HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מטרת שינוי התקנון היא בעיקר מתן אפשרות בידי השר למנות יו"ר הועד המנהל , ]למעט הוועדה לבדיקת מינויים[ באופן בלעדי ללא צורך בשום אישור משום גוף המשמעות היא שלשר הממונה נוספה אפשרות למינוי מקורב לתפקיד".
במרס 2008 כתבה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי-פיסקאלי) לשר המת"ס כי הובא לידיעתה שינוי התקנון המתוכנן.
עוד ציינה כי עד כה מונה לתפקיד יו"ר הוועד המנהל של המכון עובד מדינה אשר מינויו לא הותנה באישור חבר הנאמנים, ומכאן לטענתה שהשינוי המוצע משמעו ויתור של המדינה.
המשנה ליועץ המשפטי לממשלה ביקשה מהשר שהחלטות בנושא יתקבלו רק לאחר שהמדינה תבדוק את הנושא ביסודיות.
לא נמצאו מסמכים המלמדים על תשובתו של השר לפנייה זו.
ביוני 2008 כתב חבר הוועד המנהל של המכון אל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה כי "למרות פנייתכם הנדונה ממרס [ 2008 , תתקיים מחר ] 16.
, אסיפה כללית של חבר נאמני מכון וינגיט, בה יועלה לדיון]המת"ס[ לבקשת שר מספר חברים, כי תוזמנו .
להציג בפני האסיפה ]בנוסף דרשו[ נושא שינוי התקנון הכללית את סיבה ומהות התנגדותכם לשינוי המוצע.
דרישתנו הועברה ללשכת שר ]המת"ס[ אבקש את[ .
, ולמיטב ידיעתי, לא הועברה אליכם ולגופים שהזכרתי לעיל פגם ו/או לא חוקית".
לא ]בה[ בהקדם, למניעת קבלת החלטה שיש ]טיפולכם נמצאו מסמכים שאפשר ללמוד מהם אם ממלאת מקומה, ראש תחום ייעוץ וחקיקה32 .
, הגיבה על האמור בפנייה זו נמצא כי למרות בקשתם של נציגי משרד המשפטים ורשות החברות, הוחלט פה אחד בישיבה האמורה של חבר הנאמנים מיוני 2008 לאשר את ההצעה לשינוי התקנון בסעיפים כדלהלן: "עד 6 חברים נוספים ותמיד חבר אחד פחות ממחצית חברי הוועד המנהל, ימונו על-ידי השר של המשרד הממשלתי שאחראי לנושאי הספורט (להלן: 'השר', 'המשרד').
הם יהיו מבין עובדי המדינה, ותהיה להם זיקה מקצועית לנושאים בהם עוסק מכון וינגייט.
בנוסף יקבע השר את המועמד לתפקיד יו"ר הוועד המנהל, וזה יכנס לתפקידו לאחר אישרורו של חבר הנאמנים, לתקופה בת חמש שנים.
סמכויותיהם של האסיפה הכללית ושל השר, כהגדרתו בסע , לעניין בחירה ולעניין מינוי של חברי הוועד ]הקודם[ יף המנהל, יחולו בתיאומים הדרושים, גם על העברת חבר הוועד המנהל מתפקידו וגם על מינוי חליף לחבר ועד שמקומו נתפנה" (ההדגשה במקור).
לאחר הישיבה הגיש המכון לאישור רשם העמותות את התקנון המעודכן, הכולל את השינוי האמור.
הועלה כי נציגי משרדי הממשלה לא השתתפו בישיבה.
היועצת המשפטית של רשות החברות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 , בין היתר, כי "עמדת רשות החברות, בניגוד לאמור במכתבו של השר, הייתה כי אין לפצל בין שינוי התקנון לעניין בחירת יו"ר לוועד המנהל לבין הסדרת מעמדה של העמותה כעמותה ממשלתית בדרך של הקניית למעלה ממחצית הקולות באסיפה הכללית של העמותה למדינה.
עוד ציינה היועצת המשפטית של רשות החברות כי "באופן לא ברור שונה תקנון המכון, בניגוד לכל הדיונים שקוימו קודם, ללא ידיעתה של הרשות, וחרף התנגדות המשרד ים הרלוונטיים".
במכתב צוין כי לא נתקבלה במשרדי הממשלה הזמנה לישיבה.
היועצת המשפטית של משרד התרבות והספורט ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 כי "הסדרת פעילותו של המכון הינה סוגיה מורכבת כיוון .
32 המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי -פיסקאלי) פרשה מתפקידה במאי 2008 , והטיפול בענייני המכון הועבר לראש תחום ייעוץ וחקיקה.
מכון וינגייט לחינוך גופני ולספורט 1239 .
שהיא מצריכה איזונים בין אינטרסים רבים ומתנגשים וגורמים אשר אינם רואים עין בעין בנושאים מהותיים.
יש לשים לב כי במקביל למהלכים שביצעה המדינה, עשו גופי הספורט מאמצים מקבילים משמעותיים מצידם כדי לדלל את שליטת המדינה במכון ולהפכו לעמותה פרטית.
בשלבים מסוימים, נתמכו מאמציהם של גופי הספורט להרחיק את המכון מהמשרד גם בשר המדע, התרבות והספורט דאז, גאלב מג'אדלה.
יובהר כי לשר הספורט אין סמכות לתיקון התקנון וסמכות זאת מוקנית למוסדות המוסמכים של העמותה בלבד.
מטבע הדברים, ביצוע מהלך מורכב, אשר יש לגביו התנגדויות רבות מצד גורמי הספורט אינו אפשרי ללא גיבוי משמעותי מצד השר הממונה.
לא ניתן לקדם את הסדרת מעמדו של המכון, כאשר השר הממונה, אשר עליו להביא את הנושא בפני הממשלה, אינו מעוניין בכך".
בתחילת ספטמבר 2008 אישר רשם העמותות את השינוי האמור בתקנון אך ציין כי "הובא לידיעתנו כי גורמי הממשלה הרלבנטיים מבקשים את הכרעת היועץ המשפטי לממשלה ביחס למעמדה של העמותה, תחולת חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 עליה וההשלכות הנוגעות בכך על אופן התאגדותה והרכב מוסדותיה.
בשים לב לכך, וככל שימצא כי הוראות התקנון אינן עולות עם הכרעת היועץ בקנה אחד, יידרש המכון לתקן התקנון בהתאם".
העתק של האישור נשלח גם למשרד המשפטים וליועצת המשפטית של רשות החברות.
נמצא כי עד אוקטובר 2009 הנושא כלל לא הובא לפני היועץ המשפטי לממשלה ולמותר לציין כי הוא טרם הכריע בעניין.
רשם העמותות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 , בין היתר, כי "הפעולות שנעשו מטעם הרשם בקשר לתיקוני התקנון, נעשו תוך תיאום עם נציגי , ותוך יידוע העמותה בדבר שינויים אפשריים בעתיד".
]היועץ המשפטי לממשלה[ לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי היה ששר המת"ס וחבר הנאמנים של המכון ימלאו את בקשתו של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, ממרס 2008 , לעכב את שינויי התקנון בנושא לצורך בחינתם היסודית של ההיבטים המשפטיים הרלוונטיים של הנושא.
היועצת המשפטית של משרד התרבות והספורט ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 , בין היתר, כי "לאור הקושי בהסדרת מעמדו של המכון מאוגוסט [ לאור חוות הדעת 2005 החינו[ , הוחלט במשרד] כי מן הראוי לבחור]ך בפתרון אחר: הפיכת המכון לתאגיד על פי חוק, אשר יגדיר את מכון וינגייט כמכון הלאומי לספורט של מדינת ישראל.
הודעה ברוח זו אף ניתנה במסגרת הודעת העדכון מטעם המדינה בג "ץ[33] .
ואף מצאה את ביטויה בפסה"ד אשר ניתן בעתירה.
הפיכת מכון וינגייט לתאגיד לפי חוק מבוססת על העיקרון כי למדינת ישראל אינטרס בקיומו של מכון לאומי אחד לספורט וכי קיימת חשיבות מרובה לריכוזן של פעילויות המכון במיקום מרכזי אחד, הפועל שלא לכוונת רווח ולקידום המטרות הציבוריות העומדות בבסיס פעולת המכון, עקרון זה מצא ביטוי בהמלצות וועדת פוגל ודומה למקובל בעולם לגבי מכונים דומים.
הנ"ל 1240 דוח שנתי60ב .
מקובל בתנאים מסויימים על גופי הספורט, אשר בעבר פעלו לקידום הצעת חוק.
להפיכת מכון וינגייט למכון הלאומי לספורט.
פתרון זה הוצג לשרת התרבות והספורט עם כניסתה לתפקיד והיה מקובל עליה והיא ביקשה לקדמו באופן מזורז לשם הסדרת מעמדו של המכון.
מזה חודשים ספורים המשרד עוסק באופן אינטנסיבי בהכנת טיוטת הצעת חוק בהתאם והיא נמצאת בשלבי סיום מתקדמים ואנו מתעתדים להציג בשבועות הקרובים בפני השרה טיוטה של נוסח מוסכם על גורמי המשרד.
עם גיבוש הטיוטה במשרד, תוצג הטיוטה ל גורמים הרלוונטיים, לרבות הוועד האולימפי, גופי הספורט, משרד המשפטים ומשרד האוצר" (ההדגשה במקור).
שרת התרבות והספורט, גב' לימור לבנת, הייתה מכותבת למכתב זה.
שר המת"ס לשעבר, מר גאלב מג'אדלה, ציין בתשובתו מינואר 2010 למבקר המדינה כי "בהמשך לדוח מבקר המדינה שעס ק בנושא.
מכון וינגייט, יזמתי ]כיו"ר הוועד המנהל של[ ראש מינהל הספורט בתוקף תפקידו .
אני סבור שהחלטתי זו תרמה.
למכון וינגייט להתנהל באופן ]התקנון[ את שינוי תקין וציבורי יותר.
מצער אותי שגורמים מסוימים פעלו לעצור את ביצוע החלטתי ולשמחתי לא עלה בידם".
מהאמור לעיל עולה כי ערב השינויים בתקנון ספטמבר 2008 של המכון סברו גורמים משפטיים ממשלתיים שונים כי השינויים עלולים לפגוע ביכולת השליטה וההשפעה של המדינה על הנעשה במכון.
אף על פי כן הם לא ליבנו את הדברים לפני שבוצע שינוי התקנון.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התרבות והספורט לסיים בהקדם את הטיפול יחד עם כל הגורמים הממשלתיים הרלוונטיים ובמידת הצורך להביא את מעמד המכון להחלטת ממשלת ישראל.
חשש להימצאותם של חברי חבר הנאמנים והוועד המנהל בניגוד עניינים .
עובד ציבור עלול להימצא במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים כאשר עניין שהוא מופקד עליו בתוקף תפקידו הציבורי עלול להתנגש עם עניין אחר שיש לו או עם תפקיד אחר שהוא ממלא; על פי פסיקת בית המשפט העליון 34 , הכלל האוסר על עובד ציבור להימצא במצב של ניגוד עניינים מטרתו למנוע את האפשרות שבעת מילוי תפקידו הציבורי הוא יושפע מאינטרסים זרים שלו או של גורם הקשור אליו אישית או מוסדית, המנוגדים לאינטרסים שהוא מופקד על שמירתם במסגרת .
34 בג"ץ 531/79 סיעת "הליכוד" בעיריית פתח-תקווה נ' מועצת עיריית פתח-תקווה ואח', פ"ד לד( 2 )566 ', עמ569 ,572.
מכון וינגייט לחינוך גופני ולספורט 1241 .
הפרת הכלל תיתכן גם כאשר עובד הנמצא במצב של ניגוד עניינים ממלא את תפקידו בתום לב לכאורה ואינו מושפע מהאינטרס הזר.
עובדי מדינה עניין חברותם של עובדי מדינה בהנהלות של מוסדות נתמכים נדון בדוחות מבקר המדינה; בדוח קודם של מבקר המדינה35 " נאמר כימשרד מבקר המדינה רואה ]מינהל הספורט שבמשרד המת"ס[ בחומרה רבה את העובדה שראש המינהל המכון, אף על פי ]הוועד המנהל של [ מוסיף לשמש יו"ר שיש חשש לניגוד עניינים.
כך למשל, כשראש המינהל יתבקש לקבל החלטות מקצועיות בתוקף תפקידו כראש המינהל, הוא עלול להביא בחשבון את שיקוליו של המכון, אף כי ייתכן שאינם מתיישבים עם שיקולי המינהל.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המשרד להקפיד שעובדים מטעמה לא ימלאו ת פקידים נוספים שעלולים ליצור מצב של ניגוד עניינים, ועליה להסדיר זאת לאלתר" (ההדגשה במקור).
כאמור, בנובמבר 200736 החל שר המת"ס דאז37 לנקוט צעדים למניעת ניגוד העניינים הנזכר.
אמנם סוגיית ההפרדה בין תפקיד ראש מינהל הספורט ותפקיד יו"ר הוועד המנהל הוסדרה אולם ניגוד העניינים הנוגע לעובדי מדינה אחרים החברים במוסדות המכון טרם הוסדר.
בבג"ץ 6976/05 " הלינו העותרים, בין השאר, על כך שגורמים שונים במינהל הספורט שבמשרד החינוך מעורבים בניהולו של מכון וינגייט באופן היוצר ניגוד עניינים פסול בין תפקידיהם השונים.
" באוגוסט 2009 נפסק " אכן, נראה שקיים ניגוד עניינים מוסדי, או למצער אפשרות ממשית לניגוד עניינים כזה מקום שבו חבריה של רשות מינהלית כלשהי נמנים עם הנהלתו של מוסד ובה בעת הם מופקדים מתוקף תפקידם ברשות המינהלית על מתן הכרה לאותו מוסד ולמוסדות המתחרים בו ועל התמיכה הכספית בהם".
עם זאת, העתירה נדחתה, כאמור, נוכח הודעת המשיבים כי הם נוקטים שינויים, בין היתר למניעת מצבים של ניגוד עניינים מוסדי.
ראש תחום ייעוץ וחקיקה שבמשרד המשפטים כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי "עניינו של מכון וינגייט, מן הבחינה המהותית, הוא של תאגיד המהווה, בעיקרו של דבר את המכון הלאומי לתחום הספורט וזרוע ארוכה של המדינה בתחומי פעילותו.
כך נדון עוד בסוף שנות ה -90 וראשית שנות ה- 2000 בהקשרים שונים.
בהתאם, העמדה שנתגבשה הייתה שאין בהכרח למנוע את המשך המצב בו עובדי מדינה בכירים מכהנים בהנהלת המכון.
בצד זאת, ברור היה כי יש להסדיר בהקשר זה היבטים אחרים.
היועצת המשפטית של משרד התרבות והספורט כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי "כל עוד לשיטת המדינה, אופן התארגנותו של מכון וינגייט .
35 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 56ב ( 2006 '), עמ622.
36 בנובמבר 2007 התקיימה כאמור ישיבת הוועד המנהל של המכון ובה נדונה, בין היתר, הצעה לשינוי תקנון העמותה בנושא ההפרדה בין תפקיד ראש מינהל הספורט ובין תפקיד יו"ר הוועד המנהל של המכון.
37 מר גאלב מג'אדלה החל לכהן בתפקידו כשר ב- 21.
הוא כשל עמותה ממשלתית, אזי מטבע הדברים, מכהנים בה נציגי המשרד כנושאי משרה לשם הגשמת מדיניות המשרד ותפקיד המכון כזרועו הארוכה של המשרד.
אמנם, מצב זה יוצר ניגוד עניינים מוסדי, אשר טעון הסדרה.
עם הסדרת מעמדו של מכון וינגייט, גם תבוא על פתרונה שאלת ניגוד העניינים המוסדי של עובדי מינהל הספורט החברים בהנהלת המכון".
נציגי ארגוני הספורט על פי תקנוני המכון, החל ביוני 2008 מכהנים כאמור בחבר הנאמנים שלו כמה חברים מתוקף תפקידם בוועד האולימפי, ובהם יו"ר הוועד האולימפי 38 ומנכ"ל הוועד האולימפי.
נוסף על כך בוחר כאמור חבר הנאמנים שבעה חברים לכהונה בוועד המנהל - שלושה מהם חברים במוסדות ספורט שונים ולפחות שניים מהם מונו בהמלצת הוועד האולימפי.
בדיקת מבקר המדינה העלתה כי המכון לא קבע כללים למניעת ניגוד עניינים.
הועלה גם כי המכון לא קבע כללים שנועדו להבטיח כי בישיבות חבר הנאמנים והוועד המנהל לא ישתתפו חבריהם שחברים גם בוועד האולימפי ובמוסדות של גופי ספורט הקשורים לפעילות המכון בעת שנידונים בהן עניינים הקשורים לגופים אלה או מתקבלות החלטות בעניינם.
לדעת משרד מבקר המדינה יש חשש לניגוד עניינים בפעילותם של חברים אלה במקרים שבהם טובת המכון אינה עולה בקנה אחד עם טובתם של גופי הספורט האמורים שהם חברים במוסדותיהם או נושאים בתפקידים בהם.
(א) בישיבת הוועד המנהל שהתקיימה בפברואר 2008 נדון עניין המחירים שגובה המכון בגין שירותים שהוא נותן לאיגודי ולאגודות ספורט.
הועלה כי בין המשתתפים בדיון היה חבר מליאת הוועד האולימפי, ש העלה השגות לגבי העלייה במחירים שגובה המכון, בין היתר מהוועד האולימפי, בעבור השימוש במתקניו.
(ב) הוועד האולימפי הוא אחד הלקוחות הגדולים של מכון וינגייט, ונבחרות של הוועד האולימפי מתאמנות במתקני המכון במסגרת היחידה לספורט הישגי39 ; כמו כן מתקיימים במכון אימונים של נבחרות, איגודי ספורט וכדומה.
מרכז הספורט הלאומי בהדר יוסף - אשר 50% מהבעלות בו הם בידי הוועד האולימפי- נותן גם הוא לספורטאים, תמורת תשלום, שירותים מסוימים אשר ניתנים גם במכון.
בנובמבר 2009 כתב חבר מליאת הוועד האולימפי למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי "כשהתנגדתי ואני עדיין מתנגד להעלות את המחירים, לא ראיתי את .
38 הוועד האולימפי הוא עמותה רשומה לפי חוק העמותות.
הוועד חבר בוועד האולימפי הבין-לאומי, ופעולתו כפופה ל"אמנה האולימפית" של גוף זה.
הוועד דואג להשתתפות משלחות ישראל במשחקים האולימפיים ובתחרויות ספורט בין -לאומיות המתקיימות בחסות אולימפית, ועוסק בהכנת הספורטאים הישראלים למשחקים האולימפיים באמצעות היחידה לספורט הישגי (ראו להלן הערה 39.
) 39 יחידה זו מכשירה את הסגל האולימפי של המדינה.
מייסדיה הם מינהל הספורט שבמשרד המת"ס, הוועד האולימפי והתאחדות הספורט.
מכון וינגייט לחינוך גופני ולספורט 1243 .
,, את האימונים ]במכון[ הועד האולימפי מולי, ראיתי רק את האולמות הריקים התחרויות והמשחקים שמתקיימים במקומות אחרים".
יו"ר הוועד האולימפי, שאינו חבר הוועד המנהל, כתב בנובמבר 2009 למשרד מבקר המדינה בנוגע למחירים בגין שירותי המכון לאיגודים ולוועד האולימפי כי "מי - ]נציגי האיגודים והוועד האולימפי[ אם לא- היה משמיע בפני המכון את 'תחושת השטח'?
מי - אם לא נציגים אלה - היה מעלה את החשש כי במחירים כאלה או אחרים לא יהיה מי שיבוא לקבל שירותים מהמכון?
נבחרי חבר [ בתקנון המכון נקבע כי "הוועד המנהל ימנה מקרב חבריו את 'ממלא מקום יו"ר הוועד המנהל'.
נבצר מיו"ר הוועד המנהל למלא ]הנאמנים את תפקידו, מכל סיבה שהיא, ימלא את תפקידו ממלא המקום".
הועלה כי בחודשים פברואר 2008 - אוקטובר 2008 כיהן מנכ"ל הוועד האולימפי, על פי החלטת הוועד המנהל של המכון מפברואר 2008 , .
כממלא מקום יו"ר הוועד המנהל בחוות הדעת האמורה של סגנית היועצת המשפטית של משרד החינוך מאוגוסט 2005 היא ציינה כי "ליו"ר הוועד המנהל, בתוקף תפקידו מוקנות סמכויות ניהול , ה ]בעמותה[ מהותיות המשפיעות על קבלת החלטות וא אשר קובע את זמנן, , כלומר קביעת סדר העדיפויות בוועד ]הוועד המנהל[ מקומן וסדר יומן של ישיבות המנהל נתונות בידיו".
מכאן שבמינויו של מנכ"ל הוועד האולימפי לממלא מקום יו"ר הוועד המנהל של המכון הוענקו לו סמכויות ניהול מהותיות ויכולת השפעה על קבלת ההחלטות.
הועלה כי הוועד המנהל של המכון לא קבע כללים בעניין השתתפותו של יו"ר הוועד או ממלא מקומו בדיונים שבמסגרתם הוא עלול להיקלע לניגוד עניינים בהיותו ממלא תפקיד בוועד האולימפי.
בתשובתו מנובמבר 2009 למשרד מבקר המדינה כתב מנכ"ל הוועד האולימפי כי "במסגרת תפקידי במכון וינגייט רואה אני את טובת המכון ולפי מיטב הבנתי לא פעלתי בניגוד עניינים כלשהוא.
מובן מאליו כי עצם העובדה שחברי הוועד המנהל של מכון וינגייט מורכבים בין היתר מנציגי הוועד האולימפי ומנציגי משרד הספורט מחייבת את כולם, ובכללם גם אותי לפעול לטובת המכון ולהימנע ככל האפשר ממצב של ניגוד עניינים.
יתכן כי יש מקום לקבוע הסדר שימנע מצבים היפותטיים של ניגוד עניינים".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה של יו"ר הוועד האולימפי, מנובמבר 2009 הוא ציין, בין היתר, כי ".
כללי איסור ניגוד עניינים צריכים להיות נכונים לכל ממלא תפקיד, ולאו דווקא למ"מ יו"ר הוועד המנהל, שהוא מנכ"ל הוועד האולימפי; אשר לעצם תפקיד יו"ר וועד מנהל (או ממלא מקומו): יו"ר הוועד המנהל הוא ראשון בין שווים" (ההדגשה במקור).
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התרבות והספורט, משרד המשפטים והמכון לבחון ביסודיות ובדחיפות את סוגיית ניגוד העניינים האפשרי שאליו עלולים להיקלע חברי מוסדות המכון, נוכח תפקידיהם במשרדי הממשלה ובגופ ים אחרים, לקבוע כללים ברורים בעניין עצם חברותם ובדבר השתתפותם בדיונים שיש בהם חשש לניגוד עניינים ולנקוט בהקדם את הצעדים הדרושים ליישומם.
על המכון לקבוע כללים להשתתפותם בדיונים של חברים בוועד המנהל שמייצגים גופים מתחרים למכון או גופים הקשורים לפעילות המכון בעת שנדונים נושאים הקשורים לגופים אלה.
מנכ"לית המכון ציינה בתשובתה מנובמבר 2009 למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי "המכון לוקח לשימת ליבו הערה זו ויפעל לתיקון הנדרש כאמור".
השפעת סוגיית המעמד המשפטי של המכון על בחינת חברים בוועדה לבדיקת מינויים .
מי ששר מתכוון להציע את מועמדותו כחבר בדירקטוריון ובוועד המנהל של גוף שחל עליו חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 (להלן- החוק), נבדק בידי הוועדה לבדיקת מינויים הפועלת מכוח סעיף 18 ב לחוק (להלן- הוועדה לבדיקת מינויים או הוועדה).
בתום הבדיקה מוסרת הוועדה לשר חוות דעת בנוגע למידת התאמתו של המועמד לתפקיד.
בין היתר היא בוחנת אם עלול להיווצר ניגוד עניינים בין התפקיד האמור ובין עיסוקיו האחרים של המועמד.
בפברואר 2007 מינה שר המת"ס דאז, מר גאלב מג 'אדלה, שני מפקחים אזוריים במשרד המת"ס בתוקף תפקידם לחברי הוועד המנהל של המכ ון בלא שהוועדה לבדיקת מינויים בדקה את כשירותם לתפקיד.
בדצמבר 2007 הסבה היועצת המשפטית של משרד המת"ס את תשומת לבה של הוועדה לבדיקת מינויים לחוות הדעת המשפטית האמורה של הלשכה המשפטית של משרד החינוך, שממנה עולה, לדעת היועצת המשפטית של משרד המת"ס, כי מינוים של עובדי המדינה לחברי הוועד המנהל של המכון טעון אישור של ועדת המינויים בכפוף להוראות חוק החברות הממשלתיות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במכתב מדצמבר 2007 לא הובאו בחשבון חוות הדעת השונות הנזכרות לעיל ולפיהן המכון אינו עמותה ממשלתית או שנדרשת פעולה להסבתו לכזה.
בדצמבר 2007 הציע שר המת"ס דאז, מר גאלב מג 'אדלה, למנות שני מפקחים אזוריים במשרדו לחברים בחבר הנאמנים ובוועד המנהל של המכון.
השר הסמיך ממונה מלשכתו לטפל בנושא המינויים ובכלל זה לפנות בשמו לוועדה.
מכון וינגייט לחינוך גופני ולספורט 1245 .
בדצמבר 2007 הודיעה הוועדה לבדיקת מינויים לאחד המפקחים כי ה וא "נמצא כשיר לכהן כדירקטור במכון וינגייט.
בהתאם להוראות חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 , בכפוף לכך שתתחייב להימנע מלהימצא במצב של ניגוד עניינים כקבוע בסעיף 17 (א) לחוק ובדין הכללי"; העתק של המכתב הומצא ליועץ המשפטי של המכון.
במועד סיום הביקורת, אוקטובר 2009 , נמצא כי הוועדה טרם דנה בנושא כשירותו של המפקח השני לכהן כחבר בחבר הנאמנים ובוועד המנהל של המכון; וכי למרות זאת השתתף מפקח זה בכמה ישיבות של הוועד המנהל.
הועלה כי הוועדה לבדיקת מינויים לא בדקה גם את כשירותו של יו"ר הוועד המנהל של המכון, שאותו מינ ה שר המת"ס לתפקיד, ומינויו נכנס לתוקף בספטמבר 2008.
יו"ר הוועד המנהל ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 , בין היתר, כי "מאחר וכפי שצוין בהתייחסות המכון לטיוטת הדוח, בדיקת תקנוני המכון מעלה באופן שאינו משתמע לשתי פנים כי הן במהלך התקופה אליה מתייחס ת טיוטת הדוח, לרבות בעת מינויי, והן בשנים שקדמו לכן, המכון לא היווה ואף אינו מהווה גם כיום, עמותה ממשלתית, אין זה מסמכותה של הוועדה לבדיקת מינויים לבחון כשירות מינויי לתפקיד יו"ר ועד המנהל של המכון".
הוא הדגיש כי הוא מכהן בתפקידו זה בהתנדבות, וכי לנגד עיניו טובת המכון, מינופו וחיזוק מעמדו כמכון לאומי לתרבות הגוף בישראל.
בבירור שעשה משרד מבקר המדינה בוועדה לבדיקת מינויים נמצא כי בידי הוועדה אין כל מסמך הקובע כי בסמכותה לבדוק כשירות של מועמדים לתפקיד חברי הוועד המנהל של המכון.
בתשובתה של היועצת המשפטית של רשות החברות למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 היא ציינה, בין היתר, כי "משרד המדע, התרבות והספורט ביקש בחוות דעתו מיום 17.
לבדוק את המועמדים לכהן כחברים בוועד המנהל של העמותה בוועדה לבדיקת מינויים.
רשות החברות לא התנגדה עקרונית, לפנייה זו, הגם שבאותה ע ת כבר הובהר.
הינו של עמותה פרטית; מן הסתם, לאור מכתבה של היועצת המשפטית של משרד המדע, התרבות והספורט.
ולנוכח הספק בדבר מעמדה של העמותה, לדעת חלק מהגורמים הרלוונטיים, נבדקה המועמדות על ידי הוועדה לבדיקת מנויים".
יו"ר הוועדה לבדיקת מי נויים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 כי "הוועדה לבדיקת מינויים בדקה את המועמדים למכון וינגייט בהסתמך על כאמור [ חוות דעתה של.
היועצת המשפטית למשרד המדע, התרבות והספורט מדצמבר 2007 .
קראתי את השתלשלות העניינים כמתואר בתגובתה של היועצת] המשפטיתלרשות החברות, אשר מצביעה על המורכבות של הנושא.
נראה לי, שבמקרים של עמימות, עדיף שהוועדה לבדיקת מינויים תבדוק את המועמדים מאשר שלא תבדוק אותם".
מהממצאים שלעיל עולה כי אחדים מהמועמדים לא נבדקו לפני מינוים, מועמד אחד נבדק ומינויו אושר, ומועמד אחר שנבדק ומינויו טרם אושר משתתף בישיבות הוועד המנהל.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרדי הממשלה הקשורים בנושא: משרד המשפטים, משרד התרבות והספורט ורשות החברות לפעול לבחינת הנושא ולהכרעה בעניינו וכן להבאת המתחייב מהכרעה זו לידיעת כל הנוגעים בדבר.
הסדרת סוגיית המקרקעין 1.
בשנת 1957 ,הועבר המכון למקומו הנוכחי בתחום השיפוט של העיר נתניה בין כביש החוף ובין שכונת רמת פולג ושדות מושב אודים.
שטח המקרקעין הכולל שלו הוא כאמור כ -430 דונם.
שר האוצר העביר את המקרקעין למכון בשלושה שלבים: א.
בתחילת שנות החמישים של המאה העשרים הועברה למכון חטיבת קרקע ששטחה כ -170 דונם, בכללה חלקות שהיו בבעלות המדינה והועברו באמצעות קרן קיימת לישראל, וחלקות אחרות שהופקעו מבעלים פרטיים; ב.
בשנת 1971 הופקעה חטיבת קרקע נוספת ששטחה כ-100 דונם והועמדה לרשות המכון; ג.
בשנת 1984 הופקעה חטיבת קרקע נוספת ששטחה כ-155 דונמים לטובת המכון40 .
זכויות הבעלות בכל הקרקעות רשומות בלשכת רישום המקרקעין על שם מדינת ישראל (לרבות באמצעות קרן קיימת לישראל) ומנוהלות בממ"י.
יצוין כי ערך המקרקעין רב מאוד.
מהמסמכים השונים הקשורים להליכי ההפקעות האמורות עולה כי בעבר היה משרד החינוך מעורב בהם, ובכלל זה בהיבט התקציבי שלהם, וכי ההפקעות בוצעו לצורך הרחבת המכון.
(א) בתקנון הנוכחי של המכון נקבע כי "עם פרוק העמותה יופקע כל רכוש העמותה לממשלת ישראל, במגמה להמשיך את קיומו ופעילותו הסדירה של מכון וינגייט, על כל מטרותיו, כמכון לאומי לתרבות הגוף בישראל".
בדוח קודם של משרד מבקר המדינה משנת 2002 צוין בין היתר41 " כיהמכון אינו משלם דמי חכירה למינהל מקרקעי ישראל" (ההדגשה במקור).
(ב) בדוח שנתי של מבקר המדינה משנת 200242 (בפרק שעסק בממ"י) צוין כי לבדוק ולרשום בהקדם אם מוסדות ]ממ"י[ "לדעת משרד מבקר המדינה, על ציבוריים עושים שימושים מסחריים בקרקעות המדינה ללא אישור.
לגבות הפרשי ערך קרקע ולקבל תשלום בהתאם לשימוש ]ממ"י[ כאלה על המסחרי" (ההדגשה במקור).
40 אמנם שטחן הכולל של שלוש החלקות המופקעות האמורות הוא425 דונם בלבד, אך בכל המסמכים העוסקים בנושא מצוין כי שטח המקרקעין של המכון הוא 430 .
דונם 41 ,ראו מבקר המדינה דוחות על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה ( 2002,) 'עמ 603-604 .
42 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 53ב ( 2002 ), הפרק "מינהל מקרקעי ישראל- שימוש מסחרי בקרקעות המינהל", עמ' 316.
מכון וינגייט לחינוך גופני ולספורט 1247 .
הביקורת העלתה כי אף שחלק מקרקעות המכון הופקעו כאמור למטרות יעדיו - פיתוח הספורט - במקצת המקרקעין שבשימוש המכון נעשה שימוש מסחרי שמטרתו להגדיל את הכנסותיו ולסייע בהסדרת תקציבו.
אין מסמכים המוכיחים שממ"י בחן עניין זה על השפעותיו והיבטיו השונים ושהוא נתן את דעתו על נושא תקינותו.
להלן יתוארו הפעולות שביצעו המכון וגופים אחרים משנת 2004 להסדרת סוגיית המקרקעין: (א) בעקבות תביעות של המכללה להכשרת עובדי הוראה לבעלות על חלקות מסוימות בשטח המכון, החל המכון, באמצעות היועץ המשפטי שלו, לטפל בהסדרת זכויותיו בקרקעות הנזכרות43 : באוגוסט 2004 ביקש היועץ המשפטי של המכון מהיועצת המשפטית של משרד החינוך להבהיר את מעמדן המשפטי של הקרקעות שבהן שוכן ופועל המכון.
בחוות דעת ששלחה בנובמבר 2004 סגנית היועצת המשפטית של משרד החינוך אל היועצת המשפטית של משרד זה היא ציינה, בין היתר, כי "ניתן.
להסיק כי המכון מחזיק בקרקעות כבר -רשות [44] של המדינה".
בעקבות פנייה של הנהלת המכון אל ממ"י בבקשה להסדיר בהסכם חכירה את זכויותיו של המכון במקרקעין, קיימה במאי 2005 הנהלת מחוז המרכז של ממ"י דיון בנושא.
בדיון הבהיר מנהל המחוז כי ממ"י מעוניין להסדיר את זכויות המכון במקרקעין, אך לצורך כך יש לקבוע מה סוג החוזה שייחתם עם המכון.
עוד הבהיר כי יש להעלות את נושא הקצאת השטח בישיבת ועדה לפטור ממכרזים בממ"י, ולשם כך יש לברר מהי עמדת המשרד הממונה על המכון, כיוון שלממ"י "אין הכלים והיכולת לקבוע מה ההיקף הנ".
סוכם כי מחוז ]פעילותו[ דרש למכון לצורך מימוש המרכז בממ"י ימליץ להנהלת ממ"י להקצות את המקרקעין למכון ולחתום עם המכון על חוזה שכירות שנתי תמורת סכום סמלי; עוד סוכם כי יומלץ להנהלת ממ"י כי כל עוד ישתמש המכון במקרקעין למטרה שלשמה הוחכרו45 הוא ישלם לממ"י דמי חכירה שנתיים בשיעור 2% מערך הקרקע, וכי עבור שימושים מסחריים יגבה ממ"י מהמכון תשלום שנתי בשיעור 5% מערך הקרקע.
נקבע כי על הנהלת המכון להמציא לממ"י "אישור מהמשרד הממונה, במסגרתו יובהר מה משרת את צרכי המכון בצורה היעילה ביותר".
05 כתב סמנכ"ל ומנהל מ ינהל הפיתוח של משרד החינוך ליועצת המשפטית של משרד החינוך 46 : "אני בדעה כי על משרד החינוך, התרבות והספורט להמליץ בכתב בפני מינהל מקרקעי ישראל להשלים את הנדרש ולהחתים את מכון וינגייט.
על הסכמי חכירה לגבי המקרקעין אשר הופקעו לטובת המכון לאורך השנים".
43 יצוין כי פרק זה עוסקבהליכים לרישום הקרקעות על שם המכון ובהשפעת השינויים שחלו בעקבות כך בתקנון המכון, ולא בתביעותיה האמורות של המכללה להכשרת עובדי הוראה ובסוגיות הנוגעות לכך.
44 הכוונה למעמד של מי שמחזיק במקרקעין במשך שנים רבות, בידיעת בעליהם (בתמורה או ללא תמורה), אך אין בידו הסכם המעניק לו זכות מוגדרת בהם.
יצוין כי המכון לא שילם לממ"י כל תמורה בעד השימוש במקרקעין.
45 כלומר שימושים למטרות העמותה- לימוד תחום הספורט ופיתוחו.
שבאותה עת היה אחראי לענייני מכון וינגייט 1248 דוח שנתי60ב .
אין מסמ כים שאפשר ללמוד מהם כי בעקבות פנייה זו פנתה היועצת המשפטית של משרד החינוך לממ"י להסדרת הנושא.
05 הנחה מר אהוד אולמרט, שר האוצר, התעשייה, המסחר והתעסוקה דאז47 את ממ"י "לפעול לעריכת עסקת עבר [48 ] עם המכון - עפ"י נהלי המינהל".
במרס 2006 החליטה הנהלת מחוזהמרכז של ממ"י כי תוכן "עסקת עבר, החל משנת 1950 , להקצאת הקרקע בהיקף של430 דונם למכון וינגייט.
]ממ"י[ אם יש לו הסתייגות מהחלטת]ממ"י[ להודיע ל]החינוך[ משרד כשבוע לאחר מכן כתבה המנכ"לית בפועל דאז של משרד החינוך, גברת עמירה חיים, בין היתר, אל המנ כ"ל דאז של ממ"י, מר יעקב אפרתי, כי "בשנת 1952 הוקם מכון וינגייט ופעל כזרוע של הממשלה.
משרדנו קיבל את אישורה של רשות החברות הממשלתיות להפוך את מכון וינגייט לעמותה ממשלתית ומידע מאת יסייע גם לצורך זה".
]בקשר לנכסי המקרקעין של המכון[ המינהל (ג) באותו יום כתב מנכ"ל המכון דאז לחברי הוועד המנהל כי שר המת"ס דאז, מר אופיר פינס, החליט כי משרדו ימליץ לממ"י "לבצע את הסכם החכירה בין המכון יתחייב ]בתנאי שהמכון ישלח לשר מכתב ובו יצוין, בין היתר, כי הוא [ ,למינהל , על פי תקנון המכון, לקידום ו ]מממ"י[ לפעול בשטח שיוחכר לו לפיתוח הספורט והפעילות הגופנית בישראל, למען קידום הבריאות ושיפור איכות החיים של אזרחי המדינה.
המכון מתחייב מפורשות שלא למכור שטחי מקרקעין לכל גורם כלשהוא.
והיה ומרבית חברי הוועד המנהל יחתמו על מכתב זה, ייחשב הדבר כהחלטת הוועד המנהל בעניין הנדון".