HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
'הכניסה לתל אביב בכביש מס1 ממחלף גנות עד גשר קיבוץ גלויות מתבצעת בחלק מהכביש באמצעות חמישה נתיבים, בחלקו בארבעה ובסופו בשלושה נתיבים עד נתיבי איילון.
כדי לפנות מקום לסלילת 100 המטרים האחרונים של הנתיב המהיר צומצמו שלושת הנתיבים של כביש מס' 1 לשניים, והדבר גרם לצוואר בקבוק בכניסה לנתיבי איילון לאלה שלא משתמשים בנתיב המהיר.
: ביטול תחנת הרכבת אחד הרכיבים העיקריים בפרויקט, עוד מתחילתו, היה תחנת הרכבת שתוכננה להיבנות במתחם "חנה וסע".
למרות התכנון, הקמת התחנה במתחם לא נכללה במסמכי המכרז, מאחר שכבר פועלות בקרבת מקום שתי תחנות רכבת: תחנת כפר חב"ד ותחנת נתב"ג.
יצוין כי הקמת התחנה במתחם "חנה וסע" הייתה עשויה להגדיל את הביקוש לנסיעה ברכבת מצד אלו שלא ירצו לשלם "אגרת גודש" ומצד אלו שהגיעו ללא רכב, ומכאן שהקמתה של תחנת רכבת במתחם הייתה מאפשרת לשפר את שירותי התחבורה הניתנים לציבור.
נוסף על כך, השקעה בתחנת רכבת יכולה לפתור בעיות שייווצרו בנתיב המהיר כגון: תאונות דרכים או חסימות של אחד הנתיבים.
הפעלת הרכבת הייתה יכולה לאפשר גיבוי לפעילות של שירותי ההסעה ללא תשלום או של התחבורה הציבורית ותאפשר פיזור ליעדים נוספים כדוגמת תחנת ההגנה, ששירותי ההסעה ללא תשלום אינם מגיעים אליה, וליעדים נוספים מחוץ לתל אביב.
בהסכם הזיכיון נקבע כי הנתיב מיועד לשרת כ - 1,600 כלי רכב בשעה במהירות נסיעה שלא תפחת מ-70 קמ"ש, וכי במתחם "חנה וסע" תהיה תפוסה של 2,000 כלי רכב.
מהדוח שהכין הזכיין בנושא הפעילות בנתיב המהיר בחודשים ינואר-יולי 2011 עולה כי חנו במתחם "חנה וסע" כ-900 כלי רכב ביום בממוצע, כי מהירות הנסיעה הממוצעת הייתה 93 קמ"ש, וכי בנתיב נסעו כ - 1,200 כלי רכב בשעה בממוצע.
יעדי ההסעות : במתחם "חנה וסע" ניתנים שירותי הסעות בשני קווים בלבד: קו סובב הקריה בתל אביב וקו למתחם הבורסה ברמת גן.
אין במתחם "חנה וסע" מערכת הסעה לנוסעים שצריכים להגיע למקומות מרכזיים אחרים בתל אביב כגון התחנה המרכזית, והדבר מצמצם את מספר הנוסעים שכדאי להם להחנות במתחם "חנה וסע" ולנסוע בנתיב המהיר באמצעות ההסעות.
בתשובת משרד התחבורה מספטמבר 2011 נמסר כי הקווים נבחרו לאחר בחינה מקצועית מעמיקה, וכי במועד סיום הביקורת נעשתה בדיקה נוספת ובעקבותיה 966 דוח שנתי62 .
הוחלט להפעיל קו נוסף שיעדו שדרות רוטשילד; נוסף על כך החל לפעול קו100 לירושלים13.
מדינת ישראל השקיעה בפרויקט כ -115 ,מיליון ש"ח למימון תשלום ליועצים לתחזוקה ולביצוע עבודות שונות, לתשתיות, להפקעת מקרקעין ועוד.
עם זאת המדינה קיבלה מהזכיין תמלוגים בסך 250 מיליון ש"ח בגין הפעלת הכביש.
בשנים 2010 ו- 2011 פנה הזכיין למדינה בתביעה לקבלת תשלום בסך כ-200 מיליון ש"ח לכיסוי הוצאותיו, ובכלל זה הוצאות על עבודות נוספות שביצע לטענתו עבור רכבת ישראל במסגרת הקמת הנתיב בסך כ -38.
3 מיליון ש"ח, על ביצוע תעלת ניקוז מבטון, כ- 41.
38 ,מיליון ש"ח והוצאות על ביצוע עבודות תחזוקה בתקופת הבנייה כ-51 .
מיליון ש"ח משרד האוצר ציין בתשו בתו למשרד מבקר המדינה כי תביעותיו הנוספות של הזכיין נמצאים בהליך בוררות.
הנתיב המהיר בכניסה לירושלים .
על פי החוק, שר התחבורה מוסמך לקבוע כי נתיב תחבורה ישמש נתיב מהיר, אולם אם מדובר בשינוי ייעודו של נתיב שכבר הוקם, הרי שוועדת הכלכלה של הכנסת נדרשת לאשר שינוי זה, להכריז על הנתיב כנתיב אגרה ולהתקין תקנות בנושא.
כאמור, בשנת 2005 הוחלט לאחד בין פרויקט הנתיב המהיר לירושלים לפרויקט הנתיב המהיר בכניסה לתל אביב ולאפשר לזכיין להקים ולהפעיל נתיב מהיר לתחבורה הציבורית ולגבות אגרה על יתרת הקיבולת בנתיב מרכבים פרטיים בעלי תפוסה נמוכה.
כאמור, באוגוסט 2007 נחתם עם הזכיין הסכם הזיכיון שבין היתר מקנה לו זכות להפעיל נתיב מהיר מאזור מוצא בכביש 1 ועד צומת גינות סחרוב בכניסה לירושלים, עם סיום הקמת הנתיב המהיר לתל אביב; כמו כן להפעיל שירותי אוטובוסים מחניון "חנה וסע" במתחם שפירים עד לקריית הממשלה בירושלים.
13 על פי הסכם הזיכיון, היה על הזכיין להקים קו הסעות ממתחם חנה וסע לאזור קריית הממשלה בירושלים.
לאחר שהדבר לא צלח העביר משרד התחבורה לאגד את הזכות להפעלת הקו האמור (קו 100 ) בתשלום.
אפשר להגיע למתחם חנה וסע, להחנות את הרכב בחינם ולנסוע בתחבורה ציבורית לירושלים.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים 967 .
אף שהעבודות להקמת נתיב מהיר לירושלים היו כלולות בהסכם, במועד סיום הביקורת באוגוסט 2011 , לא הוחל בהקמת הנתיב המהיר לירושלים.
משרד התחבורה מסר בתשובתו כי הנושא נמצא בטיפול משרד התחבורה לקראת הגשתו לאישור ועדת הכלכלה.
היות והנתיב השמאלי בכניסה לירושלים מיועד כיום לתחבורה ציבורית ובכדי להסב אותו לנתיב אגרה יש לקבל את אישור ועדת הכלכלה.
במסגרת הסכם פשרה שנחתם בין המדינה ובין הזכיין במרץ 2010 נקבע כי אם לא תאשר ועדת הכלכלה של הכנסת את הבקשה להסב את הנתיב השמאלי בכניסה לירושלים, יהיה בעל הזיכיון זכאי לתשלום פיצוים בגין אבדן ההכנסה אשר נגרם לו עקב אי -ההפעלה של הנתיב המהיר בכניסה לירושלים בגין פרק הזמן שבין מאי 2011 למאי 2019.
בביקורת נמצאו ליקויים בהקמתו של פרויקט הנתיב המהיר כדוגמת היעדר תכנון מוקדם של הפרויקט ואי-תיאום בין כל הגורמים המשתתפים בהקמתו.
זאת ועוד, בעת שהוחל בגיבוש הפרויקט להקמת הנתיב המהיר הייתה המדינה ערה לכך שכביש מס' 1 , שהוקם כ-40 שנה לפני כן, חופף בחלקו לתחום רצועת מסילת הרכבת, והדבר עלול לפגוע בפיתוח תוואי עתידי של מסילת הרכבת הרביעית.
אף על פי כן לא פעלה המדינה לפתרון יסודי של הבעיה אלא התחייבה להוציא סכומים גדולים להעתקת חלק מהנתיב המהיר בעת שתוקם מסילת הרכבת האמורה.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרדי התחבורה והאוצר להפיק לקחים מהליקויים האמורים שהעלתה הביקורת בנוגע לאופן הקמת הפרויקט, כדי למנוע את הישנותם אם יוחלט על פרויקטים דומים בעתיד.
כמו כן, עליהם לבחון דרכים לתיקון המצב נוכח הצרת כביש מס' 1 לכלל הציבור ונוכח הצורך לפנות את הנתיב שעליו מיועדת להיסלל המסילה הרביעית.
כביש מספר אחד הוא ציר תנועה מרכזי במדינה והכניסה ממנו לתל אביב נדרשת לשימוש כלל הציבור במ שך כל שעות היממה.
השימוש בנתיב המהיר דורש עלות כספית לא מבוטלת מאזרחים פרטיים המעוניינים להשתמש בו, בעוד החלופה של שימוש בתחבורה ציבורית אינה בשיאה.
יש מקום לתת על כך את הדעת בעת שיישקלו פרויקטים דומים בעתיד.
שידורי הטלוויזיה הרב -ערוצית בכבלים ובלוויין כולל ים למעלה ממאה ערוצי טלוויזיה שונים, מקומיים וזרים, ערוצי שמע, שידורים אינטראקטיבים ושידורי מכירה.
שידורים אלה מופקים ומשודרים בידי בעלי רישיונות.
מגזר שידורי הטלוויזיה הרב-ערוצית מאופיין בשליטה דואופולית 7 של שתי חברות.
הראשונה- חברת הוט מערכות תקשורת בע"מ ( HOT ) (להלן- הוט) - הוקמה בינואר 20078 .
אס שירותי לוויין 1998 ( ) בע"מ YES ) (להלן - יס), נוסדה בשנת 1998 והחלה את שידוריה לראשונה ביולי 2000 .
בשנת 2010 היו להוט כ- 900,000 מנויים, וליס כ- 550,000 .
מנויים ההסדרים להפעלת שידורי טלוויזיה בכ בלים ובלוויין נקבעו בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב- 1982 (להלן - חוק התקשורת).
מכוח חוק זה הוקמה בשנת 1986 המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין (להלן - המועצה) הכוללת 13 חברים.
במאי 2008 מונה מר ניצן חן לתפקיד יו"ר המועצה (להלן- יו"ר המועצה או היו"ר).
בחוק התקשורת נקבעו תפקידי המועצה, ובכלל זה נקבע כי עליה לקבוע את המדיניות לגבי סוגי השידורים, נושאי הם, תוכנם, רמתם, היקפם ומועדיהם; לקיים שידורים קהילתיים ; לעודד הפקות מקוריות -מקומיות; לפקח על ביצוע שידוריהם של בעלי הרישיונות9; לקבוע כללים הנוגעים לשידורים ולהעניק רישיונות לשידורי כבלים10 .
בתקנות שונות ובכללים שקבעה המועצה הוקנו למועצה סמכויות רבות הנוגעות למערך שידורי הטלוויזיה הרב-ערוציים 11 .
גופי השידור הכפופים לאסדרת המועצה הם בעלי הרישיונות לשידורי טלוויזיה רב -ערוצית - הוט ויס (להלן - החברות) וכן בעלי רי שיונות לשידורים לפי דרישה ( VOD12 ), בעלי רישיונות מיוחדים, הערוצים הייעודיים13 .
וערוץ הכנסת חוק התקשורת מקנה ליו"ר המועצה סמכויות שונות, ובהן הסמכות לחתום בשם המועצה על הכללים שקבעה, על ה רישיונות שנתנה ועל ה החלטות שקיבלה , הסמכות להטיל עיצום כספי על בעל רישיון שהפר את הוראות החוק והסמכות לדרוש את תשלום העיצום הכספי ולגבות אותו.
גם בכללי התקשורת (בזק ושידורים) (בעל רישיון לשידורים), התשמ"ח - 1987 (להלן- כללי השידורים), ובכללי .
7 שליטה על המסחר במוצר או בשירות הנתונה בידי שני מתחרים בלבד.
8 הוט מיזגה לתוכה את חברות הכבלים תבל וערוצי זהב, שפעלו בשנים 1990 -2002 .
9 ביולי 2001 'אישרה הכנסת את חוק הבזק (תיקון מס25 ), התשס"א- 2001 , העוסק במעבר ממתן זיכיונות לשידורי כבלים למתן רישיונות.
10 כמה חוקים מקנים למועצה סמכויות ספציפיות נוספות, ובהם חוק סיווג, סימון ואיסור שידורים מזיקים, התשס"א - 2001; חוק הקלות לחרש, התשנ"ב - 1992; חוק שידורי טלוויזיה מהכנסת, התשס"ד - 2003 ,); חוק שידורי טלוויזיה (כתוביות ושפת סימנים התשס"ה- 2005 ; והח וק להגבלת עוצמת הקול בתשדירי פרסומת, בקדימונים ובשידורים אחרים (תיקוני חקיקה), התשס"ח- 2008 .
11 בישראל פועלות שתי רשויות נוספות בתחום השידורים- הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו, המסדירה את תחום שידורי הטלוויזיה והרדיו המסחריים; ורשות השידור, המופקדת על השידור הציבורי.
13 במועד סיוםהביקורת פועלים במסגרת מערך שירותי הטלוויזיה שני ערוצים יעודיים וכן פועל ערוץ בעל רישיון מיוחד - ערוץ הקניות.
התקשורת (בזק ושידורים) (תשדירי פרסומת, תשדירי שירות והודעות חסות בשידורי ערוץ ייעודי), התשס"ד - 2004 .
, הוקנו סמכויות שונות ליו"ר המועצה בנובמבר 1997 הסמיכה הממשלה 14 את שרת התקשורת דאז, להקים מינהלה להסדרת השידורים לציבור (להלן - מינהלת ההסדרה), שנועדה להרחיב ולארגן מחדש את מערך שידורי הטלוויזיה הציבורית והמסחרית באמצעות חקיקה והצעות תואמות לביצו ע.
בפועל מינהלת ההסדרה מסייעת למועצה למלא את תפקידה ועוסקת, בין היתר, בהכנת מכרזים לע רוצים הייעודיים, בבדיקתם ובייעו ץ שוטף למועצה.
המועצה מתוקצבת בתקציב משרד התקשורת (להלן - המשרד).
בחוק התקשורת נקבע כי הממשלה תעמיד לרשות המועצה את האמצעים והתקציבים הדרוש ים לתפקודה התקין, ולצורך כך תפעל, אם הדבר יידרש, להקצבת סכומים נאותים בחוקי התקציב.
מנתוני המועצה עולה, כי בשנת 2010 ביצוע התקציב של המועצה ומינהלת ההסדרה היה כ-5.
8 מיליון ש"ח, ובשנת 2011 כ-4.
במועד הביקורת הועסקו במועצה שבעה עובדים בהתאם לתקן, והיא העסיקה גם שישה סטודנטים בתפקיד בקרי צפייה, וכן יועצים לפי הצורך.
במועד הביקורת הועסקו במינהלת ההסדרה שבעה עובדים.
בחודשים מרץ 2010 - אוגוסט 2011 בדק לסירוגין משרד מבקר המדינה את נושא הפעילות של המועצה ושל מינהלת ההסדרה.
הבדיקה נעשתה במועצה, במינהלת ההסדרה ובמשרד.
בדיקות השלמה נעשו בנציבות שירות המדינה (להלן - נש"מ).
משרד מבקר המדינה פרסם בעבר דוחות הנוגעים לשידורי הטלוויזיה בכבלים ובלוויין15 ולפעילותה של המועצה16 .
עבודת המועצה ומינהלת ההסדרה .
לפי חוק התקשורת תמנה הממשלה מועצה ובה 13 חברים שיציע לה שר התקשורת (להלן - השר): שישה נציגים ממשרדי הממשלה שהם עובדי מדינה (שלושה נציגים שהמליץ עליהם השר, נציג שהמליץ עליו שר התרבות, נציג שהמליץ עליו שר האוצר ונציג שהמליץ עליו שר המשפטים), ושבעה נציגי ציבור (שניים שהמליץ עליהם מרכז השלטון המקומי, שני ים המייצגים לדעת השר את הצרכנים, אחד המייצג לדעת השר את האמנים והיוצרים בישראל ושני נציגי גופים בתחום החינוך והתרבות שהמליץ עליהם שר התרבות ).
יו"ר המועצה יהיה נציג השר.
15 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 49 ( 1999 '), עמ420 ; דוח שנתי52 ב( 2002 '), עמ 897 ; דוח שנתי 54 ב ( 2004 '), עמ891 .
16 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 57 ב( 2007 '), עמ695 .
לפיתקנות הבזק (כהונתם של חברי המועצה לשידורי כבלים וסדרי עבודתה של המועצה), התשמ"ז - 1987 (להלן- תקנות עבודת המועצה), תקופת כהונתו של חבר המועצה תהיה ארבע שנים, וניתן למנות מחדש חבר מועצה שכהונתו תמה לתקופת כהונה נוספת אחת בלבד ברציפות.
לפי תקנות עבודת המועצה, המניין החוקי בישיב ותיה הוא רוב חבריה ובכלל זה יו"ר המועצה או ממלא מקומו .
עוד קובעות תקנות עבודת המועצה כי ישיבה שבעת פתיחתה השתתף בה מניין חוקי תוכל לקבל החלטות רק אם נכחו בעת קבלתן ארבעה חברים לפחות ובהם יו"ר המועצה או ממלא מקומו.
משרד מבקר המדינה בדק נושאים הקשורים להרכב המועצה והעלה את הממצאים האלה: 1.
בשנים 2005 -2011 כיהנה המועצה בהרכב חסר, כמפורט להלן: בשנת 2005 מנתה המועצה עשרה חברים, בשנת 2006 - שישה עד שבעה חברים, בשנת 2007 - שישה עד שמונה חברים, בשנת 2008 - שמונה עד עשרה חברים, בשנת 2009 - שמונה חברים, בשנת 2010 - שמונה עד תשעה חברים ובשנת 2011 מנתה המועצה שמונה עד עשרה חברים.
משנת 2008 מספרם של נציגי הציבור במועצה קטן ממספרם של עובדי המדינה ולא נשמר היחס שנקבע בחוק התקשורת17.
שר התקשורת, מר משה כחלון, כתב למשרד מבקר המדינה בתשובתו מספטמבר 2011 , כי המועצה מונה כיום שמונה חברים, אך חלה התקדמות משמעותית בהליך השלמת ההרכב החסר ובהסדרת המינוי של מועמדים שאותרו.
בכל אחת מהשנים 2008 -2010 קיימה המועצה כ-30 ישיבות.
נמצא כי בפתיחתן של חלק מהישיבות לא נכחו רוב חברי המועצה המכהנים, כנדרש בתקנות עבודת המועצה, הגם שבעת קבלת ההחלטות נכחו ארבעה חברים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על היו"ר להקפיד לפתוח את ישיבות המועצה רק בנוכחות הקוורום הנדרש.
משנת 2007 ועד מועד סיום הביקורת לא כיהן במועצה נציג שלדעת השר מייצג את האמנים והיוצרים בישראל.
חברי המועצה חששו שבהיעדרו של נציג זה יתקבלו החלטות שאינן מאזנות בין כל האינטרסים הנדרשים.
להלן דוגמאות: (א) כאמור, אחד מתפקידי המועצה הוא עידוד ההפקות המקומיות.
חוק התקשורת קובע ש"המועצה תחייב בעל ר ישיון כללי לשידורי כבלים להשקיע סכום כספי בשיעור של עד 12% מהכנסותיו השנתיות מדמי המנוי, ושלא יפחת מ-8% מהכנסות אלה, לשם הפקה או רכישה של הפקות מקומיות לשידור ראשונ י".
המועצה קבעה בכל אחת מהשנים 2002 -2011 כי שיעור ההשקעה השנתי יהיה 8% .
17 בישיבת המועצה במאי 2009 אמר יו"ר המועצה: "יש קונצנזוס, יש הצדקה למועצה ציבורית זה בגלל נציגי הציבור.
כולם רואים חשיבות שנציגי הציבור צריכים להיות הרוב במועצה.
המשקל הסגולי של נציגי הציבור מאוד חשוב בעיקר בנושאים שיש בהם שיקול דעת ערכי".
נושא שיעור ההשקעות בהפקות מקוריות נדון בישיבת המועצה ביולי 2008 .
אחד מחברי המועצה אמר בישיבה: "היתרון היחיד בשוק לא תחרותי כמו שוק הטלוויזיה המסחרית והרב -ערוצית שכשיש לך גוף שעושה רווח מעל הנורמלי אתה יכול להחיל עליו כללי רגולציה יחסית מחמירים ולאלץ אותו להשקיע יותר מאשר מה שישקיע בתנאי תחרות אמיתיים.
חבל שאין נציג יוצרים.
קל לנו לקבל החלטה כזו להותיר את שיעור ההשקעה על [8%] "כי אין נציג יוצרים.
יצוין כי הוט מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 כי לטעמה מחוייבות ההשקעה של 8% מסך ההכנסות נותרה על כנה בלא קשר לנוכחותו של נציג היוצרים.
עם זאת הוסיפה כי לדעתה, מינויו של נציג יוצרים למועצה חשוב ביותר, שכן המועצה מקבלת החלטות בתחום השידורים בכלל, והפקות המקור בפרט, בלא גיבוי מקצועי של איש מקצוע מתאים.
גם יו"ר המועצה מסר בתשובתו כי ראוי ונחוץ ביותר שנציג היוצרים יהיה חבר במועצה, אך ציין כי לטעמו ההחלטה האמורה התקבלה על סמך עבודת מטה יסודית.
(ב) בישיבת המועצה ביולי 2008 נכחו נציגי ערוץ ייעודי (להלן- ערוץ א') וביקשו לבטל סעיפים ברישיון הערוץ, ובין היתר, את הסעיף שמשנה את הסדר הבעלות הצולבת החל על הערוץ.
מטרת השינוי הייתה לאפשר לאחת מזכייניות ערוץ 2 להיכנס כשותפה בבעלות בערוץ א'.
אחד מחברי המועצה חשש כי שינוי זה יפגע בפלורליזם הנחוץ בטלוויזיה הרב -ערוצית ואמר בדיון: "מטר יד אותי שלא שמענו את היוצרים".
גם מנהלת מינהלת ההסדרה דאז, עו"ד דורלי אלמגור, הביעה את רצונה לשמוע את חוות דעתם של היוצרים ומנהלי הרשות השנייה.
לפני קבלת ההחלטה חזר חבר המועצה ואמר כי לא הובאו עמדותיהם של גורמים שיכולים להיות מושפעים מהמהלך ולא נסקרו השלכות אפשריות.
אף שעמדת היוצרים לא הובאה כאמור לפני המועצה בין באמצעות חבר מועצה המייצג את היוצרים, ובין באמצעות נציג יוצרים שיופיע בפניה, בספטמבר 2008 היא החליטה לאשר את בקשת ערוץ א'.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2011 טען היועץ המשפטי של ערוץ א' כי אין לביטול הסעיפים האמורים ברישיון הערוץ השפעה שלילית על התזרים לשוק היצירה.
הוא הוסיף כי לפני שזכיינית הרשות השנייה רכשה את מניות הערוץ, עמד הערוץ בפני סגירה, והרכישה אפשרה את המשך הפעלתו ובכך תרמה לשוק היצירה.
השר כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי מאז מרץ 2009 , המועד בו החל לכהן בתפקידו, הוא נקט בכמה פעולות לקידום מינויים של נציגים למועצה, ובהם נציג מגזר היוצרים והאמנים אולם שניים מהמועמדים ויתרו על התפקיד בשלב מתקדם של הליך המינוי.
הוא הוסיף כי מועמדים אחרים לאיוש המשרות החסרות במועצה אותרו, והם נמצאים בשלבי בדיקה.
העובדה שהמועצה פועלת בהרכב חסר לקויה ואינה מאפשרת לה למלא את תפקידה באופן המיטבי.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי שהמועצה תוכל למלא את ייעודה, ובין היתר להביא לידי ביטוי את מכלול השיקולים הרלוונטיים ואת מגוון האינטרסים הקיים בתחום השידורים ולשמור על האינטרס הציבורי, על השר לסיים בהקדם את הליך מינוי החברים החסרים ובהם נציג הציבור המייצג, לדעת השר, את היוצרים והאמנים.
על פי חוק התקשורת, המועצה רשאית לקבוע לעצמה כללים לגבי סדרי עבודתה אם אלה לא נקבעו בתקנות שהתקין השר.
בשנת 1987 הותקנו תקנות עבודת המועצה, המסדירות באופן כללי את סדרי עבודת המועצה, ובכלל זה את אופן זימון ישיבותיה ואת אופן ניהול הפרוטוקול.
לפי התקנות, יו"ר המועצה יזמן את ישיבותיה ויקבע את מועדיהן, את מקום התכנסותן ואת סדר היום שלהן , בכפוף להוראות התקנות .
עוד קובעות התקנות כי יו"ר המועצה יזמן ישיבה מיוחדת אם דרשו זאת השר או ארבעה מחברי המועצה לפחות.
כאמור, תקנות עבודת המועצה מסדירות את סדרי עבודתה באופן כללי בלבד אך היא לא קבעה נהלים מפורטים, ובכללם נהלים בדבר אופן ביצוע המעקב אחר יישום ההחלטות שקיבלה, הנושאים והדיווחים שיועלו לדיון בישיבותיה, אופן פרסום השימועים18 והממשק בינה לבין ועדות המשנה שמינתה.
הנוהל היחידי שאישרה המועצה הוא נוהל הטיפול בהפרות משנת 2002 (להלן- הנוהל משנת 2002 ), המסדיר את הטיפול בבעלי הרישיונות שהפרו את הדין.
יצוין כי גם המבקר הפנימי העיר על כך בדוח שהגיש ביולי 201019 (להלן- דוח המבקר הפנימי), וכתב כי "אין כללים, הגדרות אחריות והגדרות של אבני דרך ולוחות זמנים אופיניים לטיפול בשורת תהליכי עבודה מרכזיים שנועדו לממש את תפקיד המועצה".
יצוין כי באוקטובר 2009 פרסם יו"ר המועצה מסמך שמטרתו הבהרה וחידוד של נוהלי העבודה הפנימיים ושל הממשק בין עובדי המועצה ועובדי מינהלת ההסדרה ובין חברי המועצה וגופים שונים.
המסמך עסק, בין היתר, בהגדרה כללית של סמכויות המועצה ומינהלת ההסדרה, במערך הכפיפויות שלהן ובצורך לקיים ישיבות פנימיות מקדימות לפני כל ישיבת מועצה.
היו"ר כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי מדובר במסמך הנחיות שהוכן לנוכח חילוקי הדעות שהתגלעו בינו ובין מנהלת מינהלת ההסדרה דאז (ראו להלן), ולדבריו זה היה הניסיון הראשון להטמיע סדרי עבודה פנימיים בפעילותן של המועצה ומינהלת ההסדרה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מסמך זה אינו יכול להחליף נוהל עבודה מסודר הממצה את כלל הנושאים הטעונים הסדרה אשר נוגעים לעבודת הצוות המקצועי המסייע למועצה בעבודתה.
נוהל מלא אמור לכלול, בין היתר, את שגרת הטיפול בנושאים שונים הטעונים הכרעה של המועצה.
18 ,לפני שהמועצה מקבלת החלטות כבדות משקל, היא נוהגת לקיים שימוע ציבורי שבמסגרתו היא מאפשרת לכלל הציבור - וגם לגופים מתחום השידורים, היצירה והצרכנות, שיש להם עניין בנושא - להציג לפניה את עמדותיהם בכתב.
19 ,בדוח ביקורת פנימית בנושא "ארגוןממשקים ותהליכי עבודה במועצה לשידורי כבלים ולוויין".
במשך שנים פעלה לצד המועצה ועדת משנה לענייני ספ ורט.
בשנת 2010 הוקמו שתי ועדות משנה נוספות: ועדה לענייני הפקות מקור וועדה לענייני פיקוח ואכיפה.
ועדות המשנה אמורות לדון באופן הטיפול בנושאים אלה ולהגיש המלצות למועצה.
רמת השירות שחברות הכבלים והלוו יין מספקות לצרכן מעוגנת בתקנות ובכללים שנקבעו לפי חוק התקשורת, ברישיון הניתן לה ן ובחוזה ההתקשרות של החברות עם לקוחותיה ן.
במסגרת עיסוקה נדרשת המועצה, בין היתר, לטפל בסוגיות צרכניות.
במועצה מתקבלות פניות ציבור ובהן תלונות העוסקות בסוגיות אלה.
בשנת 2007 התקבלו במועצה כ - 1,700 פניות ציבור, בשנת 2008 כ- 2,600 , בשנת 2009 כ- 2,450 , ובשנת 2010 כ- 4,000 , דהיינו חל גידול של כ - 135% במספר פניות הציבור לעומת שנת 2007 .
הצורך בהקמת הוועדה לנושאי פיקוח ואכיפה שתעסוק גם בסוגיות צרכניות, והוועדה לענייני הפקות מקור, שב ועלה בישיבות המועצה, בין היתר ביולי 2009 , בספטמבר 2009 ובינואר 2010 .
באפריל 2010 ,החליטה המועצה להקים את שתי ועדות המשנה, שבהן יכהנו חברי מועצה ונקבע שעליהן להתכנס פעמיים בחודש.
נמצא כי במועד סיום הביקורת ועדת המשנה לענייני פיקוח ואכיפה עדיין לא התכנסה ולו פעם אחת.
עוד נמצא כי עד מועד סיום הביקורת קיימה ועדת המשנה לענייני הפקות מקור ישיבה אחת בלבד, באוגוסט 2010 .
יצוין כי היו"ר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא מייחס חשיבות להקמת ועדות משנה, אך הוא מתקשה לאיישן בידי חברי המועצה, שכן רבים מהם מחויבים למסגרות נוספות, ובשל כך רק ועדת המשנה לנושאי ספורט התכנסה בתדירות גבוהה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כיוון שהמועצה סברה שיש צורך במינוי ועדות משנה לפיקוח ולאכיפה ולהפקות מקור, הקימה אותן ואף מינתה את החברים בהן, היה עליה לקבוע את סמכויות הוועדות ואת תחומי אחריותן ולוודא כי הן יתכנסו בתדירות ראויה ויסייעו לה לקבל החלטות בסוגיות שבתחומי אחריותה.
אופן פעילותה של מינהלת ההסדרה .
בשנת 1997 הוקמה לפי החלטת ממשלה 20 מינהלת ההסדרה, כגוף זמני שתפקידו יהיה להביא להרחבה ולארגון מחדש של מערך שידורי הטלוויזיה והרדיו עד להקמת רשות תקשורת.
בפועל נעשתה מינהלת ההסדרה לזרוע ביצועית מקצועית הפועלת לצד המועצה.
בדוח שפרסמה המועצה לסיכום שנת 2009 נכתב כי היא נעזרת במינהלת ההסדרה לצורך קבלת החלטותיה ולצורך ביצוע תפקידה.
יצוין כי משנת 2006 , מנהלת מינהלת ההסדרה כיהנה גם כיועצת המשפטית של המועצה, עד שהתפטרה במאי 2010 .
בשל חילוקי דיעות הן לגבי סוגיות עקרוניות בפעילות המועצה והן בנוגע לחלוקת האחריות בין יו"ר המועצה למנהלת מינהלת ההסדרה דאז, מינה השר את המבקר הפנימי של משרד התקשורת לבדוק את הנושא ולהגיש לו את המלצותיו.
בדוח המבקר הפנימי מיולי 2010 נכתב כי לא הוסדרה חלוקת הסמכויות בין יו"ר המועצה למנהלת מינהלת ה הסדרה, וכי אין שום מסמך פורמלי הקובע כי יו"ר המועצה ישמש כממונה על מינהלת ההסדרה.
עם זאת המבקר הפנימי ציין כי בפועל במשך השנים משמש יו"ר המועצה הן כממונה על מינהלת ההסדרה והן כממונה על כלל הסגל המקצועי במועצה.
יצוין כי כבר בשנת 2001 כתב שר התקשורת דאז ליועץ המשפטי לממשלה דאז כי החליט שמינהלת ההסדרה, שהיא גוף זמני שישולב בעתיד במשרד, תמשיך לפעול באופן זמני במתכונת של גוף עצמאי הכפוף ישירות ליו"ר המועצה ולא תהיה חלק ממשרד התקשורת.
לאחר שמבקר הפנים הגיש את דוח הביקורת בנושא, החלו באוגוסט 2010 המשרד ונש"מ בהלי ך של שינוי מבנה התקן במועצה ובמינהלת ההסדרה.
במסגרת זו סוכם כי המשרד יגיש לבחינת נש"מ הצעה למבנה ארגוני מתאים שיסדיר, בין השאר, את יחסי הגומלין בין המועצה ובין מינהלת ההסדרה.
נש"מ כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2011 כי כדי למנוע ניגוד עניינים וליצור הפרדה בין גורמי הייעוץ המשפטי למועצה ובין היחידות ובעלי התפקידים האחרים במועצה ובמינהלת ההסדרה, הוסכם כי יו"ר המועצה יכהן בשלב זה כמנהל מינהלת ההסדרה.
כמו כן אושר שינוי תקינה שבמסגרתו הומרה משרת מנהל מינהלת ההסדרה במשרת יועץ משפטי למועצה הכפוך ליו"ר, וכ ן נקבעה משרת מנהל אגף מערך השידורים לציבור הכפוף אף הוא ליו"ר.
הסמנכ"לית הבכירה למינהל ולמשאבי אנוש במשרד מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2011 כי נעשה שינוי במבנה הארגוני של המועצה ומינהלת ההסדרה, לאחר שהתברר כי יש ניגוד עניינים מובנה בין תפקיד היועץ המשפטי של מינהלת ההסדרה לתפקיד המנהל שלה.
יצוין כי מנגד נש"מ הדגישה בתשובתה שהשינויים שהוסכם עליהם אינם סופיים, ושהנהלת המשרד אחראית להגיש תכנית מוצעת להסדרה סופית של יחסי הגומלין בין מינהלת ההסדרה למועצה, הכוללת מבנה ארגוני חדש והצעה לשינוי מבנה התקן.
נמצא, כי במועד סיום הביקורת עדיין לא הגיש המשרד לנש"מ תכנית מוצעת כאמור.
לפיכך, למרות השינויים שנעשו במינהלת ההסדרה, בפועל עדיין לא הושלמה הסדרת המבנה הארגוני ויחסי הגומלין של המועצה ומינהלת ההסדרה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הנהלת המשרד לפעול בשיתוף נש"מ, כדי להשלים את הסדרת השינוי הארגוני במבנה מינהלת ההסדרה והמועצה כדי למנוע פגיעה אפשרית בפעילות המועצה.
לצורך כך עליהם להקפיד שתפקידו של יו"ר המועצה ושל שאר העובדים במועצה ובמינהלת ההסדרה ומערך הכפיפויות שלהם יוגדרו בבירור.
מנכ"ל המשרד כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2012 כי כהונתו של היו"ר הנוכחי מסתיימת במאי 2012 , ומשיתמנה יו"ר חדש למועצה, תיערך עימו בחינה של מבנה המועצה ומינהלת ההסדרה ולאחר מכן יפנה המשרד לנש"מ בבקשה לאישור שינוי מבני.
דיוני המועצה בנושאים שבאחריותה .
לפי חוק התקשורת, המועצה מוסמ כת "לקבוע את המדיניות לגבי סוגי השידורים, נושאיהם, תכנם, רמתם, היקפם ומועדיהם" וכן לקיים " פיקוח על ביצוע השידורים הניתנים בידי בעלי רישיון לשידורי כבלים בשים לב לסוגי המישדרים והיקפם ".
כאמור, מינהלת ההסדרה ועובדיה מסייעים למועצה באמצעות מתן ייעוץ שוטף - מהבחינה המקצועית והמשפטית.
משרד מבקר המדינה מצא כי לא אחת נושאים מרכזיים הקשורים לעבודתה של המועצה ולעבודתו של הצוות המקצועי של מינהלת ההסדרה לא הובאו לידיעת חברי המועצה, וכי במועד סיום הביקורת עדיין לא התקיים דיון בעניינם, כמפורט להלן: 1.
מנהלת מינהלת ההס דרה דאז התפטרה מתפקידה במאי 2010 , בעקבות חילוקי דעות מקצועיים ובין-אישיים בינה ובין היו"ר.
אף שביוני 2010 ביקש חבר מועצה לקיים דיון בנושא נסיבות התפטרותה, לא התקיים בנושא דיון.
היו"ר לא הביא לדיון במועצה את ממצאי דוח המבקר הפנימי מיולי 2010 והמלצותיו שע סקו בסדרי עבודת המועצה ומינהלת ההסדרה וביחסי הגומלין ביניהן.
כמו כן לא התקיים דיון בסוגיית מבנה התקן במועצה ובמינהלת ההסדרה וביחס הראוי בין שני גופים אלה, אף שהבעייתיות והחיכוכים שנגרמו עקב המבנה הקיים הובאו לידיעת חברי המועצה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר היו"ר כי התקיימו דיונים בעניין המלצות דוח המבקר הפנימי עם עובדי המועצה ומינהלת ההסדרה, בפורום של הנהלת המשרד בראשות מנכ"ל המשרד ובמשרדי נש"מ.
יוער כי דיונים אלה אינם תחליף לדיון במועצה.
ראוי היה שדוח המבקר הפנימי וסוגיית מבנה התקן ויחסי הגומלין בין המועצ ה ובין מינהלת ההסדרה יידונו גם במליאת המועצה, כדי שזו תבחן סוגיות אלה ותגבש את עמדתה בהן כדי להציגה בפני הנהלת המשרד.
היו"ר לא עדכן את המועצה באופן שוטף לגבי תובענות ייצוגיות המתנהלות כנגד גופי שידור שונים שהמועצה מפקחת עליהם בנושאים הנוגעים לתחום השידורים הרב -ערוציים.
יו"ר המועצה פרסם ביוני 2009 הודעה לתקשורת המפרטת תוצאות סקר שהזמינה המועצה כדי לבחון העדפות של המנויים על שירותי הטלוויזיה הרב - ערוצית בעניין תכולת חבילת הערוצים הבסיסית, וזאת עוד לפני שתוצאות הסקר הובאו לידיעת חברי המועצה ובלי שהמועצה דנה בנושא.
"הוועדה לגיבוש המלצות מפורטות בדבר מדיניות וכללי התחרות בתחום התקשורת בישראל" (ועדת גרונאו), הגישה במרץ 2008 את המלצותיה, ובין היתר המליצה על מתווה שלפיו תוצע "חבילת ערוצים בסיסית צרה" הכוללת עשרה ערוצים.
בשנת 2009 החל הצוות המקצועי במועצהובמינהלת ההסדרה לבדוק את משרד התקשורת 1139 .
סוגיית שיווק החבילה הצרה.
לאחר שהוט ויס פנו למועצה בעניין זה, הודיע היו"ר בישיבת המועצה באוקטובר 2010 .
כי יעלה את נושא החבילה הצרה לדיון במועצה למרות זאת, עד מועד סיום הביקורת הוא לא העלה את הנושא לדיון במועצה.
חוק התקשורת קובע כי השר רשאי, לאחר התייעצות במועצה ובאישור הממשלה ו ועדת הכלכלה של הכנסת, להתיר שידורי פרסומת בטלוויזיה הרב - ערוצית.
עוד באוגוסט 2009 עורכי הדין במינהלת ההסדרה הסבו את תשומת לבו של יו"ר המועצה לכך שהשר מצהיר על כוונותיו להתיר שידורי פרסומות בערוצים הזרים המשדרים בשפה הרוסית בכבלים ובלוויין, וכי מנכ"ל יס כבר פנה אליהם בכתב בנושא.
יצוין כי בשנת 2009 נדון נושא הפרסומות בכבלים ובלוויין גם בישיבות של ועדת הכלכלה של הכנסת.
למרות זאת, עד מועד סיום הביקורת, היו"ר לא העלה את נושא הפרסומות בכבלים ובלוויין לדיון בישיבות המועצה, ומשכך היא לא גיבשה את עמדתה בנושא כדי שתוכל להציגה לשר במידת הצורך.