HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
התקציב השנתי של הפרויקט היה בשנים אלה כ -43 מיליון דולר במימון משותף, בחלקים שווים של הממשלה והסוכנות.
בראש הפרויקט עומדת ועדת היגוי פריטטית לממש לה ולסוכנות בת 16 .
חברים, המתווה את מדיניות הפרויקט ומאשרת את תכניות העבודה שלו משרד ראש הממשלה הוא הגורם הממשלתי האחראי לתכנית, ונציגים מטעמו חברים בוועדת ההיגוי.
כמו כן חברה בוועדה גם נציגת המשרד (מנהלת האגף לעידוד עלייה).
עידוד העלייה אמנם אינו מוגד ר אחת ממטרות פרויקט מסע, אולם מחקר שנערך בנושא51 הראה כי ההשתתפות בפרויקט משפיעה לחיוב על נכונותם של המשתתפים לעלות לישראל, וכן על ההחלטה לעשות כן, והיא מחזקת את זיקתם לישראל.
לפיכך, סביר שפעילות לעידוד עלייה בקרב בוגרי הפרויקט, הנכונים לעלות לארץ יותר מאוכ לוסייה שלא ביקרה בארץ, תהיה אפקטיבית יותר.
49 'החלטת ממשלה מס 1426 מ- 18.
50 התפלגות המשתתפים לפי חלוקה גאוגרפית היא כלהלן: כ -61% מצפון אמריקה; כ-12% ממערב אירופה; כ-12% מדרום אמריקה; כ-10% מחבה"ם ומזרח אירופה; וכ-5% מאוסטרליה ודרום אפריקה.
51 ( "הסוכנות היהודית לארץ ישראל, "מצגת של סקר עולים צעירים 2012 '), עמ16; .
Cohen, Kopelowitz, Journeys to Israel: The impact of longer -term programs upon Jewish engagement & Israel attachment (2010).
משרד העלייה והקליטה 1219 .
:שם הדוח היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 יצוין כי מנכ"לית פרויקט מסע דאז מסרה למשרד מבקר המדינה כי רבים מבוגרי הפרויקט נשארים בארץ תקופת -מה לאחר סיום הפרויקט בטרם שובם לארץ מוצאם, וכך קל יותר למשרד להגיע אליהם.
עוד מסרה כי אין מניעה מלשתף את המשרד בבסיס הנתונים של בוגרי הפרויקט, כשם שבסיס נתונים זה פתוח לפני הסוכנות, בכפוף לאסדרה משפטית ו בתיאום עם משרד ראש הממשלה ועם הסוכנות.
הביקורת העלתה כי המשרד לא פעל לעידוד העלייה בקרב בוגרי פרויקט מסע, אף שמדובר באוכלוסייה בעלת פוטנציאל גבוה יותר לעלייה מאוכלוסיות אחרות.
לפי מבחני התמיכה שקבע המשרד לשנים 2012 -2011 , הארגונים לא היו זכאים לקבל תמיכה בגין עולים שבשבע השנים שקדמו לעלייתם שהו בישראל במסגרת תכנית שנמשכה יותר מ-60 יום ושהמדינה השתתפה במימונה, ובכלל זה פרויקט מסע.
במבחני התמיכה לשנת 2013 שינה המשרד תנאים אלה בקבעו כי לא תינתן תמיכה בגין עולה שהשתתף בתכניות הללו בששת החודשים שקדמו לעלייתו; אם עלה לאחר שישה חודשים ממועד השתתפותו בתכנית ובתוך פחות משנתיים, תינתן מחצית מהתמיכה שהייתה ניתנת לארגון אילו לא היה משתתף העולה בתכנית; אם עלה לאחר שנתיים, תינתן לארגון תמיכה מלאה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 ,מסר המשרד כי מאז הקמת פרויקט מסע ביקש המשרד מהנהלת הפרויקט לפעול לעידוד עלייה בקרב משתתפיו, אך כל ניסיונות המשרד נדחו על ידי משרד ראש הממשלה בטענה כי זו אינה תכנית לעידוד עלייה.
עם זאת, ציין המשרד כי כאשר קבוצת משתתפים בפרויקט מגלה התעניינות בעלייה לארץ, מקיים הפרויקט יום מידע שאליו מוזמן המשרד כדי לספק למשתתפים מידע על זכויותיהם.
עוד מסר המשרד כי למרות פניות רבות מצד ו בשנים האחרונות, עד היו ם טרם קיבל את פרטי המשתתפים בפרויקט, אולם סוכם עם הנהלת פרויקט מסע כי ייקבע מפגש היכרות של המשרד עם מארגני התכניות השונות הפועלות במסגרת הפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא נמצא תיעוד בכתב לפניות המשרד כאמור.
זאת ועוד, לא נמצא כי המשרד העלה דרישה באמצעות נציגתו בוועדת ההיגוי של הפרויקט לפעול בקרב בוגרי מסע לעידוד העלייה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לבחון דרכי פעולה לעידוד העלייה של בוגרי פרויקט מסע, בייחוד בקרב אלה הנשארים בארץ תקופת -מה לאחר סיום הפרויקט בטרם שובם לארץ מוצאם.
כל זאת כדי להגביר את האפקטיביות של הקצאת המשאבים לעידוד העלייה וכדי להגדיל את מספר העולים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2014 - לאחר תום הביקורת - מסר המשרד כי בפגישה עם נציגת פרויקט מסע מינואר 2014 סוכם כי המשרד יוכל לשלב תכנים מטעמו בהודעות שהפרויקט שולח למשתתפיו, וכי המשרד יקבל מהפרויקט מידע לגבי אירועים שהוא מתכנן כדי שיוכל לשתף בהם את נציגיו ולמסור מידע לעולים הפוטנציאלים.
פרויקט תגלית פרויקט תגלית הוא פרויקט נוסף שהמדינה שותפה בו (להלן - פרויקט תגלית).
במתכונת זו מאורגנים סיורים חינוכיים בישראל במשך עשרה ימים לצעירים מחו"ל, הזכאים לאזרחות ישראלית מכוח חוק השבות, במטרה לחזק את זהותם היהודית ו את הזדהותם עם ישראל.
שם הדוח: היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הפרויקט נוסד בשנת 2000 , ומופעל מאז על ידי חברה לתועלת הציבור שבראשה עומדת ועדת היגוי המורכבת מ-16 חברים52 .
לפי נתונים שנמסרו מתגלית, בשנת 2012 השתתפו בפרויקט כ - 42,500 איש, ותקציבו היה כ-119 מיליון דולר (מהם כ-31 מיליון דולר במימוןהמדינה, כ -6 מיליון דולר במימון הסוכנות, והשאר במימון תורמים שונים וקהילות יהודיות בתפוצות).
הביקורת העלתה שהיות שתגלית אינו מכוון לעידוד העלייה ואינו נוגע בתחומים אחרים שבאחריות המשרד, אין למשרד כמעט קשרי עבודה עמו, והוא אינו מקבל את רשימת בוגריו לצורך שיווק פעילותו או לצורך עידוד העלייה.
עם זאת, מתגלית נמסר למשרד מבקר המדינה כי בעת האחרונה החליטה ועדת משנה של ועדת ההיגוי של הפרויקט להקים ועדה שתכריע בנושא השימוש שיעשו הממשלה והגורמים האחרים ברשימת הבוגרים לצרכיהם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 ציין המשרד כי בשנים עברו הוא הקים דוכני מידע בירידים שהתקיימו בישראל, והיו מיועדים למשתתפי פרויקט תגלית.
עם זאת, בשלוש השנים האחרונות מנע משרד ראש הממשלה מהמשרד להשתתף באירועים, בין היתר, בטענה כי אין מקום לעידוד העלייה בפרויקט זה.
כמו כן, מסר המשרד כי המינהל לסטודנטים עולים במשרד מארגן לקבוצות מסוימות מתוך משתתפי תגלית (על פי בקשת גופים מסוימים המארגנים חלק מהקבוצות או הסוכנות) סיור ים בקמפוסים אוניברסיטאיים, ומעניק מידע בדבר אפשרויות הלימודים בישראל ובדבר הסיוע הניתן לסטודנטים עולים.
לדעת משרד מבקר המדינה , על המשרד לבחון בתיאום עם הנציגים מטעם הממשלה בוועדת ההיגוי של פרויקט תגלית, את האפשרות לפנות לתגלית בבקשה לאפשר לו ליצור קשר עם בוגרי הפרויקט לצורך עידוד העלייה בדרכים שייקבעו.
היעדר תכנית אסטרטגית ממשלתית לעידוד העלייה .
תהליך תכנון אסטרטגי ארוך טווח וגיבוש תכנית בעקבותיו הם חיוניים למשרד ממשלתי, בין השאר לצורך תכנון פעולותיו ושליטה בהן וקביעת בסיס ריאלי לתקצוב.
תכנון מאפשר גם קביעת סדר עדיפויות והערכת תוצאות 53.
בכל הנוגע לעידוד העלייה , חשיבותה של תכנית מעין זו מקבלת משנה תוקף בשל השינויים, כמפורט בדוח זה54 , המחייבים בחינה מחודשת בדבר אופן פעולתה של המדינה.
בהתאם לכך, ראוי כי המשרד, שעליו מוטלת האחריות הממשלתית לעלייה, יפעל להכין תכנית אסטרטגית שתכליתה לשפר את פעולות הממשלה לעידוד העלייה.
זאת ועוד, תכנית אסטרטגית עשויה לנצל במידה רבה יותר את פוטנציאל העלייה באמצעות איגום משאבים .
52 ;)ארבעה מטעם הממשלה (השר לירושלים והתפוצות ושלושה נציגי משרד ראש הממשלה ארבעה מטעם הסוכנות; ארבעה מטעם התורמים; וארבעה מטעם הקהילות היהודיות.
53 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 53 ב( 2003 '), "עבודת המטה של משרדי הממשלה", עמ 48-47 .
54 ;"ראו לעיל בפרקים "השינוי האסטרטגי של הסוכנות והשלכותיו על שיתוף הפעולה עם הממשלה "עידוד העלייה באמצעות מיקור חוץ".
משרד העלייה והקליטה 1221 .
:שם הדוח היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ויצירת המשכיות ותאימות, בייחוד בין הפעולות השונות לעידוד העלייה שאותן נוקטות הממשלה והסוכנות.
באוקטובר 2010 התנהל דיון בראשות מנכ"ל המשרד, בהשתתפות בעלי תפקידים מהמשרד, ממשרד ראש הממשלה, ממשרד האוצר, מהסוכנות ומגופים נוספים.
הדיון הוגדר "דיון אסטרטגי בנושאי אסטרטגיות לעידוד עלייה 2012 -2011 ".
בסיומו סוכם בין המשתתפים כי צוות שחברים בו בעלי תפקידים מהמשרד, ממשרד ראש הממשלה וממשרד האוצר יגבש מתווה שישמש בסיס לתכנית חומש לאומית לעידוד העלייה, וזו תובא לאישור הממשלה.
נמצא כי הצוות האמור לא גיבש מתווה כאמור, וכי המשרד לא הכין תכנית אסטרטגית לעידוד העלייה.
על המשרד להכין, בשיתוף הגורמים הרלוונטיים, תכנית אסטרטגית לעידוד העלייה שתוגש לאישור הממשלה.
מן הראוי שתכנית כזו תתבסס, בין שאר רכיביה, על מיפוי של אוכלוסיית היעד במדינות השונות ושל האמצעים והמשאבים הקיימים וכי ישולבו בה מדדי ביצוע שיאפשרו לעקוב אחר האפקטיביות שלה; והכול במטרה לנצל טוב יותר את פוטנציאל העלייה למדינת ישראל.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 הודיע המשר ד כי בכוונתו להכין תכנית אסטרטגית ארוכת טווח לעידוד העלייה לישראל.
טיסות של עובדי מדינה לחו"ל במימון ארגון א' .
מימון טיסות, הוצאת ויזה ושהייה של עובדי מדינה בחו"ל .
במסגרת קליטתם הראשונית של עולים חדשים בארץ, רישומם ושינוי מעמדם לאזרחים תושבי ישראל, נדרשים העולים למסור פרטים ומסמכים לרשות האוכלוסין שבמשרד הפנים ולביטוח הלאומי.
בסמכות רשות האוכלוסין להנפיק תעודת זהות ישראלית לפי חוק מרשם האוכלוסין, התשכ"ה- 1965 , ובסמכות הביטוח הלאומי לקבוע את הזכאות לקבלת זכויות לפי חוק הביטוח , התשנ"ה]נוסח משולב[ הלאומי- 1995 ולפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 199455 (להלן- הליכי הקליטה הראשוניים).
ככלל, הליכי הקליטה הראשוניים מבוצעים עם הגעת העולה לישראל בנמל התעופה בן -גוריון (להלן - נתב"ג), על ידי פקידים שהוסמכו לכך מרשות האוכלוסין ומהביטוח הלאומי.
נוסף על כך, בדרך כלל העולים צריכים להגיע לאחר מכן אל הלשכות האזוריות (לפי מקום מגוריהם) של רשות האוכלוסין ושל הביטוח הלאומי כדי להשלים את הטיפול בעניינם.
הליכי קליטה אלה כרוכים בנטל ביורוקרט י המושת על העולה, אשר נדרש לעתים להגיע יותר מפעם אחת אל רשויות הממשלה הרלוונטיות.
כאמור, משנת 2005 תומכת המדינה בארגונים העוסקים בעידוד העלייה לישראל, ובכלל זה בארגון א'.
חלק מפעילות ארגון א ' הוא ארגון הטיסות לעולים 56 .
מארצות הברית ומקנדה .
55 נוסף על כך, נדרשים העולים למסור פרטים ומסמכים למשרד לצורך קביעת זכאותם לקבלת זכויות שבסמכות המשרד להעניק, כמו סל קליטה.
בפרק זה "עולים" כולל תושבים חוזרים 1222 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הארגון נוהג לרכז עולים בקבוצות ולהטיסן לארץ בטיסות מסחריות או באמצעות שכירת מטוס לשם כך (להלן - טיסות מאורגנות).
בשנת 2012 ארגן ארגון א' 17 טיסות מארצות הברית שבהן טסו כ- 1,350 עולים; מספר העולים בטיסות הללו היה 350-15 .
נמצא כי כדי להקל את הליכי קליטתם של העולים החל ארגון א' מאז אמצע שנות האלפיים לממן את נסיעתם לחו"ל של עובדים ברשות האוכלוסין, המבצעים את הליכי ה קליטה הראשוניים של קבוצות העולים בטיסות המאורגנות, בטרם הטיסה לישראל ובמהלכה.
בשנת 2012 טסו לחו"ל19 עובדים של רשות האוכלוסין שביצעו את הליכי הקליטה הראשוניים בחו"ל ל-17 קבוצות העולים שהטיס ארגון א' - עובד אחד עד שלושה עובדים בכל טיסה.
ככלל מימן ארגון א' את טיסותיהם של העובדים לחו"ל ובחזרה לישראל, את שהייתם לשני לילות במלון בארצות הברית, את עלויות הוצאת הוויזה של העובדים לארצות הברית ואת הסעתם משדה התעופה למלון ובחזרה בחו"ל, בעלות כוללת של כ- 2,200 דולרים לעובד57 .
רשות האוכלוסין שילמה לכל עובד שכר עבודה ואש"ל בגין יומיים.
כמו כן, בשני מועדים - באוגוסט 2011 ובאוגוסט 2012 - מימן ארגון א ' גם נסיעות של שלושה עובדים מאגף הביטוח והבריאות של הביטוח הלאומי.
הטיסות של עובדי הביטוח הלאומי הופסקו אחרי שנת 2012 ,בשל הטמעת שיטות עבודה חדשות בשיתוף המשרד שלפיהן פקידי המשר ד מבצעים בנתב"ג את הליכי הקליטה הראשוניים הנוגעים לביטוח הלאומי.
יוצא אפוא כי הלכה למעשה עובדי מדינה נוסעים לחו"ל בקביעות על חשבון ארגון חוץ-ממשלתי פרטי (הנתמך, כאמור, על ידי המדינה), לשם מילוי תפקידם המובהק והפעלת סמכות שניתנה להם בדין.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 מסרה רשות האוכלוסין כי היא רואה חשיבות בהקלת הליכי הקליטה של עולים.
כמו כן, מסרה הרשות כי פעולות עובדיה בטיסות המאורגנות נועדו למנוע הכבדה על לשכות הרשות, שכן טיפול בקבוצה גדולה של עולים ישבש את קבלת הקהל הסדירה בלשכות.
לדעת משרד מבקר המדינה, אם סבורה רשות האוכלוסין שיש להטיס את עובדיה לארצות המוצא של העולים לשם מילוי תפקידם כאמור כדי להקל על העולים, עליה להקצות תקציבים לכך ולממן זאת במישרין במשאביה שלה; אין זה ראוי שהדבר ייעשה במימון, ולו חלקי, של ארגון חוץ-ממשלתי פרט י.
ליקויים בסדרי אישור הנסיעות .
מכל מקום, הואיל וטיסותיהם של עובדי רשות האוכלוסין והביטוח הלאומי מומנו בידי גורם זר, היה עליהם לכל הפחות לנהוג על פי ההוראות הקיימות בנוגע לנסיעות עובדי מדינה לחו"ל במימון גורם זר, אולם נמצא כי אף דבר זה לא נעשה כנדרש.
57 מסמך פירוט עלויות שהעביר ארגון א' לרשות האוכלוסין.
הנתונים הם לשנת 2011.
משרד העלייה והקליטה 1223 .
:שם הדוח היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 1.
מהוראות תקנון שירות המדינה (להלן- התקשי"ר)58 שפרסמה נציבות שירות המדינה (להלן - הנציבות), ו מהוראת תכ"ם 59 , שפרסם החשכ"ל, המתבססת על התקשי"ר בנושא נסיעות עובדי מדינה לחו"ל במימון גורם זר, עולה כי הנסיעות מחייבות אישור של מנכ"ל המשרד, אחרי שניתנה חוות דעת של היועץ המשפטי של המשרד על שאין במימונן משום "ניגוד אינטרסים, או פגיעה בטוהר המידות וסדרי המינהל התקין".
בהקשר זה יצוין שמבקר המדינה כבר העיר בעבר כי חוות דעתם של היועצים המשפטיים במשרדי הממשלה בנושא נסיעות בתפקיד במימון גוף חיצוני צריכה להיות מפורטת ומנומקת60.
הביקורת ברשות האוכלוסין העלתה כי לגבי נסיעות אלה לא ניתנה - מאז שנת 2010 לפחות- חוות דעת מפורטת ומנומקת של היועץ המשפטי כנדרש.
במסמכי האישור הופיעה רק חתימת היועץ המשפטי או חתימת נציגו.
במקרה הנידון, למתן חוות הדעת כנדרש היה משנה חשיבות, שכן מדובר בגוף המקבל תמיכה מהמדינה ונתון בקשרי עבודה שוטפים עם רשות האוכלוסין.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה רשות האוכלוסין כי לפני כארבע שנים בדקה עורכת דין מהלשכה המשפטית של הרשות את נושא טיסות עובדיה בטיסות המאורגנות, ולא מצאה בכך ניגוד עניינים, אולם הבדיקה לא הועלתה על הכתב.
עוד מסרה הרשות כי בנובמבר 2013 (דהיינו לאחר מועד סיום הביקורת) נתנה עורכת דין מהלשכה המשפטית חוות דעת שלפיה אין חשש מניגוד עניינים בנסיעתה של עובדת הרשות בטיסה מאורגנת, וכי אין מניעה משפטית לאשרה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על רשות האוכלוסין להקפיד לפעול לפי ההוראות הנוגעות לעניין אישור נסיעות עובדיה לחו"ל ובהתבסס על חוות דעת מפורטת, מנומקת ומתועדת.
על רשות האוכלוסין, כמו על כל גוף שלטוני אחר, להעניק באופן שוויוני שירותים בעלי אופי אוניברסלי או אגב התאמת השירות לשונּות הייחודית הנוגעת בדבר.
נמצא כי אחרי שהוטסו עובדי רשות האוכלוסין עם עולים באמצעות ארגון א', קרה שנוצרו יחסי עבודה קרובים בין נציגי הארגון לבין עובדים של רשות האוכלוסין שהשתתפו בטיסות, שבאו לידי ביטוי במענה אישי (בטלפון הנייד) לפניות מצד נציגי הארגון, שעניינן בירורים ו סיוע נקודתי לגבי העולים שבטיפול הארגון 61 .
אמנם פניות אלה היו לתכלית ראויה, אך היות שעובדי הרשות אינם מטפלים באותו האופן בעולים ובארגונים אחרים, נוצרה הלכה למעשה העדפה שאין לה מקום.
60 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 51ב ( 2001 ,"), "נסיעות לחו"ל בתפקיד 202-191 .
61 כפי שעלה מפגישות של נציגי משרד מבקר המדינה עם עובדים מרשות האוכלוסין בלשכות כפר סבא ותל אביב שהשתתפו בטיסות.
שם הדוח: היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובתו מדצמבר 2013 מסר ארגון א' כי "הארגון מעולם לא קיבל (ובוודאי שלא ביקש) יחס מועדף בנוגע להחלטות מקצועיות של הרשות ביחס לעולים מצפון אמריקה.
המענה מצד הפקידים הינו מקצועי ואובייקטיבי".
בתשובתה מסרה רשות האוכלוסין כי אמנם מדי פעם פונים נציגי ארגון א' ונציגי הסוכנות אל עובדים המוכרים להם מטיסות עבר, "אולם ככלל כאשר מדובר בשאלה פרטנית הנוגעת לעולה זה או אחר, נוהגים העובדים להפנותם אל הגורם הרלוונטי ברשות.
ואינם מתערבים בעצמם בטיפול הפרטני".
עוד מסרה בתשובתה כי "הרשות אינה מאפשרת טיפול בפניות פרטניות של נציגי הארגון לאחר תום הליכי הקליטה של העולים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי שרשות האוכלוסין תחדד את הנחיותיה בעניין זה ותוודא את ביצוען.
באשר לביטוח הלאומי, שככלל נוהג אף הוא לפעול לפי הוראות התקשי"ר והתכ"ם, העלתה הביקורת כי אגף הביטוח והבריאות לא העביר כלל את עניין הנסיעות של עובדיו בשנים 2012 -2011 לאישור המנכ"ל ולבדיקת היו עץ המשפטי.
באשר לשנים שקדמו לכך, לא היה בידי הביטוח הלאומי שום מידע כדי להשיב אם עובדים נוספים טסו לחו"ל במימון הארגון.
אולם נמצא שכבר בפברואר 2010 החליטה מנכ"לית הביטוח הלאומי דאז, גב' אסתר דומיניסיני, בעניין בקשה לאשר את נסיעתו לחו"ל של מנהל האגף דאז, במ ימון הארגון, כי "אין לאשר לגופים חוץ ממסדיים לממן נסיעות עובדי המוסד לחו"ל".
יוצא אפוא כי לא זו בלבד שהנסיעות לחו"ל של עובדי הביטוח הלאומי לא הובאו לאישור כנדרש בהוראות התכ"ם והתקשי"ר, אלא שהדבר אף נעשה בניגוד להנחיה מפורשת של המנכ"לית דאז, שניתנה בנושא קודם לכן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 מסר הביטוח הלאומי: "ככל הנראה החלטת המנכ"לית דאז.
לא הופצה לידיעת המנהלים בביטוח הלאומי ולא קיבלה ביטוי בהוראת נוהל כלשהי.
משכך, אישור שתי הנסיעות בשנת 2011 ובשנת 2012 נעשה בתום לב ומתוך מטרה לאומית, ציבורי ת אמיתית וכנה, לסייע ולהקל על העולים החדשים במיצוי זכויותיהם וחובותיהם בביטוח הלאומי".
עוד מסר הביטוח הלאומי: "אכן, בתום לב, לא פעלו הנוגעים בדבר על -פי הוראות התקשי"ר בדבר זהות הגורם המאשר את הנסיעה וקבלת חו"ד יעוץ משפטי טרם אישורה, ואולם.
במועד האמור לא היה במוסד נוהל בעניין, ונושא זה תוקן מיד עם הבאתו לידיעתנו ע"י המבקר".
כאמור, התקשי"ר והוראת תכ"ם קובעים הוראות בנושא נסיעות עובדי מדינה לחו"ל במימון גורם זר.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לבחון את הצורך לשנות את ההוראות האמורות כך שייקבעו בהן מגבלות בהתייחס לנסיעות עובדי מדינה לחו"ל במימון גורם זר לשם מילוי תפקידם המובהק, כאמור62.
שלא כמו השתתפות בהשתלמות, בכינוס או בסיור מקצועי משרד העלייה והקליטה 1225 .
:שם הדוח היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2014 מסרה הנציבות כי מקובלת עליה עמדת משרד מבקר המדינה שיש מקום לבחון מחדש את הוראות התקשי"ר בעניין נסיעות עובדי מדינה לחו"ל, וכי "הנושא יבחן במסגרת הישיבה הקרובה של הוועדה לתיקון ליקויים בנציבות".
תהליך נכון של קביעת מדיניות כולל גם את בחינת החלופות השונות לביצועה, ובכלל זה את עלותן ואת המידה שבה הן משרתות את קידום המדיניות.
על כן, אילו ביקשה רשות האוכלוסין לקצר את זמני ההמתנה של העולים בהליכי הקליטה הראשוניים היה עליה לבחון גם את החלופות לכך, למשל, הגדלת מספר עובדי הרשות המבצעים את הליכי הקליטה הראשוניים בנתב"ג במועדים שבהם מגיע מטוס ובו עולים רבים.
בביקורת לא נמצא שרשות האוכלוסין בחנה חלופות לנסיעות העובדים לחו"ל.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה רשות האוכלוסין כי הגדלת מניין עובדי הרשות המבצעים את הליכי הקליטה הראשוניים בנתב"ג אינה כדאית כלכלית, שכן עלות שכירת המקום והציוד בנתב"ג גבוהה מאוד, בייחוד לנוכח העובדה כי השימוש בהם ייעשה בימים ספורים בלבד בכל שנה, בעוד התשלום עבורם שנתי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בחינת חלופות צריכה הייתה להיעשות מבעוד מועד ובאופן מוסדר, וכי על תוצריה להיות מגובים בתחשיב כלכלי מפורט.
משהחלה רשות האוכלוסין לשלוח את עובדיה לבצע את תפקידם בטיסות המאורגנות, מתבקש היה שיישלחו עובדים בהתאם למספר העולים הצפוי, בהתבסס על הערכת התועלת שבכך אל מול העלויות הכרוכות בכך.
לשם ההמחשה, מנתונים שמסר ארגון א' למשרד עולה כי בשנתיים וחצי, מינואר 2011 עד יוני 2013, ב-16 טיסות מתוך36 שבהן השתתפו העובדים (כ- 44% ,) היו לא יותר מ-50 עולים בכל טיסה, ובשתי טיסות הגיעו12 .
עולים בלבד לא נמצא שבטיסות אלה, שבהן מספר העולים היה נמוך יחסית, שקלה רשות האוכלוסין לפעול על פי הליכי הקליטה המקובלים, דהיינו קליטת העולים בנתב"ג ובלשכות הרשות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה רשות האוכלוסין כי "הטסת עובדי הרשות למדינות המוצא של העולים וכן שהותם הקצרה בה אכן ממומנת ע"י הגורם אשר באמצעותו מגיעים העולים ארצה.
אולם אין בכך בכדי לפגוע בשיקול הדעת המקצועי של העובדים או ליצור העדפה כלפי אותם עולים, במסגרת הפעלת סמכותם של העובדים בטיפול בהליכי העלייה.
ככלל הרשות אינה נוהגת לשלוח עובדים לחו"ל להבאת קבוצות המונות מתחת לעשרים וחמישה עולים.
עולה כי הקבוצות הקטנות.
מנו מלכתחילה מעל עשרים 1226 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 וחמישה עולים, אולם לבסוף חלק ניכר מן העולים ביטלו ברגע האחרון את השתתפותם בטיסה מסיבות שונות.
או שחברת 'אל-על' ביטלה טיסה בשל תנאי מזג אויר קשים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי לנוכח האמור לעיל, על רשות האוכלוסין לבחון מהו מספר העולים הצפוי בטיסה המצדיק שליחת עובדים לחו"ל.
רשות האוכלוסין נדרשת, כמו כל גוף שלטוני אחר, להעניק באופן שוויוני שירותים בעלי אופי אוניברסלי או תוך כדי התאמת השירות לשונות הייחודית הנוגעת בדבר, ולממן אותם מתקציבה.
מימון שירותים באמצעות ארגון חוץ - ממשלתי פרטי עלול ליצור חשש, ולו למראית עין, שהפקידים הנהנים מההטבה הגלומה במימון לא ימצו את סמכויותיהם השלטוניות כנדרש.
מצב זה עלול להוביל לניגוד עניינים ולפגיעה בשוויון.
לדעת משרד מבקר המדינה, אם סבורה רשות האוכלוסין שיש להקל את הנטל הבירוקרטי המושת על העולים באמצעות הטסת פקי דיה לארצות המוצא של העולים לשם טיפול בעלייתם לישראל, ראוי שתממן זאת בעצמה במישרין.
אין זה ראוי שהדבר ייעשה באמצעות ארגון חוץ -ממשלתי, פרטי, או בעקיפין, על ידי ארגון נתמך.
פעילות פרויקטורים לליווי עולים ברשויות מקומיות .
כאמור, אחת השיטות שבהן נוהגת הממשלה, באמצעות המשרד, לפעול לעידוד העלייה היא בדרך של השתתפות במימון העסקת פרויקטורים לליווי עולים (להלן - פרויקטורים) ברשויות מקומיות.
רשות מקומית המעוניינת להעסיק פרויקטור במימון המשרד תפנה למשרד, במענה לקול קורא; אם תימצא זכאית לכך, ייחתם ביניהם הסכם שיקבע, בי ן השאר, את אופן ההעסקה ואת אופן המימון.
ככלל, הרשות המקומית, כמעסיקה, היא זו שאמונה על הפעלת הפרויקטור, ואילו המשרד אמון על הנחיית הרשות מהבחינה המקצועית.
פעילות הפרויקטורים החלה בשנת 2004 , ובשנת 2013 היו כ-30 רשויות מקומיות שהעסיקו יחד כ -50 פרויקטורים(חלקם בחצי משרה) 63.
התקציב שהקצה המשרד למימון העסקתם בשנה זו הסתכם בכ-5.
מיליון ש"ח לפרויקטור יש שני תפקידים.
האחד, לעודד את העלייה לרשות המקומית שבה הוא פועל באמצעות קשר עם העולים עוד בהיותם בחו"ל בתיאום עם הארגונים לעידוד עלייה; והאחר, .
לרבות העסקה באמצעות תאגידים עירוניים משרד העלייה והקליטה 1227 .
:שם הדוח היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ללוות את העולים שנקלטים בתחום הרשות ולסייע להם במגעים עם מוסדות המדינה ובפעולות דוגמת מציאת דיור וקליטת ילדים במסגרות חינוך.
היבטים שונים לגבי העסקת הפרויקטורים ועבודתם הוסדרו בנוהלי עבודה של המשרד משנת 2008 (להלן- נוהלי העבודה) ובהסכמים בין המשרד לבין הרשויות המקומיות.
גיוס הפרויקטורים לעבודה והיבטים בהעסקתם .
תפקיד הפרויקטור והכישורים הנדרשים לו בפרסומים לגיוסו לעבודה 1.
לצורך גיוס פרויקטור לעבודה מפרסמות הרשויות המקומיות מודעות לציבור.
המודעות אמורות לכלול גם את תיאור תפקיד הפרויקטור.
מבדיקת 19 מודעות לגיוספרויקטורים, שפרסמו 11 רשויות מקומיות בשנים 2012 -2006 , עולה כי תיאור התפקיד ודרישותיו לא נוסחו באופן אחיד.
בכשליש מהמודעות לא צוין כלל נושא עידוד העלייה כאחד מתפקידי הפרויקטור.
הואיל ועידוד העלייה הוא רכיב מרכזי בתפקיד הפרויקטור, ראוי שהמשרד ינחה את הרשויות לפרסמו במודעות ויעגן זאת בנהלים.
את הכישורים הנדרשים לתפקיד הפרויקטור עיגן המשרד בנוהלי העבודה.
בין היתר קבע כי בקבלה לתפקיד תינתן עדיפות לבעלי תואר אקדמי.
מבדיקת 19 המודעות האמורות נמצא כי14 :מהן לא נוסחו בהתאם לנוהלי העבודה 6 מודעות (כ - 32% ) לא כלל ו דרישה להשכלה או עדיפות לבעלי תואר אקדמי, ומנגד ב-8 ( מודעותכ- 42% .
) צוינה הדרישה לתואר אקדמי כתנאי סף 3.
בנוהלי העבודה קבע המשרד עוד כי רצוי שהמתמודד לתפקיד פרויקטור יהיה מי שהשתתף בקורסים ובהשתלמויות בנושאים הקשורים לטיפול בעולים, בהגירה ובעידוד עלייה.
מהבדיקה עולה כי באף לא אחת מהמודעות שנבדקו ציינו הרשויות המקומיות כי רצוי שהמתמודד יהיה מי שהשתתף בקורסים והשתלמויות כאמור.
זאת ועוד, המשרד מצדו לא בדק את תנאי הסף שקבעו הרשויות לתפקיד הפרויקטור וממילא לא וידא כי הם תואמים את הוראותיו.
משרד מבקר המדינה מעי ר כי ככלל, כל עוד המשרד לא שינה את הוראותיו בעניין, על הרשויות המקומיות לקבוע את התנאים לתפקיד לפי הוראות המשרד, ועל המשרד מצדו לוודא שהדבר אכן נעשה.
בתשובותיהן למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 ציינו כמה רשויות כי המודעות פורסמו בידיעת המשרד.
שם הדוח: היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 מסר המשרד: "המשרד יחדד את ההנחיות מול הרשויות המקומיות בהקשר לתנאי הסף להעסקת הפרויקטור, הן לגבי הפרסום והן לגבי הליך הבחירה", וכן כי הוא יפרסם נוהלי עבודה חדשים לשנת 2014 אשר יתייחסו גם לנושא תפקידי הפרויקטור.
בקיאות בשפות כאמור, המשרד חותם מדי שנה על הסכם התקשרות עם כל אחת מהרשויות שמצא כמתאימות להעסקת פרויקטור.
ההסכמים כוללים, בין השאר, בקיאות בשפה שאותה נדרש הפרויקטור לדעת במסגרת תפקידו.
משרד מבקר המדינה בחן עשרה הסכמי התקשרות של המשרד עם עשר רשויות 64 בשנים 2013 -2009 ואת מסמכי המכרזים של הפרויקטורים הרלוונטיים להם.
הבדיקה העלתה כי בשנת 2013 הועסקו בשלוש מהרשויות (אריאל, מועצה אזורית רמת הנגב, ראשון לציון), לשביעות רצונן, פרויקטורים שהעסקתם נמשכה משנים קודמות, אולם עקב שינוי בדרישת השפה שקבע המשרד בהסכמים עם אותן רשויות לשנת 2013 , לא ענו עוד על דרישה זו, שעליה ענו בעבר.
בתשובותיהן למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 של הרשויות האמורות נמסר כי העסקת הפרויקטורים בתפקיד (שבו הועסקו גם בעבר) נבעה משיקולים מקצועיים, וכי המשרד היה מודע להמשך העסקתם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 .
מסר המשרד כי יבחן את הנושא מחדש העסקת פרויקטור בתפקיד נוסף בהסכמי ההתקשרות בין המשרד לרשויות המקומיות בשנים 2012 ו- 2013 נקבע כי הפרויקטור "יועסק על ידי הרשות אך ורק בליווי עולים כאמור בהסכם זה ולא בעניינים אחרים".
הביקורת העלתה כי המועצה האזורית רמת הנגב, אשר מעסיקה פרויקטורית בחצי משרה, מעסיקה את הפרויקטורית גם במשרה נוספת (בתפקיד מנהלת הלשכה של ראש המועצה).
בתשובתו מאוקטובר 2013 מסר בא כוחה של המועצה כי בהתחשב בכך שמדובר בהסכם לחצי משרה "אותו תנאי נועד למנוע שימוש בפרויקטור בעיסוקים אחרים במקום כמלווה לעולים, אך אינו מונע העסקתו במשרה נוספת".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 מסר המשרד כי "מאחר והסעיף בהסכם בין המשרד לרשות עשוי להשתמע לשני פנים.
ישקול המשרד את העניין העקרוני ולאחר שתתקבל החלטה, הנושא יחודד בנהלי העבודה".
64 הרשויות: אילת, אריאל, באר שבע, חדרה, חיפה, ירושלים, מודיעין, מועצה אזורית רמת הנגב, נתניה וראשון לציון.
משרד העלייה והקליטה 1229 .
:שם הדוח היבטים בפעולות הממשלה לעידוד העלייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תכניות העבודה של הפרויקטורים בנוהלי העבודה נקבע כי בתחילת כל רבעון יגיש הפרויקטור תכנית עבודה לרבעון זה, וכי עותק ממנה יוגש לנציג הרשות המקומית ולבעלי תפקידים שונים במשרד.
קבלת עותק של תכניות עבודה היא תהליך הכרחי בבקרה של המשרד על הרשויות לגבי עבודת פרויקטורים, לרבות בחינת התכנון מול הביצוע ועמידה ביעדים.
מבדיקת תכניות העבודה שהוגשו בשנת 2012 בחמש רשויות מקומיות, נמצא כי בשתיים מהן (ראשון לציון ונתניה) לא הכינו ארבעת הפרויקטורים המועסקים בהן תכניות עבודה; באחת מהן (חיפה) מועסקים ארבעה פרויקטורים שהגישו תכניות עבודה שנתיות בלבד ולא תכניות רבעוניות, כנדרש.
נוסף על כך הועלה כי המשרד, שאמור לעקוב אחר הרשויות בעניין פעילות הפרויקטורים ולבחון את השגת היעדים, לא פנה לרשויות האמורות ולא התריע בפניהן על שלא הוגשו תכניות כנדרש.