HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לפי נוהל "קציני נפגעי עבירות מחוזיים", הכשרתם של קצינים אלה טעונה השתלמות בחקירת אנשים עם מוגבלויות, שנה וחצי לכל היותר ממועד כניסתם לתפקידם.
חובת ביצוע התאמות הנגישות וחובת הכשרתם של עובדים מעוגנות בתקנות השירות, בהן נקבעו גם מועדים להשלמתם.
תרשים 2 להלן, מציג על גבי ציר הזמן את המועדי ם הקבועים בתקנות להשלמת התאמות הנגישות של השירות והמועדים הקבועים בתקנות ובחוק חקירה והעדה להכשרת שוטרים וחוקרים מול מועדי ביצוען במשטרה.
משטרת ישראל הכשירה בנושא המוגבלויות שלושה בלבד מכלל שבעת קציני נפגעי עבירה המחוזיים המופקדים על הפיקוח המקצועי על יישום חוק חקירה והעדה.
הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |203 .
ממשטרת ישראל נמסר כי קציני נפגעי עבירה מחוזיים התחלפו בשנה האחרונה, והקצינים החדשים ישולבו במחזור הקרוב של ההכשרה המקצועית.
תרשים 2 להלן, מציג על גבי ציר הזמן את המועדים הקבועים בתקנות להשלמת התאמות הנגישות של השירות והמועדים הקבועים בתקנות ובחוק חקירה והעדה להכשרת שוטרים וחוקרים מול מועדי ביצוען במשטרה.
תרשים 2 : התאמות נגישות והכשרה במשטרת ישראל - מועדי יעד ומועדי ביצוע .
המקור: משרד מבקר המדינה 204 |דוח שנתי 69ב .
התרשים מלמד כי לא בוצעה במלואה אף אחת מהפעולות המחויבות על פי דין, ההדרכות בשתיים מדרכי ההכשרה הנדרשות בתקנות לא בוצעו ביחס לשוטרים, ואילו הכשרתם של החוקרים בוצעה באופן חלקי בלבד.
גם התאמות הנגישות הנדרשות בתקנות טרם בוצעו.
התאמות נגישות בפעולות חקירה .
משרד מבקר המדינה בחן את מילוין של כמה מדרישות הדין לשמירת זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות כשהם נחקרים במשטרה ובעת מימוש סמכויות אחרות שלה כלפיהם, ובהן: זיהוי של אדם עם מוגבלות , הפניה לחוקר מיוחד, אזהרת חשוד, חיפוש, שימוש באמצעי עזר ויידוע נפגעי עבירה.
זיהויו של אדם עם מוגבלות .
יכולתו של נותן השירות לזהות כי עומד מולו אדם עם מוגבלות היא תנאי יסוד למימוש זכויותיו והחבויות כלפיו.
בהיעדר זיהוי אי אפשר לחקור אדם עם מוגבלות תוך התאמת החקירה למוגבלותו ובהקפדה על זכויותיו מכוח חוק חקירה והעדה.
"נוהל חקירת אנשים בעלי מוגבלויות" של האגף לחקירות ולמודיעין במשטרת ישראל (להלן - נוהל חקירות) קובע באילו אמצעים יפעל שוטר כדי לזהות אם האדם שמולו הוא אדם עם מוגבלות שכלית.
באפשרותו לברר, בין השאר, אם הנחקר אובחן כאדם עם מוגבלות, אם האדם מקבל קצבה בשל מוגבלות ואם הוא מצוי בטיפול או במעקב של מרפאה או של עובד סוציאלי (להלן - עו"ס).
משרד מבקר המדינה, הסניגוריה הציבורית והפורום המשותף לגורמי האכיפה מצאו מקרים שהמשטרה לא זיהתה בהם חשודים כאנשים עם מוגבלות, מקרים שלא זיהתה בהם נפגעי עבירה כאנשים עם מוגבלות, וחשודים עם מוגבלות שכלית שזיהתה כאנשים עם מוגבלות נפשית.
מובן כי בהיעדר זיהוי, החקירה אינה מותאמת, כפי שמחייבים חוק חקירה והעדה ותקנות השירות.
חשודה שנעצרה באירוע שהתרחש בהוסטל לאנשים עם מוגבלות שכלית, זוהתה כאישה עם מוגבלות נפשית.
חקירתם של עדים עם מוגבלות שכלית דיירי ההוסטל נעשתה ללא התאמה, ולא בידי חוקר מיוחד.
כיוון שכל הנחקרים במקרה זה מתגוררים במסגרת לאנשים עם מוגבלות שכלית, אין הצדקה לעובדה שלא זוהתה מוגבלותם.
במקרה קשה אחר, קורבן של עבירת מין לא זוהתה כאישה עם מוגבלות נפשית ושכלית, ובמקרה אחר קורבן של שוד ותקיפה לא זוהה כאדם עם מוגבלות אלא במהלך הדיונים בבית המשפט.
הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |205 .
במחקר ממשלתי בשיתוף משטרת ישראל, שח"ם, הפרקליטות וגורמים אחרים, שנערך בשנת 2016 , נכתב ששוטרים אינם מזהים תמיד את המוגבלות של האדם הנמצא מולם ואינם מודעים לכך שניתן לחקור אנשים עם מוגבלות בתקשורת17.
בתשובתה כתבה המשטרה כי רוב הנחקרים בעלי המוגבלות מזוהים בהקדם ומקבלים את זכויותיהם להתאמות; במקרים מעטים יש קשיים אובייקטיבים בהגדרת המוגבלות - אז מתבקש סיוע מאנשי מקצוע ומתקיימים פיקוח ובקרה בנושא לשם מזעור הטעויות.
עוד כתבה כי הכשרות השוטרים יגבירו את יכולתם לזהות אנשים עם מוגבלות, ונשקלת כתיבת כלי עזר לחוקרים, שישפר את זיהוי קיומה של מגבלה.
לזיהויו של אדם עם מוגבלות יש חשיבות ניכרת והשפעה על כלל ההליך שהוא מעורב בו.
האמור לעיל מלמד שהשוטרים אינם מזהים תמיד אנשים עם מוגבלות.
לפיכך על המשטרה להגביר את מוד עותם של שוטרים לזיהוי אנשים עם מוגבלות ולהכשירם בהתאם.
הפניית חקירה לחוקר מיוחד .
לפי חוק חקירה והעדה , אם סבר חוקר משטרה כי הנחקר הוא אדם עם מוגבלות שכלית, עליו להפנותו להיחקר בידי חוקר מיוחד בשח"ם; שאר פעולות החקירה בתיק, שבהן אין מגע עם האדם עם המוגבלות, נשארות בידי המשטרה.
מוגבלות שכלית בהקשר זה הוגדרה כמוגבלות שכלית התפתחותית, לקות שכלית אחרת או הפרעה התפתחותית מורחבת המגבילה את היכולת להיחקר או למסור עדות.
החוק מונה כמה מקרים חריגים בהם חוקר המשטרה רשאי לחקור אדם עם מוגבלות שכלית.
עמדת המשטרה היא שמן הראוי להעביר לידי החוקרים המיוחדים בשח"ם גם את חקירותיהם של אנשים עם מוגבלות נפשית, משום שלחוקרי המשטרה אין את ההכשרה ואת הניסיון המקצועי שיש לחוקרי שח"ם.
המשטרה כתבה זאת גם בהתייחסותה לדוח.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי כל עוד לא חל שינוי בהוראות החוק ה מחייבות, עליה לוודא שלחוקריה יש את הכלים הנדרשים לחקירתם המיטבית של אנשים עם מוגבלות נפשית.
17 " דוח מחקר תרומת התכנית "תקשורת תומכת וחליפית לחקירות מיוחדות" ( 2013 - 2016 ) להנגשה של הליכי חקירה והעדה לאנשים עם מוגבלות תקשורתית ולמערכות המשיקות להם ב אמצעות השירות לחקירות מיוחדות של משרד הרווחה והשירותים החברתיים", דצמבר 2016 .
בפורום דנו כמה פעמים בהפניה לחוקר מיוחד: בדיונים בשנים2012 ו-2014 הצביעו נציגי הפרקליטות על ה קושי הטמון בכך ששח"ם מתנה את הקצאתו של חוקר מיוחד באבחון על קיומה של מ וגבלות שכלית, והוצגו מקרים של אנשים עם מוגבלות שכלית שלא החזיקו באבחון אלא בחוות דעת פסיכולוגית בלבד, ולכן לא נחקרו בידי חוקר מיוחד.
נציגי הפרקליטות ביקשו משח"ם שלא להתנות חקירה בידי חוקר מיוחד בקיומו של אבחון רשמי בלבד, שכן החוק קובע כי די בכך שחוקר משטרה (ולא החוקר המיוחד ממשרד הרווחה) סבר כי מדובר באדם עם מוגבלות.
האחראית לתחום אנשים עם מוגבלות בפרקליטות מחוז תל אביב ציינה בדצמבר 2015 כי פעמים רבות עבירות מבוצעות בידי נאשמים ש אינם מוכרים או מטופלים על ידי גורמי הטיפול בקהילה, כלומר אינם מחזיקים באבחון רשמי.
באוקטובר 2017 הבהירה נציגת שח"ם כי במקרים שיש בהם אינדיקציה למוגבלות שכלית, ברירת המחדל היא העברת החקירה מהמשטרה לשח"ם .
התניית חקירתו של אדם עם מוגבלות בידי חוקר מיוחד בשח"ם בהמצאת אבחון רשמי של מוגבלותו, עלולה להביא לכך שאנשים עם מוגבלות שכלית ייחקרו בידי חוקר משטרה ולא בידי חוקר מיוחד.
יש לציין כי נהלי המשטרה ונהלי שח"ם אינם מסדירים את אופן קבלת המידע המצוי במשרד הרווחה על מוגבלותו של אדם, לשם החלטה מי יחקור אותו.
בתשובתו לביקורת מדצמבר 2018 כתב משרד הרווחה כי שח"ם מקבל הפניות לחקירה בידי חוקר מיוחד על בסיס מגוון סוגי מסמכים, גם ללא אבחון רשמי.
בתשובת משטרת ישראל נמסר כי המשטרה תבחן מול משרד הרווחה את הצורך בהסדר מובנה, לשם זירוז הטיפול בתיקים אלה בכל אחד מהגופים ובממשקי העבודה ביניהם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולשח"ם, שעליהם לקבוע במשותף עם הפרקליטות אילו מסמכים נדרשים להפניה לחוקר מיוחד, כדי שתובטח חקירה של כל אדם עם מוגבלות שכלית בידי החוקרים המתאימים, כנדרש בדין.
על שח"ם ועל המשטרה לקבוע הסדר לקבלת מידע רלוונט י ממשרד הרווחה, ולה בטיח הכרעה מהירה וברורה בעת מחלוקת על זהותו של הגורם החוקר.
לפי האמנה, הבטחת נגישות לצדק לאנשים עם מוגבלות טעונה התאמות שיקלו את תפקודם האפקטיבי כמשתתפים בהליכי חקירה.
לפי חוק חקירה והעדה, חוקר מיוחד חייב להסביר לנחקר, בלשון המובנת לו, את זכות השתיקה הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |207 .
המוקנית לו על -פי דין.
אי-אזהרה של חשוד בטרם חקירתו פוגעת פגיעה מהותית בזכויותיו, ועשויה לשלול ממנו את האפשרות להבין את המצב לאשורו ולבחור מרצונו בקו הגנתו.
בשים לב לסיכון המוגבר להודאת שווא בידי אנשים עם מוגבלויות מסוימות18, על גורמי האכיפה מוטלת חובת זהירות מוגברת להקפיד בחקירה על זכויותיהם19.
ביולי 2017 הכין שח"ם נוסח אזהרת חשוד המותאם לאנשים עם מוגבלות שכלית, והוא מנחה את עובדיו להשתמש בו .
הליך דומה להתאמת הנוסח לקטינים נעשה בשיתוף עם משרד המשפטים ואף עוגן בתקנות בשנת 201820 .
שח"ם כתב למשרד מבקר המדינה כי בכוונתו לפנות למשרד המשפטים כדי לאשר את הנוסח שהכין.
נמצא כי משטרת ישראל לא עיגנה בנהליה אזהרת חשוד בנוסח המותאם לאנשים עם מוגבלות לפי סוג מוגבלותם, כנדרש בדין הישראלי ובאמנה הבין-לאומית.
המשטרה אף אינה משתמשת באזהרת חשוד של שח"ם המותאמת לאנשים עם מוגבלות שכלית.
נוסף על הפגיעה בזכויותיהם של נחקרים שנחקרו בידי המשטרה ללא אזהרה מותאמת, עולה חשש להפלייתם של נחקרים עם מוגבלות שכלית שנחקרים בידי ה משטרה לעומת הנחקרים בידי שח"ם.
בתשובתה כתבה המשטרה כי אזהרת חשודים עם מוגבלות נעשית בהתאם לדרישות החוק וכי יש שוני מובנה בין חקירות בידי חוקר מיוחד ובין חקירה בידי חוקר משטרה.
נוסח אזהרת חשוד עם מוגבלות שכלית צריך להיבחן על ידי משרד המשפטים, ומשיאושר, ייבחן הנוסח בידי הגורמים המקצועיים במשטרה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עליה לעגן בנהליה נוסחים לאזהרת חשוד המותאמים למוגבלויות שונות.
מוצע למשטרה לאמץ את הנוסח של שח"ם או לנסח בעצמה נוסח שיתאים לאנשים עם מוגבלות שכלית.
המשטרה נדרשת להכין נוסח שיתאים לאנשים עם מוגבלות נפשית.
חיפוש אצל אדם עם מוגבלות .
דיני החיפוש במשפט הישראלי נועדו לאפשר למשטרה לפעול בצורה יעילה ואפקטיבית, ללא פגיעה בזכויות הפרט שמקנה חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
18 דוח ועדת גולדברג לעניין הרשעה על סמך הודעה בלבד, פורסם בשנת 1994 ,עמ' 41 , 19 ע"פ 4275/16 פלוני נ' מ"י , פורסם במאגר ממוחשב מיום 09.
2017 ; ע"פ 1094/07 'דדון נ מ"י, פורסם במאגר ממוחשב מיום 08.
07, )תפ"ח (ב"ש 67631 -12-15 מ"י נ' נמרי , פורסם במאגר ממוחשב מיום 17.
20 ,)תקנות לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים)(נוסח הודעה לילד חשוד על זכויותיו בטרם חקירתו התשע"ח-2018 .
יש סוגים שונים של חיפוש, במידות שונות של פגיעה: חיפוש על פני גופו של אדם, בכליו או בגופו.
חיפוש ראיות בגופו של אדם הוא פעולה פוגענית יותר 21 .
חיפוש שנערך שלא כדין עלול בנסיבות מסוימות להוביל לפסילת הראיות שנאספו באמצעותו22.
מכאן החשיבות הרבה של אופן ביצוע החיפוש וחוקיותו תקנות השירות מחייבות כי שירות הניתן לכל הציבור, יינתן לאנשים ע ם מוגבלות בהתאמה למוגבלותם.
התאמת הפעלתן של סמכויות חיפוש שונות תמנע את הפלייתם של אנשים עם מוגבלות המקשה עליהם להבין או להביע את דעתם, שכן החיפוש מותנה בהבנה של האדם את המצב ואת הפעולה הנדרשת ובקבלת הסכמתו מדעת או סירובו מדעת.
בחלק הארי של החיפושים שהמשטרה מוסמכת לערוך ללא צו שיפוטי (חיפוש בהסכמה על פני גופו של אדם ובכליו, חיפוש בגופו של חשוד וחיפוש בגופו של אדם שאינו חשוד23), שוטר נדרש להסביר לאדם את זכויותיו ולקבל את הסכמתו מדעת.
בנוהלי המשטרה לא מפורטות הדרכים ששוטר נדרש לנקוט כדי לוודא שאדם עם מוגבלות יודע את זכויותיו ושהסכמתו התקבלה מדעת.
הנהלים מצביעים רק על הצורך במתן הסבר מותאם לאנשים עם מוגבלות שכלית, עיוורון או חירשות , בעניינן של סמכויות חיפוש מסוימות בלבד , ואינם מסדירים כלל התאמה לאנשים עם מוגבלות נפשית.
בתשובת המשטרה נכתב כי כדי לוודא שהאדם נותן את הסכמתו החופשית לכל פעולה שמגבילה את חירותו ומחייבת הסכמה, היא תנסח הסבר בלשון מובנת לשם קבלת הסכמה לחיפוש, שאלות מותאמות לאנשים עם מוגבלות ונוסח לווידוא הבנתן וכן דף הסברים מפורט עם מקרים ותגובות.
עוד צוין כי ההנחיות לשוטרים בנושא ישולבו בנוהל מתאים.
לפי תקנות השירות, מידע הנמסר לכלל הציבור ומידע הנמסר לאדם באופן פרטני, יועבר לאדם עם מוגבלות תוך התאמתו באמצעי עזר או בשירות עזר המתאים לו, כגון כתב ברייל, דפוס נגיש24, תרגום לשפת הסימנים במגע25 וכיו"ב.
ההתאמות יינתנו לבקשת האדם עם המוגבלות, בתוך זמן סביר לפי העניין, חלקן תוך שלושה שבועות לכל היותר.
21 ע"פ 1641/04 לוין נ' מ"י, פ"ד נט( 3 )785 (2004 ); רע"פ 10141/09 בן חיים נ' מדינת ישראל, פורסם במאגר ממוחשב מיום 06.
22 ע"פ 5121/98 יששכרוב נ' התובע הצבאי הראשי, פ"ד סא( 1 )461 (2006.
) 23 ,]נוסח חדש[ )פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפושהתשכ"ט -1969, וחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי), התשנ"ו -1996.
התאמות בגודל הכתב ובצבעו לאנשים עם לקויות ראיה 25 .
שפת סימנים תוך שימוש במגע משמשת כדרך תקשורת לאנשים עם חירשות ועיוורון הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |209 .
משטרת ישראל אינה מחזיקה בכל אמצעי העזר שזמינותם נדרשת לאנשים עם מוגבלות לפי התקנות ואף לא פעלה ליצירת התקשרות עם ספקים לאספקתם.
ללא היערכות מראש לא תוכל המשטרה להיענות לבקשה לשימוש באמצעי עזר כגון שימוש בכתב ברייל או בדפוס נגיש, בלוח הזמנים הקבוע בתקנות.
בתשובתה מסרה המשטרה כי התאמות הנגישות הפיזיות של מתקני משטרת ישראל טרם הסתיימו, אך נרכשו 145 .
ערכות שמע לכבדי שמיעה על המשטרה לפעול בהקדם האפשרי להשלמת הפעולות הדרושות להחזקת כלל אמצעי העזר הנדרשים על פי דין.
בשים לב לכך שהליך רכישת ם של אמצעי העזר ושירותי העזר לא הסתיים, יהא עליה לעדכן את פקודת הנגישות עם השלמת הרכישה, להפיץ את העדכון לכלל השוטרים ולפרסמו לציבור.
החוק מחייב שחקירת חשוד תיערך בשפה שהוא מבין ודובר, לרבות שפת הסימנים26 .
ואולם בביקורת נמצאו מקרים שהמשטרה לא עמדה בהם בחובתה זאת.
מערכת של כלי עזר לתקשורת עם אדם המתקשה בדיבור מבוססת על כרטיסיות או תוכנת מחשב (להלן - תת"ח).
אנשים עם מוגבלות בתקשורת הנדרשים להשתמש בתת"ח בהתנהלותם היומית מחזיקים במערכת כזאת, המקיפה בדרך כלל אוצר מילים המשמש את האדם בחיי היום -יום.
המערכת האישית אינה מות אמת להליכי חקירה, הכרוכים בפירוט רב ובמילים שאינן נדרשות בהתנהלותו הרגילה של אדם.
בשנים 2013 - 2016 הוכשרו כמה חוקרים מיוחדים משח"ם בחקירה הכוללת שימוש בתת"ח.
משטרת ישראל אינה מחזיקה באמצעי תת"ח ואינה משתמשת בהם בחקירותיה.
נוהל חקירות אינו מפרט כיצד חוקר משטרה נדרש לערוך חקירה של אדם עם מוגבלות בתקשורת, אלא רק מפנה את החוקר להתייעצות עם האחראי המחוזי לחקירות מיוחדות.
ממשטרת ישראל נמסר כי בשים לב למורכבות החקירה של אנשים עם מוגבלות בתקשורת ובשל המיומנות המיוחדת הנדרשת לחקירה , תוך שימוש באמצעי תת"ח, שח"ם החליטה שחקירות מסוג זה י יערכו בידי חוקרים מיוחדים בלבד, ולא בידי חוקרי משטרה.
26 סעיף2 לחוק סדר הדין הפלילי (חקירת חשודים), התשס"ב-2002 , תקנה39 לתקנות השירות מפרטת את ההתאמות הנדרשות בחקירה.
על משטרת ישראל ושח"ם לתת ביטוי להסדר זה בנוהל משותף בהיר.
שפת הסימנים אינה שפה אוניברסלית; לקהילות החרשים השונות יש שפות סימנים שונות הנבדלות זו מזו באוצר המילים שלהן ובהיבטים מסוימים של המבנה הדקדוקי .
בפסק דין משנת 201327 קבע בית המשפט העליון כי ראוי שתעמוד לנגד עיניה של המשטרה ההבחנה בין תרגום לשפת הסימנים העברית ובין תרגום לשפות סימנים אחרות, וכי כאשר היא עושה שימוש בשירותיו של מתרגם לשפת הסימנים, תקדים ותוודא התאמה של התרגום לשפת הנחקר.
נוהל חקירות של משטרת ישראל מעגן את החובה לחקור אדם עם מוגבלות בעזרת אמצעי עזר או שירותי עזר.
ואולם אין בנוהל התייחסות להתאמת התרגום לשפת הסימנים של הנחקר.
המשטרה לא הקימה מאגר מתורגמנים לשפות הסימנים השונות, ולא דאגה לזמינותם של מתורגמנים לשפות הסימנים בכל תחנות המשטרה ובתוך זמן סביר.
למשל, בשנת 2017 נעצר אדם חירש אילם ונאלץ להמתין תשע שעות עד שהגיע מתורגמן, שבהיעדרו לא התאפשר לחקור את החשוד ואף לא להסביר לו את הסיבה למעצרו.
משנודע לבית המשפט כי יחלפו כמה ימים עד חקירתו של האיש, בשל הצורך בתיאומה עם שח"ם וזימון מתורגמן לשפת הסימנים המתאימה, החליט על שחרור החשוד ממעצר.
בתשובת המשטר ה נמסר כי תקלות בתרגום חקירות לשפת סימנים התרחשו במקרים ספורים בלבד.
היא הוסיפה כי ביולי 2018 התקשרה עם חברה למתן שירותי תרגום לכל השפות, לרבות שפות הסימנים השונות, והחברה מחויבת לשלוח מתרגם ליחידה המבקשת עד שלוש שעות מקבלת בקשתה.
על המשטרה לפקח באופן שוטף שהתרגום לשפות הסימנים בחקירותיה מותאם לשפת הסימנים של הנחקר, וכי שירות התרגום זמין ומתקיים בהתאם להתחייבות שניתנה בהסכם.
27 ע"פ 8274/13 מ"י נ' אבו ראס, פורסם במאגר ממוחשב מיום 12.
הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |211 .
התייעצות מקצועית - גורמי חקירה .
תכליתה של החקירה המשטרתית היא איסוף ראיות עד להשלמת ה"פאזל" הראייתי וחשיפת האמת העובדתית במלואה 28 .
הכשרת החוקרים המשטרתיים מבססת את מומחיותם בתחום ההליך הפלילי והכשרת החוקרים המיוחדים מבססת את מומחיותם בשיטות התקשורת עם אנשים עם מוגבלות שכלית.
במסגרת פעילות הפורום ציינו גורמי הפרקליטות, המשטרה ושח"ם כי יש פערים מקצועיים בין החקירות שנערכות במשטרת ישראל ובין החקירות הנערכות בשח"ם, ונדרשת התייעצות בין הגורמים השונים על אופן ביצוען של חקירות.
גורמי האכיפה העלו הצעות שונות לקיום התייעצות מקצועית ביניהם, כגון קביעה ב נוהל משטרתי כי בחקירות של נפגעי עבירה עם מוגבלות י מונה פרקליט מלווה מתחילת החקירה; ליווי של חוקר מיוחד או איש מקצוע מתחום המוגבלויות לנחקר עם מוגבלות.
בשנים 2016 ו-2017 עלו בפורום עמדות מנוגדות בדבר הצעה כי המשטרה תתייעץ עם הפרקליטות לפני מעצר של אדם עם מוגבלות.
נמצא, כי בחלוף הזמן, נזנחו הצעות הפורום והסניגוריה שתתבצע התייעצות של גורמי החקירה עם גורמי מקצוע, עם חוקרים מיוחדים ועם הפרקליטות ולא התקבלה החלטה בנושא.
משטרת ישראל ושח"ם השיבו כי יש שיתוף פעולה הדוק בין המשטרה, שח"ם והפרקליטות.
המשטרה הוסיפה כי התייעצויות מתקיימות עם הגורמים הרלוונטיים לפי הצורך.
מבקר ה מדינה מעיר ל משטרת ישראל , לפרקליט המדינה ולשח"ם כי עליהם להסדיר את דרכי ההתייעצות לגבי אופן ביצוע חקירות: לקבוע את הגורמים שיוכלו לייעץ, את הנושאים המצריכים התייעצות ואת שלבי ההליך שנדרשת בהם התייעצות.
יידועם של נפגעי עבירה .
נפגע עבירה זכאי לקבל מידע על זכויותיו כנפגע עבירה ועל התנהלותו של הליך פלילי29, על סמך ההכרה ששיתוף הפעולה שלו חיוני לפעולה יעילה ותקינה של מערכת אכיפת החוק.
השגת שיתוף הפעולה מצריכה היערכות המביאה בחשבון את מצוקתו, את צרכיו ואת המחויבות לסייע לו.
28 דנ"פ 5852/10 ,מ"י נ' שמש פ"ד סה(2 )377 ', פס1 לפסק דינה של הנשיאה השופטת ארבל (2012 .
) 29 חוק זכויות נפגעי עבירה, התשס"א-2001 .
לה מענה זמין ומיידי .
לפי פקודות המשטרה ונהליה, נפגע עבירה זכאי לקבל דפי מידע המפרטים את זכויותיו, את שלבי ההליך הפלילי וכיו"ב.
החוקר מעביר את דפי המידע במעמד קבלת התלונה.
על פי תקנות השירות, נותן שירות יספק לאדם עם מוגבלות מידע30, המיועד לציבור או נמסר באופן פרטני, באמצעות התאמות נגיש ות שונות, לרבות דפוס נגיש, פישוט לשוני, קובץ קול, קובץ דיגיטלי הניתן להקראה, כתב ברייל וכיו"ב, אם הדבר התבקש.
נמצא כי משטרת ישראל ביצעה התאמות לעיוורים בלבד בדפי המידע לנפגעי עבירה, ואף זאת רק בחלק מהדפים.
אין בידי המשטרה מענה זמין ומיידי ליידוע של נפגעי עבירה עם מוגבלות אחרת, כנדרש בתקנות.
כדי להיענות להם תידרש המשטרה לפתוח בהליכי רכש מגורמי חוץ, דבר שעלול לעכב את מתן השירות.
משטרת ישראל מסרה כי תבחן את התאמתם של כל דפי המידע הנמסרים לנפגעי עבירה, בכלל אמצעי העזר הקיימים, כך שנפגעי עבירה עם מוגבלות יקבלו את המידע המותאם עם הגשת תלונתם.
על המשטר ה להתאים את כל דפי המידע הנמסרים לנפגעי עבירה, בכל התאמות הנגישות שהתקנות מחייבות אותה.
בקרת משטרת ישראל על עמידתה בדרישות הדין .
על פי תקנות השירות, אחת לחמש שנים נותן שירות חייב לבדוק את עמידתו של השירות המותאם שהוא מספק (באמצעות אמצעי העזר, שירותי עזר, נהלים וכיו"ב) בתקנות.
נמצא כי המשטרה ערכה בקרה בתחנות ספורות בלבד.
היא בדקה בהן תיקים שהיו מעורבים בהם אנשים עם מוגבלות ואת עמידתן של התחנות בדרישותיו של חוק חקירה והעדה, אך לא בדקה אם עמדו בהוראותיהן של תקנות השירות.
נוהלי המשטרה קובעים כי מתפקידם של קציני נפגעי עבירה מחוזיים לייעץ למפקדים בנושא חקירות אנשים עם מוגבלות, ומטילים עליהם את האחריות לקיים בקרות בתיקי חקירה שהחשוד בהם או נפגע העבירה הם אנשים עם מוגבלות שכלית או נפשית.
למעט מידע המסופק באינטרנט הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |213 .
משטרת ישראל לא קבעה מדדים להיקף הבקרות ולתדירותן, הן לגבי העמידה בחוק חקירה והעדה והן לגבי העמידה בתקנות השירות.
ממשטרת ישראל נמסר, כי מונו אחראים לבחינה מחודשת של תוכנית הבקרות הקיימת ולקביעת תבחינים לבקרות על יישומם של חוק חקירה והעדה והתקנות.
עוד נמסר כי המשטרה תישקול לכלול בתוכנית הבקרות איסוף מידע מפרקליטות המחוז הרלוונטית על טענות בדבר אי-עמידה בחוק חקירה והעדה.
המשטרה נדרשת לעמוד בהוראות תקנות השירות, המחייבות בדיקה תקופתית של עמידתה בהוראות התקנות.
עוד עליה לוודא כי הבדיקה תיעשה בהתאם להוראות נציבות שוויון זכויות לגבי אופן ביצועה.
כמו כן עליה לערוך בקרה אפקטיבית על יישומו של חוק חקירה והעדה.
על ההשלכות האפשריו ת הקשות של אי -התאמת נגישות לאנשים עם מוגבלות ניתן ללמוד מן המקרה שלהלן.
ביוני 2014 עצרה ה משטרה צעיר עם מוגבלות על הרצף האוטיסטי.
הצעיר נחקר בידי חוקר משטר ה ולא בידי חוקר מיוחד , ובלי שהחוקר יידע אותו על זכאותו להתאמות.
אזהרתו לא הותאמה למוגבלותו והאפוטרופוס שלו לא יודע על מעצרו ועל חקירתו אלא לאחר סיום החקירה.
בדוח המוקלד המתעד את חקירתו צוין בכתב יד שהצעיר נשאל אם יש לו מוגבלות נפשית.
ביוני 2015 , במהלך הדיונים המשפטיים בתיק, התאבד הצעיר בבית הוריו.
הסניגוריה הציבורית, שייצגה את הצעיר, כתבה בדצמבר 2015 למשנה ליועץ המשפטי לממשלה (פלילי), לפרקליט המדינה, לראש אגף חקירות ומודיעין ולראש חטיבת התביעות במשטרה, על " כשלים בטיפול באנשים על הרצף האוטיסטי בהליכים פליליים ", תוך התייחסות למקר ה זה .
בעקבות הפניה, בפברואר ובספטמבר 2016 דנו נציגים של גורמי אכיפת החוק בקשיים ביישומו של חוק חקירה והעדה והפיקוח עליו, ובצורך בהתאמות נגישות לאנשים על הרצף האוטיסטי.
המפכ"ל מינה בפברואר 2016 ועדה לבדיקת המקרה (להלן - הוועדה הבודקת), שהגישה את מסקנותיה בדצמבר 2016 " ,.
לפי המסקנותהמידע בדבר היותו בעל מוגבלות שכלית לא היה ידוע לכל אורך הדרך לגורמי החקירה ולא היה ידוע הצורך בחקירתו ע"י חוקר מיוחד".
ואולם, מתיק החקירה עולה כי ביום מעצרו נחקר הצעיר באזהרה בידי חוקר משטרתי כמחצית השעה וכי 50 דקות לאחר סיום חק ירתו נערך לצעיר עימות עם המתלונן, שהסתיים בשעה 20:10 .
מיד בתום פעולות החקירה, בשעה 20:10 , כתב קצין המשטרה הממונה על החקירה דוח וציין בו כי העביר את בקשת הצעיר למינוי סניגור וכי "קיים חשש שהעצור " (לא צוין בדוח נמען ___מפגר ועל כן נמסרה הודעה על מעצרו ל ההודעה).
נמצא כי עובדות אלה כלל אינן מוזכרות בדוח של הוועדה הבודקת.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי לנוכח המסמכים בתיק החקירה ובשל העובדה שקצין המשטרה הממונה על החקירה ציין כי "קיים חשש שהעצור מפגר", לא ניתן לקבל את קביעת הוועדה הבודקת ש"המידע בדבר היותו בעל מוגבלות שכלית לא היה ידוע לאורך הדרך".
בתשובתה כתבה המשטרה שגם אילולא קבעה הוועדה כי "המידע בדבר היותו בעל מוגבלות שכלית לא היה ידוע לאורך הדרך", לא היה הדבר משנה את מסקנותיה ואת הפעולות שנגזרו מהן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי תשובתה מעלה קשיים ותהיות על נכונותה להגיע לחקר האמת במקרה זה, ועל החשיבות המועטה שהיא מייחסת לצורך לוודא אם המידע שהיה בידי הוועדה היה אמיתי ומלא.
הוועדה הבודקת מצאה שבתיק החקירה המדובר, ובכמה תיקים שקדמו לו, לא נחקר הצעיר בידי חוקר מיוחד כנדרש.
בדוח הוועדה הוזכר תיק חקירה קודם של הצעיר, משנת 2011 ,, שצוין בו כי מדובר בחשוד עם מוגבלות שכלית ושופטת שדנה בתיק העירה שבחקירת הצעיר פעלה המשטרה בצורה בלתי הולמת ובחוסר הגינות.
בתשובת המשטרה מפברואר 2019 נכתב, כי ועדת הבדיקה שמונתה בחנה לעומק את המקרה וניתחה את כל התיקים הרלוונטיים לעניין, כך שכל המידע היה בפניה ונבחן על ידה.
כמו כן, הוועדה המליצה המלצות מערכתיות רחבות ומקיפות וגם המלצות אישיות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי לנוכח הממצאים שעלו לעיל אין לקבל את האמור בתשובתה ועליה לשוב ולמנות גורם שיבחן את פרטי המקרה, ומן הראוי שתיידע את משפחת הצעיר בכל שלבי הבדיקה.
 הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |215 .
פרק זה מעלה ליקויים בהתנהלות המשטרה בטיפולה באנשים עם מוגבלות המעורבים בהליכים פליליים.
המשטרה לא השלימה את חובתה להתאים נהלים למתן שירות לאנשים עם מוגבלות ולא סיימה להכשיר את השוטרים והחוקרים הבאים עימם במגע.
ליקויים נמצאו גם בזיהוי אנשים עם מוגבלות, בהפנייתם לחוקר מיוחד, באזהרתם, בחיפוש על גופם ובשימוש באמצעי עזר.
על המשטרה לפעול לאלתר לתיקונם של ליקויים אלה, על מנת להבטיח את זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות.
ממשקים בין גורמי החקירה ובין גורמי התביעה .
ככלל, ממצאי החקירה של המשטרה מועברים לגורמי התביעה (פרקליטות או תביעה משטרתית), הבוחנים אותם ומחליטים אם להגיש כתב אישום או לסגור את התיק.
במסגרת בחינה זאת התובע בודק גם אם חלות חבויות מיוחדות מכוח חוק כלפי מי מן המעורבים בתיק החקירה.
לבחינת יישומו של חוק חקירה והעדה ולשם הפקת לקחים מפעילותם המשותפת של גורמי אכיפת החוק, נדרש איסוף נתונים מסודר, המאפשר ניתוח והסקת מסקנות.
משנת 2008 התריעה ועדת חוקה חוק ומשפט של הכנסת על היעדר מסד נתונים מסוג זה, חרף חשיבותו הרבה וחרף החלטות חוזרות ונשנות שגורמי אכיפת החוק יאספו נתונים אלה באופן סדור 31.
:משטרת ישראל משנת 2013 נוהל חקירות של המשטרה מחייב תיעוד של העובדה שנחקר הוא אדם עם מוגבלות במערכת הממוחשבת של המשטרה, בציון סוג המוגבלות של הנחקר.
,בכמה ישיבות משותפות של הפרקליטות שח"ם ומשטרת ישראל שנערכו בשנים 2013 - 2016 , עלה הצורך בהוספת חיווי בתיקי המשטרה והפרקליטות שמעורבים בהם אנשים עם מוגבלות, לשם בחינת עמידתם בחוק חקירה והעדה .
בנובמבר 2014 , בסיכום דיון בראשותו של המשנה לפרקליט המדינה (עניינים פליליים) דאז , נקבע כי "קיים קושי באיסוף נתונים שיטתי בתחום, ובהעברת מידע ונתונים בין הגופים השונים - המשטרה, הפרקליטות, משרד הרווחה והנציבות.
הוסכם כי להעברת המידע ושימורו ישנה חשיבות רבה.
נדרש ממשק מחשובי באמצעותו ניתן יהיה לאסוף את הנתונים, להעבירם בין הגופים (בהתאם למגבלות החוק כמובן), ולנתחם".
31 פרוטוקולמס' 406 , בישיבת ועדת חוקה, חוק ומשפט מעקב אחר יישום חוק הליכי חקירה והעדה (התאמה לאנשים עם מוגבלות שכלית או נפשית), התשס"ו-2005 ,ינואר 2008 ; פרוטוקול מס' 108 , בישיבת ועדת חוקה, חוק ומשפטמעקב אחר יישום חוק הליכי חקירה והעדה (התאמה לאנשים עם מוגבלות שכלית או נפשית), התשס"ו -2005 , נובמבר 2009; 'פרוטוקול מס 267 , בישיבת ועדת חוקה, חוק ומשפט מעקב אחר יישום חוק הליכי חקירה והעדה (התאמה לאנשים עם מוגבלות שכלית או נפשית), התשס"ו-2005 , נובמבר2010 .
הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |217 .
עוד סוכם שנציגי המשטרה והפרקליטות יקדמו פתרון מחשובי לסימון של כל תיק שנחקר בו אדם עם מוגבלות שכלית בידי חוקר מיוחד, וייבחנו גם אפשרויות לסימון של תיקים שנחקר בהם אדם עם מוגבלות נפשית.
בשנים האחרונות משטרת ישראל לא קיימה את הוראותיו של נוהל חקירות, המחייב לתעד את העובדה שהנחקר הוא אדם עם מוגבלות במערכת הממוחשבת של המשטרה, בציון סוג המוגבלות של הנחקר.
רק ביוני 2017 הונחו גורמי המחשוב במשטרה להפעיל חיווי על מוגבלותו של אדם במערכת הממוחשבת, כדי שאם יוזנו בה פרטיו בעתיד, יוצג החיווי.
בתשובתה כתבה משטרת ישראל כי החלה לאחרונה בעבודת המטה שתוביל להצגת חיווי על מוגבלות שכלית של נחקר ולהתראה כל אימת שייחקר אותו אדם בתיקים אחרים, אך אין מקום לתיעוד מוגבלות שאינה מוגבלות שכלית.
מן הראוי שהמשטרה, בהתייעצות עם משרד המשפטים, תבחן כיצד ניתן להתגבר על מורכבות הנושא ולמצוא את הדרך לתעד חקירות שנעשו בהן התאמות לאנשים עם מוגבלות.
העברתו של תיק חקירה מהמשטרה לפרקליטות פירושה העברת תיק חקירה פיזי מנייר והעברתם של נתונים טכניים בלבד בממשק אוטומטי בין המערכות הממוחשבות, כגון פרטי המעורבים, מספרי התיק וכיו"ב.
נמצא כי משטרת ישראל מעבירה לפרקליטות תיקי חקירה פיזיים ללא סימונם כתיקים שמעורב בהם אדם עם מוגבלות, ואינה מעבירה מידע זה לפרקליטות במערכות הממוחשבות.
בנסיבות אלה קיים חשש שהמידע על מעורבותו בתיק של אדם עם מוגבלות יהיה ידוע לחוקרים אך לא יירשם בתיק או שיופיע במובלע רק במסמכי התיק.