HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
8 מיליארד ש"ח לעומת החישוב של כפ"י שהמשיכה להשתמש בהנחה אקטוארית של גידול בגמלה ב-2% .
לשנה בחוות הדעת שצירף האקטואר לדוחות הכספיים של החברה ביוני 2009 :נכתב "לפי הבנתי וניסיוני, ובהסתמך על דעתם של מומחים נוספים, השינוי באומדן אינו מחייב את החברה להציג מחדש את דוחותיה למפרע, אך החברה אכפה עלי את הכנת הריסטטמנט.
עוד כתב האקטואר בחוות דעתו: "לדעתי לפי תקן 19 [IAS ] ירידה בשכר פנסיונרים בשיעור של [ הנחה זו 1.
54% לא זהירה אם לא ]לשנה לוקחים בחשבון שיפורים עתידיים צפויים במסגרת השכר".
יצוין שהרשות לניירות ערך תמכה בעמדת רואה החשבון המבקר את דוחות החברה, שקבע כי על החברה לחשב את המחויבות האקטוארית בהתאם לתקן 19 IAS .
ההבדל בין שתי הגישות בא לידי ביטוי, בין היתר, בדוחות הכספיים של החברה לספטמבר 201130, שבהם דיווחה החברה על הפרש של כ -6.
3 מיליארד ש"ח בין המחויבות האקטוארית בספריה (כ-16.
4 מיליארד ש"ח) ובין המחויבות האקטוארית בספרי כפ"י (כ-22.
עוד דיווחה החברה שחובה לקופה31 לאותו מועד מסתכם בכ-1.
לפי הדוחות הכספיים של החברה מיוני 2009 עדמרץ 2011 , ההפרש בין המחויבות האקטוארית לפי שתי הגישות היה בין 5.
מיליארד ש"ח בתשובתה מיולי 2010 כתבה החברה כי "הגישה החשבונאית של החברה לנושא אקטוארי, אינו מחייב את אקטואר הקופה (אשר אף פועל בהתאם לתקני דיווח חשבונאיים שונים מאלה שחלים על החברה עצמה.
כמו כן הבהירה החברה כי "אם יתברר, שלאחר שייחתם ההסכם הקיבוצי החדש הנדון כיום בין הנהלת .
28 החברה ורואה החשבון המבקר שלה פנו לרשות ניירות ערך בבקשה שתבהיר להם אם לאמץ את השינוי בהנחה האקטוארית ולבצע שינוי למפרע ( restatement ) בדוחות הכספיים של החברה.
29 ראו ביאור15 לדוחות הכספיים של החברה ליוני 2009 ', עמ81.
30 ,חברת החשמל לישראל בע"מ דוחות כספיים תקופתיים (ספטמבר 2011) ', עמ46.
31 החברה מימנה את הגירעון האקטוארי של הקופה המרכזית לקצבה בהתאם לחישובי הקופה.
חברת החשמל לישראל בע"מ 305 .
החברה לעובדים, אשר יסדיר אף את הצמדת הפנסיה, כי קיים עודף אמיתי בקופה לטובת החברה, תפעל החברה בנחישות ובכל הדרכים החוקיות העומדות לרשותה, על מנת שעודף זה יושב לחברה".
בתשובתו מינואר 2012 הבהיר אגף שוק ההון: "המחויבות האקטוארית מוגדרת בתקנות מס הכנסה כסכום ההתחייבות הצפוי של העמית לתשלום קצבה לעובדיו הזכאים בעד רכיבי שכר מזכים, המחושבת בדרך שהורה הממונה, בהתאם להתחייבויות המעביד על פי הסכמי העבודה החלים 306 דוח ביקורת שנתי63א .
עליהם וע ל פי כל דין, ואשר תתייחס בין השאר לכל אלה: א.
שיעור הריבית התחשיבית; ב.
שיעור הגידול ברכיבי השכר המזכים; ג.
שיטת הצמדת הקצבאות המשולמות; ד.
מהגדרה זו עולה כי המחויבות האקטוארית מחושבת בהתאם להסכמי העבודה החלים.
ככל שקיים הסכם עבודה אשר מוטל ספק בחוקיותו, הרי שיש לטפל בכך באמצעות מנגנוני הפיקוח הרלוונטיים ולא באמצעות תקנון הקופה.
יודגש כי המחויבות האקטוארית נגזרת מהסכמי עבודה ואינה קובעת אותם, על כן אם ישונה או יבוטל הסכם עבודה בדרכים המקובלות תשתנה המחויבות האקטוארית בהתאם ותקנון הקופה יותאם לכך".
לדעת משרד מבקר המדינה, על צוות הרגולטורים לבחון בשיתוף עם הרשות לניירות ערך, עם רשות החשמל, עם המוסד הישראלי לתקינה חשבונאית ועם השרים האחראים לכך את הצורך לקבוע תקינה אחידה לדיווח כספי בנוגע להנחות האקטואריות שעל פיהן יש לבסס את היקף המחויבות והדיווח בדוחות כספיים של חברות החייבות בפנסיה תקציבית ושל קופות מרכזיות לקצבה.
לכאורה, לא סביר שיהיו הפרשים של מיליארדי שקלים בין סכומי המחויבות האקטוארית המצוינים בדוחות החברה ובין אלה המצוינים בדוחות הקופה.
כמו כן על צוות הרגולטורים בשיתוף הרש ות לניירות ערך, רשות החשמל, המוסד הישראלי לתקינה חשבונאית והשרים האחראים לכך לבחון את הצורך לקבוע הוראות שיביאו לידי הגברת השקיפות והגילוי הנאות בעניין זה ולאפשר לגורמים המקבלים החלטות על סמך הדוחות של חברת החשמל ושל חברות נוספות לקבל תמונת מצב נכונה בדבר מצבם הכספי של החברות או התאגידים הסטטוטוריים32 .
יתר על כן, בחינה זו נדרשת על מנת למצוא את האיזון בין הצורך לשמור על הזכויות המשולמות כדין לעובדים ובין האיתנות הפיננסית של החברה, ועל מנת לבחון אם יש צורך בכך שהקופה תחזיר כספים לחברה.
בדיקת הנחות אקטואריות : מאחר שחישוב המחויבות האקטוארית מבוסס במידה רבה על הנחות אקטואריות, חשוב מאוד כי יותר מאקטואר אחד יבדוק את התפיסה שלפיה נקבעות ההנחות האקטואריות שעליהן מסתמכת חברה כדוגמת חח"י - שמשלמת לקצבאות סכומים כה גדולים - כדי לוודא את נכונותה של תפיסה זו.
התקן החשב ונאי לקרנות פנסיה ( 26 IAS ) והממונה על שוק ההון דורשים מכל קופות הפנסיה לבדוק את ההנחות האקטואריות שלהן אחת לשלוש שנים.
כפ"י מעסיקה אקטואר שתפקידו לחשב את המחויבות האקטוארית של החברה לקופה.
חח"י מעסיקה אקטואר ראשי שתפקידו לקבוע את המחויבות האקטוארית שתצוין בדוחותיה הכספיים.
נוסף על כך היא מעסיקה אקטואר בוחן שתפקידו לבדוק את החישובים ואת המתודולוגיה של האקטואר הראשי.
כדי שהחברה תפיק את מרב התועלת מאקטואר בוחן, צריך שתהיה לו נאמנות למעסיק אחד בלבד.
יצוין כי החברה לא דרשה מכפ"י להעסיק אקטואר בוחן.
32 בדוח כספי של החברה לספטמבר 2011 מובא הסבר לגבי מהות ההפרש בין המחויבות האקטוארית שצוינה בספרי החברה ובין סכום הנכסים והמחויבות האקטוארית שצוין בספרי הקופה.
חברת החשמל לישראל בע"מ 307 .
בהסכם שירותי ניהול שנחתם בפברואר 2005 בין החברה ובין כפ"י (בסעיף15.
4 ) נאמר כי "אקטואר הקופה עשוי להיות אקטואר משותף של הקופה ושל חברת החשמל ובתנאי שלא יהיה גם האקטואר של רואי החשבון החיצוניים של חברת חשמל".
נמצא כי בשנים 2005 ו- 2006 השתמשו החברה וכפ"י בשירותיו של אותו אקטואר.
בשנת 2007 הפסיקה החברה את ההתקשרות עם האקטואר של כפ"י כדי למנוע ניגוד עניינים ומינתה אקטואר ראשי אחר.
בינואר 2008 מינתה החברה את האקטואר של כפ"י לאקטואר הבוחן שלה, ומכאן שהוא שימש בעת ובעונה אחת כאקטואר של שתי החברות.
308 דוח ביקורת שנתי63א .
החברה הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2012 כי בשנת 2008 היא רצתה להעסיק אקטואר בוחן אחר, אך לא הצליחה למצוא כזה משום שאפשרויות ההתקשרות עם אקטוארים היו מצומצמות ביותר וניסיון להתקשר עם חברת רואי חשבון גדולה לא צלח.
עוד מסרה החברה כי כבר כמה שנים היא מפעילה אקטואר ראשי ואקטואר בוחן בלתי תלויים שאינם מועסקים על ידי כפ"י וכן אקטואר יועץ.
החברה הוסיפה כי רואה החשבון הסוקר את דוחותיה הכספיים מעסיק אקטואר נוסף.
חברת הניהול של הקופה מסרה בתשובתה מינואר 2012 "כי בנוסף לאקטואר הקופה, מועסק אקטואר בוחן על ידי רואה החשבון המבקר של חברתנו, אשר בוחן אחת לשנה את חישובי אקטואר הקופה".
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את השיפורים שבוצעו בפיקוח על החישובים האקטואריים של החברה והקופה.
עם זאת על הממונה על שוק ההון לוודא שהתאגיד והקופה לא יעסיקו בעת ובעונה אחת את האקטואר הראשי ואת האקטואר הבוחן.
יעודה33 לתשלום עבור רכיבי שכר לא קצבתיים .
החברה מעניקה לעובדיה ולגמלאיה הטבות שונות שהן רכיבים לא קצבתיים 34 , ובהן חשמל בחינם, שי לחג ומענקים לסיום יחסי עובד-מעביד (להלן - רכיבים לא קצבתיים).
במרץ 2000 פתחה החברה חשבון נאמנות בחברה לנאמנות שבו הופקד כספים המיועד ים לתשלום קצבה לעובדי דור א ודור ב.
בהסכם חשבון הנאמנות נקבע, בין היתר, כי עם הקמת קרן הפנסיה יעביר הנאמן את כספי חשבון הנאמנות לזכות קרן הפנסיה, ועם ביצוע מלוא ההעברה תסתיים הנאמנות.
עם הקמת כפ"י בפברואר 2005 העבירה החברה לקופה המרכזית את רוב הכספים שהצטברו בחשבון הנאמנות שלה לתשלום הקצבאות.
באוגוסט 2005 , קבע אגף שוק ההון כי אין להעביר לכפ"י את שאר הכספים בחשבון הנאמנות שנועדו לכיסוי רכיבים לא קצבתיים.
כספים אלה לא הועברו אפוא לכפ"י אלא נשארו בחשבון הנאמנות.
לטענת החברה, לפי תרשומות שלה מדיונים עם אגף שוק ההון בספטמבר 2005 ובפברואר 2006 , נציג אגף שוק ההון הציע לחברה בעל פה את האפשרות להמשיך להפקיד בחשבון נאמנות את הכספים המיועדים לתשלום רכיבים לא קצבתיים, לרבות תשלומים עבור דור ג; ואכן, כך עשתה החברה.
במועד סיום הביקורת בנושא בשנת 2010 ניהלה החברה חשבון נאמנות ובו נכסים ששוויים באותה העת היה כ-2 .
מיליארד ש"ח בשנת 2006 כללה החברה במחויבותה האקטוארית עלות של הטבות ושל מענקים נוספים (מענקי פרישה, מענקים לעובדים שלא ניצלו ימי מחלה ופיצויים לעובדים ארעיים), ולכן גדלה מחויבותה האקטוארית.
בפברואר 2006 החליטה הנהלת החברה, בראשות המנכ"ל דאז, ד"ר יעקב רזון, להפריש לחשבון הנאמנות 20 מיליון ש"ח לחודש.
החברה הפקידה בנאמנות את הסכום האמור במשך 36 חודשים רצופים (ממרץ 2006 עד פברואר 2009 ), ובסך הכול הופקדו720 מיליון ש"ח.
ההחלטה לא הובאה לאישור דירקטוריון החברה, כמתחייב מחוק החברות הממשלתיות, אף כי מדובר בעניין שיש לו השפעה ניכרת על המצב הכספי של החברה.
באפריל 2009 דן הדירקטוריון בנושא חשבון הנאמנות, והנהלת החברה .
יעודה היא חשבון לצבירת נכסים למטרה מוגדרת 34 המונח "קצבה" מוגדר בתקנות מס הכנסה (כללים לאישור וניהול קופות גמל), התשכ"ד- 1964.
חברת החשמל לישראל בע"מ 309 .
הודיעה לדירקטוריון שההפקדות החודשיות לחשבון הנאמנות הופסקו חודש לפני כן מפני שהושג איזון אקטוארי בכספי חשבון הנאמנות35 .
החישוב של איזון אקטוארי אינו כולל את עלות כל רכיבי החשמל לפי התעריף לצרכן 310 דוח ביקורת שנתי63א .
בתגובת משרד המשפטים מאפריל 2012 למשרד מבקר המדינה נאמר כי "השאלה המשפטית אם החלטות קונקרטיות אלה הם עניין המחייב החלטות דירקטוריון אם לאו היא שאלה שלא מצאנו לגביה תשובה חד משמעית".
לדעת משרד מבקר המדינה, למען הסר כל ספק, ראוי היה כי מנכ"ל החברה דאז יביא לפני הדירקטוריון באופן ספציפי ונפרד את ההחלטות לאשר הפקדות בסך מאות מיליוני שקלים לחשבון הנאמנות, כדי שהדירקטוריון ידון בהחלטות ויחליט אם לאשרן.
בהיעדר אישור כזה, ראוי היה שהנהלת החברה תימנע מלהעביר כספים לחשבון הנאמנות.
ראוי שרשות החברות תבחן את הצורך להוציא לחברות הממשלתיות הוראות מתאימות כדי שמקרה כזה לא יישנה.
עוד מתברר, כי החלטת החברה להמשיך להפקיד בחשבון הנאמנות סכומים עבור רכיבים לא קצבתיים לא הובאה לאישורם של רשות החברות והממונה על השכר.
רשות החברות והממונה על השכר מסרו למשרד מבקר המדינה בתשו בותיהם (ממאי 2010 ) שהנושא אינו בתחום אחריותם.
משרד המשפטים השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2012 כי לגישתו "יש להותיר בצריך עיון" את סוגיית הצורך באישור הממונה על השכר להוציא כספים מהחברה לחשבון הנאמנות, "נוכח העובדה שניתן גם להעלות ספק אם החשבון כשלעצמו יצר זכות לעובדים בקיומו וליתרונות שבקיומו".
משרד מבקר המדינה מעיר כי עצם קיומם של הספקות העולים מתשובת משרד המשפטים מלמד שהיה על חח"י להעביר את הסוגיה מבעוד מועד לממונה על השכר, כדי שילבן אותה ויכריע בעניינה.
רכיבי ההתחייבויות המובטחות בחשבון הנאמנות: משרד מבקר המדינה העביר את המידע שבפרק זה למשרדי הממשלה המיוצגים בצוות הרגולטורים עוד לפני נובמבר 2010 , מועד הקמתו של הצוות.
לדעת משרד מבקר המדינה, לחברה הגדרה רחבה מאוד לעניין הוצאות שכר נלוות שעבורן היא מפקידה כספים בחשבון הנאמנות.
בטבלה שלהלן יפורטו הרכיבים הלא קצבתיים והמחויבות האקטוארית בגינם לפי עמדת החברה ב- 31.
0836: לוח1 : מחויבות אקטוארית של חשבון הנאמנות עבור רכיבים לא קצבתיים .
(במיליוני ש"ח) שם הרכיב .
107 מענק פרישה לגמלאים ששירתו עד35 שנות שירות .
31 מענק עבור20 שנות שירות .
946 מענקים אחרים - מענקי נכות, פיצויי פרישה ללא זכות .
לקצבה, מענקים עבור שירות ארוך מ-35 שנים, מענקים .
עבור אי-ניצול ימי מחלה ופיצויים מסוגים שונים .
1,234 שי לחגים וגילום מס הכנסה בגינו, חשמל בחינם וגילום מסים .
36 בדוחות הכספיים של החברה אין פירוט בנושא רכיבי הנאמנות.
המידע לקוח מניירות העבודה של אקטואר החברה לדוח הכספי ל - 31.
חברת החשמל לישראל בע"מ 311 2,318 סך המחויבות האקטוארית 1,531 *שווי הנכסים שהופקדו ביעודה * לפי דוח הכספיים של החברה לשנת 2011 השווי של הנכסים בחשבון הנאמנות היה כ-2 .
מיליארד ש"ח 312 דוח ביקורת שנתי63א .
בתשובת החברה ממרץ 2012 נאמר כי "החברה פועלת בהתאם להוראות הסדר 1996 , אשר חייב את החברה לבצע הפרשות מלאות, בגין כל אותם רכיבים אשר מרכיבים את המחויבות האקטוארית של החברה כלפי העובדים, הגמלאים והשארים הזכאים".
עוד נאמר בתשובתה כי "מאז שנת 1996 ועד היום פועלת חברת החשמל בנדון על פי קו פעולה עקבי וברור: החברה קובעת את הפרשותיה בגין רכיבים הנכללים במסגרת המחויבות האקטוארית בהתאם לתקנים החשבוניים התקפים ובכפוף לביקורת רואי החשבון החיצוניים".
משרד המשפטים הוסיף בתשובתו מאפריל 2012 'כי למיטב הבנתו "חשבון הנאמנות אינו כולל 'רכיבים ברורים, לגבי עובדים שאינם עובדי דור א' עד 96 ', ויחוס רכיבים אחרים אליו הוא עניין שהשתנה במהלך הזמן 'והתפתח', אך לא היה ביסוד ההתנהלות".
שי לחגים: בתקנות הפנסיה של החברה משנת 1958 לא צוין כי הגמלאים זכאים לתשלום שי מדי שנה בשנה ולגילום המס בגינו.
לטענת החברה, גילום תשלום המס עבור תשלום השי לחגים נעשה משנת 1975 והוא נוהג בעל תוקף מחייב אשר קיבל גושפנקה עם חתימת הסדר 1996 .
החברה הוסיפה כי הפקדת הכספים ביעודה אין בה כדי לשנות את זכויותיהם המהותיות של עובדי החברה או של גמלאיה, אלא היא משמשת מנגנון להבטחת קיומו של מקור מימוני לתשלום התחייבויות החברה בהתאם לדין ולהסכמי שכר.
לפיכך, לטענתה אין מדובר בהטבת שכר, ולא נדרש לגביה אישורו של הממונה על השכר במשרד האוצר.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי הפקדת כספים בסכומים ניכרים עבור עובדיה על בסיס איזון אקטוארי בגין הוצאה שהחברה אינה חייבת לשלם בעת שהיא מפסיקה לפעול וללא אישור הגופים המפקחים על החברה היא בבחינת פעילות בלתי תקינה.
העובדה שבמשך שנים רבות החברה הפקידה סכומים שלא כדין אין בה כדי להביא להכשרת ההפקדות.
חשמל בחינם: בתקנות הפנסיה של החברה משנת 1958 ,נקבע, בין היתר כי עובדיה הפעילים והגמלאים שלה זכאים לחשמל בחינם.
זה שנים רבות משלמת החברה את הוצאות החשמל של עובדיה וגמלאיה 37 עד תקר ה מסוימת 38 , באמצעות זיכוי חשבון החשמל שלהם.
בשנת 2002 הגדילה החברה את מחויבותה האקטוארית כדי שתכלול את מרכיב עלות הדלק הנדרש לייצור החשמל39 .
הטבה זו היא הטבה בעין, שהרי העובדים והגמלאים מקבלים זיכוי על חשבון החשמל שלהם ולא תשלום כספי, ולכן לא היה מקום להפרשה של הטבה בעין לחשבון הנאמנות.
במרץ 2011 החליטה החברה להמשיך לכלול את עלות חשמל בחינם בחישוב המחויבות האקטוארית של הנאמנות עבור רכיבים לא קצבתיים, אך הפקדות לחשבון הנאמנות יהיו בגין גילום המס על ההטבה בלבד.
גילום מס הכנסה: נוסף על האמור לעיל, במסגרת חישוב המחויבות האקטוארית של חשבון הנאמנות מגלמת החברה 40 את מס ההכנסה שמשלם .
37 הוחל לתת הטבה זו לעובדים ולגמלאים של החברה זמן קצר לאחר הקמתה בשנת 1923.
38 התקרה היא 18,000 קוט"ש לשנה לעובדים פעילים, ו - 14,000 קוט"ש לשנה לגמלאים.
תעריף החשמל הביתי כולל עלויות ייצור, הובלה וחלוקה של החשמל 40 גילום מס הוא תוספת לשכר העובד, וסכומו מחושב באופן שלאחר תשלום המס יקבל העובד סכום זהה לסכום שהתכוונה החברה לשלם לו.
חברת החשמל לישראל בע"מ 313 .
העובד בעד חלקו בשי שהוא מקבל מהחברה לחגים ואת מס ההכנסה והמע"מ שמשלם העובד בעד חלקה במתן חשמל בחינם.
החברה הסבירה כי "גילום המס של הטבת החשמל, מקורו בשנת 1975 בעת שהתרחשה רפורמה במיסוי ובמסגרתה נקבע כי הטבות ימוסו במס, אך בד בבד נקבע כי ההכנסה הנקייה (נטו) של העובד לא תפגע".
לטענת החברה, בשנת 2008 היא החליטה שלפי תקנים חשבונאיים בין-לאומיים ( (IFRS , 314 דוח ביקורת שנתי63א .
עליה להציג בדוחות הכספיים את סך עלות השכר למעביד, ולכן כללה במחויבות האקטוארית של חשבון הנא מנות את הגילום האמור.
מכאן שהחברה מתייחסת להטבה של שי לחגים וחשמל בחינם כמו להוצאה של העובד המשמשת לביצוע עבודה, ולכן היא משלמת אותה לעובד במלואה.
עוד הסבירה החברה בתשובתה ממרץ 2012 כי היא פועלת "בהתאם להוראות הסדר 1996 ; בהתאם לכללים חשבונאיים החלים על החב רה".
יצוין כי הממשלה, שלא כחברה, אינה מגלמת לעובדיה מס הכנסה על הטבות דוגמת השי לחגים אלא זוקפת41 את חלקה בהן לחישוב ההכנסות של העובד החייבות במס הכנסה.
לפי נתוני החברה, המחויבות האקטוארית של חשבון הנאמנות כוללת סכום של כ- 364 מיליון ש"ח 42 עבור גילום מס הכנסה ומע"ם בגין חשמל בחינם.
לפי אומדן משרד מבקר המדינה, במחויבות האקטוארית נכלל גם סכום של כ-46 מיליון ש"ח עבור גילום מס הכנסה בגין השי לחגים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מס ההכנסה ומע"מ הם חובות של עובד לרשויות המס, ואין שום הצדקה שהחברה תצבור כספים בגין גילום מס בקרן נפרדת המיועדת לעובדים.
על דירקטוריון החברה ועל הגופים המפקחים על החברה לבחון שוב את מדיניות ההפרשות לצורך כיסוי הגילום בגין החשמל בחינם והשי לחגים, משום שמדובר בחוב עתידי לרשויות המס ולא בהחזר כספים לעובד עבור הוצאה שהוא שילם, ולכן יש מקום לגלמה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2012 הסביר משרד המשפטים כי למיטב הבנתו, "חלק זה של הטבת 'חשמל-חינם', גילום מס בגינו, הוא רכיב המנוי ]הסדר[ בנספח א' להסכם96 , וכלול לפיכך באותם רכיבים שהמדינה חייבה את חברת החשמל להפריש בגינם לעובדי דור א' עד 1996 .
קרי, המדינה ראתה אותם כחלק מן המחויבות הפנסיונית לעובדי החברה, אף אם אינם קצבתיים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי הממונה על השכר חלק על כמה רכיבי שכר המנויים בנספח א' להסדר 1996 ועל כן אין זה מובן מאליו כי יש להפריש כספים בחשבון הנאמנות עבור דור א.
יצוין שתשובת משרד המשפטים אינה מתייחסת לעובדי דור ב ודור ג.
הפרשות לחשבון הנאמנות עבור עובדי דור ג: החברה הפקידה בחשבון הנאמנות כספים גם עבור הוצאות עתידיות המיועדות לעובדי דור ג, ועד דצמבר 2008 צברה החברה בנאמנות כ -121 מיליון ש"ח 43 .
החברה מתכננת להמשיך להפקיד לקופה זו כספים המיועדים למימון הוצאות דור ג.
כפועל יוצא ממדיניות זו, ברבות הימים יכלול חשבון הנאמנות רק את הכספים המיועדים לדור ג.
החברה סבורה "כי אין בעובדה שעובדי דור ג' של החברה מבוטחים .
41 זקיפת מס היא הוספת ערך ההטבה למשכורת העובד כדי שתתאפשר גביית מסים בגינה.
42 האומדנים של עלות גילום מסים לגבי השי לחג והחשמל בחינם מבוססים על הנתונים המעודכנים לשנת 2008.
43 לפי הנתונים המעודכנים ל- 31.
08 , רכיבי ההפרשה עבור דור ג היו כלהלן: מענקים בסך כ -37 מיליון ש"ח, "פיצויים בשיעור 28% (משכר החודשי הסופי כפול מספר שנות שירות)" בסך כ-16 מיליון ש"ח, מענק הניתן לעובדים שהועסקו בחברה עד35 שנים- בסך משכורת חודשית לכל שנת שירות - כ-16 מיליון ש"ח, מענק בסך כ-46 מיליון ש"ח בגין אי -ניצול ימי מחלה, מענק בסך כ -6 מיליון ש"ח לעובדים שהועסקו בחברה עד 20 .
שנות שירות חברת החשמל לישראל בע"מ 315 .
בהסדר פנסיה צוברת, כדי לשחרר אותה מחובתה להפקיד סכומי כסף מתאימים לכיסוי התחייבויות ל א קצבתיים שיש לחברה כלפי עובדים אלה".
כמו כן טוענת החברה כי "מכוח הסדר 1996 , עליה להקפיד על כיסוי אקטוארי כלפי עובדיה (ללא אבחנה 'דורות' שונים), כשם שחלה עליה החובה להפקיד סכומי כסף לכיסוי ההתחייבויות הלא פנסיוניות כלפי דור א' ועובדי דור ב', חלה עליה חובה דומה להפקיד סכומי כסף מקבילים לכיסוי ההתחייבויות הלא-פנסיוניות כלפי עובדי דור ג'".
משרד המשפטים השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2012 ,כי לפי עמדתו שהתגבשה גם במסגרת 316 דוח ביקורת שנתי63א .
עבודתו של צוות הרגולטורים, "על פי סעיף 12 להסדר 1996 , מחויבת חברת החשמל כלפי המדינה, להפריש עבור עובדיה, לרבות עובדי דור ג', לכלל התחייבויותיה הפנסיוניות לגביהם, על פי תחשיבים אקטואריים, ואין האמור מוגבל לזכויות קצבתיות דווקא אלא, למכלול הזכויות הפנסיוניות.
אלא, שמדובר בחובה ל'הפרשה', קרי ייצוג בדו"חות הכספים, ולא בחובה להפקדה לחשבון שמחוץ לתזרים החברה" (ההדגשה במקור).
רשות החשמל מסרה בתשובתה ממרץ 2012 כי "עובדי דור ג' אינם נזכרים בהסכם הנאמנות משנת 2000.
" לדעת משרד מבקר המדינה, אין החברה חייבת לממן גירעון אקטוארי בחשבון חיצוני עבור עובדיה בכלל, ועבור עובדי דור ג בפרט, בגין רכיבים לא קצבתיים.
כמו כן מעיר משרד מבקר המדינה שהחברה יצרה באמצעות חשבון הנאמנות מודל שבמהותו הוא בעל מאפיינים של פנסיה תקציבית, אף שבהסדר 1996 התחייבה החברה להעביר את עובדי דור ג לפנסיה צוברת.
בכך פעלה החברה תוך עקיפת התחייבותה זו.
משרד המשפטים בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפר יל 2012 מסר כי "בחשבון הנאמנות גם אין מנגנון לחישוב אקטוארי של זכויות.
לא קיימת זכות לאיזון אקטוארי בחשבון זה".
יצוין שמשנת 1995 משרדי הממשלה ועובדי המדינה מפרישים כ-5% כל אחד לקופת גמל (הדומה לפנסיה צוברת) עבור רכיבי שכר שאינם קצבתיים.
לעומת זאת, בחברת החשמל נהוג הסדר שונה ולפיו החברה היא הגורם היחיד המפריש כספים עבור רכיבים אלה.
שימוש בכספי הנאמנות: על פי חוות דעת משפטית חיצונית שקיבלה החברה בשנת 2008 , החברה רשאית להעביר את הכספים שבחשבון הנאמנות לקופה המרכזית לכיסוי הג ירעון בכפ"י.
בחוות הדעת נאמר כי העברה זו "עולה בקנה אחד עם השימושים המותרים בכספי היעודה בהתאם להוראות הסכם הנאמנות.
יתר על כן, הפקדת הכספים בקופה המרכזית מגשימה יותר מכל את תכלית השימוש בכספי היעודה".
מתברר, כי משנת 2000 , מועד הקמת חשבון הנאמנות, ועד מועד סיום הביקורת בנושא בינואר 2012, לא הועברו כספים מחשבון הנאמנות לחברה כדי לממן את הרכיבים הלא קצבתיים עבור עובדיה.
החברה לא משכה אפוא כספים מחשבון הנאמנות כדי לשלם לגמלאיה את ההטבות שעבורן הפקידה כספים בחשבון הנאמנות כגון החשמל בחינם ותשלום השי לחג.
בתשובתה ממרץ 2012 הסבירה החברה כי "אי שימוש בכספי הנאמנות עד כה נבע מכך שלאורך השנים היה גרעון מסוים בחשבון הנאמנות, על כן לא היה טעם לשלם לפורשים לגמלאות ולמפוטרים כספים מתוך החשבון, תוך הגדלת הגרעון".
עוד הסבירה החברה כי שולמו לזכאים לכך כספים מחשבונה השוטף, ובזכות זאת לא נדרשה התחשבנות שוטפת מול חשבון הנאמנות.
החברה הוסיפה כי במרץ 2011 קיים דירקטוריון החברה דיון נוסף במעמדם של הכספים המופקדים בחשבון הנאמנות למימון רכיבי שכר פנסיוניים שאינם קצבתיים.
בדיון הוצג מסמך עקרונות שבמסגרתו בוצעה השוואה תקופתית בין העתודה בגין רכיבי שכר פנסיוניים שאינם קצבתיים ובין שווי הנכסים שבחשבון הנאמנות (יעודה).
מהמסמך האמור עולה כי החברה תפרוס למשך 24 חודשים את תשלום יתרת הגירעון האקטוארי שנצבר בחשבון הנאמנות וכי היא תעביר עודפים חברת החשמל לישראל בע"מ 317 .
אקטוארים מחשבון הנאמנות במשך שני רבעוניים רצופים לכפ"י במסגרת התשלום שלה לקופה זו בהתאם לתקנון הקופה.
אם ייוותר עודף אקטוארי בחשבון הנאמנות ובכפ"י, יוחזרו העודפים לקופת החברה.
בחישוב העתודה לא תיכלל עלות ההטבה של אספקת חשמל בחינם (רכיב מרכזי).
דירקטוריון החברה החליט להעביר את מסמך העקרונות לצוות הרגולטורים (ראו להלן - שיתוף 318 דוח ביקורת שנתי63א .
פעולה בין הרגולטורים של משק החשמל).
במרץ 2012 החליט דירקטוריון החברה כי החברה תעביר עד סוף השנה סכום של 600 מיליון ש"ח מחשבון הנאמנות לכפ"י.
הסתדרות העובדים הכללית החדשה והמזכירות הארצית של עובדי החברה התנגדו לשחרור כספים מחשבון הנאמנות ולהעברתם לכפ"י, והסוגיה נדונה בבית הדין לעבודה 44 .
ביוני 2012 טרם הסתיימו ההליכים.
יצוין כי במאי 2012 פנתה החברה לנאמן וביקשה ממנו להעביר סך של 600 מיליון ש"ח לקופת כפ"י עד סוף שנת 2012 .
פנייה זו התבצעה בעקבות כך שבית הדין הארצי לעבודה, בהחלטתו מאפריל 2012 , דחה את בקשת ההסתדרות וארגון הע ובדים בחח"י למנוע מהחברה לפעול לכך שיועברו לכפ"י הכספים שהופקדו בחשבון הנאמנות שלה בגין רכיבי "חשמל מוזל" בסך של כ-600 .
מיליון ש"ח בעקבות טיוטת דוח הביקורת ממרץ 2010 הובא נושא חשבון הנאמנות לפני צוות הרגולטורים של החברה.
במרץ 2012 הוציא צוות הרגולטורים לחב רה המלצה לעניין חשבון הנאמנות ולפיה "הפקדות שביצעה החברה בגין רכיבים לעובדי דור א שאינם רכיבים המנויים בנספח א' להסכם 96 ' שקדמו ליום 4.
1996 , וכן כל הפקדה בגין רכיבים לעובדי דור ב ועובדי דור ג, הן הפקדות שלא נמצאה לגביהן כל חובה הפקדה, לא כל שכן כל חובה ל איזון אקטוארי".
כמו כן קבע הצוות כי "יעודה באיזון אקטוארי למכלול רכיבים, שאינם קצבתיים, בהעדר הסדרה מפורשת ואישור גורמים רלוונטיים, הינה פעולה חריגה ביחס למקובל בחברות ממשלתיות ובחברות ציבוריות במשק, ולא כל שכן מקום שהחברה היא חברה אשר הציבור משלם עבור השי רותים הניתנים על ידה באמצעות התעריף.
ניהול יעודה באופן האמור, בהיקפים ובסכומים כפי שנעשה עד היום הינו חריג ובלתי מקובל.
העובדה כי החברה מעולם, לא עשתה שימוש בכספי חשבון הנאמנות לצרכי תשלומי ההטבות והמענקים בפועל, אלא המשיכה להשתמש במקורותיה העצמיים למימון ההטבות והמענקים, תוך שהכספים נותרים בחשבון הנאמנות בלא שימוש, מוסיפה קושי".
לפיכך סבר הצוות כי "ראוי שהחברה תעשה את כל הנדרש, לרבות מול הנאמן או מול הנהנים ולפי כל דין, לשם שחרור כספים שאינה מחוייבת להפקידם בחשבון הנאמנות.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה לפעול בהתאם להמלצות צוות הרגולטורים להעברת שאר הכספים שבחשבון הנאמנות לקופת החברה או לכפ"י, וכי כספים אלה ישולמו על חשבון הפקדותיה בגין רכיבי שכר מזכים של עובדיה הזכאים.
כך תוכל החברה לקזז מכל סכום שיהיה עליה להעביר לכפ"י את הסכום שיועבר אליה מחשבון הנאמנות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה להפסיק להפקיד בחשבון הנאמנות כספים עבור מגוון רחב של הוצאות שכר נלוות שאינן מוגדרות כרכיבים קצבתיים.
מדובר בהוצאת כספים מקופת החברה שלא לצורך.
על החברה ועל צוות הרגולטורים להמשיך לפעול בעניין זה כדי לאפשר את החזרת הכספים לקופת החברה.
הפקדת כספים בחשבון נאמנות זה שלא לצורך פגעה בתזרים המזומנים של החברה והגבירה את הצורך של החברה לגייס הון, לעתים בריביות גבוהות יחסית.
44 בר"ע 5051 -04-12 הסתדרות העובדים הכללית החדשה ואח' נ' חברת החשמל לישראל בע"מ סק- 4556 -03-12 , 4551 -03-12 חברת החשמל לישראל בע"מ נ' הסתדרות העובדים הכללית החדשה ואח'.
חברת החשמל לישראל בע"מ 319 .
בשנת 2000 ביצע הממונה על השכר בדיקה בעקבות ממצאי דוח מבקר המדינה משנת 1999 בעניין תנאי העסקה ופרישה חריגים של עובדים בכירים בחברה 45 , ובשנת 2001 הכין הממונה דוח המפרט את ממצאיו.
לאחר הכנת הדוח דנו החברה והממונה על השכר בממצאי הבדיקה במשך כעשור, ובינואר 2011 חתמו החברה והסתדרות העובדים הכללית החדשה (להלן - ההסתדרות) על הסכם עבודה46 ובו נאמר, בין היתר, כי עובדים שהתקבלו לחברה לאחר 1.
04 לא יהיו זכאים לתנאים מסוימים אשר בדוח שהכין הממונה בשנת 2001 הוא העיר כי ראוי לבטלם.
בשנים 2001 -2011 ,כיהנו בתפקיד הממונה על השכר מר יובל רכלבסקי מר אלי כהן ומר אילן לוין.
יצוין כי בשנת 2004 כללה החברה בתק נון כפ"י חריגות בתנאי השכר והפנסיה של עובדיה לצורכי חישוב האקטואריה, אשר בעניינן התעוררו חילוקי דעות בינה ובין הממונה על השכר, ואף על פי כן הממונה על שוק ההון לא פנה לממונה על השכר לבירור העניין לפני אישור התקנון.
כפ"י כללה חריגות לכאוריות אלה בחישובי המחו יבות האקטוארית 47 (ראו להלן).
משרד מבקר המדינה בחן בשנת 2009 את השינויים ברכיבי חישוב הפנסיה שהונהגו בלי האישור הנדרש החל משנת 1975 .
חלק מרכיבי פנסיה הם גם רכיבי שכר לעובדים פעילים.
להלן דוגמאות לתוספות שהונהגו בלי האישורים הנדרשים: 1.
תוספת דרגות לאחר פריש ה: על פי סעיף 7 לתקנות הפנסיה של החברה, השכר הקובע לעניין חישוב סכום הפנסיה יהיה השכר האחרון "אשר שולם לעובד לפני פרישתו, שהוא צמוד אחרי פרישתו לשכר באותה הדרגה שבה היה העובד בעת פרישתו".
בשנות השבעים של המאה העשרים קבעה החברה מדיניות ולפיה הערך הריאלי של הפנסיה יישמר באמצעות הצמדת שכר הגמלאים לשכר העובדים הפעילים, תשלום תוספת יוקר וקידומם של הגמלאים בדרגה מדי שלוש שנים 48 .
הטבה זו כרוכה בהוצאת כספים גדולה.
בשנת 1992 התחילה החברה לקדם את הגמלאים בדרגה מדי שנתיים במקום מדי שלוש שנים, אף שהממונה על השכר לא אישר הסדר זה בעת שהונהג כנדרש לפי חוק יסודות התקציב.
אקטואר משרד האוצר העריך בשנת 1995 כי הפרש ההתחייבות האקטוארית, שמקורה בהאצת קידום הגמלאים בדרגה מדי שנתיים במקום אי - קידומם כלל, כרוכה בעלות של כ -750 מיליון ש"ח, סכום השווה ל -1.
2 מיליארד ש"ח במחירי שנת 2008 .
בשנת 2001 ,קבע הממונה על השכר כי "תוך עד שנה מיום הוצאת מכתב זה במסגרת הסכם השכר הבא של החברה, תבוטל החריגה של קידום גמלאים .
45 ,מבקר המדינהדוח שנתי 50א ( 1999 '), עמ27 .
)(בפרק על איגודים 46 בפברואר 2011 סיימו הממונה והחברה משא ומתן בנושא הצמדת הגמלה למדד המחירים לצרכן ובנושא הסדרת כמה חריגות שהועלו בבדיקת הממונה.
47 בנושא ההשפעה של שיפורים בתנאי שכר על תעריף החשמל הוגשה תובענה ייצוגית - ת"צ 2148 -09 ,יונתן שליידר ואח' נ' חברת החשמל לישראלנבו.