HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נושאים כלליים - מערכתיים .
היעדר כללים אחידים ועדכניים בדבר העסקתם של מנהלי בתי החולים בעבודות מחוץ לתפקיד .
על פי התקשי"ר15 , עבודה פרטית היא "כל עבודה המכניסה שכר או עיסוק בעסק שמטרתו היא קבלת הכנסה או רווחים וזאת מחוץ למסגרת עבודתו של העובד בשירות, לרבות, כל עבודה או עיסוק כאמור, בין אם הם נעשים דרך קבע, בין אם הם נעשים באופן זמני ובין אם נעשים באופן חד -פעמי; למעט רכישת מניות בחברה או חלק בשותפות, בתנאי שהעובד אינו פעיל באיזה צורה שהיא בניהול החברה או השותפות".
כמו כן, על פי התקשי"ר, "פרקטיקה פרטית" היא "מתן טיפול ו/או שירות רפואי, תמורת תשלום, לרבות יעוץ רפואי, במסגרת קליניקה פרטית, שנמצאה בבעלותו של הרופא .
לרבות מתן שירותים או העסקה בדרך אחרת כרופא עצמאי, באחת מקופות החולים".
התקשי"ר מגדיר תנאים ומטיל סייגים בנושא עבודה פרטית של עובדי מדינה, ובהם: אין עובד רשאי לעסוק בכל עבודה פרטית מחוץ לתפקידו אלא אם כן קיבל היתר לכך; לא יינתן היתר לעבודה פרטית לכמה שעות בשבוע אם מספרן בתוספת השעות הנוספות שאושרו לעובד במשרד עולה על 25% ממכסת שעות העבודה הנהוגות במקום עבודתו הקבוע של העובד; וכן, אם העובד "עשוי להשתכר מע[ ) למעלה מהגבוה מבין שני אלה: (א ]בודתו הפרטית 50% ממשכורתו החודשית הכוללת במקום עבודתו; (ב) מחצית מהשכר הממוצע במשק".
התקשי"ר אינו מטיל מגבלות על היקף שעות העבודה וההשתכרות מפרקטיקה פרטית.
על פי הוראות התקשי"ר, לא יינתן היתר לעסוק בעבודה פרטית ובפרקטיקה פרט ית "במסגרת שעות העבודה הנהוגות במקום עבודתו של העובד"16.
הדוח הקודם העלה כי בשנים 2004 -2008 רוב מנהלי בתי החולים הממשלתיים והעירוניים-ממשלתיים לא עסקו כלל בעבודות פרטיות או עסקו בהן בהיקף מוגבל, בעיקר בתחום ההוראה - היינו מתן הרצאות בבתי ספר לרפואה.
לעומת זאת נמצא כי פרופ' רוטשטיין ופרופ' ברבש עסקו בעבודות רבות שלא במסגרת תפקידם, רובן - במגזר הפרטי -עסקי; בכלל זה העלה הדוח הקודם כי פרופ' זאב רוטשטיין חרג חריגה ניכרת מהוראות התקשי"ר בנוגע להיקף שעות העבודה וההשתכרות מעבודות אלו, וכי פרופ' גבי ברבש מסר מידע חלקי בלבד על מהות העבודה הפרטית, על היקף שעות העבודה מחוץ לתפקיד ועל ההשתכרות ממנה, וכן כי הוא הגיש בקשות לקבלת היתרים לעבודה פרטית, בעיקר בנוגע לכהונתו כחבר בדירקטוריונים של חברות פרטיות, לאחר שכבר החל את עבודתו בחברות אלה.
נוכח ממצאי הביקורת דלעיל ציין משרד מבקר המדינה בדוח הקודם כי לדעתו על משרד הבריאות והנציבות לבצע עבודת מטה שבמסגרתה ייבחן מכלול של סוגיות בנוגע לעבודה פרטית ולפרקטיקה פרטית של מנהלי בתי חולים; עוד ציין משרד מבקר המדינה שראוי לתת את הדעת על גיבוש כללים אחידים שיחולו על מנהלי בתי חולים מ משלתיים ועירוניים -ממשלתיים ועל מנהלי בתי חולים של קופות .
בתקשי"ר 16 פסקאות 42.
415 (עבודה פרטית) ו- 42.
(פרקטיקה פרטית) בתקשי"ר 454 דוח שנתי62 .
החולים17 , וכן על ההשפעות הציבוריות של ריבוי היתרי העבודה הפרטית שקיבלו מנהלי בתי החולים ואת השפעתם על תדמית השירות הציבורי.
במסגרת הערות ראש הממשל ה ממרץ 2009 דיווח משרד הבריאות כי "במסגרת עבודת המטה אותה מובילה נציבות שירות המדינה, תועלה סוגיית עבודתם הפרטית של מנהלי בתי החולים, ובסיומה יקבעו כללים אחידים לכלל בתי החולים.
גם הנציבות דיווחה כי היא "מאמצת את עמדת הביקורת בנושא השלמת עבודת המטה של משרד הבריאות ונציבות שירות המדינה, בנושא עבודה פרטית של מנהלי בתי החולים ותפעל בהתאם".
במועד סיום ביקורת המעקב (אוקטובר 2011 ), מעל לשנתיים וחצי לאחר פרסום ממצאי הדוח הקודם, הנציבות ומשרד הבריאות עדיין לא בחנו ולא סיכמו את הנושאים הכלליים-המערכתיים האלה: (א) הנציבות ומשרד הבריאות לא פרסמו כללים אחידים בעניין היקף העבודה הפרטית והפרקטיקה הפרטית המותרת למנהלי בתי החולים הממשלתיים והעירוניים -ממשלתיים.
הנציבות ומשרד הבריאות אף לא גיבשו את עמדתם לנוכח המלצות מבקר המדינה בשאלה אם לא ראוי להחיל עליהם מגבלות בנו שא העבודה מחוץ לתפקיד, בדומה לאלה שחלות על מנהלים בכירים בקופות החולים.
על פי חוזר של הממונה על השכר והסכמי עבודה מיוני 200718 , מנהלים בכירים בארבע קופות החולים מנועים מלעסוק בכל עבודה אחרת בשכר, והעיקרון שעליו מתבססת דרישה זו הוא שעל מנהלי בתי החולים להשקיע את מרב זמנם בניהול בית החולים במסגרת פעילות רפואית -כלכלית חשובה ביותר, שמושקעים בה מחזורי כספים של מאות מיליוני ש"ח ויותר לשנה, תוך העסקת מאות ואלפי עובדים.
(ב) כמו כן, משרד הבריאות והנציבות לא בחנו אם יש מקום לקבוע כללים מיוחדים לנושא משרה בכירה כגון מ נהל בית חולים ממשלתי, הנבדלים מכללי התקשי"ר החלים על רופא שהוא עובד מדינה, ובכלל זה כללים המנחים אם ראוי שמנהל בית חולים יעסוק בעיסוקים נוספים, בעלי אופי עסקי-מסחרי, אפילו אם אינם מעוררים חשש לניגוד עניינים.
נוסף על כך לא נבחן אילו השפעות ציבוריות עשויות ל היות לעיסוקם של מנהלי בתי חולים בעבודות פרטיות רבות וכיצד הדבר עשוי להשפיע על תדמית השירות הציבורי.
17 בבעלות שירותי בר יאות כללית - 14 בתי חולים, מהם 8 בתי חולים כלליים; מכבי שירותי בריאות מחזיקה בכ-95% ,"מהמניות הרגילות של "אסותא מרכזים רפואיים שבבעלותה בתי חולים פרטיים; בבעלות קופת חולים מאוחדת - בית חולים "משגב לדך".
18 חוזר של הממונה על השכר והסכמי עבודה בנושא "שכרם של עובדים בכירים בקופות החולים וחוזה אישי מיוחד להעסקת עובד בכיר בקופות החולים" מ- 10.
עקב כך גם לא נבחן אם יש מקום להפריד את סדרי העסקתם של מנהלי בתי החולים ממסגרת הסכמי השכר הקיבוצי של הרופאים; ואם יש מקום לכך שלמנהלי בתי החולים יהיו הסכמי שכר אישיים - אשר מחד גיסא יבטיחו כי המנהלים יקבלו שכר כולל והוגן, ומאידך גיסא יעגנו את חובתם לייחד את כל משאבי הזמן שלהם לניהול בית החולים - למעט היקף סביר של שעות עבודה שיוקצו להוראת רפואה וסיעוד במסגרת מוסדות להשכלה גבוהה.
אי-ביצוע החלטת הממשלה וליקוי ים בבקרה של הנהלת הנציבות .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי אי-סיום עבודת המטה דלעיל ואי - פרסום כללים עדכניים הם גם בבחינת אי -ביצוע של החלטת ממשלה מפורשת בנושא "כללים לעבודות נוספות של רופאים ומנהלי בתי חולים בשירות המדינה", כמפורט להלן: 1.
אי-ביצוע החלטת המ משלה: ביולי 2010 התקבלה החלטת ממשלה 2034 :, כדלהלן "1 .
להנחות את נציב שירות המדינה להקים צוות בין משרדי בראשותו לעניין רופאים ומנהלי בתי חולים בשירות המדינה שעובדים מחוץ לשירות המדינה (להלן - עבודות מחוץ לתפקיד של מנהלי בתי חולים), שחבריו יהיו היועץ המשפטי לממשלה, מנכ"ל משרד הבריאות, הממונה על השכר במשרד האוצר והממונה על התקציבים במשרד האוצר או נציגיהם; 2 .
הצוות יקבע כללים לעניין עבודות נוספות, לרבות הוראות לעניין פיקוח ואכיפת הכללים כאמור; 3 .
הצוות יגיש את המלצותיו לממשלה בתוך120 ימים ממועד קבלת החלטה זו".
כלומר, היה על נציב שירות המדינה להקים עד 15.
10 צוות בראשותו שידון בהיבטים השונים של סוגיית העבודות הפרטיות של רופאים ושל מנהלי בתי חולים, לסיים את עבודת הצוות ולהגיש את המלצותיו לממשלה.
אולם במועד סיום הביקורת (אוקטובר 2011 ) עדיין לא הוקם צוות בין-משרדי בראשות הנציב.
הנציב דאז, מר שמואל הולנדר, מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי "החלטת הממשלה ניתנה, ככל הנראה, סמוך לפרישתי מתפקידי.
היא לא הובאה מעולם לידיעתי ומעולם לא ראיתי אותה או שמעתי שניתנה.
על קיומה נמצאתי למד רק מקריאת דו"ח הביקורת ששלחתם אלי.
ממילא לא יכולתי לבצעה או לעדכן את מחליפי על קיומה".
אגף התקציבים השיב כי החלטת הממשלה האמורה התקבלה במסגרת ההחלטות הנלוות לתקציב המדינה לשנים 2011 ו- 2012 , וכי "נציבות שירות המדינה הייתה שותפה מלאה בגיבוש וניסוח החלטת הממשלה ועל כן, לא היה צורך להפיץ לה 456 דוח שנתי62 .
בראשית שנת 2011 פנה אגף התקציבים לממלא מקום נציב שירות המדינה בנושא והנושא נדון בשיחות ובישיבה שהתקיימה בלשכת הנציב ביום 2 [ במרץ 2011 .
לבסוף החליט ממלא מקום הנציב לדחות את מינוי הצוות] עד לאחר מינוי נציב קבוע.
נציין כי לא מצאנו לנכון לחלוק על החלטה זו.
ליקויים בפיקוח ובבקרה של הנהלת הנציבות על ביצוע החלטת הממשלה: יצוין כי עד 31.
10 כיהן כנציב מר שמואל הולנדר (להלן - הנציב דאז); מחליפו בתפקיד, מר משה דיין, החל לכהן בתפקיד הנציב במאי 2011 (להלן- הנציב החדש).
(א) במהלך ביקורת המעקב התברר כי רק בספטמבר 2011 - כארבעה חודשים לאחר כניסתו של הנציב החדש לתפקיד - נודע לו על דבר קיומה של החלטת הממשלה האמורה, וזאת לאחר פגישת עבודה עם נציגי משרד מבקר המדינה שהתקיימה באותו מועד, במסגרת ביקורת המעקב.
(ב) משרד מבקר המדינה מעיר כי העובדה שה נהלת הנציבות לא הביאה לידיעת הנציב החדש את החלטת הממשלה בנושא מלמדת על ליקוי בסדרי הפיקוח והבקרה של הנהלת הנציבות.
בדצמבר 2011 השיבה הנציבות למשרד מבקר המדינה כי ".
בתחילה החליט נציב שירות המדינה לכונן צוות יעודי לנושא ואף בא בדברים עם מנכ"ל משרד הבריאובעקבות פגישה עם נציגי [ ת בקשר לכך ואף סוכם על הרכב.
אלא שאז משרד מבקר המדינה בספטמבר 2011 הסתבר כי קיימת החלטת ממשלה ] והוחלט לפעול על פיה ועל-פי ההרכב המוצע בה".
עוד השיבה הנציבות כי "אשר לכשל הבקרה, בדבר התרעה ועדכון הנציב בכל הקשור למעקב וביצוע החלטות ממשלה, נציב שירות המדינה הנוכחי, עו"ד משה דיין, הנחה את היועץ המשפטי לנש"ם למנות עובד מטעמו שיעקוב ויעדכן את הנציב והיועץ המשפטי לנש"ם בכל הקשור למעקב וביצוע החלטות המתייחסות לנציבות שירות המדינה".
לאחר סיום הביקורת ובעקבותיה הוקם בנובמבר 2011 צוות בראשותושל הנציב לבחינת כללים לעבודות נוספות של רופאים ומנהלי בתי חולים בשירות המדינה (להלן - הצוות או הצוות בראשות הנציב).
על פי מסמכים שהמציאה הנציבות בינואר 2012 למשרד מבקר המדינה, הצוות קיים שתי ישיבות בנושאים האמורים בדצמבר 2011 ובינואר 2012 .
בין הנושאים שנדו נו בישיבות אלה: כמות והיקף העבודות מחוץ לתפקיד (עבודה פרטית, פרקטיקה פרטית, עבודה בתאגיד) שאותן מבצעים רופאים ומנהלי בתי חולים; הגדרת המושג "ייעוץ רפואי" בהתייחס לפרקטיקה פרטית; הוראת רופאים בבתי ספר לרפואה ובבתי ספר לאחיות; וקביעת כללים למניעת ניגוד עניינים.
אי-סדרים לגבי מיפוי עבודות שמחוץ לתפקיד ולגבי הפקת טופס אחוד .
: מיפוי עבודות מחוץ לתפקיד של מנהלי בתי החולים בתשובת הנציבות למשרד מבקר המדינה בנוגע לדוח הקודם נמסר כי היא החליטה לבחון את העקרונות המנחים למתן היתרים לעבודה פרטית או לפרקטיקה פרטית למנהלי בתי החולים הממשלתיים, ולצורך כך ביקשה ממנכ"ל משרד הבריאות למפות "את המצב העובדתי הנהוג והקיים בשטח לגבי כלל המנהלים הכלליים של בתי החולים בארץ".
ואכן, בהערות ראש הממשלה צוין שמשרד הבריאות דיווח כי "מנכ"ל המשרד19 מיפה את המצב הנהוג והקיים בנושא פרקטיקה פ רטית ועבודה פרטית.
המיפוי ועמדות הקופות הועברו לנציב שירות המדינה ביום 1 בפברואר 2009 .
" במהלך ביקורת המעקב דיווח משרד הבריאות כי הוא שלח את המיפוי כאמור, ואילו הנציבות טענה כמה פעמים לפני משרד מבקר המדינה, ובכלל זה במאי 2011 ובספטמבר 2011 , כי "אין בידיה מ יפוי" שעשה מנכ"ל משרד הבריאות.
אולם שלא לפי טענותיה הקודמות, בתגובתה מדצמבר 2011 על ממצאי ביקורת המעקב הודתה הנציבות כי "בפברואר 2009 שלח פרופ' ישראלי את דוח המיפוי לצורך השלמת עבודת המטה כמוסכם לנציב שירות המדינה לשעבר, עו"ד שמואל הולנדר, למר יעקב ברגר, המשנה לנציב ולמר יוסי קינר, סגן נציב שירות המדינה והממונה על מערכת הבריאות בנש"מ.
מסיבות של טעויות אנוש, אף שדוח המיפוי נשלח לנש"ם, הוא לא נדון".
גם אירוע זה, נוסף על האמור לעיל, מלמד על ליקוי בסדרי הפיקוח והבקרה של הנהלת הנציבות.
מהמיפוי עולה כי אין מגבלות לגבי עבודות פרטיות של מנהלים בבתי חולים של קופות החולים ובבתי חולים ציבוריים שאינם ממשלתיים (ובלבד שהדבר עולה בקנה אחד עם העיקרון של היעדר ניגוד עניינים), אולם בשירותי בריאות כללית יש מגבלה על מספר השעות בדומה למגבלה שנקבעה בתקשי"ר בעניין זה 20.
הנציב דאז צ יין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 כי "בעקבות קבלת ממצאי המיפוי מפרופ' ישראלי (בפברואר 2009 ) התחזקה דעתי שאין אפשרות משפטית לקבוע הוראות מחמירות בעניין זה, ובאופן חד צדדי, לגבי מנהלי בתי החולים הממשלתיים".
אי-הפקת טופס דיווח אחוד: הדוח הקודם העל ה גם שאין במשרד הבריאות ובנציבות פירוט מלא בנוגע לעבודות מחוץ לתפקיד של מנהלי בתי החולים ולהיקפן של עבודות אלה.
הביקורת ציינה כי היעדר המידע - יש בו כדי לפגוע בסדרי הפיקוח והבקרה על היקפי שעות העבודה מחוץ לתפקיד ועל ההשתכרות ממנה, וכן היה בו כדי לפגוע בתהל יכי קבלת החלטות בעניין מתן .
19 מדובר במנכ"ל המשרד דאז- פרופ' אבי ישראלי.
20 על פי התקשי"ר, לא יינתן היתר לעבודה פרטית לכמה שעות בשבוע אם מספרן בתוספת השעות הנוספות שאושרו לעובד במשרד עולה על 25% ממכסת שעות העבודה הנהוגות במקום עבודתו הקבוע של העובד.
היתרי עבודה פרטית- זאת משום שהחלטות אלה מתקבלות על בסיס מידע חלקי בלבד.
בהערות ראש הממשלה לדוח הקודם צוין כי לפי דיווח משרד הבריאות "אמור להיכנס לשימוש טופס אחוד המופק על ידי נציבות שירות המדינה, בו יהיו מצוינים כל בקשה לעבודה פרטית וגם שאר העבודות הפרטיות ".
אולם בדיקת משרד מבקר ]משרד הבריאות [ שאושרו על ידי המשרד המדינה העלתה כי במועד סיום ביקורת המעקב - יותר משנתיים לאחר הדיווח דלעיל - עדיין לא הכינו משרד הבריאות והנציבות טופס אחוד של בקשה להיתר עבודה מחוץ לתפקיד ובו פירוט מלא של העבודה שעבורה מתבקש ההיתר, לצד פירוט מלא של שאר העבודות מחוץ לתפקיד שבהן עסק המבקש במועד הגשת הבקשה להיתר.
בתשובתה של הנציבות למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 נמסר כי "במסגרת , הוצע לבנות טופס מקוון, שיעמוד לרשות כל עובד ]הפנימית[ המלצות הביקורת המבקש להגי ש בקשה לעבודה פרטית, באופן שפרטי המבקש ופרטי העבודה הפרטית יוזנו למערכת הממוחשבת.
בטופס המכוון שיהיה מקושר למערכת הממוחשבת יושתלו בקרות לוגיות, בדרך זו יהיה אפשר לערוך פיקוח ובקרה בכל תהליך העבודה מרגע הגשת הבקשה ועד לאישורה".
בתשובה נוספת מפברואר 2012 מסרה הנציבות כי במהלך גיבוש הטופס המקוון התעוררו חילוקי דעות הנוגעים לסוגיית ניגוד העניינים בין הפרקטיקה הפרטית לעבודת הרופא בבית החולים; סוגיה זו תידון ותוכרע במסגרת דיוני הצוות בראשות הנציב.
עקרונות והמלצות בנוגע להסדרת עבודתם של מנהלי בתי חולים .
משרד מבקר המדינה העלה בדוח הקודם סוגיות עקרוניות וכן המלצות בדבר אופן הסדרת עבודתם מחוץ לתפקיד של מנהלי בתי החולים.
במכתבו של משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה ממאי 2011 הוא התייחס לטיפולו בתיקון הליקויים שהועלו בדוח הקודם כלהלן: בנושאים כלליים -מערכתיים "משרד הבריאות טרם השלימו עבודת המטה.
הסוגיה עלתה מספר ]הנציבות[ ונש"מ פעמים והמשרד ממתין לנציב החדש על מנת להעלות את הנושא על סדר היום מחדש".
עוד ציין המשרד כי הוא סבור ש"יש לאפשר לבעלי תפקידים הוראה באוניברסיטאות בהתאם לכללי התקשי"ר.
התקשי"ר מאפשר מתן אפשרות להוראה והכ שרה לאחיות ורופאים בבתי ספר לרפואה וסיעוד גם בזמן שעות עבודה.
הנחיה זו מבוססת על החשיבות הרבה שהמשרד רואה בהעשרה והכשרה של הדורות הבאים בנושאים רפואיים על ידי אלה שנמצאים בחוד החנית של המערכת הרפואית".
משרד מבקר המדינה מעיר כי עמדתו של משרד הבריאות דלעיל- ולפיה יש לאפשר לבעלי תפקידים במערכת הבריאות עבודות הוראה והכשרה בבתי ספר לרפואה וסיעוד, בהיקף סביר ובהתאם להוראות התקשי"ר - היא נכונה וראויה, אך לא זו השאלה שיש לבחון.
כפי שהעלה הדוח הקודם, יש צורך לבחון אם לא ראוי לקבוע שמנהל בית חולים ייחד את מרב זמנו ל ניהול בית החולים ולא יעסוק בעיסוקים נוספים בעלי אופי עסקי-מסחרי, גם אם אלה אינם מעוררים חשש לניגוד עניינים; במועד סיום ביקורת המעקב (אוקטובר 2011 .
) עדיין לא נעשתה בחינה זו משרד מבקר המדינה חוזר ומדגיש את העקרונות וההמלצות שנקבעו בדוח הקודם, שלפיהם יש לשקול ולבחון אם ראוי להפריד את סדרי העסקתם של מנהלי בתי החולים ממסגרת הסכמי השכר הקיבוצי של כלל הרופאים; וכן יש לבחון את האפשרות לקבוע הסכמי שכר אישיים למנהלי בתי החולים, אשר יבטיחו מתן שכר כולל והוגן ובה בעת יעגנו את חובתם של מנהלי בתי החולים לייחד את מרב זמנם לניהול בית החולים (למעט היקף סביר של שעות שיוקצו להוראת רפואה וסיעוד במסגרת מוסדות להשכלה גבוהה).
 סוף דבר- במועד סיום ביקורת המעקב (אוקטובר 2011 ) טרם הושלמה עבודת המטה וטרם נקבעו כללים עדכניים בנושא, אף שממצאי הביקורת בעניין עבודות מחוץ לתפקיד של מנה לי בתי החולים פורסמו יותר משנתיים וחצי לפני כן ואף שהחלטת הממשלה בדבר הקמת צוות בין - משרדי בראשותו של הנציב התקבלה כשנה וחצי לפני כן.
נוכח ממצאי ביקורת המעקב נדרשים הנציבות והנציב, וכן משרד הבריאות, לפעול בהקדם להסדרת הנושא.
עבודות מחוץ לתפקיד של פרופ' רוטשטיין ופרופ' ברבש .
עבודות מחוץ לתפקיד של פרופ' רוטשטיין .
מהדיווחים של פרופ' רוטשטיין למשרד מבקר המדינה עולה כי בעקבות פרסום ממצאי הביקורת הקודמת הוא צמצם את מספר העבודות הפרטיות שבהן עסק ופעל באופן שהכנסותיו לא יחרגו ממסגרת הוראות התקשי"ר, כמפורט להלן: 1.
במועד סיום ביקורת המעקב (אוקטובר 2011 ), עבד פרופ' רוטשטיין בחמש עבודות פרטיות בהיקף כולל של כ-8 שעות עבודה בשבוע ובשכר של כ- 20,000 460 דוח שנתי62 .
בארבע מהן עבד על פי אישור הנציבות, ובאחת - כראש היחידה הרפואית לגמלת ניידות - עבד בהתאם לצו שיפוטי, עד תום הליכי השימוע על ידי מנכ"ל משרד הבריאות, כמפורט בהמשך.
בדוח הקודם צוין כי פרופ' רוטשטיין כיהן בהנהלה של שני תאגידים הפועלים בתחום המרכז הרפואי שיבא, בלי שביקש אישור לכך ממשרד הבריאות.
פרופ' רוטשטיין מסר למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הערות הביקורת הוא התפטר מתפקידיו בחברות האמורות.
עובד שמבקש לעסוק בעבודה פרטית - עליו להגיש בקשה ולרשום בה פרטים לגבי אותה עבודה, ובכלל זה את שם הגורם המעסיק, את מהות העבודה הפרטית, את מספר שעות העבודה הפרטית בשבוע ואת השכר או הרווח (ברוטו) הצפוי ממנה; מכאן שעל העובד להגיש בקשה לקב לת היתר לכל אחת מהעבודות הפרטיות שהוא מעוניין לעבוד בהן.
אף על פי כן, פרופ' רוטשטיין הגיש למשרד הבריאות בספטמבר 2009 טופס בקשה אחד לקבלת היתר למתן ייעוץ רפואי לארבע חברות (חברת החזקות ושלוש חברות בת שלה), בלי להגיש בקשה נפרדת לכל אחת מהעבודות הפרטיות ובלי לפרט את מהות העבודה ואת היקף שעות העבודה וההשתכרות בכל אחת מהן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר פרופ' רוטשטיין כי הוא קיבל עליו "חובת דיווח מוגברת בעת הגשת טופס הבקשה, ופרט את כלל חברות הבת בקבוצה להן ייתכן ויידרש לתת ייעוץ.
תחזית זו הובהרה לגורמים הרלבנט יים טרם אישור העבודה הפרטית".
משרד מבקר המדינה חוזר ומעיר למשרד הבריאות, לנציבות ולפרופ' רוטשטיין כי הגשה ואישור של בקשה אחת לקבלת היתר עבודה פרטית עבור ארבעה מעסיקים נפרדים, בלי שבטופס הבקשה יהיה פירוט של מהות העבודה, של היקף שעות העבודה ושל ההשתכרות בכל אחת מהעבודות פוגמים באפשרות לבחון אם העסקתו של פרופ' רוטשטיין עומדת במגבלות שנקבעו בתקשי"ר ואינם מאפשרים לבחון אם מתעורר מצב של ניגוד עניינים.
הממצאים שהעלה משרד מבקר המדינה בדוח 59 ב לימדו על אי -תקינות בהעסקתו של פרופ' רוטשטיין כראש היחידה הרפואית לגמל ת ניידות על ידי האגודה למען שירותי בריאות הציבור (להלן - האגודה), ובכלל זה - דיווחים לא תקינים בדבר המהות וההיקף של עבודתו בתפקיד ראש היחידה.
בעקבות העלאת הממצאים האמורים פנה משרד הבריאות בנובמבר 2008 למשנה ליועץ המשפטי לממשלה, והלה קבע כי נוכח הוראות תקנו ת יסודות התקציב, הכללים לפעולת תאגיד הבריאות, התשס"ב- 2002 , וגם מטעמי מניעת מצב של ניגוד עניינים, על האגודה להפסיק את העסקתו של פרופ' רוטשטיין בתפקיד זה.
בעקבות חוות דעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה הודיעה הנציבות למשרד הבריאות כי על פרופ' רוטשטיין להפסיק לכהן בתפקיד זה עד 31.
על פי המסמכים שהומצאו למשרד מבקר המדינה, במאי 2010 'הגיש פרופ רוטשטיין לבית דין אזורי לעבודה בתל אביב 21 תביעה נגד משרד הבריאות בגין החלטת המשרד לסיים את העסקתו בתפקיד זה; ההליך המשפטי הסתיים ב - 9.
11 , ועל פי החלטת בית הדין, עד ש מנכ"ל משרד הבריאות יקבל החלטה בעניין העסקתו של פרופ' רוטשטיין בתפקיד האמור ימשיך פרופ' רוטשטיין לכהן בתפקיד זה.
עבודות מחוץ לתפקיד של פרופ' ברבש .
במועד סיום ביקורת המעקב (אוקטובר 2011 ) עסק פרופ' ברבש בשש עבודות מחוץ לתפקיד; ארבע מהן במסגרת עבודה פרטית - כהונה כחבר בדירקטוריונים של שלוש חברות פרטיות הפועלות בתחומים טכנולוגיים -מדעיים -רפואיים, ובכלל זה - פיתוח ציוד רפואי ותרופות (חברה א', חברה ב' וחברה ג'), ועבודת הוראה במוסד חינוכי, שבה הפסיק לעסוק בנובמבר 201122 .
כמו כן, במסגרת פרקטיקה פרטית עסק פרופ' ברבש ב מתן ייעוץ לחברה ד', שהיא חברה פרטית עסקית בתחום ייצור משקאות קלים.
אשר לעבודת ייעוץ לחברה א' - במועד סיום הביקורת (אוקטובר 2011 .
) עדיין נעשתה עבודה זו ללא אישור, כמפורט בהמשך 1.
: הוראות העירייה לעניין עבודות מחוץ לתפקיד פרופ' ברבש מכהן כמנהל המרכז הרפואי תל אביב, שהוא בית חולים עירוני -ממשלתי.
בהיותו עובד עיריית תל אביב עליו לקבל מעיריית תל אביב היתר לעבודה פרטית, בהתאם לפקודת העיריות ולנוהל העירייה בעניין עבודה פרטית מנובמבר 2003 (להלן- נוהל העירייה).
בנוהל זה פורטו תנאים וסייגים לקבלת היתר לעבודה מחוץ לעירייה (להלן - עבודה מחוץ לעירייה או עבודה פרטית)23 , ובכלל זה: "א.
העבודה היא לטובת הכלל; ב.
העבודה איננה קשורה במישרין או בעקיפין לתפקידו של העובד.
העבודה לא תפגע באינטרס של שירות העירייה ובאינטרס של הציבור הרחב.
על פי נוהל העירייה, מועצת העירייה מוסמכת לאשר או לדחות בקשות לקבלת היתר לעבודה פרטית; אין בנוהל מגבלות השתכרות מעבודה פרטית, ועם זאת, סך השעות המותרות לעבודה ביום - הן בעבודה בעירייה והן בעבודה מחוץ לעירייה - לא יעלה על 12 .
שעות, לרבות השעות הנוספות עוד נקבע בנוהל העירייה כי רופא מומחה או מנהל מחלקה במעמד קבוע רשאי לעסוק בפרקטיקה פרטית; בקשה לפרקטיקה פרטית תוגש באמצעות טופס "בקשה לפרקטיקה פרטית"; בחלק ד' של טופס הבקשה יש לרשום את "החלטת המוסמך לאשר את הבקשה", זאת בלי לציין מיהו הגורם המוסמך לאשרה.
על פי נוהל העירייה, ובדומה להוראות התקשי"ר, אין מגבלות על השתכרות או על שעות העבודה במסגרת פרקטיקה פרטית, ויש לנכות 5% ממשכורתו של הרופא, אם הוא מועסק במשרה מלאה.
בתשובתה לדוח הקודם מפברואר 2009 הודיעה העירייה כי אימצה את הוראות התקשי"ר והיא מחילה אותן על אלה מבין עובדיה שלא חלים עליהם הסדרי .
21 ס"ע 51598 -05-10 רוטשטיין נ' מדינת ישראל.
22 על פי דיווחו של פרופ' ברבש למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011.
המונח "עבודה מחוץ לעירייה" מקביל למונח "עבודה פרטית" בתקשי"ר 462 דוח שנתי62 .
בה בעת ציינה העירייה בנוגע למתן היתר לעבודה פרטית לעובדיה כי היא אינה פועלת על פי הוראות התקשי"ר, ובעניין זה חלות על עובדיה הוראות נוהל העירייה.
סדרי אישור הבקשות לעבודות מחוץ לתפקיד של רופאי המרכז הרפואי: בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 ציינה עיריית תל אביב כי "הגם שרופאי המרכז הרפואי הינם עובדי העירייה ולא עובדי מדינה, ומתוך שהמרכז הרפואי מתוקצב בתקציב המדינה, ביקש מנהל את אישורה של נציבות שירות המדינה להליך ]פרופ' ברבש [ המרכז הרפואי אישורן של בקשות לעבודת חוץ של רופאי המרכז הרפואי (טרם הבאתן לפני מועצת העירייה) ולפרקטיקה פרטית , כך שיהלום גם את ההוראות החלות על עובדי המדינה"24.
בבקשה האמורה שהגיש פרופ' ברבש לנציב דאז בינואר 2006 הוא דיווח כי לאחר סדרת דיונים בעיריית תל אביב וסיכומים עם היועץ המשפטי דאז של העירייה, גובש סיכום בנושא הליך אישור עבודות מחוץ לעירייה (עבודה פרטית) ופרקטיקה פרטית של רופאי המרכז הרפואי תל אביב, ובכלל זה סוכם כלהלן: (1 ) עבודות מחוץ לעירייה של רופאים עד דרגה 9 (ועד בכלל) טעונות אישור של מנהל המרכז הרפואי; ( 2 ) עבודות מחוץ לעירייה של רופאים מעל דרגה 9 טעונות אישור הוועדה בהרכב של נציג הנציבות (יו"ר הוועדה), נציג מחלקת משאבי אנוש בעיריית תל אביב וסמנכ"ל משאבי אנוש במרכז הרפואי תל אביב; (3 ) עבודה בפרקטיקה פרטית טעונה אישור של מנהל המרכז הרפואי25 .
בעקבות הגשת בקשתו דלעיל של פרופ' ברבש, ועל פי החלטת הנציב דאז, החלה לפעול בשנת 2006 ועדה בהרכב שצוין לעיל (להלן- הוועדה המשותפת).
בדצמבר 2011 מסרה הנציבות למשרד מבקר המדינה כי "אין לה יותר שום נגיעה לעבודותיו של פרופ' ברבש מאחר והוא אינו עובד מדינה ואינו כפוף להוראות נציבות שירות המדינה"; עם זאת, בתשובתה הנוספת מפב רואר 2012 הודיעה הנציבות למשרד מבקר המדינה כי "הנציב החליט והודיע למרכז הרפואי איכילוב לא על ביטול הוועדה אלא רק על כך שיו"ר הוועדה לא יהיה נציג נציב שירות ".
]כפי שצוינו לעיל[ המדינה וזאת מטעמים עקרוניים בתשובתה מ- 14.
12 טענה העירייה כי פרופ' ברבש לא קיבל עליו את הוראות התקשי"ר לעניין השתכרות מעבודה נוספת אלא החליט לבקש גם את אישור נציבות שירות המדינה לביצוע עבודות פרטיות.
בדוח 59 ב הוצגה עמדת משרד מבקר המדינה ולפיה ראוי לשתף בבקשות להיתר לעבודה פרטית של מנהלי בתי חולים ממשלתיים -עירוניים, נוסף על העירייה והנציבות, גם את משרד הבריאות, וכן ראוי לשקול - בהתחשב במספר השעות שהם אמורים לייחד לעבודתם כמנהלי בתי חולים - אם ראוי להתיר להם לעסוק בעבודות פרטיות ללא הגבלה.
עוד העיר משרד מבקר המדינה כי על גופי האסדרה, ובראשם משרד הבריאות, לשקול לקבוע כללים אחידים למתן ה יתר .
24 ראו פרוט הוראותהתקשי"ר בעניין זה בפרק "העדר כללים אחידים ועדכניים בדבר העסקתם של מנהלי בתי החולים בעבודת מחוץ לתפקיד".
25 בינואר 2011 פרסם מנהל אגף משאבי אנוש של עיריית תל אביב הנחיות בעניין מתן אישורים לפרקטיקה פרטית לרופאי מרכז רפואי תל אביב, שבהן נקבע, בין היתר, כי "מנהל המרכז הרפואי הינו הסמכות האישור ובסמכותו גם הארכת תוקף ההיתר".
לעבודות פרטיות למנהלי בתי החולים הציבוריים -ממשלתיים והעירוניים - ממשלתיים, כאחד.
מניעת חשש לניגודי עניינים בעבודותיו מחוץ לתפקיד של פרופ' ברבש: על פרופ' ברבש, כעובד עיריית תל אביב, מוטלת החובה למסור דיווח מלא ומהימן על פרטי העבודה הפרטית שהוא מבקש היתר לעסוק בה.
(א) כאמור, עד אמצע שנת 2011 אישרה הוועדה המשותפת את בקשותיו של פרופ' ברבש לקבלת היתר עבודה פרטית, על בסיס הוראות הנוהל והתקשי"ר, ולפיהן עובד אינו רשאי לעבוד בעבודה פרטית גם אם אינו משתכר ממנה, ואינו רשאי לעסוק בכל דרך שהיא בשום עסק, אם יש בכך מ שום ניגוד עניינים עם תפקידו או עם עבודתו בשירות או אם עלול להיווצר מצב כזה.
אם נוצר ניגוד עניינים בין עבודה זו ובין תפקידו או אם עלול להיווצר מצב כזה, ההכרעה בנושא היא בידי הגורמים המאשרים את הבקשה.
על פי הוראות התקשי"ר "בעת מתן היתר לעבודה פרטית, במיוחד ל בעלי תפקידים בכירים בשירות המדינה, יילקחו בחשבון ההיבטים הנובעים ממתן היתר כזה, כגון השלכות ציבוריות, חברתיות, שיקולים של מעמד העובד ותדמית השירות והתנאים והסייגים שבפרק משנה זה [42.
"] יבדוק]של העירייה[ גם בנוהל העירייה נקבע, בין היתר, כי "היועץ המשפטי חשש "; ובהקשר זה, בעת מתן ]הבקשה[ לניגוד אינטרסים וירשום את ממצאיו בטופס ההיתר לעבודה שלא במסגרת העירייה מובאות בחשבון ההשפעות האפשריות של מתן ההיתר, ונוסף על כך "העבודה לא תקשור את העובד עם היחידה, עם תאגיד או עם מוסד העומדים בקשר כספי, מסחרי, או ענייני ע ם היחידה שמועסק בה העובד או עם כל יחידה אחרת שהוא נוהג לבוא בקשר לרגל עבודתו בשירות העירייה"26 .
על פי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, על עובד ציבור לחשוף את עיסוקיו, ענייניו או תפקידיו האחרים שעלולים לגרום לו להימצא במצב של חשש לניגוד עניינים במסגרת מילוי תפקי דו הציבורי, ובהתאם לכך מגובש, במידת הצורך, הסדר למניעת ניגוד עניינים27 .
)(ב בטופס הבקשה לקבלת היתר לעבודה פרטית מ- 8.
09 ציין פרופ' ברבש את בקשתו לכהן כחבר בדירקטוריונים של חברות א', ב' ו-ג'; לטופס הבקשה צירף פרופ' ברבש מכתב ובו הסברים על זיקות עסקיות-מסחריות-מחקריות בין החברות שבהן הוא מבקש לשמש כדירקטור ובין המרכז הרפואי תל אביב שהוא מכהן כמנהלו, ובכלל זה - רכש של ציוד רפואי ותרופות שאותם מפתחות החברות האמורות או חברות הבת והחברות הקשורות אליהן, וביצוע מחקרים או ניסויים קליניים במימון אותן החברות.
הבקשה אושרה בפברואר 2010.
'בנוגע לחברה ב - חברת החזקות של כמה חברות בתחום פיתוח תכשירים רפואיים - דיווח פרופ' ברבש: "למען השקיפות ראוי לציין, כי יתכן שבעתיד תבקש אחת מהחברות לבצע מחקר קליני בביה"ח שלנו כמו שהיא מבצעת בבתי חולים .
26 נוהל זה יסודו בפקודת העיריות- סעיף 180 ב- וגם בכללי הימנעות מניגוד עניינים.
27 סעיף8 להנחיית היועץ המשפטי לממשלה, הנחייה 1.
לכן יידעתי מראש ובכתב את הנהלת ביה"ח והנהלת אגף מו"פ 28 לעובדת והם מקבלים החלטות על שיתופי פעולה ]'חברה ב[ היותי חבר בדירקטוריון של מחקריים ללא היוועצות בי".