HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אשר הכינה תכנית עבודה מפורטת לנושא.
בנוסף ]הרשות להסדרה[ נערכים תיאומים עם התקיימו פגישות עם מינהל תשתיות ביוב ורשות המים על מנת לבחון תכנית אב ושלבי ביצוע לתשתיות אלה.
כמו כן תואמה פגישת עבודה עם ראשי המועצות האזוריות ועם משרד החינוך ומשרד התחבורה במטרה לשלב בין הפתרונות המוצעים"; "נושא תשתיות אב גם ייכלל בתכנית החומש שתגובש בתחילת 2016 לשנים 2021 -2017 להוסיף תקציב מעבר לתקציב הפיתוח הרגיל סך של 200 מלש"ח בשנה על פני חמש שנים, סה"כ1 מיליארד ש"ח".
במכתב מינואר 2016 למשרד מבקר המדינה, כתב משרד החקלאות כי הוא מבקש לעדכן על כך שביום 7.
16 התקיים דיון בראשות שר החקלאות, בהצעת החלטה לתוספת של מאות מיליוני ש"ח עוד בשנת 2016 .
בדיון השתתפו נציגי משרד החקלאות, נציגי רשות ההסדרה ונציגי אגף התקציבים.
הרשות להסדרה הוסיפה בתשובה מדצמבר 2015 למשרד מבקר המדינה, כי היא "קיימה לא מעט דיונים בנושא.
לשינוי שיטת השיווק, אולם ללא הצלחה.
לאחרונה, לאחר הבהרת הקושי.
לשר החקלאות, הצליחה הרשות ביחד עם המשרד לייעד תקציב לשנת 2016 שתכליתו פיתוח תשתיות על ותשתיות מתאריות ביישובים הקיימים וביישובי המועצות האזוריות אשר לא יכללו בתיקי השיווק וכך לא יועמס השווי של עבודות אלו על מחירי המגרשים".
בחינת מצב התשתיות ביישובים מוכרים שבמועצות האזוריות נווה מדבר ואל - קסום עד מועד סיום ביקורת זו מעלה תמונה עגומה ומדאיגה: עשור ויותר אחרי שהכירה הממשלה ביישובים שבתחומי מועצות אזוריות אלה, עדיין ניכר בהם מחסור חמור בתשתיות בסיסיות כגון חיבור לחשמל ולמים וכבישי גישה מרכזיים.
במציאות הנוכחית נפגעת זכותם של תושבים ביישובים אלה ליהנות מנגישות ראויה לשירותים בסיסיים.
יתרה מזו, במצבם הנוכחי, אין יתרון ממשי, מבחינת רמת השירותים, למגורים בחלק מיישובים מוכרים אלה לבין מגורים בפזורה, לפיכך לא נראה שיש הבדל מעשי בין השניים העשוי לעודד תושב פזורה לעבור להתגורר ביישובים המוכרים.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 973 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד החקלאות בראשות השר לשעבר יאיר שמיר ובראשות השר הנוכחי אורי אריאל פעל בעק ביות כדי לבדוק מהן התשתיות הבסיסיות החסרות ביישובים הבדואיים המוכרים בנגב וכדי לקדם את הטיפול בכך.
על פי משרד החקלאות, בתשובתו למשרד מבקר המדינה, הוא פועל כדי שיאושר לו תקציב להשלמת התשתיות החיוניות החסרות ביישובים המוכרים במסגרת של תכנית רב- שנתית.
על מש רד החקלאות להמשיך בנחישות בפעולות שהחל בהן ליצירת מחויבות תקציבית ארוכת טווח, לפיתוח תשתיות בסיסיות שחסרות ביישובים הבדואיים המוכרים, ועל הממשלה לסייע לו בכך.
זאת כדי לאפשר לתושביהם רמת שירותים נאותה וקיום בכבוד.
דבר זה נחוץ גם להצלחת הסדרת התיישבות הפזורה במסגרת היישובים, שכן בהעדר תשתיות בסיסיות בחלק מיישובים אלה הם אינם מהווים מוקד משיכה לתושבי הפזורה.
הסדרת נושא תביעות הבעלות על קרקעות בנגב, פיתוח התשתיות הבסיסיות החסרות ביישובים המוכרים והשלמת הליכי התכנון ביישובים הבדואיים בנגב הם שלושה נדבכים חיוניי ם המשלימים זה את זה לצורך השגת המטרה של הסדרת התיישבות הבדואים בנגב: האחד - מטרתו להסדיר מקרקעין שבמחלוקת כדי שיהיה אפשר לעשות בהם שימוש; השני - לפתח את היישובים כדי שיוכלו לספק לתושביהם שירותים חיוניים ויהיו מוקד משיכה לתושבי הפזורה; והשלישי - תכנון הנדרש כדי שניתן יהיה לפתח ולשווק מגרשים למגורים, לתושבי היישובים המוכרים ולתושבי הפזורה.
אכיפה בנוגע לבנייה בלתי חוקית .
בנייה בלתי חוקית84 היא בנייה בלא היתר וכן בנייה בחריגה מהיתר בנייה.
שימוש בקרקע שלא לפי היתר או הוראות תכנית גם הוא עלול להיחשב עבירת בנייה.
בנייה בלתי חוקית היא פגיעה בשלטון החוק וכן במשאבי הציבור (כגון, במשאבי קרקע).
פעילות אכיפת החוק של מדינת ישראל על עברייני בנייה בלתי חוקית נעשית מכוחם של כמה חוקים, ובהם: חוק התכנון והבניה, התשכ"ה- 1965 ; חוק המקרקעין, התשכ"ט- 1969 ; וחוק מקרקעי ציבור (פינוי קרקע), התשמ"א - 1981 ,.
האחריות לפיקוח ולאכיפה על בנייה נחלקת בין כמה גורמים וביניהם85 : הוועדות המקומיות והמחוזיות לתכנון ולבנייה, היחידה הארצית לפיקוח על הבנייה במשרד הפנים86 , רמ"י (באמצעות חטיבת השמירה על הקרקע), היחידה לפיקוח על השטחים הפתוחים ברשות הטבע והג נים ("הסיירת הירוקה"), המחלקה לאכיפת דיני מקרקעין בפרקליטות ובתי המשפט ומינהלת האכיפה.
84 הכנסת, מרכז המחקר והמידע, "בנייה בלתי חוקית והריסת מבנים בישראל", אוקטובר 2015 .
86 הכנסת, הודעה מיום 13.
15 , "מליאת הכנסת אישרה העברת סמכויות מנהל התכנון ממשרד הפנים למשרד האוצר".
פירוט על הסמכויות שהועברו ניתן למצוא בהודעה.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בדוח ועדת גולדברג נכתב: "הנתונים בדבר הכמות העצומה של מבנים בלתי חוקיים שנבנו על מלמדת, כי אכיפת החוק היא רנדומלית וכמעט אינה קיימת.
לא שמענו כי ]בנגב[ ידי הבדווים במקרים בהם נאכף החוק, היה הדבר תוצאה של מדיניות קבועה כלשהי" 87.
בדוח הצוות ליישום המלצות הוועדה, שהמלצותיו התקבלו על ידי הממשלה, נכתב: "התוכנית המוצעת.
לא תצליח, בלא שהמדינה תאכוף את חוקיה.
קיום החוק הינו חלק יסודי מקיומה של כל התיישבות מסודרת במדינת חוק"; לגבי מבנים בלתי חוקיים חדשים נאמר, כי יש לפעול באופן נחוש ונמרץ תוך כדי הפעלת מכלול הכלים המשפטיים והאחרים העומדים לרשות גורמי האכיפה.
בנוגע למבנים בלתי חוקיים קיימים צוין כי מדיניות האכיפה לגביהם תביא בחשבון את התקדמות הליך ההסדרה על פי החוק, כדי לסייע ככל האפשר לקידומה.
בספטמבר 2011 החליטה כאמור הממשלה (החלטה 3707 ) על הקמת מינהלת האכיפה במשרד לביטחון פנים (מינהלת דרום לתיאום האכיפה); בהתוויית פעילותה תשתף מינהלת האכיפה באופן רצוף גם את הרשות להסדרה.
יחידת יואב במשטרה הוקמה כדי לאבטח את גורמי האכיפה הפועלים במחוז דרום.
ראש מינהלת האכי פה ציין באחד הדיונים עם נציגי גופי אכיפה נוספים ועם נציגי משרד המשפטים כי תפקיד המינהלת, בין השאר, הוא לקבוע סדרי עדיפויות במסגרת לוח הזמנים לביצוע הצווים המינהליים.
בדצמבר 2015 כתב המשרד לביטחון הפנים בתשובה למשרד מבקר המדינה כי, "באופן מכוון פועלים הגופים האוכפים על פי סמכותם בכל השטח, בדגש על מניעת בניה חדשה/ פלישה טרייה בלתי חוקיות, כמודגש בהמלצות דוח גולדברג.
באשר לאכיפה לגבי בנייה בלתי חוקית ".
]להסדרה[ ישנה/ מאוכלסת, האכיפה מתבצעת כש'מבשילות' פעולות ההסדרה של הרשות עוד נכתב בתשובה, כי בכל הנוגע לאכיפה שנועדה לקדם פעולות של הסדרה הרי שמתקיימת ישיבה משותפת עם הרשות להסדרת התיישבות הבדואים בנגב קודם קביעת תכנית העבודה .
]להסדרה[ של מנהלת האכיפה, הנעשית בשיתוף גורמי האכיפה.
"בישיבה זו מציגה הרשות את סדרי העדיפות לטיפול הסדרתי בו נדרש סיוע אכיפתי של המנהלת.
ובהתאם משנים את תכנית ]להסדרה[ דיון בקרה ומיקוד סדרי העדיפויות ביחד עם הרשות שנה הקרובה".
עוד נאמר, כי במינהלת האכיפה "מתקיימים דיונים פרטניים ]ה[ העבודה לחצי לגבי כל פרויקט ובהם נקבעים סדרי העדיפות לטיפול אכיפתי, בכלל זה איזה גורם אוכף יבצע האכיפה במקום הנדון.
מדוח מינהלת האכיפה לשנת 2014 עולה כי יחסית לנתוני 2013 חלה עלייה במספר צווי ההריסה שהוגשו לביצוע ובמספר המבנים הבלתי חוקיים שנהרסו בפועל.
עם זאת נכתב בדוח כי אי -זמינותה של יחידת יואב לתקופה של שלושה חודשים בקירוב (בגין צרכים מבצעיים של המשטרה) הפחיתה את היכולת לבצע את פעולות האכיפה ונוצר צוואר בקבוק של צווי הריסה שאינם ניתנים למימוש.
חלקם התבטלו וגורמי האכיפה נדרשו להארכות חוזרות ונשנות של הצווים בבתי המשפט.
87 'דוח ועדת גולדברג, עמ38.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 975 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פעולות אכיפה לצד קידום פתרונות להסדרה .
כשהמדינה מבקשת להרוס מבנים שנבנו בניגוד לחוק ולפנות את היושבים בהם, היא מוציאה צווי הריסה, ובמקרים מסוימים אף פונה לבית המשפט לשם כך.
במקרים שבהם לא מוצע לתושב שפונה מן המבנה פתרון מגורים חלופי, פינוי המבנה והריסתו עלול שלא להועיל - התושב עלול לבנות מחדש מ בנה בלתי חוקי למגורים, והמדינה תיאלץ לשוב ולנקוט נגדו הליכי אכיפה.
יצוין, כי על פי הגורמים העוסקים בנושא במשרד החקלאות וברשות להסדרה, יש מחסור בפתרונות דיור זמינים במסגרת היישובים הבדואים המוכרים, הן לתושבי היישובים המוכרים והן לתושבי הפזורה שאמורים להעתי ק את מגוריהם לתחומי יישובים אלה; המצוקה של מחסור בפתרונות דיור ניכרת בעיקר בכל הנוגע לזוגות צעירים.
לצד הצורך באכיפת החוק, המעגל החוזר ונשנה של בנייה למגורים והריסת המבנים מגביר את תחושת הניכור של תושבים בדואים בנגב כלפי המדינה ואינו תורם להסדרת התיישבותם.
במסמך מאפריל 2015 שהכינה רשות התכנון של משרד החקלאות עבור השר אורי אריאל עם מינוי לתפקיד שר החקלאות נאמר, יש "מירמור הולך וגובר בקרב האוכלוסייה הבדואית בשל העדר פתרונות לדיור עבור זוגות צעירים".
בהחלטת ממשלה 3707 נקבע, כי ראש מטה היישום יופקד על קביעת יעדי האכיפה ועל מדיניות האכיפה בנגב.
בשנת 2013 פנה ראש מטה היישום למשרד המשפטים בבקשה להעביר לו המלצות בעניין מדיניות האכיפה, לנוכח הצורך בתיאום פעילות האכיפה עם הפעולות להסדרת התיישבות הבדואים בנגב.
ממועד זה החלה פרקליטות המדינה באמצעות המחלקה לאכיפת דיני המ קרקעין (להלן - המחלקה) לפעול לגיבוש מסמך טיוטת מדיניות בנושא (להלן - מסמך המלצות לקביעת סדרי עדיפויות באכיפה או מסמך ההמלצות).
במסגרת זו קיימה המחלקה דיונים שבהם השתתפו נציגים של גופי אכיפה ושל הרשות להסדרה; החל ב- 2014 השתתפו בדיונים גם נציגים של משרד החקלאות.
ביולי 2013 הוכנה טיוטה למסמך המלצות בנושא.
על פי האמור בה, לנוכח היקפה הגדול מאוד של הבנייה הבלתי חוקית הקיימת, ממילא אין אפשרות מעשית לאכיפה מלאה.
לפיכך, וכדי שיהיה אפשר לאכוף באופן יעיל את החוק על האחראים לבנייה הבלתי חוקית, הקיימת והעתידית, אין מנוס מקביעת סדרי עדיפויות באכיפה, שכן היא תאפשר למקד את משאבי האכיפה "בעבירות המשמעותיות ביותר מבחינת העניין לציבור שהן מעוררות באכיפה.
זאת, מבלי לזנוח את האכיפה לגבי כל הבניה המשמעותית הבלתי חוקית הקיימת ברחבי הנגב".
עוד נאמר במסמך כי בעניין זה יש להביא בחש בון גם שיקולים שעניינם המאמץ הלאומי להסדרת התיישבות הבדואים בנגב, כגון הצורך בפיתוח של חלופות מגורים חוקיות לרווחת התושבים הבדואים בנגב במקביל לאכיפה; צורכי האוכלוסייה עד הסדרת התיישבותה כדין; הקשיים השונים בתהליך ההסדרה, ועוד.
במסמך הובהר כי בקביעת סדרי ה עדיפויות באכיפה אין משום מתן גושפנקה חוקית לבנייה בלתי חוקית, אלא היא נדרשת לשם מיקוד האכיפה במקרים המשמעותיים יותר, החיוניים יותר והדחופים יותר.
במכתב מאפריל 2014 ששלח ראש מטה היישום לשר החקלאות הקודם, השר שמיר, הוא ציין כי יש להשלים בהקדם את עבודת המטה ה נעשית עם פרקליטות המדינה בנוגע להמלצות הנוגעות למדיניות אכיפת החוק על בנייה בלתי חוקית, "מתוך הבנה שנושא זה הוא המציק ביותר לאוכלוסייה הבדואית, הוא מאחד סביבו גורמים רבים גם מחוץ לאוכלוסייה הבדואית ויש בו פוטנציאל נפיצות רב".
מן ה מסמכים עלה שרמ"י והסיירת הירוקה העלו התנגדויות במסגרת הכנת מסמך ההמלצות.
הדבר השתקף גם בתשובות שמסרו גופים אלה למשרד מבקר המדינה: 976 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתשובת רמ"י מדצמבר 2015 למשרד מבקר המדינה נכתב, כי "המדינה בעיקר פועלת חדשה וזאת ע"פ מדיניות ברורה שהחלה בשנת ]בלתי חוקית [ נגד בניה 2007 לאחר מינוי ועדת גולדברג.
המלצות ועדת גולדברג, דוח ועדת היישום והחלטת הממשלה מבקש להבהיר כי ]ברמ"י[ המאמצת דוח זה"; עוד נאמר: "מנהל חטיבת שמירת הקרקע חטיבת שמירת הקרקע לא שותפה לבקשת ראש מטה היישום.
בפנייתו למשרד המשפטים, שימליץ לו בעניין מדיניות הא כיפה, גם לאחר שהגיעה אלינו טיוטת חוות הדעת, פנינו והעברנו מסמך הסתייגות להמלצות וזאת נוכח השפעת יישומם גם על אכיפת חוקים בתחום חוקי המקרקעין"; "אנו סבורים כי אין לאפשר בשום אופן.
בניה בלתי חוקית חדשה ויש לפעול בכל הכלים האפשריים למנוע הגדלת שטחי הבניה הבלתי חוקית בפזורה"; "לעניין מבנים בלתי חוקיים קיימים.
מומלץ לפעול עם התקדמות הליך הסדרה ע"פ חוק".
מנהל הסיירת הירוקה כתב בתשובה מדצמבר 2015 למשרד מבקר המדינה: "התייחסות הסיירת הירוקה לפלישות מכל סוג שהוא - בניה לא חוקית, נטיעות, עיבוד או אחר, אינה מתפשרת.
כל פלישה שמחוץ לקווים הכחולים ואינה בתוך תביעת בעלות זוכה להתייחסות פקחי הסיירת הירוקה ומטופלת.
אינה מצליחה לספק את כמות המגרשים הדרושה לתושבי הפזורה הבדואית בנגב, והרשויות (מסמך סדרי עדיפויות באכיפה.
) נשאבות לפתרונות 'קלים'".
בתשובת משרד המשפטים מינואר 2016 למשרד מבקר המדינה נאמר: "נבקש לחזור ולהבהיר כי קביעת סדרי עדיפויות באכיפה מהווה כלי מקובל בהקשרים רבים.
מטרתה לקדם אכיפת חוק יעילה ולהגן על האינטרס הציבורי".
מן הביקורת עלה, כי מסמך ההמלצות הועבר לעיונו של שר החקלאות דאז מר שמיר.
עוד עלה, כי על רקע הקדמת הבחירות לכנסת הוחלט לדחות את יישום המדיניות עד שייכנס לתפקידו שר חקלאות חדש כדי שניתן יהיה ליידע גם אותו בקשר למסמך.
לאחר כניסתו לתפקיד של שר החקלאות אורי אריאל הועבר מסמך ההמלצות גם לעיונו.
עד דצמבר 2015 , עדיין לא התקבלה החלטה בנוגע לאמור במסמך ההמלצות לקביעת סדרי עדיפויות באכיפה88 .
משרד החקלאות כתב בתשובה מדצמבר 2015 למשרד מבקר המדינה, כי מסמך ההמלצות גובש לאחר עבודת מטה מקיפה שקיימה המחלקה לאכיפת דיני מקרקעין עם כלל גורמי האכיפה וההסדרה; "המסמך הוצג לשר ולגורמי המקצוע במשרד החקלאות במהלך שנת 2014 "; "נוכח הכניסה לתקופת בחירות, לא פור מסמך.
ולמיטב ]ה[ סם ידיעתנו מדובר עדיין בטיוטת המלצות".
בתשובת משרד המשפטים מדצמבר 2015 למשרד מבקר המדינה צוין בנוגע למסמך ההמלצות: "טיוטת המדיניות מונחת בפני פרקליט המדינה לקראת אישורה ולאחר מכן יועץ המשפטי לממשלה".
88 לעניין מדיניות הנוגעת לאכיפה, ראוי לציין, כי במאי 2011 הוגשה לבית המשפט העליון עמדת היועץ המשפטי לממשלה המרכזת את עיקרי מדיניות האכיפה ביישובים שבשטח השיפוט של הוועדה המקומית לתכנון ובנייה אבו בסמה.
המסמך הוגש במסגרת הליכים משפ טיים שפתחה בהם עמותת רגבים, בטענה שבתחומי המועצה האזורית אבו בסמה אין נאכפים דיני התכנון והבנייה.
עע"מ 2219/10 יו"ר הוועדה המקומית לתכנון ובניה אבו בסמה נ' עמותת רגבים (פורסם במאגר ממוחשב, 26.
) משרד החקלאות ופיתוח הכפר 977 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ,עוד כתב משרד המשפטים כי ראוי לשבח את המחלקה לאכיפת דיני מקרקעין שלקחה עליה תפקיד מעבר "לגדרי סמכויותיה והוא לרכז עבודת מטה אשר תייצר מדיניות אכיפה על דעת הגופים הרבים העוסקים באכיפה בפזורה הבדואית.
המדובר בעבודת מטה מורכבת ובנושא טעון ורגיש במיוחד, כאשר לכל גוף יש ראיית העו לם שלו וסדרי העדיפויות שלו"; "המחלקה רואה חשיבות רבה בקידום המדיניות אישורה והטמעתה בין גורמי האכיפה השונים ובכך לתרום לאכיפה אפקטיבית באזור רגיש ומורכב".
בפגישה מינואר 2016 ,של נציגי משרד מבקר המדינה עם נציגי המשרד לביטחון הפנים ציין ראש מינהלת האכיפה שהו א מבקש להבהיר שמסמך ההמלצות בא לקבוע ולעגן מדיניות ועקרונות הנוגעים להיבטים מסוימים באכיפה, אך יחד עם זאת אין לשכוח שהאכיפה הנוכחית פועלת כשלעצמה גם היא על בסיס מדיניות ועקרונות שנקבעו.
כך, האכיפה נעשית בדגש על מניעת בנייה חדשה או פלישה טרייה בלתי חוקיות, כפי שעלה בהמלצות ועדת גולדברג; כמו כן, פעולות של אכיפה נעשות בתיאום עם הרשות להסדרה כדי לקדם פעולות של הסדרת ההתיישבות.
כפי שעלה בפרק זה, על גיבוש הצעה למדיניות הנוגעת לסדרי עדיפויות באכיפה על בנייה בלתי חוקית של תושבים בדואים בנגב שקדו הנוגעים בדבר, ובהם גופי אכיפה ומשרד המשפטים, מאז 2013 ,; הם ניסחו בעניין מסמך המלצות, עם זאת עד מועד סיום הביקורת טרם התקבלה החלטה בקשר להמלצות שהוגשו.
יש להמשיך לקדם את הטיפול בנושא, כדי שניתן יהיה להתחיל ליישם בהקדם, לאחר אישור הגורמים המוסמכים, מדיניות בעניין זה.
עוד עלה, כי לצד הצורך לבצע פעולות של אכיפה נגד בנייה בלתי חוקית יש צורך גם להגדיל את היצע פתרונות הדיור לתושבים הבדואים בנגב, כיוון שהריסת מבנים במקרים שאין לצד פעולה כזו מתן פתרונות לדיור אין בה מספיק כדי להועיל; מה גם שהיא עלולה להגביר תחושות של ניכור מצד תו שבים כלפי המדינה ומוסדותיה.
תכנית הפיתוח החברתי-כלכל י .
בספטמבר 2011 החליטה הממשלה לפעול באופן מואץ להסדרת התיישבות הבדואים בנגב (החלטה 3707 ); באותו יום קיבלה הממשלה גם החלטה (החלטה 3708 ) על תכנית לפיתוח חברתי-כלכלי ביישובים הבדואיים בנגב (להלן - תכנית הפי תוח או התכנית החברתית - כלכלית).
בהחלטה 3708 נקבע שמדובר בתכנית חומש לשנים 2016 -2012 , ומטרתה קידום האוכלוסייה הבדואית בנגב ושילובה בחברה הישראלית ובכלכלת ישראל.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 במסגרת תכנית הפיתוח נקבע כי ברשויות המקומיות הבדואיות שבנפת באר שבע יוגדרו יישובים בעלי עדיפות לאומית לצורכי החלטה זו 89 .
"השיקול המרכזי שביסוד החלטה זו הוא הצורך בחיזוק חוסנם הכלכלי והחברתי של יישובי הרשויות המקומיות הבדואיות שבנפת באר שבע ורמת השירותים שבהם.
לשיקול עיקרי זה מתווסף הצורך בצמצום פערים בין הבדואים תושבי הנגב לבין יישובים וקבוצות אוכלו הפערים הגדולים באופן מיוחד ]נוכח[ .
סייה אחרים בין אוכלוסייה זו לבין כלל האוכלוסייה בישראל וכן בינם לבין שאר היישובים בנגב, בהיבטי רווחה כלכלית, תעסוקה, השכלה ונגישות לשירותים".
בדברי ההסבר להצעת ההחלטה 3708 נכתב כי בעשור האחרון השקיעה הממשלה מאמצים לחיזוק האוכלוסייה הבדואית בנגב, מאמצים שהתבטאו בהשקעת מאות מיליוני שקלים בפיתוח תשתיות ושירותים שונים ביישובי הבדואים, בעיקר במסגרת שתי תכניות עיקריות בתחום זה (שעוגנו בהחלטות ממשלה 881 ו- 3956 ), אשר הגיעו לסיומן בשנת 2010 .
עוד צוין כי למרות ההשקעה הנרחבת, עדיין יש פערים גדולים בין האוכלוסייה הבדואית ויישובי הרשויות המקומיות הבדואיות בנגב ובין כלל האוכלוסייה והיישובים במדינה.
"פערים אלו והרצון להביא למפנה במצבה של האוכלוסייה והיישובים הבדואיים בנגב, עומדים ביסוד החלטה זו".
התקציב שנקבע לתכנית הפיתוח הוא כ-26.
1 מיליארד ש"ח למשך חמש שנות הפעלתה90 - מהם כ-377 ,מיליון ש"ח מתקציבי כתריסר משרדי הממשלה השותפים להפעלת התכנית, והשאר כ-860 מיליון ש"ח, מתקציב תוספתי 91.
מ טרות התכנית: "לקדם את המצב הכלכלי של האוכלוסייה הבדואית בנגב"; "לחזק את הרשויות המקומיות הבדואיות, לשפר את מצבן הכלכלי ואת תנאי החיים בהן"; לחזק את חיי החברה, את הקהילתיות ואת המנהיגות ביישובים אלה.
הוחלט שבפעולות להשגת המטרות תועדף ההשקעה בנשים ובצעירים, בייחוד בתחומ י התעסוקה וההשכלה, כיוון שלקידום קבוצות אלה "תרומה מיוחדת להגברת הצמיחה והפיתוח הכלכליים של כלל האוכלוסייה הבדואית בנגב"92 .
הפעולות שהוטל על משרדי הממשלה לבצע במסגרת תכנית החומש נועדו לחזק את האוכלוסייה בתחו מים שונים וביניהם - תעסוקה, חינוך, רווחה, וביטחון אישי וכן להשלים תשתיות ביישובים המוכרים.
במסגרת זו הוקצו תקציבים, בין השאר, להקמת מרכזי תעסוקה, פיתוח אזורי תעשייה, קיום הכשרות מקצועיות, תכניות חינוכיות לשיפור הישגים בלימודים ולהשלמת השכלה, פיתוח תשתיות תחבורה והקמת מבני ציבור ביישובים מוכרים93.
משרדי הממשלה המשתתפים בביצוע התכנית - כתריסר משרדים - התבקשו להגיש לוועדת היגוי שתוקם לעניין זה תכניות עבודה מפורטות הכוללת מדדי הצלחה.
במסגרת התכנית הוטל על הרשות להסדרה להשלים את הפיתוח בשכונות ותיקות ביישובים הבדואיים ולהכין סקר צרכים.
89 בהחלטה נאמר כי הגדרת יישובים אלה כיישובי עדיפות לאומית היא בהתאם לפרק כ"ו לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו- 2010 ,) התשס"ט- 2009 .
בנושא אזורי עדיפות לאומית 90 נוסף על התקציב שהקצתה הממשלה לתכנית, ג'וינט ישראל התחייב להעמיד תקציב בסך 25 ,מיליון ש"ח לביצוע פעולות מסוימותוהחברה למתנ"סים הצהירה על כוונה לפעול לגיוס תקציב נוסף בסך 10 .
מיליון ש"ח לפעולות מסוימות 91 תקציב תוספתי- תקציב שהוא נוסף על התקציב המשרדי שאושר.
92 בצד החלטת ממשלה 3708 התקבלה גם החלטת ממשלה 2025 לפיתוח הדרום ובמסגרתה הוקצו תקציבים נוספים בגובה 40 מיליון ש"ח ויותר לפיתוח היישובים הבדואיים בדרום.
נוסף על תקציב למשרדי ממשלה נקבע בהחלטת הממשלה גם תקציב לרשות להסדרה משרד החקלאות ופיתוח הכפר 979 .
פיקוח ובקרה עליישום הת כנית .
בהחלטת הממשלה נקבע כי מטה היישום שהוקם במשרד רה"ם יהיה אחראי ליישום תכנית הפיתוח ובמסגרת זו לבצע מעקב ובקרה על ביצוע תכניות העבודה של משרדי הממשלה המפעילים אותה, ולגבש לפי צורך נהלים לעבודת יישום התכנית בין משרדי הממשלה ובין הרשויות המקומיות הבדואיות.
נוסף על כך, נקבעו בהחלטת הממשלה שלושה מנגנונים שתפקידם להניע שיתוף פעולה בין- משרדי ביישום התכנית ובהערכת יישומה94:, כדלקמן (1 ) ועדת היגוי בין -משרדית של מנכ"לי משרדי הממשלה לתיאום בין משרדי הממשלה ובקרה על התקדמות יישום התכנית; (2) ועדה מקצועית אזורית לתיאום בין הרשויות המקומיות ובין משרדי הממשלה בענייני ביצוע התכנית ולתקשורת עם התושבים בתהליך הביצוע; (3) מחקר לבדיקת יישום הפעולות שהוטל על המשרדים לבצען, והשלכותיהן על חיי האוכלוסייה הבדואית בנגב.
בהחלטת הממשלה נקבע, כי חברי ועדת ההיגוי יהיו מנכ"לי משרדי הממשלה המשתתפים בתכנית, נציגי משרד האוצר וממ"י, ראש הרשות להסדרה וראש הרשות לפיתוח כלכלי במגזרי המיעוטים במשרד רה"ם (או נציג בכיר מקרב עובדי משרדים אלה).
הוועדה תתכנס פעם בחצי שנה לפחות ותדווח לממשלה על ההתקדמות בביצוע התכנית.
היא תהיה אחראית, בין השאר, לאישור תכניות העבודה המפורטות של המשרדים בנוגע לתכנית.
: ועדת היגוי בין משרדית ועדת ההיגוי התכנסה כמה פעמים מאז הוקמה; שלוש פעמים בשנת 2014 , הישיבה האחרונה התקיימה בדצמבר אותה שנה.
מאז ועד למועד סיום הביקורת - ספטמבר 2015 , אף שחלפה למעלה מחצי שנה, לא התכנסה ועדת ההיגוי.
בישיבות הוועדה ציינו חבריה חסמים לביצוע התכנית שיש להתמודד עמם כדי שניתן יהיה ליישם את התכנית על פי המתוכנן ולהשלים את העבודות המבוצעות על פיה ביישובים.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד החקלאות, הממונה הנוכחי על הנושא, כי יש לקיים את פגישות ועדת ההיגוי לכל הפחות בתדירות שנקבעה בהחלטת הממשלה.
הדבר נחוץ כדי ללבן את דרכי ההתמודדות של משרדי הממשלה המפעילים את התכנית עם חסמים שעולים ביישומה; כמו כן לנוכח חילופי הגברי בתפקיד המנכ"לים עם כינונה של ממשלה חדשה, יש צורך שהמנכ"לים שנכנסו לתפקידם בשנת 2015 יכירו בהקדם את התכנית ואת הפעולות שמשרדיהם אמורים לבצע במסגרתה.
94 בשנת 2014 התקבלו עוד כמה החלטות ממשלה הנוגעות לביצוע תכנית הפיתוח, וביניהן: החלטת ממשלה 1146 מ- 5.
14 שקבעה כי הטיפול בנושאי תכנית הפיתו ח הכלכלי -חברתי ובהסדרת התיישבות בדואים בנגב יעבור מאחריות משרד ראש הממשלה לאחריות משרד החקלאות ופיתוח הכפר; החלטת ממשלה 1695 מ- 8.
14 שקבעה כי תוקם ועדת שרים לענייני הסדרת ההתיישבות ופיתוח חברתי-כלכלי של הבדואים בנגב.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 נכתב, כי מאז סיום ביקורת זו התכנסה ועדת ההיגוי שוב, בנובמבר 2015 .
, בראשותו של השר אורי אריאל "בישיבה זו הוצגו עיקרי ממצאי הדו"ח הראשון של גוף המחקר המלווה את יישום ההחלטה.
וכן התקיים דיווח ודיון לסיכום שנת 2014 ודו"ח ביצוע חציוני לשנת 2015 ".
בסיכום הישיבה נקבע כי כינוסה של הוועדה יהיה במהלך מאי 2016 .
ועדה מ קצועית -אזורית: בהחלטת הממשלה 3708 נקבע שתוקם ועדה מקצועית-אזורית שבראשה יעמוד ראש מטה היישום ובין חבריה יהיו גם ראשי היישובים הבדואיים.
הוועדה תתכנס פעם בשלושה חודשים לפחות ו תפעל, בין השאר, להסרת חסמים ולהגברת התיאום בין משרדי הממשלה ובין ראשי היישובים.
פע ם בחצי שנה תדווח הוועדה לוועדת ההיגוי על התקדמות התכנית.
נמצא כי הוועדה המקצועית -אזורית התכנסה פעם אחת בלבד, ביולי 2012 , פגישה שהוקדשה להצגת ציפיות החברים מן התכנית.
מאז עד מועד סיום הביקורת ספטמבר 2015 , אף שחלפו שלוש שנים ויותר, לא התכנסה עוד הוועדה.
משרד מבקר המדינה העלה עניין זה במהלך הביקורת לפני משרד החקלאות, והעיר כי הואיל ומשרד החקלאות הופקד על כינוס הוועדה המקצועית-אזורית, היה עליו לפעול להבטחת פעולתה.
בתשובה מאוקטובר 2015 :למשרד מבקר המדינה כתבה המנהלת ברשות התכנון "מהניסיון .
של מטה היישום ל מדנו שזה לא עבד.
כחלופה לכך לוועדה המקצועית [- ]אזורית נוצרו מעגלי עבודה אחרים:.
פגישות עבודה של צוות המערך ברשויות.
השר מזמן את ראשי הרשויות לפגישות עם השרים וצוותי המשרדים השונים - נשיא, חינוך, ביטחון פנים, יו"ר הכנסת ועוד.
זאת מעבר לסיורים תכופים אצלם ".
בתשובת משרד החקלאות מדצמבר 2015 למשרד מבקר המדינה נכתב, כי "במהלך הרבעון הראשון של 2016 יקבע מועד לכינוסה" של הוועדה המקצועית-אזורית.
פיקוח ובקרה על התכנית .
החלטת הממשלה קבעה, כאמור, שמטה היישום ינהל מעקב ובקרה על יישום תכנית הפיתוח.
אחרי שהועברה למשרד החקלאות האחריות לנושא הסדרת ההתיישבות של הבדואים בנגב שולבו לעבודה במשרד עובדי מטה היישום, שעבדו קודם תחת משרד רה"ם.
מאז 2014 ועד למועד סיום הביקורת, ספטמבר 2015 , פרשו רוב העובדים האלה ממשרד החקלאות (ראו לעיל בפרק על התשתית הארגונית) ונשאר במשרד כדי לבצע את מטלת המעקב והבקרה על תכנית הפיתוח, רק עובד אחד מתוך שלושת אנשי הצוות שעסקו בכך קודם לכן - בתקופה בה מטה היישום פעל.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 981 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 התברר מהביקורת, כי עובד יחיד מתקשה לבצע את משימת הפיקוח והמעקב על פעולות של כתריסר משרדי ממשלה המשתתפים בתכנית, משימה הכוללת מגעים בכתב ובעל פה עם אנשי המקצוע במשרדי הממשלה, עם ראשי רשויות מקומיות ועובדיהן, ועם חברות ועובדיהן הפועלים במסגרת התכנית, ובהם מהנדסים, אנשי חינוך, עובדי רווחה ובריאות.
בתשובת משרד החקלאות מדצמבר 2015 למשרד מבקר המדינה נאמר, כי בעת מעבר מטה היישום למשרד החקלאות ביולי 2014 , היו שלושה עובדים ממטה היישום שעסקו בנושא- "אחד מהם עסק במעקב ובבקרה והסתייע בשניים הנוספים לשם כך.
שני עובדים אלה עזבו את תפקידם".
משרד החקלאות עדכן בתשובתו, כי כוח האדם לבקרה על תכנית הפיתוח תוגבר וכיום "עבודת המעקב והבקרה מסו רה.
ובימים אלה בוחנים מועמדים למרכז מידע שישולב במעקב ובבקרה".
ביצוע תכנית הפיתוח בשנים 2014 -2012 .
לצורך בדיקת מימוש התכנית נעזר משרד מבקר המדינה בדיווחים ששלחו למשרד החקלאות משרדי הממשלה המשתתפים בה ובדוחות הביצוע המסכמים שהכין משרד החקלאות בעניין זה.
הדוח המסכם האחרון שהכין משרד החקלאות הוא מחודש מאי 2015 ומתייחס לביצוע התכנית עד סוף שנת 2014 .
משרד מבקר המדינה ערך גם בירורים לגבי ביצוע התכנית במשרד הבינוי והשיכון ובמשרד הבריאות, ונציגי משרד מבקר המדינה סיירו ביולי 2015 בשלושה יישובים בדואיים 95 , בליווי עובד משרד החקלאות, כדי ללמוד על ביצוע התכנית.
הם נפגשו במסגרת זו עם נציגים של משרדי ממשלה ועם גורמים מן הרשויות המקומיות באותם יישובים.
הדוח של משרד החקלאות המסכם את ביצוע התכנית עד סוף שנת 2014 ,מעלה פעולות הישגים, בעיות וחסמים, מאז שנת 2012 (להלן- דוח הביצוע של התכנית).
ניצול חסר של התקציב לשנים 2014 -2012 עלידי משרד הבריאות ו על ידי משרד הרווחה מדוח הביצוע לסוף שנת 2014 ,של תכנית הפיתוח שהכין משרד החקלאות עולה כי רוב משרדי הממשלה ניצלו חלק נכבד מן התקציב שהוקצה להם במסגרת התכנית לשנים 2014 -2012 .
מקצתם אף ניצלו חלק מן התקציבים שהוקצו להם לשנים הבאות במסגרת תכנית זו.
לעומת זאת, משרד הבריאות ניצל 57% ומשרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה) ניצל 20% בלבד מן התקציב שהוקצה לכל אחד מהם לביצוע פעולות במסגרת התכנית באותן שנים.
: פעולות בתחום הרווחה לשנים 2014 -2012 הוקצה במסגרת תכנית הפיתוח למשרד הרווחה סכום של 12.
תקציב זה נועד לצורך מתן שירותי רווחה ניידים לתושבים ביישובים שבמועצות האזוריות נווה מדבר ואל-קסום, שאין בהם שירותי .
95 הסיור היה בכסייפה, חורה וא-סייד.