HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
: הטיפול בממצאי הבדיקה (א) משרד מבקר המדינה העלה כי לאחר קבלת דוח הביניים לא נקט המפעל צעדים כלשהם כלפי העובדת וחקירת ההדלפה הופסקה.
לא נמצאו במפעל מסמכים המבהירים את הסיבה לכך.
באפריל ובאוגוסט 2006 מסר היועץ הביטחוני וביוני 2006 מסר הקב"ט למשרד מבקר המדינה, כי בהוראת המנכ"ל נפגשו עם היועמ"ש החיצונית, ולבקשתה מסרו ל ה את מלוא חומר החקירה, ובכך תמה מעורבותם בנושא.
היועץ הביטחוני הוסיף כי היועמ"ש אמרה בפגישה שלדעתה יש לפטר את העובדת, אולם המנכ"ל הודיע לו אחרי כן כי בפגישה של היועמ"ש עם עורך דינה של העובדת סוכם שהיא לא תפוטר55 .
לדברי היועץ, המנכ"ל הסביר לו כי העובדת גם לא תועבר מתפקידה כמומלץ בדוח הביניים, מאחר ש"זה מה שהיא יודעת לעשות הכי טוב", וכי להבא יהיה פיקוח סדיר על עבודתה בידיעתה.
המנכ"ל מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2006 כי מנהל אבטחת מידע בחטיבת המחשוב של המפעל (להלן - מנהל אבטחת מידע) מסר לו שלכ - 30-40 מעובדי המפע ל היו הרשאות שאפשרו להם לקבל מידע מקובץ הזכיינים.
עוד מסר המנכ"ל, כי לדעתו דוח הביניים לא היה חד-משמעי בקביעותיו בעניין החשדות לגבי העובדת, על כן היה קושי לפטרה בהסתמך על הדוח.
המנכ"ל הוסיף כי היועמ"ש החיצונית אמרה לו כי "הנושא של הפצת החומר הפורנוגרפי הוא יותר חזק מההדלפה", ולכן הוא הורה על המשך בדיקת נושא זה בלבד.
בתשובתו מינואר 2007 ,למשרד מבקר המדינה חזר המנכ"ל וטען כי ממצאי דוח הביניים שהם פרי חקירה מקיפה, לא היו חד -משמעיים וכי העובדת עצמה, שהיא עובדת מצוינת, הכחישה בתוקף את החשדות.
דוח ביניים מטבעו א ינו בבחינת סוף פסוק, אלא מטרתו לתת תמונת מצב של הממצאים שהועלו עד למועד כתיבתו והמלצות להמשך הטיפול.
לפיכך, לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם סבר המנכ"ל שממצאי הדוח אינם חד-משמעיים דיים כדי להביא לפיטוריה של העובדת כמומלץ בו, הרי שלאור חומרת החשדות שהועלו לגביה, רגישות תפקידה וחשיבות הנושא הנחקר - הדלפת מידע ממאגר סודי של המפעל - היה עליו לכל הפחות להורות על המשך חקירת ההדלפה (כפי שגם הומלץ בדוח), ורק בסיומה להחליט כיצד לנהוג בעובדת.
חרף זאת, בעקבות דוח הביניים התמקד המנכ"ל באפשרות המוגבלת והבעייתית מטבעה של פיטורין וזנח את יתר אפשרויות הטיפול, ומשהגיע למסקנה כי על סמך ממצאי דוח הביניים יהיה קושי לפטרה, סיים את הטיפול בחשדות להדלפה.
55 יצוין כי ממסמכים שנמסרו למשרד מבקר המדינה, לרבות תשובת היועמ"ש החיצונית על טיוטת ממצאי הדוח בנושא מדצמבר 2006 , עולה כי בפגישה עם עורך דינה של העובדת לא נידונה כלל חקירת ההדלפה אלא הפצת החומר הפורנוגרפי.
בעניין זה ראו להלן, עמ' 961.
בתשובתה מדצמבר 2006 ובפגישה עמה באותו חודש, טענה העובדת לפני נציגי משרד מבקר המדינה כי אין שמץ של אמת בחשדות שהועלו לגביה, וכי מעולם לא מסרה מידע כלשהו של המפעל, כולל מידע הקשור בקובץ הזכיינים, לגורם חיצוני.
עוד טענה כי המפעל לא הציג לה סיכומים כלשהם של חקירת ההדלפה, לרבות דוח הביניים, וכי בסיום החקירה נמסר לה שהוחלט שאין יסוד לחשד כלפיה וש"התיק סגור" מבחינתה.
לדבריה, המפעל גם לא מסר לה שיתקיים פיקוח סדיר על עבודתה, אבל אין לה כל התנגדות לפיקוח.
היא ציינה כי היא עובדת אחראית ומסורה ומעולם לא מעלה באמון שניתן בה במפעל, וכי היא "מחכה ליום שבו תצא האמת לאור".
לא מן הנמנע שהמשך חקירת ההדלפה היה מפריך את החשדות כלפי העובדת; אילו הופרך החשד, העובדת אף הייתה יוצאת נשכרת מאחר ששמה היה מטוהר מכל חשד, ואולי גם היה נמצא הסבר אחר להדלפה.
מאחר שהבדיקה לא מוצתה, נוצר מצב שבו אחת המשרות הרגישות במפעל מאוישת בעובדת שאמינותה הוטלה בספק.
(ב) כאמור, לדברי המנכ"ל, בעקבות דוח הביניים הוחל בפיקוח שוטף על עבודתה של העובדת בידיעתה.
הועלה כי המנכ"ל לא עדכן את מנהל האגף שהעובדת כפופה לו בדבר ממצאי דוח הביניים והפיקוח שלטענת המנכ"ל היא נתונה בו.
מנהל האגף מסר למשרד מבקר המדינה כי רק בעקבות הביקורת נודע לו על עניינים אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אי-שיתופו של מנהל ה אגף בעניינים אלה אינו מתיישב עם טענת המנכ"ל שמתקיים פיקוח שוטף על עבודתה של העובדת.
(ג) הביקורת העלתה כי למרות חומרת הנושא, לא דיווח המנכ"ל ליו"ר או לדירקטוריון על ההדלפה מקובץ הזכיינים.
רק בעקבות בדיקת משרד מבקר המדינה, באוגוסט 2006 ,, נודע ליו"ר על הפרשה ועל פי דרישתו דיווח לו המנכ"ל בעל פה על פרטיה ועל דרך טיפולו בה.
לאור הערות משרד מבקר המדינה ביקש היו"ר בספטמבר 2006 ממבקר הפנים לבדוק את אופן טיפולו של המפעל בחשד להדלפה.
בדוח בדיקה מינואר 2007 קבע מבקר הפנים כי הצעדים שנקט המפעל לבדיקת ההדלפה היו סבירים, אך ציין כי היה על המפעל למצות את הבדיקה באמצעות בדיקת פוליגרף לעובדת.
מבקר הפנים קבע בדוח, כי אף שהחשדות מבוססים על ראיות לכאורה, על המפעל לשקול לדרוש מהעובדת לבצע בדיקה זו (שהיא הביעה נכונות לעבור) ובהתבסס על תוצאות הבדיקה להעריך מחדש אילו פעולות יש לנקוט כנגדה.
מבקר הפנים ציין כי המלצה זו נובעת בין היתר מהעובדה שהעובדת מועסקת באגף האחראי לתחומים רגישים.
מבקר הפנים גם המליץ על הפעולות שעל המפעל לנקוט על מנת למנוע הדלפות נוספות.
מדוח הבדיקה האמור עולה כי גם מבקר הפנים סבור שהבדיקה לא מוצתה ושיש להשלימה.
לדעת משרד מבקר המדינה יש למצות את הטיפול בנושא בדרך שיקבע המפעל.
בתשובת המפעל מינואר 2007 נמסר כי נשקלת האפשרות לעשות לעובדת ולכמה עובדים נוספים, שגם לגביהם הועלה החשד להדלפה, חקירה פנימית נוספת העשויה לכלול בדיקת פוליגרף.
שימוש לא נאות במערכות המחשוב שלהמפעל .
כללי המפעל ונהליו מחייבים את עובדיו לעשות שימוש נאות במערכות המחשוב של המפעל, לרבות ברשת האינטרנט ובדוא"ל: בנוהל בנושא "אבטחת מידע - נוהל למשתמשי המחשב" נאסר על העובדים להשתמש בציוד המחשוב של המפעל באופן החורג ממסגרת התפקיד שהוגדר להם; ב"טופס ההתחייב ות לשימוש נאות ברשת האינטרנט" מתחייבים העובדים להשתמש ברשת האינטרנט ובדוא"ל למטרות עבודה בלבד, ולא לשלוח או לפרסם מסר פוגעני מכל סוג שהוא; בנוהל "שימוש באינטרנט וברשת המידע של מפעל הפיס" נקבע כי "השימוש ברשתות מידע ותקשורת מיועד למטרות העבודה.
קבלת ושליח ת דברי דואר בעל תוכן, אסורה לפי מדיניות סינון, כגון: פורנו.
חל איסור על שליחת דואר אלקטרוני.
העלול לפגוע בכל דרך אחרת במפעל הפיס"; בחוזר המנכ"ל בדבר "שימוש במערכות מחשוב אישי במפעל הפיס" נקבע כי ככלל, מערכות המחשוב נועדו לצורכי עבודה וקידום מטרות המפעל בלבד, ועל כן אין לעשות בהן שימוש אישי.
מטרת הכללים והנהלים האמורים למנוע את חשיפת המפעל לסיכונים שונים כדוגמת פגיעת וירוסים, למנוע עומס על מערכות המחשוב ולהבטיח הקפדה על מינהל תקין ושמירה על אווירה הולמת במקום העבודה.
על כן על המפעל לדאוג כי הכללים והנהלים בנושא ייאכפו.
כאמור, אגב חקירת הדלפת המידע מקובץ הזכיינים נמצא שהעובדת השתמשה בכתובת הדוא"ל שלה להפצת חומר פורנוגרפי (להלן - חומר שאינו קשור לפעילות המפעל).
על פי הנחיית המנכ"ל, המשיך מנהל אבטחת מידע במפעל לבדוק נושא זה.
בינואר 2005 , כשבועיים לאחר הגש ת דוח הביניים, ובמרס 2005 דיווח מנהל אבטחת מידע למנכ"ל וליועמ"ש החיצונית, על ממצאי בדיקתו, ולפיהם חלק ניכר מתכתובת הדוא"ל של העובדת עסקה באותו החומר, מרבית התכתובת הייתה עם גורמים מחוץ למפעל ומקצתה בתוך המפעל.
מנהל אבטחת המידע ציין כי החומר כולל סרטים "קשים" לצפייה.
הוא הדגיש כי נתקל מדי פעם בפעם באופן זניח בחומר מהסוג האמור במחשבים של עובדים במפעל, אולם השימוש שעשתה העובדת בדוא"ל ובמשאבי המחשוב של המפעל לשם הפצתו היה חריג באופן משמעותי מבחינת כמות החומר ותפוצתו.
)(א באפריל 2006 מסר המנכ"ל למשרד מבקר המדינה מכתב שכתבה לו היועמ"ש החיצונית, באותו חודש, ולפיו נפגשה במאי 2005 עם עורך דינה של העובדת ודנה עמו ".
לטענת היועמ"ש ]ולעובדת[ בדרכים "לסיומה של הפרשה בדרך הטובה ביותר למפעל הפיס החיצונית, בעקבות הפגישה האמורה ופגישות עם גורמים שונים במפעל, הוחלט לשלוח לעובדי המפעל חוזר רענון בדבר שימוש נאות במערכות המחשוב של המפעל.
לדברי היועמ"ש החיצונית, היא שלחה למפעל באוגוסט 2005 נוסח של החוזר ובזאת הסתיים טיפולה בפרשה.
מעיון בחוזר עולה כי מדובר בחוזר רענון כללי בלבד; בחוזר צוין: "לאחרונה נתקלנו במקרים שבהם עשו עובד לגבי ]המפעל[ ים במפעל הפיס שימוש הנוגד את הנהלים והכללים של שימוש נאות ברשת האינטרנט ובדואר האלקטרוני", וניתנה תזכורת לגבי עיקר הנהלים והכללים בנושא, מטרתם ומשמעות הפרתם.
עד מועד סיום הביקורת לא מסרו היועמ"ש החיצונית והמנכ"ל למשרד מבקר המדינה מה נאמר בפגישות המוזכרות במכתב היועמ"ש החיצונית מאפריל 2006 (למרות חשיבותן הפגישות לא תועדו) ולא הסבירו מדוע החליטו לסיים את הפרשה באמצעות הוצאת חוזר רענון בלבד.
(ב) באופן תמוה, בתשובותיהם מדצמבר 2006 ומינואר 2007 על טיוטת הממצאים בנושא העלו היועמ"ש החיצונית והמנכ"ל טענה שלא הועלתה קודם לכן לפני משרד מבקר המדינה, 968 דוח שנתי57ב .
ולפיה - נוסף על ההצעה להפיץ חוזר רענון, הציעה היועמ"ש למנכ"ל גם להזהיר את העובדת באופן אישי מפני המשך הפצת החומר שאינו קשור לפעילות המפעל.
לדברי המנכ"ל, הוא זימן את העובדת ללשכתו לשיחת נזיפה (להלן - השיחה), וב ה הבהיר לה את נוהלי השימוש באינטרנט ובדוא"ל במפעל והתרה בה כי אם תיכשל שוב בעבירה דומה, היא תפוטר לאלתר.
בתשובותיהם טענו המנכ"ל והיועמ"ש החיצונית כי המנכ"ל דיווח ליועמ"ש על השיחה בזמן אמת.
בביקורת לא נמצאה אסמכתה לשיחה, וכאמור, עד דצמבר 2006 דבר קיומה שלהשיחה גם לא אוזכר על ידי המנכ"ל או היועמ"ש החיצונית במענה לשאלות משרד מבקר המדינה באשר לטיפול המפעל בנושא.
בתשובתו האמורה מינואר 2007 טען המנכ"ל כי הוא הכין תרשומת של השיחה, אולם היא הסבר מדוע אב ]למנכ"ל[ אינה בנמצא, וכי יש כאן "בלא ספק תקלה מצערת.
בהקשר זה יצוין כי במאי 2006 אישר המנכ"ל כי התיק שהמפעל העביר למשרד מבקר המדינה כולל את כל המסמכים הקשורים בפרשיות הקשורות לעובדת, ולא טען כי חסרה תרשומת כלשהי.
רק באוגוסט 2006 ,, כשנה לאחר קיומה של השיחה שהמנכ"ל טען שקיים הוא תיעד אותה במכתבו ליועמ"ש ה חיצונית, וזאת בעקבות בקשתו של היו"ר (בעקבות הביקורת) לדעת מדוע אין בתיק האישי של העובדת מסמכים הנוגעים לפרשה.
העתק מכתב זה תויק בתיקה האישי של העובדת.
גם בתשובתה של העובדת למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 (ראו להלן) ובפגישה שקיימו עמה נציגי משרד מבקר המדינה באותו החודש, לא אוזכרה השיחה.
רק בינואר 2007 , כאשר משרד מבקר המדינה הביא לפניה את תשובת המנכ"ל, אישרה העובדת כי המנכ"ל זימן כמה ימים לפני המועד הנטען על [ אותה לשיחה בנושא.
עם זאת טענה כי "שיחה זו התקיימה .
כמו כן, בשיחה זו לא אוימתי בפיטורין כלש]ידי המנכ"להם היות והבהרתי כי חלקי בנדון .
]בכיר במפעל[ הנו פסיבי מאחר ודואר מסוג זה נשלח אליי ללא הסכמתי ובין היתר ע"י ]חוזר רענון כללי בנושא[ בשיחה זו אמר לי המנכ"ל כי בעוד מס' ימים ישלחלכלל העובדים" (ההדגשה במקור).
לדעת משרד מבקר המדינה, מהאמור לעיל עולים סימני שאלה מהותיים בדבר העובדות הקשורות בטיפול המפעל בנושא ובדבר הגרסאות שהובאו לעיל.
אם השיחה אכן התקיימה, היה על המנכ"ל לציין את דבר קיומה ואת תוכנה לפני נציגי משרד מבקר המדינה עוד במהלך הביקורת, כשנשאל כיצד טיפל בנושא.
מכל מקום, יש לתעד כל שיחת נזיפה ואזהרה עם עובדים במפעל, ואף להחתים את העובדים על תרשומת של שיחה כאמור, ולתייקה בתיק רשמי של המפעל.
זאת, בין היתר, על מנת שהנאמר בשיחה יהיה בעל תוקף מחייב ולא תהיה מחלוקת בעניינו.
(ג) בתשובותיהם למשרד מבקר המדינה הסבירו המנכ"ל והיועמ"ש החיצונית כי ההחלטה לסיים את הטיפול בפרשה באמצעות אזהרת העובדת והפצת חוזר רענון התקבלה לאחר התייעצויות פנימיות רבות במפעל בשיתוף בכירה לשעבר במשרד המשפטים, שבהן היא הביעה את דעתה כי מעשי העובדת יכולים להוות עבירה פלילית, אבל הסיכויים שהמשטרה תחקור את הנושא קטנים בשל חוסר עניין לציבור, ולאור עמדה משפטית נוקשה שהציג עורך דינה של העובדת לגבי האפשרות לפטרה בשל הפצת החומר שאינו קשור לפעילות המפעל.
עוד מסרה היועמ"ש החיצונית בתשובתה כי המפעל חיפש את הדרך הטובה ביותר לסיים את ולעובדיו.
ומבלי לזלזל או להפחית מחומרת ]לו[ הפרשה "בנזק מינימאליהמעשים שבוצעו על ידי העובדת".
מתשובות המנכ"ל והיועמ"ש החיצונית עולה כי כמו בפרשת ההדלפה גם הטיפול בפרשה הנדונה התמקד באפשרות המוגבלת והבעייתית מטבעה של פיטורין.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח חומרת המעשים המיוחסים לעובדת - שימוש במשאבי המפעל לשם הפצת חומר שאינו קשור לעבודה ואינו הולם ואפשר שהפצתו היא עבירה פלילית - היה על המנכ"ל לנקוט פעולה שתביא למיצוי הדין עם העובדת ככל שניתן ותמנע ממנה לחזור על המעשה.
שיחת נזיפה ואזהרה, שעצם קיומה שנוי במחלוקת, אינה מהווה טיפול יעיל וראוי בפרשה.
(ד) בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 ביקשה העובדת להדגיש כי "במהלך שנת 2004 התנהלה בין רוב עובדי ]תכתובת בעלת תוכן שאינו קשור לפעילות המפעל [ המפעל.
בינם לבין עצמם, בינם לבין המשווקים, בינם לבין גורם חיצוני.
מיותר לציין שמאז שהופנו אל כלל העובד]בחוזר המנכ"ל[ רענון ההנחיותים ולא אלי דווקא.
פסקה תופעה זו כליל, מה גם שבזמנו החלק הארי של דוא"ל זה הגיע למחשב שלי באופן פסיבי.
מבלי לקבל את הסכמתי מראש ]ובה[ ,.
עו"ד מטעמי קיים פגישה אחת בלבד עם עו"ד מטעם המפעל ב[ הובהר כי החומר שהיה במחשבי הגיע כולו מגורמים בכירים וחברים לעבודה וזאת ]מפעל באותה עת.
לגבי הכמות הגדולה כביכול של דוא"ל זה ]במפעל[ בהתאם לנוהג שהיה מקובל שניסו לייחס לי, טענה שמעולם לא הוכחה בפניי ואם יש בה אמת כלשהי היא נבעה מאי מחיקת דוא'"ל שכזה ומחוסר זמן ועניין לפתוח ולמחוק.
היכולות המקצועיות שלי, העבודה הרבה המונחת על כתפיי והאחריות והאמינות לא נפגעו ולו במאומה" (ההדגשות במקור).
נוהל המפעל בנושא "אבטחת מידע - נוהל למשתמשי המחשב" מחייב את עובדי המפעל לדווח למנהל אבטחת מידע "על כל ניסיון להפרת כללי אבטחת המידע כפי שהינם מוצאים ביטוי של ה[ בנוהל זה ובחוזרים השונים בנושא".
כן מחויב כל עובד "לגלות ערנות ולדווח ]מפעל מיידית למנהלו הישיר ו/או למנהל אבטחת המידע על פעילויות חריגות ו/או חשיפות וליקויים ".
]המפעל[ שהובאו לידיעתו בתחום אבטחת המידע של לא נמצא כי מי מעובדי המפעל שהעובדת שלחה להם בדוא"ל חומר שאינו קשור לפעילות המפעל דיווחו על מעשיה, כמתחייב בנוהל.
יתרה מזו, בדיקתו של מנהל אבטחת המידע העלתה כי חלק מעובדים אלה העבירו בעצמם חומר כאמור לעובדת.
גם העובדת לא דיווחה להנהלת המשרד על דואר בלתי ראוי.
למרות זאת לא הורה המנכ"ל לנקוט צעדים כלשהם נגד העובדים האמורים, אף לא נזי פה ואזהרה שלא יחזרו על מעשיהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהמפעל הוא גוף שמהותו ומטרותיו ציבוריות, מוטלת עליו חובה מוגברת לעקור מן השורש תופעה של הפצת חומר בלתי הולם על ידי עובדיו.
לדעת משרד מבקר המדינה, טיפול המנכ"ל בפרשת הדלפת המידע מקובץ הזכיינים פגם במידת ההרתעה של המפעל מפני פעולות בלתי תקינות של עובדיו והעביר מסר שלילי לעובדים: המנכ"ל הפסיק ללא סיבה עניינית את חקירת הפרשה בעיצומה בלי שנקט צעדים כלשהם כלפי מי שנחשדה בהדלפת המידע ממאגר סודי זה של המפעל; המנכ"ל גם לא הורה לנקוט צעדים כלשהם נגד עובדים שהועלה כי השתמשו במערכת המחשוב של המפעל להפצת חומר שאינו 970 דוח שנתי57ב .
קשור בפעילותו ושאינו הולם.
הדבר מחזק את המסקנה שעלתה מבדיקת הפרשה שבה היו מעורבים מנהל א' ומשווק א', כי הנהלת המפעל מעדיפה לסיים את הטיפול בחשדות לביצוע פעולות בלתי תקינות מהר ככל האפשר, גם אם לא מוצתה בדיקתם.
גם כשביקש משרד מבקר המדינה לקבל מידע ומסמכים הנוגעים לפרשות המתוארות לעיל, הוא נתקל בקשיים רבים, אף גדולים מאלה שהועמדו לפניו כשבדק את פרשת מנהל א': בתיק האישי של העובדת ובתיקים אחרים של המפעל לא נמצא שום מסמך הקשור בפרשות (כאמור, רק כשנה לאחר סיום טיפולו בפרשת הפצת החומר שאינו קשור לפעילות המפעל, ולאחר סיום ביקורת משרד מבקר המדינה בנושא, תייק המנכ"ל בתיק האישי של העובדת מכתב המתעד את הטיפול שלטענתו טיפל בפרשה).
באופן חריג ותמוה נשמרו כל המסמכים המקוריים במשרדה הפרטי של היועמ"ש החיצונית והעתקיהם לא נשמרו במפעל.
בתחילת הביקורת סירב המנכ"ל להורות ליועמ"ש למסור למשרד מבקר המדינה מסמכים אלה, ורק לאחר דרישות חוזרות ונשנות נמסרו בהדרגה מסמכים הנוגעים לפרשה.
כמו כן, מתשובת המנכ"ל למשרד מבקר המדינה עולה, כאמור, כי בעת הביקורת הוא מסר מידע חלקי בלבד לגבי טיפולו באחת מהפרשות הקשורות בעובדת.
משרד מבקר המדינה שב ומדגיש שניסיונות המנכ"ל להסתיר מידע ולמנוע ביקורת פסולים ומנוגדים לחוק.
יש לראות התנהגות זו בחומרה רבה, במיוחד מאחר שמדובר במקרה שני שבו התנהג המנכ"ל בדרך זו.
גביית דמי ביטוח ביתר מזכיינים על ידי משווקים אחת לכמה שנים מפרסם המפעל מכרז לבחירת משווקים וחותם עם הזוכים בו על הסכם שיווק לתקופה קצובה.
בשנת 2000 התפרסם המכרז הקודם ונחתם הסכם עם עשרה משווקים (להלן - הסכם השיווק הקודם).
במרס 2004 התפרסם מכרז חדש, ובו צומצם מספר המשווקים, ונחתם הסכם עם שמונה משווקים, ששניים מהם הועסקו בידי המפעל גם קודם לכן (להלן - הסכם השיווק החדש).
כאמור, לפי ההסכם עם המשווקים, מותר לכל משווק לגבות מהזכיינים שבאזורו תשלומים ששיעורם לא יעלה על 75% מעלות ביטוח הכספים (להלן- מגבלת ה-75% .
) בשנים האחרונות ההתחשבנות בין המשווקים לזכיינים בגין ביטוח הכספים נעשית במערכת המחשוב של המפעל באמצעות יישום שפותח למטרה זו.
כל משווק מזין בשדה המתאים את השיעור שבו הוא מעוניין לחייב את זכייניו בגין הביטוח, וכל זכיין מחויב אוטומטית בסכום השווה למכפלת מחזור הכספים שלו בשיעור שהוזן.
היי שום אינו מאפשר לחסום חריגות ממגבלות הגבייה שנקבעו בהסכם עם המשווקים או להתריע עליהן.
המשווקים אמורים לבדוק בכל חודש אם החיובים שנגבים מהזכיינים עומדים במגבלות.
אם חרגו מהמגבלות - עליהם להפסיק את החיובים ולזכות זכיינים שחויבו ביתר.
במכתבים האנונימיים שנשלח ו כאמור בסוף שנת 2004 למרבית הזכיינים, נטען כי משנת 2002 גבה כל אחד מהמשווקים בכל שנה מהזכיינים שבאזורו את מלוא עלות ביטוח הכספים ועוד 150,000 -200,000 .
ש"ח שלקח לעצמו מפעל הפיס 971 .
: בדיקת החשד לגביית דמי ביטוח ביתר (א) לאור בקשות של זכיינים לבדוק את הטענות שבמכתב ים האנונימיים, נעשתה במפעל בדצמבר 2004 בדיקה ראשונית של הנושא, ובה הועלה כי מתחילת תקופת הסכם השיווק החדש (יולי 2004 ) לא הייתה גבייה ביתר.
המנכ"ל הודיע על כך לכל הזכיינים בכתב והוסיף כי עם זאת התבקש מבקר הפנים לבדוק את הנושא לעומק, ובכלל זה את הגבייה בתקופת הסכם השיווק הקודם.
(ב) ביוני 2005 הגיש מבקר הפנים למנכ"ל טיוטת דוח שכותרתה "גביית דמי ביטוח מזכייני המפעל על ידי משווקיו" (להלן - הטיוטה).
במבוא לטיוטה צוין כי מוצתה הבדיקה לגבי שני משווקים בלבד, משווק א'56 ומשווק נוסף (להלן- משווק ב'), ששימשו בתפקיד הן בתקופת הסכם השיווק הקודם והן בתקופת הסכם השיווק החדש, כיוון שמידע מקיף בנושא התבקש והתקבל רק מהם57 .
עוד צוין במבוא לטיוטה, כי כדי למצות את הבדיקה לגבי כלל המשווקים, יש צורך בקבלת נתונים מיתר המשווקים, הנוכחיים והקודמים.
בטיוטה נקבע כי בחלק מהשנים 2000 -2004 גבו משווק א' ומשווק ב' סכומים החורגים ממגבלת 75% , וכי כל אחד מהם גבה באותן שנים בסך הכול יותר מ- 100,000 .
ש"ח ביתר הסכומים שגבה משווק א' בחלק מהשנים אף היו גדולים מהעלות המלאה של הביטוח; בדצמבר 2004 , כחודש לאחר הפצת המכתבים האנונימיים, השיב משווק ב' לזכיינ יו החזר חריג בסך כולל של כ- 100,000 ש"ח, הגדול במידה ניכרת מהחזריו הקודמים58 , אולם עדיין נותר סכום מסוים שעליו להחזיר להם.
המבקר הפנימי ציין בטיוטה כי ייתכן שגם שמונת המשווקים האחרים שפעלו בתקופת הסכם השיווק הקודם (להלן - המשווקים לשעבר), והיו אחראים לאלפי זכיינים נוספים, חייבו את הזכיינים בסכומים גדולים מן המותר, ולכן ייתכן שסכום חיובי היתר הכולל גדול בהרבה מהסכום שצוין בטיוטה.
עוד צוין בטיוטה, כי בהסכם השיווק החדש (בשונה מהקודם) נקבע בעניין ביטוח הכספים, נוסף על מגבלת ה-75% , שאסור למשווקים לגבות יותר מ-250 דולר בשנה מכל זכיין (להלן - מגבלת ה-250 דולר).
את העמידה במגבלה זו בדק מבקר הפנים אצל כל שמונת המשווקים הפועלים בתקופת הסכם השיווק החדש, לרבות משווקים א' וב' (להלן - המשווקים הנוכחיים).
בטיוטה צוין כי הבדיקה העלתה שבמשך כשבעה חודשים, מתחילת תוקפו של הסכם השיווק החדש ועד מועד הפקת הנתונים ששימשו לבדיקה, חרגו שישה מהם ממגבלת ה-250 .
דולר בסיכום הטיוטה המליץ מבקר הפנים המלצות חד-משמעיות לגבי הפעולות שעל המפעל לבצע בעקבות ממצאי הבדיקה, וקבע, בין היתר: " 1.
]'משווקים א' וב [ מומלץ לפנות אל בבקשה להשיב לזכיינים כספים שנגבו ביתר בגין ביטוח.
רצוי לקבל מהם דיווח מסודר על .
המשווק שנחשד כי נתן טובות הנאה כספיות למנהל א'.
ראו לעיל 57 בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 מסר מבקר הפניםכי שאר המשווקים שעבדו במפעל במועד ביצוע הבדיקה האמורה, היו בתפקיד כמה חודשים בלבד (החל מיולי 2004 , מועד תחילת תקופת הסכם השיווק החדש), ונותרו להם כמה חודשים להשלמת גביית דמי הביטוח השנתיים מהזכיינים.
על כן, בדיקת מגבלת ה -75% לגביהם באותו מועד לא הייתה מובי לה לתוצאות כלשהן.
האפשרות לבדוק את הגבייה שגבו המשווקים שפעלו בתקופת הסכם השיווק הקודם ולא המשיכו לפעול בתקופת הסכם השיווק החדש, הייתה טעונה בדיקה משפטית במפעל.
על הסבריו של משווק ב' בעניין עיתוי ביצוע ההחזר ראו תשובתו להלן 972 דוח שנתי57ב .
הפעולות שננקטו על ידם בנושא.
מומלץ לבחון האם ואילו אפשרויות משפטיות קיימות בפני המפעל לקבלת נתונים ומידע ממשווקי המפעל לשעבר .
במידת הניתן, יש לבקש נתונים אלה ולבצע בדיקת גבייה מזכיינים גם לגביהם" (ההדגשות אינן במקור).
מבקר הפנים גם המליץ כי להבא יבדוק המפעל באורח שיטתי אם המשווקים אינם חורגים ממגבלות הגבייה ופירט צעדים שראוי לנקוט לצורך כך.
: ההחלטה להפסיק את הבדיקה באוגוסט 2005 מסר המנכ"ל למבקר הפנים את תגובתו על הטיוטה כדלהלן: "1 .
בדיקתךמשווקים [ נעשתה רק אצל שני המשווקים (שהיו בתפקידם בקדנציה הקודמת וממשיכים גם בקדנציה משנת ]'א' וב 2004 .
ולא ניתן להשיג את החומר מהם לאחר שחדלו לשמש כמשווקים]המשווקים לשעבר[ 3 .
במצב זה יש בידינו רק תמונה חלקית של המצב הכללי מה גם שבשני ה ]שנבדקו[ אזורים הפוליסות נעשו בשתי שיטות שונות ולא ניתן להגיע למסקנה אחידה.
עם כל ההערכה על הניתוח של הנתונים שביצעתם, למדנו את הלקחים מהדוח שלך והגענו למסקנה כי אין מנוס , החל מיולי ]תקופת הסכם השיווק החדש[ אלא להיערך מחדש לגבי 2004 ואילך כולל קביעת כללים אחידים של היקף הביטוחים שיכללו בפוליסה, גובה ההשתתפות העצמית ומתוך זה לגזור את החיוב של הזכיינים.
לעניין זה קיבלנו יעוץ מיועץ מומחה לביטוח.
ואף ערכנו ויחייב את המשווקים והזכיינים החל ]להסכם השיווק [ מחדש את נספח הביטוח שיצורף מהתאריך הנ"ל ואילך.
על כן, יש לראות את הנושא כסגור ובשלב זה אין צורך בטיפול נוסף מצדכם" (ההדגשה אינה במקור).
מתגובת המנכ"ל לטיוטה עולה כי הוא לא חלק על הממצאים לכאורה המצביעים על כך שמשווקים א' וב' גבו במשך שנים סכומי יתר מזכיינים.
למרות זאת הוא הורה למבקר הפנים שלא להמשיך את בדיקתו בעניינם, והחליט לסיים את הטיפול בנושא באמצעות הפקת לקחים כלליים מכאן ולהבא בלבד.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על המנכ"ל להורות למבקר הפנים להשלים את בדיקתו 59 .
העובדה שמבקר הפנים לא בדק את הגבייה של כל משווקי המפעל, אין בה כדי לגרוע מחומרת הממצאים לכאורה שהועלו לגבי שני המשווקים שנבדקו.
אם היה בידי המנכ"ל מידע שיש בו כדי לערער על נכונות הממצאים שבטיוטה, היה עליו למסור אותו למבקר הפנים ולבקש ממנו לבדוק את המידע ולעדכן את הטיוטה לפיו, אך הוא לא עשה זאת באותה העת60.
זאת ועוד; לא נמצאה חוות דעת משפטית הבוחנת, כ מומלץ בטיוטה, את האפשרויות העומדות לפני המפעל לקבלת מידע לגבי תקינות הגבייה של המשווקים לשעבר.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על המנכ"ל לקבל חוות דעת משפטית כזאת בטרם הורה שלא להמשיך בבדיקה.
מכל מקום, היה על המנכ"ל להורות למבקר הפנים לבדוק לאלתר את העמידה במגבלת ה- 75% לגבי כל המשווקים הנוכחיים שלגביהם לא נבדקה מגבלה זו, מאחר שהמידע על פעילותם נמצא בהישג ידו של המפעל.
59 מדברים שמסר מבקר הפנים למשרד מבקר המדינה עולה כי לשם השלמת בדיקתו לגבי משווקים א' וב' היה עליו בעיקר לקבל את תגובותיהם ולבדוק אותן.
60 על מסמכים שהעביר המנכ"ל למבקר הפנים רק באוגוסט 2006 , לאחר קבלת הערות משרד מבקר המדינה בנושא, ראו להלן, עמ' 969 .
גם במקרה זה החליט אפוא המנכ"ל לסיים את הטיפול בפרשה במהרה, בלי לבדוק עד תום את כל החשדות שהועלו בה.
לדעת משרד מבקר המדינה, הדבר מוסר מסר שלילי לכל משווקי המפעל.
יתר על כן, בעקבות החלטת המנכ"ל האמורה נוצר מצב בלתי מתקבל על הדעת, שבו המפעל המשיך להעסיק ביודעין, בלי לטפל בנושא, שני משווקים שלפי בדיקה פנימית שלו הפרו לכאורה את ההסכם עמו וגבו כספים ביתר מצדדים שלישיים הקשורים לפעילותו (הזכיינים), ושישה משווקים נוספים שיש חשש שגם הם פעלו כאמור.
: הדיווח לדירקטוריון (א) הביקורת העלתה כי גם במקרה זה לא דיווח המנכ"ל ליו"ר או לדירקטוריון על הממצאים שהועלו בבדיקה וצוינו בטיוטה.
לדעת משרד מבקר המדינה, בטרם החליט המנכ"ל להפסיק את בדיקת הפרשה, היה עליו לה ודיע ליו"ר ולדירקטוריון על ממצאי מבקר הפנים ולבקש שינחו אותו כיצד לפעול.
(ב) בספטמבר 2005 התקיימה ישיבה של ועדת הביקורת של דירקטוריון המפעל (להלן- ועדת הביקורת), ולקראתה שלח מבקר הפנים לחברי הוועדה תמצית בכתב של כל ממצאי הביקורות שביצע החל מיולי 2004 (להלן - התמצית).
בתמצית צוין, בין היתר, כי לבקשת המפעל ביצע מבקר הפנים בדיקה בנושא ביטוח הזכיינים, ובפירוט שניתן לגבי בדיקה זו צוין כדלהלן: "הבדיקה בוצעה לאור טענות לפיהם, לכאורה, גבו משווקים סכומים ביתר מזכיינים עבור פרמיות ביטוח.
בדיקתנו העלתה כי ייתכן כי בעבר משווקים גבו סכומים עודפים מזכיינים .
בעקבות זאת, הוחלט על ידי המפעל כי יוצאו הנחיות חדשות בנושא ביטוח זכיינים וייושמו תהליכי עבודה חדשים.
לאור זאת ולאור העובדה שמרבית משווקי המפעל הוחלפו, הוחלט על ידי המנכ"ל, משיקולי פרקטיות, כי אין צורך בהרחבת נושא הבד יקה" (ההדגשה אינה במקור).
בפתח התמצית העיר מבקר הפנים: "תמצית זו אינה כוללת את כל הממצאים עליהם דיווחנו וכן אינה מוסרת את כל הפרטים אשר מופיעים בגוף הדוח.
לצורך קבלת מידע זה יש לקרוא את הדוח המפורט".
יצוין כי טיוטת הדוח בנושא ביטוח הזכיינים לא צורפה לתמצית.
בישיבת ועדת הביקורת הציג מבקר הפנים מצגת ובה מסר לגבי הבדיקה בנושא ביטוח הזכיינים את הפירוט שמסר בתמצית (ראו ציטוט לעיל).
תפקידה של ועדת ביקורת הוא, בין היתר, לעמוד על ליקויים שהעלה מבקר הפנים בבדיקותיו ולהציע לדירקטוריון דרכים לתיקונם.
תפקיד זה מחייב את חברי הוועדה ללמוד היטב את ממצאי הביקורת הפנימית, באמצעות קריאת דוחות הביקורת המלאים וקיום דיונים עם מבקר הפנים, שבהם יקבלו הסברים בנוגע לממצאים ויחליטו כיצד לפעול בעניינם.
פרוטוקול ישיבת ועדת הביקורת מספטמבר 2005 נכתב באופן כללי ותמציתי, ולכן לא ניתן לד עת האם חברי הוועדה שנכחו בישיבה ביקשו לקבל את טיוטת הדוח בנושא ביטוח הזכיינים, והאם התקיים דיון בנושא; והאם חברי הוועדה ניסו לברר מה משמעות המשפט במצגת ולפיו "ייתכן" שבעבר משווקים גבו סכומים עודפים מזכיינים - באילו סכומים מדובר, באילו משווקים מדובר והאם הם הוחלפו בתקופת הסכם השיווק החדש; והאם ניסו לברר מה הם "שיקולי הפרקטיות" שבגללם החליט המנכ"ל (שנכח בישיבה) שלא להרחיב את הבדיקה.
מכל מקום, מהפרוטוקול עולה כי באותה הישיבה לא התקבלה כל החלטה בנושא ביטוח 974 דוח שנתי57ב .
הזכיינים - לא החלטה המאמצת את החלטת המנכ"ל שלא להמשיך ו לבדוק את הנושא ולא החלטה אחרת.
מבקר הפנים טען לפני משרד מבקר המדינה, בפגישה עימו באוגוסט 2006 ובתשובתו מדצמבר 2006 , כי לדעתו הדיווח שמסר לוועדת הביקורת בנושא ביטוח הזכיינים היה ההוגן והנכון ביותר.
בין היתר הסביר כי כשהמנכ"ל הורה לו להפסיק את הטיפול בנושא, לא היו בידיו תגובות משווקים א' וב' על הטיוטה, ולכן לא ניתן היה להציג לוועדת הביקורת ממצאים סופיים ומדויקים, אלא רק לדווח על ספקות באשר לכשרות הגבייה.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על מבקר הפנים להמציא לוועדת הביקורת את טיוטת הדוח ולדווח לה על ממצאיה באופן מפורט, כשם שדיווח עליהם למנכ"ל, ולציין שמדובר בטיוטה שממצאיה אינם סופיים.
דיווח זה התחייב במיוחד נוכח חומרת הממצאים לכאורה ומאחר שהמשווקים שאליהם נגעו הממצאים המשיכו לעבוד עם המפעל.
עם זאת, גם הנוסח שבו דיווח מבקר הפנים על ממצאיו היה בו די על מנת שחברי הווע דה שנכחו בישיבה יבינו שקיימת בעייתיות בגביית דמי הביטוח ויבקשו לדעת את פרטי הממצאים שהועלו ובאילו משווקים מדובר, דבר שכאמור לא ברור אם נעשה.
מכל מקום, אין חולק שגם הדיווח לוועדה לא הביא להשלמת הבדיקה61 .