HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עובדים אלה שלוחות ענף הלול: שלוחת ההטלה, המייצרת ביצי מאכל; שלוחת הפטם (עוף צעיר) ושלוחת תרנגולי ההודו, המספקות בשר עופות למאכל; שלוחת הרבייה, המספקת את האפרוחים לשלוחות האחרות.
היקף הייצור של ענף הלול נאמד ב-5.
5 מיליארד ש"ח בשנה - כ-17% מכלל התפוקה החקלאית בארץ.
בכלל שלוחות הענף - במשקים הפרטיים ובקיבוצים - פועלים כ-3,500 .
מגדלים בשנת 2014 הייתה המכסה הארצית לייצור ביצי המאכל כ-1.
928 מיליארד ביצים, ובתקופות שבהן אין בייצור המקומי כדי לספק את הביקוש, משווקי הביצים מייבאים ביצי מאכל מחו"ל (ראו להלן); ייצור הפטם מוערך ב-480,000 טון; היקף הייצור של בשר תרנגולי הודו מוערך ב-70,000 טון; וכלל ייצורן של ביצי שלוחת הרבייה2 מוערך ב-326 מיליון ביצים.
השירותים הווטרינריים הם יחידת סמך במשרד החקלאות.
תחומי פעילות השו"ט בענף הלול כוללים, בין השאר: מניעה והדברה של מחלות בעלי חיים ושל מחלות המשותפות לבעלי חיים ולאדם; פיקוח על יבוא ועל יצוא של בעלי חיים ושל תוצרתם; הנחיית הגופים הציבוריים הפועלים בתחום בריאות בעלי חיים ומוצריהם, כגון המועצה לענף הלול, ופיקוח עליהם; פיקוח עליון על שחיטת בעלי חיים לשוק המקומי וליצוא; קיום תכנית מעקב ארצית על שאריות מסוכנות במזון שמקורו מן החי; מניעת צער בעלי חיים ודאגה לרווחתם.
הבסיס החוקי והסמכויות לפעולות השירותים הווטרינריים מעוגנים, בין השאר, בפקודת מחלות בעלי , התשמ"ה]נוסח חדש[ חיים-1985 .
כמו כן הוענקו לשירותים הווטרינריים סמכויות מכוחו של חוק רישוי עסקים (ראו להלן).
בחודשים פברואר-אוגוסט 2014 בדק משרד מבקר המדינה כמה היבטים הנוגעים לענף הלול בישראל.
בבדיקה נבחנו יישום התכנית לשדרוג ענף ההטלה; מינוי מועצת הלול; קיום הוראות חוק מועצת הלול והתקנות ותיקון החוק; ועדת הביקורת של המועצה; נושאי תפעול במועצה; מתן תשלומי העברה (סובסידיה) והעברת מכסות; הטמפרטורה המרבית להובלת ביצי מאכל ולשיווקן; השירותים הווטרינריים בענף הלול; וההסדר בשלוחת הפטם.
בדיקות השלמה נעשו במשרד הבריאות, במשרד האוצר ובמועצה האזורית מעלה יוסף.
יישום התכנית לשדרוג ענף ההטלה .
ביוני 2007 התקבלה החלטת ממשלה 1855 , שעניינה "עידוד התייעלות בממשק הייצור והשיווק בענף ביצי מאכל" (להלן - החלטתה הראשונה של הממשלה).
בהחלטתה אישרה הממשלה תכנית שנועדה, בין השאר: "לעודד, באמצעות מתן מענקים מתקציב המדינה .
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 995 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בסך כולל שלכ-260 מיליון ש"ח, השקעות הון בענף ביצי המאכלבהוצאת הלולים ממרכזי היישובים לאתרים שיקבעו ו/או בפעולות אחרות שתיקבענה על ידי משרד החקלאות ופיתוח הכפר, לשם התייעלות בממשק הייצור והשיווק, תוך הפנמת יתרונות לגודל, שמירה על איכות הסביבה, ושיפור התנאים התברואתיים, הווטרינרים ותנאי אחסון הביצים בלולים" - כל זאת לצורך שדרוג ענף ביצי המאכל (להלן - תכנית השדרוג).
כפי שעולה מ"דוח הצוות המקצועי לבחינת רווחת המטילות3 במסגרת תכנית שדרוג לולי ההטלה" מיולי 2009 ,אלה היו הסיבות לתכנית השדרוג של ענף ההטלה: (א) ייצור ביצי המאכל בישראל נעשה רובו ככולו בלולים בני עשרות שנים שאינם עומדים בדרישות הסניטריות והווטרינריות של שנות האלפיים.
רמת בטיחותם הביולוגית4 נמוכה לעומת לולים חדשים, הבנויים באזורי גידול נפרדים, מבודדים ומגודרים.
הלולים הישנים נמצאים בחצרות בתי מגוריהם של המגדלים, ואין הפרדה בין העופות לבין בני האדם ביישוב; (ב) יעילות הייצור בלולים נמוכה היות שהיא מבוססת בעיקר על עבודות אדם ידניות בהזנה, באיסוף ביצים, בהוצאת זבל וכדומה; (ג) איכות הביצה המופקת בלולים אלו נמוכה יותר מן האיכות שהמשרד רוצה להשיג לאחר השדרוג; (ד) בעשור האחרון התפתחה מודעות למחלות זואונוטיות5 , כגוןלנזקיו של החיידק סלמונלה לבני האדם (בעניין זה ראו להלן).
החמורה שבמחלות אלו היא שפעת העופות.
התפרצותה בדרום הארץ במרץ 2006 זירזה במידה ניכרת את קידום תכנית השדרוג.
באותה העת התברר כי קיימת סכנה ממשית בפיזור הקיים של לולי המטילות, וכי לא יהיה אפשר לעצור את התפשטות המחלה במהירות הנדרשת, אם חלילה תפרוץ שוב בישראל.
תכנית השדרוג נועדה להשיג כמה תכליות לציבור: שיפור מהותי בבריאות הציבור; שיפור בריאות בעלי החיים ומניעת מטרדים וזיהומים; שיפור מהותי ברווחת העופות; התייעלות הענף; שדרוג אופיים וחזותם של היישובים; הרחבת מקורות פרנסתם של התושבים.
בשנת 2010 הותקנו תקנות להקמת לולים חדשים: תקנות צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (גידול מטילות והחזקתן), התש"ע-2010 (להלן- תקנות רווחת בעלי החיים).
היישום של תכנית השדרוג עוכב בגלל התנגדויות מצד מגדלי מטילות לחייבם ביישום התקנות בלא מימון ממשלתי.
להתנגדותם הצטרפו גופים חוץ-ממשלתיים והגישו עתירות לבג״ץ6.
10 צווי ביניים המגבילים את היכולת לקדם את תכנית השדרוג בטרם ייקבעו אמות מידה להחזקת מטילות בתקנות שיותקנו לפי חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים), התשנ"ד-1994 , ביום26.
11 נקבע כי הצווים יעמדו בעינם עד להחלטה אחרת.
ההליכים בבג"ץ עודם תלויים ועומדים, התקנת התקנות טרם הושלמה.
נמצא כי אף שחלפו למעלה משבע שנים מאז אישרה הממשלה את תכנית השדרוג, חלק ניכר ממנה לא יושם, ויעדיה לא הושגו.
לפיכךהחליטה הממשלה ביולי 2010 (החלטה2083 ,להלן - החלטתה השנייה של הממשלה) לדחות את תאריכי היעד ליישום תכנית השדרוג ולהגדיל את תקציב המענקים שנקבע בהחלטתה הראשונה.
עופות להטלת ביצים 4 .
פעולות שעל הלולן לנקוט למניעה וטיפול בהפצת מחלות מלולו או בהדבקת לולו במחלות 5 מחלותהמועברות מבעלי חיים לבני אדם.
6 בג"ץ7154/09 אנונימוס עמותה לזכויות בעלי חיים ואח' נ' שר החקלאות ופיתוח הכפר ואח' הדיון בעתירה אוחד עם דיון בבג"ץ 1842/10 (העתירהתלויה ועומדת).
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עיקר ההתקדמות ביישום תכנית השדרוג הייתה במישור התכנון: הוחל בהכנת מסמך מדיניות לתכנון ארצי, ואושרו שש תכניות מפורטות למתחמי לולים חדשים.
עם זאת, בתחומי בריאות הציבור, איכות הסביבה ובריאות בעלי החיים לא החלה אכיפה.
עיקר כלי האכיפה נתונים בידי הרשויות המקומיות, שלפי הדין מוטלת עליהן אכיפת חוק רישוי עסקים.
אשר לתחום רווחת בעלי החיים - בשנת 2010 הונחה טיוטת תקנות רווחת בעלי החיים על שולחן ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, אך הן טרם אושרו.
בג״ץ קבע שיש להקפיא את תכנית השדרוג זמנית, כל עוד לא הותקנו תקנות המסדירות את תנאי החזקת התרנגולות.
בשל אי-התקנת התקנות ובשל ההתנגדות לתכנית השדרוג לא פורסמו נהלים למתן המענקים להקמת לולים חדשים, ולכן לא ניתנו מענקים.
משנת 2014 חדל משרד האוצר לתקצב את תכנית השדרוג.
המועצה השיבה בנובמבר 2014 למשרד מבקר המדינה כי כבר אושרו 15 תכניות מפורטות למתחמי לולים חדשים.
באוגוסט2013 מינה מנכ"ל המשרד צוות, ובו נציגים בכירים ממשרד החקלאות, מהשירותים הווטרינריים וממועצת הלול, כדי לבחון מחדש את הדרכים להשגת יעדיה של תכנית השדרוג (להלן - צוות ההיגוי).
צוות ההיגוי הגיש את מסקנותיו והמלצותיו במרץ 2014 .
המסקנות וההמלצות אומצו על ידי מנכ"ל המשרד.
בדוח נקבע כי המפגעים שהממשלה עמדה עליהם בעת אישור החלטתה הראשונה עומדים בעינם; וכי הצורך הציבורי בקידום תכנית השדרוג לא פחת ואף גבר במהלך השנים, בייחוד מהיבטי בריאות הציבור ובעלי החיים, ועתה יש לקדם את התכנית בדחיפות.
צוות ההיגוי המליץ לנקוט את הפעולות האלה: לטווח הקצר - פעולות למען בריאות הציבור ובריאות בעלי החיים הניתנות לביצוע בתוך חודשים ספורים ובהשקעה כספית מזערית, ובכללן: דרישה מן המגדלים לשמור ביצים בטמפרטורה נכונה (עד 20 מעלות צלזיוס), לטפל בפגרים ולאטום את הלולים מפני כניסת ציפורים; אכיפת כל הדרישות האלה.
לטווח הארוך - קביעה של תקופת מעבר מרבית בת שבע שנים, ובסופה יידרשו כל הלולים במדינת ישראל לעמוד בהוראות הדין החלות עליהם בכל הנושאים: בריאות הציבור, בריאות בעלי החיים ורווחתם, חוקי התכנון והבנייה, רישוי עסקים ותקנות המועצה לענף הלול.
צוות ההיגוי המליץ גם לאפשר ליישובים החקלאיים בחירה בין שלוש חלופות: מעבר למתחמי לולים חדשים בשולי היישוב; השארת הלולים באתרים הקיימים ושדרוגם; שילוב בין החלופות.
כל חלופה תיבדק בדיקת היתכנות של תכנון ובנייה.
בנוגע לרישוי עסקים המליץ צוות ההיגוי לבחון אפשרות לתקן את חוק רישוי עסקים כך שלגוף המוסמך בשירותים הווטרינריים יהיו סמכויות ישירות לנקוט פעולות אכיפה הקבועות בחוק, כגון הוצאת צו הפסקה מינהלי; לתקן את תקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים), התשמ״א-1981 (להלן- תקנות לרישוי משקי עופות 1981 )ותקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים) (הוראת שעה), התשע״ג-2013 (שתי התקנות להלן - תקנות לרישוי משקי עופות), כך שיתאימו לתנאים הנדרשים היום.
בנוגע לרווחת בעלי החיים המליץ צוות ההיגוי להקצות מימון ממשלתי ניכר לסיוע בתהליך.
בנושא המענקים להקמת הלולים הומלץ, בין השאר, לדרוש ממשרד האוצר לתקצב שוב את תכנית השדרוג בהיקף של כ-400 מיליון ש"ח.
בסוגיית התמיכה משרד החקלאות ופיתוח הכפר 997 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בפורשים מהענףוהעסקתם בתעסוקה חלופית המליץ צוות ההיגוי להקצות תקציב ייחודי לטיפול באוכלוסיית הלולנים המבוגרים שלא תוכל ולא תרצה להשקיע בבניית לולים חדשים או בשדרוג הלולים הקיימים.
במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2014 ,טרם הושגה הסכמה בין משרד החקלאות למשרד האוצר לתקצוב הרפורמה בענף ההטלה לשנת 2014.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במצב זה קיים קושי ממשי ביישום חלק ניכר מהמלצות צוות היגוי.
בינואר2014 שלחמנהל השירותים הווטרינריים איגרת לציבור מגדלי המטילות בעניין "תגבור הפיקוח והאכיפה הווטרינרית בשלוחת תרנגולות המטילות ביצי מאכל" (להלן - האיגרת).
באיגרת צוינו שני שלבים לתיקון הליקויים הקיימים בלולי ההטלה כך שיעמדו בדרישות הווטרינריות, שחלקן עולות מהוראות הדין הקיים.
בשלב הראשון פורטו 12 דרישות, והמגדלים נדרשו לעמוד בהן עד ליום 1.
אלה כמה מן הדרישות: הביצים ייאספו לאחר הטלתן בתדירות יומית לפחות; לאחר איסופן הן יוחזקו במבנה סגור המיועד רק לביצים והמוגן מפני חדירת בעלי חיים, קירותיו ורצפתו יהיו ניתנים לניקוי ולחיטוי, הוא יהיה נקי, הטמפרטורה בו לא תעלה על 20 מעלות צלזיוס בכל שעות היממהותנוטר מדי יום ביומו; אסור לרחוץ ביצים לפני הוצאתן; כל פגרי העופות יפונו מהלול לפחות אחת ליום אל מתקן מתאים שאישרו השירותים הווטרינריים; המזון לעופות יוחזק במכלים סגורים ואטומים; מי השתייה לעופות יהיו ראויים לשתיית בני אדם ויוחזקו במְְְ כל סגור היטב שאינו דולף; המבנה וסביבתו, לרבות העגלות לאיסוף הביצים, פתחי הניקוז, מערכות ההאבסה ומכלי השתייה יתוחזקו בקביעות ויהיו נקיים.
באיגרת הודגש כי החל ב-1.
14 ,על פי תקנות מחלות בעלי חיים (הסדרת תנועת בעלי חיים בישראל), התשמ״ב-1982 ,יינתן היתר מווטרינר ממשלתי להובלה ולהכנסה של עופות למשק רק למשק שמתקיימות בו דרישות השלב הראשון המפורטות לעיל.
בשלב השני שנקבע באיגרת פורטו תשע דרישות וטרינריות נוספות, שאכיפתן תחל במועד שייקבע.
ואלה כמה מן הדרישות: המרחק בין משקי עופות שבהם סוגי עופות שונים והשייכים לשלוחות שונות (פטם, הודים, רבייה) יהיה 300 מטר לפחות; בתום עונת ההטלה, כל המשקים בטווח של 300 מטר ירוקנו, ינוקו ויחוטאו טרם אכלוס נוסף; מבנה משק העופות יהיה מרוחק 30 מטר לפחות מדרך ציבורית או מדרך המקשרת בין משקי עופות; רצפת הלול כולו תהיה יצוקה בטון, אספלט או חומר אחר בלתי חדיר למים ונוח לניקוי ולחיטוי, מוגבהת ב-30 ס"מ לפחות מעל פני הקרקע; יש להקים מתקן לחיטוי משאיות המאפשר חיטוי של המשאית מכל צדדיה, שאושר על ידי השירותים הווטרינריים.
לאחר המועד שייקבע בשלב השני לא יינתנו היתרים להעברת עופות אל משקים וממשקים שאין מתקיימים בהם כל התנאים המפורטים באיגרת.
משרד מבקר המדינה העלה כי אף שחלפו יותר משבע שנים מאז החלטתה הראשונה של הממשלה לשדרג את ענף ההטלה ולמעלה מארבע שנים מאז החלטתה השנייה בעניין זה, נעשה מעט מאוד ליישום ההחלטות.
טרם החלה אכיפה בתחומי בריאות הציבור, איכות הסביבה ובריאות בעלי החיים; טרם אושרו תקנות לרווחת בעלי החיים; טרם פורסמו נהלים למתן המענקים להקמת לולים חדשים, ולכן גם לא ניתנו מענקים כאלה; משרד האוצר טרם שב ותקצב (בשנת 2014 ) את תכנית השדרוג כמתחייב מהחלטת הממשלה; ניתן סיוע להקמת תשתיות ללולים חדשים במתחם אחד בלבד, אך גם במתחם זה טרם נבנו לולים על התשתית שהוקמה.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעירכי על משרד החקלאות לפעול במרץ לקידום תכנית השדרוג וליישום החלטות הממשלה בעניין זה.
כמו כן, היות שהממשלה התחייבה לפני בג"ץ7 שלא תקדם את תכנית השדרוג עד להתקנת תקנות לרווחת בעלי החיים, מן הראוי שהמשרד יקדם בדחיפות גם את הנושא הזה.
מועצת הלול היא תאגיד סטטוטורי הפועל לפי הסמכויות המוקנות לו בחוק מועצת הלול ובתקנות שהותקנו על פיו.
הרכב המועצה, מספר חבריה ואופן מינויים קבועים בסעיפים 13-5 .
לחוק מועצת הלולכיום יש בה 47 חברים מסקטורים שונים, המרכיבים את מליאת המועצה, בהם 24 נציגיהמגדלים בענף הלול.
נציגים אלו נבחרים למליאה כל שלוש שנים מתוך כלל המגדלים, והם הרוב המכריע בה.
מליאת המועצה ממנה ועדות שונות לצורך פעילותה השוטפת, כגון ועדת מכסות והוועד הפועל8 , והיא המוסמכת הבלעדית להחליט בדבר תקציב המועצה ומינוי ועדת ביקורת.
בינואר 2012 כתב היועץ המשפטי של המועצה מכתב לסגן מנהל רשות החברות הממשלתיות בעניין "טרום תזכיר חוק התאגידים הציבוריים, התשע״א-2011 - עמדת המועצה לענף הלול".
ממכתבו עלה, בין השאר, כי המועצה סבורה שההסדר נשוא תזכיר החוק9 אינו מתאים מן היסוד למבנה המועצה ולפעילותה היות שהיא תאגיד בשליטתם של בני אדם פרטיים הנבחרים בבחירות פתוחות וחופשיות (המגדלים), ולצדם חברים במועצה עוד גופים מהמגזר הפרטי הפועלים בענף הלול.
היועץ המשפטי ציין כי כל אחד מחברי המועצה פועל, מטבע הדברים, לפי האינטרסים של הגוף שהוא מייצג (מגדלים, סוחרים וכיו"ב).
חלקה של הממשלה בפעילות המועצה קטן יחסית, ואין לה סמכויות פוזיטיביות בהיבט של הכוונת פעילות המועצה, חוץ מסמכות וטו מוגבלת וסמכויות מוגבלות לאישור פעולות מסוימות.
הוא הוסיף כי המועצה אינה ממומנת מתקציב ציבורי כלשהו.
אלה תפקידיה העיקריים של המועצה: לתכנן את היקפי גידול העופות להטלה, לפיטום ולהדגרה, בהתאם להנחיות שר החקלאות, ולהסדיר ם בהתאם לתכנון; לפקח על הטיפוח10 ; להסדיראת שיווק הביצים ובשר העוף בארץ ובחוץ לארץ; לפעול להגברת הצריכה של תוצרת ענף הלול בארץ ובחוץ לארץ.
בסעיף 16 לחוק מועצת הלולנקבע כי תקופת כהונתם של נציגי הציבור במליאת המועצה (המגדלים, נציגי המסחר הקמעונאי והסיטונאי ונציגי הצרכנים) היא עד שלוש שנים ושלושה חודשים.
בהתאם לתקנה 2 (ב) לתקנות המועצה לענף הלול (כללים בדבר בחירת נציגי המגדלים), התשס"ה-2005 , יש לקיים בחירות בתוך שלושה חודשים מתום שלוש .
8 נציגות של מליאת המועצה שתפקידיה לבצע את החלטות המועצה, ונהל את ענייניה.
9 בתזכיר לחוק זה הוצעושני אדנים מרכזיים : האחד - קביעת כללי ממשל תאגידי לתאגידים הציבוריים, ובייחוד בהיבטי ממשל תאגידי שמוסדרים בנוגע לחברות בחוק החברות, התשנ"ט- 1999 , ובחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975; והאדןהשני - חיזוק והסדרה של כלי הפיקוח על פעילותם של התאגידים הציבוריים והגברת השקיפות והמחויבות לדיווח ( accountability .
) בניהולם, לרבות דיווח ובקרה חשבונאיים 10 השבחת תכונות תורשתיות של גזעי עופות.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 999 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 שנים ממועד השלמת מינוים של נציגי המגדלים במועצה.
מועד הבחירות הקודם של נציגי המגדלים במועצה חל ביוני 2010 ,ואולם מינוי ם בפועל נדחה לפברואר 2011 ,בעקבות עיכוב בבחינת כשירותם של כלל המועמדים לכהן כחברים במועצה, ומכאן שהמועצה הייתה יכולה לכהן לכל המאוחר עד מאי 2014 .
במרץ 2014 התקיימו בחירות למועצה, ונבחרו בה נציגי המגדלים.
ביולי 2014 הפיצה היועצת המשפטית של המשרד את תזכיר חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק) (תיקון מס' 16 ,)התשע"ד-2014 (להלן- תזכיר חוק מועצת הלול), לצורך קבלת הערות.
בתזכיר מוצע לתקן את סעיף 16 לחוק כך שיתאפשר להאריך את תקופת כהונתם של חברי המועצה המכהנת עד למינויה של מועצה חדשה, וזאת לתקופה מרבית של שישה חודשים.
צוין כי אפשרות זו הכרחית כדי לאפשר ליועץ המשפטי של המשרד ולוועדה לבדיקת מינויים 11 לבחון את כשירותם של המועמדים החדשים לכהונה, ובשל התלות במשתנים חיצוניים, כגון בחירות לכנסת, וכדי שלא להיקלע למצב שבו אין מועצה מכהנת.
במאי 2014 פוזרה מליאת המועצה, לפי הוראות החוק, בטרם מונתה מליאת מועצה אחרת תחתיה.
משרד מבקר המדינה העלה כי מאז ועד למועד סיום הביקורת, אוגוסט 2014 ,לא מונתה מליאת מועצה חדשה, וכי הייעוץ המשפטי של משרד החקלאות טרם הגיש את חוות דעתו לוועדה לבדיקת מינויים בדבר כשירות המועמדים החדשים, וזאת בגלל התעכבות כמה מן המועמדים בהגשת בקשתם על כל פרטיה כנדרש.
בהיעדר מליאת מועצה, הממנה את הוועד הפועל ואת ועדות המועצה, אין פעילות בתחום ועדת המכסות, ואין יכולת לאשר תקציב, הנתון לסמכותה הבלעדית של מליאת המועצה.
רק בדצמבר 2014 , כשבעה חודשים לאחר פיזור מליאת המועצה אחרי שהושלמה בדיקת כשירותם של המועמדים, מונתה מליאת מועצה חדשה.
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד והמועצה לבחון פתרון למצב שבו אינה פועלת מליאת מועצה עקב הימשכות הליכי הבדיקה של מועמדיה.
בין היתר יש לבחון קידום הצעת חוק מועצת הלול האמורה.
קיום הוראות חוק מועצת הלול והתקנות ותיקון החוק .
משרד מבקר המדינה העלה כי המועצה לא הקפידה על קיום חלק מן ההוראות שבחוק מועצת הלול ובתקנות שהותקנו על פיו.
בסעיף 28 א לחוקמועצת הלול נקבע כי "המועצה, באישור השרים [ שר החקלאותופיתוח הכפר ושר התעשייה והמסחר - כיום שר הכלכלה] ,תמנה ועדת בקורת שלא מבין חבריה שתפקח על ביצוע החלטות המועצה".
11 ועדה שתפקידה לבדוק את כשירותם ואת התאמתם של מועמדים לכהונת דירקטור, יו"ר או מנכ"ל, בין השאר, בתאגידים סטטוטוריים, כפי שנקבע בסעיף 60 ,א לחוק החברות הממשלתיות התשל"ה-1975.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 נמצא כי בשנת 2011 מינתה המועצה ועדת ביקורת ללא אישור השרים, שלא כנדרש בחוק (ראו להלן).
בסעיף 32 לחוק נקבע כי המועצה תמנה ועדת מכסות שתהא מוסמכת לקבוע מכסות אישיות.
בסעיף 33 לחוקנקבע כי השרים ימנו ועדת ערר למכסות.
כל הרואה את עצמו נפגע מהחלטת ועדת המכסות רשאי לערור עליה לפני ועדת הערר בתוך חמישה עשר יום מיום מתן הצו.
החלטת ועדת הערר תהא סופית.
נמצא כי מינואר 1998 הפסיקה ועדת הערר למכסות (שמונתה בשנת 1996 ) .
את פעילותהמאז ועד למועד סיום הביקורת, או גוסט 2014 , במשך16 ,שנים לא מונתה במקומה ועדה חדשה (ראו להלן בפרק "נושאי תפעול במועצה").
המשרד השיב בדצמבר 2014 למשרד מבקר המדינה כי הוא החל לפעול למינוי חברי ועדה חדשים טרם פקיעת כהונתה של המועצה במאי 2014 , וכי יחדש את ההליכים למינוי ועדת ערר עם מינויה של המועצה החדשה.
בסעיף 51 )(אלחוק נקבע כי "כספי ההיטלים על תוצרת של כל ענף משנה ועל אמצעים לייצור אותה תוצרת ייזקפו לחשבון קרן מיוחדת של אותו ענף משנה ויוצאו לפעולות המשמשות רק אותו ענף משנה".
כלומר - לפי החוק נדרשת הפרדה מלאה בין הקרנות של ענפי המשנה.
יצוין כי קרן היטלי ביצי מאכל סיימה את שנת 2012 בגירעון של כ-14 מיליון ש"ח.
נמצא כי כספי ההיטלים של ענפי המשנה מנוהלים בחשבון בנק אחד, כך שבפועל הגירעון של קרן היטלי ביצי מאכל מכוסה מכספי הקרנות אחרות, שלא כנדרש בחוק.
המועצה השיבה בנובמבר 2014 למשרד מבקר המדינה כי "קיימת הפרדה חשבונאית מלאה בין הקרנות.
העובדה שהכספים מופקדים בחשבון בנק אחד היא עניין טכני גרידא.
יצוין כי בשנת 2014 קרן ביצים סיימה מכספיה שלה לכסות את הגרעון בקרן, לרבות הריבית עליו".
משרד מבקר המדינה מעיר למועצה כי ניהול כספי הקרנות בחשבון בנק אחד מאפשר כיסוי גירעון של קרן אחת על חשבון קרן אחרת, כפי שאכן קרה.
כמו כן, ביצוע ההפרדה בדרך חשבונאית בלבד אינו יכול להבטיח כי תכלית החקיקה, הדורשת הפרדה מלאה בין הקרנות, תוגשם במלואה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המועצה לנהל את קרנות ענפי המשנה באופן שתישמר ביניהן הפרדה מלאה.
בתקנה 31ב בתקנות הסדרת הייצור, המיון והשיווק נקבע, בין השאר, כי בעל מדגרה חייב להשמיד את כל האפרוחים בני יומם ממין זכר מגזעים קלים (המיועדים להטלה) שבקעו במדגרתו, וזאת בנוכחות מבקר שמינתה המועצה לפי סעיף 67 לחוק, וכי הוא לא ישמיד אפרוחים בני יומם מגזעים כבדים (המיועדים לפטם או לתרנגולי הודו) או אפרוחים בני יומם ממין נקבה מגזעים קלים אלא בנוכחות מבקר.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1001 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 נמצא כי אפרוחים מגזעי עופות קלים וכבדים גם יחד מושמדים כל העת ללא פיקוחם של מבקרי המועצה, שלא על פי תקנות הסדרת הייצור, המיון והשיווק.
המועצה השיבה בנובמבר 2014 למשרד מבקר המדינה כי "מזה שנים לא מתקיים, מסיבות מקצועיות, פיקוח כמותי על ההדגרה בענף ההטלה, וממילא גם הוראה זו של השמדת אפרוחים אינה רלוונטית.
מכל מקום המועצה פועלת לביטולו של סעיף זה (יחד עם עוד סעיפים רבים נוספים שהתייתרו במשך השנים) במסגרת תיקון התקנות".
חוקמועצת הלול תוקן בשנת התשס"ג במסגרת חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו- 2004), התשס"ג-2003 (חוקההסדרים, להלן - תיקון התשס"ג).
הצורך בתיקון נוסף לחוק עלה כבר בשנת 2007 .
בהקדמה לתזכיר חוק מועצת הלול, שהעבירה היועצת המשפטית של המשרד ביולי 2014 להתייחסות של גופים שונים, נכתב כי הצורך בתיקון נוסף של החוק עלה היות שלא היה בתיקון התשס"ג כדי להתאים את הוראות החוק לכלל השינויים שחלו בענף בשנים האחרונות, ובכלל זה להתייעלות בממשקי הייצור והשיווק, לניצול יתרונות הגודל, לשמירה על הסביבה ו לשיפור התנאים התברואתיים והווטרינריים בלולי הגידול.
כמו כן התברר בשנים שחלפו מאז תיקון התשס"ג כי חלק מהאסדרה (רגולציה) הקבועה בחוק אינה נדרשת כיום, והתחדד הצורך לעדכן את החוק מתוך התאמתו להסדרים הנוהגים בחקיקה המודרנית.
בביקורת עלה כי מאז שנת 2007 פועל משרד החקלאות לקידוםתיקונו של החוק, אך ללא הצלחה.
באפריל 2014 העביראגף התקציבים במשרד האוצר למשרד החקלאות את תשובתו להצעה לתיקון חוק מועצת הלול, ובה הביע את דעתו, בין השאר, על תיקונים שהוא מתנגד להם עקרונית ועל תיקונים שיהיה אפשר להסכים עליהם לאחר שינוי נוסחם.
לטענת משרד האוצר, התיקונים המוצעים בטיוטת התזכיר הנוכחית יפגעו ביוקר המחיה ויְקבעו כשלי שוק קיימים: אין בהם איזון בין שמירה על רמת רווחיות נאותה ליצרן לבין טובת הצרכן, והם מוטים במובהק לשמירת האינטרס של היצרנים בכך שמתאפשרת להם העלאת מחירים לא מבוקרת.
משרד מבקר המדינה העלה כי משרד החקלאות ומשרד האוצר טרם הגיעו להסכמה בדבר תזכיר החוק שפורסם.
עולה אפוא כי זה כשבע שנים, מאז עלה הצורך בתיקון החוק ועד למועד סיום הביקורת באוגוסט 2014 , לאהסתיימו ההליכים לתיקונו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד החקלאות ועל מועצת הלול לבדוק, נוסף על נושאים שהעלתה היועצת המשפטית של המשרד במכתבה האמור מיולי 2014 ,את התאמתם של סעיפי החוק ושל התקנות לנדרש לפעילות המועצה כיום ולתקנם בהקדם.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר כי על המועצה להקפיד לפעול בהתאם להוראות הדין, הן בנוגע למינוי ועדת הביקורת וועדת הערר למכסות והן בנוגע לאופן ההחזקה והשימוש בכספי ההיטלים.
ביזמֹות לתיקון חוק המועצה והתקנות על פיו יש כדי לשפר ולטייב את התנהלות המועצה, ולכן עליה לפעול כדי לקדם תיקונים אלה.
ועדת הביקורת של מועצת הלול .
אחד הכלים המשמשים את מליאת המועצה לבקר את תפקוד התאגיד והנהלתו, ובראשה המנכ"ל, ולפקח על התנהלותם הוא ועדת הביקורת12.
כאמור, בסעיף 28 לחוקמועצת הלול נקבע כי המועצה, באישור השרים, תמנה ועדת ביקורת שלא מקרב חבריה, וכי תפקידיה כוללים: פיקוח על ביצוע החלטות המועצה, ביצוע תפקידי ביקורת אחרים שהמועצה תטיל עליה וכן מסירת דין וחשבון והמלצות לוועד הפועל או ביזמתה או לפי דרישתו.
בחוק לא נקבע ה תדירות דיוניה של ועדת הביקורת, ועל כן בסמכות המועצה לקבוע זאת.
כמו כן, כדי שוועדת הביקורת תוכל למלא את תפקידה, יש להבטיח מניין מזערי של משתתפים בדיוניה ובקבלת החלטותיה.
כדי להסדיר את פעילותה בנושאים שלא נקבעו בחוק, נדרש לקבוע לה נוהל עבודה פנימי.
על הנוהל להגדיר את תפקידיה ואת אופן עבודתה.
ביוני 2011 אישר מנכ"ל המועצהאת נוהל הביקורת הפנימית של המועצה (להלן - נוהל הביקורת).
מנוהל הביקורת עולה, בין השאר, כי תכנית העבודה השנתית של המבקר הפנימי תידון ותאושר בוועדת הביקורת ותועבר לאישור הוועד הפועל של המועצה, וכי חריגה מתכנית הביקורת טעונה, בין השאר, אישור של ועדת הביקורת.
עוד נקבע כי ועדת הביקורת תדון בדוח הביקורת סמוך למועד קבלתו בהשתתפות המבקר הפנימי ומנהל היחידה המבוקרת או מנכ"ל המועצה, כדי שיוכלו לתת הסברים ומידע נוסף.
כמו כן נקבע בנוהל כי ועדת הביקורת רשאית להוסיף המלצות משלה לדוח הביקורת, וכי האחריות למעקב על יישום ההמלצות ועל תיקון הליקויים תחול על המבקר הפנימי.
משרד מבקר המדינה העלה כי בניגוד להוראות נוהל הביקורת אישרה ועדת הביקורת את תכניות הביקורת השנתי ות בשנים 2014 -2011 בלישום דיון.
עוד נמצא כי בפברואר 2011 מינתה המועצה חמישה חברי ועדת ביקורת, אף שלא קיבלה את אישור השרים לכך כנדרש בחוק.
כמו כן נמצא כי בנוהל הביקורת לא נקבעו תדירות הדיונים של ועדת הביקורת והמניין החוקי לקיום ישיבותיה, ובפועל התקיימו הישיבות בממוצע פעם בארבעה חודשים.
בתזכיר חוק מועצת הלול מוצע לתקן את סעיף 28 לחוק, שעניינו ועדת הביקורת של המועצה, כך שיהיה דומה לסעיף בנושא ועדת הביקורת שהוצע בטרום-תזכיר הצעת חוק התאגידים הציבוריים, התשע"ג -2013 (להלן- טרום-התזכיר), שהוא סעיף מקיף יותר הכולל הוראות ברורות בעניין עבודת הביקורת.
12 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 63 ג(2012 ), בפרק"הביקורת הפנימית במגזר הציבורי", עמ' 75.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1003 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 על פי המוצע בטרום-התזכיר, אלה יהיו, בין השאר, תפקידיה של ועדת הביקורת: עמידה על ליקויים בניהול התאגיד הציבורי והצעת דרכים למועצה לתיקונם; בחינת מערך הביקורת הפנימית של התאגיד הציבורי, בחינת תפקודו של המבקר הפנימי ובחינת קיומם של המשאבים והכלים הנחוצים לו לצורך מילוי תפקידו בשים לב, בין השאר, לצרכיו המיוחדים של התאגיד הציבורי ולגודלו; הגשת דוח על פעילות ועדת הביקורת למועצה, למנכ"ל ולרשות פעם בשנה לפחות.
מן הפרוטוקולים של ועדת הביקורת מינואר 2011 ועד לפברואר2014 עולה כי עבור שום דוח ביקורת לא הוכנה תכנית לתיקון הליקויים שהועלו בדוחות מבקר הפנים, וממילא לא עקבה הוועדה אחר מצב תיקונם.
הוועדה דנה בשמונה מתוך אחד עשר דוחות הביקורת הפנימית.
אשר לדוח אחד, על העסקת מנכ"ל המועצה, המליצה הוועדה לוועד הפועל לאמץ את מסקנותיו והמלצותיו של הדוח, והוועד הפועל אכן אישר את הדוח.
בנוגע לדוח אחר, על יחידת הפיקוח, החליט יו"ר הוועדה בישיבתה בנובמבר 2011 כי יוגש חומר נוסף לוועדה לקראת ישיבתה הבאה, אך הדבר לא התקיים.
בארבעה דיונים אחרים בדוחות שונים לא התקבלו שום החלטות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מועצת הלול לקבוע לוועדת הביקורת נוהל עבודה ברור שיבטיח את מילוי תפקידה החשוב ושיכלול, בין השאר: מועדים קבועים לכינוס הוועדה; קביעת המספר המזערי של חברי ם הנחוץ לקיום דיון ולקבלת החלטות; הסדרה של הליך קבל ת ההחלטות ויישומן; מעקב על הטיפול בדוחות המבקר הפנימי, ובכלל זה: דיון בדוח, קבלת החלטות ליישום, קביעת תכנית לביצוע, מעקב אחר תיקון הליקויים.
כאמור, בחוק מועצת הלול נקבע13 כי המועצה תמנהמקרב חבריה ועדת מכסות לייצור ביצי מאכל לשיווק, ורוב חבריה יהיו חברי המועצה שהם נציגי המגדלים.
ועדה זו תהא מוסמכת לקבוע מכסות אישיות לייצור ולשיווק של ביצים או לסרב לקבען - כל זאת בכפוף לעקרונות שתקבע.