HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הבדיקות הרבות שנעשו בידי בודק באותו יום עצמו, גם אם הן במסגרות סמוכות, והאישורים הגורפים שהיו נטולי התניות כלשהן מעלים את החשש שהבקרות שטחיות.
במקרה של השירות לאוטיזם מדובר ב-27 הוסטלים מ-45 ( בסה"כ 60% ) שלגביהם קיים חשש כאמור.
על השירותים במשרד להקפיד ולבחון את עמידת הבודקים של מסגרותיהם בכל דרישות הסף, שכן לא ניתן להקל ראש בנושאי בטיחות.
נמצאו פערים גדולים באיכותם של דוחות הבטיחות.
כך למשל, קיימות בדיקות של ממוני בטיחות שבהן ניתן פירוט רב של ליקויים ונקבעו סדרי עדיפות להסדרתם.
לעומת זאת, במרבית הדוחות לא נמסר פירוט של ליקויים, והדיווחים הלקוניים מעוררים חשש בנוגע לאיכות הבדיקות.
בדיקת הבטיחות (שהוגדרה בידי המשרד בטפסים מובנים) כללה דרישות להמצאת אישור הרשות לכיבוי אש, אישור בדיקת תקינותה של מערכת החשמל, היתר בנייה כדין, אישור מכון התקנים הישראלי למתקני משחקים בחצר, אישור של קונסטרוקטור ליציבות המבנה, ואישור מעבדה מוסמכת לתקינות מערכת הגז.
נמצא, כי לא הייתה אחידות בבדיקותיהם של יועצי הבטיחות ובהתניות שהציבו לאישור המסגרות: רק בחלק קטן מהבדיקות הם צרפו את האישורים שהתבקשו, ובאותם מקרים שבהם לא נמצאו אישורים כאלה - יש שהבודקים נתנו ארכה להמצאתם כתנאי לחידוש הרישיון של המסגרות, ובמקרים רבים אחרים לא נדרשו מפעילי המסגרות לעמוד בכך כלל.
לדעת משרד מבקר המדינה, על השירותים במשרד לעמוד על מילוי כל הדרישות שקבע המשרד בטופסי הבדיקה, ולבחון באילו מקרים יש לחזור עליה ן או להשלימן.
יצוין כי במכרזי המשרד קיימת דרישה, כי לכל מבנה מוצע יהיה היתר בנייה כדין וטופס מידע תכנוני מהוועדה המקומית המעיד על כך שהייעוד בתב"ע תואם את השימוש לפי המכרז.
לפיכך, היעדרם של מסמכים אלה בבדיקות רבות של בודקי הבטיחות יכול להצביע על כך שהמשרד אינו עומד על קיומן של הדרישות שהוא עצמו קבע.
הקרן לפיתוח שירותים לנכים הקרן לפיתוח שירותים לנכים (להלן - הקרן) הוקמה על פי חוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה - 1995 , ונועדה לממן פעולות לפיתוח שירותים (הקשורים לבינוי או לטיפולים) למען הנכים.
הסיוע של הקרן ניתן לגופים שמשתתפים בעצמם במימון השירות - 1210 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ,שירותים מוסדיים (משרדי ממשלה ורשויות מקומיות) ושירותים ציבוריים (עמותות מלכ"רים, אגודות וכיו"ב) שיש במסגרותיהם תנאים פיזיים קשים.
הסיוע מיועד לשיפוץ או להרחבה של מבנה קיים, ואם לא כדאי לשפץ עקב סיבות בטיחותיות או עלויות גבוהות - הקרן מסייעת בבנייה חדשה או ברכישה של מבנה.
במסגרות חוץ-ביתיות הסיוע ניתן קודם כל לשיפוץ ולבנייה של הוסטלים ומקבצי דירות לאנשים עם אוטיזם ולנפגעי נפש, בשל מחסור במסגרות מתאימות בעבורם.
ההוצאה השנתית של פעולות הקרן הסתכמה ב- 2013 בכ-105 מיליון ש"ח.
בשנה זו סייעה הקרן ל -27 פרויקטים של מסגרות חוץ-ביתיות בהיקף של כ -20 מיליון ש"ח, בעיקר לרכישת מבנים, לבנייה ולשיפוצים.
יתרת התקציב שימשה לרכישת ציוד ייעודי ולמערכות מיזוג אוויר.
במרבית המקרים הקרן משתתפת ב- 90%-80% .
מעלויות הפרויקטים הקרן אינה תומכת במפעילים פרטיים של מסגרות רווחה על אף ששוהים בהם דיירים רבים.
זאת, עקב ניסיון העבר של היעדר שיתוף פעולה מספק מצד כמחצית מהמפעילים הפרטיים שהתבטא באי-הצגת הדוחות הכספיים שלהם שהוא תנאי לקבלת הסיוע הכספי.
בשנת 2013 עשתה הקרן ניסיון נוסף לסייע לגופים פרטיים בשני תחומים בלבד: שיקום תעסוקתי ופיתוח אביזרי עזר לנכים.
לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות של תחרות על השמת דיירים במסגרות החוץ- ביתיות בין המפעילים הציבוריים ובין המפעילים הפרטיים, והדרתם של המפעילים הפרטיים מהסתייעות בקרן - המשאבים הזמינים למפעילים הפרטיי ם לצורך השבחת התנאים הפיזיים מוגבלים יותר.
על המוסד לביטוח לאומי לפתור את סוגיית הסיוע של הקרן גם למפעילים פרטיים.
המוסד לביטוח לאומי השיב למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2014 , כי בסוף 2012 הוא אישר מדיניות של מתן סיוע לגופים פרטיים בכפוף לקריטריונים ולבקרה נדרשת.
עם סיום הכנתם של מיפוי צרכים ותכנית אב שתובל על ידי משרד הרווחה, תינתן עדיפות לשיפור תנאי המגורים ולהקמתן של מסגרות דיור חדשות בקהילה.
הסיוע יינתן למפעילים פרטיים שיגישו תכניות העומדות בסטנדרטים המקובלים על משרד הרווחה ועל הקרן ויציגו את הדוחות הכספיים שלהם.
שינוי ארגוני מרבית מסגרות הרווחה החוץ-ביתיות שבאחריותו של המשרד מופעלות בידי גופים ציבוריים או פרטיים, ורק חלק קטן מהמסגרות שבאחריות המשרד הן ממשלתיות.
האחריות למצבן הפיזי של המסגרות האחרונות הוטלה על אגף הפיתוח שמרבית עובדיו הם מהנדסים שצברו ידע והתמחו בתכנון, בבנייה ובתחזוקה של מבני רווחה גדולים.
אגף הפיתוח היה יכול לסייע בידי המשרד בחיבור פרוגרמות למבני רווחה, בניסוח הדרישות הפיזיות במכרזים, בבדיקת התכניות ובאישור של מבנים המוצעים למשרד במכרזים, בפיקוח על מסגרות גדולות, בהצעת פתרונות לתחזוקה ועוד.
ואולם, כל זה לא נעש ה בעבור המגזר הפרטי והציבורי הלא - ממשלתי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להעריך מחדש את יחסו לתחום התכנון והבנייה, בין היתר, במישור הארגוני.
מן הראוי שהמשרד יעשה שימוש באגף הפיתוח ואף יפעל לעבות אותו במידת הצורך, כדי לשלבו בבקרת המסגרות הלא ממשלתיות - יש לשקול את שילובו של אגף זה הן בשלב של אישור התכנון משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1211 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 שמציעים מפעילים פרטיים וציבוריים, הן במהלכן ובסיומן של עבודות הבנייה והן בפיקוח על ההיבטים הפיזיים בכל המסגרות שבהן מטפל המשרד, ולא רק במסגרות הממשלתיות.
מתפקידה של חברה לדאוג ביתר שאת לחלקים החלשי ם שבה, ולא באמירה מן השפה לחוץ בלבד.
האחריות לכך מוטלת בראש ובראשונה על גורמי הממשל המטפלים באוכלוסייה בעלת צרכים מיוחדים.
עם זאת יש הכרח בהעמקת מודעות החברה לקשיים של ה"שונה" שבקרבה ובקבלתו כחלק ממנה.
המדיניות שנקבעה במשרד הרווחה ובמשרד הבריאות חותרת לפיצולן של מסגרות הרווחה ליחידות קטנות ולשילובן בקהילה, והיא מחייבת נקיטת צעדים משלימים.
על משרדים אלה לגבש אסטרטגיה פרו -אקטיבית לשילובם של בעלי צרכים מיוחדים בקהילה, להשלים את עבודת המטה בעניין הנמב"י ולמנות גורם בכיר במשרד שיטפל בכך.
כדי לייעל את עבודתו על מ שרד הרווחה לחזק את בסיס המידע העומד לרשותו בכל הנוגע לפריסת מסגרות הרווחה ולהגביר את התיאום עם משרד הבריאות ועם הרשויות המקומיות בממשק המשותף של עבודתם.
עליו לתגבר את הצוות המקצועי הטכני העוסק בתכנון ובפיקוח על מסגרות רווחה - לשקול להכשיר עובדים בתחום התכנ ון והבנייה ולבחון דרכים לשילובם בהליכי התכנון, לפעול להכנת פרוגרמות ומפרטים המותאמים לשירותים השונים, ולשלב את מהנדסי אגף הפיתוח גם במסגרות הפרטיות והציבוריות.
שם הדוח: משרד הכלכלה - פעולות המדינה להגנה על זכויותיהם של עובדים בשכר נמוך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבוא .
עובדים רבים בישראל משתכרים שכר נמוך שאינו מספיק אף לצורכיהם הבסיסיים, ופעמים רבות הם נזקקים לתמיכת המדינה.
תופעה זו מכונה "עובדים עניים" 6.
ב - 2012 היו כשני שלישים מהמשפחות העניות משפחות עובדות (שבהן לפחות מפרנס אחד) 7 .
לצד מאפיינים כגון העסקה חלקית, אחד הגורמים לתופעה הוא שמעסיקים רבים מפרים את זכויות המגן של עובדים, ושל עובדים בשכר נמוך בפרט.
על פי נתוני המוסד לביטוח לאומי לשנת 2012, ל- 12% .
מן השכירים במשק המועסקים במשרה מלאה משולם שכר הנמוך משכר המינימום שיעורים אלה לא השתנו באופן משמעותי משך שנים, והם גבוהים ביחס למצב במדינות מפותחות אחרות.
הפרות נרחבות אחרות של זכויות מגן מרכזיות הן אי -תשלום כדי ן עבור עבודה בשעות נוספות, הלנת שכר, אי-הפרשה כדין לפנסיה ואי -תשלום כדין של דמי הבראה ודמי חופשה 8 .
הפרות אלה משפיעות ישירות על גובה התשלומים שמקבלים העובדים.
הפרת זכויות נפוצה בין היתר בקרב עובדים זרים, עובדים מהאוכלוסייה הערבית ועולים, ובענפים שבהם עובדים בלתי -מקצועיים רבים.
סקר של משרד הכלכלה מצביע על כך שבקרב עובדים בשכר נמוך שיעור ההפרות גבוה יותר בהשוואה לעובדים בשכר גבוה.
עובדים בשכר נמוך גם נפגעים מהפרת זכויותיהם באופן חמור יותר, משום שהדבר פוגע במשכורתם הנמוכה גם כך, ומשום שלעתים קרובות אין הם מודעים לזכויותיהם ולדרכים להגן עליהן 9 .
נגישותם לכלים להבטחת הזכויות (כגון ההליך המשפטי) נמוכה, כוח המיקוח שלהם מול המעסיק קטן ותלותם בו גדולה, או שהם נמנעים מלהתלונן מחשש לפיטורים.
הפרת הזכויות היא גם פגיעה בשלטון החוק ועלולה לפגוע בעידוד התעסוקה במשק.
המדינה מקיימת אסדרה ופיקוח על מעסיקים, לשם שמירה על זכויות עובדיהם, באמצעות מינהל הסדרה ואכיפת חוקי עבודה במשרד הכלכלה10 , האמון על אכיפת דיני העבודה.
בראש המינהל עומדת משנת 2008 .
גב' יפה סולימני משרד מבקר המדינה בדק בשנת 2004 ושוב ב- 2008 את סדרי הפיקוח והאכיפה של חוקי העבודה במשרד הכלכלה.
שאלת חיזוק האכיפה של חוקי העבודה גם נדונה בוועדות ציבוריות שונות, ובהן ועדת היגוי לאכיפת חוקי עבודה בראשות מר אלי פז ז"ל שהגישה את מסקנותיה ביוני 2007 , הוועדה לבחינת מדיניות תעסוקה בראשות פרופ' צבי אקשטיין שסיימה עבודתה ביוני 2010 (להלן- ועדת אקשטיין), הוועדה לשינוי כלכלי חברתי בראשות פרופ' מנואל טרכטנברג שהגישה את המלצותיה בספטמבר 2011 (להלן- ועדת טרכטנברג), והוועדה .
6 ,ראו למשל, בנק ישראלדוח שנתי 2009 ', עמ309 ; אנדבלד, הלר ואח', המוסד לביטוח לאומי- מינהל המחקר והתכנון, ממדי העוני והפערים החברתיים - דוח שנתי 2012 ', עמ5.
7 פרופ' שלמה מור -יוסף, מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי, נייר עמדה: הביטוח הלאומי - צמצום ממדי העוני והאי -שוויון , פברואר 2014 ; שיעורי העוני נמוכים יותר במשפחות שבהן שני מפרנסים ובמשפחות שבהן התעסוקה היא במשרה מלאה.
8 ממדי העוני והפערים החברתיים - דוח שנתי 2012, רא ו הערה 6 ', עמ 47 ,51 ,; סבירסקי קונור-אטיאס ואופיר, מרכז אדווה, תמונת מצב חברתית 2013 , ינואר 2014 ', עמ12 ,; אנדבלד גוטליב והלר, המוסד לביטוח לאומי - מינהל המחקר והתכנון, עדכון הממצאים על אי ציות לחוק שכר המינימום ומבט בינלאומי , יולי 2013 ', עמ 1; משרד הכלכלה - מינהל מחקר וכלכלה, העסקה הוגנת - האומנם?
9 העסקה הוגנת- האומנם?
10 המינהל פועל מתוקף חוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי"ד- 1954 .
, וחוקי מגן שונים בהחלטת ממשלה שאושרה בכנסת במרץ 2003 הועברו לשר התמ"ת (כיום הכלכלה) הסמכויות הנתונות לשר העבודה והרווחה על פי חוקי העבודה: הודעה על חלוקת המשרד, על העברת שטחי פעולה ממשרד למשרד ועל העברת סמכויות הנתונה על פי חוק, י"פ 5175 , 30.
:שם הדוח משרד הכלכלה - פעולות המדינה להגנה על זכויותיהם של עובדים בשכר נמוך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 למלחמה בעוני בישראל בראשות מר אלי אלאלוף שהגישה את סיכומיה ביוני 2014 .
כן נדונה הסוגיה בדוחות של הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (ה- OECD .
) בנוגע לישראל על רקע זה החליטה הממשלה ב - 2007 ושוב בראשית 201211 להגביר את האכיפה הממשלתית על מעסיקים מפרי זכויות, במטרה לסייע לעובדים בשכר נמוך, לרבות עובדים זרים ועובדים של קבלני שירות - שתי קבוצות שזוהו כעובדים בשכר נמוך המועדים במיוחד להפרת זכויותיהם.
הממשלה גם תגברה את מינהל הסדרה ואכיפה בכוח אדם ובתקציבים.
ביוני 2012 נכנס לתוקף החוק להגברת האכיפהשל דיני העבודה, התשע"ב - 2011 , שנתן בידי המינהל סמכויות אכיפה חדשות, לרבות הטלת סנקציות מינהליות על מעסיקים שהפרו זכויות עובדים, נוסף על מנגנון האכיפה הפלילי הקיים.
כן הוטלה בחוק אחריות במקרים מסוימים על מזמיני שירות, לעניין זכויות העובדים המועסקים בחצרותיהם.
על פי הערכות, המגזר הציבורי הרחב (משרדי ממשלה, תאגידים ציבוריים, חברות ממשלתיות ורשויות מקומיות) הוא ממזמיני השירות הגדולים במשק.
בחודשים ינואר-אוגוסט 2014 בחן משרד מבקר המדינה את האופן שבו מינהל הסדרה ואכיפה אוכף את זכויות המגן של עובדים בשכר נמוך12 , ובפרט האופן שבו הוא מממש הלכה למעשה את סמכויות האכיפה אשר בידיו בהתאם לחוק להגברת האכיפה.
עוד נבחן האופן שבו המגזר הציבורי (לרבות רשויות מקומיות וחברות ממשלתיות) ממלא את אחריותו כלפי עובדים של קבלני שירות המועסקים בחצרותיו בהתאם לחוק להגברת האכיפה.
הבדיקה נעשתה במשרד הכלכלה - במינהל הסדרה ואכיפה; ביחידת החשבת הכללית במשרד האוצר (חשכ"ל); בחברה למשק וכלכלה של השלטון המקומי (משכ"ל); בחברת עמידר; ובעיריות חולון ותל אביב-יפו.
בדיקות השלמה נעשו באגף תקציבים ב משרד האוצר, במוסד לביטוח לאומי (בט"ל), במשרד הפנים וברשות החברות הממשלתיות.
ליקויים בפעולת מינהל הסדרה ואכיפה .
מינהל הסדרה ואכיפה הוקם ב - 2004 .
בפברואר 2007 החליטה הממשלה על הגדלת כוח האדם במינהל וארגונו מחדש, ונוספו לו 47 משרות קבועות ועוד69 משרות סטודנטים.
החוק להגברת האכיפה, שנחקק בסוף 2011 , הרחיב כאמור את סמכויות המינהל, בעיקר בשל הסנקציות המינהליות שנוספו בו.
סיכום תקציבי בין המינהל לבין משרד האוצר שהושג במאי 2012 , בעקבות החלטת הממשלה מינואר 2012 (להלן- הסיכום התקציבי), קבע תוספת של 120 משרות למינהל בשנים 2012- 201313 , תוספת שמגדילה את תקן המינהל ביותר מפי .
11 החלטה 1134 מפברואר 2007 ; החלטה 4193 מינואר 2012 , בהמשך להמלצות ועדת טרכטנברג.
12 ככלל, הבדיקהנעשתה לגבי עובדים ישראלים.
במקרים שבהם לא הייתה אפשרות לבצע הפרדה, מסיבות טכניות, הוצגו נתונים הכוללים אכיפת זכויות עובדים זרים.
לעניין עובדים זרים, ראו בקובץ דוחות זה את הפרק "הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם", עמ' 1142 -1091 .
13 עד מועד סיום הביקורת אוישו כמחצית המשרות האלה.
שם הדוח: משרד הכלכלה - פעולות המדינה להגנה על זכויותיהם של עובדים בשכר נמוך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 שניים, וכן תוספות תקציביות שהגדילו את תקציב המינהל ב - 2014 ב-75% לעומת שנת 2011, ל-28 מיליון ש"ח.
מצבת כוח האדם במינהל נכון למועד סיום הביקורת עמדה על 161 עובדים בתקן ועוד 112 סטודנטים במשרה חלקית וזמנית.
בעקבות זאת התחזקה יכולת המינהל לאכוף זכויות עובדים.
המבנה הארגוני של המינהל כולל זרוע הסדרה, העוסקת ברישוי - בין היתר לקבלני שמירה, אבטחה וניקיון - ובמתן היתרים המתחייבים מחוקי המגן (כגון היתר לפיטורי אישה בהיריון או היתר עבודה במנוחה השבועית); זרוע אכיפה, המבצעת אכיפה על מעסיקים מכוחם של חוקי המגן, ובה אגף לאכיפה פלילית ואגף לאכיפה מינהלית ועיצומים כספיים (להלן - אגף לאכיפה מינהלית)14; ויחידת מטה.
המינהל מקיים אכיפה מינהלית באמצעות ארבעה מחוזות.
הרחבת סמכויות האכיפה של המינהל והגדלת תקציבו וכוח האדם שלו מחייבות זמן התארגנות של המינהל כדי לממש את יעדי הממשלה ואת הוראות החוק להגברת האכיפה .
מאז כניסת החוק לתוקף חל אמנם גידול משמעותי בהיקף האכיפה - בשנת 2013 כמעט הוכפל מספר הסנקציות שהטיל המינהל לעומת שנת 201115; אולם הליקויים המפורטים להלן מחייבים בחינה מעמיקה של שיטות העבודה והאפקטיביות של המינהל ביחס לסמכויות שהוקנו לו לפי חוק זה.
מה גם שנמצאו ליקויים אשר מבקר המדינה כבר התריע עליהם בדוחות קודמים, וטרם תוקנו.
הכנת תכנית עבודה ללא ניתוח מחקרי של ענפים ששכר העבודה בהם נמוך .
בהחלטותיה מ- 2007 ומ- 2012 דרשה הממשלה מהמינהל להגביר את האכיפה במטרה לסייע לעובדים בשכר נמוך.
שלב ראשון והכרחי בקביעת תכנית עבודה לאכיפת זכויות עובדים בשכר נמוך הוא מיפוי וניתוח המבוססים על נתונים מחקריים של הענפים והמעסיקים בהם מועסקים עובדים בשכר נמוך המועדים להפרה נרחבת של זכויות.
משרד מבקר המדינה כבר הדגיש בשנת 2004 שעל המינהל לבנות תכנית עבודה שתהא מבוססת על מידע רחב הנוגע להתפלגות הפרות חוק במשק, למשל לפי אזורים גיאוגרפיים וענפים - מידע שניתן לקבל ממקורות שונים; וניתוח ומיפוי ההפרות במשק אף נקבע בהגדרת התפקיד של בעלי תפקידים במינהל.
מקור מידע מיטבי לכך הוא נתונים על הפרות לכאורה של זכויות עובדים המצויים בידי רשויות אחרות , כגון הבט"ל .
בהקשר זה, ובהמשך להמלצות ועדת טרכטנברג, הורתה הממשלה בהחלטתה מינואר 2012 לקיים עבודת מטה לשיתוף מידע בין רשות המסים והבט"ל לבין משרד הכלכלה עד ראשית אפריל 2012 , ולהגיש את המסקנותלממשלה וליועץ המשפטי לממשלה.
בעבודת מטה שכזו יש כדי לסייע בגיבוש נוהל או הנחיות להעברת נתונים ומידע שיכולים לסייע ב ניתוח של הענפים והאזורים שיש להתמקד בהם ומעסיקים שיש לבדוק16 , כפי שציינה אף הנהלת המינהל במסמכים פנימיים.
עד כניסתו לתוקף של החוק להגברת האכיפה, היה בזרוע האכיפה רק אגף לאכיפה פלילית 15 בשנת 2013 ניתנו 3,356 ,סנקציות94% .
מהן התראות מינהליות והיתר עיצומים כספיים 16 .
"ראו פרק "היעדר תשתית מודיעינית לפעילות אכיפה יזומה משרדהכלכלה 1035 .
:שם הדוח משרד הכלכלה - פעולות המדינה להגנה על זכויותיהם של עובדים בשכר נמוך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 קבע בתכנית העבודה שלו לשנת 2012 להעביר המלצות בנוגע ל אופן העברת המידע מבט"ל ורשות המסים עד סיום הרבעון השלישי בשנה.
נמצא כי הישיבות הספורות בנושא שבהן השתתף המינהל עם הבט"ל קודם להחלטת הממשלה לא הניבו פרי.
לאחר החלטת הממשלה התקיימו שתי פגישות בנושא עם בט"ל ורשות המסים ופגישה נוספת עם הבט"ל בלבד, אך גם הן לא הובילו להגברת שיתוף הפעולה, והצדדים לא הגישו מסקנות מעבודת המטה כנדרש.
בביקורת עלה כי בחלק מן הישיבות הללו סוכם כי המינהל יעביר לרשויות האחרות דרישה מוגדרת ומפורטת לסוגי המידע הדרושים לו, אך המינהל לא עשה כן.
עוד נמצא בביקורת כי עד אוגוסט 2014 ,פרט לבקשות פרטניות על מעסיק זה או אחר, המינהל גם לא העביר לבט"ל או לרשות המסים בקש ות על פי תקנות הגנת הפרטיות (תנאי החזקת מידע ושמירתו וסדרי העברת מידע בין גופים ציבוריים), התשמ"ו - 1986 (להלן- תקנות הגנת הפרטיות), שהן דרך המלך להעברת מידע בין רשויות, לרבות מידע רוחבי על קבוצות מעסיקים, למשל בענפים או באזורים מסוימים.
המינהל מסר למבקר המדינה בספטמבר 2014 כי בעקבות הערות צוות הביקורת, קיים ביולי 2014 פגישה נוספת עם הבט"ל, ובה הוחלט על מתווה לבחינת האפשרויות להעברת מידע מהבט"ל למינהל.
בט"ל מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כי העבודה על העברת מידע מינהלי שבכוחו לשפר את האכיפה של חוקי העבודה מתקדמת כהלכה, "ונראה שיש סיכוי טוב שתושלם במהלך 2015 ".
רשות המסים מסרה למבקר המדינה בנובמבר 2014 כי אם המינהל ימסור לה את הדרישות המוגדרות והמפורטות לסוגי המידע הדרושים לו, אזי תמציא הרשות את הנתונים הדרושים, בכפוף לכל דין.
יוצא אפוא כי המינהל לא עמד בלוחות הזמנים שהותוו בהחלטת הממשלה מ- 2012 וביעד שהציב בתכנית העבודה בנושא זה , ועד מועד סיום הביקורת אין הליך מוסדר של העברת נתונים למינהל מהבט"ל ומרשות המסים - נתונים הדרושים למינהל כדי שיוכל להתמקד באכיפת זכויות עובדים בשכר נמוך בענפים שבהם יש חשש להפרת זכויות אלו ובקרב מעסיקים המועדים להפר אותן.
בהיעדר נתונים, ניתן לבצע מחקר עצמאי לשם המיפוי האמור שלהענפים והמעסיקים שראוי להתמקד בהם באכיפת זכויות עובדים בשכר נמוך.
לחלופין אפשר לנתח לשם כך נתונים שמפרסמים גופים ממלכתיים אחרים, כגון הבט"ל, רשות המסים, הלשכ ה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - למ"ס) ובנק ישראל.
למשל, הבט"ל מפרסם מחקרים על אי-ציות מעסיקים לחוק שכר מינימום, התשמ"ז - 1987 (להלן– חוק שכר מינימום), המפרטים את הענפים שבהם שיעורי אי-הציות הגבוהים ביותר.
שם הדוח: משרד הכלכלה - פעולות המדינה להגנה על זכויותיהם של עובדים בשכר נמוך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בביקורת עלה כי מאז הקמתו לפני כעשור, לא ביצע המינהל מחקר בעצמו או באמצעות גופים תומכים (כגון מינהל מחקר וכלכלה במשרד הכלכלה) ולא עיבד נתונים קיימים כדי לזהות את הענפים, משלחי היד ותתי-המגזרים שבהם השיעורים הגבוהים ביותר של עובדים בשכר נמוך ושל הפרות זכויות עובדים.
יוצא שתכנית העבודה של המינהל מתבססת ברובה על הניסיון המקצועי וההתרשמות הכללית של הגורמים המקצועיים במינהל, ולא על נתונים מחקריים.
הביקורת העלתה כי בהיעדר תכנית המבוססת על נתונים מחקריים למיקוד פעילות המינהל, קיים מתאם חלקי בלבד בין הענפים שבהם ביצע המינהל את מרב פעולות האכיפה המינהלית שלו בשנת 2013 , לבין הענפים שסומנו במחקרים שעשו גופים אחרים כענפים שבהם מתקיימות מרבית ההפרות של זכויות עובדים בשכר נמוך.
למשל, על פי נתונים של הבט"ל, שיעור הפרות גבוה מצוי בענפים אלה: שירותים למשק הבית על ידי פרטיים 17; שירותי בריאות, רווחה וסעד; ותעשייה18 - אך מרבית פעילות האכיפה של המינהל ב- 2013 נעשתה בענפים אחרים19.
ביולי 2014 מסר המינהל למשרד מבקר המדינה: "העבודה של המינהל לקביעת הדגשים צריכה להיות עבודה סדורה על פי בדיקות וניתוחי שוק, ואכן במבנה הארגוני החדש היחידה הכלכלית ביחד עם המודיעין ויחידת הפניות אמורים להוביל סקרים ומחקרים של המינהל ובדיקת מגמות בשוק העבודה הן מהחומרים של המינהל והן מהחומרים שנקבל במסגרת שיתוף הפעולה.
נכון להיום שתי משרות ביחידה הכלכלית עדיין לא פורסמו ואכן מטרתנו שאחת מהמשרות תיועד לנושא זה".
לדעת משרד מבקר המדינה , לא ראוי שמינהל הסדרה ואכיפה , שבין תפקידיו מזעור הפגיעה בעובדים ואכיפת דיני העבודה, ושקיבל תקציבים ו משרות רבות מאז נכנס לתוקף החוק להגברת האכיפה, ימשיך לפעול - יותר מעשור ולמרות הערות חוזרות ונשנות של מבקר המדינה - ללא ניתוח המבוסס על נתונים, שעל פיו ייקבעו תכנית העבודה ופעילות האכיפה בפועל.
על משרד הכלכלה להביא ללא דיחוי לכך שהנהלת המינהל תתקן ליקוי יסודי זה.
משרד הכלכלה השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 (להלן- תשובת משרד הכלכלה) כי "יפעל לביסוס תכניות העבודה על תשתית של ניתוח נתונים, ככל שניתן".
17 עובדיםהמספקים שירותים במשק הבית, לרבות מנקים, מטפלים, אומנות, שמרטפים , טבחים, גננים ונהגים .
18 ענפים אלה נמצאו במקומות 3 ,5 ו-7 בהתאמה במחקר של הבט"ל עדכון הממצאים על אי הציות לחוק שכר המינימום ומבט בינלאומי (ראו הערה 8 ), שעסק בענפים שבהם אין מצייתים לתשלום שכר מינימום, והתייחס גם לעובדים זרים.
19 יצוין כי ענפים מובילים אחרים שמציין הבט"ל במחקר (שם) נכללו ברשימת הענפים המובילים של המינהל, ובהם שירותי אירוח ואוכל, מסחר ובינוי.
:שם הדוח משרד הכלכלה - פעולות המדינה להגנה על זכויותיהם של עובדים בשכר נמוך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 היעדר תשתית מודיעיניתלפעילות אכיפה יזומה .
כמחצית פעילות האכיפה של המינהל מבוססת על תלונות המתקבלות בו, וכמחציתה - פעילות יזומה.
הפעולות היזומות הן משני סוגים עיקריים - מבצעי אכיפה ענפיים, מגזריים או אזוריים; ופעולות הממוקדות במעסיק אחד או במעסיקים ספורים.
כלי מרכזי נוסף שתפקידו לסייע בתכנון בפועל של אכיפה יזומה שתהא יעילה ואפקטיבית, הוא איסוף מודיעין.
עבודת המודיעין יכולה לכלול איסוף, גם בשטח, של מידע על מעסיקים חשודים בהפרות; שיתוף פעולה עם גורמי אכיפה אחרים, רשויות נוספות וארגוני המגזר השלישי לשם קבלת מידע על מעסיקים; ועיבוד וניתוח של מידע פנימי במינהל המבוסס על חקירות שניהל בעשור האחרון.
כבר בדוח מבקר המדינה מ- 2008 צוין כייחידת האכיפה פועלת ללא יחידת מטה שתרכז את המודיעין הדרוש להכנת מבצעים יזומים המושתתים על ידיעות מודיעיניות.
המינהל מסר אז בתגובה לדוח כי הקמת יחידה מעין זו מופיעה בתכנית הארגון מחדש של ו.
במסגרת היערכות לכניסתו לתוקף של החוק להגברת האכיפה, בראשית שנת 2012 , החליט המינהל שוב על ארגון מחדש של מבנהו, בהתאם לתפיסתו שיש לרכז את כל עבודת המודיעין במטה המינהל.
במבנה החדש נקבע שיחידת המודיעין במטה המינהל תמנה מנהל תחום, שלושה מרכזי מודיעין ושני סטודנטים.
למרות האמור, לאורך השנים כמעט שלא פעלה יחידת מודיעין במינהל: משרת מנהל תחום המודיעין אוישה רק באוגוסט 2013 , ובמועד סיום הביקורת שוב אינה מאוישת; אחת ממשרות מרכזי המודיעין אוישה למשך כ שנתיים בשנים 2012 -2010 ואוישה מחדש בפברואר 2014, ושתי המשרות הנוספות אינן מאוישות; ומשרות הסטודנט ים למודיעין אוישו רק ב- 2014 .
כדי להתגבר על המחסור באנשי מודיעין ועל התפוקות המועטות שסיפקו, פעלו מחוזות האכיפה לאורך השנים לאיסוף מודיעין באופן עצמאי, ולעתים אף הונחו לכך על ידי הנהלת המינהל.
אולם הדבר נעשה בלא תכנית מסודרת, בלא תקן ייעודי במחוזות, באמצעות עובדים שלא הוכשרו לכך ובלא שהמטה בחן ותעדף את המודיעין שנאסף במחוזות.
מצב זה נמשך גם לאחר איוש משרת מנהל תחום המודיעין במטה, ובאפריל 2014 הורתה הנהלתהמינהל שבכל מחוז ייבחר אחד המפקחים להיות אחראי במחצית זמנו ל איסוף מודיעין.
זאת, כאמור, בניגוד לתפיסה שהביע המינהל במבנים הארגוניים שגיבש ב- 2007 ושוב בראשית 2012, ולפיה יש לרכז את כל עבודת המודיעין במטה המינהל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי איסוף מודיעין והנגשתו הם חלק מהותי בכל פעילות של גוף אכיפה , והיעדרם משמעו פגיעה ביעילותו ובאפקטיביות שלו.
המבנה הארגוני שהתווה המינהל בעבר היה אמור לתת מענה לצורך במודיעין איכותי לצורכי אכיפה, אך יחידת המודיעין לא אוישה כראוי, ובמועד סיום הביקורת עדיין אין במינהל גוף מודיעין אפקטיבי, זאת אף שהמינהל גייס כוח אדם רב ליחידות אחרות, ולמרות הערות מבקר המדינה עוד מ- 2008 .
"משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי "יעשה מאמץ לגיוס ואיוש התקנים 1038 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הכלכלה - פעולות המדינה להגנה על זכויותיהם של עובדים בשכר נמוך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 אכיפה בגין תלונות .
כמחצית פעילות האכיפה של המינהל מבוססת על תלונות המתקבלות בו.
בדוחות של מבקר המדינה, של ועדת אקשטיין ושל ועדת טרכטנברג ובד ברי ההסבר להחלטת הממשלה מינואר 2012 :צוינו שוב ושוב החסמים המונעים מעובדים בשכר נמוך להתלונן רבים מהם אינם מודעים די הצורך לזכויותיהם, לדרכים להגן עליהן ולקיומם של גורמים שעשויים לסייע להם 20; רבים חוששים שתלונה תוביל לפיטוריהם או לאי -העסקתם בעתיד; לרבים מהם רמות נגישות נמוכות לבתי המשפט, הם חשופים יותר לניצול ומתקשים להיות "שומרי הסף של עצמם".
חשוב לציין שבכל הנוגע לתלונה למינהל, לנוכח החסמים שהוזכרו אין לעובדים תמריץ גדול להתלונן, שכן המינהל אינו עוסק כלל בתיקון הפרות ביחס לעובדים או בהשבת כספים21 .
מינהלהסדרה ואכיפה מתמקד באכיפה על מעסיקים ומשתמש בתלונות כמקור מידע לשם כך, ואילו עובד המבקש למצות את זכויותיו האישיות מול מעסיקו יצטרך לרוב לפנות להליך משפטי, שכרוך בעלות כספית ומציב חסמים נוספים בפני עובדים בשכר נמוך.
ואכן, נתוני המינהל משקפים מצב של היעדר תמ ריץ להתלונן.
מספר הפניות המגיעות למינהל בשנה אינו גבוה: בשנים 2013 -2010 התקבלו בו בממוצע 880 תלונות רלבנטיות בשנה (מבין כ- 2,500 )פניות שהתקבלו בממוצע בשנה22 , אף שהמינהל אמון על זכויותיו של כל שכיר במשק, קרי, קרוב ל -3 מיליון שכירים ב - 2012 , שמחציתם הרוויחו שכר נמוך - פחות מכ- 6,000 ש"ח לחודש23 .
בחלק ממחוזות המינהל מספר התלונות מועט במיוחד.
לשם השוואה, החברה למשק וכלכלה (משכ"ל) מפעילה מוקד תלונות בנושא זכויות עובדים לעובדי שמירה וניקיון ברשויות המקומיות שהיא מספקת להן שירותים, סך הכול כ - 12,000 עובדים; המוקד של המשכ"ל מקבל יותר מ-400 .
תלונות בשנה ניתוח מאפייני התלונות המתקבלות במינהל מצביע על כך שהן אינן מתמקדות באוכלוסיות החלשות, הצפויות להיפגע מהפרות זכויות עובדים באופן הקשה ביותר, או בענפים שמחקרים מראים שיש בהם הפרות רבות: למשל ב- 2013 רק4% מהתלונות שהתקבלו במינהל היו מהאוכלוסייה הערבית, ורק תלונות ספורות התקבלו מענפים המובילים בהפרות במשק (כגון בניין, בריאות וסיעוד).
זאת ועוד, התלונות אינן מתרכזות בהכרח בהפרות החמורות ביותר.
מספר התלונות שהתקבלו במינהל על הפרה חמורה כגון .
20 " ראו פרקהנגשת מידע על זכויות ואפיקי תלונה לעובדים בשכר נמוך".
יצוין כי מלבד האפשרות להגיש תלונה למינהל, קיימים ארגוני מגזר שלישי המסייעים לעובדים במיצוי זכויותיהם מול מעסיקים.
21 עם זאת, בהתאם לתקנותלהגברת האכיפה של דיני העבודה (הפחתה של סכום העיצום הכספי), התשע"ב - 2012 , רשאיהממונה במינהל להפחית למעסיק את סכום העיצום הכספי משלל סיבות, ובלבד שהוכיח שתיקן את ההפרה, ויש בכך תמריץ מסוים למעסיקים לתקן את אותן הפרות שמצא המינהל.
יתר הפניות לא נמצאו רלבנטיות לבירור על ידי המינהל, בין היתר בשל היעדר סמכות 23 במסמךהעסקה הוגנת - האומנם?
של משרד הכלכלה - מינהל מחקר וכלכלה (ראו הערה 8 ) מוגדר סף משכורת של 6,000 .
ש"ח בחודש כמבחין בין עובדים חלשים וחזקים משרדהכלכלה 1039 .
:שם הדוח משרד הכלכלה - פעולות המדינה להגנה על זכויותיהם של עובדים בשכר נמוך מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 אי-תשלום שכר מינימום היה ב - 2013 כמעט רבע ממספר התלונות בדבר חוק הגנת השכר - תלונות שרוב האכיפה בהן היא על עברות מסמוך שאינן משפיעות על השכר24.