HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הביקורת העלתה כי המנכ"ל והנהלת החברה הוציאו לפועל באופן חלקי ביותר את החלטות הדירקטוריון בדבר ביצוע תקציב ההשקעות של החברה משנת 2011 ועד אפריל 2013 , לא ניהלו מעקב אחר ביצוען וממילא לא ביקשו לתקן את התקציב.
בדיווחיו על הפעילות השוטפת של החברה, כמתחייב מחוק החברות הממשלתיות ומנוהלי החברה, לא דיווח המנכ"ל לדירקטוריון כי התקציב לא בוצע והמשיך להציג תקציבים לא רֵאליים.
רק באמצע שנת 2013 תוקן התקציב לשנת 2013 , בעקבות התערבותהיו"ר.
המנכ"ל גם לא מילא את חובתו לפי חוק החברות להודיע ליו"ר הדירקטוריון ללא דיחוי על אי- ביצוע התקציבים בשנים 2013 -2011 - עניין מהותי בחברה הנוגע לתפקידי הדירקטוריון.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למנכ"ל ולהנהלת החברה כי ההתנהלות המתוארת לעיל של הנהלת החברה וביצוע כה נמוך של תקציב ההשקעות מצביעים על ליקוי ביכולתה של החברה לממש תכניות שנועדו לאפשר את פיתוחה לטווח ארוך.
כמו כן הם מעידים על כשל בתפקודה של החברה בכל הקשור להכנת תקציב השקעות רֵאלי וליכולתה לממש יעדי השקעות ולהוציא לפועל תהליכי רכש מורכבים (ראו דוגמאות להלן בחלקים העוסקים ברכישת גוררת וברכישת סימולטור).
ביולי 2013 , לאחר שהנהלת החברה הגיעה למסקנה כי היא אינה מסוגלת לבצע את תקציב ההשקעות לשנת 2013 , היא פנתה לדירקטוריון בבקשה להקטין את תקציב ההשקעות בכ-41 מיליון ש"ח.
בתום הדיון אישר הדירקטוריון את הבקשה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הסבירה החברה כי הדירקטוריון היה מודע היטב לחובתו לפקח אחר הגשמת התכניות והתקציבים של החברה, ועשה כן בפועל במסגרת הדיונים שהתקיימו לקראת אישור התקציב השנתי של החברה בכל שנה.
דירקטוריון החברה היה מודע בפרט לעיכובים שחלו בפרויקטים שונים שתוקצבו; משעמד על הקושי בהוצאתן לפועל של תכניות הרכש שאת תקצובן אישר, הנחה הדירקטוריון את הנהלת החברה לפעול לתיקון תהליכי רכש הציוד שתוקצב, פיקח על ביצוע התיקונים הנדרשים בתהליכים וקיבל על כך עדכונים שוטפים.
שם הדוח: חברת נמל אשדוד בע"מ - היבטים במינהל ובמימשל תאגידי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטוריון כי במהלך 2011 ועד לסוף שנת 2012 , ואף בדיון לקראת התקציב לשנת 2012 , לא עקב אחרביצוע התכניות והתקציבים של החברה ולא התייחס לביצוע הנמוך של תקציב ההשקעות בניגוד למתחייב מחוק החברות הממשלתיות.
יתרה מזו, הדירקטוריון לא עמד על חומרת המצב, כלומר לא בחן את הגורמים לביצוע הנמוך של תקציב ההשקעות ואת השלכותיהם על תפקוד החברה ועל יעילותה עד אשר העלה היו"ר עניין זה בסוף 2012 .
בדיון שקדם לאישור התקציב לשנת 2012 התייחסה ועדת הכספים של הדירקטוריון לביצוע תקציב ההשקעות, אולם לא הודיעה על כך לדירקטוריון בעת הדיון בנושא אישור תקציב ההשקעות.
נוסף על כך, ועדת הכספים לא קיימה דיונים מקדימים לקראת אישור תקציב ההשקעות לשנת 2013 וממילא לא התייחסה לביצוע הנמוך של התקציב.
גם כאשר הנושא נדון בישיבות הדירקטוריון, בסוף שנת 2012 , לא התייחס הדירקטוריון לגורמים לביצוע הנמוך של תקציב ההשקעות או להשלכותיהם על תפקוד החברה ועל יעילותה.
יצוין כי המסמכים שהחברה הציגה למשרד מבקר המדינה דנים בהמלצה עתידית לשיפור תהליכי רכש ובתקציב ולא באי-ביצועו .
רכישת גוררות חוק החברות וחוק החברות הממשלתיות מפרטים את דרך קבלת ההחלטות בדירקטוריון, את המניין החוקי הנדרש בישיבות הדירקטוריון ואת הרוב הדרוש כדי לקבל החלטה מחייבת.
לפי חוק החברות הממשלתיות: "המניין החוקי לישיבות הדירקטוריון הוא רוב חבריו ובהם לפחות דירקטור אחד מטעם המדינה; ההחלטות יתקבלו ברוב דעות של המשתתפים בהצבעה; היו הדעות שקולות יכריע היושב ראש; והכול כשאין הוראה אחרת במסמכי היסוד של החברה".
ברשות החברה חמש גוררות שתפקידן לסייע בהכנסתן ובהוצאתן של אניות מהנמל ובתמרון אניות בשטח הנמל.
באוקטובר 2010 הגיש מבקר הפנים של החברה מר אילן אבוקרט לדירקטוריון דוח ביקורת בנושא תחזוקת גוררות וסירות בנמל אשדוד.
בין הית ר בדק מבקר הפנים את מערך כלי השיט בחברה, בעקבות סימולציה שבוצעה במכון הימי בהולנד באוגוסט 2009 (להלן- דוח הסימולציה).
בתום הבדיקה המליץ מבקר הפנים לממש את ההמלצות בדוח הסימולציה, לרבות התקשרות עם יועץ אשר יבחן את החלופות להסבתה של גוררת קיימת או לרכישה של גוררות חדשות.
בעקבות המלצת מבקר הפנים הורה המנכ"ל להיערך לאפיון גוררת חדשה וליציאה למכרז לרכישתה בשנת 2011 , לכלול בתקציב לשנה זו את שיפוצה של הגוררת "סופה", לכלול את רכישתה של גוררת בתקציב לשנת 2012 ולהכין תכנית רב-שנתית לרכישה.
המנכ"ל הטיל על סמנכ"ל התפעול אחריות לרכישת הגוררת החדשה ולשיפוץ הגוררת הקיימת.
בדצמבר 2010 אישר הדירקטוריון את תקציב ההשקעות של החברה לשנת 2011 ; בין היתר אושרו תקציב של 0.
2 מיליון ש"ח לשנת 2011 ותקציב של50 מיליון ש"ח לשנת 2012 להחלפתה של גוררת קיימת בגוררת חדשה בעלת כוח דחף של70 טונות (להלן- הגוררת החדשה), בנימוק שהחלפה זו תגרום לחיסכון וליעילות.
בתכנית העבודה אשר הגישה הנהלת החברה לאישור הדירקטוריון באותה ישיבה צוין כי אם תימצא גוררת מתאימה לרכישה מידית - תתבצע רכישתה עד סוף שנת 2011 , אולם אם יהיה צורך לאפיין את הדרישות, לתכנן ולפרסם מכרז בין-לאומי תושלם הרכישה בתוך פרק זמן של כשנתיים.
חברת נמל אשדוד בע"מ 1425 .
:שם הדוח חברת נמל אשדוד בע"מ - היבטים במינהל ובמימשל תאגידי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 3.
כדי להכין מפרט ואפיון של גוררת החליטה החברה להתקשר עם יועץ שילווה את תהליך רכישת הגוררת.
בנובמבר 2011 כתב סמנכ"ל התפעול כדלקמן: ".
את תהליך הרכישה ילווה יועץ חיצוני מקצועי (מהנדס ימי), תוך שימת לב מיוחדת להסכמי העבודה הקיימים במחלקה, על מנת להבטיח שרכש גוררת חדשה גדולה לא יחייב פתיחת הסכמי עבודה קיימים".
בתחילת פברואר 2012 פנה סמנכ"ל התפעול לוועדת המכרזים בבקשה לאשר פנייה לחמישה יועצים מרשימת המהנדסים הימיים שהעבירה רספ"ן ולבקש מהם הצעות מחיר עבור שירותי ייעוץ לרכישת גוררת, לרבות הכנת המסמכים למכרז וליווי הליכי המכרז.
באמצע פברואר 2012 אישרה ועדת המכרזים לפנות לחמישה יועצים לקבלת הצעות לשירותי ייעוץ, והיקף ההתקשרות הוערך בכ- 180,000 .
ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר כי אף שהדירקטוריון אישר את רכישת הגוררת בסוף שנת 2010 , רק בשנת 2012 החלה החברה בשלב הראשון בתהליך רכישת הגוררת - תהליך התקשרות עם יועץ.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הסבירה החברה כי הליך בחירת היועץ החיצוני נתקל בקשיים בלתי צפויים כיוון שלחלק ניכר מן היועצים הקיימים בשוק יש קשרים עם מספנות מסוימות, ומשכך נוצר חשש לניגוד עניינים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין תיעוד המצביע על הקשיים האמורים.
יתרה מזו, אם קיים חשש לניגוד עניינים, הליך תחרותי לבחירת יועץ היה מאפשר לחברה לבחון את המציעים השונים, אך היא לא קיימה הליך כזה.
בסוף יוני 2012 החליטה הנהלת החברה להפסיק את הליך ההתקשרות עם היועץ ולפנות לרכישת גוררות בתהליך משותף עם חברת נמל חיפה בע"מ (להלן - חברת נמל חיפה); זו רכשה גוררת זה לא מכבר והיה בכוונתה לרכוש גוררת נוספת (להלן - הרכישה המשותפת).
במכתב אל מנכ"ל חברת נמל אשדוד מיוני 2012 הסביר סמנכ"להתפעול כי לרכישה המשותפת כמה יתרונות, ובין היתר הוזלת עלויות הרכישה וקיצור משך הזמן שלה, בהתחשב בצורך הדחוף שיש לחברה בגוררות חדשות.
מנכ"ל חברת נמל חיפה הסכים לרכישה המשותפת.
במרץ 2013 הסביר מנכ"ל החברה למשרד מבקר המדינה כי אין לחברה את הידע הנדרש לרכישת גוררת.
גם סמנכ"ל התפעול הסביר למשרד מבקר המדינה ביוני 2013 כי בשלב מסוים הבין שהנושא "גדול עליו" ושתהליך הרכש יארך זמן רב, ולכן יזם פנייה כאמור לחברת נמל חיפה.
בתחילת דצמבר 2012 דן הדירקטוריון, בין היתר, בנושא רכישת הגוררת; יו"ר הדירקטוריון ציין כי הוא צו פה קושי להשיג את אישורו של הממונה על ההגבלים העסקיים לרכישה המשותפת וכי הוא אינו מעוניין לשתף פעולה עם חברת נמל חיפה.
היו"ר ביקש כי ממלאת מקום היועצת המשפטית עו"ד ענבר טור -שלום תחווה דעתה בעניין הסיכוי שהממונה על ההגבלים העסקיים יאשר את הרכישה.
בדצמבר 2012 מסרה ממלאת מקום היועצת המשפטית חוות דעת שלפיה יש סיכוי סביר כי הממונה על ההגבלים העסקיים יאשר את הרכישה המשותפת.
בתום דיון שהתקיים בלשכת יו"ר הדירקטוריון בהשתתפות המנכ"ל, סמנכ"ל התפעול וממלאת מקום היועצת המשפטית, הסביר היו"ר כי בשלב זה אינו מסכים לרכישה מ שותפת.
בסופו של דבר לא פנתה החברה לממונה על ההגבלים העסקיים.
בישיבת דירקטוריון שהתקיימה בינואר 2013 אמר יו"ר הדירקטוריון כי בנושא הגוררת הוא אינו סבור שהחברה צריכה לפעול במשותף עם חברת נמל חיפה שכן היא חברה מתחרה, והציע לפנות לחברה הלאומית לאספקת פחם בע"מ (להלן - החברה לפחם), אשר גם היא רכשה גוררת זה לא מכבר.
שם הדוח: חברת נמל אשדוד בע"מ - היבטים במינהל ובמימשל תאגידי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מנכ"ל החברה התנגד בציינו כי לחברה יש גוררת מותאמת הדומה לזו שחברת נמל חיפה מעוניינת לרכוש, ואילו הגוררת שרכשה חברת הפחם היא גוררת מסוג אחר, ועל כן לא ניתן ללמוד מתהליך רכש זה.
הדירקטוריון לא קיבל החלטה בנושא הרכישה המשותפת, אולם החליט כי בישיבה הבאה יציג מנכ"ל החברה לדירקטוריון את נושא רכישת הגוררת: היסטוריה, תהליכים ותכניות.
הנושא לא הובא לדיון חוזר בדירקטוריון.
בפגישה עם נציגי משרד מבקר המדינה ביוני 2013 טען סמנכ"ל התפעול כי לאחר הדיון בדירקטוריון מינואר 2013 זימן אותו היו"ר והודיע לו שפנה למנכ"ל נמל חדרה ובאמצעותו למנכ"ל החברה לפחם, וכי אלה הסבירו לו שהשלימו תהליך לרכישת גוררת.
יו"ר הדירקטוריון הפנה את סמנכ"ל התפעול לאנשים אשר עסקו ברכישת הגוררת בחברות הללו כדי שיסבירו לו כיצד להתחיל בתהליך לרכישת גוררת באמצעות פרסום פנייה מוקדמת לקבלת מידע על שלושה סוגי גוררות הקיימות בשוק (להלן - RFI ) מחברות וממספנות המספקות גוררות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי עמדתו של יו"ר הדירקטוריון תרמה לעצירת תהליך הרכש המשותף עם חברת נמל חיפה ולהפניית הנהלת החברה לתהליך רכש חדש ללא אישור יתר חברי הדירקטוריון.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2014 טען המנכ"ל כי "היו"ר נתן הוראה חד - משמעית וגם אמר זאת בדירקטוריון להפסיק את הבדיקה מול נמל חיפה.
היו"ר לא 'הביע את עמדתו' אלא דרש בתוקף.
שאינו מאשר שום שיתוף פעולה עם מתחרים".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 טען יו"ר הדירקטוריון : "לא עצרתי התקשרות כלשהי עם נמל חיפה בקשר עם רכישת גוררת; לא נתתי הוראה אישית כלשהי להנהלת החברה; וממילא לא נקטתי פעולה כלשהי בחוסר סמכות.
כל שעשיתי בעניין זה הוא להביע את עמדתי בסוגיה המהותית לפעילות החברה של רכש הגוררת, כפי שיו"ר דירקטוריון חייב לעשות".
בתחילת מאי 2013 פנה מזכיר ועדת המכרזים אל הוועדה בבקשה לאשרRFI בנושא רכישת גוררת.
בפנייה ציין המזכיר כי סמנכ"ל התפעול מבקש לפרסם RFI לשם קבלת החלטה בנושא בעתיד.
באותו יום אישרה הוועדה את הבקשה.
בסוף מאי 2013 פורסם .
RFI ונקבע כי החברה תקבל מידע לא יאוחר מיולי 2013 .
בעקבות פנייה של מציעים נדחו פעמיים המועדים לקבלת מידע עד אוגוסט 2013 .
שניים משלושת דגמי הגוררות אשר נזכרו בפרסום הם דגמים שהנמל לא עבד עמם בעבר ונדרש ייעוץ מקצועי לשם בדיקת איכותם ומידת התאמתם לצורכי החברה.
לאחר תחילת הביקורת, באוגוסט 2013 , פנה סמנכ"ל התפעול פעם נוספת לוועדת המכרזים בבקשה לאשר בקשה לקבלת הצעות מחיר עבור שירותי ייעוץ לרכישת גוררת.
עד למועד סיום הביקורת, דצמבר 2013 ,לא אישרה הוועדה את הבקשה.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל ולסמנכ"ל התפעול כי מהמועד שהתקבלה החלטת הדירקטוריון לרכוש את הגוררת, דצמבר 2010 , ועדשנה לאחר מועד סיום הביקורת, דצמבר 2014 , לא רכשה החברה גוררת חדשה או החלה בהליכי מכרז לרכישתה ואף לא התקשרה עם יועץ מומחה בתחום הגוררות.
לדעת משרד המבקר ההתנהלות בעניין זה הייתה כושלת, והיא מטילה ספק ביכולתה של החברה להתמודד עם תהליכי רכש של ציוד מקצועי מורכב שערכו הכספי רב.
חברת נמל אשדוד בע"מ 1427 .
:שם הדוח חברת נמל אשדוד בע"מ - היבטים במינהל ובמימשל תאגידי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את אי -הוצאתה לפועל של החלטת הדירקטוריון בנוגע לרכישת כלי תפעול החיוני להמשך תפקודה התקין של החברה ולהתאמתו לגידול במספר האניות הנכנסות לנמל ובגודלן.
לטענת המנכ"ל וסמנכ"ל תפעול, העיכוב הרב ברכישת הגוררת כבר הסב נזק כלכלי לחברה ועלול להסב נזק נוסף בעתיד.
החברה הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 כי לא חדלה לנסות למצוא פתרון מיטבי ל תהליך רכ ישת הגוררות; לדבריה, ה תהליך נתקל בקשיים שונים ובלתי צפויים עקב חילוקי דעות בין קציני הים המפעילים את כלי השיט לבין הנתבים - מקבלי השרות, ועקב מחלוקות קוטביות בין ועדי העובדים השונים ביישום החלטת החברה אשר לבחירת גוררת מסוג מסוים והעדפתה על פני גוררת מסוג אחר.
בנסיבות אלו נאלצו הגורמים המקצועיים בתחום זה, ובראשם סמנכ"ל התפעול של החברה, לנהל את תהליך הרכש באופן זהיר ושמרני, בשים לב לסיכון הכרוך ברכישת גוררת בהשקעה עצומה ולחשש שמא תעמוד בפועל כאבן שאין לה הופכין עקב התנגדות ועדי העובדים להשתמש בה או עקב חוסר התאמתה לצורכי הנמל באותה עת ובעתיד כאחד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין בקשיים שתוארו לעיל כדי להצדיק את חוסר ההצלחה לקדם את נושא רכישת הגוררת במשך יותר משלוש שנים מאז החלטת הדירקטוריון, דבר שפגע בחסכון וביעילות בהפעלת הגוררות.
לדברי סמנכ"ל התפעול, בתחילת שנת 2013 פנה אליו יו"ר הדירקטוריון וביקש פרטים בנוגע לרכישת הגוררות החדשות.
סמנכ"ל התפעול עדכן אותו כי בכוונתם לגייס יועץ מקצועי מלווה לפרויקט לצורך הכנת מכרז וכי ההנהלה החליטה לרכוש גוררות במשותף עם נמל חיפה.
יו"ר הדירקטוריון הודיע לסמנ כ"ל התפעול כי מספנה ספרדית (להלן - המספנה) תתקשר אליו כדי לקבל פרטים נוספים לגבי הרכישה.
אחרי כמה ימים שאל יו"ר הדירקטוריון את סמנכ"ל התפעול אם פנו אליו מהמספנה ונענה בשלילה.
לאחר השיחה התקשר נציג המספנה לסמנכ"ל התפעול וביקש פרטים על הגוררות.
סמנכ"ל התפעול הסביר לנציג המספנה כי בכוונת החברה לרכוש גוררת אחת אך אפשר שתרכוש גוררת נוספת, וכן תיאר את מאפייני הגוררת אשר החברה מעוניינת לרכוש.
סמנכ"ל התפעול הוסיף כי כאשר המפרט והמכרז יהיו מוכנים לפרסום הם יופיעו ויפורסמו באתר החברה, והציע לנציג ליצור עמו קשר לאחר כ מה חודשים כדי להתעדכן.
כאשר נפגש סמנכ"ל התפעול עם יו"ר הדירקטוריון כמה ימים לאחר מכן, ביקש היו"ר לקבל פרטים על השיחה ומדבריו עלה כי הוא כבר התעדכן על תכנה עם החברה הספרדית.
יו"ר הדירקטוריון טען בתשובתו לביקורת, כי לא זכורה לו שיחה מסוימת במועד שצוין וכי גם אם התקיימה שיחה כזאת, לא ביקש בה דבר מלבד לוודא שהמספנה הספרדית מקבלת התייחסות עניינית לפנייתה מהגורם הרלוונטי בהנהלת החברה.
עוד הסביר כי בעקבות שיתוף הפעולה שנוצר בין ממשלות ישראל לספרד פנו אליו מעת לעת נציגים של גופים ספרדיים והתעניינו באפשרויות לשתף פעולה עם נמל אשדוד.
כך נולדה פנייתה של המספנה הספרדית, וכזו הייתה.
בנסיבות אלה ראה יו"ר הדירקטוריון לנכון להפנות את נציגי המספנה אל הגורמים הרלוונטיים בחברה, כפי שהיה עליו לעשות למיטב הבנתו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם במסגרת קשרי החוץ של החברה לא היה ראוי שיו"ר הדירקטוריון יַפְנֶה לסמנכ"לים מציע פוטנציאלי בעת שהחברה 1428 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: חברת נמל אשדוד בע"מ - היבטים במינהל ובמימשל תאגידי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 נמצאה בתהליך רכש ואף לא ראוי היה שיעקוב אחר הטיפול בפנייתו.
במקרה דנן, מאחר שבאותה עת עתיד היה להתפרסם מכרז פומבי, עצם כך שהיו"ר הפנה חברה מסוימת לסמנכ"לים עשוי היה להתפרש כמתן עדיפות מצדו.
בדצמבר 2010 אישר הדירקטוריון את תקציב ההשקעות של החברה לשנת 2011 ; בין היתר אושר תקציב של 2.
6 מיליון ש"ח לשיפוץ הגוררת השנייה בגודלה.
בדברי ההסבר להחלטה צוין כי גם אם תרכוש החברה גוררת חדשה תמשיך הגוררת "סופה" לשרת את החברה למשך 15–20 שנים נוספות ולהיות אחת מהגוררות הפעילות ביותר.
המנכ"ל הטיל על סמנכ"ל התפעול את האחריות לשיפוץ זה.
בישיבת הדירקטוריון שהתקיימה בדצמבר 2012 ציין סמנכ"ל התפעול: "פרויקט שיפוץ הגוררת סופה נמצא כרגע במו"מ עם העובדים אם הוא בכלל נדרש".
יו"ר הדירקטוריון השיב: "אז תשימו כוכבית שזה לא מאושר כרגע".
הדירקטוריון החליט כי פרויקט שיפוץ הגוררת "סופה" לא יאושר עד לסיום המשא ומתן עם הוועד בנושא.
עד דצמבר 2014 , שנהלאחר מועד סיום הביקורת, לא שיפצה החברה את הגוררת.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל ולסמנכ"ל התפעול כי אף שהדירקטוריון אישר כבר בדצמבר 2010 את שיפוץ הגוררת כחלק משדרוג מערך הגוררות של החברה (נוסף על רכישת גוררת חדשה), הוצאתו לפועל של הפרויקט מתעכבת במשך ארבע שנים, ובכך נפגע התפעול המיטבי של מערך הגוררות.
רכישת סימולטור (מַדְמֶה) 1.
לפי הוראות סעיפים2 ו-4 לחוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד- 2004 (להלן- חוק רספ"ן), רספ"ן היא הגוף האחראי לפיקוח על הנמלים, על פיתוחם, על קידומם ועל הסדרת פעילותם, ובין היתר עליה להסמיך כוח אדם מקצועי שיפעל בנמלים.
לשם פיקוח על פעולות ה חברה במתן שירותי נמל ובקיום תשתיות, מערכות ומתקנים רשאי השר למנות מפקחים מבין עובדי רספ"ן, והם רשאים לדרוש מכל עובד של החברה מידע ומסמכים בנושאים שעליהם הם מופקדים.
בשנת 2009 בחנה רספ"ן אפשרות להכשיר מנופאים באמצעות סימולטור מנופים (להלן - הסימולטור); הסי מולטור נועד לתרום להגברת התפוקה, לשפר את מיומנותם של המנופאים ולצמצם נזקי רכוש וגוף עקב תאונות עבודה.
באמצע שנת 2010 הודיעה רספ"ן לחברה כי בכוונתה לחייב את החברה להדריך את המנופאים באמצעות סימולטור מנופים.
כדי לקבל החלטה בנושא ולהביא בחשבון שיקוליה גם את הצרכים הייחודיים של החברה, ביקשה רספ"ן מן החברה כי תתייחס לסוגיות מסוימות.
הביקורת העלתה כי החברה לא העבירה לרספ"ן את המידע הנדרש.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הסבירה החברה כי פעלה לבחון את נושא הסימולטור ולקדמו זמן רב לפני שרספ"ן החלה לבחון אותו.
בעקבות החלטת המנכ"ל להציב את הסימולטור בחברה אישר הדירקטוריון בסוף 2010 תקציב להעסקת יועץשיבדוק אם יש לחברה אפשרות לרכוש סימולטור במסגרת תקציב ההשקעות לשנת 2011 .
בראשית מרץ 2011 הודיעה רספ"ן לחברה כי מינואר 2013 חברת נמל אשדוד בע"מ 1429 .
:שם הדוח חברת נמל אשדוד בע"מ - היבטים במינהל ובמימשל תאגידי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 תחול עליה החובה להדריך מנופאים באמצעות סימולטור.
בסוף 2011 אישר הדירקטוריון במסגרת תקציב ההשקעות לשנת 2012 להקצות סך של5.
5 מיליון ש"ח לרכישת סימולטור, להתקנתו ולהטמעתו; הוצאתו של הפרויקט לפועל הותנתה באישור נוסף של הדירקטוריון.
המנכ"ל הטיל את האחריות לפרויקט על סמנכ"ל משאבי אנוש (אז) מר עובדיה כהן (להלן - סמנכ"ל משאבים).
בתחילת יוני 2011 אישר ראש מחלקת כלכלה ונכסים לפנות לקבלת הצעות מחיר לשירותי ייעוץ בעניין רכישת סימולטור.
באמצע יוני 2011 פנתה החברה ישירות לחמישה יועצים פוטנציאליים, ואלה הגישו הצעות.
ביולי 2011 אישר המנכ"ל להתקשר עם יועץ בנושא רכישת סימולטור.
עלות שירותי הייעוץ הוערכה ב - 90,000 ש"ח.
בדצמבר 2011 החליט המנכ"ל להפסיק את הליך ההתקשרות עם היועץ ולפנות לתהליך רכישת סימולטור במשותף עם חנ"י.
בישיבה שהתקיימה בדצמבר 2011 בהשתתפות מנכ"ל החברה ומנכ"ל חנ"י הוחלט כדלקמן: חנ"י תוציא מכרז לרכישת סימולטור ייעודי לחברה ותחייב את החברה על פי כמות שעות ההדרכה; הסימולטור יוצב במסוף הפחם הסמוך לשטח החברה; ההדרכה תיעשה באמצעות מדריכי החברה; תנאי ליציאה למכרז הוא חתימת הסכם בין הצדדים; החברה תבדוק את הליך ההתקשרות עם חנ"י.
נמצא כי אף שהתנאי של חנ"י לפרסום מכרז היה הסכם בינה לבין החברה המסדיר את שיתוף הפעולה ביניהן, החברה לא חתמה על הסכם כזה ובכך עיכבה את רכישת הסימולטור בכשנה נוספת.
החברה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, כי היא וחנ"י ביצעו עבודת מטה משותפת לצורך קידום הפרויקט, כך שהיעדר חתימה על הסכם לא שימש חסם לפרויקט הסימולטור ולא עיכב בפועל התקדמות כלשהי של הפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מן הראוי היה להסדיר את שיתוף הפעולה עם חברה ממשלתית אחרת באמצעו ת הסכם חתום בין הצדדים, ולא ראוי היה להסתפק בדיונים בלתי רשמיים בין הצדדים, מה גם שאלה לא הניבו תוצאות בסופו של דבר.
לדברי סמנכ"ל משאבים ומר יוסי בסן, סמנכ"ל לוגיסטיקה (אז), ביולי 2012 זימן אותם יו"ר הדירקטוריון ללשכתו וביקש להציג בפניהם את התכנית לרכישת סימולטור למנופים באמצעות מכרז.
בלשכה נכחו שני נציגים של חברה ספרדית; הם סקרו את ניסיונם בנושא עם חברות נמל שונות בעולם.
בסוף הפגישה ביקש יו"ר הדירקטוריון מסמנכ"ל משאבים לעדכן את נציגי החברה הספרדית בהתקדמות הליכי המכרז.
באוגוסט 2012 פנה סמנכ"ל משאבים לנציג י החברה בחו"ל והודיע להם כי יעדכן אותם בהתקדמות הפרויקט בספטמבר, ונציג החברה הספרדית העביר לו מכתב המפרט את ניסיונה בתחום.
יו"ר הדירקטוריון הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בעקבות שיתוף הפעולה שנוצר בין ממשלת ישראל לממשלת ספרד, נציגים של גופים ספרדיים פנו אליו מעת לעת והתעניינו באפשרויות לשתף פעולה עם נמל אשדוד.
כך נולדה פנייתה של החברה הספרדית.
בנסיבות אלה ראה לנכון להפנות את נציגי החברה הספרדית אל הגורמים הרלוונטיים בחברה, כפי שהיה עליו לעשות למיטב הבנתו.
שם הדוח: חברת נמל אשדוד בע"מ - היבטים במינהל ובמימשל תאגידי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר הדירקטוריון כי היה עליו להימנע מלפנות לסמנכ"לים, שכן ביצוע תהליך רכש מצוי בתחום סמכותו הבלעדית של מנכ"ל החברה.
במקרה מסוג זה היה על היו"ר לנהוג בזהירות יתרה עקב המשמעויות שיכולות להיות למעורבות שלו בתהליכי רכש.
זאת ועוד, מאחר שבאותה עת החלה החברה ב תהליך הרכש, לא ראוי היה להפנ ות מציעים פוטנציאליים לגורמים בתוך החברה, שכן עצם ההפניה של חברה מסוימת מצד יו"ר הדירקטוריון עשויה להתפרש כמתן עדיפות מצדו.
באוקטובר 2012 הודיע יו"ר הדירקטוריון לחנ"י כי בכוונת החברה לרכוש את הסימולטור באופן עצמאי.
בעקבות הודעת היו"ר הודיעה חנ"י באותו חודש לרספ"ן כי עקב הודעת היו"ר היא מסיימת את חלקה בכל הקשור לנושא הסימולטור.
הביקורת העלתה כי הודעת יו"ר הדירקטוריון לחנ"י לא נידונה בדירקטוריון.
זאת ועוד, יו"ר הדירקטוריון פעל בחוסר סמכות בהודעתו לחנ"י על הכוונה להפסיק את שיתוף הפעולה, שכן העניין מצוי בגדר ני הולה השוטף של החברה.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר הדירקטוריון כי הוא אינו רשאי לקבל החלטות ולפעול ללא אישור יתר חברי הדירקטוריון.
יו"ר הדירקטוריון הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי את ההחלטה להפסיק בפועל את שיתוף הפעולה עם חנ"י קיבל המנכ"ל, בהסכמתו ובידיעתו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין תיעוד המצביע על כך שהמנכ"ל החליט להפסיק את תהליך הרכש המשותף עם חנ"י, וכי בפועל ה תהליך המשותף עם חנ"י הופסק לאחר הודעתו של היו"ר לחנ"י.
בחוק חובת המכרזים נקבע כי גוף ציבורי יתקשר בדרך של מכרז הוגן ושוויוני המבטיחה את מרב היתרונות עבורו.
בנובמבר 2012 פנה ראש מחלקת מינהל ומשאבים (להלן- רמ"ח מינהל) למנכ"ל בבקשה להתקשר עם חנ"י למתן ייעוץ טכני לחברה בנושא רכישת סימולטור ללא מכרז, בטענה שחנ"י היא ספק יחיד.
יועציה המשפטיים של החברה התנו את ההתקשרות במתן נימוקים המבססים את היותה של חנ"י ספק יחיד.
בסוף דצמבר 2012 אישרה ועדת ההתקשרויות את ההתקשרות עם חנ"י בכפוף לבדיקה אם קיימים ספקים אחרים, בהתאם לתקנה 3 א(א) לתקנות חובת המכרזים המחייבת את החברה לפרסם במשך שבעה ימי עבודה באתר האינטרנט שלה את כוונתה להתקשר עם ספק יחיד וכן בכפוף לכך שספקים נוספים לא פנו אליה בעקבות הפרסום.
משרד מבקר המדינה מעיר כי החברה לא בחנה רשימה של מציעים בהתאם לתנאי היועצים המשפטיים.
חנ"י אינה יכולה להיחשב ספק יחיד, שכן חמישה מציעים כבר הגישו בעבר הצעה לחברה לייעוץ בתחום זה; חנ"י עצמה התקשרה עם יועץ חיצוני בנוש א רכישת סימולטור, והחברה יכולה הייתה לבחון אפשרות להתקשר עמו ישירות.
חתמה החברה על חוזה עם חנ"י למתן שירותי ייעוץ טכני אף שהחברה התקשרה עם חנ"י ללא מכרז בהליך שראוי וניתן היה לסיימו בזמן קצר, הליך ההתקשרות עם חנ"י נמשך יותר מחצי שנה.
חברת נמל אשדוד בע"מ 1431 .
:שם הדוח חברת נמל אשדוד בע"מ - היבטים במינהל ובמימשל תאגידי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקרהמדינה מעיר כי החברה פעלה באופן שאינו עקבי: הפסיקה את הליך ההתקשרות עם יועץ וממילא את התהליך העצמאי לרכישת הסימולטור, ויצאה מחדש למהלך של רכישה משותפת עם חנ"י ללא נימוקים.
החברה פעלה כך אף ששיתוף הפעולה עם חנ"י נבחן בעבר והמנכ"ל דחה אותו, ואף שהחברה לא בחנה את הכדאיות של הפסקת התהליך הממושך לרכש עצמאי ושל המעבר לרכש משותף.
זאת ועוד, גם לאחר שהחלה החברה בתהליך רכש משותף היא הפסיקה את התהליך והחלה פעם נוספת בתהליך רכש עצמאי.
החברה גילתה חולשה במימוש השקעות דוגמת רכישת הסימולטור.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת החברה כי ניהלה במשך שנים ארוכות תהליך רכש לא ממוקד ומסורבל.
לתהליך רכישת הסימולטור חשיבות רבה, שכן הוא אמור לתרום הן לשיפור הבטיחות בעבודה והן להגברת התפוקה.
הסבת רציף 21 לרציף מכולות 1.
רציף21 הוא רציף באורך850 מטר המשמש לפריקת מטען כללי.
בשנת 2006 הוציאה החברה מסמך מסכם לבחינה ראשונית של הסבת רציף 21 לרציף פריקה וטעינה של מכולות ולבחינה של הסבת רציף 7 .
בסוף 2009 אישר הדירקטוריון את הצעת תקציב ההשקעות לשנת 2010 ; ההצעה כללה תקציב של מיליון ש"ח לתכנון ולבדיקת כד איות של הסבת רציף 21 .
לרציף מכולות במרץ 2010 כתב מנכ"ל החברה למנהל רספ"ן כי בשנים האחרונות הייתה מגמה של ירידה בהיקף המטען הכללי, וכי זו צפויה להימשך בשנים הקרובות, אך לעומתה חלה עלייה עצומה בהיקף הפריקה והטעינה של המכולות.
לפיכך ביקש המנכ"ל את אישור רספ"ן להסמיך את החברה להכשיר 550 מטר מרציף 21 להסבתו לרציף מכולות ולהשמיש את שאר הרציף באופן אחר.
באפריל 2010 כתב מנהל רספ"ן למנכ"ל החברה כי לשם הסבת רציף 21 יש צורך בבדיקות מעמיקות, כי עד שאלה ייערכו ויתקיים דיון יסודי בנושא לא יהיה שינוי בתכנית האב של נמלי ישראל וכי יודיע לו לכשיחל תהליך הבדיקה.
בפגישה עם משרד מבקר המדינה מינואר 2014 ציין מנהל רספ"ן כי לאחר זמן מה ביקש בעל פה מהחברה להעביר לו נייר עמדה בנושא.
באוגוסט 2010 פנה סמנכ"ל תפעול בחברה בכתב למנהל רספ"ן וציין: "בהמשך לשיחותינו מצ"ב מסמך מפורט".
יצוין, כי המסמך שצורף היה קצר ולקוני, ועסק בנושא העברת מנופי גשר מרציף לרציף בלבד; החברה העריכה את עלות הסבת הרציף ב-1.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ממסמכי החברה עולה שהערכה זו נמצאה בהמשך חסרת בסיס.
על פי סיכום דיון מספטמבר 2010 בנושא הסבת רציף21 שבוהשתתפו המנכ"ל, יו"ר הדירקטוריון ונציגי ההנהלה הבכירה, הנחה היו"ר "להכין עבודת מטה המציגה את [ ההתכנות ההנדסית של שינוי יעוד הרציף21 וכן את הכדאיות הכלכלית; הנהלת הנמל] ,תפעל לקבל את הגיבוי של מנהל רספ"ן לתוכנית".
בדיון בוועדת הכספים של החברה שהתקיים בדצמבר 2010 ועסק בנושא הסבת רציף 21 לרציף מכולות, ציין יו"ר הדירקטוריון אז מר יעקב רז כי פרויקט ההסבה הוא פרויקט דגל, וכי הוא צפוי לפתור את בעיית הביקוש הרב ולאפשר לחברה להתחרות בנמלים אחרים.
בדצמבר 2010 אישר שוב הדירקטוריון תקציב של מיליון ש"ח לבדיקת ההיתכנות של הסבת רציף 21 לרציף מכולות.
בינואר 2011 הציגה החברה בפני רספ"ן מצגת כללית מאוד, שלפיה עלות הסבתו של הרציף היא כ-55 ( מיליון אירו260 .
)מיליון ש"ח 1432 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: חברת נמל אשדוד בע"מ - היבטים במינהל ובמימשל תאגידי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בחוות דעת ממאי 2011 המליצו מהנדסים של רספ"ן למנהל רספ"ן לאפשר לחברה להסב חלק מהרציף (550 מטר) לרציף מכולות.
במרץ 2012 כתב מנהל רספ"ן למנכ"ל החברה את הדברים הללו: "ברצוני לציין את הנקודות הבאות ביחס להתאמת הרציף שלעיל התאמת רציף [21 ; ביום]כרציף מכולות 3.
העברתם אליי מסמך כתוב בנושא שבו פירטתם את השינוי המתבקש ולראשונה את פירוט העלות הכוללת של כ-1.
5 מיליון אירו; לבקשתי להסבר מעשי יותר של הנושא, התקיימה במשרדי ביום 9.
11 מצגת בנושא, אשר דברה בכלליות רבה על השקעה גדולה בסדרי גודל מהמסמך הקודם בסך של 260 מיליון ש"ח; בהמשך לבקשתי בנושא לצורך דיון מעשי בעניין, התבקשה חברת נמל אשדוד להוציא מסמך בדיקה מפורט אשר יצד יק את הוצאתו לפועל של הפרויקט המדובר; עד יום כתיבת מכתב זה, לא התקבל שום מסמך מפורט כאמור לעיל במשרדנו כאשר עם קבלתו נדון בכובד ראש בעניין המדובר".
במרץ 2012 השיב מנכ"ל החברה למנהל רספ"ן כי החברה מכינה חוות דעת מקצועית בעניין ההיתכנות ההנדסית-תפעולית של ה תאמת רציף 21 לקליטת אניות מכולה גדולות ובעניין כדאיותה הכלכלית.