HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בשנת 1958 הכריזה הממשלה על הבימה כעל התאטרון הלאומי של ישראל לשם כבוד (ראו להלן בפרק הבימה כתאטרון לאומי).
התאטרון חבר באיחוד תאטרוני אירופה.
עד סוף שנות השישים של המאה העשרים, נוהל התאטרון באמצעות קולקטיב של שחקנים שהיה אחראי לפן האמנותי, לפן הניהולי ולפן הכספי גם יחד.
ב - 1969 התאגד התאטרון כהקדש לטובת הציבור - "נאמנות התאטרון הלאומי הבימה", בהתאם ל"פקודת ההקדשות לצורכי צדקה" ולאחר שהפקודה בוטלה מתוקף חוק הנאמנות, התשל"ט- 1979 .
מטרותיו של הקדש הבימה נועדו לקדם, לעודד ולפתח את התאטרון הלאומי הבימה ולנהל את ענייניו.
מועצת הנאמנים של ההקדש ניהלה את התאטרון.
במהלך שנות התשעים של המאה העשרים נקלע התאטרון לקשיים כספיים שלא אפשרו את המשך תפקודו ואת מילוי המטרות שלשמן הוקם, ובראשן הפעלתו באופן שוטף.
לפיכך ועל פי בקשת ממשלת ישראל, החליט בית המשפט המחוזי בתל אביב למנות את הנאמן הציבורי, הוא האפוטרופוס הכללי, לנאמן יחיד לתאטרון והורה על הקפאת ההליכים המשפטיים נגד התאטרון.
בעקבות חילוקי דעות בין הנהלת התאטרון ובין הנאמן הציבורי, פנה מנכ"ל התאטרון דאז לבית המשפט המחוזי בבקשה לסיים את תפקיד הנאמן הציבורי כנאמן יחיד של התאטרון.
בית המשפט המחוזי קיבל את בקשת התאטרון להשיב את ניהולו למועצת הנאמנים של ההקדש.
בעקבות ערעור שהוג ש על החלטת בית המשפט המחוזי, פסק בית המשפט העליון 6 בינואר 2005 (להלן- החלטת בית המשפט העליון) כי הנאמן הציבורי ימשיך בכהונתו עד להקמת חל"צ, אשר תוקם עד סוף יוני 2005 לכל המאוחר ותפעיל את הבימה.
עוד נקבע בפסק הדין כי אם לא תוקם החברה עד סוף יוני 2005 הלכהלמעשה, תיעשה פנייה לבית המשפט המחוזי להארכת כהונתו של הנאמן הציבורי.
באפריל 2008 אישר בית המשפט העליון את כתב ההקדש ואת תקנון החל"צ7.
על פי סעיף 18 לכתב ההקדש, על חברי ההקדש לפעול ככל שניתן להשלמת השינוי המבני והעברת פעילות התאטרון, לרבות התחייבויותיו וזכ ויותיו, לחל "צ.
בתקנון החל"צ נקבעו מטרות הבימה כתאטרון לאומי.
ביולי 2009 אישרה מועצת התרבות את הרכב הוועדה הבוחרת את מועצת הנאמנים של ההקדש (להלן - הוועדה הבוחרת), שבראשה עמדה השופטת לשעבר סביונה רוט לוי.
6 רע"א 9420/04 הנאמן הציבורי נ' יעקב אגמון, פ"ד נט(5 )289 ( 2005).
7 רע"א 8508/06 היועץ המשפטי לממשלה נ' הנאמן הציבורי בתפקידו כנאמן יחיד לתיאטרון, ניתן ביום 15.
08 משרד התרבות והספורט 1417 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2010 בחרה הוועדה הבוחרת את מועצת הנאמנים שלההקדש , ומונה יו"ר מועצת הנאמנים מבין חבריה.
באותו חודש, בהתאם להחלטת בית המשפט העליון, הסתיימה אפוא כהונת הנאמן הציבורי, ועד לבחירת דירקטוריון לחל"צ נוהלה הבימה על ידי מועצת הנאמנים.
בהתאם להחלטת בית המשפט העליון, הוקם ביוני 2011 תאגיד "התאטרון הלאומי הבי מה בע"מ (חל"צ)", ובמרץ 2012 מונה דירקטוריון לחל"צ.
הבימה החלה את פעילותה כחל"צ בינואר 2013 .
, ובהמשך הועברו לחל"צ ההתחייבויות והזכויות של ההקדש ההקדש הוא בעל המניות היחיד של חל"צ הבימה, מועצת הנאמנים שלו משמשת אספה כללית של החל"צ במסגרתה נבחר הדירקטוריון ומאושרים הדוחות הכספיים.
הדירקטוריון אחראי לניהול החל"צ, למינוים של מנכ"ל ומנהל אמנותי, לקיום ישיבות סדירות, ובכלל זה ועדות משנה וועדות לאישור התקציב והדוחות הכספיים.
פקיעת התוקף של מינוי מועצת הנאמנים .
על פי כתב ההקדש, מינוי מועצת הנאמנים נעשה בידי הוועדה הבוחרת ותוקף תקופת כהונתם של הנאמנים הוא חמש שנים.
מועצת הנאמנים מונה בין חמישה לשבעה חברים.
מינוי הוועדה הבוחרת הוא הליך מורכב וארוך, שמתחיל בפנייה למספר רב של גופים ציבוריים על מנת לקבל מהם רשימת מומלצים שמהם תורכב בסופו של דבר רשימת חברי הוועדה הבוחר ת.
להלן פירוט: הליך מינויה של הוועדה הבוחרת על פי ההסדר ובכלל זה כתב ההקדש ותקנון החל"צ שאושר כאמור באפריל 2008 על ידי בית המשפט העליון, על מועצת התרבות לגבש רשימת מועמדים לחברים ב וועדה הבוחרת זאת לאחר שפנתה לעשרות גופים להמליץ על מועמדים; על שר התרבות למנות את חברי הוועדה הבוחרת מרשימת המועמדים; יו"ר הוועדה הבוחרת יהיה שופט בדימוס שייבחר לאחר התייעצות עם היועמ"ש; תוקף מינוי הוועדה הבוחרת הוא לחמש שנים.
בהתאם להסדר מ- 2008 מינתהשרת התרבות דאז, גב' לימור לבנת, ביולי 2009 את הוועדה הבוחרת; בינואר 2010 בחרה הוועדה הבוחרת את מועצת הנאמנים.
תוקף המינוי של חברי הוועדה הבוחרת מ- 2009 פג באוקטובר 2014 , ועל משרד התרבות ומועצת התרבות היה למנות ועדה חדשה שתבחר חברים חדשים למועצת הנאמנים.
כאמור, מדובר בתהליך מורכב וארוך.
בסבב הבחירה האחרון בשנים 2010 -2008 התמשך ההליך המורכב של בחירת הוועדה הבוחרת ומינוי מועצת הנאמנים יותר משנה, ועל משרד התרבות ומועצת התרבות היה להיערך מבעוד מועד למינוי ועדה בוחרת חדשה.
כבר במאי 2014 פנתה שרת התרבות דאז גב' לימור לבנת ליו"ר מועצת התרבות דאז, בבקשה לקבל החלטה במועצת התרבות בראשותו, על פתיחת ההליכים הנדרשים לצורך גיבוש רשימת המועמדים לוועדה הבוחרת.
במכתבה ציינה כי "בעוד חודשים אחדים תסתיים תקופת הכהונה בת 5 השנים של חברי הוועדה הבוחרת.
כבר ביוני 2014 ,פנתה מועצת התרבות, כנדרש לגופים ציבוריים בבקשה שימליצו על מועמדים מטעמם.
עד אוקטובר 2015 , יותר משנה מאז החל התהליך, נותרו שניים מתוך כ -20 גופים ציבוריים שלא המליצו על מועמדים למרות פניות חוזרות ונשנות אליהם.
היועצת המשפטית של משרד התרבות לא אישרה להמשיך בהליך גיבוש רשימת המועמדים לוועדה הבוחרת לפני שאותם גופים ימליצו על מועמדיהם.
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נמצא כי עוד ביוני 2015 , בעקבות פנייתהיועמ "שית של משרד התרבות למשרד המשפטים, התקבלה במשרד התרבות חוות דעת ממשרד המשפטים, שלפיה יש לפנות פעם נוספת לגופים שלא המליצו על מועמדים ולהבהיר "כי העדר תגובה גם הפעם עשוי לעלות כדי ויתור על זכות".
לדברי יו"ר מועצת התרבות דאז, מידע זה לא הובא לידיעתו ולכן לא נעשתה פנייה נוספת והודעה כי העדר תגובה עשוי לעלות כדי ויתור על זכות לאותם גופים.
נכון לדצמבר 2015 טרם גובשה רשימת מועמדים לוועדה הבוחרת.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התרבות ולמועצת התרבות שעקב ההשתהות בבחירת הוועדה הבוחרת, קיים חשש שהבימה תמשיך למתנהל ללא מועצת נאמנים תקופה ארוכה, וכי עליהם לפעול בהקדם למינוי ועדה בוחרת שתמנה את מועצת הנאמנים החדשה.
משרד התרבות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 כי הוא רואה חשיבות בהשלמת הליך כינון המוסדות החדשים לתאטרון ויפעל לעשות זאת בהקדם האפשרי.
בתשובת המשרד מפברואר 2016 ,נמסר כי סמוך לכניסתו של יו"ר חדש למועצת התרבות יצאו ב- 26.
מכתבי היוועצות חדשים לגופים הרלוונטיים תוקף מינויה של מועצת הנאמנים בכתב ההקדש שאישר בית המשפט העליון ב- 2008 נקבע כי "כהונת נאמן תפקע בתום חמש שנים מיום תחילת כהונתו", וכי "הוועדה הבוחרת רשאית לבחור בנאמן לתקופת כהונה אחת נוספת בלבד או למנות נאמן אחר מתוך המאגר".
עוד נקבע בו כי "אם פקיעת הכהונה של שני שליש או יותר ממספר הנאמנים נופלת באותו מועד, ימשיכו לכהן אותם נאמנים אשר הוועדה הבוחרת קבעה למשך תקופה נוספת של חצי שנה וזאת עד למינויים של נאמנים חדשים", וכי אם "התפנתה משרת נאמן ולא מונה אחר תחתיו, יהיו הנאמנים הנשארים רשאים לפעול בכל דבר, כל עוד לא פחת מספר הנאמנים מתחת לשלושה".
חברי מועצת הנאמנים, לרבות היו"ר שלה, מונו ביום 17.
10 , ומכאן שתוקף כהונתם פג ב- 16.
היות שבאותו מועד לא פעלה עוד הוועדה הבוחרת את מועצת הנאמנים, לא ניתן היה להאריך את כהונתם בחצי שנה.
הביקורת העלתה כי עד אוגוסט 2015 , מועד סיום הביקורת, עדיין התכנסו חברי מועצת הנאמנים לישיבות בנושאים שונים, אף על פי שתוקף כהונתם פג זה כבר ולא הוארך כנדרש.
לפיכך הם יכלו לפעול כאסיפה הכללית אך לא כמועצת הנאמנים.
השוואת היקפי הפעילות של התאטראות, התמיכה הציבורית בהם ואיכותם .
כאמור, על פי נתוני משרד התרבות, הוא תמך ב- 2013 ב-59 מוסדות שהעלו מופעי תאטרון בסכום כולל של כ-108 מיליון ש"ח.
בין הנתמכים היו שלושה תאטראות "גדולים", חמישה משרד התרבות והספורט 1419 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 "בינוניים" ושבעה "קטנים".
כמו כן נתמכו11 ,תאטרוני ילדים20 קבוצות תאטרון, חמישה מרכזי פרינג' ושמונה תאטראות נתמכו כפרויקטים.
סיווג התאטראות לפי גודלם נקבע במבחני התמיכה לפי מספר ההפקות החדשות בשנה, מספר ההרצות (הופעות) בשנה, ותק התאטרון והתקציב השנתי.
התמיכה השנתית של משרד התרבות בתאטראות נקבעת על פי משתנים כמותיים ומשתנים איכותניים במבחני התמיכה.
גם השוואה בין פעילות התאטראות בישראל יכולה להיעשות באמצעות השוואת משתנים כמותיים ומשתנים איכותניים.
לשם ריכוז נתונים כמותיים על התאטראות לצרכים שונים התקשר משרד התרבות עם חברה פרטית המרכזת עבורו נתונים על פעילות התאטראות בארץ ועל ההצגות המוצגות בהם.
הנתונים מבוססים על דיווחים קבועים של התאטראות והם מתפרסמים על ידי משרד התרבות בדוח שנתי ששמו "התיאטרונים הציבוריים בישראל סיכום הפעילות השנתית" (להלן - דוח התאטרונים הציבוריים) .
הדוח כולל נתונים רבים, ובין השאר את מספר ההצגות החדשות שהעלו התאטראות מדי שנה, את מספר המופעים שהם העלו בהפקה עצמית, את מספר ההופעות (ההרצות לכל הופעה) שהועלו, את מספרי המבקרים, את מספר רוכשי המינויים, את ההכנסות העצמיות, ואת סכומי התמיכה בתאטראות.
חלק מהנתונים משמשים בסיס לקביעת היקף התמיכה של משרד התרבות בכל תאטרון, ומאפשרים השוואה בין ביצועי התאטראות (פרמטרים כמותיים) מכמה וכמה בחינות: היקפי היצירה החדשה, היקפי הפעילות והיקפי התמיכה הציבורית (ממשלתית ועירונית) בכל תאטרון.
לשם קבלת תמונה שלמה יותר על מצב התאטראות ופעילותם, ניתן לבחון גם נתונים איכותניים שאינם מופיעים בדוח התאטרונים הציבוריים.
פרסי התאטרון שניתנים לכל תאטרון בכל שנה או בכל כמה שנים, 2 .
הערכת התאטראות על פי משתנים איכותניים כמפורט במבחני התמיכה של משרד התרבות (ראו להלן).
להלן השוואה שערך משרד מבקר המדינה בין התאטראות בכל הנוגע להיקף התמיכה הציבורית לבין היקף הפעילות ולאיכות והמצוינות של ארבעה תאטראות הפועלים בתל אביב, המבוססת על הנתונים המופיעים בדוח התיאטרונים הציבוריים של 20138.
שלושה מהם - הבימה, הקאמרי ובית ליסין - מרכיבים את כל קבוצת התאטראות הגדולים בארץ ותאטרון גשר נמנה עם הבינוניים.
השוואת היקפי הפעילות של התאטראות השונים .
המשתנים למדידת היקף הפעילות של תאטרון הם מספר ההצגות החדשות שלו בשנה (לרבות הצגות שהועלו לפני אותה שנה), מספר ההצגות החדשות שהועלו לראשונה במהלך השנה בהפקה עצמית, מספר ההרצות (הופעות) של הצגות לאורך השנה, מספר המבקרים ומספר המינויים.
להלן הנתונים לשנת 2013: .
8 ההשוואה נערכה בין תאטראות בתל אביב, הן משום ששלושה מהם נמנים עם הגדולים בארץ והן כדי להציג את תמיכת עיריית תל אביב בתאטראות.
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לוח 1 .
היקף הפעילות של תאטראות הבימה, הקאמרי, בית ליסין וגשר - שנת 2013 .
מדד הבימה הקאמרי בית ליסין גשר .
מספר ההצגות החדשות שהוצגו בהפקה עצמית - .
לא כולל הפקות מיוחדות 34 42 25 18 .
מספר ההצגות החדשות שהועלו לראשונה - לא .
כולל הפקות מיוחדות 11 (32%) 13 (31%) 9 (36%) 6 (33%) .
הפקה מיוחדת 1 12 4 0 .
מספר ההרצות (הופעות) בישראל במהלך 2013 1,206 1,831 1,284 283 .
מספר המחזות המקוריים 37 57 26 18 .
אחוז ההופעות במרחק העולה על 30 ק"מ מתל .
אביב 27% 23% 40% 27% .
מספר המבקרים בתשלום 554,661 916,357 731,765 126,302 .
מספר רוכשי מינויים 17,977 38,426 27,208 0 .
הכנסות עצמיות באלפי שקלים 40,885 77,310 39,915 10,635 .
משרות כוח אדם בשכר חודשי, לא כולל שחקנים 115 86.
מספר ההצגות בחו"ל 5 6 - 3 .
מספר הצופים בחו"ל 1,900 5,400 2,700 .
על פי נתוני דוח התאטרונים הציבוריים בישראל, סיכום פעילות שנתית 2013 , משרד התרבות והספורט, אברהם כרמלי ומנחם לזר, דצמבר 2014 .
מנתוני 2013 עולה כי הבימה אינה מובילה באף לא אחד מהמדדים הכמותיים שנבדקו; לעומת זאת היא מובילה במספר משרות כוח האדם בשכר חודשי.
במרבית המדדים הבימה מדורגת אחרי הקאמרי או בית ליסין, ובחלקם אף אחרי שניהם.
השוואה בין היקף הפעילות להיקף התמיכה בתאטראות השונים .
דרך נוספת להתחקות אחר מידת הפעילות והיעילות של התאטראות השונים היא השוואה בין התמיכה הציבורית בתאטרון - הן הממשלתית הן העירונית - לבין הפעילות המתקיימת בהם לפי המדדים הכמותיים השונים , ובכלל זה אחוז ההכנסות העצמיות.
להלן ההשוואה ל- 2013: .
השוואה בין התמיכה הכספית הכוללת לתאטראות (באלפי שקלים) להיקפי הפעילות ב- 2013 .
הבימה הקאמרי בית לסין גשר .
הכנסות עצמיות 40,885 77,310 39,915 10,635 משרד התרבות והספורט 1421 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הבימה הקאמרי בית לסין גשר .
תמיכה ממשלתית (כולל החזר גמלאים) 21,815 * 19,849 12,745 9,495 .
תמיכה עירונית - 11,160 3,277 2,242 .
סה"כ תמיכה ציבורית 21,815 31,009 16,022 11,737 .
סה"כ הכנסות עצמיות ותמיכה 62,700 108,319 55,937 22,372 .
אחוז ההכנסות העצמיות מסך כל ההכנסות 65.
תמיכה עבור הצגה חדשה, לא כולל הפקות מיוחדות 642 738 641 652 .
תמיכה עבור הצגה חדשה שהועלתה לראשונה, .
לא כולל הפקות מיוחדות 1,983 2,385 1,780 1,956 .
תמיכה עבור כל כרטיס שנרכש(בש"ח)** 39.
תמיכה עבור כל מינוי (בש"ח)*** 1,213 807 588 - .
על פי נתוני דוח התאטרונים הציבוריים בישראל, סיכום פעילות שנתית 2013 , משרד התרבות והספורט.
אברהם כרמלי/מנחם לזר, דצמבר 2014 .
בעיבוד משרד מבקר המדינה * על פי הנתונים היו להבימה בשנת 2013 הכנסות נוספות בסך 13,263 אלפי ש"ח- בשל מחיקת הלוואות ממשלתיות שניתנו לתאטרון שנים לפני כן.
בלוח לא נכלל סכום זה בסכום הכולל של התמיכה; אם היה נכלל, היקף התמיכה בה לעומת התאטראות האחרים היה גבוה עוד יותר.
** סה"כ תמיכה ציבורית חלקי מספר המבקרים בתשלום.
*** סה"כ תמיכה ציבורית חלקי מספר המנויים.
מנתוני 2013 עולה כי מבין שלושת התאטראות הגדולים (הבימה , הקאמרי ובית ליסין), אחוז ההכנסות העצמיות של הבימה הוא הנמוך ביותר (גם כשמחשבים את תוספת התמיכה שעיריית תל אביב מעניקה לתאטראות הקאמרי ובית ליסין), וכי היא מקבלת את התמיכה הגבוהה ביותר בחלק מן המדדים שנבדקו: תמיכה עבור כל כרטיס שנרכש ותמיכה עבור כל מ ינוי.
מן הנתונים לעיל עולה המסקנה כי הביצועים הכלכליים של תאטרון הבימה יעילים פחות מאלו של התאטראות האחרים המסווגים בקבוצת התאטראות הגדולים.
מדדי האיכות והמצוינות של התאטראות .
את האיכות והמצוינות של התאטראות אפשר לבחון על ידי פרמטרים שונים, בין היתר: 1 .
פרס התאטרון הישראלי 2 .
ניקוד המשתנים האיכותניים על ידי חברי מדור תאטרון לצורך תמיכה בתאטראות.
נתונים אלה יכולים לשמש מדד לבחינת האיכות והמצוינות של הבימה ביחס לתאטראות אחרים, ובכוכם לסייע לבחינת ההצדקה למתן תמיכה גדולה מזו שמקבלים תאטראות אחרים.
ההצגות המצליחות בקרב הקהל 1422 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פרס התאטרון הישראלי פרס התאטרון הישראלי המחולק מדי שנה על ידי "האקדמיה הישראלית לתאטרון" יכול להוות גם הוא מדד לבחון באמצעותו את האיכות של התאטראות ואת מצוינותם.
הפרס, שנוסד בשנת 1995 , נועד לחשוף את היצירה והעשייה התאטרונית הקיימת בארץ, הוא מוענק אחת לשנה ומחולק ל -20 קטגוריות בתחום התאטרון הישראלי.
ההצגות, השחקנים והיוצרים המתמודדים על הפרס נבחרים על ידי הרכב של 120 חבריהאקדמיה הישראלית לתאטרון, הכולל נציגים של איגודי היוצרים השונים, במאים, שחקנים, מעצבים, מוזיקאים, נציגים של היכלי תרבות בארץ, מרצים באוניברסיטאות ונציגי ציבור.
יצוין כי במשך ארבע שנים, בין 2009 ל- 2012 ,בחרה הבימה שלא להשתתף כמועמדת לפרס התאטרון הישראלי.
להלן הנתונים לשנים שבהן היא השתתפה במועמדות לפרס.
זוכי פרס התאטרון הישראלי לשנים 2008 -2007 ו- 2014 -2013 .
2007 2 9 0 3 2 0 0 2 .
2008 3 8 5 2 0 1 0 1 .
סיכום לשנים 2014 -2013 6.
סיכום לשנים 2014 -1995 *** 28.
,על פי הנתונים המופיעים באתר האינטרנט של האקדמיה הישראלית לתאטרון נכון ליום 13.
בעיבוד משרד מבקר המדינה * תאטרון גשר לא השתתף בשנים האחרונות בפרסי התאטרון.
** במקרה של הצגה משותפת עם תאטרון אחר, כל תאטרון מקבל חצי נקודה.
*** לא כולל פרסי מפעל חיים, פרס מיוחד ופרס פרינג'.
מן הנתונים עולה כי הבימה אינה מובילה במדד ההישגים האיכות ניים הנמדד באמצעות פרסי התאטרון; למעשה, היא ממוקמת נמוך ביחס לתאטראות בסדרי גודל שלה ואף ביחס לחלק מהתאטראות הבינוניים.
תמיכה בתאטראות על סמך ניקוד המשתנים איכותניים התמיכה השנתית השוטפת בתאטראות נקבעת כאמור בהתאם למבחני התמיכה הכוללים 11 משתנים בסיסיים שלהם מתווספים מדדים נוספים.
המשתנים הבסיסיים מתחלקים כאמור לשני סוגים: המשתנים הכמותיים, כמו כמות ההפקות החדשות וכמות ההרצות של ההצגות, והמשתנים האיכותניים, כמו הרפרטואר ומורכבות ההפקות.
הניקוד למשתנים הכמותיים נקבע על פי נתוני דוח התאטרונים הציבוריים, וניקוד המשתנים האיכותניים נקבע בהצבעה הנערכת בישיבה של חברי מדור תאטרון במועצת התרבות (יש בו 15 חברים), לאחר קבלת נתונים משרד התרבות והספורט 1423 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מהתאטראות.
הניקוד הסופי נקבע לאחר שחברי המדור דנים בערערים שהגישו התאטראות השונים לניקוד הראשוני שניתן להם.
להלן ניקוד המשתנים האיכותניים לשנת 2014 : .
ניקודהמשתנים האיכותניים לצורך קביעת התמיכה בתאטראות לשנת 2014 ,כפי שנקבע על ידי חברי מדור תאטרון .
11% )מהתקציב 2 4 2 3 3 2 2 .
עידוד יוצרים ומבצעים .
בתחילת דרכם (5%) 0 2 1 2 0 0 1.
תרומה לקהילה וחינוך .
לתאטרון (4%) 1 2 2 1 1 2 1 .
איכות 4 12 7 8 7 6 5.
על פיישיבת מדור תאטרון לניקוד משתני איכות לצורך מתן תמיכה לתאטראות, אושר בישיבת המדור ב- 18.
,מן הנתונים עולה כי הבימה נמצאת בתחתית רשימת ניקוד המשתנים האיכותניים כפי שקבעו חברי מדור תאטרון לצורך מתן תמיכה לתאטראות.
ההצגות המצליחות בקרב הקהל ב- 2013 אחד המדדים לבחינת ההצלחה והפופולריות של תאטרון הוא מספר המבקרים בתשלום שצפו בהצגה במהלך השנה.
אמנם אין ספק שעל תאטרון לאומי להיבחן על פי קנה מידה של איכות, אך גם מידת הצלחתן של ההצגות למשוך צופים היא קנה מידה להשוואה בין התאטראות.
דוח התאטרונים הציבוריים סוקר את 10 ההצגות שזכו להצלחה הגדולה ביותר בקרב הקהל ב- 2013 .
הוא מתייחס להצגות שהוצגו במהלך השנהבשלושת התאטראות הגדולים ובחמשת התאטראות הבינוניים, וקובע שחמש ההצגות המצליחות מתוך ה -10 הן של תאטרון בית ליסין, 2.
5 הצגות (חצי נקודה ניתן להצגה המשותפת עם תאטרון אחר) הן של הקאמרי, 1.
5 הצגות הן של הבימה , והצגה אחת של תאטרון חיפה .
הצגות הקאמרי תפסו את שלושת המקומות הראשונים כאשר אחת ההצגות משותפת עם תאטרון חיפה, והצגות בין ליסין ברוב ן בחלק התחתון של הרשימה.
תאטרון הבימה הגיע למקום הרביעי בהצגה משותפת עם תאטרון חיפה ובהצגה השנייה במקום התשיעי.
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 על פי הנתונים, תאטרון הבימה הגיע למקום השלישי מבין שלושת התאטראות הגדולים במדד ההצלחה בקרב הקהל הישראלי.
מידע על הכנסות נוספות של התאטראות לצורך קבלת החלטות על גובה התמיכה בתאטראות, מן הראוי שיהיו בידי משרד התרבות נתונים השוואתיים על הכנסות התאטראות ממקורות שונים.
הכנסות נוספות לתאטראות מעבר למכירת כרטיסים נובעות מהשכרת אולמות, חסויות (פרסום), אגודות ידידים, תרומות ומכירת תכניות להצגות.
כמו כ ן, יש תאטראות המקבלים תמיכה מרשות מקומית או מגופים ממשלתיים אחרים.
נתונים אלה מעידים על מאמצי התאטראות ליצור הכנסות, וחשוב להביאם בחשבון וכן לשקול לכלול במבחני התמיכה גם את מדד הצלחתם בגיוס כספים ממקורות אחרים.
דוח התאטרונים הציבוריים כולל נתונים על הכנסות התאטראות ממקורות שונים.
מעיון בדוח עולה כי הוא נותן ביטוי להכנסות נוספות מעבר למכירת כרטיסים: כך בלוח המפרט "הכנסה ממקורות פרטיים" נרשם למשל כי בשנת 2013 .
"לא היו להבימה "הכנסות ממקורות פרטיים זאת, אף על פי שבפועל היו לה הכנסות משמעותיות מחסויות של גורם עסקי ומאגודת הידידים.
לעומת זאת, הכנסות יהם של תאטראות אחרים מתרומות ומאגודת הידידים הופיעו בו.
גם הדוחות הכספיים של התאטראות, המוגשים למשרד התרבות אינם ערוכים בצורה אחידה, ולכן לא ניתן לערוך השוואה ביניהם.
בדוחות הכספיים של הבימה, למשל, אין פירוט על הכנסות מאגודת הידידים, מחסויות או ממכירת תכניות ההצגות - חרף העובדה שהכנסות אלה הנן משמעותיות.
הדוחות הכספיים של חלק מהתאטראות האחרים, לעומת זאת, מפרטים את ההכנסות האלה.
מאחר שהנתונים המופיעים בדוח התאטרונים הציבוריים אינם משקפים את המצב לאשורו, והנתונים בדוחו ת הכספיים אינם מפורטים דיים, אין למשרד התרבות מידע מלא ואחיד על היקף ההכנסות של התאטראות ממקורות שונים והחלטותיו של משרד התרבות מתבססות על מידע חלקי בלבד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התרבות לדרוש מכל תאטרון ותאטרון להגיש לו רשימה מפורטת של כל ההכנסות ש לו, על פי מתכונת שהוא יקבע מראש.
כן עליו לשקול לתמרץ תאטראות הפועלים ליצירת הכנסות עצמיות מתרומות, חסויות, אגודות ידידים וכיוצא באלה.
משרד התרבות והספורט 1425 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הבימה כתאטרון לאומי - משמעות ההחלטה והתמיכה בתאטרון .
תאטראות לאומיים בעולם .
מדינות בעולם מחליטות להכיר בתאטראות מסוימים כתאטראות לאומיים או ממלכתיים, ומתוקף מעמדם נקבעים להם יעדים מוגדרים.
בבריטניה למשל נקבע שהתאטרון המלכותי הלאומי9 יעמוד ביעדים מסוימים, ובהם העלאת מחזות מאת יוצרים בריטים קלסיים ומתן ייצוג הולם לזרמים השונים בחברה הבריטית; התאטרון מציג מחזות של שקספיר לצד מ חזות עכשוויים ודרמות קלסיות בין-לאומיות.
בצרפת, תאטרון הקומדי פראנסז10 מתבקש לשמור על מסורת של הצגת מחזאות צרפתית קלסית בהיקף של %80 מהרפרטואר שלו.
בבלגיה11 , מדינה שיש בה כמה שפות רשמיות, נקבע כי הרפרטואר של התאטרון הלאומי יוצג בצרפתית ובפלמית.
באוסטריה12, עד 1960 שימש הבורגתיאטר במה מסורתית שייצגה תרבות בעלת צביון גרמני.
מאז 1970 מוצגות בו בכורות רבות של מחזאות אוסטרית מקורית.
בפולין, לב הרפרטואר של התאטרון הלאומי של ורשה13 ,מורכב מדרמות של מחזאים פולנים מוערכים לצד מחזות זרים שהבמאים הפולנים מתאימים להוויה הפולנית המקומית.
בנורבגיה, התאטרון הלאומי14 .
נתפס כבית להעלאת מחזותיו של המחזאי הנורבגי הנודע הנריק יוהאן איבסן תאטראות לאומיים בעולם ממוקמים ברובם בעיר הבירה.
לדעת משרד מבקר המדינה על הממשלה לפעול לחיזוק נושא התאטרון בירושלים; על התאטרון הלאומי לקיים זיקה ל עיר הבירה באמצעות ישיבות הדירקטוריון ותגבור הופעותיו בירושלים, ברוח חוק יסוד, ירושלים בירת ישראל.
הבימה כתאטרון לאומי .
סוגיית ההכרה והתמיכה של הממשלה במוסדות אמנות בישראל והאחריות להם, ובכלל זה תאטראות, נידונה עוד בשנים הראשונות להקמת המדינה.
בשנת 1951 החליטה הממשלה "למנות ועדה אשר תברר הבעלות על מוסדות אמנות מרכזיים, כגון 'הבימה' ותביא הצעתה לממשלה"15.
לחברי הוועדה מונו שר החינוך, שר המשפטים ומזכיר הממשלה.
ב - 1956 החליטה הממשלה "למנות ועדה אשר תבחן מצבו של תאטרון 'הבימה' ומעמדו ותציע הצעותיה לממשלה"16.
באו גוסט 1958 החליטה הממשלה "להטיל על ועדת שרים לבדוק את הדין וחשבון של הועדה הציבורית לעניין מעמדו של תאטרון 'הבימה' ולהביא מסקנותיה לממשלה".
9 Royal National Theatre.
10 Comédie -Française .
11 National Theatre Brussels.
13 National Theatre, Warsaw.
14 National Theatre (Oslo).
15 החלטה מס' 447 "בעלותעל מוסדות אומנות מרכזיים", מ- 25.
16 החלטה מס' 409 "מעמדתיאטרון 'הבימה''', מ- 29.
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נציגיה היו שר החינוך והתרבות שכיהן כיו"ר הוועדה, שר האוצר ושר המשפטים (להלן- ועדת השרים)17 .
בעקבות מסקנות ועדת השרים, החליטה הממשלה באוקטובר 1958 "לשלוח ברכה נאמנה של הממשלה לחלוצי אמנות התאטרון העברי 'הבימה' עם יובל שנת הארבעים לפועלו.
לייחד ל'הבימה' תואר כבוד ממלכתי 'תאטרון לאומי'"; "לבחור מועצה ציבורית בעלת סמכות מייעצת שתעמוד לימין 'הבימה'"; ולהקציב לו "החל משנת 1958 ואילך מענק כספי שנתי של מאה אלף ל"י" (להלן - החלטת הממשלה מ- 1958)18 .
בדיון שנערך בממשלה באותו מועד, טרם קבלת ההחלטה, הועלתה הדרישה לקבוע לתאטרון קריטריונים להצדקת התואר "תאטרון לאומי" ונאמר כי הוא ניתן כהוקרה לפעילותו ולפעילותם של השחקנים חנה רובינא, א הרן מסקין ויהושע ברטונוב.
מאז ועד מועד סיום הביקורת לא נקבעו לו דרישות, יעדים ותפוקות מעשיים לנוכח מעמדו כתאטרון לאומי.
ב- 1969 דנו שר החינוך דאז ושר המשפטים דאז במסגרת הדיון בייסוד ההקדש בשאלת התנאים להכרה בהבימה כתאטרון לאומי.
הדברים נעשו במסגרת תכנית מקיפה של הממשלה בנוגע למבנה התאטראות בארץ.
במסגרת זו התחייבה הממשלה שהבעלות הציבורית לא תפגע בחירותם האמנותית וכי הפיקוח עליהם יוגבל לתחומי מינהל ומשק.
ב- 1995 נחתם בין הממשלה לתאטרון הבימה הסכם הבראה (ראו בהמשך) נוכח מצבו הכספי הרעוע; התגייסות הממשלה לטיפול בהבראת התאטרון מבוססת על ההכרה בו כתאטרון לאומי.
ב- 1996 פורסמו מבחני תמיכה למוסדות תרבות במצוקה שעוברים תהליך הבראה בפיקוח בית משפט19 ,שאפשרו לממשלה להקצות תקציבים נוספים להבימה, מחוץ לתמיכה השוטפת זאת נוכח ההכרה בחשיבותה של הבימה כתאטרון לאומי.
מבחני התמיכ ה גובשו במינהל התרבות בתיאום עם מועצת התרבות ועם מחלקת תמיכות במשרד המשפטים.
דיון מעמיק נוסף של הממשלה בהבימה כתאטרון לאומי נעשה בשנות ה-90 של המאה ה-20 במסגרת עבודה משותפת של משרד המדע התרבות והספורט כתוארו אז ומשרד המשפטים בעניין תאגודו של התאטרון כחל"צ.
במסגרת עבודה זו גובש במינהל התרבות בשיתוף עם מועצת התרבות ומשרד המשפטים תקנון חל"צ הבימה בו נקבעו מטרות התאטרון הלאומי הבימה, ובין היתר "להוות דוגמא ומופת, למצוינות ואיכות אומנותית בכל הקשור, לאומנויות הבמה ולביצוע יצירות במה".
עוד נקבע בו כי שינוי מטרות החברה יכול להיעשות באישור בית המשפט בלבד, על פי פניית מועצת הנאמנים ולאחר שניתנה ליועמ"ש הודעה על כך והזדמנות להביע עמדתו.
ב- 2001 פרסם משרד המדע, התרבות והספורט, כתוארו אז, טיוטה להערות הציבור של הקריטריונים לתמיכה בתאטראות.
במסגרת זאת צוין הבימה בשל מעמד ו הייחודי כתאטרון לאומי ונאמר כי בתוקף ייחודו יקבל התאטרון כפל תחשיב בסיסי - תוספת תמיכה במקום תמיכה עירונית.
הקריטריונים גובשו בצוות שלקחו בו חלק נציגי מדור תאטרון והוא הובא לדיון במועצת התרבות ובמחלקת תמיכות במשרד המשפטים, קודם שהובא לאישור שר המדע התרבות והספורט דאז.
מהמקובץ לעיל עולה שבמשך השנים שב ונידון בממשלה, במשרד התרבות ובמועצת התרבות וכן במשרד המשפטים מעמדו של תיאטרון הבימה כתאטרון לאומי.
17 החלטה מס' 527 "מעמדושל תיאטרון 'הבימה'", מ- 15.
18 החלטה מס' 22 "מסקנותועדת השרים בעניין תיאטרון 'הבימה'", מ- 12.
משרד התרבות והספורט 1427 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מעמדו חתמה אתו הממשלה הסכם הבראה, אושרו תנאי התמיכה החריגה בו וגובשו מטרותיו במסגרת תקנון החל"צ.
משרד המשפטים מסר בתשובתו מפברואר 2016 למשרד מבקר המדינה כי הדברים המתוארים לעיל נעשו על פי שקילה של משמעות המוסד תאטרון לאומי, כפי שהיו באותה עת ומתוך מודעות שהיקף הפעילות אינו המבחן הרלוונטי בהקשר להיותו תאטרון לאומי.
עוד מסר כי אין באמור כדי לייתר או לדחות אפשרות לבחינה חוזרת של מהותו של תאטרון לאומי והתמיכה בו.
לדעת משרד מבקר המדינה היקף פעילותו של התאטרון ודירוגי מדדי האיכות שלו, בהשוואה לתאטראות אחרים , מלמדים שתוספת התמיכה התקציבית - הציבורית שניתנה לתאטרון לא הביאה לכך שהתאטרון בלט מבחינת הישגיו - הכלכליים כמו גם האמנותיים.
לפיכך, ובחלוף הזמן מאז נקבעו, ראוי לשוב ולהביא לדיון ציבורי את שאלת מהותו של הבימה כתאטרון לאומי ובכלל זה יעדים ותפוקות ואת היקף התמיכה הציבורית בו.
זאת אגב שמירה על החופש האמנותי ומבלי להתערב בתכנים.
המשמעות והמחויבות של הבימה כתאטרון לאומי .
בשנים האחרונות שבה ונידונה סוגיית מעמדה של הבימה כתאטרון לאומי ותכליתה.