HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
היעדר אחידות במבנה מערך תובעי רישוי במשטרה ואכיפה חלקית .
מנתוני המשטרה עולה כי לא מונו תובעי רישוי בכל המחוזות והמרחבים.
מתוך שבעת המחוזות מונה תובע רישוי רק בחמישה מהם (מחוזות צפון, חוף, מרכז, דרום וירושלים).
אשר למרחבים, מונה תובע רישוי רק בשישה מהם (לכיש, נגב, דן, יפתח, ירקון ואיילון).
יצוין כי בינואר 2018 שלחה ראשת חטיבת אבטחה ורישוי מכתב לראש אג"ם שכותרתו "מערך תביעו ת רישוי - תקינה וכפיפות", ובו ציינה: "לשם חיזוק המערך, אבקש להקים שלוחות תביעות רישוי במחוזות אשר בראש כל אחת מהן יעמוד תובע רישוי מחוזי ותחת פיקודו ישרתו התובעים המרחביים" (ההדגשה במקור).
ראשת החטיבה פירטה את השינוי הנדרש במערך תביעות רישוי, בדרגות התקן ובצורך להכפיף את תובעי הרישוי לסגן מפקד מחוז.
מנתוני המשטרה עולה כי בשנת 2016 הגישו תובעי הרישוי 169 כתבי אישום ברמה הארצית55 ו-286 בשנת2017 .
עוד עולה מהנתונים כי מקום שנבצר מתובע רישוי מלמלא את תפקידו, אם מחמת העברה לתפקיד אחר אם עקב מחלה, לא נמצא לו מחלי ף במערך התביעה המשטרתי, ובמקומות אלו נפגעה האפקטיביות של פעולות האכיפה שכן צומצמו או הופסקו הפעולות להגשת כתבי אישום ולקיום הליכים בבתי המשפט.
עקב נבצרות של תובעת רישוי במחוז ירושלים הוגשו בשנת 2017 שלושה כתבי אישום בלבד.
תפקיד תובע רישוי במרחב לכיש אינו מאויש מפברואר 2018 ,אי לכך במחצית הראשונה של 2018 לא הוגשו במרחב כתבי אישום, לעומת 50 כתבי אישום שהוגשו בשנת 2017.
55 עדכון המערכת הממוחשבת החל רק משנת 2016 ולכן אין נתונים על מספר כתבי האישום שהוגשו לפני 2016.
משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1871 .
תובע רישוי במחוז דן החל בתפקידו בספטמבר 2017 , לאחר שבמשך תשעה חודשים התפקיד לא היה מאויש.
בשנת 2017 הוגשו במרחב 8 כתבי אישום בלבד לעומת 19 כתבי אישום במחצית הראשונה של 2018.
במכתבה מינואר2018 לראש אג"ם הציעה ראשת חטיבת אבטחה ורישוי מבנה חדש למערך תובעי רישוי - ראש מערך התביעה, סגן, שבעה תקנים לראשי לשכות רישוי מחוזיים ו-11 .
תובעים מרחביים משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה שעליה להסדיר את נושא התקינה והכפיפות של תובעי הרישוי במשטרה באופן שיבטיח פעולת אכיפה אחידה, שוויונית, רציפה ועצמאית; כל זאת במטרה להבטיח התמודדות מקצועית עם כ- 30,000 עסקים טעוני אישור מהמשטרה שעיקרם פועלים בתחומי מחוזות מרכז, חוף, צפון וירושלים.
המשטרה הסכימה בתשובתה כי בהיעדר אחידות בתקינה, אין יכולה להתקיים שיוויוניות באכיפה; לפיכך, היא פועלת להסדרת התקינה של תובעי הרישוי המחוזיים והמרחביים.
יצוין כי כבר בנובמבר 2016 התריע המפכ"ל דאז כי בתחום הרישוי קיימת חשיבות מיוחדת לאחידות בנקיטת הליכים משפטיים .
לטענתו לא יעלה על הדעת שדווקא בתחום רגיש זה הקשור לאזרחים נורמטיביים לא תהיה אחידות, דהיינו במקום אחד יינקטו הליכים נגד עסק שאינו עומד בתנאי המשטרה ובמקום אחר ההפרה לא תטופל.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי לנוכח התרעת המפכ"ל דאז עליה לפעול להסדרת נושא התקינה והכפיפות של תובעי הרישוי בהקדם.
נוכח חשיבות נושא אכיפת חוקי הגנת הסביבה במדינת ישראל ולצורך חיזוק גורמי האכיפה במשרד להגנת הסביבה הוקם במשטרת ישראל, בשנת 2003 , מדור הגנת הסביבה (להלן - המדור).
המדור פועל כיחידה ארצית במחלקת 1872 |דוח שנתי 69ב .
סיור ושיטור בכפוף לאגף המבצעים של המשטרה, והוא משמש גורם מטה לריכוז הטיפול באכיפת דיני הגנת הסביבה וצער בעלי חיים56 .
בהסדר בין המשרד לביטחון הפנים, משטרת ישראל והמשרד להגנת הסביבה משנת 2003 נקבע כי שלושת הגורמים יפעלו בשיתוף פעולה, ולפיו המשטרה תגייס, תכשיר ותפעיל שוטרים במסגרת המדור, והמשרד להגנת הסביבה יממן ויתקצב את שיתוף הפעולה.
בראש המדור יעמוד קצין בדרגת סגן ניצב, וישרתו בו קצין אכיפת שמירת חוקי סביבה, תובעת הגנת הסביבה (להלן גם - התובעת) ועשרה שוטרים, שיקיימו גם מבצעים משולבים עם יחידות אחרות של המשטרה ועם גופי אכיפה נוספים.
התובעת במדור כפופה מהבחינה הפיקודית לראש המדור ומהבחינה המקצועית למינהל התביעות.
נמצא כי לתובעת הגנת הסביבה אין גורם מנחה מקצועי.
יתרה מזאת, מדובר על מבנה תפקודי חריג שאינו מתיישב עם תפיסת העבודה של המשטרה.
לדברי התובעת, היא מתנהלת באופן עצמאי ונפרד והיא אינה מקבלת הנחיות מקצועיות מאף לא גורם אחד; כמו כן, מינהל התביעות אינו מפקח על עבודתה.
המשטרה מסרה בתשובתה כי בנושא פיקוח מינהל התביעות היא מסכימה עם הביקורת; היא תפעל לשינוי הפיקוח והעמדתו על פיקוח רציף כחלק מהבקרה על כלל התובעים.
עם זאת, היא ציינה כי "אם ידרש מינהל התביעות לפקח על תחום תביעות איכות הסביבה, יש להכפיף את המערך פיקודית ומקצועית למינהל התביעות (שהרי יש קושי לפקח על תובעת שאין לה כיום קשר למינהל התביעות)".
שלא כמו בהפרדה של חטיבת התביעות מהגוף המבצע, בעבודתה של תובעת הגנת הסביבה הפרדה זו אינה מתקיימת.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי יש לוודא שמינהל התביעות יפקח על עבודת התובעת.
אם המשטרה סבורה כי לצורך הפיקוח על עבודתה של התובעת יש להכפיפה למינהל התביעות, עליה לפעול בהתאם לכך; הרי אין זה סביר שעבודתה של התובעת לא תפוקח.
יצוין כי שאלת כפיפות תביעות הגנת הסביבה למערך התביעות המשטרתי עלתה בדיונים שהתקיימו בפיקוד המשטרתי הבכיר עד דרג מפכ"ל.
56 אכיפת חוקי איכות הסביבה נעשית בידי משטרת ישראל על פי נוהל באחריות מקצועית של ראש מדור הגנת הסביבה ממחלקת סיור אגף מבצעים.
בין היתר, פעילות אכיפה, פיקוח וחקירה נעשית לפי החוקים האלו: חוק שמירת הניקיון, התשמ"ד-1984 ; חוק למניעת מפגעים, התשכ"א- 1961 ; חוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג -1993 ; חוק אוויר נקי, התשס"ח -2008 ,; חוק המים התשי"ט-1959 ; חוק הפקדון על מכלי משקה, התשנ"ט -1999 ; חוק מניעת זיהום הים (הטלת פסולת), התשמ"ג -1983 ; חוק צער בעלי חיים (הג נה על בעלי חיים), התשנ"ד -1994 ; תקנות למניעת מפגעים (מניעת רעש), התשנ"ג-1992 .
משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1873 .
עמדה מאוגוסט 2016 שהפיצה מחלקת תכנון באג"ת נכתב: "גם הייחודיות של תחום הגנת הסביבה מצדיקה לדעתנו הותרת התקן בכפיפות למדור הגנת הסביבה הפועל כיחידה אורגנית".
אולם בדיון נוסף בראשות המפכ"ל דאז שהתקיים בנובמבר 2016, בנושא מערך התביעות המשטרתי , נדונה כאמור הכפפת תובעי הרישוי לחטיבת התביעות אך לא נדונה כפיפות ה של תובעת הגנת הסביבה.
המשטרה ציינה בתשובתה כי בין הנימוקים להותרת המצב על כנו היה החשש ששינוי הכפיפות יביא לידי פגיעה ברמת ההכוונה המקצועית לשוטרי המדור להגנת הסביבה, ליחידות המשטרה ולגופים המשיקים.
כמו כן, שינוי הכפיפות עלול לגרום להפרטת המשימה בין יחידות התביעה השונות ופגיעה בייחודיות התחום.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי נייר העמדה שערך אג"ת לבחינת כפיפות תובעת הגנת הסביבה ותובעי הרישוי לא הקיף את מכלול הפעילות של תביעות הגנת הסביבה, לא עסק באופן שבו תונחה התובעת מהבחינה המקצועית ולא כלל נימוק מקצועי להפרדתה ממינהל התביעות.
על המשטרה לשוב ולבחון את מכלול ההיבטים של סוגיית הפרדת תביעות הגנת הסביבה ממערך התביעה המשטרתי.
תובעת הגנת הסביבה נוטלת חלק במבצעים של המדור לצורך מעצר עברייני הגנת הסביבה.
למשל, בעבירות של השלכת פסולת בניין נוהגת המשטרה לתפוס משאיות שמהן מושלכת פסולת בשטחים פתוחים ולא מורשים; בשנת 2018 הייתה התובעת מעורבת במבצעים שבהם נתפסו 22 .
משאיות כאלו יוצא אפוא, שתובעת הגנת הסביבה מעורה בעבודת המדור באופן שאינו עולה בקנה אחד עם הצורך בניתוק בין עבודתה המקצועית והעבודה המבצעית במדור.
לתביעה בתחום הגנת הסביבה מאפיינים ייחודיים, שכן תחום הגנת הסביבה הוא תחום רחב היקף הנוגע למכלול יחסי הגומלין שבין האדם לסביבתו, ומטרתו למנוע פגיעה סביבתית, לשמור על ערכי הטבע ולהגן על בעלי החיים.
תובעת הגנת הסביבה מתמקדת בתיקים שיש בהם עניין ציבורי מיוחד ובתיקים חמורים הכרוכים בבקשות למעצר עד תום ההליכים; העמדה של התביעה בנוגע לעונשים היא מאסר בפועל או קנסות 1874 |דוח שנתי 69ב .
יוצא אפוא שהיא מטפלת במפגעי רעש, בהשלכת פסולת ובהתעללות בבעלי חיים וציד בלתי חוקי הקשור להתעללות בבעלי חיים.
התובעת מעבירה הדרכות לשוטרים ונותנת ייעוץ וסיוע משפטיים בתחום הגנת הסביבה לגורמים משטרתיים ולמשרדים נוספים שלהם נגיעה לנושא הגנת הסביבה.
היא מייצגת את המדינה בבתי משפט השלום וגם בערעורים המוגשים לבתי המשפט המחוזיים ולבית המשפט העליון, יחד עם הפרקליטות ובאישור היועץ המשפטי לממשלה שניתן אד הוק לצורך ייצוג באותו תיק.
התובעת במדור מטפלת מדי שנה בכ -90 תיקים המתקבלים ממקורות שונים ובהם המשטרה, המשרד להגנת הסביבה, משרד החקלאות ופיתוח הכפר ורשות הטבע והגנים, ומהם כ -40 תיקים המתנהלים בבתי המשפט ברחבי הארץ.
למרות מגוון הנושאים שתובעת הגנת הסביבה מטפלת בהם, הדורשים התוויית מדיניות תביעה לפי סוג העבירות ומידת חומרתן, לא הכינה המשטרה נהלים מקצועיים בהתאם.
בנוהל הפעלת מדור הגנת הסביבה58 אין התייחסות מפורטת לעבודת התביעה במדור, ורק מצוינות בו הגדרות תפקיד כלליות של תובעת הגנת הסביבה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה שעליה לוודא כי פעילותה של תובעת הגנת הסביבה נעשית על פי הנחיות ונהלים כתובים ומסודרים, תוך קביעת גורם מקצועי שיפקח על עבודתה.
עוד יוער כי במצב הקיים, מגוון הנושאים שתובעת הגנת הסביבה מטפלת בהם והידע שהיא צברה במהלך טיפול בתביעות אינו מועבר לתובעים נוספים ומינהל התביעות מנותק מעבודתה, ולכן אם התובעת תעזוב את תפקידה יידרשו משאבים וזמן ממושך כדי להקים מחדש את המומחיות שצברה ולשמרה.
בתשובת המשטרה צוין כי בכוונתה להכין נהלים על פי הערת משרד מבקר המדינה.
כמו כן, היא מסכימה שקיימת בעיה בשימור הידע של התובעת וציינה כי חלק מהידע שהתובעת צברה מועבר בהרצאות והדרכות לשוטרי השטח.
בתשובת משרד המשפטים נמסר כי יש להכפיף את תובעת הגנת הסביבה למינהל התביעות.
57 למשל, בתביעות בעבירות התעללות בבעלי חיים מטפלת תובעת הגנת הסביבה, וזאת על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה שיש לעתור בתביעות אלו לעונש של מאסר בפועל מאחורי סורג ובריח, 31.
משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1875 .
מאז הקמת חטיבת התביעות במשטרה עלתה השאלה אם יש לאחד את כל יחידות התביעה (מינהל התביעות, תביעות את"ן, תביעות רישוי ותביעות הגנת הסביבה) תחת קורת גג אחת.
הממצאים בפרק זה מלמדים על החשיבות שביישום ההחלטות על איחוד כל מערך התביעות במשטרה במסגרת מינהל התביעות, לפי ההודעה שנמסרה לוועדת החוקה.
הכפפת כל התובעים המשטרתיים למינהל התביעות תמנע מעורבות של הגורמים הפיקודיים בעבודת התובעים ותסיר את הספק שעצמאותם אינה נשמרת.
כדי לשמור על עצמאותם המלאה של התובעים נדרשת הפרדה בינם לבין ההוראות הפיקודיות של ראשי האגפים והמחלקות שהם פועלים בהם.
אי-פרסום מידע על עבודת התביעה המשטרתית .
שקיפות בפעולת המשטרה באמצעות פרסום נתונים, נהלים והנחיות עבודה נדרשת להגברת אמון הציבור.
לפי חוק חופש המידע, התשנ"ח-1998 (להלן - חוק חופש המידע), החליט ביוני 2015 המפכ"ל דאז לקבל את המלצות מכון המחקר האמריקני "ראנד" 59 לפרסם באופן נגיש מידע הנוגע לנוהלי העבודה המשטרתיים, לשירותי המשטרה ולנתונים על פעילותה.
ככלל, רוב הנהלים וההנחיות אינם מפורסמים באתר המרשתת של משטרת ישראל, והגישה אל אלה שהתפרסמו אינה נוחה.
גם יחידות התביעה אינן מפרסמות את כל הנהלים, ההנחיות והנתונים, הנוגעים לתביעה המשטרתית כמפורט להלן.
פרסום נהלים והנחיות של עבודת התביעה המשטרתית : לפי חוק חופש המידע, על המשטרה כרשות ציבורית להעמיד לעיון הציבור באופן נגיש ונוח את ההנחיות המינהליות הכתובות שעל פיהן היא פועלת ושיש להן נגיעה או חשיבות לציבור, בכפוף לסייגים למסירת מידע הקבועים בחוק חופש המידע.
כבר בטרם נחקק חוק חופש המידע קבע בית המשפט העליון60 כי על הרשות חלה חובה לפרסם הנחיות מינהליות המשפיעות על זכויות הפרט .
בחוק חופש המידע נקבעו סייגים הפוטרים רשויות ציבוריות מלמסור מידע.
בין היתר, הסייגים נוגעים לכך שפרסום הנהלים הוא "מידע אשר גילויו עלול לשבש את התפקוד התקין של הרשות הציבורית או את יכולתה לבצע את תפקידיה" או שהפרסום נוגע "לשיטות עבודה ונהלים של רשות ציבורית העוסקת באכיפת .
59 מכון RAND , "שיטור יעיל לישראל של המאה ה- 21 ,"2014.
60 בג"ץ 5537/91 אפרתי נ' אוסטפלד (פורסם במאגר ממוחשב, 3.
) 1876 |דוח שנתי 69ב .
החוק, או שיש לה סמכות חקירה או ביקורת או בירור תלונות על פי דין" , והפרסום יחשוף את שיטות העבודה.
לפי נוהל של משרד המשפטים61, גוף ציבורי אינו יכול להסתפק בהפניה לסייגים הקבועים בחוק חופש המידע, ועליו לנמק את מכלול השיקולים להחלטתו שלא לפרסם נהלים והנחיות.
מינהל התביעות: מינהל התביעות אינו מפרסם לציבור מידע על נוהלי המינהל ועל דרכי עבודתו.
באתרי מרשתת62 ניתן למצואכמה נהלים שהתקבלו בעקבות פניות לפי חוק חופש המידע.
למשל , את הנחיית ראש מינהל התביעות בעניין "מדיניות העמדה לדין בעבירה של גידול סם מסוכן" שעודכנה בנובמבר 2017 ואת ההנחייה בדבר "הכוונת שיקול דעת התביעתי בגיבוש מתחמי עונש הולם ועתירה עונשית" ממאי 2018, ניתן למצוא בחיפוש באתרי המרשתת אך לא באתר המרשתת של המשטרה.
הימנעות מפרסום נהלים ודרכי עבודה באופן נגיש ונוח לציבור אינה מתיישבת עם ה שקיפות המתבקשת מגורם תביעתי בעל סמכויות אכיפה והעמדה לדין.
על מינהל התביעות לפרסם מידע על נהליו כדי להגביר את השקיפות השלטונית שהיא אבן יסוד בכל שיטת ממשל דמוקרטית, ובעיקר כאשר מדובר בגוף האמון על 90% מכתבי האישום המוגשים במדינת ישראל.
מחלקתתביעות את"ן: המחלקה החליטה לא לפרסם את הנהלים וההנחיות שעל פיהם היא פועלת, וכן הנחיות הדומות להנחיות שפרקליטות המדינה מפרסמת בכפוף לסייגים הקבועים בחוק חופש המידע.
לדוגמה, המחלקה נמנעת מלפרסם את ההנחיה בעניין "הסדר טיעון" אף שהנחיה דומה פורסמה באתר המרשתת של פרקליטות המדינה.
גם נוהל המחלקה בעניין "שפיטה בהיעדר בעבירות תעבורה" לא הותר לפרסום, אף על פי שהוא מבוסס על הנחיית פרקליט המדינה.
החלטתה של המחלקה נסמכת על הסייגים הקבועים בחוק חופש המידע ולפיהם אין חובה לפרסם נהלים כאשר קיים חשש שהפרסום עלול לשבש את התפקוד התקין של הרשות הציבורית או את היכולת לבצע את תפקידיה.
במקרים כאלו על המחלקה לנמק את סירובה לפרסם את המידע המבוקש בכך שהפרסום עלול לגרום ברמה של הסתברות ראויה - לרוב ודאות קרובה - לפגיעה ממשית באותו אינטרס ציבורי, בעבודת הגוף הציבורי או לחשוף את שיטות עבודתו.
61 משרד המשפטים, היחידה לחופש המידע, נהלי חופש המידע- נוהל מס' 3.
1 "דרישות המענה בדחיית בקשת חופש המידע".
62 למשל, בדצמבר 2015 "דרשה עמותת "הצלחה - התנועה הצרכנית לקידום חברה כלכלית הוגנת ממשטרת ישראל לקבל לידיה את הנוהלים וההנחיות של חטיבת התביעות ופרסמה את הנהלים שקיבלה באתר "מידע לעם".
משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1877 .
רוב הנהלים וההנחיות .
מחלקת תביעות את"ן לא הבהירה מדוע פרסום הנהלים יגרום בהסתברות ראויה לפגיעה ממשית באינטרס הציבורי , וכיצד פרסום הנהלים עלול לשבש את התפקוד התקין של מחלקת תביעות תעבורה ולפגוע בעבודת המחלקה.
מערך תובעי רישוי עסקים: תובעי הרישוי פועלים על פי הנחיות מקצועיות המתקבלות מפעם לפעם במסגרת המפגשים המקצועיים עם תובעת רישוי ארצית.
ההנחיות המקצועיות עוסקות באופן ניהול תיק פלילי, אופן עריכת הסדרי טיעון, אישור הסדרים ואיסור השתתפות בשימועים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי ההנחיות המקצועיות, הכללים והנהלים שמועברים במפגשים של תובעי רישוי אינם מגיעים לידיעת הציבור.
תביעות מדור הגנת הסביבה: בנוהל הפעלת מדור הגנת הסביבה אין התייחסות מפורטת לעבודת התביעה במדור ורק מצוינות בו הגדרות תפקיד כלליות של תובעת הגנת הסביבה.
הנוהל מציין גם שהתביעה פועלת בתחום הגנת הסביבה תוך כפיפות מקצועית לחטיבת התביעות.
במצב הקיים, לציבור אין כל מידע על עבודת תובעת הגנת הסביבה אף שהיא עוסקת בנושאים מגוונים, כאמור.
מן האמור לעיל עולה שרוב הנהלים וה הנחיות שעל פיהם פועל מערך התביעות המשטרתי אינם מפורסמים לציבור .
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי אין הלימה בין אי-פרסומם של הנהלים וההנחיות לעומת פרסום עשרות נהלים במרשתת הנוגעים לסדרי עבודתה ומדיניות התביעה של פרקליטות המדינה.
החלטת המשטרה שלא לפרסם את ההנחיות מסתמנת כ גורפת, ומשכך יש בה כדי לפגוע בזכות הציבור לחופש מידע.
המשטרה נדרשת לשקול מחדש את עמדתה בהקשר זה ולבחון את הצורך לפרסם את המידע לציבור באופן נגיש ונוח.
אם המשטרה מחליטה שלא לפרסם נהלים והנחיות שעל פיהם פועלת התביעה המשטרתית עליה לפרט ולהבהיר את הטעמים העומדים ביסוד החלטותיה בנוגע לאותם נהלים והנחיות63 .
63 בג"ץ 6022/17 התנועה למשילות ודמוקרטיה נ' נשיאת בית משפט עליון (פורסם במאגר ממוחשב, 2.
) 1878 |דוח שנתי 69ב .
תביעות רישוי ותביעות .
בתשובת המשטרה נמסר כי היא מקבלת את הערות משרד מבקר המדינה בנוגע לפרסום הנחיות ונוהלי עבודה של מינהל התביעות, מערך תובעי רישוי עסקים ומדור הגנת הסביבה.
המשטרה הוסיפה שתפעל לפרסומם באתר המרשתת שלה לפי חוק חופש המידע.
אשר לאגף התנועה, נמסר כי הנהלים ייבחנו על פי הערת משרד מבקר המדינה.
הנגשה של מידע ונתונים לציבור : לפי חוק חופש המידע, על המשטרה כרשות ציבורית לפרסם דוח שנתי שיכלול מידע על פעילותה ועל תחומי אחריותה וכן הסבר על תפקידיה וסמכויותיה.
במאי 2018 פרסמה המשטרה דוח שנתי ובו סקירת עיקרי פעילותה לשנת2017 .
במסגרת הדוח השנתי כללה המשטרה את השנתון הסטטיסטי של פעילותה שבו פורסמו נתונים הנוגעים להיקפי הפשיעה במדינת ישראל, תאונות דרכים, דוחות התנועה ופניות א זרחים למשטרה.
כמו כן, פרסמה המשטרה סקרים שערכה, ובכלל זה סקר אמון ועמדת הציבור וסקר שירות לאזרח.
המשטרה פירטה בשנתון הסטטיסטי את מצבת כוח האדם במשטרה ואת תקציב המשטרה.
נמצא כי בדוח השנתי הכולל של המשטרה אין מידע מפורט על פעילות התביעה המשטרתית; הוא כולל מידע רק על מספר כתבי האישום ללא כל פירוט נוסף.
יצוין כי הסנגוריה הציבורית והפרקליטות מפרסמות לציבור דוח שנתי נפרד הכולל מידע ונתונים סטטיסטיים על עבודתן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי למערך ה תביעה המשטרתית חלק ניכר בניהול ההליכים הפליליים בישראל ו בייצוג האינטרסים הציבוריים, ולכן היא חבה באחריות כלפי הציבור להנגיש מידע על תהליכי עבודתה ותוצרי הם.
לפיכך, על המשטרה לפרסם דוח נפרד על פעילות מערך התביעה המשטרתית כדי לחזק את אמון הציבור בעצמאותו של מערך זה.
בתשובתה מסרה המשטרה כי בכוונת מינהל התביעות להפיץ דוח סיכום שנתי בדומה לדוח של פרקליטות המדינה ולדוח של הסגוריה הציבורית.
משרד מבקר המדינה מציין שחובת הנגשת המידע חלה על כלל תהליכי עבודתה של התביעה המשטרתית, ולכן ראוי שהמשטרה תפעל לפרסום דוח סיכום שנתי שיכלול מידע על כל מערך התביעות, לרבות תביעות את"ן, תביעות רישוי ותביעות הגנת הסביבה.
משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1879 .
התפקיד של התביעה הפלילית באכיפת החוק אינו מוטל בספק, לפיכך יש חשיבות רבה לכך שהיא תזכה באמון הציבור ותהיה גוף עצמאי, בלתי תלוי, מקצועי ויעיל.
כיום, רובם המוחלט של כתבי האישום במדינת ישראל מוגשים בידי תובעים הפועלים במסגרת המשטרה האמונה גם על מערכי החקירות.
כבר בשנת 2001 החליטה הממשלה על איחוד התביעה המשטרתית עם פרקליטות המדינה, ומאז נדון האיחוד תוך קביעה של שני מתווים.
המתווה הראשון - הסדר קבע לטווח הרחוק, דהיינו איחוד מלא, והמתווה השני - כשלב ביניים - שבמסגרתו תוגבר עצמאותה של התביעה המשטרתית בתוך המשטרה בד בבד עם הגברת הפיקוח והכפיפות הנורמטיבית לפרקליטות.
ההחלטה כאמור לא יושמה, אך גם לא בוטלה באופן מפורש, ולא הוחזרה להכרעת הממשלה.
בחלוף כמעט 20 ,שנים ניתן לומר כי שאלת איחוד שתי רשויות התביעה, אינה עוד על הפרק, ודומה כי הפתרון הזמני הפך הסדר קבע, זאת בלי שהונח לכך הבסיס המהותי, המקצועי והפורמלי.
משטרת ישראל ביצעה שינויים פנים-ארגוניים במערך התביעה הפלילית במטרה להגביר את עצמאותה של התביעה המשטרתית, שעיקרם הפרדת מינהל התביעות מהחקירות והכפפתו למפכ"ל.
עם זאת, בביקורת עלה שלא היה בכך די.
על מנת לחזק את עצמאות התביעה המשטרתית עד ליישום הסדר קבע נדרשת המשטרה לבצע עוד צעדים ארגוניים, ובהם ניתוק כפיפותם של התובעים המשטרתיים בתחומי התעבורה, הרישוי והגנת הסביבה מהיחידות המבצעיות והמקצועיות שהם פועלים בהן.
על המשטרה להשלים את המהלך בו החלה להגברת העצמאות של התביעה המשטרתית.
הפרקליטות נדרשת להגביר את מידת מעורבותה בפעילותה של התביעה המשטרתי ת, תוך יצירת מנגנונים מוסדרים של הנחיה מקצועית ובקרה.
לדעת משרד מבקר המדינה במצב הדברים הקיים יש מקום כי הממשלה תקים ועדה ציבורית -מקצועית בלתי תלויה שתשוב ותידרש לשאלות היסוד המבניות בכל הנוגע לאיחוד מערך התביעה המשטרתית עם הפרקליטות.
בחינת הדברים ראוי כי תעשה בין היתר, באמצעות עבודת מטה מקיפה בראי התקופה הנוכחית, בשים לב לתמורות שחלו מאז ועד היום ולנוכח המסקנות העולות מדוח ביקורת זה.
יצוין כי משרד האוצר, נציבות שירות המדינה, המשרד לביטחון הפנים ומשטרת ישראל הביעו נכונות לבצע בחינה כזו.
ישמשו בנושא זה חלוץ .
מוצע כי משרד המשפט ים והיועץ המשפטי לממשלה ישמשו בנושא זה חלוץ לפני המחנה באמצעות אימוץ גישה שלפיה יש להעמיד את מדינת ישראל, בשורה אחת עם מרבית המדינות המתוקנות , בעולם המשפט המקובל.
לנוכח ההשלכות הנגרמות מהמשך המצב בו המשטרה היא הגורם שאמון הן על החקירה והן על התביעה עליהם ל בחון את שיוכו הארגוני של מערך התביעה המשטרתית ועצמאותו מהבחינה העובדתית, הרעיונית, תפיסתית וחוקתית, משום שמדובר בנושא בעל היבטים עקרוניים מן המעלה הראשונה.
פרקליטות המדינה פועלת כיחידה ארגונית נפרדת בתוך משרד המשפטים , שהוא חלק מהרשות המבצעת של מדינת ישראל (להלן - הפרקליטות).
הפרקליטות אמונה בעיקר על ייצוג המדינה ורשויות השלטון ל פני הערכאות השיפוטיות בעניינים פליליים, אזרחיים ומינהליים.
בתחום הפלילי, הפרקליטות משמשת זרוע במערך אכיפת החוק והלחימה בפשיעה במד ינת ישראל .
היא מלווה את החקירות הפליליות , מייצגת את המדינה כמאשימה בבתי המשפט ובבתי הדין ומובילה את המדיניות המשפטית בתחום אכיפת החוק בכפוף להנחיות היועץ המשפטי לממשלה (להלן - היועמ"ש) ופרקליט המדינה2 .
בתחום האזרחי והמ ינהלי, הפרקליטות היא הגורם המרכזי המיי צג את גופי הממשלה ואת האינטרס הציבורי לפני בתי המשפט, והיא משתלבת בכלל פעילותה של הרשות המבצעת כשותפה בגיבוש המדיניות המשפטית ובביסוסה.
בראש הפרקליטות עומד פרקליט המדינה, הממונה מהבחינה המקצועית והניהולית על עבודתם של כ - 1,800 עובדים, מהם כ- 1,000 פרקליטים.
הפרקליטות מטפלת בכל שנה בעשרות אלפי תיקים פליליים, אזרחיים ומינהליים3 .
במחוזות הפליליים נפתחו בשנת2014 כ- 30,500 תיקים, בשנת2015 - כ- 29,700 , ובשנת2016 - כ- 29,500 .
במחוזות האזרחיים נפתחו בשנת2014 כ- 20,250 תיקים, בשנת2015 - כ- 29,700 , ובשנת2016 - כ- 29,500 תיקים שנוהלו בערכאה הראשונה 4 .
התיקים שבטיפולה של הפרקליטות מכילים מסמכים, תרשומות, התכתבויות וחומרי חקירה בהיקפים שונים.
חלק מהתיקים עשויים להכיל אף אלפי מסמכים ופרטי מידע.
הפרקליטות נחלקת ליחידות מטה ו לשישה מחוזות הפרוסים בכל הארץ (צפון, חיפה, תל אביב, מרכז, ירושלים ודרום), כמפורט בתרשים להלן.
יחידות המטה מונות את פרקליט המדינה , ארבעה משנים לפרקליט המדינה, יחידת הניהול ויחידות מקצועיות ייעודיות , שחלקן עוסקות בייצוג המדינה בבית המשפט העליון ובכלל זה בשבתו כבג"ץ .
חלק מהיחידות עוסקות בקביעת מדיניות משפטית ובהנחיית עבודתם של המחוזות בנושאים מקצועיים שבתחומי אחריותן.
פרקליטויות המחוז מייצגות את המדינה בערכאות השיפוטיות הנמוכות יותר5 .
בכל מחוז פועלות פרקליטות פלילית ופרקליטות אזרחית, ובראש כל אחת מהן עומד פרקליט מחוז (למעט במחוז צ פון, שהמחלקה הפלילית והמחלקה אזרחית בו פועלות תחת פרקליט מחוז אחד), כמפורט בתרשים 1 .
2 סמכויות הפרקליטות בתחום הפלילי נקבעו בחוק נוסח[ סדר הדין הפלילי , התשמ"ב]משולב- 1982.
3 לרבות תיקים בתחום דיני העבודה, דיני משפחה והמשפט הבין-לאומי.
4 ,פרקליטות המדינהדוח סיכום שנה 2016 .
, משרד המשפטים 5 יצוין כי הליכים פליליים, אזרחיים ומינהליים מתבצעים גם על ידי מייצגי מדינה אחרים בערכאות, כגון תובעים משטרתיים, תובעים עירוניים ועורכי דין פרטיים חיצוניים שהמדינה שוכרת את שירותיהם.
תרשים 1 : המבנה הארגוני של הפרקליטות ועדה שבחנה את מבנה הפרקליטות לקראת המאה העשרים ואחת ואת היערכותה אליה, בראשות השופטת בדימוס עדנה ארבל אשר כיהנה אז כפרקליטת המדינה, הגישה בשנת 2000 ,לשר המשפטים דאז, ד"ר יוסי ביילין משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1893 .
את דוח "פרקליטות 2000 " (להלן- דוח פרקליטות 2000)6 .
בדוח מופו הבעיות אשר הפרקליטות נדרשת להתמודד עימן במסגרת עבודתה, הוגדרו צרכיה והועלו הצעות לשינוי המבנה שלה, לשיפור תהליכים בה, לגיבוש נוהלי עבודה חדשים עבורה ולהגדלת תפוקותיה, וכמו כן ניתנו המלצות ליישומן של הצעות אלו.
בחלוף השנים חלק מהמלצות הדוח יושמו במסגרת תוכנית אסטרטגית כוללת של הפרקליטות, והדבר חולל תמורות בפרקליטות.
בין תמורות אלו ניתן למנות את הייזום והפיתוח של ה מערכת הייעודית לניהול תיקי הפרקליטות באופן אלקטרוני, מערכת שנועדה להחליף את מערכות המחש וב הישנות שפעלו בפרקליטות, ולתמוך בפעילות של כ-40 מיחידותיה.
פרויקט זה, שביצועו החל בשנת 2005 , נועד להביא למחשוב הפרקליטות באמצעות תכנונה, הקמתה והטמעתה של מערכת תכנון, ניהול ובקרה - פרקליטות המדינה (להלן - תנופ"ה, מערכת תנופ"ה או הפרויקט).
הפרקליטים במחוזות ובחלק מיחידות המטה מייצגים את המדינה בהליכים המתנהלים בבית המשפט ובערכאות משפטיות נוספות.
המזכירויות פועלות במחוזות וביתר היחידות של הפרקליטות ותפקידן, בין היתר, לתמוך בפעילות הפרקליטים.
בין תפקידיה של המזכירות - פתיחת תיקים, עדכונם השוטף, ניהול מסמכים ומשימות וכן תיאום בין גורמים ביחידה ומחוצה לה.
מטבע הדברים, הטמעת מערכת מחשוב משנה תהליכי עבודה בפרקליטות, והטמעתה של מערכת תנופ"ה כרוכה בשינוי ארגוני וחוללה שינוי תפיסתי בנוגע לאופי העבודה של הפרקליטים והמזכירות.
האגף למערכות מידע במשרד המשפטים אמון על מתן מענה ל צורכי יחידות המשרד בתחום המחשוב, והוא מספק שירותי תקשוב ליותר מ- 4,000 משתמשים וכן לציבור הרחב.
במקביל לפרויקט תנופ"ה האגף מבצע עשרות פרויקטים נוספים בהיקפים שונים.
יחידת הניהול בפרקליטות (להלן - יחידת הניהול) הוקמה בשנת 2008 ופועלת כגוף מטה של פרקליט המדינה , ומטרתה לאפשר לפרקליטות לעבוד ביעילות ולתפקד בצורה המיטבית .
תפקידה העיקרי הוא לסייע ליחידות הפרקליטות למיניהן לגבש אסטרטגיה ארגונית ולספק להן מעטפת ניהולית ארגונית תומכת לשם קידום פרויקטים ומשימות , ולפיכך היא גורם מוביל בניהול פרויקט תנופ"ה לצד האגף למערכות מידע.
במועד סיום הביקורת מערכת תנופ"ה מאפשרת בעיקר לנהל תיק אלקטרוני פלילי או אזרחי ויומן פרקליט.
כמו כן, מערכת המחשוב של המשטרה יכולה להעביר מידע ראשוני לתנופ"ה באופן אלקטרוני לצורך פתיחת תיק פלילי בפרקליטות.
מערכת תנופ"ה נפרסה בכל המחוזות הפליליים, במרבית המחוזות האזרחיים ובמקצת יחידות המטה.
6 ,פרקליטות המדינהדוח פרקליטות 2000 .
את הדוח הכינה ועדה שהוקמה מכוח החלטת שר המשפטים דאז, צחי הנגבי, כתת-ועדה של ו עדת משרד המשפטים 2000 .
בחודשים מרץ-אוגוסט 2017 בדק משרד מבקר המדינה את האופן שבו נוהל פרויקט מערכת תנופ"ה, בדיקות השלמה בוצעו במהלך מרץ -אפריל 2018 (להלן- מועד סיום הביקורת).
הבדיקות התמקדו בהיבטים שונים של אופן ניהול הפרויקט בשנים 2009-2017 הנוגעים לתכולת הפרויקט ותוצריו, למטרותיו וליעדיו, ובבחינת מידת המיצוי של יכולות המערכת בתחום תהליכי העבודה בפרקליטות.
הביקורת בוצעה במשרד המשפטים - באגף למערכות מידע, ביחידת הניהול ובכמה יחידות נוספות בפרקליטות ובהן בלשכות המשנה לפרקליט המדינה, במחלקה הפלילית ובמחוזות ברחבי הארץ.
בדיקות השלמה בוצעו במשטרת ישראל ובהנהלת בתי המשפט (להלן - הב"ה).
משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1895 .
ניהול פרויקט מערכת תנופ"ה .
פרויקט הוא משימה חד -פעמית שמטרתו להשיג את ה תפוקה הנדרשת במסגרת משאבים ולוח זמנים מוגדרים מראש.
מטרת ו של פרויקט היא לסייע לארגון לבצע משימה או להשיג יעד.
הצלחת פרויקט נמדדת בהשגת התפוקה הנדרשת לשביעות רצונו של הארגון בעלות הקצובה ובלוח הזמנים המתוכנן.
המכון לניהול פרויקטים Project Management Institute (להלן- PMI ,) משמש גורם בין-לאומי מוביל בתחום ניהול הפרויקטים, והמדריך Project Management Body of Knowledge (להלן- PMBOK)7 מאגד את העקרונות המקצועיים בתחום ניהול הפרויקטים, לרבות בתחומים של ניהול אינטגרציה8, ניהול תכולה (תוצרי הפרויקט), ניהול זמן, עלויות ותקציב, ניהול סיכונים9 וניהול רכש.
ה- PMI מגדיר את המונח "פרויקט" כמאמץ זמני שמטרתו ליצור מוצר, שירות או תוצאה ייחודיים.
פרויקט הוא רצף של צעדים שתחילתו בייזום וסופו בהתקנה ובמסירה ללקוח.