HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אף היעדר משאבים הולמים בשנתיים האחרונות.
רשות התקשוב ציינה כי פעילות .
אסטרטגית לקידום הנגשת מאגרים בעלי ערך לציבור מותנית בקיומו של תקציב מדינה .
מאושר ובהקצאת משאבים ייעודית לנושא , ולא ניתן יהיה לבצעה ללא שני אלו.
התממה של מאגרי מידע המכילים מידע פרטני .
להנגשת מאגרי מידע ממשלתיים יש יתרונות רבים, אשר פורטו לעיל.
בחובה סכנה לפגיעה בפרטיות.
הפגיעה עלולה להתבטא באובדן השליטה של אדם על מידע .
שמסר לרשות הציבורית (משום שהרשות הציבורית שאספה אותו מאבדת בעצמה את השליטה .
בו מרגע פרסומו); בניצול המידע שפורסם לשימושים שהאדם שמסר אותו לא הסכים להם; .
בהפיכת המידע שנמסר לנכס סחיר; ובפגיעות ממוקדות יותר, כגון גנבת זהות, מציצנות ושימוש .
כל אלה עלולים לפגוע באמון הציבור ברשויות, שכן הן נתפסות כמועלות בחובתן .
להגן על פרטיות המידע שברשותן53 , ובמקרים מסוימים אף לחשוף אותן לתביעות.
בהגנת על פרטיות המידע מתחדד כאשר מדובר במאגרי מידע המוחזקים בידי רשויות ציבוריות, .
והמידע שבהם נאסף מכוח סמכות של המדינה וללא הסכמה של הפרט נשוא המידע.
53 ,רחל ארידור הרשקוביץ ותהילה שוורץ אלטשולראתגר הפרטיות בפרסום יזום של מא גרי מידע ממשלתיים .
הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור אחד מהאתגרים בנושא הנגשת מאגרי מידע לציבור הוא הנגשת מאגרי מידע המכילים מידע .
מזוהה או שניתן לזיהוי חוזר.
אתגר זה עלול להציב קשיים ניכרים בפני פרסום , ובכלל זה פרסום .
מאגרים בעלי ערך רב לציבור .
כדי לאפשר גישה למאגרי מידע שעלולים להכיל מידע פרטני ועם זאת לשמור על פרטיות האדם .
שהמידע נוגע אליו, ניתן לבצע תהליך המכונה "אנונימיזציה של קובצי המידע" (להלן - .
מטרת ההתממה היא להגן על המידע, כך שלא יתאפשר לזהותאת מי שנתוניהם .
מופיעים בקבצים, ובפרט כאשר מדובר במידע רגיש הנוגע אליהם55.
תנאי הכרחי בעת ביצוע התממה הוא השמטת מידע המזהה את הפרט ישירות, כגון שם או .
תעודת זהות ("מזהים ישירים").
ואולם בכך אין די, משום שגם בהיעדר מזהה ישיר ניתן לעיתים .
לגלות מידע על הפרט באמ צעות חיבור כמה שדות או הצלבה עם מידע או עם מאגרי מידע .
אחרים ("זיהוי חוזר").
לעיתים מדובר במאגרים שלכאורה בפרסום כל אחד מהם כשלעצמו אין .
כמו כן, ניתן לזהות פרט על ידי חיפוש צירופים שאינם שכיחים באוכלוסייה .
תהליך ההתממה מתחיל בהגדרה מדויקת של תרחישי החשיפה 57 .
בהינתן תרחישים אלה ניתן .
להפעיל שיטות שמטרתן לטשטש את הזהות ולהגן על המידע.
שיטות אלה יכולות להיות .
לדוגמה הוספת רעש, קיבוץ קטגוריות של שדות או השמטת ערכים והכנסת ערכים חסרים.
קיימת תחלופה בין מידת ההתממה (כלומר מידת ההגנה על הקובץ) לבין מידת השימושיות של .
המידע, שכן מדובר באובדן מידע.
בסוף התהליך נדרש להעריך את הסיכון שעדיין נותר וכן .
לכמת את המידע שאבד בשל התהליך58:.
להלן דוגמה לתרשים זרימה של תהליך התממה .
54 ( התממה Anonymization) - תהליך שבו הופכים, בשיטות שונות, קובץ לא מוגן לקובץ מוגן לפי רמת הגנה שנקבעת .
יצוין כי לעיתים נעשה שימוש במונח "אנונימיזציה" לתאר השמטה של מזהים ישירים בלבד.
55 יצוין כיעיבוד מידע מותמם מעורר מתח נוסף - לעיתים ההתממה אינה מאפשרת לזהות פרט יחיד, אך מאפשרת .
להסיק מסקנות לגבי קבוצות של בני אדם ולייחסן לפרטים בהן - ראו שרון בר- זיו וטל ז'רסקי, "פרטיות במשבר זהות: .
אסטרטגיות הסדרה בעניין ההתממה", משפט, חברה ותרבות ב (2019 '), עמ137 .
56 ,אריאל מנצורההתממה של קבצים עם מידע פרטני, החטיבה למידע ולסטטיסטיקה, בנק ישראל, מבט סטטיסטי .
57 חשיפה- גילוי מידע על פרט שלא היה ידוע ומפורסם קודם לכן, באמצעות קובץ מידע שהופץ.
58 ,אריאל מנצורה"התממה של קבצים עם מידע פרטני", בנק ישראל, מבט סטטיסטי (2017 '), עמ48.
ה | הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים18: דוגמה לתרשים זרימה של תהליך התממה .
בנק ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א - 1981 , קובע הוראות בדבר שמירה על פרטיות של אדם.
הגנת הפרטיות (אבטחת מידע), התשע"ז-2017 , קובעות כללים לאבטחת המידע שבמאגרים .
והגנה עליו מפני חשיפה.
הצורך בשמירת הפרטיות בעת הנגשת מאגרי מידע מקבל ביטוי .
בהחלטת הממשלה 1933 , הקובעת כי חובת משרדי הממשלה להנגיש את מאגרי המידע כפופה .
לכך שאין מניעה לפרסומם על פי כל דין או משיקולים רלוונטיים נוספים, "ובשים לב לנושאי .
הגנה על פרטיות מידע אישי, אבטחת מידע וכיוצ"ב".
בהחלטה צוין שככלל, לא יונגש מידע מזוהה כמידע לציבור , למעט לפי הוראה שבדין .
מאחר שהדבר עלול להוות חסם משמעותי להנגשת מאגרי מידע, החלטת הממשלה והנחיות .
רשות התקשוב מחדדות את הצורך במציאת פתרונות שיאפשרו הנגשת מאגרי מידע המכילים .
מידע פרטני, ובייחוד כאשר המאגרים הם בעלי ערך לציבור.
הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור ככלל, מאגרי מידע ממשלתיים המתאימים להנגשה בלא חשש לפגיעה בפרטיות הם אלו שאין .
הקושי מתעורר במקרים שבהם אין במאגר מסוים מידע אישי, אבל שילוב .
של נתונים שכלולים בו עם נתונים חיצוניים - ממשלתיים או לא ממשלתיים - עלול ליצור מידע .
בהחלטת הממשלה1933 נקבע כי הבחינה אם מידע שאינו מזוהה ניתן לזיהוי תבוצע .
על ידי מומחה מהתחום הטכנולוגי, בליווי ייעוץ משפטי וייעוץ אבטחת מידע.
רשות התקשוב עומדות על הצורך בגיבוש מדיניות בנושא ההתממה, באיתור כלים רוחביים .
ובפרסום קווים מנחים שיאפשרו התמודדות מושכלת עם אתגר זה.
ביולי 2018 התכנס לראשונה צוות עבודה ייעודי בין-משרדי, לשם קידום יישום החלטת הממשלה .
בהיבט זה (להלן - צוות ההתממה).
ממסמכי רשות התקשוב עולה כי צוות ההתממה דן באתגר .
הפרטיות הטמון בהנגשת מאגרי מידע ממשלתיים ובפתרונות אפשריים.
ביצעה רשות התקשוב בדיקה ראשונית של מאגרי המידע שמשרדי הממשלה ציינו שפרסומם .
מעלה סיכון לפגיעה בפרטיות; עד ליולי 2018 ציינו משרדי הממשלה215 מאגרים כאלה.
התקשוב בחנה מאגרים אלה וסיווגה אותם בהתאם לרגישות המאגר ולמענה שניתן לתת לכך.
להלן קבוצות הסיווג: מאגרים שהנגשתם אינה מציבה בפועל כל סכנה לפרטיות ; מאגרים שניתן .
להנגישם תוך השמטת הפרטים המזהים, בלי לפגוע בשימושיות המידע ; מאגרים ש ניתן .
להנגישם כמידע סטטיסטי מצרפי (אגרגטיבי ), בלי לפגוע בשימושיות המיד ע; מאגרים שניתן .
להנגיש לאחר ביצוע התממה, בלי לפגוע בשימושיות המידע; ומאגרים שלא ניתן להנגיש, משום .
שהם מכילים נתונים רגישים ביותר.
להלן סיווג מאגרים אלה על בסיס המענה האפשרי .
תרשים 19: סיווג215 מאגרי המידע שפרסומם מעלה סיכון לפגיעה בפרטיות .
לפי ה מענה האפשרי להנגשתם .
59 ,רחל ארידור הרשקוביץ ותהילה שוורץ אלטשולראתגר הפרטיות בפרסום יזום של מאגרי מידע ממשלתיים , .
המכון הישראלי לדמוקרטיה, (2017 '), עמ34 .
ה | הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 במסגרת בחינת המאגרים עלו עוד שאלות, כגון שאלת ההתמודדות עם מידע עסקי.
איננו מוגן בחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א -198160, אך חובת הסודיות המוטלת על הגופים .
המחזיקים בו מונעת הנגשה שלו כמות שהוא , וצוין כי ייתכן שיהיה צורך לגבש מענה לסוגייה זו.
במסגרת פעילות צוות ההתממה סקרה רשות התקשוב בשנת 2019 כ-2,500 בקשות חופש מידע .
שפורסמו באתר היחידה הממשלתית לחופש המידע במשרד המשפטים.
מהבקשות נגעו לקבלת מאגרי מידע, וכמה מהן נגעו למאגרים המכילים מידע פרטי הדורש .
עלה כי 305 מכ-2,500 הבקשות (כ-12% ,) היו לקבלת מאגרי נתונים מובנים .
ואילו השאר היו לקבל מסמכים אחרים, כגון סיכומי דיונים ; רק 15 מהבקשות (כ-0.
למאגרים המכילים מידע פרטי.
רשות התקשוב ציינה כי מספר הבקשות הנמוך לקבלת מאגרי .
נתונים, ובכלל זה מאגרים המכילים מידע פרטי , אינו מאפשר זיהוי של מגמות ברורות בהיבטים .
של צורכי המשתמשים או צפי להיקף השימוש.
עוד ציינה הרשות כי ייתכן שהשיעור הנמוך של .
הבקשות לקבלת מאגרי מידע, ובכלל זה מאגרים המכילים מידע מזוהה, נובע מכך שהמבקשים .
לא ידעו על קיומם של מאגרים כאלה.
באוגוסט 2020 מסרה רשות התקשוב למשרדמבקר המדינה כי קיימים מאגרים שבהם ליבת .
המידע אינה מידע פרטי, וניתן לבחון את הנגשתם בכפוף להסרת פרטים מזהים ישירים, כך .
שמצד אחד אין בהנגשה סיכון מהותי לפרטיות (אף לא באמצעות מידע הניתן לזיהוי חוזר), ומצד .
שני נשמרים יעילות המידע והערך הציבורי שלו.
דוגמה לכך היא מאגר כלי הרכב של משרד .
התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה), שבו מצוינים במקור פרטי בעלי הרכב, .
שהם מידע פרטי, אולם פרטים אלה הושמטו מן המאגר המונגש לציבור.
כי היקפי השימוש הנרחבים במאגר גם ללא פרטים אלו מצביעים על השימושיות הרבה שלו .
עבור הציבור, שלא נפגעה בעקבות הסרת הנתונים כאמור, שהם מידע משני במקרה זה.
עם זאת, מתשובת רשות התקשוב מאוגוסט 2020 עולה כי יישום החלטת הממשלה 1933 .
בנושא נתקל בקשיים ולמעשה לא קודם.
גיבוש מדיניות התממה: בהחלטת הממשלה צוין כי עם התקדמות הנגשת מאגרי המידע .
וצבירת הניסיון בתחום, יפורסמו הנחיות משפטיות ומקצועיות אשר ישמשו את משרדי הממשלה.
בהנחיות ייקבעו בין היתר קווים מנחים והגדרות עבור המשרדים בדבר תהליך הנגשת מאגרי .
מידע, בדגש על היבטי פרטיות וביטחון המדינה ובהתייחסות לאפשרויות ההתממה הקיימות.
בהנחיות רשות התקשוב מאוקטובר 2017 צוין כי רשות התקש וב מקדמת יצירת מדיניות .
ממשלתית בעניין ההתממה.
צוין כי מטרת המדיניות היא לקבוע באילו מקרים ניתן להנגיש .
קבצים הכוללים מידע מזוהה, ואילו פעולות נדרשות כדי להתמים אותם.
רשות התקשוב מסרה באוגוסט ובדצמבר 2020 למשרד מבקר המדינה כי היא עוסקת בבחינת .
פתרונות וגיבוש מדיניות ממשלתית בנושא ההתממה, וכי בהמשך לפעילות צוות ההתממה .
בעקבות החלטת הממשלה מתוכנן גיבוש הנחיה מפורטת בעניין עקרונות להתממת מידע.
התקשוב הדגישה כי בדיוני צוות ההתממה ובעבודה המקדימה שנעשתה במסגרת פעילותו .
עלתה מורכבות שאלת ההתממה.
הרשות הוסיפה כי לצד זאת, בדוח המסכם של הצוות הבין- .
יצוין כי החוק מגן בין היתר על מידע הנוגע למצבו הכלכלי של אדם .
הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור משרדי לבחינת אגם המידע הממשלתי61 , הומלץ להקים צוות עבודה המשכי בנושא הנגשת מידע .
למשתמשים נוספים, לרבות עיסוק בשאלת עיצוב מסלולי הנגשה תוך הבטחת ההגנה על .
רשות התקשוב הוסיפה כי נכון שלממשלה תהיה מדיניות אחידה, ברורה ומקיפה .
להנגשת מידע - ללא תלות בכלי שייבחר ובזהות הארגון המנגיש וללא הגבלה לסוג משתמשים .
ככל שיידונו בצוות שאלות עקרוניות, יהיה נכון לרכז את הדיון ולגבש המלצות במסגרת .
להלן התייחסות פרטנית לרכיבי החלטת הממשלה: .
פתרונות רוחביים להתממה: בנספח העקרונות של החלטת הממשלה צוין כי רשות התקשוב .
תבחן פתרונות שונים להפיכת מידע אישי למידע שאינו מזוהה, לרבות פתרונות מרכזיים ורוחביים .
רשות התקשוב מסרה למשרד מבקר המדינה כי במסגרת הפעילות של צוות ההתממה נבחנו .
עקרונות מקצועיים אשר יהיו מהלך מקדים לרכש כלים מרכזיים, ואף נבחן השימוש בכמה כלים .
עם זאת, עקב הקושי בקביעת עקרונות לגבי הנגשה פתוחה, טרם בשלו התנאים .
הנגשת מאגרי מידע במצבים שיש בהם פגיעה מסוימת בפרטיות: בהחלטת הממשלה .
הוטל על רשות התקשוב, מחלקת ייעוץ וחקיקה, הרשות להגנת הפרטיות והיחידה הממשלתית .
לחופש המידע שבמשרד המשפטים, על אגף תקציבים במשרד האוצר ועל גורמים רלוונטיים .
נוספים לבחון פתרונות שיאפשרו הנגשת מאגרי מידע שיש בהם עניין ציבורי ניכר גם במצבים .
שבהם יש פגיעה מסוימת בפרטיות, ולבחון את הצורך בתיקוני חקיקה שונים.
רשות התקשוב מסרה למשרד מבקר המדינה כי כינוס הפורום האמור מותנה בקיומם של .
מאגרים שיש בהם מידע פרטי ויש אינטרס ניכר להנגישם, אפילו אם תהיה פגיעה מסוימת .
במסגרת מיפוי המאגרים ובשיח מול המשרדים עלו כמה אפשרויות להנגשת מאגרים .
מסוג זה, אולם השיח עם המחזיקים במאגרים - רשות המיסים בישראל (להלן - רשות המיסים) .
ומשרד הבינוי והשיכון - טרם הבשיל, ועקב כך לא הועלה הנושא לפני הפורום האמור.
סקרי סיכונים לפרטיות: בנספח העקרונות להחלטת הממשלה צוין כי כאשר יש חשיבות .
ציבורית להנגשת מאגר מידע הכולל מידע מזוהה, ינקוט המשרד הרלוונטי פעולות אשר יהפכו .
את המידע המצוי במאגר למידע שאינו מזוהה, תוך ביצוע סקר סיכונים לפרטיות, שיבחן בין .
היתר פרמטרים הנוגעים לסיכונים הטמונים בהנגשת מאגרי המידע ואת ההסתברות לכך שיהיה .
ניתן לבצע זיהוי חוזר.
רשות התקשוב מסרה כי התברר שיש קושי להחליט על אופן תהליכי ההתממה שיש לנקוט .
לגבי מאגרים שהליבה שלהם היא מידע פרטי.
זאת הן מכיוון שלא בהכרח ברור מה הצורך .
בהנגשת המאגר לציבור הרחב ומה מעניין אותו, והן עקב הקושי לחזות או לאתר מידע נוסף .
שעימו ניתן להצליב את המידע שבמאגר, מידע הנדרש לצורך הערכת ההסתברות לזיהוי חוזר.
במצב זה קיים קושי לנהל סיכונים.
רשות התקשוב הוסיפה כי לא ידוע לה על מאגרים שלגביהם .
התבצעה הערכת סיכונים כמתואר והוחלט שלא להנגיש את המידע המצוי בה ם.
61 'החלטת ממשלה מס4753 בנושא "הגברת השימוש במידע ממשלתי לצורך שיפור המדיניות הממשלתית והגברת .
האפקטיביות של פעולות הממשלה" ( 24.
אגם מידע- מאגר מרכזי אחד שבו מקובץ כל המידע הקיים בארגון.
ה | הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 ✰ .
אחד מהאתגרים של הנגשת מידע לציבור היא התמודדות עם מאגרים שיש חשיבות .
ציבורית בפרסומם, אולם הם מכילים מידע מזוהה או הניתן לזיהוי חוזר.
אתגר זה מחייבת בחינה טכנולוגית ומשפטית לגבי היתכנות הפרסום ואופן הפרסום.
הביקורת העלתה כי רשות התקשוב וצוות ההתממה הבין -משרדי עסקו בנושא, אולם נכון .
לאוגוסט 2020 פעולותיהם טרם הניבו תוצאות - טרם פורסמה מדיניות התממה, וממילא .
טרם נקבעו קווים מנחים או כלים רוחביים למימושה.
הספרות המקצועית מצביעה על הצורך להגדיר את השיקולים הרלוונטיים בנוגע לאופן שבו .
יונגשו לציבור מאגרי מידע ממשלתיים והיקף ההנגשה: "הגדרה כזו תאפשר למשרדי הממשלה .
לשקול את הסיכונים לפגיעה בפרטיות מחד גיסא, ומאידך גיסא תמנע מהם את האפשרות .
להסתתר מאחורי מעטה עמום של 'שיקולים רלוונטיים' כפי שנקבע בהחלטת הממשלה" 62 .
הקשיים הטמונים בהנגשת מאגרי מידע ממשלתיים, ובעיקר - החובה להגן על הזכות החוקתית .
לפרטיות, הועלה חשש שיוזמת הפרסום של מאגרי מידע ממשלתיים עלולה להיפגע בלא .
תוכנית מעשית בתחום 63.
יוצא אפוא שהיעדר מדיניות ברורה, קווים מנחים והנחיות אופרטיביות .
מציב שני סיכונים מהותיים: האחד - שמשרדי ממשלה יימנעו מבחינה של פתרונות התממה ל שם .
פרסום מאגרים המכילים מידע פרטני, ועקב כך לא יונגשו לציבור מאגרים בעלי ערך; והשני - .
שמשרדים יישמו באופן שגוי את מדיניות ההתממה, דבר שיאפשר זיהוי של מידע פרטי על .
אזרחים באמצעות "זיהוי חוזר", תוך שימוש בכלים טכנולוגיים שכבר קיימים וכן כלים שצפויים .
לאפשר זיהוי חוזר באופן נרחב יותר בעתיד.
גיבוש הנחיות וקווים מנחים בעניין זה ייצור בהירות אסדרתית שלאורה יוכלו המשרדים .
להתנהל, יבטיח סטנדרט מקצועי אחיד לביצוע התממה ויאפשר לרשות התקשוב לקיים .
בקרה ופיקוח על התהליך.
מוצע כי רשות התקשוב תגבש תוכנית מפורטת לקידום הנושא , הכוללת פירוט של .
המשימות והגורמים שנדרשים להיות שותפים לקידומן , וכן לוח זמנים שישקף את לוח .
הזמנים שנקבע ליישום החלטת הממשלה - שנת 2022.
בתשובתה מדצ מבר 2020 מסרה רשות התקשוב כי ברבעון הראשון של שנת2021 היא עתידה .
לפרסם סיכום של מסקנות צוות העבודה בנושא ההתממה לצורך הנגשת המאגרים.
התקשוב עמדה בתשובתה על כך שהתממה היא תהליך מורכב הכולל בחינה פרטנית ש ל .
השימוש הרצוי במאגר המידע, רגישות המי דע ותוכנו, ואין מדובר בתהליך גנרי המבוצע באופן .
גורף ואחיד בנוגע לכל מאגרי המידע.
רשות התקשוב ציינה כי התמ מת מאגרים המכילים מ ידע .
פרטי מצריכה ביצוע הליך ייעודי לפי בקשה וביצוע התממה התומכת בצורכי השימוש הספציפיים .
של המבקש, תוך פגיעה מזערית ביעילות המידע.
רשות התקשוב הוסיפה כי תהליכי התממה .
62 רחל ארידור הרשקוביץ ותהילה שוורץ אלטשולר , אתגר הפרטיות בפרסום יזום של מאגרי מידע ממשלתיים .
(2017 '), עמ61 ,71 - 72.
הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור דורשים השקעת תשומות, כגון רכש כלים, ביצוע תהליכים עסקיים תומכים וניתוח ועיבוד של .
המידע, ויש להשקיע תשומות אלה במקרים שאכן יש צורך במאגרי המידע, והתועלת שבנקיטת .
עוד עמדה הרשות בתשובתה על כך שכל פעילות לקידום הנגשת מאגרים המכילים מידע פרטי, .
ובפרט תכנון התהליכים ורכש הכלים, מותנית בקיומו של תקציב מדינה מאושר והקצאת .
משאבים ייעודית לנושא, וציינה כי היא יכולה להמליץ על פתרונות טכנולוגיים לסוגיה ועל .
תהליכים תומכים, אך היא אינה מנחה את משרדי הממשלה לגבי ההיבטים המשפטיים הנוגעים .
רשות התקשוב ציינה ששאלת השימושים המשניים במידע הממשלתי מונחת .
לפתחו של משרד המשפטים.
משרד המשפטים מסר בתשובתו מדצמבר 2020 כי יש להדגיש את החשיבות של הגנת הפרטיות .
בנוגע למידע שמחזיקות רשויות ציבוריות, אשר ברובו נאסף מכוח סמכות כופה של המדינה .
וללא הסכמה של הפרט נשוא המידע.
יצירת סיכון לפרטיותו של אדם בנסיבות כאלה מעוררת .
שאלה חוקתית כבדת משקל.
משרד המשפטים הוסיף כי סוגיית ההתממה היא סוגיה רוחבית .
הנוגעת לפעילות הממשלתית בכללה, ולא רק להחלטת הממשלה 1933 .
שאלה משפטית-פרשנית חוקתית - מתי מידע אינו נחשב עוד "מידע אישי" כמשמעותו בחוק .
הגנת הפרטיות , התשמ"א-1981 .
משרד המשפטים הוסיף כי שאלת ההתממה היא שאלה .
מורכבת מאוד, שלמיטב הידיעה מצויה בשלבי בחינה בעולם.
עוד מסר משרד המשפטים כי .
ההתפתחויות הטכנולוגיות התדירות מקשות להשיג התממה בטוחה.
הנגשת מאגרי מידע על ידי גופים ציבוריים .
החלטת הממשלה 1933 חלה על משרדי הממשלה (ויחידות הסמך), ולא על גופים ציבוריים .
יצוין כי חלק מגופים אלה מנגישים מאגרי מידע, כמה מהם אף באתר דאטה - גוב.
יצוין כי גם הגופים הציבוריים שהחלטת הממשלה אינה חלה עליהם כפופים לחוק חופש המידע, .
התשנ"ח-1998, ועל כן הציבור זכאי לקבל מהם מידע, בכפוף למגבלות שנקבעו בדין.
64 החלטת הממשלה מפנה בעניין זה להוראות חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981 ), הקובעות כי גוף ציבורי הוא: (א .
משרד ממשל תי ומוסד מדינה אחר, רשות מקומית וגוף אחר הממלא תפקידים ציבוריים על פי דין; (ב) גוף ששר .
המשפטים קבע בצו, באישור ועדת החוקה , חוק ומשפט של הכנסת, ובלבד שבצו ייקבעו סוגי המידע והידיעות שהגוף .
יהיה רשאי למסור ולקבל.
ה | הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים20: חובת ההנגשה מכוח החלטת הממשלה1933 .
החלטת הממשלה קובעת לגבי הגופים הציבוריים האחרים כי על רשות התקשוב, בתיאום עם .
מטה ישראל דיגיטלית, לעודדם להנגיש מאגרי מידע 65.
עוד נקבע כי על רשות התקשוב לשקול , .
בשיתוף משרד המשפטים, אגף התקציבים במשרד האוצר וגורמים רלוונטיים נוספים ובתיאום .
עם מטה ישראל דיגיטלית, את הצורך בהטלת חובה על גופים אלו להנגיש מאגרי מידע (בדרך .
של חקיקה או בדרך אחרת, כאמור בהחלטה), בשים לב למאפיינים הייחודיים של הגופים .
הציבוריים השונים 66 .
רשות התקשוב מסרה למשרד מבקר המדינה בספטמבר2020 כי היא ניהלה שיח עם גורמי .
מטה שותפים בנוגע להרחבת הפעילות להנגשת המאגרים לגופים נוספים, ובפרט לרשויות .
הרשות הוסיפה כי בשל הצורך להקדיש משאבים לפעילות הממשלתית, עמדתה .
המקצועית הייתה שלא הייתה בשלות להרחבת הפעילות.
רשות התקשוב ציינה שכיום חלה התקדמות בנושא, בדגש על הרשויות המקומיות.
נוכח החלטת הממשלה בנושא האצת השירותים הדיגיטליים 67 , שבה נקבע כי שירותי רשות .
התקשוב יינתנו גם לגופים ציבוריים המעוניינים בכך, וכי יוקם צוות ייעודי שיקבע אילו התאמות .
נדרש לבצע כדי לאפשר את השימוש של השלטון המקומי בתשתיות הרוחביות שמספקת רשות .
עוד ציינה רשות התקשוב כי צוות ייעודי זה בוחן את הרחבת הפעילות להנגשת .
המאגרים באתר דאטה-גוב.
66 בכפוף לכך שאין מניעה משפטית על פי דין או משיקולים רלוונטיים נוספים לעשות זאת, ובשים לב לנושאי אבטחת .
מידע, הגנה על הפרטיות, מידע אישי ועוד.
67 החלטה260" , תכנית להאצת השירותים הדיגיטליים לציבור ולקידום הלמידה הדיגיטלית ותיקון החלטת ממשלה" .
הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור בידי גופים ציבוריים רבים (למשל, רשויות מקומיות, בנק ישראל, מכון התקנים הישראלי, .
מוסדות להשכלה גבוהה, הרשות לשיקום האסיר, רשות החשמל, חברות הנמלים, שירות .
התעסוקה והמוסד ל ביטוח לאומי) מצויים מאגרי מידע רבים שלחלקם יש ערך רב עבור .
החלטת הממשלה 1933 הכירה בצורך בקיום בחינה לגבי הרחבת חובת ההנגשה .
גם למאגרי מידע של גופים ציבוריים אחרים.
נכון לספטמבר 2020 , הליך בחינה זה לא .
בוצע בצורה מובנית וסדורה.
הרחבת שירותי רשות התקשוב לגופים ציבוריים נוספים שיהיו מעוניינים בכך, ובפרט .
לרשויות המקומיות, כאמור בהחלטת הממשלה מיולי 2020 הנוגעת להאצת השירותים .
הדיגיטליים, היא צעד חשוב .
עם זאת, הדבר אינו מייתר את הצורך בבחינה פרטנית של .
מאגרי מידע בעלי ערך לציבור שהנגשתם אינה מחויבת מכוח החלטת הממשלה 1933 .
ראוי כי רשות התקשוב תבצע הליך בחינה סדור בנושא זה.
במסגרת זו יש להתניע הליך .
מיפוי של מאגרי מידע ליבתיים המצויים בידי גופים ציבוריים שאינם משרדי ממשלה .
ויחידות סמך ולגבש תוכנית מסודרת הכוללת אבני דרך ולוחות זמנים לקידום הנגשתם .
של מאגרים א לה, תוך תיעדוף המאגרים בעלי הערך הציבורי הרב ביותר.
הנגשת מאגרי מידע על ידי השלטון המקומי .
הרשות המקומית חולשת על מגוון תחומים שיש להם השפעה מרכזית על חיי היום-יום של .
הציבור, ובהם חינוך, תרבות, תכנון ובנייה וניקיון.
הנגשת מאגרי מידע מוניציפליים יכולה לאפשר .
לציבור לקבל מידע על פעולות הרשות המקומית ולאפשר ביקורת אפקטיבית יותר על פעולת .
הרשות ומעורבות רבה יותר של התושבים בנעשה בה.
כמו כן, הנגשת הנתונים יכולה ליצור .
תמונת מצב כוללת לצורכי מחקר ולאפשר פיתוח שירותים מתקדמים לטובת התושבים.
דוגמאות למאגרי מידע עירוניים שנפתחו לציבור וליישומים שפותחו על בסיס מאגרי מידע כאלה .
ניתן למצוא למשל באתר האינטרנט של עיריית ניו יורק, שעיגנה את חובת ההנגשה בחוק .
באתר הייעודי של העירייה למידע פתוח ניתן למצוא אלפי מאגרי מידע ודוגמאות רבות .
ליישומים שפותחו על בסיס מידע שהונגש באתר 69 , למשל נתונים בנושא דירוג בניינים, כדי .
שיהיה אפשר לקבל החלטה מושכלת בעת שכירת דירה; נתונים על תפוסת בתי המעצר, .
אוכלוסיית העצורים והאישומים נגדם, כדי לאפשר לעמוד על הרפורמות שניתן לנקוט לשינוי .
המצב; נתונים על מקומות להתנדבות לפי תחומים; ניתוח נתונים על רישום לקולג' מבין בתי .
הספר התיכוניים הפועלים בעיר; הצגת מקום תאונות דרכים על גבי מפה, לפי סוג התאונה .
והסיבות לה; מפת הביוב העירוני, כדי להביא לשקיפות הטיפול במים; וניתוח התלונות למוקדים .
העירוניים, כדי להסב את תשומת הלב לנושאים המטרידים ביותר את התושבים.
68 A Local Law to amend the administrative code of the city of New York, in relation to publishing open data, 2012 .
ה | הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים21 : דוגמאות לשימוש במאגרי מידע מוניציפליים שנפתחו בניו יורק .
אתר עיריית נויו יורק, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
עירוניים נתוני תאונות דרכים נתונים על מערכת הביוב נתונים על רישום לקולג' מבין בתי הספר .
התיכוניים מקומות להתנדבות דירוג הבניינים נתונים על תפוסת בתי .
הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור ככלל, הרשות המקומית איננה מחויבת בפרסום יזום של מאגרי הנתונים שברשותה.
שונות המחייבות את הרשות המקומית לפרסם נתונים שונים באופן יזום באתר האינטרנט שלה .
(נתונים על איכות הסביבה, חוקי עזר, תמצית התקציב המאושר על ידי הוועדה המקומית לתכנון .
נוסף על כך, הרשות המקומית כפופה להוראות חוק חופש המידע התשנ"ח- .
ולפיהן עליה למסור מידע לפונים אליה, בהתאם להוראות ולסייגים המפורטים בחוק .
חובת הנגשת המאגרים הקבועה בהחלטת הממשלה 1933 אינה חלה כאמור על השלטון .
עם זאת, למאגרי המידע המצויים ברשות המקומיתיש ערך רב עבור תושבי הרשות.
ביטוי לכך ניתן לראות למשל בהחלטת מנכ"ל משרד הפנים משנת 2017 , ולפיה פרסום התקציב .
המפורט יהיה תנאי סף למועמדות הרשות המקומית לפרס לניהול תקין.
ציין כי הוא רואה בפרסום התקציב המפורט חשיבות רבה, משום שהדבר יאפשר לתושב לבחון .
באופן מושכל וברור את החלטות הרשות ואת אופן חלוקת המשאבים 72 .
257 הרשויות המקומיות73 בישראל שונות זו מזו במשאבים, באתגרים ובחסמים שאיתם הן .
רמת הטכנולוגיות הדיגיטליות ורמת השירותים לתושב ברשות המקומית נגזרות .
באופן ישיר ממצבה, מסדרי העדיפויות שקבעה ומיכולתה התקציבית להשקיע בתחומים אלה.
מטבע הדברים, רשויות מבוססות משקיעות יותר בתחומים אלה74 .
עקב כך יש הבדל ניכר בין .
הרשויות ביכולות הטכנולוגיות ו בשירותים שהן מספקות, ובכלל זה בנוגע להנגשת מאגרי מידע .
הדבר עולה אף מהתוכנית הדיגיטלית הלאומית , שבה צוין כי קיימת שונות רבה בין 257 הרשויות .
המקומיות - "בעוד שרמת הדיגיטציה ברשויות חזקות גבוהה, הדיגיטציה ברשויות רבות נמוכה .
במחקרמטעם משרד הפנים שנעשה בשנת 201976 נבחנו אתרי האינטרנט של50 רשויות .
מקומיות על פי כמה פרמטרים, ובהם השירותים המקוונים הניתנים באתרים אלה, מאגרי המידע, .
הנגשת מידע ומידת הידידותיות שלהם למשתמש.
המחקר העלה בין היתר כי קיימת שונות רבה .
בין הרשויות באיכות השירות הניתן באמצעות הא תר 77 .
70 " פירוט בעניין זה ראוחובות פרסום באינטרנט החלות על הרשויות המקומיות ", .
il/BlobFolder/generalpage/publishing_municipality/he/1.
71 יצוין כי על פי תקנה6(12 )לתקנות חופש המידע, התשנ"ט -1999 , על הרשות הציבורית לפרסם תיאור ומטרות של .
מאגרי המידע שלה הרשומים לפי חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981 .
אך בכך אין חובה להנגיש את המאגרים .
72 "פרסום התקציב המפורט של הרשויות המקומיות", מכתב של מנכ"ל משרד הפנים לראשי הרשויותהמקומיות, .
כולל עיריות, מועצות מקומיות ומועצות אזוריות .
74 בהקשר זה ראו מבקר המדינה, דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנים 2011 - 2012 (פורסם בשנת2012) , .
" סל שירותים מוניציפליים ברשויות מקומיות", עמ' 3 - 17 .
75 המשרד לשוויון חברתי, "המיזם הלאומי ישראל דיגיטלית: התכנית הדיגיטלית הלאומית של ממשלת ישראל" (יוני .
76 משרד הפנים- מינהל הפיתוח, ד"ר גלעד ארנון ּוורד מרון, "שירות ברשויות המקומיות תפיסה ומתודולוגיה" (ינואר .
77 ,בעניין זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 70ב (2020) , "ההיערכות הממשלתית ליישום טכנולוגיות מתקדמות ברשויות .
המקומיות - מיזם ערים חכמות", עמ' 397 - 474.
ה | הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מתוך הבנה כיהנגשת מאגרי מידע מוניציפלי ים היא בעלת ערך להגברת השקיפות ומהווה כר .
פורה לפיתוח יישומים לטובת האזרח, הסדנה לי דע ציבורי עוסקת, בין היתר, בפרויקט Data .
,במסגרת הפרויקטשהחל בשנת 2018 ומבוצע בתמיכת רשות החדשנות ו מטה ישראל .
דיגיטלית 78, הסדנה פועלת לסייע לרשויות מקומיות לפרסם את מאגרי המידע שלהן בצורה .
במסגרת הפרויקט אופיינו ארבעה אשכולות מידע בעלי עדיפות גבוהה להנגשה לציבור: עסקים; .
חינוך; מוקד עירוני ואירועים ; פעילויות ומועדים79.
כחלק מביצוע הפרויקט הסדנה מסייעת .
לרשות המקומית בין היתר לשלוף את המידע מהמערכות הפנימיות שלה, לטייבו ולבצע הצלבות .
בין מאגרי מידע, וכן בונה יישומים לדוגמה ומקימה עבור הרשות פורטן מידע פתוח, שאליו יועברו .
המאגרים בפורמט המותאם לשימוש של יזמים80 .
בהיעדר חובה או הנחיה כל אחת מ-257 הרשויות המקומיות פועלת כמיטב הבנתה, סדרי .
העדיפויות שקבעה ויכולותיה הכספיות והטכנולוגיות בכל הנוגע להנגשת מאגרי מידע.
יש רשויות שמנגישות מאגרי מידע רבים באתר האינטרנט שלהן, כגון בתחומי תחבורה .
(תחבורה ציבורית, חניונים, אזורי חניה), סביבה עירונית וקיימּות (שטחים ירוקים, אתרי .
טבע) וחינוך (מועדוניות, בתי ספר, ספריות) 81 , ויש רשויות שאינן מנגישות מאגרי מידע .
תושבי רשויות מקומיות שמפרסמות מאגרי מידע נהנים מגישה למידע ומשירותים .
המפותחים על בסיסו, לדוגמה מיפוי מרחבים מוגנים ופריסת המקומות שבהם מצויים .
מתקני עגינת אופניים82 .
באוקטובר2020 מסר משרד הפנים למשרד מבקר המדינה כי"אין גורם במשרד הפנים שיש לו .
סמכות חוקית לעודד את הרשויות המקומיות להנגיש מאגרי מידע".
משרד הפנים הוסיף כי הוא .
מפרסם באתר דאטה -גוב מדי שנה בשנה את כל הדוחות הכספיים המבוקרים של הרשויות .
המקומיות, וכי מתבצעת בחינה לגבי פרסום נתוני האישורים שניתנו לתקציב הבלתי רגיל .
עוד מסר משרד הפנים כי הוא מפרסם באתר דאטה-גוב נתונים המיוצאים ממערכת .
מרכב"ה בנושא התשלומים שהוא מעביר לרשויות המקומיות.
משרד הפנים ציין כי מידע .
המתקבל מהרשויות ומגופים מוניציפליים אחרים, דוגמת התאגידים העירוניים, נבחן על ידי .
יחידות המשרד ומתפרסם בהתאם לאישורן.
משרד הפנים הוסיף בתשובתו מדצמבר 2020 כי .