HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מוסדות אלה ציינו כי על משרד החינוך לבחון את התאמתם של המורים למקצוע ההוראה בכניסתם למערכת החינוך (ובמסגרת הרישוי שמעניק להם משרד החינוך), או לכל היותר במהלך השנה השלישית טרם סיום לימודיהם, ולא עם כניסתם ללימודי ההוראה.
אח ד מהמוסדות אף הוסיף וציין כי אחת האפשרויות לסינון מועמדים שאינם מתאימים להוראה היא לאפשר לסטודנטים שאינם מתאימים למקצוע ההוראה לסיים את לימודיהם עם תואר בחינוך, אך ללא אפשרות לעסוק כמורים.
לסטודנטים להוראה יש השקה עם מערכת החינוך כבר במהלך לימודיהם.
במסגרת ההכשרה המעשית, הסטודנטים נתפסים על ידי העובדים במערכת החינוך, התלמידים והוריהם כחלק בלתי נפרד ממערכת החינוך.
כבר בשלב זה, באים הסטודנטים במגע עם אוכלוסיית התלמידים, ויש להקפיד כי השפעתם עליהם תהיה מיטבית.
לפיכך, על משרד החינוך, מל"ג והמוסדות המכשירים לבחון את השלכות המועד שבו תיבדק ההתאמה האישיותית וההתנהגותית של המועמדים למקצוע ההוראה ואת הצורך לקבוע כלי מיון יעילים לבחינה זו בעוד מועד.
מל"ג ציינה בתשובתה כי ועדת ודמני -ענבר מתעתדת להמליץ שמועמדים להכשרה להוראה יתקבלו על פי מנעד כלי מיון שיבדקו אם למועמד יכולת קוגניטיבית, רגשית והתנהגותית לעמוד בדרישות התואר, ובכלל זאת הכשרה מעשית ועבודה עם תלמידים.
עולה הצורך שמשרד החינוך יגבש עקרונות לבדיקת המרכיבים האישיותיים של המועמדים להוראה, לרבות משקל ם.
יודגש כי לצורך זאת נדרש המשרד בשיתוף עם המוסדות, להשלים את גיבוש הקווים המנחים לתפיסת דמות המורה או בוגר תוכניות ההכשרה להוראה.
כדי לייעל את התהליך, עליו לשתף בכך את המוסדות האקדמיים לחינוך ואת מל"ג, אשר יבנו על בסיס עקרונות אלה את שיטות המיון של המועמדים.
כמו כן, על הוועדה המגבשת את המתווה החדש לשקול לשלב בו גם את המתווה לבחינת המרכיבים האישיותיים של המועמדים להוראה.
איכות ההוראה היא פועל יוצא של כישוריו הפדגוגיים, הדיסציפלינריים והאישיותיים של המורה והאופן שבו הוא מממש אותם במעשה החינוכי.
על מנת להשביח את הישגי מערכת החינוך, יש למשוך למערכת מועמדים איכותיים, להכשירם בצורה מיטבית וללוות אותם בהמשך דרכם כמורים.
איכות המורה יכולה להימדד גם על ידי יכולתו לשפר את הישגי התלמידים.
ממצאי הביקורת מצביעים על פערים בין ההכשרה להוראה המתבצעת במוסדות המכשירים לבין הצרכים העולים במערכת החינוך.
פערים אלה הם תוצר של היעדר מדיניות מגובשת המוסכמת על כל הגורמים האמונים על הכשרת מורים.
תוכניות ההכשרה אינן בהכרח מותאמות למציאות המשתנה; אינן מותאמ ות למגמות שאליהן מכוון משרד החינוך את מערכת החינוך (לדוגמה למידה משמעותית); ואף אינן מותאמות לצרכים העולים אצל מורים חדשים בבתיה"ס בפועל.
ההכשרה המעשית מהווה את מרכיב הלימודים הפרקטי -קליני במהלך הלימודים להוראה, והיא החוליה המקשרת שבין הלימודים לעולם העבודה.
לביה"ס המאמן ולמורה המאמן השפעה ניכרת על אופן ההכשרה של הסטודנט, וטביעת האצבע שהם משאירים על הסטודנט משפיעה פעמים רבות על עיצוב דמותו כמורה לעתיד.
בביקורת עלו ליקויים הקשורים להכשרה המעשית, וביניהם מיעוט בשעות הכשרה, היעדר קריטריונים לבחירת בי"ס מאמן ו מורה מאמן, היעדר הכשרה למורים המאמנים, מיעוט מפגשים ומעורבות של המדריך הפדגוגי (מטעם המוסד המכשיר) והיעדר סינון של סטודנטים שאינם מתאימים למקצוע ההוראה.
ליקויים אלה חמורים יותר כשמדובר בהכשרתם המעשית של סטודנטים במודל המסורתי, שבו מוכשרים רוב הסטודנטים להוראה, וזאת להבדיל מהמודל של אקדמיה-כיתה.
ממצאי הביקורת מעידים גם על ליקויים של משרד החינוך, מל"ג והמוסדות המכשירים בהליך קבלתם של מועמדים ללימודי ההוראה, הן באופן קביעת תנאי הסף לקבלה והן בהיעדר בחינה מספקת של מאפייני אישיותם והתאמתם למקצוע ההוראה.
על הגו רמים האמונים על הכשרת המורים - משרד החינוך, מל"ג והמוסדות המכשירים - לטייב את תוכני הכשרת המורים באופן שאלו יאפשרו לסטודנטים לרכוש את המיומנויות הנדרשות למורה במערכת החינוך התואמת את המאה ה-21 .
עוד נדרשים הגורמים האלה לבחון את דגמי ההכשרה המעשית שבמסגרתם מ תנסים הסטודנטים, באופן שיאפשר להם להתנסות במקצוע ההוראה בצורה המיטבית, ויאפשר סינון סטודנטים שאינם מתאימים למקצוע זה.
כמו כן, על משרד החינוך לבצע עבודת מטה עם המכללות ומל"ג, שתקבע את תנאי הסף לקבלה ללימודי הוראה, לרבות המרכיבים האישיותיים הנדרשים מהמועמדים , ולגבש צעדים שיבטיחו כי מועמדים איכותיים ייגשו ללימודי הוראה ושדירוגם ביחס למקצועות אקדמיים אחרים ישתפר, כפי שהודגש הן בדוח ועדת דוברת והן במתווה אריאב.
מן הראוי כי הצוות שמטרתו לקדם את תפיסת ההוראה הקלינית בהכשרה משדה אימון למרחב למידה משותף יבחן את ממצאי דוח הביקורת הזה בעת גיבוש המלצותיו.
כמו כן, ראוי כי ועדת ודמני-ענבר תבחן את ממצאיו של דוח זה בבואה לגבש את המלצותיה למתווה החדש להכשרת עובדי הוראה, ובין היתר תתייחס למשקל הפן הפדגוגי בתוכניות הלימוד להוראה; למאפייני ההכשרה המעשית (לרבות היקפה ותפקידם של הגורמים המעורבים בהליך ההכשרה המעשית); ולתנאי הסף לקבלה להוראה.
מורה מנחיל לתלמידיו לא רק ידע, ערכים וכישורים; הוא מנהיגם, מעצב את דמותם ומשפיע על דימוים העצמי.
על כתפי המורים מוטלת אפוא אחריות רבה.
עולה מכך החובה שההכשרה למקצוע ההוראה תהיה איכותית, על מנת שתבטיח כי בוגריה יהיו המתאימים למקצוע ובעלי יכולות להוביל בהצלחה את התלמידים להישגים לימודיים, לשכלול כישורי הלמידה שלהם ולפיתוח וחיזוק של היכולות האישיות שלהם.
על משרד החינוך, מל"ג וכל המוסדות המכשירים להוראה לראות עין בעין מטרה זו ולפעול בשיתוף פעולה לתיקון הליקויים שעלו בדוח זה.
בכך הם ישפרו את איכות ההון האנושי במערכת החינוך, ויחזקו את יוקרתו של מקצוע ההוראה.
פרק שלישי: היבטים בגיוס ובהשמה של מתמחים ומורים חדשים .
בתקנות חינוך ממלכתי (סדרי הפיקוח), התשי"ז -1956 (להלן- תקנות הפיקוח), נקבע כי מנכ"ל המשרד "ימנה את מנהלי המוסדות בהתייעצות במזכירות הפדגוגית125 ואת המורים לכל המוסדות לפי התקן והמצבה"126.
סמכויות אלה האציל מנכ"ל המשרד לאגף כא"ב, האחראי לנושאים הקשורים לכוח אדם בהוראה במערכת החינוך, ובהם הפנייתם ושיבוצם של מורים לעבודה בכל זרמי החינוך.
בכל שנה נקלטים אלפי מורים חדשים במערכת החינוך .
בדרך כלל, המורים החדשים הם בוגרי המוסדות האקדמיים להוראה (להלן - בוגרים).
בשלב הראשון של הכניסה למערכת החינוך מאתר הבוגר משרת הוראה מתאימה.
כמו כן, מנהל ביה"ס שבו משרת הוראה פנויה מאתר בוגר א ו מורה חדש שמתאים לדרישותיו ולצורכי ביה"ס (להלן - איתור והשמה).
בשנת העבודה הראשונה מצוי הבוגר במעמד של מתמחה (להלן - מתמחה) ובסיומה, לאחר שעבר בהצלחה את תהליכי ההערכה, הוא יקבל רישיון לעיסוק בהוראה.
בשנה הראשונה שלאחר קבלת הרישיון ילמד המורה החדש בליווי מורה ותיק, ולאחר שנה נוספת הוא יהיה זכאי לקביעות במערכת החינוך 127 .
תקופה זו של חונכות, ליווי והערכה נועדה להבנות את הזהות המקצועית של המורה החדש.
טיבו של מהלך האיתור וההשמה עשוי להשפיע על המשך העסקת ם של הבוגרים במערכת החינוך ועל המוטיבציה שלהם.
אם כן, הכרחי לחתור להתאמה מיטבית בין כישורי המורה, מאפייניו והמקצוע שהוכשר לו לבין המשרה שבה ייקלט, התאמה שתיתן מענה הן לציפיות המורה להתפתחות מקצועית והן לצורכי ביה"ס המעסיק אותו ומערכת החינוך בכללותה.
במסגרת ה תוכנית האסטרטגית לשנים התשע"ז-התשע"ט (2016 - 2019)128 קבע המשרד שפיתוח ההון האנושי, ובכלל זאת קידומה של תרבות ארגונית .
125 גוף סטטוטורי הפועל מכוח תקנות חינוך ממלכתי (סדרי פיקוח), התשי"ז-1956 .
המזכירות היא הסמכות הפדגוגית העליונה במשרד החינוך האחראית להתוויית המדיניות הפדגוגית של המשרד.
בחינוך הממלכתי דתי יתמנה המנהל גם לאחר התייעצות עם מינהל אגף החינוך הדתי 127 הקביעות ניתנת רק למורים המועסקים בחינוך הממלכתי או בחינוך הממלכתי -דתי בבי"ס המוחזק על ידי המדינה או על ידי רשות חינוך מקומית, או על ידי רשויות חינוך מקומיות אחדות במשותף, או על ידי המדינה ורשות חינוך מקומית, או על ידי המדינה ורשויות חינוך מקומיות אחדות במשותף.
שנת הלימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט משרד החינוך | 1047 .
אפקטיבית, הוא מטרה מרכזית.
אחד האמצעים להשגת מטרה זו הוא הקמת מסגרות למתמחים ולמורים חדשים.
המסגרות תומכות במתמחים ובמורים החדשים לשם הבטחת הצלחתם במערכת, ובד בבד מאפשרות לאתר את הבלתי מתאימים להוראה ולהפסיק את העסקתם.
אחד המדדים להשגת היעד של פיתוח ההון האנושי הוא גידול בכמות המורים שעברו התמחות מקרב המורים החדשים.
כמו כן, מינהל עו"ה קבע את ההשמה בתנאים המאפשרים הצלחה כאחת מהמטרות המרכזיות בתוכניות העבודה שלו לשנים האמורות129.
נתוני המשרד לשנים2016 - 2018 מראים פער בולט בין מספר הבוגרים לבין מספרם של העוסקים בהוראה לאחר שסיימו את לימודיהם.
כך למשל, בשנה"ל התשע"ז (2016 - 2017 ) סיימו את לימודיהם במכללותהאקדמיות לחינוך130 כ-10,700 בוגרים.
כ-4,200 מהם (כ-40% ) לא נקלטו בבתיה"ס בשנה שלאחר מכן, שנה"ל התשע"ח, מצב שעשוי להשפיע על סיכוייהם להיקלט במערכת החינוך בהמשך.
יתרה מזאת, בחלק מהמשרות הפנויות להוראה שובצו בשנה"ל התשע"ח בוגרים ומורים חדשים למקצועות הוראה שלא הוכשרו להם131.
הקושי שבהיעדר הליך השמה מובנה שלבוגרי המכללות האקדמיות לחינוך עולה מסקר שעשה מינהל עו"ה בשנת 2018 בקרב כלל הבוגריםשלא שובצו בהוראה בשנה"ל התשע"ח .
על פי סקר זה, כ-56% מהבוגרים לא מצאו מקום עבודה בהוראה חרף ניסיונותיהם.
עוד עלה מהסקר שבין הבוגרים שלא מצאו מקום עבודה יש גם בעלי הכשרה במקצועות הוראה שבהם קיים מחסור מובהק במורים, כמו אנגלית ומתמטיקה132.
הסבר אפשרי לכך הוא שהמנהלים מעדיפים לקלוט מורים ללא הכשרה מתאימה מאשר לקלוט בוגרים.
במאי 2018 ,לקראת שנה"ל התשע"ט (2018 - 2019 ,)ציין מנהל מינהל עו"ה בפני מנכ"ל המשרד, כי יש צורך שהמשרד ישמש גורם מרכזי בתיווך בין הבוגרים לבין בתיה"ס, ושייקבע לשם כך הליך מובנה ואפקטיבי לאיתור משרות ולהשמה.
היעדר מסגרת מערכתית לאיתור ולהשמה .
תהליך איתור והשמה של מתמחים ומורים חדשים בהתאם לצרכיו של כל בי"ס ולסדרי העדיפות של מערכת החינוך דורש ממטה המשרד להבנות את התהליך ולהגדיר באופן ברור את תפקידיו וסמכויותיו של כל אחד מהגורמים בדרגי המשרד האמורים להשתתף בתהליך: מטה משרד החינוך כמתווה מדיניות וכמפקח על יישומה; המחוז כגוף המשרדי האזורי הפועל ישירות אל מול .
129 בתוכניות העבודה של מינהל עו"ה לשנות הלימוד התשע"ה והתשע"ו הייתה השאלה המרכזית לדיון "איך גורמים למנהלי בתיה"ס לקלוט מורים חדשים, באופן המאפשר להם להצליח".
130 יצוין כי למשרד אין נתונים לגבי בוגרי ההוראה באוניברסיטאות, ולכן הנתונים בפסקה זו עוסקים רק בבוגרי המכללות האקדמיות לחינוך.
"ראו לעיל פרק "תכנון כוח האדם בהוראה 132 .
שם 1048 |דוח שנתי 69ב .
בתיה"ס בכל הנוגע ליישום מדיניות משרד החינוך, הן מבחינת ניהול כוח האדם בהוראה והן מהבחינה הפדגוגית; ומנהלי בתיה"ס - האחראים לשיבוץ המורים בהתאם לתקן הנדרש בבית ספרם על מנת להבטיח את תפקודו התקין של ביה"ס במהלך שנה"ל.
אף כי מנהלי בתיה"ס הם שאמורים לאתר מתמחים ומורים חדשים ובפועל אף הם שעוסקים בהשמתם, לא הסדיר משרד החינוך תהליך זה.
על כן, האיתור וההשמה של מתמחים ומורים חדשים הם לא שיטתי ים ולא תכליתיים.
בכלל זאת, למשרד אין מאגר מידע על משרות פנויות בבתיה"ס ואין לו נתונים על כלל הבוגרים.
המשמעות היא תהליך בלתי יעיל, המתנהל ללא יד מכוונת, חסר ראייה כוללת, ללא סנכרון בין האגפים השונים במטה המשרד הרלוונטיים לתהליך וללא הבניית תפקיד המחוז בו.
המנהלים ממנים בוגרים ומורים חדשים למשרות הוראה ללא הכשרה מספקת או להוראת המקצועות שלא הוכשרו להוראתם.
היעדר גורם אחראי לאיתור ולהשמה של בוגרים ומורים חדשים .
הליך איתור והשמה מובנה, נגיש ושקוף של בוגרים ומורים חדשים הוא שלב משמעותי בכניסה להוראה.
שלב זה מחייב מבנה ארגוני המאחד את כל הפונקציות הרלוונטיות לנושא ומבטיח ראייה מערכתית של כלל היבטיו .
גם תוכניות העבודה, המחייבות את כלל יחידות המשרד העוסקות בנושא, צריכות לבטא ראייה מערכתית זו, על מנת שיתאפשר לבוגרים ולמורים החדשים להיקלט ולהשתלב במערכת החינוך בהצלחה על פי כישוריהם ובתנאים הנוחים להם, ובה בעת יינתן מענה לצורכי כוח האדם בהוראה.
תקנון שירות המדינה (להלן - התקשי"ר) מאפיין בין היתר את תפקיד הסמנכ"ל הבכיר להון אנושי133 ומינהל במשרדי ממשלה134.
על פי התקשי"ר, תחומי האחריות והסמכות של הסמנכ"ל הם אלו: ניהול תקציב המיועד לניהול ההון האנושי, ובכלל זאת לניהול מערך הגיוס והמיון; יישומם של הסכמים קיבוציים והסדרת סוגי ההעסקה; ניהול כלל ההליכים הקשורים לאיוש משרות ולמערך הגיוס והמיון, פרסום המשרות וקיום הליכי מיון מקדים; גיבוש תוכניות לפיתוח למידה והכשרה; פיתוח ההון האנושי, ובכלל זה ניהול מסלולי קריירה והערכת עובדים; ניהול מערך השירות לפרט, ובכלל זה תהליך קליטת עובדים, חפיפה וחניכה; ותכנון כוח האדם.
133 ראו בתקשי"ר פרק03.
25 בנושא "ניהול משאבי אנוש במשרד", וגם הודעה מ' עו/ 17 של נציב שירות המדינה בנושא "איפיון תפקיד הסמנכ"ל הבכיר להון האנושי ומינהל בהתאם לדו"ח הרפורמה לניהול מנגנוני ההון האנושי בשירות המדינה", 29.
134 על פי חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט -1959 , משרד הוא "יחידה בשירות המדינה שבראשה עומד שר".
במאי 2013 ,הוקם מינהל עו"ה על פי החלטת המנכ"לית דאז, גב' דלית שטאובר וזאת בשל החשיבות הרבה שייחסה הנהלת המשרד לריכוז הטיפול בכוחות ההוראה במסגרת יחידה אחת החל משלב ההכשרה דרך השיבוץ בעבודה ותנאי השירות וע ד הפרישה.
המינהל אחראי לקביעת מדיניות שעניינה רצף הקריירה של המורים בכל שלבי ההתפתחות המקצועית, משלב ההכשרה ועד הפרישה.
בכלל זה הוא אחראי לשלב הכניסה להוראה של מתמחים ומורים חדשים, המקיף את שלוש השנים הראשונות לעבודתם.
אחריותו חלה בין השאר על מערך החניכה של המתמחים, על הליווי המקצועי של המורים החדשים וכן על הערכת המתמחים לצורך מתן רישיון הוראה בפרט וקידומם של המורים במערכת החינוך בכלל.
מאוחר יותר החליטה המנכ"לית לשעבר, גב' מיכל כהן, להוציא את אגף כא"ב ממינהל עו"ה, ומאז הוא כפוף ישירות למנכ"ל המשרד.
אגף כא"ב אחראי כאמור לניהול השוטף של כוח אדם להוראה - הקליטה, השיבוץ וההעסקה של המורים.
האגף אחראי לקביעת מדיניות אחידה בנושאים אלה ולהוצאתה לפועל באמצעות נהלים והוראות.
אף על פי ששתי יחידות מטה - מינהל עו"ה ואגף כא"ב - עוסקות בתחום כוח אדם בהוראה, המשרד לא קבע מי מהן אחראית לנושא האיתור וההשמה של מתמחים ומורים חדשים וגם לא הטיל את האחריות לכך על גורם מטה אחר.
היות שהמשרד גם לא הטיל על מנהלי בתיה"ס את האחריות הפורמלית לאיתור ולהשמה של מתמחים ומורים חדשים, הרי שתהליך האיתור וההשמה מתבצע בלי שנקבע כל גורם האחראי לו.
היעדר מדיניות בתחום האיתור וההשמה הוביל לידי תפיסות שונות בעניין הגורם האחראי לאיתור ולהשמה ולגבי מאפייני התהליך.
לפי תפיסת אגף כא"ב, הליך זה צריך להתבצע בפועל על ידי מנהלי בתיה"ס, ללא התערבות של גורמי המטה והמחוז.
ואילו על פי תפיסת מינהל עו"ה, האחריות לתהליך זה צריכה להיות גם של יחידות המטה.
כלומר, על יחידות המטה לפתח כלים ותהליכים שיסייעו לבוגרים ולמורים החדשים בהליך איתור המשרות, ומנהלי בתיה"ס יסייעו בהשמתם.
על הנהלת המשרד לקבוע את מדיניותה בנוגע לשלב האיתור וההשמה של מורים חדשים ובוגרים.
במסגרת זו, עליה לשקול לרכז את הטיפול בתהליכים אלה ביחידה אחת ולקבוע את מכלול התחומים שתהיה אחראית להם.
אי הסדרת תהליך האיתור והגיוס בנהלים .
לא הוטלה חובה בחוק למנות מורה למערכת החינוך באמצעות מכרז פומבי135 .
,בד בבד נודעת חשיבות לדרך שבה מאותרים המועמדים לתפקיד זה ולדרך שבה נבחנים השכלתם, תחומי הכשרתם וכישוריהם.
מינוי מועמד למשרת מורה מאפשר לו להיות עובד מדינה בעל קביעות, על כל המשתמע מכך.
לפיכך חשוב, לכל הפחות, לקבוע הנחיות לאיתור בוגרים ולהשמתם.
משרד מבקר המדינה העיר בדוח קודם136, כי "משרה של עו"ה היא משאב ציבורי, ואף שלא נדרש בעניינה מכרז פומבי, חשוב שבמנגנון הבחירה יישמרו הערכים שביסוד המכרז, לרבות שוויון הזדמנויות, הוגנות ושקיפות, וכן תובא בחשבון התועלת שיפיק המוסד החינוכי מהמועמד שייבחר - כל זאת לשם בחירת המועמד המתאים ביותר".
על כן צוין בדוח הקודם כי על המשרד לגבש תוכנית עבודה ולקבוע תהליכים שיקיפו, בין השאר, את ייעול הליכי איתור המועמדים המתאימים ביותר והשמתם, ובכלל זאת בחינת המועמדים ומיונם.
ואולם, הביקורת הנוכחית מעלה כי המשרד טרם הסדיר הליך לאיתור ולהשמה המתבסס על עקרונות אלה.
אגף כא"ב מפרסם מדי שנה בשנה נוהל שיבוץ בחינוך הרשמי וכן הנחיות לשיבוץ מורים במוסדות החינוך המוכר שאינו רשמי.
הנוהל כולל פרק בעניין "כללים מנחים לשיבוץ עובדי הוראה", ובו הנחיות לגבי סדר קדימויות של שיבוץ מורים והנחיות להעסקת מורים חדשים, ובהן דרישות השכלה.
הנוהל נוע ד להסדיר את הדיווח על העסקת מורה, ובכלל זה את הזנת פרטיו האישיים, היקף משרתו וכדומה, כדי שיהיה ניתן על בסיס הדיווח לחשב את שכרו, וכדי שיקבל את שכרו המלא והמעודכן במועד.
ואולם הנוהל וההנחיות האמורים, שבאמצעותם מסדיר המשרד את שלב קליטת המתמחים והמורים החדשים , אינם כוללים הוראות הנוגעות להליכי האיתור וההשמה של בוגרים ומורים חדשים.
בכלל זה, הם לא מגדירים את תפקידי יחידות המטה והמחוזות ואת תפקידי מנהלי בתיה"ס.
בנסיבות אלה, האחריות לאיתור ולהשמה של מתמחים ומורים חדשים למילוי משרה פנויה מוטלת על מנהל ביה"ס, וזאת בלי שהמשרד קבע זאת בנהליו, ובמסגרתם אף הקנה לו סמכויות, ובלי שהתחייב לספק את הכלים והמשאבים הדרושים לכך.
משרד החינוך מסר בתשובתו מנובמבר 2018 כי האחריות לאיתור מתמחים ומורים חדשים היא של מנהלי בתי ה"ס, בהיותם אמונים על בחירת הצוות .
135 ( "ראו "ילקוט הפרסומים19.
בהחלטה1359 של הממשלה ממאי1967 נקבע כי חובת המכרז לא תחול בין השאר על מורים שמשכורתם משולמת במישרין מתקציב משרד החינוך והמועסקים במוסדות החינוך הנתונים לפיקוחו.
136 ,מבקר המדינהדוח שנתי 63ג (2012) ,", "היבטים בניהול כוח אדם בהוראה במערכת החינוך עמ' 992.
החינוכי בהתאם לצורכי המוסד ולמאפייניו.
אחריות זו היא חלק מהאוטונומיה שניתנת למנהלים, מאחר שהם אלה הנדרשים להבטיח שביה"ס ממלא את ייעודו באופן אפקטיבי.
תפקידו של המשרד הוא, בין היתר, לאשר את המועמדים שנבחרו על ידי מנהלי בתיה"ס בכפוף להוראות כל דין.
עוד ציין המשרד כי השמה היא לא חלק מתפקידי אגף כא"ב, והוסיף כי מינהל עו"ה בוחן דרכים להשמה, אך היא תינתן כשירות למנהלי בתיה"ס, ולא כמדיניות כוללת המנוהלת ממטה המשרד.
כאמור על פי תקנות הפיקוח, מנכ"ל משרד החינוך אחראי למינוי מורים (סמכות שהאציל למנהל אגף כא"ב), שכך, עליו לקבוע את המסגרת לתהליך האיתור, הגיוס וההשמה של מורים חדשים.
הצורך להפקיד את האחריות לתהליך בידי מנהלי בתיה"ס והצורך לשמור על האוטונומיה הניהולית שלהם הם אמנם צרכים הכרחיים; אך לצד תפיסה זו, על המשרד להגדיר במפורש את מדיניותו בתהליך זה, את האחראים לכל שלב שבו ואת הכלים והאמצעים להוציא תהליך זה לפועל.
ואולם כפי שעלה בביקורת, הוא לא עשה זאת.
על הנהלת המשרד להסדיר בנוהל או בכל דרך אחרת את התהליך לאיתור, לגיוס ולהשמה של מורים חדשים, ובכלל זה לעגן את תפקידי יחידות המטה, המחוזות ומנהלי בתי"ס.
עליו גם לתת בידי המנהלים כלים שיתנו בידם נגישות למידע על אודות בוגרים ומורים חדשים אחרים, וכלים שיסייעו להם לאבחן את המועמדים ולוודא כי הם מתאימים לנדרש.
עלמשרד החינוך כמאסדר של מערכת החינוך מוטלת האחריות לגבש את המדיניות בנוגע לאופן האיתור וההשמה של בוגרים ומורים חדשים, להסדירה בנהלים מחייבים וליישמה באמצעות תוכניות עבודה, מנגנוני הטמעה וכלי בקרה ופיקוח.
תוצאתה של מדיניות זו תהיה הליך קבוע, שיחול על אלפי מתמחים ומורים חדשים המצטרפים למערכת מדי שנה, וצפוי להשפיע על איכות ההוראה.
יש לראות בחומרה את אי-יישומה של הערה בנושא זה בדוח הקודם.
הימנעותו של המשרד מגיבוש מדיניות האיתור וההשמה ומהסדרתה הותירו תחום זה לפעולות אקראיות ברמת השטח של מנהלים מזה ושל בוגרים ומורים חדשים מזה.
אומנם מעורבותם הניכרת של המנהלים היא חיובית בפני עצמה, אך התהליך כולו מתבצע ללא יד מכוונת וראייה מערכתית כוללת ובלי כלים, תשתיות מידע ונתונים מתאימים.
לפיכך התהליך גם אינו יעיל דיו וגם אינו יכול להבטיח שוויון הזדמנויות לכלל הבוגרים והמורים החדשים.
אי הנגשת כלי איתור והשמה לשימוש מנהלי בתיה"ס .
לרשות יחידות אגף כא"ב, מינהל עו"ה והמחוזות עומדים מסגרות וכלים המאפשרים, בשיתוף המכללות האקדמיות לחינוך ובתיה"ס, להציע משרות פנויות להוראה, להנגיש מידע על בוגרים ומורים חדשים למנהלי בתיה "ס ובמקביל לאפשר לבוגרים להגיש מועמדותם למנהלי בתיה"ס בהתאם לתחומי הכשרתם.
באורח זה יכול משרד החינוך לס ייע למנהלי בתיה"ס לבצע את תהליך האיתור וההשמה בצורה שיטתית ויעילה.
ואולם, בביקורת עלה שהמשרד לא הנגיש למנהלי בתיה"ס כלים הקיימים באגף כא"ב, במינהל עו"ה ובמחוזות וכן במסגרות שהקים במכללות האקדמיות לחינוך, ולא סיפק להם נתונים ומידע המצוי ברשות גורמים אלה לצורך איתור והשמה של מתמחים ומורים חדשים.
בכך לא עשה המשרד שימוש מערכתי שיטתי בכלים שברשותו ולא הסדיר שיתוף פעולה בין הגורמים האמורים למיצוי ולשיפור של הדרכים לאיתור בוגרים ומורים חדשים ולהשמתם.
בשל כך החמיץ המשרד גם הזדמנות להטמיע בתהליך נורמות של שוויון הזדמנויות, הוגנות ושקיפות בתהליך.
אי שימוש בנתונים על בוגרים ומורים חדשים .
מידע אמין וזמין של בוגרים ומתמחים חדשים, המבוסס על תשתית ידע ונתונים עדכניים, הנאספים בשיטתיות ומועברים בצורה מבוקרת לגורמים האחראיים לגיוס כוח האדם בהוראה הוא חיוני למנהלי בתיה"ס ומאפשר איתור והשמה של מתמחים ומורים חדשים בהתאם לצורכיהם.
קובץ הבוגרים אינו זמין למנהלי בתיה"ס: אגף ההכשרה, בשיתוף עם המכללות האקדמיות לחינוך, מרכז מדי שנה מידע על כל הלומדים הוראה במכללות אלה ועומדים לסיים את לימודיהם (כ -85% מהסטודנטים להוראה) (להלן - קובץ הבוגרים).
המידע כולל פרטים אישיים של הבוגר, שם המכללה שבה למד, מסלול הלימוד (שכבת הגיל שאותה הוא רשאי ללמד) ותחום הלימוד שבו התמחה (דהיינו מקצוע ההוראה).
את קובץ הבוגרים מעביר אגף ההכשרה לאגף כא"ב, וזה מפיצם למנהלי תחום כוח אדם בהוראה במחוזות.
בביקורת עלה שמטה המשרד לא הסדיראת השימוש בנתוני קובץ הבוגרים - לא קבע לאילו מטרות ישמש הקובץ, לאילו גורמי מטה, מחוזות ושטח יש להעבירם ומה על כל אחד מהם לבצע עימם.
יתר על כן, אף שהמטה מעביר למחוזות את קובץ הבוגרים, אין הם עושים בו שימוש שיטתי ואף אינם מנגישים אותו לשימוש מנהלי בתיה"ס.
כתוצאה מכך, קובץ הבוגרים, שבו מידע חיוני, אינו זמין למנהלי בתיה"ס ככלי לאיתור ולמיון של בוגרים למשרות בבתיה"ס.
לשון אחר, מנהלי בתיה"ס נאלצים לאייש משרות פנויות בבתיה"ס בלי שיש בידם מידע על מועמדים מתאימים, ובמידה רבה הם תלויים בבוגרים הפונים אליהם ביוזמתם.
ואולם, לא תמיד בוגרים אלה מתאימים לצורכי ההוראה בבתיה"ס.
קובץ הבוגרים נטול מידע על בוגרי אוניברסיטאות: שיעור הסטודנטים להוראה באוניברסיטאות הוא כ -15% מכלל הסטודנטים להוראה במוסדות המכשירים.
עוד בשנת 2007 ציין הצוות שעסק בנושא "תכנון כח אדם בהוראה"137 , שאיןבנתוני המשרד מידע על תלמידי החוגים להוראה באוניברסיטאות.
כתשע שנים לאחר מכן, בפברואר 2016 , פנתה המנכ"לית דאז גב' מיכל כהן לאוניברסיטאות על מנת למסד את תהליך העברת המידע לגבי בוגרים.
היא ציינה שריכוז המידע במשרד נועד, בין היתר, למטרות תכנון ועבור מתן שירותים למועמדים וללומדים להוראה.
עוד ציינה המנכ"לית לשעבר כי המידע שיועבר למשרד החינוך יהיה אך ורק בהסכמתו ובחתימתו של הסטודנט, על מנת להגן על פרטיותו.
יותר מ-11 שנים חלפו מאז העלה המשרד את הצורך להגדיל ולעדכן את קובץ הבוגרים הקיים, אך עד מועד סיום הביקורת הוא לא סיים את הסדרת מעבר הנתונים מהאוניברסיטאות אליו.
לפיכך מסד הנתונים על כלל הבוגרים העומדים לסיים את לימודיהם לא כולל את הבוגרים מהאוניברסיטאות.
האוניברסיטה העברית בירושלים ואוניברסיטת בן גוריון מסרו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2018 כי אין להן כל התנגדות להעברת המידע למשרד החינוך, אך בקשת המשרד להתחבר למערכות המידע של האוניברסיטה כדי שיוכל לשאוב מידע ישירות נענתה בשלילה בשל הצורך לשמור על ביטחון המידע ובשם הגנה על הפרטיות.
אוניברסיטת בן גוריון הוסיפה כי פנתה למשרד בינואר 2017 בבקשה להסדיר את הפערים בממשקי המחשב, אך על אף הבטחת המשרד לעדכנה בנושא, הוא לא עשה זאת.
מכון וייצמן למדע מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2018 , כי סיכם עם משרד החינוך שהמשרד יעביר קובץ אקסל שעל בסיסו ייאספו הנתונים על אודות הסטודנטים, אך המשרד לא העביר את הקובץ האמור.
"ראו לעיל פרק "תכנון כוח האדם בהוראה 1054 |דוח שנתי 69ב .
אוניברסיטת תל אביב מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 , כי תפעל להעביר את פרטי הסטודנטים בהתאם למגבלות העברת המידע מסוג זה בחוק.
המכון הטכנולוגי לישראל (הטכניון) מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 , כי בדיונים פנימיים של הטכניון הם הגיעו "למסקנה כי צנעת הפרט - וחוקי הגנת הפרטיות - אינם מאפשרים לתת למשרד את פרטי הלומדים".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2019 מסר משרד החינוך כי לאורך השנים הוא לא הסכים לכך שאין לו גישה למאגר הלומדים באוניברסיטאות וכי הדבר פוגע ביכולת תכנון היקפי ההכשרה, כמו גם בהליכי ההיקלטות במערכת.
לצורך זירוז שיתוף הפעולה מהאוניברסיטאות לקבלת הנתונים הוא התנה הלוואות ללומדים בהן בכך שיועברו ממשקים ישירים.
לצורך כך אופיין מבנה של קובץ בו נדרשו האוניברסיטאות להגיש נתונים על מנת שייקלטו במערכות המשרד.
עם זאת לא שיתפו האוניברסיטאות פעולה.
טענתם, בחלקה, הייתה שהן מעבירות ללמ"ס את הנתונים לפי נוהל קבוע וביקשו שהמשרד יקבל משם את הנתונים.
בנוסף ציינו כי הדבר נוגד את צנעת הפרט.
הנתונים היחידים שדווחו היו לגבי מספר הלומדים בכל תחום לתעודת הוראה וכן לגבי מתמחים בהוראה.
אף מפגש ב -2016 בין המנכ"לית לשעבר וראשי המחלקות ללימודי הוראה ולאחריה פניה למנכ"ל המל"ג לא צלח.
משרד החינוך הוסיף בתשובתו האמורה כי בעקבות הערת המבקר לדוח זה הוא החל לטפל בנושא במלוא העוצמה.
בינואר 2019 התקיים פורום ראשי בתיה"ס לחינוך.
תגובותיהם היו מגוונות: חלק אמרו שיעשו מאמץ והדבר נמצא בייעוץ המשפטי שלהן.
הטכניון דבק בעמדה שהבקשה נוגדת את צנעת הפרט.
משרד החינוך הציע כי כל סטודנט יחתום על טופס ויתור סודיות והסכמה של העברת נתוניו למשרד לצורך תכנון ושיבוץ ומי שיחתום - נתוניו יועברו.
יש לראות בחיוב את יוזמת משרד החינוך לאור הביקורת לשוב וביתר שאת לטפל בנושא בשיתוף עם האוניברסיטאות - למצוא איתן פתרון שייתן מענה לתכנון היקפי ההכשרה ותהליכי ההיקלטות של בוגריהם במערכת החינוך ובה בעת יבטיח את אבטחת המידע והגנה על הפרטיות של הסטודנטים בהתאם לדין.
על המשרד ובתיה"ס לחינוך של האוניברסיטאות למצוא בהקדם את הפתרון הראוי לנושא חיוני זה שמצוי למעלה מעשור על שולחנן ללא פתרון.
נתוני מורים חדשים אינם משמשים בתהליך האיתור וההשמה: לבקשת מבקר המדינה, העביר משרד החינוך נתונים לגבי מתמחים בין השנים 2015 - 2018 .
על פי הנתונים שהועברו, החלו ללמד במערכת החינוך באותן שנים משרד החינוך | 1055 .
כ-35,500 מתמחים, ומהם לא המשיכו ללמד כ -13,500 לאחר השנה הראשונה, דהיינו כ-38% מהם138.
אף על פי שלאגף כא"ב מידע על מורים חדשים שסיימו את שנת ההתמחות ואינם מועסקים, הוא אינו מנתח מידע זה ואף אינו מעבירו לגורמים אחרים במטה ובמחוזות כדי שיעשו בו שימוש לשיפור הליך האיתור וההשמה של מורים חדשים.
דהיינו, מידע זה, שיכול לסייע הן למנהלים באיוש משרות פנויות והן למורים החדשים המחפשים משרה, נותר במאגרי המשרד ללא תכלית, וזאת למרות הקושי הרב של חלק ניכר מהמורים החדשים למצוא מקום עבודה.
משרד מבקר המדינה בחן בשאלון המנהלים את תפיסותיהם בדבר הצורך בשיפור המידע לגבי מועמדים המבקשים להיקלט למשרות הוראה פנויות בבתיה"ס.
תשובות המנהלים מוצגות בתרשים 12 להלן139: תרשים12 : תפיסות המנהלים בעניין הצורך בשיפור המידע עבורם לגבי מועמדים להוראה, לפי רמת הצורך מתרשים 12 עולה כי שיעור גבוה מאוד של כ-88% (568 מתוך645 ) מהמנהלים שהשיבו סבוריםשיש צורך למסור להם נתונים יותר מלאים, מרוכזים, מסווגים ונגישים על מ ועמדים להוראה לפי רמת הצורך לגבי מועמדים להוראה.
"המקור: קובץ נתונים שהועבר למשרד מבקר המדינה מאגף כא"ב בנושא "קבלת רישיון הוראה 139 המקור: תשובות645 מנהלים אשר דירגו את ההיגד "צריך לשפר את המידע לגבי מועמדים העומדים לרשות כל בית הספר?
ריכוז מידע ממצה על בוגרי כלל מוסדות ההכשרה, הנעשה באופן גלוי ומבוקר ובכפוף להסכמת המועמדים, הוא צעד התחלתי לייעול ולקידום של הליך האיתור וההשמה של הבוגרים.
על מנת להשלים מהלך זה, על משרד החינוך להבטיח את הטמעת השימוש במידע.
נוסף על כך, לשם ייעול תהליכי האיתור וההשמה, על אגף כא"ב להעמיד לרשות המחוזות מידע עדכני ומפורט על המורים החדשים שסיימו את שנת ההתמחות ואינם מועסקים.