HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
גם בביקורת הנוכחית נמצאו חריגות חמורות בעבודתו של הרב בורנשטיין: בד בבד עם תפקידו כמפקח באגף הכשרות, הרב משמש גם נותן השגחה מטעמו ברמת "למהדרין" בבתי מלון שהם מחוץ לירושלים, וזאת בלי שקיבל מהמועצה הדתית בירושלים אישור לעבודות נוספות אלה, וממילא לא הוסדר הצורך במניעת ניגוד עניינים מעיסוקיו הנוספים.
לדוגמה, הרב נותן שירותי השגחה פ רטית - כשרות למהדרין הרב ש.
בור נשטיין שליט"א" - בבתי מלון בים המלח ובבית מלון בטבריה השייך לרשת בתי מלון הפועלת גם בירושלים שהוא אחראי לה מתוקף תפקידו במועצה.
המועצה הדתית ירושלים מסרה כי שירותי ההשגחה לבתי המלון ניתנים רק בתקופת הפסח ולא כעבודה נוספת.
לדברי הרב בורנשטיין, הוא לא היה מודע לקשר בין בית המלון בטבריה לבית המלון בירושלים, ובעקבות ממצאי הביקורת סוכם שיחדל ממתן הכשר לבית מלון זה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרב בורנשטיין כי עיסוקיו הנוספים - סגן מנהל אגף הכשרות ואחראי לפיקוח בבתי מלון, ללא היתר כנדרש - הם חריגה ניכרת מנוהל הכשרות.
כמו כן הוא מעיר למנהל אגף הכשרות ולמועצה הדתית ירושלים והעומד בראשה מר יהושע ישי על שאפשרו מצב כזה.
מדובר בעיסוקים האסורים על בעל תפקיד באגף הכשרות שבוצעו ללא היתר, ויש להפסיק לאלתר חריגות כאלה.
העסקת מפקחי כשרות כמשגיחים באזור שהם מפקחים עליו: שישה מפקחי כשרות בירושלים עבדו, בניגוד לנוהל הכשרות, גם כמשגיחים באזורי הפיקוח שבאחריותם - הם פיקחו על עבודתם שלהם כמשגיחים; זו מציאות בלתי מתקבלת על הדעת המעידה על ניגוד עניינים מובנה בין שני התפקידים.
לדוגמה, מפקח ב' מפקח על עצמו ב שבעה בתי עסק בתחום הירקות והפירות באזורים רמת דניה, מרכז העיר ובקעה; מפקח ג' מפקח על עצמו בשלושה בתי עסק באזור גבעת מרדכי; ומפקח ד' מפקח על עצמו בשני בתי עסק באזור הרובע היהודי.
יו"ר הוועדה הממונה ירושלים מסר בתשובתו כי המועצה מתקנת את הליקויים שהעלתה הביקורת "תוך כדי ביקורת".
תפקידים צולבים - מפקחים המשמשים משגיחים המפוקחים על ידי מפקחים אחרים, ולהיפך: כאמור, נוהל הכשרות מאפשר למפקח כשרות, 96 |דוח שנתי 67ב .
לרבות האיזונים שבין .
מלא ותקין בכפוף לאישור הממונים עליו, לעבוד כמשגיח במקום מושגח בתחומי אותה מועצה דתית בתנאי שהמקום אינו מצוי ב"אזור הפיקוח שלו".
בביקורת במועצה הדתית ירושלים נמצאו ארבעה מקרים של הצלבה בין שישה בעלי תפקידים - מפקח ראשון מפקח על מפקח שני בתפקידו כמשגיח ובעת ובעונה אחת ה מפקח השני מפקח על המפקח הראשון בתפקידו כמשגיח.
אמנם הצלבה כאמור לא נאסרה על פי הוראות הנוהל, אולם לנוכח העובדה שהיא בוצעה על ידי שישה מעשרה מפקחים במחלקת בתי עסק ובתי אוכל באגף הכשרות, היא גורמת לתלות בעבודתם ההדדית ועלולה לגרום למארג יחסים של "תן וקח" ביניהם.
מארג יחסים זה עלול לפגוע באופן ממשי ביכולתם של המפקחים ליישם את תכלית תפקידם כגורמי פיקוח ואכיפה, ושיקול דעתם המקצועי עלול להיות מוטה, משובש ופגום; הדבר עשוי לעורר חשש לניגוד עניינים.
חומרת הממצאים העולים מעבודת המפקחים כמשגיחי כשרות מחייבת את המשרד לבחון מחדש את הכללים שהוא קבע בנוהל הכשרות, לרבות האיזונים שבין מתן האפשרות למפקחים לשמש משגיחים, אל מול הסיכון העולה מהעובדה שלעיתים קיים חשש שלא ניתן למלא את שני התפקידים באופן מלא ותקין.
על המשרד להביא בחשבון את החשש להיקלעות המפקחים למצב של ניגוד עניינים, ובייחוד מצב שבו מפקח משמש כמפקח על עצמו בתפקידו כמשגיח או מצב שבו מפקח משמש גם משגיח המפוקח בידי עמיתו, ולהיפך; על המשרד לבחון הסדר מתאים גם בעניין זה.
העסקת עובדי המטה במועצה הדתית ירושלים כמשגיחים: שמונה עובדי מטה במועצה הדתית ירושלים שאינם נמנים עם עובדי אגף הכשרות, מועסקים בעבודה נוספת כמשגיחים.
חמישה מ הם מועסקים בסה"כ בהיקף של 19-12 שעות ביממה- היקף שעות חריג ובלתי סביר המעורר ספק בנוגע ליכולתם לבצע כראוי את עבודתם הן במשרתם במטה הן כמשגיחים.
להלן דוגמאות: עובד א' מועסק במועצה במשרה מלאה בתפקיד מינהלי.
נוסף לכך, על פי נתוני המועצה, הוא משמש גם משגיח כשרות בתשעה בתי עסק בהיקף של 11 שעות מדי יום.
מכאן, בצירוף שעות העבודה "הרגילות" שלו בתפקידו כמנהל מחלקה במועצה הדתית, הוא אמור לעבוד לא פחות מ-19 שעות מדי יום.
עובד ב' מועסק במועצה במשרה מלאה בתפקיד מינהלי.
נוסף לכך, הוא משמש משגיח כשרות בארבע מסעדות בעיר בהיקף מצטבר של 8 שעות השגחה.
יוצא אפוא שהוא עובד לפחות 16 .
שעות מדי יום יו"ר המועצה הממונה ירושלים מסר בתשובתו כי עובד א' התקבל לעבודה במועצה כעשר שנים לפני כניסתו של יו"ר המועצה לתפקידו, ובכל העסקים מדובר בביקורת הפיקוח על כשרות המזון |97 .
13 מתוך 84 עובדי המועצה הדתית נתניה (כ-15% ) מועסקים גם כמשגיחים נוסף .
לעבודתם במועצה, וזאת ללא קבלת אישור לעבודה נוספת כנדרש בנוהל הכשרות; 11 מהם מועסקים במועצה הדתית במשרה מלאה ועבדו גם כמשגיחי כשרות, וכך הם הועסקו בהיקף שעות כולל בלתי סביר.
מחלקה ב' הועסק, נוסף לתפקידו במועצה הדתית, כמשגיח כשרות בנתניה והיקף שעות עבודתו הנוספת היה 11 שעות מדי יום בלבד ולא בנוכחות של שעה בכל בית עסק.
בנוגע לעובד ב' מסר היו"ר כי במהלך הביקורת צומצם היקף עבודתו הנוספת כמשגיח להיקף של שלוש שעות ביום.
אשר לעובד א', משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר המועצה הדתית ירושלים כי תפקיד העובד ב"ביקורת בלבד" אינו עולה בקנה אחד עם אופי בתי העסק המושגחים, לרבות מסעדה בשרית ועסק ברמת כשרות למהדרין, לכן לא ניתן לקבל טענה זו.
יתרה מזאת, היו"ר גם אינו מסביר את ההיקף הבלתי מתקבל על הדעת שבעבורו בית העסק משלם שכר לעובד המועצה.
חוסר הסבירות של העסקה זו מבססת חשד לעצימת עיניים של המועצה למעשים חמורים הנעשים תחת גגה.
צבר הממצאים העולה בנוגע למערך הכשרות בעיר ירושלים מצביע על פגיעה חמורה ביותר בסדרי מינהל תקין ועל הפרה בוטה וברגל גסה של נוהל הכשרות.
ההתנהלות הקלוקלת של המועצה איפשרה מתן היתרים בסיטונאות וללא הבחנה, ללא הענקת היתר מפורש ותוך עצימת עיניים מהנסיבות שנוצרו - בתי עסק משלמים עבור שעות השגחה שקרוב לוודאי אינן מבוצעות, או לפחות אינן מבוצעות במלואן, כשבה בעת, לנוכח המשרות הנוספות שעובדי המועצה לקחו על עצמם בהיותם גם משגיחים, ספק אם הם יכולים למלא את תפקידיהם במועצה באופן ראוי ומלא.
בכך עושה המועצה הדתית ירושלים פלסתר את נוהל הכשרות, את הוראות חוקת העבודה ואת ההסכם הקיבוצי המחייב את עובדי המועצה הדתית.
המועצה נותנת יד להפרה חמורה ושיטתית של סדרי מינהל תקין עד כדי חשש להטעיה של בתי העסק והציבור הסומכים ידם על כשרות המזון ועל בתי העסק.
נמצא ש-13 מתוך84 עובדי המועצה הדתית נתניה (כ -15% ) מועסקים גם כמשגיחים נוסף לעבודתם במועצה, וזאת ללא קבלת אישור לעבודה נוספת כנדרש בנוהל הכשרות; 11 מהם מועסקים במועצה הדתית במשרה מלאה ועבדו גם כמשגיחי כשרות, וכך הם הועסקו בהיקף שעות כולל בלתי סביר.
למשל, מנהל מחלקה א' הועסק, נוסף לתפקידו במועצה ובניגוד לנוהל, גם כמשגיח כשרות בכמה בתי עסק בנתניה וכמשגיח מטעם המועצה הדתית בנימינה-גבעת עדה.
היקף עבודתו הנוספת היה 4.
5 שעות מדי יום; מנהל מחלקה ב' הועסק, נוסף לתפקידו במועצה הדתית, כמשגיח כשרות בנתניה והיקף שעות עבודתו הנוספת היה 11 .
שעות מדי יום 98 |דוח שנתי 67ב .
שישה מבין עשרת מפקחי הכשרות במועצה הדתית נתניה, המועסקים במשרה מלאה, עובדים גם כמשגיחי כשרות בהיקף של לפחות שש שעות השגחה ביום.
כמו כן, שלושה בעלי תפקידים בכירים בתחום הכשרות עובדים גם הם כמשגיחים.
עבודתם של חלק מהם כמשגיחים נוגדת את נוהל הכשרות, והיא מעלה חשש להיקלעותם למצב של ניגוד עניינים בין כהונתם בתפקידי ניהול ופיקוח ובין עבודתם בשטח כמשגיחים.
אשר לאחרים - אמנם הדבר מותר על פי נוהל כשרות, ועם זאת נוכח ההיקף הגדול של שעות העבודה שלהם מדי יום ביומו, עולה חשש שיכולתם למלא את שתי המשרות, בד בבד ובאופן מלא - אינה אפשרית.
להלן דוגמאות: מפקח כשרות ה' עובד גם כמשגיח בהיקף של 10 שעות מדי יום ובצירוף שעות עבודתו כמפקח הוא עובד 18 שעות מדי יום; מפקח כשרות ו' עובד גם כמשגיח בהיקף של 6 שעות ובצירוף שעות עבודתו כמפקח הוא אמור לעבוד במצטבר14 שעות מדי יום; בעל תפקיד בכירג' בתחום הכשרות מועסק כמש גיח כשרות בנתניה בהיקף של שעתיים מדי יום וכמשגיח מטעם המועצה הדתית בנימינה-גבעת עדה וכן כמפקח הכשרות של המועצה האזורית חוף השרון; בעל תפקיד בכיר ד' בתחום הכשרות מועסק כמשגיח בהיקף של 6.
5 שעות מדי יום ובמצטבר הוא עבד לפחות 14.
שעות מדי יום באוגוסט 2016 הסביר יו"ר המועצה הדתית נתניה, מר אשר אוחנה, ל נציגי משרד מבקר המדינה כי בהתאם למכתב ועד העובדים אליו, העובדים האמורים מועסקים בעבודה נוספת עקב סיכום של יו"ר המועצה לשעבר עם ועד העובדים, במסגרת ביצוע הסכם הבראה במועצה וזו הסיבה שבעטיה, נוסף לתפקידיהם במועצה, מועסקים אותם עובדי המועצה כמשגיחים - שלא בהתאם לנוהל.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר המועצה הדתית נתניה כי עליו לפעול להתאמת סדרי העבודה במועצה להוראות נוהל הכשרות.
על המועצה הדתית ועל עובדיה לפעול לפי הוראותיהם של חוקת העבודה ושל ההסכם הקיבוצי הנוגעות למספר המירבי של שעות עבודה, המחייב את עובדי המועצה הדתית, וכן על פי הנחיות המשרד בנושא קבלת אישור לעבודה נוספת.
במצב דברים זה עולה ניגוד עניינים חריף במילוי שני התפקידים בידי העובדים שהוזכרו - נאמנותם לתפקידיהם עלולה להיפגע באופן ממשי.
על המועצה הדתית נתניה לבחו ן כל מקרה לגופו ולמנוע את העסקתם הלא תקינה של בעלי התפקידים האמורים.
כמו כן, מן הראוי שהמשרד יפעל לאכיפת הוראות נוהל הכשרות בנושא זה.
בתשובתו ציין יו"ר המועצה הדתית נתניה כי את הנושא יבדוק צוות של כמה מחברי המועצה שהוקם לצורך הטיפול בממצאי הביקורת ולמעקב א חר תיקון הליקויים ויישום ההמלצות.
הפיקוח על כשרות המזון |99 .
במועצה הדתית חיפה נמצאו מקרים שבהם עובדים הועסקו כמשגיחים בהיקף שעות רחב.
מפקח כשרות ז' מועסק במשרה מלאה במועצה ומוצב גם כמשגיח בשבעה בתי עסק בעיר בהיקף של 11.
75 שעות מדי יום; בסך הכול הוא עובד כמפקח וכמשגיח כ-20 .
שעות מדי יום היקף העסקה של 20 שעות עבודה מדי יום הוא בלתי מתקבל על הדעת לכל הדעות.
קיים חשש ממשי שמדובר בעבודה שלא נעשתה בפועל, אם במועצה כמפקח אם בבתי העסק כמשגיח או בשני התפקידים גם יחד.
המועצה הדתית מסרה בתשובתה מינואר 2017 כיהופסקה עבודתו של המפקח בשישה בתי עסק.
בעל תפקיד בכיר ד' בתחום הכשרות מועסק במשרה מלאה ומוצב כמשגיח בשלושה בתי עסק בעיר בהיקף כולל של 2.
נוסף לכך, הוא משמש משגיח כשרות מטעם מועצה דתית אחרת ומשגיח כשרות בשבתות ב בית מלון א' שבאחריות מועצה דתית נוספת.
בקשת העובד לעבודה נוספת ואישור המועצה הדתית חיפה היו לשעת השגחה אחת בלבד בעיר חיפה, ללא ציון עבודתו מטעם מועצות דתיות אחרות.
העסקת משגיחות כשרות .
עד אפריל 2014 לאאיפשרה הרבנות לנשים להיבחן בבחינות ההסמכה למשגיחי כשרות.
ביולי 2016 שימשו תשע נשים בל בד משגיחות כשרות, על פי החלטת הרבנים המקומיים.
בשנת 2013 הגישה תנועת "אמונה- תנועת האשה הדתית לאומית" עתירה לבג"ץ, ובה דרשה 43 בין היתר לראות בה "מוסד מוכר " בכל הנוגע לקיום קורס משגיחות כשרות44 .
עוד דרשהלאפשר לנשים שעברו את הקורס במסגרתה לגשת למבחני ההסמכה של הרבנות , כדי למנוע הפליה בין מועמדות לקבלת הסמכה למשגיחות כשרות ובין מועמדים גברים.
43 בג"ץ 4780/13 "אמונה- תנועת האשה הדתית לאומית" נ' השר לשירותי דת (פורסם במאגרי מידע, 25.
) 44 עד אפריל2014 דרשה הרבנות מהמבקשים להיבחן במבחני הסמכה למשגיח כשרות ללמוד במוסד מוכר.
למתן שוויון הזדמנויות .
בתעסוקה בתגובה על העתירה אישרה בשנת 2014 מועצת הרבנותאת הצעתו של הרב הראשי דוד ברוך לאו לשנות את תנאי הסף שהיו נהוגים אז.
על פי השינוי יידרשו המועמדים לתפקיד משגיח כשרות לעבור בחינה ברבנות, בלי שהרבנות תקבע תנאים בעניין תהליכי הכשרה הקודמים לבחינה, לרבות בעניין המוסד שבו ילמד המועמד.
בהמשך לכך, באפריל 2014 , עדכן המשרד את נוהל הכשרות וציין בו בהערת שוליים כי "האמור מתייחס לגברים ונשים כאחד"45.
בעקבות עמדה זו של הרבנות קבע בג"ץ כי א ין עוד מניעה לנשים מלשמש משגיחות כשרות.
בחודש שבט התשע"ה (ינואר -פברואר 2015 ) פרסמה הרבנות הודעה לציבור, ובה עדכון על המתכונת החדשה של המבחנים לקבלת תעודת משגיח כשרות מטעמה.
כמו כן, היא פרסמה את החלטתה זו באתר האינטרנט שלה במסגרת פרסום החלטות מועצת הרבנות הראשית.
עם זאת, ההחלטה לא הופצה במסגרת פרסומי מחלקת בחינות והסמכה ברבנות (להלן - מחלקת הבחינות).
על פי נתוני מחלקת הבחינות, מאז הסכימה הרבנות לאפשר לנשים לגשת למבחני ההסמכה הוסמכו 12 נשים בלבד למשגיחות כשרות.
מהנתונים שמסרו93 מועצות דתיות למשרד מבקר המדינה עלה כי בין 178 משגיחי הכשרות שנקלטו בפרק הזמן ינואר 2015- יוני2016 .
לא הייתה ולו אישה אחת בתשובתו ציין המשרד כי הוא רואה בשילוב נשים לתפקיד משגיחות כשרות, על פי החלטת מועצת הרבנות הראשית ממרץ 2014 , חיזוק למערכת הכשרות, והוא פעל ויפעל לקידום נושא זה.
כשרות הוא תחום הנוגע לחלק ניכר מהציבור, נשים וגברים כאחד.
מצב שבו שיעור הנשים מכלל משגיחי הכשרות הוא פחות מאחוז, משמעותו הדרה של נשים מעיסוק זה, דבר שאינו עולה בקנה אחד עם הדרישה למתן שוויון הזדמנויות בתעסוקה.
על הרבנות ועל המשרד ליזום פעולות פרו -אקטיביות לעידוד שילוב נשים במקצוע השגחת כשרות, ובכלל זה לפרסם את השינוי לציבור, ובכך להרחיב את מעגל העיסוקים של נשים בכל תחומי החיים ובהם מערך ההשגחה הממלכתי על הכשרות.
45 ,המשרד לשירותי דתחוזר המנהל הכללי עד/1 ( 1.
14 ), סעיף840 - "תיקון נוהל ההפעלה של מערך הכשרות במועצות הדתיות".
הפיקוח על כשרות המזון |101 .
רק 1,162 מתוך 3,305 המשגיחים (כ-35% ) מחזיקים בתעודת הסמכה של הרבנות .
למשגיח כשרות או לרבנות; הסמכה זו יש בה כדי להבטיח כי המשגיח הוא בעל הידע המקצועי הנדרש, כפי שהרבנות הגדירה ובדקה הסמכת משגיחי הכשרות - מספר המשגיחים המוסמכים .
בנוהל הכשרות נקבע כי על מועמד לתפקיד משגיח להיות בעל הכשרה מתאימה במוסד המוכר על ידי הרבנות, להיות מוסמך על ידי הרבנות לשמש משגיח ולהחזיק בתעודת הסמכה למשגיח כשרות בתוקף מטעם הרבנות.
המועמד אינו צריך לעמוד בשלוש דרישות אלה אם הוא מחזיק בתעודה בתוקף ממועצת הרבנות הראשית המעידה שהוא כשיר לכהן כרב עיר, רב יישוב או רב שכונה.
כמו כן, נקבע בנוהל הכשרות כי בנוגע להעסקתם של משגיחים חדשים, בכל מתכונת העסקה שהיא, יחולו הוראות אלה מיולי 2010 , מועד פרסום הנוהל, ובנוגע למשגיחים ותיקים יחולו הוראות אלה בתוך חצי שנה ממועד פרסום הנוהל.
בהקשר זה צוין בנוהל: "יודגש כי משגיח כשרות ותיק שלא יעמוד בתנאי הסף הנ "ל בתוך חצי שנה מיום פרסום הנוהל, תופסק עבודתו, אלא אם ימליץ הרב המקומי על המשך העסקתו ".
משרד מבקר המדינה בדק בנתונים שמסרו לו 92 מועצות דתיות על משגיחי הכשרות שבאחריותן (מ -93 המועצות הדתיות שמסרו נתונים), את מספר המשגיחים המוסמכים מכלל המשגיחים הפועלים בתחומן.
הבדיקה התבססה על נתונים שמסרו מועצות דתיות אלה ועל נתונים שהתקבלו ממחלקת הבחינות.
לפי נתוני הרבנות, רק 1,073 מתוך 3,305 המשגיחים (כ-32% ) שהמועצות הדתיות דיווחו עליהם מחזיקים בתעודת הסמכה מטעמה.
נוסף לכך, המועצות הדתיות דיווחו על 89 משגיחים חסרי הסמכה כבעלי הסמכה לרבנות, כלומר הסמכה הפוטרת אותם מלגשת למבחני הסמכה למשגיחי כשרות.
מכאן, רק 1,162 מתוך 3,305 המשגיחים (כ-35% ) מחזיקים בתעודת הסמכה של הרבנות למשגיח כשרות או לרבנות (להלן - משגיחים מוסמכים); הסמכה זו יש בה כדי להבטיח כי המשגיח הוא בעל הידע המקצועי הנדרש, כפי שהרבנות הגדירה ובדקה.
לפיכך, קרוב לשני שלישים מהמשגיחים במועצות הדתיות הם משגיחים שאינם בעלי הסמכה מטעם הרבנות הראשית, ובכלל זה משגיחים ותיקים, בעלי המלצת הרב המקומי להמשך העסקתם בהיעדר תעודת הסמכה מטעם הרבנות.
להלן בתרשים 1 התפלגות המועצות הדתיות לפי שיעור המשגיחים המוסמכים אצלן: 102 |דוח שנתי 67ב .
ירושלים, רק 112 מתוך 412 המשגיחים .
כי רק 70 מתוך 412 המשגיחים (17% )הם אכן בעלי תעודת הסמכה; במועצה הדתית תל אביב-יפו - 168 מתוך 292 (כ-58% ;) במועצה הדתית אשדוד - 51 .
- 78 מתוך 223 (35% ;) במועצה הדתית נתניה - 17 מתוך 177 (כ-10% ;) ובמועצה הדתית רחובות - 18 מתוך 72 (25%) תרשים1 : התפלגות המועצות הדתיות לפישיעור המשגיחים המוסמכים46 .
P - שיעור המשגיחיםהמוסמכים במועצה דתית מכלל המשגיחים שבאחריותה.
מקור: נתוני מחלקת הבחינות ברבנות הראשית, שעובדו בידי משרד מבקר המדינה.
מתרשים 1 עולה כיב-73 מתוך92 המועצות הדתיות (כ-79% ) לפחות50% .
מהמשגיחים אינם מוסמכים להלן דוגמאות של מועצות דתיות בהן מספר המשגיחים המוסמכים נמוך או נמוך מאוד: לפי נתונים שמסרה המועצה הדתית ירושלים, רק 112 מתוך 412 המשגיחי ם (כ-27% )הם משגיחים מוסמכים.
אולם בבדיקת נתוני מחלקת הבחינות עלה כי רק 70 מתוך412 ( המשגיחים17% ) הם אכן בעלי תעודת הסמכה; במועצה הדתית תל אביב-יפו - 168 מתוך 292 (כ-58%) ; במועצה הדתית אשדוד - 51 מתוך80 (כ-64% ;) במועצה הדתית חיפה - 78 מתוך223 (35% ); במועצה הדתית נתניה - 17 מתוך177 (כ-10% ); ובמועצה הדתית רחובות - 18 מתוך72 (25%.
) במועד סיום הביקורת, יותר מעשר שנים לאחר שהונהגו מבחני ההסמכה ויותר משש שנים לאחר שפורסם נוהל הכשרות, שיעור ניכר מאוד מהמשגיחים המכהנים טרם הוסמכו על פי מבחנים אלה.
בעלי תעודת הסמכה כמשגיחים או תעודת הסמכה לרבנות הפיקוח על כשרות המזון |103 .
בתשובתה מינואר 2017 מסרההרבנות כי מהבחינה המשפטית חיוב משגיח בתעודת הסמכה דורש הסדרה חקיקתית הולמת לנוכח העובדה שמדובר בהסדרת עיסוק.
במסגרת תזכיר החוק הממשלתי שפרסמה הרבנות התייחסה הרבנות גם להסדרת עיסוקו של משגיח הכשרות, אך מסיבות שאינן תלויות ברבנות הליך אישור החקיקה לא צלח, לפי שעה, את ועדת השרים לעניני חקיקה.
במצב המשפטי הקיים הרבנות מוגבלת באפשרותה להביא לידי פיטוריו של משגיח הכשרות שלא עבר תהליך הסמכה כנדרש; על אחת כמה וכמה הדברים אמורים במשגיח המועסק זה שנים במערכת עוד לפני שחל החיוב להסדרת נושא ההסמכה של משגיחים.
זאת ועוד, בעקבות הביקורת פנה בינואר 2017 מנכ"ל הרבנות לכל ראשי המועצות הדתיות והעמידם על השיעור הנמוך יחסית ברמה הארצית של משגיחי כשרות מוסמכים, כפי שעלה בביקורת.
הוא הנחה אותם לשלוח את המשגיחים למבחן בחודש ניסן התשע"ז (מרץ -אפריל 2017.
) משרד מבקר המדינה מצ יין לחיוב את פעולתה המזורזת של הרבנות.
כמה מהמועצות הדתיות, לרבות המועצה הדתית ירושלים, התייחסו בתשובתן למשרד מבקר המדינה לסוגיית תקפותו החוקתית של נוהל הכשרות בכל הנוגע לדרישתו ממשגיחים ותיקים (משגיחים שהעסקתם החלה לפני כניסת הנוהל לתוקף ביולי 2010 ) להציג בתוך חצי שנה מפרסום הנוהל תעודת הסמכה למשגיח כשרות, אחרת תופסק עבודתם.
לטענתן, הדבר עלול לפגוע בזכויות יסוד של המשגיחים המוקנות להם לפי חוק יסוד: חופש העיסוק, משום שהפגיעה במשגיחים האלה לצורך השגת מטרת הנוהל בכל הנוגע להסמכת המשגיחים אינה מידתית (כלומר, היא אינה עומדת בתנאי "פסקת ההגבלה" שבחוק יסוד: חופש העיסוק).
הסמכת משגיחי כשרות היא תנאי חשוב להעלאת קרנו של עיסוק ההשגחה, להתמקצעותו ו למעמדו של משגיח הכשרות.
על הרבנות בשיתוף המשרד לבחון את טענותיהן של המועצות הדתיות בדבר אי-חוקיות ההסדר, ובכלל זה עליהם לבחון יוזמת חקיקה בנושא.
מבחני הסמכה למשגיחים .
כאמור, אף שבנוהל ניתנה למועצות הדתיות ארכה להסמכת המשגיחים הוותיקים, שיעור גבוה מהם עדיין אינו מוסמך.
הדבר מעלה חשש כבד לפגיעה ניכרת ומתמשכת באיכות הפיקוח על הכשרות ולפגיעה באמון הציבור באיכות מערך הכשרות, משום שהפיקוח נעשה ברובו בידי משגיחים חסרי הסמכה מקצועית נדרשת.
על המשרד, על הרבנות ועל המועצות הדתיות לעשות עבודת מטה משותפת לבניית תכנית להסמכת המשגיחים, כדי להבטיח שרמת הידע המקצועי שלהם תהיה הולמת ובאופן זה לשמר את אמון הציבור כולו במערך הכשרות.
כולו בעקבות הביקורת פנו ראשי המועצות הדתיות ירושלים, חיפה ואשדוד למשגיחי הכשרות בדרישה להירשם למבחן הסמכה למשגיח במועד הקרוב.
המועצה הדתית נתניה ציינה בתשובתה כי בשנה האחרונה נערכו קורסים לקראת מבחן הסמכה לכ -100 משגיחים, ויתר המשגיחים נדרשו להירשם למבחן ההסמכה הקרוב.
מבחני ההסמכה למשגיח כשרות מתקיימים ברבנות משנת2005.
על פי נוהל הכשרות, משנת 2010 מי שהוסמך לכך יכול להיות משגיח במקומות המקבלים הכשר מטעם הרבנות.
מחלקת הבחינות אחראית לארגון ולקיום של מבחני ההסמכה למשגיחי כשרות ולהנפקת תעודות ההסמכה.
למחלקת הבחינות ישנו תפקיד מרכזי במתן שירות ומידע לנבחנים, למשגיחים שהוסמכו ולמועצות הדתיות.
חשוב שלמחלקה יהיה מידע אמין ושלם על המשגיחים, שכן הציבור סומך ידיו על תעודות ההכשר שהמועצות הדתיות מנפיקות.
בביקורת עלה כי מחלקת הבחינות אינה מחזיקה במאגר נתונים אחוד וסדור הכולל את פרטיהם של כל מקבלי ההסמכה לשמש משגיחי כשרות.
בידי מחלקת הבחינות מצויים קבצים שונים ובהם מידע, לעתים חלקי, על המשגיחים שהוסמכו.
משרד מבקר המדינה מעיר למחלקת הבחינות כי במצב זה נפגם מאוד טיב השירות שהיא מספקת למועצות ה דתיות, לנבחנים, למשגיחים שהוסמכו, לבתי העסק ולציבור כולו.
הרבנות בתשובתה מסרה כי מאגר המשגיחים שהוסמכו לא עודכן כראוי בעבר וכיום נעשית עבודה לעדכון קובץ המשגיחים המוסמכים.
היא הוסיפה כי מענה יינתן במהלך 2017 .
עם שדרוג מערכות המחשוב המיושנות על מחלקת הבחינות לפעול ללא דיחוי לבניית קובץ נתונים אחוד וסדור הכולל את פרטיהם של כל מקבלי ההסמכה לשמש משגיחי כשרות, כדי לשפר את שירותיה.
הפיקוח על כשרות המזון |105 .
תהליך קליטת משגיחי כשרות .
נוהל הכשרות קובע כי משגיחים יגויסו בתהליך שוויוני הכולל פרסום משרות פנויות או הודעה על הקמת מאגר פוטנציאלי למשגיחים; הפרסום יופיע בשני עיתונים ויכלול גם את דרישות הסף להגשת מועמדות47.
בביקורת עלה כי המועצות הדתיות ירושלים ואשדוד לא קיימו את הוראות הנוהל בעניין קליטת משגיחים.
המשגיחים התקבלו לעבודה על בסיס פנייתם האישית, בלי שהמועצות הדתיות פרסמו הודעה לציבור על משרות פנויות, כקבוע בנוהל.
יתרה מזאת, המועצה הדתית ירושלים לא הקימה מאגר משגיחים ואף לא קבעה תנאי סף לתפקיד משגיח כשרות.
משרד מבקר המדינה מציין כי הדרישה לפרסום פומבי בדבר הקמת מאגר משגיחים נועדה לאפשר שוויון הזדמנויות להעסקתם של משגיחי כשרות.
לכן, לא ניתן לקבל מצב שבו מאגר המשגיחים מתנהל על סמך פניות יזומות של מועמדים בלבד.
המועצות הדתיות ירושלים ואשדוד השיבו למשרד מבקר המדינה כי הן יפרסמו הודעה לציבור על קיום המאגר למשרות משגיחי כשרות.
בהיעדר פרסום פומבי בדבר הודעה על הקמת מאגר משגיחים פגעו המועצות הדתיות ירושלים ואשדוד בשוויון ההזדמנויות לתעסוקה.
קרבה משפחתית אסורה בין משגיחי כשרות ובין עובדי מועצות דתיות .
נוהל הכשרות עוסק בין השאר בצורך למנוע מצב של ניגוד עניינים הנובע מקרבה משפחתית בין משגיחים ובין בעלי תפקידים במועצה הדתית.
הנוהל אוסר על העסקה מעין זו העלולה להביא לתפקוד בלתי תקין של מערך הפיקוח על הכשרות במועצה.
בנוהל מצוין כי "לא ישובץ אדם למשרת משגיח כשרות מטעם מועצה דתית במידה שקרוב משפחתו מכהן כיושב ראש מועצה או כמזכיר מועצה המשמש מורשה חתימה במועצה או כמנהל מחלקת כשרות או כמזכיר מחלקת כשרות או כרב עיר או כרב ממונה על הכשרות או כמפקח כשרות ".
עם זאת, הנוהל מציין כי "הנהלת המועצה רשאית להתיר, במקרים חריגים בלבד שבהם מספר המועמדים לא עונה .
47 דרישות אלה יכללו לכל הפחות את הדרישות המצטברות האלה: המועמד עבר הכשרה מתאימה במוסד המוכר על ידי הרבנות; המועמד נבחן והוסמך לשמש משגיח על ידי הרבנות; המועמד מחזיק בתעודת משגיח כשרות בתוקף מטעמה.
המועמד אינו צריך לעמוד בדרישות אלה אם הוא מחזיק בתעודה ממועצת הרבנות המעידה שהוא כשיר לכהן כרב עיר, רב יישוב או רב שכונה.
ב-20 מועצות דתיות (כ-22% מהמועצות הדתיות שמסרו למשרד מבקר .
המדינה נתונים על המשגיחים המוצבים בהן, על עובדי המועצה ועל חברי המועצה) נמצאו 26 בעלי תפקידים ולהם קרבה משפחתית למשגיחים הפועלים בתחומן האסורה על פי הנוהל, בלי שהמועצה הדתית אישרה זאת באישור .
לחריגה כפי שהנוהל קובע על הצורך בפועל, או במקרה של משגיח כשרות שכבר מועסק, והמועצה איננה רואה בעיה משפטית מיוחדת בהמשך העסקתו, קליטה של משגיח כשרות כאשר קרוב משפחתו מועסק על ידיה, וזאת לאחר שהשתכנעה שלא קיימת כל זיקה, כפיפות וניגוד עניינים בין שני העובדים.
האישור יינתן בכתב עם פירוט הנימוקים לאישור ועל תנאי לתקופה קצובה שלא תעלה על ששה חודשים, שבסיומה ייבחן הצורך מחדש".
ב-20 מועצות דתיות (כ-22% מהמועצות הדתיות שמסרו למשרד מבקר המדינה נתונים על המשגיחים המוצבים בהן, על עובדי המועצה ועל חברי המועצה) נמצאו 26 בעלי תפקידים ולהם קרבה משפחתית למשגיחים הפועלים בתחומן האסורה על פי הנוהל, בלי שהמועצה הדתית אישרה זאת באישור לחריגה כפי שהנוהל קובע.
להלן כמה דוגמאות: במועצה הדתית נתניה שני משגיחי כשרות הם בנו ואחיו של אחד ממפקחי הכשרות.
במועצה הדתית פתח תקווה אחיו של בעל תפקיד בכיר בתחום הכשרות משמש משגיח כשרות, גיסו של אחד ממפקחי הכשרות משמש משגיח כשרות ולמפקח כשרות יש אח, חתן וגיס שהם משגיחי כשרות.
במועצה הדתית ירושלים אחד ממשגיחי הכשרות הוא חתנו של מנהל מחלקה באגף הכשרות ולבעל תפקיד בכיר ה' בתחום הכשרות יש שלושה אחים, גיס וחם שהם משגיחי כשרות.
חלק מהמועצות הדתיות שהעבירו נתונים למשרד מבקר המדינה טענו בתשובותיהן כי נוהל הכשרות אינו חוקתי מפני שהוא פוגע בחופש העיסוק של המשגיחים , וזאת באמצעות איסור העסקתם בשל קרבה משפחתית לבעלי תפקידים מסוימים במועצה הדתית.
חוק יסוד: חופש העיסוק קובע נורמה חקיקתית האומרת באופן ברור שלכל אדם ישנה זכות יסוד לעסוק במקצוע, במשלח יד או בעסק על פי בחירתו.
אי-אפשר להגביל זכות יסוד זו אלא בחוק, ורק לתכלית ראויה, או מטעמים של טובת הכלל, ובכל מקרה מגבלות חייבות להיות נעוצות בגופו של חוק כלשהו ולא בחקיקת משנה.
עוד טענו חלק מהמועצות הדתיות כי ההגבלה על העסקת משגיחים בגלל קרבה משפחתית לבעלי תפקידים מסוימים במועצה הדתית חלה רק על משגיחים שהם עובדי המועצה הדתית, ואילו רוב המשגיחים מקבלים שכר מבתי העסק המושגחים, דהיינו אין יחסי עובד-מעביד בינם לבין המועצה הדתית.
משרד מבקר המדינה מעיר לעניין זה כי בנוגע לקשר בין הנוהל ובין סוג ההעסקה של המשגיחים הבהיר היועץ המ שפטי של המשרד לשירותי דת, בתשובתו מינואר 2017 למשרד מבקר המדינה, כי ההגבלות על העסקת משגיחים בגלל קרבה משפחתית לבעלי התפקידים המוגדרים במועצה הדתית חלות על כל המשגיחים בכל אופני ההעסקה - עובדי מועצה, עובדי בתי העסק המושגחים או עובדי חברה חיצונית.
להלן יוצגו דוגמאות נוספות בפירוט: הפיקוח על כשרות המזון |107 .
העסקת בנו של הרב הראשי האשכנזי של אבן יהודה: נמצא כי מר אוריאל רוזנצויג בנו של הרב הראשי האשכנזי של היישוב - הרב יעקב רוזנצויג - מועסק במועצה הדתית משנת 1997 כמפקח וכמשגיח, ללא היתר.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2017 ציינה המועצה הדתית אבן יהודה כי מר אוריאל רוזנצויג החל את עבודתו במועצה בשנת 1997 , כך שמבחינת המועצה המכהנת מדובר בעובדה שהונחה לפתחה .
אשר לניגוד העניינים, מפקח הכשרות אוריאל רוזנצויג כפוף לראש המועצה וכפיפותו לרב יעקב רוזנצויג היא בתחום ההלכתי בלבד .
עוד ציינה כי הנושא נדון גם במסגרת פנימית וגם מול המשרד לשירותי דת, ובנסיבות העניין נראה כי בה יעדר חלופות עדיף להמשיך במתכונת הקיימת; וזאת בשל עלויות פיטורי המפקח אוריאל רוזנצויג ובגלל היעדר יכולת למצוא מפקח אחר .
המועצה הוסי פה כי בימים אל ה מתקיימים מגעים בנוגע לפרישתו של הרב יעקב רוזנצויג לגמלאות, דבר שייתר את הביקורת בעניין זה.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצה הדתית אבן יהודה כי משמעות העסקת בנו של רב היישוב כמשגיח היא לא רק שהאב, בתוקף תפקידו כרב היישוב, הוא מנהלו הישיר של בנו אלא הוא חותם על תעודות הכשרות של בתי העסק שבנו משגיח בהם.
זאת ועוד, הבן מר אוריאל רוזנצויג משמש מפקח יחיד במועצה, נוסף לתפקידו כמשגיח כשרות במועצה, כלומר הוא מפקח על עצמו.
בנסיבות אלה מערך הכשרות של אבן יהודה הוא מערך בלתי תקין ויוצר עיוות באופן הפיקוח על הכשרות במועצה; לכן, על המשרד להורות לסיים לאלתר את ניגודי העניינים העולים בנסיבות האמורות.
העסקת קרובי משפחה של עובדי המועצה הדתית ירושלים: בין הסייגים להעסקת קרובי משפחה של בעלי תפקידים במועצות הדתיות כמשגיחי כשרות, הוגדרו כאלו שחל איסור מפורש להעסיק בתפקיד משגיח את קרוב משפחתם.
כאשר מדובר במשגיח כשרות שכבר היה מועסק במועד פרסום הנוהל, מותר למועצה הדתית להמשיך את העסקתו בתנאי שהשתכנעה שלא קיימים כל זיקה, כפיפות וניגוד עניינים בינו לבין קרובו בעל התפקיד.
האישור יינתן על תנאי לתקופה שלא עולה על שישה חודשים ובסיומה ייבחן מחדש מתן האישור.
הועלה כי חמישה מקרובי משפחתו של בעל תפקיד באגף הכשרות במועצה הדתית ירושלים, ובהם שלושה מאחיו, מועסקים במועצה כמשג יחי כשרות, בניגוד לנוהל הכשרות.
קרובי משפחתו של בעל התפקיד החלו את עבודתם בשנים 2009-2003 והוא עצמו החל את עבודתו בשנת2008.