HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לנוכח החשיבות שהמשרד רואה בבניית תכניות שנתיות ותלת -שנתיות לפיתוח מקצועי של עובדי ההוראה במוסדות החינוך, משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי יש מקום לחדד את ההנחיות בנושא ולהרחיב את הבקרה, הן על הכנת התכניות והן על העמידה בהן בפועל.
בכלל זה על האגף, בשיתוף הפיקוח הכולל במחוזות, לבחון את הסיבות לכך שמנהלים רבים אינם מעורבים בתהליכי הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה בבית ספרם, ובהתאם לממצאים שיעלו יש לגבש את דרכי הפעולה הנדרשות להטמעת הנושא בקרב המפקחים הכוללים והמנהלים.
בהמשך לכך על המשרד לבחון את יעילות התכניות וכן לשקול לשלב את נושא הכנתן בתכניות ההכשרה של מנהלי בתי הספר, כדי להרחיב את סל הכלים של המנהלים בנושא ואת השפעתם על טיוב תהליכי הפיתוח המקצועי.
38 ,הכנסת, מרכז המחקר והמידעהשתלמויות מורים - הקשר בין נושא ההשתלמות לבין התחום המקצועי של המורה המשתלם (מאי 2008.
:שם הדוח משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 "תכנית "הגמישות הפדגוגית בתהליכי הפיתוח המקצועי בבתי הספר .
בהתאם לתפיסה שהמוקד המרכזי לפיתוח המקצועי צריך להתקיים בבית הספר וכדי לקדם תהליכי למידה משמעותית גיבש האגף תכנית לגמישות פדגוגית בתהליכי הפיתוח המקצועי בבתי הספר.
התכנית פועלת בבתי הספר משנת הלימודים התשע"ד.
בית ספר שהצטרף לתכנית מתחייב לניהול עצמי של הפיתוח המקצועי מתוך בחינת צרכיו של בית הספר לפי אוכלוסיית התלמידים, תמהיל צוות המורים וכדומה.
הגמישות הפדגוגית באה לידי ביטוי בבניית מסגרות מצומצמות ללמידה בתוך בית הספר.
אלה מבוססות על מגוון שיטות ואמצעי למידה, למשל למידה בחדר המורים, למידה באמצעות שיעורים מצולמים או שיעורים באינטרנט, למידה אישית, למידת עמיתים ולמידה דרך קריאת ספרים.
מסגרות אלה מוכרות כפיתוח מקצועי.
מטרות התכנית כפי שקבע האגף הן, בין השאר: השבחת תהליכי הפיתוח המקצועי באמצעות סיפוק צורכי הלמידה של עובדי ההוראה; העצמת צוותי ההוראה בבתי הספר והכשרת הקרקע לצמיחת יזמּו ת ויצירתיות; חיזוק תחושת הערך העצמי של עובדי ההוראה; חיזוק תחושת האחריות והמחויבות של בתי הספר ושל צוותי ההוראה לתהליך הלמידה; טיפוח מנהיגות מוסדית; הרחבת תחום שיקול הדעת למוסדות החינוך בהיבטים הפדגוגיים ובפיתוח המקצועי כדי לקדם את הלמידה ואת ההישגים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי האגף לפיתוח מקצועי גיבש את מטרות התכנית ואת העקרונות להפעלתה וקבע את מספר בתי הספר שעל כל מחוז לצרף לתכנית.
עם זאת לא קבע האגף יעדים עבור כל אחת ממטרות התכנית ולא קבע מדדים לבדיקת השגתם.
בהיעדרם אין לדעת אם הפעלת התכנית בבתי הספר אפקטיבית ומשפרת בהם את איכות הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה, ובאיזו מידה היא מספקת את צורכיהם.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי במסגרת התכנית בתי הספר מפתחים בעצמם את מסגרות הפיתוח המקצועי הרלוונטיות לצורכיהם ומגדירים את המסגרות הנדרשות להשגת המטרות שהציבו לעצמם, לרבות מדדי ההצלחה.
: הקריטריונים לבחירת בתי הספר שישתתפו בתכנית לפי קול קורא שפרסם המשרד ביולי 2013 ,בנושא הפיתוח המקצועי במסגרת הגמישות הפדגוגית התבקשו מנהלי המחוזות לבחור בכל מחוז כ-40 בתי ספר יסודיים וחטיבות ביניים שיצטרפו לתכנית בשנת הלימודים התשע"ד, כדלקמן: 15 מבתי הספר במסגרת הניהול העצמי שמיישמים את מדיניות הגמישות הפדגוגית; 5 בתי ספר ניסויים שיש בהם מודלים ייחודיים המיישמים את רעיון הלמידה המשמעותית והגמישות הפדגוגית; 5 בתיספר המייצגים פדגוגיה איכותית ששמים דגש בלמידה משמעותית; 15 בתי ספר המייצגים את כלל האוכלוסייה והמגזרים במחוז39.
לא הוגדרו קריטריונים אחרים לבחירת בתי הספר שיצורפו לתכנית.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי מחוזות המשרד לא הצליחו לצרף לתכנית בתי ספר בתמהיל ובהיקף שנקבע כאמור לעיל.
בפועל בחרו המחוזות את בתי הספר שיצורפו לתכנית לפי שיקול דעתם, ונמצא כי יש שונות רבה ביניהם בתהליכי הבחירה ובמידת מעורבותם של .
39 ,משרד החינוךקול קורא בנושא פיתוח מקצועי במסגרת גמישות פדגוגית (יולי 2013.
שם הדוח: משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המפקחים על הפיתוח המקצועי במחוזות בנושא זה.
לפי ממצאי מחקר הערכה שיזם מחוז המרכז מאוגוסט 2014 (ראו בהמשך), אופן בחירתם של בתי הספר נתפס כאחד הגורמים שפגעו ביישום התכנית40 .
אשר למספר בתי הספר שצורפו לתכנית מסר האגף בספטמבר 2015 כי בשנת הלימודים התשע"ד מספר בתי הספר שהצטרפו לא היה רב שכן זו הייתה שנת היערכות; בשנת הלימודים התשע"ה פעלה התכנית ב-113 בתי ספר בלבד בחמישה מחוזות, ובשני מחוזות לא פעלה התכנית אף לא בבית ספר אחד41 .
משרד החינוך מסר בתשובתו בנוגע למספר בתי הספר, כי בשנת הלימודים התשע"ו יפעלו כ-350 .
בתי ספר בגמישות פדגוגית בתהליכי הפיתוח המקצועי הבית ספרי 3.
: הערכת התכנית באוגוסט 2014 בתום השנה הראשונה להפעלת התכנית עשה מחוז המרכז מחקר הערכה איכותני.
המחקר נעשה על כ-40 בתי ספר יסודיים וחטיבות ביניים משמונה מרכזי פסג"ה במחוז שהפעילו את התכנית בשנת הלימודים התשע"ד (להלן - מחקר ההערכה).
במחקר נבחנו: העמדות של מנהלות מרכזי פסג"ה ומנהלי בתי ספר ביחס לתכנית; מעמדם של מרכזי הפסג"ה ובתי הספר בהובלת תהליכי הפיתוח המקצועי במסגרת התכנית; זיהוי נקודות מקדמות ונקודות פוגעות ביישום התכנית.
מחקר ההערכה נעשה באמצעות ראיונות עם מנהלות מרכזי פסג"ה ועם מנהלי בתי הספר42.
הממצאים העלו, בין השאר , כי התכנית נתפסת כאמצעי לשינוי המסגרות המסורתיות של הפיתוח המקצועי הבית ספרי, וכי מרכזי פסג"ה הם שותפים מרכזיים בהובלתה ובהטמעתה של התכנית בבתי הספר ומספקים להם את הסיוע הנדרש בהפעלתה.
עם זאת, ממצאי המחקר מלמדים על כמה בעיות הפוגעות ביישום התכנית.
בין השאר צוינו: חוסר בהירות בהגדרת המונח "גמישות פדגוגית בפיתוח המקצועי"; קשיים בבניית מערכת שעות בבית הספר; קשיים בשבירת המסגרות המסורתיות של הפיתוח המקצועי; השקעת זמן מרובה של מרכזי הפסג"ה בעבודה עם בתי הספר שהצטרפו לתכנית על חשבון העבודה עם בתי הספר האחרים והיעדר בעל תפקיד ייעודי לנושא במרכזים; בחירת בתי הספר משיקולים לא ענייניים.
בעקבות זאת הומלץ במחקר ההערכה, בין השאר: למסד את תהליכי האיתור של צורכי בתי הספר בתחום הפיתוח המקצועי; לבחון את מוכנות בתי הספר להתפתח מקצועית במסגרת התכנית; לבדוק את התאמת בתי הספר לעצם רעיון הגמישות הפדגוגית; להגדיר בעל תפקיד ייעודי לנושא במרכז הפסג"ה; להרחיב את ממשקי העבודה בין מרכזי פסג"ה לבין בתי הספר המפעילים את התכנית, ובכלל זה שילוב מומחי תחום במפגשי העבודה ביניהם; להמשיך ולבצע הערכה לתכנית ואף לבדוק את השפעתה ברמת עובדי ההוראה והתלמידים.
נמצא כי עד למועד סיום הביקורת באוגוסט 2015 לא בחן האגף את הממצאים ואת ההמלצות שהוצגו במחקר ההערכה, אף שמחקר זה הוא היחיד שנעשה על יישומה של תכנית הגמישות הפדגוגית בפיתוח המקצועי והיה יכול לסייע לו בהמשך יישומה של התכנית.
40 ,מרכזי פסג"ה מחוז מרכזה'גמישות הפדגוגית בפיתוח המקצועי' - יישום מערכתי - דוח הערכה (אוגוסט 2014.
) 41 :במחוז הצפון29 :בתי ספר, במחוז חיפה9 :, במחוז המרכז30 :, במחוז תל אביב30 , במחוז הדרום: 15 .
במחוזות ירושלים ומינהלת חינוך ירושלים (מנח"י) לא פעלה התכנית כל עיקר 42 רואיינו8 מנהלות מרכזי פסג"ה וצוות מטעמן ו-18 .
)מנהלי בתי ספר (לפחות שניים מכל מרכז משרדהחינוך 913 .
:שם הדוח משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 זאת ועוד, לדעת משרד מבקר המדינה, כדי להבטיח יישום מיטבי של התכנית על האגף: להגדיר יעדים לכל אחת ממטרות התכנית וכן מדדים להשגתם; להגדיר את הקריטריונים לצירוף בתי הספר לתכנית; להגדיר את תפקידיהם של הגופים השונים המעורבים בה, בהם המפקחים על הפיתוח המקצועי במחוזות, מרכזי הפסג"ה ומ נהלי בתי הספר; לבסס תהליכי הכשרה, ליווי ותמיכה בבתי הספר המפעילים את התכנית.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי בשנת הלימודים התשע"ה הוא החל, באמצעות רשת המחקר המשותפת של מינהל עובדי ההוראה ומכון מופ"ת, בתכנון מחקר (שיימשך שלוש שנים) לבחינת ארבעה מהלכים שיזם האגף, ובהם תכנית הגמישות הפדגוגית.
המטרה המידית היא לערוך במהלך המחקר הערכה מעצבת של ארבעת המהלכים מתוך בחינת עקרונות פעולתם ויחסי הגומלין ביניהם.
הבקרה על תהליכי הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה .
הבקרה על תהליכי הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה נועדה, בין היתר, לספק לאגף ולמפקחים על הפיתוח המקצועי במחוזות תמונת מצב על יישומה של מדיניות האגף, זאת באמצעות נתונים על איכות הפיתוח המקצועי ומידע על שביעות הרצון של עובדי ההוראה ממנו.
בשנת 2012 התקשר המשרד באמצעות מכרז עם חברה חיצונית לצורך ביצוע הבקרה על מסגרות הפיתוח המקצועי בהיבטים מינהליים וחינוכיים שונים.
בשיתוף החברה המבצעת פיתח האגף כלי בקרה: רשימת תיוג43, תצפית פדגוגית, ריאיון, סקר טלפוני, קבוצת מיקוד44 ושאלון (להלן- כלי בקרה).
נושאי הבקרות והיקפן 1.
האגף קובע לקראת כל שנת לימודים באילו השתלמויות ייעשו פעולות הבקרה לפי נושאי הלימוד בהן (להלן - נושאי הבקרה) ואת מספר הבקרות בכל מחוז.
בשנת הלימודים התשע"ג נקבעו שלושה נושאי בקרה: ההשתלמויות לדרגות הגבוהות, ההשתלמויות בבתי הספר וההשתלמויות לסגני מנהלים.
בשנה זו בוצעו בקרות בכ -600 מסגרות לפיתוח מקצועי, נאסף מידע על איכות ההשתלמויות באמצעות שאלונים, והשיבו עליהם כ- 8,900 עובדי הוראה.
בשנת הלימודים התשע"ד החליט האגף להוסיף ל נושאי הבקרה גם את ההשתלמויות במקצועות הליבה.
בשנה זו בוצעו בקרות בכ-800 מסגרות לפיתוח מקצועי, נאסף מידע באמצעות שאלונים, והשיבו עליהם כ -9,500 .
עובדי הוראה ככלל, האגף מקצה בכל שנה לכל מחוז מספר בקרות בהתאם למספר עובדי ההוראה במחוז.
לקראת שנת הלימודים התשע"ד קבע האגף את מספר הבקרות המשוער לכל מחוז אשר יבוצע בכל אחד מנושאי הבקרה שנקבעו, מתוך מתן אפשרות למחוז לשנות את תמהיל הבקרות בנושאים השונים לפי צרכיו.
עם זאת, כל מחוז נדרש להקצות לפחות .
43 רשימת "צ'ק ליסט" מוכנה מראש, ובה הנושאים הנבדקים, כגון קיום שיעור, לוח זמנים, ניהול יומן השתלמות, בדיקת נוכחות, מספר המשתתפים, תנאים פיזיים ותכנית הלימודים.
44 כינוס אנשים אחדים לדיון קבוצתי על סוגיות ספציפיות שבנוגע אליהן לא ניתנו בסקר תוצאות חד-משמעיות.
שם הדוח: משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 20% מהבקרות שנקבעו לו לבקרה על המסגרות לפיתוח מקצועי בנושאמקצועות ליבה ובנושא ההשתלמויות בבתי הספר.
עוד נקבע כי על כל מחוז לקיים בקרות במחצית מההשתלמויות המתקיימות בתחומו לסגני מנהלים.
כדי ללמוד על שיקול הדעת שהביא לידי בחירת נושאי הבקרה הנזכרים ולהעדפתם על פני נושאים מהותיים אחרים בתחום הפיתוח המקצועי45 , נדרשת תרשומת של תהליכי קבלת ההחלטות בנושא זה.
תרשומת כזאת אינה קיימת, ולכן אין לדעת אילו שיקולים הנחו את מקבלי ההחלטות, ואם הם פעלו לפי קריטריונים כלשהם.
עוד העלתה הבדיקה כי בשנת הלימודים התשע"ג לא חילק האגף את משאבי הבקרה ביעילות: כך, שיעור הבקרות שהקצה האגף למחוז הדרום מסך הבקרות שהוקצו לכלל המחוזות היה גבוה במידה רבה משיעורם של עובדי ההוראה במחוז הזה מכלל עובדי ההוראה במחוזות.
גם בין הנושאים המבוקרים לא הוקצו משאבי הבקרה ביעילות: מתוך 255 השתלמויות שהתקיימו לדרגות הגבוהות בוצעו בקרות ב-183 מהן (כ-72%) - הרבה יותר מן הנדרש לקבלת תמונה מהימנה (בעלת תקפות סטטיסטית).
ביצוע שיעור נמוך יותר של בקרות בתחום זה היה יכול לאפשר ניצול של המשאבים לביצוע בקרות בנושאים אחרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, שימוש מיטבי במשאבים המוגבלים המוקצים לתהליכי הבקרה מחייב את המשרד לת עדף את נושאי הבקרה, זאת מתוך קביעת קריטריונים שישקפו את מדיניותו ויאפשרו קבלת תמונה מהימנה על מרב נושאי ההשתלמויות בכל שנה.
כמו כן נדרש שתהיה שקיפות בתהליך קבלת ההחלטות.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי בשנת הלימודים התשע"ו פעל האגף להסדרת תהליכי הבקרה והעלאת האפקטיביות שלהם, בין השאר, באמצעות בחינת פעולות הבקרה ונושאי ההשתלמויות, חלוקת מחודשת של משאבי הבקרה למטה ולמחוזות וחיזוק ההיבטים הפדגוגיים בתהליכי הבקרה.
תהליכי ההערכה במרכזי הפסג"ה מלבד פעולות הבקרה שעושה החברה החיצונית, גם מרכזי הפסג"ה עושים פעולות בקרה, הערכה ומשוב על תהליכי הפיתוח המקצועי המתקיימים בתחומם (להלן - תהליך ההערכה או ההערכה).
לפי תפיסת מרכזי הפסג"ה, תהליך ההערכה מאפשר: קבלת תמונה מבוססת נתונים על איכות ההשתלמויות המתקיימות במרכז הפסג"ה ובבתי הספר שבתחום אחריותו; איתורם ובחינתם של מוקדי החוזק והחולשה במסגרות לפיתוח מקצועי; הפקת לקחים והסקת מסקנות.
מרכזי הפסג"ה קובעים, בדרך כלל בתכנית העבודה השנתית, את תוכני תהליך ההערכה: היעדים והתפוקות, כלי ההערכה, המהלכים לביצוע ההערכה והיקפם.
תהליך ההערכה מתבצע באמצעות רכזי הערכה המועסקים במרכזי הפסג"ה מתוך שימוש באמצעים שונים: שאלונים לעובדי ההוראה המשתלמים ולמרצים, משובים, תצפיות, מחוונים לבדיקת מטלות, ראיונות ושיחות אישיות (לרבות טלפוניות) עם עובדי הוראה, מנהלי מוסדות, מדריכים ומרצים.
45 למשל: השתלמויות בנושאים פדגוגיים ובדרכי הוראה, השתלמויות לבעלי תפקידים (למעט סגני מנהלים), כמו מחנכי כיתות, רכזי מקצוע ורכזי שכבה.
:שם הדוח משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 כי ממצאי ההערכה משמשים את מרכזי הפסג"ה בלבד ואינם מועברים למפקחים המחוזיים על הפיתוח המקצועי או לבעלי תפקידים אחרים ברמת המחוז והמטה.
נמצא כי מרכיבים שונים בתהליכי ההערכה שמקיימים מרכזי הפסג"ה דומים במידה רבה למרכיבים בבקרות שמבצעת החברה החיצונית.
ואכן, כאמור, נושא הכפילויות וחוסר התיאום בביצוע הבקרות וסוגיית שיתוף הפעולה בנושא בין מרכזי הפסג"ה לבין החברה החיצונית נדון בדיונים פנימיים של האגף בשנים 2014 -2013 .
בין היתר נטען כי בגלל הריבוי והביזור של הבקרות וההערכות קיימת אי-בהירות בקרב הנוגעים בדבר לגבי מהות תפקידם של רכזי ההערכה במרכזי הפסג"ה.
עוד נטען שיש צורך להרחיב את תפקידם כך שיעסקו גם בהיבטים האלה: "חלופות בהערכה", "התבוננות עומק על הפדגוגיה", "הובלת תהליך של קריאת נתונים לצורך תרומה לתהליכים הפדגוגיים" ו"שילוב בין הערכה והסתכלות פדגוגית על תהליכי הפיתוח המקצועי".
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי מרכזי הפסג"ה עושים הערכות על ההשתלמויות שבתחומם בהיקף העולה פי חמישה על היקף הבקרות שעושה החברה החיצונית46 .
על אף ההיקף הנרחב של ההערכות במרכזים לא גיבש האגף מתווה עבודה המסדיר את ביצוען מתוך תיאום עם תהליכי הבקרה הנעשים בחברה החיצונית.
יצוין כי לקראת ביצוע הבקרות בשנת הלימודים התשע"ד החליט האגף כי כל מרכז פסג"ה יעבוד עם נציג של החברה החיצונית, ולפי דיווחי מרכזי הפסג"ה השתפרה איכות העבודה המשותפת.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהאגף יגבש לתהליך ההערכה שמבצעים מרכזי הפסג"ה מתווה ברור שיחדד את הערך המוסף שלו, לרבות הסדרת ממשקי העבודה עם השותפים לתהליך והעמקת שיתוף פעולה ביניהם.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי מתקיים פורום למידה של רכזי ההערכה, בשיתוף הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (ראמ"ה), שנועד לבחון מחדש את תהליכי ההערכה שמקיימים מרכזי הפסג"ה, כדי לבנות כלים משותפים להערכה ולבקרה של תהליכי הפיתוח המקצועי.
ממצאי סקר שביעות רצון נוסף לבקרות השנתיות ערך האגף בשנת הלימודים התשע"ד, באמצעות החברה החיצונית, סקר שביעות רצון של עובדי ההוראה מאיכות ההשתלמויות שהשתתפו בהן ומאיכות השירות שנתנו האגף וצוות הפיתוח המקצועי במחוזות.
הסקר נעשה בפילוח ארצי באמצעות הטלפון וכלל 1,900 .
עובדי הוראה בפילוח יחסי לפי מספרם במחוזות המשרד השונים מהסקר עלה כי שביעות הרצון של כלל עובדי ההוראה מאיכות ההשתלמויות הייתה כלהלן47 : כ-54% "מהמרואיינים בסקר ציינו כי הם שבעי רצון "במידה רבהאו "במידה רבה מאוד" .
46 מבוסס על ממוצע הנתונים ב-28 מרכזי פסג"ה.
47 ,משרד החינוך, האגף לפיתוח מקצועי מצגת סקר שביעות רצון עובדי הוראה מאיכות השירות (2014 ;").
בסקר התבקשו המרואיינים לדרג את שביעות רצונם לפי המדרג הזה: "כלל לא "כמעט לא"; "במידה מועטה"; "במידה בינונית"; "במידה רבה" ו"במידה רבה מאוד".
שם הדוח: משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מאיכות ההשתלמויות48 .
אשר לתרומת ההשתלמויות לעבודתם: כ-%48 מהנשאלים ציינו כי ההשתלמויות תרמו לעבודתם במידה רבה או במידה רבה מאוד49 .
לפי דוח המסכם את פעולות הבקרה בשנת הלימודים התשע"ג, כ -66% מעובדי ההוראה שהשתתפו בהשתלמויות לדרגות הגבוהות 50 וכ-%71 שהשתתפו בהשתלמויות לסגני מנהלים51 .
ציינו כי הם שבעי רצון במידה רבה או רבה מאוד מאיכות ההשתלמויות כאשר נשאלו עובדי ההוראה במסגרת בקרות אלה, באיזו מידה הנושאים בקורס ניתנים ליישום במסגרת עבודתם, השיבו מרביתם: במידה רבה או רבה מאוד (76% מעובדי ההוראה שהשתתפו בהשתלמויות לסגני מנהלים52 ,%67 שהשתתפו בפיתוח מקצועי בית ספרי53 ו- %62 שהשתתפו בהשתלמויות לדרגות הגבוהות54 .
) מהאמור לעיל עולה כי מידת שביעות הרצון של כלל עובדי ההוראה שהשתתפו בסקר בהתשע"ד מההשתלמויות שעברו נמוכה לעומת זו של עובדי ההוראה שהשתתפו בהתשע"ג בשני סוגי השתלמויות; כן עולה כי הערכתם של כלל עובדי ההוראה את תרומת ההשתלמויות שעברו לעבודתם נמוכה במידה ניכרת מזו של עובדי ההוראה שהשתתפו שנה קודם לכן בשלושה סוגי השתלמויות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לבדוק את הסיבות לתוצאות העולות מהסקר, בעיקר נוכח ממצאי הבקרות של החברה החיצונית, המציגים תמונה חיובית יותר.
כמו כן, בנתוני הסקר מודגש הצורך שהאגף ייזום יצירת מנגנונים של ליווי והדרכה להטמעת הידע הנצבר בהשתלמויות בפרקטיקה של עובדי ההוראה.
אשר לשביעות הרצון של עובדי ההוראה מאיכות השירות שנתן מטה המשרד ומאופן הטיפול בפניותיהם השונות בנושא הפיתוח המקצועי: עלה כי פעולות האגף, תחומי אחריותו וסמכויותיו אינם ידועים וברורים דיים לעובדי ההוראה, כשני שלישים (61% ) מהם כמעט אינם נעזרים במידע המתפרסם באתר האינטרנט של האגף, ורק כעשירית ( 12% ) מעובדי ההוראה ציינו כי הם עושים זאת.
אשר לאיכות השירות ברמה המחוזית: קיימת רמת שביעות רצון נמוכה מאיכות השירות שנותן צוות הפיתוח המקצועי במחוזות לעובדי ההוראה.
48 כ-27% מהמרואיינים ציינו שביעות רצון "במידה בינונית"; כ -13% "במידה מועטה"; כ-3.
""כלל לא 49 כ-29% מהמרואיינים ציינו שביעות רצון "במידה בינונית"; כ-16% "במידה מועטה"; כ-5% "כמעט לא" וכ-2% .
""כלל לא 50 כ-16% מהמרואיינים ציינו שביעות רצון "במידה בינונית"; כ-9% "במידה מועטה"; כ-5% "כמעט לא" וכ-3% .
""כלל לא 51 כ-13% מהמרואיינים ציינו שביעות רצון "במידה בינונית"; כ-3% "במידה מועטה"; וכ-2% "כמעט לא" ו-"כלל לא".
52 כ-17% ;"מהמרואיינים ציינו שביעות רצון "במידה בינונית4.
5% "במידה מועטה"; וכ-1% ""כמעט לאו-"כלל לא".
53 כ-20% מהמרואיינים ציינו שביעות רצון "במידה בינונית"; כ-9% "במידה מועטה"; כ-3% "כמעט לא" וכ- 1% .
""כלל לא 54 18% מהמרואיינים ציינו שביעות רצון "במידה בינונית"; כ-11% ;""במידה מועטה5% "כמעט לא" וכ-3% .
""כלל לא משרדהחינוך 917 .
:שם הדוח משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הביקורת העלתה כי האגף לא גיבש תכנית פעולה בעקבות ממצאי הסקר, ובכלל זה פעולות לשיפור איכות השירות במחוזות ולהנגשת פעולותיו לעובדי ההוראה, ולפיכך המשאבים שהושקעו בסקר עלולים לרדת לטמיון.
מערך הפיתוח המקצועי של עובד ההוראה נועד, בין היתר, לסייע לו לקדם תהליכי למידה משמעותיים במערכת החינוך, כדי לאפשר לתלמידים למצות את יכולתם ולקדם את הישגיהם.
הצורך בשיפור תהליכי הפיתוח המקצועי קיבל משנה תוקף לנוכח הישגיהם הנמוכים של תלמידי מערכת החינוך בישראל ביחס למדינות ה- .
OECD , כפי שמשתקף בבחינות הבין -לאומיות שישראל משתתפת בהן באופן קבוע בשני העשורים האחרונים.
בעקבות זאת ובעקבות יישום הסכמי "אופק חדש" ו"עוז לתמורה" חלו בשנים האחרונות תמורות בתחום הפיתוח המקצועי.
בין היתר, חלה עלייה במספר עובדי ההוראה הלומדים במסגרות לפיתוח מקצועי, וחל שינוי בתפיסות משרד החינוך בנושא.
שינוי זה בא לידי ביטוי בהעברת מוקד האחריות לתהליכי ה פיתוח המקצועי ממרכזי הפסג"ה ל מנהלי מוסדות החינוך, וזאת משלב התכנון ועד שלב המעקב על הביצוע, ברמת הפרט וברמת הצוות.
כדי להבטיח כי הפיתוח המקצועי ייעשה במקצועיות וביעילות, על משרד החינוך להתאימו לשינויים שחלו בתחום.
המפתח לפתרון טמון במיסוד נוהלי שיתוף פעולה בין הגופים הרבים העוסקים בתחום הפיתוח המקצועי לצורך שיתוף הידע ועיצוב מדיניות על בסיס ראייה עדכנית וכוללת.
על האגף לפיתוח מקצועי של עובדי הוראה לבחון את תרומתן של מסגרות הפיתוח המקצועי לשיפור הישגי התלמידים.
עליו גם להבטיח כי משאבי הבקרה שלו מוקצים ביעילות ובשקיפות.
על האגף גם לדאוג לכך שלמרכזי הפסג"ה יהיו הכלים הנחוצים לביצוע משימותיהם כגוף מתכלל ומסייע למנהלי מוסדות החינוך, כדי שאלה יוכלו לתכנן ולהוציא אל הפועל באופן מיטבי את הפיתוח המקצועי של צוותיהם.
שם הדוח: בנק ישראל - הפיקוח על שלוחות בנקים ישראליים בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
מבנה התאגידים הבנקאיים בארץ כולל בנקים שהם חברות אם שלעתים מחזיקים בבנקים נוספים בארץ ובחו"ל, בבעלות מלאה או חלקית.
הפעילות הבין-לאומית של הבנקים מתבצעת על ידי שלוחות מחוץ לישראל הכוללות נציגויות6, סוכנויות7, סניפים8 ,וחברות בנות.
עם זאת חברת האם היא חברה רשומה בישראל ולפיכך חלים עליה הדינים הישראליים, הכוללים בין היתר את חוק החברות, התשנ"ט-1999 , והיא נתונה לפיקוח ולרגולציה של הפיקוח על הבנקים מכוח פקודת הבנקאות, 1941 (להלן- פקודת הבנקאות).
מבנה התאגיד הבנקאי המתואר לעיל כולל חברות בנות שהן בנקים במדינות אחרות, וכל אחת מהן היא בעלת ממשל תאגידי נפרד, דירקטוריון נפרד ונושאי משרה משלה.
כל בנק כזה כפוף לחוקי המדינה שבה הוא פועל ולכללי הפיקוח והרגולציה שקבעו רשויות הפיקוח השונות במדינה זו.
עם זאת, חברת האם, שחלים עליה חוקי מדינת ישראל, היא בעלת השליטה על בנקים אלו, ונתוניה הכספיים המוצגים בדוחות הכספיים המאוחדים כוללים את הדוחות הכספיים של אותם בנקים.
בהיעדר ציות מספק של חברות הבנות בחו"ל להוראות הרגולטוריות המקומיות, הקבוצה הבנקאית עלולה להיחשף לסיכונים משמעותיים, ובעקבותיהם - לפגיעה כלכלית בשל הטלת קנסות ואף לפגיעה במוניטין של התאגיד הבנקאי ושל מערכת הבנקאות בישראל.
תפקידי הפיקוח על הבנקים כוללים: פיקוח על יציבות התאגידים הבנקאיים הישראליים - מניעת סיכונים עודפים ליציבותם, לרבות אלה הנובעים מפעילותם בחו"ל והגנה על כספי המפקידים; הבטחת הניהול התקין של התאגידים הבנקאיים ושמירת ההגינות ביחסים שבין הבנקים ללקוחותיהם9 .
לשם כך בסמכותו של המפקח על הבנקים לתת לבנקים הוראות הנוגעות לדרכי פעולתם וניהולם.
בארצות הברית נהוגה שיטת מיסוי פרסונלית, ולפיה כל אדם משלם מס על פי הכנסתו האישית, ללא קשר למיקום הגאוגרפי שבו התקבלה ההכנסה.
בעקבות המשבר הפיננסי העולמי שהחל בשנת 2008 והרצון להגביר את הכנסות הממשל הפדרלי ממסים חלו שינויים במדיניות הרשויות בארצות הברית בנושאים הנוגעים ללקוחות אמריקאים, כדי לגבות מס גם מישויות ומחייבי מס שחשבונותיהם או פעילותם העסקית מתנהלים גם מחוץ לארצות הברית.
השינוי היה הן בהיבטי אכיפת החוקים הקיימים והן בכוונה לאמץ שינויים בחקיקה בנוגע לכללי ה-QI10 , כללי "מתווכים מורשים", שינויים אלו היו צפויים להרחיב את רמת הדיווח הנדרשת.
6 נציגות- שלוחה בחו"ל שאדם אחד או יותר מייצגים בה את הבנק בארץ המארחת.
הנציגות מוגבלת ליצירת קשרים עם לקוחות ולהעברת מידע ואינה רשאית לעשות עסקים בנקאיים.
7 סוכנות- שלוחה בחו"ל הרשאית לבצע סוגים מסוימים של עסקאות בנקאיות, ובדרך כלל אינה רשאית לקבל פיקדונות או למלא תפקידים של נאמן.
8 סניף- מקום קבוע (כלומר לא נפתח מראש לתקופה מוגבלת), מותר לבצע בו את כל הפעילות המותרת לתאגיד בנקאי, הוא פועל בזמני פעילות שנקבעו כמקובלים באותו תאגיד בנקאי, הניהול שלו נעשה בסניף, ומותר לשרת בו את כל הלקוחות.
9 ראובסעיף 5 ,לפקודת הבנקאות1941 ובאתר בנק ישראל : http://www.
il/he/BankingSupervision/SupervisorsDirectives/Pages/Def ault.
aspx 10 Qualified Intermediary - QI.
כללי "מתווכים מורשים" הם כללי דיווח לרשויות המס בארצות הברית המוטלים על מתווכים פיננסיים מורשים (לרבות הבנקים בישראל) בנוגע לפעילות הלקוחות האמריקאים.
הכללים בתוקף משנת 2001 .
:שם הדוח בנק ישראל - הפיקוח על שלוחות בנקים ישראליים בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בספטמבר 2011 פנתה FINMA , רשות הפיקוח השוויצרית על השוק הפיננסי השוויצרי11 , לכמה בנקים שוויצריים וביקשה מידע סטטיסטי על עסקיהם עם לקוחות אמריקאים לצורך העברתו לרשויות בארצות הברית.
פנייה זו הייתה השלב הראשון בתהליך חקירה של משרד המשפטים של ארצות הברית ( United States Department of Justice , להלן- ה-DOJ ) נגד אותם בנקים, שכלל חשד לסיוע ללקוחות אמריקאים להתחמק מתשלום מס ומחובות דיווח בארה"ב.
שלושה מתוך בנקים שוויצריים אלו הם חברות בנות של בנקים ישראליים.
באוגוסט 2013 נחתם הסכם12 בין הרשויות בשווייץ לבין ה-DOJ בעניין הסדרי מס והעברת מידע על אודות לקוחות על פי דרישה.
ההסכם עודד את הבנקים לשיתוף פעולה עם רשויות המס של ארצות הברית בתמורה לפטור מהליך פלילי.
ההסכם לא חל על בנקים שהיו נתונים לחקירה פלילית (בכללם שלוש החברות הבנות של הבנקים הישראליים ו-11 )בנקים אחרים - להם נשלחה הודעה מאת ה-DOJ כי נפתחה חקירה פלילית בנוגע לעסקיהם.
באותם בנקים (שהיו נתונים לחקירה פלילית) נוהלו חשבונות של לקוחות אמריקאים, והתעורר חשד כי לקוחות אלו חייבים מס לרשויות המס האמריקאיות, וכן כי הבנקים סייעו ללקוחות בהעלמת מס מהרשויות האמריקאיות.
מאמצע 2014 החלה גם חקירה שלהוועדה לניירות ערך ו לבורסות של ארצות הברית .
US Securities and Exchange Commission ) , להלן- ה-SEC ) ושל הרשות לשירותים פיננסיים של מדינת ניו יורק ( New York Department of Financial Services , להלן- ה- .
DFS ) נגד קבוצת בנק א'.
14 חתמה קבוצת בנק א' על שני הסדרים עם שתי רשויות אמריקאיות, ה-DOJ וה- .
DFS , לתשלום קנסות בהיקף כולל של מאות מיליוני דולר.
הסדרים אלו הושגו לאחר חקירה של למעלה משלוש שנים נגד הבנק ונגד כמה משלוחותיו על סיועו ללקוחות אמריקאים של הקבוצה בהעלמת מס.
בחקירה אחרת - של ה-SEC - נחקרת עברה של אותו בנק על חוקי ניירות ערך בכל הקשור ללקוחות אמריקאים.
חקירה זו עדיין לא הסתיימה13.
בחודשים דצמבר2014 - יוני2015 בדק משרד מבקר המדינה את הצעדים שנקט הפיקוח על הבנקים בבנק ישראל בעניין פעילותם של בנקים מסחריים ישראליים שעל פי הדין האמריקאי יש בה לכאורה סיוע ללקוחות זרים להתחמק מתשלומי מס.
בדיקות השלמה נעשו באגף החשכ"ל שבמשרד האוצר, ברשות המסים וברשות ניירות ערך.
11 Swiss Financial Market Supervisory Authority FINMA - 12 על פי ההסכם, עד ל-31.
13 היה כל בנק הפועל בשווייץ מחויב לסווג את עצמו לקטגוריה המשקפת את פעילותו מתוך הקטגוריות האלה: (א) קטגוריה 1 - בנקים בחקירה.
על הבנקים בקטגוריה זו לפעול ישירות מול משרד המשפטים האמריקאי בעניין הקנס שיושת עליהם, וכן עליהם לדווח ל- FINMA כאילו היו בקטגוריה 2 ); (בקטגוריה 2 - בנקים הפעילים עם לקוחות אמריקאים וסבורים כי בפעילותם עברו עברות מס לפי החוק האמריקאי.
סיווג הבנק בקטגוריה זו מחייב דיווח ל- FINMA על נכסי פעילות לקוחותיהם האמריקאים בתקופות שונות.
מדיווח זה ייגזר הקנס לבנק על פי נוסחת חישוב קבועה ובמקביל יימנעו הרשויות האמריקאיות מתביעה פלילית נגד הבנק במסגרת הסדר מסוג NPA (הסדר אי-העמדה לדין) ; (ג) קטגוריה 3 - בנקים הפעילים עם לקוחות אמריקאים, אך סבורים שלא עברו עברת מס לפי החוק האמריקאי.
בנקים אלו צריכים לספק ראיות רבות, גם של בודק חיצוני, וצפויים לביקורת הרשויות האמריקאיות לבחינת נכונות הסיווג; (ד) קטגוריה 4 - בנקים שבסיס לקוחותיהם מקומי בלבד, ולכן הם סבורים כי בפעילותם לא הפרו את חוקי המס של ארצות הברית.
בנקים אלה יידרשו להוכיח את נאותות סיווגם וצפויים לבדיקה חיצונית.
13 נכון למועד כתיבת דוח זה עדיין מתנהלת חקירה של כמה רשויות אמריקאיות נגד בנק ב' ובנק ג'.
שם הדוח: בנק ישראל - הפיקוח על שלוחות בנקים ישראליים בחו"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 היקף סמכויות בנק ישראל לפיקוח על שלוחות הבנקים בחו"ל .
על פי עקרונות הליבה של ועדת באזל לפיקוח אפקטיבי על בנקים14, מפקח הבית (המפקח על הבנקים במדינה שבה פועלת חברת האם של הבנק) והמפקח המארח (המפקח במדינה הזרה שבה פועל הבנק) יחלקו מידע וישתפו פעולה לצורך פיקוח יעיל על הקבוצה הבנקאית וטיפול יעיל במצבי משבר15 .