HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מציין עוד כי הפער הגדול ברמת השירות בין התחנות, כפי שהוא משתקף מציוני רמת השירות שלהן, מתבטא בכך שרמת השירות שמקבלים תושבים ביישובים מסוימים נופלת במידה ניכרת מרמת השירות שמקבלים תושבים ביישובים אחרים.
על המשטרה לפעול לצמצום הפערים ברמת השירות בין התחנות כדי להביא לידי רמת שירות אחידה ושוויונית לכל האזרחים.
תשתיות התחנה והשירות לאזרח .
קיומן של תשתיות פיזיות נאותות בתחנה, כמו מיקומה במקום מרכזי ונגישותה, תקינות המבנה שהיא פועלת בו וחדרי חקירות המאפשרים את פרטיותם של הנחקרים, הן נדבך מרכזי ביכולתה של התחנה לפעול באופן תקין בכל תחומי אחריותה ולתת שירות איכותי לאזרחים.
מהתשובות לשאלון עולה תמונת מצב של ליקויי תשתיות קשים בחלק מהתחנות, שלא זו בלבד שהם פוגעים בעבודתם השוטפת של שוטרי התחנה, אלא גם מקשים עליהם לתת שירות ראוי לאזרח.
בתשובותיהם ציינו המת"חים את הנושאים ואת תחומי הפעילות שבהם מצב התשתיות הפיזיות אינו עונה על צורכי התחנות: בתחום יחידת החקירות בתחנה - 18 מתוך47 תחנות (כ-38%;) בתחום המש"ל - 15 תחנות (כ-32% ); בנושא תאי שהייה- 15 תחנות (כ-32% ); בתחומי המינהלה - 14 תחנות (כ -30% ); בתחום יחידת הנוער - 13 תחנות (כ -28% ;) בתחום יחידת המודיעין- 13 תחנות (כ-28% ); בתחום יומן התחנה- 12 תחנות (כ-26% ); ובנושא מיקום התחנה - 9 תחנות (כ-19%.
) בנוסף, תיארו חלק מהמת"חים את מצב התשתיות הפיזיות בתחנותיהם.
להלן תשובותיהם של מפקדי תחנות שבהן מצב התשתיות בעייתי במיוחד: (א) תחנת ישן עם הרבה קרוואנ]התחנה[ אופקים: "מבנהים, נראה כמו טלאי על טלאי; תנאי עבודה לחוקרים - מינימום שני חוקרים בחדר קטן".
(ב) תחנת זבולון: "מבנה ישן, לא מתוחזק ברמה סבירה, חיצונית נראה גרוע ודוחה".
(ג) תחנת ]התחנה[ ,חדרה: "תחנה ישנה ומוזנחת, בעיות ביוב קשות, קומת משרדי חקירות עלובה ישנה ומוזנחת".
(ד) תחנת טירת הכרמל: "מ שרד הנוער נמצא בתוך המבנה ואין הפרדה ראויה בין הקטינים לבגירים; קיימת מצוקת חדרים, החוקרים חוקרים ללא פרטיות, כולל חוקר אלמ"ב; חוסר במחסנים - חדרים מהווים מחסן; ארכיון הרישום צפוף ואינו מהווה מקום מספיק לתיקים ורכוש, ציוד מאוחסן במבנים אזרחיים ללא פיקוח והמבנה מסוכן למשתמשים בו".
(ה) תחנת כפר סבא: " יומן התחנה צריך לעבור שיפוץ רציני ויש להשמישו בהתאם לדרישות המערכת בהיבט של מתן שירות לאזרח; תאי שה ייה - דרוש שיפוץ רציני, מזגן, קירות, עמדת כלאי וכד'; רישום מוצגים - אין די מקום לאחסון תיקי חקירה, חוסר בארכיון תחנתי ".
(ו) תחנת לוד: "מבנה התחנה ישן מאוד ובמצב רעוע; חוסר בחדרים לחוקרים; קירות 558 דוח שנתי63ג .
סדוקים; בלאי גדול מאוד באגף המודיעין ובחדרי חקירה; המבנים היבילים הסמוכים למבנה התחנה מלאים בסדקים, דולפים בהם מים, וחלק מהקירות במצב ריקבון מתקדם (כולל ריח של ריקבון); קיימים מספר מחסנים עם גגות אסבסט ".
(ז) תחנת מודיעין: " התחנה בנויה על שטח קטן; מבני קרוואנים; צפיפות במשרדים; אין אפשרות להקפיד על חקירה על פי הנהלים, שכן ישנם שלושה חוקרים במשרד".
(ח) תחנת נתיבות: " מבנה התחנה רעוע וישן ואינו עונה על הצרכים"; (ט) תחנת עירון: " בחצר התחנה קרוואנים וקיימת בעיית משרדים טלאי על טלאי".
(י) תחנת פתח תקווה: " מבנה ישן ורעוע, בחלק מהמקרים לא המשרד לביטחון הפנים 559 .
(יא) תחנת רחובות: "מבנה ישן וציוד ישן".
(יב) תחנת שכונות: "מבנה רעוע ולא ראוי של התחנה".
(יג) תחנת שפט: " מיקומה של התחנה נמצא בקצה גבול הגזרה ומפוצל בין האג"ם והחקירות בשני מבנים נפרדים המרוחקים מספר רחובות; משרדי המודיעין אינם ראויים לעבודה ולשהייה במהלך יום העבודה, אין נגישות ובטיחות; אין משרדים נפרדים ליחידת הנוער, יושבים עם החקירות".
(יד) תחנת שפרעם: " מבנים לא מתאימים; אין מספיק משרדים; חניה חסרה; מיקום התחנה בלב העיר שפרעם מקשה על דרכי גישה ויציאה; צפיפות, חוסר במקומות אחסון למוצגים".
מהאמור עולה כי בחלק מהתחנות מצב התשתיות הפיזיות ירוד מאוד ופוגע באופן מהותי ביכולתן לתת שירות ראוי לאזרחים.
משרד מבקר המדינה מציין כי בשנים האחרונות אמנם נעשו במשטרה פעולות לשדרוג התשתיות הפיזיות של התחנות, כמו שיפוץ יחידות המש"ל והקמת מבנים חדשים, אבל עליה לתת תשומת לב יתרה לפער הגדול שעדיין קיים בחלק מהתחנות בין רמת השירות שהן נדרשות לספק לאזרחי ם ובין רמת השירות שמצב תשתיותיהן מאפשר להן בפועל.
בתשובתה מסרה המשטרה כי רובם המכריע של המתקנים שבשימושה הם מבנים ישנים עם תשתיות (חשמל, אינסטלציה, ביוב ועוד) במצב ירוד ביותר ותקציבי הבינוי והתחזוקה העומדים לרשותה עונים רק על כשליש מהצרכים בתחומים אלה.
היא הוסיפה כי חרף המגבלה התקציבית בוצעו בשנים האחרונות פרויקטים בהיקף ניכר להקמה ולהכשרה של תחנות, ובהם הקמת מבנה חדש לתחנת ראשון לציון; שיקום ושדרוג של תחנות לב הבירה, שפט ושלם ושל מבני המש"ל ברוב תחנות המשטרה; וכל מיני שיפוצים בתחנות שונות.
כמו כן מסרה כי מתוכנן שיפוץ יסודי של כ-40 מתקני משטרה בחמש השנים הבאות, שעלותו כ-200 מיליון ש"ח במימון משותף של המשטרה ומשרד האוצר.
השיפוץ הזה ייתן מענה לתשתיות, לבטיחות, לנגישות ולסביבת העבודה במתקנים האמורים.
המשטרה גם מתכננת הקמתם של מבנים חדשים לתחנות אשדוד, אילת, מוד יעין, לוד, ראש העין, נתיבות, עיירות, משגב ושומרון, וזאת עד 2019.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעולות המשטרה ומאמציה לשדרג את תשתיותיה הפיזיות ומדגיש את הצורך שבמתן עדיפות גבוהה לשדרוגן.
תשתיות נאותות בתחנות ישפרו במידה רבה את יכולתן לשרת את האזרח באופן הראוי ביותר.
פרויקט תחנה אפקטיבית .
בתר"ש 2012 נקבע, בין היתר, כי יש צורך בשיפור האפקטיביות במאבקה של המשטרה בפשיעה לסוגיה ובהגברת הביטחון האישי של האזרחים.
אחד היעדים שהוגדר לצורך השגת מטרה זו היה חיזוק תחנות המשטרה באמצעות שיפור האפקטיביות של תהליכי העבודה והמבנה הארגוני.
מרכיבי הפרויקט : במחצית הראשונה של 2008 בחן צוות ייעודי במשטרה83 דרכים לשיפור האפקטיביות של תהליכי העבודה והמבנה הארגוני של התחנה על פי תר"ש 2012 .
הצוות הגדיר את עקרונות מודל התחנה האפקטיבית וקבע באמצעותם את ארבעת מרכיבי ה מודל שיישומם בתחנה יביא לקפיצת מדרגה באפקטיביות שלה.
העקרונות העיקריים שבבסיס המודל היו יצירת קפיצת מדרגה באפקטיביות התחנה, ולא רק שיפור שולי של פעילותה, באמצעות התמקדות בפערים שסגירתם חיונית להשגת קפיצת מדרגה זו; טיפול משולב באזרח המגיע לתחנה ומענה משולב לאירוע בשטח, באמצעות השתתפותם של כל בעלי התפקידים הרלוונטיים במשרדים השונים; שימוש במדידה ככלי לניהול האפקטיביות, ל צמצום מדיד ת התשומות ולהתמקד ות במדידת השגת התוצאות הרצויות; השקעת מאמץ מתמשך בהשגת קפיצת המדרגה באפקטיביות המחייב דינמיות וגמישות , לצד משמעת ביישום העקרונות ובהטמעת שיטות וכלים חדשים בשגרת הניהול של התחנה .
לפי העקרונות האלו נקבעו ארבעת מרכיבי המודל, ואלה הם: (א) צוות איתורים : אי-איתור עבריינים נמלטים 84 ודרושי חקירה 85 אינו סוגר מעגל בהרשעת העבריין, ובא לידי ביטוי ב סגירת תיקים ו במחיקת כתבי אישום.
הדבר פוגע ביכולת ההרתעה של המשטרה, בתדמיתה ובאפקטיביות שלה בלחימתה בפשיעה.
במודל הוגדר כי נדרש צוות תחנתי שהוא לבדו יעסוק באיתור דרושים ויתמחה בכך (להלן - צוות איתורים).
הצוות יהיה כפוף לראש משרד הסיור, והוא יכלול את השוטרים העוסקים בביצוע צווי הוצאה לפועל ( להלן - הוצל"פ)86 ועוד שוטר אחד או שניים שיתווספו לתחנה.
צוות האיתורים יבצע את המטלות האלה: טיפול בכל צווי ההוצל"פ, איתור עבריינים נמלטים והבאתם לדין, איתור דרושים לחקירה והבאתם לחקירה , ביצוע הזמנות 87 וביצוע צווי הבאה 88 בעייתיים.
(ב) מש"ל חדש : לצורך שיפור השירות לאזרח נדרש שיפור בתהליכי עבודה.
לפיכך, יאורגן המש"ל באופן שיאפשר מתן שירות אפקטיבי ולשם כך יוגדל כוח האדם שבו בהתאם.
ייעוד המש"ל ה חדש הוא להעניק את מכלול שירותי המשטרה לאזרח באופן מקצועי ובגישה שירותית, תוך כדי סגירת מעגלי הטיפול מול האזרח במהירות וביעילות, וכן להקטין את עומס העבודה במערך החקירות.
בראש המש"ל החדש יעמוד קצין מש"ל שהוא גם משפטן.
מרכיבי המש"ל החדש שקצין המש"ל יהיה אחראי להם הם היומן, קבלת תלונות, דלפק שירות (המעניק סל שירותים הכולל אישורי מרשם פלילי, הפקדות נשק, אבדות ומציאות ואישורי תנועה) וחקירות מש"ל.
המש"ל החדש יפעל לטיפול מהיר (בתוך שבעה ימי עבודה) בתלונות שיוגדרו במסגרת "סל עברות" 89, ש יטופלו באופן מהיר ואפקטיבי בידי .
83 צוות בראשותו של ממ"ר שרון, שכלל מת"חים במחוז מרכז, ראשי משרדים רלוונטיים בתחנות, נציגי אג"ת, נצי גי מחוז מרכז, יועצים ארגוניים ונציגי רשויות מקומיות.
עבודת הצוות נעשתה בליווי חברת ייעוץ חיצונית.
84 עבריינים נמלטים שהוכרזו ככאלה במערכת המשטרתית.
85 דרושים לחקירה בשל אי -התייצבות לחקירה .
86 צו שהוצא כדין מרשם הוצל"פ נגד חייב לצורך ביצוע הליך גבייה.
87 הזמנהלדיון בבית משפט שעל המשטרה למסור במסירה אישית למוזמן.
88 צו שהוצא כדין המורה לשוטר לעצור אדם ולהביאו לדיון בפני בית משפט.
89 ,"סל העברות" יכלול את העברות האלה: כניסה בכוח למקרקעין, תגרה במקום ציבורי התנהגות פרועה במקום ציבורי, איומים, מכירת משקאות משכרים לקטינים, מטרד לציבור, הסגת גבול, הפרת הוראה חוקית, הפרעה לעובד ציבור או העלבתו, תקיפה סתם ותקיפה הגורמת חבלה של ממש (למעט עובד י ציבור), גנבה, היזק לרכוש במזיד וחבלה במזיד ברכב.
המשרד לביטחון הפנים 561 .
חוליהייעודית שתוקם לצורך זה.
פעילות זו תקל את העומס על מערך החקירות בתחנה ותאפשר לו להתמודד באופן מיטבי עם תיקים מורכבים.
(ג) צוות אלמ"ר (אלימות רחוב) : צוות המיועד ללחימה בתופעות פשיעה עם שימת דגש על פשיעת רחוב מול נושאים ואזורים מועדים.
הצוות ימנה עשרה שוטרים - שמונה 562 דוח שנתי63ג .
בלשים ושני חוקרים שיתווספו לתחנה - וטיפולו בעברות יכלול טיפול חקירתי.
הצוות יופעל לפי משימות, באופן גלוי וסמוי.
(ד) יחידה 4: יחידת סיורשתמנה עשרה שוטרים שיתווספו לתחנה ותפעל על פי צורך, שלא במסגרת משמרות הסיור הרגילות ובמנותק מאזורי הסיור, לצורך בולטות ונוכחות בריכוזי קהל, בנקודות תורפה ו במוקדי בילוי , על פי הערכת מצב תחנתית.
היחידה תפעל באופן משימתי גם בנושאי הקמת מחסומים, פינויים והריסות, חיפושים ורוכלות.
בנוסף היא תהיה כוח תגובה מידי לאירועי סדר ציבורי מקומיים.
עבודת המטה לתכנון הפיילוט : להפעלת פרויקט התחנה האפקטיבית קדמה עבודת מטה ענפה שבמסגרתה תוכנן פיילוט בשלוש תחנות במחוז מרכז - תחנות ראש העין, נתניה וראשון לציון (להלן - תחנות הפיילוט).
הפיילוט נועד לבחון את יישום המודל, לתקנו ולשפרו אם יידרש, ולאחר מכן להרחיבו לתחנות נוספות.
להלן תיאור עיקרי עבודת המטה.
ביולי 2008 אימץ המפכ"ל הקודם את המודל וקבע כי יש לגבש מתווה להרחבת יישומו, שיבוצע לאחר יישום הפרויקט בתחנות הפיילוט, ולצורך כך יש להקים צוותי יישום ברמה הארצית (באחריותו של ראש אג"ת) וברמה המחוזית (באחריותו של מפקד מחוז מרכז).
בעקבות החלטת המפכ"ל הוקם צוות יישום ברמה הארצית המורכב מנציגי אג"ת, לליווי המודל והטמעתו בתחנות הפיילוט ולפיקוח על יישומו.
על פי החלטת המפכ"ל הקודם הקים מפקד מחוז מרכז צוותי עבודה מחוזיים שגיבשו באופן פרטני את מרכיבי המודל ואת אופן בנייתם בתחנות הפיילוט, תוך כדי שיתוף פעולה הדוק בין מטה המחוז ובין דרגי הפיקוד של התחנות.
אג"ת השתתף באופן פעיל בעבודת המטה וגיבש, בין היתר, מערך מפורט של מדדים לבחינת מידת הצלחתו של הפיילוט.
עבודת המטה הביאה, בתוך חודשים ספורים, לתחילת יישומו של הפיילוט.
יישום הפיילוט בתחנות .
צוותי איתורים ויחידות המש"ל : באוגוסט 2008 החלה בניית צוותי האיתורים ויחידות המש"ל החדש בתחנות הפיילוט, בליווי צוותי העבודה המחוזיים וצוות אג"ת.
לקראת סוף אותה השנה הם החלו לפעול באופן שוטף.
(א) צוותי איתורים : בתחנת ראש העין כלל צוות האיתורים ארבעה שוטרים והוא היה כפוף למשרד הסיור.
במרץ 2009 ציינה התחנה במסמך על סטטוס הפיילוט כי הצוות יצר תפוקות טובות כבר בתחילת דרכו והביא לידי צמצום נפחי העבודה בסיור ובאק"ם.
בבדיקה של אג"ת בתחנה במאי 2009 נמצא שהצוות מתפקד היטב ברוב פעילויותיו.
בתחנת נתניה כלל הצוות שישה שוטרים והוא היה כפוף למשרד הסיור ובתחנת ראשון לציון הוא כלל ארבעה תקנים, כאשר אחד מהם לא אויש, והוא היה כפוף למשרד האח"ם.
ממדידת התפוקות של צוותי האיתורים שביצע אג"ת לחודשים ינואר -ספטמבר 2009 לפי המדדים שנקבעו עלה, בין היתר, כי בתקופה זו עלו שיעורי הביצוע של צווי ההבאה באופן ניכר לעומת התקופה המקבילה בשנת 2008 (בתחנת נתניה מ- 50% ל-97% , בתחנת ראשון לציון מ -68% ל-86% ובתחנת ראש העין מ-47% ל-93% ).
כמו כן עלו באופן ניכר שיעורי איתור דרושים לחקירה (בתחנת נתניה מ-50% ל-86% , בתחנת ראשון לציון מ-64% ל- המשרד לביטחון הפנים 563 .
73% ובתחנת ראש העין מ -44% ל-65%.
(ב) יחידות המש"ל : בתחנת ראש העין כלל המש"ל החדש ארבעה תקנים שאחד מהם - התקן של קצין המש"ל - לא אויש, והרמ"ח שימש גם קצין מש"ל.
שלושת החוקרים תפקדו גם כגובי תלונות, וזאת שלא לפי המבנה הנדרש של המש"ל החדש.
המש"ל גבה תלונות גם בתחומי האלמ"ב והנוער אף שלא היה זה מתפקידו, והיומן לא הוכפף למש"ל בגלל המבנה הפיזי של התחנה.
בתחנת נתניה כלל המש"ל החדש 21 תקנים שאחד מהם לא אויש.
רוב פעילויותיו תאמו להגדרת הפעילויות שנקבעו למש"ל החדש בתחנות הפיילוט, אך עובדי המש"ל ביצעו גם פעילויות אחרות שלא היו מתפקידם (כמו טיפול בעברות שלא נכללו בסל העברות של המש"ל); הדבר יצר עומס בעבודתו השוטפת.
בתחנת ראשון לציון כלל המש"ל החדש 20.
5 תקנים ששלושה מהם לא אוישו.
ביולי 2009 ציינה התחנה במסמך על סטטוס הפיילוט שמודל העבודה במש"ל החדש יוצר טיפול מהיר, מקצועי ושירותי לאזרח, אבל פרק הזמן של שבעה ימי עבודה שהוקצב לטיפול בתיק על פי המודל אין בו די.
ממדידת התפוקות של יחידות המש"ל שביצע אג"ת לחודשי ם ינואר -ספטמבר 2009 לפי המדדים שנקבעו עלה, בין היתר, כי בתקופה זו חלה עלייה במספר התיקים שמעגל הטיפול בהם נסגר מול המתלונן לעומת התקופה המקבילה בשנת 2008 (בתחנת נתניה מ -19% ל-22% , בתחנת ראשון לציון מ -28% ל-38% ובתחנת ראש העין מ-35% ל-46% ), וברובם הסתיים הליך זה בתוך שבעה ימי עבודה ( 88% ,בתחנת נתניה 78% בתחנת ראשון לציון ו -75% בתחנת ראש העין).
מהאמור עולה שיישומו של מרכיב צוות האיתורים בתחנות הפיילוט בוצע במהלך 2009 באופן מוצלח למדי- צוותי האיתורים גובשו והופעלו באופן מיטבי בשלוש תחנות הפיילוט, והם שיפרו בא ופן ניכר את תפוקות התחנות בתחום האיתורים וביצוע הצווים.
עוד עולה כי מרכיב המש"ל החדש בתחנות הפיילוט לא יושם במלואו והצלחתו הייתה פחותה, משום שתקניו לא אוישו באופן מלא, חלק מהפונקציות שלו לא תאמו את הגדרות המודל (הגדרת תפקידי חוקרים ופעילות היומן) והוא ביצע גם פעילויות שלא היו מתפקידו (טיפול בעברות שלא נכללו בסל העברות).
עם זאת, במהלך 2009 חל שיפור בתפוקות המש"ל, הונחה תשתית טובה לפעילותו במתכונתו החדשה ועיקרי תפקידיו החדשים הוטמעו.
יחידות 4 וצוותי אלמ"ר : בתחילת 2009 החל להתבצע שיבוץ של שוטרים ליחידות 4 ולצוותי אלמ"ר בתחנות הפיילוט.
איוש התקנים שהוקצו ליחידות אלו היה חלקי ביותר, בייחוד בלט הקושי בשיבוץ בלשים בצוותי האלמ"ר.
(א) יחידות 4: בתחנת ראש העין החליט המחוז שלא להקים יחידה4 בשל צרכיה כתחנה קטנה יחסית מחד גיסא ומגבלת משאביה מאידך גיסא.
באפריל 2009 בוצע אימון ליחידות 4 של תחנות נתניה וראשון לציון, ולאחריו החלה תחנת נתניה להפעיל את היחידה, כאשר מתוך עשרת תקני היחידה אוישו רק חמישה (קצין וארבעה שוטרים).
בתחנת ראשון לציון החלה יחידה 4 לפעול בתחילת יוני 2009 .
היא פעלה במסגרת משרד הסיור, ומפקדה היה כפוף לראש משרד הסיור מהבחינה המקצועית ומהבחינה המבצעית.
היחידה כללה עשרה תקנים - קצין יחידה ותשעה סיירים.
באופן רשמי היו כל התקנים מאוישים, אך המצבה הפעילה כללה רק קצין וארבעה סיירים משום שחמישה שוטרים מילאו תפקידים אחרים בתחנה.
היחידה פעלה ככוח אחד במשימות מוגדרות עם שימת דגש על נוכחות ובולטות בכל גזרת התחנה, ללא שיוך טריטוריאלי, וטיפלה גם בשוהים בלתי חוקיים ובעברות בנקודות חמות בעיר.
המשרד לביטחון הפנים 565 .
)(ב צוותי אלמ"ר : בתחנת ראש העין החל צוות אלמ"ר לפעול בתחילת מרץ 2009 .
הצוות כלל שישה תקנים (חמישה בלשים ותשאלן), ומתוכם אוישו ארבעה (שלושה בלשים ותשאלן).
בשל האיוש החלקי של הצוות, הפעילה אותו התחנה במסגרת הבילוש ונקבע כי כל בלשי התחנה יבצעו פעילות אלמ"ר במשך שבוע אחד בכל חודש.
בתחנת נתניה החל צוות אלמ"ר לפעול באפריל 2009 , 566 דוח שנתי63ג .
לאחר אימון הקמה חד-יומי, כשהוא מאויש בקצין, שלושה בלשים ותשאל ן (מתוך עשרת התקנים שהוקצו לו).
בתחילת יולי עזב קצין הצוות את התחנה ושוטרי הצוות שולבו בפעילות היחידה לחקירת פשעים בתחנה.
בתחנת ראשון לציון כלל צוות אלמ"ר עשרה תקנים (שמונה בלשים ושני תשאלנים) שמהם אוישו שמונה תקנים (שישה בלשים ושני תשאלנים).
מאחר ששלושה בלשים היו בקורס, הצוות נותר רק עם שלושה בלשים, והפעלתו נדחתה עד שובם של השלושה לתחנה.
מהאמור עולה כי יישום מרכיבי יחידות 4 וצוותי אלמ"ר בתחנות הפיילוט היה מוגבל והצלחתו קטנה.
שני מרכיבי מודל אלה, בעיקר צוות אלמ"ר, סבלו מאיוש חלקי ביותר של תקניהם, שהביא לידי ביצוע חלקי ובלתי מחייב.
לפיכך, לא ניתן היה למדוד את תפוקותיהם ולהעריך את הישגיהם.
בקיץ 2009 היה עתידם לוט בערפל, והדבר פגע מאוד בסיכויי הרחבתו של המודל, כמקשה אחת, לתחנות נוספות.
משרד מבקר המדינה סבור כי לנוכח החשיבות הרבה שניתנה לפרויקט, צריך היה לבחון א ת תפקודו באופן מעמיק ויסודי.
לצורך כך, מן הראוי היה שהמשטרה תוודא כי כל התקנים ביחידות 4 ובצוותי אלמ"ר בתחנות הפיילוט יאוישו, כדי שיהיה ניתן לבחון את תפקודם, להסיק מסקנות בנוגע ליעילותו של הפרויקט ולהחליט לפי תוצאותיו אם יש מקום ליישמו בתחנות אחרות, אך הדבר לא נעשה.
באוקטובר 2009 ,נערכה ישיבה בראשות המפכ"ל הקודם בנושא הפרויקט ומצב הפיילוט על מרכיביו הוצג לפניו.
בישיבה זו החליט המפכ"ל כי מחוז מרכז ירחיב את מודל התחנה האפקטיבית לכל התחנות במחוז, ואג"ת יתחיל בפעילות להכנסת המודל לכל המחוזות.
עוד קבע המפכ"ל כי את מודל צוות האיתורים ירחיב אג"ת לאלתר לכל המחוזות.
מסוף 2009 ואילך הלך ודעך הפרויקט.
החלטת המפכ"ל הקודם לא בוצעה והפרויקט ירד מסדר היום של מקבלי ההחלטות במחוז מרכז ובאג"ת.
בתחנות הפיילוט דעך הפרויקט בהדרגה - נושא האיתורים עבר לאחריות מרחבית והפעילות ברמת התחנה נטמעה בפעילות הסיור השוטפת; המש"ל בתחנות נתניה וראשון לציון המשיך אמנם לפעול במתכונת המש"ל החדש, אך היא לא הורחבה לתחנות נוספות למעט תחנת פתח תקווה, ובתחנת ראש העין חזר המש"ל לפעול במתכונת הקודמת; יחידה 4 נטמעה במערך הסיור וצוות אלמ"ר נטמע בבילוש.
בביקורת לא נמצא שמטה מחוז מרכז המשיך לדון במצב הפרויקט ולעקוב אחר יישומו, לאחר אוקטובר 2009 .
כמו כן לא נמצא שאג"ת בדק את מצב הפרויקט לאחר מועד זה, מדד את תוצריו ופעל להרחיבו כנדרש בהחלטת המפכ"ל הקודם.
המשרד לביטחון הפנים 567 .
פרויקט התחנה האפקטיבית היה חסר תקדים בהיקפו וביעדיו.
הוא היה הפרויקט הראשון שהתמקד באופן בלעדי בתחנת המשטרה ונועד לתת מענה כולל לבעיותיה באמצעות ניסוח עקרונות פעולה, ארגון מחודש ותהליכי עבודה חדשים.
למרות זאת, לא נמצא שמטה מחוז מרכז או אג"ת דנו בהפסקת הפרויקט.
הפרויקט הלך ודעך בלי שהתקבלה כל החלטה רשמית להפסיקו, בלי שבוצעה עבודת מטה שתנמק את הצורך בסיומו ובלי שהופקו הלקחים מהפעלת הפיילוט.
למרות המשאבים הרבים שהושקעו בו ותפיסתו כפרויקט הדגל לשיפור תפקודה של התחנה, נזנח הפרויקט בידי מחוז מרכז ואג"ת.
מילוי חלקי של התקנים הנדרשים לתחנות, יחד ע ם העומס הכבד של פעילותן השוטפת, הביאו בתוך זמן קצר להיבלעותם של מרכיבי הפרויקט ביחידות התחנה הוותיקות.
בתשובתה מסרה המשטרה כי שני מרכיבים מרכזיים של הפרויקט פועלים כיום.
ארבעה צוותי איתור פועלים במרחבים שפלה, שרון, ציון ומוריה שבמחוזות מרכז וירושלים.
המש"ל במתכונת שעוצבה בפרויקט פועל בתחנות נתניה, פתח תקווה וראשון לציון שבמחוז מרכז.
לטענת המשטרה, הפעלתם של שני המרכיבים האלה מעידה על "תרומתו וישימותו הרבה של הפרויקט".
עוד מסרה המשטרה כי "יישום יחידה 4 וצוות אלמ"ר נתקל בקשיים אובייקטיביים, כיוון שהנושא דרש תו ספות משאביות שלא היו בתעדוף משטרת ישראל.
המחסור הניכר במשאבים להמשך הפרויקט הכריע את הכף לאי מימושה המלא של התכנית כאמור".
משרד מבקר המדינה מציין כי פעילותם של צוותי איתור בשני מחוזות בלבד מכלל מחוזות המשטרה (וברמת המרחבים ולא בתחנות, כפי שנקבע במתכונת התח נה האפקטיבית) ופעילות המש"ל במתכונת המש"ל החדש בשלוש תחנות בלבד, למעלה משלוש שנים לאחר שהוחל בפרוייקט, מדגישים את חוסר ההצלחה בביצוע הפרויקט ובהרחבתו ואת מיעוט השפעתו, ביחס למטרותיו ולשאיפות המשטרה שליוו את תכנונו ואת השלבים המוקדמים של יישומו.
משרד מבקר ה מדינה מציין עוד כי בטרם נטישת הפרויקט, ראוי היה שמחוז מרכז ואג"ת יבחנו בחינה יסודית את היתכנות המשך יישומו של הפרויקט ואת תועלותיו הצפויות מול אילוצי המשאבים וסדרי העדיפויות המשטרתיים.
אם ממצאי הבחינה היו מלמדים שרצוי להפסיק את הפרויקט, ראוי היה שמחוז מרכז ואג"ת יביאו את המלצתם להפסיקו בפני המפכ"ל ויפעלו על פי החלטתו.
תכנית עיר ללא אלימות .
במסגרת השינוי האסטרטגי ותפיסת ה"שיטור מבוסס קהילה" כעיקרון מנחה בעבודת המשטרה, הושם דגש על ביצוע תכניות ופעולות בשילובן ובשיתופן של הקהילה ושל הרשות המקומית.
תפיסה זאת ה יא אחד האמצעים לשיפור האפקטיביות של המענה המשטרתי שהתחנה נותנת לתושבים בשטח 568 דוח שנתי63ג .
שבאחריותה במטרה להקנות להם איכות חיים טובה יותר וביטחון אישי.
פרויקט מרכזי שהמשטרה שותפה מרכזית בו הוא תכנית עיר ללא אלימות.
המשרד לביטחון הפנים 569 .
עקרונות תכנית עיר ללא אלימות90 .
תכנית עיר ללא אלימות (להלן - תכנית על"א) מופעלת מכוחה של החלטת ממשלה מאוקטובר 2006 .
תכנית זו היא מודל עבודה להתמודדות מערכתית עם התנהגות אנטי-חברתית, עם אלימות ועם עבריינות.
הבסיס לתכנית הוא ההבנה שאלימות ועבריינות הן תופעות מורכבות ורב -ממדיות, ועל כן גם ההתערבות למניעתן צר יכה להיעשות בראייה מורכבת ורב -תחומית אגב מתן טיפול מתכלל בתחומי האכיפה, ההגנה, החינוך, הטיפול, המניעה וההסברה.
בין מטרות התכנית להגביר את הביטחון האישי של התושבים, להפחית את הפשיעה, לצמצם את אירועי האלימות ולהשיג שיפור כולל באיכות החיים.
לצורך כך, התכנית מבקשת להקים ברשות המקומית מערך מתואם ואפקטיבי המשלב את כל המאמצים האזרחיים בה (כמו חינוך, רווחה, בריאות וקהילה) עם כלל המאמצים המשטרתיים.
המשרד לבט"פ מוביל את התכנית ומתקצב את רובה בשיתוף עם הקרן לידידות בישראל 91 ועם הרשויות המקומיות.
תקציב התכנית בשנת 2012 עמד על כ-85 .
במישור הלאומי מנהלת את התכנית ועדת היגוי בראשותו של מנכ"ל המשרד לבט"פ, ומטה מקצועי במשרד (להלן - המטה המקצועי) משמש זרוע ביצועית לוועדה.
במישור המוניציפל י, ראש הרשות המקומית מוביל את ניהול התכנית באמצעות מנגנונים ייעודיים לנושא ו בהם חמישה פורומים מקצועיים בתחומי הפעילות המרכזיים של התכנית להתמודדות עם אלימות: אכיפה, חינוך פורמלי, פנאי (חינוך לא-פורמלי), רווחה והֶקְשר עירוני רחב (להלן - תחומי הפעילות).
המשטרה שותפה מרכזית בתכנית הן ברמה הארצית, הן ברמה המחוזית והן ברמה המקומית.
ברמה הארצית, הסמפכ"ל אחראי לתכנית והוא עומד בראש צוות היגוי ששותפים בו נציגי האגפים, המחוזות והמשרד לבט"פ, ותפקידו לתכלל ולתכנן את הפעילות המשטרתית במסגרת התכנית מול המטה המקצועי.
לצד צוות ההיגוי, הוקם מדור שותפויות במחלקת שיטור וקהילה באגף השיטור והקהילה (להלן - המדור) האחראי לקידום האסטרטגיות של השותפויות להשגת יעדי הארגון בכל התחנות, לאיתור ולפיתוח שותפויות רלוונטיות, להדרכות בנושא שותפויות וכן הקמת פורום משטרה -קהילה לצורך זיהוי צרכים ומענים אפשריים בקהילה.
ברמה המחוזית, המחוז (והמרחב) אחראי לליווי הפעלת התכנית באמצעות התחנות שבשטח אחריותו השותפות לביצועה עם הרשויות המקומיות ולבקרה עליהן.
יישום התכנית בתחום האכיפה מושתת על יצירת שיתוף בין תחנת המשטרה לרשות וקביעת מטרות ויעדים משותפים.
לצורך כך קבע המטה המקצועי תכניות ליבה שמחובתה של המשטרה לבצע עם כל הרשו יות המקומיות השותפות לתכנית, ואלה הן: הקמת פורום אכיפה, הקמת מתחמים מפוקחים, ביצוע מבצעי אכיפה משותפים לרשות ולמשטרה, הפעלת שיטור משולב, הקמת מערך שליטה ובקרה והקמת סיירות הורים.
בדצמבר 2009 הפיץ אק"ם (כתוארו אז) את נוהל "עיר ללא אלימות" (להלן - נוהל על"א) שקבע קווים מנחים שלפיהם על המשטרה ליישם את תחום האכיפה בתכנית.
ברמה המקומית, יישום חלקה של המשטרה בתכנית מוטל על התחנות שבתחומן מצויות הרשויות המשתתפות בתכנית.
90 :התייחסות לתכנית "עיר ללא אלימות" ראו דוח שנתי של מבקר המדינה 58ב ( 2008 ') בפרק "המאבק בתופעת הביריונות ואירועי האלימות במוסדות החינוך" עמ 639 ודוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנים 2012 -2011 בפרק "מצב העיר לוד" בעמוד 543.
קרן הפועלת לקידום נושאים חברתיים ולטיפול בבעיות חברתיות מרכזיות בישראל 570 דוח שנתי63ג .
תחום האכיפה בתחנה מוביל המת"ח.
בתחנות שבתחום אחריותן יותר מרשות מקומית אחת המשתתפת בתכנית, הוטל על המת"ח להוביל את תחום האכיפה בכל אחת מהרשויות בנפרד.
לפי החלטת המפכ"ל רב ניצב יוחנן דנינו, מדצמבר 2011 , על כל התחנות ליישם את מרכיבי תחום האכיפה בתכנית שאינם תלויי תקציב מול כל הרשויות המקומיות שבתחומן - גם באלו שאינן המשרד לביטחון הפנים 571 .
משתתפות בתכנית; מרכיבים כמו הקמה של פורום אכיפה, הכנת תכנית אכיפה וביצוע מבצעי אכיפה משותפים למשטרה ולרשות (להלן - הנחיית המפכ"ל).
התפיסה ביסוד ההנחיה היא שאף שהמשטרה צריכה לבצע פעולות אלה עם הרשויות, כדי לממש את מדיניות "שיטור מבוסס קהילה" של המפכ"ל, על התחנות להיערך באופן עצמאי לביצוען ולרתום את הרשויות למשימה.
נכון למועד הביקורת מנתה התכנית 98 רשויות מקומיות בתחום אחריותן של45 תחנות משטרה92 (בשני שלישים מכל התחנות) שבכמחציתן מצויה יותר מרשות אחת.
יישום התכנית בתחנות .
משרד מבקר המדינה בדק את יישום מרכיבי התכנית על ידי תחנות המשטרה , לרבות ביצוע תכניות הליבה שבתחום האכיפה.
נמצא כי התחנות החלו לבצע את תכניות הליבה שבתחום האכיפה, אבל רמת היישום שלהן נמוכה - חלקן לא מיושם כלל ואחרות מיושמות באופן חלקי.
במגזר המיעוטים רמת היישום נמוכה במיוחד.
פורום אכיפה : כאמור, נקבע כי על המת"ח להקים פורום אכיפה בתחנה שיתכנס אחת לחודש.
הפורום יהיה בראשותו של המת"ח ובהשתתפות כל גורמי הרשות הנוגעים לנושא האלימות.
עוד נקבע כי על הפורום לעסוק בתיאום פעילותם של כל גורמי האכיפה ברשות תוך כדי בחינת מצב האכיפה, הצפת הבעיות, הגדרת יעדים משותפים ליישום, קביעת סדרי עדיפות לפעילות ומעקב אחרי יישום הפעילות שאושרה בפורום זה, לרבות יישום תכניות הליבה.
התחנות נדרשות להזין את מועד התכנסות פורום האכיפה במערכת "שירת הסירנה", המהווה בסיס להערכת התחנה במרכיב זה.
משרד מבקר המדינה בדק בחמישה משבעת המחוזות93 - צפון, חוף, תל אביב, מרכז ודרום - אם התחנות המשתתפות בתכנית קיימו במחצית הראשונה של 2012 את פורום האכיפה כנדרש בכל הרשויות שבתחום אחריותן.
להלן ריכוז הנתונים: טבלה 3 ): שיעורי קיום פורום אכיפה (בחלוקה למחוזות .
דרום מרכז תל אביב חוף צפון .
94% 88% 100% 79% 79% שיעור הרשויות שבהן קיימו התחנות פורום אכיפה, .
מכלל הרשויות המשתתפות בתכנית.
88% 100% - 40% 75% ,שיעור הרשויות שבהן קיימו התחנות פורום אכיפה .
מכלל הרשויות במגזר המיעוטים המשתתפות בתכנית.
92 מתוך98 הרשויות המקומיות8 מועצות אזוריות המצויות באחריותו של משמר הגבול ומתוך 45 התחנות6 .
מרחבים אופרטיביים 93 לא נבדק יישום מרכיבי התכנית על ידי התחנות במחוז ירושלים ובמחוז יהודה ושומרון.
מהנתונים עולה כי התחנות במחוזות צפון וחוף לא קיימו פורום אכיפה בכ-20% מהרשויות המצויות בתחום אחריותן; התחנות שבמחוזות מרכז ודרום לא קיימו פורום אכיפה בכ -10% מהרשויות המצויות בתחום אחריותן.
אשר למגזר המיעוטים, בולטות בעיקר התחנות במחוז חוף שלא קיימו פורום אכיפה ב-60% מהרשויות.
זאת ועוד, בביקורת נמצא כי ברוב המקרים שהתחנות קיימו פורום אכיפה ברשויות המשתתפות בתכנית, הן עשו זאת בתדירות נמוכה מהנדרש - פעם אחת או פעמיים לכל היותר.
במחוז דרום - ברוב הרשויות (88% ); במחוזות חוף ומרכז- ביותר ממחצית מהרשויות ( 57% ו-59% , בהתאמה); במחוז צפון - ב-45% ; ובמחוז תל אביב - ב-40% מהן.
מסיכום הנתונים שעשה משרד מבקר המדינה עלה שבפחות משליש (28% ) מהרשויות המשתתפות בתכנית בחמשת המחוזות שנבדקו קיימו התחנות את פורום האכיפה שלוש פעמים או יותר.
בתשובתה מדצמבר 2012 מסרה המשטרה כי במחוז צפון חל שיפור ניכר ביישום מרכיב זה בחודשים האחרונים.
קצין האג"ם המחוזי ומפקד המחוז מקיימים מעקב ישיר על קיומו של פורום אכיפה במחוז, ובבדיקה שערך המחוז בנובמבר 2012 נמצא כי רוב התחנות קיימו פורום אכיפה כנדרש.