HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מקרי פשיעה חמורים במיוחד : על פי נתוני המשטרה, בשנת 2011 היו שלושה מקרי רצח שבהם החשודים הם זרים יוצאי אפריקה.
בשנת 2012 היו חמישה מקרי רצח שבהם מעורבים זרים יוצאי אפריקה: בחמשת המקרים הנרצחים היו זרים, מאריתריאה או מהרפובליקה של סודן, ובארבעה מהם גיבשה המשטרה מסקנה שהרוצח הוא בן משפחה של הנרצח.
באותה שנה היו ארבעה מקרי אונס חמורים שבהם החשודים הם זרים, לרבות אונס קשישה.
: היערכות המשטרה באפריל 2013 הציגה המשטרה את תמונתהמצב הנוגעת לטיפול ב"מסתננים" ברמה המערכתית לפני השר לביטחון הפנים, ובין השאר העריכה כי מגמת הפשיעה תגבר כתוצאה מההסתגלות לישראל, מתנאי מחייתם, מהיעדר תעסוקה ומאימוץ מאפייני פשיעה בישראל בכלל.
להערכת המשטרה, בלא יכולת להתפרנס באופן לגיטימי, יגדלו מעגלי המצוקה והם יגררו גם מעורבות במעשים פלילים.
עוד ציינה המשטרה כי אירועי אלימות ומתיחות בין הזרים ובין תושבים מקומיים בכל הארץ הם פועל יוצא של קשיים המאפיינים את חיי היומיום של שני הצדדים.
להערכת המשטרה, גלי מחאה ציבורית יתגברו במקומות שבהם מתרחשים אירועים חריגים ותיתכן החרפה באופייה של הפשיעה כנגד זרים (בנוגע לפעולות שנקטו המשרד לבט"פ והמשטרה - ראו להלן).
בשל מגבלות הנתונים כאמור אי -אפשר לקבוע במידה מספקת של ודאות אם מעורבות הזרים בפשיעה רבה או מעטה ממעורבות כלל האוכלוסייה.
מאפייני הפשיעה בקרב הזרים, המלמדים על מורכבותה של המציאות הקיימת, ובחינת הגורמים לפשיעה, שעליהם הצביעה המשטרה לפני השר לביטחון הפנים, מובילים למסקנה כי רק טיפול מערכתי וכלל ממשלתי, שיתמודד גם עם הגורמים לפשיעה בקרב הזרים, יכול להוביל לשינוי.
מכירה וצריכה של אלכוהול .
הדין הישראלי מטיל מגבלות על מכירת אלכוהול.
הגשת משקאות משכרים לצורך צריכה במקום ההגשה טעונה רישוי על פי צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), התשנ"ה- 1995 .
בעסק שבו נמכרים או מוגשים משקאות משכרים תהא רשות הרישוי לפי חוק רישוי עסקים רשאית להשתמש בסמכותה, גם לשם התחשבות בצורכיהם של תו שבי האזור שבו נמצא העסק, ולמנוע רישיונות מאנשים שאינם ראויים להם בשל עברם הפלילי או מהימנותם, או שלדעת המשטרה אינם ראויים להם בשל אופיים.
ככל הידוע למשטרה, שתיית אלכוהול אינה רווחת במדינות המוצא של הזרים.
ואולם במהלך השנים האחרונות הולכת וגוברת צריכת האלכוהול בקרבם.
על כך אפשר ללמוד, בין היתר, ממספרם הרב של בתי עסק לממכר אלכוהול שנפתחו ללא רישיון על ידי זרים.
את המקומות האלה פוקדים בעיקר זרים המתגוררים בשכונות דרום ת"א.
על פי המשטרה, צריכה מרובה זרים שאינם בני הרחקה מישראל 91 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 של אלכוהול מאיצה מקרי פשיעה, וידוע לה על מקרים שכיחים של קטטות בסמוך לברים האלה, לאחר צריכה מרובה של אלכוהול.
מפקד תחנת שר"ת העריך שבתחום האחריות של התחנה ובעיקר בשכונת נווה שאנן, בסמוך לתחנה המרכזית, יש כ-300 בריםהפועלים ללא רישיון שבהם מוכרים משקאות אלכוהוליים, ויושבים בהם בעיקר זרים.
דמי שכירות של מבנה שמשמש בר עשויים להיות גבוהים ביחס לדמי השכירות המקובלים באותה שכונה.
סגירת בר עשויה להוביל לפתיחה מהירה של בר אחר.
צריכת אלכוהול מוגברת של זרים, שככל הנראה לא נהגו לשתות אלכוהול באופן קבוע לפני הגעתם ארצה, עלולה לגרום, על פי המשטרה, לריבוי מעשי פשע.
את זאת צריכים משרדי הממשלה להביא בחשבון בשיקוליהם בדבר הטיפול בזרים (בנוגע לטיפול הממשלה בזרים ראו להלן).
תגבור כוחות המשטרה בדרום תל אביב .
מערך הסיור בתחנת משטרה הוא תשתית עבודת השיטור בשטח.
תכליתו של מערך זה להיות הגורם המשטרתי הראשון שבא במגע עם הציבור, ולהיות זמין בכל זמן ובכל מקום.
אחת הטענות השכיחות של תושבי שכונות דרום ת"א היא כאמור שאין נוכחות מספקת של שוטרים בשכונות שבהן יש ריכוזים גדולים של זרים.
בספטמבר 2010 החלה לפעול יחידת לוינסקי של המשטרה בדרום תל אביב, בשטח שכולל את השכונות שפירא, הרכבת ונווה שאנן, לרבות אזור התחנה המרכזית.
על פי המשטרה, אזור זה מאופיין באוכלוסייה חלשה הכוללת גם חלק ניכר מהזרים המתגוררים בתל אביב.
בשל פשעים אלימים רבים באזור זה, וכדי לשפר את המענה המשטרתי באזור ולחזק את תחושת הביטחון האישי של תושבי האזור והעוברים בו, אישר מפכ"ל המשטרה במרץ 2012 להקים את תחנת שר"ת במקום יחידת לוינסקי ולהפעיל במסגרתה גם פלוגת סיור של משמר הגבול (להלן - מג"ב).
עקרונות התפיסה המבצעית של מחוז תל אביב (נכון למאי 2012 ) היו בין השאר כ להלן: נדרש כוח מבצעי איכותי במתכונת של כוח משימה, שיפעל בכל הימים ובכל שעות היממה; נדרשים סיורים רגליים של שוטרים בריכוזי הפעילות של האוכלוסייה הזרה לצורך מניעה והרתעה; נדרש כוח מבצעי מיומן לשם חקירות, ובו גם דוברי טיגרינית ודוברי ערבית; נדרש חיזוק ניכר של מערך המודיעין.
לצד עקרונות התפיסה המבצעית הגדיר מחוז תל אביב גם את הפערים שבין הכלים שעומדים לרשותו ובין הכלים הנדרשים לו, ובין השאר מחסור בגורמי חקירות ומודיעין ברמת המחוז וברמה ארצית, וכמו כן היעדרו של גורם מוסמך שמרכז את פעילות המשטרה מול כלל משרדי הממשלה.
בדיון שהתקיים במשטרה במרץ 2012 בנושא הזרים בדרום תל אביב, אמר מפכ"ל המשטרה כי סוגיית הזרים הפכה לבעיה לאומית בשעה שזרם המסתננים הולך וגובר ומתנקז לאזור תל אביב.
הוא הוסיף כי מדובר באנשים רבים שנותרו ללא תעסוקה ותנאי מחיה ומטבע 92 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הדבריםהם מוצאים את עצמם בעולם הפשע.
הוא ציין כי במצב דברים זה הבעיה רובצת, בין היתר, לפתחה של המשטרה.
המפכ"ל החליט כי בטווח המיידי מוטל על מחוז תל אביב לנקוט צעדים לחיזוק תחנת שר"ת, באמצעות תקציבי המשטרה הקיימים, ובין השאר להעמיד לרשות התחנה 50 משרות ו-18 משרות נוספות ממקורו ת שיאותרו במהלך 2013 , וכן להעמיד לרשות התחנה פלוגת מג"ב במהלך 2013 .
בנוגע לטווח הבינוני והארוך החליט המפכ"ל למנות צוות ארגוני שיגבש תכנית עבודה סדורה, כדי להציג לפני הדרג המדיני דרישה לקבל סיוע לתגבור התחנה.
באפריל 2012 הוצגה סוגיית המענה המשטרתי בשכונות דרום ת"א לפני מנכ"ל משרד רה"ם.
במאי 2012 כתב השר לביטחון הפנים למזכיר הממשלה דאז מר צבי האוזר וביקש לכנס בדחיפות דיון בנושא התגברות מעשי הפשע של "מהגרי עבודה" וזרים.
בדיון של השר עם ראש הממשלה באותו החודש, העלה השר גם את הטיפול בריכוזי זרים, בעיקר בדרום תל אביב, והמליץ על דרכים לפעולה.
ראש הממשלה החליט בסיכום הדיון כי מנכ"ל משרד רה"ם יעשה עבודת מטה מהירה עם שר הפנים, השר לביטחון הפנים והמשטרה, וכן עם משרדי האוצר והמשפטים, ויציג את המלצתו בהקדם.
עוד הוא החליט כי מנכ"ל משרד רה"ם יסדיר הקצאה של 20 משרות שוטרים למשטרה, בתיאום עם מנכ"ל המשרד לבט"פ.
ביולי 2012 הוצגו לפני מפכ"ל המשטרה תוצאות עבודת המטה שנעשתה בנושא תחנת שר"ת, ועיקרה הצעה לתגבור התחנה בשני שלבים: שלב א' - עד 129 משרות, ונוסף על כך 50 משרות של שוטרי מג"ב בתפקיד סיור (להלן- סמ"ג); שלב ב' - השלמת המשרות ל-147 .
'המפכ"ל אישר להשלים את שלב א עד ספטמבר 2012 .
בנובמבר 2012 פורסמה פקודה להקמת תחנת שר"ת, לאחר שאושרה גם בידי המשרד לבט"פ, ובה שני השלבים האלה: שלב א' לביצוע מידי ושלב ב' לביצוע ב- 201344 .
בפניית המשטרה לאגף התקציבים במשרד האוצר לשם תוספת תקציב לצורך תגבור תחנת שר"ת צוין שיהיו בה 147 משרות של שוטרים וכן50 משרות של שוטרי סמ"ג; המבנה שבו פועלת התחנה אינו מספיק כדי להכיל את כוח האדם, והוצג פתרון אפשרי של שימוש בשני מבנים נוספים בעיר.
אגף תקציבים במשרד האוצר מסר כי ניתן מענה לכל דרישות המשטרה שפורטו באותה פנייה.
בלוח6 מוצגים נתוני אג"ת במשטרה לשישה חודשים בשנים 2013 -2011 , בדבר תקן כוח האדם הכולל לתחנת שר"ת (לא כולל כוח אדם של מג"ב) ובדבר איושו, וכן נתונים מקבילים לכוח אדם המיועד לסייר בשטח.
הנתונים על משרות בתקן ועל משרות שאוישו מוצגים גם בתרשים 6 .
לוח6: תקן כוח אדם מול איוש משרות בתחנת שר"ת ינואר .
תקן כוח אדם כולל בתחנה 76 79 79 129 113 123 .
מספר משרות בתקן שאוישו 68 72 62 90 102 101 .
מספר משרות בתקן הכולל שמיועדות .
לסיור 56 55 55 78 66 74 .
44 הפקודה הזו אמורה להגדיר את הייעוד, את המשימות ואת אתרי הפריסה של תתי -הארגון במשטרה, וגם את התקן המפרט את המצבה הקבועה של כוח האדם והציוד של תתי-הארגון.
זרים שאינם בני הרחקה מישראל 93 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מספר משרות בתקן שמיועדותלסיור .
ואוישו 50 50 39 53 61 62 .
אחוז משרות בתקן שאוישו מכלל המשרות 89.
אחוז משרות בתקן שמיועדות לסיור .
מכלל המשרות לסיור 89.
מהלוח ומהתרשים עולה כי במהלך המחצית הראשונה של 2012 גדל אמנם תקן כוח האדם של תחנת שר"ת, בעקבות המלצות עבודת המטה והחלטת המפכ"ל ליישם את שלב א' בפקודה, ואולם התקן ביולי 2013 היה מצומצם מהנדרש אף בשלב א'.
עוד עולה כי כוח האדם שעמד בפועל לרשות התחנה היה מצומצם במידה ניכרת: 78% מהתקן שאושר בשלב א' ו- 69% מהתקן שאושר לשלב ב'.
מינואר 2011 עד יולי 2013 נוספו רק12 .
שוטרי סיור לתחנת שר"ת 6.
בדיון שכינסו שר הפנים והשר לביטחון הפנים באפריל 2013 , עם מנכ"ל רשות האוכלוסין והמשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ), שוב הועלו תחושות קשות של תושבי שכונות דרום ת"א, הנובעות מרמת ביטחון אישי נמוכה שהם חשים ומהיעדר תקווה לשינוי.
השר לביטחון הפנים אמר בדיון: "הבעיה היא בעיה של משרד הפנים, אבל למעשה זה נופל על המשרד לביטחון פנים", והוסיף שהנחה להשלים את היקף כוח האדם ל -140 שוטרים בתוספת 50 .
שוטרי מג"ב 94 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 איוש המשרות שהוקצו לתחנת שר"ת היה עשוילתת מענה, ולו חלקי, למצוקתם של תושבי שכונות דרום ת"א, לכל הפחות באמצעות הגברת הנוכחות של שוטרי סיור ברחובות.
אולם המשטרה לא יישמה במלואה את תכניתה לתגבור תחנת שר"ת.
מנתוני המשטרה ליולי 2013 עולה כי גם הנחיית השר לביטחון הפנים, כפי שהוצגה בדיון מאפריל 2013, .
לא יושמה בנובמבר 2013 החליטה הממשלה על התכנית המשולבת לטיפול ב"תופעת ההסתננות הבלתי חוקית".
בנוגע לביטחון הפנים הוחלט כי על המשרד לבט"פ להמשיך ולפעול באמצעות משטרת ישראל לשיפור הביטחון האישי של האזרחים במקומות שבהם יש ריכוזים של זרים ולצורך כך לקבוע יעדי פעולה ולתגבר את הכוחות; לשם יישום ההחלטה בעניין זה יקצה משרד האוצר כ-75 מיליון ש"ח ל- 2014 (חלק מהסכום יוקצה בבסיס התקציב) וכן תוספת של 130 משרות; המשאבים האלה יוקצו ליחידות השטח המשטרתיות בדרום תל אביב בלבד (בנוגע לתכנית המשולבת ראו להלן).
בתשובת משטרת י שראל נאמר כי נבנתה תפיסת הפעלה המדגישה מתן מענה לנוכחות, לבולטות ולהרתעה, תוך שימוש בכוחות סיור רגליים והפעלת בעלי חיים (כלבים וסוסים), כדי לתת מענה לשיפור תחושת הביטחון של התושבים באזור.
עוד נאמר כי נעשים מאמצים לאייש את המשרות שהוקצו לתחנת שר"ת, ועדיין לא אוישו; מערך החקירות תוגבר; יוקצה כוח אדם לשם ריכוז עבודת המשטרה, גם מול גופים אחרים; האפקטיביות של פעולות המשטרה תיבחן באמצעות סקרים בקרב האוכלוסייה ומערכת המדידה המשטרתית.
על פי סקר שעשתה עיריית ת"א, בשנים 2011 ו- 2012 דיווחו תושבי העיר על ירידה בתחו שת הביטחון, בעיקר בשכונות דרום ת"א.
יותר ממחצית תושבי השכונות האלה דיווחו שאינם חשים בטוחים ללכת לבד בשעות החשכה באזור מגוריהם.
מכלל תושבי העיר שדיווחו על תחושה זו נכון ליולי 2013 אוישה תחנת שר"ת בשיעור של כ- 70% מהתקן שעליו הומלץ בתום עב ודת המטה.
הפער האמור נובע משלושה גורמים עיקריים: תקן התחנה הנוכחי נמוך מתקן התחנה בשלב א', שעליו החליט המפכ"ל ביולי 2012 '; שלב ב של התגבור לא יושם; שיעור איוש התקן הקיים של התחנה עומד על כ - 80% .
נתונים אלה עלולים לעורר ספק אם במצב הקיים יש בידי המשטרה הכלים לממש את עקרונות התפיסה המבצעית שקבע מחוז תל אביב, לפיהם נדרש כוח מבצעי שיפעל בכל הימים ובכל שעות היממה, לרבות בתחום החקירות והמודיעין, ויכלול סיורים רגליים של שוטרים בריכוזי פעילות של זרים לצורך מניעה והרתעה.
על השר לביטחון הפנים לוודא שיעמדו לרשות תחנת שר"ת משאבי כוח האדם הנדרשים לשם התמודדות עם הצרכים הייחודיים בשכונות דרום ת"א ולשם שיפור תחושת הביטחון האישי של התושבים בהן.
לשם כך יש לבחון, לצד המשרות המוקצות למשטרה, גם את מידת איושן, בשים לב לחלקם של כוחות הסיור בכלל המשרות המאוישות.
זאת כדי לאפשר למשט רה לממש את התפיסה המבצעית המעודכנת שלה לאזור זה.
זרים שאינם בני הרחקה מישראל 95 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
טיפול הממשלה בזרים שאינם בני הרחקה מישראל .
)(א חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו קובע כי אין פוגעים בחייו, בגופו או בכבודו של אדם באשר הוא אדם וכי כל אדם זכאי להגנה על חייו, על גופו ועל כבודו.
בית המשפט העליון פירש חוק זה כחוק שמבטיח, בין היתר, זכות לביטחון סוציאלי, במובן של הבטחת תנאי מחיה בסיסיים לאדם45.
()ב בפרשה אחרת הרחיב בית המשפט את פרשנותו לחוק: "חוק היסוד אינו מצהיר אך על 'מדיניות' או על 'אידאל'.
סעיפים 2 ו-4 לחוק היסוד קובעים זכות, היא הזכות להבטיח את כבוד האדם.
בצידה של זכות זו עומדת החובה של רשויות השלטון לכבדה.
חובתה של המדינה היא כפולה: ראשית, מוטלת עליה החובה שלא לפגוע בכבוד האדם.
שנית, מוטלת עליה החובה להגן על כבוד האדם[46] .
הזכות לקיום בכבוד היא הזכות כי יובטח לאדם אותו מינימום של אמצעים חומריים, שיאפשרו לו להתקיים בחברה בה הוא חי[47] .
ניתן להניח אפוא לענייננו - בלא לקבוע מסמרות בדבר - כי מחובת המדינה על פי חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו נגזרת החובה לקיים מערכת שתבטיח 'רשת מגן' למעוטי האמצעים בחברה כך שמצבם החומרי לא יביאם לכלל מחסור קיומי.
במסגרת זו עליה להבטיח שלאדם יהיה די מזון ומשקה לקיומו; מקום מגורים, בו יוכל לממש את פרטיותו ואת חיי המשפחה שלו ולחסות מפגעי מזג האוויר; תנאי תברואה נסבלים ושירותי בריאות, שיבטיחו לו נגישות ליכולות הרפואה המודרנית"48 .
)(ג קביעה דומה עלתה מפסק דין אחר של בג"ץ: "הזכות לקיום אנושי בכבוד.
נטועה עמוק-עמוק בגרעינה של הזכות החוקתית לכבוד.
האם ניתן לקיים את הזכות לכבוד בלא לכבד את זכותו של אדם לתנאים מינימאליים של קיום אנושי?
האם זכותו של אדם שלא להימצא בחרפת רעב, ללא קורת גג ובלי שיש ביכולתו לעטות בגדים לגופו אינה מבטאת את כבוד האדם שלו?
אם הגדרנו את יסודות הזכות לכבוד באופן מטאפורי כנשענת על כך שהאדם נברא בצלם, נראה כי צלמו נפגע בראש ובראשונה אם הוא מגיע לעוני מרוד ומשפיל"49 .
)(ד בפסק דין נוסף פירט הנשיא ברק את מרכיבי הזכות: "כבודו של האדם כולל בחובו.
אדם המתגורר בחוצות ואין לו דיור, הוא אדם שכבודו כאדם נפגע; אדם הרעב ללחם, הוא אדם שכבודו כאדם נפגע; אדם שאין לו גישה לטיפול .
45 בג"ץ 5578/02 מנור נ' שר האוצר, פ"ד נט( 1 )729 ', פס10 ( 2004.
) 46 בג"ץ 366/03 עמותת מחויבות לשלום וצדקחברתי נ' שר האוצר , פ"ד ס(3 )464 ( 2005 ,) 'פס12.
47 'שם, פס15 ', עמ482.
49 בג"ץ 10662/04 חסן נ' המוסד לביטוח לאומי, פס' 36 לפסק דינה של הנשיאה ביניש.
(פורסם במאגר ממוחשב 28.
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 רפואי אלמנטרי הוא אדם שכבודו כאדם נפגע; אדם הנאלץ לחיות בתנאים חומריים משפילים הוא אדם שכבודו כאדם נפגע"50.
:בתי המשפט אף נתנו דעתם על הבטחת זכויות אלו למי שאינו תושב ישראל, בכתבם (א) "האיסור לפגוע בזכויותיו של אדם לחיים, לשלמות הגוף ולכבוד מתייחס, אפוא, לכל אדם באשר הוא אדם.
הגנה זו מכוח חוק -היסוד אינה מוגבלת לאזרח ולתוש ב, אלא היא מוענקת לכל אדם, לרבות למי שנכנס לישראל שלא כדין"51.
)(ב "עקב מדיניות זו, וככל שמתארכת שהייתם בישראל של אותם נהנים ממדיניות אי ההרחקה, מתעוררות בעיות חברתיות ואנושיות שאינן יכולות לבוא על פתרונן.
למשל, כפי שצוין לעיל, אותם אנשים אינם זכאים לעבוד ב ישראל.
נשאלת השאלה כיצד יוכלו אותם אנשים לכלכל את עצמם לאורך תקופה בלתי מוגדרת בזמן?
אין ספק שאדם כזה שוהה בישראל תקופה ארוכה בלא שיש לו את היכולת לפרנס את עצמו בכבוד, לזכות במרפא, לקיים חיי משפחה תקינים וכיוצא באלה.
נראה לי כי מצב כזה הוא מצב בלתי נסבל, לאור עקרונות היסוד שבחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
מאידך, לא יהיה זה רצוי להפוך את מדינת ישראל לאבן שואבת לכל הסובלים ממצוקות קשות ברחבי העולם"52.
)(ג בפסק דין של בית המשפט העליון מיולי 2012 ביקרו שלושת שופטי ההרכב את אי- הסדרת זכויותיהם של הזרים שאינם בני הרחקה: "חשוב לזכור כי אף שמזה זמן לא מבוטל נאלצת מדינת ישראל להתמודד עם נתינים ותושבים ממדינות שונות באפריקה.
המסתננים אליה מדרום בשל הסכנה הנשקפת לחייהם בארץ מוצאם ואף שעם השנים צוברת תופעה זו ממדים של 'הצפה', טרם הותקנו על ידי הגורמים המוסמכים לכך כללים מתאימים אשר יבהירו מהו אגד הזכויות שהמדינה מוכנה להכיר בו לגבי אנשים אלה.
מדגישה כי מדובר במדיניות מצטמצמת 'אי הרחקה זמנית'.
זאת ותו לא, מבלי שנקבעו בצידה כללים ונהלים ברורים הנוגעים לזכויותיהם של אותם 'בלתי - מורחקים' בעת שהותם בישראל.
זהו מצב בלתי רצוי בעליל.
הערפל הנורמטיבי יוצר אי וודאות מכבידה ביותר מבחינת האנשים עצמם אשר לעיתים שוהים בישראל מכח המדיניות האמורה פרקי זמן בלתי-מבוטלים.
בתי המשפט נאלצים אף הם להתמודד בשל כך חדשות לבקרים עם שאלות ומצבים שונים ומגוונים שמייצרת, מטבע ה דברים, מציאות החיים והנוגעים לזכויותיהם של אנשים אלה.
בהינתן ממדי התופעה טוב היה אילו הנושא היה זוכה להסדרה כלשהי ולו על דרך של נהלים והנחיות שיכללו בין היתר, התייחסות לזכויותיהם הבסיסיות של אותם אנשים בעת שהותם בישראל.
ויפה שעה אחת קודם"53.
)(ד בספטמבר 2013 , במסגרת בג"ץ החוקתיות, התייחסו שופטי בית המשפט העליון לנושא בכתבם: "משמעותה של המדיניות של ישראל כלפי אזרחי אריתריאה מעולם לא הובהרה כל צרכה על ידי המדינה.
כך, מלבד עיקרון אי-ההחזרה הנובע מהגנה זו, לא נחקק כל הסדר מפורט באשר למשמעותו של הסדר זה ולזכויות הניתנות מכוחו"; "סוגיית מעמדם של המסתננים זועקת להסדרה חקיקתית כוללת ולמחשבה ארוכת-טווח אשר יהא בה משום מענה, ולו חלקי, לשלל האתגרים שסוגיה זו מציבה בפני החברה הישראלית.
משמדיניות אי - ההרחקה 'הזמנית'.
הופכת ברבות השנים לפחות ופחות זמנית, יש הכרח למלאה בתוכן נורמטיבי".
50 רע"א 4905/98 גמזו נ' ישעיהו, פ"ד נה( 3 '), פס20 לפסק דינושל הנשיא ברק ( 2001.
) 51 בג"ץ 11437/05 קו לעובד נ' משרד הפנים, פס' 36 לפסק דינה של השופטת פרוקצ'ה.
(פורסם במאגר ממוחשב 13.
) 52 )עת"מ (מרכז 57162 -01-11 אספו נ' משרד הפנים (פורסם במאגר ממוחשב 2.
) 53 עע"מ 8908/11 אספו נ' משרד הפנים (פורסם במאגר ממוחשב 17.
) זרים שאינם בני הרחקה מישראל 97 .
על פי האמנה הבין-לאומית בדבר זכויות חברתיות, מכירה מדינה החתומה עליה בזכותו של כל אדם לעבודה, הכוללת את זכותו להשיג אפשרות להשתכר למחייתו; לביטחון סוציאלי, לרבות ביטוח סוציאלי; לרמת חיים נאותה לרבות מזון, מלבוש ודיור נאותים; להיות מוגן מרעב; וליהנות מרמת הבריאות הגופנית והנפשית הגבוהה ביותר שאפשר להשיגה.
ישראל אשררה אמנה זו ב- 1991 .
סעיף2 לאמנה בדבר זכויות חברתיות קובע: "מדינה שהיא צד באמנה מתחייבת לפעול.
עד כדי מירב המקורות העומדים לרשותה, למען הבטח, בשלבים, את השימוש המלא בזכויות שהוכרו באמנה זו; לערוב לכך כי השימוש בזכויות המובעות באמנה זו יהא ללא הפליה מכל סוג שהוא, כגון מטעמי צבע, לשון, דעה מדינית או דעה אחרת, מוצא לאומי או חברתי, רכוש, יחוס, או כל מעמד אחר; ארצות מתפתחות רשאיות להחליט, תוך תשומת לב נאותה לזכויות האדם ולמצבן הכלכלי, באיזו מידה הן יערבו לזכויות הכלכליות שהוכרו באמנה זו לגבי בני אדם שאינם אזרחיהן".
אמנת האו"ם בדבר מעמדם של פליטים משנת 1951 , שאושררה בישראל בשנת 1954 (והפרוטוקול הנלווה אליה משנת 1967 ), קובעת כי על המדינה לנהוג בפליטים השוהים בה בהיתר אותו דין בסעד ובסיוע ציבוריים שהיא נוהגת באזרחיה.
בחוקי מדינת ישראל מעוגנות זכויות סוציאליות ספציפיות, כפי שיפורט בדוח זה בהמשך.
לפי פסיקת בית המשפט העליון, חוקים אלו יש לפרש לאורה של חזקת ההתאמה הפרשנית בין המשפט הבין-לאומי הפומבי ובין החוק המקומי, ולפיה "חזקה עלינ ו כי תכליתו של חוק היא, בין היתר, להגשים את הוראות המשפט הבין-לאומי ולא לעמוד בסתירה להן" 54.
בדוח שנתי של מבקר המדינה מ- 2008 הובאו ממצאי הביקורת בדבר הטיפול במבקשי מקלט מדיני בישראל.
בדוח נכתב כי מדובר בסוגיה אנושית רגישה שבמסגרת הטיפול בה נדרשת מדינת י שראל לאזן בין זכותה להגן על האינטרסים שלה ובין מחויבותה לסייע לפליטים באמצעות מתן מקלט מדיני, טיפול הומניטרי וסיפוק צורכיהם הבסיסיים.
כן נמתחה ביקורת על כך שמשרדי ממשלה לא נערכו לטיפול דחוף בבעיה ההומניטרית של אזרחי הרפובליקה של סודן שהגיעו לישראל, ונקבע כי נדרשת היערכות בין -משרדית הולמת לסיפוק צורכיהם במגוון תחומים לרבות בריאות ושירותים סוציאליים55.
הפעולות הנדרשות לשמירה על זכויות אדם כרוכות בהקצאת משאבים.
בפסק דין מכבי שירותי בריאות קבע בג"ץ: "מקום בו מטיל החוק חובה מהותית עליה, לא תישמע המדינה בטענה ש ל היעדר תקציב" 56 .
גם בפסק דין מילר נכתב: "שיקולים של כדאיות תקציבית ותכנונית, ככלל, אינם יכולים להצדיק החלטת מדינה הפוגעת בזכות יסוד"57 .
בפסק דין צמח בחן בג"ץ את המשאבים הנדרשים לשמירה על זכות היסוד אל מול הפגיעה האפשרית בה אם לא יוקצו המשאבים להבטחתה, וקבע כי יש להעמיד את סדר הגודל של המשאבים הנדרשים כנגד סדר הגודל של הפגיעה בזכות זו.
בג"ץ הוסיף שהכרעת הכף בין השקעת המשאבים הנדרשים ובין הפגיעה בזכות תלויה בעיקר במשקל היחסי של הזכות כנגד המשאבים.
וכך קבע בג"ץ: "מהו, אם כן, המשקל היחסי?
שאלה זאת מציבה מבחן לחברה בישראל: החברה נבחנת, בין היתר, על פי המשקל היחסי שהיא נותנת לחירות האישית.
המשקל צריך לבוא לידי ביטוי, לא רק באמירות יפות, ולא רק בספרי משפט, אלא גם בספר התקציב.
54 דנ"פ 7048/97 פלונים נ' שר הבטחון, פ"ד נד( 1 )721 ,742 ( 2000.
) 55 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58ב (מאי 2008 '), "הטיפול במבקשי מקלט מדיני בישראל", עמ120.
56 בג"ץ 2344/98 מכבי שירותי בריאות נ' שר האוצר, פ"ד נד ( 5 )729 ( 2000.
) 57 בג"ץ 4541/94 אליס מילר נ' שר הביטחון, פ"ד מט ( 4 )144 ( 1995.
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 האדם כרוכה לא פעם במחיר.
החברה צריכה להיות מוכנה לשלם מחיר סביר עבור הגנה על זכויות האדם"58.
תעסוקת זרים ויכולתם להתקיים .
, התשנ"ה]נוסח משולב[ חוק הביטוח הלאומי- 1995 , וחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994 (להלן- חוק ביטוח בריאות), מעניקים זכויות למי שמוגדר כ"תושב", לרבות מי שקיבל רישיון לישיבת קבע ורישיון לישיבת ארעי.
ככלל זרים אינם מוגדרים "תושב" ולכן אינם זכאים לזכויות לפי חוקים אלה.
הבטחת תנאי מחיה בסיסיים של זרים השוהים בארץ זה תקופה ארוכה מותנית, על פי רוב, ביכולתם לעבוד ולהתפרנס משכר עבודתם.
בשנת 2007 הגיעו לישראל כ - 2,000 יוצאי אריתריאה, ולהם נתנה המדינה אשרת עבודה כללית מסוג ב1 , המאפשרת להם לעבוד בארץ.
מאז 2008 , מדיניות הממשלה היא לא לתת רישיון עבודה לזרים שאינם בני הרחקה.
בהתאם נרשם על גבי רישיון השהייה הזמני בארץ שמונפק לרוב הזרים על פי חוק הכניסה לישראל, התשי"ב - 1952 (להלן- רישיון שהייה זמני): "רשיון זמני זה אינו מהווה רשיון עבודה".
באוקטובר 2009 הועלה בדיון בהשתתפות ראש הממשלה מר בנימין נתניהו הקושי הכרוך במניעת האפשרות לעבוד מהזרים: המשנה דאז ליועץ המשפטי לממשלה אמר כי הזר צריך לפרנס את עצמו, עם אשרת עבודה או בלעדיה, והוא יעשה זאת בדרך חוקית, או "יפנה לפשיעה".
בדיון שכינס מנכ"ל משרד רה"ם דאז מר אייל גבאי בדצמבר 2010 הוא ציין כי אפשר לאכוף על מעסיקים את אי-העסקתם של זרים רק אם ימולאו צורכיהם הבסיסיים של הזרים.
לשם מתן האפשרות להתקיים ומנימוקים נוספים החליטה הממשלה בנובמבר 2010 לגבש תכנית להקמה ולהפעלה של מרכז שהייה למסתננים מגבול מצרים ולאכיפה כנגד העסקתם של מסתננים אלה: המרכז יאפשר שהייה של מסתננים שלעת עתה אי -אפשר להרחיקם, ויסופקו בו צורכיהם הפיזיים, ובפרט מקומות לינה, מזון, שתייה וצורכי בריאות; בה בעת לא תאכוף המדינה את איסור העסקתה של אוכלוסייה זו על מעסיקיהם, עד שיופעל מרכז השהייה שבו יסופקו צרכיה הפיזיים; רשות האוכלוסין תחל לאכוף את איסור העסקת הזרים על מעסיקי מסתננים החל מיום הפעלת המרכז.
עד אותה עת, סוף 2010 , נכנסו לישראל, על פי נתוני רשות האוכלוסין, כ- 37,000 ,זרים 40% מהם במהלך 2010 .
הנתונים בכל הנוגע לזרים חלקיים וחסרים, בין היתר בענייני תעסוקה, ועל כן לא ידוע כמה מהם עובדים לפרנסתם.
הזרים מועסקים פעמים רבות על בסיס יומי, בידי קבלנים המגיעים לאזורי המגורים של הזרים ואוספים אותם לעבודה, והם משמשים כוח עבודה זול יחסית.
מסיל"ה (מרכז סיוע ומידע לקהילה הזרה) פועל במסגרת עיריית ת"א, ומעניק טיפול לזרים המתגוררים בעיר.
מסיל"ה תיאר בפברואר 2010 את היעדר התעסוקה כאחד המאפיינים החברתיים-כלכליים הבעייתיים של הקה ילה: מדי בוקר צובאים עשרות זרים על המדרכות .
58 בג"ץ 6055/95 צמח נ' שר הביטחון, פ"ד נג( 5 )241 ,281 ( 1999 ).
ראו גם בג"ץ 488/11 ההסתדרות הרפואית בישראל נ' שר הבריאות (פורסם במאגר ממוחשב 19.
) זרים שאינם בני הרחקה מישראל 99 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בדרום תל אביב בתקווה שמעסיק פוטנציאלי יאסוף אותם לעבודה.
למסיל"ה מוכרים גם זרים המעוניינים לעבוד, אולם בשל נכות או פגיעה אינם מסוגלים להתפרנס מעבודה פיזית.
נתונים חלקיים שנאספו מלמדים שחלק ניכר מהזרים אינם עובדים, והשאר מועסקים בעבודות מזדמנות: על פי נתוני מסיל"ה ל - 2011 ,58% מהזרים שפנו אליו היו מחוסרי עבודה (כ - 52% מהפונים היו יוצאי מדינות שאין ישראל מרחיקה אליהן); על פי סקר צורכי פליטים ומבקשי מקלט שעשתה עיריית ירושלים בתחילת 2011 ,69% מהם עבדו ותעסוקתם מאופיינת ב חוסר יציבות; על פי נתוני ארגון א.
ף (ארגון סיוע לפליטים ולמבקשי מקלט בישראל)59 , מבין 1,328 זרים שפנו אליו בין ינואר 2011 לאוגוסט 2013 ,%45 לא היו מועסקים ו-5% .
הועסקו בעבודות מזדמנות על פי התכנון הראשוני של הממשלה, החזקת הזרים במרכזי שהייה נועדה להיעשות בשלושה מתקני משמורת - "סהרונים", "קציעות" ו"נחל רביב"; מתקנים אלה נועדו לכלול מקומות שהייה במבנים ובאוהלים ל- 17,400 .
כבר בדצמבר 2010 , בדיון שכינסה הוועדה לבחינת בעיות העובדים הזרים בכנסת, שאל יו"ר הוועדה דאז מר יעקב כ"ץ את נציג רשות האוכלוסין כיצד יטופלו הזרים שייוותרו מחוץ למרכז השהייה.
נציג הרשות השיב כי התשובה אינה חד-משמעית, ויהיה צורך לבחון כיצד לפעול בדרכים המקובלות.
ביולי 2010 קבע בית המשפט המחוזי מרכז, בשבתו כבית משפט לעניינים מנהליים, כי החלטת המדינה בעניינם של שישה עותרים המוגנים על ידי מדיניות אי -הרחקה אינה סבירה: "אינני רואה כדבר אפשרי וסביר להתיר את שהותם.
ללא יכולת עבודה לשם כלכלתם הבסיסית.
שאין להרחיק ואין לעצור אדם כזה.
אזי מחויבת המדינה לתת גם פיתרון לאפשרות הקיום האנושי הבסיסי של אותו עותר, וזאת כל עוד ההגנה בתוקף.
לא ייתכן שאדם ירעב ללחם במדינת ישראל, תהא אשרתו אשר תהא.
ולא ייתכן שהמדינה תעמיד אדם בפני מצב, שתחייב אותו לעבור עבירות כדי להתקיים במובן הבסיסי ביותר, לזון עצמו ולמצוא קורת גג לראשו.
אינני סבור גם שצריך 'לעצום עיניים', ולומר שאסור לאדם כזה לעבוד, כאשר בד בבד אנו מניחים שיעבוד באופן לא חוקי, כדי לקיים את עצמו"60.
ב- 2010 דן בית המשפט העליון בעתירה שהגישו שמונה ארגוני ם (להלן - בג"ץ קו לעובד)61 .
על פי עמדת המדינה שהוצגה לבית המשפט באוגוסט 2010 , החלטת הממשלה האמורה מנובמבר 2010 הטילה על רשות האוכלוסין "לפעול לתחילת אכיפה, החל מיום [ הפעלת המרכזמרכז , נגד מעסיקי מסתננים מגבול מצרים, השוהים כיום במדינת ]השהייה ישראל וכן כאלה שיגיעו לאחר החלטה זו"; מרכז השהייה יתחיל לפעול, על פי לוח הזמנים שפורט בהחלטת הממשלה, לא יאוחר משישה חודשים מיום קבלת ה.
בנוגע למתן רישיון עבודה לזרים טענה המדינה: "המרכז יאפשר שהייה של מסתננים מגבול מצרים, השוהים כיום במדינת ישראל וכן כאלה שיגיעו לאחר קבלת החלטה זו, אשר לעת עתה לא ניתן להרחיקם, ויסופקו בו צורכיהם הפיזיים ובפרט מקומות לינה, מזון, שתייה וצורכי בריאות"; "נע שים מאמצים למצוא 'מדינות יעד' שניתן יהיה.
להרחיק אליהם את מי שנמנים על קבוצה זו".
עוד הבהירה המדינה שלא תעשה "פעולות אכיפה כלפי מסתננים שלא ניתן לגרשם למקומות מוצאם בטרם תחל פעולת המרכז", וכי "תימסר הודעה.
30 "ימים בטרם תחל באכיפה שכזו (ההדגשות לא במקור).
ף נותן שירותים פסיכוסוציאליים לאנשיםחסרי מעמד אזרחי בישראל.
60 )עת"מ (מרכז 35858 -06-10 סייקו נ' משרד הפנים (פורסם במאגר ממוחשב 13.