HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
את הטופס לא תתבצע העברה בפועל של מידע הנמצא במשרד מסוים למשרד אחר.
בהחלטה משנת 2020 נקבע להטיל על 13 משרדים וגופים ציבוריים להחצין תחומי מידע .
שבאחריותם, באמצעות מערכת שדרת המידע, על פי מודל נתונים אחיד, עד אפריל 2021 .
למשל, רשות האוכלוסין נדרשה להחצין את נתוני מרשם האו כלוסין ואת נתוני הכניסות .
והיציאות מהארץ, ומשרד התחבורה נדרש להחצין נתונים על מרשם כלי רכב, רישיונות נהיגה, .
זכאות לתו נכה ועבר תעבורתי.
תרשים 20 ,להלן ממחיש את הפוטנציאל בהחצנה של מידע באמצעות ממשקי שדרת המידע .
בתהליך השירות "העברת בעלות על כלי רכב" באזור ה אישי הממשלתי (ממשק זה עדיין לא .
העברת הטופס למשרד נותן השירות תתבצע על ידי האזרח, אם יהיה מעוניין בכך, ולא באופן אוטומטי .
71 החצנת מידע משמעה הנחת הממשקים באופן אחיד שמאפשר לכל משרד שיש בידו ההרשאות המתאימות .
להשתמש בממשק לקבלת המידע.
72 חוות הדעת המשפטית של רשות התקשוב מאפשרת כאמור להתבסס על פיתוח שירותים דיגיטליים בתשתיות .
רוחביות של ממשל זמין, ובכלל זה בשירותים המזוהים במערכת ההזדהות הממשלתית ובתשתית הטפסים, באופן .
המממש את זכות העיון של האזרח ואינו נחשב כהעברת מידע לפי פרק ד' לחוק הגנת הפרטיות.
את תהליך העברת המידע ללא צורך בוועדה להעברת מידע.
| 777 | |" מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור תרשים 20 : פוטנציאל העברת מידע באמצעות שדרת המידע בשירות "העברת בעלות .
* ממשק זה עדיין לא מומש בשדרת המידע.
התרשים נועד להמחיש את התפיסה והיכולות של .
ניהול פרויקט שדרת המידע .
הנחיית רשות התקשוב בנושא "מחזור חיי מערכת תקשוב"73 (להלן- הנחיית התקשוב) מגדירה .
פרויקט כמשימה חד -פעמית, המתבצעת כדי ליצור או לעדכן מערכת תקשוב 74 , שתספק .
תפוקה נדרשת (שירותים או תהליכים ייחודיים) במסגרת משאבים ולוח זמנים מוגדר מראש.
פרויקט יכול לכלול פעילויות הקשורות לכמה מערכות, במשרד אחד או בכמה משרדים.
74 על פי הנחיית התקשוב, מערכת תקשוב ה יא אוסף רכיבי תוכנה, חומרה או תקשורת ונתונים, הקשורים ביניהם .
ומתפקדים יחד במרחב הסייבר המשרדי, לתמיכה בתהליכים.
| 778 | מטרת פרויקט היא לסייע למימוש מערכת או תהליך, והצלחתו נמדדת בהשגת התפוקה .
הנדרשת לשביעות רצון המשרד, בעלות ובלוח הזמנים ביחס לתכנון.
כמו כן, הנחיית התקשוב מגדירה "פרויקט מורכב" כפרויקט שמתקיים בו לפחות אחד .
מהתנאים האלה: ( 1 ) פרויקט "גדול מאוד" מהבחינה התקציבית (מעל 10 ( ;)מיליון ש"ח 2 ) .
פרויקט בין-משרדי (הנוגע לשני משרדים לפחות); ( 3 ) פרויקט ממשלתי רוחבי (הנוגע לגופי .
מטה רוחביים); ( 4 ( ;) בעל מורכבות ארגונית רבה 5 ) בעל ריבוי ממשקים עם מערכות מחוץ .
) מתוכנן להתבצע בטכנולוגיה שהיא חדשה במשרד .
פרויקט שדרת המידע עומד בהגדרה של "פרויקט מורכב" על פי כל התנאים שנקבעו בהנחיית .
כך למשל, הפרויקט הוא ב ין-משרדי ורוחבי, מבוצע בטכנולוגיה חדשה ובעל .
בדצמבר 2020 הסתכם תקציבו המאושר של הפרויקט בכ-22 .
כמו כן, על פי תוכנית הפריסה הרב-שנתית של שדרת המידע במשרדים מנובמבר 2020 (להלן .
- תוכנית הפריסה), המערכת תותקן ב-86 משרדים ויחידות בשניםהקרובות, מהם 26 משרדים .
ויחידות מתוכננים להתקנה עד סוף שנת 2020 .
רשות התקשוב הסבירה בתשובתה כי המכרז כלל פריסה וחיבור של 26 משרדים ויחידות .
ממשלתיות במשך חמש שנים.
לאור תוכנית ההאצה, תוכנית פריסה זו קוצרה בכשלוש שנים, .
ובזכות זאת הוחלט להאיץ את הפ ריסה של ההתקנות במשרדים וביחידות נוספים.
התקשוב הוסיפה כי תוכנית הפריסה כוללת את התכנון המרבי לפריסה וכי בהמשך, לאחר .
שיחוברו 26 המשרדים והיחידות הראשונים, יתבצעו בדיקות לבחינת נחיצות החיבור של כל .
תוכנית הפריסה של שדרת המידע במשר דים .
ביולי 2020 כתב מנהל ממשל זמין למנהלי אגפי טכנולוגיות דיגיטליות ומידע במשרדי .
הממשלה כי בעקבות ההחלטה משנת 2016 הוחלט להקים תשתית טכנולוגית לשיתוף מידע .
באופן מאובטח, המבוססת על ממשקי תשאול.
עוד כתב כי היעד שהוגדר לסיום תהליך .
המעבר של המשרדים לתשתית החדשה - שדרת המידע, הוא סוף שנת 2022 , וכי על מנת .
לעמוד בלוחות הזמנים ולהצליח לבצע את המעבר באופן "חלק" וללא פגיעה בשירות, נציגי .
ממשל זמין (מנהל הלקוח ומנהל הפרויקט) יתאמו פגישות עם המשרדים על מנת לגבש .
תוכנית עבודה להסבת השירותים בהתאם למועד שנקבע.
על פי תוכנית הפריסה, יישום המערכת מתוכנן להתבצע בשלושה שלבים: (א) התקנה ב-26 .
משרדים ויחידות עד סוף שנת2020 .
שלב זה כולל את13 המשרדים שנדרשו בהחלטה משנת .
2020 להחצין מידע בשדרת המידע עד אפריל2021 (להלן- המשרדים בתוכנית ההאצה 75 ;) .
(ב) התקנה ב-20 משרדים נוספים בשנת2021 ; (ג) השלמת הפריסה בכ-40 משרדים נוספים .
בשנים שלאחר מכן, וכן חיבור של גופים עסקיים כגון בנקים וחברות ביטוח.
רשות התקשוב ציינה בתשובתה כי התוכנית שנקבעה במכרז לפריסת 26 משרדים ויחידות .
הייתה הערכה, שנקבעה בין היתר כדי להשוות בין ההצעות הכספיות השונות במכרז, ולא .
נועדה לקבוע בדיוק את מספר המשרדים והיחידות שיחוברו לשדרת המידע.
75 התוכנית להאצת השירותים הדיגיטליים לציבור שנקבעה בהחלטת ממשלה260 מיולי2020 .
| 779 | |" מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור הפרויקט הוחל בהכנת תוכנית התקנות רב-שנתית שמעודכנת באופן שוטף במהלך התקדמות .
הבדיקות מול המשרדים והיחידות.
משרד מבקר המדינה בדק את יישום השלב הראשון בתוכנית הפריסה (ההתקנות שתוכננו .
לוח 1: יישום השלב הראשון בתוכנית הפריסה של מערכת שדרת המידע .
בשנת 2020 יושם עד סוף .
דצמבר 2020 לא יושם שיעור אי-הביצוע .
המשרדים בתוכנית ההאצה 13 8 5 38% .
המשרדים שאינם בתוכנית .
בסך הכול 26 19 7 27% .
על פי תשובת רשות התקשוב הממשלתי, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהלוח עולה כי בסוף דצמבר 2020 עדיין לא יושמה המערכת בשבעה גופים שתוכננו ל- .
2020 (27% ), מתוכם חמישה הכלולים בתוכנית ההאצה ונדרשים להחצין מידע בשדרת .
המידע עד אפריל 2021 .
רשות התקשוב עדכנה בתשובתה כי נכון לאמצע פברואר 2021 יושמה המערכת ב -22 .
משרדים מתוך 26 משרדים שתוכננה בהם התקנה בשנת 2020 .
כלל ההתקנות יושלמו במועד קרוב, וכי היא מקיימת מעקב הדוק אחר תוכנית ההתקנות.
התברר76 כי העיכובים בחיבור המשרדים למערכת נבעו בין היתר מאי-אישור תקציב המדינה, .
דבר שמנע את ההתקדמות לפי תוכנית העבודה.
לא חר ההחלטה משנת 2020 נוספו תקציבים .
שאפשרו התקדמות, אולם נדרש היה להרחיב את ההתקשרות עם הספק.
עיכובים בהיערכות הפנימית של המשרדים להתקנת המערכת, לעתים עקב תעדוף שונה של .
בנובמבר 2020 העבירה רשות התקשוב למשרד מבקר המדינה את "מסמך ניהול הסיכונים" .
של שדרת המידע, הכולל סיכוני תקשוב הקשורים לתהליך היישום של המערכת במשרדים.
כך לדוגמה, במסמך ניהול הסיכונים נכלל הסיכון "סיכון בהטמעה - חוסר בשיתוף פעולה של .
המשרדים", אשר דורג ברמת סיכון גבוהה.
במסמך ניהול הסיכונים הוסבר לגבי סיכון זה כי בחלק מהמשר דים קיים קושי בתיאום .
ההתקנה (רכיבי API-GW ) ונדרש שיתוף פעולה שלהם וכן מתן עדיפות לפרויקט זה על פני .
פרויקטים אחרים של המשרד.
"תוכנית הטיפול" בסיכון זה הייתה "ביצוע הסלמה" במישור .
ההנהלה (מנמ"רים ומנכ"לי משרדים), מאחר שיש משרדים שאינם מאפשרים להתקדם איתם.
סיכון נוסף במסמך ניהול הסיכונים נוגע לעומס של הצוות המקצועי ברשות התקשוב וליכולתו .
לתת מענה למשימות הנדרשות בפרויקט.
זאת בין היתר בשל הגידול שחל בהיקף העבודה .
הנדרשת עם פריסת התשתית החדשה, ומאחר שהצוותים עמוסים בשל הצורך לבצע .
76 מכתב רשות התקשוב למשרד מבקר המדינה מיום 22.
| 780 | פרויקטים ומשימות במערכות אחרות ועדיין לא רכשו את הידע הנדרש למתן מענה למשימות.
תוכנית הטיפול בסיכון כללה הכשרת צוות פנימי נרחב יותר לצורך תמיכה ומענה בפרסום .
שירותים במערכת, בטיפול בתקלות ובהעברת ידע מהספק לצוות המקצועי הפנימי.
כמו כן צוין במסמך ניהול הסיכונים הסיכון "טכנולוגיה חדשה - חוסר יציבות" והוסבר כי מאחר .
שמדובר במערכת חדשה, עלול להיווצר חוסר יציבות במהלך התקופה הראשונה של הרצתה, .
ובכלל זה עלולות להיות "נפילות" של המערכת, עקב הגדרות או התאמות נדרשות.
הטיפול שנקבעה לסיכון זה הייתה קיום הכשרות והדרכות מתאימות וחיבור המערכת למערכת .
ניטור ארגונית לצורך קבלת דיווחים על תקלות ובעיות.
תמונת המצב העולה מן הדברים מלמדת על עיכובים בהליך הפריסה של מערכת .
"שדרת המידע" במשרדים, בין היתר בשל קשיים טכנולוגיים, ובשל תעדוף נמוך של .
חלק מהמשרדים למול משימות אחרות שבאחריותם.
מאחר ש"שדרת המידע" היא צי ר מרכזי ונדבך יסודי ביישום מדיניות פעם אחת בשירותים .
ממשלתיים, עיכובים נוספים בפריסתה במשרדים עלולים לפגוע בהשגת היעדים .
שנקבעו להחצנת מידע בשדרת המידע בהחלטה משנת 2020 , ולהיות חסם ביישום .
מדיניות פעם אחת בשירותים ממשלתיים נרחבים.
במטרה לעמוד בלוחות הזמנים שנקבעו בהחלטה משנת 2020 , מוצע שרשות התקשוב .
תבחן את הגדלת מעטפת התמיכה בתהליך ההטמעה במשרדים, לרבות תגבור צוותי .
העבודה מטעמה ומטעם הספק לצורך התקנות, הדרכה ופתרון תקלות.
רשות התקשוב מסרה בתשובתה כי ההמלצה מקובלת והובאה בחשבון במסגרת התקצוב, וכי .
היא ממומשת הלכה למעשה.
כמו כן, על מנת להגביר את המחויבות של המשרדים לפרויקט, מוצע כי רשות התקשוב .
והמשרדים יפעלו בשיתוף פעולה לצורך בחינת שילוב הנושא ביעדי תוכניות העבודה .
המשרדיות, וקביעת תוכנית עבודה להתקדמות במישור המשרדי, לרבות הצבת אבני .
דרך וביצוע מעקב אחר ביצוען.
במועד סיום הביקורת שלושה גופים שנדרשו בהחלטה משנת 2020 להחצין מידע .
בשדרת המידע עד אפריל 2021 , עדיין לא הטמיעו את המערכת 77 - רשות המסים, .
המוסד לביטוח לאומי, ומשרד הביטחון.
רשות המסים מסרה בתשובתה כי קיימה דיונים רבים עם רשות התקשוב ובהן הובהרה .
עמדתה בנוגע לחשיבותו של קיום אזור אישי עצמאי של רשות המסים שתתאפשר גישה אליו .
גם מהאזור האישי הממשלתי.
רשות המסים הוסיפה כי מאחר שהיא מקיימת שיח שוטף עם .
ממשל זמין לאיחוד מערך ההזדהות לאזרחים ולבעלי העסקים, הרי שלאחר השלמת התהליך .
יהיה ניתן לבחון מעבר מהאזור האישי הממשלתי לאזור האישי של רשות המסים באופן שיהיה .
רשות המסים ציינה כי כיום רשומים לאזור האישי שלה כ-1.
77 על פי נתוני רשות התקשוב מסוף נובמבר 2020 .
| 781 | |" מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור מנכ"ל הביטוח הלאומי מסר בתשובתו כי הביטוח הלאומי נמצא בקשר עם רשות התקשוב .
להחצנת מידע לפי הסכמות משותפות.
הוא הוסיף כי סוכם עם רשות התקשוב כי הביטוח .
הלאומי יאפשר כניסה לאתר שירות אישי לכל מי שביצע הזדהות בפורטל של רשות התקשוב, .
ובכך יתאפשר לו לצפות בכל המידע הנמצא באתר האישי שלו, ללא צורך בהזדהות נוספת.
כמו כן, כחלק בלתי נפרד מהצעת המחליטים והדיונים שהתקיימו עוד לפני מתן אישורה סוכם .
עם גורמי המקצוע השונים כי אתר ומערכת הביטוח הלאומי ייוותרו עצמאיים מבחינת הגישה .
למידעים ומבחינת האפשרות לתת שירות למבוטחים באופן עצמאי.
משרד הביטחון מסר בתשובתו כי שדרת המידע היא מערכת תפעולית און -ליין לשאילתות .
ולמסירת מידע שוטף בין גופים ממשלתיים , וכי היות שמשרד הביטחון מנהל את המערכות .
התפעוליות שלו ברשת פנימית וסגורה, פעולות אלו אינן ניתנות לביצוע במישור הטכני.
משרד מבקר המדינה מציין כי על הגופים שנדרשו בהחלטה משנת 2020 להחצין מידע .
בשדרת המידע עד אפריל 2021 וטרם הטמיעו את המערכת, לפעול בשיתוף פעולה עם .
רשות התקשוב ולבחון דרכים להשלמת הפעולות הנדרשות לשם החצנת המידע .
בהתאם להחלטת הממשלה, תוך יישום מדיניות פעם אחת.
על פי הנחיית התקשוב, מינוי ועדת היגוי לפרויקט מורכב הוא חובה.
בין חברי הוועדה יהיו נציג .
בכיר של יחידת התקשוב, נציג הוועדה העסקית 78 , חברי מינהלת הפרויקט 79 ונציגי .
תפקיד הוועדה - לבקר את התקדמות הפרויקט ואת תוצריו העיקריים, .
והיא תפעל עד לסיום הפרויקט.
בהחלטה משנת 2016 נקבע כאמור כי יש למנות "ועדת היגוי להעברת מידע" בראשות ראש .
רשות התקשוב הממשלתי, ובין חבריה - מנהל היחידה לשיפור השירות, נציג אגף התקציבים .
ונציגים של ארבעה משרדי ממשלה רלוונטיים נוספים.
בהחלטה נקבע כי ועדת ההיגוי שתוקם .
תעקוב אחר יישום סעיפי ההחלטה (לרבות הסעיף העוסק בהקמת שדרת המידע), ובכלל זה .
תבחן את מידת התועלת בהשגת תכלית ההחלטה ואת הכשלים ביישומה, אם יהיו.
כנדרש בהחלטה משנת 2016 כאמור, הקימה רשות התקשוב את "ועדת ההיגוי להעברות .
מידע" (להלן גם - הוועדה).
הוועדה התכנסה שלוש פעמים בשנת 2018 ; פעמיים בשנת2019 ; .
ושלוש פעמים נוספות בשנת2020 .
הוועדה דנה בכלל ההיבטים של יישום ההחלטה משנת .
2016 לעניין העברות מידע וליישום מדיניות פעם אחת, ובהם: מיפוי השירותים הממשלתיים .
והתקדמותו, פיתוח מערכת מוע"ד ועבודת הוועדות להעברת מידע, וכן היבטים שונים .
הקשורים לשדרת המידע, לרבות מתווה פריסת המערכת והערכת הסיכונים שבפרויקט.
רשות התקשוב מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2020 כי ועדת ההיגוי להעברות מידע .
היא הפורום בו היא עוסקת מול המשרדים בהיבטים של העברות המידע והתהליכים העסקיים, .
78 הגוף המייצג את לקוחות המערכת, ולה הסמכות לקבלת החלטות הנוגעות לדרישות פונקציונליות במערכת וכן .
האחריות לניהול הפרויקט העסקי שפועל בד בבד עם הפרויקט המחשובי ובתיאום עימו.
79 מינהלה שתפקידה לנהל את הפרויקט, ובין חבריה נמנ ים: מנהל פרויקט מטעם יחידת התקשוב, מנהל פרויקט .
מטעם היחידה העסקית ומנהל פרויקט מטעם הספק.
| 782 | ובכלל זה נושאי שדרת המידע, אם הם רלוונטיים לדיונים.
רשות התקשוב ציינה כי אין ועדת .
היגוי ספציפית לנושא שדרת המידע מול המשרדים, בהיבטים הטכנולוגיים וציינה כי נציגי .
המשרדים בוועדה מייצגים את דרישות המשתמשים השונות ולכן אין כוונה למנות מנהל .
פרויקט מטעם המשתמשים (לקוח או משתמש מוביל).
מאחר שפרויקט שדרת המידע הוא פרויקט מורכב וגדול, כהגדרתו בהנחיית רשות .
התקשוב, מוצע לבחון את הצורך בהקמת ועדת היגוי ייעודית לפרויקט זה, שחבריה ימנו .
בין היתר מנהל פרויקט מטעם המשתמשים, נציגי משרדים עיקריים וכן מנהל פרויקט .
מטעם הספק, כנדרש בהנחיית התקשוב.
ועדת היגוי ייעודית כאמור, ביכולתה לייחד קשב ופעולה ספציפיים לניהול הפרויקט, .
שצפוי להימשך כמה שנים, לעקוב באופן פרטני אחר התקדמותו, לסייע בקידום הפריסה .
מול המשרדים ולפעול לאיתור חסמים ולגיבוש דרכים לפתרונם.
בשל המורכבות של פרויקט שדרת המידע ונוכח הקשיים והעיכובים שחלו בו עד כה.
לחילופין או עד למינויה של ועדת היגוי ייעודית, מומלץ כי ועדת ההיגוי להעברות מידע .
תייחד דיונים לנושא שדרת המידע לשם קידומו.
ניהול סיכוני אבטחת מידע וסייבר בשדרת המידע .
במכרז נכתב כי מערכת שדרת המידע היא "תשתית חיונית" משני היבטים: (א) היבט של .
אבטחת מידע והגנת הסייבר, שכן מידע רב הנוגע לאזרחים מתוכנן לעבור דרכה, לרבות מידע .
רגיש כגון מידע רפואי, ולכן אבן יסוד של התשתית שתוקם היא היותה מאובטחת; (ב) היבט .
של רציפות השירותים לאזרח, מאחר שפגיעה בזמינות המערכת תגרום לפגיעה ניכרת בשירות .
סקר סיכוני אבטחת מידע .
על פי מסמך "תורת ההגנה בסייבר לארגון" 80 (להלן- מסמך תורת ההגנה) שפרסם מערך .
הסייבר הלאומי במשרד ראש הממשלה באפריל 201881 (להלן- מערך הסייבר), יש להעריך .
את סיכוני הסייבר ואבטחת המידע הקשורים לפיתוח ולרכש של מערכת חדשה ולנהלם על פי .
תהליכי ניהול הסיכונים בארגון.
על פי הנחיית רשות התקשוב בנושא "ע קרונות לניהול סיכוני תקשוב במשרדי ממשלה" 82 , .
הליך ניהול סיכוני תקשוב בארגון כולל כמה סוגי סיכונים: (א) סיכוני תקשוב בפרויקט בשל .
אירועי כשל העלולים לפגוע בהשגת מטרותיו; (ב) סיכוני תקשוב במערכת מידע ובתהליך .
העסקי שבו היא תומכת, לרבות חשש לפגיעה בדיוק הנתונים ובשלמותם ובניהול הרשאות; .
80 המסמך מגדיר שיטה סדורה שבאמצעותה יכיר הארגון את הסיכונים הרלוונטיים לו, יגבש פתרון להתגוננות מפניהם .
ויממש תוכנית לצמצום הסיכונים.
81 בדצמבר2017 התקבלההחלט ת הממשלה 3270 ולפיה מערך הסייבר הלאומי יהיה אחראי לכל ההיבטי ם של הגנת .
הסייבר במרחב האזרחי, מגיבוש מדיניות ובניין כוח טכנולוגי ועד הגנה מבצעית.
| 783 | |" מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור (ג) סיכוני אבטחת מידע הנובעים מהאפשרות לחשיפה או לפגיעה וגרימת נזק לנכסי המידע .
בארגון עקב ניצול חולשה של המערכת הממוחשבת.
על פי הנחיית היחידה להגנת הסייבר בממשלה (יה"ב) 83 בנושא "ניהול סיכוני סייבר במשרדי .
ממשלה" 84, סיכון אבטחת מידע הוא שילוב של שלושה מרכיבים: (א) נכסי המידע - המידע, .
מערכות המחשוב המעבדות אותו והמאכסנות אותו, וכן התקשורת, האמצעים והציוד שעליהם .
הוא מושתת; (ב) חולשה או פגיעּו ת - פרצה במערכת הממוחשבת, אשר עלולה לפגוע .
בסודיות המערכת ובמידע שהיא מכילה, בשלמותה או בזמינותה; (ג) איום - כל שילוב מצבים .
העלולים להשפיע לרעה על פעולות הארגון, על נכסיו או על אנשים באמצעות מערכת המידע .
לצורך השגת גישה לא מורשית למידע, הרס המידע, חשיפתו או שינויים בו.
הסיכון יש לנתח את המצב של כל אחד משלושת המרכיבים.
במסמך ניהול הסיכונים של שדרת המידע שמסרה כאמור רשות התקשוב למשר ד מבקר .
המדינה בנובמבר 2020 נכללו סיכוני תקשוב הקשורים לתהליך ההטמעה של המערכת .
מסמך ניהול הסיכונים לא כלל סיכוני אבטחת מידע של המערכת.
מסרה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2020 כי עדיין לא בוצע סקר סיכונים ספציפי לשדרת .
רשות התקשוב מסרה בתשובתה כי היא עומדת להשלים את הגדרת הארכיטקטורה של .
המערכת על כלל רכיביה, ובהתאם לכך הוחל בהיערכות לביצוע סקר סיכונים לכלל .
הסקר יבוצע במהלך שנת 2021 .
מתוך מודעות לרגישות המערכת .
מאחר ששדרת המידע הוגדרה תשתית חיונית בהיבט של אבטחת מידע והגנת הסייבר, .
שכן מידע רב הנוגע לאזרחים עובר דרכה, לרבות מידע רגיש כגון מידע רפואי, על רשות .
התקשוב להשלים ביצוע סקר סיכוני אבטחת מידע ספציפי למערכת זו.
תוכנית להתאוששות מאסון .
על פי "הנחיית מסגרת להגנת הסייבר בממשלה" של יה"ב 85 , היערכות להמשכיות תפקודית .
של מערכות המידע במשרד נועדה לסכל הפרעות לפעילותו השוטפת ולהגן על הנתונים מפני .
הרס, שיבוש ומחיקה, הנגרמים בהשפעת מקרי כשל מהותיים או מקרי אסון במערכות .
התקשוב הפיזיות והלוגיות של המשרד (כגון שרפה, הצפה, מלחמה ואסונות טבע).
עוד נכת ב בהנחיה כי יש לגבש תוכנית להמשכיות תפקודית אשר תכלול גם תוכנית .
להתאוששות מאסון ( 86DRP ), המבוססת על הערכת סיכונים נאותה, המפרטת את כלל .
האמצעים שיש לנקוט בעקבות אירוע חירום המסכן את פעילותו התקינה של המשרד.
83 בשנת2015 הוקמה היחידה להגנת הסייבר בכפיפות לראש רשות התקשוב ובהנחיה מקצועית של מערך הסייבר.
היחידה נועדה לשמש גוף הכוונה והנחיה מקצועית בתחום הגנת הסייבר עבור כל המשרדים, ובין תפקידיה - גיבוש .
מדיניות ארגונית, שיטות עבודה ונהלים.
86 Disaster Recovery Plan - DRP " מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור .
| 784 | במסמך הסיכונים צוין בין היתר הסיכון התפעולי "אי -קיום סביבת DRP ".
במסגרת הפרויקט נדרשת הקמת תשתית DRP במשרדי הממשלה ובממשל זמין לצורך .
אבטחת רציפות פעילותה של המערכת אם יתרחש אסון.
בתוכנית הטיפול בסיכון נכתב כי .
הקמת סביבת DRP למערכת מתוכננת לביצוע בשנת2021 .
עולה אפוא כי אף ששדרת המידע הוגדרה כתשתית חיונית בהיבט של רציפות השירותים .
לאזרח, טרם הוכן אתר התאוששות מאסון למערכת ולא נכתבה תוכנית התאוששות .
רשות התקשוב מסרה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2020 כי סביבות העבודה של שדרת .
המידע מותקנות באופן המבטיח להן שרידות גבוהה, הכולל שרתים בתצורת "אש כולות" .
כמו כן מתוכננת התקנת המערכת באתר ההתאוששות מאסון DR ) של ממשל .
זמין שמאפשר מעבר לאתר הגיבוי וחזרה ממנו על פי נוהלי ממשל זמין.
את אתר ה -DR בשנת2021 .
עוד מסרה רשות התקשוב כי טרם הוכנה תוכנית התאוששות .
ספציפית למערכת שדרת המידע, וכי הכנתה מתוכננת בשנת 2021 בד בבד עם הקמת אתר .
מאחר ששדרת המידע הוגדרה כתשתית חיונית, בין היתר מאחר שפגיעה בזמינות שלה .
תגרום לפגיעה משמעותית בשירות לאזרח, על רשות התקשוב להשלים הקמת אתר .
התאוששות מאסון ( DR ) למערכת זו וכן להשלים הכנת תוכנית התאוששות ספציפית .
למערכת, שתבטיח המשכיות עסקית במתן השירות לציבור אם יתרחש אירוע שיגרום .
87 קבוצה של מחשבים המחוברים ביניהם ופועלים יחד בתיאום, באופן שבמובנים רבים הם יכולים להיחשב למחשב .
אשכולות מחשבים משמשים בדרך כלל לצורך שיפור מהירות או אמינות של מחשב יחיד.
| 785 | |" מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור .
הממשלה החליטה בשנת 2016 לאמץ מדיניות של קבלת מידע מהציבור פעם אחת .
בלבד, באמצעות שיתוף מידע בין גופי ממשלה, ולשם שיפור השירות הממשלתי לציבור .
והפחתת הנטל הבירוקרטי המוטל עליו.
המדיניות נועדה לשמש זרז לקידום יעדים .
ממשלתיים אסטרטגיים כגון מיצוי זכויות האזרחים וצמצום פערים חברתיים, וכן לייעל .
את עבודת הממשלה ולאפשר לה לספק לציבור שירותים דיגיטליים איכותיים.
ממצאי דוח זה מלמדים כי עוד ארוכה הדרך ליישום מלא של החלטת הממשלה שקבעה .
כי החל משנת 2021 משרד ממשלתי לא יבקש מהציבור, לשם מתן שירות, אישור .
שהנפיק משרד ממשלתי אחר.
ארבע שנים לאחר החלטת הממשלה, לא הייתה תמונה .
שלמה ומפורטת באשר לשיעור היישום של מדיניות פעם אחת , על כל נדבכיה, .
נוכח זאת, לא ניתן היה לקיים הליך מיטבי של הצבת יעדים להמשך מימוש .
המדיניות, לרבות קביעת אבני דרך להתקדמות ומעקב אחר ביצוען.
ההצלחה של יישום מדיניות פעם אחת בשירותים הממשלתיים מותנית בפעולה משותפת .
הן מצד משרדי הממשלה ויחידות הסמך - במימוש המדיניות במסגרת מתן שירותיהם, .
והן מצד רשות התקשוב וישראל דיגיטלית, המשמשות גורם מתכלל ומנחה ליישום .
המדיניות, לרבות באמצעות הקניית כלים ושיטות ליישום, הסרת חסמים והקלת .
תהליכים בירוקרטיים וטכנולוגיים.
התמודדות המשרדים עם יישום העברות מידע .
בשירותים הממשלתיים דורשת מחויבות רבה שלהם לתהליך.
מלא מצד משרדי הממשלה ויחידות הסמך והפניית התשומות הנדרשות לפעולה, תוך .
עמידה בלוחות הזמנים שנ קבעו, לא ניתן יהיה לקדם את יישום המדיניות ולהשיג את .
היעדים שנקבעו בהחלטה משנת 2016 .
במטרה לקדם את הנושא, על רשות התקשוב וישראל דיגיטלית לתעדף את הנושא .
ולפעול למול שירותים מרכזיים ומשרדים שחולשים על הרבה שירותים.
לעשות שימוש בכלים של ניהו ל פרויקט ממשלתי אופקי למול עשרות גופים, ובכלל זה .
קביעת יעדים פרטניים ברמת המשרדים וברמת השירותים וקביעת לוח זמנים רב-שנתי .
להתקדמות, בניסיון להבטיח הגעה ליעדי החלטת הממשלה.
מגפת הקורונה חוללה מציאות המאופיינת בביקושים גדולים יותר לשירותים ממשלתיים .
דיגיטליים, שאף צפויים להתרחב בשנים הקרובות.
מגמה זו דורשת היערכות ממשלתית .
הכוללת שיתוף מידע יעיל בין גופי ממשלה וביסוס של מדיניות פעם אחת בשירותים .
זאת ועוד, כדי לממש את התועלות הגלומות בקידום מדיניות פעם אחת יש .
ליישמה בכל ערוצי השירות, לרבות ערוצי השירות הטלפוני והפרונטלי, בהם משתמשות .
אוכלוסיות ראויות לקידום שנזקקות לשירותים רבים, ובפרט שלחלק מהן נגישות נמוכה .
לערוצי שירות ממוחשבים.
בפעילותה השוטפת של המדינה נצברות למשרדי הממשלה ולרשויות השלטון (להלן גם - .
גופים ממשלתיים) זכויות שונות.
יש זכויות לקבלת כספים שחובת התשלום שלהם נקבעה בדין .
כגון אגרות, קנסות או עיצומים כספיים, ויש זכויות הנוצרות מכוח התקשרויות, הסכמים, .
אספקת שירותים ופסקי דין.
בשל היקף פעילותה הרחב, המדינה מעורבת בהליכים אזרחיים רבים, בעיקר כנתבעת.
כעשור התקבלה בפרקליטות המדינה החלטה להוביל מגמה שלפיה המדינה אינה רק .
מתגוננת מפני תביעות המוגשות נגדה, אלא פועלת לייזום תביעות לשם שמירה על זכויותיה.
בשנת 2011 ציין פרקליט המדינה כי מהלך זה נעשה מתוך מבט אסטרטגי רחב הרואה לא רק .
את התיק היחיד שבטיפול הפרקליט אלא את התופעה שהתיק עוסק בה אשר מחייבת את .
אכיפה אזרחית יזומה סומנה כנדבך מרכזי באסטרטגיית הפרקליטות .
האזרחית ובמיצובה של הפרקליטות בליבת השמירה על שלטון החוק 2 .
אכיפה אזרחית היא שם כולל לשימוש בכלים ובהליכים אזרחיים ומינהליים יזומים מצד המדינה .
להבטחת זכויות קנייניות, חוזיות ולקבלת כספים מכוח הדין, ולהגנה על אינטרסים ציבוריים .
(להלן - אכיפה אזרחית).
האכיפה האזרחית משמשת את הגו פים הממשלתיים כדי להגשים .
מטרות ולשמור על ערכים מוגנים שונים, ובהם הגנה על נכסי המדינה, לרבות קרקעותיה .
וקניינה הרוחני, שמירה על ערכי טבע מוגנים, הגנה על שלטון החוק ואכיפתו, קיום התחייבויות .
כלפי המדינה, שמירה על הקופה הציבורית וסיוע לגופים ממשלתיים ביישום מדיניות ואסדרה .
הימנעות מנקיטת הליכים מסוג זה עלולה לגרום נזק למדינה.
לשם כך יש בידי המדינה כלים שונים בתחום המשפט המינהלי והאזרחי.
מוצגים ערכים מוגנים ואמצעים משפטיים לצורך שמירתם .
1 מכתב אל יו"ר הוועדה לשינוי חברתי כלכלי מפרקליט המדינה דאז, מיום 14.
2 סיכום ישיבת הנהלת הפרקליטות האזרחית, מיום 17.
פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית .
| 654 | תרשים1: דוגמאות לערכים מוגנים ולכלי אכיפה אזרחית המשמשים לשמירתם .
גוף ממשלתי הוא ישות משפטית שמטרתו לפעול למען הציבור, וחובותיו כלפי הציבור מחייבות .
הקביעה שעובדי המדינה הם נאמני הציבור נוצרה בפסיקת בתי המשפט, .
שניתחה את מעמדם ותפקידם של אישי ציבור נבחרים והמשיכה גם לגבי עובדי ציבור אחרים .
ובהם עובדי רשויות מקומיות ועובדי מדינה 3 .
בשנים האחרונות היועץ המשפטי לממשלה מקדם .
בתחום התביעות הסביבתיות את השימוש בעיקרון הכללי ובדוקטרינות של הרשות המינהלית .
כ"נאמן הציבור " ( Public trust ( ") או "אבי האומה Parens Patriae ), ולפיהן למדינה זכות עמידה .
לתבוע נזקים לא רק במעמדה הישיר כנפגעת אלא גם בשם הציבור מקום שבו הנזק הוא .
בזיקה לתפקידה הריבוני 4.
פעילות המדינה על זרועותיה בתחום האכיפה האזרחית מבוצעת, בין היתר, על פי החלטת .
הממשלה מס' 545 " בדברהעמקת פעילות גביית החובות בממשלה " ( 14.
החלטת הממשלה) אשר קבעה שיש להקים מערך גבייה ממשלתי שיפעל לאפיון, טיוב וגבייה .
של החובות השונים למשרדי הממשלה; וכן על פי הוראת תכ"ם5 מספר 3.
3 בג"ץ 669/86 רובין נ' ברגר (פורסם במאגר ממוחשב, 12.
87 ); ע"פ 121/88 מדינת ישראל נ' דרוויש (פורסם .
91 ); עש"מ 6713/96 מדינת ישראל נ' בן אשר (פורסם במאגר ממוחשב, 9.
4 וכן עמדה מטעם היועץ המשפטי לממשלה בתיק ת.
צ (מחוזי- ת"א) 756-10-15 'גולן נ Volkswagen AG .
5 הוראות "תקנון כספים ומשק" (תכ"ם) כוללות הנחיות אופרטיביות ומקצועיות של אגף החשב הכללי במשרד .
האוצר, המחייבות את משרדי הממשלה ויחידות הסמך.
ההוראות מגדירות את מדיני ות הממשלה ואת דרכי .
הפעולה התקינות בנושאים כגון כספים, התקשרויות, נכסים ולוגיסטיקה.
| 655 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית גבייה ואכיפה בממשלה ", שנועדה להנחות את משרדי הממשלה בגיבוש נוהלי עבודה .
ותהליכי עבודה שיתמכו בפעילות הניהול וגביית החובות ובפיקוח ובקרה על גבייתם, ועל פי .
3 " בדברהגנה על זכויות המדינה ועל נכסיה באמצעות .
נקיטת הליכים משפטיים אזרחיים", שנועדה לעודד את גופי הממשלה לנקוט הליכי אכיפה .
היבטים הנוגעים לנושא זה עלו גם בשני דוחות קודמים של מבקר המדינה: בשנת 2011 פורסם .
דוח לפיו המדינה אינה עושה די לצורך גביית החובות המגיעים לה 6 ; ובשנת2016 פורסם דוח .
שבו נקבע, בין היתר, כי משרדי הממשלה הממונים על נקיטת הליכים לגביית חובות אינם .
ממלאים אחר החלטת הממשלה7.
ההכרה בתרומת השימוש בכלים אזרחיים לצורך מימוש אינטרסים של המדינה אינה ייחודית .
כך למשל הממשל האמריקאי מגיש תביעות יזומות באמצעות החטיבה .
האזרחית ( Civil Division ) במשרד המשפטים האמריקאי 8 ,בתחומי משפט מגוונים כגון נזיקין .
קניין רוחני, הגנת הצרכן והגנ ת הסביבה.
בשנת 2019 הסתיימו בארצות הברית הליכים .
משפטיים בהסדרים ופסקי דין בסכום כולל של כ-6.
5 מיליארד דולר אמריקאי9 .
הליכים אזרחיים הקרויים " qui tam"10 נפסקו סכומי פיצוי במיליארדי דולרים אמריקאים11 .
על כך, במקרים של אסונות סביבתיים עושה הממ של האמריקאי, בין היתר, שימוש .
6 ,מבקר המדינהדוח שנתי 62 (2011 ), "מאזן המדינה ל- 31.
10 - חייבים ויתרות חובה".
בעקבות דוח זה התקבלה .
7 ,מבקר המדינהדוח שנתי 68 ג(2016 ), "מאזן המדינהליום 31.
"חייבים ויתרות חובה .
8 החטיבה האזרחית במשרד המשפטים האמריקאי כוללת כ-830 פרקליטים ותקציבה השנתי הוא כ-300 מיליון דולר .
תחום בולט שבו הייתה מעורבת החטיבה האזרחית הוא בייזום הליכים אזרחיים מול גורמים המעורבים .
בשרשרת הייצור וההפצה של תרופות לשיכוך כאבים המכילות אופיואידים ממכרים.
גורמים אלו הובילו לנזקים .
קשים במונחים של אובדן חיים, אובדן פריון עבודה והוצאות בריאות בהיקף של כחצי מיליארד דולר אמריקאי.
S Department of Justice, Civil Division, FY 2021 Budget and Performance Plans, Fe bruary 2020.
האזרחית עוסקת בעיקר בתיקי הגנה נזיקיים (כ-88% מהתיקים) ושאר התיקים שבטיפולה (כ- 6,000 )תיקים בשנה .