HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עד להשלמתה מומלץ שהאגף יפעל לאיסופם ולריכוזם של הנתונים הנדרשים לניהו ל ההשתלמויות וכן לאיסוף נתונים עדכניים ושלמים בנושאים מרכזיים שבתחום אחריותו.
מאגר המרצים איכות מסגרות הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מושפעת במידה רבה מרמת המרצים המנחים בהן.
ניסיונם של המרצים בהנחיית ההשתלמויות, הכשרתם המקצועית ומידת הכרתם את החידושים בתחום ההוראה, ובייחוד את יעדי המשרד ואת מדיניותו בנוגע לתהליכי הפיתוח המקצועי - כל אלה הכרחיים לשיפור רמת הפיתוח המקצועי ורמת עובדי ההוראה.
המשרד מנהל במסגרת מערכת ההשתלמויות מאגר ממוחשב של המרצים הרשאים, לאחר אישור המשרד, להנחות או ללמד במסגרות הפיתוח המקצועי לעובדי ההוראה (להלן - מאגר המרצים).
דרישות הסף לקבלה למאגר (שקבע המשרד ב"קול קורא" משנת 2004 ) הן תואר ראשון לפחות או מומחיות מיוחדת שאינה נלמדת במסגרות אקדמיות ואשר האגף יכיר בה לצורך העניין וכן ניסיון במתן הרצאות בתחומי דעת שונים.
בדרישות הסף לא נכללו דרישות פרטניות יותר, כגון ניסיון המרצה בהנחיה, השתתפותו בהכשרות, שליטתו בטכנולוגיות חדשות, בקיאותו בתהליכים ו ביעדים של המשרד (למשל, התאמת ההשתלמויות למדיניות הלמידה המשמעותית).
יצוין כי במועד הביקורת האגף מגבש משרדהחינוך 901 .
:שם הדוח משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מסמך מדיניות להסדרת פעילות המרצים בתהליכיהפיתוח המקצועי, ובו נכללים, בין היתר, עדכון של דרישות הסף לכניסה למאגר המרצים28 ותבחינים להערכת עבודתם29 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי מאגר המרצים אינו מעודכן.
רק כחמישית מן הרשומים בו מנחים בפועל מסגרות לפיתוח מקצועי בגופים המאושרים: במאגר רשומים כ- 18,00 0 מרצים, אבל רק כ- 3,500 (כ- 20% ,) מהם פעילים.
נוסף על כך במאגר חסר מידע רלוונטי, כגון על ניסיון המרצה, בייחוד בהדרכת עובדי הוראה, על הכשרות רלוונטיות בנושאי ההתמחות ועל שליטה בטכנולוגיות של המאה ה- 21 .
לפיכך אין המאגר יכול לשמש את הגופים המאושרים לצורך איתורם ובחירתם של המרצים המתאימים ביותר, וברי שאינו ממלא אחר ייעודו.
עוד עלה בביקורת כי חלק מהגופים המאושרים אינם משתמשים במאגר, אלא מאתרים מרצים למסגרות הפיתוח המקצועי שבאחריותם בדרכים חלופיות.
כך לדוגמה, המפקחת המחוזית על הפיתוח המקצועי במחוז הדרום הובילה תהליך של מיפוי מרצים באמצעות שאלון שנשלח אליהם ואל מנהלי מרכזי הפסג"ה.
בשאלון הם התבקשו למלא את הפרטים האלה: הכשרתם המקצועית, ניסיונם בהנחיה, השתתפותם בהכשרות, מידת הכרתם את יעדי המשרד ואת התהליכים המתרחשים בו, רמת שליטתם בכלים הממוחשבים הקשורים להשתלמויות וכו'.
מרכזי הפסג"ה במחוז הדרום התבקשו גם לדרג ולהעריך את המרצים.
מטרת התהליך הייתה לגבש קבוצה של מרצים מתאימים, ובמידת הצורך לוותר על מי שאינם מתאימים.
בשיחות שקיים צוות הביקורת עם מנהלי מרכזי פסג"ה עלה כי הם נוהגים לאתר מרצים מתאימים בעצמם, זאת בהסתמך על ראיונות עמם או על המלצות מעובדי ההוראה או מהמוסדות האקדמיים המקיימים קשרי עבודה עמם.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף כי עליו לפעול לשדרוג ולמיפוי של מאגר המרצים על ידי הגדרת הדרישות למידע הרלוונטי על המרצים והדרישות לעדכונו השוטף, כך שהמאגר יהיה יעיל יותר ויאפשר לגופים המאושרים בחירה מושכלת יותר של מרצים.
כמו כן, מומלץ להשלים את גיבושו ואת פרסומו של מסמך המדיניות להסדרת פעילות המרצים בתהליכי הפיתוח המקצועי, כדי להתאים את דרישות הסף מן המרצים לצרכיו של עובד ההוראה במאה ה-21 .
משרד החינוך מסר בתשובתו מנובמבר2015 כי האגף מקיים מפגשים עם מרצים כדי להביא לידיעתם את המדיניות החדשה שהוא מגבש בעניינם.
עוד מסר המשרד כי מערכת ממוחשבת חדשה, שתכלול מידע על הניסיון התעסוקתי של המרצים ועל מידת שביעות הרצון של המורים מהם, נמצאת בשלבי תכנון ומיועדת לפעול לקראת סוף שנת הלימודים התשע"ו.
המשרד ציין בתשובתו כי מאגר המרצים "יהיה דינמי ויהווה כלי לצורך איתור ובחירת מרצים מתאימים".
28 ,לפחות תואר שני הרלוונטי לתחום ההוראה, מומחיות בתחום ההוראה, הכרת מערכת החינוך למידה מתמשכת ומחויבות למדיניות המטה ולמרכז הפסג"ה.
29 ,בין היתר יוערכו: הידע והמומחיות, פיתוח מנהיגות בחינוך, למידה והתעדכנות, יזמות וחדשנות שימוש בטכנולוגיות מתקדמות, קידום חשיבה רפלקטיבית, הפצת הידע שנלמד ותכונות נוספות שבתחום האישיות.
שם הדוח: משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עיכובים בתשלום שכר למרצים משרד החינוך משלם את שכרם של המרצים באמצעות מערכת ההשתלמויות על פי טבלאות שכר מרצים שקובעת נציבות שירות המדינה.
לכל מרצה במאגר המרצים נפתח כרטיס מרצה, ובו מפורטים, בין היתר, המפגשים שהנחה.
לצורך תשלום השכר על המרצה להגיש, אחרי ביצוע העבודה, טופס בקשה לתשלום שכר.
נמצא כי תהליך תשלום שכר המרצים אורך זמן רב, לפעמים חודשים ארוכים.
בפגישה בין האגף לבין נציגי החברה החיצונית בדצמבר 2013 התריע האגף על תפקודה הבעייתי של מערכת ההשתלמויות שבהפעלתם, ובכלל זה על העיכובים בתשלומי השכר למרצים.
עם זאת, לא הוצגו בפגישה נתונים על היקף הבעיה.
מנהל החברה החיצונית הודה כי: "שכר המרצים הוא עקב אכילס אצלנו.
התהליך ארוך, מסואב וקשה" והציג את הפעולות שעשתה החברה כדי לשפר את המצב.
מנהל האגף התרה בפגישה זו: "לא נוכל להמשיך במצב הקיים, ואם נראה שזה לא עובד נוציא מכרז חדש".
במועד סיום הביקורת עדיין יש עיכובים בתשלום שכר המרצים.
הנושא עלה גם בשיחות שקיים צוות הביקורת עם מנהלי מרכזי הפסג"ה, והם ציינו, בין היתר, כי מצב זה גורם למורת רוח בקרב המרצים ולירידה במוכנותם להנחות מסגרות לפיתוח מקצועי30 ,.
למרות האמור האגף לא ריכז נתונים בדבר היקף הבעיה, לא ניתח את הסיבות לעיכובים, לא התריע לפני החברה על התמשכות הבעיה ולא דרש בתוקף לצמצמה.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי תשלום שכר המרצים עלול להתעכב בגלל כמה גורמים, בהם גם עיכוב מצד המרצים עצמם בהגשת דיווחים שונים הנדרשים לצורך קבלת השכר.
עוד ציין המשרד בת שובתו כי כדי להימנע מעיכובים בתשלום השכר, החברה החיצונית משלמת למרצים מכספה במקרים שבהם טרם אושר התקציב.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין להשלים עם תופעה זו של עיכובים בתשלום שכר למרצים.
על מנהל האגף לדרוש מהחברה החיצונית לפעול ללא דיחוי לתשלום מידי של שכר המרצים אשר ביצעו את עבודתם וטרם קיבלו את שכרם, ולוודא כי תופעה זו לא תישנה בעתיד.
כמו כן, על משרד החינוך לבחון את הסיבות לעיכוב בתשלום שכר המרצים ולהסירן.
מערך המסגרות לפיתוח המקצועי והבקרה עליהן .
סוגיות בהפעלת מרכזי הפסג"ה .
המשרד הסדיר את פעילותם של המרכזים בחוזר המנכ"ל מרכזי פסג"ה.
תפקידם לפתח מתוך ראייה מערכתית מודלים וכלים לפיתוחם ולהעצמתם של סגלי הוראה בהתאם למדיניות משרד .
30 בעקבות התרחבות התופעה אף נפתחה ברשת החברתית הקבוצה "אני מרצה ולי לא שלמו את השכר".
החברים בה הלינו על עיכובים ניכרים בתשלום שכרם או על אי-תשלום.
:שם הדוח משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 החינוך ובשיתוף המחוזות ומנהלי מחלקות החינוך ברשויות; לייעץ בתחום הפיתוח המקצועי לבתי הספר; לנתח את הצרכים; לבנות מסגרות לפיתוח מקצועי, להפעילן ולבצע משוב והערכה שלהן.
מרכזי הפסג"ה שונים זה מזה במספר עובדי ההוראה שהם משרתים31 , במספר הרשויות המקומיות המזינות את המרכז, במספר אנשי צוות המרכז ועוד, כמפורט להלן.
צוות הניהול של מרכזי הפסג"ה א.
לפי התקן שקבע משרד החינוך, לכל מרכז פסג"ה יהיה מנהל במשרה מלאה, ולמרכזים המשרתים מעל 1,000 .
עובדי הוראה תוקנן גם סגן מנהל במשרה מלאה כאמור לעיל, החלת הסכם "אופק חדש" בשנת הלימודים התשס"ט (ספטמבר 2009 - אוגוסט2010 ) הביאה לעלייה במספר עובדי ההוראה המבקשים להשתלם במרכזי הפסג"ה הן מתוקף חיוב של מערכת החינוך32 , והן מתוך רצון המורים לעמוד בתנאי הקידום שהרפורמה הציבה.
למרות זאת הועלה כי המשרד לא עדכן תקן זה לפי המציאות החדשה.
יתרה מכך, בעקבות שינויים בתפיסות המשרד ובמדיניותו בנוגע לפיתוח המקצועי בשנים האחרונות התרחבו משימותיהם של מנהלי מרכזי הפסג"ה.
כך למשל, במסגרת תכנית "הגמישות הפדגוגית" מנהלי מרכזי הפסג"ה נדרשים להשקיע זמן ומשאבים בתכנון ובליווי של מנהלי בתי הספר המצויים בתהליך.
היות שהמשרד מבקש להרחיב את מספר בתי הספר הכלולים בתכנית זו בשנים הקרובות, יגבר עוד יותר העומס על מנהלי מרכזי הפסג"ה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח העלייה שחלה בשנים האחרונות במספר עובדי ההוראה המשתלמים ובמספר ההשתלמויות במרכזי הפסג"ה ולנוכח האתגרים החדשים העומדים לפני צוותי הניהול של מרכזי הפסג"ה, על משרד החינוך לבחון את התאמת התקן הקיים לצרכים ולמשימות, זאת כדי להבטיח כי י היו למרכזי הפסג"ה הכלים הנדרשים להתמודדות עם אתגרי הפיתוח המקצועי באופן מיטבי.
אשר להכשרת צוותי הניהול: מרכזי הפסג"ה משרתים אלפי עובדי הוראה המשתלמים במאות השתלמויות מדי שנה בשנה.
מקצועיותו של צוות הניהול של מרכז הפסג"ה בתחום הספציפי של פיתוח מקצועי ובתחומי ניהול גנריים היא חיונית, כדי לאתר באופן מיטבי את צורכיהם של עובדי ההוראה, לייעץ וללוות את מוסדות החינוך בתחום הפיתוח המקצועי ולמצב את מרכז הפסג"ה כגוף מקצועי, עדכני ונחוץ.
31 המשרד דירג את מרכזי הפסג"ה לפי מספר עובדי ההוראה שבתחום הזנתם: מרכז גדול מאוד- מעל 4,000 עובדי הוראה; גדול- 2,500 עד4,000 ; בינוני- 1,000 עד2,500 ; קטן- פחות מ- 1,000 .
לפי דירוג זה נבנו מודלים לחלוקת התקציבים ביניהם 32 כאמור, על פי הסכמי הרפורמות, הוגבל מגוון הגופים הרשאים לעסוק בפיתוח המקצועי של עובדי הוראה לעניין הזכאות לקידום ולהטבות שכר, והם כוללים רק את מרכזי הפסג"ה, ארגוני המורים והמוסדות האקדמיים.
לפיכך גופים פרטיים, שבעבר עסקו בהפעלת השתלמויות לעובדי הוראה, כבר אינם נכללים בהסדר זה.
שם הדוח: משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הועלה כי למרות המשימות והאתגרים הרבים שעמם מתמודדים מנהלי מרכזי הפסג"ה, המשרד לא בנה תכנית להכשרתם לפני כניסתם לתפקיד.
מנתונים שאסף משרד מבקר המדינה מ-36 מרכזי פסג"ה עלה כי רק41% מהמנהלים הוכשרו הכשרה רלוונטית.
אשר למנהלים שהוכשרו, קיימת שונות ביניהם בסוג ההכשרה ובהיקפה.
יש השתלמויות בנות 120 שעות, ויש בנות1,000 שעות ויותר.
שמונה מנהלים קיבלו ליווי של יועץ חיצוני - מחציתם קיבלו זאת במקום השתתפות בתכנית הכשרה.
יצוין כי לא נמצא קשר בין תפקידיו הקודמים של המנהל ובין היקף ההכשרה והליווי שקיבל.
הצורך בהכשרתם של מנהלי מרכזי הפסג"ה עלה גם במחקר מרכזי פסג"ה.
במחקר נמצא כי "מנהלי מרכזי הפסג"ה בדרך כלל חשים כי אינם מהווים עדיין כתובת מקצועית לפעילות משותפת עם מנהלי בתי הספר בסוגיית מהות הפיתוח המקצועי של עובדי הוראה ודרכי מימושה.
חלק לא מבוטל מסגלי הניהול במרכזי הפסג"ה גם אינם מומחים במשמעויות של מהות הפיתוח המקצועי של עובדי הוראה ויש לא מעטים מהם אשר ביקשו להשתלם בתחומים אלה ובתחומים נושקים לסוגיה זו כמו היכרות עם מודלים ועם שיטות לפיתוח מקצועי של מורים".
משרד החינוך מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו כי "המטה ערך מפגשי למידה יעודיים למנהלים ולסגנים חדשים", וכי "עבור מנהלים חדשים נוצרה מסגרת של חונכות מנהל ותיק למנהל חדש וכי מתקיימים מפגשים אד -הוק עם מנהלים חדשים בהתאם לצורך".
לדעת משרד מבקר המדינה, החונכות היא כלי חשוב ללמידה ולתמיכה במי שממלא תפקיד חדש, אך היא, כמו גם מפגשים אד-הוק, אינם יכולים להחליף הכשרה מסודרת ומקיפה בטרם הכניסה לתפקיד, בייחוד כאשר התפקיד מורכב ודורש רמת מקצועיות גבוהה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לנוכח המקצועיות הנדרשת ממנהלי מרכזי הפסג"ה ומורכבות משימותיהם, על המשרד לשקול הכנת תכנית הכשרה מסודרת שתקנה להם את הכלים הדרושים לכך ותאפשר למרכזי הפסג"ה למצות את הפוטנציאל הגלום בהם כגוף מקצועי ובעל ערך מוסף לעובדי ההוראה ולמנהלי בתי הספר בתחום מקצועיותו.
אשר לפיתוח המקצועי של צוותי הניהול: מנהלי מרכזי הפסג"ה וסגניהם נדרשים להשתתף בפיתוח מקצועי בהיקף של 70 שעות בשנה, מהן40 שעות של השתלמות ארצית ו-30 שעות של השתלמות ברמת המחוז.
ההשתלמות הארצית מתקיימת בפורום של מנהלי מרכזי הפסג"ה וסגניהם ובהנחיית הממונה הפדגוגית על מרכזי הפסג"ה באגף לפיתוח מקצועי.
במסגרת זו נדונות סוגיות הנוגעות למדיניות האגף לפיתוח מקצועי.
ההשתלמות ברמת המחוז מתקיימת בהנחיית המפקחת המחוזית על הפיתוח המקצועי.
דנים בה בנושאים הנוגעים למדיניות משרד החינוך, למדיניות המחוז ולסטנדרטים בעבודה, וכן דנים בדילמות ובסוגיות הנוגעות לפיתוח המקצועי.
זהו הפורום המרכזי שדרכו מתעדכן צוות הניהול של מרכז פסג"ה בדבר פעילות המרכזים האחרים שבתחום המחוז.
:שם הדוח משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בביקורת נמצא כי שתי המסגרות לפיתוח המקצועי של מנהלי מרכזי הפסג"ה וסגניהם, ברמה הארצית וברמה המחוזית, מתנהלות במנותק זו מזו: בלי תיאום, בלי שיתוף ידע ובלי תכנון משותף של התכנים ושל הדגשים הנדונים במפגשים.
הבעיה אף נדונה לא אחת בישיבות מפקחי הפיתוח המקצועי.
משרד החינוך ציין בתשובתו כי הפיתוח המקצועי של הצוות הניהולי של מרכזי הפסג"ה נבנה עם המנהלים ובהתאמה לצורכיהם, למטרות המשרד וליעדי האגף.
עוד מסר המשרד, כי "שתי המסגרות הלימודיות משלימות זו את זו ולשתיהן חופש בחירה וגמישות בבחירת מסגרות הלמידה בהתאם לקדימות המחוז ולקדימות המטה".
לדעת משרד מבקר המדינה, אמנם יש חשיבות לגמישות בתכנון המפגשים הלימודיים של הצוות הניהולי של מרכזי הפסג"ה, ואולם כדי ששתי מסגרות הלימוד ימלאו את ייעודן, על האגף להיות מעורב בתכנון התכנים הנלמדים בשתיהן וכך יוודא כי השעות האלה מנוצלות ביעילות.
הצוות המקצועי -פדגוגי במרכז הפסג "ה א.
בחוזר המנכ"ל מרכזי פסג"ה הוגדרו בעלי התפקידים הנדרשים במרכזי הפסג"ה: מנהל, סגן מנהל ומדריכים33 על פי צורך מקומי34 .
עוד נקבע כי בכל מרכז יהיו מומחה אקדמי ומומחה תחום, ואלה ייבחרו במכרז (אינם עובדי המרכז).
בביקורת נמצא כי בפועל, צוותי מרכזי הפסג"ה אינם כוללים מומחים אקדמיים ומומחי תחום.
לדעת משרד מבקר המדינה, מחוזר המנכ"ל עולה כי מרכזי הפסג"ה פועלים ללא תקן מחייב למדריכים שישמש בסיס לתפקוד מקצועי-פדגוגי.
בהיעדר תקן כאמור גם לא הקצה המשרד תקציב ייעודי להעסקת מדריכים במרכזי הפסג"ה.
בנסיבות א לה העסקת עובדי ההוראה המדריכים במרכז פסג"ה ממומנת ממשאבים המוקצים בכל שנה למרכז מ"סל" כללי של המחוז, בהתאם לשיקול דעתו ולתקציב העומד לרשותו של מנהל המחוז.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי במסגרת רפורמת אופק חדש נבנתה תכנית המגדירה את בעלי התפקידים המרכזיים הנדרשים במרכזי פסג"ה ואת היקף המשרות המומלץ, אך זו נדחתה משיקולי תקציב.
עוד נמסר כי בשנת 2015 נבנה מודל חדש לתקנון בהתייחס למשאבים הקיימים בלבד.
33 משרד החינוך מעסיק עובדי הוראה בתפקידי הדרכה.
המדריכים אמורים להיות עובדי הוראה הבולטים בכישוריהם ובאיכותה הגבוהה של עבודתם ובעלי יכולת לתרום מניסיונם הרב לעובדי ההוראה במערכת.
נושאי ההדרכה וקהל היעד שלה מוסדרים בחוזר המנכ"ל, עובדי הוראה בתפקידי הדרכה (אוקטובר 2003 .
) 34 למשל, מדריכים בתחומי דעת, מדריכים מרכזי פעילות לשכבות גיל ומדריכים בתחומים חוצי תחומי דעת, כגון תכניות לימודים, ניהול מידע והערכה.
שם הדוח: משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי לנוכח חשיבות הנושא ראוי לגבש תקן ייעודי למרכזי הפסג"ה ולאיישו על פי סדרי עדיפות הנסמכים על המשאבים הקיימים.
בביקורת נמצא עוד כי התקציבים המועברים מהמחוזות למרכזי הפסג"ה לשם העסקת המדריכים מאפשרים להעסיקם בהיקפי משרה נמוכים בלבד (רובם מועסקים יום או יומיים בשבוע).
מנתונים שאסף משרד מבקר המדינה מ-36 מרכזי פסג"ה נמצא כי 95% מהם סבורים כי היקף הצוות המקצועי-חינוכי במרכז אינו מספק את הצרכים.
מנהלי מרכזי הפסג"ה סבורים, בין היתר, כי יש צורך בהגדלת היקף המשרות של רכזי ההערכה ורכזי התקשוב ובתגבור המרכז ברכזי גיל (יסודי ועל- יסודי) וברכזים שיופקדו על הקשר עם בתי הספר.
משרד מבקר המדינה בחן את העסקתם של רכזי ההערכה במרכזי הפסג"ה.
רכזי ההערכה עוסקים, בין היתר, במשימות האלה: גיבוש תכנית הערכה שנתית למערך ההשתלמויות והפעילות של מרכזי הפסג"ה; קביעת לוח זמנים לביצוע ההערכות; הכנת כלי הערכה; איסוף נתונים מהשטח וניתוחם; הצגת הממצאים וגיבוש תובנות והמלצות.
מנתונים שנאספו מ-36 מרכזי פסג"ה עלה כי ב-31 מהם מועסקים רכזי הערכה בהיקפי משרה נמוכים (מכמה שעות שבועיות עד יומיים בשבוע).
מרביתם (26 רכזים- כ-84% .
) בעלי ותק של שנה עד שלוש שנים בתפקידם21 מתוך36 מרכזי הפסג"ה שמסרו את הנתונים ציינו את הצורך להוסיף לשעות העסקתם של הרכזים.
אף שרכזי ההערכה ממלאים תפקידים מרכזיים בתהליך ההערכה במרכזי הפסג"ה, האגף לא הגדיר את הדרישות לצורך מילוי התפקיד: את היקף המשרה בהתאם לגודל מרכז הפסג"ה , את תנאי הסף ואת ההכשרה המקצועית.
במצב זה אין האגף יכול לוודא כי רכזי ההערכה הם בעלי ההכשרה והכישורים הדרושים לביצוע ראוי של מכלול תפקידיהם במרכזי הפסג"ה.
יתרה מזו, השימוש במשאב ההדרכה לאיוש הצוות המקצועי-פדגוגי במרכזי הפסג"ה הוא בעייתי.
המשרד מעסיק מדריכים באמצעות כתב מינוי לתקופה זמנית וקצובה, בדרך כלל לשנת לימודים אחת (מספטמבר ועד אוגוסט), והוא יכול להאריך את המינוי לשנים נוספות.
ה מינוי והיקף השעות נבחנים כל שנה מחדש ותלויים במשאבים המוקצים לעניין בשנה נתונה35 .
שיטת העסקה זו פוגעת באפשרות של מנהל מרכז הפסג"ה לתכנן לטווח ארוך את משימות הצוות ואת פיתוחו המקצועי ועלולה לפגוע במוטיבציה ובמקצועיות של המדריכים במרכז.
בעניין זה ציינה הממונה הפדגוגית על מרכזי פסג"ה בישיבת צוות האגף בספטמבר 2014 כי בהיעדר תקנון לבעלי התפקידים "יש תחלופה גדולה של אנשים במרכזי הפסג" ה.
אנו משקיעים בהתמקצעות והם לא נשארים".
גם במחקר מרכזי פסג"ה נמצא כי "במרכזים קטנים ובינוניים חסר כוח אדם מקצועי אשר יתמוך בעבודה השוטפת כדי להוציא אל הפועל רמה גבוהה של השתלמויות .
35 זאת שלא כעובדי הוראה "רגילים" וקבועים, הזוכים לביטחון תעסוקתי בהתקיים התנאים שקבעה נציבות שירות המדינה.
:שם הדוח משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אשר יענו על צרכי המשתלמים", וכי "כדי להשביח את איכות הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה - מטרתו העיקרית של כל מרכז הפסג"ה ושל מערך הפסג"ה כולו - נדרש מערך משלים של משאבי זמן וידע מקצועי.
אלה מתרגמים לצורך במשאבים נוספים שיסייעו לעמוד בהצלחה במיפוי נכון של צרכי המשתלמים ולא פחות מכך במענה הולם, ראוי ומוכח ביעילותו לצרכים אלה".
במחקר נשאלו מנהלי מרכזי פסג"ה, סגניהם וחברי הצוות המקצועי בדבר הסיוע הנדרש ממשרד החינוך, ובתשובתם הם דירגו במקום הראשון את נושא התקינה במרכזי הפסג"ה.
המפקחים המחוזיים על הפיתוח המקצועי העלו את הבעיה לא אחת בשנת 2014 : "קיים פערבתפיסה של המשרד את מקום מרכזי פסג"ה ובין הדרך שבה אנחנו עובד [ לעו"ה]פיתוח מקצועי[ תופסים את עצמנו.
מצד אחד אנחנו מחויבים לתת פ.
מ בגין הסכם השכר אך מצד שני לא מקבלים סיוע, תמיכה והכרה כדי לקיים ]הוראה את הפיתוח המקצועי"36.
מהאמור לעיל עולה כי מתן מקום מרכזי למרכזי הפסג"ה בפיתוחם המקצועי של עובדי ההוראה אינו עולה בקנה אחד עם היעדר הסדרה של העסקת הצוות המקצועי-פדגוגי במרכזים אלה.
משרד מבקר המדינה סבור כי משהכיר המשרד בחשיבות מרכזי הפסג"ה כמומחים בתחום הפיתוח המקצועי וכממונים על יישום מדיניות המשרד בשטח, ולנוכח הקשיים במצב הקיים, עליו לקבוע מהו תקן הצוות המקצועי הנדרש למרכזי הפסג"ה ולהסדיר את אופן העסקת הצוות כך שיתאפשר לו לעמוד במשימות ובאתגרים ולספק שירות מקצועי ומועיל לעובדי ההוראה ולמוסדות החינוך שבתחום אחריותו.
התנאים הפיזיים במרכזי הפסג"ה משרד החינוך מופקד על הפן החינוכי של פעילות מרכזי הפסג"ה, אך הרשות המקומית שבתחומה נמצא המרכז היא המספקת את מבנהו, מופקדת על תחזוקתו ונושאת במימון הצוות המינהלי שלו (מזכירות, אב בית, עובדי ניקיון וכדומה).
משרד מבקר המדינה מצא במועד הביקורת שאין תקן מחייב למבנה שבו פועל מרכז פסג"ה.
מהנתונים שנאספו מ-36 מרכזי פסג"ה עולה כי מרבית המבנים שבהם פועלים המרכזים אינם מתאימים לכך: 83% ממרכזים אלה פועלים במבנים בעלי חדרים קטנים מדי לקיום השתלמויות בהיקף המקובל של 25-20 משתלמים; כ-41% מהמבנים אינם מונגשים לבעלי מוגבלויות; כ-20% .
מהמרכזים פועלים באזור שאינו מרכזי ונגיש לקהל המשתלמים מנהלת גף מרכזי פסג"ה מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2015 כי מפעם לפעם משרד החינוך מסייע לחלק מהרשויות במימון של שיפוץ חירום למבנים המשמשים את מרכזי הפסג"ה ובמימון של משרות הצוות המינהלי.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי האגף, בשיתוף מינהל הפיתוח במשרד והרשויות המקומיות, בנו תכנית חומש לבינוי מרכזי פסג"ה, ובכלל זה פרוגרמה בהתאם לגודל המרכזים.
36 פרוטוקול ישיבת מפקחי הפיתוח המקצועי מאוגוסט2014 .
הנושא עלה כאמור גם בישיבתם מנובמבר 2014 .
שם הדוח: משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נועדה לספק את הצרכים הפיזיים של מרכזי הפסג"ה, אולם יישומה הוקפא עד לשנת2017 משיקולי תקציב.
לתשובה משלימה מדצמבר 2015 צירף המשרד נייר עמדה בנושא "בינוי במרכזי פסג"ה" מאוגוסט 2015 , ולפיו במיפוי שנערך נמצא כי ב-39 מבנים (כ- 67% ) נדרש בינוי, הרחבה או שיפוץ.
משרד מבקר המדינה סבור כי לנוכח חשיבותה של סביבת למידה מכבדת ונגישה המספקת את הצרכים אין להשלים עם כך שבמשך שנים אין המבנים של מרכזי הפסג"ה מתאימים לפעילותם.
לפיכך על האגף, במסגרת התקציב העומד לרשות המשרד, לפעול עם הגופים הרלוונטיים לשיפור התנאים הפיזיים של מרכזי הפסג"ה ולהתאימם ככל האפשר לצרכים.
מעמדו של מרכז הפסג"ה והיערכות לשינויים בהגדרת תפקידו .
בשנים האחרונות חלו שינויים בתפיסת הפיתוח המקצועי במערכת החינוך.
התפיסה הרווחת כיום היא שפיתוח מקצועי מיטבי מתקיים במסגרת עבודתו של עובד ההוראה, ולפיכך המוקד המרכזי לפיתוח מקצועי צריך להתקיים בבית הספר.
בהתאם לכך מנהל המוסד החינוכי מופקד על הפיתוח המקצועי משלב התכנון ועד שלב המעקב על הביצוע, ברמת הפרט וברמת הצוות.
מקומו המרכזי של המנהל במערך הפיתוח המקצועי במערכת עולה בקנה אחד עם תכנית הגמישות הפדגוגית (ראו בהמשך).
מטרתה של תכנית זו היא לאפשר למנהל המוסד החינוכי גמישות בתהליכי הפיתוח המקצועי של צוותו מתוך כוונה להתאים את הפיתוח לצרכים הייחודיים של כל אחד ממוסדות החינוך.
בעקבות זאת משתנה גם תפקיד מרכז הפסג"ה כגוף מקצועי בתחום הפיתוח המקצועי: מגוף שמרבית משאביו מופנים להפעלה של מסגרות לפיתוח מקצועי - לגוף שחלק הארי של עיסוקו הוא בייעוץ ובליווי תהליכים המתרחשים בבתי הספר, לרבות יצירת כלים לייעוץ למנהלי בתי הספר בבניית תכניות לפיתוח מקצועי; חשיפת מנהל בית הספר למודלים חדשים של למידה; סיוע במיפוי הצרכים; סיוע ביצירת שיתוף פעולה בתחום הפיתוח המקצועי עם הרשות המקומית, עם מוסדות אקדמיים, עם מרצים ועוד.
כל זאת מתוך התייחסות לצורכי בית הספר, הרשות, המחוז ומדיניות המשרד בתחום הרלוונטי, לרבות עמדות אגפי הגיל, המפמ"רים וכיוצא באלה.
הביקורת העלתה כי רוב מנהלי מרכזי הפסג"ה נפגשים אחת לשנה עם רוב מנהלי מוסדות החינוך שבתחום פעילותם לדון בנושאי פיתוח מקצועי, ועם זאת, בראיונות שנערכו37 בשנת הלימודים התשע"ג עם תשעה מנהלים של מרכזי פסג"ה עלה שיש הבדלים ברמת מעורבותם בפיתוח המקצועי בבתי הספר - החל במעורבות פדגוגית מלאה ובשותפות בתהליך וכלה במעורבות מינהלית בלבד.
גם בראיונות עם מנהלי בתי הספר בנושא זה (88 מנהלים) נמצאו הבדלים ניכרים הן ברמת המעורבות של מרכזי הפסג"ה והן ברמת התפיסה של מנהלי בתי הספר את תפקיד מרכז הפסג"ה בנושא הפיתוח המקצועי: מנהלים רבים דיווחו על רמת .
37 הראיונות נערכו במסגרת הבקרות על מסגרות הפיתוח המקצועי שקייםהאגף בשנת הלימודים התשע"ג.
:שם הדוח משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 שותפות ומעורבות גבוהה מאוד של מרכז הפסג"ה בתכנון ובביצוע, ואילו מנהלים אחרים דיווחו על מעורבות בתחום המינהלי בלבד (מתן אישורים).
למרות האמור לעיל, נמצא כי המשרד לא נקט פעולות כלשהן להכנת מרכזי הפסג"ה ובתי הספר לשינויים הצפויים במערך הפיתוח המקצועי.
בכלל זה, לא נבנו תכניות הכשרה לגופים הרלוונטיים, ולא נעשו פעולות הסברה והכוונה למנהלי מוסדות החינוך בדבר שיתוף הפעולה והסיוע שיוכלו להפיק ממרכזי הפסג"ה.
המשרד גם לא בחן את ממשקי העבודה ואת שיתוף הפעולה בין בתי הספר למרכזי הפסג"ה, וממילא לא קבע יעדים לשיפור בתחומים אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, השינוי בתפקידיו של מרכז הפסג"ה מחייב היערכות ותכנון במרכז ובמוסדות החינוך.
במרכז הפסג"ה - על המשרד לבנות תכנית הכשרה לצוותים שבמסגרתה יתעדכנו בדבר הדגשים החדשים והשינויים בתפקיד המרכז.
במוסדות החינוך - יש להכשיר את המנהלים לתפקידם בתחום הפיתוח המקצועי.
בכלל זה על המשרד לספק למנהלי בתי הספר הכוונה ומידע בדבר הסיוע והתמיכה שמרכזי הפסג"ה ערוכ ים לספק להם, כדי להבטיח כי המנהל יסתייע בשירותיו המקצועיים של מרכז הפסג"ה וכי המרכז יהיה שותף מלא לעשייה החינוכית באזור הזנתו.
בהמשך לכך יש לבחון באיזו מידה מנהלי מוסדות החינוך נעזרים במרכזי הפסג"ה בתכנון וביישום של תהליכי הפיתוח המקצועי בבתי הספר, ומה איכות תרומתם של המרכזים לתהליכים אלה.
הפיתוח המקצועי בבתי הספר .
הכנת תכניות לפיתוח מקצועי לעובדי ההוראה ברמת הפרט .
עובד ההוראה עובר כמה שלבים עיקריים ברצף הקריירה המקצועית - החל בהכשרה הראשונית במוסדות להשכלה גבוהה, דרך תהליכי החונכות בתחילת דרכו כמורה מתחיל ועד לשלב המומחיות כמורה שגיבש את זהותו המקצועית והתפתח מקצועית במסגרות למידה והתנסות.
כדי שהתפתחותו לאורך השנים לא תהיה אקלקטית אלא תמוקד במטרות ארוכות טווח, קבע המשרד בהסכמי "אופק חדש" ו"עוז לתמורה" כי יש לגבש לעובד ההוראה תכנית לפיתוחו המקצועי.
תכנית זו תהיה מבוססת על חזקותיו ועל חולשותיו של עובד ההוראה, על מאפייניהם ועל צורכיהם של המוסד החינוכי ושל הרשות המקומית ועל מדיניות המחוז והמשרד.
על פי הסכמים אלה, מנהל המוסד החינוכי הוא המופקד על תהליך הפיתוח המקצועי (בשיתוף צוותי ההוראה), ועליו לבנות לכל עובד הוראה תכנית פיתוח מקצועי שנתית ותלת-שנתית.
התכניות אמורות לבוא לידי ביטוי בתכנית העבודה השנתית של בית הספר המוגשת לאישור המפקח הכולל של בית הספר.
יצוין כי מעורבותו של מנהל בית הספר בפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה במוסד החינוכי חשובה לא רק בשלב התכנון, אלא גם ביצירת תרבות המעודדת את הלמידה ואת ההתחדשות לאורך חייהם המקצועיים של עובדי ההוראה.
שם הדוח: משרד החינוך - הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 למרות האמור לעיל, מנתונים שהתקבלו מ-36 מרכזי פסג"ה עולה כי מרבית מנהלי מרכזי הפסג"ה חושבים שמנהלי בתי הספר אינם מעורבים די הצורך בהבניית תהליכי הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה בבית ספרם: רק 12 מ-36 (כ- 33% ) מנהלי מרכזי פסג"ה סבורים שמנהלי בתי הספרמגבשים תכניות לפיתוח המקצועי לכל עובד הוראה בבית ספרם במידה רבה או רבה מאוד.
גם מהבקרות שערך המשרד על תהליכי הפיתוח המקצועי של עובדי ההוראה בשנת הלימודים התשע"ג עלה שמעורבותם של המנ הלים בתהליך נמוכה.
7% מעובדי ההוראה שהשתתפו בקורסים לדרגות הגבוהות בשנת הלימודים התשע"ג ציינו כי מנהל בית הספר לא היה מעורב בתכנית פיתוחם המקצועי, ורק 24.
7% דיווחו על מעורבות רבה או רבה מאוד של המנהל בתהליך.
עוד עלה כי רק 58% מהמנהלים היו מעורבים במידה רבה או רבה מאוד בתהליך הפיתוח המקצועי של סגניהם.
זאת ועוד, בבקרות על תהליכי הפיתוח המקצועי בשנת הלימודים התשע"ג והתשע"ד עלה כי רק מיעוט מעובדי ההוראה שהשתתפו בהשתלמויות בדרגות הגבוהות בהתשע"ג (26.
9% ) ופחות ממחצית בהתשע"ד (44.
9% ) בחרו בהשתלמויות משיקולים מקצועיים הקשורים לנושאים הנלמדים בהן או למרצים המנחים אותן.
שאר עובדי ההוראה בחרו בהן מסיבות אישיות - התאמת מקום ההשתלמות או לוח הזמנים לצורכיהם.
בהקשר זה יצוין כי אין למשרד נתונים על הקשר שבין נושא ההשתלמות למקצוע ההוראה של המורה המשתלם או לצרכיו המקצועיים והאישיים.
סוגיה זו הועלתה כבר ב-2008 במסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת38.
, אך לא טופלה לדעת משרד מבקר המדינה, אי-ההקפדה על יישום ההנחיה משמעותה שלא ניתן להבטיח כי הפיתוח המקצועי אכן מתמקד במאפיינים ובצרכים הייחודיים שנקבעו לעובד ההוראה באותו מוסד חינוכי, וכך תכליתה של התכנית לפיתוח מקצועי של עובדי ההוראה אינה מושגת.
כמו כן עולה מכך ספק אם עובדי ההוראה זוכים לליווי ולתמיכה הנדרשים ממנהל בית הספר לצורך הטמעת הידע והכישורים שרכשו במסגרות לפיתוח המקצועי באופן מיטבי.