HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד עלה, כי קמ"ט תעסוקה ואגף האכיפה לא קבעו נוהל המסדיר את חלוקת העבודה ודרכי העבודה בכל הקשור לפעילות האכיפה המשותפת למפקחי העבודה של אגף האכיפה ולקמ"ט תעסוקה, לרבות לעניין העברת מידע בין שניהם, וכי שני הגופים טרם קבעו מדיניות אכיפה משותפת וסדרי עדיפויות לעניין הפיקוח והאכיפה על הוראות הצו.
בנושא אכיפת שכר המינימום כתב רע"ן כלכלה באוקטובר 2010 לראש המנהא"ז ולסגנו, בין היתר, כי בעבר סוכם על ידי היועץ המשפטי לממשלה, כי על יחידת הסמך לבצע אכיפה גם על העסקת פועלים פלסטיניים באיו"ש, אולם עקב מחסור בכוח אדם ובעיות ביטחוניות "לא מבוצעות ביקורות על העסקת פועלים פלסטיניים באיו"ש מזה מספר שנים למעט שתי ביקורות שבוצעו בשנה החולפת.
אנו מדווחים כיום על תופעות פסולות בהעסקת פלסטינים בתחומי ההתיישבות.
כיום לא מתבצעת בקרה רישומית על תשלומי שכר מינימום וזכויות סוציאליות בג ין העסקת פועלים פלסטיניים בהתיישבות, בדומה להעסקת עובדים פלסטיניים בתחומי הקו הירוק.
והיעדר ביקורת ואכיפה בשטח, גורמים להתרחבות תופעות פסולות של פגיעה ממשית בזכויות הבסיסיות של הפועלים הפלסטיניים ומזמינים ביקורת בינלאומית".
משרד התמ" ת מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 , כי הוא הכין הסמכות חדשות למפקחי עבודה שתיחתמנה בקרוב על ידי שר התמ"ת, וכי הוא "יגבש נוהל דרכי עבודה בכל הקשור לסמכויות המקבילות הקיימות לאגף ולקמ"ט תעסוקה".
עוד מסר, כי "לאחר חוות הדעת של היועמ"ש של המשרד התמ[ משנת ]"ת 2007 וכן בהתחשב ]'עניין 'קו לעובד [ בנוגע לבג"צ גבעת זאב בעבודת הצוות הבינמשרדי בראשות המשנה ליועמ"ש בנוגע לאכיפת חוקי עבודה באיו"ש, נערכת חשיבה מחדש לגבי סמכויות האכיפה באיו"ש".
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה, כי בהיעדר הקפדה על קיום הביקורות הנדרשו ת באזורי התעשייה בניהול ישראלי על המעסיקים הישראליים בנושא תשלום שכר מינימום עלולה להיגרם פגיעה בשכרם של כלל העובדים המועסקים באיו"ש, וכעולה ממסמכי המנהא"ז, נגרמה פגיעה בשכרם של עובדים פלסטיניים ובזכויותיהם.
בנוסף לכך, אי-אכיפת הצו בדבר תשלום שכר מינימום עלולה לגרום לתחרות בלתי -הוגנת בין מפעלים המקפידים על חובת תשלום שכר מינימום, לבין מפעלים המשלמים שכר הנמוך משכר המינימום.
משרד מבקר המדינה מציין, כי אי-הקפדה על אכיפת החוק בנושאים אלה פוגעת בדימויה של מדינת ישראל ובמעמדה בדעת הקהל הבין -לאומית, ומציגה אותה כמדינה שאינה מקפידה על אכיפת החוק ועל שמירת זכויות העובדים הפלסטיניים המועסקים על ידי ישראלים באיו"ש.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המתפ"ש והמנהא"ז לפעול בתיא ום עם משרד התמ"ת לאכיפת הצו בדבר העסקת עובדים, כדי להבטיח כי שכרם של העובדים המועסקים אצל מעסיקים ישראליים באיו"ש לא יפחת משכר המינימום.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1687 .
בטיחות וגיהות בעבודה הפעילות בתחומי הבטיחות והגיהות בעבודה מיועדת להבטיח את שלומם ובריאותם של העובדים במקומות עבודת ם, לשמור על רכוש וציוד ולמנוע נזקים כלכליים.
לפי נתוני המנהא"ז, ביוני 2011 היו בתוקף 23,485 היתרי תעסוקה לפלסטינים המועסקים על ידי ישראלים באיו"ש, בעיקר בענפי הבנייה ( 12,908 ), התעשייה ( 6,051 ( ), השירותים 2,792 ( ) והחקלאות 1,617 .
)25% ( 5,809 ) מתוכם היו עבור פלסטינים המועסקים באזורי תעשייה שבניהול ישראלי בענפי תעשייה, כגון מתכת, כימיה, פלסטיק, רהיטים, טקסטיל ומזון.
כאמור, בשנת 2009 הועסקו בענפי התעשייה באיו"ש כ - 4,100 עובדים ישראליים.
חלק מהמפעלים מחזיקים ומשתמשים בחומרים מסוכנים כהגדרתם ב תקנות הבטיחות בעבודה (גיליון בטיחות, סיווג, אריזה, תיווי וסימון של אריזות), התשנ"ח - 1998.
:הבסיס הנורמטיבי של דיני הבטיחות והגיהות בעבודה באיו"ש בבסיס דיני הבטיחות בעבודה באיו"ש עומדות הוראות חוק העבודה הירדני המתייחסות לנושא "בריאות, בטיחות ונוחות".
בחוק העבודה הירדני נקבעו סמכויות השרים האחראים לביצוע החוק, וביניהם שר העבודה הירדני אשר סמכויותיו כוללות, בין היתר, את הסמכות למינוי מפקחי עבודה.
במסגרת תחיקת הביטחון החיל מפקד כוחות צה"ל באיו"ש חלק מהחקיקה הישראלית הנוגעת לדיני עבודה על יחסי העבודה בין מעסיקים ישראליים לבין מועסקים ישראליים בתחומי ההתיישבות הישראלית באיו"ש באמצעות הוספתו לתקנון המועצות האזוריות (יהודה והשומרון), התשל"ט- 1979 , ולתקנון המועצות המקומיות (יהודה והשומרון), התשמ"א- 1981 (להלן- תקנוני המועצות ).
לתקנונים אלה לא הוספו חלק מהדינים שהם ביסוד דיני הבטיחות בעבודה בישראל, כמו התש"ל ]נוסח משולב [ פקודת הבטיחות בעבודה - 1970 , חוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי"ד- 1954 .
, ותחיקת המשנה מכוחם בישראל הוקם שירות הפיקוח על העבודה מכוח חוק ארגון הפיקוח על העבודה, הפועל כאגף מינהלי במשרד התמ"ת (להלן - אגף הפיקוח).
תפקידי אגף הפיקוח לפי חוק זה הם בעיקר: לפקח על קיום הוראותיו של חיקוק שביצועו בסמכות שר התמ"ת; לפקח על הבטיחות, על הגיהות המקצועית ועל הרווחה במקומות העבודה, ולהדריך בהם את העובדים ואת המעבידים.
החוקים העיקריים בנושאים של בטיחות ושל גיהות תעסוקתית בעבודה - לרבות תקנות וצווים רבים שהוצאו מכוחם - שעל אכיפתם מופקד אגף הפיקוח הם: חוק ארגון הפיקוח על העבודה ופקודת הבטיחות בעבודה.
פעילות אגף הפיקוח בתחומי הבטיחות והגיהות במקומות העבודה נועדה להפחית את הסיכונים לעובדים, ולהבטיח שהמעסיקים מבצעים את הפעולות הדרושות להגנה על שלומם ועל בריאותם של העובדים.
אגף הפיקוח עורך פעולות פיקוח ואכיפה של דיני הבטיחות באמצעות מפקחי עבודה, שתפקידם לבקר במקומות העבודה הנתונים לפיקוחם, לאתר בהם כשלי בטיחות, ולהנחות את המחזיקים ואת המעבידים בדבר האמצעים שעליהם לנקוט להסרתם, כדי למנוע תאונות במהלך העבודה.
אכיפת דיני הבטיחות והגיהות בעבודה: לביצוע הוראות דיני העבודה באיו"ש ובהם דיני הבטיחות בעבודה, מינה ראש המנהא"ז קמ"ט לענייני עבודה.
מתוקף המינוי ניתנו לו, בין היתר, כל סמכות וכל מינוי שהוקנה על פי החוק לשר העבודה הירדני ולעובדי משרדו .
ב תחילת 2005 החליט סגן ראש המנהא "ז, כי משרת הקמ"ט לענייני עבודה תבוטל23 , וכי סמכויותיו ותחומי אחריותו יעברו לידי קמ"ט תעסוקה באיו"ש האחראי, בין היתר, להנפקת היתרי תעסוקה למעסיקים ישראליים המבקשים להעסיק פלסטינים בישראל ובאיו"ש.
יחידת קמ"ט תעסוקה (להלן - .
23 בשנת 2005 נקבע, כי המנהא"ז יבטל מספר משרות משיא כוח האדם שלו, וביניהן משרת קמ"ט לענייני עבודה.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1689 .
יחידת תעסוקה) מעניקה שירות לציבור המעסיקים באמצעות ארבע לשכות תעסוקה הפועלות באיו"ש, ולה שבעה עובדים.
בביקורת עלה, כי תיאור התפקיד של קמ"ט תעסוקה כולל אחריות וסמכות בענייני תעסוקה, אך לא נכללו בו אחריות וסמכות בנושאי עבודה, ובכלל זה בנושא הפיקוח על בטיחות בעבו דה.
כמו כן עלה, כי ליחידת התעסוקה אין עובדים שתפקידם המוגדר הוא פיקוח על תחומי הבטיחות בעבודה, והיא אינה מקיימת פיקוח בתחום זה.
בביקורת עלה, כי עד אוגוסט 2010 העסיק המנהא "ז יועץ וממונה בטיחות וגיהות בעבודה במסגרת מיקור חוץ לביצוע ביקורות בטיחות במפעלים ישראליים באיו"ש, אך מאוגוסט 2010 ועד מועד סיום הביקורת, יוני 2011 , לא קיים המנהא"ז ביקורות בנושא בטיחות וגיהות בעבודה במפעלים שבניהול ישראלי באיו"ש, כדי להבטיח את שלומם ובריאותם של העובדים בהם.
הוועדה המיוחדת של הכנסת לבחינת בעי ית העובדים הזרים (להלן - הוועדה) בראשות ח"כ דאז, רן כהן (להלן - יו"ר הוועדה), קיימה ביולי 2007 ,ישיבה שדנה בין היתר, באכיפת דיני הבטיחות והגיהות בנוגע למועסקים באיו"ש.
נציגי האגף לפיקוח שבמשרד התמ"ת (להלן - נציגי אגף הפיקוח) שהשתתפו בישיבה מסרו לוועדה, כי בניגוד לפיקוח שהם מקיימים בישראל, "אין שום פעילות שלנו ]באיו"ש[ על בסיס מסודר ושוטף בשל חוסר במשאבים ואי-החלטיות בעניין".
עוד מסרו, כי חוקי הבטיחות והגיהות בישראל אינם חלים באיו"ש, וקיימים פערים חקיקתיים בולטים בתחום זה בהשוואה לחקיקה בתחום זה בישראל, וכי עקב היעדר אבטחה לפעילות הפיקוח אין מתבצעת כלל אכיפה בתחום הבטיחות והגיהות במפעלים ישראליים באיו"ש.
בישיבה נוספת של הוועדה מיולי 2008 ציין יו"ר הוועדה, כי מבחינת בטיחות וגיהות במפעלים ישראליים באיו"ש " המצב הוא בכי רע " ו"גובל בהפקרות מוחלטת".
נציגי אגף הפיקוח ציינו באותה ישיבה, כי פקחי ה אגף אינם פועלים באיו"ש.
קמ"ט תעסוקה מסר באותה ישיבה, כי נושא הפיקוח על דיני הבטיחות בעבודה "נשאר כספח" והוא מבצע את "מה שדחוף ואקוטי".
יו"ר הוועדה כתב ביולי 2008 ליועץ המשפטי לממשלה ולמתאם פעולות הממשלה עולה תמונה קשה של ה ]בוועדה[ בשטחים דאז, כי "מן הדיון יעדר אכיפת חוקי בטיחות וגיהות ושל היעדר התאמה של החקיקה וההסדרה בתחומי ההתיישבות היהודית באיו"ש על מעסיקים ישראליים באיו"ש.
הוועדה קוראת ליועמ"ש, לאלוף בשטחים, להגיע במהרה להסדר הנושא ]הממשלה[ פיקוד מרכז, ולמתאם פעולות ולסיכום האמצעים להחלת ואכיפת כל חוק י העבודה, ובכללם חוקי הבטיחות והגיהות, על עובדים פלסטיניים המועסקים בידי מעסיקים ישראליים באיו"ש".
בעקבות פנייתו של יו"ר הוועדה מיולי 2008 , ביקש המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) את התייחסות היועמ"ש של משרד התמ"ת, ויועמ"ש איו"ש.
יועמ"ש איו"ש השיבו בספטמבר 2008 , כי "כבר כיום קיימים קשיים באכיפת ההסדרים הקיימים.
לאחר החתימה על הסכמי הביניים פורקה היחידה לפיקוח .
הגורם היחיד ]הוא[ על העבודה שפעלה במינהל האזרחי.
קמ"ט תעסוקה שעוסק בתחום הבטיחות והגיהות באיו"ש וגם זאת באופן חלקי.
הגורם שאמור לטפל באכיפת הב טיחות והגיהות בהתיישבות הישראלית באיו"ש, הינו יחידת הפיקוח של משרד התמ"ת, אך הדבר לא הוסדר בפועל".
יועמ"ש איו"ש שלח בספטמבר 2008 ליועמ"ש של משרד התמ"ת טיוטת הצעה לתיקון חקיקה שעניינה אימוץ דיני הבטיחות בעבודה החלים בישראל בתחום ההתיישבות הישראלית באיו"ש.
בטיוטה כתב, כי "קיים צורך מובהק לבצע הסדרה מקיפה מחודשת בתחום דיני הבטיחות בעבודה באיו"ש (למצער, ככל שזו נוגעת למעסיקים הישראליים ).
תיקון החקיקה המוצע יהיה אפוא בגדר צעד נוסף (בהמשך להסדרת תחום שכר המינימום) במהלך האימוץ הכולל, בשינויים המחויבים, של דיני העבודה הישראליים באיו"ש" (ההדגשות במקור).
יש לציין, כי אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1691 .
ההצעה לתיקון החקיקה כוללת, בין היתר, את הוספת פקודת הבטיחות בעבודה ואת חוק ארגון הפיקוח על העבודה לנספח דיני עבודה שבתקנוני המועצות.
בפנייתו ציין יועמ"ש איו"ש, כי הוא מבקש את הערותיו של היועמ"ש של משר ד התמ"ת להצעה לתיקון החקיקה, וכי "עם קבלת ההערות, נציג את תיקוני החקיקה בפני המשנה ליועמ"ש לממשלה (ייעוץ), תוך קיום היוועצות לצורך גישור על הפערים 1692 דוח שנתי62 .
בעמדות (ככל שייווצרו).
בהמשך, עם קבלת עמדתו, ובכפוף לה, נפעל להעברת התיקונים לאישורו של מפקד כוחות צה"ל באיו"ש".
באוקטובר 2008 נשלחה מלשכת היועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) "תשובת ביניים" לפניית יו"ר הוועדה, ובה נכתב, כי "הוכנה לאחרונה בפרקליטות הצבאית טיוטה של הצעת תחיקת ביטחון שעניינה אימוץ דיני הבטיחות בעבודה.
באזור יהודה ושומרון (בתחום הרשויות המקומיות הישראליות ואף מחוץ לתחום ההתיישבות).
הצעת החקיקה עברה להתייחסות היועמ"ש של משרד התמ"ת".
בינואר 2009 כתב יועמ"ש איו"ש ליועמ"ש של משרד התמ"ת, כי "טרם קיבלנואת התייחסותך להצעת החקיקה בנושא חשוב זה.
ברקע לקידום הצעת החקיקה עומדים הקשיים.
הנובעים מאי-קיומה של תשתית סטטוטורית נאותה לאכיפת דיני הבטיחות בעבודה ביישובים הישראליים באיו"ש".
עד מועד סיום הביקורת, יוני 2011 , למעלה משנתיים וחצי לאחר ששלח יועמ"ש איו"ש את הצעתו לתיקון החקיקה ליועמ"ש של משרד התמ"ת, הוא טרם קיבל את התייחסותו.
המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ), מר מלכיאל בלס, מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2011 , כי כאשר "ביקש לברר את הטעמים בגינם משרד התמ"ת אינו מקדם את הטיפול בתיקון החקיקה האמור עבודת המטה בנושא [ " השיבה לו הלשכה המשפטית של משרד התמ"ת]אימוץ דיני הבטיחות בעבודה ביולי 2009 , כי "הבעיה היא היעדר משאבים".
עוד מסר, כי "משלא קידם משרד התמ"ת את הטיפול בהצעה לאימוץ דיני הבטיחות בעבודה באיו"ש מטעמיו הוא, לא ניתן להטיל את האחריות לכך על משרד המשפטים".
צה"ל מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 , כי למרות תזכורות ששלחה לשכת יועמ"ש איו"ש ללשכה המשפטית של משרד התמ"ת, השיבה האחרונה לפניית יועמ"ש איו"ש מינואר 2009 רק בשנת 2011 ,, ובתשובתה ציינה ית]משרד התמ"ת[ "כי בהתאם לסדר העדיפויות במשרדםפנו לבחון את ההצעה לקראת סוף 2011 .
" באוקטובר 2010 כתב רע"ן כלכלה לראש המנהא "ז ולסגנו, כי "גם בתחום הבטיחות כל הגופים הפונים בשם העובדים, רואים במנהא "ז אחראי על ניהול ואכיפת תקנות הבטיחות בעבודה ולא אחת אירגוננו משובץ בסבב הנתבעים משפטית בשל כשלים בביצוע האכיפה".
בינואר 2011 התקיים דיון בנושא "בטיחות באיו"ש" בראשות מנכ"ל משרד התמ"ת, מר שרון קדמי, ובהשתתפות, בין היתר, מנהל האגף לפיקוח וקמ"ט תעסוקה במנהא"ז.
מנהל האגף לפיקוח ציין בישיבה, כי "האגף יתקשה לקיים את דרישות החוק ללא עיבוי תקנים ומשאבים".
בסיכום הדברים מאותה ישיבה נכתב, כי הנושא ייכנס לתכניות העבודה של האגף ויתועדף במסגרת המגבלות.
משרד התמ"ת מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 , כי הממצאים שהעלה מבקר המדינה בבדיקה זו, משקפים "את המצב הידוע לאגף הפיקוח על העבודה באזורי התעשייה באיו"ש.
גם היום נ מצא אגף הפיקוח במחסור כרוני בכוח אדם, ואין לו, לעת עתה, יכולות ומשאבי פיקוח להרחיב את פעולתו אל מעבר לקו הירוק".
עוד ציין משרד התמ"ת, "כי האגף נמצא בהליך התרחבות ואיוש משרות, אולם זה תהליך איטי וארוך, ואמור לשמש לסגירת פערים רבים שנוצרו במהלך השנים".
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1693 .
משרד מבקר המדינה מעיר למנהא "ז ולמשרד התמ"ת על המחדל הנמשך לאורך שנים של היעדר פיקוח ואכיפה משמעותיים בתחום הבטיחות והגיהות במפעלים ישראליים באיו"ש, שיש בו כדי להצביע על זלזול מתמשך בחיי אדם.
התנהלות זו אינה עולה בקנה אחד עם סדרי שלטון תקינים, ויש בה כדי להעמיד בסכנה ממשית את שלומם, בריאותם וחייהם של העובדים באזורי התעשייה.
על המנהא"ז, המופקד על שמירת זכויותיהם של תושבי איו"ש, במעורבות המתפ"ש ובמשולב עם משרד התמ"ת ומשרד המשפטים, לפעול בהקדם להחלתם של חוקים הולמים בתחום דיני הבטיחות בעבודה; ולהקפיד לאכוף באופן סדיר את החוק על המעסיקים הישראליים באיו"ש, בד בבד עם אבטחת פעילות הפיקוח, כדי להבטיח את שלומם ובריאותם של כל העובדים המועסקים באיו"ש - ישראלים ופלסטינים.
ביטוח עובדים פלסטיניים ב- 1976 חוקקצו בדבר ביטוח מפני פגיעות בעבודה (יהודה והשומרון) (מס' 662 ,) התשל"ו - 1976 (להלן- צו בדבר ביטוח ), לשם " קיום הממשל התקין ולהגנה על זכויותיהם של העובדים באזור".
לפי הוראות הצו, "לא יעסיק מעביד עובד אלא אם יש בידו פוליסה בת -תוקף שהוצאה בהתאם להוראות צו זה לגבי העובד לכיסוי חבות טעונת ביטוח".
העונש הקבוע למפר הצו הוא שנת מאסר, קנס או שניהם.
עוד נקבע בצו, כי מפקד האזור ימנה "רשות" לצורך ענייני הביטוח הנדונים בו, וכי "לא תוצא פוליסה לכיסוי חבות טעונת ביטוח אלא אם תנאיה ובכלל זה תעריף הביטוח יאושרו תחילה על ידי הרשות לאחר התייעצות עם הממונה "24.
באוקטובר 2005 ,]נוסח משולב [ נכנס לתוקף תיקון לחוק הביטוח הלאומי התשנ"ה- 1995 (להלן- חוק הביטוח הלאומי), הקובע, כי הוראות חוק הביטוח הלאומי העוסקות בביטוח נפגעי עבודה, בביטוח אימהות ובביטוח זכויות עובדים בפשיטת רגל ובפירוק תאגיד יחולו, בין היתר, על עובד פלסטיני המועסק על ידי ישראלי באתרים צבאיים או בתחומי היישוביים הישראליים באיו"ש.
בעניין זה כתב נציג יועמ"ש איו"ש ביולי 2007 לקמ"ט תעסוקה, כי אין בתחולת התיקון האמור לחוק הביטוח הלאומי כדי לגרוע מחובת מעסיק ישראלי באיו"ש לבטח את עובדיו בפוליסה מפני פגיעה בעבודה לפי הצו בדבר ביטוח, במקומות שבהם העסקתם היא מחוץ לתחומי יישוב ישראלי.
יצוין, כי באיו"ש קיימים עשרות מקומות תעסוקה ישראליים שאינם בתחום יישוב ישראלי, ובהם מועסקים אלפי פלסטינים.
בביקורת עלה, כי המנהא"ז לא מינה "רשות" לצורך ענייני הביטוח, לא אכף את הוראות הצו על מעסיקים ישראליים, ולא קיים פיקוח על כך שמעסיקים ישראליים אכן רוכשים פוליסת ביטוח עבור העובדים הפלסטיניים שהם מעסיקים מחוץ לתחומי היישובים הישראליים באיו"ש, כמתחייב בצו.
24 " "הממונה הוא מי שהתמנה ע ל ידי מפקד האזור כממונה ל יישום צו בדבר חוק העבודה (פגיעות בעבודה) (יהודה והשומרון) (מס' 663 ), תשל''ו- 1976.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח חשיבות נושא ביטוח העובדים במקום עבודתם וכדי להבט יח כיסוי ביטוחי לכל הפלסטינים המועסקים על ידי מעסיקים ישראליים באיו"ש, על המנהא"ז לאכוף את הוראות הצו בדבר ביטוח.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1695 .
אבטחת אזורי התעשייה .
באזורי התעשייה באיו"ש עובדים אלפי פלסטינים וישראלים.
לדוגמה, באזור תעשייה ברקן עובדים כ - 3,000 פלסטינים וכ - 2,500 ישראלים.
חלק מאזורי התעשייה באיו"ש ממוקמים בלב היישובים הישראליים ובסמוך לבתי המתיישבים.
יש מפעלים ובתי עסק באזורי התעשייה הפועלים 24 שעות ביממה ובמשך שבעה ימים בשבוע, ובהם מועסקים גם עובדים פלסטיניים.
פקמ"ז נושא באחריות הכוללת לביטחון באיו"ש, ובכלל זה גם לביטחו ן באזורי התעשייה באמצעות החטיבות המרחביות.
חברות אבטחה אזרחיות מבצעות, בדרך כלל, את האבטחה השוטפת באזורי התעשייה שבניהול ישראלי באיו"ש, בפיקוח רכז הביטחון השוטף הצבאי (הרבש"ץ) המקומי, או באחריות קב"ט (קצין ביטחון) המועסק, בדרך כלל, על ידי הרשות המקומית.
במסגרת פעולות האבטחה מקיימות חברות האבטחה, בין היתר, בידוק של העובדים הפלסטיניים ומניעת כניסתם של אלו שאין בידי מעסיקיהם היתרי תעסוקה על שמם, ובידוק כלי רכב הנכנסים לאזור התעשייה והיוצאים ממנו.
מהמסמכים בפקמ"ז עולה, כי אזורי תעשייה שבניהול ישראלי מהווים נקו דת תורפה ביטחונית, והם עלולים לשמש יעד לפעילות חבלנית עוינת כמו פיגועים ואירועי חטיפה של ישראלים השוהים בהם.
בעבר אירעו מספר פיגועים באזורי תעשייה ובסביבתם שכללו הנחת מטענים, ירי וחדירת מחבל נושא חגורת נפץ, וכן אירועים של הצתה, הרס וגניבות, מרביתם על רקע ל אומני.
לדוגמה: באפריל 2008 הגיע מחבל לשער הכניסה של אזור התעשייה "מסילה" ורצח בירי אקדח שני ישראלים שעמדו בסמוך לשער.
מפקד פקמ"ז ציין בעניין זה ש"הדרך היחידה הייתה עמידה בכללים ובנהלים שסוכמו בנושא אבטחת ושגרת ]את הפיגוע[ למנוע הפעילות של המקום בין החטיבה, המינהל האזרחי ובעלי המפעלים באזור התעשייה".
יש לציין, כי באזורי התעשייה באיו"ש יש מפעלים המחזיקים מלאי של חומרים דו- שימושיים העלולים לסייע בידי גורמים עוינים בהכנת חומר נפץ לצורך ביצוע פיגועים בישראל ובאיו"ש.
לעניין זה ראוי להדגיש, כי סחורה שמקורה באזורי תעשייה שבניהול ישראלי ויעדה ישראל אינה חייבת בבידוק באחד ממעברי "גב אל גב" בעת העברתה לישראל.
במעברים אלה נעשה בידוק ביטחוני מלא לסחורה, בין היתר, על ידי הפעלת אמצעים טכנולוגיים, כגון אמצעים לשיקוף סחורה ומריחן.
להלן ממצאים שעלו בעניין אבטחת אזורי תעשייה שבניהול ישראלי באיו"ש: 1 .
מרכיבי ביטחון בתקנון25 של תב"ע לאזור תעשייה באיו"ש, המאושרת על ידי מועצת התכנון העליונה במנהא"ז איו"ש26 , נקבע בפרק "מרכיבי ביטחון", כי יזם התכנית של אזור התעשייה מתחייב להקים את מרכיבי הביטחון כלהלן: גדר רשת, תאורה היקפית, דרך היקפית, ביתן שומר ושער; עוד נקבע בתקנון, כי מרכיבי הביטחון יוקמו לפי מפרטים טכניים שיקבע פיקוד העורף (להלן - פקע"ר), וכי לא יוצאו היתרי בנייה על .
25 התקנון הוא מסמך בלתי נפרד מהתב"ע ובו פרטים כגון: חלוקת השטחים, תנאים מיוחדים, רשימת תכליות, שימושים והגבלות בנייה, הנחיות סביבתיות ועוד.
26 מועצת התכנון העליונה היא הערכאה התכנונית העליונה באיו"ש, והחלטותיה מחייבות את רשויות התכנון השונות באיו"ש.
מעמדה מקביל לזה של המועצה הארצית לתכנון בישראל.
ידי הרשות המוסמכת לכך, אלא לאחר שהוצג בפניה אישור של פקע"ר או של קצין הגנה מרחבית (להלן - הגמ"ר) באוגדת איו"ש ע ל כך שהוקמו מרכיבי הביטחון הדרושים.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1697 .
,במסגרת עבודת מטה שערך פקמ"ז בנושא נוהלי הביטחון באזורי תעשייה באיו"ש חיווה את דעתו נציג יועמ"ש איו"ש באוקטובר 2008 בנושא "אבטחת אזורי תעשייה ומחצבות", וכתב, כי מכוח צו בדבר נקיטת אמצעי ביטחון (יהודה והשומרון) (מס' 1447 ), התשנ"ז- 1996 (להלן- צו בדבר נקיטת אמצעי ביטחון), ניתנת למפקד הצבאי סמכות רחבה להורות על נקיטת אמצעי ביטחון כלפי אדם, מקרקעין או מיטלטלין, אם לדעתו אמצעים אלו דרושים לשם שמירה על ביטחון תושבי איו"ש או מי שנמצא בו, על רכושם או על הסדר הציבורי.
הצו מסמיך את המפקד הצבאי לאסור על אדם לעשות שימוש במקרקעין או במיטלטלין כל עוד לא הותקנו בהם אמצעי הביטחון שעליהם הורה.
עוד כתב נציג יועמ"ש איו"ש בחוות דעתו, כי אמצעי הביטחון שאת הקמתם רשאי המפקד הצבאי להטיל על אדם "הינם רבים ומגוונים", כגון: הקמת גדר, סלילת דרך פטרול, התקנת תאורה, וכי נראה, כי מכוח סמכותו הרחבה רשאי הוא ליתן הוראות המחייבות נקיטת פעולות אבטחה, כגון הצבת שומר או בודק ביטחוני בכניסה למקרקעין.
הצו בדבר נקיטת אמצעי ביטחון אף מסמיך את המפקד הצבאי לקבוע מי יישא בהוצאות נקיטת אמצעי הביטחון, ומכוחו הוא רשאי להטיל הוצאות אלו, כולן או חלקן, על בע ל המקרקעין או המיטלטלין או על האדם שברשותו נמצאים אמצעי הביטחון.
צוות הביקורת סייר בשבעה אזורי תעשייה באיו"ש באפריל, במאי וביוני 2011 ;, והעלה כי בשניים מהם לא נעשה שימוש כנדרש במרכיבי הביטחון בשלושה חסרים חלק ממרכיבי הביטחון הנדרשים לפי תקנון התב"ע; בשלושה אף נמצא שכלי רכב בעלי לוחיות זיהוי פלסטיניות נכנסו לתחומם ללא בקרה; ובארבעה לא התקיימה בקרה על הכניסה לתחום אזורי התעשייה.
צה"ל מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 כלהלן: "במספר רב של אזורי תעשייה לא קיימים מרכיבי ביטחון, דבר אשר פוגע באפקטיביות הביטחונית"; השלמת החסר מחייבת השקעה תקציבית משמעותית; "ככלל האחריות לנושא מונחת לפתחם של משרדי ממשלה אחרים"; ניתוח האיומים והצרכים הביטחוניים מעמידים בראש סדר העדיפויות הפיקודי את העיסוק והשקעת המשאבים בהגנת היישובים ומוסדות החינוך, הסובלים גם הם מהיעדר תקציב להשלמת כלל מרכיבי הביטחון; פקמ"ז מנהל מדיניות סיכונים אשר הינה תוצר של עבודת מטה שוטפת שעל פיה נקבע סדר העדיפויות.
כן מסר צה"ל, כי סוכם בין פקמ"ז לבין המנהא"ז, ש"במסגרת תהליך אישור הקמת אזורי תעשייה באיו"ש יינתן דגש לנושא מרכיבי הביטחון כתנאי להשלמת תהליך האישור.
כמו כן, במסגרת ההקמה בפועל של אזורי התעשייה, תיבחן העמידה במימון התכניות למרכיבי הביטחון שהוצגו בשלב התכנון"; "בימים אלה מושלמת העבודה בחטיבות המרחביות למיפוי כלל אזורי התעשייה ונכתבים מחדש תיקי אבטחה לאזורים אלו".
לדעת משרד מבקר המדינה, בהתחש ב בנסיבות הביטחוניות הקיימות באיו"ש, מן הראוי שצה"ל - פקמ"ז, המתפ"ש והמנהא"ז, בשיתוף משרד התמ"ת והרשויות המקומיות הרלוונטיות באיו"ש, יבחנו בהקדם כיצד לטפל בנושא הפערים הקיימים בתחום מרכיבי הביטחון באזורי התעשייה שבניהול ישראלי באיו"ש, ויישמו את תוצאות בחינ תם על פי תכנית סדורה ומגובת תקציב.
הכרזת אזורי תעשייה כשטח צבאי סגור מכוח הצו בדבר הוראות ביטחון (יהודה והשומרון) (מס' 378 ), התש"ל - 1970 (להלן- צו בדבר הוראות ביטחון)27 חתם מפקד כוחות צה"ל באיו"ש ביוני 2002 על הכרזה בדבר סגירת שטח הקובעת, כי תחום היישובים הישראליים באיו"ש, לרבות אזורי תעשייה שבניהול ישראלי, הם שטח צבאי סגור, וכי "לא ייכנס אדם לשטח הסגור ולא ישהה בו, אלא בהיתר מאת מפקד צבאי או מי מטעמו ובהתאם לתנאי ההיתר כאמור".
עוד נקבע בהוראות ההכרזה, כי הן אינן חלות על ישראלים.
בהכרזה צוין, כי הדבר נחוץ מטעמי ביטחון ולנוכח הסיבות הביטחוניות המיוחדות השוררות באיו"ש.
בהוראות הצו נקבע, כי הפרת הוראות ההכרזה או הפרת תנאי ההיתר שנ יתן לפיה, הן עברות פליליות שדינן חמש שנות מאסר.
בהתאם להוראות ההכרזה, נדרש עובד פלסטיני לקבל היתר מהמפקד הצבאי או מי מטעמו לצורך כניסתו לאזורי התעשייה שבניהול ישראלי באיו"ש, ואילו מעסיקו נדרש לפי הוראות הצו בדבר העסקת עובדים לקבל היתר תעסוקה על שם העובד הפלסטיני מלשכת התעסוקה במנהא"ז.
צוות הביקורת בחן את יישומם של מספר היבטים בהוראות ההכרזה בהתייחס לאזורי תעשייה שבניהול ישראלי, וכ ן את פעילות גופי האכיפה לאכיפת הוראות ההכרזה והעלה ליקויים בתחום האבטחה כלהלן: א.
אזורי התעשייה קרני שומרון, עמנואל, "עלי זהב" ומעלה אפרים נעדרים תשתית אבטחתית למניעת כניסה של אנשים לתוך השטח הצבאי הסגור, כגון גדר היקפית או שער לכניסת אנשים שישמש כנקודת ביקורת, ובשל כך נפגעת היכולת להשגת מטרות ההכרזה בדבר סגירת שטח.
ההכרזה בדבר סגירת שטח אינה מגדירה את המונח "אזורי תעשייה שבניהול ישראלי" ואינה מגדירה את המרחב הגיאוגרפי של אזורי התעשייה הנכללים בה, ובאופן זה לא ניתן לדעת מהו תחום השטח שעליו חלות ההוראות של שטח צבאי סגור (כמפורט לעיל בפרק על "הגדרת אזורי תעשייה בניהול ישראלי").
ממסמכי המנהא "ז והחטיבות המרחביות עולה, כי בחלק מאזורי התעשייה באיו"ש מועסקים עובדים פלסטיניים ללא היתרי תעסוקה.
מבקר המדינה כבר התייחס לעניין זה בדוח משנת 200528 , שבו ציין כי ביישובים ישראליים ובאזורי תעשייה באיו"ש הועסקו עובדים פלסטיניים רבים ללא היתרי תעסוקה וכי הדבר מחייב תיקון.
10 נכנס לתוקף (יה ]נוסח משולב [ צו בדבר הוראות ביטחון ודה והשומרון) (מס' 1651 ), התש"ע - 2009 , אשר בא במקום מספר צווים וביניהם הצו בדבר הוראות ביטחון.
28 ,מבקר המדינה דוח שנתי 56א ( 2005" ,) פעולות המינהל האזרחי באזור יהודה והשומרון", עמ' 246.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1699 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בהיעדר תשתיות מתאימות של מרכיבי ביטחון, כפי שעלה בביקורת, לא ניתן לאכוף את הוראות הצו בדבר סגירת שטח, ובנסיבות אלה ההכרזה על סגירת שטח עלולה להיות חסרת משמעות.
אשר על כן, על פקמ"ז הנושא באחריות לביטחון באיו"ש, לבחון את הצרכים הצבאיים לאבטחת אזורי התעשייה שבניהול ישראלי, ולקבוע על פיהם את אמצעי התשתית ומרכיבי ההגנה הנוספים הדרושים לצורך כך, ולבחון את הדרכים הראויות למימון הוצאות הקמתם ותחזוקתם ולפעול ליישומן.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי להתרת כניסתם של פלסטינים לאזורי התעשייה ש בניהול ישראלי ללא היתר תעסוקה השפעות ביטחוניות העלולות, בין השאר, לסכן את השוהים באזור התעשייה.
על פקמ"ז לפקח באופן שיבטיח כי אזורי התעשייה בניהול ישראלי באיו"ש יפעלו בהתאם להוראות ההכרזה בדבר סגירת שטח, כדי להבטיח את שלומם של כל השוהים בהם.
נאמני ביטחון בין ישראל לאיו"ש פועלים שישה מעברי סחורה (מעברי "גב אל גב") המוגדרים בהודעה בדבר קביעת נקודות מעבר טובין אשר נקבעה מכוח הצו בדבר העברת טובין (יהודה והשומרון) (מס' 1252 ), התשמ"ח - 1988 .
כאמור, ה הודעה בדבר קביעת נקודות מעבר טובין מחייבת להעביר טובין בכמות מסחרית, כהגדרתו בהודעה, המיועדים להגיע לישראל מאיו"ש דרך מעברי "גב אל גב" שבהם מתבצע בידוק ביטחוני מלא, בין היתר על ידי הפעלת אמצעים טכנולוגיים מתקדמים במטרה למנוע הברחות של אמצעי לחימה ומפגעים לישראל.
חובה זו אינה חלה על טובין שמקורם ב"אזורי תעשייה שבניהול ישראלי" או ביישוב ישראלי או במתקן צבאי, אשר יכולים לעבור בכל אחד מהמעברים שבין איו"ש לישראל29.
ממסמכי המנהא"ז עולה, כי הוצאת סחורה מאזורי תעשייה בניהול ישראלי באיו"ש לשטח מדינת ישראל מעוררת חששות במספר תחומים, בראש ובראשונה בתחום הביטחוני: חשש מהברחת מפגעים או אמצעי לחימה מאיו"ש לישראל, או פיגוע באמצעות "רכב משוטה" - רכב ישראלי העלול לשמש למטרות פיגוע.
קיים גם חשש של ניצול אזורי התעשייה שבניהול ישראלי ל"הלבנת סחורה" (ראו בהמשך בפרק על "הלבנת סחורות באזורי התעשייה") שמקורה פלסטיני , תוך עקיפת הוראות ההודעה בדבר קביעת נקודות מעבר טובין המחייבות את העברת הסחורה במעברי "גב אל גב"30 .
, כאמור לעיל בנובמבר 2008 קיים מפקד פקמ"ז דאז, אלוף גדי שמני, דיון בנושא אזורי התעשייה באיו"ש, ובו סוכם, כי על יועמ"ש איו"ש לפעול לחקיקה מיידית למינוי נאמן ביטחון לכל מפעל בהתאם לקריטריונים שסוכמו.
ביוני 2009 חתם מפקד כוחות צה"ל באיו"ש על צו בדבר סידורי ביטחון באזורי תעשייה (מינוי נאמן ביטחון), (יהודה והשומרון) מס' 1640 , התשס"ט- 2009 (להלן - צו בדבר מינוי נאמן ביטחון).
בצו נקבע, בין היתר, כי מפקד צבאי רשאי להורות לבעל מפעל באחד מאזורי התעשייה שבניהול ישראלי באיו"ש המנויים בתוספת לצו, למנות נאמן ביטחון שהוא אזרח ישראלי, בעל ניסיון צבאי או ביטחוני מספק המניח את דעתו של הממונה31 .
, ואשר עבר אבחון ביטחוני לפי דרישות הממונה עוד נקבעו בצו חובותיהם של בעלי מפעלים ושל נאמני הביטחון באזורי תעשייה בניהול ישראלי בתחומי ביטחון ואבטחה.
בתוספת השנייה לצו נקבע, בין היתר, כי על נאמן הביטחון לבדוק את כלי הרכב ונהגיהם בכל השלבים שלפני העמסת הטובין, ולתדרך את הנהגים בנוגע לתנועה בצירים ראשיים בלבד המצויים בשטח .