HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יצוין, שבשירות המדינה נקבע כי עובד שקיבל מענק השתלמות 26 כהגדרתו חייב להתחייב לשירות נוסף של ארבע שנים וזאת כפי שקבעה רשות החברות.
עד דצמבר 2007 לא דאגה החברה לקבל התחייבות זו מהיועמ"ש.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לפעול לביצוע הנחיית רשות החברות ועל רשות החברות מוטל לוודא ביצוע הנחיותיה.
היועצת המשפטית הודיעה למשרד מבקר המדינה בסוף דצמבר 2007 , כי בכוונתה לערער על ההחלטה בפני רשות החברות הממשלתיות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לעגן בנהליה כללים ברורים, שאינם חורגים מהוראות הממונה על השכר, הקובעים מי מהעובדים זכאי לימי השתלמות בשכר וכמות הימים להם זכאי העובד.
סמנכ"ל חטיבת מטענים: באוקטובר 2004 אישר הסמנכ"ל למינהל מר יצחק סרי למר יוסי כרמלי, סמנכ"ל חטיבת מטענים, מענק השתלמות ללימודי תואר ראשון במכללה אקדמית.
החברה העבירה למכללה התחייבות לתשלום 26,850 ש"ח בעבור לימודיו בה שנה אחת.
במאי 2005 הודיע הסמנכ"ל למינהל לממונה על ההדרכה כי בהתאם לאישור המנכ"ל וכחריג, יינתן לסמנכ"ל חטיבת מטענים מענק השתלמות בסך 22,822 ש"ח.
סמנכ"ל חטיבת מטענים הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי למיטב ידיעתו לא הייתה חריגה מן המקובל, וכי הודיע לסמנכ"ל למינהל כי אם יימצא שאכן הייתה חריגה כזו, כפי שמציין משרד .
26 כולל כל תשלום או הטבה שוות כסף שניתנה לעובד - משכורת, השתתפות בשכר ל ימוד, דמי כלכלה, אש"ל, הוצאות נסיעה, תמורה לשעות בהן שוחרר מן העבודה וכדומה.
מבקר המדינה, הוא מורה על ניכוי התשלומים העודפים.
רשות החברות הודיעה למשרד מבקר המדינה כי מענק ההשתלמות ששולם לסמנכ"ל ייבדק.
אם יימצא כי ניתן שלא כדין, תפעל הרשות להשבת הכספים אשר שולמו לסמנכ"ל לקופת החברה.
בדצמבר 2007 הודיע הסמנכ"ל למינהל למשרד מבקר המדינה כ י בעקבות הביקורת נוכה כל הסכום משכרו של סמנכ"ל חטיבת מטענים.
עובד בכיר ט': החברה שילמה ב - 2004 ו- 2005 עבור שתי שנות לימוד של עובד בכיר 27,000 ש"ח, סכום הגבוה מתקרת המענק.
בדצמבר 2006 פנה סגן בכיר לממונה על השכר אל החברה ודרש לגבות מהעובד את התשלום העודף שקיבל בגין מענק ההשתלמות בשנת 2005 .
באותו חודש השיב לו הסמנכ"ל למינהל כי החברה תפעל לתיקון כל טעות, אם נפלה כזו במתן התוספות, אך ביקש לקיים דיון לפני קבלת החלטה על השבת הסכומים העודפים.
הסמנכ"ל למינהל הסביר למשרד מבקר המדינה כי פגישה כזו נדחתה מספר פעמים.
בינואר 2007 הודיע העובד הבכיר לסמנכ"ל למינהל כי בכוונתו להחזיר כל סכום עודף שניתן לו.
לא התקיים דיון, והעובד לא השיב את התשלום החורג לקופת החברה העובד הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הביקורת הוא פנה שוב לסמנכ"ל למינהל וסיכם שיחזיר א ת הסכום שחורג מ-90% של שכר לימוד אוניברסיטאי בניכוי משכרו החל ממשכורת אוגוסט 2007.
הביקורת העלתה כי שכר הלימוד בגין לימודיהם של היועמ"ש וסמנכ"ל חטיבת מטענים שולם למוסד האקדמי ישירות על יד החברה מבלי שהתשלום יקבל ביטוי בשכר העובד.
בדרך זו נעלמה ההכנסה הנוספת הזו של העובדים הבכירים מעיני רשות החברות ומהממונה על השכר, המפקחים על שכר עובדים בחברה ומרשויות המס.
על פי הנוהל, עובד המבקש לצאת ללימודים יגיש חודש לפני מועד תחילת הקורס בקשה להשתתפות הרכבת בהוצאות השתלמותו (להלן - הבקשה).
הסמנכ"ל למינהל נדרש מדצמבר 2002 לציין בטופס הבקשה את החלטתו אם יחויב העובד בתשלום מס הכנסה בגין מענק ההשתלמות או אם יהיה פטור ממנו.
מס הכנסה הנחה את המעסיקים בחוזר שפורסם בדצמבר 2005 כי מימון הוצאות לימודים אקדמיים לעובד על ידי מעבידו במישרין או בעקיפין ייחשב כטובת הנאה לעובד ויחויב במס על פי סעיף 2(2 .
) לפקודת מס הכנסה הביקורת העלתה כי החברה אינה מנכה מס הכנסה מכל מענקי ההשתלמות של עובדיה כנדרש בהנחיות רשויות המס.
במאי 2006 למדו11 עובדי רכבת לתואר שני, ו-57 לתואר ראשון.
החברה הודיעה ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי התשלומים לעו בדים בגין לימודים לא נזקפו למשכורותיהם בהתבסס על ייעוץ מקצועי חיצוני שוטף שניתן להנהלת החברה למן שנת 2001 ואילך בפגישות ובחוות דעת כתובות.
ממסמכי החברה עולה כי היא פנתה מספר פעמים למשרד רואי חשבון וקיבלה במאי 2002 , במאי 2003 ובמרס 2004 חוות דעת באשר לחובת תשלום מס הכנסה על מענקי השתלמות שהיא נותנת לעובדיה.
רואי החשבון ציינו כי לדעתם, בתנאים מסוימים ניתן לא לנכות מס מהעובד בגין המענק.
יחד עם זאת, בכל חוות הדעת האמורות הסבירו רואי החשבון לרכבת כי חברת רכבת ישראל בע"מ 1387 .
עמדת נציבות מס הכנסה אינה מכירה במצב שבו לימודים אקדמיים לא ייחשבו כלל כטובת הנאה לעובד, החייבת במס.
סמנכ"ל הכספים בחברה דאז מר אילן צור שדי הסביר בפברואר 2007 למשרד מבקר המדינה כי חטיבת הכספים לא הייתה מודעת לעובדה שהחברה אינה מנכה מס מעובדיה בגין מענקי השתלמות, והדבר נודע לו רק בעקבות פניית משרד מבקר המדינה באוגוסט 2006 .
עוד הוסיף בתשובתו מיולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי מעצם כפיפות מחלקת שכר לסמנכ"ל למינהל, כל נושא התשלומים לעובדים והניכויים מתשלומים אלה נוהלו באופן בלעדי על ידי מחלקת שכר.
בעקבות פניות של משרד מבקר המדינה באוגוסט 2006 ובפברואר 2007 , העבירה החברה למשרד חוות דעת נוספת של רואי החשבון ממרס 2007 .
נקבע בה כי בהתקיים תנאים מסוימים, לרבות החלטה בעקבות דיון פרטני בנתונים האישיים של העובד המועמד להשתלמות, יכולה החברה לא לזקוף לעובד שווי בגין שכר הלימוד.
יחד עם זאת המליצו רואי החשבון כי לאור חוזר מס הכנסה מדצמבר 2005 תשקול הנהלת החברה לפנות לרשויות המס על מנת להכריע בסוגיות הקשורות לתארים אקדמיים ולרכישת מקצוע.
עד יוני 2007 לא פנתה החברה לרשויות המס כדי להכריע בסוגיה זו כמתחייב מחוות דעת רואי החשבון.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי חובתו של גוף ציבורי כרכבת ישראל היא לפעול על פי מדיניות והוראות נציבות מס הכנסה, ולא לחפש דרכים עוקפות באמצעות חוות דעת שיצדיקו הימנעות מתשלום מס.
רשות החברות הודיעה באוגוסט 2007 למשרד מבקר המדינה כי היא רואה במימון לימודים אקדמיים לעובדים הטבת שכר החייבת במס לכל דבר ועניין.
עוד הודיעה כי תפעל לכך שהחברה תנכה מעובדיה את המס בגין השתלמויות ללימודים לתואר, כמתחייב מתקנות מס הכנסה.
בעקבות הביקורת ביקש מנהל תחום שומה בכיר (שומה-פרט) בחטיבת שומה וביקורת של רשות המסים בישראל את סגן פקיד שומה חיפה להורות על ביקורת ניכויים בחברת רכבת ישראל לשם טיפול בליקויים שהועלו.
בעקבות הביקורת הודיעה החברה ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי מנכ"ל החברה הנחה את מנהל אגף כספים לפנות למס הכנסה "מיד" כדי שיכריע בסוגיה זו.
בדצמבר 2007 הודיעה החברה למשרד מבקר המדינה כי בעקבות פסק דינו של בית המשפט העליון27 אשר ניתןב- 28.
07 , היא החליטה שלא להמתין להכרעת שלטונות המס בנושא מענקי ההשתלמות ולנכות מס במקור על הסכומים ששולמו על ידה לעובדיה.
היועמ"ש של החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2007 כי בעקבות פסיקת ביהמ"ש העליון היא הורתה לחברה לנכות מס במקור ממענק ההשתלמות שמומן עבורה ע"י החברה.
לעובד י' ניתן מענק השתלמות של 100% ,ללימודי תואר ראשון בעוד שעל פי הנוהל גובה המענק המרבי הוא 85% .
העובד הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי על מנת לעמוד בדרישות התפקיד וברמה המקצועית הנדרשת ממנו ביקש לצאת ללימודים לתואר ראשון.
בקשתו אושרה על ידי הסמנכ"ל למינהל והמנכ"ל, ולמיטב ידיעתו, אישור הלימודים ומימונם נעשו בהתאם לנוהלי החברה ולמקובל בה.
החברה הודיעה ביולי 2007 למשרד מבקר .
27 ע"א 3501/05 פקיד שומה1 ירושלים נ' בנק יהב (טרם פורסם).
המדינה כי בעקבות הביקורת ינוכה משכר העובד בתשלומים סכום השווה ל -15% משכר לימוד.
במאי 2002 הודיע הממונה על השכר במשרד האוצר למעסיקים במגזר הציבורי כי אין לממן שכר לימוד של עובדים הלומדים בשלוחות של אוניברסיטאות זרות בישראל.
בפברואר 2005 פנה עובד יא' לממונה על ההדרכה ברכבת וביקש החזר הוצאות בסך 37,151 ש"ח ללימודי תואר שני בשלוחה של אוניברסיטה זרה בישראל.
הממונה על ההדרכה הודיע לעובד יא' כי אינו זכאי לתשלום שכר לימוד בשלוחה של אוניברסיטה זרה.
במרס 2005 פנתה מנהלת אגף משאבי אנוש דאז אל הסמנכ"ל למינהל וביקשה שלא לאשר לעובד יא' את מימון שכר הלימוד מכיוון שזה מנוגד לנוהל.
במאי 2006 הורה הסמנכ"ל למינהל לממונה על ההדרכה לשלם לעובד יא' עבור לימודים בשלוחה של האוניברסיטה הזרה, בהיקף של 85% מעלות שכר לימוד במכללה בגין לימודי שנה א', ושל 60% מעלות שכ"ל באוניברסיטה "מאושרת" בגין לימודי שנה ב'.
עובד יא' הודיע ביולי 2007 למשרד מבקר המדינה כי בנוהל החברה לא צוין שלא ימומנו לימודים בשלוחות של אוניברסיטאות זרות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לדאוג לכך שבנוהל ההשתלמויות שלה ייכתב שהכול בכפוף להנחיות כל גורם מוסמך (הממונה על השכר, רשות החברות, רשויות המס וכו').
הביקורת העלתה כי החברה שילמה לעובד יא' סך של 16,425 ש"ח בניגוד להנחיית הממונה על השכר, מבלי שהדבר נזקף לו כהכנסה ומבלי שחויב במס, בניגוד לעמדת רשויות המס.
עובד יא' הודיע ביולי 2007 לסמנכ"ל למינהל כי הוא מסכים להחזיר כספים ששולמו לו שלא על פי הנהלים.
באותו חודש הודיעה החברה למשרד מבקר המדינה כי התשלום החורג ששולם לו ינוכה ממשכורותיו הקרובות.
בקרת החברה על תשלומי שכר .
בהסדרים נאותים למבדק ובקרה פנימית על תשלומים לעובדים רצויה הפרדה בין יחידת המינהל וכוח האדם, האחראית לקביעת תנאי העבודה, ובין מחלקת שכר, האחראית לתשלום השכר ולניכויים ממנו בהתאם להסכמי העבודה, לחוקים הרלוונטיים ולהרשאות העובד.
מחלקת השכר של החברה הייתה כפופה למנהל אגף כוח אדם בחברה, ומ - 2006 הוכפפה לסמנכ"ל למינהל.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי עליה לפעול להפרדה בין יחידת המינהל למחלקת שכר.
סמנכ"ל הכספים דאז בחברה הודיע למשרד מבקר המדינה ביולי 2007 כי עמדת משר ד מבקר המדינה מקובלת עליו.
רשות החברות הודיעה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2007 כי על דירקטוריון החברה לדון במבנה הארגוני של החברה ולאשר אותו.
עוד הודיעה הרשות כי תבדוק את האפשרות להפריד את יחידת השכר מיחידת המינהל ולהכפיף אותה לאגף כספים או כלכלה ותגבש עמדתה בנושא.
 על החברה לפעול על פי נורמות המוטלות על גוף ציבורי.
עליה להקפיד כי הליכי בחירת עובדים בכירים ייעשו בצורה פומבית, תחרותית ותוך מתן שוויון הזדמנויות לכל מי שמעוניין להציג את מועמדותו ולאחר בחינת כישוריהם והתאמתם לתפקיד שאליו נבחרו.
עליה להקפיד כי כל התשלומים לעובדים ייעשו חברת רכבת ישראל בע"מ 1389 .
,באישור הגורמים המוסמכים ובכפוף לכללים שנקבעו בחוק יסודות התקציב התשמ"ה- 1985 .
חברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - חח"י או החברה) היא חברה ממשלתית כמשמעותה בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 .
על חח"י חלים, בין היתר, חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים או החוק) ותקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים או התקנות).
לפי נתוני החברה, בשנת 2005 הסתכמו התשלומים לספקים במסגרת התקשרויות של אגף האספקה והאחסנה בכ-2.
7 מיליארד ש"ח, שהם כ-56% מתשלומי החברה במסגרת התקשרויותיה, והתשלומים במסגרת ההתקשרויות של 18 יחידות אחרות בחברה, לרבות אגף לוגיסטיקה ונכסים, הסתכמו בכ -2.
לפי חוק חובת המכרזים, הגופים שעליהם חל החוק "לא יתקשרו בחוזה לביצוע עסקה בטובין.
או לביצוע עבודה, או לרכישת שירותים, אלא על פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו".
על פי החוק, אפשר לבצע סוגי התקשרויות מסוימים ללא מכרז, על פי התנאים שייקבעו בתקנות ובסכומים שיצוינו בהן.
בתקנות חובת המכרזים נקבעו עסקאות שלביצוען אין חובה לערוך מכרז פומבי ועסקאות שלביצוען יש לערוך מכרז סגור1 .
אם לא נערך מכרז פומבי לחח"י נוהל "התקשרות החברה בחוזה לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין, לביצוע עבודה או לרכישת שירותים", החל על כל יחידותיה (להלן - נוהל ההתקשרויות).
נוהל זה הותאם לחוק חובת המכרזים ולתקנותיו.
נקבע בו ש" על כל גורמי החברה לקיים הוראות נוהל זה תוך שמירה על עקרונות שוויון במטרה לאפשר תחרות הוגנת בין מציעים".
סמכויות ההחלטה בדבר התקשרויות נתונות בידי ועדות מכרזים, הממונות בידי המנכ"ל (להלן - ועדות המכרזים).
בוועדות המכרזים מכהנים עובדי החברה.
נוסף על כך, הקים הדירקטוריון ועדת מכרזים שחבריה הם חברי דירקטוריון (להלן - ועדת המכרזים העליונה).
בתקנות חובת המכרזים נקבע שחברה ממשלתית שמחזור ההתקשרויות השנתי שלה גדול מ- 500 מיליון ש"ח תהיה פטורה מעריכת מכרז להתקשרות ששווייה נמוך מ- 300,000 ,ש"ח וכי הסכומים יהיו צמודים למדד המחירים לצרכן.
בנוהל ההתקשרויות נקבע שהחברה תתקשר בחוזה לביצוע עבודה או לרכישת שירותים באמצעות מכרז פומבי.
כן נקבעו דרכי התקשרות במקרים שבהם החברה פטורה מהחובה לערוך מכרז פומבי: מכרז סגור והליך של קבלת .
1 בתקנות חובת המכרזים (סעיף1 ) הוגדר מכרז סגור: "מכרז שבו הפניה להזמנת הצעות נעשית למציעים מסויימים בלבד".
התקשרות ששווייה אינו גבוה מ - 468,500 ש"ח (ב מחירי דצמבר 2004)2 תהיה פטורה ממכרז פומבי לפי הכללים האלה: התקשרות בשווי של עד 30,0003 דולר תהיה פטורה ממכרז פומבי באישור של מנהל אגף או מנהל מחוז או סמנכ"ל או מי שיוסמך על ידי מי מהם, והתקשרות בשווי של 30,000 דולר עד 468,500 ש"ח תהיה פטורה ממכרז פומבי באישור המנכ"ל או מי שהוסמך על ידו.
בנוהל נקבעה שיטת ההצמדה המופיעה בתקנות.
על פי נוהל ההתקשרויות, כל בקשה להתקשרות בשווי של יותר מ- 468,500 ש"ח שלא בדרך של מכרז פומבי תובא לדיון בוועדת מכרזים4 .
החלטות בדבר התקשרויות בשווי 750,000 דולר עד 3 מיליון דולר שלא בדרך של מכרז פומבי טעונות אישור של המנכ"ל נוסף על אישור ועדת מכרזים, והחלטות בדבר התקשרויות בשווי של יותר מ -3 מיליון דולר שלא בדרך של מכרז פומבי טעונות גם אישור של ועדת המכרזים העליונה.
משרד מבקר המדינה בדק בשנים 2006 -2007 :את סדרי הבקרה של חח"י על התקשרויותיה נבחנו נהלים שמגדירים תהליכי עבודה וסמכויות לביצוע התקשרויות, מערכות המידע התומכות בהליכי התקשרויות והתקשרויות אגף לוגיסטיקה ונכסים בשנים 2003 -2006 לשם רכישת שירותים.
סמכויות לביצוע התקשרויות והבקרה עליהן .
סמכויות לביצוע התקשרויות .
נוהל ההתקשרויות מגדיר את הסמכויות של החטיבות, האגפים והמחוזות5 של החברה לביצוע התקשרויות.
לחברה גם 26 נהלים, שכל אחד מהם מגדיר תפקידים של יחידה מסוימת בה6 (להלן- נוהלי הגדרת התפקידים).
בין היתר, מוגדרים בנהלים אלה סמכויות היחידות לביצוע התקשרויות.
נמצא כי לעתים הסמכויות לביצוע התקשרויות בידי היחידות השונות, כפי שנקבעו בנוהל התקשרויות ובנוהלי הגדרת תפקידים, אינן בהירות דיין.
לפי נוהל "הגדרת תפקידים- מחוז", המחוזות מוסמכים לבצע התקשרויות רק לרכישת "זכויות מקרקעין עבור תחנות טרנספורמציה פנימיות.
לעומת זאת בנוהל ההתקשרויות נאמר: "כל מחוז מוסמך לערוך התקשרויות לגבי עבודות ושרותים בתחום פעולתו, (כולל עבודות תכנון הנדסי ושרותי יעוץ הנדסי), למעט טובין ושרותים שלגביהם יח[ מוסמכים לערוך התקשרויות".
סכום זה אינו חורג מהקבוע בתקנות חובת המכרזים 3 .
בנוהל צוינו חלק מהסכומים בדולרים והיתר בש"ח 4 בדוח זה צוינו סכומים וסמכויות על פי גרסת הנוהל מספטמבר 2005 , שהייתה בתוקף בתקופת הביקורת.
5 בחברה שש חטיבות, ובכל חטיבה כמה אגפים.
חמשת מחוזות החברה- צפון, דרום, ירושלים, דן וחיפה - כפופים לחטיבת שיווק וקשרי לקוחות.
6 הנהלים הוצאו בשנים 1999 -2006 ; לאגף השיווק, ליחידה לקשרי הציבור והפרסו ם וליחידת הדובר אין נוהל הגדרת תפקידים.
חברת החשמל לישראל בע"מ 1309 .
בנוהל ההתקשרויות נקבע שאגף האספקה והאחסנה מוסמך לבצע התקשרויות לגבי טובין, לרבות תזקיקי נפט.
עוד נקבע בנוהל זה כי בסמכות אגף לוגיסטיקה ונכסים לבצע התקשרויות ל"רכישת דלק ושמנים להנעת כלי רכב בתחנות דלק שמחוץ לחברה".
בפועל בשנת 2005 ביצע אג ף האספקה והאחסנה התקשרות בנושא רכישת דלקים לרכבי החברה (בתחנות דלק שמחוץ לחברה) לתקופה של ארבע שנים בהיקף כספי של כ-200 .
מיליון ש"ח לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהחברה תגדיר בבהירות בנהליה את סמכויות ההתקשרות של כל אחת מיחידותיה וכך יימנע מצב שבו יתאפשר לכמה גורמים לבצע רכישות באותו תחום.
החברה השיבה למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2007 (להלן- תשובת החברה) כי "לא קיימת חפיפה בפועל בתחומי ההתקשרות בחברה", וציינה כי לדעתה האי -התאמות הן "מינוריות" וכי היא תפעל לתקנן.
מינוי ועדות מכרזים להתקשרויות .
סעיף35 לתקנות חובת המכרזים קובע שמנכ"ל של חברה ממשלתית ימנה לחברה ועדת מכרזים אחת או יותר באישור הדירקטוריון.
בסוף שנת 1994 אישר דירקטוריון חח"י את מינוין של ועדות מכרזים לחברה, לפי הצעה שהגישה לו הנהלת החברה.
כל כתב מינוי כלל רשימה של תפקידים, שהמכהנים בהם אמורים להיות חברים בוועדה.
בשנת 1996 החליט הדירקטוריון כי "המנכ"ל יביא לדירקטוריון הצעה למסגרת לגבי ועדות המכרזים, ולאחר אישור המסגרת על בסיס תפקידים - הסמכות תהיה בידיו למנות את הוועדות".
בפברואר 1997 הביא המנכ"ל דאז לאישור הדירקטוריון הצעה להרכבים ולמספר החברים של 23 ועדות מכרזים שחבריהן מקרב עובדי החברה.
בהצעה נקבעו תחומי ההתקשרויות שבהם תעסוק כל ועדה (להלן - המסגרת).
הדירקטוריון אישר את ההצעה.
באמצע שנת 2006 היו בחברה 22 ועדות מכרזים, בדרך כלל ועדה בכל אגף ומחוז של החברה.
משרד מבקר המדינה בדק את הליכי המינוי של חברי ועדות המכרזים בחברה משנת 2001 עד שנת 2007.
הביקורת העלתה כי המנכ"לים של החברה בתקופה האמורה 7 הוציאו כתבי מינוי לכמה מוועדות המכרזים (כגון הוועדה של אגף אספקה ואחסנה והוועדה של אגף לוגיסטיקה ונכסים) שמסגרתן אושרה בשנת 1997 על ידי הדירקטוריון כאמור, ומינו כמה חברים נוסף על אלה שאושרו בידי הדירקטוריון.
הם גם מינו ועדות חדשות (כגון ועדה למחוז חיפה, שהוקם לאחר אישור הדירקטוריון וועדה לפרויקט הגז הטבעי שהחל בשנת 2003 ), ולא הביאו את מסגרתן לאישור הדירקטוריון.
משרד מבקר המדינה העיר להנהלת החברה כי היה עליה להקפיד על קבלת אישור הדירקטוריון למינוי ועדות מכרזים, כמתחייב על פי תקנות חובת המכרזים, .
7 ד"ר יעקב רזון ומר אורי בן-נון.
ולשינויים במסגרת שאישר הדירקטוריון.
כמו כן היה על הדירקטוריון לפקח ביתר שאת על אופן איוש הוועדות בידי המנכ"ל לאחר שקיבל אישור מסגרת כאמור.
היועץ המשפטי ומזכיר חח"י (להלן - היועץ המשפטי)8 השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי "למען הסר ספק" הוא ימליץ להנהלת החברה להביא לדירקטוריון את הרכבי כל ועדות המכרזים בחברה לשם אישורם מחדש.
לפי נוהל ההתקשרויות, הרכב ועדות המכרזים יהיה כדלהלן: "סגן המנהל הכללי או מנהל אגף/מחוז - יו"ר, סגן מנהל אגף/מחוז - חבר, סמנכ"ל כספים וכלכלה או בא כוחו - חבר, היועץ המשפטי ומזכיר החברה או בא כוחו - חבר, מנהל מחלקת כספים וכלכלה של האגף/מחוז עורך ההתקשרות - חבר, המבקר הפנימי או בא כוחו - נספח".
בסעיף 8 (א) בחוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב- 1992 , נקבע: "מבקר פנימי לא ימלא, בגוף שבו הוא משמש מבקר, תפקיד נוסף על הביקורת הפנימית, זולת תפקיד הממונה על תלונות הציבור או הממונה על תלונות העובדים, ואף זאת - אם מילוי תפקיד נוסף כאמור לא יהיה בו כדי לפגוע במילוי תפקידו העיקרי".
בנוהל ההתקשרויות נקבע, כאמור, שהמבקר הפנימי או בא כוחו יכהן כ"נספח" בוועדות המכרזים.
בנוהל לא הוגדרו תפקידו וסמכויותיו של המבקר הפנימי בכהונתו כ"נספח".
מבדיקת פרוטוקולים של ועדות המכרזים של אגף לוגיסטיקה ונכסים ושל אגף האספקה והאחסנה נמצא שהמבקר הפנימי או נציגו חתום על החלטותיהן לצד החברים בהן.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי להבהיר במפורש כי המבקר הפנימי או נציגו הוא משקיף ואינו נמנה עם המשתתפים בהצבעה ובקבלת החלטות.
החברה הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה שחתימת נציג המבקר הפנימי על ההחלטות המתקבלות משמשת אישור בדבר תקינות ההליך.
החברה הוסיפה כי בכוונתה להגדיר בנוהל ההתקשרויות את תפקידו של המבקר הפנימי בוועדות המכרזים.
בסוף שנת 1994 החליט הדירקטוריון: "הדירקטוריון מבקש מההנהלה לבחון את האפשרות להנהיג רוטציה בצורה כזו או אחרת בתפקיד של חברי ועדת המכרזים בחברה".
בכתבי המינוי לוועדו ת המכרזים ובנוהל ההתקשרויות לא נקצב פרק זמן לחברות בוועדה.
בפועל חילופי גברי בוועדות המכרזים נעשים בדרך כלל כאשר חבר ועדה עובר למלא תפקיד אחר בחברה או פורש מעבודתו.
לדוגמה, נמצא כי ברוב הוועדות שפעלו באמצע שנת 2006 חלק מהחברים כיהנו יותר מארבע שנים, ויש ועדות שבהן כיהנו חברים שנים רבות יותר (גם כ-12-8 )שנים9 .
לדעת משרד מבקר המדינה, רוטציה בקרב חברים בוועדות המכרזים חיונית בין היתר כדי שלא תיווצר זיקה - אף לא בעקיפין - בין חברי הוועדות לספקים של החברה.
על החברה לקבוע נהלים בעניין תקופת הכהונה של חברי ועדות המכרזים ולנהוג על פיהם.
החברה הודיעה בתשובתה שהיא באה לידי מסקנה כי יש להפריד בין החברים הקבועים בוועדות המכרזים, שהם "בעלי התמחות והתמקצעות ניהולית", ובין חברים שאינם קבועים, .
היועץ המשפטי של חח"י הוא גם מזכיר החברה 9 למשל, בוועדת מכרזים של אגף לוגיסטיקה ונכסים כהן סגן מנהל אגף לוגיסטיקה ונכסים לתחבורה כחבר וכממלא מקום היו"ר מיוני 1999 ; בוועדת המכרזים לרכישה או למכירה של מקרקעין, נכסים ונדל"ן כהן מנהל יחידת נכסים ורישוי ארצי כחבר מדצמבר 1998 ; בוועדת המכרזים של אגף מערכות מידע ותקשוב כהן היו"ר משנת 1996 , וארבעה מחבריה התחילו לכהן בה בשנים 1993 -1998 .
חברת החשמל לישראל בע"מ 1311 .
שהם נציגים של היועץ המשפטי, של המבקר הפנימי ושל חטיבת כספים וכלכלה.
לדבריה, אין לערוך סבב בין "החברים המקצועיים", משום שהם בדרך כלל מנהלים בכירים בתחומים המקצועיים הרלוונטיים וכפיית סבב ביניהם "תגרור אובדן התמחות".
לעומת זאת אפשר לערוך סבב בין החברים שאינם קבועים.
יצוין כי החברה לא קבעה בנוהל את סדרי הרוטציה בקרב החברים שאינם קבועים, כהגדרתה.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על החברה לבחון דרכים לערוך רוטציה בקרב כל חברי ועדות המכרזים ולהביא הצעות בנדון לדיון בדירקטוריון ולאישורו.
חברות בוועדות מכרזים במשך זמן רב עלולה ליצור, ולו למראית עין, חשש להתנהלות בלתי תקינה ולפגיעה בעקרונות השוויון והיעילות העומדים ביסוד שיטת המכרזים.
לכן על החברה לנקוט אמצעים למניעת תופעות כאלה.
כלי בקרה על התקשרויות הנתונים בידי הנהלת החברה .
לשם ניהול התקשרויות החברה דרוש מידע כולל עליהן, בין היתר, כדי לאתר התקשרויות שביצעו יחידות שלא מתוקף סמכותן; פיצול של התקשרויות שנעשה כדי להמנע ממכרז; התקשרויות של כמה יחידות עם אותו ספק; התקשרויות בנושא מסוים שביצעו כמה יחידות במחירים שונים בלי לנצל יתרונות לגודל.
נמצא כי בחברה אין מידע מרוכז ונג יש על כל התקשרויותיה 10 ובכלל זה פרטים על ההליכים שבמסגרתם בוצעו ההתקשרויות, הגורם האחראי לכל התקשרות, הגורם שעמו נעשתה כל התקשרות, היקפן הכספי של ההתקשרויות, תנאיהן וניהולן.
לחברה גם אין מידע על ההיקף הכספי השנתי של כל התקשרויותיה.
בהיעדר מידע כזה נפגעת מאוד יכולת הפיקוח והבקרה של החברה על ביצוע ההתקשרויות ועל ניהולן.
כמה יחידות בחח"י משתמשות במערכות מידע ממוחשבות לניהול התקשרויות, התומכות בתהליכי התקשרות עם ספקים: אגף האספקה והאחסנה, אגף לוגיסטיקה ונכסים, אגף הביצוע, חמשת מחוזות החברה, אגף ארגון ואיכות, אגף מחשבים ותקשוב ואגף התכנון.
יתר יחידות החברה, ובהן המינהל הכללי, אגף משאבי אנוש, אגף הייצור, אגף השיווק, אגף תכנון, פיתוח וטכנולוגיה ואגף חשבונאות וכלכלה, אינן משתמשות במערכות מידע ממוחשבות לניהול התקשרויותיהן.
לפי נתוני החברה, סך התשלומים לספקים בארץ (ללא דלקים ופחם) במסגרת התקשרויות של יחידות שאינן משתמשות במערכות מידע ממוחשבות לניהול התקשרויות הסתכם בשנת 2005 בכ-550 מיליון ש"ח11.
10 יש בחברה מידע חלקי ברשימות שנועדו לצרכים מוגדרים.
כך, למשל, בדוח מפורט שמגיש רואה חשבון של איגוד על פי הודעת מבקר המדינה (קווים מנחים לרואה חשבון של איגוד), התשל"ו- 1976 , נכללת "רשימת ספקים וקבלנים מקומיים בגין סכום מקורי של חוזים או הזמנות מעל5 מליון ש"ח, בעלי יתרות חוזה/הזמנה מעל 1 מליון ש"ח" בעת פרסום הדוח הכספי השנתי של החברה וכן "רשימת ספקים וקבלנים מחו"ל אשר בתקופת הדוח נחתמו עמם הסכמים מעל 3 .
בידי החברה אין נתון מרוכז של היקף התשלומים של יחידות אלו לספקים בחו"ל באותה שנה 1312 דוח שנתי58ב .
בתקנות חובת המכרזים ובנוהל ההתקשרויות נקבעו סוגי החלטות של ועדות המכרזים הטעונות אישור של המנכ"ל, ובנוהל ההתקשרויות נקבעו גם סוגי החלטות הטעונות דיווח למנכ"ל.
לפי נוהל ההתקשרויות, אישור המנכ"ל נדרש, בין היתר, להתקשרות שהיקפה הכספי גבוה מן הסכום שנקבע בנוהל ולהחלטה של ועדת המכרזים לפטור התקשרות ממכרז.
למנכ"ל ידווחו, בין היתר, החלטה של ועדת מכרזים שלא התקבלה פה אחד והחלטה של ועדת מכרזים לבחור הצעה של מציע יחיד.
בלשכת המנכ"ל אין מערכת מידע המאפשרת קבלת מידע מרוכז על התקשרויות שהופנו לאישורו או לידיעתו של המנכ"ל, כגון היקף כל התקשרות והנימוקים לשינויים בהתקשרות.
הבאת התקשרויות לאישור המנכ"ל ודיווח למנכ"ל על התקשרויות נועדו להפעיל בקרה נוספת עליהן.
לפיכך מן הראוי שבעת אישורן או קבלת המידע עליהן יהיו למנכ"ל נתונים על התקשרויות קודמות שהובאו לפניו, וכך יוכל לקבל את ההחלטה המיטבית לחברה.
החברה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה שלפני כמה שנים היא החלה לפתח מערכת משולבת - ERP , ועם הפעלת מ ערכת זו יהיה לחברה "מאגר ידע מרכזי" על כל התקשרויותיה.
החברה הוסיפה שההתקשרויות של היחידות שאינן משתמשות במערכות מידע ממוחשבות הן קטנות היקף, ומשיקולי עלות-תועלת היא החליטה שלא לפתח עבורן מערכות נפרדות.
עוד ציינה החברה כי מערכת ה -ERP טרם נכנסה לפעולה בשל ג ורמים שאינם קשורים להליכי הרכש ולמנגנוניו12.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל ההיקף העצום של פעילות החברה וריבוי יחידותיה ובשל החשיבות הארגונית, התפעולית והניהולית של מערכת משולבת לחברה, ובשים לב לפרק הזמן שחלף מאז החלה החברה בפיתוח מערכת ה- ERP , היה עליה לבחון דר כים חלופיות, אף אם הן זמניות, כדי להביא לכך שנתוני התקשרויות בהיקף כספי של מאות מיליוני ש"ח ינוהלו במערכת מידע ממוחשבת.
זאת באופן שיתיישב עם פסק הדין של בית הדין לעבודה שנתן תוקף להסכם פשרה בין חח"י לבין ארגון עובדיה13.
התקשרויות של אגף לוגיסטיקה ונכסים .
אגף לוגיסטיקה ונכסים (להלן - אגף לוגיסטיקה או האגף) הוא חלק מחטיבת ארגון, לוגיסטיקה, ביטחון ומל"ח (משק לשעת חירום)14 , שבראשה עומד סמנכ"ל.
החל ביוני 2006 ,מכהן בתפקיד זה מר אשר דהן.
אחד הכפופים למנהל האגף הוא הסגן להתקשרויות ולמינהל שממונה, בין היתר, על מחלקת המכרזים של האגף.
באוגוסט-דצמבר 2006 ,, בעת הביקורת .
12 במרס 2007 נתן בית הדיןהארצי לעבודה פסק דין עסק 14/07 ההסתדרות הכללית החדשה של העובדים בארץ ישראל ואח' נ' חברת החשמל לישראל בע"מ ואח', שקבע, בין היתר, שהעובדים אינם חייבים להפעיל את מערכת ה-ERP.
13 עסק 14/07 , לעיל ה"ש12.
14 בחטיבה אגף נוסף- אגף ארגון, איכות ובטיחות - ויחידת ביטחון ארצי.
חברת החשמל לישראל בע"מ 1313 .
חדלו לעבוד בחברה מנהל האגף דאז מר צבי מנור והסגן להתקשרויות ולמינהל, ומנהל מחלקת מכרזים החל למלא תפקיד אחר בחברה.
באמצע שנת 2007 ,מינתה החברה מנהל חדש לאגף מר דובי כהן, אולם עד אוקטובר 2007 היא לא איישה את שאר התפקידים האמורים.
אגף לוגיסטיקה מנהל את התקשרויותיו ואת הזמנות העבודה שלו במערכת מידע ממוחשבת הנקראת נח"ל15 (להלן- המערכת).
מנתוני המערכת אפשר, בין היתר, להפיק דוח ובו נתונים של שם הספק, מספר החוזה, תאריך תחילתו, נושא ההתקשרות והיקפה הכספי (להלן - דוח התקשרויות).
מדוח ההתקשרויות עולה שההיקף הכספי של התקשרויות האגף 16 שהתחילו בשנת 2005 ולא הסתיימו עד אמצע שנת 2006 , ובכלל זה מימוש אופציות להארכת התקשרויות שנחתמו לפני שנת 2005 , היה כ-135 מיליון ש"ח, ומספרן הכולל היה כ-240 .
תחומי ההתקשרויות העיקריים היו הסעות עובדים, שינוע והובלות, גינון ופינוי פסולת וטיפול בכלי רכב.
משרד מבקר המדינה בדק באופן אקראי 29 התקשרויות שנכללו בדוח ההתקשרויות, עשר הזמנות עבודה 17 שרובן לא נכללו בדוח ההתקשרויות (ראו להלן, דיווח למערכת המידע הממוחשבת) וקניית שירותים במשך כמה שנים ללא מכר ז או בקשה לפטור ממכרז וללא הזמנת עבודה רשמית בידי האגף בשנים 2003 -2006 (להלן- התקשרויות).
היקפן הכספי הכולל של ההתקשרויות שנבדקו היה כ-60 .
מיליון ש"ח ברוב ההתקשרויות שנבדקו נמצאו ליקויים, ביניהם: בהכנת האומדן העצמי 18 לא הובאו בחשבון מכלול הנתונים הדרושים, כגון מחירי שוק, שינויים במדדי מחירים רלוונטיים ונתונים של התקשרויות דומות בעבר ולכן נדרש תיקון של האומדנים; פעולות שהיו אמורות להיעשות לפני תחילת ההתקשרות (כגון חתימה על הסכם) נעשו אחריה; לוועדת המכרזים לא הוגשו נתוני ביצוע לפני קבלת החלטות על מימוש אופציות להארכת חוזים; דרך החישוב של מחיר השירות שהוצגה במסמכי אחד המכרזים לא הייתה ברורה דיה, והחברה שילמה לפי פרשנות שהטיבה עם הספק; נקנו שירותים ללא מכרז וללא בקשה לפטור ממכרז; לא הוזנו נתונים למערכת המחשב.