HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ואולם, משרד הקליטה לא פעל לתיאום בידי גורם מתכלל כלשהו בדבר מלג ות לשכר הלימוד, לדמי קיום ולמעטפת מכספים שמקורם ציבורי: ממשרדי ממשלה, מרשויות מקומיות, ממפעל הפיס וממוסדות ההשכלה הגבוהה.
לפיכך תיתכן שונות בתמיכות בסטודנטים יוצאי אתיופיה, אף אם נתוניהם הסוציו-אקונומים דומים.
הביקורת העלתה כי בדומה לניצול התקציבי הנמוך של כספי תכנית החומש שיוחדו לצבא, גם ניצול תקציב מינהל הסטודנטים במשרד הקליטה מול 21 מוסדות אקדמיים בשנים 2008 -2010 היה נמוך מאוד, כ- 21% בלבד.
אחדות מהסיבות לכך הן (כעולה מהתיעוד של משרד הקליטה): הקצאות יתר בהשוואה לצרכים פחותים; בעיית דיווח של האוניברסיטאות על הוצאותיהן; אי -ניצול תקציבי עקב היעדרות סטודנטים יוצאי אתיופיה משיעורי התגבור שיוחדו להם.
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 105 .
לקידום ההשכלה פועלות היחידה להכוונת חיילים משוחררים והקרן לקליטת חיילים משוחררים, בעיקר בתחום המכינות הקדם -אקדמיות להשלמת הבגרויות ולשיפורן.
יותר מ-70% מהחיילים המשוחררים הלומדים במכינות מקבלים מהקרן מלגות לימוד ומלגות קיום.
הטבות ייחודיות וגבוהות יותר בהקשר זה ניתנות לחיילים משוחררים יוצאי אתיופיה: מלגת הקיום החודשית במכינה לחייל משוחרר היא בסך 1,000 ש"ח וליוצא אתיופיה בסך 1,500 ש"ח.
ב- 2011 תמכו היחידה והקרן ב -446 חיילים משוחררים יוצאי אתיופיה במכינות, ובשנת 2012 קטן מספרם ל-342.
הקרן תומכת במלגות בשיעור 90% משכר הלימוד ללומדים בבתי ספר להנדסאים או לטכנאים מוסמכים שבפיקוח המכון הממשלתי להכשרה טכנולוגית (להלן - מה"ט).
את יתרת ה -10% מקבלים הלומד ים ממינהל הסטודנטים.
גם למסגרת לימודים זו קיימות מכינות המיועדות למועמדים שאינם עומדים בדרישות הקבלה של המכללות הטכנולוגיות.
בשנת הלימודים התשע"א תמכו היחידה והקרן ב-75 יוצאי אתיופיה במכללות מה"ט מבין כ- 4,000 .
חיילים משוחררים שלמדו בהן יצוין כי על פי נתוני למ"ס ל - 2010 , שיעור גבוה של תלמידי תיכון יוצאי אתיופיה לומדים בנתיב הטכנולוגי בחטיבה העליונה, כ -46% , לעומת 33% בשאר האוכלוסייה.
מנגד, רק 194 תלמידים יוצאי אתיופיה מבין 22,000 למדו במוסדות שבפיקוח מה"ט בשנת הלימודים התשע"ב (כ - 0.
9% ), כמחציתם בתחומי הנדסת תעשייה וניהול, אלקטרוניקה וחשמל.
הגורם המעודד את הלימודים במוסדות הטכנולוגיים הוא המכללות עצמן בדרך כלל, אולם בהתחשב בכך שמקצועות הלימוד הללו מגדילים את אפשרויות התעסוקה יש מקום שמשרד החינוך ומשרד התמ"ת ישקלו דרכים לעודד את יוצאי אתיופיה ללימודים אלה, למשל באמצעות הגדלת מלגות הקיום והמעטפת.
משרד התמ"ת הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי נוכח היקף התקציבים הקיים, ונוכח הגדלת מלגות הקיום והמעטפת לטובת יוצאי אתיופיה, תיפגע שאר האוכלוסייה בכל הנוגע להשלמת הכנסה, להכשרות מקצועיות, לקידום אקדמאים ועוד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ניהול אפקטיבי של התקציבים המיועדים ליוצאי אתיופיה, שאת הצורך בו מעלה דוח זה, עשוי ליתן מקורות להגדלת מלגות קיום ומעטפת ללא פגיעה ביתר האוכלוסייה.
היחידה והקרן חברו ליזמה של המגזר הפרטי בתכנית "אופקים להיי -טק", שנועדה לקדם חיילים משוחררים המתקשים לעמוד בדרישות הקבלה של מוסדות אקדמיים ללימודי הנדסה ומדעים מדויקים בטכניון, באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת בן -גוריון בנגב.
פעולות הסיוע של היחידה, של הקרן, של הות"ת ושל התורמים הפרטיים כוללות, בין היתר, מימון מלא של שכר הלימוד במכינה ובמהלך לימודי התואר האקדמי; הענקת מלגת קיום חודשית; מתן ליווי, חניכה וסיוע לימודי וחברתי; מתן עדיפות בהקצאת מעונות.
סטודנט הממשיך בלימודיו לתואר ראשון מתחייב לתרום לתכנית לאחר תום הלימודים ועם העסקתו (לכשיגיע לשכר של 150% מהשכר הממוצע במשק).
כאמור, מינהל הסטודנטים מחייב את 106 דוח שנתי63ג .
הסטודנט הנתמך בהתנדבות לשירות חברתי, בחובת סיום קורסי אנגלית ובהצלחה בלפחות 75% .
מהקורסים שנלמדו היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 107 .
לדעת משרד מבקר המדינה, מודל המחויבות והתרומה של הסטודנט בתום לימודיו בתכנית אופקים להיי -טק, ההופך אותו למשתתף במימון לימודיו לכשיסתייע בידו, יכול לשמש דוגמה לתכניות דומות.
על פי תיקון לחוק קליטת חיילים משוחררים (הקרן לעידוד לימודי השכלה גבוהה באזורי סיוע - פריפריה), התשע"א- 2011 , החל בינואר 2010 חייל משוחרר או בוגר שירות לאומי שסיימו את שירותם כנדרש, ולרבות מי שמצבם הסוציו - אקונומי מצדיק זאת, והחלו ללמוד משנת הלימודים התשע"א (מאוקטובר 2010 ,) זכאים למלגת לימודים (כ - 9,850 ש"ח) לשנת הלימודים הראשונה במוסדות להשכלה גבוהה הממוקמים בפריפריה (ובכמה מוסדות בירושלים).
בה בעת, חייל משוחרר יוצא אתיופיה יכול להשתמש גם במענק השחרור העומד לזכותו למטרות מימון הלימודים, וכן יכול לממן את לימודיו באמצעות מינהל הסטודנטים במשרד הקליטה.
הביקורת העלתה כי נתוני מינהל הסטודנטים ומשרד הביטחון בדבר מימון שנת הלימודים הראשונה במוסדות להשכלה גבוהה בפריפריה אינם מוצלבים כדי למנוע כפל תשלומים מכספי ציבור.
משרד מבקר המדינה השווה נתונים לשנות הלימוד התשע"א -התשע"ב והעלה כי מבין כ- 1,010 סטודנטים יוצאי אתיופיה, שקיבלו בשנת הלימוד הראשונה שלהם מלגות לימוד, מלגות מחיה ודמי מעטפת ממשרד הקליטה, היו כ- 30 שקיבלו גם מלגות לימודים לשנת הלימודים הראשונה ממשרד הביטחון.
התשלומים של משרד הביטחון לאותם סטודנטים שלימודיהם מומנו גם בידי מינהל הסטודנטים הסתכמו בסך של כ- 187,000 ש"ח.
ההשוואה לא כללה את יתר הסטודנטים, שהם גם חיילים משוחררים, וייתכן שהיקף התופעה נרחב יותר.
אמנם, מדובר בתופעה שולית בקרב סטודנטים יוצאי אתיופיה, אך אפשר היה למנוע אותה בנקל, לו התקיים תיאום בעניין זה בין שני משרדי הממשלה.
משרד הביטחון הסביר בתשובתו מנובמבר 2012 כי הקרן לעידוד השכלה גבוהה פועלת מכוח החוק לקליטת חיילים משוחררים, התשנ"ד - 1994 .
לכן, גורמים אחרים, שאינם פועלים מכוח חקיקה מחייבת, צריכים להתאים את עצמם לחוק, כלומר לתאם את תשלומי התמיכה.
בד בבד פועלת הקרן למנוע תשלום כפול מכמה גורמים ממשלתיים באמצעות כתבי התחייבויות הן של מוסדות הלימוד והן של הסטודנטים הנתמכים, שמטרתם למנוע כפל תשלומים למימון שנת הלימודים הראשונה.
כמו כן יזמה הקרן בקשה למינהל הסטודנטים להעברת מידע בנושא זה.
מתשובת משרד הביטחון למשרד מבקר המדינה עולה כי בנובמבר 2012 , לאחר סיום הביקורת, פנו היחידה והקרן לארגון הג'וינט בבקשה לתכלל ולאגד את כל הגופים המטפלים ביוצאי אתיופיה, אשר שירתו בצה"ל (או בשירות לאומי), במטרה להוביל את הסיוע והליווי לכ- 2,000 משתתפים מיום גיוסם ועד מועד סיום זכאותם כחיילים משוחררים (סך הכל עד שמונה שנים).
הליווי כולל הצמדת מלווה לכל חייל, סיוע בשילוב במערך ההשכלה הקדם אקדמית והאקדמית, הכשרה מקצועית ועוד.
משרד החינוך האגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך מקדם למידה של מבוגרים (בני 18 )ומעלה עולים חדשים וותיקים, בדרך כלל מעוטי השכלה או חסרי השכלה לחלוטין.
האגף מתמקד בעיקר בהנחלת השפה העברית ובהשלמת השכלה לכדי 10-12 שנות לימוד.
כאמור, האגף לחינוך מבוגרים משתתף במימון התלמידים במכינות קדם- אקדמיות, בעיקר במלגת קיום חודשית בסך 800-1200 ש"ח ובמימון המעטפת.
בכל הנוגע ליוצאי אתיופיה, האגף הציב לעצמו יעד לקלוט אותם בתחומים היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 109 .
הלשוני, התרבותי וההשכלתי.
לשם כך מקיים האגף לחינוך מבוגרים מסגרות לגיור, ללימוד עברית, להכשרה לעולם העבודה ועוד.
האגף לחינוך מבוגרים מפעיל מסגרות להשלמת השכלה תיכונית המיועדות לקהל מבוגרים (לא בהכרח יוצאי אתיופיה) לשם קבלת תעודה של משרד החינוך ("תעודת גמר תיכונית", להלן - תג"ת).
התג"ת אינה שוות ערך לתעודת בגרות אך משפרת את השילוב התעסוקתי, ובהשלמת נקודות ממבחני הבגרות היא מאפשרת גם קבלה ללימודים אקדמיים.
עלות קורס השלמת השכלה ל-12 שנות לימוד לקבלת התג"ת היא כ- 141,000 ש"ח; מספר התלמידים המינימלי לפתיחת כיתת תג"ת המיועדת ליוצאי אתיופיה הוא 17 תלמידים113 ; יוצא שהעלות לתלמיד היא כ- 8,300 .
ש"ח ופחות מזה בכיתות גדולות יותר לשם השוואה, עלות מכינה קדם -אקדמית לבגרות היא 20,000 -30,000 ש"ח לתלמיד לשנה.
יודגש כי על פי נתוני למ"ס, במכינות של מסלולים דו-שנתיים להשלמת בחינות הבגרות - פחות מ -25% מהסטודנטים ממשיכים ללימודי תואר ראשון לאחר סיום המכינה.
אי לכך הצוות שהוקם ליישום מסקנות ועדת אריאב114 המליץ לצמצם בהדרגה מסלול זה ולקדם את המסלול הייעודי במכינות (למעלה מ -80% מהסטודנטים במסלול זה ממשיכים ללימודי תואר ראשון).
התוצאות הדלות של התלמידים, לרבות יוצאי אתיופיה, במכינות להשלמת בחינות הבגרות טומנות בחובן פוטנציאל לתסכול רב לפרט.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד החינוך לשקול לעודד, במקרים המתאימים, את הפניית התלמידים, לרבות מיוצאי אתיופיה, למסגרת של השלמת השכלה לבגרות והכשרה תעסוקתית באמצעות האגף לחינוך מבוגרים, אשר עשויה להוביל להצלחה רבה יותר הן במישור הלימודי והן במישור התעסוקתי, ועלותה אף נמוכה יותר.
משרד החינוך הסביר בתשובתו כי הוא בוחן את האפשרות לשלב את המבחנים להשלמת השכלה של 12 שנות לימוד במסגרת המכינות, או לחילופין להפנות יוצאי אתיופיה שלא יצליחו להשתלב בלימודים אקדמיים למסגרת של השלמת ההשכלה כך שייפתח עבורם פתח להכשרה תעסוקתית בהמשך.
113 מספר התלמידים המינימלי הוא20 .
בראשות פרופ' פייסל עזאיזה 110 דוח שנתי63ג .
בהקשר של יוצאי אתיופיה יש משנה חשיבות לכך, שכן בעלי תארים אקדמיים ישמשו מודל לחיקוי לצעירים.
אשר על כן סטודנטים יוצאי אתיופיה זוכים לטיפול, להעדפות ולתמיכה רבה יותר מכל סטודנט עולה אחר או יליד הארץ בכל המסגרות העל -תיכוניות.
התחייבות של סטודנט יוצא אתיופיה למשרד הקליטה בתמורה למימון לימודיו האקדמיים היא 120 שעות התנדבות במסגרת שירות חברתי - קהילתי.
לנוכח הכספים הציבוריים הרבים המוקצים לסטודנטים אלה, על מינהל הסטודנטים לשקול דרכים להרחיב את מחויבות הסטודנט הן לדרישות בתחום ההישגים האקדמיים ו הן להשלמת הלימודים כדי להגביר את הסיכויים להצלחת הסטודנטים הן בתקופת הלימודים עצמה והן בעתידם האישי והתעסוקתי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרדים התומכים בלימודים אקדמיים של סטודנטים, לרבות יוצאי אתיופיה, לשקול להרחיב את איגום המשאבים (הקיים במכינות) באמצעו ת גוף מתכלל גם לגבי הלימודים האקדמיים, מאותם השיקולים שכוחם יפה למכינות הקדם -אקדמיות: מניעת כספי תמיכה כפולים; קביעת אומדנים לסיוע על פי מגוון הזכאויות (למשל: עולים, חיילים משוחררים וחתך סוציו -אקונומי); אסדרת הסיוע שמקורו בכספי ציבור בצוותא עם הדיקן בכל מוסד.
כך יוכל הגוף המתכלל לקבוע את התשלומים הדיפרנציאליים באופן שיביא לאחידות בכספי התמיכה וימנע אפשרות לכפל תשלומים או לחוסר איזון בהקצאתם.
קידום הייצוג ההולם של יוצאי אתיופיה בקרב עובדי השירות הציבורי .
למרות השיפור שחל בתחום התעסוקה של אוכלוסיית יוצאי אתיופיה עם השנים, עדיין מצבה של אוכלוסייה זו בתחום זה טוב פחות ממצבה של האוכלוסייה היהודית הכללית ושל רבות מאוכלוסיות העולים ממדינות אחרות.
כך, למשל, בשנים 2008 -2009 היה שכרו החודשי הממוצע של גבר יוצא אתיופיה 7,000 ש"ח- נמוך בכשליש מהשכר הממוצע של גבר באוכל וסייה היהודית הכללית ( 10,400 ש"ח); שכרה של אישה יוצאת אתיופיה היה 3,900 ש"ח- נמוך בכ-40% ( משכרה של אישה באוכלוסייה היהודית הכללית 6,400 )ש"ח115 .
יוצאי אתיופיה נתקלים בחסמים המקשים עליהם את השתלבותם בשוק העבודה, בין היתר, בגלל שיעורי השכלה נמוכים ּוותק נמוך בשוק העבודה הן בהשוואה לעולים ממדינות רבות אחרות והן בהשוואה לאוכלוסייה היהודית הכללית.
לפיכך חשוב להעלות את שיעורי התעסוקה של יוצאי אתיופיה ולשפר את כושר השתכרותם על ידי קידום השתלבותם בשוק העבודה, בייחוד בתחומים הדורשים מיומנות וכישורים מקצועיים שבהם השכר גבוה יחסית.
115 הנתונים מתייחסים לגילאי 22-64 .
ראומאיירס -ג'וינט-ברוקדייל, 2012.
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 111 .
השירות הציבורי ראוי שישמש חלוץ בפני המחנה בכל הנוגע לקידום שילובם של יוצאי אתיופיה בחברה בכלל ובשוק התעסוקה בפרט.
הרחבה יזומה של המשרות המיועדות ליוצאי אתיופיה 112 דוח שנתי63ג .
בשירות הציבורי116 תאפשר להגדיל את שיעור התעסוקה של אוכלוסייה זו ולעקוף חסמים לגבי העסקתם במגזר הפרטי.
קידום הייצוג ההולם בקרב העובדים בשירות המדינה .
באוגוסט 2005 נכנס לתוקפו תיקון לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט- 1959 (להלן- התיקון לחוק המינויים) 117 ,, שלפיו יינתן ביטוי הולם, בנסיבות העניין לייצוגם של יוצאי אתיופיה בכלל הדרגות והמקצועות בקרב העובדים (להלן - ייצוג הולם) בשירות המדינה בכל משרד ובכל יחידת סמך.
זאת בדומה להוראה לגבי ייצוגם של בני שני המינים, של אנשים בעלי מוגבלויות ושל בני האוכלוסייה הערבית.
נוסף על כך נקבע כי הממשלה תפעל לקידום ייצוג הולם של יוצאי אתיופיה בקרב העובדים בשירות המדינה בהתאם ליעדים שתקבע.
במאי 2007 החליטה הממשלה (החלטה 1665 ) כי ב - 2007 יקצו משרד האוצר ונש"ם 15 משרות חדשות למשרדי הממשלה וליחידות הסמך, שבהן יועסקו רק יוצאי אתיופיה.
בנובמבר 2010 החליטה הממשלה (להלן- החלטה 2506 ) כי ב- 2011 ייועדו ליוצאי אתיופיה 30 משרות נוספות מהדירוגים האקדמיים בשירות המדינה, ו מהן 17 משרות מתוך כלל המשרות הקיימות בשירות המדינה ו -13 משרות חדשות שנש"ם תקצה ממקורות שיעמיד לשם כך משרד האוצר.
נוסף על כך, במאי 2012118 החליטה הממשלה להקצות ליוצאי אתיופיה10 משרות חדשות בדירוגים האקדמיים ו-20 משרות נוספות שיתפנו בשירות המדינה ב- 2013.
לפי נתוני נש"ם, בשנים האחרונות עלה בעקיבות מספרם של עובדי שירות המדינה יוצאי אתיופיה בכ -%37: מ -629 ב- 2007119 ל-864 ב- 2011120 , ושיעורם בקרב העובדים בשירות המדינה עלה בשנים הללו מ- 1.
34% - קרוב לשיעורם של יוצאי אתיופיה באוכלוסייה הכללית.
שילובם של אקדמאים יוצאי אתיופיה 1.
קיימת חשיבות לשילובם של יוצאי אתיופיה גם במשרות המיועדות לאקדמאים, שכן ככלל העבודה במשרות אלה מאפשרת קידום מקצועי ומימוש עצמי משמעותיים יותר וכן יכולת השתכרות טובה יותר בהשוואה לעבודה במשרות המיועדות לחסרי השכלה אקדמית.
מספרם של האקדמאים יוצאי אתיופיה בשירות המדינה כמעט שהוכפל בשנים האחרונות מ -84 ב- 2007 ל-164 ב- 2011121 .
שיעור האקדמאים מקרב כלל יוצאי אתיופיה, שעבדו בשירות המדינה, עלה .
116 כולל שירות המדינה, התאגידים הציבוריים שהוקמו על פי חוק, החברות הממשלתיות והרשויות המקומיות.
117 חוק שירות המדינה(מינויים) (תיקון מס' 13 ), התשס"ה- 2005.
118 'החלטת ממשלה מס 4624 מ- 13.
119 כולל11 מתמחים בעריכת דין שמטבע הדברים מועסקים בתפקיד לזמן קצר ו -8 .
סטודנטים המועסקים לפי שעות, כלומר בהיקף משרה חלקית ולזמן מוגבל 120 כולל5 מתמחים בעריכת דין, שמטבע הדברים מועסקים בתפקיד לזמן קצר ו -14 .
סטודנטים המועסקים לפי שעות, כלומר בהיקף משרה חלקית ולזמן מוגבל 121 לא בהכרח כל האקדמאים מועסקים במשרות המיועדות לאקדמאים, וייתכן כי חלקם מועסקים במשרות המיועדות לחסרי השכלה אקדמית.
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 113 .
5% לכ-19% , לעומת כ -6% אקדמאים בקרב האוכלוסייה הכללית של יוצאי אתיופיה122 .
122 שיעור ממוצע של האקדמאים יוצאי אתיופיה מכללאוכלוסייה זו בגילאי 22-64 בשנים 2009 -2010 .
מתוךמאיירס -ג'וינט-ברוקדייל, 2012.
זאת, שיעור האקדמאים בשירות המדינה גדול פי 2.
4 בקירוב משיעור האקדמאים יוצאי אתיופיה בו.
דהיינו, חלה התקדמות בקליטת אקדמאים יוצאי אתיופיה, אולם בכל זאת קיים פער ניכר בין שיעור האקדמאים מהאוכלוסייה הכללית בשירות המדינה לבין שיע ור האקדמאים יוצאי אתיופיה.
פער זה מוסבר בחלקו בשיעור האקדמאים הנמוך יחסית באוכלוסיית יוצאי אתיופיה123.
כאמור, בהחלטה 2506 נקבע כי ב- 2011 ייועדו ליוצאי אתיופיה30 משרות נוספות מהדירוגים האקדמיים בשירות המדינה, ונש"ם היא האחראית ליישום החלטה זו.
חשוב לקדם את ייצוגם ההולם של יוצאי אתיופיה גם במשרות הנחשבות יוקרתיות והמיועדות לבעלי כישורים מקצועיים גבוהים במיוחד (להלן - משרה יוקרתית), למשל, פרקליטים באגף ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים וכלכלנים באגף התקציבים במשרד האוצר.
שילובם במשרות הללו עשוי להאיץ את השתלבותם של יוצאי אתיופיה גם ברבדים העליונים של שוק העבודה והחברה בכלל.
על כן יש מקום שנש"ם תפעל לפרסום מכרזים למשרות יוקרתיות המיועדים ליוצאי אתיופיה ולאיושן על ידם.
מנתונים שמסרה נש"ם עולה כי מאז קבלת החלטה 2506 בנובמבר 2010 ועד אמצע 2012 היא פרסמה 11 מכרזים למשרות המיועדות לאקדמאים יוצאי אתיופיה, ובשישה מהם הסתיימו ההליכים ונבחרו המועמדים.
רק אחד המכרזים שפורסמו היה למשרה יוקרתית - ראש ענף באגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר124.
בסך הכול נוספו ב- 2011 חמש משרות של עובדים אקדמאים יוצאי אתיופיה מתוך 23 משרות של יוצ אי אתיופיה שהתווספו לשירות המדינה בשנה זו.
יוצא אפוא שנש"ם לא פעלה די כדי ליישם במלואה את החלטה 2506 לגבי ייעוד 30 משרות בשירות המדינה לאקדמאים יוצאי אתיופיה, ולא פעלה די לפרסום מכרזים למשרות יוקרתיות המיועדים ליוצאי אתיופיה ולאיושן על ידם.
שילוב יוצאי אתיופיה בכל משרדי הממשלה וביחידות הסמך כאמור, התיקון לחוק המינויים קובע כי הייצוג ההולם יהיה בקרב העובדים בשירות המדינה בכל משרד ובכל יחידת סמך.
נמצא כי ב- 2011 , שש שנים לאחר חקיקת התיקון לחוק המינויים, עדיין היו משרדי ממשלה ויחידות סמך שלא היה בקרב עובדיהם ייצוג ליוצאי אתיופיה או ששיעורם של יוצאי אתיופיה מכלל העובדים היה נמוך הרבה יותר יחסית לשיעורם במשרדים וביחידות סמך אחרים ולשיעורם באוכלוסייה הכללית.
לדוגמה, ב - 2011 נכלל יוצא אתיופיה אחד בקרב 602 עובדי משרד החקלאות ופיתוח הכפר ( 0.
17% מהעובדים), והוא היהיוצא אתיופיה היחיד שנקלט במשרד .
123 בעניין זה ראו לעיל בפרק על פעילותם של משרדי הממשלה בשילוב יוצאי אתיופיה בלימודים הגבוהים.
124 נכון לאוגוסט 2012 .
, ההליך במכרז זה טרם הסתיים היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 115 .
מבין140 עובדים שנקלטו בו בשנים 2009 -2011 ; יוצא אתיופיה אחד נכלל גם בקרב 557 ( עובדי המשרד להגנת הסביבה 0.
18% מהעובדים), וגם הוא היה יוצא אתיופיה היחיד שנקלט מבין 263 עובדים שנקלטו במשרד בשנים 2009 -2011 .
זאת להבדיל, למשל, ממשרד הרווחה והשירותים החברתיים שבו הועסקו ב - 2011 65 עובדים יוצאי אתיופיה מתוך 2,892 ( העובדים 2.
)מהעובדים 116 דוח שנתי63ג .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2012 מסר משרד החקלאות ופיתוח הכפר כי רוב עובדי המשרד נדרשים להשכלה וניסיון מסוימים, וכי למכרזים שפרסם המשרד למשרות פנויות לא ניגשו מועמדים יוצאי אתיופיה.
נוסף על כך, מסר המשרד כי מגבלות כוח אדם מקשות על ייעוד משרות ליוצאי אתיופיה, אולם עם זאת בכוונתו לעשות מאמץ לקלוט עובדים נוספים יוצאי אתיופיה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2012 מסרה מנכ"לית המשרד להגנת הסביבה כי המשרד פרסם בעבר מכרז למשרות ייעודיות ליוצאי אתיופיה, אולם לא ניגשו מועמדים למכרז זה.
עם זאת, ציינה המנכ"לית כי המשרד מקבל את המלצות דוח זה, ויפעל להרחיב את מספר המשרות הייעודיות ליוצאי אתיופיה.
עוד הוסיפה המנכ"לית כי ייתכן שמשרדי הממשלה נרתעים מפרסום מכ רזים למשרות ייעודיות ליוצאי אתיופיה בגלל החשש מהימשכות ההליכים לאיוש המשרה, אם לא יימצא מועמד מתאים, ולכן יהיה צורך לפרסם מכרז חדש.
על כן, לדברי המנכ"לית, ייתכן שאם תנהל נש"ם מאגר של מועמדים יוצאי אתיופיה במגוון מקצועות, מאגר שיהיה פתוח לעיון משרדי הממשלה והם יוכלו לבחור ממנו את המועמד המתאים בלי שהמשרד יצטרך לערוך מכרז, יהיה בכך תמריץ למשרדי הממשלה להעסיק יוצאי אתיופיה.
מן הראוי שמשרדי הממשלה ויחידות הסמך, שבהם אין ייצוג ליוצאי אתיופיה או שהייצוג בהם נמוך בהרבה, יִקְלטו עובדים יוצאי אתיופיה עד שיושג בהם ייצוג הולם.
ראוי גם שנש"ם תפעל לקידום ייצוגם ההולם של יוצאי אתיופיה באותם משרדים ויחידות סמך.
כמו כן, לדעת משרד מבקר המדינה, על נש"ם לבחון את הקשיים העומדים בפני משרדי הממשלה בגיוס יוצאי אתיופיה ואת הדרכים להתמודד עם קשיים אלה, לרבות האפשרות המוצעת בתשובתה של מנכ"לית המשרד להגנת הסביבה.
מן האמור לעיל עולה שהממשלה ונש"ם פועלות לקידום ייצוגם ההולם של יוצאי אתיופיה בקרב עובדי שירות המדינה.
ואכן, שיעורם עולה עם השנים ומתקרב לשיעורם בכלל האוכלוסייה.
גם לגבי האקדמאים יוצאי אתיופיה חלה עלייה במספרם ובשיעורם בקרב ע ובדי המדינה יוצאי אתיופיה.
ואולם, על נש"ם לפעול ביתר שאת ליישום החלטה 2506 לגבי ייעוד30 משרות בשירות המדינה לאקדמאים יוצאי אתיופיה, לקידום העסקתם של יוצאי אתיופיה גם במשרות יוקרתיות ולהעלאת הייצוג ההולם בכל המשרדים וביחידות הסמך.
בתשובתה למשרד מבקר המדינ ה מנובמבר 2012 מסרה נש"ם כי היא תפעל בהתאם לאמור בדוח זה, ככל שיימצאו מועמדים מתאימים.
קידום הייצוג ההולם בקרב העובדים בחברות הממשלתיות .
החוק להרחבת הייצוג ההולם של בני העדה האתיופית בשירות הציבורי (תיקוני חקיקה), התשע"א- 2011 (להלן- החוק להרחבת הייצוג ההולם) מאפריל 2011 כלל תיקוני חקיקה בכמה חוקים בדבר הרחבת הייצוג ההולם של יוצאי קהילה זו בחברות הממשלתיות, בתאגידים שהוקמו על פי חוק, בעיריות ובמועצות המקומיות.
בין היתר נקבע תיקון לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 (להלן- התיקון לחוק החברות הממשלתיות), שלפיו יינתן ביטוי הולם, בנסיבות היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 117 .
העניין, לייצוגם של יוצאי אתיופיה בקרב העובדים בחברות הממשלתיות 125 המעסיקות יותר מ-50 .
125 כולל חברות בנות-ממשלתיות.
עובדים בכלל המשרות והדירוגים.
נוסף על כך, נקבע כי הדירקטוריונים של חברות אלה יפעלו לקידום הייצוג ההולם בקרב העובדים בחברה בהתאם ליעד ים שיִקְ בעו, ולשם כך יִ נְ קטו את האמצעים הנדרשים לקידום ייצוג הולם, ובכלל זה ייעוד משרות למועמדים יוצאי אתיופיה.
מנתונים שמסרה רשות החברות עולה כי 31 חברות ממשלתיות126 העסיקו354 עובדים יוצאי אתיופיה ב - 2011 .
שיעורם של העובדים יוצאי אתיופיה היה כ - %0.
75 מכלל 46,733 העובדים בחברות אלה 127 - כמחצית משיעורם של יוצאי אתיופיה באוכלוסייה הכללית ומשיעורם של העובדים יוצאי אתיופיה מכלל עובדי שירות המדינה.
שיעור יוצאי אתיופיה מתוך העובדים בחברות הממשלתיות הגדולות המעסיקות למעלה מ- 1,000 עובדים נע בין 0.
23% בחברת נמל אשדוד בע"מ (3 מתוך כ- 1,300 עובדים) ל- 2.
17% בחברת התעשייה הצבאית לישראל בע"מ (66 מתוך למעלה מ- 3,000 עובדים).
בחברות הקטנות יותר נע שיעור יוצאי אתיופיה מתוך כלל העובדים מ -0% , למשל, בחברת נתיבי ישראל החברה הלאומית לתשתיות ותחבורה בע"מ (לשעבר מעצ - החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ; להלן - חברת נתיבי ישראל), המעסיקה 325 עובדים ואף לא עובד אחד יוצא אתיופיה, ועד יותר מ-3% בכמה חברות, למשל, בחברה לשירותי איכות הסביבה (5 מתוך154 .
)עובדים עולה אפוא כי בחלק מהחברות הממשלתיות, למשל, חברת נמל אשדוד בע"מ וחברת נתיבי ישראל, אין כלל ייצוג ליוצאי אתיופיה או שהייצוג בהם אינו הולם.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 מסרה חברת נמל אשדוד בע"מ כי החברה אינה קולטת מספר רב של עובדים בשנה, ועל כן קיים קושי לייעד משרות לאוכלוסייה מסוימת.
עם זאת, פועלת החברה לשילובם של יוצאי אתיופיה בקרב עובדיה, ואף הקימה ועדת היגוי לנושא הייצוג ההולם, שצפויה להגיש בקרוב את המלצותיה להנהלה ולדירקטוריון.
חברת נתיבי ישראל מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי החברה מייחסת חשיבות רבה לשילובם של יוצאי אתיופיה בקרב עובדיה, וכי בשנת 2010 קלטה עובדת יוצאת אתיופיה, שבחרה להתפטר כמה חודשים לאחר קליטתה.
על רקע מציאות זו יש משנה חשיבות לקידום ייצוגם ההולם של יוצאי אתיופיה בחברות הממשלתיות על ידי הדירקטוריונים ועל ידי הנהלות החברות הממשלתיות בהתאם לתיקון לחוק החברות הממשלתיות.
אחד האמצעים לכך הוא ייעוד משרות ליוצאי אתיופיה.
עוד קובע התיקון לחוק החברות הממשלתיות כי חברה ממשלתית תגיש לרשות החברות דוח שנתי לגבי יישום התיקון לחוק החברות הממשלתיות בדבר קידום הייצוג ההולם.
המידע שייאסף מהדיווחים יכול לשמש לבחינת יישומן .
126 נבדקו חברות הפועלות במגוון תחומים ובעלות היקפי פעילות שונים, אשר מועסקים בהן יותר מ -80% מכלל העובדים בחברות הממשלתיות המעסיקות יותר מ -50 ,עובדים, ובהן: חברת החשמל לישראל בע"מ, התעשייה האווירית לישראל בע"מ רכבת ישראל בע"מ וחברת דואר ישראל בע"מ.
127 בהסתמך על נתונים שמסרה רשות החברות.
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 119 .
והאפקטיביות של ההוראות, ולאפשר לרשות החברות לאתרסוגיות הדורשות את מעורבותה.
בהתאם, במאי 2011 פרסמה רשות החברות חוזר (להלן- חוזר הרשות), הקובע כי על מנכ"ל של חברה ממשלתית להגיש מדי ינואר דוח שנתי לגבי יישום התיקון לחוק החברות הממשלתיות.
עם זאת, חוזר הרשות אינו מפרט אילו פרטים יש לכלול בדוח.
הביקורת הע לתה כי כשני שלישים מהחברות הממשלתיות לא הגישו לרשות החברות דוח כאמור לגבי 2011 .
כמו כן, חלק מהדוחות שהגישו החברות לא כללו פרטים רלוונטיים, כמו דירוג המשרות שמאיישים יוצאי אתיופיה, והאופן שבו פעלו הדירקטוריון והנהלת החברה לקידום הייצוג ההולם בחברה בהתאם לתיקון לחוק החברות הממשלתיות.
על רשות החברות לשקול לפרט בחוזר אילו פרטים על החברות הממשלתיות למסור בדוח, למשל: מהו שיעור יוצאי אתיופיה המועסקים במשרות אקדמאיות ובמשרות ניהוליות, ומהו היעד שקבע הדירקטוריון לקידום הייצוג ההולם.
רק כך תקבל הרשות את המידע הרלוונטי ותוכל לבחון את יישום ההוראות בעניין ואת האפקטיביות שלהן וכן לאתר סוגיות הדורשות את מעורבותה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 מסרה רשות החברות כי היא תפרסם חוזר לחברות שבו יוגדר המידע שעל החברות למסור במסגרת הדוח השנתי ל - 2012 , ובכלל זה מידע לגבי יי עוד משרות ליוצאי אתיופיה.
עוד מסרה הרשות כי לאחר ניתוח המידע שיתקבל בכוונתה לפנות לחברות שבהן אין ייצוג הולם בבקשה לקיים דיון בעניין, שמסקנותיו יועברו לידיעתה.
בתיקון לחוק החברות הממשלתיות הוטל על רשות החברות לפעול למען ייצוג הולם של יוצאי אתיופיה בחברות הממשלתיות.
הביקורת העלתה כי עד מועד סיום הביקורת, פרט לפרסום חוזר הרשות, טרם פעלה רשות החברות לקידום ייצוג הולם, וטרם קיימה עבודת מטה לגיבוש פעולותיה בנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין די בהפצת חוזר הרשות.
ראוי כי בהסתמך על עבודת מטה תפעל הרשות להטמיע בחברות הממשלתיות את החשיבות שבשילובם של יוצאי אתיופיה, ואף תיתן בידיהן כלים לכך.
אחד הכלים האפשריים הוא מיסוד הקשר בין עמותות העוסקות בקידום העסקתם של יוצאי אתיופיה לבין החברות הממשלתיות, כך שהחברות יוכלו להפיץ בעזרת העמותות מכרזים רלוונטיים ליוצאי אתיופיה, ולקבל מהן מידע רלוונטי בדבר היצע העובדים יוצאי אתיופיה.
בתיקון לחוק החברות הממשלתיות נקבע גם כי רשות החברות תגיש לממשלה, ל נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה 128 ולוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת (להלן - הגורמים הרלוונטיים) דוח שנתי שיציג את הנתונים שהתקבלו מהחברות הממשלתיות לגבי הייצוג ההולם בהן 129.
הדוח יכול לשמש לבחינת מידת יישום ההוראות לקידום הייצוג ההולם ולעמידה על האפקטיביות שלהן, וכך לסייע לגורמים הרלוונטיים באיתור סוגיות הדורשות את מעורבותם.
128 נציבותשוויון הזדמנויות בעבודה הוקמה על פי חוק ופועלת במשרד התמ"ת.
תפקידה לקדם את ההכרה בזכויות לפי חוקים העוסקים בשוויון בעבודה , ובכלל זה את הוראות החוקים בדבר קידום הייצוג ההולם של יוצאי אתיופיה, ואת מימושן של אותן זכויות.
129 סעיף 50 ב(ב) לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975.
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 121 .
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא הגישה רשות החברות דוח כאמור לגבי 2011 .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 מסרה רשות החברות כי היא גיבשה טיוטת דוח וכי תגיש אותו לגורמים הרלוונטיים כנדרש.
קידום הייצוג ההולם בקרב העובדים בתאגידים הציבוריים .
בדומה להוראות לגבי חברות ממשלתיות, נקבעו בתיקון לחוק החברות הממשלתיות הוראות גם לגבי ייצוגם ההולם של יוצאי אתיופיה בקרב עובדי התאגידים שהוקמו על פי חוק (להלן - תאגידים ציבוריים).
מנתונים שמסרו חמישה תאגידים130 עולה שבאמצע 2012 הועסקו בהם177 יוצאי אתיופיה מתוך 9,818 עובדים (כ -%1.
בארבעה מתוכם היה שיעורם ש ל יוצאי אתיופיה מקרב עובדי התאגיד גבוה יותר מ - 1.
5% , שיעורם באוכלוסייה הכללית, ובאחד - המוסד לביטוח לאומי שבו כ- 3,800 משרות- היה שיעורם כ-1% לעומת כ- 0.
נוסף על כך, מועצת המוסד לביטוח לאומי לא קבעה יעד לקידום הייצוג ההולם בקרב העובדים בחברה כנדרש בתיקון לחוק החברות הממשלתיות.