HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לשם כך היה עליו ליזום חקיקה שתחייב את בתי הספר להוציא אל הפועל תכניות "בית ספר ירוק" הכוללות שיעורי חקלאות, גידול גידולים חקלאיים, חינוך תזונתי וצרכני; חינוך לאורח חיים בריא באמצעות תכניות הלימודים במהלך כל שנות הלימוד הכולל חינוך להכנת מזון בריא; הכשרת מורים לשמש שגרירים של אורח חיים בריא ותזונה נבונה תוך כדי מתן דוגמה אישית.
המעקב העלה כי מאז הביקורת הקודמת חלה התק דמות בפעולות של משרד החינוך בתחום מניעת ההשמנה, והוא הפעיל כמה תכניות למניעת השמנה ולקידום אורח חיים בריא: "תפור עלי" 28 ; תכנית בינה לאורח חיים בריא לילדים .
25 המלצה בדבר כמויות המזון שמומלץ לצרוך מ קבוצות המזון השונות, בהם דגנים, ירקות ופירות ומזונות עשירים בחלבון.
26 יוסף מאירוביץ, "השמנה- Obesity ", אתר משרד הבריאות www.
27 דוד גוייטין, "משקל תקין- בריאות לאורך זמן", אתר www.
28 תכנית המופעלת ב בתי הספר ובגני הילדים ומטרתה לחנך לתזונה נכונה ולפעילות גופנית.
בספטמבר 2010 מסר משרד החינוך כי התכנית פועלת בכ- 2,000 מוסדות חינוך, בתי ספר וגני ילדים.
כיום אין חובה ליישם את התכנית, ולא כל מוסדות החינוך בארץ שותפים לה.
מתוך אתר האינטרנט www.
משרד החינוך מסר כי מטרתו היא להטמיע את התכנית בהדרגה במוסדות החינוך.
בישראל29; בתי ספר מקדמי בריאות 30 ,.
מאחר שהתכנית הלאומית טרם אושרה מרכיבים חשובים בה לא יושמו בתכניות משרד החינוך, ובכלל זה גם מעקב ובקרה בעניין הישגי התכניות.
29 בשנת הלימודים התש"ע (ספטמבר 2009 - אוגוסט 2010 ) הופעלה באורח ניסיוני תכנית זו, המיועדת למניעת השמנה, בעשרה בתי ספר ובשלושה גני ילדים.
התכנית מכשירה מורים לחינוך לבריאות ומלמדת אותם כיצד להכין אירועים בנושא וכיצד להוסיף 90 דקות פעילות בשבוע בנושא זה במסגרת יום הלימודים.
הוחלט להרחיב את התכנית בשנת הלימודים התשע"א (ספטמבר 2010 - אוגוסט 2011 ) ולהנהיגה בכ-200 בתי ספר נוספים וב -50 גני ילדים בכמה רשויות מקומיות.
התכנית מלווה במחקר להערכת השפעתה.
30 בתי ספר שיישמו את תכנית ההתערבות להקניית אורח חיים בריא יוכרו על ידי משרדי החינוך והבריאות כמקדמי בריאות.
על משרד החינוך להרחיב את תכניות ההתערבות לכל מוסדות החינוך בארץ.
עליו לפעול לש ינוי הרגלים ולהקניית ידע בנושא תזונה, פעילות גופנית ואורח חיים בריא באמצעות תכניות הלימודים במהלך כל שנות הלימוד.
פעולות המשרד צריכות להיגזר מהתכנית הלאומית שהוכנה בשיתוף משרד הבריאות לאחר שתאושר.
פיקוח על מכירת מוצרי מזון ומשקאות במוסדות חינוך 1.
חלק ניכר מצריכת הקלוריות היומית של ילדים מגיעה ממשקאות ממותקים, מממתקים וממזון לא בריא, ומחקרים מעלים שמאכלים אלה הם אחד הגורמים המרכזיים להשמנה.
חשיפתם של ילדים השוהים במוסדות החינוך למזון זה במזנונים, בקפֶטֶריות ובמכונות אוטומטיות פוגעת במאבק בהשמנה וסותרת הקניית ערכים של אורח חיים בריא.
להלן כמה דוגמאות לפעולות שנקטו מדינות במערב להגבלת החשיפה של ילדים למזון משמין: לפי מחקר של ארגון הבריאות העולמי, 21 מדינות במערב מגבילות פרסום, שיווק ומכירה של מזון בבתי הספר.
17 מהן עושות זאת באמצעות חקיקה ראשית הקובעת את מסגרת התזונה בבתי הספר ומאפשרת לגופים הממשלתיים לפרסם כללים מפורטים בתחום.
בארבע מהן הדבר נעשה באמצעות הסדרה עצמית; בצרפת נחקק חוק האוסר להציב בבתי הספר מכונות למכירת משקאות ממותקים; חמש מדינות באוסטרליה סיווגו מוצרי מזון לפי ערכם התזונתי לשלוש קטגוריות - "ירוק", "צהוב" ו"אדום".
על המזון בבתי הספר, בטיולים ובאירועים להכיל לפחות 60% מרכיבים השייכים לקטגוריה הירוקה ועד 40% מרכיבים השייכים לקטגוריה הצהובה, ולא להכיל מוצרים השייכים לקטגוריה האדומה31 .
ואכן, משרד החינוך עמד על הצורך בהסדרת הנושא, וב - 2006 פרסם חוזר מנכ"ל32 (להלן- חוזר משרד החינוך), ובו הוראות בדבר מכירת מזון במוסדות חינוכיים במכונות אוטומטיות, במזנונים ובקיוסקים.
בחוזר מפורט המזון שמותר למכור במכונות אוטומטיות 33 במזנון, קפֶטֶריה או קיוסק 34 ומזון שאסור למכור בהם35 .
כבר בדוח הביקורת הקודם העיר משרד מבקר המדינה כי משרד החינוך אינו מפקח על ביצוע החוזר ואין מידע בדבר יישום הנחיות החוזר.
31 אתי וייסבלאי, "הגבלות בפרסום מזון והנחיות לתזונה בריאה בבתי ספר כאמצעי להתמודדות עם השמנת יתר בקרב ילדים ובני נוער - סקירה משווה", מרכז המידע והמחקר של הכנסת, 3.
32 / חוזר מנכ"ל תשס"ז3 )(א 61-2.
33 פירות, ירקות וכריכים שבהם ממרחים וירקות, יוגורט או מעדני חלב דל שומן, דגני בוקר דלי סוכר ושומן.
34 ,המזון שמותר למכור במכונות אוטומטיות, וכן תפוח אדמה מבושל או אפוי במילוי חזה עוף או הודו בלתי מטוגן עשוי בגריל; משקאות שמותר למכור: מים, מיץ טבעי ללא סוכר במנות של עד 200 .
מ"ל, חלב, חלב בטעמים או שוקו .
35 במכונות האוטומטיות אסור למכור ממתקים וחטיפים עתירי שומן, מלח וסוכר, וכמו כן משקאות ממותקים.
במזנון, קפטריה וקיוסק אסור למכור מ זונות מטוגנים ועשירים בשומן (כגון צ'יפס וחטיפים), מיני מאפה עשירים בשומן (כגון בורקס, מלווח, ג'חנון), מזון מעובד (נקניקיות, שניצלים מעובדים ומטוגנים), מזונות עשירים בסוכר (עוגות, עוגיות, ופלים, וממתקים).
אין למכור שתייה ממותקת.
למשרד מבקר המדינה בעניין ממצאי דוח הביקורת הקודם כי בדיקת יישום החוזר בעייתית בשל היעדר כוח אדם.
המעקב העלה כי אין פיקוח על היישום של חוזר משרד החינוך, וב בתי ספר תיכוניים ובחטיבות הביניים פועלים, מזנונים, קפֶטֶריות או קיוסקים המוכרים לתלמידים מזון מזיק עתיר שומנים, פחמימות וסוכרים ומשקאות ממותקים.
בסקר שעשתה המועצה לצרכנות ב- 2008 נמצא כי80% מהמזונות הנמכרים בתיכונים ובחטיבות הביניים הם מזונות עתירי שומנים, פחמימות וסוכרים, שחוזר משרד החינוך אוסר למכור 36 ,.
המזנונים חושפים את התלמידים למזון לא בריא ולרוב אינם מספקים להם תחליפי מזון בריא.
מכאן שיש פער גדול בין הוראות החוזר לממצאים בשטח.
נושא מניעת ההשמנה נדון בוועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת במרס 2008 .
בדיון נקבע שעד יוני 2008 ידווחו לוועדה משרדי החינוך והבריאות ומרכז השלטון המקומי על ממצאי הבדיקה שעשו בנושא מכירת מזון במזנוני בית הספר.
משרד החינוך הסכים שכל בית ספר ישלח לו ולמשרד הבריאות רשימה של סוגי המוצרים הנמכרים בתחומו כדי לאסוף מידע על בתי הספר שאינם עומדים בהוראות חוזר משרד החינוך.
הוועדה הודיעה באותו דיון כי תבדוק אם אפשר לקדם חקיקה בנושא פיקוח על המזון הנמכר במזנוני בית הספר על פי אמות המידה הנדרשות.
המעקב העלה כי משרד החינוך לא עשה סקר בנושא מכירת מזון לא בריא בתחום מוסדות החינוך; לא הורה למ וסדות החינוך לבדוק את המזון הנמכר בתחומם ולדווח לו על כך כפי שסוכם בוועדת הכנסת; לא יזם דיונים או הצעות חוק בנושא, לא קיבל החלטות ולא פנה בנושא באופן רשמי למשרד הבריאות ולרשויות המקומיות.
בספטמבר 2010 ,, לאחר קבלת טיוטת דוח המעקב של משרד מבקר המדינה דיווח משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי בחודשים ספטמבר -אוקטובר 2010 בכוונתו לקיים סקר שתוביל אוניברסיטת בר -אילן בנושא מכירת המזון והמשקאות במזנונים ובקיוסקים במוסדות החינוך שעלו במדגם של סקר HBSC37.
הקיוסקים שבמוסדות החינוך מושכרים למפעיליהם על ידי הרשויות המקומיות, והרשויות מוסמכות להתנות את ההתקשרות עמם בעמידה בהוראות של חוזר משרד החינוך ולקבוע סנקציות על הפרת ההסכמים.
כדי לאכוף את חוזר משרד החינוך, נדרש שהרשויות המקומיות ישתפו פעולה עם משרד החינוך בעניין זה.
בביקורת המעקב נבדקו כמה עיריות - תל אביב, ירושלים, חיפה ואשקלון - והועלה שהן לא התנו את השכרת הקיוסקים הממוקמים במוסדות החינוך שבתחום שיפוטן בעמידה בדרישות חוזר משרד החינוך.
36 הודעת המועצה הישראלית לצרכנות מ - 11.
08 ; דברי עו"ד אהוד פלג בוועדה לזכויות הילד בכנסת ב- 3.
37 HBSC - Health Behaviour in School -aged Children ; מחקר בין-לאומי בנושא התנהגויות בריאותיות בקרב בני נוער הנעשה בכל ארבע שנים במדינות שונות בעולם במדגם מייצג בכיתות ו', י'-י"ב.
במעקב לא נמצאו מסמכים שהעידו על תיאום ושיתוף פעולה בין העיריות האמורות ובין משרד החינוך לשם פיקוח על יישום החוזר בקיוסקים הפועלים במוסדות החינוך.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2010 מסר משרד החינוך כי רצוי להוציא ממוסדות החינוך קיוסקים ומכונות שתייה בשל הקושי לפקח עליהם כראוי, ומפני שהם אינם תורמים לתזונת 822 דוח שנתי61ב .
עוד מסר כי הוא אינו מפקח על מכירת מזון ומשקאות בתחום מוסדות החינוך ואינו שולט בהצבת המכונות האוטומטיות בתחומם, ברישוי המזנונים ובמגוון המוצרים הנמכרים בהם.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד החינוך כי עמדה זו מנוגדת לנאמר בחוזר משרד החינוך, שעל פיו הנהלת המוסד החינוכי תגיע להחלטה משותפת עם ההורים, התלמידים והרשות המקומית או בעלי המוסד בעניין מכירת מזון ומשקאות בתחומו, לרבות בעניין הרכב המזון.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיולי 2010 מסר משרד החינוך כי בשנת הלימודים התש"ע ( 2010- 2009)38 הוכנה בשיתוף עיריית הוד השרון תכנית ראשונה לשינוי היצע המזון בקיוסקים, במזנונים ובמכונות האוטומ טיות בבתי הספר העל -יסודיים בעיר.
לאור הצלחתה תורחב התכנית בשנת הלימודים התשע"א ( 2010 -2011 .
) לארבע ערים נוספות לאחר קבלת טיוטת דוח הביקורת פרסם מרכז השלטון המקומי חוזר39 המנחה את הרשויות לפעול על פי חוזר משרד החינוך בנושא המזון הנמכר בקיוסקים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך ולרשויות המקומיות כי עליהם ליישם את ההוראות של חוזר משרד החינוך יישום נרחב ומקיף בכל מוסדות החינוך בארץ ולשתף פעולה בעניין מהר ככל האפשר.
עיריית תל אביב השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי היא אינה אוכפת את הוראות חוזר משרד החינוך מכיוון שלאגף רישוי העסקים בעירייה אין סמכות להגביל עסקים אלה כל עוד לא הותקנו תקנות מפורשות.
הוראות משרד החינוך אינן חלות על עסקים החייבים ברישוי, והעירייה אינה יכולה לפעול על פיהן.
עיריית חיפה אישרה בתשובתה שהסכם ההתקשרות עם מפעיל מזנון מתיר למכור במזנון משקאות קלים, כריכים, חטיפים, טוסטים, עוגות, ממתקים ושלגונים, בניגוד לחוזר משרד החינוך.
עיריית ירושלים השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי על פי הבנתה משרד הבריאות הוא הבודק אם המזנונים עמדו בחוזר משרד החינוך ומתנה את חידוש רישיון בית הספר בכך.
מנכ" ל העירייה התחייב למנות ועדה לבדיקת המזנונים והמזון הנמכר בהם.
עמדת עיריית תל אביב לא הובאה לפני משרד החינוך, ולא התקיים דיון בפתרונות אפשריים כגון התניית הסכמי השכירות בעמידה בחוזר משרד החינוך.
אשר לתשובת עיריית ירושלים, המעקב העלה כי משרד הבריאות אינו בודק עניין זה במוסדות חינוך.
הוא נותן לקיוסקים רישיון אולם בוחן רק את ההיבט התברואתי של ניהולם ולא את ההיבט התזונתי של המוצרים הנמכרים בהם.
שתי התשובות ממחישות את היעדר התיאום בין משרד הבריאות לרשויות המקומיות ובינן ובין משרד החינוך ואת הנזקים הנגרמים מכך.
39 'חוזר מנכ"ל מס488 מספטמבר-אוקטובר 2010 .
כוח המשימה המליץ עוד ב - 2006 ליזום חקיקה שתקבע אילו מזונות ומשקאות מותר להגיש לתלמידים במסגרת מפעל ההזנה 40 ,או בדרך אחרת ותאסור למכור במכונות האוטומטיות .
הזנת תלמידים במוסדות החינוך במסגרת יום חינוך ארוך, כמפורט בהמשך הדוח 824 דוח שנתי61ב .
ובקפֶטֶריות מזון שאינו מאושר מהבחינה התזונתית.
תת -הוועדה 2020 הגישה המלצות בנוסח דומה.
ביצוע שינויי החקיקה האמורים נכלל ביעדי התכנית הלאומית.
המעקב העלה כי במועד סיום הביקורת, דצמבר 2010 , עדיין לא הסדירו משרדי החינוך והבריאות בחקיקה את האיסור למכור מזון ומשקאות עתירי קלוריות במכונות האוטומטיות, במזנונים ובקפֶטֶריות שבמוסדות החינוך.
הזנת תלמידים על מנת לסייע למי שסובל מהיעדר נגישות סדירה למזון לנוכח הגידול בהיקף העוני, ובמטרה לאפשר קיום יום חינוך ארוך, מופעלת תכנית הזנה לתלמידים בבתי ספר על פי חוק ארוחה יומית לתלמיד, התשס"ה- 2005 (להלן- חוק ארוחה יומית).
על פי חוק זה יקבלו התלמידים הזכאים לכך ארוחה חמה אחת ביום על פי תפריט מאוזן ומגוון שיקבע שר הבריאות ושיפורסם באתר האינטרנט של משרד החינוך.
שר החינוך בהסכמת שר האוצר יקבע בכל שנת לימודים את אוכלוסיית התלמידים הזכאים לארוחה יומית לפי חוק ארוחה יומית, והחוק יוחל בהדרגה ביישובים ובשכונות שבהם חל יום חינוך אר וך לפי חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה, התשנ"ז - 1997 .
חוק ארוחה יומית מיושם משנת הלימודים התשס"ז ( 2006 -2007 ), אך עקב תקציב מוגבל לא כל התלמידים הזכאים לכך מקבלים ארוחה יומית.
בשנת הלימודים התשס"ט ( 2008 -2009 ) קיבלו 154,215 תלמידים ארוחה יומית.
משרד מבקר המדינה פרסם דוח בנושא זה בשנת 200941 ,.
כמו כן ובמקביל, מוסדות חינוך רבים עוברים ליום חינוך ארוך במסגרת תכנית "אופק חדש".
חוק ארוחה יומית לתלמיד : כדי שהתלמידים הניזונים במוסדות החינוך יקבלו ארוחה בעלת הרכב תזונתי מאוזן, הוציא משרד הבריאות, כנדרש בחוק ארוחה יומ ית, מדריך המגדיר את הרכבה התזונתי של הארוחה שיקבלו התלמידים42 ,וכלל בו הנחיות לגבי כמויות האנרגיה, השומן, השומן הרווי הפחמימות והמלח בארוחה.
את הארוחות לתלמידים מספקים זכיינים על פי תפריטים שאושרו על ידי תזונאיות מהמינהלה ליישום תכנית ההזנה, המבצעת את תכנית ההזנה לתלמידים מטעם משרד החינוך.
משרד החינוך מקיים בקרה על עמידת הספקים בהנחיותיו הן באמצעות המינהלה ליישום תכנית ההזנה והן באמצעות חברה חיצונית שנשכרה לשם כך.
בפעולות הבקרה נבדקו כמה נושאים, בהם הספקת הארוחות במועד, משקל המנות המוגשות, אחסון המזון, שינוע ו והגשתו בטמפרטורה נכונה, תנאי האכילה ואיסוף הפסולת.
כן נעשו בקרות תברואתיות באמצעות בדיקות מעבדה לאיתור קוליפורמים, עובש ושמרים במזון.
ואולם הועלה כי שני הגופים האמורים לא בדקו את ההרכב התזונתי של הארוחות ובכלל זה אם הן עומדות בהנחיות משרד הבריאות מבחינת ערכן התזונתי ומבחינת כמויות האנרגיה, השומן, השומן הרווי, .
41 ,מבקר המדינהדוח על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2008 , בפרק "יישום חוק ארוחה יומית", עמ' 137.
42 מדריך להזנת תלמידים במסגרות חינוכיות, שירותי המזון והתזונה, שירותי בריאות הציבור, משרד הבריאות, מהדורת יולי 2006 .
לפיכך לא ניתן לדעת אם ההרכב התזונתי של הארוחות המוגשות לתלמידים על פי חוק ארוחה יומית הוא תקין.
בדוח הביקורת של מבקר המדינה בנושא יישום חוק ארוחה יומית צוין כי נשמעו טענות, בין היתר, בדבר מזון לא מגוון, מנות חסרות, גודל המנות, מיעוטן או היעדרן של תוספות ואי-אספקה בכל יום 826 דוח שנתי61ב .
קרן סאקט"א-רש"י43 מסרה אז בתשובתה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2008 כי דוחות הבקרה נבדקו וטופלו, וכי היא דרשה מהספקים להקפיד לקיים את כל הדרישות התזונתיות.
הזנת תלמידים במסגרת תכנית "אופק חדש" : "אופק חדש"44 , תכנית הרפורמה המקדמת, בין השאר, יום לימודים ארוך, כבר מיושמת בכ- 1,700 בתי ספר שבהם כ- 700,000 תלמידים45 .
עולה כי חלק מהתלמידים הלומדים יום לימודים ארוך במסגרת "אופק חדש", לעתים עד 14:30 או עד 15:30 , אינם מקבלים ארוחה יומית בבית הספר.
יש חשש כי תזונתם של תלמידים אלה אינה בריאה ומאוזנת, ובמיוחד אם הם רוכשים מזון לא בריא במזנונים ובקיוסקים שבבתי הספר.
יצוין כי בתי ספר רבים כבר הצטרפו לתכנית "אופק חדש" ורבים עתידים להצטרף בשנים הקרובות.
לפיכך על משרד החינוך להחליט על הדרך שבה יוזנו תלמידים אלו, בין בשילובם בתכנית ההזנה ובין בדרך אחרת.
הגבלות על פרסום ושיווק של מוצרי מזון המיועדים לילדים .
ילדים נחשפים לפרסומות של מוצרי מזון בערוצים שונים ובעיקר בטלוויזיה.
במחקר שבחן את השפעתן של הפרסומות בטלוויזיה על צריכת חטיפים46 נמצא כי ככל שהצפייה בטלוויזיה ממושכת יותר, גדלה הדרישה לחטיפים ולשוקולד.
ברוב הפרסומות המכוונות לילדים מתפרסם מזון הכולל שיעור גדול של שומן וסוכר לרבות ממתקים ושתייה ממותקת, ונמצאה הקבלה בין תחילת השידור של פרסומות באמצעי התקשורת לבין התגברות השמנת היתר של ילדים 47 .
גם במחקרים שנעשו בארצות הברית נמצא כי לאמצעי התקשורת ולפרסומות לילדים השפעה רבה על מגפת ההשמנה.
בבריטניה נקבע ב- 2007 כי ייאסר פרסום של מוצרי מזון ומשקה שיש בהם שיעור גדול של שומן, מלח וסוכר.
43 קודם לחקיקת חוק ארוחה יומית החליטה הממשלה באוגוסט 2004 להפעיל את מפעל ההזנה במימון משותף של הממשלה, קרן סאקט"א-רש"י, הרש ויות המקומיות וההורים.
44 אופק חדש- רפורמה הנעשית במערכת החינוך בישראל ובה, בין היתר, נוספות שעות לימוד כדי לקדם את הישגי מערכת החינוך ולצמצם פערים.
45 משרד החינוך מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2010 כי273 מבתי הספר שבהם מיושמת התכנית, ובהם כ - 27,373 תלמידים (שנכללים ב - 154,215 .
התלמידים האמורים), משתתפים בתכנית ההזנה על פי חוק ארוחה יומית .
46 את המחקר עשה מכון גיאוקרטוגרפיה עבור המועצה לצרכנות במרס 2008 : "השפעת הפרסום בטלוויזיה על צריכת חטיפים בקרב ילדים ובני נוער".
47 מתוך דברי ההסבר להצעת חוק הג נת הצרכן (תיקון - פרסומת למזון המכוונת לקטינים), התש"ע- 2010 .
השידור מאפשר לאסור פרסום של סוגים מסוימים של מזון או משקה שנמצא כי הם מסכנים את בריאותם של ילדים48 .
,הממונה על הגנת הצרכן במשרד התמ"ת מפקח על היישום של חוק הגנת הצרכן התשמ"א- 1981 (להלן- חוק הגנת הצרכן), ומופקד על הכללים בדבר פרסומות המכוונות לקטינים, איסור הטעיה, חובת גילוי מידע לצרכנ ים והאיסור לנצל את מצוקתם.
תקנות הגנת הצרכן (פרסומות ודרכי שיווק המכוונים לקטינים), התשנ"א- 1991 (להלן- תקנות הגנת הצרכן, פרסומות לקטינים), קובעות .
48 אתי וייסבלאי, "הגבלות בפרסום מזון והנחיות לתזונה בריאה בבתי ספר כאמצעי להתמודדות עם השמנת יתר בקרב ילדים ובני נוער - סקירה משווה", מרכז המידע והמחקר של הכנסת, 3.
עקרונות וכללים לפרסומות ולדרכי שיווק המכוונים לקטינים.
כבר בעקבות הביקורת הקודמת הסביר מנהל איגוד תעשיות המזון למשרד מבקר המדינה כי הוא שוקד על הכנת קוד שיקבע כללים לפרסום על ידי הסדרה עצמית49 , ולעומתו הממונה על הגנת הצרכן במשרד התמ"ת דאז מסר כי לא די בהסדרה וולונטרית ויש מקום לחקיקה מחייבת ראשית או משנית בעניין, המתחשבת בשלום הציבור יותר מאשר בעמדה של תעשיית המ זון והפרסומאים.
בדוח הביקורת הקודם צוין כי משרד הבריאות, משרד התמ"ת וחברות המזון צריכים לבחון את הנושא יחד ולהגיע להסכמות בדבר הדרכים להגביל פרסומות לילדים.
בדוח הביקורת הקודם צוינה גם המלצתו של כוח המשימה לאסור או להגביל באמצעות חקיקה פעולות פרסום ומתן חסויות למזון ומשקאות בתוך בתי הספר, וכמו כן להגביל את הפרסום לשעות שבהן ילדים אינם צופים בטלוויזיה או באינטרנט.
בדומה לכך, תת-הוועדה 2020 המליצה להגביל את הפרסום של מזון בעל ערך תזונתי נמוך בשעות צפיית השיא של ילדים.
גם ההסתדרות הרפואית בישראל (הר"י) רואה ב פרסומות למזון לא בריא את המכשול המרכזי לחינוך שמערכות הבריאות והחינוך מנסות להוביל 50 .
הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו טענה אף היא כי נדרשת חקיקת משנה ולא רק הסדרה עצמית בנושא פרסום מזון לקטינים, וציינה כי היא מפקחת על הסדרת פרסומות בערוצים 2 ו-10 בתחומים אחרים (לדוגמה אלכוהול ותכנים מפחידים) ולכן ביכולתה לפקח על הפרסומות גם בתחום זה51 .
אולם המעקב העלה כי משרד הבריאות ומשרד התמ"ת לא קידמו הצעות חוק בעניין זה.
לאחר שנים של דיונים במשרד התמ"ת, שבמהלכן התנגדו יצרני המזון לחקיקה בנושא וטענו כי היא פוגעת בחופש הביטו י ובשוק החופשי, עצר משרד התמ"ת את הליכי החקיקה, ובישיבה שקיים עם משרד הבריאות ב - 16.
10 החליט להתחיל בעבודת מטה ל"הסדרה עצמית" של היצרנים - באמצעות הכנת קוד אתי לפרסום מוצרי מזון באמצעי התקשורת.
עוד נמצא שכמה חברי כנסת הגישו כמה הצעות חוק פרטיות בנושא זה ב שנים 2005 -2006 .
, אך אלה לא הבשילו לכדי חוק השפעת פרסום זה על השמנת ילדים מחדדת את הצורך בחוקים שיסדירו אותו, ועל כן ראוי שמשרדי הממשלה ייזמו הצעות חוק משלהם.
משרד התמ"ת השיב בנובמבר 2010 כי מאחר שהוא ממונה על המימוש של חוק הגנת הצרכן, הוא יסייע ככל שיידרש בקידום חקיקה בעניין מהיבטי הגנת הצרכן, מניעת הטעיה ואי-גילוי נאות.
לאחר מועד סיום הביקורת המציא משרד הבריאות בפברואר 2011 טיוטת סיכום ישיבה מ- 15.
2011 של נציגי משרד התמ"ת, הרשות השנייה לרדיו ולטלוויזיה ונציגי משרד הבריאות שבה צוין בין היתר כי "כדי שהצעדים המתוכננים בתחום הפרסום .
49 בהסדרה עצמי ת מגבשים המפרסמים או תעשיית הפרסום, באמצעות גופים שהם מקימים, כללים מנחים בעניין האמצעים והתכנים בפרסום ומפקחים על יישומם.
הסדרה עצמית נובעת מאינטרסים של התעשיות ונועדה להגן עליהן מפני התערבות חיצונית ולהגביר את אמון הציבור בפרסום.
50 דברי ד"ר צחי גרוסמן , מזכ"ל האיגוד הישראלי לרפואת ילדים של ההסתדרות הרפואית בישראל, בדיון שהתקיים בוועדה לזכויות הילד בכנסת ב- 3.
51 דברי איילת מצגר, נציגת הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו, בדיון שהתקיים בוועדה לזכויות הילד בכנסת ב - 3.
הרשות השנייה היא גוף המסדיר את ה שידורים בערוצים המסחריים והציבוריים ובערוצי הרדיו האזורי.
יועילו ויתרמו לפיתוח התודעה הציבורית בעניין זה, קיימת חשיבות גדולה לקיומו של קמפיין ציבורי מטעם משרד הבריאות המתייחס לנושא התזונה הנבונה.
מסע פרסומי כזה יוכל לקבוע את השפה הציבורית, וזו תוכל לתמוך בהסדרת נושא פרסום המזון המזיק בחקיקת משנה במסגרת כללי הרשות השנייה".
במועד סיום הביקורת, דצמבר 2010 , לא היו הילדים מוגנים בחוק52 מפני פרסום מוצרי מזון העלולים לגרום להשמנה, ו"ההסדרה העצמית" על ידי קוד אתי לא יצאה אל הפועל.
לנוכח השפעתן של פרסומות למזון משמין המשודרות בשעות הצפייה של ילד ים ונוער על תזונתם, ולנוכח חלקו הגדול של המזון המשמין במגפת ההשמנה של ילדים והנזק שהוא גורם לבריאותם, על משרדי הבריאות והתמ"ת לוודא כי כללי ההסדרה העצמית אכן יגובשו בהקדם, ובגיבושם יינתן לבריאותם של הילדים משקל רב יותר מאשר לאינטרס הכלכלי של יצרני המזון.
בה בעת, מן הראוי לדעת משרד מבקר המדינה, לפעול על פי סיכום הישיבה בין משרד הבריאות משרד התמ"ת והרשות השנייה ולהסדיר את נושא פרסום המזון המזיק בחקיקת משנה במסגרת כללי הרשות השנייה.
אם אלו לא ישיגו את התוצאה הנדרשת, על משרד הבריאות ליזום חקיקה בנושא.
מסירת מידע לאוכלוסייה בדבר הרכב המזון וערכו התזונתי .
מחקרים שיזם משרד הבריאות53 הראו כי לתוויות שעל מוצרי המזון יש חשיבות בעת רכישת המוצרים.
פירוט מדויק וברור של רכיבי המזון על אריזתו יסייע לאוכלוסייה לזהות מזון בריא ולהימנע מקניית מזון שאינו בריא, והדבר יכול לסייע בהתמודדות עם מגפת ההשמנה.
לשם כך יש לציין על אריזות המזון באופן ברור ופשוט את רכיבי המזון ואת ערכו התזונתי.
תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי), התשנ"ג - 1993 (להלן- תקנות הסימון התזונתי), מחייבות לסמן בסימון תזונתי מזון ארוז מראש.
הדרישות לסימון תזונתי נקבעו בתקן הישראלי 1145 של מכון התקנים הישראלי (להלן - תקן 1145 ).
התקן קובע בין היתר מה הם הרכיבים התזונתיים שיש לציין את תכולתם ב-100 גרם או100 ,מ"ל של מוצר, כגון הערך הקלורי, כמות הפחמימות, השומנים הסיבים התזונתיים, הכולסטרול והחלבונים.
תקן 1145 קובע גם אלו מסרים תזונתיים מותר להוסיף על האריזה, לדוגמה מה הערך הקלורי המרבי או התכולה המרבית של מרכיב במוצר שמותר לתארו כ"דל", "מופחת", "ללא", "נטול" ו"דיאטטי".
רשימת הרכיבים התזונתיים על אריזת המזון צריכה להתאים למסרים התזונתיים שעל אריזת המוצר (כגון "דל קלוריות", "דל שומן", "דל נתרן", "מופחת מלח", "ללא תוספת סוכר") ולמסרים הבריאותיים שעל האריזה (כגון "מסייע בהפחתת לחץ דם", "מחזק את ההגנה החיסונית" ו"משפר את תהליך העיכול").
בשנת 2002 , החל משרד הבריאות להפעיל ועדה המשותפת לו ולאיגוד תעשיות המזון (להלן - הוועדה לסימון תזונתי), כדי לקדם קביעת תקנות לסימון מסרים בריאותיים על אריזות מוצרי מזון, וכך לעודד צריכת מזונות שאינם משמינים ולהביא לפני הציבור מידע מלא ואמין על ההרכב התזונתי של מוצרי המזון ועל .
52 תקנות הגנת הצרכן (פרסומות ודרכי שיווק המכוונים לקטינים), התשנ"א- 1991 ; כללי הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (אתיקה בפרסומת בטלוויזיה), התשנ"ד- 1994 ; כללי תשדירי פרסומת, תשדירי ש[ התקשורת (בזק ושידוריםירות והודעות חסות בשידורי ), התשס"ד]ערוץ ייעודי- 2004 .
53 סקר מב"ת - מצב בריאות ותזונה לאומי ראשון 1999 -2001 - 'חלק א- ממצאים כלליים, שירותי מזון ותזונה והמרכז הלאומי לבקרת מחלות, משרד הבריאות, תשרי התשס"ד, אוקטובר 2003 '.
ראו פירוט בדוח הקודם בעמ519 ,542 .
ההשפעות הבריאותיות הנובעות מכך.
כמו כן הוקמו תת-ועדות לטיפול בנושאים ספציפיים.
בדוח הביקורת הקודם הוער על תיקונים שיש לעשות בסימון התזונתי בכמה תחומים כדי לספק לצרכנים מידע אמין וברור בעניין הרכב המזון.
נמצא כי הוועדה לסימון תזונתי לא פעלה די.
מעיון בפרוטוקולים של ישיבות הוועדה מיולי 2007 ועד אוקטובר 2008 עלה שתדירות מפגשיה הייתה נמוכה ונוכחות חבריה במפגשים הייתה מעטה.
משרד הבריאות לא הנחה את הוועדה לקבוע סדר עדיפויות לנושאים שבכוונתה להסדיר ותכנית עבודה לטיפול בהם.
הוועדה קידמה מעט מאוד נושאים, ולמעשה לא השיגה את מטרותיה.
זאת ועוד, אף על פי שהוועדה פועלת כבר משנת 2002 , ברוב הדיונים המעטים שקיימה מאז פורסם דוח הביקורת הקודם היא עסקה בהגדרת עניינים בסיסיים, כגון תפקידיה וסמכויותיה ומידת המעורבות של נציגי תעשיית המזון בהחלטות שיתקבלו, ואף עניינים אלה לא סוכמו.
הוועדה החליטה כי ההרכב שלה יוגדר מחדש, כי יוגדרו החסרים בסימון התזונתי, הנושאים שעליה לקדם וסדר העדיפויות של פעולותיה, וכי תוכן לה תכנית עבודה.
בביקורת עלה כי משרד הבריאות לא דאג לקדם את עבודת הוועדה בנושאים הללו ומאז אוקטובר 2008 ועד מועד סיום הביקורת בדצמבר 2010 .
לא התכנסה הוועדה כלל משרד הבריאות השיב כי עק ב מגבלות כוח האדם, הטיפול בנושא התזונתי במסגרת הוועדה לסימון תזונתי עוכב לטובת טיפול בחקיקה ועדכון של התקנות בנושא סימון שומנים וסוכרים.
בביקורת נמצא כי למרות הסמכות שהוקנתה למשרד התמ"ת בחוק הגנת הצרכן, העוסק בין היתר באיסור הטעיית הצרכנים בעניין רכישת מוצרי מזון והסיכונים הכרוכים בצריכתם, משרד התמ"ת לא עוסק בנושא הסימון התזונתי.
מן הראוי כי משרד התמ"ת יהיה שותף לדיונים המתקיימים בוועדה לסימון תזונתי כדי לקדם יוזמות חקיקה שימנעו את הטעיית הצרכנים בתחומים שבהם עוסקת הוועדה.
פעולות הוועדה לסימון תזונתי מאז הדוח הקודם מסרים בריאותיים : בדוח הביקורת הקודם צוין כי הכיתוב על חלק ממוצרי המזון עלול להטעות את הצרכנים.
למשל, הכיתוב "ללא תוספת סוכר" על האריזה אינו מגלה כי המוצר עצמו מכיל סוכר, ומוצר שעליו הכיתוב "נטול סוכר" או "מופחת שומן" עלול להצטייר כמוצר דיאטטי ובריא אף על פי שהוא מכיל שומן רב וערכו הקלורי גדול, או שהוא מכיל רכיב אחר שצריכתו עלולה להזיק כגון כמות גדולה של מלח.
לפיכך העיר מבקר המדינה למשרד הבריאות כי ראוי שייזום תיקון לתקנות הסימון התזונתי, שיחייב את יצרני המזון לספק לצרכנים מידע המסביר את המסרים התזונתיים שעל אריזות מוצרי המזון.
כמו כן ראוי שמשרד הבריאות יודיע לציבור באילו מוצרי מזון יש כמויות מופחתות של שומן, מלח וסוכר, כדי לעודד את צריכתם.
יצרני המזון משתמשים במסרים בריאותיים הקושרים בין המזון ומרכיביו ובין ריפוי או מניעה של מחלה או של מצב בריאותי.
בנוסח הקיים של תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור ייחוס סגולת ריפוי למצרך מזון), התשל"ח- 1978 וגם בתקן 1145 לא נאמר אילו מסרים בריאותיים מותר לציין על אריזות מזון.
בדוח הביקורת הקודם צוין כי טרם נקבעו תנאים לרישום מסרים בריאותיים בתקנות.
מעיון בסיכומי הדיונים של הוועדה לסימון תזונתי עלה כי במהלך הדיונים שינתה הוועדה את גישתה לנוכח החלטתה לאמץ את השיטה הנהוגה באירופה.
אולם משרד הבריאות 833 .
משרד הבריאות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי מאחר שהאיחוד האירופאי טרם סיים לגבש את המלצותיו לציון מסרים בריאותיים על גבי המזון, גם הוועדה בישראל טרם הסדירה כללים לציון מסרים בריאותיים על אריזות מזון.
משרד הבריאות הוסיף כי עם פרסום ההמלצות הן ייבדקו ויותאמו לישראל.
עוד עלה כי אף שיש עדכונים רבים בעולם בנושא סימון המזון על האריזות (כמו ציון 834 דוח שנתי61ב .
התרומה של רכיב המזון לתזונה היומית באופן המאפשר לבחור את המזון בחירה מושכלת), שלבי העדכון של תקן 1145 .
טרם הסתיימו במועד סיום הביקורת סימון תזונתי של השומנים במזון : המעקב העלה שמשרד הבריאות פעל בתחום זה ועדכן את הסימון התזונתי.
בפברואר 2010 אישרה הכנסת תיקון לתקנות בריאות הציבור, ולפיו על יצרני המזון לפרט את סוגי השומן (שומן טרנס, שומן רווי וכולסטרול) על מוצרים המכילים 2% שומן ומעלה במקום 4.
5% שומן ומעלה, כפי שהיה נהוג עד אז.
אולם עד דצמבר 2010 , מועד סיום הביקורת, התקנות טרם פורסמו ברשומות54 .
סימון תזונתי של סוכרים במזון : עד כה לא ה ייתה חובה לסמן סוכרים ולפרט את סוגי הפחמימות בסימון התזונתי שעל מזון ארוז מראש.