HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2018 הודיעה קק"ל כי היא שדרגה את חוברת מורשי החתימה שלה, כי החוברת מתעדכנת מפעם לפעם ומתפרסמת בפורטל הארגוני של קק"ל וכן כי קיימה הדרכה בכל יחידות קק"ל בעניין סמכויות מורשי החתימה.
תאריך החתימה על ההסכם .
בתחילת הסכם המסגרת מצוין כי הוא הוכן ונחתם בפברואר 2013 , ובהמשכו מצוין כי ועדת המכרזים של הפארק אישרה אותו בפברואר 2014 '; בנספח א (נחל כופר) מצוין כי הוא נחתם בשנת 2014 ,בלא שצוין תאריך החתימה המדויק וכן מצוין שתקופת ההתקשרות תחל ב- 16.
14 ; ובנספח ב' (המשתלה) מצוין כי הוא נחתם בשנת 2014 ב-12 .
בחודש, בלא שצוין החודש במענה על שאלת משרד מבקר המדינה בעניין מועדי החתימה על הסכם המסגרת ונספחיו מסר מנכ"ל קק"ל בספטמבר 2015 כי התאריך שצוין בהסכם המסגרת שגוי, בין היתר מאחר שבפברואר 2013 הוא טרם הועסק בקק"ל, וכי הוא מניח שהסכם המסגרת נחתם בפברואר 2014 אולם אין ביכולתו לשחזר בוודאות מתי נחתמו ההסכם ונספחיו.
גם חברת הפארק מסרה במרץ 2016 למשרד מבקר המדינה כי התאריך המצוין בהסכם המסגרת שגוי.
עוד מסרה חברת הפארק כי מקור השגיאה הוא ככל הנראה בטעות סופר, וכי ממכלול הנסיבות היא מניחה שחתמה על ההסכם ונספחיו בין פברואר 2014 ליולי2014 וקק"ל חתמה עליהם בין יולי2014 לאוגוסט2014 , אולם גם היא אינה יכולה לאשר בוודאות כי אכן כך היה.
בבדיקה נוספת שעשה משרד מבקר המדינה נמצא כי בפברואר 2014 הובאו הסכם המסגרת ונספח המשתלה בנוסחם דאז לפני ועדת המכרזים של הפארק והיא אישרה אותם, ובמרץ 2014 הגישה חברת הפארק מסמכים אלה לחתימתה של קק"ל.
יצוין כי באותה עת טרם גובש נספח נחל כופר.
עם קבלת הסכם המסגרת ונספח המשתלה ביקשה קק"ל לעשות שינויים נוספים בהסכמות בין הצדדים ולכן היא לא חתמה עליהם, ומנכ"ל חברת הפארק ומנכ"ל קק"ל המשיכו לנהל משא ומתן בעניין שיתוף הפעולה.
במועד כלשהו לאחר פברואר 2014 גובש נספח נחל כופר, ונעשו שינויים בנספח המשתלה.
כמו כן הועלה כי באמצע יולי 2014 דיווח מנכ"ל קק"ל לוועדת המכרזים של קק"ל כי הוא עדיין מקיים משא ומתן עם מנכ"ל חברת הפארק, בין היתר לגבי משך הזמן שבו יותר לקק"ל להשתמש במבנה בפארק, וכי ההסכם בין הגופים טרם נחתם.
בישיבת ועדת המכרזים ב-6.
14 דיווח מנכ"ל קק"ל כי ההסכם נחתם.
בפגישה שקיים קרן קיימת לישראל | 1817 .
עם משרד מבקר המדינה בפברואר 2018 המציא מנכ"ל קק"ל מסמך וממנו עולה לכאורה כי הסכם המסגרת לבדו נחתם באפריל 2014.
יוצא אפוא כי על שום מסמך מהמסמכים שעליהם חתמו קק"ל וחברת הפארק ונועדו לעגן את פרטי שיתוף הפעולה ביניהם - הסכם המסגרת ושני הנספחים - לא מצוין תאריך חתימתם הנכון והמדויק.
הותרת התאריכים השגויים בהסכם המסגרת ונספחיו הביאה להיווצרות תמונת מצב שגויה ולפיה, לכאורה, ההתקשרות בין קק"ל לחברת הפארק נכנסה לתוקף בפברואר 2014 , בסמוך לאחר מעבר משרדי קק"ל למבנה בפארק, אף שבפועל היא ומסמכיה הוכנו ונחתמו כאמור רק בסמוך לאוגוסט 2014 .
אופן תפקודן האמור של קק"ל וחברת הפארק אינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין.
לתאריך חתימה על הסכם יש חשיבות רבה, בין היתר מהבחינה הכספית, מאחר שלפיו נקבע מאיזה מועד מחויבים הצדדים להסכם להתחייבויות המעוגנות בו.
כשמדובר בהסכם הכולל כמה מסמכים שכל אחד מהם נוגע להתחייבות אחרת, תאריך חתימתם עשוי להשפיע גם על זהות בעלי התפקידים שרשאים ל חתום על כל אחד מהם בהתאם להרשאות החתימה שנקבעו בארגון.
נוסף על כל אלה, באי-ציון תאריך החתימה יש כדי לפגום בבדיקת נאותות הליך ההתקשרות.
על קק"ל וחברת הפארק לפעול למניעת הישנותו של ליקוי מסוג זה.
הדיווח למוסדות קק"ל על ההקצבות לפארק .
הדיווח לוועדת הכספים .
בדצמבר 2013 קיימה ועדת הכספים של דירקטוריון קק"ל את ישיבתה בבית קק"ל בתל אביב, וזאת בשל תנאי מזג אוויר קשים שמנעו את כינוס הוועדה בירושלים.
בישיבה השתתפו בין היתר יו"ר קק"ל, היו"ר העמית, אחד משני סגני היו"ר (גאל גרינוולד) ומנכ"ל קק"ל.
במהלך הישיבה, בלי שהנושא עמד על סדר היום, דיווח יו"ר קק"ל כי יש כוונה להפוך את בית קק"ל למוזאון, ולכן "מאיר שפיגלר, המנכ"ל, בא בדברים ואנחנו עושים פרויקט של משתלה באזור חירייה, ובחודש הקרוב, תוך שנת הכספים הזו אנו נעבור לאזור שנקרא.
כלומר תל אביב תעבור לשם, עם חניה, עם מבנה קטן שאנחנו נקבל.
הפעילות שלנו בפארק אריאל שרון, של המשתלה שלנו ושל שבילי אופניים, הם יהיו התשואה שהם יקבלו והרווח של קרן קיימת זה המבנה.
פה הנגישות קשה מאוד, אנשים חונים רחוק וכו', אבל תהיה לנו הזדמנות להקים פה את המוזאון החדש".
הדיווח האמור של יו"ר קק"ל, נעשה כבדרך אגב, תוך הצגת מידע חלקי ביותר ולא כלל פרטים מהותיים: מהדיווח לא ניתן להבין מי מהעובדים מבית קק"ל בתל אביב יעברו למבנה בפארק ואף אפשר היה להבין שכל משרדי קק"ל שהיו בבית קק"ל יעברו לכאורה לפארק, כאשר בפועל כשלושה חודשים לפני כן , בין היתר באישורו של היו"ר עצמו, החלה כאמור קק"ל לשפץ את המשרדים בפארק אריאל שרון לשימושם של היו"רים, שני סגני היו"ר והמנכ"ל בלבד; אילו זכויות על המבנה יוקנו לקק"ל (בעלות, שכירות, בר רשות וכיוצ"ב), לאיזו תקופה תשתמש במבנה ומה עלות השימוש המוערכת; בדיווח גם לא צוינה הערכה לגבי סכומי ההשקעה של קק"ל בפרויקטים בפארק.
הועלה כי אף שתפקידם של חברי ועדת הכספים לבחון ולבקר את החלטות ההנהלה בנושאים כספיים, הרי שלאחר שנמסר הדיווח האמור הם לא ביקשו לקבל הסברים נוספים על מהות ההתקשרות הנרקמת בין קק"ל לבין חברת הפארק ע ל מנת לבחון אם היא כדאית מהבחינה הכלכלית, והדיווח הסתיים ללא שאלות בנושא ובלא שהתקיימה הצבעה כדי לקבוע אם לאשר התקשרות זו.
המתווה בפועל של מעבר חלק ממשרדי הנהלת קק"ל מבית קק"ל למבנה בפארק היה שונה באופן מהותי מהדיווח שמסר יו"ר קק"ל בנובמבר 2012 לדירקטוריון קק"ל בעניין ההחלטה לפנות את בית קק"ל.
באותה ישיבה עדכן יו"ר קק"ל כי בעלי תפקידים בהימנותא מחפשים מבנה חלופי לשימור שאותו תרכוש הימנותא ואליו יועברו כל המשרדים מבית קק"ל.
לנוכח ההבדל המהותי בין המתווה של מעבר המשרדים מבית קק"ל למבנה חלופי לשימור שהוצג לדירקטוריון בנובמבר 2012 לבין המתווה שיושם בפועל ובמסגרתו הועברו רק חלק ממשרדי הנהלת קק"ל לפארק כשנה לאחר מכן, ונוכח חשיבות הנושא, היה על יו"ר קק"ל להקפיד לעדכן את דירקטוריון קק"ל בדבר הבדל זה ובדבר הסיבות לכך.
הועלה כי למעשה יו"ר קק"ל לא עדכן מעולם את הדירקטוריון בדבר פרטי שיתוף הפעולה בין קק"ל לחברת הפארק, אף לא כבדרך אגב כפי שעשה בישיבת ועדת הכספים.
עדכון כאמור היה מאפשר לדירקטורים לקבל מבעוד מועד הסברים לעניין זה, להציג שאלות, לחוות את דעתם בנושא ולבצע בקרה בעניין נאותות החלטות ההנהלה בנושאים האמורים.
קרן קיימת לישראל | 1819 .
הביקורת העלתה כי היה בנתונים שהוצגו לדירקטוריון קק"ל בשלהי שנת 2013 בנוגע להקצבות לחברת הפארק כדי להטעות לגבי מהות שיתוף הפעולה בין קק"ל ובינה: בישיבת דירקטוריון קק"ל שהתקיימה ב- 31.
13 ,ובה השתתפו יו"ר קק"ל היו"ר העמית ומנכ"ל קק"ל אישר הדירקטוריון תקציב הוני חד-פעמי לשנת 2014 בסך כ-84.
בסעיפי התקציב ההוני אושר להקצות סכום של 3.
4 מיליון ש"ח לאגף תחזוקה ולוגיסטיקה בקק"ל למימון פרויקט ב"פארק אריאל שרון".
סכום זה אושר לנוכח החלטת ועדת הכספים של קק"ל מ- 25.
13 לאשר את תקציב שנת2014 ולכלול בו לראשונה תקציב הוני, נוסף על מסגרת התקציב הרגיל.
בישיבת ועדת הכספים הוסבר כי התקציב ההוני יכלול השקעות ברכוש קבוע שיניבו הכנסות לקק"ל, ישביחו את נכס יה, יפתחו אותם או יפחיתו את הוצאותיה העתידיות.
בישיבת הדירקטוריון הוחלט לאשר את המלצת ועדת הכספים, ולפיה התקציב השוטף יהיה דו-שנתי וסכומו יהיה זהה בכל אחת מהשנים 2014 ו-2015 , ואילו התקציב ההוני לשנת2014 יהיה חד-פעמי, ובשנת 2014 ייקבעו אמות מידה מפורטות לג בי סוגי ההוצאות שניתן לכלול בתקציב ההוני לשנת 2015 ואילך.
יצוין כי מהסברים שמסרה קק"ל למשרד מבקר המדינה במאי 2017 עולה כי בין המסמכים שהוגשו לוועדת הכספים לא נכלל מסמך המפרט את סעיפי התקציב ההוני, ולפיכך לא הובא לפני הוועדה כל סעיף ספציפי הנוגע לפארק, ולמותר לציין שהיא לא יכלה לדון בנושא זה.
בסיום ישיבת הוועדה הכין אגף התקציבים של קק"ל מסמך כאמור, והוא נדון בישיבת הדירקטוריון.
4 מיליון ש"ח בתקציב ההוני בסעיף "אגף תחזוקה ולוגיסטיקה" הביאה ליצירת תמונת מצב מוטעית ולפיה מדובר לכאורה בהשקעה של קק"ל ברכוש קבוע (מבנה) בפארק, ולא שיקפה את העובדה שתקצוב זה בוצע במסגרת שיתוף הפעולה עם חברת הפארק שסוכם בין מנכ"ל קק"ל למנכ"ל חברת הפארק, באישור יו"ר קק"ל והיו"ר העמית, ונועד לממן פרויקטים בפארק לצורך פיתוח מתחמי פנאי ונופש בו.
יצוין כי בישיבות ועדת המכרזים של קק"ל שהתקיימו כמה חודשים לאחר מכן הודיע מנכ"ל קק"ל לוועדה כי הדירקטוריון אישר תקצוב של כ-3.
4 מיליון ש"ח לפרויקט בפארק שאינו מבוצע בידי קק"ל.
גם בהסכם בינה לבין חברת הפארק, שנחתם כמה חודשים לאחר התקצוב, הצהירה קק"ל כי הקצתה "במסגרת התקציב לשנת 2014 סך של3.
4 מיליון ש"ח לפחות עבור מיזמים חדשים לצורך פיתוח מתחמי פנאי ונופש בשטחי הפארק", ולאחר מכן שילמה את הסכום האמור לחברת הפארק לצורך מימון פרויקט בפארק (נחל כופר).
ממסמכי קק"ל עולה כי במסגרת ההכנה של תקציב2014 ולקראת הגשתו לאישור מוסדות קק"ל דרש אגף התחזוקה תקציב של 900,000 ש"ח בלבד לשם שיפוץ מבנה בפארק.
מהמסמכים האמורים לא ניתן ללמוד מיהו בעל התפקיד בקק"ל שהגדיל את סכום התקצוב הנקוב בבקשה שהובאה לפני הדירקטוריון מ-900,000 ש"ח ל -3.
4 מיליון ש"ח, ומה היו הנימוקים לכך.
יצוין כי בפועל עלות השיפוץ הסתכמה בכ -1.
2 מיליון ש"ח ותוקצבה בשנת 2014 מהתקציב השוטף של אגף התחזוקה, ואילו התשלום לפרויקט נחל כופר בסך של 3.
מיליון ש"ח בוצע מהתקציב ההוני של אגף התחזוקה זאת ועוד, בהסכם עם חברת הפארק שנחתם בסמוך לאוגוסט 2014 והתבסס על ההסכמות בין מ נכ"ל חברת הפארק למנכ"ל קק"ל נכללו התחייבויות של קק"ל שהיקפן הכולל מוערך כאמור ב -7.
עולה אפוא כי סכום התחייבויות קק"ל במסגרת ההסכם הרשמי חרג בכ-4 מיליון ש"ח ממסגרת התקציב בסך3.
4 מיליון ש"ח שדירקטוריון קק"ל אישר בסוף דצמבר 2013 לשם השקעה בחברת הפארק בשנת 2014 .
ביוני 2015 , כשנה לאחר חתימת ההסכם, נחתם נספח נוסף שצורף להסכם המסגרת (להלן - נספח ג').
עיקרי ההסכמות בנספח ג' הן: קק"ל תבצע פרויקט בסך 5 מיליון ש"ח בהתאם לייעוד שיקבעו תורמים בהתחשב בצורכי הפארק (בפועל גויסו תרומות למספר פרויקטים, להלן - הפרויקטים המותרמים); קק"ל תממן את המשך פעילות המשתלה בסך 3.
4 'מיליון ש"ח כפי שמוצג בנספח ב להסכם (להלן ייקראו יחד הפרויקטים המותרמים והמשתלה - המיזמים); חברת הפארק תקצה לקק"ל שטח נוסף באחד המבנים שקק"ל הורשתה להשתמש בחלק ממנו מכוח נספח ב'; המבנים שהקצתה חברת הפארק לקק"ל מכוח נספחים ב' ו-ג' (להלן ייקראו כולם ביחד - המבנים) ישמשו את קק"ל לקידום המיזמים המשותפים בלבד; חברת הפארק תשפץ את אחד המבנים האמורים (מבנה 3 ) בהתאם לתכנית ולכתב הכמויות שהגישה קק"ל לחברת הפארק בעלות שנאמדה במועד החתימה בכמיליון ש"ח; קק"ל תישא בעלויות הכרוכות בשיפוץ זה, ותשלם אותן לחברה בהתאם לחשבוניות של הקבלן המבצע שיועברו מחברת הפארק לקק"ל; תקופת ההתקשרות בין קק"ל לחברת הפארק קרן קיימת לישראל | 1821 .
תוארך בחמש שנים, דהיינו תקופת ההתקשרות הכוללת תהיה15 שנים (עד שנת 2029.
:שימוש קק"ל במבנים בפארק בנספח ג' הקצתה חברת הפארק שטח של 33 מ"ר במבנה3 לשימוש קק"ל לשם קידום המיזמים המשותפים, וזאת נוסף על 150 'מ"ר במבנה זה שכבר הוקצו לקק"ל מכוח נספח ב'.
בנספח ג התחייבה קק"ל כי כל המבנים שקיבלה בפארק יהיו "לשימוש קק"ל ולטובת קידום המיזמים המשותפים בלבד ולא ל שימוש אחר כלשהו " (ההדגשה אינה במקור).
נמצא כי גם בנספח ג' הוצגה תמונת מצב מוטעית ולפיה המבנים שהוקצו לקק"ל בפארק ישמשו אך ורק לקידום מיזמים משותפים, אולם בפועל קק"ל לא הגבילה את השימוש במבנים אלה לקידום המיזמים המשותפים.
כאמור, בפרק זמן של כשנה וחצי שקדם לחתימה על נספח ג' השתמשה הנהלת קק"ל במבנה לצורך ניהולה השוטף של קק"ל בכל תחומי פעילותה הנרחבים.
יתרה מזו, ממסמכי קק"ל עולה כי היא תכננה לאכלס במבנה 3 את מנהלי החטיבות של קק"ל וכן יחידות נוספות שלה שפעילותם אינה קשורה אך ורק לקידום מיזמים משותפים בפארק.
נמצא שכאשר מנכ"ל קק"ל חתם על ההתחייבות בנספח ג' ולפיה המבנים בפארק לא ישמשו אלא להפעלת מיזמים משותפים בפארק, התכניות - שהוא היה שותף להן - היו שגם מבנה 3 לא ישמש את קק"ל רק לצורך קידום המיזמים המשותפים בפארק, שלא כפי שנקבע בהסכם.
:התחייבות להמשך הפעלת משתלה בנספח ג' נקבע בין השאר כי "קק"ל תבצע את המיזמים המפורטים להלן: .
המשך פעילות המשתלה (נספח ב' להסכם המסגרת) בסך של 3.
4 מיליון ש"ח", וכי אם יתברר לקק"ל שאין באפשרותה לבצע מיזם זה, היא תמסור לחברת הפארק בשנת 2015 את הסכום האמור לצורך ביצוע המיזם.
כאמור, כבר בסמוך לאוגוסט 2014 הסכימו ביניהם מנכ"ל קק"ל ומנכ"ל חברת הפארק כי קק"ל לא תקים את המשתלה כמתואר בנספח ב', וקבעו מתווה חלופי מצומצם לגידול שתילי עצים בשדרה בפארק.
כמו כן שלא בהתאם לנקבע בנספח ב', חברת הפארק תחזקה את הנטיעות מאוגוסט 2014 במקום קק"ל, וקק"ל רק מימנה תחזוקה זו.
ב' יושם כלשונו, ולא .
מהאמור עולה כי נספח ג' מציג מצג ולפיו לכאורה נספח ב' יושם כלשונו, ולא נותן ביטוי להסכמות אחרות שסיכמו מנכ"ל חברת הפארק ומנכ"ל קק"ל ושיושמו בפועל בעניין מתווה גידול השתילים בפארק והגורם המתחזק אותם.
אישור נספח ג' בקק"ל .
:הנהלה מצומצמת נספח ג' הוא הסכם משמעותי המאריך את ההתקשרות בין חברת הפארק לקק"ל בחמש שנים, שבמהלכן ניתנה לקק"ל האפשרות להמשיך להשתמש במבנים בפארק.
כמו כן הנספח מחייב את קק"ל להשקיע סך כולל נוסף של יותר מ-9 מיליוני ש"ח לצורך שיפוץ מבנים והקמת פרויקטים בפארק, אם ממקורותיה ואם מתרומות.
נמצא כי אף שנספח ג' כולל התחייבויות מהותיות, חתם עליו מנכ"ל קק"ל בלא שהגיש אותו להנהלה המצומצמת כדי שתבחן אם לאשרו, שלא כנדרש, ושלא בהתאם להרשאות החתימה שהיו באותה עת בתוקף בקק"ל.
במהלך הביקורת מסר יו"ר קק"ל למשרד מבקר המדינה כי מעולם לא נמסר לו נספח ג' כפי שלא נמסרו לו כאמור גם הסכם המסגרת ונספחים א' ו-ב'.
עוד מסר היו"ר כי הוא אינו יודע "מה תוכנו של נספח ג', והוא לא או לדיון בהנהלה".
מאידך, בתשובתו למשרד מבקר המדינה ]לעיוני[ הובא מדצמבר 2017 טען מנכ"ל קק"ל כי "עיקרי תוכן נספח ג' הועברו לידיעת בטרם חתימתו".
]היו"רים[ ואישור גם במקרה זה אין הלימה בין טענותיהם של מנכ"ל קק"ל ויו"ר קק"ל בנוגע לשאלה אם מנכ"ל קק"ל הביא לידיעת יו"ר קק"ל פרטים לגבי התחייבויות קק"ל לחברת הפארק, ואם התקבל אישור יו"ר קק"ל להתחייבויות אלה.
מתשובתו של יו"ר קק"ל עולה כי היה כשל בבקרה של ההנהלה המצומצמת שבראשותו על הליך ההתקשרות בין קק"ל לבין חברת הפארק.
:אישור הפרויקטים המותרמים א.
בשלהי שנת 2014 ובתחילת שנת2015 , לפי הנחיית יו"ר קק"ל ומנכ"ל קק"ל, נפגשו עובדי מרחב מרכז של מפ"ק וחטיבת גיוס משאבים של קק"ל (להלן - חג"ם) עם נציגי חברת הפארק ובחנו את האפשרות לממן ולבצע כמה פרויקטים נוספים שחברת הפארק ביקשה לפתח ולקדם בפארק.
קרן קיימת לישראל | 1823 .
לפי הנוהג בקק"ל באותה עת, ועדת הפרויקטים העליונה של קק"ל בראשות יו"ר קק"ל והיו"ר העמית היו אמורים לשקול אם לא שר פרויקטים כאלה, וזאת בהתאם להמלצות בעניינם שיתקבלו ממרחב מרכז.
בדצמבר 2014 , בפברואר2015 ובמרץ2015 קיבלו נציגי חברת הפארק הסברים מעובדי קק"ל, לרבות ממנהל חג"ם, לגבי אופן האישור הנדרש.
הסברים אלה ניתנו לחברת הפארק בידיעת מנכ"ל קק"ל ויו"ר קק"ל.
בהתאם לנדרש הגישה חברת הפארק למרחב מרכז של מפ"ק בקשות על מנת לקבל את המלצת המרחב לגבי השתתפות קק"ל בפרויקטים בפארק, לפי הנוהג, לפני העברת הבקשות לבחינת ועדת הפרויקטים העליונה, והמרחב החל לטפל בבקשות.
הביקורת העלתה כי על אף האמור, ושלא על פי הנוהג, בסוף מרץ 2015 ועדה שבה השתתפו מנכ"ל קק"ל ומנהל חג"ם דאז (להלן - ועדת העברות28 ) היא שבחנה ואישרה את השתתפות קק"ל במימון הפרויקטים בפארק מכספי תרומות ומכספי קק"ל.
יצוין כי רק בסוף יוני 2015 הובא לידיעתו של מרחב מרכז כי כבר במרץ 2015 .
אישרה ועדת העברות את הפרויקטים ב.
ממסמכי קק"ל עולה כי בישיבת ועדת העברות שהתקיימה בסוף מרץ 2015 הוצגו שני פרויקטים בפארק ודווח כי עלותם המוערכת היא כ-10 מיליון ש"ח, וכי בכוונת קק"ל להשתתף ב-5 מיליון ש"ח מתוך סכום זה - 4 מיליון ש"ח מכספי תרומה ומיליון ש"ח כמאצ'ינג מכספי קק"ל29 .
עוד דווח לוועדה כי במועד הישיבה יש בידי קק"ל שתי התחייבויות לתרומות בסך כולל של 2.
6 מיליון ש"ח, והוועדה התבקשה לאשר את הקצאתו של סכום זה לפארק בתוספת מאצ'ינג מכספי קק"ל בסך כולל של כ-700,000 .
ש"ח בהתאם לכך סכום ההקצבה שאישרה ועדת העברות במרץ 2015 הסתכם בכ-3.
3 מיליון ש"ח למימון שני פרויקטים בפארק, מכלל זה כ -2.
6 מיליון ש"ח מתרומות והיתר מכספי קק"ל.
בנספח ג', שעליו חתם מנכ"ל קק"ל בתחילת יוני 2015 , הוא התחייב כי קק"ל תגייס (מתרומות וממקורותיה) סך כולל של כ-5 מיליון ש"ח למימון פרויקטים בפארק.
לאחר שמנכ"ל קק"ל חתם על נספח ג' ביוני 2015 , פעלה החטיבה לגיוס משאבים לקבלת תרומות נוספות עבור השקעה בפארק על מנת להגיע לסכום של 4 מיליון ש"ח מכספי תרומה.
באוגוסט 2016 אישרה ועדת .
28 ועדה שעסקה באישור תרומות בעקבות בקשה של תורמים לממן פרויקטים שקק"ל לא השתתפה בביצועם ואשר לא היה למפ"ק כל קשר לביצועם או למימונם.
29 ,על מנת לקדם גיוס תרומות ולהצהיר לפני תורמים על מחויבותה של קק"ל לטפל בנושא החליט דירקטוריון קק"ל בשנת 2011 לבחון אפשרות ולפיה אם תתקבל תרומה למימון פרויקטים מסוימים תוסיף קק"ל מכספיה סכום בשיעור 25% מסכום התרומה למימון הפרויקט (מאצ'ינג).
נספח ג' הגדיל מנכ"ל .
לגייס עבור פרויקטים .
ש"ח ל-5 מיליון ש"ח, .
העברות סכום הקצבה נוסף לפארק בסך של כ -400,000 אירו, חלקו מתרומה וחלקו מכספי קק"ל.
בהתבסס על אישורי ועדת העברות ממרץ 2015 ומאוגוסט2016 העבירה קק"ל לחברת הפארק בשנת2016 כספים עבור הפרויקטים המותרמים.
יוצא אפוא כי במועד חתימתו על נספח ג' הגדיל מנכ"ל קק"ל את הסכום שהתחייבה קק"ל לגייס עבור פרויקטים בפארק מכ-3.
3 מיליון ש"ח, שאותם כאמור אישרה ועדת העברות שבראשותו, ל-5 מיליון ש"ח, וזאת בלא שהיה מוסמך לכך.
קק"ל הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2018 כי לנוכח ממצאי בדיקה משפטית ודוח ביקורת פנימית בנושא פעילותה של ועדת ההעברות, היא הפסיקה את פעילותה של ועדה זו.
גיבוש נספח ג' ללא מעורבות היועץ המשפטי של קק"ל .
בפברואר 2015 , לבקשת מנכ"ל קק"ל, החלה מנהלת אגף התקשרויות לגבש את נספח ג'.
באותו החודש מונה יועץ משפטי חד ש לקק"ל (להלן - היועץ המשפטי).
במרץ 2015 הודיע מנכ"ל קק"ל לכל המנהלים בקק"ל כי כל נושא בעל נגיעה משפטית, לרבות נושאים הנמצאים בעיצומו של טיפול משפטי, הם באחריותו ובסמכותו המלאה של היועץ המשפטי, ולכן יש לתאם עמו את הטיפול בעניינם.
עוד הודיע המנכ"ל כי אין לט פל בשום נושא בעל נגיעה משפטית ללא הנחיה מפורשת של היועץ המשפטי (להלן - הנחיית מנכ"ל קק"ל).
הביקורת העלתה כי שלא בהתאם להנחיית מנכ"ל קק"ל, ואף שמדובר בנושא משפטי גרידא, המנכ"ל עצמו לא תיאם את הטיפול בנספח ג' עם היועץ המשפטי, וכך גם מנהלת אגף ההתקשרויות.
בתשובתו של מנכ"ל קק"ל מדצמבר 2017 נמסר בין היתר כי "ההחלטה שקבלתי מצויה בתחום הסמכות והאחריות של מנכ"ל, שהנחיה שהוציא מחייבת את כל הכפופים אליו אך משאירה בידו, בנסיבות המצדיקות זאת לפעול אחרת בצורה מדודה".
קרן קיימת לישראל | 1825 .
הצורך לרכז את הטיפול בנושאים שיש להם נגיעה משפטית בלשכת היועץ המשפטי של קק"ל הוא מובן מאליו ובסיסי, וטיפול מרוכז בנושאים אלה אמור להבטיח כי הם יטופלו בהתאם להוראות הדין וכי יימנעו תקלות.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל קק"ל כי ההנחיה שהוציא בעניין החובה לתאם עם היועץ המשפטי את הטיפול בנושאים שיש להם היבטים מ שפטיים, לרבות כאלה שהטיפול המשפטי בהם כבר נמצא בעיצומו, הייתה איפוא מחויבת המציאות והתיישבה עם סדרי מינהל תקין, וכי היה ראוי להחילה גם עליו, בין היתר מאחר שהוא אמור לשמש דוגמה אישית לכפופים לו.
המנכ"ל לא נימק את החלטתו להחריג את עצמו מיישום ההנחיה במסגרת ג יבוש נספח ג', אף שגם לשיטתו היה עליו לנמק החלטה זו ולהצדיקה.
בתשובת קק"ל למשרד מבקר המדינה מפברואר 2018 היא מסרה כי היא עיגנה בנוהל תהליכים מוסדרים שאינם מאפשרים לחתום על הסכמים שהלשכה המשפטית לא בדקה ואישרה.
שלהי שנת 2015 - התחלת בדיקת ההתקשרות בין קק"ל לחברת הפארק .
בסמוך לאחר חתימתו של מנכ"ל קק"ל על נספח ג', ביוני2015 , הוא הגיש נספח זה לחתימה של מנהל חטיבת הכספים של קק"ל, אולם הלה נמנע מלחתום על הנספח.
מנהל חטיבת הכספים הסביר למשרד מבקר המדינה ביוני 2017 כי הוא נמנע באותה עת מלחתום על הנספח כיוון שרצה לבחון ביסודיות את תוכנו של הנספח.
הוא הוסיף והסביר כי עוד לפני שסיים את בדיקתו החל משרד מבקר המדינה לבדוק את סוגיית ההקצבות של קק"ל לפרויקטים בפארק אריאל שרון ואת תהליכי קבלת ההחלטות בעניינן.
על כן, בהתייעצות עם היועץ המשפטי דאז של קק"ל, הוא החליט לדחות את החתימה עד לסיום בדיקת משרד מבקר המדינה30.
בחודשים אוגוסט -נובמבר 2015 פעלו קק"ל וחברת הפארק לבחינת פרויקטים נוספים בפארק שקק"ל תשתתף במימונם או בביצועם.
בד בבד, באוקטובר 2015 שלחה חברת הפארק לקק"ל דרישת תשלום בסך כ-750,000 ש"ח לכיסוי עלויות השיפוץ שביצעה חברת הפארק במבנה3 , .
30 באותה עת היה משרד מבקר המדינה בשלבים מתקדמים של בדיקה רחבת היקף בנושא הליכי קבלת ההחלטות ב נוגע לאופן שבו קק"ל מממנת ומבצעת פרויקטים שונים ברחבי הארץ.
במסגרת אותה בדיקה, באוגוסט 2015 , כחודשיים לאחר שמנכ"ל קק"ל וחברת הפארק חתמו על נספח ג', החל משרד מבקר המדינה לבדוק גם את ההקצבות של קק"ל לפרויקטים בפארק אריאל שרון ואת תהליכי קבלת ההחלטות בעניינן.
בעניין זה ראו לעיל (פרק "פעולות הביקורת").
וכן דרישה לתשלום סך של 3.
4 מיליון ש"ח לכיסוי עלויותיהן של עבודות תשתית שביצעה החברה בפרויקט מסוים בפארק (להלן - דרישות התשלום מאוקטובר 2015 ).
בדרישות התשלום האמורות ציינה חברת הפארק כי הן נשלחו בעקבות סיכומים שנקבעו בנספח ג'.
בתגובה על כך מסרה חטיבת הכספים של קק"ל לחברת הפארק בנובמבר 2015 כי קק"ל טרם השלימה את החתימות על נספח ג', ועל כן הנספח אינו בתוקף.
כמו כן הודיע מנהל חטיבת הכספים של קק"ל לחברת הפארק ולמשרד מבקר המדינה כי מאחר שמשרד מבקר המדינה התחיל בבדיקת הליכי קבלת ההחלטות לגבי ההקצבות של קק"ל לפארק, הוא החליט כי יחתום על נספח ג' רק לאחר שיקבל את טיוטת דוח מבקר המדינה בנושא.
לצד זאת החלה גם קק"ל לבצע בדיקות בעניינים הנוגעים להתקשרות בינה לבין חברת הפארק, ובין היתר החלה לבדוק אם אין מניעה שהיא תחתום על נספח ג'.
בהמשך החודש (נובמבר2015 ) חלו חילופי אישים בהנהלת קק"ל, ובין היתר יו"ר קק"ל והיו"ר העמית סיימו את תפקידם בקק"ל, ובמקומם התמנו אחרים לתפקיד יו"ר קק"ל (להלן - היו"ר החדש) ויו"ר עמית.
לאחר מינויה החלה גם הנהלת קק"ל החדשה להפעיל במבנה 5 בפארק את משרדי קק"ל.
בסוף נובמבר 2015 ובתחילת דצמבר2015 הודיעה חברת הפארק לקק"ל ולמשרד מבקר המדינה כי אי -השלמת החתימות של קק"ל על נספח ג' והעיכוב בתשלום דרישות התשלום מאוקטובר 2015 בעקבות כך עלולים לגרום לכך שהחברה לא תוכל לפרוע התחייבויות כספיות שקיבלה עליה כלפי צדדים שלישיים בגין ביצוע עבודות שבהן עוסק נספח ג'.
משרד מבקר המדינה הבהיר בכ תב לחברת הפארק ולקק"ל בתחילת דצמבר 2015 כי ככלל עצם קיומה של ביקורת המדינה בנושא מסוים אינה מונעת מגופים מבוקרים להמשיך לפעול באותו הנושא כל עוד הם סבורים שפעילותם תקינה, וכי החלטתם של בעלי תפקידים בקק"ל בעניין החתימה על נספח ג' נתונה לשיקול דעתם המקצועי בלבד.
בדצמבר 2015 פנתה שוב חברת הפארק לקק"ל ודרשה ממנה לפרוע את דרישות התשלום מאוקטובר 2015 .
חברת הפארק הסבירה, בין היתר, כי היא מילאה את התחייבויותיה כמוסכם בנספח ג' בעניין שיפוץ מבנה 3 , ואף אפשרה לקק"ל להכניס ציוד למבנה, ומנגד קק"ל לא קיימה את התחייבויותיה לשלם לחברת הפארק על פי הנספח.
קק"ל השיבה לחברת הפארק כי הנושא הועבר לבדיקת לשכת היועץ המשפטי ונדרש פרק זמן סביר נוסף להשלמת הבדיקה ולמתן תגובה עניינית על הטענות.
פינוי משרדי הנהלת קק"ל מהפארק .
בינואר 2016 הודיע היועץ המשפטי דאז של קק"ל למנכ"ל קק"ל כי מתוכנה של חוות הדעת של יועץ משפטי חיצוני ששכרה קק"ל לעניין זה, שהייתה באותה עת קרן קיימת לישראל | 1827 .
בתהליכי גיבוש, התברר "שהשימוש הנעשה כיום במשרדי הנהלת קק"ל בפארק הוא שימוש המנוגד לתכנית המאושרת במקום ובניגוד לחוק התכנון והבניה.
ככל שימשיך להיעשות במשרדים שימוש לצורכי משרדי הנהלת קק"ל - וזאת ללא מתן היתר לשימוש חורג או תיקון התכנית - הרי שמדובר לכאורה בשימוש אסור המהווה עבירה פלילית נמשכת בהתאם לסעיף 204 לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965 .
משהמצב המשפטי הובהר לנו.
מומלץ לפנות את המשרדים בהקדם האפשרי".
בעקבות זאת, לפי הנחיית היו"ר החדש, פינתה קק"ל מיד את משרדי הנהלתה מהפארק, ובמועד סיום הביקורת באוגוסט 2017 .
היא עדיין לא חזרה להשתמש במשרדים כעבור ימים אחדים קיבלה קק"ל את חוות דעתו של היועץ המשפטי החיצוני ששכרה (להלן - חוות הדעת מינואר 2016 ), ובה נקבע כי במצב הסטטוטורי הקיים ניתן להשתמש במבנים בפארק רק בתנאי שהם ישמשו להשגת מטרות הקשורות לניהולו השוטף של הפארק, ועל כן במצב הסטטוטורי הנוכחי משרדי קק"ל אינם כלולים במסגרת השימושים המותרים במקרקעין, וקק"ל אינה יכולה לשכן במבנים שבפארק משרדים המשמשים לניהולה השוטף.
לפי אותה חוות דעת ניתן יהיה לשכן במבנים את משרדי הנהלת קק"ל רק אם יתקבל היתר לשימוש חורג או אם תאושר תכנית שהגישה חברת הפארק באוקטובר 2014 לשינוי השימושים המותרים במקרקעין31 .
למחרת קיבלה חברת הפארק חוות דעת של יועצת משפטית חיצונית אחרת שאותה שכרה חברת הפארק, ובה נקבע כי לפי לשון התכנית רשאית חברת הפארק להעביר את משרדיה לפארק, לצורך פיתוח הפארק, תפעולו ותחזוקתו, וכי הפעלת פרשנות לשונית ותכליתית מאפשרת מסקנה שניתן להפעיל בתחום הפארק גם משרדים של גופים אחרים שיש קשר משמעותי בין פעילותם לפעילות הפארק ולפיתוחו.
לפי אותה חוות דעת, מבחנים אלה מעידים כי הקצאת המבנים בתחום הפארק לשימושה של קק"ל אינה חורגת מהוראות התב"ע התקפה, וכי הוראותיה של התב"ע שבהפקדה יש בהן כדי לאשש את סבירותה של פרשנות זו.
אישור החתימה על נספח ג' .
במרץ 2016 קיבל מנכ"ל קק"ל חוות דעת שהכין היועץ המשפטי החיצוני העוסקת בשאלה אם קק"ל יכולה לחתום על נספח ג' שנוסף להסכם (להלן - חוות הדעת ממרץ 2016 :).
בחוות דעת זו נקבע בין היתר כלהלן .
31 בינואר2014 הגישה חברת הפארק לוועדה המחוזית לתכנון ובנייה, מרחב תכנון מקומי- גלילית במחוז תל אביב, תכנית להסדרת המצב הסטטוטורי בפארק.
תכנית זו כוללת בין השאר הוראה המאפשרת להשתמש במבנים בפארק בתור "משרדים, מבני תחזוקה ומבני אחסנה הקשורים בפעילות ובמטרות הפארק, ניהולו ותפעולו בלבד".
התכנית אושרה ביולי 2015 והייתה בתוקף בזמן מתן חוות הדעת בינואר 2016 (להלן- התב"ע התקפה).
באוקטובר 2014 הגישה חברת הפארק תכנית נוספת לשינוי המצב הסטטוטורי בפארק, הקובעת בין היתר כי בשטח המדובר ניתן להקים "משרדים של גופים ציבורים אחרים שיש לפעילותם זיקה לפעילות הפארק ומטרותיו בשטח כולל שלא יעלה על 600 מ"ר".
במועד הגשת חוות הדעת בינואר2016 תכנית זו טרם אושרה למתן תוקף (להלן - התב"ע שבהפקדה).
עובדות מהותיות שהיו .
לעניין מימון פרויקט בסך5 מיליון ש"ח מכספי תרומות- מאחר שגיוס תרומות להרחבת היקפה של פעילות הפארק עולה בקנה אחד עם מטרות קק"ל ועם פעילו תה השוטפת, אין מניעה להתקשרות קק"ל עם חברת הפארק בנושא.
זאת בתנאי שהדבר נעשה בהתאם לכל נוהלי קק"ל המחייבים בנוגע לטיפול בכספי תרומות.
לעניין מימון המשך הפעלתה של המשתלה הפתוחה- אין מניעה שקק"ל תתקשר עם חברת הפארק בנושא, וזאת בהתאם למתווה המשתלה הפתוחה שנקבע בנספח ב' ובכפוף להצהרות קק"ל בנושא.
לפי הצהרות אלה, שאותן נתן בין היתר מנכ"ל קק"ל ליועץ המשפטי החיצוני, קק"ל וחברת הפארק טרם הקימו את המשתלה הפתוחה כמפורט בנספח ב', וזאת מסיבות שונות ובין היתר בשל התנגדות אדריכל הנוף של הפארק ואילוצי שנת שמיטה.
במקום זאת, הן פעלו בהסכמה ליישום מתווה חלופי ולפיו קק"ל מימנה רכישה של עצים בוגרים ממקומות שונים, סיפקה לפארק שתילי עצי אלון ממשתלותיה, ביצעה נטיעות בשטח הפארק, הקימה רשת השקיה ממוחשבת ומתחזקת באופן שוטף את הנטיעות.
לפי אותן הצהרות, היה בדעתה של קק"ל לפעול למימוש הקמת המשתלה הפתוחה לאחר תום שנת השמיטה, אולם יישום החלטה זו נדחה בשל העיכוב בחתימה על נספח ג'.
לעניין הקצאת שטחים ומבנים לקק"ל בשטחי הפארק- אין מניעה שקק"ל תתקשר עם חברת הפארק לשם קבלת מבנים בפארק לשם קידום המיזמים המשותפים בלבד, כפי שנקבע בנספח ג', בכפ וף להוראות של תכניות המתאר הרלוונטיות וחוק התכנון והבנייה.