HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
85 ראו למשל את פסק דינה של השופטת ארד בע" ע 1460/01 'סלאח אבו עוואד נ מואייד עמאשה ושני אח', תקדין.
ובכירותו, היה על משרד המשפטים ועל הנצי בות לבדוק את הטענות לעומק על מנת להפריכן או לאמת את נכונותן, ורק בעקבות תוצאות הבדיקות היה עליהם להחליט על דרך פעולתם.
ועדות איתורבשירות הציבורי 81 .
אולם הבדיקה העיקרית שעשה היועץ המשפטי של הנציבות, בהתייעצות עם המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, הייתה פנייה למועמד עצמו וקבלת תשובותיו על הטענות שהועלו נגדו, ללא מאמץ סביר לבדוק את נכונותן אצל הגורמים הנוגעים בדבר - ציבוריים או פרטיים.
יצוין כי משרד מבקר המדינה בדק את אחת הטענות המרכזיות שהועלו בתלונות ולא מצא לה אישוש.
במקרה אחר שנבחן ביקשה ועדת האיתור מהיועץ המשפטי שלה להציג לה חוות דעת משפטית ל גבי מידע שהתקבל בוועדה על המועמד עקב כתבה עיתונאית שהתפרסמה באותה עת בעניינו.
נוכח בכירותה של המשרה היה על היועץ המשפטי לוועדה להציג בפניה כל חומר הנוגע לתפקודו של המועמד בעת שירותו בשירות המדינה ובכלל זה דוח ביקורת של מבקר הפנים של המשרד הממשלתי שבו היה המועמד ראש אגף בעבר ואת תוצאות הבדיקות שנעשו בעקבות הדוח.
ואולם לא נמצא מסמך של היועץ המשפטי של ועדת האיתור עם התייחסות משפטית, כפי שביקשה הוועדה להציג לפניה.
היועץ המשפטי של הוועדה אף לא הציג לה את דוח הביקורת הפנימית ואת תוצאות הבדיקות שנעשו בעקבותיו, ובכך מנע ממנה קבלת תמונה מלאה על כישוריו של המועמד ומנע מהמועמד הזדמנות נאותה להתייחס לכל פריט מידע שהוועדה תבחר להציג בפניו.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש חשיבות עליונה בהבאת כל המידע הרלוונטי על מועמדים למשרות בכירות בפני ועדת האיתור, בפרט בכל הנוגע לתפקידים שאותם מילאו בשירות המדינה, ובמתן הזדמנות למועמדים להגיב על המידע על מנת שלוועדה תהיה תמונה מלאה ומאוזנת על המועמדים.
יצירת מצג של הקמת ועדות איתור ברוח החלטת הממשלה .
כאמור, עם הקמת ועדת איתור אמורים הנציבות והמשרד הרלוונטי או התאגיד לפרסם הודעות בדבר המשרה הפנויה ובדבר הקמת ועדת איתור.
משרד הבינוי והשיכון פרסם בינואר 2008 בעיתונות פניה לאיתור מועמדים לתפקיד מנהל ממ"י והודעה של השר על הקמת ועדה לאיתור מועמדים למילוי המשרה.
הנציבות ומשרד האוצר פרסמו ביולי 2009 בעיתונות פניה לאיתור מועמדים לתפקיד מנהל רשות ה חברות הממשלתיות והודעה של מנכ"ל משרד האוצר על הקמת ועדה לאיתור מועמדים לאיוש המשרה.
הפניות לציבור עוצבו ונוסחו בדומה לפניות של ועדות איתור בשירות המדינה.
ההודעות לציבור על הקמת שתי הוועדות הוולונטריות בשירות המדינה יצרו בציבור תחושה והבנה כי לכאורה הן פועלות ברוח הכללים שקבעה הממשלה, כך שלמעשה בעיני הציבור הוועדות הוולונטריות נחזו בפרסומים לוועדות איתור כאלה; אולם הן לא פעלו כך.
הן הציגו לשרים 82 דוח שנתי61ב .
כמה מועמדים, ביניהם גם בעלי זיקה לשרים, כך שהשרים עצמם יכלו לבחור את המועמדים, ויש בכך כדי לפגוע באמון הציבור במנגנון ועדות האיתור, בפרט באנשים שהגישו את מועמדותם למשרות בהנחה שמדובר בהליך תחרותי והוגן - ולא היא.
ועדות איתורבשירות הציבורי 83 .
 ועדות האיתור הוולונטריות שנבדקו לא פעלו ברוח הכללים שקבעה הממשלה בהחלטות 345 ו-2541 , אשר נועדו להבטיח את בחירת המועמד המתאים מבין הכשירים תוך שמירה על שוויון הזדמנויות כדי למנוע חשש למינויים משיקולים זרים.
כל ועדת איתור פעלה לפי כללים משלה, והתוצאה הייתה שבסופו של ההליך בחרו השרים במועמדים בעלי הזיקה אליהם.
המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 כי ועדות איתור וולונטריות שונות לגמרי מוועדות איתור המוקמות לפי החלטות הממשלה; בעוד שוועדת איתור המוקמת לפי החלטות 345 ו- 2541 מקיימת בעצם מכרז משוכלל בהליך המשמר בעיקרו את עקרונות המכרז, הרי שוועדת איתור וולונטרית היא כלי עזר מקצועי המסייע לשר במינוי שהוא בסמכותו, אם כי גם ועדה כזו פועלת תוך מתן הזדמנות שווה.
בתשובתו מפברואר 2010 הוסיף המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) כי במקרים שבהם החוק אינו מחייב הקמת ועדת איתור, ושרים החליטו להקים ועדות איתור וולונטריות, יש קושי משפטי לקבוע כי הן מחויבות לפעול אך ורק כמקובל לגבי ועדות איתור רגילות, שכן לכאורה יכולים היו להימנע לחלוטין מהקמת ועדת איתור; לכן נוצר לעתים שוני בדפוסי הפעולה של ועדות האיתור הוולונטריות לעומת ועדות האיתור הרגילות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 ציין המשנה לנציב כי הוא תומך בכך שתישקל "קבלת החלטת ממשלה לפיה כאשר השר הממונה יחליט על קיום הליך של ועדת איתור למרות שעל פי החוק והכללים איננו חייב לעשות זאת, אזי ההליך עצמו יהא על פי הנדרש בוועדות האיתור המאושרות על ידי הממשלה.
במקרה זה, ברור לכל כי כל הכללים המחייבים יחולו גם על ועדת איתור וולונטרית".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי כל ועדת איתור בשירות הציבורי תפעל בהתאם לעקרונות היסוד ולעיקרי הכללים שקבעו הממשלה והיועץ המשפטי לממשלה, בין שהוקמה על פי החלטת ממשלה ובין שהיא וולונטרית.
בהיעדר חובה להקמת ועדת איתור לאיוש משרה מסוימת בהחלטת ממשלה, רשאי הגורם הממנה להסתייע במנגנון שונה לבחירת המועמד שימונה למשרה, ובלבד שיינקט הליך תחרותי ראוי והוגן.
אולם בעת שנעשה שימוש במונח "ועדת איתור" להליכי בחירה שונים, יש בו כדי להטעות את הציבור על ידי יצירת מראית עין של שימוש במנגנון תחרותי והוגן שכללי עבודתו נקבעו בהחלטות הממשלה - ולא היא.
הפעלת ועדות איתור בשירות המדינה .
אישור פרטני של משרות המיועדות לאיוש באמצעות ועדות איתור .
תהליך אישור משרה שתאויש באמצעות ועדת איתור ראשיתו בפניית המשרד הממשלתי לנציבות; הנציבות והמשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) מחווים את דעתם על הבקשה, וזו מו עברת לבחינת ועדת השירות.
הוועדה מחליטה אם להמליץ לממשלה על איוש המשרה באמצעות ועדת איתור ועל הרכב הוועדה לאיוש כל משרה.
מן הראוי שהחלטות ועדת השירותיהיו ענייניות, יתקבל ו על סמך אמות מידה ברורות ואחידות לכל המשרות ויחולו באותו אופן על משרות מקבילות במשרדים שונים.
נמצא שוועדת השירות קיבלה החלטות לאיוש משרות באמצעות ועדות איתור עקב פניות חוזרות ונשנות של משרדים ממשלתיים.
למשל, באפריל 2008 אישרה הממשלה, ל פי המלצת ועדת השירות, למנות שישה ממונים על מחוזות במשרד הפנים באמצעות ועדת איתור, אף כי כל מנהלי המחוזות בשירות המדינה ממונים באמצעות מכרז , ואף כי במשך שש שנים התנגדו היועץ המשפטי לממשלה דאז והנציבות לאיוש משרות אלה באמצעות ועדת איתור.
המלצת ועדת השירות לממשלה לא נומקה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 ציין הנציב דאז כי משרת הממונה על מחוז במשרד הפנים היא משרה רגולטורית מובהקת ששונה בתכלית ממשרת מנהל מחוז במשרדים אחרים, ולאחר שחזר ובחן את הנושא ביסודיות הגיע למסקנה שהמשרה עומדת באמות המידה למינוי באמצעות ועדת איתור.
עוד ציין הנציב דאז כי ועדת השירות קיבלה את החלטתה לאחר דיון ממושך, יסודי וממצה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 ציין המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) כי משרד המשפטים הביע התנגדות לשינוי הנוגע למשרות הממונים על מחוזות במשרד הפנים ואף נימק את התנגדותו בדיון שקיימה בעניין זה ועדת השירות, אולם מהבחינה המשפטית לא ניתן לומר כי ההחלטה היא בלתי-חוקית, והוועדה החליטה ברוב דעות לאשר את המשרות לאיוש באמצעות ועדת איתור.
יוער כי כאשר בחינת המשרות לאיוש באמצעות ועדת איתור נעשית לא בצורה מתוכננת ושיטתית, אלא על פי צרכים שמצוינים מעת לעת על ידי משרדי הממשלה השונים לקראת איוש משרה, יש חשש להשפעה הניכרת של דרישות המשרד המעוניין במתן הפטור ממכרז על ועדת השירות.
הדבר מגביר את חשיבותה של בחינה כוללת של המשרות הבכירות בשירות המדינה והתאמתן לאיוש באמצעות ועדות איתור.
כאמור, על הנציבות, להסדיר זאת במסגרת עבודת מטה מקיפה בשיתוף משרד המשפטים.
על פי עקרונות מינהל תקין, יש לתעד את הדיונים ואת החלטות ועדת השירות כך שניתן יהיה לעקוב אחר ההחלטות בעניין מתן הפטור וסיבותיהן.
ועדות איתורבשירות הציבורי 85 .
בג"ץ קבע87 כי עלועדת השירות לפעול לפי אמות מידה ברורות, לשקול א ם המשרה מתאימה להיות פטורה ממכרז ואם יש הצדקה לסטייה מעקרון המכרז ולפרט את הטעמים להוספת המשרה .
לרשימת המשרות הפטורות ממכרז , בלא קשר למועמד פרטני כלשהו .
בג"ץ ציין כי רק כך יימנע מצב של "יריית החץ וסימון המטרה לאחר מכן; בחירת המועמד המועדף פוליטית ושרטוט מעגל המשרה לאחר בחירתו".
לאור זאת, לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שוועדת השירות תייחד לכל נושא המוצג לה את תשומת הלב הראויה , תקדיש את הזמן הנדרש לדיון ענייני ומעמיק, תבחן את כל המידע הרלוונטי ותשקול את כל ההיבטים הדרושים קודם שתקבל החלטה.
נמצא ש וועדת השירות קיבלה חלק מ החלטותיה בלא התכנסות אלא באמצעות סבב טלפוני, בלי דיון, בלי בחינה מעמיקה במליאת ה, ובלי שניתנה בידי המתנגדים אפשרות להציג את עמדתם לפני חברי הוועדה.
משרד מבקר המדינה מצא שמ-18 ישיבות שקיימה ועדת השירות בשנים 2007 -2008 ,13 עסקו, בין השאר, באישור איוש משרות באמצעות ועדות איתור; ב-12 מהן ההחלטות התקבלו בסבב טלפוני.
התוצאה היא ש- 92% מהסיכומים שבהם אושר לאייש משרות באמצעות ועדות איתור באותן שנים, נעשה הדבר ללא דיון אלא בסבב טלפוני.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 ציין הנציב דאז כי קבלת החלטות באמצעות סבב טלפוני היא "כורח המציאות, שכן מטבע הדברים קשה לכנס את ועדת השירות בקוורום החוקי לעיתים קרובות.
אם היינו נדרשים לכנס פיזית את כל חברי הוועדה בכל דיון פרטני על הוספת משרה להליך ועדות האיתור, היה נוצר עיכוב רב באיושן של משרות בכירות רבות בשירות המדינה".
כאמור, באותן שנים לא היה לוועדת השירות מלכתחילה קוורום חוקי.
זאת ועוד, מאחר שלא הייתה הסדרה כוללת של המשרות הראויות לפטור ממכרז ולאיוש באמצעות ועדת איתור, ומשום שחלק ממשרות אלה (כ- 30% ) היו משרות שהמינוי להן נעשה קודם לכן באמצעות מכרז, ראוי היה לקיים דיון מעמיק בעניין בוועדת השירות.
תקנון ועדת השירות, שעליו חתום הנציב דאז, קובע במפורש כי הוועדה תוכל לקבל החלטה על פי משאל טלפוני או על פי משאל בכתב של חבריה, אולם זאת אך ורק כאשר ההחלטה היא פה אחד.
מכאן שבמקרים שבהם הוועדה אינה מקבלת החלטה פה אחד בסבב הטלפוני, על הנציב לזמן את חבריה לדיון במליאת הוועדה, לאפשר לחבריה שהתנגדו להציג בה את עמדתם ולקיים בה דיון קודם לגיבוש המלצתה לממשלה.
נמצא כי במקרה אחד שבו ביקש אחד מחברי ועדת השירות לקיים דיון, סירב הנציב דאז, עו"ד שמואל הולנדר, לעשות כן, בניגוד מוחלט לכלל הקבוע בתקנון: ביוני 2008 הורה יו"ר ועדת השירות, הנציב דאז, להציע לממשלה לפטור ממכרז ולאייש באמצעות ועדת איתור את משרת ראש מערך הגיור - יחידת סמך במשרד ראש הממשלה - על סמך רוב קולות חברי הוועדה שהצביעו בסבב הטלפוני, אף שכאמור, החלטה בסבב טלפוני ברוב קולות מנוגדת לתקנון.
בפנייתו לחברי ועדת השירות לקראת ה משאל הטלפוני התחייב מרכז הוועדה מפורשות לקיים דיון במליאת הוועדה אם אחד מחבריה ידרוש זאת.
אף על פי כן סירב הנציב דאז לבקשתו של חבר הוועדה, מנכ"ל משרד ממשלתי, לקיים על כך דיון במליאתה.
ועדות איתורבשירות הציבורי 87 .
במסמכים שהועברו לממשלה במסגרת הצעת ההחלטה, ציין מרכז הוועדה כי הנציב דאז הורה מתוקף סמכותו כיו"ר הוועדה להכריע בהצעה בהתאם לתוצאות המשאל, אף שחבר אחד ביקש להכריע בעניין במליאת הוועדה.
הנציב דאז ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי פעל בעניין זה במסגרת סמכויותיו כיו"ר הוועדה ועל פי שיקול דעתו המקצועי.
יודגש כי בהעברת הצעת החלטה לממשלה בעקבות תוצאות שהתקבלו ברוב קולות בסבב טלפוני, פעל הנציב דאז בניגוד לתקנון ועדת השירות.
ליקויים בעבודת ועדות האיתור .
אי-הקפדה על עמידה בתנאי הסף לאחר פרסום המשרה לאיוש ואחרי קבלת טופסי המועמדויות האגף לבחינות ומכרזים בנ ציבות בודק את הטפסים, ממיין את המועמדים לפי מידת עמידתם בתנאי הסף של המשרה (בנוגע להשכלה ו לניסיון) שצוינו בפרסום, ומעביר לחברי הוועדה את כל ה טפסים והמסמכים הנלווים שהגישו המועמדים .
חברי הוועדה קובעים את אמות המידה שלפיהן ימיינו את המועמדים לקראת הראיונות ו יבחנו אותם בראיונות עצמם, ומחליטים מי מן המועמדים יזומ ן לריאיון בוועדה ; בתום הראיונות חברי הוועדה מחליטים אם להמליץ על מועמד אחד או יותר או אם לא להמליץ על איש מהם.
ההמלצה מובאת לשר הנוגע בדבר ; הוא מאשר את המינוי או מגיש לאישור ל ממשלה את הצעתו למינוי , בהתאם להחלטת הממשלה לגבי המשרה.
על הנציבות ועל חברי הוועדה להקפיד כי רק מועמדים העומדים בתנאי הסף שפורסמו ימוינו בוועדה.
הביקורת העלתה שכמה ועדות איתור זימנ ו לריאיון מועמדים שלא עמדו בתנאי הסף ואף המליצו למנותם.
להלן דוגמה: בשנת 2008 הוקמהועדת איתור ל איוש משרה בכירה שאחד מתנאי הסף לקבלת מועמדים לה היה תואר אקדמי שני.
אחד המועמדים (להלן - מועמד א') לא עמד בתנאי הסף של המשרה - היו לו רק תואר ראשון והסמכה לרבנות.
אף על פי כן החליטה ועדת האיתור בנובמבר 2008 להמליץ עלמינויו לתפקיד.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על חברי הוועדה, ובהם הנציב דאז, לפסול את מועמדותו כבר בשלב המיון הראשוני.
לא זו בלבד שלא עשו זאת אלא המליצו עליו לאיוש המשרה.
כעבור חודש התקבלה במשרד המשפטים תלונה על פגמים בהליך האיתור לרבות אי-עמידתו של מועמד א' בתנאי הסף.
עקב כך התכנסה הוועדה שוב והכינה מסמך השלמה לפרוטוקול בו היא כתבה כי נפלה טעות בניסוח הדרישות למשרה , מאחר שדרישת הסף היא אחת משתי חלופות: תואר אקדמי שני או הסמכה לרבנות.
הוועדה קבעה כי מהבחינה המהותית מועמד א ' ראוי לתפקיד , ואילו התפרסם המכרז בלא הטעות, הוא היה עומד בתנאיו.
בינואר 2009 הודיע משרד המשפטים לנציב דאז כי ועדת האיתור פעלה ללא סמכות, ולנוכח הפ גמים שנפלו בעבודתה בעניין הבחירה במועמד א' יש לקיים הליך איתור חדש.
עקב כך הודיעה הנציבות למועמד א' ביולי 2009 כי "הוחלט על ועדות איתורבשירות הציבורי 89 .
"ביטול החלטת הוועדהבפרסום החדש לגבי המשרה ביולי 2009 נותרה דרישת הסף כשהייתה - תואר אקדמי שני בלבד, אם כי נקבע שהשכלה 90 דוח שנתי61ב .
מועמד א ' לא היה עומד אפוא גם בדרישות המשרה כפי שפורסמו לאחר שיקול דעת נוסף של כל הנוגעים בדבר.
בתשובות למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 ציינו מרבית חברי הוועדה כי בהמלצתם על מועמד א' הם סמכו על קביעת הנציב דאז, שהיה אחד מחברי הוועדה, כי המועמד עמד בתנאי הסף.
יושבת ראש ועדת האיתור ציינה בתשובתה כי הבחירה במועמד א' הייתה בתחום שיקול הדעת הרחב שנושאי תפקידים בכירים מפעילים כחברים בוועדות איתור.
הנציב דאז הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי אינו מקבל את עמדת משרד המשפטים, והבחירה במועמד א' "היתה תקינה לחלוטין ועמדה בתנאי הסף כפי שהיו באותה עת".
לדעת משרד מבקר המדינה, אין בסמכות הוועדה לשנות בדיעבד את תנאי הסף על פי נתוני המועמד הנבחר, גם אם לדעתה מדובר בטעות.
על הנציבות להבהיר בנוהל עבודת ועדות האיתור88 כי על הוועדה לפסול מועמדים שאינם עומדים בתנאי הסף למשרה כפי שפורסמו.
על הנציבות אף לקבוע ולהבהיר בנוהל על מי מוטלת האחריות לבדוק אם המועמדים עומדים בתנאי הסף, להנחות את חברי ועדות האיתור בהתאם לכך, ולאסור על שינוי תנאי הסף בדיעבד.
גם אם הוועדה סבורה שחלה טעות ומועמד מסוים עומד למעשה בתנאי הסף, שינוים בדיעבד פוגע בשוויון משום שמועמדים שנתוניהם דומים לשלו לא הגישו מועמדות מאחר שסברו שאינם עומדים בתנאי הסף.
אי-מימוש העדפה מתקנת חוק המינויים קובע חובת ייצוג הולם בקרב העובדים בשירות המדינה למגזרים מסוימים89, .
ובכללם נשים חוק שיווי זכויות האשה , התשי"א - 1951, קובע כי בנסיבות שבהן למועמדים משני המינים יש כישורים דומים, תינתן העדפה לאישה.
בג"ץ פסק כי אין להקל ראש בחשיבות החלתה של העדפה זו, שתכליתה להביא עם הזמן להשגתו של השוויון המיוחל בין המינים 90 .
מימוש עקרון ההעדפה המתקנת חיוני אף יותר כשמדובר במשרות בכירות בשל יכולתם של נושאי משרות אלה להשפיע על הטמעת עקרון השוויון בתעסוקה בארגוניהם.
בבדיקה נמצאו ארבע ועדות איתור בשירות המדינה שהמליצו על כמה מועמדים בעלי כישורים דומים, ובהם נשים, אך לא נתנו העדפה כאמור ולא המליצו רק על המועמדות, כנדרש בחוק .
יצוין כי בשלוש ה מארבעת המקרים הלל ו השרים מינו, בסופו של ההליך, את המועמדות לתפקיד.
במקרה הרביעי החליטה ועדת האיתור במרס 2008 להמליץ בלא דירוג על שלושה מועמדים - שני גברים ואישה - בנימוק כי לשלושה כישורים .
88 ראו בהמשך בפרק-משנה על יישום החלטות הממשלה.
89 ,נשיםאנשים עם מוגבלות, בני מיעוטים - ערבים, דרוזים וצ'רקסים, ומי שהוא או אחד מהוריו נולדו באתיופיה.
90 ,ראו, למשל בג"ץ 453/94 'שדולת הנשים בישראל נ' ממשלת ישראל ואח, פ"ד מח(5 )501; "בגץ 2671/98 שדולת הנשים בישראל נ' שר העבודה והרווחה ואח', פ"ד נב(3 )630; בג"ץ 5755/08 יעלארן ואח' נ' ממשלת ישראל ואח' , תקדין.
ועדות איתורבשירות הציבורי 91 .
לאחר שהנציבות דרשה מהוועדה להמליץ על מועמד אחד בלבד, החליטה הוועדה להמליץ על אחד מהגברים ולא התייחסה כלל להעדפה 92 דוח שנתי61ב .
המתקנת, כך שהיא פעלה בניגוד לחוק.
הנציבות לא וידאה כי הוועדה תמלא את חובתה להמליץ על המועמדת91.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2009 הדגיש המשנה לנציב כי נציגי הנציבות בכל הוועדות מדגישים בתחילת פעולתן את החובה על פי החוק להתייחס לייצוג ההולם.
נוסף על כך, הסב המשנה לנציב את תשומת לבו של משרד מבקר המדינה להתייחסות הנציבות לסוגיה בנוהל ועדות האיתור שפורסם על ידה.
ואולם יוטעם כי בנוהל שהפיצה הנציבות בספטמבר 2009 נמחקה הוראה שנכתבה בנוהל קודם, שפורסם במאי 2009 , ובה חייבה הנציבות את ועדות האיתור באופן מפורש להעדיף העדפה מתקנת מועמד ממגזרים שלגביהם חלה חובת הייצוג ההולם כאשר כישוריו דומים לכישורי יתר המועמדים.
יישום החלטות הממשלה בהחלטות הממשלה נקבעו עקרונות כלליים להפעלת ועדת האיתור, ו הנציבות עיגנה אותם בהוראות התקשי"ר92.
לאחר שהממשלה החליטה על הפעלת מנגנון ועדת האיתור בשנת 1999 , היה ראוי שהנציבותתגבש בסמוך לכך כללים פרטניים לעבודתן לפי החקיקה בעניין זה, לפי החלטות הממשלה וכמתחייב מהנחיות היועץ המשפטי לממשלה ומן הפסיקה ותנסח נוהל שישמש תשתית לעבודתן.
רק במאי 2009 , במהלך הביקורת של משרד מבקר המדינה, עשור לאחר החלטת הממשלה בעניין ועדות האיתור ולאחר שכבר פעלו ועדות איתור רבות, הפיץ הנציב דאז למנכ"לי משרדי הממשלה ולמנהלי יחידות הסמך נוהל בעניין הקמת ועדות איתור ו הפעלתן, וכבר בספטמבר 2009 הוא הפיץ נוהל מתקן לנוהל שהופץ רק ארבעה חודשים קודם לכן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין המשנה לנציב כי הסיבות לעיכוב בפרסום הנוהל נבעו הן מהרצון ללמוד ולהפיק לקחים על בסיס הניסיו ן המצטבר והן מן הצורך לדון ברעיונות ובשינויים בנוהל שדרשו גורמים שונים.
יוטעם שאילו הייתה עבודת המטה נעשית בצורה יסודית סמוך לאחר החלטת הממשלה להפעיל את מנגנון ועדת האיתור, ניתן היה לפרסם נוהל ראשוני ולאחריו תיקונים, כנדרש.
יתר על כן, נמצא כי בחלק מן הנושאים הנוהל העדכני אינו עולה בקנה אחד עם העקרונות שנקבעו בחקיקה, בהחלטות הממשלה, ב הנחיות היועץ המשפטי לממשלה ובפסיקה.
אילו הוכן נוהל ראוי בעבר, אפשר שהיו נמנעים חלק מהליקויים בעבודת ועדות האיתור המתוארים להלן: .
השר דחה את המלצות הוועדה מאחר שלא היו מנומקות די הצורך 92 סעיף 11.
968 - פטור ממכרז- מינוי באמצעות ועדה לאיתור מועמדים.
ועדות איתורבשירות הציבורי 93 .
נציגשל נציב שירות המדינה בוועדה 1.
הממשלה קבעה בהחלטת הממשלה 2541 כי ועדת איתור תכלול את נציב שירות המדינה או את נציגו, ו על הנציג להיות מקרב העובדים הבכירים של הנציבות.
ואולם בהוראת התקשי"ר93 שהנציבות קבעה כפועל יוצא מההחלטה, היא קבעה כי ועדת איתור תכלול את הנציב או את נציגו ולא ציינה כי נציג זה צריך להיות אחד העובדים הבכירים של הנציבות.
גם בנוהל העדכני להפעלת ועדות איתור לא התייחסה הנציבות לאיוש תפקיד זה בידי אחד העובדים הבכירים של הנציבות, אף כי ייצוג זה נועד לאפשר לנציב למלא את תפקידו כשומר סף בוועדות האיתור.
על פי הוראות התקשי"ר , חובה למנות לפחות אישה אחת לחברה בוועדת האיתור כדי לוודא שההוראות על ייצוג הולם ועקרון ההעדפה המתקנת יישמרו.
לכן היה ראוי שבהיעדר נציגת נציבות בכירה בוועדת האיתור תדרוש הנציבות מהמשרד הרלוונטי למנות לפחות אישה אחת לחברת ועדה.
אולם נמצא שב ארבע ועדות שנבדקו בשירות המדינה , פטרה עצמה הנציבות ממחויבותה למינוי אישה כחברה בוועדה על ידי החלפת נציג הנציבות בוועדה בעובדת בכירה בשירות המדינה שאינה עו בדת הנציבות, אף שלא היה ביכולתה למלא כראוי את תפקיד שומר הסף של הוועדה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין המשנה לנציב כי הנציבות מקבלת את הערת משרד מבקר המדינה, שהנציב או נציג בכיר אחר מטעמו - אחד העובדים הבכירים של הנציבות בלבד - יהיה תמיד אחד החברים בוועדת איתור.
על הנציבות לקבוע בתקשי"ר ובנוהל ועדות איתור במפורש כי נציגו של הנציב יהיה אחד העובדים הבכירים של הנציבות, ולוודא כי בהיעדר עובדת בכירה בנציבות שיכולה לשמש כנציגת הנציבות בוועדה, המשרד הרלוונטי ימנה לפחות אישה אחת כחברה בוועדה שהוא מציע .
בדיקת חברי הוועדה הממשלה קבעה94 כי ועדת האיתור תכלול, נוסף על נציג הנציבות ומנכ"ל המשרד הנוגע בדבר, שלושה חברים "בעלי מומחיות וניסיון בתחום הרלוונטי" על מנת להבטיח את מקצועיות הוועדה ואת קבלת החלטותיה על פי שיקולים מקצועיים בלבד.
על פי הצעת ועדת השירות, הממשלה קובעת את הרכב ה הייחודי של כל ועדת איתור לפי המשרה שעל איושה היא אמורה להמליץ ומגדירה את תחומי המומחיות הנדרשים מכל חבר ועדה.
מן הראוי שלאחר שהמשרד הרלוונטי מציע את הרכב הוועדה, תבדוק הנציבות, בין היתר, את התאמתם המקצועי ת של חברי .
הוועדה לשמש חברים בוועדה על פי הגד רת הממשלה, כדי ש שיקול הדעת של הוועדה יהיה מקצועי בלבד והיא תוכל לבצע את עבודתה כהלכה.
ועדות איתורבשירות הציבורי 95 .
נמצאכי הנוהל של הנציבות צמצם את הבדיקה שאמורה הנציבות לקיים לחברי הוועדה שאינם עובדי מדינה, לבדיקה של היעדר ניגוד עניינים בלבד.
עוד נמצא כי לכמה ועדות מונו חברי ועדה ש לא התאימו ל הגדרות שקבע ה הממשלה בנוגע לכישוריהם המקצועיים בתחום הרלוונטי.
למשל, הממשלה קבעה כי אחד מחברי ועדת האיתור ל איוש משרת יו"ר ועדת ההיגוי להיערכות לרעידות אדמה יהיה בעל ידע ומומחיות במדעי האדמה ובסיכוני רעידות אדמה.
אולם נמצא שהנציבות אישרה חברת ועדה שתחום התמחותה האקדמי הוא מתמטיקה כמי שמתאימה לדרישה זו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2009 ציין המשנה לנציב כי הוא אישית בודק את התאמתם המקצועית של חברי ועדת האיתור על סמך קורות החיים שלהם, על סמך תחקיר נוסף ובעקבות התייעצות עם אנשי מקצוע המכירים את המועמדים לחברות בוועדה.
מן הראוי שהנציבות תשקול לקבוע בנוהל ועדות איתור כי עליה לבדוק את כל חברי ועדת האיתור ובכלל זה את התאמתם המקצועית על פי החלטת הממשלה בעניין, על מנת שהוועדה תוכל לבחון את המועמדים למשרה על בסיס מקצועי בלבד.
שירות ציבורי וממשלת י נטול זיקה פוליטית הוא מאושיות השירות הציבורי בישראל.
דרך המלך למינוי למשרה בשירות הציבורי היא מכרז, שנועד להבטיח שוויון בין המועמדים ובחירת המועמד המתאים למשרה.
עם זאת, לחלק מן המשרות הבכירות ביותר בשירות הציבורי מתמנים נושאיהן שלא באמצעות מכרז.
בשנת 1999 קידמו משרד המשפטים והנציבות את הרעיון של ועדת איתור, שמטרתו לשמר את הליך הבחירה נטול השיקול הפוליטי למשרות הבכירות ביותר; אולם גם למנגנון זה מגרעות ועל כן היה צריך לתחם את השימוש בו באופן ברור.
מממצאי דוח זה עולה כי במ שך עשור של פעילות של ועדות האיתור לא קבעו הנציבות ומשרד המשפטים אמות מידה מפורטות למשרות בשירות המדינה שיש לאייש בדרך זו, ולא בחנו באופן שיטתי את המשרות המתאימות לכך.
מהבדיקה עולה כי מספר המשרות המאוישות באמצעות ועדות איתור גדל מתשע בשנת 1999 לכ-100 בשנת2009.
רק30% ממשרות אלה הן משרותשאוישו קודם בפטור ממכרז, כלומר התאימו למטרה המרכזית של ועדות איתור - שיפור המנגנון של פטור ממכרז.
נמצאו גם משרות זוטרות יחסית שנוספו ל אלה שמאוישות באמצעות ועדות איתור, לפעמים בשל פניות חוזרות ונשנות של המשרדים.
כמו כן נמצאו משרות שבעבר אוישו במכרז, אבל אחר כך הוחלט לפטור אותן ממכרז ולאיישן באמצעות ועדות איתור.
עם זאת, כמה משרות בכירות, 96 דוח שנתי61ב .
מהמרכזיות בשירות המדינה, עדיין מאוישות בפטור ממכרז.
לדעת משרד מבקר המדינה, למרות היתרונות הניכרים של מנגנון ועדות האיתור , שימוש לא מבוקר ולא מידתי בו חותר תחת עקרונות היסוד של חוק המינויים ופירושו שינוי דרך המלך למינויים בשירות הציבורי באופן העוקף את החקיקה.
ועדות איתורבשירות הציבורי 97 .
הצעת שר המשפטים לשינוי מהותן של ועדות האיתור בשירות המדינה לוועדות שממליצות לשרים על שלושה מועמדים, מציבה את שירות המדינה לפני פרשת דרכים של בחירה בין שתי תפיסות למינוי בכירים.
לפי האחת, המעוגנת בחוק המינויים, הפקידות הבכירה ביותר בשירות המדינה היא רובד של נושאי משרות מקצועיים הממונים על פי כישוריהם, נוהגים על פי מדיניות הממשלה ומכהנים תקופה קצובה מראש.
האחרת רואה בפקידות הבכירה ביותר בשירות המדינה רובד של נושאי משרות אמון שיכולותיהם וכישוריהם נבחנו אמנם בידי ועדה מקצועית, אולם לשר הממונה נותרת אפשרות בחירה שעלולה להיות מושפעת לא רק מכישורי המועמד אלא גם משיקולים אחרים, כגון התאמת תפיסת עולמו של המועמד לזו של השר, ויהיה עליהם להתחלף עם חילופי השלטון.
קידום תפיסה זו עלול להפוך את שירות המדינה בישראל לכזה הנתון לאמון הדרג הפוליטי, בפרט בכל הנוגע לדרגות הבכירות.
הכרעה בין שתי תפיסות אלו משמעותה עיצוב פני שירות המדינה במדינת ישראל בדרך אחת או אחרת.
על כן מתבקש דיון בכנסת שיבחן את תוצאות ההצעה.
ועדות איתור וולונטריות, שבהן נעשה שימוש במגזר הציבורי, לעתים אינן פועלות על פי עיקרי הכללים שקבעה הממשלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהיעדר חובה להקמת ועדת איתור בהחלטת ממשלה לאיוש משרה מסוימת רשאי הגורם הממנה להסתייע במנגנון שונה לבחירת המועמד שימונה למשרה, ובלבד שיינקט הליך תחרותי ראוי והוגן.
אולם אם נעשה שימוש במונח "ועדת איתור" להליכי בחירה שונים, יש בו כדי להטעות את הציבור על ידי יצירת מראית עין של שימוש במנגנון תחרותי והוגן שכללי עבודתו נקבעו בהחלטות הממשלה - ולא היא.
על כן, עם קבלת החלטה על הקמת ועדת איתור, יש להחיל עליה את עקרונות הפעולה של ועדות האיתור בשירות המדינה, בין שהן וולונטריות ובין שהן מוסדרות, בין שהן בשירות המדינה ובין שהן בתאגידים סטטוטוריים.
חברת נמל אילת בע"מ 1689 .
בפברואר 2005 נכנס לתוקפו חוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד- 2004 (להלן- חוק הספנות), שלפיו פורקה רשות הנמלים והוקמו במקומה שלוש חברות נמל וחברת נכסים.
אחת מחברות הנמל היא חברת נמל אילת בע"מ (להלן - החברה).
להלן הרכב ההכנסות של החברה בשנים 2007 -2009 :)(באלפי שקלים .
2009 2008 2007 הרכב ההכנסות השנתי .
48,631 78,622 65,558 אגרות רציף .
24,844 36,759 23,889 שירותים למטענים .
4,343 5,138 5,436 שירותים לאניות .
6,878 8,632 10,005 הכנסות מחכירה ומהשכרה .
10,783 11,511 10,938 הכנסות ממתקן תפזורת .
1,095 852 647 הכנסות אחרות .
96,574 141,514 116,473 סך הכול בשנת 2007 הסתכם הרווח הנקי של החברה ב-31.
2 מיליון ש"ח, בשנת 2008 בכ-38.
9 מיליון ש"ח ובשנת 2009 בכ-18.
מצבת העובדים בסו ף דצמבר 2009 הייתה128 .
עובדים בחודשים יוני -ספטמבר 2010 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין בחברה כמה נושאים, ובהם : סדרי ניהול החברה ומינוי מנהלים כלליים בחברה; נושאי כוח אדם; הקופה לחיסכון ולעזרה הדדית לעובדי החברה; ועלויות הדירקטוריון.
מפברואר 2005 , עת החל נמל אילת לפעול במסגרת חברה ממשלתית, ועד מועד סיום הביקורת, בספטמבר 2010 , כחמש שנים וחצי, נוהלה החברה בידי מנכ"ל קבוע במשך שנה וחצי בלבד (מפברואר 2007 ועד יולי 2008 ).
בארבע השנים האחרות נוהלה החברה בידי ממלאי מקום או בידי ועדת ניהול המורכבת מיושב ראש החברה ומחברי דירקטוריון (ראו להלן).
מר גדעון גולבר - מנהל הנמל: עד פירוק רשות הנמלים שימש מר גדעון גולבר מנהל הנמל בתנאים של עובד קבוע.
בסוף מרס 2005 החליט הדירקטוריון לבחור את מר גולבר לתפקיד מנכ"ל החברה, זאת בכפוף להסכמתו לחתום על חוזה אישי שיסוכם עם רשות החברות הממשלתיות (להלן - הרשות), באישור הוועדה לבדיקת מינויים2 .
ובאישור השרים הממונים .
2 ועדהאותה ממנה שר האוצר, בהתאם לסעיף 18 ,לחוק החברות הממשלתיות לבדיקת כשירותם והתאמתם של מועמדים לכהונת דירקטור, יושב ראש דירקטוריון, או מנהל כללי, בחברה ממשלתית.
חברת נמל אילת בע"מ 1691 .
באמצע אפריל 2005 החליט דירקטוריון החברה, עוד בטרם מולאו התנאים כאמור לעיל, למנות את מר גולבר כמנכ"ל בפועל של החברה לתקופה בת שלושה חודשים.
בתחילת ספטמבר 2005 נערכה ברשות ישיבה בהשתתפות סגן מנהל רשות החברות ומר גולבר, ובה הודיע האחרון כי אינו מעוניין לחתום על חוזה אישי.
כעבור כשלושה שבועות החליט דירקטוריון החברה לבטל את בחירתו של מר גולבר לתפקיד מנכ"ל החברה ולצאת למכרז לאיתור מנכ"ל לחברה.