HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן, נמצאו הבדלים בין הלשכות עצמן.
להלן הפרטים: משרד המשפטים 1131 .
אגרת החייאת תיק : בביקורת נמצא שאין אחידות בגובה אגרת .
החייאת תיק, הנדרשת לתשלום במקרים שמבקש מגיש בקשה חדשה במקום .
בקשתו הקודמת שנמחקה מחוסר מעש.
בלשכות הרשם בחיפה ובנצרת - אם הבקשה החדשה הוגשה בתוך חודש ממועד מחיקת הבקשה מחוסר מעש המבקש נדרש לשלם 235 ש"ח, ואין הוא נדרש לשלם הוצאות פרסום.
אם הבקשה הוגשה במועד מאוחר יותר, הוא נדרש לשלם תעריף מלא לפתיחת תיק, דהיינו 501 ש"ח, בתוספת הוצאות פרסום.
בלשכת הרשם בירושלים - אם הבקשה החדשה מוגשת לאחר כשבועיים עד שלושה ממחיקתה ייתכן שכלל לא תיגבה אגרה, וכל מקרה נבדק לגופו.
אם הבקשה הוגשה במועד מאוחר יותר, יש לשלם תעריף מלא ללא תשלום הוצאות פרסום , אלא אם החייאת התיק נעשתה לאחר כשלוש עד ארבע שנים ובהתאם לנסיבות.
בלשכת הרשם בבאר שבע המבקש נדרש לשלם אגרה מלאה בסך 501 ש"ח בכל שלב שבו מוגשת הבקשה החדשה, אך הוא אינו משלם הוצאות הפרסום.
כאמור, בלשכת הרשם בתל אביב אין מוחקים תיקים בגלל חוסר מעש.
בבית הדין הרבני בירושלים נגבית אגרה בסך 235 ש"ח בכל שלבשבו מוגשת בקשה חדשה, אך המבקש אינו נדרש לשלם הוצאות הפרסום.
בבית הדין הרבני בתל אביב נגבית אגרה בסך 503 ש"ח, אך אין נגבה תשלום בעבור הפרסום.
בבית הדין הרבני בחיפה אין נגבית אגרה בגין החייאת תיק.
האפוטרופוס הכללי מסר בתשובתו כי הערת הביקורת מקובלת, ובנוהל החדש נקבעו כללים אחידים לכל לשכות הרשם לענייני ירושה בנושא זה.
הנהלת בתי הדין הרבניים מסרה בתשובתה כי היא תפעל, בשיתוף האפוטרופוס הכללי ומשרד המשפטים, להסדרת הנושא ולקביעת תעריף אחיד להחייאת תיק במסגרת תקנות אגרות בתי הדין.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפוטרופוס הכללי ולהנהלת בתי הדין הרבניים כי עליהם להחיש את הטיפול המשותף בקביעת תעריף אחיד לתשלום אגרה בגין החייאת תיק.
פעולה זו נדרשת כדי לא להותיר את המצב שלפיו החלטה בדבר גובה התעריף נתונה לשיקול דעתם של לשכות הרשם ושל מזכירויות בתי הדין הרבניים באופן שיוצר חוסר שוויון בין מגישי בקשות במקומות שונים.
אגרה להעתקי מסמכים : בתקנות האגרות נקבע כי יש לשלם אגרה בסך 5.
15 ש"ח לדף בגין העתק מכל מסמך שבתיק המצוי בלשכת רשם לענייני ירושה.
קביעה דומה קיימת בתקנות אגרות בתי הדין.
לשכת הרשם בנצרת אינה דורשת אגרה מאדם פרטי בגין העתק אחד של צו בשל העלות הנמוכה, אך עורך דין מייצג כן מחויב בה.
בבית הדין הרבני בתל אביב אין גובים כלל אגרה בעבור העתקי צווים.
בבית הדין הרבני בירושלים ובחיפה אין גובים אגרה מהמבקש או מיורשים או זוכים אחרים בגין העתק צו.
על פי הנחיית הלשכה המשפטית לשיפוט הרבני, צד ג המעוניין לקבל העתק צו נדרש להגיש בקשה לעיון בתיק וצילום התיק.
אם בית הדין יאשר את הבקשה יהיה עליו לשלם 235 ש"ח, נוסף לאגרת צילום או קבלת העתק.
הנהלת בתי הדין הרבניים מסרה בתשובתה כי אי-הגבייה מקורה בסכום האגרה הנמו ך לעומת המשאבים שבית הדין נדרש להם לצורך הגבייה.
עוד נמסר כי ככל שיחול שיפור בנושא ערוצי התשלום בבתי הדין תפעל ההנהלה להסדיר גם נושא זה.
שם הדוח: משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 3.
החזרת אגרה ששולמה : מי שהגיש בקשה לרשם לענייני ירושה וחזר מבקשתו מכל סיבה שהיא ימלא טופס בקשה להחזר אגרה, והיא תוחזר לו על פי שיקול דעת הרשם ולפי שלב הטיפול שהתיק מצוי בו.
נמצא כי על פי חוות דעת של הלשכה המשפטית לשיפוט הרבני , מגישי בקשות לצו בבית הדין הרבני אינם יכולים לקבל החזר של אגרה ששולמה .
הנהלת בתי הדין הרבניים מסרה בתשובתה כי על פי המצב המשפטי כיום לא ניתן להחזיר אגרה ששולמה, והסמכות לקבוע אחרת נתונה בידי שר המשפטים.
עוד נמסר כי בעבר התקיימו פגישות בנושא זה בין נציגי ההנהלה לנציגי משרד המשפטים, אך עד עתה לא נעשה דבר.
ההנהלה הפיצה הנחיה לבתי הדין ולפיה עליהם ליידע את הציבור כי בטרם הגשת בקשה לצו ירושה או לצו קיום צוואה יש לבדוק בלשכת הרשם לענייני ירושה אם כבר הוגשה בקשה בקשר לאותו עיזבון, וכי לא ניתן יהיה להשיב אגרה ששולמה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי עליו לבחון את הסוגיה בדבר החזרת אגרה ששולמה ולעגן את מסקנותיו בהוראות מחייבות ולהחילן גם על בתי הדין הרבניים.
תשלום עבור הפרסום בעיתון : הועלה כי מבקש המגיש בקשה בבית הדין הרבני משלם 115.
5 0 ש"חבעבור פרסום בעיתון ו -66 ש"ח בעבור פרסום ברשומות, ואילו מגיש בקשה לרשם משלם 64 ש"ח ו -66 .
ש"ח, בהתאמה בבית הדין הדרוזי מגיש בקשה משלם 300 ש"ח בעבור פרסום בעיתון למשך שבועיים .
כאמור, בבית הדין השרעי המבקש מפרסם באופן עצמאי את דבר הגשת הבקשה בעיתון, לכן אין בנמצא נתונים בדבר עלויות הפרסום.
הנהלת בתי הדין הרבניים כתבה בתשובתה כי במרץ 2015 יצאה הנחיה מטעם סמנכ"ל הנהלת בתי הדין למזכירויות בתי הדין, ולפיה חלה חובה להציג למבקשים את התעריפים של העיתונים וליידע אותם שאחד העיתונים הודיע על הוזלת התשלום ל-64 .
ש"ח נמצא כי ההנחיה לא יושמה וכי רק בעקבות הביקורת החלו מזכירויות בתי הדין בשלהי אוקטובר 2015 להציג למבקשים אפשרות לפרסם בתעריף הנמוך בעיתון האמור.
העובדה שהנהלות בתי הדין הדתיים לא הסדירו באופן מרוכז את נושא הפרסום בעיתון גרמה לכך שעד מועד סיום הביקורת, הציבור שבחר להגיש בקשות בבתי הדין שילם כמעט פי שניים בעבור פרסום בעיתון לעומת מגישי בקשה בלשכות ה רשם לענייני ירושה.
:שם הדוח משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד המשפטים ועל האפוטרופוס הכללי ליצור אחידות בתעריפים הנגבים מהציבור בלשכות הרשם לענייני ירושה.
יש גם לשאוף ליצירת אחידות בתעריפים שהרשם לענייני ירושה ובתי הדין הדתיים גובים בעבור שירות הניתן לציבור באותו עניין, אלא אם נמצא צידוק לשונות על סמך בחינה מפורטת של העלויות ביחידות השונות.
אכיפה בנושא הסתרת צוואות ויורשים .
ירושות וצוואות עשויות ליצור אינטרסים מנוגדים בין יורשים או בין גורמים אחרים הנוגעים בדבר.
הדברים מקבלים משנה תוקף במקרים שבהם מדובר בירושות שערכן הכספי גבוה.
במקרים שהיו חילוקי דעות בתא המשפחתי לפני פטירת המצווה, המחלוקות עשויות אף להתעצם ולהתחדד לאחר פטירתו.
כמו כן, ישנם מקרים שבהם המצווה אינו חפץ שיורשיו או חלק מהם ידעו שערך צוואה, ובנסיבות מסוימות דבר עשייתה עלול שלא להתגלות משום שאין כל חובה בדין ליידע את הרשם לענייני ירושה על עריכת צוואה.
המחוקק היה ער לנושא וקבע הוראות עונשיות לאדם המסתיר צוואה ולאדם המוסר עובדות שקריות בבקשתו.
חוק העונשין, התשל"ז - 1977 , קובע כי המסתיר כתב צוואה בכוונה להונות, בין שהמצווה חי ובין שהוא מת, דינו מאסר חמש שנים.
סעיף 5 לחוק האמור קובע כי אדם שהורשע על שהעלים, השמיד או זייף את צוואתו של המוריש או שתבע על פי צוואה מזויפת פסול מלרשת את המוריש.
בחוק הירושה נקבע כי אדם שיש בידו צוואה חייב למוסרה לרשם לענייני ירושה מיד לאחר שנודע לו על מות המצווה.
עוד נקבע כי המפר הוראות סעיף זה, דינו מאסר שלושה חדשים או קנס.
תקנות הירושה קובעות כי העובדות הכלולות בבקשה לצו ירושה או לצו קיום צוואה יאומתו בתצהיר של המבקש, ושל אדם אחר, אם קיימות עובדות הכלולות בבקשה שאינן בידיעתו האישית של המבקש.
חוק העונשין קובע כי מי שמסר תצהיר שקר לפני מי שהוסמך לקבל את התצהיר, דינו מאסר שלוש שנים.
יודגש כי בקשה לצו ירושה או ל צו קיום צוואה מאומתת בתצהיר של המבקש והרשם לענייני ירושה מסתמך על האמור בתצהיר , למעט במקרים שבהם קיים מידע נוסף ברשותו או כאשר מתעורר חשד .
בנסיבות אלה עולה האפשרות להטעיה של הרשם ו להגשת בקשה כוזבת כדי לנשל יורש או זוכה מן העיזבון.
הועלה כי בשנת 2014 הוגשובלשכת הרשם בתל אביב כ -45 בקשות לביטול צו ירושה.
משרד מבקר המדינה בדק 30 בקשות ומצא כי מחציתן הוגשו ב טענה לקיומה של צוואה, בחלק מהמקרים בטענה להסתרתה .
להלן דוגמאות למקרים המעלים חשש ממשי של הגשת בקשה כוזבת לרשם לענייני ירושה או לבתי הדין הדתיים: 1134 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 1.
14 של בית הדין הרבני בחיפה27 דן בית הדין בבקשה לביטול צו ירושה שנתן לפני כשלושים שנה.
בית הדין נעתר לבקשה משהוברר כי המבקשים הסתירו את העובדה שלמנוח בת נוספת.
בנובמבר 2013 הגיש בן זוג של מנוחה לרשם לענייני ירושה בתל אביב בקשה לצו ירושה.
חודש לאחר מכן ניתן צו ירושה ולפיו היורשים הם בן הזוג של המנוחה ובתה בחלקים שווים.
במאי 2014 הגישה בתה של המנוחה בקשה לביטול צו הירושה ומתן צו לקיום צוואת המנוחה.
הבת טענה כי במסגרת הליך אחר הודה בן הזוג כי הוא והמנוחה ערכו צוואות הדדיות לטובתה.
עוד טענה הבת כי המנוחה ערכה צוואה חדשה ובה היא מורישה לה את כל רכושה.
בן הזוג טען כי הצוואה המאוחרת מזויפת, והתיק הועבר לדיון בבית המשפט.
הגיש בנם של מנוח ומנוחה בקשה לקיום צוואות הדדיות של הוריו הבקשות הוקלדו והתקבלו רק באפריל אותה שנה.
התברר כי במהלך תקופה זו, בחודש פברואר הגישה אחותו בקשה לצו ירושה וניתן צו ירושה במרץ 2014 .
בעקבות זאת הגיש המבקש בקשה לביטול צו הירושה ולמתן צו קיום צוואה.
האחות ידעה על קיומן של הצוואות אך טענה כי הגישה את הבקשה לצו ירושה לבקשת אחיה האחרים וכי הצוואה שהגיש אחיה בינואר 2014 .
פגומה נמצא כי מאז הקמת מערך הרשם לענייני ירושה היו מקרים בודדים ונדירים שבהם הוא יזם הגשת תלונה בשל הסתרת יורשים או זיוף צוואה.
האפוטרופוס הכללי מסר בתשובתו כי מדובר בנושא מורכב ובמספר מצומצם של מקרים.
הוא הוסיף כי בשל עקרוניותה של הסוגיה המשפיעה על כמה גופים ממשלתיים ייבחנו הדברים עם היועץ ה משפטי לממשלה.
בתשובת משטרת ישראל מינואר 2016 נמסר כי ככלל כאשר מתקבלת פנייה מהרשם לענייני ירושה, מבית המשפט או מב"כ היועמ"ש היא מטופלת כתלונה ומעבירים אותה לטיפול היחידה המתאימה.
בתשובתה מסרה הנהלת בתי הדין הרבניים כי תינתן הנחיה למזכירויות בתי הדין כי אם במועד הגשת בקשה עולה חשש להסתרת צוואות ויורשים או לזיוף צוואות, יש ליידע את המזכיר הראשי ולהפנות את הנושא לטיפולה של הלשכה המשפטית של הנהלת בתי הדין.
אם החשש עולה במהלך ניהול התיק יהיה הדבר נתון לשיקול דעתו של בית הדין.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי כדי לצמצם למינימום את האפשרות שצוואה תישכח או תוסתר, יש מקום לבחון אם נדרש שעורך דין שערך צוואה או נוטריון שנעשתה צוואה בפניו, יידעו את הרשם לענייני ירושה על דבר עריכתה והמידע על כך יירשם במרשם הארצי.
בתשובתה מנובמבר 2015 מסרה לשכת עורכי הדין למשרד מבקר המדינה כי מצווים רבים אינם מעוניינים שדבר עשיית הצוואה יירשם במרשם כלשהו.
עוד מסרה כי אין להטיל חובה כאמור על עורכי דין ונוטריונים העורכים צוואה, משום שיש בכך פגיעה בזכות הלקוח לחיסיון ופגיעה בחופש הציווי של המצווה.
הדרך לצמצם את האפשרות שצוואה תישכח או תוסתר היא באמצעות הגברת האכיפה נגד מי שאינו מוסר צוואה לאחר שנודע לו על מות המצווה, וכן באמצעות הליך פתיחת צוואות בידי הרשם לענייני ירושה.
27 )'תיק (אזורי חי 949960 פלוני נ' יורשי המנוח אלמוני (פורסם במאגר ממוחשב, 9.
) משרד המשפטים 1135 .
:שם הדוח משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה סבור שבמסגרת הבחינה הנדרשת, על משרד המשפטים לשקול בין היתר את ההיבטים שהובאו בתשובתה של לשכת עורכי הדין בנוגע לזכות הלקוח לחיסיון.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי שהיועץ המשפטי לממשלה בשיתוף מערך הרשם לענייני ירושה והנהלות בתי הדין הדתיים יקבעו כללים לטיפול במקרים מובהקים שבהם עולה חשש למעשים פליליים כמו הגשת הצהרות שקריות בבקשות, ובכלל זה הסתרת צוואות ויורשים וזיוף צוואות מתוך כוונה להונות.
במקרים של הרשעה לפי סעיף 5 ,לחוק העונשיןנדרש לוודא כי העבריין ייפסל מלרשת את המוריש.
האפוטרופוס הכללי נדרש בין היתר לבחון אפשרות לשלב את ההוראות העונשיות כאזהרות בטופסי הבקשה.
חוק הירושה קובע כי הממונה הארצי ינהל מרשם ארצי של צווי ירושה וצווי קיום צוואה, של בקשות לצווי ירושה ולצווי קיום צוואה ושל צוואות שהופקדו.
עוד נקבע כי פרטי המרשם ודרכי ניהולו ייקבעו בתקנות הירושה.
בתקנות הירושה נקבע כי המרשם הארצי יכלול מידע ממוחשב על צוואות ועל זיכרונות דברים28 שהופקדו, על צוואות שנמסרו לפי הוראות החוק, על בקשות לצווי ירושה ולצווי קיום צוואה שהוגשו וכן על צווי ירושה, צווי קיום צוואה וצווים למינוי מנהלי עיזבונות שנתנו בתי משפט, בתי הדין הדתיים או הרשם לענייני ירושה.
יש לעדכן את המרשם הארצי גם על תיקון צו או ביטולו.
התקנות גם קובעות כי במקרה שהוגשה בקשה לצו ירושה או לצו קיום צוואה יברר הרשם לענייני ירושה במרשם הארצי בין היתר אם נמסרה או הופקדה צוואה של המנוח ואם הוגשה בקשה קודמת.
גם כאשר מוגשת בקשה לצו ירושה או לצו קיום צוואה לבית הדין הדתי, הוא ישלח הודעה על קבלתה למ רשם הארצי , והממונה הארצי ישלח לבית הדין את כל פרטי המרשם הארצי הנוגעים לאותו עיזבון.
מטרת ההוראות האמורות היא לרכז את כל המידע בנושא עיזבונות במקום אחד ולוודא שלא הוגשו בקשות כפולות בנוגע לאותו מנוח, שלא ניתנים צווים סותרים ושדבר קיומם של צוואות מופקדות יעמוד בפני הגורמים הרלוונטיים בעת הגשת בקשה לצו ירושה או לצו קיום צוואה.
הביקורת העלתה כי המרשם הארצי אינו כולל מידע שלם ומלא בדבר בקשות שהוגשו ובדבר צווים שניתנו בבתי המשפט ובבתי הדין הדתיים.
28 סעיף23 (ב) לחוק הירושה קובע כי צוואת שכיב מרע שנעשתה בעל פה בפני שני עדים תירשם בציון היום והנסיבות לעשיית הצוואה בזיכרון דברים שייחתם בידי שני העדים ויופקד על ידיהם אצל רשם לענייני ירושה.
עוד נקבע כי רישום, חתימה והפקדה של הצוואה ייעשו ככל האפשר בסמוך לאחר שניתן לעשותם.
מזכירויות בתי המשפט במחוזות תל אביב וחיפה אינן שולחות לרשם לענייני .
ירושה את הצווים שניתנו בבתי המשפט29, לכן הם אינם מעודכנים במרשם .
לעומתן, במחוזות ירושלים ובאר שבע צווים שניתנו בבתי המשפט .
נשלחים לרשם והם מעודכנים במרשם הארצי.
הנהלת בתי המשפט מסרה בתשובתה כי לפי נוהלי העבודה שלה המזכירויות צריכות לשלוח את הצווים לרשם לענייני ירושה.
היא הוסיפה כי בעקבות הביקורת רועננו הנהלים בכל מזכירויות בתי המשפט והיא תעקוב אחר יישומם.
הביקורת העלתה כי לבתי הדין השרעיים אין ממשקי עבודה עם הרשם לענייני ירושה בכל הלשכות בארץ.
הם אינם מעבירים לרשם בקשות שהוגשו להם, וכאמור גם לא לב"כ היועמ"ש לקבלת עמדתו, ולא צווים שנתנו, וזאת בניגוד להוראות הדין.
מצב דברים זה עשוי להוביל למתן צווים סותרים בידי הערכאות השונות.
למשל, במרץ 2013 הגישה בת של מנוח לרשם לענייני ירושה בתל אביב בקשה לצו ירושה.
באוקטובר אותה שנה נתן הרשם צו ירושה.
במאי 2014 הוגשה בקשה לרשם לביטול צו הירושה בשל צו ירושה שניתן בבית הדין השרעי ב פברואר 1999 בקשר לאותו מנוח .
בבקשה לביטול הצו נטען שהבת שהגישה את הבקשה לצו ירושה אצל הרשם הסתלקה בעבר מחלקה בעיזבון בבית הדין השרעי.
הוברר כי המצב בבתי הדי ן הנוצריים זהה לזה שבבתי הדין השרעיים.
לדוגמה, במרץ 2011 הוגשה בקשה לביטול צו ירושה שנתנה הרשמת לענייני ירושה בירושלים בינואר 2011 .
הנימוק לבקשה היה שבית הדין הכנסייתי לעדה הלטינית בירושלים כבר נתן צו ירושה בפברואר 1998 בנוגע לאותו מנוח.
בדיון לפני הרשמת התברר כי מי שביקש את צו הירושה מבית הדין הסתיר את קיומו של אחד היורשים, והצו שנתן בית הדין אינו כולל את אותו יורש.
בהחלטת הרשמת מאוגוסט 2011 בוטל צו הירושה שניתן על ידה, ונקבע כי אם ישנה טענה כלשהי נגד צו הירושה הראשון עליה לידון בפני בית הדין.
נמצא כי על אף שבתי הדין הרבניים בירושלים, בחיפה ובתל אביב שולחים ללשכות הרשם צווים שנתנו כדי לעדכנם במרשם הארצי, ה לשכות אינן מעדכנות את דבר מתן הצווים במרשם הארצי, כנדרש בהוראות הדין .
בית הדין הרבני בתל אביב מעביר לרשם בקשות שהוגשו לו, אך את ה צווים שניתנו הוא מעבי ר לאגף האפוטרופוס הכללי, והם אינם מעודכנים במרשם הארצי.
התברר כיבתי הדין הדרוזיים מעביר ים ללשכת הרשם בחיפה בקשות שהוגשו להם לצורך בדיקה במרשם הארצי, אך הם אינם שולחים צווים שנתנו, ואלה אינם מעודכנים במרשם הארצי.
הנהלת בתי הדין הדרוזיים מסרה בתשובתה כי הצווים אינם נשלחים למרשם הארצי מפאת מחסור בכוח אדם בלשכת הרשם לענייני ירושה ובשל מכשול השפה.
29 המזכירויות שולחות את הצווים שניתנו בבתי המשפט לב"כ היועמ"ש שהיה צד להליך.
:שם הדוח משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת בתי הדין הדרוזיים ולמשרד המשפטים כי עליהם לפעול לפתרון הבעיות האמורות לעיל כדי שבתי הדין יוכלו לקיים את הוראות הדין ולשלוח העתק מהצווים לעדכון במרשם הארצי.
החוק קובע מפורשות כי על הממונה הארצי לנהל מרשם ארצי של כל הצווים, הבקשות והפקדות הצוואות.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שהמאגר אינו מנוהל על פי הוראות הדין ואינו מכיל מידע מלא, כנדרש בחוק.
האפוטרופוס הכללי מסר בתשובתו כי בכוונתו להפיץ נוהל מסודר ללשכות הרשם בעניין רישום מלא של צווים שניתנו בבתי הדין ובבתי המשפט לענייני משפחה.
הוא הוסיף כי באוקטובר 2015 פנה למנהל בתי המשפט בנוגע להקמת ממשקי עבודה ביניהם ובכוונתו לפנות גם לבתי הדין בנושא זה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים ולאפוטרופוס הכללי שבמצב הקיים נפגעת יכולתו של הרשם לענייני ירושה למלא את תפקידו, לברר את הנדרש ממנו כדי למנוע הוצאת צווים שגויים, להתריע על נתונים בעייתיים בבקשות ולקיים פיקוח ובקרה על הטיפול בבקשות.
לנוכח האמור, האפוטרופוס הכללי נדרש לפעול להשגת מאגר ארצי שיכיל מידע שלם, מעודכן ומדויק, כנדרש בהוראות הדין.
לצורך זה, עליו להחיש את הטיפול בהפצת נוהל עבודה מסודר בנושא זה והטמעתו, ולקדם יצירת ממשקי עבודה בין בתי הדין ובתי המשפט ובין הרשם לענייני ירושה.
מדי שנה נדרשים עשרות אלפי אנשים לשירותיהם של הרשם לענייני ירושה, של בתי הדין הדתיים ושל בתי המשפט, הנוגעים לענייני ירושות וצוואות ומעגל המושפעים מהחלטות גורמים אלה אף רחב יותר.
הצורך בקבלת השירות מגיע פעמים רבות בשלב רגיש בחייו של המבקש והוצאת צו ירושה או צו קיום צוואה בזמן סביר נדרשת לא אחת לצורך הקיום השוטף של יורשי העיזבון או הזוכים בו, ויש לכך השפעה על זכויותיהם.
הביקורת העלתה כי ב מערך הרשם לענייני ירושה קיימים עיכובים רבים בשלבי הטיפול השונים בבקשות, וקיים חוסר אחידות בטיפול בבקשות הן בלשכות הרשם השונות בינן לבין עצמן הן ביניהן לבין בתי הדין הדתיים.
עד אוקטובר 2015 לא הוסדר במערך הרשם לענייני ירושה נוהל עבודה אחיד, מקיף ומעודכן.
רק לאחר סיום הביקורת פרסם האפוטרופוס הכללי נוהל חדש ומעודכן, והוא נדרש לפעול להטמעתו בכל לשכות הרשם.
שם הדוח: משרד המשפטים - האפוטרופוס הכללי - הטיפול בענייני ירושות וצוואות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 על משרד המשפטים ועל האפוטרופוס הכ ללי להמשיך ולפעול לייעול, להאחדה ולשיפור של השירות הניתן לציבור ולהסדרתם המלאה של נושאים שטרם הוסדרו.
כמו כן, עליהם לפעול להשגת מאגר ארצי שיכיל מידע שלם מעודכן ומדויק, כנדרש בהוראות הדין.
על הנהלות בתי הדין ועל משרד המשפטים לפעול ליישום מלא של הוראות הדין הנוגעות לענייני ירושות וצוואות ולייעול השירות הניתן לציבור ושיפורו.
משרד לשירותי דת 1065 .
:שם הדוח משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
שנת שמיטה היא השנה השביעית במחזור של שבע שנים, ובה מוטלות לפי ההלכה היהודית הגבלות על עבודת האדמה ועל שיווק התוצרת החקלאית.
שנת שמיטה מונהגת רק בארץ ישראל.
בתחום מערכות הייצור יש ארבע חלופות: (א) השבתה מלאה של הייצור החקלאי של גידולי השדה והירקות; (ב) הפקעה של כמה מאיסורי שנת השמיטה מקרקעות באמצעות מכירתן לנוכרי כדי לאפשר לחקלאים להמשיך לעבוד את האדמה - "היתר מכירה"; (ג) בעלי האדמות מפקירים את אדמתם ומוסרים את הטיפול בה לידי נציגי ציבור ("אוצר בית דין"), ונציגי הציבור מטפלים באדמות בשם הציבור.
אוצר בית הדין שוכר לצורך הטיפול במטעים ובשדות שברשותו את בעלי הקרקעות, את ציודם ואת מערכותיהם לטיפול באדמות בשליחותו ומטעמו.
חלופה זו מאפשרת לחקלאים להצטרף לאחד המכונים שהרה"ר מאשרת - "אוצר בית דין"; (ד) עיבוד גידולים על מצע מנותק מהקרקע4.
:בתחום השיווק והצרכנות יש ארבע חלופות עיקריות למתן היתר כשרות בשנת השמיטה "כשרות רגילה": תוצרת חקלאית שגודלה על פי היתר מכירה; "כשרות למהדרין ": כ-15% מהצרכנים אימצו פתרונות אחרים, בגדר "כשרות למהדרין", לצריכת תוצרת חקלאית בשנת השמיטה: (א) תוצרת חקלאית ש"אוצר בית דין" מנהל את גידולה ואת שיווקה.
בשנת השמיטה התשע"ה החליטה הממשלה לא לקיים אוצר בית דין ממלכתי אלא לתקצב מכונים אחדים לקיום אוצרות בית דין; (ב) תוצרת חקלאית שגודלה בשטחי ארץ ישראל בידי חקלאים לא יהודים; (ג) תוצרת חקלאית המיובאת מחו"ל.
חוק ועדת שמיטה ממלכתית התקבל תוך כדי התארגנות לשנת השמיטה הקודמת ונועד לסייע למדינת ישראל להיערך לקראת שנות השמיטה הבאות.
החוק קובע את תפקידיה של ועד ת השמיטה הממלכתית וכן ששר החקלאות אחראי למינוי חבריה.
בשנת 2008 בדק משרד מבקר המדינה סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשס"ח.
הביקורת הקודמת העלתה כי אף שהתקציב שהוקצה לשנת השמיטה הקודמת היה גדול פי ארבעה מהסכום שהוקצב לשנת השמיטה שקדמה לה, לא צורפו להצעת ההחלטה מסמכי רקע ותחשיבים כלכליים לתקנות התקציב הייעודיות.
עוד הועלה שבשנת השמיטה הקודמת משרד החקלאות והמשרד לשירותי דת לא נערכו בעוד מועד לשנת השמיטה, ולכן נוצר עיכוב ניכר בפרסום אמות המידה שחקלאים צריכים לעמוד בהן כדי לזכות בתמיכה ובהעברת התמיכות אליהם וביכולת המשרדים לפקח על מידת עמידתם באמות המידה לקבלת התמיכות.
סקר מחירים שעשה משרד מבקר המדינה העלה כי מחירי התוצרת למהדרין היו גבוהים בכ-66% בממוצע ממחירי אותה תוצרת שנמכרה לפי היתר מכירה, וכי אף שניתנו תמיכות לחקלאים המשווקים תוצרת למהדרין והטבות מס ליבואני תוצרת חקלאית, לא הובטח שמחירי התוצרת יהיו דומים למחירי השוק לצרכן.
שנת השמיטה התשע"ה חלה מא' בתשרי התשע"ה עד כ"ט באלול התשע"ה (מ- 24.
לקראת שנת השמיטה קיימה הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת שני דיונים בנוגע לביקורת הקודמת, ובסיומם ביקשה ממבקר המדינה לעקוב גם אחר ההיערכות לשנת השמיטה התשע"ה.
4 יש אזורים בישראל, למשל באזור "עוטף עזה" ובערבה, שדיני השמיטה אינם חלים בהם, כיוון שהם לא היו בתוך גבולות הארץ המתוארים במקרא.
שם הדוח: משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פעולות הביקורת .
בחודשים מרץ -אוגוסט 2015 שב משרד מבקר המדינה ובדק את נושא ההיערכות לשנת השמיטה התשע"ה.
הביקורת נערכה במשרד לשירותי דת, במשרד החקלאות וברה"ר.
ביקורת השלמה נערכה באגף התקציבים שבמשרד האוצר.
במרבית התקופה שנסקרה על ידי הביקורת כיהן ח"כ נפתלי בנט כשר הכלכלה וכ שר לשירותי דת; ח"כ הרב אלי בן דהן שימש כסגן השר לשירותי דת וניהל בפועל את המשרד לשירותי דת; מר אלחנן גלט כיהן כמנהלו הכללי של המשרד.
עוד בראשית הדברים מבקר המדינה מציין לחיוב את התייחסותם של המשרדים לליקויים שהעלה משרד ו בביקורת הקוד מת בנוגע לאיחור בהיערכות לשנת השמיטה ואת העובדה שהם תיקנו כמה מהם.
כך למשל המשרדים החלו להיערך לשנת השמיטה התשע"ה כשנה לפני שהחלה; המשרד לשירותי דת והרה"ר קיימו כנסים ופעולות הסברה לרבנים ולחקלאים בנושא הש מיטה וב שנת השמיטה התשע"ה היה פער קטן בלבד בין מחירי הירקות שנמכרו על פי היתר המכירה ובין אלו שנמכרו על פי כשרות מהדרין.
אף על פי כן, גם בשנת התשע"ה העלתה הביקורת ליקויים ניכרים בפעילותם של הרה"ר, ועדת השמיטה הממלכתית, והמשרד לשירותי דת.
ההיערכות לשנת השמיטה התשע"ה .
בשנת השמיטה הקודמת הייתה הרה"ר אחראית לארגון הפעולות הנדרשות בשנת השמיטה.
במאי 2013 החליטה הממשלה 5 כי הרה "ר תועבר למשרד לשירותי דת ותהיה יחידת סמך שלו, וכי המשרד לשירותי דת יהיה האחראי לשמיטה ויקבל את כל הסמכויות והתקציבים הנדרשים, וכל זאת בלי לפגוע בסמכויות משרד החקלאות בנושא.
ביוני 2014 , לקראת שנת השמיטה התשע"ה, חזרה הממשלה על החלטתה ממאי 2013 בנושא תקצוב ההיערכות6 וקבעה כי השר לשירותי דת ושר החקלאות יקימו צוות עבודה בראשות נציג מנכ"ל המשרד לשירותי דת, בשיתוף הרה"ר ובתיאום עם משרד האוצר, לשם מע קב אחר ביצוע ההחלטה ואחר ניצול התקציב המיועד לשנת השמיטה.
הממשלה הקצתה מסגרת תקציב לכל משרד ליישום הפעולות הנדרשות בשנת השמיטה.
בשנת השמיטה הקודמת הקצתה הממשלה 103 מיליון ש "ח לפעולות הנדרשות בעבור שנת השמיטה, אך רק כרבע מתקציב זה נוצל בשנת השמיטה והשאר - 76% - רק כעבור .
5 ,ממשלת ישראלהחלטה 104 ( 5.
) 6 ,ממשלת ישראלהחלטה 1657 ( 1.
) משרד לשירותי דת 1067 .
:שם הדוח משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 שנה.
הביקורת הקודמת העלתה כי שיעור הניצול הנמוך והעובדה שחלק ניכר מהתקציב שולם רק בשנה שלאחר מכן נבעו בין השאר מכך שמבחני התמיכות פורסמו במועד מאוחר.
בעניין זה העיר מבקר המדינה כי דרך קבלת ההחלטות בנושא התקציב ושיעור ניצולו מעידים שהתקציב לא נקבע על בסיס הצרכים הממשיים, דבר שעלול לגרום הוצאות מופרזות או מחסור.
כלקח מההיערכות לשנת השמיטה הקודמת החלו המשרדים האחראיים לנושא השמיטה לגבש בעוד מועד תכנית תקציבית לשנת השמיטה התשע"ה.
בישיבה שקיימה ועדת השמיטה הממלכתית עוד בספטמבר 2012 הוצגה תכנית תקציב ראשונית לשנת השמיטה בסכום של 158.
התכנית הוכנה על בסיס ביצוע התקציב בשנת השמיטה הקודמת ועל פי אומדן התקציב לשנת השמיטה הקרובה.
בדיון ביקשו נציגי משרד האוצר לצמצם את היקף התקציב המוצע בכל הסעיפים, וסוכם שמשרד החקלאות ומשרד האוצר יבדקו שוב את נושא התקצוב ויעבירו תשובה מסודרת למזכיר הוועדה בתוך שבועיים.
במשרד החקלאות ובמשרד האוצר לא נמצאו מסמכים שמעידים שהדיון ביניהם בעניין תקציב השמיטה נמשך, ומהמסמכים עולה שבמועד זה - ספטמבר 2012 - ועדת השמיטה הפסיקה להתכנס ולא שבה לדון בגיבוש תכנית תקציב השמיטה.
ביוני 2013 נידונה בלשכת מנכ"ל המשרד לשירותי דת תכנית תקציב לשנת השמיטה בהיקף של 156 מיליון ש"ח.
בין השאר סוכם שהמשרד לשירותי דת, בתיאום עם משרד החקלאות, יוביל את הטיפול בנושא שנת השמיטה.
עוד סוכם שימונה בעל תפקיד מטעם המשרד לשירותי דת לריכוז נושא שנת השמיטה - ממונה שמיטה, ושלוועדת השמיטה יצורפו שני נציגים מטעם המשרד לשירותי דת.
כמו כן, נקבע כי יש לוודא שהממשלה תתקצב כראוי את סעיפי תכנית התקציב הנידונה באמצעות משרד האוצר.
ביוני 2014 החליטה הממשלה להקצות תקציב בסך של 100 מיליון ש "ח להיערכות לשנת השמיטה התשע"ה.
מרבית התקציב, כ-80 מיליון ש"ח, יועדה למשרד החקלאות, והשאר למשרד לשירותי דת.
סך כל התקציב לשנת השמיטה התשע"ה בשנת 2015 היה כ-62 מיליון ש"ח (מהם כ -53 מיליון ש"ח למשרד החק לאות).
מסכום זה נוצלו, עד לסיום הביקורת, אוגוסט 2015, כ-57 .
ועדת השמיטה הממלכתית .
החוק שנחקק לאחר שנת השמיטה הקודמת קובע כי ועדת השמיטה הממלכתית רשאית לתכנן פעולות לקראת שנת השמיטה, להמליץ עליהן לממשלה וליזום פעילות מחקר בתחום החקלאות ובתחום הה לכה לקראת שנות שמיטה בעתיד.
עוד קובע החוק שהוועדה תעביר להכרעת הרה"ר שאלות הלכתיות או סוגיות בעלות היבטים הלכתיים, ושפסיקת הרה"ר 1068 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בעניינים הלכתיים תחייב את הוועדה.
שר החקלאות ימנה לוועדה14 חברים7 .
כל חבר יכהן בוועדה שבע שנים מסוף של שנת שמיטה.
על פי החוק, ועדת השמיטה תתכנס לפחות פעם בשנה ותגיש לשר החקלאות בחודש ינואר בכל שנה דין וחשבון, ובו סיכום פעילותה השנתית.
השר יגיש לוועדת הכלכלה של הכנסת את הדוח שקיבל בצירוף הערותיו, מסקנותיו ותכניותיו.
עוד קובע החוק שהשר ימנה את הוועדה הראשונה עד סוף נובמבר 2008.
במאי 2010 מינה שר החקלאות דאז מר שלום שמחון את ועדת השמיטה הראשונה.
בראשה ישב הרב הראשי לישראל דאז יונה מצגר.
ועדת השמיטה מינתה ועדת משנה לעסוק בפעילות השוטפת הנוגעת לשנת השמיטה.
ועדת המשנה התכנסה חמש פעמים ונפגשה עם כמה מגזרים שקשורים לשמיטה כדי לברר על אילו נקודות חשוב לתת את הדעת לקראת שנת השמיטה ובמהלכה.
ועדת השמיטה התכנסה לראשונה באוקטובר 2011 , ובדיון ציין יו"ר הוועדה כי לקראת שנת השמיטה התשע"ה יש להגדיל את תדירות הישיבות ולהקדים להכין תכנית עבודה ותקציב לשנת השמיטה.
בדיון האמור נידונו גם כשלים שאירעו בשנת השמיטה הקודמת והומלץ להפיק מהם לקחים בכל הנוגע למועד פרסום הנהלים.