HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מומלץ כי המזה"פ בשיתוף עם המפמ"רים ירחיבו את המהלך שהוביל למהלך מערכתי כולל, אשר יכלול מיפוי מעמיק ויסודי בכלל OECD-ה תוכניות הלימודים (או לכל הפחות בכל מקצועות החובה).
זאת על מנת לקבל תמונה מקיפה ומעמיקה על המצב של הטמעת מיומנויות המאה במסגרת תחומי הדעת, כמהלך מקדים לעדכון התוכניות והתאמתן 21-ה לאתגרי הלמידה המשתנים.
בתגובת המשרד הוא ציין כי המיפוי שערכה המזה"פ והמיפוי שערך אגף תכנון ואסטרטגיה סיפקו תמונה מלאה מספיק לשם הבנת כיווני התכנון הנדרשים לאותה העת.
מיפוי נרחב יותר, כהמלצת מבקר המדינה, לא נדרש בראשית הדרך והיה דורש השקעת משאבים לא מעשית, שכן הייתה דחיפות לגבש מדיניות עדכנית ולקדם תהליך של שילוב המיומנויות בתהליכי הלמידה.
המשרד הוסיף כי בימים אלה מתקיימים מיפויים נוספים בהתאם לצורכי המדיניות והתכנון, ותוכניות הלימודים במדע וטכנולוגיה לכול בבתי הספר היסודיים ובחטיבות הביניים ממופות, במטרה לזהות את אי-ההתאמות ולבצע שינויים כנדרש.
היה חלקי ולא סיפק OECD-אף שהמיפוי שערכה המזה"פ כחלק מיוזמת ה תמונת מצב מלאה על אודות כל תוכניות הלימוד וכל שכבות הגיל, כמתואר לעיל, משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולותיו הנוכחיות של המשרד, הנערכות במקביל לדוח זה, לבצע מיפוי בתוכניות לימודים נוספות.
על המזה"פ לשקול להמשיך ולהרחיב מהלך זה, כחלק מההטמעה המערכתית של רשימת המיומנויות ב"דמות הבוגר", אשר כאמור כולל התייחסות (מפורשת או משתמעת) לאותן מיומנויות בהן התמקד משרד מבקר המדינה בדוח זה.
108 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה בתוכניות הלימודים 21-שילוב מיומנויות המאה ה בתוכניות 21-משרד מבקר המדינה בחן את מידת שילובן של מיומנויות המאה ה הלימודים של מקצועות הדעת: לשם כך ביקש צוות הביקורת מהמפמ"רים לדרג לגבי כל אחת מהמיומנויות הבאות 21 באיזו מידה היא צריכה לדעתם לבוא לידי ביטוי במקצוע שבאחריותם.
בתרשים שלהלן מוצגת התפלגות תשובות המפמ"רים: התפלגות תשובות המפמ"רים לשאלה, "באיזו מידה אתה :21 תרשים הבאות צריכה לבוא לידי 21-סבור שכל אחת ממיומנויות המאה ה ביטוי במקצוע שבאחריותך"?
99על פי תשובות המפמ"רים לשאלון המפמ"רים מהמפמ"רים ציינו לגבי המיומנויות שהוצגו 80%-מהתרשים עולה כי בממוצע כ כי הן נדרשות במידה רבה או רבה מאוד.
המיומנויות שדורגו כנדרשות ביותר הן מהמפמ"רים).
90%( מהמפמ"רים) ולמידה עצמית93%( חשיבה ביקורתית בהמשך לעמדה זו של המפמ"רים ערך מבקר המדינה בדיקה אודות שילוב מיומנויות במסגרת תוכניות הלימודים:21-המאה ה לשם נוחות הצגת הנתונים, עוגלו האחוזים.
99 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה109 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה : כאמור, לקראתשילוב מצומצם של המיומנויות בתוכניות הלימודים הקיימות ) גיבשה המזה"פ את תיק תוכניות הלימודים, שהוא 2019 - 2018( שנה"ל התשע"ט כלי מקוון המרכז את תוכניות הלימודים לכל הרצף החינוכי ומציין את הידע, המיומנויות והערכים הנדרשים בכל תוכנית לימודים.
אחת ממטרותיו של התיק היא להדגים את הקשר בין הידע, המיומנויות והערכים בתוך המקצוע ובין המקצועות.
כל תיק תוכניות לימודים כולל בין היתר רשימת מיומנויות שיש להקנות במסגרת אותו מקצוע ובאופן ספציפי לכל שלב חינוך, בשילוב דוגמאות לדברים "שעל התלמיד להיות מסוגל לעשות לאור תוכנית הלימודים" (להלן - רשימת המיומנויות).
לדוגמה, מיומנות של חשיבה ביקורתית נכללת ברשימת המיומנויות של תיק תוכנית הלימודים בעברית לחט"ע באופן הבא: "להעריך את תוכן הטקסט של הקוראים".
בתיק ]ידע כללי[ (טענות, אמירות, עמדות) באמצעות ידע עולם תוכניות הלימודים לשכבת גיל אחרת, או בתיק תוכניות לימודים במקצוע אחר, היא תוגדר באופן שונה - מותאם גיל ומקצוע.
רשימות של מיומנויות שנכללו בתיקי תוכניות 35 בביקורת בחן משרד מבקר המדינה לימודים בחט"ב ובחט"ע במקצועות האלה: ספרות, עברית, מתמטיקה, היסטוריה, תנ"ך, אזרחות, אנגלית, כימיה, ביולוגיה, פיזיקה, מבוא לכימיה, מבוא לביולוגיה .
נקודת המוצא של הבחינה הייתה שרשימת המיומנויות 100"ו"מדע וטכנולוגיה לכול היא מסמך ציפיות, שמכוון את הגורמים העובדים עם תוכנית הלימודים (ובעיקר המורים) ומגדיר אילו מיומנויות עליהם להקנות לאותה שכבת גיל במסגרת הלימוד במסגרת 21-לאור זאת נבדקה הופעתן של מיומנויות המאה ה.
של אותו תחום דעת הרשימות, ולא נבדקו התוכניות עצמן.
של מיומנויות המאה 2019 שלהלן מוצגת תמונת המצב המעודכנת לשנת3 בלוח שנבדקו, כאמור, בהתאם למידת הופעתן ברשימות המיומנויות המצורפות 21-ה לתיקי תוכניות הלימודים, על פי הניתוח של משרד מבקר המדינה.
לכל שכבת גיל ולכל מקצוע יש תיק תוכניות לימודים אחד.
אולם, לשכבות י'-י"ב (אף שהן מהוות שלוש 100 שכבות לימודים שונות) יש תיק תוכניות לימודים אחד בכל מקצוע (ולא תיק נפרד לכל שכבה).
ככל 1 מקצועות שנלמדים בשנה אחת מהשנים האלה, או ביותר משנה אחת, יוצגו באופן זהה (וייספרו ".
1"-הללו ובין אם ביותר משנה אחת, הוא תמיד ייספר כ יצוין כי במסגרת המקצועות מתמטיקה ופיזיקה הופיעה גם המיומנות של ייצוג ידע, הכוללת הצגת נתונים 101 טבלאיים וגרפיים.
המקצוע "מדע וטכנולוגיה לכול" (הן לחט"ב והן לחט"ע) מופיע בניתוח תחת הכותרת של מקצועות טכנולוגיים.
היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה111 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה מהמפמ"רים העריכו את כל מיומנויות80%-מהלוח עולה כי הגם שבממוצע כ כנחוצות במידה רבה או רבה מאוד במסגרת מקצועות הלימוד 21-המאה ה שבאחריותם, הרי שבפועל מידת השילוב שלהן ברשימת המיומנויות המלווה את תיקי תוכניות הלימודים אינה מספקת.
בתגובת המשרד הוא ציין כי גיבוש המיומנויות במסגרת "דמות הבוגר" הוא מהלך שמתרחש בשנתיים האחרונות, ובהתאם, מיומנויות אלו לא באו לידי ביטוי בתוכניות הלימודים שנכתבו לפני יותר משנתיים, אך בימים אלה פועל משרד החינוך לעדכון פרק המיומנויות בתוכניות הלימודים.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך להשלים את עדכון רשימת המיומנויות בכל תוכניות הלימודים, בכל תחומי הדעת ובכל שלבי הגיל, וכן לכלול התייחסות לכל אחת מהמיומנויות הנדרשות לבוגרי מערכת החינוך; זאת במטרה ליצור "סימני דרך" למורים הנעזרים ברשימות אלה כדי לגבש את מהלך הלימודים ואת הקניית המיומנויות לתלמידיהם.
שלהלן 22 ביטוי נוסף לבעייתיות של מצב זה העלו המפמ"רים עצמם.
בתרשים 21-מוצגות תשובות המפמ"רים למידה שבה הם סבורים שמיומנויות המאה ה צריכות לבוא לידי ביטוי במקצוע שבאחריותם, לעומת המידה שבה הם סבורים שהן באות לידי ביטוי בפועל בתוכני הלימוד, שיטות ההוראה וההערכה במקצועות שבאחריותם.
112 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה הפער שעולה מעמדות המפמ"רים בין המידה שבה:22 תרשים המיומנויות צריכות לבוא לידי ביטוי בתחומי הדעת ובין המידה שבה 102הן באות לידי ביטוי בפועל במקצועות הלימודים על פי תשובות המפמ"רים לשאלון המפמ"רים.
מהתרשים עולה כי ככלל המפמ"רים סבורים שקיים פער בין המידה שבה אמורה להופיע כל אחת מהמיומנויות "במקצועות הלימודים שבאחריותם לבין המידה שבה היא מופיעה בפועל במקצועות הלימוד.
הפער הגדול ביותר, לדעת המפמ"רים, הוא בין האופן שבו המיומנויות של הכוונה עצמית, חשיבה ביקורתית, למידה עצמית ויכולת פתרון בעיות באות לידי ביטוי במקצועות שבאחריותם לבין המידה שבה מיומנויות אלה צריכות להופיע.
נוסף על כך, הנתונים הציגו פערים בין תפיסות המפמ"רים של מקצועות החובה שלהלן מוצגים ההבדלים.
23 לבין המפמ"רים של מקצועות הבחירה.
בתרשים המפמ"רים נשאלו לגבי כל אחת מהמיומנויות באיזו מידה לדעתם היא צריכה להופיע במקצוע שבאחריותם 102 2 ; - כלל לא 1( 5 - 1 ובאיזה מידה היא מופיעה בפועל.
הם התבקשו לדרג את תשובותיהם בסולם של - במידה רבה מאוד).
לאחר מכן, ולשם ניתוח 5 ; - במידה רבה 4 ; - במידה בינונית 3 ;- במידה מועטה התשובות והצגת הממצאים, חושב ממוצע התשובות.
היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה113 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה הפער לדעת המפמ"רים בין מידת הביטוי הרצויה של:23 תרשים המיומנויות בתחומי הדעת השונים ובין התבטאותן בפועל, לפי מקצועות בחירה ומקצועות חובה על פי תשובות המפמ"רים לשאלון המפמ"רים.
כעולה מהתרשים, המפמ"רים למקצועות החובה דירגו בממוצע את הצורך בהופעת המיומנויות במקצועות שבאחריותם במידה נמוכה מזו של המפמ"רים למקצועות הבחירה.
עם זאת, הם גם דירגו את מידת הופעתן בפועל של המיומנויות במקצועות במידה נמוכה יותר מזו שלדעתם היא צריכה להופיע.
סך הכול, במסגרת הניתוח נצפו פערים גדולים יותר בין הרצוי למצוי בתשובותיהם של המפמ"רים למקצועות החובה בהשוואה למפמ"רים למקצועות הבחירה בנוגע למרבית המיומנויות (שש מתוך שמונה).
על היעדר מיומנויות נדרשות בתוכניות הלימודים הצביעו גם המשתתפים בתהליכי שיתוף הציבור שערך משרד מבקר המדינה.
כך למשל עולה מדברי רכזי המקצוע ללשון, לאנגלית ולספרות שהשתתפו בקבוצות המיקוד, כי אף שיש צורך בשינוי של , 21-תוכנית הלימודים, היא לא השתנתה והיא אינה משלבת את מיומנויות המאה ה מה גם שעמדות המורים בנוגע לנושאי הלימוד שחשוב שיילמדו אינן נשמעות.
13 התלמידים ציינו אף הם שחומרי הלימוד לא השתנו זה 114 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מהממצאים עולה שהגורמים המקצועיים שאמונים על הבניית תוכניות הלימודים והגורמים שאמונים על הלימוד לפיהן סבורים, כי מיומנויות באות לידי ביטוי באופן חלקי בלבד; וחלקן אינן מופיעות 21-המאה ה כלל ברשימות המיומנויות של תיקי תוכניות הלימוד.
להיעדר התייחסות למיומנויות הנדרשות בתוכניות הלימודים יש השלכה על יכולות המשרד וגורמי המקצוע שבו (המזה"פ והמפמ"רים) לדרוש מהמורים כי יקנו במסגרת המקצוע שהם מלמדים.
21-לתלמידים את מיומנויות המאה ה , של המזה"פ - בשיתוף המפמ"רים, 103בהקשר זה מומחש הצורך, שנדון לעיל המינהל הפדגוגי ואגף התכנון - להשלים ולהבהיר את טיב מיומנויות המאה ובתוכניות הלימודים ואת הצעדים המערכתיים 104 בפרטי התוכן 21-ה הנדרשים להטמעתן.
מומלץ כי המזה"פ עם המפמ"רים ישלימו את בחינת תוכניות הלימודים ואת הופעת המיומנויות במסגרתן והאופן שבו הן באות לידי ביטוי, ובהמשך יפעלו לעדכן את תוכניות הלימודים ולכלול בהן התייחסות מפורשת למיומנויות הנדרשות.
בתגובת המשרד הוא ציין כי רשימת המיומנויות אינה משקפת את אופן שילוב המיומנויות בתוכנית הלימודים עצמה.
לדוגמה, בתוכנית הלימודים של מדע וטכנולוגיה לכול קיימות מיומנויות שונות שהן חלק מתהליך הלמידה, כגון עבודת חקר הדורשת עבודת צוות, ניהול עצמי, אוריינות מדעית ואוריינות דיגיטלית.
המשרד ציין עוד כי בעת הבדיקה טרם הושלמה בנייתם של תיקי תוכניות הלימודים, ולכן תמונת המצב המשקפת את המיומנויות המופיעות ברשימות המיומנויות אינה מעודכנת.
מומלץ שהמשרד ישלים את עדכון רשימות המיומנויות שיש להטמיע בכל תיקי תוכניות הלימודים, עבור כל תחומי הדעת ובכל שלבי הגיל.
: המקצועות שתוכניות הלימודים שלהם מקנות מיומנויות במידה המועטה ביותר בתוכניות הלימודים, 21-לצד הצגת תמונה כללית של אי-שילוב מיומנויות המאה ה בחן משרד מבקר המדינה מהם תחומי הדעת שתוכניות הלימודים שלהם מטמיעות באופן המועט ביותר את המיומנויות, אף שהמיומנויות נדרשות לכולם.
ההשוואה נערכה בהתייחס לתוכניות הלימודים בשבעת מקצועות החובה (תנ"ך, אזרחות, עברית, היסטוריה, ספרות, אנגלית ומתמטיקה) וכן בהתייחס למקצועות בחירה מובילים נוספים (מקצועות מדעיים ומקצועות טכנולוגיים).
במסגרת השוואה במערכת החינוך".
21- בפרק "גיבוש מדיניות משרדית מוסכמת להטמעת מיומנויות המאה ה 103 .
והם משקפים את התכנים העולים מתוך תוכניות הלימודים הכתובות OECD - פרטי התוכן הוגדרו על ידי ה 104 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה115 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה זו נבחנו תשובות המפמ"רים (במקצועות אלה); דירוג מנהלי בתיה"ס ביחס לאותם מקצועות; וכן המידה שבה הופיעו המיומנויות ברשימות הנלוות לתיקי תוכניות של 2019 להלן מוצגת תמונת המצב המעודכנת לשנת24 .
21-דירוג תוכניות הלימודים על פי המידה שבה מוטמעות בהן מיומנויות המאה ה ) של דירוג תוכניות הלימודים 2019- תמונת המצב (נכון ל:24 תרשים 21-בהתאם למידת הטמעת מיומנויות המאה ה על פי נתוני משרד החינוך, תשובות המפמ"רים לשאלון המפמ"רים ותשובות המנהלים לשאלון המנהלים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי גם מהניתוח שערך משרד מבקר המדינה לרשימות המיומנויות בתיקי תוכניות הלימודים וגם מהדירוג שערכו המפמ"רים (כל אחד בתחומו), שתי תוכניות הלימודים המתייחסות במידה המועטה ביותר הן התוכניות במקצועות החובה תנ"ך ואזרחות.
יצוין 21-למיומנויות המאה ה כי תוכניות לימודים אלה הן בין התוכניות שלא עודכנו במשך למעלה מעשור, כאמור לעיל.
מנהלי בתיה"ס דירגו את התוכניות במתמטיקה, היסטוריה .
106ועברית כתוכניות המתייחסות במידה המועטה ביותר למיומנויות .
3 ראו פירוט בלוח 105 מהמנהלים, תוכנית הלימודים במתמטיקה היא תוכנית הלימודים שבה מוטמעות המיומנויות 17% לדעת 106 בנוגע9% , מהם בנוגע לעברית 10% , מהמנהלים ציינו זאת בנוגע להיסטוריה 13% .
במידה הנמוכה ביותר בנוגע לאנגלית.
יצוין 3%- בנוגע לאזרחות ו 6% , בנוגע למקצועות המדעיים 7% , בנוגע לתנ"ך 8% ,לספרות מהמנהלים שהתייחסו לשאלה זו בשאלון ציינו כי אינם יודעים להשיב עליה.
23% כי 116 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה עוד יצוין כי בפילוח הנתונים לפי סוגי הפיקוח עלה כי מנהלי בתיה"ס במגזר החרדי הצביעו על בעיה קשה במקצועות תנ"ך וספרות; המנהלים מהמגזר הממלכתי ערבי הציבו את מקצוע ההיסטוריה בפער משמעותי משאר המקצועות במיעוט ממנהלי מגזר זה), וכן הצביעו על המקצועות הטכנולוגיים 31%( המיומנויות שבו כמקצועות בעייתיים בהקשר של הקניית המיומנויות.
תפקידן של תוכניות הלימודים הוא להגדיר מחד את הידע הדיסציפלינרי בכל תחום דעת, ובמקביל את המטרות, העקרונות והמיומנויות הנכללים באותו תחום דעת.
מפרק זה עולה כי מומלץ למשרד החינוך להשלים את גיבושה של תמונת מצב מקיפה, רחבה ומהימנה בדבר התייחסות תוכניות הלימודים למיומנויות , שכן, תמונת המצב שיש ברשותו חלקית בלבד, ומתייחסת 21-המאה ה אך ורק לחלק מתוכניות הלימודים של חט"ב (ואינה כוללת את תוכניות הלימודים של החט"ע או את כל מקצועות החובה בחט"ב ובחט"ע, וגם אינה כוללת את מקצועות הבחירה).
זאת ועוד, מומלץ לגבש את תמונת המצב תוך שיתוף המפמ"רים, אשר אחראיים לתחומי הלימוד, מכירים אותם לפני ולפנים, יודעים מהם צורכי השטח, והם בעלי ההיכרות המעמיקה ביותר עם תוכני הלימוד ועם צורכי המערכת באותם תחומי דעת.
בפועל, כעולה מהבדיקה שנערכה, תוכניות לימודים רבות אינן משמשות, לתלמידים, שכן הן 21-במתכונתן הנוכחית, כלי להקניית מיומנויות המאה ה אינן מעודכנות ואינן מתייחסות למיומנויות במידה מספקת (ולעתים אינן מתייחסות למיומנויות כלל).
הדבר נכון גם לגבי תוכניות הלימודים בחלק ממקצועות החובה, שהם המקצועות אשר מהווים את המכנה המשותף הרחב ביותר לכלל התלמידים בישראל.
הנתונים שהוצגו מעידים על פער בין התפיסה של המזה"פ לבין התפיסה באות לידי ביטוי 21-של המפמ"רים בנוגע לאופן שבו מיומנויות המאה ה בתוכניות הלימודים, וכן על פער בין התפיסה של משרד החינוך לבין התפיסה של אנשי השטח - מנהלי בתיה"ס, רכזי המקצועות והמורים בהקשר זה.
נוכח פערים אלה, מומלץ כי המזה"פ בשיתוף המפמ"רים ואנשי השטח יבררו את מידת הטמעת המיומנויות הנדרשות בתוכניות הלימודים.
היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה117 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה לסיכום, כדי להטמיע שינוי מערכתי שיביא לידי ביטוי את שילוב מיומנויות , מומלץ כי המשרד ישלים את שילובן בכלל תוכניות הלימודים, 21-המאה ה תוך קביעת הדרכים ליישום המיומנויות והכלים שיאפשרו זאת.
עליו להמליץ למפמ"רים, לוועדות המקצוע ולוועדות תוכניות הלימודים לעדכן את תוכניות הלימודים ולהטמיע בהן את המיומנויות.
כמו כן, מוצע לקבוע מדדי ביצוע לנושא זה, ולהעריך את התפוקות בעקביות.
מדידה והערכה הערכה חיצונית ככלי להטמעת מיומנויות למדידה ולהערכה של הישגי התלמידים בהקשרים חינוכיים-מעשיים יש ערך ומשמעות כל עוד הן מקדמות את השגתן של מטרות חינוכיות ראויות, תורמות .
107לידע של העוסקים בחינוך ומדריכות אותם בפעולותיהם קיימים שני סוגי הערכות - הערכה פנימית, המגובשת ומנוהלת על ידי בתי הספר, והערכה חיצונית, המגובשת ומנוהלת על ידי גורמים חיצוניים לבית הספר (בין בתוך אותה מדינה ובין גורם בין-לאומי).
בישראל משמשת ההערכה החיצונית, ובעיקר בחינות הבגרות, "מצפן" למערכת כולה, ומאפשרת בשיטה גורפת (שחלה על כלל בתי הספר וכלל התלמידים) להתוות מדיניות על סמך תמונת מצב מהימנה, להוביל שינויים מערכתיים בין אם בלמידה עצמה לאורך השנים ובין אם בקביעת היעדים הסופיים (שעליהם נמדדים התלמידים).
מובן מהאמור שההערכה החיצונית משפיעה באופן מובהק על ההערכה הפנימית, ולמעשה על הדרכים והתכנים של הלמידה הבית ספרית.
משרד החינוך קבע בחוזר מנכ"ל כי להערכה החיצונית יש תפקיד בצמצום פערים, בהבטחת שוויון הזדמנויות ובחתירה לחינוך איכותי לכלל התלמידים.
בתהליכים של הערכה חיצונית המדינה דואגת לתקפות ולשקיפות ולוקחת אחריות על הפקת .
108התועלת של כלל מערכת החינוך מתוך הממצאים העולים מן ההערכה מאידך, לצד היתרונות של ההערכה החיצונית ותוצאותיה החיוביות מתלווים אליה לא מעט חסרונות, אשר הופכים את מבחני ההערכה החיצונית ל"מבחנים עתירי ).
החסרונות באים לידי ביטוי, בין היתר, בצמצום התכנים high-stakes( "סיכון הצעה למסגרת לתוכניות לימודים היזמה למחקר יישומי בחינוך - הוועדה למדידה ולהערכה בחינוך, 107 .
5 '), עמ 2005 (ספטמברולפיתוח מקצועי - מדידה והערכה בחינוך התכנית הלאומית ללמידה משמעותית - מבחנים פנימיים כחלק מההערכה (ב) (מעודכן), 9/ חוזר מנכ"ל עו 108 .
)התוכנית ללמידה משמעותית) (להלן - 8.
16 ( על פני הרצף החינוכי 118 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה הנלמדים עקב מיקוד ההוראה בחומר ובנושאים הנבדקים במבחנים; הפניית משאבי הוראה איכותיים לכיתות הנבחנות ולמקצועות הנבחנים על חשבון המקצועות האחרים ושכבות הגיל האחרות; ואף הצגה של ממוצע בית ספרי שאינו משקף .
למידה שכזו פוגעת לעיתים ביצירתיות 109את הישגיהם של כלל התלמידים בו , ומקשה על הקניית המיומנויות ובפרט מיומנויות המאה 110ובסקרנות של התלמידים המייעצות למזה"פ בהתוויית מדיניות הוראת המקצועות 111.
ועדות המקצוע21-ה השונים, ובין היתר בנוגע לתוכניות הלימודים, לדרכי הטמעתן ולהפעלתן, עמדו על מצב עניינים זה.
כך למשל, בפרוטוקול ועדת המקצוע בעברית (לשון) ציינה הוועדה לגבי מבחן הבגרות במקצוע זה, כי "מה שלא נבחנים בו לא נלמד ברצינות".
במהלך לימודיהם בשלב החינוך העל-יסודי נדרשים התלמידים להיבחן באירועי הערכה חיצונית רבים, ובהם בחינות הבגרות (לתלמידי חט"ע בכיתות י'-י"ב, ובהיקף יח"ל לפחות, הנדרשות לשם קבלת תעודת בגרות); מבחני מפמ"ר (לתלמידי 21 של חט"ב במספר מקצועות בודדים); מבחני מיצ"ב (לתלמידי חט"ב בכיתה ח'); וחלק 112מהתלמידים אף נדרשים להיבחן במבחנים בין-לאומיים דוגמת פיזה וטימס (לתלמידי חט"ב).
במהלך השנים האחרונות ערכו הגורמים האחראיים לאירועי ההערכה החיצונית (ובהם משרד החינוך) שינויים במבחנים אלה.
במסגרת בחינות הבגרות הוטמעו בשנים האחרונות שאלות המעודדות חשיבה 1 מסדר גבוה, וכן שאלות הבוחנות ערכים, מעורבות ורלוונטיות.
כמו כן, חלק מבחינות הבגרות הוסבו להערכה פנימית (ראו הרחבה בהמשך).
הוקם צוות מקצועי בראשות מנכ"ל 2019 .
בכל הנוגע למבחן המיצ"ב - ביוני 2 משרד החינוך דאז ומנכ"לית ראמ"ה.
צוות זה גיבש מודל הערכה חדש ואלו עיקריו: חיזוק תהליכי הערכה פנימיים כחלק מהשגרה הבית ספרית, עדכון מתכונת ההערכה החיצונית, דגש על שימוש מושכל בנתוני ההערכה ומתן .
המיצ"ב החדש צפוי להיטמע במערכת החינוך 113מענים מותאמים לתוצאותיה בהדרגה בשנה"ל התש"ף והתשפ"א.
כגון אי-שמירה על טוהר הבחינות, הרחקת תלמידים חלשים או תיוגם כתלמידים בעלי לקויות למידה 109 ועדת הערכה בנושא הערכה של בתי ספר יסודייםוהפנייתם לכיתות היבחנות מיוחדות.
2014 , ראמ"ה, משרד החינוך (מרץ- דוח המוגש לשר החינוך ולמנכ"לית המשרד וחטיבות ביניים מתעודת בגרות לתעודת ) (להלן - 2.
17 ( מתעודת בגרות לתעודת גמר ומיון הוגן לאקדמיה א' פרנק, 110 .
)גמר לתקנות שירות המדינה (והמלצותיה אינן 64 ועדת מקצוע היא "ועדה מייעצת" למזה"פ, כהגדרתה בפרק 111 , חברים - אנשי אקדמיה, מפקחים 15 מחייבות).
הוועדה ממונה על ידי יו"ר המזה"פ, ומונה לכל היותר מורים וממונה לפיתוח והערכה של תוכניות לימודים באגף המקצועות הרלוונטי.
המפמ"ר למקצוע הלימודים הוא מרכז הוועדה ומשמש כאחד מחבריה.
(הארגון IEA -; מבחן זה מנוהל על ידי ה TIMSS - Trends in International Mathematics and Science Study 112 .
'הבינ"ל להערכת הישגים בחינוך) והוא בוחן את רמת השליטה במתמטיקה ובמדעים של תלמידי כיתות ח ראמ"ה, תמונת מצ"ב - מודל הערכה חדש (ללא תאריך).
113 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה119 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה .
המבחנים הבין-לאומיים אף הם החלו, כאמור, לשנות את פניהם ולמדוד גם 3 מיומנויות.
מבחן פיזה בודק מיומנויות שונות במבחניו, וגם במבחן טימס נכללו משימות חדשניות של פתרון בעיות וחקר, שדימו מצבים מהעולם 2019 האמיתי ומהמעבדה, שבהם יכולים היו התלמידים לשלב וליישם מיומנויות וידע תוכני כדי לפתור בעיות במתמטיקה וכדי לערוך ניסויים מדעיים ולבצע משימות חקר.
כמו כן, המבחן כלל דרכים דיגיטליות חדשות על מנת לפתור את השאלות הפתוחות במבחן, כך שאלו נבדקו באופן ממוחשב.
צעדים לשינוי אסטרטגי בדגשי ההערכה החיצונית בישראל השנה האחרונות עסק משרד החינוך בנושא הבחינות ובעיקר בחינות 40 במהלך הבגרות.
עיסוק זה נגע למתכונתן של הבחינות, למבנה ולתוכן שלהן וכן למספר הבחינות שבהן נדרש תלמיד להיבחן.
להלן כמה מהשינויים הבולטים בעשור האחרון: שילוב שאלות עמ"ר (ערכים, מעורבות ורלוונטיות) ושאלות חשיבה מסדר גבוה בבחינות הבגרות: אחת מהרפורמות המובילות בשינוי שיטות ההערכה הייתה (לכל שלבי הגיל), שבבסיסה המטרה 2007-רפורמת "אופק פדגוגי ללמידה" מ שההוראה תוביל להבנה מעמיקה של תחומי הידע והחשיבה של התלמיד (להלן .
אחד מהנדבכים שהובילה המזה"פ באמצעות רפורמה זו הוא 114)- אופק פדגוגי הצורך בהתאמה ובהערכה בבחינות הבגרות ובמיצ"ב ומעבר מלמידה המתמקדת בשינון ללמידה המפתחת הבנה וחשיבה.
בבסיסה של אופק פדגוגי ניצבה ההנחה כי מערכת החינוך כולה מכוונת, במידה רבה, ל"הוראה לקראת הבחינה", וכדי לעמוד בבחינות הבגרות הלמידה הנדרשת היא בעיקרה למידת שינון של תכנים לימודיים.
באורח זה משמשות בחינות הבגרות גורם שמרני, המכתיב למערכת כולה את יעד העל.
יעד על זה מרחיק את המערכת מאפשרות של ריענון שיטות ההוראה והלמידה, והבחינות מהוות מכשול לשינוי המהותי הנדרש.
בהתאם, קבעה אופק פדגוגי כיעד להכניס שינויים בבחינות הבגרות, ובין היתר להוסיף יותר שאלות שידרשו חשיבה מסדר גבוה; ולהרחיב את מרכיב ההערכה באמצעות פרויקטים ועבודות חקר.
בנוסף, כפיתוח והרחבה של אופק פדגוגי כחלק מרפורמת הלמידה המשמעותית ) לכל בחינות הבגרות שאלות 2017 - 2016( הוסיף המשרד במהלך שנה"ל התשע"ז הבוחנות ערכים, מעורבות ורלוונטיות (להלן - שאלות עמ"ר).
שאלות אלה דורשות מהתלמיד, בין היתר, הבנה מעמיקה, ניתוח, חשיבה מסדר גבוה ויצירתיות.
במסגרת זו, המשרד הפיץ למורים ולמדריכים הפדגוגיים, מטעם המזה"פ והמחוזות שעובדים עימם, הנחיות הכוללות דוגמאות לשאלות עמ"ר, על מנת שאלו יוכלו (א), "התחדשות תהליכי ההוראה, הלמידה וההערכה בבית הספר העל יסודי" 1/ חוזר מנכ"ל (מבוטל) סט 114 .
08 ( 120 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה ,להכין את תלמידיהם לשאלות מסוג זה וללמד בכיתותיהם באופן מותאם.
עם זאת נמצא שאופן והיקף שילובן של שאלות אלה לא הביאו לשינוי מהותי במתכונתן של בחינות הבגרות, כדלקמן: משרד החינוך הגדיר את החשיבה מסדר חוסר ביטוי למיומנויות החיוניות:.
1 ,גבוה ככזו המקנה מיומנויות של פתרון בעיות, ניתוח מידע וחשיבה ביקורתית אך לא התייחס למיומנויות האחרות שעליהן מצביעים מרבית המחקרים , ואותן גם בחן OECD-, אותן גם הגדיר ה21-כמיומנויות הקריטיות למאה ה משרד מבקר המדינה: מיומנויות של יצירתיות וחדשנות, שיתוף פעולה ועבודת צוות, הכוונה עצמית, למידה עצמית ואוריינות טכנולוגית ודיגיטלית.
חלקן של שאלות דגש נמוך לשאלות עמ"ר ולשאלות חשיבה מסדר גבוה:.
2 העמ"ר ושאלות החשיבה מסדר גבוה בבחינות הבגרות משתנה ממקצוע אחד לאחר, ובכל מקרה, חלקן מתוך כלל השאלות בבחינת הבגרות הוא נמוך.
מנהלת ) 115(אשר אמון על כתיבת מרבית בחינות הבגרות מרכז הבחינות במכון סאלד מכלל הבחינה, וחלקן של שאלות 5%-ציינה כי חלקן של שאלות העמ"ר הוא כ (תלוי במפמ"ר).
בבחינת הבגרות 20%- ל 5% חשיבה מסדר גבוה הוא בין בספרות לדוגמה ניתן דגש על שאלות עמ"ר ופחות על שאלות של חשיבה מסדר גבוה; בהיסטוריה, לעומת זאת, נדרש התלמיד לניתוח היסטורי, ולכן הדגש בבחינה הוא על שאלות של חשיבה מסדר גבוה ולא על שאלות עמ"ר.
כן ציינה כי בבחינות הנתפסות כבחינות קשות ומורכבות (דוגמת הבחינה בלשון עברית) נמנעים מהכללת שאלות מסוג זה.
היא הדגישה כי עם השנים ועם חילופי ההנהלות במשרד החינוך הלך ודעך המרכיב של שאלות החשיבה מסדר , כמעט שלא ניתן ביטוי לשאלות מסדר חשיבה גבוה.
2019 גבוה, וכי נכון ליולי לגבי שאלות העמ"ר ציינה כי התחום אינו מתפתח ואין שיח בנושא במשרד החינוך.
ביטוי לנוכחות המצומצמת ביותר של שאלות אלה נתנו גם רכזי המקצוע בקבוצות המיקוד שקיים משרד מבקר המדינה.
כך למשל ציינה רכזת ספרות השנה האחרונות הבחינה לא השתנתה, וכי שיעור שאלות העמ"ר 30 כי במשך מהניקוד בבחינה.
10% שהוכנסו הוא עד שאלות העמ"ר אינן שאלות שחובה על אין חובה לענות על שאלות עמ"ר: .
3 התלמידים לענות עליהן במסגרת בחינות הבגרות.
המשמעות היא שתלמידים יכולים לעבור בהצלחה את בחינות הבגרות אף אם לא השיבו על שאלות אלו.
מכון סאלד הוא מרכז ציבורי ששם לו למטרה לקדם את החינוך והחברה בישראל.
בין היתר יש למכון מרכז 115 בחינות, שבו נכתבות בחינות הבגרות במקצועות העיוניים.
לצד מרכז זה פועל המרכז לטכנולוגיה חינוכית (מט"ח), אשר כותב עבור משרד החינוך את הבחינות במקצועות הטכנולוגיים.
היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה121 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה 2017( בפועל, מעטים מהתלמידים שנבחנו בבחינות הבגרות בשנה"ל התשע"ח ) בחרו להשיב על שאלות העמ"ר.
כך לדוגמה, בספרות השיבו בממוצע 2018 - ;24% מהתלמידים שנבחנו; בהיסטוריה עמד הממוצע על17% על שאלות עמ"ר .
116 בלבד14% ובאזרחות עמד על שיעור הנכשלים בתשובות על שיעור גבוה של נכשלים בשאלות עמ"ר: .
4 שאלות העמ"ר ביחס לשיעור הנכשלים באותן בחינות הוא גבוה.
עובדה זו עשויה להעיד על קושי של התלמידים להתמודד עם שאלות מסוג זה ועל שליטה לא גבוהה שלהם באותן מיומנויות ששאלות אלה נדרשות להן.
בתרשים שלהלן מוצג שיעור הנכשלים בשאלות עמ"ר ושיעור הנכשלים בבחינות 25 :שבהן הופיעו שאלות אלה שיעור הנכשלים בשאלות עמ"ר (מבין התלמידים שהשיבו :25 תרשים :117על שאלות אלה) ושיעור הנכשלים בבחינות שבהן הופיעו השאלות על פי נתוני משרד החינוך ומכון סאלד, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2019 - 2018 לפי נתוני מכון סאלד לשנה"ל 116 .
שם 117 122 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה משרד מבקר המדינה מציין כי שילוב שאלות עמ"ר ושאלות חשיבה מסדר גבוה בבחינות ההערכה החיצונית (בחינות הבגרות) הוא צעד מבורך, שמבקש לתת ביטוי למיומנות שמתבססת על הבנה מעמיקה של תחומי הידע והחשיבה.
צעד זה מלמד על הפוטנציאל הגלום בשימוש בהערכה החיצונית כמצפן למערכת החינוך, ועשוי לתרום להקניית המיומנויות החיוניות לאורך הלמידה.
הממצאים מעידים על שימוש מועט בשאלות מסוג זה, על שיעור קטן של תלמידים המשיב על השאלות, וכן על אי-הצלחתם של התלמידים להשיב על שאלות אלה.
ראוי שהמשרד יבחן את הסיבות לכך, יבחן את הטמעת שאלות העמ"ר ושאלות החשיבה מסדר גבוה באופן רחב במערך ההערכה החיצונית, ואף ישקול לראות בשאלות מסוג זה מרכיב חובה בכלל בחינות הבגרות.
השינוי יחייב בהכרח הכנה מוקדמת של התלמידים לשאלות כאלו, לרבות הקניית המיומנויות הרלוונטיות - מיומנויות המאה הנדרשות לבוגר מערכת החינוך על מנת שיוכל להשתלב בשוק העבודה 21-ה המשתנה.