HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נושא זה נדון על ידי ועדת גוטפרוינד ונקבע על ידה: "האוניברסיטאות העבירו את האחריות והסמכות של טיפול בקשריהן המסחריים עם התעשייה לחברות-בנות להעברת טכנולוגיה.
הדירקטוריונים של חברות אלה קובעים למעשה את כללי ההתנהגות של המוסדות האקדמיים עם התעשייה על פי שיקולים עסקיים מובהקים.
אבל הנהלת האוניברסיטה אינה יכולה להתחמק מלקבוע מדיניות כוללת הלוקחת בחשבון את כל השיקולים.
בסופו של דבר, חברת יישום אוניברסיטאית, אף שהיא חברה עסקית האמורה להפיק רווחים, חייבת לפעול במסגרת היעדים וסדרי העדיפויות של האוניברסיטה"45 .
להלן כמה דוגמאות לנושאים שהמדיניות לגביהם נקבעת למעשה על ידי חברות היישום בעוד שהאינטרס של האוניברסיטה או הציבור מחייב כי המדיניות בנושא תותווה על ידי המוסדות המנהלים של האוניברסיטה: רישום הפטנטים ושחרורם 1.
האוניברסיטאות לא הנחו את חברות היישום מה לעשות בפטנטים והמצאות הממתינים זמן רב למסחור, ובפועל רשומים כיום בחברות היישום בין עשרות למאות פטנטים והמצאות כאלה.
מנתונים שהמציאו האוניברסיטאות למשרד מבקר המדינה עולה כי מספרי הפטנטים וזכויות הקניין האחרות הממתינים למסחור למעלה משנה ממועד הדיווח עליהם הם כלהלן: מכון ויצמן - 658 ; אוניברסיטת תל-אביב - 489 ; האוניברסיטה העברית- 474 ; הטכניון- 362 ; אוניברסיטת בן- גוריון - 81 ; אוניברסיטת בר-אילן - 53 ; אוניברסיטת חיפה- 27 .
הצוות המקצועי בכל חברת יישום הממונה על מסחורם של הפטנטים (להלן - ממוני מסחור) מונה אנשים ספורים בלבד: במכון ויצמן - שלושה, בעברית - שבעה (ועוד אחד בחצי משרה), בתל-אביב - ארבעה, בטכניון - שלושה (ועוד אחד בחצי משרה), וביתר האוניברסיטאות אף פחות מזה.
על הפער בין כמות המשימות של חברות היישום ובין כוח האדם הדל יחסית העומד לרשותן עמדו גם חברים בהנהלת האוניברסיטאות.
לדוגמה, בפרוטוקול ישיבת דירקטוריון חברת רמות מדצמבר 2010 צוין כי סגן הנשיא למחקר ופיתוח באוניברסיטת תל-אביב דאז "חזר ע ל טענתו מהעבר שבהתייחס לכמות המשימות העומדת בפניה רמות אינה מעסיקה מספיק אנשי פיתוח עסקי".
בישיבת הוועד המנהל של אוניברסיטת בן -גוריון מדצמבר 2007 אמר אחד החברים כי יש חברת [ "חשיבות לאיכות האנשים בחברה ורמת השירות, התחושה שבב.
נגב אי]היישום של האוניברסיטהן מספיק אנשים לתת מענה.
כוח אדם נוסף הוא חיוני ביותר".
אחד מממוני המסחור בטכניון מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2011 .
45 'דוח גוטפרוינד, עמ 18-19.
216 דוח ביקורת שנתי63א .
כי הוא מטפל במאות פטנטים, מה שלא מאפשר לקדם את כולם באופן שווה, וידוע לו כי כך המצב גם בחברות יישום אחרות - קשה להשתלט על כמויות המוסדות להשכלה גבוהה 217 .
הפטנטיםהוא ציין כי בטכניון נעזרים בממונה מסחור נוסף בחצי משרה, כדי לקדם את הטיפול בהמצאות נבחרות, אולם גם זה לא מספיק46.
,משרד מבקר המדינה מעיר כי המצב הקיים בחלק מהאוניברסיטאות ולפיו חברות היישום שלהן מחזיקות מאות המצאות ופטנטים בלתי מטופלים בעיקר בשל מחסור בכוח אדם, מחייב בחינה של הנהלות האוניברסיטאות.
בחינה זו נועדה למנוע מצב שבו המצאות ישימות ירדו לטמיון.
הועלה כי רוב האוניברסיטאות לא קבעו כללים או קווים מנחים לנסיבות שבהן אין לרשום פטנט.
יצוין כי כבר בשלב הרישום עשויים להיות שיקולים שונים אשר יצדיקו הימנעו ת מהגשת בקשה לרישום פטנט, לדוגמה אם חשיפת ההמצאה תפגע ביכולת למסחר אותה וכן הפרזה ברישום פטנטים בתחומים מסוימים עלולה לפגוע בשימוש הציבורי בידע47 .
עוד עולה מתשובות האוניברסיטאות על השאלון, כי למעט מכון ויצמן לא גיבשו האוניברסיטאות וחברות היישום שלהן נוה ל כתוב לטיפול בהמצאות הנמצאות בחברות היישום ולא מוסחרו בתוך פרק זמן מוגדר, כמפורט להלן: כללי הקניין הרוחני שקבע המכון מאפשרים לחברת היישום שלו להעביר לממציא פטנטים שלא מוסחרו בתוך מספר שנים (מספר השנים משתנה לפי הטכנולוגיה והשוק).
על פי כללים אלה, אם יהיו לממציא הכנסות או תמורה מכל סוג שהוא מהפטנט, הוא יצטרך להעביר לחברת היישום 25% מהן וכן להחזיר לה את עלויות הניהול שהיו לה בגין הפטנט.
הטכניון ציין בתשובתו כי הפרמטר הקובע הוא הסיכוי למסחור ההמצאה, וכי כשנדרש לקבל החלטה אם להמשיך ולהשקיע בתהליך רישומו של פטנט48 , הרי שבמקרה של פטנט ישן גדל הסיכוי שממונה המסחור יטיל ספק בסיכוי למסחורו בעתיד, ויהא על הוועדה למסחור פטנטים, שהנושא יועבר לטיפולה, להחליט אם להחזיר את ההמצאה לממציא 49.
אוניברסיטת בר -אילן השיבה כי ההחלטות על אופן הניצול של קניין רוחני נדונות בחברת היישום שלה בכל מקרה לגופו על פי שיקולים מסחריים, וסגן הנשיא למחקר הוא הגורם המטפל בשחרור תגליות .
46 דוח גוטפרוינד נדרש לנושא כוח האדם בחברות היישום, ובין היתר הפנה לדוח מוניטור (דוח משנת 2001 בנושא מימוש פוטנציאל הביו -טכנולוגיה בישראל, שהוכן על ידי חברה בשם "מוניטור" לבקשת המדען הראשי במשרד התמ"ת).
דוח מוניטור ציין את ההיקף המצומצם של כוח האדם המועסק על ידי חברות היישום המחייב כל אדם לעסוק במספר גדול מדי של פרויקטים, ואינו מאפשר פעילות אקטיבית ויזומה של חיפוש ואיתור מחקרים בעלי פוטנציאל מסחרי ועידוד חוקרים להשתלב בתהליך של העברת ידע.
47 לסיכונים הטמונים בניהול ידע באוניברסיטאות באמצעות פטנטים ראו: דוח אלקין - קורן, עמ' 65-78.
48 אחרי שנה מהרישום הראשוני נדרש בעל פטנט לשלם כל כמה שנים תמורת המשך הרישום.
49 מנהל הפטנטים ביחידה העסקית בטכניון מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2011 , כי חצי שנה קודם לכן עבר עם ממוני המסחור על כ- 400-500 תיקים מרשימת הפטנטים של הטכניון, והם המליצו לשחרר כעשרה פטנטים.
ועדת מסחור הפטנטים אישרה לשחרר חלק מהם.
218 דוח ביקורת שנתי63א .
אוניברסיטת בן-גוריון ציינה כי חברת היישום שלה "מנהלת מדיניות ברורה לרישום ושחרור פטנטים", וכי נעשות בדיקות תקופתיות של מצב הפטנטים.
הועלה כי ברו ב תקנוני האוניברסיטאות (מלבד זה של מכון ויצמן), קיים כלל שלאחר שהאוניברסיטה מוותרת על המצאה ומחזירה אותה לממציא, הוא מחויב להעביר לה כ-20% מפירותיה העתידיים.
לא ברור מתקנוני האוניברסיטאות, אם כלל זה חל גם במקרה של שחרור המצאה עקב אי-מסחורה.
המוסדות להשכלה גבוהה 219 .
בתשובתה למשרדמבקר המדינה מאפריל 2012 הודיעה אוניברסיטת תל-אביב, כי היא נמצאת בעיצומו של תהליך לייעול הליך המסחור בחברת המסחור שלה, וכי "אחת ממטרותיו המוצהרות של הליך זה הוא מציאת איזון בין הקצאת המשאבים לבין כמות מסחור המצאות שירות".
לעומתה טענו האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת בן -גוריון והטכניון כי הליכי מסחור הפטנטים הנהוגים על ידם יעילים: העברית ציינה, בין היתר, כי "תחזוקת הפטנטים נעשית בהקפדה רבה ותוך אופטימיזציה של עלות -תועלת"; הטכניון הסביר, בין היתר, כי "רוב שחרורי הפטנטים הנם בשלבים טרם אישור הפטנט", וכי רבים מהמחקרים מקדימים את זמנם ולכן "יכולות לחלוף שנים רבות בין גילוי הטכנולוגיה לבין ההגנה עליה באמצעות רישום פטנט ובין מסחורה".
לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטאות לעגן בכתב הליכים ברורים ומסודרים של הטיפול בהמצאות על שלביו השונים, לרבות טיפול תקופתי בהמצאות שכבר נרשמו כפטנטים וממתינות למסחורן וקבלת דיווחים תקופתיים על הטיפול של חברות היישום בפטנטים.
כמו כן, בשל המגבלות בכוח אדם ובמשאבים של חברות היישום, וכדי למנוע את הפיכתן של המצאות בעלות פוטנציאל יישומי לאבן שאין לה הופכין, כדאי שהאוניברסיטאות יבחנו את עמדתן בנושא רישום פטנטים ושחרורם.
מתן עדיפות לתעשיות הישראליות נושא הסיוע לכלכלת המדינה כמטרה חשובה של האוניברסיטאות נדון הן בדוח גוטפרוינד והן בדוח המולמו "פ50 .
כך גם חלק מהאוניברסיטאות מצהירות בחוקותיהן או בתקנון הקניין הרוחני שלהן על מחויבותן לקידום הכלכלה והתעשייה במדינת ישראל.
הועלה כי אף שחלק מהאוניברסיטאות השיבו למשרד מבקר המדינה כי במסחור המצאותיהן הן נוהגות לתת עדיפות לתעשיות הישראליות או לחברות המתכוונות לפתח או לייצר את המוצר נשוא ההמצאה בישראל, אף אחת מהן לא עגנה בכתב מדיניות זו ואת הפעולות המת חייבות ממנה.
העברית ציינה שאף על פי שאין החלטה רשמית בנושא, בדרך כלל חברות ישראליות משותפות באופן שוטף בתהליכי המסחור ובמרבית המקרים מסחור הטכנולוגיות נעשה לחברה או לקבוצת יזמים ישראלית.
הטכניון ציין כי בשל הקרבה לשוק הישראלי, העדיפות דה-פקטו היא לחברות יש ראליות ולכן אין צורך בהצהרה רשמית על העדפה כזו.
אוניברסיטת בן-גוריון אמנם השיבה שקיבלה החלטה להעדיף תעשיות ישראליות, אך לא צרפה החלטה בכתב בעניין זה, וכן השיבה בשלילה לשאלה אם בפועל היא מבצעת פעולות למתן העדפה כזו.
אוניברסיטת חיפה השיבה שאמנם לא קיבלה החלטה כזאת, אך בפועל היא נוהגת לפנות לחברות ישראליות תחילה.
גם חברות היישום לא גיבשו כללים להעדפת חברות ישראליות.
חלק מחברות היישום ציינו לפני משרד מבקר המדינה את הנוחות והקלות היחסית .
50 ראו הערות40 ו-41 .
220 דוח ביקורת שנתי63א .
שבהתקשרויות למסחור פטנטים עם חברות זרות בהשוואה לחברות ישראליות, מבחינת הנכונות שלהן לקבל את תנאי המסחור ואף לשלם יותר.
מנכ"ל חברת רמות לשעבר מסר כי הוא תומך במתן עדיפות לתעשייה המקומית, ובלבד שהדבר ייעשה בתנאים תחרותיים.
המוסדות להשכלה גבוהה 221 .
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטאות כי ראוי שיגבשו עם חברות היישום את עמדתן באשר לשאלת מתן העדיפות לתעש יות הישראליות ולחברות העתידות לפתח או לייצר את המוצרים נשוא הטכנולוגיה הממוסחרת בישראל, בבואן למסחר את המצאותיהן.
לאחר שתגובש עמדה בנושא, מן הראוי שהיא תיקבע בתקנון הקניין הרוחני תוך פירוט המרכיבים המעשיים ליישומה.
איתור המצאות בין מאות ואלפי המחקרים המ תבצעים באוניברסיטאות מדי שנה בשנה עשויות להיות טמונות תגליות מדעיות פורצות דרך, תרופות מצילות חיים, טכנולוגיות חדשניות וכיוצא באלה המצאות העשויות לתרום לחברה האנושית כולה כמו גם לפיתוח משמעותי של התעשייה והכלכלה בישראל.
היות והמטרות המוגדרות של מרבית המחקרים הן בתחום המדעי הבסיסי ולא בתחום היישומי, לא מן הנמנע שתגליות יישומיות רבות לא ייחשפו ואף לא יזוהו על ידי חוקריהן.
חברי סגל רבים מודעים לפוטנציאל היישומי של מחקריהם והם מיומנים בקידום תהליכי העבודה עם חברות היישום.
לעומתם חברי סגל אחרים אינם מודעים לכך באותה מידה, אינם מגלים בכך עניין, ואף נרתעים מפנייה לחברות היישום.
נוסף על כך לא תמיד יודעים חברי הסגל לזהות את צורכי התעשייה ולהגדיר את כל השימושים האפשריים של המצאתם51.
יצוין כי אחת מהמלצות דוח גוטפרוינד בעניין זה הייתה שהאוניברסיטאות ימנו איש קשר בכל פקו לטה שתפקידו יהיה לעזור בזיהוי מחקרים בעלי פוטנציאל יישומי ולסייע לחוקרים בכל הנוגע לתהליך העברת הידע52.
הועלה כי מלבד פעולות הסברה שנוקטות חברות היישום מעת לעת להעלאת המודעות של חברי הסגל לתהליך המסחור, חלק מהאוניברסיטאות לא מינו אנשי קשר בפקולטות לטיפול בנ ושא; חלקן הודיעו למשרד מבקר המדינה בתשובותיהן על השאלון כי ממוני המסחור בחברות היישום אחראים לכך.
העברית ציינה כי חברת יישום נעזרת לשם כך לעתים תכופות באנשים בעלי ניסיון רב בתעשייה, לרבות חברי הדירקטוריון שלה, וכן מעסיקה למטרה זו, בשיתוף האוניברסיטה, עובד ים שנמצאים בפועל בבית הספר לרוקחות, במרכז לננו - טכנולוגיה ובפקולטה לחקלאות, שהם מוקדים חשובים להמצאות יישומיות; אוניברסיטת בן-גוריון ומכון ויצמן השיבו כי בעבר נעשה ניסיון בכיוון זה אך הוא לא זכה להצלחה; הטכניון השיב כי בכמה פקולטות ומכונים מונו חברי סגל כאנשי קשר לתעשייה ולזיהוי מחקרים בעלי פוטנציאל יישומי, וכי בשנים האחרונות מתקיימת פעילות אקטיבית של איתור טכנולוגיות וטיפוחן באמצעות קשר עם התעשייה - שכירת שירותים של אנשי מקצוע ואנשים מהתעשייה לזיהוי מחקרים וטכנולוגיות .
51 ,דן וילנסקי יזם ואיש תעשייה אמר בריאיון בעיתון "גלובס" מתאריך 16.
05 , בין היתר: "במגירותיהם של החוקרים באוניברסיטאות מונחות 'ביצי זהב' שאפשר ליישמן ולהקים סביבן מפעלים בעלי סיכוי גבוה להצלחה כלכלית; אלא שרבים מהחוקרים אינם מזהים את הפוטנציאל הכלכלי של הביצים הללו".
52 'דוח גוטפרוינד, עמ22.
222 דוח ביקורת שנתי63א .
בעלי פוטנציאל מסחרי, יצירת קשר עם יזמים בתחומים שונים והצגת מגוון הטכנולוגיות הזמינות למסחור, קיום מגעים עם חברות תרופות רב -לאומיות המציגות את צורכיהן וכיו"ב.
המוסדות להשכלה גבוהה 223 .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2012 הודיעה בר-אילן כי בינואר 2011 מינתה חבר סגל לאיתור המצאות בתחום הננו -טכנולוגיה; תל -אביב הודיעה באפריל 2012 ,כי היא שוקלת למנות בכל פקולטה סגן דקן למחקר אשר, בין היתר יהיה אמון על חיזוק הקשר בין החוקרים ובין חברת רמות והרשות למחקר של האוניברסיטה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לקדם ולייעל את הטיפול באיתור המצאות חדשות, אשר עלול להיפגע בשל העומס המוטל על ממוני המסחור בטיפול בפטנטים הקיימים, מוצע לבחון דרכים חלופיות לטיפול בנושא, נוסף על מינוי אנשי קשר מתוך האוניברסיטאות, כמו למשל להסתייע באנשים עתירי ניסיון מתוך התעשייה המכירים את השוק הפוטנציאלי הרלוונטי ליישום ההמצאה53 .
אנשים כאלה יכולים גם לסייע בסינון מוקדם של המצאות המצדיקות רישום פטנטים ובייעול ניהולה של מערכת הפטנטים ומסחורם.
מן הראוי שהאוניברסיטאות יבחנו אפשרויות שונות לזיהוי וברירה של המצאות, כדי לייעל את טיפולן בנושא.
השבחת ידע לצורך מסחורו אחד המכשולים העיקריים העומדים בדרכו של הידע הנוצר באוניבר סיטאות למסחור בתעשייה הוא הפער שבין הידע הגולמי כפי שנוצר במעבדות החוקרים, אף אם נרשם עליו פטנט, ובין יכולת היישום של הידע ודרישת התעשייה לתוצאות יישומיות מוכחות 54 .
סגירת פער זה מחייבת ביצוע תהליך של השבחת הידע הגולמי והוכחת האפשרות ליישמו (להלן - תהליך הוכחת היתכנות).
ניסיון לספק פתרון כלכלי לבעיה זו נעשה בעבר באמצעות קרנות פילנתרופיות חיצוניות לאוניברסיטאות ובתכניות המדען הראשי, בעבר בתכנית "נופר" וכיום בתכנית "קמין" (עד עשרה פרויקטים לאוניברסיטה)55 .
הטכניון מסר למשרד מבקר המדינה כי היו לו הצעות רבות לפרויקטים, שעשרה מהם הגיש לתכנית קמין, אולם הוא עדיין זקוק לכספים ייעודיים נוספים למימון הפער האמור.
עוד ציין הטכניון כי הוא נמצא במגעים עם תורם במטרה לגייס כסף לצורך השבחת רעיונות וטכנולוגיות בשלב הראשוני שלהם.
במכון ויצמן ובאוניברסיטה העברית הקצו חברות היישום תקציב נפרד למטרה זו: בויצמן - קרן פנימית של ידע, חברה למחקר ופיתוח בע"מ (להלן - חברת ידע), מייעדת כ-3.
5 מיליון ש"ח בשנה למטרה זו (נכון לשנת 2011 ); בעברית- מקצה חברת יישום - חברה לפיתוח המחקר של האוניברסיטה העברית בירושלים בע"מ (להלן - חברת יישום) כספים בכל שנה למטרה זו במסגרת תכנית המכונה "בייבי- סיד" התומכת בכשלושים פרויקטים בשנה; באוניברסיטת תל-אביב קיים מכון פנימי המתוקצב למטרה זו ב- 150,000 דולר בשנה.
בשנים 2009 -2010 הוכפל התקציב בעזרת מימון משלים מחברה מסחרית בין -לאומית 56 ; האוניברסיטאות האחרות וחברות היישום שלהן לא הקצו תקציב למטרה זו.
53 פרופ' דן שכטמן מהטכניון (חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2011 ) העלה הצעה להסתייע לשם כך בגמלאים של חברות טכנולוגיה גדולות.
"פער זה מכונה לעתים "עמק המוות 55 .
"ראו לעיל בפרק "הסדרת נושא הקניין הרוחני באוניברסיטאות 56 בשנת 2011 הקצה המכון שוב 150,000 .
דולר כיוון שהמימון המשלים הופסק 224 דוח ביקורת שנתי63א .
מלבד הצורך הכספי, תהליך הוכחת היתכנות של המצאה עלול לגזול מהחוקר זמן רב ועל פי תפיסתם של חלק מהחוקרים באוניברסיטאות, השקעת זמן כזו שלהם ולעתים גם של תלמידיהם אינה מקדמת אותם, ואף מסיטה אותם מתפקידם המרכזי כחוקרים באוניברסיטה - העיסוק במחקר המוסדות להשכלה גבוהה 225 .
בסיסי וביצירה אינטלקטואלית.
חוקר מהטכניון אשר פיתח כמה המצאות שחלקן מוסחרו מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2011 כי זהו הקושי העיקרי מבחינתו במסחור המצאותיו ואמר כי "לו היה נתיב המאפשר בהשקעת זמן מוגבלת קידום תוצאות מחקר לנקודה בה התעשייה יכולה לבחון אותו, הייתי מציע לבחינה מספר תוצאות ממעבדתי".
הוועדה הלאומית לקידום המחקר והפיתוח במדעי החיים והרפואה שפעלה משנת 2008 במסגרת המולמו"פ נדרשה לנושא זה בדוח המולמו "פ, ובו כתבה: "בתחום האתגרים צוינו העדר מקצוענות בשלב האקדמי הקרוי ' proof of concept ' אשר חיוני להפיכת מחקר אקדמי לבעל פוטנציאל יישום תעשייתי".
הוועדה המליצה לכלול שלב זה בין שלבי המחקר שימומנו על ידי הקרן שעל הקמתה המליצה המולמו"פ - קרן למימון תשתיות מחקר לאומיות בהיקף של 100 מיליון ש"ח בשנה57.
נוסף על פתרונות תקציביים שאומצו כבר על ידי חלק מהאוניברסיטאות קיימות הצעות נוספות שהועלו לפני משרד מבקר המדינה על ידי חברי סגל, ממוני מסחור ויזמים פרטיים, אשר חלקן מיושמות על ידי כמה מהאוניברסיטאות: (א) התקשרות עם יזמים מנוסים שיש להם היכרות עם גורמים בתעשייה מחד-גיסא, וידע טכני רלוו נטי מאידך גיסא, שיסייעו לקשר בין המצאות לחברות תעשייה, ובדרך זו יממנו את תהליך הוכחת ההיתכנות58 ; (ב) הוכחת היתכנות של המצאה תיעשה על ידי סטודנט שהיה שותף להמצאה לאחר שיסיים את לימודיו; (ג) הקמת מרכזי פיתוח ליד האוניברסיטאות (אפשר שיהיו אזוריים וישרתו כמה אוניברסיטאות ומוסדות מחקר) או חממות טכנולוגיות שיעסקו בפיתוח טכנולוגיות בשלבים מקדמיים לטכנולוגיות ישימות בתעשייה; (ד) פנייה ליזמים או לתעשיות לקיים שיתוף פעולה במימון או במחקר משותף59.
הועלה כי דרכי המימון הקיימות באוניברסיטאות נותנות פתרון חלקי בלבד לצורך לגשר על הפער שבין תוצאות המחקר לתוצאות יישומיות מוכחות; ראשית, ברוב האוניברסיטאות אין תקציב מוגדר לנושא, ותכניות המדען הראשי תומכות במספר מצומצם של המצאות בלבד.
שנית, הפתרונות האמורים אינם מתמודדים עם קושי שהעלו החוקרים עצמם, והוא - הזמן הרב שעליהם להשקיע בהוכחת ההיתכנות ובתהליך השיווק של המצאתם.
אוניברסיטת בן -גוריון ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא מחפשת דרכים יצירתיות כדי לגשר בין הידע הגולמי ובין צורכי התעשייה ובמסגרת זו הקימה קרנות למחקר יישומי במימון משקיעים חיצוניים או תעשיות והשתתפה במיזמים שונים לקידום פרויקטים משלב המחקר האוניברסיטאי ועד לשלב חברות ההזנק.
57 דוח המולמו"פ, עמ' 88.
58 ,מכון ויצמן מסר למשרד מבקר המדינה כי דרך פעולה זו מקובלת אצלו זה שנים רבות וכי רק בארבע השנים האחרונות נחתמו במסגרתה יותר מארבעים מזכרי הבנות.
גם בטכניון ובחיפה התקיים שיתוף פע ולה מסוג זה שבעקבותיו הוקמו מספר חברות הזנק ( start up .
) 59 זוהר זיסאפל, יזם ויו"ר חברת רד תקשורת מחשבים בע"מ, חבר ות"ת לשעבר, מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2011 כי הוא סבור שהתעשייה יכולה לגשר על הפער שבין תוצאות המחקר הבסיסי לתוצאות היישומיות באמצעות מימון ואף הביע נכונות להעניק מימון כזה.
226 דוח ביקורת שנתי63א .
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שכל האוניברסיטאות יבחנו דרכים נוספות מלבד אלו הקיימות כיום, כדי לצמצם את התופעה הרווחת של המצאות בעלות פוטנציאל יישומי שאינן מיושמות עקב מגבלות תקציביות ואחרות.
בגיבוש הדרכים הללו יש למצוא את האיזון הראוי בין יישומן של המצאות רבות יותר לתועלת החברה ובין פגיעה מצומצמת ככל האפשר במחקר המדעי הבסיסי.
המוסדות להשכלה גבוהה 227 .
שני נושאים נוספים העוסקים במדיניות של קניין רוחני וביישומה יידונו בנפרד בפרקים הבאים: קניין רוחני בעבודות מחוץ לאוניברסיטה; קניין רוחני בתחום טכנולוגיות המידע והתקשורת.
קניין רוחני בעבודות מחוץ לאוניברסיטה .
כחלק מתנאי עבודתם ועל פי נהלים פנימיים של האוניברסיטאות רשאים חברי הסגל האקדמי לעבוד בגופים אחרים, בין היתר במסגרת של מתן שירותי ייעוץ בד בבד עם עבודתם באוניב רסיטה, בשנת שבתון או בחופשה ללא תשלום (חל"ת) (להלן - עבודות חוץ).
לעבודות חוץ יש יתרונות שונים: (א) התעדכנות והעשרה של חברי סגל בנעשה במוסדות אחרים ובתרומה למחקר שלהם; (ב) רכישת ניסיון מעשי במסגרת ייעוץ לתעשייה המועבר דרך חברי הסגל גם לסטודנטים; (ג) קידום התעשייה וחיזוק יכולתה להתחרות בשווקים הגלובליים; (ד) סיוע לממשלה באמצעות ייעוץ; (ה) תגמול נוסף לחברי הסגל וצמצום הפער שבין שכרם ובין השכר במגזר העסקי ובאוניברסיטאות בחו"ל (מניעת "בריחת מוחות").
עם זאת, כאשר חבר סגל אקדמי עובד בגוף אחר עשוי להיווצר קניין רוחני שיעורר שאלה של בעלות - האם הוא שייך למוסד האֵם של חבר הסגל או לגוף האחר?
וכן - העבודה בעבור שני מוסדות נפרדים, באופן שיוצר מחויבות כפולה, עלולה להעמיד את חבר הסגל במצב של ניגוד עניינים גם ביחס לקניין הרוחני שפיתח.
החשש של האוניברסיטאות במקרים אלה הוא שידע שפותח באוניברסיטה "יזלוג" החוצה ולא ייכנס למאגר הפטנטים למסחור על ידי חברת היישום שלה, וכן שחבר הסגל ישקיע מזמנו וממרצו בגוף האחר באופן שיפגע במחויבותו לאוניברסיטה שבה הוא מועסק.
מתח זה שבין החופש האקדמי של החוקרים, זכותם לבצע עבודות בעבור גורמי חוץ והיתרונות הגלומים בכך, ובין רצון האוניברסיטה להגן על הקניין הרוחני שלה ועל מחויבותם של חברי הסגל כלפיה, קיים בכל האוניברסיטאות.
הדבר עלול להביא לידי עימותים בין האוניברסיטאות וחברות היישום ובין חברי סגל וגורמים בתעשייה ובמוסדות מחקר בארץ ובעולם המעוניינים בהעסקתם הזמנית של אותם חברי סגל.
אחת הדרכים שהועלו בשנים האחרונות להתמודדות עם הקשיים וניגודי העניינים הנובעים ממסחור ידע אקדמי היא חיזוק האתיקה כתחליף לאסדרה (רגולציה).
התייחסות מפורטת לדרך זו הובאה בספרות המקצועית60 .
גם דוח גוטפרוינד כלל המלצה שכל אוניברסיטה תגבש קוד אתי מפורט וברור שיחייב את הסגל האקדמי61.
60 'הקפיטליזם של הידע, עמ86 .
יצוין כי הצעה זו מתייחסת למגוון היבטים של העברת טכנולוגיה ולא רק לנושא עבודות החוץ.
61 'דוח גוטפרוינד, עמ21 .
228 דוח ביקורת שנתי63א .
הכללים באוניברסיטאות ויישומם .
מתשובות האוניברסיטאות למשרד מבקר המדינה בנושא עולה כי בכל האוניברסיטאות קיימים כללים שנועדו להסדיר את עבודתם של חברי סגל בגופים אחרים במסגרת של מתן ייעוץ המבוצע המוסדות להשכלה גבוהה 229 .
רוב האוניברסיטאות מתנות עבודות אלה בקבלת אישור מראש ודורשות מחבר הסגל להימנע מניגודי עניינים.
בכל הנוגע לפירוט החובות והזכויות של חברי הסגל בעבודות אלה, לרבות חובות דיווח, הצהרות, זכות הבעלות בקניין הרוחני שייווצר וכיו"ב, וכן לפירוט החובות והזכויות האמורות של חברי הסגל בעבודות המבוצעות במהלך שבתון או חל"ת - כל אוניברסיטה אימצה כללים משלה.
הועלה כי למרות קיומם של כללים אלו, נתקלות האוניברסיטאות בקשיים ביישומם ובאכיפתם או מתחבטות בצורך לשנותם.
להלן סקירה של חלק מהכללים שאומצו באוניברסיטאות, והקשיים שהתעוררו בקשר אליהם: הטכניון חוקת הטכניון והתקנות האקדמיות שלו כוללות הצהרות המעודדות פעילות ייעוץ: "לשרת את מדינת ישראל ואת משקה הן במתן עצה, הן במחקר והן בדרכים מתאימות אחרות" (סעיף 2 בחוקה); "פעילות יעוץ במשק יכולה לתרום להפצת הידע והנסיון המצטבר בטכניון ובכך לשרת יעוד זה.
יעוץ במשק יכול להעשיר את ידיעתו וניסיונו המקצועי של חבר הסגל, להועיל לשמו הטוב של המוסד, לשפר את איכות ההוראה, ועשוי לספק אפשרויות לשיפור אימונם של סטודנטים" (מתוך התקנות האקדמיות של הטכניון).
לפי הודעת הטכניון למשרד מבקר המדינה, קיים נוהג של הגשת בקשה לאישור עבודה נוספת בייעוץ העוברת בדיקה של נושאים שונים.
תקנון הקניין הרוחני של הטכניון אינו נדרש לנושא זה, למעט בהקשר של ניגוד עניינים (סעיף 11 ד) המטיל על העובד לדאוג למניעת ניגוד עניינים במהלך הייעוץ, ולמילוי כל התחייבויותיו כלפי הטכניון, ובכלל זה שמירה על סודיות בכל הקשור להמצאות.
הטכניון הזמין חוות דעת ממשרד עורכי דין שעניינה "השוואת תקנוני קניין רוחני במוסדות אקדמיים" בנובמבר 2010 (במהלך התהליך שבו החל לעדכן את נוסח התקנון שלו62 ).
לפי חוות הדעת, בנוגע לייעוץ - לא מוסדרים בטכנ יון הנושאים שלהלן, המוסדרים בחלקם באוניברסיטאות אחרות: קביעת פעילויות אסורות במהלך הייעוץ (הקמת חברה, ביצוע תפקיד ניהולי); הקניין הרוחני בהמצאות שפותחו במהלך מתן הייעוץ; מתן ייעוץ לחברה הממסחרת ידע של הטכניון.
במקרה שחבר סגל מבקש לצאת לשבתון או לחל"ת ובמהלכם לעבוד בגוף הדורש את הבעלות על הקניין הרוחני שיפותח במהלכו - קובע תקנון הקניין הרוחני כי על החוקר לדווח על כל ראשית המצאה או המצאה לטכניון לפני יציאתו, ולהודיע על כך לגוף שבו הוא מועסק בשבתון או בחל"ת.
עם שובו מהשבתון או החל"ת נדרש חבר הסגל לדווח לאוניבר סיטה על כל המצאה או ראשית המצאה שפותחה במסגרת זו.
כמו כן נקבעו כללים להכרעה בשאלת הבעלות על הקניין הרוחני במקרה ש"המוסד המארח" לא היה זכאי למלוא הזכויות בו.
כמו כן נוהג הטכניון לדרוש מכל חברי הסגל שלו היוצאים לשבתון או חל"ת להתחייב כי ידווחו לפני יציאתם על כל קניין רוחני או המצאה שיש להם תרומה לפיתוחם.
להלן ממצאים שהעלה משרד מבקר המדינה בנוגע ליישום הכללים האמורים בטכניון: .
62 ראו התייחסות לתהליך זה בפרק "מדיניות קניין רוחני באוניברסיטאות - התווייה ויישום" לעיל וכן בהמשך פרק זה.
230 דוח ביקורת שנתי63א .
חברים בסגל האקדמי הבכיר בטכניון, בעיקר מהפקולטות להנדסת חשמל ומדעי המחשב63 , לרבות דקני פקולטות אלה, מסתייגים מאופן יישומם של הכללים בנושא קניין רוחני הנוצר בעבודות חוץ בפרט, ומהמדיניות של הנהלת הטכניון בנושאים אלה בכלל.
לטענתם, ההנהלה מערימה קשיים בשלב האישור של עבודות אלה ולעתים אף מונעת את ביצוען, מתוך חשש מופרז .
63 ראו להלן פירוט של המאפיינים הייחודיים של תחומים אלה בפרק "קניין רוחני בתחום טכנולוגיות המידע והתקשורת".
המוסדות להשכלה גבוהה 231 .
לנזקים עקב זליגת קניין רוחני.
אותם חברי סגל טוענים עוד כי מדיניות זו פוגעת גם בקידום מחקרים, בהעברת ידע הדדית ובשיתוף פעולה בין האוניברסיטה לתעשייה.
במצגת שהוכנה על ידי דקן הפקולטה להנדסת חשמל לשעבר בטכניון, אושרה על ידי דקני הפקולטות להנדסת חשמל ולמדעי המחשב הנוכחיים ונמסרה להנהלת הטכניון בשנת 2010 :נכתב בין היתר "קיים קונפל ]להנדסת חשמל ולמדעי המחשב[ יקט מתמשך בין הפקולטות לטכניון בנושא יעוץ וקניין רוחני.
הקונפליקט בא לידי ביטוי בדרכים הבאות: (1 ( ;) עימותים רבים עם חברי סגל ופגיעה במחקר, בנראות ובאווירה2 ) ( ;אובדן הזדמנויות לקידום התעשייה בישראל3 ) המעטה בערך תרומת החוקרים לקניין רוחני בתעשייה; ( 4 ) העדפת חברות זרות הפועלות בחו"ל על פני ישראליות; (5 ,) עזיבה של חברי סגל בגלל תנאי שכר והעסקה במיוחד עקב הגבלות בייעוץ ובקניין רוחני, ורתיעה מצד מועמדים לחברות בסגל הפקולטות מסיבות אלה".
להלן כמה דוגמאות מעודכנות, שהציגו למשרד מבקר המדינה חברי סגל אקדמי בכיר בטכניון מהפקולטות להנדסת חשמל ולמדעי המחשב, בתמיכה לטענותיהם האמורות: (א) חבר סגל ביקש לבצע עבודת ייעוץ בחברת תעשייה, אך עקב דרישת הטכניון לבעלות על הקניין הרוחני שייווצר, ביטלה החברה את הצעת העבודה, ובמקומו הועסק חבר סגל מאוניברסיטה אחרת; (ב) בקשתו של חבר סגל מהפקולטה למדעי המחשב לצאת לשבתון בשנים 2007 -2008 לצורך עבודה בחברה שבבעלותו נדחתה על ידי הנהלת הטכניון.
היא אושרה שנה לאחר מכן, ורק לאחר שהטכניון קיבל החזקות משמעותיות בחברה שלו.
לטענתו של חבר הסגל, הקניין הרוחני של החברה לא היה קשור לטכניון; (ג) חברי סגל היו מעוניינים בעבודת ייעוץ בחברה בין -לאומית גדולה המחזיקה בציוד נדיר (בשל עלותו הגבוהה) לצורך קידום מחקרם בעזרתו.
הטכניון דרש בעלות על הקניין הרוחני שייווצר, וחלפו חודשים רבים עד שאושרה העבודה; (ד) עבודות ייעוץ גדולות בתאגידים רב -לאומיים לא יצאו לפועל עקב אי -הסכמה בין הטכניון לתאגידים הללו על הבעלות בקניין הרוחני (כגון דרישת הטכניון מחבר הסגל לדווח לו על כל קניין רוחני שיתפתח במהלך הייעוץ, בעוד שהחברה ראתה בקניין זה סוד מסחרי).
יצוין כי בעשור הקודם בדקה ועדה מטעם מל"ג את רמת לימודי הנדסת החשמל בטכניון, באוניברסיטת תל-אביב ובאוניברסיטת בן -גוריון.
בראש הוועדה עמד פרופ' יעקב זיו 64 , וחבריה היו חברי סגל בפקולטות להנדסת חשמל בישראל ובארה"ב ואנשי תעשייה (להלן - ועדת זיו).
הדוח שהגישה הוועדה באוקטובר 2007 כלל נספח בנושא "מחקר ונושאי קניין רוחני באוניברסיטאות בישראל" (להלן - דוח ועדת זיו) 65 .
בנספח זה הדגישה הוועדה את חשיבות הייעוץ של חברי סגל לתעשייה ולממשלה, לאוניברסיטה ולחברי הסגל, והתריעה על כך שמדיניות האוניברסיטאות פוגעת בפעילות הייעוץ ובערך המוסף שלה.
בין היתר הצביעה על הבעיות שיוצרת מדיניות שאינה מבחינה בין קניין רוחני המפותח במהלך מחקר לקניין רוחני המפותח במהלך ייעוץ חיצוני: לדוגמה, כללי האוניברסיטאות המחייבים, במקרים מסוימים, גילוי של קניין רוחני שמפותח במהלך ייעוץ של חברי .
64 פרופ' יעקב זיו כיהן בעבר, בין היתר, כיו"ר ות"ת, כנשיא האקדמיה למדעים, כמשנה לנשיא הטכניון וכדקן הפקולטה להנדסת חשמל בטכניון.
65 דוח ועדת זיו, נספח2 ', עמ2.
232 דוח ביקורת שנתי63א .
סגל, עלולים לעמוד בסתירה לכללים הנ הוגים בחברות רבות שאינם מאפשרים חשיפה של הקניין הרוחני העתידי שלהן, ובכך לסכל את הייעוץ66.