטיפול בנושאים האמורים.
בד בבד על הקונסולים להיות מעורבים באופן פעיל בפיקוח על תהליך הטיפול בבקשות לאשרות, שמבוצע לרוב בידי העובדים המקומיים, ולקבל החלטות בעניין ניפוק האשרות לאחר שיוודאו כי הבדיקות הנדרשות יבוצעו על פי נוהלי הרשות ולאחר שיביאו בחשבון את כל הנתונים הרלוונטיים בעניינם של המבקשים.
הקפדה על מתן שירותים קונסולריים ברמה מקצועית גבוהה ועל נורמות של מתן שירות נאות לציבור מבטיחה הן הגנה על זכויות יסוד ואינטרסים חיוניים והן תרומה לשיפור פניה של ישראל בקרב מבקשי שירות ומידע בכל רחבי העולם.
שם הדוח: היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
מדינת ישראל היא ביתו של העם היהודי.
תפיסה זו היא אחת מאבני היסוד של מדינת ישראל מאז הקמתה.
חוק השבות, התש"י- 1950 (להלן- חוק השבות), שלפיו זכאים לעלות לישראל כל יהודי, צאצאיו 8 ובני זוגם, הוא ביטוי לכך.
לפיכך הייתה מדיניותן של ממשלות ישראל מימים ימימה לעודד הגעת עולים למדינת ישראל ולפעול לקליטתם.
הגוף העיקרי שעסק בעידוד העלייה לישראל משך שנים היה הסוכנות היהודית לארץ ישראל (להלן - הסוכנות)9 .
הסוכנות נוסדה על ידי התנועה הציונית כאחד מהמוסדות הלאומיים לפני הקמת המדינה.
לאחר הקמת המדינה עוגן מעמד הסוכנות בחקיקה10 , ותפקידיה הוסדרו באמנה שנכרתה בינה ובין ממשלת ישראל בשנת 1954 ובאמנה נוספת משנת 1979 (להלן- האמנה) שהחליפה את האמנה האמורה 11 ,.
באמנה אפשרה המדינה לסוכנות למלא כמה תפקידים לרבות "ארגון פעולות העליה בתפוצות והעברת העולים ורכושם לישראל".
עיקר מקורות המימון של הסוכנות מבוססים על תרומות מיהדות העולם, והמדינה מעניקה לסוכנות פטור רחב היקף מתשלום מסים12 .
פעילות הסוכנות בתחום עידוד העלייה נעשית בעיקר באמצעות שליחים הפועלים בתפוצות.
גורם נוסף העוסק בעידוד עלייה הוא לשכת הקשר "נתיב" (להלן - נתיב), אשר ייעודה המרכזי13 הוא לפעול בקרב יהודים וזכאי עלייה במדינות חבר העמים14 (להלן- מדינות חבה"ם) ובקרב יהודים וזכאי עלייה יוצאי מדינות אלה בגרמניה כדי לעודד את עלייתם למדינת ישראל, לסייע להם בכך ולחזק את זיקתם לישראל, לציונות וליהדות15 .
בצד הסוכנות ונתיב ובשיתוף פעולה עמם, פועל לעידוד העלייה גם משרד העלייה והקליטה (להלן - המשרד), ואחד מיעדיו הוא עידוד העלייה והגדלת שיעו ר העולים לישראל.
את פעולות המשרד בנושא זה אפשר לחלק לפעולות המיועדות לעולה הפוטנציאלי בארץ מוצאו בטרם עלייתו (להלן - עידוד העלייה), כגון מתן תמיכה כספית לארגונים חוץ -ממשלתיים הפועלים בנושא, שאינם הסוכנות או ההסתדרות הציונית העולמית (להלן - הארגונים), ולפעולות המיועדות לעולה לאחר עלייתו, כמו מתן הטבה כספית למטרת דיור בארץ.
בשנת 2012 הסתכם התקציב לעידוד עלייה במשרד בכ-37 מיליון ש"ח.
יצוין כי בתחום זה נכללו פעולות לעידוד שובם של תושבים חוזרים וכן פעולות המיועדות לעולה לאחר עלייתו.
8 לפי המוגדר בסעיפים1 ו-4 .
א לחוק השבות 9 הסוכנות היא ארגון יהודי המאגד את הקהילות הציוניות ברחבי העולם, הפועל במדינת ישראל בתחומים שבחר בהסכמת ה ממשלה.
את מדיניות הסוכנות קובע חבר הנאמנים שלה, הכולל בעיקר נציגים של ארגונים יהודיים בתפוצות וכן של ארגונים בישראל, בהם נציגים של המערכת הפוליטית, ראשי ערים ואחרים.
הסוכנות אינה גוף העומד לביקורתו של מבקר המדינה לפי חוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 נוסח משול[.
]ב 10 חוק מעמדן של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ -ישראל, התשי"ג - 1952.
11 ילקוט פרסומים 2565 ', עמ 2172 .
להלן נעסוק בנוסח משנת 1979.
לאמנה 13 'לפי החלטת ממשלה מס 2070 מ- 22.
07 ': "הרחבת מתכונת פעילות לשכת הקשר 'נתיב במשרד לנושאים אסטרטגיים".
14 כך כונו המדינות בהחלטת הממשלה האמורה.
זהו כינוי מקובל לחבר המדינות העצמאיות, המאגד כמה מדינות שנכללו בעבר בברית המועצות, והגדולה שבהן היא רוסיה.
נוסף על כך פועל נתיב במדינות הבלטיות (ליטא, לטביה ואסטוניה).
15 נתיב היא יחידת סמך במשרד רא ש הממשלה.
ראו גם מבקר המדינה, דוח ביקורת "לשכת הקשר 'נתיב'" ( 2013 '); ראו עוד בהחלטת ממשלה מס 4529 מ- 1.
משרד העלייה והקליטה 1203 .
:שם הדוח היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לפי נתוני המשרד, בשנים 2008- 2012 עלו לישראל 16 כ- 82,700 איש, מהם כ - 69,800 עולים לפי חוק השבות, כ - 8,900 אזרחים עולים 17 וכ- 4,000 קטינים חוזרים 18 (להלן- עולים).
בממוצע עלו בשנים אלה כ- 16,500 עולים בכל שנה.
כ-38% מהעולים בשנים הללו עלו ממדינות חבה "ם, כ-20% עלו מארצות הברית וכ-12% - .
מצרפתנוסף על כך, בשנים אלו הגיעו לישראל כ - 1,900 ילדי עולים נלווים19 וכ- 6,000 בני הפלשמורה20 , הזכאים לסיוע מהמשרד.
יצוין כי העלייה לישראל נמצאת במגמת ירידה מאז שנת 1999 , שבמהלכה עלו לישראל כ- 78,000 עולים.
כיום רוב היהודים החיים בעולם אינם שרויים במצוקה קיומית המאי צה בהם להגר ממדינתם, והתפיסה הרווחת היא שחלק ניכר מהעולים מגיעים אפוא מתוך בחירה.
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים פברואר -נובמבר 2013 היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה.
נבחנו בין השאר ההיבטים האלה: יחסי העבודה בין הממשלה לסוכנות והתיאום ביניהן; פעולות המשרד לעידוד העלייה ובכללן התמיכה בארגונים; העסקת פרויקטורים לליווי עולים ברשויות מקומיות; טיסות של עובדי מדינה לחו"ל במימון ארגון לעידוד העלייה.
עיקר הביקורת נעשתה במשרד - באגף הבכיר לעידוד עלייה ותושבים חוזרים (להלן - האגף לעידוד עלייה) ובמטה המשרד.
גופים נוס פים שנבדקו הם: משרד ראש הממשלה; רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול (להלן - רשות האוכלוסין); המוסד לביטוח לאומי (להלן - הביטוח הלאומי); וכמה רשויות מקומיות21 .
יחסי העבודה בין הממשלה לסוכנות .
האמנה קובעת כי לשם תיאום הפעולות בין הממשלה לסוכנות, ובהן פעולות הנוגעות לעידוד העלייה, תוקם ועדת תיאום שחברים בה מספר שווה של נציגי ממשלה ונציגי הסוכנות (להלן - ועדת התיאום).
בוועדת התיאום חברים, בין השאר, ראש הממשלה, שרת העלייה והקליטה ויו"ר הנהלת הסוכנות, ובסמכותה למנות ועדות משנה המורכבות מחבריה ומבעלי תפקידים אחרים.
במהלך השנים שיתף פעולה המשרד עם הסוכנות בתחומי עידוד העלייה וקליטת העולים בישראל.
כך למשל, בתחום עידוד העלייה משווקת הסוכנות בתפוצות תכניות של המשרד המיועדות לעולים פוטנציאליים.
הסוכנות גם מארגנת אירועים, שמטרתם לעודד עלייה, ופעמים רבות היא אף מממנת את השתתפות נציגי המשרד באירועים הללו.
16 להגדרת עולה לעניין זה ראו סעיף 2 למבחנים למתן תמיכות של המשרד לארגונים העוסקים בעידוד העלייה לישראל, ילקוט פרסומים 6265 ', עמ 5452.
17 לפי הגדרתהמשרד, אזרח עולה הוא ככלל "מי שנולד בחוץ לארץ להורה אזרח ישראלי והיה זכאי למעמד 'עולה' על פי חוק השבות אלמלא היה אזרח ישראלי".
18 לפי הגדרת המשרד, קטין חוזר הוא ככלל "מי שהורד מישראל לחו"ל ע"י הוריו לפני היותו בן 14 שנים ושב לישראל לישיבת קבע בגיל17 ומעלה".
19 לפי הגדרת המשרד, ילד עולים נלווה הוא ככלל "מי שנכנס לישראל יחד עם הורה/ים שקבלו מעמד עולה או הצטרף להורים בעלי מעמד עולה.
גילו ביום הכניסה לישראל עד 18 .
שנה וקיבל ממשרד הפנים מעמד של 'תושב קבע' או מעמד 'תושב ארעי'".
20 באתיופיה נמצא ריכוז של צאצאי יהודים המכונים פלשמורה שאינם זכאים לעלות לישראל לפי חוק השבות, שכן בני משפחותיהם בדורות הקודמים התנצרו.
כניסתם של בני הפלשמורה לישראל היא לפי חוק הכניסה לישראל, התשי"ב- 1952 .
, על פי סדרת החלטות ממשלה בנושא 21 .
בדוח ביקורת זה לא נבדקה הפעילות של נתיב 1204 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 גם לפתיחת "תיק עלייה" בחו"ל לאדם המעוניין לעלות לישראל (הכולל את המסמכים הנדרשים לקביעת זכאותו לעלות לישראל), וכן להעברת המסמכים לרשות האוכלוסין לצורך קביעת הזכאות.
להלן הפרטים המלמדים על שבמהלך השנים האחר ונות נשחקו ההסדרים בין הממשלה והסוכנות שהוסכם עליהם באמנה.
השינוי האסטרטגי של הסוכנות והשלכותיו על שיתוף הפעולה עם הממשלה .
הפרדיגמה החדשה בשנים האחרונות החל בסוכנות ובממשלה תהליך של חשיבה מחודשת בעניין תפקידיהן ובעניין מהות היחסים של מדינת ישראל עם היהודים בתפוצות.
במסגרת זו התגבשה התפיסה, שלפיה על המדינה לפעול לשימורו ולחיזוקו של העם היהודי ולהבטחת המשכיותו22 (להלן- הפרדיגמה החדשה).
הפרדיגמה החדשה מתבססת על נתונים המלמדים על שחיקתה המתמדת של הזהות היהודית בקרב יהודי התפוצות ועל ערעור זיקתם לישראל, ומכאן גם על ירידה בריבוי הדמוגרפי של היהודים בעולם, בין השאר בגלל התבוללות.
בה בעת גברה ההכרה בחוסנה ובמרכזיותה של מדינת ישראל כריכוז היהודי הגדול ביותר, המאפשר לה לפעול לחיזוק הזהות היהודית והקשר של היהודים לישראל23 .
ביוני 2008 נידונה הפרדיגמה החדשה בישיבה של ועדת התיאום, והוצג מתווה להקמת ועדת היגוי משותפת לממשלה ולסוכנות בעניין חיזוק הקשר בין המדינה לבין יהודי התפוצות.
בספטמבר 2008 החליטה הממשלה להסמיך את ראש הממשלה ואת יו"ר הסוכנות להקים ועדת היגוי להעמקת הקשר בין מדינת ישראל ויהודי התפוצות; על הוועדה הוטל לגבש תכנית לחיזוק זהותם היהודית של היהודים בקהילות בתפוצות ולחיזוק הקשר בין קהילות אלה למדינה24 .
על פי החלטת הממשלה נדרשה הוועדה להגיש את המלצותיה לוועדת התיאום עד יוני 2009.
לאור החלטת הממשלה ולצורך גיבוש התכנית שנדרשה ועדת ההיגוי להגיש, ביקשו הממשלה והסוכנות מ המכון למדיניות העם היהודי (מיסודה של הסוכנות היהודית לא"י) בע"מ (להלן - המכון)25 להגיש לממשלה נייר מדיניות, הממליץ כיצד עליה לפעול לחיזוק הזהות היהודית בתפוצות ולהעמקת הקשר בין ישראל ובין היהודים בעולם (להלן - נייר המדיניות).
בנובמבר 2009 הוגש נייר המדיניות לממשלה ולסוכנות, אחרי שימים ספורים קודם לכן הוצגו עיקריו בוועדת התיאום.
המלצותיו העיקריות היו כי הממשלה תפעל לאפשר לכל צעיר .
22 ראו למשל דברי ראש הממשלהדאז למושב חבר הנאמנים של הסוכנות היהודית מ- 22.
il/mediacenter/speeches/pages/speechagency220608.
23 ראו המכון למדיניות העם היהודי (מיסודה של הסוכנות היהודית לא"י) בע"מ, "ערבות, אחריות ושותפות - הצעת מדיניות לממשלת ישראל בעניין חיזוק הזהות היהודית והעצמת הקשר עם ישראל בקרב צעירים יהודיים ברחבי העולם" (נובמבר 2009 .
) 24 'החלטת ממשלה מס 4135 מ- 28.
25 המכון הוא חברה ללא כוונת רווח מיסודה של הסוכנות.
הוא פועל במתכונת של צוותי חשיבה במטרה "לתרום לשגשוגם של העם היהודי והציביליזציה היהודית", והוא מפרסם סקירות וניירות עמדה בעניין יהדות העולם וישראל.
משרד העלייה והקליטה 1205 .
:שם הדוח היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 וצעירה יהודים בני 35-15 לבקר בישראל פעם אחת לפחות במסגרת תכניות ייעודיות; תפעל להפצת התרבות היהודית והישראלית והשפה העברית בקרב יהודים בעולם; תסייע למערכות החינוך היהודי בעולם.
בנייר המדיניות הוצע מתווה לתכנית חומש שהממשלה תיזום את יישומה, ואף תזמין את יהדות התפוצות להיות שותפה למימושה.
לפי המתווה, התקציב הנדרש מהממשלה יעמוד על כ-900 מיליון דולר בחמש שנים, וחלקם של ארגונים, קהילות ותורמים יהיה כ-800 .
מיליון דולר יצוין כי אף קודם להחלטת הממשלה בעניין העמקת הקשר עם התפוצות הייתה הממשלה מעורבת בהקמת מסגרות לחיזוק הזהות היהודית והזיקה לישראל, והשקיעה במימונן בשיתוף יהדות התפוצות26.
ביוני 2010 הציג המכון את הפרדיגמה החדשה לפ ני בעלי תפקידים במשרד ראש הממשלה, ובהם מנכ"ל המשרד דאז, מר איל גבאי, ומזכיר הממשלה דאז, מר צבי האוזר (להלן - מזכיר הממשלה לשעבר).
ביוני 2011 הציגו נציגי המכון סקירה בעניין לפני הממשלה, ובינואר ובמאי 2012 נידונה הפרדיגמה החדשה בוועדת משנה של ועדת העלייה והקליטה של הכנסת.
נמצא כי בחלוף חמש שנים מאז שהועלה הצורך בהעמקת הקשר עם יהודי התפוצות, ובחלוף שנתיים מאז שהוצגו הפרדיגמה החדשה ונייר המדיניות בנידון, עדיין לא קיבלה הממשלה החלטה בדבר עמדתה לדברים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 מסר משרד ראש הממשלה כ י במהלך השנתיים האחרונות הוביל מזכיר הממשלה תהליך התייעצות משותף למשרד ראש הממשלה ולסוכנות, הבוחן את הפעולות שיש לנקוט כדי להתמודד עם השינויים בעולם היהודי.
לדבריו בימים אלה מבשיל המהלך, ונמצא בשיאם של עבודת מטה מקצועית ושל דו -שיח של הממשלה עם נציגי העם היהודי בתפוצות.
עוד מסר שבמטרה לבחון מגוון כיווני פעולה יזם משרד ראש הממשלה, בשיתוף הסוכנות, סדנת עבודה בנושא.
הסדנה התקיימה בנובמבר 2013 בהשתתפות אנשי מקצוע ממשרדי הממשלה, מובילי דעת קהל בעולם היהודי וראשי ארגונים ומוסדות יהודיים בולטים.
אי-תיאום עם המשרד בהכנת התכנית האסטרטגית של הסוכנות על רקע התהליכים הללו גיבשה הסוכנות תכנית אסטרטגית חדשה (להלן - התכנית האסטרטגית) שביטאה את רעיונות הפרדיגמה החדשה.
התכנית, כפי שהוצגה בוועדת התיאום באוקטובר 2010 , שמה לה ליעד, בין השאר, להרחיב את משמעותה של ישראל בזהותם היהודית של צעירים יהודים ברחבי העולם, ולהגדיל את מספר היהודים שיבחרו לעלות לישראל, בעיקר באמצעות תכניות חינוכיות ותכניות המאפשרות להם לבקר בארץ.
הסוכנות עיגנה בתכנית את המשך מחויבותה לעידוד העלייה.
עם זאת, פעולותיה ייעשו מתוך הכרה במציאות שבה העלייה היא בחי רה חופשית המתבססת על זהות יהודית, על שייכות לעם היהודי ועל היכרות עם החיים בישראל, ולכן חשוב להתמקד ביצירת זהות יהודית ותחושת שייכות לעם היהודי.
26 כגון תכניות "מסע" ו"תגלית".
לפי האמור בנייר המדיניות, בשנת 2008 הקצתה הממשלה כ-46 מיליון דולר, ויהדות התפוצות השקיעה כ -80 מיליון דולר במסגרות השונות לחיזוק הזהות היהודית והזיקה לישראל בתפוצות.
החלטת הממשלה בעניין משקפת ניסיון להביא למדיניות מסודרת של השקעה אסטרטגית בעתיד העם היהודי.
שם הדוח: היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 באותה עת קוצץ תקציב הסוכנות על רקע המשבר הכלכלי העולמי.
לפיכך החליטה הסוכנות לצמצם את המימון שהיא מקצה לפעילויות שונות, חלקן בשיתוף הממשלה.
מצב זה חייב את הממשלה להגדיל את תקציבה לטובת אותן פעילויות כדי להמשיך לקיימן.
הועלה כי הגורם הממשלתי שהשתתף בתהליך התכנון האסטרטגי בסוכנות היה נציג מטעם משרד ראש הממשלה.
לא נמצא שמשרד ראש הממשלה פעל בתיאום עם משרד העלייה והקל יטה בתהליך התכנון או שעדכן אותו לגביו במהלכו, אף שלמשרד האחריות הממשלתית לחלק מתחומי הפעילות העיקריים של הסוכנות, ובהם עידוד העלייה27 .
פעילות לוקה בחסר של מנגנוני התיאום בין הממשלה לסוכנות .
כאמור, ועדת התיאום שהוקמה מכוח האמנה היא הגורם האחראי לתיאום הפעולות בין הממשלה לסוכנות.
ואולם, עולה כי הלכה למעשה הוטל התיאום על גורמים אחרים (לעתים כאלה שהוקמו אד-הוק).
על רקע העיסוק בפרדיגמה החדשה, בשנת 2008 , עלתה לדיון גם סוגיית שיתוף הפעולה הנדרש בין הממשלה לבין הסוכנות.
לפיכך החליטה הממשלה בפברואר 200928 כי עד יוני 2009 יבחנו הממשלה והסוכנות יחדיו את הנושאים שבהם עוסקת הסוכנות באמצעות צוות משותף (להלן - הצוות המשותף).
צוות זה ימליץ על "נושאי הליבה שבהם תתמקד ותעסוק הסוכנות בתחומי עידוד העלייה, החינוך היהודי ציוני והקשר עם הקהילות היהודיות בתפוצות".
ההחלטה קבעה גם כי המלצות הצוות יובאו לאישור ועדת התיאום.
לא נמצא כי הצוות המשותף הציג לפני ועדת התיאום המלצות להמשך שיתוף הפעולה בין הממשלה לסוכנות, כפי שקבעה החלטת הממשלה בנושא.
זאת ועוד, לאור האחריות שיש למשרד בנושא עידוד העלייה, אשר היה אחד הנושאים שהצוות אמור היה להמליץ בעניינו, ניתן היה לצפות שמשרד ראש הממשלה, שהוביל עם הסוכנות את פעילות הצוות המשותף, יצרף לצוות גם נציג מטעם משרד העלייה והקליטה, אולם לא נמצא כי הדבר נעשה.
ביוני 2012 , בישיבה של ועדת התיאום, ציין מזכיר הממשלה לשעבר כי מתנהל דו-שיח בין הסוכנות לממשלה "בכל הקשור למתווה העתידי של הסוכנות העוברת תהליך של הגדרה מחדש במציאות של תקציב מוגבל וצרכים משתנים של מדינת ישראל והעם היהודי בתפוצות".
27 יצוין כי לאחר מכן, במהלך החודשים יוני 2010 - פברואר 2011 , אישר חבר הנאמנים של הסוכנות בכמה החלטות את עקרונות התכנית האסטרטגית וכן שינויים ארגוניים בסוכנות, שכללו סגירת מחלקות והעברת תחומי פעילותן ליחידות אחרות.
במהלך תקופה זו אף הציגה הסוכנות את התכנית בפני ועדת התיאום.
28 החלטתממשלה מס' 4502 מ- 19.
משרד העלייה והקליטה 1207 .
:שם הדוח היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בירור שעשה משרד מבקר המדינה בדבר הדיונים בעניין זה העלה כי בשנים האחרונות היו פגישות עבודה בין בעלי תפקידים במזכירות הממשלה ובאגף פנים, תכנון ופיתוח במשרד ראש הממשלה לבין הסוכנות, ואלה עסקו בהסדרת חלוקת התפקידים בין הממשלה לבין הסוכנות ובתכנית האסטרטגית של הסוכנות.
סדרי המינהל התקין מחייבים את הרשות השלטונית לתעד את פגישותיה, את דיוניה ואת החלטותיה.