HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הגנת הסייבר בתעופה מכמה סיבות: האיומים ההולכים והמתרבים במרחב; החשיבות של .
תפקודו התקין של ענף התעופה הישראלי כפלטפורמה חיונית לשינוע מהיר של אמצעים חיוניים .
במאמצי המלחמה בנגיף; ה פגיעה הצפויה ביכולת ההתאוששות של הענף מהמשבר הנוכחי אם .
יתממש איום סייבר, גם בהיקפי הפעילות המצומצמים.
איום הסייבר יתגבר וילווה אותנו בעת .
הזו, וביתר שאת בעתיד.
במסמך המדיניות צוין כי מטרתו "יצירת תשתית לאומית להגנת סייבר מתקדמת למגזר התעופה .
הישראלי, שתתמוך בבטיחות המטוס והנוסעים וברציפות התפקודית של מגזר התעופה בישראל, .
ותאפשר עמידה בהנחיות וביעדים של הארגונים הבינ"ל הרלוונטיים בתחום הגנת הסייבר " וכי .
הוא משמש מצפן לפעילות ועדת ההיגוי הלאומית, הגורמים המקצועיים ובעלי העניין הרלוונטיים .
עוד צוין במסמך כי ועדת ההיגוי משמשת ותמשיך לשמש כמנגנון הסנכרון .
במסמך המדיניות הוגדרו חמש אבני יסוד למדיניות הפעולה של מדינת ישראל בתחום הגנת .
הסייבר לתעופה אזרחית ל שנים הקרובות, והוגדרו דרכי היישום של אותן אבני יסוד.
אבן יסוד1 : מיסוד תחומי אחריות, סמכויות ותהליכי עבודה ברמת המדינה ומגזר התעופה .
- הגדרת הגופים הממשלתיים האחראים ומה סמכויותיהם.
אבן יסוד 2 : תאימות ומעורבות בין -לאומית - אסדרת התחום תהיה בהתאמה לכללים .
אבן יסוד3 : הקמת תשתית להגנה שוטפת .
אבן יסוד4 : בניית יכולות לחיזוק מומחיות מקצועית .
אבן יסוד 5 : ביסוס ואישור עיתי של יעדים וסדרי עדיפויות לאומיים בתחום .
ה | בטיחות התעופה האזרחית לאחר הצגת אבני היסוד הודגש כי עצם גיבוש מסמך מדיניות לאומית אינו עמידה במחויבות .
הלאומית לנושא, שכן המדיניות צריכה לכלול מחויבות לאומית ודורשת הקצאת משאבים נאותה .
למשאבי כוח אדם, תקצ יב ותמיכה מדינית בקידום תהליכים .
ללא מחויבות ותמיכה של כלל .
הגורמים הרשמיים, ספק גדול אם מדינת ישראל תגיע לסטנדרט מקובל של רמת הגנה לאומית .
דווקא בתחום שבו ישראל יכולה להיות שחקנית משפיעה ומובילה ברמה הבין-לאומית.
בסיכום מסמך המדיניות נכתב כי הוא פ ירט את עקרונות הפעילות ואת כיווני הפעולה הבסיסיים .
שיש לבחון ולקדם בעת הזו כדי להגן על התעופה האזרחית במדינת ישראל, ליישר קו עם .
הדרישות הבין-לאומיות בתחום ולאפשר למדינת ישראל לפעול כשחקנית משמעותית בתחום.
הקצאת המשאבים וקיד ום היישום של אבני היסוד שפורטו ב מסמך ה מדיניות הם הבסיס .
להתמודדות ראויה עם איומי הסייבר בתעופה ולשמירה על אינטרסים ציבוריים חשובים כגון חיי .
אדם ורציפות תפקודית במגזר כה חיוני.
פיתוח כלים ומדיניות להגנה מפני איומי הסייבר ולהתמודדות עימם דורש ידע רב, ובכלל .
זה התמחויות טכנולוגיות, ארגוניות ותהליכיות.
עלה כי תהליך ההתמודדות של מגזר .
התעופה בישראל וההתגוננות מפני אירועי סייבר הינו בהתהוות, ומסמך המדיניות, המתווה .
דרך ליצירת תשתית לאומית להגנת סייבר, אושר בינואר 2022 על ידי ראש מערך הסייבר .
דאז, בהסכמת חברי ועדת ההיגוי , אך המסמך טרם הוצג לממשלה, הגם שבהתאם .
להחלטת הממשלה מינואר 2020 נדרש היה להציגו בתוך שישה חודשים.
מרוכבות גיבושו ובצל שנות הקורונה.
כמו כן, כעולה ממסמך המדיניות, מ דובר ביישום מורכב וארוך טווח המצריך חקיקה, .
קביעת מדרג סמכויות, גיבוש סטנדרטים, נהלים, דרכי פעולה ועוד.
בחקיקה את הגופים הממשלתיים הנושאים באחריות לאסדרת נושא אבטחת הסייבר .
בארגונים תעופתיים, את חלוקת תחומי האחריות ביניהם ואת סמכויותיהם, וכיצד יתנהלו .
הממשקים ותהליכי העבודה ביניהם ובין הארגונים התעופתיים השונים; והכול בתיאום .
ובשיתוף פעולה עם גורמים רבים, ובכללם גופי תעופה וגופי ביטחון, ובשיתוף התעשייה .
במגזר הפרטי, שיש לה ידע והתמחות בנושא, ובהתאמה לנעשה בעולם .
מצריך הקצאת משאבי כוח אדם, תקציב ומחויבות לתמיכה של הגורמים הרשמיים .
עוד עלה כי על אף חשיבותו לא נקבעו לוחות זמנים למימוש מסמך המדיניות ולא נקבע .
מי אחראי להובלתו ולקידומו, לתיאום בין הגורמים הרבים הקשורים לנושא ומה יהיו .
על ראש מערך הסייבר ויושב ראש חברי ועדת ההיגוי להציג את מסמך המדיניות לממשלה .
עוד מומלץ למשרד התחבורה ולמשרד ראש הממשלה, לנוכח האיומים והסיכונים .
למערכות חיוניות ואף לחיי אדם, כמו שהוצגו במסמך המדיניות, להכין תוכנית פעולה .
משולבת תקציב להתמודדות עם איומי הסייבר בהתאם לקווי הפעולה שנקבעו במסמך .
המדיניות, ולקבוע את הגורם שיהיה האחראי ליישום ולמימוש של תוכנית הפעולה, כדי .
לאפשר התמודדות ראויה עם איומי הסייבר בתעופה ולשמור על מערכות חיוניות, חיי אדם, .
רציפות תפקודית של ענף התעופה ויכולת התאוששות מהירה במקרה של פגיעת סייבר, .
עקב חיוניותו וחשיבותו הא סטרטגית של ענף התעופה בהיבטים כלכליים וביטחוניי ם, .
הנובעים בין היתר ממיקומה הגיאוגרפי של ישראל ומהמצב הגיאופוליטי שהיא נתונה בו.
בטיחות התעופה האזרחית כוח אדם לסייבר .
במסמך המדיניות צוין כי עצם גיבוש מסמך מדיניות לאומית אינו עמידה במחויבות הלאומית .
לנושא, שכן המדיניות עצמה צריכה ל כלול מחויבות לאומית להקצאת משאבים נאותה .
שתאפשר לגורמים הרלוונטיים לפעול , ובכלל זה משאבי כוח אדם, תקציב ותמיכה מדינית .
לקידום תהליכים כגון יצירת מסגרת נורמטיבית מתאימה.
הפרקטיקה המתפתחת ברשויות התעופה האזרחיות במדינות רבות בעולם המערבי המקבילות .
לרת"א היא לפתח באותן רשויות יכולות בתחום הגנת הסייבר בתעופה.
כמו כן , יצירת מנגנון .
אסדרה היא סטנדרט בין-לאומי מחייב שקבע ICAO, .
שישראל חברה בו כדי לעמוד בחזית אחת .
עם אותן רשויות במדינות העולם ולעמוד בסטנדרט הבין-לאומי, נדרשת רת"א לקיים יכולות .
מקצועיות בתחום הגנת סייבר בתעופה אזרחית .
חשוב שיהיה ברת״א גורם שתהיה לו היכרות מעמיקה גם עם תחום התעופה וגם עם מרחב .
הסייבר התעופתי, שיבחן את הזירה באופן רציף, ינתח אותה , ו מתוך התחשבות בסייבר ייצור .
סטנדרטים בתחומי אחריותה של רת"א: רישוי מטוסים, רישוי משתמשים, ר ישוי ציוד, פיקוח על .
משתמשים, הפעלת כלי טיס, אכיפה ועוד.
מדינות רבות ברחבי העולם עוסקות בנושא קידום הגנת סייבר בתעופה מאמצע העשור .
הקודם ומקצות לכך משאבים מתאימים.
ICAO קבע כסטנדרט מחייב ש על כל מדינה .
לפקח שארגוני תעופ ה 64 מקיימים תהליכים לזיהוי המערכות הקריטיות שלהן ועליהם .
לקיים תהליכי ניהול סיכונים ולפתח בהתאם אמצעים מתאימים להגנה מפני תקיפות .
כמו כן, לפני כ חמש שנים הקימה EASA את תחום הגנת הסייבר בתעופה ופרסמה .
אסדרה מחייבת ליצרני כלי טיס.
EASA מצויה כעת בשלבהסופי ש ל חקיקה מפורטת, .
ולפיה כל ארגון תעופ ה וכל רשות תעופה אזרחית אירופית יידרשו לקיים מערכת הגנת .
סייבר בתעופה, על ידי הקמת מנגנון פיקוח באמצעות מחלקה שתפקח על ארגוני התעופה .
מדיאלוג שקיימה רת"א בשנת 2022 עם רשות התעופה האזרחית הבריטית 65 (להלן- רת"א .
בריטניה) בנושא הגנת סייבר בתעופה עולה שרת״א בריטניה מקצועית מאוד ואפקטיבית, היא .
הקימה מחלקת סייבר בתעופה כדי להקיף את כל תחומי פעילות האסדר ה שבאחריותה.
ממסמך פנימי של רת"א מאוקטובר 2021 עולה שהיקףהמשאבים הדרושים כדי לפקח על נושא .
הסייבר ברת"א תלוי בכמה קריטריונים: גודל התעשייה הישראלית; מורכבות הענף בישראל; .
אופי המרחב הקיברנטי ורמת הדיגיטציה (גודל משטחי התקיפה66 ) ; רמת האיומים על שחקנים .
64 חברות תעופה, מכוני בדק, מתכנני כלי טיס ומערכות תעופ ה ויצרניהם, בתי ספר להוראת טיס, מפעילי שדות תעופה, .
מפעילי יחידות פיקוח טיסה, מפעילי מתקני עזר לניווט, מערכות תקשורת ומערכות מכ"ם, ספקי שירותים .
מטאורולוגיים ומידע תעופתי חיוני.
65 UK Civil Aviation Authority .
66 ( משטח תקיפה Attack Surface ) במרחב הסייבר מייצג את כלל הממשקיםשדרכם יריב ( Adversary ) פוטנציאלי עשוי .
לבצע תהליך התערבות (אינטראקציה) לא רצוי עם מערכת המחשוב.
ה | בטיחות התעופה האזרחית ישראליים, היקפם ועוצמתם; והיקף האתגרים הנגזרים מהצורך האסדרתי, וכן ממרחב הגופים .
בהקשר של אותם קריטריונים צוין במסמך שישראל היא יעד מועדף לתקיפות סייבר מכמה .
סיבות: ערב הקורונה היה היקף נוסעים בישראל גדול - 25 מיליון בשנה, חצי אחוז מהתנועה .
העולמית; צמיחה ניכרת במערכות בלתי מאוישות והפעלות רבות של כלי טיס בלתי מאוישים , .
גם במרחב האורבני, עם משטחי תקיפת סייבר גדולים ; היקף גדול של כ-140 חברות תעופה .
זרות הפועלות בישראל בשגרה; קיומה של תעשיית ייצור כלי טיס; מרחב אווירי צפוף מאוד; .
הפעלת מטוסים מתקדמים עם משטחי תקיפה גדולים; ומערכות מתקדמות שמפעילה רש"ת.
במסמך האמור צוין כי נדרש להקים ברת"א מחלקת סייבר שתכלול, נוסף על התקן הקיים, עוד .
שלושה תקנים, ותפקידיה יהיו ניסוח הצעות לתיקוני חקיקה ראשית ותקנות מפורטות; רישוי .
ופיקוח מתמשך על ארגונים תעופתיים; אכיפה; קיום קשר שוטף עם מערך הסייבר הלאומי, עם .
משרד התחבורה, עם משרד הביטחון ושב"כ; קיום קשר שוטף עם ארגונים מקצועיים בי ן- .
לאומיים ושיתוף מידע; ייצוג בפורומים ובקבוצות עבודה בי ן-לאומיים ; תרגילים לארגוני תעופ ה, .
לאומיים ובין-לאומיים ; השתתפות בפעילות מחקר ופיתוח שמערך הסייבר מוביל; מיסוד נהלים, .
לרבות נוהל אב לניהול משבר תעופ ה שנגרם מתקיפת סייבר; סדנאות מקצועיות לכלל ארגוני .
התעופ ה וקידום תרבות הסייבר בענף התעופה.
בביקורת עלו פערים מסוימים בתחום כ"א העוסק בסייבר ברת"א.
לצד הצורך בגיוס מומחים בתחום הסייבר לרת"א, יש צורך גדול גם להעסיק יועצים חיצוניים .
בעלי מומחיות ספציפית בנושא הגנת סייבר בכלי טיס ובארגוני תעופ ה, עקב פערי הידע ברת"א .
כיום, המונעים פעילויות אפקטיביות מול ארגוני התעופ ה, ויידרש זמן לצמצמם.
על פי המסמך הפנימי מאוקטובר 2021 .
, התקציב הנדרש לכך הוא כמליון ש"ח .
עולה מהאמור שרת"א כגוף המאסדר של תחום התעופה, נדרשת לפעילות רבה מול גופי .
התעופה בארץ ובעולם במגוון נושאים בתחום הסייבר, והדבר מצריך כוח אדם מיומן .
נכון להיום אין ברת"א היכולות לשפר את מצב האסדרה בתחום .
הסייבר בתעופה בהעדר חקיקה מסמיכה כאמור , וגם מאחר שעלו פערים מסוימים בהיבטי .
בישיבת ועדת ההיגוי מאוקטובר 2021 ציין מנהל רת"א את הקושי להשיג משאבים ותקציבים .
לכוח אדם להקמת מערך אסדרה מקצועי ראוי, שיכלול פיקוח ואכיפה.
משרד מבקר המדינה ממליץ לרת"א, למשרד התחבורה ולמערך הסייבר, בהמשך למסמך .
המדיניות שטרם אושר על ידי הממשלה, לפעול מול משרד האוצר ונציבות שירות המדינה .
לצורך, בחינת האפשרות, להקצאת משאבים ולגייס כוח אדם מתאים לצורך בניית יכולות .
למימוש המדיניות וההמלצות לשיפור הגנת סייבר בתחום התעופה.
בטיחות התעופה האזרחית עמידה בסטנדרטים בין-לאומיים .
כאמור לעיל, הגוף הבין-לאומי הפועל להבטחת אחידות בתקנות, בכללים ו בסטנדרטים בין .
המדינות הוא הארגון הבין -לאומי לתעופה אזרחית ICAO .
בארגון ICAO חברות יותר מ -193 .
מדינות שחתמו על אמנת שיקגו, והן מחויבות ככל האפשר לעמוד בסטנדרטים הבין-לאומיים .
שקובע הארגון, שנועדו ליצור אחידות בפעילות גופי התעופה בעולם כדי לשפר את בטיחות .
הטיסה מכאן ולאפשר פיתוח של ענף התעופה מהבחינה הכלכלית מכאן.
כדי לוודא שהמדינות החברות עומדות בהתחייבותן ומיישמות את הכללים והסטנדרטים שקובע .
ICAO , נציגיו מבצעיםמפעם לפעם מבדקים במדינות החברות.
במבדקים נבחנת מידת היישום .
האפקטיבית של הסטנדרטים הבין-לאומיים בנושא בטיחות התעופה האזרחית , כמתחייב .
הבדיקה נעשית באמצעות בחינת האסדרה במדינה הנבדקת ומידת התאמתה .
לכללי ICAO בשמונה תחומים: חקיקה ראשית, חקיקה משנית (תקנות), בניית ארגון שלם ויציב, .
מנגנון הכשרה והדרכה לעובדים, מיסוד נ והלי עבודה, פעולות רישוי, פעולות פיקוח ומנגנון .
במרץ 2014 התקיים מבדקICVM67 שלICAO (להלן- המבדק), ובאוקטובר אותה שנה יצא דוח .
על פי הדוח הסופי, המבדק נועד לבחון את יישום תוכנית הפעולה של רת"א לטיפול .
בממצאי מבדק קודם שנערך בשנת 2007 .
יצוין כי בעקבות המבדק משנת2007 החליט ה-FAA .
בסוף שנת2008 להוריד את דירוג בטיחות של ישראל מקטגוריה1 לקטגוריה2 , והוא הוחזר .
לקטגוריה 1 בשנת2012 .
לאחר חקיקת חוק הטיס ופעולות מתקנות נוספות של רת"א .
המבדק של ICAO בשנת2014 ( נעשה באמצעות שאלוני פרוטוקולsPQ68 ) המתייחסים לשמונת .
התחומים האמורים לעיל וביקור של נציגי ICAO בישראל לתיקוף המענה לשאלונים.
למבדק נקבע באיזו מידה תוקנו הליקויים שזוהו במבדק קודם בתחום הפיקוח הבטיחותי של .
במבדק נשאלה רת"א 339 שאלות ש דורגו במבדק הקודם משנת 2007 .
בסטטוס "לא משביע רצון" 69.
בדוח הסופי של תוצאות המבדק צוין שהסטטוס של 223 שאלות .
שונה ל"משביע רצון"; ו-17 שאלותהיו לא ישימות או לא נבדקו.
יתר 99 השאלות נותרו בסטטוס .
עוד נכתב בדוח הסופי שלא נמצאו במבדק "חששות בטיחותיים .
בעקבות תוצאות המבדק משנת2014, שהצביעו על שיפור ביחס למבדק משנת .
2007, עלה הציון שניתן לישראל מ- 60.
31%, ובעקבות כךעלתה ישראל .
בדירוג ממקום 105 בעולם למקום21.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעולות שנקטה רת"א לשיפור הציון של ישראל .
במבדק של ICAO בשנת2014 ואת העלייה בדירוגה הכללי ביחס למדינות העולם ממקום .
67 ICAO Coordinated Validation Mission .
68 Protocol Questions .
69 Not Satisfactory .
70 Significant Safety Concerns .
ה | בטיחות התעופה האזרחית יצוין כי על אף השיפור עדיין נותרו פערים ביישום הסטנדרטים שקבע ICAO בכל שמונת .
בהתחשב בתוצאות הבדיקה המליץ צוות המבדק של ICAO כיצד לתעדף את תיקון .
הליקויים ולשפר את הפיקוח הבטיחותי בכל שמונת התחומים , באמצעות מתן קווים מנחים .
אלה היו עיקרי ההמלצות: זיהוי ועדכון פערי החקיקה והנהלים הקיימים לעומת הסטנדרטים .
ודרכי הפעולה המומלצים על ידי ICAO ; התקנת תקנות מקיפות בתחומים של ניהול התעבורה .
האווירית, שדות תעופה ומתקני עזר קרקעיים וחקירת תאונות ותקריות; להגדיר תוכניות הכשרה .
והכשרה חוזרת לפקחים מסוימים ; לוודא יישום נהלים, תהליכים ותיעוד ברישוי מפעילים .
אוויריים; להשלים פיתוח מדריך נהלים כחומר הדרכה לייצור מטוסים למחלקות הנדסת מטוסים .
של רת"א; לצייד את צוותי הפיקוח האווירי בנהלים מקיפים ו ברשימות תיוג; לוודא שספק שירותי .
התעבורה האווירית (רש"ת) פיתח מערכת לניהול בטיחות.
מאז המבדק משנת 2014 יישמה רת"א חלק מההשלמות הנדרשות, אך כמה נושאים לא טופלו .
וחלקם עדיין בתהליך יישום.
נוסף על כך, במהלך השנים הסטנדרטים וההמלצות של ICAO .
מתעדכנים ומשתנים, ורת"א נדרשת להליך התאמה מתמיד של הנהלים, התקנות והחוקים, וכן .
להתנהלות בהתאם לאותם עדכונים.
החל מהעשור האחרון מפעיל ICAO תוכנית פיקוח .
מתמשכת 71 המאפשרת לו איסוף וניתוח מקוון של מידע בטיחותי מכל מדינה חברה באופן שוטף, .
באמצעות שאלוני פרוטוקול חדשים, והדבר המאפשר לה פיקוח רציף על רמת היישום .
האפקטיבית של הסטנדרטים בכל מדינה חברה, ובהתאם לכך לתעדף את תוכנית המבדקים .
בדיון שהתקיים בינואר 2022 בהנהלת רת"א נידונו ר מת היישום של הסטנדרטים וההמלצות של .
ICAO , הסטטוס המדינתישל הטיפול בליקויים שנחשפו במבדקים קודמים ואתגרים עתידיים .
על פי המצגת שהוצגה בדיון יש פערים ברמת יישום הסטנדרטים וההמלצות .
מהם לא מיושמים או מיושמים חלקיתעוד הוצג להנהלה סטטוס של .
שלושת התחומים שבהם פועלת רת"א או אמורה לפעול ליישום אפקטיבי של הכללים .
והסטנדרטים הבין-לאומיים המעודכנים, שניים מהם חדשים ואחד מעקב ממבדקים קודמים.
הדבר נעשה באמצעות מענה על שאלוני פרוטוקול הנמצאים באתר של ICAO , שנוסחו בעקבות .
עדכונים ושינויים של הסטנדרטים.
השאלונים מאפשר ים למדינה לבדוק בעצמה את רמת .
ההתאמה שלה לסטנדרטים המתעדכנים תדיר ולפעול להתאמת הסטנדרטים החדשים ולשפר .
את רמת מוכנותה לקראת מבדק עתידי אפשרי של ICAO.
הגם שמאז המבדק משנת 2014 יישמה רת"א חלק מההשלמות הנדרשות, כמה נושאים .
עדיין לא טופלו וחלקם עדיין בתהליך יישום , עלה כי בעקבות מבדק נוסף של ICAO .
בישראל בשנת2016 , בתחום חקירות תאונות כלי טיס כאמור לעיל, פחת הציון הכולל של .
ישראל ודירוגה ירד ממקום 21 למקום ה-39.
נכוןליוני 2022 הדירוג הכללי של ישראל ירד .
71 Continuous Monitoring Approach (CMA) .
בטיחות התעופה האזרחית בדוח הסופי של ICAO משנת 2014 צוין שנמצאו במבדק של ושה תחומים שהוגדרו קריטיים, על .
פי הגדרת ICAO , שבהם נמצאו הפערים הגדולים ביותר באי-יישום אפקטיבי של הסטנדרטים .
פער אי היישום נמדד באחוזים, ואלו הם .
• כישורים טכניים והדרכה של כוח אדם - 20.
• חובת רישוי והסמכה- 15.
בינואר2022 התקיים דיון בהנהלת רת"א על הפעילות הנדרשת לעמידה בסטנדרטים שלICAO .
בדיון הוצג סטטוס הביצוע בשלושה תחומים.
להלן שלושת התחומים ורמת היישום שהוצגו בדיון .
לוח 15: הפעילות הנדרשת של רת"א והחוקר הראשילשם עמידה .
הפרוטוקול סטטוס הביצוע .
תוכנית פעולה מתקנת (CAP 72) לממצאים .
ופערים ממבדקים קודמים של ICAO ( מהשנים .
2014 ו-201673) 98 הושלם חלקית (כ-72%;) היתר .
הערכת היישום של תוכנית הבטיחות .
המדינתית ( SSPIA ) בהתאם לנספח19 של .
האמנה 80 טרם הוחל בביצוע .
שאלות פרוטוקול חדשות 93 החל תהליך הערכה עצמית .
מלוח 15 עולה כי הטיפול בממצאים ובפערים שעלו במבדקים שלICAO בשנים2014 ו- .
2016 לא הושלם על אף8 ו-6 .
שנים שחלפו בהתאמה מאז כל אחד מהמבדקים .
עלה כי עיקר הפערים נובע מהיעדר תקנות ונהלים התואמים לסטנדרטים שקבע ICAO .
בתחומים הבאים: חקירת תאונות ותקריות; שירותי ניהול התעבורה האווירית; עדכון חוק .
הטיס בהתאמה לנספחי האמנה; תקנות ונהלים לעניין רישוי בתי ספר להוראת טיס.
משרד מבקר המדינה ממליץ לרת"א לפעול על פי תוכנית הפעולה המתקנת ולהתאים .
ככל האפשר את הסטנדרטים בישראל לסטנדרטים הבין-לאומיים, בהתאם לחוק רת"א .
ולמחויבותה כמי שחתומה על האמנה.
72 Corrective Action Plans .
73 כאמור לעיל בשנת2016 המבדק שלICAO היה על החוקר הראשי.
לציון של החוקר הראשי יש השפעה על הציון .
ה | בטיחות התעופה האזרחית בדיון האמור לעיל של הנהלת רת"א מינואר 2022 הועלה שביישום תוכנית הבטיחות המדינתית .
בהתאם לנספח 19 של האמנה ובשאלות פרוטוקול חדש ות אין לרת"א מענה מלא, והדבר מצריך .
היערכות והקצאת משאבים.
בדיון נ ידונו האפשרות ש-ICAO יכריז על מבדק בישראל בשנת .
2023 , החלופותהעומדות בפני רת"א כדי להגיע לרמת מוכנות גבוהה לקראת מבדק כזה, ואם .
להשקיע כבר כיום את המשאבים הדרושים.
מנהל רת"א החליט להמשיך במאמץ לסיום תוכנית .
הפעולה המתקנת, ולהנחות את מנהלי האגפים ברת"א לבצע הערכה עצמית 74 בשאלות .
עלה כי במצגת שהוצגה בדיון בינואר2022 נקבע כי אם לא תהיה התקדמות בהתאמה .
לסטנדרטים הבין-לאומיים ו -ICAO יחליט לבצע מבדק בישראל בשנת2023 עלול הציון .
הכללי של המדינה לרדת מאוד, ובמקרה כזה יהיה זמן קצר בלבד להתארגנות לתכולת .
משרד מבקר המדינה ממליץ לרת"א לשקול את מכלול התועלות והנזקים מהחלטה של א .
להתחיל להיערך למבדק אפשרי של ICAO ולבחון מחדש את החלטתה בעניין זה ואת .
יכולתה להתחיל להיערך למבדק כבר היום, ולו באופן חלקי או בתחומים מסוימים, כדי .
לשפר את רמת הבטיחות התעופתית, לעמוד ברמה נאותה במבדק ולהפחית את הסיכון .
לנזק מהמבדק, שעלול להוריד את הדירוג הבטיחותי של ישראל ביחס למדינות העולם .
ולפגוע בתדמית הבטיחותית של תחום התעופה האזרחית בישראל.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה רת"א כי היא החלה בהיערכות למבדק אפשרי עתידי.
כאמור לעיל, ל אמנה 19 נספחים, וספרות הנחיה משלימה מפורטת המונה יותר מ- 12,200 .
סטנדרטים והמלצות בתחומים שונים של התעופה האזרחית: רישוי עובדי טיס; תפעול מטוס; .
רישום כלי טיס; כושר טיסה; בקרת תנועה אווירית; חיפוש והצלה; חקירת תאונות ותקריות טיס; .
תכנון ותפעול של שדות תעופה; ביטחון; בטיחות; והובלת חומרים מסוכנים.
במהלך הביקורת מסר אגף הפיקוח ברת"א לנציגי משרד מבקר המדינה נתונים על הפערים .
וההבדלים בין הסטנדרטים וההמלצות של ICAO הקבועות בנספחי האמנהובין הדין הישראלי .
בתחומים שבאחריות אגף הפיקוח : רישוי חברות תעופה; הפעלה כללית של מטוסים ומסוקים; .
רישוי עובדי טיס ומכוני בדק.
להלן פירוט הפערים העיקריים בין נספחי האמנה לחקיקה ולתקנות בישראל בתחומי האחריות .
של אגף הפיקוח של רת"א נכון לחודש פברואר 2022.
בטיחות התעופה האזרחית לוח 16: פערים בין נספחי האמנה לדין הישראלי בתחומי האחריות של אגף .
הפיקוח של רת"א, פברואר 2022 .
ההבדלים נושאי ההבדלי ם המועד הצפוי .
היעדר תקנות לחיוב החברות .
לנהל מערכת לניהול בטיחות .
היעדר תקנות למגבלות .
תקנות שאינן תואמות את .
בתחומים הבאים: תכנון .
טיסה; דרישת דלק; שדות .
תעופה; ספרי נוהלי המפעיל .
והתחזוקה; הגדרות של .
גישות מכשירים; כשירות .
לסטנדרטים של ICAO 2026 .
סטנדרטים והמלצות לציוד .
כגון סירות הצלה; מגלה .
סופות; מערכת התראה מפני .
במטוסים גדולים: רשמי נתוני .
טיסה; דרישות דלק לתנאי .
טיסת ראייה לא מצוינות .
בתקנות בהתאם ל-ICAO .
סטנדרטים לרישוי בתי ספר .
לטיסה מיושמים חלקית .
סטנדרטים והמלצות בנוגע .
לרישוי כטב"ם להפעלה בין- .
אין הפרדה בין רישוי טייסים .
פנים-ארציים לרישיונות בין - .
לאומיים העומדים בדרישות .
היעדר התייחסות לגורם .
האנושי ( human performance ) .
,בתקנות לכלל עובדי הטיס .
אי-התאמה לדרישות ICAO .
רפואה תעופתית מיושמת .
דרישות אימון מבוסס ביצועים .
( competency based training ) .
לעובדי טיס לא מיושמות .
לחלק מעובדי הטיס 2023 עד2025 .
ה | בטיחות התעופה האזרחית התחום מספר .
אווירית של מטוס מתוך כ-40 .
סטנדרטים חדשים לפורמט .
רישיון למכוני בדק לא .
דרישהשל ICAO לניהול .
מערכת לניהול בטיחות לא .
מיושמת במכוני בדק של .
התעופה הקלה והבינונית פורמט רישיון .
מנתונים שמסרה המחלקה המשפטית של רת"א לצוות הביקורת עולה כי תיקונים רבים שנועדו .
להתאים את התקנות והחקיקה הישראליות לדרישות ולסטנדרטים של ICAO נמצאים בשלבים .
שונים של ניסוח, התייעצויות פנימיות, התייעצויות עם משרד המשפטים וקבלת הערות הציבור.
התיקונים הנמצאים על הפרק מתייחסים בין השאר לנושאים הבאים: רישוי כוח אדם; שדות .
תעופה; תעבור ה אווירית; תקשורת אווירונאוטית; ומתקני עזר לטיסה.
עלה בהתאם ללוח 16 , נכון למועד הביקורת כי בנושאים שבתחום האחריות של אגף .
הפיקוח מתוך 1,827 סטנדרטים670 (37% ) מיושמים חלקית, אין התאמה בין הסטנדרטים .
וההמלצות של ICAO לתקנות ולחקיקה הישראליות, ולכולם יש השלכה על בטיחות .
התעופה האזרחית, כגון רישוי כוח אדם, שדות תעופה ותעבורה אווירית.
משרד מבקר המדינה ממליץ לרת"א ולמשרד התחבורה לטפל בפערים הקיימים כדי .
לשפר את רמת הבטיחות של התעופה האזרחית וכדי שדירוג הבטיחות של ישראל לא .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה ר ת"א כי הפערים מטופלים.
היערכות לאסון תעופתי .
, התשל"א]נוסח חדש[ על פי פקודת המשטרה-1971 (להלן- פקודת המשטרה), רשאי .
השר לביטחון פנים (להלן - השר) להכריז במדינה כולה או בשטח מסוים על "אירוע חירום .
תוקפה של ההכרזה יפקע בתוך 48 שעות, אך היא ניתנת להארכה על ידי השר, .
הממשלה או ועדת חוץ והביטחון של הכנסת, בתנאים המפורטים בפקודת המשטרה.
על פי פקודת המשטרה, אירוע חירום אזרחי הוא "אירוע הגורם לפגיעה חמורה בשלום .
הציבור, בביטחון הנפש או ברכוש המתייחס לציבור גדול או לשטח גדול, או אירוע שיש בו .
חשש לפגיעה כאמור, לרבות מחמת.
בהקשר זה אסון תעופתי נחשב תאונה.
בטיחות התעופה האזרחית באירוע חירום אזרחי תהא משטרת ישראל אחראית על הפיקוד והשליטה בטיפול באירוע 75 .
משמעות הדבר היא שבעת אירוע חירום אזרחי נתונות למשטרה סמכויות שתכליתן הצלת .
הנפש או הרכוש, מניעת פגיעה חמורה לסביבה וצמצום היקף אירוע החירום האזרחי.
במסגרת זו רשאי שוטר באישור קצין להורות לגוף הצלה לפעול במסגרת תפקידו; לתת .
לכל אדם הנמצא בשטח האירוע כל הוראה סבירה; להורות למי שבבעלותו או בחזקתו ציוד .
או חומר להעמידם לרשות גופי ההצלה; לסגור שטח או מקום; לעשות שימוש בכוח סביר .
עוד רשאי שוטר או מי שממלא תפקיד בגוף הצלה להיכנס לכל מקום, .
אם הדבר נדרש למילוי תפקידו, ואף להפעיל כוח סביר לביצוע סמכות הכניסה לאחר .
בהתאם למסמך איומי הייחוס של משטרת ישראל לאירועי חירום אזרחיים, אסון תעופה .
המוני - התרסקות מטוס נוסעים או מטוס תובלה בתחום שדה התעופה או מחוץ לשדה .
התעופה - עלול לגרום לאירוע חירום אזרחי בהיקף נרחב, הן במספר הנפגעים והן בנזקים .
בתחום שטח שדה התעופה או באזור ההתרסקות שמחוץ לשדה התעופה.
פי פקודת המשטרה, משטרת ישראל נושאת באחריות לטיפול באירוע של אסון תעופה .
יצוין כי על פי נוהל ניהול משברי תעופה של רת"א לא כל תאונת טיס מובילה לאירוע אסון .
המוני או למשבר תעופתי, והדבר תלוי בגורמים כמו גודלו של כלי הטיס המעורב, מספר .
אנשי צוות ונוסעים ששהו בו בעת התאונה, מקום התרחשות התאונה (אזור צפוף אוכלוסין .
או אזור דליל אוכלוסין), מידת הנזק שנגר ם לצד שלישי, סוג המטען שכלי הטיס המעורב .
הוביל (למשל, חומרים מסוכנים), ועוד.
למשטרה שתי פקודות שונות לאירוע אסון תעופה המוני.
פקודת "ניצוץ אנושי" מתייחסת .
להתרסקות מטוס נוסעים או תובלה בשטח שדה התעופה, ופקודת "ניצוץ משמיים" .
מתייחסת לאסון תעופה המוני מחוץ לתחום שדה התעופה.
כאשר אסון התעופה מתרחש בתוך שדה התעופה את המענה הראשוני לאירוע נותנת רש"ת .
אשר חייבת להיות ערוכה לתרחיש מסוג זה בכוחות הצלה וכיבוי אש, בהתאם לסטנדרטים .
הבין-לאומיים שקבע ICAO בנספח 12 של האמנה76 .
עם הגעת כוחות משטרה לאזור האסון .
יועברו הפיקוד והשליטה לידי המשטרה, והיא תנהל את האירוע בסיוע של גופי הצלה .
וחירום: צה"ל, מגן דוד אדום, איחוד והצלה, כיבוי אש ורשויות הנוגעות לאירוע, כגון משרד .
התחבורה, רת"א, החוקר הראשי, רש"ת, משרד הבריאות, ועוד.
הנחות היסוד על פי מסמך איומי הייחוס של המשטרה: אסון המוני שיכול להתרחש ללא .
התרעה מוקדמת; מספר נפגעים גדול שיכול להגיע אף לאלפים במקרה של התרסקות על .
הטרמינל; נזק כבד לתשתיות ורכוש; נפגעים שהם אזרחי המדינה ואזרחי מדינות זרות.
כאשר האסון מתרחש מחוץ לשטח שדה התעופה תנהל המשטרה את האירוע בסיוע גופי .
הצלה וחירום כאמור לעיל, בהתאם לפקודת ״ניצוץ משמיים״.
פוטנציאל הנזק של התרסקות .
75 למעט במקרים שסמכות ההכרזה על אירוע חירום אזרחי נתונה לראש הממשלה או לשר הביטחון (למשל אירועים .
בשטח של מתקן ביטחוני או בא זורים שבהם האחריות לביטחון פנים היא של צה"ל; ועוד), כמפורט בפקודת .
76 Annex 12 - Search and Rescue .
ה | בטיחות התעופה האזרחית מטוס מהאוויר בתחום מדינת ישראל הוא רב ותלוי בעיקר בשטח ובמקום ההתרסקות: אזור .
מיושב; שטח פתוח; מוסד ציבורי וכדומה.
הנזק הצפוי הוא מאות פצועים והרוגים מקרב .
הנוסעים והאוכלוסייה; נעדרים; אלמונים; הרס סביבתי רב; נזק לתשתיות: דרכים, חשמל, .
תקשורת תעשייה וכדומה.
בפקודת המשטרה מוגדרות"הוראות להפעלה משולבת" , שהן "הוראות המסדירות את אופן .
הטיפול באירוע חירום אזרחי ובהיערכות לו, כפי שקבעו המשטרה.
ההצלה, הכוללות בין השאר הוראות לענין מענה מערכתי לאירוע חירום אזרחי, פיקוד .
ושליטה בעת אירוע כאמור, וכן תיאומים בין הארגונים והגופים הפועלים במהלכו".
עוד מוגדרות בפקודת המשטרה "הוראות מקצועיות", שהן "הוראות המסדירות את אופן .
הטיפול המקצועי של גוף הצלה באירוע חירום אזרחי, במסגרת מילוי תפקידו וסמכויותיו .
לפי כל דין, כפי שקבע אותו גוף, בהתאם להוראות להפעלה משולבת".
יצוין כי בעת אסון תעופתי רב-נפגעים יפעלו בשטח גופים רבים שתפקידם לסייע ולחלץ .
נפגעים בתוך שברי המטוס ומחוצה לו, לפנות פצועים, לזהות חללים מהארץ ומחו"ל ולטפל .
בניצולים במשפחות מהארץ ומחו"ל.
לכן חשוב מאוד שהגופים יפעלו בתיאום על פי הנחיות .
סדורות ובמדרג סמכויות מתאים.
במסמך של המשטרה מינואר 2021 מציין ראש מחלקת חירום במשטרה שפקודת המשטרה .
מחייבת את המשטרה לכתוב ספר הוראות להפעלה משולבת עם גופי ההצלה, ובהתאם .
לכך מחייבת את גופי ההצלה לכתוב הוראות מקצועיות המוגדרות בפקודת המשטרה.
עלה כי עד מועד סיום הביקורת, במרץ 2022 ,, לא גובשו הוראות להפעלה משולבת .
כאמור בפקודת המשטרה, המסדירות את הטיפול באירוע חירום אזרחי ואת .
התיאומים הנדרשים בין המשטרה לגופי ההצלה שיפעלו בשטח, וכי בהעדר ההוראות .
להפעלה משולבת, לא נכתבו הוראות מקצועיות על ידי כל אחד מגופי ההצלה.
על המשטרה להשלים את כתיבת ההוראות להפעלה משולבת, בהתאם לפקודת .
המשטרה, ולפעול מול גופי ההצלה הרלוונטים לכתיבת הוראות מקצועיות, אשר .
יסייעו להיערכות ויגביר ו את התיאום בין המשטרה לגופי ההצלה בעת אסון תעופה .
אירוע של אסון תעופה המוני בתוך שטח השדה יוביל בטווח הקצר לסגירת השדה, ועם .
סיום פעולתם של גופי ההצלה, ולעיתים אף בד בבד עם פעולתם, בהתאם למצב בשטח .
ובלבד שאין סכנת חיים, ייכנסו לשטח האסון החוקר הראשי או נציגיו לאסוף מידע וראיות .
מהשטח כדי שתתאפשר חקירה שתגלה את סיבת התאונה ותפיק לקחים לעתיד.
בעת אסון תעופה בשטח שדה תעופה כמו נתב"ג יש חשיבות לרציפות התפקודית של שדה .
התעופה ולחזרה מהירה לשגרה, שכן נתב"ג הוא שער הכניסה והיציאה העיקרי לישראל .
כדי לאפשר רציפות תפקודית על החוקר לאסוף את מרב העדויות, הממצאים וחומרי .