HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהיעדר תכניות עבודה שנתיות ורב - שנתיות כהגדרתן, קשה עד מאוד לבחון את ההתקדמות בביצוע המטרות והיעדים שהמועצה הציבה לעצמה.
אחד מתפקידי הדירקטוריון הוא לקבוע את המדיניות הכללית של הארגון ולעקוב ברציפות אחר מימושה65 .
מאחר שבמשך תקופות ארוכות לא מונה למועצה דירקטוריון (ראו בהמשך בפרק על עיכובים במינוי דירקטורים) , ובהיעדר תכניות עבודה כהגדרתה , קביעת תחו מי הטיפול של המועצה לצרכנות נעשית על ידי ההנהלה, וההנהלה לא בחנה את עמידת המועצה ביעדים בתחומים אלה.
המועצה לצרכנות מסרה בתשובתה כי היא תכין תכנית עבודה רב-שנתית ותכנית שנתית מקושרת תקציב.
64 ראו לדוגמה את הערות התקשי"ר סעיף 60.
65 סעיף32()(א1 ) לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה -1975.
הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן והמועצה הישראלית לצרכנות | 651 .
משרד מבקר המדינה מעיר למועצה כי עליה להכין תכניות עבודה שנתיות ורב-שנתיות מפורטות ולעקוב אחר ביצוע המשימות כדי לוודא את השגת מטרותיה.
מחלקת החינוך, ההסברה והמידע .
חוק המועצה קובע66 כי אחד מתפקידיה הואקידום החינוך למודעות צרכנית ו מתן הסברה בנושא.
מחלקת החינוך, ההסברה והמידע במועצה (להלן - מחלקת החינוך) פועלת, בין היתר, לקידום החינוך לצרכנות נבונה בקרב ילדים ונוער באמצעות פיתוח תכניות לימודים , קיום מבצעי הסברה, הפקת מצגות, פרסום דפי מידע, הפקת ערכות הסברה, הפקת פרויקטים שונים וארגון יום הצרכן.
בעבר פיתחה המועצה תכניות לימוד בנושאי צרכנות נבונה אשר שולבו במקצועות הלימוד בבתי הספר.
בעשר השנים האחרונות תכניות הלימוד האלה נלמדות באמצעות משרד החינוך בבתי הספר; ברוב המקרים הן מועברות לתלמידים על ידי משרד החינוך, במקרים אחרים על ידי המועצה עצמה ובמקרים ספורים על ידי הרשויות המקומיות.
המועצה קבעה לעצמהמטרה כללית להעמקת החינוך לצרכנות נבונה וטיפוח ההגינות בצרכנות בקרב ילדים , בני נוער ואוכלוסייה בוגרת.
הבדיקה העלתה כי אף שהמועצה קבעה מטרות בנפרד לכל תכנית לימוד שפיתחה, היא לא קבעה למחלקת החינוך יעדים מפורטים הכוללים מדדים כגון שיעורי הצלחה ומועדים לביצוע.
לפיכך, אין בידיה כלי ניה ול יעיל לבחינת האפקטיביות של פעולות המחלקה.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצה כי קידום של חינוך לטיפוח צרכנות נבונה בקרב האוכלוסייה באופן המשרת את מטרת החוק מחייב אותה לניהול תכנית חינוכית יעילה על ידי הגדרת יעדים מעשיים הניתנים לכימות ולמדידת הצלחתה בתחום זה.
משרד החינוך מעביר לבתי הספר תכניות לימוד שפותחו ונכתבו על ידי המועצה בנושאי החינוך הפיננסי וצרכנות נבונה.
כדי לאמוד את השימוש והאפקטיביות שיש לתכניות לימוד אלה על המועצה לקבל נתונים על מספר התלמידים שהשתתפו בתכניות הלימוד ולקבל משובים מהמורים ומהתלמידים.
ה ביקורת העלתה כי למועצה אין נתונים מלאים על מספר התלמידים שהשתתפו בתכניות הלימוד לצרכנות נבונה67 והיא לא קיבלה משובים ממשרד החינוך על כל תכניות הלימוד.
המועצה פנתה למשרד החינוך לקבלת הנתונים שבידיו, אולם הוא לא סיפק לה נתונים אלה.
ואילו מספר התלמידים שלמדו חינוך פיננסי ידוע ומנוטר 652 | דוח שנתי 67א .
המועצה מסרה בתשובתה כ י "האחריות ללימוד התכניות בכיתות היא של משרד החינוך, וכך גם המדידה לגבי היקפי השימוש בתכניות בכיתות.
נתונים אלה לא מועברים ממשרד החינוך למועצה, אלא באופן חלקי ואקראי.
אף על פי כן בגלל חשיבות העניין, המועצה החליטה שלא לעצור את הפיתוח בנושא חשוב זה ולהמשיך את הקשר ההדוק עם משרד החינוך כדי להעמיד תכניות נוספות לשנתונים אחרים ולמקצועות נוספים.
ביחס למדידת אפקטיביות תכניות הלימוד, הרי שאין במשרד החינוך כלים למדידת החינוך לערכים, כפי שגם עלה מפגישה שקיים מנכ"ל המועצה עם הרשות הארצית למדידה והערכה במשרד החינוך.
המועצה תפתח אמצעים למדידת תכניותיה ותשאף להדק את הקשר עם משרד החינוך גם בנושא זה".
בתשובה שמסר משרד החינוך למשרד מבקר המדינה במאי 2016 צוין כי בידי המשרד יש נתונים על מספר התלמידים שהשתתפו בתכניות הלימוד בנושא חינוך פיננסי בלבד.
משרד החינוך ציין עוד כי במסגרת פיתוח יחידות הלימוד עם המועצה לצרכנות נבונה לא הייתה התניה של חובת השימוש בהן והן נועדו להעשרה.
בשל כך, מעקב מסודר אחר מספר התלמידים והמורים העושים שימוש בכל אחת מ התכניות אינו רלוונטי ואינו מעשי , ואין הצדקה ואפשרות לנטר נתונים אלו.
המשרד ציין כי לקראת שנת הלימודים הבאה הוא יגבש תכנון מושכל ליישום יחידות הלימוד, והאגף לחינוך יסודי יבחן את האפשרות לאסוף נתונים אלה.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצה כי כדי להשיג את מטרותיה בנושא החינוך לצרכנות עליה לבחון את היקף השימוש בתכניותיה בבתי הספר ואת יעילותן.
מן הראוי כי משרד החינוך ישפר את המעקב אחר הוראת תכניות הלימוד של המועצה ואת ניהולה, וישתף את המועצה במידע זה בדרך שתוסדר מראש.
מכל מקום, מן הראוי כי הן משרד החינוך והן המועצה לצרכנות יגבירו את מאמציהם לשיתוף פעולה פורה לעניין זה.
סיירת המועצה לצרכנות (פרויקט סמ"ל) פרויקט סיירת המועצה לצרכנות (להלן - פרויקט סמ"ל) החל לפעול בסוף 2012 , .
והוא נועד לסייע לציבור להשוות את מחירי המוצרים בין רשתות השיווק השונות במסגרת הפרויקט עשו סיירי המועצה השוואת מחירים של סלי מוצרים בנקודות שיווק שונות ברחבי הארץ בכל שבוע ופרסמו את הנתונים באתר המועצה.
אחת לשבוע התפרסמו הנתונים גם בתכנית צרכנית בערוץ מסחרי בטלוויזיה .
נוסף על הסל הבסיסי נבדקו סלים ייעודיים לחגים וסלי צללי ם68 .
מגוונים במהלך השנה בשנים 2014-2013 עמד תקציב הפרויקט על 2.
68 ,סלים המורכבים ממוצרים חריגים יחסית שמטרתם למנוע היערכות מראש של רשתות השיווק וכך מתאפשר לתעד את רמת המחיר האמיתית ברשת הנבדקת.
הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן והמועצה הישראלית לצרכנות | 653 .
חוק קידום התחרות בענף המזון, התשע"ד-2014 (להלן - חוק המזון), נכנס לתוקפו במאי 2015 .
פרק שקיפות המחירים בחוק המזון 69 , מחייבקמעונאי גדול 70 לפרסם באתר האינטרנט שלו את מחירי המוצרים שלו ומידע נוסף עליהם, לעדכן את האתר אחת ליום וכן לפרסם באתר של הרשות לסחר הוגן את כתובת ה-71URL של קובץ המחירים שהוא מפרסם.
כמה חודשים לאחר כניסתו לתוקף של פרק שקיפות המחירים, פיתחו חברות פרטיות העוסקות בתחום המחשוב יישומונים שמסופקים בחינם ומאפשרים לצרכנים להשוות מחירי מוצרים וסלי מוצרים ברשתות השיווק השונות באמצעות הטלפון החכם או המחשב.
בינואר 2016 השיקה הרשות לסחר הוגן את השימוש ביישומונים הללו ויצאה בקמפיין שיידע את הציבור על קיומם ועודד את השימוש בהם.
בבדיקה נמצא כי על אף השקת היישומונים, הוסיפו סיירי המועצה במשך כחצי שנה לאחר השקתם, לבצע השוואת מחירים של סלי מוצרים בנקודות שיווק שונות ברחבי הארץ.
המועצה ענתה בתשובתה כי כמעט עד סוף שנת 2015 לא היו אתרי השוואת המחירים והיישומונים נגישים למרבית הציבור.
גם כיום עדיין יש רשתות שיווק שאינן מדווחות כלל או באופן חלקי על מחיריהן, דבר הפוגע ביעילות ההשוואה.
כמו כן מודעות הציבור לשימוש ביישומונים נמוכה.
בנסיבות אלה המשיכה המועצה לספק שירות של השוואת מחירים של סלי מזון, ושירות זה קיבל תהודה תקשורתית.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי המועצה תתאים את מתכונת הפעלת פרויקט סמ"ל למציאות החדשה של שיפור בשקיפות המחירים ובפרסומם, הבאה לידי ביטוי בהעמדת יישומונים לרשות הציבור במחשב ובטלפון החכם.
"סמ"ל - הדור הבא": בשל כניסתו לתוקף של פרק שקיפות המחירים בחוק המזון תכננה המועצה לצרכנות ב -2015 את המשך פעילותה בתחום השוואת המחירים באמצעות פרויקט ששמו "סמ"ל - הדור הבא".
תקציבו השנתי המתוכנן של פרויקט זה הוא כמיליון ש"ח, והוא אמור לכלול פיקוח מדגמי על אכיפה של חוק המזון, פרק שקיפות המחירים, וכן פיקוח באמצעות תצפיות שבועיות על ביצוע תקנות צרכניות שונות, כגון סימון מוצרים, תקינות שלטי מבצע, מחיר ליחידת מידה ועוד.
סיירי המועצה יבצעו במסגרת הפרויקט גם תצפיות מחזוריות בענפי מסחר אחרים 72 ותצפיות עונתיות רלוונטיות , כגון בדיקת מחירי מוצרי מזון בחופי רחצה וכיוצא בזה.
69 סעיף30 (א) לחוק קידוםהתחרות בענף המזון, התשע"ד 2014.
רשתות שיווק שאת שמותיהן מפרסם הממונה על ההגבלים העסקיים במאי בכל שנה 71 ה-URL ( Uniform Resource Locator ) מתייחס לשם הייחודי של הקובץ שאליו רוצים לגשת ברשת האינטרנט.
72 בתי עסק בתחומי עשה זאת בעצמך; בתי כולבו; רשתות פארם; ביגוד והנעלה; תחום ילדים ותינוקות; מוצרי חשמל; מחשבים וציוד היקפי; מזון מוכן ועוד.
האינטרנט יצוין כי חוק הגנת הצרכן וצווים על פיו מחייבים עוסק בסימון על גבי טובין 73 .
הרשות להגנת הצרכן אחראי ת לאכוף את חוק הגנת הצרכן , לרבות סעיף זה של סימון מוצרים.
בתשובתה ציינה המועצה כי הדגש בפרויקט זה הוא על השוואת מחירים בענפי מסחר אחרים שאין בהם חלופות השוואה לצרכנים, כגון בתי כולבו, רשתות פארם, ביגוד והנעלה, מזון מוכן ורשתות עשה זאת בעצמך.
עם זאת, הדירקטוריון החדש יבחן מדיניות זאת מחדש.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצה כי פיקוח מדגמי על נושאים כמו סימון מוצרים, תקינות שלטי מבצע ומחיר ליחידת מידה נמצא בתחום אחריותה של הרשות לסחר הוגן.
לדעת משרד מבקר המדינה, הערך המוסף מביצוע תצפיות מחירים בתחומי מסחר נוספים פוחת בתקופה שבה לרוב משקי הבית בישראל יש יכולת עצמית להשוות מחירים באמצעות האינטרנט.
לפיכך, על המועצה לשקול שוב את מטרות פרויקט "סמ"ל - הדור הבא" בהתחשב בעלות הפרויקט - כעשרה אחוזים מתקציב המועצה לצרכנות.
לפי חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה -1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות), דירקטוריון של חברה אמון על קביעת המדיניות הכללית של החברה על פי תחומי פעילותה ומטרותיה ועל פעולותיה הפיננסיות .
כמו כן על הדירקטוריון לפקח על פעולות החברה.
הרכב הדירקטוריון לפי חוק המועצה74, שרי הכלכלה והאוצר75 ימנו לדירקטוריון המועצה לצרכנות 11 חברים, לאחר התייעצות עם הוועדה לבדיקת מינוייםברשות החברות הממשלתיות .
חמישה מהם ייבחרו מתוך רשימה של עשרה מועמדים שעליהם המליצה הוועדה לאיתור מועמדים (להלן - ועדת האיתור).
הרכב חוקי של הדירקטוריון יכלול לא פחות מחמישה דירקטורים, ובהם שניים שמונו בהמלצת ועד ת האיתור .
73 הסימון על מוצרים לפי החוק כולל פרטים מזהים של היצרן והיבואן, רכיבי המוצר וכמותו, מחיר הטובין לצרכן ופרטים חיוניים על השימוש במוצר.
שר האוצר מאשר את המינוי ששר הכלכלה בחר הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן והמועצה הישראלית לצרכנות | 655 .
משרד מבקר המדינה בדק את הרכבי דירקטוריון המועצה מאוגוסט 2008 עד פברואר 2016 .
הבדיקה העלתה כי במחצית התקופה שנבדקה76 לא היו דירקטורים כלל או שההרכב בדירקטוריון היה לא חוקי.
עיכובים במינוי דירקטורים 1.
בראשית שנת 2010 ביקשה ועדת האיתור לפרסם מודעה בעיתונות, בעלות 20,000 ש"ח, לצורך איתור מועמדים פוטנציאליים לתפקיד דירקטורים למועצה לצרכנות.
זאת, לאחר שניסיונות למצוא מועמדים מקרב האקדמיה עלו בתוהו.
לוועדת האיתור אין תקציב פעילות ולכן היא לא יכלה לממן פרסום המודעה.
מאחר והפרסום לא תוקצב על ידי המועצה, ועדת האיתור פנתה למשרד המשפטים ולמשרד התמ"ת בבקשה לממן את המודעה, והיא פורסמה באוגוסט 2010 .
, לאחר קבלת המימון, בעיכוב של שישה חודשים 2.
ביוני2014 סיימו חברי הדירקטוריון של המועצה את תקופת כהונתם.
באוגוסט 2014 העבירה ועדת האיתור לשר הכלכלה דאז מר נפתלי בנט, רשימה של עשרה מועמדים, ובנובמבר אותה שנה הוא בחר בארבעה מהם.
משרד הכלכלה לא העביר את שמות המועמדים שבחר השר לרשות החברות הממשלתיות, לשם אישורם על ידי הוועדה לבדיקת מינויים, ועל כן לא הושלם מינוי הדירקטורים למועצה.
בדצמבר 2014 הוכרזו הבחירות לכנס ת ה -20 , ותהליך מינוי הדירקטורים למועצה הופסק.
ביולי2015 , בתום הבחירות לכנסת ה -20 והקמת הממשלה, פנה בכתב יו"ר ועדת האיתור לשר הכלכלה דאז מר אריה מכלוף דרעי, וביקש ממנו להשלים את מינוי המועמדים לדירקטוריון המועצה לצרכנות מתוך רשימת עשרת המועמדים שהוצגה כבר באוגוסט 2014 .
שר הכלכלה דאז בחר רק בשני מועמדים מעשרת המועמדים שעליהם המליצה ועדת האיתור, וביקש לפתוח בהליך מיון נוסף לצורך איתור שלושה מועמדים נוספים.
מאחר שבנובמבר 2015 התפטר שר הכלכלה דאז מתפקידו, שוב לא הושלם הליך מינוי הדירקטורים למועצה.
שר הכלכלה דאז מר אריה מכלוף דרעי כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיוני 2016 כיכדי לתת ביטוי וייצוג הולם לנשים ו למיעוטים, הוא ביקש לפתוח בהליך מיון נוסף לצורך הוספת מגוון רחב של מועמדים.
לדעת משרד מבקר המדינה, החלטת השר לפתוח בהליך מיון נוסף הביאה לעיכוב נוסף במינוי דירקטורים למועצה.
היעדרו של הרכב חוקי בדירקטוריון המועצה במשך תקופה ארוכה פוגע במילוי מטרות המועצה.
לנוכח פרקי הזמן הארוכים בעשור האחרון שבהם לא היה במועצה דירקטוריון חוקי ומתפקד, היה על שרי הכלכלה דאז, מר נפתלי בנט ו מר אריה מכלוף דרעי, לפעול ביתר שאת למינוי דירקטורים למועצה.
76 מאוגוסט2008 ועד מאי2010 ; מפברואר2011 ועד יולי2011 ; מיוני2014 ועד פברואר2016 .
בפברואר 2016 בחרו שרי הכלכלה והאוצר שבעה דירקטורים המהוויםהרכב חוקי של דירקטוריון, והעבירו את שמותיהם לוועדה לבדיקת מינויים, ובמרץ 2016 אישרה הוועדה את מינוים.
תפקוד המועצה ללא דירקטוריון .
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי תפקוד המועצה ללא דירקטוריון נפגע.
להלן התחומים שתפקוד המועצה בהם נפגע.
על פי חוקהביקורת הפנימית 77 וחוק החברות הממשלתיות 78 , יש לקיים ביקורת פנימית במועצה לצרכנות בהיותה גוף מבוקר כמשמעותו בחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 נוסח משולב []79 .
מבקר פנימי יהיה כפוף מינהלית80 ליו"ר הדירקטוריון ולמנכ"ל המועצה ויגיש לדירקטוריון הצעה לתכנית עבודה שנתית לאישור ואת דוחותיו והצעותיו לדירקטוריון.
מיוני 2014 ועד מועד סיום הביקורת לא היה דירקטוריון במועצה ולא נעשתה בה ביקורת פנימית אף שבתקופה זו חלו שינויים משמעותיים במועצה.
דוח הביקורת הפנימית האחרון הוגש לוועדת הביקורת של הדירקטוריון בסוף 2013 .
למועצה יש מבקר פנים במיקור חוץ, אולם הוא לא פעל בתקופה הנזכרת, מאחר ולא היה דירקטוריון.
לאחר מועד סיום הביקורת התכנס הדירקטוריון החדש של המועצה.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצה לצרכנות כי על מנת לקיים את הנחיות חוק הביקורת הפנימית וחוק החברות הממשלתיות החלות עליה, על הדירקטוריון לקבוע בהקדם תכנית עבודה לביקורת פנימית במועצה ולפעול ליישומה.
המועצה כתבה בתשובתה כי עם התכנסות הדירקטוריון החדש הוחל בהליך מכרז למינוי מבקר פנים.
בשנת2010 הגיש מבקר הפנים לדירקטוריון המועצה סקר סיכונים שבחן את הליכי העבודה הקיימים, בדגש על הפרדת תפקידים נאותה ובחינת הבקרה הפנימית.
בסקר דורגו 11 נושאים בהתאם לרמות הסיכון השונות שנמצאו; סקר זה אמור לשמש בסיס לקביעת תכנית העבודה השנתית של ביקורת הפנים.
77 סעיף5 (ד) וסעיף7 .
(א) לחוק הביקורת הפנימית 78 סעיפים 49-48 .
לחוק החברות הממשלתיות 79 סעיפים9(1( ,)2 ( ) או5 ) לחוק מבקר המדינה.
80 סעיף148 לחוק החברות, התשנ"ט-1999.
הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן והמועצה הישראלית לצרכנות | 657 .
על פי סקר הסיכונים, נושאי הפרדת הסמכויות וזכויות החתימה הם הנושאים בעלי רמת הסיכון הגבוהה ביותר מבין 11 הנושאים שנבחנו.
בדצמבר2015 ציין מבקר הפנים לפני נציגי משרד מבקר המדינה שאף על פי שלא עשה ביקורת פנים בנושא הפרדת סמכויות וזכויות החתימה, הוא המליץ למועצה לנסח נוהל זכויות חתימה ולעבוד לפיו.
גם לאחר מועד זה לא עשה מבקר הפנים ביקורת בנושא האמור לעיל.
יוצא אפוא כי מאז הוגש סקר הסיכונים לדירקטוריון ב - 2010 , לא נעשתה ביקורת פנים בנ ושא שנקבע כי הוא בעל רמת הסיכון הגבוהה ביותר, ועד מועד סיום הביקורת לא ניסחה המועצה נוהל זכויות חתימה.
המועצה מסרה בתשובתה כי לאחר מועד סיום הביקורת הוכן נוהל זכויות חתימה.
קביעת מדיניות, בקרה ותכניות עבודה .
חוק החברות הממשלתיות קובע81 כי הדירקטוריון יקבעאת המדיניות הכללית של החברה, את תכנית הפעולה שלה לאותה שנה ואת תכניותיה לטווח הארוך.
כמו כן הוא יעקוב ברציפות אחרי הגשמת המדיניות של החברה.
בתקופות שבהן לא היה למועצה דירקטוריון, ובה יעדר תכניות עבודה שנתיות ורב-שנתיות 82, לא נעשתה בקרה יעילה על תפקוד הנהלת המועצה ועל השגת יעדיה.
על פי חוק המועצה83 , אחד מתפקידיה הוא לסייע לצרכנים במימוש זכויותיהם מול גופים פרטיים וציבוריים באמצעות הגשת תובענות ייצוגיות .
לפי חוק תובענות ייצוגיות, התשס"ו -200684 , המועצה תהיה רשאית להגיש בקשה לאישור תובענה כתובענה ייצוגית, גם אם אין קושי להגישה בידי אדם שיש לו עילה בתביעה.
בשל חשיבות הנושא וחשיפת המועצה לעלויות בגינו, בשנת 2009 החליט דירקטוריון המועצה כי היא תוכל להגיש תובענה ייצוגית רק לאחר שהתקיים דיון בדירקטוריון בעילת התביעה והוא אישר את הגשתה.
בשנת 2008 החליט הדירקטוריון כי בטרם תוגש בקשה לתביעה ייצוגית עליו לאשרה.
בשנת 2009 לא היה הרכב חוקי של הדירקטוריון ועל כן לא היה ניתן לאשר הגשת בקשות אלו.
בשל כך פנתה המועצה באותה שנה לרשות החברות הממשלתיות בבקשה לאשר לה להגיש בקשה לתובענה באין דירקטוריון באמצעות החלטה שתקבל אסיפת בעלי המניות.
לטענת המועצה, אישור כזה יסייע לה למלא את תפקידה בהתאם לחוק המועצה.
רשות החברות הממשלתיות לא השיבה על פניות המועצה בשנת 2009 .
שוב פנתה המועצה בעניין זה לרשות .
ראו לעיל בפרק תכניות עבודה 83 סעיף2(4 .
)(ב) לחוק המועצה 84 סעיף4()(א3 .
) לחוק תובענות ייצוגיות 658 | דוח שנתי 67א .
לפיכך, בתקופות שבהן לא היה הרכב חוקי לדירקטוריון, לא הגישה המועצה תובענות ייצוגיות.
רשות החברות הממשלתיות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממאי 2016 כי מאפריל 2014 היא פעלה למינוי דירקטורים למועצה באמצעות פניות לשר הכלכלה וקשר שוטף בין יחידת הדירקטורים ברשות החברות הממשלתיות ובין לשכות שרי הכלכלה והאוצר.
עוד השיבה הרשות כי בנובמבר 2015 פנתה אליה המועצה בנושא זה וביקשה לפעול לכינוס אסיפה כללית לשם שינוי החלטת הדירקטוריון, כך שיתאפשר למועצה לנקוט הליכים ייצוגיים ללא החלטת הדירקטוריון.
לאור המצב המשפטי החליטה הרשות שלא לפעול באופן זה מאחר ש"נטילת סמכויות כאמור ]כינוס אסיפה כללית[ עלולה לחשוף את המדינה ומטילה עליה אחריות שאינה חלה עליה כבעלת מניות בחברה ממשלתית".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החברות הממשלתיות ולמועצה כי בשנים 2015-2009 , בהיעדר הרכב חוקי לדירקטוריון, הן לא פעלו בנחישות למציאת פתרון שיאפשר למועצה להגיש תובענות ייצוגיות עבור צרכנים.
על הרשות היה להשיב על פניית המועצה כבר בשנת 2009 , והמועצה לא הייתה צריכה להמתין שש שנים עד שפנתה שנית לרשות בעניין זה.
בכך, לא היה באפשרות המועצה לפעול בהתאם לחוק ולהגיש תובענות ייצוגיות עבור צרכנים.
התקציב השנתי והדוחות הכספיים .
חוק החברות הממשלתיות קובע85 כי אחד מתפקידי הדירקטוריון הואלדון בטיוטת הדוחות הכספיים ולקבוע בכל שנה את "תקציבה השנתי של החברה ודרך ביצועו והשימוש במקורות העומדים לרשותה "86 .
על הדוחות הכספיים לכלול הצהרת מנהלים שעליה חתום גם יו"ר הדירקטוריון.
הבדיקה העלתה כי בשל היעדר הדירקטוריון, וכדי למנוע איחור בהגשת הדוחות הכספיים לשנת 2014 לרשות המסים, חתמו על הצהרת המנהלים רק המנכ"ל ומנהל הכספים של המועצה.
לדוחות הכספיים לא צורפה הצהרת מנהלים בחתימ ת יו"ר הדירקטוריון, בהתאם לחוק החברות הממשלתיות , ולפיכך הם אינם עומדים בדרישות המלאות של החוק.
עוד נמצא כי בהיעדר דירקטוריון לא נערכו דיונים על טיוטת הדוחות הכספיים לשנת 2014 ועל תקציב המועצה לשנים 2015 ו-2016.
באוקטובר 2014 התקשרה המועצה בהסכם למתן שירותי ייעוץ עם יוע ץ ארגוני (להלן - היועץ).
זאת, לשם בדיקת המבנה הארגוני של המחלקה לפניות הציבור (להלן - המחלקה).
הבדיקה כללה: תהליכי העבודה, התרבות הארגונית, הניהול והתשתיות , וכן לשם מתן המלצות לשיפור בנושאים אלה.
בינואר 2015 הגיש היועץ .
) הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן והמועצה הישראלית לצרכנות | 659 .
את הדוח שלו למועצה, ולהלן עיקרי מסקנותיו: המבנה הארגוני של המחלקה שטוח ומקשה על ניהול , שליטה ובקרה; הגדרת הגבולות בין דרגי הניהול לא ברורה ; תהליך העבודה בטיפול בפניות במועצה הוא במשיכה 87 , ומומלץ לבחון חלופות אחרות; העבודה שלא על פי נוהל תיעוד ושיטה סדורה לטיפול בפני יה (כפי שנדרש על פי הנוהל לטיפול בתלונות) מייצרת שונות באיכות העבודה; אין במועצה אמנת שירות או התחייבות כלפי הפונים על רמת השירות, דבר העלול לפגוע ברמת השירות ו בחוויה של מקבלי השירות; בעיות אמון ואו וירה מתוחה בין ההנהלה לעובדים88; קש יי הסתגלות של חלק מהעובדים לתהליכי מ דידה ופיקוח מייצר ים "תסיסה" ופגיעה באווירה הכללית; בקרב חלק מהמטפלים יש תחושה כי המערכת אינה נוקטת הליכים כנגד מי שאינם עומדים ביעדים שהוגדרו.
בבדיקה של משרד מבקר המדינה נמצא כי הנהלת המועצה קיימה דיון במסקנות דוח היועץ, אימצה אותן וניסחה מסמך החלטות; אך עד מועד סיום הביקורת טרם יושם הרוב המוחלט של ההחלטות.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאחר איוש הדירקטוריון יהיה חשוב לקיים דיון בממצאי דוח היועץ ולתקן את הליקויים שהועלו בו על מנת לשפר את תפקוד המועצה לצרכנות.
עד אז, על הנהלת המועצה להתחיל ביישום ההחלטות שהיא קיבלה.
מהשתלשלות העניינים שתוארה עולה בבירור כי העובדה שמשרד הכלכלה לא פעל באופן אקטיבי ונחוש למנות דירקטוריון למועצה השפיעה לרעה על תפקודה ופגעה בבקרה על פעילות המועצה ובהליכי קבלת החלטותיה.
תיעוד עבודת המטה והדיונים המקצועיים כללי מינהל תקין מחייבים כל רשות מינהלית לתעד הן דיונים פנימיים והן דיונים עם גורמי חוץ, החלטות ופגישות, ולשמר התכתבויות - כל זאת גם באמצעים אלקטרוניים.
מסמכי התיעוד צריכים לכלול את עיקרי הנושאים שנדונו ואת ההחלטות בעניינם.
תיעוד שיטתי ומסודר הוא כלי עבודה הכרחי לבחינת הליכי קבלת ההחלטות, להעברת הידע בארגון, לתכנון ולביצוע, להבניה של שיקול דעת, לעמידה בחובת ההנמקה, לשימור הזיכרון הארגוני בטווח הקצר והארוך, למעקב אחר יישום החלטות ולהפקת לקחים.
הבדיקה העלתה כי המועצה לא תיעדה את דיוניה עם גורמים מחוץ לארגון ואף לא את דיוניה הפנימיים, וברוב המקרים גם לא את ההחלטות שהתקבלו בהם .
לא נמצאו למשל מסמכים המתעדים דיונים עם הרשות לסחר הוגן או דיוני תקציב ופיתוח בנוגע לתכניות חדשות כמו "סמ"ל - הדור הבא".
87 טיפול במשיכה- כאשר מטפל מסיים טיפול בתלונה הוא מושך תלונה חדשה.
טיפול בדחיפה - התלונות מועברות למטפל ללא קשר לשלב שבו נמצא הטיפול בתלונה הנוכחית.
88 ביצוע התקציב לרווחת העובדים והמרצתם להצטיינות בשנים 2011-2015 עמד על כ-%10.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצה כי עליה לתעד את דיוניה וההחלטות המתקבלות בה.
העובדה שהמועצה אינה מתעדת את דיוניה ואת החלטותיה פוגעת בניהול ובקרה על פעולות המועצה ומנוגדת למינהל תקין.
תקציב המועצה לצרכנות בספרי התקציב של המדינה מורכב מ תקציב מקורי ומאושר בכנסת במסגרת חוק התקציב.
שינויים בתקציב יכולים להיות בעקבות העברת עודפים משנת התקציב הקודמת, העברות תקציביות במהלך השנה והפחתה של התקציב שלא במסגרת העברות בין סעיפים.
לעתים קרובות הסכום שהוקצה בתקציב המקורי הוא יציב לאורך השנים, אולם הסכומים שמועברים לגוף כעודפים משנים קודמות והעברות בין תקנות ממקורות שונים הם בעלי אופי חד-פעמי.
גוף מתוקצב אינו יכול להתבסס על הסכומים החד- פעמיים הללו כאשר הוא מכין תקציב רב-שנתי.
תקציב המשקף כראוי את תכנית העבודה מאפשר לגוף לפעול ברמת ודאות גבוהה, יוצר רציפות תפעולית וחלוקה התואמת את פעילות היחידות בארגון, ואף מאפשר רמת ביטחון גבוהה בתשלומים לספקים.
בדוח משרד מבקר המדינה מ-2013 צוין כיתקציב המועצה לשנים 2013-2010 היה מורכב ברובו מתוספות תקציביו ת שניתנו לה על פי הסכם עם משרד התמ"ת ומתוספות ייחודיות עבור פרויקטים ומטרות ייעודיות.
להלן נתוני תקציב המועצה לשנים 2016-2013 : .
לוח 4: תקציבי המועצה לצרכנות לשנים 2016 -2013 )(במיליוני ש"ח .
המקורי סכום השינויים .
העיקריים התקציב על שינוייו מועד אישור .
2016 10 לא נעשה** 10.
על פי נתוני משרד האוצר (מדצמבר 2015).
* עבור פרויקט אכיפה אזרחית ופרויקט סמ"ל.
** במועד סיום הביקורת טרם בוצע יישום החלטת הממשלה על קיצוץ בתקציב המדינה בשיעור של 4% בתקציבהמועצה.
הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן והמועצה הישראלית לצרכנות | 661 .
מהנתונים בלוח4 עולה כי תקציב המועצה בשנים 2014-2013 היה מבוסס על תקציב מקורי של כ -4 מיליון ש"ח ויתרת התקציב (כ -70% הנותרים) הועברה באמצע השנה או סמוך לסיומה.
הדבר פגע ביכולתה של המועצה לתכנן ולבצע את הפעולות כפי שתכננה אותן בתקציבה.
כתוצאה מכך, התקציב איבד מערכו ככלי לתכנון עבודת המועצה וכאמצעי לבקרה על ביצועה.
משנת 2015 עלה התקציב המקורי לכ -10 מיליון ש"ח, והשינויים במהלך השנה היו קטנים.
זוהי מגמה חיובית שעשויה להגביר את ודאות המועצה לגבי גובה התקציב שעליו תוכל להתבסס בתכנון תקציבה לשנים הבאות.
הביקורת העלתה כי בעקבות האיחור בהעברת יתרת התקציב של המועצה בשנים 2014-2013 , כמפורט לעיל בלוח 4 , היה תת -ביצוע בכמה סעיפים בתכנית התקציב הפנימי שתכננה המועצה, לרבות בתחומי פעילות שהוגדרו בחוק המועצה , כגון בדיקות השוואתיות, תחקירים וייעוץ - 11%; הסברה וקמפיינים - 24%; טיפול משפטי, חקיקה ואכיפה - 23%; השקעות לשיפור המחשוב ושדרוג מערכת המחשב - 32% , והכול מסך התקציב לאותו הסעיף.
בתשובת המועצה צוין: "המועצה רצתה לשמור על יציבות תעסוקתית גם לאור העובדה שהעובדים מבצעים את מרבית תפקידי המועצה.
לא הגיוני לשלוח חלק מהעובדים הביתה לאור קיצוץ נרחב בעוד המועצה נלחמת בו, ולאחר מכן לגייסם בחזרה לאחר שהמועצה מצליחה לצמצמו.
לא ניתן לשחק כך בגורלות של עובדים, והדבר מכניס תוהו ובוהו לאפשרות ניהולה התקין של המערכת.
בנסיבות אלה, לא יכלה המועצה לנצל את תקציב הפעילות כפי שתכננה".
לדעת משרד מבקר המדינה, עם הגדלת התקציב המקורי של המועצה, עליה לבנות תקציב פעולות המושתת על אומדנים מבוססים ולפעול לפיהם.
בשנים 2016-2013 החליטה הממשלה על הפחתת בסיס התקציב של משרדי הממשלה (כולל המועצה) בשיעור מצטבר של 15.
חישוב ההפחתה נעשה על בסיס תקציב המופנה לתקנות תקציב המיועדות לפעילות המשרד, אך לא עבור תקנות תקציב המיועדות להוצאות כוח אדם.
תקציב המועצה , בשונה ממשרדי ממשלה, בנוי מסעיף אחד הכולל הוצאות כוח אדם ופעילות, ללא תקנות משנה , וההוצאות בגין כוח האדם במועצה הן כמחצית מהתקציב.
לפיכך, הקיצוץ המצטבר שנעשה בתקציב המועצה בשנים האמורות חל על כל התקציב, כולל הוצאות בגין כוח האדם.
המועצה מסרה בתשובתה כי חוסר הוודאות התקציבית התבטא בשלושה היבטים: אי-ידיעת היקף התקציב במועד הכנת תכנית העבודה, אי -ידיעת מועד קבלת התקציב במועד התכנון , והחלת קיצוצים רטרואקטיב ית, אשר במועצה חלים גם על כוח אדם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2016 השיב משרד האוצר כי "כל עוד מרבית העובדים אינם מועסקים ישירות על ידי נש"ם , ]כגון במועצה לצרכנות[ לא מתקיים פיצול בין תקנות שכר לבין תקנות תפעול המשרד.
העברות לגופים כאמור, גם אם הן מיועדות לתשלומי שכר העובדים, מסווגות כהעברות.
בהתאם 662 | דוח שנתי 67א .
פעילותן ותיאום ביניהן .
הצרכנים בפרט לכך גם המועצה לצרכנות מתוקצבת באופן זה".
כלומר לדברי משרד האוצר, כדי לשמור על מתודולוגיה תקציבית אחידה, לא ניתן להפעיל מתודולוגיה שונה רק על המועצה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר והמועצה לבחון דרכים למנוע את השפעת הקיצוץ הרוחבי בתקציב המועצה על חלק התקציב המיועד להוצאות כוח אדם.
שיתופי פעולה בין הגופים השונים .
שיתוף הפעולה בין המועצה לרשות לסחר הוגן .
שני הגופים עוסקים בתחום הצרכנות והם חולקים מטבע הדברים נושאים משותפים.
מטרת המועצה היא לפעול להגנת הצרכנים ו לשמירת זכויותיהם ו כן לחינוך לצרכנות נבונה.
הרשות לסחר הוגן היא המאסדר בתחום הצרכנות, והיא מפקחת על ביצוע הוראות חוק הגנת הצרכן ומטפלת בתלונות על הפרתו או בכל פגיעה אחרת בצרכן.
בהתאם להמלצות דוח ועדת שטרום, הרשות לסחר הוגן מופקדת גם על הסברת תחום הגנת הצרכן כולו.
פעילויותיהן של המועצה מזה ושל הרשות לסחר הוגן מזה משיקות אלה לאלה אפוא בתחומים רבים: קבלת תלונות וטיפול בהן, ביצוע מחקרים כלכליים בנושאי צרכנות, חינוך והסברה בנושאי צרכנות.
הסדרת פעילותן ותיאום ביניהן עשויים לשפר את תפקודן בכלל, ואת ההגנה על זכויות הצרכנים בפרט.
שיתוף הפעולה הוסדר בעבר בין הרשות והמועצה בנוהל לעבודה משותפת.
בבדיקה הועלה כי אף על פי שהנוהל לעבודה משותפת היה קיים בעבר, הוא לא נמצא בידי הרשות לסחר הוגן או המועצה במועד סיום הביקורת, הן לא מכירות את תוכנו, והן לא פעלו על פיו.
העובדה ששיתוף הפעולה ביניהן אינו מתבצע על פי הנחיות מוגדרות משפיעה לרעה על התיאום ביניהן, על הסדרת פעילותן ועל זכויות הצרכנים, כמפורט להלן: .
פניות הציבור: המועצה והרשות לסחר הוגן מקבלות פניות רבות מהציבור וממפות אותן לצורך מציאת מגמות בשוק הצרכנות.
המיפוי חושף לפניהן תופעות כגון הפרות רוחביות של חוק הגנת הצרכן במשק, הפרות חוק שיטתיות של בתי עסק מסוימים ומגמות רווחות בתחום הצרכנות.