HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרדי השומה פועלים על פי תכנית עבודה שנקבעה מראש, ולכן הם אינם ערוכים להקצות משאבים לטיפול מיידי במידע מסוג זה.
קושי נוסף מקורו בכך שבחלק מהמקרים הטיפול האזרחי דורש תיאום מראש עם גורמים אחרים - אנשי החקירות ברשות, נציגי המשטרה וכו'.
חוסר תיאום בין האגפים במבצעי פשיטות: הועלה כי גם כאשר בוצעו פשיטות על עסקים בלתי חוקיים, בדרך כלל השתתפו בה ן נציגי יחידת חקירות מאגף אחד בלבד של הרשות - אגף המכס ומע"מ או אגף מס הכנסה.
על כן, במרבית המקרים גם השומות שנבעו מהמבצעים התייחסו רק לאחד מהיבטי המס או שנעשו על בסיס שונה של הכנסה בשני האגפים.
עברות מס בזיקה לחוק הלבנת הון: חוק איסור הלבנת הון, התש"ס - 2000 (להלן- חוק איסור הלבנת הון), נועד בין היתר להילחם בפשיעה החמורה.
החוק חל על "עברות מקור9", שהן עברות המוגדרות בתוספת הראשונה לחוק איסור הלבנת הון.
2000 חתמה ישראל על אמנת האו"ם למלחמה בפשע המאורגן (להלן - אמנת פלרמו).
באמנה נקבע כי על המדינות לחתור לרשימה רחבה ביותר של "עברות מקור" לעניין חוק איסור הלבנת הון, ולכלול בתוכן עברות המוגדרות "עברות חמורות".
באמנה מוגדרת כ"עברה חמורה" כל עברה שעונשה הוא לכל הפחות ארבע שנות מאסר.
באופן דומה, גם בהמלצות ארגון ה- FATF10 , שהן הסטנדרדים הבין -לאומיים המחייבים את המדינות במאבקן בהלבנת הון, נקבע כי יש לכלול כ"עברות מקור" את כל העברות הפליליות שהעונש שנקבע להן הינו עד שנת מאסר אחת או יותר.
בשנת 2003 המליצהועדה פנימית במשרד המשפטים שיש לקבוע שהעברות הכלולות בסעיף 220 לפקודה, שכותרתו "העלמת מס במרמה או במזיד", וכן .
9 פעולה בכספים או ברכוש שהופקו במישרין או בעקיפין מעבירה שהוגדרה בחוק כעברת מקור, או ששימשו לביצועה של אותה עברת מקור או אפשרו אותה, וכן על פעולות ברכוש או מסירת מידע כוזב במטרה שלא יהיה דיווח או שיהיה דיווח בלתי נכון לרשות.
רשימה סגורה של עברות מקור מצויה בתוספת הראשונה לחוק, לדוגמה עברות רכוש, סמים , טרור, הימורים בלתי חוקיים ועוד.
10 ה- FATF הינו גוף שנוסד בשנת 1989 על ידי מדינות ה - .
G-7 חברות בו שבע מהמדינות המובילות בעולם מבחינה כלכלית ופוליטית.
מטרת הארגון לפתח מדיניות משותפת במטרה להילחם בתופעות של הלבנת הון ומימון טרור.
עברות הכלולות בסעיפים שונים בחוק מס ערך מוסף (להלן - עברות המס החמורות), הן עברות מקור.
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2009 , הפיץ משרד המשפטים תזכיר חוק איסור הלבנת הון (תיקונים שונים).
בדברי ההסבר שבתזכיר לחוק נכתב כי הוא בא לתקן את חוק איסור הלבנת הון "במטרה להתאים את החוק לדרישות הבינלאומיות העדכניות.
ועל מנת לייעל את יישומו".
העמדה שהובעה על ידי הוועדה הפנימית במשרד המשפטים בעניין ההגדרה של עברות מס חמורות כעברות מקור, לא בא ה לידי ביטוי בתזכיר המוצע .
במצב הקיים, משנאסף במשטרה או ברשות לאיסור הלבנת הון מידע הקשור להעלמות מס, הוא אינו מועבר באופן שגרתי לרשות.
אי לכך לא מועבר לרשות המסים מידע מודיעיני בעל ערך רב שנצבר ברשות לאיסור הלבנת הון ובמשטרה אגב חקירות הלבנת הון .
בתשובתה מדצמבר 2009 ציינה הרשות אתעמדתה כי "יש לכלול את סעיף 220 .
נושא זה טרם הוכרע במשרד האוצר משרד מבקר המדינה פנה בעניין זה אל היועצת המשפטית של מ ינהל הכנסות המדינה שבמשרד האוצר, ובתשובתה מאוגוסט 2009 צוין כי "לצורך מלחמה בפשע המאורגן ובהכנסות שאינן חוקיות רצוי לאפש ר העברת מידע שוטפת מהרשות לאיסור הלבנת הון לרשות המסים אף בעברות שאינן 'פשע'".
: העברת מידע בינואר 2007 נכנסו לתוקפן תקנות איסור הלבנת הון (כללים לשימוש במידע שהועבר למשטרה ולשירות הביטחון הכללי לשם חקירת עברות נוספות ולהעברתו לרשות אחרת, התשס"ו- 2006 ; להלן - תקנות איסור הלבנת הון).
ראוי לציין כי התקנות לא נועדו לאפשר להעביר מהראה"ה והמשטרה לרשות המסים באופן גורף ואוטומטי מידע רלוונטי הנוגע לעברות מס העולות מחקירות הלבנת הון (כפי שהיה קורה לו כל עברת מס הייתה מוגדרת כעברת מקור כאמור לעיל), אלא רק להעביר באופן נקודתי מידע מסוג זה, וזאת לפי שיקול דעתו הבלעדי של הגורם המוסמך לכך במשטרה או בשב"כ.
על פי תקנות אלה רשאי אותו גורם מוסמך במשטרה או בשירות הביטחון הכללי להעביר לרשות המסים מידע שהתקבל מהראה"ה במקרים של עברות שהעונש על ביצוען עומד על חמש שנות מאסר ל פחות.
התברר כי בשנים 2007 -2008 כלל לא הועברו ידיעות משירות הביטחון הכללי לרשות, ואילו מהמשטר ה הועברו לה חמש ידיעות בלבד11.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בהקשר של ביצוע עברות מס חמורות קיימת חשיבות רבה לעיתוי העברת המידע לרשות המסים, שהרי לרוב רשות המסים נסמכת על המידע המוגש לה בדוחות המס השנתיים, המוגשים חודשים רבים לאחר תום שנת המס.
בשלב מאוחר זה, ובפרט לגבי עסקים המזוהים עם גורמים פליליים, גם אם מתגלית עברת מס, לא תמיד ניתן לגבות את המס בשל הברחת נכסי העסק.
על כן חשוב מאוד שהרשות תקבל את המידע בזמן אמת, כדי לקצר את לוח הזמנים לטיפול בעבריין, ובכך לשפר את הסיכויים לחלט ולמסות כספי פשיעה.
זאת ועוד, בשל האופי הפלילי של החוק לאיסור הל בנת הון, הרשות מנועה מהוצאת שומות מס בהסתמך על מידע המועבר לה מכוח חוק זה על פי התקנות, .
11 פרט לחמש הידיעות הללו הועברו עוד כ-40 ידיעות לעובדי הרשות הנמצאים במוקד המודיעין המשולב.
אולם להעברה זו אין משמעות, שכן עובדים אלה ממילא חשופים למידע בעת פעילותם במוקד, אך אינם מוסמכים לעשות בו שימוש לשם חקירת עברות מס שלא הוגדרו כ"נושאי ההתענינות" במוקד.
אולם אינה מנועה משימוש במידע המועבר בעת נקיטת הליך פלילי במישור המיסויי.
זאת בהתאם להתחייבות שנתן היועץ המשפטי של הרשות לכנסת טרם התקנת התקנות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מכלול הליקויים שתוארו לעיל מקשה על הרשות לתרום את חלקה במשימה הלאומית של מאבק בפשיעה החמורה.
על הרשות לתת את הדעת לליקויים אלה ולגבש תכנית לטיפול בהם: פיתוח כלים לכריית מידע; פתרון בעיית הסיווג הענפי; בחירת תיקים לביצוע מיידי בתכנית העבודה ותיאום בביקורות שטח בין אגפי המס למשטרה ובינם ובין עצמם.
על הרשות לדאוג לכך שיהיה מספר מתאים של עובדי חקירות - במס הכנסה ובמע"מ - בעלי סיווג מודיעיני גבוה.
בהתאם למגמה הבין-לאומית (המלצות ארגון ה- FATF )ואמנת פלרמו, מן הראוי לשקול ליזום חקיקה לפיה יתוספו עברות המס החמורות לרשימת עברות המקור, ובכך יוקנה כלי מהותי לטובת המאבק בפשיעה.
כן יש לבדוק עם המשטרה ושירות הביטחון הכללי דרכים למיצוי פוטנציאל העברת המידע על פי ההליכים שנקבעו בתקנות איסור הלבנת הון.
בתגובתו מדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה ציין משרד המשפטים כי "נבחנים תיקונים נוספים לחוק איסור הלבנת הון.
התברר שגופי הממשלה הרלוונטיים אינם אחידים בעמדתם בשאלה זו.
נציגי החשכ"ל ורשות המסים הציגו עמדות נוגדות, ולפיכך ביקשו לשוב ולגבש את עמדת משרד האוצר.
על אף מאמצים ותזכורות רבים, טרם קיבלנו את עמדת משרד האוצר".
הרחבת רשת הנישומים מתפקידם של משרדי המס האזוריים גם לערוך סריקות בשטח כדי לאתר עסקים שבעליהם אינם מדווחים על הכנסותיהם לרשויות המס, במגמה להכלילם ברשת הנישומים.
הכרת האזור מאפשרת תכנון וקביעת עיתוי מתאים לסריקות בהתאם לסוגי העסקים, בייחוד כאלה הפועלים מדוכנים ניידים.
על פי הפקודה, פקיד השומה רשאי לחלט, בעת עריכת ביקורת שטח, מחצית מתקבול שלא נרשם, אם הוא גבוה מ- 20,000 .
ש"חכבר בשנת 2005 ציינה רשות המסים, בהתכתבות בינה לבין משרד מבקר המדינה, כי סעיף זה הוא "כלי רב עוצמה בפשיטות של רשות המס על מועדוני הימורים, בתי בושת, משרדי חלפנות וכו'".
הועלה כי בתכניות העבודה שלה לשנים 2007 -2009 לא כללה הרשות עריכת ביקורי שטח כדי לאתר עסקים בלתי חוקיים לצורך הכללתם ברשת הנישומים וכדי לחלט חלק מתקבוליהם.
נקיטת הליכים אזרחיים ושומתיים לאחר הרשעה לצורך חיוב נישומים במס ניתן להשתמש בממצאים של פסק י דין במשפטים פליליים בהם הנישומים הואשמו.
מדי שנה נפסקים בבתי המשפט אלפי פסקי דין הנוגעים לביצוע עברות פליליות, וברבים מהם יש היבט כלכלי.
התברר כי ברשות לא התקיים הליך שיטתי של חיוב נישומים פוטנציאליים במס באמצעות איתור פסקי דין פליליים שמהם ניתן ללמוד על קיום הכנסות בלתי מדווחות לרשות.
על פי הפקודה ניתן לפקיד השומה פרק זמן של שלוש שנים (או ארבע שנים באישור מנהל הרשות) מתום שנת המס שבה נמסר הדוח, כדי לשום את הנישום בגין אותה שנה, ולא - תיהפך השומה העצמית שלו לסופית.
על כן חשוב לקבל מידע שיש לו רלוונטיות לשומה, כדי שניתן יהיה לשום את הנישום הפוטנציאלי מבעוד מועד.
מקור מידע לכך הינו כתבי אישום שיש בהם היבט כלכלי.
הרשות לא אספה מידע מכתבי אישום מעין אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי ליצור מנגנון קבוע של היזון מפרקליטות המדינה לרשות לק בלת כתבי אישום הרלוונטיים לגביית מס.
כך ניתן יהיה לשום את מי שהורשעו בביצוע עברות פליליות שלוו בהפקת הכנסות בלתי חוקיות.
בתגובת פרקליטת מחוז תל אביב (מיסוי וכלכלה) לממצאי הביקורת, מנובמבר 2009 , ציינה פרקליטת המחוז כי "האמור בסעיפים אלו הוצע על ידי מספר פעמים רב אך לא זכה להתייחסות כלשהי".
הטיפול בעסקים "מעורבים " עבריינים פועלים ל"הלבנת" הכנסותיהם, בין השאר באמצעות היותם שותפים בעסקים.
העסקים המועדפים לכך הם אלה שנפוץ בהם ה תשלום במזומנים, כמו דוכנים בשווקים, פיצוציות וחניונים .
הועלה כי גם כשהרשות יודעת כי לעסק מסוים קיימת זיקה לפעילות עבריינית (לפי מספר אינדיקציות וביניהן זהות המנהלים), אין זו מקבלת ביטוי כקריטריון שיוביל להכללת עסקים אלה בתכנית העבודה לטיפול במישור האזרחי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להגדיר בתכניות העבודה שלה אמות מידה שיביאו להכללה של עסקים שיש לגביהם חשד להלבנת הון.
בבקשות לגילוי מידע 12 שמקבלת הרשות מהמשטרה ו מגופים אחרים , מצוי מידע על פעילים בארגוני פשע בכל הדרגים.
ניתן היה לצפות שבעקבות קבלת מידע זה תפתח הרשות פעילות משלה נגד אלה שעליהם התבקש הגילוי.
כדי לעמוד על פעילות הרשות בעניין זה, בדק משרד מבקר המדינה אם הרשות עשתה שימוש במישור האזרחי במידע שהתקבל אצלה מגורמים שונים.
נבדקו נתוניהם של ארבעה עשר אנשים שהועבר עליהם לרשות בשנים 2004 -2007 מידע שנצבר כנגדם על חשדות לביצועעברות מסוג חברות בארגון פשע או ניהולו, סחר בסמים , גניבה, הלבנת הון, עברות שוחד, וכו '.
מניתוח הנתונים עולה כי לשבעה מתוך הארבעה עשר האמורים לעיל , חלקם חשודים כראשי ארגוני פשע, כלל לא נשלחה דרישה להגשת הצהרת הון; לשניים נשלחו שתי דרישות להגשת הצהרות הון13.
אשר לשאר החמישה נשלחה לכל אחד מהם בקשה אחת להגשת הצהרת הון, ומתוכם ארבעה הגישו הצהרה כאמור.
יצוין כי נכסי העבריינים לא תמיד רשומים על שמם, אלא על שם קרובי משפחה, חברות קשורות, שותפים עסקיים (להלן - קשורים) וכדומה.
בסיס המידע הרחב שבידי הרשות, הניזון ממקורות שונים, אינו מאפשר לקבל באופן מיידי וזמין מיפוי של נכסי נישום מסוים וקשריו.
ניתן לקבל מיפוי כזה רק באמצעות עריכת עיבוד מורכב ממוחשב.
יצוין כי גם משמוכן מיפוי מעין זה על ידי יחידת החקירות של הרשות, הוא אינו מוזן למאגר המידע הממוחשב, ואינו זמין לעובדי השומה.
זאת ועוד, גם לו מיפוי כזה היה זמין, עובדי הגבייה מונחים לגבות חובות מס של הנישום עצמו רק מנכסים הרשומים על שמו, והם אינם פועלים לגבייה מכלל הרכוש שניתן לייחס לנישום.
למשרד מבקר המדינה הוכן עיבוד מעין זה על ידי הרשות.
במסגרתו רוכזו כלל הנתונים המצויים ברשות על 82 אנשים שנוהלו נגדם חקירות משטרה (חלקם עבריינים ידועים) ועל הקשורים אליהם.
הסתבר שכדי לבצע מיפוי מלא היה צורך לבדוק את נתוני השומות והנכסים של 1,604 גורמים - 82 האנשים לעיל וגורמים הקשורים אליהם - מתוכם 452 תאגידים.
להלן עיקר הממצאים: (א) מתוך 452 ,התאגידים173 אינם רשומים במס הכנסה ו-251 אינם רשומים במע"מ.
(ב) מתוך 1,604 הגורמים , 582 מחזיקים בבעלותם נכסי נדל"ן, 109 מהםמחזיקים לפחות ארבעה נכסי נדל"ן.
(ג) מתוך 1,604 הגורמים , 15 הם חברותציבוריות שניירות הערך שלהן נסחרים בבורסה לניירות ערך בתל אביב ושתיקיהן מנוהלים אצל פקידי השומה למפעלים גדולים.
לבדיקת תיקים אלה יש משמעות נוספת - בדיקת חדירת גורמים עברייניים אל שוק ההון.
(ד) מתוך 452 ,התאגידים42 מוגדרים כ"חברה סגורה שהטיפול השומתי בה טרם הסתיים".
במאגר המידע לא צוין מדוע התיק נרשם כסגור טרם סיום ההליך השומתי.
(ה) מתוך 1,604 הגורמים , ב-164 ( מקרים19 תאגידים ו -145 אנשיםשגילם היה בשנת 2007 בין30 ל-67 ) לא התקבלו ברשות כל דיווחים על הכנסותיהם בשנת 2007 - כתאגידים, כ עצמאים או כשכירים.
ב -61 מקריםמהם לא הוגשו דוחות על ההכנסה לשנה זו , אף על פי שנמצאו לגביהם דיווחים על סכומים שנוכו במקור מהכנסותיהם.
12 הכוונה לבקשות להסרת חיסיון ולקבלת מידע המופנות על ידי רשויות אכיפה לרשות המסים לצורך חקירה המנוהלת על ידם.
13 כדי לעמוד על גידול בהון, על הרשות לערוך השוואה בין שתי הצהרות הון עוקבות המוגשות לה בפער של כמה שנים בין הראשונה לשנייה.
המסקנה העולה היא כי קיים ברשות מידע שהוא פוטנציאל רב למיסוי פעילות שמקורה בפעילות עבריינית, ונדרש לעשות בו שימוש.
בחודש ינואר 2010 , כמה חודשים לאחר מועד סיום ביקורת משרד מבקר המדינה, פעלה הרשות לראשונה, והמציאה למקומות מגוריהם של מאות עבר יינים דרישות להגשת הצהרות הון ודוחות שנתיים על הכנסותיהם.
בהקשר זה ראוי לציין כיסעיף 223 "לפקודת מס הכנסה מגדיר "חזקת אשמה במילים אלה: "מי שהואשם בעבירה על שהשמיט הכנסה או על רישומה בחסר לפי סעיף 217 , יראוה כאילו הוכחה לכאורה אשמתו בעבירה אם הוכח אחתמאלה: 1 .
הוצאות פרטיות שהוצאו בשנת המס עלו על ההכנסה שעליה הגיש דו"ח לפקיד השומה14.
משרד מבקר המדינה בדק אם הרשות עשתה שימוש בסעיף חזקת האשמה כפי שתואר לעיל.
לא נמצאו מקרים שהוגשו בהם כתבי אישום בהתבסס על הסעיף האמור.
משרד מבקר המדינה בדק את הטיפול של הרשות במידע שקיבלה במסגרת הבקשות להסרת חיסיון (בעיקר מצד המשטרה), לגילוי מידע על פעילות של נותני שירותי מטבע.
הועלה כי בקשות אלה כללו מידע מודיעיני שערכו רב גם לרשות.
מידע זה לא טופל על ידי הרשות.
להלן מקרה שהועלה במסגרת בדיקת תחום זה בידי משרד מבקר המדינה: בחודש אוגוסט 2006 הוגשהלרשות בקשה לגילוי מידע על אדם שנגדו ניהלה משטר ה זרה בחוץ לארץ חקירה פלילית בחשד להלבנת הון.
לבקשה צורף דוח חקירה חתום על ידי שופט חוקר באותה מדינה, ובו צוין כי בתוך חודשיים העביר החשוד סכום גדול במטבע זר לאנשים או לחברות באותה מדינה שלטענתו לא היה לו כל קשר אליהם.
כמו כן נאמר שם כי "ייתכן שהוא בעל משרדי חלפנות בישראל".
בעקבות הבקשה שלחה הרשות למשטרה נתונים כלכליים על החשוד: בין השנים 1997 -2005 לא דווחו לגביו הכנסות; הנישום הינו בעלים של שלוש חברות פעילות ומנהל בחברה נוספת; בשנים אלה הוא בא ויצא בשערי הארץ עשרות רבות של פעמים; בשנת 2004 , הוא רכש את דירת מגוריו במחיר של כ -5.
5 מיליוןש"ח, ובשנת 2007 הוא "מכר" אותה לאשתו תמורת 1 ש"ח, זאת ככל הנראה כדי להקשות על תפישתה בעתיד בידי רשויות האכיפה ; על פי נתוני הרשות, שני בני הזוג רשומים כגרים בדירה זו גם במועד עריכת הביקורת, יולי 2009 .
משרד מבקר המדינהבדק ומצא כי אחיו של החשוד רשום במס הכנסה כקמעונאי בתחום השעונים והתכשיטים ואינו רשום במע"מ, וכי בין השנים 2003-2008 הוא נסע 152 פעמים לחו"ל.
הוא גם כלול במרשם נותני שירותי המטבע במשרד האוצר.
התברר כי המידע שהיה בידי השופט החוקר הזר היה בידי הרשות כבר באוקטובר 2005 , וזאת במסגרת עבודת מיפוי שנעשתהעל ארגון פשע מסוים.
אולם התברר כי המידע לא הועבר לידיעת הגורמים הא זרחיים הרלוונטיים ברשות , ולפיכך לא נעשה בו כל שימוש, על אף פוטנציאל המיסוי הרב והתרומה האפשרית למיגור פעילות עבריינית.
14 סעיף223 פועל בשני מישורים: (א) משחרר את התביעה מהחובה להוכיח איזו הכנסה לא הוצהרה או הושמטה בדו"ח.
כלומר, מסיר מפקיד השומה את הנטל להוכיח את סכום ההעלמה המדוייק.
(ב) מעביר על הנישום את נטל ההוכחה כי השוואת ההון שנעשתה על ידי פקיד השומה אינה נכונה.
אי-שיתופם של אנשי השומה כבר בשלב של איסוף המידע מקשה על פקיד השומה בבואו לערוך שומה מלאה ומנומקת, שבמסגרתה עליו להתייחס למידע רב שנתפש בעת הפשיטה על ביתו ועסקיו של הנישום.
זאת בייחוד כשהוא נתון בצבת הזמן מחשש שהנישום ינקוט אמצעים שיסכלו את גביית המס (כגון הברחת נכסים, העברת בעלות על נכסים וכו').
משרד מבקר המדינה בדק אתמידת שיתוף עובדי השומה בצוותי חקירות של מע"מ ושל מס הכנסה שהובלו ברש ות על ידי יחידות החקירות של מע"מ , ואת שיתוף הפעולה בין יחידות החקירות של מע"מ ומס הכנסה, ומצא: בשנת 2006 שותפו חוקרי מס הכנסה בשבע חקירות מתוך עשרים ואחת שנעשו על ידי מע"מ; בשנת 2007 הם שותפו בארבע מתוך אחת עשרה חקירות; ובחציון הראשון של שנת 2008 הם שותפובשתיים מתוך שמונה חקירות.
כן הועלה כי פרט למקרה אחד, בכל שאר המקרים לא שותפו בצוות החקירה עובדי השומה ועובדי ביקורת החשבונות של מע"מ.
משרד מבקר המדינה בדק את הטיפול השומתיבשמונה עשר תיקי נישומים אשר נחקרו על ידי יחידות החקירות של אגף מס הכנסה ואגף מע"מ בשנים 2002 - 2008 , והוגדרו ברשות כחקירות של אנשים הקשורים לארגוני פשע או לתופעות של פשיעה חמורה.
הועלה כי במרבית המקרים שנבדקו לא הוצאו לאנשים שומות בעקבות החקירות, בשל הרצון שלא לגרום לגילוי מסמכים המצויים בתיק15.
באחד התיקים (תיק חקירות משנת 2006 ) נבעה אי-הוצאת השומות מהתמשכות הליך החקירה נגד המעורב הראשי לאורך כשבע שנים (החל משנת 2002 ) בתיקי חקירות שונים הנוגעים להפצת חשבוניות פיקטיביות.
עד למועד סיום הביקורת, ספטמבר 2009 .
, טרם הוגש בתיק זה כתב אישוםמשמעות מצב זה הינה עיכוב בהליכי השומ ה, ובמקרים מסוימים אף נמנעת לגמרי האפשרות להוציא שומות בחלוף הזמן, וזאת מנימוקי התיישנות16.
בתשובתה מדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה ציינה הרשות: "שיתוף ידע עם פקיד שומה אזרחי לא מתאפשר תמיד, בגלל סיבות שונות כגון סודיות מבצעית, חשיפת מקורות וכו'".
במקריםמסוימים נתונה לגורמי האכיפה ברשות המסים הסמכות לעקל את רכוש העבריין על פי סעיף 194 לפקודת מס הכנסה ו סעיף 112 ,א לחוק מע"מכבר בשלב החקירה.
על פי סעיפים אלה, במקרים שיש בהם חשש להברחת נכסים או לבריחת העבריין עצמו לחו"ל , ניתן לשום את העבריין בהליכי שומה מזורז ים המאפשרים יצירת חוב מס של העבריין, ומיד לאחר היווצרות החוב ניתן להפעיל הליכי גבייה מהירים של החוב מההכנסות או מהרכוש שהתגלו ולא הוצהר עליהם לשלטונות המס.
בחודש אוגוסט 2009 הוציאה מנהלת המחלקה הפיסקלית בפרקליטות המדינה הנחיה בכתב ברוח זו לגורמים הנוגעים ב דבר בפרקליטות וברשות המסים.
15 על פי פסק דין שניתן ברע"א 291/99 , ד.
ד אספקת אבן ירושלים ואח' נ' מנהל מע"מ, עם הוצאת השומות זכאי הנישום לקבל את כל החומר שהשומות התבססו עליו, ובכלל זה חומרי חקירה פלילית.
16 על פי הפקודה, אם הוגש דוח ולא קוים הליך פלילי - ההתיישנות היא בח לוף 3-6 שנים מתום שנת המס שבה הוגש הדוח.
חוק מע"מ קוצב תקופה של חמש שנים להוצאת שומה, זאת אם לא קוים בתיק הליך פלילי.
,זאת ועודבדיון שהתקיים באוגוסט 2007 בהנהלת הרשותהתברר כי קיים מחדל מצד הרשות בהפעלת סעיף 194 לפקודה, וזאת בנוגע להגשת בקשות לצו עיכוב יציאה מן הארץ, כאשר עולה חשש לבריחתו של העבריין ויציאתו מתחומי המדינה, ובכך עלול להיות מסוכל הליך השומה.
בחלק מהמקרים שהיה בהם צורך להגיש בקשות כאלה, הן לא הוגשו.
מנהל הרשות הורה לערוך מחדש את ההנחייה לעניין זה.
הועלה כי הנחיה מחודשת כזו לא הוצאה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מנת שהרשות תנצל את הכלים העומדים לרשותה כדי להכליל עבריינים ברשת המס ולחייבם במס , מן הראוי שהיא תגבש נוהל חדש לשיתוף פעולה בין חטיבת החקירות והמודיעין לחטיבת השומה והביקורת שברשות.
ראוי לבחון את האפשרות ליישם את הנחיית הפרקליטות כאמור לעיל כך שההליך השומתי לא יעוכב ויבוצע במקביל להליך הפלילי.
נוסף על כך, ראוי לשפר את התיאום בין יחידות השומה של מס הכנסה ו של מע"מ, ובין יחידות השומה ליחידות החקירות, כך שלא תיווצרנה אי-התאמות בין שומת מס הכנסה לשומת מע"מ.
על הרשות לתת את הדעת לקביעת נהלים, כך שבמקרים שצפויה בהם הוצאת שומה בהליך מזורז , ישולבו עובדי השומה בחקירה בזמן אמת.
נוסף על כך, משרד מבקר המדינה מעיר כי חזקת האשמה עשויה להוות כלי רב עוצמה במאבק נגד ארגוני פשע, ולכן מן הראוי שהרשות תקפיד להכין את התשתית הנדרשת לשימוש בה בכך שת דרוש מעבריינים להגיש הצהרות הון ודוחות שנתיים על הכנסותיהם , שמהם ניתן יהיה ללמוד על השמטת הכנסות וקיום גידול הון בלתי מוסבר.
איסוף מידע ושימוש בו .
שיתוף פעולה עם המשטר ה על פי נוהל משנת 1993 שלהמשטר ה והנחיה מספטמבר 2008 שלהמשנה לפרקליט המדינה בנוגע לחקירות פליליות המנוהלות על ידי המשטרה וקיים בהן היבט כלכלי של הפקת הכנסה בלתי חוקית, בעת פתיחת חקירה משטרתית יש לעבוד בתיאום עם סמנכ"ל חקירות ברשות המסים.
הועלה כי הוראה זו לא יושמה, ובמרבית החקירות שנפתחו לא יידעה המשטרה על כך את סמנכ"ל החקירות ברשות.
בדיון מאפריל 2008 , בהשתתפות גורמים במשרד המשפטים, במשטרה ו ברשות, סוכם ש יש לגבש נוהל להעברת מידע מהמשטרה לרשות המס ים לצורך טיפול במישור האזרחי , וש על הנוהל ל הסדיר את ה אפשרות להשתמש ב מידע ולחשוף אותו במהלך טיפול אזרחי.
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2009 , קיימת רק טיוטת נוהל.
חילופי מידע עם רשויות אכיפה אחרות 1.
,ככלל, חוקי המס אוסרים על מסירת מידע שהתקבל אצל רשויות המס וקובעים ענישה פלילית למוסר או למנסה למסור מידע כזה.
חריג לאיסור זה הוא 230 דוח שנתי60ב .
היתר לגילוי ידיעה, ששר האוצר הוא המוסמך לתיתו, והחל משנת 2004 הוסמך לכך גם מנהל הרשות.
הועלה כי במרבית המקרים, לאחר הסרת החיסיון על פי בקשת אחד הגורמים, הרשות לא תבעה מהגורם שביקש את המ ידע (בעיקר המשטרה) היזון חוזר על ההיבטים הפיסקליים שהועלו בחקירה.
בדצמבר 2007 גובשה טיוטה לשיתוף פעולה וחילופי מידע הדדיים בין רשות המסים ובין רשות ניירות ערך .
התברר כי זו לא אושרה על ידי רשות המסים והרשות לניירות ערך עד מועד סיום הביקורת.
על פיסעיף 18 א' בחוק הפיקוח על המטבע, התשמ"ח- 1978 , חלה על בנק ישראל חובת סודיות לגבי מידע שהוא קיבל מתוקף החוק האמור17 .
בהסתמך על כך בנק ישראל לא מספק נתונים לרשות על העברות כספים מישראל לחו"ל.
בתשובתו מנובמבר 2009 ציין בנק ישראל כי העמדת המידע לשימושה של רשות המסים "טעונה החלטה של קובעי המדיניות, שמלחמה בפשע, לרבות פגיעה בכיסם של פושעים ולא רק העמדתם לדין פלילי, היא מטרה כה חשובה, שגוברת על הערך של סודיות הנתונים המתקבלים מן המערכת הפיננסית על לקוחותיה ומתושבי ישראל עצמם.
אם תיקבע מדיניות כזו, יהיה צורך בשינוי חקיקה".
בהתאם להחלטות הממשלה שהוזכרו לעיל, הוקם בשנת 2007 מוקד מודיעיני משולב ללחימה בפשיעה החמורה והמאורגנת.
המוקד מאגד בתוכו אנשי מקצוע מהמשטרה, מרשות המסים, מהראה"ה ועוד.
מטרת המוקד היא החלפת מידע בזמן אמת בין גופי האכיפה השונים כדי להסיר חסמים בזרימת המידע החיונית לטיוב האכיפה וההרתעה, ולהפקה משולבת של תוצרי מודיעין איכותיים.
משרד מבקר המדינה בדק מידע שהתקבל במוקד מהראה"ה והועבר לעיון נציגי רשות המסים במוקד במסגרת עבודתם.
הועלה כי בשל המגבלה ב סעיף 30 )(ה לחוק איסור הלבנת הון, קיימת מניעה להעביר מידע לרשות בשל אי-הגדרת עברת מס כ"עברת מקור" בחוק לאיסור הלבנת הון.
על כן, מידע זה ניתן להעברה בתוך המוקד בלבד, לצורך טיפול ספציפי רק באנשים ובתאגידים שהוגדרו כיעדי המוקד .
כך קורה שהמידע שנצבר על אנשים מסוימים אחרים במוקד, שלא הוגדרו כיעדיו, אינו מטופל במוקד.
מידע זה, גם אם הוא בעל ערך מיסויי, אינו מועבר לרשויות המס, ולעובדי הרשות הפועלים במוקד אסור לעשות בו שימוש לצורכי גביית מס .
ב- 2005 הופק ברשות דוח על כ- 2,000 אנשים אשר בשנת 2004 נסעו פעמים רבות לחו"ל, חלק מהנסיעות לימים ספורים, ובכך הוגדרו חשודים בפעילות כלכלית בלתי חוקית (כמו בלדרות סמים, נסיעות לאתרי הימורים, הלבנת הון על ידי העברת מזומן לחו"ל וכו').
הדוח הוכן בעקבות פניית הראה"ה, אך לא הועבר אליה, שכן מנהל הרשות לא אישר את הסרת החיסיון, וגם בתוך רשות המסים לא נעשה בו שימוש.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי ל שכלל את הנוהל לשיתוף פעולה והעברת מידע הדדי בין הרשות ובין רשויות אכיפה שלטוניות אחרות.
ראוי גם לגבש נהלים לחילופי מידע , לתיאום ולשיתוף פעולה בין הרשות .
17 נוסף על האיסור מתוקף חוק הפיקוח על המטבע, על פיסעיף 65 לחוק בנק ישראל התשי"ד- 1954 , "מותר לגלות ידיעה, אם הנגיד יראה צורך בכך לצרכי תב יעה פלילית".
לבין רגולטורים נוספים - בנק ישראל, רשות ניירות ערך, רשם נותני שירותי מטבע, רשם העמותות, ועוד.
זאת בכפוף למגב לות ה חוקיות.
בנוסף לכך, על הרשות ליזום הפקת עיבודים איכותיים לצורך איתור פעולות כלכליות חריגות האופייניות למי שעוסקים בפעילות עבריינית או בפעילות של הלבנת הון, להפיצם לגורמים הרלוונטיים , ולעקוב אחר השימוש בהם כדי לאתר הכנסות או הון שלא הוצהר עליהם.
בעניין זה השיבה רשות ניירות ערך בנובמבר 2009 : "אנו תומכים בדעה לפיה נכון לגבש הסדרים בין רשויות בעניין העברת מידע ביניהן לצורך מילוי תפקידיהם על פי דין והרשות פועלת לגיבוש הסדרים כאמור עם רשויות שונות".
רשם נותני שירותי מטבע ציין בתשובתו מנובמבר 2009 כי "המידע ה נאסף כתוצאה מפעילות שוטפת (ביקורות, אכיפה ורישום) ביחידת נותני שירותי מטבע, יכול, רצוי, ומומלץ שישמש גם את רשות המסים, אולם לשם כך חייבים להסיר חסמים חוקיים בהעברת המידע.
נכון להיום קיימת מגבלה חוקית בשיתוף גורמים אחרים עם מידע זה" (ראו בהמשך גם בפרק הדן בנותני שירותי מטבע).
שימוש במידע הנצבר ברשות אוכלוסיית היעד לטיפולה של הרשות נקבעת בתכנית עבודה שנתית, בהתבסס על מידע המצוי במאגרי הרשות.
מחלקת המודיעין הארצית ברשות (להלן - המחלקה) היא יחידת מטה המונה 11 איש, ועוסקת בהעשרת מאגרי המידע ממספר מקורות .
כחלק משגרת העבודה נצבר במאגר י הרשות מידע הנוגע לפעילות של עסקים בלתי חוקיים , ומועבר בידי יחידות המודיעין לטיפול המשרדים.
משרד מבקר המדינה בדק במדגם של תשעה מקרים את הטיפול במישור ה אזרחי במידע שהועבר למשרדים על ידי יחידת המודיעין של מע"מ.
הועלה כי רק לאחד מתוך תשעת המקרים נערכה ביקורת חשבונות והוצאו שומות בעקבות בדיקת ה מידע ורק במקרה זה הוכנס התיק לתכנית העבודה ; לחמישה מתוך תשעת העסקים שנבדקו לא היה תיק במס הכנסה, ורק באחד מהם נפתח לנשוא הידיעה תיק במס הכנסה בעקבות המידע שהתקבל; רק במקרה אחד נשלחה לנישום דרישה להגיש הצהרת הון.
בדיקה נוספת של משרד מבקר המדינה התייחסה למידע שהועבר מיחידת המודיעים ברשות למשרדי שומה אזוריים, על ארבעה אנשים אחרים.
הועלה כי רק במקרה אחד נערכו לנישום שומות להם הסכים לשנים 2003 -2006 ,והנישום שילם בהן סכום מס מצטבר של כ- 14,000 ש"ח.
בכל א רבעת המקרים לא דרשה הרשות מהנישומים להגיש הצהרות הון.
בדוח מבקר המדינה 55ב' נכתב כי "בתכניות העבודה השנתיות של חטיבות האגף לשנים 2003 ו- 2004.
לא נקבעו יעדים של עריכת שומות ואכיפת גביית המס על הכנסות מפעילות לא חוקית".
הועלה כי גם לאחר החלטת הממשלה מינואר 200618 על גיוס רשות המסים למאבק בפשע המאורגן, המחלקה אינה אוספת ביוזמתה מידע .
18 החלטות ממשלה שמספרן 4618 ו- 4619.
על עסקים בלתי חוקיים דוגמת בתי קזינו.
תחומים אלה לא נכללו בתכניות העבודה שלה לשנים 2006 -2009 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על מחלקת המודיעין לכלול בתכניות העבודה השנתיות שלה יעד של איסוף מידע יזום על עסקים בלתי חוקיים ולהפיצו למשרדי השומה ולמשרדי מע"מ האזוריים.
על מטה הרשות לוודא כי נעשה שימוש במישור האזרחי בתוצרי המודיעין ובמידע הנצבר במאגרי הרשות.
רשויות האכיפה מודעות לכך שבידי נותני שירותי מטבע יש כדי לסייע בהל בנת הון19.
פרק ד 1 לחוק איסור הלבנת הון כולל בין השאר הוראות באשר לחובת נותני שירותי מטבע (להלן - נש"מים) להירשם אצל רשם נותני שירותי מטבע20 .
משרד מבקר המדינה בדק את הטיפול של הרשות בענף הנש"מים.
לשם כך ערכה הביקורת השוואה בין נתוני מרשם הנש"מים אשר במשרד האוצר (להלן - המרשם) ובין המידע שקיים ברשות על הרשומים במרשם, נכון ליום 30.
:מהשוואת הנתונים עולה 1.
: הכללת הנש"מים ברשת המס נמצא כי טיפול הרשות בענף לוקה בחסר: מתוך 1,335 עסקים של אנשים פרטיים או תאגידים הרשומים במרשם, ל-358 (כ-27% ) אין כלל תיק במס הכנסה; 174 מתוך אותם 358 (כ- 49% ) הם תאגידים.
רשם הנש"מים מעדכן באופן שוטף את מרשמו, אולם התברר כי הרשות אינה מעדכנת במקביל את המידע שאצלה (על ידי קבלת המידע מהרשם באמצעות מדיה מגנטית).
כך לדוגמה, בחודש ינואר 2009 היה הרישום ברשות מעודכן למרס 2007 .
הכללת הנש"מים הרשומים בתכנית העבודה: בתכנית העבודה לשנת 2007 של יחידת המודיעין של מס הכנסה נקבע כי בין השאר תתמקד היחידה באיסוף מידע על חלפני כספים ו על העוסקים בפעילות בשוק האפור.
זאת על ידי השוואת הנתונים הקיימים ברשות אל מול מאגר מרשם הנש"מים שבמשרד האוצר .
הועלה כי עד לסיום הביקורת, ספטמבר 2009 , לא נערכה ההשוואה.
בהקשר זה יש להעיר כי במרשמי הרשות לא קיים ענף כלכלי המייחד את הנש"מים.