HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן נקבע בפרק זה כי הוראות הנגישות האמורות יחולו בהדרגה בין אוקטובר 2008 לאוקטובר 2014 .
הועלה כי בספטמבר 2012 עדיין לא נקבעו ההוראות האמורות לפי חוק השוויון.
עקב כך במועד סיום הביקורת עדיין לא נקבעו הסדרים ונורמות המחייבים מוסדות על-תיכוניים לעניין התאמות הנגישות הנדרשות ובכלל זאת התאמת הנגישות של שירותי ההשכלה לבעלי מוגבלויות ו בכללם לקויי למידה, לרבות התקנת אמצעי עזר ושירותי עזר כהגדרתם בחוק39 .
הוראות חוק השוויון בדבר הנגשת שירותים במוסדות על-תיכוניים עשויות לשמש נדבך נורמטיבי נוסף להסדרת אספקתו של שירות לאוכלוסיית הסטודנטים בעלי לקויות למידה.
 חוק הזכויות הטיל על שר החינוךלקבוע בתקנות הוראות לשילוב אנשים עם לקויות למידה בלימודים במוסדות על -תיכוניים.
אף שהחוק פורסם עוד באפריל 2008 וקבע שתקנות על פיו יובאו לאישור ועדת החינוך של הכנסת עד ינואר 2009 , במועד סיום הביקורת, אוקטובר 2012 , עדיין לא הותקנו התקנות על פי החוק.
39 "אמצעי עזר ושירותי עזר" לפי סעיף 19(א2 ,) בחוק השוויון כוללים, בין היתר "קריינים, טקסטים מוקלטים או אמצעים המותאמים לאנשים עם לקויות ראיה או לקויות למידה".
הועלה כיהעיכוב האמור בהתקנת התקנות נגרם בגין כמה גורמים: (א) הוועדה לגיבוש עקרונות לכתיבת התקנות מונתה רק באוגוסט 2009 ; (ב) לא הוקצה פרק זמן מוגבל לעבודת הוועדה, והיא החלה את עבודתה רק באוקטובר 2009 וסיימה אותה במאי 2011 ; (ג) לא נעשה די על מנת ליישב מוקדם כ כל האפשר את חילוקי הדעות המתמשכים בין משרד החינוך ומשרד הבריאות בנושא רישוי מאבחני לקויות למידה, הכרה בהם וכן הכרה בכלי אבחון; (ד) חל עיכוב בהתקנת תקנות הנוגעות למכלול נושאים שכבר היו מוסכמים בעת הגשת דוח ועדת מרידור.
לדעת משרד מבקר המדינה, הטיפול המתמשך של משרד החינוך בנושא זה, אשר חרג במידה ניכרת מלוח הזמנים שנקבע בחוק, פגע באופן חמור ביכולת להביא ליישום הוראות הדין שנקבעו בחוק הזכויות ובאפשרות להבטיח כי המועמדים ללימודים והסטודנטים לקויי הלמידה במוסדות העל-תיכוניים יקבלו את התמיכה והסיוע שהם זכאי ם להם ויוכלו לממש באופן מיטבי את זכויותיהם ויכולותיהם.
על כן, על כל הגורמים הרלוונטיים לפעול בדחיפות על מנת להביא ליישומן המהיר של הוראות הדין שנקבעו בחוק הזכויות.
היבטים בטיפול המוסדות להשכלה גבוהה בסטודנטים לקויי למידה .
להלן טבלה המפרטת את נתוני המוס דות להשכלה גבוהה בנוגע לכמה נושאים שבדק משרד מבקר המדינה באמצעות השאלון: מוסדות להשכלה גבוהה 1645 .
מתשובות המוסדות להשכלה גבוהה לשאלון שהפנה אליהם כאמור משרד מבקר המדינה וממקורות אחרים עולה תמונת מצב כלהלן: 1.
: מרכזי תמיכה ב-27 מ-29 המוסדות להשכלה גבוהה שאליהם הופנה השאלון פועלים מרכזי תמיכה ללקויי למידה.
שני המוסדות שבהם אין מרכזי תמיכה הם מכון ויצמן למדע והאקדמיה למוסיקה ולמחול.
מכון ויצמן למדע הסביר בתשובתו לשאלון כי מאחר שהוא מיועד רק לסטודנטים לתואר שני ושלישי, לומדים בו פחות מ- 1,100 סטודנטים, ומספר לקויי הלמידה מקרב אותם תלמידים קטן מכדי להצדיק הקמת מרכז תמיכה.
כן ציין כי תלמידים בעלי צרכים מיוחדים יכולים לפנות להנהלה; האקדמיה למוסיקה ולמחול הסבירה בתשובתה לשאלון שבלימודים אצלה שמים דגש על הביצוע האמנותי בתחומי הנגינה, הזמרה, הניצוח, הקומפוזיציה והמחול; כי המקצועות העי וניים הדורשים מיומנויות קריאה וכתיבה, הרלוונטיים לעניין לקות למידה, הם מקצועות משלימים בלבד בה; וכי השיעורים, למעט שיעורי המחול, הם אינדיבידואליים - מורה-תלמיד.
מרכז התמיכה הוא הגורם העיקרי במוסדות המופקד על סיוע ועל מתן שירותי תמיכה לסטודנטים לקויי למידה 40 .
רשימת השירותים שעל מרכז תמיכה לספק אמורה, כאמור, להיקבע בתקנות לחוק הזכויות, וועדת מרידור אף הכינה הצעה לרשימה כזאת במסגרת המלצותיה בדוח שהגישה לשר החינוך במאי 2011 .
תקנות אלה, כאמור, טרם הותקנו במועד סיום הביקורת.
מתשובות המוסדות לשאלון ומנתוני ות"ת41 עולה כי מרכזי התמיכה במוסדות השונים נבדלים זה מזה במידה ניכרת, בין היתר בהיקף ובמגוון של השירותים הניתנים במסגרתם וכן במספר אנשי הצוות המקצועי המועסקים בהם42 .
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח העיכוב הניכר בהתקנת התקנות לחוק הזכויות, ומתוך הכרה בחשיבות הנושא, ראוי היה שמל"ג תפרט בהרחבה למוסדות להשכלה גבוהה, במסגרת הקריטריונים שקבעה ות"ת בעניין מתן תקציב לטיפול בסטודנטים לקויי למידה (ראו להלן), את מגוון השירותים שמוצע כי יינתנו לסטודנטים לקויי למידה במסגרת מרכזי התמיכה שמפעילים המוסדות.
40 במחקר שבוצע בסמינר הקיבוצים ושהשווה את הישגיהם בלימודים של סטודנטים לקויי למידה משתי קבוצות, בעלי לקויות למידה חמורות יותר ופחות, נמצא כי באמצעות התמיכה שקיבלו הסטודנטים בעלי לקויות הלמידה הקשות יותר ממרכז התמיכה הצליחו סטודנטים אלה להדביק את הפערים הלימודיים בינם ובין עמיתיהם ולעתים הישגיהם אף עלו על אלה של אותם עמיתים.
ד"ר סמדר דוניצה-שמידט והילה אקרמן-אשר, הישגיהם הלימודיים של סטודנטים בעלי לקויות למידה בסמינר הקיבוצים - דוח מחקר ( 2007 '), עמ3 .
41 מסמך "לקויי למידה - סיכום חלוקת התקציב, תשע"א", המפרט את הסכומים שהקציבה ות"ת למוסדות לפי מספר הסטודנטים לקויי הלמידה ומספר שעות הטיפול שנתן כל מוסד לסטודנטים אלה (להלן - נתוני ות"ת).
42 על פי ד"ר אורית דהן וד"ר אורלי צדוק, ההבדלים בין המוסדות מבחינת שירותי מרכזי התמיכה צריכים להיות נדבך מרכזי בשיקוליו של הסטודנט לקוי הלמידה בעת שהוא מחליט באיזה מוסד להשכלה גבוהה הוא יבחר ללמוד - יש מסגרות שבהן מרכזי התמיכה נותנים מבחר של שירותים ואנשי מקצוע מתחומים שונים מלווים את הסטודנטים לאורך כל הלימודים, ולעומתן יש מסגרות שבהן ניתנות רק חונכות או סדנה אחת לאורך כל שנות הלימודים.
אורית דהן ואורלי צדוק, מלקות לחרות - מבט אישי ומקצועי על ליקויי למידה והפרעת קשב וריכוז ( 2012 '), עמ104.
שיעור לקויי הלמידה מכלל הסטודנטים: נמצאה שונות גבוהה בין המוסדות להשכלה גבוהה בעניין הנתונים על שיעור הסטודנטים שהיו רשומים כבעלי לקויות למידה במוסד מבין כלל הסטודנטים הלומדים בו.
לדוגמה, שיעורם הוא 6% באוניברסיטת תל-אביב ובאוניברסיטה הפתוחה, לעומת 15% באוניברסיטת בן -גוריון ו -27% במכללה האקדמית מוסדות להשכלה גבוהה 1649 .
תל-חי ו -18% במרכז האקדמי רופין.
מבחינה זו יש שונות ניכרת הן בין האוניברסיטאות לבין עצמן והן בין המכללות לבין עצמן, הן בין האוניברסיטאות למכללות (ממוצע של %8 באוניברסיטאות43 לעומת%15 .
)במכללות שיעור קטן מהממוצע של לקויי למידה רשומים עשוי ללמד, בין היתר, על כך שאלה נמנעים מלפנות למוסד עקב העדר פתיחותו לנושא או משום שהוא מספק שירותים בלתי מספקים בתחום זה, או שהמוסד נוקט מדיניות מחמירה לגבי אבחונים של סטודנטים כלקויי למידה.
שיעור גדול מהממוצע של לקויי למידה במוסד עשוי ללמד על כך שהמוסד מועדף על לקויי למידה בשל מודעותו הגבוהה לנושא ורמתם הגבוהה של שירותי התמיכה הניתנים בו, או על מדיניות מקלה שנוקט המוסד לגבי אבחונים של סטודנטים כלקויי למידה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמוסדות להשכלה גבוהה יבחנו, לנוכח הנתונים האמורים בעניין שיעור הסטודנטים לקויי הלמידה הלומדים בכל מוסד, את מדיניותם ופעולותיהם בנושא זה, וזאת על מנת להגיע ככל האפשר לשוויון הזדמנויות לכלל הסטודנטים ובכלל זה סטודנטים לקויי למידה.
מכון ויצמן למדע מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2012 כי לשם חשיפה מוגברת לנושא בקרב התלמידים והגברת השקיפות הוא ידגיש באתר הבית שלו את המידע על השירותים המגוונים שהוא מציע לתלמידיו.
: תקציב לסטודנט לקוי למידה תקציב המוסדות להשכלה גבוהה למימון פעילותו של מרכז התמיכה ללקויי למידה כולל את הסכום שוות"ת נותנת למוסד, הנקבע לפי מספר לקויי הלמידה במוסד והיקף הטיפול המתקדם שנותן להם המוסד (כגון טיפול על ידי מומחים וסיוע על ידי סטודנטים), סכום שמקצה המוסד למטרה זו ומקורות אחרים (ראו בעניין זה להלן)44 .
הועלתה שונות ניכרת בין המוסדות להשכלה גבוהה מבחינת הסכום שהם מקצים לטיפול בסטודנט לקוי למידה (כולל תקציב ות"ת): אחד המוסדות (מכון ויצמן) כלל לא הקצה תקציב לכך, 14 ( מוסדות הקציבו בשנת הלימודים התשע"א 2010 - 2011 ) עד 750 ,ש"ח לסטודנט לקוי למידה 10 מוסדות הקציבו בשנה זו 750- 1,500 ,ש"ח למטרה זו 2 מוסדות הקציבו לכך 1,500 -2,100 ,ש"ח ו-2 מוסדות הקציבו כ- 3,500 ש"ח.
להלן תרשים המציג שונות זו: .
למעט מכון ויצמן למדע 44 כגון תרומות ופרויקט החונכות "פר"ח" בשיתוף עמותת לשם - פרויקט שבמסגרתו סטודנטים משמשים חונכים של סטודנטים לקויי למידה.
הפרויקט פועל בכ -33 מוסדות להשכלה גבוהה, משתתפים בו כ-950 חונכים בשנה ותקציבו הכולל כ-5.
מיליון ש"ח 1650 דוח שנתי63ג "סל" השירותים שמקבל סטודנט לקוי למידה במוסדות להשכלה גבוהה עשוי לכלול, בהיקף שעות משתנה, את השירותים האלה: ייעוץ אישי, עזרה בקביעת התאמות, הקניית אסטרטגיות למידה, טיפול פסיכולוגי, סדנאות בתחומים רגשיים, שיעורי עזר, סיוע בהכנת עבודות, טכנולוגיות מסייעות, תרגום, קורסים מותאמים ללקויי למידה, חונכות, תיווך לשם פתרון בעיות עם מרצים, אימון אישי, צילום שיעורים ועוד.
הבדלים משמעותיים בהיקף התקציב שמקצים המוסדות להשכלה גבוהה למימון פעילות מרכזי התמיכה, כמפורט בתרשים לעיל, משפיעים בהכרח על היקף ה"סל" האמור.
ככל שתקציב מרכז התמיכה גדול יותר, כך יוכל להעמיד לרשות הסטודנטים לקויי הלמידה מגוון גדול יותר של שירותים ובהיקף שעות גדול יותר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ההבדלים המסתמנים בין המוסדות להשכלה גבוהה מבחינת התקציבים שהם מקצים לסטודנטים עם לקויות למידה תומכים בממצא האמור שהמוסדות נבדלים זה מזה במידה ניכרת מבחינת הטיפול והשירות שהם מעניקים לאוכלוסייה זו.
הדבר מחדד את הצורך בקביעת סטנדרטים בעניין היקף השירותים שעל המוסדות האמורים לספק לסטודנטים לקויי למידה במסגרת התקנת התקנות המחייבות, כנדרש בחוק הזכויות.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח הנתונים האמורים ראוי שהמוסדות להשכלה גבוהה יבחנו אם יש מקום להגדיל ממקורותיהם את תקציב מרכזי התמיכה הפועלים בהם, דבר שיאפשר את הרחבת היקף השירותים לסטודנטים לקויי למידה הלומדים בהם.
נהלים או תקנון לסטודנטים ולח ברי הסגל : ב -24 מ-29 המוסדות להשכלה גבוהה יש נהלים או תקנון המפרטים את זכויות הסטודנטים לקויי הלמידה, את הנדרש מהם על מנת לקבל מהמוסד הכרה כלקויי למידה ואת ההתאמות לעניין זה.
לעומת זאת, הועלה כי רק בארבעה מוסדות יש נהלים או תקנון המיועדים לחברי הסגל המינהלי והאקדמי והמפרטים את חובותיהם כלפי סטודנטים לקויי למידה; בשישה מוסדות אחרים יש נהלים או תקנון חלקיים בלבד המיועדים לחברי הסגל המינהלי והאקדמי.
הנגשת הלימודים ללקויי למידה באמצעות דרכי הוראה מותאמות לצורכיהם .
העיקרון שעל פיו יש להעניק שוויון הזדמנויות לאנ שים עם מוגבלויות, ובכלל זה לקויי למידה, עומד כאמור הן בבסיס חוק השוויון, הן בבסיס חוק הזכויות.
בהתייחס לסטודנטים לקויי למידה נקבע בסעיף 2 (ב) בחוק הזכויות במפורש כי "תלמיד עם לקות למידה זכאי להתאמות במסגרת לימודיו במוסד על-תיכוני שבו הוא לומד, לפי הוראות חוק זה".
לקות למידה משפיעה על האופן שבו סטודנט קולט מידע, משמר אותו ונותן לו ביטוי.
סביבת למידה שאינה מתאימה לסטודנט לקוי הלמידה, אשר עשוי להיות בעל אינטליגנציה גבוהה מהממוצע ואף מחונן, עלולה לפגוע בתפקוד הלימודי שלו ולגרום לכך שהתוצר האקדמי שיפיק לא ישקף את יכולתו45 .
,על מנת להשתתף בתהליך הלמידה ככלל הסטודנטים, באופן שוויוני ככל האפשר זקוקים הסטודנטים לקויי הלמידה, בין היתר, להוראה מותאמת לצורכיהם, למשל: (א) שימוש של המרצה בסגנונות הוראה שונים המשלבים גירויים שמיעתיים, ויזואליים (מצגות, תרשימי זרימה, סרטי ם, תמונות, מפות וכדומה) ותנועתיים (המאפשרים תנועה או יציאה להפסקות קצרות, שילוב התנסויות, מעבדות וכדומה); (ב) הבניית השיעור לפי חלוקה ברורה לפתיחה (הצגת נושא השיעור .
45 "נגישות השירות - חוברת מידע לסגל אקדמי ומנהלי", האוניברסיטה העברית ( 2007 '), עמ 12-13 ,; "נבוכים ומבוכים באקדמיה חוברת למרצה", המכללה האקדמית הדסה ירושלים, עמ' 10-11 .
ותתי-הנושאים וקישור לשיעורים קודמים), לגוף השיעור ולסיום (חזרה על ראשי הפרקים, סיכום המסקנות והדגשת העיקר); (ג) שימוש בתקשורת מקוונת - אתר אינטרנט לכל קורס שיכלול בין היתר את תכני וחומרי הקורס, את רשימת הקריאה, את ההנחיות לגבי מבחנים ועבודות, מוסדות להשכלה גבוהה 1653 .
את אופן מתן הציון, את שעות הקבלה של המרצה או המתרגל וכן פורום שיאפשר דיונים בנושאים הקשורים לקור ס, מענה על שאלות ותמיכה וכן סיוע הדדי של סטודנטים46.
בסעיף5 (א) בחוק הזכויות נקבע כי "כל מוסד על -תיכוני יקבע נהלים ליישום ההוראות לפי חוק זה; נהלים כאמור יכללו, בין השאר, הוראות בדבר יידוע והגברת המודעות של הסגל האקדמי והסגל המינהלי במוסד בעניין שילוב אנשים עם לקות למידה בלימודים במוסד".
מתשובות המוסדות לשאלון משרד מבקר המדינה, כמפורט לעיל, עולה כי למרביתם אין נהלים או תקנון המפרטים את חובות חברי הסגל המינהלי והאקדמי כלפי סטודנטים בעלי לקויות למידה, ובכלל זה הוראות בדבר הגברת המודעות של חברי הסגל לשילוב אנש ים עם לקות למידה בלימודים47 .
כמו כן, מרבית המוסדות לא הוציאו הנחיות בכתב לחברי הסגל האקדמי בדבר דרכי הוראה מותאמות לסטודנטים לקויי למידה.
עוד עלה מהתשובות לשאלון כי בשנים 2010 -2012 לא קיימו מרבית המוסדות פעולות הסברה שוטפות לסגל האקדמי והמינהלי בעניין הטיפול בלקויי למידה, ובמסגרת פעולות ההסברה שבוצעו, רק מוסדות מעטים התייחסו לצורך בהתאמת דרכי ההוראה ללקויי הלמידה.
האוניברסיטאות תל אביב, חיפה, בר -אילן ובן -גוריון וכן מכון ויצמן למדע מסרו בתשובתם למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי הם מגבשים מסמך ובו מידע עבור חבר י הסגל כדי להגביר את מודעותם לנושא תלמידים לקויי למידה.
האוניברסיטה הפתוחה הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 , .
כי בעקבות הביקורת בכוונתם לגבש נהלים בתחום זה הטכניון מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי ישקול לספק מידע נוסף על הטיפול בלקויות למידה לכלל המרצים והמתרגלים.
כאמור לעיל, שר החינוך טרם התקין תקנות לחוק הזכויות שבמסגרתן היה עליו גם לקבוע הוראות לעניין קביעת נהלים על ידי המוסדות העל- תיכוניים.
אולם לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח החשיבות שבהבאת הנושא לידיעת חברי הסגל האקדמי והמינהלי ב מוסדות, הנוטלים חלק מרכזי בטיפול בלקויי הלמידה, ראוי שכלל המוסדות יקבעו נהלים והוראות המסדירים את נושא הסיוע לתלמידים אלה, ולא ימתינו עד להתקנת התקנות.
המכללה האקדמית גליל מערבי ושנקר הודיעו בתשובתם למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 כי בעקבות הערת משרד מבקר המדינה הם הכינו נהלים המיועדים .
46 ,ד"ר אורית דהן, ד"ר אורית זיודרכי הוראה מותאמות לתלמידים עם ליקויי למידה הלומדים במסגרות להכשרה מקצועית על -תיכונית , משרד התמ"ת בכיר להכשרה ולפיתוח כוח אדם, תחום פדגוגיה ( 2009.
) ראו גם: נייר עמדה של עמותת לשם בנושא תקנות חוק לקויי למידה, תת -הפרק "המלצות לנהלים במהלך שיעורים והתייחסות כללית לתלמידים עם ליקויי למידה" ( 2009 '), עמ14 .
47 מסקר של התאחדות הסטודנטים מנובמבר 2010 עולה כי סטודנטים לקויי למידה רבים סבורים שרוב חברי הסגל כלל אינם ערים להימצאו תם של סטודנטים לקויי למידה בכיתותיהם ולצורכיהם המגוונים, ולכן לא מתחשבים בהם די הצורך בעבודות ובמבחנים.
ליאור בניסטי, ליקויי למידה באקדמיה: נייר עמדה בנושא ליקויי-למידה והפרעות קשב באקדמיה ( 2010 '), התאחדות הסטודנטים בישראל, עמ36.
להפצה בקרב חברי הסגל האקדמי והמינהלי.
המכללה האקדמית צפת, מכללת עמק יזרעאל, בית הספר הגבוה לטכנולוגיה בירושלים והמכללה האקדמית תל - אביב-יפו מסרו בתשובתם למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי הם פועלים לגיבוש נהלים בנושא.
המכללה האקד מית אורט בראודה כתבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 כי במכללה קיים נוהל חלקי לגבי מחויבות הסגל האקדמי כלפי סטודנטים לקויי למידה, ולאור ההמלצות יכתבו נהלים שיכללו הסבר על סוגי הלקויות, על הקשיים ועל הדרכים שבהן יכול הסגל לסייע לאוכלוסייה זאת.
המכללה האקדמית להנדסה סמי שמעון הודיעה כי תפעל מוסדות להשכלה גבוהה 1655 .
להכנת נהלים המפרטים את חובות הסגל המינהלי והאקדמי כלפי סטודנטים לקוי למידה.
מכללת אפקה כתבה למשרד מבקר המדינה כי בשנת תשע"ג תוציא נהלים מסודרים לשני קהלי היעד.
בשנת 2007 הכינה האוניברסיטה העברית את החוברת "נגישות השירות- חוברת מידע לסגל אקדמי ומנהלי", אשר נועדה לסייע לחברי הסגל האקדמי והמינהלי להכיר את המוגבלויות של חלק מהסטודנטים, לרבות לקויות למידה, ולהמליץ להם כיצד לסייע לאותם סטודנטים.
כמו כן ניתנו בחוברת המלצות אופרטיביות להנגשת השירות ודרכים שבהן יכול חבר הסגל האקדמי לסייע לסטודנט לקוי הלמידה.
מתשובת האוניברסיטה העברית לשאלון משרד מבקר המדינה ומבירור עמה עלה כי החוברת האמורה חולקה לחברי הסגל האקדמי רק פעם אחת, בשנת 2007 .
האוניברסיטה ציינה כי התאמות בדרכי הוראה אינן מחויבות על פי חוק, ולכן אין דרך לחייב את חברי הסגל לאמצן; וכי מרכז התמיכה הוא שמסייע לסטודנטים להתמודד עם הקשיים שמקורם בלקויות הלמידה, וכך להתגבר גם על קשיים הנוגעים להוראה.
משרד מבקר המדינה ממליץ לאוניברסיטה העברית להפיץ את החוברת האמורה לחברי הסגל בתחילת כל שנת לימודים.
המכללה האקדמית הדסה ירושלים הכינה עבור חברי הסגל האקדמי חוברת דומה לזו של האוניברסיטה העברית, והפיצה אותה בקרב חברי הסגל בשנים 2011 ו- 2012 .
הקמפוס האקדמי אחוה הפיץ בשנת 2012 לחברי הסגל האקדמי והמינהלי קטעים מתוך חוברת שהוכנה במשותף עם המוסד לביטוח לאומי, ושמה "חוברת נגישות - עקרונות מנח ים לעבודה עם סטודנטים".
בחוברת, בין היתר, הנחיות מפורטות בנושא דרכי הוראה שיקלו על סטודנטים לקויי למידה להבין את החומר הנלמד בקורס ואת המצופה מהם על מנת להצליח בו.
כמו כן נכללו בחוברת הנחיות ולפיהן יש להמליץ לסטודנט שיש חשד כי הוא סובל מלקויות למידה לפנות לצוות הדקן, וכן לשמור על פרטיותו של הסטודנט ועל סודיות המידע שמסר בנושא זה48 .
,לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שהמוסדות יבחנו פעולות להטמעת דרכי הוראה אשר יהיה בהן כדי לסייע לסטודנטים בעלי לקויות למידה להתגבר על קשיים שהם מתמודדים עמם.
עוד ממליץ משרד מבקר המדינה למוסדות לכלול, במסגרת טופסי המשוב לסטודנטים על מידת שביעות רצונם מחברי הסגל האקדמי, פרק המכוון לסטודנטים לקויי למידה, והבודק באיזו מידה הם סבורים שחברי הסגל האקדמי מסייעים במילוי צורכיהם המיוחדים.
הטכניון מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי ישקול "כיצד לשלב שאלות המיועדות לסטודנטים עם לקות למידה במסגרת 'משאל המרצה הטוב' ומתוך כך ללמוד כיצד ניתן להמשיך ולשפר את רמת הטיפול בסטודנטים לקויי למידה".
אוניברסיטת בר- ]לקידום הוראה[ אילן מסרה בתשובתה כי "סקר ההוראה שהמרכז דרכ[ שותף לעריכתו, מכיל שאלות המתייחסות לדרכיםי הוראה בסגנונות הוראה כאל קריטריונים להצטיינות המרצים".
אוניברסיטת חיפה מסרה בתשובתה ]שונים .
48 גם בסמינר הקיבוצים הוכן מסמך ברוח זו.
כי יש "לכלול במסגרת טפסי המשוב לסטודנטים גם פרק המיועד ללקויי למידה ונבחן דרכים ליישום המלצה זו".
המכללה האקדמית ספיר והמכללה האקדמית אשקלון כתבו בתשובתן למשרד מבקר המדינה כי קיבלו את המלצתו והחליטו להעביר טופסי משוב לסטודנטים בשנת התשע"ג.
שנקר הודיע למשרד מוסדות להשכלה גבוהה 1657 .
מבקר המדינה בדצמבר 2013 כי בעקבות הערות משרד מבקר המדינה הוא יזם פעילויות הסברה לסגל האקדמי והמינהלי.
המכללה האקדמית להנדסה סמי שמעון הודיעה למשרד מבקר המדינה כי היא מעריכה שהמלצות משרד מבקר המדינה יבוצעו במלואן עד לפברואר 2013 .
המכללה האקדמית אחוה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הערות משרד מבקר המדינה היא הרחיבה את פעילותה הן ברענון נהלים והטמעתם בקרב הסגל המינהלי והאקדמי, הן בהקשר להתאמת דרכי הוראה.
בין היתר היא קיימה הדרכות לסגל האקדמי בנושא והיא עתידה לקיים יום עיון מכללתי.
טיפול מל"ג וות"ת בנושא סטודנטים לקויי למידה .
בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח - 1958 , (להלן - חוק המל"ג) הוסדר העיסוק בהשכלה הגבוהה בישראל ונקבע כי מל"ג תשמש כגוף מאסדר (רגולטור), המוסמך לקבוע אם להכיר במוסדות להשכלה גבוהה ואם לאשר מתן תארים אקדמיים.
את חברי המל"ג ממנה נשיא המדינה על פי הצעת הממשלה, אולם היא פועלת כגוף עצמאי.
על פי חוק זה, מל"ג רשאית לאחר התייעצות עם מוסדות ההשכלה הגבוהה המוכרים הנוגעים בדבר, להציע הצעות ב נוגע לביסוס ם, להרחבתם , לשכלולם ולשיתוף הפעולה בינם ובין עצמם; כמו כן רשאית מל"ג להציע הצעות ב נוגע לקידום המחקר המדעי ולהקמתם של מוסדות נוספים להשכלה גבוהה.
נוסף על האמור לעיל, בין תפקידיה העיקריים של מל"ג בחינת תכניות לימוד חדשות שהמוסדות מגישים לאישורה, ומתן רישיונות לשלוחות של המוסדות להשכלה גבוהה מחו"ל לפעול בישראל49 .
על פיחוק ה מל"ג שר החינוך יהיה יושב ראש המועצה.
והוא גם ממונה על ביצוע החוק.
ות"ת היא ועדת משנה של מל"ג והזרוע המבצעת שלה .
המקור הנורמטיבי לפעילותה ולסמכויותיה מתבסס הן על חוק המל"ג, הן על החלטת ממשלה משנת 1977 ,שבה הואצלו לות"ת סמכויות הממשלה לחלק כספי מדינה למוסדות להשכלה גבוהה - סמכויות אשר היו חלק מסמכותה השיורית של הממשלה ועוגנו מאוחר יותר בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985.
סמכויותיה ופעילותה של ות"ת פורטו בהחלטה זו כלהלן: "להיות גוף בלתי תלוי, שיעמו ד בין הממשלה והמוסדות הלאומיים מצד אחד והמוסדות להשכלה גבוהה מצד שני בכל ענייני ההקצבות להשכלה גבוהה.
לחלק בלעדית בין המוסדות להשכלה גבוהה את .
להציע לממשלה ולמועצה להשכלה גבוהה תוכניות פיתוח של ]התקציבים[ ההשכלה הגבוהה ולתכנן את מימונן.
; לעשות למען י יעול המוסדות להשכלה גבוהה ולמען תיאום ביניהם"50.
כאמור, מל"ג וות"ת החלו כבר בשנת 1997 את פעילותן בנושא סטודנטים לקויי למידה בכמה מישורים: הקמת ועדה בנושא; ייזום פיתוחה של מערכת אבחון ממוחשבת לאיתור לקויי למידה (מת"ל); מעורבות בהליך החקיקה ובעדכונים של חוק הזכויות.
49 ,ראו גם: מבקר המדינהדוח ביקורת על מערכת ההשכלה הגבוהה ( 2009 '), עמ5.
50 בעניין מקור סמכויותיה של ות"ת ראו גםבג"ץ 11075/04 דוד גרבי נ' שרת החינוך התרבות והספורט - יו"ר המועצה להשכלה גבוהה, תק-על 2007(4 ) 3286.
מל"ג ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 ,כי פעילות זו שלה עד להסדרת הנושא בחוק הזכויות, נעשתה באופן "וולונטרי מתוך רצון לקידום מחובה או סמכות חוקית כלשהן".
]ה[הנושא וחשיבותו אך לא נבע מוסדות להשכלה גבוהה 1659 .
ועדה לבדיקת הסיוע לסטודנטים לקויי למידה .
ביוני 1997 מינה כאמור יו"ר ות"ת דאז, פרופ' לבציון ז"ל, ועדה בראשות פרופ' מלכה מרגלית לבחינת הדרכים שבאמצעותן תוכל ות"ת לסייע לסטודנטים לקויי למידה לשפר את הישגיהם בלימודים (להלן - הוועדה הראשונה).
הוועדה הראשונה התבקשה לסקור את ממדי הנושא בארץ ואת דרכי הפעולה הקיימות לטיפול בלקויי למידה, ולהציע דרכי טיפול בסטודנטים אלה.
מבדיקת הוועדה הראשונה עלה, בין היתר, כי קשיי ההסתגלות ו ההתאמה של סטודנטים לקויי למידה במהלך לימודיהם מתבטאים בתחומים רבים, וכי תמיכה חינוכית ופסיכולוגית יכולה לסייע להם להגיע להישגים אקדמיים שאינם נופלי ם מהישגי שאר הסטודנטים, ואפילו להצטיין בלימודים.
בדצמבר 1997 המליצה הוועדה הראשונה לוות"ת, בין היתר, לפתח מערכת מבחנים סטנדר טית ומהימנה לאבחון סטודנטים לקויי למידה (ראו להלן); לקבוע רשימת התאמות אחידה המקובלת על כל המוסדות להשכלה גבוהה ומותאמת לקשיי סטודנטים לקויי למידה ; להקים בכל מוסד יחידה לטיפול בסטודנטים לקויי למידה שתרכז את הנושא ותתמחה בתחום; וכן המליצה שהמוסדות יספקו לסטודנטים לקויי למידה מידע מפורט על זכויותיהם ועל השירותים שהם זכאים לקבל.
דנה ות"ת בהמלצות הוועדה הראשונה והחליטה ליישמן .
תקצוב ות"ת לטיפול המוסדות להשכלה גבוהה בלקויי למידה .
בנובמבר 1998 מינה פרופ' לבציון ז"ל ועדה נוספת בראשות פרופ' נחמיה פרידלנד, בהשתתפות נציגי המוסדות להשכלה גבוהה וכן מומחים ב תחום לקויי למידה (להלן - ועדת ההיגוי) שתפקידיה היו אלה: להמליץ לוות"ת על קריטריונים בנוגע להיקף הטיפול בסטודנטים לקויי למידה ולאיכותו ועל הדרכים לפתח מערכת לאבחון ליקויי למידה, אשר תשמש את כלל המוסדות להשכלה גבוהה; לבחור או להקים גוף מקצועי שיפתח את מערכת האבחון האמורה; לבחון את האפשרות להקים גוף מרכזי שירכז ויפיץ מידע על דרכי הטי פול בסטודנטים לקויי למידה.
הוועדה מסרה את המלצותיה והן נדונו ואושרו בכמה ישיבות של מליאת ות"ת בשנים 1999 -2000 .
בישיבותיה הראשונות גיבשה ועדת ההיגוי מודל שבאמצעותו תקצה ות"ת למוסדות להשכלה גבוהה תקציב לטיפול בסטודנטים לקויי למידה.
המודל כלל קריטריונים כגון מספר הסטודנטים הרשומים במוסד שהוכרו כלקויי למידה לצורך התאמות בבחינות או בלימודים; מספר שעות הטיפול או הסיוע שנתנו מומחים; מספר שעות הטיפול או הסיוע שנתנו אנשים שאינם מומחים (סטודנטים, כוח עזר); ומשקלות לכל קריטריון לצורך חלוקת התקציב.
מטרת המודל הייתה לעודד את המוסדות להגביר את פעילותם למען סטודנטים לקויי למידה.
החל משנת הלימודים התש"ס ( 1999 -2000 ,) הקצתה ות"ת, מדי שנה בשנה סכום לטיפול בסטודנטים לקויי למידה במוסדות להשכלה גבוהה שהיא מתקצבת.
אחת לשנה, בתחילת שנת הלימודים, מוציאה ות"ת "קול קורא" לנשיאים ולמנכ"לים של המוסדות להשכלה גבוהה ובו מצוין כי תקצה לאותם מוסדות תקציב שנתי המיועד לתמיכה בטיפול בסטודנטים לקויי למידה.
1 מיליון ש"ח לשנה (ראו להלן), מחולק בין המוסדות להשכלה גבוהה בהתאם למספר התלמידים המוכרים כלקויי למידה אשר לומדים במוסד ובהתאם למערך התמיכה והסיוע שמוסד זה מפעיל, בכפוף לקריטריונים שקבעה ועדת ההיגוי, כאמור.
כמו כן התבקשו המוסדות לדווח לוות"ת על מספר הפונים למוסד לקבלת התאמות בלימודיהם בהסתמך על אבחון שהתבצע באמצעות מערכת מת"ל (ראו להלן), ועל מספר הפונים שהגישו בקשה לקבלת התאמות בהתאם לאבחון אחר לעניין זה.
המוסדות התבקשו לוודא שהמידע שמסרו לוות"ת בנושא מבוסס מוסדות להשכלה גבוהה 1661 .
על אסמכתאות מסודרות שנמצאות ברשותם, ולצרף הצהרה של בעל תפקיד בכיר במוסד - מנכ"ל, נשיא או רקטור - המעידה על נכונות הנתונים.
מל"ג ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינ ה מדצמבר 2012 כי בשנת 2004 " הגישה ועדת ההיגוי דאז דוח על פעילותה, ובו נאמר כיהעמדת תקציב לנושא והטיפול של ועדת ההיגוי הביאו לשינוי מאוד משמעותי בסטודנטים לקויי למידה.
יש מודעות רבה יותר במוסדות לקשיי הסטודנטים האלו " (ההדגשה במקור).
ביוני 2007 דנה מליאת ות"ת בהמלצת ועדת ההיגוי בעניין אופן השימוש בכספים ייעודיים וחד - פעמיים שהועברו לוות"ת על ידי משרד האוצר לקידום הטיפול בסטודנטים לקויי למידה, והחליטה להקצות 3 מיליון ש"ח נוספים לנושא הטיפול בסטודנטים אלה.
נקבע כי הכספים לא יתווספו לכספים השוטפים לנושא אלא יופנו לאפיקים אחרים שאינם מתוקצבים באופן שוטף, כמו מלגות לסטודנטים שחונכים סטודנטים לקויי למידה.
בשנת 2010 מסר יו"ר ועדת ההיגוי ליו"ר ות"ת נתונים המלמדים על גידול במספר המוסדות שפנו לוות"ת לקבלת תקציב לטיפול בסטודנטים לקויי למידה.
הוא ציין במכתבו כי "הנתונים מצביעים על כך שהעידוד שנתנה ות"ת לפעילות בנושא לקויי למידה, בעזרת התקצוב לפי תפוקות הוכיח את עצמו מעבר לצפוי.
עלייה במספר המוסדות הפונים לקבלת התקצוב הייעודי.
עלייה במספר הסטודנטים המטופלים.
ועלייה במספר שעות הטיפול.
אין ספק כי פעילות ות"ת נתנה אותותיה והביאה לגידול משמעותי בכל הפרמטרים.
למרות העלייה הרבה בפעילות משנה לשנה (פי שלושה), לא עלה התקציב של ות"ת למטרה זו, ובשנים האחרונות אף ירד עקב קיצוצים רוחביים.
על מנת שהמוסדות יוכלו לשמור על היקף הפעילות אליו הגיעו, למען הסטודנטים עם ליקויי הלמידה, מבקשת הועדה מות"ת להגדיל התקציב השנתי לנושא ל-6 מיליון ש"ח החל מתש"ע.
אנו מודעים לכך שעם יישום החוק לזכויות הסטודנטים לקויי הלמידה ייתכן שנצטרך להיערך מחדש בהתאם לו".
לא נמצא כי התקבלה תשובת יו"ר ות"ת על פנייתו האמורה של יו"ר ועדת ההיגוי, או כי ות"ת דנה בנושא ובחנה אותו.
בטבלה שלהלן מובאים הנתונים הנוגעים לתקצוב הטיפול בסטודנטים לקויי למידה בשנות הלימודים האקדמיות התש"ס -התשס"ט ( 1999 -2009 ) למוסדות המתוקצבים, ולשעות הטיפול שנתנו לסטודנטים לקויי למידה (את הנתונים מסר בסוף ינואר 2010 יו"ר ועדת ההיגוי ליו"ר מל"ג): .
לקויי למידה תקציב ות"ת .
24,144 861 3,832 19 3.
25,696 873 4,583 19 4.
26,565 733 5,592 23 4.
39,797 576 6,946 23 4.
48,615 439 8,201 25 3.
57,209 380 9,217 27 3.
5 "התשסה 1662 דוח שנתי63ג .
42,245 344 10,173 27 3.
48,673 317 11,040 27 3.
58,142 263 12,542 27 3.
72,000 239 14,582 27 3.
* הקצבת ות"ת ניתנה בעיקר לסטודנטים שנדרשות להם התאמות בדרכי ההוראה (שעות טיפול על ידי מומחים, שעות תגבור וסיוע על ידי סטודנטים, שירות פסיכולוגי, סדנאות לאסטרטגיות למידה וכו'), ופחות לסטודנטים שנדרשות להם רק התאמות בדרכי ההיבחנות (תוספת זמן בבחינות, צילום חומרי לימוד, הקראות וכו').