HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לעומת זאת באותן השנים קיבלו אותם נושאי משרה שכר מחברות הארנק שבבעלותם בסך של כ-15 מיליון ש"ח בלבד, שלרוב היה נמוך מהתקרה השנתית החייבת בתשלום דמי ביטוח.
באופן הזה "חסכו" לעצמם אותם בכירים דמי ביטוח בסכום כולל של כ-1.
יצוין כי בבחינת הדוחות הכספיים של חברות ציבוריות המפורסמים באינטרנט45 עולה כי ישנן חברות ארנק רבות בבעלותם של מנכ"לים ובעלי תפקידים בכירים בחברות הציבוריות.
יוצא אפוא כי באותן חברות התמקדה ביקורת הניכויים בשכירים, לעתים בתפקידים זוטרים, וכלל לא בחנה את שכבת הניהול הבכירה, בעלי השכר הגבוה - האם הם משלמים את דמי הביטוח על פי שכרם הכולל והמלא.
40 חברת מעטים כהגדרתה בסעיף76 חברה בשליטה של]נוסח חדש[ לפקודת מס הכנסה5 בני אדם לכל היותר ואיננה חברת בת או חברה שיש לציבור עניין ממשי בה שאינה חברה משפחתית או חברת בית.
41 ראו בעניין זה, צוות חברות הארנק, (טיוטא להערות הציבור) שהוקם בעקבות המלצת הוועדה לשינוי כלכלי חברתי בראשות הפרופ' מנואל טרכטנברג ומטרתו לבחון ולהמליץ על תיקוני לאופן מיסוי חברות "ארנק", 28.
42 ראו טיוטה להערות הציבור של הצעות לתיקוני חקיקה, שפרסם צוות חברות הארנק של רשות המסים ביום 28.
43 פרט למקרה בודד שבו נבדקה חברה וחויבה עבור השנים 2011 -2003 בדמי ביטוח בסךשל כ- 1.
44 לפי סעיף1 לחוק החברות, התשנ"ט- 1999 , חברהציבורית היא חברה שמניותיה רשומות למסחר בבורסה או הוצעו לציבור.
45 באתר מאיה- מערכת אינטרנט להודעות, http://maya.
il/bursa/indeximptoday.
שם הדוח: המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעתמשרד מבקר המדינה, במסגרת ביקורת ניכויים בט"ל צריך לבחון אם המעסיק מפריש כחוק את דמי הביטוח עבור כל עובד שלו, בין שהוא שכיר המרוויח שכר מינימום בין שהוא נושא תפקיד בכיר שהתגמול עבור עבודתו משולם באמצעות חברת ארנק.
סמנכ"ל הגבייה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 כי"נושא 'חברות הארנק' עדיין לא ברור דיו מהבחינה המשפטית".
בטרם יגובשו הנחיות סופיות ייבדקו מספר תיקים כניסוי, והבדיקה תיעשה בליווי המחלקה המשפטית.
אי-הצלבת נתוני בט"ל עם נתוני רשות המיסים .
לפי תקנות הביטוח הלאומי (גביית דמי ביטוח), התשי"ד- 1954 , על מעסיק לדווח לבט"ל מדי חודש בחודשו , באמצעות טופס ייעודי (להלן - טופס 102) , על השכר ששילם לעובדיו.
מעבידים המעסיקים יותר מתשעה עובדים נוהגים לדווח באופן מרוכז עבור כל העובדים ללא פירוט שמותיהם.
פעם בשנה מקבל בט"ל מרשות המסים את הדיווח השנתי של כל מעסיק, ובו פירוט חודשי העבודה של כל אחד מהעובדים ושכרם השנתי (להלן - טופס 126)46.
כבר בדוח מבקר המדינה בנושא זה משנת 200147 (להלן- הדוח משנת 2001 ) נמצא שבט"ל אינו מפגיש את המידע בטופס 102 עם המידעבטופס 126 כדי לאתרמעסיקים שדיווחיהם לרשות המסים אינם תואמים את דיווחיהם לבט"ל.
עוד צוין בדוח שמאחר שהבקרה על דיווחי המעסיקים לבט"ל מוגבלת, נפתח פתח למעסיקים שלא לדווח על כל המועסקים אצלם או על מלוא השכר ששולם להם; כמו כן, יכול שיהיו מעסיקים שידווחו לרשות המסים על העסקת עובדים, אך לא ידווחו על העסקתם למחלקת גבייה ממעסיקים בבט"ל ולא ישלמו בגינם דמי ביטוח.
לפי הדוח, בשנת 2001 לא אפשרה מתכונת הדיווח שהייתה נהוגה אז בבט"ל לבצע "בקרה נאותה על הדיווחים.
הממצאים מעלים חשש, כי יש מעבידים ]מעסיקים[ שאינם משלמים דמי ביטוח בעבור כל העובדים המועסקים אצלם, או אינם משלמים כלל דמי ביטוח בעבור עובדיהם, אף על פי שהם מנכים דמי ביטוח משכר העובדים".
לשם ההשוואה, משנת 2009 רשות המסים נוהגת להפגיש בין נתונים דומים שגם היא מקבלת על גבי טופס 102 דומה ובין הנתונים שבטופס126 אם נמצאה אי-התאמה אצל מעסיק, רשות המסים מודיעה לו על כך ומבקשת את תיקון הליקויים כתנאי למתן אישור ניכוי מס במקור.
בט"ל הכיר בחשיבות ההפגשה לצורך בקרה נאותה על דיווחי המעסיקים, ובמשך שנים ביקש לשפר את היכולת הטכנולוגית לבצעה באופן מדויק.
כמו כן, חשיבות ההפגשה עלתה גם בדוח ביקורת פנימית משנת 2013 של בט"ל בנושא.
בדוח האמור ציין המבקר הפנימי כי "הביקורת בדעה לפיה על מנהל הביטוח והגבייה מוטלת החובה להדק את אמצעי הבקרה והפיקוח הקיימים על דיווחי המעסיקים", והוסיף כי "יש לקיים בקרה שוטפת להצפה וטיפול במקרים .
46 , המועד להגשת טופס]נוסח חדש[ על פי פקודת מס הכנסה126 הוא30 באפריל בשנה שאחרי שנת המס שבגינה מוגש הדוח.
47 ,מבקר המדינה דוח שנתי 52א ( 2001 ,"), "גביית דמי ביטוח ממעבידים דיווחים על העסקת עובדים, עמ' 395-393 .
המוסד לביטוח לאומי 1661 .
:שם הדוח המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 של חוסר התאמה בין דיווחי 102 ו-126.
יש לאתר ולטפל ]מעסיקים[ במעבידים שאינם מקפידים להעביר דיווחים בהתאם לחוק, ולעשות ככל שניתן לקידום חקיקה שתאפשר הטלת סנקציות מרתיעות".
בינואר 2015 ביקש משרד מבקר המדינה נתונים על הפערים ביןהדיווחים בטופסי 102 לאלה בטופסי126 , אך עד מועד סיום הביקורת לא הצליח בט"ל להציג בפני משרד מבקר המדינה נתונים מעודכנים וסופיים על פערים אלה.
בט"ל גם לא הצליח להציג נתונים בסיסיים לצורכי בקרה, כמו היעדר דיווח של מעסיקים באמצעות טופס 126.
יוצא אפוא כי לאחר כ מעט 15 שנה מאז הדוח משנת 2001 , שבו העיר משרד מבקר המדינה לבט"ל על הצורך בבקרה על טופסי 102 ו-126 ובהפגשהביניהם , טרם הצליח בט"ל להצליב נתונים שיציגו את הפערים ויאפשרו לו לבצע בקרה ולזהות מעסיקים שאינם מעבירים ניכויים משכר העובדים כנדרש 48 .
יצוין שרק במסגרת ביקורת ניכויים נבחנים הפערים אצל המעסיק.
מנתונים שנמסרו למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנים 2014 -2011 , במסגרת ביקורות ניכויים, נמצאו אצל 221 מעסיקים פערים בין שני סוגי הדיווח, והם חויבו בגינם בדמי ביטוח נוספים בסך של כ-37 .
מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר לבט"ל שללא בקרה אפקטיבית באמצעות הפגשה ממוחשבת בין שני סוגי הדיווח, כפי שרשות המסים נוהגת לעשות, הוא לא יאתר את המעסיקים החייבים לו דמי ביטוח, וממילא הוא גם לא ישלח להם הודעות חוב, והוא יאבד מהכנסות דמי הביטוח שהמעסיקים חייבים על פי חוק להעביר לו.
היעדר אכיפה כ וללת של גביית דמי הביטוח והיעדר שימוש בכל האמצעים הקיימים כדי לאתר את החייבים עלולים גם לפגוע בכושר ההרתעה של בט"ל בכל הנוגע לפיקוח ובקרה על דיווחי המעסיקים.
חשיבות הבקרה מקבלת משנה תוקף בייחוד לנוכח תיקון ההתיישנות הפוטר את החייב מחובת תשלום החוב לאחר שבע שנים, אם בט"ל לא הודיע לו על חובו.
סמנכ"ל הגבייה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 כי בשל המצב החוקי היה בט"ל תלוי לחלוטין באופן קליטת הדוחות מרשות המסים.
מפאת חֶסֶר בחקיקה בנוגע לחובת שידור הנתונים ולסנקציות שיופעלו נגד מעסיקים, שלא אפשר לבט"ל ל פעול מול מעסיקים בגין אי -דיווח באמצעות טופס 126 , הוא לא היה יכול להמשיך לטפל במעסיקים אלה.
כדי לפתור בעיות אלה פעל בט"ל מדי פעם בפעם לייזום תיקוני חקיקה כדי לבצע התאמות ממוחשבות.
רק לאחרונה הסתייע הדבר בידו וסעיף 355 תוקן במסגרת חוק ההסדרים.
התיקון נוגע לשידור טופס באופן מקוון ישירות לבט"ל אחת לחצי שנה והוא כולל סנקציה על אי-דיווח.
לאחר תיקון החוק ייערך בט"ל לביצוע התאמות בין טופסי 102 ל-126 .
48 יצוין שבמאי 2015 החל פיילוט של167 מעסיקיםבנוגע לדיווחים משנת 2009 .
בלבד 1662 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אי-הצלבת נתוני דמי ביטוח משכירים העובדים אצל יותר ממעסיק אחד .
מעסיק מעביר לבט"ל דמי ביטוח עבור עובד ש כיר ה מחושבים על פי שכרו.
תשלום דמי הביטוח לעובד שכיר מחושב לפי שתי מדרגות - 3.
5% משכר שגובהו עד 60% מהשכר הממוצע במשק ו-12% משכר הגבוה מ-60% .
מהשכר הממוצע במשק ועד השכר המרבי לתשלום דמי ביטוח עובד שכיר המועסק אצל יותר ממעסיק אחד נדרש להצהיר בפני כל מעסיק שלו על היותו מעסיק עיקרי או משני עבורו49 (להלן- תיאום דמי ביטוח).
במקרה שבו העובד הצהיר, שלא על פי דין, בפני כל מעסיקיו על היותו של כל אחד מהם מעסיק עיקרי, לא ינוכו לעובד דמי הביטוח במלואם כפי שנדרש לפי החוק אלא הם ינוכו משכרו אצל כל מעסיק לפי המדרגה הראשונה.
בדוח משנת 200150 העיר משרד מבקר המדינה בעניין זה כי "מן הראוי שהמוסד ירחיב את הבדיקה של תיאום דמי הביטוח, כדי שיוכל לגבות את דמי ]בט"ל[ "הביטוח שחייבים עובדים שנוכה משכרם סכום קטן מהמגיע מהם.
בביקורת נמצא כי אף שהוא מקבל את כל דיווחי המעסיקים, בט"ל עדיין אינו מצליב את הנתונים כדי לבחון אם נוכו משכרו של העובד דמי ביטוח הנמוכים מהנדרש.
לבקשת משרד מבקר המדינה בדק בט"ל את הנושא האמור ונמצא כי בשנת 2013 לא חויבו בהפרש דמי הביטוח כ- 61,00051 עובדים שכירים שעבדו בכמה מקומות עבודה או עובדים שכירים שקיבלו פנסיה מוקדמת, בד בבד עם עבודתם, והיו חייבים בתשלום דמי ביטוח 52 ,.
על פי אומדן בט"לדמי הביטוח שלא חויבו מאותם עובדים בשנת 2013 מסתכמים בכ- 104.
יצוין כי במכתב מספטמבר 2015 למשרד מבקר המדינה ציינה סגנית מנהל אגף מעסיקים כי הנתונים לעיל "אינם מספיקים כדי לקבוע בצורה חד משמעית וחד ערכית כי מדובר במבוטחים אשר בוודאות יהיה להם גם חוב בגין אי ביצוע תיאום דמי ביטוח", והוסיפה: "הודעות חוב על בסיס דיווח שנתי בטופס 126 אינן מדויקות ואין מנוס מביצוע טיפול פרטני ע"י פקידים בכפוף נכין מסמך זה לבחינה של המנהל הכללי".
]בט"ל[ למשאבי כ"א רבים.
49 ,)לפי תקנות הביטוח הלאומי (תשלום וניכוי דמי ביטוח משכר מבוטח העובד אצל מעבידים שונים התשנ"ז- 1997.
50 ,מבקר המדינהדוח שנתי 52א ( 2001 ), "גבייתדמי ביטוח ממעבידים, תיאום דמי ביטוח", עמ' 396-395 .
51 מהם 26,036 עובדים בעלי שכר של עד 10,000 ש"ח ו- 35,602 בעלי שכר גבוה מ- 10,000 .
ש"ח 52 בבדיקה נבחנו שכירים המועסקים לפחות שלושה חודשים רצופים וחופפים אצל שני מעסיקים ויותר, ומשכורתם מכלל המעסיקים עולה על סכום המדרגה הנמוכה (60% .
)מהשכר הממוצע 53 30 מיליון ש"ח בגין עובדים בעלי שכר של עד 10,000 ש"ח ו-74.
5 מיליון ש"ח בגין עובדים בעלי שכר של 10,000 ש"ח ומעלה בשנת 2013.
המוסד לביטוח לאומי 1663 .
:שם הדוח המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בשל החשיבות שבגביית דמי ביטוח באופן מלא ושוויוני מכלל החייבים, ולנוכח העובדה כי חלפו כ-15 שנה מאז הדוח משנת 2001 ובו כבר העיר משרד מבקר המדינה לבט"ל על הצורך בהרחבת הבדיקה של תיאום דמי הביטוח, מתבקש לשאול מדוע רק כעת, לאחר בקשתו של משרד מבקר המדינה, בט"ל מתעתד להתחיל בעבודת מטה להרחבת הבדיקה כאמור.
על בט"ל לבחון דרכים כיצד לאתר את אותם שכירים המועסקים אצל יותר ממעסיק אחד ואינם משלמים דמי ביטוח כנדרש ולגבות מהם את דמי הביטוח המגיעים לו.
חוסר מעורבותו של אגף החקירות בגביית חובות .
על פי סעיף 398 (א) לחוק, השגת גמלה במרמה, מסירת מידע כוזב או העלמת מידע בקשר לדמי ביטוח וקשירת קשר להפחתת דמי ביטוח הן עברות שדינן מאסר של שנה אחת.
בט"ל הוא הרשות המוסמכת לחקור את העברות ה אלה, וכאמור אם נודע לו על ביצוע עברה עליו לפתוח בחקירה.
לפי דוח של משרד מבקר המדינה משנת 200854 , גורמיםבבט"ל העריכו כי ההפסד הכספי הנגרם לבט"ל מעברות אלה, דהיינו קבלת גמלאות שלא כדין ואי-תשלום דמי ביטוח, היה ניכר ביותר.
תפקידו של אגף החקירות בבט"ל 55 הוא לבצע חקירות שתכליתן לאמת או להזים חשדות בדבר הונאה ומרמה כלפי בט"ל וכן לייצר הרתעה ולצמצם תופעות של מרמה והתחמקות מתשלום דמי ביטוח.
לפי תכניות העבודה של האגף יושגו יעדים אלה בין היתר באמצעות ביצוע חקירות בחברות עתירות כוח אדם שקיים בהן חשד לדיווחים כו זבים, ייזום חקירות ומבצעי פתע ואיתור תופעות מרמה.
מנתוני בט"ל עולה כי אגף החקירות מתמקד בעיקר בחקירה של קבלת גמלאות במרמה.
ביולי 2009 המליץ צוות לשיפור מערך החקירות ולמניעת קבלת גמלאות שלא כדין (להלן- הצוות) על הגדלת היחס בין חקירות בביטוח וגבייה ובין חקירות בגמלאות (לטובת חקירות גבייה).
הצוות מצא כי ניתן להפיק מחקירות בתחום ביטוח וגבייה תוצאות מרשימות שיתאפיינו בהשלכות כספיות גבוהות וישמשו גורם הרתעה לציבור.
על אף הפוטנציאל הטמון בביצוע חקירות בנושאי גבייה שבאמצעותן יאותרו מעסיקים חייבים בדמי ביטוח, ועל א ף המלצות הצוות, פעילות אגף החקירות עודנה מתמקדת בגמלאות.
להלן בתרשים 1 מוצג סיכום תיקים שנחקרו בידי חוקרי המוסד לפי ענפים, לשנת 2013: .
54 ,מבקר המדינה דוח שנתי 59ב ( 2008 ), "סדרי הטיפול בחשדות לעברות מרמה כלפי המוסד לביטוח לאומי", עמ' 1338 -1309 .
נושא זה מצוי באחריותו של סמנכ"ל הגבייה 1664 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תרשים 1 .
סיכום תיקים שנחקרו בידי אגף החקירות לפי ענפים, 2013 על פי נתוניבט"ל, מתוך "ממצאים עיקריים על פעולת אגף החקירות - 2013 ", סקר מנהלי 119 , מינהל המחקר והתכנון, יוני 2014.
מהתרשים עולה שבשנת 2013 רק 15.
9% מכלל התיקים שטופלו באגף החקירות היו תיקי ביטוח וגבייה; יצוין שכ - 30% ( מהם היו חקירות עצמאיים 1,859 תיקים), פחות מ -9% ( היו חקירות מעסיקים 560 תיקים) ויותר מ - 60% היו חקירות ביטוח (בדיקת תושבות, מעמד, יחסי עובד -מעביד ועוד).
יצוין כי צוות חשיבה בנושא חקירות גבייה החל להתכנס במרץ 2015 .
מטרת הצוות היא לגבש המלצות לבניית מתכונת חקירה חדשה בגבייה ולייעול דפוסי חקירה קיימים.
עד מועד סיום הביקורת טרם גובשו המלצות סופיות.
סמנכ"ל גבייה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 שצוות החשיבה בוחן תהליכי עבודה משותפים, הכנת תיקים לחקירה, הכשרות חוקרים ופקידים, ודן בהתנעת תהליכים כדי לקדם את נושא החקירות בגבייה.
הוא ציין כי עבודת צוות החשיבה צפויה להסתיים בקרוב.
המנכ"ל ציין בתשובתו מנובמבר 2015 כי המינהלה פעלה לאיחודם של אגף החקירות ושל אגף הגבייה תחת גגו של מינהל אחד, וכי הוא מקווה כי פעולה זו תביא ליתר שיתוף פעולה בין שני האגפים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שבט"ל המכיר בחשיבות הגדלת היקף החקירות בתחום הגבייה, יישם את ההנחיות וה נהלים שהוא בעצמו ניסח לאורך השנים ויפעל ביתר שאת כדי להגדיל את היקף החקירות הנעשות בתחום הגבייה, וזאת באופן שיביא לידי שיפור הגבייה ולהגדלת כושר ההרתעה מפני הונאות והתחמקות מתשלום דמי ביטוח כנדרש בחוק.
המוסד לביטוח לאומי 1665 .
:שם הדוח המוסד לביטוח לאומי - אי-גביית דמי ביטוח מחייבים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
בט"ל הוא עמוד התווך של מערכת הביטחון הסוציאלי של ישראל, המתבסס על הרעיון של סולידריות ועזרה הדדית, שבה מעסיקים ועובדים, ואף מי שאינם עובדים, משלמים דמי ביטוח לפי הקבוע בחוק.
גביית דמי ביטוח כחוק מבטיחה את מקורות המימון של בט"ל לתשלום גמלאות, ופגיעה בהם משמעה פגיעה באיתנות הפיננסית של בט"ל ופגיעה ברשת הביטחון הסוציאלית הנדרשת בין השאר לקיום האדם בכבוד.
זה עשרות שנים בט"ל אינו שולח הודעות על חובת תשלום דמי ביטוח (בטרם נוצר החוב) לכל מי שהוא בעל פוטנציאל ליצירת חובות.
לא זו אף זו, בט"ל נוהג בשיטה קלוקלת של עצירות חישוב לחייבים בדמי ביטוח ואינו שולח אליהם הודעות על החוב שצברו, אף שהמידע על אודותם נמצא בידי בט"ל.
שיטה זו יצרה מצב של העדר אכיפה ביחס לחלק מהאוכלוסיה.
לאחר כמה שנים, כאשר מצטברים החובות של אותם חייבים, בט"ל "מקפיא" את החיוב, ומשמע הדבר הוא מחיקת החוב; מנגד, כל אותה העת בט"ל ממשיך להקים חובות לחי יבים חדשים, ובחלוף כמה שנים הוא מוחק גם אותם, וחוזר חלילה.
משמעות מחיקה זו היא שחובת תשלום דמי הביטוח עבור אותם חייבים הפכה ל"אות מתה" ועקרון הסולידריות של הביטוח הסוציאלי בישראל נפגע.
עולה מתוך כך כשל ניהולי מתמשך של שנים בהתמודדות בט"ל עם סוגיית עצירות החישוב.
בט"ל לא פעל באופן אקטיבי כדי לשלוח הודעות חוב לחייבים חדשים והדבר הביא לידי כך שבספטמבר 2015 הוא מחק חובות של כ -1.
2 מיליארד ש"ח של מאות אלפי חייבים עבור השנים 2007 -1999 .
לא די בכך אלא שבשנים 2015 -2008 הצטברו עוד חובות של מאות אלפי חייבים, המוערכים ב עוד כ -3 מיליארד ש"ח.
ללא משלוח הודעות חוב לכ- 70,000 חייבים חדשים בשנה בסמוך להיווצרות החוב לא יקטע מעגל החייבים וימשיכו להצטבר חובות בהיקפים של מיליארדי שקלים.
כשל זה מונח לפתחם של חברי המינהלה, שלא דרשו מסמנכ"ל הגבייה להציג תכנית עבודה מפורטת הכוללת חלופו ת לפתרון ולו חלקי למניעת היווצרות חובות של חייבים חדשים.
הוא התנה כל פתרון לפתיחת עצירות החישוב בתוספת כוח אדם ולא נקט את הפעולות הנדרשות כמתחייב מאחריותו, ובהן כאלו שעשויות היו להביא ולו לפיתרון חלקי אשר ימנע היווצרות חובות של חייבים חדשים.
אי-גבייה מאוכלוסיות מסוימות החייבות בתשלום דמי ביטוח פוגעת בעקרון השוויון וההגינות ועלולה ליצור מדרון חלקלק שיביא לפגיעה במוסר התשלומים של שאר החייבים.
על המינהלה ועל המועצה לפקח על פעילותו של בט"ל כדי להבטיח את יישום עקרון הערבות ההדדית וכדי שבידי בט"ל יימצאו מקורות מימון מספיקים לקיום רשת הביטחון הכלכלית של המדינה לאזרחיה ולהגנה מפני מחסור בשעת הצורך.
בישראל אין חוק האוסר על שתיית אלכוהול ובכלל זה אין איסור על קטינים לשתות אלכוהול.
עם זאת, החקיקה בישראל אוסרת נהיגה תחת השפעת אלכוהול, מכירת אלכוהול לקטינים ושידול קטי נים לשתיית אלכוהול , וקובעת מגבלות על מכירת אלכוהול בשעות מסוימות ביממה ועל צריכת אלכוהול במקומות ציבוריים.
שתייה מופרזת של משקאות אלכוהוליים עלולה ל הביא לידי שכרות, תחלואה ו התמכרות.
שכרות מוגדרת כמצב מידי, זמני ונראה לעין, שבו קיים שיבוש בפעולות גופניות ונפשיות עד כדי אבדן שליטה עליהן.
עצמת השיבוש תלויה ברמת ריכוז האלכוהול בדם.
האלכוהול משפיע על פעילות המוח והדבר בא לידי ביטוי למשל בתגובה אטית לגירויים, בכושר שיפוט לקוי, בראייה משובשת, בדיבור עילג ובהליכה כושלת.
דוח שפרסם משרד הבריאות ב - 20132 (להלן - דוח משרד הבריאות) סוקר את הנזקים שגורמת צריכה מופרזת של אלכוהול, כמפורט להלן.
2 "מניעת צריכה מופרזת של אלכוהול", נובמבר 2013.
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 צריכה מופרזת של אלכוהול עלולה לגרום נזק מידי, דוגמת תאונות ופציעות , וכן נזקים אחרים הנובעים מרמת אלכוהול גבוהה בדם.
צריכ ה מופרזת של אלכוהול נקשרת במגוון רחב של מצבי הרעלה ומקובל לראות בה גורם משמעותי לנזק בריאותי בטווח הארוך 3, לתחלואה , להפרעות פסיכיאטריות ואף לתמותה.
ילדים ובני נוער פגיעים יותר ממבוגרים לנזקי האלכוהול, זאת מאחר שגיל ההתבגרות הוא גיל של התפתחות ושינויים במוח ובגוף , ושתייה מופרזת עלולה לגרום לשינויים קוגניטי ביים ולפגיעה בהתפתחות ובגדילה.
מחקרים מראים שתקופת הפגיעּות המשמעותית נמשכת גם בשנות העשרים המוקדמות לחיים.
בקרב נשים הרות צריכה מופרזת של אלכוהול עלולה לגרום להפרעה התפתחותית של העובר הנקראת "תסמונת אלכוהול עוברית"4, זאת מאחר שהשליה מאפשרת מעבר חופשי לחלוטין של אלכוהול מהאם לעובר.
התסמונת מאופיינת במומים מולדים בעוברים 5 , בפיגור בגדילה ובליקויים במערכת העצבים, אשר חלקם עשויים לבוא לידי ביטוי רק מאוחר יותר, עם גדילתו של הילד והתפתחותו6 .
לפי דוח משרד הבריאות, ביןהסיבות לצריכת יתר של אלכוהול אפשר למנות היעדר השגחה הורית, מאפיינים של אישיות בעלת נטייה להסתכנות או הפרעת אישיות אנטי-חברתית.
התמכרות לאלכוהול מאופיינת בין היתר בתופעות האלה: מאמצים כושלים לשלוט בשתיית האלכוהול ולצמצמה; תסמיני גמילה; המשך שימוש באלכוהול על אף ההכרה בכך שהוא גורם לבעיות חברתיות, פסיכולוגיות וגופניות , ויוצר נזק מצטבר למרקם המשפחתי, לחיי העבודה ולמעמד החברתי.
קיים קשר הדוק בין השימוש באלכוהול ובין התנהגות אלימה: על פי נתוני המכון הלאומי לצריכת יתר של אלכוהול ואלכוהוליזם בארה"ב ( NIAAA ), אלימות הנובעת מ צריכת אלכוהול שכיחה הרבה יותר מאשר אלימות הנובעת משימוש בכל סם אחר.
במחקרים נמצא כי אלכוהול הוא החומר המעורב בתדירות הגבוהה ביותר בפשעים אלימים.
בשנת 2009 ערך משרד המשפטים של ארה"ב מחקר בנושא "אלכוהול ופשיעה "7 , שבונותחו נתונים הנוגעים לשכיחות של מעורבות א לכוהול בפשיעה ברחבי ארה"ב.
מתוצאות המחקר עולה כי כ-40% .
מהפשעים האלימים בוצעו כאשר העבריין היה נתון תחת השפעת אלכוהול כמו כן מדוח משרד הבריאות עולה כי קיים קשר הדוק בין צריכת אלכוהול לאלימות בין בני זוג.
עוד עולה מהדוח כי צריכת אלכוהול מרובה מגדילה את השכיחות של אלימות במשפחה ואת חומרתה.
צריכה מופרזת של אלכוהול מטילה על החברה נטל בריאותי, חברתי וכלכלי כבד.
לפי הרשות למלחמה באלכוהול, עלות הנזקים הכספיים של השימוש לרעה באלכוהול למדינה נאמדת במיליארדי ש"ח בשנה 8 , ובכלל זה אבדן ימי עבודה כתוצאה מתחלואה והוצאות רפואיות ישירות ועקיפות על פציעות, נזקים לרכוש ועוד.
3 מחלות כבד, לב, כלי דם, לבלב ומצבים של תת-תזונה הנגרמים בשל השינויים בעיכול ובחילוף החומרים של חומרים מזינים רבים.
4 Fetal Alcohol Syndrome - FAS.
פגיעה במוח, בלב, בגפיים, בעיניים, בפה ובשיניים, באוזניים ובאיברי המין 6 משנת 2013 מציין משרד הבריאות בכל שנה את "יום המודעות הבינלאומי לנזק י אלכוהול עוברי" ועורך כנס בנושא.
הרשות הלאומית למלחמה באלכוהול מפרסמת מטעמה תשדירי שירות בנושא.
7 המחקרמובא בדוח משרד הבריאות.
8 ( לפי דוח שפרסם המשרד לבט"פ בנושא הנזק הכלכלי כתוצאה מתופעת פשיעה בישראל 2014 ,) בשנת 2014 עלה הנזק הכלכלי הנגרם מעבֵרות אלימות בשיעור של 9.
בשנת 2014 נרשמה עלייה בשיעור של30% בנזק הכלכלי הנגרם מעבֵרות אלימות שנאמד בכ-6 .
מיליארדי ש"ח 412 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בשנת 1988 הוקמה "הרשות הלאומית למלחמה בסמים" כתאגיד סטטוטורי מכוח חוק הרשות למלחמה בסמים, התשמ"ח- 1988 .
ביולי 2012 הורחבו סמכויותיה של הרשות והיא הוסמכה לפעול גם נגד השימוש לרעה באלכוהול, ומאז היא נקראת "הרשות הלאומית למלחמה בסמים ובאלכוהול".
הרשות היא הגורם המרכזי במדינה הקובע מדיניות לאומית בעניין המאבק באלכוהול ופועל לביצועה באמצעות משרדי הממשלה השונים.
תחומי הפעילות העיקריים של הרשות הם הסברה, חינוך למניעה, טיפול ושיקום, מחקר, מידע, פיתוח כוח אדם, פעילות בקהילה, פיתוח קשרי חוץ, סיוע באכיפה וקידום חקיקה.
משנת 2009 השר הממונה על הרשות הוא השר לביטחון הפנים.
לשם קביעת מדיניותה בתחומי פעילותה השונים, נדרשת הרשות לרכז מידע בכל תחום.
בשנת 2009 ', לבקשת השר לבט"פ דאז יצחק אהרונוביץ (להלן - השר לבט "פ לשעבר), גיבשה ועדה בין-משרדית בראשות מנכ"ל הרשות למלחמה באלכוהול הצעה ל "תכנית לאומית לצמצום הצריכה המופרזת של אלכוהול ולצמצום נזקיו" .
ההצעה הוגשה ביולי 2009, ובנובמבר אותה שנה החליטה הממשלה ל אמץ את עקרונות התכנית שהוצעה.
לשם יישום התכנית הקצתה הממשלה 27 מיליון ש"ח לשנים 2011-2010 ,ו-20.
2 מיליון ש"ח לשנים 2013 -2012 .
בחודשים מרץ-יולי 2015 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בטיפולשל המשטרה והרשות למלחמה באלכוהול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת ובצמצום ההשפעות השליליות של התופעה ובכלל זה היבטים ביישום התכנית הלאומית .
הבדיקה נעשתה במשטרה וברשות למלחמה באלכוהול.
בדיקות השלמה נעשו במשרד לבט "פ, במשרד המשפטים, במשרד הקליטה, במשרד החינוך, במשרד הבריאות ובמשרד הכלכלה.
בדיקה קודמת בנושא "מאבק השלטון המקומי בנגעי הסמים והאלכוהול" פורסמה בדוח ביקורת על השלטון המקומי לשנת 2009.
נתונים על צריכת אלכוהול .
איסוף נתונים ומדידת היקפה של תופעת צריכת האלכוהול הם נדבך מרכזי ב התמודדות עם התופעה ובקביעת המדיניות לצמצומה.
הרשות למלחמה באלכוהול עשתה בשנת 2009 סקר9 (להלן - הסקר מ- 2009 ) שבדק את שיעור השימוש באלכוהול בשנה החולפת.
בסקר נבדק מדגם של 4,657 תושביםבני 40- 18 (להלן- המבוגרים), וכן מדגם של 7,700 תלמידיםבני 18-12 : 7,356 בני נוער לומדים (להלן - הנוער הלומד) ו-344 בני נוער שהוגדרו כנוער מנותק10 (להלן- הנוער המנותק).
יצוין כי קודם לכן, בשנים 2001 ו- 2005 , עשתה הרשות סקרים במתכונת דומה.
9 סקר אפידמיולוגי שנעשה במטרה לאפשר תכנון רציונלי של שירותי בריאות, ניטור מחלות, ויישום והערכה של תכניות למניעה ובקרה של מחלות.
נוער הנמצא בטיפול היחידות המקומיות של קידום נוער ואינו לומד במסגרות לימוד פורמליות המשרד לביטחון הפנים 413 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הסקר בדק את שיעור השימוש באלכוהול בשנה האחרונה בכל אחת מהקבוצות: את שיעור השימוש הכללי - שתיית משקה אלכוהולי כלשהו, את שיעור הנבדקים ששתו אלכוהול פעם אחת או יותר ואת שיעור הנבדקים ששתו אלכוהול בדפוס של "שתיית בולמוס", המוגדרת כשתייה של חמש מנות משקה או יותר לגברים וארבע מנות או יותר לנשים באירוע יחיד בתוך שעות אחדות.
יצוין כי שתיית בולמוס על ידי בני נוער וילדים הפכה בשנים האחרונות לנרחבת מכפי שהייתה בעבר .
להלן בתרשים 1 ממצאי המחקר על שיעור השימוש באלכוהול לפי הקבוצות שהשתתפו בסקר: .
שיעור השימוש באלכוהול לפי קבוצות על פי הסקר מ- 2009 .
על פי נתוני הרשות למלחמה באלכוהול בעיבוד משרד מבקר המדינה מנתוני תרשים 1 עולה כי שיעור שתיית אלכוהול בקרב הנוער המנותק גבוה בכ-25% מזה של הנוער הלומד וקרוב לצריכת המבו גרים.
בהתייחס לנתוני השכרות עולה כי בקבוצת הנוער המנותק שיעור מקרי ההשתכרות והשתייה בדפוס של "שתיית בולמוס" גבוה בכ -63% משיעורם בקרב הנוער הלומד וכמעט פי שניים מהשיעור בקרב המבוגרים.
בהשוואה ל סקרים שעשתה הרשות בשנים 2001 ו-2005 ניכרת עלייה בשתייה מרובה של אלכוהול בקרב הנוער, המאופיינת בשכרות וב"שתיית בולמוס"11 .
הנתונים מצביעים על כך כי שתיית אלכוהול בולטת במיוחד בקרב הנוער המנותק.
בסקר מ- 2009 נבחן שיעור צריכת אלכוהול כללי בקרב בני נוער לפי מגדר.
מתוצאות הסקר עולה כי שיעור צריכת האלכוהול בקרב הבנים גבוה במידה ניכרת משיעורו בקרב .
11 לדוגמה: שכרות בקרב בני נוער לומד עלתה מ -25% ב- 2005 ל-30% בשנת 2009 ; שכרות בקרב בני נוער מנותק עלתה מ46% ב- 2005 ל-49% ב- 2009 .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 :הבנות כ-60% מהבנים שהשתתפו בסקר דיווחו על צריכה של משקה אלכוהולי, לעומת כ-40% מהבנות.
בנים גם דיווחו על תכיפות גבוהה יותר של צריכת אלכוהול.
בשנת 2011 עשתה הרשות למלחמה באלכוהול סקר בנושא "שימוש בחומרים פסיכו אקטיביים בקרב בני נו ער בישראל" (להלן - הסקר מ - 2011 ).
הסקר בדק את דפוסי השימוש באלכוהול בקרב תלמידים בכיתות ו', ח', י', י"א ו -י"ב בבתי ספר שבפיקוח משרד החינוך 12 .
מנתוני הסקר עולה כי %24.
2 מהתלמידים דיווחו כי שתו משקה אלכוהולי כלשהו לפחות פעם אחת בחודש האחרון; 19.
2% דיווחו כי הם השתכרו פעם אחת לפחות בחייהם; ו- 15.
דיווחו על "שתיית בולמוס" בחודש האחרון מפעם לפעם מפרסמת הרשות למלחמה באלכוהול נתונים נוספים על צריכת אלכוהול, הבוחנים קבוצות מצומצמות בדגש על תלמידים במסגרות חינוך פורמליות.
כך לדוגמה, בחוברת לשנת [ "נתוני מפתח 2013 "] שפרסמה הרשות למלחמה באלכוהול ביולי 2014 , מובאים נתונים על צריכת אלכוהול בקרב בני נוער (נבדק רק בקרב תלמידים בכיתות ו', ח' ו -י' ואין התייחסות נפרדת לנוער מנותק) .
2% מהתלמידים דיווחו כי הם השתכרו פעם אחת לפחות בחייהם, ו- 12.
4% דיווחו על "שתיית בולמוס" בחודש האחרון.
בתשובה שמסרה הרשות למלחמה באלכוהול למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2015 (להלן- תשובת הרשות) צוין כי בשנת 2013 היא החלה בביצוע סדרה של סקרים בשם "יד על הדופק"; הסקרים נעשים פעמיים בשנה וכוללים מדגם אינטרנטי המאפשר לרשות לקבל תמונת מצב על עמדות הנסקרים בעניין שתיית אלכוהול.
המידע שהופק מסקרים אלו "מגשר" על תחום השימוש באלכוהול בקרב מבוגרים.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי משנת 2009 לא נעשה סקר או מחקר מקיף בנושא היקף צריכת אלכוהול של כלל האוכלוסייה, ובשל כך אין נתונים על ההיקף של צריכה זו.
הסקר מ-2011 נעשה רק בקרב תלמידים ולא כלל האוכלוסיות הנמצאות בסיכון כדוגמת נוער מנותק.
מממצאי הסקר נראה לכאורה כי חלה ירידה בצריכת אלכוהול בקרב בני הנוער.
אולם עקב היעדר נתונים עדכניים לגבי כלל האוכלוסייה, אי-אפשר למפות את התופעה, את היקף השימוש באלכוהול בקרב אוכלוסיות שונות ואת מידת חומרתה.
כמו כן, אי-אפשר לקבוע יעדים מדידים להצלחת תכניות להפחתת השימוש באלכוהול (ראו להלן).
הרשות מסרה בתשובתה כי "רוב אירועי האלכוהול ורוב המשתתפים בדפוסי בילוי רווי אלכוהול הינם מקרב אוכלוסיית התלמידים.
כמובן שבני הנוער המנותקים מצויים בסיכון גבוה יותר ויש צורך להתמקד בהם, אבל.