HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מנכ"לית ועדת הבחירות העלתה לפני חברי הנשיאות את הנושא .
של מספר המצלמות שיש לרכוש לצורך קיום מערך הפיקוח.
במהלך הדיון עלתה דרישה .
מצד חברי הנשיאות להציב מפקח בכל קלפי וכן עלה הצורך להציג אומדן לחלופה כזו.
חשבת הוועדה ציינה כי עלות הצבת מפקחים ב - 13,500 קלפיות היא 26.
ומנכ"לית הוועדה ציינה כי עלות רכישת המצלמות מסתכמת ב -24 מיליון ש"ח (להלן- .
מסיכום הדיון עלה כי חלופה זו הייתה כרוכה בהוצאות נוספות, למשל הדרכת .
המפקחים והעסקת ר אשי צוותים.
כעבור זמן החליטה הנשיאות לרכוש מצלמות לכלל .
הקלפיות, ובהמשך החליטה גם להעסיק מזכירים נוספים שישמשו מזכירים שניים.
כפי שיוצג להלן, בבחירות לכנסת ה-24 היו 13,756 קלפיות (לא כולל קלפיות בצה"ל), .
וב- 13,242 מהן תכננה ועדת הבחירות המרכזית להציב מפקחים.
מהאמור לעיל עולה כי .
הוועדה אמדה את חלופה א' בכ-25 מיליון ש"ח, סכום הנדרש לוויתור על מפקחים בכל .
הקלפיות והטלת תפקידם על מזכירים שישמשו מזכירים שניים, כלומר, הצבת 13,242 .
'עובדים בקלפיות שישמשו מזכירים שניים.
סכום זה דומה לאומדן עלות חלופה ו- הצבת .
מפקח בכל קלפי בסך 26.
נוסף על כך נאמד הסכום לרכישת המצלמות ב- .
מיליון ש"ח לקראת ישיבת נשיאות ועדת הבחירות המרכזית שהתקיימה בתחילת דצמבר 2020 , העביר .
המטה המינהלי לחברי הנשיאות בין השאר, מסמך בנושא המלצות ועדת ההיגוי בנוגע .
להפקת הלקחים מהפעלת מערך טוהר הבחירות.
המסמך כלל פירוט תמציתי של חמש .
החלופות האמורות; ארבע החלופות הראשונות הוצגו ללא ציון עלויותיהן; הוועדה צירפה .
מסמך המפרט עלויות של חלופה ה' בלבד, ועליה כאמור המליצה ועדת ההיגוי.
הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 מעיון במסמכים שהעביר המטה המינהלי לנשיאות ועדת הבחירות המרכזית ומעיון .
בפרוטוקולים של שתי ישיבות נשיאות הוועדה עולה כי המטה המינהלי לא הציג .
לפני חברי הנשיאות את כל המידע והמסקנות שהיו בידיו, אף שהם רלוונטיים .
להחלטה בדבר הפעלת מערך הפיקוח: לא הוצגו העלויות של ארבע מחמש .
החלופות שגיבש המטה המינהלי, לרבות חלופה א' שענתה על צור ך שהעלו חברי .
הנשיאות - צילום בכל הקלפיות; לא הוצגו מסקנות צוות הפקת הלקחים של .
הוועדה, ולפיהן מודל הפיקוח שהנהיגה בבחירות לכנסת ה-23 השיג את מטרותיו .
העיקריות - הבטחת אמון הציבור בהליך הבחירות ושמירת טוהר הבחירות; לא .
הובאו בפני הנשיאות נתונים שהיו בידי המטה המינהלי של הוועדה על הפחתת .
מספר אירועי טוהר הבחירות בין הבחירות לכנסת ה-22 לבחירות לכנסת ה-23 .
בדיון הנשיאות מ - 10.
20 צוינה עלות העסקה של מערך הפיקוח, כ -50 מיליון .
ש"ח, וצוין כי מדובר בהכרעה ערכית - בין חיסכון בעלויות המערך לבין שמירה על .
נמצא כי אחד מחברי הנשיאות העלה את הצורך לאזן בין ההוצאות .
למימון הפיקוח לבין הצורך להקפיד על חיסכון בהוצאות, בפרט בתקופה שבה .
נערכו הבחירות לכנסת ה-24 , בעת מגפת הקורונה.
ואולם לא הוצגו לפני הנשיאות .
נתונים רלוונטיים לשאלת ההוצאה כאמור, וכן לא הוצגו נתונים מלאים על עלות .
חלופה ו' שאישרה נשיאות הוועדה, אשר הייתה כרוכה כאמור בהוצאות נוספות .
(למשל הוצאות על הדרכת המפקחים ועל העסקת ראשי צוותים), באופן שמאפשר .
להשוות בין החלופות, לרבות חלופה א' שגם היא אפשרה צילום בכל הקלפיות.
המידע האמור הינו מידע רלוונטי לבחינת חלופות ולקבלת החלטה של הנשיאות .
בדיון נוסף של הנשיאות, ב - 5.
21, נידונה העסקת מזכירים בתפקיד מזכיר שני בכל .
שניים מחברי הנשיאות ביקשו לקבל נתונים על מסגרת התקציב של הוועדה ועל .
עלות העסקת מזכירים נוספים, כמוצע, בטרם תתקבל החלטה בדבר מספר המזכירים.
מנכ"לית הוועדה השיבה לחברי הנשיאות כי הדיון אינו עוסק בהצעת התקציב והיא תידון .
בנפרד; החברים יקבלו הצעת תקציב מפורטת.
לשיטתה נדרשות קודם החלטות עקרוניות: .
"אנחנו אומרים לכם בערך מה העלויות הצפויות , ולאחר שתקבלו את ההחלטה העלויות .
המפורטות יהיו בתוך התקציב".
בדיון לא הובאו נתונים כוללים על עלות העסקת המזכירים, .
כגון עלות הכשרתם לתפקיד, והנשיאות החליטה ברוב קולות לאשר הצבת מזכיר שני בכל .
ועדת הבחירות המרכזית השיבה למשרד מבקר המדינה כי לדעתה, ההחלטה על היקף .
מערך הפיקוח היא החלטה ערכית, שראשיתה בהצעת הנשיאות והמשכה בהחלטת .
הנשיאות לקבל את ההצעה, וכי לדעתה, יש להמשיך בפרויקט מער ך הפיקוח בהיקף .
שפעל בבחירות לכנסת ה-24 .
הוועדה ציינה בתשובתה כי יושבי ראש הוועדה בבחירות .
לכנסת ה-21, ה-22, ה-23 וה-24 ביקשו להטעים כי החלטותיהם המצוינות בדוח התקבלו .
לאחר שנחה דעתם מכך שכל התשתית העובדתית מצויה לפניהם, וכי כל נתון שנדרש .
לצורך קבלת החלטותיהם הובא בחשבון במסגרת השיקולים הרלוונטיים להחלטתם.
מחברי נשיאות הוועדה השיב כי הצוותים המקצועיים של הוועדה הביאו לפני הנשיאות את .
כלל המידע הנדרש לצורך קבלת ההחלטות.
מומלץ שהמטה המינהלי של ועדת הבחירות המרכזית יציג את הנתונים הרלוונטיים שבידיו .
לפני יו"ר הוועדה, ובמידת הצורך גם לפני נשיאות הוועדה, לרבות נתונים על עלות ההצעה .
המובאת לפניהם, בבואם לדון בשאלה אם לאשר תוספת כוח אדם, ואם כן - באיזה היקף, .
לפני קבלת ההחלטה בנושא.
הצגה מלאה של נתונים כאלה חיונית לצורך שקילת .
ההיבטים השונים כגון תקציב ואפקטיביות המערך, והיא נדרשת לשם קבלת החלטה .
הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 ההגנה על פרטיותהמצביעים ואבטחת .
הכללים לשימוש בתיעוד חזותי או תיעוד קולי בתוך מתחם הקלפי נדרשים כדי לאזן בין זכויות .
צילום או הקלטה עשויים למנוע זיופים ואי - סדרים ובכך לקדם את טוהר .
הבחירות, שהוא תנאי הכרחי למימושן של הזכויות החוקתיות הנמנות בסעיף 4 :לחוק יסוד .
הכנסת - בחירות כלליות, ארציות, ישירות, שוות, חשאיות ויחסיות.
מנגד, עומדים חופש הבחירה .
והחשש מפני הרתעת בוחרים (הנגזרים מהזכות לבחור, זכות שהיא הבסיס למשטר הדמוקרטי .
ומעוגנת בסעיף 5 לחוק יסוד: הכנסת) וכן הזכות לפרטיות המעוגנת כזכות חוקתית מכוח סעיף .
7 (א) לחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו12.
,במסגרת בחינת סוגיית השמירה על הפרטיות ואיזונה עם הצרכים לשמירה על טוהר הבחירות .
יוצגו תחילה בפרק זה סקירות בנוגע לשימוש במצלמות במתחם הקלפי במדינות שונות 13 , .
ובהמשך תיבחן ההסדרה המשפטית של צילום בחדרי הקלפי בישראל, ממערכת הבחירות .
לכנסת ה-22 עד למערכת הבחירות לכנסת ה-24 .
השימוש במצלמות במתחם הקלפי במדינות .
כאמור, לקראת מערכת הבחירות לכנסת ה-22 קיים יו"ר ועדת הבחירות המרכזית דיון בסוגיית .
השימוש במצלמות במתחם הקלפי ביום הבחירות.
בדיון הוגשו בין השאר העמדות האלה: ארגון א' הגיש ליו"ר ועדת הבחירות המרכזית מחקר השוואתי שביצע בנושא השימוש .
במצלמות במתחם הקלפי במדינות שונות בעולם.
על פי ממצאי ארגון א', רוב המדינות .
הדמוקרטיות אינן מאפשרות צילום בתוך מתחמי קלפי.
כך לדוגמה בקנדה חוק הבחירות .
אוסר על משקיפים לצלם או להקליט בתוך מתחם הקלפי; ב אוסטרליה אסורים כל .
הקלטה או צילום באזורי ההצבעה, ובכלל זה איסור גורף על הכנסת כל מכשיר אלקטרוני .
שעלול להקליט קול או תמונה; במדינות מסוימות בארה"ב קיים איסור מפורש על צילום .
במתחם הקלפי ובאזורו14 ,"; בכמה מדינות, שכונו במחקר "מדינות דמוקרטיות לא מפותחות .
נעשה שימוש במצלמות במתחם הקלפי - רוסיה, אוקראינה, אזרבייג'אן ואלבניה .
ארגון ב' הגיש ליו"ר ועדת הבחירות נייר עמדה ובו התייחסות למחקר ההשוואתי של ארגון .
על פי נייר העמדה של ארגון ב', במדינות אחדות – ובהן גרמניה , צרפת, אירלנד, .
אוסטרייה, בלגי יה וקוראה הדרומית - אין איסור בחוקים או בתקנות על צילום בתוך .
מתחמי הצבעה, כל עוד בצילום אין משום חשיפה של תוכן ההצבעה של המצביעים.
12 ה"ש7/22 עדאלה המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל ואח' נ' הליכוד - תנועה לאומית .
דברי ההסבר להצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' .
73 ) (תיעוד חזותי או קולי בקלפיות), התשע"ט-2019 .
13 הסקירות מובאות מתיעוד הדיון שקיים כאמור יו"ר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה -22.
14 פלורידה, נבדה, טקסס, ג'ורג'יה, קולורדו, קנטקי, מרלינד, מישיגן, מיניסוטה, ויסקונסין, לוס אנג'לס וקליפורניה.
בהחלטת יו"ר ועדת הבחירות לכנסת ה-22 ב- 26.
19 תואר השימוש שנעשה במצלמות .
בהודו בכל הקשור לענייני בחירות: "בהודו, הדמוקרטיה הגדולה בעולם (מבחינת ציבור .
בעלי הזכות לבחור), נעשה שימוש נרחב במצלמות בבחירות החל משנת 2007 .
מוצבת מצלמה בכל קלפי, אלא רק ב'קלפיות קריטיות', שמיקומן נקבע על פי שורה של .
קריטריונים, שביניהם נלקחים בחשבון, בין היתר, קלפיות בהן מספר גבוה של בוחרים .
בקלפי שאינם מצוידים בתעודת זהות עם תמונה, קלפיות בהן שיעור ההצבעה בבחירות .
הקודמות היה יותר מ -90% ושיעור התמיכה במועמד אחד היה אף הוא גבוה מ -75% , .
קלפיות שבבחירות הקודמות נערכו בהן בחירות חוזרות, וקלפיות שהתרחשה בהן אלימות .
בקשר לבחירות, או הפרות של טוהר הבחירות".
ההסדרה המשפטית של צילום בחדרי הקלפי .
חוק הבחירות קובע אילו גורמים רשאים להימצא בשעות ההצבעה במקום הקל פ י - חברי ועדת .
הקלפי או ממלא מקום של חבר הוועדה שנעדר; משקיפים; מזכיר ועדת הקלפי; בוחרים שהותר .
להם להיכנס לשם הצב עה; חברי הוועדה האזורית והוועדה המרכזית; שר הפנים או בא כוחו; .
שוטרים הדרושים לשמיר ה על הסדר ; עובדי הוועדה המרכזית ועובדי הוועדות האזוריות , .
הנדרשים להימצא במקום הקלפי לצורך מילוי תפקידם ומבצעים עבודות או תפקידים מהסוג .
שקבע יו"ר הוועדה המרכזית בכללים לפי סעיף 73 א לחוק הבחירות .
לכנסת, התשל"ג -1973 , מוסיפות וקובעות כי בעת ספירת הקולות וסיכום תוצאות ההצבעה .
רשאים להימצא במקום הקלפי חברי ועדת הקלפי, מזכיר ועדת הקלפי, חברי הוועדה המרכזית .
והוועדה האזורית ושוטרים הדרושים לאבטחת החומר ושמירת הסדר 15 .
חוק הבחירות קובע כי שר הפנים רשאי בהסכמת הוועדה המרכזית או על פי המלצתה להתקין .
תקנות בכל הנוגע לחוק הבחירות, בין השאר בנושא הכנת הבחירות, הנהלתן וקביעת .
כמו כן בתקופה שמ -60 ,יום לפני הבחירות עד לפרסום תוצאות הבחירות ברשומות .
רשאית הוועדה המרכזית ליתן הוראות שעה באותם עניינים.
הוראת שעה שיו"ר ועדת הבחירות .
קבע שהיא סוטה מתקנות הבחירות לכנסת, התשל"ג -1973 (להלן- תקנות הבחירות), לא .
תתקבל אלא אם ראתה הוועדה שנסיבות השעה מצדיקות הוראה כזאת.
הוראות השעה יפורסמו .
או יובאו לידיעת הנוגעים בהן כפי שהוועדה המרכזית תמצא לנכון , והן אינן טעונות פרסום .
במסגרת הדיון הציבורי שקיים יו"ר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-22 , הובאה לפניו גם .
עמדת היועץ המשפטי לממשלה ולפיה "שאלת אפשרות הצבתן של מצלמות בקלפיות ביום .
הבחירות מטעם ועדת הבחירות המרכזית מעוררת שורה ארוכה ומורכבת של שאלות .
נורמטיביות, ראייתיות, מוסדיות ולוגיסטיות.
היועץ המשפטי לממשלה סבור כי יש להותיר .
את שאלת אפשרות הצבתן של מצלמות בקלפיות, בעת מהלך ההצבעה, להכרעתו .
15 סעיף73 ו-73 ,א' לחוק הבחירות לכנסתהתשכ"ט -1969 .
תקנה70 לתקנות הבחירות לכנסת, התשל"ג- 1973 .
16 סעיף145 (א) לחוק הבחירות לכנסת, התשכ"ט-1969 .
הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 המפורשת של המחוקק הראשי אשר יידרש למכלול הסוגיות וההוראות המפורטות שיש .
לקבוע, בבחינת הצבת קומה נוספת בבניין רב -הקומות של דיני הבחירות המפורטים.
לפיכך, עמדת היועץ המשפטי לממשלה היא כי בהיעדר הסמכה מפורשת בחוק הבחירות, .
ולמצער בתקנות הבחירות, ועדת הבחירות המרכזית אינה יכולה להורות על הצבת מצלמות .
היועץ המשפטי לממשלה הוסיף כי "תימוכין לכך ניתן למצוא בהסדרים המפורטים עד .
מאוד שנקבעו בחוק הבחירות, ובפרט בתקנות הבחירות, המייצרים מארג צפוף של דינים .
החולשים על כלל האינטראקציה המתקיימת בין הבוחר לבין כלל חברי ועדת הקלפי, החל .
מרגע כניסתו של הבוחר אל חדר הקלפי בבואו לממש את זכותו החוקתית לבחור ועד צאתו .
לפיכך, היועץ המשפטי לממשלה סבור כי המורכבות שפורטה מעלה ומבנה הדינים .
המאסדרים את מכלול התנהלות הבוחר אל מול ועדת הקלפי (ולהיפך) מלמדים כי מקומה .
הנורמטיבי של אסדרת הצבת מצלמות בחדר הקלפי צריך להיות בחוק הבחירות, ולמצער .
במסמך השלמת הטיעון שהוגש לאחר הדיון בפני יו"ר ועדת הבחירות המרכזית שב היועץ .
המשפטי על עמדתו כי "החלת הסדר נורמטיבי חדש, המשנה משמעותית את הוראות חוק .
הבחירות ותקנותיו, בנוגע לשימוש במצלמות או באמצעי הקלטה אחרים כמנגנון פיקוח .
ובקרה על שלב ההצבעה, אינו יכול להיעשות באמצעות הנחיות מינהליות או נהלים, אלא .
בחקיקה ראשית, או למצער בתק נות שיותקנו מכוח חקיקה ראשית המסמיכה מפורשות .
בפתח הכרעתו של יו"ר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-22 - בהחלטתו מאוגוסט201917 .
בדבר הפעלת מערך מפקחי טוהר בחירות על ידי ועדת הבחירות המרכזית בבחירות לכנסת .
ה-22 - " ציין יו"ר הוועדה כיההכרעה בנוש א מורכב זה איננה יכולה, מטבע הדברים, להקיף .
את הכל, ולכן אסתפק בתוצאה שתהיה יפה, בנסיבות, רק לבחירות לכנסת ה-22 .
כך, ראוי לטעמי שהכנסת הבאה תידרש לסוגייה זו במפורש" (ההדגשה במקור ).
עוד קבע יו"ר הוועדה בהחלטתו כי "כמי שפועלים על פי דין, חל על חברי ועדת הקלפי .
הפן המינהלי של עקרון החוקיות והם מוסמכים לעשות רק מה שהחוק ]ההדגשה במקור[ .
והתקנות הסמיכו אותם במפורש לעשות.
בענייננו אין כל הסמכה להצבת מצלמות או .
לצילום דרך קבע, או להקלטה, ולפיכך הדבר בעקרון אסור.
לפיכך, על פי מבחני הפסיקה .
- הסדר כולל בדבר הצבת מצלמות מחייב חקיקה ראשית.
מדובר באמצעי המשנה מהותית .
את 'סביבת ' מקום הקלפי, ומשפיע על ה'סטריליות ' שלה, כפי שכינה זאת היועמ"ש.
ועוד, נושא השימוש במצלמות הינו ענין שנוי במחלוקת, כפי שמעיד ההליך שלפנינו, .
ובהתאם לפסיקה שנקבעה בסוגייה זו - המכלול ראוי להסדר ראשוני שיביא בחשבון את .
כל ההיבטים הרלבנטיים.
בענייננו קיים שיקול נוסף המצדיק גישה לפיה הצבת המצלמות .
בתחנות הקלפי מהווה הסדר ראשוני: חיקוקי הבחירות נוקטים פירוט רב ביחס להליך .
ההצבעה, למקום הקלפי, לאנשים ולציוד שיהיה במקום הקלפי.
גם אם אין בפירוט רב זה .
הסדר שלילי, לפיו כל מה שלא הותר במפורש - נאסר, הרי שהדקדקנות הנ"ל מעידה על .
צורך בחקיקה ראשית לשם השלמת פרטים נוספים"; "אכן, גם לעמדתי, קביעת הסדר .
17 ה"ש7/22 עדאלה המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל ואח' נ' הליכוד - תנועה לאומית .
מפורט, אשר יתווה את המדיניות הכללית ביחס לסוגיית הצילום, או ההקלטה הרציפה .
במהלך הבחירות, תוך פירוט מכלול ההסדרים הנלווים להליך זה - יש להשאיר למחוקק .
מקובל עלי כי קביעת העקרונות הכלליים בנושא כה רגיש, העומד בליבת ההליך .
הדמוקרטי והמצוי במרכזה של מחלוקת ציבורית - ראוי לה שתיעשה על -ידי המחוקק .
קביעת מכלול ההסדרים הנדרשים לשם הסדרת נושא הצילום היא פעילות .
מורכבת הדורשת עבודת מטה רחבה, התבססות על מידע מקיף ומומחיות במגוון תחומים.
עבודה מקיפה שכזו - טוב לה שתיעשה לאחר תהליך עיבוד וחשיבה מקיף, ותוך היוועצות .
בכלל הגורמים הרלבנטיים.
ברי כי גיבוש מסקנות אלו, בין אם ייעשה על דרך של חקיקה .
ראשית או חקיקת משנה - ראוי שלא ייעשה אד-הוק, בהליך מזורז כגון זה שלפנינו, ככל .
שמדובר בהסדרים של קבע לצילום, או הקלטה רצופים".
בעניין מערכת הבחירות לכנסת ה -22 " קבע יו"ר ועדת הבחירות המרכזית כי אחריותם .
הכללית של ועדת הבחירות המרכזית ושל יו"ר ועדת הבחירות המרכזית לניהול התקין של .
הבחירות, ולהבטחת תוצאות הבחירות נושאות איפוא לצידן וכוללות בחובן סמכויות עזר .
]ההדגשה במקור[ שנועדו לסייע לוועדה ולעומד בראשה למלא את אחריותם.
הגם שכאמור לא ניתן לעשות שימוש בסמכויות הכלליות ובסמכויות העזר האמורות כדי .
לקבוע הסדרים עקרוניים, קבועים, כלליים וממצים בסוגיית הצבת מצלמות ושימוש בהן .
לצרכי צילום והקלטה במקומות הקלפי - ניתן לעשות שימוש בסמכויות אלה כדי להסדיר .
אד-הוק ובמידת הצורך את אופן התנהלותם של ממלאי התפקידים שהוסמכו לכך על י די .
יו"ר ועדת הבחירות המרכזית, בסיטואציות שבהן קיים חשש לפגיעה בטוהר הבחירות, .
לרבות מתן אפשרות למי מהם לצלם את המתרחש באזור הקלפי מתוך מטרה למנוע פגיעה .
הדברים אמורים ביתר שאת בשים לב לכך שהצורך, לכאורה, לעשות שימוש .
בצילום כדי לשמור על טוהר הבחירות הת עורר, כפי שתואר לעיל, במהלך מערכת .
הבחירות לכנסת ה-21 , שכזכור נסתיימה רק לפני חודשים ספורים ומשכך לא התאפשר .
עד כה להסדיר נושא זה באופן מקיף".
בהתאם לכך, כאמור, קבע יו"ר ועדת הבחירות המרכזית כי בבחירות לכנסת ה-22 יינתן .
ההיתר לצלם בוועדות הקלפי רק למי שיוסמך על ידי ועדת הבחירות המרכזית.
ההצבעה הותר הצילום בתנאי שהתקבל היתר מיו"ר הוועדה ורק במקרה של חשש סביר .
לפגיעה מהותית בטוהר הבחירות או בסדר התקין.
הצילום בעת ספירת הקולות הותר .
לאחר יידוע המשתתפים בספירה בתחילת הצילום או ההקלטה ותיעוד ההודעה בפרוטוקול .
כאמור, בנספח להחלטת יו"ר הוועדה נקבע כי מפקח ועדת הקלפי והמזכיר .
יוסמכו לצלם במהלך ההצבעה, וכי במהלך ספירת הקולות יוסמך לכך מי שהורשה לבצע .
זאת בידי יו"ר הוועדה או מי מטעמו.
בהמשך, קבעה נשיאות הוועדה, כי ביום הבחירות .
לכנסת ה-22 יוצבו 1,500 מפקחים במהלך ההצבעה ו- 3,000 ,מפקחים במהלך הספירה .
ופריסת המפקחים בקלפיות תיעשה על פי קריטריונים שיקבע יו"ר הוועדה.
בהמשך לכך, בספטמבר 2019 , קבע יו"ר ועדת הבחירות המרכזית הוראת שעה ולפיה .
מפקח טוהר בחירות שהוסמך על ידי הוועדה המרכזית רשאי להיות נוכח בוועדת הקלפי .
בעת הצגת הקלפי הריקה ובעת ספירת הקולות18 ,.
זאת, נוסף על הקבוע בחוק הבחירות .
כאמור, המאפשר ל עובדי הוועדה המרכזית ועובדי הוועדות האזוריות להימצא בשעות .
18 סעיף3 להוראות הבחירות לכנסת (הוראות שעה לבחירות לכנסת ה-22 ), התשע"ט- 2019 .
הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 ההצבעה במקום הקלפי, אם הםנדרשים לכך לצורך ביצוע עבודות או תפקידים מהסוג .
שקבע יושב ראש הוועדה המרכזית19 .
שמונה ימים לפני מועד הבחירות לכנסת ה-22 הונחה לקריאה ראשונה במליאת הכנסת .
הצעת חוק ממשלתית - הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 73 ) (תיעוד חזותי או קולי .
בקלפיות), התשע"ט-2019 .
הצעתהחוק באה להתיר למזכירי ועדת קלפי, לחברי ועדת .
קלפי, למשקיפים, לעובדי ועדת הבחירות המרכזית ולעובדי הוועדות האזוריות, לתעד .
תיעוד חזותי או קולי של הליך הכנת הקלפי להצבעה, הליך ההצבעה, הליך פתיחת הקלפי .
וספירת הקולות, הליך רישום תוצאות ואריזת הקלפי וכל שיחה המתק יימת בין בעלי .
התפקידים האמורים או בינם לבין המבקשים להצביע במקום הקלפי או בסביבתו.
בדברי ההסבר להצעת החוק נכתב כי "מטרתו של החוק המוצע להסדיר את האופן שבו .
ניתן יהיה לבצע תיעוד חזותי או קולי בקלפיות במהלך שעת ההצבעה ולאחריה ולהסמיך .
את בעלי התפקידים הרשאים לעשותו, הכול כדי למנוע או למצער לצמצם את תופעת .
הצורך בחוק המוצע: הבחירות לכנסת העשרים ואחת ותוצאותיהן הוכיחו .
פעם נוספת את החשיבות העליונה של הבטחת טוהר הבחירות לצורך הגברת אמון הציבור .
בתוצאות הבחירות ובפעילות ועדת הבחירות המרכזית של הכנסת.
לאור החלטת יו"ר ועדת הבחירות המרכזית.
הסמכה מפורשת בחוק לא ניתן להתיר תיעוד חזותי או קולי בקלפיות במהלך שעות .
ההצבעה, נוצר צורך להסדיר סוגיה זו בהקדם ועוד קודם הבחירות לכנסת העשרים ושתיים.
לפיכך מוצע לאזן בין האינטרסים והזכויות השונים הנוגעים בדבר וביניהם: טוהר הבחירות, .
שוויון, הזכות לפרטיות וחשאיות ההצבעה, הכול באופן המוצע בהצעה".
יו"ר ועדת הבחירות המרכזית התנגד לקידום הצעת החוק והסביר: "לעמדתנו לא [ ההדגשה .
במקור ] ניתןלקדם את התזכיר לחקיקה בעת זו, נוכח : קשיים יישומיים, שעלולים להביא .
לפגיעה אנושה ביכולתה של ועדת הבחירות המרכזית.
לבצע את יום הבחירות כסדרו, .
באם התזכיר יהפוך לחוק ובשל אי החוקיות העולה ממנו ואף פגמים מלאים בולטים .
יו"ר הוועדה עמד גם על מורכבות הנושא העומד לדיון, המחייב לשיטת ו עבודת .
מטה והליך היוועצות סדור בטרם עיצובו של הסדר קבע, שייעשה בידי הכנסת הבאה .
היועץ המשפטי לממשלה התנגד להגשת הצעת החוק והסביר כי בהגשת הצעת החוק .
לכנסת באותה עת טבוע פגם משפטי, היורד לשורשו של עניין ומקים מניעה משפטית .
בין השאר, הוא סבר שלא התקיימה עבודת מטה כלשהי של הדרג המקצועי .
משרד המשפטים ציין בתשובתו טעמים נוספים אשר פורטו בחוות דעתו של היועץ המשפטי .
לממשלה כאמור בנוגע להצעת חוק הבחירות לכנסת, לרבות החשש המבוסס על חוות .
דעתו של יו"ר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-22, שקרוב לוודאי כי בחקיקה של ההסדר .
המוצע כשבוע בלבד לפני הבחירות תהיה משום פגיעה ביכולת לקיים את יום הבחירות .
לכנסת באופן תקין וסדיר; לא הוצגה תשתית עובדתית המבססת את הסברה כי ההיתר .
לצלם בקלפי כפי שהוצע יועיל באופ ן מובהק במניעת זיופים במערכת הבחירות, או כי חיוני .
לחוקקו בבהילות לשם כך.
משרד המשפטים הדגיש כי היועץ המשפטי לממשלה קבע .
19 סעיף73 ו-73 א' לחוק הבחירות לכנסת, התשכ"ט-1969.
בחוות דעתו כי אין מניעה, ואף רצוי, שהכנסת ה -22 תדון בהסדר חוקי מפורט בעניין .
הפעלת מצלמות בקלפי ותגבשו בהליך חקיקה מלא, סדור ונאות.
סיכומו של דבר: הצעת החוק לא עברה בקריאה ראשונה במליאה ולפיכך לא עוגנה בחקיקה.
הצילום נעשה אפוא מתוקף הוראת שעה שקבע יו"ר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-22 , אד .
הוק למערכת הבחירות לכנסת ה-22 .
הבחירות לכנסת ה-23 ולכנסת ה-24 .
קביעת הסדר קבוע בדבר התרת השימוש בצילום חזותי בחדרי ועדות קלפי טעונה אפוא עיגון .
בחקיקה ראשית או בחקיקת משנה.
כך על פי החלטות יו"ר ועדת הבחירות המרכזית וגם על פי .
עמדת היועץ המשפטי לממשלה.
בהחלטת יו"ר הוועדה לקראת הבחירות לכנסת ה-22 הובא .
בחשבון הקושי להסדיר זאת בפרק זמן של שתי מערכות בחירות סמוכות, לכנסת ה-21 ולכנסת .
עלה כי בפועל מערך מפקחי טוהר הבחירות המשיך לפעול כאמור גם במערכות הבחירות .
לכנסת ה-23 ולכנסת ה-24 ,ואף הורחב בכל מערכת בחירות יחסית לקודמתה , על פי .
החלטות יושבי ראש ועדת הבחירות ונשיאות ועדת הבחירות המרכזית.
השעה הוארך במערכת הבחירות לכנסת ה-23 ופעם נוספת גם במערכת הבחירות .
לכנסת ה-2420, והנושא לא הוסדר בחקיקה ראשית.
עוד נמצא כי המטה המינהלי של ועדת הבחירות המרכזית לא החל לקדם את ההסדרה .
של מערך הפיקוח על טוהר הבחירות והצבת מצלמות בוועדות הקלפי במסגרת חקיקה, .
בתקופה שלאחר הבחירות לכנסת ה-24 .
כך גם בתקופה של שנה בין הבחירות לכנסת .
ה-23 לבחירות לכנסת ה-24 .
לפיכך, במועד סיום הביקורת, לא הוסדר ההיתר להשתמש .
בצילום חזותי בחדרי ועדות קלפי בחקיקה ראשית או בחקיקת משנה מכוח הסדרה .
במהלך הביקורת ולאחר הבחירות לכנסת ה-24 מסרה הוועדהכי "חקיקה כזו לא הובאה, בין .
היתר נוכח סמיכות מערכות הבחירות.
מכל מקום, עמדתנו המקצועית לעת הזו, היא שההחלטות .
השיפוטיות שניתנו מהוות מסד נורמטיבי מספק לעת הזו".
הוועדה השיבה למשרד מבקר המדינה כי נוכח העובדה שהכנסת ה-22 לא פעלה כסדרה, .
מערך הפיקוח פעל בבחירות לכנסת ה-23 בהתאם להחלטות יו"ר הוועדה, ומשהופעל המערך .
במהלך שלוש מערכות בחירות בהצלחה, לעמדת הוועדה, היא סבורה שבעת הזו ניתן להסתפק .
בהחלטת יו"ר הוועדה בנושא.
הוועדה ציינה בתשובתה את הנסיבות הרלוונטיות האלה להפעלת .
מערך הפיקוח כאמור: מערכות הבחירות לכנסת ה-22, ה-23 וה- 24 התקיימו בסמיכות רבה זו .
לזו; לא התקיימו הליכי חקיקה מסודרים באותן כנסות, נוכח פרק הזמן הקצר בין התפזרות .
הכנסות; בשל מגפת הקורונה בתקופת כהונתה של הכנסת ה-23 לא התקיימו הליכי חקיקה .
בנושאים שאינם דחופים או אינם נוגעים לקורונה .
20 סעיף12 (א) לחוק הבחירות לכנסת העשרים ושלוש (הוראות מיוחדות), התש"ף-2019 ; סעיף8 (א) לחוק הבחירות .
לכנסת העשרים וארבע (הוראות מיוחדות ותיקוני חקיקה), התשפ"א-2020.
הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 ,על המטה המינהלי של ועדת הבחירות המרכזית ליישם את החלטת יו"ר ועדת הבחירות .
כתשתית מחייבת להיתר שימוש בצילום חזותי בוועדות הקלפי ולקיים עבודת מטה .
המבוססת על מידע מקיף ומומחיות במגוון תחומים , תוך היוועצות בכלל הגורמים .
הרלוונטיים, לצורך קביעת מכלול ההסדרים הנדרשים להסדר ה חוקית מפורשת של נושא .
הפיקוח וה צילום בוועדות הקלפי, בין בחקיקה ראשית בין בחקיקת משנה.
בין הזכויות והאינטרסים בנושא זה - מניעת זיופים וקידום טוהר הבחירות מצד אחד, .
ושמירה על חופש הבחירה, החשש מפני הרתעת בוחרים והזכות לפרטיות מהצד השני.
מומלץ כי ועדת הבחירות המרכזית תפעל לקידום הסדרה מפורשת בחקיקה של תיעוד .
חזותי או קולי בוועדת הקלפי על בסיס עבודת מטה מקצועית.
הוועדה ציינה בתשובתה כי צוות ההיגוי ידון בהמלצות הביקורת ויבחן את הנושא.
בעלי תפקיד המוסמכים לצלם בחדרי הקלפי .
באוגוסט 2019 קבע כאמוריו"ר ועדת הבחירות לכנסת ה-22 כי ההיתר לצלם בוועדות הקלפי .
יינתן רק למי שיוסמך על ידי ועדת הבחירות המרכזית.
כעבור זמן, בינואר 2020 , קבע יו"ר ועדת .
הבחירות לכנסת ה -23 כלהלן: ככלל, ולמעט החריגים שייקבעו בהחלט ה, אסור להציב או .
להשתמש במצלמות או במכשירי הקלטה במקומות הקלפי.
למען הסר ספק הכלל חל באופן .
גורף: הוא חל על כל הנמצאים בקלפי, לרבות מזכירי וחברי ועדת הקלפי והמשקיפים; הוא חל .
במקום הקלפי ועל כל הנמצא בתוך חדר הקלפי, לרבות מסמכים שמנהלת ועדת הקלפי .
צילום במקום הקלפי יהיה מותר רק למפקחי טוהר הבחירות שימונו על .
ידי מטה ועדת הבחירות המרכזית, הם כשירים לכהן כמזכירי ועדות קלפי, ויוסמכו על ידי אגף .
ההדרכה של ועדת הבחירות המרכזית, בהכשרה ייעודית שתפותח לצורך זה.
הבחירות יגיעו לקלפיות במהלך יום הבחירות כשהם מחזיקים בכתב מינוי, לגופם רתמה עם .
מצלמה, והם עונדים פרטי לבוש המעידים על תפקידם.
עוד נכתב בהחלטת יו"ר הוועדה, כי .
פעולה בניגוד להחלטה זו עלולה לעלות לכדי עבירה פלילית של הפרעה לסדר התקין של .
הבחירות לפי סעיף 119(()א1 .
לאחר שבחן החלטות קודמיו בנושאי סמכויות מפקחי טוהר הבחירות ותפקידיהם, מצא יו"ר ועדת .
הבחירות לכנסת ה-24 שאין צורך במתן החלטה נוספת וכי יחולו החלטות קודמיו בנדון.
בסרטון שפרסמה ועדת הבחירות המרכזית לציבור, לקראת הבחירות לכנסת ה-24, צוין ש"חל .
איסור לצלם או להצטלם בחדר הקלפי.
היחיד שרשאי לצלם בחדר הקלפי הוא מפקח טוהר .
הבחירות מטעם הוועדה".
בנובמבר 2021 מסרה ועדת הבחירות המרכזית למשרד מבקר המדינה כי "בבחירות לכנסת .
ה- 24 , כפי הנראה לא היו בקשות לצלם בקלפיות בהן לא היה מפקח, לפיכך לא ניתנו .
משרד מבקרהמדינה ערך מדגם שבו נבחרו באקראי 10% מ- 2,846 קלפיות21 בבחירות .
לכנסת ה-24 - קלפיות שוועדת הבחירות המרכזית הגדירה כ"קלפיות רגישות" בהיבט של .
טוהר הבחירות, וזאת בהתאם לאמות המידה שקבע יו"ר ועדת הבחירות.
בכל קלפי נבדק הפרוטוקול שעליו חתמו חברי הווע דה, בכלל זה רישום .
הנוכחים בוועדת הקלפי על פי הפרוטוקול וצילום ספירת הקולות.
עלה כי ב-50 ( קלפיות18% )מתוך המדגם שערך משרד מבקר המדינה של 283 .
ועדות קלפי, לא היה מפקח ביום הבחירות לכנסת ה-24 ; מתוכן ב-13 ( קלפיות26% ) .
ספירת הקולות צולמה בוודאות; ב-16 ( קלפיות32% ) ספק אם ספירת הקלפיות .
צולמה; וב-21 ( קלפיות לא צולמה ספירת הקולות42%)22.
מהאמור עולה כי למרות החלטתו של יו"ר ועדת הבחירות לכנסת ה-23 - שעמדה בתוקף .
גם בבחירות לכנסת ה-24 ולפיה רק מפקח טוהר הבחירות שעבר הכשרה ייעודית לכך .
רשאי לצלם בחדר הקלפי - בבחירות לכנסת ה -24 נעשה שימוש במצלמות בקלפיות .
הרגישות על ידי גורמים אחרים שלא הוסמכו לכך לפני יום הבחירות.
ועדת הבחירות המרכזית השיבה כי נמצאו מקרים שבהם הסימון בפרוטוקול ועדת הקלפי מעיד .
על כך שהמפקח החל לצלם, אך לא נמצא קובץ וידאו של אותו צילום, והיו מקרים שבהם חברי .
הוועדה צילמו בהיעדר מפקח; הוועדה ערכה בדיקה בשרתי שמירת התצלומים אל מול רשימת .
הקלפיות הרגישות, שבפרוטוקולים שלהן תועד כי לא היה מפקח, ומצאה כי ב-49% מהן יש .
תצלומים; הוועדה ציינה כי במהלך יום הבחירות לכנסת ה -24 , משנראה כי בחלק מוועדות .
הקלפי לא התייצבו מפקחים, שוחחה מנכ"לית הוועדה עם יו"ר הוועדה, ובשיחה סוכם כי .
המנכ"לית תנחה כי אם מפקח אינו נוכח בעת הספירה, ונוכחים שני מזכירים באותה עת, ייעשה .
מאמץ שאחד משני המזכירים יתעד את הליך הספירה באמצעות מצלמת הגוף של המפקח.
בהנחיה של מנכ"לית הוועדה למפקחים ולראשי הצוותים שנשלחה במסרון לפני תחילת ספירת .
הקולות, נרשם כי "בכל האזורים בהם אין מפקח טוהר בחירות, ההנחיה שמזכיר שני יצלם את .
הספירה בקלפי במקומות בהם אין מפקח.
יש לוודא שראשי הצוותים של מפקחי טוהר נמצאים .
בשטח, תומכים את המזכירים, מוודאים שהם יודעים איך לצלם".
הוועדה הוסיפה שהיא תבחן .
את הסדרת ביצוע צילום ספירת הקולות בידי המזכיר השני, כאשר אין מפקח בחדר הוועדה.
ועדת הבחירות המרכזית השיבה כי השימוש במצלמות בקלפיות הרגישות כאמור נעשו בידי .
הוועדה ציינה כי ההנחיה האמורה ניתנה כדי להשיג את תכליות הפיקוח .
21 הממצאים נשענים על283 קלפיות (מבין285 קלפיות).
ב-2 קלפיות חסרו דפים בפרוטוקול, ולפיכך לא היה אפשר .
לקבוע אם אומנם נכח מפקח טוהר הבחירות בקלפי.
22 ספירת הקולות צולמה בוודאות כאשר בפרוטוקול ועדת הקלפי צוין שבוועדת הקלפי נכחו שני מזכירים ומפקח או .