HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תפקידי האגפים האלה לרכז את התכנון המדיני-אסטרטגי במל"ל עבור הדרג המדיני, לתמוך בעשייה השוטפת של משרד ראש הממשלה בזירה הבין-לאומית, לזהות התפתחויות אזוריות וגלובליות ולעקוב אחריהן, להכין מסמכים לקראת פגישות ושיחות ראש הממשלה וראש המל"ל עם גורמים זרים, לרכז מסמכי מדיניות תוך מיפוי חלופות וכתיבת המלצות בסוגיות הנוגעות ליחסי ישראל עם המערכת הבין-לאומית, בין היתר, עם ארצות הברית, עם מדינות באירופה, עם גורמי כוח חשובים בזירה הבין-לאומית (בדגש על מדינות אסיה ואמריקה הלטינית) וכן עם גורמי כוח מרכזיים במזרח התיכון ובאפריקה ולפעול לפיתוח ולכינון קשרים עם מדינות שלמדינת ישראל אין .
25קשרים רשמיים עימן בתפקידו בתחום עבודת המטה המל"ל נדרש, בין היתר, להעמיד לרשות מקבלי ההחלטות עבודות מטה מקיפות.
עבודות אלה מתבססות על מיפוי מידע וניתוחו, על הצגת חלופות ומשמעותן, על ראייה לטווחי זמן שונים תוך הבנה אסטרטגית, על שיתוף גורמי ידע, על יצירת דיון מפרה, על יצירת חלופות ועל מעקב דינמי תמידי הכולל התאמות לנסיבות חדשות.
גורמי מקצוע במל"ל מסרו למשרד מבקר המדינה, כי המל"ל, בכובעו כגוף מטה המצוי במרכז התהליכים בממשלה בתחום החוץ, פועל כך שכלל האינטרסים, הצרכים והיתרונות של גופי הממשלה הפועלים בזירה הבין- לאומית יקבלו ביטוי הולם, ושכל המידע הקיים ייבחן ויישקל, תוך בחינת החלופות הרלוונטיות, במטרה לנסח המלצה לפעולה מיטבית מול מדינה מסוימת או בסוגיה ייחודית.
il : ראו 25 976 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה , בתשובתו למשרד מבקר המדינה, מסר המל"ל (להלן - תשובת 2020 בינואר המל"ל) שמכיוון שבמדינת ישראל קיים מערך חוץ מבוזר, גדל משקל ההנחיה (דרקטיבה) המדינית המכוונת את פעילות הממשלה והצורך במנגנוני תכלול של הפעולות השונות בזירה הבין-לאומית.
לכן המל"ל פועל, בין היתר, לתכלל את קביעת מדיניות החוץ כגוף מטה עבור הדרג המדיני של מדינת ישראל מול כלל הגורמים בישראל הפועלים בזירה הבין- לאומית.
בהקשר לכך נמסר עוד שלמל"ל ערך מוסף הניכר בכך שסמכויותיו מעוגנות בחוק, יש לו הבנה מעמיקה ומקיפה בתחום מדיניות החוץ של הממשלה, הוא בעל ראייה כוללת של הפעילות הבין-לאומית וביכולתו להביע עמדה אובייקטיבית.
לצד עבודת המל"ל כגוף מטה המל"ל כגוף ביצועי בזירה הבין-לאומית: ) לחוק 11(2 הנותן מענה לצורכי הממשלה ולצורכי ראש הממשלה, סעיף המל"ל מקנה לו סמכות לבצע כל תפקיד אחר בענייני החוץ והביטחון ב"תחום אחר שקבע ראש הממשלה".
גורמי המקצוע במל"ל מסרו כי המל"ל פועל מכוח הנחיות של ראש הממשלה לא רק כגורם מטה, אלא בהתאם לחוק המל"ל, גם כגורם ביצועי בסוגיות מסוימות, כל זאת לשם קידום האינטרס הלאומי.
מיפוי פעילות הגורמים הממשלתיים בזירה הבין-לאומית לצד משרד החוץ והמל"ל פועלים בזירה הבין-לאומית עשרות משרדי ממשלה וגורמים ממשלתיים ומדינתיים נוספים, באמצעות שליחים, עובדים מקומיים וזרים וארגונים, בהתאם לתחומי עיסוקם.
משרד האוצר ציין כי בשנים האחרונות גדל היקף פעילות משרדי הממשלה המבצעים פעילות בחו"ל מטעם המדינה, גם בתחומים שבאופן מסורתי טופלו על ידי משרד החוץ.
ברבים מגופי מערך החוץ הוקמו תשתיות של קשרי חוץ, מוסדו קשרים שוטפים (רשמיים ושאינם רשמיים) עם גורמי מקצוע מקבילים במדינות שונות ובארגונים בין-לאומיים ופותחו קשרים עם ארגוני חברה אזרחית ועם קהילות יהודיות.
בנוסף, משרדי ממשלה וגופים ממשלתיים אחדים אף מכשירים שליחים, נספחים ונציגי מדינה רשמיים, ולעיתים לאחר הכשרתם הם מוצבים בקביעות במדינות יעד.
זאת ועוד, נציגי מערך החוץ שותפים תדיר בכנסים ובאירועים בין-לאומיים, באירוח של משלחות, בחילופי סטודנטים, בחילופי מידע מקצועי, בהסדרת נורמות בין-לאומיות ובפעילות ענפה נוספת.
כנציגי מדינת ישראל הם מעורבים במידה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי977 משרד החוץ | משרד החוץ | ,26הולכת וגוברת בסוגיות גלובליות המשפיעות על סדר היום הציבורי כמו אקלים חקלאות, אספקת מזון, אנרגיה חלופית, השקעות בעולם המתפתח, הגירה ונדידה, טרור, זכויות מיעוטים, גלובליזציה, עוני, מסחר מקוון, סייבר, פרטיות, התפשטות .
בנוסף, פעילות גופי הממשלה בתחום החוץ מתבצעת גם בהתבסס על 27מחלות ועוד עם מדינות, 28הסכמים בינ"ל לשיתופי פעולה ייעודיים עליהם מדינת ישראל חתמה מוסדות, תאגידים בינ"ל וחברות כמו גם באמצעות קרנות ייעודיות.
משרד מבקר המדינה מצא כי מגוון תחומי העיסוק המקצועיים של מערך החוץ, יצר, כפי שיפורט בהמשך דוח זה, מנעד רחב של תחומי השקה, חפיפה, הקבלה והשלמה בין הגופים השונים בכל הקשור לעיסוק בסוגיות שונות בזירה הבין-לאומית.
נמצא שבעת ובעונה אחת, סוגיות אלה מטופלות הן על ידי משרד החוץ והן על ידי משרדים וגורמים ממשלתיים אחרים במערך החוץ, באותן מדינות וארגונים בין- לאומיים, ולא פעם גם מול אותם גורמים ממשלתיים ומדינתיים זרים.
שלהלן מציג בארבעה חלקים את התחומים ואת הנושאים המשיקים, 9 תרשים שבהם פועלים גופי מערך החוץ לצד משרד 29החופפים, המקבילים והמשלימים .
30החוץ בזירה הבין-לאומית או בזיקה אליה בנושא: 2012 תופעה זו אינה ייחודית למדינת ישראל.
לדוגמה, בדוח מבקר המדינה האמריקאי משנת 26 Key Considerations for( "שיקולים עיקריים ליישום מנגנוני שיתוף פעולה אינטגרטיביים ) אשר המחיש את חשיבות הטיפול Implementing Interagency Collaborative Mechanisms האינטגרטיבי של הממשל האמריקאי בסוגיית האקלים, סוגיה זו חוצה גזרות ותחומי פעילות ממשלתית.
בדוח מתואר כי תחת המועצה של איכות הסביבה, משרד האנרגיה והמדיניות בתחום גופים העוסקים בנושא 29-שינוי האקלים ומשרד המדע והמדיניות בתחום הטכנולוגיה יש יותר מ ובראשם המשרד הלאומי לתיאום הטיפול בסוגיה.
ראו: GAO, Managing for Results , Key Considerations for Implementing Interagency Collaborative .
Mechanisms, )September 2012(, pp.
9 - 10 הפניה למיפוי סוגיות גלובליות בעולם ניתן למצוא בדוח השנתי של הפורום הכלכלי העולמי 27 ) ובמסמך יעדי פיתוח בר-קיימה של World Economic F orum, The Global Risks Report 2019 ) .
)The 2030 Agenda for Sustainable Development ( 2030 האו"ם, אג'נדה למשל רשות החדשנות פועלת לקדם חדשנות טכנולוגית תוך יצירת שיתופי פעולה עם חברות 28 .
ומוסדות בעולם ישנם תחומים ונושאים שבהם משרדי ממשלה מעניקים את הידע ואת התכנים המקצועיים 29 הייחודיים שלהם לטובת קידום התחום או הנושא בזירה הבין-לאומית, ואילו משרד החוץ מעניק תמיכה מדינית, סיוע בקידום תהליכים במסגרת אמנות והסכמים בין-לאומיים ונקודת מבט על השפעות הרוחב של הפעילות המקצועית של משרדי הממשלה האחרים בחו"ל, בין היתר בשל נוכחותו הקבועה בארגונים בין-לאומיים מרכזיים.
ברשימה זו צוינו הגופים העיקריים העוסקים בנושאים המפורטים.
אין מדובר ברשימה ממצה, 30 ומטבע הדברים לעיתים גופים נוספים אחרים עוסקים בהיבטים מסוימים של התחומים המפורטים להלן.
כמו כן, יש גופים שלא אוזכרו ברשימה, אך הם עוסקים בתחום הביטחוני ופעילותם לא נבחנה במסגרת דוח זה.
978 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה)' (חלק א 9 תרשים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי979 משרד החוץ | משרד החוץ | )' (חלק ב 9 תרשים 980 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה)' (חלק ג 9 תרשים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי981 משרד החוץ | משרד החוץ | )' (חלק ד 9 תרשים המקור: נתוני התרשים על ארבעת חלקיו נאספו מכמה מקורות מידע ממשלתיים ולא ממשלתיים בעיבוד משרד מבקר המדינה: משרד האוצר, ספר תוכניות הממשלה לשנת , תוכניות משרדי הממשלה בזירה הבין-לאומית, 2018 , ספר ביצוע הממשלה לשנת 2019 , תוכניות העבודה 2019 שאלון שהפיץ משרד מבקר המדינה, יעדי משרד החוץ לשנת , מידע שנמסר לנציגי משרד מבקר המדינה 2019-2018 המשרדיות של משרד החוץ לשנים בפגישות מקצועיות במשרד החוץ ובמשרדים השייכים למערך החוץ, נתונים שעלו ברב- שיח שבו השתתפו שגרירים לשעבר ובעלי תפקידים בכירים במטה משרד החוץ בדימוס, אתר משרד החוץ ואתרי משרדי הממשלה וגורמים ממשלתיים אחרים במרשתת.
982 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה הפיץ משרד מבקר המדינה 2019 בחודש אוגוסטמאפייני פעילות מערך החוץ: שאלון בנושא הפעילות הבין-לאומית שהם מקיימים.
כל הגופים 31 גופי ממשלה 28-ל השיבו לשאלון.
מניתוח המענה שהתקבל מהגופים וממידע נוסף שנאסף על ידי משרד מבקר המדינה עולים ארבעה מאפיינים עיקריים לפעילות הממשלתית בזירה הבין-לאומית: 1 .
לכל הגופים יש פעילות בחו"ל מול גופי ממשלה זרים במסגרת קשרים בילטרליים ומולטילטרליים, מול ארגונים בין-לאומיים ומול גופים נוספים שאינם גופי ממשל במדינות זרות.
בין הפעולות שעליהן דיווחו הגופים יש גם פעולות שנעשות בארץ בזיקה לחו"ל כמו אירוח משלחות וקיום כנסים.
בלטו בקשריהם ובפעילותם הבין-לאומית הגופים האלה: מערך הסייבר הלאומי 74 גופים, משרד החקלאות ופיתוח הכפר שמצוי בקשר עם 80 שמצוי בקשר עם נציגויות בעולם ופעיל 50 גופים, משרד הכלכלה והתעשייה הפועל באמצעות 43 בעוד שבעה ארגונים בין-לאומיים, משרד המדע והטכנולוגיה שפועל מול גופים; 26 גופים ומשרד התרבות והספורט שפועל מול 2 .
) פועלים לפי הוראת דין המקנה להם סמכות ספציפית 68%( 28 גופים מתוך 19 ;לפעול בחו"ל 3 .
) מסרו כי הם פועלים בחו"ל במשותף עם משרדי 89%( 28 גופים מתוך 25 ;ממשלה אחרים ועם ארגונים ממשלתיים נוספים 4 .
כל הגופים מסרו כי הם מקיימים ממשק עם משרד החוץ בעת פעילותם בחו"ל ממשקים אלה נעים מיידוע של משרד החוץ על פעולות בחו"ל והיוועצות עימו ועד פעילות משותפת עם גורמי המקצוע של משרד החוץ בחו"ל.
כן נמצא שרק בשלושה גופים יש נוהל כתוב המסדיר את פעילותם בחו"ל מול משרד החוץ.
ביתר הגופים מתקיימת פרקטיקה וולונטרית של המשרדים מול משרד החוץ .
32ללא עיגון בנוהל מסודר הגופים שהשיבו לשאלון: המשרד לענייני מודיעין, משרד החקלאות ופיתוח הכפר, משרד החינוך, 31 ,המשרד לביטחון הפנים, משטרת ישראל, מערך הסייבר הלאומי, משרד הכלכלה והתעשייה המטה הלאומי ללוחמה כלכלית בטרור במשרד הביטחון, המשרד להגנת הסביבה, משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, משרד התקשורת, משרד התפוצות, המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה, משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, משרד העלייה והקליטה, המשרד לירושלים ומורשת, המשרד לשיתוף פעולה אזורי, משרד התרבות והספורט, המשרד לשוויון חברתי, משרד המדע והטכנולוגיה, סוכנות החלל הישראלית, "נתיב" שבמשרד ראש הממשלה, משרד המשפטים, משרד הבריאות, משרד האנרגייה, משרד האוצר, משרד התיירות ומשרד הביטחון - האגף מדיני נתונים לגבי פעילותה בחו"ל.
בנוסף, רשות החדשנות העבירה בפברואר בחמישה גופי ממשלה יש טיוטות של נוהל שטרם אושרו ונחתמו על ידי הנהלות גופי הממשלה 32 .
ומשרד החוץ 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי983 משרד החוץ | משרד החוץ | ) יש יחידה ייעודית לתחום קשרי החוץ 86%( 28 גופים מתוך 24- ב כוח אדם: ובגופים הנותרים הפעילות מתנהלת במסגרת יחידה אחרת.
מנתוני השאלון עולה כי מספר העובדים העוסקים בפעילות הבין-לאומית של משרדי הממשלה 2019 בשנת , 33 עובדים בחו"ל 1,030 - עובדים בארץ ועוד כ 269 וגורמים ממשלתיים נוספים היה כך שסך העובדים במערך החוץ הכולל גם את מספר העובדים במשרד החוץ היה עובדים.
4,500 -כ הביקורת העלתה כי עדיין אין בידי נציבות שירות המדינה, הממונה על העסקת עובדי המדינה, היכולת לספק נתונים מוחלטים המשקפים את תמונת מצב העסקת עובדי המדינה בחו"ל, וכי לצורך גיבוש תמונה כזו נדרשת פנייה פרטנית לכל אחד מהגופים הרלוונטיים.
תמונת מצב זו רלוונטית, בין היתר, לבחינת היבטי תקינה, מבנים ארגוניים, נתוני עובדים והשוואה בין נציגויות של גופי הממשלה, והיא נדרשת לצורך טיוב תהליך קבלת החלטות בתחום ההעסקה בחו"ל וכן כדי לסייע לנציבות לקדם שינויים ארגוניים והתייעלות בתחום זה.
היא פועלת, 2018 כי משנת 2020 בתשובתה מסרה נציבות שירות המדינה בינואר בשיתוף נציגי החשב הכללי במשרד האוצר ומשרד החוץ, להטמעת נתונים הנוגעים , 34להעסקה של השליחים ועובדי אית"ן המועסקים בחו"ל במערכת מרכב"ה כדי לגבש תמונת מצב המשקפת את מצבת כוח-האדם העדכנית, כנהוג ביתר משרדי הממשלה וביחידות הסמך.
בשאלון נתבקשו גופי הממשלה להתייחס להוצאותיהם בקשר לפעילותם תקציב: בחו"ל: שכר שליחים, עובדים מקומיים, עובדי אית"ן, שכר דירה ודמי שימוש בנכסים, הוצאות ביטחון ומשאבים חומריים, ובכלל זאת תקציב לפעילות שוטפת לרבות אירוח והשתתפות בכנסים, הזמנת סקרים, פעולות תדמיתיות נוספות ודמי חבר לארגונים בין-לאומיים.
כלל הגופים שהשיבו על שאלון המציאו למשרד מבקר המדינה נתונים תקציביים, ומהם עולה כי התקציב של גופים אלו שהופנה לפעילות בחו"ל או בזיקה לחו"ל בכל מיליארד ש"ח בשנה.
3-) הסתכם בכ 2019 - 2017( אחת משלוש השנים האחרונות עובדים בחו"ל כוללים שליחים, עובדי אית"ן ועמ"ז.
יש גופי ממשלה שמשתתפים במימון עובדים 33 של גופים אחרים או שותפים לטיפול בעובדים שהם בתקן ובמימון של משרדים אחרים.
כמו כן במקצת המשרדים יש עובדים נוספים המועסקים במשרות סטודנט.
מערכת מרכב"ה היא מערכת ארגונית רוחבית כוללת במשרדי הממשלה, לניהול נכסי ומשאבי 34 .
il/AG/AccountingReports/chariot :המדינה.
ראו 984 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה עולה כי יחד עם תקציב משרד החוץ בשנים אלו השקיעה מדינת ישראל במערך 2019 מיליארד ש"ח בפעילותה בחו"ל, וכי בשנת 3-) כ2018- ו2017( החוץ בכל שנה מיליארד ש"ח במערך זה.
2-היא השקיעה כ בביקורת עלה כי הפעילות של מערך החוץ בשנים האחרונות התבצעה בלא שהוצגו בתקציב המדינה נתונים תקציביים כוללים בדבר פעילות הממשלה בזירה הבין-לאומית ובדבר הפעלת מערך החוץ.
נתונים כאלו היה עשויים לאפשר בקרה שוטפת על פעילות מערך החוץ, ולסייע לממשלה לתעדף או למקד את פעילותה בחו"ל ביעילות.
נתונים כאמור היו יכולים לסייע לקיום בחינה כוללת שתאפשר להעריך את העלות והתרומה הכלכלית של הפעילות בחו"ל עבור מדינת ישראל ולבחון כיצד ניתן למקסם את התועלת מפעילות זו.
קיומו של מערך פעילות החוץ המבוזר בין כלל משרדי הממשלה, הכולל היקף ומגוון רחב מאוד של נושאים בהם מעורבים עשרות גורמים ממשלתיים הפועלים בתחומים משיקים, חופפים, מקבילים ומשלימים, מחייב תכנון, יישום והובלה מתואמים ברמה גבוהה ביותר.
היעדר תיאום של הפעולות ולעיתים אף ביצוע פעולות באופן סותר, עלולים לפגוע ביכולת לבצע משימות ולהשיג יעדים בדרך מיטבית.
, משרד החוץ מסר (להלן - תשובת משרד החוץ) שהצעד 2019 בתשובתו מדצמבר הראשון למניעת ביזור, לביטול כפילויות ולקידום החיסכון צריך להיות השבת הסמכויות שנגרעו ממנו.
, בתשובתו למשרד מבקר המדינה, מסר המשרד להגנת הסביבה 2019 בדצמבר כי בהיעדר הכוונה ממשלתית והנחייה מקצועית הוקם לאחרונה "פורום יחב"ל" וולונטרי שחברים בו נציגים ממרבית היחידות הייעודיות בגופי הממשלה אשר מרכזות את הפעילות הבין-לאומית של גופי מערך החוץ החברים בפורום זה.
מטרות פורום יחב"ל הן ליצור מסגרת מתכללת וולונטרית של שיטות העבודה של היחידות הייעודיות הפועלות בתחום הבין-לאומי, לשפר את עבודתן, להיות פלטפורמה להתייעצות מקצועית, ללמידה משותפת והדדית, להתמודדות עם אתגרים משותפים וכן לעודד תיאום עבודה ופעילויות משותפות של גורמי ממשלה שונים.
מנהלת תחום קשרי החוץ במשרד האנרגייה, שהיא מיוזמי פורום יחב"ל עם אנשי המקצוע במשרד להגנת הסביבה, מסרה למשרד מבקר המדינה כי הפעילות הוולונטרית אינה תחליף לצורך בהכוונה ממשלתית ייעודית ובהנחיה מקצועית 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי985 משרד החוץ | משרד החוץ | מאורגנת בהיבטים הקשורים לפעילות בחו"ל, בין היתר בהיבטים של ניהול קשרי חוץ ותפעולם מול גורמים מקצועיים מקבילים בחו"ל.
הדבר נדרש כדי לטייב את פעילות היחידות השונות בכל הקשור להתנהלות מול ארגונים בין-לאומיים, שמירת הקשרים עימם והשתתפות בוועדות ובפורומים בין-לאומיים.
מערך פעילות החוץ המבוזר מחייב אפוא תכנון, יישום והובלה מתואמים תוך הסדרת גזרות הפעילות של כל גוף והגדרת תפקידיו וסמכויותיו.
אשר למשרד החוץ, נדרש לבחון את תפקידיו ואת סמכויותיו במסגרת מערך החוץ, בראי הערך המוסף הפוטנציאלי שלו, כפי שיפורט להלן.
יודגש כי המשך ביצוע משימות על ידי עשרות גורמים, ללא קיום בחינה ועבודת מטה בנוגע למודל העבודה הראוי ובלי לתת מענה לצורך בהגדרת גורם מוביל ומתכלל, עלול להיות חסם בעבודות הגופים השונים בתחומי הפעילות המשותפים שלהם, וביכולת ליצירת הסדרי תיאום וקשרי גומלין יעילים.
חוסר התיאום אף עלול לגרום להקצאת משאבים מיותרים ולמנוע פעולות ליעילות וחיסכון.
טיוב פעולת הממשלה בתחומים אלה, ובכללה גיבוש נוהל מחייב ליצירת ממשקים ושיתופי פעולה עם משרד החוץ ועם המשרדים הנוספים הפועלים בחו"ל, יצירת מסד נתונים שירכז את כלל ההוצאות הכספיות ויוצג כנספח לתקציב המדינה, וכן את תקני כוח האדם בחו"ל ובחינת איחוד התשתית האדמיניסטרטיבית שתשרת את כלל הגופים - יתרמו לשיפור יכולת הממשלה להגשים את יעדיה בזירה הבין-לאומית .
35ולהגברת תפוקותיה ואפקטיביות פעולתה התרומה הפוטנציאלית של משרד חוץ לפעילות הממשלתית בזירה הבין-לאומית נציגויות ברחבי העולם, זאת לצד מעורבותו 103-כאמור, משרד החוץ פרוס בכ בארגונים בינ"ל ושליחת דיפלומטים למדינות שבהן אין נציגות פיזית.
מעצם טבעה, "חיזוק יכולות המשילות, התכנון והביצוע של הממשלה - המשך 4028 ראו החלטת ממשלה 35 " "גיבוש אסטרטגיה אזורית לפעילות הממשלה בחו"ל 3400 ); החלטת ממשלה 25.
11 ( "דיון ), צוות 2018 (ינוארליישום התאמות במבנה הממשלה דוח הצוות הבין-משרדי); 11.
18 ( ' "דו"ח הצוות להתאמת מבנה הממשלה ליישום תיקון מס 1887 זה הוקם בעקבות החלטת ממשלה לחוק יסוד: הממשלה (תיקון) (הגברת המשילות) - הקמת צוות בינמשרדי לבחינת המלצות 1 .
16 ( "הצוות 986 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה ,הנציגות מונחית לעסוק במכלול היחסים שיש למדינת ישראל עם מדינה זרה גם בתחומים שעליהם מופקדים משרדי ממשלה אחרים וגורמי ממשלה נוספים.
, במסגרת עבודת חשיבה שנעשתה במשרד החוץ, נכתב כי כדי 2009 כבר בשנת שהמשרד יוכל לסייע למקבלי ההחלטות ליישם את מדיניות הממשלה ולהשיג את יעדיה בזירה הבין-לאומית עליו לפעול באופן שאינו מנותק מהסביבה הארגונית- ממשלתית שבה הוא פועל ולהיות גוף אשר מרכז את הידע בזירה הבין-לאומית, מתכלל את האינטרסים השונים של משרדים, של ארגונים ושל סוכנויות ממשלתיות ומייעץ להם.
כדי לטייב את עבודת המשרד ולתמוך מכלול הידע המצוי במשרד חוץ: בפעילות הממשלתית ובהשגת יעדי הממשלה, בפעולתו בזירה הבין-לאומית משרד חוץ בוחן באופן שוטף את הידע הקיים בעולם בתחומים המפורטים .
36 שלהלן 10 בתרשים 10 תרשים מנתוני משרד החוץ וספרות מקצועית בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בתרשים מפורטים מקורות הידע העיקריים שבהם נעזר משרד חוץ כדי לבסס תמונת מצב רחבה, 36 .
אולם מטבע הדברים אין זו רשימה ממצה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי987 משרד החוץ | משרד החוץ | עולה שלמשרד החוץ תרומה מקצועית פוטנציאלית לפעילות 10 מתרשים הממשלתית בזירה הבין-לאומית, זאת תוך הישענות על ניסיונו, על הבסיס המקצועי של עובדיו, על פריסתו ברחבי העולם ועל מעורבותו בארגונים בין- לאומיים.
פעילות של משרד מרכזי, הנוגע במכלול הפעולות הממשלתיות ברחבי העולם, יוצרת בסיס ידע רחב ומבט כולל ומקיף, והיא עשויה להניח תשתית סדורה לעבודה של נציגי המדינה השונים בהיבטים רבים, לסייע לפעולות הממשלתיות בזירה הבין-לאומית ולתמוך בהן.
כל זאת במיוחד על רקע מערך הקשרים שנרקם עם גורמי שלטון וראשי מגזרים כמו גם עם ארגונים בין-לאומיים, הבנת קשרי , וצבירת ניסיון רב שנים בניתוח השלכות, 37הגומלין בין מדינות בזירה הבין-לאומית תהליכים ומגמות במדינות שבהן נעשית פעילות בין-לאומית.
:פוטנציאל תרומת משרד החוץ לפעילות גורם ממשלתי בזירה הבין-לאומית להלן פירוט ארבעה אופני פעולה של משרד החוץ שבאמצעותם הוא יכול לתמוך בפעולות גוף ממשלתי בחו"ל ואף לטייבן.
אופני פעולה אלה עשויים להעניק למערך החוץ תמונת מצב כוללת של הזירה הגלובלית בראייה רחבה של שינויים, התפתחויות וניצול הזדמנויות לצד היכולת להתריע בפני מגמות העלולות לפגוע בפעולת המדינה בזירה הבין-לאומית, או לדרבן פעולה ממשלתית במקום שבו משרד החוץ ונציגויותיו מזהים חולשה או חסר: א.
הכנה לקראת פעילות בזירה הבין-לאומית, לדוגמה העברת תכנים רלוונטיים לקראת פגישות של ראש הממשלה וגורמי ממשלה אחרים בחו"ל, סימון "גורמי מפתח" שרצוי לפתח עימם קשרים, מתן מידע על פעילויות משרד החוץ ומשרדי ממשלה אחרים במדינות שונות, עדכון לגבי רגישויות מדיניות, דיפלומטיות ואחרות במדינות השונות וכדומה; ב.
סיוע במהלך פעילות בזירה הבין-לאומית, לדוגמה סיוע בהיכרות גורמי מפתח ויצירת קשרים עימם, העברת מידע על אודות אופי התנהלות המדינות בזירה הבין-לאומית, עדכון בדבר רגישויות שונות, למשל חברתיות, תרבותיות או אחרות, ונושאים נוספים שיש לתת עליהם את הדעת במהלך הפעילות כמו השפעות הפעילות הדיפלומטית על מדינות אחרות ועוד; ראו גם חיים וקסמן ודניאל כהן, "מעבר לרשת: דיפלומטיה, תודעה וההשפעה", בתוך יוסי 37 ,המערכה על התודעה: היבטים אסטרטגיים ומודיעינייםקופרווסר ודוויד סימן-טוב (עורכים), ).
ראו: 2019 ,המכון למחקרי ביטחון לאומי (מאי https://www.
il/he/publication/the-cognitive -campaign-strategic-and-intelligence- .
perspectives 988 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה .
ג, לדוגמה קידום הסכמות 38)Follow Up ( תהליכי מעקב, ניטור ושימור שסוכמו על ידי נציגי מערך החוץ עם עמיתיהם בחו"ל, עיגונן ומעקב אחר יישומן ואחר תהליכי הפקת לקחים; ד.
מינוף, שימוש בתוצרי הפעולה הממשלתית והשפעותיה לטובת קידום אינטרסים נוספים של הממשלה.
אופני הפעולה האלה עשויים לתרום לטיוב הפעילות של מערך החוץ בכמה מעגלי שלהלן.
11 פעילות, כפי שמפורט בתרשים 11 תרשים מנתוני משרד החוץ וספרות מקצועית, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
: חיזוק התעשייה הישראלית, ביסוס קשרים 5 * דוגמאות לפעולות הנזכרות בסעיף כלכליים ויצוא, חיזוק התדמית של ישראל כגורם חיובי, השפעה על דפוסי הצבעה במסגרות בין-לאומיות שונות, השפעה באמצעות עוצמות רכות.
מושג המתאר את יכולת המעקב, הניטור והשימור של פעולות שבוצעו בזירה הבין- Follow Up 38 לאומית על ידי נציגי מערך החוץ בכלל ועל ידי נציגי משרד החוץ בפרט במדינות שבהן יש למשרד החוץ נציגות.
תהליכי המעקב, הניטור והשימור עוסקים, בין היתר, בקידום מהלכים שישלימו הסכמות שהושגו, במינוף הזדמנויות שעלו בפעילות הממשלתית, או במתן התרעות וזיהוי סכנות במרחב הדיפלומטי.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי989 משרד החוץ | משרד החוץ | מהאמור עולה כי למשרד החוץ פוטנציאל השפעה משמעותי לטיוב פעולות מערך החוץ, בשל פעילותו המתמשכת בזירה הבין-לאומית, צבירת ידע ייחודי וראייה גלובלית רחבה.
שיתופי פעולה בין גורמי הממשלה הפעילים בחו"ל למשרד החוץ אחד המאפיינים של פעילות מדינות הוא ריבוי גורמי הממשלה הנדרשים לפעול יחד כדי לקדם את יעדי הממשלה, כשכל גורם פועל בהתאם לתחומי אחריותו וסמכותו והערך שהוא מוסיף לטיוב עבודת הממשלה ויעילותה.
היעדר תיאום וסנכרון בין הגורמים עלול ליצור כפילויות בפעילות הממשלה, סתירות או חסר בטיפול בנושאים מסוימים, ואילו פעילות מתואמת ומסונכרנת יכולה להשיא את הישגי המדינה.
2013 במדריך השיתוף הממשלתי: מודל לשיתופי פעולה בין משרדי הממשלה משנת , צוין כי נושא שיתוף הפעולה הבין-משרדי 39)(להלן - מדריך השיתוף הממשלתי הוא אתגר גדול בעבודת הממשלה, שכן מרבית החלטות הממשלה הביצועיות מטילות אחריות ביצועית על יותר ממשרד אחד וחלק ניכר מהחסמים בביצוע נעוצים בקשיים לממש את השיתוף.
בין החסמים ניתן להצביע על הקושי לעבוד יחד במערכות מורכבות, הרצון של כל גורם ממשלתי לשמר את האוטונומיה ואת העצמאות שלו, קושי בתיאום שגרה ונהלים ארגוניים והעובדה שלכל אחד מהגופים המשתפים פעולה יש מטרות ולחצים שונים הפוגעים במהלך.
כדי שיתקיים שיתוף פעולה מיטבי שיוביל להשגת יעדי הממשלה באופן אפקטיבי, מדריך השיתוף הממשלתי מציג מודל להבניית שיתופי פעולה בין משרדי הממשלה.
במטרה לקדם פעילות בין-משרדית משותפת נדרש שהפעילות תתבצע תוך התחשבות בכמה קווים מנחים: הבטחה של תקשורת אפקטיבית ושיתוף במידע קיים אך גם במידע חדש שהגיע לאחד המשרדים הממשלתיים כולל קיום מסגרות ; הגדרת מטרה משותפת והבנה טובה של הגורמים המשפיעים על 40שיח שוטף לגביו ).
מדריך 2013 (ספטמברמודל לשיתופי פעולה בין משרדי הממשלה מדריך השיתוף הממשלתי: 39 זה הוא תוצר של קבוצת עבודה של סגל בכיר שהשתתף בתוכנית לבכירים של נציבות שירות המדינה והמכון למנהיגות וממשל בג'וינט.
בכתיבת המדריך השתתפו בכירים מכמה גופים ממשלתיים, והוא נכתב גם על בסיס שיתוף הציבור והתייעצות עם גורמים בממשלה, באקדמיה ובחברה האזרחית.
מטרתו המוצהרת היא להבנות מודל לקיום סדור של שיתופי פעולה בין משרדי הממשלה.
ראו: 40 Kirk Emerson, Tina Nabatchi, and Stephen Balogh, "An Integrative Framework for Collaborative .
of Public Administration Research & Theory, 22 (2011), pp.
13 - 16 990 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה הפעילות; תכנון השותפות וניהולה באופן אפקטיבי באמצעות יצירת פרוטוקולים משותפים מוסכמים לטובת הפעילות; הגדרת גורמי מפתח בכל משרד וחיזוק תהליכי קבלת החלטות משותפים; הגדרה ברורה של סמכויות, תפקידים ואחריות של כל גורם שותף; הבטחה של מחויבות לתהליך בכל רמות מדרג הארגונים ומול הגורם שמנהל את התהליך המשותף; אמון הדדי (לדוגמה, לצורך שיתוף יכולות, מומחיות, חלוקת משאבים שווה בתהליך); טיפוח השותפות באמצעות יצירת תרבות של שותפות; הבטחת תהליכי בקרה והערכה של הפעילות ויכולת לבצע הערכה מחדש .
41של הפעילות המשותפת בשנים האחרונות עלה הצורך בהגברת שיתוף הפעולה בין מערך החוץ למשרד החוץ בהחלטות ממשלה, במסקנות של צוותים מקצועיים וכן בעמדות מקצועיות של גורמים העוסקים בנושא כמפורט להלן: 1 .
בנושא "איגום 2018 במסמך משותף של משרד האוצר ומשרד החוץ מינואר תקציבי המשרדים הפועלים בחו"ל", צוין הצורך בריכוז כמה תחומי פעילות תחת משרד החוץ, דבר שיוביל לראייה רחבה של כלל המשימות והקשרים עם מדינות מפתח.
גם במסמך זה צוין שכדי ליהנות מהיתרונות שבריכוז פעולות הממשלה בחו"ל יש לבסס דפוס עבודה מסונכרן בין מערך החוץ ומשרד החוץ בכל הקשור לביצוע תוכניות עבודה בזירה הבין-לאומית.
כך אפשר לקדם את יעדי הממשלה ולהגשימם.
, שהוגשה לממשלה על ידי משרד האוצר 2018 מינואר 3400 החלטת ממשלה , הגדירה את נושא תיאום העבודה בין 2019 במסגרת הצעת התקציב לשנת משרדי הממשלה השונים ("כלל הפעילות הממשלתית"), מניעת כפילויות וייעול השימוש בתקציב פעולות משרדי הממשלה בעולם כיעדים מרכזיים של הפעילות הממשלתית בחו"ל.
במסגרת זו נקבע, בין היתר, שיוקם צוות שיעסוק ב"גיבוש המלצה לאסטרטגיה אזורית לפעילות מדינת ישראל במדינות העולם.
תיאום ותכלול כלל הפעילות הממשלתית בחו"ל, תוך שימת דגש על ייעול .
42"הקצאת משאבי המדינה 3 .
נקבע שראש נציגות נושא באחריות כוללת כלפי 43בתקנון שירות החוץ פעולותיה של מדינת ישראל וקשריה הרשמיים בארץ כהונתו.
במסגרת זו הוא ראו: 41 Mary Atkinson, Megan Jones and Emily Lamont, Multi-Agency Working and its Implications for Practice: A Review of the Literature (July 2007), pp.
3 - 4; Guidance to Support Effective Inter- .
Agency Working Across Irish Children’s Services (November 2009), pp.
18 ( " "גיבוש אסטרטגיה אזורית לפעילות הממשלה בחו"ל 3400 החלטת ממשלה 42 .
15 ( " "מיקוד הפעילות הממשלתית בחו"ל 402 החלטת ממשלה תקנון פנימי המאגד את נוהלי משרד החוץ.
43 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי991 משרד החוץ | משרד החוץ | ממונה על צוות עובדי הנציגות וגם על שלוחות אחרות הפועלות מטעם משרדי ממשלה אחרים.
על כן נחוץ להגדיר תחומי פעילות, לקבוע מי מטפל בנושאים השונים ומי מקיים קשרים מסוגים שונים.
לפי התקנון, הגדרת תחומי האחריות וקביעת סדר העבודה ימנעו הזנחת נושאים וקשרים, מצד אחד, ויפחיתו את האפשרות ששניים יטפלו באותו נושא בו-זמנית, מצד אחר.
עולה כי הוחלט על הקמת ועדה בין-משרדית 2018 מיולי 4021 מהחלטת ממשלה לקידום ותיאום הפעילות הישראלית בתחום הפיתוח הבין-לאומי, תוך גיבוש אסטרטגיה, קביעת סדרי עדיפויות ותיאום עבודת המטה הממשלתית.
גורמי המקצוע במל"ל מסרו למשרד מבקר המדינה כי רצוי שתהיה הכוונה של פעילות גופי הממשלה ואין מקום להותיר את העניין לשיקול דעת פרטני של כל גוף ממשלתי.
עוד ציינו שיש להיעזר בידע ובמומחיות של משרד החוץ ולבסס תרבות ארגונית המקדמת פעולה משותפת, כל זאת למען קידום האינטרסים הלאומיים.