HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרדי ממשלה הנוגעים בדבר העלו את הסוגיות לפני משרד ראש הממשלה בבקשה כי יפעל לקבלת החלטות ולקידום פתרונותיהן.
משרד רה"ם דרש כי הטיפול ימוצה באמצעות הידברות בין המשרדים, לרבות הידברות עם משרד האוצר בעניינים המחייבים הקצאת משאבים.
אולם בפועל חלק ניכר מן הסוגיות נותר ללא פתרון.
סוגיות יסוד הועלו לאחר מכן שוב לפני משרד רה"ם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי שיח זה, המתקי ים זה כשנתיים, לא הניב תוצאות בחלק ניכר מן הנושאים שהעלו משרדי הממשלה, ולא חלה בהם התקדמות של ממש.
על השרים הנוגעים בדבר לפעול באמצעות משרדיהם לפתרון הסוגיות שהועלו בממצאי הבדיקה, לרבות ליבון והכרעה בסוגיות המדיניות והתמודדות עם המחלוקות הבין-משרדיות שנותר ו.
אפשר כי התמודדות עם מציאות זו, בדרך שתבטיח עמידה בהוראות הדין, תחייב הקצאת משאבים.
אם ייוותרו חסמים בפני פתרונות כאלה, יש להביא את הסוגיות בהקדם לפני ראש הממשלה.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1989 .
סוגיית הטיפול הנדרש בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל רגישה וסבוכה כלפי פנים, בהיות ה מדינה יהודית ודמוקרטית, וגם מהבחינה הבין-לאומית, לנוכח מחויבותה של המדינה, גם על פי אמנות בין - לאומיות.
ממצאי הבדיקה מלמדים על צורך של ממש שהממשלה תקבע מדיניות ברורה בדבר הטיפול הנדרש של רשויות המדינה בקטינים חסרי מעמד, על פי הוראות הדין, ותבטיח שיהיו בידיה ן האמצעים למימושה.
מדיניות זו תשמש תשתית לפעולתם של משרדי ממשלה ושל רשויות מקומיות בבואם לספק את המענים הדרושים בנושא זה.
ממצאי משרד מבקר המדינה מלמדים על ליקויים חמורים בטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי; על אי-העמידה של המדינה בהוראות חוק הנוער; ובמקרים מסוימים אף על הפרה של הוראות האמנה בדבר זכויות הילד.
את חובתנו המוסרית והמשפטית לשמור על זכויותיהם של הזרים החיים בקרבנו היטיבו להביע בתי המשפט.
בפסק דין של בית המשפט העליון כתבה הנשיאה לשעבר, כבוד השופטת דורית בייניש: "מבקשת אני להעיר כי אותה תפישה גורפת.
לפיה מכח ריבונותה לא מוטלת על המדינה חובה משום סוג כלפי אדם בשל היותו זר אינה מקובלת עוד.
בעידן הנוכחי הולכת וגדלה המודעות לזכויות האדם באשר הוא אדם ומדינות רבות כאשר הן דנות בהגבלות על הגירה מתמודדות עם בעיות הכרוכות בזכויותיהם של הבאים בשעריהן.
גישה זו משליכה מטבע הדברים על מערכת האיזונים המחייבת את רשויות השלטון, הנדרשות לאזן בין זכויותיו של הזר לבין אינטרסים ציבוריים"67.
יפים לעניין זה גם דבריה של כבוד השופטת רחל ברקאיבפסק הדין של בית המשפט המחוזי בבאר שבע שעניינו שילוב ילדים חסרי מעמד אזרחי במערכת החינוך : "הפחד מן הזר הינו פחד מוכר ולכן ניתן להבינו אך לא לקבלו.
מחובתנו לזכור ולא לשכוח את דבר היותנו פליטים בגולה בעבר הלא רחוק, את עובדת היות מדינת ישראל בין המדינות הראשונות שחתמה על 'אמנת הפליטים', כמי שתקומתה מחיי פליטות ושואה"68.
על הממשלה לפעול ביתר שאת בדרך שתבטיח את זכויות הקטינים בהתאם לאמנה בדבר זכויות הילד, ושתעלה בקנה אחד עם ערכי היסוד של מדינת ישראל.
67 עע"ם 1038/08 מדינת ישראל נ' געאביץ, ( 2009 ,) (שם21.
) 68 )עת"ם (באר שבע 11-07-29883 אטוש מאג'ד מאנג'אן ואח' נ עיריית אילת ומשרד החינוך, ( 2012 ,) (שם 23-22 ).
מבוא פרסם מפקד כוחות צה"ל באזור יהודה ושומרון (להלן - איו"ש או האזור), 7.
67-ב שהוא גם מפקד פיקוד המרכז (להלן - פקמ"ז), מנשר בדבר נטילת השלטון על ידי , ובו נכתב כי "צבא הגנה לישראל נכנס היום לאזור ונטל לידיו את השליטה 1צה"ל וקיום הביטחון והסדר הציבורי באזור".
באותו מועד הוא פרסם את המנשר בדבר יעמוד בתוקפו 7.
67 , הקובע כי המשפט שחל באזור עד2סדרי השלטון והמשפט כל עוד לא תהיה סתירה בינו למנשר זה או לכל מנשר או צו שייתן מפקד כוחות צה"ל באיו"ש, ובשינויים הנוגעים לכינונו של שלטון צה"ל באזור.
על פי המנשר, כל סמכויות השלטון, החקיקה, המינוי והמינהל הנוגעים לאיו"ש או לתושביו הועברו למפקד כוחות צה"ל באיו"ש.
בראש מערכת הממשל באזור עומד מפקד פיקוד מרכז, המשמש "חליף הריבון".
סמכות החקיקה באזור נשמרה בידיו, בשטחים הנתונים לשליטת ישראל, אולם מפקד האזור אצל לגורמים אחרים את מרבית סמכויותיו הנוגעות לתחומי החיים האזרחיים באזור.
למשל, כבר מראשית ימי השליטה באזור, נחקקו כמה צווים שבהם אצל מפקד פקמ"ז את הסמכויות על פי הדינים השונים לקציני המטה (להלן - קמ"טים) של מפקדת האזור.
נקבע כי בהיעדרה של חקיקה קונקרטית הקובעת 3בפסיקת בית המשפט העליון אחרת, על פעולות הריבון הצבאי להתבצע בהתאם לכלליו ולעקרונותיו של המשפט הציבורי והמינהלי הישראליים.
על פי הכללים הללו, על המפקד הצבאי לנהוג, בין היתר, באופן סביר ומידתי, בלא משוא פנים ובהתאם לכללי הצדק הטבעי.
הוציא מפקד כוחות צה"ל באיו"ש צו בדבר הקמת מינהל אזרחי (יהודה 1981 בשנת (להלן צו בדבר הקמת המנהא"ז), באיו"ש.
1981-), התשמ"ב947 'והשומרון) (מס בצו נקבע כי המינהל האזרחי (להלן - המנהא"ז) "ינהל את העניינים האזרחיים באזור בהתאם להוראות צו זה, לרווחתה ולטובתה של האוכלוסייה ולשם הספקת השירותים הציבוריים והפעלתם, ובהתחשב בצורך לקיים מינהל תקין וסדר ציבורי באזור".
בפקודת הארגון (להלן - פק"א) של המנהא"ז נקבע, בין היתר, שייעוד המנהא"ז הוא: "ליישם מדיניות הממשלה בשטחי יהודה ושומרון ולקדמה בתחומים .
1967-), התשכ"ז 1 ' מנשר בדבר נטילת השלטון על ידי צה"ל (יהודה והשומרון) (מס 1 .
1967-), התשכ"ז 2 ' מנשר בדבר סדרי השלטון והמשפט (יהודה והשומרון) (מס 2 ראש מועצת הכפר 3969/06 ; בג"ץ 785 )4( לזג'מעית אסכאן נ' מפקד כוחות צה"ל באזור יו"ש 393/82 בג"ץ 3 .
09 -פורסם במאגר ממוחשב בדיר סאמט נ' מפקד כוחות צה"ל בגדה המערבית, 212 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה .
האזרחיים בשיתוף הקמ"טים ובתיאום עם צה"ל ומערכת הביטחון בשגרה וחירום , לרבות הטיפול ]4] C להוות זרוע ביצועית לסמכויות התשתית, התכנון והבניה בשטח בישובים הישראליים".
המנהא"ז כפוף למפקדת מתאם פעולות הממשלה בשטחים (להלן - מתפ"ש), שבראשה עומד קצין צה"ל בדרגת אלוף, הכפוף לשר הביטחון.
ייעוד מתפ"ש הוא, בין היתר, ליישם את מדיניות הממשלה באיו"ש ולקדמה בתחומים אזרחיים, בעיתות שגרה וחירום ולשמש בתיאום עם משרדי הממשלה, צה"ל ומערכת הביטחון סמכות אזרחית לעניין ההתיישבות הישראלית באיו"ש בתחומי התכנון והתשתית.
קמ"טים המשמשים הנציגות 25 לצורך השגת ייעודו של המנהא"ז פועלים במסגרתו המקצועית של משרדי הממשלה, כל קמ"ט בתחום אחריותו.
הקמ"טים כפופים לראש המנהא"ז (להלן - רמ"א) והם מקבלים הנחיה מקצועית ממשרדי הממשלה שהם מייצגים.
הם עובדים הן מול הדרג הצבאי והן מול הדרג האזרחי, ולפיכך כפיפותם היא דואלית לשני גופים.
פק"א מנהא"ז קובעת כי הקמ"טים יתואמו במנהא"ז על ידי שני בעלי תפקידים במנהא"ז, ראש תחום (להלן - רת"ח) תשתית וראש ענף (להלן - רע"ן) אזרחי (שניהם ייקראו להלן - הרע"נים).
95 - הסכם הביניים הישראלי-פלסטיני בדבר הגדה המערבית ורצועת עזה, שנחתם ב 4 הוא השטח שנשאר C .
בהתאם לכך, שטח B- וA שלטוניות שונות לרשות הפלסטינית, בשטחים שנקראו בשליטה ביטחונית ואזרחית של ישראל באופן מלא.
קציני מטה במינהל האזרחי באזור יהודה ושומרון| קציני מטה במינהל האזרחי באזור יהודה ושומרון|213 אזור יהודה ושומרון| פרק ראשון אזור יהודה ושומרון| פרק ראשון* המבנה הארגוני של המנהא"ז:1 תרשים 3-מנגנון309 8+4 שיכון 11+1+4 אוצריועמ“ש 1 דתות אזרחיתשתית אג“מיע“פ תו“ב ג‘ניןאפרים שכםרמאללה עוטףבי“ל חברוןיריחו שלישותלוגיסטיקה תקשוב ארב“למעברים ותפרכלכלה 3+11 חקלאות 5 מסו“ת 7 תחבורה תעסוקה 9 ועבודה 4+1+2 תקשורת2+87 מים 2 רווחה איכה“ס 9+2+5+2בריאות 3+1+1 מרשם 8 אוכלוסיןמקרקעין ומשפטים 10+15+ 2+4 2+10 ,ארכ 35 שמו“ט31+4 +3 תכנון 2+1+1+2 חשמל 3 שמאות 5 מדידות28+7+2 ‘אפו 54 פיקוח 1 חינוךהמבנה הארגוני של המנהא“ז ס‘ רמ“א )אל“מ(רמ“א )תא“ל( 21 יועץ 16 סטודנט 133 ‘תקן פלס 45 (‘תקני רשות )ש“ט וארכ 210 ‘תקן ישר 139 קצינים 380 חיילים 11 נגדים המקור: מצגת בנושא "התאמת המנהא"ז לצרכי האזור, בסימן מהפיכת השירות ומעבר ממגיב ליוזם".
* מספר התקנים של עובדי המנהא"ז (לא כולל חיילי צה"ל) הנו בחלוקה הבאה לצבעים: תקן עובד ישראלי - שחור, תקן יועץ - צהוב, תקן סטודנט - ירוק, תקן עובד פלסטיני - אדום, תקן רשות שמורות הטבע והגנים - כחול.
214 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה*)2015 - 1990( : השינויים אשר חלו בפעילות המנהא"ז2 תרשים 120445635 2501983573902900 2631 2200 2531904 286 1150 110114000 1730166 137 127162182 134 134166 210171181 148380חיילים חובה קצינים ונגדים435 148132 אוכלוסייה ישראלית באלפיםאוכלוסייה פלסטינית באלפיםעובדים ישראליםעובדים מקומיים תקציב ברוטו )אש“ח(1990 1995 2000 2005 2010 2015*(2015-1990) השינויים שחלו בפעילות המנהא“ז .
2015 - 1990 המקור: מצגת של המנהא"ז בנושא השינויים שחלו במנהא"ז בשנים .
C * אין נתונים מוסכמים בדבר היקף האוכלוסייה הפלסטינית בשטחי , מועד חתימתו של הסכם הביניים הישראלי-פלסטיני 1995 עולה כי משנת 2 מתרשים בדבר הגדה המערבית ורצועת עזה, צומצמו משאבי כוח האדם והתקציב במנהא"ז.
בד בבד גדל במידה ניכרת היקף האוכלוסייה המקבלת שירות מהמנהא"ז, אף שכוח האדם נכתב 2018 העומד לרשותו לא גדל בהתאם לכך.
בדוח חופש המידע של מתפ"ש לשנת מיליון ש"ח.
דוח הלשכה המרכזית 309.
6- מסתכם בכ 2018 כי תקציב מנהא"ז לשנת ישראלים.
413,300 קובע כי ביהודה ושומרון מתגוררים 2018 לסטטיסטיקה משנת המנהא"ז נמצא בתהליך של "מהפיכת שירות", הצפוי לשנות את טיב השירות שניתן לתושבי האזור.
לפיכך הביקורת לא התמקדה בנושא זה.
פעולות הביקורת בדק משרד מבקר המדינה את פעילות הקמ"טים 2019 ליוני 2018 בין ספטמבר במנהא"ז.
בביקורת נבחנו נושאים ארגוניים הנוגעים לפעולות הקמ"טים במנהא"ז ובוצעה בקרה על פעילותם והעסקתם כעובדי מדינה הכפופים לסמכות המנהא"ז.
הביקורת התמקדה בפעילות משרד קמ"ט תעסוקה, יחידת קמ"ט משפטים ורישום מקרקעין (להלן - קמ"ט מקרקעין) ולשכת התכנון איו"ש.
הביקורת בוצעה במנהא"ז ובצה"ל - ביחידת היועץ המשפטי (להלן - יועמ"ש) לאיו"ש.
בדיקות השלמה בוצעו במשרד הביטחון - מתפ"ש; במשרד הבינוי והשיכון; במשרד העבודה, הרווחה, והשירותים החברתיים (להלן - משרד העבודה); במשרד המשפטים; ובנציבות קציני מטה במינהל האזרחי באזור יהודה ושומרון| קציני מטה במינהל האזרחי באזור יהודה ושומרון|215 אזור יהודה ושומרון| פרק ראשון אזור יהודה ושומרון| פרק ראשון שירות המדינה (להלן - נש"ם).
במהלך הביקורת מצא לנכון משרד מבקר המדינה להוסיף על כלי הביקורת הרגילים גם תהליך של שיתוף עשרות גורמים שונים המייצגים את הציבור הפלסטיני בנושאי תעסוקה, מקרקעין ותכנון, וכן עשרות גורמים המייצגים את הציבור הישראלי המתגורר בשטחי איו"ש (להלן - שיתוף הציבור).
הדבר נועד לאפשר לקבל באמצעות גורמים אלה הרחבה בנושאים שבהם מטפלים משרדי הקמ"טים, שהוחלט להתמקד בהם במסגרת הביקורת.
תוצרי התהליך משולבים בדוח זה.
הכפיפות הדואלית של הקמ"טים באיו"ש רקע הסדירה, בין היתר, את יחסי הגומלין בין צה"ל למשרדי 5737 החלטת ממשלה , לרבות ]שטחי איו"ש] הממשלה ונקבע בה כי "הפעולות השונות בשטחים החדשים , יבוצעו ע"י משרד הממשלה, כל ]אלה] המגעים עם ראשי האוכלוסייה בשטחים משרד בתחום סמכותו ואחריותו התקציבית והפרלמנטרית.
מתוך תיאום עם 7" "ועדת שרים לשטחים המוחזקים6הממשל הצבאי".
בהמשך להחלטה זו קבעה נוהלי עבודה בשטחים המוחזקים (להלן - נוהלי עבודה בשטחים), 1968 באוקטובר ובהם נקבע בנוגע לכפיפות עובדי המנהא"ז כי "קציני מטה ועובדי הממשל רואים אותם מבחינה פורמאלית כעובדים בשליחות הצבא, עליהם חל חוק השיפוט הצבאי.
עם זאת, בהתחשב במעמדם המיוחד, נקבעו הסדרים מיוחדים, בתאום עם נציבות שירות המדינה, המגבילים תחולה זו".
עוד נקבע בנהלים האמורים כי הקמ"טים יקבלו מהמשרדים הממשלתיים הנחיות בכל הנוגע "לתפקידם הייעודי".
המשרד הממשלתי ימנה את נציגיו באזור בתיאום עם מפקד האזור ועל דעתו, ו"מועמד שאושר ע"י כל הגורמים לתפקידו, יוצא לו כתב מינוי מטעם המשרד הממשלתי.
במקביל יוצא כתב מינוי כקמ"ט ע"י מפקד האזור".
בנוהל נקבע גם כי חילוקי דעות בנוגע לסוגיות שהמשרדים השונים חלוקים בעניינן יובהרו באמצעות "ועדת השרים לשטחים המוחזקים".
כתב היועץ המשפטי של נציבות שירות המדינה חוות דעת 1999 באוגוסט בנושא "מעמדם של עובדי שטחים" (להלן - חווה"ד נש"ם), ובה ציין כי עובדי הם "משרתיהם של שני אדונים - כפופים ]עובדי המנהא"ז הישראלים] השטחים הם למרותו של מפקד האזור בהתאם למשפט הבינלאומי ופסיקות הבג"צ, בעוד הממשלה כפופים הם לדיני העבודה וההסכמים ]משרדי] עובדיהם של ]כ]ש .
הוועדה מנתה את ראש הממשלה, שר הביטחון ושר המשפטים 7 216 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה ,הקיבוציים והאחרים החלים עליהם.
הוראות הנוהל החלות על עובדי השטחים בין שהוצאו ע"י הממשלה או שריה, ובין שהוצאו ע"י הגורמים המוסמכים והמשרדים עצמם) הונחו עפ"י העיקרון ]ם], נש"מ ]8]מטעמה (צה"ל, תפ"ש שחובה לתאם בין הוראותיהם של שני האדונים.
לאור האמור לעיל, רוב רובם של המקרים בהם נשאלת שאלה לגבי מיהו הממונה על עובד השטחים, המפקד הצבאי או הנהלת המשרד הממשלתי, יש להשיב: גם זה וגם זה, ובדרך כלל תוך תיאום ביניהם".
עוד נכתב בחווה"ד נש"ם כי אם לא יתאפשר תיאום כאמור וחילוקי הדעות יוותרו בעינם - יכריע בעניין מתאם הפעולות בשטחים במשרד הביטחון, בחווה"ד נש"ם צוין כי מתאם הפעולות בשטחים "נכנס לנעלי" ועדת השרים המיוחדת לענייני השטחים המוחזקים, שהפסיקה להתכנס.
יוצא אפוא כי הקמ"טים כפופים הן לרמ"א והן למנכ"לים של משרדי הממשלה (להלן - משרדי האם) שהם מייצגים, ולפיכך הם עובדים הן מול דרג צבאי והן מול דרג אזרחי (להלן - כפיפות דואלית).
עקב כך ששני גופים, אזרחי וצבאי, השונים במהותם ובקודי ההתנהגות שלהם, פועלים בכפיפה אחת ואמורים לתפקד יחד, נוצרת תרבות ארגונית מורכבת, כפי שיתואר להלן: יחסי הגומלין בין המינהל האזרחי למשרדי האם כאמור, הכפיפות המקצועית של הקמ"טים למשרדי האם גורמת להיווצרות ממשקים בין המנהא"ז ובין משרדי הממשלה בכל הנוגע לפעילותו השוטפת של המנהא"ז.
הוצגו נקודות התורפה 2017 במסמך בנושא הצגת המנהא"ז לשר הביטחון מינואר העיקריות במנהא"ז, ובהן פעילותו מול משרדי ממשלה רבים המשמשים משרדי אם של יחידות המנהא"ז.
מדובר בנקודת תורפה משום ש"היעדר גורם מוביל ומקצועי" גורם "סרבול וחוסר גמישות תפעולית", וכן "קושי בקידום וניהול פרויקטים".
בביקורת הועלו מחלוקות בין משרד האם למנהא"ז אשר גרמו לקושי בקידום להלן כמה דוגמאות לכך: משימות ובקביעת הגורם שיבצע אותן.
משרד המשפטים - שינוי בכפיפותו של קמ"ט מקרקעין 1 התקיים דיון בהשתתפות המשנה ליועמ"ש לממשלה דאז, כדי 2011 בספטמבר לבחון, בין היתר, את האפשרות להכפפה של קמ"ט מקרקעין (הקודם) לממונה על אגף רישום והסדר מקרקעין בישראל לשעבר.
במהלך הדיון נאמר כי: "קמ"ט המקרקעין מפעיל סמכויות לפי החוק הירדני השונה מהמצב המשפטי בתחום דיברה על ליווי מקצועי מהמשרד, אך הקמ"ט 67 ישראל.
החלטת הממשלה משנת משרד לתיאום פעולות הממשלה בשטחים.
8 קציני מטה במינהל האזרחי באזור יהודה ושומרון| קציני מטה במינהל האזרחי באזור יהודה ושומרון|217 אזור יהודה ושומרון| פרק ראשון אזור יהודה ושומרון| פרק ראשון .
להפרדה זו יש חשיבות]אגף רישום והסדר מקרקעין] מעולם לא היה קשור לאגף לא יכולים לספק את הליווי ]האגף לרישום והסדר מקרקעין ] מבחינה מהותית המקצועי.
אין מקום להכפיף את הקמ"ט לאגף רישום והסדר מקרקעין".
, שלפיו מונה קמ"ט משפטים ורישום מקרקעין לתפקידו, 2012 במסמכי המכרז מיולי צוין כי התפקיד כולל: "ניהול ותיאום של פעילות משרד המשפטים במינהל האזרחי, משרד המשפטים והמינהל האזרחי" הנהלותבהתאם לחקיקה, לנהלים ולהנחיות (ההדגשה אינה במקור).
בגדר סמכויות הקמ"ט נקבע שהוא "ממונה על תחומי הפעילות של משרד המשפטים בשטחי המנהל האזרחי".
הודיעה מנכ"לית משרד המשפטים לקמ"ט מקרקעין כי החליטה 2017 בספטמבר להטיל על מנהל אגף רישום והסדר מקרקעין במשרד המשפטים את תפקיד הגורם האחראי מהבחינה המקצועית מטעמה לפעילות יחידת קמ"ט משפטים ורישום מקרקעין, וכי החלטה זו התקבלה לנוכח הצורך להקטין את מוטת השליטה שלה ולאפשר "קשב ניהולי הולם" לצורכי היחידה שבאחריותה, וכן נוכח "המכנה המשותף הקיים בין היחידות".
המשנה ליועמ"ש (אזרחי) קבע בהתייחס למהלך זה כי "בהמשך להחלטות הממשלה בעניין וכפי הקבוע בהן, הקמ"טים ובכלל זה קמ"ט מקרקעין, הם 'הנציגים הבכירים של משרד ממשלתי.
כפי שנקבע בתיאום בין מפקד האזור לבין המשרד הממשלתי הנוגע בדבר', משכך הם כפופים ניהולית גם למשרד אותו הם מייצגים וכן יכולים להיות מונחים בהיבטים מקצועיים על ידי המשרד, ככל שאין בכך כדי לגרוע מסמכויותיו של ראש המנהל האזרחי וככל הנדרש בתיאום ובהסכמה עימו.
נוכח העובדה כי מדובר בצעד ניהולי, שלפיו כל סמכויות המשרד יואצלו למנהל האגף לרישום והסדר מקרקעין במשרד המשפטים, אין לגביו מניעה משפטית".
כתב ראש הרשות לרישום והסדר זכויות מקרקעין למנכ"לית משרד 2018 בספטמבר המשפטים כי בחלוף כמעט שנה מהמועד שבו הוחלט כי קמ"ט מקרקעין יהיה כפוף אליו מהבחינה המקצועית, מטעמים שאינם תלויים בו הוא מתקשה לממש כפיפות "שורש הבעיה בכך שאין הבהרה חד משמעית וברורה לכל המעורבים בדבר מה זו: מצב זה גורם לכך שבפועל בכל נושא שאני מבקש ].
]'נחשב 'כפיפות מקצועית קמ"ט ]להתערב בו נטען על ידי רמ"א/יועמ"ש איו"ש שהדבר אינו במסגרת סמכותי ו מצידו מיישר קו עם עמדת רמ"א הנ"ל, ואין הוא רואה בי גורם מקצועי ]מקרקעין 2019 באפריל מנהלי כלשהו (למעט שליחת דוחות נוכחות)" (ההדגשה במקור).
כתב ראש הרשות לרישום והסדר זכויות מקרקעין בגיליון הערכה ומשוב לקמ"ט מקרקעין כי "מטעמים שלא זה המקום לפרטם, לא נקבע מי הגורם שקובע את תכניות העבודה להם קמ"ט מקרקעין מחויב, ונושא זה עדיין דורש ליבון.
בנסיבות העניין המיוחדות.
אין ביכולתי להעריך את תפקודו באופן מעשי".
218 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה מסר ראש הרשות לרישום והסדר זכויות מקרקעין לצוות הביקורת כי2019 באפריל "המצב הדואלי הקיים, מביא לכך שיש קושי רב מאוד בניהול קמ"ט מקרקעין כמו גם התהליכים שאמורים להתבצע על ידו".
מהאמור עולה, כי משרד המשפטים מתקשה לממש את סמכותו ואחריותו המקצועיות כלפי קמ"ט מקרקעין.
מסר צה"ל בתגובתו לטיוטת הדוח (להלן - תגובת צה"ל) כי "קמ"ט 2019 באוקטובר משפטים ורישום מקרקעין אינו יכול להיות מונחה מקצועית על ידי משרד האם, המשנים ליועץ ] אלא קיימת כפיפות מקצועית ליועץ המשפטי לממשלה ולשלוחיו .
ואל לה להיות בידי הנהלת המשרד או מנהל אחר במשרד".
]המשפטי לממשלה חייב להישמר קשר מקצועי בין קמ"ט לבין 737 על פי החלטת הממשלה משרד האם שלו, ובכלל זה קמ"ט מקרקעין.
משרד מבקר המדינה מציין כי על צה"ל לברר סוגיה זו באמצעות מנגנון שנקבע ליישוב חילוקי דעות אצל מתאם הפעולות בשטחים במשרד הביטחון.
אי-קידום הסדרי רישום מקרקעין בתחומי ההתיישבות הישראלית באיו"ש 2 9 כתב ראש הרשות לרישום והסדר מקרקעין במשרד המשפטים 2018 באוגוסט למשנה ליועמ"ש לממשלה (אזרחי) כי ברצונו לקדם נושאים מסוימים הנוגעים לפעילות משרד קמ"ט מקרקעין ביהודה ושומרון (קידום מרשם ההרשאות בערים, במעלה אדומים, קידום עבודת ועדות לרישום ראשון, חשיפת 10רישום פרצלציות - ראו בהמשך).
במכתבו הוא ציין כי 11נוסחי טאבו לציבור, ומחשוב הפנקסים "לעת הזו אני נתקל בקשיים בקידום האמור, שכן לשיטת המנהל האזרחי ומשרד הביטחון, תפקידו של משרד המשפטים בכלל ושלי כמי שמונה על ידי המנכ"לית בפרט, הוא לכל היותר לייעץ בתחום המקצועי, תוך שלשיטתם אני נעדר סמכות ניהולית כלשהי (כולל על תפקודו של הקמ"ט) מובן כי בהעדר סמכות ניהולית קשה מאוד לקדם את התהליכים הנ"ל".
הוא כתב למנכ"לית משרד המשפטים: "אני ממודר למעשה מכל 2018 בספטמבר הנושאים המתרחשים ביו"ש ולא מצליח לקדם דבר.
וזאת מאחר שלא ברור לכלל המעורבים מהן 'גבולות הגזרה' שלי".
במועד זה תוארו היה מנהל אגף לרישום ולהסדר של זכויות מקרקעין.
9 פרצלציה היא חלוקה של מקרקעין, שמטרתה לתרגם את החלוקה המופיעה בתוכנית מפורטת לחלקות 10 .
הניתנות לרישום בפנקסי המקרקעין בלשכות רישום המקרקעין ראו בפרק בנושא "היעדר מחשוב מערך רישום המקרקעין באיו"ש".
11 קציני מטה במינהל האזרחי באזור יהודה ושומרון| קציני מטה במינהל האזרחי באזור יהודה ושומרון|219 אזור יהודה ושומרון| פרק ראשון אזור יהודה ושומרון| פרק ראשון מסר ראש הרשות לרישום והסדר זכויות מקרקעין לצוות הביקורת כי2019 באפריל "המצב הדואלי הקיים, מביא לכך שיש קושי רב מאוד.
לקדם, מעשית לוגיסטית ומשפטית את הנושאים בהם אמור קמ"ט מקרקעין לטפל".
להלן דוגמאות לנושאים שמשרד המשפטים והמנהא"ז מעוניינים לקדם בתחום הסדר רישום המקרקעין באיו"ש, אך קידומם נעצר עקב בעיית סמכויות וגבולות גזרה לא מוסכמים: בישראל קיימת הסדרה של נושא רישום המקרקעין, רישום פרצלציות באיו"ש: והמקרקעין ברובם רשומים בלשכות רישום המקרקעין; לעומת זאת, באיו"ש לא ניתן לרשום בתים משותפים במקרקעין ולא ניתן לייחד את הדירות לרוכשים, הואיל ומדובר במקרקעין שרובם אינם מוסדרים.
מסר ראש הרשות לרישום והסדר מקרקעין לצוות הביקורת כי הוא הציע 2019 במאי למנהא"ז לבצע הסדרה של רישום המקרקעין ביישובים הישראליים באמצעות פרצלציה במעלה אדומים בסיוע עובדי משרד המשפטים, אך "העניין לא צלח עקב התנגדותו של המנהל האזרחי שמשרד המשפטים יעשה כן, מאחר וקיימת מחלוקת על סמכויות וגבולות גזרה בין משרד הביטחון ומשרד המשפטים, והשארת הנושא ביו"ש נתון גם ]המקרקעין] בידי עובדי המנהא"ז בטיפול כמוה כהבהרה כי המרשם לפתחו ולפיקוחו של משרד הביטחון".
לקדם 2019 - 2017 משרד המשפטים ניסה בשניםקידום מרשם ההרשאות בערים: מול המנהא"ז את הפעלת מרשם לעסקאות בזכויות חוזיות באדמות המדינה (להלן - מרשם ההרשאות), וזאת כדי לאפשר לתושבים ביישובים הישראליים לבצע פעילויות שגרתיות במקרקעין כגון רישום משכנתה.
בישיבה שקיים המשנה נדונה 12 בנושא מרשם ההרשאות באיו"ש2018 ליועמ"ש לממשלה (אזרחי) ביוני המסגרת המשפטית להפעלת מרשם ההרשאות לגבי יישובים עירוניים ביו"ש, וכן נדונה השאלה מי אמור לנהל את מרשם ההרשאות ביו"ש - האם קמ"ט מקרקעין, קמ"ט ] לפי עמדת משרד המשפטים, או הממונה על הרכוש הממשלתי והנטוש המשמש באיו"ש נציג מקצועי של רשות מקרקעי ישראל כפי שעלה ]אפוטרופוס מעמדת המנהא"ז.
בסיכום הישיבה נכתב כי "על פניו, ונוכח עמדת מנהל האגף , נראה כי הידע והתשתית לניהול המרשם מצויים דווקא 13לרישום והסדר מקרקעין , עם זאת, ]קמ"ט אפוטרופוס] ולא בידי הממונה]מקרקעין] בידי קמ"ט רישום שאלת הגורם אשר יפעיל מרשם זה, כמו גם שאלת המשאבים הנחוצים לתפעולו- השיב רמ"א לרמ"ט שר המשפטים 2019 שוכנת לפתחו של המינהל האזרחי".
בינואר כי מי שינהל את נושא מרשם ההרשאות באיו"ש יהיה קמ"ט אפוטרופוס, ולא משרד המשפטים באמצעות קמ"ט מקרקעין.
ובהשתתפות קמ"ט מקרקעין, מנהל אגף רישום והסדר מקרקעין, יועמ"ש הממונה על הרכוש הממשלתי 12 .
והנטוש ועוד כתוארו דאז.
13 220 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה בביקורת עלה כי המחלוקות בין המנהא"ז ובין משרד המשפטים הביאו לכך שלא קודמו הסדרי רישום מקרקעין כמו פרצלציה ומרשם ההרשאות, והדבר הקשה על גופים אלה לקדם משימות ולסכם מיהו הגורם שיבצע אותן, ובכך פגע ביכולתם של תושבי ההתיישבות הישראלית באיו"ש לרשום בעלות וזכויות במקרקעין בספרי רישום המקרקעין באיו"ש.
מסר משרד המשפטים בתגובתו על טיוטת הדוח (להלן - תגובת 2019 באוקטובר משרד המשפטים) כי "הגם שהנושא אינו מצוי בתחום אחריותנו הישיר.
בימים אלו נערכת עבודה מתקדמת לבחינת השלכות תקציביות והיבטים נוספים, מהם צפויה להיגזר החלטה סופית ביחס לזהות הגורם אשר ינהל את אופן מרשם ההרשאות וכן את אופן טיפולו, והכל בשאיפה לפעולה מתואמת ובהסכמת המשרדים הרלוונטיים, בהובלת ראש המנהל האזרחי".
צה"ל מסר בתגובתו כי "רצון משרד המשפטים לקדם הרחבת מרשם הרשאות, עוסק באדמות מדינה מוכרזות שאינן רשומות במרשם המקרקעין וממילא ניהולן והאחריות לגביהן נתונה בידי הממונה על הרכוש הממשלתי והנטוש ומשרד האוצר, ולא משרד שאלת אחריות ניהול מרשם ההרשאות נתונה המשפטים או קמ"ט רישום מקרקעין.
בידי ראש המנהל האזרחי באופן בלעדי וזאת מכוח דין האזור .
סמכות לפעול בנושא רישוי עסקים 3 התגלעה מחלוקת בין המנהא"ז למשרד הכלכלה בנוגע להסמכה 2016 בשנת שנתן מנכ"ל משרד הכלכלה לקמ"ט תעסוקה לפעול בנושא רישוי עסקים בתחום .
המחלוקת הובאה לפני המשנה ליועמ"ש 14ההתיישבות הישראלית באיו"ש לממשלה, כדי שיכריע בנושא.
המשנה ליועמ"ש לממשלה קבע שלא סביר שמנכ"ל משרד הכלכלה יסמיך את קמ"ט תעסוקה לפעול בנושא רישוי עסקים בתחומי ההתיישבות הישראלית באיו"ש, וזאת "ובהתחשב בכך שהכפיפות של קמ"ט תעסוקה היא לרמ"א וחובתו של המנהא"ז היא ככלל להשקיע את המשאבים וכוח האדם העומדים לרשותו לטובת האוכלוסייה הפלסטינית בעוד שפעילות משרדי הממשלה, ובהם משרד הכלכלה, היא בהתיישבות הישראלית".
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את נכונותו של משרד המשפטים לקדם את סוגית מרשם ההרשאות שיש בה להקל על התושבים ביישובים (להלן - חוק רישוי עסקים), 1968- מתן אישורים לרישוי עסקים בהתאם לחוק רישוי עסקים, התשכ"ח 14 .
כפי שאומץ בתחומי ההתיישבות הישראלית באיו"ש קציני מטה במינהל האזרחי באזור יהודה ושומרון| קציני מטה במינהל האזרחי באזור יהודה ושומרון|221 אזור יהודה ושומרון| פרק ראשון אזור יהודה ושומרון| פרק ראשון הישראליים בשטחי איו"ש.
עם זאת, משרד מבקר המדינה מציין כי חילוקי הדעות הקיימים בין משרד המשפטים ובין המנהא"ז בנוגע לגבולות הגזרה ביניהם, והיעדר הכרעה לגביהם וכן הקושי במימוש האחריות המקצועית של משרד המשפטים מביאים לפגיעה בקידום משימות שונות בהליכי רישום והסדר מקרקעין באיו"ש ששני הגופים רוצים בקידומם.
על משרד המשפטים והמנהא"ז לפעול יחד למילוי היעדים והמשימות הניצבים לפניהם, ואם יש מחלוקות ביניהם עליהם להביאן, על פי חוות דעתו של נש"ם, להכרעתו של מתאם פעולות הממשלה בשטחים.
זאת, כדי למנוע ככל הניתן, פגיעה בקידום השרות הניתן לתושבי האזור.
פיקוח ובקרה על הקמ"טים הפק"א קובעת כי ראש ענף תיאום אזרחי וראש תחום תשתית במנהא"ז, שהם קצינים בצה"ל בדרגת סגן אלוף, יתאמו את פעילות הקמ"טים שהוגדרו בפק"א ככפופים לאחריותם.
לקמ"טים, כאמור, כפיפות דואלית - הן למינהל האזרחי והן למשרדי האם, ולפיכך שניהם אמורים לפקח על פעילותם של הקמ"טים מהבחינה הניהולית והמקצועית, כל אחד בתחום אחריותו, בהתאמה.
מנגנוני הפיקוח והבקרה יכולים לפעול הן באמצעות הגשת תוכניות עבודה ובקרות מקצועיות של הגורמים הממונים והן באמצעות ביקורות פנים.
בדוח מבקר המדינה העוסק בפעילות היחידה המרכזית לפיקוח של המינהל האזרחי (להלן - יחידת הפיקוח) באזור יהודה ושומרון (להלן - דוח הביקורת בנושא יחידת צוין כי תוכנית עבודה מגדירה את המשימות שהארגון מתכנן לבצע לפי 15)הפיקוח סדרי עדיפויות בטווח הזמן של השנה הקרובה, ולעתים בראייה של כמה שנים מראש, והיא כוללת צבר של פעילויות המצריכות ניהול מתואם בין כל גורמי הארגון לשם עמידה במשימות שהוגדרו.
תוכנית העבודה משמשת גם כלי לבקרה וללימוד לשם הפקת לקחים ולצורך שיפור ההישגים.
על החשיבות של תוכנית עבודה ככלי ניהולי ניתן ללמוד גם מ"מדריך התכנון הממשלתי להכנת תכנית עבודה שנתית" (להלן - מדריך התכנון הממשלתי או המדריך) אשר נועד לחזק את עבודת המטה, וליצור בסיס לניהול איכותי ומעמיק על ידי יצירת שפת תכנון אחידה ומשותפת בקרב היחידות הפנימיות במשרדי הממשלה ובין כל משרדי הממשלה.
המדריך קובע כי על היעד הנקבע בתוכנית העבודה של המשרד הממשלתי להיות מוגדר באופן ממוקד, מדיד, ב 66 ,, פעילות היחידה המרכזית לפיקוח של המינהל האזרחי באזור יהודה והשומרון דוח מבקר המדינה 15 .
)2016( 222 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה אתגרי ובר ביצוע באמצעות לוח זמנים ריאלי המחייב את כלל הגורמים המעורבים בהשגתו; וכי המדידה משמשת כלי ניהולי אפקטיבי רב-שנתי לביצוע בקרה, ונועדה הן להציג את ההישגים והן להכין בסיס להערכה וללימוד לצורך שינוי והתאמה בתוכנית של השנים שלאחר מכן.
הפיקוח של המינהל האזרחי על פעולות הקמ"טים המנהא"ז מבצע תכנון, פיקוח ובקרה בנושא פעילות משרדי הקמ"טים באמצעות תוכניות עבודה שנתיות שהקמ"טים מגישים לרמ"א, אשר בהן הוא מתעדף עבורם את המשימות ומאשר את התוכניות.
תוצרי תוכניות העבודה נמדדים בדוחות רבעוניים וחציוניים ובדוח סיכום המוגש לרמ"א בסוף השנה.
הנהיג רמ"א ככלי נוסף לפיקוח ובקרה את חובתם של הקמ"טים 2019 - 2017 בשנים למלא דוחות "אתגר" באמצעות הרע"נים.