HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בסיכומו של הדיון הנחה היועץ המשפטי למערכת הביטחון, עו"ד אחז בן-ארי, בין היתר, כי "יש לפעול לתיקון תקנות העסקת נכי מלחמה.
לאחר גי בוש עמדת המשרד, תבחן הקמת .
23 בתקנות הוגדר "נותן עבודה" כבעל מפעל.
"מפעל" הוגדר בחוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה), התש"ט- 1949 , כ"כל מקום עבודה, שבו מועסק לפחות עובד אחד, בין שהוא לתכלית רווחים ובין לתכלית אחרת, בין שהוא של המדינה, של רשות מקומית, של מוסד ציבורי או של גוף מאוגד ובין שהוא פרטי".
24 בעקבותדוח מבקר המדינה 51א ( 2000 ) ובעקבות אי -סדרים שהתגלו באגף השיקום, הטיל משרד הביטחון על אלוף (מיל') רפאל ורדי לבחון היבטים שונים בפעילות האגף.
הדוח הוגש למנכ"ל משהב"ט בפברואר 2002 .
, שאימץ את ההמלצות והורה על יישומן היבטים בפעילות ארגון נכי צה"ל וסוגיות בעניין נכי צה"ל 81 .
:שם הדוח היבטים בפעילות ארגון נכי צה"ל וסוגיות בעניין נכי צה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ועדה בינמשרדית "25 ; וכי "במסגרת התיקון: תיבחן מחדש אוכלוסיית הנכים לצורך החלת התקנות בעניין השמתם בשוק העבודה", וכן "אוכלוסיית וסוגי המעסיקים אשר עליהם תוחלנה התקנות".
עוד הנחה, כי "יעוגן מנגנון אכיפה יעיל, תוך בחינת המנגנון הרצוי לצורך זה".
באוקטובר 2009 ציין היועץ המשפטי למערכת הביטחון במכתבו אל סמנכ"ל וראש אגף השיקום דאז, מר קותי מור, כי "אין תימה שהסדר חקיקתי, אשר אמור היה להיות כלי שיקומי וחברתי רב חשיבות, הפך ברבות הימים, בשל גילו המופלג, לאות מתה או למצער לכלי מיושן ובלתי מתאי ם לנסיבות חיינו, שמשתמשים בו במשורה או מתוך חשש להעמידו לביקורת שיפוטית"; משכך, קבע, "יש לפעול לתיקון התקנות על מנת להביא ליצירת הסדר חקיקתי מודרני".
בנוסף לכך, הציע היועץ המשפטי למערכת הביטחון לסמנכ"ל וראש אגף השיקום למנות צוות עובדים שיפעל בשיתוף לשכת היועץ המשפטי למערכת הביטחון למען מטרה זו.
בינואר 2013 מסר סמנכ"ל וראש אגף השיקום למשרד מבקר המדינה, כי אגף השיקום אינו יכול לאכוף את התקנות, אך הוא בודק את יישומן בפועל באמצעות פיתוח קשרי מעסיקים.
לטענתו, "קיימת רתיעה מצד המעסיקים ולכן האגף נוקט בגישה ידידותית ולא אוכפת ומחייבת"; השמת הנכים "מיועדת לטווח ארוך ולא באופן ארעי.
בנוסף נעשים ניסיונות גם ל'תפור' משרה באופן פרטני וייעודי"26 .
באוגוסט 2013 הודיע סמנכ"ל וראש אגףהשיקום במכתב אל יו"ר ארגון נכי צה"ל כלהלן: "השיקום התעסוקתי של נכי צה"ל הוא נושא חשוב ביותר שהאגף שם את מירב המשאבים לקדמו.
הרוב המכריע של המקרים בהם ניתן סיוע אינו נשען כלל על ההסדרים הקבועים בחוק ובתקנות, אלא על בסיס הסדרים וולנטרים עם המעסיקים"; "הנושא מחייב המשך בחינה משפטית.
על המדוכה נמצאים מספר פרויקטים משמעותיים לתיקון של חוק הנכים והתקנות מתוכו.
לאור האמור, ולאור השימוש המזערי שנעשה נכון להיום בהסדרים מכוח החוק והתקנות בנושא התעסוקה ימתין תיקון החקיקה בנושא זה בשלב זה".
בתגובה לממצאי הביקורת הודיע סמנכ"ל וראש אגף השיקום למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2013, כי "הנושא של העסקת נכי מלחמה נמצא בבחינה של האגף ולאחר שתקבע מדיניות בנושא ניתן יהיה להתייחס באמצעות חקיקה בהתאם".
מהאמור לעיל עולה, כי נכון למועד סי כום הביקורת, דצמבר 2013 ,התקנות שנועדו לסייע לנכי מלחמה בהשתלבותם מחדש בחיים האזרחיים, לא עודכנו, ואילו החוק והתקנות הקיימים אינם נאכפים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי כפי שעלה בביקורת, התקנות אשר אמורות היו להיות כלי שיקומי וחברתי הפכו ברבות הימים ל"אות מתה", כפי שציין היועץ המשפטי למערכת הביטחון.
היעדר אכיפה של החוק והתקנות מעלה חשש לפגיעה ביכולתם של נכי צה"ל לזכות בשיקום ראוי.
משום שהמצב של היעדר מענה הולם של התקנות לצ ורכי הנכה ידוע למשהב"ט זה כעשור , מאז פרסום דוח הו ועדה בראשות אלוף (מיל') רפאל ורדי, ראוי שמשהב"ט יפעל נמרצות לעדכון התקנות ולהתאמתן למציאות של ימינו.
25 היועץ המשפטי למערכת הביטחון הנחה להודיע על עמדת המשרד לפרקליטות המדינה.
26 מנתוני אגף השיקום עולה, כי במחצית הראשונה של שנת 2013 היו178 ,נכים מועמדים להשמה מתוכם 72 זכאים לשיקום תעסוקתי ו -106 נכים שהאגף מסייע להם במציאת תעסוקה לפנים משורת הדין (לא מקבלים תגמול מחוסר פרנסה).
ב- 2011 הושמו186 ,נכים בתעסוקה מפרנסת ובשנת 2012 הושמו269 נכים, כלומר גידול של כ-31%.
ארגון נכי צה"ל הוא הארגון היציג היחיד של נכי צה"ל, והוא בעל תפקיד ציבורי חשוב של קידום מעמד נכי צה"ל ושיפור זכויותיהם.
תקציב הארגון מתבסס, בין היתר, על כספי תרומות ועל תמיכות מכספי מדינה.
לארגון מאפיינים של גוף ציבורי, ומשום כך צריכים לחול עליו עיקרי הנורמות של המשפט הציבורי.
משרד מבקר המדינה פרסם בעבר דוחות ביקורת על פעולות הארגון ומוסדותיו, והאחרון שבהם בשנת 2005 .
עם זאת, בביקורת הנוכחית עלו ליקויים, בין היתר בנוגע לפעילות הארגון לבניית בתי הלוחם החדשים בבאר שבע ובאשדוד ובנושא התקשרויות הארגון עם ספקים.
נוכח המטרה שקבע הארגון להנגשת הפעילויות בתחום השיקום לחברי הארגון המתגוררים בפריפריה, על הארגון לבחון את המשמעויות של נושא זה באמצעות תכנית רב -שנתית אשר תכלול יעדים, יעדי ביניים ואמצעי בקרה על מימושה.
בנוסף לכך, ראוי כי הארגון יעגן בנהליו אמ צעים להערכת עלויות וסיכונים הכרוכים בהקמת פרויקטים חדשים, עריכ ה של בדיקת היתכנות, עריכת סקר סיכונים ועריכת אמד ן "עלות מחזור חיים" של הפרויקט ים שהוא מתכנן.
מאז שהתקבלה ההחלטה על הקמת בית לוחם באשדוד ועד מועד סיום הביקורת הנוכחית באוגוסט 2013 חלפו יותר מ -14 שנים, וטרם החלה בנייתו .
על הוועד הארצי ועל הוועידה הארצית לבחון מחדש את הצורך בהקמתו של בית לוחם במחוז השפלה במיקום המתוכנן באשדוד .
בטרם יקבלו החלטה בעניין זה, ראוי שהארגון ידון ב סקר סיכונים בנוגע להקמת בית הלוחם, במשולב עם בדיקת היתכנות עדכנית הכוללת ניתו ח מקצועי של מכלול הנתונים הרלוונטיים ובדיקת "עלות מחזור חיים" של הפרויקט , כדי לאפשר קבלת החלטה מיטבית.
מאחר שארגון נכי צה"ל מתקשר משך שנים רבות עם אותו מפעיל במסעדה של בית הלוחם בתל אביב, בלי שקיים הליך תחרותי לבחירת המועמד המתאים ביותר, ראוי שהארגון יערוך הליך תחרותי להפעלת המסעדה לאחר תום עבודות הבינוי בבית הלוחם.
בנושא החזר הוצאות רכב לנכי צה"ל המועסקים בשירות המדינה, על משרד האוצר, האחראי להבטחת שימוש חסכוני ויעיל בקופה הציבורית, לקבוע ללא דיחוי נוסף הנחיות כתובות בנושא זה , לפרסמן ולדאוג לאכיפתן.
מן ה ראוי שהנחיות משרד האוצר בנושא זה תיקבענה לאחר בחינה של מכלול התנאים והסייגים הנדרשים למתן תשלום ההטבות ושל תהליכי הפיקוח והבקרה על כך הן בשירות המדינה והן בגופים ציבוריים אחרים נוספים, ובהם גופים מתוקצבים.
בנוסף לכך, על משהב"ט לחדול מלנכות מתגמולי הנכים ניכויים למטרות שלא פורטו בחוק, כגון דמי החבר בבתי הלוחם, וכן ראוי שיפעל במשותף עם ארגון נכי צה"ל כדי לתקן בהקדם את המצב הקיים.
כמו כן ראוי, שמשהב"ט יפעל נמרצות לעדכון תקנות העסקת נכי מלחמה, כדי להעמיד לרשות ה נכים אפשרויות שיקום טובות יותר באמצעות תעסוקה.
היבטים בפעילות ארגון נכי צה"ל וסוגיות בעניין נכי צה"ל 83 .
:שם הדוח היבטים בפעילות ארגון נכי צה"ל וסוגיות בעניין נכי צה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014
מדעי ההתנהגות (להלן - מד"ה) הוא שם כללי לתחומי התמחות אקדמיים, כגון פסיכולוגיה, סוציולוגיה ואנתרופולוגיה.
צה"ל משלב בפעילותו ידע מתחומי מדעי ההתנהגות.
הגוף המטפל בתחום זה ברמת המטכ"ל הוא מחלקת מדעי ההתנהגות (להלן - ממד"ה).
ממד"ה כפופה לראש אגף כוח אדם שבמטכ"ל (להלן - אכ"א).
ארבעת נושאי הפעילות המקצועית של ממד"ה הם: תחום הפיתוח הארגוני; פיתוח מערכות מיון לכוח אדם; הערכת קצונה בכירה; ומחקר.
ביולי 2012 הייתה מצבת כוח האדם של ממד"ה123 ( איש42 קצינים ו-81 חוגרים).
מצבה זאת היא מעל תקן כוח האדם של ממד"ה (108 איש).
מאוגוסט 2008 עמדה בראש ממד"ה אל"ם אביבה שקד (להלן - ראשת ממד"ה דאז), והחליפה אותה בספטמבר 2012 אל"ם רוני טמיר (להלן - ראשת ממד"ה הנוכחית).
גם באגפי המטה הכללי ובמפקדות ממונות אחרות, כגון: חיל האוויר והחלל (להלן - ח"א), אגף המודיעין (להלן - אמ"ן), חיל הים (להלן - ח"י), הזרוע לבניין הכוח ביבשה (להלן - זרוע היבשה), אגף טכנולוגיה ולוגיסטיקה (להלן - אט"ל) ואגף התקשוב, פועלים גופי מד"ה, בדרך כלל ראש ענף מד"ה או פסיכולוג במטה הפיקוד המרחבי.
גורמים אלה מנחים מקצועית את היועצים הארגוניים הפועלים ביחידות.
אחד המאפיינים המייחדים את מד"ה הוא כוח האדם המקצועי המשרת בתחום.
הוא מבוסס בעיקרו על אזרחים שגויסו לשירות קבע, בעלי תואר שני באחד מתחומי מד"ה.
בנוסף להכשרה אקדמית זו הנדרשת מהם, ממד"ה מכשירה אותם בהכשרות נוספות במסגרתה.
היא מפעילה לשם כך מסגרת מיוחדת, המוסיפה להדריך אותם גם בשלבים המתקדמים של תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל 87 .
:שם הדוח תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שירותם.
תהליך זה מיועד להקנות להם את ההתאמה הנדרשת בין הכשרתם האקדמית האזרחית, להשלכות ולמשמעויות הצבאיות של מדעי ההתנהגות, שממד"ה רואה בהם, כשלעצמם, תחום התמחות מיוחד ונדרש.
האזרחים שגויסו לשירות קבע, ושלא היו קצינים בעברם הצבאי, נדרשים לעבור גם הכשרה לקצונה צבאית.
באפריל 2012 עמד מספר קציני מד"ה בצה"ל על כ-240 קצינים מדרגות סרן עד אל"ם.
בנוסף להם משרתים בצה"ל בתחום מד"ה - בממד"ה, באגפי המטה הכללי, במפקדות ממונות וביחידות - גם קצינים וחיילים בשירות חובה, בין היתר, כקצינים עתודאים וחוגרים.
מדצמבר 2011 עד ספטמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה את תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל.
נתונים אחדים עודכנו בינואר 2013 .
נבדקה בעיקר ההתאמה שבין מעמדה הארגוני של ממד"ה ופעילותה, לבין חלק מהמרכיבים המרכזיים של ייעודה ותפקידיה, בעיקר בכל הנוגע לשניים מבין ארבעת תחומי פעילותה - פיתוח ארגוני ומחקר (לא נבדקו נושאים הקשורים לשני תחומי הפעילות הנוספים - פיתוח מערכות מיון והערכת קצונה בכירה).
הבדיקה נערכה בממד"ה, באכ"א, באגף התכנון (להלן - אג"ת), בח"א, באמ"ן, בזרוע היבשה, באט"ל, בח"י, בגופי הפסיכולוגיה של הפיקודים המרחביים: צפון, מרכז ודרום; ובמפקדת קצין החינוך והנוער הראשי (להלן - מקח"ר).
בדיקות השלמה נעשו במספר יחידות בח"א, באמ"ן ובאט"ל, וכן בבית הספר למנהיגות (להלן - ביסל"ם), הכפוף למקח"ר.
הגדרת ממד"ה כמטה מקצועי .
לפי הוראת הפיקוד העליון (להלן - הפ"ע) בנושא "המפקדה הכללית", המפקדה הכללית כוללת את הרמטכ"ל ואת המטה הכללי כמטה המפקדה, וייעודה הוא לפקד ולשלוט על הפעלת הכוח בצה"ל ועל בניינו.
ההפ"ע האמורה גם מבהירה את מעמדו הארגוני של "המטה המיוחד (המקצועי)": "החברים במטה המקצועי הם יועצים למפקדה הכללית ומשמשים סמכות מקצועית ראשית בתחומם ".
החברים במטה המיוחד הם קציני החיל הראשיי ם, מפקד זרוע היבשה, ושמונה מפקדים בכירים נוספים2 , שאחד מהם הוא: "ראש מחלקת מדעי ההתנהגות (ראש ממד"ה)".
לפי הפ"ע בנושא "קציני חיל ראשיים בצה"ל", "קצין חיל ראשי הינו קצין במטה המקצועי במטה הכללי ומשמש: א.
יועץ מקצועי לרמטכ"ל ולמטכ"ל; ב.
סמכות מקצועית ראשית בשם מפקדו (הרמטכ"ל, מפקד הזרוע, ראש אגף או מפקד זרוע היבשה), כלפי כלל יחידות צה"ל, בנושאים שבאחריותו".
הגדרת מד"ה כמקצוע תחום מד"ה הוא אחד מבין חמישה מערכים מקצועיים, המאוגדים ופועלים במסגרת חיל כללי (להלן - חכ"ל)3.
אכ"א ממונה על חכ"ל, וראש מחלקת הסג ל באכ"א הוא קצין חיל ראשי למערך הקבע של חכ"ל.
בביקורת נמצא, כי תחום מד"ה אינו פועל כמערך, מפני שעדיין לא הוגדר עבורו השיוך המקצועי - מד"ה.
כתוצאה מכך אינו מתקיים תנאי בסיסי להגדרתו כמערך - שתקני כוח האדם והחיילים המוצבים בהם יוגדרו כשייכים מקצועית לתחום זה.
2 בין החברים הנוספים במטה המיוחד (המקצועי) גם הפרקליט הצבאי הראשי, דובר צה"ל והרב הצבאי הראשי.
3 חכ"ל ממונה גם על מסגרת נוספת שאינה מקצועית: תפקידים המוגדרים "יתר חכ"ל" לא מקצועי, כגון קצינים המשרתים במפקדות על-זרועיות ובין -זרועיות.
שם הדוח: תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ביולי 2012 מסרה ראשת מחלקת הסגל באכ"א, תא"ל מיכל בן מובחר, לנציג משרד מבקר המדינה, כי מהמחצית השנייה של שנת 2011 , מחלקת הסגל מקיימת עבודת מטה, שמטרתה להגדיר את התקנים והקצינים בשיוך מקצועי של מד"ה - בחכ"ל ובזרוע היבשה, בשלב ראשון.
צה"ל מסר למשרד מבקר ה מדינה בהתייחסותו מספטמבר 2013 לממצאי הביקורת, בין השאר, כי בחודש אוגוסט 2012 החל מעשית מהלך של ניהול המשאב האנושי של ממד"ה בתחום מד"ה במרוכז, תוך שיתוף ותיאום מלאים בין מחלקת הסגל כסמכות החילית וממד"ה כסמכות המקצועית של מערך מד"ה.
זאת, ביחס לכל קציני מד"ה בצה"ל, למעט המשתייכים לח"א, ח"י ואמ"ן.
כמו כן נמצאת בעיצומה עבודה מקיפה שמטרתה גיבוש מסלולי פיתוח מובנים, הגדרת כללים לתנועות ולמעבר בין תפקידים מסוגים שונים, סימון תפקידי ליבה ועוד.
תהליך זה נעשה בליווי מלא של מחלקת הסגל.
עם זאת, המגבלה העיקרית על ההתקדמות בהבניית תהליך סגל כפי שנדרש לקיים במערך מקצועי, "נוגעת להיעדר פונקציה מקצועית מתאימה בממד"ה בעת הזו".
עבודת המטהלהסדרת ממד"ה כמטה מקצועי בשנת 2009 החלה מחלקת ארגון באג"ת להוביל עבודת מטה (להלן- עמ"ט) בנושא המטה המקצועי במטכ"ל, במטרה לבצע בחינה והסדרה ארגונית לכלל גופי המטה המקצועי, וביניהם ממד"ה, וזאת לאחר הסדרת יחידת היועץ הכספי לרמטכ"ל (להלן - היועכ"ל) כמערך מקצועי בסוף שנת 2008 .
במהלך עבודת המטה נתגלעה מחלוקת בין אכ"א ובין אג"ת בנוגע לתפיסה שעמדה בבסיס העמ"ט האמורה.
לפי תפיסת אג"ת, המטרה המרכזית בהסדרת המטה המקצועי היא לחזק גופים אלה בהיבט התורה המקצועית.
לכן, סדר העדיפות בתפקידי המטה המקצועי הוא בראש ובראשונה כתיבת תורה מקצועית, שעל גוף המטה המקצועי גם להגדירה בהוראות מקצועיות מחייבות.
לאחר מכן, במקום שני בסדר העדיפות, מופיע תחום הכשרת כוח האדם, ונושא פיתוח וניהול כוח האדם הוא רק המרכיב השלישי והאחרון במדרג החשיבות.
רמ"ח ארגון באג"ת, אל"ם ד"ר אופיר כהן-מרום, הסביר לנציג משרד מבקר המדינה בינואר 2013 , כי במשך השנים התפתחו מערכי מד"ה שונים באגפי המטה הכללי ובמפקדות ממונות, ויש הבדל משמעותי ביניהם.
לפיכך, הגיעו במחלקת הארגון באג"ת למסקנה, שלא ניתן לכלול את גופי מד"ה בזרועות תחת כפיפות מקצועית של ממד"ה בכל הנוגע לפיתוח ולניהול כוח אדם.
עמדת אכ"א, כפי שבאה לידי ביטוי במכתבו של ראש אכ"א דאז, אלוף אבי זמיר, במכתבו מיולי 2010 ,לראש אג"ת דאז, אלוף אמיר אשל, הייתה שצריך לתת לממד"ה, כמטה מקצועי סמכויות בתחום פיתוח וניהול כוח אדם בתחום מד"ה.
באוקטובר 2010 סיכמה מחלקת ארגון באג"ת את עבודת המטה, וכחודש לאחר מכן אישר ראש אג"ת דאז את הסיכום והעבירו לעיון סגן ה רמטכ"ל.
בסיכום העמ"ט צוינו עיקרי ההסדרה של הסמכות המקצועית לכלל גופי המטה המקצועי במטכ"ל, בנוסף לתפקיד הייחודי המפורט לכל אחד מהם בהפ"ע ובפק"א.
סמכות מקצועית זאת כוללת מרכיבים שונים, ובין השאר: א) ייעוץ למפקדה הכללית ולכלל צה"ל בתחום סמכותם; ב) הנחיה מקצוע ית של המערך המקצועי בצה"ל, ופרסום הוראות מקצועיות מחייבות לכלל הצבא, תיקופן ועדכונן במקרה הצורך; ג) גיבוש תכניות להכשרה ולהסמכה של קצינים במערך המקצועי בכלל צה"ל, וביצוע השתלמויות מקצועיות לקציני ונגדי המערך המקצועי בכלל צה"ל; ד) סמכויות מוגבלות בתחום ניהול כוח אדם.
עוד הוצע בסיכום העמ"ט, להסדיר את הסמכות המקצועית לכלל גופי המטה המקצועי במטכ"ל, שממד"ה היא אחד מהם, וצוין, כי לאחר אישור ההצעה יידרשו הגופים המפורטים תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל 89 .
:שם הדוח תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 :לבצע את המשימות הבאות (א) לפרסם הוראות מקצועיות למערך המקצועי בכלל צה"ל, ולוודא את מימושן; (ב) להכשיר ולהסמיך את קציני המערך שעליהם הם אמונים בכלל צה"ל; (ג) לתמוך במיצוי כוח האדם במערך בכלל צה"ל, למעט גופים שהוחרגו (זרוע האוויר והחלל, זרוע הים וזרוע אמ"ן בחלקה).
בפברואר 2011 , במהלך פגישת עבודה בין סגן הרמטכ"ל דאז, אלוף יאיר נווה, ובין ראש אג"ת דאז, הציג נציג אג"ת את עיקרי עבודת המטה בתחום המטה המקצועי בצה"ל, וציין, כי המערכים שהוסדרו הינם: היועכ"ל, דובר צה"ל, מתאם הפעולות בשטחים, ממד"ה ומפקדת הפרקליט הצבאי הראשי.
סגן הרמטכ"ל סיכם בין היתר, כי הוא " מקבל עקרונית את העקרונות שבבסיס ההסדרה" (ההדגשה במקור).
עם זאת, נקבע בסיכום, כי אג"ת ישלים את העמ"ט ויציגה לאשרורו, ולאשרור הרמטכ"ל עד 1.
במרץ 2011 , במסמך שהופנה לראש אג"ת, התייחס ראש אכ"א דאז, אלוף אבי זמיר, לעיקרי המלצת אג"ת וטען, בין היתר, כי "הסיכום והמתווה אשר ניתן על ידי אג"ת להכרת ממד"ה כמערך, הינו חלקי בלבד שכן בכל הנוגע למינהל כוח אדם, הוא נטול סמכויות".
ראש אכ"א סיכם ואמר: "לאור זאת, אבקש לשנות את ההחלטה בהתאם".
רמ"ח ארגון באג"ת מסר לנציג משרד מבקר המדינה, כי ראש אג"ת דחה את בקשתו של ראש אכ"א.
מחלוקת זאת בין אכ"א ובין אג"ת נותרה בעינה עד מועד סיום הביקורת: בפגישת נציגי משרד מבקר המדינה עם ראשת אכ"א, אלוף אורנה ברביבאי, ביולי 2012 , הבהירה ראשת אכ"א, כי עמ"ט המטה המקצועי שסוכמה באג"ת ואושרה על ידי ראש אג"ת, נמצאת במצב של הקפאה, מפני שעמדת אג"ת הותירה את ממד"ה ללא סמכויות מתאימות למימוש כל מרכיבי הגדרתה כ"מטה מקצועי".
בבדיקות שנערכו בלשכת סגן הרמטכ"ל דאז, אלוף יאיר נווה, ביולי 2012 ובינואר 2013 נמצא, כי לא הושלמה עבודת המטה, כנדרש על ידי סגן הרמטכ"ל דאז, וממילא היא לא הוצגה לו לצורך אשרורה על ידיו ועל ידי הרמטכ"ל, אף שעברה שנה ויותר מהמועד שנקבע.
רמ"ח ארגון באג"ת הסביר לנציג משרד מבקר המדינה בינואר 2013 ,, כי בשל המחלוקת עם אכ"א לא מצא אג"ת טעם להשלים את דרישות סגן הרמטכ"ל דאז ולהעבירן לאישורו של האחרון עד מאי 2011 .
, כפי שדרש סגן הרמטכ"ל מהאמור עולה, כי קיים עיכוב ניכר בהסדרת מעמדה של ממד"ה כמטה מקצועי עקב מחלוקת מתמשכת בין אג"ת ובין אכ"א בנוגע לתפיסה האמורה להיות בבסיס העמ"ט בנושא המטה המקצועי בכל הנוגע לממד"ה.
מחלוקת זאת מעכבת את סיום העמ"ט בנושא מעמדה וסמכויותיה של ממד"ה כמטה מקצועי, שסגן הרמטכ"ל דאז דרש לסיימה עד מאי 2011 .
, והיא אף לא הובאה על ידי אג"ת להכרעתו לדעת משרד מבקר המדינה, מצב זה גורם להגבלת יכולתה של ממד"ה להשפיע מקצועית, ופוגע ביכולתה לממש את ייעודה ותפקידיה.
נוכח העיכוב הניכר והבלתי סביר לסיכום מעמדה וסמכויותיה של ממד"ה כמטה מקצועי, ראוי שהנושא יועלה בהקדם בפני סגן הרמטכ"ל שיבחן את המצב שנוצר, יכריע במחלוקת ויקבע את מעמדה המקצועי של ממד"ה בתחום מד"ה בצה"ל.
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה בהתייחסותו מספטמבר 2013 , בין השאר, כי בחודשים האחרונים התקיימו מספר דיונים נוספים בין גורמי אכ"א ואג"ת, שסייעו במיפוי הפערים בעמדות ובמתן מענה לחלקם.
עוד ציין צה"ל בהתייחסותו זו, כי סיכום עבודת המטה בנוגע לממד"ה כמטה מקצועי יובא לאישור סגן הרמטכ"ל עד סוף שנת העבודה הנוכחית.
שם הדוח: תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
הפער שבין פקודת הארגון של ממד"ה ובין המצב בפועל .
על פי פקודת הארגון משנת 1997 , ייעוד ממד"ה הוא: "לשמש יועץ ומנחה ראשי בתחום מדעי ההתנהגות לאכ"א, למטכ"ל ולצה"ל; להוות סמכות מקצועית ראשית בתחום מדעי ההתנהגות לכלל צה"ל; לבצע מחקר, פיתוח וייעוץ בתחום מדעי ההתנהגות; לפתח ולהכשיר כ"א מקצועי בהתאמה לחזית הידע בתחום מדעי ההתנהגות".
תפקידיה הם: "לחקור, לפתח, לבנות, לכוון ולתחזק את תהליכי המיון וכלי המיון הפסיכולוג יים בצה"ל; ליזום, לתאם ולבצע מחקרים בתחום מדעי ההתנהגות ובתחום התפקוד של יחידים ויחידות בשגרה ובחירום; לחקור, לפתח ולבצע את תהליכי האבחנה וההערכה של הקצונה בקבע, תוך דגש על דרג הפיקוד הבכיר, המספקים נתונים תומכי החלטה לתהליכי מיון, התאמה, קידום ושיבוץ; לחקור, לפתח, לייעץ ולהטמיע תפיסות וכלים מקצועיים בתחומי הפסיכולוגיה והייעוץ הארגוני, פיתוח מנהיגות ופיתוח המפקדים; לתכלל ולהנחות את גופי מדעי ההתנהגות, גופי פיתוח המנהיגות, ופיתוח המפקדים (כולל בתחום האיכות והמצוינות); למיין, להכשיר, לשבץ ולקדם את כוח האדם העוסק בתחום מדעי ההתנהגות בצה"ל".
המבנה הארגוני של המחלקה כולל כאמור ארבעה ענפים מקצועיים: ענף ייעוץ ארגוני (בעת הביקורת הוצג בממד"ה כענף פיתוח ארגוני), ענף מחקר, ענף פיתוח מערכות מיון וענף הערכת קצונה בכירה.
כתיבת תורה מקצועית ופרסום הוראות מקצועיות בפקודת הארגון שלה נאמר כאמור, כי ממד"ה אמורה "להוות סמכות מקצועית ראשית בתחום מדעי ההתנהגות לכלל צה"ל".
על פי סיכום העמ"ט האמורה של אג"ת בקשר למעמד ממד"ה כמטה מקצועי, אחד התפקידים של גוף מטה מקצועי הוא הנחיה מקצועית של המערך המקצועי בצה"ל, ופרסום הוראות מקצועיות מחייבות לכלל הצבא, תיקופן ועדכונן במקרה הצורך.
פעילות לקידום כתיבת התורה המקצועית בתחום מדעי ההתנהגות באפריל 2010 , בהתייחסה לעבודת המטה בראשות אג"ת בנושא המטה המקצועי, ניתחה ראשת ממד"ה דאז, במסמך שכתבה, את מצבה של ממד"ה באותה עת בעניין כתיבת תו רה בתחום מד"ה: "התורה אינה מגובשת דיה וקיימת יותר תורה שבעל פה, כאשר העיסוק התורתי מתקיים בגופי מד"ה בזרועות ובאגפים במקביל לממד"ה.
ממד"ה אינה נתפסת כסמכות תורתית בכלל תחומי התורה עליהם היא לכאורה אחראית וגם אין תקנון של פונקציה תורתית".
עוד נאמר באותו מסמך, כי "הפער המרכזי מבחינה מבנית הינו גוף כ"א ותורה חזקים שיאפשרו לשינוי להתרחש ולהתממש באופן ראוי" (ההדגשות במקור).
בשל הכרת אכ"א במגבלות ממד"ה בתחום כתיבת תורת מד"ה, הוא הקצה לה בסוף שנת 2009 תפקיד על-תקני לנושא זה למשך שנתיים: רמ"ד תורה ופיתוח ידע בענף פיתוח ארגוני.
במאי 2012 סיכם רמ"ט אכ"א, כי הוא מאשר הארכת התפקיד עד קיץ 2013 , ולאחר מכן אכ"א יפעל לקביעת תקן לתפקיד מתוך מקורות ממד"ה.
רע"ן פיתוח ארגוני דאז בממד"ה, הממונה על מדור תורה ופיתוח ידע, מסרה לנציג משרד מבקר המדינה בפגישה מיולי 2012 , כי נעשו אמנם צעדים בסיסיים לקידום גיבוש התורה, אך נדרשת עדיין עבודה רבה, שלהערכתה תימשך מספר שנות עבודה נוספות, עד לסיום תהליך בניית התורה המקצועית.
היא אף הדגישה, כי למעשה המדור העוסק בכך אינו בנוי כמדור, תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל 91 .
:שם הדוח תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 אלא כולל את ראש המדור בלבד.
בביקורת לא נמצא, כי קיימת תכנית עבודה מפורטת, לרבות לוח זמנים, לסיום כתיבת התורה המקצועית בתחום מד"ה.
פרסום הוראות מקצועיות בתחום מד"ה לכלל צה"ל כאמור, אחד התפקידים המרכזיים של גוף מטה מקצועי הוא פרסום הוראות מקצועיות מחייבות לכלל הצבא, תיקופן ועדכונן במקרה הצורך.
בהתייחסות של ראשת ממד"ה דאז מאפריל 2010 לעמ"ט האמורה של אג"ת נאמר, כי: "לממד"ה הוראות מקצועיות מחייבות רק בתחום ההערכה והמיון, חלקן אף פקודות מטכ"ל, באשר להן ממד"ה מנחה מקצועית את כלל גופי המערך ".
באפריל 2201 היו בממד"ה שש 4 הוראות מקצועיות: שתי פקודות מטכ"ל בתחום ההערכה (אחת לגבי מרכזי הערכה לקידום ושיבוץ קציני צה"ל והשנייה בנושא כלי ההערכה הסוציומטרי) וארבע הוראות קבע של אכ"א.
נמצא, כי מעבר לשש הפקודות וההוראות דלעיל, ממד"ה כלל לא פרסמה הוראות מקצועיות מטעמה לנושא מד"ה לכל ל צה"ל.
לדברי ראשת ממד "ה דאז לנציג משרד מבקר המדינה מספטמבר 2012 , מספרן של הפקודות וההוראות הקיימות הוא קטן ביותר בהשוואה למספר הגדול של הוראות מקצועיות שיש בהן צורך בשל התחומים ונושאי האחריות שנקבעו לממד"ה.
לדבריה, בשל היעדר סמכויות לממד"ה כמטה מקצועי, אין לה גם סמכות לפרסם הוראות מקצועיות, וכי גם אם ממד"ה הייתה מגבשת ומפרסמת אותן, הרי שלא הייתה לה אפשרות ליישמן כמחייבות במפקדות ממונות בצה"ל, בשל היעדר הסמכות לכך, כפי שצוין לעיל.
התברר, כי בשנת 2001 "פרסמה ממד"ה אוגדן "הנחיות מקצועיות למערך מדעי ההתנהגות (להלן - אוגדן "ההנחיות המקצועיות"), ועדכנה אותו בשנת 2008 .
בפתח האוגדן מופיע הסבר מטעם עורכיו, המבהיר את ההיררכיה בצה"ל לגבי פקודות, הוראות והנחיות5 ,.
על פי ההסבר שעה שפקודות והוראות הן מחייבות, הרי שהנחיות אינן מהוות ציווי מחייב, ומכאן שהגופים שהן מכוונות אליהם אינם חייבים ליישמן בפועל.
לכן, אוגדן "ההנחיות המקצועיות" של ממד"ה אמנם מתייחס לתחומי פעילותה, ובכלל זה לאלה של ארבעת ענפיה, אך לא הוגדר כמחייב ביצוע.
לדברי ראשת ממד"ה דאז, האוגדן לא היווה ואינו מהווה הוראות מקצועיות או תחליף להן, אלא כאמור לעיל, הנחי ות מקצועיות בלבד שאינן מחייבות יישום.
נמצא, כי ממד"ה אף לא פרסמה הוראות מקצועיות כדי להפעילן במדורג - תחילה בגופי מד"ה שהם בשיוך חילי חכ"ל (ולכן כפופים לאכ"א, שבו סמכות ממד"ה ברורה6.
) ולאחר מכן בכלל צה"ל .
4 בממד"ה הייתה הוראה מקצועית נוספת, בתחום המיון, אולם היא אינה של אכ"א, אלא של קצין החי"ר והצנחנים הראשי בזרוע היבשה, והיא מתמקדת במיון הפיזי.
5 על פי עורכי האוגדן, הגדרות אלה הן מתוך המילון למונחי צה"ל, אג"מ-תוה"ד, 1998.
ראשת מחלקת הסגל באכ"א היא כאמור מפקדת חכ"ל 92 דוח שנתי64ב .
שם הדוח: תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לסיכום תת -פרק זה משרד מבקר המדינה מעיר, כי פקודת האר גון של ממד"ה קובעת את אחריותה להוות סמכות מקצועית ראשית בתחום מד"ה לכלל צה"ל.
גם בעבודת המטה של אג"ת בנושא המטה המקצועי נקבע, כי על ממד"ה להנחות מקצועית את מערך מד"ה בצה"ל ולפרסם הוראות מקצועיות לצה"ל, וכי הדבר מהווה מאפיין חשוב ביותר של גוף מטה מקצועי.
ממ מצאי הביקורת עולה, כי ממד"ה לא מימשה תפקידים אלה בכך שלא השלימה את כתיבת התורה המקצועית בתחום מד"ה ובכך שלא פרסמה הוראות מקצועיות בתחום זה לכלל צה"ל.
לדעת משרד מבקר המדינה, כתיבת תורה והוראות מקצועיות הם בליבת העשייה של סמכות מקצועית.
היעדרם של אלה, גורם ל הגבלת יכולתה של ממד"ה להשפיע מקצועית, ופוגע ביכולתה לממש את ייעודה ותפקידיה, כנדרש בפקודת הארגון שלה.
מצב זה ממחיש ביתר שאת את הצורך להביא סוגיה זאת להכרעת סגן הרמטכ"ל לצורך בחינת הסדרת מעמדה של ממד"ה כגוף מטה מקצועי.
בהתייחסותו מספטמבר 2013 לממצאי הביקורת מסר צה"ל, בין השאר, כי הסדרת ממד"ה כגוף מטה מקצועי תאפשר מתן תוקף מחייב להוראות המקצועיות ולתורה המקצועית בצה"ל.
צה"ל הוסיף עוד, כי קיים פער משמעותי בין ממד"ה לבין גופים אחרים בצה"ל בתחום זה, ובכל הנוגע להסדרה ומיסוד בכלל.
לפיכך, המאמצים הרבים המושקעים במ מד"ה בתקופה האחרונה בכיוונים אלה צריכים לגשר על פער גדול יחסית, ולכן מדובר בתהליך מורכב ולא קצר.
צה"ל הוסיף, כי אין במורכבות זאת להתנער מאחריות ממד"ה למיסוד ולהסדרה של התחום, אולם יש בה כדי להבהיר, כי תהליך זה אינו ניתן לביצוע כהרף עין.
ביחס לכתיבת תורה מקצועית מסר צה"ל בהתייחסותו, בין השאר, כי לאור ההבנה של ממד"ה בצורך ב"עליית מדרגה" בתחום מיסוד התורה של מד"ה בצה"ל, נקבע לראשונה בשנת 2010 בעל תפקיד מיוחד לתחום זה, כפי שצוין בממצאי הביקורת, ובשלוש השנים מאז נעשה שינוי משמעותי, ובין השאר, נכתבו שלוש מחמש תפ יסות היסוד הנדרשות ונכתבו ארבע תורות מקצועיות מרכזיות.
צה"ל הוסיף כי ממד"ה ממשיכה ותמשיך בהסדרת תחום התורה של מד"ה בצה"ל, על פי תכנית עבודה קיימת ומתמשכת.
אשר לפרסום הוראות מקצועיות, מסר צה"ל בהתייחסותו למשרד מבקר המדינה, כי ראשת ממד"ה הנוכחית הגדירה, מיד עם כניסתה לתפקידה בספטמבר 2012 , את הפיכת אוגדן ההנחיות המקצועיות להוראות מקצועיות, כמשימה מרכזית.
לצורך זה גובש לוח זמנים מחייב ונבנתה תכנית עבודה מסודרת הפרוסה על פני שלוש שנים.
כחלק ממנה נכתבו לאחרונה מספר הוראות מקצועיות, אשר מצויות בעיצומו של תהליך מיסודן.
קשרי הגומלין בין ממד"ה ובין גורמי מד"ה בצה"ל א.
כאמור, על פי פקודת הארגון שלה, ייעוד ממד"ה הוא, בין השאר, לשמש יועץ ומנחה ראשי בתחום מדעי ההתנהגות לאכ"א, למטכ"ל ולצה"ל; להוות סמכות מקצועית ראשית בתחום מדעי ההתנהגות לכלל צה"ל; ולפתח ולהכשיר כוח אדם מקצועי בהתאמה לחזית הידע בתחום מדעי ההתנהגות.
התברר, כי למרות האמור לעיל, ממד"ה לא קבעה מדיניות לגבי המאפיינים הארגוניים והתוכניים המתאימים לפעילות מקצועית נכונה של גופי מד"ה באגפי המטה הכללי ובמפקדות ממונות בצה"ל.
כך לדוגמה, היא לא קבעה עמדה לגבי הגורם האמור להיות ממונה על גופי מד"ה בכל מסגרת ארגונית, לא הגדירה את הקשרים הנדרשים בינם לבין גופים ארגוניים אחרים (כגון גופי שלישות וגופי מיון), ולא קבעה ואין בנמצא תבחינים מקצועיים (קריטריונים), שעל פיהם יש להחליט מי הן המפקדות והיחידות שיש להציב בהן נציג מד"ה לפיתוח ארגוני.
תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל 93 .
:שם הדוח תחום מדעי ההתנהגות בצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ראשת ממד"ה דאז, רע "ן פיתוח ארגוני בממד"ה ורע "ן פסיכולוגיה צבאית בזרוע היבשה מסרו לנציג משרד מבקר המדינה, כי הסיבות למצב שתואר לעיל הן היסטוריות בלבד, ללא נימוקים מקצועיים.