HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הפנייתו של אסיר עם מוגבלות למסגרת טיפול ושיקום נעשית על ידי רש"א, לאחר שהוכרה מוגבלותו ועל בסיס פנייה למסגרות הקיימות של אחד מגופי הממשלה.
לאחר ההפניה נבדקת התאמתו של האסיר למסגרת הספציפית, על בסיס ראיון קבלה בה.
83 דבריה של מנהלת כלא נווה תרצה, ישיבת הוועדה למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול, פרוטוקול מספר 111 , מיום 01.
84 רצידיבזם בישראל מאפייני אסירים ומאסר והתמחות עבריינית, ד' ולק, א' ברמן, שב"ס.
85 בהתאם לחוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה-1965 .
86 בהתאם לחוק שיקום נכי נפש בקהילה, התש"ס-2000 .
הבטחת זכויות של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים |263 .
קוגניטיבית, שמופנים .
במועד סיום הביקורת אין בישראל מוסדות שיקום המותאמים לאסירים משוחררים עם מוגבלות, למעט מסגרת לעברייני מין עם הנמכה קוגניטיבית, שמופנים אליה גם אסירים משוחררים.
למותר לציין שאין מוסדות שיקום לאנשים עם תחלואה כפולה (מוגבלות והתמכרות) ולנשים עם מוגבלות שכלית.
בתשובתה כתבה רש"א כי היא פועלת להקמתה של מסגרת שיקום לאסירים עם תחלואה כפולה וכי אילו הוקצו לה משאבים התואמים את גודלה ואת מורכבותה של האוכלוסייה שעליה לטפל בה, היה ביכולתה להקים מסגרות נוספות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה ולרש"א כי עליהם לפעול להקמת מסגרות עבור אסירים משוחררים עם מוגבלויות לסוגיהן ולא רק לאסירים עם תחלואה כפולה .
משיוקמו מסגרות מתאימות, על משרד הבריאות להירתם להשמה של אסירים עם מוגבלות נפשית בהוסטלים המיועדים להם.
בתשובתו כתב משרד הבריאות כי הוא רואה בחיוב הפניה ומימון לשילובם של אסירים במסגרות כאלה, אם יוקמו, בכפוף להחלטתה של ועדת השיקום.
,ארבע שנים לאחר המועד שנקבע בתקנות להתאמות נגישות לשירות שב"ס רק החל לערוך את עבודת המטה ל התאמת הנגישות לשירות במתקניו.
על שב"ס לפעול בהקדם האפשרי להשלמתה של התאמת הנגישות לשירות ולהכשיר את עובדיו כנדרש בדין.
לשב"ס אין מאגר נתונים סדור על אנשים עם מוגבלות המוחזקים אצלו, לפי סוג מוגבלותם.
כמו כן קיים מחסור במסגרות להשמת אנשים עם מוגבלות במסגרת עבודות שירות, באגפים מותאמים לאנשים עם מוגבלות בבתי הסוהר, ובמוסדות שיקום המותאמים לאסירים משוחררים עם מוגבלות.
על שב"ס למפות את גודלה של אוכלוסיית האסירים הזקוקים להשמה באגף מותאם ולבחון דרכים להגדלת מספרם של המקומות באגפים מותאמים לאנשים עם מוגבלות.
כן עליו לפעול לאיתור מקומות תעסוקה נוספים לריצוי עבודות שירות ולהרחיב את מקומות התעסוקה במוסדות שלטוניים וציבוריים.
על רש"א ומשרד הרווחה לפעול להקמתן של מסגרות שיקום וטיפול בקהילה עבור אסירים משוחררים עם מוגבלויות לסוגיהן.
בעשורים האחרונים התגבשה כלפי אנשים עם מוגבלות גישה המדגישה את כבודם, ומתייחסת בכובד ראש למימוש רצונם, לעצמאותם ולזכויותיהם.
לאורה של גישה זאת הכירה מדינת ישראל, כבר בחקיקה משנת 1998 , בחשיבותן של התאמות נגישות לשירות, שיאפשרו לאנשים עם מוגבלות לקבל שירותים באופן עצמאי ומכובד, במקו מות ובמועדים ששירותים אלה ניתנים לכלל הציבור.
דוח זה מצביע על כמה זירות משמעותיות בתחום המשפט בהן התאמת הנגישות של השירות עדיין בתחילתה, מן החקירה הפלילית במשטרה, דרך הליכי הדיון בבית המשפט (בהליכים האזרחיים והפליליים) ועד ריצוי העונש בהליך הפלילי.
כך, נוצר פער ניכר בין התפיסה הגלומה בח וק לבין מידת מימושו בפועל.
בכמה היבטים, ממצאי הדוח מצביעים על היעדר הלימה בין פעולות הממשלה להבטחת הנגישות לשירות לאנשים עם מוגבלות ובין רוח הוראות חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, חוק שוויון ותקנותיו ואמנת האו"ם בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות.
לפיכך יש ל וודא כי המדינה יוזמת ביצוע התאמות נגישות של השירות לציבור האנשים עם המוגבלויות, ולא רק נענית לבקשות פרטניות.
גישה זאת צריכה לכלול יצירה ופרסום של כלים מותאמים למתן שירות, שיאפשרו את השתתפותם המלאה של אנשים עם מוגבלות בהליכים משפטיים באופן השווה לאחרים.
חוסנה של חברה נבנה גם על יכולתה להתאחד, להכיל את כל גוני האוכלוסייה ולאפשר להם ביטוי.
מכאן חשיבותן העצומה של התאמות נגישות לשירות במערכת המשפט, שהיא מערכת מרכזית בניהולה של קהילה.
על שרת המשפטים והשר לביטחון הפנים לוודא שכל הגופים המעורבים בהליכים משפטיים ימלאו את חובתם להתאים לאנשים עם מוגבלות את השירות הניתן על ידם, ולוודא את תיקונם של הליקויים המפורטים בדוח זה.
מעורבותם נדרשת מאחר שבגופים אלה מתקבלות מדי יום החלטות המשפיעות על חייהם של אנשים עם מוגבלות, על זכויות היסוד שלהם ועל חירותם.
הליכי גירושין בין בני זוג נשואים או הליכי פירוד בין "ידועים בציבור", ולהם ילדים משותפים, הם ההליכים על פי חוק שהורים בני זוג נדרשים לעבור על מנת להסדיר את חלוקת הרכוש והטיפול בילדיהם מעת שעברו לחיות בנפרד זה מזה (להלן - הליכי גירושין)5 .
בשנת2016 התגרשו בישראל כ- 14,800 זוגות6.
על פי מחקרים, הליך הגירושין עלול להשפיע באופן ממשי על מארג חייהם של בני המשפחה לאחר הגירושין; רבים מהם חווים לחץ אישי, משפחתי, כלכלי, חברתי ומשפטי בעל השפעות בטווח הקצר והארוך על כל בני המשפחה.
סכסוך הורי על רקע גירושין או פירוד עלול לגרום לילדים לתופעות קשות כמו דיכאון, חרדה, תחושת נטישה, הערכה עצמית נמוכה ומסוגלות חברתית ולימודית נמוכות יותר 7.
סכסוך גירושין בעצימות גבוהה 8 אף עלול לגרום במקרים קיצוניים למצב של כישלון קשר ( Contact Failure ) שבו הילדים פוסקים מלראות את אחד ההורים9.
מעורבות המדינה בהליכי הגירושין היא בראש ובראשונה בהסדרה הפורמלית של הקשר בין ההורים לאחר הגירושין או הפירוד, בהתאם לפסקי דין של בתי המשפט לענייני משפחה או בתי הדין הדתיים (להלן גם - בית המשפט).
כאשר ההורים אינם מסכימים על הסדרי המשמורת ועל זמני השהייה של הילדים אצל כל אחד מהם, בית המשפט מסתייע לצורך החלטתו בעניינים אלה בשירותי הרווחה הניתנים במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה או המשרד) באמצעות עובדים סוציאליים לעניין סדרי דין (להלן - עו"ס ס"ד).
עו"ס ס"ד מבצעת10 , על פי החלטה שיפוטית, הערכה מקצועית בכתב, לרבות מתן חוות דעת על סוגיות הורות, על טובת הילדים ועל דילמות הנוגעות להגנה מפני אלימות במשפחה (להלן גם - תסקיר).
משרד הרווחה פעל להבניית תבנית חדשה ואחידה של התסקיר (להלן - התסקיר החדש).
מינואר 2017 כל עו"ס ס"ד נדרשות לפעול על פי תבנית זו בלבד.
לצד בתי המשפט לענייני משפחה ובתי הדין הדתיים פועלות יחידות סיוע (להלן - יח"ס) שהוקמו מכוח סעיף 5 לחוק בית-המשפט לענייני משפחה, התשנ"ה-1995 , או מכוח חוק בתי דין דתיים (יחידות סיוע), התשע"א-2011 , .
5 לצורך גירושין נדרשת גם התרת הנישואין באמצעות "גט" בבית הדין הרבני, בעוד שפירוד בין "ידועים בציבור" אינו מצריך הליך כזה.
6 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקההודעה לתקשורת - ישראל במספרים ערב ראש השנה תשע"ט (נתונים נבחרים מהלוחות השנתיים 2018 ,) 4.
7 ,יואה שורק"ההערכות של ילדים להורים גרושים את איכות חייהם: גורמי חוסן וסיכון ", חיבור לשם קבלת תואר דוקטור לפילוסופיה, 2017, האוניברסיטה העברית בירושלים.
8 מקרים שבהם הקונפליקט בין ההורים קשה עד כדי סכסוך הורי, ועל פי רוב הוא מאופיין בהתדיינות משפטית הכוללת הגשת כתבי תביעה שבהם הצדדים מטיחים האשמות זה נגד זה, הבאת עדים, חקירות פרטיות וקיום חקירות בין כותלי הערכאות השיפוטיות.
9 " ,פיליפ מרכוס ניכור הורי וסרבנות קשר: כיצד למנוע כשלון קשר בין ילד להורה", רפואה ומשפט, 2018 .
מאחר שמרבית עו"ס ס"ד הם נשים תהיה ההתייחסות בדוח זה בלשון נקבה 1408 |דוח שנתי 69ב .
על מנת לתת שירותי אבחון, ייעוץ וטיפול למשפחות ולשמש גורם מסייע לבתי המשפט בסכסוכים אלה.
שירות זה הינו באחריות משרד הרווחה וניתן באמצעות עובדים סוציאליים (להלן - עו"ס יח"ס)11 .
ביולי2016 נכנס לתוקף ה חוק להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה (הוראת שעה), התשע"ה -2014 (להלן- חוק מהו"ת )12 , שמטרתו לסייע ביישוב סכסוכים משפחתיים בהסכמה ובדרכי שלום ולצמצם את הצורך בקיום התדיינות משפטית, מתוך התחשבות בטובת הילדים ובמכלול ההיבטים הנוגעים לסכסוך.
לפי חוק זה, כל אדם המבקש להגיש לערכאה שיפוטית תובענה בעניין סכסוך משפחתי, יגיש תחילה לערכאה השיפוטית "בקשה ליישוב הסכסוך"; משהוגשה בקשה כאמור יוזמנו הצדדים לארבע פגישות ב יח"ס שליד הערכאה השיפוטית שמטרתן מתן מידע, היכרות ותיאום בין הצדדים (להלן - פגישות מהו"ת), כאשר דינה של הזמנה לפגישות אלו היא כדין הזמנה לדיון בבית המשפט.
יובהר כי חוק זה אינו מחייב את הצדדים בהליך גישור.
נוסף על ההסדרה החוקית ועל מנגנוני יישוב הסכסוך כאמור, המדינה מאפשרת טיפול שיש בו כדי לסייע למשפחות המצויות בהליכי גירושין.
השירות לרווחת הפרט והמשפחה שבמשר ד הרווחה מופקד על הטיפול במשפחות כאלה, והוא ניתן בין היתר באמצעות עו"ס ס"ד במחלקות לשירותים חברתיים שברשויות המקומיות.
על כך יש להוסיף גם את התחנות לטיפול זוגי ומשפחתי13, מרכזי קשר14, מרכזי הורים-ילדים15 ותוכנית תיאום הורי16 .
להלן בתרשים2 מוצגות התחנות המרכזיות שזוג העומד להתגרש עובר עד חתימת הסכם הגירושין, ובתרשים 3 מוצגים השירותים המיועדים למשפחות המצויות בהליכי גירושין: .
11 יצוין כי בעקבות המלצות "הוועדה לבחינת עקרונות יסוד בתחום הילד והמשפט ויישומם בחקיקה" משנת 2004 , בדבר יישום ה"א מנה בדבר זכויות הילד", עוגנה בתקנות סדר הדין האזרחי, התשמ"ד -1984 , הוראה שעניינה השתתפות של ילדים בהליכי בית המשפט הנוגעים להם, בסייגים המופיעים שם.
הוראה זו כוללת בין היתר את מתן ההזדמנות לילדים להשמיע את קולם ולהביע את רגשותיהם, דעותיהם ורצונותיהם.
בהתאם לכך, ובעקבות הצלחתה של תוכנית חלוץ שנערכה בתחום זה בשנים 2006 עד2007 , נפתחו ביח"ס מחלקות לשמיעת ילדים (מש"י) שמטרתן לאפשר לילדים להשמיע את קולם בעניינים הנוגעים להם לפני שהשופט מחליט בעניינם.
12 חוק מהו"ת מבוסס על עיקרי המלצותיו של צוות היגוי לעניין הגיש ור בבתי המשפט לענייני משפחה ובבתי הדין הדתיים, בראשותו של השופט בדימוס יצחק שנהב (להלן - ועדת שנהב), שפורסמו בשנת 2005 .
יודגש כי החוק נכנס לתוקף כהוראת שעה התקפה לשלוש שנים 13 מסגרות מקצועיות שנועדו לסייע למשפחות המצויות במשבר עקב שינוי בחייהן, לרבות פירוד וגירושין.
14 מסגרות מוגנות המיועדות לקיום מפגשים בין הורים לילדיהם, הנמצאים במצבים של קונפליקטים במשפחה על רקע פירוד, גירושין או אלימות וסיכון.
15 מסגרת טיפולית רב -מקצועית המתמקדת בשינוי ובשיפור של מערכת היחסים בין הילדים להורים.
16 מודל התערבות מובנה וממוקד שמטרתו לסייע להורים המסוכסכים לנהל דיאלוג הורי ולהגיע להחלטות משותפות בכל הקשור לילדיהם.
ההפניה לתוכנית זו יכולה להיות רק באמצעות ערכאה שיפוטית, והיא מותנית בהקפאת ההתדיינות המשפטית וכרוכה בהשתתפות עצמית של בני הזוג.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1409 .
תרשים2 : הליך הגירושין 1410 |דוח שנתי 69ב .
תרשים 3 : השירותים למשפחות בהליכי גירושין .
על פי נתוני משרד הרווחה (העיגולים שצבעם כהה הם שירותים ציבוריים).
הסדרה מהירה ועניינית של חלוקת הרכוש ושל הטיפול בילדים לאחר הפירוד בין ההורים מסייעת על פי רוב בשימור יחסים תקינים בין ההורים ובין ההורים לילדיהם; לעומת זאת, סכסוך גירושין בעצימות גבוהה עלול ליצור מחסומים ומכשולים חדשים בקשרי המשפחה ולהקצין את עמדות הצדדים, וכתוצאה מכך להקשות על האפשרות ליישובו של הסכסוך האישי-רגשי.
נוכח ההשלכות הקשות וארוכות הטווח שעלולות להיות להליכי הגירושין על כל בני המשפחה, ובפרט על הילדים, חשוב שהמנגנון שהמדינה מפעילה והשירותים שהיא מספקת לטיפול באותן משפחות יהיו מותאמים ואפקטיביים וייטיבו עם המשפחות, ובוודאי לא יגרמו להחמרת מצבן.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1411 .
בחודשים נובמבר 2017 עד אוקטובר2018 בדק משרד מבקר המדינה את טיפול המדינה במשפחות בהליכי גירושין, ובכלל זה את התאמת השירותים לשינויים שחלו בתחום הגירושין בשנים האחרונות, את הפעולות למניעת סכסוך הגירושין והסלמתו ואת סיוע גורמי הרווחה להליך המשפטי במסגרת עבודת עו"ס ס"ד.
הבדיקה נערכה במשרד הרווחה ובכמה רשויות מקומיות.
בדיקות השלמה נעשו במשרד המשפטים ובהנהלת בתי המשפט.
מידע נוסף נאסף בארבעה אמצעים מתודולוגיים ואלה הם: שאלון עו"ס ס"ד: בסיוע מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל נ וסח שאלון לעו"ס ס"ד (להלן - שאלון משרד מבקר המדינה או השאלון).
השאלון נשלח ל-298 עו"ס ס"ד המועסקות ב -66 רשויות מקומיות שנדגמו באופן אקראי וכן בארבע הרשויות המקומיות הגדולות בכל אחד מארבעת מחוזות משרד הרווחה - תל אביב-יפו, חיפה, ירושלים ובאר שבע; תשובות התק בלו מ-198 ( עו"ס ס"ד66% .
) 47% השיבו באופן מלא על השאלון ו-53% ;השיבו באופן חלקיניתוח איכותני של 78 תסקירים17 ; שתי קבוצות מיקוד: קבוצה של אבות גרושים וקבוצה של אימהות גרושות; פנייה להנהלת בתי המשפט: צוות הביקורת שלח מספר שאלות להנהלת בתי המשפט להתייחסות פורום סגני נשיאי בתי המשפט לענייני משפחה.
באוקטובר 2018 ענתה הנהלת בתי המשפט בשם מערכת בתי המשפט לשאלות אלה (להלן - מערכת בתי המשפט).
17 מתודת מחקר מסוג ניתוח תוכן היא קידוד שיטתי של טקסטים כתובים המאפשר לאתר תמות העולות מתוך הטקסטים ויכולות להסביר את התופעה הנחקרת .
איסוף התסקירים נעשה באמצעות ארבעה מחוזות משרד הרווחה.
כל מחוז התבקש להעביר למשרד מבקר המדינה לפחות 10 תסקירים שנכתבו מינואר2017 שבהם מעורבות החלטות על ילדים בנוגע למשמורת וזמני שהייה לפי קריטריונים שנקבעו בסיועו של מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל.
אי-הבהירות הנורמטיבית בתחום הגירושין והשלכותיה .
השינוי החברתי בתחום הגירושין: בשנות החמישים והשישים של המאה הקודמת התגרשו כ- 2,000 זוגות בשנה, בתחילת המאה העשרים ואחת גדל מספרם לכ- 10,000 בשנה, וכאמור בשנת2016 התגרשו כ- 14,800 זוגות18 .
לא חל שינוי ניכר במספרם של הזוגות הנישאים מדי שנהגם המספר המצטבר של הילדים החיים במשפחה חד-הורית שבראש ה עומד הורה גרוש עלה מ כ- 147,500 בשנת2010 לכ- 162,000 בשנת 201519 .
להלן בתרשימים 4 ו-5 :מוצגות מגמות אלה .
תרשים 4: שיעורי הגידול במספר הזוגות המתגרשים והזוגות הנישאים לעומת שנת 1990 .
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
19 ,המועצה הלאומית לשלום הילדילדים בישראל - שנתון 2016 , ינואר2017 .
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1413 .
תרשים 5: מספר הילדים החיים במשפחות חד-הוריות שבראשן עומד הורה גרוש, 2010 עד 2015 .
על פי נתוני המועצה הלאומית לשלום הילד.
הליכי הגירושין נטועים עמוק בשדה המשפטי, דהיינו כדי שהסכם גירושין יהיה תקף עליו לקבל אישור של ערכאה משפטית (אזרחית או דתית), וזאת נוסף על דינים שונים החלים בנוגע להחזקת הילדים ולחלוקת הרכוש.
בין היתר, סעיף 25 לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ"ב -1962 , קובע שאם אין הסכמה בין ההורים לגבי החזקת הקטין וזכויות ההורה שאינו מחזיק בו, יכריע בית המשפט כפי שייראה לו "לטובת הקטין".
עיקרון זה המעוגן בחקיק ה ממחיש את מחויבותה של המדינה לשמירה על טובת הילד ולהגנה עליו מפני כל אינטרס אחר20.
השינויים החברתיים כמצוין לעיל הם חלק משינויים בתפיסות החברתיות והמשפטיות שהיו דומיננטיות במשך שנים במדינות מפותחות רבות; כך גם בנוגע למשמורת קטינים.
העלייה התלולה בשיעורי הגירושין כאמור הגדילה את מספר ההורים הנאבקים ביניהם על המשמורת והגבירה את העניין הציבורי בהסדרתה.
שינויים בתפיסות מגדריות, כמו שוויון בחלוקת התפקידים בין אימהות ואבות, הביאו בין היתר להתפתחותם של קריטריונים שונים להכרעות משמורת, דוגמת "משמורת משותפת" ( Joint Custody )21; כך גם המגמה של מעבר מיישוב סכסוכי גירושין באמצעות התדיינות משפטית אדוורסרית (לעומתית) בבית המשפט לדרכי יישוב סכסוך חלופיות כמו גישור.
חוק מהו"ת הנזכר לעיל, שמטרתו לסייע ביישוב סכסוכים משפחתיים בהסכמה ובדרכי .
20 " ,ראו דפנה הקרהורות במשפט - מאחורי הקלעים של עיצוב הסדרי משמורת וראייה בגירושים", סדרת מגדרים, הוצאת הקיבוץ המאוחד בע"מ ( 2008 '), עמ154.
שלום ולצמצם את הצורך בקיום התדיינות מש פטית, מתוך התחשבות בטובת הילדים ובמכלול ההיבטים הנוגעים לסכסוך, משקף מגמה זו.
אי-בהירות משפטית: ביטוי לשינויים אלו ניכר גם בשדה המשפט הישראלי.
אחת הדוגמאות לכך היא בנושא המשמורת על הילדים.
בשנים האחרונות נרשמה עלייה במספר סכסוכי המשמורת, ובפרט במספר המקרים שבהם אחד הצדדים תובע משמורת משותפת.
נוסף על כך, אם בעבר הייתה התפיסה המקובלת בבתי המשפט כי משמורת משותפת תיתכן רק בנסיבות של הסכמה בין הצדדים, כיום ניתן למצוא פסיקה של הערכאות הנמוכות הקובעת משמורת משותפת גם כאשר הסכסוך ההורי עמוק וקיימים קשיי תקשורת חמו רים בין ההורים22.
אולם, החקיקה העוסקת בנושא זה לא השתנתה דוגמה נוספת היא תשלום מזונות לילדים.
בישראל, על פי החוק לתיקון דיני המשפחה (מזונות), התשי"ט -1959 , הורה מחויב לדאוג לצורכי ילדיו הקטינים לפי הדין האישי (הדין של העדה הדתית).
בדין העברי, החיוב הבסיסי ב מזונות הוא עבור צרכיהם ההכרחיים של הילדים עד גיל שש, ובתי המשפט פירשו חיוב זה כחל על האב בלבד ללא קשר ליכולתו הכלכלית23.
מתחילת שנות האלפיים ניכרת שונות בפסיקתם של בתי המשפט בעניין גובה המזונות בהסדרים של משמורת משותפת.
בשנת 2012 ,המליצה הוועדה לבחינת נושא מזונות הילדים בישראל בראשותו של פרופ' שיפמן (להלן - ועדת שיפמן), על קביעת דין אחיד שלפיו האחריות והחובה לתמוך כלכלית בילד יוטלו באופן שווה על שני ההורים, וזאת על פי היכולת הכלכלית של כל אחד מהם ובהתחשב במשך הזמן שבו הילד שוהה אצל כל אחד מהם.
בהיעדר פתרון חקיקתי, ונוכח השונות בפסיקות בתי המשפט לענייני משפחה, ניסו בתי המשפט המחוזיים בשנים האחרונות לקבוע כללים לחישוב דמי המזונות במשמורת משותפת24 .
ביולי 2017 ,קבע בית המשפט העליון, בהרכב מורחב של שבעה שופטים בבע"מ 919/15 (להלן- בע"מ 919)25 , בנוגע לקביעת גובה המזונות שישלמו הורים לילדיהם (מעל גיל שש), שחובת התשלום חלה על שני ההורים כלפי ילדיהם על פי כלל משאביהם הכלכליים.
פסק הדין עורר דיון ער בנוגע להסדרים החלים בתחום המזונות בכלל ובעת משמורת משותפת בפרט26 .
22 ראו רות הלפרין -קדרי, קרן הורוביץ, שי זילברברג, " על הכאוס בקביעת דמי מזונות במצבי משמורת משותפת: מבט ביקורתי על הפסיקה ועל המלצות ועדת שיפמן", משפט ועסקים, י"ט (2016 ,) 'עמ1235 עד1269.
23 בשנת1944 קבעה הרבנות הראשית תקנה שהרחיבה את חיוב המזונות עבור הצרכים ההכרחיים של ילדים עד גיל 15 ,.
ראו יואב מזא"ה מהפכת מזונות הילדים: בעקבות פסיקת בית המשפט העליון בבע"ם 919/15, 2018 (עתידלהתפרסם , הארת דין), עמ' 1 עד2.
24 ראו רות הלפרין-קדרי, קרן הורוביץ, שי זילברברג, " על הכאוס בקביעת דמי מזונות במצבי משמורת משותפת: מבט ביקורתי על הפסיקה ועל המלצות ועדת שיפמן", משפט ועסקים, י"ט (2016 '), עמ1239 עד1240.
25 בע"מ 919/15 ( פלוני נ' פלוניתפורסם במאגר ממוחשב, 19.
) 26 ,ראו שחר ליפשיץ, ענת ליפשיץ מזונות ילדים בגילאים 6 עד15 , במצבי משמורת משותפת?
מבט פרשני וגישורי בעקבות בע"ם 919/15 ,2018 .
)(טרם פורסם משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1415 .
בפסק דין אחר, מיולי 201827, קבע בית המשפט לענייני משפחה בפתח תקווה כי במקרים מסוימים הדין החדש כשלעצמו יכול לשמש שינוי בנסיבות המצדיק שינוי בגובה המזונות, אף שלא חל בהם שינוי נסיבות מהותי28 ; ואילו בפסקדין מספטמבר 201829 קבע בית המשפט כי הלכת בע"מ 919 לא תשמש עילה יחידה לשינוי הנסיבות, אלא יש להוכיח שינוי נסיבות עובדתי שיש בו כדי להצדיק את שינוי גובה המזונות.
ביולי 2018 מסר משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה כי הוא ער לעובדה שבע"מ 919 יצר פרשנויות שונות, והוא מודע גם לפסיקה החדשה שאיפשרה פתיחת הסכם גירושין באופן רטרואקטיבי כאמור.
עוד ציין כי בעקבות ועדת שיפמן הוגשה הצעת חוק פרטית בנושא "תמיכה כלכלית של הורים בילדיהם, התשע"ז-2017"30 , שנועדה להסדיר את תחום מזונות הילדים.
בדצמבר 2018 השיב כי הוא נוקט פעולות כדי לקדם את ההסדרה של תחום דיני המזונות, ובהן עבודת צוות כלכלנים שמונה על ידי שרת המשפטים כדי לבדוק מחדש את סוגיית "חישוב עלות גידול ילד בישראל".
נוסף על כך, בשנים האחרונות הוגשו כמה וכמה הצעות חוק הנוגעות למשמורת ילדים - רובן ככולן הצעות חוק פרטיות - המנסות להסדיר אי-ודאות זו, אך אף לא אחת מהן הבשילה לכדי חקיקה31.
לאור האמור, בתחום רגיש זה שבו כאמור חלים שינויים חברתיים משמעותיים, היה על הממשלה להוביל באמצעות משרד המשפטים את ההסדרה הדרושה שמטרתה צמצום אי -הוודאות המשפטית.
אולם אנשי אקדמיה בתחום דיני המשפחה מסרו למשרד מבקר המדינה במאי 2018 כי עקב פסיקות אקטיביסטיות של בתי משפט מתרחשות תמורות יסודיות ועמוקות בתחום זה בכלל ובתחומי מזונות ומשמורת ילדים בפרט; והכול, בשעה שהחקיקה עומדת בעינה.
לדעתם, מצב זה יצר כאוס והיעדר יד מכוונת למשפחות.
מצב של אי- ודאות משפטית עשוי גם להקשות על הצדדים לכלכל את צעדיהם, בין היתר בנוגע לניהול ההליך המשפטי בעניינם32 .
משרד המשפטים מסר ביולי 2018 למשרד מבקר המדינה כי הוא מודע לבעייתיות שנוצרה עקב פסיקות של בתי המשפט כאמור מחד גיסא ועיכוב .
27 )תמ"ש (פ"ת 4542-03-16 א' נ' ב' (פורסם במאגר ממוחשב, 1.
) 28 כמושינוי משמעותי בשכרו של אחד ההורים או בזמני השהייה.
29 )עמ"ש (מרכז 62263 -10-17 ע.
ק (פורסם במאגר ממוחשב, 17.
) 30 /הצעת חוק פ 4258/20.
31 /הצעת חוק פ 2646/17 הכשרות והמשפטית והאפוטרופסות (תיקון - ביטול חזקת הגיל הרך), התשס"ז-2007 /; הצעת חוק פ 4029/18 הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (הסדרי ראיה נרחבים) (הוראת שעה), התשע"ב -2012 /; הצעת חוק פ 446/20 הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (הסדרי ראיה נרחבים) (הוראת שעה), התשע"ה -2015 /; הצעת חוק פ 3075/20 הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון - החלפת סעיף 25 ), התשע"ו -2016 ; הצעת חוק פ/ 4212/20 הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון מס' 19 ,)) (שינוי חזקת הגיל הרך התשע"ח-2018 .
32 " ,ראו מנחם מאוטנרעל אי-הוודאות במשפט וכמה מהשלכותיה", משפט וממשל, ט' ( 2005 ,) 'עמ249 ; על עקרון יציבות החוק ראו מרדכי נדיב, מרדכי קרמניצר, עמיר פוקס, מדריך למחוקק, הוצאת המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2015 ', עמ67 עד69.
בהליכי החקיקה מאידך גיסא.
הוא ציין כי בעקבות הוועדה לבחינת ההיבטים המשפטיים של האחריות ההורית בגירושין, בראשות פרופ' דן שניט משנת 2011 (להלן- ועדת שניט), הועלתה הצעת חוק הורים וילדיהם, התשע"ד -201333 , שנפלה ברגע האחרון בכנסת התשע -עשרה.
בכנסת העשרים ניסו לקדמה מחדש34 ומשרד המשפטים הכין טיוטה עדכנית שלה, אך התהליך נעצר עקב לחצים פוליטיים.
בסופו של דבר החליט משרד המשפטים לתמוך בהצעת החוק הפרטית משנת 2018 בנושא שינוי חזקת הגיל הרך35 /(פ 4212/20 ).
לדברי נציגי משרד המשפטים, "הדרך לקידום חקיקה זו הייתה עקומה ביותר כי לא היה דיון בוועדת שרים לענייני חקיקה ולא ניתנה החלטת ממשלה בעניין".
משרד המשפטים הוסיף כי הצעה זו נפלה והוגשה מחדש בשנת 2018 , והוא מקד ם במסגרתה חלקים מהצעת החוק הממשלתית של הורים וילדיהם, כמעטפת חשובה לצמצום התדיינויות בין הורים בסוגיה; לדעתו, יהיה בזה גם כדי להבהיר את המצב המשפטי בתחום משמורת ילדים.
מהאמור לעיל עולה כי בשנים האחרונות חלו שינויים בתחום הגירושין ונוצרה שונות בפסיקותיהן ש ל הערכאות המשפטיות בסוגיות של משמורת, משמורת משותפת ומזונות ילדים, בעוד המצב החקיקתי נותר בעינו; כך נוצר מצב משפטי לא ברור שגרם לאי-ודאות בקרב הציבור ואצל גורמי המקצוע בתחום הרווחה, בנוגע למצב הנורמטיבי בתחומי משמורת ומזונות ילדים.
אי-עדכון של ההנחיות המקצועיות של עו"ס ס"ד: מאחר שחוות דעת של עו"ס ס"ד בתסקיר היא הכלי העיקרי המונח בידי בתי המשפט בבואם להכריע בענייני משמורת, זמני שהייה ומזונות36 , יש חשיבות רבה להנחיות המקצועיות הניתנות לעו"ס ס"ד ולעדכונן לפי שינויי החקיקה והפסיקה שחלו בתחום הגירושין בעשור האחרון.
אף כי המצב המשפטי בענייני משמורת ומזונות ילדים אינו ברור די הצורך, עלה כי המשרד לא גיבש לעצמו תפיסת מדיניות בנוגע לסוגיות שבהן הוא מטפל, וגם לא הנחיות מקצועיות ברורות שישמשו את עו"ס ס"ד, הנדרשות להמליץ לבתי המשפט בנושאים אלה.
בהתייחס להצעות חוק שונות שהועלו בדבר שינוי חזקת הגיל הרך הביע אומנם המשרד את עמדתו המקצועית בדבר הורדת החזקה מגיל שש לגיל שלוש .
33 /הצעת חוק פ 1764/19 .
כמו כן, הועלתה הצעת חוק הורים וילדיהם, התשע"ה-2014 , שמספרה 903.
34 /הצעת חוק פ 3084/20 הורים וילדיהם, התשע"ו-2016.
35 חזקת הגיל הרך, המעוגנת בסעיף 25 לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופוסות, התשכ"ב - 1962 , מניחה שטובתם של ילדים צעירים עד גיל שש להיות במשמורת אמם ועל כן על בית המשפט לקבוע כך אם אין סיבות מיוחדות להורות אחרת.
36 בית המשפט עמד בעבר על חשיבות קבלת עמדותיהם של מומחים ושל אנשי מקצוע בהליכי גירושין ועל הצורך לאמצם בהיעדר נימוקים הנוגדים עמדות אלו.
לעניין זה, ראו בג"ץ 5227/97 ,מיכל דויד נ' בית הדין הרבני הגדול בירושליםפ"ד נה(1 )453 (1998).
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1417 .
עו"ס סדרי דין: "אין .
בתנאים מסוימים37, אך למעט גיבוש נוהל סמכויות (ראו להלן), הוא לא עדכן את נהליו ולא פירט את מדיניותו באופן מוצהר וברור.
מתכונת עבודת עו"ס ס"ד מעוגנת ב תקנון העבודה הסוציאלית 3.
התע"ס אמור לשקף את השינויים המקצועיים והחקיקתיים שחלו בדרכי עבודתה.
המשרד נוהג לעדכן את התע"ס מדי פעם בפעם, ונכון למועד סיום הביקורת הנוסח העדכני הוא הנוסח שפורסם בדצמבר 2014 .
"בביקורת עלה כי התע"ס אינו מספק לעו ס ס"ד הנחיות מקצועיות עדכניות בתחומי משמורת, למשל הסדרי לינה בגיל הרך בעת משמורת משותפת.
גם בתשובות עו"ס ס"ד לשאלון כמפורט להלן בתרשים 6 עלה הצורך בעדכון התע"ס: תרשים 6 : באיזו מידה לדעתך ישנה התייחסות מספקתבתע "ס או בהנחיות הפיקוח של משרד הרווחה לשינויי חקיקה/פסיקה בתחום משמורת ומזונות ולחזקת הגיל הרך?
מהשאלון עולה כי רק 25% מעו"ס ס"ד ציינו כי ישנה התייחסות מספקת במידה רבה ורבה מאוד בתע"ס ובהנחיות הפיקוח של המשרד לשינויים בתחומי משמורת ומזונות ילדים.
למשל, אחת המשיבות ציינה: "אין לנו מספיק הבנה בתחום וגם לא מספיק כלים לטיפול, השיח המשפטי משתנה תדיר ומאוד דינמי והתע"ס כלל אינו מותאם ".
כמה עו"ס ס"ד ציינו כי יש צורך בהכשרה משפטית והבהרת מושגים בסיסיים כגון משמורת משותפת .
37 הדבר ייעשה באמצעות מעקב מחקרי שיבחן בין השאר את ההשפעות של שינוי זה על הילדים והוריהם, ובכפוף להקצאת המשאבים הנדרשים למשרד, אם החזקה תשונה כאמור.
ומשמעותה, וכן בהכשרה מסודרת על כל פסקי הדין שניתנו לאחרונה בענייני ילדים וההשלכות שלהם על ההליכים המשפטיים ועבודת עו"ס ס"ד.
כל אלה משליכים באופן ישיר על טיפול גורמי הרווחה במשפחות בהליכי גירושין, החל במניעת סכסוך הגירושין, דרך הסיוע ביישובו וכלה בפעולות תמיכה וטיפול במשפחות לאחר סיום ההליך המשפטי.
במענה מערכת בתי המשפט על שאלה בנושא המצב המשפטי הלא -ברור שנוצר בעקבות פסיקות חדשות בנושאי מזונות ומשמורת ילדים, היא ציינה: "מדובר בסוגיה הנוגעת לליבת העשייה השיפוטית בבתי המשפט לענייני משפחה ולפיכך, עמדת השופטים בנושא זה באה לידי ביטוי בפסיקתם.
לעניין הצורך בקידום תיקון חקיקה, נציין כי למיטב ידיעתנו, הגורמים הרלבנטיים במחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים מגבשים בימים אלה טיוטת תזכיר חוק שתכליתה לעגן בחקיקה את המלצות דו"ח ועדת שיפמן לבחינת נושא מזונות הילדים במדינת ישראל".
בתשובתו מדצמבר 2018 ציין משרד המשפטים כי אף הוא סבור כי אי-הבהירות הנורמטיבית אשר נוצרה בתחום דיני הגירושין בישראל אינה רצויה, והוא מסכים עם האמור כי מדובר בתחום רגיש שבו ראוי לקדם הסדרה שמטרתה צמצום אי- הוודאות המשפטית.
הוא ציין כי הוא חותר להביא עיקרון זה לידי ביטוי בהסדרים המשפטיים שהוא מלווה או מגבש.
עם זאת, הוא הדגיש כי מדובר בנושא עדין מהבחינה הפוליטית הנוגע לסוגי ות במחלוקת בשיח הציבורי והחברתי, וכן שלובות בו סוגיות הנוגעות לסמכויות בתי הדין הדתיים ולשאלת תחולתו ופרשנותו של הדין הדתי, ומשכך נערכים מאמצים רבים למצוא מתווה מוסכם בעל היתכנות פוליטית, מתוך מגמה לצמצם את הפער בין הערכאות.
בתשובתו מדצמבר 2018 מסר משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2014 , מלבד עדכון התע"ס, הוא פרסם תורה מקצועית בנושא "אבחון ילדים במצבי סיכון במשבר גירושין לצורך צמצום הפגיעה בהם".
לדבריו, התורה המקצועית מבהירה את הערכים המקצועיים, דרכי העבודה, הדגשים המקצועיים והרציונל המקצועי העומד מאחורי כל אחד מהם, והיא גם באה לידי ביטוי בתסקיר החדש.
הוא הוסיף כי עדכונים שוטפים, הנחיות מקצועיות ופסקי דין רלוונטיים מועברים באופן שוטף לעו"ס ס"ד באמצעות הדואר האלקטרוני, באמצעות העו"סים המחוזיים ובעיקר בקבוצות עמיתים המונחות על ידם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי המשפטים והרווחה כי עליהם לנקוט את כל הפעולות הנדרשות על מנת לתקן את אי -הבהירות הנורמטיבית שנוצרה בתחום זה.
לאור תשובותיהן של רוב העו"ס על השאלון ספק אם דרכי העדכון שהציג משרד הרווחה אפקטיביות.