HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי אף שהרשות מסייעת למספר רב של ניצולי שואה בהיקף כספי גדול במשך עשרות שנים ומפעילה מוקד סיוע לניצולים, החברה לא התייעצה עמה במשך כל שנות קיומה בנוגע לתכניות הסיוע שהכינה ולא שיתפה עמה פעולה בהכנת התכניות או במימונן המשותף.
בשנים 2015-2007 הכינה החברה תכניות סיוע שלעתים ניתן היה לאחדן עם תכניות הסיוע של הרשות.
למשל, לחברה יש תכנית של סיוע נפשי לניצולי שואה המרותקים לביתם, וניתן היה לאחדה עם תכנית הרשות המעניקה סיוע נפשי לכל ניצול שואה; לחברה יש תכנית של עובדים סוציאליים לסיוע לניצולים, וניתן היה לאחדה עם תכנית הרשות המעניקה שירותים סוציאליים לניצולים .
כמו כן החברה והרשות מפעילות, כל אחת בנפרד, מוקד לפניות הציבור55 , דבר העלול ליצור בלבול בקרב הפונים ואף עלויות מיותרות.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי בכל הנוגע לתכניות הסיוע של הרשות הדומות לתכניות שלה, היה עליה לשתף פעולה עם הרשות במשך השנים: להשתלב ככל הניתן בתכניות הסיוע של הרשות וכן להפעיל מוקד סיוע משותף, וזאת כדי לוודא שייעשה שימוש יעיל ומועיל במשאבים המוגבלים העומדים לרשותה לטובת ניצולי השואה.
צמצום הסיוע לניצולים בשנת 2015 .
לפי סעיף 34(ב1 ) לחוק הנכסים, "החברה תקצה ותעביר בכל שנה לפחות 135 מיליון שק לים ובשנת 2015 לפחות150 מיליון שקלים למטרת סיוע לניצולי שואה הזקוקים לכך".
ביוני 2015 החליט דירקטוריון החברה להשבה על צמצום הסיוע הכולל לניצולי שואה לשנת 2015 - מ-150 מיליון ש"ח ל -60 מיליון ש"ח.
לפיכך צומצם המענק ברבעון השני של 2015 ביותר מ-50% - מ- 2,750 ש"ח ל- 1,350 ש"ח- .
54 ניצול שואה זכאי לתגמול מהרשות אם הוא עומד בתנאי חוק נכי רדיפות הנאצים, התשי"ז-1957 , או חוק נכי המלחמה בנאצים, התשי"ד-1954 , או חוק הטבות לניצולי שואה, התשס"ז-2007.
55 מוקד החברה להשבה מטפל גם בפניות בנושא איתור נכסים, השבת רכוש והנצחה.
והופעלו רק כשליש מתכניות הסיוע.
לטענת החברה, צמצום זה הוא פועל יוצא של סירובה של אוה"ה לפעול לחלוקת מניות בנק לאומי כדיבידנד בעין לכלל בעלי המניות.
באותו חודש מסר דירקטוריון החברה הודעה על צמצום הסיוע לניצולים לוועדת חוקה, חוק ומשפט של הכ נסת, לוועדת הכספים של הכנסת ולשרת המשפטים, וזאת בניגוד לאמור בסעיף 34(ב1 ) לחוק, הקובע כי "הדירקטוריון יחליט עד ליום ]לגופים אלו [ בדבר הסכום שיוקצה לסיוע וימסור דוח מפורט בעניין 21 .
"בדצמבר של השנה הקודמת לשנה שלגביה נקבע סכום הסיוע בהמשך אותו החודש (יוני 2015 .
) הודיעה החברה לניצולים על צמצום המענק באוקטובר 2015 הודיעה החברה לניצולים כי היא מפסיקה את המענק מהרבעון השלישי לאותה שנה.
תכניות הסיוע, לעומת זאת, נמשכו עד סוף שנת 2015 .
יצוין, כי בנובמבר 2015 אישר דירקטוריון החברה אפשרויות סיוע לשנת2016 , וזאת אם יהיה לחברה תקציב סיוע לשנה זו.
בינואר 2016 הודיעה החברה למשרד מבקר המדינה כי היא קיבלה סכום של 30 מיליון ש"ח מאוה"ה 56 :.
הסכום שקיבלה שימש כולו למענק לניצולי השואה כהשלמה רטרואקטיבית למענק של הרבעון השני של 201557 ולתשלום חלק מהמענק של הרבעון השלישי של אותה שנה58 .
החברה הדגישה לפני משרד מבקר המדינה כי אין בידה תקציב ל-2016 למימון תכניות הסיוע לניצולים ולתמיכה בארגוני סיוע לניצולים ובארגונים העוסקים בהנצחת השואה.
בשל כך עד ינואר 2016 בוטל כמעט לחלוטין מנגנון הסיוע בחברה.
החברה טענה בתשובתה כי במועד הכנת התקציב לשנת 2015 הנחת העבודה שלה הייתה כי מימוש מניות אוה"ה יתבצע בינואר 2015 , וזאת על סמך מגעים מול ההסתדרות הציונית, בעלת השליטה באוה"ה.
רק באמצע שנת 2015 התחוור לחברה כי ההבנות עם ההסתדרות הציונית לא יתממשו.
אז דיווחה החברה מידית על צמצום הסיוע.
בניסיון לחלץ את הכספים הכלואים באוה"ה הגישה החברה תביעה שהתנהלה בלוח זמנים צפוף ומהיר.
בד בבד, ניהלה החברה ניסיונות לפשרה, אך אלה לא נשאו פרי.
56 מדובר בהלוואה שקיבלה החברה להשבה מאוה"ה, שתשמש את החברה לצורך העברת סיוע לניצולי שואה נזקקים.
ההלוואה ניתנה בעקבות לחצים שהופעלו על אוה"ה מצד ח"כים והציבור כדי לסייע לניצולי השואה.
זאת, עד שבית המשפט יכריע בתביעה של החברה להשבה כנגד אוה"ה כדי שאוה"ה תחלק את הנכס העיקרי שלה - החזקה בכ -5% ממניות בנק לאומי כדיבידנד בעין לבעלי מניותיה.
ש"ח לכל ניצול שהיה זכאי למענק באותו רבעון 58 1,550 ש"ח לכל ניצול שזכאי למענק במועד התשלום- ינואר 2016.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי אין להסתמך על מגעים לקבלת כספים מגוף כלשהו לצורך הכנת תקציב סיוע שנתי.
על החברה ו על כל הנוגעים בדבר לחתור לפתרון מהיר ומיטבי בעניין מניות אוה"ה שבהן היא מחזיקה .
על החברה היה לבחון את תקציב הסיוע לניצולים שעמד לרשותה בפועל לקראת סוף 2014 ולהודיע על צמצום הסיוע במועד הקבוע בחוק לגופים הקבועים בחוק ולניצולים.
בד בבד, כאמור לעיל, על החברה לקבוע לגבי כל אחד יורשים".
]להם[ מהנכסים שבניהולה אם יש "יסוד סביר להניח שלא יאותרו לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לממש נכסים הנכללים בקבוצה זו כך שתמורתם תשמש לסיוע לניצולי שואה לאחר התייעצות עם הרשות לזכויות ניצולי השואה.
כמו כן, על החברה לשקול את היתרונות והחסרונות בהמשך ניהול ההליך המשפטי לעומת מימוש המניות היום והעברת התמורה כסיוע לניצולים.
היערכות לסיום פעילות החברה .
הסדרת סוגיות שונות עם האפוטרופוס הכללי וגופים נוספים .
חוק הנכסים קובע כי עם סיום פעילות החברה להשבה יועברו לאפ"כ נכסים שכבר הוגשה לגביהם בקשה להשבה של י ורש.
האפ"כ יבצע פעולות לאיתור יורשים שהחברה טרם ביצעה, ואם בתוך חמש שנים לא יאתר יורשים - יממש את הנכס.
כל הנכסים שלא הוגשו לגביהם בקשות השבה יועברו בתום חיי החברה למפרק.
המפרק יממש את הנכסים ויעביר את תמורתם לסיוע לניצולים.
בינואר 2016 התקיימה הישיבה הראשונה ("ישיבת התנעה") של נציגי האפ"כ והחברה בעניין היערכות לסיום פעילות החברה.
בישיבה הועלו סוגיות שונות שיש להסדיר עד לסיום הפעילות.
הוחלט להקים ועדת היגוי, וכן צוותים מקצועיים מהאפ"כ והחברה שיתכנסו אחת לרבעון ויקבעו אבני דרך לפעילותם.
הוחלט כי תיקבע ישיבת מעקב בסביבות אפריל 2016.
מפברואר2016 התקיימו פגישות של חלק מהצוותים המקצועיים המשותפים.
חלק מהצוותים נפגשים באופן שוטף ומכינים מתווה לפעילות (ולא רק אבני דרך).
יצוין כי עד מועד סיום הביקורת טרם גובש לוח זמנים בנוגע לפעולות שעל החברה לבצע על פי חוק כדי לסיים את פעילותה.
החברה ציינה בתשובתה כי תכנית עבודה מלאה תוגש לדירקטוריון החברה במחצית השנייה של 2016 כנגזרת מהישגי2015 , מהמחצית הראשונה של2016 ומההסכמות עם האפ"כ.
מן הראוי שלפני סיום .
חלקיות משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי היקף הנכסים המנוהל על ידה והחשיבות הציבורית והמוסרית בהמשך הטיפול בהשבת הנכסים מחייבים את החברה להסדיר באופן מלא ומיטבי את כלל הסוגיות שבהן היא עוסקת כיום.
מן הראוי שלפני סיום פעילותה תדאג החברה להאיץ ככל האפשר את הטיפול בתביעות המשפטיות שהיא מנהלת, תשלים את הטיפול בבקשות השבה שאינן מלאות ובהחלטות השבה חלקיות.
על משרד התרבות, בסיוע החברה, לפעול בנחישות ובמהירות להסדרת הטיפול ב יצירות האמנות והתרבות במוזאונים.
במהלך השנים הצטברו בחברה מידע ומסמכים רבים בעלי ערך היסטורי ותרבותי; לדעת משרד מבקר המדינה, על המדינה מוטלת החובה המוסרית והערכית לשמרם.
על החברה להסדיר אפוא את העברת המידע והמסמכים לידי הגורמים האמונים על שמירתם במדינה.
כמו כן, על החברה לתכנן בהקדם את לוח הזמנים והפעולות שעליה לבצע לצורך סיום פעילותה כדי לאפשר למפרק שימונה היכרות עם החברה מבעוד מועד וכן חפיפה כראוי.
עוד ראוי כי לקראת סיום פעילותה תפרסם החברה את שיעור הנכסים שהושבו ליורשי הנספים מתוך סך הנכסים שאיגמה.
החברה ציינה בתשובתה כי היא תעמיד את מסמכיה ותוצרי עבודתה כפי שייקבע בתיקון לחוק.
תיקון כאמור דרוש מאחר שהחוק אוסר על עובדי החברה להעביר כל מידע שהוא לגורם אחר.
משרד מבקר המדינה מציין כי במאי 2016 הכינו החברה והאפ"כ מסמך הבנות שיהווה בסיס לתיקון החוק.
ביוני 2016 נפגשו גורמים אלו עם משרד המשפטים בעניין זה.
צעדים נוספים לקידום התיקון לחוק טרם נעשו על ידי מי מהגורמים הרלוונטיים.
תנאי שכר ותכניות התמריצים בחברה .
סיווג החברה להשבה ברשות החברות הממשלתיות .
ועדת הסיווג שליד רשות החברות הממשלתיות (להלן – רשות החברות) מסווגת את החברות שתחת פיקוחה בהתאם לגודלן, מורכבותן, היקף נכסיהן והשקעותיהן על פי סולם סיווג (המדורג מ-1 עד1059 ,).
על בסיס סולם הסיווג הזה נקבעים, בין היתר שכר הבכירים, גמול הדירקטורים בחברה ושכר היועץ המשפטי החיצוני (אם הוא מועסק בשיטת ריטיינר).
ככל שסיווג החברה גבוה יותר - גבוהים יותר גם תנאי שכרם של בעלי התפקידים האמורים לעיל.
בעבר היו שני סולמות סיווג - "חברות עסקיות" ו"חברות לא עסקיות"; ב-2011 החליטה ועדת הסיווג להחיל סולם אחיד על כלל החברות ולקבוע קריטריונים חדשים לסיווג.
59 משנת2011 יש סיווג נוסף- 10(1.
בסיווג 8 לא עסקי בשנים 2015-2009 לבין שכר מנכ"ל חברה בסיווג 5 לא עסקי בשנים אלו הוא כ- 500,000 ש"ח באוקטובר 2006 , כמה חודשים לאחר הקמתהחברה, כאשר עדיין לא היו בניהולה נכסים, החליטה ועדת הסיווג לסווגה בסיווג גבוה - "8 "לא עסקי- כפשרה, נוכח חילוקי דעות שהתגלעו בין חבריה.
במכתב הסיווג ציינה רשות החברות כי ועדת הסיווג תבחן את הסיווג בשנית בעוד כשנה.
נמצא כי בניגוד להחלטה, רשות החברות כלל לא בחנה מחדש את סיווג החברה להשבה במשך השנים.
משרד מבקר המדינה ביצע הערכה שמרנית לסיווג החברה להשבה, המבוססת על הקריטריונים לסיווג שקבעה רשות החברות, ולפיה הסיווג המתאים לחברה הוא 5 לא עסקי.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי הפער המצטבר בין שכר מנכ"ל חברה בסיווג 8 לא עסקי60 בשנים2009-2015 לבין שכר מנכ"ל חברה בסיווג5 לא עסקי בשנים אלו הוא כ- 500,000 ש"ח61 .
לכך יש להוסיף את הפער המצטבר בעלות שכרם של חלק מהבכירים בחברה ושל היועץ המשפטי החיצוני (שהועסק בשיטת ריטיינר)62 , וכן את גמול הדירקטורים המצטבר לכל הפחות לכמה מאות אלפי ש"ח נוספים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החברות כי היה עליה לבחון מחדש את סיווג החברה בתוך שנה, או לכל הפחות במהלך השנים, מאחר שקריטריונים המשפיעים על הסיווג - כגון מספר עובדים ונכסים חוץ -מאזניים - השתנו בחברה במהלך השנים.
בשל הסיווג הגבוה והבלתי מוצדק שילמה החברה עבור שכר חלק מהבכירים וגמול הדירקטורים סכום גבוה בהרבה מ זה שהייתה משלמת לו הייתה מסווגת בסיווג המתאים.
תכנית התמריצים של העובדים הזוטרים .
בינואר 2013 נערכה פגישה בין מנהל אגף כספים ונכסים בחברה ובין ראש יחידת שכר, כלכלה וכוח אדם דאז ברשות החברות (להלן - יחידת השכר ברשות) ורפרנט החברה ברשות, ובה הציג מנהל אגף כספ ים ונכסים תכנית תמריצים שהכינה החברה לעובדים הזוטרים, אשר נועדה למנוע את עזיבתם עד סיום פעילותה.
לפי התכנית, עובד יקבל תמריץ דו-שנתי בגין חצי השנה הקודמת בהתאם להערכת עובד המבוססת על עמידה ביעדים האישיים שנקבעו לו בתחילת כל שנת עבודה.
המנהל של העובד ייתן א ת הערכת העובד וגובה התמריץ המומלץ, בהתאם לתקציב ולקריטריונים המאושרים בהנהלת החברה.
הפגישה הסתיימה ללא מתן אישור לתכנית.
60 אף שסיווג החברות הוא על פי סולם אחיד, יש שוני בין שכר מנכ"ל בחברה עסקית לעומת חברה לא עסקית.
)מדובר בסכום המורכב משכר בסיס (ללא תוספת הבראה וביגוד 62 בשנים 2011-2006 העסיקה החברה יועץ משפטי בשיטת ריטיינר.
מ -2011 יש לחברה יועץ משפטי פנימי.
אישור מוועדת מינהל וכוח אדם בחברה ומדירקטוריון החברה, אך ללא אישור מהגורם המוסמך ברשות החברות ועוד בטרם התקבל תיקון החקיקה ממרץ 2014 המקצר את חיי החברה סעיף 59 (א) לחוק הנכסים קובע כי "החברה לא תסכים לשינויים בשכר, בתנאי פרישה.
או על הטבות כספיות אחרות.
שלא בהתאם להוראות שניתנו לפי סעיף 32()(א4 ) לחוק החברות המ משלתיות, לעניין עובדי חברות מממשלתיות בעלות היקף פעילות דומה להיקף פעילותה של החברה".
(א) קובע כי "חובה על הדירקטוריון 4 ) לקבוע על פי הכללים שקבעה לכך הממשלה ובאישורה, שכר.
הטבות, מענקים ותנאי עבודה אחרים של המנהל הכללי, מנהלי האגפים.
ושל שאר עובדי החברה".
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי החברה החלה לשלם תמריצים באוגוסט 2013 , לאחר קבלת אישור מוועדת מינהל וכוח אדם בחברה ומדירקטוריון החברה, אך ללא אישור מהגורם המוסמך ברשות החברות ועוד בטרם התקבל תיקון החקיקה ממרץ 2014 המקצר את חיי החברה.
במאי 2014 התקיימה פגישה בין נציגי החברה לנציגי רשות החברות בענייני משאבי אנוש בחברה, ולאחריה שלחו מנהל אגף כספים ונכסים בחברה וחשב החברה מכתב ליחידת השכר ברשות ולרפרנט החברה ברשות, ובו פירטו את תכנית התמריצים שהונהגה בחברה.
14 היו התכתבויות ב ין יחידת השכר ברשות לנציגי החברה, ובהן ביקשו נציגי הרשות השלמות ומסמכים שונים בנוגע לתכנית התמריצים.
סעיף 10 'לחוזר רשות החברות הממשלתיות מס 2003/163 , שכותרתו "מעמד נציג רשות החברות הממשלתיות בדירקטוריון חברה ממשלתית", קובע כי "אין לראות בנוכחותו של נציג הרשות בישיבות הדירקטוריון.
אישור הרשות לפעולות הטעונות אישורה, שאותו יש לקבל בכתב או בפנייה בעל -פה".
בהתאם לכך, בישיבת דירקטוריון החברה שהתקיימה בספטמבר 2014 הבהיר נציג רשות החברות כי הוא ומר ניסים סלמן, סגן בכיר למנהל הרשות וראש יחידת בינוי וסביבה, אינם הגורמים המוסמכים לאשר את תכנית התמריצים.
באוקטובר 2014 פנה מנכ"ל החברה להשבה מר ישראל פלג למר סלמן וביקש ממנו לדאוג לאישור התכנית לאחר שהוצגה ליחידת השכר ברשות ואושרה במוסדות החברה ובוועדה המשותפת לוועדת הכספים ולוועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת.
בנובמבר 2014 ביקר מנהל רשות החברות מר אורי יוגב בחברה להשבה וביקש לסיים את הטיפול בתכנית התמריצים ולאשרה בתוך עשרה ימים.
מנהל הרשות ציין כי הוא רואה בכך הזדמנות לבנות מודל כולל לחברות בתהליך סגירה.
בדצמבר אותה שנה התקיימה פגישה בין נציגי החברה לנציג יחידת השכר ברשות, שהחליף את קודמו בתפקיד, כדי להסביר לו על תכנית התמריצים.
במרץ 2015 , כשנה וחצי לאחר תחילת מתן התמריצים ויותר משנתיים מאז החלו רשות החברות והחברה לטפל בתכנית התמריצים, כתב מר משה שלם, סגן מנהל הרשות וראש יחידת שכר, למנכ"ל החברה כי הרשות רואה בחומרה את העוב דה .
63 חוזר הרשות בנושא עבודת דירקטוריון חברה ממשלתית- עדכון וריכוז הנחיות.
שהחברה החלה לשלם תמריצים לעובדים ללא אישור מפורש מהרשות מראש ובכתב.
עם זאת, כתב מר שלם, נוכח החלטת דירקטוריון החברה להנהיג תכנית תמריצים לעובדים כדי שיעמדו ביעדי החברה בזמן הקצר שנותר לרשותם, מאשרת הרשות מתן תמריצים רטרואקטיבית, החל מ -2013 , כך שסך התגמו ל לשנה לא יעלה על %3 מהשכר הפנסיוני המשולם לעובדים אלה64 .
אישור הרשות ניתן בכפוף לכך שהחברה תתעד, בין היתר, את ההערכות שניתנו לעובדים ואת הנימוקים למתן התגמול ולגובהו.
יצוין כי עוד טרם ניתן אישור לחברה מראש יחידת השכר ברשות אישר דירקטוריון החברה את תקציב ה חברה לשנת 2015 , הכולל את סעיף תכנית התמריצים לעובדים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי עד כה החברה להשבה היא החברה הראשונה בפיקוח הרשות שתקופת פעילותה הוגבלה בחוק.
עוד עולה כי ב -2013 שולמו תמריצים בסך כולל של כ- 202,000 ש"ח, ב-2014 - כ- 310,000 ש"ח וב-2015 - כ- 350,000 .
ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר לחברה להשבה כי פעלה באופן בלתי תקין כשהחלה לשלם תמריצים לפני קבלת אישור מהגורם המוסמך - ראש יחידת השכר ברשות - בפרט שתיקון החקיקה בנוגע לקיצור תקופת פעילות החברה, המצדיק לכאורה את תכנית התמריצים, התקבל רק כחצי שנה לאח ר מכן, במרץ 2014 .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החברות כי היה עליה לזרז את הטיפול בעניין תכנית התמריצים, בפרט בשל העובדה שהיא הייתה מודעת למעלה משנתיים לבקשת החברה.
נוכח העובדה שתכנית התמריצים לעובדים בחברה עשויה להוות תקדים, על הרשות לפקח אחר עמידת החברה בכללים שנקבעו לתכנית התמריצים ולבדוק את עלויותיה לעומת התועלת המופקת ממנה.
כאמור, בשנים 2015-2013 שילמה החברה לעובדים תגמול חצי -שנתי דיפרנציאלי, לכאורה לפי עמידתו של כל עובד ביעדים שתוכננו לו חצי שנה קודם לכן ושנגזרו מתכנית העבודה ולפי המשוב שקיבל מהמנהל הי שיר שלו.
מעיון בכמה דוגמאות לתגמולים שקיבלו העובדים בשנים 2015-2013 עולה כי לא תמיד הייתה התאמה בין עמידה ביעדים שנקבעו לעובד והמשוב שניתן לו לבין גובה התגמול שקיבל (הן ביחס לעצמו והן ביחס לעובדים אחרים).
כמו כן, החברה לא המציאה מתודולוגיה לחישוב התגמול הניתן לעובד.
64 במכתב מאוחר יותר, מ - 5.
15 , כתב סגן מנהל הרשות למנכ"ל החברה, כי על אף האמור במכתבו מ- 1.
15 , הרשות מאשרת בשנת2015 בלבד מתן תמריצים כך שסך התגמול לא יעלה על6% מהשכר הפנסיוני המשולם לעובדים וסך התמריץ השנתי לעובד לא יעלה על גובה המשכורת הפנסיונית החודשית שלו.
התגמולים לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לוודא שתהיה התאמה בין עמידה ביעדים שנקבעו לעובד לבין גובה התגמול הניתן לו וכן לקבוע מתודולוגיה לחישוב התגמול.
על החברה לנהוג בכספי הציבור שעליהם היא מופקדת באחריות ובקפדנות.
תכנית שימור המנהלים של העובדים הבכירים .
במרץ 2014 פנה מנכ"ל החברה להשבה למר ניסים סלמן וביקש ממנו לשמר את העובדים הבכירים בחברה 65 עד סוף 2017 באמצעות הענקת תגמול בכל אחת מהשנים 2017-2014 .
בספטמבר אותה שנה אישרה ועדת מינהל וכוח אדם של החברה את תכנית שימור הבכירים בחברה, ולפיה בכירים שיישארו לעבוד בחברה יקבלו תגמול של חודש אחד, חודשיים ושלושה חודשים בשנים 2017-2015 .
14 הנחה מר אורי יוגב, מנהל רשות החברות, את עובדיו לאשר את תכנית שימור הבכירים בחברה בתוך כמה ימים.
לאחר כמה ימים, ב - 9.
14 , אישרה הרשות את בקשת החברה למתן מענק שימור בג ובה של עד שש משכורות לכל אחד מהבכירים כך שיקבלו תגמול של חודש אחד, חודשיים ושלושה חודשים בשנים 2017-2015 ,, בהתאמה, וזאת בכפוף לאישור דירקטוריון החברה, "שיינתן בהתחשב בין השאר, בעמידה ביעדי החברה".
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי מבחינת החברה, היעדים של הבכירים הם תכניות העבודה השנתיות.
סיכומה של כל שנה הוא העמידה ביעדים.
כמו כן, הרשות אישרה מתן פיצויים מוגדלים לכל אחד מהמנהלים, עם סיום העסקתם בחברה ב-2017 , כך שהמנכ"ל יהיה זכאי ל- 100% פיצויים מוגדלים, וחמשת הבכירים - ל-50% .
, והכל בכפוף לאישור הדירקטוריון מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי סך כל התגמולים והפיצויים לששת הבכירים בחברה לשנים 2017-2015 יהיה כ-1.
מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי מן הראוי שתקבע גם לבכיריה יעדים מדידים - ולא רק תכנית עבודה לאגף שבראשו עומד הבכיר - ותבדוק את עמידתם בהם, כדי שתפקודם יצדיק את תשלום התגמולים.
מנכ"ל, שלושה מנהלי אגפים, היועץ המשפטי ומזכיר החברה משרד האוצר | 149 .
החברה להשבה הוקמה כשישים שנה לאחר תום מלחמת העולם השנייה במטרה לעשות צדק היסטורי ולהשיב נכסים של נספי שואה המצויים בישראל ליורשיהם.
עלות פעילותה של החברה עד דצמבר 2016 צפויה להיות כ-186 מיליוןש"ח, רובה מנכסי הנספים.
מאז הקמתה איתרה החברה רכוש של נספי שואה ממקורות שונים בישראל בשווי כולל של כ-1.
8 מיליארד ש"ח והשיבה ליורשים נכסים בהיקף של כ -280 מיליוןש"ח (כ - 15.
6% משווי הרכוש שאותר).
הנדל"ן שמנהלת החברה, בהיקף של 652 מיליון ש"ח, נמצא בהליכי איתור (איתור יורשים יזום), הליכי השבה שונים (בדיקת בקשות, החלטות חלקיות) ושחרור נכסים.
כדי להגשים את מטרותיה הציבוריות והערכיות כפי שהוגדרו בחוק, על החברה להכין בהקדם תכנית עבודה עד סוף 2017 , מועד סיום פעילותה בחוק, ולעדכן את נהליה בהתאם כדי לוודא שייעשה שימוש מועיל וי עיל במשאבים העומדים לרשותה בפרק הזמן המצומצם שנותר לפעילותה.
החברה העניקה סיוע לניצולי שואה בהיקף של כ-750 מיליוןש"ח באמצעות תכניות סיוע שהכינה ותמכה בארגוני סיוע לניצולי השואה ובארגונים להנצחת זכר השואה.
בשנת 2015 צמצמה החברה את הסיוע , בשל היעדר תקציב , ובשנת 2016 .
הפסיקה אותו כליל המשך הסיוע מותנה במימוש נכסים ללא יורשים המנוהלים על ידי החברה , ובכלל זה מניות אוה"ה ששווים בדצמבר 2015 עמד על206 מיליון ש"ח.
מדינת ישראל אמורה לשמש דוגמה ולהוביל את הטיפול בהשבת הרכוש, בין באמצעות החברה להשבה ובין באמצעות מוסדות השלטון הרלוונטיים.
על הגורמים הרלוונטיים לשתף פעולה ביניהם ולהחיש את הטיפול בנכסיהם של נספי השואה, כך שהצדק ההיסטורי שאליו חתרה מדינת ישראל ייעשה וייראה, בין היתר באמצעות פרסום שיעור הנכסים שהושבו ליורשי הנספים.
מאגרי הגז הטבעי שהתגלו בקידוחים שנערכו במים הכלכליים של מדינת ישראל משנת 1999 ואילך הם משאב טבע לאומי.
משנת 2004 המשק הישראלי צורך גז טבעי בכמות הולכת וגדלה.
בשנת 2015 צרך המשק הישראלי גז טבעי בכמות כוללת של 8.
9 BCM בשנים2014 ו-2013 .
בהתאמה כמות זו צפויה לגדול עוד.
רשות הגז הטבעי היא המאסדרת הממונה על תחום הגז הטבעי במדינה.
הרשות היא יחידת סמך של משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים (להלן - משרד האנרגיה) הפועלת מכוח חוק משק הגז הטבעי, התשס"ב-2002 (להלן- חוק משק הגז הטבעי או החוק) ובראשה עומד מנהל הרשות.
במועד הביקורת מנתה הרשות 22 עובדים ובראשה עמד מר אלכסנדר ורשבסקי.
נוסף על הרשות, על פי סעיף63 לחוק משק הגז הטבעי - שר התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים (להלן - שר האנרגיה) ושר האוצר ימנו באישור הממשלה מועצה לענייני משק הגז הטבעי 6 (להלן - המועצה).
תפקיד המועצה על פי החוק הוא לקבוע אמות מידה לשירות, לאשר תעריפים ולמלא תפקידים נוספים כמפורט בו.
לשימוש של מפעלי התעשייה ושל צרכנים נוספים בגז טבעי במקום במוצרי נפט (סולר, מזוט וגפ"ם) יש תועלת כלכלית ישירה - חיסכון כספי לאורך זמן; וכן תועלת כלכלית וסביבתית עקיפה - כמו הפחתת פליטות וזיהומי אוויר, יצירת מנוע צמיחה למפעלים, שיפור כושר התחרות והפחתת יוקר המחיה וחיזוק מרכזי תעסוקה ואוכלוסייה.
נוסף על כך יש במעבר לשימוש בגז הטבעי תועלת אסטרטגית של הפחתת התלות במקורות אנרגיה מיובאים.
חיבור הצרכנים במדינה לרשת החלוקה של הגז הטבעי נעשה באמצעות שתי מערכות - האחת רשת הולכה בלחץ גבוה (להלן - רשת ההולכה) והשנייה רשת חלוקה בלחץ נמוך (להלן - רשת החלוקה).
את רשת ההולכה מניחה חברת נתג"ז - חברה ממשלתית, שחיברה את הצרכנים הגדולים במשק כדוגמת תחנ ות הכוח ומפעלים גדולים עתירי אנרגיה.
את רשת החלוקה מניחות שש חברות החלוקה אשר זכו במכרזים שפרסמה רשות הגז וקיבלו רישיון אזורי לפריסתה.
בשנת 2015 הוערך פוטנציאל צריכת הגז הטבעי באמצעות רשת החלוקה בכ- 1.
בין הצרכנים האפשריים של רשת החלוקה: מפעלי תעשייה בינוניים וקטנים; תחנות תדלוק בגז טבעי; גופים ציבוריים כבתי חולים, בתי כלא, בסיסי צה"ל ומוסדות ציבור עתירי אנרגיה אחרים; בתי מלון; שכונות מגורים; וחממות.
בספטמבר 2012 פרסמה את מסקנותיה הוועדה הבין-משרדית לבחינת מדיניות הממשלה בנושא משק הגז הטבעי .
6 לפי החוק תכלול המועצה חמישה חברים: מנהל רשות הגז, שישמש גם יו"ר המועצה; נציג שר האוצר מקרב עובדי משרדו; נציג שר האנרגיה מקרב עובדי משרדו; שני נציגי ציבור בעלי תואר אקדמי רלוונטי.
7 משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים- הצעת תקציב לשנת הכספים 2015 .
ראו גם בדוח זה בפרק "היעדר תכנית אב למשק הגז הטבעי".
בישראל, בראשות מר שאול צמח, מנכ"ל משרד האנרגיה דאז (להלן - ועדת צמח)8 .
הוועדה ציינה כי היא צופה מגמה של גידול בצריכת הגז הטבעי במשק, הן בייצור חשמל הן בתעשייה, "כאשר לצד מפעלי התעשייה הגדולים ביותר.
שכבר פסקו משימוש בדלקים יקרים ומזהמים ועברו לצריכה של גז טבעי כמקור אנרגיה עיקרי, מפעלים קטנים יותר מכל רחבי הארץ צפויים לעבור לשימוש בגז טבעי בעתיד הקרוב"9.
להלן מפת אזורי החלוקה וחברות החלוקה שזכו במכרזים וקיבלו רישיון להקמת רשת החלוקה של הגז הטבעי וכן שנת קבלת הרישיון (בסוגריים): .
8 נוסף על מנכ"ל משרד האנרגיה היו חברים בוועדה ראש המועצה הלאומית לכלכלה במשרד ראש הממשלה, הממונה על התקציבים במשרד האוצר, הממונה על ההגבלים העסקיים, מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, המשנה לראש המטה לביטחון לאומי, המשנה למנכ"ל לעניינים מולטילטרליים ואסטרטגיים במשרד החוץ והמשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי-פיסקלי).
9 דוח הוועדה הבין-משרדית לבחינת מדיניות הממשלה בנ ושא משק הגז הטבעי בישראל, עמ' 25.
רשות הגז הטבעי | 911 .
תמונה1 :אזורי חלוקת הגז הטבעי וחברות החלוקה .
החלטתם של צרכנים להתחבר לרשת החלוקה של הגז הטבעי מושפעת מכמה גורמים - דרישות אסדרה בתחום איכות הסביבה, תקנים, דרישות של הרשות המקומית הרלוונטית, וכן הכדאיות הכלכלית שבהסבת ציוד הקצה, בחיבור לרשת החלוקה וברכישת הגז הטבעי לעומת החלופות האחרות (שימוש בסולר, במזוט או בגפ"ם).
עד מועד סיום הביקורת בפברואר 2016 חוברו רק מפעלים ספורים לרשת החלוקה של הגז הטבעי.
החוקים העיקריים המתווים את פריסת רשת החלוקה וחיבור המפעלים לגז הטבעי הם חוק משק הגז הטבעי וחוק הגז (בטיחות ורישוי).
בנובמבר 2015 , לפני מועד סיום הביקורת, הוכנס תיקון לחוקים אלו במסגרת חוק ההסדרים10 (להלן- חוק ההסדרים 2015 ).
התיקון נועד לסלק מכשולים שגרמו לעיכוב בחיבור צרכנים לרשת החלוקה של הגז הטבעי (ראו להלן).
בין היתר, הציבה ממשלת ישראל יעד לחיבור של 450-500 צרכנים לגז הטבעי עד סוף שנת020211.
בחודשים יולי 2015 - פברואר2016 בדק משרד מבקר המדינה את החסמים והכשלים בחיבור צרכנים לרשת החלוקה של הגז הטבעי ואת האסטרטגיה של הרשות להעברת כלל המשק לשימוש בגז טבע י12.
הביקורת נעשתה במשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים, ברשות הגז הטבעי, באגף התקציבים במשרד האוצר, במשרד הכלכלה, במכון התקנים הישראלי וברשות הלאומית להסמכת מעבדות.
בדיקות השלמה נעשו ברשות לשירותים ציבוריים - חשמל, במשרד להגנת הסביבה, במשרד המשפטים, במשרד הב יטחון, במינהל התכנון במשרד האוצר, במשרד הפנים ובמשרד ראש הממשלה.
10 חוקהתכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016 ) התשע"ו-2015 , ס"ח39.
11 החלטה352 , "האצת חיבור מפעלי תעשייה לרשת הגז הטבעי- אישור החלטת ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה", אוגוסט 2015.
12 הביקורת לא עסקה במקטע ההולכה של הגז הטבעי ובסוגיות השיווק והאספקה של הגז באמצעות המשווקים למיניהם, ולא בסוגיית מחירו.
רשות הגז הטבעי | 913 .
עיכובים וחסמים בפריסת רשת החלוקה .
המדינה אימצה מודל של הענקת מונופול אזורי לחברות פרטיות לפריסת תשתית חלוקה של גז טבעי.
שלא כנתג"ז, שהיא חברה ממשלתית, חברות אלו הן פרטיות ואינן זוכות לסיוע כספי מהמדינה 13 .
חברות החלוקה נדרשות להתקשר עם חברת נתג"ז לשם חיבור רשת החלוקה לרשת ההולכה באמצעות מתקני PRMS14 - תחנות להפחתת לחץ ומדידה.
בתנאי הרישיון שניתן לחברות החלוקה נקבע כי על כל אחת מהן לפרוס את רשת החלוקה ולחבר אליה צרכנים בהתאם ללוחות הזמנים, להיקף ולפריסה שהתחייבה להם.
כמו כן נקבע כי החברות חייבות לאפשר הזרמת גז טבעי לכל דורש בלי להפלות בין צרכנים או משווקים.
בתמורה רשאיות החברות לגבות מהצרכנים תעריפי חיבור ותעריפי חלוקה בשיעורים אשר נקבעו ברישיון של כל אחת מהן.
שלא כמו רשת ההולכה אשר כלולה במכלול היבשתי של תמ"א 3715 , רשת החלוקה אינה כלולה בתכנית המתאר הארצית, והיא מחייבת תכנון מפורט לכל מקטע ומקטע.
ברישיון שניתן לחברות החלוקה נקבע כי "החברה, על אחריותה ועל חשבונה בלבד, תתכנן, תממן, תקים ותפעיל את רשת החלוקה באזור".
תכנון קווי רשת החלוקה בכל אזור מתבצע על ידי חברות החלוקה בהתאם להסכמים שעליהם היא חותמת עם צרכנים.
לצורך הבטחת מילוי תנאי הרישיון, וכתנאי להענקתו, חברות החלוקה נדרשו להמציא ערבות כספית לטובת מדינת ישראל.
רשות הגז היא הגורם המפקח על חברות החלוקה.
הפיקוח נעשה באמצעות דיווחים כספיים ועדכונים על התקדמות המיזמים שחברות החלוקה מגישות לרשות הגז.
בלוח להלן פירוט מצב חיבור הצרכנים לרשת חלוקת הגז הטבעי לפי אזורי החלוקה, במאי 2016 : .
13 למעט החברה שזכתה במכרז לאזור הצפון שקיבלה מענק כספי מהמדינה, והחברה שזכתה במכרז לאזור ירושלים, אשר צפויה לקבל מענק כספי.
14 Pressure Reduction and Metering System .
היא תכנית מתאר ארצית לגז טבעי הכוללת מכלול יבשתי ומכלול ימי 914 | דוח שנתי 67א .
לוח 1 : מצב חיבור הצרכנים לרשת החלוקה, לפי אזורים, מאי 2016 .
טבעי בפועל כמות הגז .
והגליל 2013 155 20 ---- ---- .
ועמקי הצפון 2013 150 31 1 35 מיליון קוב .
אזור המרכז2 2009 130 17 ---- ---- .
אזור הנגב 2009 79 3 34 16 60 מיליון קוב .
אזור הדרום4 2012 124 25 ---- ---- .
אזור ירושלים5 2016 50 ---- ---- ---- .
המקור- רשות הגז 1 נספח ג' לרישיונות שניתנו לחברות החלוקה כולל את לוחות הזמנים להקמת הרשת ופריסתה ולחיבור צרכנים.
בין היתר מפורטים בנספח הצרכנים הפוטנציאליים בכל אחד מאזורי החלוקה.
2 בתשובתה של חברת החלוקה של אזור המרכז למבקר צוין כי צפוי חיבור מפעל נוסף לגז הטבעי בזמן הקרוב, וכי החברה ערוכה להזרים גז טבעי לשני מפעלים נוספים שעמם נחתם הסכם לחלוקת גז טבעי, אלא שאלו אינם ערוכים או מעוניינים בכך.
3 מספר זה לקוח מאומדן מספר הצרכנים הפוטנציאליים שביצעה רשות הגז בשנת2010 .