HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במקרים חריגים הדבר אף הביא לזיכוים של נאשמים שהליקויים בעניינם היו בבחינת עיוות דין או פגיעה בזכות למשפט הוגן.
ואולם, למרות הביקורות ואף שהמשטרה והפרקליטות דנו לאורך השנים בסוגיות האמורות, במועד סיום הביקורת תהליך העברת חומרי החקירה טרם הוסדר, ועדיין לא גובש פתרון מערכתי נאות ומקיף לבעיות היסודיות שהועלו, כמפורט להלן: 1.
אשר לתיקים אשר זכות העיון בעניינם נפגעה, נדרשו בתי המשפט להכריע אם ראוי לרפא את הפגם - באמצעות מציאת דרך להסדרת העיון והמשך .
למשל, כאלו שבהם מעורבים קטינים מייצגי המדינה בערכאות | 1337 .
ניהול ההליך הפלילי, שהוא אינטרס ציבורי - או שמא מדובר בעיוות דין שאינו הפיך, ולפיכך יש להצדיק את ביטול האישום.
למשל, במקרים מסוימים העירו בתי המשפט למדינה על עיכובים שחלו בהעברת כל חומרי החקירה ורשימת כל החומר, מחקו כתב אישום ואף ביטלו הרשעה משלא ניתן להסתמך על ראיה שהנאשם טרם עיין בה או הורו שלא להגישה עד אשר תובטח זכותו של הנאשם לעיין בה; במקרים מסוימים התקבלה טענת נאשם ל"הגנה מן הצדק" או נפגעה זכותו למשפט הוגן והנאשם זוכה או קוצר משך המעצר ששהה בו הנאשם; במקרים אחרים נדונו בקשות לביזיון בית משפט ואף נפסק כי המדינה תישא בהוצאות המשפט בשל מחדלים הנוגעים לאי-העברת חומרי החקירה.
באוגוסט2010 הורה בית המשפט המחוזי בת ל אביב על ביטול כתבי האישום נגד בעלי תפקידים במוסד פיננסי בגין דיווחים כוזבים, לכאורה, לרשות לאיסור הלבנת הון 13 ,.
זאת בשל "התנהגות נפסדת" של המדינה אשר בין היתר לא העבירה לעיון ההגנה חומר חקירה "בכמויות בלתי נתפסות" - יותר מ-150 ארגזי מסמכים.
בית המשפט ציין כי יש סבירות לא מבוטלת שכתב האישום הוגש בלי שהתביעה עצמה עיינה באלפי מסמכים מחומר החקירה.
על כך נקבע כי "הגשת כתב אישום ללא עיון בכלל חומר החקירה הינו מעשה פגום היורד לשורש סמכות כתב האישום".
בעקבות פסק דין זה הוקם בפרקליטות צוות לבחינת האופן שבו רשויות האכיפה מנהלות את התיקים ולגיבוש מתווה לנוהלי עבודה בתחומים הנוגעים לטיפול בתיקים רחבי היקף או מורכבים.
בעקבות האמור פרסם אח"ם באוגוסט 2012 טיוטת הנחיה הכוללת התייחסות לרשימת חומר חקירה - אופן הכנתה, עדכונה, בדיקת ההתאמה בינה ובין החומר עצמו, אופן הכנת הרשימה כשיש יותר מגוף חוקר אחד ועוד.
נמצא כי במועד סיום הביקורת, על אף הביקורת החריפה שמתח בית המשפט על האופן שבו הועברו חומרי החקירה, ועל אף תוצאותיהן החמורות של התקלות בהעברת חומרי החקירה, עד כדי ביטול כתבי אישום, המשטרה והפרקליטות טרם גיבשו נוהל עבודה תקף ומחייב שיסייע במניעת התקלות שבית המשפט עמד עליהן.
בתשובתה של פרקליטות המדינה בינואר 2018 למשרד מבקר המדינה היא ציינה כי אכן, יש ליקויים בממשק שבין המשטרה לבין הפרקליטות בכל הנוגע להעברת חומרי החקירה, וזאת בייחוד בתיקים שבהם חומר הראיות רב וכולל סוגים שונים של חומרי חקירה.
עם זאת, הן הפרקליטות והן המשטרה ע רות לקשיים אלו ומשקיעות מאמצים רבים בניסיון לשפר את ממשק העבודה.
בעניין זה טענה המשטרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מתחילת פברואר 2018 ובמסמכים משלימים שהעבירה במהלך פברואר2018 , כי יש כמה פקודות ונהלים הנוגעים לסידור תיקי החקירה ולטיפול בהם, וכי כמה צוותי ע בודה .
13 )"תפ (ת 40279/08 מדינת ישראל נגד אליק לדר (פורסם במאגר ממוחשב, 22.
) 1338 |דוח שנתי 68ג .
משותפים למשטרה ולפרקליטות עוסקים בין היתר בנושא העברתם המלאה של חומרי חקירה בין הגופים.
בעניין זה הפנתה המשטרה לנוהל בנושא סיווג וטיפול בחומר חקירה מודיעיני, אשר נכתב בעקבות תיקון 75 ולהנחיית פרקליט המדינה בנושא.
כמו כן, טענה המשטרה כי חטיבת החקירות פועלת לקראת מעבר לדיגיטציה של תהליך העברת חומרי החקירה.
בינתיים הוספו טפסים למערכת המשטרתית הממוחשבת "פלילי 2000" (להלן- מערכת הפל"א) שמטרתם לוודא כי כל חומר החקירה בתיק עובר לפרקליטות.
לסיכום ציינה המשטרה כי הבעיה אינה כרוכה בהיעדרן של פקודות, הנחיות או נהלים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי בתשובתה ובמסמכים שהעבירה, אין מענה לצורך בהסדרה מפורטת של ממשק העבודה בין גופי התביעה.
הנהלים שציינה בתשובתה, אינם עוסקים במישרין בתהליך העברת כל סוגי חומרי החקירה מהמשטרה לפרקליטות, ואין בהם הוראות שתכליתן למנוע תקל ות שעלולות להיגרם בתהליך זה .
גם הטופס הממוחשב שציינה בתשובתה הוא חלק מפרויקט "תיק חקירה דיגיטלי" 14 שתאריך היעד לסיומו נדחה במשך שנים (ראו להלן).
יצוין כי הנוהל שכתבה המשטרה בעקבות תיקון 75 ,נועד, כפי שנכתב בו להתוות את התבחינים לסיווג חומר חקירה כ"חומר חקירה מודיעיני" שנאסף או שנרשם בידי "רשות מודיעין", ואת אופן הטיפול בחומר זה בלבד.
כמו כן, לא גובש כל נוהל בהתבסס על הממצאים שעלו בעבודת צוותי העבודה המשותפים האמורים בתשובתה, אף שהם מעידים כי יש להסדיר מיד ובאופן מלא את ממשק העבודה בין הגופים .
הדברים מקבלים משנה תוקף כל עוד הליך הדיגיטציה של העברת חומרי החקירה בין המשטרה והפרקליטות נמצא בעיצומו (ראו להלן).
ליקויים בסידור תיק החקירה .
החוק אינו מציין אילו פרטים יש לכלול ברשימת כל החומר שהמשטרה תאסוף ותעביר לעיונו של נאשם, מאחר שלא ניתן לקבוע מראש מסגרת נוקש ה של פרטים כאלה.
כאמור, הזכות לעיין ברשימה האמורה חלה על מלוא החומר הנוגע, במישרין או בעקיפין, לאישום המיוחס לאדם וליריעת המחלוקת והראיות - גם אם הרשות החוקרת אינה רואה בחומר משום "חומר חקירה".
באפריל 2015 מתח בית המשפט העליון15 ביקורת על האופן שבו ניהלה המדינה את תיק החקירה, אשר גרם לעיכוב בלתי סביר בהעברת מלוא חומרי החקירה לידי ההגנה.
גם בעקבות ביקורת זו של בית המשפט הוקם צוות בראשות .
14 " "תיק חקירה דיגיטליעתיד לאפשר את העברת מלוא חומרי החקירה באופן דיגיטלי מהמשטרה לפרקליטות.
15 בש"פ 148/15 מדינת ישראל נגד חאלד גבארין (פורסם במאגר ממוחשב, 19.
) מייצגי המדינה בערכאות | 1339 .
המשנה לפרקליט המדינה כדי לדון בדרכים לבקרה על תהליך העברת חומרי חקירה מהמשטרה לפרקליטות ובדרכים לייעול ההליך (להלן - צוות המשנה).
במסגרת עבודתו עמד צוות המשנה על כמה ליקויים המעידים על כשלים בניהול תיק החקירה אשר משפיעים על עבודת התביעה והסנגוריה.
בין היתר, נציגי מחוזות הפרקליטות ברחבי הארץ הלינו כי מפתחות תיקי החקירה הכוללים את רשימת כל החומר אינם מפורטים די הצורך; כי רשימת כל החומר אינה מסודרת או מפורטת; וכי לאחר העברת התיק לפרקליטות קשה לאתר את הגורם האחראי במשטרה שניתן לפנות אליו בעניין החומרים שהועברו או שיש להשלים את העברתם.
יצוין כי נציגי המשטרה שהוזמנו לדיונים של צוות המשנה טענו כי אין מדובר בתופעה, אלא במקרים נקודתיים .
בדיונים צוין כי בהיעדר נוהל המסדיר את אופן העברת חומר החקירה, לא ניתן לבחון אם השוטר פעל לפי הכללים המקובלים בתהליך העברת החומר.
אף ממסמכים של המשטרה עלו ליקויים מהותיים בדבר ניהול תיק החקירה: למשל, ממסמך המלצות של אח"ם מספטמבר 2014 עולה כי ניהול תיק החקירה במערכת הפל"א בד בבד עם תיק הקרטון הפיזי התבצע באופן מסורבל בלי יכולת לקשר בין הראיות ולבצע הצלבות מתאימות בין מסמכים לקובצי האודיו והווידאו.
כמו כן צוין כי לא מתבצע רישום אחיד של הראיות, חלקן אובדות, הראיות הדיגיטליות משוכפלות לעשרות העתקים והשליטה בחומרים רגישים וסודיים מתרופפת ככל שמתקדמת החקירה.
יצוין כי הדברים עלו גם בנוגע להעברתם של חומרי חקירה מחטיבת החקירות לחטיבת התביעות בתוך המשטרה: בדיון של חטיבת התביעות בנובמבר 2013 צוין כי בתיקי החקירה המגיעים אליה חסרים סיכום תיק חקירה וכל חומרי החקירה.
במועד סיום הביקורת נמצא כי הליכי הבחינה של צוות המשנה לא הובילו לגיבוש של נוהל או לנקיטת פעולות אפקטיביות לתיקון הליקויים שהעלה הצוות (ראו להלן).
המשטרה הפנתה בתשובתה מפברואר 2018 לנוהל שכתבה בעקבות תיקון75 שעניינו, כאמור, "סיווג וטיפול בחומר חקירהמודיעיני" .
יוער למשטרה כי הנוהל אליו הפנתה אינו נוגע כלל לממצאי צוות המשנה שעניינם כשלים בניהול והעברה של תיקי חקירה.
יצוין כי בתשובת פרקליטות המדינה בנושא זה לא הוזכר הנוהל האמור.
עיכובים חוזרים בהעברת חומרי חקירה לתביעה .
חומרי החקירה יכולים לשמש בבוא היום כראיות הרלוונטיות להכרעה בהליך הפלילי.
בדיוני צוות המשנה עלה כי באופן תדיר המשטרה אינה מצליחה להמציא לתביעה את כל חומרי החקירה שנאספו בתיק, וכי על פי האמור בדיון "הם צפויים להתקבל רק לאחר הגשת כתב האישום".
לעתים חומרי חקירה שנאספו ונמצאים בתיק - כגון הקלטות של תרגילי חקירה ותמליליהן, תשאולים שתועדו בהקלטה, חומרי חקירה שתויקו בטעות בתיקים אחרים ומחקרי תקשורת16 - אינם מועברים לעיון הפרקליטים בשל טעות, ואלה כלל אינם ערים לדבר קיומם.
עוד צוין בדיונים כי אי-העברה תקינה של חומרי החקירה לתביעה מאפיינת לא מעט תיקי חקירה, בעיקר תיקי מעצר המועברים ב"מסלול מהיר", בהיותם חמורים ומחייבים טיפול דחוף.
דברים אלו עלו גם מפנייה של פרקליט המדינה למפכ"ל המשטרה ממרץ 2016 .
)(ראו להלן נמצא כי הפרקליטות מגישה בבתי המשפט כתבי אישום רבים אף במקרים שבהם היא ערה לכך שהמשטרה טרם העבירה לה את כל חומרי החקירה כמתחייב.
יודגש כי העברתם של חומרי החקירה בשלבים מאוחרים יותר של ההליך אינה מרפאת לחלוטין את הפגם בעניין זה, שכן הוראות הדין נועדו להבטיח כי בעת הגשת כתב האישום יהיה בידי הנאשמים כל המידע הרל וונטי שהם עשויים להזדקק לו לצורך מיצוי זכותם להגנה.
בתשובת פרקליטות המדינה צוין כי התופעה של הגשת כתבי אישום בלי שכל חומר החקירה הועבר לפרקליטות מאפיינת, ככלל, רק תיקי מעצר ובפרט תיקים גדולים ומורכבים שדחוף ביותר להגיש כתב אישום בעניינם17, אך המשטרה טרם סיימה את הכנת רשימת חומר החקירה ואת סידור תיק החקירה, לצורך העברתו לפרקליטות.
במסגרת האיזונים הנעשים בין חובת הגשת כתב האישום בתוך תקופת המעצר לצורכי החקירה, מחד גיסא, והרצון להימנע מפגיעה בלתי מידתית בנאשם במעצר ממושך מדי לצורכי חקירה, מאידך גיסא - עמלה הפרקליטות בשיתוף עם המשטרה להפחית את מספר כתבי האישום המוגשים לפני שהועברו כל חומרי החקירה.
מכל מקום, כתב האישום יוגש לאחר שהפרקליט שוכנע שחומר החקירה שהועבר אליו מלמד על תשתית ראייתית מספקת להגשת כתב אישום על פי המבחנים שנקבעו בפסיקה.
16 מחת"ק- מחקרי תקשורת - הם שיוך מספר טלפון לאדם מסוים על פי בקשה לקבלת נתונים שאותה מגישה המשטרה לחברות התקשורת, והכל על פי חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - נתוני תקשורת), התשס"ח-2008.
17 בתיקי מעצר החשוד נמצא במעצר לצורכי חקירה וכתב האישום מוגש תוך כדי ימי המעצר בד בבד עם הגשת בקשה לבית המשפט למעצר עד תום ההליכים המשפטיים נגדו.
זאת, מאחר שכתב האישום בעניינם מגבש עילת מעצר (סיכון לשלום/ביטחון הציבור, חשש משיבוש מהלכי משפט, חשש מפני הימלטות מהדין) ומכאן גם החובה להגיש את כתב האישום מבלי לשחררם מהמעצר בו שהו לצרכי החקירה.
מייצגי המדינה בערכאות | 1341 .
המשטרה ציינה בתשובתה כי על אף המאמצים שנעשים בעניין זה, כאשר היקף החומר גדול במיוחד אין אפשרות מעשית להעבירו לפרקליטות באופן מלא לפני שיחל המשפט.
במקרים רבים טוענים סניגורים כנגד העברה חלקית של חומרי החקירה מתוך אינטרסים שונים הנוגעים לניהול ההתדיינות מול התביעה, ועמדת התביעה היא כי הטענות אינן מוצדקות.
אין לראות בהסכמה של התביעה למסור חומרים נוספים, לפנים משורת הדין, כהסכמה שלא כל החומר הועבר כדין במסגרת הזמן הנדרש.
מדיוני צוות המשנה עולה כי העברתם של חומרי חקירה מסוימים מהמשטרה לפרקליטות כרוכה, באופן תדיר, ב תקלות או בעיכובים .
הדברים אמורים למשל בחומרים אלה: תקליטורים שתוכנם מחייב תמלול; חומרים סודיים שיש לבקש לגביהם תעודת חיסיון וחוות דעת בנוגע לחומרים שנלקחו לבדיקות מעבדה שונות.
תיעוד ותמלילים של חקירות .
חוק סדר הדין הפלילי (חקירת חשודים), התשס"ב -2002 (להלן- חוק חקירת חשודים), מגדיר את תנאי החקירה של חשוד בתחנת המשטרה ואת החובה לתעד את כל מהלך החקירה.
יש לבצע תיעוד חזותי, תיעוד קולי או תיעוד בכתב של חלק מהחקירות, וזאת על פי התנאים שנקבעו בחוק.
אם קלטות החקירה הן "חומר חקירה", הרי שיש להעבירן לנאשם לצורך העתקתן, מכוח זכות העיון וההעתקה.
ככלל, בדין לא נקבעה החובה לתמלל את קלטות הווידאו או האודיו המתעדות את החקירה במלואה.
עם זאת, במסגרת חקירות רבות מעבירה המשטר ה לתמלול את הקלטות, או את החלק הרלוונטי שלהן ועל פי הפסיקה18 עליה למסור לידי הנאשם מבעוד מועד את התמליל לצורך העתקתו.
על פי נתוני המשטרה ממאי 2016 , בשנים2014 ו-2015 חלה חובת התיעוד בעניינם של כ - 24,000 תיקי חקירה ותומללו בפועל כ - 488,000 .
עמודים בחוק חקירת חשודים נקבע כי על שר המ שפטים והשר לביטחון הפנים (להלן - השר לבט"פ) להת קין תקנות לענ יין הכנתו של תמליל מודפס מתיעוד חזותי או מתיעוד קולי של חקירת חשוד, ולפי הצורך, לעניין תרגום התמליל (להלן - תקנות התמלול).
החוק נכנס לתוקף ביולי 2003 .
בפברואר2009 נקבע נוהל בין-משרדי משותף למשרד המשפטים ולמשרד לביטחון הפנים בעניין חלוקת האחריות בין המשרדים לתמלול חקירות שתועדו בהתאם לחוק חקירת חשודים (להלן - נוהל 2009 ).
18 ראו בש"פ 5881/15 מדינת ישראל נגד רונאל פישר (פורסם במאגר ממוחשב, 15.
סעיף כ"א להחלטה 1342 |דוח שנתי 68ג .
צוין כי לאחר שיצטבר ניסיון בנושא, ניתן יהיה לעגן נוהל זה בתקנות, כמתחייב בחוק.
רק בינואר 2018 , לאחר סיום הביקורת, כ -14 שנים לאחר שנכנס לתוקף חוק חקירת חשודים, הושלם הליך התקנת התקנות והן פורסמו ברשומות.
בד בבד עם הליך התקנת התקנות שני המשרדים הכינו נוהל בין -משרדי ליישום התקנות.
בנוהל האמור נקבעו הוראות בנוגע לאיכות התמלול, למשך הזמן המירבי הנדרש לתמלול, להליך הפיקוח והבקרה על היקף התמלילים שנדרשו, לאומדן עלותם הכספית ועוד.
פרקליטות המדינה עדכנה את משרד מבקר המדינה בתשובתה מינואר 2018 כי הנוהל הופץ בפרקליטות ובתוך זמן קצר יופץ גם במשטרה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לביטחון הפנים ולמשרד המשפטים כי העיכוב הממושך בהתקנת התקנות בנושא תמלילי חקירות הוא חריג ביותר, וכי במשך שנים עלה הצורך החיוני בהוראות מפורטות בנושא לשם מניעת הפגיעה בהליך הפלילי.
יצוין כי בתקנות התמלול לא נקבעו פרקי זמן מירביים להעברת תמלילי חקירה, והם נקבעו רק בנוהל הבין-משרדי ש בין הגופים.
על פי נוהל2009 , אם מתיק החקירה של חשוד עולה כי נסיבות החקירה מחייבות תיעוד חזותי או קולי של החקירה, יבצע החוקר, נוסף על התיעוד החזותי או הקולי, תיעוד מפורט בכתב של מהלך החקירה בעת שהיא מתבצעת (להלן - תיעוד בכתב).
אם הוחלט להגיש כתב אישום, יוחזר תיק החקירה למשטרה לצורך תמלול חומר החקירה שתועד.
בספטמבר 2009 התקשרה משטרת ישראל עם חברה פרטית למתן שירותי תרגום ועריכה של תמלילים של חומרי חקירה (להלן - חברת התמלול).
נוהל משטרתי בנושא "תרגום ועריכת תמליל חומר חקירה" קובע הוראות בנוגע לעבודת התמלול ולאיכותה וקוצב זמנים לתמלול, בהתאם לדחיפות התיק.
בביקורת הועלה כי עיכובים או תקלות שחלו בכמה תיקים שבוצע בהם תיעוד חזותי או קולי השפיעו על תוצאות הליכים פליליים או על מהות ההליך.
בין התקלות היו למשל, חוסר התאמה בין התיעוד בכתב של ההודעות בחקירה לבין הדברים שנשמעו בהקלטה ותומללו, אובדן של תקליטורי החקירות וליקויים באופן ניהול החקירה.
בחלק מהתיקים היו הנאשמים עצורים בחשד לביצוע עבירות חמורות או שהיו קטינים, ובעקבות המחדלים קבעו בתי המשפט כי יש לזכותם מהעבירות המיוחסות להם או שהתביעה חזרה בה מהאישום.
מייצגי המדינה בערכאות | 1343 .
נמצא כי גם בדיונים שהתקיימו בפרקליטות ובפניות למשטרה בשנים 2011 עד2017 הועלה נושא העיכובים בהעברת תמלילים לתיקי חקירה אולם לא ננקטו פעולות משמעותיות לשינוי המצב , להלן דוגמאות.
(1) בישיבה של בכירי הפרקליטות בספטמבר 2011 הועלה כי תמלילים של חקירות המתועדות בקלטות וידאו או אודיו (ולעתים ההקלטות עצמן) נמסרים לפרקליטות באיחור רב, באופן שאינו מאפשר לפרקליט לבדוק את כל החומר לפני הגשת כתב אישום בתיקי מעצר.
(2) ,עוד עלה כי במקרים רבים בשל העיכובים בקבלת התמלילים מסתמכים הפרקליטים על התיעוד בכתב שמבצע החוקר אף שלעתים, כשמדובר בהקלטות של שעות חקירה רבות, יש פערים בין התמליל לבין ההקלטה.
בסיכום הדיון הוחלט להעביר מקרים בולטים לגורם האחראי במשטרה לצורך ביצוע בדיקות מדגמיות ומציאת דרכים לשיפור איכות עבודתה של החברה המתמללת.
(3) בינואר2015 העלתה פרקליטת מחוז צפון לפני פרקליטי המחוזות את הקושי בקבלת תמלילים בעניינו של תיק שהתנהל באותה תקופה - אף שכתב האישום בעניינו הוגש כבר תשעה חודשים לפני כן, עדיין היו חסרים בו כ-65 .
תמלילי שיחות רלוונטיות מתכתובות של הפרקליטות בנושא נמצא כי מדובר בתופעה רווחת - בתיקים רבים מתקבלים תמלילים חיוניים חודשים רבים אחרי הגשת כתב אישום.
מהתכתובות עלה כי מדובר בבעיה כלל-ארצית , הנוגעת לא רק לתמלילים אלא לחומרי חקירה מסוגים שונים, הגורמת לעיכובים מיותרים ופוגעת באיכות העבודה.
(4) בדצמבר2015 )כתב המשנה לפרקליט המדינה (עניינים פליליים דאז (להלן - המשנה לפ"מ) לפרקליט המדינה ולמחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים (להלן - מחלקת ייעוץ וחקיקה) כי נושא העיכובים בהעברת תמלילי החקירות הוא " אחת מאבני הנגף הבולטות בעבודתנו.
שנים אנו מנסים לפתור את הקושי הזה מול המשטרה, אך ללא הצלחה".
עוד כתב כי עיכוב בקבלת התמלילים והעברתם באיחור להגנה גורם לעיכוב בהתנהלות המשפט, וכי "נראה שנקעה נפשם של בתי המשפט מההתנהלות שלנו בנושא זה.
כמעט בכל מפגש עם שופטים עולה סוגיה מטרידה זו".
על הנושא ציין כי הוא משפיע באופן יום יומי על עבודת הפרקליטות, הסנגוריה ובתי המשפט וכי "הגיעה העת למהפכה בתחום הזה" (ההדגשות במקור).
בעקבות האמור, במרץ 2016 הציג פרקליט המדינה למפכ"ל המשטרה דאז כמה דוגמאות לעיכובים בקבלת חומרי חקירה ובהם תמלילים, תרגומי חקירות וחוות דעת של המעבדות לזיהוי פלילי של המשטרה (להלן - מז"פ), ופירט את הבעיות והסכנות הכרוכות בהעברה מאוחרת או חלקית של חומרי החקירה מהמשטרה לפרקליטות.
פרקליט המדינה פירט את הקושי שבהעברת חומרי החקירה, ההולך ומתעצם עם הזמן, וציין כי לנוכח מספרם העצום של התיקים שיש בהם "ריבוי קלטות", דהיינו חומר חקירה בהיקף גדול מאוד המתועד בקובצי אודיו ווידאו, יש להיערך מחדש לטיפול בנושא; העיכוב בהעברת חומרי החקירה מכביד על הפרקליטות בלימוד התיק.
עוד ציין פרקליט המדינה כי בתי המשפט אינם נמנעים מלשוב ולבקר את אורכו וסרבולו של תהליך מסירת חומרי החקירה להגנה, והדבר אף משפיע על בירור האמת.
הביקורת העלתה כי הבעיות העולות במהלך ניהול תיקי חקירה גדולים מוכרות וידוע ות גם למשטרה לא רק בשלב העברת התיק לטיפול בפרקליטות אלא כבר בשלבים שבהם היא מנהלת את החקירה.
בתשובת אח"ם לפרקליט המדינה מאפריל 2016 נכתב כי אח"ם ער זה שנים לקושי בהתמודדות עם ניהול תיקי חקירה גדולים, וכי עבודות מטה רבות בשיתוף אגפים אחרים עוסקות בנושא.
בתשובה צוינו כמה פתרונות שהועלו בעבר, ועם זאת צוין כי שום פתרון מהפתרונות האמורים לא יושם.
בכמה עבודות מטה נדונו גם פתרונות טכנולוגיים לבעיית התמלול, אולם טרם נמצא פתרון שיושם.
במאי 2016 התקיים דיון בנושא "תקנות תמלילי חקירה והצורך בנתונים" בראשות פרקליט המדינה ובהשתתפות גורמים בכירים, ובהם מנכ"לית משרד המשפטים, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (פלילי) (להלן - המשנה הפלילי), המשנה לפ"מ, ראש אח"ם במשטרה, היועץ המשפטי של המשרד לביטחון הפנים, הסנגור הציבורי הארצי, מנהל בתי משפט וגורמים נוספים במשטרה ובמשרד המשפטים.
בסיכום הדיון הוחלט לקיים בדיקה מדגמית ולרכז בפרקליטות ובמשטרה נתונים הנוגעים לעיכובים בהעברת תמלילי החקירות.
על פי הבדיקה, בכ-78% מהמקרים התמליל מתקבל יותר מחודש לאחר שהוגשו הבקשות לתמלול קלטות חקירה, ובכ -62% מהמקרים האמורים (כ -48% מכלל המקרים) התמליל מתקבל לאחר יותר משלושה חודשים.
פרקליט המדינה קיבל מהמשטרה העתק של המלצת אח"ם מיולי 2016 ולפיה חטיבת החקירות באח"ם תפעל לצמצום העיכוב מייצגי המדינה בערכאות | 1345 .
בתמלולים באמצעות בקרה מוגברת על אופן ניהול התיקים שבוצע בהם תמלול; נוהל אח"ם הנוגע לתמלול ירוענן ויופץ בקרב הגורמים הרלוונטיים; ויוגבר התיאום עם הפרקליטות , באמצעות קיום ישיבות בנושא על פי הצורך.
במסמך נוסף של אח"ם מאותו חודש, אשר הופץ לקציני האגף צוין כי ניתוח הממצאים בנושא תמלילי חקירה מעלה כי ישנן סיבות מגוונות שמובילות לעיכובים ואיחורים "אך הגורם המשמעותי ביותר הם תקלות הנובעות מהתנהלות לקויה מצד היחידה החוקרת".
באוגוסט 2016 כתב פרקליט המדינה למפכ"ל המשטרה כי הנתונים ממחישים את חשיבות נקיטת הצעדים במשטרה לצמצום העיכובים, וכי יש מקום לשקול שוב התקנת תקנות שיקבעו פרקי זמן מירביים להעברת תמלילי חקירה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולפרקליטות כי מחובתן להירתם למציאת פתרון משמעותי, ישים ויעיל לטיפול בתופעה הנרחבת והחמורה של עיכובים בהעברת תמלילים של חומרי חקירה.
לנוכח ממצאיו של פרק זה מצטיירת תמונת מצב מדאיגה, ולפיה אף שזה שנים הדרגים הבכירים בפרקליטות ובמשטרה מתריעים על הליקויים בתחום זה ואף פועלים למציאת דרכ ים לתיקונם, בייחוד כשמדובר בתיקי חקירה גדולים, העיכובים נמשכים, ופוגעים ביכולת למיצוי הבירור של ההליך הפלילי.
תשובות פרקליטות המדינה, המשטרה וחברת התמלול מלמדות כי הן אכן מכירות בבעיית העיכובים בהעברת תמלילים של חומרי חקירה, אשר גורמת לקשיים מהותיים בניהול התיק הפלילי.
מצירוף התשובות ניתן אף ללמוד כי לכל אחד מהגורמים האמורים חלק באחריות לקיומה של הבעיה.
לנוכח האמור לעיל על שרת המשפטים והשר לבט"פ לתת את דעתם על הממצאים האמורים ולפעול לטיפול בבעיות שהועלו בתחום זה.
נוסף על כך הפרקליטות והמשטרה נדרשות לשקול נקיטת פעולות להטמעת ההוראות הקבועות בתקנות ובנוהל הבין -משרדי, לקיים מעקב הדוק בנושא כדי לוודא שהן מיושמות ולחקור אירועים שבהם חלו עיכובים ניכרים בהעברת החומר ולהפיק לקחים בעניינם.
בקשות לקבלת תעודות חיסיון .
לעתים אוספת המשטרה חומרי חקירה סודיים שחשיפתם עלולה לסכן חיי אדם, לחשוף שיטות עבודה ואמצעים של המשטרה, לסכל פעולות חקירה עתידיות או לפגוע בשיתוף פעולה בין הציבור ובין המדינה.
על פי סעיף 45 , התשל"א ]נוסח חדש [ לפקודת הראיות -1971 (להלן- פקודת הראיות), 1346 |דוח שנתי 68ג .
מוסמך השר לבט"פ להוציא תעודת חיסיון על חומר חקירה אם לדעתו גילוי או מסירה של המידע המתואר בתעודה עלולים לפגוע בעניין ציבורי חשוב.
על פי החסד"פ, חובתו של תובע להעמיד לעיון הנאשם את חומר החקירה אינה חלה על חומר חקירה שהוצאה לגביו תעודת חיסיון או שהוא "חומר מודיעין" כפי שהוגדר בחוק.
במקרים אלו, אם סבר תובע, בהמלצת הרשות החוקרת, שיש הצדקה לחסות את המידע, עליו להגיש לממונה על החסיונות במשרד לביטחון הפנים בקשה לקבלת תעודת חיסיון.
מדור חסיונות במשטרה בוחן את החומר ומכין עבור גופי התביעה את הבקשות לתעודות החיסיון לחתימת השר לבט"פ, ומנחה את יחידות המודיעין, החקירות והתביעות לגבי הוראות הדין הנוגעות לחיסוי חומרי חקירה.
ככלל, חזקה על התביעה שלא תעלים ראיות שיכולות להועיל להגנת הנאשם19 .
עם זאת, נאשם רשאי להגיש לבית המשפט עתירה לגילוי הראיה אם הוא סבור כי החומר החסוי עשוי להו עיל להגנתו, וכי מידת התועלת שבחשיפתו עולה על העניין שיש באי -גילויו.
במקרים אלו רשאי בית המשפט להפסיק את המשפט לתקופה שיקבע עד להכרעה וגם במקרים בהם נעתר לגילוי הראיה ייתכן שאין בראיה החסויה כדי להועיל להגנת הנאשם.
במצב זה עלולים להיווצר עיכובים בניהול ההליך המשפטי עקב התמשכות הליכי הגילוי של הראיות החסויות.
בפקודת מטא"ר בנושא "תעודת חסיון - הכללים וההנחיות להגשת הבקשה" מאפריל 2012 נקבע כי תובע לא יגיש כתב אישום לבית המשפט אלא לאחר שהתקבלה תעודת החיסיון חתומה בידי השר לבט"פ, אלא אם כן יש סיבות המצדיקות זאת.
במקרה זה, יעשה התובע את כל הנדרש כדי להביא להשלמת ההליך של מתן תעודת החיסיון בהקדם האפשרי.
גם בהנחיות פנימיות בפרקליטות הונחו פרקליטים לצמצם ככל הניתן את הפער בין מועד הגשת כתב האישום לבין מועד הוצאת התעודה, בייחוד בכל הנוגע לתיקי מעצר.
הביקורת העלתה כי בפועל, ברוב המוחלט של המקרים שבהם מוגשת בקשה לקבלת תעודת חיסיון מוגש כתב האישום לבית המשפט לפני שהתקבלה תעודת חיסיון מהשר לבט"פ ובמקרים רבים תעודת החיסיון מתקבלת כמה חודשים לאחר הגשת כתב האישום.
במצב זה, במקרים רבים עד שתעודת החיסיון מתקבלת חל עיכוב גם בהליך המשפטי ובמימוש זכותו של נאשם לעיין בחומר החקירה.
זאת בפרט אם ברצונו של הנאשם להגיש עתירה לגילוי הראיה.
להלן הפרטים: משרד מבקר המדינה בדק את נתוני המערכות הממוחשבות במדור חסיונות במשטרה ובמשרד המשפטים בנוגע לתיקים שהפרקליטות הגישה בהם כתבי אישום והתבקשה לגביהם תעודת חיסיון ממדור חסיונות בשנים 2014 .
19 בש"פ 7014/12 מדינת ישראל נגד שאהין מוחמד (פורסם במאגר ממוחשב, 11.
) מייצגי המדינה בערכאות | 1347 .
ניתוח הנתונים התאפשר רק בנוגע לתיקים שהפרקליטות- ולא חטיבת התביעות המשטרתית - הגישה בעניינם כתבי אישום.
משנת 2014 ועד ינואר 2017 טיפל מדור חסיונות ב - 7,187 בקשות שהגישה הפרקליטות לקבלת תעודת חיסיון.
בדיקה של 3,051 מכלל התיקים שהוגשו בקשות בעניינם20 העלתה שכ-73% מהם הוגדרו "תיקים דחופים" (לרוב תיקי מעצר) ויתר התיקים הוגדרו "רגילים".
נתון זה יכול להסביר את הדחיפות שבקבלת החלטה בעניין התיק ובהגשת כתב אישום אפילו קודם להגשת הבקשה לקבלת תעודת חיסיון.
עם זאת, לעיכובים של חודשים בהגשת הבקשה לאחר כתב האישום עלולות להיות תוצאות חמורות, במיוחד כשמדובר בתיקי מעצר.
נמצא כי כ-94% מהבקשות הוגשו למדור חסיונות לאחר מועד הגשת כתב אישום בתיק.
תרשים 2 להלן מציג נתונים על משך הזמן שעבר ממועד הגשת כתב האישום ועד שהוגשה הבקשה לתעודת חיסיון.
תרשים 2 : משך הזמןשעבר ממועד הגשת כתב האישום ועד להגשת הבקשה לתעודת חיסיון .
20 הנתונים צומצמו וטויבו לאחר שסוננו התיקים שהיו עלולים להשפיע על אמינות הנתונים משום שהוגשו יותר מכתב אישום אחד או יותר מבקשה אחת לקבלת תעודת חיסיון.
כמו כן, סוננו שורות כפולות, תיקים שנרשמה לגביהם הערה שלבסוף לא נדרשה בהם תעודת חסיון וכדו'.
מן הנתונים עולה שבכ -53% מהתיקים שהוגשה בהם בקשה לקבלת תעודת חיסיון היא הוגשה לאחר תקופה של חודש עד מעל לשנה ממועד הגשת כתב האישום.
בתיקים שבהם עברו בין חודש לחצי שנה ממועד הגשת כתב האישום (ששיעורם כ-50% מהתיקים) ועד מועד הגשת הבקשה נאמד העיכוב הממוצע בהגשת הבקשה בכ-60 .
ימים מיום הגשת כתב האישום פרקליטות המדינה כתבה בתשובתה כי בתיקי מעצר21 , שבהם דחוף להגיש את כתב האישום בעת שהחשוד נמצא במעצר, יוגש כתב האישום בלא שהתקבלה תעודת חיסיון, אך בד בבד עם הגשת כתב האישום תוגש גם בקשה לקבלת ארכה להגשת תעודת חיסיון.
בתי המשפט, הערים לצורך במתן הארכה, מאשרים כדבר שבשגרה את הגשת תעודת החיסיון לאחר הגשת כתב האישום וחזקה עליהם כי לו סברו שיש בכך משום פגיעה כלשהי בזכויות הנאשם, או בהליך הפלילי, לא היו מחליטים כך.
היא ה וסיפה כי במרץ 2017 אושרה בכנסת בקריאה ראשונה הצעת חוק שבמסגרתה הוצע לעגן לוחות זמנים להוצאת תעודות חיסיון לאחר הגשת כתב האישום, וכי בכך יינתן מענה מסוים לבעיית העיכובים בהוצאת תעודות החיסיון.
המשטרה ציינה בתשובתה כי מדור חסיונות משתדל לעמוד בלוח זמנים קצר ככל הניתן להוצאת תעודת חיסיון באמצעות תיעדוף תיקי המעצר ובאמצעות הגשת בקשות לאורכה לבית המשפט .
עם זאת, בדרך כלל אי-אפשר להוציא תעודה במסגרת הליך מעצר בד בבד עם הגשת כתב אישום בשל מורכבות ההליך.
אשר לנתונים האמורים, המשטרה ציינה כי הליך הוצאת תעודת החיסיון בתיקים שמטפלת בהם הפרקליטות מורכב בהרבה מהליך הטיפול בתיקי חטיבת התביעות, וכי נדרשות בו פעולות תיאום רבות בין הגורמים המטפלים בהליך.
בתרשים 3 שלהלן נתונים על מספר התיקים שבהם הגישו יחידות הפרקליטות במחוזות בקשה לקבלת תעודת חיסיון ועל התיקים שבהם התעכבה ה גשת הבקשה לקבלת תעודת חיסיון מעל חודש ממועד הגשת כתב האישום.
21 בשונה מ"תיקי הכנה" בהם החשוד איננו במעצר ואין דחיפות מיוחדת בהגשת כתב האישום.
מייצגי המדינה בערכאות | 1349 .
תרשים3 : מספר תיקי בקשה לתעודת חיסיון ומספר התיקים שבהם התעכבה הבקשה למעלה מחודש ממועד הגשת כתב האישום - לפי מחוזות הנתונים בתרשים מראים כי בכל אחד ממחוזות הפרקליטות היה שיעור גדול של תיקים שבהם הגשת הבקשה לקבלת תעודת חיסיון התעכבה מעל חודש ממועד הגשת כתב האישום, יחסית לכלל התיקים: בפרקליטות מחוז חיפה שיעורם היה הגדול ביותר: כ -62% ,מכלל התיקים שבהם הוגשו בקשות חיסיון בפרקליטות מחוז ת"א שיעורם היה הקטן ביותר: כ -32% , בפרקליטויות מחוז צפון ומחוז מרכז שיעורם היה כ -51% , ובפרקליטות מחוז דרום שיעורם היה כ -44% .
ראוי שהנהלת הפרקליטות תבחן את תמונת המצב, המעידה על עיכובים ניכרים בטיפול בתעודת חיסיון במרבית המחוזות, ותפעל להקדמת המועדים של הגשת בקשות חיסיון.
יצוין כי בפרקליטות מחוז צפון, שבה מספר הבקשות היה הקטן ביותר (299 ) פרק הזמן שעבר ממועד הגשת כתב האישום עד הגשת הבקשה היה הארוך ביותר - כ-89 ימים בממוצע.