HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן על המשרד לעקוב בקפידה אחר מספר התכנסויותיה השנתיות של המועצה ואחר נוכחות החברים בישיבותיה; עליו גם לפעול בהקדם להתקנת תקנון שיסדיר את אופן תפקודה של המועצה, לכלול בתכניות העבודה השנתיות שלו יעדים בתחום קידומו של ספורט נשים, לעקוב אחר אופן קידומם של היעדים ולפעול להשגתם.
על המועצה לספורט נשים ומשרד הספורט להשתמש באופן אפקטיבי ויעיל בתקציב שהוקצה לקידום מטרות הפרויקט; על מכון וינגייט והמועצה להקפיד שההתקשרויות עבור המועצה לקבלת שירות ולהעסקת עובדים ויועצים יבוצעו באמצעות הליך בחירה תחרותי שבמסגרתו ייבחנו כמה הצעות ועל פי כללי מינהל תקין, ולקבל את אישור משרד הספורט, כנדרש במכרז, להתקשרויות אלה.
על המועצה ומשרד הספורט לוודא באופן שוטף את עדכניות מסד הנתונים המשותף שלהם בעניין פרמטרים שונים בספורט נשים ולבדוק מפעם לפעם את האפקטיביות של פעולותיהם בתחום עידוד השתתפותן של נשים בפעילויות ספורט.
על משרד הספורט להמשיך לעקוב באופן שוטף אחר הנעשה באיגודי ספורט ובהתאחדויות ספורט כדי לוודא שיש ייצוג הולם של נשים בהנהלותיהם ולהפחית את תמיכתו באלה שאינם עומדים בתנאים שנקבעו בעניין זה במבחני התמיכה.
יש לציין כי בעקבות פעילות המועצה חל גידול במספר הספורטאיות וקבוצות הנשים ברוב ענפי הספורט; כמו כן הושגו כמה הישגים בין - לאומיים של ספורטאיות וקבוצות נשים אחדות בענפי ספורט מסוימים; עם זאת יש לתת את הדעת על העובדה ששיע ור הנשים מקרב כלל הספורטאים נותר נמוך.
נוכח הליקויים שהועלו בביקורת זו בנוגע ליו"ר המועצה, גב' חנה גרטלר, יש מקום שמשרד הספורט יבחן את הממצאים בנושא, יפיק את הלקחים הדרושים וינקוט את הצעדים שיתחייבו מכך.
משרד התרבות והספורט 1595 .
יש לברך על היזמה של שרת התרבות והספורט, גב' לימור לבנת, להקים את המועצה ולהביא להקצאת התקציב הייעודי לפרויקט חשוב זה של עידוד ספורט נשים.
לנוכח העובדה שבמועד סיום הביקורת עומדת להסתיים התקופה שעליה חלה "התכנית הלאומית לספורט נשים בישראל 2005 -2012 ", שבהתבסס עליה הוגדרו יעדי המועצה ונקבעו תפקידיה, יש מקום שמ שרד הספורט ייזום תכנית רב -שנתית חדשה שתקבע יעדים מעודכנים של הפרויקט לקידום ספורט נשים לאחר שנת 2012 .
ראוי שתכנית זו תתבסס על נתונים עדכניים ומדויקים ככל הניתן לגבי המצב הקיים בתחום ספורט נשים בארץ ותקבע יעדים מדידים לקידומו וכן לוחות זמנים, בטווח הקצר והארוך, להשגתם.
הממצאים המפורטים בדוח ביקורת זה לגבי ביצוע הפרויקט מלמדים כאמור כי טרם הושג חלק מהיעדים המרכזיים שלשמם הוקם הפרויקט לקידום ספורט נשים.
עוד הם מלמדים כי על משרד הספורט להסדיר את פעולותיהם ואופן תפקודם של מינהל הספורט, המועצה לספורט נשים ומכון וינגייט בעניינו של פרויקט חשוב זה ולתקן את הליקויים שהועלו בדוח ביקורת זה, כדי שיעדיו יושגו באופן המיטבי.
משרד הספורט כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 כי הביקורת "הובילה לבחינה מחודשת של הדברים על ידי כל הגורמים המעורבים בפעילות זו, להפקת לקחים ו לשיפור עבודת המועצה והממשקים בינה לבין המשרד.
בעקבות כך ישופרו מנגנוני הפיקוח והבקרה במטרה להפיק את מירב התועלת מהביקורת.
עוד ציין המשרד בתשובתו כי "נושא קידום ספורט הנשים נמצא בעדיפות גבוהה בסדרי הקדימויות של השרה ושל המשרד.
כפועל יוצא נעשו וממשיכות מכון [ להיעשות פעולות של פיקוח והסדרת תהליכי עבודה מול הקבלן ומול המועצה מחד, וזאת לצד קביעת מטרות ויעדים חדשים כל ]וינגייט העת, לשם העצמת נשים וקידומן בספורט בישראל.
מאמצים אלה כבר החלו נושאים פרי בהיבט של הרחבת התשתיות.
העוסקים במלאכה ממשיכים ועמלים ללא הרף לעדכון יעדים, תוך הקשבה לרחשי השטח.
בכוונת המשרד להמשיך בפעולות אלה, בשיתוף פעולה מלא עם המועצה וגורמים מקצועיים מלווים, בהתאם לצורך, והכול על מנת ליישם את החלטת הממשלה במלואה ואף יותר מכך.
שרת הספורט כיוזמת הפרויקט כולו מלכתחילה וכמי שפעלה כל העת לק שנושא ]תפעל[ .
ידומו ]וזאת[ זה לא יסור מסדר יומו של המשרד ויישאר בעדיפות גבוהה באמצעות הגורמים המקצועיים במשרד והמועצה הפועלת לצד המשרד, כל אחד בתחומי אחריותו".
משרד מבקר המדינה מציין בחיוב את ההודעה האמורה של משרד הספורט, ובכוונתו לעקוב אחר ביצוע הדברים כדי שהפרויקט לקידום ספורט נשים יקודם בדרך הטובה ביותר.
במסגרת הרפורמה שבוצעה בנמלים הוקמה חברת נמל אשדוד בע"מ (להלן - החברה).
החברה נועדה לנהל את נמל אשדוד, שעד הרפורמה נוהל על ידי רשות הנמלים והרכבות.
במאי 2007 קבעה החברה נוהל נסיעות לחו"ל (להלן - נוהל הנסיעות או הנוהל), שהתבסס על נוהל דומה שהיה קיים ברשות הנמלים והרכבות והותאם לפעילותה של החברה כחברה ממשלתית ולמבנה הארגוני שלה.
הנוהל דן בסדרי פניות, אישור, טיפול ומעקב אחר נסיעות לחו"ל של חברי דירקטוריון ועובדי החברה במסגרת תפקידם.
בנוהל הנסיעות נקבע כי "פעולותיה של החברה מתבצעות על פי חוק חברות ממשלתיות, תשל"ה - 1975 להלן[ - על ידי ]החוק חברת נמל אשדוד בע"מ 1551 .
מנכ"ל החברה ועובדים ולא על ידי חברי הדירקטוריון ואשר על כן נסיעת דירקטור לחו"ל מטעם החברה צריכה להיות בגין סיבה מיוחדת, המחייבת שדירקטור יהיה נוכח בחו"ל".
בחודשים אוקטובר-נובמבר 2011 בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, את נושא הנסיעות לחו"ל של מר יעקב רז, יו"ר בשכר של דירקטוריון החברה (להלן יו"ר החברה).
נסיעות לחו"ל של יו"ר הדירקטוריון .
בנוהל לקביעת הנהלים של החברה, העוסק בהליך הכנתם של נהליה ובאישור ם, נקבע כי המנכ"ל יאשר את הנהלים בחתימתו, אולם יש צורך לקבל את אישור הדירקטוריון לגבי נהלים העוסקים בדירקטורים או בעבודת הדירקטוריון.
הביקורת העלתה כי נוהל הנסיעות, שנכנס לתוקף במאי 2007 , העוסק בין היתר בנסיעותיהם של חברי הדירקטוריון לחו"ל, לא הובא לאישור הדירקטוריון כפי שמתחייב מהנוהל לקביעת נהלי החברה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסוף יוני 2012 הודיעה החברה כי בעקבות הביקורת תוקן הנוהל כולו ואושר בידי הדירקטוריון.
בנוהל נקבע כי לפי סעיף32()(א8 " ) לחוקיש להביא לאישור הדירקטוריון כל נסיעה של דירקטור שבועיים לפחות לפני ביצועה, כולל פירוט הסיבות המחייבות נסיעתו וכן להודיע על כך למנהל רשות החברות, לרבות הנימוקים והסיבות לנסיעה, באחריות רמ"ח מינהל ומ"א "1 .
יצוין כי סעיפי נוהל אלה נקבעו בחוזר רשות החברות הממשלתיות על פי הנחיותיו של מנהל הרשות 2.
יו"ר החברה כיהן בתפקידו במהלך התקופה ממאי 2008 עד מאי 2011 .
בתקופת כהונתו נסע מר רז לחו"ל על חשבון החברה באישור הדירקטוריון תשע פעמים: פעמיים בחודשים מאי -דצמבר 2008 בעלות של כ - 57,000 ש"ח; שלוש פעמים בשנת 2009 בעלות של כ - 87,000 ש"ח; פעמיים בשנת 2010 בעלות של כ - 38,000 ש"ח; ופעמיים בחודשים ינואר -מאי 2011 בעלות של כ- 70,000 ש"ח.
בשלוש שנות כהונתו של מר רז הסתכמה אפוא עלות נסיעותיו לחברה בכ- 252,000 .
ש"ח הביקורת העלתה כי החברה לא הודיעה למנהל רשות החברות הממשלתיות על נס יעותיו של יו"ר הדירקטוריו ן לחו"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי היה על החברה להודיע למנהל הרשות על נסיעתו של יו"ר הדירקטוריון לחו"ל ולפרט את הסיבות המיוחדות לנסיעתו, כמתחייב מהנחיות רשות החברות הממשלתיות ומנוהל הנסיעות.
לפי ה חוק, תפקיד ו של יו"ר הדירקטוריון הוא לנהל את ישיבות הדירקטוריון בנושאים הנוגעים בין היתר לקביעת ה מדיניות הכללית של החברה, לתקציבה, לדוחות הכספיים שהיא מגישה ולפיקוח על פעולותיו של המנכ"ל.
בנוהל החברה בנושא "תפקידיו של הדירקטוריון וסמכויותיו" נקבע כי תפקידי הדירקטוריון הם בין .
ראש מחלקת מינהל ומשאבי אנוש 2 חוזר מס' א 4-97/3.
חברת נמל אשדוד בע"מ 1553 .
היתר להנחות, ל פקח ולבקר באופן שוטף את פעולות החברה ואת פעולות הנהלתה.
מבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה במסמכים שהוגשו לדירקטוריון לשם אישור נסיעותיו של יו"ר דירקטוריון החברה לחו"ל עולה כי מטרתן הייתה קיום סיורים ופגישות בנמלים שונים ברחבי העולם, וכן השתתפות בכנס השתלמות ב תחום הביטוח ובכנסים שעסקו בין היתר בנושאים תפעוליים, כגון נתיבי הובלה קצרים באירופה ובמזרח התיכון; הובלה במשאיות וברכבות; מיכון ותחזוקה; סביבה ותעסוקה; תעשיית המכולות בעולם והמסחר בהן.
במסמכים שהוגשו לדירקטוריון צוין כי מטרות הנסיעה הן בין היתר יצירת קשרי גומלין עסקיים, הכרת ההיבטים התפעוליים והעסקיים של נמלים בעולם וחיזוק הקשרים עם חברות ספנות, לקוחות וספקים ברחבי העולם.
הביקורת העלתה כי דירקטוריון החברה לא בחן קודם אישור נסיעותיו של יו"ר הדירקטוריון לחו"ל אם יש סיבות מיוחדות לנסיעתו, כנדרש בחוזר רשות החברות הממשלתיות ובנוהל, וממילא לא צוינו הנימוקים להחלטתו לאשר את הנסיעות.
בעקבות הביקורת הודיעה החברה בסוף יוני 2012 כי היא מקבלת את הערות הביקורת ותיקנה את נוהל הנסיעות בהתאם.
,בנוהל הנסיעות, שחל כאמור הן על חברי הדירקטוריון והן על עובדי החברה נקבע כי בת וך שבועיים ממועד שובו לעבודה יגיש העובד לסמנכ"ל דוח מפורט בכתב על נסיעתו.
בדוח יצוינו בין היתר יעדי הנסיעה, תאריכי השהייה בכל יעד, עיקרי הביקור, נתונים, מסקנות, תקציר ההרצאות העיקריות שניתנו וסיכום הסיורים שהתקיימו בכל יעד, מידת ההשגה של מטרות הנסיעה, לקחים, חידושים והצעות.
הביקורת העלתה כי יו"ר הדירקטוריון לא הגיש דוח מפורט בכתב על נסיעותיו, כפי שנדרש בנוהל הנסיעות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2012 טען יו"ר החברה, באמצעות בא כוחו, כי אין זה סביר שבכירים כגון מנכ"ל ויושב ראש דירקטוריון ידווחו על נסיעותיהם לחו"ל לדרג נמוך מהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, מטרת דיווח על נסיעה היא לסכם את התובנות והתועלות שהופקו ממנה במטרה לאפשר להסתייע בהן בכלל הארגון ולשמרן בזיכרון הארגוני.
סדרי מינהל תקין מחייבים כי גם יו"ר הדירקטוריון יגיש דוח מפורט בכתב לדירקטוריון - הגוף שאי שר את נסיעותיו.
לפיתקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות מסוימות), התשל"ב - 1972 , ההוצאות על לינה בחו"ל המותרות בניכוי לשם חישוב ההכנסה החייבת במס מוגבלות בתקרה, והוצאה על לינה החורגת מהתקרה מוגדרת הוצאה עודפת3 .
בדיקה שעשה משרד מבקר המדינה העלתה כי הוצאות הלינה של יו"ר הדירקטוריון בשלוש מנסיעותיו הסתכמו בכ - 55,000 ש"ח, והצאות אלה חרגו מהתקרה בכ- 23,000 .
ב(א) לפקודת מס הכנסה חברת נמל אשדוד בע"מ 1555 .
הביקורת העלתה כי בניגוד למתחייב מסדרי מינהל תקין, אין בחברה נוהל הקובע את דמי הלינה המרביים (בהתאם לרמת האירוח) שהיא תשלם על לינת עובד השוהה בחו"ל מטעמה.
נוהל הנסיעות קובע כי כרטיס הטיסה של מנכ"ל החברה או של יו"ר הדירקטוריון יהיה למחלקת עסקים, ואכן, בכל טיסותיו לחו"ל טס יו"ר הדירקטוריון במחלקה זו.
מחיר טיסה במחלקת עסקים גבוה פי שניים בקירוב ממחיר טיסה במחלקת תיירים.
הביקורת העלתה כי רשות החברות הממשלתיות לא קבעה כללים בדבר המחלקה שבה יטוסו הדירקטורים, העובדים הבכירים והעובדים האחרים בחברה.
מבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה עולה כי במהלך שלוש שנות כהונתו של יו"ר החברה הוא שהה בחו"ל בשליחות החברה 93 ימים- 77 מהם נחשבו ימי עבודה, ובהם שילמה לו החברה הוצאות לינה ואש"ל (הוצאות שהייה), ו -16 מהם הוגדרו חופשה פרטית.
עוד עולה מהבדיקה כי ב-20 מ-77 הימים שנחשבו למר רז ימי עבודה, לא נרשמה ביומנו כל פעילות הקשורה לעסקי החברה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ - 8.
12 הסביר מר יעקב רז, באמצעות בא כוחו, כי הימים שבהם לא ביצע כל פעילות הקשורה לעסקי החברה היו בעיקר ימי שישי, שבת וראשון, ימי המתנה לטיסה או ימי המתנה להמשך פעילות, וכי הטיול במרוקו שעשה בימים שלישי עד חמישי היו בימי המתנה כאלה.
11 טס מר רז מטעם החברה לברזיל ולפנמה ושהה בהן22 ימים- 17 ימים נחשבו לו ימי עבודה, והוא קיבל עבורם מהחברה הוצאות שהייה, ובחמישה ימים שהה בחופשה פרטית.
אולם רק ב -10 מ-17 הימים שנחשבו למר רז ימי עבודה נרשמה ביומנו פעילות הקשורה לעסקי הנמל; בשבעה ימים אחרים (מהם ארבעה ימי סוף שבוע), לא נרשמה ביומנו כל פעילות הקשורה לעסקי הנמל; עלות נסיעה זו לחברה הייתה כ - 60,000 .
10 טס מר יעקב רז מטעם החברה למרוקו, בין היתר לביקור בנמל השייך לחברת ספנות גדולה הנמנית עם לקוחות החברה, ושהה בה עד 26.
מטרות הנסיעה שהוצגו במסמך שהוגש לדירקטוריון היו הידוק הקשרים עם חברת הספנות, שהיא לקוח חשוב של החברה; בחינת הדרכים להרחבת שיתוף הפעולה בין החברות; והכרת ההיבטים התפעוליים והעסקיים של הנמל.
מרישומי פעילותו באותה נסיעה עולה כי מעשרת ימי הנסיעה יוחדו יומיים לטיסה למרוקו ולחזרה ממנה, יום אחד יוחד לסיור בנמל, ויום אחד יוחד לסיור בחברה העוסקת בהספקת ציוד שינוע.
בששת הימים הנותרים, שנחשבו ליו"ר ימי עבודה והחברה שילמה לו עבורם שכר והוצאות שהייה, לא נמצא כי הוא עסק בפעילות הקשורה לעסקי הנמל.
התברר כי בשלושה משישה ימים אלה ביקר היו"ר במקומות שונים באזור טנג'יר.
מהתיאור שלעיל עולה כי בשתי נסיעות אלה, לברזיל ופנמה ו למרוקו, שהה מר יעקב רז בחו"ל 32 ימים, מהם 5 ימים שהוגדרו חופשה פרטית.
מ -27 הימים הנותרים עסק מר רז בפעילות הקשורה לעסקי החברה רק ב -14 ימים, ובכללם הימים שנדרשו לו לטוס לחו"ל ולשוב ארצה.
ב-13 הימים האחרים, שגם עבורם שולמו למר רז שכר והוצאות שהייה, לא נרשמה כל פעילות שלו הקשורה לקידום עסקי החברה.
12 הסביר מר יעקב רז, באמצעות בא כוחו, כי ב -13 הימים שבהם לא פעל לקידום עסקי החברה היו שישה ימי סופי חברת נמל אשדוד בע"מ 1557 .
מר רז הוסיף כי שבעת הימים האחרים היו ימי המתנה לטיסה או לתחילת פעילות, וכי בשלושה מהם השתתף בטיול במרוקו.
הביקורת העלתה כי דירקטוריון החברה לא ביקש לקבל את לוח הזמנים המפורט של נסיעות היו"ר לחו"ל, אלא רק מידע על מטרת הנסיעה ועלותה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מספרם המועט של הימים שבהם עסק יו"ר הדירקטוריון בפעילות לקידום עסקי החברה בעת ששהה בחו"ל מטעמה, מחזק את הצורך שהדירקטוריון יבחן, קודם לאישור נסיעה, את מטרותיה ואת לוח הזמנים המפורט שלה.
על דירקטוריון החברה והנהלתה להקפיד למלא את נוהלי החברה ואת ההנחיות של רשות החברות הממשלתיות ולאשר את נסיעותיו של יו"ר הדירקטוריון בשכר לחו" ל רק אם יש לכך סיבה מיוחדת.
כמו כן על הדירקטוריון וההנהלה להקפיד על שקיפות מרבית בכל הנוגע למטרת הנסיעה, לוח הזמנים שלה, היקף ימי הפעילות ביחס למשך זמן הנסיעה, רמת האירוח וההוצאות המותרות ליו"ר דירקטוריון בשכר.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי על דירקטוריון החברה והנהלתה לקבוע כללים בדבר פעילות היו"ר, היקף נסיעותיו לחו"ל, חובת הדיווח לדירקטוריון, וכן בדבר דמי הלינה המרביים שהחברה תשלם על לינת עובד השוהה בחו"ל מטעמה.
בעקבות הביקורת הודיעה החברה בסוף יוני 2012 כי היא מקבלת את הערות הביקורת, וכי היא כבר פעלה באישור הדירקטוריון, לתיקון הנוהל.
על רשות החברות הממשלתיות לקבוע כללים בדבר סדרי הבקרה על נסיעות יו"ר דירקטוריון בשכר, ובכלל זה כללים בדבר המחלקה שבה יטוס יו"ר דירקטוריון בשכר, העובדים הבכירים והעובדים האחרים בחברות הממשלתיות.
בעידן הנוכחי מתעצמת חשיבותם של קשרים כלכליים בין-לאומיים ובד בבד נשמר תפקידם המרכזי של הקשרים הבין-לאומיים המדיניים .
לישראל, שלה משק קטן ודל במשאבים טבעיים, יש עניין מובהק לשפר את קשרי הסחר שלה, באמצעות איתור שווקים חדשים למוצריה והגדלת היצוא המסחרי.
כדי להגביר את יעילותה של הפעילות לקידום האינטרסים הכלכליים של המדינה בעולם, נוכח התרחבות פעילותו של המשק הישראלי בעולם ונוכח חשיבותה הגוברת של הפעילות הכלכלית על מערך קשרי החוץ של ישראל, מתחייב שיתוף פעולה הדוק בין כל הגורמים הממשלתיים העוסקים בתחום זה.
היצוא הישראלי, ששיעורו בכלל התוצר הלאומי הוא כ -40% , הוא אחד היסודות האיתנים שעליהם נשענת הכלכלה הישראלית, והוא מנוע צמיחה ותעסוקה חשוב של המשק הישראלי.
בשנת 2011 היה היקף יצוא הסחורות והשירותים מישראל כ-91 מיליארד דולר- כ-21% מהם יוצאו לארצות הברית, כ-21% למדינות האיחוד האירופי, כ -18% למדינות אסיה, והיתר למדינות אפריקה, מדינות האוקיינוס השקט ומדינות דרום אמריקה ומרכזה.
המציאות העולמית המשתנה, משברים הפוגעים בשווקים שישראל מייצאת אליהם וצמיחתם המהירה של שווקים חלופיים, כדוגמת מדינות במזרח אסיה, בדרום אמריקה ובמזרח אירופה - כל אלה מציבים לפני ישראל אתגר תחרותי גדול ומצריכים אותה להרחיב את הסחר שלה גם לאזורים אחרים בעולם.
הפעילות המדינית של ישראל בחו"ל מתבצע ת בכ -100 נציגויות של משרד החוץ (להלן גם - המשרד) ברחבי העולם.
נוסף על פעילותה המדינית, ישראל מקיימת קשרים עם מדינות בעולם ממשקי העבודה בין משרד החוץ ובין משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בתחום קידום סחר החוץ 267 .
במכלול תחומים אחרים, ובהם כלכלה, מסחר, תיירות, צבא, משטרה, תרבות ומדע.
את הפעילות בתחומים אלה מבצעים בחלק מהמדינות לא רק שליחי משרד החוץ, אלא גם שליחים ממשרדים ממשלתיים אחרים2 .
ונציגים מצה"ל ומהמשטרה מערך המטה המופקד על הניהול השוטף של הקשרים הכלכליים הבין-לאומיים של מדינת ישראל כולל בין היתר את מינהל סחר חוץ במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה3 (להלן- משרד התמ"ת) ואת אגף כלכלה במשרד החוץ.
שני המשרדים, וכן משרדי ממשלה אחרים, ממנים שליחים הפועלים בתחום הכלכלי בנציגויות ישראל ברחבי העולם (להלן - נציגים כלכליים).
בתחילת שנת 2011 כיהנו בחו"ל מטעם משרד התמ"ת 37 נספחים מסחריים (להלן - נספחי תמ"ת), ומטעם משרד החוץ - שישה שליח ים כלכליים העוסקים בתחום הכלכלי בלבד (להלן - שליחים כלכליים).
במדינות שבהן לא מוצבים נציגים כלכליים מטעם שני המשרדים, ממלאים השליחים המדיניים של משרד החוץ את התפקידים הכלכליים, נוסף על תפקידיהם האחרים.
בפרק הזמן מרץ 2011 - יוני 2012 בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, את ממשקי העבודה בין משרד החוץ ובין משרד התמ"ת בתחום קידום סחר החוץ של ישראל, וכן את ממשקי העבודה בין ראשי הנציגויות של ישראל בעולם ובין נספחי התמ"ת הפועלים בנציגויות בתחום קידום סחר החוץ של ישראל.
הבדיקות נעשו בעיקר באגף כלכלה במשרד החוץ ובמינהל סחר חוץ במשרד התמ"ת (להלן - מינהל סחר חוץ).
בדיקות השלמה נעשו במשרד האוצר, במשרד התיירות ובמכון הישראלי לייצוא ולשיתוף פעולה בין-לאומי (להלן - מכון היצוא).
נוסף על כך, נשלח שאלון ל-37 נספחי תמ"ת שכיהנו בנציגויות ישראל במועד ביצוע הביקורת.
דוחות קודמים של מבקר המדינה בנושא פורסמו בשנים 19944 ו- 20015 .
הפעילות במשרד החוץ ובמשרד התמ"ת לקידום סחר החוץ .
הפעילות הממשלתית העיקרית לקידום סחר החוץ של ישראל נעשית באמצעות יצירת קשרים וקיום מפגשים בין חברות ישראליות ובין חברות וגורמים ממשלתיים במדינות העולם, ארגון משלחות ו סיורים לחשיפת התעשייה הישראלית לשווקים בעולם, ארגון תערוכות וכנסים המציגים את יכולות התעשייה בארץ, הכנת הסכמים בנוגע לקידומה של פעילות סחר בין-לאומית והקלתה, קידומם ותפעולם, המרצת השקעות זרות בישראל והסברה כלכלית.
2 בנציגויות ישראל בעולם כיהנו בשנת 2011 גם שמונהנספחים מטעם משרד האוצר, שלושה נספחים מטעם משרד החקלאות ופיתוח הכפר ונציג אחד מטעם בנק ישראל.
כמו כן, כיהנו בחלק מלשכות התיירות שיש לישראל בעולם עשרה נספחים מטעם משרד התיירות.
3 עד 2003 נקרא המשרד- משרד התעשייה והמסחר (להלן - משרד התמ"ס).
באותה שנה שולבה בו גם האחריות לתחום התעסוקה.
4 מבקר המדינה , דוח שנתי 45 ( 1995 ), בפרק "נציגים כלכליים בחו"ל", עמ' קלד ואילך.
5 ,מבקר המדינה דוח שנתי 52א ( 2001 ), בפרק "נציגים כלכליים ונצי גי המשטרה בחו"ל, עמוד 335 .
ואילך 268 דוח שנתי63ג .
ממשקי העבודה בין משרד החוץ ובין משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בתחום קידום סחר החוץ 269 .
תפקידי יחידות המטה במשרד החוץ ובמשרד התמ"ת .
בהערכת המצב של משרד החוץ לשנת 2009 נכתב בנוגע להיערכות המשרד להתמודד עם אתגרי הכלכלה העולמית, כי בתחום פיתוח קשרי הסחר של ישראל טמון פוטנציאל לרווח כלכלי ומדיני רב שביכולתו של משרד החוץ לתרום רבות להשגתו, זאת בשל פריסת נציגויות משרד החוץ ברחבי העולם וב של הקשרים המסועפים שיש למשרד עם השלטון והאליטות הרלוונטיות בכל מדינה בהן הן ממוקמות ואליה מואמנים נציגיה (להלן - מדינת הכהונה).
עוד נכתב בהערכת המצב כי לשם כך יש לצמצם את הפערים הקיימים בתחומי ההכשרה וההתמקצעות במשרד, לשפר במידה ניכרת את קשריו של המשרד עם המגזר העסקי הישראלי ולשפר את התיאום בין המשרד ובין משרד התמ"ת, משרד האוצר ומשרדים כלכליים אחרים.
משרד מבקר המדינה בחן את הגדרות תחומי האחריות והתפקידים של יחידות המטה במשרד התמ"ת ובמשרד החוץ המופקדות על ניהול הפעילות המקצועית הנוגעת לפיתוח קשרי הסחר של יש ראל ועל תיאומה.
כמו כן נבדקו חלוקת העבודה בין שני המשרדים, מידת החפיפה בתחומי פעילותם וקיומם של מנגנונים לתיאום ביניהם.
משרד התמ"ת : על פי פרסומי משרד התמ"ת, מינהל סחר חוץ הוא יחידת המטה המובילה ומגבשת את המדיניות הממשלתית בתחום סחר החוץ.
מטרתו של המינה ל היא להגביר את יכולת התחרות של התעשייה הישראלית בשווקים הבין-לאומיים.
המינהל עוסק בין היתר ביצירת שיתוף פעולה תעשייתי עם חברות מחו"ל, בפתיחת שווקים חדשים ליצואנים ישראלים, בטיפול במשלחות כלכליות, בארגון כנסים, תערוכות וסמינרים כלכליים בארץ ובחו"ל, בניהול משא ומתן בנושא הסכמי סחר בין-לאומיים ובקידום השקעות של חברות מחו"ל בישראל.
יחידות מטה אחרות של משרד התמ"ת פועלות בשיתוף פעולה עם מינהל סחר חוץ בתחומי התעשייה והמסחר הבין-לאומיים, ומצויות בקשר ישיר עם המגזר העסקי התעשייתי.
נספחי התמ"ת משמשים זרוע ביצועית של מינהל סחר חוץ בחו"ל ומוצבים במדינות שהיקף הסחר שלהן עם ישראל הוא נרחב או שהפוטנציאל להרחבתו הוא גדול.
אגף של מינהל סחר חוץ המפוצל למחלקות ("דסקים") על פי חלוקה גיאוגרפית אחראי להכשרת הנספחים ומפקח על פעילותם ועל התקציב הניתן להם.
בתחילת שנת 2011 מנה מינהל סחר חוץ 59 עובדים בישראל, וכן37 נספחי תמ"ת6 ו-128 עובדים מקומיים בחו"ל (זרים וישראלים, ראו להלן).
ההוצאה בפועל של מינהל סחר חוץ על פעולות לקידום היצוא הסתכמה בשנת 2011 בכ-19.
6 מיליוןש"ח, ובשנת 2012 בכ-29.
4 מיליון ש"ח; ההוצאה בפועל על העסקת נספחי תמ"ת בחו"ל הסתכמה בשנת 2011 בכ-14.
7 מיליוןש"ח, ובשנת 2012 בכ-17.
משרד החוץ : על פי תקנון שירות החוץ (להלן - התקנון), אגף כלכלה במשרד החוץ הוא אגף המטה המופקד על קידום הקשרים הכלכליים המולטילטרליים (הרב -צדדיים) והבילטרליים (הדו -צדדיים), ובכלל זה על התכנון האסטרטגי של המשרד בתחום הכלכלי, לרבות האחריות להכנת תכניות העבודה הכלכליות של המשרד ושל נציגויות ישראל בחו"ל.
נוסף על כך, האגף פועל, בין .
6 בנובמבר 2012 כיהנו בחו"ל38 נספחים מסחריים.
על פי דיווח של משרד התמ"ת למשרד מבקר המדינה, ייפתחו במשך שנת 2013 , על פי התכנון, שתי נספחויות חדשות, ומספר הנספחים המסחריים יעלה ל -40 .
19 ממשרות אלה נמצאות בתקן המשרות של משרד החוץ, ראו להלן בפרק "מכרזים למשרות נספחי תמ"ת".
היתר, להגביר את פעילותה של ישראל בארגונים כלכליים בין-לאומיים; מקדם את מערך ההסכמים הכלכליים הבין-לאומיים; י וזם קידום פרויקטים בארץ ובחו"ל; יוזם השתתפות בירידים ובתערוכות; מטפל במשלחות עסקיות ובמשלחות של עיתונאים כלכליים ומסייע לגורמים עסקיים בפעילותם בחו"ל.
ממשקי העבודה בין משרד החוץ ובין משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בתחום קידום סחר החוץ 271 .
,על פי התקנון, אגף כלכלה, המפוצל לארבע מחלקות משנה לפי חלוקה אזורית אמור לפעול בשיתוף פעולה הדוק ובתיאום עם כמה משרדי ממשלה, ובהם משרד האוצר ומשרד התמ"ת, ועם גורמים עסקיים במשק הישראלי.
בתחילת שנת 20117 מנה אגף כלכלה 18 ,עובדים בארץ2 עובדים המשמשים יועצים כלכליים ניידים8 וכן6 שליחים כלכליים ו-40 עובדים מקומיים בחו"ל (זרים וישראלים, ראו להלן).
על פי דיווחיו של האגף, הסתכמו הוצאותיו על פעולות לקידום הקשרים הכלכליים בשנת 2011 בכ-2.
5 מיליוןש"ח, ובשנת 2012 בכ-3 מיליון ש"ח; על פי דיווחי משרד החוץ ההוצאה על העסקת שליחים כלכליים בחו"ל הסתכמה בכל אחת משנים אלה בכ-4 .
מיליון ש"ח מבדיקת הגדרות תחומי האחריות של אגף כלכלה במשרד החוץ ושל מינהל סחר חוץ במשרד התמ"ת עולה כי יש חפיפה בין שתי היחידות.
שתי היחידות רואות עצמן למשל כמי שאמונות על גיבוש המדיניות לקידום הכלכלה הישראלית בחו"ל, וכמו כן הן עוסקות בתחומי פעילות דומים, ובהם קידום מע רך ההסכמים הבילטרלי של ישראל, טיפול במשלחות עסקיות הבאות מחו"ל וטיפול במשלחות עסקיות ישראליות היוצאות לחו"ל, ייזום תערוכות וכנסים וסיוע לחברות עסקיות המבקשות לייצא את תוצרתן לחו"ל.
עוד העלתה הביקורת כי למרות החפיפה בתחומי פעילותן של שתי היחידות, לא קבעו שנ י המשרדים הסדרים לתיאום, לדיווח ולקביעת תחומי האחריות של כל יחידה (ראו להלן בפרק "מנגנוני התיאום בין מטות שני המשרדים").
תפקידי הנציגים הכלכליים בנציגויות ישראל ופריסתם .
על פי גישתו של משרד החוץ, הפעילות בתחום הכלכלי היא אחד התפקידים המרכזיים המוטלים על ר אש הנציגות וצוותה.
מעמדה הרשמי של הנציגות הדיפלומטית הישראלית במדינת הכהונה ונגישותה לצמרת הממסד השלטוני ולעולם העסקי משפיעות על קידום קשרי הכלכלה והמסחר של ישראל ועל קידום פעילותן של החברות הישראליות באותה מדינה.
במדינות אסיה ומזרח אירופה, שבהן עדיין רווחות תפיסות המייחסות חשיבות רבה למעמדו של הנציג הרשמי של מדינה זרה המכהן בהן, מקבל אפוא מעמדן של נציגויות ישראל משקל רב עוד יותר.
על פי התקנון, הנציגויות אמורות לסייע לגופים עסקיים לפתח את פעילותם בחו"ל, לפתוח דלתות ליזמים וליצואנים ישראלים ולסייע למשקיעים מחו"ל להשקיע בארץ.
: הגדרת תפקיד השליח הכלכלי על פי הגדרת תפקידו, אחראי השליח הכלכלי של משרד החוץ לתחום הכלכלי בנציגות, וכן לריכוז הטיפול בכל ההיבטים הקשורים לקידום האינטרסים הכלכליים של ישראל בארץ הכהונה.
7 בדצמבר 2012 היו בתקן משרד החוץ שבע משרות של שליחים כלכליים, מהן שתי משרות לא מאוישות - בברלין ובקהיר ובנוסף להם הייתה משרה של יועץ כלכלי נייד אחד.
8 היועץ הנייד מוצב במטה במשרד החוץ ותפקידו לבקר בכל אחת מהמדינות אליהן מונה במשך שבוע עבודה פעם בחודשיים.
יצוין כי אין תקנים מוסדרים ליועצים אלה, אלא מדובר בתקן המוקצה אד-הוק.
אפיון המשרה, על השליח הכלכלי לפעול להרחבת ה יקף הסחר עם מדינת הכהונה; לשמש איש קשר בין גורמים כלכליים ועסקיים בה ובין גורמים אלה במדינת ישראל המבקשים להרחיב את היקף שיתוף הפעולה ביניהם בתחומי היבוא והיצוא ולעודד השקעות חוץ בישראל.
ממשקי העבודה בין משרד החוץ ובין משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בתחום קידום סחר החוץ 273 .
: הגדרת תפקיד נספח תמ"ת על פי הגדרת תפקידו, אחראי הנספח לקדם את הי צוא הישראלי למדינת שירותו באמצעות קיום מפגשים בין חברות ישראליות ובין חברות מקומיות; לארגן משלחות עסקיות ממדינת הכהונה לישראל ומשלחות עסקיות ישראליות למדינת הכהונה; לארגן תערוכות וכנסים; לאתר הזדמנויות עסקיות ומשקיעים פוטנציאליים; לטפל בהסכמי סחר בין-לאומי ים ולקדמם; לסייע לחברות עסקיות ישראליות ולעסוק בהסברה כלכלית.
בחינת הגדרות תפקידיהם של השליחים הכלכליים ושל נספחי התמ"ת מעלה כי יש קווי דמיון רבים ביניהם ולמעשה תפקידים רבים של השליחים הכלכליים כלולים גם בהגדרות התפקידים של נספחי התמ"ת.
פריסת הנציגים הכלכליים : בשנת 2011 פעלו נציגים כלכליים של משרד החוץ ושל משרד התמ"ת ב -32 מדינות בעולם; בחמש מהן - רוסיה, גרמניה, איטליה, סין וצרפת - פעלו במקביל לנספחי תמ"ת שליחים כלכליים ויועץ כלכלי נייד מטעם משרד החוץ.
נמצא כי במועד ביצוע הביקורת פעלו בחמש המדינות האמור ות הן שליחים כלכליים ויועץ כלכלי נייד והן נספחי תמ"ת.
מכיוון שכאמור קיימת חפיפה בחלק מהגדרות תפקידיהם של הנציגים הכלכליים, היה צפוי על פי כללי המינהל התקין שהמשרדים יבחנו במשותף אם אין כפילות בפעילותם של עובדים אלה.
בחינה זו נדרשת כדי להגביר את יעילותה של הפעילות ולמנוע בזבוז כספי ציבור.
בתשובת משרד החוץ למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 נאמר כי התקנים והגדרות התפקידים האמורים אושרו על ידי נציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם).
(א) משרות חדשות של שליחים כלכליים : משרד החוץ אייש את משרות השליחים הכלכליים בגרמניה, בר וסיה ובסין בשנת 2010 ומשרת יועץ כלכלי נייד בצרפת בשנת 2009 , ללא תיאום והתייעצות עם משרד התמ"ת.
להלן הפרטים: (1) בשנת 2009 קיבל משרד החוץ אישור תקציבי לפתיחת נציגויות חדשות ולהוספת תקנים בארץ ובחו"ל.
המשרד החליט להוסיף לתקן, בין היתר, שתי משרות של שליחים כלכליים ולמקם אותן במוסקבה ובברלין.
המשרות אוישו בקיץ 2010.
(2) "בשגרירות בבייג'ינג אוישה משרת "מזכיר ראשון/יועץ לענייני פנים וכלכלה בקיץ 2010 .
נושאה אחראי, על פי תיאור התפקיד, לתחום הכלכלי ועליו לפעול כאיש]כך במקור[ "להרחבת היקף הסחר עם מדינת הכהונה וישמש קשר לגורמים כלכליים ועסקיים משני הצדדים המבקשים להרחיב את פעילותם בתחום הייבוא/ייצוא".
ואולם התברר כי בשגרירות הוגדר תפקידו של המזכיר - שליח לענייני תרבות ופרובינציות בסין, ובפועל הוא פעל בתחום הכלכלי ובתחום המסחרי מול הפרובינציות, בדומה לתפקידם של נספחי התמ"ת.
(3) בשגרירות בבייג'ינג אוישה בקיץ 2010 משרת "מזכיר שני(מקומי) לעניינים מדיניים".