HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי נוכח חשיבותה של המערכת החדשה והתפקיד המרכזי שנועד לה, עליה לתת לפיתוח המערכת את העדיפות המתבקשת, להקצות את המשאבים הנדרשים ולחתור לסיום פיתוחה ולהטמעתה.
זאת כדי שיהיו בידיה הכלים להתנהל בהתאם לנדרש בחוק ובנהלים בנושא מורכב זה של העסקת שוטרים בתשלום.
המשטרה היא זרוע ממשלתית האמונה על אכיפת החוק, ולפיכך מצופה ממנה במשנה תוקף להבטיח שהיא פועלת תמיד על פיו.
עובדת קיומם של שני מתווים למתן שירותי שיטור בתשלום יוצרת מורכבות שעוררה לא אחת מחלוק ות בתוך המשטרה ובינה לבין גופים ציבוריים.
לפיכך על המשטרה לקבוע תבחינים ברורים תוך מתן משקל לשיקולים של יעילות וחסכון, כדי להגדיר ולסייע בהחלטה לבחירה באחד משני המתווים לשירותי משטרה במוסדות ציבור: הקצאת שוטרים בתשלום או העסקת שת"מים.
על המשטרה לפעול בהתאם לחוות הדעת של היועץ המשפטי שלה ובמקרים של ספק, כמו שירותי השיטור בחופי הרחצה לקבל חוות דעת מן היועץ המשפטי לממשלה.
שם הדוח: הקצאת שוטרים תמורת תשלום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 אג"ם נדרש לקבוע איזה מידע יש לרכז ולהציג בפני העומד בראשו כדי שימלא את אחריותו לפי החוק, להנחות את הליכי הבחינה והאישור במשטרה בעניין הקצאת שוטרים בתשלום ולפקח עליהם.
נדרש בין היתר לבחון את המוסדות והגופים שלהם מוקצים שוטרים בתשלום, כדי לוודא כי השירות נית ן על ידי המשטרה כדין, למטרות שאינן בליבת העשייה המשטרתית ובהתאם לנוהלי המשטרה.
על המשרד לבט"פ והמשטרה להסדיר בתקנות, בהתאם להוראת החוק, את אופן הטיפול בתשלומים ובהתחייבויות הכספיות שמתווספים לתקציב המשטרה בשל העסקת שוטרים בתשלום.
על המשטרה להקפיד לעמוד בתקנות שלפיהן יש לגבות מראש את התשלום למימון שכר השוטרים ולמימון הוצאותיה.
המשטרה נדרשת להסדיר את עבודת החשבות ולהכין נוהל מעודכן.
על המשטרה לפעול להסדיר את המידע והתהליכים במערכות הממוחשבות באמצעותן מטפלים בהעסקת השוטרים בתשלום, כך שתוכל לוודא שהעסקת השוטרים נעשית לפי התנאים והמגבלות שנקבעו על ידה.
עליה להקצות את המשאבים הנדרשים לסיום פיתוחה והטמעתה של המערכת החדשה לניהול תחום ההעסקה בתשלום, כדי שיהיו בידיה הכלים להתנהל בהתאם לנדרש בדין.
חברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - חח"י או החברה) היא חברה ממשלתית ציבורית.
החברה עוסקת בייצור חשמל, הולכתו וחלוקתו לכ -2.
5 ,מיליון לקוחות במגזרים העסקי הציבורי והפרטי, מתוקף רישיונות שנתנה לה מדינת ישראל.
מועסקים בה כ- 13,000 .
עובדים מיולי 2000 ועד מרץ 2006 שימש בתפקיד מנכ"ל חח"י ד"ר יעקב רזון, וממרץ 2006 ועד יולי 2007 - מר אורי בן נון.
מאוגוסט עד דצמבר 2007 ;היה המנכ"ל בפועל מר משה בכר מינואר 2008 ועד אפריל 2011 שימש בתפקיד המנכ"ל מר עמוס לסקר, ואחריו ועד מועד סיום הביקורת - מר אלי גליקמן.
חח"י פועלת על פי חוק משק החשמל, התשנ"ו- 1996 (להלן- חוק משק החשמל), ותקנותיו, ועל פי הוראות הרשות לשירותים ציבוריים - חשמל6 (להלן- רשות החשמל), שאחראית, בין היתר, למתן רישיונות לייצור חשמל ולפיקוח על מילוי ההוראות שנקבעו ברישיונות.
כמו כן פועלת חח"י על פי חוק החברות הממשלתיו ת, התשל"ה - 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות), ועל פי הוראות רשות החברות הממשלתיות.
מערכת ERP7 היא מערכת מידע כוללת לניהול תהליכי העבודה והמשאבים בארגון, כגון מכירות, ייצור, כספים, משאבי אנוש ולוגיסטיקה (רכש ומלאי), והיא מבוססת על חבילת תכנה מקיפה ורחבה הכוללת כמה מודולים 8 .
גישתה-ERP מאחדת את כלל מערכות המידע של הארגון למערכת אחת ומאפשר ת קיום תהליכי עבודה מובנים ואחידים ושימוש משותף במידע, באופן אינטגרטיבי ו במנשק ( Interface) .
אחיד כמו כן, מערכת ה -ERP מאפשרת קבלת מידע רוחבי על הארגון בצורה מרכזית, דבר התורם לשיפור היכולות הניהוליות, לרבות יכולות התכנון והבקרה, ומאפשר ניתוח של פעילות הארגון ומדידתה.
בשנת 2002 החלה חח"י בפרויקט להקמת מערכתERP (להלן- הפרויקט), שעלותו הכוללת, לרבות עלויות פיתוח, תחזוקה ותפעול, הסתכמה, עד סוף שנת 2012, בכ-442 מיליון ש"ח.
במסגרת הפרויקט הופעלו, בין היתר, מודולים בתחומים הבאים: כספים, לוגיסטיקה, משאבי .
6 ייעודה של רשות החשמל הוא להסדיר את מ תן השירותים הציבוריים בתחום החשמל ולפקח עליהם.
7 Enterprise Resource Planning.
8 מודול הוא תת-מערכת בתכנה, המבצעת פעולות בתחום מסוים.
חברת החשמל לישראל בע"מ 1259 .
:שם הדוח חברת החשמל לישראל בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 אנוש, ניהול התחזוקה של תחנות כוח 9 וניהול פרויקטים להקמה של תחנות משנה 10 ולהרחבתן.
בשנת 2013 הכין אגף מערכות מידע ותקשוב בחח"י תכנית רב -שנתית חדשה ליישומי ה -ERP לשנים 2020 -2013 , בהיקף כספי של כ-320 מיליוני ש"ח, הכוללת הרחבת מודולים קיימים ויישום מודולים נוספים.
המטרות המרכזיות של הפרויקט היו, בין היתר, שילוב פתרון מחשובי כולל ואינטגרטיבי לניהול המשאבים הפנימיים בחברה; שיפור בזמינות המידע, ביכולות הניתוח ובקרת העלויות וביכולת תכנון התחזוקה, המלאי, הרכש וההתקשרויות; מתן פתרון מחשובי לשינויים מבניים הצפויים מהתפתחות משק החשמל; הקניית היכולת להגיש דוחות כספיים מבוקרים למרכזי רווח11 למשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים (להלן - משרד התשתיות) ולרשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות) בעקבות הארכת תוקף רישיונות ייצור החשמל; וצמצום מספר מערכות המידע בחח"י הפועלות בתחומים דומים ובכלל.
בחודשים אוקטובר 2012 - ספטמבר 2013 ,, לסירוגיןבדק משרד מבקר המדינה את פרויקט הקמת מערכת ה-ERP בחח"י.
נבדקו בעיקר: תקציב הפרויקט; ניהול לוח הזמנים שלהפרויקט ותכולותיו; יישום מרכזי רווח במערכת; תמיכתה של המערכת בניהול תחומים מרכזיים בחח"י, לרבות תחום הדלקים ותחום הגזברות; והפקת הלקחים מהפרויקט.
אגף מערכות מידע ותקשוב (להלן - אמ"ת) שייך לחטיבת התקשוב בחח"י ואחראי לתכנון, לפיתוח, להקמה ולתחזוקה שוטפת של תשתיות ומערכות מידע ותקשורת בחברה.
בשנת 2013 היה מספר העובדים באגף כ-830 איש (מהם כ-80% עובדים תקניים ויתרתם עובדים המועסקים באמצעות מיקור חוץ), ותקציבו השנתי היה כ-655 ,מיליון ש"ח.
באמ"ת פועלת בין היתר, המחלקה למערכות מידע לניהול משאבים ארגוניים (להלן - המחלקה למערכות מידע), שהיא המחלקה המרכזת את ניהול פרויקט ה -ERP בחח"י.
המחלקה מונה כ -130 עובדים (מהם כ-45% .
)עובדים תקניים ויתרתם עובדים המועסקים באמצעות מיקור חוץ בדצמבר 2000 הוציאה המחלקה למערכות מידע מסמך "המלצות ליישוםERP בחח"י" (להלן - מסמך ההמלצות), בעקבות פנייתו של מנהל אמ"ת בבקשה לגבש המלצות בנושא יישום חבילת ERP בחח"י.
המסמך הציג, בין היתר, את המטרות המרכזיות של הקמת מערכת ה- .
ERP ואת מערכות המידע שיש לכלול בה, ובכללן מערכות כספיות, לרבות הגזברות, הרכש והמלאי של הדלקים, ומערכות בתחומים לוגיסטיקה, משאבי אנוש, אחזקת תחנות כוח ותחנות משנה, תחבורה וניהול נכסים.
בסיכום המסמך המליצה המחלקה למערכות מידע על הטמעת מערכת ERP .
תחנת כוח היא מתקן תעשייתי גדול לייצור אנרגיה חשמלית 10 תחנת משנה היא תחנה שבה מורידים את מתח החשמל לרמה המתאימה לחלוקה לצרכנים.
11 מרכז רווח- יחידה בעלת מבנה סגור של הכנסות והוצאות, ללא סבסוד צולב עם פעולות של יחידה אחרת.
שם הדוח: חברת החשמל לישראל בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 במצגת אמ"ת לוועדת המחשוב העליונה 12 של חח"י מאוגוסט 2001 בנושא קדם הפרויקט .
ERP נכתב כי במסגרת ההיערכות לשנת 2000 נספרו בחח"י כ-250 מערכות מידע, הפועלות בכ-15 ארכיטקטורות13 שונות.
כמו כן הובאו דוגמאות לריבוי מערכות בתחומים דומים, כגון שבע מערכות בתחום הרכש וההתקשרויות, ארבע בתחום התחזוקה וחמש בתחום מרכזי העסקים.
עוד נכתב במצגת כי "תכולת הפרויקט כ -125 "מערכות וכי קיימות בחח"י עוד כ-70 מערכות שלא יוחלפו במסגרת הפרויקט, ולגבי כ-35 .
מערכות עדיין לא התקבלה החלטה בנובמבר 2001 התקיימה ישיבת הנהלה מצומצמת בראשות מנכ"ל חח"י (להלן- המנכ"ל) ובה הוחלט להקים מערכת ERP כחלק מתכניות פיתוח מערכות מידע לניהול העסקים בחח"י.
בדצמבר באותה השנה התקיימה ישיבת הנהלה מורחבת בראשות המנכ"ל, ובה נקבע כי פרויקט ה -ERP יובא לאישור דירקטוריון החברה כחלק מאישור תכנית האב האסטרטגית למחשוב חח"י.
באותה הישיבה אישר המנכ"ל למנות ועדת היגוי עליונה14 לפרויקט, בראשות המשנה למ נכ"ל, וכן ועדות משנה לכל תחום, שבכל אחת מהן ישמש הסמנכ"ל הרלוונטי כיו"ר.
ביוני 2002 ובהמשך למסמך ההמלצות פרסם אמ"ת את מסמך "קדם פרויקט- יישום ERP בחח"י" (להלן- מסמך קדם הפרויקט), אשר נועד לספק לדרג מקבל י ההחלטות בחח"י מידע שיעזור לו לקבל החלטה לגבי יישום מערכת ERP .
בחברה, לרבות אופן יישומה במסמך חזר אמ"ת ופירט את המטרות המרכזיות של הפרויקט.
כמו כן כלל מסמך קדם הפרויקט פירוט של תכנית היישום המומלצת , לרבות תכולות הפרויקט ולוח הזמנים ליישומן.
תכנית היישום שהוצגה במסמך התפרסה על פני ארבע שנים - מספטמבר 2002 ועד ספטמבר 2006 , וכללה שלושה שלבים: השלב הראשון (להלן- שלב א'), שתוכנן לעלות לאוויר15 במרץ 2004 , כלל את יישום המערך הכספי; השלב השני (להלן - שלב ב'), שתוכנן לעלות לאוויר בספטמבר 2005 ,, כלל את יישומי מערכות הרכש, המלאי ההתקשרויות וניהול פרויקטי תכנון והקמה ש ל תחנות כוח ותחנות משנה, לרבות שיפוצים בתחנות והקמת מבנים; השלב השלישי (להלן - שלב ג'), שתוכנן לעלות לאוויר בספטמבר 2006 , כלל את יישום תחומי התחזוקה, משאבי האנוש והגזברות וכן יישום של פתרונות ייעודיים, לרבות לניהול משק הדלקים.
לפי סעיף 32 (א) לחוק החברותהממשלתיות, תפקידו של דירקטוריון בחברה ממשלתית הוא, בין היתר, לקבוע את המדיניות הכללית של החברה בתחום מטרותיה וכן לעקוב ברציפות אחרי הגשמת המדיניות, התכניות והתקציבים של החברה.
באוגוסט 2002 אישר דירקטוריון חח"י (להלן- הדירקטוריון) את הפרויקט וקבע כי יישום מערכת ERP הכרחי לשיפור השליטה בכלל משאבי הארגון והבקרה עליהם.
התקציב שאושר לפרויקט היה 189.
בעקבות אישור הפרויקט התקשרה חח"י במאי 2003 עם חברה א' בהסכם לרכישת רישיונות לתכנת ה -ERP ולמתן שירותים נלווים כגון התקנה ותחזוקה 17.
כמו כן קיימה חח"י מכרז .
12 ועדה המורכבת מנציגי ההנהלה המצומצמת של חח"י שתפקידה להתוות מדיניות בתחום המחשוב בחברה.
13 המונח ארכיטקטורה של מערכת מידע מתייחס למבנה היחידות הפיזיות שעליהן מבוססת המערכת - מעבדים, ציוד היקפי וקווי תקשורת, ולקשרים בין יחידות אלו.
14 ,ועדת ההיגוי היא גוף שתפקידו לנווט את הפרויקט אל יעדו ולבצע בקרה שוטפת על ביצועו לרבות עמידה בדרישות התקציב ובלוח הזמנים המתוכנן.
15 העלייה לאוויר היא השלב במחזור החיי ם של מערכת מידע שבו מתחילים לעבוד במערכת החדשה.
4 מיליון דולר ותורגם על פי4 ש"ח לדולר במסמכי אמ"ת מ- 2009 (ראו פרק תקציב הפרויקט).
חברת החשמל לישראל בע"מ 1261 .
:שם הדוח חברת החשמל לישראל בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לבחירת חברה מיישמת, וגם בו זכתה חברה א'.
בדצמבר 2003 נחתם עמה הסכם ליישום תכנת ה -ERP , שכלל בין היתר את ביצוע התכנון והאפיון של המערכת בשיתוף עם עובדי חח"י, ביצוע התקנות של חבילת הבסיס, לרבות פיתוחים מוסכמים ושדרוגים עתידיים, וכן ליווי של חח"י בנושא ההדרכות.
לאורך חיי הפרויקט התקשרה חח"י בהסכמים נוספים עם חברה א' ועם חברות אחרות לרכישת מודולים ושירותים הקשורים למערכת ה-ERP.
ביולי 2005 , זמן קצר לפני המועד שנקבע לעלייה לאוויר של שלב א' של הפרויקט- יישום המערך הכספי, נתקל הפרויקט בהתנגדות של ועד עובדי החברה18 , שגרמה לביטול העלייה לאוויר ולעיכוב הפרויקט למשך כשלוש שנים.
עלות העיכוב הסתכמה בכ-5 מיליון דולר19 .
באפריל 2008 , לאחר הסרת התנגדות ועד העובדים, החל אמ"ת בהערכות להפעלת מערכת ה- .
ERP ובאוקטובר 2008 העלה לאוויר את המודול הכספי ואת המודול הלוגיסטי, שנכללו בשלבים א' ו -ב' של הפרויקט בהתאמה, עבור כ - 3,400 משתמשים.
זאת נוסף על מודול משאבי אנוש, שנכלל במקור בשלב ג' של הפרויקט, ועלה לאוויר בינואר 2008 עבור200 .
משתמשים ביוני 2009 אישר המנכ"ל את פרויקט "הגדרת האסטרטגיה ובניית מפת דרכים ליישום ERP ומימושה" (להלן- פרויקט ההמשך), בתקציב של 201.
1 )מיליוני ש"ח (תקציב פיתוח בלבד לשבע שנים - עד הרבעון השלישי של 2016 .
בפברואר 2013 הכין אמ"ת תכנית רב-שנתית חדשה ליישומי ה -ERP לשנים 2020 -2013 , שהיקפה הכספ י 320.
לדברי אמ"ת, תכנית זו טרם אושרה עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2013.
מאז עליית המערכת לאוויר בשנת 2008 ועד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2013 , מערכת ה-ERP ,נמצאת בתהליך מתמיד של הרחבת המודולים הקיימים ושל הפעלת מודולים חדשים כמפורט להלן: בינו אר 2010 עלו לאוויר מודול ניהול פרויקטים לפרויקטי חירום ומודול איסוף שעות לפקודת עבודה לפרויקטי חירום; במרץ 2011 עלה לאוויר מודול תחזוקת תחנות כוח ויושם מודול איסוף שעות לפקודת עבודה - שניהם בחטיבת ייצור והולכה; בשנת 2012 עלו לאוויר מודול לניהול נדל"ן, מודו ל לניהול עסקאות מימון ומודול פורטפוליו 20 לתכנית פיתוח להשנאה.
כמו כן יושם מודול לניהול פרויקטים להקמת תחנות משנה ולהרחבתן.
על פי נתוני אמ"ת, ב- 2013 השתמשו במערכת ה-ERP כ- 5,800 עובדים.
לדברי חח"י, המערכת החדשה הובילה שינוי רחב היקף בפעילותה העסקית של החברה ו תרמה רבות, בין היתר, לשפה אחידה בארגון ולאיחוד תהליכים חוצי ארגון.
ניהול התכולה ולוח הזמנים של הפרויקט .
ניהול תכולות פרויקט הוא נדבך מרכזי בביצוע כל פרויקט.
יש לטפל בו לאורך כל מחזור חיי הפרויקט, החל בשלב הייזום, המשך בביצוע וכלה באישור תוצרי הפרויקט.
כמו כן, לביצועו של כל פרויקט יש לקבוע לוח זמנים מוגדר.
ניהול הזמן בפרויקט כולל חמישה תהליכים: .
17 ההתקשרות עם חברה א' נעשתה על בסיס הסכם התקשרות מיום 3.
01 בין ממשלת ישראל (באמצעות החשב הכללי) לבין חברה א' (מכרז מממ 2000/10 ), ליישום פרויקט מרכב"ה (פרויקט הקמה והטמעה של מערכת מחשוב רוחבית ואחידה במשרדי הממשלה באמצעות תכנת .
) 18 על רקע התנגדותו ליישום מקטעי פעילות במערכת ה-ERP .
19 על פי דיווח מנהל אמ"ת דאז לדירקטוריון חח"י מאוגוסט 2008.
20 מודול לתכנון רב-שנתי של פרויקטים לפרי סת תחנות בישראל המכילות שנאים (תחנות השנאה).
שם הדוח: חברת החשמל לישראל בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הגדרת הפעילויות; הגדרת סִדרן; הערכת זמני הפעילויות; קביעת לוח זמנים הכולל תאריכי התחלה וסיום לכל פעילות; ובקרת לוח הזמנים, לרבות בחינת השינויים שאושרו וייזום פעילויות למניעת פערים בלתי -רצויים 21.
האוגדן למנהל פרויקט באמ"ת מאגד אוסף הנחיות ונוהלי עבודה לביצוע תהליכי ניהול פרויקט באמ"ת, העוסקים באתחול פרויקט ותכנונו, בבקרה אחר התקדמות הפרויקט ובסיומו.
באוגדן נכתב כי הוא מציג את מדיניות מנהל אמ"ת ואת המתודולוגיה בנושא ניה ול פרויקטים, וכי מטרותיו הן גיבוש תורה לניהול פרויקטים באמ"ת והנחלת ידע בקרב מנהלי הפרויקטים כמנוף לשיפור איכות ניהול הפרויקטים.
האוגדן כולל, בין היתר, את הנהלים הבאים, שתוקפם מינואר 2006 : ניהול תכולה, ניהול שינויים בתכנית פרויקט, הנחיה לתכנון פרויקט, הנחיה לסיום פרויקט וניהול ועדת היגוי.
מספר המערכות שהוחלפו במסגרת הפרויקט נוהל אמ"ת בנושא ניהול תכולה קובע כי "תכולת עבודה מגדירה את מסגרת הפרויקט ומטרותיו ופירוט התוצרים והשירותים שיסופקו".
כמו כן, לפי מסמך קדם הפרויקט ולפי מצגת אמ"ת לוועדת ההיגוי העליונה מ נובמבר 2002 , תפקידי ועדת ההיגוי העליונה של הפרויקט כוללים, בין היתר, בקרה שוטפת על ביצוע הפרויקט ואישור חריגות מהתכנון.
נוהל אמ"ת בנושא ניהול שינויים בתכנית פרויקט מגדיר "שינוי" כסטייה מתכנית הפרויקט וממסמכי האפיון המאושרים בהיבטים של תכולה, טכנולוגיה, תקציב, משאבים, לוחות זמנים ואיכות.
הנוהל קובע כי אם נדרש שינוי בתכנית הפרויקט, על מנהל הפרויקט לנתח את הבקשה לשינוי, לרבות השלכות השינוי על עמידה באבני דרך ראשיות, תקציב ומשאבים ולרבות הפערים בין תכנית הפרויקט העדכנית לחלופות המוצעות.
אם השינוי מהותי, עליו לכנס את ועדת ההיגוי בהקדם האפשרי ולהציג את השינוי המבוקש ואת השלכותיו.
נוהל אמ"ת בנושא ניהול ועדת היגוי קובע: "כל אישור שהתקבל במהלך הדיון, יירשם בצורה מפורשת עם פרטי ההחלטה, תוך דגש על אישורי תכולה, אישורי תקציב ואישורי לו"ז".
כאמור, אחת מהמטרות המרכזיו ת של יישום מערכת ERP בחח"י הייתה צמצום מספר מערכות המידע הפועלות בתחומים דומים ובכלל.
במצגת אמ"ת לוועדת המחשוב העליונה מאוגוסט 2001 נכתב שתכולת הפרויקט כוללת כ-125 .
מערכות על פי מסמך קדם הפרויקט התפרסה תכנית היישום של הפרויקט על פני ארבע שנים, מספטמבר 2002 (המועד המתוכנן לחתימת החוזה עם החברה המיישמת) ועד ספטמבר 2006 , וכללה את החלפתן של108 מערכות מידע בשלושה שלבי יישום על פי הפירוט הבא (להלן- תכולת העבודה המקורית): 1.
שלב א' כלל את יישום המערך הכספי והתשתיות.
הוא תוכנן להימשך 18 חודשים ולהחליף 18 מערכותמידע קיימות.
שלב ב' כלל את יישום התחומים רכש, מלאי, התקשרויות, ניהול פרויקטי תכנון והקמה של תחנות כוח ותחנות משנה, לרבות שיפוצים בתחנות והקמת מבנים.
הוא תוכנן להימשך 24 חודשים ולהחליף36 .
21 ,שלמה גלוברזון ואבי שטובניהול פרויקטים, תכנון ביצוע ובקרה ( 2004 '), עמ28-29 ,119.
חברת החשמל לישראל בע"מ 1263 .
:שם הדוח חברת החשמל לישראל בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 3.
שלב ג' כלל את יישום התחומים תחזוקה, משאבי אנוש, תחבורה, השלמות המערך הכספי כגון גזברות ומימון ויישום פתרונות ייעודיים22 .
, לרבות פתרון לניהול תחום הדלקים שלב זה תוכנן להימשך 18 חודשים ולהחליף54 .
מערכות קיימות עוד נקבע בתכנית היישום כי תהיה חפיפה של שישה חודשים בין כל שני שלבים עוקבים.
כמו כן, במצגת אמ"ת לוועדת המחשוב העליונה מנובמבר 2002 נכללה, בין היתר, רשימה מפורטת של מספר המערכות המיועדות להחלפה בכל שלב של הפרויקט וסך הכול 108 .
מערכות בישיבת ועדת ההיגוי העליונה בראשות מנכ"ל חח"י ביוני 2004 הציג אמ"ת את עקרונות יישום מערכת ה-ERP בחברה, לרבות יישום בשלבים ומימוש לפי תהליכים עסקיים (ולא לפי מערכות מידע או מבנה ארגוני).
כמו כן הציג אמ"ת את תכנית היישום המעודכנת של הפרויקט, שלא כללה נתונים על מספר מערכות המידע המתוכננות להחלפה בכל שלב של הפרויקט.
משרד מבקר המדינה השווה את מספר המערכות שיועדו להחלפה על ידי מערכת ה -ERP על פי תכולת העבודה המקורית של הפרויקט, למספר המערכות שהוחלפו בפועל עד אוקטובר 2008 (לאחר שעלו לאוויר המודולים כספים, לוגיסטיקה ומשאבי אנוש), ועד יוני 2013 .
:להלן פרטים לוח 1 מספר מערכות המידע שיועדו להחלפה לעומת מספר המערכות שהוחלפו בפועל .
יוני 2013 שיעור הביצוע .
'שלב א 18 17 94% 17 94% .
'שלב ב 36 24 67% 24 67% .
'שלב ג 54 2 4% 13 24% .
סה"כ 108 43 40% 54 50% .
* מספר זה כולל גם שבע מערכות שבוטלו בחח"י מסיבות שאינן קשורות ליישום מערכת ה-ERP.
מהלוח עולה כי עד אוקטובר 2008 הוחלפו41 מבין54 ( מערכות 76% ) שיועדו להחלפה בשלבים א' ו -ב' של הפרויקט ורק 43 מבין108 ( המערכות 40% ) שיועדו להחלפה במסגרת הפרויקטכולו.
עוד עולה כי עד יוני 2013 הוחלפו רק מחצית מהמערכות (54 ) שיועדו להחלפה במסגרת הפרויקט על פי תכולת העבודה המקורית שלו.
יודגש כי עם המערכות שלא הוחלפו נמנות מערכות מרכזיות כגון המערכות לניהול תחום הדלקים ומערכת הגזברות (ראו להלן).
22 רכיבים הקיימים בתכנת ה -ERP על מנת לתת מענה לנושאים ייחודיים המאפיינים תעשיות מסוימות.
שם הדוח: חברת החשמל לישראל בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כ י אף שמטרה מרכזית של הפרויקט הייתה צמצום מספר המערכות, ואף שתכולת העבודה המקורית שלו כללה את החלפתן של 108 מהן, אמ"ת לא הביא לבחינתה ולאישורה של ועדת ההיגוי העליונה את השינוי במספר המערכות שיועדו להחלפה במסגרת הפרויקט, כנדרש בנהליו.
משום כך גם לא נבחנו השלכות השינוי, לרבות העמידה ביעדי הפרויקט.
בתשובתה מנובמבר 2013 מסרה חח"י כי הערת הביקורת מקובלת עליה וכי בהמשך יישום הפרויקט בכוונתה להשלים את החלפת מרבית המערכות בהתאם לתכנון המקורי, למעט מערכות שהתברר כי לא ניתן ליישמן ב-ERP .
בחינה ואישור של שינויים ביישוםשלב ג' של הפרויקט נוהל אמ"ת בנושא הנחיה לתכנון פרויקט קובע כי השלב הראשון בתכנון הוא הכנת תכנית הפרויקט ברמת -על, שהיא תכנית שלדית של כל הפרויקט.
תכנית זו תתבסס על מסמך ההתארגנות המאושר ותהיה הבסיס לתכנית הפרויקט המפורטת.
כמו כן, תכנית הפרויקט תובא לאישור ועדת ההיגוי, אישור שהוא תנאי מקדים לתכנון המפורט.
עוד קובע הנוהל כי כל שינוי בתכנית הפרויקט חייב לעבור תהליך מסודר של בחינה ואישור.
רק לאחר בדיקת ההשלכות הנובעות מהשינויים המוצעים ואישורם על ידי הגורמים המוסמכים (מינהלה, ועדת היגוי או שתיהן), ניתן לעדכן את תכנית הפרויקט ולפרסמה כגרסה חדשה.
נוהל אמ"ת בנושא ניהול שינויים בתכנית הפרויקט קובע כי אם נדרש שינוי בתכנית הפרויקט, על מנהלו לנתח את הבקשה לשינוי, לרבות השלכותיו על עמידה באבני דרך ראשיות והפערים בין תכנית הפרויקט העדכנית לחלופות המוצעות.
אם השינוי מהותי, עליו להציג לוועדת ההיגוי את השינוי המבוקש ואת השלכותיו.
נוהל אמ"ת בנושא הנחיה לסיום פרויקט קובע: "אישור עקרוני לסיומו/ביטולו/הקפאתו של הפרויקט, יתקבל בכתב מיו"ר ועדת ההיגוי".
כאמור, בינואר 2008 העלה אמ"ת לאוויר את מודול מש אבי אנוש (שנכלל בשלב ב' של הפרויקט), ובאוקטובר 2008 העלה לאוויר את המודול הכספי והמודול הלוגיסטי (שנכללו בשלבים א' ו -ב' בהתאמה).
על פי לוח זמנים מעודכן של הפרויקט שהציג אמ"ת לוועדת ההיגוי העליונה ביוני 2004 , יישומו של שלב ג' תוכנן להתחיל באוקטובר 2005 ולהסתיים 18 חודשים לאחר מכן- באפריל 2007 .
במצגות לוועדת ההיגוי העליונה למחשוב בנובמבר 2005 ובדצמבר 2006 הציג מנהל אמ"ת את תכנית העבודה ואבני דרך מרכזיות לשנת 2007 '.
אבני הדרך שהוצגו עבור שלב ג היו: סיום שלב האפיון למודול התחזוקה במחוזות - דצמבר 2007 ; ביצו ע בדיקת ישימות למודול התחזוקה לייצור והולכה - מרץ 2007 ; ואפיון תהליכים עסקיים למודול ניהול פרויקטים - דצמבר 2007 .
הביקורת העלתה כי בנובמבר 2005 ,, כאשר הסתמן עיכוב משמעותי בלוח הזמנים אמ"ת לא הביא לאישור ועדת ההיגוי העליונה עדכון של לוח הזמנים לשלב ג' כולו, אלא הציג תכנית עבודה שנתית בלבד.
לפיכך לא הייתה בפני הוועדה תמונה מלאה של הדחייה בלוח הזמנים של שלב ג' והשלכותיה על יישום הפרויקט כולו.
בתשובתה מנובמבר 2013 מסרה חח"י כי במועד כינוסה של ועדת ההיגוי בנובמבר 2005 הייתה חח"י בעיצומו של משבר השבתת הפרויקט ולא הייתה ודאות לגבי לוח זמנים להמשכו ולגבי תכולתו, ולכן הוצגו לוועדה רק נושאים שביצועם היה ודאי.
חברת החשמל לישראל בע"מ 1265 .
:שם הדוח חברת החשמל לישראל בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 2.
בספטמבר 2008 הוציא אמ"ת מסמך דיווח רבעוני לסמנכ"ל החטיבה למשאבים אסטרטגיים המסכם את פעילות הרבעון השני של 2008 '.
במסמך נכתב כי "בפועל בשלב א הופעל מודול משאב י אנוש ובשלב ב' יופעלו מודול מלאי, רכש, התקשרויות והמודול הפיננסי".
עוד נכתב כי "בוטל שלב ג' ובמקומו יערך תכנון מחודש להמשך הפרויקט " (ההדגשה אינה במקור).
באותו המסמך דיווח אמ"ת על כמה אבני דרך שנכללו בשלב ג' של הפרויקט ובוצעו בשנת 2008 , כגון סיום אפיונו של מודול התחזוקה עבור יחידת כיבוי האש וביצוע בדיקות ישימות למודול התחזוקה עבור יחידות ההולכה וההשנאה, בתי המלאכה ואגף הייצור.
הביקורת העלתה כי אף שביטול שלב ג' הוא שינוי משמעותי ויסודי בתכנית הפרויקט, אמ"ת לא הביא את הנושא לבחינתה ולאישורה של ועדת ההיגוי העליונה, כנדרש בנהליו.
משום כך גם לא הוצגו לוועדה הטעמים לביטול שלב ג' והשלכות הביטול.
בתשובתה מנובמבר 2013 מסרה חח"י כי הערת הביקורת מקובלת עליה וכי השבתת הפרויקט גררה שינויים מהותיים ובלתי-נמנעים בתכניתו.
עם זאת, "בנקודת הזמן הנוכחית רוב מרכיבי שלב ג' יושמו או נמצאים ביישום [23] .
"ומיעוטם מתוכננים ליישום בטווח הקרוב 3.
בשנת 2009 המשיך אמ"ת בתהליך יישום ה-ERP על בסיס תכנית עבודה שנתית.
על פי מצגת אמ"ת לוועדת המחשוב העליונה מפברואר 2009 , תכנית העבודה לפרויקט לשנת 2009 כללה את אבני הדרך הבאות: סיום ההטמעה והיי צוב של יישומי הכספים והלוגיסטיקה; הרחבת יישום משאבי האנוש; סיום אפיון תחום התחזוקה והפעלת תחום ניהול הפרויקטים לפרויקטי חירום.
ביוני 2009 אישר המנכ"ל את התכנית הרב-שנתית לתקשוב לשנים 2015 -2010 , שכללה30 פרויקטים, ביניהם פרויקט ההמשך ל -ERP .
פרויקט ההמשך תוכ נן לשבע שנים, מהרבעון השני של 2009 ועד הרבעון השלישי של 2016 , בחלוקה לשני שלבים: השלב הראשון הוערך בארבעה עד שישה חודשים, ומטרתו הייתה הגדרת אסטרטגיה ובניית מפת דרכים להמשך יישום מערכת ה-ERP .
בחח"י; השלב השני היה מימוש היישומים שהוחלט עליהם בשלב הראשון תוצרי השלב הראשון של פרויקט ההמשך רוכזו במסמך אמ"ת שכונה "מפת הדרכים ליישום .
ERP בחח"י לשנים 2015 -2011 " (להלן - מפת הדרכים), שהוצג לוועדת ההיגוי העליונה למחשוב בפברואר 2010 ואושר על ידה.
כמו כן המסמך הוצג להנהלת חח"י במרץ אותה שנה.
מפת הדרכים כללה, בין היתר, את המשך היישום של נושאים שנכללו בשלב ג' של הפרויקט המקורי, כגון תחזוקה, ניהול פרויקטים, תחבורה ויישום פתרון מחשובי לניהול מערך הדלקים.
הביקורת העלתה כי אף שנוהל אמ"ת קובע כי אם נדרש שינוי בתכנית הפרויקט, יש לנתח את השלכותיו ואת הפערים בין תכנית הפרויקט לחלופות המוצעות, במועד ביטול שלב ג' אמ"ת לא הציג לוועדת ההיגוי העליונה תכנית יישום חדשה להמשך הפרויקט ומשום כך גם לא הציג את ההבדלים בינה לבין התכנית שבוטלה.
תכנית יישום חדשה להמשך הפרויקט - מפת הדרכים, אושרה רק בפברואר 2010 , .
'למעלה משנה לאחר ביטול שלב ג .
23 במסגרתתכנית היישום להמשך פרויקט ה -ERP.
שם הדוח: חברת החשמל לישראל בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובתה מנובמבר 2013 .
מסרה חח"י כי הערת הביקורת מקובלת עליה .
מעורבות ועדת ההיגוי העליונה בפרויקט .
נוהל אמ"ת בנושא ניהול ועדת היגוי קובע: "ועדת ההיגוי הינה גוף שתפקידו לנווט את הפרויקט אל יעדו".
הוועדה כוללת מנהלים ונציגי גורמים מעורבים, והיא מתכנסת באופן תדיר ועוקבת אחר התקדמות הפרויקט.
תדירות כינוסה נקבעת בהתאם לסוג הפרויקט ולהתקדמותו, באופן שיאפשר לה בקרה וניווט יעילים.
עוד קובע הנוהל כי "כל אישור שהתקבל במהלך הדיון, יירשם בצורה מפורשת עם פרטי ההחלטה, תוך דגש על אישורי תכולה, אישורי תקציב ואישורי לו"ז".
לפי מסמכי אמ"ת מ- 2002 , תפקידי ועדת ההיגוי העליונה של הפרויקט הם, בין היתר, הכוונה של אסטרטגיה ומדיניות, הנחיה ואישור של תכנית עבודה ולוח ות זמנים, קביעת סדרי עדיפויות ובקרה שוטפת על ביצוע הפרויקט, לרבות עמידה בדרישות התקציב ובלוח הזמנים המתוכנן, אישור חריגות מהתכנון ודיווח למנכ"ל על התקדמות ועל חריגים בפרויקט.
בפברואר 2010 אישרה ועדת ההיגוי העליונה את מפת הדרכים ואת תכנית העבודה ל- 2010 .
הוועדה התכנסה פעם נוספת בפברואר 2012 - שנתיים מאוחר יותר, אז הציג אמ"ת את תכנית העבודה ל - 2012 ואת ביצוע תכנית העבודה לשנת 2011 ,.
מאז ועד מועד סיום הביקורת ספטמבר 2013 .
, לא התכנסה הוועדה משרד מבקר המדינה מעיר כי ועדת ההיגוי העליונה של הפרויקט לא התכנסה במשך שנתיים - מפברואר 2010 ועד פברואר 2012 , וכן לא התכנסה במשך שנה וחצי - מפברואר 2012 ועד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2013 .
יוצא אפוא שהוועדה לא אישרה את תכנית העבודה השנתית של הפרויקט ואת תקציבו לשנים 2011 ו- 2013 ולא קיימה בקרה על יישום תכנית העבודה השנתית ועל מימוש התקציב של שנת 2012 .
זאת בניגוד לנוהל אמ"ת הקובע כי עליה להתכנס בתדירות שתאפשר לה בקרה וניווט יעילים, ואף שתפקידה כולל גם את אישור תכנית העבודה ובקרה שוטפת על ביצוע הפרויקט ועל תקציבו.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת ההיגוי העליונה כי נוכח מורכבות הפרויק ט והיקפו הכספי הגדול, מן הראוי שתתכנס בתדירות שתאפשר לה לקיים בקרה נאותה עליו, כפי שנקבע בנוהלי אמ"ת.
בתשובתה מנובמבר 2013 מסרה חח"י כי תפעל לכינוס ועדת ההיגוי העליונה ולעדכונה בתדירות שתאפשר לה לקיים בקרה נאותה על הפרויקט.
תקציב פרויקט מפ רט את ההוצאות הכספיות הצפויות בו לפרק הזמן שתוכנן ואת מקורות מימונו.
ניהול עלויות הפרויקט כולל את התהליכים הדרושים כדי להבטיח שהפרויקט יבוצע במסגרת התקציב שנקבע, לרבות תכנון המשאבים, הערכת העלויות ותקצובן ובקרת העלויות.
חברת החשמל לישראל בע"מ 1267 .
:שם הדוח חברת החשמל לישראל בע"מ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 על פי מסמך קדם הפרויקט מ- 2002 ועל פי מצגת אמ"ת לוועדת ההיגוי העליונה מנובמבר 2002 , תקציב פרויקט ה -ERP היה47.
תקציב זה התבסס על אומדן עלויות לפרויקט שביצע אמ"ת, ושכלל עלויות פיתוח, תחזוקה ותפעול (הדרכה והטמעה) עבור יישומו המלא של הפרויקט, מתחילתו בשנת 2002 ועד סיומו המתוכנן בשנת 2006 ,.