HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
וכאשר היא מוסיפה מטען היא נפטרת ממי הנטל העודפים.
מאחר שמדובר במים שנאספו באזור .
אחר בעולם, כשהם נשפכים לים הם עלולים לכלול מגוון של אורגניזמים ביולוגיים, לרבות .
צמחים, בעלי חיים ומיקרואורגניזמים, שאזור הריקון של מכלי המים אינו בית הגידול הטבעי .
שלהם, ובין אלה גם מינים העלולים לגרום נזק אקולוגי רב למערכות אקולוגיות ימיות.
הם ככל הנראה המקור העיקרי של העברת מינים פולשים ימיים במימי העולם.
102 e Mediterranean Sea by Transboundary Movements of Hazardous Protocol of the Prevention of Pollution of th .
Wastes and their Disposal .
103 UNEP Mediterranean Action Plan (MAP) Barcelona Convention, Hazardous Wastes Protocol Parties .
104 Basel Convention on the Control of Transboundary Movements of Hazardo us Wastes and Their Disposal .
פולשים זרים במי נטל זוהה כאחד מארבעת האיומים הגדולים ביותר על האוקי ינוסים והסביבה .
ארגון הימאות הבין-לאומי ( International Maritime Organization - IMO ) הוא זרוע של האו"ם.
אחת מאמנות הארגון היא אמנה בין-לאומית שלפיה ספינות יידרשו להתקין מערכות לטיפול .
אמנה זו אושרה ב-2004 ונכנסה לתוקף ב-2017 (להלן- אמנת מי הנטל) 105 .
בסוף יולי2021 פרסם משרד התחבורה את טיוטת תקנות הנמלים (ניהול מי נטל), התשפ"א- .
2021, (להלן- התקנות) להערות הציבור .
התקנת התקנות היא תנאי לאשרור אמנת מי הנטל, .
ומטרתן לאמץ בחקיקה את הוראות האמנה, ולקבוע הוראות שימנעו (או למצער יצמצמו ) את .
הסיכונים לסביבה, לבריאות האדם, לרכוש ולמשאבים בעקבות העברת אורגניזמים ופתוגנים .
לאחר השלמת תהליך זה תוכל ישראל להצטרף למדינות שאשררו א ת האמנה106.
,בדברי ההסבר לטיוטת התקנות נכתב כי נוסף על הערך הסביבתי שהתקנות נועדו להבטיח .
אשרור אמנה חשובה זו וההצטרפות אליה יתרמו למעמדה של ישראל בקהילת הספנות הבין- .
הועלה כי נכון לינואר 2022 .
ישראל טרם אשררה אותה .
משרד התחבורה מסר בתשובתו כי ביולי 2021 פורסמו התקנות להערות הציבור.
במסגרת עבודת מטה ממשלתית להערות המשרדים הרלוונטיים, ועם השלמת המהלך יושלם .
לדבריו, הליך התקנת התקנות כולל שלבים רבים של עבודה בין-משרדית .
ומשרד התחבורה ממתין לקבלת כלל ההערות לנוסח התקנות.
לאור החשיבות של שמירה ע ל מרחב הים וניהולו באופן מקיים, תוך יצירת שיתופי פעולה .
בין-לאומיים לקידום אינטרסים אזוריים משותפים , מומלץ כי משרד התחבורה יפעל .
להשלמת הליך התקנת התקנות כדי לאפשר אשרור אמנת מי הנטל.
אמנות נוספות לשימור המגוון הביולוגי .
אמנת CBD ,אמנת ברצלונה ואמנת המסגרת של האו"ם בנושא שינויי אקלים 107 הן הציר המרכזי .
של האמנות בתחום השמירה על המגוון הביולוגי.
ואולם אמנות נוספות עוסקות בנושא, והן .
מתמקדות במערכות אקולוגיות מסוימות או בסוגי אורגניזמים מסוימים, כמפורט להלן: .
105 International Convention for the Control and Management of Ships Ballast Water and Sediments, 2004 .
106 IMO , https://www.
org/en/About/Conventions/Pages/StatusOfConventions.
107 United Nations Framework Convention on Climate Change ,.
האמנה נדונה בדוח מיוחד של מבקר המדינה .
פעולות ממשלת ישראל והיערכותה למשבר האקלים (אוקטובר 2021 ,) .
int/resource/docs/convkp/conveng.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי 1.
אמנת האו"ם למאבק במדבור 108: ישראל אשררה אמנה זו, לניהול בר קיימה של .
קרקעות והתמודדות עם בצורת ומניעת מדבור, ב -1996109.
אף שלישראל אין תוכנית .
לאומית למלחמה במדבור, היא נחשבת כדוגמה למאבק במדבר, שהוא תופעת טבע: .
אזורים שהיו מדבריים הפכו לאזורים פוריים ובהם החקלאות משגשגת.
נכללת בין המדינות התורמות למאבק במדבור, לצד ארה"ב, יפן, קנדה, אוסטרליה, ניו .
האמנה על סחר בין-לאומי במינים של בעלי -חיים וצומח בסכנת הכחדה 110 .
( (CITES: אמנה זו מגדירה קווים מנחים לסחר במינים שנשקפת להם סכנת הכחדה או .
שמסחר בהם עלול לסכן אותם.
ישראל היא אחת מ -183 מדינות אשר אשררו את .
האמנה111, והיא מנוהלת על ידי רט"ג בשיתוף עם גורמים נוספים112 .
היתרים ופיקוח על יצוא ויבוא של ערכי הטבע הרשומים בנספחי האמנה.
אמנת בון לשימור מינים נודדים של חיות בר 113 (CMS): ישראל היא אחתמ-130 .
מדינות שאשררו את האמנה114 .
, המיושמת גם היא באמצעות רט"ג .
הסכם AEWA לשימור עופות מים נודדים : ההסכם פותח במסגרת האמנה על מינים .
נודדים (CMS ( ) ומנוהל על ידי תוכנית הסביבה של האו"ם UNEP).
נכון ל-2021 , ההסכם .
מכסה 256 מינים וכולל82 מדינות שאשררו את האמנה115 , .
הסכם ACCOBAMS 116 לשימור יונקים ימיים בים התיכון ובים השחור 117 מתוקף .
עלה כי ישראל לא נמנית עם 24 המדינות שאשררו הסכם זה118 .
108 United Nations Convention to Combat Desertification (UNCCD), 1995 .
109 https://knowledge.
int/countries/israel .
110 Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora (CITES) , .
pdf- Convention- https://cites.
org/sites/default/files/eng/disc/CITES .
111 Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora (CITES) Parties , .
org/eng/disc/parties/chronolo.
112 המשטרה, השירות הווטרינרי, מינהל המכס וכן גופים בין-לאומיים.
113 UNEP, Convention on the Conservation of Migrator y Species of Wild Animals (CMS) .
il/he/departments/guides/biodiversity_international_arena?
115 ), Parties and Range (AEWA Eurasian Migratory Waterbirds- on the Conservation of African Agreement UNEP, .
116 The Agreement on the Conservation of Cetaceans of the Black Sea, Mediterranean Sea and contiguous Atlantic .
117 UNEP, Convention on the Conservation of Migratory Species of Wild Animals (CMS) contributions 2020.
118 The Agreement on the Conservation of Cetaceans of the Black Sea, Mediterranean Sea and contiguous Atlantic .
area (ACCOBAMS) Updated: 2018.
ביולי2021 מסרה רט"ג למשרד מבקר המדינה כי מתקיים תהליך גיבוש חוות דעת משפטית .
וחוות דעת מדעית כדי לקדם חתימה על ההסכם; וכי לאחר הכנת חוות הדעת בכוונת רט"ג .
להגישן ללשכה המשפטית של המשרד להג"ס, והיא תפיץ אותן לכל משרדי הממשלה .
הרלוונטיים לבחינת התנגדויות; אם לא יהיו התנגדויות, הנושא יועבר להחלטת ממשלה .
ולאחריה יגיש משרד החוץ למזכירות האמנה הודעה רשמית ש ישראל מוכנה להצטרף .
משרד החוץ מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2022 כי "לא ידועה התפתחות .
בשנים האחרונות לקידום חתימה על הסכם "ACCOBAMS .
מומלץ כיהמשרד להג"ס יהיה מעורב בקידום התהליכים המשפטיים והמדעיים .
שמבצעת רט"ג כדי לאפשר את החתימה על ההסכם ולקדם אותה.
אמנת Ramsar: אמנה לשימור מקווי מים ובתי גידול לחים.
נכון לנובמבר2019 ישראל .
היא אחת מ-171 המדינות החתומות שאשררו אמנה זו119 , והיא מיושמת באחריות רט"ג .
והמשרד להג"ס בעזרת מערכת חוקים ותקנות120 .
שמורת החולה ושמורת עין אפק הוכרו .
על ידי האמנה כמקווי מים בעלי חשיבות בין-לאומית, במיוחד כבתי גידול לעופות מים.
אמנות והסכמים בנושאי סחר במשאבים גנטיים .
אחד משלושת הרבדים העיקריים של שימור המגוון הביולוגי הוא מגוון גנטי.
שימור, שחזור ושימוש בר קיימה במגוון הביולוגי, קיימות מסגרות בין-לאומיות לשיתוף משאבים .
אלה פועלות לקביעת סטנדרטים בנושא משאבים גנטיים צמחיים , בעיקר למזון .
ולחקלאות, והן מתואמות עם מטרות ה-SDGs בעניין גישה ושוויון בשימוש במשאבים גנטיים.
האמנה הבין -לאומית לסחר במשאבים גנטיים צמחיים למזון ולחקלאות: .
International Treaty on Plant Genetic Resour ces for Food and Agriculture (להלן- אמנת .
ITPGRFA ) נוצרה מתוך הכרה בתלות המשותפת העולמית במשאבים גנטיים צמחיים .
ובצורך המשותף בתוכנית כוללת לפיתוח חקלאי בר קיימה עבור הדורות הבאים, שיכלול .
פעולות של שימור, מחקר, איסוף, אפיון, הערכה ותיעוד של משאבים גנטיים צמחיים.
הסכם העברת חומר צמחי בין מדינות, Standard Material Transfer Agreements (להלן- .
SMTA,) שתחת אמנת ITPGRFA, מסדיר שיתוף תועלותבחומרי גלם צמחיים למזון וחקלאות .
עבור המדינות המתקשרות ומסדיר את זכויות החקלאים.
19 nvention Contracting Parties to the Ramsar Co .
120 החוק להגנת חיית הבר, התשט"ו-1955 ; חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ"ח- .
9981 , והתקנות מכוחו; חוק המים, התשי"ט-1959 .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי פרוטוקול נגויה באמנת CBD מ-2010 בנושא גישה למשאבים גנטיים שלהמגוון הביולוגי .
מבסס כללים ונהלים להדדיות בין-לאומית בניצול תועלות משאבים גנטיים לצורך קיום .
וקיימות, וקובע ודאות משפטית לריבונות מדינה על משאביה הגנטיים.
נכון לסוף 2020 היו 148 מדינות, כולל האיחוד האירופי, חתומות על אמנת ITPGRFA ועל .
131 מדינות והאיחוד האירופי אשררו את פרוטוקולנגויה.
נכון לאוגוסט 2021 ישראל לא חתמה ולא אשררה את שלוש המסגרות הבין- .
לאומיות לשימור גנטי ושיתוף משאבים גנטיים .
יצוין כי בדוח ההתקדמות שהוגש לאו"ם הציבה ישראל יעד לשימור גנטי של כל מיני ה בר, .
מיני התרבות, המינים המעובדים ומינים בעלי חשיבות כלכלית וחברתית , עד 2025 .
הצטרפות למסגרות הבין-לאומיות מבטאת מחויבות בעניין שימור המגוון הגנטי, .
מסדיר ה את ריבונות המדינה על משאביה הגנטיים , נותנת יד למאמץ העולמי .
לשימוש חומר גנטי לטיפוח זני חקלאות ש עמידים בין היתר לשינויי אקלים, ומאפשר .
יצירת מערכת מנגנונים של נורמות ותקציבים לאומיים ובין-לאומיים.
מאחר שישראל לא הצטרפה לאותן מסגרות, אין היא חלק ממנגנונים אלה.
כי המרכז למשאבים גנטיים שבמינהל המחקר החקלאי - הגוף העוסק בשימור גנטי .
צמחי בישראל המתבסס על מקורות מימון ממשלתיים (כשני שליש ממקורותיו) .
וקרנות מחקר (כשליש ממקורותיו) - נתקל לעיתים בקושי בקבלת תמיכה תקציבית .
מקרנות מחקר ו גופים בין- לאומיים הפועלים במסגרת ההסכמים שאליהם ישראל .
נוסף על כך, כיוון שאין אסדרה של השימוש בישראל של חומרים .
גנטיים שמקורם בשטחה121 , אין מניעה להוציא מישראל חומרים גנטיים, שאינם .
מוגנים מתוקף אמנת CITES ושאינם נמצאים ברשימת ערכי הטבע המוגנים בישראל .
זנים מהונדסים : עם התקדמות תעשיית הביוטכנולוגיה גובר הסיכון למגוון הגנטי גם מפני .
מינים פולשים שהם זנים מהונדסים.
פרוט וקול (Cartagena) קרטחנה בנושא בטיחות .
ביולוגית של אמנת CBD קובע קווים מנחים לבטיחות ביולוגית והגנה על מגוון גנטי, הנוגעים .
לסחר במינים מהונדסים חיים ושינועם, עבור מאכל ועיבוד.
טיוטת היעדים החדשים של .
הפרוטוקול קבעה כי עד 2030 תופחת ההשפעה השלילית הפוטנציאליתשל ביוטכנולוגיה .
על המגוון הביולוגי ובריאות האדם, ויינקטו צעדים משפטים וטכניים לשיקום ופיצויים.
מדינות חתומות על הפרוטוקול, מהן103 אשררו אותו.
הפרוטוקול המשלים, פרוטוקול נגויה .
- קואלה לומפור - Nagoya - Kuala Lumpur באמנתCBD , מגדיר כללים ונהליםבין-לאומיים .
המתייחסים לאורגניזמים חיים מהונדסים, ומספק אינדיקציות לקביעת הגדרת הנזק והסיכון .
למגוון הביולוגי ולבריאות האדם.
הפרוטוקול דורש נקיטת אמצעים לתגובה מהירה במקרה .
של נזק והתחייבות לפ יתוח מערכת נורמות וחקיקה לשיקום הנזקים.
121 תיקון תוספת תקנה-2 לחוקאכרזת גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה , (ערכי טבע .
מוגנים) (תיקון), התש"ף - 2019 content/uploads/2019/09/5e031f8cefbd2.
משרד החקלאות מסר בתשובתיו למשרד מבקר המדינה מינואר ומפברואר 2022 (להלן- .
תשובת משרד החקלאות), כי תקנות הזרעים (צמחים ואורגניזמים מהונדסים), התשס"ה- .
2005 , שהותקנו בשנת2005 מתייחסות לעריכת ניסויים, לסחר והחזקה של צמחים ואמצעי .
בדיקת משרד מבקר המ דינה העלתה כי המשרד להג"ס לא הציב יעדים .
להתמודדות עם מינים חיים מהונדסים, ובדוח ההתקדמות שהגיש המשרד להג"ס .
ל-CBD אין התייחסות לנושאזה.
ישראל לא חתמה על פרוטוקול קרטחנה ולא .
אשררה אותו, ולא חתמה על פרוטוקול נגויה - קואלה לומפור .
אמנותוהסכמים בין-לאומיים מאפשרים שיתופי פעולה , סיוע הדדי ושימוש בכלים .
בין-לאומיים, ובכלל זה תקציביים, להשגת מטרות גלובליות באמצעות ביצוע מקומי.
CBD ואמנת ברצלונה כאמור, הן הציר המרכזי של האמנות בתחום השמירה על המגוון .
הביולוגי, ואליהן נוספו במהלך השנים אמנות אחרות כמפורט לעיל.
מוצע כי ממשלת ישראל, ובפרט המשרדים הרלוונטיים - ובהם המשרד להג"ס, משרד .
התחבורה ומשרד החקלאות - יפעלו, כל משרד בתחומו הוא, ל קידום אשרור ם של .
פרוטוקולים הקשורים במגוון הביולוגי ובמינים פולשים, ובפרט אלה הנוגעים לסביבה .
הימית, למגוון הגנטי ולמינים מהונדסים.
מומלץ כי המשרד להג"ס יגדיר אבני דרך .
מעוגנות בלוחות זמנים לביצוע היעדים שהמדינה התחייבה אליהם מתוקף אמנות .
מאושררות, וימשיך לפעול לקידום האסדרה הנורמטיבית הנדרשת כתנאי לאשרור .
122 :אמצעי ליוויכל כלי קיבול או חומר אריזה לצמחים או למוצרי צמחים, וכן מבנה, כלי רכב, מכשיר, אדמה, זבל, חומר .
כימי או חומר אחר שנועדו לשמש או ששימשו לגידול צמחים, לאיסופם, לקטיפתם, להחסנתם, להובלתם או לטיפול .
אחר בהם, חוק הגנת הצומח תשט"ז-1956 .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי התוכנית האסטרטגית הלאומית לשמירה על .
תוכנית פעולה אסטרטגית לאומית .
השמירה על המגוון הביולוגי היא כאמור מטרה בין-לאומית המנוהלת מ-1992 באמצעותאמנת .
CBD ויעדי אייצ'י, שנועדו ליישום עד שנת 2020 .
יעדאייצ'י 17 קובע123 כי היה על המדינות .
המחויבות לאמנה לפתח ולאמץ תוכנית פעולה אסטרטגית למגוון הביולוגי עד שנת 2015 - .
National Biodiversity Strategies and Action Plans (NBSAPs) .
בהתאם למהלך הבין-לאומי, במאי 2003 קיבלה ממשלת ישראלהחלטה 124 בנושא תוכנית .
אסטרטגית לפיתוח בר קיימה125 , המשלבת שימושמושכל במשאבי הטבע, הגנה על .
המערכת האקולוגית ומתן שוויון הזדמנויות לכול.
בפתח ההחלטה נקבע כי כל משרד יכין .
תוכנית אסטרטגית לפיתוח בר קיימה שתכלול בין היתר תוכנית פעולה, דרכי יישום, יעדים .
בני מדידה, תאריכי יעד להשגתם ומקורות מימון מתקציב המשרד.
התקציב למימון התוכנית יהיו מהתקציבים העומדים לרשות המשרד בתקציב המדינה, תוך .
בחינה כלכלית של התועלת הנובעת מהתוכנית למשק המדינה.
עוד הוחלט כי התוכנית .
תתייחס לתקופה שעד שנת 2020 .
בהחלטה פורטו המטלות שבאחריות ביצוע כל אחד .
על השרה להגנת הסביבה 126 הוטלה בהחלטה, בין היתר, האחריות להכין תוכנית .
אסטרטגית כאמור שתכלול צעדים לעצירת הידרדרות המגוון הביולוגי, לשיקום מערכות .