HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
להלן ממוצע משך זמן הטיפול בסניפים המרכזיים .
2018 , בוועדות נכות כללית ונפגעי עבודה בשנת15) הסניפים 23 (מתוך כלל - דהיינו שביתר 80% כל משכי הזמן בפרק זה מתייחסים למועד קבלת החלטה בתביעה באחוזון 12 .
) מתקבלת החלטה במספר ימים רב יותר 20%( התביעות מהתביעות).
80%( סניפים שמרכזים את מרבית התביעות 12- הממוצע מתייחס ל 13 ,) טופלו במערכת מחשוב חדשה (תבל 2018 בוועדות לנכות מעבודה, כחצי מהתביעות בשנת 14 שנמצאת בשלבי הטמעה.
זמני הטיפול בתביעות אלה לא שוקללו.
בוועדות לנכות כללית לא שוקללו משכי זמן של הוועדות שמתקיימות ללא נוכחות התובע.
משך זמן הטיפול בתביעות שטופלו במערכת המחשוב הישנה (ולא במערכת תבל), בסניפים שבהם 15 החלו סניפי תל אביב, רמלה ונתניה בפיילוט לשילוב 2018 החלטות.
בשנת 1,000 התקבלו מעל מערכת תבל.
עקב ההטמעה התארכו משכי זמן הטיפול בסניפים אלו, ולכן הם אינם מוצגים בגרף.
2168 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה2018 ,משך זמן הטיפול הממוצע לקבלת החלטה בוועדות נכות מעבודה: 5 תרשים על פי נתוני בט"ל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
14-* הנתונים מוצגים לגבי תביעות ב 2018 , משך זמן הטיפול הממוצע לקבלת החלטה בוועדות נכות כללית: 6 תרשים על פי נתוני בט"ל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
20-* הנתונים מוצגים לגבי תביעות ב עולה שבוועדות נכות מעבודה משך הזמן הממוצע 6- ו 5 מהנתונים בתרשימים ימים.
בין הסניפים קיימים הבדלים 27 ימים וסטיית התקן היא 113 לטיפול הוא 79( יום בין משך הזמן הממוצע הקצר ביותר 90 ניכרים שמגיעים עד לכדי פער של 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2169 המוסד לביטוח לאומי | המוסד לביטוח לאומי | ימים ברמת גן).
בוועדות נכות 169( ימים בעפולה) לבין משך הזמן הארוך ביותר ימים.
כלומר, אין הבדל של ממש 7 ימים וסטיית התקן היא 33 כללית הממוצע הוא במשך זמן הטיפול בין הסניפים השונים.
עם זאת, משך הזמן הממוצע הארוך ביותר כלומר משך הטיפול יום בחולון).
20( יום בירושלים) כפול מזה הקצר ביותר 48( בתובע יכול להיגזר לא רק מנתונים אובייקטיביים כגון מורכבות התביעה אלא גם מהסניף שאליו הוא שייך.
(להלן - תשובת בט"ל) כי 2019 בט"ל מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר הוא פועל לצמצום הפערים ולקביעת מתווה אחיד בתהליכי עבודה, הן בקרב פקידי התביעות והן בקרב הוועדות.
מרכז "יד מכוונת" מרכז "יד מכוונת" הוא שירות של בט"ל לייעוץ ולהכנה לוועדות הרפואיות הניתן לציבור התובעים חינם באמצעות חברה פרטית.
שירות זה הוקם על רקע תלונות מצד תובעים על התנהלות הוועדות הרפואיות.
בעקבות כך יזם האגף לוועדות רפואיות בבט"ל, בשיתוף הקרן למפעלים מיוחדים, הקמת מרכז ניסיוני וחדשני שבו מקבלים תובעי גמלאות נכות סיוע לקראת הופעתם בוועדות.
התוכנית היא חלק ממערך כולל של בט"ל לשיפור השירות, הכולל בין השאר הנגשת שירותים ומידע למען מיצוי זכויות.
במסגרת השירות במרכז מקבלים הפונים אליו ייעוץ ועזרה בהכנת החומר הרפואי לוועדה, הסבר על התהליך כולו ועל האפשרויות העומדות לפניהם וייעוץ לגבי זכויותיהם - כל זאת מחוץ לכותלי בט"ל ובסיוע של צוות רפואי.
עם צבירת הניסיון בתוכנית נוספה לשירותים המסופקים במסגרתה גם .
16הכנת התובע למפגש עם הוועדה הליך הטיפול במרכז מתחיל בקבלת הפניות ובסינונן הראשוני, בתיאום מועד לפגישה ובמסירת מידע כללי.
לאחר מכן נפגש הפונה עם רופא שלומד את כלל בעיותיו הרפואיות, עוזר לו בריכוז המסמכים הרפואיים ומפנה אותו במידת הצורך לבדיקות נוספות או להנפקת מסמכים נוספים.
במרכז עובדים גם רופאים מומחים נוספים שאפשר להיוועץ בהם בבעיות נקודתיות.
לאחר הפגישה עם הרופא, מסייעים לפונה להכין את התיק לוועדה.
השירות ניתן חינם לכל פונה, ללא קשר לסיכויי ההצלחה של תביעתו.
התוכנית החלה כניסוי בסניפי חיפה והקריות.
2016 "יד מכוונת", הערכת התוכנית, מחקר של מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל (פברואר 16 2170 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה 32,000 - פנו אליו כ 2018 ועד סוף 2012 בסוף שנת17מתחילת פעילות המרכז בחיפה מוצגת 7 תובעים.
להלן בתרשים 10,000 -תובעים, ומתוכם התייצבו לקבלת ייעוץ כ .
18הערכת התרומה של "יד מכוונת" למידת המוכנות לוועדה הערכת התרומה של "יד מכוונת" למידת המוכנות לוועדה: 7 תרשים מקור: "יד מכוונת", הערכת התוכנית, מחקר של מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל .
2015 עד ינואר 2014 ) מתוך סקר שנערך בחודשים יוני 2016 (פברואר משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את היוזמה למתן שירות לייעוץ והכוונה לוועדות הרפואיות ללא עלות.
במקרים מסוימים החלטה של ועדה הרפואית לעצור דיון מתבקשת כדי להגיע להחלטה מושכלת בהתאם למצבו של התובע.
אולם, במקרים אחרים ניתן היה לכאורה לפעול עוד לפני כינוס הוועדה כדי למנוע את עצירת הדיון.
הסיבות העיקריות לעצירת דיונים הן אי-הופעה של תובע ומחסור במסמכים רפואיים.
21%- עמד שיעור הדיונים בוועדות לנכות מעבודה שנעצרו על כ 2018 בשנת במועד סיום הביקורת ניתן השירות באשדוד, בבאר שבע, בחולון, בחיפה, בירושלים, בנצרת, 17 .
בנתניה ובפתח תקווה ).
2016 "יד מכוונת", הערכת התוכנית, מחקר של מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל (פברואר 18 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2171 המוסד לביטוח לאומי | המוסד לביטוח לאומי | 17%- בדרג השני.
בוועדות נכות כללית עמד השיעור על כ 32%-בדרג הראשון וכ מהדיונים בדרגים הראשון והשני.
להלן שיעורי עצירת הדיונים בוועדות לנפגעי .
2018 - 2015 עבודה בדרגים הראשון והשני בשנים שיעור עצירת דיונים בוועדות רפואיות לנכות מעבודה: 8 תרשים 2018 - 2015 ,בדרג ראשון ושני על פי נתוני בט"ל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
שיעור עצירות דיון בוועדות רפואיות לנכות כללית בדרג ראשון,: 9 תרשים 2018 - 2015 .
על פי נתוני בט"ל, בעיבוד משרד מבקר המדינה * הנתונים אינם כוללים ועדות ללא נוכחות התובע.
2172 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה לכינוס ועדה רפואית שלא קיבלה החלטה יש השלכות כלכליות בגין עלות מיותרת של הפעלתה.
כך למשל, לפי נתוני בט"ל, עלות הכינוס של ועדה לנכות מעבודה ש"ח (כיוון שיש 1,800 -, ובדרג שני כ19 ש"ח לכל ישיבה 860-בדרג ראשון היא כ ש"ח 1,100 -בוועדה יותר מרופא אחד).
עלות ועדה לנכות כללית בדרג ראשון היא כ ש"ח.
2,000 -ובדרג שני כ עצירת דיון שניתן היה להימנע ממנה באמצעות היערכות מתאימה מראש, כגון במקרה של מחסור במסמכים ובמידע רפואי שניתן היה להשלים את איסופם לפני כינוס הוועדה, פוגעת גם באיכות השירות הניתן לתובע שטרח להגיע לוועדה שלא קיבלה החלטה בסופו של דבר.
, 2018 - 2015 אומנם חלה ירידה מסוימת בשיעור עצירת הדיונים בשנים אולם עדיין מדובר בשיעור גבוה יחסית.
משמעות הדבר היא בזבוז משאבים, בעיקר משאב הרופאים הנמצא במחסור חמור (ראו להלן).
בט"ל מסר בתשובתו כי הוא פועל במלוא המרץ להפחתת שיעור עצירת הדיונים בגין אי הופעת התובע: "אנו בוחנים אלטרנטיבות נוספות כדוגמת תזכורות טלפוניות והודעות טקסט שמתבצעות כיום.
בין היתר, אנו פועלים כיום לבחינת אמצעים של כלכלה התנהגותית לעידוד הופעה לוועדות, בשיתוף מינהל המחקר.
עוד יצוין כי תבל מצמצמת צורך במסמכים נוספים, מאחר וקיימת בדיקה ]המחשוב[ מערכת לוגית של המסמכים מול הרשימה המומלצת לפי ליקוי".
כאמור, אחת הסיבות העיקריות לעצירת דיונים היא מחסור במסמכים ובמידע רפואי.
אחת ממערכות המידע המרכזיות במערכת הבריאות היא מערכת שיתוף המידע הרפואי - רשת תקשורת סגורה ומאובטחת המאפשרת שיתוף והעברת מידע בין קופות החולים ובתי החולים (להלן - מערכת אופק).
צפייה בזמן אמת בנתוני התובעים באמצעות מערכת אופק יכולה הייתה לאפשר לבט"ל לקבל מידע מהימן .
20ומהיר, וכך למנוע עצירת דיונים, ולהעניק שירות טוב יותר לתובע בביקורת נמצא כי לבט"ל אין ממשק עם מערכת אופק.
בישיבה ניתן לדון בארבע תביעות שונות או פחות.
19 , כיום יש ממשק ממוחשב לקבלת תיק רפואי או מסמכי אשפוז, מול קופות החולים ובתי החולים 20 .
)on line ( אולם הנתונים אינם מתעדכנים כל העת בזמן אמת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2173 המוסד לביטוח לאומי | המוסד לביטוח לאומי | בט"ל מסר בתשובתו כי בעבר ביקשה הלשכה הרפואית לקבל ממשק למערכת אופק של משרד הבריאות ונענתה בסירוב, וכי הם יפנו פעם נוספת בעניין.
משרד כי המשרד מסכים עם המבקר שחיבור 2019 הבריאות מסר למבקר המדינה בנובמבר למערכת אופק יכול לסייע בחלק מהמקרים אולם הדבר מחייב בחינה משפטית, היות שמערכת אופק נועדה לצורכי טיפול רפואי בלבד.
מאחר שמדובר בשיעור גבוה של עצירת דיונים (כשליש מהדיונים), מצב שנובע בחלקו מחוסר במסמכים רפואיים, על בט"ל לבחון כיצד ניתן לצמצם את מקרי עצירת הדיונים בשל סיבה זו.
כך למשל עליו לבדוק עוד טרם כינוס הוועדה אם התובע הציג את המסמכים הנלווים .
מומלץ לבחון יחד 21"הנדרשים לוועדה, בהתאם לעקרון "הקיט המלא עם משרד הבריאות ועם הרשות להגנת הפרטיות במשרד המשפטים את האפשרויות המותרות על פי הדין לקבלת מידע ממערכת אופק במסגרת .
יצוין לעניין זה כי התובע חותם על הסכמתו 22הוועדות הרפואיות להעברת מידע רפואי לבט"ל כחלק מהליך הגשת התביעה.
איכות השירות בט"ל ער כאמור כבר זה שנים לאיכות השירות שאינה מספקת בוועדות, ולאורך ערך בט"ל הליך 2014 השנים הוא נקט צעדים כדי לשפרה.
כך למשל במהלך שנת של שיתוף הציבור כדי לבחון דרכים לשיפור חוויית התובעים בוועדות הרפואיות.
ארגונים העוסקים במיצוי זכויות 28 , רופאים 1,000 -בהליך השתתפו, בין היתר, כ וכן אלפי תובעים.
חלק מהתלונות של התובעים העידו על יחס מזלזל מצד הרופאים או מזכירי הוועדה, על אי קבלת זמן מספיק להצגת טיעונים בפני הוועדה, על טרטור, על תחושת השפלה וכיו"ב.
הטיל ממלא מקום המנכ"ל דאז על חברה חיצונית המתמחה בייעוץ 2017 במהלך שנת ארגוני ועל מנהלים מאגפים שונים בבט"ל, ובהם: מנהלת אגף ועדות רפואיות, מנהל הלשכה הרפואית ומנהל אגף ארגון ושיטות - להוביל תהליך בדיקה והמלצות לביצוע רפורמה שתביא לשינוי בהתנהלות הוועדות באופן שיקצר במידה רבה את "קיט מלא" - אוסף של הפריטים הדרושים להשלמת המשימה (המידע, השרטוטים, החומרים 21 .
161 '), עמ 2007( , מהדורה שישיתניהול ממוקד הרכיבים, הכלים וכדומה).
בועז רונן ושמעון פס, ), "המערך המבצעי של מד"א בשגרה ובעיתות חירום 2019( ב69 דוח שנתי ראו גם מבקר המדינה, 22 .
849 'והסדרת תחום הרפואה הדחופה טרום-בית חולים", עמ 2174 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה זמני ההמתנה וישפר את חוויית התובעים בוועדות (להלן - הדוח הארגוני).
הדוח הארגוני הצביע על ליקויים משמעותיים בהליכי העבודה הפוגעים באיכות השירות בוועדות.
בין היתר הצביע הדוח על חוסר שקיפות, על יחס לקוי לתובעים, על חוסר מקצועיות (למשל כינוס ועדות ללא רופא המומחה לסוג הליקוי שדנים בו בתיק) ועל הטרחתו של התובע בעצם הגעה לכמה דיונים טרם ההחלטה (לגבי יישום הדוח הארגוני ראו בפרק שינוי מערך הוועדות הרפואיות).
מחסור ברופאים בוועדות המשאב העיקרי הנדרש לוועדה רפואית הוא רופא שמקבל את ההחלטה בוועדה הרפואית.
מתברר שלצד הגידול במספר דיוני הוועדות הרפואיות לאורך השנים, קיים מחסור ניכר ברופאים, אשר פוגע באיכות השירות ומאריך את משך זמן הטיפול בוועדה.
המחסור קיים זה כמה שנים והוא הועלה על ידי מנהלי הסניפים ועל ידי רופאים במקצועות 150- היו חסרים כ 2019 מנהל הלשכה הרפואית.
בתחילת שנת שונים בדרגים ראשון ושני.
2019 מנהל הלשכה הרפואית הוסיף על עמדה זו וציין בפני צוות הביקורת באוגוסט כי לדעתו הבעיה אינה רק מחסור ברופאים, אלא דווקא בניהול לא יעיל של משאב זה.
לתפיסתו הפתרון טמון בהקמת מרכזים ארציים לוועדות רפואיות ובהעלאת השכר לרופאים מהמקצועות החסרים בוועדות בט"ל.
בט"ל מסר בתשובתו כי אכן יש מחסור ברופאים בכלל ואצלם בפרט.
בימים אלה, אגף ועדות בשיתוף הלשכה הרפואית, בוחנים את הנושא לצורך מציאת הדרך הטובה ביותר לשיבוץ רופאים בוועדות.
בחודשים האחרונים אף ערכה ביקורת הפנים דוח מקיף ומפורט על אודות מערך כוח אדם בלשכה הרפואית, במטרה להפנות את מרב כוח האדם הרפואי לצורכי הוועדות, לשנות תהליכי עבודה, לבחון חלופות נוספות (לרבות תמריצים ותנאי העסקה לגיוס רופאים מיומנים) ולקצר את לוחות הזמנים הנדרשים לשם קליטתם והסמכתם.
בין שנדרש ניהול יעיל יותר ובין שנדרש גיוס רופאים נוספים, הרי שתמונת המצב הנוכחית מצביעה על פגיעה בתפקוד של הוועדות ובשירות הניתן לתובעים, עקב המחסור הניכר ברופאים.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2175 המוסד לביטוח לאומי | המוסד לביטוח לאומי | הערכתם של מנכ"ל בט"ל, מנהלי הסניפים ומנהל הלשכה הרפואית את איכות השירות בוועדות הרפואיות צוות הביקורת פנה לכמה ממנהלי הסניפים שמרכזים את עיקר הפעילות של הוועדות הרפואיות (באר שבע, תל אביב, רמלה, נתניה, יפו וירושלים) על מנת לעמוד על הערכתם את איכות השירות בסניפים שהם מנהלים נכון למועד סיום מכלל ההחלטות בוועדות נכות מעבודה ונכות 40%-הביקורת.
סניפים אלו מקבלים כ כללית (דרגים ראשון ושני).
צוות הביקורת שוחח גם עם מנכ"ל בט"ל ועם מנהל הלשכה הרפואית.
מנכ"ל בט"ל, מנהלי הסניפים ומנהל הלשכה הרפואית הציגו מציאות עגומה לגבי איכות השירות הניתן בוועדות הרפואיות.
הכול הסכימו כי איכות השירות בוועדות הרפואיות של בט"ל אינה מספקת וכי בט"ל צריך לספק לציבור שירות טוב יותר.
לדבריהם המחסור ברופאים, בשילוב העלייה במספר התביעות וברמת מורכבותן, הביאו להתארכות משך זמן הטיפול של הוועדות הרפואיות ולהטרחת התובעים הפונים לוועדות.
מנהלי הסניפים הצביעו גם על תלות רבה ברופאים הקיימים המאלצת אותם להתפשר על איכותם בכך שהיא מונעת החלפת רופאים טובים פחות ומביאה לשחיקת הרופאים הנאלצים להשתתף בוועדות רבות מדי יום.
כי הוא רואה את שיפור תפקוד 2019 מנכ"ל בט"ל מסר למשרד מבקר המדינה באפריל הוועדות הרפואיות כיעד עיקרי שלו, שכן הוועדות הרפואיות הן "עקב האכילס" של ביטוח לאומי.
כי נקודת 2019 מנהל הלשכה הרפואית בבט"ל מסר למשרד מבקר המדינה בפברואר החיכוך הבולטת ביותר של בט"ל עם הציבור היא בוועדות הרפואיות.
כבר למעלה שנים מדברים בבט"ל על הצורך בשינוי מערך הוועדות הרפואיות.
לדבריו, 15-מ בט"ל מתקשה לגייס רופאים לעבודה בוועדות הרפואיות, והמחסור החמור ברופאים גדל והולך.
מספר התובעים גדל ובהתאם גם מספר הוועדות.
הוועדות נעשות מסובכות ומרכבות יותר, ורמת הייצוג של התובעים גדלה, ולכן מתארך משך הוועדות.
הציבור מודע יותר לצורך למצות את זכויותיו, גובה הקצבה עלה וכך גובר התמריץ לפנות לוועדות הרפואיות.
בעקבות זאת הגיע בט"ל למצב שבו מיצה את יכולתו לנהל את מערך הוועדות במתכונת הנוכחית.
לדברי מנהל הלשכה הרפואית, המצב כיום הינו על סף משבר, ועל כן לדבריו נדרש שינוי משמעותי בנושא.
 2176 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה יוצא אפוא שעל אף המאמצים שהשקיע בט"ל בשיפור השירות, בשנת איכות השירות בוועדות הרפואיות עדיין אינה מספקת, ואף בט"ל 2019 מכיר בכך.
הדבר מתבטא, בין היתר, במשך זמן ההמתנה הממושך ימים בממוצע בוועדת נכות מעבודה), 113( לקבלת החלטה בוועדה בשונוּת בין זמני ההמתנה בסניפים, בשיעור גבוה של עצירת דיונים ) ובזמינות חלקית של השירות בוועדות.
32% (עד לנוכח איכות השירות בוועדות הרפואיות עלו בבט"ל בשנים האחרונות שני פתרונות עיקריים הקשורים זה בזה, שטרם יושמו: קביעת גורם אחראי לניהול כולל של מערך הוועדות הרפואיות והקמת מרכזי ועדות רפואיות ברחבי הארץ במקום המודל הסניפי הקיים היום (ראו להלן).
קביעת גורם אחראי לניהול הוועדות הרפואיות כי נודעת חשיבות רבה לקביעת המבנה הארגוני 23הספרות הניהולית מדגישה שיתאים לפעילותו של ארגון ושיקבע את הסמכות והאחריות של כל הגורמים הפועלים בו.
במקרים שבהם לא נקבעת חלוקה יעילה של הסמכות והאחריות יכול הדבר להוביל לבזבוז משאבים ולפגיעה במטרות הארגון.
בבט"ל כמה אורגנים העוסקים בתחום הוועדות הרפואיות: מנהל הלשכה הרפואית שאחראי למערך הייעוץ הרפואי, מנהלי הסניפים שהם המנהלים של הרופאים בסניפיהם ואגף ועדות רפואיות שאחראי לחלק האדמיניסטרטיבי של תפעול מוצג המבנה הארגוני של מערך 10 הוועדות וכפוף למינהל גמלאות.
להלן בתרשים הוועדות הרפואיות.
46 '), כרך א, עמ 2004( , האוניברסיטה הפתוחההתנהגות ארגונית ראו למשל אביעד בר-חיים, 23 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2177 המוסד לביטוח לאומי | המוסד לביטוח לאומי | המבנה הארגוני של מערך הוועדות הרפואיות כיום: 10 תרשים 23-מהתרשים ניתן ללמוד כי מערך הוועדות הרפואיות בנוי כך שלכל אחת מ הוועדות הרפואיות יש שני מנהלים מקצועיים - הלשכה הרפואית הממונה על החלק הרפואי ואגף ועדות רפואיות הממונה על החלק האדמיניסטרטיבי.
עוד עולה מהתרשים כי מוטת השליטה של המנכ"ל כוללת שליטה על הוועדות הסניפים של בט"ל; מזכירי הוועדות בסניפים 23-הרפואיות המתקיימות בכל אחד מ מקבלים הנחיה מקצועית מאגף ועדות רפואיות וכפופים ניהולית למנהל הסניף; הרופאים שעובדים בסניפים מקבלים הנחיה מקצועית וניהולית מהלשכה הרפואית במשותף עם מנהל הסניף (למשל במקרים של קליטת רופאים או פיטורם); הוועדות 2178 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה הרפואיות כפופות מהבחינה המקצועית ללשכה הרפואית ולאגף ועדות רפואיות ומהבחינה המינהלית למנהל הסניף.
מהדברים עולה כי המבנה הארגוני של מערך הוועדות המאופיין בריבוי מנהלים איננו יעיל.
במצב דברים זה קיים קושי משמעותי בניהול של הוועדות הרפואיות, והדבר עלול להוביל לכפילות במתן הנחיות ולפגיעה בתיאום בין הגורמים הניהוליים.
לוועדות הרפואיות תפקיד חשוב ומורכב, ולכן חשוב שהן ינוהלו בידי גורם אחד שיהיה אחראי למערך הוועדות כולו - יקבע את האסטרטגיה להפעלתו, יתווה תכניות עבודה הכוללות יעדים ומדדים, יקיים מעקב ובקרה, יקבע סדר עדיפויות לחלוקת המשאבים ואף יעסוק בניהול השוטף של הנושא ובכלל זה יכריע במחלוקות פנימיות בין המנהלים האחראים.
אולם בפועל, ניהול הוועדות הרפואיות מבוזר בין כמה גורמים בבט"ל.
בשל מתכונת ניהול זו חסרה במערך הוועדות ראייה מתכללת רב מערכתית וכן גמישות בהקצאת המשאבים עד כדי סכסוכים פנימיים.
כך למשל, מנהלי סניפים (באר שבע, יפו, ירושלים, נתניה, רמלה ותל אביב) כי שוררת מחלוקת 2019 ציינו בפני משרד מבקר המדינה ביולי ובאוגוסט עקרונית על דרכי ניהול הוועדות הרפואיות בינם לבין מנהל הלשכה הרפואית.
הם הסבירו כי בעקבות זאת מתנהלות הוועדות בחוסר אחידות ובחוסר סנכרון הגורמים להימשכות התהליכים ולחוסר אחידות גם בהקצאת משאבים; אין שיתוף פעולה עם הלשכה הרפואית לגיוס רופאים; ומתקבלות הנחיות סותרות בין הלשכה הרפואית לבין מינהל גמלאות.
מנהל הלשכה הרפואית מסר למשרד כי קיימת בעיה מבנית בניהול: 2019 ובאוגוסט 2019 מבקר המדינה בפברואר אין אחראי אחד לניהול הוועדות, והאחריות לכך מפוצלת בין גורמים שונים.
מנהלי הסניפים הם בעלי ההשפעה העיקרית על ההתנהלות היומיומית, וכל המנהלים עושה זאת בדרך אחרת.
מנהלי הסניפים כפופים ישירות 23-אחד מ למנכ"ל ומסרבים לקבל את ההנחיה של הלשכה הרפואית.
לדבריו, היעדר גורם ניהולי אחד שירכז את הנושא גורם לקשיים ניהוליים.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2179 המוסד לביטוח לאומי | המוסד לביטוח לאומי | 2 .
הקים מנכ"ל בט"ל דאז ועדה שמטרתה להמליץ על 2006 יצוין כי כבר בשנת דרכים לשיפור עבודת הוועדות הרפואיות (להלן - הוועדה לשיפור השירות).
נכתב שקיימת בעיה מקצועית וארגונית: היעדר 24בדוח הוועדה לשיפור השירות יד אחת מכוונת שתרכז ותאחד את כלל הפעילות של הוועדות הרפואיות, הן ברמה המקצועית והן ברמה הארגונית.
ריבוי המעורבים יצר מציאות של ריבוי דעות שבו כל גורם מושך לכיוון שלו, ובנקודת הקצה בסניפים נוצר בלבול בשל הוראות שונות ולעיתים אף סותרות.
עוד נכתב כי נוצר מצב של חוסר אחידות גם בין ועדות שונות באותו הסניף וגם בין הסניפים השונים.
הוועדה לשיפור הקים בט"ל כאמור 2011 השירות המליצה על הקמת אגף ועדות רפואיות.
בשנת את אגף ועדות רפואיות.
אולם הקמת האגף לא הביאה לחלוקה ברורה של הסמכות והאחריות בתחום הוועדות הרפואיות.
2017 נוכח המחלוקות וחוסר שיתוף הפעולה בין הגורמים השונים בבט"ל, בינואר גיבש מנכ"ל בט"ל דאז נוהל שמטרתו להסדיר את ממשקי העבודה בין הלשכה הרפואית לבין מנהלי הסניפים.
הנוהל קבע, בין היתר, את מדרג הסמכויות ואת חלוקת העבודה בין הלשכה הרפואית לסניפים.
גם המנכ"ל הנוכחי ניסה להביא לעבודה מתואמת בין כל הגורמים, ואף קיים סדרת פגישות בנושא בהשתתפות מנהל הלשכה הרפואית ונציגים נוספים מהלשכה, סמנכ"לית גמלאות ומנהלת אגף ועדות רפואיות.
אולם, כאמור גם במועד סיום הביקורת נמצא כי למרות ניסיונות להסדרת תהליכי העבודה באמצעות הנוהל, הגורמים המעורבים בעבודת הוועדות מתקשים לעבוד בשיתוף פעולה, ויש עדיין קונפליקטים רבים הפוגעים בהתנהלות הוועדות, כפי שעולה הן מדברי מנהלי סניפים והן מדברי מנהל הלשכה הרפואית.
יוצא אפוא כי למרות הניסיונות לאורך השנים להסדיר את תהליכי העבודה באמצעות נהלים, הגורמים המעורבים בעבודת הוועדות - ובהם מנהלי הסניפים, הלשכה הרפואית ומינהל הגמלאות ובו אגף ועדות רפואיות - מתקשים לעבוד בשיתוף פעולה, ויש עדיין קונפליקטים רבים הפוגעים בהתנהלות הוועדות.
היעדר חלוקה ברורה של סמכות ואחריות ניהולית הוא גורם מרכזי המונע את תהליך שיפור איכות השירות בוועדות הרפואיות.
לעיתים המצב מחמיר ונוצרת פגיעה בפעילות הוועדות בעקבות מחלוקות פנים-ארגוניות.
את הדוח הכין צוות שכלל רופאים, 2006 דוח ועדה פנימית של בט"ל לשיפור השירות משנת 24 פקידי תביעות מהסניפים, מזכירי ועדות רפואיות, מנהלי תחומי גמלאות ואנשי מטה מהאגפים המקצועיים.
2180 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה בעיות: דוגמת זימון תובעים לוועדה, אף שאין צורך בקיום ועדה בנוכחותם; ניצול לא יעיל של משאב הרופאים במערכת עקב היעדר גורם אחראי המווסת את העומסים בין הסניפים; ובנוסף הרפורמה לשינוי מערך הוועדות הרפואיות לא מקודמת (ראו להלן).
בכדי לטייב ולשפר את איכות השירות בוועדות הרפואיות על בט"ל לשקול למנות גורם אחראי אחד הכפוף ישירות למנכ"ל, שירכז וינהל את כל מערך הוועדות הרפואיות.
עליו גם לשקול אם להכפיף אל גורם זה את הלשכה הרפואית ואת אגף ועדות רפואיות, פעולה שעשויה להגדיל את יעילות הפעלת המערך.
ראוי גם לבחון את הכפפת המרכזים לוועדות הרפואיות, אם יוקמו כאלה (כמפורט להלן).
לעניין זה כי מדובר ב"בעיה של סמכויות.
2019 בט"ל מסר בתשובתו בדצמבר לנוכח מאבקי כוח וצרכים שונים של מנהלי הסניפים, גמלאות, לשכה רפואית".
הוא הוסיף וציין כי הסוגיה נמצאת בליבת עבודת מטה שתוצריה הבשילו לכדי צבר החלטות המיושמות הלכה למעשה מזה כשבועיים.
, שבעצה אחת עם 2019 מנכ"ל בט"ל ציין בתשובתו של בט"ל מדצמבר הלשכה הרפואית והגמלאות, הוא מאמץ את צבר ההמלצות שהתקבלו בנושא במהלך העשור האחרון ובמסגרת הצעדים העומדים על הפרק ישונה המבנה הארגוני, כך שייבחר נושא משרה שירכז, יתכלל, ינהל וינווט את כל הגורמים הרלוונטיים להתנהלות הוועדות הרפואיות, ובהם הגמלאות, הלשכה הרפואית והסניפים.
שינוי מערך הוועדות הרפואיות עיכוב ביישום הרפורמה להקמת מרכזים לוועדות רפואיות אחד הפתרונות הארגוניים שוועדות ויועצים חיצונים המליצו עליו לבט"ל היה להקים מרכזים לוועדות רפואיות שעיסוקם היחיד יהיה הפעלת הוועדות הרפואיות.
אחת הסיבות להמלצה להקים מרכזי ועדות רפואיות הייתה השאיפה לצמצם ככל האפשר את הטרחת התובע, מאחר שבמרכזים ניתן יהיה לרכז משאבים ולנסות לקיים את כל הוועדות הרפואיות הנוגעות לתובע ביום אחד.
גם בדיקות פנימיות של בט"ל התייחסו לצורך לרכז את האבחון הרפואי ביום אחד: הוועדה לשיפור השירות 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2181 המוסד לביטוח לאומי | המוסד לביטוח לאומי | שיזם בט"ל, וכן הצוות לגיבוש תפיסת 2006 , סקר הסיכונים משנת 2005 משנת ציינו כי תובעים עם כמה נכויות מוזמנים במסגרת 2008 השירות חדשה משנת האבחון הרפואי לכמה דיונים שנערכים במועדים שונים בהתאם לסוג הנכות שבגינה הם תובעים.
הדבר גורם לטרחה עבור התובע ולהארכת משך הטיפול בתיק.
הומלץ לנתב את התובע לכל המומחים הנדרשים לכל הנכויות השונות באותו היום.
בדוח מבקר :2008 דוח תפיסת השירות החדשה בוועדות רפואיות משנת הגיש צוות של בט"ל, בראשותה של 2008 המדינה הקודם צוין שבאוגוסט סמנכ"לית גמלאות דאז, דוח המציג תפיסת שירות חדשה בוועדות הרפואיות ).
2008 במוסד (להלן - דוח תפיסת השירות החדשה בוועדות רפואיות משנת הדוח כלל כמה המלצות לשינוי בעבודת הוועדות הרפואיות, ובהן ריכוז הוועדות בשבעה מרכזים ארציים הסמוכים לסניפי בט"ל במקום פריסתן בסניפים השונים, פעולה שתאפשר זמינות גבוהה יותר של רופאים.
הומלץ כי את מרכזי הוועדות הרפואיות תתפעל יחידה מינהלית נפרדת, שבה יועסקו מזכירי ועדה מקצועיים שזוהי עבודתם היחידה, מתוך רצון לשפר את ניהול עבודת הוועדות 2005 הרפואיות.
כמו כן חזר הצוות על המלצות הוועדה לשיפור השירות בשנת שלא יושמו: הפעלת הוועדות הרפואיות בכל שעות העבודה; בניית מערכת מחשוב כוללת לוועדות הרפואיות; בחינת רכישת תוכנה לשיבוץ אוטומטי של מזכירי ועדה ורופאים בוועדות הרפואיות; וריכוז כל הוועדות שהתובע נזקק להן ליום אחד.
נקבע כי יבוצע 2008 בדוח תפיסת השירות החדשה בוועדות רפואיות משנת פיילוט בסניף בט"ל ברמלה, ובאמצעותו ייבחנו הנחות היסוד שהועלו במסמך תושלם תוכנית הניסוי.
עוד נקבע 2008 וייבדקו ההמלצות שבו, וכי בספטמבר בדוח שכדי להשלים את תהליך השינוי ולפני ביצוע הניסוי בסניף, יש לקבל את אישור המינהלה וּועד העובדים לעקרונות התהליך ולהגדיר באופן מדויק יותר את מרחבי העבודה הנדרשים להפעלת התוכנית ואת התקציב הנדרש לכך.
בדוח מבקר המדינה הקודם העיר משרד מבקר המדינה לבט"ל כי הוא טרם קיים את שלב הפיילוט להקמת מרכזי ועדות רפואיות במסגרת התוכנית שגיבש.
בביקורת הנוכחית עלה כי הפיילוט לא יושם.
, כאמור, בט"ל פעל אומנם לשפר את השירות בוועדות 2017 עד הרפואיות, והשינויים שערך אכן הביאו לשיפור חלקי בתפקוד הוועדות ובקיצור משך זמן הטיפול בתביעות.
אולם קידום הפעלת מרכזי ועדות רפואיות שיאפשרו שיפור יסודי של איכות השירות לא בוצע.
2182 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה2 .
:) - הקמת מרכזי ועדות רפואיות (דוח ארגוני 2017-המלצת חברת ייעוץ מ הטיל כאמור ממלא מקום המנכ"ל דאז על חברה מסוימת 2017 במהלך שנת להוביל תהליך בדיקה והמלצות לביצוע רפורמה שתביא לשינוי בהתנהלות הוועדות באופן שיקצר במידה רבה את זמני ההמתנה וישפר את חוויית השרות.
הדוח הארגוני הצביע על כמה בעיות עיקריות, ובכלל זה על ריבוי מנהלים - אגף הוועדות רפואיות, הלשכה הרפואית ומנהלי הסניפים - אשר קיימים ביניהם פערים גדולים בתפיסת התפקיד.
כדי לשפר את השירות המליצה החברה על עריכת שינוי כולל באמצעות הקמת מרכזי ועדות רפואיות.
מטרת השינוי הייתה לשפר את חוויית הלקוח, לקצר את משך זמן הטיפול בתביעות, ליצור אחידות ברמת השירות ובתהליכי העבודה, לשפר את איכות ההחלטה, לקצר את זמני ההמתנה לוועדה, לשפר את הנראות בפני הלקוח ולהקנות לו תחושה שנעשה עמו צדק.
הצעת הרפורמה לוועדות הרפואיות הוצגה במינהלת בט"ל - הגוף המוסמך לפי החליטה המינהלה לאשר את 2017 .
בספטמבר25החוק לקבל החלטות בעניין זה הרפורמה בוועדות הרפואיות: הקמת מרכזי מומחים לקיום ועדות רפואיות.
לשם כך הוחלט על הקמת צוות היגוי בראשותו של ממלא מקום המנכ"ל דאז שתפקידו להכין תוכנית יישום.
היעד לסיום הכנת התוכנית נקבע לסוף שנת .
2018 כדי להתחיל ליישמה בשנת 2017 נושא הרפורמה בוועדות הרפואיות צוין אף בתוכנית העבודה של בט"ל לשנת , שבה הגדיר המנכ"ל את הרפורמה בוועדות הרפואיות כחלק מהמטרה 2018 להגביר את מיצוי הזכויות ולשפר את השירות לאזרח.
הוא פָּּּרַט את היעדים בתחום לשלוש משימות מרכזיות: בניית תורת הפעלה ותוכנית עבודה לניהול מרכזי ועדות רפואיות; הפעלת כל השירותים הרפואיים בביטוח הלאומי במרכזים (מנהל מקרה).
case manager -רפואיים אזוריים; ומעבר לטיפול בשיטת ה 3 .
ועדת היגוי שכללה 2018 סמוך לכניסתו לתפקיד, מינה מנכ"ל בט"ל בינואר נציגים ממגוון יחידות ארגוניות בבט"ל.
תפקידה היה לנתח שוב את המצב הקיים כדי לקבל החלטות שישפרו את התיאום בין עבודת כל הגורמים הקשורים לוועדות הרפואיות.