HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
(ב) בביקורת הנוכחית של משרד מבקר המדינה הועלה כי מפתחות התקינה ונוסחת עדכון התקינה לא שונו מאז 1976 , ואף על פי שיש הסכמה על כך שאין הם מתאימים עוד לצורכי מערכת הבריאות, הם לא הותאמו להתפתחויות שחלו ברפואה ובטכנולוגיות המשמשות אותה.
עוד הועלה בביקורת הנוכחית כי בטיוטת המסמך מאפריל 2008 בנושא "דוח ועדת אמוראי - סיכום עמדת המדינה ועמדת הר"י" נקבע שמשרד הבריאות ומשרד האוצר דוחים את המלצת הוועדה בדבר ביטול שיטת התקינה לפי מיטות בבתי החולים הציבוריים ובדבר קביעת שיטת תקינה חדשה.
עם זאת הסכימו משרד הבריאות ומשרד האוצר לקיים דיון עם הר"י בנוגע לשינוי ההסכמים הקיימים בנושא התקינה בבתי החולים הממשלתיים.
בעת סיכום הביקורת, נובמבר 2008 , טרם הוחל בדיונים.
כדי להתגבר על מצוקת התקינה מופעלים ליד כל בתי החולים הכלליים הממשלתיים תאגידי בריאות 86 המאפשריםלהעסיק רופאים נוספים על אלה המועסקים בידי בתי החולים, וזאת תוך כדי עקיפת הסכמי התקינה וההסכמים הקיבוציים.
ייעודם המקורי של תאגידי הבריאות היה מימון מ חקרים רפואיים ופיתוח התשתית של בתי החולים , אך כיום הם עוסקים בפעילות המתבצעת בבתי החולים הן בבוקר והן אחר הצהר יים, למשל בביצוע ניתוחים, בבדיקות MRI ובהפריה חוץ -גופית.
באמצעות תאגידי הבריאות עובדים בבתי החולים רופאים רבים יותר ממספר התקנים שאישר משרד הבריאו ת.
בכמה מבתי החולים כשליש מהרופאים הם עובדי תאגיד, כך שנוצר מעין "מנגנון עוקף תקני כוח אדם ", שבאמצעותו אפשר - כאשר אין תקני מדינה פנויים - לקלוט בבית החולים רופאים במימון התאגיד, וכשמתפנה תקן מדינה - אפשר להעבירם לצוות הרופאים של בית החולים.
המנגנון גם מאפשר לשלם לאחוז קבוע מהרופאים שכר הגבוה עד פי ארבעה מזה הניתן לרופאים המועסקים במערכת הבריאות הציבורית 87.
כמו כן, על פי הסכמים עם גופים שמחוץ לבית החולים - הסדרים מיוחדים עם קופות החולים והסכמים עם צה"ל ועם האוניברסיטאות - יש בבתי החולים תקנים נוספים על אלה שנקבעו בהסכמי התקינה, חלקם ממומנים באמצעות תאגידי הבריאות.
87 ,"בעניין זה ראו את הפרק "תאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים עמ' 399.
,נושא שינוי התקינה ועדכונה שנוי במחלוקת.
כפי שעולה ממסמכי הר"י עמדתה בעניין היא שיש להקים צוות משותף לרופאים ולמשרד הבריאות, בהשתתפות גורמים אובייקטיביי ם, שיקבע באופן מקצועי את תקני הרופאים הנדרשים בבתי החולים ויעדכנם מפעם לפעם.
הר"י דורשת שהמלצות הצוות יעוגנו בהסכם הקיבוצי של הרופאים.
מנגד, עמדת המדינה - כפי שהובאה בידי נש"מ בפני משרד מבקר המדינה - היא שהתקינה היא במסגרת סמכויותיו של המעסיק, כפי שנקבע כאמור גם בפסיקה של בית הדין הארצי לעבודה, משום שהיא ביטוי לצורכי איוש של המערכת על פי יעדים של המעסיק או של המדינה ועל פי יכולת המימוש התקציבית, ועליה לבטא את היקף השירות הנדרש מבחינה כמותית ואיכותית, ולכן אין היא יכולה להיקבע במסגרת הסכמים קיבוציים, הנוגדת את מהות התקינה.
מעמדת נש"מ עולה גם שהסכמי התקינה גורמים להקצאה לא נכונה של האמצעים, משום שהם יוצרים במערכת עיוותים, ובהם שמירה על מיטות מיותרות במחלקות מסוימות ללא קשר לצרכים, וזאת בגלל הדרישה של הר"י להכיר באותן מחלקות כמחלקות להכשרת מתמחים, כלומר הסכמי התקינה לא אפשרו לבצע צעדי התייעלות גם כאשר קטנו שיעורי האשפוז במחלקות מסוימות - והיה מקום להפחית את מספר המיטות ואת מספר הרופאים; התפתחויות טכנולוגיות הביאו לידי הגדלת הפעילות במרפאות החוץ של בתי החולים, שבהן למשל מתבצעים ניתוחים, אך התקינה במרפאות לא גדלה, ועל כן ההקצאה של התקינה כבר אינה תואמת את המצב בבתי החולים בפועל; חלק מהפעילות הרפואית של בית החולים נעשית בידי תאגידי הבריאות, והדבר מאפשר להגדיל את מספר הרופאים באותה מסגרת תקינה, אף על פי שכמה מהם אינם נכללים בתקני מצבת כוח האדם של בית החולים במרכיבו הממשלתי.
גם מעמדת מזכ"ל הר"י כפי שהובאה בפני משרד מבקר המדינה עולה כי תאגידי הבריאות יצרו דרך לעקוף את מנגנון עדכון התקנים, ויש בתי חולים שכ -30% מהרופאים בהם הם עובדי תאגיד ואינם חלק ממצבת כוח האדם של המדינה.
כמו כן, לדברי מזכ"ל הר"י בתי החולים מספקים לקופות החולים רופאים במסגרת הסכמים שיש להם עמן, והדבר מגדיל את היקף התקנים.
למשל, תמורת הצבת רופא מומחה מבית החולים בקופת החולים מממנת הקופה לבית החולים העסקת שניים-שלושה רופאים מתמחים.
לדבריה, משום כך אי -אפשר לדעת מה הם התקנים של המדינה, של קופות החולים, של התאגיד או של גופים כמו הצבא והאוניברסיטאות.
חוסר הבהירות גורם לחוסר יציבות ולחוסר שליטה במערכת התקינה ומקשה על הגורמים האחראיים להתמודד עם הנושא.
שיטת התקינה הקיימת יוצרת עיוותים ואינה מתאימה עוד לצורכי מערכת הבריאות, מפתחות התקינה ונוסחת עדכון התקינה לא נבחנו ולא נבדקו באופן מקצועי משנת 1976, ו יש לראות בכך חוסר עשייה מתמשך של משרד הבריאות, משרד האוצר ונש"מ.
לדעת משרד מבקר המדינה, על גופים אלה לתת דעתם בעניין ולדון בשינוי ההסכמים הקיימים בנושא התקינה בבתי החולים הממשלתיים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 ציין המשנה למנכ"ל משרד הבריאות כי אכן מפתחות התקינה לא עודכנו, והדבר גורם לקשיים מרובים במערכת הבריאות; ולכן יש לפתח - בשיתוף הר"י, הסתדרות האחים והאחיות, נש"מ ומשרד האוצר - מפתח תקינה עדכני.
המשרד ציין עוד בינואר 2009 שנקבע שעד 2010 אין עדכון של התקינה וכי הוא בוחן את עניין התקינה רק במספ ר תחומים חיוניים - בפגיות, ביחידות טיפול נמרץ וביחידות לטיפול בשבץ מוחי.
עם זאת לדבריו, תוספת תקינה מותנית בהסכמת משרד האוצר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 ציין סגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר כי הקשר בין מספר המיטות ובין מספר התקנים אינו תורם להתנהלות המערכת ואף מגביל את ידיו של מנהל בית החולים, וכי הסכמי התקינה שנקבעו בשנות השבעים של המאה הקודמת גורמים לעיוות בחלוקת התקנים.
לדבריו, כדי להתגבר על בעיה זו ניתן במהלך השנים מענה פרטני לבעיות התקינה במסגרת סיכומים בין משרד האוצר למשרד הבריאות, ונוספ ו למערכת הבריאות תקני רופאים במספר גדול מהתקינה הנדרשת על פי ההסכמים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מדובר בפתרון בעיות אד הוק, ואין לראות בו טיפול מערכתי ויסודי בבעיית התקינה, ולכן ראוי לפעול נמרצות כדי לקדם את הנושא.
כוח אדם סיעודי בעוד שיטת התקינה של הרופאים ש נויה במחלוקת, הסתדרות האחים והאחיות חתמה כבר בשנות השמונים של המאה שעברה על הסכמים עם המדינה, עם הכללית ועם הסתדרות מדיצינית הדסה בדבר קביעת שיטה לתקינה ולסיווג חולים ובדבר התוספת הדרושה בתקני כוח האדם הסיעודי בבתי החולים.
לאחר שנחתמו ההסכמים ביצע המכון לפריון העבודה - בפיקוח הנש"מ - בדיקה כוללת של הצרכים באיוש אחיות על בסיס סיווג החולים.
יישום תוצאות הבדיקה הסתיים ב - 1993 .
בספטמבר 1996 נחתם בין אותם הצדדים הסכם קיבוצי חדש ובו הוסכם על תוספת של 200-300 תקני כוח אדם סיעודי לבתי החולים.
עוד הוסכם כי תוספת זו תיקבע על פי שיטת סיווג ותקינה שיקבע צוות בראשות משרד הבריאות בשיתוף משרד האוצר, הנש"מ ונציגי הסתדרות האחים והאחיות.
במרס 1997 , לאחר שצוות הבדיקה הגיע להסכמה בנושא וקבע קריטריונים לחלוקת התקנים, נחתם הסכם נוסף.
בהסכם זה נקבע כי אחת לשלוש שנים תיבדק התפוסה במ חלקות האשפוז, בחדרי הלידה, בחדרי המיון ובחדרי הדיאליזה, וזאת לצורך עדכון התקנים.
כמו כן הוסכם שתוקם ועדה פריטטית משותפת למשרד האוצר, למשרד הבריאות, לכללית, להסתדרות מדיצינית הדסה ולהסתדרות האחים האחיות, ותפקידה יהיה לעקוב אחר יישום התקינה וחלוקת התקנים שנק בעו בהסכם ולהוסיף תקנים לסוגי שירותים חדשים בבתי החולים.
הוועדה אכן הוקמה, ומאז היא עוקבת אחר יישום התקינה והוספת תקנים.
יש לציין שיש אחיות שעובדות בבתי החולים אך אינן מועסקות על ידיהם אלא על ידי תאגידי הבריאות - המעסיקים באותו האופן גם רופאים, כאמור - וכך, תוך כדי עקיפת הסכמי התקינה וההסכמים הקיבוציים , הוגדל מספר האחיות העובדות בבתי החולים ממספר התקנים שנקבעו בהסכמי התקינה.
מהבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה עולה כי הסכמי התקינה אמנם כוללים מנגנון לעדכון התקינה, אולם התקינה המעודכנת של כוח האדם הסיעודי אינה עו נה על הצרכים בפועל, ובחדרי הניתוח, בפגיות ובבתי החולים באזורי הפריפריה חסר כוח אדם סיעודי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות, משרד האוצר ונש"מ לתת דעתם בעניין ולדון בדרכים לפתרון בעיית התקינה.
השפעת מבנה השכר על המצוקה בכוח האדם .
שכר הרופאים והאחיות נקבע בהסכמים קיבוציים עם המדינה, הכללית, הסתדרות מדיצינית הדסה, הסתדרות האחים והאחיות וההסתדרות הרפואית בישראל, והוא מתעדכן במהלך השנים בהסכמים הנקבעים בין הצדדים, כך שבעצם למשרד הבריאות אין כמעט יכולת להשפיע על גובה שכרם של הרופאים והאחיות ולתת עדיפות למ קצועות שבהם יש מחסור בכוח אדם, ובכך ניטל ממנו כלי חשוב שבאמצעותו אפשר להשפיע על מחסור זה.
בביקורת עלה כאמור שאחד הגורמים למצוקה בכוח האדם הרפואי במקצועות מסוימים - שבאה לידי ביטוי בכך שיש הנוטשים את המקצוע, בכך שנשים פונות למקצועות רפואיים עמוסים פחות ובכך שקיימת בו "בריחת מוחות" לחו"ל - הוא גובה השכר ומבנהו.
אף כי כמה ועדות בחנו את הצרכים העתידיים בכוח אדם ואת הפעולות הדרושות להכשרתו, הן לא נתנו דעתן למצוקה הקיימת במקצועות רפואיים מסוימים ולא בחנו את סוגיית השכר ואת השפעתה על המחסור בכוח האדם הרפואי באותם המקצועות.
זאת משום שנושא השכר - גם אם בהסכמי השכר נקבעו מנגנונים לדון בו ולשנותו - הוא בסמכותו של הממונה על השכר במשרד האוצר, והוא מושפע מאילוצים תקציביים ומסדרי העדיפויות של הממשלה.
בביקורת עלה גם כי גובה השכר ומבנהו אינם משקפים את משך הלימודים בהתמחויות השונות, את האחריות הרפואית, את השוני בעומס העבודה במקצועות השונים ואת הקושי היחסי במקצועות מסוימים, המגבירים גם הם את המצוקה במקצועות מסוימים.
משרד הבריאות ומשרד האוצר, הערים למצוקה שנוצרה במקצועות מסוימים ולמצוקה בכוח האדם בפריפריה, יצרו אמנם תמריצים כדי לפתור מצוקות אלה, ובהם, כאמור, תוספות שכר מיוחדות, אולם אלה נמוכות יחסית.
מבחינת מהלך זה עלה כאמור כי לא היה בתמריצים אלה כדי להשפיע במידה רבה על שיקוליהם של הרופאים לבחור במקצוע שבמצוקה או לעבור לפריפריה.
פסק הבוררות מ- 2008 אמנם הכיר במספר מקצועות במצוקה ואף קבע להם תוספת שכר נוספת.
עם זאת, לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות והממונה על השכר במשרד האוצר לבחון כלים שיאפשרו להם להכיר במקצוע או באזור שבהם המצוקה חריפה יותר.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין מקום להמתין לבוררות אחת לתקופה אלא יש צורך 398 דוח שנתי59ב .
בעבודת מטה ובהליכי משא ומתן שוטפים שיביאו לפתרון בעיית המצוקה.
בהיעדר אלה יורדת רמת השירותים הניתנים לאוכלוסייה, והעדפתם של הרופאים לבחור במקצוע או לעבוד באזור מסוים נקבעת כעובדה בשטח.
ההיערכות לבחינת הצרכים בכוח אדם .
תכנון כוח אדם במקצועות הבריאות .
בעת תכנון של כוח האדם במקצועות הבריאות נאמדים היקף כוח האדם הנדרש לתפעול מיטבי של מערכת הבריאות ומידת ההכשרה הדרושה לו.
תכנון נכון יכול לפתור בעיות של מחסור ועודף, ולא רק מבחינה כמותית אלא גם מבחינת חוסר איזון בין המקצועות השונים, הפיזור הגאוגרפי שלהם ואיכות הטיפול הניתן בהם, הבא לידי ביטוי בזמינות השירותים ובנגישותם.
תכנון כוח אדם במקצועות הבריאות הוא מורכב ומושפע מכמה גורמים: מיחסי הגומלין שבין המקצועות השונים במערכת הבריאות; משינויים דמוגרפיים - הגידול בפריון, העלייה בתוחלת החיים והזדקנות האוכלוסייה; משינויים טכנולוגיים באבחון ובטיפול הרפואי; מהפיזור הגאוגרפי של האוכלוסייה, המשפיע על זמינות שירותי הבריאות באזורים השונים ועל הנגישות להם; משינויים בדפוסי התחלואה, המשפיעים על הביקוש לשירותים רפואיים; משינויים ארגוניים - העברת שירותים מבתי החולים לקהילה, למשל שירותים סיעודיים ופסיכיאטריים; ומשינויים בדפוסי העבודה - פרישה מוקדמת של רופאים ואחיות, צמצום שעות העבודה, מעבר לתחומים רפואיים או למקצועות אחרים, כאלה שיכולת ההשתכרות בהם גבוהה יותר.
כמו כן, בתכנון כוח אדם יש להביא בחשבון את השוני במאפיינים החברתיים - דמוגרפיים והחברתיים -כלכליים של האוכלוסייה, הקובעים את תכונותיה האפידמיולוגיות ואת דפוסי הביקוש לשירותים רפואיים.
ועדת נתניהו המליצה בדוח שהגישה בשנת 1990 להקים במשרד הבריאות אגף לתכנון משאבי כוח אדם, שבין היתר יאסוף מידע על מצאי כוח האדם במקצועות השונים של מערכת הבריאות ו על דפוסי ההשתתפות בכוח העבודה, ירכז מידע על צרכים, ביקושים ושימושים בשירותי הבריאות על בסיס שינויים באופי הדמוגרפי והחברתי-כלכלי של האוכלוסייה וירכז מידע על שינויים טכנולוגיים ועל השלכותיהם על הביקוש לכוח אדם.
האגף האמור גם יגבש מסקנות בדבר צורכי המערכת בכוח אדם לסוגיו, ועל פיהן יתכנן את מסלולי הכשרת כוח האדם.
נושא תכנון כוח אדם רפואי נבדק בעבר בידי משרד מבקר המדינה פעמים מספר, ולאחרונה בשנת 200288 .
בדוח הביקורת צוין אז כי "אחת מסוגיות היסוד שמשרד הבריאות אמור לעסוק בהן היא תכנון לטווח ארוך של כוח אדם במקצועות הרפואה".
כן צוין ש"במהלך השנים הגדירו גורמים שונים את תפקידיו ויעדיו של .
88 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 53ב, בפרק "תכנון כוח אדם במקצועות הרפואה", עמ' 478 .
המשרד, הכוללים גם תכנון כוח אדם".
בביקורת ההיא הועלה שאף כי "המשרד רואה בתכנון כוח אדם במקצועות הרפואה אחד מתפקידיו, הוא לא גיבש מדיניות לתכנון כוח אדם במקצועות אלה, והוא חסר כלים בסיסיים לתכנון בתחום זה".
כן הועלה "שהמשרד לא עשה די לבניית התשתית החוקית שתאפשר איסוף מידע עדכני על כוח אדם במקצועות הרפואה".
יש לציין שבחוזר של נש"מ מספטמבר 2002 הוגדר תפקידו של סגן מנהל כללי בכיר למינהל ומשאבי אנוש במשרד הבריאות, בין השאר, כ"אחראי לתכ נון כוח האדם המקצועי במערכת הבריאות הלאומית בישראל (רופאים, אחיות, עובדים פרה-רפואיים בכל מקצועותיהם) וזאת בהיבט הכמותי והאיכותי, תוך קיום קשר עם כל המוסדות המוכרים המכשירים עובדים בישראל".
במשרד הבריאות פועלות מועצות לאומיות שתפקידן לסייע למנכ"ל משרד הבריאות, בין היתר, בהתוויית מדיניות בריאות 89 .
בדיון שהתקיים בתחילת נובמבר 2006 במועצה הלאומית לבריאות הקהילה בנושא המחסור הצפוי ברופאים מומחים במקצועות השונים ברפואת הקהילה החליטה המועצה להמליץ למנכ"ל משרד הבריאות להקים ועדה לאומית מתמדת לתכנון כוח אדם בשירותי הבריאות.
המלצת המועצה הועברה באותו חודש למנכ"ל המשרד, אך בביקורת נמצא כי המשרד לא פעל בנושא.
,תכנון כוח אדם עשוי למנוע היווצרות עודף או מחסור בכוח אדם בטווח הארוך והוא מאפשר להתאים את כמותו ואת איכותו של כוח האדם לצרכים המשתנים של מערכת הבריאות.
משר ד הבריאות כמיניסטריו ן אחראי לבריאות הציבור, וחובתו להבטיח שמערכת הבריאות תספק לציבור טיפול רפואי איכותי.
איכותו, היקפו ופיזורו הגאוגרפי של כוח האדם, יש בהם כדי להשפיע על איכות הטיפול ועל הנגישות לשירות - ובכך על מצב הבריאות של האוכלוסייה.
בביקורת הנוכחית ה ועלה כי אף על פי שתכנון כוח האדם במקצועות הבריאות לטווח הארוך הוא אחד מתפקידיו המרכזיים של משרד הבריאות, למרות המלצת ועדת נתניהו, טרם הוקם במשרד אגף לתכנון משאבי כוח אדם שיעסוק באסוף מידע על כוח האדם במקצועות השונים, וירכז מידע על הצרכים, הביקושים והשימושי ם על בסיס דמוגרפי וגאוגרפי ועל שינויים טכנולוגיים והשלכותיהם על הביקוש לכוח אדם, שיהיה אחראי לתכנון הצרכים בכוח האדם במקצועות הבריאות בישראל ועל פיהן יתכנן המשרד את הכשרת כוח האדם.
בביקורת הועלה כי אמנם משרד הבריאות מינה בדצמבר 2006 ועדה פנימית לבחינת הצרכ ים במקצועות הבריאות, אך זו התמקדה בעיקר בהיבט התכנוני של הרחבת מסגרת ההכשרה של כוח האדם במקצועות הבריאות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד - בשיתוף גופים נוספים - להקים גוף שיספק מידע על התפעול של מערכת הבריאות, כולל נתונים אפידמיולוגיים, נתונים על היקף השירותים ועל משך ההמתנה לניתוחים 90 ולבדיקות (למשל בידי רופאים מקצועיים) ועל מגמות תעסוקה בכוח האדם - עבודה במשרה חלקית, נטישת המקצוע, פנייה לפרקטיקה פרטית ופיזור גאוגרפי של כוח האדם.
על סמך המידע שייאסף יגבש גוף זה קווים מנחים לתכנון כוח האדם, יעקוב אחר יישומ ם, יכוון וירכז את הפעילות בנושא וינתב את המשאבים המוקצים לביצועם.
בסיס נתונים מקיף ומעודכן על העוסקים במקצועות הבריאות הוא כלי חשוב לגיבוש מדיניות מערכתית לתכנון כוח אדם.
תכנון כזה אמור להביא בחשבון את המצאי של בעלי מקצועות הבריאות וכן תחזי ות בדבר שינויים במצאי זה.
לשם כך יש צורך בבסיס נתונים מקיף ומעודכן, שיכלול את מספרם של הרופאים ואת תחומי מומחיותם, של עובדי הסיעוד ושל בעלי מקצועות בריאות אחרים, את גילם, את האזור הגאוגרפי שבו הם עובדים ואת אופן פיזורם הגאוגרפי.
בסיס הנתונים יכלול גם פרטים על מקום עבודתם, על היקף משרתם ועל אלה שעתידים לפרוש או פרשו ממקצוע.
בדוח קודם של מבקר המדינה 91 צוין שהקושי בתכנון כוח האדם נובע, בין השאר, מהיעדר מערכת מידע בסיסי ואמין על כוח האדם המועסק במערכת ומהיעדר נתונים עדכניים על רוב בעלי מקצועות הבריאות.
עוד צוין בדוח האמור שאין למשרד הבריאות בסיס נתונים כזה, משום שנתוניו על הרופאים אינם מתעדכנים לאחר המועד שבו קיבל הרופא אישור לעסוק ברפואה או לאחר שקיבל הכרה במומחיותו.
מאותו מועד אין משרד הבריאות יודע אם הרופא עוסק במקצועו, היכן ובאיזה היקף משרה.
כן צוין בדוח האמור שכדי להקים בסיס נתונים ולעדכנו יש להחיל "חובת רישום ועדכון עיתי", כמקובל ברוב המדינות העולם המערבי, וכי לדעת משרד הבריאות יש לכלול בהצעת "חוק מסגרת למקצועות בריאות" סעיף המחייב לעדכן את הפרטים הנוגעים לעניין אחת לחמש שנים.
עוד צוין בדוח האמור כי אף שבנובמבר 2001 הוחלט בהנהלת משרד הבריאות שהיועצת המשפטית של המשרד תכין הצעת חוק בעניין רישום חוזר של רופאים, עד דצמבר 2002 , כשנה לאחר שהתקבלה ההחלטה, לא חלה התקדמות בעניין זה.
נושא הקמת מאגר נתונים במקצועות הבריאות נדון בשנים 2002 ו- 2007 בכמה ועדות 92, ואל ה קבעו כי רישום חוזר אחת לכמה שנים יכול לסייע רבות לגיבושה של תשתית נתונים ולתת מידע מדויק יותר באשר למצאי כוח אדם הפעיל .
90 בעניין זה ראו את הפרק "ת אגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים", עמ' 399.
92 ועדת אמוראי מ- 2002 , ועדת פזי מ- 2002 וועדת בן נון מ- 2007.
לכן הן המליצו לבצע סקר על המועסקים בכל אחד ממקצועות הבריאות וכן לרכז את הרישום החוזר של הרופאים במאגר נתונים ארצי במשרד הבריאות ולהקפיד לעדכנו אחת לכמה שנים.
מטיוטת המסמך של משרד האוצר מאפריל 2008 בנושא "דוח ועדת אמוראי - סיכום עמדת המדינה ועמדת הר"י" עולה גם כי עמדת משרד הבריאות ומשרד האוצר היא לאמץ את המלצת הוועדה בדבר רישום חוזר של רופאים במאגר נתונים ארצי של משרד הבריאות.
היעדר מערך מידע הכולל רישום ומעקב רצוף על כוח האדם במקצועות הבריאות המועסק במערכת הבריאות מקשה לתכנן את כוח האדם, והדבר עלול לפגוע בתפעול מערכת הבריאות וביכולת לנהל מדיניות שוויונית ברמה ארצית.
בביקורת הנוכחית של משרד מבקר המדינה הועלה כי למשרד הבריאות יש אמנם קובץ בעלי רישיונו ת במקצועות הבריאות, אך עדיין אין לו מאגר נתונים מעודכן על הרופאים והאחיות בישראל מקרב בעלי הרישיון.
הקובץ עדיין אינו כולל מידע על הרופאים והאחיות ובעלי מקצועות הבריאות השונים המועסקים בפועל בכלל ובתחום התמחותם בפרט; על מספר המועסקים באופ ן חלקי בלבד; על מספרם של אלה העומדים לצאת או יצאו לגמלאות; על מקום עבודתם; על מקום מגוריהם; ולא על הפיזור הגאוגרפי שלהם.
בתשובתו מינואר 2009 ציין המשרד כי הוא החל ב"עיצוב ותחילת סקר עם הלמ"ס לשם קבלת מידע מפורט, דמוגרפי וגיאוגרפי, על העוסקים בפועל במקצועו ת הרפואה".
בביקורת הנוכחית הועלה גם כי נושא הרישום החוזר טרם הוסדר, ומשרד הבריאות טרם גיבש הצעת חוק בנושא "חוק מסגרת למקצועות בריאות", ובעיקר בנוגע לסעיף המחייב רישום חוזר של המקצועות המחויבים ברישיון או ברישום במשרד, שהוא הבסיס כאמור לתכנון יעיל ונכון של כוח אדם במערכת הבריאות.
הועלה כי אחת הסיבות העיקריות לכך שהנושא טרם הוסדר היא התנגדות הר"י לרישום חוזר של רופאים ולכך שניהול הרישום החוזר של הרופאים אם יהיה, ינוהל בידי משרד הבריאות.
הר"י דורשת שהוא ינוהל בידי הלמ"ס או בידיה, וזאת כדי לשמור על חסיון הנתונים.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חשיבותו של הרישום החוזר באשר לגיבושה של תשתית נתונים מקיפה ומעודכנת, על משרד הבריאות והר"י לבחון את הנושא על כל היבטיו ולהסדירו.
כוח האדם במקצועות הבריאות הוא אבן יסוד בהפעלת מערכת הבריאות.
להיקפו ולאיכותו המקצועית יש השפעה רבה על תפקוד המערכת.
המחסור הצפוי במספר הכולל של כוח האדם הרפואי והמחסור הקיים בכוח האדם הסיעודי עלול לפגוע בזמינות שירותי הבריאות ובנגישותם ולהשפיע על היקפו ועל איכותו של הטיפול הרפואי.
אמנם משרד הבריאות, משרד האוצר והמועצה להשכלה גבוהה - בשיתוף ההסתדרות הרפואית בישראל והסתדרות האחים והאחיות - ערים לצורך בהגדלת מספר הבוגרים ברפואה ובסיעוד, ואף על פי שהם עשו כמה מהלכים לקידום הנושא, הם טרם הגדילו במידה ניכרת את היקף ההכשרה.
הדבר נכון בייחוד בנושא הסיעוד, שבו יש מחסור חמור באחיות.
כפי שקבע משרד הבריא ות, כמה מקצועות רפואיים - ובהם הרדמה, טיפול נמרץ ילדים, נאונטולוגיה וגריאטריה - נמצאים כבר היום במצוקה, ומקצועות כמו פתולוגיה, כירורגיה כללית, רפואה פנימית ורפואת המשפחה הוגדרו בידי המשרד ככאלה "שיש בהם חשש להתפתחות מצוקה".
הדבר גורם, בין השאר, לדחיית ניתו חים ולהמתנה ממושכת לניתוחים, לשחרור חולים מבתי החולים בטרם הושלם הטיפול בהם ולפגיעה באיכות הטיפול93 .
אף על פי שמשרד הבריאות ער כבר כמה שנים למחסור בכוח אדם בתחומים אלה, המשרד לא נערך כראוי להכשרת רופאים במקצועות במצוקה ולא גיבש תכנית התערבות לשיפור המצב.
המחסור הנמשך ברופאים ובאחיות באזורי הפריפריה משפיע על זמינות שירותי הבריאות באזורים אלה ועל הנגישות של האוכלוסייה להם.
על משרד הבריאות בשיתוף משרד האוצר לקבוע מערכת תגמולים שיהיה בהן כדי להשפיע במידה ניכרת על משיכת כוח אדם איכותי לפריפריה.
מבנה השכר והרכב ו הם כלי רב השפעה למשיכת כוח אדם למקצועות מסוימים ולפריפריה, אך לא נעשה בו שימוש רב.
על משרד הבריאות ועל משרד האוצר לבחון כלים שיאפשרו להם להכיר במקצוע או באזור שבהם יש מצוקה, וזאת כדי שיוכלו לפתור את בעיית המחסור בכוח אדם בהם.
תכנון כוח אדם במקצועות הבריאות הוא הליך חשוב שנועד, בין השאר, לאמוד הן את היקף כוח האדם הנדרש להבטיח לתושבי המדינה שירותי בריאות איכותיים והן את מידת ההכשרה הדרושה לו.
בהליך התכנון חשוב לעקוב באופן קבוע אחר שינויים דמוגרפים, אחר התפתחויות טכנולוגיות ואחר שינויים בדפוסי הביקוש לשירותים רפואיים.
לכן, לדעת משרד מבקר המדינה, יש לגבש מדיניות לתכנון כוח אדם ולהקים גוף שתפקידו לאסוף מידע על מצאי כוח האדם ולזהות מגמות עתידיות בדרישות לכוח אדם במקצועות הבריאות השונים.
93 כעולה ממסמכים של האיגודים המקצועיים של הרופאים, וממסמכים של משרד הבריאות.
המופקד על תכנון כוח אדם במקצועות הבריאות, טרם גיבש מדיניות בנושא, והוא חסר כלים בסיסיים לתכנון בתחום זה.
כדי לגבש מדיניות לתכנון כוח אדם יש צורך במערכת מידע מקיפה ועדכנית על כוח האדם המועסק במקצועות הבריאות השונים.
למשרד הבריאות אין תשתית נתונים עדכנית המאפשרת תכנון כוח אדם ואין תהליך המחייב רישום חוזר של המחויבים ברישיון או ברישום במשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות כמיניסטריו ן ורגולטור לקבוע מדיניות בכל הקשור לתכנון כוח האדם הרפואי והסיעודי ובכל הקשור לשאר מקצועות הבריאות, לפעול להכשרת רופאים ואחיות ולטפל ביסודיות ובשיטתיות בנושא המקצועות במצוקה ובבעיית כ וח האדם בפריפריה.
משרד הבריאות (להלן גם - המשרד) מפעיל 11 בתי חולים כלליים ממשלתיים20 .
ליד כל בית חולים כזה פועל תאגיד בריאות המאוגד כעמותה בשם "קרן מחקרים "]שם בית החולים [ רפואיים פיתוח תשתיות ושירותי בריאות ליד 21 .
תאגיד הבריאות הוא ישות משפטית נפרדת מבית החולים.
בית החולים ותאגיד הבריאות שלידו, שניהם יחדיו, הם "מרכז רפואי".
תאגידי הבריאות הוקמו בסוף שנות השמונים של המאה העשרים.
תחילה נועדו תאגידי הבריאות לביצוע מחקרים רפואיים.
מאוחר יותר - מכיוון שהצוותים הרפואיים שבבתי החולים עבדו עד השעה 16:00 ולא הספיקו לעמוד בקצב הניתוחים, ומכיוון שבשל זמן ההמתנה הארוך לכל מיני ניתוחים נפגעו בבריאותם או נפטרו חולים רבים בטרם הספיקו לעלות על שולחן הניתוחים - החלו התאגידים להעסיק צוותים רפואיים שיבצעו ניתוחים לאחר שעות העבודה הרגילות שלהם, בעת שחדרי הניתוח ויתר תשתיות בתי החולים פנויים.
לאחר מכן החלו התאגידים לספק בבתי החולים הממשלתיים הכלליים כל מיני שירותים כגון: בדיקות M.
ומעבדות שונות תאגידי הבריאות קיבלו את אישור שר הבריאות ושר האוצר לשמש תאגידי בריאות כהגדרתם בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 (להלן- חוק יסודות התקציב), ועל כן הם רשאים לפעול בתחומי בתי החולים.
בדצמבר 2001 פרסם שר הבריאות דאז, מר נסים דהן, את תקנות יסודות התקציב (כללים לפעולת תאגידי הבריאות), התשס"ב- 2002 (להלן- תקנות התאגידים).
תקנות התאגידים עוסקות, בין השאר, במבנה הארגוני של תאגידי הבריאות, בכללי ביקורת, בפעילות תאגידי הבריאות, בהשקעות בבתי החולים, בתשלומים לבתי החולים, בהתקשרויות, בתקציב, בדרישות דיווח, בתנאי עבודה, בשכר ובהוראות משמעת.
עוד נקבע בתקנות התאגידים שתאגיד בריאות הוא גוף מבוקר כמשמעותו בחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
]נוסח משולב[ מחזור הפעילות של המרכזים הרפואיים הכלליי ם הממשלתיים הסתכם בשנת 2006 בכ-6.
2 מיליארד ש"ח מפעילות בתי החולים ו-1.
2 מיליארד ש"ח מפעילות תאגידי הבריאות.
מקור ההכנסה העיקרי של התאגידים (כ-76% מההכנסות) הוא מתן שירותים רפואיים, ומלבדו משמשים מקורות הכנסה גם מחקרים רפואיים (12% ), "הכנסות אחרות" (הדרכות בתחום הרפואה, כנסים ועוד - %5 ( "), ו"תרומות ואחרות %7)24 .
בתאגידים מועסקים אלפי עובדים לדוגמה, במרכז הרפואי על שם חיים שיבא הועסקו בסוף שנת 2007 כ- 6,080 ,עובדים 2,682 מהם .
20 ,הגליל המערבי בנהרייה, זיו בצפת, רמב"ם בחיפה, בני ציון בחיפה, פוריה בטבריה הלל יפה בחדרה, שיבא בתל השומר, סוראסקי בתל אביב, וולפסון בחולון, אסף הרופא בבאר יעקב וברזילי באשקלון.
21 על פי סעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 , "תאגיד בריאות" הוא "עמותה, אגודה שיתופית, חברה או כל גוף משפטי אחר הכשר לחיובים, לזכויות ולפעולות משפטיות, המוכר שירותי בריאות בתוך בית חולים ממשלתי או תוך שימוש במתקני בית חולים כאמור".
מערכת לדימות מחשבי של רקמות הגוף 23 הפריה חוץ-גופית.
24 ניתוח פיננסי 2000 -2006 , בתי החולים הכלליים הממשלתיים ותאגידי הבריאות, חשבות משרד הבריאות, 11/07.
(44% ) בידי תאגיד הבריאות; ובמרכז הרפואי תל אביב על שם סוראסקי הועסקו באותו הזמן כ- 5,420 ,עובדים 2,025 ( מהם37% .
) בידי תאגיד הבריאות מתחילת שנות התשעים של המאה העשרים קבעו כל מיני ועדות ממלכתיות שיש צורך להפוך את בתי החולים ואת תאגידי הבריאות הפועלים לידם לישות אחת, והממשלות גם החליטו בעניין זה, אולם עד למועד סיום הביקורת הדבר לא קרה.
בחודשים מרס -ספטמבר 2008 בדק משרד מבקר המדינה היבטים אחדים בפעילויות תאגידי הבריאות, לרבות יחסי הגומלין בינם ובין בתי החולים שלידם הם פועלים.
בהיבטים שנבדקו: סיוע התאגידים בקיצור זמן ההמתנה לניתוחים, שכר העובדים בתאגידים, הסכמים להעסקת רופא ים שנחתמו בין התאגידים לקופות החולים, סדרי ההתחשבנות בין התאגידים לבתי החולים, הפעלת מלוניות ליולדות, יישום החלטות בנוגע לתאגוד בתי החולים, ועוד.
הבדיקה נעשתה במרכזים הרפואיים האלה: המרכז הרפואי על שם חיים שיבא (להלן - שיבא), המרכז הרפואי תל אביב על שם סוראסקי (להלן - סוראסקי), בית החולים לגליל המערבי נהרייה (להלן - נהרייה), המרכז הרפואי על שם ברזילי (להלן - ברזילי) ובמשרד הבריאות.
בדיקות השלמה נעשו במרכז הרפואי אסף הרופא (להלן - אסף הרופא), במרכז הרפואי הלל יפה (להלן - הלל יפה), במרכז הרפואי על שם אדית וולפסון (להלן - וולפסון), במרכז הרפואי זיו (להלן - זיו), במרכז הרפואי פוריה (להלן - פוריה), במשרד האוצר, בנציבות שירות המדינה (להלן - נש"מ), ביחידת רשם העמותות במשרד המשפטים, במוסד לביטוח לאומי (להלן - הביטוח הלאומי), בשירותי בריאות כללית (להלן - הכללית), במכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי), בקופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת), בקופת חולים לאומית (להלן - לאומית) ובהסתדרות הרפואית בישראל (להלן - הר"י).
סיוע תאגידי הבריאות בקיצור זמן ההמתנה לניתוחים .
בכל שנה מבוצעים במדינת ישראל עשרות אלפי ניתוחים.
הניתוחים מחולק ים לשלוש רמות של דחיפות: ניתוח חירום - ניתוח שיש לבצעו מיד; ניתוח דחוף - ניתוח שיש לבצעו לפני שישוחרר החולה לביתו; ניתוח אלקטיבי (מתוכנן) - ניתוח שיש לקבוע תאריך לביצועו, ובינתיים אפשר לשחרר את החולה לביתו.