HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בביקורת גם עלה כי הממונות המחוזיות במחוזות מרכז ודרום אינן מועסקות בתקן פיקוח ובמשרה מלאה, אלא על חשבון תקציב ימי הדרכה ( המיועד למימון פעולות הדרכה בתחומים שונים למורי בתיה"ס במחוז) ובמשרה חלקית - ארבעה ימים בשבוע כל אח ת.
מדי שנה נדרש אישור מחודש של המינהל הפדגוגי להקצאת ימי ההדרכה להעסקתן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך על שהטיל תפקידים ותחומי אחריות נוספים על הממונות המחוזיות, בלי לבדוק את ההיתכנות למילוי ראוי של כל המשימות ובלי לוודא כי לא ייפגע מילוי תפקידן המרכזי - הטמעת הניהול העצמי בבתיה"ס היסודיים במחוז.
חמורה העובדה שבמחוזות מרכז ודרום הממונות אינן מועסקות במשרה מלאה בתקן פיקוח, אלא על חשבון תקציב ימי הדרכה ובהיקף חלקי.
במצב זה לא ניתן להבטיח שהממונות המחוזיות יוכלו למלא כראוי את תפקידיהן בתחום הניהול הע צמי, ונפגעים יישומה והטמעתה של מדיניות הניהול העצמי ברשויות ובבתיה"ס.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי הממונות המחוזיות אכן מובילות גם את תוכנית מרום במחוז, וזאת מכיוון ש "תפקיד הממונה בתוכנית מרום נגזר מעקרונות הניהול העצמי וישנה חשיבות לכך שהממונה אחראית על ניהול עצמי ותוכנית מרום יחדיו, דבר המאפשר ראייה מערכתית כוללנית לא מפוצלת".
עוד מסר המשרד כי "קיים יתרון בכך שממונה מחוזית אחראית על תפקיד נוסף במחוז, דבר המאפשר לה חיכוך וממשק עם תחומים מחוזיים נוספים".
בעניין הממונות במחוזות מרכז ודרום מסר המשרד כי המינהלה והמחוזות פועלים להשגת תקני פיקוח עבורן.
משרד מבקר המדינה מציין כי מיזוג תפקידים כאמור ראוי היה להתבצע לאחר בחינה יסודית של המשמעויות וההיתכנות שלו.
גם אם ישנו ערך מוסף במיזוג תפקיד הממונה המחוזית על הניהול העצמי ותפקיד הממונה המחוזית על תוכנית מרום, הרי שבטרם מיזוג התפקידים היה על המשרד לוודא כי עומס המשימות על נושאת התפקיד יאפשר לה למלא כיאות את תפקידה, שהוא יישום והטמעה של הניהול העצמי במחוז, ובמקביל לבצע משימות חשובות נוספות.
תכנון הניהול העצמי ברמה המחוזית: משרד מבקר המדינה בדק את תוכניות העבודה בתחום הניהול העצמי שהכינו ה מחוזות שנבדקו לשנה"ל התשע"ז.
התוכניות שהכינו המחוזות כוללות בעיקר פירוט של יעדים, המשימות שבאמצעותן יושגו יעדים אלו והמשאבים הנדרשים לביצוע המשימות (במונחי שעות ייעוץ כלכלי וייעוץ ארגוני לבתיה"ס ולרשויות).
התוכניות נשלחו למינהלה, וזו החליטה אילו מבין המשאבים המבוקשים לאשר.
בדיקת תוכניות העבודה העלתה כי הן כוללות רשימה כללית של משימות בתחום הניהול העצמי , אולם הן חסרות מרכיבים חיוניים להבטחת האפקטיביות שלהן: לרוב יעדיהן לא הוצמדו מדדי ביצוע, ולמשימות לא הוגדר לוח זמנים לביצוע (בתוכנית העבודה של מחוז צפון אומנ ם צוינו לוחות זמנים, אולם הם כלליים מדי, ולרוב מציינים רק את טווח הזמן של כל שנת העבודה או רובה); בכל תוכניות העבודה המחוזיות לא הוגדר מנגנון למעקב ובקרה על הביצוע.
יתר על כן, עלה גם שהמחוזות לא עקבו אחר ביצוע התוכניות ולפיכך לא ידוע להם באיזו מידה בוצעו המשימות והושגו היעדים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי הממונות המחוזיות מנהלות מעקב ובקרה אחר הת וכנית באופן שוטף ומתקיי מות ישיבות סטטוס מחוזיות פעמיים בשנה עם מנהלת המחוז , לבחינת ההתקדמות בת וכנית העבודה, וכי בתוכניות העבודה של מחוז דרום לשנות הלימוד התשע"ו [- ]התשע"חמופיעים , לצד המשימות, מדדי תפוקה ולוח זמנים לביצוען.
משרד מבקר המדינה מעיר כי המצגות ודוחות הסטטוס של המחוזות, שהמשרד צירף לתשובתו כסימוכין למעקב אחר ביצוע תכניות העבודה השנתיות, כוללים בעיקר נתונים לגבי מרכיבי הניהול העצמי ב רמת הרשויות המקומיות שבמחוז, אולם אינם כוללים נתוני ביצוע לעומת יעדי תוכניות העבודה השנתיות.
כמו כן, המחוזות אינם מתעדים בפרוטוקולים את ישיבות הסטטוס המחוזיות בנושא הניהול העצמי, ולפיכך לא ניתן לדעת אם נדון בהן נושא הבקרה על תוכניות העבודה.
עוד יצוין כי תוכניות העבודה בנושא הניהול העצמי של מחוז דרום לשנה"ל התשע"ז ושנה"ל התשע"ח, שהציג משרד החינוך בתשובתו, אכן כוללות מדדי תפוקה, וכי תוכנית העבודה לשנה"ל התשע"ח כוללת גם לוח זמנים לביצוע המשימות (ובכך חל שיפור באיכותה לעומת השנה הקודמת).
על כל מחוזות המשרד להקפ יד לכלול בתוכניות העבודה השנתיות את כל המרכיבים הדרושים.
אחד המרכיבים החשובים ביותר במחזור חייה של תוכנית או מדיניות הוא שלב ההערכה.
הספרות המקצועית מחלקת את מחקרי ההערכה, על שיטותיהם השונות והמודלים השונים שהם נסמכים עליהם, לשני סוגים כלליים של הערכה - הערכה מעצבת והערכה מסכמת34 .
משרד החינוך עמד אף הוא על חשיבות ביצוען של הערכות משני הסוגים הללו בבתיה"ס ביישום המעבר לניהול עצמי.
הערכה מעצבת: הערכה מעצבת מתמקדת בהערכת תהליך היישום, ובודקת אותו באופן תקופתי עד נקודת זמן מסוימת.
הערכה מסוג זה מפיקה תובנות על מידת הצלחתו של תהליך היישום ועל החוזקות והחולשות של מרכיביו, ומאפשרת למקבלי ההחלטות להכניס שינויים בתהליך כדי לשפר את השלב הבא.
משרד החינוך עשה באמצעות הרשות הארצית למדידה והערכה (להלן - ראמ"ה) הערכות מעצבות של יישום הניהול העצמי בשלוש השנים הראשונות (התשע"ב-התשע"ד), שנות הפיילוט במחוזות תל אב יב וחיפה 35 .
הערכות אלו נועדו לשקף למינהלה ולהנהלת המשרד מידע חשוב על תפיסת מנהלי בתיה"ס .
34 ,דוד נבו הערכה המביאה תועלת: הערכת פרויקטים חינוכיים וחברתיים (1989 ,); דוד נבו ההערכה ככלי לשיפור ההוראה והלמידה (1992.
) 35 ,ראמ"המעבר בתי ספר יסודיים לניהול עצמי: תפיסות ועמדות כלפי התוכנית בשנת היישום הראשונה (תשע"ב), נתונים איכותניים , יוני 2013 ,; ראמ"ה מעבר בתי ספר יסודיים לניהול עצמי: תפיסות ועמדות כלפי התוכנית בשנת היישום השנייה (תשע"ג), מרץ 2014 ,; ראמ"ה מעבר בתי ספר יסודיים לניהול עצמי: תפיסות ועמדות כלפי התוכנית בקרב מצטרפי תשע"ג ותשע"ד בשנת היישום הראשונה והשנייה (נתוני תשע"ד), פברואר 2016; ,ראמ"המעבר בתי ספר יסודיים לניהול עצמי: תפיסות ועמדות כלפי התוכנית בשנת היישום השלישית בקרב מצטרפי תשע"ב (נתוני תשע"ד), פברואר 2016.
המסמכים הללו מצויים באתר האינטרנט של ראמ"ה ופתוחים לציבור.
והמורים את מידת הצלחתו של יישום הניהול העצמי, ועל החוזקות והחולשות בתהליך.
בהערכה שביצעה ראמ"ה על הניהול העצמי בבתיה"ס לאחר שלוש שנות פיילוט (בבתיה"ס שנכנסו לפיילוט בשנה"ל התשע"ב) (להלן - הערכת ראמ"ה 2016 ) צוין, בין היתר, כי שביעות הרצון מהניהול העצמי גבוהה למדי בקרב מרבית המנהלים והמורים , וכי הוא מקדם גמישות פדגוגית ומתן מענה מדויק לצורכי התלמידים, ונותן למנהלים ולמורים אוטונומיה ומרחב פעולה.
עם זאת ציינה ראמ"ה בהערכה שורת נושאים הטעונים שיפור, ובהם הגמישות הפדגוגית של בתיה"ס - שלמרות השיפור שחל בה עדיין אינה מספקת, ניהול כוח האדם הפדגוגי והקצאת שעות התקן, הקישור בין הפדגוגיה לתקציב , מנגנון הוועדה המלווה, הרווחה הכלכלית של בתיה"ס וה יכולת שלהם להשיג את מטרותיהם (ראו להלן בפרק "קשיים ביישום יסוד מיקוד השליטה הפנימי של ביה"ס").
ההערכות שביצעה ראמ"ה איפשרו למטה המשרד ולמחוזותיו לקבל תמונת מצב עדכנית ארצית של שלב הפיילוט ביישום הניהול העצמי בשנים התשע"ב-התשע"ד.
עם זאת למחוזות המשרד ולרשויות המקומיות לא הייתה, ועדיין אין, תמונת מצב עדכנית ומלאה של תהליך זה - ברמת המחוז וברמת הרשות המקומית.
הערכה מסכמת: הערכה מסוג זה, המתבצעת לאחר סיום התוכנית, מתמקדת בתוצאות התוכנית או המדיניות, ובכלל זה בוחנת את מידת האפקטיביות שלה.
תוצרי ההערכה אמורים לשמש תשומה בתכנון תוכנית עתידית באותו תחום .
הערכה מסכמת מתבצעת גם עבור תוכניות ארוכות טווח ורחבות היקף מדי כמה שנים, כדי לבצע שינויים הנדרשים לשיפור התוצאות והגברת האפקטיביות.
המינהלה לא יזמה ביצוע הערכה מסכמת של יישום הניהול העצמי בבתיה"ס היסודיים; זאת אף שחלק ניכר מבתיה"ס כבר היו בשנים התשע"ה ו התשע"ו שלוש שנים לפחות בניהול עצמי.
ביצוע הערכה מסכמת על יישומו באותם בתי"ס היה נותן תמונת מצב בדבר מידת השגת מטרות הניהול העצמי, על כל המשתמע מכך לגבי קבלת ההחלטות על המשך הטמעתו בבתיה"ס היסודיים.
ראוי שהמשרד ינחה את המינהלה לעשות, בשיתוף ובתיאום עם מחוזות המשרד ומרכז השלטון המקומי, הערכה מסכמת של יישום הניהול העצמי בבתיה"ס היסודיים בשנים התשע"ב-התשע"ז, כדי לקבל תמונת מצב של מידת אפקטיביות המדיניות ברשויות ובמחוזות.
ראוי גם שתוצאות הערכה זו יידונו בהנהלת המשרד בטרם יורחב הניהול העצמי לחטיבות הביניים.
אי-ביצוע הערכות עצמיות בבתיה"ס: אחד ממרכיבי המודל הניהולי-פדגוגי שמתווה חוזר המנכ"ל הוא " אחריות, מחויבות ומתן דין וחשבון ( 'אחריותיות ' - Acountability) ", המכוון לצמצום הפער בין הסמכות לאחריות במסגרת הניהול העצמי ולהדגשת אחריות ביה "ס להשגת מטרותיו ולמינהל תקין.
בין הכלים 1156 |דוח שנתי 69ב .
העיקריים למימוש מרכיב זה שציין חוזר המנכ"ל: "קיום מנגנוני הערכה ומעקב בצמתים מתוכננים: ביה"ס מקיים הערכה מעצבת לשיפור התהליכים, התוצרים והקצאת המשאבים ; והערכה מסכמת של התכניות המופעלות בנקודות זמן שהוגדרו, בוחן את התשומות מול התוצרים ומקבל החלטות להמשך".
למרות החשיבות הרבה שייחס המשרד לביצוע הערכה מעצבת והערכה מסכמת של בתיה"ס לתהליכים הפועלים בהם ו לתוצריהם, ובכלל זה התוכניות שהם מפעילים, כל בתיה"ס שנבדקו לא ביצעו הערכות עצמיות - מעצבות ומסכמות.
יתר על כן, אף אחד מבתיה"ס שנבדקו לא ביצע הערכה מסכמת של השפעת המעבר לניהול עצמי עליו, ולא בדק את מידת השגת מטרות הניהול העצמי אצלו כפי שהגדיר משרד החינוך.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי לכל מחוז תמונת מצב עדכנית לגבי כל רשות ורשות ודרכי ההתנהלות שלה, ולראיה, בישיבות הסטטוס המתקיימות פעמיים בשנה מוצגת תמונה זו בפני אנשי המינהל ה ומנהלי המחוזות.
אשר להערכה מסכמת מסר כי הערכה כזו ברמה הארצית מתוכננת להתבצע בזמן הקרוב ביותר, וכי העיתוי הנכון להתחיל בביצועה הוא כשלוש שנים לאחר הטמעתה של כל רפורמה או תוכנית במערכת החינוך, עם התגבשותה לכדי צורתה הסופית.
עוד מסר המשרד כי בחינת אפקטיביות דורשת כמות מספק ת של בתי "ס המשתתפים בת וכנית והשוואתם לקבוצה דומה שאיננה בת וכנית.
תנאים אלו אינם קיימים ברמ ת המחוז, ברמת הרשות המקומית וברמת ביה"ס, ולכן ברמות הללו הערכה מסכמת אינה יכולה להתבצע, אלא רק בדיקת השינוי בהישגים לאורך שנות היישום.
לצורך קבלת תמונת מצב מלאה ועדכנית של יישום הניהול העצמי ברמת המחוז וברמת הרשות המקומית, ותמונת מצב מפורטת עד רמת ביה"ס, נדרש שהמחוזות והרשויות יבצעו הערכות מעצבות פרטניות משלהם, נוסף על ההערכה המעצבת ברמה הארצית שעשתה ראמ"ה.
המשרד אחראי לספק למחוזותיו ולרשויות המקומיות את ההכשרה הנדרשת ואת היכולת המקצועית לבצע בעצמם הערכה מעצבת.
בעניין ביצוע הערכה מסכמת של המעבר לניהול עצמי, משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את כוונתו של משרד החינוך לבצע הערכה כזו ברמה הארצית, אולם מציין כי גם לשיטתו של משרד החינוך ניתן היה להתחיל בביצוע הערכה זו בשנה"ל התשע"ז.
 משרד החינוך | 1157 .
עם התנעת המעבר של כלל בתיה"ס היסודיים לניהול עצמי נקט משרד החינוך פעולות להבטחת תכנונו ויישומו של מהלך זה כשינוי ארוך טווח, ובהן עיגון התהליך בהחלטת ממשלה, הקמת ועדת היגוי והקמת מינהלת ניהול עצמי כאורגן ייעודי לנושא.
עם זאת, בתהליכי תכנונו וניהולו של המעבר לניהול עצמי בידי המינהלה והמחוזות היו ליקויים שהשליכו על טיב הטמעת מרכיביה המרכזיים של המדיניות בבתיה"ס ועל המעטפת המקצועית שהמחוזות והרשויות המקומיות צריכים היו לספק לשם כך.
אף כי המעבר לניהול עצמי לווה בשלב הפיילוט ב הערכה מעצבת של ראמ"ה, לא ביצע המשרד מדידות שיטתיות של התפוקות והתוצאות של התהליך וטרם בוצעו הערכות מסכמות בבתיה"ס, ברשויות, במחוזות ובמינהלה; זאת למרות נחיצותן של הערכה מעצבת לליווי יישום המדיניות והערכה מסכמת בתום שלב מרכזי בתהליך היישום או בסיומו, כתשומה למדיניות המשכית.
על מטה המשרד ומחוזותיו לפעול לשיפור מהותי בתהליך התכנון והניהול של יישום מדיניות הניהול העצמי בבתיה"ס היסודיים, זאת בפרט נוכח הכוונה להרחיבה לחטיבות הביניים; בכלל זה: לאחר גיבוש תוכנית חומש לניהול עצמי בידי המינהלה לשנת התשע"ט ואילך, על ה מחוזות לגבש תוכניות אסטרטגיות הנגזרות ממנה; על המינהלה והמחוזות לבצע מעקב ובקרה סדירים ושוטפים אחר ביצוע תוכניות העבודה וכן לבצע מדידה והערכה של הניהול העצמי ברמה מערכתית וברמת השטח, כך שתהיה תמונת מצב מלאה כבסיס לקבלת ההחלטות על אופן יישום המהלך ברמה המערכתית והבית -ספרית.
יש למקד את עבודת הממונות המחוזיות ביישום הניהול העצמי, ובד בבד על מטה המשרד לבחון את מבנה המינהלה ואת ההשפעות הפוטנציאליות על תפקודה עקב ביטול תפקיד המנהל הכלכלי -חינוכי והפקדתה של המינהלה על ניהול תוכנית מרום, ולוודא שהמבנה שלה יאפשר לה ביצוע אפקטיבי של כל תפקידי התכנון והניהול המוטלים עליה.
מערך ההכשרה והפיתוח המקצועי .
על בתיה"ס בניהול העצמי ובעלי התפקידים המעורבים בהם לגזור את המשמעויות הפדגוגיות והארגוניות המתבקשות מהמהלך ולממש את האוטונומיה התקציבית והפדגוגית שניתנת להם.
לשם כך נדרשים להם למידה, הכשרה, ליווי ותמיכה.
חלק מבעלי התפקידים מועסקים על ידי משרד החינוך, ובהם מנהלי בתיה"ס והצוות החינוכי בהם, הממונות המחוזיות והמפקחים הכוללים; ואת האחרים מעסיקות הרשויות המקומיות: מזכירות בתיה"ס, מנהלי מחלקות החינוך, הגזברים והחשבים.
בהסכם ההבנות נקבע כי המשרד אחראי לגבש וליישם מערך הכשרה, ליווי והטמעה למנהלי בתיה"ס, לצוותים החינוכיים בהם, למפקחים הכוללים ולנציגי 1158 |דוח שנתי 69ב .
הרשויות - בהיבטים הפדגוגי, הארגוני והכלכלי.
לשם כך המשרד העמיד מטעמו גורמים ומנגנונים מלווים לרשות בתיה"ס והרשויות במעברם לנ יהול עצמי: המפקחים הכוללים, הממונות המחוזיות, הכשרות ייעודיות, ימי עיון, כנסים, יועץ כלכלי ויועץ ארגוני.
עוד נקבע בהסכם כי עם המעבר לניהול עצמי יגבשו משרד החינוך והרשות הרלוונטית תוכניות ייעודיות להכשרת המזכירות ועובדי הרשות המועסקים בבתיה"ס ובעלי תפקידים נוספים ברשות, וחלוקת האחריות והמימון בהכשרתם תסוכם ביניהם.
בנספח ב' לחוזר המנכ"ל גיבש המשרד מתווה מפורט להכשרה, ליווי ופיתוח מקצועי של בעלי תפקידים רלוונטיים במטה, במחוזות, בבתיה"ס וברשויות (להלן - מתווה ההכשרה).
אלה כמה ממטרות תהליך ההכשרה, לפי המתווה: בניית מערך הכשרה לפני המעבר לניהול עצמי כדי לאפשר מוכנות ומסוגלות למעבר אפקטיבי; בניית מערך ליווי, הטמעה ויישום לביסוס התהליכים הפדגוגיים, הארגוניים -ניהוליים והכלכליים -תקציביים; מתן סיוע וייעוץ בניצול ההזדמנויות החדשות בניהול עצמי, לכל בתיה"ס ולכל הגורמים המעורבים, כמו הפיקוח, הרשות והמטה; מתן אפשרות לשיח בין הגורמים לצורך הידוק הממשקים וביסוס השותפויות.
הקווים המנחים המפורטים במתווה ההכשרה כוללים שלושה שלבים מרכזיים: השלב שבטרם המעבר לניהול עצמי, שלב ההטמעה וחיזוק הלמידה ושלב הפיתוח המקצועי.
לכל שלב הציב המש רד מטרות וקבע מסגרת הכשרה מוצעת להשגתן, תפוקות מצופות ולוחות זמנים.
ההכשרה המקצועית של מנהלי בתיה"ס .
ניהול בי"ס דורש ידע והבנה מקצועית בתחומים שונים ובניית זהות מקצועית, הנרכשים בהכשרה מקיפה ויעילה בטרם כניסת המנהל לתפקידו ובהמשך במהלך תפקידו, על פי צרכיו הייחודיים ובהתאם לשינויים ועדכונים שהמשרד מנהיג.
לתהליך הכשרת המנהל השפעה רבה על אופן תפקוד ביה"ס והתנהלותו, ולאיכות הניהול חשיבות רבה עוד יותר עם המעבר לניהול העצמי.
במרכז תפיסת הניהול העצמי עומדת דמות מנהל ביה"ס, האחראי להובלה וקידום של יעדים פדגוגיים ו לשיפור תוצאות.
על המנהל להוביל תפיסה של מחויבות ואחריות לתוצאות, לזהות את הפוטנציאל השיתופי בביה"ס ולהניע את צוות ביה"ס ושותפיו, מכוח הסמכויות שהוענקו לו, כדי לממש את האחריות המוטלת על ביה"ס במסגרת הניהול העצמי.
עם מעבר בתיה"ס לניהול עצמי קבע המשרד כי נוסף לתחומים הפדגוגיים שבאחריותו יעסוק מנהל ביה"ס גם בתחומים כספיים ויבצע משימות בתחומים שלא עסק בהם קודם לכן.
להכין, תוכנית עבודה .
היעדר הנחיות להכשרת מנהלי בתיה"ס: משרד מבקר המדינה העלה כי משרד החינוך לא הנחה את המינהלה ואת המחוזות אם עליהם להכין, וכיצד להכין, בהתבסס על מתווה ה הכשרה, תוכנית עבודה להכשרת מנהלי בתיה"ס - תוכנית כוללת, ארוכת טווח, סדורה ואופרטיבית שתכלול מנגנון לאיסוף נתונים וניתוחם, להסדרת יחסי הגומלין וחלוקת תחומי האחריות בין הגורמים הרלוונטיים ולקביעת יעדים מדידים ומשימות לביצוע לפי לוחות זמנים.
היעדר תוכנית כזו פוגע ביסודות הנדרשים לבניית מערך הכשרה שיטתי ומותאם לצורכי מנהלי בתיה"ס בנושא הניהול העצמי.
משרד החינוך מסר בתשובתו מיוני 2018 למשרד מבקר המדינה כי המינהלה הכינה תוכנית עבודה רב-שנתית הכוללת גם את נושא ההכשרה ואף גיבשה, בפברואר 2014 , תוכנית למתן שירותי ייעוץ, הטמעה וליווי לרשויות מקומיות ולבתי"ס בתהליך המעבר לניהול עצמי.
כמו כן כל מחוז גיבש תוכנית עבודה מחוזית והביאה לאישור המינהלה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי תשובתו, ובכלל זה המסמכים שצורפו לה בנוגע לתוכנית העבודה של המינהלה, אינה מתייחסת לנושא הכשרת מנהלי בתיה"ס.
גם התוכנית למתן שירותי ייעוץ, הטמעה וליווי לרשויות מקומיות ולבתיה"ס בתהליך המעבר לניהול עצמי, שצירף המשרד לתשובתו, אינה מתייחסת לנושא הכשרת המנהלים, מלבד פירוט שירותי הייעוץ הכלכלי והארגוני הניתנים לבתיה"ס על ידי המינהלה.
אשר לתוכניות העבודה המחוזיות, למעט הקביעה כי הממונות המחוזיות בונות ת וכנית לווי המשכי שיתקיים באמצעות המפקחים לא נקבע דבר בקשר להכשרת מנהלי בתיה"ס.
תוכנית ההכשרה והפיתוח המקצועי של מנהלי בתי"ס באמצעות אבני ראשה: על מנהלי בתי"ס בישראל לעבור הכשרה בטרם כניסתם לתפקיד במכון הישראלי למנהיגות בית-ספרית - מכון אבני ראשה36 .
במהלך עבודתם הם עוברים הכשרה נוספת במסגרות למידה שבאחריות המחוזות, כגון קורסים, השתלמויות, ימי למידה, ימי עיון וימי הדרכה (להלן - מסגרות למידה).
כמו כן מעמיד המשרד ייעוץ ארגוני וכלכלי לרשות מנהל ביה"ס וצוותו החינוכי בשנתם הראשונה לניהול עצמי, נוסף על הממונות המחוזיות ו המפקחים הכוללים המלווים אותם באופן שוטף.
המשרד קבע גם מנגנוני למידה למנהלים שיתקיימו במסגרת מפגשי חשיפה שיארגנו הרשויות, מפגשי התנעה שיארגנו ויבצעו המחוזות ופורומים משותפים עם נציגי המשרד והרשויות.
36 המכון הוקם ב-2007 ,ביוזמה משותפת עם משרד החינוך ומשמש גורם מקצועי מלווה המסייע למשרד בהיבטים של תכנון האסטרטגיה בתחום עתודת המנהלים .
המכון פועל בהכוונת ועד מנהל בראשות שר החינוך.
מאתר האינטרנט של מכון אבני ראשה, ינואר 2018 : http://www.
il/About/Pages/About.
aspx 1160 |דוח שנתי 69ב .
תוכנית ההכשרה בטרם כניסה לתפקיד מנהל בי"ס: אחת המטרות המרכזיות של מכון אבני ראשה היא ליצור עתודה ניהולית-מקצועית, באמצעות פיתוח והפעלה של תוכניות הכשרה למנהלים חדשים וקידום תהליכי התפתחות ולמידה למנהלים מכהנים.
בשנת 2009 הוקמה במכון אבני ראשה, בשיתוף המשרד, ועדה מקצועית לקידום הכשרת מנהלי בתיה"ס בישראל 37.
בדוח שפרסמה הוועדה, בספטמבר 2009 , היא הציגה את תפיסתה בנוגע להכשרת מנהלי בתי"ס בטרם כניסתם לתפקיד והתוותה מודל עבודה שישמש בסיס להכשרה זו.
בעקבות הדוח של הועדה המקצועית גיבש מכון אבני ראשה תוכנית חדשה להכשרת מנהלים במוסדות האקדמיים (להלן - תוכנית ההכשרה החדשה), וזו הופעלה בשנה"ל התשע"ב -התשע"ז ( 2011 - 2017 ).
בסוף שנה"ל התשע"ז פרסם המשרד קול קורא להפעלת תוכנית הכשרה חדשה למנהלי בתי"ס המבוססת על תפיסת למידה עדכנית בנושא זה, החל בשנה"ל התשע"ט (2018 - 2019 ) (להלן- תוכנית ההכשרה המעודכנת).
הביקורת העלתה כי הן תוכנית ההכשרה החדשה, והן תוכנית ההכשרה המעודכנת חסרות תכנים משמעותיים הקשורים למיומנות ולידע הנדרשים ממנהל בניהול העצמי בתחומי ה ניהול הכספי והתפעולי של ביה"ס.
למשל, לא הייתה התייחסות לפעולות שהכרחי שמנהל ביה"ס יהיה מיומן בהן, כמו בניית תוכנית עבודה מקושרת משאבים וניהול הרכש, התקשרויות ומכרזים (ראו בפרק "ליקויים בניהול הכספי והתפעולי של בתיה"ס").
משרד החינוך מסר בתשובתו, כי תוכנית ההכשרה המעודכנת של מכון אבני ראשה, אשר החלה לפעול ביולי 2018 בעשרה מוסדות, כללה לצד התוכנית הפדגוגית גם היבטים בבנייתה והובלתה של התשתית הארגונית; בניית מערכת שעות ושימוש בשעות בית-ספריות; ניהול תקציב ביה"ס; היכרות עם כלי ניהול עדכניים של המשרד; סוגיות בניהול כוח אדם; יחסי עבודה ושת"פ עם גורמים סביב ביה"ס; וניהול תוכניות התערבות חוץ-בית-ספריות.
על המשרד לתקן את תוכנית ההכשרה המעודכנת כך שתכלול את הנושאים החסרים בה בתחומי הניהול הכספי והתפעולי של ביה"ס, כדי שכבר בשלב הכשרת העתודה הניהולית יוטמעו העקרונות והמאפיינים של הניהול העצמי בתפיסה הניהולית הבית-ספרית.
קורסים לפיתוח מקצועי למנהלים במהלך עבודתם: מנהלי בתי"ס זקוקים לתמיכה בהתפתחותם המקצועית כדי להרחיב את כישוריהם בכלל ובנושא הניהול העצמי בפרט.
במתווה ההכשרה נקבע כי יש לקיים קורסים למנהלים .
37 הוועדה כללה אנשי אקדמיה מת חום מינהל החינוך ומתחומים נוספים, מנהלי בתי"ס בעבר ובהווה ונציגי המשרד.
מכון אבני ראשה, הכשרת מנהלי בתי ספר בישראל, דו"ח ועדה מקצועית, ספטמבר 2009 ', עמ6.
העקרונות והמאפיינים .
בנושא הניהול העצמי במסגרות למידה של 20 עד40 שעות בשנה.
מטרת הקורסים להרחיב את ידיעותיהם בנושאים שונים בניהול העצמי, כגון יוזמות וגיוס משאבים, מיתוג העשייה החינוכית, ביה"ס והקהילה.
עלה כי המשרד לא קבע, באמצעות מכון אבני ראשה, קורסים לפיתוח מקצועי של מנהלי בתיה"ס בנושא הניהול העצמי ולא גיבש קורס ייעודי למנהלים בנושא זה.
בפועל מתקיימות תוכניות בעיקר בנושאים פדגוגיים וניהוליים, כמו תוכנית המפקח ומנהליו (שהשתתפו בה 64% )מהמנהלים ותוכנית צמרות לצמיחה, להתפתחות וללמידה של מנהלי בתיה"ס (שהשתתפו בה 25% )מהמנהלים38 .
על משרד החינוך לשלב תוכניות הכשרה לניהול עצמי למנהלים במהלך עבודתם במסגרת הקורסים שמקיים מכון אבני ראשה.
לאור חשיבות התפתחותם המקצועית של מנהלי בתיה"ס יש לחייבם להשתלם בקורסים אלה, במטרה לתרום לפיתוחם המקצועי ולהטמעה יעילה של העקרונות והמאפיינים של הניהול העצמי בתפיסה הניהולית הבית-ספרית.
מפגשי חשיפה והתנעה במעבר לניהול עצמי: על פי מתווה ההכשרה לניהול עצמי, בתחילת תהליך ההכשרה של המנהלים ובשלב המקדים על מנהל ביה"ס להכיר את עקרונות הניהול העצמי וללמוד תפיסה זו, לרבות שלבי המעבר ומסגרות ההכשרה והליווי.
במתווה מוצע לעשות זאת במפגשי חשיפה שיארגנו הרשויות המקומיות ובמפגשי התנעה שיארגנו ויבצעו מחוזות המשרד.
במפגשים אלה יכירו מנהלי בתיה"ס בעלי תפקידים ברשות ובמחוז שיעבדו איתם במסגרת הניהול העצמי, וההיכרות תחזק את תחושות השותפות והאחריות להצלחת המהלך.
מרכז השלטון המקומי בישראל מסר בתשובתו מיוני 2018 למשרד מבקר המדינה, כי תפקיד הרשות המ קומית בארגון מפגשי חשיפה, התנעתם והטמעתם חייבת להיעשות בהובלת משרד החינוך ובשיתוף אגף החינוך ברשות המקומית.
הביקורת ברשויות שנבדקו העלתה כי הן לא יזמו מפגשי חשיפה למנהלי בתיה"ס עם המעבר לניהול עצמי - לא ערב יישום המהלך ולא במועד מאוחר יותר.
38 תוכנית המפקח ומנהליו - מפגשים של מפקחים כוללים ומנהלי בתי"ס במחוזות, שמטרתם להבנות את ממשקי העבודה ביניהם בנושאים כמו תהליכי הערכה בית -ספריים, הנהגת צוות והובלת התפתחותו המקצועית וטיפוח אקלים למידה חיובי; תוכנית צמרות לצמיחה, להתפתחות וללמידה של מנהלי בתיה"ס - התוכנית מסייעת למנהלי בתי"ס להתמודד עם אתגרים מורכבים כמו תכנון אסטרטגי, ניהול מבוסס נתונים, ניהול המשאב האנושי וניהול יחסי ארגון -סביבה.
שיעור ההשתתפות - מתוך "סקר עמדות ושביעות רצון של מנהלים מכהנים ביחס לפעילות המכון למנהיגות בית-ספרית אבני ראשה", תשע"ו ינואר 2016 ', ראמ"ה, עמ12 ו-19.
אשר למפגשי ההתנ עה המחוזיים, במחוזות שנבדקו ציינו הממונות המחוזיות בפני צוות הביקורת כי מדי שנה קיימו מפגש כזה למנהלי בתיה"ס החדשים בנושא הניהול העצמי.
ואולם בביקורת לא נמצאו באף אחד מהמחוזות מסמכים המעידים על כך.
המפגשים אף לא קיבלו ביטוי בתוכניות העבודה של הממונות ולא עודכנו באתר האינטרנט של המינהלה 39.
עיריית אשדוד מסרה בתשובתה מיולי2018 כי התקיימו מפגשי חשיפה ולמידה מטעם המינהלה.
עיריית דימונה מסרה בתשובתה מיולי 2018 כי מנהלי בתיה"ס והמזכירות השתתפו במפגשי חשיפה מחוזיים שהתקיימו במרכזים לפיתוח סגלי הוראה (להלן - מרכזי פסג"ה40 ).
עיריית קריית אתא מסרה בתשובתה מיוני2018 כי מנהלי בתיה"ס השתתפו בכנס שהתקיים מטעם המינהלה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך ולרשויות המקומיות שנבדקו - נתניה, גבעתיים, אור יהודה, אשדוד, דימונה, קריית אתא, עספייא, שפרעם ונצרת - כי מפגשי החשיפה היישוביים ומפגשי ההתנעה המחוזיים הם שלב מהותי בתהליך הכשרת מנהלי בתיה"ס לניהול העצמי, המיועד לחשוף את המנהלים למכלול נושאים וגורמים בתחום זה ולסייע להם במעבר לניהול העצמי.
על הממונות המחוזיות, בשיתוף המפקחים הכוללים וגורמים ברשות - כל אחד בהתאם לאחריותו ולסמכותו - לרכז מידע על מפגשי החשיפה וההתנעה ותרומתם למנהלי בתיה"ס ועל חסרים ופערי ידע שיש להשלים בהכשרת המנהלים, כדי להקנות להם את מכלול הידע והמיומנויות הנדרשים לניהול עצמי של ביה"ס.
השתתפות חסרה בפורום קהילות מנהלים לומדות: המינהלה קבעה במתווה ההכשרה כי על מנהלי בתיה"ס להשתתף ב"קהילות מנהלים לומדות" - פורום שמשתתפים בו גם מפקחים, מנהלי מחלקות חינוך ברשויות ובעלי תפקידים נוספים בהן (כגזבר הרשות וראש מחלקת התחזוקה) (להלן גם - פורום המ"מים).
הפורום נועד לשיפור הטמעת עקרונות הניהול העצמי בעבודת מנהלי בתיה"ס ומ אפשר חשיבה מערכתית לקידום תהליכים; זאת על ידי העלאת סוגיות וניתוחן, לימוד מעמיתים, יצירת מהלכי שיתוף ויצירת פתרונות אפקטיביים לחסמים, לקשיים ולבעיות בתהליך הטמעת הניהול העצמי.
נמצא כי המינהלה לא מיסדה את פורום המ"מים, לא קבעה מי אמור להובילו ולהפעילו ולא וידאה כי הוא מתקיים בפועל.
כשליש ממנהלי בתיה"ס דיווחו במחקר ההערכה של ראמ"ה מפברואר 2016 שלא התקיים פורום המ"מים או פורום אחר בעל מטרות דומות.
39 באתר המינהלה (עדכון אחרון מ - 1.
12 יתקיים כנס ההתנעה של מחוז ירושלים וב- 13.
יתקיים כנס ההתנעה של מחוז צפון 40 שהם זרוע ביצועית מרכזית של המשרד להפעלת מסגרות הכשרה להטמעת תהליכי הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה.
להובילו ולהפעילו ולא .
וידאה כי הוא מתקיים .
עוד נמצא כי ברשויות שנבדקו השימוש בפורום המ"מים מועט עד כדי שולי ביותר; בארבע רשויות - קריית אתא, עספייא, שפרעם ונצרת - הפורום כלל לא הוקם41.
,במצב עניינים זההמנהלים מתמודדים עם הבעיות באופן נקודתי בעזרת הגורמים הרלוונטיים, ולעיתים קרובות ללא סיוע הממונות המחוזיות או מנהלי מחלקת החינוך ברשות כך שהם אינם נהנים מיתרונות פורום המ"מים המאפשר להם, בין השאר, ללמוד מניסיונם של מנהלי בתי"ס אחרים ולאמץ פתרונות לבעיות חוזרות בבתי"ס.
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בעספייא שבמחוז חיפה התקיימו ניסיונות רבים להקמת פורום המ"מים, אך הם לא צלחו.
במחוז צפון, הממונה המחוזית הנחתה את המפקחים להקים את פורום המ"מים בכל הרשויות המקומיות שבתחום אחריות המחוז.
משרד מבקר המדינה מעיר לממונות המחוזיות ולמפקחים הכוללים במחוזות חיפה וצפון על שלא יזמו את הקמת פורום המ"מים.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה לממונה המחוזית במחוז חיפה ולמפקח הכולל על בתיה"ס בעספייא על שלא זיהו את החלל שנוצר ברשות בהיעדר מנהל מחלקת חינוך זה זמן רב, ולא הציעו את הקמת פורום המ"מים ככתובת חלופית או למתן מענה חלקי למנהלי בתי"ס המתמודדים עם בעיות במעבר לניהול עצמי.
נוכח חשיבות קיום מנגנון פורום המ"מים בשיפור הטמעת עקרונות הניהול העצמי בעבודת מנהלי בתיה"ס, ובכלל זה בקידום תהליכים ליצירת מענה אפקטיבי לבעיות, לחסמים ולקשיים שמתעוררים בהטמעת הניהול העצמי, על המינהלה לפעול למיסודו של מנגנון זה; עליה לקבוע במפורש את אחריות השותפים לפורום בנוגע להפעלתו ולהובלתו, ובמידת הצורך לקבוע הנחיות והוראות אחרות להפעלתו המועילה.
בד בבד על מחוזות המשרד וראשי הרשויות לכנס פורום זה ולעודד את המנהלים להשתתף בו.
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדי נה, כי בעקבות הביקורת הנחתה המינהלה את היועצים הארגוניים לסייע למנהלי מחלקות החינוך ברשויות המקומיות להקים פורום שיתופי כגון פורום המ"מים.
קורס ייעודי בניהול עצמי למנהלי בתיה"ס: בשנה"ל התשע"ב גיבשה המינהלה בשיתוף יחידת ההדרכה שבמינהל הפדגוגי במשרד מערך הכש רה לפיתוח נושאי ליבה ללימוד במסגרת ההכשרה לניהול עצמי, ויחידת ההדרכה הכינה תיק הדרכה לתכנון ולניהול הכשרה למנהלי בתיה"ס במעבר לניהול עצמי.
בין נושאי הלימוד היו היבטים של תרבות הניהול העצמי והיבטים כלכליים-תפעוליים, כגון אוטונומיה ומיקוד שליטה, אחריותיות, א רגון לומד, .
41 בחלק מהרשויות מתכנסות הוועדה המלווה הבית -ספרית וועדת ההיגוי, ושותפים להן גם המפקחים ומנהל מחלקת החינוך ברשות.
יחסי ארגון-סביבה, חשיבה כלכלית וניהול משאבים והיבטים חשבונאיים.