HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כתוצאה מכך, לאגף לנוער בסיכון אין תמונה מלאה על כלל הילדים המוגדרים בסיכון, הוא אינו מודע לכלל המענים הניתנים להם, ואינו יכול לאפיין אותם כראוי ולייצר להם מערך פתרונות שלם.
יחידת קציני ביקור סדיר (להלן - קב"ס) ויחידת קידום נוער: יחידות אלה פועלות באמצעות קב"סים ברשויות המקומיות ובהנחייה ופיקוח של האגף לנוער בסיכון.
על פי נהלי משרד החינוך הקב"סים אמורים לאתר, בין השאר, בני נוער בסכנת נשירה, או כאלה שנשרו ממסגרות לימודים, לטפל בהם ולשלבם מחדש במסגרת לימודים ברשות המקומית; על עובדי יחידת קידום נוער ליצור קשר עם בני הנוער ולתכנן יעדים טיפוליים לקידומם, באמצעות טיפול פרטני, הנחיה והדרכה קבוצתית ועבודה קהילתית ומשפחתית.
אגף קליטה והשמה במינהל (להלן - אגף הקליטה): באגף הקליטה מועסקים עובדים סוציאליים ורכזי קליטה שתפקידם לאתר מענה חינוכי מתאים במסגרת חוץ ביתית לחניכים המעוניינים בכך, בהתאם ליכולותיהם וכישוריהם24.
נוהל משותף לאגף נוער בסיכון ולאגף הקליטה (להלן - נוהל משותף): הנוהל המשותף נועד לעודד את שיתופי הפעולה בין הקב"ס ברשות המקומית והקב"ס בכפר הנוער.
על פי הנוהל, על הקב"ס ברשות המקומית לאתר תלמידים בנשירה גלויה המתאימה להשמה בכפרי הנוער, לקיים דיאלוג עם אגף הקליטה לצורך השמתם בהתאם למאפייניהם.
אולם, הבדיקה העלתה כי לא התקיימו הליכי עבודה סדורים בין אגף הקליטה לאגף לנוער בסיכון.
24 ,נציבות שירות המדינהמדריך קליטה לעובד החדש במינהל החינוך ההתיישבותי , מהדורה 1 , בתוקף מ- 12/2016.
על אף העובדה שבפועל כפרי הנוער הפכו לפתרון לנוער בסיכון ובקצה הרצף, משרד החינוך לא גיבש מדיניות באשר לתפקיד כפרי הנוער ובמיוחד בכל הנוגע להיותם מסגרת הקולטת נוער בסיכון ונוער המצוי בקצה הרצף.
על המשרד, באמצעות המינהל והאגף לנוער בסיכון, לגבש מדיניות באשר לתפקיד כפרי הנוער ועל בסיסה לבנות תוכנית עבודה שתכלול איתור של בני נוער בסיכון והפנייתם לכפרי הנוער ולהטמיעה בקרב הקב"סים ברשויות; בכך גם יינתן מענה להמלצת ועדת העשור להפעיל תוכנית לאומית לצמצום הפערים והנשירה מבתי-הספר, באמצעות הפנייה יזומה לכפרי הנוער.
במסגרת זו, על המינהל והאגף לנוער בסיכון לקבוע מתכונת לשילוב האגף בהליך קליטת חניכים בסיכון בכפרי הנוער, ובליווים במשך שהייתם בכפר, על מנת לוודא שהם מקבלים את הטיפול המתאים לצורכיהם.
שלושה גורמים שונים בשני משרדי ממשלה עוסקים באותו סוג אוכלוסייה ונותנים מעני ם לצרכיה ללא תיאום ביניהם.
זהו פתח לחוסר יעילות מבחינת התשתיות, התשומות והמשאבים המושקעים.
על שלושת הגורמים - משרד הרווחה, משרד החינוך ובו האגף לנוער בסיכון והמינהל לחינוך התיישבותי, לבחון את הדרכים לקידום אוכלוסיית כפרי הנוער.
על המשרדים והמינהל לגבש מודל הפעלה משותף ומתואם שימנע בזבוז משאבים ויביא לראייה מערכתית וכוללת של הסוגיה על מנת לתת לה פתרון איכותי.
משרד החינוך והמינהל לחינוך התיישבותי השיבו למשרד מבקר המדינה ביולי 2018 (להלן- תשובת המשרד) כי הם מאמינים שיש למסד ולהבנות מדיניות משותפת עם משרד הרווחה והם התחילו לפעול באופן זה.
משרד הרווחה מסר באוגוסט 2018 למשרד מבקר המדינה (להלן - תשובת משרד [ משרד הרווחה) כי "כל הניסיונות ליצור תהליך של הידברות בין המשרד במתן המענים [ לבין משרד החינוך שתכליתו למנוע כפילויות ]הרווחה ולתת שירות טוב לילדים נכשלו".
עוד הוסיף המשר]לאוכולוסיית נוער זהד כי "קיימת תופעה של זליגה משמעותית של ילדי רווחה לכפרי נוער" זאת, בין היתר, כיוון שרשויות מקומיות צריכות להשתתף בעלות השהות של חניכים בפנימיות של רווחה, אך הן אינן צריכות להשתתף בעלות השהות של חניכים בכפרי הנוער.
בדוח בנושא "הטיפול במחלוקות בין -משרדיות מת משכות"25 דןמשרד מבקר המדינה במחלוקות בין משרדי ממשלה אשר נמשכו יותר משנה וגרמו נזקים מערכתיים - נזקים ישירים לאוכלוסיות החלשות תוך פגיעה בעקרון השוויון ונזקים כלכליים בשל בזבוז משאבים וכפל מערכות.
בדוח צוין כי האחריות .
25 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 61 ב(2011,) " הטיפול במחלוקות בין-משרדיות מתמשכות", עמ' 3 - 26.
לפתרון המחלוקות מוטלת על המשרדים והשרים העומדים בראשם, ו כי אם אין הם מצליחים לפתור את המחלוקות, עליהם להביאן להכרעת ראש הממשלה26.
תשובת משרד החינוך בנוגע לצורך למסד ולהבנות מדיניות משותפת ותשובת משרד הרווחה בנוגע לכישלון ליצור מתכונת עבודה משותפת מדגישות את היעדר התיאום בין המשרדים.
על אף שכבר בתגובה לדוח "ילדים ובני נוער בסיכון בפנימיות של משרד הרווחה" 27 , כתבו משרד החינוך ומשרד הרווחה למשרד מבקר המדינה, כי הם החלו לפעול לגיבוש מתכונת עבודה משותפת, בביקורת זו עלה כי המשרדים עדיין לא הסדירו את תחומי האחריות של כל אחד מהם.
על משרד החינוך ומשרד הרווחה לפעול לאלתר להסדרת תחומי האחריות של כל אחד מהם ולקביעת אופן ההשמה המיטבי של בני הנוער בפנימיות שבאחריות משרד הרווחה ובכפרי הנוער.
אם לא יצליחו שני המשרדים ו השרים העומדים בראשם ליישב את המחלוקות ביניהם בנושאים אלה, עליהם לפנות לראש הממשלה על מנת שיכריע במחלוקות, כדי למנוע בראש ובראשונה פגיעה בבני הנוער השוהים בכפרי הנוער.
ליקויים במענה לצרכים של חניכי כפרי הנוער .
הליך הקליטה וההשמה למערך כפרי הנוער .
הליך הקליטה לכפרי הנוער .
קליטת חניך בכפר נוער יכולה להיעשות באחת משתי דרכים: בפנייה ישירה לכפרים או באמצעות אגף הקליטה במינהל, הממונה על הפניית חניכים לכפרי הנוער.
כאשר המועמד או משפחתו פונים בעצמם לכפר הנוער, הנהלת הכפר בוחנת את נתוני המועמד ומחליטה אם לקבלו לכפר.
לאחר מכן, היא מודיעה על החלטתה לאגף הקליטה28, על מנת שיושלם הליך הקליטה , בעיקר בהיבט הרישומי, וכדי לעדכן את תקציב הכפר בהתאם .
אם הנהלת הכפר החליטה .
26 סעיף6 לתקנון עבודת הממשלה ה-34 שכותרתוסמכות הנתונה על פי דין בידי שני שרים או יותר - אי הסכמה.
27 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 67ב (2017), "ילדים ובני נוער בסיכון בפנימיות של משרד הרווחה", עמ' 746.
28 משרד החינוך, המינהל לחינוך התיישבותי, פנימייתי ועליית הנער - האגף לחינוך והדרכה בפנימיות, הפנימיה החינוכית בכפר הנוער - קובץ נהלים, מהדורה שניה - תשס"ז, פברואר 2007 ', עמ38 - .
קבלה וליווי החניך בפנימייה 1242 |דוח שנתי 69ב .
לדחות את הפנייה, היא לא תמיד מיידעת א ת האגף על כך , לכן האגף לא מנסה להשים את המועמד בכפר אחר.
כאשר מועמד פונה ישירות אל אגף הקליטה (באישור הוריו או אפוטרופוס), או מופנה אליו על ידי אנשי מקצוע (מהרשויות המקומיות, מבתי הספר, ממשרד הרווחה או מכל גורם מקצוע אחר בקהילה), האגף עורך למועמד אבחון פסיכו- סוציאלי ומבחן קוגניטיבי ורגשי (אחיד) ולאחר שמאותר מענה מתאים, מפנה האגף את המועמד לריאיון בכפר הנוער שאיתר עבורו.
אם כפר הנוער דחה את המועמד או שהמועמד ויתר על השמתו בכפר, אגף הקליטה בוחן אפשרויות לקליטתו באחד מכפרי הנוער האחרים.
בבדיקה שנערכה במערכות הממוחשבות של המינהל, נמצא כי מרבית החניכים נקלטים בפנייה י שירה לכפרים - בכפרים מסוימים כ-80% .
מהחניכים נקלטים בדרך זו יתר החניכים נקלטים בכפרים באמצעות אגף הקליטה.
למינהל החינוך ההתיישבותי אין מידע מספק על אודות הכפרים .
כפרי הנוער שונים זה מזה, בין השאר בסוגי הטיפול שהם מפעילים, בפתרונות הפדגוגיים שהם מציעים, ובהתאם לכך גם בכישורי הצוותים שבמקום ומאפייניהם (לדוגמה, רק חלקם מעסיק פסיכולוג או פסיכיאטר).
הם נבדלים זה מזה גם מבחינת מספר החניכים המתגוררים בפנימייה שבכפר, מספר התלמידים האקסטרניים שלומדים בביה"ס וכן בגודל צוותי כוח האדם המועסקים בהם.
על מנת שהמינהל לחינוך התיישבותי יוכל לוודא שכפר הנוער מתאים לצרכי החניך, עליו להחזיק במלוא המידע, הן על מאפייני החניך וצרכיו האישיים והן על מאפייני כפרי הנוער, הטיפולים והשירותים שהם מספקים.
צורך זה מחייב את המינהל למפות את המאפיינים של כפרי הנוער לרבות הקריטריונים לקבלת חניך לכפר, וכן למפות את מאפייני החניכים וצורכיהם בכל הכפרים.
בבדיקה נמצא כי המינהל לא מיפה את מאפייני כפרי הנוער והחניכים, וממילא אין לו מידע מספק על אודותם ועל אוד ות מידת ההתאמה ביניהם.
להלן הפרטים: משרד החינוך | 1243 .
אגף הקליטה גיבש טופס ייעודי שבו נדרש כל כפר נוער לדווח מדי שנה על פעילותו, מאפייניו והמענים שהוא מספק; ואולם המינהל אינו כולל בטופס, ולא בכל דרך אחרת, דרישה מהכפרים ל התייחס לנושאים מהותיים המאפשרים לבחון התאמה של הכפר לחניך, למשל יכולות ונכונות הכפר להתמודד עם בעיות שעשויות להיות חלק ממאפייני החניך - כגון בעיות אלימות, התנהגות מינית חריגה, צריכת סמים ואלכוהול ועוד; חלוקת הקבוצות בפנימייה (לדוגמה הפרדה בין קבוצת בנים לבנות 29 ;) צוות ההדרכה בכפר הנוער - מספר המדריכים והכשרתם וכדומה.
היעדר התייחסות למרכיבים מהותיים כגון אלו שצוינו אינו מאפשר לוודא שכפר הנוער מתאים לצורכי ה חניך, בהתאם ליכולת של הכפר לתת לחניך את המענה המיטבי שהוא זקוק לו.
המינהל לא עמד על כך שכפרי הנוער ידווחו לו כפי שדרש, ואכן בפועל, דיווחי הכפרים לא היו מלאים.
כך למשל, בשנות הלימודים התשע"ז והתשע"ח (ספטמבר 2016 עד אוגוסט2018 )חלק מכפרי הנוער לא דיווחו על תוכניות מיוחדות, כיתות לבעיות התנהגות, פתרונות ללי קויי למידה, הצוות הטיפולי, הסעות לחניכים, וחוגים, וזאת אף שהיה עליהם לפרט אותם.
עוד נמצא שאגף הקליטה לא אימת את המידע ולא טייב את הנתונים המדווחים.
הוא גם לא הזין את המידע למערכת ממוחשבת שתאפשר יצירת מסד נתונים סדור .
לכן הנתונים והמידע שדווחו לא הפכו למאגר מידע איכותי שהאגף יוכל להשתמש בו לצורך אפיון הכפרים.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת המינהל ולאגף הקליטה כי היעדר מסד נתונים מלא וסדור על אודות מאפייני כפרי הנוער הוא ליקוי תשתיתי שמונע מהם לנהל ביעילות את המשאב שהופקד באחריותם ופוגע ביכולתם לספק לחניכים בכפרי הנוער את המענה ההולם והמיטבי שלו הם זכאים.
על אגף הקליט ה לטייב את מסד הנתונים באופן שיכיל את מלוא המידע הנדרש אודות כפרי הנוער ולדרוש מכפרי הנוער את המידע מדי שנה.
היעדר קריטריונים ייעודיים ושקופים לקבלה לכפרי הנוער השונים .
חוזר מנכ"ל משרד החינוך בעניין הכוונה לחינוך בכפרי הנוער קובע כי קליטת חניכים בכפרי הנוער תיעשה בהתאם לקריטריונים כגון תפקוד המשפחה, תפקוד התלמיד בתחום הלימודים וגורמים תרבותיים, חברתיים וסביבתיים.
29 נדרשת בעיקר בכפרים אליהם מתקבלים חניכים עם רקע של התנהגות מינית חריגה.
בנוסף, המינהל קבע בתקנות "קליטה, אבחון והשמה" (להלן - תק"ל)30 את הקריטריונים המגדירים את האוכלוסייה הנזקקת למסגרות החוץ ביתיות שבאחריותו31: 1.
קריטריונים הקשורים בתפקוד המשפחה ובהם: יתמות, משפחות חד הוריות, משפחות ברוכות ילדים בעלות מצב כלכלי קשה, עולים חדשים ( עד 4 שנים בארץ) ובעיות במערכת המשפחתית הגורמות לקשיי תפקוד של החניך במסגרת המשפחתית והבית ספרית.
קריטריונים הקשורים בגורמים חינוכיים וסביבתיים, לרבות חניכים הנמצאים על סף נשירה או שנשרו ממערכת החינוך, חניכים החשופים לסביבה חברתית לא תקינה, חניכים הסובלים מ קשיי הסתגלות מיוחדים הנובעים ממשבר חולף וכן חניכים הזקוקים למסגרת חוץ ביתית כדי למצות את כישוריהם ויכולתם ואשר משפחתם אינה מסוגלת לשאת לבדה בהוצאות הנטל הכספי הדרוש לחינוכם.
המינהל לא יקלוט חניכים הסובלים מפיגור שכלי, הפרעה נפשית ובעיות רפואיות קשות, שאין למסגרת הפנימייתית הרגילה של המינהל כלים מתאימים להתמודד איתם.
אומנם המינהל קבע קריטריונים למאפייני חניכים הנזקקים למסגרות החוץ ביתיות שהוא מפעיל, אך הוא לא קבע בהתאמה לכך, אילו מאפ יינים, כלים ואמצעים נדרש שיהיו לכפרי הנוער כדי שיוכלו לתת מענה מתאים לצרכים הייחודיים של החניך.
המינהל לא חייב את כפרי הנוער לקבוע לעצמם מאפיינים ייחודיים שיגדירו את קהל היעד שלהם וממילא לא דרש מהם להעביר לאישורו את המאפיינים שעל פיהם הם מחליטים אילו מועמדים לקבל.
יצוין כי ועדת העשור המליצה למסד את ההבחנה בין כפרי הנוער השונים על ידי קביעת קריטריונים שיבדילו ביניהם.
לשם ההשוואה יצוין כי ההשמה בפנימיות של משרד הרווחה מתבצעת בהתאם לסיווג32 המאפיין בפירוט את אוכלוסיית כל אחת מהפנימיות בהתאם ל -6 קטגוריות: רקע כללי, אפיון משפחת החניך, תחום חינוכי, תפקוד חברתי, תחום טיפולי ומענים חינוכיים וטיפוליים.
בפועל, רבים מכפרי הנוער לא הגדירו מאפייני קבלה רשמיים, ואלה שכן הגדירו לא העבירו אותם לאישור המינהל או לעיונו.
כיוון שכך, לא תמיד המינהל מודע למאפיינים שקבעו הכפרים, ובמקרים שהוא היה מודע להם, הוא לא בחן אם הם תואמים לקהל היעד של כפרי הנוער, כפי שהוא הגדיר בתק"ל.
30 משרד החינוך, המינהל לחינוך התיישבותי פנימייתי ועליית הנער - היחידה לקליטה, אבחון והשמה ומניעת נשירה, תקנות קליטה, אבחון והשמה, ללא תאריך.
31 בתקנות נקבע כי תלמידים בגילי 12 עד17 'יתקבלו לכיתות ז - י"א, ותלמידים צעירים יותר ייקלטו במסגרת המפעל להכשרת ילדי ישראל.
32 'השירות לילד ולנוער, נוהל מס0.
9 - סיווג אוכלוסיות ילד ונוער, ספטמבר 2013 .
הנוהל קובע סיווג לפי פנימיות חינוכית, שיקומית, טיפולית, פוסט אשפוזית.
את כפרי הנוער ואינו .
בבדיקה נמצא כי חלק מכפרי הנוער קבעו לעצמם מאפיינים שאינם עולים בקנה אחד עם קהל היעד שהגדיר המינהל.
בנוסף, מבין הכפרים שהגדירו מאפייני קבלה לחניכים 33, נמצא כי כל כפר הגדיר את תנאי הקבלה וההתאמה על פי שיקול דעתו.
חלק מהכפרים הגדירו מאפיינים ברורים ומפורטים, לרבות מדדים (ציונים) מסננים, ואילו אחרים הסתפקו בהגדרה רחבה ומעורפלת של המאפיינים, לדוגמה הגדרת קריטריון בחינה של פרמטרים רגשיים, חברתיים, התנהגותיים או לימודיים , בלי לציין מהו המדד שיאפשר קבלת החניכים על פי פרמטרים אלה.
התחומים שאליהם מתייחסים מאפייני ההתאמה שונים מכפר לכפר - כך למשל יש שמתייחסים למאפייני מסוכנות ויש שמתעלמים מכך, יש שמתייחסים לרמת המורכבות החברתית או הטיפולית של החניך ויש שמתעלמים ממרכיב זה.
השונות בתנאי הקבלה של כפרי הנוער והמענים הייחודיים שהם מספקים, יכולה לאפשר התאמה מרבית של הכפר לצורכי החניכים השונים, ואולם, היעדר הגדרה ובקרה של המינהל, פותחת פתח לקבלה לא מבוקרת של חניכים בלי להבטיח התאמה של ה כפר לחניך ואת יכולת הכפר לתת מענה לצרכים הייחודים של החניך.
משרד מבקר המדינה מעיר למינהל ולאגף הקליטה כי העובדה שהוא אינו מסווג את כפרי הנוער ואינו בוחן את מאפייני הקבלה הייחודיים שהם קובעים פוגעת בראייתו המערכתית.
המינהל אינו יכול להבטיח כי החניכים יושמו בכפר שבו הם יקבלו מענה מתאים לצורכיהם.
בתשובתו, משרד החינוך כתב כי הוא רואה חשיבות בגיבוש קריטריונים שיבדילו בין כפרי הנוער, כך שניתן יהיה לבצע השמה מדויקת ולפקח על הקליטה של חניכים לכפרי הנוער וכן לוודא כי לכפרים יהיו המענים הנדרשים עבור החניכים שקלטו.
כמו כן ציין המינהל כי הוא הקים ועדה בין -אגפית לקביעת מאפייני הכפרים וכי ישקול להמליץ לכפרים לפרסם את מאפייני הקבלה אליהם.
על המינהל, בשיתוף כ פרי הנוער, לקיים עבודת מטה, מחויבת בלוחות זמנים, לגיבוש קריטריונים ייעודיים לקבלת חניכים לכפרי הנוער, לחלופין עליו לוודא כי הכפרים מגדירים את הקריטריונים, ולהבטיח כי קריטריונים אלה תואמים ליכולות הכפרים ולדרישות המינהל.
עליו לאפיין את היכולות הקיימות של כפ רי הנוער, לעדכנן ככל שנדרש ולספק לכפרי הנוער כלים למלא את יכולותיהם הייחודיות.
עליו גם לפעול כדי להבטיח כי הכפרים יפרסמו את המאפיינים שהם קבעו, כך שהמבקשים להצטרף לכפרי הנוער יוכלו, לפחות בשלב המקדמי, לאתר בעצמם את אלו העונים לצורכיהם.
עליו גם לקיים בקרה על קבלת החניכים הפונים ישירות לכפרי הנוער, כדי לוודא שהם מתקבלים רק לכפר המתאים לצורכיהם.
בין אם במסמך רשמי או לאו 1246 |דוח שנתי 69ב .
היעדר מידע אודות החניכים .
התק"ל קובעות כי לפני שמועמד מתקבל לכפר הנוער, בין אם בפנייה ישירה לכפר ובין אם באמצעות אגף הקליטה, על המינהל (אגף קליטה) לקבל דיווח עליו ועל משפחתו מגורמים בקהילה, לרבות דוח חינוכי מפורט, דוח סוציאלי34, דוח פסיכולוגי, חוות דעת פסיכיאטר 35, אבחונים דידקטיים ופסיכו -דידקטיים ומסמכים רלוונטיים נוספים העשויים לתרום להבנת מצבו של החניך וצרכיו.
כמו כן, על החניך לעבור מבחני קבלה אחידים קוגניטיביים ורגשיים; ועל החניך ומשפחתו להתראיין על ידי עו"ס באגף הקליטה.
בהתבסס על שלושת השלבים, אגף הקליטה יכין דוח סוציאלי שיסכם את מצבו של החניך מבחינה משפחתית, חברתית ולימודית, ואשר יוזן למערכת הממוחשבת של המינהל.
המערכת הממוחשבת של המינהל מכילה מידע שנאסף על החניך, בשלב הקליטה ובמהלך תקופת התחנכותו בכפר הנוער.
מסד נתונים עדכני ואמין נחוץ כדי לנתח ביעילות את הנתונים שהוא מכיל - למשל לצורך אחזור מידע, הצלבת נתונים, ושליפת נתונים בהתאם לקריטריונים שהוגדרו.
משרד מבקר המדינה בדק את הנתונים במערכת הממוחשבת של המינהל בנוגע לכל החניכים שלמדו בשנות הלימודים התשע"ד עד התשע"ז (ספטמבר 2013 עד אוגוסט2017) ב-36 כפרי הנוער שנבדקו- סה"כ מדובר בכ- 20,000 חניכים36 .
בבדיקה נמצא כיברשומות של רבים מהחניכים לא היו מלוא הפרטים האישיים.
לדוגמה, לכ- 1,400 חניכיםחסר פירוט מצב התא המשפחתי; לאלפי חניכים חסר מידע אודות הוריהם (באחד או יותר מהתחומים הבאים: השכלה, מוצא, תעסוקה ובריאות) - לכ- 5,200 חניכים חסר מידע אודות האם ולכ- 10,250 חניכים חסר מידע אודות האב37.
,נוסף על כך יכולת ניתוח הנתונים שבמערכת הממוחשבת מוגבלת ביותר - המערכת לא מאפשרת חיתוך הנתונים על פי פרמטרים, כגון הערכה של יכולת לימודית, מאפיינים רגשיים, מענים טיפוליים וכיו"ב.
משרד מבקר המדינה מעיר למינהל כי המגבלות הטכניות והמבניות של המערכת הממוחשבת שלו אינן מאפשרות תמיכה בקבלת החלטות בנוגע לחניכים ולכפרי הנוער .
היעדר מידע מלא - חלקו מידע בסיסי רלוונטי אודות החניכים - עלול לפגוע בהשמה המתאימה ל כל אחד מהם, וביכולת להתאים את כפר הנוער לחניך מבחינת המענה הטיפולי, הרגשי ו החינוכי שהוא זקוק לו.
אם המשפחה מוכרת על ידי שירותי הרווחה 35 אם החניך נבדק.
36 ללא אבחנה בין פנימיית יום- במסגרתה שוהים החניכים בפנימייה במהלך כל היום אך אינם לנים בה וכיתות י"ג -י"ד - בהמשך ללימודים העל יסודיים, ובטרם הגיוס לצבא.
לא כולל התייחסות לתלמידי אקסטרני.
37 ,המידע חסר גם במקרים בהם החניך מתגורר עם שני הוריוכך שהמידע, לכאורה, אמור להיות ברשותו.
משרד החינוך כתב בתשובתו כי אגף הקליטה יזם פיתוח מבחנים קוגניטיביים ורגשיים לחניכים (בשיתוף עם הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך - ראמ"ה), אשר יאפשרו להתייחס לכלל מאפייני החניך.
האבחון יהיה ממוחשב וילווה במחקרי תוקף מתמשכים ויאפשר מעקב אחר הצלחת הקליטה של החניך.
על המינהל לטייב את נתוני החניכים בכפרי הנוער - עליו להנחות את כפרי הנוער להשלים את הנתונים החסרים ולהקפיד על הזנת מלוא המידע עליהם.
על אגף הקל יטה להבטיח שבשלב קליטת החניכים והשמתם יהיה בפניו מסד נתונים מלא ומעודכן.
המערכת הממוחשבת של המינהל היא כלי עבודה חיוני.
על המשרד, בהובלת המינהל ובשיתוף כלל הגורמים הנדרשים לטיפול בחניכי הכפרים (אגף הקליטה, האגף הפסיכו -סוציאלי, כפרי הנוער וכיו"ב), לעדכן את המערכת הממוחשבת ולוודא שהיא מתאימה לצורכי המינהל ויכולה לשמש כלי עבודה ניהולי יעיל, שיאפשר ניתוח נתונים והסקת מסקנות.
תוכניות הקליטה לכפרי הנוער אינן מותאמות למאפייני הכפרים ולצורכי החניכים .
החניכים בכפרי הנוער מתוקצבים מכוח תקנות תקציביות בהתאם למוצאם - תקנה תקציבית לחניכים ישראלים, תקנה תקציבית לחניכים עולים ותקנה תקציבית לחניכים יוצאי אתיופיה.
קובץ הנהלים קובע כי ההשמה בכפרי הנוער תתבצע בהתאם לתוכנית קליטה שיבנה המינהל, בה יפורטו מספר החני כים שיקלטו תחת כל תקנה בכפרי הנוער, וממנה יגזרו מספר החניכים תחת כל תקנה בכל כפר.
משרד מבקר המדינה בדק את תוכניות הקליטה שגיבש אגף הקליטה בשנות הלימודים התשס"ח עד התשע"ד (ספטמבר 2007 עד אוגוסט2014 ), ומצא כי הקריטריון המרכזי להשמת החניכים בכפרי הנוער, כעול ה מהתוכנית, הוא הקריטריון התקציבי - מוצא החניך.
בפועל, מספר החניכים שיכול לקלוט כל כפר נוער נקבע מכוח התקנות התקציביות בלבד.
התוכניות אינן מתייחסות למאפיינים האישיים של החניכים, של כפרי הנוער או של כל משתנה איכותני אחר.
משרד מבקר המדינה מעיר למינהל כי ביס וס תוכניות הקליטה בכפרי הנוער על מרכיבים כמותיים (תקציביים) בלבד, תוך התעלמות מהמרכיבים האיכותניים, פוגע ביכולתו (כמו גם ביכולת של כפרי הנוער) לבצע השמה המותאמת לצורכי החניכים ולמאפייני הכפרים.
על המינהל לבנות תוכנית קליטה עדכנית למערך המסגרות החוץ ביתיות שבאחריותו.
תוכנית עדכנית זו תאפשר לו להגשים את ייעודו.
תוכנית זו צריכה להתבסס הן על שיקולים תקציביים והן על התמהיל הרצוי של החניכים בכפר - מבחינה פדגוגית, חינוכית וטיפולית, מבחינת ארצות מוצאם, מבחינת מינם ומקום מגוריהם, מבחינת מורכבות הבעיות שלהן נדרש פתרון ומבחינת כל מרכיב אחר שיש בו כדי להשפיע על מפת ההשמה והקליטה של חניכים בכפרי הנוער.
היעדר מעורבות של האגף הפסיכו-סוציאלי בהליך הקליטה וההשמה .
במינהל פועל אגף פסיכו -סוציאלי האחראי מבחינה מקצועית על העו"סים והפסיכולוגים המועסקים בכפרי הנוער.
תפקיד העו"סים הוא לדאוג לרווחת החניך לרבות טיפול ותמיכה בו, העצמתו והנחייתו להתנהגות מניעתית38.
במסגרת תפקידו, האגף אחראי על מיפוי הצרכים של החניכים והמענים הניתנים בכפרי הנוער.
האגף מסייע לאגפים האחרים של המינהל, ובהם אגף הקליטה.
אולם, מעורבות האגף בקליטת חניכים לא הוסדרה, והדבר נתון לשיקול דעתו של אגף הקליטה או הכפר הקולט.
כאמור, גם האגף לנוער בסיכון אינו משולב בשיבוץ חניכים בכפרי נוער.
בבדיקת 23 תיקי הפיקוח39 נמצא רק מקרה אחד שבו דרש מפקח40 מכפר נוער להתייעץ עם האגף הפסיכו-סוציאלי ולקבל את המלצתו המקצועית בנוגע לקליטה.
מדובר במקרה שארע בעקבות קליטה של חניכים שלא התאימו מבחינה טיפולית לכפר.
האגף הפסיכו-סוציאלי עמד בעבר על הבעייתיות שבאי שיתופו הקבוע בהליך הקליטה של החניכים וציין כי הוא מסייע לאגף הקליטה אך באופן לא רשמי.
38 נוהל של המינהלבנושא " תיק נהלים מקצועיים לעובדים הסוציאליים" משנת 2015 (להלן- תיק הנהלים לעו"ס).
שנוהלו על ידי שלושה מפקחים 40 ,לשם שמירה על זכויות החניכים והבטחת מתן המענים הנדרשים, מפעיל המינהל הליך פיקוח ומינה בהתאם לכל כפר נוער מפקח מטעם אגף חינוך והדרכה המשמש כגורם המקשר בינו לבין כפר הנוער.
הליך קליטת החניכים והשמתם בכפר נוער המותאם לצורכיהם נעשה לעיתים ללא מטפל מקצועי מטעם האגף הפסיכו-סוציאלי, וללא שיתוף האגף בהחלטה על קליטת החניך ובביצוע הקליטה עצמה.
בפועל השמת החניכים בכפרי הנוער נעשית במקרים רבים על ידי הכפרים עצמם (ובחלק מהכפרים מרבית החניכים נקלטים ישירות דרך הכפר).
כפי שעלה בביקורת, ההחלטה על קליטת החניכים מתבססת בעיקר על שיקול הדעת של כפרי הנוער, ולכן ההחלטה עלולה להתקבל מתוך ראייה צ רה ונקודתית החסרה את המבט המערכתי והכולל של משרד החינוך והמינהל.
משרד החינוך השיב כי קיימת חלוקת תפקידים בין אגף הקליטה לאגף הפסיכו- סוציאלי ושקיימת "הזרמת מידע דו-כיווני בין שני האגפים" ואולם הוא לא המציא אף מסמך המסדיר זאת.
ובביקורת עלה שמסמכים כאלו אינם קיימים.
המשרד הוסיף וציין כי הוא מסכים עם דעת מבקר המדינה שיש להר חיב ולדייק את הפיקוח על הקליטה, והודיע כי תחום זה ייכתב ויכנס ל"תורת קליטה, אבחון והשמה - נהלים מקצועיים" של אגף הקליטה.
שיתוף פעולה, בין משרדי ממשלה בכלל ובין יחידות בתחומים שונים שלהן מכנה משותף בתוך המשרד בפרט, מייעל את ניצול המשאבים של כל אחת מהיחידות ומסדיר את חלוקת האחריות.
נוכח התרומה המקצועית שעשויה להיות לאגף לנוער בסיכון ולאגף הפסיכו -סוציאלי בכל הנוגע לטיפול איכותי בחניכי הכפרים, על המינהל להסדיר את שיתופי הפעולה בין אגף הקליטה ובין האגף לנוער בסיכון והאגף הפסיכו -סוציאלי בקליטה והשמה של חניכים בכפרי הנוער.
מדריך התכנון הממשלתי41 קובע כי בטרם מבצעים שינוי מרכזי יש לייצר עוגן לתוכנית העבודה ולבצע הערכת מצב המבוססת על שני יסודות מרכזיים: זיהוי ואיסוף כלל המידע הרלוונטי, וניתוח והבנה של המידע ומשמעויותיו.
במסגרת הערכת המצב, קובע המדריך, יש לגבש תמונת מצב; לבחון מחדש את סדרי העדיפויות; לקבוע כיווני שינוי; לאתר משאבים פנימיים ולהקצותם מחדש.
במהלך 2016 החליטה הנהלת המינהל לשנות את הליך קליטת החניכים למסגרות החוץ ביתיות: לבטל קליטת חניכים באמצעות אגף הקליטה ולבצע את כל הקליטה ישירות באמצעות כפרי הנוער - בעיקר באמצעות גיוס עצמאי של כפרי הנוער, פרסום הכפרים ופתיחת שעריהם בפני כלל המועמדים המעוניינים להיקלט במוסד; יוחרגו מכך חניכים שמפנים גורמים מקצועיים מחוץ למינהל (לדוגמה קב"סים, גורמי רווחה וכיו"ב) - אותם יקלוט אגף הקליטה.
41 משרד ראש הממשלה- האגף לתכנון מדיניות, מדריך התכנון הממשלתי, 2007 (עודכן בשנת 2010.
) 1250 |דוח שנתי 69ב .
במקביל בנה המינהל ממשק ממוחשב חדש, שאליו צריכים הכפרים להזין נתונים על המועמדים - פרטיהם האישיים, מצבם הלימודי, ותפקודם בתחום ההתנהגותי רגשי42 (להלן- שאלון חניך).
מנהל המינהל לשעבר כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 כי לפני ביצוע השינוי התקיים דיון מעמיק במטה המ ינהל, ובעקבותיו החל תהליך אסטרטגי שאמור היה לטפל , בין היתר, בהבניית כלי מדידה והערכה שעל בסיסם תיבנה תוכנית צמיחה אישית לכל חניך ; ובשינוי הליך הקליטה והכשרת הכפרים לבצע קליטה איכותית בעצמם.
מהבדיקה עלה שלמרות שמדובר ב החלטה המשפיעה על הליך מרכזי , אין תיעוד לכך שהמינהל ביצע הערכת מצב סדורה ומקיפה של ההליך הקיים ולא נבחנו ההשלכות האפשריות של השינוי, כמתחייב ממדריך התכנון הממשלתי.
במאי 2017 , במהלך הטמעת השינוי, העלו הכפרים הסתייגויות בנוגע לשאלון החניך, לאמינותו, וליכולת למלאו בצורה מדויקת.
חודשים ספורים לאחר החלת הליך הקליטה המחודש והטמעתו, בנובמבר 2017 , החליטמנכ"ל משרד החינוך, מר שמואל אבוהב, אשר שימש כמ"מ מנהל המינהל, לעצור את יישום השינוי ולהמשיך לקלוט את החניכים בהתאם לשיטה שהייתה נהוגה עד אותה עת.
עוד החליט המנכ"ל כי הנושא יובא לדיון עימו לאחר שייכנס ראש מינהל חדש לתפקידו.
בדצמבר 2017 , הדגיש אגף הקליטה בפני המנכ"ל כי האגף הוא הגורם המתאים לביצוע תהליך ההשמה.
האגף ציין כי הוא בעל הסתכלות מערכתית על צורכי האוכלוסייה הפונה למערך המסגרות החוץ ביתיות.
עמדת אגף הקליטה היא שהראייה המערכתית והמגע שלו עם החניכים וגורמי המקצוע בקהילה, מאפשרים לו לקבוע מדיניות בהתאם למגמות ולשינויים הדינמיים ולתת עדיפות בקבלה לחניכים ולמשפחות הנזקקים ביותר.
ההסתייגויות שעלו ממטה המינהל ומכפרי הנוער עצמם במהלך הטמעת השינויים בהליך הקליטה ובשאלון החניך מעידים על הצורך בקיומה של עבודת מטה מעמיקה טרם ביצוע שינוי מרכזי ומחזקים את הדרישה שקובע המדריך הממשלתי.
על הנהלת המינהל החדשה לבצע, בשיתוף גורמי מטה ובשיתוף כפרי הנוער, הערכת מצב מעמיקה, ועבודת מטה מקיפה, שבה ייבחנו היתרונות, החסרונות והמשמעויות של כל אחת מהשיטות, ייבחנו יתרונותיו ומגבלותיו של שאלון החניך, ותגובש שיטת עבודה סדורה ויעילה לתהליך הקליטה וההשמה.
42 התחום ההתנהגותי רגשי כולל חמישה נושאים: סימפטומים רגשיים; בעיות התנהגות; היפראקטיביות; בעיות עם קבוצת השווים; התנהגות פרו חברתית.
במסגרת הערכת המצב, על המשרד להביא בחשבון את מידת המעורבות הראויה של המינהל והאגף לנוער בסיכון בהחלטה על ההשמה והקליטה של החניך, שכן, משמעות קליטה ישירה לכפרי הנוער, ללא מעורבותם, היא שהשטח הוא המעצב את מערך כפרי הנוער - הכפרים קובעים את תמהיל החניכים ואת מאפייניהם בהתאם לשיקולים שונים, לרבות שיקולים כלכליים -תקציביים (שכן תקצוב כפרי הנוער נעשה לפי מפתח של מספר החניכים השוהים בפנימייה ומוצאם).
ללא איזון נדרש, התוצאה עלולה להיות ראייה צרה ונקודתית שתחסר את המבט המערכתי והכולל של משרד החינוך.
מנהלת המינהל החדשה, שנכנסה לתפקידה במרץ 2018 , כתבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 בהקשר זה כי בחודשים הקרובים המינהל יחל בפיילוט לבחינת מודל קליטה משולב בששה כפרים.
מודל הקליטה החדש אמור להסדיר את תהליכי הקליטה ולהבטיח שגם הקליטה הישירה לכפרי הנוער תנוהל ותפוקח על ידי אגף הקליטה.
מענה טיפולי חסר לחניכי כפרי הנוער .
כאמור, חלק גדול מהחניכים בכפרי הנוער הם נערים בסיכון ובקצה הרצף, שהטיפול בהם הוא ליבת העבודה הטיפולית בכפר הנוער.
חניכים אלה הגיעו לכפר הנוער מרקע סוציו -אקונומי קשה, ממשפחות פגועות ולעיתים בעקבות טראומות קשות, והם זקוקים לשירותים טיפוליים, בין היתר, כדי להתמודד עם קשיים בהסתגלות או בתפקוד43.
כאמור, האגף הפסיכו -סוציאלי אחראי, בין היתר, על העו"סים והפסיכולוגים בכפרי הנוער (להלן - הצוות הטיפולי), על תִּקנונם, הכשרתם והדרכתם; הוא אחראי גם על קביעת הנחיות ונהלים מקצועיים לעבודתם ולפיקוח אחר יישומם.
בנוסף, האגף מעניק טיפולים פסיכיאטריים לחניכים הזקוקים לכך ומספק מענה לצרכים פסיכוסוציאליים ייחודיים (לדו גמה: טיפול בשפת אם, טיפולים באמצעות אומנות, וטיפול באמצעות בעלי חיים).