HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע סמנכ"ל וראש אמו"ן למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 כי "הוחל בעבודת מטה במערכת הביטחון לאיתור המקרקעין לגביהם נדרש חידוש הקצאה, ואף לבחינה ועיצוב של נוהל עבודה חדש מול ממ"י".
מערכת ממוחשבת לניהול הקצאות קרקע למערכת הביטחון ממ"י מטפל באלפי הקצאות קרקע למערכת הביטחון ובהן כאמור לעיל הקצאות קבע והקצאות זמניות.
המידע הקשור להקצאות אלו רב ומגוון, וכולל פירוט של סוגי ההקצאות; המועד שבו אושרו; בקשות משהב"ט לשינויים בגבולות הקרקע ותשובות ממ"י; מועדי תום ההקצאות ומועדי חידושן הצפויים; מפות ועוד.
מנתוני ממ"י עולה שהרוב המוחלט של המידע האמור מנוהל בממ"י באופן ידני והדבר מונע את אחזורו, ובכלל זה את האפשרות לשלוף נתונים הדרושים לממ"י לצורך ניהול שוטף של תהליך הקצאות הקרקע, חידושן והתחשבנות בגינן עם משהב"ט.
למשל, בהיעדר נתונים ממוכנים נבצר מממ"י לדעת מהו היקף השטחים שהקצה למערכת הביטחון על פי ייעוד ולפי שנים, את סכום התקבולים שקיבל ממשהב"ט, את דרישות התשלום המצטברות של ממ"י בגין הקצאות זמניות של קרקע שטרם שולמו, את היקף החוב המצטבר של משהב"ט בגין פ יגורים במשלוח דרישות לתשלום ואת הביטולים של הקצאות קרקע שבוצעו במשך השנים.
להלן שתי דוגמאות לתוצאות של היעדר מידע מרוכז ומערכת לאחזור מידע בממ"י: א.
מהסברי מנהלת מחוז הדרום של ממ"י ממרס 2010 עולה כי יש במחוז כ- 600 תיקים של הקצאות זמניות של קרקע למעהב"ט.
ב היעדר מערכת נתונים משרד הביטחון 161 .
ממוחשבת, נבצר מהמחוז לקיים בקרה על הקצאות אלו, ובכלל זה על עיכובים מצד משהב"ט בהגשת בקשות לחידושן.
הממונה המחוזי על הפיקוח במחוז המרכז של ממ"י מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2010 כי בהיעדר מערכת נתונים ממוחשבת של הקצאות קרקע למערכת הביטחון, נבצר מהמחוז לדעת מהם מועדי תום ההקצאות הזמניות, וכי יש לסמוך על כך שאמו"ן ייזום פנייה למחוז לחידוש ההקצאה.
משהב"ט לא פונה לממ"י, או האחראי במחוז אינו מאתר את המקרה, חידוש ההקצאה לא מטופל".
ממסמכי ממ"י עולה כי הנהלת ממ"י הייתה ערה לבעיה הכרוכה בהיעדר מערכת מידע ממוחשבת ולהשפעותיה כבר באמצע שנות התשעים של המאה העשרים, ולמרות זאת היא לא הצליחה להביא להקמתה.
להלן הפירוט: באוגוסט 1994 קבעה הנהלת ממ"י, בין היתר, "כי יש לכלול את כל נתוני עסקות הביטחון במערכות הממוחשבות של המינהל, כמקובל בכלל עסקות המינהל.
עד היום לא מוכנו העסקות, עקב בעיות של סיווג ביטחוני מצד משהב"ט.
עובדה זו גורמת לעבודה בשיטות מיושנות ולא יעילות".
ממסמכי ממ"י עולה כי ההחלטה של הנהלת ממ"י לא קוימה, וכעבור שמונה שנים, בספטמבר 2002 , החליטה הנהלת ממ"י להמשיך בהליכים למיכוןעסקות הביטחון וקבעה כי "הכנת התכנית לקליטה במערכת עומדת בפני שלבי סיום".
עוד קבעה כי "עקב רגישותן של עסקות אלו, הכנה והטמעת העסקות במערכת הממוכנת תהיה על ידי קבוצת עובדים מצומצמת וקבועה, אשר תקבל הרשאה מיוחדת, וכן אישור קב"ט משהב"ט".
נוכח אי -מימוש ההחלטה מספטמבר 2002 דנה שוב הנהלת ממ"י בספטמבר 2004 ,במיכון עסקות הביטחון ובצורך להחתים את עובדי ממ"י במחוזות המטפלים בהקצאת קרקע, על שאלונים לסיווג ביטחוני.
בפרוטוקול הדיון צוין כי "ועד העובדים בהנחיית ההסתדרות לא אפשר חתימה על שאלונים כאלה לעובדים".
במאי 2008 עלה שוב לדיון בהנהלת ממ"י הצורך במיכון עסקות עם משהב"ט- וגם הפעם ללא הועיל.
במועד סיום הביקורת, יוני 2010 , למרות הפגיעה המהותית והמתמשכת בניהול עסקות עם משהב"ט, ולמרות הקביעה של הנהלת ממ"י כי "מיכון העסקות חשוב מאד ויש למצוא את הדרך שתאפשר זאת", ממ"י טרם הקים מערכת ממוחשבת הדרושה לפעילותו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש לראות כליקוי חמור את כישלון ממ"י להפעיל מערכת ממוחשבת ייעודית לניהול עסקות מערכת הביטחון.
היעדרה גורם לחוסר יעילות בעבודתו, פוגע פגיעה משמעותית בניהול השוטף של תהליך הקצאות הקרקע למערכת הביטחו ן ובקיום פיקוח ובקרה על הקרקעות שבשימוש צה"ל.
על ממ"י למצוא פתרון לבעיה ולפעול ללא דיחוי להקמת מסד נתונים ומערכת ממוחשבת לניהול הקרקעות לצורכי ביטחון.
פיקוח ובקרה של ממ"י על גבולות השטחים של מחנות צה"ל בעקבות פרסום דוח מבקר המדינה בשנת 2005 בנושא "מאז ן המדינה ליום 31.
03 - "ניהול נכסי מדינה מוחשיים ורישומם 116 , שבו צוין, בין היתר, כי .
]החשב הכללי במשרד האוצר[ "משהב"ט וצה"ל אינם מעבירים לאגף החשכ"ל מידע בנוגע לנכסי המקרקעין שהם מנהלים", אישר סגן .
116 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55ב ( 2005 '), עמ267 .
הרמטכ"ל בשנת 2005 פרויקט רב-שנתי למיפוי מחנות ותשתיות צ ה"ל בעלות של 16 מיליון ש"ח (להלן- פרויקט המיפוי).
ממסמכי מחלקת תו"פ ומרכז בינוי עולה כי הוחל בביצוע הפרויקט גם נוכח העובדה שיש בצה"ל כמה בסיסי מידע בתחום ניהול תשתיות שלא הייתה ביניהם הלימה, ונוכח הצורך בבסיס נתונים אחוד ומעודכן.
בהקשר זה קבעו מחלקת תו"פ ומרכז בינוי בפברואר 2008 כי "בהיעדר בסיס נתונים אחיד ומהימן לניהול מאגרי המידע בתחום התשתית והפריסה בצה"ל, נדרש לבצע מיפוי מלא לכל בסיס הנתונים ולהקים מאגר תשתיתי אחוד ועדכני שייתן מענה מיטבי לגופים המטפלים בתחום התשתית ]ההדגשה במקור[ והפריסה, למקבלי ההחלטות בצה"ל ובמשהב"ט".
פרויקט המיפוי העלה שיש פערים משמעותיים ביותר בין גבולות השטח של מחנות רבים בצה"ל, כפי שאושרו בישיבות הוולמ"ב וכפי שנקבעו באישורי הקצאות הקרקע של ממ"י, ובין הגבולות הללו בפועל.
בחלק מהמקרים השטח שהוקצה היה קטן מהשטח שצה"ל תפס בפועל, בחלק אחר של המקרים המצב היה הפוך, ובמקרים אחרים נמצא כי שטחי המחנות חפפו רק בחלקם את השטחים שהוולמ"ב אישרה ושממ"י הקצה.
להלן שלוש דוגמאות, מלוות במפות מצולמות, לפערים שהועלו בפרויקט המיפוי, בין גבולות השטחים של מתקני צה"ל שאושרו בוולמ"ב ונקבעו באישורי ההקצאה של ממ"י ובין הגבולות בפועל 117 .
יצוין כי מתקנים אלה הוקמו לפני שנים רבות (סימון גבולות: בצבע כחול - קו ההקצאה; בצבע אדום - קו הגדר בפועל): .
מתקן א': שטח הקצאה - כ-14 דונם, שטח התפיסה בפועל- כ-106 ,דונם הפער - כ-92 ( דונם 653% .
117 על פי נתוני מרכז בינוי מיוני 2010 .
:'מתקן בשטח הקצאה - כ-15 דונם, שטח התפיסה בפועל- כ-10 ,דונם הפער - כ-5 ( דונם33%.
:'מתקן גשטח הקצאה - כ-432 דונם, שטח התפיסה בפועל- כ-455 ,דונם הפער - כ-23 ( דונם5%.
) בביקורת עלה כי ממ"י מגלה, מפעם לפעם, חריגות בין גבולות מחנות צה"ל בפועל ובין הגבולות שהוא אישר להקצאה.
לד וגמה, נציגי מחוז דרום של ממ"י מסרו למשרד מבקר המדינה במאי 2010 כי במהלך בדיקת בקשה של יזם אזרחי להרחיב את שטח המחצבה הסמוכה למתקן צבאי מסוים לצורך כרייה וקידוחים, התברר למחוז באקראי כי "גבולות המחנה שצה"ל גידר, מצומצמים ביחס 166 דוח שנתי61א .
עוד התברר, כי תכנית המחצבה שפועלת במקום, חופפת בחלקה לגבולות הקצאה שסומנו במפות ממ"י".
על פי נתוני ממ"י, ההיקף הכולל של השטח שהוקצה לצה"ל מסתכם ב - 10,567 דונם.
להלן מפה של ממ"י הממחישה מצב זה (שטח המחנה, כפי שמופיע במפות ממ"י, מסומן בירוק, ושטח המחצבה בכחול): .
ביוני 2010 ,מסר מרכז בינוי למשרד מבקר המדינה כי על פי הנתונים שבידיו שאינם עולים בקנה אחד עם נתוני ממ"י, היקף השטח שהוקצה לצה"ל מסתכם ב- 10,200 דונם בלבד.
עוד מסר כי השטח הוקצה לצה"ל כבר בספטמבר 1979 אך הוא לא תפס אותו כלל.
לעומת זאת, מחלקת תו"פ מסרה למשרד מבקר המדינה כי השטח משמש בחלקו כשטח אש וחלקים אחרים ממנו מגודרים.
עוד מסרה כי החלטה בנוגע לייעודו הסופי של השטח תתקבל בעתיד הקרוב.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע צה"ל למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 כי במסגרת פרויקט המיפוי הוא זיהה כמה שנים לפני כן פעריםבין גבולות השטח של חלק ממחנותיו, כפי שאושרו בוולמ"ב וכפי שנקבעו באישורי הקצאות הקרקע של ממ"י, ובין הגבולות הללו בפועל.
עוד הודיע כי "על מנת לתת מענה לכך, בוצעה עבודת מטה למיפוי גבולותיהם של כלל המתקנים הביטחוניים שבשימוש צה"ל.
כפועל יוצא מכך, בשנים האחרונו ת מקודמת בצה"ל פעילות משותפת עם משהב"ט מול משרד הפנים וממ"י להתאמת גבולות המתקנים הביטחוניים על פי מפות ההקצאה של ממ"י לגבולות הנדרשים על פי צורכי צה"ל, בהתאם לתוצרי המיפוי העדכני".
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע סמנכ"ל וראש אמו"ן למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 כי "סוגיית הפערים בגבולות המחנות והמתקנים בין מאגרי המידע השונים, תיבחן באופן יסודי, ולאחר מכן תוכן תכנית פעולה לפתרונה בשיתוף עם ממ"י".
משרד מבקר המדינה מעיר כי חוסר ההלימה, שנמשך שנים רבות, בין גבולות מחנות צה"ל שהוולמ"ב אישרה ושממ"י הקצה ובי ן גבולות המחנות שצה"ל גידר בפועל, התאפשר בראש ובראשונה נוכח החריגה של צה"ל מגבולות ההקצאה שאישר לו ממ"י, וכן, בין היתר, נוכח היעדר פיקוח ובקרה מצד ממ"י על השימוש של צה"ל בקרקעות שהוקצו לו.
לחוסר הלימה זה משמעויות כבדות משקל, ובכלל זה: א.
מהבחינה המשפטית יש משמעות לכך שצה"ל תופס שטחים שלא הוקצו לו או אינו מנצל שטחים שהוקצו לו; ב.
ממ"י אינו יכול להקצות לגורמים אזרחיים את השטחים שהקצה לצה"ל, אף שבפועל הוא לא תפס אותם, ואף אינו יכול להקצות להם שטחים שצה"ל תפס בפועל, אף שלא הוקצו לו; ג.
משהב"ט שילם לממ"י במשך שנים דמי שימוש שלא על פי היקף השטחים שצה"ל השתמש בהם בפועל.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי במשך כחמש שנים, פרק הזמן שעבר בין תחילתו של פרויקט המיפוי למועד סיום הביקורת, צה"ל היה ער לעובדה כי גבולות של מחנות רבים אינם תואמים לאלה שהקצה לו ממ"י, ובכל זא ת הוא לא פעל להביא לידיעת ממ"י את דבר ביצוע הפרויקט, ובכלל זה למסור לו דיווח על לוחות הזמנים לביצועו ועל השפעותיו הצפויות.
במועד סיום הביקורת ממ"י לא היה ער לכך שחלק ממחנות צה"ל פרוסים על שטחים שאינם תואמים לאלה שהקצה ולכך שמשהב"ט משלם דמי שימוש שאינם תואמים לתפיסות הקרקע בפועל.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי מערכת הביטחון תשלים בהקדם את מיפוי גבולות מחנות צה"ל ותפעל ללא דיחוי לעדכון הגבולות בוולמ"ב הנוגעת בדבר ולשינויי הקצאות הקרקע מול ממ"י; על מנכ"ל משהב"ט, על ראש אג"ת ועל מנהל ממ"י לוודא כי יוסדר כל הדר וש בהקשר זה, ולנקוט צעדים כדי שהתופעה של חריגת צה"ל מגבולות שטחי ההקצאה למתקנים ביטחוניים לא תישנה.
פיקוח ובקרה של ממ"י על שטחי אש בפד"ם כאמור, על פי תקנות ההגנה, צה"ל רשאי לסגור שטחי אש לצורך אימון כוחותיו.
הוראת משהב"ט שעניינה "הקצאת שטחי אימונים לצורכי צה"ל" (להלן - הוראת שטחי אש) מפרטת, בין היתר, את נוהלי הקצאת שטחי אש, את האופן שעל צה"ל להשתמש בהם, את סדרי כניסתם של גורמים אזרחיים לשטחי אש ואת הפיקוח על גורמים אלה.
על פי תיאור תהליך הקצאת שטחי אש לצה"ל המפורט בהוראה, משהב"ט מגיש את הבקשות להקצאת שטחי אש לממ"י, וועדת ההקצאות בממ"י מחליטה אם לאשר את הקצאת השטחים לפרק זמן של עד חמש שנים, עם אפשרות להארכה.
לפי הוראת שטחי אש, צה"ל וממ"י הם האחראים לפיקוח ולבקרה על הנעשה בהם, הכול לפי העניין ולפי סוג הפעילות הנדרש.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הוראת שטחי א ש, בהיותה הוראה של משהב"ט, מחייבת אותו ואת צה"ל בלבד118 ולא את ממ"י, שכלל אינו ער לקיומה וממילא אינו פועל על פיה.
הוראת משהב"ט ולפיה מוטלות חובות על גורמים שמחוץ למערכת הביטחון - ממ"י במקרה דנן - בלא תיאום אתם, אינה ישימה.
אי לכך, על משהב"ט, על צה"ל ועל ממ"י לפעול להסדרת תהליכי עבודה משותפים הקשורים לפיקוח ולבקרה על הנעשה בשטחי אש, ולעגנם בהוראות ובפקודות באופן שתהיה התאמה ביניהן.
118 על פי הוראת משהב"ט שעניינה "תיאום הדדיבין משהב"ט לבין צה"ל לקראת פרסום הוראות", על צה"ל ועל משהב"ט לתאם ביניהם הוראות ופקודות הנוגעות לשני גופים אלה קודם לפרסומן.
א שינויים בגבולות שטחי אש - כדי שיוכל ממ"י לקיים פיקוח ובקרה על שטחי אש, יש צורך, בין היתר, שיהיו בידיו מפות מעודכנות ומידע אמ ין לגבי הגבולות שלהם.
הדבר יאפשר לממ"י להיות בטוח שהקרקע שבכוונתו להקצות לגורמים אזרחיים לא הוקצתה בעבר לצה"ל כשטח אש; ולחלופין ימנע הדבר מממ"י לדחות בקשה של גורם אזרחי להקצאת שטח מתוך סברה שמדובר בשטח אש, אם לא זה המצב בפועל.
נוכח זאת בדק משרד מבקר המדינה במחוז הדרום של ממ"י אם מפות שטחי האש שבידיו תואמות לאלו של צה"ל.
להלן יפורטו ממצאי הבדיקה: מנתוני אג"ת ומשהב"ט עולה כי בשנים 2001 -2009 ביצע צה"ל שינויים והתאמות בגבולות שטחי האש בדרום הארץ.
בביקורת עלה כי שינויים והתאמות אלה לא הובאו לידיעת מחוז הדרום של ממ"י, ומכאן שבמשך התקופה האמורה הוא המשיך להסתמך על מפות שהיו מעודכנות לשנת 2001 .
חוסר ההתאמה בין גבולות שטחי האש בפועל ובין הגבולות שצוינו במפות ממ"י הועלה במחוז בדצמבר 2009 , בין היתר בעקבות דיווחם של גורמים בפד"ם לגורמים באג"ת על אזרח המעבד שטח חקלאי ה נמצא בשטח אש הסמוך למטווחים של בה"ד 1 .
בבירור שעשה אמו"ן עם ממ"י בנושא זה עלה כי ממ"י אכן הקצה את הקרקע לאזרח בהתבסס על מפות שטחי האש שהתקבלו מצה"ל בשנת 2001 .
, שעל פיהן אין מדובר בשטח אש נוכח מקרה זה, בין היתר, פנו נציגי מחוז הדרום של ממ"י למחלקת תו"פ בבקשה לקבל מפות מעודכנות של שטחי האש בפד"ם.
מהמפות שהעבירה המחלקה למחוז בתחילת שנת 2010 התברר כי המפות משנת 2001 , שעליהן התבסס, אינן מעודכנות, כאמור לעיל.
מנהלת מחוז הדרום מסרה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2010 כי מהשוואה שעשה המחוז בין מפות מתקופות שונות עלה, בי ן היתר, כי במשך תשע שנים עשה צה"ל שינויים מהותיים בגבולות שטחי אש ללא ידיעת ממ"י, ובכלל זה גריעות ותוספות של שטחים ושינויים בגבולות שטחי אש.
עוד מסרה כי במשך התקופה האמורה נוספו לשטחי האש של צה"ל שטחים בהיקף כולל של אלפי דונמים לעומת נתוני צה"ל משנת 2001 שהיו בידי המחוז.
לדבריה צה"ל שינה ללא ידיעת ממ"י את מספורם של חלק משטחי האש, הגדיר שטחים מסוימים שהוקצו לטובת מתקנים ביטחוניים כשטחי אש, ואף צירף שטחים ציבוריים לשטחי אש.
להלן שתי דוגמאות לאי-התאמות בגבולות שטחי האש שעלו בבדיקה שעשה מחוז דרום (סימון גבולות: בצבע סגול - קו ההקצאה; בצבע אדום - גבולות שטח האש שצה"ל מימש): 170 דוח שנתי61א .
1 ') שטח אש א 2 ') שטח אש ב משרד הביטחון 171 .
ראש מדור דרום במחלקת תו"פ (להלן- רמ"ד דרום) מסר במרס 2010 למשרד מבקר המדינה כי אכן הצווים בעניין שינויי גבולות שטחי האש, שהפיצה לשכת הרמטכ"ל בשנים 2001 -2009 , לא הועברו לממ"י.
לדבריו, בעקבות הפקת הלקחים מהאירוע בדצמבר 2009 , להבא יפיצו נציגי אג"ת בכוחות עצמם את הצווים, כדי לוודא שהם יגיעו לייעדם.
מנהל מחלקת עסקות מקרקעין במרחב הדרום שבאמו"ן (להלן - מנמ"ח דרום) מסר למשרד מבקר המדינה כי אמו"ן מקבל מצה"ל מדי פעם בפעם עדכונים בנוגע לשינויים שצה"ל ביצע בשטחי אש, וגורמי אמו"ן או גורמי אג"ת מעבירים אותם ידנית לממ"י כקבצים על גבי תקליטורים.
נוסף על כך, אמו"ן מעביר לממ"י מסמכים המפרטים את מהות השינויים בשטחי האש, את צווי הרמטכ"ל הנוגעים לשינויים אלה ואת המפות המעודכנות של שטחי האש.
כהוכחה לכך הציג מנמ"ח דרום מסמכים משנת 2004 .
שאמו"ן העביר לממ"י בנושא שינויים בשטחי אש בתגובה על דבריו אלה של מנמ"ח דרום מסרה רכזת מיפוי ומדידות של מחוז הדרום בממ"י למשרד מבקר המדינה כי מאז התקבלו מפות שטחי אש בשנת 2001 , כלל לא קיבל המחוז מצה"ל או ממשהב"ט קבצים ובהם מפות מעודכנות.
אשר למסמכים האמורים משנת 2004 שאמו"ן העביר, לטענתו, מסרה הרכזת כי "אין עדות לקבלה של כל חומר בשנת 2004 .
ייתכן שהועבר, אך לא הגיע מהרכזת המטפלת בנושא", וכי "לא נמצא כל אזכור או מכתב המאשר את קבלת החומר".
מנמ"ח דרום באמו"ן, רמ"ד דרום במחלקת תו"פ ורכזת מיפוי ומדידות במחוז הדרום של ממ"י מסרו למשרד מבקר המדינה כי נוכח חוסר ההתאמה שהתגלה בין מפות שטחי האש שבידי צה"ל ובין המפות שבידי ממ"י, הגורמים הנוגעים בדבר בצה"ל, במשהב"ט ובממ"י עומדים להיפגש לצורך ליבון הנושא ובירור בעניינו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על צה"ל להביא לידיעת ממ"י את השינויים שהוא מבקש לבצע בגבולות שטחי האש ולקבל את אישורו לכך מראש.
העובדה שבמשך שנים שררה אי -בהירות לגבי גבולות שטחי האש מלמדת כי המצב לקוי מיסודו ואף יש בו משום סיכון לחיי אדם ולבטיחות הציבור.
אף על פי כן, הנושא לא תואם בין כל הגורמים הנוגעים בדבר, וגרסאותיהם דלעיל של נציגי ממ"י, אמו"ן ואג"ת בנוגע לשינויים בגבולות של שטחי אש מלמדות על חוסר שיתוף פעולה מוחלט ביניהם.
ראוי אפוא שלא רק הגורמים העוסקים בפועל בשטחי אש יפעלו לתיקון מצב לקוי זה, אלא שגם ראשי הגופים האחראים לנושא - ראש אג"ת, ראש אמו"ן ומנהל ממ"י - יוודאו כי הנושא יטופל.
חידוש הקצאת שטחי אש - כאמור, על פי תיאור תהליך הקצאת שטחי אש לצה"ל, המפורט בהוראת שטחי אש, ממ"י מקצה שטחים אלה לפרקי זמן של עד חמש שנים עם אפשרות להארכה.
בהו ראה צוין כי אם תידרש הארכה, על משהב"ט להגיש בקשה בנושא לוועדת ההקצאות.
גם על פי נוהל ההקצאות של ממ"י, חידוש הקצאות של שטחי אש מחייב אישור של ועדת ההקצאות.
בביקורת שנעשתה בפד"ם הועלה כי על אף האמור בהוראה, אמו"ן אינו נוהג לפנות לממ"י בבקשות להארכת תקופות ההקצאה של שטחי האש.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע סמנכ"ל וראש אמו"ן למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 כי "מרבית שטחי האש של צה"ל מוסדרים באמצעות צו סגירה 172 דוח שנתי61א .
של הרמטכ"ל מכוח תקנות ההגנה לשעת חירום", וכי "לאחרונה ניתן פסק דין של בית המשפט העליון המאשרר פסיקה של בית המשפט המחוזי על פיו מערכת הביטחון אינה נדרשת לתשלום פיצויים או דמי שימוש בגין צווי הסגירה של הרמטכ"ל.
מהאמור לעיל נובע, כי אין מקום או צורך בפנייה לממ"י, לרבות לא לוועדת ההקצאות לשם הסדרת שטחי האש, מכיוון שאלו מוסדרים בצווי הסגירה".
עוד הודיע כי משרד הביטחון 173 .
"ההוראות בהקשר זה יעודכנו ויתוקנו, בהתאם למצב המשפטי הנוהג", וכי "גבולות שטחי האש מועברים ויועברו לידיעת ממ"י על ידי מערכת הביטחון".
משרד מבקר המדינה מעיר כי מידע בדבר היקף צווי הסגירה של שטחי האש ומקומם המדויק אמור לאפשר, בין היתר, בקרה של ממ"י על גבולות שטחים אלה.
בקרה זו חיונית כדי למנוע הקצאת שטחים שנסגרו על ידי צה"ל אך רשומים בממ"י כפנויים, וכן כדי למנוע אי-הקצאת שטחים פנויים שרשומים בממ"י בטעות כשטחי אש.
אי -העברת המידע האמור במועד סמוך ככל האפשר להוצאת הצו או למועד פקיעתו פוגע בבקרה זו ומאפשר, בין היתר, מקרים של אי -התאמות בגבולות של שטחי האש, כמתואר לעיל.
על כן אין לקשור בין הצורך בעדכון של ממ"י בנוגע לגבולות שטחים אלה לאי-תשלום דמי שימוש.
צה"ל ואמו"ן מפעילים, כל אחד בנפרד, מערכת מידע גאוגרפי (להלן- ממ"ג), המאפשרת "להציג, לעדכן, לעבד, לאחזר ולשמור מידע גיאוגרפי וטקסטואלי של עצמים והמיקום היחסי שלהם".
המערכות הממוחשבות הללו מאפשרות להציג שכבות של מידע גאוגרפי באמצעות מפות, וכן מאפשרות להציג מידע טקסטואלי הנוגע לפריסה ולמאפיינים של השטחים שבשימוש צה"ל, כגון מתקנים ביטחוניים, שטחי אימונים, תשתיות צבאיות ותשתיות ומתקנים אזרחיים.
נוכח האמור לעיל, המערכות הללו שבשימוש צה"ל ומשהב"ט הן כלי ניהול ובקרה מהמעלה הראשונה, והן מאפשרות לגורמים הנוגעים בדבר לקבל מידע מגוון ומעודכן בתחומי התשתית והפריסה של צה"ל, לרבות השינויים בתחומים אלה והקונפליקטים שמקורם באי -התאמה בין נתוני הפריסה של צה"ל ובין אלה שבמערכות האזרחיות.
מחלקת תו"פ ומרכז בינוי מפעילים, כל אחד בתחומו, את הממ"ג הצה"לית ומעדכנים את בסיס הנתונים שלהן נוכח השינויים בתשתיות ובפריסה של צה"ל119 .
חטיבת הנכסים ופינוי מחנות צה"ל שבאמו"ן מפעילהאת המערכת של משהב"ט על בסיס נתונים הנוגעים לפריסה צבאית המתקבלים מאג"ת.
בביקורת עלה כי הממ"ג של אמו"ן אינה מקושרת לממ"ג של אג"ת ושל מרכז בינוי.
נוסף על כך אין באמו"ן נהלים הנוגעים לאופן תפעולה ולשילוב של מידע צה"לי בה.
עוד עלה כי גם לאג"ת אין נוהל בנושא תפעול הממ"ג, ובכלל זה בנוגע לסוגי המידע שיש להזין בה, לאופן העברת נתונים בין הגורמים המשתמשים בממ"ג ולעדכון הנתונים.
בפועל מועבר המידע בין צה"ל ובין אמו"ן, מפעם לפעם, באמצעות תקליטורים.
לנוכח האמור לעיל לא ניתן לנצל באופן מיטבי את המידע המוזן במערכות השונות בצה"ל ובאמו"ן.
119 הממ"ג שמפעיל אג"ת משמשת מאגר מידע צה"לי ובו מרוכזים מכלול הנתונים בנושא הקרקעות, התשתיות והפריסה של צה"ל.
הממ"ג שבמרכז בינוי היא אחד המקורות העיקריים למידע שבמאגר הצה"לי שבאג"ת.
אשר לנתונים שבממ"ג של אג"ת עלה בביקורת כי אלה אינם אחידים ואינם מתואמים, ועקב כך לעתים מוצגות תוצאות שונות במענה לאותה שאילתה.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע סמנכ"ל וראש אמו"ן למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 כי במסגרת עדכון ההוראות הנוגעות לתפקידי הפיקוח של משהב"ט על שימוש צה"ל בקרקעות תיכתב הוראה אשר תסדיר את תפקידי תחום ממ"ג.
ממ"י מפעיל גם הוא ממ"ג משלו, ובה משולבות, בין היתר, שכבות המציגות מידע מסוים על קרקעות שהוא הקצה לצה"ל.
בנוגע לתפעול המערכת, מסר ראש תחום מיפוי ומדידות בממ"י למשרד מבקר המדינה בפברואר 2010 כי במערכת שבטיפולו משולבים בעיקר נתוני הגוש והחלקה של הקרקעות שהוקצו למעהב"ט, אולם מפאת הסיווג הביטחוני של המידע משהב"ט אינו מעביר לממ"י כל פירוט נוסף בנוגע לשימוש שהוא עושה בקרקע.
עוד מסר כי במקרים רבים המידע הגאוגרפי הנוגע לנתוני ההקצאות (מפות, שטחי מחנות ושטחי אש) אינו מעודכן.
בביקורת עלה כי אין נוהל עבודה משותף לממ"י, לצה"ל ולמשהב"ט הקובע את סוגי המידע הגאוגרפי שמערכת הביטחון אמורה להעביר לממ"י ואת שגרת ביצוע העדכונים.
לדעת משרד מבקר המדינה, הממ"ג שמפעילים צה"ל, משהב"ט וממ"י הן כלי חשוב לניהול הקרקעות שבידי צה"ל ולבקרה עליהן.
על כן ראוי שכל הגורמים הנוגעים בדבר יבחנו את נכונות המידע המוזן במערכות אלו ויגבשו נוהל משותף לניהול מידע זה, שיעסוק בין היתר בשגרת העברתו ביניהם.
על הדבר להתבצע בהתאם לצורכי הגופים ובהתחשב בביטחון המידע.
פיקוח ובקרה של משהב"ט על הקרקעות שהוקצו לצה"ל .
במאי 1982 פרסם משהב"ט הוראה בעניין "רישום, דיווח, שימוש ואחזקה של נדל"ן במערכת הביטחון" (להלן - הוראת שימוש בנדל"ן) שמטרתה "להגדיר את התפקידים ואת תחומי האחריות של הגופים המטפלים ו/או המשתמשים בנדל"ן במערכת הביטחון בתחום הרישום, הדיווח, השימוש והאחזקה של נדל"ן".
בנוגע לפיקוח על הקרקעות שהוקצו לצה"ל צוין בהוראת שימוש בנדל"ן כי הפיקוח על השימוש והניצול הנכון שלהן נעשה על ידי הגופים הדורשים 120 באמצעים שייקבעו על ידיהם, וכי בכל מקרה עליהם לבצע סיורים בשטחי הנדל"ן.
עוד צוין, כי אמו"ן יקיים מעקב אחר ביצוע הפיקוח על ידי הגופים הדורשים באמצעות דוחות המפרטים את ממצאי הסיורים שאלה יעבירו אליו.
כמו כן צוין בהוראה כי אמו"ן יפרסם הוראות מפורטות לביצוע הוראת השימוש בנדל"ן.
בביקורת עלה כי אמו"ן לא פרסם הוראות מפורטות בנושא השימוש בנדל"ן, לא וידא שהגופים הדורשים מקיימים סיורים בקרקעות שהוקצו .
120 גוף דורש- יחידה במערכת הביטחון אשר הועמדה לרשותה מסגרת תקציבית, לפי אישור תקציבי של את"ק, והיא רשאית, בין היתר, להגיש דרישות לביצוע רכש במסגרת תקציבית זו.
בין הגופים הדורשים: ח"א, ז"י וחיל הים.
להם, לא דרש מהם לקבל דיווחים על הסיורים שביצעו ולמותר לציין כי לא קיבל אותם.
כפי שתואר בפרקים הקודמים, גורמים בממ"י אמורים לאשר הקצאות קרקע למערכת הביטחון בהתאם לנוהל ההקצאות, שהוא, כהגדרתו של ממ"י, מסמך פנימי המסדיר את עבודתו.
בביקורת עלה כי אין למשהב"ט הוראה ולאמו"ן אין נהלים פנימיים להסדרת פעילותם מול ממ"י.
במצב זה שגרת העבודה של אמו"ן מול גורמי ממ"י אינה מוגדרת ואינה מוסדרת, ויש בכך כדי לגרום לחוסר יעילות בעבודתו ולפגוע בבקרה שהוא אמור לבצע.
ראש תחום מקרקעין לתכנון פיזי באמו"ן מסר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2010 כי אמו"ן אימץ למעשה את נוהל ההקצאות של ממ"י בכל הנוגע לתהליך הקצאות הקרקע למערכת הביטחון ופועל על פיו.
על כך מעיר משרד מבקר המדינה כי מדובר בנוהל פנימי של ממ"י, שאין בו כל התייחסות לשגרת העבודה של אמו"ן, ואינו יכול לשמש תחליף להוראות משהב"ט ולנוהלי אמו"ן.
על כן, על אמו"ן לפעול לגיבושם של סדרי עבודתו בנוגע להקצאות קרקע למערכת הביטחון ולעיגונם בהוראת משהב"ט, תוך התייחסות למכלול פעילותו בנושא - הן במערכת הביטחון והן מול גורמי ממ"י.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע סמנכ"ל וראש אמו"ן למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 כי בחודשים האחרונים מתקיים הליך לעדכון כלל ההוראות שעל פיהן פועלת חטיבת נכסים ופינוי מחנות צה"ל.
במסגרת זו יעודכנו אף ההוראות הנוגעות לתפקידי הפיקוח של משהב"ט על שימוש צה"ל בקרקעות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במסגרת עדכון ההוראות האמור, על אמו"ן לקבוע את צורכי הבקרה והפיקוח של משהב"ט, ובכלל זה את סוגי הדיווח של הגופים הדורשים למשהב"ט ואת תדירותם.
כמו כן, עליו לגבש מתכונת לביצוע בקרה יזומה בנושא.
 משרד מבקר ה מדינה רואה בחומרה את העובדה שבמשך שנים רבות ממ"י אינו ער לשינויים שעושה צה"ל בגבולות של מתקנים ביטחוניים ושל שטחי אש, אינו מחדש את הקצאתם של שטחי האש ואינו מקצה קרקע למתקנים הביטחוניים במסגרת ועדת הקצאות כמתחייב בנהליו.
מצב לא תקין זה נגרם בראש ובראשונה נוכח תפקודו הלקוי של ממ"י, ובכלל זה משום שלא ביצע ביזמתו פיקוח ובקרה על שטחי האש ועל שטחי המתקנים הביטחוניים, וכן נוכח ליקויים בפעילותם של צה"ל ושל משהב"ט בכל הקשור לחובתם לעדכן את ממ"י בנוגע לכל שינוי שנעשה בשטחי אש ולקבל את אישורו לשינוי הקצאת הקרקע בהתאם לכך.
משרד מבקר המדינה מעיר כי המצב האמור התאפשר נוכח היעדר מערכת נהלים מתואמת המחייבת את כלל הגורמים הנוגעים בדבר - צה"ל, משהב"ט וממ"י, המגדירה את סדרי העבודה ביניהם והקובעת את תחומי הבקרה והפיקוח של הגופים האזרחיים על צה"ל.
בהיעדר מערכת כזאת, נוצר חוסר תיאום בין ההוראות של הגופים השונים, שגרם לכשל מערכתי.
עקב כך אין פיקוח ובקרה אזרחיים על ניהול הקרקעות שהוקצו לצה"ל, והדבר עלול להביא לסיכון חיי אדם ולפגוע באינטרס הציבורי.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח האמור לעיל, על האחראים לנושא ניהול הקרקעות בצה"ל, במשהב "ט ובממ"י לפעול בהקדם לתיאום ולגיבוש של סדרי עבודה ביניהם בכל הנוגע לטיפול במתקנים הביטחוניים ובשטחי האש, לבקרה עליהם ולעיגונם של ההסדרים שייקבעו במסגרת של הוראות מחייבות.
קרקעות המדינה הן משאב לאומי, החיוני לפיתוחה ולבנייתה, אשר המחסור בו הולך ומחריף.
ככל שמתפתחת המדינה וככל שגדלה אוכלוסייתה, גדלים הביקושים לקרקע בכל הארץ, ובייחוד באזורים מרכזיים וצפופי אוכלוסין, לצרכים שונים כגון מסחר, תעשייה ומגורים.
בנסיבות אלו מחריף הקונפליקט המובנה בין צורכי המגזר האזרחי ובין הצרכים של צה"ל, המחזיק בכ-39% מכלל קרקעות מדינת ישראל ומטיל מגבלות שימוש על כ-40% נוספים.
התשתית החוקית הקיימת מעניקה לצה"ל הקלות משמעותיות, הבאות לידי ביטוי בחוק התכנון והבנייה, בכל הנוגע להקמת מתקנים ביטחוניים ולהטלת מגבלות על שימושים אזרחיים בקרקע; ואף מאפשרת לו לסגור שטחים ולהחזיק בהם, בעיקר לצורכי אימון כוחותיו, בהתאם לתקנות ההגנה לשעת חירום.
במצב הנוכחי הכרחי כי צה"ל יוודא שהוא מנהל ביעילות את הקרקעות שבהן הוא מחזיק, שהוא מנצל אותן באופן מיטבי, ושהיקפן אינו עולה על המתחייב מצרכיו המבצעיים.
תפקיד הגורמים האזרחיים, ובראשם ממ"י ומשהב"ט, הוא לקיים פיקוח ובקרה מובנים, כדי להבטיח שהקצאת הקרקעות במישור הלאומי היא מיטבית ושאין פגיעה בלתי מידתית באינטרס הציבורי.
על אף החשיבות של אופן ניהול הקרקעות שבידי צה"ל ושל הבקרה על השימוש בהן, עלה בביקורת כי במשך שנים פעילותם של כל הגורמים הנוגעים בדבר - צה"ל, משהב"ט וממ"י - בנושאים אלה הייתה לקויה.
יתר על כן, בחלק מהמקרים פעילותם של צה"ל, משהב"ט וממ"י הייתה כושלת, לעתים תוך פגיעה מהותית בכללי מינהל תקין.
בראייה כוללת נוצר מחדל מתמשך שתוצאותיו העיקריות הן בזבוז של משאבי הקרקע, בזבוז כספי ציבור ופגיעה באינטרס הציבורי.
,ממ"י אינו מקיים בקרה נאותה על הקרקעות שהקצה לשימוש צה"ל ומעהב"ט אינה פועלת כיאות לעדכנו לגבי שינויים שנעשו בשטחים אלה.
כדי שיהיה אפשר לטפל במצב זה, על הנהלת ממ"י לוודא שמחוזותיו מקיימים פיקוח ובקרה על הקרקעות שבידי צה"ל, ולפעול ללא דיחוי להקמת מסד נתונים ומערכת ממוחשבת לניהול הקרקעות שבידי צה"ל; על מעהב"ט להשלים בהקדם את מיפוי הגבולות של מחנות צה"ל ולפעול ללא דיחוי לעדכון הגבולות מול הוולמ"ב הנוגעת בדבר ולשינויי הקצאות הקרקע מול ממ"י.
כמו כן עליה להעביר לממ"י דיווחים שוטפים לגבי שטחי האש שבידיה, לרבות השינויים שביצעה בהם בהשוואה לשטחים שהוקצו לה.
על משהב"ט לקבוע את נוהלי הבקרה והפיקוח שלו על אופן השימוש של צה"ל בקרקעות, ובכלל זה את אופן הדיווח שיקבל מגופי צה"ל הנוגעים בדבר.
נוסף על כך, על ממ"י ומשהב"ט לקיים ביניהם הסדר פורמלי בכל הנוגע להקצאות הקרקע לצה"ל.
מחנות צבא נטושים ופרוצים רבים פרוסים בכל רחבי הארץ ויש בהם סכנה בטיחותית ומפגע סביבתי ותברואתי חמור, עקב היעדר טיפול של צה"ל.
בלי לגרוע מאחריותו של צה"ל לנושא, על מעהב"ט, ממ"י ומשרד האוצר לפעול בהקדם לגיבוש תכנית משותפת לטיהורם ולהשבת הקרקע שעליה הוקמו לרשות ממ"י.