HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מדינת ישראל - 859 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א מתרשים 8 עולה כי בשנים2012 - 2016 ההפקה העצמית מהבארות הייתה במגמת ירידה, וכי בשנת 2017 חלה עלייה בהפקה.
הסיבה לעלייה בשנת2017 היא הגידול בהפקת המים מבאר פארק הירקון (כאמור בלוח 6 ).
בשנת2018 הגדיל התאגיד את ההפקה העצמית מהבארות הקיימות והפעיל את באר ארלוזורוב.
להלן סיכום של הסיבות לפסילת בארות ושל הפעולות שנקט תאגיד מי אביבים להשמשת הבארות שנפסלו: לוח 7: הסיבות לפסילת בארות ופעולות תאגיד מי אביבים להשמשת הבארות שנפסלו .
הבאר סיבת הפסילה הפעולות להשמשה .
וושינגטון בתחום רדיוס המגן26 של הבאר עובר קו .
ביוב ראשי, בניגוד לתקנות הקידוחים.
התאגיד בחן את האפשרות לטייב את הבאר, .
אולם לא ניתן לעשות זאת עד להסדרת רדיוסי .
דן מי השתייה שסופקו מבאר זו אינם .
תואמים את האיכות התברואית .
שנקבעה למי שתייה בתקנות מי שתייה.
התאגיד בוחן את ההיתכנות לטיוב הבאר.
מסילה מי השתייה שסופקו מבאר זו אינם .
התאגיד מצוי בעיצומו של תהליך לקבלת היתר .
ופרסום מכרז להקמת מתקן טיוב.
ארלוזורוב איכות מי השתייה שהופקו ירודה.
הבאר הופעלה בתחילת שנת 2018 , לאחר התקנת .
מערכות שונות, כגון מערכת למדידת החיטוי .
בכלור ומערכת בקרה, וביצוע בדיקות מקיפות.
על פי נתונים שמסר תאגיד מי אביבים למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2018.
הביקורת העלתה כי כל הקידוחים הפעילים של התאגיד נמצאים במזרח העיראו בצפונה, וכי בדרום העיר או במרכזה אין קידוחים פעילים.
עוד הועלה כי חיבורי המים למערכת של חברת מקורות - בין קיימים ובין מתוכננים - מרוכזים בעיקר בצפון העיר.
יש אפוא צורך בהוספת קידוחים בדרום העיר ובמרכזה, לצורך תגבור האספקה ושיפור אמינותה בחלקים אלה של העיר.
התאגיד השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2019 כי משנת 2018 קיים קידוח פעיל במרכז העיר, הקידוח בארלוזורוב.
התאגיד הוסיף כי הוא מתכנן חיבור נוסף למערכת המים של חברת מקורות.
במאי 2017 , לאחר דיונים עם רשות המים בעניין טיוב בארות, אישרה ועדת הטיוב של רשות המים ל תאגיד מי אביבים לטייב כמה בארות אשר נפסלו בעבר כמקור שתייה.
הבארות שאושרו הן באר מסילה, באר דן, באר צהלה ובאר יפו, שממוקמת בדרום העיר.
התאגיד השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2019 כי מלבד באר יפו, הוא מתכנן טיוב של עוד שתי בארות בדרום העיר.
26 בתקנות הקידוחים נקבעה נוסחה שלפיה יש לחשב רדיוס מגן בנוגע לקידוחים.
ברדיוס המגן אסור שיימצאו מפגעים מסוגים שונים, כגון קווי ביוב.
מדינת ישראל - 860 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א על פי תחשיב התאגיד, אם בכל שנה יופקו 600,000 מ"ק מים מבאר מסילה ועוד 6,00,000 מ"ק מבאר יפו, במקום לרכוש אותה כמות מחברת מקורות, יחסוך התאגיד כ-1.
מיליון ש"ח בשנה עוד השיב התאגיד למשרד מבקר המדינה כי יש לו "תכנית סדורה לבחינת היתכנות לשיקום קידוחים, אשר היכולת להוציאה אל ה פועל תלויה כמובן באישור הדירקטוריון לאחר בחינת הכדאיות הכלכלית בהתאם לרגולציה הרלוונטית".
יצוין כי התוכנית האמורה היא מינואר 2019 .
בשנת2012 היו לתאגיד מי אביבים עשר בארות פעילות, ובשנים2017 ו-2018 רק שש ושבע בארות פעילות בהתאמה.
אף שהתאגיד פועל כעת להשמ שת עוד כמה בארות והכין תוכנית רב-שלבית לשיקום וטיוב של בארות, פוטנציאל ההפקה העצמית בעיר תל אביב-יפו טרם מוצה 27 , ואף כמות המים לשאיבה שאישרה רשות המים לא מומשה במלואה.
לנוכח היתרונות הסביבתיים והכלכליים של טיוב בארות, על דירקטוריון התאגיד לבחון בהקדם את התוכנית לשיקום וטיוב של בארות ולפעול להשמשת בארות שהושבתו, ובכללן באר וושינגטון ובארות בדרום העיר, זאת כדי למצות את פוטנציאל ההפקה העצמית בתל אביב-יפו ולשפר את אמינות אספקת המים.
מבקר המדינה העיר בעבר 28 כי "רשות המים לא יזמה תוכנית כוללת לטיפול בקידוחים המזוהמים באמצעות קידוחי טיוב.
כמו כן הותירה רשות המים לשיקול דעתם של המפיקים הפרטיים את היוזמה באילו מהקידוחים המזוהמים להתחיל בתהליך ביצוע הטיוב, ובכך לא הבטיחה שהטיוב ייעשה בהתאם לשיקולי עלות-תועלת כלל משקִיִים".
"על רשות המים לאמץ מדיניות כוללת שתעודד ביצוע טיוב בקידוחים במקום שבו טיוב כזה נחוץ ולקדם תוכנית כזו שתישען על ראייה כוללת של צורכי משק המים.
במסגרת תוכנית זו עליה להביא בחשבון את מכלול השיקולים הרלוונטיים.
על רשות המים לבחון את המנגנון המיטבי לתמרוץ הקמת מתקני הטיוב, על מנת להבטיח את חידוש פעולתם של ה קידוחים המושבתים, את הטיפול בזיהום ואת שימור כלי ההפקה".
לפי סעיף 15 לחוק תאגידי מים, נקבע ברישיון שהעניק לתאגיד בשנת 2010 הממונה על התאגידים כי "בעל הרישיון לא יתקשר עם כל אדם שאינו עובד החברה או עם תאגיד, אלא בהתאם לדיני המכרזים, בהתאם להוראות חוק חובת המכרזים ותקנותיו בשינויים המחויבים שיאושרו על ידי הממונה".
בהתאם לנדרש ברישיון נקבעה בתקנון תאגיד מי אביבים הוראה המחילה את חוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), ותקנותיו על התקשרויות התאגיד, ובהמשך לכך ניסח התאגיד נוהל התקשרויות שגרסתו האחרונה עודכנה באוגוסט 2017 (להלן- נוהל ההתקשרויות).
לרבות הבארות שנפסלו 28 ראו, מבקר המדינהדוח שנתי 69א, בנושא "תכנון משק המים וניהולו", ע' 69 - 71.
מדינת ישראל - 861 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א משרד מבקר המדינה סקר את הפרוטוקולים של וועדות המכרזים של תאגיד מי אביבים שהתקיימו בשנת 2017 , סה"כ29 פרוטוקולים.
מסקירת כלל הפרוטוקולים עלו לכאורה סוגיות חוזרות במספר רב של התקשרויות.
נוכח ממצאים אלה החליט צוות הביקורת לבחון 17 התקשרויות מהותיות בהיקפן הכספי, מתוכן נמצאו ליקויים ב-8 ( התקשרויות47% ).
בחינת התקשרויות אלה כללה את הנושאים הבאים: הרחבת התקשרויות, מעקב אחר התקשרויות ופיקוח עליהן, והארכת תוקף התקשרויות.
להלן דוגמאות על ליקויים שהעלה משרד מבקר המדינה.
על פי תקנה 3(4 )(ב) לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג -1993 (להלן- תקנות המכרזים), "התקשרות המשך" פטורה ממכרז אם היא נעשית בתנאים זהים לתנאי ההתקשרות הראשונה או בתנאים המיטיבים עם המזמין, בנסיבות שבהן השמירה על האחידות נדרשת מטעמי חיסכון ויעילות ו בהתקיים התנאים המפורטים בתקנות.
מנוהל ההתקשרויות של החברה 29 עולה כי בעת מימוש אופצייה להרחבה של התקשרות יש להעביר לאישור ועדת המכרזים טבלה המפרטת החלטות קודמות של ועדת המכרזים בנוגע לאותה התקשרות, בדיקת כדאיות כלכלית של ההרחבה, נימו קים לבקשה להרחבת ההתקשרות וניצול היקף כספי של ההתקשרות.
חידוש הסכם שכירות בלתי מוגנת ברחוב רפידים בתל אביב .
בנוהל ההתקשרויות של התאגיד נקבע כי בין תפקידי ועדת המכרזים "להחליט ולאשר את כל תנאי המכרז/הליך וההסכם".
משנת 2010 שוכר התאגיד מהעירייה, לתקופה של שנ ה בכל פעם, נכס הכולל 883 מ"ר לאחסנה פתוחה (מְכָּלים, ציוד חירום וצינורות בקטרים קטנים) ושני מקומות חנייה.
סכום ההתקשרות הוא כ - 139,000 ש"ח לשנה.
הביקורת העלתה שב - 31.
16 הסתיימה תקופת ההתקשרות שהחלה בינואר 2016 , אולם רק ביולי 2017 אישרה ועדת המכרזים את הסכם השכירות החדש.
עוד העלתה הביקורת כי רק לאחר שוועדת המכרזים אישרה את ההתקשרות החדשה, העבירה מחלקת המכרזים את ההסכם לאישור היועץ המשפטי של התאגיד, וזה מצא כי יש לעשות בו תיקונים ועדכונים.
במועד סיום הביקורת טרם הגיעו התאגיד והעירייה להסכמה על נוסח ההסכם החדש ולא חתמו עליו.
עיריית תל אביב-יפו השיבה למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי בימים אלה ההסכם נמצא בסבב חתימות.
התאגיד השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2019 כי לא ניתן היה להציג בפני ועדת המכרזים את ההסכם החדש מאחר והנוסח שלו לא היה מוסכם.
יחד עם זאת, לוועדה הוצגו מלוא התנאים המהותיים של ההסכם, והועדה אף חייבה את התאגיד לפעול לפיהם.
29 הן הנוהל שהיה בתוקף מספטמבר2015 והן הנוהל שבתוקף מאוגוסט2017.
מדינת ישראל - 862 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד מי אביבים על שהביא את ההסכם לאישור ועדת המכרזים בדיעבד, כשבעה חודשים לאחר סיום ההתקשרות, וזאת בלי שההסכם החדש נבדק על ידי היועץ המשפטי של התאגיד.
דרך המלך היא להעביר לאישור מחודש של ועדת המכרזים את ההתקשרות עם ההסכם המתוקן שאושר על ידי היועץ המשפטי.
מעקב אחר ההתקשרויות ופיקוח עליהן .
בנוהל ההתקשרויות של התאגיד נקבע כי "מנהל ההתקשרות יהיה אחראי שלא לחרוג מהיקפו הכספי ומזמן תוקפו של ההסכם כאשר מחלקת רכש והתקשרו יות תערוך בקרה על הניצול הכספי של ההסכם".
בביקורת נמצאו מקרים שבהם הוגשו בקשות לוועדת המכרזים למימוש אופציות הארכה בהתקשרויות, בלי שהתאגיד ניהל מעקב ובקרה בעניין הניצול הכספי של ההתקשרויות, וממילא בלי שהנתונים בעניין הוצגו לוועדת המכרזים.
להלן דוגמאות: לוח 8: מעקב תאגיד מי אביבים אחר הניצול הכספי של ההתקשרויות .
נושא ההתקשרות תקופת .
(כולל אופציות) ההיקף .
קבלת שירותים משפטיים .
חיצוניים - ספק א' 20.
ש"ח בשל מגבלות מערכת ה-SAP לא ניתן .
קבלת שירותי ייעוץ וליווי .
לתאגיד בסוגיות שונות .
לשנה לקבלן שני הסכמים פעילים, במסגרתם .
ואולם בשל מגבלות מערכת ה-SAP לא .
ניתן לראות ניצול כספי של כל אחד .
קריאת מדי מים - ספק ג' 1.
אופציות להארכה בעת מימוש האופצייה הראשונה, .
באפריל 2017 , לא היה לתאגיד מידע .
על הניצול הכספי של ההסכם בשל .
מגבלות מערכת ה -SAP .
המקור: על פי נתוני תאגיד מי אביבים .
התאגיד השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2019 כי בשל מגבלת מערכת המחשוב נמנעה בחינה של פרטי ההוצאות, אך עם זאת המערכת מאפשרת קבלת מידע בנוגע לכלל ההוצאה של ספק, ובמידת הצורך ניתן לאתר במערכות התאגיד כל הוצאה והוצאה.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת המכרזים של תאגיד מי אביבים על כי אישרה את הארכת ההתקשרויות בלי שסופקו לה נתונים על הניצול הכספי של ההסכמים.
מדינת ישראל - 863 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד כי עליו להקפיד על ביצוע מעקב ובקרה בעניין שיעור הניצול הכספי של התקשרויותיו.
הדבר יאפשר ניהול תקין ואפקטיבי של התאגיד; יתרום לעמידה ביעדי התכנון; יאפשר לקבל תמונת מצב כוללת ומפורטת בטווח הקצר, כדי שיהיה ניתן לפקח על מידת העמידה בתוכניות ולתקן את הנדרש; וכן יחזק את מנגנוני הבקרה ואת יכולת התאגיד לבחון את ביצועיו.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את תשובת התאגיד ממרץ 2019 לפיה בתחילת שנת2019 הוא הטמיע מערכת מחשוב חדשה, וכעת ניתן לקבל כל פרט מידע ולבצע מעקב באופן מלא ומיטבי.
הארכת תוקף של התקשרויות מעבר לאופציה .
על פי חוק חובת המכרזים, המדינה וכל תאגיד ממשלתי "לא יתקשרו בחוזה לביצוע עיסקה בטובין או במקרקעין, או לביצוע עבודה, או לרכישת שירותים, אלא על -פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו".
על פי נוהל ההתקשרויות של התאגיד, חצי שנה לפני סיום ההתקשרות המחלקה הרלוונטית "תדאג להוציא טופס דרישה ליצירת התקשרות חדשה ולהעבירו למחלקת רכש והתקשרויות ככל שנדרשת התקשרות חדשה".
משרד מבקר המדינה מצא כמה התקשרויות שתוקפן הסתיים, אך ועדת המכרזים של תאגיד מי אביבים האריכה את תוקפן בלי שהייתה בידי התאגיד אופצייה להמשך ההתקשרות.
הארכת התקשרות לייצור, אספקה והתקנה של מסגרות מתכת ומוצרי ניר וסטה ופיברגלס .
בשנת 2013 התקשר התאגיד עם ספק ד'.
תקופת ההתקשרות כולל האופצייה הייתה מ- 4.
16 , כאשר תקופת האופצייה הייתה מ- 4.
היקפו הכספי של ההסכם היה 800,000 ש"ח.
מפרוטוקול ישיבת ועדת המכרזים שהתקיימה ב - 15.
16 , כשבועיים לאחר תום תקופת ההתקשרות, עולה כי "בהנחיית מהנדסת החברה מתחילת שנת 2016 , לא הוכן מכרז חדש בנושא, לאחרונה עלה צורך.
לבצע עבודות נשוא ההסכם.
והואיל ובשבועות הקרובים מחלקת רכש והתקשרויות תחל בהכנת מכרז חדש", התבקשה ועדת המכרזים מטעמי חיסכון ויעילות לאשר את המשך ההתקשרות.
באותו מועד, נובמבר 2016 , אישרה ועדת המכרזים את הארכת תוקף ההסכם בעוד שישה חודשים, עד למיצוי ההיקף הכספי של ההסכם או עד לפרסום מכרז חדש, המוקדם מביניהם.
17 החליטה ועדת המכרזים על הארכה נוספת של ההסכם ועל הגדלת היקפו הכספי ל- 150,000 ש"ח, עד תום תקופת ההארכה או עד להכרזה על זוכה במכרז או עד לפתיחתו של הליך חדש (המוקדם מבניהם), זאת בשל העיכוב בהוצאת מכרז חדש.
שתי ההארכות אושרו לפי סעיף 3(4())(ב1 .
) בתקנות המכרזים מדינת ישראל - 864 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א התקשרות לאספקת שסתומי אוויר ושסתומי אל-חוזר .
בשנת 2015 התקשר התאגיד עם ספק ה' לאספקת שסתומי אוויר ושסתומי אל -חוזר, לאחר זכייתו במכרז פומבי.
תקופת ההתקשרות הראשונה הייתה לשנה, מ - 1.
16 , עם אופצייה להארכה של עד שנתיים נוספות בתנאי התקשרות זהים.
בנובמבר 2015 אישרה ועדת המכרזים מימוש אופצייה לתקופה של שנתיים נוספות, ממרץ עד פברוא ר 2018 , ונקבע כי תקופות האופצייה לא יעלו על שנתיים.
בדצמבר 2017 החליטה ועדת המכרזים לאשר את המשך ההתקשרות עם הספק בהתאם לסעיף 3(4())(ב1 ) בתקנות המכרזים, החל ממרץ 2018 ועד למיצוי היקף כספי של 150,000 ש"ח לתקופת ההארכה.
בנימוקים שהועלו לפני ועדת המכרזים צוי ן בין היתר כי "החברה בוחנת כדאיות לפרסום מכרז חדש, לאור עומס במחלקת רכש והתקשרויות ולאור העובדה כי החברה אינה מספקת, בניגוד לעבר, אביזרים לקבלני ביצוע פרויקטים אלא רק לקבלנים המבצעים עבודות אחזקה.
נוכח שינוי זה ייתכן ולא יהיה צורך בפרסום מכרזים חדשים לאביזרים נשוא בקשה זו.
על כן, מתבקשת שהות לקבלת החלטה אשר תיעשה לאחר בחינת הצורך בפרסום מכרז".
משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד מי אביבים כי היה עליו להיערך מבעוד מועד לפרסום הליכים תחרותיים לביצוע העבודות, לעריכת מכרז חדש ולבחירת ספק מתאים, זאת כדי להימנע מהמצב ש נקלע אליו, שבו הוא נאלץ להאריך את ההתקשרות פעם אחר פעם בלי שהייתה בידיו אופצייה להמשיכה.
הארכת התקשרויות כאמור עלולה לפגוע בהליך התחרותי ההוגן, הנדרש מהוראות הדין.
הסכם להפעלת מוקד שירות לקוחות טלפוני .
הביקורת העלתה כי בשנת 2016 זכה ספק במכרז להפעלת מוקד ט לפוני במשרדי התאגיד בתל אביב.
לאחר מועד הזכייה לא הצליח הספק להקים את המוקד במשך כשלושה חודשים ובהסכמה הדדית הסתיימה ההתקשרות.
ביולי 2016 התקשר התאגיד עם ספק ו', בפטור ממכרז 30 , להפעלת מוקד טלפוני במשרדי התאגיד.
בהסכם ביניהם נקבע שתוקף ההתקשרות תהיה לשנה וחצי, עם אופצייה של התאגיד להאריכה בעוד חצי שנה, עד יולי 2018 .
כן נקבע מנגנון של פרס שישולם לספק או קנס שהוא ישלם, זאת בהתאם לעמידתו ביעדים שנקבעו בהסכם.
בהסכם לא נקבע ההיקף הכספי הכולל של ההתקשרות.
בדצמבר 2016 החליטה ועדת המכרזים שהתאגיד ישלם לספק עבור מתן תמריצים לעובדים ולמנהלים מצטיינים של המוקד הטלפוני, זאת במטרה להביא לרמת שירות מיטבית.
נקבע שהתמריץ לנציג שירות יהיה עד לסכום של 1,000 ש"ח לחודש (וישולם לספק לפי עלות .
30 בהתאם לסעיף39 (1 ) בתקנות המכרזים, התקשרות פטורה ממכרז היא "התקשרות אשר עריכת מכרז לגביה או לגבי התקשרויות מסוגה עלולה לפגוע ביכולתו של התאגיד למלא תפקיד או מטלה שהוטלו עליו לפי דין, לספק שירות או מצרך חיוני לציבור או לפעול לפי עקרונות ניהול שנקבעו לו בחוק שהקימו".
מדינת ישראל - 865 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א מעסיק של עד 1,300 ש"ח), והתמריץ לדרג הניהולי יהיה עד לסכום של 1,500 ש"ח לחודש (וישולם לספק לפי עלות מעסיק של עד 1,950 .
)ש"ח מפרוטוקול דיון של ועדת המכרזים שהתקיים ביוני 2018 , סמוך למועד סיום ההתקשרות בין התאגיד לספק ו', עולה כי התאגיד שילם לספק כ-9 מיליון ש"ח עבור ההתקשרות, שנמשכה כאמור מדצמבר 2016 עד יולי2018 .
התאגיד השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2019 כי "לא מצאנו כל מקור בדין המחייב לקבוע בהסכם את היקף ההתקשרות המרבי.
יושם לב כי לא אחת במקרים בהם מתקיים מכרז המתייחס לרכישת שירותים שונים, בעת שקובעים היקף התקשרות מרבי יוצר הדבר ציפייה לקבלנים לספק שירותים שונים בהיקף המרבי, עובדה שגוררת עמה אי נעימויות ולעיתים אף סכסוכים משפטיים".
נוכח הסכום הגבוה ששילם התאגיד לספק ונוכח העובדה שההתקשרות בוצעה בפטור ממכרז, היה ראוי שהיקף המרבי של ההתקשרות ייקבע בהסכם.
זאת, על מנת שהיקף ההתקשרות לא יחרוג ממסגרת התקציב שהוקצתה להתקשרות זו, שהיא בליבת פעילות התאגיד.
תאגיד מי אביבים מספק מים לתושבי העיר תל אביב-יפו, אשר חלק מתשתית המים בה נבנתה לפני עשרות שנים.
לעיר מאפיינים מיוחדים, בין היתר מאחר שהיא העיר עם .
הריכוז הגדול ביותר של פעילות עסקית ומסחרית במדינת ישראל, והפעילות בה נעשית בשטח אורבני צפוף ועמוס מאוד בתשתיות.
אחת מהמטרות העיקריות של חוק תאגידי מים היא להביא לניהול עסקי, מקצועי ויעיל של מערכות המים והביוב ברשויות המקומיות ולהבטיח שההכנסות המתקבלות ממתן שירותי המים והביוב יופנו להשקעות במערכות המים והביוב ובמתן שירותים בתחומים אלה.
שימור פוטנציאל ההפקה באמצעות קידוחים ממקורות מים טבעיים הוא יעד חיוני.
להפקת מי שתייה באמצעות קידוחים ולטיובם של מים שנפסלו לשתייה יש חשיבות רבה, מאחר שקידוח וטיוב כאמור מגדילים את היצע המים; מרחיקים זיהומים ממקורות המים ומונעים את התפשטותם; משמרים את יכולת ההפקה ממקורות מים טבעיים; מקטינים את הצורך ברכישת מים מותפלים, שהם יקרים יותר; ומגבירים את אמינות אספקת המים, ובכלל זה את אמינות האספקה במצבי חירום.
לפיכך על דירקטוריון תאגיד מי אביבים לבחון את התוכנית לשיקום וטיוב של בארות שהכין התאגיד בינואר 2019 , בתיאום עם רשות המים, ולפעול להשמשתן של בארות שלא מופקים מהן מים.
שיקום וטיוב של בארות כאמור יאפשרו לתאגיד להקטין את עלויות רכישת המים.
מדינת ישראל - 866 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א ממצאי הביקורת מצביעים על כך שהוצאות התפעול של תאגיד מי אביבים חרגו בכ-43 מיליון ש"ח מנורמות התפעול שקבעה לו רשות המים בשנת2017 .
התאגיד גם לא עמד בנורמות, בפחת המים ובפחת הגבייה שקבעה לו רשות המים.
עמדת רשות המים היא ש"אי עמידה בנורמות התפעול של תאגיד זה או אחר מצריכה בדיקת הסיבות למצב זה", וכי חלק ניכר מהגורמים להפרשים בין העלות בפועל לעלות המוכרת נובע מהעמסת מעין 'משקולות' על התאגיד עוד בזמן הקמתו.
כדי שתעריפי המים ישקפו את העלות הנדרשת לאספקת המים ביעילות, תוך הבטחת רמת שירות מיטבית, איכותית ואמינה ובמחירים סבירים, כפי שנקבע בחוק תאגידי מים, יש לוודא שקיימת התאמה בין הנורמות לבין עלויות התפעול בפועל.
עמידה בנורמות התפעול שנקבעו לתאגיד ובכלל זה עמידה בנורמות הוצאות הגבייה יספקו לתאגיד מקורות כספיים אשר יהוו מקור לשיפור התשתית הישנה בעיר תל אביב-יפו.
הרשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים), שאחראית לניהולו של משק המים והביוב, לתפעולו ולאסדרתו, הוקמה ב -2007 בהתאם להוראות חוק המים, התשי"ט -1959 (להלן- חוק המים).
עוד נקבע בחוק המים כי לרשות המים תהיה מועצה (מועצת רשות המים), שתהיה אמונה על אסדרת משק המים, פיתוחו והפיקוח עליו, וכן על ביצוע מדיניות הממשלה.
על פי חוק תאגידי מים וביוב, התשס"א -2001 (להלן- חוק תאגידי מים וביוב), הממונה על ענייני החברות לשירותי מים וביוב (להלן - הממונה על התאגידים) 1 אחראי בין היתר לתת הנחיות מקצועיות בנושא ניהול משק המים ושיקום מערכות המים ופיתוחן, וכן לפיקוח על תאגידי המים ולבקרה על הוצאותיהם.
חברת הגיחון בע"מ (להלן - הגיחון או התאגיד) הוקמה בידי עיריית ירושלים בשנת 1996 .
בשנת2003 העניק הממונה על התאגידים לגיחון רישיון להפעלת תאגיד לפי חוק תאגידי מים וביוב.
על התאגיד הוטלה האחריות המלאה למתן שירותי מים וביוב בעיר ירושלים.
אחראי התאגיד להעניק שירותי מים וביוב גם למועצות המקומיות מבשרת ציון ואבו גוש התאגיד נמצא בבעלותן של עיריית ירושלים ( 94.
95 % ( ), המועצה המקומית מבשרת ציון 3.
5% ) ( והמועצה המקומית אבו גוש 1.
92 % מחברת מפעלי ביוב וטיהור ירושלים בע"מ (מבט"י)2 , חברה שמטרותיה העיקריות הן הקמת מפעלי ביוב להולכת השפכים מהעיר ירושלים וסביבתה, טיהורם ומכירתם לצרכים חקלאיים ואחרים.
התאגיד מספק שירותי מים וביוב לאוכלוסייה גדולה ומגוונת מן ההיבט הכלכלי והחברתי ובכלל זאת למזרח ירושלים, שמתגוררים בה כ-33% מאוכלוסיית העיר, דבר המערים קשיים רבים בפיתוח התשתיות, באכיפה ובגבייה.
כמו כן אזור ירושלים מאופיין במבנה טופוגרפי הררי בעל הפרשי גובה של עד 330 מטר, דבר המחייב שימוש במערכות ייעודיות לוויסות לחצים של המים והשקעות נוספות בתשתיות שחלקן ישנות מאוד ורעועות.
בסוף 2018 הועסקו בתאגיד כ-238 עובדים3.
בשנה זו סיפק התאגיד כ-71.
4 מיליון מ"ק4 מים ליותר מ- 900,000 תושבים בירושלים, במבשרת ציון ובאבו גוש, באזור ששטחו כ - 130,000 דונמים.
נוסף על כך סיפק התאגיד שירותי ביוב וניקוז.
אורכה של תשתית רשת המים של התאגיד כ- 1,300 ק"מ, ואורכם של קווי ההולכה של רשת הביוב שלו כ- 1,000 ק"מ.
הגיחון הוא התאגיד הגדול ביותר במשק.
להלן שיעור אספקת המים של תאגיד הגיחון לעומת שאר התאגידים במדינה בשנת 2017.
יחידת הממונה על התאגידים היא יחידה ברשות המים הכפופה למנהל הרשות 2 יתר המניות בחברת מבט"י מוחזקות בידי הרשות לפיתוח ירושלים.
דוח זה אינו עוסק בחברת מבט"י.
3 מהם226 עובדים במשרות תקניות ועוד12 .
מטר מעוקב מדינת ישראל - 876 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
חברת הגיחון בע"מ תרשים 1: אספקת המים והיקף האוכלוסייה של תאגיד הגיחון לעומת שאר התאגידים במדינה, 2017 מדינת ישראל - 877 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
חברת הגיחון בע"מ להלן נתונים כספיים על התאגיד: תרשים 2: נתונים כספיים על התאגיד 2014 - 2018 )(במיליוני ש"ח .
על פי הדוחות הכספיים של הגיחון לשנים 2014 - 2018.
תרשים3: השקעות תאגיד הגיחון 2014 - 2018 )(במיליוני ש"ח .
כולל השקעות במים, ביוב ובמכון טיהור שפכים .
מתרשימים 2 ו-3 עולה כי בין השנים2014 - 2018 נרשמה מגמת רווחיות עולה, והתאגיד הגדיל את השקעותיו, כך שבשנת 2018 הם הגיעו לכ-25% מההכנסות.
התאגיד לא חילק דיבידנד באותן שנים.
מדינת ישראל - 878 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
חברת הגיחון בע"מ רשות המים, מתוקף הסמכות שהוקנתה לה בחוק המים, קובעת לתאגידים נורמות תפעול 5 שאמורות לכסות את הוצאותיהם.
בשנת2017 נרשם פער בין נורמות התפעול שקבעה רשות המים לתאגיד לבין הוצאותיו בפועל.
בחודשים אוגוסט 2018 עד פברואר2019 בדק משרד מבקר המדינההיבטים בפעילות תאגיד הגיחון.
בין היתר בדק משרד מבקר המדינה בתאגיד את נושא איכות המים שהוא סיפק לצרכניו, אולם בנושא זה לא נמצאו ליקויים.
הביקורת נערכה בתאגיד הגיחון ובדיקות השלמה נעשו ברשות המים.
תנאים למתן רישיון לפעילות נוספת של תאגיד המים .
לפי סעיף 21 א לחוק תאגידי מים וביוב שחוקק ב-2006 במסגרת הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה, על מועצת רשות המים לקבוע "כללים לעניין מתן רישיונות, קביעת תנאים בהם ושינוים, ולעניין ביטול רישיונות והגבלתם".
בדברי ההסבר לסעיף זה הוצע להסמיך את מועצת רשות המים לקבוע כללים ליישום המדיניות גם בנושאים הנוגעים לתאגידי מים וביוב.
הכול במסגרת ריכוז הסמכויות וקביעת הכללים בנושאים השונים בידי גוף מקצועי אחד בעל ראייה כוללת ואחריות כללית לנושא.
"פעילות חיונית" של התאגיד הוגדרה בחוק תאגידי מים וביוב כמתן שירותי מים ושירותי ביוב לצרכנים.
"פעילות נוספת" הוגדרה בחוק תאגידי מים וביוב ס'15 ;(א): הפקת מים התפלת מים; השבה של קולחים, הולכתם ומכירתם לשימושים חקלאיים ואחרים; ניצול בוצה ומכירתה; ניקוז מי גשמים ו שיטפונות ותיעולם; פעילות אחרת בתחומים הקשורים למשק המים והביוב או לתחום התברואה שקבעו השרים בצו.
עוד נקבע בחוק כי הממונה על התאגידים רשאי, על פי כללים שקבעה מועצת הרשות, לתת לתאגיד רישיונות ל"פעילות חיונית" ול"פעילות נוספת", ולהציב בהם תנאים להגשמת מטרות החוק.
מועצת רשות המים החלה להתקין את הכללים6 בסוף2014 , ואולם עד למועד סיום הביקורת טרם השלימה את הליך התקנתם.
5 נורמות התפעול הן רף העלויות המושתות על הצרכנים באמצעות תעריפי המים: עלויות ניהול וגבייה, וכן עלויות רשת המים ורשת הביוב.
הן משתנות מתאגיד לתאגיד, ונקבעות על ידי רשות המים בהתאם לסוג התאגיד, לגודלו ולמאפיינים חברתיים-כלכליים של הצרכנים.
6 הפעולות שנקטה רשות המים בעניין: באוקטובר2014 פרסמה מועצת רשות המים פנייה לציבור להשמיע את עמדתו עד נובמבר 2014 בדבר הכוונה לקבוע כללים לתאגידי המים והביוב המגדירים תנאים ברישיון לפעילות נוספת, בנובמבר 2014 .
התקבלו עמדות הציבור בנושא, ומעבר לכך לא נקטה הרשות בפעולות נוספות בעניין מדינת ישראל - 879 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
חברת הגיחון בע"מ רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי עוד בשנת2013 קבעה מועצת רשות המים את כללי תאגידי מים וביוב (חברות אזוריות), התשע"ד - 2013 , אשר מ סדירים במפורט את התהליכים לקבלת רישיונות אזוריים, ופרסמה במקביל את שיוך הרשויות המקומיות לקבוצות של חברות אזוריות.
הכללים ושיוך הקבוצות מסדירים באופן מפורט את זהות החברות האזוריות, בעלות המניות בהן, ועוד.
יצוין כי הכללים האמורים מסדירים את תנאי הקמת החברו ת האזוריות ואת חלוקת הבעלות בהן, אולם אינם קובעים כללים לעניין התנאים שיש לכלול ברישיונות ושינוים ולעניין ביטול רישיונות והגבלתם.
כמו כן הכללים אינם כוללים תנאים למתן רישיון לפעילות נוספת כפי שהוגדרה בחוק.
במהלך השנים העניק הממונה על התאגידים לתאגידי המים והביוב רישיונות לפעילות חיונית ולפעילות נוספת, מבלי שמועצת הרשות קבעה כללים לעניין זה כאמור בחוק.
משרד מבקר המדינה מצא כי עד מועד סיום הביקורת, ועל אף לשון חוק תאגידי המים ואף שחלפו למעלה מ-12 שנים ממועד חקיקתו, לא אישרה מועצת רשות המים כללים לעניין קביעת תנאים ברישיונות ושינוים ולעניין ביטול רישיונות והגבלתם ותנאים למתן רישיון לעסוק בפעילות נוספת.
המועצה הותירה את הסמכות ואת האחריות לכך בידי הממונה על התאגידים.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצת רשות המים כי כגוף המקצועי בעל ראייה כוללת הנושא באחריות כוללת למשק המים, שבידיו רוכזו הסמכויות השונות ובכללן הסמכות לקבוע כללים בנושאים השונים, עליה להשלים תהליך גיבוש הכללים והתנאים כנדרש בחוק.
טיפול יעיל בשפכים והפיכתם למי השקיה (להלן: "קולחים") מגדיל מאוד את היצע מקורות המים הזמינים והזולים, מאפשר לקיים את ענף החקלאות ולהפנות כמות גדולה יותר של מים שפירים לשימוש המגזר הביתי.
נוסף על כך, שימוש בקולחים מפחית עלויות חלופיות הנובעות מהצורך לטפל בנזקים סביבתיים ותברואתיים הנובעים מזליגת מי שפכים, כגון זיהום נחלים ומי תהום, ובמטרדים והמחלות הנלווים אליהם7 .
בחוק המים נאסרה הזרמת מים לנחלים - לרבות מי קולחים - אלא אם כן נתן מנהל רשות המים צו הרשאה להזרמה כזו, לתקופה קצובה ובתנאים שהוא יקבע בצו, ואף זאת לאחר קבלת המלצה מהוועדה המייעצת8 .
לעניין צווי הרשאה להזרמה לנחלים .
7 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 64א (2013 '), "היבטים בהקמה ובתפעול מפעלים להשבת מי קולחים", עמ741.
8 ועדה בראשות סגן מנהל רשות המים וחברים בה גם נציגים ממשרד הבריאות, מהמשרד להגנת הסביבה ומרשות הטבע והגנים.
מדינת ישראל - 880 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
חברת הגיחון בע"מ סעיף 14 לחוק תאגידי מים וביוב קובע כי לא תעסוק חברה בפעילות חיונית אלא על פי רישיון שניתן לה לפי חוק זה ובהתאם לתנאיו, ולא תעסוק בפעילות נוספת אלא אם כן ניתן לה גם רישיון לאותה פעילות נוספת, ובהתאם לתנאיו.
עד שנת 2010 פעל התאגיד לפי רישיון הפעלה שנתן לו הממונה על התאגידים ביוני 2003 (להלן- הרישיון הישן).
ברישיון נקבע כי התאגיד רשאי לעסוק בפעילות חיונית, וכן בפעילויות נוספות כגון השבת קולחים, הולכתם ומכירתם.
באוקטובר 2010 , לאחר צירופן של המועצות המקומיות אבו גוש ומבשרת ציון לתאגיד, העניק הממונה על התאגידים רישיון חדש להפעלת התאגיד.
ברישיון ההפעלה של התאגיד מאותו מועד הותר לו לעסוק בפעילויות החיוניות של אספקת מים, איסוף שפכים, טיהורם ואספקתם9 , .
אך לא צוינו בו פעילויות נוספות שהתאגיד רשאי לעסוק בהן בביקורת שערך הממונה על התאגידים בגיחון באוגוסט 2017 עלה כי נוסף על הפעילות החיונית של אספקת מים ושירותי ביוב התאגיד עוסק בהקמת תשתית קולחים לאורך כ-27 ק"מ בעלות מצטברת של כ-31 מיליון ש"ח, וכי החלק הארי של ההשקעות בוצע בשנים2011 עד 2015 (ראו להלן בפרק על התקשרות עם עיריית ירושלים לאספקת קולחים).
עוד עלה מאותה ביקורת שהתאגיד עסק בהזרמת הקולחים להשקיית גינות צי בוריות בירושלים.
במסמך לא מתוארך של התאגיד, שבו הוא התייחס לדוח הביקורת של הממונה, צוין כי באוגוסט 2015 פנה התאגיד לקבלת אישור הממונה על התאגידים לעסוק בקולחים.
בביקורת של הממונה על התאגידים מאוגוסט 2017 נמצא כי הממונה על התאגידים לא נתן לתאגיד אישור כאמור.
בינואר 2018 העביר התאגיד לאישור הממונה על התאגידים בקשה להארכת הסכם הקולחים עם עיריית ירושלים.
במאי 2018 קבע הממונה כי על התאגיד להעביר לאישורו טיוטת הסכם מתוקן של פעילות הקולחים.
באותו חודש העביר התאגיד בקשה חדשה להארכת הסכם הקולחים, וביוני 2018 אישר דירקטוריון התאגיד את הארכת ההסכם עם עיריית ירושלים.
ואולם בדצמבר 2018 מסר הממונה על התאגידים למשרד מבקר המדינה כי "טרם ניתן אישור להסכם זה, שכן הוא נמצא בבדיקה של הצוות המקצועי מול התאגיד".
עד למועד סיום הביקורת טרם אישר הממונה את הארכת הסכם הקולחים.
רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 .