HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
10 הפירוש המילולי של "qui tam" הוא "בשם המלך".
מדובר בהליכים משפטיים שיוזמים אזרחים וגופים פרטיים .
התובעים בשם הציבור ב גין עוולות שנגרמו לו.
התובעים בהליכים אלה נקראים גם "Whistleblowers" .
11 :גורמים פרטיים יכולים לתבוע בהליכים אזרחיים, בין היתר, בהתאם לחוקים האלה False Claims Act; Federal .
Food, Drug, and Cosmetic Act; Financial Institutions Reform, Recovery, and Enforcement Act.
רשאית להצטרף לתביעה, ובמקרה של זכייה או הסדר כספי, סכום הפיצוי נחלק בין התובעים, כך שבקופת האוצר .
האמריקאי מופקד 70% מהסכום, וביתרה זוכה התובע שיזם והגיש את התביעה.
בשנת2019 הצטרפה החטיבה .
האזרחית ל-630 הליכים, והאוצר האמריקא י קיבל פיצויים בסכום של כ -2.
חברת תרופות לאוצר האמריקאי 54 מיליון דולר אמריקאי בתום הליך אזרחי שבמסגרתו הצטרפה החטיבה .
האזרחית לתביעה אותה הגישו שני אנשי מכירות בעניין תשלומים שהעבירה החברה לרופאים כדי שירשמו .
מרשמים הכוללים תרופות מתוצרתה 1.
8368776- https://www.
| 656 | "בדוקטרינת "נאמן ציבור 12 כדי לתבוע בהליך אזרחי יזום את הנזקים שנגרמו לציבור בשל .
בדוח זה המונח אכיפה אזרחית כולל שלושה מוקדי פעילות עיקריים של המדינה בהגנה על .
:גביית חובות למדינה פעילות זו כוללת הן גביית חובות שייחודיים למדינה כריבון, .
דוגמת חובות בגין אגרות והיטלים, והן גביית חובות חלוטים שאינם ייחודיים לה, אלא .
יכולים לצמוח גם במישור היחסים בין פרטים.
מוקד פעילות זה נמצא בתחום האחריות .
של אגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל) באמצעות חשבי המשרד .
במשרדי הממשלה ויחידות הסמך.
ככלל הטיפול בגביית החובות מתבצע על ידי רשות .
האכיפה והגבייה באמצעות שני גורמים: המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (להלן - .
המרכז לגביית קנסות), ומינהל הגבייה הממשלתי (להלן גם - מינהל הגבייה) או על ידי .
עורכי דין פרטיים המועסקים במיקור חוץ.
:הגשת תביעות יזומות מוקד פעילות זה עניינו שימוש בכלי אכיפה יזומה, כגון .
הגשת תביעות שבהן המדינה היא התובעת.
ככלל, ייצוג המדינה בהליכים משפטיים .
נעשה באמצעות פרקליטות המדינה ופרקליטות המחוז האזרחיות (להלן - הפרקליטות).
עם זאת ייזום הליכי אכיפה אזרחיי ם מחייב הירתמות של הגופים הממשלתיים, לרבות .
הלשכות המשפטיות, החשבות והגורמים המקצועיים.
גורם מרכזי נוסף הוא היחידה .
לאכיפה אזרחית שהוקמה בשנת 2008 כיחידת מטה אסטרטגית בפרקליטות המדינה .
לקידום האכיפה היזומה מטעם המדינה (להלן - היחידה לאכיפה אזרחית).
יש לציין כ י הגבייה והאכיפה היזומה אינן מנותקות זו מזו, ולעיתים אף מתקיים ביניהן .
כך למשל יש מקרים שבהם גביית החובות למדינה מתאפשרת רק .
באמצעות הגשת תביעה אזרחית 14 .
זאת ועוד, חלק מכלי האכיפה העומדים לרשות .
המדינה חופפים בשני מוקדי הפעילות.
להלן בתרשים 2 ציר ה אכיפה שראשיתו בחוב .
שהמדינה זכאית לגבות, עובר בשליחת מכתבי דרישה ומכתבי התראה לפני נקיטת .
הליכים משפטיים, וסופו בנקיטת כלי אכיפה אזרחית העומדים לרשות הגופים .
הממשלתיים כגון קיזוז או חילוט ערבויות, הגעה להסדר או הגשת תביעה אזרחית יזומה.
12 לפי דוקטרינת Public Trust , שמקורה במשפט הרומי והיא השתרשה במשפט באנגליה, בקנדה ובארה"ב, "יש .
לראות במשאבי הטבע כשייכים לרשות הכלל, ובמדינה כמי שמחזיקה בהם מכוח היותה "נאמן הציבור" במשאבי .
לכן אין להתיר מצב בו תימנע הגישה של הציבור למשאבים אלו, בין באמצעות מסירתם או מכירתם על .
ידי המדינה לגורם פרטי, ובין באמצעות זיהומם ופגיעה בהם" (עמדה מטעם היועץ המשפטי לממשלה בתיק ת.
(מחוזי - ת"א) 756-10-15 'גולן נ( Volkswagen AG .
13 כך למשל הגיש הממשל האמריקאי תביעה אזרחית באירוע שבו נגרמה דליפה עצומה מאסדת הנפט של British .
כתוצאה מאותו אסון, זיהמו כ -5 מיליון חביות נפט את הים והגיעו עד חופיהן של כמה .
מדינות בארה "ב תוך שנגרם נזק סביבתי עצום.
הליך זה הסתיים באפריל 2016 בהסדר שבו שילמה החברה .
המזיקה 20 מיליארד דולר אמריקאי (מתוך מצגת "תביעות בשם הציבור", היחידה לאכיפה אזרחית, פרקליטות .
14 בהתאם להנחיית יועמ"ש 7.
1002 מפברואר2012 , "הפעלת הליכי גבייה מנהליים לפי פקודת המסים (גבייה)", .
מקום שחל שיהוי בהליכי הגבייה, כאשר לצורך עניין זה, מדובר לרוב בפרק זמן ארוך משלוש שנים, וטרם חלפה .
תקופת ההתיישנות, הדרך לגבות את החוב היא רק באמצעות פנייה לבית המשפט בתביעה אזרחית לגביית החוב.
| 657 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית תרשים 2: ציר האכיפה האזרחית .
:אכיפה משולבת תחום זה עוסק באכיפת החוק באמצעות יצירת ממשקי עבודה .
ופעולה בין גורמי אכיפה שונים מתחומים שונים.
האכיפה המשולבת נעשית בסנכרון .
ובשיתוף פעולה נגד גורמים עברייניים ותופעות הפוגעות בנכסי המדינה, בסדר הציבורי .
פרקליטויות המחוז והיחידה לאכיפה אזרחית הן המרכזות את האכיפה .
המשולבת בשיתוף גורמי אכיפה שונים דוגמת משטרת ישראל (להלן - המשטרה), .
המשטרה הירוקה במשרד להגנת הסביבה, פקחי רשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י), .
רשות המיסים בישראל (להלן - רשות המיסים) ומשרדי ממשלה וגופי שלטון נוספים15 .
מן האמור עולה כיעולם האכיפה האזרחית הוא רחב מאוד, ושותפים לו גורמים רבים בשירות .
המדינה, כמפורט להלן בתרשים 3: .
15 בשנת2020 ערכה היחידה לאכיפה אזרחית את "פנקס השת"פ", מסמך פנימי המאגד את סמכויות הגופים השונים .
הנוטלים חלק באכיפה משולבת, ומשמש כלי עבודה מעשי עבור גופי הממשלה.
| 658 | תרשים3: השותפים במוקדי הפעילות באכיפה אזרחית .
להלן יוצגו נתונים בדבר שלושת מוקדי פעילות האכיפה האזרחית: .
נתוני גבייה באמצעות מינהל הגבייה הממשלתי: לשם יישום החלטת .
הממשלה הוקם ברשות האכיפה והגבייה שבמשרד המשפטים, מינהל הגבייה הממשלתי .
ואליו מנותבים חובות שונים כלפי המדינה.
את הגבייה בפועל מבצעת היחידה לאכיפת .
חובות אזרחיים במינהל הגבייה, המשמשת בא כוח ם של משרדי הממשלה השונים, .
ועורכי הדי ן ביחידה פועלים על פי ייפוי כוח מטעם היועץ המשפטי לממשלה 16 .
הסכום שהועבר למינהל הגבייה למן יום הקמתו ועד לסוף שנת 2020 הוא320 מיליון .
ש"ח בערך נומינלי לא כולל ריביות והוצאות.
בסוף שנת 2020 סך החובות המצטבר .
במלאי התיקים הפתוחים במינהל הגבייה הסתכם בכ-215 מיליון ש"ח.
יפורט פילוח החובות לפי הגופים הממשלתיים בעלי החוב.
יצוין כי רשות האכיפה והגבייה .
מסרה למשרד מבקר המדינה כי משרדים רבים אינם מקפידים על העברת חובותיהם .
לדעת הרשות על המשרדים לגבש תוכנית עבודה רב -שנתית .
הכוללת יעדים מדידים בנוגע לגביית חובות .
16 info- administration- rtments/general/collection https://www.
il/he/depa היחידה לאכיפת חובות אזרחיים .
עוסקת אך ורק בגביית חובות חלוטים עבור משרדי הממשלה ופועלת מכוח חוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז-1967.
( סוגי התיקים העיקריים המתנהלים במסלול מינהל הגבייה הם תיקי אכיפת פסקי דין לטובת המדינהכספיים או .
פסקי דין לפינוי), שטרות ושיקים ותיקי תובענה לפי סעיף 81א1 לחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז -1967 , (תביעה .
לסכום קצוב מכוח חיקוק או חוזה).
| 659 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית תרשים 4: פילוח החובות לגבייה במינהל הגבייה הממשלתי, דצמבר 2020 .
נתוני מינהל הגבייה הממשלתי בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי עיקר החובות שהועברו לגבייה במינהל הגבייה הם של משרד .
הבריאות ( 27% ( ), רמ"י 25% ( ), משרד המשפטים 18% ( ) ומשרד האוצר 8% ).
הגבייה בפועל במינהל הגבייה בשנים 2017 - 2020 מוצגת להלן בתרשים5 .
תרשים5: הסכומים שגבה מינהל הגבייה הממשלתי בשנים 2020 -2017 )(באלפי ש"ח .
| 660 | מהתרשים עולה כי משנת2017 ועד שנת2020 חלה עלייה בסכומי הגבייה.
גבה מינהל הגבייה בשנים אלו כ-212 מיליוןש"ח.
טרם גבה סכום נומינאלי של 215 מיליון ש"ח (סכום זה אינו כולל הוצאות וריביות .
:היקף התביעות היזומות מספר התביעות האזרחיות היזומות שהגישה המדינה .
באמצעות הפרקליטות בשנים 2017 - 2019 מוצג להלן בתרשים 6 בפילוח לפי סוגי .
תרשים 6: מספר התביעות האזרחיות לפי מהויות התביעה בשנים 2019 -2017 * .
נתוני היחידה לאכיפה אזרחית בעיבוד משרד מבקר המדינה .
* קטגוריית "חוזים וחיובים" כוללת תביעות לסעדים כספיים בעילות שונות, בין היתר, בגין התקשרויות .
חוזיות, חיובים מכוח חיקוק וכן תיקים שעילתם בדיני הקניין הרוחני.
בשנת 2019 הוגש תיק אחד .
מסוג קניין רוחני ובשנת 2018 .
מהתרשים ומנתונים שהתקבלו מהפרקליטות עולה כי בשנים האחרונות חלה ירידה .
במספר התביעות היזומות.
בשנת 2017 הגישה המדינה באמצעות הפרקליטות 273 .
תביעות יזומות בסכום כולל של702 מיליון ש"ח, בשנת2018 הוגשו225 תביעות יזומות .
בסכום כולל של 751 מיליון ש"ח, ובשנת2019 - 184 תביעות יזומות בסכום כולל של כ- .
17 "אכיפה אזרחית- סיכום שנת פעילות 2019 ", מיום 31.
בדוח הסיכום צוין כי הירידה במספר התביעות הכללית .
נוגעת בעיקר לירידה בתביעות השיפוי נגד חברות הביטוח (שמטופלות במיקור חוץ), וזאת בשל הצלחת ההליכים .
בתחום זה, שהביאה להרתעת חברות הביטוח, המגיעות להסדרי תשלום ללא צורך בתביעה, וכן בשל העברת .
הטיפול בתיקי מקרקעין (שימושים חורגים במושבים) לידי רמ"י.
| 661 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית יודגש: סכום התביעה שמוגש לבית המשפט אינו תמיד שווה לסכום שייפסק בסופו של ההליך .
המשפטי, והתביעה יכולה להתנהל כמה שנים בערכאות המשפטיות כך שסכומים שנפסקו .
בשנה מסוימת לא נפסקו בהכרח בתיקים שהוגשו באותה השנה או בשנה הקודמת לה 18 .
כן, בפרקליטות העריכו שלמדינה קמה עילת תביעה פורמלית באלפי מקרים בכל שנה, הגם .
שאין דרך לכמת במדויק את מלוא פוטנציאל התביעה.
להלן בלוח 1 נתונים בדבר סכומי הזכייה שנפסקו לטובת המדינה בשנים 2019-2017 .
לוח1: מספר התביעות היזומות שהסתיימו לטובת המדינה בשנים 2017 - 2019 .
)בהתפלגות לסכומי הזכויות (באלפי ש"ח .
התפלגות סכומי זכייה מספר .
תביעות סכום זכיות מספר .
מעל 100,000 - - - - 1 260,720 .
10,000 - 100,000 1 60,000 - - - - .
1,000 - 10,000 14 32,998 9 14,437 8 22,730 .
100 - 1,000 11 6,458 22 7,446 13 5,430 .
10 - 100 44 1,071 41 1,275 33 1,098 .
פחות מ-10 43 240 38 222 20 122 .
סה"כ 113 100,767 110 23,380 75 290,100 .
על פי נתונים שהתקבלומהפרקליטות בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהלוח עולה כי בשנת 2019 הסתיימו בבתי משפט 75 תביעות יזומות בזכייה .
לטובת המדינה בסכום כולל של כ -290 מיליון ש"ח, מתוכם סכום של כ -260 .
מיליון ש"ח נפסק בתיק אחד19.
יצוין כי בשנים2017-2019 הגישה פרקליטות המדינה .
במצטבר 682 תביעות אזרחיות יזומות בסכום כולל של כ -2.
מיליארד ש"ח כמו כן, .
הפרקליטות הבהירה בתשובתה מאפריל 2021 (להלן- תשובת הפרקליטות) כי נתונים .
אלו אינם כוללים את סכומי הזכיות בתיקים שטופלו בפרקליטויות המחוז ללא סיוע של .
היחידה לאכיפה אזרחית.
:נתוני אכיפה משולבת פעילות האכיפה המשולבת נמדדת בפרקליטות במספר .
מבצעי האכיפה שבוצעו בפרישה ארצית.
ככלל, מבצעי אכיפה משולבת מבוצעים .
בעקבות שיתופי פעולה ודיונים המכונים "שולחנות עגולים", בהובלת הפרקליטות .
ובהשתתפות גורמי אכיפה רבים.
כמו כן נמדדת פעילות "אכיפה משולבת משלימה", .
הכוללת נקיטת אמצעים שאינם במסגרת מבצע אכיפה, דוגמת צווי סגירה, תפיסת .
נכסים, שלילת רישיונות וצווי הריסה.
18 על פי נתונים שהתקבלומהפרקליטות, 44% מהתביעות היזומות שהסתיימו בשנים2018 - 2019 התנהלו בערכאות .
המשפטיות יותר משנתיים.
19 מדובר בתיק שבו חויבו מפעלי ים המלח בתשלום תמלוגים למדינה בפסק בוררות מיום 28.
| 662 | להלן בתרשים 7 מפורטים מספר מבצעי אכיפה משולבת ופעילות אכיפה משולבת .
משלימה, בשנים 2017 - 2019 .
תרשים7: ,מספר מבצעי אכיפה משולבת 2017 - 2019 * .
נתוניהיחידה לאכיפה אזרחית בפרקליטות בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* בשנת 2017 הפרקליטות לא אספה נתונים על פעילות האכיפה המשלימה ולא בוצעה הבחנה בין .
פעילות זו לבין מבצעי אכיפה משולבת.
לצד העשייה בכל מוקדי הפעילות באכיפה אזרחית, דוח זה מציג את מורכבות ההחלטה אם .
ועד כמה על המדינה לעמוד על זכויותיה.
היכולת של המדינה לקדם אכיפה אזרחית תלויה .
בהתגברות על פערים וחסמים שונים, ובהם רתימת גורמים רבים בגופים הממשלתיים לשתף .
פעולה, שיקולי "עלות ותועלת", והכול בשים לב לתשומות עבודה ומשאבי כוח האדם .
בחודשים פברואר עד דצמבר 2020 .
בדק משרד מבקר המדינה את נושא האכיפה האזרחית .
הבדיקה התמקדה במיפוי ובאיתור הפגיעה בזכויות של המדינה ובבדיקת החסמים המונעים .
אכיפה יזומה וגבייה מיטבית של חובות בגופי ממשלה.
עיקר הביקורת נעשתה בפרקליטות, .
במשרד האוצר וברמ"י וכן נעשתה בי קורת במינהל הגבייה הממשלתי, במשרד הביטחון, .
במשרד החינוך, במשרד המשפטים, במשטרה, ברשות החברות הממשלתיות, ברשות הארצית .
לכבאות והצלה, במכון וולקני, במשרד הרווחה, במשרד הפנים, במשרד הבינוי והשיכון, .
במשרד הבריאות, במשרד התיירות, במשרד הכלכלה והתעשייה ובמשרד להגנת הסביבה.
| 663 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית במהלך הביקורת שלח משרד מבקר המדינה שאלונים ל-42 מנכ"לים וראשי גופים ממשלתיים .
לצורך ריכוז מידע בנושא מגופים ממשלתיים וניתוחו.
השאלון נשלח בספטמבר 2020 ומענים .
לשאלון שהתקבלו עד דצמבר 2020 נכללובעיבודים הסטטיסטיים המוצגים בדוח.
הנשאלים התבקשו, בין היתר, למסור מידע על יכולתו של הגוף שבראשו הם עומדים להגן על .
זכויותיו באמצעות נקיטת הליכי גבייה והליכים משפטיים יזומים.
מענים לשאלון התקבלו .
במועד מ-34 ( גופים81% מהגופים שאליהם נשלח השאלון) (להלן- הגופים המשיבים)20.
20 :רשימת הגופים המשיבים משרד החינוך, משרד הבריאות, משרד הבינוי והשיכון, רמ"י, משרד המשפטים, משרד .
הכלכלה והתעשייה, משרד החקלאות ופיתוח הכפר, רשות המסים בישראל, משרד המדע והטכנולוגיה, רשות .
האוכלוסין וההגירה, משרד הפנים, רשות הטבע והגנים, משרד לשירותי דת, רשות האכיפה והגבייה, רשות .
התעופה האזרחית, הרשות הממשלתית למים ולביוב, רש ות העתיקות, מינהל התכנון, רשות שדות התעופה, .
המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, משרד התפוצות, הרשות לפיתוח .
והתיישבות הבדואים בנגב, משרד התקשורת, משרד התרבות והספורט, רשות התחרות, משרד האוצר, משרד .
התיירות, משרד התחבורה, הנהלת בתי ה משפט, המשרד להגנת הסביבה, המשרד לשוויון חברתי, משטרת .
ישראל, משרד ראש הממשלה.
בחודשים מרץ ואפריל 2021 התקבל מענה משני גופים נוספים: משרד החוץ ושירות .
בתי הסוהר, וכאמור, הם לא נכללו בעיבודים הסטטיסטיים.
| 664 | פרק ראשון : תהליך ניהול סיכוני אכיפה .
אזרחית בגופים ממשלתיים .
סיכון הוא אירוע עתידי בעל השפעה שלילית שהתממשותו אינה ודאית21.
של גופים ממשלתיים כרוכה בנטילת סיכונים שונים במישור הציבורי והכלכלי, ועל כן הם .
נדרשים להיערך לקראת סיכון שיתממש.
תפקידם של מקבלי ההחלטות בגופים אלו הוא .
לנהל את הסיכונים מתוך הבנה שאי אפשר להימנע מסיכונים לחלוטין.
תהליך ניהול סיכונים .
מוסדר הוא עוגן ניהולי המאפשר את מיצוי האפשרויות להשגת יעדים של הגוף בתנאים של .
אי-ודאות ומשאבים מוגבלים.
כיוון שמשאבי הממשלה מוגבלים, תהליך ניהול סיכונים מחייב לערוך סקר לגבי כלל .
הסיכונים שהגוף חשוף אליהם, ליצור מדרג וסדרי עדיפות להתמודדות עימם במקרה .
שיתממשו, וכן לנהל בקרה פנימית בעניין החשיפה אליהם.
מדיניות ניהול הסיכונים היא נדבך .
חשוב בבחירת מכ לול הפעולות והאמצעים שעל גוף לנקוט כדי לעמוד ביעדיו ובמטרותיו, .
לרבות יעדים ממלכתיים כפי שהוגדרו בחקיקה, בתקנות או בהחלטות ממשלה, ובהתאם .
ליעדים העסקיים, הציבוריים והאסטרטגיים שקבע לעצמו הגוף.
השלבים בתהליך ניהול הסיכונים מוצגים להלן בתרשים 8: .
תרשים8: תהליך ניהול הסיכונים .
לתהליך זה חשיבות רבה שכן הוא מסייע בהפחתת רמת הסיכונים שהגוף חשוף אליהם והוא .
עשוי למנוע או לצמצם את התממשותם של נזקים.
ניהול סיכונים אפקטיבי משפר גם את .
21 הגדרה דומה אומצה בתקן ISO 31000:2009 :לניהול סיכונים "השפעה אי ודאית על המטרות" ( effect of .
uncertainty on objectives ) מעצם טבעו, סיכון הוא תרחיש עובדתי מוגדר.
הסיכון מאופיין לפי שני קריטריונים .
בסיסיים: ההסתברות להתרחשותו והנזק שיגרם מהתממשותו.
הסיכונים הם כלפי הגוף עצמו או ביחס לגורמים .
הקשורים אליו ומספקים או מקבלים שירותים ממנו.
קיימים סוגי סיכונים שונים ובכלל זה: סיכונים תפעוליים, סיכוני .
ציות, סיכונים פיננסים, סיכונים אסטרטגיים וסיכונים אחרים.
| 665 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית יכולת קבלת ההחלטות מצד הנהלת הגוף, נותן ביטוי לעקרונות של עקביות, אחידות ושקיפות .
ציבורית בקבלת ההחלטות ומחזק עקרונות של מינהל תקין.
ארגונים ותאגידים שונים עורכים בפועל ניהול סיכונים באופן מסודר, ובהם כמה משרדי .
ממשלה, יחידות סמך, גופים בשוק ההון, חברות ממשלתיות וכן חברות ציבוריות בעלות .
תרבות ניהולית מתקדמת.
הוראת תכ"ם משנת 201622 קובעת עקרונות יסוד לניהול סיכונים תפעוליים 23 באגף החשכ"ל .
ובחשבויות שבמשרדי ממשלה.
הוראת התכ"ם מטילה את ה אחריות לניהול הסיכונים על .
החשבים במשרדי הממשלה.
ביוני 2018 פרסםמשרד ראש הממשלה מדריך לניהול סיכונים .
ברגולציה ובמדיניות ציבורית כדי לסייע למקבלי ההחלטות במשרדי הממשלה להתמודד עם .
סיכונים ציבוריים ולהיערך אליהם.
בי נואר 2020 פרסמה רשות החברות הממשלתיות חוזר .
ניהול סיכונים תאגידי בחברות הממשלתיות וחברות בת ממשלתיות המציע כללים ועקרונות .
להבטחת קיומו, יעילותו ופעילותו התקינה של מערך ניהול סיכונים 24.
הראשונים בתהליך ניהול סיכונים, הוא מיפוי הסיכונים.
מיפוי הפגיעה בזכויות המדינה ותעדוף בתחום .
תחום האכיפה האזרחית הוא רחב ומגוון, וכולל אמצעים שונים שנועדו להתמודד עם סיכונים .
שעצם התממשותם עלולה לגרום למדינה נזק רב, ומכאן החשיבות שבניהול סיכונים בתחום .
הימנעות מנקיטת הליכים אזרחיים עלולה לגרום לנזקים ישירים ועקיפים, בהם, בין היתר, .
פגיעה באכיפת החוק, שימוש בכספי תמלוגים ותמיכות מכספי מדינה שלא בהתאם ליעדם, .
פגיעה בערכי טבע וסביבה, עידוד הפרת הסכמים שהמדינה צד להם ופגיעה בק ופה .
יתרה מזאת, ובדומה למשאבים מוגבלים אחרים של ה מדינה כגון משאבי תקינה ותקציב או .
משאבי חקיקה וזמן שיפוטי, אכיפה אזרחית גם היא משאב מוגבל של המדינה, ועליה לנהל .
אותה באופן מתוכנן, משוכלל ולפי סדר עדיפויות ברור .
להלן בתרשים 9 , מתוארים שלבי .
ניהול סיכונים בתחום האכיפה האזרחית.
1 בנושא "עקרונות לניהול סיכונים תפעוליים בחטיבות מטה באגף החשב הכללי ובחשבויות .
משרדי ממשלה", בתוקף מיום 13.
1 מוגדר המונח "סיכונים תפעוליים" כמעילות, הונאות, טעויות אנוש, כשלי מערכות וכלים וכן .
סיכונים נוספים שבאחריות אגף החשכ"ל.
24 ,חוזר ניהול סיכונים תאגידי בחברות הממשלתיות וחברות בת ממשלתיות 13.
החוזר הוצא, ביןהיתר, בהתאם .
לסמכותה של הרשות לחברות ממשלתיות לייעץ ולסייע לחברות הממשלתיות בניהול עסקיהן, לפי סעיף 54(4 ) .
לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975 .
| 666 | תרשים9: שלבי ניהול הסיכונים בתחום האכיפה האזרחית .
:תהליך האיתור והמיפוי של חובות וזכויות שימוש בכלי האכיפה האזרחית .
מצריך התנהלות מושכלת הכוללת תהלי ך של איתור ואפיון הפגיעה בזכויות המדינה .
ותעדוף החובות שאפשר לגבות.
לתהליך שלושה נדבכים מרכזיים: .
הגדרת סוגי החובות כלפי הגופים הממשלתיים בהתחשב בסוגי השירותים שהגוף .
השלטוני מעניק ובסוגי התקשרויותיו 25 .
שרטוט מפת החובות בהתאם לסוגי החיובים השונים26 .
יצירת מסד נתונים עדכני של חובות ועדכון שוטף של המיפוי הראשוני בהתאם .
להתפתחויות כגון גבייה, התיישנות והיווצרות חובות חדשים.
הזכויות שיש לאתר ולמפות כוללות בין היתר תשלומי חובה המגיעים למדינה על פי דין, .
כגון אגרות והיטלים, וכן זכויות במישור הפרטי ובכלל זה זכויות במקרקעין, קניין רוחני , .
זכויות מכוח התקשרויות חוזיות או פיצויים בגין הפרת הסכם, כספי תקצוב או כספי .
תמיכות שלא הגיעו ליעדם.
1 בהוראת תכ"ם מספר 3.
3 ,"בעניין "הליכי גבייה ואכיפה בממשלה .
על החשב בגוף הממשלתי למפות יחד עם הלשכה המשפטית והיחידות המקצועיות את .
כל סוגי החיובים שתחת אחריותו.
2 בהוראת תכ"ם מספר 15.
"הגנה על זכויות המדינה ועל נכסיה באמצעות נקיטת הליכים משפטיים", בכל רבעון .
יקיים החשב בתיאום עם היועץ המשפטי של המשרד סבב התייעצויות עם הגורמים .
המקצועיים כדי לא תר מקרים של פגיעה בזכויות ולבחון אותם.
בתשובת משרד האוצר מאפריל 2021 (להלן- תשובת משרד האוצר) נכתב כי יחידת .
ניהול הסיכונים באגף החשכ"ל ביצעה מיפוי סיכונים רוחבי, אשר חלקו התמקד בתהליך .
חשבי המשרדים נדרשים לתקף אחת לשנה את סטטוס הסיכונים .
במשרד ואת אופן הטיפול בהם וכן לדווח לחשכ"ל על זיהוי הסיכונים.
)"למשל סוגי חובות שנובעים מתשלום בגין החלפת סחורות או שירותים בין קונה ומוכר ("סחר חליפין .
26 מיפוי, אפיון, גיול וניתוח נתוני חובות והליכי הטיפול בחובות החייבים לגופי הממשלה.
| 667 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית ואולם, נמצא כי ב-42% מהגופים המשיבים אין תהליך מובנה ושיטתי לאיתור, מיפוי .
וניתוח של חובות כלפי המשרד ושל פגיעה בזכויותיו.
עוד עלה כי ב-19 מהגופים .
המשיבים ( 58% ) שבהם יש תהליך מובנה לאיתור חובות ופ גיעה בזכויות, אין .
אחידות באופן האיתור, ולמעשה קיימות שיטות שונות, לרבות בגוף אחד, לזיהוי .
ואיתור חובות ופגיעה בזכויות המדינה .
חמישה גופים משיבים ( 15% ) ציינו כי .
להערכתם היו הפרות או פגיעות בזכויות למשרד או למדינה שלא זוהו27.
ההוראות המחייבות מיפוי ואיתור פגיעה בזכויות מקוימות באופן חלקי.
מהגופים המשיבים לא מתקיים הליך סדור ושיטתי לאיתור ומיפוי של חובות ופגיעה .
בהיעדר המיפוי, חסר הבסיס ההכרחי לטיפול סדור ונרחב במימוש הזכויות .
ונפגעת היכולת לבצע גבייה ואכיפה מיטבית.
על משרד האוצר לוודא כי כל .
החשבים בגופים הממשלתיים מבצעים תהליך של איתור ומיפוי חובות וזכויות על פי .
הוראות תכ"ם בשיתוף הגורמים הרלוונטיים.
משרד האוצר ציין בתשובתו כי החשכ"ל רואה צורך בשיפור מתמיד וייעול של עבודתו, וכי .
המשרד מקווה שהדוח יביא להגברת הליכי הגבייה ולרתימת השותפים המקצועיים של .
החשכ"ל בנושא זה בגופים הממשלתיים, ובייחוד למעורבות רחבה של מנכ"לי משרדי .
הממשלה, היועצים המשפטיים והיחידות המקצועיות, תוך השקעת הזמן והמשאבים .
עוד מסר משרד האוצר כי הוא מדגיש את הצורך בהגשת תביעות יזומות בהרצאות שונות .
ובדיונים רבעוניים שמקיים החשכ"ל בפורום הגבייה, הכולל את חשבי משרדי הממשלה, .
נציגי רשות האכיפה והגבייה רשויות מקומיות ועוד.
עוד ציין כי בימים אלה הוא מגבש עם .
הפרקליטות קורס למשרדי הממשלה שמטרתו להכווין את היחידות המקצועיות, הלשכות .
המשפטיות והחשבויות להגשת תביעות יזומות.
בקורס ירועננו ההנחיות והאינדיקציות .
מומלץ כי החשכ"ל יקיים ישיבה תקופתית בעניין מיפוי הסיכונים בכלל משרדי .
הממשלה ויגבש מדיניות כלל -ממשלתית לתעדוף הגבייה והאכיפה, וכן להפקת .
לקחים בקרב חשבי המשרדים בעניין הליכי תביעה המתנהלים והליכים שהסתיימו.
:מיפוי חובות חייבים למשרדי ממשלה החלטת הממשלה קבעה שיש להקים .
מערך גבייה ממשלתי אשר יפעל לאפיון, טיוב וגבייה של החובות השו נים למשרדי .
החלטה זו התקבלה בעקבות ביקורת קודמת שערך משרד מבקר המדינה 28 .
שבמהלכה נבחנו סעיפי יתרות החייבים לגופים ממשלתיים .
27 כך גם בבדיקת רוחב שביצעה רשות החברות הממשלתיות ב-18 חברות ממשלתיות נמצאו מקרים שבהם שולמו .
לספקים ונותני שירות סכומים הגבוהים מהסכומים שעליהם הוסכם בחוזי ההתקשרות.
עורכי הבקרה ציינו כי ככלל .
אין לאשר תשלומי יתר מעבר להתחייבויות החוזיות, וככל שנדרש שינוי על ועדת המכרזים להידרש לנושא ("דוח .
ממצאים 2/2019 : בקרת רוחב בנושא רכש והתקשרויות בחברות ממשלתיות", מיום 16.
28 ,מבקר המדינהדוח שנתי 62 (2011 ), "מאזן המדינה ל- 31.
| 668 | בחודש יולי 2014 התקשר אגף חשכ"ל עם ארבעה משרדי רואי חשבון כדי שיסייעו .
לגופים הממשלתיים בפעולות לגביית חובות 29 .
תקופת ההתקשרות המרבית שהוגדרה .
בהסכמים עימם הייתה לחמש שנים בעלות של 15 מיליון ש"ח.
ההתקשרות עם אותם המשרדים בשנתיים בעלות של 12 מיליון ש"ח נוספים30.
מנתונים שמסר החשכ"ל לצוות הביקורת עולה כי עד סוף שנת 2020 הסתיים .
פרויקט מיפוי חובות חייבים במשרדי הממשלה במסגרתו מופו ב-54 גופים .
ממשלתיים כ- 5,005 סוגי חיובים31, "ופרויקט הגבייה" לגיול וטיוב החובות הסתיים .
בכ-40 גופים ממשלתיים.
יש לראות בחיוב את תהליך המיפוי שבוצע בגופים הממשלתיים, מיפוי זה הכרחי .
לצורך מקסום השימוש בכלי האכיפה באופן מושכל ויעיל.
להמשיך לפעול להשלמת פרויקט הגבייה בכל הגופים הממשלתיים בשים לב .
להיקף התקציבי, לכמות ולמורכבות של החובות כלפי גופי הממשלה ולהיקף .
בחירת אסטרטגיה לטיפול ותעדוף : תרשים 10 שלהלן מציג את מספרהגופים .
המשיבים שערכו בארבע השנים האחרונות סקר סיכונים לגבי הזכויות שניתנות לאכיפה .
29 המכרז כלל שלושה שלבים: א.
מיפוי מקדים של חובות המשרד הממשלתי; ב.
מיפוי, איפיון, גיול וניתוח נתוני .
חובות כלפי הגופים והליכי הטיפול בחובות חייבים.
בתום שלב זה הוכן, בגופים בהם ההליך התבצע, דוח המלצות .
לביצוע בנוגע להליכי גביית החובות; ג.
ליווי הליך יישום ההמלצות והכנת חובות הגופים לגבייה או למחיקה באופן .
שהגבייה תתבצע על ידי המשרדים עצמם.
30 בפרוטוקול סיכום ישיבת ועדת פטור ממכרז, מיום 7.
19 , בבקשת החשכ"ל צוין כי "התהליכים אשר החלו .
במשרדי הממשלה נמצאים בעיצומם וקטיעתם תסב נזק רב לתהליך שהחל.
יתרה מזאת, לספקי המכרז קיימת .
התמחות בתחום הגבייה הממשלתית שהינה מורכבת ובעלת שונות רבה בין משרד אחד למשנהו, אשר עשויה .
לסייע לסיום תהליכים אלו".
31 :להלן פילוח החיובים בהתאם לנתוני החשכ"ל 2,931 (59% ) סוגי חובות בגין אגרות שהם תשלום מכוח חוק או .
תקנה לרשות ציבורית עבור שירות המתקבל; 280 (6% ) סוגי חובות בגין מחירו של מצרך או שכרו של שירות .
שקבעו השרים באישור ועדת הכלכלה של הכנסת; 1,247 (25% ) סוגי חובות שנובעים מתשלום בגין החלפת .
סחורות או שירותים בין קונה למוכר (סחר חליפין); 370 (7% ) סוגי חובות שנובעים מקנסות כספיים שנדרשים .
עוברי עבירה לשלם כעונש על העבירה או עיצומים כספיים שהם קנסות כספיים המוטלים בסמכות על ידי עובד .
ציבור על מי שמפר הוראות רגולטוריות; 177 (3% ) סוגי חובות בגין היטלים (מס מיוחד), תמלוגים, פסקי דין, שכר .
דירה, מכירת מבנים, תמיכות והחזר הוצאות.
יצויין כי נכון למועד הביקורת ב - 16 גופים ממשלתיים מתוך45 לא .
| 669 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית תרשים 10: גופי הממשלה המשיבים שביצעו סקר סיכונים לגבי זכויות העומדות להם .
נתונים של ה גופים המשיבים בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי בארבע השנים האחרונות רוב הגופים המשיבים (כ-70% ) לא ביצעו .
סקר סיכונים לגבי הזכויות העומדות להם הניתנות לאכיפה32 .
בחלק מן הגופים המשיבים יש מסמך מדיניות אכיפה הקובע את סדרי העדיפויות לטיפול .
בפגיעה בזכויות שמופו.
להלן בתרשים 11 מוצג פילוח של הגופים המשיבים בחלוקה אם קיים .
בידיהם מסמך מדיניות אכיפה המסדיר את סדרי העדיפויות לטיפול בפגיעה בזכויות שמופו.
32 הגופים שהשיבו כי בצעו סקר לניהול סיכונים הם: משרד הבריאות, רמ"י, משרד המשפטים, משרד הכלכלה .
והתעשייה, הרשות הממשלתית למים ולביוב, רשות העתיקות, רשות שדות התעופה בישראל, הלשכה המרכזית .
לסטטיסטיקה, משרד התקשורת, משרד האוצר והמשרד להגנת הסביבה.
| 670 | תרשים11: גופי ממשלה המשיבים שיש להם מסמך מדיניות אכיפה הקובע את סדרי .
העדיפויות לטיפול בזכויות .
נתונים מתוך השאלונים בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי רק בחמישה מן הגופים המשיבים ( 15% )33 נוסח מסמך מדיניות .
הקובע את סדרי העדיפויות לטיפול בזכויות.
הנתונים העולים מהתרשימים מלמדים ש -68% מהגופים לא ביצעו סקר סיכונים לגבי .
זכויות הניתנות לאכיפה ו-85% .
לא גיבשו מדיניות לתעדוף הטיפול בפגיעה בזכויות .
משרד הבריאות מסר בתשובתו מאפריל 2021 (להלן- תשובת משרד הבריאות) לעניין מדיניות .
לתעדוף הטיפול בזכויות כי אכן אין מסמך שמאחד את כל הנושאים, אך קיימים נוהלי גבייה .
נפרדים למרבית החובות, ובייחוד לשני סוגי החובות המהווים את מרבית ההכנסות של המשרד .
(חובות כלפי בתי החולים ולשכות הבריאות בתחום האשפוז הגריאטרי).
לשם יישום מיטבי של החלטת הממשלה, הוראות התכ"ם וכללי מינהל תקין, על כלל .
גופי הממשלה והחשבות בפרט, לגבש מסמכי מדיניות שיתוו את תעדוף הטיפול בזכויות .
בהתאם לסקרי הסיכונים.
מומלץ כי החשב הכללי יעקוב אחר עריכת סקרי הסיכונים .
וגיבוש מדיניות תעדוף הטיפול בפגיעה בזכויות בכלל משרדי הממשלה והגופים .
33 ,אלה הגופים שיש להם מסמך מדיניות המסדיר את סדרי הטיפול בזכויות: משרד הבריאות, רמ"י, משרד המשפטים .
רשות העתיקות ורשות התחרות.