HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ממסמכי הלמ"ס עולה שבשנים 2015 ו-2016 היא החלה לערוך באמצעות התקציב שהוקצה פעולות מקדימות למפקד, לרבות הכנות לסקר מקדים, ובשנים 2016 - 2017 ביצעה את הסקר המדובר.
במהלך שנת 2017 ניהלה הלמ"ס מגעים עם משרד רה"ם, עם משרד החקלאות ועם משרד האוצר כדי לקבל מימון לביצוע המפקד עצמו והגיעה בשנת 2017 לסיכום תקציבי עם משרד האוצר בנוגע לתקצוב המפקד לשנים 2017 עד2019.
בתחילת2018 החלה הלמ"ס בביצוע מפקד חקלאות.
במחצית הר אשונה של 2018 ביצעה פעולות למיפוי המשקים הפעילים, ובנובמבר2018 החלה לפקוד את החקלאים בשטח.
הלמ"ס השיבה כי הסטטיסטיקן הלאומי פנה בנושא זה למשרד רה"ם, למשרד החקלאות ולאג"ת, אולם הם לא הגיעו לסיכום תקציבי בעניין זה עד לשנת 2017 .
משרד רה"ם מסר בתשובתו כי מנכ"ל משרד רה"ם דאז הנחה את המשנה למנכ"ל המשרד דאז לסייע ללמ"ס באיגום כספי בנושא מפקד החקלאות.
אג"ת מסר בתשובתו כי בשנת 2018 הועברו ללמ"ס ארבעה מיליון ש"ח לטובת ביצוע המפקד, וכי העברת יתרת הסכום, כ -2.
3 מיליון ש"ח, נדחתה לשנת 2019 .
לבקשת הלמ"ס יוצא אפוא שרק ב מהלך שנת 2018 ,37 שנים לאחר ביצוע מפקד החקלאות האחרון וחמש שנים לאחר שמבקר המדינה מתח ביקורת על שטרם בוצע המפקד החדש, הוחל בביצוע מפקד החקלאות לאחר שהושג סיכום תקציבי בנושא .
על רקע החשיבות הנודעת לביצועו של מפקד החקלאות והעיכוב הממושך בביצועו, על הלמ"ס, מש רד רה"ם, משרד החקלאות ואג"ת להסיק מסקנות מעיכוב זה וליישם את המסקנות בפרויקטים דומים כדי למנוע עיכוב כזה בפרויקטים בעלי חשיבות סטטיסטית.
משרד ראש הממשלה - הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה | 2155 .
הקמתאתר אינטרנט חדש .
ביולי 2010 החליטה הלמ"ס להיערך ליציאה למכרז פומבי להקמת אתר אינטרנט חדש (להלן - האתר החדש).
ממסמ כי הלמ"ס עלה שהקמת האתר החדש נועדה בין השאר לשפר את השירות לציבור באמצעות ייעול אפשרויות החיפוש בו ופתיחת גישה לחיפוש ממגוון אמצעי מדיה, לרבות טלפונים ניידים; לתת שירות ולהציג את המידע המבוקש בשפות שונות; ולאחד סביבות עבודה טכנולוגיות שונות.
כשלב ראשון בפרויקט בחרה הלמ"ס במכרז פומבי שנערך בדצמבר 2012 יועץ לשירותי ייעוץ, תכנון, איפיון, עיצוב וליווי חידוש האתר ה חדש (להלן - היועץ).
היועץ נדרש, בין היתר, לייעץ ללמ"ס בכל הנוגע לאפיון הדרישות להקמת האתר החדש והצגתן במכרז פומבי לפיתוח האתר, ולאחר מכן ללוות את פיתוח האתר.
בספטמבר 2013 פרסמה הלמ"ס מכרז פומבי ל הקמת האתר החדש (לרבות הסבת התוכן מהאתר הישן ), לתפעולו ו לתחזוקתו במשך שנ ה אחת (להלן - המכרז)34 .
במכרז צוין בין השאר כי האתר יכיל כלים בעלי יכולות אנליטיות מתקדמות, הכוללות יכולות חיזוי וחיתוך מספר בסיסי נתונים, ואלה יאפשרו שימוש נרחב בנתונים שבו.
עוד צוין כי הוא י אפשר לקצר את לוח הזמנים לפרסום נתוני הלמ"ס.
בדצמבר 2013 אישרה ועדת המכרזים את זכייתה של חברה א' במכרז ונחתם עמה הסכם התקשרות לביצוע הפרויקט.
על פי ההסכם, העלות הכוללת של הפרויקט הייתה כשבעה מיליון ש"ח.
מנהל הפרויקט מטעם הלמ"ס היה מנהל אגף מערכות מידע בלמ"ס (להלן - מנמ"ר הלמ"ס).
תכנון לוח הזמנים של הפרויקט .
בשנים 2014 עד2018 עבדה הלמ"ס על פי מתודולוגיה שנקבעה בנוהל מפת"ח (מתודולוגיה לפיתוח ולתחזוקה של מערכות מידע)35 .
נוהל מפת"ח מסדירכל פעילות שמתבצעת בתחום המחשוב בארגון הן ברמת המערכת היחידה והן ברמת הארגון בכללותו: ניהול מערכת ממוחשבת, פיתוחה ותחזוקתה.
על פי נוהל מפת"ח, ועדת היגוי של פרויקט היא הגורם הניהולי הבכיר המפקח, בין השאר, על הצוות המקצועי המופקד על ביצוע הפרויקט.
על הוועדה להתכנס בתדירות שנקבע ת מראש או בעקבות אירועים מיוחדים כדי לדון במצב הפרויקט ובהמשך ביצועו.
במחצית השנייה של שנת 2013 מונתה ועדת היגוי .
34 על פי המכרז הייתה בו גם אפשרות לתחזוקת תוכנות המערכת ו- 1,500 שעותעבודה לשינויים ולתוספות .
35 נוהל מפת"ח נקבע בהחלטה של ועדת השרים לענייני כלכלה מאוקטובר 1991 (החלטת ממשלה מס' 1981) כנוהל מחייב לפיתוח ולתחזוקה של כל מערכות המידע הממשלתיות .
14 'התקבלה החלטת ממשלה המבטלת את החלטת ממשלה מס1981.
לפרויקט, ובין חבריה היו מנמ"ר הלמ"ס (יו"ר) ומנהל א בטחת המידע בלמ"ס.
במכרז נקבע כי, בין היתר, על ועדת ההיגוי לעקוב באופן שוטף אחר התקדמות ביצוע הפרויקט, ובכלל זה לוודא שהוא עומד בדרישות ובאבני דרך שנקבעו ולהחליט בהתאם על צעדים מתקנים .
על פי נוהל מפת"ח, יש לבצע עבודת מטה לשם קביעת לוח הזמנים לפרויקט בהתחשב במורכבותו וכן יש ללמוד מניסיונם של גופים דומים שביצעו פרויקטים דומים במהותם.
על פי המלצת היועץ וועדת ההיגוי נקבע במכרז כי ביצוע הפרויקט יסתיים בתוך עשרה חודשים ממועד החתימה על הסכם ההתקשרות.
כיוון שההתקשרות החלה בינואר 2014 , עם חתימת הלמ"ס על הסכם עם חברה א', הרי שהיה על אגף מערכות מידע, שניהל את הפרויקט, לסיים אותו עד לסוף אותה שנה.
אולם נמצא כי האתר החדש עלה לאוויר באופן חלקי בדצמבר 2017 , שלוש שנים לאחר המועד המתוכנן על פי המכרז וההסכם, ובאיחור ניכר לעומת לוח הזמנים שקבעה הלמ"ס.
בדצמבר 2018 עלה האתר החדש לאוויר בשלמותו.
עוד נמצא כי לוח הזמנים שקבע אגף מערכות מידע בלמ"ס לפרויקט היה רחוק מאוד מהערכות שהיו בידי בלמ"ס בנוגע לנעשה בפרויקטים דומים: על פי דברים שעלו בוועדת ההיגוי בדצמבר 2013 , רק הפיתוח והסבת התוכן בפרויקטים דומים ארכו כשנה וחצי, ועל פי דברים שמסר מנמ"ר הלמ"ס למשרד מבקר המדינה היה על הלמ"ס להביא בחשבון שה אתר החדש צפוי להיות, על פי התכנון, ייחודי מבחינת היקף התכנים הרחב שבו ומגוון השירותים שהוא מעניק לציבור.
המנמ"ר ה וסיף כי גוף ציבורי אחר שהקים אתר דומה העריך שהקמת האתר החדש של הלמ"ס תארך כשנתיים לפחות, אך ועדת ההיגוי לפרויקט בלמ"ס העריכה שעבודה על פי לוח זמנים לחוץ תאפשר לזרז את ההקמה.
קביעת לוח זמנים שאינו ריאלי פוגעת ביכולת לנהל את הפרויקט בהתאם לתוכנית הביצוע המא ושרת, ועלולה אף להביא לכך שמרכיבים בפרויקט לא ייושמו בניסיון לגשר על פיגורים ופערים, ולו באופן חלקי36 .
'להלן בלוח מס7 ,מוצג לוח הזמנים שקבעה הלמ"ס להקמת האתר החדש בחלוקה לאבני דרך בהסכם ההתקשרות (המבוסס על דרישות המכרז) וכן מועדי השלמת הביצוע בפועל של אבני הדרך, על פי דיווחים של מנהל אגף מערכות מידע בלמ"ס לוועדת ההיגוי של הפרויקט.
36 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 69 ג(2019 ), היבטים בהתקשרויות משרדי הממשלה בתחום התקשוב.
משרד ראש הממשלה - הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה | 2157 .
לוח7 : מועדי הביצוע של אבני הדרך בפרויקט הקמת האתר החדש .
אבן הדרך מועד סיום הביצוע .
המכרז מועד סיום הביצוע של .
אבן הדרך בפועל הפרש בין מועדי ביצוע אבני .
הדרך למועדים המתוכננים על .
אפיון המערכת מרץ 2014 ספטמבר2014 חצי שנה .
פיתוח ואינטגרציה יולי 2014 אפריל2015 תשעה חודשים .
בדיקות קבלה לצורך אישור .
לתפעול האתר וסיום הכנת .
צוות כוח האדם אוגוסט 2014 פברואר2016* שנה ושישה חודשים .
הזנת התוכן מהאתר הישן נובמבר 2014 אפריל2015 חמישה חודשים .
תחילת תפעול מלא של האתר דצמבר 2014 דצמבר2017 שלוש שנים .
השלמה של העברת תפעול .
האתר ללמ"ס ינואר 2015 דצמבר2018 ארבע שנים .
המקור: אגף מערכות מידע בלמ"ס.
* לא כולל בדיקות אבטחת מידע.
מהלוח עולה כי הלמ"ס השלימה את ביצוע כל אחת מאבני הדרך בפרויקט האתר החדש באיחור.
איחור גדול ביותר היה במועד תחילת התפעול המלא של האתר ובהעברה המלאה של תפעול האתר ללמ"ס, שבוצע ארבע שנים לאחר המועד המקורי.
הלמ"ס השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2018 כי ההתרשמות מיכולות החברה נעשתה על בסיס פרויקט דומה שנבנה עבור גוף ציבורי אחר, וכי היות שרכיבים שונים מפרויקט זה היו אמורים להיות מיושמים ההערכה הייתה שזמן הפיתוח יתקצר, וגם אם יהיו איחורים הם יהיו קטנים יחסית ללוח הזמנים המצומצם.
חברה א' השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 כי העובדה שאפיון המערכת התארך בחצי שנה מהמתוכנן מראה שהיקף הפרויקט היה גדול הרבה יותר ממה שתוכנן ושמוכנות הלמ"ס למענה על כל ההיבטים באפיון לקתה בחסר, דבר שהשפיע לאחר מכן על זמן הפיתוח ועל השלבים שבאו אחריו.
היועץ השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 כי לוח הזמנים המתוכנן היה ריאלי, אם כי הדוק.
לדעתו העיכובים בפרויקט נבעו מסיבות שונות ולא בגלל התכנון המקורי, ובהן אלה: אי -היצמדות של חברה א' ושל הלמ"ס לתכנון המקורי; קושי של הלמ"ס לגייס תוכניתנים בתחום הרלוונטי למכרז; הכנסת רכיבי אבטחת מידע לפרויקט אף שאחראי אבטחת מידע מצד החברה לא היה כפוף להנהלת הפרויקט ולא היה מחויב ללוח הזמנים של הפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר ללמ"ס כי מדיוני ועדת ההיגוי לפני תחילת הפרויקט עלה כי לוח הזמנים שנקבע לפרויקט אינו ריאלי.
על הלמ"ס להפיק לקחים מכך שלא עמדה בלוח הזמנים שנקבע לפ רויקט ומכך שנקבע לוח זמנים שאינו ריאלי, ולהשתמש במסקנות שיוסקו בבואה לנהל בלמ"ס פרויקטים עתידיים בהיקף דומה.
הסיבות העיקריות לעיכוב בהקמת אתר האינטרנט החדש .
אבטחת מידע: בהסכם ההתקשרות בין הלמ"ס לחברה א' צוין כי על החברה לעמוד בכל דרישות המכרז ובהן בדרישות המפורטות בנושאי אבטחת מידע בתחומים מסוימים.
על אישור פרטי המכרז וההסכם שנחתם בין הלמ"ס לחברה א' אחראית ועדת המכרזים של הלמ"ס.
חבריה היו היועץ המשפטי של הלמ"ס או נציגו, חשב הלמ"ס או נציגו ומנמ"ר הלמ"ס.
בדצמבר 2013 , עוד לפני שהלמ"ס חתמה על הסכם ההתקשרות עם חברה א', העלה מנהל אבטחת המידע בלמ"ס ספקות בנוגע לאפשרות שהחברה תעמוד בדרישות הלמ"ס בתחום אבטחת המידע.
לאחר מכן, קיימה הלמ"ס שלושה סבבים של שאלות הבהרה לספק, שהתמקדו ביכולתו לעמוד בדרישות אבטחת המידע.
ג ם לאחר סבבים אלה, ממונה אבטחת מידע העלה לפני חברי תת -ועדת המכרזים (שעסק ה בקביעת הזוכה במכרז ), ובהם מנמ"ר הלמ"ס, ספקות באשר לאפשרות שחברה א' תעמוד בדרישות האלה.
בעקבות זאת נערך שימוע לספק המציע בפני חברי ועדת המכרזים שבו הוא התבקש לתת הבהרות בנוגע לקיום הדר ישות לאבטחת מידע שבהצעה שהגיש.
הבהרות אלו הניחו את דעתה של ועדת המכרזים.
בדצמבר 2013 אישרה ועדת המכרזים של הלמ"ס את הצעת חברה א', והלמ"ס חתמה עמה על הסכם.
על פי מסמכי הלמ"ס, האישור ניתן על רקע הצורך להשלים במהירות את ההתקשרות עד לסוף 2013 כדי לנצל את התקציב שהוקצה לאותה שנה.
בפברואר 2015 כתב מנהל אבטחת המידע בלמ"ס למנמ"ר הלמ"ס כי קיים פער גדול בין הנדרש לפי המכרז מבחינת אבטחת מידע לבין האפיון המפורט שהתקבל עד כה.
כעבור שנה, בישיבת ועדת ההיגוי ממרץ 2016 , הבהיר היועץ מטעם הלמ"ס כי נושאאבטחת המידע היה "הנתיב הקריטי של הפרויקט" המעכב את העלי יה לאוויר של האתר החדש.
משרד ראש הממשלה - הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה | 2159 .
הביקורת העלתה כי במהלך תשעה חודשים לא נעשו פעולות לקידום הפרויקט : במשך ארבעה חודשים מינואר עד אפריל 2015 בשל מחלוקת בנושאי אבטחת מידע ובמשך חמישה חודשים נוספים, מינואר עד מאי 2016, בשלמחלוקת בין הלמ"ס לחברה א' בדבר מועדי התשלומים לחברה, בין השאר על רקע פעולותיה של החברה בתחום אבטחת המידע.
מתיעוד ענף של הלמ"ס עלו שני קשיים שעמדו לפני הלמ"ס בבואה לתכנן ולבצע פרויקט שיעמוד בדרישות אבטחת המידע שהציבה: קושי לוודא שהספק יכול לעמוד באותן דרישות, ואי -הסכמות בין הלמ"ס לספק באשר ליישום ההסכם.
בסיכומו של דבר, הקשיים בתחום אבטחת המידע היו גורם חשוב בעיכוב הקמת האתר החדש.
בתשובת הלמ"ס הובא ו תשובותיו של מנהל אבטחת המידע בלמ"ס מנובמבר 2018 ומינואר2019 לפיהן הוא לא היה הגורם לעיכוב בהקמת האתר החדש אלא גורמים מעורבים אחרים והוא עמד על כך שהלמ"ס תקבל את התמורה המלאה על מה שהיא משלמת.
מנהל אבטחת המידע הוסיף כי היו בעיות נוספות בהקמת האתר לבד מנושא אבטחת המידע, שכן ביולי 2017 עודכנה ועדת ההיגוי כי שלב ההתקנות וא בטחת המידע הסתיים בעיקרו ואילו רק בדצמבר 2017, חמישה חודשים לאחר מכן, עלה האתר לאוויר באופן חלקי, ועד נובמבר 2018 לא עלה האתר לאוויר באופן מלא.
חברה א' השיבה כי הסיבה העיקרית לעיכוב אכן הייתה אבטחת מידע, אולם היא דחתה על הסף את הטענה שאינה בקיאה דיה בנושאי אבטחת מידע כיוון שלא קיבלה על עצמה נושא זה, אלא הפעילה חברות מוכרות ומומחיות ביותר בתחום זה בישראל.
היועץ השיב כי רמת הפירוט שדרשה הלמ"ס במסמך האפיון לא הייתה נכונה, ולכן הספק לא היה יכול לבצע אותה לפני התקנת התוכנה, דבר שעיכב את הפרויקט ויצר אי-אמון בין החברה ללמ"ס.
בהתייחס לתשובת היועץ מסר מנהל אבטחת המידע בלמ"ס בינואר 2019 כירמת הפירוט שנדרשה במכרז מחברה א' תאמה את מה הנדרש מאפיון מפורט.
כוח אדם מקצועי לביצוע הפרויקט: לפי נוהל מפת"ח, בשלב אפיון המערכת הממוחשבת יש לבצע אומדן לעלויות המשוערות של הפרויקט, לרבות עלויות כוח אדם.
הועלה כי מנמ"ר הלמ"ס לא הכין תוכנית מפורטת לכוח האדם הנדרש לצורך ביצוע פרויקט האתר החדש.
גוף ממשלתי מעסיק עובדים על פי תקן כוח אדם שמאשרת נציבות שירות המדינה או באמצעות רכש שירותי כוח אדם מספקים.
הרוצה לגייס כוח אדם בתחום המחשוב באמצעות ספקים, כלומר במיקור חוץ, במספר גדול יותר ממכסת הגידול השנתית המותרת של כוח האדם במיקור חוץ בתחום המחשוב (5% )- עליו לקבלאישור של הוועדה לנושא היקף נותני שירותים 2160 |דוח שנתי 69ב .
בתחום המחשוב במשרדי הממשלה.
הוועדה, בראשות ראש רשות התקשוב הממשלתי, פועלת מכוח הוראות התכ"ם (תקנון כספים ומשק), ובסמכותה לאשר חריגה ממכסה זו.
ביוני 2015 דיווח מנמ"ר הלמ"ס להנהלת הלמ"ס כי חל עיכוב בשלב ביצוע בדיקות הקבלה של הפרויקט וציין כי לדעתו יש מחסור במשאבי כוח אדם באגף שבניהולו כדי להשלים את הבדיקות ולהתקדם בפרויקט.
נמצא כי ממועד זה ועד סוף שנת 2017 ניסתה הלמ"ס לגייס כוח אדם לצורך ביצוע הפרויקט לרבות באמצעות מכרזי נציבות שירות המדינה שפורסמו ולא נמצאו בהם מועמדים מתאימים וכן באמצעות פניה לרכישת שירותים במיקור חוץ, אך ניסיונות אלה כשלו.
כיוון שכך, הגישה הלמ"ס בדצמבר 2017 בקשה לוועדה לנותני שירותים בתחום המחשוב לאשר גיוס ארבעה עובדים במיקור חוץ.
בפברואר 2018 אישרה הוועדה ללמ"ס גיוס שלושה עובדים לצורך זה.
הלמ"ס חתמה אפוא על הסכם עם חברה א' להקמת אתר חדש בדצמבר 2013 ומאז, במשך כארבע שנים, לא הצליחה לגבש צוות כוח אדם שנדרש לביצוע הפרויקט .
ועדת היגוי של פרויקט היא הגורם הניהולי הבכיר המפקח , בין השאר, על הצוות המקצועי המופקד על ביצוע הפרויקט.
נמצא כי אף שבין מרץ 2016 לאמצע2017 היה איחור ניכר בביצוע פרויקט האתר החדש, על רקע פערים בתחום אבטחת המידע, לא קיימה הוועדה דיונים במשך שנה ורבע.
רק ביולי 2017 שבה הוועדה והתכנסה, ועודכנה כי שלב ההתקנות ואבטחת המידע הסתיים בעיקרו.
הלמ"ס השיבה למשרד מבקר המדינה כי בכל התקופה האמורה התקיימו מעקבים שוטפים אחר התקדמות ה פרויקט באגף מערכות מידע, ונושאים דחופים נדונו בהנהלה המצומצמת של הלמ"ס.
היא הוסיפה כי מקובל עליה שהרכב ועדת ההיגוי במקורו לא היה מיטבי, שכן בעלי התפקידים המרכזיים בארגון - מנכ"ל, משנה למנכ"ל, סמנכ"ל למינהל ויועמ"ש - לא הוגדרו מראש כחלק מהוועדה, ויש לתת על כך את הדעת בעתיד.
הלמ"ס והיועץ הוסיפו כי הפרויקט עמד בתכנון המקורי מבחינת תכולת הפרויקט ותקציב הפרויקט, ולא עמד רק בלוח הזמנים להקמתו.
משרד ראש הממשלה - הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה | 2161 .
הרלוונטי יכול לעמוד .
פרויקט הקמת אתר האינטרנט החדש של הלמ"ס תוכנן אפוא בלוח זמנים שאינו ריאלי, ללא תוכנית מפורטת של כוח האדם הנדרש לביצוע, ועם קושי לוודא כי הגורם המבצע הרלוונטי יכול לעמוד בדרישות אבטחת המידע.
בפועל, חל איחור של שלוש שנים וחצי לפחות בהשלמת הפרויקט, שהסתיים במלואו רק בדצמבר 2018 .
על הלמ"ס להפיק לקחים מהליקויים שהועלו, הנוגעים לתכנון מפורט של כוח האדם הנדרש לפרויקט וזמינותו, וכן לפיקוח השוטף הנדרש של ועדת ההיגוי על התקדמות הפרויקט ומעורבותה במציאת פתרון במחלוקות עם ספקים בעת ביצוע פרויקט חיוני.
ראוי כי מכלול הלקחים שיופקו יידון בוועדת ההיגוי המשרדית ובהנהלת הלמ"ס כדי שיוכלו לשמש את הלמ"ס בתכנון, בניהול ובביצוע של פרויקטים דומים בעתיד.
הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה היא הגוף המרכזי במדינה לביצוע פעולות סטטיסטיות ולפרסום תוצאותיהן.
היא מחויבת לבצע פעולות סטטיסטיות שנקבעו בפקודת הסטטיסטיקה, בהחלטות הממשלה ובהסכמים שחתמה הממשלה עם גופים בין -לאומיים.
תוצרי עבודתה חיוניים לקובעי המדיניות במגזר הציבורי, למגזר העסקי ולציבור הרחב.
ברשות הלמ"ס מאגרי מידע על אנשים ועל עסקים בישראל.
משרד מבקר המדינה העלה ליקויים בכמה היבטים מרכזיים הנוגעים לעבודת הלמ"ס: הלמ"ס לא גיבשה תוכנית לאומית לסטטיסטיקה רשמית לטווח הארוך ולא תרגמה את כל המשימות והמחויבויות המוטלות עליה לכדי תוכנית יישום רב -שנתית מפורטת ומחייבת.
הלמ"ס שבה ודרשה לקבל את האמצעים למילוי המשימות ההולכות ומתרבות, ואולם דרישות אלה לא נשענו על תוכנית ועל ניתוח שיטתיים הנדרשים לקבלת החלטות.
בהיעדר אלה העמיק הפער בין מחויבויות הלמ"ס ובין ביצוען, וכיום הלמ"ס אינה מבצעת חלק ממחויבויות אלה.
משרד רה"ם ואג"ת לא קידמו תוכנית לטווח ארוך להתמודדות עם פער זה בעבודת הלמ"ס.
עוד העלתה הביקורת כי העברת תוספות תקציב ועודפים מחויבים מאג"ת בשיעור של כשליש מבסיס התקציב של הלמ"ס במועד כה מאוחר בשנה הקשתה על הלמ"ס לנצל כספים אלה במלואם לטובת פעולות שהיא נדרשת לבצע.
על הלמ"ס למפות את המשימות המוטלות עליה ולגבש תוכנית רב-שנתית מחייבת הכוללת לוח זמנים ותקציב לביצוע המשימות.
אם ביצוע התוכנית כרוך בתוספת משאבים גדולה מאוד ביחס לתקציב הלמ"ס יש מקום להביא את התוכנית לפני הממשלה לצורך כדי להחליט אם לאשרה, וכפועל יוצא מהאישור - באיזו מידה לתקצבה.
על אג"ת לפעול להקצאת הכספים ללמ"ס במועד מוקדם ככל האפשר כך שתוכל לתכנן את תקציבה ולנצלו .
הזכות לפרטיות היא מן הזכויות החשובות בישראל.
עם חקיקת חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, אף הוקנה לה מעמד חוקתי על-חוקי.
לפי חוק יסוד זה, מוטלת על המדינה החובה להגשים את הזכויות החוקתיות לכבוד ולפרטיות, וכל רשות מרשויות השלטון חייבת לכבד זכויות אלה.
מנגד, מידע פרטי הוא בעל ערך רב, לרבות ערך כלכלי, ולכן לחברות מסחריות ולגופים אחרים אינטרס ברור לאוספו ולשומרו במאגרי מידע כדי לעשות בו שימוש.
נוסף על כך, בידי רשויות המדינה מידע רב על בני אדם, הנוגע לכל היבטי חייהם, וקיים חשש שייעשה בו שימוש שלא למטרה שלשמה הוסמכו הרשויות לאוספו.
עולה מן האמור שעצם קיומם של מאגרי מידע עלול לפגוע בפרטיות, ועל כן יש צורך לקבוע מנגנונים ייחודיים להגנה על המידע שבהם.
צורך זה מ תעצם בשל ההתפתחות הטכנולוגית מרחיקת הלכת של העשורים האחרונים, שהביאה עמה שינויים בכמות המידע שנאסף, באופן שבו הוא מעובד, בשימושים הנעשים בו ובהיקף החשיפה שלו לתקיפות.
בשנת 1981 נחקק חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א -1981 (להלן- חוק הגנת הפרטיות או החוק).
בשנת 1986 פורסמו תקנות הגנת הפרטיות (תנאי החזקת מידע ושמירתו וסדרי העברת מידע בין גופים ציבוריים), התשמ"ו-1986 (להלן- תקנות הגנת הפרטיות (העברת מידע)), שכוללות בין היתר פירוט הוראות כלליות לניהול מאגר מידע ונוהלי ביצוע להעברת מידע בין גופים ציבוריים.
במרץ 2017 אישרה ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת את תקנות הגנת הפרטיות (אבטחת מידע), התשע"ז -2017 , שביקשה שרת המשפטים להתקין (להלן - תקנות הגנת הפרטיות (אבטחת מידע) או התקנות החדשות).
תקנות אלו כוללות הוראות מפורטות ליישום אבטחת מידע במאגרי מידע, והן נכנסו לתוקף במאי 2018.
הרשות להגנת הפרטיות הינה הגוף המסדיר, המפקח והאוכף על פי חוק הגנת הפרטיות בישראל.
כמאסדר הפועל להגנה על זכות היסוד לפרטיות ולהגנת מידע אישי בישראל, הרשות להגנת הפרטיות מופקדת על הגנת המידע האישי במאגרי מידע דיגיטליים ועל ביצורה של הזכות לפרטיות.
המושג "אב טחת מידע", שבו נעשה שימוש גם בתקנות החדשות, חופף כיום במידה רבה למונח הגנת סייבר 2 .
לפיכך קיימת חפיפה רבה בין הפעולות שאמורות להיעשות על פי התקנות החדשות ובין הפעולות שנעשות לצורך הגנת מרחב הסייבר שבו נמצאים מאגרי המידע, לפחות בכל הנוגע לאבטחת המידע בארגון הבודד3 .
עם זאת, כפי שנאמר בדברי ההסבר לטיוטת תקנות הגנת הפרטיות (אבטחת מידע), שלא כאבטחת מידע באופן כללי, שמטרתה להגן על .
2 תחום ההגנה בסייבר מוגדר כשינוי אבולוציוני של תחום אבטחת המידע, שכן בעידן הסייבר ניכרת עלייה חדה במספר התוקפים, בתחכומם, במספר המטרות לתקיפה ובאיכותן.
מרכיב נוסף הוא ההסתכלות על מרחב הסייבר כמרחב לחימה, שבו יכולות להיות מעורבות גם מדינות ובכלל זה מעצמות .
3 אבטחת המידע התרכזה במידע הנמצא בארגון הבודד, ואילו בהגנת הסייבר יש בחינה כוללת ושיתוף פעולה במרחב הסייבר הבין -ארגוני, המגזרי, המדינתי והבין -לאומי.
במרחבים אלו מתקיימות פעילויות של שיתוף פעולה וכן פעילויות פרואקטיביות.
המידע של הארגון כנכס של אותו ארגון, המטרה של התקנות היא לממש את תכליות חוק הגנת הפרטיות, כלומר הגנה על זכויות הפרט שלגביו קיים מידע במאגר המידע מפני שימוש לרעה במידע על אודותיו 4.
נושא הגנת הסייבר במדינת ישראל קּודם בשנים האחרונות במידה ניכרת עם ייסודם של מטה הסייבר הלאומי והרשות הלאומית להגנת הסייבר (שאוחדו החל ב - 1.
18 למערך הסייבר הלאומי).
בפברואר 2015 קיבלה הממשלה החלטה בדבר "קידום אסד רה לאומית והובלה ממשלתית בהגנת הסייבר" (להלן - ההחלטה בעניין הסייבר בממשלה) 5 .
בעקבות ההחלטה הוקמה במסגרת רשות התקשוב הממשלתי שבמשרד ראש הממשלה יחידה להגנת הסייבר בממשלה (להלן גם - יה"ב), שייעודה לשמש גוף להכוונה ולהנחיה מקצועית בתחום הגנת הסייבר במשרדי הממ שלה וביחידות הסמך.
היחידה כפופה לרשות התקשוב הממשלתי ומונחית מקצועית על ידי מערך הסייבר הלאומי.
באותה החלטה הוטל על המנכ"לים של משרדי הממשלה ומנהלי יחידות הסמך לפעול לשיפור רמת הגנת הסייבר במשרדי הממשלה.
בין הצעדים שהיה עליהם לנקוט: מינוי של "ממונה הגנת הסייבר" במשרד, הקמת ועדת היגוי משרדית לנושא הסייבר והקצאת תקציב ייעודי להגנת הסייבר.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות או המשרד) מנהל מערכות מידע המכילות נתונים רבים על החקלאות ועל החקלאים בתחומים שונים, ובכלל זה מידע כלכלי לגבי תמיכות, וזכאות לקבלת אמצעי ייצור כגון מים ועוד.
יחידת המחשוב של המשרד מחזיקה מערכות תפעוליות ומחקריות רבות.
נוסף על כך, המשרד מפעיל את היחידה המרכזית לאכיפה וחקירות - פיקוח על הצומח והחי - יחידה לפיקוח על תנועת מוצרים מן הצומח והחי וליישום ההסכמים החקלאיים בין הרשות הפלסטינית למדינת ישראל (להלן - יחידת הפיצו"ח).
עובדי היחידה הוסמכו כמפקחים לפי חוק יישום ההסכם בד בר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה), התשנ"ה-1994 (להלן- חוק היישום).
בחודשים אוקטובר 2017 - מרץ2018 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בהגנת הפרטיות ובאבטחת מידע במשרד החקלאות.
נבדקו הנושאים האלה: מיפוי, בחינה והגדרה של מאגרי המידע; ההיערכות הארגונית ליישום חוק הגנת הפרטיות; טיפול המשרד בבקשות לקבלת מידע אישי ממאגרי רשות האוכלוסין וההגירה (להלן - רשות האוכלוסין) ומשרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה) והבקרה על השימוש שנעשה במידע שהתקבל; יישום .
4 המבוא לדברי ההסבר לטיוטת התקנות, ששלחה שרת המשפטים ליו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט ח"כ סלומינסקי ב- 11.
5 החלטה2443 מפברואר2015.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 2085 .
תקנות הגנת הפרטיות (אבטחת מידע) ; יישום ההחלטה בעניין הגנת הסייבר בממשלה.
בדיקות השלמה נערכו ברשות האוכלוסין, במשרד התחבורה, בנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם) וביחידה להגנת הסייבר בממשלה.
בדיקות השלמה נערכו במאי 2018.
בתקופת הביקורת כיהן מר שלמה בן אליהו כמנכ"ל משרד החקלאות (להלן - מנכ"ל המשרד או המנכ"ל).
ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת, בהתייעצות עם מבקר המדינה, החליטה להטיל חיסיון על חלקים מפרק ביקורת זה לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 [נוסח משולב.
אי-השלמת מיפוי, בחינה והגדרה של מאגרי מידע .
בחוק הגנת הפרטיות נקבע שבעל מאגר מידע חייב לרשום בפנקס מאגרי המידע (להלן - הפנקס) מאגרי מידע העונים על דרישות החוק.
רשם מאגרי המידע, על פי החוק, הוא מי שהממשלה מינתה אותו לנהל את הפנקס .
הרשם פועל במסגרת הרשות להגנת הפרטיות במשר ד המשפטים שהוקמה בשנת 2006 כ-"רשות משפטית לטכנולוגיות מידע והגנה על הפרטיות" 6 .
בשנת 2017 שונה שם הרשות לשמה הנוכחי, "הרשות להגנת הפרטיות".
עוד נקבע בחוק כי בקשה לרישום מאגר מידע תפרט את זהות בעל מאגר המידע, המחזיק7 במידע ומנהל המאגר; את מטרות הקמת מאגר המידע והמטרות שלהן נועד המידע; את סוגי המידע שייכללו במאגר; פרטים בדבר העברת מידע מחוץ לגבולות המדינה ופרטים בדבר קבלת מידע, דרך קבע, מגוף ציבורי8 , שם הגוף הציבורי מוסר המידע ומהות המידע הנמסר.
עוד נקבע כי משהוגשה הבקשה לרישום מאגר, על הרשם לרשום אותו בפנקס בתוך 90 ,יום מיום הגשתה בהסתייגויות מסוימות9 .
בחוק הגנת הפרטיות גם נקבע כי בעל המאגר חייב לרושמו בפנקס אם התקיימו בו אחד מאלה: מספר האנשים שמידע עליהם נמצא במאגר עולה על .
6 'בהחלטת ממשלה מס4660 מ- 19.
7 החוק מגדיר מחזיק לעניין מאגרי מידע כמי שמצוי ברשותו מאגר מידע דרך קבע והוא רשאי לעשות בו שימוש.
8 על פי סעיף 23 לחוק הגנת הפרטיות, גוף ציבורימתייחס למשרדי הממשלה ולמוסדות מדינה אחרים, רשות מקומית וגוף אחר הממלא תפקידים ציבוריים וכן גוף ששר המשפטים קבע אותו בצו כגוף ציבורי.
9 הרשם לא ירשום את הבקשה אם היה לו יסוד סביר להניח כי המאגר משמש או עלול לשמש לפעולות בלתי חוקיות או כמסווה להן, או שהמידע הכלול בו התקבל, נצבר או נאסף בניגוד להוראות כל דין.
10,000 ; יש במאגר מידע רגיש כהגדרתו בחוק10; המאגר כולל מידע על אנשים והמידע לא נמסר על ידיהם, מטעמם או בהסכמתם, למאגר זה; המאגר הוא של גוף ציבורי; המאגר משמש לשירותי דיוור ישיר.
לאחר שבמהלך השנים התעוררו בקרב גורמי המקצוע ספקות בדבר התועלת הציבורית הנובעת מרישום מאגרי מידע, ומתוך מחשבה שיש להתמקד בפעולות פיקוח ובקרה, הופץ באוגוסט 2012 להערות הציבור תזכיר חוקהגנת הפרטיות (צמצום חובת הרישום, וקביעת חובה לקיים סדרי ניהול וכללי עבודה ולתיעודם במסמכים), התשע"ב -2012 , .
שבו הוצע לצמצם את חובת הרישום ואולם, גם במסגרת הצעה זו נותרה החובה לרשום מאגרי מידע של גופים צי בוריים.
במקביל הוצע להטיל חובה על בעלי מאגרי מידע מסוימים (ובהם גם אלו שעליהם תוסיף לחול חובת הרישום) לקיים סדרי ניהול וכללי עבודה הנדרשים לניהול מאגר מידע, במטרה לשפר את ההגנה על הפרטיות.
בשנת 2013 החליט משרד המשפטים כי יש צורך לגבש תקנות שיבהירו את מהותה ואת היקפה של החובה המוצעת לקיום סדרי ניהול וכללי עבודה, עוד לפני אישור טיוטת החוק11 .
במאי2018 נכנסו לתוקף תקנות הגנת הפרטיות (אבטחת מידע), השמות דגש על הגדרת המאגר ופרסום מסמך הגדרות מאגר הכולל פרטים מהותיים על כל מאגר.
עם זאת, עד מועד סיום הביקורת נותרה בעינה חובת הרישום בחוק.
כדי לעמוד בדרישות חוק הגנת הפרטיות היה צורך למפות את המאגרים ולבחון את הנתונים הקיימים בהם.
פעולות אלו נועדו לקבוע אם הנתונים במאגר עונים להגדרת "מידע" כהגדרתו בחוק12 , ואם הם עומדים בתבחינים לרישום בפנקס מאגרי המידע לפי החוק.
גם החוב ה לנקוט את האמצעים הדרושים לקיום תקנות הגנת הפרטיות (העברת מידע), ובכללם אבטחת המידע, מבטאת את הראייה שהאמצעים תלויים בנסיבות השימוש, וכדי לדעת אותן יש לבצע תהליכי מיפוי, בחינה והגדרה של המאגרים.
כלומר, גם לפני מאי 2018 היו המיפוי, הבחינה וההגדרה של המאגרי ם התשתית הבסיסית לקיום הוראות החוק ותקנות הגנת הפרטיות (העברת מידע), ובכלל זה אבטחת המידע.
יוער כי אף שהחוק שם כיום דגש על הרישום, הרישום הוא בבחינת תוצאה של תהליכי המיפוי, הבחינה וההגדרה של המאגרים כמאגרי מידע על פי חוק הגנת הפרטיות.
תהליכים אלו יהיו מחוי בים גם כאשר תצומצם חובת הרישום למאגרים מסוימים בלבד, כפי שמתכוון משרד המשפטים לעגן בחוק.
זאת ועוד, התקנות החדשות קובעות את עקרונות אבטחת המידע - הקשורים בניהול המידע שבמאגרי מידע ובשימוש בו - על יסוד תקני אבטחת מידע .
10 על פי סעיף 7 לחוק הגנת הפרטיות, מידע רגיש כולל נתונים על אישיותו של אדם, צנעת אישותו, מצב בריאותו, מצבו הכלכלי, דעותיו ואמונתו, וכן מידע ששר המשפטים קבע בצו, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, שהוא מידע רגיש.
11 ,בעניין זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 64ג (2014 '), "רישום מאגרי מידע בישראל", עמ1147 .
ואילך 12 הפסיקה עוסקת גם היא בתהליכים אלה, בעיקר בכל הקשור לאופן שבו יש לפרש את ההגדרה של מידע.
לדוגמה, השופט שמגר קובע (ע"א 86/89 מדינת ישראל נ' בנק הפועלים בע"מ, פ"ד, מד (2 )726 ,731 ) כי אם ניתן להפיק מידע על מצבו הכלכלי של אדם ממאגר מידע שאינו ערוך פרסונלית, כמו מאגר כלי הרכב, ניתן לראות מידע זה ככלול במסגרת מאגרי המידע שסעיף 7 .
לחוק הגנת הפרטיות מתייחס אליהם משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 2087 .
הן מסדירות בין היתר גם את הגדרת המאגר, וקובעות כי על בעל המאגר להכין "מסמך הגדרות המאגר" ובו פרטים רבים על המאגר13 .