HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 בהחלטת הממשלה2262 נקבעו כאמור חמישהצעדים אסטרטגיים לפיתוח כלכלי באזור .
על אף החשיבות העצומה של הצעדים האסטרטגיים ליצירת השינוי הנדרש במחוז .
הצפון התוכנית לא כללה צעדים אופרטיביים, הקצאת תקציב176 וקביעת לוחות זמנים .
עד מועד סיום הביקורת לא הושלמה בחינת העתקת מחנות צה"ל למחוז הצפון, .
לא נעשתה בחינה של העתקת פעילותן של חברות ממשלתיות בעלות אופי טכנולוגי .
והיקף תעסוקה גדול למחוז הצפון , טרם התקבלה הכרעה סופית בדבר מיקום שדה .
תעופה משלים לנתב"ג והפרויקטים שהוכרו כמיזמים לאומיים לא מומשו.
הצעדים האסטרטגיים לפיתוח הצפון שנקבעו בהחלטה לא מומשו.
על מנת לחזק את מחוז הצפון המתאפיין במשך שנים רבות, ברמה סוציו אקונומית נמוכה, .
בהגירה שלילית ובפערים ברוב תחומי החיים לעומת שאר המחוזות, ובכללם תעסוקה .
ושכר, חינוך ובריאות, נדרש שינוי של ממש באמצעות מחוללי שינוי ומנועי צמיחה.
על משרדי הממשלה הרלוונטיים לפעול לקידום הצעדים האסטרטגיים שנכללו בהחלטה .
2262 לשם קידום מנועי צמיחה לצפון.
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון סיכום .
במחוז הצפון מתגוררים כ-1.
5 מיליון תושבים הסובלים מפערים בכל תחומי החיים.
שינוי מהותי במצב המחוז, צמצום פערים והעלאת רמת החיים של התושבים נדרשת .
תוכנית אסטרטגית המביאה בחשבון את מכלול היתרונות והקשיים במחוז הצפון ומציגה .
דרכים ליצירת שינוי, להשקעה ממשלתית במחוז, לפתרונות יצירתיים ולצעדים מחוללי .
בשנת 2016 החליטה הממשלה על גיבוש תוכנית אסטרטגית רב-שנתית לפיתוח .
בשנת 2017 הוצגה התוכנית הרב-שנתית לפיתוח הצפון.
משרדי ממשלה רבים המטפלים במגוון תחומי חיים, השקעה ממשלתית משמעותית, .
הביקורת העלתה כי התוכנית שאושרה הייתה תצרף של תוכניות קיימות ופתרונות סיוע .
נקודתיים, שכל משרד ממשלתי גיבש לעצמו.
וכי לא נעשה ש ימוש בתוכניות כוללות ועל .
עבודות מטה קודמות שבוצעו.
בחינת יישום התוכנית במשרדי הממשלה העלתה כי ננקטו צעדים להעדפת מחוז הצפון .
שלא הביאו לשינוי של ממש בתחומי החיים הרלוונטיים.
לגבי חלק מהפרויקטים הכלולים .
בהחלטת הממשלה 2262 לא נבדק מהם החסמים המקשים על מחוז ה צפון בתחומים .
השונים, וההעדפה שניתנה למחוז הצפון לא הי תה אפקטיבי ת.
מומשו ומטרות שנקבעו בהחלטה לא הושגו.
עוד עלה כי הצעדים האסטרטגיים לפיתוח כלכלי בטווח הבינוני באזור הצפון אשר יכולים .
היו להיות מחוללי השינוי ומנועי הצמיחה הנדרשים על מנת לשפר באופן מהותי את המצב .
במחוז הצפון וכפועל יוצא להוביל לשיפור בכל תחומי החיים, לא קודמו דיים.
בבחינת רמת העוני והפערים כיום בתחומי החיים השונים בין מחוז הצפון לשאר המחוזות, .
ובכללם בתחומי תעסוקה ושכר, חינוך והשכלה גבוהה, ובריאות , עלה כי מאז התקבלה .
החלטת ה ממשלה 2262 לא חל שיפור מהותי בפעריםכאמור , ומצבו של מחוז הצפון ירוד .
במרבית המדדים שנבחנו.
הביקורת בנושא עמדותיהם ותפיסותיהם של התושבים במחוז .
הצפון בנוגע להשקעות של הממשלה במחוז מעלה כי התושבים הבחינו בשינויים .
ובהשקעות ממשלתיות בעיקר בתחומי התחבורה והבריאות, אך מרבית התושבים לא .
דיווחו על תחושת שיפור ניכר בהשפעה על חייהם בתחומים שנבדקו.
משרד מבקר המדינה ממליץ לממשלה לערוך בחינה מחודשת של מצב מחוז הצפון יחסית .
ליתר המחוזות ואת אפקטיביות הפעולות שנכללו בהחלטת הממשלה על מנת לבחון את .
השפעתן ולקדם תוכנית המשכית לזו שנקבעה בהחלטה 2262 לצורך צמצום פערים בין .
מחוז הצפון לבין יתר המחוזות.
מומלץ שהתוכנית תתבסס על עבודת מטה תוך שיתוף .
גורמים משפיעים במחוז הצפון וכי התוכנית תלווה ביעדים ומדדים ותשלב מנגנון בקרה .
הצורך בטיפול במצוקת הדיור נמצא על סדר היום הציבורי.
העלייה הניכרת במחירי הדיור .
במדינה משנת 2008 הכבידה את נטל ההוצאה על משקי הבית, בעיקר מהמעמד החברתי-כלכלי .
הנמוך וממעמד הביניים, וחוללה משבר בתחום הדיור.
מינואר 2008 עד דצמבר2020 עלה מדד .
מחירי הדירות בכ - 103% במונחים ריאליים1, ובתוך כך בכ -34% מאוקטובר2013 , המועד שבו .
החליטה הממשלה על קידום החתימה על הסכמי גג עם הרשויות המקומיות לשם הסרת חסמי .
שיווק ופיתוח (ראו להלן).
אחד הגורמים לעליית מחירי הדירות הוא מחסור בעשרות אלפי דירות, .
שנוצר עקב היקפן המצומצם של התחלות בנייה יחסית לגידול שחל במספר משקי הבית 2 .
מתוך כוונה לעודד את הרשויות המקומיות לקדם בתחום שיפוטן פיתוח שכונות מגורים חדשות .
ושיווק של יחידות דיור (להלן - יח"ד) בהיקף נרחב ובקצב מהיר החליטה הממשלה באוקטובר .
2013 החלטה שכותרתה "הסכמי גג עם רשויותמקומיות לטובת הסרת חסמי שיווק ופיתוח" .
(להלן - החלטת הממשלה על הסכמי הגג) 3 , שנתנה תוקף להחלטה בנושא של ועדת שרים .
לענייני תכנון, בנייה מקרקעין ודיור דאז (להלן ועדת השרים הרלוונטית לנושא הדיור - "קבינט .
בהחלטה נקבע כי על משרד האוצר, משרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד הבינוי) 4 .
ורשות מקרקעי ישראל (להלן- רמ"י) 5 להתקשר עם רשויות מקומיות בהסכמים לפיתוח ולשיווק .
של קרקעות למגורים בתחום שיפוטן (להלן - הסכמי גג).
מטרת ההחלטה הייתה ליצור "ארגז .
כלים" המאפשר שיתוף פעולה בין משרדי הממשלה הקשורים לפיתוח תשתיות בנייה למגורים, .
להסיר חששות ולצמצם אי-ודאות מצד הרשויות המקומיות לגבי פיתוח תשתיות ומבני ציבור .
החיוניים לאכלוס של יחידות הדיור הנבנות בתחום שיפוטן6 .
יצוין בהקשר זה כי הצורך בעידוד הרשויות המקומיות לאפשר שיווק יח"ד בתחום שיפוטן נבע .
בין היתר ממוטיבציה נמוכה של הרשויות המקומיות לקדם בינוי בהיקף גדול של יח"ד בשטחן.
זאת בין היתר משום שסכום הארנונה המוטלת על יח"ד בישראל קטן מסכום הארנונה המוטלת .
על קרקעות מבני מסחר ותעסוקה באותו השטח, וככלל ההוצאה של הרשות על יח"ד ועל .
הדיירים המתגוררים בה עקב מימון שירותים מוניציפליים בתחומי החינוך, הרווחה, התרבות, .
התברואה ועוד גבוהה מההכנסות מארנונה מאותה יח"ד.
דברים אלה כוחם יפה בייחוד לגבי .
רשויות החתומות על הסכמי הגג בשל הגידול המשמעותי הצפוי במספר התושבים ברשויות אלה .
בפרק זמן של שנים ספורות.
1 נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בעיבוד משרד מבקר המדינה; הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, סדרה .
120010 , מדד המחירים לצרכן- כללי ; סדרה 040010 - .
2 ,בנק ישראלדוח שנתי 2019 (2020 '), עמ141 .
3 החלטת ממשלה768 ( 9.
לאחר מכן עדכנה הממשלה את ההחלטהכמה פעמים: החלטה 1535 ( 3.
16 ); החלטה2337 ( 21.
17 ); החלטה2997 ( 31.
17 ); החלטה2998 ( 31.
17 ); והחלטה4846 ( 30.
משרד הבינוי ממונה על ייזום וביצוע של מדיניות הממשלה בתחום הבנייה למגורים .
5 רמ"י מנהלת כ-93% מהקרקעות במדינה.
לפי חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך -1960 , רמ"י מופקדת על ניהול .
המקרקעין השייכים למדינה, לרשות הפיתוח ולקרן קיימת לישראל.
6 פרוטוקול של ישיבת ועדת שרים לענייני תכנון, בנייה, מקרקעין ודיור ב- 29.
היבטים בהסכמי הגג שנחתמו עם רשויות מקומיות בהחלטת הממשלה על הסכמי הגג נקבעו העקרונות להסכמים: הסכמי הגג ייחתמו עם רשויות .
מקומיות אשר בתחום שיפוטן חלות תוכניות מפורטות שניתן להוציא מכוחן היתרי בנייה7 בהיקף .
שלא יפחת מ- 5,000 יח"ד, או תוכניות כאמור אשר צפויות להיות מאושרות על ידי מוסדות התכנון .
המוסמכים לכך בתוך לא יותר מ-18 חודשים ממועד חתימת ההסכם (להלן- תוכניות בשלבי .
תכנון); הרשות המקומ ית תתחייב לאפשר שיווק קרקע בתחומה בקצב שיווק שלא יפחת .
מ- 2,000 יח"ד לשנה (להלן- קצב השיווק) ולהיות ערוכה מקצועית לאשר בקשות להיתרי בנייה .
בתוך 90 יום ממועד הגשת בקשה8 ; עוד נקבעו בהחלטת הממשלה על הסכמי הגג עקרונות .
למימון וליישום של ההסכמים.
בהתאם להחלטת הממשלה, קיבלה מועצת מקרקעי ישראל 9 .
(להלן- המועצה) החלטות בנושא "עקרונות להסכמי גג עם רשויות מקומיות לצורך הסרת חסמי .
שיווק ופיתוח", לצורך מימוש החלטת הממשלה 10.
נוסף על כך, כדי לעודד רשויות מקומיות לחתום על הסכמי גג קיבלו הממשלה והמועצה .
החלטות שונות בעניין זה המקנות תקציביים ייעודיים לרשות מקומית החתומה על הסכם גג לגבי .
שיווק קרקעות שלא במסגרת זו.
למשל, לגבי רשויות מקומיות החתומות על הסכמי הגג נקבע .
כי הן יקבלו מימון מוגדל יחסית לרשויות שאינן חתומות על הסכמי גג לצורך הקמת "מוסדות .
ציבור רשות", הכוללי ם מעונות יום, מקוואות, בתי כנסת, אולמות ומגרשי ספורט, מתנ"סים .
וספריות 11 (להלן- מוסדות ציבור) עבור יחה"ד החדשות וכן לצורך שדרוג התשתיות במרקם .
הישן של היישוב, וזאת מהתקבולים שיתקבלו משיווק הקרקעות לבנייה למגורים בשכונות .
חדשות (להלן - "ישן מול חדש") 12.
כמו כן, בהחלטת ממשלה משנת 201413 נקבעו לגבי הרשויות .
החתומות על הסכמי גג תנאים ייחודיים לקבלת מענק בעד הוצאת היתרי בנייה בשטחן.
מנובמבר 2013 ועד סוף שנת2020 נחתמו הסכמי גג עם32 רשויות מקומיות- 20 מהן חתמו על .
ההסכמים עם רמ"י, ו-12 עם משרד הבינוי, ועל כולם חתום גם החשב הכללי במשרד האוצר .
(להלן - החשכ"ל), כמורשה חתימה של המדינה.
בכל הסכם גג נקבעו בין היתר התוכניות .
שלגביהן הוא יחול (לבניית יח"ד או לבניית שטחי מסחר ותעסוקה), תשתיות-העל והתשתיות .
הצמודות14 , מוסדות החינוך 15 ומוסדות הציבור הנדרשים לרשות המקומית בראייה כוללת .
בעקבות הבנייה המתוכננת במסגרת יישום ההסכם ואומדן העלויות הצפויות להקמת תשתיות- .
7 לפי חוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965 .
להחלטת הממשלה על הסכמי הגג .
9 מועצת מקרקעי ישראל הוקמה על פי חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך-1960 .
המועצה היא הקובעת את המדיניות .
הקרקעית שלפיה ינוהלו מקרקעי ישראל.
היא מפקחת על פעולתה של רמ"י וקובעת אם לאשר את תקציבה.
לקובץ החלטות מועצת מקרקעי ישראל .
11 החלטת הממשלה768 ( 9.
13 החלטת הממשלה1533 ( 3.
14 ), אשר תוקנה לאחר כחצי שנה בהחלטה2039 ( 1.
כמו כן, תוקף המנגנון .
שנקבע בהחלטה 1533 הוארך בהחלטת ממשלה 2143 ( 8.
14 תשתיות-על - תשתיות המשרתות את כלל תחום התוכנית או את התוכניות שעליהן חל ההסכם, ולא מתחם מסוים .
בלבד בתחום התוכנית או התוכניות האמורות, לרבות דרכים ראשיות, מחלפים, מערכות מים וניקוז, מערכות ביוב .
אזוריות, תיעול ותחנות שאיבה; תשתיות צמודות - תשתיות הנמצאות בשטח התוכנית או התוכניות שעליהן חל .
ההסכם, ומשרתות את אותן תוכניות בלבד, לרבות מגרשים ציבוריים בתחום התוכנית, סלילת כבישים, מדרכות .
ושבילים, התקנה וחיבור של קווי ביוב למערכת האזורית, ניקוז ותיעול מים, קווי תאורה ופיתוח סביבתי משלים.
15 מוסדות החינוך כוללים את כל מוסדות החינוך מכל סוג ולכל אוכלוסיית יעד, אשר הקמתם מחויבת על פי פרוגרמות .
ותקנים של משרד החינוך.
ה | היבטיםבהסכמי הגג שנחתמו עם רשויות מקומיות | מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד התשפ" |ב-2021 העל.
ככלל, בהסכמים התחייבו הרשויות המקומיות לתכנן ולבצע את עבודות הפיתוח ולהקים .
את מוסדות הציבור והחינוך המפורטים בהסכם 16 , וכן נקבע בהם סכום העמלה שתקבל הרשות .
תמורת התכנון והביצוע של עבודות הפיתוח.
להלן בלוח 1 :יוצגו נתונים לגבי הסכמי הגג שנחתמו עם כמה מהרשויות המקומיות .
לוח 1: נתונים עיקריים לגבי הסכמי הגג שנחתמו עם כמה רשויות מקומיות .
הרשות המקומית הרצלייה .
מספר יח"ד בהסכם 7,443 12,699 12,288 13,103 7,253 13,636 .
השיווק 17 15% 26% 16% 74% 13% 48% .
במ"ר 277,492 331,450 1,778,707 86,000 14,000 13,696 .
לתעסוקה 18 54% 4% 5% 25% 29% 0% .
16 למעט הסכמי גג שבמסגרתם נקבע שמשרד הבינוי אחראי לביצוע עבודות הפיתוח במקום הרשות המקומית.
זה הוחל באלעד, בבית שמש, בדימונה, במגדל העמק, בנהרייה, בעכו, ובחלק מהמתחמים שבראש העין.
17 לפי הנתונים העדכניים ליוני 2020 לגבי הרשויות המקומיות שחתמו על הסכם עם משרד הבינוי, ולפי הנתונים .
העדכניים לדצמבר 2020 ,לגבי הרשויות שחתמו על הסכם גג עם רמ"י.
כמפורט להלן, לגבי כל אחד מההסכמים .
חושב קצב השיווק לפי 2,000 .
יח"ד לשנה, החל ממועד החתימה ועד המועד העדכני של הנתונים כאמור .
18 לפי הנתונים העדכניים ליוני2020 .
היבטים בהסכמי הגג שנחתמו עם רשויות מקומיות .
(במיליוני ש"ח) 1,078 1,905 1,843 1,965 1,155 3,198 .
על פי נתוני רמ"י ומשרד הבינוי בעיבוד משרד מבקר המדינה .
כאמור, הממשלה עדכנה מפעם לפעם את ההחלטה על הסכמי הגג.
עדכנה הממשלה את היעד למספר יח"ד שייכללו בתוכניות הכלולות בהסכמי הגג.
האחרון מינואר 2020 הוא הסתכם ב- 475,000 יח"דשייכללו בהסכמים שייחתמו עד סוף שנת .
להלן במפה1 יוצגו היישובים שלגביהם נחתם הסכם גג ומס' יח"ד שבתוכניות בכל .
19 החלטת ממשלה1535 ( 3.
14 ), והחלטת ממשלה4846 ( 30.
ה | היבטיםבהסכמי הגג שנחתמו עם רשויות מקומיות | מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד התשפ" |ב-2021 מפה1: יישובים שלגביהם נחתם הסכם גג ומס' יח"ד שבתוכניות .
על פי נתוני רמ "י ומשרד הבינוי בעיבוד משרד מבקר המדינה.
20 מטעמי קיצור, להלן בדוח זה "יהוד-מונוסון" תיקרא "יהוד" ו"מודיעין מכבים רעות" תיקרא "מודיעין".
היבטים בהסכמי הגג שנחתמו עם רשויות מקומיות מהמפה עולה כי המספר הגדול ביותר של יח"ד נכלל בהסכמים עם הרשויות המקומיות במחוז .
דרום, והקטן ביותר במחוז תל אביב - כעשירית ממחוז דרום.
הסכמי הגג מעמידים את התשתית המשפטית והביצועית העיקרית לפיתוח ולבנייה בהיקפים .
נרחבים בישראל בשנים האחרונות, והם הגורם העיקרי לכך שרשויות מקומיות רבות - 32 , צפויות .
לצמוח בשנים הקרובות בהיקפים משמעותיים 21 .
להלן בתרשים1 יפורט שיעור התוספת הצפויה .
של יח"ד ב-20 מ-32 ,הרשויות המקומיות שחתמו על הסכם גג לפי התוכניות שנכללו בהסכם .
לעומת מספר יח"ד בהן בשנה שבה נחתם ההסכם: .
21 ,משרד הפניםהסכמי גג ברשויות מקומיות כהזדמנות לצמיחה (2018 '), עמ19 .
ה | היבטיםבהסכמי הגג שנחתמו עם רשויות מקומיות | מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד התשפ" |ב-2021 תרשים1: שיעור התוספת הצפויה של יח"ד ב-20 מ-32 רשויות המקומיות .
שחתמו על הסכם גג לפי התוכניות שנכללו בהסכם, לעומת מספר יח"ד בהן .
בשנה שבה נחתם ההסכם .
על פי נתוני בנק ישראל והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
כפי שעולה מהתרשים, השיעור של הגידול במספר יחה"ד בעקבות יישום הסכמי הגג .
בישובים שפורטו נע בין כ -7% (בירושלים) ל - 218% (בבאר יעקב).
לפחות צפויה הכפלה ויותר מכך של מספר יחה"ד בהם בעקבות יישום ההסכמים.
היבטים בהסכמי הגג שנחתמו עם רשויות מקומיות לפי נתונים עדכניים לסוף שנת 2020 , בתוכניות שבהסכמי הגג נכללו כ- 441,000 יח"ד, כ-93% .
יודגש כי תוכניות אלה כוללות תוכניות בשלבי תכנון, באופן שלאחר .
אישורן הסטטוטורי, מספר יחה"ד הכלול בהן עשוי להיות שונה מהמספר שנקבע בהסכם הגג.
זאת ועוד, גורמי המקצוע החליטו שלא לקדם כלל את אישורן של כמה תוכניות (ראו להלן בפרק .
"קצב שיווק הקרקעות למגורים").
אומדני עלויות הסכמי הגג: המקורות התקציביים ליישום ההסכמים כוללים תקציבים .
שהרשות המקומית זכאית להם מכוח הסכם הגג - תקציבים למימון הוצאות הפיתוח ותוספת .
תקציב ל"ישן מול חדש" ולבניית מוסדות ציבור 22 , וזאת בהתאם להחלטות מועצת מקרקעי .
ישראל בעניין, שבהן נקבעו התנאים לקבלת התקציבים 23 .
כמו כן מקבלת הרשות המקומית .
תקציבים ממקורות חיצוניים להסכם הגג - למשל, משרד החינוך מתקצב בניית כיתות לימוד, .
ומשרדי ממשלה נוספים משתתפים בתקצוב בנייתם של מוסדות ציבור.
והתעשייה מקצה, ככלל, תקציב להקמת מעונות יום לילדים עד גיל שלוש.
מתקציב המדינה תקציב ייעודי לבניית תשתיות-על בתחום התחבורה, הדרושות בין היתר ליישום .
בשנת2015 הקימה הממשלה במשרד האוצר את הוועדה לתכנון ופיתוח (להלן - הוות"פ)25 .
שבראשה ראש מטה הדיור הלאומי26 (להלן- מטה הדיור) וחבריה הם נציגי משרד האוצר, רמ"י .
הוות"פ הוקמה בין היתר כדי לתאם את פעילות כלל הגורמים המפתחים .
בממשלה, ובין סמכויותיה - להורות לכל אחד מהגופים המפתחים והמתכננים עם אילו רשויות .
מקומיות ובאילו מתחמים לערוך הסכמי פיתוח, לרבות הסכמי גג, ולאשר את עלויות הפיתוח .
עבור כלל גופי הממשלה העוסקים בפיתוח, ובכלל זה את עלויות הפיתוח במסגרת הסכמי הגג.
כך, הוות"פ מאשרת את עלות הפיתוח הצפויה בכל אחד מהסכמי הגג בהתבסס על אומדני .
עלות הפיתוח שמעבירים לאישורה רמ"י או משרד הבינוי, לפי העניין (להלן - עלות הפיתוח .
22 ככלל, במסגרת שיווק הקרקע ליזמים, התשלום שהמדינה מקבלת מהיזם בעד הקרקע כולל רכיב לכיסויעלויות .
הפיתוח ורכיב עבור שווי הקרקע.
לקובץ ההחלטות של מועצת מקרקעי ישראל .
24 בשנת2016 גיבש אגף תקציבים במשרד האוצר תוכנית חמש- שנתית להקמת תשתיות התחבורה הדרושות להקמת .
מתחמי דיור חדשים, ולמימושה הקצה משרד האוצר תקציב של 5 מיליארד ש"ח, וזאת בהתאם לסיכום תקציבי לשנים .
2017 ו-2018 בינו למשרד התחבורה.
ההסדר התקציבי שקדם לו היה "נתיב לדירה" משנת2014 , שבמסגרתו הוקצה .
תקציב של כ -4 מיליארד ש"ח מתקציב רמ"י, משרד הבינוי ומשרד התחבורה לצורך הקמת תשתיות תחבורה בשנים .
2014 - 2020 , בכלל זה תשתיות תחבורה הכלולות בהסכמי הגג שנחתמו ביבנה, באשקלון ובהרצלייה.
25 החלטת הממשלה125 ( 25.
26 מטה הדיור הלאומי הוקם במסגרת החלטת הממשלה16 ( 19.
15 ) כגוף במשרד האוצר, כדי להבטיח את "יישום .
מדיניות הממשלה בתחום הדיור".
בהחלטת הממשלה 35 ( 31.
20 ) נקבע כי תחומי הפעילות של מטה הדיור שהוקם .
במשרד האוצר יועברו למשרד הבינוי (למעט כמה נושאים שבסמכות שר הפנים).
27 מנהל רמ"י או מי מטעמו, מנכ"ל משרד הבינוי או מי מטעמו, מנהלת מינהל התכנון או מי מטעמה (בהחלטת הממשלה .
15 הוחלט על העברת מינהל התכנון למשרד האוצר), נציג א] .
גף תקציבים ונציג החשכ"ל במשרד האוצר .
28 עלות הפיתוח הצפויה אינה כוללת עלויות שמממנים משרדי ממשלה אחרים, כמו המימון שמקצה משרד החינוך .
ה | היבטיםבהסכמי הגג שנחתמו עם רשויות מקומיות | מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד התשפ" |ב-2021 לפי נתונים של רמ"י ומשרד הבינוי מיוני2020 , עלות הפיתוח הצפויה מסתכמת בכ-95 מיליארד .
ש"ח, בכלל זה עלויות פיתוח תשתיות -העל והתשתיות הצמודות הצפויות הן כ -67 מיליארד .
ש"ח 29 , והיתר - כ-28 מיליארד ש"ח- הן בעד הקמת מוסדות ציבור ו"ישן מול חדש".
בתרשים 2 יוצגו עלות הפיתוח הצפויה של תשתיות-העל והתשתיות הצמודות בכל אחד מהסכמי .
הגג 30 :)(במיליוני ש"ח .
29 לא כולל עלות התשתיות במסגרת הסכם הגג עם קריית אתא שנחתם בפברואר2020 , שכן לא התקבלו נתונים .
30 פרט להסכם עם קריית אתא שנחתם בפברואר2020 , שכן לא התקבלו נתונים מלאים לגביו.
היבטים בהסכמי הגג שנחתמו עם רשויות מקומיות תרשים 2: עלות הפיתוח הצפויה של תשתיות- העל והתשתיות הצמודות .
בהסכמי הגג (במיליוני ש"ח) .
על פי נתוני רמ"י ומשרד הבינוי בעיבוד משרד מבקר המדינה (יוני 2020 .
ה | היבטיםבהסכמי הגג שנחתמו עם רשויות מקומיות | מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד התשפ" |ב-2021 מהתרשים עולה כי עלות הפיתוח הצפויה של תשתיות - העל והתשתיות הצמודות .
בהסכמים היא בין כ-783 מיליון ש"ח באור יהודה לכ-5 .
יצוין כי ההבדלים בין ההסכמים בעלויות הפיתוח הצפויות יכולים לנבוע בין היתר מהבדלים .
בהיקף הבינוי של יחה"ד ושטחי המסחר והתעסוקה, בהיקף התשתיות הנדרש למימוש התוכניות .
שבהסכם ובמאפייני הקרקע והטופוגרפיה.
למשל, אם בגלל מצב התשתיות ביישוב נ דרש .
להקים מחלף או מתקן לטיהור שפכים כתנאי לאכלוס שכונה חדשה, הרי שעלות הפיתוח .
הצפויה תהיה גבוהה מזו של שכונה דומה שהתשתיות בה מתאימות לצורכי התושבים.
מהשוואה של היחס שבין עלויות הפיתוח הצפויות של התשתיות למספר יחה"ד הכלולות בכל .
הסכם, עולה כי ההסכמים נבדלים ביניהם בעניין זה31 .
בתרשים3 להלן תפורט עלות הפיתוח .
הצפויה של תשתיות -העל ושל התשתיות הצמודות בגין כל יח"ד שבתוכניות 32 שבכל אחד .
מההסכמים 33 :)(באלפי ש"ח .
31 לעניין ייחוס עלויות הפיתוח ליח"ד, מספר יחה"ד כולל נתון "שווה ערך" של שטחי מסחר, מלונאות, דיור מוגן .
ותעסוקה הכלולים בהסכם.
מאחר שחלק מעלויות הפיתוח משמשות לבניית תשתיות המשרת ות גם את אותם .
שטחים, הם מומרים ל"יח"ד" לצורך חישוב עלות הפיתוח הרלוונטית לקרקעות אלה מתוך סך עלויות הפיתוח.
32 כולל "שווה ערך" ליח"ד ולפני אישור הקלות (הגדלת מספר יח"ד מעבר לקבוע בתוכנית) בוועדות התכנון, לפי חוק .
התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965.
33 למעט הסכם-הג ג עם קריית אתא שנחתם בפברואר 2020.
היבטים בהסכמי הגג שנחתמו עם רשויות מקומיות תרשים 3: עלות הפיתוח הצפויה של תשתיות- העל והתשתיות הצמודות בגין .
כל יח"ד בתוכניות שבכל אחד מההסכמים (באלפי ש"ח) 34 .
על פי נתונים שהתקבלו מרמ"י ומשרד הבינוי מיוני2020 בעיבוד משרד מבקר המדינה.
34 לפי משרד הבינוי, לגבי בית שמש עלות תשתיות-העל אינה מופרדת מעלויות הפיתוח, ולכן בנתון לגבי בית שמש .
אין הפרדה בין עלות התשתיות הצמודות לעלויות תשתיות-העל.
ה | היבטיםבהסכמי הגג שנחתמו עם רשויות מקומיות | מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד התשפ" |ב-2021 מהתרשים עולה כי עלות הפיתוח הצפויה של תשתיות-העל והתשתיות הצמודות בגין כל .
יח"ד היא בין כ - 48,000 ש"ח (באלעד) לכ - 215,000 ש"ח (בבית שמש), ובממוצע .
כמו כן, קיימים הבדלים בעלויות הפיתוח הצפויות של התשתיות בגין כל יח"ד לפי ההסכמים .
בחתך השיוך הגיאוגרפי של היישוב.
בתרשים 4 להלן מוצגות עלויות הפיתוח הצפויות של .
התשתיות (באלפי ש"ח) בגין כל יח"ד הכלולה בהסכמים, לפי המחוזות הגיאוגרפיים שבהן .
תרשים4: עלות הפיתוח הצפויה של התשתיות (באלפי ש"ח) בגין כל יח"ד .
לפי ההסכם, לפי מחוזות .
על פי נתונים שהתקבלו מרמ"י ומשרד הבינוי מיוני 2020 , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי עלות הפיתוח הממוצעת הנמוכה ביותר של תשתיות-העל והתשתיות .
הצמודות ליח"ד היא ביישובים שבמחוז מרכז (כ - 88,000 ש"ח), והגבוהה ביותר- ביישובים .
שבמחוז חיפה (כ- 150,000 )ש"ח- פי 1.
מהעלות ביישובים שבמחוז מרכז .
החלוקה היא לפי השתייכות היישובים למחוזות משרד הפנים .
היבטים בהסכמי הגג שנחתמו עם רשויות מקומיות תרשים 5: עלות הפיתוח הממוצעת הצפויה של התשתיות ליח"ד, לפי המדד .
החברתי-כלכלי 36 של האוכלוסייה ברשות המקומית37 )(באלפי ש"ח .
מהתרשים עולה כי עלות הפיתוח הצפויה של כל יח"ד גבוהה ביישובים שבהם הדירוג .
החברתי-כלכלי של האוכלוסייה נמוך יחסית לעלות הצפויה ביישובים שבהם הדירוג .
סך התשלומים בפועל: לפי נתונים של רמ"י ומשרד הבינוי מיוני 2020 , רמ"י ומשרד הבינוי .
שילמו לשם יישום הסכמי הגג כ - 11.
85 מיליארד ש"ח (כ - 12.
5% ) מעלויות הפיתוח הצפויות .
המסתכמות בכ-95 מיליארד ש"ח, ובממוצע כ-370 .
מיליון ש"ח בעד כל הסכם .
בתמונות שלהלן יוצגו פרויקטים שנכללו במסגרת הסכמי הגג: .
36 המדד החברתי -כלכלי שמפרסמת הלמ"ס מדרג את היישובים השונים בהתאם לרמה החברתית -כלכלית של .
בין הנתונים שלפיהם נמדדת רמת החיים: ההכנסות של משקי הבית ממגוון מקורות, ההוצאות של .
משקי הבית על מוצרים ושירותים, הבעלות של משקי הבית על מוצרים בני -קיימה וכן נתונים על דיור.
37 המדד החברתי-כלכלי של כל רשות החתומה על הסכם גג נקבע על פי פרסום הלמ"ס בשנים 2015 או2017 (הקרוב .
ה | היבטיםבהסכמי הגג שנחתמו עם רשויות מקומיות | מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד התשפ" |ב-2021 תמונה1: מתחם מגורים שהוקם במסגרת הסכם הגג בקריית ביאליק .
צולם על ידי צוות הביקורת במאי 2021 .
היבטים בהסכמי הגג שנחתמו עם רשויות מקומיות תמונה 2: מתחם בפיתוח ובהקמה במסגרת הסכם הגג בבאר יעקב .
תמונה3: מתחם בפיתוח ובהקמה במסגרת הסכם הגג בבאר יעקב .
ה | היבטיםבהסכמי הגג שנחתמו עם רשויות מקומיות | מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד התשפ" |ב-2021 פעולות הביקורת .
בחודשים מרץ 2020 - ינואר2021 בדק מבקר המדינה כמה היבטים בהסכמי הגג שנחתמו עם .
רשויות מקומיות בשנים 2013 - 2020 .
בין היתר נבדקו שיעור העמידה בקצב שיווק הקרקעות .
למגורים, ההשפעות של הסכמי הגג על מצבן הפיננסי של הרשויות המקומיות, מידת ההלימה .
בין הסכמי הגג לעקרונות התוכנית האסטרטגית לדיור, היתרי בנייה שהונפקו במסגרת הסכמי .
הגג, ומנגנונים להפחתת עלויות הפיתוח.
הביקורת נעשתה ברמ"י ובמשרד הבינוי.
השלמה נעשו במשרד האוצר, במשרד הפנים, ברשות הממשלתית להתחדשות עירונית (להלן .
- הרשות להתחדשות עירונית) ובכמה רשויות מקומיות 38 .
מידת ההלימה בין הסכמי הגג לעקרונות .
התוכנית האסטרטגית לדיור .
בשנת 2015 הוקם צוות "אסטרטגיה דיור" בראשות מינהל התכנון, ובהשתתפות המועצה .
הלאומית לכלכלה ומשרד הבינוי (להלן - הצוות) כדי לקדם מענה איכותי לצורכי הדיור .
העתידיים של אוכלוסיית ישראל בעשורים הבאים ועל מנת שימליץ על הצעדים שיש לנקוט .
בטווח הבינוני והארוך כדי שייווצר שוק דיור מתפקד, המציע מוצר איכותי במחיר סביר, אשר .
נתמך על ידי כלל התשתיות הנדרשות.
זאת על מנת למנוע מחסור תכנוני בעתיד, לשפר את .
יכולת התגובה של השוק והממשלה לאירועים לא צפויים וליצור סנכרון בין הקמת התשתיות .
להקמת מבני המגורים39 .
בהחלטת הממשלה ממרץ 201740 בנושא "תוכנית אסטרטגית לדיור" (להלן - ההחלטה על .
התוכנית האסטרטגית) אומצה תחזית צורכי הדיור של הצוות אשר הוצגה לקבינט הדיור .
בפברואר 2017 , ולפיה בשנים2017 - 2040 נדרשת בנייתן של כ-1.
5 מיליון יח"ד כדי לספק את .
צורכי הדיור של האוכלוסייה בישראל.
בהחלטה נקבעו יעדים בנושא מספר יחה"ד שתאשר .
מערכת התכנון, באופן שבשנים 2017 - 2040 יתוכננו2.
6 מיליון יח"ד, בחלוקה לפי תקופות, אזור .
גיאוגרפי, מגזר (יהודי או ערבי) ואופי הבנייה (התחדשות עירונית או בנייה חדשה) 41 .
פרסם הצוות שהקימה הממשלה דוח בנושא "תוכנית אסטרטגית לדיור 2017 - 2040 " (להלן- .
התוכנית האסטרטגית לדיור).
בהחלטה על התוכנית האסטרטגית נקבע גם כי על מנת להבטיח את קידום ההתיישבות ופיתוח .
הפריפריה מחד גיסא, ונוכח העובדה כי הקרקעות צפויות לאזול באזור המרכז והרצון למקסום .
38 באר יעקב, הרצלייה, יבנה, נתניה, נתיבות, קריית ביאליק, ראשהעין ורמלה.
39 מתוך המועצה הלאומית לכלכלה, "התוכנית האסטרטגית לדיור לשנים2017 - 2040 " (מאי2017 '), עמ7 .
החלטת ממשלה 5208 ( 4.
12 ) והחלטת ממשלה149 ( 25.
40 החלטת הממשלה2457 ( 2.
41 יעדים אלו נקבעו בהתאם לצורכי הדיור העתידיים החזויים, ל פחת במערכת התכנון ולמשך שרשרת הייצור, .
ובהתחשב במחסור הנוכחי ובצורך במלאי תכנוני-אסטרטגי.
היבטים בהסכמי הגג שנחתמו עם רשויות מקומיות היתרונות הגלומים בציפוף אזור זה מאידך גיסא, תפרוסת יח"ד בין המחוזות השונים במדינה .
תותאם בין היתר לעקרונות אלה: .
"הכוונת יחה"ד החדשות בדגש על ארבע המטרופולינים42 (תל אביב, חיפה, ירושלים ובאר .
האצה ניכרת של קצב ההתחדשות העירונית .
הסטת חלק מהביקושים החזויים ממחוז המרכז לנפות אשקלון, חיפהובאר שבע 43 .
משרד מבקר המדינה בדק את מידת ההלימה בין העקרונות לעיל שנקבעו בהחלטה על התוכנית .
האסטרטגית לבין מימושם במסגרת הסכמי הגג - אחד הכלים המשמעותיים של הממשלה .
לקידום הבנייה של יח"ד.
כאמור, נכון לסוף 2020 , נחתמו הסכמי גג הכוללים תוכניות להקמת .
כ- 441,000 יח"ד, כאשר נדרשת בנייה של כ-1.
5 מיליון יח"ד עד שנת2040 :.
הכוונת יחה"ד החדשות בדגש על ארבע המטרופולינים: בתרשים 6 להלן מוצגת .
התפלגות מספר יחה"ד ( 240,407 יח"ד) הכלולות בתוכניות שבהסכמי הגג שנחתמו בשנים2017 .
- 2020 , לאחר מועד קבלת ההחלטה על התוכנית האסטרטגית, ושיעורן מכלל יחה"ד הכלולות .
בתוכניות שבהסכמים כאמור, בהתאם להשתייכותן למטרופולינים כאמור לעיל: .
42 לפי הלמ"ס בישראל יש ארבעמטרופולינים : תל אביב, ירושלים, חיפה ובאר שבע.
לפי הלמ"ס, המטרופולין היא .
אזור עירוני הכולל כמה ערים ויישובים והיא בגדר ישות עירונית אחת מהבחינה התפקודית.
לתכנון עירוני ולקידום הפיתוח הכלכלי המקומי.
בין היישובים במטרופולין מתקיימים קשרי גומלין רבים.
מטרופולין יכולה לכלול כמה נפות - ראו להלן.
43 לפי החלטת ממשלה, המדינה מחולקת בחלוקה מינהלית לשישהמחוזות : מחוז ירושלים, מחוז הצפון, מחוז חיפה, .
מחוז המרכז, מחוז תל אביב ומחוז הדרום.
ששת המחוזות מחולקים ל-15 .
ה | היבטיםבהסכמי הגג שנחתמו עם רשויות מקומיות | מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד התשפ" |ב-2021 תרשים6: מספר יחה"ד שבתוכניות שבהסכמי גג שנחתמו החל ממרץ 2017 , .
ושיעורן מכלל יחה"ד שבתוכניות שבהסכמים כאמור, בשיוך לפי .
על פי נ תוני רמ"י, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי כ - 187,000 (כ-77% ) מיחה"ד הכלולות בתוכניות שבהסכמי הגג .
שנחתמו לאחר שהתקבלה ההחלטה על התוכנית האסטרטגית נכללים ביישובים .
המשתייכים למטרופולינים חיפה, תל אביב וירושלים, בהתאם להחלטה כאמור.
למטרופולין באר שבע, יצוין כי הסכם הגג עם באר שבע נחתם לפני שהתקבלה החלטת .
:הסטת חלק מהביקושים החזויים ממחוז המרכז לנפות אשקלון, חיפה ובאר שבע .
בתרשים 7 ( להלן מוצג מספר יחה"ד 240,407 יח"ד) הכלולות בתוכניות שבהסכמי הגג שנחתמו .
בשנים 2017 - 2020 , לאחר קבלת ההחלטה על התוכנית האסטרטגית, ושיעורןמכלל יחה"ד .
הכלולות בתוכניות שבהסכמים בהתאם להשתייכותן למחוז מרכז ולנפות, כאמור לעיל, ולשאר .
44 ,השיוך המטרופוליני של היישובים מתבסס על נתוני אתר המפות של הלמ"ספרופיל יישובים בישראל לשנת .