HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי כי כגוף ציבורי ידרשו, כתנאי להתקשרות חדשה עם רופא עצמאי הפועל במרפאה פרטית, א ת כל האישורים הנדרשים - כשם שכל גוף ציבורי או פרטי המתקשר עם ספק, מעמיד כתנאי להתקשרות הצגת אישורים, או לכל הפחות הצהרה על קיומם כפי שמכבי ולאומית אכן נוהגות; למשל אישור עסק מהעירייה, אישור ניהול תקין מרשם העמותות, אישור ניהול ספרים, אישור על ערבויות כספיות וכיו"ב, ובכלל זה גם אישור לשימוש חורג במידת הצורך בכך.
הכללית השיבה ביוני 2012 כי בעקבות הערת משרד מבקר המדינה הוחלט לכלול במסגרת ההסכמים עם רופאים עצמאיים דרישה להצהרה של הרופא שהוא האחראי הבלעדי לקבלת כל האישורים הדרושים להפעלת המרפאה - כשם שנוהגות מכבי ולאומית.
מאוחדת ציינה בתגובתה מאוקטובר 2012 כי בעקבות הערת משרד מבקר המדינה הוסיפה סעיף בהסכמים עם הרופאים העצמאיים, ולפיו הרופאים מצהירים שיש בידיהם כל ההיתרים והרישיונות הדרושים להפעלת מרפאה.
מכבי ביקשה לציין בתשובתה מאוקטובר 2012 : "כפי שברור שמכבי אינה אחראית כלל להיתרים ולשימושים שנעשים בבתי חולים ממשלתיים ואחרים המספקים שרות לחברי קופות חולים, כך יש לנהוג ביחס לנותני השרות הרפואי כגון מרפאות רופאים עצמאיים".
מכבי הוסיפה וכתבה בינואר 2013 כי: "מדובר בעניין כה מהותי שיכול להשפיע על פריסת השירותים של קופות החולים .
רופא אשר יידרש לבנות או לשכור מרפאה חדשה בעבורו, לרבות על הציוד וההתאמות הנדרשות במבנה החדש, עלול לבחור להפסיק התקשרותו עם קופת חולים, ואז הנפגעים העיקריים יהיו מטופליו של הרופא.
המשמעויות הכספיות של כלל המעורבים עקב האמור.
לאומית ציינה בתשובתה מנובמבר 2012 כי לדעתה "הקופה אינה יכולה להוות גורם מפקח לגבי קיומם של האישורים השונים להפעלת המרפאה, ויש להסתפק בהצהרתו של הרופא.
יש לציין עם זאת כי, ככלל, מרפאות עצמאיות של רופאי נפש רשומה הפועלים רק עם הקופה נדרשות לעמוד בכל התנאים המחייבים .
145 ,בית משפט השלום בת"א 02-205521 צביאל נ' ברץואח', נובמבר 2009 .
לשימוש כמרפאה, ובימים אלה מושם דגש על כך בכל ההתקשרויות החדשות של הקופה".
היבטי כיבוי אש: לפי הוראת נציב כבאות והצלה ומפקח כבאות ראשי 146, למרפאות 147 סיכונים ייחודיים בנושא בטיחות אש, בין השאר בגלל מוגבלות האנשים המבקרים בהן.
לכן ההוראה קובעת דרישות מיוחדות לסידורי בטיחות אש במרפאות שגודלן 80 מ"ר ומעלה.
היבטי מניעת זיהומים : בתכנונם והפעלתם של חדרי רופא ראוי שיובאו בחשבון צעדים למניעת זיהומים.
למשל, מכבי קבעה בהנחיות תכנון למרפאות רופאים148 ,כי בחדר רופא משפחה רופא פנימי או רפואה ראשונית יש צורך באוור ור ומיזוג וכן בכיור עם אספקה שוטפת של מים קרים וחמים ומתקן לסבון נוזלי.
כיור לשטיפת ידיים חיוני לרופא המטפל כדי למנוע העברת זיהומים מחולה לחולה.
אם אין כיור זמין הוא עלול לוותר על השטיפה.
המשך פעולתם של רופאים ומרפאות תוך שימוש חורג בדירות מגורים, שבין השאר גם אין בודקים את עמידתן בדרישות בטיחות האש המיוחדות למרפאות ואת הפעולות למניעת זיהומים בהן, עלול לסכן את רופאיהן ומבקריהן של אותן מרפאות, כמו גם את הדיירים השכנים.
הכללית כתבה למשרד מבקר המדינה ביוני 2012 כי אין מחלוקת על כך שהקמת מרפאה בדירת מגורים שהוסבה לכך יכולה לגרום לאי -נוחות של הדיירים בבניין, ועם זאת יש להבחין בין דרגות החומרה של אי-הנוחות, לדוגמה בין מרפאת שיניים ובין מרפאה של רופאי משפחה.
האגודה לתרבות הדיור ציינה בתגובתה מנובמבר 2012 כי לדעתה אין טעם להבחין בין סוגי הרופאים והמרפאות, שכן לכו לם לקוחות העוברים ושבים דרך הרכוש המשותף (לובי, חדר מדרגות וכו') וגורמים לנזקים ולמטרדים זהים.
עוד ציינה כי לדעתה ראוי להוציא את בעלי העסקים, לרבות רופאים, מתוך הבתים המשותפים, כדי לשפר את איכות החיים של הדיירים.
146 הוראות נציב כבאות והצלה ומפקח כבאות ראשי, "סידורי בטיחות אש ומניעת דליקות במרפאות", פרק 500 , הוראה508 , דצמבר 1993 , עדכון אחרון דצמבר 2001.
147 ,מרפאות כמשמעותן בפקודת בריאות העם 1940" : מקום שאיננו בית חולים הטעון רישום לפי פקודה זו, או חלק ממנו והמיועד להגשת שירותי רפואה, רפואת שיניים וסיעוד, לרבות טיפול יום וטיפול לילה, להשגחה למטרות אלה על חולים, ועל נשים בזיקה להריון, ושיקום".
148 ;"הנחיות תכנון מרפאות רופאים", מכבי שירותי בריאות, אגף נכסים, בינוי ולוגיסטיקה חטיבת הבריאות - מחלקת סגל רופאים, יוני 2007.
יוצא אפוא שבישראל עשרות אלפי אתרים שבהם פועלים רופאים, מרפאות ומטפלים, חלקם בדירות מגורים בבתים משותפים, בלי שעברו הליכי אישור בכל הקשור למקום הפעלת המרפאה, ובלי לקבל אישור לשימוש לייעוד מרפאה במקרים שיש צורך בכך.
הרשויות המקומיות פועלות כנגד מרפאות שפועלות בדירות מגורים רק אם מגיעה תלונה; משרד הבריאות לא בודק אם מדובר במרפאה שאינה חייבת ברישום; וקופות החולים אינן בודקות קיומו של אישור להפעלת המרפאה מהרשות המקומית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מפעילי המרפאות, קופות החולים, משרד הבריאות והרשויות המקומיות לתת את הדעת לנושא זה ולפעול לכך שכל המרפאות העצמאיות יפעלו באתרים כאשר קיימים לגביהם כל האישורים הנדרשים, וביניהם גם אישור לשימוש חורג כאשר יש צורך בכך.
על משרד הבריאות וקופות החולים, בשיתוף משרד הפנים והרשויות המקומיות, לפעול על פי לוח זמנים להסדרת פעילותן במסגרת החוק של כל מרפאות הרופאים העצמאיי ם שכבר פועלות במדינה.
לנוכח ריבוי האתרים ניתן לפעול בהדרגה.
מן הראוי שבהתאם לתשובת הכללית יחלו כל הגופים האלו בתהליך הדרגתי של הוצאת חלק מהמרפאות הלא מורשות מדירות מגורים בבתים משותפים תוך כמה שנים - כל זה במקביל למציאת פתרונות אחרים למיקום מרפאות רופאים, כדוגמת הקצאת שטחים מיוחדים לכך, מעבר לבתי רופאים מיוחדים או שניהם.
על קופות החולים לוודא לפני החתימה על כל חוזה התקשרות עם רופא עצמאי חדש, וכתנאי להתקשרות, את קיומם של כל האישורים הנדרשים.
כמו כן על קופות החולים לוודא שכל האתרים שבהם עובדים רופאים שאיתם הן התקשרו יעמדו לכל הפחות בדרישות מזעריות בנושאי בטיחות אש ומניעת זיהומים.
משרד הבריאות - ליקויים בפעילות המאסדר בתהליכי בינוי ופיתוח .
משרד הבריאות נושא באחריות הממלכתית להבטחת הבריאות לתושבי המדינה.
המשרד קובע את המדיניות בתחום שירותי הבריאות והרפואה ומופקד על תכנון, פיקוח ובקרה ורישוי ותיאום השירותים של כלל מערכת הבריאות - בתי חולים מסוגים שונים (ממשלתיים, ציבוריים, פרטיים ושל הכללית), קופות החולים ומד"א.
תהליכי פיתוח הם מטבעם מורכבים וממושכים, וכוללים התקשרויות בהיקף כספי משמעותי עם מספר לא מבוטל של מתכננים ומבצעים.
משרד מבקר המדינה בדק נושאים הקשורים להליכי מינהל אגב תהליכי פיתוח, וביניהם גם את פעילותה של ועדת הפרויקטים של משרד הבריאות ונושאים הקשורים להתקשרויות של המשרד לביצוע ותכנון של תהליכי פיתוח.
ועדת הפרויקטים של משרד הבריאות ועדת הפרויקטים היא ועדה בין -משרדית המייעצת למנכ"ל משרד הבריאות בתחומי הבינוי והתשתיות, וחברים בה נציגי מחלקות שונות במשרד הבריאות ונציג אגף התקציבים של משרד האוצר.
בראש הוועדה עומד הסמנכ"ל לתכנון, פיתוח ובינוי מוסדות רפואה במשרד הבריאות.
הוועדה בודקת בקשות להקים מחלקות או מ וסדות רפואיים וממליצה למנכ"ל אם לאשרן 149 .
המלצת הוועדה ניתנת רק לאחר שבדקה בשלב הראשון אם יש צורך בפרויקט, ובשלב השני אם המציעים עומדים בדרישות הבינוי של משרד הבריאות, אם הסביבה מתאימה, אם ישנו רישוי מתאים, לרבות ייעוד מתאים מטעם הרשות המקומית, ועוד.
149 האישור נדרש על פי סעיף24 ,(א) בפקודת בריאות העם 1940 .
על כך להלן משרד הבריאות 849 .
לוועדה אין מעמד סטטוטורי, אולם הצורך באישורה מופיע כדרישה בהליכים שונים.
למשל, ב"מבחנים לתמיכה" בפרויקטים חדשים של בינוי ופיתוח תשתיות שפרסם משרד הבריאות, הוא קבע כדרישה כי פרויקט הבינוי יאושר על ידי ועדת הפרויקטים של המשרד; גם נהלים לבינוי בתי 850 דוח שנתי63ג .
חולים גריאטריים קבעו זאת במסגרת תהליך הבקשה לבניית מחלקה או בית חולים: "התוכניות בצרוף המלצת לשכת הבריאות, לאחר בדיקתה, וכן אישור המהנדס המחוזי לבריאות הסביבה, יועברו לוועדת הפרויקטים של משרד הבריאות.
החלטת הוועדה תועבר ליזם על ידי לשכת הבריאות.
משרד מבקר המדינה בדק סוגיות בפעילות ועדת הפרויקטים.
בינוי במערכת הבריאות ללא בחינה ואישור של ועדת הפרויקטים ושל גופים נוספים : כדי להבטיח הקצאת משאבים מועילה ושוויונית לפרויקטים של בינוי במערכת הבריאות ולמנוע כפל תשתיות במערכת150 .
, חשוב שהמאסדר ישמש כיד מכוונת חשוב גם שימצא דרך לפקח על פרויקטים שהפעלתם אינה מצריכה הליכי רישוי כלשהם על פי חוקים, תקנות או נהלים.
על פי כתבי המינוי של חברי ועדת הפרויקטים, "הוועדה תדון בכל הפרויקטים הנוגעים למערכת הבריאות בישראל - ציבוריים ופרטיים באחת".
ואולם מעיון בפרוטוקולים של הוועדה מהשנים 2008 -2011 עולה כי דנה רק בכל הפרויקטים שבהם הוגשה בקשה לתוספת מיטות אשפוז ושאינם בתי חולים ממשלתיים.
תוספת מיטות אשפוז ללא בחינה ואישור של ועדת הפרויקטים: פקודת בריאות העם, 1940 , קבעה כי "לא יקים אדם בית חולים אלא אם כן קיבל אישור לכך, מראש, מ את המנהל; לעניין זה, 'הקמה' - לרבות בניה, הרחבה, הוספת יחידה מקצועית או מיטות, שינוי ייעוד של יחידה מקצועית או של מיטות".
תקנות בריאות העם (רישום בתי חולים), התשכ"ו- 1966 , קבעו אמות מידה שיש להביא בחשבון לעניין מתן אישור הקמה - התועלת לבריאות הציבור מהוספת המיטות או השירותים הרפואיים; שיעור המיטות לנפש באוכלוסייה ומספר המיטות וצורכי האוכלוסייה באזורי הארץ השונים; פריסת מיטות האשפוז ונגישות הציבור אליהן; הוצאות ההפעלה השוטפות והשלכתן על כלל ההוצאה הציבורית על בריאות.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שוועדת הפרויקטים, כגוף שאמור לדון בכל הפרויקטים הנוגעים למערכת הבריאות בישראל, תרכז את כל הידע שצריך להביא בחשבון בשיקולים לאישור תוספת מיטות אשפוז ותיתן את המלצותיה בהתאם למנכ"ל המשרד.
חלק מקופות החולים העלו בפני נציגי משרד מבקר המדינה את סוגיית עלייתו של מספר ימי האשפוז בגלל תוספות בנייה בבתי החולים שלא לוו בסגירת מחלקות הפועלות במבנים ישנים.
התנהלות זו גורמת לתוספת מיטות מעבר לאישור משרד הבריאות, ובסופו של דבר הקופות נאלצות לשלם על יותר ימי אשפוז.
150 בכלכלת בריאות קיימת התפיסה שההיצע יוצר את הביקוש.
לכן כפל תשתיות הוא מיותר, ויגרום לעלייה בהוצאה הלאומית על בריאות ללא תוספת בריאות לאוכלוסייה.
נמצא כי על אף הגדרת כתבי המינוי הרחבה של חברי הוועדה, פעלה הוועדה בגי שה מצמצמת ולא עשתה את עבודתה כראוי, ולא דנה בפרויקטי בינוי של בתי החולים הממשלתיים.
כל הפרויקטים בבתי החולים הממשלתיים מתוכננים ומתבצעים ללא דיון ובלי שאף התקבלה חוות דעתה של ועדת הפרויקטים על הצורך בהם.
משרד הבריאות כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012" : ועדת פרויקטים אינה תחליף לדיוני הנהלת המשרד אלא רק משמשת צינור נוסף לבדיקת בקשות בעיקר למוסדות גריאטריים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי בידי הנהלת משרד הבריאות אין כאמור את כל המידע על אודות כלל הפרויקטים בתחום הבינוי והתשתיות במערכת הבריאות, ולכן אין למשרד רא יה לאומית רחבה בנושא זה, כפי שראוי שתהיה לו לאור תפקידו כמאסדר (רגולטור).
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם תגובת משרד הבריאות בנוגע לתפקידי ועדת הפרויקטים לוקה בגישה מצמצמת, ונוגדת את כתבי המינוי של חברי הוועדה.
על המשרד לבחון את תפקידי הוועדה ולתקן את כתבי המינוי אם יש צורך בכך.
אגף החשב הכללי במשרד האוצר כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 : ,"עמדת האגף היא כי בוועדת הפרויקטים צריך להיכלל גם חשב משרד הבריאות אשר לו ראיה רוחבית בהיבט התקציבי והתזרימי על בתי החולים בכלל ועל תאגידי הבריאות בפרט".
לדעת האגף על ועדת הפרויקטים לדון גם בפרויקטים בבתי חולים ממשלתיים.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות לשקול בחיוב את הצעת אגף החשב הכללי במשרד האוצר לכלול בוועדת הפרויקטים גם את חשב משרד הבריאות.
בינוי מרפאות בקהילה על ידי קופות החולים ללא בחינה ואישור של ועדת הפרוי קטים : בעבר התרכזו קופות החולים ברפואה הראשונית, ואילו בתי החולים ריכזו תחומים שבהם נדירים המומחים, שהטכנולוגיות הנדרשות להם יקרות או שקיים בהם צורך באשפוז.
כאמור, קיימת מגמה עולמית להעביר מבתי החולים לקהילה פעולות רפואיות שונות שחלקן כבר אינן מצריכות אשפוז בתקופתנו.
גם בתחום אישור המרפאות בקהילה ראוי שוועדת הפרויקטים, האמורה לדון בכל הפרויקטים הנוגעים למערכת הבריאות בישראל, תרכז את הידע הנדרש ותמליץ בהתאם למנכ"ל המשרד.
נמצא כי גם בהקשר זה, בניגוד לתפקידה על פי כתבי המינוי של חבריה, פעלה ועדת הפרויקטים בגישה המצמצמת ולא דנה כלל בפרויקטי בינוי של קופות החולים בקהילה, המוגשים מדי שנה במסגרת תקציבי הפיתוח של הקופות.
יוצא שההמלצות שמגישה הוועדה לאישורו של מנכ"ל המשרד אינן כוללות פרויקטים אמבולטוריים 151 של קופות החולים בקהילה, כגון מרפאות ומרפאות מומחים.
עוד נמצא כי גם האגף לפיקוח על קופות החולים שבמשרד הבריאות, שאליו מוגשים תקציבי הפיתוח של הקופות, אינו בוחן את נחיצות הפרויקטים שלהן.
משרד הבריאות כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 כי "העדר כוח אדם בעבר לא אפשר פיקוח על כל פרויקט המופיע בתקציב הפיתוח.
151 הפרויקטים האמבולטוריים של קופות החולים אינם חייבים בהליכי רישום, אלא אם כן הם מחויבים על פי התקנות הנ"ל.
עבודה בין האגף לפיקוח על קופות החולים ושרותי בריאות נוספים וועדת הפרויקטים במשרד הנערכות כבר כיום לקראת תקציבי הפיתוח לשנת 2013 .
"ייבחנו כלל הפרויקטים בתקציבי הפיתוח של הקופות, לרבות נחיצותם 854 דוח שנתי63ג .
אי-מניעה של כפל תשתיות אזורי בין בתי החולים לקהילה בסיוע לש כות הבריאות המחוזיות : לנוכח המגמה העולמית להעביר פעולות רפואיות מבתי החולים לקהילה אף עולה חשיבות פעולתו של המאסדר למניעת כפל תשתיות בין השירות הרפואי בקהילה לבין זה שבבתי החולים.
משרד הבריאות מפעיל לשכות בריאות מחוזיות ונפתיות שמוציאות מהכוח אל הפועל את מדיניותו.
נציגי הלשכות - המהנדסים המחוזיים - חברים בוועדות המחוזיות לתכנון ובנייה, וכן פועלים במעמד משקיפים בוועדות המקומיות לתכנון ובנייה.
נמצא כי לשכות הבריאות המחוזיות אינן עוסקות כלל בבחינת נחיצותם של פרויקטים המוגשים לאישור הוועדות השונות לתכנון ובני יה בתחום המוניציפלי של פעילותן, ובכך המאסדר אינו מנצל אפשרות למניעת כפל תשתיות ואינו בוחן ברמה האזורית את הצרכים של מערכת הבריאות בנושאי בינוי ותשתיות.
נציגי משרד הבריאות, עובדי לשכות הבריאות המחוזיות, בוחנים רק נושאים הקשורים לבריאות הסביבה (מים, ביוב ותברואה) בפרויקטי הבינוי המוגשים לוועדות לתכנון ובנייה.
למשל, המרכז הרפואי ברזילי באשקלון מסר כי הכללית עומדת להקים בקרבתו מרפאת מומחים גדולה שבה יעבדו בעיקר רופאי המרכז הרפואי.
גם המרכז הרפואי הלל יפה בחדרה מסר כי במרפאות שמקימות קופות החולים בעיר - למשל מרפאת גסטרו שהקימה הכללית - מתבצעות פעולות שכבר קיימות בבית החולים.
כמו כן הכללית הקימה בסמוך לרמב"ם שבחיפה מרכז רפואי גדול שנותן בין השאר שירות של ניתוחים אמבולטוריים.
נמצא כי צורכי מערכת הבריאות לא נבחנו ברמה המערכתית -לאומית, ולנוכח המגמה של העברת הליכים רפואיים לרפואה הקהילתית, מתפתח חשש לכפל תשתיות.
מצב כזה עלול לגרום נזקים לבתי החולים הממשלתיים, למשל בהסטת חולים מהמערכת הציבורית, באי-ניצול ציוד יקר ותשתיות ובעיקר בעזיבה של כוח אדם רפואי וסיעודי איכותי, שיש מחסור בו במערכת הבריאות.
משרד הבריאות כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 ,: "משרד הבריאות בייחוד כבעלים של בתי חולים, מנוע מלהתערב בהסדרי הבחירה של הקופה ובהחלטות הניהוליות שלה - האם לייצר את השרות בקהילה או לרכוש אותו בבתי החולים".
עוד מסר שהתערבותו עלולה לפגוע בתחרות בין הקופות ולהוביל לחוסר יעילות, לעליית מחירים, לפגיעה בשירות למבוטחים ולפגיעה בתקציבי קופות החולים, שגם כך נמצאות בגירעון עמוק.
מבקר המדינה מסכים שכל עוד משרד הבריאות משמש בכובעו האחד כמאסדר ובכובע נוסף כבעלים של בתי חולים, נפגעת יכולתו לאזן בין הרצון למנוע כפל תשתיות ובין שמירת התחרות.
הכללית כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 כי לכפל בתשתיות אחראים בתי החולים ברזילי באשקלון והלל יפה בחדרה, "אשר מעדיפים להקים עוד ועוד מרפאות חוץ ומכונים במקום להוסיף מחלקות ומיטות אשפוז שכה חסרות".
יצוין כי אחד מהמטרות המרכזיות 152 שהוגדרו בתכנית העבודה ש ל משרד הבריאות לשנת 2012 הוא "התאמת תשתיות שירותי הרפואה למגמות והתפתחויות עתידיות".
על פי תכנית העבודה, אחת הבעיות המרכזיות היא היעדר תכניות מספקות להיערכות מתאימה של המערכת מול מגמות .
כפי שהוגדרו במסמך "עמודי האש" שפרסם משרד הבריאות 856 דוח שנתי63ג .
עתידיות כמו הזדקנות האוכלוסייה, עלייה בתוחלת החיים, גידול במחלות כרוניות והסטה של פעילות לקהילה.
לצורך הגשמת "עמוד האש" הזה הקים המשרד גוף תכנון מדיניות לאומי שתפקידו להוביל חשיבה אסטרטגית ותכנון ארוך טווח, בשיתוף פעולה עם המטות המקצועיים במשרד.
אגף התקציבים במשרד האוצר כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 : "לאור ניגוד העניינ יים המובנה בתוכו פועל משרד הבריאות, כמאסדר של מערכת הבריאות וכבעלים של בתי חולים, כשל אליו התייחסו כל הוועדות הממלכתיות שעסקו במערכת הבריאות ואף המבקר בדוחות קודמים, יש לנקוט משנה זהירות בהפקדת משרד הבריאות על ביצוע המשימה של 'מניעת כפל תשתיות'".
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות וגוף תכנון המדיניות הלאומי לפעול למניעת כפל תשתיות על ידי ניווט נכון של הפיתוח במערכת הבריאות.
עליהם לעשות זאת מתוך הסתכלות מערכתית - לאומית, בין אם על ידי ועדת הפרויקטים ובין אם על ידי גורמים נוספים שבאחריות המשרד, כגון נציגי ל שכות הבריאות המחוזיות בוועדות התכנון והבנייה, שיכולים לשמש כ"זרוע הארוכה" של המשרד בוועדות אלו.
היעדרות ראש מינהל מישיבות ועדת הפרויקטים : מנכ"ל משרד הבריאות הוא הממנה את חברי ועדת הפרויקטים.
הרכב החברים בה נועד לקבלת המלצות מושכלות ככל האפשר, ואשר מביאות בחשבון את דעתן של היחידות השונות במשרד שיש להן קשר להקמת יחידות או מחלקות חדשות במערכת הבריאות.
במשרד פועל מינהל טכנולוגיות רפואיות ותשתיות, שבין ייעודיו "ייזום מדיניות לאומית בתחום הטכנולוגיות הרפואיות ותשתיות - ופעילות למימושה", ופעילות "לקידום שימוש מו שכל ושוויוני בטכנולוגיות רפואיות".
המינהל עוסק בין השאר באישור פתיחת מחלקות חדשות ובהסבת ייעודן של מיטות במחלקות קיימות.
הוא פועל בין השאר באמצעות האגף לרישוי מוסדות ומכשירים רפואיים, שלפי פרסומיו שותף בקביעת מדיניות הפיקוח והבקרה במוסדות ושירותי בריאות לפ ני מתן אישור הפעלה, רישיון חדש או רישיון קיים.
מנכ"ל משרד הבריאות מינה בינואר 2007 את ראש המינהל כחברה בוועדת הפרויקטים.
מובנת חשיבות השתתפותה של ראש המינהל, שייעודו בין השאר הוא ייזום מדיניות בתחום התשתיות.
ואולם בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי ראש מינה ל טכנולוגיות רפואיות ותשתיות במשרד לא השתתפה בישיבות ועדת הפרויקטים מאז מינויה.
ראש המינהל מסרה באפריל 2012 לנציגי משרד מבקר המדינה שמנהל האגף לרישוי מוסדות ומכשירים רפואיים, ששייך למינהל שהיא האחראית עליו וגם הוא חבר בוועדה, משתתף בישיבות הוועדה, ולכן איננה רואה צורך להשתתף בהן.
לדעת משרד מבקר המדינה, מכיוון שמנכ"ל משרד הבריאות מינה את כל חברי ועדת הפרויקטים וגם את ראש המינהל, היה עליה להשתתף בישיבות הוועדה.
מנכ"ל משרד הבריאות כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 כי "ראש המינהל בידיעתי ובאישורי, רואה במנה ממלא ]לרישוי מוסדות ומכשירים רפואיים[ ל האגף מקומה ובא כוחה בוועדת הפרויקטים באופן מלא, ועל כן לא נדרשה השתתפותה כלל בדיוני ועדת הפרויקטים".
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי להורות לראש המינהל להתחיל להגיע לישיבות הוועדה בגלל חשיבותה הלאומית של הוועדה.
לחלו פין, אם מנכ"ל המשרד סבור שמספיקה השתתפותו של מנהל האגף כנציג המינהל בישיבות הוועדה, עליו לקבוע באופן רישמי כי מינויה בטל.
התקשרויות של משרד הבריאות לתכנון וביצוע של פרויקטי בינוי במרכזים רפואיים ממשלתיים המינהל לתכנון, פיתוח ובינוי מוסדות רפואה שבמשרד ה בריאות פועל הן כגוף מטה של המאסדר - משרד הבריאות - לקביעת תקנים, פרוגרמות, הנחיות תכנון ונוהלי תפעול ותחזוקה, והן כגוף ביצוע (כבעלים של בתי חולים) המופקד על יישום תכניות בנייה ותשתיות.
בתפקידו היישומי המינהל אחראי לפרסום מכרזים לביצוע ותכנון של פרויקטים של בינוי והקמת תשתיות, בין היתר עבור בתי החולים הממשלתיים.
משרד מבקר המדינה בדק סוגיות בניהול המכרזים שמפרסם המינהל לבחירת מתכננים ומבצעים.
חוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 , קובע כי התקשרויות של המדינה, תאגידים ממשלתיים קופות חולים ועוד לביצוע עסקאות בטובין, לביצוע עבודה או לרכישת שירותים ייעשו באמצעות מכרז פומבי הנותן לכל אחד הזדמנות שווה להשתתף בו.
ביסודו של המכרז הציבורי עומדים שני עקרונות: הראשון עניינו השמירה על השוויון וטוהר המידות על ידי מתן הזדמנות שווה לכל המציעים, בלא משוא פנים ובלא שרירות.
השני הו א השאיפה לנהוג ביעילות ולחסוך בכספי ציבור על ידי השגת מרב היתרונות למזמין באמצעות מנגנון המכרז153.
תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 (להלן- התקנות או תקנות חובת המכרזים), קובעות כחריג לכלל חובת המכרז, כי התקשרויות מסוימות, שנקבעו בתקנות, יהיו פטורות מחובה זו.
כך התקשרות משרד ממשלתי (או יחידת סמך) לביצוע עבודה או לרכישת שירותים אינה טעונה מכרז אם היא נועדה לביצוע עבודה מקצועית הדורשת ידע ומומחיות מיוחדים, בין היתר במקצועות התכנון, האדריכלות וההנדסה154, והיקפה אינו גדול מ-3 מיליון ש"ח155 .
153 עע"מ 6823/10 'מתן שירותי בריאות בע"מ נ' משרד הבריאות ואח , (תקדין), 2011.
לתקנות 155 סעיף5א לתקנות קובע כי על אף הפטור ממכרז האמור בתקנה 5 , התקשרות עם מתכנן לביצוע עבודה מקצועית הדורשת ידע ומומחיות מיוחדים בענף התכנון תיעשה באופן זה: 1.
5 מיליון ש"ח - בדרך של בחירה ממאגר מתכננים על פי אמות מידה כאמור בתקנה 22 , למעט לפי תקנת משנה22()(א1;) 2.
5 מיליון ש"ח ועד 3 מיליון ש"ח או שהיא התקשרות לביצוע פרויקט בלתי- מוגדר - בדרך של פנייה תחרותית לקבלת הצעות; 3.
התקשרותשהיקפה 3 מיליון ש"ח ומעלה - במכרז פומבי.
5 מיליון ש"ח תיעשה בדרך של בחירה ממאגר מתכננים.
המינהל לתכנון אכן מנהל מאגר מתכננים, ובוחר ממנו על פי הכללים את המתכננים השונים156.
156 המינהל מסר למשרד מבקר המדינה כי באוקטובר 2012 היו רשומים במאגר כ-700 .
מתכננים 860 דוח שנתי63ג .
5 מיליון ש"ח עד 3 מיליון ש"ח תיעשה בדרך של פנייה תחרותית לקבלת הצעות ממתכננים ברשימת מתכננים.
על פי התקנה157, "מתכנן" הוא בעל מקצוע בענף התכנון שהוא אחד מאלה: אדריכל, מהנדס, מתכנן, יועץ, מנהל פרויקט, מפקח, שמאי מקרקעין ומודד.
בגלל החשיבות של שמירה על כספי ציבור, שמירה על טוהר המידות ומניעת התקשרות מתוך משוא פנים, נקבעו כללים גם להתקשרויות שעל פי התקנות ניתן לבצען שלא באמצעות מכרז.
על פי סעיף 5 (ה) לתקנות חובת המכרזים, התקשרות עם מתכנן המבוצעת שלא באמצעות מכרז תיעשה לאחר בדיקת כמה הצעות הבאות בחשבון; הפנייה למתכננים לקבלת הצעות תיעשה ככל הניתן בסבב מחזורי, באופן הוגן ובדרך המעניקה את מרב היתרונות למשרד.
גם הוראות החשב הכללי להתקשרות עם בעל מקצוע מומחה158 קבעו כי התקשרות עד להיקף של1.
5 מיליון ש"ח תיעשה בדרך של בחירה ממאגר המתכננים - "בסבב מחזורי, ככל שניתן, באופן הוגן והמעניק את מירב היתרונות למשרד".
משרד מבקר המדינה בדק את העמידה בדרישה לקיים ככל הניתן סבב מחזורי בבחירת מתכננים בפרויקטים בבתי החולים הממשלתיים שמבצע המינהל לתכנון.
להלן הממצאים: פרויקט בינוי במרכז הרפואי אסף הרופא - התקשרויות שלא על פי סבב מחזורי : בשנת 2012 התקשר המינהל לתכנון עם כמה מתכננים לשם שיפוץ המבנה המשמש את מערך המזון במרכז הרפואי הממשלתי אסף הרופא בצריפין.
לביצוע השיפוץ נדרש בין השאר תכנון בנושאי הנדסת חשמל, הנדסת מיזוג אוויר, תברואה וקונסטרוקציה.
מסגרת שכר הטרחה הראשונית שנקבעה לכל אחת מן ההתקשרויות בסכומים שחוסים תחת הפטור ממכרז הייתה מאות אלפי שקלים בלבד, ולכן הן היו פטורות מחובת המכרז ונעשו בדרך של בחירה ממאגר מתכננים.
בבדיקת הפרוטוקולים של ישיבות ועדת המכרזים המשרדית שהתקיימו במרץ 2012 כדי לאשר את ההמלצות לבחירת מתכננים לשיפוץ המתוכנן, נמצא כי בכל תחום נבחנו בנפרד שלוש חברות שלפי הפרוטוקולים כולן בעלות ניסיון ויכולת המתאימים לפרויקט.
אולם החברה הזוכה בכל תחום נבחרה אך ורק בהסתמך על ניסיונה הקודם בעבודות במרכז הרפואי אסף הרופא, בלי שהובא בחשבון השיקול של סבב מחזורי.
הנדסת חשמל : ועדת המכרזים בחנה שלוש הצעות של מתכננים (חברות או מהנדסים).
מהפרוטוקול עולה כי "כל המתכננים בעלי ניסיון וי כולת המתאימים לפרויקט.
בעל המשרד, מכיר היטב את בית החולים וצרכיו מפרויקטים שביצע במוסד".
בבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי חברת המהנדסים שנבחרה עסקה בתכנון של שלושה פרויקטים באסף הרופא בשנים 2010 -2012 - הקמת מכון דימות (על ידי המרכז הרפואי), הרחבת מחלקת יולדות (על ידי קרן המחקרים) והקמת מרכז חינוכי שיקומי (על ידי המשרד).
א(א) לתקנות 158 )הוראת תכ"מ (תקנון, כספים, משק - התקשרות עם מתכננים, הוראה 7.
הנדסת מיזוג אוויר : ועדת המכרזים בחנה שלוש הצעות של מתכננים (חברות).
מהפרוטוקול עולה כי הסיבה לבחירת החברה הזוכה היא היות המתכנן "בעל ניסיון בתחום הפרויקט.
בית החולים מעוניין בשרותיו על ס מך היכרותו את המתכנן ויכולותיו".
גם שתי החברות האחרות היו בעלות ניסיון ונמצאו מתאימות, אולם לא עבדו בעבר באסף הרופא.
בבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי החברה שנבחרה אכן עסקה בתכנון של שני פרויקטים במרכז הרפואי בשנים 2011 -2012 - הקמת מכון הדימות והרחבת מחלקת יולדות.
תברואה -מים, ביוב והסקה : ועדת המכרזים בחנה שלוש הצעות של מתכננים (חברות מהנדסים).
מהפרוטוקול עולה כי "כל המתכננים בעלי ניסיון ויכולת המתאימים לפרויקט".
הסיבה לבחירת אחד מהם: "מכיר היטב את בית החולים ואת הפרויקט המדובר ומקובל מאוד על בית החולים".
קונסטרוקציה : ועדת המכרזים בחנה שלוש הצעות של מתכננים.
מהפרוטוקול עולה כי "כל המתכננים טובים.
לבית החולים ניסיון מאוד טוב עם.
ומבקש להעסיקו בפרויקט זה.
המתכנן מכיר היטב את הצרכים של בית החולים ונותן שירות מקצועי ויעיל".
בבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי החברה שנבחרה אכן עסקה בתכנון של שני פרויקטים במרכז הרפואי בשנים 2011 -2012 - האחד בתחום התיירות הרפואית, והשני- הרחבת מחלקות יולדות.
סמנכ"ל המינהל לתכנון מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2012 כי המינהל מעדיף לבחור מתכננים בעלי היכרות מוקדמת עם בית החולים, וזה המדד העיקרי בבחירה.
לדברי הסמנכ"ל, משרד הבריאות מקיים את דרישת הסבב המחזורי במסגרת כלל הפרויקטים שהוא מתכנן ומבצע.
לדעת המשרד, התקנות אינן מחייבות שבבית חולים מסוים יתקיים סבב מחזורי לגבי כל נושא תכנוני - דהיינו בכל פעם יהיו מתכננים אחרים לפרויקט זה או אחר.
יתרה מזו, המשרד סבור שיש במהלך כזה חסרונות ולא יתרונות, ושהוא פועל בהתאם לנאמר בתקנה 16 )(ה לתקנות, שלפיה יש לפעול להשגת מרב היתרונות למקיים המכרז.
כלומר לדעתו של סמנכ"ל המינהל לתכנון, בבחירת מתכננים שונים לבתי החולים הממשלתיים השונים משרד הבריאות ממלא את החובה לקיים סבב מחזורי.
אגף החשב הכללי במשרד האוצר כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 כי יש בעייתיות רבה בבחירת מתכננים המתבססת בעיקר על היכרות מוקדמת, וכי ינחה את חשב משרד הבריאות החבר בוועדת המכרזים המשרדית לבסס את הבחירה על פרמטרים נוספים, כגון סבב מחזורי.
הכללית, שגם היא מנהלת מאגר מומחים להתקשרויות לפרויקטי בינוי, מסרה שהיא משתדלת לקיים סבב מחזורי בבחירת המומחים מן המאגר, אלא אם כן יש קשר ישיר בין המערכות בפרויקט החדש ובין פרויקט קודם, ויש יתרון ברור להתקשרות נוספת עם אותו מומחה.
יוצא אפוא שקיימת אי-בהירות בפרשנות חובת הסבב המחזורי - האם יש לקיימה בגישה המצמצמת ובראי יה מערכתית , כפי שנוהג משרד הבריאות, או שמא חובה זו חלה על כל יחידת סמך של משרד הבריאות בנפרד; כמו כן, לא ברור האם יש להחליף את המומחים בכל פרויקט ופרויקט, והאם יש להביא בחשבון את גודלה של יחידת הסמך כשמחליטים אם יש צורך בסבב מחזורי.
לדעת משרד מבקר המדינה, אמנם היכרות מוקדמת ושביעות רצון מעבודת המתכנן הם שיקולים חשובים בבחירת מומחים, אולם מתן משקל מכריע לשיקול זה תוך התעלמות מעקרון הסבב המחזורי, עלול לפגוע בעקרון השוויון ולעתים אף עלול שלא לעלות בקנה אחד עם השאיפה לנהוג ביעילות וחסכון בכספי הציבור על ידי השגת מרב היתרונות למזמין.
יש צורך למצוא את האיזון ביניהם ובין דרישת התקנות לבחור ככל האפשר בסבב מחזורי.
מן הראוי כי משרד הבריאות, לאחר היוועצות במשרד המשפטים ובחשב הכללי יגבש הנחיות לעניין זה שיעלו בקנה אחד עם העקרונות העומדים בבסיס חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 .