HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מנכ"ל משהב"ט סיכם כי "בשנה האחרונה נעשו מספר ניסיונות להתניע את הפרויקט בשיתוף צה"ל", אך הוא "מתרשם שלא קיים צורך מובהק והתעניינות מצד גורמי צה"ל בהקמת המפעל", ולכן הנחה "בשלב זה להקפיא את הפרויקט".
בתגובתו מנובמבר 2018 על מצאי הביקורת חזר צה"ל על עמדתו ולפיה פעילותו אינה פוגעת בסביבה ואינה מנוגדת לחוק.
בפגישה שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם מנכ"ל משהב"ט אלוף (במיל') אודי אדם באוגוסט 2018 , מסר מנכ"ל משהב"ט כי בדיעבד לדעתו אין הצדקה כלכלית להקמת מפעל לסילוק תחמושת, בין היתר מהסיבות האלה: התעשיות הביטחוניות מעדיפות פתרונות אחרים לסילוק תחמושת; והוא אישר לצה"ל להגדיל את כמות התחמושת שהוא משתמש בה באימונים, וממילא תישאר פחות תחמושת לסילוק.
בשנים 2010 - 2018 פעל משהב"ט לסירוגין להקים מתקן לסילוק תחמושת כדי לעמוד בהוראות חוק אוויר נקי ובדרישות המשרד להגנת הסביבה.
עם זאת, המתקן לא הוקם ואף שעבר עשור מאז נחקק חוק אוויר נקי, צה"ל ממשיך לסלק תחמושת באותה דרך שבה עשה זאת לפני חקיקת החוק.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל משהב"ט כי להמשך המצב הקיים עלולות להיות השפעות על איכות האוויר במדינת ישראל.
לכן על מנכ"ל משהב"ט ועל מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה להגיע להסכמה בעניין אופן סילוק התחמושת בצה"ל.
אם לא תושג הסכמה כאמור, יש להביא את הנושא לפתחו של היועץ המשפטי לממשלה.
פעילות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה | 2221 .
ליקויים באיסוף פסולת אריזות והעברתה למיחזור .
בחוק להסדרת הטיפול באריזות, התשע"א-2011 (להלן- חוק האריזות), נקבעו הסדרים שנועדו לצמצם את כמות פסולת האריזות, למנוע את הטמנתה של הפסולת ולעודד שימוש חוזר באריזות, לשם הקטנת ההשפעה השלילית של פסולת האריזות על הסביבה.
בהוראת קבע אג"ת בנושא "איסוף ופינוי פסולת למיחזור ממחנות צה"ל" (להלן - הק"א פסולת למחזור) צוין כי צה"ל מחויב לאסוף את פסולת האריזות שהשתמש בהן ולהעבירה למיחזור, כי פסולת האריזות תופרד מזרם הפסולת הכללי, וכי צה"ל "יוודא איסופן ופינוין של האריזות שסופקו לו או שהוכנסו למתקניו"55 .
בתחום שיפוטן של כ-100 רשויות מקומיות נמצאים מאות מחנות של צה"ל.
פינוי כלל סוגי הפסולת ממחנות אלה מבוצע בשתי דרכים: כ-50% מהפסולת מפונים על ידי הרשויות המקומיות, וכ-50% - .
על ידי קבלנים שעימם מתקשר משהב"ט על פי חוק האריזות, רשות מקומית תקבע הסדר לעניין איסוף ופינוי של פסולת אריזות בתחום שיפוטה.
על פי נתוני אמו"ן, במועד סיום הביקורת רק חמש רשויות מקומיות פינו פסולת אריזות ממחנות צה"ל שבתחום שיפוטן56.
,בביקורת עלה כי צה"ל אינו מפריד פסולת אריזות מזרם הפסולת הכללי אינו אוסף פסולת אריזות ואינו מפנה אותה כנדרש בחוק האריזות ובהק"א פסולת למחזור, למעט במחנות שבתחום שיפוטן של חמש רשויות מקומיות.
מאוגוסט 2015 ועד ינואר2017 ביצעו משהב"ט וצה"ל ניסוי (פיילוט) להפרדת אריזות ב-14 מחנות בגליל העליון.
ראש חטיבת הגנת הסביבה במשהב"ט מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2018 כי הפיילוט לא צלח, בשל "חוסר מודעות בצה"ל ואי-רתימה של מפקדים וחיילים לטיפול בנושא, שהובילו לכך שהנושא לא הוטמע בתהליכי העבודה, כמו גם בפקודות ובנהלים; וכן בחירה שגויה של בסיסים לפיילוט (נבחרו בסיסים בעלי אופי מבצעי ובסיסים שמאופיינים באוכלוסייה מתחלפת)".
55 אריזה מוגדרת בחוק האריזות ובהק"א פסולת למחזור- חפץ וכל חומר שהוא המשמש או נועד לשמש עטיפה או כלי קיבול למוצר או המשמש או נועד לשמש לנשיאת מוצר, להצגתו או להגנה עליו, ומתקיימים לגביו תנאים מסוימים.
יצוין כי פרק זה בדוח אינו עוסק במיכלי שתייה גדולים, במשטחי עץ ובקרטוניות, שאותם צה"ל אוסף, מפנה וממחזר, אלא בפסולת אריזות שיש לזרוק ל"פח הכתום", כגון אריזות פלסטיק ושקיות אריזה של מוצרי מזון וקרטוני משקה.
56 עיריית נתניה, המועצה האזורית משגב, המועצה המקומית פרדס חנה -כרכור, עיריית אילת, והמועצה האזורית חבל אילות.
במועד סיום הביקורת, יולי 2018 , היו משהב"ט וצה"ל בעיצומו של גיבוש מתווה ליישום ההוראות שנקבעו בחוק האריזות ובהק"א פסולת למחזור.
בעקבות הלקחים שעלו מהפיילוט הוחלט שמתווה זה ימומש במחנות קבע (כגון מחנות של זרוע האוויר והחלל, זרוע הים ואגף המודיעין ובסיסי הדרכה) וילווה בתוכנית הטמעה שתכלול ביצוע הדרכות.
על פי חוק האריזות, יצרנים ויבואנים של מוצרים ארוזים, ומכאן שגם משהב"ט, נדרשים בין היתר להתקשר עם "גוף מּוכָּר" לצורך מיחזור האריזות.
כמו כן, האחראים לפינוי פסולת, לענייננו משהב"ט, נדרשים בין היתר להתקשר עם "גוף מוכר" לשם איסוף פסולת האריזות.
במועד הביקורת הגוף שאישר המשרד להגנת הסביבה כ"גוף מוכר" הוא תאגיד מחזור האריזות (להלן - התאגיד).
משהב"ט טרם התקשר עם התאגיד.
ראש חטיבת הגנת הסביבה במשהב"ט מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2018 ,כי "בכובע של יבואן/יצרן תאגיד לצור[משהב"ט אמור לשלם ל לפי כמות האריזות של המוצרים ]ך מחזור שרכש, אך משהב"ט טרם הצליח לרכז את הנתונים הנדרשים לטובת דיווח , וכי בכובע של משהב"ט כאחראי לפינוי הפסולת "צריך ]תאגיד[ותשלום ל התאגיד לשלם למשהב"ט על פינוי הפסולת, וקיימת מחלוקת לגבי הסכום שמשהב"ט צריך לקבל".
בתגובתו מאוקטובר 2018 על ממצאי הביקורת ציין משהב"ט כי הוא פועל עם צה"ל לגיבוש המתווה המתאים ביותר עבור מערכת הביטחון.
משהב"ט הוסיף כי לאחר מציאת פתרון למחלוקות כאמור הוא יפעל ליישומו.
בתגובתו מאוקטובר 2018 על ממצאי הביקורת הדגיש מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה כי מאחר שמשהב"ט טרם התקשר עם התאגיד, יצרנים ויבואנים בשוק הישראלי האזרחי "מממנים את פינוי פסולת האריזות של משרד הביטחון".
יוצא אפוא כי פסולת אריזות ממאות מחנות של צה"ל אינה ממוחזרת, ובכך נפגעת הסביבה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט ולצה"ל כי אף שעברו כשבע שנים מאז נחקק חוק האריזות, תהליך היישום שלו הסתכם בפיילוט אחד שלא צלח.
על משהב"ט ועל צה"ל לסכם בהקדם את המתווה ליישום הוראות חוק האריזות, וכן על משהב"ט ליישב את המחלוקות הכספיות עם התאגיד.
פעילות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה | 2223 .
הביטחון תזהה שינויים .
סביבתיים ארוכי טווח, .
חוסר בהיערכות לשינויים סביבתיים ארוכי טווח .
מלבד הצורך לטפל בתחום הגנת הסביבה בשל "טביעת הרגל האקולוגית" של צה"ל, יש צורך כי מערכת הביטחון תזהה שינויים סביבתיים ארוכי טווח, תבחן את ההשפעות הביטחוניות שלהם ותבצע תהליכי תכנון וניהול בהתאם.
למשל, משרד ההגנה של ארצות הברית מזהה סיכונים אופרטיביים ותקציביים עקב שינויי אקלים; לדעתו, לשינויי אקלים יש השפעות ניכרות על היכולת להבטיח מוכנות צבאית ולשמר תשתיות ביטחוניות, בין היתר מאחר ששינויי אקלים עלולים לפגוע באימונים ובביצוע המשימות57.
לפי המשרד להגנת הסביבה, בעקבות עלייה בריכוז גזי החממה במאה העשרים ואחת צפויים לחול שינויים באקלים העולמי, וקיימת סבירות גבוהה לעלייה בטמפרטורות הממוצעות וכן בכמות גלי החום ובעוצמה שלהם.
כמו כן, סביר שמפלס פני הים יעלה.
אשר למדינת ישראל, הצפי הוא כי הטמפרטורות בה יעלו, המשקעים יפחתו, ההתאדות תגבר, ומפלס פני הים יעלה 58.
לנתונים סביבתיים אלה עלולות להיות השפעות ניכרות על הביטחון הלאומי בכלל ועל צה"ל בפרט.
למשל, לעלייה בטמפרטורה ובעומסי החום עלולות להיות השפעות על משטר האימונים בצה"ל, ולעלייה של מפלס פני הים עלולות להיות השפעות על מתקנים ביטחוניים לאורך החופים.
אשר לשינויי אקלים במזרח התיכ ון בכללו, הם עלולים לגרום לבצורת, ובעקבותיה להגירה של תושבים, דבר שיש לו השפעות גיאו -אסטרטגיות.
נוכח זאת מערכת הביטחון נדרשת לבחון את השפעתם של השינויים הסביבתיים ארוכי הטווח על צה"ל59.
בביקורת עלה כי מערכת הביטחון אינה בוחנת את השפעותיהם של שינויים סביבתיים ארוכי טווח על הפעילות הביטחונית שלה, וממילא אינה נערכת לשינויים סביבתיים ארוכי טווח העשויים להשפיע על פעילותה.
57 :ראו United States Government Accountability Office, Report to Congressional Requesters: Climate Change Adaptation: DOD Needs to Better Incorporate Adaptation into Planning and Collaboration at Overseas Insta llations (November 2017) .
58 נתונים ממצגת של המדענית הראשית שהוצגה בכנס המשרד להגנת הסביבה בנושא "היערכות ישראל לשינוי אקלים" (ספטמבר 2015.
) 59 יצוין כי מדינת ישראל הקימה ועדת מנכ"לים בין -משרדית בראשות מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה כדי להיערך לשינויי אקלים, וכי הוועדה מגבשת תוכנית אסטרטגית בנושא זה.
הוועדה אינה עוסקת בדיוניה באופן ישיר בהיערכות מערכת הביטחון לשינויים אלה.
לדברי אמו"ן, נציגי משהב"ט אינם מגיעים לדיוני הוועדה, אך הם מוסרים מדי פעם בפעם את תגובת משהב"ט על נושאים שונים שעלו בדיונים.
באפריל 2016 התקיימה ישיבה של הנהלת משהב"ט, בראשות מנכ"ל משהב"ט.
בישיבה זו הציגו בעלי תפקידים בין היתר מהמשרד להגנת הסביבה ומהשירות המטאורולוגי הישראלי נושאים שונים לרבות השפעות שונות של שינויי אקלים בישראל ואת היערכות מדינת ישראל לשינויים כאמור.
בישיבה ציין מנכ"ל משהב"ט בין היתר כי "הבעיה האינהרנטית בטיפול במפגעים הסביבתיים היא הצורך לשכנע בקיומה של בעיה, להפנימה ולהשקיע משאבים שיישאו פרי בעתיד לא מוגדר".
זולת ישיבת הנהלת משהב"ט האמורה לא נמצאו סימוכין לכך שהתקיימה במשהב"ט או בצה"ל כל פעילות של ממש לזיהוי השפעותיהם הביטחוניות של שינויים סביבתיים ארוכי טווח, לרבות השפעות אפשריות על מוכנות צה"ל למלחמה ועל תשתיות ביטחוניות.
בתגובתו מנובמבר 2018 על ממצאי הביקורת ציין צה"ל כי בשנים האחרונות נקט כמה צעדים בתחום זה והשתלב במאמץ הלאומי לצמצום פליטת גזי חממה, לרבות גיבוש תוכנית רב-שנתית להתייעלות אנרגטית ומיפוי שטחים אקולוגיי ם לצורך בחינת חלופות למיקום תשתית צבאית.
עוד צוין בתגובה כי "היערכות מוקדמת של צה"ל לשינויי אקלים פוטנציאליים הינה צעד חשוב שעשוי להגביר ", אולם ]הנובעים משינוי אקלים[ את היכולת האופרטיבית במתן מענה לאתגרים "למרות ריבוי המחקרים בשנים האחרונות בתחום זה, אין בארץ ובעולם.
הסכמה מלאה על היקף, מהות, אופן ומועד התרחשות השינויים, ורמת אי הודאות בתחום זה גבוהה".
צה"ל הודיע כי "עם פרסום התרחישים המפורטים.
ביחס לתופעות אקלים אליהם נדרש להערך, תבוצע בחינתם ויסוכמו דרכי פעילות להמשך, תוך ביצוע התאמות נדרשות בתכנית רב שנתית חדשה הצפויה להחליף את תר"ש 'גדעון' בשנת 2020 .
" משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט ולצה"ל כי נוכח שינויים סביבתיים ארוכי טווח כגון שינויי אקלים, לא די בניהול שגרתי שעיקרו טיפול במפגעים סביבתיים שוטפים, התייעלות אנרגטית ומיפוי שטחים אקולוגיים.
על מנכ"ל משהב"ט ועל סגן הרמטכ"ל להנחות את הגורמים הרלוונטיים במשהב"ט ובצה"ל לפעול בשיתוף עם כל הגורמים הנוגעים בדבר כדי להיערך לשינויים סביבתיים ארוכי טווח.
כמו כן על מנכ"ל משהב"ט ועל סגן הרמטכ"ל לקיים תהליך לזיהוי השפעותיהם הביטחוניות של שינויים כאלה ולגבש תפיסה אס טרטגית בנושא שתבוא לידי ביטוי בתהליכי התכנון, לרבות בתר"ש העתידית לשנים 2021 - 2025.
פעילות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה | 2225 .
קיימת הכרה בין -לאומית בחשיבות ההגנה על הסביבה, למען הבטחת בריאותם ואיכות חייהם של הדור הנוכחי ושל הדורות הבאים.
למערכת הביטחון, ובכללה צה"ל, יש השפעה נרחבת על הסביבה בישראל, והיא אמורה לתת מענה הולם לצורכי ביטחון המדינה, בד בבד עם שמירה על משאבי הטבע והסביבה.
מלבד זאת חשוב שמערכת הביטחון תקפיד לשמור על הסביבה כדי שלא להיחשף לתביעות אפשריות של גורמים אזרחיים, דבר שיש לו הן השפעה כספית והן השפעה על אמון הציבור במערכת הביטחון.
הליקויים שצוינו בדוח זה מלמדים שקיימת פגיעה ממשית במימוש מדיניות מערכת הביטחון לצמצם את טביעת הרגל האקולוגית של צה"ל, לטפל במפגעים סביבתיים ולקיים פיקוח ובקרה בתחום הגנת הסביבה.
דבר זה בא לידי ביטוי בין היתר בירידה בהיקף המענה של המטה הכללי בצה"ל בתחום הגנ ת הסביבה, בפערים בטיפול הסמכויות בצה"ל בתחום זה, בליקויים בשיתוף הפעולה בין צה"ל למשהב"ט, בליקויים בממשקי העבודה בין מערכת הביטחון למשרד להגנת הסביבה ובאי -עמידה בהחלטת הממשלה לחיבור מחנות צה"ל לתשתיות ביוב.
יש לציין לחיוב את פעילות מערכת הביטחון לשלב שיקול י הגנה על הסביבה בנוגע לבנייה חדשה, אולם אין בכך די כדי לממש את אחריותה העקרונית בתחום, כפי שקבעה היא עצמה.
על מנכ"ל משהב"ט ועל סגן הרמטכ"ל להביא לכך שהגורמים הרלוונטיים בצה"ל ובמשהב"ט יפעלו בתיאום ובשיתוף פעולה רציף כדי לקדם את תחום הגנת הסביבה במערכת הביטחון וכדי לעמוד בהוראות החוק.
כמו כן, כדי להשיג את התוצאות הרצויות על סגן הרמטכ"ל להגביר את הבקרה של המטה הכללי ולתקן את הליקויים שצוינו בדוח זה בעניין טיפולן של הסמכויות בצה"ל בתחום הגנת הסביבה.
נוסף על כך, יש להגביר את שיתוף הפעולה של מערכת הביטחון עם גו רמי ממשלה רלוונטיים, ובייחוד עם המשרד להגנת הסביבה.
המשטרה הצבאית החוקרת (להלן - מצ"ח או היחידה) היא יחידה בתוך חיל המשטרה הצבאית הכפופה לקצין משטרה צבאית ראשי (להלן - קמצ"ר), אשר כפוף לראש אגף כוח אדם בצה"ל (להלן - ראש אכ"א).
ייעודה המרכזי של היחידה על פי פקודת הארגון שלה 4 (להלן- פק"א מצ"ח) הוא "להוות גוף חקירות לגילוי עבירות צבאיות ושאינן צבאיות, שבוצעו על ידי חיילים ואחרים, שחוק השיפוט הצבאי חל עליהם".
בחוק השיפוט הצבאי, התשט" ו-1955 (להלן- חוק השיפוט הצבאי), נקבע כי "אין להעמיד אדם לדין בפני בית דין צבאי - למעט בית דין צבאי לתעבורה - אלא לאחר בדיקת העבירה על ידי קצין בודק או לאחר חקירתה על ידי שופט חוקר, הכל לפי העבירה; והוא כשאין בחוק זה הוראה אחרת".
בפקודת מטכ"ל בנושא "בדיקה וחקירת מצ"ח" נקבע כי כקצין בודק רשאי לשמש, בין השאר, "שוטר צבאי, אשר הוסמך בכתב הסמכה על ידי הפרקליט הצבאי הראשי לערוך בדיקות דרך קבע או במקרה מסוים".
שוטרי מצ"ח הם שוטרים צבאיים שהוסמכו על ידי הפרקליט הצבאי הראשי (להלן - הפצ"ר) לקיים בדיקות דרך קבע (המכונים בצה"ל גם חוקרי מצ"ח).
על פי פק"א מצ"ח, תפקידיה העיקריים של היחידה הם "לערוך פעולות גלויות וסמויות למניעת עבירות ביחידות ולחקור עבירות צבאיות ושאינן צבאיות, שבוצעו על ידי חיילים ואחרים שחוק השיפוט הצבאי חל עליהם; להפעיל גוף מודיעין ובילוש לשם איסוף מיד ע, מחקר והערכה בנושאי ההתעניינות המודיעינית של חיל משטרה צבאית, בתחומי העבירות הפליליות, התעבורה והעבירות על פקודות הצבא; איסוף והכנת חומר ראיות להעמדת עבריינים לדין; לשתף פעולה עם משטרת ישראל וגופי חקירה מקבילים בחקירות ובפעולות שבהם מעורבים חיילים ואזרחים".
מפקד מצ"ח הוא קצין בדרגת אל"ם הכפוף פיקודית לקמצ"ר ומשמש סגנו בתחום החקירות והמודיעין בצה"ל.
תפקידיו של מפקד מצ"ח הם, בין היתר, להורות על ביצוע חקירות לעבירות פליליות שבוצעו במסגרת צה"ל, לקיים קשרי גומלין עם משטרת ישראל וגופי חקירה נוספים בענייני חקירות ולייצג את קמצ"ר לפניהם; לקיים בקרה מתמדת בענייני חקירות; להמליץ לפצ"ר על מתן כתבי הסמכה5 .
המסמיכים שוטרים צבאיים לערוך בדיקה בעשור האחרון הוחל על היחידה צמצום משמעותי של כ -30% מתקני הקבע שלה; בפברואר 2018 מנתה אפוא מצבת היחידה 95 קצינים ונגדים בשירות קבע, כ -360 חיילים בשירות חובה, וכ -500 חיילי מילואים.
בעניין זה מסרה מפקדת הפרקליטות הצבאית הראשית לצוות הביקורת בנובמבר 2018 כי בשנים .
4 פק"א מצ"ח אושרה ביולי2006.
בשנת 2017 התבצע במצ"ח שינוי ארגוני נרחב שבעטיו נדרש היה לעדכן את פקודת הארגון שלה, ולהתאימה לשינויים שנעשו.
עד מועד סיום הביקורת , יוני 2018, אושרה הצעתפקודת הארגון החדשה (להלן - הפק"א החדשה) על ידי מפקדת קמצ"ר והיא עדיין נמצאת בתהליכי אישור באגף התכנון שבמטכ"ל.
5 על פי סעיף252()(א3 ) לחוקהשיפוט הצבאי.
האחרונות " הצטמצם כוח האדם הוותיק והמנוסה ביחידה " (ההדגשה במקור).
נוכח הצמצום בתקני הקבע התבצע ביחידה בשנת 2017 , בין היתר, שינוי ארגוני נרחב.
שינוי זה אושר על ידי אכ"א.
בתרשים שלהלן מוצג המבנה הארגוני החדש של מצ"ח: תרשים 1 : המבנה הארגוני של מצ"ח בשגרה .
מצ"ח פועלת בשני מרחבים גיאוגרפיים - צפון ודרום ולכל מרחב כפופים מספר בסיסים.
כמו כן פועל במצ"ח ענף מטה - ענף חקירות ומודיעין (להלן - עח"ם), ]וכן[ שתפקידו "לספק תמונת מודיעין אינטגרטיבית לכל גורמי משטרה צבאית לפקח ולעקוב אחר הפעילות המקצועית בבסיסי מצ"ח באופן שוטף באמצעות עריכת ביקורות".
נוסף על כך פועלת במצ"ח יחידת שח"ק (שומרי חוק), שבעבר נקראה היחידה המרכזית לחקירות מיוחדות (להלן - ימל"ם), בפיקוד סא"ל.
תפקידיה הם בין היתר "לנהל חקירות בתאום עם יחידות ובסיסי מצ"ח השונים וגורמים אחרים (משטרת ישראל, שירות הביטחון הכללי ומחלקת ביטחון המידע בצה"ל) בראיה כלל ארצית".
תחת פיקוד מפקד יחידת שח"ק פועלות שתי יחידות היבטים בפעילות המשטרה הצבאית החוקרת | 2293 .
חקירה ייעודיות: היחידה הארצית לחקירות הונאה (להלן - יאח"ה) והיחידה הארצית לחקירות מבצעיות (יאל"ם)6.
על פי דוח הפעילות השנתי של מצ"ח לשנת 2017 , בשנה זו טיפלה היחידה ב- 23,765 אירועים, מהם כ-46% בנושאי סמים; כ- 17.
5% ;בנושאי תאונות דרכים כ- 7.
8% ;בנושאי אמל"ח ונשקכ- 5.
8% בנושאי רכוש והונאה; כ- 3.
6% בנושאי מרמה וזיוף; כ -3% בנושאים מבצעיים; כ -1% בנושאי מוות שאינו בפעילות מבצעית וכ- 15.
בשנה זו פתחה היחידה 3,669 תיקי חקירה וחקרה 6,165 .
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים אוגוסט 2017 - יוני2018 את פעילות מצ"ח בתחומי החקירות, המודיעין והבילוש וכן את יחסי הגומלין שמקיימת מצ"ח עם גורמים בצה"ל ומחוץ לו.
כמו כן נבדקו סוגיות הקשורות לצורך להבטיח את עצמאותה ואי -תלותה של מצ"ח.
הביקורת נע רכה בצה"ל: במצ"ח, במפקדת קמצ"ר (להלן - מקמצ"ר), באגף כח אדם (להלן - אכ"א), בפרקליטות הצבאית ובבתי הדין הצבאיים; במשטרת ישראל; ובמרכז הלאומי לרפואה משפטית.
ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם נתונים מפרק זה, לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוקמבקר המדינה התשי"ח -1958 .
חסיון נתונים אלה אינו מונע את הבנת מהות הביקורת .
6 בביקורת של מבקר המדינה משנת2018 על מחוז ש"י של המשטרה נמצאו, בין היתר, ליקויים ראו מבקר המדינה, [ באופן חקירת אירועי ירי של שוטרי מג"ב באיו"שדוח שנתי 68ב (2018 ,) '"מחוז שומרון ויהודה (ש"י) של משטרת ישראל", עמ189 .
במסמך של הפצ"ר מאפריל]2018 בעניין "דוח הצוות לבחינת הצעדים למימוש העברת סמכויות הבדיקה, החקירה וההעמדה לדין באירועי ירי של שוטרי מג"ב ת"פ צה"ל באיו"ש לידי צה"ל" נכתב כי ב - 28.
18 החליט ראש הממשלה שהטיפול בתלונות נגד שוטרי מג"ב ביחס להפרות של כללי המשפט הבין -לאומי במסגרת פעילות שנעשתה תחת פיקוד צה"ל באיו"ש יהיה בידי מצ"ח.
בביקורת הנוכחית עלה כי טיפול זה מתוכנן להתבצע ביאל"ם, שהחלה לפעול בינואר 2017 .
במועד סיום הביקורת, יוני 2018 , טרם הסתיים תהליך מיסודה של היאל"ם מבחינת כתיבת תורה, נהלים, הכשרות ואיתור מאגר של חיילי מילואים, ולפיכ ך הביקורת הנוכחית לא עסקה בנושא זה.
כאמור, על פי חוק השיפוט הצבאי, שוטרי מצ"ח מוסמכים על ידי הפצ"ר לקיים בדיקות.
בהוראת הפיקוד העליון "משטרה צבאית - סמכויות" - נקבע כי "שוטר צבאי שהפרקליט הצבאי הראשי הסמיכו בכתב, באופן כללי או למקרה מסוים לערוך בדיקה, רשאי.
ליטול לידיו או לצלם, כפי שימצא למתאים, ראיות.
לקחת מכל עד את טביעות אצבעותיו או לצלמו".
המינוח השגור במצ"ח לפעולות הבדיקה המתוארות לעיל הוא "חקירה".
חקירות מתבצעות בכל יחידות מצ"ח ומרחביה 7 .
הוראות והנחיות מקצועיות לתחום החקירות .
תחום החקירות הוא התחום המרכזי שבו פועלת מצ"ח והוא מוסדר בעיקרו בהוראות קמצ"ר ובהנחיות מפקד מצ"ח.
נוסף על הנחיות מפקד מצ"ח קיימת ביחידה קשת רחבה של נהלים והנחיות נוספים, כגון איגרות מקצועיות, מחקרים, מצגות הדרכה והנחיות מפקדים, הבאים להוסיף על הנחיות מפקד מצ"ח ולהרחיבן.
בביקורת עלה כי הנחיות מפקד מצ"ח והנחיות מקצועיות נוספות ביחידה אינן מקובצות, והדבר עלול לפגום בנגישות חוקרי מצ"ח לחומר המקצועי.
להלן הפרטים: היועץ המשפטי של מצ"ח, העוסק בסיוע בסוגיות משפטיות של מצ"ח ובליווין מטעם הפרקליטות הצבאית, ציין במסמך מספטמבר 2017 כי "מהותן של הנחיות מפקד מצ"ח היא להוות מנחה מקצועי, קל ונוח להתמצאות, אשר יסייע לגורמי היחידה (זוטרים וותיקים כאחד) לדעת כיצד לנהוג במצבים חקירתיים שונים.
בנוסף, מנחה מקצועי זה אמור להביא לפעולה אחידה של כלל גורמי היחידה.
מצבן של ההנחיות היום אינו עולה בקנה אחד עם הנחות מוצא אלו ויש מקום לשינויים רבים".
במסמך בנושא איחוד הנחיות מקצועיות של עח"ם מדצמבר 2017 צוין כי "מפקדת יחידת מצ"ח מנהלת מכלול הידע הארגוני שלה במגוון רחב של פלטפורמות, בהן תיקיות רשת ארעיות, אתר המצ"חנט 8 על דורותיו וגלגוליו השונים, קלסרים פיזיים, ניירות מטה שונים ועוד", וכי "המצב המתואר, כפי שמתקיים היום, מביא לאנדרלמוסיה של ממש בכל הקשור לריכוזם של נהלי .
כאמור, בביקורת זו לא נבדק תחום החקירות ביאל"ם 8 אתר של מצ"ח ברשת הצה"לית המשמש כלי מרכזי של היחידה לניהול ידע ושימורו.
היבטים בפעילות המשטרה הצבאית החוקרת | 2295 .
המצב כיום יוצר בליל מפוזר של מאגר מקצועי בנוש אים שונים".
במסמכים שהכין עח"ם בשנים 2018 -2017 , המרכזים את הפערים שעלו בעקבות תהליכי בקרה שערך (להלן - מסמכי עח"ם) צוין כי "הנחיות היחידה מפוזר".
]ו[ כיום מצויות באופן ספורדי משרד מבקר המדינה מעיר למפקד מצ"ח כי פיזורם של ההנחיות והנהלים המקצועיים הרבים של מצ"ח, כפי שאף העיר על כך היועץ המשפטי של מצ"ח, עלול לפגום בנגישות החומר המקצועי הנדרש לחוקרים לצורך עבודתם.
הדבר מקבל משנה תוקף בשל העובדה שחלק מחוקרי היחידה הם חיילים בשירות חובה, אשר מטבע הדברים טרם צברו ותק וניסיון רבים, וחלק מהכשרתם נרכשת תוך כדי ביצוע התפקיד.
בתגובה שמסר צה"ל למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2018 (להלן- תגובת צה"ל) צוין כי מסמך איחוד ההנחיות המקצועיות מ-2017 משמש מצע לתהליך מטה לשדרוג ולטיוב מצב ההנחיות וכי עצם ייזום וכתיבת המסמך מעידים על כך שמצ"ח פועלת לשפר את תהליכי העבודה.
צה"ל הוסיף כי גם במצב הנוכחי קיימות הנחיות מקצועיות ראויות ועדכניות.
על מפקד מצ"ח לקדם את עבודת המטה בנושא איחוד נוהלי העבודה המקצועיים וההנחיות של היחידה ועל בסיסו ליצור קובץ אחוד ונגיש כדי שחוקרי מצ"ח יוכלו להתעדכן במידע מקצועי אמין וזמין כל העת.
ליקויים בניהול החקירות ובטיפול במוצגים .
הזנת נתונים ליומן חקירות במערכת הממוחשבת .
ביומן חקירות מתועדות כלל פעולות החקירה המבוצעות במסגרת תיק חקירה.
יומן החקירות מנוהל כחלק מתיק החקירה, ועל פי הנחיית מפקד מצ"ח יש להזין את נתוני יומני החקירות גם למערכת מידע ממוחשבת ייעודית לתיעוד חקירות - מערכת תהליכי חקירות ומודיעין (להלן - מתח"ם).
עוד על פי הנחיית מפקד מצ"ח, "יומן החקירות במערכת המתח"ם משקף את סדר ההתרחשויות, מתעד מסמכים ופעולות בתיק החקירה לשם מעקב פנימי.
יומן החקירות מאפשר לתביעה להבין את קו החקירה ואת סדר ההתרחשויות".
על פי ההנחיה, "יש לוודא הזנת פרטים מלאים ביומן חקירות באופן מלא ועקבי מידי יום בכל פעולה המתבצעת ועד לסיום הטיפול בהודעה[9 ] .
"או בתיק בביקורת עלו מקרים שבהם לא הייתה הקפדה על הזנת פרטים מלאים ליומני החקירות במתח"ם כנדרש בהנחיית מפקד מצ"ח.
להלן הפרטים: בפורום מפקדי בסיסי מצ"ח שהתכנס בינואר 2017 העירה קצינת פיקוח החקירות כי "יש להקפיד על הזנת כלל הנתונים מתיק החקירה אל מערכת המתח"ם.
זאת על מנת שניתן יהיה לאחזר נתונים כלל יחידתיים מהמערכת".
משרד מבקר המדינה סקר סיכומים של בקרות שעשה עח"ם בבסיסי מצ"ח בשנים 2017 -2016 והעלה מתוכם ליקוי חוזר של הזנת נתונים חסרה ליומן החקירות במתח"ם.
ממסמכי עח"ם עולה כי "הזנות ההודעות במערכת המתח"ם לא נעשות באופן מלא ותקין, בפרט בהודעות שלא נפתחו לתיקים.
שדות חשובים כמו 'סעיפי עבירה', 'קבלת הודעה', מיקום האירוע.
ועוד, לעיתים נותרים ריקים או מוזנים באופן שגוי או לא מדויק".
בתגובת צה"ל צוין כי הזנת הנתונים למערכת המתח"ם חשובה לצורך קיום ושמירת מסד נתונים ממוחשב של מלוא פרטי תיקי החקירה.
הזנה לא מדויקת של נתונים אלה אינה משפיעה על טיב החקירה.
הזנת נתונים לצורך קיום מסד נתונים חשובה לצורך שמירת הזיכרון הארגוני, תיעוד תהליכים וביצוע פיקוח ובקרה על התהליך בכללותו.
משרד מבקר המדינה מעיר למפקד מצ"ח כי על אף ממצאי בקרת עח"ם ההנחיות בנושא אינן מקוימות במלואן וכי עליו לפעול כדי שהוראותיו בנושא זה ימולאו כנדרש.
הטיפול בזירות עבירה .
בהנחיית מפקד מצ"ח בנושא ביקור בזירת עבירה שעודכנה ביולי 2017 (להלן- הנחיית ביקור בזירת עבירה) מפורטים המקרים שבהם מחויבים חוקרי מצ"ח לבקר בזירת העבירה.
בהנחיה נקבע כי "המשטרה הצבאית בכלל, ויחידת מצ"ח בפרט, חייבת לתת מענה מלא לכל אירוע אשר היא נדרשת לו.
על כן, הימצאות חוקרי היחידה בכל הזירות ובכל העתים היא תנאי הכרחי לביצוע משימה מושלמת".
עוד נקבע בהנחיה כי "חשיבות הביקור בזירת העבירה נעוצה בהיותה מקור חשוב לאין שיעור מבחינת קבלת מידע בעל ערך להליך החקירתי.
תיעוד מלא ומפורט של הזירה תוך החרמת מוצגים באם נדרש הדבר - הנם תנאי הכרחי להצלחת המשימה".
9 :"במסמכי מצ"ח מוגדרת "הודעהדיווח על מקרה שא ירע במקום מסוים בהקשר לגורם צבאי זה או אחר.
היבטים בפעילות המשטרה הצבאית החוקרת | 2297 .
בביקורת התברר כי בעת טיפול בזירות עבירה מורכבות מצ"ח מסתמכת על חוקרי זירות העבירה והמעבדות הניידות של משטרת ישראל.
עם זאת, במסמכי עח"ם צוין כי ישנה חשיבות קריטית בשימור היכולת בקרב חוקרי מצ"ח לטפל בזירת עבירה, שכן בחלק גדול מזירות העבירה, לא תהיה נוכחות של משטרת ישראל.
משכך נקבע במסמכי עח"ם, כי "יש לשמור על כשירות ורמה מקצועית גבוהה של מיומנות הטיפול בזירת עבירה" (ההדגשה במקור).
ממסמכי מצ"ח עלה כי טיפול חוקרי מצ"ח בזירות עבירה בוצע לעיתים בחוסר מקצועיות, וכי הציוד המוקצה להם לשם כך היה במצב תחזוקתי ירוד, כמפורט להלן: תיעוד הזירה: בהנחיית ביקור בזירת עבירה נקבע כי "בכל זירת אירוע אליו יצאו צוות בסיס החקירות, יבוצ ע תיעוד מלא בדו"ח ביקור בזירת עבירה אליו יצורפו כלל תצלומי הווידיאו והסטילס שתועדו בזירה, זאת בנוסף לדו"ח מז"פ במידה ונכחו בזירה".
בנספח ]המעבדה לזיהוי פלילי של משטרת ישראל[ מ"י להנחיית ביקור בזירת עבירה מצוינות הפעולות הנדרשות לביצוע על ידי חוקרי מצ"ח בעת ביקור בזירת עבירה, ובכללן סריקת הזירה, צילום, איתור, סימון, תיעוד ואיסוף ראיות, שרטוט הזירה ועוד.
ממסמכי עח"ם עולה כי "בחלק מהתיקים שנבדקו נמצא כי מוצגים קריטיים בזירה הוזנחו כליל ושכלל לא נעשה ניסיון להפיק מהם טביעות אצבע, או לחילופין תוצרים ביולוגים ואח רים העשויים לתרום לקידום החקירה ואיתור העבריינים.
יתרה מכך, נמצאו לעיתים פערים בשרשרת ראיות, והחרמות לא תקינות של מוצגים, שגם לא תועדו בדוח הביקור במקום במקרים מסוימים".
עוד עלה על פי מסמכי עח"ם, בנושא תיעוד זירות עבירה כי "היעדר הכשירות בטיפול בזירות עביר עלו פערים משמעותיים ביכולות ]וכי[ .
ה מתבטא היטב צוותי הביקורת לתעד ביקור בזירת עבירה.
במספר מישורים בתוכם: היעדר תיעוד מרחקים מדויקים (בזירה הפנימית) ואומדני מרחק (בזירה החיצונית); ציון מיקומים וכיוונים.
וסימני פריצה/חדירה לזירה שלעיתים כלל וכלל לא ניתנה בעניינם הדעת במסגרת דוחות הביקור במקום".
עוד עלה ממסמכי עח"ם כי "גם השרטוטים ולוחות התצלומים שנערכו אגב הביקור בזירות העבירה, לוקים בחסר".
בתגובת צה"ל צוין כי "יחידת מצ"ח מקבלת את הערות הביקורת בכל הנוגע לפערים המקצועיים הקיימים בקרב חוקרי היחידה בנושא טיפול בזירות עבירה.
היחידה עצמה יזמה וממשיכה ליזום פעולות משמעותיות לצמצום הפער המקצועי".
צה"ל הוסיף כי הפערים הקיימים בנושא טיפול בזירות נובעים מהסתמכות של מצ"ח על חוקרי זירות העבירה של משטרת ישראל.
לצד היתרונות בקיום שיתוף פעולה הדוק בתחום זה עם משטרת ישראל, עלולה, בחלוף הזמן, להיווצר "שחיקה מקצועית מסוימת בקרב חוקרי היחידה".
עוד צוין בתגובת צה"ל כי מצ"ח פועלת "להקמתו של צוות עצמאי בתחום הזיהוי הפלילי, אשר יהיה כפוף מקצועית לגורמים הרלוונטיים במשטרת ישראל, אולם, יהיה שייך ארגונית ובאופן מבצעי במישרין ליחידת מצ"ח".
משרד מבקר המדינה מעיר למצ"ח כי הסתמכות על משטרת ישראל בנושא תיע וד זירות עבירה אינה מבטלת את חובתם של חוקרי מצ"ח לעמוד באמות המידה המקצועיות שנקבעו בהנחיות מפקד מצ"ח.
זאת, לשם שימור היכולות המקצועיות בקרב חוקרי היחידה לטפל בזירות עבירה.
על מפקד מצ"ח להמשיך ליזום פעולות לצמצום הפער המקצועי בנושא ולוודא את יישומן.
ערכות זירה: בהנחיית ביקור בזירת עבירה מצוין כי בכל בסיס יש ערכות זירה לטובת טיפול מיטבי בזירת עבירה המכילה, בין היתר, פנס ראש, מצלמת סטילס, מצלמת וידאו, קונוסים לסימון מוצג, סרט סימון לבן לתיחום, קופסת גירים, חצובה למצלמה, תרסיס צבע מלא, מצפן, ערכות דגימת שתן, כפפות גומי ומספריים.
ממסמכי עח"ם עולה כי ערכות הזירה במצב תחזוקתי ירוד, וברבות מהן הציוד חסר ותקול.
בתגובת צה"ל צוין כי מצ"ח "מצויה בימים אלו בתהליך רכש ושדרוג ערכות הזירה הקיימות".