HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
באפריל2017 הכין את"ן חנ"א מעודכנת הנותנת ביטוי למדיניות החדשה של את"ן שבה מושם דגש ניכר באכיפת החוק נגד עברייני תנועה המבצעים עבירות מסכנות חיים ועבירות בריונות.
סל העבירות הנוגע לאופניים חשמליים ואופניים גדל מ-42 ל-64 .
37 כמפורט בין היתר בסעיף; כשמצוינת החובה לציית להוראות או לאותות של פקח הדברים אמורים בפקח עירוני במדים שהוא עובד רשות מקומית שהוסמך בידי מפקד מחוז או ראש אגף התנועה במשטרת ישראל לאחר שקיבל הכשרה מתאימה לכך; עובד במדים של רשות תִמרור מקומית או מטעמה, שהוסמך לכך בידי מפקד מחוז או ראש אגף התנועה במשטרת ישראל לאחר שקיבל הכשרה מתאימה, לצורך הכוונת התנועה במקום שבו מבצעת רשות התִמר ור המקומית עבודת סלילה או אחזקה של כביש הנמצא בתחומה.
38 חוברת נוסחי אישום (חנ"א), מהדורת אוקטובר2016.
39 בצו התעבורה (עבירות קנס), התשס"ב -2002 , נקבעו עבירות תעבורה בדרך של עבירות קנס המחייבות את קביעתן בצו כשלצידן שיעור הקנסות שיוטלו בגינן.
ש''ח הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |95 .
הנוגעת ליבוא ולשיווק .
פיקוח ואכיפה בנושא היבוא והשיווק של אופניים חשמליים .
החוקים והתקנות הקנו למשרדי הכלכלה42 והתחבורה סמכויות שונות בכל הנוגע ליבוא ולשיווק של אופניים חשמליים.
עם התגברות השימוש באופניים חשמליים התעורר צורך לבצע באופן סדיר פיקוח ואכיפה נמרצים ומקיפים, שיכללו את כל שלבי שיווק האופניים החשמליים, החל בשלב הכניסה למדינה וכלה בשלב המכירה בחנויות הקצה.
הבדיקה העלתה כי משרד הכלכלה ומשרד התחבורה חלוקים ביניהם לגבי אופן הפעלת הסמכות הנוגעת ליבוא ולשיווק של אופניים חשמליים : לדעת משרד הכלכלה סמכויות האכיפה משלב היבוא ועד לשלב הסופי של מכירת האופניים לצרכן נתונות בידי משרד התחבורה, על פי תקנות התעבורה, ואילו לדעת משרד התחבורה, סמכויות הפיקוח על מידת עמידתם של אופניים חשמליים בדרישות התקן הרשמי הן בסמכות משרד הכלכלה, מכוח חוק התקנים.
עקב כך הפיקוח והאכיפה בנושא זה הם חלקיים ביותר.
שיתוף הפעולה בין שני המשרדים לוקה בחסר, ולמע שה יש נתק מתמשך ביניהם, ובתוך כך שני המשרדים האמורים גלגלו זה על זה את אחריות האכיפה.
נמצא כי למרות הצהרתו של מנכ"ל משרד התחבורה דאז, במכתבו מפברואר 2016 אל יו"ר ועדת הכלכלה של הכנסת, ולפיה אכיפת החוק בעניינם של אופניים חשמליים תתבצע "הן על ידי משרד התחבורה והן על ידי משרד הכלכלה", הרי שבפועל בוצעה אכיפה חלקית בלבד של משרד התחבורה, כמפורט להלן.
על פי תיקון לתקנות התעבורה מ -2014 המסדיר את השימוש באופניים חשמליים (ראו לעיל) 43 , על אופניים חשמליים לעמוד בדרישות תקן ישראלי רשמי החל ביולי 2014 , ואופניים החשמליים שנרכשו לפני תאריך זה יעמדו בדרישות התקן האירופי; לעומת זאת, על פי התוספת השנייה לצו יבוא חופשי44 אופניים חשמלייםלא הוגדרו בצו יבוא חופשי כמוצר שעבורו נדרש אישור לפי תקן רשמי אלא לפי תקן אירופי.
42 חוק התקנים, התשי"ג -1953 (להלן- חוק התקנים), מסדיר את התקינה בישראל; תקן הוא מסמך, שמפורטות בו דרישות טכניות למוצר כדי שיתאים לייעודו.
התקן דן בתכונות שונות של מוצר כגון חומרים, מבנה, מידות, תפעול, סימון ואריזה.
יש תקנים המג דירים שיטות בדיקה, מונחים ותוכן.
התקנים משמשים כלי עזר חשוב לשמירת אחידות במידות, במשקלות, בסמלים, במונחים ועוד; השר הממונה על ביצוע החוק הוא שר הכלכלה והתעשייה (להלן - שר הכלכלה); מינהל התקינה במשרד הכלכלה אמון על ביצוע מדיניות התקינה הלאומית, למשל קביעת סדר עדיפויות לעניין התקינה, ייזום וביקורת בנושא שינויים בתקנים קיימים, הכרזה על תקנים כרשמיים או הסרת רשמיותם, תיאום בין-משרדי בנושאי תקינה ואימוץ תקינה בין -לאומית.
43 תיקון תקנות התעבורה (תיקון מספר12 ), התשע"ד-2014 , סעיף5 (א), וסעיף6.
)(א 44 לשר הכלכלה סמכות לפרסם צו יבוא חופשי, מכוח סעיף 2 ,]נוסח חדש[ לפקודת היבוא והיצוא התשל"ט-1979 .
הצו קובע אילו אישורים נדרשים לצורך קבלת רישיון יבוא, אילו פריטים מותרים ביבוא גם ללא הצגת רישיון יבוא, ותנאים נוספים ליבוא.
שר הכלכלה מפרסם מפעם לפעם תיקונים לצו.
בתשובה שמסר משרד הכלכלה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2017 (להלן- תשובת משרד הכלכלה), ובתשובה נוספת שלו מדצמבר 2017 , צוין כי לפי תקנות התעבורה והדרישות שבצו יבוא חופשי, משרד התחבורה הוא הרגולטור האחראי לפיקוח ולאכיפה וכן לדרישות החלות על אופניים חשמליים, שכן הוא הקובע את הכללים והדרישות לאישור האופניים החשמליים והמחליט אילו מעבדות יאשרו את ההתאמה לדרישות, ומכאן שמשרד התחבורה צריך לקבוע את מדיניות הפיקוח ולבצע את הפיקוח עצמו, כפי שנעשה עם מוצרי תעבורה אחרים.
מ שרד הכלכלה הוסיף כי הוא מוכן לבצע את הפיקוח והאכיפה המתבקשים על ידי משרד התחבורה בתנאי שיוגדר בצו יבוא חופשי שהממונה על התקינה נדרש לאשר כי האופניים החשמליים עומדים בדרישות התקן הרשמי.
משרד התחבורה מסר בתשובתו, ובתשובה נוספת מינואר 2018 , כי הואאוכף את החוק על בעלי חנויות המוכרים מוצרי תעבורה וסוחרים בהם ללא רישיון סחר במוצרי תעבורה הנדרשים על פי דין, וכן על מכירת חלקי חילוף.
המשרד מבצע אכיפה ובודק אם בתי המסחר בעלי רישיון סחר עומדים בדרישות הסחר שנקבעו בצו הפיקוח על מצרכים ושירותים 45, ו כמו כן הוא מַחְרים כל ים דו - גלגליים חשמליים שלא עמדו בדרישות התקן ו בדרישות משרד התחבורה.
לדעת משרד התחבורה, קביעת תקן רשמי לאופניים חשמליים על פי הדרישות על היתר היבוא של אופניים אלה ]קביעת התקן[ המובאות בחוק התקנים גוברת על פי התקן האירופי המובא בצו יבוא חופשי.
לכן אכיפת עמידת הכלים בדרישות התקנים הנמכרים בישראל נמצאת בסמכות הממונה על התקינה במשרד הכלכלה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה ולמשרד התחבורה כי התנערותו של כל אחד מהם מהאחריות לנושא מעוררת חשש לפגיעה בכוח ההרתעה של המשרדים כלפי חנויות הקצה והיבואנים.
הנתק המתמשך בין שני המשרדים אינו מאפשר לקיים דו-שיח כדי להסדיר את נושא הפיקוח והאכיפה .
פיקוח חלקי עלול לסכן את הציבור נוכח האפשרות שיימכרו אופניים חשמליים שאינם עומדים בתקן.
על משרד הכלכלה ועל משרד התחבורה לדון במשותף - ובמידת הצורך לפנות להכרעה של היועץ המשפטי לממשלה - בכל הנוגע לסוגיית הצורך בתיקון צו יבוא חופשי המתייחס לאופניים חשמליים, באופן שיאפשר הפעלת סמכויות אכיפה ופיקוח גם על ידי משרד הכלכלה.
45 מדיניות האסדרה של הייצור, היבוא והשיווק של מוצרי תעבורה בישראל מתייחסת למוצרי התעבורה המשמשים כלי רכב על פי הגדרתם בצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור מוצרי תעבורה והסחר בהם), התשמ"ג-1982 (להלן- צו הפיקוח על מצרכים ושירותים).
הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |97 .
זאת ועוד, על משרד הכלכלה ומשרד התחבורה להגביר את שיתוף הפעולה ביניהם בנוגע ליבוא ולשיווק של האופניים החשמליים ולפיקוח עליהם, ולקבוע את תחומי אחריותו של כל אחד מהם.
זאת על מנת לשלול את האפשרות שייעשה שימוש באופניים חשמליים שאינם עומדים בהוראות התקן הרשמי שחל עליהם, מאחר שהדבר עלול לסכן הן את הרוכבים והן את הולכי הרגל.
סמכויות השלטון המקומי בנוגע לפיקוח על המשתמשים באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים ועל הולכי רגל ובנוגע לאכיפה בנושא .
חוק לייעול הפיקוח והאכיפה העירוניים ברשויות המקומיות .
הרשויות המקומיות בישראל אחראיות בין היתר לאכיפת חוקים - ובכלל זה הוראות עונשיות בנושאים שונים - באמצעות הפקחים העירוניים, אך עד שנת 2016 .
לא היו לפקחים העירוניים סמכויות לאכיפת חוקי תעבורה בשנים 2011 עד2016 פעלוכמה צוותים מקצועיים בהשתתפות נציגים ממשרדי הממשלה ומהרשויות המקומיות, והם דנו, בין היתר, בנושא הקניית סמכויות אכיפה בתחום עבירות תעבורה לפקחים העירוניים.
בהצעת החוק לייעול הפיקוח והאכיפה ובדברי ההסבר שפורסמו ביוני 2016 נאמר, בין היתר, כי בשנים האחרונות מתרחבת התופעה של נסיעה באופניים, באופניים חשמליים ובגלגינועים על המדרכות באופן שמפריע להולכי הרגל ומסכן אותם, וכן התופעה של שימוש הולכי רגל בשבילים המיועדים לאופניים באופן שיש בו כדי לסכן את הולכי הרגל ולמנוע מרוכבי האופניים להשתמש בשבילים.
לכן הוחלט כי בד בבד עם האכיפה שמבצעת המשטרה יוסמכו פקחי הרשויות המקומיות לאכוף את החוק על עברייני תעבורה.
בחוק לייעול הפיקוח והאכיפה העירוניים ברשויות המקומיות (תעבורה), התשע"ו-2016 (להלן- החוק לייעול הפיקוח והאכיפה), נקבע כי רשות מקומית באישור מועצתה רשאית לפעול לאכיפת עב ירות תעבורה בתחום שיפוטה בהתאם להוראות חוק זה ובכפוף לנוהל ארצי שיחול על הרשויות המקומיות שתגבש משטרת ישראל ויאשר היועמ"ש לממשלה.
בחוק לייעול הפיקוח והאכיפה נקבע כי ראש רשות מקומית רשאי להסמיך מקרב עובדי הרשות המקומית פקחים שיוקנו להם סמכויות לפי חוק זה, לשם אכיפת החוק בעניינן של עבירות תעבורה בתחומי אותה רשות.
לאחר קבלת ההכשרה תפרסם הרשות המקומית ברשומות ובאתר האינטרנט שלה הודעה בדבר הסמכת 98 |דוח שנתי 68ג .
הסמכויות שהוקנו לפקחים כללו: סמכות לדרוש מכל אדם פרטים מזהים (שמו ומענו) או מסמך; סמכות להורות לעובר דרך שעבר עבירת תעבורה של שימוש בדרך שלא כדין לפנותה או לחדול משימוש בה שלא כדין בדרך אחרת; סמכות להוצאת אוויר מגלגלים של אופניים, אופניים חשמליים וגלגינועים ולהחרמתם.
עוד נקבע שהרשויות המקומיות רשאיות להתקין חוקי עזר שיקנו לפקח את הסמכות לתפוס או להרחיק רכב המנוי בתוספת הראשונה לחוק (אופניים או תלת-אופן; אופניים או תלת -אופן שבהם מותקן מנוע המניע אותם; קורקינט ממונע) או חלק מהרכב, לאחר שמצא כי עובר הדרך ביצע באמצעותו עבירת תעבורה.
חוקי העזר יובאו לידיעת שר הפנים ושר התחבורה.
בחוק לייעול הפיקוח והאכיפה נקבע באשר לעביר ות תעבורה שהן עבירות קנס46 כי פקח שהוסמך לכך יהיה רשאי למסור לאדם הודעת תשלום קנס אם נוכח שהוא עבר עבירת תעבורה47.
"נוהל פיקוח ואכיפה של עבירות תעבורה ברשויות המקומיות" (להלן- הנוהל) שאותו הכינה המשטרה כולל את הבסיס הנורמטיבי לאכיפה ואת אופן האכיפה.
בנוהל נקבע כי הוא ייושם בהדרגה: חודשיים לאחר שהחליטה הרשות המקומית לאכוף בתחום שיפוטה את החוק לייעול הפיקוח והאכיפה היא תביא לידיעת הציבור את מועד תחולתו ואכיפתו של החוק, החל בחודש השלישי תתבצע האכיפה באמצעות רישום אזהרות בלבד, והחל בחודש הרביעי ייאכף הנוהל במלואו.
17 אישר את"ן את תוכני הכשרת הפקחים ברשויות המקומיות48 שהגיש לו מרכז השלטון המקומי, וב- 22.
17 אישר השר לבט"פ את תכנית ההכשרה של הפקחים לאחר קבלת עמדת המשטרה בנושא לצורך הפעלת סמכויות האכיפה לפי החוק.
בתשובה שמסרה עיריית תל אביב -יפו למשרד מבקר המדי נה בנובמבר 2017 (להלן- תשובת עיריית תל אביב -יפו) צוין כי לאחר שהמשטרה הכינה נוהל והגישה אותו לרשויות המקומיות, הכין אגף הפיקוח בעיריית תל אביב-יפו תכנית ליישום הנוהל .
בחודשים יולי -ספטמבר 2017 הכשירההעירייה 160 פקחים לאכיפת החוק והתמקדה בפעולות הסברה בקרב הציבור כדי להביא לידיעתו את דבר תחילת החוק ואכיפתו.
בספטמבר 2017 התבצע ה האכיפה באמצעות רישום אזהרות בלבד (הוגשו 3,000 ,)דוחות אזהרה והחל בנובמבר 2017 החלה אכיפה באמצעות רישום דוחות.
ביוני 2017 התקינה העירייה חוק עזר 49 לפי סעיף 4()(א5 ) לחוקלייעול הפיקוח והאכיפה המסדיר את סמכות הפקח לתפוס או להרחיק רכב הפטור מחובת רישוי ורישום לפי פקודת התעבורה אם מצא כי עובר הדרך ביצע באמצעותו עבירת תעבורה.
לפקודת התעבורה 47 , התשמ"ב]נוסח משולב[ והכל בהתאם להוראות חוק סדר הדין הפלילי-1982.
48 על פי נתוני פורום ה -15 שנמסרו למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2017 ,32 רשויות מקומיות הכשירו פקחים עירוניים.
49 חוק עזר לתל אביב-יפו (תפיסת רכב), התשע"ז -2017.
הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |99 .
לביטחון הפנים יעקוב .
מידת יישומו של החוק .
בתשובת המשרד לביטחון הפנים למשרד מבקר המדינה מינואר 2018 הוא מסר כי לדעתו על הרשויות המקומיות ליישם ולאכוף את החוק ביעילות ובהקדם האפשרי.
נוכח העובדה כי לפי החוק לייעול הפיקוח והאכיפה רשויות מקומיות רשאיות לפעול בתחום שיפוטן לאכיפת החוק על עברייני תעבורה בהתאם לשיקול דעתן, אך הן אינן חייבות להפעיל את סמכותן האמורה, ראוי שהמשרד לבט"פ יעקוב בשנים הקרובות אחר מידת יישומו של החוק בקרב הרשויות המקומיות, ובכלל זה יבחן את שיעור הרשויות המקומיות שבחרו להפעיל סמכות זו ואת האופן שבו הן מפעילות אותה, כדי להקנות להן בסיס לקבלת החלטות בנוגע לביצוע הפיקוח והאכיפה בתחום שיפוטן ולמידת יעילותו.
רישוי אופניים חשמליים וגלגינועים ורישומם .
כאמור, התקנות פטרו את רוכבי האופניים החשמליים מחובת הרישוי והרישום, אולם נוכח הגידול במספר המשתמשים בכלים ובמספר תאונות הדרכים, סוגיית הרישוי והרישום של הכלים הדו-גלגליים החשמליים וכן סוגיית החיוב ברישיון נהיגה נדונו רבות, הן בישיבות ועדת הכלכלה של הכנסת ו הן בגופים הממשלתיים הרלוונטיים, כגון משרד התחבורה, משרד המשפטים, המשרד לבט"פ, הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, משטרת ישראל ופורום ה-1550.
לסוגיה היבטים שונים: הרישוי והרישום של הכלים הדו -גלגליים החשמליים נועדו לאפשר זיהוי של הכלי ושל בעליו, בעיקר בעת הצורך לנק וט אמצעי אכיפה נגד הרוכב, וביכולתם לאפשר חיוב של בעל הכלי לעבור מבחן רישוי תקופתי על מנת לוודא כי הכלי תקין ותקני.
חיוב ברישיון נהיגה לצורך רכיבה על הכלים הללו נועד להבטיח שהרוכבים מכירים את חוקי התנועה ורכשו את הידע והכלים המאפשרים לרכוב עליהם באופן בטיחותי בלא לסכן חיי אדם.
שינויים ב עמדת משרד התחבורה .
תהליך קבלת ההחלטה על ידי מי שהחוק הסמיכו לכך ראוי שיכלול, בדרך כלל, כמה שלבים בסיסיים חיוניים: איסוף וסיכום של הנתונים , בדיקת המשמעויות של הנתונים וסיכום ההחלטה המנומקת.
תהליך כאמור מבטיח כי כל השיקולים הענייניים יובאו בחשבון, כי תתבצע בחינה הוגנת של כל טענה, וכי לאחר שתגובש החלטה ניתן יהיה להעבירה בשבט הביקורת המשפטית .
50 פורום אשר מאגד את הערים העצמאיות בישראל.
ערים אלו אינן מקבלות מענקי איזון או מענקי פיתוח ממשלתיים, ומנוהלות כמשק עצמאי סגור, מכוח משאביהן הכספיים העצמאיים.
לקביעת מדיניות הנוגעת לסוגיית הרישוי והרישום של כלים דו - גלגליים חשמליים עשויה להיות השפעה רבה על כלל ציבור הרוכבים ועל היקף השימוש בכלים אלו, על בטיחות הרוכבים וכיוצא בזה.
המלצות הצוותים הבין-משרדיים : כאמור, התיקון הראשון של תקנות התעבורה בעניין האופניים החשמליים בוצע בשנת 2014 ונקבע בו כי הרוכב על אופניים חשמליים יהיה פטור מחובת רישום, רישוי וקבלת רישיון נהיגה52.
בשנת 2014 פעל צוות עבודה בין-משרדי בראשות סמפכ"ל המשטרה בנושא האופניים החשמליים.
בצוות השתתפו נציגים ממשרד התחבורה, ממשרד המשפטים, מהרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, מפורום ה-15 וממרכז השלטון המקומי.
אחת מהמלצות הצוות הייתה כי יש "לבחון ולקדם שינויים וצעדים למניעת השימוש באופניים וקורקינטים חשמליים בלתי-תיקניים כולל שינויי חקיקה שיקלו על נקיטת צעדי אכיפה נגד שימוש בהם, כגון חובת רישום וסימון".
לנוכח מסקנות צוות העבודה מינה מנכ"ל משרד התחבורה דאז צוות יישום בין- משרדי ליישום מסקנות אלה ולהכנת תכנית עבודה מפורטת בהתאם להן .
המלצות צוות היישום53 תאמו את מסקנות צוות העבודה.
נוסף על כך, אחת מהמלצות צוות היישום הייתה שאין לחייב רוכבי אופניים חשמליים לעבור מבחן רישוי שנתי, מכיוון שמאפייני הנסיעה באופניים חשמליים הממלאים את דרישות התקן הרשמי תואמים את מאפייני הנסיעה באופניים, כפי שהוגדרו בהנחיות משרד התחבורה לתנועת אופניים משנת 2009 .
נמצא כי צוותי העבודה והיישום לא התייחסו במסקנותיהם לסוגיית החיוב ברישיון נהיגה.
עמדת משרד התחבורה: במכתב ששלח מנכ"ל משרד התחבורה דאז ליו"ר ועדת הכלכלה של הכנסת דאז בנושא אופניים חשמליים ביוני 2014 , לקראת תיקון תקנות התעבורה, נכתב כי המשרד ממליץ לפטור את הנהגים מחובת רישוי ורישום ומחובת קבלתו של רישיון נהיגה.
שינוי בעמדת משרד התחבורה: בדיון שהתקיים בראשות מנכ"ל משרד התחבורה דאז ב מאי 2015 ,נדון נושא הרישוי הרישום ורישיון הנהיגה ; נציגי משרד המשפטים הציגו את עמדתם ולפיה יש לחייב נהיגה באופניים חשמליים ברישיון כיוון ש"חיוב ברישיון יוריד את הלחץ של ההורים".
נציג אגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר צידד בחיוב הרישוי, שכן הוא יאפשר הסדרה של סוגיית הביטוח לאופניים חשמליים.
גם המשטרה הציגה את המלצותיה בדבר הצורך בחיוב הרישוי של הכלים הדו-גלגליים החשמליים ובמבחן רישוי.
מנכ"ל משרד התחבורה דאז סיכם את הדיון והעביר לסמנכ"ל מינהל תנועה, בשיתוף הלשכה המשפטית, את האחריות להכין הצעה לתיקון התקנות באופן שנהיגה על אופניים חשמליים תהיה מחויבת ברישיון נהיגה.
לאחר הדיון במאי 2015 שלח מנכ"ל משרד התחבורה דאז מכתב לסמנכ"ל מינהל התנועה במשרד, ובו כתב כי "בהמשך לדיונים שהתקיימו בראשותי .
51 בג"ץ 297/82 , ברגר נ' שר הפנים, פ"ד לז( 3 )29 ', עמ49 (1983.
יז לתקנות התעבורה 53 תכנית עבודה ליישום המלצות הוועדה הבין-משרדית בנושא אופניים עם מנוע עזר, ספטמבר 2014.
הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |101 .
ולאחר ש משרדנו ליווה את יישום תקנות התעבורה בדבר השימוש באופניים חשמליים בחודשים האחרונים, הגעתי לכלל מסקנה כי הטיפול בסוגיה מצריך שינוי משמעותי.
לאחר שבחנתי את מכלול ההיבטים, שקלתי את כלל ההשלכות האפשריות והתייעצתי עם הגורמים המקצועיים הנוגעים בדבר, החלטתי כי ה תנאי לשימוש באופניים חשמליים.
והתנאי לשימוש בקורקינט חשמלי.
יהיה רישיון נהיגה בקטגוריות כלי הרכב A (אופנוע) אוB (רכב פרטי עד 3,500 ק"ג).
לאור האמור, אבקש לתאם את נוסח תיקון התקנות בהתאם עם הלשכה המשפטית ולהכינו לחתימת השר ולאישור ועדת הכלכלה של הכנסת".
החלטתו של מנכ"ל משרד התחבורה דאז לחייב את הרוכבים על אופניים חשמליים ברישיון נהיגה העידה על תפנית של ממש בעמדת המשרד בנוגע לאסדרת השימוש בכלים דו -גלגליים חשמליים.
לשינוי האמור בעמדת המשרד היו השפעות ארגוניות וכלכליות אשר דרשו היערכות מוקדמת רחבת היקף של משרד התחבורה ומשרדי ממשלה רלוונטיים נוספים כגון משרד האוצר ומשרד המשפטים.
שינוי נוסף בעמדת משרד התחבורה: ביוני 2015 , כחודש לאחר ששינה מנכ"ל משרד התחבורה דאז את עמדתו בנושא הרישוי של אופניים חשמליים, פנה אליו ראש את"ן וביקש לתקן את תקנות התעבורה המסדירות את השימוש באופניים חשמליים.
מתגובתו של המנכ"ל על כך עולה כי הוא חזר בו מהדברים שכתב במכתבו במאי 2015 וחזר לדבוק בעמדתו המקורית.
וכך נאמר בתגובתו על בקשת ראש את"ן: "מדיניות הממשלה בכלל ומשרד התחבורה בפרט להתאים ברוב המקרים את המדיניות והתקינה לנעשה באירופה, כאשר באירופה אין חובת רישוי לאופניים חשמליים".
לגבי ההמלצה להחשיב את הכלים הדו-גלגליים לכלי רכב המחייב רישוי, ענה המנכ"ל דאז: "חשוב להבהיר כי ההצעה לרישום ורישוי הינה מורכבת, מדובר בתכנית רחבת היקף הדורשת היערכות ארגונית ומקצועית, ובכלל זה הכשרת בתי ספר ומורים לנהיגה, קביעת תכנית לימודים ומבחני נהיגה, העמדת מערכת מידע לרישוי אופניים חשמליים ועוד.
הצעה זו כפי שהיא, עלולה להביא להרס הענף דבר שהמשרד מתנגד לו.
נדרש לבצע חשיבה מסודרת ושקולה איך לטפל בתחום האופניים החשמליים".
מנכ"ל משרד התחבורה דאז חזר על עמדת המשרד, שצוינה הן במכתב אל שר התחבורה מינואר 2016 והן במכתב ליו"ר ועדת הכלכלה של הכנסת מפברואר 2016 , ולפיה הוא מתנגד לחובת הרישוי והרישום של אופניים חשמליים, שכן "יש לשמר את ענף האופניים החשמליים ולא לקבוע תנאים שיהרסו אותו לחלוטין".
הועלה כי לפני שמשרד התחבורה החליט לשוב ולדבוק בעמדתו הקודמת, ולפיה אין צורך לחייב כלים דו-גלגליים חשמליים ברישיון נהיגה, הוא לא ביצע עבודת מטה שאיפשרה להציג תמונת מצב מלאה בנושא השפעות החיוב ברישיון נהיגה: לא נמצאו אסמכתאות המתעדות כ יצד נוהלה עבודת המטה במשרד, כגון תכנית כלכלית לבחינת העלויות הכספיות והתוספות התקציביות הנדרשות; חוות דעת מקצועיות; סיכומי דיונים פנים -משרדיים וסיכומים של התייעצויות עם גורמים חיצוניים רלוונטיים, כגון המשטרה, משרד המשפטים והרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.
לחיוב ברישיון נהיגה .
משרד התחבורה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי " המשרד יזם, ערך והשתתף במספר דיונים בנושא, ונמצא כי חיוב רוכבי אופניים בהחזקת רישיון נהיגה לא תתרום להגברת הבטיחות להולכי רגל, שכן היא תיוותר אות מתה אם לא תיאכף באופן נמרץ.
יתרה מכך, חובת רישוי בהיעדר אכיפה מספקת כאמור, עלולה להביא לתופעה בלתי רצויה של זלזול בהחזקת רישיון נהיגה גם לכלים ממונעים נוספים.
לעניין רישוי האופניים, ההצעה לרישום הינה מורכבת ביותר ובעלת השלכות ארגוניות ותקציביות.
מדובר בתכנית רחבת -היקף הדורשת היערכות מקצועית להכנסת האופניים החשמליים תחת הח ובות הקבועות בתקנות התעבורה וביניהן קביעת מבחני רישוי לאופנים על כל המשתמע מכך, רישום בעלות וכו'.
ההצעה נבחנה מספר פעמים בדיונים מקצועיים במשרד ובכנסת, ומצאנו כי היא עלולה אף להביא להרס הענף".
מהאמור לעיל עולה כי עמדת משרד התחבורה בסוגיה המהותית של רישוי ו רישום של אופניים חשמלי ים השתנתה כמה פעמים באופן משמעותי במשך פרק זמן של שנתיים (בשנים 2014 עד2016) .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה על דרך קבלת החלטותיו בנוגע לסוגיית רישוים של האופניים החשמליים, ולפיה בטרם גיבש המשרד את עמדתו הוא לא ביצע עבודת מטה מקיפה, יסודית ומתועדת לבחינת כלל ההיבטים הנוגעים לחיוב ברישיון נהיגה לטווח הקצר והארוך.
על משרד התחבורה לגבש את עמדתו בנושא לאחר שיבחן את מכלול השיקולים הנוגעים להחלטה ואת השפעותיה על יישום מדיניותו של המשרד הרלוונטי ועל מטרותיו בנושא .
ודוק, אין כל פסול בהחלטת המשרד לשנות את עמדתו או לנקוט עמדה הפוכה, גם אם ההחלטות האמורות מתקבלות בהפרשי זמן קצרים.
אולם שינוי תכוף של העמדות ראוי שיהיה מושתת על אדנים של עבודת מטה מקיפה ויסודית ומלווה בהנמקה או בהסבר.
עמדת המשרד לבט"פ ומשטרת ישראל: בישיבות ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת מיוני ומנובמבר 2015 הציג המשרד לבט"פ את עמדתו כי יש לחייב ברישוי את האופניים החשמליים.
עמדה דומה הציגה ראש מחלקת תביעות (להלן - רמ"ח תביעות) באת"ן בישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה מנובמבר 2015 ובישיבות ועדת הכלכלה של הכנסת מדצמבר 2015 וממרץ 2016.
באוגוסט2015 שלח ח"כ גלעד ארדן, השר לבט"פ ולעניינים אסטרטגיים והסברה, מכתב אל ח"כ ישראל כ"ץ, שר התחבורה.
במכתב האמור, שכותרתו "הסדרת חובת הרישוי לאופניים חשמליים והעלאת הגיל המותר לרכיבה", הוא ציין, בין היתר, כי את"ן סבור שנוכ ח תופעת הנסיעה באופניים חשמליים וגלגינועים במדרכות באופן שמסכן את שלומם של הולכי הרגל והשימוש באופניים חשמליים וגלגינועים שאינם תקינים, יש צורך בחובת רישוי - הן לאופניים החשמליים וגלגינועים והן לרוכב בהם.
לדעת השר לבט"פ, קביעת חובת רישוי לרוכב על אופניים חשמליים תבטיח כי פסולי רישיון נהיגה לא יוכלו להשתמש בהם, תחייב מתן הכשרות מתאימות למבקשים לרכוב עליהם, הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |103 .
להיערך לקביעת ציוני .
וקביעת חובת רישוי לאופניים החשמליים עצמם תמנע שימוש באופניים חשמליים שאינם תקינים.
לנוכח זאת ביקש השר לבט"פ במכתבו לבחון בדחיפות אם תוקנו תקנות התעבורה באופן שיסדיר כי חובת רישוי תחול הן על האופניים החשמליים עצמם והן על הרוכב עליהם.
בינואר 2017 פנה שוב השר לבט"פ לשר התחבורה בעניין הצורך ברישוי וברישום של הרוכב באופניים חשמליים או של המחזיק בהם54.
למכתבו זה צירף השר לבט"פ מסמך שבו הוצגה עמדת ראש את"ן מדצמבר 2016 בדבר הצורך ברישום כלי הרכב כדי לזהותו ובקבלת רישיון.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה חזרה המשטרה וציינה כי היא תומכת ברישום וברישוי של רוכבי האופניים החשמליים וברישוי האופניים עצמם.
עוד מסרה המשטרה בתשובתה כי במכתב של מפכ"ל המשטרה בדצמבר 2017 אל שר התחבורה הציג המפכ"ל את עמדתו ולפיה יש צורך לקדם את החקיקה גם לגבי חובת לבוש אפוד זוהר וחובת חבישת קסדת מגן לרוכבי אופניים חשמליים.
המשרד לבט"פ מסר בתשובתו כי השר לביטחון הפנים ומשטרת ישראל תומכים בחובת רישוי ורישום של אופניים חשמליים וקורקינט חשמלי.
במכתבו של שר התחבורה אל השר לבט"פ 55 בספטמבר2015 הואהשיב כי הנחה את מנכ"ל משרד התחבורה לקדם בשיתוף עם משטרת ישראל את נושא הגברת האכיפה של חוקים הנוגעים לתנועת אופניים חשמליים בהתאם לתקנות התעבורה שאושרו.
עוד נמסר בתשובתו כי "את ההצעות לשינוי התקנות במכתבך נבחן בצוותא לאחר תקופת אכיפה אפקטיבית".
סמנכ"ל מינהל תנועה מסר לצוות הביקורת באוקטובר 2017 כי משרד התחבורה עדיין מחזיק בעמדה ולפיה אין צורך ברישוי וברישום של אופניים חשמליים וגלגינועים, וכי לא נקבעה תקופת אכיפה אפקטיבית שלאחריה הצורך ברישוי וברישום ייבחן מחדש, ולא נקבעו הליכי עבודה לבחינת הנושא מחדש בשיתוף עם המשרד לבט"פ והמשטרה.
בלי לנקוט עמדה בנוגע לתוצאות הבחינה, משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי מתוקף סמכותו להתקנת תקנות התעבורה - ובכלל זה להתקנת תקנות בנושא רישוי ורישום של אופניים חשמליים - עליו להיערך לקביעת ציוני דרך ומועדים לבחינה מעמיקה של הצורך ברישוי וברישום, בשיתוף המשרד לבט"פ והמשטרה, בכפוף לסיומה של תקופת אכיפה אפקטיבית, כפי שהודיע שר התחבורה כבר בשנת 2015 .
הדברים מקבלים משנה תוקף נוכח הליקויים באופן שבו קיבל משרד התחבורה החלטות הנוגעות לסוגיית רישוים של אופניים חשמליים, כמתואר לעיל.
בלשכת שר התחבורה ובלשכת מנכ"ל משרד התחבורה לא נמצא מכתב תשובה לשר לבט"פ גם במשרד לבט"פ לא נמצא מכתב כאמור.
55 בסימוכין למכתב צוין כי מכתב זה נשלח במענה למכתב השר ארדן מאוגוסט2015.
פיקוח על משתמשי הדרך ואכיפה בעניינם .
מדיניות האכיפה של משטרת ישראל בנוגע לעבירות תנועה של רוכבי אופניים .
בשנים2011 ו-2012 הגישה המשטרה חמישה דוחות תנועהבלבד לרוכבי אופניים56.
בישיבת ועדת המשנה של ועדת הכלכלה של הכנסת בינואר 2014 מסר קצין משטרה מאת"ן כי אכיפת החוק על רוכבי אופניים חשמליים היא בעייתית, וכי המשטרה כמעט אינה מבצעת אכיפה נגד הרוכבים.
בישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת ביוני 2015 מסר מנכ"ל המשרד לבט"פ דאז: "כנושא שאנחנו לא מצליחים לבצע בו אכיפה אפקטיבית של המשטרה.
אנחנו נמצאים במסגר ת השמיכה הקצרה של כלל תפקידי המשטרה וכמות השוטרים, וזאת לא משימה שאנחנו מצליחים להגיע אליה".
בסיכום דיון שהתקיים במרץ 2014 ,בהשתתפות השר לבט"פ דאז פקידים בכירים במשרדו וקצינים בכירים במשטרה, אשר עסק באופניים חשמליים וגלגינועים, ציין השר כי "מדובר באחד הנושאים הפחות אהודים לטיפול, כל גוף עם נימוקיו ולא בכדי הנושא לא טופל משנת 2011 , אין אפשרות להתעלם מתופעה זו".
השר הוסיף כי "המצב כיום בלתי נסבל, יש לעשות סדר".
באותה ישיבה מסר ראש את"ן דאז כי לגבי רוכבי האופניים החשמליים והגלגינועים אין אכיפה.
בשני דיונים שהת קיימו בשנים 2014 ו-2015 בהשתתפות הקצונה הבכירה במשטרה ובמכתב של ראש את"ן דאז לשר לבט"פ מיוני 2015 הודתה המשטרה שנושא האכיפה על רוכבי אופניים חשמליים אינו נמצא בראש סדר העדיפויות שלפיו מתבצעות משימות אכיפה, וציינה כי יש אכיפה מתעדפת במשימות אכיפה אחרות וכי היא לא נקטה פעילויות אכיפה ולא יצרה הרתעה בנושא זה.
באפריל2017 מסר את"ן לצוות הביקורת נתונים מעודכנים לאותו חודש בנושא רישום דוחות תנועה לשנים 2013 עד2016 לרוכבי אופניים, אופניים חשמליים וגלגינועים, כמפורט בלוח 4 :שלהלן .
56 על פי נתונים שמסרה המשטרה בבג"ץ 8534/12 קופלמן נ' משטרת ישראל (פורסם במאגר ממוחשב, 1.
) הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |105 .
לוח 4 : התפלגות דוחות התנועה שנרשמו לרוכבי אופניים, אופניים חשמליים וגלגינועים בשנים 2013 עד 2016 .
השנה אופניים אופניים חשמליים גלגינועים .
הדוחות שיעור הדוחות .
2013 13 1% 2 0% 2 4% .
2014 39 3% 10 0% 0 0% .
2015 195 15% 2,212 20% 13 27% .
2016 1,031 81% 8,872 80% 33 69% .
סה"כ 1,278 100% 11,096 100% 48 100% מהלוח עולה כי בשנים 2013 עד2016 הגישה המשטרה 12,422 דוחות תנועה לרוכבי אופניים, אופניים חשמליים וגלגינועים.
עוד עולה שבשנים 2013 ו-2014 מיעטה המשטרה מאוד באכיפת החוק על רוכבים ורשמה להם 66 דוחות בלבד, אך בשנת2015 ובעיקר בשנת 2016 היא הגבירה את מאמצי האכיפה שלה, ובהן חלה עלייה חדה במספר דוחות התנועה שהיא הגישה, והם הסתכמו ב- 12,356 דוחות - שמהווים כ- 99.
5% מכלל הדוחות שהוגשו בשנים 2016 -201357.
:מדיניות האכיפה של המשטרה נדונה בבג"ץ, כמפורט להלן בדצמבר 201258 ובאפריל201559 עתר תושב תל אביב -יפו לבג"ץ בנימוק שמשטרת ישראל אינה רושמת דוחות לרוכבי אופניים, אופניים חשמליים וגלגינועים הנוסעים על המדרכות בתל אביב-יפו והחוצים מעברי חצייה בלי לרדת מכלי הרכב ולחצות ברגל; כמו כן ביקש העותר מבג"ץ להורות למשטרת ישראל לפרט כמה דוחות נרשמו לרוכבי אופניים, אופניים חשמליים, גלגינועים הנוסעים על המדרכות וכאלו שחצו מעברי חצייה תוך כדי רכיבה בלי לרדת מהאופניים ולחצות ברגל.