HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
והנכסים נטו 47% 46% 38% .
סכום שנוכה מההתחייבות לפנסייה תקציבית עבור .
השתתפות עתידית של המדינה בהתחייבות 1,244 1,250 1,091 .
על פי נתוני הדוחות הכספיים של אוניברסיטת חיפה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהלוח עולה כי בשנים התשע"ח - התש"ף גדל באוניברסיטת חיפה שיעור העתודות .
לזכויות עובדים מסך ההתחייבויות והנכסים נטו ב-9%; העתודות לזכויות עובדים לזמן .
ארוך גדלו ב-212 מיליוןש"ח (בשיעור של כ-30%;) ההכנסות נטו בכל אחת מהשנים הן .
גירעוניות, והן עלו בתקופה זו מגירעון של 20 מיליון ש"ח לגירעון של37 מיליון ש"ח .
הגירעון המצטבר נטו של האוניברסיטה מפעילויות עלה בתקופה זו מ-806 מיליון .
ש"ח בסוף התשע"ח ל- 1,013 מיליון ש"ח (עלייה של כ-207 מלש"ח ש"ח - 25.
סוגיה זו עמדה גם לפני הוועד המנהל וועדת הכספיםשל אוניברסיטת חיפה , ואלו ציינו 26 כי .
האתגר העתידי העיקרי העומד לפני האוניברסיטה, לפי הדוח הכספי שלה לשנת התש"ף , הוא .
הפנסייה התקציבית של 645 אנשי סגל בכיר, פנסייה המוערכת בסכום ברוטו של 2.
עוד ציינו כי השיא יגיע בעוד 10 שנים, אז יהיה היקף התשלומים השנתי 100 מיליון ש"ח .
(התשלום בשנת התש"ף היה 93 מיליון ש"ח, ובשנת התשע"ט- 90 מיליון ש"ח).
ציין כי העלויות השוטפות של האוניברסיטה בגין הפנסייה התקציבית והוצאות ה מימון שלה 28 .
מכבידות על פעילויותיה וכי ה מקורות הקיימים למימונן נותנים לכך מענה חלקי בלבד: עד סוף .
תקופת החבות (עוד 30 - 40 שנה) המקור העיקרי לכיסוי תשלומי הפנסייה התקציבית הוא מימון .
מוות"ת בשיעור של 55% .
מקור אחר הוא יעודות של האוניברסיטהויעודות על שם העובדים, .
26 בישיבה של הוועד המנהל של אוניברסיטת חיפה ( 21.
21 ); בישיבה שלועדת הכספים ( 11.
21 הוא705 מיליון ש"ח.
28 הסכום רגיש לגובה ריבית ההיוון- זו משפיעה מאוד על החבות האקטוארית.
שסכומן הכולל כ -300 מיליון ש"ח, אך הן עתידות להתכלות בתוך כשש עד שבע שנים.
ההתכלות הצפויה של היעודות מחייבת היערכות ומציאת פתרון ב שנים הקרובות.
אוניברסיטת חיפה מסרה ביוני 2021 לצוות הביקורת כי האוניברסיטה מנהלת את תקציבה .
באחריות רבה, שומרת מדי שנה על תקציב מאוזן ועל תזרים מזומנים חיובי, ואין לה התחייבויות .
הסיכון הפיננסי הגדול ביותר לאוניברסיטה ה וא ההתחייבויות לפנסייה .
בעוד כשש עד שבע שנים תתקשה האוניברסיטה לממן מתקציב ה הר גיל את הפער .
שבין תשלומי הפנסייה התקציבית ובין ההשתתפות של ות"ת (כ-40 מיליון ש"ח), והיא מאמינה .
כי יידרשו תוכנית התייעלות (שהיא פועלת לבנייתה) והגדלה של השתתפות ות"ת 29 .
משרד מבקר המדינה מציין כי הנתונים הכספיים בנוגע לאוניברסיטת חיפהמצביעים כי .
עלול להיווצר לאוניברסיטה קושי פיננסי מהותי וכי על האוניברסיטה, בתיאום עם ות"ת , .
לפעול ליישום צעדי התייעלות.
האקדמיה למוסיקה ולמחול: כעולה מהתרשים שלעיל, ה עתודות לזכויות עובדים של .
האקדמיה למוסיקה ולמחול היו בסוף התש"ף 12 מיליוני ש"ח, ושיעור ן מתוך סך ההתחייבויות .
והנכסים נטו של המוסד היה 43% .
מנהלי האקדמיה למוסיקה ולמחול מסר ו ביולי ובאוגוסט 2021 לצוות הביקורת כי בשנים .
הקודמות הפרישה האקדמיה לזכויות עובדים סכום שלא תאם את הנדרש היום (נכון למועד .
הביקורת) וכי היקף ההפרשה הותאם.
עוד מסרו כי ההוצאה ה גבוהה בנושא זה נובעת גם .
האקדמיה למוסיקה ולמחול מסרה בתגובתה מדצמבר 2021 (להלן- תגובת האקדמיה למוסיקה .
ולמחול) כי בין השנים התשע"ב - התשע"ו היא יישמה תוכנית הבראה , כפי שדרשה ות"ת .
לאחר סיום תוכנית ההבראה היא ממשיכה לנקוט מדיניות של שמירה על איזון תקציבי שוטף, .
תוך ייעוד עודפים לצמצום הגירעון הצבור .
עוד ציינה שהיא מתנהלת בצמצום, בחיסכון ובצניעות .
לאורך שנים, ולפיכך, לדעתה אין מקום לתוכנית (נוספת) שתביא להתייעלות וחיסכון.
ציינה גם שהיא המוסד המתוקצב היחיד בישראל המלמד מוסיקה ומחול בלבד, וכי לדעתה יש .
לתת לה מענה תקציבי ייחודי, שכן מודל התקצוב הקיים של ות"ת למוסדות האקדמיים לא נותן .
מענה לאתגרים התקציביים הייחודיים העומדים בפני מוסד כמו האקדמיה למוסיקה ולמחול.
בר-אילן: כעולה מהתרשים שלעיל, העתודות לזכויות עובדים של בר-אילן עמדו בסוף התש"ף .
על סך 602 מיליוני ש"ח, ושיעור ן מתוך סך ההתחייבויות והנכסים נטו של המוסד היה 52% .
בר-אילן מסרה ביולי 2021 לצוות הביקורת כיההפרשות לזכויות עובדים שאינן מכוסות ביעודות .
מייצגות מבחינת האוניברסיטה התחייבות הנפרעת לאורך זמן, למעט במקר ה של סגירה .
מוחלטת של האוניברסיטה, אז נכסי הקרקע של האוניברסיטה יוכלו לשמש לכיסויה.
29 ראו להלן גם בפרק תוכניות הבראה- תוכנית להתמודדותה של אוניברסיטת חיפה עם הגירעון.
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה מומלץ שוות"ת תפעל, בשיתוף עם המוסדות, לגיבוש מענה לקשיים שהוצגו ולצמצום .
הגירעונות30 של אוניברסיטת חיפה, האקדמיה למוסיקה ולמחול ואוניברסיטת בר-אילן.
מבקר המדינה העלה בדוח הקודם כי לאוניברסיטאות שנהוגה בהן פנסייה תקציבית יש גירעונות .
אקטואריים ניכרים, ועל פי התחזיות שבידיהן, נטל ההוצאה השנתית בגין תשלומי הפנסייה יכביד .
מאוד על תקציבן במשך שנים רבות .
עוד העלה כי: " הפנסיה התקציבית באוניברסיטאות .
והגירעונות האקטואריים שהיא גררה משולים לפצצת זמן ".
מבקר המדינה המליץ אז: "ראוי שכל .
הנוגעים בדבר - ות"ת, משרד האוצר והאוניברסיטאות - ינקטו פעולה נמרצת ומידית בתחום זה.
עליהם לפעול בנחישות ובדחיפות כדי לתת מענה טוב יותר לבעיית הפנסיה התקציבית הצפויה .
להכביד על תקציבן של האוניברסיטאות, שחלק ניכר מעובדיהן עדיין זכאים לפנסיה תקציבית.
יש לגרום לכך שהאוניברסיטאות ינהגו באחריות מרבית, יתרמו את חלקן לפתרון בעיותיהן .
ויתחילו להפריש באופן מסודר עבור העובדים המבוטחים בפנסיה תקציבית, ליעודות פנימיות או .
לקרנות חיצוניות, לפחות את ההפרשות הנהוגות בפנסיה צוברת" 31.
ממצאי דוח זה מצביעים כי בחלוף יותר מעשור מפרסום הדוח הקודם, ולפי נתוני ות"ת .
נכון לאוגוסט 2021 , ההתחייבויות האקטוארי ות לפנס ייה תקציבית לעשור ים הבאים .
8 מיליארדי ש"ח בארבעה מוסדות(האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת תל אביב, .
אוניברסיטת חיפה והטכניון), והיא מהווה הוצאה שנתית ממוצעת לתקופת העשור הנוכחי, .
של כ - 1,331 ,מיליון ש"ח, הכלולה במסגרת תקציבי המוסדות.
תקפ ות גם היום בנוגע לכלל העתודות לזכויות עובדים .
על ות"ת, משרד האוצר והנהלות .
המוסדות לפעול לפתרון הכיסוי הנדרש והאפשרי לכלל העתודות לזכויות עובדים, ובפרט .
למחויבויות לפנסיות תקציביות, וזאת בראייה ארוכת טווח.
הוצאות הנהלה וכלליות מסך הכנסות המוסד .
הוצאות הנהלה וכלליות הן ההוצאות המינהלתיות בארגון.
שיעור הוצאות ההנהלה והכלליות .
מסך ההכנסות משמש מדד ליעילות ארגונית.
המכללות להשכלה גבוהה מאוגדות כעמותות וכחברות לתועלת הציבור (חל"צ).
המאוגדות כעמותות לפעול לפי הנחיות רשות התאגידים 32 , שלפיהןעל עמותה להקפיד כי .
הוצאות הנהלה וכלליות לא יעלו על שיעור סביר מהמחזור השנתי שלה.
יוכלו לקבל את התקציב מוו ת"ת בתנאי שהן קיבלו מרשם העמותות אישור ניהול תקין שמעיד .
שההתנהלות הכספית של העמותה תקינה, כי היא עומדת ב דרישות הנוגעות להגשת דוחות, .
הודעות ופרוטוקולים , וכי אין בידי הרשם אינדיקציה להתנהלות בלתי תקינה המצדיקה אי -מתן .
30 פירוט נוסף בענייןזה מופיע גם בפרק הפיקוח הפיננסי של ות"ת על המוסדות.
31 'הדוח הקודם, עמ87.
32 ,רשות התאגידיםהנחיות להתנהלות עמותות בהתאם לחוק העמותות, התש"ם - 1980 ( דצמבר2015) , מועד .
, עורכות: עו"ד אביטל שרייבר, עו"ד גלי גרוס, עו"ד יפית בבילה שמר .
היות שוות"ת היא גוף בלתי תלוי, האמון באופן בלעדי על התקצוב של המוסדות להשכלה .
גבוהה, הוראות נוהל תמיכות חלות על המוסדות להשכלה גבוהה רק בנושאים שאינם נושאי .
הליבה של עיסוקם (הוראה ומחקר).
עם זאת, בנוהל נקבעו שיעורי ההוצאות המותרים במדויק, .
והוא עשוי להוות אינדיקציה להתנהלות ראויה ומינהל תקין.
בנוהל נקבע 33 כישיעור הוצאות .
ההנהלה והכלליות של מוסד ציבור י מסך מחזור הכנסותיו השנתי לא יעלה על שיעור מרבי .
שנקבע בנוהל, בתלות בגודל מחזור ההכנסות השנתי של המוסד, וזאת כדי שמרבית הכספים .
המתקבלים ישמשו לפעולות ציבוריות, בהתאם לייעוד המוסד.
כמדד להשוואה, נערכה בדיקה לבחינת העמידה של המוסדות המתוקצבים במגבלה .
שנקבעה בנוהל תמיכות ועלה כי כל המוסדות עומדים בה, פרט למכללת כנרת .
כי בשנים התשע"ח - התש"ף כל המכללות המתוקצבות קיבלו אישור ניהול תקין מאת .
מכללת כנרת מסרה לצוות הביקורת כי חלק מההוצאות שנרשמו כהוצאות הנהלה וכלליות .
הוצאו על פעילות אקדמית אך לא שויכו נכון ונרשמו ללא הפרדה, כמפורט להלן: בשנת התשע" ח - כ -5.
7 מיליוןש"ח מסך של כ -14.
6 מיליוןש"ח (39%) ; בשנת התשע"ט - כ-7.
3 מיליון ש"ח מסך של כ-17 מיליון ש"ח (43%) ; בשנת התש" ף - כ-7.
4 מיליון ש"ח מסך של כ-17.
מתשובתה של מכללת כנרת עולה כי היא לא שיקפה בדוחותיה הכספיים לשנים .
התשע"ח - התש"ף באופן נאות את הוצאותיה להנהלה וכלליות, לפחות בשלוש השנים .
רשם העמותות מסר בתגובתו מדצמבר 2021 כיהנחיות יו דורשות כי הוצאות ההנהלה והכלליות .
יהיו סבירות ביחס להיקף הפע ילות של העמותה , ו אינן דורשות כי העמותות יעמדו בכללים .
שנקבעו על ידי החשכ״ל בעניין זה.
עוד מסר כי לא מצא כי הוצאות ההנהלה והכלליות של .
מכללת כנרת הינן בלתי סבירות באופן המצדיק התערבות, ולכן לא הייתה מניעה לתת ל ה .
על הנהלת מכללת כנרת להקפיד בדוחותיה הכספיים על מיון ועל סיווג נכון של .
הוצאותיה על פי שיוכן.
מכללת כנרת מסרה בתגובתה מדצמבר 2021 כי היאמקבלת את ההער ה ותיישם את התיקון .
בדוח הקרוב לשנת התשפ"א ובמספרי ההשוואה לשנת התש"ף.
33 בסעיף 8 (כד) (1) .
לנוהל שהיה בתוקף במועד הרלוונטי .
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה מומלץ כי ות"ת תבחן את הצורך בגיבוש קווים מנחים לעניין הוצאות הנהלה וכלליות .
במוסדות להשכלה גבוהה ובהתאם לכך תבדוק את עמידת המוסדות בקווים מנחים אלו.
הפיקוח הפיננסי של ות"ת על המוסדות .
הפיקוח הפיננסי של ות"ת על הדוחות הכספיים של .
המוסדות הלא מתוקצבים .
לפי עמדת הלשכה המשפטית של ות"ת שהובאה לפני צוות הביקורת, מוסדות שאינם מתוקצבים .
נבדקים בהיבט האיתנות הפיננסית, וזאת כדי להבטיח שיוכלו לעמוד בהתחייבויותיהם כלפי .
התלמידים הלומדים בהם.
מכוח האמור, נבדקים גם הדוחות הכספיים של המוסדות שאינם .
מתוקצבים, וכן נבדקת ומבוקר ת פעילותם התאגידית ותקינותה.
יצוין בנוגע לכך כי בעבר היו .
מוסדות שנסגרו בשל קשיים פיננסיים, וות"ת ומל"ג נאלצו להתערב במתן פתרונות לסטודנטים .
יחידת החשבות והבקרה בוות"תמסרה לצוות הביקורת כי היא בודקת את הדוחות הכספיים של .
המוסדות הבלתי מתוקצבים בדומה ל אלו של ה מוסדות המתוקצבים וכי שני סוגי המוסדות .
נבדלים זה מזה בבדיקה בעיקר בכך ש אגף התקצוב בוות"ת עוקב ומפקח רק על פעילות .
בין השאר , יחידת החשבות והבקרה מבקשת ומקבלת מהמוסדות המתוקצבים והלא מתוקצבים .
דוחות כספיים שנתיים, תמצית דוחות כספיים, והחל משנת 2019 ( בנוגע לדוחות הכספיים ל שנת .
התשע"ח ואילך) נדרשים המוסדות לענות על שאלון אחיד, שבו עליהם לספק מידע ונתונים.
הנושאים ש הם נשאלים עליהם: מועדי הה תכנסות של הוועד המנהל, של ועדת הביקורת, של .
ועדת הכספים ו של ועדת ההשקעות; תרומות שהתקבלו, אירועים חריגים, הרכוש הקבוע, .
הכנסות אחרות וההשקעות הפיננ סיות של המוסדות 35.
כמו כן, אםמוסד לא מתוקצב מבקש לקבל הסמכה, אם מוגשת בקשה לפתוח מוסד וכשיש .
אינדיקציה פרטנית אחרת, יחידת החשבות עורכת בדיקות עומק ( ראו פירוט בהמשך) או בדיקות .
פרטניות באמצעות משרדי רואי חשבון חיצוניים.
לעיתים הבדיקה נעשית בשיתוף פעולה עם .
רשות התאגידים, כדי למנוע כפילויות.
34 לדוגמה- מוסדות אקדמיים שנסגרו: המכללה החרדית ירושלים, המרכז ללימודים אקדמיים (מל"א), המרכז האקדמי .
35 ,ראו גם: מבקר המדינהדוח שנתי 71ג (2021 ), "ניהולהשקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה", עמ' 1545 - .
הגורמים בוות"ת האמונים על הפיקוח הפיננסי על .
אגף התקצוב (להלן - האגף ): ממונה על תכנון והצעת מסגרת התקציב למערכת ההשכלה .
הגבוהה בהתאם למדיניות שקבעה ות"ת, והוא פועל מול המוסדות המתוקצבים.
בוחן את בקשות המוסדות לתקצוב השנתי ומאשרן; בוחן את דוח הביצוע שהוא מקבל בתום .
כל שנה מכל מוסד, ובהמשך גם דוח כספי מבוקר ; בודק את תקציבי המוסדות ; מציג למליאת .
ות"ת סקירות פיננסיות של המוסדות , מאשר ל מוסדות לבצע מיזמי בינוי ועסקאות כלכליות .
משמעותיות ; מעריך את האיתנות הפיננסית של המוסדות.
יחידת החשבות והבקרה : ממונה על תחום ניהול החשבות של תקציב ות"ת מול המוסדות .
המתוקצבים ומלווה ומבצעת ביקורת שוטפת במוסדות המתוקצבים והלא מתוקצבים.
הפיקוח הפיננסי של ות"ת על המוסדות דירוגים במערכת ההשכלה הגבוהה באנגלייה המתייחסים למצב הכספי של המוסדות .
The Office for Students36 (להלן- ה- OFS )הוא המאסדר (הרגולטור ) של מערכת ההשכלה .
הגבוהה באנגלייה, והוא ממונה, בין היתר , על תקצוב המוסדות להשכלה גבוהה באנגלייה37 .
OFS מדרג את המוסדות להשכלה גבוהה באנגלייה על פי רמות שקבע: זהב, כסף, ארד (ברונזה) .
ודירוג זמני (הניתן למוסדות שאין עליהם די מידע).
כמו כן, הוא מפרסם לציבור את הדירוג .
שקבע בעבור כל מוסד 38 .
דירוג זה מתייחס לאיכות ההוראה וסביבתה ולהשגת מטרות הלמידה .
ה-OFS גם בודק את מצבם הכספי של מוסדות להשכלה גבוהה באנגלייה .
ומפרסם מפעם לפעם דיווחים בעניין זה39 ,כולל נתונים מצטברים על המוסדות להשכלה .
הגבוהה, פילוח הכנסותיהם והוצאותיהם, עודפים או הפסדים מפעילותם ומצבם מבחינת נזילות.
הנתונים שפרסם ה-OFS באתר האינטרנט שלו40 ( 1.
21 ) כולליםציון פרטני ל-290 ,מוסדות .
כדלקמן: ל-77 מוסדות נתן ה -OFS את הציון "זהב"; ל -136 מוסדות את הציון "כסף"; ל -61 .
מוסדות את הציון "ארד"; ל-16 מוסדות נתן ציון "זמני".
כל סטודנט (וגם כל אדם אחר) יכול .
לבדוק איזה ציון נתן ה-OFS למוסד שהוא רוצה ללמוד בו.
18 היה ממונה על כך גוף בשם The Higher Education Funding Council for England (HEFCE) .
אינו אחראי לתקצוב המחקר.
על כך ממונה גוף אחר (ה-UKRI).
38 outcomes/#/tefoutcomes- ching/tef guidance/tea-and- https://www.
39 OFS, Financial sustainability of higher education providers in England (Reference OfS 2019.
Higher education financial sustainability, An update (Reference OfS 2020.
40 באתר האינטרנט שלו ( 1.
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה יצוין שאתר האינטרנט של ות"ת כולל את הדוחות הכספיים של המוסדות להשכלה .
גבוהה 41, אך הוא אינו כולל ניתוחים ונתונים פרטנים ומצטברים על הדוחות הללו, על .
המוסדות עצמם ועל מצבם, בשונה מאשר ב מערכת הקיימת באנגלייה.
מומלץ לוות"ת לשקול להרחיב את המידע שהיא מפרסמת כיום ולבחון לאמץ מודל דומה , .
שבו המידע על הדירוג יפורסם למוסדות ולציבור.
בפרט הדבר חשוב בנוגע למוסדות .
בדיקת ות"ת את האיתנות הפיננסית של המוסדות .
בעולם הכלכלי-פיננסי נהוג להשתמש במודלים שונים כדי להעריך איתנות וחוסן פיננסי של .
גופים, וכך לנבא בשיעור גבוה של הצלחה את ההסתברות שיגיעו לחדלות פירעון ויתפרקו.
המודלים מתבססים על נוסחה המביאה בחשבון מגוון מדדים, בעיקר מהדוחות הכספיים, וכן .
יחסים פיננסיים, שלכל אחד מהם ניתן משקל שונה.
המודלים מותאמים למגזר הפעילות של .
כך, למשל, המודל FITREX (גוגנהיים) מתבסס על תזרים המזומנים, הרווח .
וההון החוזר של החברה לחיזוי כישלון עסקי.
מודל זה מנטרל רישומים אשר אינם כרוכים בזרימת .
מזומנים, מאחר שלפיו המדד הקובע את הסיכוי לפשיטת רגל הוא תזרים מזומנים פנוי 42.
151 החליטה ות"ת 43 לייעלאת תהליכי העבודה בבדיקות תקציביות בהסתמך על .
איתנותם הפיננסית של המוסדות (להלן - החלטת הייעול מאוגוסט 2018) .
החליטה לאמץ נהלים לייעול העבודה על בסיס שני עקרונות: .
• מדד ההישרדות של אלטמן (להלן - מדד אלטמן)44 - מדד לאיתנות פיננסית שהיא .
התאימה עבור המוסדות להשכלה גבוהה כדי שישמש כלי פנימי ל בקרה פיננסית .
במוסדות ושיאפשר להתריע, ככל האפשר מראש, על מצוקה תקציבית; .
• איזון תקציבי - איזון תקציבי שוטף של המוסד בשלוש השנים האחרונות.
בעקבות הבדיקות מוערכת האיתנות הפיננסית של המוסדות, והם מסווגים למסלול י בדיקה: .
סבירות לאיתנות גבוהה (מעל 2.
5 )- ירוק; סבירות לאיתנות נמוכה (נמוך מ-1.
שבדיקת האיתנות לא הצביעה חד-משמעית על מסלול בדיקה מתאים עבורם ( 1.
- מסווגים באמצעות בדיקה של מדדים נוספים ועל סמך שיקול הדעת של ות"ת.
מעודכנות מדי שנה, ותוצאותיהן קובעות את עומק המעורבות, הבקרה והפיקוח של ות"ת על .
הפעילות הפיננסית והתקציבית של המוסדות ואת הפעולות שיש להן השלכות כלכליות .
שהמוסדות נדרשים לקבל אישור מוות"ת כדי לבצען, למשל אישור לפתוח ת וכניות לימוד .
חדשות, אישור לבצע פיתוח פיזי, הכללת המוסד בביקורת עומק חשבונאית והכרה במוסד מצד .
41 דוחות כספיים של המוסדות באתר מל"ג.
42 " ,ד"ר דניאל גוגנהייםתזרימי מזומנים ותחזית של פשיטות רגל בישראל ", רואה החשבון ל"ז, מס' 4 (365 ) (אב .
התשמ"ח, אוגוסט 1988 :)354 - 351 .
המאמר בחן את המודל לגבי חברות תעשייתיותומסחריות שניירות הערך שלהן .
43 ייעול תהליכי עבודה בבדיקות תקציביות בהסתמך על רמת איתנות פיננסית.
44 פיתחאת המדד פרופ' אדוארד אלטמן מאוניברסיטת ניו יורק בשנת 1968 .
במרץ 2021 החליטה ות"ת להרחיב את מתכונת ייעול תהליכי העבודה שהיא אישרה .
באוגוסט 2018 ולכלול בה גם אישור עסקאות כלכליות משמעותיות בפיתוח פיזי 45.
ות"ת מסרה לצוות הביקורת כי נוסף על עקרונותהחלטת הייעול מאוגוסט 2018 , לצורך הערכת .
האיתנות הפיננסית של המוסדות היא משתמשת בכלים כגון פגישות עם מנהלי המוסדות .
ובדיקת תקציב ים ומסמכים שהמוסדות מגישים.
עוד מסרה כי לא כל תוצאה נמוכה או שלילית .
במדדים מצריכה את התערבותה, שכן ייתכן שהמוסד יכול להתמודד עם מצבו בכוחות עצמו.
ככל הנדרש, ות"ת מבצעת בדיקת עומק במוסד, ובהתאם לתוצאותיה מחליטה אילו צעדים יש .
לנקוט (ראו להלן בפרק - בדיקות עומק במוסדות).
כמו כן, ציינה ות"ת כי במהלך השנים 2012 .
- 2020 נקטה ות"ת כמה פעולות שבעקבותיהן קטן מספר המוסדות הנמצאים בטווח האדום .
עוד מסרה ות"ת כי היא משתמשת בעקרונות שנקבעו בהחלטת הייעול מאוגוסט 2018 כתבחין .
לצורך בדיקת איתנותם הכספית של המוסדות וכי כאשר המדדים מלמדים שמצבו הפיננסי של .
מוסד אינו איתן (בהקשר של מדד אלטמן - צבע אדום), הצוות המקצועי באגף התקצוב מתחיל .
בעבודה צמודה עם המוסד.
המצב הפיננסי של המוסדות לפי מדד אלטמן .
בשנים התשע"ז - התש"ף: על פי חישובי ות"ת, שבעה מוסדות היו בטווח האדום לפי מדד .
אלטמן במשך כל התקופה: האוניברסיטאות תל אביב, בר -אילן, חיפה והעברית ; המכללות .
שנקר , כנרת והאקדמיה למוסיקה ולמחול.
בשנת התש"ף, על פי חישובי ות"ת, מוסדות אלו היו .
בטווח האדום לפי מדד אלטמן: האוניברסיטאות תל אביב, בר -אילן, חיפה והעברית ; המכללות .
הרצוג, כנרת, שנקר והאקדמיה למוסיקה ולמחול.
בטווח הצהוב היו האוניברסיטה הפתוחה; .
המכללות בצלאל, עזריאלי ורופין.
התרשים שלהלן מציג את ההתפלגות של המוסדות המתוקצבים לפי מדד אלטמן בשנים .
45 על פי החלטת ות"ת מ- 18.
21 , עסקה כלכלית משמעותית היא כל עסקה כלכלית החורגת בהיקפה מסכומים .
שגובהם תלוי במחזור הפעילות של המוסד ובסיווגו (ירוק/אדום).
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה תרשים 13: מדד אלטמן למוסדות המתוקצבים, התשע"ז - התש"ף .
נתוני ות"ת, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי עיקר השינוי היה במוסדות שוות"ת מצאה ש איתנותם לא הצביעה .
חד-משמעית על מסלול בדיקה מתאים - עלייה משני מוסדות לחמישה.
מספר המוסדות המתוקצבים שוות"ת העריכה את סבירותם לאיתנות הפיננסית כנמוכה - .
מעשרה לשמונה, אך גם ירד גם מספר המוסדות המתוקצבים שסבירותם לא יתנות .
פיננסית גבוהה - מ-20 ל-19 .
התרשים שלהלן מציג את התפלגות המוסדות הלא מתוקצבים לפי מדד אלטמן בשנים .
109 9 8 254520 1819 19 0510152025 " " " " .
םיבצקותמה תודסומה 'סמ109 9 8 254520 1819 19 0510152025 " " " " םיבצקותמה תודסומה 'סמ .
תרשים 14: מדד אלטמן למוסדות הלא מתוקצבים, התשע"ז - התש"ף .
מהתרשים עולה שככלל , תוצאות החישוב של ות"ת מראות שיפור באיתנות הפיננסית של .
המוסדות הלא מתוקצבים - בשנת ה תש"ף אין אף מוסד לא מתוקצב שהסבירות לאיתנותו .
ות"ת מצאה שרק מוסד אחד, איתנותו אינה מצביעה חד-משמעית על .
אומנם ות"ת מעורבת פחות במוסדות הלא מתוקצבים מאשר באלו המתוקצבים, אולם .
לנוכח החשיבות שיש לאיתנות הפיננסית של המוסדות למערכת ההשכלה הגבוהה .
ואחריותה של מל"ג כלפי הסטודנטים במוסדות אלה, וכדי להבטיח שהמוסדות יעמדו .
בהתחייבויותיהם כלפי התלמידים , מומלץ שוות"ת תשקול לבחון באופן שוטף את .
ההיבטים הפיננסיים של מוסדות אלו באופן מעמיק.
ות"ת מסרה בתגובתה כי מדובר בבדיקות שדורשות משאבים רבים, ובמדיניות שעל הנהלת .
ות"ת ומשרד האוצר לקבל כהחלטה מושכלת.
4 4 2 012 117 6810 024681012 " " " " .
םיבצקותמ אלה תודסומה 'סמ4 4 2 012 117 6810 024681012 " " " " םיבצקותמ אלה תודסומה 'סמ .
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה הסתייגויות מהשימוש במדד אלטמן ככלי לבקרה פיננסית על המוסדות .
בביקורת עלה כי ות"ת אימצה את מדד אלטמן כאחד הכלים לבקרה פיננסית על .
המוסדות, אך לא יידעה אותם באופן יזום על השימוש המסוים שהיא עושה במדד אלטמן .
- למשל באמצעות הוצאת חוזר או הודעה למוסדות.
כמו כן היא לא שיתפה את המוסדות .
בתוצאות המדדים שחישבה.
ות"ת ציינה בתגובתה כי אין מקום שהיא תיוועץ במוסדות להשכלה גבוהה בעניין שימוש בכלי .
בקרה פנימי זה או אחר .
עוד ציינה שהיא עדכנה חלק מהמוסדות שזכו לציון שלילי במדד אלטמן, .
והתקיימו עימ ם פגישות כדי לקבל את הערותיהם.
בביקורת עלו הסתייגויות מהשימוש במדד אלטמן לבחינת מצבם של מלכ"רים בכלל ושל .
המוסדות בפרט וכן בנוגע להתאמות שביצעה ות"ת למדד ואופן חישובו: .
מחקר באוניברסיטת הארוורד: במחקר שנעשה במרכז האוזר שבאוניברסיטת הארוורד .
(2005 )46 נבחנה תקפותם של שלושהמודלים לבחינת איתנות פיננסית של מלכ"רים , ובהם מדד .
המחקר העלה כי אין באף אחד ממודלים אלה כדי לאותת על מצב מצוקה פיננסית .
במלכ"ר או על היתכנות לחדלות פירעון, וכי אף אחד מהם אינו יכול לשקף ברמת סבירות גבוהה .
לפיכך הוצע במחקר להרחיב את המדידה הקיימת ולהוסיף לה תבחינים.
עמדת אוניברסיטת אריאל : אוניברסיטת אריאל מסרה לצוות הביקורת כי לדעת ה מדד .
אלטמן אינו משקף נכונה את מצבו של המוסד מאחר שאינו כולל תבחינים הקשורים לוותק של .
האוניברסיטה ולגודלה ומשום שגירעונות אקטואר יים מנוטרלים מ מנו.
התש"ף עלה ציון המדד המחושב של אוניברסיטת אריאל ל-2.
עמדת אוניברסיטת חיפה : אוניברסיטת חיפ ה הסתייגה מהשימוש במדד אלטמן לצורך שיקוף .
מצבם של מלכ"רים והסתמכה גם על פרסום בנושא 47 .
האוניברסיטה ציינה כי לפיההגדרות של .
מדד אלטמן, יש להפחית רק את יתרת הפנסייה התקציבית נטו מסך ההתחייבויות, ואילו ות"ת .
מפחיתה גם את הרכוש הקבוע (מתוך תפיסה שהרכוש הקבוע של המוסדות אינו ניתן למימוש .
ברובו ושערכי הרכוש הקבוע ויתרת ההתחייבות לפנסייה תקציבית רלוונטיים רק במצב של .
חדלות פ ירעון, ומאחר ש הם מתקזזים, נ כון יותר לנטרלם).
אופן חישוב זה משפיע רבות על .
לדעת האוניברסיטה, חישוב מעודכן של מ דד אלטמן ללא נטרול הרכוש הקבוע יוביל .
לתוצאות חיוביות יותר .
אוניברסיטת חיפה מסרה בתגובתה כי היא מסתייגת מהשימוש במדד ומאופן החישוב היות .
שלהבנתה הוא אינו משקף באופן מדויק את מצבה הפיננסי ש לדבריה הוא יציב, אלמלא .
ההתחייבויות לפנסייה התקציבית.
46 sector- nonprofit- vulnerability- financial- https://cpl.
edu/publications/assessing .
47 ניסן לימור, "מאמרים: מהי איתנות פיננסית של ארגון ללא -כוונת-רווח?
עמדת אוניברסיטת תל אביב: אוניברסיטת תל אביב מסרה בתגובתה כי היא מערערת על .
אופן החישוב של ות"ת ועל תוצאותיו, שלטעמה הן שגויות ומטעות, וכי לפי חישובי האוניברסיטה .
היא מעולם לא הייתה בטווח האדום , וכעת היא אף נושקת לטווח הירוק.
עמדת ה אוניברסיטה העברית: האוניברסיטה העברית מסרה בתגובתה כי לפי חישוביה .
האוניברסיטה עומדת בטווח הירוק לפי מדד אלטמן.
עמדת שנקר: שנקר מסרה בתגובתה מינואר 2022 כי על פי חישוביה היא נמצאת בטווח הצהוב .
עמדת אוניברסיטת בר-אילן: בר -אילן מסרה בתגובתה כי בהתאם למגמת השיפור בפ עילות .
האוניברסיטה ובאיתנותה הפיננסית, היא צופה שיפור בתוצאות מדד זה.
עמדת ות"ת: ות"ת מסרה לצוות הביקורת כי מדד אלטמן, אשר הוא אחד מכלי הבקרה שבהם .
היא משתמשת לצורך בדיקת איתנות פיננסית של המוסדות, אינו מספק מענה שלם והולם .
לצורך להעריך את המצב הפיננסי של המוסדות וכי הוא נדרש לטיוב - יש לפתח כלים ומדדים .
נוספים להשלמתו וכן לפתח ממשקים בין מערכות המידע של המוסדות לאלו של ות"ת כדי .
שיהיה אפשר לזהות סיכונים ולבדוק את האיתנות של המוסדות ואת מצבם הפיננסי בזמן אמת .
ולא באיחור של כחצי שנה, לאחר קבלת הדוחות הכספיים שלהם.
עוד ציינה ות"ת כי מדד .
אלטמן אינו עונה על סוגיות הפנסייה התקציבית והרכוש.
בתגובתה הוסיפה ות"ת בנוגע למדד אלטמן כי קשה לפתח ולהסתמך על מדדים רוחביים .
במערכת מאוד מגוונת ובעלת שונות רבה וכי מטעם זה היא מתייחסת למדד אלטמן בעירבון .
מוגבל ומנתחת את תוצאותיו בצורה פרטנית לכל מוסד.
עוד מסרה כי זו הסיבה לכך שהיא אינה .
מפרסמת את תוצאות חישוב מדד אלטמן בנוגע למוסדות, שכן הן עלולות להציג מצג מטעה .
לגבי המצב הפיננסי האמיתי שלהם.
עולה מכך שוות"ת שילבה כמה מרכיבים כדי לבחון את הסבירות לרמת האיתנות .
הפיננסית של המוסדות: מדד אלטמן, איזון תקציבי בשלוש השנים האחרונות ושיקול דעת .
נוסף שלה בהתבסס על מכלול הנסיבות בנוגע לכל מוסד.
ואולם, מאחר שגם לפי תפיסת .
ות"ת מדד אלטמן אינו נותן מענה מספק, משרד מבקר המדינה ממליץ לוות"ת לבחון .
שימוש בכלים נוספים, איכותיים דיים בעיניה, שיאפ שרו לה לבדוק את איתנותם של .
המוסדות ואת מצבם הפיננסי בזמן אמת.
בעניין זה מומלץ לוות"ת לפעול בשקיפות כלפי .
המוסדות, שכן הדבר יכול לסייע להם לתת דגש על המרכיבים המהווים אבן בוחן .
להערכת איתנותם הפיננסית, וכך לשמר מרכיבים התורמים לאיתנותם הפיננסית ולשפר .
פעולות ות"ת בעקבות העולה מהדוחות הכספיים של המוסדות ומהערכת המצב הפיננסי שלהם בהתאם לעקרונות שקבעה ב- 2018 .
כאמור, על ות"ת חלה חובה למנוע גירעונות במוסדות ועליה לבדוק אתהאיתנות הפיננסית של .
המוסדות כדי להבטיח שהם יוכלו לעמוד בהתחייבויותיהם כלפי תלמידיהם.
היבטים כספיים בפעילות המוסדות להשכלה גבוהה כאמור, כי היא משתמשת בעקרונות שנקבעו בהחלטת הייעול מאוגוסט 2018 כתבחין לצורך .
בדיקת איתנותם הכספית של המוסדות וכי במוסדות שהמדדים מצביעים שמצבם ה פיננסי אינו .
איתן, הצוות המקצועי באגף התקצוב עובד צמוד עם המוסד.
מהאמור עולה שהיה על ות"ת להשתמש במדדים שחישבה ובנתונים האחרים שיש ברשותה כדי .
לבחור אילו מוסדות ברצונה לבחון לעומק.
מאחר שוות"ת בחרה להשתמש במדד אלטמן כ אחד .
הכלים לבחינת מצבם של המוסדות, היה עליה להעמיק ו לבחון את המוסדות שהמדד הצביע .
לפיכך היה אפשר לצפות שוות"ת תדון עם המוסדות בדוחות הכספיים שהם .
מגישים לה, בעקבות הגשתם ובהמשך לחישובי המדדים שהיא מבצעת על בסיסם.
אפשר לצפות שוות"ת תשתף את המוסדות בתוצאות חישובי המדדים שערכה, תבקש הבהרות, .
תעלה השגות וכיוצא בזה.
עלה כי ות"ת לא ניתחה את הגורמים שהביאו את המוסדות למדד שלילי ולא דנה עם .
המוסדות שנבדקו בתוצאות המדדים וב דוחות הכספיים שהם מגישים לה , כדבר .
בתגובתה ציינה ות"ת כי מליאת ות"ת מקבלת סקירה פיננסית שוטפת על המוסדות, ובפרט על .
מקרים הדור שים התייחסות מיוחדת.
כמו כן, יש לה קשר שוטף עם המוסדות באמצעות שיחות .
ופגישות בין גורמי המקצוע, אך אין הן מתועדות כולן.
להלן הפירוט לגבי הממשקים שבין ות"ת לבין ששת המוסדות שנבדקו בביקורת, ממשקים .
שהתקיימו לאחר שאלו העבירו לוות"ת את דוחותיהם הכספיים: דיווח המ וסדות שנבדקו על פעולות שנקטה ות"ת בנוגע לאיתנותם הפיננסית בשנות הלימודים התשע"ז - התשפ"א .
במסגרת הביקורת התבקשו ששת המוסדות שנבדקו לדווח על הממשקים בינם ובין ות"ת לאחר .
שהעבירו אליה את דוחות יהם הכספיים לארבע השנים האחרונות (הדוחות לשנים .
התשע"ז - התש"ף, הממשקים בשנים התשע"ח - התשפ"א): האם במשך ארבע השנים הללו, .
לאחר שהעבירו לוות"ת את הדוחות הכספיים שלהם, הם דנו עם ות"ת בדוחות יהם הכספיים .
ובמצבם הפיננסי; אם התכתבו בעניין זה; אם התבקשו לספק לוות"ת הבהרות בנוגע לדוחות .
הכספיים, ואם היו סיכומים בין נציגי ות"ת לבינם בעניין זה.
בלוח שלהלן ריכוז המידע שנאסף.
לוח 11: ריכוז מידע בדבר ממשקיםבין ה מוסדות שנבדקו לוות"ת לאחר .
שהגישו לה את דוחותיהם הכספיים , התשע"ז - התש"ף .
על פי נתוני המוסדות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
[1] התקיים דיון אחד במהלך הביקורת- אוגוסט 2021.
[2] אין, למעט שיחת טלפון לא מתוכננת בנוגע לדוחותהתש"ף.
[3] התקיים דיון אחד ביולי2018.