HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יתרה מזאת, מן הראוי שאח"ם ישוב ויבחן את השימוש שהתחנות עושות במש"ל, בשוטרי המש"ק ובסיירים כדי להקל את עומס העבודה במשרד החקירות וכן יבחן את חלוקת האמצעים בין משרדי האח"ם בתחנות ובין יחידות האח"ם האחרות המסייעים לשיפור הלחימה בפשיעה ולמיצוי הליכי החקירה של תלונות.
פעולות לחיזוק המערך המשטרתי במגזר המיעוטים .
6 מיליון אזרחים (כ-20% מכלל האוכלוסייה) השייכים למיעוטים לא יהודיים שהעיקריים בהם: ערבים מוסלמים, ערבים נוצר ים, דרוזים ובדואים (להלן - מגזר המיעוטים או המגזר הלא -יהודי).
כ -60% מאוכלוסיית המיעוטים מתגוררת בגליל, כ -20% ,ביישובי המשולש כ-10% בנגב וכ-10% נוספים בערים מעורבות.
הטיפול המשטרתי באוכלוסייה זו נחלק בעיקר בין מחוזות צפון, מרכז ודרום באמצעות תשע תחנות ומרח ב אופרטיבי אחד 63 הנותנות שירות בלעדי ליישובי מגזר המיעוטים 64 ו-17 תחנות בערים מעורבות65.
באוקטובר 2000 החלו בירושלים הפרות סדר66 שהתפשטו לכל המדינה, בייחוד לאזור הגליל.
ההפרות התאפיינו בהפגנות אלימות בין אזרחי המדינה הערבים ובין כוחות המשטרה ונהרגו בהן 14 אזרחים ערבים.
לנוכח האירועים החליטה, כאמור, הממשלה בנובמבר 2000 למנות ועדת חקירה ממלכתית, ועדת אור, שהגישה את מסקנותיה לממשלה באוגוסט 2003 .
הוועדה ציינה, בין היתר, כי הסיבות לתחילת המהומות היו תוצאה של הזנחה וקיפוח של המגזר הערבי מצד הממשלה, לרבות קיפוחו בקבלת שירותי משטרה שהביא ל"תופעות בלתי חוקיות ובלתי רצויות מגזר זה".
עוד צוין שרמת השירות שניתן למגזר הערבי הייתה ]ב[ השתרשו]ש[ .
נמוכה מהמקובל במגזר היהודי מאז ועד מועד סיום הביקורת, כ-12 שנים לאחר אירועי אוקטובר 2000 , הצביעו החלטות ותכניות של הממשלה, של המשרד ל בט"פ ושל המשטרה על פערים במענה המשטרתי למגזר המיעוטים בהשוואה לזה הניתן למגזר היהודי וכן על תחושת קיפוח ואפליה בקרב מגזר המיעוטים.
החלטות ותכניות אלה עסקו גם בדרכים לשיפור השירות במגזר המיעוטים; לחיזוק הנוכחות והבולטות במגזר זה ולאכיפה המשטרתית ביישוביו; ל חיזוק הקשר עם הקהילה והגדלת מעורבותה בכל הנוגע למניעת פשיעה ואלימות; ולהעמקת שיתוף הפעולה בין פיקוד המשטרה ובין המנהיגות המקומית ביישובי המגזר.
יעדים אלה הציבו את התחנות בחזית שיפור ההיערכות המשטרתית.
מהביקורת עלה, כפי שיפורט בהמשך, כי רק מקצת מההמלצות יו שמו, ורק בתחילת 2012 החלו המשטרה והמשרד לבט"פ ביישום מענה כולל לצורכי אוכלוסיות המיעוטים.
63 מרחב דוד הנותן שירותים לתושבי מזרח ירושלים, שמתכונת עבודת השטח שלו אחרת מזו של תחנה.
64 תחנה המשרתת אוכלוסייה שבקרבה יותר מ -70% ערבים מוגדרת תחנה במגזר המיעוטים.
65 נכון לפברואר 2012 .
, על פי נתוני המשרד לבט"פ 66 המניע הישיר להפרות הייתה עלייתו של ח"כ אריאל שרון (כתוארו אז) להר הבית.
המשרד לביטחון הפנים 539 .
תכניות המשטרה לשיפור השירות במגזר המיעוטים .
לנוכח אירועי אוקטובר 2000 , התעצמות תחושת הקיפוח של ערביי ישראל ורמת מעורבותם בפשיעה גיבשה המשטרה, בנובמבר 2000 , תכני ת רב -שנתית למגזר המיעוטים (להלן - תר"ש 2000.
) ברקע לתכנית ציינה המשטרה את הבעיות שאפיינו מגזר זה הנמצאות בתחומי אחריותה, ובהן נוכחות משטרתית דלה, פריסת תחנות מחוץ לריכוזי האוכלוסייה הערבית ודרישה להעלות את רמת שירותיה.
מטרת תר"ש 2000 הייתה "תכנון פריסת משטרת ישראל במגזר הערבי לשיפור רמת השירות והשוואתו לרמת השירות הניתנת לאוכלוסייה היהודית תוך התמקדות במניעת פשיעה 540 דוח שנתי63ג .
עם עקרונותיה נמנתה גם פריסת יחידות המשטרה בתוך ריכוזי אוכלוסייה לא יהודית במטרה להשוות את רמת השירות הניתן לה לזה הניתן לאוכ לוסייה כולה.
התכנית כללה תכנון להקמת 10 ,תחנות משטרה 14 נקודות משטרה ו -72 מש"קים (בסופו של יום כללה התכנית תוספת של 1,584 תקני כוח אדם ו-322 .
)כלי רכב נמצא כי רק מקצת ממרכיביה של תר"ש 2000 יושמו.
המשטרה הקימה רק תחנה חדשה אחת מתוך העשר שתוכננו (תחנה באום אל-פחם שהקמתה הסתיימה רק בשנת 2005 ).
היא הקימה רק 35 מש"קים חדשים מתוך 72 שתוכננו ולא הקימה אף לא נקודת משטרה אחת מתוך ה-14 .
בדוח ועדת אור, שכאמור הוגש באוגוסט 2003 , הומלץ למשטרה לבחון את פריסתה במגזר הערבי "במתכונת ובסדרי הכוח המקובלים ביישובים יהודיים", וזאת כדי לשפר את "השירות המשטרתי ביישובים הערביים".
ועדת שרים 67 שתפקידה היה לגבש חוות דעת בנוגע להמלצות דוח ועדת אור (להלן - ועדת לפיד), עסקה בעיקר בהמלצות בעניין המשטרה.
הוועדה ציינה, בדוח שהממשלה אישרה ביוני 200468 , כי בתקופה שבין אוקטובר 2001 לספטמבר 2003 "פעלה המשטרה, כארגון לומד, לחיזוקה ולשיפור מוכנותה במישורים רבים.
שודרגו תחומים רבים, ובכללם.
חיזוק הקשר ושיפור השירות במגזר הערבי (כגון הקמת מרכזי שיטור קהילתיים והגדלת מערך המשמר האזרחי)".
עם זאת, היא סברה, בדומה לוועדת אור, שהמשטרה במסגרת תקציבה הקיים לא עשתה די מאז: "גם במצב התקציבי הקיים, ניתן לשפר את תפקוד המשטרה.
חרף הקשיים התקציביים".
לפיכך, הטילה ועדת לפיד על השר לבט"פ ועל שר האוצר לבחון ולגבש מתווה תקציבי שייתן מענה לצורכי המשטרה ליישומן ולמימושן של המלצות ועדת אור בפעילותה במגזר הערבי.
אולם המשטרה והמשרד לבט"פ לא גיבשו מתווה תקציבי חדש, לא בסמוך להגשת דוח הוועדה ולא לאחר מכן, כך עד סוף 2007.
67 בראש הוועדה שהקימה הממשלה בספטמבר 2003 עמד סגן ראש הממשלה ושר המשפטים דאז ח"כ יוסף (טומי) לפיד, ז"ל.
"'"דו"ח והמלצות ועדת השרים לעניין 'ועדת אור המשרד לביטחון הפנים 541 .
בינואר 2008 , למעלה מארבע שנים לאחר דוח ועדת לפיד, גיבשה המשטרה תכנית חדשה להיערכותה במגזר המיעוטים.
צוות בראשות ראש אג"ת דאז ביצע עבודת מטה, בשיתוף המחוזות והאגפים, לגיבוש תכנית שמטרתה הייתה "הגברת נוכחות המשטרה במגזר הערבי לחיזוק שלטון החוק, תוך עיבוי המערכים השונים והגברת ]המיעוטים[ הגברת ההרתעה וחיזוק תחושת הביטחון של ]ו[ .
הנוכחות ואכיפה האזרחים".
הצוות הקדים והצביע על תחושת הקיפוח והאפל יה בקרב המגזר הערבי כמו גם על הפריסה החסרה של המשטרה במגזר ועל חוסר הפרופורציה בין חומרת הבעיות למענה המשטרתי.
על הצוות היה לגבש תכנית כוללת ומקיפה לצורכי המשטרה שתביא לידי "קפיצת מדרגה" ברמת הטיפול במגזר הלא-יהודי ולהכין תכנית רב -שנתית וליישמה כחלק מפתרון מערכתי כולל.
לשם כך מיפה הצוות את הצרכים של המגזר בכל מחוז ומנה את המרכיבים המרכזיים לחיזוק התחנות הפועלות בו.
בסיכום התכנית המליץ הצוות, בין השאר, להוסיף כ - 3,000 שוטרים למערכים השונים בתחנה (למערך הסיור, למש"קים, למשרד האח"ם ולתנועה) (להלן - תכנית צוות מגזרים).
בינואר 2008 הציג צוות המגזרים את תכניתו למפכ"ל הקודם שנתן את אישורו העקרוני, והתכנית הוצגה לשר לבט"פ.
אולם מהביקורת עלה כי המלצות הצוות לא יושמו לאחר הגשת התכנית והצגתה לשר ולא נמצאו מסמכים המסבירים זאת.
בנוסף, המשטרה והמשרד לבט"פ לא החלו בהיערכות מידית לטיפול ארוך טווח במגזר המיעוטים לפי תכנית רב - שנתית מקיפה, וזאת למרות צרכיו הרבים של המגזר שאיתר הצוות וחשיפת הפערים הגדולים במענים הניתנים לו.
עם זאת, ראוי לציין כי מתוך 1,000 תקני שוטרים שהוקצו למשטרה בשנת 2009 , היא הקצתה 459 .
תכנית הממשלה לשיפור השירות במגזר המיעוטים .
במרץ 2010 אישרה הממשלה תכנית רב-שנתית לשנים 2010 -2014 לפיתוח כלכלי ב-12 יישובים במגזר המיעוטים69 .
במסגרתה הוקמה ועדת היגוי, בראשותו של מנכ"ל משרד ראש הממשלה, לתכלול יישום התכנית (להלן - תכנית החומש).
תכנית החומש התמקדה בארבעה תחומים, ובהם ביטחון אישי ואכיפה.
בתחומים אלה הנחתה הממשלה להתמקד: בהגברת הביטחון האישי והמודעות לנושא האלימות ובגיבוש כלים להתמודדות אתם.
הממשלה הורתה למשרד לבט"פ לגבש תכנית מתאימה.
לצורך יישום תכנית החומש הוקצו 800 מיליון ש"ח מהם 145 מיליון ש"ח למשרד לבט"פ 70 , דהיינו29 .
מיליון ש"ח לשנה לצורך יישומה של תכנית החומש הכין המשרד לבט"פ, באוקטובר 2010 , את תכנית "המשרד לבט"פ ומשטרת ישראל לשיפור השירות והשיטור לאוכלוסיה הלא[ הערבית-".
הנחת היסוד של התכנית הייתה שמתן מענה משטרתי ]יהודית מיטבי מחייב את יישום המלצותיהן של ועדת אור וועדת לפיד, לרבות הגברת הנוכחות במגזר הערבי הן לצורך אכיפת החוק הן לצורך מתן שירותים.
גם בתכנית זאת צוין כי קיימת תחושת קיפוח ואפליה בקרב המגזר הערבי הנובעת מרמת השירות הניתנת להם.
בתוך שלוש שנים אמורה הייתה התכנית להביא לידי שיפור מהותי במענה המשטרתי על כל היבטיו.
לפי מתווה התכנית יינתן מענה ראשוני ומצומצם ל-11 יישובים (להלן- המענה ראשוני) ומענה כולל ומקיף ל-13 יישובים מתוך יישובי התכנית ומכלל יישובי מגזר המיעוטים (להלן - המענה המקיף), בהתאמה.
שני המענים האלה משלבים שני סוגים ש ל מאמץ - מאמץ משטרתי הכולל תוספת כוח אדם ויצירת יחידות משטרתיות אורגניות, ומאמץ אזרחי הכולל את הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול71 ואת מצילה72 וכן הפעלת תכניות כמו עיר .
69 מר'אר, סח'נין, שפרעם, נצרת, עראבה, טמרה, דאליית אל-כרמל - עספייא, טירה, כפר קאסם, אום אל-פחם, קלנסווה ורהט.
70 100 מיליון ש"ח מתקציב המשרד לבט"פ ו-45 .
מיליון ש"ח תקציב תוספתי .
71 הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול היא תאגיד סטטוטורי שהוקם מכוח חוק הרשות הלאומית למלחמה בסמים ובשימוש לרעה באלכוהול, התשמ"ח- 1988, ומטרתו להיאבק בנגע הסמים ונזקי האלכוהול .
72 מצילה היא אגף חברה ומניעת פשיעה הפועל במשרד לבט"פ משנת 1999 ומטרתו ליזום ולקדם את מניעת הפשיעה בקהילה באמצעות הפעלת תכניות חברתיות ברשויות השונות.
המשרד לביטחון הפנים 543 .
הרחבת התכנית תיעשה על פי ניתוח ומיפוי צרכים ובכפוף לאפשרויות תקציביות.
להלן הפרטים: המענה הראשוני : המענה נועד למקד את הפעילות המשטרתית ביישובי מגזר המיעוטים, הנכללים בתכנית החומש.
יישומו משלב בין המאמץ המשטרתי שתוקצב ב -20 מיליון ש"ח בשנה ובין המאמץ האזרחי שתוקצב ב -4 מיליון ש"ח בשנה.
המאמץ המשטרתי כלל הקמת שבעה צוותי יחידות סיור מיוחדות (להלן - יס"מים) להגברת האכיפה.
המענה המקיף : המענה נועד להשוות את רמת השירות לאוכלוסיית מגזר המיעוטים לזו של כלל האוכלוסייה.
במסגרת מענה זה נבנתה תכנית לפריסת יחידות המשטרה בתוך ריכוזי האוכלוסייה, בין היתר, כדי לחזק את תחושת הביטחון של האזרחים הלא-יהודים.
ב מסגרת זו נקבע להקים 14 מתחמים, מתחם בכל תחנה, שבהם יתקיימו המאמץ המשטרתי והמאמץ האזרחי על פי סדרי עדיפויות73 (להלן- המתחמים).
המאמץ המשטרתי כלל שני מתווים מבצעיים: האחד, תוספת של כ - 3,000 שוטרים לתגבור יחידות המשטרה לפי תכנית צוות מגזרים, והאחר תוספת של 852 שוטרים להקמת 14 יחידות בתחום התחנות שיהוו כוח ייעודי לחיזוק נוכחות המשטרה ביישובי המגזר (להלן - אורגן או כוח אורגני ייעודי).
האורגן, המונה 59 שוטרים ממגוון מגזרים74 , יפעל בתחנה כיחידה אופרטיבית עצמאית בכפיפות ישירה למפקד התחנה.
במסגרת תעדוף פריסת האורגנים במסגרת התקציבית קבע השר לבט"פ שעד תחילת נובמבר 2011 יוקמו שלושה אורגנים: בתחנות נצרת, טייבה ועיירות (אורגן עיירות יחולק לשלוש יחידות כוח תומך - שלוחות בתל שבע, בערוער ובביר הדאג').
המאמץ האזרחי נועד, בין השאר, לשפר באופן ניכר את הרמה ואת היקף השירות והפעילות של אמצעי המניעה וגופי המניעה האזרחיים שבמשרד לבט"פ, לרבות תכנית עיר ללא אלימות.
הוחלט כי המרכיב האזרחי יפעל במתחמים שהמשטרה בחרה במטרה לתת מענה מלא להגברת הביטחון האישי ולשיפור השירות והשיטור הניתנים במגזר המיעוטים.
לצורך הפעלת המאמץ האזרחי נדרשו 70 מיליון ש"ח (ראו גם להלן בפרק "תכנית עיר ללא אלימות").
כשנה וחצי לאחר גיבושה נמצא שיישום מרכיבי תכנית המשרד לבט"פ מאוקטובר 2010 היה חלקי.
לפי בדיקות סטטוס שעשה אג"ת, בדצמבר 2011 ובמרץ 2012 , נרשמו כמה פערים; אשר למענה הראשוני, לא הוקמו כלל יס"מים.
בעניין המענה המקיף לא הושלמה הקמתם של שלושת האורגנים בתחנות נצרת, טייבה ועיירות - כ-%21 מהתקנים טרם אוישו75 , לאורגן בנצרת ולשלוחה בערוער השייכת לאורגן עיירות לא נמצאו מבנים מתאימים.
בסוף 2011 , בדיונים של המשרד לבט"פ עם ראש הממשלה נדונו הנושאים הנוגעים להיעדר אכיפת חוק מספיקה ולנתוני הפשיעה במגזר הלא -יהודי.
בעקבות דיונים אלה הנחה ראש הממשלה את המשרד להכין תכנית חומש לטיפול המשטרה בנושא.
בפברואר 2012 הציג המשרד לראש הממשלה תכנית רב - שנתית חדשה ל"שיפור הביטחון האישי והקהילתי במגזר הלא-יהודי".
העקרונות, היעדים ותפיסת ההפעל ה של תכנית המשרד מאוקטובר 2010 ,נותרו בעינם למעט הוספת 11 מתחמים ותגבור מערכי המשטרה.
במסגרת המאמץ המשטרתי נקבע שיש לגייס 2,450 שוטרים במהלך 2012 -2015 - 650 מהם יגויסו בשנת 2012 לצורך הקמת אורגנים נוספים בתחנות לפי סדר העדיפויות שנקבע בתכנית משנת 201076.
וה שאר, 1,800 שוטרים, יגויסו במהלך ארבע השנים האמורות .
73 המתחמים יוקמו בתחנות נצרת, כרמיאל, עירון, שפרעם, עכו, לוד, טייבה, ראש העין, עיירות, רהט, דימונה, שלם, שפט ויפתח.
74 20 ,שוטרי יס"ם20 ,שוטרי סיור/בילוש5 ,שוטרי תנועה5 שוטרי חקירות ו-5 עובדי הערכה ורכזי מודיעין, בשילוב המש"קים.
75 שלושת האורגנים מנו226 תקנים.
במרץ 2012 שיעור איושם עמד על כ-79% (178 .
)תקנים 76 בתכנית נקבע להקים, בשני שלבים נוספים, מתחמים בתחנות כרמיאל, עירון, שפרעם, עכו, לוד, ראש העין, רהט, דימונה, שלם, שפט ויפתח.
המשרד לביטחון הפנים 545 .
לחיזוק ותגבור תחנות המשטרה.
בעניין המאמץ האזרחי נקבע, בין היתר, שיש להרחיב את תכנית עיר ללא אלימות ל-17 .
רשויות מקומיות נוספות ביולי 2012 קיים השר לבט"פ דיון סטטוס בנושא הקמת האורגנים, בהשתתפותם של מנכ"ל ה משרד ונציגים נוספים של המשרד והמשטרה.
הדוברים הצביעו על תרומת האורגן ל"קפיצת מדרגה" 546 דוח שנתי63ג .
בטיפול במגזר המיעוטים (בטירה ובנצרת) והעלו כמה בעיות ביישומו.
עם זאת, ציין מנכ"ל המשרד שיש לבחון אם תפיסת ההפעלה להקמת האורגנים נכונה יותר מחיזוקן של התחנות במגזר המיעוטים.
בסיכום הדיון הדגיש השר כי מהות האורגן כוח אורגני [ "היא לא הוספת תחנה ומתן שירותי משטרה אלא הקמת כוח אגרוף במגזר הלא יהודי".
]המופעל כיחידה אחת חזקה במועד סיום הביקורת פועלות כאמור תשע תחנות ומרחב אופרטיבי אחד במגזר המיעוטים.
כמות השוטרים בתחנות המגזר גד לה בכ - 112% ( 1,049 שוטרים בשנת 2012 לעומת495 בשנת 2000)77 .
אשר לאוכלוסייה במגזר המיעוטים הצורכת את שירותי המשטרה חל גידול של כ -43% ( 790,205 תושבים בשנת 2012 לעומת 553,322 בשנת 2000.
) יצוין בהקשר זה כי תכנית תר"ש 2000 הצביעה על תקן נדרש של 2,079 ,שוטרים כאשר התקן הקיים עמד על 24% ממנו (דהיינו, באותו מועד היה פער של כ-76% בין התקן הנחוץ לתקן הקיים); ואילו תכנית הממשלה של 2012 הצביעה על תקן נדרש של 3,263 , שוטרים, כאשר התקן הקיים עמד על32% ממנו (דהיינו, במועד הביקורת היה פער של כ-68% .
)בין התקן הנחוץ לתקן הקיים מממצאי הביקורת עולה כי למרות הגידול בתקני השוטרים בתחנות במגזר המיעוטים בשנים 2000 -2012 , הפער היחסי בין התקן הנחוץ שהמשטרה והממשלה קבעו כיעד בתכניותיהן, ובין התקן הקיים צומצם אך במעט במהלך שנים אלה.
בתשובתה מסרה המשטרה כי במסגרת התכנית לחיזוק המערך המשטרתי במגזר המיעוטים ולשיפור השירות לאזרח הניתן בו הוחלט על הקמת 14 אורגנים שיפעלו בכפיפות למת"חים ככוח ייעודי לטיפול במגזר המיעוטים בתחום התחנה.
עד כה הוקמו שלושה אורגנים - בתחנות נצרת, טייבה ועיירות.
אורגן בתחנת כרמיאל נמצא בתהליך הקמה וכן מתוכננת הקמתם של ע שרה אורגנים נוספים 78 .
המשטרה הוסיפה וציינה כי היא מתכננת לחזק את התחנות במגזר המיעוטים גם באמצעות העלאת התקן של חלק מהמת"חים מדרגת סנ"ץ לדרגת נצ"ם.
בנוסף, תחוזק הפעילות המשטרתית שאינה נוגעת ישירות לתחנה באמצעות שינוי המבנה והתמקצעותם של מחלקי המיעוטים ביחידות המרכזיות (הימ"רים) המחוזיות, וכן באמצעות הקמת יחידת אכיפה בנושא המקרקעין בנגב, שתמנה מאה תקנים.
המשטרה הבהירה בתשובתה כי קצב התקדמות התכנית תלוי בתקציבים שיועברו אליה.
לרבות שלושת האורגנים שהוקמו בשנה האחרונה 78 ,הקמת האורגנים מתוכננת בתחנות שפרעם, עירון, עכו, לוד, ראש העין, דימונה, רהט שפט ושלם ובמרחב יפתח (ביפו).
המשרד לביטחון הפנים 547 .
אירועי אוקטובר 2000 שהציפו את תחושת הקיפוח מצד אזרחי מגזר המיעוטים בכל הנוגע לטיפול המשטרה בענייניה ם, לצד החמרה במעורבות אוכלוסיות המיעוטים בפשיעה, הגבירו את המודעות של מוסדות השלטון לצורך בשיפור שירותי המשטרה הניתנים למגזר זה.
בעשור האחרון היטיבו המשטרה, הוועדות הבין -משרדיות והמשרד לבט"פ למפות את בעיות מגזר המיעוטים בתחום שירותי המשטרה, להגדיר יעדים ולהתוות עקרונות פעולה ותפיסות הפעלה כדי לתת מענה הולם לטיפול המשטרתי באזרחים הלא -יהודים.
במהלכים אלה בולטת תכנית צוות המגזרים של המשטרה משנת 2008 שבה הומלץ לראשונה על פתרון מקיף וכולל בנושא.
במהלך העשור האחרון הוקמו, בין השאר, שתי תחנות משטרה במגזר המיעוטים, הוספו מש"קים משולבים ונוספו 554 שוטרים.
אולם עד תחילת 2012 לא החלו המשטרה והמשרד לבט"פ ביישום מענה כולל לצורכי אוכלוסיית המיעוטים על פי אותן תכניות, ובכלל זה נותר בעינו הפער הגדול בין תקן כוח האדם הנחוץ לתחנות המגזר ובין התקן הקיים.
מן הראוי שביישומן של תכניות המשטרה ושל המשרד לבט"פ יושם דגש על שיתוף פעולה עם האוכלוסייה, על ביסוס השיטור הקהילתי ביישובים ועל שיפור השירות הניתן, לצד פעולות להגברת האכיפה ולהתמודדות עם הפשיעה החמורה.
הכול כדי לתת מענה שוויוני לאוכלוסיית מגזר המיעוטים ולהפחית מת חושת הקיפוח והאפליה המקננת בקרבה.
השירות לאזרח בתחנות המשטרה .
בשנים האחרונות נושא השירות לאזרח זוכה לתשומת לבו ההולכת וגדלה של פיקוד המשטרה.
איכות השירות שהתחנות נותנות לאזרח נמדדת באמצעות מרכיבים רבים הקובעים בסופו של דבר את מידת שביעות רצונם של הזקוקים לשירותיהן, והיא נקבעת, בין היתר, על פי יחסו של השוטר לאזרח (ההסבר שהוא נותן ומידת אדיבותו ונכונותו לסייע), איכות טיפולו בבעיה ומשך הטיפול.
מודעותן של התחנות לחשיבות שבמתן שירות איכותי לאזרח הולכת וגוברת, והדבר בא לידי ביטוי הן בפעילות ובהדרכות שסגל התחנה מעביר לשוטרים הן בשיפור איכות השירות כפי שהיא נמדדת בשנים האחרונות באמצעות סקר שירות המבוצע בתחנות.
יחידת המטה האחראית לתחום השירות במשטרה היא יחידת השירות הכפופה ישירות לסגן המפכ"ל.
יחידת השירות עוסקת בעיצוב מדיניות השירות, בהכנת נהלים, בפיתוח מודלים ליחיד ות המשטרה, בביצוע בקרות על איכות השירות, במתן הדרכות והכשרות ליחידות המשטרה ובניהול סקרי שירות.
כאמור, לפי הנחיית המפכ"ל הנוכחי הוחלפה בתחילת 2012 מערכת מדידת הביצועים שהופעלה בתחנות המשטרה (מנה"ל) במערכת מדידה חדשה (מערכת "מפנה").
משקלם של הפרמטרים המתייח סים לאיכות השירות לאזרח במערכת המדידה החדשה עומד על 40% מהציון הסופי לעומת 10% בלבד במערכת הקודמת.
המשרד לביטחון הפנים 549 .
מהמחצית השנייה של 2008 ואילך יחידת השירות עורכת מדי חצי שנה סקר שירות המבוצע באמצעות חברה חיצונית (להלן - סקר השירות).
הסקר מתבצע בטלפון בקרב מדגם מייצג של אזרחים שקיבלו שירות מהמשטרה בשלושה תחומים: שירות מיחידות הסיור בעקבות פנייה למשטרה, שירות מהמש"ל ושירות מהמוקדים הטלפוניים של המשטרה.
הסקר מתייחס לכל התחנות ולכל המוקדים הטלפוניים במחוזות.
המשתתפים בסקר מתבקשים לתת ציון לתפקוד השוטרים בכמה פר מטרים ולכל שאלה נקבע ציון המשוקלל מכל ציוני העונים.
לפי ציוני השאלות נקבעים ציונים משוקללים בשלושה פרמטרים של איכות השירות - מקצועיות השוטר, זמן התגובה והטיפול והתנהגות השוטר - ומהם מופק ציון משוקלל של איכות השירות של היחידה (להלן - ציון איכות השירות).
יחידת השירות מנתחת את ממצאי הסקר ומעבירה למת"חים את הציונים שבסקר ואת הציונים הממוצעים לקבוצות היחס הרלוונטיות 79 .
התחנות, בסיוע קציני השירות המחוזיים, מפיקות לקחים מהסקרים ומתכננות את השיפורים הנדרשים בנקודות התורפה שעלו בסקר לצורך שיפור השירות בתחנה ולהעלאת צ יוניה בסקר הבא.
משרד מבקר המדינה ניתח את הציונים שהתחנות קיבלו בתחומי הסיור והמש"ל בסקרי השירות שבוצעו ממחציתה השנייה של 2008 עד מחציתה השנייה של 2011 :.
להלן הממצאים טבלה 1 *: הציונים שקיבלו התחנות בסקרי השירות בתחומי הסיור והמש"ל .
איכות השירות התנהגות .
* הציונים מצויים בטווח שבין 0 ל-100.
79 קבוצות של תחנות שההשוואה לציון הממוצע שלהן רלוונטי לתחנה, כמו הציון הממוצע של התחנות במחוז שבו מצויה התחנה והציון הממוצע של כל התחנות לפי קבוצת הגודל שהתחנה משתייכת לה.
** הציון הנמוך ביותר שקיבלה תחנה כלשהי מתוך כל התחנות, בשנה ובפרמטר הספציפיים.
*** הציון הגבוה ביותר שקיבלה תחנה כלשהי מתוך כל התחנות, בשנה ובפרמטר הספציפיים.
מהנתונים עולה כי בשנים 2008 -2011 חל שיפור ניכר באיכות השירות הכולל בתחומי הסיור והמש"ל בתחנות, על שלושת הפרמטרים המרכיבים א ותו.
הציון הממוצע של איכות השירות בתחנות עלה בשיעור של כ-15% בתחום הסיור וב- 14% בתחום המש"ל, כאשר גם הציון המרבי וגם הציון המזערי בשלושת הפרמטרים עלו.
בכל אחד מהפרמטרים עלה גם הציון הממוצע.
המשרד לביטחון הפנים 551 .
עם זאת, במחצית השנייה של 2011 .
הפערים בין התחנות עדיין גדולים הפער בין התחנה שקיבלה את הציון הגבוה ביותר לתחנה שקיבלה את הציון הנמוך ביותר, בכל אחד מהפרמטרים (ובציון הכולל), עדיין גדול הן בתחום הסיור הן בתחום המש"ל.
בבדיקת התפלגות הציון הכולל של התחנות באותה תקופה עלה כי ב-4 מתוך66 ( תחנות6% ) הציון הכולל בתחום הסיור ה יה נמוך מ -60 וב-22 ( תחנות33% ) היה גבוה מ -70 ; בתחום המש"ל ב-10 מתוך67 ( תחנות15% ) הוא היה נמוך מ-60 וב-24 ( תחנות36% ) היה גבוה מ -70 .
עוד עולה כי בחלק מהתחנות איכות השירות עדיין ירודה למדי.
להלן בטבלה הציונים הממוצעים של התחנות בשאלות המרכיבות כל אחד משלושת הפרמטרים הנכללים בציון איכות השירות: טבלה 2 *: ציוני התחנות בשאלות הנכללות באיכות השירות .
5 באיזו מידה 552 דוח שנתי63ג .
(10) (8) השוטר גילה .
** בשנת 2008 נמדדו בתחום הסיור63 תחנות ומרחבים אופרטיביים ובשנת 2011 - 66 ; בשנת 2008 נמדדו בתחום המש"ל64 תחנות ומרחבים אופרטיביים ובשנת 2011 - 67.
*** המספר ללא סוגריים מציין את התחנות שציונן עלה והמספר בתוך סוגריים מציין את התחנות שציונן ירד.
המשרד לביטחון הפנים 553 .
מהנתונים עולה כי בתקופה האמורה חל שיפור בציון הממוצע של התחנות בכ ל אחת מהשאלות שנבדקו בשלושת הפרמטרים הן בתחום הסיור הן בתחום המש"ל.
עם זאת, מהנתונים עולות כמה נקודות בעייתיות: (א) בנושא מתן הסבר ברור לפונה על המשך הטיפול בפנייתו (אם אכן נדרש המשך טיפול), הציון הממוצע של התחנות הן בסיור והן במש"ל היה ונותר נמוך ביחס לנושאים האחרים למרות השיפור שחל בתקופה האמורה.
על המשטרה לתת דעתה לחולשה זו בשירות שניתן לאזרח.
(ב) בכמה נושאים נרשם מספר גבוה יחסית של תחנות שהציון שלהן היה נמוך יותר בשנת 2011 , לאחר שלוש שנות סקרי שירות, לעומת 2008 : מש"ל- מתן הסבר ברור, זמן המתנה, הופעה חיצונית והתנהגות אדיבה; סיור - התנהגות אדיבה.
עם זאת, יש לציין שהציונים הממוצעים הנוגעים להופעה חיצונית ולהתנהגות אדיבה גבוהים.
(ג) בכמה תחנות נרשמה ירידה בציון ביותר ממחצית השאלות בתקופה האמורה; בתחום הסיור ירד הציון ב -11 תחנות בארבע שאלות ויותר80 ובתחום המש"ל ירד הציון ב -13 תחנות גם כן בארבע שאלות ויותר81 .
הדבר עשוי להצביע על ירידה ניכרת באיכות השירות לאזרח בתחום הסיור ובתחום המש"ל בתחנות אלו.
רצוי שהמשטרה תבחן את הסיבות לכך.
(ד) ברוב השאלות שנבדקו קיימים פערים גדולים בין ציוניהן של התחנות.
בתשובתה מסרה המשטרה כי במטרה לצמצם את השונות בין היחידות ולהביאן לידי אחידות מרבית בתחום השירות, שוטרי התחנות הנמצאים בחזית השירות עוברים הדרכות בנושא; שיעורים שבועיים המועברים בידי הפיקוד ברמות השונות, סדנאות שירות, אימוני יחידות הכוללים גם את נושא השירות וצפייה בסרטי "לקוח סמוי" ללימוד ולהפקת לקחים.
עוד מסרה המשטרה כי קיימת במשטרה שונות בין היחידות, כמו בכל ארגון אחר, למרות שאיפתה להביאן לרמה אחידה.
בנוגע לתחום המש"ל הוסיפה המשטרה כי במהלך השנים האחרונות יחידות המש"ל עוברות תהליכי שינוי ושיפור, בהובלת הסמפכ"ל ו בליווי צמוד של קציני האח"ם ושל מינהלת השירות.
בין השינויים שבוצעו: הפונה למש"ל מקבל מענה לפניותיו והסבר ברור יותר על ההליך הפלילי, הבאים לידי ביטוי בשילוט מסודר בשפות שונות ובקבלת הסבר מחוקר המש"ל הגובה את התלונה; ביזמתן של התחנות מועסקים מתנדבים המתקשרים למתלונן לצורך ביצוע סקר פנימי על איכות השירות שניתן לו ועל ההסבר שקיבל כשהגיש את תלונתו; חלק מיחידות המש"ל יוצרות קשר עם המתלונן ומעדכנות אותו בדבר הטיפול בתלונה; נוהל מש"ל, הכולל גם את נושא ההכשרות לחוקרי מש"ל, נמצא בהליך השלמות לקראת הגשתו לאישור הסמפכ"ל; בוצעה פעילות לתקנון מחודש של יחידות המש"ל, על פי פרמטרים של זמן המתנה ומשך השירות ואיכותו, במטרה לייעל את השירות ולקצר את זמני ההמתנה.
80 בתחנת חדרה ירד הציון בשש שאלות; בתחנות לב ת"א, מעלה אדומים, נתיבות ורהט הוא ירד בחמש; ובתחנות מסובים, באר שבע, עוז, זכרון יעקב, אופקים וטייבה ירד בארבע.
81 ;בתחנות עיירות והראל ירד הציון בשמונה שאלות; בתחנת בית שאן הוא ירד בשבע בתחנות ירדן, צפת ומגדל העמק ירד בשש; בתחנות משגב ושכונות ירד בחמש; ובתחנות זבולון, קריית שמונה, נצרת עילית, דוד ויפתח ירד בארבע.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב רב את השיפור שחל באיכות השירות בתחום הסיור ובתחום המש"ל בתחנות ואת פעילויותיה של המשטרה בתחום זה.
עם זאת, על המשטרה להמשיך ולפעול לשיפור איכות השירות בתחנות שבהן היא בינונית ואף ירודה, ולשאוף לצמצם ככל האפשר את הפערים הקיימים בין התחנות.
המשרד לביטחון הפנים 555 .
סדרי הטיפול בפונים למש"ל .
משנת 2010 ואילך הוכנסה בהדרגה לתחנות מערכת אלקטרונית לניהול תורים במש"ל (להלן - מערכת ניהול תורים).
המערכת קובעת מספר לכל פונה המגיע למש"ל ומודדת את זמן ההמתנה שלו מהרגע שקיבל את המספר עד שהתקבל אצל חוקר המש"ל וכן את משך הטיפול אצלו (בתנאי שחוקר המש"ל עדכן את המערכת בלחיצת כפתור בעת כניסת הפונה אליו ובעת יציאתו).
המערכת מאפשרת מעקב של ג ורם מרכזי בתחנה, בזמן אמת, אחר מספר הממתינים במש"ל, משכי ההמתנה שלהם וזמן שהייתם בחדרי חוקרי המש"ל (להלן - זמן השירות) ובקרה עליהם.
כמו כן המערכת מאפשרת התערבות בעבודת המש"ל, ככל שעולה הצורך, באמצעות בירור אצל הפונים לשם מה הגיעו לתחנה וניתובם לגורמים אחרים רלוונטיים בתחנה או באמצעות תגבור כוח האדם במש"ל במצבי עומס.
הנתונים המתועדים בכל מערכות ניהול התורים בתחנות מרוכזים ביחידת השירות, וניתוחם מאפשר קבלת תמונת מצב כוללת בתחנות על זמני ההמתנה והטיפול במש"ל.
רוב הפניות למש"ל נעשות לצורך הגשת תלונה, ומקצתן לקב לת נתוני רישום פלילי, לדיווח על תאונות דרכים ולקבלת אישורים.
באמצעות המערכת נמדד גם מספר הפונים שעזבו את המש"ל לפני קבלת השירות.
נתוני זמן ההמתנה, זמן השירות ושיעורי הנטישה משוקללים לצורך הפקת ציון רמת שירות למש"ל בטיפול בכל סוגי הפניות.
משרד מבקר המדינה ניתח את נתוני מערכת ניהול תורים בתחנות, משנת 2010 עד מחציתה הראשונה של 2012 , בכל הנוגע לטיפול בפונים למש"ל לצורך הגשת תלונה82 ;.
מניתוח נתוני המערכת עולה כי לרוב חל שיפור בשירות הניתן במש"ל זמן ההמתנה הממוצע לכל התחנות ירד בשנים 2010 -2012 מ-27.
5% ), והשונות בין התחנות הצטמצמה, אם כי עדיין קיים פער ניכר בין כמה תחנות שזמן ההמתנה בהן ממושך יחסית לעומת רוב התחנות האחרות.
הציון הממוצע לכל התחנות עלה בשנים 2010 -2012 ב- 20.
עם זאת, בעניין ציוני רמת השירות של התחנות, הפער בין הציון הנמוך ביותר (46.
1 ( ) לציון הגבוה ביותר91.
3 ) עדיין גדול מאוד וגם השונות בין ציוני התחנות נותרה גבוהה.
עוד העלתה הביקורת כי מתוך 21 התחנות שנתוניהן תועדו במערכת בשנים 2010 -2011 ובמחצית הראשונה של 2012, ב -17 מהן זמן ההמתנה הממוצע התקצר וב -4 הואהתארך; ב -16 תחנות ציון רמת השירות עלה וב -5 הוא ירד.
נתונים אלו דורשים את תשומת לבה של המשטרה לאותן תחנות שביצועיהן ירדו במחצית הראשונה של 2012 לעומת 2010.
בתשובתה מסרה המשטרה כי יחידת השירות וקציני השירות במחוזות מבצעים בקרות על השימוש במערכת ניהול תורים ועל ביצועי היחידות.
82 לשנת 2010 נבדקו נתוניהן של 22 תחנות שנכללו במערכת; לשנת 2011 - 25 תחנות; ולשנת 2012 - 27 תחנות.
מספר התחנות שנמדדו בכל השנים היה21.
קיימות לעתים תקלות בהפעלת המערכת העלולות להצביע על ירידה בשירות, אך בפועל אין זה תמיד כך.
המשרד לביטחון הפנים 557 .
משרד מבקר המדינה מציין כי הממצאים המוצגים נסמכים על נתוני מערכת ניהול תורים שיחידת השירות העבירה אליו, והמשטרה לא פירטה בתשובתה אילו תקלות התרחשו וכיצד השפיעו על הנתונים האלו (מבחינת כיוון וגודל).
יתר על כן, מאחר שמדובר בנתונים שנרשמו בשנתיים וחצי, סביר להניח שהמגמות המתוארות לעיל תקפות, גם אם התקיימו תקלות נקודתיות.