HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הפיקוח מתקיים בשני תחומים: האחד, פיקוח מקצועי על מקצועות ההכשרה המקצועית, כגון מקצועות החשמל, הרכב, המינהל וכו'; השני, פיקוח פדגוגי המתמקד במקצועות הליבה (מתמטיקה, אנגלי ת, עברית ועוד).
הפיקוח כולל ביקורי פיקוח בכיתות, וכך מתרשמים המפקחים באופן בלתי אמצעי מן המתרחש בכיתות, מהעמידה בתכנית הלימודים ומרמת ההוראה והידע; וכן ביקורי פיקוח כלליים המוקדשים לאיתור בעיות שונות, ליבונן והדרכתם של המורים וההנהלה.
משרד מבקר המדינה בדק את פריסת ביקורי הפיקוח בכיתות בשנת התשס"ט ב-12 בתי ספר במחוז חיפה והצפון ובמחוז תל אביב והמרכז; ביקורים משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1315 .
ב-159 ,כיתות שבהם נלמדו תשעה ענפי הכשרה (רכב, טיפוח החן, מינהל מחשבים, חשמל, דפוס, צילום והפקה, מתכת ומכונות, הארחה וכיתות ט' כלליות) מ-14 ענפי הכשרה הקיימים באגף.
(א) הנתונים על פריסת ביקורי הפיקוח המקצועי מלמדים כי בענף המינהל, שבו לומדים תלמידים רבים (17 כיתות בחמישה בתי ספר), לא התקיימו כלל ביקורי פיקוח מקצועי בכיתות.
בכיתות ט' כלליות (15 כיתות בעשרה בתי ספר) שאינן מתמקדות בהכשרה מקצועית ספצי פית, ותלמידיהן נחשפים לכמה מקצועות לצורך זיהוי פוטנציאל שיאפשר בחירת מקצוע מתאים בכיתות י', לא נעשו ביקורי פיקוח מקצועי בכיתה בתשעה בתי ספר שבהם למדו 13 .
כיתות משרד התמ"ת השיב כי בעשור האחרון הצטמצמה מצבת כוח האדם של המפקחים לעומת הגידול במשימות ובמסלולי ההכשרה של הנוער והבוגרים.
למרות זאת, ייעשה מאמץ לחזק את ביקורי הפיקוח בבתי הספר ובפרט בכיתות.
(ב) נתוני פריסת ביקורי הפיקוח הפדגוגי בכיתות בבתי הספר שנבדקו מלמדים כי הפיקוח על מקצועות הליבה רופף: ב-12 בתי הספר שנבדקו נעשו רק 11 ,ביקורי פיקוח פדגוגי בכיתות לעומת 89 ביקורי פיקוח מקצועי בכיתות.
בשישה מהם לא נערך ביקור פיקוח פדגוגי בכיתה כלל; בארבעה בתי ספר נוספים נערך רק ביקור פיקוח פדגוגי אחד בכיתה.
מניתוח נתוני הפיקוח לפי מקצועות הליבה עולה כי באזרחות ובתנ"ך לא נעשו ביקורי פיקוח פדגוגי בכיתה בכל בתי הספר שנב דקו; באנגלית נעשו שני ביקורי פיקוח פדגוגי בכיתה, וב-11 בתי ספר לא נעשה ביקור כלל; במתמטיקה היו שלושה ביקורי פיקוח פדגוגי, ובתשעה בתי ספר לא נעשה ביקור כלל; בערבית - שני ביקורי פיקוח פדגוגי, ואולם את שניהם עשתה מפקחת שאינה דוברת ערבית.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התמ"ת על חשיבות קיומו של פיקוח פדגוגי ברמה נאותה.
פיקוח זה חשוב במיוחד בשל העובדה שיחידת הפיקוח אינה מקדישה תשומת לב ראויה לפיקוח על מקצועות הליבה, ובד בבד תובע האגף ממשרד החינוך להכיר בזכאותם של תלמידי החניכות הנבחנים בבחינות הבגרות לקבל ציוני מגן בבחינות הבגרות (ראו בפרק על קיומן של שתי מערכות חינוך נפרדות).
משרד התמ"ת הודיע בתשובתו כי הוא מקבל את הערת הביקורת על הצורך בהרחבת הפיקוח על מקצועות הליבה וציין כי כיום חסרים מפקחים מומחים במרבית מקצועות הליבה וכן מפקח לשפה הערבית.
התכיפות הפחותה של בי קורי הפיקוח מדגישה את הצורך בתכנית פריסה תקופתית שלהם, שתבטיח את פריסתם לפי מקצועות הלימוד, בתי הספר ורמת הלימודים במקומות השונים.
ביקורי הפיקוח אינם נעשים על פי תכנית ביקורים תקופתית הקובעת את מספר הביקורים הנדרש בכל בית ספר, מקצוע, כיתה ורמת הלימודים במקומות ובמקצועות השונים.
ללא תכנית כזו נקבעים ביקורי הפיקוח השונים על ידי המפקחים.
ועוד, הממונה על יחידת הפיקוח לא עקב אחרי פריסת הביקורים של המפקחים.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1317 .
יתר על כן, דוחות הפיקוח של המפקחים נמצאים בתיקי בתי הספר במטה של יחידת הפיקוח, אך אינם נרשמים במערכת הממוח שבת של האגף.
בלא ניהול ממוחשב או ריכוז ידני של ביקורי הפיקוח, אין לממונה על יחידת הפיקוח כלי שיאפשר לו מעקב עדכני ונוח אחרי פריסת הביקורים.
לכשל מתמשך זה של הבקרה אחראים מנהל האגף והממונה על יחידת הפיקוח וגם הנהלת משרד התמ"ת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הא גף למחשב את כל נושא הפיקוח המקצועי-פדגוגי כדי לייעלו ולאפשר בקרה של ביקורי הפיקוח, תדירותם והאפקטיביות שלהם.
משרד התמ"ת הודיע בתשובתו כי המחשוב של יחידת הפיקוח שולב בתכנית העבודה לשנת 2011 והדבר מטופל כיום בעדיפות גבוהה.
המערכת נמצאת בימים אלה בשלב של התחלת האפיון.
לכשתמוחשב יחידת הפיקוח, יהיה אפשר להדק את המעקב אחר פריסת הביקורים של המפקחים.
פיקוח ובקרה מינהלית על נוכחות התלמידים 1.
: " הקריטריון לקביעת "תלמיד המוכר לתשלום נוהלי האגף קובעים קריטריון של נוכחות ברבע מימי הלימודים בחודש לצורך קביעת מעמד של " תלמיד מוכר לתשלום": במסלול של שישה ימי לימודים בשבוע, על התלמיד להיות נוכח רק בשישה ימי לימודים בחודש; במסלול של שלושה ימי לימודים ושלושה ימי עבודה בשבוע, על התלמיד להיות נוכח רק בשלושה ימי לימודים בחודש; במסלול של יום לימודים אחד וחמישה ימי עבודה בשבוע, ע ל התלמיד להיות נוכח ביום לימודים אחד בלבד בחודש.
במסלולים אלה אין כל אזכור לחובת הנוכחות של התלמיד בעבודה במקום החניכות.
קריטריון מזערי זה נקבע כדי שבתי הספר לא ימהרו להפסיק את לימודיהם של תלמידים שהתייצבותם ללימודים מעטה, ובכך ייתנו גושפנקה סופית לנשירתם מהמערכת.
משרד מבקר המדינה בדק באופן אקראי נוכחות של עשרה תלמידים שלמדו בבית ספר במחוז חיפה והצפון בשנת התשס"ט ( 2008 ) בכיתה י"ב, שנכחו בכיתה במשך רוב חודשי השנה פחות מ-50% מימי הלימוד בחודש.
נמצא כי שמונה מהם לא קיבלו תעודת גמר ותעודה מקצועית בסיום לימודיהם.
הדבר מצביע על הצורך בקביעת רף נוכחות גבוה יותר, לא רק לצורכי תשלום לבית הספר אלא גם כדי שהתלמיד יעמוד בדרישות לקבלת תעודה מוכרת בסיום תקופת לימודיו.
משרד מבקר המדינה העיר כי קביעת רף כה נמוך פוגעת בתמריץ הכלכלי של בתי הספר להעלות את שיעור הנוכחות של התלמידים ומעודדת את בתי הספר להשלים עם התייצבות מעטה של התלמידים כדי לזכות במספר גבוה יותר של תלמידים מוכרים לתשלום.
משרד התמ"ת השיב כי בעקבות הערת הביקורת הוא קיים דיון נוסף בעניין ובסופו נקבע כי ראוי להשאיר את הרף על כנו.
המשרד הסביר כי בשיטה הקיימת יש לבית הספר תמריץ כלכלי ניכר לעודד את נוכחות התלמידים משום שנוכחות מעטה מביאה לידי סכנה ממשית של נשירה מהלימודים, הגורמת להפסקת תקצוב מיידית.
משרד מבקר המדינה העיר כי הנמכת הרף של דרישות הנוכחות מהתלמידים בבית הספר, גם אם היא מונעת נשירה פורמלית, עלולה לגרום להגדלת הנשירה הסמויה והקטנת האפקטיביות של ההכשרה משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1319 .
על האגף לבדוק את התוצאות של קביעת הרף הנמוך ולהחליט מהי מטרתו העיקרית - הכשרה מקצועית או מניעת נשירתם של תלמידים חלשים מהמערכת.
כמו כן, יש לבדוק אם משרד התמ"ת הוא הכתובת המתאימה לטפל בנערים המתקשים להתייצב באופן סדיר ללימודים, או שמוטב להפנותם למסגרות של משרד הרווחה, כדי שמשרד התמ"ת יוכל להתמקד במטרתו העיקרית - הכשרת כוח אדם מקצועי.
זאת ועוד, כדי לתמרץ את בתי הספר לעודד את התלמידים להגדיל את ימי הנוכחות שלהם, יש לשקול את האפשרות לתקצב את בתי הספר באופן מדורג, המותנה במספר הימים שהתלמידים יגיעו אליהם.
אימות הדיווחים של בתי הספר על נוכחות התלמידים בכיתה: נוהלי האגף קובעים כי הדיווח מבתי הספר שבאחריות הרשתות יישלח ישירות למחוז על גבי מדיה מגנטית בצירוף פלט נייר ומכתב מלווה שעליו חתום מנהל בית הספר או גורם מוסמך אחר של הרשת.
הדיווחים משקפים את ימי הנוכחות בפועל של כל תלמיד לפי הרישום ביומן הכיתה.
הממונה המחוזי אחראי לבדוק את הנתונים ולאשרם.
(א) בשנות הלימודים התשס"ו-התשס"ז ( 2005 -2006 ) נבדקו דיווחי בתי הספר על נוכחות התלמידים באמצעות חברה חיצונית.
הבדיקות נעשו בנובמבר שלאחר סיום שנת הלימודים.
הבדיקה שנעשתה בשמונה בתי ספר הייתה מדגמית; הושוו בה דיווחי בתי הספר על מספר התלמידים שנכחו לכל הפחות ברבע מימי הלימוד בחודש לדיווח הנוכחות הרשום ביומני הכיתה.
משרד מבקר המדינה בחן את תוצאות הבדיקה של החב רה החיצונית לשנת התשס"ז.
בביקורת עלו אי-התאמות בין דיווחי בתי הספר על נוכחות התלמידים לנוכחות שנרשמה ביומן הכיתה, כדלהלן: בשני בתי ספר מן השמונה נמצאו אי -ההתאמות האלה: בית ספר אחד דיווח על 133 חודשי נוכחות 22 של תלמידים יותר מהרשום ביומן (כ - 2.
5% ); בית ספר שני דיווח על 110 חודשי נוכחות יותר מהרשום ביומן (כ-7%.
) בארבעה בתי ספר נוספים נמצאו אי -התאמות בין הדיווח לבין הרישום ביומן.
סיכומו של הדיווח השנתי על מספר התלמידים היה קטן מהמספר הרשום ביומן, והוא הסתכם בדיווח חסר של 173 .
חודשי נוכחות של תלמידים הנתונים מרא ים כי בשנת הלימודים התשס"ז לא הקפידו בתי הספר לדווח לאגף על נוכחות התלמידים לפי הנוכחות שנרשמה ביומני הכיתה.
שני בתי ספר מהשמונה שנבדקו, דיווחו על נוכחות גבוהה מזו שנרשמה ביומן.
משרד התמ"ת הודיע בתשובתו כי הבדיקה של החברה החיצונית לא נמצאה מהימנה, והלכה למעשה היא לא בדקה את הנדרש ולכן הופסקה פעילותה.
(ב) אימות הנתונים על ידי המחוז מחייב לבדוק את דיווחי בתי הספר לפי רישום הנוכחות ביומן ולפי הנוכחות בפועל בכיתה.
בדיקת ההתאמה בין הרישום ביומן לדיווח של בית הספר יעילה בייחוד כדי לאתר דיווחי נוכחות לא מדויקים בעטיין של טעויות.
בדיקת ההתאמה בין הרישום ביומן לנוכחות בפועל נדרשת כדי לאתר את דיווחי הנוכחות הפיקטיביים, הנעשים מתוך כוונה להונות את משרד התמ"ת ולהגדיל את מספר התלמידים המוכרים לתשלום.
אין די בבדיקת ההתאמה בין הרישום ביומן לדיווח של בית הספר, שכן ניתן להטות בהתאמה את שניהם.
22 חודש נוכחות הוא נוכחות התלמיד מעל25% מימי הלימודים בחודש.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1321 .
נמצא כי הבקרה שנעשתה באמצעות חברה חיצונית לא הייתה יעילה משום שדי היה לה בבדיקה של התאמת הרישום ביומנים לדיווחים שהועברו למחוזות לאחר תום שנת הלימודים.
(ג) בשלוש שנות הלימודים האחרונות (התשס"ח-התש"ע) לא אימת האגף את דיווחי בתי הספר על נוכחות התלמידים באמצעות החברה החיצונית והניח את ביצוע הבקרה למחוזות.
אימות הדיווחים מחייב קביעת דפוסי בקרה מפורטים ומדוקדקים שינחו את הבודק כיצד לבדוק את אמינותם.
בשל הקושי לבדוק את אמינות הדיווחים לפי הרישום ביומנים, דפוסי הבקרה שייקבעו יתמקדו בעיקר בבדיקת התלמידים שחצו במעט את רף ה"תלמיד המוכר לתשלום".
כלומר בקרה באמצעות גביית עדויות מתלמידים וממורים על נוכחותם של תלמידים אלו23 .
הנוהל מטיל על הממונה המחוזי את האחריות לבדוק את הנתונים שמדווחים מבתי הספר ולאשרם, אך אין נהלים המסדירים את האופן שבו תיעשה הבד יקה.
בהיעדר נהלים אחידים ומחייבים, ניתן חופש פעולה למחוזות לבחור את דפוס הבדיקה, אך לא ניתנו להם כלים לכך.
התוצאה היא שאין בדיקה אחידה שתבטיח את אימות הדיווחים.
משרד מבקר המדינה בדק את בקרת הנוכחות של התלמידים במחוז חיפה והצפון ובמחוז תל אביב והמרכז.
הביק ורת העלתה כי כתוצאה מהיעדר נוהל שיסדיר את בדיקת הדיווחים של בתי הספר על נוכחות התלמידים, לא נעשתה בקרה נאותה: למחוז הצפון די בבדיקה של התאמת הדיווחים מבתי הספר לרישום ביומנים, הנערכת בבתי הספר בידי עובדים מינהליים של המחוז אחת לשלושה חודשים בערך.
יותר מזה, במחוז אין בודקים את ההתאמה בין רשימות הנוכחות שביומן ובין הנוכחות בכיתות בפועל לצורך אישור הדיווחים.
למחוז תל אביב והמרכז די בדיווחי בתי הספר שמנהליהם חתומים עליהם, ואינו בודק את אמתותם כלל.
(ד) במרס 2009 התקיימה ישיבה באגף בהשתתפות מנהל האגף ועובדיו הבכירים.
נקבע בה כי יפורסם מכרז לבקרה של יומני הכיתה בבתי הספר לנוער, ועד סוף מרס 2009 תוגש טיוטה ראשונית.
בדיון ציין מנהל האגף כי עצם הבדיקה מדרבנת את המערכת לעבוד בצורה תקינה והוסיף כי "כאשר אין מערכת בקרה, הסבירות שיתייחסו אל הנוהל הינה נמוכה".
בדצמבר 2009 אישרה ועדת המכרזים לנושאי התקשרויות מקצועיות באגף לפרסם מכרז לבקרה בעבור בתי ספר לנוער לפי ההערות של הלשכה המשפטית והחשבות.
בפברואר 2010 הועברה טיוטת המכרז לוועדת המכרזים באגף, עד סיום הביקורת לא התקדם דבר בעניין.
טיוטת המכרז עדיין לא טופלה בלשכה המשפטית.
משרד התמ"ת השיב כי המכרז החדש לחברת בקרה חיצונית יכלול בקרה מדגמית בשילוב ביקורים תכופים בבתי הספר, בדיקת נוכחות פיזית ובירור על אודות התלמידים המדווחים שאינם נוכחים.
נמצא כי שלוש שנים לאחר סיום ההסכם הקודם עם חברת הבקרה ושנה וחצי מאז שהוחלט באגף על קיום מ כרז לבקרת יומנים בבתי הספר לנוער, טרם פורסם מכרז לבחירת הגוף שיבצע את הבקרה.
23 בדיקת הביקורת הפנימית של רשת חינוך שגילתה דיווח כוזב של בית ספר על נוכחות תלמידים התמקדה כנראה בגביית עדויות מתלמידים וממורים, וראו להלן.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1323 .
משרד מבקר המדינה העיר לאגף כי מן הראוי לסיים את הבירורים הנדרשים עם הייעוץ המשפטי מהר ככל האפשר כדי לפרסם את המכרז ולבחור גוף שיבצע את הבקרה.
(ה) בינואר 2008 התקבלה במחוז תל אביב של האגף, ובאחת מרשתות החינוך הגדולות תלונה אנונימית על זיוף של מספר הנוכחים בכיתות בבית ספר מסוים במחוז תל אביב.
ביולי 2008 הודיע מנכ"ל רשת החינוך למנהל האגף כי קיבל ממבקר הפנים של הרשת דוח ולפיו "קיימים חשדות לכאורה לליקויים ואי סדרים בביה"ס המצביעים לכאורה על ניהול לקוי ומנגנון ניהולי שיש לבדקו".
בחודשים אוגוסט-אוקטובר 2008 פנה מנהל מחוז תל אביב כמה פעמים למנהל האגף וביקש ממנו הנחיות בנוגע לתשלום מפרעות לרשת לפי נתוני בית הספר על נוכחות תלמידיו.
מנהל המחוז כתב כי מאחר שמנכ"ל הרשת טרם הודיע על החלטתו, בנסיבות שנוצרו לא יוכל האגף לקבל את הדיווחים המועברים למחוז בחתימת המנהלת.
בעקבות זאת פנתה סגנית מנהל האגף לרשת וביקשה הערכה של היקף הנזק הכספי הנובע מהדיווח הכוזב של בית הספר.
באוקטובר 2008 השיב מנכ"ל הרשת לפניית האגף.
בתשובתו כתב כי "בעניין בקשתך להעריך את הנזק הכספי העולה מהרישומים הכוזבים, .
תלמידים, אשר נגרעו ממצבת התלמידים במהלך הביקורת או בסמוך לאחריה העלות ששולמה בגין תלמידים אלה בשנה הקודמת, עד למועד גריעתם, מוערכת בסך של כ- 177,000 .
"ש"ח עוד כתב מנכ"ל הרשת כי על פי ממצאי הבדיקה, "העיכוב בגריעת התלמידים בביה"ס נבע, ככל הנראה, ממעשים פליליים של רישום ודיווח כוזבים במזיד, אשר לרשת אין ולא יכולה להיות שליטה עליהם.
" הוא הוסיף כי "מערך הפיקוח של משרד התמ"ת, אשר אחראי על קיומו של פיקוח שוטף על הנעשה בביה"ס בכלל ועל הרישומים ביומנים של ביה"ס בפרט, לא גילה ולא מנע את הרישומים הכוזבים, וזאת אף לאחר תלונות שהגיעו אליו בקשר לכך".
הרשת סירבה להעביר לאגף את דוח הביקורת וצירפה לסירוב זה "חוות דעת בנושא הפצת דוח ביקורת פנימית מחוץ לאירגון" של לשכת המבקרים הפנימיים בישראל.
בחוות הדעת נקבע כי על פי תפיסת הלשכה, המבקר הפנימי הוא חלק בלתי נפרד מההייררכיה הארגונית ותוצאות עבודתו מיועדות לארגון בלבד.
עקב סירובה של הרשת להעביר את הדוח, באפריל 2009 התקיימה התייעצות של האגף, חשבות המשרד והלשכה המשפטית של המשרד ובה הוחלט את אלה: (א) התשלום לחודש אוגוסט 2008 שהוקפא על ידי מחוז תל אביב ישולם בקיזוז 177,000 ש"ח- הסכום שלפי הערכת הרשת שולם בגין התלמידים שלא למדו בבית הספר; (ב) הרשת מתבקשת שנית להעביר את דוח הביקורת הפנימית לעיון המשרד; (ג) אם תסרב הרשת להעביר את הדוח, יערוך המשרד בקרה מעמיקה לגבי התלמידים שלמדו או לא למדו בבית הספר, ולפי תוצאות הבדיקה תבוצע ההתחשבנות.
במאי 2009 כתבה סגנית מנהל האגף לרשת על כוונת המשרד לבצע את הקיזוז וכן על שאר החלטות הוועדה.
במועד סיום הביקורת לא קיבל האגף את דוח הביקורת הפנימית.
האגף לא השלים את הבדיקה בנוגע למספר ה תלמידים שלא למדו ודווחו כלומדים, למרות ההחלטה שהתקבלה באגף באפריל 2009 ומכתבה של סגנית מנהל האגף לרשת במאי 2009.
כתוצאה מכך קיזז האגף כספים על סמך ההערכה של הרשת - הגוף המקבל את התקציב - בלי שבדק את הבסיס לה, אף שהרשת ציינה כי מדובר בהערכה בלבד, והיא נעשתה על סמך נתונים בעייתיים.
משרד התמ"ת השיב למשרד מבקר המדינה כי אין ברשותו כלים לאיתור מיידי של דיווחי כזב מאורגנים; על גורמי ביקורת מקצועיים או המשטרה לבדוק את הללו משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1325 .
הרשת הדיחה מתפקידה את המנהלת על פי דרישת משרד התמ"ת, ובה בעת קיזז האגף את הסכום שאינו שנוי במחלוקת.
המשרד הוסיף כי פנה לרואה חשבון שיבצע בדיקה מעמיקה, ועם סיומה תיעשה לאלתר ההתחשבנות עם הרשת.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שהאגף לא בדק את אמתות הדיווחים בזמן אמתי, ורק לאחר סיום הביקורת הטיל האגף על רואה חשבון לערוך דו ח מסכם.
כמו כן, היה על האגף לפנות למשטרה בתלונה על דיווח כוזב שבגינו שולמו לרשת כספים שאינם מגיעים לה.
פיקוח ובקרה תקציבית כספית - תקצוב ותשלום לרשתות חינוך ולבתי הספר האגף משלם לרשתות החינוך לפי מספר התלמידים שבית הספר מדווח עליהם ולפי ממוצע של ערך שעה חודשית המחושב לפי "פרופיל" 24 .
המורים המלמדים שכן, מפרופיל המורים נגזרת עלותה של שעה שבועית (להלן - ש"ש).
לפי הסברי האגף, הסדר זה מאפשר לרשתות המפעילות את בתי הספר להעסיק מורים בלי לחשוש שעלותם אינה מכוסה בעזרת התעריף לתלמיד.
(א) במהלך השנה האגף משלם מפרעות לרשתות המפעילות את בתי הספר, הן על פי תכנון שנתי של כל בית ספר המוגש לאישורו של האגף והן על פי דיווחי הנוכחות בפועל של התלמידים שמעבירים אליו מנהלי בתי הספר מדי חודש.
בהסכם שחתם האגף עם הרשתות עד שנת התשע"א ( 2010 ) נקבע כי על פי דרישת הממשלה, בתום כל שנה תגיש הרשת דוחות כספיים מאושרים על ידי רואה חשבון לגבי כל הפעולות שנעשו באותה שנה.
על סמך דוחות אלו תיערך התחשבנות כספית סופית, ואולם לא נקבע מועד לסיומה.
הבדיקה העלתה כי האגף לא דרש מהרשתות דוחות אלה.
שיטת גמר החשבון התבססה על נוכחות התלמידים ומימוש הש עות של צוות ההוראה על פי דיווחי מנהלי בתי הספר בלבד.
דיווחי הבקרה מטעם האגף הם בעלי אמינות נמוכה משום שהם נעשים בסוף השנה ומתבססים על דיווחים מיומני הנוכחות של בתי הספר (ראו לעיל בפרק פיקוח ובקרה מינהלית על נוכחות התלמידים).
יצוין כי בהסכמים שנחתמו עם הרשתות נקבע כי משנת התשע"א ( 2010 ) בתוך שישה חודשים מהיום שבו העבירה הרשת את כל הנתונים הדרושים תיערך התחשבנות כספית סופית.
כמו כן, שונתה שיטת גמר החשבון לשיטה שהייתה נהוגה בפועל בשנים קודמות.
(ב) במהלך 2008 החלה יחידת ארגון ושיטות שבמשרד בבדיקה ארגונית של תהליך התקצוב של בתי הספר וסיום ההתחשבנות עם הרשתות במטרה לפשט את תהליך העבודה ולשפרו.
בדיון שהתקיים באגף בשיתוף יחידת ארגון ושיטות ביוני 2008 ,צוין כי "אין אפשרות לאמת את מספרי התלמידים לגבי השנים שחלפו יש דיווחי בתי ספר שאינם אמת, ועשו ויסות של תלמידים ממקום למקום".
הועלה כי העיכובים בסיום ההתחשבנות נובעים מחוסר היכולת של המשרד ובתי הספר להגיע להסכמה לגבי מספר התלמידים הזכאים לתקצוב ומהיעדרו של "פרופיל" עדכני של בית הספר לכל שנה.
בדיון סיכם מנהל האגף שיש לפתור את הבעיה מן השורש.
לפיו, סיום ההתחשבנות יבוצע על בסיס ההחלטות והנתונים שבידי המשרד, והאגף לא ייאלץ לנהל מו"מ עם בתי הספר כדי להגיע למספרים המוסכמים על שני הצדדים, דבר החוסם כל אפשרות להתקדם בתהליך ונוגד את מטרות המשרד.
"פרופיל" המורים מחושב לפי השכלה, גיל וותק המורה משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1327 .
באגף בספטמבר 2008 בהשתתפות חשבת המשרד דאז צוין כי טרם סוכם כיצד יבוצע סיום ההתחשבנות עם בתי הספר.
(1) עד שנת התשס"ה הסתיים החשבון עם הרשתות הגדולות, המפעילות יותר ממחצית בתי הספר, במטה האגף בירושלים באחריות סגנית מנהל האגף.
בבדיקה נמצא כי במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2010 , טרם הסתיימה ההתחשבנות הסופית לשנים התש"ס-התשס"ה ( 1999-2004 ) לגבי בתי ספר של רשת אחת, דהיינו לפני שש עד עשר שנים.
הסכומים השנויים במחלוקת מסתכמים בכ -17 מיליון ש"ח.
במהלך שנת 2005 התנהלה תכתובת בין האגף ובין הרשת, וכל צד העלה את חישוביו בגין שנים אלו.
באפריל-יוני 2010 היו דיונים נוספים בין הצדדים, אך הם לא ה גיעו להסכמה.
בתשובתו ציין האגף כי בשיתוף עם חשבות המשרד הוחלט על העברת כל נושא גמר החשבון לבדיקת רואי חשבון חיצוניים שעובדים עם המשרד.
משרד מבקר המדינה העיר כי בשל התמשכות הטיפול בהתחשבנות ספציפית זו שחלה על העבר הרחוק וסכומם הניכר, על האגף להעביר את הנושא לטיפול חשב המשרד כדי שיפעל לבירור הסכומים הנתונים במחלוקת בתוך זמן קצר ויגיע לסיכום מהיר וסופי.
(2) ( משנת התשס"ו 2005 ) עברה ההתחשבנות הסופית עם הרשתות לאחריותם של מחוזות האגף.
בבדיקת נתוני מחוז חיפה על מצב ההתחשבנות עם הרשתות נמצא שמתוך 22 בתי ספר ותיקים שהיו במחוז בשנים התשס"ו -התשס"ט לחמישה בתי ספר (כ -23% ) אין סיום חשבון משנת התשס"ו ואילך, במשך כארבע שנים.
כל בית ספר צריך להעביר לאגף ולמחוז לפני תחילת שנת הלימודים את נתוני המורים כדי לחשב את "פרופיל" בית הספר לצורך תשלום חודשי לבית הספר בגין תלמידיו.
הבדיקה העלתה כי במועד סיום הביקורת לא עודכן "פרופיל" המורים של ארבעה בתי ספר של רשת אחרת במחוז חיפה משנת התשס"ו ( 2005 ), ובשלושה בתי ספר נוספים של הרשת - משנת התשס"ז ( 2006).
אי-עדכון ה"פרופיל" אינו מאפשר לסיים את החשבון הכספי השנתי לבתי ספר אלו.
פיקוח על פעילויות נוספות בבתי הספר מלבד שעות הלימוד המוקצות לבית הספר לביצוע תכנית הלימודים הרגילה, יש גם הקצבות עבור פעילויות נוספות למיניהן שאינן ניתנות להשגה בתכנית הלימודים הרגילה, והן מיועדות לתת מענה ייחודי לבית הספר 25 .
ההקצאה של הפעילויות הנוספות נעשית באמצע ות הקצבת שעות לפעילויות אלה, והיא מוגבלת ל -10% מהיקף השעות הכולל של המחוז.
תקציב ההוצאה לפעילויות הנוספות הסתכם בשנת התשס"ט ( 2008) בכ-3226 ( מיליון ש"ח ובשנת התש"ע 2009 )-בכ-3827 .
25 אבחון דידקטי; תגבור ייעוץ; תגבור במקצועות אנגלית, מתמטיקה, עברית וערבית; תכנית יזמים צעירים וכו'.
26 ( בשנת התשס"ט 2008 ) הוקצו כ- 6,600 ש"ש לפעילויות נוספות.
העלות הממוצעת של ש"ש שנתית היא כ- 4,800 .
ש"ח משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1329 .
הנוהל להקצאת פעילויות נוספות קובע כי אישור לפעילויות נוספות יינתן כל שנה מחדש.
מנהל בית הספר יגבש את בקשתו לאישור פעילויות נוספות, והיא תכלול, בין השאר, את הנימוקים לצורך בפעילות ואת יעדיה המרכזיים.
את הבקשה יאשר הממונה המחוזי של האגף, ובסופה של שנת הלימודים יגיש מנהל בית הספר לממונה המחוזי דוח מסכם על הפעילויות.
בסוף כל שנת לימודים יכין הממונה המחוזי דוח מסכם על השימוש שנעשה בפעילויות הנוספות, לרבות מסקנות ולקחים לכל בית ספר במחוז.
27 ( בשנת התש"ע 2009 ) הוקצו כ- 7,600 ש"ש לפעילויות נוספות.
העלות הממוצעת של ש"ש שנתית היא כ- 5,000 .
ש"ח 1330 דוח שנתי61ב .
(א) משרד מבקר המדינה בדק את האישור לפעילויות נוספות בחמישה בתי ספר במחוז חיפה והצפון לשנים 2007 -2008 (התשס"ח-התשס"ט).
בביקורת נמצא כי בתיקי המחוז אין כל בקשות של בתי הספר לשנת 2007 , ולשנת 2008 יש בקשות של שני בתי ספר בלבד.
סגן הממונה המחוזי לנוער ציין בנוגע לבקשות אלה כי אין הוא רואה בהן תכנית, והוא לא אישר אותם למעשה.
אלא שבפועל הקצה המחוז לחמשת בתי הספר שעות לפעילויות נוספות, והממונה המחוזי אישר אותן לתשלום מדי חודש.
בסיום שנת הלימודים לא הגיש סגן הממונה המחוזי דוח מסכם על השימוש שנעשה בתקציב לפעילויות הנוספות.
(ב) משרד מבקר המדינה בדק את האישור לפעילויות נוספות לשנת 2009 (התש"ע) בשלושה בתי ספר במחוז תל אביב והמרכז.
בביקורת נמצא כי בתיקי המחוז אין בקשות של בתי הספר לאישור הפעילויות הנוספות שבמחוז.
ואולם את הפעילויות לשנת 2009 .
אישר בפועל מדי חודש סגן הממונה המחוזי לנוער עוד עלה כי בסופן של שנות הלימודים האמורות לא הגיש הממונה האזורי דוח מסכם, הכולל מסקנות ולקחים לגבי הפעילויות הנוספות בבתי הספר האלו, כנדרש.
רק ביוני 2010 פנה לראשונה סגן הממונה המחוזי לנוער במחוז תל אביב לבתי הספר כדי שידווחו לו על ביצוע הפעילויות הנוספות, לרבות דיווח בקשר לתוצרים ולהישגים.
משרד מבקר המדינה העיר כי ללא דיווחים אלה, אין לדעת על מידת האפקטיביות של הפעילויות הנוספות הניתנות בבתי הספר.
הפעילויות הנוספות יכולות להינתן על ידי מורים מצוות בית הספר או באמצעות גורם חיצוני.
אם מדובר בשעות פעילות שנותן הצוות הקבוע של בית הספר - מורים בתקן, יש לשלם עבור שעות אלה גם בחודשי חופשת הקיץ שבהם אין לימודים בבתי הספר.
לפיכך נדרש מנהל בית הספר לדווח על כל אחת מהפעילויות הנוספות בחודש מאי של כל שנה, אם נתנו אותה מורים בתקן.
(א) חלק מהפעילויות הנוספות, כגון אבחון דידקטי ופרויקט יזמים צעירים, מפעילים גורמים חיצוניים, והן מתוקצבות במונחים של שעות הוראה שבועיות; ולכאורה, אין לדווח עליהן כשעות ביצוע של מורים בתקן.
בדיקה של עשרה דיווחים של מנהלי בתי ספר במחוזות תל אביב והמרכז וחיפה והצפון לשנים 2007 -2008 (התשס"ח-התשס"ט) העלתה כי בשבעה בתי ספר דווח על אבחון דידקטי (בשנת 2008 ) שעשו מורים בתקן.
הממונים המחוזיים אישרו את הדיווח, ולכן קיבלו בתי הספר תשלום עבור יולי ואוגוסט.
בשני בתי ספר שקיבלו הקצאה לפרויקט יזמים צעירים בשנת 2008 במחוז חיפה והצפון דיווחו מנהלי בתי הספר כי הם יצאו אל הפועל באמצעות מורים בתקן, והממונה המחוזי בחיפה אישר את התשלום עבורם.
בתשובתו ציין המשרד כי התקצוב לפעילות המתקיימת בעזרת גורמי חוץ מחושב כך ששעות ההוראה שתוקצבו יממנו את היקף הפעילות הרלוונטית.
לכן התשלום משולם במשך כל השנה (כולל חודשי הקיץ), אף שבחודשים אלה לא מבוצעת כל פעילות עם התלמידים.
משרד מבקר המדינה העיר כי שיטת הדיווח על תשלום לגורמי חוץ, שבה נדרש המנהל לדווח על ביצוע השעות של גורמי חוץ כשעות ביצוע של מורה בתקן כדי שהתשלום ישולם גם בחודשי הקיץ, אינה נכונה, ושיטה זו גורמת להכשלתם של מנהל בית הספר והממונה על המחוז בדיווח שאינו אמת.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1331 .
)(ב מכיוון שלרשתות ולבתי הספר יש הסכמים עם גורמי חוץ שאינם נקבעים במונחים של תקצוב ש"ש כפי שנעשה על ידי משרד התמ"ת, על המחוז לבדוק את התשלום ששילם בית הספר בפועל עבור פעילויות אלה.
אם יש הפרשים בין התשלום ששילם בית הספר לבין התשלום 1332 דוח שנתי61ב .
שהמשרד שילם לבית הספר, יש לחייב את בית הספר להחזירו, או להשלים את הפרשי העלות לבית הספר.
בהסכם שח תמה המדינה עם הרשתות עד שנת התשע"א נקבע כי הרשת מתחייבת להחזיר כל סכום כספי שקיבלה, אם קיבלה, מעבר להוצאות שהוצאו בפועל לביצוע הפעולות שהוזמנו על ידי המדינה.
בהסכם משנת התשע"א נקבע כי במסגרת ההתחשבנות הסופית תידרש הרשת להחזיר למשרד את הפרשי הסכומים לאחר גמ ר ההתחשבנות ולפי דרישת המשרד, אם הסכום שקיבלה הרשת בגין פעולות נוספות גבוה מן ההוצאה בפועל.
לצורך בדיקה של עמידת הרשת בתנאי זה, היה על האגף לבדוק, לפחות כמדגם, את תשלומי הרשת לגורמים חיצוניים בהשוואה לתשלומי האגף בפועל בגין פעילויות נוספות, אך הדבר לא נעשה.
אף על פי שהממשלה אישרה את המלצות ועדת קוברסקי בדצמבר 1989 , היא לא אכפה את ההמלצה להעביר את מסגרות החינוך של משרד התמ"ת לאחריותו של משרד החינוך.
פירוש הדבר הוא שהממשלה קיבלה כעובדה את קיומן של שתי מערכות חינוך נפרדות הדומות במהותן.
כל עוד קיימות שתי מערכות חינוך נפרדות, עליה לקבוע דפוסים מחייבים לשיתוף פעולה בין שני המשרדים ולאכוף עליהם למלא אחריהם כדי שהיתרונות שבהפעלתן הנפרדת ימוצו עד תום.
במשך שנים רבות לא הצליחו משרדי התמ"ת והעו"ר ושריהם להפוך את מודל החניכות המתאים ביותר לפתרון בעיות החניכות בישראל למודל העיקרי במערך החניכות בארץ.
מן הראוי שמשרד התמ"ת יפעל ליצירת תשתית חוקית -כלכלית שתעודד מעסיקים ותסייע להם לפתח בתי ספר לחניכות נוער בתחומי המפעלים ובשיתוף המעסיקים.
זאת, באמצעות הכנסת שינוי בחקיקה, שיתוף פעולה הדוק עם המעסיקים וארגוניהם השונים ועם שלטונות הצבא ומעקב מתמיד אחר יישומם.
הבקרה, המעקב והפיקוח של האגף אחר בתי הספר המופקדים על הליווי והטיפול בחניכים העובדים ואחר הנעשה במקומות העבודה של החניכים הוזנחו במשך שנים רבות, והם לקויים ביותר.
העבודה במקומות החניכה, שהיא נדבך מרכזי במערכת החניכות, אינה מפוקחת כראוי.
על פי דיווחי בתי הספר המופקדים על תעסוקת החניכים והקשר עם החונכים במקומות העבודה, 35% מקרב תלמידי מערכת החניכות אינם עובדים במקומות החניכות כחלק מתהליך הכשרתם.
על האגף להדק את הפיקוח המקצועי-פדגוגי, לרבות אימות הנוכחות של התלמידים בבית הספר, ולייעל את פעילותו של הפיקוח התקציבי -כספי שהוא מקיים כלפי רשתות החינוך תוך כדי שמירה על הקופה הציבורית.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1333 .
לצורך בדיקת האפקטיביות של מערכת ההכשרה המקצועית, יש לקיים מעקב אחר מספר התלמידים הניגשים לבחינות הבגרות, שיעור ההצלחה שלהם בבחינות אלה ושיעורם מכלל הלומדים בכיתה י"ב.
מעונות יום (להלן- מעונות) ומשפחתונים לטיפול בילדים בגיל הרך נועדו בין היתר לאפשר להורים, ובעיקר לנשים, לצאת לעבודה, על ידי פתרון הולם לשהותם משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1315 .
של הילדים במסגרת חינוכית-טיפולית בשעות העבודה של ההורה.
במרוצת השנים עלה הביקוש למסגרות אלה, וגברו גם 1316 דוח שנתי61ב .
המודעות הציבורית וההכרה של המדינה בצורך להגדיל את מספר המסגרות, לשפר אותן ולהסדיר אותן כראוי.