HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בידי משרד הרווחה(פקידי סעד, עובדים סוציאליים ומטפלים אחרים) נמצא מידע רב על המבקשים או המחזיקים ברישיון כלי ירייה שיש בהם סיכון לעצמם או לסביבתם.
ואולם המקרים דלעיל מלמדים על חולשות ופערים בהליכי הבדיקה ובמישק הדיווח שבין האגף ובין משרד הרווחה, והם יכולים להעיד אף על כשל במערך הרישוי.
לדעת משרד מבקר המדינה, האגף מחויב לנקוט יוזמה ולפעול בכל דרך להידוק המישק עם משרד הרווחה, כדי שיוכל לקבל מידע רחב יותר שיאפשר לקיים הליכים לרישוי כלי ירייה בהתאם להערכות על מידת מסוכנותם של המבקשים או המחזיקים ברישיון.
הגוף האחראי במשטרה ליישום החוק הוא מדור רישוי נשק ארצי בחטיבת האבטחה שבאגף המבצעים.
בחוק נקבע, כי הרישיון להחזקת כלי ירייה יינתן גם "על פי המלצת קצין משטרה בכיר".
קצין הרישוי מטפל, בין היתר, בבקשות למתן רישיון ובטיפול בעררים, ובודק את המסוכנות ואת המהימנות של מבקשי הרישיון באמצעות מערכת הרישום הפלילי והמודיעיני.
על פי נוהלי המשטרה - כל בקשה לקבלת רישיון, חידושו או ביטולו נבדקת הן במידע המודיעיני שנאסף על ידי יחידות המודיעין במשטרה, הן בקיומה של הכרזה תקפה על היות המבקש דרוש לחקירה והן במידע הפלילי שבמרשם הפלילי המתנהל במשטרה, ובכללם תיקים תלויים ועומדים, תיקים סגורים ותיקים שהתיישנו.
אמות המידה להפעלת שיקול הדעת בנוגע למידע פלילי על מבקש או על בעל רישיון לכלי ירייה הן: חומרת העברה, חומרת העונש שהטיל עליו בית המשפט, משך הזמן שחלף מאז ביצוע העברה, גיל המבקש בעת ביצוע העברה, מספר העברות ומטרת הבקשה לרישיון.
כדי לייעל ולפשט את הליך הבדיקה חולקו העברות לשלוש קבוצות עיקריות: הראשונה - קבוצת עברות שהרשעה בהן תשמש בסיס לדחיית הבקשה למתן רישיון או להמלצה לאי-חידוש רישיון או לביטולו; השנייה - קבוצת עברות שככלל יש לשקול את ההרשעה בהן לפי אמות המידה המפורטות לעיל; השלישית - קבוצת עברות שההרשעה בהן כשלעצמה אינה משמשת בסיס להמלצה לאי -מתן רישיון או 382 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: רישוי כלי ירייה והפיקוח על החזקתם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 להימנעות מחידושו, וניתן להתחשב בה רק כאשר היא מצטרפת להרשעות בעברות מקבוצה אחרת.
על פי הנוהל יילקח מידע מודיעיני בחשבון רק אם הוא מעלה חשד למעורבות בעברות שהוגדרו, ושיש בו כדי להצביע על חשש לאלימות, לעברות ביטחון, לסחר והתמכרות לסמים או לסחר בנשק ובאמצעי חבלה שיש בהן כדי להצביע על חשש ממשי לשלום הציבור.
זאת - תוך בחינת משקלו האיכותי של המידע המודיעיני.
במשטרת ישראל קיימים כמה נהלים משנת 2005 בנושא זה.
מבקר הפנים כתב בדוח הביקורת, כי "לא קיים נוהל עבודה אחוד או מסמך הבנות" בין האגף ובין משטרת ישראל.
לדבריו, היעדר נוהל המפרט "את נושאי וממשקי העבודה השונים מביא לכך שפעמים רבות הטיפול בבקשות שונות של אזרחים הינו ממושך ולמעשה אף מעבר לסביר".
במאי 2013 , אושר נוהל שמטרתו להגביר את שיתוף הפעולה בין משטרת ישראל למשרד לבט"פ, לשם מתן שירות יעיל תוך הגברת הפיקוח והאכיפה בהליכי רישוי כלי ירייה.
הנוהל משנת 2013 מסדיר את הטיפול בהצלבות מידע בנוגע למחזיקי כלי ירייה עם המרשם הפלילי.
בנוהל נקבע שפעם בחודש תסרוק משטרת ישראל את המידע על כל בעלי הרישיונות הקיימים כדי לבחון אם נפתח נגדם תיק פלילי, או שהתקבל בעניינם מידע מודיעיני חסוי הדורש שיקול דעת מחודש בנוגע לביטול הרישיון ותפיסת כלי הירייה.
במקרה של בעלי רישיונות שנמצא כי נפתח נגדם תיק פלילי או שנרשם בנוגע להם מידע מודיעיני חדש - עניינם ייבחן מחדש.
טוב עשתה משטרת ישראל שפרסמה נוהל חדש ומעודכן המסדיר את עקרונות שיתוף הפעולה בין שני הגופים.
עם זאת, עליה לפעול לעידכון שאר הנהלים משנת 2005 , כדי להתאימם בין היתר לשינויים בתבחינים הנבדקים מדי שנתיים.
בתשובת המשטרה נרשם כי "במהלך השנה האחרונה החל תהליך של עדכון כלל הנהלים ופרסומם", והוא צפוי להסתיים ביוני 2014 .
על החשיבות של הידוק קשרי העבודה בין משטרת ישראל ובין המשרד לבט"פ והסדרתם ניתן ללמוד מהדוגמאות שלהלן: (א) ביוני 2013 שלחה שוטרת ממחלקת רישוי ואבטחה במרחב איילון למנהלת מחוז תל אביב באגף, מזכר בנוגע לאחד ממחזיקי כלי הירייה שרישיונו פקע כבר במרץ 2002 והופיע ברשימות שהעביר האגף.
היא רשמה במזכר שערכה ביקור בכתובת שצוינה כמקום מגורי האיש, ואולם התברר כי במקום לא מתגוררת משפחה בשם זה, והשם אינו מוכר גם לשכנים.
היא ציינה עוד, כי מבדיקה שערכה במערכת המשטרתית עולה שהאיש עזב את הארץ, ולא ניתן לאתר טלפונים של בני משפחתו.
בעקבות הודעה זו פעלה מנהלת מחוז תל אביב של האגף באופן עצמאי, איתרה את קרובי משפחתו, ולאחר שיחה טלפונית שקיימה עם אביו ביוני 2013 , הוא הפקיד את כלי הירייה בתחנת המשטרה עוד באותו יום .
(ב) באוגוסט 2008 פנתה מנהלת מחוז תל אביב באגף למרחב איילון במשטרה, ודרשה שכלי ירייה ייתפס ויילקח מאדם מסוים שרישיונו בוטל בהמלצת שירותי בריאות הנפש במשרד הבריאות כבר באוקטובר 2004 .
היא ציינה כי פנתה כמהפעמים, אך למרות פניותיה כלי הירייה לא נתפס.
כעבור תשעה חודשים, במאי 2009 , היא פנתה שוב למשטרה וציינה, כי "מאחר ומדובר באדם שמשרד הבריאות קבע את מסוכנותו לציבור בנשיאת כלי ירייה, אבקש לתפוס את כלי הירייה לאלתר ולהודיענו לאחר הביצוע ".
ניסיונות נוספים לאתר את כלי הירייה לא צלחו על אף שהתברר שמדובר באדם שרצח בעבר, והוא מרצה עונש של מאסר המשרד לביטחון הפנים 383 .
:שם הדוח רישוי כלי ירייה והפיקוח על החזקתם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עולם.
למרות ההתרעות החוזרות ונשנות המשיך להופיע שמו ברשימת מחזיקי כלי ירייה שרישיונם בוטל בהמלצת משרד הבריאות גם בשנת 2012 .
הדוגמאות דלעיל מלמדות כי יש להדק את התיאום ביןהמשטרה ובין האגף כדי שיוכלו לפעול במשותף באופן יזום ושיטתי לאיתור מחזיקי כלי ירייה בניגוד לחוק ולהביא לידי הפקדת הכלים.
בתשובת המשטרה נכתב שפורסם נוהל עבודה חדש המסדיר את הליך הטיפול הנדרש במחזיקי כלי ירייה שלא בתוקף, מרגע התחלת הטיפול ועד ההכרזה על המחזיק כדרוש לחקירה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משטרת ישראל למצות את כל האמצעים העומדים לרשותה כדי לתפוס את כלי הירייה המוחזקים שלא כדין.
תפיסת כלי ירייה בשל המלצות משרד הבריאות מנתוני האגף עולה שבמאי 2013 היו19 בעלי רישיון שרישיונם בוטל בהמלצת משרד הבריאות, אך כלי הירייה שברשותם לא הופקדו.
רישיונות אלה בוטלו כבר לפני שנים, שניים מהם בוטלו עוד בשנת 1999 .
, ואולם המשטרה טרם תפסה את כלי הירייה שברשותם רק ביוני 2013 הופקד כלי הירייה של אחד מהם, לאחר שמנהלת מחוז תל אביב הצליחה לאתר קרוב משפחה שאצלו הושאר כלי הירייה לפני כ -20 שנה, ופנייתה הביאה לידי הפקדתו במשטרה.
מבקר הפנים כתב בדוח הביקורת, כי משטרת ישראל אינה פועלת בתקיפות ובנחרצות כדי לממש את חובתה בנוגע לפעילות האכיפה נגד אזרחים המחזיקים בכלי ירייה ללא רישיון, ולמרות התראות חוזרות, נושא זה אינו מקבל את הקדימות והחשיבות הראויים.
הוא המליץ לאגף "לערב באופן אישי את השר, המנכ"ל והמפכ"ל במקרים בהם משטרת ישראל אינה עושה את כל שניתן לתפוס נשק המוחזק ללא רישיון ובאופן לא חוקי בידי אזרחים".
משטרת ישראל ציינה בתגובתה לדוח מבקר הפנים, כי היא "מטפלת ללא שהיות ובאופן מיידי ובהול בכל בקשה לתפיסת נשק מהבט"פ כשמדובר בהמלצת משרד הבריאות.
בכל סיום טיפול המשטרה מדווחת בדוח פעולה לפקיד הרישוי".
מנהל האגף כתב בתגובתו, כי "ההמלצה מיושמת בפועל.
במקרים בהם משטרת ישראל אינה עושה את כל שניתן לתפוס נשק המוחזק ללא רישיון ובאופן לא חוקי בי די אזרחים מועבר המידע לכל גורם אפשרי במשרד כולל למנכ"ל ולשר".
על האגף והמשטרה לפעול נמרצות לתפיסת כלי הירייה שנמצאים עדיין בידי אנשים שרישיונם בוטל בהמלצת שירותי בריאות הנפש במשרד הבריאות, ולהמשיך בכך גם כאשר בעליהם לא נמצאו בעקבות פעולות האיתור הראשונות.
שם הדוח: רישוי כלי ירייה והפיקוח על החזקתם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,ממצאיו של פרק זה מצביעים על ליקויים במישקים שבין האגף, משרד הבריאות משרד הרווחה ומשטרת ישראל.
האגף לא פעל לשיפור ההליך לאיתור המסוכנות ולא יזם שינויים נדרשים ליצירת מלוא הבקרות, כדי שכלי ירייה יינתן רק למי שראוי וכשיר לשאת אותו.
חרף חשיבות הנושא שעליו מופקד האגף - הוא לא הוביל יזמה לגיבוש נוהלי עבודה ומיסודם בקרב כל הגורמים, ולא פעל למיצוי המישקים ביניהם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי קשרי הגומלין והעברת המידע בין הגורמים הקשורים לרישוי כלי ירייה, שלהם מידע חיוני על המבקשים והמחדשים רישיון להחזקת כלי י רייה, ובין האגף הם נדבך קריטי וחשוב במערך הטיפול בנושא.
לחולשות בקשרי הגומלין אלו עלולה להיות השפעה מיידית על ביטחון הציבור.
לפיכך, כדי למלא את ייעודו של האגף וליישם את מדיניות השר, עליו ועל הנהלת המשרד לבט"פ לפעול לשינוי המצב, לעבוד בתיאום עם הגורמים הממש לתיים הרלוונטיים ולהסתייע במידע המצוי בידיהם כדי לגבש תפיסה מערכתית לטיפול ברישוי כלי ירייה.
הפיקוח והבקרה על בעלי רישיונות .
הפיקוח נועד לבחון אם פעילות של אדם או ארגון נעשית בהתאם לנהלים ולכללים הנהוגים.
מטרתו העיקרית היא לבדוק את תקינות העבודה בגוף המפוקח ולהצביע על ליקויים, שגיאות ופערים בין הרצוי למצוי.
כדי להבטיח שהמטרות והיעדים יושגו נדרש פיקוח מתוכנן ושיטתי שיאפשר את תיקון הליקויים בזמן קצר.
להבדיל מפיקוח, בקרה נעשית באמצעות איסוף נתונים המעובדים לדוחות, ואלו מועברים אל הדרג המנהל לשם קבלת החלטות.
פרק זה בוחן את עבודת הפיקוח והבקרה שמבצע האגף על בעלי הרישיונות הפרטיים והארגוניים.
כאמור, החליטה הממשלה בדצמבר 2010 להעביר את הסמכויות שהקנה החוק לשר הפנים לשר לביטחון הפנים, ואת האגף למשרד לבט"פ.
בפברואר 2011 נחתם מזכר הבנות בין משרד הפנים 18 ובין מנכ"ל המשרד לבט"פ שמטרתו להתוות את קשרי העבודה, את ההיקף ואת תחומי האחריות של כל אחד מהגופים בשלבי המעבר, ולייעל את שיתוף הפעולה ביניהם.
בין שאר תפקידיו נדרש משרד הפנים להעניק שירות לציבור בתחומים שונים, ואולם המשרד לבט"פ שהוא משרד מטה, לא נדרש לעסוק בכך, ולכן העברת האגף חייבה אותו לבצע התאמות.
במזכר ההבנות נקבע שהמעבר יבוצע בשני שלבים.
שלב ראשון יתבצע עד מרץ 2011 : עובדי האגף ייקלטו במשרד לבט"פ, אך לשכות השירות יישארו במקומן, ויפעלו בשישה מחוזות בתוך הלשכות של רשות האוכלוס ין; 36.
5 תקני כוח אדם יועברו ממשרד הפנים למשרד לבט"פ, ועובד שאינו מעוניין לעבור ישובץ לעבודה ברשות האוכלוסין.
18 באמצעותמנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה ומעברי הגבולות במשרד הפנים.
:שם הדוח רישוי כלי ירייה והפיקוח על החזקתם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 השני יתבצע עד דצמבר 2013 ויכלול ניתוק מלא של הלשכות לרישוי כלי ירייה ממשרד הפנים והעברתם הפיזית למשרדים חדשים.
כמו כן יושלם פיתוחה של מערכת נתונים עצמאית במשרד לבט"פ לצורכי הטיפול ברישוי כלי הירייה.
בעקבות המעבר למשרד לבט"פ צומצם מספר הלשכות וארבע מתוך עשר לשכות נסגרו.
הלשכות שנשארו פועלות בהתאם לחלוקה הגיאוגרפית של המחוזות במשטרת ישראל.
אף שהצפיפות בלשכות יוצרת סביבת עבודה לא נוחה המקשה על מתן שירות מיטבי למקבלי השירות - לארבע לשכות (בתל אביב, בצפון, במרכז ובירושלים) עדיין לא אותרו משרדים חלופיים, והן ממשיכות לפעול בתוך לשכות רשות האוכלוסין.
רק לשכות חיפה והדרום עברו למשרדים חדשים.
בתשובת המשרד לבט"פ נכתב, שמינהל הדיור הממשלתי שבמשרד האוצר פרס ם מכרז לאיתור מקום בעבור לשכת תל אביב, וכי המשרד לבט"פ, משרד הפנים ומינהל הדיור הממשלתי פועלים לאיתור משרדים בעבור שאר הלשכות.
מצבת עובדי האגף מונה36 עובדים.
תשעה מהם במטה ו-27 עובדים בלשכות: בלשכות צפון, חיפה וירושלים מועסקים ארבעה עובדים בכל לשכה, ובלשכות מרכז, תל אביב ודרום - חמישה עובדים בכל לשכה.
ממסמכי אגף משאבי אנוש במשרד לבט"פ עולה, כי על פי התקן שנקבע תכלול כל לשכה שישה עובדים, ממונה רישוי כלי ירייה מחוזי (להלן - מנהל הלשכה), מרכז תחום פיקוח ואכיפה (להלן - המפקח המחוזי), מרכז רישוי כלי ירייה פר טיים, מרכז רישוי כלי ירייה בארגונים, ראש ענף רישוי והדרכה וראש ענף פניות הציבור.
בתרשימים להלן נתונים על מספר בעלי הרישיונות הפרטיים בחלוקה לפי מחוזות ועל מספר בעלי הרישיונות הארגוניים על פי המחוזות וסוגי הארגונים.
מן התרשימים עולה, כי קיים שוני בין המחוזות במספר הרישיונות הפרטיים והארגוניים.
במחוז המרכז היו כמעט שליש מכל בעלי הרישיונות הפרטיים, בכל אחד מהמחוזות תל אביב, צפון וחיפה היו כ- 15% מכלל בעלי הרישיונות הפרטיים ובכל אחד מהמחוזות ירושלים ודרום היו כ- 12% מבעלירישיונות אלו.
שיעורם של בעלי הרישיונות הארגוניים במחוזות מכלל בעלי הרישיונות הארגוניים נע מ- 12% במחוז ירושלים לכ- 20% .
במחוזות מרכז ודרום למרות הפערים במספר הרישיונות הפרטיים והארגוניים שבין המחוזות, נקבע תקן אחיד לכל לשכה.
בקביעת מבנה המחוזות לא התחשבו בת מהיל של בעלי הרישיונות הפרטיים ושל בעלי הרישיונות הארגוניים, בהבדלים שבין הצרכים במתן השירותים לבעלי הרישיונות ובצורכי הפיקוח עליהם.
בתשובת המשרד לבט"פ נמסר, שהאגף פועל למתן שירות זהה בכל הלשכות, ללא תלות במקום המגורים של מבקשי השירות, ולכן התקן הנדרש חיי ב להיות אחיד בכולן.
המשרד הוסיף, כי הטיפול נעשה באמצעות חברה חיצונית הקובעת תורים, והדבר מאפשר לתכנן מכסה קבועה של פניות לקבלת קהל בכל הלשכות.
בתגובתו לנושא מצבת העובדים מסר המשרד, כי יש מקום לתגבר את כוח האדם באזור המרכז, בשל הנגישות הנוחה לקבלת השירות.
המשרד הוסיף כי הוכנה טיוטת דוח העוסקת בתהליך של אבחון ארגוני של האגף, אך היא טרם יושמה.
משרד מבקר המדינה מעיר שההבדלים הגדולים בין הלשכות במחוזות הן במספר בעלי הרישיונות והן במספר הארגונים שבאחריותן, צריכים לבוא לידי ביטוי גם במערך כוח האדם בלשכות הן מבחינה מספרית והן מבחינה פונקציונאלית.
לדעת משרד מבקר המדינה, קביעת תקן אחיד בכל הלשכות כאשר יש הבדלים ניכרים בהיקף הפעולות בכל לשכה - אינו מאפשר לקיים רמת שירות דומה בכל לשכה.
המשרד לביטחון הפנים 387 .
:שם הדוח רישוי כלי ירייה והפיקוח על החזקתם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 3.
לכל משרה בשירות הציבורי יש לקבוע תיאור תפקיד ובו מפורטים, בין היתר, סוג העיסוק, ה מטלות לביצוע וכן הדרישות והכישורים הנדרשים למילוי התפקיד.
את תיאורי התפקיד מכין המשרד על פי צרכיו ויעדיו, ונציבות שירות המדינה מאשרת אותם.
(א) תיאור התפקיד של מנהל תחום הדרכה ופיקוח שבמטה האגף מעלה, כי הוא אחראי בין היתר להפעלת מערך ההדרכה באגף לבעלי הרישיונות הפרטיים והארגוניים, לרבות הפיקוח השוטף והבקרה עליהם.
נמצא כי בשלוש השנים האחרונות לא קיים האגף השתלמויות למפקחים המחוזיים בנושא הפיקוח.
בתשובת המשרד לבט"פ נכתב, ש"ראש האגף הנחה את ממונה תחום פיקוח לקיים ישיבות עבודה מקצועיות אחת לחודש.
ישיבות אלו נ ועדו לצורך יישום נהלי עבודה באופן אחיד, ולמידת לקחים מממצאי ביקורות".
עוד נכתב, כי בשנת 2010 נערכו חמישה ימי עיון למפקחים, ובשנים 2011 ו- 2012 .
נערכו ארבעה ימי עיון בכל שנה משרד מבקר המדינה מעיר, כי ימי העיון שהוזכרו בתשובת המשרד לבט"פ היו ימי עיון בהשתתפותם של כל עובדי האגף ובהם הוצגו נתונים ומשימות, והם לא התמקדו רק בעבודת הפיקוח.
עם זאת, טוב עשה מנהל האגף שבעקבות הביקורת הנחה את הממונה על תחום הפיקוח לקיים ישיבות עבודה מקצועיות עם המפקחים אחת לחודש, ועליו לוודא שהן יתקיימו במועדן.
(ב) נמצא כי עבודת הפי קוח במחוז ירושלים הופסקה בשנת 2008 , ורק בשנת 2013 מונה מפקח במחוז.
עוד נמצא, כי החל ביוני 2011 אין מפקח מחוזי ייעודי במחוז צפון, והפיקוח מבוצע על ידי מנהל המחוז נוסף על שאר תפקידיו.
בשנת 2008 מונה המפקח בלשכה בירושלים לתפקיד מנהל תחום הדרכה, פיקוח ואכיפה במטה האגף.
בישיבת האגף באוגוסט 2011 נמסר, כי "עקב חוסר מפקח בירושלים ישולבו המפקחים בביצוע ביקורות בירושלים.
כל מפקח יהיה אחראי לנושא".
בפברואר 2011 כתבה מנהלת מחוז ירושלים למנהל האגף: "מבקשת להביא לתשומת ליבך כי המפקחים מאסו בעבודת הפיקוח בירושלים ואף מתלוננים בפני על כך בלי סוף.
הם אינם מטפלים בטיפול בליקויים.
הפתרון הזמני שהפך לקבוע לא נותן מענה פיקוח במחוז ירושלים".
היעדר מפקח מחוזי הביא לידי כך שבמחוז ירושלים חודשו רישיונות לכל הארגונים הפועלים בו באופן אוטומטי וללא פיקוח.
באוגוסט 2013 כתב מנהל תחום ארגונים באגף למשרד מבקר המדינה, כי "בגלל אילוצים שונים בהם נאלץ מחוז ירושלים שלנו, לפעול במשך כמה שנים ללא מפקח כלי ירייה מחוזי, ניתן במשך תקופה ממושכת אישורנו לבצע חידוש רישיונות לארגונים חמושים שבמרחב ירושלים ללא ביקורת ואישור מפקח כלי ירייה כפי שמקובל ככלל במערך רישוי כלי הירייה".
בתשובת המשרד לבט"פ נכתב, כי "חידוש הרישיונות נעשה על פי החלטת מנהל האגף לאחר שנועץ במשטרה גם מבלי להשלים את הביקורות כמתחייב, בידיעה כי חידוש הרישיונות 388 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: רישוי כלי ירייה והפיקוח על החזקתם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מהווה אמצעי בקרה על הנשק הארגוני שאסור לוותר עליו ואת הפיקוח ניתן יהיה לקיים גם לאחר החידוש".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מתן האישור לחידוש הרישיונות ללא פיקוח הוא חמור.
תהליך חידוש הרישיון הוא אחד מאמצעי הפיקוח על בעלי הרישיונות הארגוניים, והאגף כשל כשלא פעל בהתאם להוראות ולנהלים ולא בדק אם הארגונים ממלאים את התנאים שנקבעו.
על מנהל האגף בשיתוף הנהלת המשרד לבט"פ למצוא פתרון שלא יוותר על הפיקוח.
התפקיד של מפקח מחוזי הוא חיוני ומחייב ביצוע ביקורות פתע וביקורות עומק בארגונים, מתן הדרכה לקראת חידוש רישיון, הפקת דוחות והמלצה על ביטול רישיונות ארגוניים בעת הצורך.
העובדה שלא היה מפקח במחוז ירושלים האחראי על 142 ארגונים במשך יותר מחמש שנים, ושבמחוז צפון האחראי על 196 ארגונים אין מפקח ייעודי - עשויה ללמד על החשיבות המועטה שמייחס האגף לעבודת הפיקוח.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על הנהלת המשרד לבט"פ והאגף לבחון דרכים לשיפור מערך הפיקוח ולדאו ג לאיוש קבוע של בעלי התפקידים האחראים לפיקוח.
הנהלים שהאגף פועל לפיהם מרוכזים בקובץ "הוראות נוהל לרישוי ופיקוח" משנת 1999 .
יוער כי עיקרו של הנוהל מופנה לבעלי הרישיון המיוחד בארגונים, ומגדיר עבורם את הפעולות שעליהם לבצע כדי לשפר את ניהול המערך של כלי הירייה שברשותם.
אמנם פרק בנוהל עוסק בפיקוח ובבקרה שמקיים פקיד רישוי, אך הוא אינו מסדיר את הפעולות ואת הליך הפיקוח שהמפקחים נדרשים לבצע.
בפרק זה נקבע, בין היתר, כי פקיד הרישוי יוודא את קיום תנאי הרישיון המיוחד וידווח על חריגה מהם.
עוד נכתב, כי הפיקוח ייעשה בידי המפקחים המחוזיים, בין השאר באמצעות קבלת דיווח בכתב על פי דרישת פקיד הרישוי, בדיקת פנקסי הרשאה שמולאו בהתאם להנחיות וביקורות שיתקיימו אצל בעלי הרישיונות עצמם .
בנוהל נכתב, כי "ככלל הביקורות תהיינה מתוכננות מראש וידועות למבוקר, אך יתכנו גם מקרים שבהם תיערך ביקורת פתע".
בנהלים לא פורטו הנושאים האלה: מספר הביקורות שיש לעשות בכל ארגון ותדירותן; הנושאים שיש לבדקם; אופן ביצוע הפיקוח; דרכי הפעולה שיש לנקוט בעקבות ממצאי הביקורת והעברת הדיווחים והממצאים להנהלת המשרד לבט"פ.
בפועל לא השכילה הנהלת האגף להתוות תורת פיקוח ואכיפה אחידה שתסייע למפקחי המחוזות בביצוע עבודת הפיקוח.
בשנת 2013 החל האגף בעדכון ובריענון של הנהלים.
ואולם, עד אוגוסט 2013 טרם הסתיימה עבודת העדכון.
בתשובת המשרד לבט"פ מאוקטובר 2013 נכתב, כי "המשרד התקשר עם מומחה חיצוני לכתיבת נהלים שמשימתו הראשונה תהיה הכנת תיק נהלים לאגף.
העדכון מתוכנן להסתיים בסוף שנת 2013 ".
בתשובת המשרד לבט"פ נכתב עוד, שכיום קיים נוהל המשרד לביטחון הפנים 389 .
:שם הדוח רישוי כלי ירייה והפיקוח על החזקתם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 אחיד, מפורט ומעודכן בידי כל מפקח.
עוד צוין, כי הנוהל מפרט את תפקידו ואת תחומי אחריותו של המפקח, מספר הביקורות, סוגיהן ותדירותן.
לבקשת משרד מבקר המדינה לקבל את הנוהל האחיד והמעודכן שבידי כל מפקח שהו זכר לעיל, צירף מנהל האגף לתשובתו השנייה מנובמבר 2013 "תיק הוראות למפקח" הכולל בעיקר את הנהלים הישנים.
משרד מבקר המדינה מעיר למנהל האגף, כי הכנת נהלים מפורטים ומעודכנים היא הכרחית לביצוע המטלות של האגף ולהשגת היעדים של מדיניות השר.
מנהל האגף נדרש לזרז את כתיבת הנהלים החדשים ולהביאה לידי סיום.
כמו כן עליו להכין מתווה של תהליכי עבודת הפיקוח והדיווח על הממצאים שעלו בעקבותיה, ותנחה את המחוזות בתהליכים אלו, כדי שהנהלת המשרד לבט"פ תוכל לקיים הליך של הפקת לקחים והסקת מסקנות.
פיקוח על בעלי כלי ירייה פרטיים .
ממסמכי המשרד עולה שתפקידו של מנהל תחום פיקוח והדרכה כולל בין היתר אחריות מקצועית להפעלת מערך ההדרכה על ידי קביעת נהלים, עריכת השתלמויות ובקרות שוטפות על בעלי הרישיונות לכלי ירייה פרטיים וארגוניים.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה, כי מנהל תחום פיקוח והדרכה מתרכז בעיקר בפעולות ההדרכה, ואינו עוסק בקיום פיקוח ובקרה שוטפים על בעלי רישיונות פרטיים; באגף אין נהלים והנחיות כיצד לבצע פעולות פיקוח ובקרה שוטפות על בעלי רישיונות אלה; הנהלת האגף לא קיימה דיונים ולא בדקה אם ניתן לקיים פיקוח נוסף מלבד הבדיקות המבוצעות בעת חידוש הרישיון.
הפיקוח על בעלי רישיונות פרטיים מתקיים רק בזמן הליך הרישוי והחידוש של הרישיון כאמור, במועד חידוש הרישיון יש לשלם את האגרה שנקבעה; למלא טופס הצהרת בריאות חתום בידי רופא המשפחה או רופא אחר שהתיק הרפואי נמצא לפניו; להגיע עם כלי הירייה ואבזריו למטווח קליעה להכשרה ולבצע מטווח.
משרד מבקר המדינה מודע לבעייתיות הקיימת בפיקוח על בעלי כלי ירייה פרטיים בשל מספרם הגדול והחשש מפגיעה בפרטיותם.
עם זאת, בימים שבהם גואה האלימות בחברה לא ניתן להתעלם מן הצורך לקיים דיון בנוגע לפיקוח על בעלי הרישיונות הפרטיים, כפי שעולה מן הדוגמאות הבאות: (א) במאי 2013 נכנס תושב באר שבע לסניף בנק בעיר ופתח בירי מכלי ירייה אישי שהחזיק ברישיון לעבר הנוכחים במקום ואחר כך התאבד.
כתוצאה מהירי נהרגו ארבעה ונפצעו שלושה בני אדם.
האיש, ששירת בעבר כקצין בצבא, עבד באבטחת מוסדות חינוך ושימש קצין ביטחון בעיריית באר שבע, החזיק כלי ירייה ברישיון.
באמצעי התקשורת פורסם כי מצבו הנפשי היה קשה.
מבדיקת האגף עלה, כי לא היה בידיו מידע על מצבו הנפשי, אך הוא 390 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: רישוי כלי ירייה והפיקוח על החזקתם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עמד בכל הדרישות לקבלה ולחידוש של רישיון לכלי ירייה, ולא נמצא דבר שימנע ממנו מלהחזיק בו כדין.
(ב) ביולי 2013 נכנס מאבטח שהחזיק כלי ירייה ארגוני ברישיון למשרד של עורך דין בירושלים וירה בבעל המשרד ובבתו בשל סכסוך כספי.
מבדיקת האגף עולה, כי נבדקו כל מסמכי ההרשאה של המאבטח ונמצאו תקינים.
יצוין כי בטופס הצהרת הבריאות שמילא המאבטח, הוא לא ציין שהוא נוטל תרופה פסיכיאטרית, וגם רופא המשפחה שחתום על אישור הבריאות לא ציין דבר בעניין, והנושא עלה, על פי דיווחי התקשורת, רק בחקירתו במשטרה לאחר הרצח.
מקרים אלה מלמדים על כך שבתהליך הקבלה והחידוש של הרישיון יש פרצות.
הבדיקה העלתה שבמקרים אלה לא הייתה מניעה לחדש את הרישיון, אך לאחר האסונות התברר מדיווחים של כלי התקשורת שאחד היה במצב נפשי קשה, והשני קיבל תרופות פסיכיאטריות.
מן המקרים דלעיל ניתן ללמוד שהמתכונת הנוכחית של הליך קבלת הרישיון לאדם פרטי באמצעות הגשת טופס הצהרת בריאות אינה ערובה למצבו הבריאותי התקין של בעל הרישיון.
בתשובת המשרד לבט"פ נכתב, ש"הוק מה ועדה בין -משרדית בשיתוף משרד הבריאות, הרווחה והמשפטים, שהמליצה לבצע בדיקת מסוכנות באמצעות פסיכולוגים המורשים לכך.
היישום מתוכנן להתבצע במהלך המחצית הראשונה של שנת 2014.
" לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המשרד לבט"פ לבחון את ההליכים של קבלת הרישיון וחידושו , ולחפש דרכים נוספות העשויות להפחית את הסיכון לציבור.
כמו כן עליה לבדוק כיצד ניתן להגביר את הפיקוח השוטף על בעלי הרישיונות הפרטיים, ולקבוע את הדרכים והמועדים לכך.
החל בשנת 2013 החל האגף לכתוב בנספח לרישיון הפרטי "לביטחונך ולביטחון הסובבים אותך קיימת חוב ה להתקנת כספת בבית לצורך אחסנת כלי ירייה, הכספת תותקן במקום מוסתר הרחק מהישג ידם של ילדים ומבוגרים".
לפיכך, על כל אדם המקבל רישיון או מחדשו לחתום על הצהרה בדבר קיום כספת קבועה בקיר במקום מסתור בביתו.
משטרת ישראל קבעה מפרט טכני לכספות אלה.
בתשובת המשרד לבט "פ נכתב, כי מבקשי רישיון חדש יידרשו להציג אסמכתא לרכישת כספת, מחדשי רישיון יידרשו להצהיר על כך שקיימת ברשותם כספת.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בנוהל שהכין האגף נדרש מחזיק כלי ירייה פרטי רק להצהיר על התקנת כספת, וזאת - בלי שניתן ביטוי לדרישה ממבקשי רישיון חדש להציג אסמכתא על רכישת כספת.
לפיכך, ראוי שהנהלת המשרד לבט"פ תעגן בנוהל את הדרישה האמורה ממבקשי רישיון חדש ותבחן דרכים נוספות לפיקוח על התקנת הכספות על ידי מחדשי הרישיון.
ההתקדמות הטכנולוגית הביאה להמצאת "המדפסת התלת ממדית", המאפשרת לייצר דגמים תלת-ממדיי ם של מגוון מכשירים מפולימרים שונים שכבה אחר שכבה עד קבלת דגם סופי כפי שתוכנן במחשב.
ביולי 2013 פורסם בתקשורת תחקיר שכותרתו "אקדח יורה מטרים ספורים מראש הממשלה".
התחקיר חשף עד כמה קל "להדפיס" כלי ירייה קטלני המשרד לביטחון הפנים 391 .
:שם הדוח רישוי כלי ירייה והפיקוח על החזקתם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 באמצעות מדפסת תלת-ממדית, לחדור למתחם הכנסת ולהתקר ב עד כדי מטרים ספורים מראש הממשלה.
בתחקיר הדגימו הרכבה של אקדח שנוסה בהצלחה במטווח מורשה.
בין המגיבים על התחקיר הופיע גם קצין הכנסת ומסר שמדובר בתופעה חדשה המעמידה את כל מערכי האבטחה בארץ ובעולם בפני אתגר מסוג חדש.
המשרד לבט"פ מסר בתגובתו, כי "מבלי לעסוק בתחקיר ובפרטיו, מדובר בנושא חשוב, אך אין בחוק הקיים התייחסות ספציפית לנושא זה".
המשרד לבט"פ ומשטרת ישראל מסרו בתשובתם שהנושא נלמד, האגף והמשטרה יפעלו יחד כדי להתמודד עם סוגיית המדפסת התלת-ממדית ככל שיידרש.
עוד ציינו בתשובתם, כי החוק וחוק העונשין, התשל"ז- 1977 חלים על כל כלי הירייה, ללא קשר לאופן ייצור הכלי.
דינו של פריט שיוצר במסגרייה, במפעל או ב מדפסת תלת -ממדית יהיה זהה.
המשטרה הוסיפה, כי באגף המודיעין והחקירות נבחנות המשמעויות של הנושא המחייבות שינויים רגולטוריים.
היכולת הטכנולוגית "להדפיס אקדח" יוצרת מציאות חדשה, מדאיגה ומאיימת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המשרד לבט"פ להיערך בעוד מועד לאפשרות שניתן יהיה לייצר כלי ירייה בייצור עצמי ביתי.
עליה לבחון את מכלול הנושאים הקשורים למצב זה, ואת הטיפול והפיקוח על כך בארצות אחרות, ולהיערך עם משטרת ישראל וגורמים ביטחוניים נוספים להתמודדות מקיפה עם הבעיה ועם הפיקוח עליה במישור החוקי.
הפיקוח על המחזיקים בכלי ירייה ארגוניים .
החוק קובע את התנאים ואת ההגבלות למתן רישיון מיוחד לארגונים.
תפקידו של האגף לפקח אם הארגונים עומדים בתנאים ובהוראות שנקבעו בחוק ובנהלים.
בתקנות נקבע המועד הכללי לחידוש הרישיונות.
בהתאם לתקנות נקבעו מועדי החידוש כדלקמן: יצרנים ו סוחרים אחת לשנה; מפעלים ראויים, מטווחים, משרדי ממשלה ויישובים ראויים - אחת לשנתיים (בכל שנה אי-זוגית); חברות שמירה אחת לשנתיים (בכל שנה זוגית).
בתרשים שלהלן נתונים על מספר בעלי הרישיונות הארגוניים והתפלגותם לסוגים בשנת 2012.
שם הדוח: רישוי כלי ירייה והפיקוח על החזקתם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,עוד קובע החוקשבעל רישיון מי וחד להגנת מפעלים רשאי - אם היה הדבר דרוש לפי דעתו, להגנה על הנפש או רכוש המפעל או התחבורה עם המפעל - להרשות בתנאים שיקבע, למי מעובדי המפעל, לשאת כלי ירייה שעליו ניתן הרישיון בכפוף לאישורי הגורמים המוסמכים.
הוראות דומות נקבעו לגבי הרשאה לתושב ביישוב זכאי או עובד במשרד ממשלתי ולגבי מועסק בחברת שמירה.
לפי נ והלי האגף, על בעל הרישיון המיוחד להעביר לפקיד הרישוי רשימת אנשים מעובדי הארגון המורשה המוצעים לשאת כלי ירייה, והם עוברים הליך מלא הזהה לזה שעוברים בעלי הרישיון הפרטי.
על פקיד הרישוי להעביר את הרשימה למשטרה ולמשרד הבריאות לבדיקה.
בעל הרישיון המיוחד אחראי לביצוע ההדרכה והאימון הראשוני למי שאושר בידי פקיד הרישוי.
בסוף כל שנה מתכנסת הנהלת האגף לישיבה כדי לסכם את השנה שחלפה, ובה מציג מנהל האגף את עיקרי התכנון ואת היעדים לשנה הבאה, ומהם גוזר כל מפקח מחוזי תכנית עבודה מחוזית.
בתכניות אלה מושם דגש על ביצוע ביקורות שנתיות בארגונים הנמצאים לפני חידוש רישיונם, בארגונים חדשים ובארגונים שתוצאות הביקורת האחרונה שנעשתה בהם הייתה בינונית ומטה.
תכניות העבודה כוללות שלושה סוגי ביקורת: ביקורת פתע, ביקורת רגילה וביקורת עומק.
המפקחים המחוזיים מקיימים גם הדרכות לארגונים חדשים שטרם קבלו את רישיונם או כאשר מוחלף בעל הרישיון המיוחד.
בתרשימים שלהלן מוצגים נתונים על מספר הביקורות שעשו המפקחים המחוזיים אצל בעלי הרישיון המיוחד והתפלגותם לסוגים.
המשרד לביטחון הפנים 393 .