HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 הגופים שבתחום פיקוחם, ובכלל זה על מהות ההטבה, תנאיה, עיגונה הנורמטיבי, הסדרי המס ונתונים כוללים על עלותה.
על הגופים המאסדרים לבדוק את נושא ההטבות במסגרת הביקורות שהם עושים בגופים הציבוריים.
רשות המסים השיבה בדצמבר 2014 כי תבחן את רשימת המעסיקים שצוינו בדוחזה ותכלול את בדיקתם בתכנית העבודה שלה, בהתאם לשיקולי עלות-תועלת.
ביסוד קיומו ופעולתו של השירות הציבורי עומד אמון הציבור.
לשם הבטחת אמון זה, וכן להבטחת תקינותה של המערכת הציבורית, נדרשים גופי הציבור לפעול בשקיפות.
כמו כן נדרשים מנגנוני בקרה ופיקוח על השימוש בכספי ציבור, לרבות תשלום שכר לעובדי השירות הציבורי, בין שניתן בכסף ובין בשווה כסף.
לצורך כך הקנה חוק יסודות התקציב לשר האוצר סמכויות פיקוח ואכיפה בנוגע לשכר בגופים נתמכים ומתוקצבים, כהגדרתם בחוק, והן נאצלו לממונה על השכר; הממשלה הטילה על כמה מיחידותיה המשמשות מאסדרות, לקיים פיקוח ובקרה על פעולות גופים ציבוריים בנושאי שכר ותנאי עבודה, בתיאום עם הממונה על השכר.
22% מהגופים הציבוריים מכל המגזרים ציינו בשאלונים כי הם נותנים לעובדיהם הטבות.
עובדיהם מקבלים אפוא ללא תשלום או בתשלום מופחת מוצרים או שירותים שאותם גופים נותנים לציבור הרחב תמורת תשלום; בכלל זה שירותי בריאות, מוצרי יסוד כמו חשמל, מוצרים מתחום החינוך כמו לימודים אקדמיים, ומוצרי תרבות וספורט כמו כרטיסים לאולימפיאדה, לאליפות העולם בכדורגל או לאירועי תרבות ובידור.
בביקורת זו הועלה כי עשרות מהגופים הציבוריים שנותנים הטבות לעובדיהם אינם זוקפים את שוויי ההטבות לשכר העובדים, בניגוד לדיני המסים.
כמה מהם זוקפים את ההטבה לשכר העובדים, אולם מגלמים עבורם את המס, ואחרים משלמים את המס בהחשיבם את ההטבות כחלק מההוצאות העודפות של הגוף.
דהיינו הם מקבלים עליהם את תשלום המס ובכך מגדילים את ההוצאה הציבורית, ללא אישור הממונה על השכר ובניגוד לנדרש מהם.
על פי ממצאיו של דוח זה חלק מההטבות שניתנו עוגנו בהסכם קיבוצי, ואולם חלק ניכר מהן ניתנו בלא שאושרו כדין כנדרש בחוק יסודות התקציב.
לנוכח העובדה שבידי המאסדרים יש רק מידע דל בנוגע להטבות האלה, נועדה הביקורת בראש ובראשונה להגביר את המודעות להטבות לסוגיהן - הן ההטבות שמקורן במוצר או בשירות של הגוף הציבורי עצמו, ובהן עוסק דוח זה, והן בהטבות אחרות הניתנות לעובדי הגופים הציבוריים.
על מנת להבטיח שהמעסיקים ייתנו את ההטבות כדין ובשקיפות, עולה צורך חיוני ביותר שהגופים המאסדרים ימפו באופן מפורט את ההטבות ואת המקורות הנורמטיביים להענקתן.
השלמת פעולות מורכבות אלה היא תנאי הכרחי להסדרת נושא ההטבות ולאכיפת הוראות הדין.
השלמתן תסייע גם לקיום פיקוח ובקרה יעילים על מתן ההטבות.
שם הדוח: שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 מממצאי הדוח מצ טיירת תמונה של הטבות מגוונות שניתנו לעובדים בגופים ציבוריים, שברבות השנים השתרשו.
הטבות אלה עשויות להינתן למאות אלפי עובדים נוספים שייקלטו בהם בעתיד, וחלקן אף לבני משפחותיהם.
כמה ניסיונות של המאסדרים להסדיר את ההטבות מלמדים על קשיים משמעותיים בהסדרתן.
זאת בין היתר משום שמארג היחסים המתמשך בין ההנהלה, העובדים, הממשלה ועוד יוצר יחסי תלות בין הצדדים, ואלה יוצרים בקרב העובד ובקרב ארגון העובדים ציפייה להתמשכות היחסים 89 .
כאשר המאסדרים, ובראשם הממונה על השכר, מקיימים משאים ומתנים בתחומי ההעסקה, עליהם לתת את דעתם למכלול ההיבטים המועלים בדוח זה, ובכלל זה להימנע ככל האפשר ממתן הטבות בעין שאינן שקופות כנדרש ויש קושי לפקח עליהן.
בעניין מתן זכויות יתר והטבות בעין לעובדים יש לתת את הדעת לדברים שאמרה שופטת בית המשפט העליון: "לעיתים, יש צורך לבחון הסדרים כאלה ואחרים אפילו נשתרשו עם השנים, ואין להירתע משינויים או מביטולם ככל שמסתבר כי הם אינם מתיישבים עם עקרונות יסוד של מינהל תקין"90.
89 ,רות בן ישראלדיני עבודה (תשס"ב- 2002 ), כרך3 ', עמ 1109.
הממשלה ומשרדיה - ובעיקר משרד הפנים, הממונה על ביצוע חוק התכנון והבניה, התשכ"ה- 1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה), משרד הבינוי, שיוזם ומפעיל פרויקטים ממשלתיים בתחום הבנייה, ומשרד הכלכלה, האחראי לקביעת כשירויות בעלי המקצוע בענף הבנייה ולבטיחות באתרי הבנייה - נושאים באחריות להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה.
אחריותם זו כוללת קביעת כללים ומנגנונים לביצוע בקרה הנדסית-טכנית על כל שלבי הבנייה של מבנים, מתקנים ותשתיות - שלב התכנון המפורט (הת כ ן), שלב הרישוי הסטטוטורי, שלב הביצוע ושלב גמר הבנייה.
בעשור האחרון עסקו הממשלה ומשרדיה באסדרה של הבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה, בעיקר בכל הנוגע ליישום המלצות ועדת החקירה הממלכתית לעניין בטיחות מבנים ומקומות המשמשים את הציבור, שהוקמה בשנת 2001 בעקבות אסוןורסאי.
אסון ורסאי והקמת ועדת זילר ב-24.
01 התמוטטה רצפת אולםהשמחות ורסאי בירושלים.
בהתמוטטות נהרגו 23 בני אדם ונפצעו 380 .
המראות של התמוטטות הרצפה, איתור הנפגעים וחילוצם זיעזעו את המדינה כולה.
בעקבות האסון החליטה הממשלה ב-29.
01 להקים ועדת חקירה ממלכתית לעניין בטיחות מבנים ומקומות המשמשים ציבור.
ההחלטה על הקמת הוועדה התקבלה לפי חוק ועדות חקירה, התשכ"ט-1968 .
בסוף יוני2001 מינה השופט אהרון ברק, נשיא בית המשפט העליון באותה עת, את חמשת חברי הוועדה וקבע כי בראשה יעמוד נשיא בית המשפט המחוזי בירושלים באותה עת השופט בדימ' ורדימוס זילר ז"ל.
על פי החלטת הממשלה היה על ועדת זילר לבדוק את מכלול השאלות והסוגיות המקצועיות, המשפטיות והאופרטיביות בעניין אחריותם של רשויות מקומיות וארציות ושל גורמים פרטיים - מתכננים, יזמים ובעלים - לבטיחות מבנים ומקומות המשמשים את הציבור, "לרבות ובמיוחד המשמשים אירועים ציבוריים רבי משתתפים".
כן הוטל על הוועדה לבדוק עניינים הנוגעים למימוש ולאכיפה של החובה למלא אחריות זו, הן לגבי מבנים חדשים והן לגבי מבנים שכבר נבנו.
מסקנות דוח ועדת זילר בדצמבר 2003 הגישה ועדת זילר לממשלהאת הדוח הסופי שלה.
הדוח עוסק במכלול נושאי הבטחת האיכות והבטיחות של מבנים, ומצוינים בו ממצאים חמורים בנוגע למצבו של ענף הבנייה בארץ, ובכלל זה בנוגע לכשלים מערכתיים מתמשכים בנושאי האיכות והבטיחות של הבנייה.
בדוח כינתה ועדת זילר את המערך הקיים להבטחת האיכות והבטיחות של הבנייה, הן בשלב הרישוי והן בשלב הביצוע - המעגל השוטה.
הוועדה ציינה כי אחת החוליות המרכזיות במעגל זה היא "החוליה הנוגעת לפיקוח ולבקרה על כל שלבי הבנייה, החל מבקרת התכנון, עבור דרך בקרת הביצוע, וכלה בבקרה לקראת גמר.
המחדלים הקיימים בשטח זה משתרעים על זרועות רבות של שלטון מרכזי ומקומי.
בפועל אין אף רשות אחת שבודקת ברצינות היבטים נכבדים 248 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 של התכנון, ובכלל זה את תכנון השלד.
הרשויות מסתפקות, במקרה הטוב, בבדיקת מסמכים כדי להניח את דעתן שיש אישור של מתכננים למיניהם על תקינות התכנון ועל היותו עומד בדרישות הדין".
הוועדה קבעה כי דרוש שינוי מבני ותפיסתי כולל על מנת להחליף את המעגל השוטה במערך חדש להבטחת האיכות והבטיחות של הבנייה - המעגל החכם.
בדוח מצוינות המלצות רבות ליצירת המעגל החכם, ובכללן ההמלצות האלה: הכנת קוד בנייה : הכנת קוד בנייה אחוד, מקיף, ממוין ומסווג לפי נושאים, שיחליף את החקיקה הקיימת בתחום הבנייה, אשר "לוקה בפיזור רב, בהיעדר סדר, בעמימות ואי- בהירות, בסתירות ובהיעדר מדיניות ברורה".
הוועדה ציינה כי מצב זה הוא במידה רבה תולדה של חקיקה שיזמו יותר מעשרה משרדי ממשלה (משרד הפנים, משרד הבינוי, המשרד להגנת הסביבה ועוד), שעליה נוספו נורמות, מפרטים כלליים והוראות של רשויות וגורמים, כגון הוועדה הבין-משרדית בראשות משרד הביטחון, פיקוד העורף, הרשות הארצית לכבאות והצלה ורשויות מקומיות, וכן תקנים שקבע מכון התקנים.
הקמת מרכזי בדיקה : הקמת מרכזי בדיקה3 מקצועיים פרטיים לפיקוחעל תכנון המבנים ועל בנייתם.
בדוח צוין כי מכוני בקרה אלה יחליפו גופים רבים של השלטון המרכזי והמקומי, אשר עבודתם בתחום זה מאופיינת ב"חוסר מקצועיות, כניעה ללחצים מקומיים, קיומן של הנחיות ונורמות בלתי ברורות, וארגון לקוי ולא יעיל".
הסדרת כשירויות בענף הבנייה : הסדרת חובתם של בעלי התפקידים השונים הנחוצים במהלך התכנון וההקמה של הבניין לעמוד בדרישות כשירות מתאימות, לרבות השכלה מתאימה, ניסיון מעשי ובקיאות בקוד הבנייה.
עם בעלי המקצוע האמורים נמנים מתכננים - בעיקר אדריכל המבנה, מתכנן השלד, יועץ הקרקע, מתכנן החשמל, יועץ המעליות ויועץ הבטיחות - מנהלי פרויקטים וכן מפקחים ומנהלי עבודה מטעם הקבלן.
הוועדה הגדירה אנשי מקצוע אלה "מתכנני הליבה", דהיינו מתכננים שבלעדיהם לא תיתכן בנייה איכותית ובטוחה.
הבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה - תמונת מצב 1.
בדוח מיוחד של מבקר המדינה4 צוין בין היתר כי "בתחילת שנת 2007 החלמינהל הקמת מכוני [ התכנון לטפל בנושאהבקרה, אולם במועד סיום הביקורת ]- כתשע שנים לאחר שהתמוטטה רצפת אולמי ורסאי - לא הושלם הטיפול בעניין".
בביקורת הנוכחית עלה כי אף שעבר יותר מעשור מפרסום דוח ועדת זילר, הטיפול בעניין זה עדיין לא הושלם: הבקרה על תכן המבנים ובנייתם מוסיפה להיעשות על ידי יזמי הפרויקטים בתחום הבנייה ומוסדות השלטון המקומי והמרכזי, בדומה למצב ששרר בתחילת שנות האלפיים; יזמי הפרויקטים מבצעים בשלבי התכנון והביצוע פיקוח צמוד (נוכחות יום-יומית של מפקחים באתר הבנייה) ופיקוח עליון (בקרה לסירוגין שמבצעים היועצים ומתכנני הפרויקט על שלבי הביצוע).
אשר לבקרה שמבצעים מוסדות השלטון, חוק התכנון והבנייה קובע כי תפקידה של הרשות המקומית הוא בין היתר להבטיח את קיום ההוראות שנקבעו בו ואת יישום התקנות שהותקנו על פיו.
הועלה כי הבקרה שמבצעות הרשויות המקומיות נעשית בשלבי הרישוי, כלומר בעת מתן היתר הבנייה ובעת גמר הבנייה.
לעומת זאת, בזמן ביצוע הבנייה .
3 בהמשך דוח זה ייקראו מרכזי הבדיקה- "מכוני בקרה".
4 ,ראו מבקר המדינהעמידות מבנים ותשתיות ברעידות אדמה - תמונת מצב (2011.
) פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה 249 .
:שם הדוח פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מתבסס הפיקוחשל הרשויות המקומיות על קבלת דיווחים מבעלי התפקידים בפרויקט הבנייה, שהוגדרו בחוק התכנון והבנייה ובתקנות שהותקנו מכוחו5 .
במועד סיום הביקורת (אוקטובר 2014) מצבהדברים בנוגע לבקרה ההנדסית- טכנית על תכנון מבנים ומקומות המשמשים את הציבור ועל הקמתם לא היה שונה אפוא במידה רבה ממצב הדברים במאי 2001 , המועד שבו אירע אסון ורסאי.
מאז פרסום דוח ועדת זילר היו במדינה אירועי בטיחות רבים, עקב כשלים באיכות ובבטיחות של מבנים חדשים וקיימים ושל מקומות המשמשים את הציבור.
חלקם הסתיימו, לדאבון הלב, בפגיעה בנפש, ולכן זכו להד ציבורי רחב.
האירועים שהסתיימו בפגיעה בנפש הם בין היתר אסון התמוטטות גשר התאורה בזמן ההכנות לטקס יום העצמאות ה-64 ברחבת הר הרצל באפריל2012 ,שבו נהרגה קצינת צה"ל וחמישה בני אדם נפצעו; ואסון שאירע בבניין מגורים בירושלים בינואר 2014 עקב תקלה בצנרת הגז, שבו נהרגו שלושה בני משפחה ו-14 בני אדם נפצעו.
אירועי בטיחות אחרים שנגרמו עקב כשלים תכנוניים-ביצועיים באתרי הבנייה לא הסתיימו בפגיעה בנפש, אלא ברכוש.
בשנים 2014 -2013 אירעו כמה אירועים בולטים כאלה: קריסת קיר תומך בקו הרכבת מודיעין-תל אביב בדצמבר 2013 ;קריסת מרפסת בבניין מגורים חדש בחדרה, שאירעה גם היא בדצמבר 2013 ; קריסת סככה בבסיס חיל הים במרץ 2014 ; שקיעת מחלף דרור המחבר את כביש4 לכביש 553 בדצמבר 2013 (ראו תמונה1 ;)וקריסת הגשר בכניסה לירושלים באוגוסט 2014 .
שקיעת מחלף דרור (דצמבר 2013) .
5 מלבד הרשות המקומית מעורבים בהליכי הרישוישל הבנייה ובבקרה עליה גם משרד הבריאות, המשרד להגנת הסביבה, הרשות הארצית לכבאות והצלה והרשות המוסמכת כמשמעותה בחוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א-1951.
שם הדוח: פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 כמו כן היו אירועי בטיחות רבים של "כמעט תאונה", כגון התנתקות לוחות שיש מקירות מבנים וקריסת רכיבים קונסטרוקטיביים ודקורטיביים, שלרוב לא הגיעו לידיעת הציבור.
יצוין כי כאשר אין פגיעה בנפש, המשטרה נוהגת לסגור תיקים שנפתחו בעקבות תלונות של אזרחים, בשל "חוסר עניין לציבור".
אשר לרשויות המקומיות, הן אינן נוהגות לדווח על אירועים כאלה לגורמי האכיפה והאסדרה במשרדי הממשלה; עם אירועים אלה ניתן למנות קריסת מרפסות וקריסת תקרת בניין באתרי בנייה בחדרה ובירושלים (ראו תמונות 3-2 .
)נוסף על האירועים שצוינו לעיל היו אירועי בטיחות באתרי בנייה, שמנהלי העבודה והמפקחים לא דיווחו עליהם לגורמים הרלוונטיים.
קריסת מרפסות ברח' פרת 8 בחדרה (דצמבר 2013)6 .
6 הצילום נכלל בחוות דעת הנדסית שמסרה עיריית חדרה ב-26.
13 בנוגע לקריסת מרפסות בקומה השביעית ובקומה השמינית של בניין.
פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה 251 .
:שם הדוח פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 תמונה 3 .
קריסת תקרה ברח' רבנו גרשום בירושלים (דצמבר 2011) .
מכיוון שהליכי היישום של ההמלצות הנכללות בדוח ועדת זילר מתמשכים כבר יותר מעשור, ונוכח המשך התרחשותם של כשלים תכנוניים-ביצועיים באתרי הבנייה, בדק משרד מבקר המדינה בחודשים מרץ-אוקטובר 2014 אתיישום ההמלצות על ידי הממשלה, משרדיה ומוסדות המדינה הנוגעים בדבר, בעיקר בתחומים האלה: (א) הכנת קוד הבנייה; (ב) הקמת מכוני הבקרה; (ג) הסדרת כשירויות בענף הבנייה.
הביקורת נעשתה במשרד הבינוי, במשרד הכלכלה ובמשרד ראש הממשלה וכן במינהל התכנון.
בדיקות השלמה נעשו באגף התקציבים במשרד האוצר, במשרד המשפטים, במשרד הביטחון, בעיריות ירושלים, אשדוד וחדרה, במשטרת ישראל, בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, במכון התקנים ובמכון לחקר הבנייה בטכניון - מכון טכנולוגי לישראל.
כמו כן נבדקה עבודתם של 31 גופים שהוקמו לשם ביצוע המלצות ועדת זילר: מינהלות, ועדות היגוי, ועדות משנה וצוותי עבודה.
הגופים האמורים הוקמו מכוח החלטות הממשלה ומכוח החלטות של הנהלות המשרדים הנוגעים בדבר.
שם הדוח: פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ציוני דרך ביישום דוח ועדת זילר .
בשנים 2014 -2004 הוקמו ועדות ממשלתיות ומשרדיות, התקבלו החלטות ממשלה ונעשו תיקוני חקיקה בחוק התכנון והבנייה - כל זאת כדי ליישם את ההמלצות שנכללו בדוח ועדת זילר.
להלן פירוט ציוני הדרך העיקריים בתהליך היישום של המלצות הדוח: החלטות ממשלה משנת 2004 בעניין מינוי ועדת היגוי ליישום המלצות הוועדה בפברואר 2004 דנה הממשלה בדוח ועדת זילר והחליטה7 למנות ועדת היגוי מצומצמת "שתלמד את דו"ח ועדת החקירה באופן יסודי, תגבש הצעות לדרכים ליישום המלצותיו, תכין הצעה לתכנית פעולה ולמשאבים הנדרשים ליישומה של תכנית זו ותביאן, תוך 6 חודשים, לאישור הממשלה".
כעבור כשנה, במרץ 2005, הגישה ועדת ההיגוי לממשלה את המלצותיה בדבר אופן היישום של דוח ועדת זילר.
ועדת ההיגוי ציינה, בין היתר, כי "מאחר וקיים כשל מערכתי בענף הבנייה, לא ניתן לטפל בריפוי הענף אלא במסגרת שינוי מבני רחב, כולל ומקיף, המחייב תשומת לב מוסדית רבה, משאבים מתאימים והכל תוך קביעת לוח זמנים קצר וריאלי ליישום ההמלצות" (ההדגשה אינה במקור).
בדוח ועדת ההיגוי פורטו מרכיבי המעגל החכם, צוינו מטרות, דרכים ליישומן, אומדנים בדבר התקציבים שיידרשו לכך ולוחות זמנים לביצוע.
כמו כן צוינו בדוח גורמי השלטון שיהיו אחראים ליישום פרויקט המעגל החכם.
ועדת ההיגוי המליצה על הקמת רשות התכנון, הבנייה והפיקוח (להלן - רשות התכנון והבנייה או הרשות), שתרכז את הטיפול והתיאום בתחומים אלה - ובכך תתרום להגברת האיכות, היעילות והמקצועיות של הבנייה והפיקוח וכן להגברת הבטיחות בבנייה, ומינוי מינהלת הקמה לרשות התכנון והבנייה, בכפיפות לשר הפנים.
אשר להמלצה זו, צוין בדוח הוועדה כי נציגי משרד הבינוי ונציגי משרד הפנים הסתייגו ממנה.
נציג משרד הבינוי ציין כי "על רשות התכנון, הבנייה והפיקוח להיות רשות הבנייה בלבד וכפופה לשר הבינוי והשיכון"; נציגת משרד הפנים ציינה כי "יש להקים יחידה לתכנון, בנייה ופיקוח במשרד הפנים ולא להקימה כרשות".
בעקבות המחלוקת בין משרד הפנים למשרד הבינוי הנחה מנכ"ל משרד ראש הממשלה את יועץ ראש הממשלה לענייני כלכלה לנסות לפשר בין המשרדים.
ב אפריל 2006 נשלחה לשר הפנים ולשר הבינוי הצעת פשרה, שבעקבותיה קיבלה הממשלה את החלטות 964 ו-1169 .
להלן פירוט: החלטת ממשלה מס' 964 מדצמבר2006 רקבדצמבר 2006 , שלוש שנים לאחר פרסוםדוח ועדת זילר, וכשנתיים לאחר שוועדת ההיגוי הממשלתית הגישה את המלצותיה , קיבלה הממשלה את החלטה 964 בנושא יישום המלצות הדוח.
בהחלטה זו ה חליטה הממשלה לפעול, על פי המלצות דוח ועדת זילר וועדת ההיגוי הממשלתית ממרץ 2005 , להסדרת מכלול הנושאים הקובעים אתהאיכות והבטיחות של הבנייה, ובעיקר הסדרת ההכנה של קוד הבנייה, הסדרת ההקמה של מערך הבקרה על תכן המבנה והסדרת הכשירויות של בעלי המקצוע בענף הבנייה (להלן - משימות הליבה).
פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה 253 .
:שם הדוח פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 זו פיצלה למעשה את הטיפול בהבטחת האיכות והבטיחות של הבנייה בין כמה גורמים, כמפורט להלן: קוד הבנייה : הטיפול בהכנת קוד הבנייה המשולב נמסר לאחריות משרד הבינוי, שיהיה עליו להתייעץ בעניין זה עם משרד הפנים; העדכון של תקני הבנייה נמסר לאחריות משרד הכלכלה, באמצעות מכון התקנים ובתיאום עם משרד הבינוי, משרד הפנים והמשרדים הייעודיים העוסקים בבנייה ובפיתוח; ההשלמה והעדכון של ספר הכללים והמפרטים לעבודות בנייה, המשלים את ההנחיות בתחומים שאינם נכללים בתקנות ובתקנים (להלן - המפרט הכללי), נמסרו לאחריות משרד הבינוי, שיהיה עליו להתייעץ בעניין זה עם משרד הפנים ועם הוועדה הבין-משרדית לסטנדרטיזציה, שאת פעילותה מרכז משרד הביטחון (להלן - הוועדה הבין-משרדית לסטנדרטיזציה); הפרדת חוק התכנון והבנייה להוראות הנוגעות לתכנון ולהוראות הנוגעות לבנייה נמסרה לאחריות משרד הפנים, שיהיה עליו להתייעץ בעניין זה עם משרד הבינוי; והתיאום עם שר הפנים בנוגע לחיקוקים בנושאי הבנייה נמסר לאחריות משרדי הממשלה השונים.
בקרה על תכן המבנה: הקמת מכוני הבקרה נמסרה לאחריותו של משרד הפנים, בתיאום עם משרד הבינוי והמשרדים הייעודיים הנוגעים בדבר; קביעת הליכי רישוי בנייה אמינים, שקופים וקצובים בזמן נמסרה לאחריותו של משרד הפנים, שיהיה עליו להתייעץ בעניין זה עם משרד הבינוי; גיבוש מתכונת לנוהלי רישוי מקוצרים לבנייה מצומצמת נמסר לאחריותו של משרד הפנים; והפצת מידע באינטרנט נמסרה גם כן לאחריות משרד הפנים.
כשירויות לתכנון , לניהול בנייה ולבקרת ביצוע : קביעת כשירויות בעלי התפקידים בענף התכנון והבנייה נמסרה לאחריות משרד הכלכלה, בתיאום עם משרד הפנים, משרד הבינוי והמשרדים והגופים הייעודיים הנוגעים בדבר; קביעת נהלים מחייבים להתקשרויות עם בעלי המקצוע בענף התכנון והבנייה נמסרה לאחריות צוות בראשות נציג משרד האוצר, בשיתוף משרד הפנים ומשרד הבינוי; קביעת נוסח אחיד של חוזים להתקשרויות עם בעלי המקצוע בענף הבנייה נמסרה לאחריות משרד האוצר; והקמת ועדת משנה לבנייה במועצה הארצית, אשר תחליף את ועדת המשנה הקיימת לתקנות ונהלים , נמסרה לאחריות משרד הפנים.
עוד נקבע בהחלטה 964 כי ביצוע המטלות שנקבעו בה יחל רק לאחר שהועמדו המשאבים הנדרשים לכך.
על כן הוטל על מנכ"ל משרד ראש הממשלה להמליץ לממשלה בתוך 45 ,יום בתיאום עם הממונה על אגף התקציבים במשרד האוצר, נציב שירות המדינה ומשרד הפנים, על התקציב וכוח האדם שיש להקצות לביצוע החלטה זו ולפרט את מקורות המימון לכך.
מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז מר רענן דינור ביצע את ההחלטה, ועל פי המלצותיו קבעה הממשלה מסגרות תקציביות וארגוניות ליישום המלצות דוח ועדת זילר (ראו בהמשך).
מסקירת החלטה 964 עולה, בין השאר, כי לא הייתה בה התייחסות למרכיב "רשות התכנון והבנייה", ובכלל זה להקמתה של הרשות ולשיוך הארגוני שלה.
כאמור, בדוח ועדת ההיגוי הממשלתית צוין כי מרכיב זה הוא חיוני במערך הכולל החדש של הבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה.
עקב כך המשיכה להתקיים העמימות בנוגע לזהות הגוף הממשלתי המרכזי שינהל את הפרויקט להקמת המערך החדש ויישא באחריות כוללת כלפי הממשלה לעמידתו ביעדים, על פי התקציב ולוחות הזמנים שנקבעו לו.
שם הדוח: פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 החלטת ממשלה מס' 1169 מפברואר2007 בפברואר2007 ,כארבע שנים לאחר פרסום דוח ועדת זילר, וכשנתיים לאחר שוועדת ההיגוי הממשלתית הגישה את המלצותיה, קיבלה הממשלה את החלטה 1169 בדבר "תקציב וארגון - יישום דו"ח ועדת החקירה הממלכתית לעניין בטיחות מבנים ומקומות המשמשים ציבור (דו"ח זילר)".
על פי ההחלטה, תאמץ הממשלה את הצעת מנכ"ל משרד ראש הממשלה בדבר המשאבים התקציביים והארגוניים שיוקצו בתקציב המדינה למשרד הפנים ולמשרד הבינוי לביצוע המטלות שנקבעו בהחלטה 964 .
עוד נקבע בהחלטה כי "המטלות האמורות בהחלטה [964 ) (להלן: הפרויקט]יבוצעו בשנים 2009 -2007( "ההדגשה אינה במקור).
בהחלטה צוינה הערכת משרד הפנים, ולפיה יידרשו לו 23.
5 מיליוןש"ח לביצוע המשימות שהוטלו עליו, והערכת משרד הבינוי כי יידרשו לו 17.
3 מיליון ש"ח לביצוע המשימות האמורות; בהחלטה נקבע כי בשנים 2008 -2007 יקצהמשרד האוצר למשרד הפנים 10 מיליוןש"ח, ולמשרד הבינוי - 7 מיליוןש"ח.
יצוין כי אף שהוטל על משרד הכלכלה בהחלטה 964 להסדיר את נושא הכשירויות לתכנון, לניהול בנייה ולבקרת ביצוע , לא הקצתה הממשלה משאבים לנושא הכשירויות של בעלי המקצוע, ומרכיב זה לא נכלל בתכנית התקציב הכוללת להסדרת הבטיחות והאיכות בענף הבנייה.
אחריות מנכ "ל משרד ראש הממשלה : בהחלטה 1169 הוטלעל מנכ"ל משרד ראש הממשלה לבחון ביולי 2008 את עמידתמינהל התכנון ומשרד הבינוי בתכניות העבודה שלהם, לרבות בהשגת התפוקות ובביצוע התקציבים שנקבעו בהן.
על פי ההחלטה, על מנכ"ל משרד ראש הממשלה, בתיאום עם משרדי האוצר, הפנים והבינוי, לקבוע את המשאבים הנדרשים למשרדים אלה להשלמת הפרויקט ולהגיש את "המלצתו לאישור הממשלה" (ההדגשה אינה במקור).
עוד הוטל בהחלטה 1169 על מנכ"ל משרד ראש הממשלה או נציגו לעמוד בראש צוות היגוי ליישום המטלות הקבועות בהחלטה, שיהיו חברים בו נציגי משרד האוצר, משרד הפנים, משרד הבינוי ומשרד הכלכלה.
על משרדי הממשלה האחראים לביצוע המטלות הוטל להכין תכניות עבודה מפורטות, לרבות ציון לוחות זמנים לביצוען, מדדי תפוקות ופירוט ההוצאות התקציביות הכרוכות בכל מטלה.
תכנית העבודה המפורטת של כל משרד תובא לאישור של צוות ההיגוי ליישום, שיעקוב אחר יישום התכניות.
ממסמכים שנמסרו למשרד מבקר המדינה עולה כי צוות ההיגוי ליישום אכן הוקם במשרד ראש הממשלה בפברואר 2007 ופעל במשך שנה זו.
ואולם בתום שנת 2007 הפסיק הצוות את פעילותו, בלי שפרסם דוח ביניים או דוח סופי.
ביולי 2008 הגישו משרד הפנים ומשרד הבינוי ל מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז, מר רענן דינור , דיווח על יישום המשימות שבאחריותם; מהדיווחים התקציביים של המשרד ים עולה כי שיעורי הניצול של התקציבים שהוקצו להם בפברואר 2007 לביצוע המטלו ת שנמסרו לאחריותם היו נמוכים ביותר: בשנת 2007 היה שיעור ניצול התקציב של שני המשרדים קרוב ל-0% , ובשנת 2008 היה שיעור הניצול של משרד הבינוי כ-1% ושל משרד הפנים כ- 10% .
פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה 255 .
:שם הדוח פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הועלה, כי מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז לא כינס את צוות ההיגוי ליישום, וכי הצוות ממילא לא דן בדיווחים של המשרדים.
עקב כך לא הייתה לשום גורם ממלכתי תמונת מצב עתית של התקדמות הפרויקט להקמתו של המערך החדש, ובכלל זה לממשלה, שהחליטה על ביצוע הפרויקט בעקבות ההמלצות של ועדת זילר ושל צוות ההיגוי הממשלתי.
יוצא אפוא כי החלטה 1169 בעניין הקמת צוות ההיגוי ליישום לא קוימה כראוי.
בתגובתו מינואר 2015 ציין משרד ראש הממשלה כי "משימתו של מנכ"ל משרד ראש [ הממשלה בהחלטה זו1169 הייתה לוודא כי יוקצו המשאבים הנדרשים למשרדי הממשלה] הרלבנטיים.
משהועמדו המשאבים לרשות המשרדים ולאחר שהוכנו תכניות העבודה הסתיימה משימתו של מנכ"ל משרד ראש הממשלה והמשימות נותרו באחריות המשרדים הנוגעים בדבר".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד ראש הממשלה כי פרויקט המעגל החכם , שהמרכיבים בו פורטו בהחלטה 964 , המתבססת על הדוחות של ועדת זילר וועדת ההיגוי הממשלתית, הוא פרויקט בעל השפעות רוחביות מרחיקות לכת על כל שלבי הבנייה של מבנים, תשתיות ומתקנים במדינה - ובשל כך יש לראות בו פרויקט בעל חשיבות לאומית.
על כן היה ראוי שצוות ההיגוי יקים לצדו גוף שינהל את הפרויקט באופן שוטף, משלב הייזום ועד שלב הסיום, ויישא באחריות כוללת כלפי הממשלה לעמידתו של הפרויקט ביעדיו, על פי התקציב שהוקצה לו והזמן שנקבע לסיומו, סוף שנת 2009 .
ואולם מאחר שצוות ההיגוי ליישום לא הקים גוף כזה, ויתרה מכך, מכיוון שצוות ההיגוי עצמו הפסיק להתכנס כבר בתום שנת 2007 - לא היה לפרויקט גוף מנהל מתחילת יישומו, פברואר 2007 ,ועד למועד סיום הביקורת, אוקטובר 2014 .
הפסקת פעילותו של צוות ההיגוי ליישום בתום שנת 2007 פגעה ביכולת הממשלה לעקוב אחר יישום החלטותיה ולקבל תמונת מצב מהימנה בנוגע למידת התקדמות הפרויקט.
לדעת משרד מבקר המדינה, היעדרם של גוף מטה בדמותו של צוות ההיגוי ליישום ושל גוף ניהולי כ אמור השפיעו במידה ניכרת על ביצוע הפרויקט וגרמו לאי- עמידתו ביעדים ובלוחות הזמנים שנקבעו לו, כפי שמפורט בהמשך.
דיון בוועדה לענייני ביקורת המדינה מיוני 2011 .
11 קיימה הוועדה לענייני ביקורת המדינהדיון בנושא "10 שנים לאסון ורסאי - אי יישום מסקנות ועדת זילר".
בדיון עלה חוסר התיאום בין משרדי הפנים והבינוי בכל הנוגע ליישום המלצות ועדת זילר.
המשנה למנכ"ל משרד הפנים דאז נימק את התמשכות היישום בעיכוב בהפעלת מכוני הבקרה וטען כי הסיבה לעיכוב בהפעלת המכונים היא בין היתר היעדר קוד בנייה, שהכנתו נמסרה לאחריות משרד הבינוי.
לעומתו, טענה מנהלת מינהל תכנון והנדסה במשרד הבינוי, המשמשת גם יו"ר ועדת ההיגוי לקוד הבנייה במשרד זה, כי "הרעיון של קוד הבנייה היה לא ספר אחד מוכן ושלם.
הוא נבנה מראש להכנה בצורה מדורגת".
שם הדוח: פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 יו"ר הוועדה ציין בסיכום הישיבה כי בעשר השנים האחרונות היו כשלים רבים ביישום המלצות ועדת זילר והחלטות הממשלה שהתקבלו בעניין זה.
יו"ר הוועדה הטיל על המשנה למנכ"ל משרד הפנים להגיש לוועדה עד 1.
11 דוחובו תמונת מצב בנוגע ליישום ההמלצות, על פי המשימות שהטילה הממשלה על המשרדים הנוגעים בדבר.
תמונת המצב בספטמבר 2 0 1 1 בנוגע ליישום ההמלצות : בספטמבר 2011 מסרו משרדי הממשלה הנוגעים בדבר דיווחים בדבר ביצוע המשימות שהוטלו עליהם מכוח החלטות 964 ו-1169.
מהדיווחים עולה, כי גם במחצית השנייה של שנת 2011 , עשר שניםלאחר אסון ורסאי, עדיין היו המשרדים רחוקים מהשלמת המשימו ת שהוטלו עליהם מכוח החלטות הממשלה האמורות.
אי-השלמת המשימות גרמה לאי -השלמת הפרויקט להקמה של המערך החדש להבטחת איכות ובטיחות בענף הבנייה.
מדיווחי המשרדים עולים חוסר תיאום ביניהם ומחלוקות בין-משרדיות עקרוניות, כגון בנוגע לאחריות לנושאים מסוימים, למהות התוצרים שעל המשרדים לספק וללוחות הזמנים להספקתם.
לדוגמה, משרד הכלכלה ציין בדיווחו כי הוא רואה במשרדי הפנים וה בינוי אחראים לקביעת כשירויות לתכנון הבנייה, לניהולה ולבקרת הביצוע, על פי החלטה 964 .
לעומת זאת טען משרד הפנים בדיווחו כי האחריות לכל אלה מוטלת על משרד הכלכלה, בתיאום ע מו.
לדעת משרד מבקר המדינה, דיווחי המשרדים מלמדים על הנזק שנגרם עקב אי- מינוי גוף שינהל את הפרויקט באופן שוטף, יהיה הציר המרכזי שלו, יתפעל את צוותי העבודה מטעם משרדי הממשלה המעורבים בביצוע הפרויקט, יתאם ביניהם ויתכלל את עבודתם.
יישום דוח ועדת זילר - רפורמה בחוק התכנון והבנייה .
החלטות הממשלה על הרפורמה : מסקנות ועדת זילר באו לידי ביטוי גם בביצוע רפורמה בהליכי התכנון והבנייה.
בהחלטת ממשלה מס' 708 מאוגוסט 2009 נקבע כי יש "למנות ועדת שרים לשיפור וייעול הליכי התכנון והבנייה", שבראשה יעמוד ראש הממשלה.
בהחלטת ממשלה מס' 777 מאוקטובר2009 נקבעוהמטרות המרכזיות של הרפורמה בנוגע לתכנון ולרישוי של הבנייה.
בנובמבר 2009 החליטה הממשלה בהחלטה 963 עלצעדי המשך ליישום הרפורמה בחוק התכנון והבנייה.
עקב כך גיבש משרד המשפטים הצעת חוק ממשלתית לרפורמה בחוק התכנון והבנייה.