HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
התקציביים ליישום התוכניות האמורות ויפעלו לביצוען .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם שימוש רשות המים במתן צו לתיקון המעוות .
חוק המים מקנה למנהל הרשות112, אשר נוכח כי נגרם זיהום מים, סמכות לצוות על מי שגרם .
לאותו זיהום לעשות את כל הדרוש להפסקת זיהום המים, לרבות שיקום הזיהום באמצעות .
החזרת המצב לקדמותו לפני שנגרם הזיהום ולמניעת הישנותו של זיהום המים, והכול כפי שיפרט .
מנהל הרשות בצו לתיקון המעוות.
מכאן שחוק המים מעניק לרשות המים סמכויות מרחיקות לכת בטיפול בזיהומים, ואם הגורם .
המזהם אינו משתף פעולה, בסמכותה לטפל בזיהום בעצמה תוך הטלת כפל הוצאותיה על אותו .
אם זיהומים קיימים ממשיכים להתפשט לגופי מים נוספים, פעולה נחושה של הרשות .
עשויה למנוע את המשך ההתפשטות.
בביקורת נמצא כי רשות המים ממעטת לעשות שימוש במנגנון של מתן הצו לתיקון .
המעוות והיא אינה מקצה בתקציבה סכומים מתאימים לטיפול בזיהום - אף שהיא אמורה .
לגבות סכומים אלה מהאחראים לזיהום.
מנתוני רשות המים עולה כי במתחמים תעשייתיים קודמו במהלך העשור האחרון שני צווים .
לתיקון המעוות, זאת אף שיש עשרות מוקדי זיהומים בהיקף נרחב ובדרגת חומרה גבוהה, .
אשר אינם מטופלים וחלקם התגלה כבר לפני למעלה מ-15 .
רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה כי "הצורך בצו לתיקון מעוות קיים כאשר ישנה שאלה .
בנוגע לאחריות לגרימת הזיהום.
במקרים בהם מקור הזיהום ברור והגורם המזהם ידוע, אין כמעט .
צורך בשימוש בצו לתיקון מעוות שכן החשש מהוצאת הצו (והעלויות הכרוכות באי ביצוע הצו .
ע"י המזהם) מוביל את המזהמים לשתף פעולה ולפעול על פי הנחיות רשות המים".
כי "ישנם אתרים בודדים בהם המזהם אינו ידוע או אינו קיים עוד, באתרים מעין אלו, במידה .
ובעלי השטח הנוכחיים יחליטו כי ביצוע השיקום אינו כלכלי עבורם ישנו קושי באכיפת ביצוע .
השיקום (שכן החובה לשקם מוטלת, על פי חוק המים, על הגורם המזהם ולא על בעלי הקרקע .
הנוכחיים) וזה יוטל על המדינה".
רשות המים עדכנה עוד כי "ישנם אתרים, רובם באזור התעשייה .
בחולון, בהם פעלו במשך השנים מספר מזהמים פוטנציאליים ולא ניתן לקבוע את חלקו של כל .
הטיפול באזור התעשייה בחולון מקודם כיום ע"י רשות המים".
רשות המים מסרה עוד כי מחלוקות עם הגורם המזהם לגבי מימון פעולות השיקום קיימות בעיקר .
באתרים שבהם המדינה היא המזהם (דוגמת מפעלי תעש השונים, בעת שתעש הייתה יחידת .
סמך של משרד הביטחון) וכאשר לא ניתן לקבוע את חלקו של כל גורם מזהם ביצירת הזיהום .
(דוגמת אזור התעשייה בחולון).
בתשובתה ממאי 2021 לטיוטת הדוח ציינה רשות המים כי "הסמכויות המוקנות לרשות המים .
במסגרת חוק המים אפקטיביות פחות כאשר המדינה היא הגורם המזהם, שכן הכניסה של רשות .
המים לביצוע במקום המזהם לא צפויה בעקבותיה הסנקציה של כפל עלות כפי שמאפשר סעיף .
לרשות המים אין מקורות מימון עצמאיים והמימון הוא ממשלתי.
היה ניתן לא היה צורך בהוצאת הצו לתיקון המעוות.
" עוד ציינה רשות המים כי "כאשר הזיהום .
112 סעיף 20 ,ז לחוק המיםהתשי"ט -1959.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 נגרם כתוצאה מפעילותו של מזהם פרטי ידוע, החשש מהוצאת צו לתיקון המעוות ומהעלויות .
הכרוכות בו גורם לכך כי ברובם המכריע של המקרים ישנו שיתוף פעולה של המזהם והוא נשמע .
בעיקרו של דבר להוראות והנחיות רשות המים בעניין חקירת הזיהום ושיקום מקור המים, באופן .
שמייתר את הוצאת הצו", וכי "השימוש בצו לתיקון המעוות על פי סעיף 20 זלחוק המים נעשה .
במשורה בשל המשאבים הרבים הנדרשים להפעלתו שכן בד"כ הוא מלווה בהליכים משפטיים .
ע"י הגורם המזהם אשר יכולים לעכב בשנים רבות את הטיפול בזיהום".
משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המים לבחון את הרחבת השימוש במנגנון שניתן לה .
בחוק, לרבות ביצוע עבודות השיקום בעצמה, במקרים שבהם לא מבוצע טיפול בזיהום .
ע"י הגורם המזהם, תוך גביית עלות הטיפול מהגורם המזהם, לרבות - כאשר גופי המדינה .
הם האחראים לזיהום בהתאם לס.
(20 )כולחוק המים, הקובע כי דין המדינה לעניין סימן .
העוסק במניעת זיהום מים ובמתן צו לתיקון המעוות, כדין כל אדם .
עוד מומלץ כי משרד האוצר, המשרד להגנת הסביבה ורשות המים יבחנו הסדרת מנגנון .
לביצוע השיקום בנסיבות שבהן לא ניתן לגבות מהמזהם את עלות השיקום.
משרד מבקר המדינה מציין כי בהנחיות היועמ"ש 113 נקבעכי כאשר ישנה מחלוקת בין .
גורמים הכפופים להנחיית היועץ המשפטי לממשלה, כגון שני משרדי ממשלה, ניתן לפנות .
להכרעתו של היועץ המשפטי לממשלה.
לפיכך גם במקרה זה רשות המים יכולה להביא .
להכרעתו של היועמ"ש את המחלוקת בינה לבין גופי המדינה שהם הגורם המזהם.
נפחי הזיהום העיקריים שמקורם בפעילות תעש אינם מטופלים אף שחלפו למעלה מ-15 .
זיהומים אלה הולכים ומתפשטים לנפחי מים נוספים, מביאים לידי סגירת .
בארות מים ועלולים לגרום לפגיעה בבריאות הציבור עקב התנדפות החומרים הרעילים .
שיקומם של האתרים שבהם נמצא זיהום מי תהום ממקור תעשייתי .
מצריך שיתוף פעולה הן עם המגזר הציבורי אם הזיהום נובע מפעילות ביטחונית - משרד .
הביטחון ומשרד האוצר - והן עם המגזר הפרטי - באתרים שבהם הזיהום נובע מפעילות .
אשר לזיהומים ממקור תעשייתי-ביטחוני, משרד מבקר המדינה ממליץ כי רשות המים, .
המשרד להגנת הסביבה, משרד האוצר ומשרד הביטחון יקדמו תוכנית לשיקומם של .
האתרים המזוהמים ויוציאוה אל הפועל.
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המים לפעול לגיבושה של תוכנית מתאימה שתקבע .
סדר עדיפויות מתאים, לוחות זמנים ומקורות תקציביים מפורטים לטיפול בזיהום מי .
התהום, בין שהוא נובע מפעילות של מפעל אזרחי ובין שהוא נובע מפעילות של מפעל .
ביטחוני, ולהביא לידי סילוקו.
עוד מומלץ לרשות המים לממש את סמכויותיה הקבועות .
בחוק, ובכלל זה מתן צווים לתיקון המעוות נגד המפעל המזהם, ובמקרים המתאימים אף .
לפעול לסילוק הזיהום ולחייב את הגורם המזהם בהוצאות הסילוק כמפורט בחוק.
הפקת טיוב ככלי לשיקום מי תהום מזוהמים .
רשות המים מעודדת הפקת מים ממקורות שאיכות המים המופקים מהם אינה עומדת בתקנות .
מי השתייה 114 וממליצה להשתמש במתקני טיפול להרחקת המזהמים מהמים המופקים או מיהול .
המים 115 להתאמת איכות ם לאיכות הנדרשת להספקה כמי שתייה - להלן - הפקת טיוב116 .
פעילות זו נועדה לצמצם את היקף הזיהום במקורות המים באמצעות הרחקת הזיהום ממקור .
המים ומניעת התפשטותו.
כמו כן היא מאפשרת לשמר את כושר ההפקה ממקורות המים, לשפר .
את אמינות ההספקה , לספק פתרון במצבי חירום, להשיא את התועלת מהמים המופקים .
ולאפשר המשך אספקת מים בעלות נמוכה.
על פי דוח הפורום לשימור האוגר משנת 2013 , נדרשת השקעה הנאמדת בכ-150 מיליון ש"ח .
בשנה במתקני הטיפול ובתפעולם כדי להחזיר למערך ההספקה כ-50 מיליון מ"ק של מי בארות .
עד שנת 2017 באה התמיכה בהפקת הטיוב לידי ביטוי במתן פטור מדמי הפקה.
שונה המנגנון, ונכנסו לתוקף כללי המים (חישוב עלויות ותעריפים להפקה ולהולכה), התשע"ז - .
2017 (להלן: כללי המים), הכוללים מנגנון תמיכה כלכלית בהפקת טיוב.
להרחקת המזהמים מהמים שמפיקים גורמים פרטיים נקבעה הכרה בעלויות הפקה בהתאם .
לשלושת המרכיבים העיקריים המשפיעים על עלות הטיפול - סוג המזהם, עוצמתו והיקף .
על פי סעיף 19 לכללי המים, מועצת רשות המים תקבע את סכומי ההכרה .
השנתיים המרביים בהפקת טיוב ומיהול לפי תוכנית שיציג לה מנהל רשות המים.
בשנים 2017 - 2019 נעשתה התמיכה במרבית ההפקה בהתאם להוראות המעבר בסעיף24 .
סך התמיכה בשנת 2017 עמד על כ-84 מיליון ש"ח117 , בשנת2018 הסתכמה ההכרה .
בכ-78 מיליון ש"ח, ובשנת2019 ב-85 .
114 תקנות בריאות העם (איכותם התברואית של מי השתיה ומיתקני מי שתיה), התשע"ג-2003 .
115 מהילה של מים שפירים עם מים שמכילים חומרים מזהמים עד להפחתת המזהמים במים המהולים כך שיעמדו .
116 רשות המים, דוח פעילות לשנת 2018 (עמ' 68.
117 במחצית הראשונה של שנת 2017 ניתנההתמיכה כפטור מהיטל הפקה והוא מוערך ב -46 מי ליון ש"ח.
בהפקת טיוב במחצית השנייה של 2017 עמד על כ-38 מיליון ש"ח, .
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2020 כי "בשנת 2020 המועצה אישרה .
הפקה מרבית בכמות של 47 מלמ"ק בעלות הכרה שנתית של81 מלש"ח.
הצפי בהקצאות ברישיונות, אף שצפוי שההפקה בפועל תהיה נמוכה יותר.
השנתית ירדה משמעותית בשל שינוי באופן ההכרה שנעה במקביל לתיקון 27 לחוק המים ב- .
בשנת 2018 הפיקו גורמים פרטיים כ-32 מיליון מ"ק באיכות מי שתי יה - מים העומדים בתקני .
איכות השתייה ומתאימים לשתייה, 22 מיליון מ"ק מתוכם לאחר הרחקת המזהמים והיתר במתקני .
בשנת 2019 הסתכמההפקת הטיוב והמיהול ב-34 מי ליון מ"ק בקירוב, מתוכם הופקו 24 .
מיליון מ"ק כהפקת טיוב והיתר במתקני מיהול.
תרשים 24: סיכום ההכרה או התמיכה בהפקה כהפקת טיוב, במיליוני ש"ח .
מהאמור לעיל עולה כי רשות המים לא מימשה את מלוא פוטנציאל ההפקה מהבארות .
המזוהמות, וכי ההכרה בהפקת הטיוב (כולל מתקני מיהול) מביאה לטיפול בכ-64% (32 .
מיליון מ"ק מתוך 50 מיליון מ"ק) מהפוטנציאל שעליו הצביע הפורום לשימור האוגר בשנת .
עוד עולה כי על פי תחזית רשות המים עצמהההפקה בפועל צפויה להיות נמוכה .
מההקצאה לבעלי הרישיונות שעמדה על 47 מלמ"ק בשנת 2020 , וכי היקף השקעותיה .
בטיוב הבארות הוא כמחצית מההיקף הנדרש על פי המלצות הפורום לשיקום האוגר (85 .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה כי היא מבצעת בחינה מקצועית של הבקשות להכרה .
בהפקות כהפקות טיוב, מעניקה אישורים עקרוניים להכרה בהפקת טיוב ומסייעת למפיקים .
בהסרת חסמים במימוש הפעילות.
פעילותה זו נעשית בעיקר במסגרת הוועדה המייעצת להפקת .
עוד מסרה הרשות כי במהלך השנים 2017 - 2019 בחנה הוועדה המייעצת 59 בקשות .
להכרה בהפקות טיוב והמליצה לאשר 47 .
עוד מסרה רשות המים כי "החסם העיקרי במימוש פוטנציאל הפקת הטיוב הוא הקושי במיקום .
קידוחים ומתקני טיפול באזורים בניה צפופים - שתחתם קיימים המים המזוהמים המיועדים .
רבים מהקידוחים הרצויים נמצאים במרקם עירוני צפוף ורווי במקורות זיהום .
פוטנציאליים שעשויים לגרום לפגיעה באיכות המים המופקים (במרכיבים שונים מאשר .
האפשרות לאתר מיקום מתאים לקידוח ומתקן טיפול שנמצא מעל אקוויפר .
מזוהם אך מרוחק ממוקדי זיה ום חדשים, שהפעלתם לא תגרום למפגע רעש, ושי ש קרקע זמינה .
והיתכנות סטטוטורית - מוגבלת ביותר.
יש אפשרות לקמת מתקנים בשטחים חקלאים כדי .
לחברם למערכות האספקה האזוריות (והשנה נחנכו 2 מתקנים כאלה), אך לרוב בסב יבה .
חקלאית יש אפשרות להשתמש במים להשקיה חקלאית ללא השקעה בטיוב ומיהול ולכן אין .
מבקר המדינה ציין בשנת 2018 כי "טיוב הקידוח נעשה בהתאם לצורכי מפעיל הקידוח הפרטני .
ושיקוליו, ולא בהתאם לצורכי משק המים בכללותו, הן מבחינת עצם ביצועו של הטיוב, והן .
מבחינת שיקולי בחירת הקידוח המטויב - מיקומו והיקף ההפקה ממנו.
כבר בדיון שקיימה רשות .
המים בנושא בנובמבר 2013 עלה כי מרבית הפקת הטיוב היא הפקה פרטית, ויכולת רשות המים .
עוד צוין בדיון כי הכלים האסדרתיים שהרשות מייצרת אינם נותנים .
מענה למקרים פרטניים".
המבקר המליץ לרשות כי עליה " לאמץ מדיניות כוללת שתעודד ביצוע .
טיוב בקידוחים במקום שבו טיוב כזה נחוץ ולקדם תוכנית כזו שתישען על ראייה כוללת של צורכי .
במסגרת תוכנית זו עליה להביא בחשבון את מכלול השיקולים הרלוונטיים, כפי .
על רשות המים לבחון את המנגנון המיטבי לתמרוץ הקמת מתקני .
הטיוב, על מנת להבטיח את חידוש פעולתם של הקידוחים המושבתים, את הטיפול בזיהום ואת .
שימור כלי ההפקה" 118 .
בביקורת נמצא כי אין בידי רשות המים תוכנית לביצוע הפקת טיוב הכוללת סדרי .
עדיפויות, לוחות זמנים ותקציב, ואין לה מנגנון המבטיח כי ההקצאה שניתנת למבצעי .
משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המים לפעול לקידומה של תוכנית כוללת לטיוב .
קידוחים תוך מיפוי הקידוחים שתרומתם הפוטנציאלית למשק המים גדולה ובהתחשב .
כל זאת בד בבד עם בחינת הדרך להבטחת מימוש מלוא .
פוטנציאל הטיוב כדי שישרת באופן המיטבי את צורכי משק המים, לרבות בכל הנוגע .
להסרת חסמים המונעים את מיצוי פוטנציאל השימוש בהפקת טיוב.
118 מבקר המדינה, דוח שנתי 69( א2018 '), "תכנון משק המים וניהולו", עמ71.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 הפקת יתר והשפעתה על איכות המים .
עלייה במליחות של מי התהום עלולה לגרום לפגיעה באיכותם של מי השתייה ושל מי ההשקיה, .
להמלחה של קרקעות ולפגיעה בגידולים חקלאיים.
שאיבת יתר מהאקוויפרים גורמת להסעת גופי מים מלוחים לתוך האקוויפר ובכך מגבירה את .
יצוין כי ההמלחה נגרמת גם מתשטיפים שונים המגיעים מפני הקרקע אל מי התהום.
מבקר המדינה העיר למועצת רשות המים בשנת 2018 על כך שלא קבעה את הקווים האדומים .
לכל האקוויפרים (פרט לכנרת ) המציינים את מגבלת ההפקה מכל אקוויפר ולא הביאה אותם .
בשנת 2017 גרמה שאיבת היתר לירידת מפלס המים אל מתחת לקווים .
האדומים במרבית האקוויפרים 119 .
עוד ציין המבקר ב-2018 כי "לשם שמירה על מקורות המים הטבעיים כבני קַיָימה מן ההכרח .
שבמאזן הרב-שנתי, ולאחר שיקום מפלסיהם, כמות המים הנשאבת מהמאגרים תתאזן עם כמות .
המים הנוספת אליהם, וזאת כדי שמפלסי המאגרים לא ירדו מתחת לקוויהם האדומים ולא .
יושחתו" 120 וכיהוא "רואה בחומרה את פעולותיה של רשות המים שאפשרה לנצל את מאגרי .
המים הטבעיים שלא בהתאם לעמדת השירות ההידרולוגי, הגורם המקצועי בנושא.
להתדלדלות כמות המים בהם ולירידת מפלסיהם אל הקווים האדומים ואף מתחת להם, ועלול .
לגרום נזק בלתי הפיך למאגרים אלה" 121.
תרשים 25 להלן מציג נתונים על תהליך המלחתו של אקוויפר החוף (הבא לידי ביטוי בעלייה .
120 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 37 (1987 '), "המים בישראל מקורותיהם והקצאתם לשימושים השונים", עמ250 .
121 מבקר המדינה, דוח שנתי 69 'א (2018 ), תכנון משק המים וניהולו", עמ' 62.
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם תרשים 25: ריכוז הכלוריד באקוויפר החוף (מ"ג לליטר), 2019-2005 .
מקור הנתונים- הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה .
להלן בלוח 5 נתוני ההפקה מאקוויפר החוף, בשניםההידרולוגיות 2016/17 -2018/19 , במיליון .
שנה הידרולוגית: 2016/17 2017/18 2018/19 .
:היקף שאיבה 411 397 356 .
מנתונים אלה עולה כי באקוויפר החוף ניכרת מגמה של עלייה בריכוז הכלוריד בקצב של .
כ-2 מ"ג לליטר בשנה עד שנת 2018, ובשנת 2019 , ניכרה ירידה בריכוז הכלוריד.
בשנה ההידרולוגית 2018/19 צומצמה ההפקה מאקוויפר החוףבכ-10% לעומת השנה .
122 מטבע הדברים, בשנים שבהם כמות הגשמים גדולה מהממוצע עולים מפלסי מי התהום.
העלייה משפרת את רמת .
הכלוריד, אך נוכח ריבוי הרצפים של שנים שחונות הנובעים כנראה משינויי האקלים, וכל עוד נמשך היקף השאיבה .
הנוכחי מהאקוויפרים, המגמה הרב -שנתית מצביעה על עלייה ברמת הכלוריד.
זאת ועוד, ריבוי משקעים בשנה .
מסוימת עלול להביא לידי ריבוי תשטיפים של חומרים מזהמים, והחלחול למי התהום מתגבר ומביא איתו זיהומים .
נוספים מפני הקרקע אל תוך האקוויפרים.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מבקר המדינה ממליץ לרשות המים להימנע משאיבת מים מהאקוויפרים אל מתחת לקווים .
האדומים ולבחון המשך צמצום השאיבה מהאקוויפרים כדי למנוע את הסעת גופי המים .
המליחים לתוכם ולהמשיך את מגמת הצמצום באקוויפר החוף, כדי למנוע את המשך .
המלחתם, זאת במקביל לקידום חלופות להגדלת היצע המים השפירים.
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם סיכום .
פעילות העבר של התעשיות הביטחוניות ושל מחנות צה"ל היא המקור העיקרי לזיהומו .
של אקוויפר החוף, שהוא מקור חיוני לאספקת מים שפירים למשק המים בישראל.
המים, משרד האוצר ומשרד הביטחון, שהם הגורמים האחראיים לטיפול בזיהום, בעיקר .
זה הנובע מפעילות התעשיות הביטחוניו ת ומחנות צה"ל, טרם השלימו ביצוע פעולות .
השיקום לשם הטיפול בזיהום.
לצד זיהום מי התהום מפעילות צבאית וביטחונית מי התהום מזדהמים גם כתוצאה .
מפעילותם של מתקני דלק, ובעיקרם חוות מיכלי דלק.
גם בתחום זה פעולות השיקום .
לשם הטיפול בזיהום טרם הושלמו.
באשר לניטור אקוויפר ירקון תנינים ויתר האקוויפרים לעומת הניטור באקוויפר החוף, עלה .
כי עיקר הניטור התעשייתי מבוצע באקוויפר החוף ( 21 אזורי תעשייה מתוך157 הנמצאים .
מעל אקוויפר החוף) וכי באקוויפר ירת"ן אין פעולות ניטור תעשייתי.
על הגופים הנוגעים בדבר - רשות המים, משרד הביטחון, משרד האוצר, המשרד להגנת .
הסביבה ומשרד החקלאות ופיתוח הכפר - לפעול לתיקון הליקויים המפורטים בדוח זה .
ולבחון יישום המלצותיו ובכללן, גיבוש תוכנית רב -שנתית לטיפול בזיהומים, הקצאת .
מקורות למימונה בהתאם לסדרי העדיפויות שנקבעו ולפעול לסילוק החומרים המזהמים .
מן האקוויפרים השונים.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 נספח א: שיטות לשיקום זיהומי דלק .
עיקרי שיטות השיקום של מומסי הדלק במי התהום .
שיטות לשיקום מי תהום בתוך האקוויפר: .
Oxida tion - חמצון כימי ישיר של תרכובות המזהמים.
Enhanced NA - הגברת פעילותהפירוק המיקרוביאלית 123 הקיימת באמצעות פעפוע עדין של .
חמצן במי האקוויפר או הזרקת תרכובות משחררות חמצן או נוטריאנטים 124 .
EBR - שילוב של חמצון כימי וריווי מי האקוויפר בחמצן לשם הגברתהפעילות המיקרוביאלית .
באמצעים אלקטרוכימיים.
AS-SVE - בעבוע אוויר מתחת למפלס מי התהום ושאיבת האדים מעליו .
שיטות לשיקום מי תהום מחוץ לאקוויפר: .
Circulation Wells - שאיבת המיםבאמצעות כיחוש ריכוזי המזהמים שבהם באמצעים פיזיקליים .
והחדרתם חזרה לאקוויפר.
MPE - שאיבהכפולה של מים ועדשת דלק, הפרדת הפאזות והחדרת המים המטופלים חזרה .
123 פירוק באמצעות מיקרואורגניזמים.
124 יסודות ותרכובות כימיים החיוניים לחיים ולגדילה של יצורים חיים.
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם
יד ושם- רשות הזיכרון לשואה ולגבורה (להלן - יד ושם או התאגיד) הוא תאגיד ציבורי1 .
שפועל מכוח חוק זכרון השואה והגבורה- יד ושם, התשי"ג -1953 (להלן- חוק זיכרון .
על פי חוק זיכרון השואה, תפקידו של יד ושם הוא "לאסוף אל המולדת את זכרם .
של כל אלה מבני העם היהודי שנפלו ומסרו את נפשם, נלחמו ומרדו באויב הנאצי ובעוזריו .
ולהציב שם וזכר להם, לקהילות, לארגונים ולמוסדות שנחרבו בגלל השתייכותם לעם .
היהודי וכן להנציח את זכרם של חסידי אומות העולם".
מתחם יד ושם משתרע על שטח .
של 180 ,דונם בהר הזיכרון אשר בירושליםומצויים בו מוזיאונים, מרכזי מחקר וחינוך, .
אנדרטאות וכן אתרי זיכרון, כגון אוהל יזכור, בקעת הקהילות ויד לילד.
במוזיאון לתולדות השואה ביד ושם כ-1.
1 מיליון מבקרים, עקב מגבלות הקורונה בשנת .
2020 ביקרו ביד ושם כ-195 .
כדי להתמודד עם אתגרי הנצחת השואהכיום, כ-75 שנים לאחר תום מלחמת העולם .
השנייה, יצר יד ושם סביבת הנצחה ולמידה הבנויה מארבעה מרכיבים מרכזיים (להלן - .
ליבת העשייה של יד ושם): .
תיעוד: יד ושם פועל מיום הקמתו לאיסוף מסמכים, חפצים אישים, חפצי אומנות וחומרי .
תיעוד אחרים ובכללם תיעוד עדויות של ניצולי השואה, כדי ליצור את המאגר הגדול והמקיף .
ביותר בעולם של חומר בנושא השואה.
מחקר: עבודות המחקר של המכון הבין-לאומי לחקר השואה (להלן - המכון או מכון .
המחקר) מסייעות בהנחת התשתית להמשך המחקר של האירועים הטראומטיים שהתרחשו .
חינוך: בית הספר הבין-לאומי להוראת השואה פועל להנחיל את זכר השואה ומשמעויותיה .
למאות אלפי מורים ותלמידים מישראל ו מהעולם המשתתפים בתוכניות החינוכיות .
ובסמינרים של יד ושם, ולחשוף אותם באופן מ עמיק לסוגיות ו לדילמות ההיסטוריות .
והמוסריות שהשואה מעוררת.
הנצחה: יד ושם מנציח את השואה, בין היתר באמצעות המוזיאון לתולדות השואה, הכולל .
תצוגות של פריטים, תצלומים ומסמכים, יצירות אומנות, כתבים ותעודות של הקורבנות וכן .
תצלומים של ניצולים והקלטת עדויות שלהם.
נוסף על כך , ביד ושם מתקיימים אירועי .
הנצחה במשך השנה, ובכלל זה האירועים הרשמיים של יום הזיכרון לשואה ולגבורה.
כממונה על ביצוע חוק זיכרון השואה התקי ן שר החינוך2 ,את תקנון יד ושםהתשכ"ט-1968 .
(להלן- התקנון), הקובע את סמכויותיהם וסדרי עבודתם של המוסדות המנהלים של יד .
1 ,המונח "תאגיד ציבורי" אינו מוגדר בחוק.
מדובר בגוף בעל אישיות משפטית נפרדת שהוא חלק מהמגזר הציבורי .
והוטל עליו בחוק או בחיקוק שהוא הוקם על פיהם למלא תפקידים ציבוריים.
בחוק או בחיקוק גם נקבעו ההסדרים .
המהותיים והפרוצדורליים החלים על תאגיד כזה.
2 בהחלטת ממשלה מס ' 30 מ-31.
21 נקבעכי הממונה על ביצוע חוק ז יכרון השואה הוא המשרד להשכלה גבוהה .
21 החליטה הממשלה בהחלטת ממשלה מס' 138 כי משרד החינוך ישוב להיות הממונה על .
ביצוע חוק יד ושם (בעקבות החלטת ממשלת ישראל ה-36 על פירוק משרד ההשכלה הגבוהה והמשלימה).
היבטים בפעילות יד ושם- רשות הזיכרון לשואה ולגבורה ושם.
על פי התקנון, ביד ושם פועלים המוסדות המנהלים האלה: המועצה ה ציבורית, הוועד .
נוסף על כך, יש ליד ושם גם מנכ"ל.
שר החינוך ממנה חלק מ חברי המועצה הציבורית וההנהלה, ומשרד החינוך בכלל זה בודק .
כן ממונה משרד החינוך על ביצוע תקנות יד ושם ואחראי להעברת .
חלקה של המדינה בתקציב יד ושם.
מחלקת המוזיאונים וא ומנות פלסטית שבמשרד .
התרבות והספורט (להלן - משרד התרבות) אחראית לאסדרת תחומים הקשורים למוזיאון .
יד ושם, ובכלל זה רישום, אחסנה, תצוגה ושימור של מוצגים (להלן - מחלקת המוזיאונים).
יד ושם, כתאגיד סטטוטורי, משמש נאמן הציבור להשגת המטרות שנקבעו לו בחוק זיכרון .
התאגיד הוא חלק מהשירות הציבור י וחלות עליו חובות מתחום המשפט הציבורי.
ליד ושם יש אישיות משפטית נפרדת והוא נועד לפעול כגוף עצמאי ובלתי תלוי במשרדי .
עובדיו אינם עובדי מדינה ויש לו תקציב משלו.
חוקים והוראות החלים באופן .
מסוים על המגזר הציבורי אינם מחייבים את יד ושם, אלא אם כן החליט יד ושם לאמצם; .
בין היתר מדובר בהוראות נציבות שירות המדינה, תקנון שירות המדינה (התקשי"ר) ותקנות .
התקציב השוטף של יד ושם לכל אחת מהשנים 2017 - 2019 היה כ-200 מיליון ש"ח.
על כך, ליד ושם תקציב פיתוח שסכומו משתנה בהתאם לפרויקטים.
הועסקו ביד ושם כ-550 עובדים ועוד וכ-250 מדריכים.
תרשים 1: ההכנסות השוטפותשל יד ושם בשנים 2007 - 2019 , .
לפידוח הפעילות של התאגיד (במיליוני ש "ח) .
על פי דוחות כספיים של יד ושם, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
ה | היבטים בפעילות יד ושם- רשות הזיכרון לשואה ולגבורה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מנתוני תרשים 1 עולה שהכנסות יד ושם עלו ב-67% בשנים2007 עד2019 , וכי בשנים אלה ירד .
שיעורן היחסי של הקצבות שמקורן בתקציב המדינה בהכנסות יד ושם - מ-42% ל-31%.
לתרומות, סכומן עלה בתקופה זו פי חמישה, ושיעורן בכלל ההכנסות עלה מ -16% ל-52% .
בחודשים יולי 2019 ועדנובמבר 2020 בדק משרד מבקר המדינהכמה סוגיות הנוגעות לליבת .
העשייה של יד ושם, ובהן פעילות המוזיאון, לרבות רישום, אחסנה ושימור של פריטי אוסף .
והצגתם באתר המרשתת של יד ושם; פעילות מחקר השואה; הפעולות לגיוס תרומות; היבטים .
הנוגעים לפעילות המוסדות המנהלים; והאיזון התקציבי השוטף של יד ושם.
הביקורת נעשתה ביד ושם, במשרד החינוך ובמשרד התרבות.
בדיקות השלמה נעשו בין היתר, .
באקדמיה הלאומית הישראלית למדעים (להלן - האקדמיה למדעים) ובמוזיאון ישראל.
בדיקות השלמה נעשו באמצעות ראיונות במרשתת עם עובדים של מוזיאון השואה בברלין (להלן .
- JMBerlin ), המוזיאון לזכר השואה של ארצות הברית בוושינגטון והמרכז על שם מנדל ללימודי .
שואה מתקדמים שעל יד מוזיאון זה.
פעילות המוזיאון לתולדות השואה .
בהתאם לחוק זיכרון השואה, מטרת יד ושם היא להנציח את סיפור חייו ואת זכרו של כל אחד .
מששת מיליוני היהודים שנספו בשואה.
יד ושם פועל לכך בין היתר באמצעות המוזיאון לתולדות .
השואה, המכון הבין-לאומי לחקר השואה ובית הספר הבין-לאומי להוראת השואה.
יד ושם הנגשה של המוצגים באופן וירטואלי .
משרד מבקר המדינה בדק כמה היבטים בפעילות .
חוק המוזיאונים, התשמ"ג-1983 (להלן- חוק המוזיאונים), מגדיר מוזיאון "מוסד שלא למטרות .
רווח שיש בו אוסף מוצגים בעל ערך תרבותי, המציג באופן קבוע את האוסף או חלק ממנו .
לציבור, ומטרת התצוגה היא חינוך, לימוד או עינוג" .
בישראל פועלים ארבעה מוזיאונים מוכרים .
בתחום זיכרון השואה - יד ושם, בית לוחמי הגטאות, בית טרזין ומשואה לתקומה .
מוזיאונים נוספים המציגים פריטים מתקופת השואה.
יד ושם חבר באיגוד המוזיאונים וב- ICOM3 ישראל.
מנהלת אגף המוזיאונים ביד ושם משמשת גם .
חברת הנהלת איגוד המוזיאונים.
לפי אתר המרשתת של האיגוד, הוא פועל בזיקה לעקרונות .
האיגוד מפרסם באתר המרשתת שלו הפניה לקוד האתיקה הבריטי של ICOM עבור .
המוזיאונים , שפורסם בשנת 2017 (להלן- קוד האתיקה למוזיאונים).
3 International Council Of Museums ( המועצה הבין-לאומית למוזיאונים ).
היבטים בפעילות יד ושם- רשות הזיכרון לשואה ולגבורה המוזיאון לתולדות השואה ביד ושם מורכב משתי מסגרות עיקריות: (א ) המוזיאון עצמו, שבו יש .
תצוגת קבע ותערוכות מתחלפות; (ב) מחסני הפריטים המוזיאליים.
נוסף על אלה פועלת ביד .
במחסני הפריטים המוזיאליים מאוחסנים אוסף החפצים ואוסף יצירות .
במוזיאונים של יד ושם מוצגות תערוכות קבע שהן חלק מהמכלול המוזיאלי.
קיימים ביד ושם ביתן לתערוכות מתחלפות ותצוגת בית הכנסת שגם בהם מוצגים פריטים .
יש לציין כי במוזיאונים של יד ושם מוצגים גם פריטים מאוספי הארכיונים.
למחסני יד ושם, מאוחסנים בהם פריטים הקשורים לשואה, ולגבי פריטים אלה נעשות פעולות .
השימור, הרישום והקטלוג.
איסוף שמות הנספים מבוצע על ידי מחלקת היכל השמות באגף .
פריטי אוסף הקשורים לשואה הם מרכיב חשוב ביותר לשימור זיכרון השואה, והם יוצרים את .
הבסיס למחקר על השואה, לתערוכות, לפעולות הנצחה ולחינוך.
תרשים 2: תחנות עיקריות של פריטי ה אוספים ביד ושם .
ה | היבטים בפעילות יד ושם- רשות הזיכרון לשואה ולגבורה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 ניהול האוספים .
"פריט" הוא יצירה, חפץ או ממצא בעלי ערך היסטורי, א ומנותי או מחקרי שראוי לשומרם לדורות .
הבאים, כחלק מאוסף מוזיאלי המשמש לתצוגה, שימור, מחקר וחינוך (להלן - פריט).
בסיסיים לטיפול בפריטים הוסדרו בחוק המוזיאונים ובתקנות המוזיאונים, התשמ"ה-1984 (להלן .
- תקנות המוזיאונים), ומוזיאונים נוהגים להסדיר תחום זה בנוהל מפורט יותר.
(בעיקר מסמכים) חל ים גם חוק הארכיונים, התשט"ו-1955, ותקנות הארכיונים (תנאים לאישור .
ארכיונים ציבוריים והסדרים לניהולם), התשי"ח-1957 (להלן- תקנות הארכיונים).
הוא "ארכיון ציבורי" מכוח הכרזת הממשלה מ-25.
בתקנה 6 לתקנות הארכיונים נקבע כי .
יש לשמור את החומר שבארכיון מפני אש, גניבה, לחות ומזיקים אחרים.
"משכן האוספים": במועד הביקורת יד ושם היה בשלב ההקמה של "משכן האוספים" - מבנה .
שתוכנן להקמה בשנות התשעים של המאה העשרים, כחלק בפרויקט "יד ושם 2001", ונועד .
לאחסן בתנאי שימור מיטביים את פריטי האוספים.
תוכניות המבנה אושרו במאי-יוני 2020 , .
ובאוגוסט 2020 התקבל היתר בנייה.
החפירה וההקמה של המבנה החדש החל ו ביולי 2019 .
והאכלוס מתוכנןלדצמבר 2022 .
עלות ההקמה נאמדת בכ-126 מיליון ש"ח.
יד ושם מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2020 כייש ברשותו 227 מיליון פריטים ב-13 אוספים4.
תרשים3 : אוספי יד ושם .
* אוספים: מכתבים, רשימות, כרטסות, שאלונים, תיאורי אוספים, מסמכים אישיים, כלליים ומשפטיים, .
מסמכים שבהם מתועדים רשמים.
62 מיליוןשמות מופיעים באתר המרשתת (מהם 4.
)מיליון שמות שזוהו בוודאות .
*** חלקם נכללים בדפי התיעוד.
4 יצירות אומנות; חפצים; שמות; תצלומים; סרטים; מכתבים; עדויות ניצולים (בכתב, וידאו או אודיו); רשימות, כרטסות .
או שאלונים; תיאורי אוספים, מסמכים אישיים; מסמכים כלליים; מסמכים משפטיים; מסמכים רשמיים.
היבטים בפעילות יד ושם- רשות הזיכרון לשואה ולגבורה רישום ותיעוד של פריטים .
חשיבותם של פריטים מוזיאליים מחייבת לרשום אותם באופן שמאפשר מעקב אחריהם בכל עת .
וניהול שוטף שלהם, לרבות רישום כניסה מהשאלה ויציאה להשאלה או לתצוגה וביצוע פעולות .
בתקנות המוזיאונים נקבע כי רישום פריט יכלול את תיאורו, שם בעליו, הדרך שבה הגיע .
למוזיאון, הסימן המזהה שנקבע לו ותאריך הרישום.
כמו כן יכלול הרישום את מרב המידע .
המקצועי והמדעי על הפריט ותצלום של הפריט בדרך שתאפשר לזהות אותו ולתעד את מצ בו .
גם יד ושם עמד על חשיבות רישום הפריטים.
בנוהל קבלת חפצים במחלקת החפצים .
ובמחלקת האומנות של אגף המוזיאונים של יד ושם (מעודכן לינואר 2020 ) נקבע כי עם קבלת .
פריט לאוסף יש לבצע קטלוג ורישום שלו וכן תחקור לגבי הפריט ובעליו.
במערכת המידע הממוחשבת " ספיר", שמשמשת לרישום וניהול של פריטי האוסף של יד ושם .