HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הגורמים המאסדרים -המשרד לשירותי דת, המוסד לביטוח לאומי ומשרד האוצר -לא בחנו את המחירים שקבעו גופי הקבורה לחלקות קבר ושירותים אחרים, תוך בדיקת התאמתו של המודל המימוני לצורכי הפי תוח של גופי הקבורה ולשינויים שחלו מאז בדפוסי הקבורה, לרבות עליית השימוש בקבורה הרוויה והעלויות הכרוכות בכך.
לפיכך הגורמים המאסדרים לא דאגו לאיזון המתחייב בין השאת הכנסותיהם של גופי הקבורה לצורך מימון פעולות הקבורה לבין האינטרס הציבורי המחייב מתן אפשרות לציבור הרחב לקבור את מתיו במחיר הוגן ושוויוני, במקומות המועדפים עליו, תוך התחשבות באילוצים אחרים, כגון המחסור בשטחי קבורה ובקרקעות זמינות.
השלמת חקיקת חוק קבורה המקנה סמכויות פיקוח ואכיפה למשרד לשירותי דת והסדרת הטיפול בקבורת בני העדות הלא-לגופים המאסדרים כלים יהודיות עשויות לתת נוספים כדי לתקן את הליקויים שהועלו בדוח ביקורת זה ולשפר את השירות לציבור.
כבוד המת הוא מוסכמה אוניברסלית המשותפת לכלל האומות והדתות, כל אחת בדרכה שלה.
מדינת ישראל מקצה משאבים רבים על מנת שלרשות הציבור יעמוד מערך שירותי קבורה ברמה סבירה ובעלות סבירה בשעתו הקשה.
דוח זה מדגיש את הצורך בהתייחסות יסודית של כלל הגופים לממצאים שעלו ובתיקון מלא של הליקויים שנמצאו, כך שזכות האדם הבסיסית העומדת בבסיס מערך קבורה זה תוקנה לכל אחד על פי אמונתו ומנהגיו.
על פי פקודת המכרות, מחצבה היא מכרה שכרוהו כדי לחצוב את החומרים האלו: אבן, צפחה, שחם וכל מיני אבני געש או סלעים מטמורפיים אחרים: צור, שיש, חלמיש, גיר, חצץ, חול, חמר וגבס.
מכרה הוא כל מקום שבו נעשית חפירה לצורך כריית מחצבים וכל מכמני מחצבים, שמנצלים אותם מעל פני האדמה לצורך תכלית כרייה, לרבות בניינים, כלים, מחסנים ואשפה מעל או מתחת לאדמה.
מחצבים הם כל החומרים שיש להם ערך כלכלי והם חלק מקליפת האדמה או מוצאם הטבעי הוא מקליפת האדמה או החומרים שהוגדרו במונח "מחצבה"1 .
תוצרי המכרות והמחצבות הם חומרי כרייה וחציבה.
חומרי הכרייה והחציבה (להלן - חומרי חציבה) הקיימים בישראל ושבהם עוסק דוח זה 2 הם אלו: פוספט, אגרגט3 ,לחצץ, חול, בזלת, חומרי גלם לייצור מלט (גיר, חרסית וגבס), גיר לסיד גיר לטיח וגיר למוזאיקה, אבן לחיפוי, אבן לריצוף ואבן לטוף.
חומרי הכרייה והחציבה משמשים - בצורתם הגולמית או לאחר עיבוד - לבנייה, לסלילה ולתעשייה.
במרץ 2019 פעלו בישראל66 מחצבות מצפון הארץ ועד דרומה.
מחצבות אלו מפיקות 65 - 70 מיליון טונות חומרי חציבה בשנה, מתוכם כ-42 מיליון טונות אגרגט לחצץ.
חומרי גלם עיקריים נוספים המופקים במחצבות הם חול (כ-5 מיליון טונות בשנה) וגיר לייצור מלט (כ -5 .
מדובר הן במחצבים יקרים, כגון אבנים יקרות ומתכות יקרות, והן במחצבים שאינם יקרים 2 ,דוח זה אינו עוסק בחומרי הכרייה בים המלח כגון מגנזיום, אשלג וברום.
3 חומרים גרגריים המשמשים כתוספת בתערובות בטון.
אגרגטים משמשים כתוספת להכנת אספלט ומצע לכבישים, לשדות תעופה ולמסילות ברזל.
כחומר בנייה אגרגטים משמשים למילוי נפח.
יש שני סוגים של אגרגטים: טבעיים (חלוקי נחל, חול דיונות, סלע גרוס ועו ד) ומלאכותיים (תוצרי מיחזור פסולת או מוצרים תעשייתיים מוגמרים מחומרי גלם ייעודיים).
אגרגט שנעשה בגריסה גסה של אבן נקרא "חצץ".
מדינת ישראל -578 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים תמונה 1: מחצבת בזלת-בית אלפא .
המקור: משרד האנרגייה.
הפיתוח הפיזי של מדינת ישראל מבוסס על ענף הבנייה והסלילה.
פיתוחו של ענף זה חיוני לשגשוג כלכלי וחברתי, ולכן הוא נחשב ענף אסטרטגי במשק הישראלי 4 .
ענף הבנייה והסלילה היה במשך שנים רבות, מאז הקמת המדינה, אחד המובילים בפעילות הכלכלית של המשק הישראלי.
בשנות החמישים והשישים של המאה העשרים נחשב הענף אחד ממנועי הצמיחה העיקריים של המשק.
בשנות השמונים של המאה העשרים, כאשר היקף העלייה לישראל הצטמצם פחתו ההשקע ות בענף.
עם חידוש גל העלייה לארץ מברית המועצות לשעבר, בשנות התשעים של המאה העשרים, חזר ועלה שיעורן של ההשקעות בענף הבנייה.
בתחילת המאה ה -21 ההשקעות בענף שוב הצטמצמו ובעשור האחרון חלה עלייה מתונה בהשקעות.
התרשים שלהלן מציג את ההשקעות בתחום הבנייה במהלך השנים: .
4 משרד הפנים -מינהל התכנון, לרמן אדריכלים ומתכנני ערים ו -Aviv , תמ"א14 ב-תכנית מתאר ארצית ניות תכנון וניהול למשק הכרייה והחציבהלכרייה וחציבה למשק הבנייה והסלילה, מדי ( 2010.
) מדינת ישראל -579 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים תרשים 1: השקעה גולמית בבנייה (במיליוני ש"ח) ושיעורה מהתמ"ג (מחירים שוטפים, באחוזים), 1995 - 2017 .
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
על פי חוק נכסי המדינה, התשי"א -1951 , המחצבים בקרקע, מתחתיה או מעליה הם קניין המדינה, גם בקרקע פרטית.
רשות מקרקעי ישראל (להלן -רמ"י) מקצה בשטחים שבניהולה קרקעות הראויות לחציבה ומשווקת אותן באמצעות הרשאה.
במשך שנים הקצתה רמ"י ל החלטה של מועצת מקרקעי ישראל, ובה נקבע כי קרקעות לחציבה ללא מכרז, בהסתמך ע שר התעשייה והמסחר יהיה מוסמך להמליץ לרשות לפטור ממכרז הקצאת קרקע למחצבות.
במאי 1993 נכנס לתוקפו חוק חובת המכרזים, התשנ"ב -1992 (להלן-חוק חובת המכרזים), המחייב את המדינה ואת רשויותיה לבצע התקשרויות באמצעות מכרזים.
עם זאת, במסגרת תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993 .
, נקבעו חריגים לחוק חובת המכרזים בין היתר, נקבע כי התקשרות בין מינהל מקרקעי ישראל (כיום -רמ"י) לגוף כלשהו אינה טעונה מכרז אם מדובר בחידוש הרשאה קיימת לכרייה ולחציבה בתנאים שהיו נהוגים ערב תחילתו של החוק 5.
ב שנת 2003 , תוקנו התקנות לחוק חובת המכרזים 6 ונקבע כי כדי לתת הרשאה נוספת לכרייה ולחציבה יידרש אישור של ועדה מקצועית בראשות שופט.
בשנת 2005 ועדה מקצועית לבחינת נושא ההרשאות במחצבות קיימות (להלן -ועדת ביין) הגישה את כריעה בסוגיה הארכת פטור ממכרזים מסקנותיה לוועדת הכספים של הכנסת ובין היתר ה למפעילי מחצבות הפועלים במחצבותיהם, לפי היקף עתודות, קצב תפוקה ועוד.
הוועדה החליטה כי תוארך תקופת הפטור של חלק מהמחצבות.
עניינם של שלושת מפעילי המחצבות .
5 תקנה25(29 ) לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג -1993 .
פטור זה היה תקף במשך חמש שנים, זאת לפי תקנה 46 .
(ד) לתקנות 6 תקנות חובת המכרזים (תיקון-הוראת שעה), התשס"ג -2003.
מדינת ישראל -580 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים לים הגיעו הגדולים בענף נדון בפני "ועדת השניים" (סגן החשב הכללי ויועמ"ש רמ"י); המפעי לפשרה עם המדינה וקיבלו הרשאה לתקופות ארוכות.
במועד סיום הביקורת, מרץ 2019 , כל המחצבות הקיימות פועלות בהרשאות לתקופות זמן מוגבלות, חלקן מכוח מכרז וחלקן בפטור ממכרז, ובסיומן של תקופות ההרשאה האתרים אמורים להיות משווקים מחדש.
התרשים שלהלן מציג את תו ם תקופת ההרשאה של המחצבות.
מהתרשים עולה כי תום תקופת ההרשאה של רוב המחצבות הוא בשנים 2020 - 2025.
תרשים2: תום תקופת ההרשאה של המחצבות .
על פי נתוני משרד האנרגיה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
יות מפורטות כדי להבטיח את קיומן של עתודות חומר גלם זמינות, יש ליצור מלאי של תוכנ מאושרות לכרייה ולחציבה לטווח הקרוב ולטווח הרחוק.
בתוכניות המפורטות נקבעים שטחי הכרייה והחציבה, המתקנים והמפעלים וכן התנאים שבהם על מפעיל המחצבה לעמוד בעת הפעלתה ועם סיום פעולות הכרייה והחציבה.
בספטמבר 2010 אישרה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה (להלן -המועצה הארצית) 7 .
את מסמך המדיניות של תמ"א14 ב (להלן גם- מסמך המדיניות).
תמ"א 14 ב היא תוכנית מתאר ארצית לכרייה ולחציבה.
במסמך זה נקבעו קווים מנחים לסימון אתרים לכרייה וחציבה, ונקבעו האמצעים המשלימים הנדרשים ממשרדי הממשלה ליישום מדיניות התכנון והניהול (להלן -האמצעים המשלימים): הגדלה של קיבולת המסילות, הקמת מסופי טעינה ופריקה, קידום כרייה תת-קרקעית, קידום שימוש בחומרי גלם ממוחזרים ועוד.
במרץ 2018 אושרה תמ"א14ב8 .
בתמ"א משוריינים אתרים שמהם יש לספק את עתודות חומרי הגלם הנדרשות למשק הבנייה והסלילה לשנת היעד 2040 , ולתעשייה-לשנת 2045.
7 המועצה הארצית היא מוסד התכנון העליון במדינת ישראל, והיא מבצעת החלטות של ממשלת ישראל.
המועצה הארצית היא חלק ממינהל התכנון.
בראש המועצה יושב נציג שמינה שר האוצר.
8 החלטת הממשלה3627 , "תוכנית מתאר ארצית לכרייה וחציבה-תמ"א 14 ב-ערר משרד הבריאות" ( 5.
) מדינת ישראל - 581 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים אגף מחצבות ומכרות במינהל אוצרות טבע (להלן - אגף המכרות) במשרד האנרגייה והמפקח על המכרות (להלן גם - המפקח) העומד בראשו אחראים להבטחת עתודות זמינות של חומרי גלם למשק הבנייה והסלילה בישראל, ממונים על רישוי החיפוש אחר חומרי גלם ו הפקתם ומפקחים על פעילות המחצבות.
כמו כן, אגף המכרות אחראי לגיבוש מדיניות להבטחת זמינות חומרי הגלם ולקיומו של משק יעיל של חומרי חציבה, מהבחינה הכלכלית ומהיבטים נוספים הנוגעים לחומרי הגלם ולפעולות הכרייה והחציבה.
פעולות שהאגף עושה הן, בין היתר: הכנת חוות דעת וסקרים; ייזום תוכניות לכרייה ולחציבה וליוויין; עריכת סקרים גיאולוגיים מקדימים לתכנון; גיבוש מדיניות של פיקוח על פעילות המחצבות ומעקב אחריה; ביצוע ביקורות שוטפות; גיבוש מתודולוגיה וקריטריונים לרישוי של חיפוש, של חקירה ושל כרייה; ייזום מחקרים לניצול יעיל של חומרי גלם וליווי של מחקרים אלו; פעילות למיצוי עתודות חומר הגלם במחצבות ולניצול של חומרי גלם בשטחים לפני פיתוח וניהול בסיס נתונים ומידע על פעילות הכרייה, על החציבה ועל חיפוש המחצבים בישראל.
בחודשים נובמבר 2018 - מרץ2019 בדק משרד מבקר המדינה את הנושאים האלו: הניהול בתחום הכרייה והחציבה בישראל, הפיקוח על המחצבות, קידום של תכנון אתרי תמ"א 14 ב ושיווקם וביצוע האמצעים המשלימים ליישום התמ"א.
הביקורת נעשתה במשרד האנרגייה, ברמ"י, במינהל התכנון במשרד האוצר (להלן - מינהל התכנון), במשרד להגנת הסביבה, במשרד הבינוי והשיכון, במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה), בחברת רכבת ישראל מטענים בע"מ (להלן - רכבת מטענים), במינהל השלטון המקומי במשרד הפנים ובמשרד הבריאות.
ניהול תחום הכרייה והחציבה .
בניהול תחום הכרייה והחציבה תת -תחומים רבים: איתור חומרי חציבה, תכנון סטטוטורי של אתרים לכרייה ולחציבה, שיווק אתרים לכרייה ולחציבה, מתן הרשאה לכרייה וחציבה בקרקע מפי רמ"י, מתן רישיון כרייה וחציבה מפי אגף המכרות, פיקוח על פעולות אלו, הגנה על הסביבה בשל פעילות אתרי הכרייה והחציבה ושיקומם.
האחריות הארגונית על תחומים אלו נחלקת בין כמה משרדי ממשלה ורשויות כפי שיפורט להלן.
בתכנון מחצבה נדרש לאתר מיקום מיטבי וכן לתכנן תכנון מפורט של האתר ואת אופן תפעולו.
בין המטרות של פעולות אלה: צמצום הפגיעה הסביבתית והגברת היעילות הכלכלית.
יש לעשות כל זאת בשל מגבלות החלות על השטח הסמוך למחצבה ומכיוון שפעילות כרייה נמשכת שנים רבות.
בעלת הקרקע היא לרוב רמ"י, ולכן התכנון המפורט הוא פרי יוזמתה.
בשאיפה לזרז את הליכי התכנון של מחצבות, הוגדרו המחצבות כתשתית לאומית בחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקונ י חקיקה ליישום התוכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010 ,) מדינת ישראל - 582 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים התשס"ט-2009 .
מכיוון שהמחצבות הוגדרו כתשתית לאומית אפשר לקדם תכנון מפורט שלהן גם במסגרת הוועדה לתשתיות לאומיות (להלן - ות"ל).
התנאי לקבלת היתר בנייה למתקני המחצבה הוא תוכנית מתאר מפורטת לאתר.
תנאי מוקדם לקבלת רישיון חציבה (להלן - רישיון) הוא קבלת הרשאה לחציבה בקרקע.
מכיוון שרוב רובן של המחצבות מצוי באדמות בניהולה, רמ"י אחראית להקצאת הקרקעות הראויות ולשיווקן באמצעות הרשאה על-סמך תוכניות מפורטות.
לאחר קבלת הרשאה לחציבה בקרקע על מפעיל המחצבה לבקש רישיון מהמפק ח על המכרות.
המפקח נותן רישיון לשנה, ובו נקבע סוג החומר שייחצב.
פקודת המכרות מגדירה תנאים נוספים לקבלת הרישיון: ייעוד שטח לחציבה ולכרייה; הכנת תוכנית מפורטת לגבי השטח; הגשת מפת מדידה המבוססת על תצלומי אוויר; הסכמת בעל הקרקע; ותשלום אגרת רישיון חציבה.
מהשטחים המותרים לחציבה נבחרים השטחים שתיעשה בהם חציבה בתקופת הרישיון, על פי התוכנית המפורטת.
רישיון עסק, המחויב על פי פקודת המכרות וצו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), התשע"ג- 2013 , ניתן למפעיל המחצבה מידי הרשות המקומית באישור המשרד להגנת הסביבה.
משרד זה אחראי ל היבטים הסביבתיים, כגון אמצעים למניעת אבק ורעש ממתקנים ומדרכים, ניקוז ועוד.
מתן רישיון העסק מותנה בהיתר בנייה להקמת מתקנים ולעבודות.
את ההיתר נותנת הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה.
הרישיון מותנה ברישיון לשימוש בחומרי נפץ, בהתאם נוסח חדש [ לפקודת הבטיחות בעבודה , התש"ל ]-1970 , שנותן משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד העבודה).
סמכויות הפיקוח על פעילות המחצבות והאכיפה של תנאי הרישיונות מרוכזות בידי אגף המכרות, מתוקף פקודת המכרות ותקנותיה.
המשרד להגנת הסביבה הוא הגורם האחראי לאכיפת התקנות למניעת מפגע ים (מניעת זיהום אוויר ורעש ממחצבה), התשנ"ח -1998 .
בתקנות מוגדר זיהום בלתי סביר ממחצבה בתור זיהום שנוצר עקב פליטת אבק ממתקני המחצבה ועקב אבק מרחף בסביבת המחצבה.
כן מוגדרים בתקנות האמצעים הנדרשים למניעת זיהום, תנאים לפעולת המתקנים, שינוע חומר הגלם וכן תחזוקה, הפעלה, ניטור המפגעים ורישומם.
במסמך המדיניות של תמ"א 14 ב נקבע כי "תפיסה בת קיימא של משק הכרייה והחציבה מחייבת ראייה כוללת, הן של אתרי הכרייה והחציבה והן של מעגל חומרי הגלם בכללותו".
לשם כך, על פי מסמך המדיניות, יש לרכז את הסמכויות השונות בידי מעט גופים, אשר ביניהם יתקיים תיאום מלא ומוסדר, ויש להרחיב את תפקידי אגף המכרות ואת יעדיו, וכך הוא ייחשב גוף לניהול כולל של אתרי חציבה.
כמו כן, חשוב להרחיב את סמכויותיו של האגף כדי שיוכלו לעשות בו גם את הפעולות האלו: קידום תכנון מפורט של אתרי כרייה, תיאום שיווק אתרים מול רמ"י, קידום תוכניות לאשכולות חציבה 9 ולשינוע מסילתי, קידום פיילוט של כרייה תת - .
9 אשכול חציבה הוא ריכוז של כמה מחצבות באזור מסוים.
יש לציין כי מונח זה נכלל במסמך המדיניות אך לא בתמ"א 14 .
ב מדינת ישראל - 583 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים קרקעית וקידום של ניצול חומרי גלם לפני פיתוח אתרים 10 , כל זאת בשיתוף רמ"י, מינהל התכנון ומשרד הבינוי והשיכון.
הוועדה לבחינת מדיניות המקרקעין בתחום המחצבות, שמונתה על ידי שר השיכו ן (ועדת בלינקוב), המליצה באפריל 2015 למנות גורם ממשלתי אחד תחת משרד האנרגייה שיהיה אחראי לענף הכרייה והחציבה.
יצוין כי עד מועד סיום הביקורת לא אימצה הממשלה את המלצות הוועדה, ובשל כך הן אינן מחייבות.
בתשובה למשרד מבקר המדינה מיוני 2019 (להלן- תשובת משרד האנרגייה) מסרו ממשרד האנרגייה כי אף שלא הוסדרה הרחבת הסמכויות של אגף המכרות, במשרד האנרגייה פעלו להרחיב את הפעילת במסגרת החוק בתחומים נוספים שבהם ראו חשיבות, כגון תכנון מחצבות, התייעלות בניצול חומרי גלם, עידוד וליווי מחקרים ועוד.
היות שסמכויותיו של אגף המכרות במשרד האנרגייה לא הורחבו לכלל התחומים המפורטים לעיל, יכולתו לשמש גוף מתכלל בנושא הכרייה והחציבה מוגבלת ותלויה בשיתוף הפעולה של הגופים האחרים האחראים לחלק מתחומים אלה.
מוצע כי הממשלה, באמצעות משרד האנרגייה, תבחן את הצורך לקבוע גוף ממשלתי מתכלל או מתכונת פעולה אחרת בנושא זה.
הגשת בקשה לרישיון למחצבה באופן לא מקוון .
כאמור, המפקח על המכרות רשאי להנפיק רישיון חציבה מכוח פקודת המכרות.
לצורך קבלת רישיון חציבה או חידושו על המבקש להגיש לאגף המכרות במשרד האנרגייה טופס בקשה בחמישה עותקים, בהתאם לקבוע בתקנות המכרות (רשיונות חציבה), התשל"ח-1978 .
כן עליו להמציא את המסמכים האלה: אישור של הסכמת בעל הקרקע, מפה טופוגרפית חתומה בידי מודד מוסמך בהתאם למפרט ההנחיות של המפקח על המכרות, דוח תפוקה ומלאי על פי הנחיות המפקח, מסמכים חתומים של תוכנית החציבה וסקרים גיאולוגיים ככל שבוצעו.
לפי חוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטאליים, התשע"ח-2018 , גוף ציבורי יאפשר לכל אדם לפנות אליו באמצעי קשר דיגיטלי, אלא אם כן נקבע אחרת לפי כל דין, או שהגוף הציבורי החליט, מטעמים מיוחדים שיירשמו, שהפנייה אליו תהיה בדרך אחרת.
מבדיקה באתר המרשתת (האינטרנט) של משרד האנרגייה עולה כי טופס בקשת רישיון חציבה, וכן יתר המסמכים הנדרשים, נמצאים באתר כקבצים להורדה בלבד, ולא ניתן להגישם לאגף המכרות באופן מקוון או באמצעות דואר אלקטרוני.
זאת ועוד, אין אפשרות לשלם אגרת רישיון באופן מקוון.
10 ראו להלן תת-פרקים בנושאים האלו: עיכוב בשינוע מסילתי של חומרי חציבה, אי -קידום כרייה תת -קרקעית ואי - ניצול חומרי גלם לפני פיתוח קרקע.
מדינת ישראל - 584 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים מוצע כי משרד האנרגייה יקדם מתן אפשרות להגיש בקשה לרישיון, לרבות מסמכים נלווים, באופן מקוון וכן לשלם אגרת רישיון באמצעות אתר ממשלתי לתשלומים, כל זאת כדי להקל על מבקשי הרישיון.
מערכת מידע לא מעודכנת לניהול מחצבות .
המידע הנוגע למח צבות מנוהל במערכת מידע ממוחשבת באגף המכרות (להלן - מערכת ממוחשבת).
במועד הביקורת במערכת הממוחשבת היה קיים מידע בנוגע ל-153 ,מחצבות71 ,מתוכן פעילות.
במערכת יש מידע בנושאים האלה: הסטטוס של פעילות המחצבה, מיקומה החברה המפעילה, נתונים סטטוטוריים, תפוקות, סקרים גיאולוגיים, דוחות פיקוח.
אם המחצבה נסגרה, יש מידע על הסיבה לסגירתה.
את המערכת הממוחשבת בנה עובד אגף המכרות בסוף שנות ה -90 עם הקמת יחידת המכרות במשרד האנרגייה.
המערכת פותחה בתוכנת אקסס11.
מדובר היה במערכת בסיסית שעיקר תפקידה היה הפקת רישיונות והיתרים.
לאור הצרכים שהלכו והתרבו, בתחילת 2012 החלו עבודות לשדרוג המערכת ונמשכו עד שנת2015 .
שדרוג נוסף נעשה בשנים2017 - 2018 .
,מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי המערכת הממוחשבת של משרד האנרגייה מיושנת אינה נוחה לתפעול וחסרה בה פונקציונליות.
במהלך עבודת הביקורת, צוות הביקורת היה עד למספר רב של שגיאות ונתונים לא שלמים שהפיקה המערכת.
צוות ממשרד מבקר המדינה ביצע בדיקה של נתונים במערכת הממוחשבת ובאתר המרשתת של משרד האנרגייה.
מהבדיקה עלה כי יש שש מחצבות הרשומות כפעילות אך אין רישיון מהמפקח על המכרות להפעילן, ואף אין הרשאה מרמ"י להפעיל חמש מהן.
מבדיקת הנתונים הללו עם המפקח התברר כי חלק מהנתונים במערכת הממוחשבת ובאתר המשרד אינם מדויקים, וכי בנוגע למחצבות אשר להן רישיון בתוקף, תאריכי הרישיונות שלהן ותאריכי ההרשאות שלהם אינם מעודכנים.
חלק מהמחצבות שהוגדרו כפעילות במערכת הממוחשבת אינן פעילות תקופה ארוכה.
לחלק מהמחצבות אכן אין הרשאה של רמ"י, אך התקבלה הסכמתה כבעלת הקרקע לחידוש הרישיון.
הנתונים שהציגו עובדי האגף לצוות הביקורת נסמכו על הידע הקיים אצל העובדים ולא על מערכת נתונים או על מסמכים.
עוד עולה מהבדיקה כי אגף המכרות אינו מעדכן במערכת הממוחשבת את המחצבות שנסגרו, אינו מעדכן את המחצבות שאין בהן יתרות של עתודות חומר גלם ואינו מעדכן את המחצבות ששונה ייעוד הקרקע שלהן.
האגף אינו מציין במערכת הממוחשבת את הסיבות לסגירת מחצבות, והערות המופיעות במערכת בנוגע לגורמים אחרים, כגון רמ"י, אינן רלוונטיות עוד.
11 אקסס היא תוכנה לניהול בסיס נתונים טבלאי, והיא מחוללת יישומים חזותית.
התוכנה מאחסנת נתונים בפורמט משלה המבוסס על מנוע מסד בסיס נתונים, והוא יכול לייבא נתונים המאוחסנים ביישומים ובמסדי נתונים אחרים או לקשר ישירות אל הנתונים האלה.
מדינת ישראל - 585 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האנרגייה כי המערכת הממוחשבת שהוא מנהל אינה מעודכנת דיה ובחלק מהמקרים אף מציגה תמונת מצב שאינה נכונה.
ניהול איכותי ואפקטיבי של תחום החציבה מצריך מידע עדכני, מבוסס ורלוונטי.
על משרד האנרגייה לעדכן את המערכת הממוחשבת בהקדם.
משרד האנרגייה מסר בתשובתו כי כבר בשנת 2018 הוא החל לקדם מהלך להעברת בסיס הנתונים לפלטפורמה חדשה ולשדרוג הרכיבים במערכת.
בניית המערכת החדשה היא חלק מתוכנית העבודה המשרדית לשנת 2019 .
מחצבות פעילות ללא הסכם עם רמ"י .
כחלק מהליך ההרשאה, על מפעיל המחצבה להתקשר עם רמ"י בהסכם.
על פי חוק המקרקעין, התשכ"ט-1969 , חלה חובת עריכת הסכם בכתב בעסקה במקרקעין12 ,.
יתרה מזאת בהתקשרות של המדינה עם גורמים פרטיים בעסקאות מקרקעין, הסכם הוא כלי הכרחי לשקיפות, לתקינות ולהגנה על אינטרסים של המדינה.
נמצא כי מתוך 71 המחצבות הפעילות (כפי שהופיעו במערכת הממוחשבת של משרד האנרגייה), תשע מחצבות פועלות ללא הסכם בכתב עם רמ"י.
משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי עליה להשלים בהקדם את עריכת ההסכמים ואת חתימתם עם כלל מפעילי המחצבות.
רמ"י מסרה בתשובתה ביוני 2019 (להלן- תשובת רמ"י) כי היא תמשיך ותפעל להסדרה חוזית של כל המחצבות.
פערים בין דיווחים של מפעילי מחצבות לרמ"י לבין דיווחיהם לאגף המכרות .
התמלוגים על כריית חומרי החציבה במחצבות משולמים לרמ"י על בסיס הסכמי.
במחצבות שהוקצו במכרז סכומי התמלוגים נקבעים על פי תוצאות מכרז.
אשר למחצבות שהוקצו בעבר בפטור ממכרז, הסכומים של התמלוגים ושל דמי השימוש נקבעים על פי החלטות של מועצת מקרקעי ישראל .
רמ"י מפרסמת בקביעות מחירון תמלוגים לחומרי חציבה וגובה תמלוגים אלה13:.
12 עסקה במקרקעין היא הקניה של בעלות על מקרקעין או זכות אחרת עליהם.
13 לדוגמה, התמלוג לאבן לקט ללא עיבוד הוא 17.
ש"ח לטונה מדינת ישראל - 586 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים לוח 1: )מחירון תמלוגים לחומרי חציבה (בשקלים סוג החומר התשלום לטונה בשקלים חצץ ואבן - גיר ודולומיט 4.
75 חצץ ואבן בזלת- (כולל חומר ואדי) 4.
75 אבן לקט/הכשרה לחצץ- גיר ודולומיט 10.
37 אבן לקט/הכשרה לחצץ- בזלת 10.
37 אבן לקט ללא עיבוד 17.
62 אבן גיר וכורכר נסורה 19.
73 חול קוורץ לבטון 19.
26 חול קוורץ למילוי ודיפוןצנרת 6.
44 חיזרה וכורכר למצע ומילוי 12.
34 מלט- חרסית ואבן 4.
24 טונה אבן ליצור מלט (1275 ק"ג לטו נה מלט) 2.
90 טונה חרסית ליצור מלט (275 ק״ג לטונה מלט) 1.
96 מלט- חרסית ואבן הרטוב 3.
03 ( גיר למלט הרטוב1275 ק״ג לטונה מלט) 1.
96 )חרסיות לתעשייה (קאולין, ״שוקולד", חד"צ 6.
95 אבן גיר לסיד גולמי 4.
29 חמרה לגינה וחממות 6.
06 )חול מישור רותם (דורש ניפוי 4.
73 החברה להגנת ים המלח- תמלוג 6.
המקור: רמ"י מדינת ישראל - 587 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים מפעיל מחצבה נדרש לדווח לרמ"י על תפוקת חומרי הגלם במחצבה (לפי טונות), וזאת, בין היתר, לצורך חישוב התמלוגים שעל המפעיל לשלם לאוצר המדינה בגין הפקת חומרי החציבה.
הדיווח נעשה אחת לשנה, לפי נתוני תפוקה חודשית, תעריף לטונה, תמלוגים ששולמו, תעריף הקרן לשיקום מחצבות ותשלום לקרן.
בד בבד, מפעיל מחצבה נדרש לדווח אחת לשנה לאגף המכרות על נתוני המכירה החודשיים של חומרי החציבה בשנה החולפת.
כמו כן, מפעיל מחצבה מדווח לאגף המכרות על כמות החומר שמכר בשנה החולפת (בטונות), על חומר גלם חיצוני או חומר עודף חוזר, על תפוקות כפי שדיווח עליהן לרמ"י.
נוסף על כך, עליו לשלוח לאגף המכרות דוח מלאי.
יש פערים בין נתוני ההפקה שמדווחים עליהם לרמ"י לבין נתוני המכירות שמדווחים עליהם לאגף המכרות.
הסיבה לפערים היא כי המפעיל בדיווחיו לרמ"י מפחית רכישת חומרים מגורמי חוץ, הכנסת עודפי בטון למחצבה ופחת.
במקרים מסוימים התמלוג ששולם לרמ"י עבור חומר שמקורו מחוץ למחצבה היה נמוך בהרבה מהתמלוג שנהוג לשלם על חומר שהופק במחצבה (למשל, בעלי מחצבות המשלמים תמלוגים על החומר לפי מחירון רמ"י).
מהשוואה בין הדיווחים לרמ"י לבין הדיווחים לאגף המכרות עולה כ י הפער מגיע לעשרות ולעיתים אף למאות אלפי טונות כל שנה.
כך, מחצבה מסוימת דיווחה לאגף המכרות על מכירת 3.
6 מיליון טונות בשנת 2017 ואילו לרמ"י- דיווחה על תפוקה של 3.
מיליון טונות באותה שנה מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בשנים 2015 - 2017 סך ההפחתות שנבעו מהכנסת חומר שלא נחצב במחצבות היה כ-7.
מדובר בתופעה העלולה לגרום להפחתת תמלוגים למדינה בערך כספי של מיליוני ש"ח.
להלן דוגמה להמחשה: מחצבה X מפיקה100 טונות חומר ונדרשת לשלם בגין ההפקה תמלוגים בסך 16 ש"ח לטונה.
המחצבה רוכשת20 טונות חומר גלם מצד שלישי בסכום הנמוך מסכום התמלוגים, מוכרת100 טונות חומר גלם שהפיקה, ונשארות בה 20 טונות של חומר הגלם שקנתה מצד שלישי.
המחצבה מדווחת לאגף המכרות על מכירות של 100 טונות חומר, אולם משלמת לרמ"י תמלוגים רק על 80 טונות, בשל קיזוז 20 .
טונות החומר שרכשה מצד שלישי.
כלומר, המחצבה משלמת למדינה פחות תמלוגים כבר בשנת 2016 נערך דיון בין משרד האנרגייה לבין רמ"י, ובו הציג המפקח את הבעייתיות שבדיווחים על מחצבות לרמ"י: מבוצעות הפחתות מצד אחד בלבד, המחצבה.
סוכם כי יועברו נתונים בנושא וכי רמ"י תכין מתווה לפתרון.
עד למועד סיום הביקורת טרם נמצא פתרון לנושא ההפחתות.
רמ"י מסרה בתשובתה כי בשנים האחרונות היא הגבירה מאוד את אכיפת החובה להמצאת מפות מדידה, וכי במועד סיום הביקורת נדרשת כל מחצבה לצרף לדוח השנתי גם דוח שחתום עליו רואה חשבון בעניין הכמויות שהוצאו מהמחצבה.
רמ"י ציינה כי בכוונתה לצאת למכרז לגיוס מודדים, על מנת לבדוק את מפות המדידה שמגישים לה בעלי ההרשאות לחציבה.
אשר לפער הקיים בין הדיווחים של בעלי המחצבות למפקח לבין דיווחיהם לרמ"י, מסרה רמ"י כי תפעל לתיקון המצב.
מדינת ישראל - 588 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעולות שביצעה רמ"י להגברת האכיפה.
עם זאת, אף שחלפו כשלוש שנים מאז הוטל עליה להכין מתווה לפתרון, טרם הוכן מתווה זה.
על רמ"י מוטלת אחריות ציבורית לוודא שהמדינה מקבלת את מלוא התמלוגים בגין חומרי החציבה.
בסעיף 68 ,לפקודת המכרות מגדירים את סמכויות הפיקוח של משרד האנרגייה: "(א) להיכנס לבדוק ולבחון כל מקום וכל מפעל התפוס או המשמש בקשר עם עבודת כרייה; (ב) לבדוק ולחקור.
ובכל העניינים הנוגעים לביטחון חייהם ולבריאותם של העובדים במכרות;.
(ה) לבדוק כל פנקס, חשבון, נייר, תרשים ומסמך.
אם ימצא אותו פקיד פגם באיזה מכרה.
ימסור הודעה בכתב לבעלי המכרה.
וידרוש מהם לתקן את הפגם.
" כאמור, במשרד האנרגייה יש נתונים על 153 מחצבות, מהן71 פעילות (כפי שהופיעו במערכת הממוחשבת של משרד האנרגייה).
אגף המכרות מבצע ביקורת במחצבות הפעילות ואף בחלק מהמחצבות הלא פעילות.
אגף המכרות ביצע בשנת 2018 ביקורות ב-68 מחצבות פעילות וב-48 מחצבות לא פעילות.
בחלק מהמחצבות ביקרו נציגי אגף המכרות יותר מפעם אחת.
במסגרת הפיקוח על המחצבות משרד האנרגייה בודק אם מתקיימת פעילות במחצב ה; אם החציבה בשטח תואמת את תנאי הרישיון ואת הנקבע בתוכנית בניין העיר (תב"ע) בנוגע למקום14 ; אם ההתקדמות בחציבה היא לפי השלבים שנקבעו ברישיון; ואם מבוצעות פעולות שיקום של האזור שבו שוכנת המחצבה.
בשנים 2013 - 2018 נערכו כשלוש ביקורות בשנה בממוצע בכל מחצבה פעילה.
נוסף על הביקורת הפיזית מבוצעות מדי פעם בפעם בדיקות על בסיס מפות מדידה וצילומי אוויר מעודכנים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי אגף המכרות אינו מכין תוכנית עבודה לביקורות פיזיות במחצבות.
הביקורת מבוצעות על פי החלטת המפקחים באגף המכרות, בהתאם לביקורות קודמות ועל פי צורך בעריכת ביקורות חוזרות 15 .
חלק מהביקורות נעשות בשיתוף פעולה עם גורמי פיקוח נוספים.
יצוין כי פעולת הביקורת מתואמת עם מפעיל המחצבה כדי לוודא את נוכחותו בשטח ולקבל מידע ברור ושלם, וכן כדי לשמור על ביטחונם של המפקחים במחצבה, שבה יש תנועה של כלים גדולים ושנעשה בה שימוש בחומר נפץ.
ובכלל זה אם יש חריגה מאזור החציבה שסומן ברישיון, חריגה מגבולות המחצבה או חריגה מהעומק המותר 15 .
למשל, אם התגלתה חריגה בחציבה ומפעיל המחצבה התבקש בביקור קודם לתקנה מדינת ישראל - 589 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים באגף המכרות יש שלושה מפקחים האחראים למגוון תחומים ביותר ממאה מחצבות.
כדי לתכנן את הביקורים ואת הבקרות נדרש תכנון מיטבי, יעיל וחסכוני; נדרשת תוכנית עבודה מסודרת המבוססת על מודיעין ועל מידע שאוספים גם גורמי פיקוח נוספים.
ראוי כי ממונה יאשר את תוכנית העבודה.
יש לבססה על תעדוף ביקורות לפי מחצבות ותחומי הביקורת.
כמו כן, מוצע לשקול להכין הנחיות מפורטות לביקורת על מחצבה פעילה והנחיות מפורטות לביקורת על מחצבה לא פעילה.
משרד האנרגייה מסר בתשובתו כי מדובר על נושא מקצועי שמנוהל באופן ראוי התואם את הצרכים.
מנהל האגף אינו רואה תרומה בתוכנית עבודה לפריסת הביקורים מראש.
דווקא הדוגמאות שנותן המבקר, כמו מידע מודיעיני או מידע שאספו גורמי פיקוח הן דוגמאות הממחישות את הצורך בגמישות הנדרשת ביציאה לסיורי הפיקוח ולא על הצורך בקביעתם מראש.
משרד האנרגייה מדגיש כי היקף חריגות החציבה, מטרה עיקרית של סיורי הפיקוח, צומצם באופן ראוי לציון.