HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במסמך שהעבירה למשרד מבקר המדינה החברה החיצונית שנבחרה לסייע לבתי הספר בהטמעת הרפורמה צוין כי בשנת הלימודים התשע"ד "קיבלו בתי הספר 3 מפגשי היכרות וחשיפה עם הרפורמה, בהתאם למתווה ההטמעה" כדי "לרתום את המורים ולסייע להם בקבלת החלטה", וכי שלב זה בתהליך הוגדר "שלב השיווק".
בשנה זו בוצעה פעילות שיווק ב-493 בתי ספר, אך בנוגע לכ-64% ( מהם314 בתי ספר) צוין בדוח המפרט את המפגשים כי "בית הספר לא מעוניין בכניסה לרפורמה בשלב זה".
מנתונים אלה עולה שמאמצי השיווק שנקט המשרד הניבו תוצאות דלות.
שיעור המורים שהצטרפו לרפורמה לפי נתוני משרד החינוך ממאי 2014, כ-36% מהמורים בבתי הספר שבהם מיושמת הרפורמה לא הצטרפו אליה, אם משום שאינם עומדים בתנאי הסף ואם משום שלא חתמו על טופס ההצטרפות.
שיעור המורים שלא הצטרפו גדל במרוצת השנים מכ-31% מהמורים בבתי הספר שהצטרפו לרפורמה בשנת הלימודים התשע"ב לכ-47% מהמורים בבתי הספר שהצטרפו בשנת הלימודים התשע"ד.
עוד עולה כי ב-78 מתוך 44212 בתי הספר שהצטרפו לרפורמה (כ- 18% ) שיעורהמורים שהצטרפו נמוך מ-50%.
,שיעור זה של הצטרפות מורים מקשה על מנהלי בתי הספר ליישם את הרפורמה משום שהם נדרשים לנהל חדר מורים מפוצל, המורכב מ מורים שאינם מועסקים לפי תנאי הרפורמה וממורים שמועסקים לפי תנאיה.
זאת ועוד בבתי הספר השש- שנתיים (כיתות ז -יב) יש גם מורים המועסקים בחטיבות הביניים לפי רפורמ ה אחרת, "אופק חדש"13 .
11 עוד הוסכם בעדכון כי משרד החינוך יהיה רשאי לקבוע שנדרשת הסכמה בכתב בשיעור נמוך מ- 60%.
משני בתי ספר שהצטרפו לרפורמה לא התקבלו נתונים על שיעור הצטרפותם של המורים 13 רפורמה שתכליתה שינויים פדגוגיים (הכוללים גם תוספת שעות פרטניות) אל מול שיפור תנאי השכר וההעסקה של עובדי ההוראה בגני הילדים, בבתי הספר היסודיים ובחטיבות הביניים בהתאם להסכם שנחתם בדצמבר 2008 .
בין הממשלה לבין הסתדרות המורים 954 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הקושי ליישם את הרפורמה בבתי ספר שבהם שיעור ניכר מהמורים לא הצטרף אליה מתבטא למשל בהקצאת השעות הפרטניות לתלמידים הזקוקים להן, בעיקר לצורך תגבור לימודי לקראת בחינות הבגרות (ראו גם בפרק "השעות הפרטניות ברפורמה").
למשרד החינוך אמנם אין נתונים על התפלגות המורים שהצטרפו לרפורמה לפי מקצועות לימוד, אולם במקרים שבהם בבית ספר שהצטרף לרפורמה רוב המורים המלמדים מקצועות כמו מתמטיקה ואנגלית - שבהם יש ביקוש רב לשעות פרטניות - לא הצטרפו, קשה ביותר לתת תגבור פרטני במקצועות האלה.
משרד החינוך מסר בתשובתו מנובמבר 2014 שהוא השקיע מאמצי הסברה בכל חדרי המורים וכי לקריאת ההצטרפות שלו נענו מורים רבים.
הצטרפות של 65% מהמורים בכל החטיבות העליונות מלמדת לדבריו על הצלחת השיווק.
עוד פירט משרד החינוך בתשובתו את הסיבות לאי-הצטרפות המורים במועד השיווק של הרפורמה, שעיקרן השינוי הרב במשרת ההוראה שמקשה בעיקר על מורים מבוגרים, אימהות לילדים בגיל הרך ומורים המועסקים בכמה מקומות עבודה.
לפיכך, מסר משרד החינוך, שינוי מסוג זה יכול להימשך שנים אחדות.
כמו כן, בתשובתו נכתב כי נעשו בהדרגה פעולות שאפשרו למורים שאינם עומדים בכללי ההצטרפות לעמוד בהם ו להצטרף לרפורמה, וכי משרד החינוך "מקיים דיאלוג מתמיד עם משרד האוצר וארגון המורים על מנת לבחון פעולות בהן יש לנקוט כדי לשפר את יכולת במקביל בביה"ס השש ]""עוז לתמורה" ו"אופק חדש[ הפעלת שתי הרפורמותשנתי".
משרד מבקר המדינה סבור כי הורדת תנאי הסף לכניסת בית ספר לרפורמה מגדילה את הקושי הניהולי הטמון ביישום הרפורמה במצב של חדר מורים מפוצל.
זאת ועוד, מתשובת משרד החינוך עולה כי הוא מניח שנדרשת תקופת מעבר עד להפעלת הרפורמה באופן מלא וזאת בשל קשיי המורים המונעים את הצטרפותם.
על משרד החינוך לנתח אפוא את מכלול הסיבות לכך, לאפיין את המורים שלא הצטרפו ולקבוע תכנית עבודה עם יעדים שנתיים להצטרפות המורים המסרבים, וכן לתת מענה ייחודי לכל סיבה עד להשלמת הצטרפותם של כלל המורים.
השעות הפרטניות ברפורמה .
מדיניות והנחיות אחד המרכיבים העיקריים ברפורמה הוא השעות הפרטניות שנוספו למשרת ההוראה: שש שעות שבועיות (מתוך 40 ) למורה במשרה מלאה.
לפי ההסכם, "השעות הפרטניות ישמשו לצורך מתן תגבור לימודי, הרחבה והעמקה למגוון תלמידים ולהעמקת השיח המשמעותי בין המורה לתלמידיו".
במסמכי ההיערכות שהוציא משרד החינוך ליחידות המטה ולבתי הספר - "מארזי תכנון, ניהול והיערכות לשנת הלימודים תשע"ג" ו"מארזי תכנון, ניהול והיערכות תשע"ד" (להלן - מתנ"ה) - נקבע כי הפעולות הנדרשות ברמת בית הספר ליישום השעות הפרטניות הן: איתור ומיפוי של צרכים בית -ספריים; ארגון הלמידה הפרטנית; שיבוץ מורים; תכנון הלימודים; עיצוב סביבה לימודית; מעקב, בקרה והערכה.
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המדריך לעבודת המנהל והמורה (תלקיט) לשנת הלימודים התשע"ב והמדריך לעבודת המנהל והמורה (תלקיט) גרסה ב לשנת הלימודים התשע"ג (להלן - התלקיטים) הגדירו עקרונות ליישום השעות הפרטניות: בשעות אלה יעבוד המורה עם תלמיד אחד או בקבוצה של שלושה תלמידים, ולפי החלטה של צוות פדגוגי בראשות מנהל בית הספר תתאפשר למידה בקבוצה של עד חמישה תלמידים; בעבודה בשעות הפרטניות יש להשתמש בשיטות הוראה המתאימות להוראה פרטנית-קבוצתית ; השעות הפרטניות הן תוספתיות ולא במקום שעות הוראה, למעט מקרים חריגים, ולכן אין להוציא תלמיד לצורך שעה פרטנית משיעור במקצוע אחר הניתן בכיתת האם שלו; יש להכין תכנית עבודה שנתית לביצוע השעות הפרטניות, שתיגזר מתכנית העבודה של בית הספר; על הצוות החינוכי למפות את הצרכים של התלמידים ולבצע ארבע פעמים בשנה בקרה על אופן ניצול השעות ועל תרומתן להשגת יעדי בית הספר.
התלקיטים מפרטים את שלבי הארגון של הלמידה הפרטנית בבית הספר ומעלים הצעות לביצוע נכון של שלבים אלה, בהן: (א) איתור ומיפוי של צרכים בית-ספריים, הגדרת נוהלי עבודה ובניית תכנית עבודה שנתית ליישום השעות הפרטניות; (ב) מיפוי תפקודם של התלמידים במישור הלימודי, ההתנהגותי, החברתי והרגשי, קביעת קריטריונים לשיבוץ תלמידים לשעה הפרטנית ובניית קבוצות ללמידה פרטנית; (ג) קביעת קריטריונים לשיבוץ מורים בשעות הפרטניות ושיבוץ השעות הפרטניות במערכת השעות של המורה, של התלמיד ושל בית הספר; (ד) בניית מערכי שיעור וחומרי הוראה שהולמים את התלמידים ואת צורכיהם ובניית כלים להערכת הישגיהם; (ה) ניהול בקרה והערכה על יישום השעות הפרטניות, ובכלל זה בחירת איש צוות שאחראי לנושא, קביעת נהלים, פיתוח כלי בקרה והערכה ובדיקת ההלימה בין התכנון (היעדים שנקבעו בתכנית העבודה השנתית) ובין הביצוע ותוצאותיו, על פי לוח זמנים מוגדר.
מלבד התלקיטים פרסם משרד החינוך באתר האינטרנט שלו אוגדן הדרכה לבתי הספר שכותרתו "כלים שלובים" (להלן - אוגדן "כלים שלובים") המפרט הסברים ודוגמאות ליישום השעות הפרטניות על פי העקרונות המפורטים בתלקיטים.
יישום השעות הפרטניות הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (להלן - ראמ"ה) שבמשרד החינוך מלווה את יישום הרפורמה במחקר הערכה רב -שנתי.
במסגרת זו ביצעה ראמ"ה מחקרי הערכה כמותניים ואיכותניים14 על יישום הרפורמה בשנת הלימודים התשע"ב15 ובשנת הלימודים התשע"ג16 .
14 המחקרים הכמותניים בוצעו באמצעות שאלונים שהופצו בקרב מנהלים, מורים ותלמידים במדגם מייצג של בתי ספר שהצטרפו לרפורמה בשנת הלימודים התשע"ב.
המחקרים האיכותניים בוצעו באמצעות קבוצות מיקוד וראיונות של מורים ומנהלים בבתי ספר שהצטרפו לרפורמה.
15 "רפורמת "עוז לתמורה- תפיסות של תלמידים, מורים ומנהלים את הרפורמה ועמדותיהם כלפי אופן הטמעתה בשנת הלימודים תשע"ב, דוח המחקר הכמותי, הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך, ספטמבר 2013 "; רפורמת "עוז לתמורה- תפיסות של מורים ומנהלים בנוגע לרפורמה ועמדותיהם כלפי אופן הטמעתה בשנת הלימודים תשע"ב, דוח המחקר האיכותני, הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך, מאי 2013.
16 "רפורמת "עוז לתמורה- תפיסות של תלמידים, מורים ומנהלים את הרפורמה ועמדותיהם כלפי אופן הטמעתה בשנת הלימודים תשע"ג, דוח המחקר הכמותי, הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך, פברואר 2014 "; רפורמת "עוז לתמורה- תפיסות של מורים ומנהלים בנוגע לרפורמה ועמדותיהם כלפי אופן הטמעתה בשנת הלימודים תשע"ג, דוח המחקר האיכותני, הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך, ינואר 2014.
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ממחקרי ההערכה של ראמ"ה עולה כי התלמידים, המורים והמנהלים אמנם מכירים בחשיבותן ובתרומתן של השעות הפרטניות להישגי התלמידים ולשיפור תהליך ההוראה בכללותו, אך ישנם קשיים יסודיים ביישומן, בניהולן השוטף ברמת בית הספר, במעקב אחר ביצוען ובהערכת תוצאותיהן.
עוד מצאו המחקרים חריגה מהנחיותיו של משרד החינוך בכל הנוגע לגודל המרבי של הקבוצות הפרטניות ולהוצאת תלמידים משיעורים בתחומי דעת שאינם תחום הדעת של השעה הפרטנית.
ראמ"ה העלתה את החשש כי דרכי עבודה לקויות ישתרשו בחלק מבתי הספר אם לא יונהג בהם מודל אפקטיבי לניהול וליישום של השעות הפרטניות.
משרד מבקר המדינה בדק את אופן היישום של מרכיב השעות הפרטניות בבתי הספר שהצטרפו לרפורמה באמצעות שיחות עם בעלי תפקידים במטה משרד החינוך ובמחוזותיו, ביקורים בבתי ספר ושיחות עם מנהליהם ועם בעלי תפקידים אחרים, וכן באמצעות מסמכים שהתקבלו מבתי הספר, ממחוזות משרד החינוך ומיחידות המטה שלו.
התמונה המצטיירת היא כי הליקויים שנמצאו במחקרי ההערכה של ראמ"ה בשנות הלימודים התשע"ב ו התשע"ג התקיימו גם בשנת הלימודים התשע"ד.
נוסף על כך, מרכיבים חשובים מהמתווה של המשרד ליישום השעות הפרטניות, שבאו לידי ביטוי בתלקיטים שפרסם, אינם מתקיימים בשטח ברמת בית הספר.
להלן פירוט הממצאים: תכנון: בתלקיטים נכתב כי יש לבנות "תכנית עבודה שנתית ליישום השעות הפרטניות הכוללת יעדים, פעולות אופרטיביות להשגתם, לוח זמנים, אחריות, מדדים להצלחה, תפוקות, דרכי הערכה ולוח זמנים להערכה".
משרד מבקר המדינה העלה כי שלב התכנון של השעות הפרטניות בבתי הספר מתבצע חלקית בלבד: בתי הספר אינם מכינים בדרך כלל תכנית עבודה שנתית ליישום השעות הפרטניות ומסתפקים בהכנת מערכת שעות פרטניות לפי המורים והמקצועות שהם מלמדים ובהרכבת קבוצות תלמידים שמשובצות לשעות הללו.
משרד מבקר המדינה מציין כי בהיעדר תכנית עבודה שנתית בית-ספרית ליישום השעות הפרטניות, משאב חשוב זה אינו מנוצל כהלכה, וקשה לעקוב בשיטתיות אחר יישומו ואחר תוצ אותיו.
עוד יצוין כי לצורך בניית תכנית עבודה על פי הנחיות התלקיטים, נדרשים הכשרה ופיתוח של יכולות מקצועיות גבוהות בקרב צוות הניהול בבית הספר, וכן מתודולוגיה מפורטת שלפיה יוכלו בתי הספר לגבש תכניות איכותיות ואפקטיביות.
על משרד החינוך לספק לבתי הספר כלים אלה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי פורסמו הנחיות בתלקיטים והסברים מפורטים, לרבות דוגמאות, באוגדן "כלים שלובים" בנושא יישום השעות הפרטניות, וכי התלקיטים והאוגדן פורסמו באתרי האינטרנט של האגף לחינוך על-יסודי ושל המשרד, נשלחו לבתי הספר בדואר אלקטרו ני והוצגו בכנסים של מנהלי בתי הספר; הרפרנטים והמדריכים (והמטמיעים בתשע"ד) הוכשרו לעסוק בנושא זה עם בתי הספר; פותחו קורסים בנושא יישום השעות הפרטניות, אך מספר המשתתפים בקורסים אלה היה מועט; ונידונו היבטים של תכניות עבודה פרטניות בכמה ממפגשיהם של מנהלי בתי הספר והמפקחים במחוזות.
משרד מבקר המדינה מציין כי למרות חומרי העזר שפורסמו והפעולות שננקטו, הליקויים העיקריים שנמצאו בשלב התכנון של יישום השעות הפרטניות בבתי משרד החינוך 957 .
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הספר מלמדים כי לא היה בהנחיות אלה כדי לתת מענה הולם לקשיים המקצועיים שבפניהם עמדו בתי הספר בשלב זה.
ביצוע: כאמור, על פי הנחיות התלקיטים, על בתי הספר לבצע תהליך מיפוי ואיתור של תלמידים לצורך הרכבת קבוצות הלמידה הפרטניות.
נמצא כי תהליך זה מתבצע בבתי הספר במגוון שיטות, על פי תפיסתו של כל בית ספר, וכי משרד החינוך לא בחן את מידת האפקטיביות של השיטות השונות.
עוד נמצא כי לא כל בתי הספר ביצעו תהליך מיפוי ואיתור כלשהו, כמו שעלה בביקורים שערכה הממונה על יישום רפורמת "עוז לתמורה" במינהל הפדגוגי (להלן - הממונה על הרפורמה) בשנות הלימודים התשע"ב-התשע"ד ב-80 בתי ספר שהצטרפו לרפורמה.
למשל, בסיכום ביקור באחד מבתי הספר צוין שהשעות הפרטניות ניתנו לתלמידים שנבחרו על ידי המורים לפי רצונם של המורים.
בסיכום ביקור בבית ספר אחר צוין שלכל מורה יש אוטונומיה להחליט מה יעשה בשעות הפרטניות שלו.
בסיכומי ביקורים שנערכו בבתי ספר נוספים שלא ביצעו את התהליך, המליצה הממונה על הרפורמה שיבצעו מיפוי דינמי של התלמידים ושל המשאבים העומדים לרשותם ויבנו קבוצות תלמידים שנותנות מענה הן לתלמידים בעלי פערים לימודיים, הן לתלמידים שרוצים לטייב את תעודת הבגרות והן לתלמידים מצטיינים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי החינוך העל -יסודי מתאפיין בשונות רבה בין מוסדותיו, וכי הדרך הנכונה לפעול לנוכח שונות זו היא להגדיר עקרונות למיפוי ולאיתור ולהציע מודלים ליישום, אך להותיר מרחב של בחירה והתאמה לפי צורך בכל מוסד ומוסד.
לפיכך נכתבו המלצות מפורטות לביצוע תהליך המיפוי והאיתור באוגדן "כלים שלובים", ובמפגשים מחוזיים של מנהלי בתי ספר ומפקחים אף הוצגו מודלים של מיפוי ואיתור שגובשו בבתי הספר והופצו גם לכל מנהלי בתי הספר במחוז.
המשרד פועל לגיבוש מודלים מיטביים, מתוך תפיסה שמודלים שונים מתאימים לבתי ספר בעלי מאפיינים שונים, וגם כאשר יפורסמו המודלים המיטביים, בת י הספר שיבקשו לאמצם יצטרכו לבצע התאמות למבנה ולאופי הייחודיים להם.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את קיומו של תהליך משרדי לפיתוח מודלים מיטביים למיפוי ולאיתור שמהם יוכלו בתי הספר לבחור את המודל העונה על צרכיהם ומציין כי על משרד החינוך יהיה לבדוק בעתיד, במסגרת הליכי הבקרה על יישום הרפורמה, שכל בית ספר אכן עובד על פי מודל שנמצא אפקטיבי עבורו.
נמצא כי במקרים רבים המורים מלמדים בשעות הפרטניות קבוצות המונות יותר מהמספר המרבי של חמישה תלמידים, ולעתים גם הרבה יותר , ובעיקר לקראת בחינות , בשל הביקוש הרב בתקופות אלה.
בתלקיט לשנת הלימודים התשע"ג אמנם נקבע כי "במהלך התקופה של שבועיים שלפני המועד בו עתידה להתקיים בחינת בגרות יוכל מנהל בית הספר לקבוע, בהסכמת המורה, כי השעה הפרטנית הנלמדת במקצוע בו מתקיימת בחינת הבגרות תלמד בקבוצה המונה יותר מחמישה תלמידים", אך לא מתקיימת בבתי הספר בקרה על עמידתן של קבוצות לימוד המתקיימות בשעות הפרטניות בהנחיה זו, ולפיכך אי-אפשר להבטיח שקבוצות המונות יותר מ חמישה תלמידים אינן מתקיימות גם בשעות פרטניות אחרות.
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 3.
נמצא כי בבתי ספר שבהם רוב המורים במקצוע מסוים לא הצטרפו לרפורמה, אי-אפשר להקצות שעות פרטניות לכל התלמידים הזקוקים להן.
לעתים מצב זה קיים דווקא במקצועות מרכזיים כמתמטיקה ואנגלית.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי לצורך יישום הרפורמה בבתי הספר שבהם חלק מהמורים לא הצטרפו לרפורמה פותחו מודלים למערכות שעות המסייעים למנהלים לבנות את מוקדי העבודה באופן מותאם לשעות הפרטניות, וכי מודלים אלו פורטו בתלקיטי המשרד ונוסו במחוזות.
משרד מבקר המדינה מציין כי למרות הכלים שפותחו לסיוע בהקצאת השעות הפרטניות, לא נפתרה בעיית המחסור בשעות פרטניות ברמת בתי הספר במקצועות שבהם רוב המורים לא הצטרפו לרפורמה.
בתלקיטים מפורטים התכנים המוצעים לעבודה בשעות פרטניות: שיחות אישיות; עבודה עם תלמידים מתקשים, לקויי למידה או ש זקוקים להתאמות בבחינות; מתן מענה לתלמידים מצטיינים; תגבור לקראת בחינות והשלמת פערים; הנחיה וליווי בכתיבת עבודות; וחיזוק מיומנויות של עבודה עצמית, אסטרטגיות למידה וביצוע מטלות בצוות.
לבתי הספר ניתנה אוטונומיה לקבוע בעצמם את ייעודן של השעות הפרטניות.
למשרד החינוך אין נתונים על יישום השעות הפרטניות לפי ייעודיהן בפועל, אך בביקורת נמצא כי בתי הספר משתמשים ברוב השעות הפרטניות לתגבור לימודי לצורך העלאת ציוני התלמידים ולקראת בחינות הבגרות.
מצב זה משתקף גם בסיכומי הביקורים שערכה הממונה על הרפורמה.
מכאן שאוכלוסיית התלמידים החזק ים מחד גיסא ואוכלוסיית התלמידים החלשים ביותר מאידך גיסא אינן מקבלות מענה מיטבי לצורכיהן , הכולל טיפוח מצוינות ופיתוח יכולות שאינן באות לידי ביטוי ישיר בציוני בחינות.
משרד מבקר המדינה סבור כי על משרד החינוך לקבוע קריטריונים להקצאת השעות הפרטניות לפי השימושים האפשריים המפורטים בתלקיטים ולהשאיר מקום לשיקול דעתו של בית הספר במסגרת מרחב מוגדר.
קריטריונים כאלה עשויים לסייע לבתי הספר לנצל באופן מיטבי את משאב השעות הפרטניות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי בתלקיטים אמנם הומלץ לחלק את השעות הפרטניות לצרכים המגוונים של התלמידים ולתת מענה לכל האוכלוסיות, אך למנהלי בתי הספר, בשיתוף המפקחים הכוללים, יש אוטונומיה למפות ולבחור את התלמידים לשעות הפרטניות ולהחליט על אופן ניצולן.
עוד ציין משרד החינוך בתשובתו כי חשוב לזכור שבתי הספר נמדדים על פי הישגים בבחינות הבגרות, הן על ידי משרד החינוך והן על ידי הבעלויות (רשויות מקומיות ורשתות חינוך); כי קיימות תכניות שנותנות מענה לתלמידי קצה (חלשים וחזקים), אך רק תכניות מעטות מספקות מענה לתלמידים בעלי הישגים בינוניים; וכי בחלק מהבעלויות צומצמה הקצאת שעות התגבור לקראת בחינות הבגרות לבתי הספר בעקבות הצטרפותם לרפורמה, מתוך ציפייה שהשעות הפרטניות ייוחדו למטרה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ההסברים שהעלה משרד החינוך בתשובתו אינם מייתרים את הצורך לקבוע קריטריונים להקצאת השעות הפרטניות לפי השימושים האפשריים המפורטים בתלקיטים, וכי הסברים אלה יכולים להיכלל משרד החינוך 959 .
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 במערך השיקולים של משרד החינוך בעת קביעת הקריטריונים.
השארת מקום לשיקול דעתו של בית הספר במסגרת מרחב מוגדר עונה על צורכי האוטונומיה הבית-ספרית.
מטרתם של קריטריונים כאלה היא למנוע עיוותים בהקצאת השעות הפרטניות שיפגעו בניצול המיטבי שלהן.
בקרה והערכה : כאמור, התלקיטים מציעים סדרת פעולות לבקרה ולהערכה של יישום השעות הפרטניות, בהן קביעת איש צוות לניהול תהליכים אלו; קביעת נהלים ופיתוח כלים לביצועם; ובדיקת הלימה בין התכנון לביצוע על פי לוח זמנים מוגדר.
תהליכי המעקב, הבקרה וההערכה אמורים לסייע לצוות בית הספר להפיק לקחים לצורך השבחת העשייה החינוכית.
הביקורת העלתה כי תהליך הבקרה ברוב בתי הספר הוא חלקי ומתמקד בעיקר בעצם קיומה של השעה הפרטנית ובבדיקת הנוכחים בה, ולא בתכניה ובתוצאותיה, וכי לא מתבצעת הערכה מעצבת ומסכמת על בסיס בית-ספרי.
אמנם נבדקת התקדמותם של התלמידים המשתתפים בקבוצות הפרטניות מטרימסטר אחד למשנהו, אך טרם פותחו תהליכי הערכה מובנים של יישום השעות הפרטניות ושל השפעתן ברמה הבית-ספרית .
בתיעוד של 80 הביקוריםשקיימה הממונה על הרפורמה בבתי ספר נמצאה התייחסות לנושא הבקרה וההערכה ב-50 בתי ספר.
מהתיעוד עלה שכמעט בחצי מ-50 בתי הספר הללו לא היו כלל תהליכי בקרה או שהם היו לקויים מאוד.
עוד נמצא בביקורת כי קיימת שונות רבה בין בתי הספר באופן שבו מתבצעים תהליכי הבקרה ובהיקף הדיווח: מקצת בתי הספר משתמשים רק במערכת המידע הפנימית "משוב", שבה נרשם ביצוע שעות הלימוד, ובהן אף השעות הפרטניות.
בתי ספר אחרים מבצעים מעקב גם באמצעות טופסי דיווח תקופתיים המפרטים מידע על נוכחות התלמידים בשעה הפרטנית ועל נושא השיעור.
את הטפסים ממלא המורה ומעביר לגורם העוקב (למשל, הרכז הפדגוגי).
יש בתי ספר שבהם הטפסים כוללים גם התייחסות כלשהי להתקדמותם של התלמידים.
מטה משרד החינוך אמנם פרסם בתלקיטים דוגמאות לטופסי דיווח ובקרה, אך השונות הרבה בשטח מלמדת שאין די בכך, ונדרש סיוע רב יותר לבתי הספר בפיתוח וביישום של שיטות בקרה אפקטיביות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי האגף לחינוך על -יסודי פיתח כלי בקרה והמליץ עליהם לבתי הספר, בין היתר באמצעות פרסום דוגמאות לטופסי דיווח ובקרה בתלקיטים ובאוגדן "כלים שלובים", אולם ארגון המורים פרסם הנחיות שלפיהן אין לדווח על הנעשה בשעות הפרטניות מלבד רישום נוכחות תלמידים ונושא השיעור.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד החינוך להסדיר בקרה אפקטיבית על יישום השעות הפרטניות, ולשם כך מן הראוי שיפעל בשיתוף פעולה עם ארגון המורים לגיבוש אמצעי בקרה מוסכמים וייתן מענה לקשיים הכרוכים בהפעלתם.
עוד מסר משרד החינוך בתשובתו כי בתי הספר הצטרפו לרפורמה בהדרגה, ולכן לא כולם מיישמים אותה די זמן להעריך תהליך משמעותי כזה.
יתר על כן, עדיין לא כל המורים הצטרפו לרפורמת "עוז לתמורה", בבתי הספר מופעלות שתי רפורמות שעדיין אינן מתואמות ("עוז לתמורה" ו"אופק חדש"), ויישום הרפורמה עדיין לא התייצב.
כל הגורמים הללו מקשים על בתי הספר ועל משרד החינוך לבצע הערכה.
עם זאת, משרד החינוך הפעיל לדבריו הליך בקרה שבחן את ביצוע השעות הפרטניות ואת עמדות המורים כלפי ביצוען, וכן ביקש מראמ"ה, מיד 960 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עם תחילת הרפורמה, לבצע מחקר הערכה שילווה את הטמעתהויתמקד בכמה נושאים, בהם ניצול השעות הפרטניות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הערכה מעצבת (שנעשית תוך כדי ביצוע התכנית המוערכת, ומטרתה להכניס בה תיקונים ושיפורים) יכולה להיעשות בבתי הספר מתחילת יישום השעות הפרטניות, ואילו הערכה מסכמת (שמטרתה לבחון את השפעת התכני ת לאחר סיומה או לאחר סיום שלב מרכזי ביישומה) אכן צריכה להתבצע בחלוף פרק זמן ניכר, אך היה אפשר לשקול את ביצועה בשנת הלימודים התשע"ד, לפחות בבתי הספר שהצטרפו לרפורמה בשנת הלימודים התשע"ב.
עם זאת, בשום בית ספר לא בוצע אף לא אחד מסוגי הערכה אלו, ומשרד החינוך גם לא הקנה לבתי הספר את הכלים המקצועיים לביצוען.
עוד יצוין כי הבקרה שביצע משרד החינוך על יישום הרפורמה בשנת 2013 באמצעות חברה חיצונית ובאמצעות מחקרי ההערכה של ראמ"ה אכן סיפקה מידע חשוב על ההתקדמות ביישום הרפורמה, ובכלל זה יישום השעות הפרטניות, אך אין בכך כדי לייתר את תהליכי ההערכה ברמה הבית -ספרית ככלי חשוב לשיפור יישומה של הרפורמה בבתי הספר.
בתשובתו פירט משרד החינוך סיבות לקשיים ביישום השעות הפרטניות, בהן השינוי החד במעבר משבוע עבודה בן 24 שעות לשבוע עבודה בן 40 שעות, הדורש מהמורים לעבור תהליך הסתגלות בעל ה יבטים פיזיים, רגשיים ותודעתיים; בתי הספר היו עסוקים בשנים הראשונות להצטרפותם לרפורמה בהבנת ההסכם ובקשיים ביישומו; בחלק גדול מבתי הספר לא נבנו פינות עבודה אישיות לשעות הפרטניות בשנה הראשונה להצטרפותם, ובמקרים רבים גם בשנה שלאחר מכן; התנגדויות של מנהלים ומור ים לסעיפים רבים בהסכם; והנחיות סותרות של ארגון המורים והתארגנות המנהלים בשנת הלימודים התשע"ד בנושא הקושי לנהל שתי רפורמות בבתי הספר השש -שנתיים.
כל אלה הקשו על בתי הספר לעסוק בהיבטים הפדגוגיים של הרפורמה בשנה הראשונה להצטרפותם בכלל ובשנת הלימודים התשע"ב בפרט.
משרד מבקר המדינה מעיר כי המאמץ שהשקיע משרד החינוך מאז תחילת הרפורמה ליישם את השעות הפרטניות בבתי הספר באמצעות הכנסים, הסדנאות וההדרכות שקיים ובאמצעות החומרים הכתובים שפרסם אכן סייע במידה ניכרת ליישום הרפורמה.
עם זאת, ולמרות הקשיים שעמם התמודדו בתי הספר בשנים הראשונות ליישום הרפורמה, הליקויים היסודיים שנמצאו בהליכי התכנון, הביצוע, הבקרה וההערכה של יישום השעות הפרטניות מלמדים על הכנה בלתי מספקת של בתי הספר ליישומן ועל אי -מתן מענה הולם לקשיים המקצועיים הטמונים בתהליך.
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 שעות תומכות הוראה ברפורמה .
מדיניות והנחיות מרכיב עיקרי נוסף ברפורמה הוא השעות תומכות ההוראה שנוספו למשרת ההוראה.
לפי ההסכם, הרכב משרה מלאה בת 40 שעות שבועיות יכלול עשר שעות תומכות הוראה, שבהן ישהה המורה בבית הספר ויעסוק בפעילויות הבאות: ישיבות עבודה (שעתיים שבועיות), השתלמויות צוותיות (שעתי ים שבועיות), שיחות עם הורים (שעה שבועית), הכנת חומרי הוראה ובדיקת עבודות ומבחנים (חמש שעות שבועיות)17 .
לפי התלקיטים, ניצול מיטבי של השעות תומכות ההוראה מאפשר פיתוח צוות, העמקת הקשר עם התלמידים, ביסוס הקשר עם ההורים וביצוע מטלות הקשורות לעבודת ההוראה במסגרת יום העבודה.
עוד מציינים התלקיטים כי לשעות תומכות ההוראה יש תרומה ניכרת בשני מישורים: (א) מיסוד עבודת צוות - למידת עמיתים, למידה מהצלחות וטיפוח לכידות חברתית בקרב צוות בית הספר; (ב) פיתוח מקצועי והעצמת המורה - שיפור ביצועים והישגים, תכנון העבודה לטווח קצר ולטווח ארוך וקריאת חומרי עבודה עדכניים ורלוונטיים.
במסמכי ההיערכות ליחידות המטה ולבתי הספר - מתנ"ה - נקבע כי הפעולות הנדרשות ברמת בית הספר ליישום השעות תומכות ההוראה הן: איתור ומיפוי של צרכים בית-ספריים ; הבניית פורומים לעבודת צוות; תכנון הפעילות המקצועית של כל מורה; ובניית מנגנונים להערכת ניצול יעיל של השעות תומכות ההוראה.
התלקיטים מפרטים את שלבי הארגון של השעות תומכות ההוראה בבית הספר ומעלים הצעות לביצוע נכון של שלבים אלה, בהן: (א) איתור ומיפוי של צרכים בית-ספריים, הגדרת נוהלי עבודה ובניית תכנ ית עבודה שנתית ליישום השעות תומכות ההוראה, לרבות פירוט יעדים ופעולות אופרטיביות להשגתם, לוח זמנים ומדדים להשגתם יעדי התכנית; (ב) קביעת הפורומים לעבודת צוות18 , מיפוי המורים השותפים בכל צוות ושיבוץ מפגשי הצוותים במערכת השעות הבית- ספרית; (ג) מיפוי הצרכים המקצועיים של כל מורה ותכנון פעילותו המקצועית; (ד) תכנון מפגשים אישיים של מורים עם הורים; (ה) שיבוץ הפעילות המקצועית של כל מורה במערכת השעות האישית שלו ובמערכת השעות הבית-ספרית ; (ו) בניית מנגנונים להערכת ניצול יעיל של שעות תומכות הוראה, לרבות קביעת מדיניות בית- ספרית; פיתוח כלים לבקרה על יישום השעות תומכות ההוראה ולהערכת ניצולן; וקביעת לוח זמנים לבקרה ולהערכה.
17 ( בקרב מורים שעובדים במשרה חלקית יתפלגו השעות הללו ביחס דומה 20% ;ישיבות צוות 20% ;השתלמויות צוותיות10% ;שיחות עם הורים50% הכנת חומרים ובדיקת מבחנים).
רשאי לבצע שעות הוראה פרונטלית במקום השעות שנועדו להכנת חומרי הוראה ובדיקת עבודות ומבחנים, בתיאום עם מנהל בית הספר ובכפוף לצורכי המערכת, אך שיעור ההמרה אמור להיות שולי, בבחינת היוצא מן הכלל.
18 כגון ישיבות מורים כלליות, מפגשי מועצה פדגוגית, וכן ישיבות של הנהלה, רכזי מקצוע, צוות מקצועי, צוות טיפולי, צוות חינוך חברתי, צוות מחנכים וישיבות עם גורמים חיצוניים (פיקוח, מדריכים, קצין ביקור סדיר וכדומה).
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 יישום השעות תומכות ההוראה במסגרת מחקרי ההערכה הכמותניים והאיכותניים על יישום הרפורמה שביצעה ראמ"ה נבחן, בין היתר, ניצולן של השעות תומכות ההוראה והשפעותיהן על רכיבים שונים בעבודתם של המורים.
המחקרים של ראמ"ה העלו קשיים ניכרים בתכנון, ביישום ובבקרה של השעות תומכות ההוראה ומצאו שניצולן בידי המורים אינו אפקטיבי כלל ועיקר, אף שבשנת הלימודים התשע"ג הסתמן שיפור קטן לעומת שנת הלימודים התשע"ב.
משרד מבקר המדינה בדק את אופן הביצוע של מרכיב השעות תומכות ההוראה באמצעות ביקורים בבתי ספר ושיחות עם מנהליהם ועם בעלי תפקידים אחרים בהם, וכן באמצעות מסמכים שהתקבלו מבתי הספר, ממחוזות משרד החינוך ומיחידות המטה שלו.
כמו בשעות הפרטניות, גם התמונה המצטיירת בכל הנוגע לשעות תומכות ההוראה היא שהליקויים שעלו במחקרי ההערכה של ראמ"ה בשנות הלימודים התשע"ב והתשע"ג נמשכו גם בשנת הלימודים התשע"ד.
עוד נמצא כי מרכיבים חשובים מהמתווה של משרד החינוך ליישום השעות תומכות ההוראה שפורטו בתלקיטים אינם מיושמים, כמתואר להלן.
תכנון : כאמור, התלקיטים ציינו את תהליכי התכנון לניצול אפקטיבי של השעות תומכות ההוראה על מרכיביהן השונים.
בביקורת נמצא כי בתי הספר אינם מבצעים בדרך כלל תהליך תכנון לניצול השעות תומכות ההוראה ואינם מגבשים תכניות עבודה שנתיות ליישומן, אלא מסתפקים בשיבו צן במערכת השעות של המורים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לצורך תכנון וניצול אפקטיביים של השעות תומכות ההוראה, על מטה משרד החינוך לספק הכשרה ופיתוח מקצועי מתאימים לצוותי הניהול בבתי הספר ולהטמיע בעבודתם מתודולוגיה שלפיה יוכלו לתכנן כהלכה את השימוש במשאב זה.