HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
'תקן חשבונאות ממשלתי מס 9 - ""הכנסות מעסקאות חליפין 25 - דן, בין השאר, בסוגיה מתי יש להכיר בהכנסות.
התקן קובע שכאשר ניתן לאמוד באופן מהימן את תוצאתה של עסקה הכרוכה באספקת שירותים, ההכנסות הקשורות לעסקה זו יוכרו על פי שלב ההשלמה של העסקה במועד הדיווח.
בביאורים לדוחות הכספיים של לפ"ם צוין כי היא קובעת את שלב ההשלמה של העסקה על בסיס עלויות שהושקעו בעבודה שבוצעה.
בדוחו ת הכספיים הוצגו 7.
5 מיליוני ש"ח כהכנסות מראש.
בביאורים לדוחות הוסבר כי חלק מהעמלה שלפ "ם גובה מלקוחותיה (ראו להלן), היא הכנסה נדחית המיועדת לרכישה עתידית של רכוש קבוע וציוד, מכיוון שרכישות אלה אינן מתוקצבות בתקציבה השוטף של לפ"ם.
מאחר שההכנסות שהוצגו בדוחות הכספיים של לפ"ם כהכנסות מראש הן הכנסות בגין שירותי פרסום שבוצעו והושלמו עד מועד הדוח הכספי, 31.
08 , ואין מדובר במקדמות מלקוחות עבור שירותים שיבוצעו בתמורה לאחר מועד זה, היה על לפ "ם להכיר בהן כהכנסות ולא כהכנסות מראש.
כך היה גדל עודף ההכנסות על ההוצאות ש ל לפ "ם לשנת 2008 לעומת מה שהוצג בדוחות הכספיים והייתה גדלה גם יתרת הנכסים נטו (עודף נכסים על התחייבויות).
הצגת הנתונים במתכונת זו תשקף באופן נאות יותר את מצבה הכספי של לפ"ם.
על אגף החשכ"ל לבדוק את הנושא ולהנחות את לפ"ם לפעול על פי המתחייב מבדיקתו.
עמלות לפ"ם גובה בדרך כלל מלקוחותיה עמלה בשיעורים אחידים מהתשלום לספקים החיצוניים - %10 עבור פרסום בארץ ו-%6 עבור פרסום בחו"ל26.
העמלה נגבית ללא קשר למורכבות העבודה ולהוצאות של לפ "ם עצמה בגין העבודה, והיא מתווספת לחיוב הלקוחות בגין חשבוניות שהתקבלו מספקים חיצוניים בפרויקט פרסום (להלן גם - העבודה) שלפ "ם ניהלה עבור לקוחותיה.
העמלות אמורות לכסות את הוצאות התקורה של לפ"ם, בעיקר את עלות שכרם של עובדיה, שבגינן אין היא מחייבת באופן ישיר את לקוחותיה.
לפי הביאורים לדוחות הכספיים הסתכם סך העמלות בשנת 2008 בכ-22.
על פי המבוא לדוח הכספי של לפ "ם לשנת 2008 היו ההוצאות על חשבון לפ"ם כ-16 מיליון ש"ח, ומתוכם כ-7.
5 מיליון ש"ח הוצאות השכר של עובדי מדינה העובדים בלפ "ם.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח הפער האמור בין העמלות להוצאות, על משרד ההסברה והתפוצות, בשיתוף עם אגף החשכ"ל, לבחון באופן יסודי את מדיניותה של לפ"ם העוסקת בקביעת שיעור העמלות ולהנחות אותה בנוגע לדרכי פעולתה בנושא.
25 עסקת חליפין היא עסקה שבה צד אחד מקבל נכסים או שירותים או פורע התחייבויות ובתמורה מוסר לצד האחר דבר מה בעל ערך שווה בקירוב (בעיקר בצורה של סחורות, שירותים או בשימוש בנכסים).
העמלה מחושבת לפי סכום החשבוניות של הספקים החיצוניים לפני הוספת מע"ם 638 דוח שנתי60ב .
מבקר המדינה כבר העיר בדוח הקודם כי בלפ"ם לא מתבצע רישום של שעות העבודה ושל ההוצאות העקיפות בכל פרויקט פרסום.
מאחר שאין קשר בין עלות העבודה שלפ "ם משקיעה ובין העמלה שהלקוח מחויב בה, אי-אפשר לדעת אם אין "סבסוד צולב" בין הלקוחות השונים בגין עלות עבודתה של לפ "ם.
מבקר המדינה כבר המליץ בדוח הקודם לשקול אפשרות של הנהגת חיוב בעמלה דיפרנציאלית בגין השירותים השונים שלפ"ם נותנת, לפי היקף העבודה שהושקע בכל אח ד מסוגי השירותים.
הביקורת הנוכחית העלתה כי אף על פי שחלפו יותר מ-13 שנים מאז פרסום הדוח הקודם, טרם הונהגה בלפ"ם מערכת תמחור ולא מתבצע רישום של שעות עבודה שהושקעו בכל פרויקט פרסום ושל הוצאות אחרות שניתן לייחס לכל פרויקט כזה; ממילא אין זקיפה של ההוצאות האלה לעלות העבודות השונות שלפ "ם מבצעת עבור לקוחותיה.
משום כך גם כיום אי -אפשר לדעת אם אין מקרים של "סבסוד צולב".
לדוגמה, העמלה שלפ"ם גובה על מודעות לוח בעיתונים 27 שווה בשיעורה לעמלה על פרויקט פרסום מורכב הכרוך בהשקעה רבה ובעבודה רבה.
יצוין כי בדוח של הבדיקה הכלכלית שערך מינהל הרכש הממשלתי בלפ "ם בשנת 2006 (ראו להלן) נכתב על גביית עמלות בשיעור אחיד כי "שיטת תמחור זו בעייתית משתי בחינות: הכנסות לפ "מ תלויות בהיקף ההוצאה, ויוצרות תמריץ להגדלת ההוצאה הממשלתית על פרסום.
העמלה האחידה מעלה חשד לסבסוד צולב ולתמחור לא ה וגן של עלויות לפ "מ.
משיחות עם מנהלי פרסום והסברה במשרדי הממשלה עולות טענות כי עמלת לפ"מ היא לעיתים בלתי פרופורציונאלית להיקף העבודה הנדרש".
לדעת משרד מבקר המדינה, על לפ"ם לבדוק מחדש את שיטת התמחור של עבודותיה עבור לקוחותיה כדי לתמחרן באופן מדויק ככל האפשר ולבחון את האפשרות להנהיג עמלות דיפרנציאליות על כל שירותיה.
תמחור מדויק יאפשר ללפ "ם לדעת מהי עלותו של כל פרויקט פרסום ובכמה יש לחייב את הלקוח כדי לכסות את הוצאותיה בפרויקט.
מערכת תמחור תמנע גם חשש ל"סבסוד צולב" ועיוותים בהקצאת מקורות תקציבי הפרסום למשרדי המ משלה השונים ותשמש כלי חשוב בידי הנהלת לפ"ם לצורך בקרה על יעילות ביצוע פרויקטים.
זאת ועוד, לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד ההסברה והתפוצות, בשיתוף עם אגף החשכ"ל, לנקוט את הצעדים הדרושים לעריכת הבדיקה האמורה בהקדם וליישום תוצאותיה באופן שימנע את התמריץ שישנו בשיטה הנהוגה כיום להגדלת ההוצאה הממשלתית על פרסום, ויביא לידי חיסכון ויעילות בתחום זה.
ביולי 2009 , במהלך הביקורת של משרד מבקר המדינה, קיימה הנהלת לפ"ם דיון בנושא "תקורות לפ"מ בשנת 2009 לאור המצב של עודפי התקציב" ובו הוחלט .
מודעות דרושים, מודעות מכרזים וכיוצא באלה משרד ההסברה והתפוצות 639 .
לפעול "להורדת עלויות תוך הבהרה הן לגופי המטה והן ללקוחות שההורדה מתייחסת בשלב זה רק ל - 2009 ".
באותו החודש כתב מנהל לפ "ם לעובדיו כי "לאור המצב התקציבי בלפ"מ, החליטה הנהלת לפ "מ להקטין את חיוב הלקוחות בדמי טיפול למחצית השנייה של שנת 2009 מ- 10% ל- 9% .
" הביקורת העלתה כי אין בתיקי לפ "ם תחשי ב המבסס את ההחלטה להפחית את העמלה בשיעור האמור.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין לפ "ם צריכה להסתפק בהחלטה על הפחתת שיעור העמלה באחוז אחד, מכיוון שהבעייתיות הנובעת מגביית עמלה בשיעור אחיד נשארת בעינה.
עליה לבחון באופן יסודי את נושא תקורות עבודתה ואת שיעורי העמלה שעליה לגבות מלקוחותיה לפי סוג העבודה שהיא מבצעת עבורם.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה כתבה לפ"ם כי "בענף הפרסום אין זה מקובל לציין לכל עובד כמה שעות השקיע בכל עבודה, מכיוון שלכל פרסומאי עשרות עבודות המטופלות ביום.
מערכת תמחור כזו מסרבלת, ולכן לדעתנו יש לבדוק היטב אם היא הכרחית.
יחד עם זאת, בשנת 2010 תבחן לפ"מ את שיעור דמי הטיפול הקיים, והאם ניתן להקטין אותו או לשנות את שיטתו".
גם החשכ"ל, בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 , ציין כי "כבר בתכנית העבודה של גזברות לפ"מ לשנת 2010 נקבע כי יבחן אופן חישוב דמי הטיפול.
לאחר קבלת תוצאות הבדיקות האמורות תבוצע בחינה לגבי מדיניות קביעת שיעור העמלות על ידי לפ "מ".
עוד כתב החשכ"ל כי לנוכח הממצאים הנוגעים לאופן תמחור עבודותיה של לפ "ם תמונה ועדה, ובה נציגי לפ "ם ונציגי אגף החשכ"ל, שתבחן את הנושא.
הנפקת חשבונות ללקוחות לפ"ם מעבירה אחת לחודש ללקוחותיה חשבון עסקה המפרט את ההזמנות שביצע הלקוח.
בכל הזמנה מצוינים הפרטים האלה: תיאור תמציתי של העבודה, שם הספק המבצע, מועד הפרסום וסכום התשלום הכולל את סכום התשלום לספק וסכום העמלה שנגבתה בגין העבודה.
הועלה כי בחשבון העסקה לא מופיע בנפרד סכום העמלה שגבתה לפ"ם בגין העבודה.
עוד הועלה כי לחשבון העסקה שמעבירה לפ"ם לגורמי חוץ היא מצרפת גם את חשבוניות הספקים המקוריות שבגינן חויבו הלקוחות וגם את גזירי העיתונים של הפרסומים שלהם, ואילו בהעברת חשבון עסקה למשרדי ממשלה אין היא נוהגת כך.
בתשובתה מינואר 2010 כתבה לפ "את [ ם כי "לקוחות חוץ ממשיכים לקבל מכיוון שהם נדרשים לחשבוניות אלו לצורך זיכוי במע"מ".
]חשבוניות הספקים שליחת מספר רב של חשבוניות לכל משרד ממשלתי מסורבלת "ומייצרת עבודה רבה ומיותרת שאין בה תרומה לתהליך העבודה התקין".
כל לקוח המבקש זאת "זכאי לקבל/לראות חשבונית ספק, תגזיר עיתון או את הצעות המחיר שהתקבלו".
לעניין פירוט העמלה בחשבון העסקה ציינה לפ "ם שהעמלות "אחידות וקבועות" וממילא אין תועלת בציון מידע זה בחשבון העסקה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי להבטיח את השקיפות הראויה בכל הנוגע להתחשבנותה של לפ"ם עם לקוחותיה, על לפ "ם לציין בחשבונות העסקה גם את סכום העמלה שהיא גובה בגין העבודה שביצעה.
לעניין משרדי הממשלה, מן הראוי שתיידע אותם על גבי חשבונות העסקה הנשלחים אליהם כי באפשרותם לקבל ממנה גם את החשבוניות המקוריות של הספקים וגם את גזירי העיתונים של הפרסומים.
דבר זה ישפר את יכולת הבקרה של משרדי הממשלה על הוצאות הפרסום שלהם.
ביקורת גביית חובות לבקשת גזבר לפ"ם בדק משרד רואה חשבון, במהלך שנת 2008 , את נושא גביית החובות בלפ"ם.
בין היתר העלה רואה החשבון בבדיקתו את הדברים האלה: נכון ליום 31.
08 סכום החובות ללפ"ם הנעים בין 60 יום ל-857 ימים הוא כ-4.
56 מיליון ש"ח; אין בלפ "ם נהלים הנוגעים להליך הגבייה; לפ "ם אינה מבצעת כל פעולה לקבלת שיפוי בגין שחיקתה הריאלית של קרן החוב ובגין השקעת תשומות בהליך גביית החובות כמו גביית הפרשי הצמדה וריבית, הטלת קנסות פיגורים והפסקת מתן שירות ללקוחות שאינם פורעים את חובותיהם בתוך זמן סביר.
רואה החשבון ציין כי לפ"ם "אינה עושה כל שימוש באמצעי הרתעה אפקטיביים, אשר בכוחם להביא את החייבים לידי פירעון חובם, פרט לפניות חוזרות ונשנות של " ]מחלקת הגבייה[ מנהלת המחלקה(ההדגשה במקור).
ביוני 2009 דנה ועדה של לפ"ם לגביית חובות, בין היתר, בנושא "הצמדת חובות" של לקוחות לפ "ם.
לוועדה הוסבר כי "כיום, החובות לא מוצמדים ורצוי לבחון הצמדה לשם שמירה על ערך הכסף של לפ"מ וכן כגורם הרתעה המסייע בקידום גביית חובות".
הוועדה החליטה כי "תיעשה בדיקה האם נושא הצמדת חובות רלוונטי והאם ניתן להטמיעו במערכת מרכב"ה, וכן תיבדק עמידה בהוראות חשכ"ל".
הביקורת העלתה כי לפ"ם החלה בתיקון הליקויים האמורים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על לפ "ם להשלים בהקדם את תיקון הליקויים שצוינו בדוח שהגיש רואה החשבון.
עליה גם להסדיר בנוהל את חיוב הלקוחות שלא פרעו את חובותיהם במועד בהפרשי הצמדה, בריבית ובקנסות ולקבוע בו באילו מקרים יש לעשות זאת.
פעולות אלה עשויות לסייע ללפ"ם בגביית חובותיה.
בתשובתה מינואר 2010 כתבה לפ "ם שנושא גביית החובות נבדק במהלך שנת 2008 כדי לשפר את יעילות הגבייה.
בעקבות הדוח הוכנה תכנית עבודה לשנת 2009 ,שכללה, בין היתר, את יישום ממצאיו: מונתה מחדש ועדה לגביית חובות נכתב נוהל גבייה ולפ"ם מיישמת אותו.
"בתכנית העבודה לשנת 2010 מוצג הנושא האמור לצורך יישום ההחלטה על גביית ריבית והצמדה בחובות לפ "ם.
הננו משרד מבקר המדינה [ מקבלים את המלצת כאמור ומתכוונים ליישמה בהקדם ] .
"האפשרי משרד ההסברה והתפוצות 641 .
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את העובדה שלפ "ם החלה להכין דוחות כספיים לשנת 2008 , אבל העובדה שהם לא בוקרו בידי רואה חשבון פוגמת באמינותם וביכולת להסתמך עליהם.
הביקורת העלתה כי עודף ההכנסות של לפ "ם על הוצאותיה בשנים 2007 -2008 גדול יותר מהמוצג בדוחות ביצוע התקציב לאותן השנים ובדוח הכספי לשנת 2008 , בשל הצגה לא נכונה של נתונים הקשורים לקרן לפיתוח, שנועדה למימון הוצאות עתידיות כמו שיפוצים וחידוש ציוד יקר.
מן הראוי שאגף החשכ"ל, בשיתוף אג"ת ולפ"ם, יבדוק כיצד יש להציג בדוח ה כספי, בתקציב לפ"ם ובדוח ביצוע התקציב את היתרות שנרשמו בקרן לפיתוח.
על לפ"ם ואגף החשכ"ל לבדוק איזה סכום מעודפי ההכנסות של לפ"ם יש לשמור למימון הוצאות מעין אלה ולבחון את השימוש שניתן לעשות ביתרת העודפים, כמו הוזלת שירותים או העברת העודפים לקופת המדינה, אם קי ימים כאלה.
נמצא כי בשנת 2008 היה פער משמעותי בין העמלות שגבתה לפ "ם מלקוחותיה ובין ההוצאות שהעמלות אמורות לכסות.
העמלה בשיעור אחיד שלפ "ם גובה עלולה להביא לידי "סבסוד צולב", עיוות בהקצאת מקורות תקציבי הפרסום ובזבוז וחוסר יעילות בניצול התקציב הממשלתי בנושא הפרסום.
על לפ"ם בשיתוף אגף החשכ"ל לבחון את מדיניות חיוב הלקוחות בגין העבודות שהיא מבצעת עבורם.
על משרד ההסברה והתפוצות ואגף החשכ"ל לבחון את פעילותה של לפ"ם בתחומים האמורים ואת הצעדים שעליהם לנקוט לשיפור הבקרה והפיקוח על פעילותה בנושא.
המעמד המשפטי-מינהלי של לפ "ם .
הביקורת העלתה כי קיים פער בין מעמדה הרשמי של לפ "ם ובין האופן שבו התייחסו אליה בפועל גורמים שונים.
נציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם) הודיעה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2009 כי לפ"ם היא יחידה מינהלית בתוך משרד ממשלתי, וכל שירותי המינהל של ה כפופים מהבחינה המקצועית והמינהלית ליחידות המטה של המשרד הממשלתי שבו היא פועלת, לרבות משאבי אנוש, ייעוץ משפטי, חשבות וכיוצא באלה.
על פי תקנון שירות המדינה (להלן - התקשי"ר) "נציב שירות המדינה רשאי, על-פי בקשת מנהל כללי של משרד להעניק מעמד של יחידה מינהלית ליחידה בעלת הכלים המינהליים המספיקים לטיפול רצוף בענייני עובדיה, אשר היקף פעולותיה ומספר עובדיה מצדיקים קיום קשר ישיר עם האחראי במשרד.
היחידות המינהליות לא תעמודנה בקשר ישיר עם נציבות שירות המדינה".
אולם ממסמכים שונים עלה שההתייחסות של גופים ממשלתיים אל לפ"ם הייתה כאל יחידת סמך של משרד ממשלתי.
לדוגמה, באתר האינטרנט של משרד רה"ם פורסם בשנת 2006 כי "המשרד מספק שירותים מגוונים לציבור הרחב ישירות לשכת הפרסום הממשלתית".
יצוין כי על פי ]בהן[ .
ודרך יחידות סמך שונות התקשי"ר יחידת סמך היא "יחידה שהוענקו לה סמכויות מינהליות מהסמכויות של המשרד, ובכלל זה הסמכות לעמוד בקשר ישיר עם נציבות שירות המדינה".
על פי התקשי"ר "נציב שירות המדינה רשאי על-פי בקשת מנהל כללי של משרד, להעניק ליחידה מסויימת מעמד של יחידת סמך, ובכלל זה להתנות תנאים לעניין קביעת מעמדה של יחידה כאמור".
המנהל הכללי יפנה בבקשה בכתב אל נציב שירות המדינה ויפרט בה את הנימוקים לבקשה וכן את הנתונים לפי המפורט בתקש"יר.
הסמכויות המפורטות בתקשי"ר לא הוענקו ללפ"ם.
בינואר 2010 השיב מנכ"ל משרד רה"ם לשעבר, מר אילן כהן, למשרד מבקר המדינה כי ההתייחסות ללפ"ם במשך שנים ה ייתה כאל יחידת סמך.
גם המנכ"ל הנוכחי של משרד רה"ם, מר איל גבאי, הסביר, בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 , כי לפ"ם התנהלה כיחידת סמך, אף שלא הוגדרה ככזו.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 ציינה נש"ם, כי לא נעשתה פנייה אליהם כמתבקש מהתקש"יר, וממילא "לא נדונה מעמדה של לפ"ם כיחידת סמך.
נכונים הדברים גם לעניין יחידה מינהלית".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 ציין מנכ"ל משרד ההסברה והתפוצות, מר רונן פלוט, כי לפ"ם היא יחידה מינהלית במשרדו ואינה יחידת סמך, ואין כל צורך בהבהרת מעמדה.
עוד ציין כי אין בכוונת המשרד להפוך את לפ"ם ליחידת סמך או לסוכנות ביצוע28.
מממצאי הביקורת עולה כי לפ "ם והעומד בראשה, מר נתן מאיר, התנהלו במהלך השנים במקרים רבים כאילו היא יחידת סמך על כל המשתמע מכך מבחינת סמכויותיה ודרכי פעולתה.
נש"ם ומשרד רה"ם לא נקטו את הצעדים הדרושים להבהרת העניין.
לדעת משרד מבקר המדינה היה על נש"ם ומשרד רה"ם להבהיר את מעמדה של לפ "ם ואת המתחייב מכך בנוגע לכפיפותה המקצועית והמינהלית כדי לא להביא לידי אי -תקינות מינהלית, דבר שלא נעשה.
הפיקוח של משרד רה"ם על לפ"ם .
עד מאי 2009 הייתה לפ "ם כאמור יחידה במשרד רה"ם, ובאותו מועד עברה לאחריותו של משרד ההסברה והתפוצות.
באוגוסט 2008 ציין המשנה למנכ"ל משרד רה "ם בפני משרד מבקר המדינה כי קיימת בקרה ניהולית ומקצועית על לפ"ם כמו על כל יחידה במשרד רה "ם: בקרה ברמת אישור תכנית העבודה של .
28 'על פי החלטת ממשלה מס 4722 ממרס 2006 המשמעות של סוכנות ביצוע היא "סוכנות ניהול עצמאית.
בעלת גמישות ניהולית ותקצ בכפיפות ]שתפעל[ יב עצמאי תפעל על פי מודל.
שפרטיו יהיו כפי שיוסכם, ]הסוכנות[ .
]הנוגע בדבר[ ישירה לשר והאוצר".
]המשרד הנוגע בדבר[ מעת לעת, בין משרד ההסברה והתפוצות 643 .
לפ"ם - באחריות מנכ"ל משרד רה "ם; בקרה על כוח אדם - באחריות המשנה למנכ"ל המשרד; בקרה משפטית - באחריות היועצת המשפטית של המשרד; בקרה כספית - באחריות החשכ"ל ונעשית בידי חשב משרד רה"ם.
הביקורת העלתה, כי הפיקוח והבקרה של הגורמים האמורים ושל גורמים נוספים במשרד רה"ם על לפ"ם לקו בחסר.
מנכ"ל משרד רה "ם: מעורבותו של מנכ"ל משרד רה"ם בענייני לפ "ם באה לידי ביטוי, בין היתר, בנושאים האלה: אישור תכנית העבודה שלה, בדיקה כלכלית של פעולותיה 29 , סקר שביעות רצון של לקוחותיה ודיונים על הפיכתה לסוכנות ביצוע.
הועלה כי מידת אחריותו של מנכ"ל משרד רה"ם ללפ"ם לא הוגדרה באופן ברור ומפורט.
בינואר 2010 כתב מנכ"ל משרד רה"ם לשעבר למשרד מבקר המדינה כי "אופן בצוע הבקרה הניהולית והמקצועית על לפ"מ.
הוגדר על ידי עם תחילת כהונתי כמנכ"ל משרד ראש הממשלה.
כאסמכתה להגדרת אחריותו הפנה המנכ"ל בתשוב תו את משרד מבקר המדינה לתרשים המבנה הארגוני של משרד רה"ם.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין די בתרשים המבנה הארגוני של משרד רה"ם כדי להבהיר את הגדרת אחריותו של מנכ"ל המשרד ללפ"ם ואת אופן ביצוע הבקרה הניהולית עליה.
על משרד ההסברה והתפוצות, שלפ"ם היא כאמור כיום יח ידה שלו, לקבוע את מידת אחריותם ותחומי מעורבותם של בעלי התפקידים השונים במשרד.
כיוון ש"שומרי הסף" של משרד רה"ם ממשיכים להנחות מהבחינה המקצועית את לפ"ם, על מנכ"ל משרד רה"ם לוודא שהפיקוח של משרדו על פעילותה של לפ "ם ייעשה כנדרש.
המשנה למנכ"ל משרד רה "ם: הועלה כי המשנה למנכ"ל משרד רה"ם להלן - המשנה למנכ"ל) השתתף בדיונים בנושא הפיכתה של לפ"ם לסוכנות ביצוע לפי ההמלצות שגובשו לאחר הבדיקה הכלכלית ופעל בנושאים מינהליים שונים הנוגעים ללפ"ם בתחום כוח אדם, אישור נסיעות ועניינים אחרים כפי שיפורט בהמשך.
הועלה כי במשרד רה"ם לא היה גורם אחד שריכז את נושא כוח האדם בלפ"ם, והדבר יצר אי -בהירות בנוגע לטיפול המשרד בנושא חשוב זה 30 .
בפגישה בין הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר (להלן- הממונה על השכר) ונציגיו ובין מנהל לפ"ם וסגנו ביולי 2008 אמרו אנשי לפ"ם כי הם מתקשים לגייס עובדים מקצועיים מן השורה הראשונה.
מנהל לפ"ם ביקש מאגף הממונה על השכר לבדוק את תנאי השכר וההעסקה בלפ "ם ולבחון את האפשרות להנהיג .
29 בדיקה שערך מינהל הרכש בנוגע ללפ"ם - ראו להלן פירוט בפרק בנושא זה.
30 בנושא זה ראו בהרחבה להלן בפרק על כוח אדם.
סולם שכר חדש, ייחודי למקצועות הפרסום, שיאפשר גיוס עובדים ברמה מקצועית גבוהה.
נציגי הממונה על השכר הבהירו בפגישה כי הם מודעים לייחודיות ולקושי של לפ"ם, ולא נראה להם כי יהיו השלכות רוחב להנהגת סולם שכר ייחודי בלפ "ם.
הם הבטיחו לבחון מנגנון לבניית סולם שכר ראוי וייחודי ללפ "ם, וזאת לאחר שיתייעצו עם נש"ם.
בהמשך לדיווח של מנהל לפ "ם למשנה למנכ"ל על הפגישה האמורה כתב לו המשנה למנכ"ל, באוגוס ט 2008 ," אני רואה בחומרה רבה קיום הפגישה עם הממונה על השכר למרות ההנחיה שקיבלת".
במכתב נוסף למנהל לפ"ם מאותו חודש כתב המשנה למנכ"ל: "לא אישרתי ולא יהיה סולם שכר חדש לעובדי לפ"מ" (ההדגשה במקור).
בפנייה של המשנה למנכ"ל לממונה על השכר ולסגן נציב שירות המדינה באוגוסט 2008 הוא ציין כי ביולי 2008 התקיים דיון באגף הממונה על השכר בנושא סולם שכר ייחודי לעובדי לפ"ם ו"הדיון לא מתואם עם הנהלת משרד ראש הממשלה ואינו מקובל עליה!
מהאמור עולה כי לפ "ם נהגה באופן עצמאי למרות יחסי הכפיפות הקיימים בינה ובין המשנה למנכ"ל.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 כתב המשנה למנכ"ל משרד רה"ם כי המקרה שבו פעל מנהל לפ"ם ישירות מול הממונה על השכר הוא מקרה חריג.
הוא הוסיף שהוא עצר את התהליך והתריע בפני גורמי ההנהלה במשרד רה"ם על כי פנייה כזו אינה מקובלת, ולכן יש לבטלה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 ציין מנכ"ל משרד ההסברה והתפוצות, מר רונן פלוט, כי מנהל לפ "ם מקיים עמו פגישות עבודה בתדירות שבועית, וגם עובדים אחרים ממשרדו מקיימים קשרים קבועים עם לפ "ם.
זאת ועוד, המנכ"ל הוסיף כי שר ההסברה כבר השתתף בכמה ישיבות עבודה בלפ"ם; נוסף לכך לפ"ם מעבירה ותמשיך להעביר דיווחים תקופתיים למשרד.
הלשכה המשפטית במשרד רה"ם : הועלה כי מעורבותה של היועצת המשפטית של משרד רה"ם בפעילות לפ "ם באה לידי ביטוי, בין היתר, בחוות דעת שכתבה בעניין פנייתו של מנהל לפ"ם ליועץ המשפטי לממשלה בנוגע לבדיקה הכלכלית ובפנ ייה ליועצת המשפטית של לפ "ם בעניין השתתפותה של לפ"ם בפרויקט בחו"ל 31 .
היועצת הייתה מעורבת גם בנושאים נוספים ובמתן הנחיות שונות.
יש לציין כי גם במועד סיום הביקורת לאחר העברת לפ"ם למשרד ההסברה והתפוצות, היועצת המשפטית של לפ"ם כפופה ליועצת המשפטית של משרד רה"ם מהבחינה המקצועית.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 ציינה היועצת המשפטית של משרד רה"ם כי יש מקום למסד את הסוגיה של כפיפויות יועצים משפטיים של .
31 ראו להלן בפרק על פעולות שלא לפי הגדרת תפקידה של לפ"ם, עמ' 667.
משרד ההסברה והתפוצות 645 .
יחידות סמך32 ,ליועצים המשפטיים של משרדי הממשלה האחראים ליחידות אלה משום שהמשמעות המעשית של כפיפויות כאלה לא נוסח ה ולא נקבעה כנורמה מחייבת עד מועד התשובה.
היא הוסיפה כי אין מניעה לקבוע בכתב את חלוקת האחריות והסמכויות בין היועצים ואת דרכי העבודה שלהם, אולם חלוקה כזו קיימת בפועל.
לדעת משרד מבקר המדינה לנוכח הממצאים שהועלו בביקורת זו, יש מקום להגדיר בכתב את מערך היחסים בין היועצת המשפטית של לפ"ם ובין הלשכה המשפטית של משרד רה"ם, האחראית לה כאמור מהבחינה המקצועית, גם במועד סיום הביקורת, ולקבוע את סמכויותיו והיקף אחריותו של כל גורם ולהסדיר את קשרי העבודה ביניהם.
חשב משרד רה "ם: בבדיקה שערך משרד מבקר המדינה אצל חשב משרד רה"ם נמצאו מסמכים מעטים הקשורים ללפ "ם, והועלה כי מעורבותו בענייני לפ"ם באה לידי ביטוי, בין היתר, באישור המבנה הארגוני של חשבות לפ "ם ובקבלת דוחות ביצוע התקציב של לפ"ם.
חשב משרד רה"ם הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 כי גזבר לפ "ם מתמנה על ידי החשכ"ל , וסמכויות החתימה של הגזבר הן בלתי מוגבלות על פי חוק נכסי המדינה, התשי"א- 1951 .
כמו כן ציין כי גזבר לפ"ם הוכפף אליו מינהלית ומקצועית משיקולי ניהול ומוטת שליטה של החשכ"ל.
עוד ציין החשב בתשובתו כי הוא מקיים פגישות עדכון והנחיה שוטפות עם גזבר לפ "ם ומעורב בנושאים שונים, כמו מעורבות בתכנית העבודה ודיונים עקרוניים, על פי שיקול דעתו של הגזבר.
גם החשכ"ל, מר שוקי אורן, ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 , כי מינה מטעמו סגן בעל סמכויות שיטפל בענייני לפ"ם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש חשיבות בהסדרת מערך היחסים ב ין חשב משרד רה"ם וגזבר לפ "ם, משום שחשב משרד רה"ם עדיין מנחה מהבחינה המקצועית את גזבר לפ"ם.
מן הראוי שיתועדו הפגישות המתקיימות ביניהם וכן ההנחיות שנותן החשב לגזבר לפ "ם.
שגרה מינהלית מעין זו ראוי שתיקבע בנוהל.
המבקרת הפנימית במשרד רה "ם: על פי חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק הביקורת הפנימית), פועלת במשרד רה"ם מבקרת פנימית.
בסוף אוקטובר 1996 קבע מנכ"ל משרד רה"ם כי המבקרת תקיים ביקורת פנימית גם בלפ"ם.
נמצא כי בשנים 2002 -2008 נערכה בלפ"ם ביקורת פנימית אחת בלבד ובה הכין משרד רואה חשבון חיצוני, בס פטמבר 2002 , לבקשת המבקרת הפנימית, דוח ביקורת מצומצם בנושא רכש והתקשרויות עם ספקים בלפ"ם, ולא הועלו בו ממצאי ביקורת מהותיים.
עם העברת לפ"ם למשרד ההסברה והתפוצות נותרה המבקרת הפנימית של משרד רה"ם אחראית לביקורת הפנימית בלפ"ם.
32 כאמור, לפ "ם לא הוגדרה מעולם כיחידת סמך (ראו בפרק על המעמד המשפטי - מינהלי של לפ"ם).
בינואר 2010 מסרה המבקרת הפנימית למשרד מבקר המדינה, כי עד לפני כשנתיים היא הייתה המבקרת הפנימית היחידה במשרד רה"ם ותפקידה כלל גם ביקורת בגופים נוספים חיצוניים, ובשל היקף המשימות טרם נערכה ביקורת מקיפה בלפ"ם.
עם זאת ציינה המבקרת כי במסגרת ביקורות שנעשו במשרד רה"ם בנושאים רוחביים, כמו שימוש בכלי רכב ממשלתיים ונוכחות עובדים, נערכו ביקורות גם בלפ "ם.
עוד ציינה המבקרת כי בשנים 2003 -2008 היא ביקשה מלפ"ם, ואף קיבלה ממנה, דיווחים על ביצוע נושא "השירות לציבור".
המבקרת מסרה כי לפ"ם תיכלל בתכנית העבודה של הביקורת הפנימית לשנת 2011 .
מהאמור עולה כי מאז שנת 1996 , המועד שבו הוטל על המבקרת הפנימית של משרד רה"ם לבצע ביקורת פנימית בלפ "ם, כקבוע בחוק הביקורת הפנימית, נערכה בלפ "ם רק ביקורת אחת, ולא נבדקו בה נושאים חשובים כמו ניהול תקין, טוהר המידות, יעילות וחיסכון.
הועלה כי המבקרת הפנימית לא ביקשה שביצוע הביקור ת הפנימית בלפ "ם יוטל בנסיבות אלו על גורם אחר, כדי למלא אחר הוראות חוק הביקורת הפנימית החלות על לפ "ם.
יצוין כי הנהלת משרד רה"ם, שאישרה את תכנית עבודתה של המבקרת הפנימית, לא דרשה ממנה לכלול בתכנית עבודתה ביקורת בלפ"ם וגם לא הטילה את הביצוע על גורם אחר.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד ההסברה והתפוצות לבחון בהקדם את המתחייב על פי חוק הביקורת הפנימית בעניין לפ"ם, ולוודא בתיאום עם משרד רה"ם כי תכנית העבודה של המבקרת הפנימית תכלול מפעם לפעם גם בדיקה של נושאים בלפ"ם.
הועלה כי אף שלפ "ם הייתה במשך שנים רבות יחיד ה מינהלית במשרד רה"ם, בפועל היא התנהלה במובנים רבים כיחידת סמך עצמאית.
לא הוגדרו מידת עצמאותה או כפיפותה לגורמים שונים במשרד רה"ם ולא נקבעו גבולות אחריותו של המשרד בנוגע אליה.
לנוכח הממצאים הנוגעים ללפ"ם שהעלה משרד מבקר המדינה מן הראוי שמשרד רה "ם יבדוק את התנהלותו ופיקוחו גם על יחידות נוספות שבאחריותו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 ציין מנכ"ל משרד רה"ם כי מאחר שהגורמים במשרד ובהם היועצת המשפטית, החשב ויחידת משאבי האנוש, עדיין מנחים מהבחינה המקצועית את הגורמים הרלוונטיים בלפ"ם, הם יפעלו לתיקון הליקו יים ויעקבו אחר תיקונם.
,לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד ההסברה והתפוצות האחראי לפעילותה של לפ "ם, יגדיר ויבהיר את הקשרים הארגוניים בין הנהלת משרדו ללפ "ם.
כמו כן ראוי כי ייקבעו הסמכויות של כל גורם בהנהלת המשרד בתחומים השונים של פעילות לפ "ם ודרכי הד יווח של לפ"ם להנהלת המשרד ויינתן להן ביטוי בנוהלי המשרד ובנוהלי לפ "ם.
משרד ההסברה והתפוצות 647 .
בדיקה כלכלית בלפ"ם בשנת 2006 ביקש החשכ"ל דאז, ד"ר ירון זליכה, ממנהל מינהל הרכש הממשלתי במשרד האוצר (להלן - מינהל הרכש) לבצע בדיקה בלפ "ם ולבחון את "מערך הכדאיות ]את[הפרסום הממשלתי ו הכלכלית של העבודה באמצעות לשכת הפרסום הממשלתית (לפ"מ), בהשוואה לחברות פרסום פרטיות" 33 .
בדוח שהוגש לחשכ"ל ביולי 2006 (להלן- דוח הבדיקה) ובתכנית העבודה של אגף החשכ"ל לשנת 2007 צוין כי הוכנה תכנית, בתיאום עם אג"ת, ליישום המלצות דוח הבדיקה.
להלן עיקרי הממצאים: לפ"ם משיגה תנאי התקשרות טובים יותר מאלה שמשיגות חברות פרסום פרטיות בכל הנוגע לפרסום בכלי התקשורת המוגבלים בפרסום מסחרי (כמו ערוץ 1 וגלי צה"ל); מחירי הפרסום של לפ"ם בכלי התקשורת הפתוחים לכל סוגי הפרסום, כמו הטלוויזיה המסחרית וקול ישראל, גבוהים בהשוואה למשרדי פרסום פרטיים.
לפ "ם אינה מנצלת כראוי את יתרונות הגודל שיש לה בפרסום מכרזים בעיתונות, והמחירים שלה גבוהים ממחירי הגופים שבוצעה מולם ההשוואה; לפ "ם אינה פועלת די ליצירת שיתופי פעולה בין-משרדיים בקמפיינים הנוגעים לכמה משרדים כדי לנסות ולחסוך בתקציבי הפרסום34.
הבדיקה הכלכלית גם העלתה כי יחידות פרסום ממשלתיות במדינות אחרות, כמו אוסטרליה, קנדה ובריטניה, פועלות במתכונת אחרת מזו של לפ"ם.
במדינות אלה פועלת יחידת הפרסום הממשלתית כיחידה שאינה עוסקת כלל בהפקה, ומטרתה העיקרית היא ייעוץ למשרדי הממשלה בתחום הפרסום ופיקוח על ביצוע ראוי של תקציבי הפרסום.
אחת ההמלצות בדוח הבדיקה היא לאמץ מודל חדש למערך הפרסום הממשלתי ולפיו לפ"ם תהיה יחידת מטה מקצועית, שתפקידיה יכללו ייעוץ, הכוונה ופיקוח על הפעילות הפרסומית של הממשלה ורכישת שירותי פרסום ושיווק.
לפ"ם לא תעסוק בהפקה וביצוע של עבודות פרסומיות מכל סוג שהוא, אלא תרכוש שירותים מחברות פרסום הפועלות בשוק.
רכישת שירותי פרסום תבוצע באמצעות מכרזים מרכזיים של החשכ"ל, בהתייעצות ובתיאום עם לפ"ם, וניהול ההתקשרויות בפועל יבוצע על ידי לפ"ם.
עוד הומלץ בדוח הבדיקה שלפ"ם תחזיק בתפקיד מרכזי וחשוב במערך הפרסום הממשלתי הן בייעוץ והכוונה למשרדי הממשלה והן בפיקוח על יחידות הממשלה והספקים כדי לייעל את השימוש בתקציבי הפרסום ואת אספקת השירותים על פי ההסכמים.
המלצות דוח הבדיקה, לרבות ההמלצה להפוך את לפ"ם מגוף מבצע לגוף מתאם, מייעץ, מכוון ומפקח לא יושמו במלואן.
באמצע יולי 2006 , לאחר קבלת דוח הבדיקה, כתב מנהל לפ"ם למנהל מינהל הרכש כי בדוח יש "עובדות שגויות, השוואות בלתי תקפות, היעדר קשר בין עובדות והמלצות, יש קושי אמיתי לערוך בו דיון רציני".
כמו כן הוא העביר למינהל הרכש את הערותיו בנוגע לדוח הבדיקה.
ציטוט מהמבוא לדוח הבדיקה הכלכלית 34 טענה זו הועלתה במהלך הבדיקה הכלכלית על ידי מנהלי פרסום והסברה במשרדי ממשלה שונים והובאה בדוח הבדיקה הכלכלית.
באמצע אוקטובר 2006 הגיש מינהל הרכש למנכ"ל משרד רה"ם "תוכנית בעניין לשכת הפרסום הממשלתית" (להלן ]בדוח הבדיקה [ ליישום ההמלצות - תכנית היישום).