HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ועדה הנדסית לשיפוט מאגרים (להלן - הוועדה ההנדסית) שבאגף לשימור קרקע וניקוז במשרד החקלאות אותה ממנה מנהל רשות המים בודקת את התכנית הכללית של המאגר ומחליטה אם לאשר אותה.
יצוין שהוועדה ההנדסית אינה בודקת את התכנית המפורטת של מאגר הקולחים.
הפיקוח על הקמת המאגר, על התפעול ועל התחזוקה שלו מבוצע בידי מפקח מטעם היזם ונתון לאחריותו, ולפיכך לא מתקיים פיקוח בלתי תלוי מטעם רשות המים על הקמת המאגר.
רשות המים הודיעה בתשובתה כ י היא מפקחת על ניצול התקציב מול מסגרת שלבי ההקמה, וכי היזם הוא שמפקח על הקמת המאגרים.
לפי מסמך של האגף לשימור קרקע וניקוז במשרד החקלאות ממאי 2002 , במשך השנים היו תשעה מקרים של פריצות מים חמורות ממאגרי מים, בשלושה מהמקרים היה מדובר במאגרי קולחים.
כמו כן היו שישה מקרים נוספים שבהם כמעט פרצו מים מהמאגרים, בשניים מהמקרים היה מדובר במאגרי קולחים.
במרס 2001 אירעה פריצת קולחים ממאגר מי השפד"ן בנחל עוז.
שר התשתיות דאז מינה ועדה לבדיקת הסיבות למקרה.
מסקנות הוועדה היו כי המקרה אירע עקב שילוב של כמה מחדלים ובין היתר מחדלים בתפיסה התכנונית, בביצועה של התכנית ובפיקוח על הביצוע.
הוועדה ציינה כי חשוב לבצע מעקב שוטף אחר כל השלבים האמורים.
בעקבות הכשל במאגר נחל עוז הוציאה רשות המים בשיתוף משרד החקלאות נוהל לפעולות בקרה ותחזוקה במאגרים המהווה חלק בלתי נפרד מרישיון הפקה והספקה (להלן - נוהל בקרה ותחזוקת מאגרים).
כמו כן, בתנאי רישיון ההפקה והאספקה של מים35 נקבע כי בעל רישיון חייב לנקוט את כל האמצעים הדרושים כדי לשמור על תקינות המאגר ולתחזקו באופן שוטף; וכי בעל רישיון ידווח בכתב למנהל הרשות פעמיים בשנה, באפריל ובנובמבר, על הפעולות שביצע לפי מפרט תחזוקה ובקרה ויצרף לדיווחו אישור מהנדס.
ממסמכי רשות המים עולה שבשנת 2005 היה צורך לדווח על בדיקה ותחזוקה של 212 מאגרים שהפיקו קולחים.
על100 מאגרים לא קיבלה הרשות דיווחים.
בשנים 2006 -2007 לא קיבלה הרשות דיווחים על102 ו-124 מאגרים, בהתאמה.
בשנים 2005 ו- 2006 התנתה רשות המים את מתן רישיון ההפקה וההספקה בקבלת .
35 בהתאם לחוק המים, אין להפיק, לספק או לצרוך מ ים אלא בהתאם לרישיון מאת מנהל רשות המים ובכפוף לתנאי הרישיון.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 1453 .
דיווח על ביצוע בדיקה ותחזוקה של המאגר.
נמצא שבשנים 2007 ו- 2008 נתנה רשות המים רישיון לכל בעלי המאגרים ובכללם בעלי מאגרים שלא מסרו לה דיווח כאמור.
גורמים מטעם המדינה אינם מפקחים על הק מת המאגר; לא מתבצע מעקב ממשי אחר המצב הבטיחותי של המאגר, הפעלתו ותחזוקתו.
בהיעדר דיווח על בדיקה ותחזוקה של המאגרים נוצר מצב בטיחותי מסוכן.
מאחר שרשות המים אינה פועלת לקבלת דיווח על תחזוקת המאגר באמצעות אכיפה, בקרה והטלת סנקציות, דרישת הרשות לקבלת הדיווחים מתרוקנת מתוכן, ולפיכך מתעלמים ממנה בחלק מהמקרים.
פריצת מים ממאגר קולחים חמורה במיוחד מאחר והיא עלולה לגרום לפגיעה בחיי אדם ולפגיעה בריאותית ואקולוגית.
3 (א) ו-(ב) בצו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), התשנ"ה - 1995 , נקבע כי אחסונם, עיבודם וטיהורם של שפכים הוא עסק טעון רישוי.
לפיכך הפעלת מאגר קולחים מותנית בקבלת רישיון עסק.
בינואר 2002 הגיש משרד החקלאות לנציב המים דרישות בנושא תחזוקת מאגרי מים ובקרה על תקינותם.
במסמך צוין כי המה"ס מנסה לקדם תקנות שישמשו בסיס למתן רישיון עסק למפעילי מאגרי הקולחים, וכי יהיה מקום לכלול בתקנות האמורות דרישות בנושא תחזוקת המאגרים שתקבע רשות המים.
מבירורים של נציגי משרד מבקר המדינה עם מנהל אגף מים ונחלים במה"ס במאי 2008 עולה כי המה"ס לא קבע את התנאים למתן רישיון עסק למאגרי קולחים.
המה"ס מסר בתשובתו כי נוסף על ההנחיות הקיי מות לעניין איטום מאגרים באזורים רגישים הידרולוגית, הוציא המה"ס הנחיות לעניין איטום מאגרים גם באזורים שאינם רגישים הידרולוגית.
בנוהל בקרה ותחזוקת מאגרים נקבע, בין היתר, כי הבדיקות בסתיו ובאביב יכללו בדיקות תקינות של הגדר והשערים שסביב המאגר.
בצו הרשאה ל הזרמת עודפי קולחים ממאגר שמוציאה רשות המים יש דרישה להציב בקרבת המאגר שלטים המזהירים את הציבור כי הכניסה למים מסוכנת.
נוסף על כך, בתחומו של כל מאגר יש מכלי כלור המשמשים לחיטוי הקולחים, על פי דרישת משרד הבריאות.
בסיור שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה ביוני 2008 במאגרים של קיבוץ יגור ושל מושב כפר חסידים נמצא שהמאגר בכפר חסידים כלל לא היה מגודר ולא היו לו שלטים המזהירים את הציבור כי הכניסה למים מסוכנת.
עוד נמצא שבשני המאגרים לא היו שלטים המזהירים שיש חומר מסוכן בתחום המאגר.
להלן תמונות של מאגרי קולחים ומכלי כלור.
1454 דוח שנתי59ב הרשות הממשלתית למים ולביוב 1455 .
קיבוץ יגור השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2008 , כי הוא הציב את שלטי האזהרה הנדרשים בקרבת מתקן הכלור.
מושב כפר חסידים השיב בנובמבר 2008 כי מסביב למאגר יש גדר חיה המונעת כניסת עוברי אורח, והוסיף כי המושב התקין שלטי אזהרה מסביב למאגרים.
לדעת משרד מבקר המדינה על רשות המים לאכוף על בעלי המאגרים את הוראות הנוהל שלה המחייבות גידור והצבת שלטים כדי למנוע סכנה לחיי אדם.
ביולי 2000 החליטה הממשלה למנות צוות בין-משרדי (להלן - הוועדה הבין משרדית או ועדת ענבר) שימליץ על תקן איכות חדש לקולחים.
דרישות התקן המחייב לרמת טיהור שניונית מוגדרות בתקנות בריאות העם.
על הוועדה הוטל להכין הצעת תקנות לאימוץ התקן.
בהחלטת ממשלה שהתקבלה במאי 2003 בעקבות דוח מבקר המדינה36 (החלטה260 ) נקבע כי הוועדה הבין-משרדית תגיש לוועדת שרים לענייני ביקורת המדינה בתוך חודש את המלצותיה בעניין תקני איכות של קולחים.
ממסמך רשות המים מספטמבר 2004 עולה כי הוועדה הבין-משרדית קבעה את הקריטריונים המקצועיים בנושא טיהור הקולחים, וכי היה קושי בהשגת הסכמה סופית בין רשות המים ובין משרדי החקלאות, הגנת הסביבה, הפנים והאוצר לצורך הבאת המלצות הוועדה לאישור הקבינט הכלכלי -חברתי, בעיקר בנוגע לבעיית חלוקת הנטל הכספי לשדרוג הקולחים, וכן בנוגע להרכב הוועדה לקביעת הקלות או החמרות בנושא איכות קולחים ממט"שים מסוימים, ובנוגע לקביעת דרישות בנושא איכות קולחים בתקן או לקביעת תנאים ברישיון עסק.
בפברואר 2005 הגיש א רגון "אדם טבע ודין" לבג"ץ עתירה למתן צו על תנאי בטענה שהחלטת הממשלה מיולי 2000 בנושא שדרוג קולחים לא יושמה37 .
במאי 2005 החליטה הממשלה להטיל על הגורמים המוסמכים לכך לפעול לשדרוג מט"שים לרמת טיפול שלישונית ולאיכות שתאפשר השקיה ללא מגבלות ולהזרמה לנחלים, בהתאם לערכים שהצוות המליץ עליהם.
על המשרד להגנת הסביבה ועל משרד הבריאות הוטל להכין, לקדם, וליישם בהתייעצות עם ועדת ענבר הצעה לנוסח של תקנות מכוח פקודת בריאות העם, 1940 (סעיף62 ) וחוק ]ב[ ]א[.
36 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 53 ב( 2003 '), עמ 815-836 .
37 אדם טבע ודין נ' השר לאיכות הסביבה, שר הבריאות, שר האוצר, שר הפנים (בג"ץ 1269/05 ).
במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 , עדיין היו התקנות בגדר טיוטה והעתירה עדיין הייתה תלויה ועומדת לדיון.
38 לפי סעיף 20 יג בחוק המים: "השר לאיכות הסביבה רשאי, לאחר התייעצות עם מועצת הרשות הממשלתית, לקבוע בתקנות הוראות בדבר איכותם של מים למטרות שונות, לרבות מי שטפונות ומי שופכין.
באוגוסט 2008 , שמונה שנים לאחר שהחליטה הממשלה למנות ועדה שתמליץ על תקן איכות חדש של קולחים כדי לאפשר השקיה ללא מגבלות בקולחים ובכך לשחרר מים שפירים לצרכים אחרים החיוניים למשק, עדיין לא הביאו הגורמים האחראים לכך - משרד התשתיות, רשות המים, משרד החקלאות, הבריאות, הגנת הסביבה, הפנים והאוצר - לאישור ועדת הכלכלה של הכנסת א ת טיוטת התקנות בנושא שיפור איכות הקולחים.
גורמים אלה שהופקדו על הטיפול בנושא זה אחראים למחדל האמור.
משרד התשתיות השיב למשרד מבקר המדינה כי אף שהוא גיבש סדרי עדיפויות לשדרוג מט"שים, נבצר ממנו ליישם את התכניות עקב היעדר תקציב ייעודי, והוסיף כי התקן הקיים המ חייב טיהור שפכים לרמה שניונית גורם להגבלת אפשרויות השימוש במים.
רשות המים, המה"ס ומשרד הבריאות השיבו למשרד מבקר המדינה כי טיוטת התקנות נמצאת בשלבי ניסוח סופיים.
משרד הפנים השיב בנובמבר 2008 כי ועדת ענבר סיימה את עבודתה בכל הנוגע לקביעת תקן איכות קולחים, וכי באותה עת עסקו בהכנת תקנות המחייבות לעמוד בתקן זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, התמשכות הטיפול בהכנת התקנות וביישומם של תקני איכות משופרים של קולחים גורמת לחשיפה לזיהום ולהמלחת מקורות המים והקרקע, מונעת שחרור של מים שפירים הנחוצים למשק המים ומערימה קשיים בכל הנ וגע ליישום החלטות הממשלה.
השתהותם של הגורמים האחראים לקידום הנושא היא בבחינת מחדל חמור שגרם להחרפת המשבר במשק המים.
ראוי שהגורמים האחראים לנושא יפעלו לקידום התקנת התקנות.
הזרמת קולחים לנחלים סעיף 20 יא בחוק המים מסמיך את מנהל רשות המים להוציא צו הרשאה להזרמת קולחים לנחלים לפרק זמן קצוב, לאחר התייעצות עם משרד הבריאות בנושא, ולקבוע בצו תנאים ומגבלות שונים.
לצד מנהל הרשות פועלת ועדה בין-משרדית המייעצת בנושא מתן היתרי הזרמה.
המשרד להגנת הסביבה מרכז את עבודת הוועדה, על פי בקשת מנהל הרשות.
על פי סעיף 20 כ בחוק המ ים "מנהל הרשות.
ימסור לועדת הכלכלה של הכנסת מדי שנה דין וחשבון על מצב זיהום המים, ועל הפעולות שננקטו למניעתו".
מדוחות שנתיים על מצב איכות מקורות המים של רשות המים שמוגשים לוועדת הכלכלה של הכנסת עולה שבשנים 2005 -2007 ניתנו46 הרשאות להזרמה לנחלים.
יצוין ששישה מבין המפעלים שביקשו הרשאות הזרמה הגישו בקשות חוזרות בשנים אלה.
על פי הזמנת המה"ס, מדור מים ונחלים, הפועל במסגרת היחידה הסביבתית ברשות הטבע והגנים (להלן - רט"ג), מפקח, בין היתר, על קיום צווי הרשאה להזרמה לנחלים.
עבודה זו מתבצעת לפי הסכמים שנחתמים אתו אחת לשנה.
בתכנית העבודה נקבע שפעם בשנה יילקח ו דגימות ממי הנחלים לצורך מעקב אחר גורמים שבקשתם לקבל צו הרשאה התקבלה או נדחתה, ובסך הכול יילקחו הרשות הממשלתית למים ולביוב 1457 .
יצוין שתכנית העבודה מותאמת לתקן של שלוש משרות בפריסה ארצית.
לדעת משרד מבקר המדינה, היקף המעקב אחר הגורמים המזרימים קולחים ואחר אלה שנדחתה בקשתם לקבל צווי הרשאה להזרמה אינו נותן מענה הולם ומקשה על רשות המים לפעול למניעת זיהום הנחלים והסביבה.
מסקר השפכים הארצי האחרון של רשות המים לשנת 2004 שפורסם בסוף שנת 2005 עולה שמרבית הקולחים המיועדים להשבה אינם עומדים במגבלות האיכות המומלצת להשקיה חקלאית.
יצוין כי הסקר מבוסס על נתונים של הניטור בכשליש מכלל המאגרים, וכי בכוונת הרשות להרחיב את מערך הניטור במאגרי קולחים כדי לאתר אזורים רגישים לזיהום מקורות מים.
הביקורת העלתה שלפי דיווח המה"ס בשנת 2006 נלקחו דגימות מ-109 מאגרים- אותו מספר מאגרים שנבדקו בסקר שפכים ארצי לשנת 2004 .
הכוונה להרחיב את מערך הניטור במאגרי קולחים לא מומשה, והחשש לזיהום מקורות מים באזורים רגישים עומד בעינו.
המה"ס הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי אין לו תקנים ייעודיים לביצוע ניטור, דיגום ופיקוח , וכי הוא נוקט את כל האמצעים העומדים לרשותו ולשם כך הוא משתמש במיקור חוץ.
עוד הודיע בתשובתו כי פקחי רשות הטבע והגנים מייחדים מחצית מזמנם לסיורים לביצוע פיקוח ואכיפה בנושא זיהום מקורות המים.
המה"ס מופקד מכוח חוק המים, בין היתר, על אכיפת חוקים בתחום הגנת הסביבה.
המשרד מטפל בעברות בנושא איכות הסביבה הן במישור הפלילי והן במישור המינהלי.
מחוזות המה"ס הם שמבצעים את האכיפה המינהלית באמצעות מתן התראות והזמנות לשימוע.
אם המפגע לא הופסק בעקבות פעילות זו, מועבר התיק לשלב השני - חקירה פלילית, פתיחת תיק והגשת כתב אישום לבית המשפט.
בינואר ובאוגוסט 2007 שלח מנהל מחוז חיפה במה"ס לחברת מקורות מכתבי התראה לפי סעיף 20 כא לחוק המים וזימון לשימוע בגין הזרמות קולחים באיכות נמוכה לנחל הקישון ללא צו הרשאה, שלא כנדרש לפי סעיף 20 .
יא לחוק המים ממכתבי ההתראה עולה כי בפרק הזמן האמור התרח שו חמישה מקרים של הזרמת קולחים ברמה שניונית לנחל הקישון, וכי הם התגלו בעקבות דגימות ממי הנחל שנלקחו במסגרת הפיקוח על הנחל.
הזימון לשימוע נקבע לאוקטובר 2007 .
ממסמכי המה"ס מאפריל 2008 עולה שנפתח תיק חקירה פלילית נגד מקורות39 .
בגין הזרמות קולחים לנחל הקישון סקר השפכים הארצי האחרון של רשות המים פורסם, כאמור, בשנת 2005 והוא מתייחס לשנת 2004 .
שינויים רבים התרחשו מאז ועד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2008 .
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי .
שרשות המים תפרסם לעתים קרובות יותר סקרים העוסקים במצב הקולחים ובזיהומים כדי להגבי ר את מודעותם של מקבלי ההחלטות לבעיות המחייבות טיפול ולאפשר להם לפעול ביתר יעילות להשגת מטרותיהם.
ב"דוח ניטור נחל הבשור ונחל באר שבע"40 לשנים 2006- 2005 שפרסמה רשות המים בשיתוף יחידת הניטור הסביבתי ברט"ג צוין, בין היתר, שצריך לבצע פעולות אכיפה על מנת להפסיק את הזרמת השפכים לנחל.
הביקורת העלתה שגם בדוחות משנים קודמות היו אותם ממצאים ואותן המלצות.
מכאן שלא נעשות פעולות אכיפה לתיקון המצב, והמפגע התמשך שנים ללא טיפול.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על גורמי האכיפה במה"ס וברשות המים לפעול ללא דיחוי ליישום ההמלצות שהובאו בדוחות, על מנת למנוע את זיהום הנחלים והסביבה.
השקיה בקולחים השקיה בקולחים מחייבת קבלת היתר מהמחלקה לבריאות הסביבה שבמשרד הבריאות41 .
ההיתרים כוללים הנחיות וקריטריונים להשקיה מדוח פעילות מסכם של משרד הבריאות משנת 2007 עולה כי התפלגות איכות הקולחים בשנת 2007 :הייתה כלהלן 15% מהקולחים היו באיכות גבוהה מאוד (המאפשרת השקיה בלתי מוגבלת - רמת טיהור שלישונית); 62% מהקולחים היו באיכות גבוהה (רמת טיהור שניונית); ו-23% .
היו באיכות בלתי תקנית החלטת הממשלה ממאי 2005 (ראו לעיל) בנושא שיפור איכות הקולחים לרמת טיהור שלישונית באמצעות שדרוג מט"שים לא השיגה את יעדה.
ממסמכי משרד הבריאות עולה כי משנת 2005 עד שנת 2007 גדלה כמות המים המושבים שאיכותם גבוהה מאוד בכ-1% .
בלבד הניטור, הפיקוח והאכיפה בנושא ההשקיה בקולחים מבוצעים על ידי היחידה לניטור סביבתי ברט"ג, לפי תכנית עבודה של מש רד הבריאות.
יחידת הניטור ברט"ג מפעילה צוות של חמישה פקחים, על פי הסכמים עם משרד הבריאות העוסקים, בין היתר, בפיקוח על ההשקיה בקולחים ובניטור נחלים ומאגרים.
יצוין שרשות המים, המשרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות מבצעים, כל אחד בנפרד, פעילות ניטור, דיגום, פיקוח ואכיפה בנושא קולחים באמצעות התקשרות בהסכמים עם רט"ג.
40 נחלבאר שבע הוא אחד מיובליו העיקריים של נחל הבשור, שהוא הגדול מבין נחלי ישראל הנשפכים אל הים התיכון.
הנחל הוא נחל אכזב, ומים זורמים בו בעיקר בחודשי החורף בזמן השיטפונות.
מים אלה נתפסים ומסופקים לצרכני השפד"ן השונים באזור.
41 בסעיפים5(2) ו -5(3 ) בכללי בריאות העם (טיהור מי שופכין המיועדים להשקיה), התשמ"א- 1981 , נקבעה האיכות הכימית של הקולחים: "ריכוז החמצן הנמס בקולחים הוא לפחות חצי מיליגרם.
הקולחים אינם מכילים תרכובות טוקסיות העלולות, לדעת לסכן בריאותם של אלה הבאים במגע עם ]המנהל הכללי של משרד הבריאות[ המנהל הקולחים או עם הגידול המושקה, בין כשהוא בשדה ובין לאחר שנקטף".
הרשות הממשלתית למים ולביוב 1459 .
מה"ס השיב כי הגופים השונים משתפים פעולה במידת האפשר לעניין הניטור והפיקוח על איכות המים, אולם לכל אחד מהגופים סמכויות שונות ולפיהן נקבעים צורכיהם השוטפים.
משרד הבריאות השיב כי אין כפילות בפעילות, וכי כאשר גוף אחד מבצע את הפעילות עבור שלושת המשרדים התיאום טוב יותר.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום ששלושת הגופים - רשות המים, משרד הבריאות ומה"ס - ישתפו פעולה ויתאמו את פעילויותיהם בנושא הפיקוח על ההשקיה בקולחים ועל איכות הקולחים כדי למנוע כפילויות ובזבוז משאבים.
השקיה בחלקות הנחלה הצמודות לבתי החקלאים: במאי 2005 החליטה הממשלה "להטיל על משרד הבריאות ומשרד החקלאות ופיתוח הכפר ועל נציבות המים לקבוע עד ליום 1.
06 תנאים תברואיים פיזיים להחלפת מים שפירים המוקצים לחלקות א' (חלקות הנחלה הצמודות לבתי החקלאים) בקולחים בא תקן להשקייה בלתי [ יכות להשקייה ללא מגבלות בהתאם לתקן ".
]מוגבלת בקולחים של ועדת ענבר החשש העיקרי הוא שקולחים יחדרו למערכת המים השפירים בשל היעדר הפרדה מספקת בין המערכות שמקורו בקרבה הפיזית ביניהם.
על מנת לאשר השקיה כזו היה צורך לפתח מערכת אלקטרונית שתתריע על חדירת קולחים למערכת המים השפירים.
ממסמכי משרד הבריאות עולה כי בעבר היו ניסיונות לפתח מערכת לאיתור חיבורים צולבים, אולם הם לא צלחו.
במאי 2008 הודיע משרד הבריאות לרשות המים כי הוכנה טיוטת הנחיות לאישור השקיה בחלקות א', וכי עקב היקף ריבוי שטחי השקיה יהיה צורך להגדיל את היקף כוח האדם שמתפקידו לפקח על ביצוע ההנחיות האמורות.
מהאמור לעיל עולה כי במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 , עדיין לא הוכנו הנחיות סופיות לאישור השקיה בחלקות א', וכי באותו מועד עדיין לא יושמה החלטת הממשלה ממאי 2005.
משרד הבריאות השיב כי ללא פתרון טכני "לא נוכל לקחת אחריות ולאשר השקייה בקולחים בחלקות א' ללא תגבור מסיבי של המשאבים לפיקוח" והוסיף שלתגבור הפיקוח יעילות פחותה מזו של מציאת הפתרון הטכני.
רשות המים השיבה כי לאחר "חיפושים מאד אינטנסיביים" לא נמצא מכשיר שידע לזהות כניסה אקראית של קולחים למערכות הביתיות.
מתשובת משרד החקלאות עולה כי דרישת משרד הבריאות לפיתוח מערכת אלקטרונית שתתריע על חדירת קולחים למערכת המים השפירים אינה ניתנת ליישום, בהיעדר מערכת מתאימה.
משרד מבקר המדינה ממליץ לגופים האחראים לנושא להמשיך ולפעול בנחישות לפיתוח מערכת התרעה על חדירת קולחים למערכת המים השפירים בהתאם לדרישות משרד הבריאות באופן שיאפשר להשקות את חלקות א' בקולחים מושבים.
בעשור האחרון סובל משק המים מבצורת מתמשכת ונקלע למשבר שהולך ומחריף.
אף שהממשלה קבעה שתינתן עדיפות לאומית גבוהה להקמת מפעלים ולהשבת קולחים ב היותם חלופה זולה, מהימנה ונגישה המאפשרת להמיר מים שפירים ובכך להגדיל את היצע המים, לא יושמו החלטות הממשלה במלואן ונפח הקולחים שהושבו היה קטן מהנפח שנקבע ביעד של החלטת הממשלה.
השבת קולחים באיכות הנדרשת תתרום במידה ניכרת לחיסכון במים שפירים, תמנע פגיעה באיכ ות הסביבה וזיהום מים עיליים ומי תהום ותאפשר למדינה, לרשויות המקומיות ולחקלאים לחסוך בהוצאות לתיקון נזקים.
אך הממשלה טרם מצאה לנכון לחייב את כל הנוגעים בדבר, לרבות משרדי הממשלה האחראים לנושא, לפעול בתיאום להשגת יעדיהם בתוך פרק זמן קצר.
ראוי שהממשלה תנקוט את כל הצעדים הדרושים כדי לוודא כי התכניות בתחום זה מיושמות, וכי הגורמים הנוגעים בדבר פועלים בנחישות להגדלת היצע המים על ידי השבת קולחים, כדי למנוע נזקים שיגרמו לסיכון האוכלוסייה ולייבוש אדמות מדינה.
בעשור האחרון בחרו משרדי הממשלה לספק שירותים חברתיים רבים באמצעות מקורות חוץ-ממשלתיים ולא לספקם עוד בידי גופים ממשלתיים שבהם מועסקים עובדי מדינה.
בשנת 2004 בדק משרד מבקר המדינה את סדרי ההתקשרות של משרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - המשרד), משרד הבריאות ומשרד הבינוי והשיכון עם נותני שירותים חברתיים2 .
בביקורת נבחנו, בין היתר, תהליך קבלת ההחלטות באשר להעברת הטיפול בנושאים מסוימים מן המשרדים הנוגעים בדבר למגזר הפרטי והציבורי וכן סדרי הבקרה והפיקוח על נותני השירותים 3 .
בשנת 2006 עשה משרד מ בקר המדינה ביקורת מעקב כדי לבחון באיזו מידה תוקנו הליקויים שהועלו4.
2 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55 ב( 2005 ') עמ721.
שם, שם 4 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 57 ב( 2007 ') עמ 639-649 .
הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת, בישיבה שהתקיימה בדצמבר 2007 בראשות חברת הכנסת שלי יחימוביץ, בעקבות דוח שנתי57 ב של מבקר המדינה בנושא "רכישת שירותים חברתיים - ממצאי מעקב", דנה בנושא הפרטת מעונות לאנשים עם פיגור שכלי.
בדיון זה התבקש מבקר המדינה לבדוק את תהליך קבלת ההחלטות של הממשלה בדבר ההפרטה ובכלל זה לבדוק אם נבחנו חלופות, אם נעשתה עבודת מטה טרם קבלת ההחלטות, ועל מה התבססו התחשיבים שעמדו ביסוד קבלת ההחלטות בעניין זה.
בחודשים א פריל-יולי 2008 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב במסגרת מדיניות מבקר המדינה לביצוע ביקורות מעקב אחר תיקון הליקויים ובה בדק אם אם תוקנו הליקויים שהועלו בביקורות הקודמות בנושא, וכן את הדברים שהתבקש לבדוק על ידי הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת.
הביקורת נערכה באגף לטיפול באדם המפגר שבמשרד (להלן גם - האגף), במשרד האוצר ובכמה מעונות פנימייה לטיפול באנשים עם פיגור שכלי.
החלטות הנוגעות להפרטת מוסדות רווחה .
נושא העברת פעילויות ממשלתיות לספקים חיצוניים נדון בכמה ועדות בארץ ובחו"ל.
במדינות אחדות ובארגון לשיתוף פעולה כלכלי ולפיתוח ( OECD ) נקבעו עקרונות פעולה בנושא ובהם: שיתוף נציגויות העובדים בשלבים הראשונים של הליך ההעברה; השוואה בין עלויות השירות הממשלתי ובין עלויות השירות החיצוני ובכלל זה הערכת סיכונים ובחינה של משמעות איבוד הידע שנצבר במשרד; הערכת התועלת והכדאיות של המדיניות; הקפדה על עקרון השקיפות; דיווח כספי ודיווח על איכות השירות אחת לשנה.
באשר לישראל - באפריל 1992 קבעה הממשלה "קריטריונים להעברת שירותים ותפקידים המבוצעים על ידי הממשלה לגורמים חוץ -ממשלתיים או ביטולם" ואלו עיקרם: אין לפגוע בסמכויות שלטוניות של הממשלה ובאפשרותה לפקח על השירותים; אפשר להעביר שירות או תפקיד לגורם חיצוני אם אופיים עסקי; אפשר להעביר את האחריות לאספקת שירותים למקורות חוץ אם יש בכך יתרון מבחינת עלות-תועלת למשק הלאומי.
קריטריונים אלו לא עסקו למעשה בביטול או בהפרטה של שירותים חברתיים שאופיים בדרך כלל אינו עסקי.
עם זאת במרוצת השנים העבירו משרדי ממשלה לספקים חוץ -ממשלתיים גם שירותים חברתיים שאינם בעלי אופי עסקי.
משרד מבקר המדינה קבע בביקורת הקודמת כי ראוי היה שמשרדים אלו יבצעו עבודת מטה בין -משרדית, שתבחן, בין היתר, מתי, אם וכיצד יש להפריט שירותים חברתיים, ובתומה יגישו לממשלה הצעה בדבר סדרי העברת שירותים חברתיים לספקים חוץ -ממשלתיים, שתכלול תשתית עובדתית (מידע ונתונים לגבי התחום המדובר), בחינת הצעות חלופיות, ציון החלופה המועדפת והנימוקים להעדפתה.
אולם ביקורת משרד מבקר המדינה שנעשתה בשנת 2004 העלתה שלא נקבעה מדיניות כוללת ולא נעשתה עבודת מטה לקראת העברת שירותים ממשלתיים מעין אלה לספקים חוץ-ממשלתיים.
גם ביקורת משרד מבקר המדינה שנעשתה בשנת 2006 העלתה כי לא חל שינוי מהותי בעניין זה.
יתר על כן, משרד הרווחה הודיע בתשובתו מספטמבר 2006 כי הוא סבור שאין לעשות "מחקר" מכיוון ששוררת תמימות דעים בעניין יתרונותיה של משרד הרווחה והשירותים החברתיים 945 .
הפרטת מוסדות ממשלתיים מבחינת עלות -תועלת.
בדוח זה בחן משרד מבקר המדינה שוב את הליכי ההפרטה והעלה, כמפורט להלן, כי היו בהם פגמים מהותיים וכי לא בוצעה עבודת מטה מקיפה לשם קביעת מדיניות, כלים והליכים ברורים לביצוע ההפרטה.
בשנים 2004 -2007 קיבלה הממשלה שלוש החלטות הנוגעות להעברת יחידות לגופים חוץ-ממשלתיים, בין היתר, על מנת לייעד את הכספים הנחסכים בעקבות המהלך למימון שירותי רווחה.
באוגוסט 2004 קיבלה הממשלה החלטה5 שעניינה "העברת יחידות לגופים חוץ -ממשלתיי ם".
על פי החלטה זו, נדרש שר הרווחה דאז, בין היתר, "לסיים את העברתם של שני מוסדות ממשלתיים לטיפול במפגרים להפעלה על ידי גורמים חוץ-ממשלתיים עד ליום 31 לדצמבר 2004 .
לסיים את העברתם של יתר שבעת המוסדות הממשלתיים לטיפול במפגרים לגופים חוץ - ממשלתיים עד ליום 31 לדצמבר 2005.
" בספטמבר 2006 קיבלה הממשלה החלטה 6 בנושא "שיפור השירות במעונות הפנימייה במשרד הרווחה".
על פי החלטה זו, עד יולי 2007 על החשב הכללי למנות ועדת מכרזים בין -משרדית לצורך הכנת מכרזים לבחירת גופים חוץ - ממשלתיים - ציבוריים או פרטיים - שיפעילו את מוסדות הרווחה שמפעילה הממשלה, ובכלל זה את תשעת המוסדות הממשלתיים לטיפול באנשים עם פיגור שכלי ושני מוסדות המופעלים בידי רשות חסות הנוער.
כחלק מיישום ההחלטה הורתה הממשלה למנהל הכללי של משרד הרווחה ולנציב שירות המדינה שלא לקלוט עוד עובדים בתקן במוסדות הרווחה שמפעילה הממשלה.
באוגוסט 2007 קיבלה הממשלה החלטה נוספת 7 בדבר "רפורמה במעונות ממשלתיים במשרד הרווחה והשירותים החברתיים" ולפיה "בשלב המקדמי" יעביר משרד הרווחה שני מעונות לידי גורם ציבורי חוץ-ממשלתי שאינו פועל למטרות רווח, וזאת, בין היתר, על פי התנאים המפורטים להלן: "א.
העברת המעונות תלווה במחקר שיבחן את השינויים ברמת השירות במעונות.
בתום שנה מתחילת ההפעלה על ידי גורם חוץ ממשלתי, לאחר קבלת תוצאות המחקר המלווה, יתקיים דיון לגבי אופן ביצוע המשך התהליך.
במהלך ההעברה וההפעלה יתקיים דו שיח רציף והתייעצויות בין נציגי הממש לה הנוגעים בדבר, לבין נציגות הורי החוסים והסתדרות העובדים במגמה להגיע להסכמות.
קיימת מחויבות להבטחת שמירתו של רצף טיפולי.
לשם כך תינתן אפשרות לכוח האדם הטיפולי, הבא במגע ישיר עם החניכים במעונות, ואשר הגורמים המקצועיים במשרד הרווחה יביעו שביעות רצון מתפק ודו, להמשיך בתפקידו גם לאחר החלפת הגורם המפעיל.
חוזה ההפעלה עם המפעילים החדשים יעמיד כלים מגוונים לרשות הממשלה שיאפשרו לה להחליף את המפעיל ולהטיל עליו סנקציות, במידה וימצא כי רמת השירות לחוסים וזכויות העובדים נפגעו.
לוח הזמנים להעברת ההפעלה של המעונות יקבע על ידי משרד הרווחה והשירותים החברתיים ומשרד האוצר לאחר התייעצות עם נציגות ההורים והסתדרות העובדים במטרה להגיע לתיאום מרבי בין הגורמים האמורים ובלבד שלוח הזמנים להשלמת ההעברה כאמור בהחלטה זו ייקבע עד ליום 30.
תהליך קבלת ההחלטות הנוגעות להפרטת מעונות לאנשים עם פיגור שכלי .
משרד מבקר המדינה בדק את תהליך קבלתן של החלטות הממשלה הנוגעות להפרטת מעונות ואת דברי ההסבר להצעות ההחלטה, ואלו ממצאיו: 1 .
,ההחלטות להפריט את המעונות לאנשים עם פיגור שכלי התבססו, בין היתר על ההשוואה בין עלות החזקת חוסה במעון ממשלתי לעלות החזקתו במעון פרטי או ציבורי, שהוצגה בדברי ההסבר להצעות ההחלטה.
על פי השוואה זו, עלות החזקת דייר במעון ממשלתי גבוהה ב -50% מעלות החזקתו במעון פרטי או ציבורי.
בדברי ההסבר להצעת ההחלטה מאוגוסט 2004 צוין כי עלות הטיפול בחוסה במוסד ממשלתי גבוהה מעלות הטיפול בחוסה במוסד לא ממשלתי ביותר מ -50% בממוצע.
עוד צוין כי צמצום מספר החוסים במוסדות הממשלתיים והקטנת מספר העובדים המועסקים בהם יביאו לידי חיסכון של עשרות מיליוני שקלים, וכך תתאפשר הפנייתם של כספים אלה למימון שירותי רווחה.
בדברי ההסבר להצעת ההחלטה מספטמבר 2006 צוין כי עלות החזקתו של חוסה במעון ממשלתי גבוהה מעלות החזקתו במעון ציבורי או פרטי ביותר מ -50% ( בממוצע 12,500 ש"ח לחודש לעומת 8,000 ש"ח לחודש).
בדברי ההסבר להצעת ההחלטה מאוגוסט 2007 צוין גם כן כי עלות החזקת חוסה במעון ממשלתי גבוהה מעלות החזקתו במעון שמפעיל גורם חוץ-ממשלתי בכ -50% או יותר.
כמו כן צוין בדברי ההסבר מאוגוסט 2007 כי העברתם של מעונות שמפעילה הממשלה לידי גורמים חוץ - ממשלתיים תביא לידי חיסכון של יותר מ-100 .
מיליון ש"ח בשנה (א) משרד מבקר המדינה העלה כי על פי הנתונים שנמסרו בדברי ההסבר להצעות ההחלטה, החיסכון הצפוי בגין הפרטת המעונות הוא 36% .
ולא כפי שמשתמע מדברי ההסבר (ב) משרד מבקר המדינה מעיר כי הנתונים בדברי ההסבר שעליהם התבססו החלטות הממשלה היו ראשוניים וגולמיים בלבד.
על פי הנתונים עליהם התבססו בדברי ההסבר להצעת ההחלטה משנת 2007 ,כ-255 מיליוני ש"ח בשנה הוקצו להחזקתם של 1,834 דיירים במעונות הממשלתיים, ובהתחשב בתוספת עבור תנאים סוציאליים של העובדים ההוצאה על חוסה היא כ - 13,000 ש"ח לחודש.
לעומת זאת במעונות פרטיים וציבוריים הוצאו כ-545 מיליוני ש"ח בשנה בעבור 5,012 ,חוסים ומכאן שההוצאה ע ל חוסה הייתה כ - 9,000 ש"ח לחודש.
דהיינו, על פי תחשיב זה, ההוצאה הממוצעת לחודש על חוסה במעונות פרטיים משרד הרווחה והשירותים החברתיים 947 .
וציבוריים נמוכה ב-31% מן ההוצאה הממוצעת לחודש על חוסה במעונות הממשלתיים.
יתר על כן, על פי פרסומים אחרים של משרד הרווחה, עלות החזקתו של חוסה במעון ממשלתי הי א כ- 10,000 ש"ח בחודש בממוצע, ואילו עלות החזקתו של חוסה במעון פרטי היא כ- 9,600 ש"ח בחודש בממוצע.
מכאן שעלות החזקתו של חוסה במעון פרטי נמוכה מעלות החזקתו של חוסה במעון ממשלתי בכ -4% בלבד ולא כמצוין בדברי ההסבר להצעות ההחלטה.
לפיכך מדובר בחסכון קטן בהרבה, אם ב כלל, ממה שהוצג בדברי ההסבר להחלטת הממשלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, הפער הקיים נובע בעיקר מן הפער בין שכר המטפלים במעונות הממשלתיים לשכר המטפלים במעונות הציבוריים והפרטיים.
בדרך כלל תנאי השכר של המטפלים במעונות הממשלתיים טובים מאלה של המטפלים במעונות הפרטיים והציבוריים הן משום שדרגותיהם של המטפלים במעונות הממשלתיים גבוהות יותר, על פי דרישת התקן, והן בשל הזכויות המוענקות להם על פי הסכמי שכר קיבוציים, כמו פנסיה, חופשות והטבות בקבלת קרנות.
יש לציין כי לעניין השכר השפעה על איכות השירות הניתן (ראו להלן).
(ג) בנוסף, על כך יש להעיר כי התחשיב לגבי עלות חודשית של החזקת חוסה נעשה על פי התפוסה בפועל במעונות הממשלתיים בעוד שמספר החוסים צומצם בשנים האחרונות.