HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את המשך העסקתו של קבלן ה' באופן זה, על אף הערותיו של הממונה על התאגידים בעניין.
את יועץ א' בלא קיום .
ליקוי זה התקשרויות ללא מכרז .
כאמור, בחוק חובת המכרזים נקבע כי אין להתקשר בחוזה לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין או לביצוע עבודה או לרכישת שירותים, אלא באמצעות מכרז פומבי שלכל אדם תינתן הזדמנות שווה להשתתף בו.
בנוהלי עין אפק נקבע כי התקשרות בסכום של יותר מ- 120,000 ש"ח בשנה טעונה מכרז פומבי, אלא אם ועדת הפטור של התאגיד אישרה שלא לקיים מכרז.
נוהלי התאגיד אף קובעים כי תוקף הסכם עם נותן שירות יהא לכל היותר שלוש שנים.
בדצמבר 2012 חתם עין אפק עם יועץ א' על הסכם למתן ייעוץ כספי; יועץ א' שימש למעשה מנהל הכספים של התאגיד.
בהסכם נקבע כי ישולמו ליועץ 10,000 ש"ח בחודש בתוספת מע"ם (יותר מ- 140,000 ש"ח בשנה).
עקב הגדלת ההיקף של הייעוץ עודכן בשנת 2013 ההסכם, ונקבע בו תשלום של 15,000 ש"ח בחודש בתוספת מע"ם (יותר מ- 210,000 .
)ש"ח בשנה בביקורת נמצא כי טרם חתימת הסכם ההתקשרות עם יועץ א' לא קיים התאגיד כל הליך מכרזי - לא פנייה לקבלת הצעות מחיר ולא פרסום מכרז פומבי.
אי-קיום הליך מכרזי כאמור מנוגד לחוק חובת המכרזים ותקנות חובת המכרזים, ואף מנוגד לנוהלי עין אפק ולפיהם יש לקיים מכרז לפני כל התקשרות בסכום של י ותר מ - 120,000 ש"ח בשנה.
עוד נמצא כי הגדלת התמורה ליועץ בשנת2013 נעשתה בלא אישור של ועדת המכרזים של התאגיד.
יצוין כי הממונה על התאגידים כבר העיר לעין אפק בדוח ביקורת מספטמבר 2013 .
על שהעסיק את יועץ א' בלא קיום הליך מכרזי, אך התאגיד לא תיקן ליקוי זה משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל הקודם ולמנכ"ל הנוכחי של עין אפק וכן לממלא מקום המנכ"ל, כי העסקת יועץ א' בלא שיקוים הליך מכרזי לבחירת היועץ מנוגדת לחוק חובת המכרזים ולתקנות חובת המכרזים ואינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את המשך העסקתו של יועץ א' באופן זה, בייחוד נוכח הערותיו של הממונה על התאגידים בעניין.
עוד נמצא כי מאפריל 2014 , בהמלצת ועדת כוח אדם של התאגיד ובאישור הדירקטוריון, הוגדל היקף העסקתו של יועץ א' וכן הוגדלה התמורה שקיבל ל - 25,000 ש"ח בתוספת מע"ם, והוארכה תקופת העסקתו בשנתיים נוספות עם הארכה אוטומטית מדי שנתיים לתקופה של שנתיים נוספות בכל פעם, זאת בלא שהארכת התקשרות זו תעשה לאחר קיום הליך מכרזי כחוק, או מתן פטור ממכרז על ידי ועדת המכרזים של התאגיד.
הרשות הממשלתית למים ולביוב |767 .
על ידי תאגיד עין אפק .
כשומר סף בתאגיד משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העסקתו של יועץ א' ואת הגדלת התמורה ליועץ זה בלא קיום הליך מכרזי, בייחוד מאחר שהיועץ שימש מנהל הכספים של התאגיד המשמש כשומר סף בתאגיד, ואף היה משקיף ויועץ בוועדת המכרזים ובוועדת הכספים שלו.
העסקה כאמור מנוגדת לחוק חובת המכרזים ולתקנות חובת המכרזים, לנוהלי התאגיד ולכללי מינהל תקין.
משרד מבקר המדינה העיר למנכ"ל התאגיד עו"ד יאיר אברהם כי עליו לקיים הליך מכרזי לבחירת מנהל הכספים של התאגיד.
בתשובתו של עין אפק למשרד מבקר המדינה מאפריל 2017 ציין התאגיד כי נוכח הערות משרד מבקר המדינה , הוחלט בישיבת הדירקטוריון מאפריל 2017 לקיים מכרז לשם איתור מנהל כספים לתאגיד , ובמאי 2017 פרסם התאגיד מכרז בהתאם.
מר מוסטפא אבו ריא מכהן כמנכ"ל מי הגליל.
בפברואר 2014 החליט התאגיד כי קבלן ו' יבצע עבורו עבודות להחלפת קווי מים.
עלות העבודות נאמדה בכ- 250,000 ש"ח בתוספת מע"ם (כ- 295,000 'ש"ח).
לאחר סיום ביצוע העבודות שולמו לקבלן ו 298,000 .
ש"ח בביקורת נמצא כי אף שאומדן עלות העבודות היה גבוה מ- 200,000 ש"ח, לא פרסם התאגיד מכרז לבחירת הקבלן שיבצע אותן, אלא בחר בדרך של פנייה לקבלת הצעות מחיר, בניגוד לחוק חובת המכרזים ותקנות חובת המכרזים.
עוד נמצא כי בשנת 2015 החליט התאגיד כי קבלן ו' יבצע עבודות נוספות ברשת המים והביוב שבאחריות התאגיד, בסכום של יותר מ- 700,000 ש"ח.
ההתקשרויות עם הקבלן לביצוע עבודות אלה נעשו באמצעות פניות לקבלת הצעות מחיר, אף שסכום ההתקשרויות הכולל מחייב פרסום מכרז פומבי.
מבקר המדינה העיר למי הגליל כי נוכח היקפן של התקשרויות, היה עליו לפרסם מכרז פומבי בטרם ביצוע ן, וכי ביצוע ההתקשרויות עם הקבלן באמצעות פנייה לקבלת הצעות מחיר מנוגד לחוק חובת המכרזים ולתקנות חובת המכרזים ואינו עולה בקנה אחד עם עקרון השוויון.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2017 ציין מי הגליל כי ההתקשרות הראשונה עם הקבלן נעשתה לשם ביצוע עבודה נחוצה ודחופה מאוד, ומכיוון שבחירת קבלן באמצעות מכרז נמשכת זמן רב בחר התאגיד בהתקשרות באמצעות פנייה לקבלת הצעות מחיר.
מ- 200,000 ש"ח, לא פרסם תאגיד מי .
הגליל מכרז לבחירת הקבלן שיבצע אותן, אלא בחר בדרך של פנייה לקבלת הצעות מחיר, בניגוד לחוק חובת המכרזים ותקנות חובת המכרזים משרד מבקר המדינה מעיר למי הגליל כי גם כאשר יש צורך בביצוע עבודה דחופה, על התאגיד לכנס את ועדת המכרזים שלו , על מנת שזו תבחן את המקרה ותחליט אם להתיר התקשרות בפטור ממכרז, בהתאם לתקנות חובת המכרזים.
החליט תאגיד תמר כי קבלן ז' יבצע עבורו עבודות להתקנת מדי מים בשנת 2013 שולמו לקבלן כ- 400,000 ש"ח בגין התקנת מונים ביישובים שבאחריות התאגיד.
בביקורת נמצא כי אף שעלות העבודות הסתכמה ביותר מ- 200,000 ש"ח, לא פרסם התאגיד מכרז לבחירת הקבלן שיבצע אותן, אלא בחר בדרך של פנייה לקבלת הצעות מחיר, בניגוד לחוק חובת המכרזים ולתקנות חובת המכרזים.
משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד תמר כי נוכח הסכום ששילם לקבלן ז' בגין ביצוע העבודות, היה עליו לפרסם מכרז פומבי לפני ביצוע ההתקשרות עם הקבלן, וכי ההתקשרות עם הקבלן באמצעות פנייה לקבלת הצעות מחיר מנוגדת לחוק חובת המכרזים ותקנותיו ואינה עולה בקנה אחד עם עקרון השוויון.
חריגות מתקופת ההסכם והארכ ות הסכמים ללא אישור ועדת המכרזים .
נוסף על החובה לבצע התקשרויות באמצעות מכרז, נקבע בתקנות חובת המכרזים כי התקשרות למימוש זכות ברירה 34 הכלולה בחוזה שנכרת בעקבות פרסום מכרז טעונה אישור של ועדת המכרזים.
כלומר, גם אם נקבעה בהסכם האפשרות להאריך את התקופה שבה יהיה החוזה בתוקף, יש לקבל את אישורה של ועדת המכרזים לפני ההארכה.
במרץ 2012 חתם מי אשקלון על חוזה עם קבלן ח', לביצוע עבודותלחידוש צנרת הביוב ביישובים שבאחריות התאגיד.
תוקפו של ההסכם נקבע ל -12 חודשים, עם אפשרות להארכה בעוד 24 חודשים בסך הכול- כלומר עד למרץ 2015 .
בגין עבודתו בפרק הזמן ינואר 2014 ועד מרץ2015 שולמו לקבלן כ-7 .
אפשרות להארכת ההתקשרות המסורה לצדדים לה הרשות הממשלתית למים ולביוב |769 .
באפריל 2007 , המשיך .
התאגיד להעסיקו במשך כשש שנים בלא הסכם תקף בביקורת נמצא כי אף שתוקפו של ההסכם עם קבלן ח' פג במרץ 2015 , במועד ביצוע הביקורת בתאגיד, אוקטובר 2016 , עדיין נמשכה העסקתו של הקבלן; בגין פרק הזמן מרץ 2015 עד אוקטובר2016 שילם התאגיד לקבלן5.
5 מיליון ש"ח, זאת בלא שייחתם עם הקבלן הסכם לגבי פרק זמן זה, ו בלא שהתאגיד יערוך מכרז להעסקת קבלן בפרק הזמן האמור.
עוד נמצא כי הארכת תקופת ההסכם עם הקבלן בשנת 2013 לא הובאה לאישור ועדת המכרזים כנדרש בתקנות חובת המכרזים.
משרד מבקר המדינה העיר למי אשקלון כי היה עליו לחתום על הסכם עם קבלן ח' לפני הארכת ההתקשרות עמו בשנת 2013 ולקבל לכך את אישור ועדת המכרזים של התאגיד.
המשך העסקתו של קבלן זה בעלויות של מיליוני ש"ח בשנה ללא הסכם תקף וללא אישור ועדת המכרזים מנוגד לחוק חובת המכרזים, לתקנותיו ולכללי מינהל תקין ופוגע בשוויון, ביעילות ובשקיפות.
זאת ועוד, הארכת תקופת ההתקשרות עם הקבלן בשנת 2013 בלא אישור ועדת המכרזים מציבה עוב דה מוגמרת לפני הוועדה ומרוקנת מתוכן את סמכותה לבחון את ההתקשרות לפני הארכתה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2017 ציין מי אשקלון כי סבר בטעות כי ההתקשרות עם הקבלן עדיין בתוקף.
התאגיד הוסיף כי לאחר שמשרד מבקר המדינה הסב את תשומת לבו לכך שהחוזה אינו בתוקף, הו א פעל באופן מידי להפסקת ההתקשרות עם הקבלן.
לדברי התאגיד, בימים אלה אמור להתפרסם מכרז לבחירת קבלן שיבצע את העבודות.
מאוגוסט2004 העסיקמי נעם מנהל חשבונות במתן שירותי הנהלת חשבונות.
על פי ההסכם בין מי נעם למנהל החשבונות, ניתן לו תמורת השירותים שנתן לתאגיד שכר טרחה חודשי של 6,000 .
ש"ח, בתוספת הפרשי הצמדה למדד בביקורת נמצא כי אף שתוקף ההסכם עם מנהל החשבונות פג באפריל 2007 , המשיך התאגיד להעסיקו במשך כשש שנים בלא הסכם תקף .
בשנת 2011 , עקב צירוף עיריית מגדל העמק לתאגיד, הועלה שכר טרחתו של מנהל החשבונות, שהיה באותו מועד כ- 13,000 ש"ח כולל מע"ם, לכ- 19,000 ש"ח כולל מע"ם.
שכר הטרחה הועלה בלא שייחתם עם מנהל החשבונות הסכם.
רק ביוני 2013 חתםהתאגיד על נספח להסכם המקורי עם מנהל החשבונות, ולפיו הוארך תוקפו של ההסכם המקורי למפרע עד דצמבר 2013 , עם אפשרות להארכה של שנה נוספת בכל פעם.
בנספח זה אף נקבע כי מאפריל 2013 יעלה שכר הטרחה החודשי של מנהל החשבונות לכ- 27,000 ,ש"ח כולל מע"ם זאת בעקבות צירופה של העיר עפולה לתאגיד המים והגדלת היקף השירותים שנדרש מנהל החשבונות לתת עקב כך.
ואולם בנספח לא פורטה מהות השירותים שנדרש מנהל החשבונות לתת.
עוד נמצא כי לפני החתימה על ההסכם להעסקתו של מנהל החשבונות מיוני 2013 , לא קיים התאגיד כל הליך 770 |דוח שנתי 68א .
בין דצמבר 2011 לאפריל 2016 הועסק יועץ ב' על ידי תאגיד עין כרמים ללא .
הסכם תקף וממילא בלא שהתאגיד יערוך מכרז מטעמו לשם העסקת יועץ בתקופה זו מכרזי לבחירתו, לא מכרז פומ בי ולא הליך של קבלת הצעות מחיר.
יצוין כי בשנים 2016-2013 שולמו למנהל החשבונות כ- 27,000 ש"ח בחודש, כלומר יותר מ- 300,000 .
ש"ח בשנה משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העסקתו של מנהל החשבונות בלא הסכם תקף במשך תקופה ארוכה כמתואר, בייחוד נוכח תפקידו ואחריותו לקופת התאגיד.
העסקה כאמור מנוגדת לחוק חובת המכרזים, לתקנותיו ולכללי מינהל תקין.
משרד מבקר המדינה מעיר למי נעם כי היה עליו לחתום על הסכם עם מנהל החשבונות לפני הארכת ההתקשרות עמו.
זאת ועוד, הארכת תקופת ההתקשרות לפני שניתן לכך אישור ועדת המכרזים מציבה עובדה מוגמרת לפני הוועדה ומרוקנת מתוכן את סמכותה לבחון את ההתקשרות לפני הארכתה.
במרץ2010 ,חתם מי נעם על הסכם עם קבלן ט' בעניין ביצוע שירותי גבייה קריאת מונים, אכיפה ושירות לקוחות.
תוקפו של ההסכם היה לשלוש שנים, עם אפשרות הארכה של עד שלוש שנים נוספות, כלומר עד למרץ 2016.
בביקורת נמצא כי הארכת תקופת ההסכם עם הקבלן בשנת2013 לא הובאה לאישור ועדת המכרזים, כנדרש בתקנות חובת המכרזים.
משרד מבקר המדינה מעיר למי נעם כי הארכת תקופת ההתקשרות עם הקבלן בלא אישור ועדת המכרזים ומסירת עבודות לפני אישור כאמור אינן עולות בקנה אחד עם תקנות חובת המכרזים, וכי הן מציבות עובדה מוגמרת לפני הוועדה ומרוקנות מתוכֶן את סמכותה להחליט אם יש מקום לאשר את ההתקשרות.
מר עוזי אגוז מכהן כמנכ"ל עין כרמים.
באוגוסט 2010 התקשר עין כרמים בהסכם עם יועץ ב', למתן שירותי ייעוץ בתחום הגבייה וצרכנות המים.
תוקפו של ההסכם היה לשמונה חודשים, עם אפשרות הארכה בעוד שמונה חודשים, כלומר עד דצמבר 2011.
בביקורת נמצא כי אף שתוקף ההסכם עם יועץ ב' פג בדצמבר2011 , חתם עמו התאגיד על הסכם המאריך את תקופת ההתקשרות רק באפריל 2016 ,.
כלומר בין דצמבר 2011 לאפריל2016 הועסקהיועץ ללא הסכם תקף וממילא בלא שהתאגיד יערוך מכרז מטעמו לשם העסקת יועץ בתקופה זו.
עוד נמצא כי הארכת תקופת ההתקשרות עם היועץ בשנת 2016 נעשתה בלי שקדמו לה פרסום מכרז או פנייה לקבלת הצעות מחיר, וכי היא לא הובאה לאישור ועדת המכרזים.
יצוין כי התשלומים ליועץ בשנים 2015-2012 , שבהן הוא הרשות הממשלתית למים ולביוב |771 .
הועסק ללא הסכם תקף ובלא מכרז, הסתכמו ביותר מ - 250,000 ש"ח בשנה, ובסך הכול ביותר ממיליון ש"ח.
באוקטובר2012 התקשר עין כרמים עם יועץ הנדסי (להלן- המהנדס) בהסכם למתן שירותי ייעוץ הנדסי בענייני מים וביוב.
תוקפו של ההסכם היה לשנה, עם אפשרות הארכה בעוד שנה, כלומר עד אוקטובר 2014 .
על פי ההסכם, על התאגיד להודיע בכתב למהנדס על רצונו בהארכת ההתקשרות.
בביקורת נמצא כי להארכת ההסכם עד אוקטובר 2014 לא קדמה הודעה בכתב של התאגיד למהנדס על רצונו להאריך את ההסכם.
עוד נמצא כי אף שתוקף ההסכם עם המהנדס פג באוקטובר 2014 , חתם עמו התאגיד על הסכם המאריך את תקופת ההתקשרות רק במרץ 2015 .
כלומר בין אוקטובר2014 למרץ2015 .
הועסק המהנדס ללא הסכם תקף כמו כן נמצא כי הארכת תקופת ההסכם עם המהנדס בשנת 2015 נעשתה בלא פרסום מכרז או פנייה לקבלת הצעות מחיר, וכן לא הובאה לאישור ועדת המכרזים.
יצוין כי בשנת 2014 הסתכמו התשלומים למהנדס ביותר מ- 400,000 ש"ח ובשנת 2015 בכ- 270,000 .
ש"ח משרד מבקר המדינה העיר לעין כרמים כי היה על התאגיד לחתום על הסכם בכתב עם יועץ ב' ועם המהנדס לפני הארכת ההתקשרות עמם, וכי המשך העסקתם של היועץ והמהנדס ללא הסכם תקף מנוגד לכללי מינהל תקין.
בתשובתו מאפריל 2017 ציין מנכ"ל עין כרמים כי התאגיד מנהל כיום מעקב בנושא תקופות ההתקשרות, כדי למנוע מצב כאמור לעיל.
משרד מבקר המדינה העיר לעין כרמים כי המשך העסקתם של יועץ ב' ושל המהנדס ללא הליך מכרזי ובלא אישור ועדת המכרזים של התאגיד, מנוגד לחוק חובת המכרזים, לתקנותיו ולכללי מינהל תקין.
זאת ועוד, הארכת תקופת ההתקשרות עמם מציבה עובדה מוגמרת לפני ועדת המכרזים ומרוקנת מתוכן את סמכותה לבחון את ההתקשרות לפני אישורה.
בתשובתו מאפריל 2017 ציין מנכ"ל עין כרמים לגבי יועץ ב', כי התאגיד היה חייב להעסיקו נוכח נחיצות כישוריו יוצאי הדופן לתפקוד התאגיד.
אשר למהנדס ציין המנכ"ל כי מאוגוסט 2012 נעשה מאמץ לקליטת מהנדס בתאגיד, אולם ללא הועיל.
המנכ"ל הוסיף כי דירקטוריון התאגיד אף דחה בדצמבר 2015 את בקשתו לאשר פרסום מכרז פומבי לקליטת מהנדס בתאגיד.
בשנת 2016 שילם תאגיד עין אפק לקבלן י' יותר מ- 300,000 ש"ח, .
בלא הסכם תקף משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל עין כרמים כי אם ברצונו להעסיק קבלנים או יועצים חיצוניים בתאגיד, עליו להקפיד על קיום הליכי מכרז - בין בדרך של מכרז פומבי ובין בדרך של קבלת הצעות מחיר - ואם ברצונו להעסיק קבלנים או יועצים בפטור ממכרז , עליו לקבל את אישור ועדת המכרזים לכך.
במרץ2013 חתם עין אפק עם קבלן י' על הסכם לביצוע עבודותהדברה.
תוקפו של ההסכם נקבע ל-12 חודשים, עם אפשרות להארכה ב-24 חודשים נוספים בסך הכול, כלומר עד למרץ 2016.
נמצא כי אף שתוקף ההסכם עם קבלן י' פג במרץ2016 , בדצמבר2016 , בעת ביצוע הביקורת בתאגיד, הוא עדיין המשיך להעסיק את הקבלן; יצוין כי בתקופה שבין מרץ 2016 לדצמבר2016 שילם התאגיד לקבלן יותר מ- 300,000 ,ש"ח, כל זאת בלא הסכם תקף.
זאת ועוד התאגיד לא פרסם מכרז להעסקת קבלן לביצוע עבודות הדברה בתקופה זו.
עוד נמצא כי הארכת תקופת ההסכם עם הקבלן בשנים 2015-2014 לא הובאה לאישור ועדת המכרזים של התאגיד, כנדרש בתקנות חובת המכרזים.
בינואר2011 'חתם עין אפק עם קבלן ג35 על הסכם לביצוע עבודות תחזוקה של רשת המים והביוב שבאחריות התאגיד.
תוקפו של ההסכם נקבע ל-24 ,חודשים עם אפשרות הארכה ב-36 חודשים בסך הכול, כלומר עד לינואר2016.
נמצא כי אף שתוקף ההסכם עם הקבלן פג בינואר2016 , בדצמבר2016 , בעת ביצוע הביקורת בתאגיד, הוא עדיין המשיך להעסיק את הקבלן; בין ינואר לדצמבר 2016 שילם התאגיד לקבלן יותר מ -1.
6 מיליון ש"ח, כל זאת בלא שייחתם עמו הסכם לתקופה שבין ינואר 2016 ועד דצמבר2016 , וממילאבלא שהתאגיד יערוך מכרז מטעמו לשם העסקתו של הקבלן בשנת 2016.
עוד נמצא כי הארכת תקופת ההסכם עם הקבלן בשנים 2016-2014 לא הובאה לאישור ועדת המכרזים של התאגיד, כנדרש בתקנות חובת המכרזים.
משרד מבקר המדינה העיר לעין אפק כי המשך העסקתם של קבלנים אלה ללא הסכם תקף וללא אישור ועדת המכרזים של התאגיד מנוגד לחוק חובת המכרזים, לתקנותיו ולכללי מינהל תקין, וכי היה על התאגיד לחתום על הסכם בכתב עם הקבלנים לפ ני הארכת ההתקשרות עמם.
זאת ועוד, הארכת תקופת ההתקשרות עם הקבלנים בלא אישור ועדת המכרזים ומסירת העבודות לפני אישור כאמור הן בבחינת הצבת עובדה מוגמרת לפני ועדת המכרזים ומרוקנת מתוכן את סמכותה לבחון את ההתקשרויות לפני אישורן.
35 אותו קבלן הנזכר בפרק"העסקת קבלנים וספקים ללא הסבת הסכם".
הרשות הממשלתית למים ולביוב |773 .
בין אפריל 2015 לדצמבר 2016 שילם תאגיד מי הגליל לקבלן כ' יותר .
משבעה מיליון ש"ח, ולקבלן ל' יותר מ-17 מיליון ש"ח.
ההעסקה והתשלומים כאמור היו בלא הסכם תקף ובלא שהתאגיד יפרסם מכרז להעסקתם של הקבלנים בתקופה האמורה בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2017 ציין עין אפק כי ב - 30.
17 אישרה ועדת המכרזים של התאגיד את הארכת ההסכם עם קבלן י' עד ליולי 2017 .
אשר לקבלן ג' ציין עין אפק כי פרסם מכרז לבחירת קבלן, אך עקב נסיבות שאינן תלויות בתאגיד התעכבה ההחלטה הסופית של ועדת המכרזים בעניין.
לדברי עין אפק, החליטה ב סופו של דבר ועדת המכרזים ב - 30.
17 להאריך את ההתקשרות עם קבלן ג' וקבעה כי ההסכם החדש עמו ייכנס לתוקף ב- 1.
משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד כי גם לשיטתו הועסק קבלן י' ממרץ 2016 ועד סוף ינואר 2017 בלא הסכם מתאים ובלא שיקוים מכרז לבחירתו; אשר לקבלן ג', גם הוא הועסק מינואר 2016 ועדמאי 2017 בלא מכרז ובלא הסכם כאמור.
באפריל 2013 חתם מי הגליל עם קבלן כ' ועם קבלן ל' על הסכמים לתחזוקת רשת המים והביוב ביישובים שבאחריות התאגיד.
תוקפם של ההסכמים נקבע ל -12 חודשים, עם אפשרות להארכה עד אפריל2015.
בביקורת נמצא כי אף שתוקף ההסכם עם הקבלנים האמורים פג באפריל 2015 , בדצמבר2016 , בעת ביצוע הביקורת בתאגיד, הוא עדיין המשיך להעסיקם; בין אפריל 2015 לדצמבר2016 ,שילם התאגיד לקבלן כ' יותר משבעה מיליון ש"ח ולקבלן ל' יותר מ-17 מיליון ש"ח.
ההעסקה והתשלומים כאמור היו בלא הסכם תקף ובלא שהתאגיד יפרסם מכרז להעסקתם של הקבלנים בתקופה האמורה.
עוד נמצא כי הארכת תקופת ההסכם עם הקבלנים באפריל 2014 לא נעשתה בכתב ולא הובאה לאישור ועדת המכרזים, כנדרש בתקנות חובת המכרזים.
יצוין כי גם במועד סיום הביקורת, פברואר 2017 , כשנתיים לאחר שפג תוקף ההסכם עם הקבלנים, עדיין לא נחתם עמם הסכם חדש.
משרד מבקר המדינה העיר למנכ"ל מי הגליל כי העסקת קבלן כ' וקבלן ל' בלא הסכם תקף מנוגדת לחוק חובת המכרזים ולתקנות חובת המכרזים ואינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את המשך העסקתם של קבלנים אלה ללא הסכם תקף וללא אישור ועדת המכרזים של התאגיד, בייחוד נוכח ההיקף הכספי הגדול של ההתקשרויות ומשך הזמן שבו לא עוגנו ההתקשרויות בהסכם מתאים.
משרד מבקר המדינה העיר למי הגליל כי היה עליו לחתום על הסכם בכתב עם הקבלנים האמורים לפני הארכת ההתקשרות עמם.
זאת ועוד, הארכת תקופת ההתקשרות בלא אישור ועדת המכרזים ומסירת העבודות לפני אישור כאמור הן בבחינת הצבת עובדה מוגמרת לפני הוועדה ומרוקנת מתוכן את סמכותה לבחון את ההתקשרויות לפני אישורן.
בסך של 684,000 ש"ח, בלי שיעשה כל .
שימוש במושכר בתשובתו ממאי 2017 צייןמי הגליל כי בעקבות הערות משרד מבקר המדינה הוא פרסם מכרז תחזוקה חדש.
מי הגליל הוסיף כי עדכן את נוהלי ההתקשרות שלו, כדי למנוע מצבים של אי-חידוש ואי -הארכה של הסכמים במועד הנדרש.
שכירת נכס על ידי מי הגליל .
בדצמבר 2012 ובאפריל2013 חתם מי הגליל עם משכירת נכס (להלן- המשכירה) על הסכם לשכירת נכס בעיר עראבה בשטח של כ -600 מ"ר (להלן - המושכר הראשון)36 .
מי הגליל תכנן למקם במושכרהראשון את המשרדים של הנהלת התאגיד.
בהסכם השכירות נקבע כי דמי השכירות החודשיים יהיו 12,200 ,ש"ח בתוספת מע"ם וכי תקופת השכירות תהיה תשע שנים ותשעה חודשים ותחל ב- 1.
עוד נקבע בהסכם כי המשכירה תבצע כמה שינויים והתאמות במושכר הראשון, ובכלל זה התקנת מעלית על חשבונה.
מי הגליל שילם למשכירה דמי שכירות במשך כשנתיים בסך כ- 314,000 ש"ח.
ואולם בפועל התאגיד לא השתמש במושכר הראשון, אלא שכר תחתיו נכס אחר, מכיוון שהתברר לו שנדרש לבצע במושכר הראשון שיפוצים והתאמות נוספות שעלותן הייתה גבוהה.
במרץ 2015 חתם התאגיד על הסכם לפיצוי המשכירה בגין אי-קיום הסכם השכירות בסך כ- 370,000 ש"ח, נוסף על דמי השכירות ששולמו לה.
התאגיד שילם אפוא למשכירה 684,000 ש"ח בסך הכול , בלי שיעשה כל שימוש במושכר הראשון.
בזמן ביצוע הביקורת מסר התאגיד כי חתם לגבי חלק מהמושכר הראשון הסכם עם שוכר חל ופי, דבר שאמור לצמצם את הנזק הכספי שנגרם ל תאגיד בכ- 200,000 ש"ח.
ואולם במועד סיום הביקורת, פברואר 2017 ,טרם שילם השוכר החלופי לתאגיד את דמי השכירות שנקבעו בהסכם עמו.
בביקורת נמצא כי מי הגליל לא עשה אומדן של עלות השיפוצים במושכר הראשון לפני חתימת ההסכם עם המשכירה.
רק באוקטובר 2013 , כמעט שנה לאחר חתימת ההסכם האמור, וארבעה חודשים לאחר שהיה אמור לעבור למשרדיו החדשים, עשה התאגיד אומדן כאמור, לפיו השיפוצים יעלו יותר מ- 800,000 .
ש"ח עוד נמצא כי ההסכם לשכירת הנכס שבו מוקמו בסופו של דבר משרדי הת אגיד (להלן - המושכר השני) נחתם בתחילת מרץ 2014 , וכי התאגיד נדרש לבצע בנכס זה שיפוצים והתאמות בעלות של כ - 330,000 ש"ח.
התאגיד עשה אומדן של עלות השיפוצים במושכר השני בסוף מרץ 2014 ובאפריל אותה שנה, כלומר רק לאחר החתימה על ההסכם לשכירתו ולפני שחתם עם המשכירה על הסכם הפיצוי בגין אי - קיום ההסכם עמה.
מי הגליל מסר למשרד מבקר המדינה לגבי אי -קיום הסכם השכירות הראשון כי עלויות השיפוץ וההתאמה של המושכר הראשון היו גבוהות, דבר שהפך את קיום הסכם השכירות ללא כדאי עבור התאגיד.
בתגובתו על טיוטת הדוח ממאי 2017 ציין התאגיד כי ביטול הסכם השכירות הראשון הביא לחיסכון של כ- 450,000 ש"ח ביחס .
36 המושכר הראשון חולק לשני חלקים- חלק אחד ששטחו 200 מ"ר וחלק שני ששטחו400 ;מ"ר לגבי כל אחד מהחלקים נחתם הסכם נפרד.
הרשות הממשלתית למים ולביוב |775 .
של כ- 700,000 ש"ח לתאגיד מי הגליל לסכום שהיה משלם לו היה מקיים את הסכם השכירות הראשון תוך שיפוץ המושכר לצרכיו.
משרד מבקר המדינה מעיר למי הגליל כי מאחר שלא ביצע אומדן של עלות שיפוץ המושכר השני ושל עלות הפיצוי למשכירה לפני החתימה על הסכם השכירות השני, הוא לא יכול לדעת מראש כי ביטול ההסכם עם המשכירה יביא לחיסכון.
היה על התאגיד לבצע אומדן של עלות השיפוץ לפני החתימה על הסכמי השכירות - הראשון והשני - כדי שיוכל לקבל החלטה מושכלת לגבי שכירת הנכסים.
נוסף על כך, היה על התאגיד לחתום על הסכם השכירות השני רק לאחר שהגיע להסכם על ביטול ההסכם הראשון, כדי להימנע ממצב שבו הוא יחויב בדמי שכירות בגין שני הנכסים.
נוסף על כך נמצא כי ההחלטות על חתימת הסכם השכירות הראשון וביטולו, ובכלל זה על סכום הפיצוי למשכירה, וכן על חתימת הסכם השכירות השני לא התקבלו לאחר דיון מעמיק שבו הוצגו מלוא הנתונים הרלוונטיים, לא בוועדת המכרזים של מי הגליל, לא בהנהלת התאגיד ולא בדירקטוריון שלו.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל מי הגליל מר מוסטפא אבו ריא כי תהליך קבלת ההחלטות בעניין החתימה על ההסכם הראשון, ביטולו והחתימה על ההסכם השני לא היה תקין והסב נזק כלכלי כבד של כ - 700,000 ש"ח לתאגיד.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה רבה את דרך הפעולה של הנהלת התאגיד, ובכלל זה של מנכ"ל התאגיד, בעניין זה.
על הנהלת התאגיד והדירקטוריון שלו להקפיד על תהליך קבלת החלטות סדור, שבו נשקלים כל השיקולים הרלוונטיים ומובאות בחשבון כל המשמעויות הנגזרות מהאפשרויות השונות.
על התאגיד לבחון ביסודיות את תהליך קבלת ההחלטות במקרה המתואר לעיל, להסיק את המסקנות הנדרשות ולפעול למניעת הישנותה של דרך הפעולה שתוארה.
העסקת מתכננים בלא הקמת מאגר מתכננים .
תקנות חובת המכרזים קובעות את התנאים להתקשרות עם מתכנן 37 לשם ביצוע עבודה מקצועית הדורשת ידע ומומחיות מיוחדים בענף התכנון.
התקשרות עם מתכנן לביצוע עבודה בסכום של עד 1.
5 מיליון ש "ח צריכה להתבצע באמצעות בחירה ממאגר מתכננים ועל פי אמות מידה המבטיחות את בחירת ההצעה הטובה ביותר.
בתקנות חובת המכרזים גם מפורטת הדרך שבה תיעשה פנייה תחרותית לקבלת הצעות.
לעניין התקשרות עם מתכנן נקבעו בהוראות תכ"ם הנחיות מפורטות בנוגע לאופן הכנת המאגר ולאופן בחירת המתכננים הנכללים בו.
37 עובד בענף התכנון ש מקצועו אדריכל, מהנדס, מתכנן, יועץ, מנהל פרויקט, מפקח, שמאי מקרקעין או מודד.
על פי תקנות חובת המכרזים והוראות תכ"ם, על ועדת המכרזים לפרסם הודעה על הקמת מאגר המתכננים ולפרט בה את התנאים להצטרפות אליו, לאשר את מאגר המתכננים, להציגו באתר האינטרנט ולדאוג לעדכונו.
בחירת המתכננים מהמאגר צריכה להתבצע, במידת האפשר, בסבב מחזורי.
עוד נקבע בתקנות כי על המבקש לבצע התקשרות שלא באמצעות מכרז פומבי רגיל לפנות לוועדת המכרזים, ועל הוועדה לסווג את ההתקשרות לפי סעיף הפטור המתאים ולהחליט אם לאשרה.
בשנת 2014 התקשר מי הגליל עם מתכנן ד' לשם ביצוע עבודות תכנון בסכום של כ- 600,000 ש"ח.
בביקורת נמצא כי התאגיד לא הקים מאגר מתכננים וזאת בניגוד לתקנות חובת המכרזים ולהוראות תכ "ם.
עוד נמצא כי התאגיד לא הביא את ההתקשרות עם מתכנן ד' לפני ועדת המכרזים שלו, כדי שתסווג אותה ותקבע אם לאשרה.
בספטמבר 2012 התקשר מי הגליל עם מתכנן ה' לשם ביצוע עבודות הקשורות לניהול פרויקט, ושילם לו תמורתן בשנים 2014 ו-2016 כ- 460,000 .
ש"ח בסך הכול נמצא כי אף שהיועצת המשפטית של התאגיד ציינה בישיבת ועדת המכרזים מינואר 2012 כי התקשרות דוגמת זו שנעשתה עם מתכנן ה' מחייבת לקבל כמה הצעות מחיר, לא פנה התאגיד לקבלת הצעות מחיר בטרם התקשר עם מתכנן ה'.
משרד מבקר המדינה העיר למי הגליל כי אופן ביצוע ההתקשרויות עם מתכנן ד' ומתכנן ה' מנוגד לדרישות שנקבעו בחוק חובת המכרזים ובתקנות חובת המכרזים.
היה על התאגיד להקים מאגר מתכננים ולהעסיק את המתכננים הרשומים בו בהתאם לקבוע בתקנות חו בת המכרזים ובהוראות תכ"ם, כדי להבטיח מתן הזדמנות שווה למתכננים ואת מירב היתרונות לתאגיד.
כמו כן, היה עליו להביא לאישורה של ועדת המכרזים את ההתקשרות עם מתכנן ד', כדי שהוועדה תסווג אותה לפי סעיף הפטור המתאים, ולפנות לקבלת הצעות מחיר במקרה של העסקת מתכנן ה'.
בתשובתו ממאי 2017 ציין התאגיד כי בעקבות הערות משרד מבקר המדינה הוא הקים מאגר של מתכננים מפקחים ומנהלי פרויקטים, האמור להתחדש ולהתעדכן בכל שנה.
התאגיד הוסיף כי פרסם הודעה על האפשרות להיכלל במאגר המתכננים.
הרשות הממשלתית למים ולביוב |777 .
תאגידי המים אחראים לאספקת מי השתייה ולטיפול במערכות המים והביוב ביישובים ברחבי הארץ.
התאגידים הוקמו במטרה להביא לניהול עסקי מקצועי ויעיל של מערכות המים והביוב.
להפקת מים באמצעות קידוחים יש חשיבות, מאחר שהיא מגדילה את היצע המים ממקורות טבעיים, משמרת את כושר ההפקה, מגדילה את אמינות האספקה ומאפשרת אספ קה במצבי חירום.
בהתאם לחוק רישוי עסקים, משרד הבריאות והרשויות המקומיות רשאיות לקבוע תנאים להפעלת קידוחי מים.
ואולם התאגידים שנבדקו לא פעלו במועד למילוי התנאים שקבעו משרד הבריאות והרשויות המקומיות השונות בעניין הפעלת הקידוחים.
על אף התפקיד המרכזי של הדירקטו ריון וועדותיו בניהול תאגיד המים, לא פעלו הרשויות המקומיות, שהן בעלי המניות בתאגידי המים, למילוי חובתם החוקית והציבורית למנות חברים לדירקטוריונים, וחברי הדירקטוריונים לא וידאו שוועדות הביקורת בדירקטוריונים פועלות כסידרן.
רשות המים לא עמדה על מינוי דירקטורים כאמור ולא הפעילה את סמכויותיה כלפי תאגידי המים שבהם לא מונו דירקטורים וועדות ביקורת כנדרש.
תאגידי המים אינם מקפידים על קיום הוראות חוק חובת המכרזים, וממצאי ביקורת זו מצביעים על כך שחלקם מנוהלים ברשלנות עד כדי הפקרות.
הדבר גורם לפגיעה בעקרונות השוויון, היעילות והשקיפות וביכולתם של התאגידים להפיק את התועלות הגלומות בקיום הליכי מכרז תקינים.
חלק מההתקשרויות של התאגידים, ובהן התקשרויות בסכומים כספיים ניכרים, נעשו בניגוד לחוק חובת המכרזים, לתקנות חובת המכרזים ולכללי מינהל תקין, מה שעלול להוות פרצה המאפשרת פגיעה בטוהר המידות.
על רשות המים ועל הממונה על התאגידים להגביר את הפיקוח על התאגידים ולנקוט נגד התאגידים שאינם פועלים בהתאם לחוק, כמתואר לעיל, את הצעדים המתאימים.
על פי חוק בנק ישראל, התש"ע-2010 (להלן- חוק בנק ישראל או החוק), אחד מתפקידיו של בנק ישראל הוא טיפול במערכת המזומנים במשק הישראלי - להנפיק מטבע, להסדיר את מערכת המזומנים ולכוונה.
בהתאם לחוק, הסמכות הבלעדית להנפיק מטבע (שם כולל לשטרות, מעות, מטבעות זיכרון4 ומטבעות מיוחדים) שהוא הילך חוקי5 בישראל נתונה לבנק ישראל.
פעילותו של בנק ישראל נועדה להבטיח למשק אספקת מזומנים סדירה בהתאם לעודפי הביקוש וההיצע ובאיכות מטבע נאותה.