HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
טורקיה, לוקסמבורג, קנדה, צ'כיה, סלובקיה, דרום קוריאה, הודו ואירלנד.
ה | מיצוי הטבות המס ברשות המיסים- מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 עלה כיבמדינות רבות בעולם נהוגה שיטת הדיווח ההצהרתי prefilled tax return) ,) ולפיה .
רשויות המס מכינות בעצמן את טיוטת הדוח השנתי עבור כל פרט על סמך הנתונים על .
הכנסותיו והנישום נדרש להשלים הנתונים, לתקפן ולאשרן.
בנק ישראל מסר בתשובתו מיולי 2021 כי "קידום מודל הדיווח ההצהרתי הוא המלצת מדיניות .
הציע לאמץ מודל כזה בדוח האסטרטג]הוא[ נכונה, וגם בנק ישראליה שפורסם לפני שבועיים .
] ואולם, לא מדובר רק בתהליך מנהלי, אלא קודם כל בחקיקה שתקבע את העברת .
הנתונים הרלוונטיים, בעיקר מהבנקים והגופים הפיננסיים, לרשות המיסים".
ישראל כי "המחוקקים במדינות רבות אכן אימצו את המודל הזה".
רשות המיסים ציינה בתשובתה כי שיטת הדיווח ההצהרתי היא למעשה הטלת חובת הגשת .
דוחות גם על שכירים שאינם חייבים בהגשתם, והיא תגרום לנטל על ציבור השכירים ועל הרשות.
משרד מבקר המדינה מציין כי החלת חובת הדיווח ההצהרתי עשויה להגביר את השקיפות .
בין רשות המיסים לנישום, לצמצם הגשת דוחות סרק להחזר מס המוגשים בידי אנשים .
שאינם זכאים להחזר, להגביר את מיצוי הזכויות של אנשים שפרטיהם אינם מעודכנים .
ברשות, ולמנוע תשלומי מס ביתר ולממש את עיקרון תשלום מס האמת.
מומלץ כי משרד האוצר בתיאום עם רשות המיסים יבחנו את האפשרות ליישום מודל .
הדיווח ההצהרתי בישראל, וזאת בין השאר באמצעות למידה והפקת לקחים מיישום מודל .
מודל זה, בשילוב עם השימוש בפלטפורמות אינטרנטיות וסלולריות, .
עשוי להרחיב את היקף מיצוי כלל זכויות הנישומים בכלל, וזכויותיהן של אוכלוסיות ראויות .
הקמת מנגנון אקטיבי לייזום של מיצוי זכויות .
כפי שפורט בדוח דלעיל, פקודת המס והתקנות מכוחה כוללות הטבות מס רבות הניתנות .
ליחידים, על סמך ק ריטריונים שקבע המחוקק במשך השנים, ובהם המצב המשפחתי של .
הנישום, מספר ילדיו וגילם, נשיאה בכלכלת הילד, מועד קבלת תואר אקדמי (ראשון, שני), שנת .
עלייתו לארץ, מועד שחרור ו משירות צבאי, מצבו הבריאותי לרבות ציון נכות או מחלות.
עם זאת, אין בידי הרשות מנגנון אקטיבי למיצוי זכויות חברתיות שיש לו ממשקים ישירים עם .
אילו עמד לרשותה מנגנון כזה היה באפשרותה למסד הליך של מתן שירות .
שעיקרו יישוג ( Reaching Out) של שירותיה לאוכלוסי ות היעד.
זאת באמצעות הנפקה, מפעם .
לפעם, של בסיסי נתונים לפי קבוצות מוטבים (הורים, בעלי מוגבלויות, עולים חדשים וכיו"ב) כדי .
לבדוק אם הם זכאים להטבות מס; איגום מאגרי המידע של רשות המיסים, המשרדים .
הממשלתיים והגופים הדרושים להנגיש את ההטבות וכיו"ב.
באמצעות מנגנון כזה תוכל הרשות .
לפרסם בציבור באופן שוטף מידע הנוגע למיצוי הטבות המס לסוגיהן וכך לתרום לדיון ציבורי .
ופרטני על יעילותן, היקפן או נחיצותן בחלוף השנים.
מיצוי הטבות המס ברשות המיסים- מעקב מורחב עלה כי אין ברשות מנגנון אקטיבי למיצוי זכויות חברתיות שיש לו ממשקים ישירים עם .
יישום גישה פרו-אקטיבית לעניין מיצוי זכויות, תוך ניהול המידע הרב שבידי רשות המיסים, .
עשוי לשפר את יכולתו של הנישום למצות את הזכויות לקבלת עשרות סוגי הטבות מס, .
ובפרט כשמדובר בנישומים מאוכלוסיות ראויות לקידום.
שימוש בטכנולוגיות מתקדמות .
בשירות ואספקת מידע ושירותים בערוצים שונים יפשטו את תהליכי קבלת השירות וייצרו .
פלטפורמה נגישה וידידותיות יותר, המותאמת לצורכי הנישומים השונים.
מומלץ כי רשות המיסים תבחן, לצד שדרוג השימוש בטכנולוגיות מתקדמות, הקמת מנגנון .
פרו אקטיבי לעניין מיצוי זכויות, אשר יכלול מרכז סיוע לנישום, אשר יכוון בפרט .
לאוכלוסיות ראויות לקידום.
ה | מיצוי הטבות המס ברשות המיסים- מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 סיכום .
ביסוס אמון הציבור במערכת המס, מושתת בין היתר, על כך שכל אזרח משלם מס אמת .
בהתאם להכנסותיו ולמצבו האישי.
מומלץ כי במקרה של גביית מס ביתר מנישומים תפעל .
הרשות השלטונית לספק לנישום את המידע המצוי ברשותה ומידע על האופן למימוש .
במסגרת זאת על הרשות להעניק לקהל הפונים אליה שירות הולם ומהיר ולקבוע .
כללים ושיטות לסייע לנישומים למצות את זכויותיהם.
מן הדוח עולה כי ההיקף הכספי הגלום בהטבות מס שלא מוצו ובתשלום מיסים ביתר .
נאמד ע"י הרשות לשנים 2016 - 2019 בכ-3.
הרשות, אינה יוזמת דיה את .
מתן הזכויות לאלו הזכאים לה ן; בין היתר, הרשות אינה פועלת ל ספק לציבור באופן מיטבי .
את המידע הרלוונטי הנמצא ברשותה, ובייחוד מידע על עצם קיום הזכות למיצוי הטבות .
מס שונות ועל התנאים לקבלת ההטבות.
מומלץ כי רשות המיסים תפעל להגדלת מיצוי הטבות המס, ולהסדיר זאת בפעילויותיה .
תוך הקצא ת משאבים ופיקוח בהתאם.
בכלל זה מוצע כי הרשות תבדוק את היקף אי- .
מיצוי הזכויות , ואילו חסמים תורמים להיווצרותו.
ראוי כי הרשות תשלב בתכניות העבודה .
שלה פתרונות להסרת החסמים ודרכים להגדלה של שיעורי מיצוי הזכויות באופן יזום .
ממצאי דוח המעקב מעלים כי הרשות לא השלימה תיקון 19 (76%) מתוך 25 הליקויים .
עלה כי בעקבות פרסום ממצאי הדוח הקודם הקימה הרשות צוות .
למיצוי הטבות מס של אזרחים במגוון נושאים, אך רק 36% מהמלצות הצוות יושמו באופן .
בפרט ראוי לציין כי הרשות פעלה למיצוי זכויות של אנשים עם מוגבלות, של הורים .
לילד נכה ושל ניצולי שואה.
על רשות המיסים לפעול לתיקון הליקויים ולבחינת ההמלצות המפורטים בדוח זה.
מיצוי הטבות המס ברשות המיסים- מעקב מורחב
חלק גדול מכלכלת ישראל מבוסס על יבוא מוצרים ושירותים.
ישראל, בדומה למדינות מפותחות .
בעולם, סוחרת במגוון רב של מוצרים ומייבאת חלק גדול מהתשומות לייצור, מוצרי הצריכה .
סך כל היבוא לישראל 1 ב-2018 היה כ - 107.
4 מיליארד דולר; מזה, יבוא .
1 מיליארדדולר (כ -72% )מסך היבוא2 , ויבוא השירותים- על כ-30.
מיליארד דולר (כ-28% ).
משקל היבוא בתוצר המקומי3 הגולמי4 היה ב-2018 כ- 22.
אלו מצביעים על חשיבות היבוא לכלכלת ישראל.
בשנת 2000 זיהו משרד האוצר ומשרד הכלכלה והתעשייה5 (להלן- משרד הכלכלה) כי התקינה .
הישראלית המקורית גורמת ליצירת חסמים לא - מכסיים 6 על יבוא סחורות לישראל, ובעקבות .
זאת לפגיעה בתחרות, לצמצום מגוון המוצרים העומדים לרשות הצרכנים ולרמת מחירים גבוהה .
בהתאם לכךבינואר 20008 תוקן חוק התקנים, התשי"ג-19539 (להלן- חוק .
התקנים או החוק) כך שבקביעת תקן, תאומץ, ככלל, תקינה בין-לאומית אשר נוהגת בקרב .
במהלך השנים הוקמו ועדות שונות 10 כדי לפתור את בעיית הנטל .
הבירוקרטי בתהליך היבוא ואת השימוש בתקינה רשמית כחסם סחר , ולהקל את הנטל הכלכלי .
בהמשך נקבעו גם תיקוני חקיקה בחוק התקנים ובפקודת היבוא והיצוא נוסח [ .
התשל"ט ]חדש-1979 (להלן- פקודת היבוא והיצוא) שנועדו לייעל את פעילות המכון, וגם .
מעניקים לממונה סמכות להכיר במעבדות מאושרות פרטיות, נוסף על מעבדות מכון התקנים, .
בין השאר כדי להוזיל עלויות ולשפר את איכות השירות בלי לפגוע באיכות הבדיקות ובקיום .
הנחיות הממונה על התקינה.
הממונה על התקינה (להלן - הממונה) במשרד הכלכלה הוא המאסדר של תחום התקינה .
בישראל ופועל במטרה להבטיח את הבטיחות והבריאות של ציבור המשתמשים במוצרים שחלים .
עליהם תקנים ר שמיים; להגביר תחרותיות בתעשייה הישראלית בשווקים הבינלאומיים .
והמקומיים; להסיר חסמי סחר בין לאומי; ולהקל על ההכרה ההדדית בין ישראל לשותפותיה .
בבדיקות התאמה של מוצרים לדרישות התקנים.
חוק התקנים הסמיך את השר להכריז על תקן .
מוצרי היבוא הנבדקים על ידי מכון התקנים הישראלי הם רק חלק קטן מסך היבוא .
2 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, השנתון הסטטיסטי לישראל 2019 ,לוח 13.
1 :יבוא ויצוא סחורות ושירותים .
3 משקלו שלהיבוא בתוצר אינו כולל רק את המוצרים החייבים בבדיקות , אלא את כל המוצרים והשירותים.
4 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, השנתון הסטטיסטי לישראל 2019 , פרק11 ', עמ205 .
5 ראו תיקון5 לחוק התקנים, התשי"ג -1953 , אשר תוקן במסגרתחוק ההסדרים במשק מדינת ישראל (תיקוני חקיקה .
להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2000 ,)התש"ס -2000.
6 דרישות נוהל המפלות את היבוא בכך שהן מטילות הגבלות על יבוא טובין לארץ בטענה שהדבר נעשה מטעמי .
שמירה על ביטחון המדינה, ואשר קובעות מגבלות ועלויות נלוות אליהן בנוהלי המכס, דרישות מחמירות במיוחד .
בתחומי הבריאות והבטיחות ודרישות טכניות ממוצרים מיובאים (בעיקר עמידה בדרישות תקנים).
7 ראו דברי הסבר לתיקון5 , הצ"ח הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות .
הכלכלית לשנת התקציב 2000 ) התש"ס-1999 , 'עמ118 (52.
8 ,בהמשךהסעיף תוקן בתיקון 10 משנת התשע"ד ובתיקון12 .
9 ראו תיקון5 לחוק התקנים, סעיף7()(ב1.
10 ועדת דויטש (2002 ( ), ועדת טרכטנברג2011,) ( ועדת לנג2014.
הרפורמה בתחום התקינה רשמי, וכן הסמיך את הממונה לבקר את התקנים הרשמיים בישראל ולאוכפם.
ושר הכלכלה והתעשייה מפקחים על מכון התקנים הישראלי (להלן המכון), שהוא תאגיד .
המכון פועל בשלושה תחומים עיקריים: תקינה, בדיקות מעבדה והתעדה של מוצרים .
בנוסף למכון, פועלות בשנת 2020 בישראל עוד שלוש מעבדות מוכרות 11 אשר מספקות שירותים .
של בדיקת עמידה של טובין מיובאים בדרישות התקנים הרשמיים החלים עליהם.
בשנים 2016 - 2018 התקבלו תיקוני החקיקה 12 ו-13 לחוק התקנים ותיקון3 לפקודת היבוא .
והיצוא, שנהוג לכנותם "הרפורמה בתקינה".
אלה נועדו לייעל: את פעילותו של המכון; את הליך .
אישור התאמתם של מוצרים לתקנים רשמיים החלים על יבואם; יצירת שינוי מבני בהרכבי ועדות .
התקינה הפועלות במכון ובהרכב הוועד הפועל.
הרפורמה אף העניקה לממונה על התקינה .
סמכות להכיר במעבדה לצורך ביצוע בדיקות התאמה של טובין מיובאים לתקן רשמי, וזאת .
במטרה להוזיל עלויות ; לקצר את לוחות הזמנים להכרזה על עדכוני התקנים הרשמיים; לשמור .
על בטיחות הציבור ובריאותו, לשפר את איכות השירות הניתן בבדיקות ההתאמה האמורות בלי .
לפגוע באיכות הבדיקות ובקיום הנחיות הממונה על התקינה.
עוד קבעה הרפורמה מנגנון .
לבחינה מזורזת של שינויים לאומיים בלתי מתחייבים בתקנים רשמיים בישראל (ראו להלן), אף .
הוא במטרה להסיר חסמי יבוא ובכך לתרום להפחתת יוקר המחיה.
דוח זה מסכם את ממצאי .
הביקורת שבחנה את תיקוני החקיקה הכלולים ברפורמה שתוקנו במטרה להסיר חסמי יבוא, .
ואת המידה שבה החסמים הוסרו כמתוכנן.
בדוח זה נבחנה גם פעולתו של הממונה בתחומי .
התקינה והפיקוח על המכון.
בחודשים אוגוסט 2020 עד ינואר2021 ביצע משרד מבקר המדינה ביקורת על הרפורמה בתחום .
הביקורת התמקדה בנושאים אלה: יישום הרפורמה על ידי משרד הכלכלה; השיפור .
בשירות והגידול בתחרות; תפקוד הממונה על התקינה; פרישה מוקדמת של עובדי מכון התקנים .
בהתאם להסכם הקיבוצי המיוחד; קידום רפורמות חדשות ב-2020 ; ומערכות מידע ממוחשבות .
הביקורת ביצעה הליך שיתוף ציבור עם כמה יבואנים ומעבדות מוכרות פרטיות .
בנושא הרפורמה בתקינה .
מטרת ההליך הייתה לבחון את השפעת הרפורמה על עבודת .
היבואנים בהיבטים השונים של תהליך היבוא, ובהם ההיבט הכלכלי, ההיבט המקצועי והשירות .
שמציעים המכון והמעבדות הפרטיות אשר נכנסו לפעילות במסגרת פעימות פתיחת התחום .
הליך השיתוף נעשה באמצעות ראיונות עם שבעה בעלי תפקידים בחברות ישראליות .
העוסקות ביבוא ושיווק במגוון תחומים - חלקן מהגדולות והמובילות במשק, הפועלות בהיקפי .
יבוא של מיליארד ש"ח בשנה, ואחרות קטנות יותר, הפועלות או מתמחות בתחומים צרים .
ומייבאות בהיקפים של עשרות מיליוני ש"ח בשנה.
הביקורת נעשתה במינהל התקינה במשרד .
11 מעבדהשהממונה על התקינה הכיר בה לביצוע בדיקות התאמה של טובין מיובאים לתקן רשמי לפי פקודת היבוא .
, ]נוסח חדש[ והיצואהתשל"ט -1979.
ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 הכלכלה.
בדיקות השלמה נעשו במכון התקנים, במשרד האוצר , ברשות התחרות וברשות .
ב-2016 פרסם משרד הכלכלה דוח הערכת השפעות רגולצי ה ( RIA - Regulatory Impact .
Assessment )12 (להלן- דוח RIA 2016 ) בנושאפתיחה לתחרות של שוק בדיקות העמידה בתקן13 .
הדוח כולל סקירה של פעילות שוק בדיקות היבוא במדינות אחרות, לרבות בחינת .
הליך מתן אישור ההתאמה לתקן, הרגולציה ואופן אכיפת ההתאמה לתקן.
אוסטרליה, מדינות האיחוד האירופי, יפן, סינגפור וקנדה, ונותח דוח ניהול הסיכונים של ה - OECD .
לפי הדוח , רוב המדינות אינן מפעילות מערך אישור מוצרים טרם הכניסה לשוק .
( Pre-Market) , אך מפעילות - בתמהילים שונים - מערך ביקורת בגבולות ובמכס, הכולל בדיקות .
מסמכים, בדיקות פיזיות ובדיקות על ידי גורם שלישי.
ביקורת הגבולות וביקורת המכס מתבצעות .
על בסיס פרופיל סיכון של מוצרים ויבואנים מסוימים, ובפוע ל עוצרות רק את תהליך הייבוא של .
מקצת הטובין המיובאים לשם בדיקתם.
ברוב המדינות מתקיי מים גם מעקב ובקרה בשווקים של .
עקרונות היבוא באיחוד האירופי .
אחד השווקים המערביים החשובים ביותר שהנהיג ו רפורמות עמוקות בתחום חוקיות היבוא .
בעשורים האחרונים הוא השוק האירופי.
חלק לא מבוטל מהתקנים הישראליים מאמצים תקנים .
הליך היבוא בשוק האירופי מושתת על מודל ניהול סיכונים ואכיפה בשווקים.
ניהול הסיכונים מבוסס על מידע המועבר באופן אוטומטי לרשויות הרלוונטיות בשלב היבוא, .
ותהליך היבוא נטול בירוקרטיה כמעט לחלוטין.
המסגרת הרגולטורית בתהליך היבוא של מוצרי צריכה באיחוד האירופי מבוססת על התשתית .
החוקית החדשה ( New Legislative Framework , להלן - התשתית החדשה) שמפרטת את הנהלים .
לטיפול ביבוא מוצרים 14 , במטרה לשפר את המעקב אחר מוצרים בשווקים וכן את התאמת .
המוצרים לרגולציה האירופית.
ישנם כמה סקטורים היוצאים מן הכלל כגון רכב וכימיקלים, .
שמנוהלים לפי עקרונות הגישה הישנה ( Old Approach).
12 משרד הכלכלה והתעשייה, דו "ח הערכת השפעות רגולצי ה: פתיחה לתחרות של בדיקות התאמה לתקן .
ביבוא טובין (יולי 2016 .
13 אישור בדבר עמידה בבדיקת התאמה לדרישות תקן רשמי המתקבל לאחר המלצת מעבדת בדיקה, כאמור בפקודת .
14 המסגרת הרגולטורית החדשה לא מתייחסת רק ליבוא אלא היא מפרטת את הכללים (ולא הנהלים ) להוכחת התאמת .
המוצר לדרישות הדירקטיבה או הדירקטיבות.
הרפורמה בתחום התקינה התשתית החדשה מבוססת על שלושה כללים: .
Regulation (EC) No 764/2008: רגולציה המבססת את עקרון הקבלה ההדדית ( Mutual .
Recognition) , שלפיו מדינות האיחוד צריכות, כברירת מחדל, לאפשר תנועה חופשית ומכירה .
של מוצרים שנמכרים באיחוד, גם אם אלה אינם נתונים לסטנדרטים האחידים שלו15, ולמנוע .
מעבר מוצרים במקרים מיוחדים, למען שמירה על בטיחות הציבור או הסביבה16.
Regulation (EC) No 765/2008: רגולציה המבססת את עקרון הפיקוח בשווקים, המחייב כל .
מדינה לפקח ברמתה על כך שהמוצרים הנמכרים בתחומה עומדים ברגולציה האירופית ואינם .
שיטות האכיפה נתונות להחלטת המדינות החברות, אך ככלל המוצרים .
נבדקים לאחר שכבר הגיעו לשוק והם זמינים לרכישה 17 .
רשות אכיפה רשאית - במגבלות .
חמורות - לעכב מוצרים ב מעברי גבול לתקופה שלא תעלה על שלושה ימים.
No 768/2008 Decision: החלטה המפרטת את מחויבויות היצרנים והיבואנים לשמירה על .
הרגולציה האירופית ביבוא מוצרים ובמכירתם.
בהחלטה שני היבטים עיקריים: (א) ביסוס מודל .
הצהרה ( Declaration of Conformity - DOC )18 והגדרת אופן השימוש בו.
להצהיר על עמידתו בדרישות הדירקטיבות19 יעשה זאת באמצעות טופס DOC וסימון ה -CE .
הנלווה אליו, שמסמל עמידה בדרישות הדירקטיבות של האיחוד האירופי, בהתאם להליך .
שמפורט בדירקטיבה עצמה ושונה בכל אחת מהדירקטיבות 20.
עליו לשמור על תיק המוצר 21 .
במשך עשר שנים מכניסת המוצר לשוק.
בטופס פרטים כלליים כמו מספר ה מוצר ופרטי היצרן .
והצהרה שהמוצר עומד ברגולציה.
(ב) ההצהרה תוגש בהינתן תיק טכני : תיק המכיל מידע על .
עמידת המוצר ברגולציה האירופית (אין הרכב ברור ומוכתב של פרטי התיק אך הוא צריך להכיל .
מידע התומך בעמידת המוצר ברגולציה האירופית).
על ה תיק להיות מוכן לפני מילוי הצהרה .
הרגולציה האמריקנית שונה מזו הנהוגה בישראל: בארה"ב אין תהליך בדיקת תאימות לתקנים .
כאשר הסחורה עוברת במכס (למעט מוצרים מסוימים, כגון מוצרי ילדים, חלק ממוצרי החשמל, .
מוצרים כימיים ומתכות).
הביטוח שמבטח את היבוא נים מווסת (נוסף על הרגולציה הנהוגה .
באותה מדינה) את עמידת היבואנים בדרישות התקינה בשל עלויות הביטוח הגבוהות כנגד .
תביעות נזיקין של צרכנים אשר נפגעו ממוצרים שלא עמדו בדרישות התקן.
15 הכללחל רק על ו harmonized standards .
אם למדינה אירופית כלשהי יש דרישות מיוחדות משלה, ייבדק אם המוצר .
16 ראו Regulation (EC) No 764/2008 , Article 5 .
17 ראו Regulation (EC) No 765/2008 , Article 15 -29 .
18 ראו Decision No 768/2008 , Article 5 .
19 דירקטיבות אירופיותהן כללים משפטיים שקבעו מוסדות האיחוד האירופי, ומטרתן ליצור הרמוניזציה חקיקתית בין .
מדינות האיחוד בנושאים שונים.
20 מלבד במקריםשבהם הוגדר לפי חוקי המוצרים הרלוונטיים כי תהליך בדיקת העמידה בתקנים ייעשה על ידי גוף .
21 בתיק מוצר נחלק לכמה קבוצות לבדיקת טובין, ובכל קבוצה נכללים מסמכים שונים.
המסמכים נקבעו ב הנחיות .
ובהוראות של הממונה על התקינה לעניין יבוא טובין שחל עליהם תקן רשמי.
קבוצות הבדיקה נקבעו בנוהל בהתאם .
לרמת הסיכון שטמונה בטובין ובהתחשב בניסיון המצטבר שבידי הממונה בפעולות האכיפה שהוא מבצע.
ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 יוצא אפוא כי בהתאם לרגולציה האירופית, עבור רוב מוצרי הצריכה, משטר האכיפה .
מבוצע בשווקים ולא בכניסה לשוק, על בסיס מודל ניהול סיכונים, והרגולטור נסמך על .
הצהרה מטעם היבואן כי המוצר עומד בתקינה המבוקשת.
בהתאם למדיניות הממשלה 22 כפי שבאה לידי ביטוי בהחלטותיה השונות, מינהל התקינה פועל .
על מנת לאמץ חלק מעקרונות המודל האירופי, כדי להקל את כניסת הטובין לישראל, תוך .
הגברת ההעברה של נטל האכיפה לשווקים ומבלי לפגוע בפיקוח על כניסת טובין מסוכנים - .
ראו להלן, קידום רפורמות חדשות בשנת 2020 .
מומלץ כי משרד האוצר, משרד הכלכלה והממונה על התקינה ימשיכו בבחינת חלופות .
להקלות ברגולציה על הליכי היבוא לישראל, בשים לב לתשתית החדשה שהונהגה .
באירופה ולמדיניות הנהוגה בארה"ב ובמדינות נוספות.
מומלץ לבחון מדיניות היבוא .
לישראל באופן עיתי למול השוואות בינלאומיות.
יעילות יבוא טובין בישראל ביחס למדינות ה- OECD .
יעילות יבוא הטובין במדינות שונות נבדקת על ידי הבנק העולמי בדוחות השנתיים של Doing .
Business (דוח הבנק העולמי).
אחד הפרקים בדוחבחן את מדדי יעילות היבוא בזמנים ובעלותם .
ליבואנים בחלוקה לשתי קטגוריות, התאמת מסמכים ובדיקות של המכס.
יעילות היבוא בזמן ובעלות בשתי קטגוריות, התאמת מסמכים ובדיקות במכס, בישראל לעומת .
הממוצע ב מדינות ה- OECD בשנים2015 ו-2020 , כפי שהוצגובדוח הבנק העולמי: .
22 משרד הכלכלה והתעשייה, דוח הערכת השפעות רגולציה: עדכון קבוצות יבוא, טיוטא להערות הציבור, .
קובץ RIA קבוצות יבוא 7.
הרפורמה בתחום התקינה תרשים 1: זמן יבוא הטובין23 לישראל ועלותו לעומת הממוצע .
מדדי יעילות היבוא בזמן ובעלות בשתיקטגוריות - .
התאמת מסמכים ובדיקת מכס בייבוא - בישראל לעומת הממוצע במדינות .
ה- OECD , 2015 ו- 2020 .
על פי נתוני Doing Business 2020 .
מהתרשים עולה כי במדדים של התאמת מסמכים ובדיקות מכס ביבוא , זמני היבוא .
ועלותם בישראל היו גבוהים פי כמה לעומת הממוצע ב- OECD ; כלומר בישראל נדרש .
ליבואנים זמן רב יותר כדי לייבא טובין ועלות הבדיקות בתהליך היבוא גבוהה יותר.
על כן, המצב היחסי של ישראל ביחס לממוצע ה- OECD הורע בין השנים2015 ו-2020 : .
לדוגמה, ב-2015 עלויות בדיקות היבוא לישראל היו גבוהות ב - 250% מעלויות בדיקות .
היבוא למדינות ה- OECD ,וב-2020 הפער התרחב לכדי 300%.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האוצר, למשרד הכלכלה ולממונה על התקינה .
לפעול לשיפ ור במדדי ה יבוא של ישראל על מנת להביאם לממוצעי ה- OECD ואףלשפרם .
השגת, הכנת והגשת מסמכים במהלך הובלה, אישור, בדיקות וטיפול בנמל או בגבול במדינת המוצא השגה, הכנה .
והגשת מסמכים הנדרשים על ידי כלכלת מדינת היעד וכלכלת מדינת המעבר.
כולל את כל המסמכים הנדרשים על .
פי החוק ובפועל, כולל הגשת מידע אלקטרונית.
ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תקינה וולונטרית בישראל ובעולם .
התקינה של מוצרים משפיעה על כל תחומי החיים ומסייעת בשמירה על הבטיחות, הבריאות .
התקנים הם כלי חיוני להבטחת מקומה של ישראל בין המדינות המפותחות, והם .
מבטיחים סחר חופשי ויוצרים בסיס לחדשנות.
מכון התקנים קובע תקנים ישראליים וולונטריים (המגדירים דרך נאותה לייצר מוצר או את .
תכונותיו הרצויות באמצעות ועדות תקינה).
לשר הכלכלה הסמכות להכריז על תקנים ישראליים .
שגובשו במכון התקנים כעל תקנים רשמיים (להלן - תקן רשמי), אם נוכח לדעת כי הדבר דרוש .
להשגת אחת או יותר מהמטרות המפורטות בחוק התקנים, כגון שמירה על בריאות הציבור; .
שמירה על בטיחות הציבור; הגנה על איכות הסביבה; אספקת מידע, כאשר לא קיים מידע או .
מנגנון חלופי העשוי להקנות הגנה לצרכן; הבטחת תאימות או חליפיות של מוצרים; מניעת נזק .
כלכלי משמעותי העלול להיגרם לצרכן כתוצאה משימוש במערכות, בחומרים או במוצרים .
המשמשים לבניה, הגלויים לעין.
וכן מניעת נזק כלכלי העלול להיגרם לצרכן כתוצאה משימוש .
בחומרי בניה שאינם גלויים לעין.
ובלבד שאם התקן אינו תקן בין-לאומי, יחווה הממונה לשר את .
דעתו המנומקת בכתב כי אין תקן בין -לאומי מתאים שניתן לאמצו ולקבוע אותו כתקן .
חל הן על מוצרים המיוצרים בישראל והן על מוצרים מיובאים.
תקן שקבע המכון אך לא הוכרז .
בידי שר הכלכלה כתקן רשמי הוא תקן וולונטרי.
יש גם תקנים וולונטריים, שחקיקה ראשית או .
חקיקת משנה בתחומים שונים שבאחריות משרדי הממשלה מפנה אליהם, ותקנים אלה, הגם .
שאינם רשמיים, מחייבים את הציבור, והפיקוח על העמידה בהם נתון בידי המשרדים .
הממשלתיים הרלוונטיים (להלן - תקנים מחייבים).
אחת ממטרות התקינה הוולונטרית היא .
להנהיג שפה טכנית אחידה המאפשרת שיח בין הסוגים השונים של התעשייה והמשק.
נמצא כי מספר התקנים הוולונטרי ים הישראליים קטן מאוד יחסית למספר התקנים .
הוולונטריים הבין-לאומיים הקיימים היום בעולם.
ארגוני התקינה ISO 24 ו-IEC 25 פרסמו .
קרוב ל - 30,000 תקנים וולונטריים בין -לאומיים, ובגרמניה26 לבדה יש כ - 34,000 תקנים .
וולונטריים, ואילו מספר התקנים הוולונטריים הישראליים שפורסמו עד היום הוא כ- 3,500 .
התוצאה היא שמוצרים ושירותים רבים בישראל אשר אינם נכללים בתקינה רשמית או מחייבת27 .
ולעיתיםמחויבים מכ וח דין אחר , מסופקים בלא שיש תקן כלשהו החל עליהם.
התקינה של מדינה קטנה כישראל זהים לאלו של מדינה גדולה, המצב הקיים עלול להביא לכך .
שמוצרים ושירותים יסופקו בישראל שלא בהתאם לתקנים הנהוגים בחו"ל וברמת איכות נמוכה, .
וצרכנים הצורכים מוצרים ושירותים אלה עלולים להיפגע מכך.
24 ארגון בין-לאומי לא -ממשלתי בלתי תלוי, שחברים בו 165 .
25 ארגון בין-לאומי שלא למטרות רווח להכנה ופרסום של תקנים בין -לאומיים לטכנולוגיות החשמליות והאלקטרוניות , .
המאגד 170 מדינות ומתאם את עבודתם של כ- 20,000 .
de/en/about -standards/a -brief-introduction -to-standards .
27 תקנים שאינם מחייבים מכוח חוק התקנים, אבל מחייבים מכ וח דין אחר .
הרפורמה בתחום התקינה משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הכלכלה ולממונה על התקינה לאמץ יעד של הגדלת .
מספר התקנים הוולונטריים בישראל, הנותנים מענה לצורכי המשק , ובפרט על ידי אימוץ .
מומלץ למפות את תחומי התקינה בעולם ואת צורכ י בעלי העניין .
במשק הישראלי, לעבד את המידע, לאתר את התחומים החופפים בעולם ולקדם את .
אימוץ התקנים, כדי לצמצם כניסת מוצרים ושירותים באיכות נמוכה לשוק בישראל ולמנוע .
פגיעה בצרכנים הצורכים מוצרים ושירותים אלה וגם להנהיג שפה טכנית אחידה .
המאפשרת שיח בין סוגי התעשייה והמשק .
גיבוש תוכנית רב -שנתית לאימוץ התקינה הבי ן-לאומית הוולונטריים .
המטרה של תוכנית עבודה רב-שנתית היא לקבוע דרכים להשגת יעדי הארגון באמצעות משימות .
שונות המבוצעות על פני כמה שנים.
הממונה על התקינה קידם פעילות לגיב וש תוכנית רב -שנתית לאימוץ התקינה הבין -לאומית .
בתקנים הישראליים הוולונטריים.
הוא ביקש מהמכון לסקור את התחום, לזהות פערים בין .
התקינה הבין-לאומית לתקינה הישראלית ו להכין את התוכנית הרב -שנתית.
בדוחות על ביצוע משימות הנכללות בתוכנית העבודה של הממונה לשנת 2020 דווח כי .
לא גובשה תוכנית רב -שנתית לאימוץ התקינה הבי ן-לאומית בתקנ ים הישראליים .
הוולונטריים בגלל שינוי בסדרי העדיפויות מטעם המכון ו מינהל התקינה שבמשרד .
הכלכלה, וכי ביצוע משימות אלה נדחה לשנת 2021 .
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הכלכלה לגבש את התוכנית הרב-שנתית לאימוץ .
התקינה הבין-לאומית ב מסגרת התקנים הישראליים הוולונטריים וליישמה בהקדם.
הרפורמה בתקינה28 - תיקוני חקיקה .
חוק התקנים קובע כי אין לייצר מצרך שחל עליו תקן רשמי, לייבאו, לייצאו, למכור אותו או .
להשתמש בו אלא אם כן הוא עומד בדרישות התקן.
יבוא טובין לישראל נתקל בקשיים לאורך .
השנים, בשל התקינה הלאומית הקיימת.
בדוח מבקר המדינה 29 מ-2014 צוין כיטענות בדבר .
28 נהוג לכנות את תיקוני החקיקה12 ו-13 לחוק התקנים ותיקון3 .
לפקודת היבוא והיצוא בתור הרפורמה בתקינה .
29 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 65א (2014 '), "חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין", עמ419.
ה | הרפורמה בתחום התקינה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 קשיים בתהליך היבוא ובעיכובים ביבוא הנגרמים עקב בירוקרטיה מיותרת, אשר מייקרת אותו .
ומהווה חסם של ממש ביבוא טובין, היו בין הגורמים לקבלת כמה החלטות ממשלה בתחום.
הוועדה לבחינת בדיקות התאמה לתקן של טובין מיובאים בראשות פרופ' סיני דויטש (ועדת .
דויטש), שהוקמה ב-2002 מכוח החלטת ממשלה 30 , נדרשה לבחון את הליך היבוא החייב .
בתקינה רשמית, ולהמליץ על שורת צעדים כדי להקל אותו ו לשנות את הבלעדיות שיש למכון .
במסגרת ההמלצות שפורסמו ב -2002 הציעה הוועדה לחלק את הטובין המיובאים .
לארבע קבוצות יבוא, לפי רמת הסיכון הטמון בהם לבריאות הציבור ובטיחות ולאיכות הסביבה, .
ולקיים את בדיקות היבוא בהתאם.
המלצה זו התבססה על המלצות דומות של מינהל התקינה .
הוועדה ציינה כי השיטה המוצעת לא תסיר את חובת העמידה של הטובין .
בדרישות התקנים הרשמיים, אלא תביא לקיצור ולייעול של הליך האישור הרגולטורי הנדרש .
טרם שיווק מוצר ים בארץ.
באפריל 2004 אימצה הממשלה את מסקנות הוועדה והמלצותיה .
הוועדה לשינוי חברתי-כלכלי בראשות הפרופסור מנואל טרכטנברג (ועדת טרכטנברג) שהוקמה .
, בחנה וגיבשה צעדים שיביאו להקלת נטל המחיה בישראלהמלצותיה פורסמו באותה .
שנה ואומצו בהחלטת ממשלה 32 .
במסגרת33 דיוניהוועדה בראשות מנכ"ל משרד הכלכלה עלה .
כי תקנים ישראלי ים אשר הוכרזו על ידי שר הכלכלה כתקנים רשמיים משמשים במקרים .
מסוימים גם ככלי להגבלת התחרות, הן לגבי מתחרים קטנים ובינוניים מהתעשייה המקומית והן .
במסגרת דיוני הוועדה, ובבחינות אחרות שערכו משרדי הממשלה, עלו .
דוגמאות לכך שתקינה שהוכרזה כתקינה רשמית שימשה למעשה כחסם סחר.
התעורר החשש כי תרם לכך הרכב ועדות התקינה, שהיה מוטה לטובת גורם דומיננטי הפעיל .
בשוק הרלוונטי לאותה ועדת תקינה.
התהליכים המפורטים לעיל היו חלק ממדיניות ארוכת טווח של ממשלות ישראל להסרת חסמי .
יבוא, הגברת רמת התחרויות במשק והפחתת יוקר המחיה.
כך, ועדת לנג 34 שפרסמה דוח ב- .
2014 והמלצותיה אומצו בהחלטת ממשלה35 מצאה כיקיים חוסר התאמה בין ישראל לעולם .
בדרישות החוקיות ליבוא טובין, והצביעה על הבעייתיות בתקינה בפרט, אשר החילה תקנים .
רשמיים מקוריים הסוטים מהתקינה הבין-לאומית הנהוגה בשווקים מפותחים בעלי גודל .
כמו כן, הצביעה ה וועדה על תהליך האכיפה הרגולטורי שמחייב קבלת אישורי .
התאמה לתקן טרם הכניסה של הטובין לשוק, לעומת הגישה האירופית שמתבססת על תהליך .
ניהול סיכונים ואכיפה בשווקים עצמם.
המסקנה שעלתה בפרק הדן בחסמי יבוא ממשלתיים .
הייתה כי עדיין יש תקנים רבים אשר ייחודיים לישראל או שבתקנים שאומצו מתקינה בין-לאומית .
ישנן דרישות ייחודיות לישראל (National Deviations).
30 החלטת הממשלה1341 ( ", "תיקון צו יבוא חופשי בענין בדיקות התקינה של היבוא 27.
31 החלטת הממשלה 1782" , בדיקות התאמה לתקן של טובין מיובאים" ( 4.
32 החלטה הממשלה3756 , "אימוץ המלצות דוח הוועדה לשינוי כלכלי-חברתי - המשך הדיון (דוח ועדת טרכטנברג)" .
33 ראו דברי הסבר לתיקון12 .
34 הוועדה להגברת התחרות והסרת חסמים בתחום היבוא.
35 החלטת הממשלה 2318 ( ", "הגברת התחרות וייעול תהליכי האסדרה בתחום הייבוא 11.
הרפורמה בתחום התקינה העלות הנוספת למשק במצב שלפני הרפורמה: בדוח RIA של משרד הכלכלה מ-2016 , .
שבדק את השפעות הפתיחה לתחרות של שוק בדיקות ה התאמה לתקן רשמי ביבוא טובין, עלה .
כי העלויות הישירות של היבואנים מוטות מעלה מכמה סיבות: חוסר היעילות בהקצאת כוח אדם .