HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שכר לימוד בתקנון מפורטים התנאים והכללים להשתתפות המשרד בהוצאות על שכר לימוד וסכום שכר הלימוד עבור ילדי השליחים.
נקבע בו, בין היתר, כי השתתפות המשרד בשכר לימוד תינתן עבור ילד הלומד בבית ספר עברי או בבית ספר יהודי.
עובד שהחליט לשלוח את ילדיו לבית ספר לא יהודי במקום שיש בו בית ספר יהודי, והוא מעוניין בהשתתפות המשרד בשכר הלימוד, רשאי להגיש בקשה מנומקת למשרד שתועבר אל הוועדה הבין-משרדית לקביעת סכום ההשתתפות בשכר הלימוד.
בניו יורק קיימים בתי ספר ציבוריים שרמתם טובה ואינם גובים שכר לימוד ובתי ספר פרטיים, בחלקם בעלי חינוך יהודי.
בשנת הלימודים 2007 -2008 למדו שמונה ילדי השליחים בשתי הנציגויות בבתי ספר ציבוריים, ועשרה למדו בבתי ספר פרטיים יהודיים ולא יהודיים ובשנת הלימודים 2008 -2009 - 11 ילדים בבתי ספר ציבוריים ו-14 בבתי ספר פרטיים.
הוצאות המשרד על שכר הלימוד בבתי הספר הפרטיים בכל אחת מהשנים הסתכמו בכ - 142,000 דולר ובכ - 226,000 ,דולר בהתאמה.
שכר הלימוד ששולם לבתי הספר הפרטיים היה בין 10,000 דולר ל- 30,000 דולר לתלמיד בשנה.
תשלום שכר הלימוד היה באישור הוועדה הבין - משרדית.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח ההוצאות הגבוהות על שכר לימוד בבתי הספר הפרטיים, ראוי שהמשרד יבחן את האפשרות לקבוע שכר לימוד מרבי על פי מקום השירות, וכן ראוי שיקבע אמות מידה ברורות וחד-משמעיות לחריגה מהסכום המרבי שנקבע.
שליח שיבחר לשלוח את ילדיו לבית ספר ששכר הלימוד בו גבוה מהסכום המרבי שייקבע יידרש לשלם בעצמו את ההפרש.
בתשובתו הודיע משרד האוצר כי בעקבות הביקורת הנחה יו"ר הוועדה הבין - משרדית את חבריה לקבוע תמריץ משמעותי לשליחים שישלחו את ילדיהם לבית ספר מקומי שהלימודים בו הם בחינם, כדי להקטין את ההוצאות על שכר לימוד.
בתשובתו הודיע משרד החוץ כי בשלהי שנת 2009 שינתה הוועדה הבין -משרדית כמה מהוראות שכר ותנאי שירות בחו"ל הנוגעות למימון הוצאות החינוך של ילדי העובדים, אולם ההוראות החדשות טרם שולבו בתקנון.
משרד מבקר המדינה יעקוב אחר עדכון התקנון, אחר סוגיית התמריץ והאם יש בו התחשבות בעקרונות החיסכון והיעילות ואחר יישום השינויים במשרד החוץ.
שכר דירה בתקנון נקבעו עשרה בעלי תפקידים הזכאים להתגורר במנהטן, מקום משכנן של הנציגויות בניו יורק, ולקבל קצובת דיור שסכומה המרבי נקבע על ידי הוועדה הבין- משרדית לפי דרגתו של העובד בחו"ל ומצבו המשפחתי.
בעלי תפקידים אחרים בניו יורק - השגרירה באו"ם, הקונכ"ל, סגן השגריר באו"ם וקצין המינהלה האזורי - אינם זכאים לקצובת דיור אלא לדירת שרד שהמשרד משלם את שכר הדירה עבורה, בלי הגבלה על הסכום, קונה את רהיטיה וציודה ומתחזק אותה.
במועד הביקורת התגוררו בדירות שרד שכורות במנהטן הקונכ"ל, סגן השגרירה באו"ם וקצין המינהלה האזורי8.
המשרד שילם עבור דירת הקונכ"ל שכר דירה של כ- 14,300 דולר בחודש בחודשים האחרונים של שנת 2008 ובמחצית הראשונה של שנת 2009 , פי שניים ויותר משכר הדירה ששולם עבור דירתם של שני בעלי התפקידים האחרים - כ- 7,300 דולר ו- 6,000 .
דולר בחודש לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי לבחון אם יש הצדקה להבדל הניכר בין עלות שכר דירת השרד של הקונכ"ל ובין עלות שכר הדירה של דירות השרד האחרות, ולקבוע שכר דירה מרבי לדירות שרד על פי מקום השירות.
בעקבות הביקורת הודיע משרד האוצר בתשובתו כי החשב הכללי, האחראי לדיור הממשלתי בחו"ל, יבחן את עניין שכר הדירה בדירות השרד ויפקח עליו.
על פי התקנון על ראשי נציגויות ועל עובדים בכירים אחרים מדרג ציר -יועץ ומעלה להחזיק בית ייצוגי לשם ביצוע המטלות הייצוגיות המוטלות עליהם.
לשם כך הם זכאים לקצובה חודשית קבועה בשיעור מסוים מבסיס המשכורת בחו"ל, לפי מקום השירות, התפקיד והדרג של העובד.
ב- 2008 היה סכום הקצובה לעובד בין כ-400 לכ- 1,000 דולר בחודש, ובסך הכול שולמו באותה שנה כ- 58,000 דולר.
כמה בעלי תפקידים בנציגות זכאים גם להחזר הוצאות בגין תחזוקת הבית ובגין עזרה בניקיונו.
כך למשל, ציר מדיני וממלא מקום השגריר בהיעדרו זכאי להחזר תשלומי שכר לעוזרת בית על פי שעות עבודה שמספרן לא יעלה על מספר השעות של מחצית משרה; ההחזר ייעשה על פי קבלות.
8 ,יצוין כי נוסף על דירות השרד השכורות, בבעלות המדינה חמש דירות באזור מנהטן ובהן התגוררו בין היתר השגרירה באו"ם וקצין המינהלה.
לקונסוליה ולנציגות באו"ם הוקצו בתקן שש משרות להעסקת עובדי משק בית בבתיהם של ראשי הנציגויות.
נמצא שלסגן השגרירה לאו"ם הוקצו 1.
משרות לעבודות ניקיון, יותר מפי שלושה מכפי שנקבע בתקנון בדיקת הקבלות שהגיש סגן השגרירה באו "ם עבור עבודות בית שנעשו בדירתו בחודשים ינואר ופברואר 2009 העלתה שבמשך יותר משני שלישים מכל אחד מהחודשים האלה, בכלל זה בכמה ימים עוקבים, הועסקו שלוש נשים בעבודות הבית.
לפי הקבלות אי -אפשר לדעת כמה שעות הן הועסקו, ולכן גם אי -אפשר לבדוק אם התשלום נעשה לפי הוראות התקנון.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד החוץ לצמצם במידת האפשר את מספר המשרות בתקן לעבודות בית בבתיהם של ראשי נציגויות בניו יורק, להקפיד שהחזר תשלומי שכר לעוז רת בית יהיה על פי הוראות התקנון ולדרוש שבקבלות יפורטו שעות העבודה.
בתשובתו הודיע המשרד כי הוא יבחן אם המשרות שהוקצו בתקן לעובדי משק בית בבתי ראשי הנציגויות מתאימות לצרכים וכי יפעל במידת הצורך לצמצום מספר המשרות.
על פי התקנון, ראש נציגות במדינות אירופה וצפון אמריקה זכאי להשתתפות המשרד בהעסקת מטפלת; שיעור ההשתתפות - 42% ,מקצובת אחזקת בית וההחזר ייעשה תמורת המצאת קבלות בלבד.
אין בתקנון כל התייחסות לתשלום עבור שירותי שמרטפות בשעות הערב והלילה עבור ילדי ראש נציגות.
הבדיקה העלתה כי בשנת 2008 שילמה הקונסוליה עב ור הוצאות שמרטפות לילדיו הקטנים של הקונכ"ל סכום קבוע של כ-420 דולר בחודש, הסכום שהוא זכאי לקבל עבור העסקת מטפלת, והוא שולם מחשבון אחזקת בית ראש נציגות.
הסכום שולם על פי דיווח של הקונכ"ל בכתב יד שבו פורטו שעות ההעסקה, אולם לא צורפו לו קבלות.
משרד מבקר המדי נה העיר למשרד החוץ כי אם ההוראות בתקנון הנוגעות למטפלת חלות גם על שמרטפית על המשרד לדרוש קבלות כאסמכתה להחזר ההוצאות.
חנות למכירת מוצרים פטורים ממסים בכמה נציגויות גדולות מנוהלת חנות שבה מוצרים פטורים ממסים הנמכרים בעיקר לעובדי הנציגות, כיוון שדיפלומטים פטורים ממסים שונים המושתים במדינות השירות.
במשרד הוחלט להקל על העובדים ולאשר פתיחתה של חנות כזו במקומות שיש בהם כמות סבירה של צרכנים.
זאת בעיקר כדי לרכז במקום אחד מוצרים נדרשים על ידם ולחסוך בדיקה ביטחונית של המשלוחים הרבים של המוצרים שרכשו העובדים מחוץ לנציגות, שמסיבות ביטחוניות יש להעבירם דרך מכונת שיקוף בנציגות.
בתקנון נקבעו הוראות להפעלת החנות ולניהול חשבונותיה, ספירת מלאי והתאמת חשבון הבנק.
עוד נקבע שראש נציגות שבה מופעלת חנות ימנה ועדה שתפקידה לקבוע את המוצרים שיימכרו ומחיריהם, את רשימת הזכאים לרכוש מוצרים ואת הכמויות שהם רשאים לרכוש.
על פי הוראת שכר ותנאי שירות בחו"ל של הוועדה הבין-משרדית, שהייתה תקפה במאי 2009 , סחורות ומצרכים פטורים ממס הנקנים בידי נציגות או בידי עובדיה "יירכשו בכמויות סבירות ורק לשימושם הפרטי של העובדים".
אין לרכוש מצרכים כאלה עבור אנשים שאינם זכאים לכך על פי החוק המקומי.
נוהלו שתי חנויות במבנה שבו משוכנות כל המשלחות בניו יורק בינואר אותה שנה חתמו נציגי המשלחות על סיכום לאיחוד שתי החנויות לחנות אחת, שלפיו תפעול החנות, הבקרה והביקורת יהיו באחריותה של המשלחת הביטחונית בלבד , והיא תעביר לשאר המשלחות את חיובי העובדים שלהן בכל חודש.
פעמיים בשנה יקבלו המשלחות את חלקן בהכנסות, בכללן הכנסות במזומן מרכישות של "גורמים חיצוניים" (כמו עובדי ביטחון בחברת אל על).
החנות מוכרת מוצרים פטורים ממס הכוללים מוצרי קוסמטיקה ובישום, משקאות אלכוהו ליים (משקאות חריפים ויינות), סיגריות, מוצרים ישראליים הנמכרים בארה"ב ותווי קנייה של כל בו מקומי.
נמצא כי בחנות קיימת הגבלה על כמות הסיגריות ובקבוקי המשקאות החריפים (למעט יינות) שמותר לעובד לקנות בשבוע, אולם אין הגבלה על קניית מוצרים אלה בנסיבות מסוימות - כאשר עובד מקיים אירוע פרטי או לשם מתן מתנות בתקופת החגים המקומיים.
גם אין הגבלה על רכישת שאר המוצרים בחנות.
התשלום עבור קניית המוצרים נעשה במזומן או דרך המשכורת של העובדים.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד החוץ שקביעת מספר הבקבוקים של משקאות חריפים המותרת לקנייה והאפשרות לקנות מוצרים בלי הגבלה בנסיבות מסוימות היא החלטה מקומית שלא התקבלה על ידי המשרד ולא ברור על מה התבססה.
האפשרות לקנות כמות גדולה של משקאות חריפים בנסיבות אלה ולקנות ללא הגבלה מוצרים אחרים הפטורים ממסים עלולה לפתוח פתח לקניית מוצרים אלה לא רק לצ ורכיהם של העובדים, בניגוד להוראת הוועדה הבין-משרדית.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 הודיע ראש המשלחת הביטחונית (להלן - תשובת ראש המשלחת הביטחונית) כי נעשות בדיקות פרטניות כאשר הכמות המצטברת של מוצרים שרכשו עובדים מעידה על דפוס צריכה גבוה של אלכוהול וסיגריות, גם אם הכמות מצויה במסגרת המכסה שנקבעה.
הבדיקה העלתה שאין בקונסוליה מידע על הסכום הכולל של הרכישות שעשו בחודש עובדיה ו"גורמים חיצוניים", משום שהיא אינה מקבלת דיווח על רכישות שהתשלום עבורן נעשה במזומן.
עוד נמצא שקצין המינהלה לא בדק את הדיווח הכספי על ההוצאות ועל ההכנסות שהגישה לו המשלחת הביטחונית ואת החישובים שנעשו לקביעת חלוקת הרווחים בין המשלחות, ולא בדק ולו בדיקה מדגמית, את מחירי המוצרים ואת שיעור ההנחות שקיבלה החנות בעת רכישתם מהספקים.
הוא גם לא בדק את סבירות כמות המוצרים שנקנו וסכומי הקנייה כדי לוודא שמי שזכאי לרכוש בחנות לא קנה מוצרים גם עבור אנשים שאינם זכאים לכך על פי החוק המקומי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד החוץ לקבוע מנגנוני פיקוח ובקרה שימנעו אפשרות לרכישות בניגוד להוראות.
בתשובתו הודיע ראש המשלחת הביטחונית כי בתוך חודשיים יוקם "ועד מפקח" שיורכב מנציגי המשלחות, וישיבתו הראשונה תיוחד להסברת הדוחות הכספיים.
נוסף על כך הודיע משרד האוצר בתשובתו כי החשב הכללי, האחראי לניהול הכספי של הנציגויות בחו"ל, יבדוק את ניהול החנות.
בעקבות הממצאים שהועלו בביקורת קודמת של משרד מבקר המדינה על אופן גיוס הכספים לאירועי יום העצמאות, ובעיקר על קבלת תרומות ועל עלותם הגבוהה של האירועים9 , הוציא משרד החוץ נוהל חדש והוא שובץ בתקנון בפברואר 2009 .
לפי הנוהל, נוסף על הסכום שיקצה המשרד למימון אירועי יום העצמאות, רשאית נציגות לקבל כספים ממשרדי ממשלה אחרים, מגופים הפועלים מטעמם ומגופים ישראליים רשמיים כמו הסוכנות היהודית לארץ ישראל ולהשתמש בקצובת הייצוג שמקבלים עובדי הנציגות.
התקנון אוסר לקבל כספים או השתתפות אחרת מגוף פרטי, ישראלי או זר.
עוד נקבע בתקנון שחריגה מהתקציב שהוקצה לאירועי יום העצמאות תכוסה מקצובת הייצוג של ראש הנציגות ושל קצין המינהלה.
הבדיקה העלתה שהקונסוליה והנציגות באו"ם פעלו על פי הנוהל החדש כבר בארגון אירועי ה-60 .
למדינה משרד מבקר המדינה מברך על השינויים שנעשו בהוראות התקנון בדבר המותר והאסור בגיוס כספים למימון אירועי יום העצמאות.
על המשרד להקפיד שכל הנציגויות יפעלו על פי הוראות אלה בחגיגות יום העצמאות הבאות.
הקונסוליה והנציגות באו"ם משמשות נדבך חשוב בהידוק הקשרים בין ישראל לארה"ב ובין ישראל לקהלי יעד שונים כמו הקהילות היהודיות, אנשי תקשורת ונציגי המדינות באו"ם.
תכנית העבודה של הקונסוליה לשנת 2009 לא הוכנה על פי הנחיות המשרד.
על אגף צפון אמריקה לעמוד על כך שתוגש לו תכנית עבודה שנתית על פי המתכונת שנדרשה.
על התכנית להקיף את כל היבטי .
9 ,ראו מבקר המדינההיבטים בפעילות משרד החוץ ( 2006 '), עמ 55-56 .
עבודת הנציגות, בכלל זה פעולות ראש הנצי גות, ולקבוע את חלוקת התקציב על פי סדר העדיפויות כדי שתוכל לשמש לאגף כלי עבודה למעקב אחר ביצוע הפעולות הדרושות להשגת היעדים.
כיוון שכל נציגות היא הזרוע הארוכה של משרד החוץ באזור משכנה, יש חשיבות לדיווחים ולמשוב בכתב לשם קיום קשר שוטף בין הנציגות למשרד ושיח ביניהם, לשם עדכונים על המתרחש בארץ השירות ועל עמדותיהם של אישים עמם מנהלת הנציגות את השיח הדיפלומטי ולהעברת הנחיות מהמשרד על פי דיווחים אלה.
הביקורת של משרד מבקר המדינה על תחומי מינהל וכספים העלתה שככלל שתי הנציגויות פועלות על פי סדרי מינהל תקין.
עם זאת הועלו כמה ליקויים שחלקם נוגעים לכלל נציגויות ישראל בחו"ל ולכן על המשרד לעשות לתיקונם באופן מערכתי.
במהלך הביקורת החלו המשרד והוועדה הבין-משרדית לשכ ר ולתנאי שירות בחו"ל שבמשרד האוצר לנקוט צעדים לתיקונם של חלק מהליקויים.
עם זאת על משרד החוץ לפעול לתיקונם של כמה ליקויים נוספים ולהקפיד על פעולה תקינה בהתאם לתקנון שירות החוץ ולהוראות שכר ותנאי שירות בחו"ל של הוועדה הבין-משרדית.
מלאי הדיור הציבורי במדינה מונה כ- 66,000 דירות (להלן- הדיור הציבורי); דירות אלה מושכרות בדרך כלל לשכבות אוכלוסייה שמצבן החברתי -כלכלי קשה, בעד שכר דירה נמוך יחסית.
מרבית הדירות שבמלאי הדיור הציבורי נבנו בשנות החמישים והשישים של המאה העשרים, תקופה שבה היה צורך לספק קורת גג לאלפי משפחות עולים.
במשך השנים נפגעו דירות אלה מבלאי טבעי, מפגעי מזג האוויר, משקיעות קרקע ומתחזוקה לקויה.
רוב הדירות בדיור הציבורי הן בבעלות המדינה, ומקצתן בבעלות החברות לדיור ציבורי (להלן - חברות האכלוס או החברות), אשר רובן חברות ממשלתיות או ממשלתיות-עירוניות.
חברה נוספת היא בבעלות הסוכנות היהודית לארץ ישראל (להלן - הסוכנות).
האחריות לדיור הציבורי מוטלת על משרד הבינוי והשיכון (להלן - גם המשרד), והוא אמור לפקח על ניהולו; החברות המנהלות את הדירות עומדות בקשר עם השוכרים שעמם הן חותמות על חוזי שכירות.
היחסים בין משרד הבינוי והשיכון ובין החברות הוסדרו בדרך כלל בחוזי ניהול שנחתמו עמן.
מדיניות ניהול הדיור הציבורי מושתתת בין היתר על חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי, התשנ"ח- 1998 (להלן- החוק).
חברת הדיור הגדולה ביותר היא "עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ" (להלן - עמידר), המנהלת כ- 49,500 דירות בכל רחבי הארץ; השנייה בגודלה היא "עמיגור ניהול נכסים בע"מ" (להלן - עמיגור), שהיא חברת בת של הסוכנות, והיא מנהלת כ - 13,000 דירות שכמחציתן בבעלות המדינה וכמחציתן - בבעלות הסוכנות.
את יתרת הדירות מנהלות חברות ממשלתיות-עירוניות: "חלמיש חברה ממשלתית עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל-אביב יפו בע"מ" (להלן - חלמיש) כ- 1,600 דירות; "פרזות חברה ממשלתית עירונית לשכון ירושלים בע"מ" (להלן - פרזות) כ-750 דירות; "שקמונה חברה ממשלתית-עירונית לשקום הדיור בחיפה בע"מ" (להלן - שקמונה) כ -870 דירות; "חלד חברה ממשלתית עירונית לשיקום דיור ופיתוח בע"מ" הפועלת באזור פתח תקווה (להלן - חלד) כ -140 .
דירות בחודשים מרס -ספטמבר 2009 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא תחזוקת הדיור הציבורי.
נבדקו, בין היתר, אופן היישום של החוק ושל התקנות שהותקנו על פיו; המצב הפיזי של דירות ובניינים; תחזוקת הדיור הציבורי; התקנת דודי שמש; פעילות ועדת החריגים שמונתה על פי התקנות כדי לטפל בעבודות תחזוקה חריגות; נושאי תכנון, בנייה ותחזוקה של דירות בפרויקט בית שמש.
הבדיקה נעשתה במשרד הבינוי והשיכון, בחברות עמידר (בסניפים איילון, השרון ובית שמש); ובחברות חלמיש, פרזות, שקמונה וחלד.
בדיקות השלמה נעשו בחברת עמיגור ניהול נכסים בע"מ ובמחלקת ההנדסה של עיריית בית שמש.
פרסום החוק בשנת 1998 נחקק החוק שמטרתו להסדיר את הזכויות הבסיסיות המינימליות של דיירי הדיור הציבורי ואת חובת המדינה כלפיהם.
השר הממונה על ביצוע החוק הוא שר הבינוי והשיכון (להלן - השר), והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.
תקנות זכויות הדייר בדיור הצ יבורי, התשס"א - 2000 , הותקנו בשנת 2000 (להלן- התקנות).
לפי החוק השר יקבע, בהסכמת שר האוצר, את סכומי ההשתתפות העצמית של הדייר בדיור הציבורי במימון תיקונם של הליקויים בדירה; ביצוע התיקון על ידי החברה מותנה בכך שהדייר ישלם את הסכומים שייקבעו.
בשנת 2001 תיקן השר את התקנות באופן שנקבעו שיעורי ההשתתפות של הדייר בעלות התיקון.
בתקנות קבע השר מפרט לתחזוקה שוטפת של דירות ציבוריות (להלן גם - המפרט), אשר מחסור באחד הפריטים הכלולים בו או פגם באחד מאותם פריטים בשל בלאי ייחשב לליקוי.
כמו כן נקבע בסעיף 2(4 ) לחוק כי על חברת האכלוס להתחיל בביצוע התיקון בדחיפות המתחייבת, ולא יאוחר מ -60 יום מהיום שבו קיבלה תלונה על הליקוי, ולהשלימו בתוך פרק זמן סביר.
עוד נקבע בתקנות כי לא יתוקן ליקוי בדירה שנגרם בשל זדון או בשל שימוש בלתי סביר, ואף לא ליקוי שמקורו בשינוי, בהוספה או בתיקון שביצע דייר בלא שקיבל מהחברה אישור מראש ובכתב לביצועם.
בשנת 2007 נעשה בחוק תיקון2 ולפיו המפרט יכלול גם "חובה בדבר התקנת דודי שמש, בהסכמת השוכר בדירה ציבורית שבה ניתן להתקינו".
כמו כן הוחלט כי השר יקבע, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אמות מידה שלפיהן ייקבע סדר הקדימויות לעניין התקנת דודי שמש.
התקנות הותקנו בינואר 20083.
המצב הפיזי של הדירות חברות האכלוס מבצעות פעולות תחזוקה בדירות.
על מנת לעמוד על איכות התחזוקה של הדירות בדק משרד מבקר המדינה את המצב הפיזי של דירות ובניינים הנכללים במאגר הדיור הציבורי במרכז הארץ.
הבדיקה אינה מהווה מדגם סטטיסטי.
לצורך הבדיקה נעזר משרד מבקר המדינה בשירותי מהנדס בניין.
נבדקו 35 דירות, שנבחרו באקראי ביישובים תל אביב-יפו, חולון, בת ים, פתח תקווה ובני ברק; 27 מהן בניהול חברת עמידר, שש דירות בניהול חברת חלמיש, ושתיים בניהול חברת חלד; כמו כן נבדקו תשעה בניינים (שמונה בניינים שבהם דירות בניהול עמידר ובניין אחד שבו דירות בניהול חלמיש).
2 'חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי (תיקון מס2 ), התשס"ז- 2007 .
3 תקנות זכויות הדייר בדיור הציבורי (קדימות בהתקנת דודי שמש), התשס"ח- 2008 .
ליקויים בדירות ב-30 מ-35 .
הדירות שנבדקו נמצאו ליקויי תחזוקה ובנייה במרביתן (25 ) נמצא יותר מליקוי אחד.
הליקויים שנמצאו במרבית הדירות מקורם בתחזוקה ירודה הן של הדיירים והן של חברות האכלוס או בבנייה לקויה.
להלן יפורטו הליקויים: הליקוי השכיח ביותר בדירות הוא רטיבות שמקורה באיטום פגום או בצנרת פגומה; ליקוי זה נמצא ב -22 (כ-63% ) מהדירות שנבדקו.
אם הרטיבות אינה מטופלת בעוד מועד, הדבר גורם להיווצרות ליקויים נוספים כגון התפוררות קירות, קורוזיה של עמודים ופגיעה במערכת החשמל, ואף לערעור יסודות המבנים ולסיכון חיי אדם.
ליקויים נפוצים פחות הם: רצפות שקועות או חלונות ודלתות פגומים - ב-20 מהדירות שנבדקו; ארונות מטבח הרוסים, סדקים בקירות או מעקות מסוכנים - בעשר מהדירות שנבדקו.
את הליקויים שמצא המהנדס בדירות סיווגה הביקורת לשלוש קטגוריות לפי מידת חומרתם: 1.
מפגעים חמורים במיוחד המסכנים חיי אדם 2.
מפגעים חמורים, שאם לא יטופלו כראוי יורע מצבם עד כדי סיכון חיי אדם 3.
ליקויי תחזוקה אחרים להלן מספר תמונות המציגות ליקויים בתחזוקת דירות ובניינים: סדקים קונסטרוקטיביים קשים המעידים על הינתקות המרפסת מהבניין ושקיעתה 336 דוח שנתי60ב נזקים קשים וריקבון בגב ארון המטבח עקב דליפות מסיביות של מים מהכיור ארון חשמל פרוץ וחיבורים מאולתרים וגלויים שהם הגורמים למפגעים בטיחותיים משרד הבינוי והשיכון 337 שקיעות ניכרות של ריצוף עקב היעדר תשתית בקיר חיצוני מדרגות לולייניות צפופות וגבוהות.
בשל המרווחים הגדולים בין סורגי המעקה התוחם את המדרגות אין המעקה בטיחותי, והוא אף מסוכן לשימוש 338 דוח שנתי60ב תקרת חדר נמצאת במצב התפוררות עקב רטיבות במשך שנים, עד כדי יצירת מפגעים בטיחותיים המסכנים את דיירי הדירה דליפות מתמשכות של מי ביוב המחלחלים לכיוון היסודות הגורמים לקילופים קשים בתחתית הקירות משרד הבינוי והשיכון 339 משקוף הדלת ניתק ממקומו והדלת אינה מתפקדת מפגעים חמורים במיוחד המסכנים חיי אדם בעשר מהדירות שנבדקו - שבע בעמידר ושלוש בחלמיש - נמצאו מפגעים שמקורם בנזקי רטיבות קשים המסכנים חיי אדם ובמדרגות לא בטיחותיות.
בדירה בשכונת קריית שלום בתל אביב -יפו שבניהול חברת חלמיש נמצאו נזקים קשים לרבות פגיעה ביציבותה עקב רטיבות: באגף המרכזי הריצוף והמחיצות שוקעות עקב מים הכלו אים מתחת לריצוף שמקורם בדליפות צנרת.
באגף הדרומי של הדירה נוצרו סדקים קשים בקירות ובכלל זה בקורה נושאת ובתקרה, עקב חלחול מי גשמים.
הריצוף במרכז הסלון התרומם ממפלס הרצפה לאורך ציר מרכזי באופן שיש בו כדי ליצור מכשול ומפגעי בטיחות.
מקורם של הליקויים הוא בהיעדר תחזוקה נאותה ושוטפת.
משרד מבקר המדינה הפנה לעיריית תל אביב -יפו, בנובמבר 2009 , את ממצאי הביקורת שהועלו לגבי הדירה האמורה השוכנת בתחום השיפוט שלה.
סמנכ"ל לתכנון בעירייה מסר למשרד מבקר המדינה בתגובתו מאותו חודש כי הבניין שבו נמצאת הדירה הוכרז ביולי 2009 כמבנה מסוכן, וכי הודעה על כך נמסרה לחלמיש ולדייר.
בתגובת חברת חלמיש למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 נאמר כי היא קיבלה חוות דעת הנדסית משלה, ולפיה יש לפנות את הדירה כדי שלא לסכן את הדיירים, וכי בעקבות כך היא פנתה למשרד הבינוי והשיכון לצורך אישור מימונה של שיקום הדירה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא ניתן להמשיך לאכלס את הדירה ללא פתרון יסודי של בעיות הרטיבות וביצוע הפעולות ההנדסיות לשיקום 340 דוח שנתי60ב .
יציבותה של הדירה ועל חלמיש, משרד הבינוי והשיכון והעירייה לנקוט את כל הצעדים לשם פינוי הדיירים לשם ביצוע התיקונים.
בדירה דו -קומתית בניהול חברת חלמיש בשכונת התקווה בתל אביב -יפו נמצאו מדרגות לולייניות צפופות וגבוהות המתוחמות על ידי מעקה שנשקפת בגינו סכנה בשל היותו מועד לנפילה ובשל המרווחים הגדולים בין סורגיו.
גם המדרגות החיצוניות נמצאו מסוכנות: הרווחים בין המדרגות בלתי אחידים בגל ל שקיעתן; שברים במדרגות כוסו בלוחות שאפשר להחליק עליהן.
בתגובתה של חברת חלמיש למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 נאמר כי היא תפעל בהקדם לתיקון הליקויים בדירות.
היא הודיעה גם כי בכמה מקרים לא הסבו הדיירים את תשומת לבה לליקויים בעוד מועד, ועקב כך החמירו הליקויים ונוצרו מפגעים בטיחותיים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לו קיימה החברה ביקורי בית על פי דרישת משרד הבינוי והשיכון (כמפורט להלן) הייתה גדלה הסבירות שתגלה את הליקויים ותטפל בהם בעוד מועד.
הזנחה ממושכת של גג הבניין שבו שוכנת דירה אחרת בתל אביב -יפו שבניהול חלמיש גרמה לחדירת מי גשמים לדירה ויצרה מפגעים בטיחותיים.
חברת חלמיש הודיעה בתגובתה מדצמבר 2009 כי היא תפנה אל נציגות הבית המשותף בדרישה לבצע את איטום הגג.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על החברה ועל הרשות המקומית לפעול למען בטיחות הדיירים, ולשם כך ראוי היה שינקטו צעדים שיאפשרו לבצע את העבודות הדרושות (ובמקביל להתחשבן עם הדיירים שאינם דיירי חלמיש).
בדירה שמנהלת חברת עמידר בחולון נמצאו רטיבות ועובש שמקורם בחדירת מי גשמים דרך סדקים קשים בקירות החוץ וכן רטיבות הכלואה מתחת לריצוף שמקורה בדליפות צנרת.
יש צורך לבצע פעולות חיזוק לייצוב הבניין ולשיקום המעטפת החיצונית שלו תוך תיקון הסדקים וביצוע האטימות הנדרשות.
בתגובתה של עמידר למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 היא הודיעה כי בביקור בדירה היא התרשמה כי מצבה תקין, כי היא משופצת היטב וכי אין בה סימני רטיבות או עובש, שלא לפי דוח משרד מבקר המדינה.
עוד הודיעה עמידר כי "בבדיקה מחוץ לדירה נמצא שהדיירת התקינה צינור השקיה לא תקני באופן רשלני המתיז מים על הקיר החיצוני הצפוני שגורם להתקלפויות בטיח ונזק למבנה"; מאידך הודיעה עיריית חולון למשרד מבקר המדינה כי המבנה מסוכן ודרשה שעד תחילת מרס 2010 תבצע עמידר עבודות למניעת הסכנה (ראו גם בהמשך, בפרק על ליקויים בבניינים).
מפגעים חמורים שבהיעדר טיפול ראוי יוחרפו עד כדי סיכון חיי אדם משרד הבינוי והשיכון 341 .
בעשר דירות שנבדקו - שבע בעמידר, שתיים בחלד ואחד בחלמיש - נמצאו מפגעים חמורים כגון דליפות צנרת, היעדר חלונות ואיטום לקוי, שאם לא יטופלו כראוי יוחרפו ועלולים לסכן חיי אדם.
חברת חלד מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 כי בשתי דירות שבניהולה היא מבצעת תחזוקה ושיפוצים לעיתים קרובות, וכי הליקויים הרבים שבדירות אלה מקורם בדיירים.
החברה לא העבירה אסמכתאות לטענותיה.
לגבי מרבית הדירות שנבדקו בעמידר הודיעה החברה בתגובתה למשרד מבקר המדינה כי היא לא מקבלת את ממצאי הביקורת שמהם עולה כי יש בדירות רטיבות, סדקים או סימני עובש; עם זאת, החברה טענה כי חלק מהליקויים האמורים מקורם בכך שהדיירים אינם מתחזקים את הדירות כראוי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי חברות האכלוס אחראיות לכלל ליקויי התחזוקה ולפיכך ה ן נדרשות, במידת הצורך, לנקוט צעדים הנקובים בחוזה השכירות שנחתם עם הדיירים, אם אכן הדיירים גרמו ליקויים אלה.
ליקויי תחזוקה אחרים ב-10 מבין30 הדירות שנבדקו- שמונה בעמידר ושתיים בחלמיש - נמצאו ליקויי תחזוקה המחייבים טיפול, לדוגמה שקעים קלים בריצוף, חלונות או דלתות פגומים, קילופי צבע עקב רטיבות ולחץ מים נמוך בצנרת.
ליקויים בבניינים בארבעה (בניין אחד שבו דירות בניהול של חלמיש ושלושה בניינים שבהם דירות בניהול של עמידר) מתשעה הבניינים שנבדקו נמצאו ליקויי בטיחות העלולים לסכן חיי אדם.
בארבעה אחרים נמצאו ליקויים חמורים.
מצבו של אחד הבניינים היה סביר.
להלן פרטים: הבניינים הלקויים מהבחינה הבטיחותית 1.
,בבניין שבניהול חברת חלמיש ביפו נמצאו סדקים עמוקים בקירות החוץ חדירה מסיבית של מי גשמים לדירות ולחדר המדרגות ומפגעי יציבות קשים.
נשקפת סכנת קריסה ונשירה של חלקי המבנה.
בבניין בחולון שבו כמה דירות בניהול חברת עמידר, צנרת דלוחין 4 וביוב מותקנת באופן גלוי על קירות חיצוניים ומרביתה במצב התפוררות מתקדם, מי ביוב פורצים דרך הסדקים; סדק המסכן את יציבות המבנה חוצה את הבניין ונמצאה נשירת גושי בטון.
בבניין אחר בחולון, שבו מ נהלת עמידר כמה דירות, נמצאו סדקים עמוקים בקירות חיצוניים הגורמים לפגיעה ביציבות הבניין; מי גשם גורמים לקורוזיה של .
'מים מזוהמים המפונים לאחר השימוש מהמקלחת, מהכיורים וכו 342 דוח שנתי60ב .
מוטות ברזל ומסכנים את יציבותו של הבניין.
נשקפת סכנה של נשירת בטון מקירות הבניין.
בבניין בבת ים שבו דירות בניהול עמידר נמצאו סדקים קונסטרוקט יביים5 בחיבור המרפסת וסדקים בקיר חיצוני; מי גשם מחלחלים לכיוון היסודות וגורמים לתזוזות ולהיווצרות סדקים.
אשר לבניין שבתחומי העיר תל אביב-יפו הודיע סמנכ"ל לתכנון בעירייה בנובמבר 2009 למשרד מבקר המדינה כי בעקבות ממצאי הביקורת נעשתה בדיקה במקום ונמצא כי "אכן קיימים ליקויים בטיחותיים בבניין ובשל כך יוכרז כמבנה מסוכן.
הודעה על כך תופנה לכל בעלי הבניין".
חברת חלמיש הודיעה בתגובתה מפברואר 2010 כי היא הסירה מהבניין את חלקי המבנה הרופפים שעמדו בסכנת נשירה, ופנתה למשרד הבינוי והשיכון בבקשה לאשר לה תקציב לביצוע השיפוצים הדרושים.
בתגובת מהנדסת העיר חולון למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 נאמר כי היא פנתה לחברת עמידר ומסרה לה כי המהנדס המתמחה במבנים מסוכנים מטעמה קבע שהבניינים הם מבנים מסוכנים ולפיכך נדרשת החברה, לפי חוק עזר לחולון (מבנים מסוכנים), התשס"ג- 2003 , לבצע בהם עבודות למניעת הסכנה הנשקפת בגינם עד תחילת ינואר 2010 , שאם לא כן תבצען העירייה בעצמה ותגבה ממנה את הוצאות הביצוע.
האחראי למבנים המסוכנים בעירית בת ים הודיע למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 כי בשל מצב העמודים והתקרה בבניין שנבדק נשקפת סכנה לשלומם של הדיירים ושל עוברי אורח.
הוא הודיע גם כי העירייה שלחה לדיירי הבניין דרישה לפעול ללא דיחוי לשיקום המבנה.
חברת עמידר מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 כי דייריה אינם רוב בבניינים האמורים, וכי היות שחלק מהליקויים המפורטים בדוח טעונים טיפול יסודי, כגון תיקון ניקוז או חיזוקי יסודות במבנה, אין החברה אחראית לטפל בהם במסגרת התחזוקה השוטפת.
עוד מסרה החברה בתגובתה שהיא תבקש ממשרד הבינוי השיכון להקצות לה תקציב מתאים לתיקון הליקויים המפורטים בדוח.
משרד מבקר המדינה מעיר כי עמידר, בהיותה מופקדת על ניהול הדיור הציבורי, אחראית גם לבטיחות דייריה ולשמירת הרכוש, ולא רק לתחזוקה שוטפת של הדירות.
מצבם של ארבעת הבניינים שתוארו לעיל מסכן לכאורה חיי אדם, והדבר מחייב נקיטת צעדים דחופים ופעולה מתואמת מצד החברות, הרשויות המקומיות ומשרד הבינוי והשיכון לביצוע התיקונים הדרושים.
עוד מעיר משרד מבקר המדי נה כי בעקבות מכירת הדירות של הדיור הציבורי, נוצר מצב שבו דיירי הדיור הציבורי כבר אינם רוב במרבית הבתים שאותם ניהלו בעבר חברות האכלוס; נוסף על כך רוכשי הדירות אינם יכולים להתמודד עם תחזוקת הרכוש המשותף.
על המשרד להעלות את הנושא לפני שר הבינוי והשיכון ובמידת הצורך לפני הממשלה כדי .
סדקים שמסכנים את יציבות הבניין משרד הבינוי והשיכון 343 .
להתמודד עם הסוגיה ובכלל זה לגבש תכנית ביצוע שתלווה בהקצאת משאבים מתאימים לטיפול בבניינים (דוגמת תכנית שיקום השכונות).
בניינים שנמצאו בהם ליקויים חמורים שאם לא יטופלו עלולים לסכן חיי אדם ארבעה בניינים בפתח תקווה (שבהם דירות בניהול עמידר) נמצאו במצב חמור בשל נזקי רטיבות שגרמו לספיגת מים לעומק הבניינים, לקילופי טיח ולכתמי עובש.