HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
10 בעתירה לבית המשפט העליון47 , שדרשה בין היתר משר האוצר ומן השר לביטחון פנים "ליתן טעם מדוע לא יפעלו ליישום מיידי ומלא של הוראות סעיף 7 להיתר".
עד פברואר 2011 טרם הוגשה תגובת המשיבים לעתירה.
47 בג"ץ 9409/10 , 'מפעל הפיס נ' שר האוצר ואח, טרם הוכרע.
חרף העובדה כי הגורמים הממשלתיים ערים לזיקה בין הפעלת ההגרלות באמצעות זכיינים לבין גורמים עבריינים וארגוני פשיעה במשך כארבע שנים לא יושמה ה וראה מפורשת שנקבעה בהיתר.
תחת זו הטילו הגורמים המעורבים את האחריות זה על זה בלי לנסות להביא לפתרון הבעיה.
משרד המשפטים טען באופן נחרץ שעל מפעל הפיס לפנות למשטרה, המשטרה טענה שאין ביכולתה לבדוק את כשירות הזכיינים ומחתה על כך שלא התייעצו איתה בניסוח ההיתר, ומשרד האוצר, בעל הסמכות להכריע בנושא, התעלם מהסדרת התהליך.
כל הגורמים הממלכתיים הנוגעים בעניין שותפים אם כן למחדל של אי-בדיקת רישומם הפלילי של הזכיינים.
על משרד האוצר, על משטרת ישראל ועל משרד המשפטים לנקוט פעולה מיידית ומתואמת למציאת פתרון לבעיית בדיקת כל הזכיינים על פי דרישת ההיתר ולהבטיח פיקוח שוטף בתחום זה, לרבות בנוגע לזכיינים חדשים.
מנייר עמדה של משרד הרווחה על ההימורים עולה כי בני נוער הם אוכלוסייה בסיכון להתמכרות להימורים, המספקים להם מפלט מן הקשיים; רוב המכורים החלו להשתתף בהימורים בגיל הנעורים היות שגיל ההתבגרות מתאפיין בחיפוש אחר ריגושים, בלקיחת סיכונים, בפריצת גבולות, בשעמום, בתנודות במצבי רוח, בקשיי התמודדות עם החיים ובחיפוש אחרי פתרונות קלים לבריחה מהמציאות.
מחקרים בתחום ההתמכרויות מציינים, כי ככל שההימורים מתחילים בגיל מוקדם יותר, כך עולה הסיכוי הן להתמכרות להם והן להחמרה בהשפעות של ההימור על חיי המהמר48 .
עוד עולה מנייר העמדה, כי בישראל חשופים בני הנוער למשחקי הימורים חוקיים בתשדירי שירות מסיביים בתקשורת, והימורים נתפסים כצורת בילוי פנאי לגיטימית וכדרך קלה לזכות בכספים.
מחקר שנעשה בארץ 49 ובדק עמדות של תלמידי תיכון כלפי הימורים ואת היקף ההימורים בקרבם העלה כי שני שלישים מהם השתתפו בהימורים50.
48 משרד הרווחה, האגף לטיפול בנוער, צעירים ושירותי תיקון, השירות לטיפול בהתמכרויות - נייר עמדה בנושא הימורים, 8.
49 משרד החינוך והתרבות, המינהל הפדגוגי, השירות הפסיכולוגי ייעוצי, גף תוכניות סיוע ומניעה גיליון מס' 7 , התשס"ו - בתוך לבנת וידר, הקשר בין עמדות כלפי הימורים, מעורבות בהימורים ומיקוד שליטה בקרב תלמידי תיכון בישראל, אונ' בר אילן, בית הספר לעבודה סוציאלית, 1998.
50 במסמך שהוגש לוועדת הכלכלה בכנסת ב - 28.
04 צוין שלפי מחקר שנעשה בארה"ב, נמצא קשר בין הימורים כפייתיים בקרב קטינים לבין אלימות, שימוש באלכוהול ובסמים ופעילויות בלתי -חוקיות כמו גנבות שנועדו בין השאר לממן את הוצאות ההימורים.
הגרלות מפעל הפיס- ארגון, פיקוח ובקרה 361 .
ההיתר קובע כי בפרסומים בכתב בעיתונים, בדוכנים ובטופסי ההגרלות "יצוין האיסור על השתתפות קטינים בהגרלות".
כדי ליישם הוראה זו מציין מפעל הפיס בפרסומים להגרלות ובגב כרטיסי ההגרלה כי "המכירה לבני 18 .
"ומעלה יודגש כי בעוד שלפי ההיתר חייב מפעל הפיס לציין בפרסומיו שחל איסור על השתתפות קטינים בהגרלות, הוא בחר שלא להדגיש זאת בפרסומים, והוא מסתפק בציון "המכירה לבני 18 .
"ומעלה 362 דוח שנתי61ב .
בדיקת מודעות הפרסום בנקודות המכירה העלתה, כי השורה המציינת ש"המכירה לבני 18 ומעלה" כתובה בתחתית המודעה, באותיות קטנות במיוחד, בחוסר פרופורציה מוחלט לפרסום שבמודעה.
לדוגמה, סכום הפרס רשום באותיות בגודל של כ - 40-50 ס"מ באופן בולט ביותר, והאותיות צבעוניות ותלת -ממדיות, ואילו מגבלת הגיל רשומה באותיות בגודל של ס"מ אחד בלבד.
ללקוח של מפעל הפיס קשה מאוד אפוא להבחין בכיתוב במודעה בדבר מגבלת הגיל (תצלום 3 .
) תצלום3 - מודעת פרסום בדוכן של מפעל הפיס51 .
הגרלות מפעל הפיס- ארגון, פיקוח ובקרה 363 .
לשם השוואה יצוין שצו הגבלת הפרסומת והשיווק של מוצרי טבק (שינוי נוסחי אזהרה), התשס"ג - 2002 , דורש להוסיף אזהרה לכל פרסום למוצרי טבק.
הצו מגדיר את גופן האותיות שבהן תודפס האזהרה ומגדיר ש"שטח האזהרה כולה יהיה 5 אחוזים לפחות משטח הפרסומת" ו"האותיות יתפסו שטח זה למעט מסגרת דקה לבנה סביבן".
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר לקבוע בהיתר הן את נוסח האזהרה בדבר איסור השתתפות קטינים בהגרלות והן את גודל האותיות שבהן היא נרשמת כך שמגבלת הגיל תהיה ברורה וקריאה ממרחק סביר.
רק כך יהיה אפשר להבטיח שההודעה תהיה יעילה ותוכל לסייע במניעת השתתפות של קטינים במשחקי הגרלה.
בתשובתו מאוגוסט 2010 למשרד מבקר המדינהמסר מפעל הפיס שהוא מקבל את המלצת המבקר "לשנות את ניסוח ההודעות מניסוח 'חיובי' - מאיזה גיל מותר - לניסוח 'שלילי', היינו עד איזה גיל אסור, ובכל פרסום חדש יצוין כי המכירה אסורה למי שמתחת לגיל 18 " (ההדגשה במקור).
עוד מסר מפעל הפיס ש"בפרסומיו הבאים תופיע הגבלת גיל המשתתפים באותיות גדולות יותר".
באפריל 2008 נכנס לתוקפו תיקון לחוק העונשין52 בדבר איסור מכירת כרטיסי הגרלה והימורים לקטינים.
לקראת כניסת תיקון החוק לתוקפו הפיץ מפעל הפיס לכל זכייניו את נוסח החוק, וניפק לזכייניו שלטים המציינים ש"המכירה לבני 18 .
"ומעלה יצוין שבכתב הזיכיון שנחתם בין מפעל הפיס לזכיין, מחייב מפעל הפיס את הזכיין לעמוד בכללים של איסור מכירה לקטינים שעדיין אינם בני שמונה עשרה ולהציג מודעות על איסור המכירה במקום בולט.
מדצמבר 2009 החל מפעל הפיס לבדוק את קיומם של שלטי "המכירה לבני18 ומעלה" (להלן - שלט מגבלת הגיל) בנקודות המכירה באמצעות לקוח סמוי.
מנתוני דוחות הבדיקה של הלקוח הסמוי53 לחודשים דצמבר 2009 עד מרס 2010 עולה כי ב-148 נקודות מכירה מ-307 הנקודות שנבדקו (כ-48% ) לא תלו הזכיינים את שלטי מגבלת הגיל שניפק להם מפעל הפיס.
כאמור, נציגי משרד מבקר המדינה ערכו בדיקה אקראית בנקודות מכירה של הפיס.
ב -33 נקודות (שלא מוכרות הגרלות אלקטרוניות) נבדקה הימצאות שלטי מגבלת גיל.
ב -25 מהנקודות מהן (כ-75% ) לא הוצב השלט.
יוצא אפוא שלמרות שמפעל הפיס הורה לזכיינים להציג שלט מגבלת גיל במקום בולט, הוראתו מולאה באופן חלקי.
יודגש כי גם בבדיקה שנערכה בנקודת המכירה המופעלת בבית הנהלת מפעל הפיס בתל אביב לא נמצא שלט מגבלת הגיל (תצלום 4.
52 חוק איסור מכירה של כרטיסי הגרלה והימורים לקטינים (תיקוני חקיקה), התשס"ח- 2007.
שעשתה, כאמור, חברה קבלנית בעבור מפעל הפיס 364 דוח שנתי61ב תצלום מס' 4 - נקודת המכירה בבית הנהלת מפעל הפיס54 מפעל הפיס לא פעל אם כן לאכיפת הצבת שלטים כדי למנוע השתתפות קטינים בהגרלות.
יתרה מזאת, גם לאחר שבדיקות הלקוח הסמוי העלו שהזכיינים אינם תולים את המודעות על איסור המכירה במקום בולט, מפעל הפיס לא נקט כל פעולה נגדם.
משרד האוצר לא היה מודע למצב.
יצוין כי חוק העונשין55 קבע שמכירת משקאות משכרים למי שטרם מלאו לו18 היא עברה פלילית שדינה מאסר שישה חודשים, ובעסק שבו נמכרים משקאות משכרים חובה להציב שלט המודיע שחל איסור למכור אותם למי שטרם מלאו לו 18 :שנים לפי התקנות השלט צריך להיות מואר; נוסח ההודעה, גודלה, גודל האותיות ומיקום השלט מוגדרים בפירוש.
מי שאינו מציב שלט כאמור רואים אותו כמי שלא קיים תנאי מתנא י הרישיון, דבר הגורר בעקבותיו סנקציות לפי חוק רישוי עסקים, התשכ"ח- 1968.
בתשובתו מאוגוסט 2010 למשרד מבקר המדינה מסר מפעל הפיס שהוא מקבל את המלצת המבקר "ויגביר את הפיקוח על כך שהוראתו לזכיינים להציג שילוט המורה על הגבלת גיל" תבוצע.
רשת שיווק שמוכרת את מוצרי הפיס בקופותיה ציינה בתשובתה מיולי 2010 למשרד מבקר המדינה שלאחרונה "פעל הפיס נמרצות להדביק על כל המסופונים הפועלים בסניפים.
מדבקות המציינות כי 'המכירה לבני 18 ומעלה', בנוסף הוצאה .
בדבר איסור מכירת כרטיסי הגרלה של מפעל הפיס ]ם[הנחייה לכל המנהלי לקטינים, על מנת שינחו את מערך קו הקופות בהתאם".
על משרד האוצר ליזום את עיגון חובת הצבת השלט על איסור מכירת כרטיסי הגרלות לקטינים בהיתר כך שייקבע בדיוק כיצד ייראה, בדומה לשלט על איסור מכירת משקאות משכרים לקטינים.
10 55 סעיף193 א (ד), ובתקנות העונשין (הצגת הודעה), התשנ"ג- 1993.
הגרלות מפעל הפיס- ארגון, פיקוח ובקרה 365 .
פרסום בילקוט הפרסומים .
כאמור, סעיף 11 להיתר קובע כי"תוכניות ההגרלות ועדכונים להן טעונים אישור שר האוצר או מי שהשר הסמיכו לשם כך".
עוד קובע הסעיף שהשינויים "יפורסמו ברשומות כחלק בלתי נפרד מההיתר".
הרשומות הן הפרסום הרשמי של המדינה לפרסום חיקוקים והודעות לציבור, וכוללות מספר קבצים ובהם ילקוט הפרסומים, שבו הו דעות לציבור המתפרסמות על פי חוק מטעם הממשלה ומטעם גופים ציבוריים שונים.
לפי פקודת הראיות56 , " דבר שפורסם ב 'רשומות ' חזקה שנעשה כראוי ".
מכאן שהציבור הקורא את ההודעות יוצא מנקודת הנחה שהודעות אלו מאושרות על ידי בעל הסמכות המינהלית בעניין.
מפעל הפיס מפרסם את ההודעות על תכניות ההגרלות ועל השינויים והעדכונים להן בקובץ ילקוט הפרסומים (להלן - פרסומי מפעל הפיס).
משרד מבקר המדינה בדק מקצת מפרסומי מפעל הפיס בשנים האחרונות והעלה את הממצאים האלה: 1.
כאמור, מפעל הפיס פרסם במרס 2008 ובפברואר 2009 הודעות ב ילקוט הפרסומים על ש ינוי בהגרלות למנויי הפיס ובהגרלת הלוטו.
בהודעות נאמר שפרסום תכניות אלה מבטל תכניות קודמות שאושרו בהיתר.
הבדיקה העלתה שמפעל הפיס פרסם בילקוט הפרסומים את השינויים בתכניות ללא אישור משרד האוצר ובניגוד לדעתו, שכל שינוי בתכניות ההגרלות צריך להיעשות לאחר קבלת אישורו, ורק לאחר מכן ניתן לפרסם את השינויים בילקוט הפרסומים.
בדיקה ביחידת הרשומות במשרד המשפטים העלתה שהבקשות לפרסום ההודעות ממרס 2008 ומפברואר 2009 .
הגיעו ליחידה ישירות ממפעל הפיס נוסף על כך, העלתה הבדיקה שאין נוהל שמחייב את יחידת הרשומות לבדוק שהודעות המגיעות ממפעל הפיס לפרסום ב ילקוט הפרסומים אושרו קודם לכן על ידי האוצר.
לדברי נציגת היחידה, "מאז ומתמיד באותו אופן.
הפיס מעביר אלינו הודעה מטעמו על תכנית הגרלה מסוימת, בתיאום עמנו נקבע ]יחידת הרשומות[ ילקוט הפרסומים שבו ההודעה תפורסם, נשלח להם חשבון עלהיקף הפרסום ועל דמי הפרסום שעליהם לשלם, וההודעה מתפרסמת תחת הכותרת 'הודעה מאת מפעל הפיס'".
רק בנובמבר 2009 , בעקבות פניית נציג הלשכה המשפטית במשרד האוצר, פנתה נציגת מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים ליחידת הרשומות בבקשה שלא לפרסם את הודעות מפעל הפיס ב ילקוט הפרסומים ללא בדיקה של משרד המשפטים אם התקיימו התנאים הנדרשים לפי ההיתר לאישור התכנית כנדרש לפני הפרסום וללא אישור מטעמו.
בתשובת משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה נמסר כי "אכיפת ההוראה בדבר הצורך באישור תוכניות היא באופן מובהק מתפקידו של משרד האוצר.
לא ברור מדוע לא פעל משרד האוצר מול מפעל הפיס על מנת לעשות זאת".
56 התשל"א]נוסח חדש[ פקודת הראיות- 1971 , סעיף34 .
המסקנה היא שלאורך שנים פרסם מפעל הפיס הודעות בילקוט הפרסומים מבלי שגורם כלשהו בדק אותן ואישר את פרסומן.
האוצר לא עקב במשך שנים אחר פרסומי מפעל הפיס ולא ידע שהודעות על שינויים שהוא לא אישר התפרסמו.
על מפעל הפיס להקפיד לפרסם ברשומות רק הגרלות ומשחקים שמשרד האוצר התיר.
כמו כן, מן הראוי שיחידת הרשומות במשרד המשפטים תרענן ותבהיר את נוהלי הפרסום ברשומות כדי שההודעות והשינויים יפורסמו כדין.
על משרד האוצר לעקוב אחר השינויים שמתפרסמים ברשומות בתחומים הנוגעים ל סמכויותיו ולוודא כי כל הפרסומים קיבלו את אישורו.
מפעל הפיס פועל להגדלת חשיפת הציבור הרחב להגרלותיו באמצעות פרסום מוצריו בערוצים שונים: רשתות רדיו וטלוויזיה, אתרי אינטרנט, נקודות מכירה, עיתונות כתובה ואתר האינטרנט שלו.
כל ההגרלות משודרות בערוץ הפיס באינטרנט וחלקן אף משודר בשידור חי בטלוויזיה.
יצוין שכבר ב - 1965 העיר בג"ץ 57 "שסכנתה של הגרלה 'רשמית', המונית, אשר זוכה לפרסומת עצומה המושכת את הלב ואת העין של כל אדם ברחוב, היא לאין ערוך גדולה יותר מאשר סכנתם של משחקי הגורל בדרך כלל".
לפי ההיתר, על הפיס להימנע מפרסומת מסיבית ואגרסיבית שיש בה כדי לעודד התמכרות להגרלות.
ההיתר אינו מבהיר מתי פרסומת נחשבת מסיבית ואגרסיבית, אינו קובע את גבולות הפרסום ואינו מפרט את האמצעים שבהם יהיה הפיס רשאי להשתמש לצורך הפרסום.
בבדיקה שערך משרד מבקר המדינה נמצא שבמבחר נקודות מכירה בקניונים ובאזורים המאופיינים בתנועה רבה של קהל ובני נוער התקין מפעל הפיס מסכים הנראים למרחוק, שבהם מוצגות פרסומות להגרלות ונתוני זכייה בשילוב רעשים ותנועות (תצלום 5 .
57 בג"ץ 131/65 יורם סביצקי ואח' נ' שר האוצר ואח', פ"ד כרך י"ט (2 )369.
הגרלות מפעל הפיס- ארגון, פיקוח ובקרה 367 'תצלום מס5 - מסך בנקודת מכירה בקניון בעיר גדולה58 על גבי מסכים אלו מוצגות גם הגרלות בשידור חי של מבחר מהגרלות הפיס עם שעון עצר שמוקרן לפני כל הגרלה ובהדגשה חוזרת של שעות ההגרלות המתקיימות בתדירות של מספר שעות (תצלום 6 .
) 'תצלום מס6 - הגרלת פיס בשידור חי בקניון בעיר גדולה59 מאפייני הפרסום על גבי המסכים דומים לאלה של הגרלת קינו (רא ו לעיל), אך בניגוד לה, ההיתר לפרסום אינו אוסר שידור רעשים ותנועות על גבי המסך, אינו קובע שמיקום המסך יהיה מוסתר מהציבור, אינו אוסר הצבת מסכים בבתי קפה, במסעדות ובקניונים וכן אינו דורש להפחית את החשיפה.
מנכ"ל משרד האוצר דאז, מר אריאב, אישר בתשובתו למשרד מב קר המדינה ש"אין פיקוח ובקרה על פרסומות הפיס ואין מדדים לכימות והערכה של תנאי ההיתר".
לעומתו, השיב הממונה דאז מר הבר ש"מדובר בהוראות ברורות למדי שניתנות לאכיפה, עם זאת ברור כי ללא שיקול דעת של הפיס וגילוי אחריות לא יעזרו פירוטים נוספים".
משרד המשפטים טען בת שובתו למשרד מבקר המדינה שהעיר למשרד האוצר ש"היה ראוי לפרט יותר מהי פרסומת 'מאסיבית ואגרסיבית'.
ואולם מאחר ולא היו בידי האוצר הזמן הנדרש או היכולת המקצועית לקבוע אמות מידה מפורטות ומדדים לקביעה מהן הפרסומות המותרות והאסורות בהיתר, סברנו כי מצב שבו ההיתר יכלול אמת מידה כללית אשר במידת הצורך ניתן יהיה להשתמש בה על מנת להגביל פרסומות עדיף על פני מצב שבו אין בהיתר כל הוראה בעניין.
כידוע, משרד האוצר לא הפעיל סמכותו לבחון האם הפרסום עולה בקנה אחד עם ההנחיה בהיתר בעניין זה".
על אף התפיסה של הממונה דאז כי ההוראות על הפרסום ניתנות לאכיפה, לא עשה משרד האוצר כל ניסיון לבחון אותן, לפקח עליהן ולאכוף אותן, לא נקבעו מדדים לפרסומות המותרות, ומשרד האוצר לא הפעיל בקרה על היקף הפרסום וסוגו.
על משרד האוצר לקבוע מדדים לכימות הפרסום והיקפו, כדי שיוכל לקבוע אם אמצעי פרסום כמו שידור חי של הגרלות באזורים מרובי קהל ובני נוער ואמצעי פרסום אחרים הם הפרה של תנאי ההיתר.
עד אז על מפעל הפיס להקפיד להפעיל את שיקול דעתו באשר לשאלה מהו פרסום מסיבי ולהימנע מפרסום כזה שיש בו כדי לעודד התמכרות להימורים.
הלבנת הון היא פעולה שמטרתה להסוות או להסתיר את המקור ואת הזהות של בעליו של רכוש שמקורו בפעילות בלתי -חוקית או ששימש לביצוע עברה או שאִפשר ביצוע עברה (להלן - רכוש אסור).
באמצעות הלבנת הון הרכוש האסור משולב במערכות המקומיות והעולמיות של הבנקאות והעסקים בפעילות חוקית.
חוק איסור הלבנת הון, התש"ס- 2000 (להלן- חוק איסור הלבנת הון), קובע60 כי ]אסור[ "העושה פעולה ברכוש 61 .
במטרה להסתיר או להסוות את מקורו, את זהות בעלי הזכויות בו, את מיקומו, את תנועותיו או עשיית פעולה בו, דינו מאסר עשר שנים.
זכיות בפיס הן אפיק אפשרי להלבנת הון, אם מלביני הון קונים מהזוכים בהגרלות הפיס כרטיסי זכייה במחיר הגבוה מערכם: מלבין ההון יכול לפדות את כספי הזכייה במקום הזוכה המקורי ולהצדיק את סכומי הכסף (הרכוש האסור) שהועברו .
61 ""פעולה ברכוש אסור - קנייה או קבלה של בעלות או של זכות אחרת ברכוש, בין בתמורה ובין שלא בתמורה, וכן פעולה ברכוש שהיא מסירה, קבלה, החזקה, המרה, פעולה בנקאית, השקעה.
וכן ערבוב של רכוש אסור עם רכוש אחר גם אם הוא אינו רכוש אסור.
הגרלות מפעל הפיס- ארגון, פיקוח ובקרה 369 .
לחשבונו (להלן- קניית זכייה), ואילו הזוכה-המוכר יוכל להימנע מתשלום מס על זכייתו.
הרשות לאיסור הלבנ ת הון ומימון טרור (להלן - הרשות) הוקמה במשרד המשפטים, לפי חוק איסור הלבנת הון.
היא גוף מחקרי מודיעיני ומנהלת את מאגר המידע של דיווחי הגופים הפיננסים כפי שהוגדרו בחוק הלבנת הון, מעבדת את הנתונים ומספקת מידע רלוונטי למשטרת ישראל, לשירות הביטחון הכללי ולרשויות מקבילות בחו"ל.
ממסמכי הרשות עולה כי מדי שנה מגיעים אליה דיווחים מודיעיניים שעל פי תוכנם נראה שהם קשורים לקניית זכיות.
הרשות העבירה חלק מהם למשטרה.
מנתוני הרשות עולה, כי ב- 2007 הוכפלו מספר הדיווחים הקשורים לקניית זכיות, לעומת 2006 , ומאז ועד אפריל 2010 מספר הדיווחים נמצא בעלייה מתמדת.
במאי 2010 מסר ראש הרשות (בפועל) למשרד מבקר המדינה כי יש גידול במספר הדיווחים אשר על פי תכנם נראה כי הם קשורים לקניית זכיות על ידי גורמים עבריינים במטרה להלבין הון.
משרד מבקר המדינה בדק את המלצות הרשות לקראת הוצאת ההיתר ואת יישומן על ידי משרד האוצר ומפעל הפיס לאחר חתימתו.
להלן הממצאים: לקראת חידוש ההיתר בפברואר 2007 שלחה הרשות למשרד האוצר את הצעותיה לתיקונים לנוסח ההיתר המוצע.
חלק מהצעותיה הוכללו בהיתר.
לדוגמה, לשם קבלת כספי זכייה בסכום שמעל 51,350 ש"ח על מפעל הפיס לזהות את האדם המחזיק בטופס כנגד הצגת תעודת זהות מקורית שתצולם; סירוב הזוכה יהיה עילה לעיכוב תשלום הפרס; תשלום הפרס יהיה רק בשיק ל"מוטב בלבד"; מפעל הפיס ימנה אחראי להכנת נהלים ולהדרכת עובדי מפעל הפיס למזעור פשיעה והלבנת הון; יהיה עליו לדווח למשטרה על כל חשד לעברה הקשורה לזכייה.
משרד האוצר לא כלל בהיתר דרישה נוספת של הרשות - רישום שם ומספר תעודת זהות של הרוכש על גבי כרטיס ההגרלה בעת רכישתו; הענקת כספי הזכייה רק לאדם ששמו מופיע על גבי הכרטיס וזוהה באמצעות תעודת זהות ודיווח של מפעל הפיס לרשות על זהות הזוכים.
ביום חתימת ההיתר פנה הממונה דאז ליושב ראש מפעל הפיס דאז מר שמעון כצנלסון וציין ש"הרשות.
הצביעה על תופעה של הלבנות הון באמצעות רכישת כרטיס זוכה, על ידי גורם אשר לא מילא את טופס ההשתתפות.
וביקשה כי יערכו שינויים במתכונות כרטיסי ההגרלות".
הוא ביקש ממפעל הפיס לקיים "סדרת דיונים עם הרשות, על מנת לבחון את יכולת ההתאמה של המערכות הממוחשבות שברשותכם לדרישות הרשות והמשמעויות הנגזרות מכך".
הממונה ביקש כי מסקנות הדיונים יוצגו בפניו.
במרס 2007 חזר ופנה הממונה דאז ליושב ראש מפעל הפיס בדרישה לקיים את סדרת הדיונים "כבר בשבועות הקרובים על מנת שהנושא יוצג בפניי תוך פרק זמן שלא יעלה על שישה חודשים".
במאי 2007 התקיימה ישיבה בין נציגי הרשות לנציגי מפעל הפיס.
נציג הרשות דרש לבחון הוספת פרט זיהוי בכרטיסי ההגרלה נוכח מידע על קניית זכיות, אך מנכ"ל מפעל הפיס טען כי נוהל זה לא מקובל במפעל י הגרלות בעולם.
סוכם כי הצדדים יעבירו ביניהם חומר מקצועי לבחינת הנושא.
הדיונים בין הרשות ומפעל פיס לא התחדשו, ומשרד האוצר לא המשיך בטיפול שהחל הממונה דאז.
משהטיל משרד האוצר על מפעל הפיס ועל הרשות לבחון את האפשרויות העומדות בפניהם, היה עליו לוודא שהנושא אכן מטופל, לעקוב אחר הטיפול ולדאוג לקידום דרישות הרשות ככל האפשר.
ככלל משרואה הרשות שעניינים שדרשה לטפל בהם אינם מטופלים, עליה לבחון אם יש לשוב ולפנות למשרד האוצר ולדרוש את התערבותו.
הואיל והנתונים העדכניים שבידי הרשות מלמדים על התגברות המגמה להלבין הון באמ צעות קניית זכיות, על משרד האוצר ועל מפעל הפיס לנקוט צעדים מיידיים להפחתת התופעה בעזרת גורמי האכיפה.
הימנעות הגרלות מפעל הפיס- ארגון, פיקוח ובקרה 371 .
הצדדים מטיפול אמִּתי בנושא מאז חתימת ההיתר עלולה לפגוע במאבק המשטרה בגורמים פליליים.
יישום מדיניות "משחקים באחריות" .
ככל שהימורים נעשים כפייתיים הם טומנים בחובם סכנת התמכרות הגורמת לנזקים אישיים, משפחתיים וסביבתיים ומשפיעה על הסביבה החברתית הרחבה62 .
ההימורים הכפייתיים מביאים לתוצאות קשות במישור האישי, במישור החברתי, במישור הכלכלי ובמישור התעסוקתי.
בתופעות המוכרות שמתלוות לבעיית ההימורים בולטות התאבדות, אלימות בכלל ובמשפחה בפרט, עבריינות, זנות, התמוטטות כלכלית, פירוק משפחות, הפרעות נפשיות, אשפוזים ודָרּות רחוב.
ההתמכרות להימורים נחשבת כהתמכרות בעלת ההשפעות הקשות ביותר על משפחתו וסביבתו הקרובה של המכור המגלה את ממדי האסון רק בשלבים מתקדמים63 .
משנת 2003 אימץ מפעל הפיס מדיניות של "משחקים באחריות" לשיפור תדמיתו ולהעלאת האחריות החברתית של הנוטלים חלק בהגרלותיו.
מדיניות "משחקים באחריות" של מפעל הפיס כוללת בין היתר את אלה: תכנית למימון גמילה של מכורים להימורים באמצעות עמותת "אפשר" ומימון "קו חם" שהיא מפעילה למתן ייעוץ ומידע לציבור המהמרים ובני משפחותיהם (כ- 220,000 ש"ח לשנה); הדרכת זכיינים בפעילות העמותה; שילוט כל נקודות המכירה המיידעות את הציבור על תכנית הגמילה ועל מספר ה"קו החם" (להלן - שלטי משחקים באחריות); הגבלה של מכירת מוצרי מפעל הפיס לגילאים צעירים מ-18 ופרסום מגבלת הגיל; מדיניות שיווק הנמנעת מלקדם מכירות בקרב בני נוער שטרם מלאו להם 18 ובדיקות שוטפות של לקוח סמוי.
בשנת 2006 חתם מפעל הפיס על אמנה בינלאומית המשותפת לארגון האירופאי ולארגון העולמי למפעלי הגרלות64 הכוללת תקן שבו אמות מידה המחייבות את כל מפעלי ההגרלות החברים בארגונים אלה לפעול על פיהן65 .
במפעל הפיס יחידה לפניות הציבור המטפלת בין היתר בפניות מאזרחים שהם או בני משפחותיהם התמכרו להימורים.
אחראית פניות הציבור במפעל הפיס שולחת תשובות לפניות בנושא ההתמכרות שתמציתן היא שמפעל הפיס איננו מעודד את לקוחותיו ל הימורים אלא הוא מבקש בכל לשון של בקשה לא להפוך את חוויית המשחק להתמכרות ולשחק באחריות; בכל דוכן מכירה מצוי שלט "משחקים באחריות"; בנקודות המכירה מחולקים עלונים המבהירים נושא זה ומביאים ללקוחות מפעל הפיס מידע על עמותת "אפשר".
באפריל וביוני 2010 קיימו נציגי משרד מבקר המדינה בדיקות אקראיות ב -52 ,נקודות מכירה של מפעל הפיס בערים ירושלים, מודיעין, תל אביב, אור יהודה פתח תקווה וחולון - במרכזי הערים ובאזורים המאופיינים בתנועה רבה של אזרחים ובני נוער דוגמת קניונים.
משרד מבקר המדינה בדק אם בנקודות המכירה תלויים ש לטי "משחקים באחריות" ואם נמצאים בהן עלוני מידע של עמותת "אפשר" הכוללים את מספר הטלפון של ה"קו החם".
בכל הנקודות שנבדקו לא היו עלונים של העמותה; ב-43 .
62 )תקנות עבודה סוציאלית (תע"ס , "הנחיות לטיפול בנפגעי התמכרויות בקהילה", משרד הרווחה, יולי 2009.
63 משרד הרווחה והשירותים החברתיים, האגף לטיפול בנוער, צע ירים ושירותי תיקון, השירות לטיפול בהתמכרויות - נייר עמדה בנושא הימורים, 8.
64 ( הארגון האירופאיEL) ( והארגון העולמי( WLA.
65 בין אמות המידה: מחקרים, הדרכת עובדים, שיווק ופרסום, הפניה לטיפול וחינוך מְשַׂחֲקִים.
הגרלות מפעל הפיס- ארגון, פיקוח ובקרה 373 .
( נקודות מכירה83% ) לא נתלו שלטי "משחקים באחריות" הכוללים את מספרו של ה"קו החם".
יודגש כי גם בנקודת המכירה הממוקמת בכניסה לבית הנהלת מפעל הפיס בתל אביב לא נמצאו עלונים של העמותה ולא היה שלט "משחקים באחריות" הכולל את מספר הטלפון של ה"קו החם" (ראו תצלום 4 .
)לעיל 374 דוח שנתי61ב .
כאמור, מדיניות מפעל הפיס "משחקים באחריות" כוללת גם הדרכת זכיינים בפעילות העמותה.
בבדיקת נציגי משרד מבקר המדינה התברר, כי המוכרים ברוב נקודות המכירה לא ידעו דבר על עמותת "אפשר" ופעולותיה.
בתשובתו מאוגוסט 2010 למשרד מבקר המדינה מסר מנהל היחידה לטיפול בנפגעי אלכוהול והימורים בעמותת "אפשר", שבסמוך לקבלת טיוטת דוח הביקורת הפיק מפעל הפיס דפי פרסום לתכנית, הפ יץ עלונים בכל הדוכנים והרחיב את הפרסום באתר האינטרנט.
מנהלת השרות לטיפול בהתמכרויות במשרד הרווחה מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מיולי 2010 ש"על מפעל הפיס להקצות סכום קבוע וגבוה מן הקיים למימון עלות הטיפול במשפחות שנפגעו.
כיום התקציב קטן ולא פרופורציונאלי לצרכים הקיימים ועובר ישירות ממפעל הפיס לעמותת 'אפשר', לדעתנו רצוי שהסכום יועבר למשרד הרווחה, כאחראי על הנושא, אשר יחלק את המשאבים לכל הגופים המטפלים".
מפעל הפיס אימץ אמנם את מדיניות "משחקים באחריות", אולם הביקורת העלתה שהוא לא נקט את הפעולות שעליהן הצהיר ע ל מנת ליישמה.
בהעדר חשיפה של הציבור לעמותה ול"קו החם" נפגעת היכולת לממש את האחריות החברתית שמפעל הפיס התחייב לה - סיוע למתמכרים והקטנת ההתמכרות להגרלות.
פיקוח משרד האוצר על ההגרלות כאמור, חוק העונשין מסמיך את משרד האוצר לתת למפעל פיס היתר לעריכת ההגרלות.
בהתאם לחוק הפרשנות 66 , מתן סמכות לעשות דבר- משמעה גם מתן סמכויות עזר הדרושות לשם יישום הסמכות הראשית, במידה המתקבלת על הדעת.
סמכותו של שר האוצר להעניק את ההיתר למפעל הפיס מחייבת אותו לפקח על הפעולות הנעשות מכוח ההיתר ולוודא כי אינן פוגעות בעניין הציבורי שלשמו הוא ניתן.
חשיבות ההקפדה על הפיקוח רבה נוכח העובדה שחריגה מתנאי ההיתר היא לכאורה הפרה של הוראות חוק העונשין.
מהדוגמאות שהובאו בפרקים לעיל עולה, כי משרד האוצר לא הפעיל הליכי פיקוח ובקרה לבחינת עמידתו של מפעל הפיס בתנאי ההיתר.
לכן הוא לא היה מודע לעובדה שמפעל הפיס עשה שינויים בתנאי ההגרלות שהיוו לכאורה הפרה של הוראות ההיתר.
הן מנכ"ל משרד האוצר דאז והן המנכ"ל שכיהן בתפקיד בעת הביקורת אישרו בפגישתם עם נציגי משרד מבקר המדינה כי משרד האוצר לא קיים בקרה ופיקוח על התנהלות מפעל הפיס ועל עמידתו בתנאי ההיתר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד הרווחה שהעובדות המפורטות "בדוח זה", "מציגות העדר פיקוח מובנה ומפורט בהתאם למגבלות שבהיתר".
משרד הרווחה ציין כי לדעתו עליו להיות שותף בכתיבת נהלים ומדדים לפיקוח בשיתוף משרדים נוספים למזעור נזקי ההימורים.
66 חוק הפרשנות התשמ"א- 1981 , סעיף17.
)(ב הגרלות מפעל הפיס- ארגון, פיקוח ובקרה 375 .
במשרד האוצר אין רפרנט קבוע לניהול הרגולציה על מפעל הפיס.
תחת זאת הסמיכו שרי האוצר במשך השנים את מנכ"לי המשרד לעסוק בכך, ואלו מינו אחרים - למשל, יועץ המנכ"ל ועוזר ליועץ משפטי - שיסייעו להם לטפל בעניין.
מנכ"ל משרד האוצר דאז אישר בפגישה שהתקיימה עם עובדי משרד מבקר המדינה, כי אמנם העומס המוטל על מנכ"ל משרד האוצר הוא רב, אך למרות זאת אין בו רפרנט לניהול הרגולציה על הפיס.
הוא הוסיף כי הפיתרון הוא ניצול תשומות זמן של העובדים הכפופים למנכ"ל כדי לטפל במפעל הפיס, נוסף על יתר עיסוקיהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, הפיקוח והבקרה של משר ד האוצר על הגרלות מפעל הפיס אינם מספקים.
על משרד האוצר לקיים רגולציה יעילה על מפעל הפיס כדי שבקיום ההגרלות וההימורים לא יחרוג מפעל הפיס מן התנאים שנקבעו להם.
בתשובתו מאוגוסט 2010 למשרד מבקר המדינה מסר משרד האוצר כי הוא "מקדיש יותר תשומות.
על מנת לעקוב א חר פעולות מפעל הפיס ולבחון את עמידתו בתנאי ההיתר".
הוא הוסיף ש"אנו רואים בביקורת של משרדכם צעד חיובי ובסיס לבחינת ההתנהלות בתחום ההימורים.
דוח זה יעמוד לנגד עינינו לקראת חידוש ההיתר הבא, ואף יכול להיות מנוע לשינויים בהיתר".
בפברואר 2011 עדכן משרד האוצר את משרד מבקר המדינה "כי במהלך חודש דצמבר 2010 עבר כל תחום ההימורים וההגרלות לאחריותו של החשב הכללי במשרד האוצר.
לאור חשיבות של הנושא מינה החשב הכללי צוות קבוע וייעודי אשר יסייע לו בטיפול בתחום.
תפקיד הצוות הוא לתאם ולנהל את כל נושא ההימורים וההגרלות ככלל, ואת נושא הרגולציה על מפעל הפיס, בפרט".
לדבריו, המשרד "יפעל לגיבוש מדיניות סדורה ואחידה של משרד האוצר כרגולאטור בכל תחום ההימורים וההגרלות.
כל זאת מתוך כוונה ליישם את ההערות העולות מדוח המבקר בכל הנוגע לחריגות של מפעל הפיס מתנאי ההיתר".
האיסור הפל ילי שחל על ארגון הימורים והגרלות מבוסס על תפיסה הרואה בהשתתפות בהם פסול מוסרי וחברתי, הואיל וההתמכרות להם עלולה להסב לפרט ולחברה נזק חברתי וכלכלי קשה.
ייעוד כספי ההגרלות למטרות ציבוריות הוא מעין "ערך ציבורי ּפ ֹודֶה" שנועד לאזן במידת-מה את הערך השלילי של הה גרלות וההימורים - אבל יש להקפיד שהוא לא יהפוך למטרה בפני עצמה.
מפעל הפיס הוא גוף בעל אופי ציבור י, עליו לקיים איזון בין פעילותו כמארגן הימורים והגרלות לבין שמירה על טובת הציבור הרחב - כולל אותו חלק מן הציבור המשתתף בהגרלות ובהימורים העלול להיפגע מכך.
ממצאיו של דוח זה מלמדים שמפעל הפיס לא פעל באופן נאות ליצירת האיזון כדי להבטיח את טובת הציבור: פעולותיו כוונו בעיקר להשגת הכנסה מְרַבִּית בדרך של הגדלת מספר ההגרלות ומשחקי ההימורים וסכומיהן; לשם כך שינה על דעת עצמו הוראות של תכניות הגרלות ללא אישור של משרד האוצר תוך הפרה שיטתית של חלק מסעיפי ההיתר.
משרד האוצר - שלו הסמכות החוקית למתן ההיתר ובשל כך הוא מופקד על פיקוח ובקרה על ההגרלות שאישר - לא פיקח כיאות על עמידת מפעל הגרלות מפעל הפיס- ארגון, פיקוח ובקרה 377 .
הפיס בתנאי ההיתר, לא עקב במועד אחר שינויים שנעשו בתכניות, לא בדק את הודעות מפעל הפיס על השינויים, ואפשר בשתיקתו את השינויים שעשה הפיס שלא על פי ההיתר.
כן נמנע משרד האוצר מהפעלת סמכותו בכל הנוגע לאכיפת הוראות ההיתר.