HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עקב שיעורי ההיענות הנמוכים מאוד, פורסם כעבור שנה שאלון המשך 981 נשים.
על שאלון זה השיבו 11,578 שהופץ באמצעות הדוא"ל בין ) דיווחו על הטרדה מינית כהגדרתה בחוק.
88%- מהן (כ 871-נשים ו מהנשים שהשיבו בסקר ובשאלון כי הוטרדו מינית במקום 92.
4% :העבודה בחרו שלא להגיש תלונה נגד המטריד מטעמים שונים, ואלו הם הטעמים לאי-הגשת תלונה: 7 תרשים על פי נתוני הסקרים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2019 (אפריל 2017 סקר כוח אדם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, 15 הטרדות מיניות בעבודה, ממצאים מסקרים אסנת פיכטלברג-ברמץ ורונית הריס-אולשק, 16 .
57 - 55 ,42 '), עמ 2012( באמצעות טלפונים ואינטרנט 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי135 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | מהמשיבות לא ידעו מי האחראית למניעת 48% במחקר נמצא עוד כי מהמשיבות שדיווחו על 35%-הטרדה מינית במקום עבודתן, וכן ש התנהגות המהווה הטרדה מינית לא חשבו שההתנהגות המדווחת היא הטרדה מינית לפי הגדרתה בחוק.
בסקר נבדק גם אופן הטיפול בתלונות על הטרדה מינית.
אלו התוצאות: אופן הטיפול בתלונות על הטרדה מינית בעבודה: 8 תרשים על פי נתוני הסקרים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
), 98%( מרבית הנשים שדיווחו שחוו הטרדה מינית הן נשים יהודיות ).
קיים פער מובהק בין 79.
4% ( חילוניות הדיווח על הטרדה מינית בעבודה של נשים יהודיות לעומת נשים לא יהודיות.
להלן הנתונים כפי שהוצגו בסקר משרד התמ"ת משנת , שבדק את היכרות 2007 , נתונים מסקר משרד התמ"ת משנת 2012 , ונתוני המשטרה17העובדות עם הוראות החוק למניעת הטרדה מינית : 2017 על תלונות בגין הטרדה מינית שהוגשו בשנת לחוק למניעת הטרדה מינית במקום 45 - 20 מיכל אלפסי, "מודעות ציבור השכירות בגילאי 17 .
9 'עממשרד התעשייה מסחר ותעסוקה - מנהל מחקר וכלכלה, ), 2007( "העבודה 136 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה השוואה בין נשים מהמגזר היהודי לנשים מהמגזר הלא-יהודי: 9 תרשים (באחוזים) , 2017 ונתוני המשטרה משנת 2012- ו2007 על פי נתוני סקרי משרד התמ"ת מהשנים בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2007 מן התרשים עולה כי הנשים מהמגזר הלא-יהודי, אשר בשנת הכירו פחות את החוק למניעת הטרדה מינית, דיווחו בכמות מזערית הגישו תלונות 2017 ובשנת 2012 על הטרדות מיניות בעבודה בשנת במשטרה בשיעור קטן ביותר לעומת נשים מהמגזר היהודי.
ערכה הרשות לקידום 2018 באוגוסט הרשות לקידום מעמד האישה:) 2( .
מעמד האישה סקר במרשתת בעניין הטרדות מיניות בעבודה ובצבא הסקר פנה לשלושה קהלים - יהודי כללי, חרדי וערבי.
הסקר בחן תפיסות באוכלוסייה הישראלית בנוגע להטרדות מיניות ואת שכיחותן.
כחמישית מהגברים ויותר ממחצית 1,443 על הסקר השיבו מהנשים שהשיבו העידו על עצמם כי עברו הטרדה מינית במהלך מהנשים 66%- מהגברים ו 44%-חייהם.
מהתשובות לסקר עולה ש .
18הוטרדו בעבודה ובצבא נמצא פער בין המענה על שאלות בדבר התנהגויות המהוות הטרדה מינית ובין המענה על השאלה 18 .
""האם הוטרדת מינית במהלך חייך 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי137 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | הסקר העלה כי על אף העלייה במודעות הציבור לנושא בשנים האחרונות, רבים אינם יודעים בדיוק מהי הטרדה מינית, אינם מצליחים לזהות התנהגויות כהטרדה או שאינם מספיק בטוחים או פתוחים כדי להעיד על כך.
סקרי משרד התמ"ת והרשות לקידום מעמד האישה מלמדים כי גם שנים מחקיקת החוק למניעת הטרדה מינית, ציבור רחב 20 בחלוף אינו מודע להתנהגויות המהוות הטרדה מינית על פי החוק.
הסקרים מצביעים על הצורך החיוני בהדרכות, בחינוך ובהסברה בנוגע לחוק למניעת הטרדה מינית, ועל חיוניותם המיוחדת בקרב האוכלוסייה הלא-יהודית.
לפיכך ראוי שמשרד העבודה בשיתוף הרשות לקידום מעמד האישה יעריכו אם נדרשות פעולות ממוקדות להעלאת המודעות לאפשרות להגיש תלונות ולהסרת חסמים תוך מתן הדעת לשוני בין האוכלוסיות השונות.
פניות למרכזי סיוע ופרסומים ברשתות החברתיות .
איגוד מרכזי הסיוע מרכז את נתוני הפניות אל תשעת מרכזי הסיוע האזוריים 1 הפזורים ברחבי הארץ.
לפי נתוני האיגוד, התנהגויות המהוות הטרדה מינית וכן מעשים מגונים (שגם מהווים הטרדה מינית וגם אסורים לפי חוק העונשין) פניות 11,778 התקבלו במרכזי הסיוע 2017 אינם תופעה שולית כלל וכלל.
בשנת חדשות (לא נספרו פניות המשך) בבקשת סיוע בגין פגיעות מיניות שונות, פניות בגין התנהגויות המהוות הטרדה מינית (לא כולל מעשים 2,980 -מהן כ מגונים).
ראו את נתוני הפניות למרכזי הסיוע בעניין הטרדות מיניות בשנים לעומת מספר התלונות על הטרדות מיניות שהוגשו למשטרה 2017 - 2014 :באותן השנים 138 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה פניות בנושא הטרדות מיניות למרכזי הסיוע לנפגעות תקיפה: 10 תרשים 2017 - 2014 ,מינית ותלונות למשטרה על פי נתוני איגוד מרכזי הסיוע והמשטרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
גדל מספר התלונות על 2017 - 2014 מהתרשים עולה כי בשנים הטרדה מינית שהוגשו למשטרה, אך מספרן עדיין קטן בהרבה ממספר הפניות בעניין זה למרכזי הסיוע.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי139 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | :ראו להלן את שיעור הפניות לפי סוגי הפגיעות המיניות בגילאים השונים , לפי קבוצות גיל (באחוזים) 2017 שיעור הפניות למרכזי הסיוע: 11 תרשים על פי נתוני איגוד מרכזי הסיוע, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מן הנתונים עולה כי השיעור הגדול ביותר של פניות בעניין הטרדה מינית הוא אצל בגירות ובגירים.
הנתונים של איגוד מרכזי הסיוע וכן נתוני סקר הביטחון האישי, שאסף דיווחים על עבירות הטרדה מינית שאירעו בשנה האחרונה, יכולים ללמד על קיומה של תופעה חברתית רחבת היקף.
#metoo - החלה מחאת רשת בין-לאומית ברשתות החברתיות 2017 .
בסוף שנת 2 (#גםאני) - ובה שיתפו אנשים בכל העולם מידע על הטרדות מיניות שעברו במהלך חייהם.
גם בישראל הוצפו הרשתות החברתיות במידע כזה.
בסוף שנת התפרסמה מחאת רשת נוספת - #לאהתלוננתי - ובה הסבירו אנשים (נשים 2018 וגברים) מדוע בחרו שלא להתלונן במשטרה על הטרדות מיניות.
בשתי המחאות נחשפו במרשתת אלפי סיפורים שהציגו את ההטרדות המיניות כתופעה חברתית ולא כאוסף מקרים אקראיים.
140 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה פרסומים אלו הצביעו גם הם על כך כי התופעה של הטרדות מיניות רחבה בהרבה מהנתונים שעלו במחקרים האמורים לעיל.
 פרק זה מלמד על הקושי לגבש תמונה עובדתית עדכנית ומבוססת על היקף תופעת ההטרדות המיניות.
מיעוט המחקרים שנעשו במשך השנים והנתונים שנאספו במשרדי הממשלה השונים הם ברובם מגזריים וחלקיים ואינם נותנים מענה מספק לשאלה מה היקף התופעה במישור המגזרי ובמישור המדינתי הכולל.
שטף הדיווחים ברשתות החברתיות ומצרף הנתונים החלקיים שהוצגו לעיל מלמדים על קיומה של תופעה חברתית, והפערים בין הנתונים מלמדים על תופעה של תת-דיווח לגורמי הטיפול הרשמיים בעבירות של הטרדה מינית.
כדי להבין את היקף התופעה ומאפייניה יש אפוא לבצע מחקרים רב-שנתיים מקיפים ועדכניים - בדומה לסקר הביטחון האישי שנערך שנה אחר שנה - שיבחנו את המגמות לאורך השנים, וממצאיהם ישמשו תשומה לקביעת מדיניות ממשלתית בנושא.
מסלולי החוק להתמודדות עם תופעת ההטרדות המיניות 1 .
החוק למניעת הטרדה מינית נועד למנוע מאדם לכפות את עצמו, בהקשר מיני, על מי שאינו מעוניין בכך, ובייחוד כשהדבר נעשה תוך ניצול עמדת כוח.
החוק מתמודד כאמור עם התנהגויות המהוות הטרדה מינית בשלושה , הקובע שההתנהגות המסלול הפלילימסלולים משפטיים מקבילים: הראשון - , המסלול האזרחיהיא עבירה פלילית שניתן להגיש בגינה כתב אישום.
השני - הקובע שההתנהגות היא עוולה נזיקית ומאפשר לנפגעת להגיש נגד הפוגע תביעה אזרחית לפיצוי כספי.
נפגעת יכולה לתבוע גם מעסיק תביעה נזיקית אם ההטרדה התרחשה במסגרת יחסי עבודה שהוא אחראי להם על פי חוק, אף .
דיני העבודה והדין המשמעתיאם היא איננה עובדת שלו.
המסלול השלישי - החוק קובע שהטרדה מינית היא עבירת משמעת בכל מקום עבודה ומחייב את המעסיק להקים מנגנון למניעת הטרדות מיניות במקום העבודה ולטיפול בהן.
הוא מעניק לבית הדין לעבודה סמכות ייחודית לטפל בהטרדה מינית שהתרחשה במקום עבודה, כששני הצדדים לתביעה שייכים אליו.
בית הדין רשאי לפסוק פיצויים ממוניים, אך גם לתת צו מניעה או צו עשה אם ראה שהענקת פיצויים בלבד לא תהא צודקת.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי141 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | החוק קובע שלוש קבוצות של התנהגויות אסורות: הקבוצה הראשונה כוללת התנהגויות שנתפסות כשליליות במהותן, כמו סחיטה מינית, מעשה מגונה תוקן החוק ונוספה התנהגות אסורה 2014 וביזוי והשפלה הקשורים במין.
בשנת השייכת לקטגוריה זו - פרסום תצלום, סרט או הקלטה של אדם המתמקד במיניותו בנסיבות שבהן הפרסום עלול להשפיל או לבזות אותו ולא ניתנה הסכמתו לפרסום.
הקבוצה השנייה כוללת התנהגויות שבנסיבות של הסכמה הדדית הן לגיטימיות: הצעות חוזרות ונשנות בעלות אופי מיני והתייחסויות חוזרות ונשנות המופנות לאדם ומתמקדות במיניותו.
התנהגויות אלה הופכות להטרדה מינית רק לאחר שהמוטרד הראה למטריד כי אינו מעוניין בהן והמטריד המשיך לבצען שוב ושוב.
הקבוצה השלישית מכילה הטרדות מיניות המכילות את היסוד הנוסף של ניצול יחסי כוח מערכתיים בלתי שוויוניים בין .
לגבי שני סוגי ההתנהגות שבנסיבות של הסכמה הדדית 19מטריד למוטרדת הם לגיטימיים, אם המטריד מבצען כלפי כפיפה שלו תוך ניצול לרעה של כוחו המערכתי - הן יכולות להוות הטרדה מינית אסורה גם אם הכפיפה לא הראתה שאינה מעוניינת בהן.
עוד אוסר החוק על "התנכלות" - המוגדרת כפגיעה מכל סוג שהוא שמקורה בהטרדה מינית, או בתלונה או בתביעה שהוגשו בנוגע להטרדה מינית.
לתקנות למניעת הטרדה מינית.
תקנה זו החילה 9 תוקנה תקנה 2014 .
בשנת 2 חובות ייחודיות למניעת הטרדה מינית על מוסדות להשכלה גבוהה ועל כוחות .
מלבד החובות המוטלות עליהם על פי החוק, נדרשים מוסדות אלו 20הביטחון להבטיח פעולות הדרכה והסברה שעניינן מניעת הטרדה מינית והתנכלות אחת לשנה לפחות; עליהם למנות במוסדות הגדולים שני אחראים למניעת הטרדה שעות, שתעסוק 18-מינית; האחראי מחויב לעבור הכשרה בהיקף שלא יפחת מ בין השאר במהות התפקיד, הכרת החוק למניעת הטרדה מינית, דרכי מניעה ואופן הטיפול בתלונות; על המוסדות להגיש אחת לשנה לרשות לקידום מעמד האישה ולוועדת הכנסת לקידום מעמד האישה דין וחשבון ובו פרטים על הפעולות שנקטו למניעת הטרדה מינית וכן על מספר התלונות שהוגשו לאחראי במוסד ואופן הטיפול בהן.
מכניסות תוכן מעשי ואחיד לחובות המעסיק ומאפשרות הן 9 הוראות תקנה הכשרה מעמיקה של האחראים למניעת הטרדה מינית והן פיקוח על המוסדות האקדמיים ועל מערכת הביטחון.
הדיווח השנתי לוועדת הכנסת ולרשות לקידום מילים מטרידות: סוגיות אורית קמיר, "החוק הישראלי למניעת הטרדה מינית - העקרונות", 19 .
155 'עורכת ליאת לבנון, עמ ),2011( בהטרדה מינית מילולית "כוחות הביטחון" כהגדרתם בחוק למניעת הטרדה מינית: צה"ל, המשטרה, שב"ס וארגוני הביטחון 20 .
האחרים של המדינה 142 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה מעמד האישה מטרתו לעודד את הטיפול בהטרדות המיניות ואת האכיפה בתחום.
היועצת המשפטית של הוועדה לקידום מעמד האישה בכנסת מנתחת את דיווחי המוסדות, ועל בסיס הנתונים מקיימת הוועדה ישיבות שנתיות עם נציגי מוסדות ההשכלה הגבוהה והמועצה להשכלה גבוהה (להלן - המל"ג).
לאורך השנים הלך וגדל מספר הדיווחים על תלונות במוסדות הגבירה את המחויבות של 9 ההשכלה הגבוהה.
יוצא מכך שתקנה מוסדות אלה לטיפול בנושא ההטרדות המיניות, וראוי שמשרד המשפטים יבחן את החלת התקנה על גופים נוספים, כגון מערכת הבריאות ומערכת החינוך.
כי בכוונתו לבחון את הצורך 2019 משרד המשפטים ציין בתשובתו מאוגוסט בהחלת הוראות התקנות על הרשויות המקומיות.
במסגרת בחינה זו תיבחן בהתאמות הנדרשות גם על מעסיקים נוספים 9 האפשרות להחיל את תקנה שמספר עובדיהם גדול ממספר שייקבע.
שנים מחקיקת החוק למניעת הטרדה מינית הוא חולל 20 בחלוף שינוי תודעתי בקרב הציבור שבא לידי ביטוי באמצעי התקשורת ובמערכת המשפט.
עם זאת, בכל אחד ממסלולי הפעולה הקבועים בחוק קיימים חסמים המונעים מראש מהנפגעות לפנות אליהם.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי143 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | המסלול הפלילי מספר התלונות המוגשות למשטרה והחסמים להגשת התלונות עבירת הטרדה מינית נמצאות בדרגות החומרה הנמוכות של מדרג עבירות המין.
ושלוש הן עבירות 21"שלוש מן ההתנהגויות האסורות הן עבירות מסוג "פשע , ]נוסח משולב[ .
לפי התוספת הראשונה לחוק סדר הדין הפלילי22"מסוג "עוון , הסמכות לטיפול בכלל העבירות לפי החוק למניעת הטרדה 1982-התשמ"ב מינית היא בידי פרקליטות המדינה.
נפגעות יכולות להגיש למשטרה תלונה על הטרדה מינית או התנכלות ולהתחיל בכך הליך פלילי נגד המטריד.
מנתוני המשטרה עולה כי שיעור הנפגעות הפונות להליך הפלילי אינו גבוה.
מדור מחקר וסטטיסטיקה במשטרה מסווג את : הטרדה מילולית, 23ההתנהגויות שלהלן המצוינות בחוק כעבירות הטרדה מינית התנכלות, הטרדה מילולית והתנכלות והטרדה מינית באמצעות פרסום המתמקד במיניות שלא בהסכמה (כלומר, יתר העבירות, כמו סחיטה באיומים ומעשים מגונים, אינן מסווגות במדור מחקר וסטטיסטיקה במשטרה כהטרדה מינית).
תיקים שעסקו בעבירה לפי החוק למניעת 1,350 - נפתחו במשטרה כ 2017 בשנת ).
2016 במספר תיקי הטרדה מינית לעומת 13.
3% (עלייה של24הטרדה מינית מהתיקים העוסקים בעבירת הטרדה מינית, עבירה זו היא העבירה 58%-בכ מהתיקים עסקו בעבירת הטרדה מינית 57%-החמורה ביותר או היחידה.
כ בעבירת 13%- בעבירת הטרדה מינית מילולית והתנכלות, כ 29%-מילולית, כ - בעבירה של התנכלות.
1%-פרסום המתמקד במיניות וכ לחוק העונשין, פרסום המתמקד במיניות שלא 349 וסעיף 348 עבירות מעשה מגונה לפי סעיף 21 ,1981- לחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א 5 בהסכמה דינו כדין הפוגע במזיד בפרטיות זולתו לפי סעיף , האסורות גם בחוק למניעת הטרדה 1977- לחוק העונשין, התשל"ז 428 וסחיטה באיומים לפי סעיף מינית, הן עבירות מסוג פשע.
) לחוק 6(3 ) או בסעיף 3()(א3 הצעות חוזרות בעלות אופי מיני בנסיבות המפורטות בסעיף 22 למניעת הטרדה מינית, התייחסויות חוזרות ונשנות המתמקדות במיניותו של אדם בנסיבות ) לחוק זה והתייחסות מבזה או משפילה בנסיבות סעיף 6(3 ) או בסעיף 4()(א3 המפורטות בסעיף ) לחוק זה הן עבירות מסוג עוון.
5()(א3המפורטות ב יצוין כי החוק למניעת הטרדה מינית מגדיר כהטרדה מינית גם מעשה מגונה וסחיטה מינית 23 באיומים, אך המשטרה מסווגת אותן כעבירות לפי חוק העונשין, ולא כעבירות לפי החוק למניעת הטרדה מינית, משום שהענישה לפי חוק העונשין מחמירה יותר.
הנתונים שהתקבלו מהמשטרה היו בפילוח לפי שלושה סוגי תיקים: תיקים שבהם הטרדה מינית 24 היא העבירה היחידה; תיקים שבהם הטרדה מינית היא העבירה החמורה ותיקים שבהם ההטרדה מינית אינה העבירה החמורה.
הנתונים המוצגים בדוח מתייחסים לשתי קטגוריות התיקים הראשונות ולא לתיקים שבהם עבירת הטרדה מינית נלווית לעבירות חמורות יותר.
144 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה בתרשים שלהלן נתוני המשטרה על התיקים שנפתחו בעשור האחרון ובהם עבירת ההטרדה המינית היא העבירה החמורה או היחידה: מספר התיקים שבהם הטרדה מינית היא העבירה החמורה או : 12 תרשים 2017 - 2007 ,היחידה על פי נתוני המשטרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
שנים לאחר חקיקת החוק החלה מגמה של עלייה במספר 15-מן התרשים עולה ש מלמדים שכ- 2017 התלונות למשטרה.
יצוין כי ממצאי סקר הביטחון האישי לשנת מהנפגעים לא דיווחו למשטרה על הפגיעה.
97% החלה מגמה של עלייה במספר התיקים שנפתחו במשטרה 2012 בסוף שנת על עבירות של הטרדה מינית.
העלייה הגדולה ביותר הייתה בתיקים על הטרדה ; מספר תיקי 2015 בשנת 399- ל 2012 תיקים בשנת 23-מילולית והתנכלות - מ 2014 ; בשנת 2017 בשנת 363- ל2012 תיקים בשנת 16-ההטרדה המילולית גדל מ שבה הוספה לחוק ההתנהגות האסורה של פרסום המתמקד במיניות ללא הסכמה, תיקים שעניינם 116 נפתחו 2017 תיקים שעניינם בעבירה זו, ובשנת 46 נפתחו תיקי התנכלות על רקע הטרדה 5- נפתחו בכל שנה פחות מ 2017 בעבירה זו; עד שנת תיקים בלבד שעניינם התנכלות.
20 נפתחו 2017 מינית ובשנת 2018 עד סוף יולי 2016 על פי נתונים שהתקבלו מפרקליטות המדינה, מתחילת שנת תיקים שכללו עבירות לפי החוק למניעת הטרדה מינית.
בתקופה זו 1,690 נפתחו 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי145 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | כתבי אישום שכללו עבירה לפי 129 הוגשו 2019 .
בשנת25 כתבי אישום 306 הוגשו מהם עבירת ההטרדה המינית הייתה העבירה 29-החוק למניעת הטרדה מינית, ב היחידה או המרכזית.
למרות העלייה במספר התלונות שהוגשו למשטרה בשנים האחרונות, מספרן של התלונות הוא כאמור לעיל קטן במידה ניכרת ממספר הפניות למרכזי הסיוע בעניין הטרדה מינית ומההערכה בדבר ההיקף הכולל של האירועים כעולה מנתוני סקר הביטחון האישי.
מיעוט התלונות נובע, בין היתר, מחסמים הכרוכים בהגשתן, שבאו לידי ביטוי גם במסעי הפרסום הבין-לאומיים ברשתות החברתיות.
להלן פרטים על חסמים מרכזיים.
נוהל אגף חקירות ומודיעין (אח"מ) בנוגע לטיפול המשטרתי במתלוננת על עבירות מין מתווה את דרכי הטיפול בנפגעת עבירות מין.
הנוהל קובע כי המתלוננת תיחקר בתחנת המשטרה על ידי חוקרת עבירות מין, למעט במקרים חריגים.
אך מדברי איגוד מרכזי הסיוע וממאמרים עולה שיש קשיים בהגשת התלונות.
כך למשל, צוין כי מתלוננות חוששות מהתנהלותם של חוקרי משטרה, שלא לכולם יש הכשרה להתמודדות עם נפגעות עבירות מין, ויש שהם נותנים .
עוד ציינו שיחס החוקרים אל נחקרות 26למתלוננת הרגשה שהיא עצמה חשודה לא היה הולם, ושלא ניתן לנפגעת הסבר על זכויותיה, כמו הזכות למלווה .
27בחקירה והזכות לסרב לעימות עם המטריד כי תחום עבירות המין וההטרדה המינית 2019 המשטרה מסרה בתשובתה מיולי מקבל קשב רב, ומבוצעת פעילות רבה לטיובו ולייעולו של הטיפול בתיקים בעבירות אלה.
הדברים מקבלים ביטוי בעלייה במספר התלונות על עבירות מין ועל עבירות ההטרדה המינית לאורך השנים.
לא נמסר מספר התיקים שבהם הטרדה מינית הייתה העבירה היחידה או המרכזית.
התיקים שבהם 25 הטרדה מינית אינה עבירה מרכזית או חמורה הם תיקים שהמיקוד בהם הוא בעבירות מין מהרף הגבוה וההטרדה המינית היא עבירה נלווית בלבד.
מנתונים אלו לא ניתן לדעת מה מספר התיקים שבהם הטרדה מינית עמדה במוקד ההליך הפלילי.
4057-05- רוני קרני, "מבוקש מקום שקט: על אונס שני בעקבות פסיקת בית המשפט המחוזי בת.
א 26 ); נעמי לבנקורן, "חשופות בניידת: הטרדה מינית 2015 (מאיהמשפט ברשת: זכויות אדם ", 10 .
123 '), עמ 2014( בהמשפט ברשת: זכויות אדם, הכנסת אורחים במשטרת ישראל", לוועדת ברלינר, שבחנה את טיפול 13.
18 עמדה שהביע איגוד מרכזי הסיוע במכתב מיום 27 .
מערכת המשפט בנפגעי עבירות מין, ראו להלן 146 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה משרד מבקר המדינה ממליץ למשטרת ישראל לבחון את הליך הגשת התלונה במשטרה, לזהות את החסמים להגשת תלונה ולקבוע פעולות להסרתם.
התפרסמו המלצות הוועדה הבין-משרדית לבחינת 2019 יצוין כי בדצמבר הטיפול בנפגעי עבירות מין בהליך הפלילי (להלן - ועדת ברלינר).
הוועדה ציינה את המאמצים שהושקעו בגופי האכיפה שנועדו להתאים את הטיפול בנפגעי עבירות מין לצרכים המיוחדים המאפיינים אוכלוסייה זו.
עם זאת, ציינה הוועדה כי מהנתונים שהובאו בפניה עוד נכונה כברת דרך בהתאמת המשאבים והפעלת הכלים שברשות גופי האכיפה עד להשגת התוצאה הרצויה.
הקשיים נובעים לעיתים מחשש של נפגעות שיסבלו מחשיפה פומבית והתנכלות 2 .
28מהסביבה בכלל ומסביבת העבודה בפרט עקב הגשת תלונה .
פעמים רבות עובר זמן רב ממועד הפגיעה ועד שהנפגעת מבינה כי בוצעה 3 כלפיה עבירה והיא מרגישה שהיא יכולה לפעול כנגד מבצע העבירה.
לכן גם אם החליטה להגיש תלונה למשטרה, היא עושה זאת רק לאחר שעבר זמן ולעיתים .
29זמן רב מעת ביצוע העבירה .
כדי להרשיע נאשם בהטרדה מינית או התנכלות בהליך פלילי יש להציג ראיות 4 המוכיחות את ההטרדה מעל לכל ספק סביר.
אך במקרים רבים מדובר בגרסה מול גרסה ללא ראיות חיצוניות תומכות.
לעיתים מתלוננות מבטלות את תלונתן מחשש מחקירה נגדית מטעם ההגנה.
בהליך הפלילי המדינה היא שמנהלת את ההליך כנגד הנאשם, והמתלוננת 5 משתתפת כעדה בלבד; היא אינה מובילה את ההליך, וקולה בהליך נשמע באופן .
2001-מוגבל בהתאם לחוק זכויות נפגעי עבירה, התשס"א מיעוט התלונות המוגשות למשטרה מחייב גם פעולה של משרד המשפטים לחיזוק נתיבי פעולה חלופיים להליך זה, כמפורט להלן.
מפגיעה פני לייסט, דליה טאובר וכרמית קלר-חלמיש, "הייתכן צדק מאחה בפגיעות מיניות?
)2016( לאיחוי - צדק מאחה ושיח מאחה בישראל .
2017 הדוח השנתי של איגוד מרכזי הסיוע לשנת 29 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי147 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | הליכים חלופיים למסלול הפלילי הצורך ביצירת הליכים חלופיים להליך הפלילי בבית המשפט עולה, בין היתר, לנוכח מיעוט ההליכים במשטרה ובפרקליטות, ולנוכח חוויותיהן של נפגעות תקיפה מינית, המתארות במקרים רבים את ההליך הפלילי כחוויה של היעדר שליטה, ניתוק וזלזול.
לפיכך התפתחו בשנים האחרונות הליכים חלופיים להליך הפלילי.
, מאפשר 1982-, התשמ"ב ]נוסח משולב [ חוק סדר הדין הפלילי הסדר מותנה: להימנע בנסיבות מסוימות מהגשת כתב אישום 2013 לרשויות התביעה החל ממאי נגד חשוד בהטרדה מינית ולסגור את התיק בעניינו אם יודה בעובדות המהוות את העבירה המפורטות בהסדר ויקיים את התנאים שנקבעו בהסדר.
הפרת תנאי ההסדר תביא להעמדתו לדין של החשוד.
היתרון של הסדר מותנה עבור המתלוננת הוא קבלת פיצוי כספי מסוים, הימנעות מהליך משפטי פלילי וסיום הפרשה בתוך פרק .
30זמן קצר יחסית תיקים שכללו עבירות 1,690 נפתחו 2018 עד סוף יולי 2016 כאמור, מתחילת שנת 58 , ונחתמו31 כתבי אישום 306 לפי החוק למניעת הטרדה מינית.
בתקופה זו הוגשו הסדרים מותנים בגין עבירות לפי חוק זה לרבות מעשים מגונים לפי חוק העונשין, .
1977-התשל"ז כל ההסדרים כללו פיצוי כספי ומכתב התנצלות למתלוננות.
הפיצוי הממוצע על ש"ח, ועל עבירות של מעשים 3,400 -עבירות של הטרדה מינית מילולית היה כ ש"ח.
15,000 -מגונים והטרדה מינית מילולית כ כי להערכתה בתקופה שנבדקה 2019 פרקליטות המדינה כתבה בתשובתה מאוגוסט שיעור דומה של הסדרים מותנים נערך בנוגע לעבירות אחרות, כי לעברייני מין יש מאפיינים ייחודיים שלא תמיד מאפשרים עריכת הסדר מותנה, וכי רק תיקים יעד 2020 גבוליים בחומרתם מתאימים להסדר מותנה.
עם זאת ציינה כי קבעה לשנת במספר התיקים המטופלים בהליכים חלופיים למסלול הפלילי 10% של גידול של הרגיל, בשל הרצון לפעול באפיק שיקומי.
יעד זה עשוי להוביל לשינוי גם בנוגע לעבירות הטרדה מינית.
il/Units/StateAttorney /Criminal/Pages/ : אתר משרד המשפטים 30 Conditional-Order.
ייתכן שחלק מכתבי האישום הוגשו בנוגע לתיקים שנפתחו קודם לתקופה הנבדקת 31 148 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה היעד שקבעה פרקליטות המדינה בנושא השימוש בהסדר המותנה בטיפול בעבירות הטרדה מינית הוא ראוי בשל יתרונותיו לנפגעות, לנוכח העובדה שתיקי הטרדה מינית הם גבוליים בחומרתם, ולנוכח הקשיים הכרוכים בניהול הליך משפטי בבית המשפט והשפעתם על נכונותן של מתלוננות למצות את ההליך.
"צדק מאחה" הוא גישה בתחום הדין הפלילי המתמקדת בצורכי צדק מאחה: הנפגעות והפוגעים.
הליך של צדק מאחה הוא לרוב הליך וולונטרי המבוסס על הפגשת הצדדים, ומטרתו איננה הטלת אשמה אלא קבלת אחריות למעשה, מתן ביטוי לנזק שנגרם והסכמה הדדית על תוכנית פיצוי ושיקום, והוא עשוי להפחית חזרה על המעשים.
ההליך יכול להתקיים בכל שלב של ההליך המשפטי ויכול להחליפו או להשלים אותו.
יחידת נפגעי עבירה בפרקליטות המדינה היא המנחה פרקליטים ומייעצת להם לגבי הליך צדק מאחה.
הליך זה איננו מוסדר בחוק, למעט , שמציין 1971-א לחוק הנוער (שפיטה ענישה ודרכי טיפול), התשל"א 12 בסעיף הליך זה בין ההליכים החלופיים להליך הפלילי הננקט כלפי בני נוער.
כיום הפרקליטות או בתי המשפט מציעים לצדדים לפנות להליך צדק מאחה רק לעיתים נדירות, ולרוב הדבר נעשה ביוזמת סנגורים או .
32במסגרת תסקיר שירות מבחן כי נוכח העובדה שההליך הפלילי 2019 משרד המשפטים מסר בתשובתו מאוגוסט הוא חלופי לשני הנתיבים האחרים - הליך דיני העבודה והגשת תביעה אזרחית - עולה שאלה לגבי ההצדקה להטמיע הליכים חלופיים במסגרת המשפט הפלילי.
עם זאת ציין כי נערכת בחינה מערכתית רחבה בדבר הטמעת הליכי צדק מאחה במקומות המתאימים לכך.
כי אין לתמוה שיוזמות לצדק מאחה 2019 הפרקליטות מסרה בתשובתה מיולי מגיעות בעיקר מן ההגנה, שכן היא הנמצאת בקשר עם הנאשם, כי צדק מאחה אינו מתאים לכל הליך, וכי הוא מחייב קבלת אחריות על ידי הנאשם והסכמת שני הצדדים (הפוגע והנפגע) לקיום ההליך.
תסקיר שירות המבחן הוא חוות דעת המוגשת במסגרת הליכים פליליים מטעם משרד העבודה, 32 לחוק העונשין.
התסקיר מוגש בדרך 37 - 38 הרווחה והשירותים החברתיים, והוא מעוגן בסעיפים כלל בשלב המעצר ובשלב הטיעונים לעונש.
התסקיר מפרט את נתוניו האישיים של הנאשם, וניתן להמליץ במסגרתו המלצות על העונש או על הליכי שיקום חלופיים.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי149 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יצוין כי גם לצורך הסדר טיעון נדרשת הסכמת הנאשם, וכי מאחר שהפרקליטות היא הנמצאת בקשר עם נפגע העבירה, גם היא יכולה לקדם הליך של צדק מאחה.
משרד מבקר המדינה סבור כי נוכח החסמים שפורטו לעיל, ובשים לב ליתרונות של ההליכים החלופיים האמורים, ראוי שמשרד המשפטים יבחן את הצורך בהטמעת השימוש בהליכים החלופיים כשלב מובנה בהליכים הפליליים הנוגעים לעבירות של הטרדה מינית.
בעניין זה ניתן ללמוד מפעולות שנעשו בקשר להליך "מידע, היכרות ותיאום" (מהו"ת) כדי להפחית את העומס המוטל על בתי המשפט האזרחיים ולהגדיל את השימוש בהליך של צדק מאחה לצורך יישוב מחלוקות.
המסלול האזרחי החוק קובע כי הטרדה מינית והתנכלות הן עוולות אזרחיות לפי פקודת הנזיקין, וככאלה, ניתן להגיש בגינן תביעת פיצויים על כלל הנזקים שנגרמו למוטרדת.
אפשר להגיש תביעה אזרחית כאשר נסיבות ההטרדה אינן במסגרת יחסי עבודה או כאשר .
33הן במסגרת יחסי עבודה אך התובעת איננה עובדת של המעסיק ניתן לפסוק בשל הטרדה מינית והתנכלות גם פיצוי ללא הוכחת נזק.
החוק קבע 50,000 בתחילה כי הפיצוי המרבי בגין עוולת הטרדה מינית ללא הוכחת נזק יהיה ש"ח.
הפסיקה 120,000 הועמד הפיצוי המרבי על 2013 ש"ח, ולאחר תיקונו בשנת הכירה באפשרות לקבוע פיצוי נפרד על כל אחד מאירועי ההטרדה (בתביעה העוסקת בכמה התנהגויות המהוות הטרדה מינית).
כיום נפסקים כאמור פיצויים ללא הוכחת נזק בסכומים גבוהים מאלה שהיו מקובלים בעבר.
ואולם, על פי רוב, מהסכום המרבי האפשרי על פי החוק לעבירה אחת, גם הסכומים המושתים נמוכים כשהתביעה עוסקת בכמה התנהגויות המהוות הטרדה מינית.
ועדת ברלינר המליצה כי כלל השופטים האזרחיים יעברו השתלמות בנושא עבירות מין אשר יעסקו במאפייניהם ובצרכיהם של נפגעי עבירות מין.
לחוק, אם ההטרדה המינית או ההתנכלות נעשו במסגרת של יחסי עבודה (כפי 10 לפי סעיף 33 שהוגדרו בחוק) והתובעת היא עובדת של המעסיק, החוק מעניק לבית הדין לעבודה סמכות ייחודית לדון בתביעה נזיקית בגין הטרדה מינית (לא פלילית ולא משמעתית) הן נגד הנילון והן נגד המעסיק.
150 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה בהליך האזרחי יש חסמים ייחודיים ובהם הרתיעה של נפגעות מלבקש פיצוי כספי בגין נזק שנגרם להן עקב הטרדה מינית בשל החשש מסטיגמה של "סחטנות" ו"רדיפת בצע" ומן הגינוי החברתי הצפוי למי שמנסָה לכמת למושגים כספיים .
34הטרדה מינית שחוותה להלן נתונים של הנהלת בתי המשפט על מספר התביעות האזרחיות שהוגשו בעילת .
2019 - 2015 הטרדה מינית בשנים מספר התיקים האזרחיים שנפתחו בעניין הטרדה מינית: 5 לוח השנהבתי משפט השלום בתי הדין לעבודה 2015 16 59 2016 15 64 2017 19 77 2018 32 114 2019 21 95 .
המקור: נתוני הנהלת בתי המשפט מספרן המצומצם של התביעות האזרחיות שהוגשו לבתי המשפט בשנים נובע בין היתר מהחסמים הייחודים שבהליך האזרחי, 2019 - 2015 המפורטים לעיל, ומחסמים הדומים לחסמים בהליך הפלילי, כדוגמת הליך משפטי המשחזר את הפגיעה, החשש מעימות עם הפוגע וחלוף הזמן עד לקבלת ההחלטה על הגשת תביעה.