HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במרכז הייעוץ מתקיימות כמה פעילויות ובכלל זה הפצת מידע על קורסי מש"ב בארץ, ייעוץ והכוונה לגופים מקומיים ובין -לאומיים ושיתוף פעולה עם חברות ישראליות הפועלות במקום.
שלא כמיזמים אחרים של מש"ב, מרכז הייעוץ פועל בניהולו של מומחה מקומי (ולא ישראלי) בתחום הצאן והבקר.
למש"ב, המממן את המיזם, אין קשר ישיר עם .
11 נציגות תושבת- נציגות ישראל שמקום מושבה הקבוע בארץ הכהונה.
המומחה, והוא אינו מקבל ממנו דיווחים שוטפים על הפעילות הנעשית במסגרת המיזם.
אולם מש"ב מקבל דיווחים מעובדי השגרירות במדינה שכנה המבקרים שם לעתים.
למרכז הייעוץ אין מעמד חוקי במדינה באסיה ולכן פעולותיו של המומחה מוצנעות.
בדוח ביקורת שנעשתה במרכז הייעוץ באפריל 2008 על ידי מנהל אגף אירו -אסיה במשרד והציר במדינה אחרת באסיה נכתב כי במתכונת של המרכז כפי שהייתה אז הוא אינו מממש את ייעודו, פעילותו בייעוץ לעסקים איננה יעילה בדרך כלל ואין בידיו תכנית עבודה.
ביוני 2011 קיימו גורמים במש"ב ביקור מטה במרכז במדינה באסיה והועלה הצורך בארגונו מחדש של מרכז הייעוץ.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במועד סיום הביקורת, למעלה משלוש שנים לאחר שהוכן הדוח במרכז הייעוץ, לא ננקטה כל פעולה ממשית לארגון מחדש של המרכז אף שבמיזמים כאלה, שמתכונת הפעלתם חורגת מהמתכונת המקובלת במש"ב, נדרשים פיקוח ובקרה צמודים והליך הערכה קפדני לבחינת המשך ההשקעה בפעילות.
לפיכך על המשרד לקיים הליך בקרה ופיקוח כדי לבחון אם המשך ההשקעה בפעילות זו אכן מוצדק.
כמו כן, לדעת משרד מבקר המדינה יש להפיק לקחים מאופן ביצועם של מיזמים כדוגמת המיזם במדינה באסיה, כדי לסייע לגיבוש נוהל שיכלול אמות מי דה להקמה ולתפעול של מיזמים בכלל, ומילוי צרכיו הייחודיים של מיזם מסוג זה בפרט.
בתשובתו הודיע המשרד כי מסקנותיו מביקור המטה שקיים במקום באמצע שנת 2011 זהות למסקנות הביקורת ואלה ייושמו במהלך שנת 2012 .
: מיזם חקלאי בדרום אפריקה ככלל, פעילותו של מומחה מטעם מש"ב במסגרת מיזם ארוך מועד מתבצעת בשיתוף פעולה עם משרד ממשלתי מקומי.
מאוגוסט 2004 פועל בדרום אפריקה מומחה מטעם מש"ב בשליחות ארוכת מועד בתחום החקלאות, שלא במסגרת תכנית פיתוח רחבת היקף וללא שותפות עם הממשל.
שהותו והוצאותיו של המומחה בדרום אפריקה ממומנות באמצעות תורם חיצוני אשר מעביר את הכספים לחברת האיגוד, על פי חוזה ההתקשרות ביניהם.
התורם אף משתתף במעקב אחר ביצוע השליחות.
מאפייני פעילות אלו הם ייחודיים ושונים מפעילות מש"ב במדינות אחרות.
בפברואר 2011 התקיים ביקור מטה מש"ב בדרום אפריקה.
מדוח שהוכן בעקבות הביקור עולה כי פעילותו של המומחה התאפיינה בעיקר בעזרה לקהילות ולחקלאים יחידים באופן מקומי ונקודתי אולם לא מהווה חלק ממערך סיוע מקובל של שותפות עם תכניות פיתוח ממשלתיות רחבות היקף.
לנוכח מאפיינים אלו, פעילות זו, במועד הכנת דוח ביקור המטה, היתה בעלת תוצרים תדמיתיים כלליים בלבד.
בדוח הומלץ ששגרירות ישראל בדרום אפריקה תפעל לקידום שיתוף פעולה בין מש"ב ובין גוף ממשלתי הקשור למשרד התעשייה והמסחר במדינה זו, כדי שהם יגבשו יחד תכנית פיתוח רחבת היקף לנוכח העובדה שהסתמן כי זהו הגוף הממשלתי היחיד בדרום אפריקה שמעוניין בשיתוף פעולה כזה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח מאפייניו הייחודיים והחריגים של המיזם, נוכח משך הזמן מאז החל המיזם ונוכח ממצאי דוח ביקור המטה האמור, ראוי כי מש"ב והנהלת המשרד ימשיכו לקיים מעקב פרטני גם אחרי מהלכי התקדמותו של פרויקט זה, כדי לוודא שביצועו עולה בקנה אחד עם עקרונות ההפעלה ומטרות היסוד של מש"ב.
: מעקב שוטף לרשות מש"ב עומדת תכנת מחשב שבה אמורים להיות מוזנים נתוני הפעילות של המיזמים.
בביקורת הועלה כי מש"ב אינו מקיים מעקב אחיד אחר הפעילות המתבצעת במסגרת מיזמים ארוכי מועד, וכי יחידת הפרויקטים אינה משתמשת בתכנת המחשב ועל כן זו אינה מציגה את תמונת המצב העדכנית בנושא המיזמים.
במרץ 2011 הוצע להנהלת מש"ב לשדרג את תכנת מש"ב הכוללת כלים שונים למעקב, לעדכון ולניתוח של נתונים שביכולתה לסייע בשיפור דרכי התכנון, הניהול וההערכה של המיזמים.
לא נמצא כי הנהלת מש"ב קיבלה החלטות בנוגע להצעה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ממצאיו של הפרק מלמדים על הצורך בחיזוק שלושה נדבכים הנוגעים לניהול מיזמים ארוכי מועד של מש"ב ולמעקב אחריהם: האחד, גיבוש אמות מידה ועקרונות מנחים להליך קבלת ההחלטות בדבר קביעת מתווה הפעילות של המיזם ויישומו.
השני, הכנת תכנית מפורטת בנוגע לכל מיזם שתכלול את מטרות המיזם, לוח הזמנים לביצועו, את תקציבו ואבני דרך ליישומו.
השלישי, קיום פעולות פיקוח והערכה שוטפות בנושא יישומם של המיזמים.
לפעולות הפיקוח וההערכה השוטפים נודעת חשיבות יתרה כאשר מדובר במיזמים רב - שנתיים או במיזמים בעלי מאפייני פיתוח חריגים.
קידום שיתוף הפעולה בין מש"ב לחברות ישראליות .
בשנים האחרונות מייחס מש"ב חשיבות רבה לשילוב המגזר העסקי בתכניות הפעולה שלו באמצעות שיתוף פעולה עם חברות ישראליות הפועלות באזורים שבהם פועל מש"ב והעוסקות בתחומים המשיקים לפע ילותו.
שיתוף פעולה זה עשוי להתבצע בכמה אופנים, ובהם פיתוח טכנולוגי והקניית ידע ומיומנויות בענפי חקלאות, מים, רפואה וחינוך.
לגישה זו, קורסים שמקיים מש"ב בארץ ובחו"ל וכן שליחויות ארוכות מועד אמורים להיבחן, ובמידת האפשר להתעצב גם בהתאמה לאפשרות שילובו של המגזר העסקי בביצוע הפעילות או בחשיפת הידע המועבר למשתתפי הקורס.
במש"ב רואים בשיתוף הפעולה עם החברות הישראליות גורם מקדם לפעילות מש"ב ולקהילת העסקים ואף מנוף שיווקי חשוב לתוצרת "כחול לבן".
על יסוד גישה זו ובהתאם למודלים דומים בעולם הוקמה במש"ב בשלהי שנת 2009 יחידת ה -PPP .
, הפועלת במסגרת יחידת הפרויקטים במש"ב 1.
בביקורת הקודמת צוין כי בדיונים שהתקיימו בלשכת מנכ"ל המשרד בשנת 2003 הוצע להקים צוות שיבחן אפשרויות שיתוף פעולה עם חברות ישראליות, על משרד החוץ 561 .
מנת להגדיל את המקורות הכספיים לפעילות מש"ב והמנכ"ל קבע שיש לבחון את הרעיונות מן הבחינה המשפטית.
בביקורת הקודמת נמצא כי הצוות האמור לא הוקם ולא הוכנה חוות דעת משפטית בנושא.
בביקורת המעקב נמצא כי בספטמבר 2005 התכנסה ועדת היגוי שחבריה היו נציגים ממשרד החוץ ומכמה משרדי ממשלה לדיון בנושא "מש"ב כמנוף לקידום הייצוא הישראלי".
הצוות החליט כי יוקם "צוות יישום" בראשות סמנכ"ל מש"ב ובהשתתפות נציגים של משרדי הממשלה הרלוונטיים, המכון הישראלי לייצוא ולשיתוף פעולה בין -לאומי (להלן - מכון היצוא) 12 , סינדקו וחברת האיגוד.
עוד החליט הצוות כי הוא יפעל לחזק את הקשר של מש"ב עם המגזר הפרטי או העסקי.
צוות היישום קבע כמה יעדים לביצוע פעילות מש"ב במדינות יעד שונות בעזרת חברות מסחריות.
בין היעדים צוינו: הידוק הקשר בין משרדי הממשלה ובינם לסקטור הפרטי; גיבוש נוהלי עבודה מתואמים מול נספחי התמ"ת בחו"ל; קיום סמינר במכון היצוא לצוותי שלוחות מש"ב ועידוד פעילות מש"ב מול הסקטור הפרטי במדינות שהן במוקדי העניין העולמיים.
במסמך שנשלח למנכ"ל המשרד צוין כי הסיוע לחברות הישראליות יינתן באמצעות חברת האיגוד, תוך הסתייעות במעמדה המשפטי.
בביקורת המעקב נמצא כי צוות היישום התכנס כמה פעמים בשנת 2005 ובתחילת שנת 2006 , אולם מאז לאשב להתכנס ולא השלים את מלוא משימותיו.
משרד התמ"ת הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא רואה בפעילות מש"ב בחו"ל כלי בעל פוטנציאל כלכלי שיסייע לחברות ישראליות לחדור לשווקים מתפתחים, וכי הוא מוכן להיות שותף לפעילות שתבחן דרכים למימוש הפוטנציאל הכלכלי האמור.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מיסוד פעילות מש"ב עם חברות מסחריות הוא בעל השלכות הדורשות בירור ובחינה מדוקדקים כפי שהוזכר בביקורת הקודמת וכפי שיפורט להלן.
בביקורת הקודמת צוין כי מיסוד הפעילות עם חברות מסחריות עלול להגביר את המעורבות של מומחי מש"ב בהן, וכי עלולה להיטשטש ההבחנה שבין מש"ב ובין החברות הישראליות, לפחות בעיני הגופים הפועלים במקום שבו מתקיימת פעילות מש"ב.
שיתוף פעולה כזה אפשר שיביא לטענות מצד חברות אחרות על משוא פנים ועל אי -מתן הזדמנות שווה לכל המעוניין והוא עלול אף ליצור ניגוד עניינים אצל המומחים.
לפיכך חשוב לבצע בחינה מדוקדקת של כל ההשלכות של ההתקשרות לשיתוף פעולה עם חברות מסחריות ישראליות ולקבוע כללים ברורים בנוגע לכך.
12 מכון היצוא הוא עמותה שהוקמה במשותף על ידי הממשלה וגופים במגזר הפרטי על מנת לקדם את היצוא התעשייתי של ישראל, בין היתר באמצעות יזום ופיתוח שיתוף פעולה עם חברות זרות.
במסמך מנובמבר 2010 שנשלח לכלל נציגויות מש"ב בעולם בעקבות הקמת יחידת ה -PPP הוצגה תכנית הפעולה של מש"ב לשילוב הקהילה העסקית בפעולותיו.
לפי התכנית, מש"ב יפעל לשילוב חברות ישראליות בקורסי הדרכה בחו"ל כאשר בסיום ההדרכה יקבלו חברות אלה סיוע ביצירת מגעים עסקיים עם גורמים מקומיים וחיפוש הזדמנויות עסקיות במטרה לקדם את הכלכלה הישראלית.
במידת האפשר יפעל מש"ב להקמת "מרכזי הצגת יכולות" ישראליות במדינות יעד, "שיהוו מרכז לנוכחות משולבת של הקהילה העסקית ומש"ב על בסיס מתמשך"; מש"ב יעניק חסות להדרכה ולהצגת טכנולוגיות של חברות לטובת מדינות מתפתחות ויפעל להדריך את המומחים מטעמו לחיפוש הזדמנויות עסקיות לקידום הכלכלה הישראלית.
ביולי 2011 מסר מנהל יחידת פרויקטים ו-PPP למשרד מבקר המדינה כי החברות המסחריות הישראליות שמש"ב ישתף אתן פעולה הן אלו שקיבלו את אישורו של מכון היצוא.
עוד מסר כי מאחר שהיחידה נדרשת לפעול בזהירות וברגישות למינוף הפעילות בתחום זה, מאז הקמתה יצאו אל הפועל רק מעט מאוד תכניות ממשיות ונחתמו שני הסכמי מסגרת בלבד אשר שותפים להם חברות מסחריות ישראליות, גופים ממשלתיים במדינות שונות וחברת האיגוד, כפי שיפורט להלן.
כאמור בביקורת הקודמת, פעולות אלה מעצם טיבן ומהותן עלולות להגביר את טשטוש ההבחנה בין מש"ב ובין החברות הישראליות הפועלות בשירותו.
ביקורת המעקב העלתה כי יחידת ה -PPP הוקמה בלי שהנהלת המשרד קיימה דיונים ובדיקות כדי לברר את ההשפעות האפשריות של פעילות היחידה במישור העקרוני וכדי לבדוק אם פעילותה עולה בקנה אחד עם תפיסת מש"ב בנושא הסיוע למדינות מתפתחות.
כמו כן, לא התבקשה חוות דעת משפטית בנוגע לנושאים אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה יש לקיים דיון ובחינה מעמיקים בנושא מתכונת הפעולה המשותפת למש"ב ולמגזר העסקי.
במסגרת זו יש לקבוע, בין היתר, אמות מידה ברורות להבחנה בין סיוע בין-לאומי ישיר שמש"ב נותן למדינות מתפתחות בהתאם למטרותיו המוצהרות, ובין פעילות כלכ לית-מסחרית, אשר ראוי שייקבעו לה כללי מסגרת בהיותה נלווית לפעילות מש"ב.
קבלת החלטות בנושא זה היא חיונית לצורך פעילותם השוטפת של נציגי מש"ב, המומחים המייצגים אותו ברחבי העולם ופעילותן של הנציגויות בתחום זה.
בביקורת הקודמת צוין כי חוקיהן של חלק מהמדינות מא פשרים להן לתת פטור ממכרז או פטור ממסים לחברות ממשלתיות ממדינות אחרות המפעילות מיזמים ממשלתיים או ציבוריים באותן מדינות.
אם חברה ישראלית המעוניינת לבצע פעילות עסקית באחת ממדינות אלה פונה אל חברת האיגוד, היא רשאית - בהיותה חברה ממשלתית - להתקשר בחוזה עם הגוף במדינה הזרה ועם החברה הישראלית, בכפוף להסכמת הגורם המוסמך באותה מדינה.
עבור התיווך הזה גובה חברת האיגוד "תקורה" מהחברות.
בביקורת הקודמת צוין כי ראוי שדרך הסיוע של חברת האיגוד לחברות ישראליות תידון בדירקטוריון חברת האיגוד ויגובשו אמות מידה למתן הזדמנות שווה לחברות ישראליות המעוניינות בסיוע זה ואמות מידה לגבי "התקורה" שתיגבה מהן.
ביקורת המעקב העלתה כי דירקטוריון החברה אכן אישר בדצמבר 2008 נוהל מפורט בנושא "סיוע ליצואנים ישראליים" שהוכן באמצעות היועץ המשפטי שלה ואשר כולל, בין היתר, פירוט בעניין שיעור התקורה שייגבה לכיסוי הוצאות חברת האיגוד (להלן - הנוהל).
במועד סיום ביקורת המעקב נוהל זה עדיין תקף.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי כי נוהל כזה יגובש לאחר התייעצות עם הגורמים המקצועיים הרלוונטיים במש"ב.
חברת האיגוד ציינה בתשובתה כי לגישתה היא חותמת על הסכמי ההתקש רות בשם עצמה ולא בשם מדינת ישראל, וכי היא פועלת בהתאם לנוהל רק לאחר קבלת אישור סמנכ"ל מש"ב.
לדעת משרד מבקר המדינה חובתה של חברת האיגוד לפעול בהתאם למטרות מש"ב כאמור במסמכי ההתאגדות שלה היא התשתית לפעולותיה הנעשות בשם המשרד ובשם מדינת ישראל.
לפיכך, מן הראוי שהיא תקבל את אישור הגורמים המוסמכים במשרד לגבי פעילותה בתחום הסיוע לחברות ישראליות.
עוד לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמשרד יבחן, בשיתוף גורמים מקצועיים במש"ב, את מכלול ההיבטים של הנושא שבאים לידי ביטוי בנוהל שאישר דירקטוריון חברת האיגוד.
יש לבחון, בין ה יתר, את ההיבטים המשפטיים והמינהליים הנוגעים לגביית התקורה.
בעקבות הערת הביקורת מסרו גורמים במש"ב למשרד מבקר המדינה כי סוגיית גביית התקורה ייבחן מחדש ובסיום הליך הבחינה יינתנו לחברה הנחיות בהתאם.
תקציב מש"ב ועניינים כספיים .
תקציב מש"ב כולל הרשאה להוצאה ( נטו) והרשאה להוצאה מותנית בהכנסה מפעילות משותפת עם ממשלות זרות, עם גופים לא ממשלתיים ועם ארגונים בין- לאומיים, כמתואר בטבלה שלהלן (התקציב במיליוני ש"ח): .
(ברוטו) אומדן ההוצאה .
(ממקורות חוץ) ההרשאה .
46 52 11 41 2011 564 דוח שנתי62 .
הכנסות ממקורות חוץ תקציביים לעתים גורמים שמש"ב פועל בשיתוף אתם, בהם גופים בין -לאומיים שמעוניינים לסייע לאזור או למדינה מסוימים, מעבירים למש"ב סכומי כסף לכיסוי מלא או חלקי של הוצאות הפעילות (להלן - הכנסות ממקורות חוץ).
חלק מהכנסות אלה מועברות לנציגויות כחלק מהתקציב השוטף של מש"ב וחלקן מופקדות בפיקדון מש"ב למטבע חוץ בבנק ישראל כפעולה חוץ -תקציבית באישור משרד האוצר (להלן - הפיקדון בבנק ישראל).
בסוף שנת 2002 , כפי שהעלת ה הביקורת הקודמת, הייתה היתרה בפיקדון בבנק ישראל כ- 77 מיליון ש"ח.
ביקורת המעקב העלתה כי מסוף שנת 2008 ועד סוף שנת 2011 פחתה היתרה בפיקדון מ-50 מיליון ש"ח לכ-33 מיליון₪.
בתקציב מש"ב נכללת תקנה תקציבית ובה אומדן המגלם הערכה של ההכנסות ממקורות חוץ הצפוי ות מפעולות הנעשות בשיתוף בין מש"ב לגופים אחרים.
היקף ההוצאה מתקנה זו תלוי בהכנסות בפועל שיתקבלו ממקורות חוץ (להלן - אומדן ההוצאה המותנית בהכנסה).
בביקורת הקודמת נמצא כי אומדן ההוצאה המותנית בהכנסה בשנים 2001 -2003 ,נקבע על פי השנים שקדמו להן אף על פי שבפועל הוא לא התממש באף אחת מהן.
רק בתקציב לשנת 2004 ,נקבע אומדן ההוצאה המותנית בהכנסה על פי ההכנסות הצפויות לאותה שנה אולם אף אומדן זה לא התממש ושיעור ההוצאה בפועל היה כ-40% .
ממנו בלבד בדוח הביקורת הקודמת העיר משרד מבקר המדינה כי קביעה רציפה של אומדנים "אופטימיים" מדי של ההכנסות הצפויות גורמת להכנת תכנית עבודה לא מציאותית ומשבשת אותה.
בביקורת המעקב עלה כי שיעור האומדן לשנים 2008 -2011 היה קטן בכ- 30% משיעורו בשנת 2004 .
אולם נמצא כי ברישום ביצוע התקציב בפועל אין הפרדה בין ההוצאות שמומנו מהתקציב נטו ובין ההוצאה שמו מנה מההכנסה ממקורות חוץ.
לפיכך לא ניתן היה לבחון אם התממש האומדן לכל שנת תקציב ובאיזה שיעור.
בביקורת הקודמת נמצא כי ההכנסות של מש"ב ממקורות חוץ נרשמות בתקציב המדינה לשנה מסוימת רק כאשר משתמשים בהן והן נרשמות כהוצאה, ואין ביטוי בתקציב למלוא ההכנסות של אותה שנה.
ההכנסות המופקדות בפיקדון בבנק ישראל אינן מפורטות בדברי ההסבר להצעת התקציב השנתי של המשרד, אינן מובאות לידיעת הכנסת ואינן מקבלות את אישורה במסגרת אישור תקציב המדינה.
משרד מבקר המדינה העיר אז כי ראוי לפרט הכנסות אלה בדברי ההסבר להצעת התקציב.
בהוראת תקנון כספים ומשק (להלן - תכ"מ) של החשב הכללי בנושא "ניהול ורישום הכנסות מתקציב והכנסות המדינה"13 נקבע כי הכנסות המדינה אשר אינן בבחינת הכנסות מתקציב ייגבו באופן שוטף על ידי משרדי הממשלה ויירשמו במסגרת הכנסותיו של כל משרד.
בביקורת המעקב עלה כי התקנה התקציב ית המפרטת את אומדן ההכנסות הצפויות ממקורות חוץ עדיין לא כוללת את יתרת כספי הפיקדון בבנק ישראל ומשום כך גם במועד הביקורת בתקציב המשרד לא ניתן ביטוי ליתרת הכספים המופקדים בפיקדון זה אלא אם נעשה בהם שימוש והם נרשמים כהוצאה.
אגף תקציבים במשרד האוצר הודיע בתשוב תו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 .
כי הוא רואה נושא זה בחומרה משרד מבקר המדינה מעיר למשרד ולמשרד האוצר כי עליהם לפעול לתיקון הליקוי באופן שתקציב המשרד יכלול את כל הנתונים הנדרשים על פי הוראות החשב הכללי.
נדרש אף לוודא כי יתרת כספי הפיקדון בבנק ישראל יקבלו ביטוי מפורש במאזן המדינה.
בפברואר 2011 הודיע משרד האוצר כי החשכ"ל הנחה את משרד החוץ לפתוח פיקדון בחשב הכללי כמתחייב מהוראות התכ"ם ולנהל התחשבנות מול החשכ"ל למשיכת הכספים ולהפקדתם.
על פי הודעת משרד האוצר "חשב מטה החשכ"ל וחשב משרד החוץ יחתמו על הסכם לניהול הפיקדון בהתאם".
מש"ב משתמש בכספי הפיקדון הצבורים בבנק ישראל למימון פעילותו בתחום הסיוע.
על פי רוב ההוצאות מכספי הפיקדון גדולות בהרבה מההכנסות באותה שנה, והלכה למעשה מש"ב משתמש בכספי הפיקדון כחלק מתקציבו.
כאשר נדרש שימוש בכספים אלה פונה סמנכ"ל מש"ב, לאח ר קבלת אישור החשבות, לראש חטיבת תקציבים במשרד לצורך "שחרור כספים מהפיקדון" עם פירוט הסכומים הדרושים "על מנת להמשיך לקיים את פעילות מש"ב".
הביקורת העלתה כי במסמך הבקשה לשחרור הכספים מצוינים רק הסכומים הדרושים בלי שמפורטים בו הפעולות שעבורן נדרש המימון.
לאחר סיום הליכי האישור המשרדי ומתן פקודת המשיכה מועברים הכספים הדרושים מבנק ישראל למש"ב והוצאת הכספים נרשמת כהוצאה בתקנה תקציבית בתקציב מש"ב בהתאם לסוג הפעילות.
משרד מבקר המדינה בדק את אופן הרישום של ביצוע התקציב של מש"ב לשנת 2010 ואת רישום הכספים שנמשכו מהפיקדון באותה שנה והועברו לתקציב מש"ב לשימוש שוטף.
נמצא כי כספים אלה לא נרשמו כ"הכנסה מיועדת" בתקנה התקציבית שעניינה הכנסות מפעולות שיתוף אלא בתקנת הוצאה המיועדת לפעולות מש"ב.
פעולה זו משמעה שבתקציב מש"ב לא באות לידי ביטוי ההכנסות המועברות מכספי הפיקדון בבנק ישראל, ותקציבו איננו משקף נכונה את הפעולות שנעשו בכספים אלה במשך השנה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כל עוד יתרת כספי הפיקדון לא נרשמת בתקציב המשרד הרי שבעת ביצוע העברת הכספים מהפיקדון לחשבון מש"ב, על אגף הכספים לוודא שהכנסות והוצאות אלה יירשמו בתקנה התקציבית המתאימה על מנת שהן יקבלו ביטוי בתקציב.
זאת ועוד, לצורכי בקרה ומעקב נדרש כי במסמכי האישור להוצאת כספי הפיקדון יפורטו הפעולות שעבורן נדרש המימון.
המשרד הודיע בתשובתו כי בבקשתו להוצאת כספי הפיקדון הוא יפרט ככל הניתן את הפעולות שעבורן נדרש המימון.
בעניין רישו ם הכנסות הכספים שהועברו מהפיקדון בבנק ישראל לחשבון מש"ב בשנת 2011 הודיע המשרד כי בעקבות קבלת הערות הביקורת הוא פעל לרשום בדיעבד את הכנסות כספי הפיקדון בתקנה התקציבית שעניינה הכנסות מפעולות שיתוף ואת הוצאת כספי הפיקדון בתקנת ההוצאה המיועדת לפעולות מש"ב.
עוד הודיע כי החל בשנת 2012 הוא יפעל לבצע את הרישום התקין בתקציב באופן שוטף, כנדרש.
התחייבויות כספיות רב שנתיות בשנים 2010 ו- 2011 נחתמו שמונה הסכמים חדשים למימון משותף בין מש"ב ובין גופים בין-לאומיים שמעוניינים לסייע לאזור או למדינה מסוימים.
נוסף על הפעילויות החדשות, בשנת 2011 היה מש"ב מעורב בפעילות משותפת במסגרת שישה הסכמי סיוע באתיופיה, בדרום אפריקה, בקניה, בהודו, בסין ובפיליפינים.
בשנת 2010 ,היו למש"ב התחייבויות לביצוע שמונה מיזמים משותפים בחו"ל ובשנת 2011 לביצוע שישה מיזמים משותפים בחו"ל.
הסכמי מש"ב עםגורמי חוץ נחתמים לרוב לתקופות של שלוש שנים, וחלקם מתחדשים מפעם לפעם.
נוסף על כך התחייב מש"ב לשגר מומחה לשליחות ארוכת מועד של שלוש שנים בווייטנאם.
בביקורת הקודמת ציין משרד מבקר המדינה כי לנוכח הנסיבות שבהן נוצרו ההתחייבויות הכספיות הרב -שנתיות, היה על המשרד לפעול לקבלת "הרשאה להתחייב" בתכנית התקציב המיועדת לפעילות מש"ב14 .
, אך הדבר לא נעשה בביקורת המעקב עלה כי מש"ב עדיין פועל שלא באמצעות הרשאה להתחייב על אף המלצות הביקורת הקודמת ואף שהתחייבויותיו הכספיות הן רב-שנתיות מהבחינה התקציבית.
משרד מבקר המדינה מעיר כ י על המשרד לפעול לקבלת "הרשאה להתחייב" כאמור בביקורת הקודמת.
משרד האוצר ציין בתגובתו כי לנוכח האמור יפעל להסדרת נושא זה עם המשרד.
14 תקציב "הרשאה להתחייב" מאושר על ידי משרד האוצר במקרים בהם קיימת התקשרות רבת שנים בגינה מתחייב המשרד לשלם תשלומים מעבר לתקופת התקציב הנוכחית.
""האיגוד חברה להעברת טכנולוגיה .
על פי החלטת ממשלה משנת 1963 הוקמה חברת "האיגוד הישראלי לשיתוף בינלאומי" כחברה ממשלתית מוגבלת בערבות, ללא הון מניות וללא מטרות רווח.
בשנת 1988 שונה שם החברה לשמה הנוכחי: "האיגוד חברה להעברת טכנולוגיה".
בתזכיר ההתאגדות של החברה נקבעו מטרותיה, ובהן קידום שיתוף הפעולה הבין-לאומי בין מדינת ישראל למדינות אחרות באמצעות פעולות הדרכה, הכשרה מקצועית ועוד.
בתק נות ההתאגדות של החברה נקבעו כללים בנוגע להתנהלות הסדירה של החברה ושל הדירקטוריון שלה.
כמו כן נקבע כי "החברה תהא רשאית לפעול אך ורק לצורך ביצוע התכניות המאושרות של המחלקה לשיתוף בינלאומי במשרד החוץ.
החברה לא תהא רשאית לקיים פעילות בנושאים שאינם מאושרים למחלקה לשיתוף בינלאומי במשרד החוץ".
בכל אחת מהשנים 2009 , 2010 ו- 2011 היה תקציב חברת האיגוד כ-24 מיליון ש"ח.
בשנת 2009 הסתכמו ההוצאות בכ -23 מיליון ש"ח, ובשנת 2010 בכ-24 .
בביקורת הקודמת נמצא כי מסוף שנת 1999 ועד אוקטובר 2003 לא היה לחברת האיגוד דירקטוריון.
משרד מבקר המדינה העיר אז כי העובדה שהחברה פועלת פרק זמן כה ארוך ללא דירקטוריון מלמדת על פגם בניהולה התקין ובשמירה על עניינו של הציבור, וכי היה על רשות החברות הממשלתיות לפעול ביתר שאת לכך שימונה דירקטוריון לחברה קודם לכן.
כמו כן נמצא כי רק בשנת 2004 ,התכנסה אספה כללית במשרדי הרשות ואישרה את העסקת רואה החשבון אשר ביקר את חשבונות חברת האיגוד לשנת 2003 .
ביקורת המעקב העלתה כי בינואר 2005 ,מונה דירקטוריון לחברת האיגוד ובאוגוסט 2011 הוא מנה שמונה חברים.
החברה מעסיקה מינואר 2004 רואה חשבון המבקר את חשבונותיה וכן העסיקה מבקר פנימי מיוני 2005 עד ינואר 2007 ומינואר 2009 .
ואילך בהתאם לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות או החוק) על הדירקטוריון בחברה למנות אחד מחבריו ליו"ר הדירקטוריון, בכפוף לאישורם של שר האוצר והשר האחראי לענייני ה חברה הממשלתית, לאחר התייעצות עם הוועדה לבדיקת מינויים שהוגדרה בחוק 15 .
ביקורת המעקב העלתה כי רק באוגוסט 2011 , יותר משנה לאחר שהסתיימה כהונתו של היו"ר הקודם, מונתה יו"ר חדשה לדירקטוריון.
הוועדה לבדיקת מינויים אישרה את מינויה של יו"ר הדירקטוריון בסוף נובמבר 2011 , ומינויה הסופי ממתין לאישור השרים.
כמו כן, מנובמבר 2010 ועד אוגוסט 2011 לא מונתה בחברת האיגוד ועדת ביקורת.
זמן קצר לפני מועד סיום ביקורת המעקב, מונו לדירקטוריון חברים נוספים ומונתה ועדת ביקורת בישיבת הדירקטוריון שהתקיימה בספטמבר 2011 .
15 בהתאם לסעיף 18 ב לחוק החברות הממשלתיות, ממנה שר האוצר את הוועדה לבדיקת מינויים לשם בדיקת כשירותם והתאמתם של מועמדים לכהונת דירקטור, יו"ר דירקטוריון, או מנכ"ל בחברה ממשלתית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בהתאם להוראות החוק והפסיקה, לדירקטוריון החברה ולוועדות הפועלות מטעמו תפקיד חיוני, בין היתר, בפיקוח על הפעילות השוטפת בחברה.
לפיכך, נדרשת הקפדה רבה לאייש את הדירקטוריון ואת הוועדות הפועלות מטעמו.
בביקורת הקודמת נמצא שמאז נוסדה החברה היא פעלה עבור מש"ב בלבד, אולם מעולם לא מוסדו יחסי הגומלין ביניהם בנוהל הן מבחינת הפעילות והן מן הבחינה הכספית.
עוד נמצא כי משנת 2000 היטשטשו הגבולות שבין חברת האיגוד כחברה ממשלתית ובין המשרד, והדבר בא לידי ביטוי, בין היתר, בהתערבותו של אגף הכספים במשרד בענייניה הכספיים של חברת האיגוד, למשל במינוי רואה חשבון חיצוני שיבדוק בספרי חברת האיגוד את הקרנות שלו.
לנוכח זאת, בדוח הביקורת הקודמת העיר משרד מבקר המדינה כי לדעתו ראוי שעם המינוי של דירקטוריון חדש הוא יפעל להסדרת נוהלי העבודה של חברת האיגוד עם המשרד.
בהחלטת ממשלה16 מאפריל 2007 אומצו המלצות דוח הצוות הבין-משרדי לייעול הרכש הממשלתי.
בדוח הוטל על צוות בשיתוף מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מנכ"ל משרד האוצר, ומנהל רשות החברות הממשלתיות (להלן - צוות המנכ"לים) לגבש רשימת חברות ממשלתיות שנועדו לשמש כ"זרוע ביצוע" של המשרדים הממשלתיים לצורך השגת יעדיהם, בהתאם למאפיינים שונים.
באוקטובר 2008 החליט צוות המנכ"לים להכיר בחברת האיגוד כזרוע לביצוע מטלות המשרד "בנושאים - ניהול וביצוע בתחום ארגון הקורסים, קידום אינטרסים במדינות ללא יחסים דיפלומטיים, קידום הייצוא".
בהתאם לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 ,, שעמדו בתוקף במועד הביקורת התקשרות עם חברה ממשלתית תהיה פטורה ממכרז רק אם בוצעה באמצעות הסכם מסגרת שיוכן בהתאם לעקרונות שתאשר ועדת שרים, לפי התקנות.
משרד ממשלתי יהיה רשאי לחתום על הסכם מסגרת עם חברה ממשלתית רק אם צוות המנכ"לים הכיר בה כזרוע לביצוע מטלות הממשלה.
ביקורת המעקב העלתה כי במשך למעלה משלוש שנים התקיימו דיונים בין נציגי חברת האיגוד לנציגי המשרד ומשרד האוצר לגיבוש הסכם התקשרות.
אף שכבר גובשה טיוטה מתקדמת להסכם בין חברת האיגוד למשרד, אשר עקרונותיו עוד עתידים להיות מועברים לאישור ועדת השרים, הרי שבמועד סיום הביקורת טרם אושר ונחתם הסכם ההתקשרות בין חברת האיגוד למש"ב.
בתשובתם ציינו המשרד וחברת האיגוד כי אף שההסכם ביניהם טרם נחתם, נוהל עבודה שולב בטיוטת הסכם ההתקשרות, וכי הצדדים פועלים על פי עקרונותיו, ככל האפשר, כבר כעת.
16 החלטה מספר 1576 בדבר אימוץ דו"ח הצוות הבין משרדי בנושא ייעול הרכש הממשלתי - המשך הדיון, מיום 15.
משרד מבקר המדינה מעי ר למשרד כי נוכח חלוף הזמן יש לפעול להשלמת הליכי קבלת ההחלטות הנוגעים לסוגיה זו.
מאז הוקמה חברת האיגוד משמש סמנכ"ל מש"ב גם בתפקיד מנכ"ל חברת האיגוד (ללא שכר).
על פי הוראות חוק החברות הממשלתיות, הדירקטוריון נדרש למנות את המנכ"ל בחברה ממשלתית, ומינויו טעון אישור של שר האוצר ושל השר שנקבע כאחראי לענייני החברה הממשלתית, לאחר התייעצות עם הוועדה לבדיקת מינויים שהוגדרה בחוק.
בביקורת המעקב נמצא, כי דירקטוריון חברת האיגוד בחר לכהונת מנכ"ל החברה את סמנכ"ל מש"ב הנוכחי, מר דניאל כרמון, אשר מונה לתפקיד סמנכ"ל מש"ב בחודש אוגוסט 2011 .
בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה בעניין "מינויים בחברות ממשלתיות ובתאגידים ציבוריים"17 נקבע, לעניין חברות בדירקטוריון של חברה ממשלתית, כי מנכ"ל או עובד בכיר במשרד ממשלתי עלול להימצא במצב של ניגוד עניינים כאשר יהיה עליו לקבל, במסגרת תפקידו במשרד הממשלתי, החלטות בעלות השפעה על החברה שהוא מכהן בדירקטוריון שלה.
לפיכך ראוי שמנכ"ל משרד ממשלתי לא יכהן בדירקטוריון של תאגיד ציבורי או חברה ממשלתית אשר משרדו אחראי לפעולתם או להסדרת תחומם.
לכלל האמור נקבע חריג, ולפיו בחברות ממשלתיות המשמשות למעשה "כזרוע הארוכה" של המדינה, כפי שעולה ממסמכי היסוד שלהן, יש לעתים צורך במעורבות רבה של המדינה באופן המצדיק במקרים מסוימים מינוי עובד מדינה בדרגה בכירה לתפקיד בחברה.
סמנכ"ל מש"ב הוא בעל הסמכות המקצועית העליונה באגף מש"ב, הנושא באחריות לפעילות מש" ב המתבצעת גם באמצעות חברת האיגוד.
במסגרת תפקידו של סמנכ"ל מש"ב, עליו לקבל החלטות בעלות השפעה על חברת האיגוד שבה הוא מכהן כמנכ"ל או החלטות שתכליתן פיקוח על פעילות החברה הממשלתית ועל יעילותה.
ייתכן כי סמנכ"ל מש"ב אף יידרש, במסגרת מילוי תפקידו, לקבל החלטות המ נוגדות לאינטרסים של חברת האיגוד.
עקב כך עלול להיווצר ניגוד עניינים בין תפקידו האמור ובין תפקידו כמנכ"ל חברת האיגוד.
(א) במסגרת המשא ומתן שהתקיים בין גורמים שונים במשרד ובין החברה לקראת החתימה על הסכם ההתקשרות שיסדיר את יחסי הגומלין ביניהם, ביקשו גורמים ב משרד לכלול בטיוטת החלטת הממשלה המפרטת את עקרונות הסכם ההתקשרות סעיף ולפיו "מחשש לניגוד עניינים, לא יכהן עובד אגף מש"ב, סמנכ"ל מש"ב או כל נושא תפקיד ניהולי במש"ב כמנכ"ל האיגוד.
המנכ"ל ימונה על ידי הנהלת משרד החוץ".
מנגד, טענו גורמים בחברה ובמש"ב כי יש לעגן בהסכם ההתקשרות סעיף ולפיו סמנכ"ל מש"ב ישמש כמנכ"ל חברת האיגוד, משום שלפי תפיסתם למשרד אינטרס מובהק לשמר את המצב הקיים מטעמי חיסכון ויעילות וכדי לאפשר למש"ב לפקח על החברה ולוודא שהיא פועלת אך ורק בהתאם למטרות שהוא קבע עבורה.
17 ""מינויים בחברות ממשלתיות ובתאגידים ציבורייםהנחיות היועץ המשפטי לממשלה 6.
)(התשס"ד 570 דוח שנתי62 .
בטיוטת הסכם ההתקשרות עם חברת האיגוד המעודכנת לינואר 2012 לא הייתה כל התייחסות לשאלה אם סמנכ"ל מש"ב יכהן גם כמנכ"ל החברה.
(ב) בפברואר 2009 פנו חשב המשרד ומנהל המחלקה למשפט דיפלומטי ואזרחי לראש חטיבת התיאום במשרד, במכתב פנייה שעניינו "סמנכ"ל מש"ב כמנכ"ל האיגוד - חשש לניגוד עניינים".
במכת ב צוין כי בחינת הנושא על ידי הכותבים ועל ידי רשות החברות הממשלתיות מעלה כי "מצב זה מעלה לכאורה חשש מובהק ומהותי של ניגוד עניינים".
עוד צוין כי סביר שבמצבים רבים ייווצר ניגוד עניינים בין שני "הכובעים" של סמנכ"ל מש"ב, המשמש "כספק וכלקוח בו זמנית".