HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הקרן לקידום מקצועי של הסתדרות המורים מממנת 110 דולר מעלות ההשתתפות בתכנית של כל מורה החבר בהסתדרות המורים שהיקף משרתו 50% לפחות.
הרשויות המקומיות שנכללות בתכנית משתתפות במימון התכנית מתקציבן או באמצעות תורמים שהן מגייסות וכן מתקינות בבתי הספר חיבור למרשתת.
העמותה מסרה למשרד מבקר המדינה כי בין היתר היא מגייסת תורמים לתכנית ושותפה עם נציגי המשרד ונציגי הסתדרות המורים בביצוע מעקב אחר מידת ההצלחה של התכנית.
הביקורת העלתה כי המשרד לא פעל על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בכך שלא הקים ועדת עמותות כדי לבדוק אם ניתן לאשר את שיתוף הפעולה בינו לבין עמו תת "קרן אתנה" וכדי לקבוע את ההסדר שיחול בין המשרד לבין העמותה אם יאושר שיתוף הפעולה; המשרד גם לא כרת חוזה עם העמותה כדי להסדיר את שיתוף הפעולה ביניהם ובמסגרת זו את תחומי הפיקוח שלו על פעולותיה לצורך הפעלת תכנית "מחשב נייד לכל מורה".
מתשובותיו למשרד מבקר המ דינה עלה, כי הפיקוח של המשרד על התכנית התמקד בהיבט הפדגוגי שלה ולא התייחס להיבטים נוספים של הפעילות, בין השאר, המשרד לא היה שותף לקביעת עקרונות ופרטי ההתקשרות בין הרשויות המקומיות שהשתתפו בתכנית לבין העמותה ולא פעל כדי לאסוף את המידע על מקורות המימון של התכנית ועל הספקים של המחשבים הניידים.
כמפורט להלן: בתשובתו מיוני 2011 של מנהל גף יישומי מחשב במינהל מדע וטכנולוגיה (להלן- מנהל יישומי מחשב) לפניית משרד מבקר המדינה נאמר כי אין למשרד החינוך מידע על היקף ההשתתפות הכספית של רשויות מקומיות במימון התכנית, כיוון שהדבר נעשה בהסכמים פנימיים בין הרשויות המקומיות ובין העמותה, וכי עדיין אין למשרד מידע על הספקים של המחשבים הניידים.
בתשובה מאוקטובר 2011 של הלשכה המשפטית של משרד החינוך למשרד מבקר המדינה נאמר, כי "משרד החינוך לא הקים וועדת עמותות.
נציין ביחס לסוגיית פעולות יחד ומול עמותות כי רובן של פעולות מסוג זה, נופלות להגדרות של התקשרות, תמיכה או תקצוב.
כל פעולה של התקשרות, תמיכה, או תקצוב על ידי משרד החינוך ובכלל זה פעולות אלה מול עמותות, מאושרות על ידי ועדת מכרזים/התקשרויות, ועדת תמיכות או ועדת הקצבות של המשרד.
35 אתר האינטרנט של עמותת "קרן אתנה", הערה24 .
36 חוברת מידע והנחיות על התכנית, ראו בהערה33 .
הפרויקט עם קרן אתנה, לא הועברו משאבים של המשרד לקרן אתנה.
קרן אתנה תרמה, מחשבים ניידים למורים בבתי הספר.
מכאן שלא היה מהלך של אישור פרויקט זה בוועדת התקשרויות, או וועדת תמיכות או וועדת הקצבות".
עוד נאמר בתשובה, כי "הסדר שיתוף הפעולה לא עוגן בחוזה בין המשרד לבין העמותה.
משרד החינוך יציין שוב כי ההסדר, לא כלל העברת משאבים של משרד החינוך לעמותה".
לגבי הפיקוח של המשרד על העמותה, נכתב כי נקבעו ועדות היגוי לתכנית שנציגי משרד החינוך היו חברים בהן ומשרד החינוך הפעיל מנגנוני בקרה ופיקוח על פעולות ותהליכים, בהם הייתה שותפה העמותה במסגרת התכנית אך "לא פיקוח על העמותה ככזו".
בתשובה של מנהל המינהל למדע ולטכנולוגיה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 נמסר כי "הפעולות שנקט המשרד בבתי הספר ברשויות שהתקשרו עם 'קרן אתנה' מתייחסות לפיקוח על ההליך הפדגוגי המתרחש בבית הספר כפי שנעשה בכל בית ספר המצטייד בתקשוב .
כמו כן נעשתה בדיקת רמת ידע של מורים והכוונת ההשתלמויות וההדרכות לשיפור ידע זה, כדי שהתקשוב שהגיע לבית הספר ינוצל בצורה מיטבית על ידי המורים".
הביקורת העלתה כי שלא לפי תשובת הלשכה המשפטית של משרד החינוך ולפיה העמותה תרמה את המחשבים למורים, הרי שבפועל רכישת המחשבים מומנה על ידי גורמים שונים - רשויות מקומיות ותורמים שהן גייסו - וכפי שמסרה העמותה למשרד מבקר המדינה גם היא השתתפה במימון באמצעות תורמים שגייסה והיו שותפים לפעילותה (ראו להלן).
משרד מבקר המדינה מעיר כי היה על משרד החינוך, לפי כללי מינהל תקין בסיסיים, וכנדרש על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, להחזיק במידע כולל על התכנית לרבות על מקורות המימון שלה.
העובדה שהמשרד לא העביר כספים לעמותה במסגרת תכנית זו אין בה כדי לבטל את הצורך שלו לבצע פיקוח כולל על התכנית, בין השאר מההיבט הכספי שלה.
בכל הנוגע לרכישת מוצרים ושירותים על ידי רשויות מקומיות חלים כללי תקנות העיריות (מכרזים), התשמ"ח - 1987 (להלן- תקנות העיריות), והכללים שבצו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי"ח - 1958 .
ובתוספות שלו רשות מקומית מחויבת במכרז כאשר היא מבקשת להתקשר בחוזה להזמנת טובין או לביצוע עבודה שעלותם 26,000 ש"ח ומעלה.
פטור ממכרז פומבי או מכרז זוטא ניתן לרשות מקומית רק בתנאים מסוימים, בין השאר, כאשר חוזה ההתקשרות נערך עם הספק היחיד בארץ לאותם טובין או עם המומחה היחיד בארץ לביצוע אותה העבודה, אם מומחה שהוועדה מינתה לעניין זה קבע בכתב ובאישור הוועדה כי אכן אותו ספק או מומחה הם היחידים בארץ.
משרד מבקר המדינה בדק את ההתקשרויות של שבע רשויות מקומיות עם העמותה במסגרת התכנית, כדי ללמוד על דרכי הפעלת התכנית ביישובים השונים.
הרשויות המקומיות שנכללו בבדיקה הן: אריאל, ירושלים, לוד, נשר, רמלה, רעננה ושוהם.
השלמות למידע זה והצלבות עמו בוצעו באמצעות מידע שקיבל משרד מבקר המדינה ממשרד החינוך ומן העמותה.
להלן הממצאים שעלו: 726 דוח שנתי62 .
לצורך הפעלת התכנית חתמה כל את משבע הרשויות שנבדקו על הסכם עם העמותה.
על פי ההסכם מתחייבת הרשות המקומ ית להעביר לעמותה כספים מתקציב הרשות או מכספי תורמים שהרשות המקומית מחויבת לגייס לצורך התכנית.
הסכומים שהיה צורך להעביר לעמותה, על פי ההסכמים, נקבעו על פי מספר המחשבים שקיבלה ממנה כל רשות מקומית ועל פי המחיר למחשב שבו נקבה העמותה.
במכתב ששלחה העמותה למשרד מבקר המדינה בינואר 2012 נאמר כי מתוך34 רשויות מקומיות שהשתתפו עד כה בתכנית "בכ-19 רשויות .
הגיע מהעמותה, מתורמיה ומשותפיה ולא מתקציב הרשויות המקומיות.
בכ-6 ,רשויות חלק ניכר של המימון הגיע מהעמותה, משותפיה ומתורמיה והרשויות המקומיות כמו גם תורמיה נשאו בנטל המימון.
בכ -9 רשויות, לאור מחסור בתורמים סייעו הרשויות המקומיות להשיג את המימון הנדרש, בחלקו מתורמים מטעם הרשויות ובחלקו מתקציבי הרשות".
יצוין שהמשרד לא היה שותף להסכמים בין העמותה ובין הרשויות המקומיות, אף שהיה שותף בכיר בתכנית.
כאמור לעי ל המשרד החזיק במידע ולפיו העמותה תורמת את המחשבים למורים, אם כי בפועל וגם לדברי העמותה בין מקורות המימון למחשבים למורים נכללו כספי תורמים שהעמותה גייסה וגם כספי רשויות מקומיות ותורמים שגויסו באמצעותן.
על פי הסכומים ששילמו כל אחת משבע הרשויות המקומיות עבור המחשבים שהעמותה סיפקה להן, מתקציבן וכן מכספי תורמים שהן גייסו, היה על כל אחת מהן לקיים הליך תחרותי לקבלת הצעות מספקים שונים עבור רכישת המחשבים.
להלן דוגמאות: (א) בשנת 2010 התקשרה מועצה מקומית שוהם בהסכם עם העמותה במסגרת התכנית, בהסכם נכתב כי "המועצה מתחייבת להעביר או לדאוג לתרומה, שתועבר לעמותה בסך 650 (שש מאות וחמישים) דולר אמריקאי עבור כל מחשב נייד, ובסך הכול 104,000$ .
בשקלים חדשים על פי שער חליפין יציג ביום התשלום לטובת הפרויקט 'מחשב נייד לכל מורה' שיתקיים במועצה המקומית שוהם עם 160 מורים בבתי ספר היסודיים במועצה.
בכל מקרה בו לא תעביר המועצה תרומה כאמור או יושגו תרומות כאמור בהסכם זה לעיל ולהלן, יהיה הסכם זה בטל.
תמורת המחשבים הנזכרת לעיל בסעיף זה הינה סופית".
עוד נאמר בהסכם כי "המחשבים יסופקו עד 60 .
"ימי עבודה מעת העברת תרומת המועצה לחשבון העמותה (ב) ביוני 2010 התקשרה עיריית רעננה בהסכם עם העמותה כדי לרכוש באמצעותה 419 מחשבים ניידים למורים במחיר כולל של 384,030 .
דולר (ג) בהסכם מינואר 2011 בין העמותה ובין עיריית ירושלים נקבע כי "העירייה תפעל לדאוג לתרומה/לאשר תקציב, שתועבר לעמותה, בסך 650 (שש מאו ת וחמישים) דולר אמריקאי לכל מורה".
בשנת 2011 שילמה העירייה לעמותה כ-2.
4 מיליון ש"ח כתשלום עבור מחשבים ניידים- 700,000 ש"ח מתקציב העירייה וכ- 1.
מיליון ש"ח מכספי תרומה שהעירייה גייסה (ד) על פי ההסכמים שנחתמו בין עיריית רמלה ובין העמותה היא שילמה לעמותה עבור מחשבים ניידים 400,000 ש"ח בשנת 2008 ; 442,000 ש"ח בשנת 2009 ; 264,290 ש"ח בשנת 2010 ; ו- 307,861 ש"ח בשנת 2011.
מן המסמכים שקיבל משרד מבקר המדינה משבע הרשויות המקומיות עלה כי למרות דיני המכרזים ברשויות המקומיות ולמרות ההתחייבויות הכספיות בהסכמים, אף לא אחת מהן קיימה הליך תחרותי לצורך רכישת המחשבים הניידים לפני שרכשה אותם באמצעות העמותה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי רכישת טובין בסכומים האמורים על ידי רשות מקומית ללא קיום הליך תחרותי בין ספקים פוגעת בעיקרון השוויון.
כמו כן במקרה זה אי -קיום הליך תחרותי פגע ביכ ולתה של כל רשות מקומית לבחור בין כמה הצעות את דגם המחשב המיטבי עבורה והיא הייתה כבולה לדגם או לדגמים שהעמותה סיפקה לה.
הליך תחרותי מאפשר לבחור את ההצעה המיטבית בעלות הנמוכה ביותר.
מתשובותיהן של שבע הרשויות המקומיות למשרד מבקר המדינה עלה כי תכנית "מחשב ניי ד לכל מורה" הוצגה להן כתכנית מטעם משרד החינוך שהסתדרות המורים שותפה לה.
כמו כן הוצגה להן התכנית כ"חבילה" אחת על מרכיביה השונים - מחשבים ניידים למורים, הדרכה למורים, ליווי ותמיכה פדגוגית, טכנית וניהולית.
הן התייחסו לתכנית כיחידה אחת שאי-אפשר להפריד בין מרכי ביה כדי שניתן יהיה לקיים הליך תחרותי לגבי מרכיב רכישת המחשבים שיכול היה להביא אותן לרכוש מחשבים מספק אחר ולא מן העמותה.
יתרה מכך, שתי רשויות מקומיות ציינו בתשובותיהן למשרד מבקר המדינה כי הובהר להן שהמשרד אינו מתחייב לספק למורים הדרכה במסגרת התכנית אם הרשות המקומית לא תרכוש מחשבים באמצעות העמותה, כלהלן: עיריית רעננה כתבה בנובמבר 2011 למשרד מבקר המדינה כי היא "ביקשה ]העמותה[ הקרן ]כי[ .
להיכנס לפרויקט מחשב לכל מורה, משהבינה מחייבת מסוג מסוים אשר לדעתנו היה גדול וכבד מדי, ערכה העירייה ]מחשב[ אותה בדגם בעזרת אגף המחשוב, בדיקת שוק לדגמים אשר רצתה, וביקשה לקדם את נושא התוכנית ללא קשר לקרן אתנה.
הובהר חד משמעית לעירייה כי אם תבחר לרכוש לבד את המחשבים ללא התקשרות דרך 'קרן אתנה', לא תוכל לקבל השתתפות משרד החינוך" (ההדגשה במקור).
עיריית רמלה כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 "כי "מחשב לכל מורה הוא "מיזם חינוכי שהוקם בשיתוף משרד החינוך והסתדרות המורים.
התוכנית הוצגה ללא חלופות אחרות של משרד החינוך .
בפני העירייה התוכנית הוצגה כמכלול אחד, כאשר לא ניתן להפעיל את התוכנית ללא ביצוע כלל המרכיבים הכלולים בה.
לעירייה נמסר כי משרד החינוך אינו מתחייב לספק הדרכה במידה והתוכנית לא תופעל בהתאם למודל שהוצע על ידם".
לעומת זאת מסר מנהל גף יישומי מחשב במשרד החינוך (להלן - המנהל) למשרד מבקר המדינה, כי משרד החינוך לא התנה את מתן ההדרכה למורים שקיבלו מחשבים ניידים בכך שהרשות המקומ ית תרכוש את המחשבים מן העמותה.
לדבריו, גם אילו רשות מקומית הייתה רוכשת מחשבים ניידים למורים שלא במסגרת תכנית "מחשב נייד לכל מורה" שמפעילה העמותה, היה המשרד מספק למורים את ההדרכה בתחום התקשוב.
במכתב מיוני 2011 הוסיף המנהל כי כשות ]לתכנית[ "משרד החינוך הצטרף ף מתוך הבנה שיש צורך לסייע למורים בהדרכה והשתלמות כדי שיפיקו את המיטב מהמחשבים שהושאלו להם, לצורכי .
מתוך סל תקצוב אחיד שכל ]את ההדרכה[ עבודתם .
משרד החינוך מספק בית ספר מקבל לשנת לימודים במסגרת אופק חדש".
בתשובה של העמותה למשרד מבקר המדינה, מינואר 2012 נאמר, "יובהר כי העמותה לא כפתה על אף רשות להצטרף לתכנית או לקבל מחשבים שהעמותה רכשה עבור המורים.
כל הרשויות שהשתתפו בתכנית ביקשו מהעמותה להצטרף לתכנית ולהפעילה בתחומן .
בכל רשות שביקשה להצטרף לתכנית, נעשו ניסיונות לגייס תורמים נוספים ולגייס את התקציבים הדרושים לקיום התכנית ללא מעורבות של הרשות המקומית ורק משלא נמצאו תורמים כאמור, התגייסו מספר רשויות לגיוס המשאבים המשלימים הנדרשים להפעלת התכנית בתחומן.
ערכה את בדיקותיה המקצועיות, ודנה באופן עצמאי במפרט הטכני של המחשב לרבות גודל המחשב, במשקלו, כמו גם בגודל המסך והאנשים המקצועיים ברשות בחנו את מפרט המחשב לפרטיו במסגרת מחשב נייד לכל מורה .
אנשי העמותה ביצעו מכרז בין מספר ספקי מחשבים .
ובכל פעם בחרו את המחשב הטוב ביותר במחיר הסביר ביותר שהיה אפשרי באותה עת, והמפרט עבר בכל מקרה אישור של אנשי המקצוע של כל רשות ושל אנשי משרד החינוך ומעולם לא הייתה טענה לגבי איכות המחשבים" (ההדגשה במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש אי-הלימה בין תשובות משרד החינוך ובין תשובות הרשויות המקומיות, וכן בין תשובות אלה ובין תשובת העמותה בכל הנוגע לשאלה אם השתתפות בתכנית הותנתה בכך שרכישת מחשבים תתבצע באמצעות העמותה.
יש מקום כי משרד החינוך יבהיר לכלל הרשויות המקומיות כי גם אם הן ירכשו מחשבים למורים באמצעות ספקים אחרים יוכלו המורים לקבל מן המשרד הדרכה בתחום התקשוב וכן ליווי פדגוגי.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי על כל רשות מקומית לבצע את הליכי הרכש בהתאם להוראות הדין המחייבות בתחום הרכש והמכרזים.
בחוות דעת משפטית שצירפה העמותה לתשובתה מנובמבר 2011 למשרד מבקר אינו עבור ]לעמותה[ המדינה נכתב כי "הסכום המועבר על ידי הרשות המקומית 'רכישת מחשב' כי אם השתתפות של הרשות במכלול שלם של אמצעים הניתנים למורים בבתי הספר".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אכן, התכנית כללה מרכיבים נוספים מעבר למחשבים ניידים ובהם הדרכה שסיפק משרד החינוך למורים בבתי הספר שהשתתפו בתכנית.
עם זאת, כאמור, מהסכמי ההתקשרות בין הרשויות המקומיות שנבדקו לבין העמותה עלה כי הסכומים שהן העבירו לה נקבעו על פי מספר המחשבים שהעמותה התחייבה לספק לכל אחת מהן והמחיר הנקוב שנקבע למחשב יחיד.
זאת ועוד, גם אם תכנית כוללת כמה רכיבים, אין בכך מניעה מלקיים לגבי חלק מהרכיבים הליך תחרותי ובכך להבטיח שוויון הזדמנויות ומקסום תועלות.
עוד נא מר בתשובת העמותה כי על פי חוות הדעת המשפטית שקיבלה, "אנו סבורים כי הרשויות המקומיות לא נדרשו ואינן נדרשות לערוך מכרז, בין היתר, משום ששווי החבילה כאמור.
במחירי שוק מוערך בכ- 1,700 עד 2,000 .
דולר העבירו לעמ[ בעוד שהסכום שהרשויות המקומיות המשתתפות בתוכנית הינו ]ותה קטן יחסית למחיר השוק של החבילה הניתנת למורה, והואיל והעמותה ושותפיה (כולל משרד החינוך) נושאות בחלקים האחרים מסכום זה.
לפיכך, הואיל והסכום משרד החינוך 729 .
הסופי של ההשתתפות בתוכנית שמשלמות הרשויות נמוך משווי השוק של המוצרים והשירותים שהמורים מקבלים ואף נמוך משמעותית ממחירי מכרז החשב הכללי או ממחירי מרכז השלטון המקומי, אנו סבורים כי בנסיבות הייחודיות.
לא נדרש היה לקיים הליכים תחרותיים מכרזיים כיוון שלו רשויות מקומיות אלו היו בוחרות לרכוש מוצרים מספקים שזכו במכרזי החשב הכללי או במכרזי מרכז השלטון המקומי (הגבוהים מ המחירים שבהן הן משתתפות עבור מכלול הפרויקט.
) כלל לא הייתה נדרשת עריכת מכרז".
בחוות הדעת המשפטית 'יחסי ]אינם[ שצורפה לתשובה נאמר, כי "היחסים בין הקרן לרשויות המקומיות ספק - לקוח' אלא יחסים של שני מלכרי"ם הפועלים במשותף למימושה של מטרה ציבורית ראשונה במעלה , כאשר במסגרת המיזם, העמותה מגייסת משאבים העולים בהרבה על השתתפות הרשות המקומית".
משרד מבקר המדינה מעיר כי הרשויות המקומיות אכן קיבלו במסגרת התכנית חבילת מוצרים רחבה יותר ממרכיב המחשבים שעליו שילמו.
ייתכן גם שהן רכשו באמצעות העמותה מחשבים שעל פי הדגם שהעמותה סיפקה להן מחירם היה נמוך ממחיר השוק.
עם זאת, 'חבילת' המוצרים שסופקה לרשויות המקומיות מעבר למחשבים עצמם, כללה מרכיבים שמשרד החינוך סיפק ונשא בעלויותיהם - הדרכה למורים וליווי פדגוגי.
הסכמי ההתקשרות בין הרשויות המקומיות שנבדקו ובין העמותה התייחסו למרכיב ש ל המחשבים והיה מקום לקיים הליך תחרותי לגבי מרכיב זה.
קיום הליך תחרותי לרכישת מחשבים ניידים למורים היה מאפשר לרשויות המקומיות לשמור על עקרון השוויון וכן לבחור מחשבים בעצמן תחת שיהיו כבולות לרכישת מחשבים מדגמים שהעמותה הציעה להן.
תשובת עיריית רעננה למשרד מבק ר המדינה ממחישה אחד החסרונות שמקורו ברכישת מחשבים ללא קיום הליך תחרותי - על פי העירייה היא פנתה לבדוק דגמים של מחשבים, אולם הובהר לה כי במסגרת השתתפותה בתכנית "מחשב נייד לכל מורה" היא מחויבת לרכוש מחשב באמצעות עמותת "קרן אתנה"; אף שלדעת אנשי המקצוע של העירייה דגם המחשב שהציעה להם העמותה היה גדול וכבד מדי.
לדעת משרד מבקר המדינה יש לברך על פעילותן של עמותות המקדמות מטרות חברתיות וציבוריות.
עם זאת משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך ולרשויות מקומיות כי במקרה זה, בהתחשב בכך שמדובר בתכנית שגופים ציבוריים שותפים לה, ובייחוד משום שבמסגרת התכנית נעשה שימוש בכספי ציבור, מוטלת על משרד החינוך והרשויות אחריות לנתח את התכנית, לשקול את כדאיותה ואת מידת התאמתה לבתי הספר, ואם הם מחליטים להשתתף בה עליהם לפקח על דרכי הפעלתה37 .
על הגוף הציבורי המשתתף בתכנית לפקח, בין השאר, על ה פעלתה מהבחינה הכספית ולוודא שהיא תבוצע על פי נורמות משפטיות וציבוריות מחייבות.
על משרד החינוך לפעול על פי ההנחיה של היועץ המשפטי לממשלה ולכרות חוזה בינו ובין העמותה שבו יעוגנו הכללים בנושא הפיקוח של המשרד על העמותה.
בחוזה כזה, שהעתק שלו על המשרד להעביר לרשויות המקומיות, יש להבהיר שאם ברצונן לקבל מן המשרד הדרכה למורים בתחום התקשוב וליווי פדגוגי הן אינן חייבות לרכוש מחשבים למורים דווקא מן העמותה והן יכולות לרכוש מחשבים למורים באמצעות ספקים שונים.
כמו כן יש צורך שהמשרד והרשויות המקומיות יבחנו יחד, נוכח הערות מ בקר המדינה, באופן מפורט את מערך המימון ואת מודל ההתקשרות העומדים ביסוד הפעלת תכנית "מחשב נייד לכל מורה".
בחינה זו נדרשת לצורך הבטחת קיומן של ההוראות המחייבות בעניין הפעלת שיתוף פעולה של המשרד עם עמותות, ובעיקר על מנת לבחון את מערך ההתקשרויות המתבצעות במסגר ת התכנית כדי להבטיח שמתקיימות דרישות הדין ותכליתו בתחום הרכש והמכרזים.
מערכת החינוך אמורה להכין את בוגריה להתמודדות עם אתגרי המאה העשרים ואחת ולאפשר להם להשתלב בחברה ובשוק העבודה.
הקניית מיומנויות אלה נחוצה גם למשק ולמדינה לשם ביסוס ושיפור מיקומנו בכלכלה העולמית.
ממשלת ישראל עמדה כבר בעשורים האחרונים של המאה העשרים על הצורך בהטמעת התקשוב במערכת החינוך, ובכלל זה על הצורך בהקניית מיומנויות תקשוב לתלמידים.
הדבר נחוץ הן לפרט והן למדינה המתמודדת בשווקים הכלכליים והמבקשת להשתלב בעולם המודרני על כל היבטיו .
ברם, הפעולות הממשלתיות לקידומו של נושא התקשוב במהלך העשור הראשון של המאה העשרים ואחת היו חסרות בעיקר בשל היעדרה של תכנית מערכתית ורב-שנתית להשגת יעדים מוגדרים.
בפועל לא הושג היעד שמשרד החינוך הציב בתחום ההצטיידות במחשבים בבתי הספר, עוד בשנות התשעים של המ אה העשרים.
37 בנושא שיתוף פעולה עם המגזר השלישי ראו בדוח זה, "מעורבות המגזר השלישי והמגזר העסקי במערכת החינוך", עמ' 629 משרד החינוך 731 .
ההצטיידות במחשבים בבתי הספר בישראל קטן יחסית לשאר מדינות ה- .
נוסף על כך התקשוב עדיין לא הוטמע בהוראה הטמעה של ממש ומורים במקצועות השונים עדיין מלמדים כבעבר, ללא ניצול טכנולוגיית המחשוב.
בהיעדר הכוונה מערכתית יש הבדלים ניכרים בין בתי ספר במגזרים וביישובים שונים מבחינת היקף ההצטיידות במחשבים לתלמידים.
על משרד החינוך לפעול באופן מערכתי וכלל -ארצי להטמעת התקשוב בהוראה ובלמידה ולהבטיח המשכיות בפעולותיו במסגרת תכנית רב - שנתית כדי לאפשר את השגת היעדים שקבע.
כמו כן עליו לפעול להשלמת המחסור במחשבים לתלמידים בבתי הספר בארץ וכן לחדש את מצאי המחשבים שעומדים בדרישותיו, כדי שתהיה תשתית להקניית מיומנויות תקשוב לתלמידים.
עוד על המשרד לפעול לצמצום הפערים המשמעותיים בין בתי הספר בארץ מבחינת תשתיות המחשבים, שפוגעים בעיקר באוכלוסיות החלשות.
במשך השנים התרחבו מאוד היקפי פעילותם של גורמי המגזר השלישי 6 והיקף פעילותו הפילנתרופית של המגזר העסקי בישראל.
אחד הביטויים של מגמה זו הוא .
6 את הארגונים במדינה מודרנית נהוג לחלק לשלושה מגזרים: 1 ;.
המגזר העסקי, המכונה גם המגזר השני, הכולל חברות עסקיות- ציבוריות ופרטיות; 3 .
המגזר השלישי - ארגונים פרטיים הפועל ים ללא כוונת רווח ודוגלים בהתנדבות ותרומה לקהילה; ההצטרפות אליהם והפרישה מהם רצוניות.
הגידול בהיקף פעילותם של גורמים אלה ואחרים במערכת החינוך7 .
על פי נתוני ארגון ה - OECD8, גורמים חיצוניים 9 משקיעים במערכת החינוך במדינת ישראל, לרבות בהשכלה הגבוהה, פי שלושה עד פי עשרה מגורמים חיצוניים במדינות שבהן מערכות חינוך דומות, כמו צרפת, אירלנד וספרד.
שיעור גבוה זה של השקעת גורמים חיצוניים בחינוך בא לידי ביטוי גם באינטראקציה הרבה שלהם עם בתי הספר ובהשפעתם הניכרת על תכניות הלימוד 10.
בנסיבות האמורות פועלים במערכת החינוך בישראל, מלבד משרד החינוך (להלן גם - המשרד), גורמים חיצוניים מגוונים, ובהם ארגונים ללא כוונת רווח, כגון עמותות וקרנות; גופים עסקיים הפועלים בתשלום או בהתנדבות; מתנדבים פרטיים; גופים ציבוריים דוגמת רשות מקומית או רשות שהוקמה על פי חוק.
גורמים חיצוניים אלה מפעילים בבתי הספר תכניות (להלן - תכניות חיצוניות).
דוח ביקורת זה עוסק רק בתכניות חיצוניות המופעלות בבתי הספר במסגרת מערכת השעות הפורמלית ולא בפעילויות של חינוך בלתי פורמלי המתקיימות בשעות אחר-הצהריי ם.
כפי שיוצג בדוח, במערכת החינוך בישראל מופעלות אלפי תכניות חיצוניות בשנה; ברובם המכריע של מוסדות החינוך מופעלות בו -זמנית כמה תכניות חיצוניות.
בחודשים אפריל -אוגוסט 2011 בדק משרד מבקר המדינה את מעורבות המגזר השלישי והמגזר העסקי במערכת החינוך.
הביקורת נעשתה במטה משרד החינוך.
בין השאר נבדקו עבודת המטה למיפוי תכניות חיצוניות ולהסדרת הפעלתן; אישור הפעלתן של תכניות חיצוניות במערכת החינוך, הפיקוח והבקרה עליהן; מעורבות גורמים מסחריים במערכת החינוך; ניהול תכניות לקראת מבחני בגרות ומימונן; תכניות חיצוניות בעלות סממנ ים של כת.
במסגרת הביקורת רואיינו מפקחים כוללים11 (להלן- המפקחים שרואיינו) בשלושה ממחוזות המשרד: מחוז הצפון, מחוז תל אביב ומחוז הדרום.
המפקחים נבחרו באופן מקרי מבין כלל המפקחים הכוללים על החינוך הרגיל בכל מחוז תוך שמירה על ייצוג של המגזרים השונים ושל רמות ה חינוך השונות (בתי ספר יסודיים, חטיבות ביניים וחטיבות עליונות).
בסך הכול רואיינו 22 (כ-31% ) מ-71 המפקחים הכוללים בחינוך הרגיל בשלושת המחוזות.
7 ,חוה ביגר, חיים הלפרין, חיים להב, אמנון לוי, עירית ליבנה, אילת מלקמן, מוטי רוזנר מירה שנער, הצעת מתווה לגיבוש יחסי גומלין ושיתוף פעולה בין משרד החינוך למגזר השלישי, מכון מנדל למנהיגות (מרץ 2004 '), עמ5 (להלן- דוח מנדל).
מסמך זה הוכן בידי צוות ממשתתפי התכנית לסגל הבכיר במשרד החינוך של "מכון מנדל" למנהיגות.
הצוות התבקש להגיש נייר עמדה בנושא המגזר השלישי למשרד החינוך לשם היערכות של "כוח המשימה הלאומי לשיפור מערכת החינוך ב ישראל", הידוע בתור "ועדת דברת".
8 OECD (ארגון לשיתוף פעולה ופיתוח כלכלי) הוא ארגון בי ן-לאומי של המדינות המפותחות וחברות בו 30 מדינות, ובהן ישראל .
9 גורמים חיצוניים- כל גורם אשר מפעיל תכנית חינוכית בבית ספר ואינו חלק ממשרד החינוך או מהבעלים של המוסד.
10 ורדה שיפר, יצחק ברקוביץ, שחר בר -יהודה, גרניט אלמוג -ברקת, מעורבותם של ארגוני המגזר השלישי במערכת החינוך, נייר מדיניות, מכון ון ליר ( יוני 2010.
) 11 עבודת הפיקוח נעשית בידי מפקחים כוללים המופקדים על הפיקוח על בית הספר כולו, ובידי מפקחים מקצועיים המופקדים על קידומו ופיתוחו של מקצוע הוראה מסוים.
בנוגע לתפקידי המפקח הכולל - ראו להלן.
הפרטת תכניות חינוכיות והעקרונות המנחים לביצועה: רקע נורמטיבי .
שר החינוך מופקד על ביצוע חוק לימוד חובה, התש"ט - 1949 (להלן- חוק לימוד חובה), המחייב את המדינה ליתן חינוך לכלל הילדים, ועל ביצוע חוק חינוך ממלכתי, התשי"ג- 1953 (להלן- חוק חינוך ממלכתי), המגדיר את מטרות החינוך הממלכתי ואת האחריות לתכנית הלימודים.
גם האמנה הבין-לאומית בדבר זכויות הילד משנת 1989 , אשר אושררה בידי מדינת ישראל בשנת 1991, מטילה את האחריות לחינוך על המדינה, ובין השאר קובעת שעליה לדאוג למתן חינוך יסודי חובה בחינם לכול, וכן לדאוג לך שחינוך התיכון יהיה זמין ונגיש לכל ילד.
ככלל, הפרטה היא תהליך של הקטנת המעור בות של המדינה באספקת מוצרים ושירותים, העשויה להתבטא בין היתר בהעברתם מן הממשלה לידיים פרטיות או בצמצום הפיקוח על פעילותם של הגורמים המספקים אותם12 .
הפרטה עלולה לבוא לידי ביטוי גם בהתרחקות מרגולציה ממשלתית או במילוי תפקידים ציבוריים באמצעות המגזר השלישי.
אחת ההגדרות להפרטה בחינוך בספרות המקצועית היא: "כל מהלך המביא לכך, ששליטה בהיבטים שונים של מערכת החינוך מועברת מהציבור (ממשלה או רשות מקומית) לגורמים פרטיים (פרטים או חברות)"13 .
הפרטה יכולה להיות גלויה- על סמך מערכת סדורה של החלטות בנוגע לנחיצות ההפרטה ולדרכי ביצועה; או "הפרטה סמויה", דהיינו זו שאינה נעשית על פי החלטה מפורשת אלא מתבצעת בעקבות קיצוצים וצמצום במתן השירותים הציבוריים שבגינם ניתנים השירותים על ידי גורמים פרטיים14 .
בשנים האחרונות מסתמנת מגמה של הגברת מעורבותם של ארגוני המגזר השלישי בפעילות החינוכית במוסדות החינוך, גם כפועל יוצא מכך שהמדינה מצמצמת את פעולותיה לעיצוב התכנים החינוכיים ודרכי העברתם ואת השפעתה בתחומים אלה.
אחד מביטוייה של מגמה זו הוא הפרטה פדגוגית; לדוגמה, הפעלת תכניות לימוד וחינוך בבתי הספר בידי גופים פרטיים15 .
על הממשלה כרשות המבצעת של המדינה מוטלת החובה לקבוע מדיניות ולהפעיל בכוחות עצמה "גרעין" של סמכויות הביצוע שלה 16.
יש להבחין בין שני מצבים הנוגעים לביצוע פעולות שבסמכות הממשלה בידי גורמים אחרים: (א) אצילת סמכות שלטונית מובהקת לגורמים פרטיים, שהם זכיינים המשמשים כ"ידה הארוכה" של המדינה לצורך הפעלת אחת מסמכויותיה העיקריות, בעלת אופי ריבוני או פוגעני, ואף מפעילים שיקול דעת מינהלי.
הדבר אינו מותר משום שיש .
12 ,יואב דותן וברק מדינה"חוקיות ההפרטה של אספקת שירותים ציבוריים ", משפטים 37(2( ) 2007 '), עמ2 ,5.
13 ,נחום בלס על הפרטה ועל חינוך , דו"ח שנתי על מצב הכלכלה והחברה , מרכז טאוב, 2005, 'עמ283 .
הגדרתם של בלפילד ולוין 14 אמיר פז -פוקס וזהר כוכבי, בין הציבורי לפרטי: הפרטות והלאמות בישראל , דוח שנתי 2010 .
, מכון ון ליר בירושלים 15 מסלולי לימוד ייחודיים במימון פרטי במערכת החינוך , מרכז המחקר והמידע של הכנסת ( 7.
16 " ,דפנה ברק ארז המשפט הציבורי של ההפרטה: מודלים נורמות ואתגרים", עיוני משפט ל(3( ) 2008 '), עמ30.
בכך כדי לשנות את חלוקת הסמכויות השלטוניות של המדינה ; (ב) המדינה רשאית להסתייע בגורמים כאלה לביצוע סמכות "טכנית" או "ביצועית" בלבד, תוך הקפדה כי סיוע זה לא יהיה כה מקיף ועמוק עד כי ידמה לאצילת סמכות אסורה17 .
בפסיקה הודגש כי הסתייעות באחר כדין היא רק זו שבה נותרת בידי ה רשות הסמכות לקבוע את המדיניות ואת אמות המידה לביצועה ויש לה אפשרות אפקטיבית לפקח על הגוף ה חיצוני; "בהאצילה סמכותה לא חר אין הרשות המינהלית רשאית להתפרק לגמרי מסמכות זו ולהותיר את הנאצל לגבש בעצמו את אמות המידה לביצועה"18 .
בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה משנת 1988 , המעגנת נוהל להסדרת שיתוף הפעולה בין משרדי ממשלה לעמותות, נקבעו מקרים שבהם אין לשתף פעולה עם עמותות, ובין השאר כאשר מדובר ב"סמכויות שלטוניות של המשרד"19 ; על הוועדה המאשרת את שיתוף הפעולה של המשרד עם עמותה כלשהי לקבוע "כבר בעת ההתקשרות עם העמותה, את הכללים בנושא הפיקוח שהוא נושא מרכזי ביחסי משרד-עמותה".
באפריל 1992 קבעה הממשלה "קריטריונים להעברת שירותים ותפקידים המבוצעים על ידי הממשלה לגורמים חוץ ממשלתיים או ביטולם", ואלו עיקרם: אין לפגוע בסמכויות שלטוניות של הממשלה ובאפשרותה לפקח על השירותים; אפשר להעביר שירות או תפקיד לגורם חיצוני אם צביונם עסקי; אפשר ל העביר את האחריות לאספקת שירותים למקורות חוץ אם יש בכך יתרון למשק הלאומי מבחינת הקריטריון של עלות לעומת תועלת.
בשנת 2008 קיבלה הממשלה החלטה שעניינה הסדרת מערך היחסים בינה ובין המגזר השלישי והמגזר העסקי התורם למטרות ציבור.
הממשלה החליטה על שיח מתמשך בין הגור מים האלו, והובהר כי "אין בקיומו של שיח זה בכדי לגרוע מתפקידיה, חובותיה וסמכויותיה של הממשלה"20.
העברת סמכויות בתחום החינוך מהמדינה לגורמים אחרים נדונה ביוני 1997 בידי הוועדה לבחינת עקרונות יסוד בתחום הילד והמשפט ויישומם בחקיקה- ועדת משנה לענייני חינוך א שר מינה שר המשפטים.
בפברואר 2003 הגישה הוועדה לשר המשפטים דוח בנושא חינוך.
בדוח נכתב כי בעידן שבו סמכויות מערכת החינוך מבוזרות, תפקידים שנהגו הרשויות למלא מועברים לידיהם של אנשי ביצוע מקומיים בבית הספר ובקהילה או לידי קבלנים חיצוניים.
עוד נכתב כי רפורמת הביזור בישראל - על סממני ההפרטה שלה - מבוצעת ללא עיגון נורמטיבי הולם.
ועדת המשנה התריעה על שהדבר מגביר את עמימות האחריותיות במערכת החינוך והביעה חשש כי דגמים של אחריותיות מסחרית ומקצועית יהיו דומיננטיים .
17 בג"ץ 2605/05 'המרכז האקדמי למשפט ולעסקים, חטיבת זכויות האדם ואח' נ שר האוצר ואח', תקדין.