HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הדבר מצביעעל כך שאגף הבנייה במינהל התכנון אמנם חתם על התקשרויות ארוכות טווח להעסקת יועצים חיצוניים, אולם לא מימש אותן בשנים האמורות באופן מיטבי לקידום המשימות שנקבעו בהחלטות הממשלה.
שם הדוח: פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי עליו לגבש תכנית סדורה לניהול התקשרויות ארוכות טווח להעסקת יועצים חיצוניים, ובכלל זה לקבוע סדרי עדיפויות ברורים בנוגע לחתימה על הסכמי התקשרויות כאלה.
על משרד הפנים לגבש תכנית כאמור כדי לנצל באופן מיטבי את התקציב לביצוע המשימות המוטלות עליו, על פי לוח הזמנים שנקבע בהחלטות הממשלה ושקבע משרד הפנים לעצמו.
ליקויים בביצוע ניסוי להפעלת מכוני בקרה ועדת ההיגוי הממשלתית המליצה בדוח שלה משנת 2005 עלביצוע ניסוי להפעלת מכוני בקרה (להלן - הניסוי), בתוך חצי שנה מיום פרסום הדוח, במטרה לבחון את ישימות תהליך הבקרה.
נמצא כי רק ביוני 2010 , באיחור של כחמש שנים, הוחל בביצוע הניסוי, זאת נוכח העיכובים הרבים בגיבוש המתכונת להפעלת מכוני הבקרה.
הועלה כי הניסוי נכשל בשל מחסור בכוח אדם להפעלתו, וכן בשל היעדר מוכנות ארגונית ותקציבית למסירת המידע הדרוש למשתתפים בו (ועדות מקומיות ויזמים).
שנה לאחר מכן, ביוני 2011 , אישר אגף התקציבים במשרד האוצר תקציב ייעודי לביצוע הניסוי, בדגש על היערכות מערכות המחשוב וגיוס כוח אדם זמני לכך.
היקפו של הניסוי : אגף הבנייה החליט לבחון את הפעלת מכוני הבקרה בשני שלבים: בשלב הראשון ייבחן שילוב מכוני הבקרה בתהליך הרישוי; ובשלב השני, שיתבצע לאחר השלמת הקמתה של מערכת רישוי זמין26, ייבחן תהליך הרישוי המקוון.
אגף הבנייה קבע שהניסוי יימשך שנה, ובמסגרתו יטופלו כ-130 בקשות להיתרהמצויות בשלבים שונים של ביצוע.
נוסף על כך ייבחרו חמישה פרויקטים שתיעשה לגביהם בקרה מלאה על כל תהליך הרישוי, שתימשך אף לאחר המועד הרשמי של סיום הניסוי.
בינואר 2014 החליט אגף הבנייה לכלול בניסוי גם את הטמעת הרפורמה בחוק התכנון והבנייה (על פי תיקון 101) ואת הדרכת הציבור נוכח הרפורמה.
האגף החליט על ביצוע הניסוי ב-20 ועדות מקומיות עד סוף אוגוסט2014 וב-40 ועדות מקומיות עד סוףשנת 2014 .
אגף הבנייה קבע יעד, ולפיו יש להגיע ליישום מלא של הניסוי ב-125 הוועדות המקומיות עד ינואר 2016.
הבדיקה העלתה כי עד מועד סיום הביקורת, אוקטובר 2014, בוצע הניסוי ב-17 ועדות מקומיות בלבד, וכי עד סוף שנת 2014 אין כוונה לבצעו בוועדות מקומיות אחרות, בשל מחסור ביועצים המלווים א ותו.
עוד עלה כי לא נקבע תאריך יע ד לסיום הניסוי, והוא צפוי להימשך עד להפעלת מכוני הבקרה בינואר 2016 ,על פי הוראות תיקון 101.
26 מערכת רישוי זמין היא מערכתממוחשבת לרישוי הבנייה , שתאפשר בקרה על הליך הרישוי ויצירת הליכי רישוי אמינים, שקופים וקצובים בזמן.
פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה 281 .
:שם הדוח פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עוד עלה כי מספר התיקים שנבדקו עד אוגוסט 2014 במסגרת הניסוי היה כ-100 ,בלבדאף שלפי היעד שנקבע היה צריך לבדוק עד מועד זה כ-130 תיקים27 .
יצוין כי שום תיק לא היה של פרויקט בנייה שנבדק במשך כל שלבי הליך הרישוי.
השתתפות הוועדות המקומיות בניסוי : הסכמת הצוות המקצועי של ועדה מקומית, ובראשו מהנדס הוועדה, להשתתף בניסוי היא תנאי להשתתפות ה וועדה בו.
אגף הבנייה פנה לכמה ועדות מקומיות וביקש שישתתפו בניסוי.
מהמסמכים עולה שחלק מהן סירבו.
לדוגמה, באוגוסט 2010 פנה מנהל אגףהבנייה, בפעם השנייה, למהנדס העיר חיפה וביקש שהוועדה המקומית חיפה תשתתף בניסוי כנציגת הרשויות המקומיות הגדולות.
ואולם הוועדה המקומית חיפה לא נענתה לפנייה.
עיריית חיפה ציינה בתשובתה כי פנתה מיזמתה לאגף הבנייה במינהל התכנון כדי להשתתף בניסוי ואף הקצתה לכך משאבים רבים.
אך נוכח מחלוקות מקצועיות בין נציג העירייה לנציגי משרד הפנים, ומכיוון שמשרד הפנים קידם את הניסוי באופן שאינו תכליתי ויעיל, היא לא מצאה טעם להמשיך להשתתף בו.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שאגף הבנייה יקיים כנסי הסברה לוועדות המקומיות שנבחרו להשתלב בניסוי, שבהם תובהר חשיבותו לייעול תהליכי הבנייה ולהבטחת איכותה, והחשיבות של השתתפותן בו כמייצגות של כלל הוועדות.
הסברה כזאת יכולה לרכך את התנגדותן של הוועדות המקומיות להשתתף בניסוי ולהניע אותן לדווח על חסמים המונעים מהן להשתתף בו.
ראוי שאגף הבנייה ישלב בהסברה גם את מרכז השלטון המקומי.
מהלך כזה עשוי להבהיר לוועדות המקומיות את החשיבות שבבחינת תהליך הרישוי באמצעות מכוני הבקרה, תהליך שמנהל אגף הבנייה הגדיר "מהלך מכונן בעל השפעה על עתיד הרישוי והבנייה במדינת ישראל".
בתשובת משרד הפנים מדצמבר 2014 צוין כי אגף הבנייה ביצע בשנת 2010 פעולות הסברה בקרב כל הרשויות המשתתפות בניסוי, לרבות "פגישות פרטניות עם המובילים בכל ועדה המשתתפת בפיילוט".
עוד ציין משרד הפנים בתשובתו כי כיום, בשלב ההטמעה המעשי, מתקיים בנוגע לכל ועדה המשתתפת בניסוי הליך מסודר, הכולל פגישות התנעה, הדרכות וליווי מקצועי.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי אין די בביצוע הסברה בקרב הרשויות המשתתפות בניסוי, אלא יש לבצע הסברה בקרב כל הוועדות המקומיות, ובכללן ועדות המסרבות להשתתף בניסוי.
הסברה כזאת תסייע כאמור לרכך את התנגדותן של הוועדות להשתתף בניסוי ותניע אותן להציף חסמים המונעים מהן להשתתף בו.
השתתפות עורכי הבקשות בניסוי : על פי הכללים שנקבעו לגבי הניסוי, הפרויקטים שייבחנו בו ייבחרו על פי המלצת מהנדס הוועדה המקומית .
הכללת פרויקט בניסוי מותנית בהסכמת עורך הבקשה להגיש בקשה להיתר בהליך מקביל - הן במסגרת הליך הרישוי הקיים והן במסגרת הניסוי.
מנהלי הניסוי דיווחו על קושי לצרף אליו פרויקטים.
27 אגף הבנייה במינהל התכנון קבע את יעדי הניסוי ב"נוהל עקרונות הפיילוט" מיוני 2011.
שם הדוח: פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בישיבה מאוגוסט 2013 הדגישה סגנית למנהלת מנהל התכנון לרגולציה ברישוי ובנייה את "הצורך הדחוף בגיוס פרויקטים חדשים", נוכח מספר הפרויקטים הקטן שנכללו בניסוי עד אז.
עוד עלה כי צוות המדמה מכון בקרה28 שפעלבמסגרת הניסוי דיווח על חוסר שיתוף פעולה של מהנדסים, מנהלי עבודה וקבלנים בתהליך הבקרה שבוצע בשלבים השונים של הבנייה.
לדוגמה, בישיבת הצוות המדמה מפברואר 2013 דיווח אחד מחבריו על "בעיות שיתוף פעולה" של עורך הבקשה בפרויקט ח-800 בחולון.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוסף על ההסברה בקרב הוועדות המקומיות, על משרד הפנים לפעול ליצירת שיתוף פעולה עם משרד הבינוי ומשרדי ממשלה אחרים אשר מובילים פרויקטים של בנייה למגורים, בניית מוסדות ציבור והקמת תשתיות בכל רחבי המדינה - כל זאת כדי שבמכרזים שגופים אלה מפרסמים תיכלל חובתם של בעלי המקצוע המעורבים בתהליך הבנייה להשתתף בניסוי.
כך יוכל אגף הבנייה להגדיל את המספר והמגוון של הפרויקטים שישתתפו בניסוי ולהרחיב את הפריסה הגאוגרפית שלהם.
משרד הפנים ציין בתשובתו מדצמבר 2014 כי הוא אינו יכול לחייב משרדי ממשלה אחרים להשתתף בניסוי, וכי הכלי היחיד העומד לרשותו בעניין זה הוא ההסברה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי שיתוף פעולה בין-משרדי הוא תנאי יסודי לעבודת מטה יעילה ואפקטיבית.
מצופה ממשרדי הממשלה להנהיג הסדרי תיאום ביניהם, בייחוד כאשר הם חולקים אחריות לאותו נושא, כדי להשיג את המטרה המשותפת.
הכשרת בקרים ופעילות מכוני הבקרה ליקויים בהיערכות להכשרה מקצועית של בקרים : עם הקמת של אגף הבנייה פנה האגף למוסדות אקדמיים , דוגמת הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל ואוניברסיטת בן-גוריון בנגב , וביקש מהם לפתוח תכנית לימודים לתואר ראשון ותואר שני במקצוע בקרי בניין.
ואולם המוסדות השיבו כי לא יפעלו לפתיחת תכנית לימודים במקצוע זה, עקב היעדר הסדרה שלו בחוק .
בשל הצורך בהכשרה מקצועית של בקרים בפרק זמן קצר ועקב היעדר הניסיון בתחום התמחות זה בארץ, הוחלט להסתייע בניסיון הרב שקיים בעולם.
בשנת 2012 חתם אגף הבנייה על הסכם שיתוף פעולה לחמש שנים עם האיגוד המלכותי הבריטי לבקרים מוסמכים29 .
בהסכם נקבע כי האיגוד המלכותי הבריטי יפתח קורס להכשרת בקרים שייועד למהנדסים ולאדריכלים בכירים בעלי ניסיון רב.
מבנה הקורס והליך ההכשרה נקבעו בשיתוף מומחה מהאקדמיה בישראל, כדי לבצע את ההתאמות הנדרשות בין תכנית הלימודים הבין-לאומית ותכנית ההכשרה המקצועית של האיגוד המלכותי הבריטי ובין החקיקה ודרישות האקדמיה בתחום זה בישראל.
צוות פנימי שמדמה מכון בקרה פעיל על כלל עובדיו המקצועיים 29 Royal Institute of Chartered Surveyors (RICS) פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה 283 .
:שם הדוח פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עד מועד סיום הביקורת קיים אגף הבנייה שלושה קורסים להכשרת בקרים, שבהם הוכשרו כ- 80 בקרים.
בכוונתו של האגף לפתוח בסוף שנת 2014 ובשנת2015 קורסים במתכונת מורחבת יותר, שייועדו למהנדסים ולאדריכלים בעלי ניסיון מועט וכן להנדסאים.
לקראת כניסת תיקון 101 לתוקף הציב אגף הבנייה יעד - הכשרת כ-160 בקרים שיאיישו את מכוני הבקרה הראשונים שיוקמו בינואר 2016 .
הערכת האגף הייתה שבטווח הארוך, לאחר פריסת מכוני הבקרה ברחבי הארץ, יידרשו למערך הבקרה כ-600 .
בעלי מקצוע לאחר אישור תיקון 101, במרץ2014 , החל אגף רגולציה לבחוןאת האפשרות לתמוך בתכניות לימוד אקדמיות להכשרת בקרים, כדי לעודד מוסדות אקדמיים לפתוח תכניות כאלה.
הביקורת העלתה כי אגף רגולציה עדיין לא גיבש - בשיתוף האקדמיה, המועצה להשכלה גבוהה ומשרדי הממשלה הנוגעים בדבר - תכנית הכשרה סדורה וארוכת טווח שתספק את צורכי מערך הבקרה בכוח אדם בעתיד ותבטיח יצירת מערך בקרה מקצועי המסוגל להתמודד עם היקף הבנייה בארץ ולהבטיח את האיכות והבטיחות של המבנים והמקומות המשמשים את הציבור.
על משרד הפנים לפעול לגיבוש תכנית הכשרה כאמור.
קביעת סדרי בקרה על פעילות מכוני הבקרה: דוח ועדת ההיגוי משנת 2005 קבע כי "תנאי הכרחי לבקרה כאמור הוא כי כל מי שיעסוק בכך - רשויות מקומיות, מכוני בקרה - יוכשר ויוסמך ע"י רשות לאומית עניינית ויפעל בדיוק לפי אותה מתכונת, שתהיה גלויה וידועה לכל".
בתיקון 101 נקבעו שני מנגנוני בקרה על פעילות מכוני הבקרה: האחד - באמצעות הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, והאחר - באמצעות מנגנון פיקוח שיוקם במשרד הפנים.
הביקורת העלתה כי משרד הפנים הסדיר את מעמדה של הרשות להסמכת מעבדות בתיקון 101 , ובכלל זה העניק לה סמכויות פיקוח על מכוני הבקרה שיוקמו.
לעומת זאת, משרד הכלכלה עדיין לא פעל לתיקון חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ"ז - 1997 ,כדי שיהיה אפשר להעניק על פיו לרשות הלאומית להסמכת מעבדות סמכויות פיקוח על המכוני ם האמורים.
יצוין כי פעולת חקיקה כזאת נמשכת בדרך כלל כמה חודשים.
עוד עלה כי במועד סיום הביקורת הסתיימו רק השלבים הראשוניים של הכנת המכרז לאיוש תפקיד מנהל תחום אישור מכוני בקרה באגף רגולציה.
הליך האיוש של תפקיד כזה נמשך גם הוא בדרך כלל כמה חודשים.
לדעת משרד מבקר המדינה, העיכובים באיוש משרת מנהל תחום אישור מכוני בקרה במשרד הפנים עלולים לגרום לאי-עמידה בלוח הזמנים להפעלת מכוני הבקרה שנקבע בחוק, ינואר 2016 .
על משרד הפנים לפעול להשלמתתהליך האיוש של משרה זו, כדי שיהיה אפשר לעמוד בלוח הזמנים שנקבע בחוק.
שם הדוח: פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מערכת רישוי זמין ליקויים בהקמת מערכת רישוי זמין: בישיבת היחידה לתיאום תקנות מאוגוסט 2007 , בהשתתפות ראש מינהל התכנון, הוחלט לבחור באגף ממשל זמין במשרד האוצר30 כספק מערכת המחשוב של "רשת הבנייה הישראלית".
מערכת המחשוב תתבסס על תשתית אינטרנט, ויהיו בה שני מרכיבים: מערכת מקוונת להגשת היתרי בנייה ולטיפול בהם (מערכת רישוי זמין) ואתר שיהיה בו מידע בנושא הבנייה.
לאחר שהיחידה לתיאום תקנות קיימה כמה פגישות עם צוות מאגף ממשל זמין (להלן - צוות ממשל זמין), פירט אגף זה בישיבה שהתקיימה באוקטובר 2007 את אומדן העלות של הקמת המערכת ואת משך הזמן שיידרש לסיום כל שלב בהקמה.
לפי הפירוט תימשך הקמת אתר המידע כשבעה חודשים (דהיינו עד מאי 2008) ,בעלות מוערכת של כחצי מיליון ש"ח, והשלב הראשון בפיתוח מערכת רישוי זמין יימשך שנה עד שנה וחצי (דהיינו יסתיים לכל המאוחר באפריל 2009,) בעלות מוערכת של כשני מיליון ש"ח.
בינואר 2009 הציג צוות ממשל זמין תכנית עבודה מעודכנת ולוח זמנים להקמת מערכת רישוי זמין, ולפיהם תידחה השלמת שני שלבי הפיתוח האחרים של המערכת ביותר משנה, כלומר עד יוני 2010, ועלותם המוערכת תסתכם בכשני מיליון ש"ח.
על פי המסמכים שנמסרו למשרד מבקר המדינה, נעשתה באוגוסט 2009, כארבעה חודשים לאחר המועד שנקבע לסיום הפיתוח של מערכת רישוי זמין, הדמיה בנוגע למערכת.
בהדמיה עלו פערים הן בנוגע ללוח הזמנים והן בנוגע לרמת האיכות שהתחייב לה אגף ממשל זמין.
בדצמבר 2010 הציגאגף ממשל זמין לוח זמנים חדש, ולפיו יחול עיכוב נוסף של קרוב לשנה בפיתוח המערכת, ועקב כך החליט סגן החשב הכללי לטכנולוגיה במשרד האוצר להקפיא את פעילות צוות ממשל זמין.
רק ביוני 2011 הושגו הסכמות לגבי המשך ההתקשרות ביןאגף ממשל זמין למשרד הפנים.
בנובמבר 2011 , כארבע שנים לאחר שנקבעה מסגרת הפיתוחשל המערכת, הוקם צוות היגוי שהיו שותפים לו צוות ממשל זמין ונציגי אגף הבנייה, כדי לאפיין מחדש את מרכיביה של מערכת רישוי זמין.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי הכשל בעמידה ביעדים הנוגעים לפיתוח המערכת והצורך באפיונה מחדש לאחר שעברו כארבע שנים מבחירת אגף ממשל זמין לספק שלה, הם תוצאה של דרך פעולה בלתי תקינה בהתקשרות לפיתוח המערכת - שנעשתה ללא אפיון המערכת על ידי מנתח מערכות שיגדיר את תכולת הפיתוח, ללא קביעת לוח זמנים מסודר ואבני דרך, ללא קיום מכרז לבחירת הספק המתאים במחיר המיטבי וללא כריתת חוזה שבו ייקבעו חובות הצדדים.
בנובמבר 2012 , כשנה לאחר שנקבע שיש צורך באפיון חדש של המערכת, הגיש צוות ממשל זמין תכנית עבודה חדשה שכללה שלושה שלבים: השלב הראשון - השלמת פיתוח שיאפשר טיפול בהליך הרישוי במלואו , עד מתן היתר הבנייה.
פיתוח שלב זה יושלם עד דצמבר 2012 , והפעלה ניסיונית שלו תיעשה בשש רשויות מקומיות בפברואר 2013; השלב השני - פיתוח שיאפשר לטפל בשלב ביצוע הבנייה.
פיתוח שלב זה יושלם עד אפריל 2013; והשלב השלישי - פיתוח שיאפשר ביצוע הליכי רישוי מקוצרים והליכים משלימים.
בתכנית העבודה הציג צוות ממשל זמין גם את העלות התקציבית המתוכננת של הקמת המערכת לשנים 2013 עד2015 - כ-15 מיליון ש"ח.
עד סוף שנת2012 הושקעו בפיתוח מערכת רישוי זמין כשישה מיליון .
30 אגף ממשל זמיןכפוף לאגף חשב הכללי במשרד האוצר ואמון על הקמת תשתית טכנולוגית להעברת שירותי ממשל לאינטרנט.
פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה 285 .
:שם הדוח פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 .
ש"ח, אף שכאמור עלות הפיתוח הייתה צפויה להיות על פי התכנון המקורי שני מיליון ש"ח מדובר אפוא בעלות הגבוהה פי עשרה מהעלות על פי התכנון המקורי.
הביקורת העלתה כי בפיתוח המערכת הייתה חריגה מלוחות הזמנים שנקבעו בתכנית העבודה: באפריל 2013 הסתיים הפיתוח של חלק מהשלב הראשון בלבד- שלב בקשת המידע; כמו כן, אף שנקבע שהשלב הראשון יכלול הפעלה ניסיונית של המערכת בשש רשויות מקומיות, הופעלה המערכת עד מאי 2013 רק בוועדה המקומית חולון, ונבדק במסגרתה רק שלב בקשת המידע.
לדעת משרד מבקר המדינה, מדובר בחריגה ניכרת מלוחות הזמנים ומהתקציב, וכן באי-השגת היעדים שנקבעו.
התפוקות שהושגו בפיתוח המערכת מצביעות על תכנון לקוי של הפרויקט, בקרה לקויה על שלבי ביצועו והצבת יעדים שהתבררו כלא רֵאליים.
בשל כל אלה עולה חשש שמשרד הפנים לא יהיה מוכן בינואר 2016 להפעלת המערכת, כפי שנקבע בתיקון101.
המישק בין מערכת רישוי זמין למערכת תכנון זמין : בפגישה שקיים ראש מינהל התכנון עם היחידה לתיאום תקנות במינהל התכנון במרץ 2007 , הדגיש ראש מינהל התכנון את החשיבות שביצירת מישק בין מערכת רישוי זמין למערכת תכנון זמין31, שאותה פיתח באותה התקופה אגף מערכות מידע במשרד הפנים.
הביקורת העלתה כי צוות ההיגוי שהוקם באוקטובר 2007 לפיתוח מערכתרישוי זמין עבד בשיתוף פעולה עם צוות ממשל זמין, אך ללא שיתוף פעולה עם אגף מערכות מידע במשרד הפנים.
בשל אי -שיתוף פעולה זה פותחו מערכות תכנון זמין ורישוי זמין בנפרד ולא על בסיס מידע משותף, דבר שפגע ביכולת ליצור מישק ביניהן עם השלמת פיתוחן.
משרד הפנים ציין בתשובתו כי לא פותח מישק בין שתי המערכות האמורות, מאחר שהייעוד שלהן שונה: מערכת תכנון זמין פותחה כדי ליצור מבנה אחיד של תכניות, ואילו מערכת רישוי זמין פותחה לשם ניהול התהליכי הרישוי בוועדות המקומיות.
עם זאת ציין משרד הפנים כי בשנת 2011 הקים מינהל התכנון בו צוות חשיבה בנוגע ליצירת מישק בין שתי המערכות.
לדעת משרד מבקר המדינה, ההתעלמ ות בעת פיתוח מערכת רישוי זמין מהצורך ליצור מישק בינה ובין מערכת תכנון זמין, פגע ביכולתה של מערכת רישוי זמין לייעל ולקצר את תהליך הרישוי וכן גרם לעלויות יתר ולבזבוז משאבים.
31 מערכת תכנון זמיןהיא מערכת מקוונת להגשת תכניות מתאר מקומיות מפורטות.
המערכת, שמשמשת את כל מוסדות התכנון, נועדה להפוך את הליך הגשת תכניות המתאר לאחיד, יעיל ושקוף יותר וכן להגביר את זמינות המידע התכנוני ואת איכותו; המערכת מיועדת לקלוט תכניות מתאר ושרטוטים גרפיים, וכן לבצע בדיקות של התכניות והשוואות ביניהן.
שם הדוח: פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ייחוד פעולות והסדרת כשירויות בתחום הבנייה .
הרקע הנורמטיבי : תקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי וייחוד פעולות), התשכ"ז- 1967 ,וחוק החשמל, התשי"ד -1954 , הם הסדרי החקיקה היחידים הקובעים ייחוד פעולות למהנדס בניין, לאדריכל ולמהנדס חשמל32 .
שנמצאו כשירים לכך תנאי הכשירות של בעלי מקצוע אלה קבועים בתקנות ובחוק האמורים.
עם זאת, חלק לא מבוטל של בעלי מקצוע בתחומים התכנוניים-ניהוליים המעורבים בתהליך הבנייה פועלים בלי שבוצעה לגביהם הסדרה חוקית, הכוללת קביעת דרישות בנוגע לכשירותם ומגדירה את תפקידם ואת תחומי אחריותם.
עם בעלי מקצוע אלה נמנים בין היתר מפקח צמוד, מנהל פרויקט ויועצים ומתכננים בתחומים שונים, ובהם תחומי הביסוס והאינסטלציה.
היעדר דרישת כשירות מבעלי המקצוע בענף הבנייה מקשה את ביצוע הפיקוח, כדי להבטיח את בטיחות הבנייה בישראל.
ועדת זילר המליצה כי כדי להבטיח את בטיחות המבנה יש להקפיד על מעורבותם וכשירותם של כל מתכנני הליבה (האדריכל, מהנדס השלד, יועץ הקרקע, מתכנן החשמל, יועץ המעליות ויועץ הבטיחות) בעת התכנון ובעת ביצוע הפיקוח העליון.
כמו כן המליצה ועדת זילר לשתף בעת הביצוע את בעלי המקצוע האלה: מנהל הפרויקט, המפקח הצמוד, המהנדס האחראי לביצוע השלד, מנהל האתר ומנהל העבודה.
ועדת ההיגוי הממשלתית הגיעה למסקנה כי אף שייחוד פעולות יגביל את חופש העיסוק של בעלי המקצוע שצוינו לעיל, הדבר עולה בקנה אחד עם הנאמר בסעיף 4 לחוק יסוד: חופש העיסוק, שכן ההגבלה נעשית לתכלית ראויה - הגברת הבטיחות בענף הבנייה.
כשלים בביצוע החלטות הממשלה : בהחלטה 964 הטילה הממשלה על משרד הכלכלה לקבוע, בתיאום עם משרד הפנים, משרד ה בינוי והמשרדים והגופים האחרים הנוגעים בדבר, את בעלי התפקידים הנחוצים לתכנון ולהקמה של בניין ואת הכשירויות הנדרשות מהם33 .
בהחלטה1169 קבעה הממשלה כי המשרדים האחראים לביצוע המשימות האמורות יכינו תכניות עבודה מפורטות, הכוללות לוחות זמנים, מדדי תפוקות ופירוט הוצאות, אשר יובאו לאישורו של צוות ההיגוי ליישום בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
בביקורת עלה כי משרד הכלכלה לא נערך לביצוע המשימות שהוטלו עליו , לא דרש תקציבים לביצוען וכן לא הכין תכנית עבודה מפורטת , וממילא לא הגיש אותה לאישורו של צוות ההיגוי ליישום.
בכך התעלם משרד הכלכלה מהמשימות שהוטלו עליו במסגרת יישום החלטות הממשלה הנוגעות להסדרת הבטיחות והאיכות בענף הבנייה בישראל.
עוד עלה כי המנכ"לים של משרד הכלכלה בתקופה שנבדקה בביקורת זו לא פעלו ליישום החלטות הממשלה; על פי המסמכים שנמסרו למשרד מבקר המדינה התקיים הדיון הראשון בנושא ייחוד פעולות של בעלי המקצוע בענף הבנייה, בהשתתפות מנכ"ל המשרד, רק במאי 2012.
32 בסעיף4 לתוספת הראשונה לתקנות האמורות יוחדו פעולות גם למהנדס רישוי הרשום במדור להנדסה כימית.
33 בהחלטה963 הטילה הממשלה שוב על משרד הכלכלה לפעול לביצוע שינויים ככל הנדרש בנוגע לייחוד הפעולות ולשמירת הכשירות של עובדים מקצועיים בתחום הבנייה - אדריכלים, מהנדסים, הנדסאים ובעלי מקצוע אחרים.
פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה 287 .
:שם הדוח פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 חסמים משפטיים להסדרת ייחוד הפעולות בהנדסה ואדריכלות : מטרת הסדרתו של ייחוד פעולות היא להבטיח שרק בעלי הכשרה מתאימה יוציאו לפועל פעולות הקשורות לתחומי ההנדסה והאדריכלות, ולאפשר שמירה על רמה מקצועית הולמת של העוסקים בתחומים אלה - כל זאת כדי להגן על שלום הציבור ובטיחותו.
מועצת ההנדסה והאדריכלות (להלן - המועצה) הוקמה מכוח חוק המהנדסים והאדריכלים.
בראש המועצה עומד שר הכלכלה או מי שהוא מינה לכך.
המועצה עוסקת בעיקר בתחומי הרישום, הרישוי והאתיקה המקצועית, וכמו כן קיבלה עליה בעבר לטפל בנושא ייחוד הפעולות של המהנדסים והאדריכלים.
במרץ 2007 הועלה בישיבת המועצה הצורך בהסדרת ייחוד פעולות גם להנדסאים ולטכנאים, ואולם היועץ המשפטי של משרד הכלכלה הדגיש כי לא ניתן לקדם את התקנת התקנות בדבר ייחוד פעולות כאמור או בדבר הרחבת ייחוד הפעולות של המהנדסים והאדריכלים, שהן בגדר חקיקה משנית, כל עוד לא מוסדר מעמדם של ההנדסאים בחקיקה ראשית.
זאת על פי עמדת משרד המשפטים משנת 1997 .
נמצא כי על אף עמדת משרד הכלכלה, המשיכה המועצה בפעילותה להרחבת ייחוד הפעולות של המהנדסים והאדריכלים.
בספטמבר 2012 מסר יו"ר המועצה דאז ללשכה המשפטית במשרד הכלכלה את המלצת המועצה לייחד פעולות לכל תחומי העיסוק בנושא התכנון והבנייה שוועדת זילר ראתה בהם תחומי ליבה.
משרד הכלכלה דחה את המלצת המועצה, מכיוון שבאותה עת הושלמה חקיקת חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים, התשע"ג - 2012 (להלן- חוק ההנדסאים והטכנאים), ומסר ליו"ר המועצה כי שר הכלכלה יחליט בעניין ייחוד הפעולות למהנדסים ו להנדסאים רק לאחר שיתייעץ עם ועדה משותפת למועצ ה ולמועצת ההנדסאים והטכנאים (להלן - הוועדה המשותפת).
בביקורת עלה כי אף שעוד בשנת 1997 ידע משרד הכלכלה כי חקיקה ראשית שתסדיר את מעמד ההנדסאים והטכנאים בישראל היא תנאי הכרחי לייחוד פעולות לעוסקים בתחום הבנייה, הוא לא פעל לקידום חקיקה כזאת.
ר ק בנובמבר 2012 , בעקבות הצעת חוק שהגיש חבר כנסת מטעמה של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, התקבל חוק ההנדסאים והטכנאים, ובכך הוסר החסם המשפטי לייחוד פעולות כאמור.
עוד עלה כי רק בישיבה שהתקיימה בינואר 2014, בראשות המשנה למנכ"ל משרד הכלכלה, נקבע לוח זמנים לקידום פעולתה של הוועדה המשותפת , וכי רק שבעה חודשים לאחר מכן, ביולי 2014 , התכנסה לראשונה ועדה זו.
במועד סיום דוח הביקורת, אוקטובר 2014 , טרם גובשה הצעה לייחוד פעולות לבעלי תפקידים בתחום התכנון וההקמה של בניינים ולקביעת הכשירויות הנדרשות מהם.
בתגובתו של מי שהיה מנכ"ל משרד הכלכלה בשנים 2013-2009 נמסר כי תפקיד משרד הכלכלה ביישום דוח ועדת זילר היה זניח, וכי המשרד תמך בקידום חוק ההנדסאים והטכנאים, אשר היה הכרחי להסדרת ייחוד הפעולות של העוסקים בתחום הבנייה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ההסדרה של ייחוד פעולות כאמור הוטלה במפורש על משרד הכלכלה, וכי מדובר בהסדרה הכרחית לשיפור איכות הבנייה בישראל.
כמו כן, כאמור, חוק ההנדסאים והטכנאים לא ק ודם על ידי משרד הכלכלה, אלא הועלה כהצעת חוק פרטית.
שם הדוח: פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 שימור כשירויות : שימור כשירויות של בעלי מקצוע בענף הבנייה הוא תהליך שיטתי הכולל ריענון, הרחבת הידע ושיפור המיומנויות - כל זאת כדי לוודא שלבעלי המקצוע האמורים יהיה הידע הנדרש לביצוע המשימות המוטלות עליהם.
ועדת ההיגוי הממשלתית המליצה כי שימור כשירויות יהיה תנאי לחידוש הרישיון של בעלי המקצוע בתחום הבנייה.
במאי 2010 הוקם צוות משותף למועצה ולאגף הבנייה , והוטל עליו לגבש הצעה בנוגע לשימור כשירויות.
במאי 2011 הצטרפו לצוות המשותף נציגי איגוד המהנדסים ואיגוד האדריכלים.
באוגוסט 2012 הגיש הצוות המשותף את הצעתו לשימור כשירויות למשרד הכלכלה.
בספטמבר 2012 החליטה הלשכה המשפטית של משרד הכלכלה לפעול לתיקון חוק המהנדסים והאדריכלים ותקנות המהנדסים והאדריכלים (תנאים לרישוי), התשס"ח-2007 .
מטרת התיקון הייתה לקבוע בחוק ובתקנות האמורים מהן הכשירויות שיש לשמר ובאיזה אופן, כדי להיות זכאי לחידוש הרישיון המקצועי.
עד למועד סיום הביקורת לא פעל משרד הכלכלה לתיקון החוק והתקנות, כדי להסדיר את שימור הכשירות המקצועית של בעלי המקצוע בתחום הבנייה.
בכך לא מילא משרד הכלכלה אחר החלטה 963 .
הלשכה המשפטית במשרד הכלכלה מסרה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2014" : התיקון של שימור כשירויות כרוך בייחוד פעולות גם מבחינה מהותית, לפיכך, יש לקדם את ייחוד הפעולות, ובמסגרתו גם את שימור הכשירויות, כמקשה אחת וכתיקון חקיקה שלם.
אנו ננחה את הוועדה המשותפת והצוות המקצועי להגיש המלצות גם בנושא שימור כשירויות.
לאחר שיוחלט בקשר לתוכן המוצע של ייחוד הפעולות, הוועדה המשותפת תוכל להגיש את המלצותיה גם בנושא שימור כשירויות".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה כי מאחר שייחוד הפעולות של האדריכלים והמהנדסים כבר נקבע בחוק המהנדסים והאדריכלים, אין עוד חסם לקידום ההסדרה של שימור הכשירויות במקצועות אלו.
נוסף על כך, העיכובים בהסדרת נושאי ייחוד הפעולות, הכשירו יות ושימורן בענף הבנייה מהווים חסם לקידום פרויקט המעגל החכם.
על משרד הכלכלה לגבש - בתיאום עם משרד הפנים ומשרד הבינוי, האחראים לביצוע שאר מרכיבי הפרויקט - תכנית עבודה הכוללת לוחות זמנים ל הסדרת נושא הכשירויות וכן להמשיך בפעולות לקידום החקיקה בעניין זה.
פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה 289 .
:שם הדוח פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 סיכום .
ועדת זילר, שהוקמה בעקבות אסון ורסאי במאי 2001 , העלתה כשלים חמורים ביותר בעניין בטיחות מבנים ומקומות המשמשים את הציבור, אשר נובעים מכשל מערכתי מתמשך בשרשרת שלבי הייצור.
ועדת זילר קבעה כי דרוש שינוי מבני ותפיסתי כולל על מנת להחליף את המערך הקיים להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה - "המעגל השוטה" - במערך חדש - "המעגל החכם".
בהמלצות הליבה של ועדת זילר צוין כי הקמת המעגל החכם צריך שתכלול הכנת קוד בנייה, הקמת מכוני בקרה וקביעת כשירויות בעלי תפקידים בענף הבנייה.
ועדת זילר מפרטת בדוח שהגישה ופרסמה בדצמבר 2003 שורה ארוכה של המלצות ליצירת המעגל החכם.
בעשור האחרון קיבלה הממשלה החלטות ליישום ההמלצות המפורטות בדוח, הקימה למטרה זו ועדות, מינהלות וצוותי עבודה רבים ולאחרונה אף ביצעה תיקונים בחוק התכנון והבנייה.
ואולם בדיקת הביצוע של המשימות שהטילה הממשלה על משרדיה במסגרת יישום ההמלצות של ועדת זילר מעלה מחדלים מתמשכים בניהול הפרויקט להקמת המערך החדש.
עקב כך, במועד סיום הביקורת - 11 שניםלאחר פרסום דוח ועדת זילר - רוב ההמלצות שפורטו בו רחוקות מיישום, ומצב הבקרה ההנדסית הטכנית על תכנון המבנים ובנייתם אינו שונה במידה ניכרת מהמצב שהיה בתחום זה במאי 2001 , המועד שבו אירע אסון ורסאי.
להקמת מערך חדש להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה יש חשיבות לאומית, הן בשל תכליתו - הבטחת שלום הציבור, והן בשל השפעותיו מרחיקות הלכת על כל שלבי הבנייה, ובעיקר על שלבי הרישוי, התכנון והביצוע.
עקב החשיבות הלאומית של הפרויקט יש למנות גופי-על לניהולו; גופים אלה יהיו אחראים ליישום הפרויקט, לבקרה על היישום ולביצוע התיאומים הנדרשים.
ראשית כול על הממשלה לשקול למנות גוף מטה שילווה את הפרויקט, יפקח על ביצועו וידווח לממשלה על מידת יישום החלטותיה בכל הנוגע להשגת יעדי הפרויקט ולעמידתו במסגרות התקציב ובלוחות הזמנים שנקבעו לו.
כמו כן, על הממשלה לשקול למנות גוף שינהל את הפרויקט בפועל מנקודת מבט על-משרדית.
על כל משרד המעורב בביצוע הפרויקט להפעיל את גופי הניהול שלו למילוי המשימות שהוטלו עליו, על פי היעדים ולוחות הזמנים שיקבעו גופי-העל.
נוכח ההשפעה שיש לפרויקט הקמת המערך החדש על שלום הציבור, מחויבת הממשלה לעקוב אחר הבאתו לכלל סיום, לאחר שנים כה רבות של עיכובים.