HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מידע בדבר משך ההמתנה לטיפול יכול לסייע למקבלי ההחלטות להכריע בשאלה אם יש לשפר שירות מסוים או לשנות אותו.
הביקורת הקודמת העלתה שבידי המשרד לא היה מידע על כל טיפולי המרפאה שניתנים במדינה.
בידי המשרד היו נתונים מכ -50 מרפאות לבריאות נפש (מתוך 60 ) שאותן הוא מפעיל או מממן, אך לא היו בידיו נתונים על זמן ההמתנה של הסובלים ממצוקה נפשית לטיפול במרפאות בריאות נפש הממשלתיות, בקופות החולים השונות וגם לא במרפאות של ספקי השירותים62 - ולו גם דיווחים סטטיסטיים.
המשרד גם לא דרש מקופות החולים לדווח לו על הטיפולים שהן מעניקות למבוטחיהן.
בעת הביקורת הנוכחית לא היה שינוי במצב.
כמו כן אין נתונים על חומרת הבעיות של הפונים ושל הממתינים.
כבר בדוח שפורסם בשנת 2007 בעקבות הביקורת הקודמת (להלן - הדוח הקודם) העיר משרד מבקר המדינה כי היעדר מידע מפורט מקשה על המשרד להתוות מדיניות בתחום בריאות הנפש, וכי על המשרד לדרוש מקופות החולים ומכל המרפאות שנמצאות בפיקוחו להמציא לו נתונים מפורטים כדי שיהיה בידיו המידע המלא על כל המרפאות.
הדבר נכון שבעתיים נוכח הכוונה להעביר את האחריות לנושא בריאות הנפש לקופות החולים.
יצוין שנקודות המחלוקת שהעלו קופות החולים בעניין הרפורמה הביטוחית (ראו לעיל) כללו גם את נושא הנתונים.
לדבריהן בסיס הנתונים של המשרד "לוט בערפל", והדבר אינו מאפשר לתכנן כראוי את שירות המרפאות לקראת העברת האחריות.
62 מדובר בעמותה "האגודה למען שירותי בריאות הציבור" שמספקת למשרד שירותים שונים (אספקת שירותים וכוח אדם) - בהם גם בתחום בריאות הנפש.
בתשובתו מפברואר 2010 מסר המשרד כי "בגין סוגיות רפואיות משפטיות לא ניתן לתעד בבסיס נתונ ים ממוחשב ממתינים לטיפול.
המתנה אינו ניתן לאיסוף באופן זמין.
בשל כך אכן אין נתונים על חומרת הבעיות של הפונים והממתינים".
משרד מבקר המדינה העיר למשרד שעליו לבחון מהי הדרך המתאימה שתאפשר לו לקבל מידע עדכני ושוטף בדבר משך ההמתנה לטיפול כדי שיהיה בידיו המידע הנחוץ לו כמְאַסְדֵּר (רגולטור) ומתווה מדיניות, הכל בכפוף ובהתחשב במגבלות המשפטיות .
עד להסרתן ניתן לעשות שימוש ברשימות תקופתיות שאין בהן פרטים מזהים של החולים, רשימות ידניות וכדומה.
ירידה במספר הפניות לטיפול במרפאות הממשלתיות .
מן הנתונים החלקיים של המשרד בדבר הפעילות במרפאות הממשלתיות המדווחות למשרד על פעילותן עולה שחלה ירידה במספר הפניות החדשות לטיפול במרפאות הממשלתיות בשנים 2007 -2008 : בשנת 2007 , שבה היו כ - 27,500 פניות, חלה ירידה של כ -6% לעומת שנת 2006 שבה היו כ- 29,400 פניות ובשנת 2008 , שבה היו כ- 24,400 פניות, חלה ירידה של כ-11% לעומת מספר הפניות שהיו בשנת 2007 .
גם במספר המטופלים במרפאות באותן שנים חלה ירידה: בשנת 2007 , שבה היו כ- 61,600 מטופלים, חלה ירידה של כ- 3% לעומת שנת 2006 , שהיו בה כ- 63,300 מטופלים ובשנת 2008 , שבה היו כ- 56,400 מטופלים, חלה ירידה של כ -8% לעומת מספר המטופלים שהיו בשנת 2007.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד כי עליו לבדוק האם הירידה במספר הפניות החדשות ובמספר המטופלים במרפאות האלה נובעת מפגיעה בשירות הניתן לפגועי הנפש.
מצבם הפיזי של מבני המרפאות: הנגישות אליהם ומימון עבודות שיפוץ .
המצב הפיזי של המבנים ראוי שטיפול רפואי יינתן בתנאים הולמים.
במרפאות שאינן מתוחזקות כראוי אי- אפשר מטבע הדברים להעניק את השירות הטוב ביותר לסובלים ממצוקה נפשית ולפגועי נפש.
הבדיקה העלתה כי מצבם של חלק ממבני המרפאות ירוד ומוזנח.
כך למשל בנתניה (פרומקין), בחדרה, בפתח תקווה, ברמלה, בגן יבנה, בעכו משרד הבריאות 571 .
בעת הביקורת לא היה בידי השירות מידע מלא על מצב המבנים.
מרפאת פרומקין בנתניה: שטח המרפאה מצומצם; במזכירות המרפאה אי - אפשר לשמור על פרטיות המטופלים; שיחות במסדרונות נשמעות בחדרי הטיפול; כל החלונות מסורגים ואין פתח ליציאת חירום; אין די חדרי שירותים.
רמלה: המבנה קטן ולדעת מנהל המרפאה אינו מאפשר עבודת צוות.
מצב התחזוקה במרפאה "מחפיר": בקירות יש חורים, הצבע מתקלף, חוטי החשמל והתקשורת גלויים באוויר, החלונות אינם נסגרים ויש תקלות במזגנים.
פתח תקווה: המרפאה נמצאת בבניין שבקומתו הראשונה נמצאים חלק מן המשרדים המשופצים של לשכת הבריאות המחוזית של מחוז המרכז.
שטח המרפאה מצומצם והיא זקוקה לשיפוץ.
איש אחזקה המופקד על הטיפול במרפאה הוא ממרכז בריאות הנפש ביפו אליו מסונפת המרפאה, כ ך שזמינותו במרפאה אינה גבוהה.
אין גם הספקה סדירה של ציוד מתכלה.
תיקי המסמכים של החולים הוחזקו כמה חודשים במסדרון חשופים לעיני כול.
נוהלי המשרד בעת הביקורת לא פרטו את דרישותיו לתנאים הפיזיים המינימליים המחייבים מרפאה לבריאות הנפש.
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לכלול נושא זה בנוהליו ולוודא שהם אכן מתקיימים כדי שהטיפול במרפאות יינתן בתנאים הולמים.
נגישות חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח - 1998 שנכנס לתוקף בשנת 1999 , מבוסס על עקרון יסוד אשר לפיו זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות ומחויבותה של החברה בישר אל לזכויות אלה מושתתות על ההכרה בעקרון השוויון, על ההכרה בערך האדם שנברא בצלם ועל עקרון כבוד הבריות.
בין היתר מטרתו להגן על כבודו של אדם עם מוגבלות ולתת מענה הולם לצרכיו המיוחדים63 .
בחוק נקבעו גםעקרונות במימוש זכויות ובמתן שירותים (תיקון התשס"ה) , ונקבע בו כי מימוש זכויות ומתן שירותים לאדם עם מוגבלות ייעשו מתוך הקפדה על כבוד האדם וחירותו.
המשרד אמור לרכז בידיו את המידע על כלל המרפאות לבריאות הנפש שאינן נגישות לבעלי מוגבלויות פיזיות ולפעול להנגשתן.
הבדיקה שערך משרד מבקר המדינה העלתה כי בעת סיום הביקורת לא היה בידי המשרד מידע מלא על בעיות נגישות במרפאות למעט מידע על כמה מרפאות שהתקבל בעקבות תלונות בעניינן.
63 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 52ב ( 2002 ) בפרק "שילוב אנשים בעלי מוגבלות בחברה ובעבודה", עמ' 135.
להלן דוגמה למבנה לא נגיש שהמידע עליו במשרד התקבל בעקבות תלונה: במרפאת פרומקין בנתניה נמצא חדר השירותים המיועד לשימוש קהל המטופלים בקומה השנייה; במרפאה אין מעלית או מעלון; מטופלים המרותקים לכיסאות גלגלים הזקוקים לשירותים נאלצים לגרור את עצמם בזחילה על המדרגות.
לדברי עובדי המרפאה אחד המטופלים זחל על ברכיו ועל אחוריו כדי להגיע לשירותים בקומה השנייה.
מטופל אחר שזחל לכיוון הקומה השנייה עשה לבסוף את צרכיו במכנסיו ועל רצפת המרפאה.
בשנת 2007 סיכם האגף להבטחת איכות במשרד ממצאי מבדק שנערך ב -27 מרפאות לבריאות הנפש שעסק בין היתר גם בענייני נגישות.
המבדק איתר בעיות נגישות ביותר ממחצית המרפאות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי מן הראוי שיהיו בידיו נתונים לגבי נגישותן של כלל המרפאות ובכלל זה של המרפאות לבריאות הנפש שבהן ניתנים שירותים מטעם המשרד, וכי עליו לפעול להנגשת המרפאות על פי הקבוע בדין.
מימון עבודות השיפוץ כאמור רשויות מקומיות רבות מאפשרות למשרד לפעול במבנים שלהן ואף מממנות הוצאות נוספות כמו שכר עובדים, ריהוט, תחזוקה ועבודות שיפוץ.
במקרים רבים עלות השיפוץ העיקרית אינה ממומנת בידי המשרד.
כך למשל בראשון לציון ניתנים שירותי המרפאה במבנה של הרשות המקומית.
בשנת 2008 שופץ המבנה בעלות של כ -1.
חלקה של המדינה בעלות השיפוץ הסתכם ב- 240,000 .
ש"ח בקירוב לדברי פרופ' משה קוטלר, מנהל המרכז הרפואי לבריאות הנפש והמערך הקהילתי באר יעקב ונס ציונה המכהן גם כיו"ר המועצה הלאומית לבריאות הנפש64 , "למערך האמבולטורי65 במדינה אין אבא" אשר יפעיל את המרפאות בצורה תקינה והולמת.
תקציב פיתוח למרפאות תקציב המשרד כולל גם תקציב לפיתוח תשתיות במערכת הבריאות כולה ובכלל זאת שיפוץ בתי חולים, שדרוג מחלקות וכדומה.
בשנים 1995 -2007 רק3% מתקציבי הפיתוח בתחום בריאות הנפש הופנו למרפאות קהילתיות והשאר לבתי חולים66 .
64 המועצות הלאומיות הן גופים מייעצים מקצועיים של המשרד בתחומי בריאות והן מתמנות בידי המנכ"ל.
תפקידן לסייע למשרד בהתוויית מדיניות בריאות ולייעץ לו גם לגבי אימוץ טכנולוגיות וגישות טיפוליות חדשות.
שירות אמבולטורי: שירות הניתן במרפאה 66 ראו הערה33.
ראוי שבידי המשרד יהיה מידע מלא על מצב תחזוקת המבנים של המרפאות לבריאות הנפש בקהילה ובבתי החולים.
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לבחון כל מקרה ומקרה ולספק מענה כבר עתה למקרים החיוניים והדחופים.
אל לו להמתין לסיום ההליכים להעברת האחריות הביטוחית לקופות החולים.
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לתגבר את מערך המרפאות בתחום בריאות הנפש בהתאם לצרכים ולמספר הממתינים.
יש לעשות זאת עוד בטרם יושלמו ההליכים להעברת האחריות הביטוחית לקופות החולים.
קיבוע מצב של מחסור בטיפולים הניתנים לסובלים ממצו קה נפשית עלול להסב להם נזק בלתי הפיך, ולהגדיל את עלויות הטיפול בהם בהמשך.
הפסקת שירותי המרפאה בקופת חולים לאומית בשנת 2004 .
המשרד וכללית נותנים שירותים באמצעות בתי חולים פסיכיאטריים ומרפאות בקהילה שהם מפעילים ישירות, והקופות האחרות נותנות שירותים באמצעו ת רופאים פסיכיאטרים, פסיכולוגים עצמאיים ועובדים סוציאליים שסיימו לימודי פסיכותרפיה.
אף שלאומית הייתה מחויבת על פי החוק לספק שירותים לסובלים ממצוקה נפשית ולפגועי הנפש המבוטחים אצלה, בינואר 2004 היא הפסיקה את שירותי המרפאה שנהגה לתת לכ- 4,000 מבוטחיה הסובליםממצוקה נפשית ופגועי הנפש.
נושא זה נסקר בהרחבה בביקורת הקודמת.
להלן תמצית הדברים שנכתבו בדוח הקודם וסקירת פעולות המשרד בנושא עד סיום הביקורת הנוכחית: 1.
לאומית לא תיאמה את מהלך הפסקת השירות למבוטחיה עם גורם כלשהו ולא וידאה שמבוטחיה הסובלים ממצוקה נפשית ופגועי נפש יקבלו טיפול במקום אחר.
מבוטחים אלה לא צוידו כמקובל במכתב "סיכום טיפול" מאיש המקצוע המטפל, והעברתם להמשך טיפול לא תואמה עם המרפאות הממשלתיות.
בשל מהלך זה מבוטחי לאומית שנזקקו לטיפול פסיכיאטרי מרפאתי לא קיבלו שירות במשך חודשים.
החוק מאפשר לנקוטכמה וכמה אמצעים נגד קופת חולים אשר אינה מקיימת את הוראותיו.
סעיף 37 לחוק מאפשר למנכ"ל המשרד לשלוח לקופה מכתב התראה, במקרה שהקופה אינה מקיימת את הוראות החוק או שאינה פועלת כראוי או שיש חשש שלא תוכל לתת לחבריה את שירותי הבריאות המגיעים להם על פי החוק.
אם הקופה אינה ממלאת אחר ההתראה מותר במקרה הצורך למנות ועדה בודקת ואף להשעות את נושאי המשרה.
בתשובתו על ממצאי הביקורת הקודמת ציין המשרד שתי סיבות לכך שלא ננקטו הליכים לפי סעיף 37 : הן העובדה שהפעלת סמכות זו סבוכה ומסורבלת והן שבנקיטת הליכים אין שליטה בתוצאותיהם.
משרד מבקר המדינה המליץ למשרד בדוח הקודם לשקול שינוי חקיקה לסעיף זה כדי שיהיו בידיו הכלים המתאימים להתמודדות עם קופות החולים במקרים מעין אלה.
הבדיקה הנוכחית העלתה שהמשרד לא בחן את האפשרות לפעול לשינוי החוק.
יש לציין עוד כי הצעד שנקטה לאומית פגע במבוטחיה ואפשר לה לחסוך משאבים בעקבות הפסקת שירותים שהקופות האחרות הוסיפו לספק.
אף שהמשרד הוא המפקח על לאומית, נמצא כי הוא לא נקט אמצעים כלשהם נגד קופה זו למעט כתיבת שני מכתבים בנושא לחידוש פעילותה.
רק כעבור חמש שנים (בשנת 2009 ) חידשה לאומית את השירות לכלל מבוטחיה.
במ ועד סיום הביקורת, אוגוסט 2009 , רק כ- 2,500 מבוטחים פנו לקבל שירות זה בקופה.
אפשר להניח שמבוטחים רבים פנו לטיפול במסגרת פרטית או שוויתרו כליל על הטיפול.
על המשרד לבחון שוב את המלצת משרד מבקר המדינה שנכתבה בדוח הקודם בעניין שינוי החוק, כך שיהיו בידי המשרד הכ לים המתאימים להתמודדות עם קופות החולים במקרים מעין אלה.
פעולות המשרד לביצוע בקרה במרפאות קופות החולים .
הסובלים ממצוקה נפשית ופגועי הנפש הם אוכלוסייה חלשה ופגיעה שאינה יכולה לעמוד על זכויותיה, ולכן נדרש המשרד לעמוד על זכויותיהם במקומם.
על המשרד לבצע הליך של בקרה על קופות החולים שמטרתו לוודא שטיב השירות שהן נותנות למבוטחיהן ניתן בהתאם לנוהלי המשרד.
הבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה העלתה שהמשרד אינו מבצע הליך בקרה, ולּו מדגמי, בתחום בריאות הנפש בקופות החולים.
במסגרת עבודת המטה להעברת האחריות לקופות על המשרד לקבוע תכנית ביקורת המבוססת על תקנים ועל סטנדרטים בדבר הצרכים שהקופות נדרשות למלא במרפאותיהן.
הבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה העלתה שתכנית כזו לא נקבעה.
בדוח הקודם נכתב: "השירות האמבולטורי לפני קריסה בתקופת ביניים השירות: ]את[ טרם העברת האחריות הטיפולית לקופות.
כולם מצמצמים משרד הבריאות 575 .
יש צמצום משמעותי במספר עובדי השירות האמבולטורי.
לא מאיישים משרות מתפנות.
הקופות, מאידך מתנערות מאחריות ונסוגות ומצמצמות שירותים.
יש סכנת קריסה וסכנה של נסיגה אצל משתקמים ללא מענה טיפולי נדרש".
בביקורת הנוכחית נמצא שבהכנות לקראת העברת האחריות לבריאות הנפש מהמשרד לקופות החולים, משרד הבריאות ומשרד האוצר לא הביאו בחשבון את גורם הזמן שנדרש ליישום הרפורמה הביטוחית.
בינתיים נפגעת אוכלוסיית הסובלים ממצוקה נפשית שהיא אוכלוסייה חלשה.
נמצא שלא פותחו שירותי קהילה, שלא הוגדלו תפוקות, שלא שופרו תנאי העבודה ואף שלא הוטבו התנאים הפיזיים.
למרות הצורך להגדיל את השירות הקהילתי בהתאם לגידול הטבעי לפחות, השירות לציבור מתדרדר הן מבחינת מצבם הפיזי של מבני המרפאות והן מבחינת מיעוט הפניות היחסי הזוכה למענה.
המציאות הקשה בשירותי המרפאה מחייבת לדעת משרד מבקר המדינה שיפור מיידי של המצב.
על משרד הבריאות ועל משרד האוצר לשקול להקצות חלק ממקורות התקציב שיועדו ליישום הרפורמה כבר עתה מבלי להמתין עד יישום הרפורמה הביטוחית שלא ידוע אם תתבצע ומתי.
שיקום נכי נפש בקהילה .
חוק השיקום שנכנס לתוקף בשנת 2001 קובע שנכה נפש בדרגת נכות של40% לפחות זכאי לפנות לוועדת שיקום אזורית 67 (להלן- ועדת השיקום) המוסמכת לאשר לו תכנית שיקום במגוון שירותים, ובהם דיור, תעסוקה, השכלה וחונכות - כמפורט בתוספת לחוק (להלן - סל שיקום).
בעקבות החוק התאפשרה הרפורמה המבנית שבמסגרתה נסגרו אלפי מיטות אשפוז.
לאחר כניסת חוק השיקום לתוקף הועברו חולים שהוחזקו בבתי חולים פסיכיאטריים בלא צורך רפואי של ממש לשיקום במסגרת הקהילה - בהשגחת בני משפחותיהם או בלעדיה.
לשם כך הקים מטה השיקום במשרד מאות מסגרות שיקום נוספות 68 שבשנת 2009 שימשו כ - 15,000 .
פעילות המשרד בעניין חוק השיקום .
הביקורת הקודמת העלתה שהמשרד לא נע רך כראוי ליישם את חוק השיקום.
בביקורת הנוכחית התברר שכמה ליקויים טרם תוקנו.
67 יש18 רכזי ועדות שיקום ורכזי משנה המשמשים יושבי ראש של ועדות שיקום.
בכל אזור פועלות כמה ועדות במסגרת לשכות הפסיכיאטרים המחוזיים.
68 יצוין כי חלק ממסגרות השיקום הוקמו עוד לפני שנחקק חוק השיקום.
הרכב ועדות השיקום חוק השיקום קובע כי בוועדת שיקום צריכים להיות שלושה חברים, שהם עובדים מקצועיים, ושניים לפחות צריכים לעסוק בתחומים שונים.
בביקורת הקודמת עלו בעיות ש ונות שעלולות להתעורר בשל הרכב ועדות השיקום.
לדוגמה: כאשר בוועדת השיקום משתתפים ממונה וכפיף, יש חשש שהכפיף לא יוכל להתבטא בחופשיות אם ידוע לו מראש שהממונה עליו אינו חושב כמוהו.
בעקבות זאת העיר משרד מבקר המדינה כי על המשרד להקפיד שבוועדות הדנות בעניינו של חולה מסוים לא יכהנו ממונה וכפיף באותה ועדה.
בביקורת הנוכחית התברר שבעיה זו עדיין קיימת וכי יש ועדות שיקום שבהם משתתפים ממונה וכפיף.
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד להסדיר בהקדם ליקויים אשר משרד מבקר המדינה העיר עליהם כבר לפני שלוש שנים.
הביקורת הנוכחית העלתה גם שמתעוררים קשיים לאייש ועדות, ולפיכך הן פועלות לעתים בהרכב חסר.
יש ועדות שחבריהן מתחלפים במהלך הדיונים, ויש ועדות שחברים בהן מתמחים או עובדים חסרי ידע בעניין סל השיקום.
בדימונה, במצפה רמון, בירוחם ובערד אין מתקיימות כלל ועדות, והזקוקים להן צריכים להיטלטל עד באר שבע.
מר יחיאל שרשבסקי, אחראי השיקום במשרד, הבהיר לנציגי משרד מבקר המדינה שכל עוד אין תקצוב מיוחד למימון שכרם של חברי הוועדות (כפי שיש לוועדות פסיכיאטריות העוסקות באשפוז כפוי) "הבעיות.
אם יהיה תקצוב ניתן יהיה לגייס בתשלום חברים חיצוניים כך שהוועדות תהיינה יותר אובייקטיביות".
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לבחון את הדרכים להתמודד עם הליקויים בתפקוד הוועדות ואת הפתרונות אשר יאפשרו להן לפעול באובייקטיביות הנדרשת בהתאם לחוק ולנורמות הציבוריות.
בין היתר על המשרד לשקול את נושא תקצוב הוועדות כפתרון אפשרי.
עיון בתכנית השיקום חוק השיקום קובע שעל ועדת השיקום לעיין מדֵּי שישה חודשים בתכנית השיקום שנקבעה לנכה הנפש כדי לבדוק אם היא אכן מתאימה לו.
הביקורת הקודמת העלתה שוועדות השיקום לא עשו זאת.
משרד מבקר המדינה העיר אז למשרד שכאשר ועדות השיקום אינן מעיינ ות בתכנית השיקום של נכה הנפש בהתאם לקביעת החוק, עלול תהליך השיקום להחטיא את מטרתו.
הביקורת הנוכחית העלתה שוועדות השיקום עדיין אינן מעיינות בתכניות השיקום מדֵּי שישה חודשים אלא פעם בשנה בקירוב.
אחראי השיקום במשרד מסר באוגוסט 2009 לנציגי משרד מבקר המדינה כי לדעתו בעניין חלק מן המשתקמים די לעיין בתכנית השיקום פעם בשנה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד לפעול בהתאם להוראות הקבועות בחוק ובמקרה שהמשרד סבור שדי בעיון חד -שנתי בתכנית השיקום, עליו להסדיר זאת בתיקון לחוק השיקום.
מתאמי טיפול בקהילה חוק השיקום קובע כי סל השיקום כולל "מינוי מתאם טיפול שיהיה אחראי ליישום ותיאום מתן כל השירותים הניתנים לנכה נפש".
הניסיון בעולם מלמד שהפעילות של מתאמי טיפול חשובה מאוד למימוש תכניות שיקום.
לדעת יו"ר המועצה לשיקום "ללא מערך נאות של מתאמי טיפול.
לא יוכל להינתן שירות טוב.
מתאם הטיפול הינו דמות המפתח שבלעדיה לא ניתן לפתח תכניות מסוימות כגון: תכנית אישית".
לדבריו על מתאם הטיפול להבטיח גם את היישום הנאות של תכנית השיקום שקבעה ועדת השיקום למשתקם, לרבות תיאום שירותים חיוניים אחרים בקהילה.
הביקורת הקודמת העלתה שמספר מתאמי הטיפול היה מצומצם מאוד ולא הספיק לשיבוץ המשתקמים במסגרות השיקום.
בביקורת הנוכחית התברר כי במהלך שנת 2009 נוספו על22 מתאמי הטיפול שהם עובדי המשרד 30 מתאמי טיפול שאינם עובדי המשרד69, כך שמספרם גדל ל- 52 .
אולם לדעתם של אחראי השיקום ושל יו"ר המועצה לשיקום חסרים בכל זאת מתאמי טיפול.
עוד עלה שעובדי המשרד המתאמים מועסקים במטלות נוספות פרט לתיאום הטיפול.
כך למשל הם מעיינים בתכנית השיקום ועורכים פורומים מקצועיים למנהלים ולעובדים במסגרות שיקום.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי לקבוע תקן שיגדיר בכמה משתקמים ובכמה מסגרות שיקום יעסוק כל מתאם טיפול.
מחקרים בתחום שיקום נכי נפש בקהילה כאמור, אחד מתפקידי המועצה שנקבעו בחוק השיקום הוא ליזום מחקרים בנושאי שיקום ובכלל זאת בחינת התועלת שבהפעלתו.
הדבר חיוני במיוחד מאחר שמערך השיקום חדש יחסית ועלותו גבוהה - כ-400 .
מיליון ש"ח בקירוב בשנה ועדת משנה שמינתה המועצה לשיקום לנושא זה המליצה ביולי 2008 למשרד לערוך מחקרים בנושאים שונים כגון: עלות -תועלת שירותי השיקום, איכותם של שירותי השיקום ונגישותן של אוכלוסיות שונות לשירותים.
חיזוק לצורך לבדוק נושא זה עלה במחקר שעשה מכון ברוקדייל בשנת 2009 (להלן- המחקר של מכון ברוקדייל משנת 2009 ) שבו נכתב כי "רוב האנשים שזוהו כבעלי בעיות נפשיות .
69 מתאמים אלה מקבלים את שכרם מעמותת משה הס.
השכר ממומן שווה בשווה על ידי המשרד ועל ידי קרן פילנטרופית (קרן טאובר) שמטרתה העיקרית לסייע בתחום בריאות הנפש.
שיקום" ]שירותי[ קשות אינם מקבלים ולא קיבלו בעבר 70 .
ביוני 2009 מסר יו"ר המועצה לשיקום לנציגי משרד מבקר המדינה כי בוצעו מעט מחקרים.
כך גם לדעת גב' רינת יופה, מנהלת המחלקה למידע והערכה במשרד.
לדעת יו"ר המועצה לשיקום על המשרד להקים גוף ארגוני לנושא המחקר שיתמקד בחשיבה כיצד לקדם תחום זה כך שיסייע למקבלי ההחלטות ולגורמים העוסקים בניהול המערכת במשרד.
לצורך כך יש להקצות תקציב מוגדר למחקר.
ועדת המשנה המליצה בין היתר שהמשרד יבנה מסד נתונים אשר יאפיין את צרכני השירותים במגוון חתכים כגון: מעמד סוציו-דמוגרפי, הגורם המפנה, משך צריכת השירותים וסוגיהם.
ממונה השיקום מסר לנציגי משרד מבקר המדינה בספטמבר 2009 כי בחלק מן הנושאים יש מסד נתונים.
להערכתו עד 2011 יכלול מסד הנתונים גם מדדי תוצאה.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי לזרז את הקמת מסד הנתונים המלא.
יו"ר המועצה לשיקום השיב בנובמבר 2009 למשרד מבקר המדינה כי המועצה הארצית לשיקום בקהילה מייחסת לנושא המחקרים חשיבות רבה וכי בספטמבר 2008 היא הגישה את המלצותיה להנהלת המשרד.
עיקרי ההמלצות נגעו לצורך בהקצאה ייעודית של מקורות לביצוע מחקרים וההערכות, לדרכים לקביעת סדרי העדיפויות למחקרים וכן להליכים לביצוע ולהערכת הצעות המחקר ותוצאותיהם, זאת בדומה למתכונת המקובלת בתחום המחקרים הנוגעים לחוק ביטוח בריאות ממלכתי.
לבקשת המנכ"ל התקיים בדצמבר 2008 דיון בהנהלת השירות ובסיומו אישרו המשתתפים את המלצות המועצה שעיקרן: "חייבת להיות הקצאה ייעודית לנושא מחקר והערכה בתחום השיקום.
ניתן לאמץ את הדגם של חוק ביטוח בריאות ממלכתי המבטיח הקצאה ייעודית ומנגנון לצרכי מחקר וה ערכה".
ההמלצות נמסרו למנכ"ל המשרד.
נמצא כי עד ינואר 2010 לא חלה שום התקדמות בנושא, אף שההמלצות נמסרו למנכ"ל כשנה קודם לכן.
לדעת משרד מבקר המדינה היעדר מחקרים בתחום השיקום פוגע בעקרון היסוד של מדיניות בריאות הנפש בדבר "קידום איכות הטיפול וייעול השירות" כפי שהתבטא בהצעת התקציב של המשרד לשנים 2009 -2010 .
לפיכך נדרשים משרד הבריאות, משרד האוצר והמועצה לשיקום לפעול למען הקצאה ייעודית לצורכי מחקר.
יש לציין כי יש כמה מודלי מחקר דוגמת הדגם של חוק ביטוח בריאות ממלכתי המבטיח הקצאה ייעודית ומנגנון לצורכי מחקר והערכה.
על כל הגורמים לבחון, לשקול ולהחליט מהו הדגם המתאים למחקרים בתחום השיקום כדי שאפשר יהיה לבצע מחקרים שיסייעו בידי מקבלי ההחלטות.
70 נעמי שטרוך ואח', "אנשים עם בעיות נפשיות קשות בישראל - ראייה משולבת של מערכות השירותים", מאיירס-ג'וינט-מכון ברוקדייל, דצמבר 2009.
בשנת 2009 היה התקציב לשיקום כ-400 מיליון ש"ח.
תקציב זה אמור לשקף בין היתר, את סדרי העדיפויות של המשרד בתחום השיקום.
כמו כן חוק השיקום קובע, שתפקידי המועצה לשיקום, בין היתר, הם "התוויית מדיניות שיקום ארצית רב - תכנון שירותי השיקום".
לצורך עמידה בתפקידים אלה על המועצה ]ו[ .
שנתית לשיקום לדון על תקציב השיקום ועל סדרי העדיפויות שלו, כדי שתוכל למסור את המלצותיה למשרד.
יצוין שבדוח הקודם71 העיר משרד מבקר המדינה על אי שיתוף המועצה לשיקום בדיונים ובהחלטות בשנים 2003 -2006 .
המועצה גם לא התבקשה לחוות דעתה בנושאים חשובים כגון יעדי מערכת השיקום, הרפורמה בשירותי בריאות הנפש ויישומה והשינויים הנוגעים לתקציב השיקום.
גם בביקורת הנוכחית טען יו"ר המועצה לשיקום כי המשרד לא שיתף את המועצה לשיקום בדיונים בנושא התקציב, וכך נמנע מהמועצה למלא חלק חשוב ביותר מתפקידיה.
בדוח הקודם המליץ משרד מבקר המדינה בין היתר: ש"מן הראוי להגביר את שיתופה של המועצה לשיקום בהתוויית מדיניות השיקום הארצית.
משרד מבקר המדינה מעיר שמן הראוי שהמשרד ישתף יותר את המועצה לשיקום בנושאים הנוגעים לשיקום בקהילה.
זכאות לשירותי שיקום וניצולם .
על פי נתוני המוסד לביטוח לאומי עד יולי 2009 הכיר המוסד בכ- 62,000 אנשים בני 18-67 הסובלים ממחלות נפש כנכים בדרגת נכות נפשית של 40% לפחות (להלן - הזכאים לשיקום).
לפי המחקר של מכון ברוקדייל משנת 2009 יש עוד כ- 27,000 אנשים הסובלים ממחלות נפש אשר זכאים לפנות לוועדות השיקום, ובהם כאלה שאינם מעוניינים לפנות למוסד לביטוח הלאומי עקב הסטיגמה הכרוכה בכך (ראו להלן).
במחקר נכתב כי מד ובר באנשים שסביר להניח שלו היו פונים למערכות המתאימות, היו מזוהים כבעלי נכות נפשית של 40% לפחות.
יש גם נכי נפש הסובלים מנכות נוספת שבעבורה הם מקבלים את קצבת הנכות, ויש אחרים שקיבלו קצבת נכות, אך כשמלאו לנשים 62 שנים ולגברים 67 שנים הם החלו לקבל קצבת זקנה, ומשום כך נגרעו מרשימת נכי הנפש במוסד לביטוח לאומי.
ניצול הזכאות לתכניות שיקום יש לשאוף שכל הזכאים לשירותי שיקום יקבלו שירותים אלה וינצלו אותם.
ועדות השיקום אישרו לנכים תכניות שיקום במסגרות מיוחדות.
עקב עלותן הגבוהה של .
התכניות דרוש שהמשרד ינקוט פעולות שיבטיחו שפגועי הנפש הזכאים לכך יממשו את התכניות שאושרו להם.
אחת מדרכי הפעולה האפשריות היא הכנת רשימת ממתינים שהשתתפותם תאושר אם חלק מהזכאים לא מימשו זכות זו.
כבר בדוח הקודם נקבע כי נכי נפש רבים לא מימשו את תכניות השיקום שוועדות השיקום אישרו להם.
גם הביקורת הנוכחית העלתה מצב דומה: בשנים 2007 ו- 2008 רק כ-70% .
מנכי הנפש מימשו את המסגרות שוועדות השיקום אישרו להם נמצאו נכים שוועדות השיקום אישרו להם יותר מתכנית שיקום אחת.
על פי השנתון הסטטיסטי של השירות ל- 2008 בשנת 2007 מומשו בממוצע רק 76.
7% מכלל התכניות שאושרו: מן התכניות של תיאום טיפול, שירותי סמך72 וחונכות73 מומשו רק כ-%55 , ומן התכניות של מגורים, תעסוקה, חברה ופנאי74 מומשו%81-%85.
משרד מבקר המדינה המליץ למשרד כבר בדוח הקודם לבחון את הסיבות לשיעור הניצול הנמוך של תכניות השיקום.
הביקורת הנוכחית העלתה שבדיקה זו לא נעשת ה.
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לבחון דרכים או פתרונות שיבטיחו שמרבית הזכאים לשירותי שיקום יקבלו אותם.
כך אפשר יהיה לסייע למשתקמים רבים ככל האפשר.
היעדר מענה לכלל נכי הנפש כדי לאפשר שיקום מוצלח ראוי שהמשרד יכין די מסגרות שיקום למגוון הבעיות הרפואיות שמהן סובלים נכי הנפש.
אולם הבדיקה הנוכחית העלתה כי מאות זכאים לשיקום אינם יכולים לקבל שירות זה מפני שלא הוכנו בעבורם מסגרות שיקום.
מדובר בנכי נפש הסובלים מן הפגיעות האלה: אלימות, נטיות אובדניות, הפרעות אכילה ובעיות קוגניטיביות75.
למשרד אין נתונים מדויקים בכמה נכים מדובר בכל אחד מסוגי הפגיעות.
דוגמאות לקשיים במתן שירותי שיקום להלן דוגמאות לקשיים במתן שירותי שיקום כפי שעלו ממסמכים שכתבו רכזות של ועדות סל השיקום הפועלות במחוזות המשרד: 1.
: מחוז דרום המחוז פועל בתחום השיקום בשטח גאוגרפי נרחב, מאשדוד עד אילת.
המ חוז מתקשה להפעיל תכניות של השכלה נתמכת 76 בעיקר בגלל .
טיפול פרטני הניתן בביתו של המשתקם במטרה לסייע לו בזמן משבר 73 .
ליווי הניתן למשתקמים שאינם יכולים להתמודד בכוחות עצמם עם החיים בקהילה 74 סיוע במימון מועדונים חברתיים במסג רות רגילות ומיוחדות לבילוי חברתי ולהקניית מיומנויות חברתיות.
קשיים בתהליכי החשיבה של האדם 76 פעילות הכוללת השלמת לימודים לתעודת בגרות, הכרת המחשב ותכנית תמיכה ללימודים לתואר אקדמי.
מחסור בכוח אדם איכותי.
בחלק מן היישובים אין תכנית של תעסוקה נתמכת 77 .
בגלל הקושי לגייס יזמים ובגלל הקושי לאתר מקומות עבודה78 ; לעתים נדרשים נכי הנפש לעבור להתגורר ביישוב אחר כדי לקבל שירותי הוסטלים, השכלה ותעסוקה נתמכת.
: המגזר הערבי אין די מסגרות שיקום; ועדות השיקום אינן מתכנסות תמיד (רהט); חסרים מתאמי טיפול; לעתים בוועדות השיקום אין חבר ועדה דובר ערבית.
במחקר של מכון ברוקדייל משנת 2009 נכתב כי "מגורים ביישוב יהודי מעלים באופן משמעותי את הסיכוי לקבל שיקום בהש וואה למגורים במקום לא יש הבדלים משמעותיים בשיעור מקבלי השיקום בין קבוצות אוכלוסייה ]וכן ש[ יהודי ואזורים בארץ".
: טיפולי שיניים התרופות שצורכים המטופלים גורמות נזקים לשיניים.
לפיכך כולל סל השיקום גם טיפול שיניים.
במחוז הדרום ובמחוז חיפה איכות טיפולי השיניים שמקבלים נכי הנפש אינה טובה.
יוצא אפוא שנכי נפש רבים כלל אינם מקבלים פתרון שיקומי או שהפתרון השיקומי אינו ברמה הרצויה.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד הבריאות ועל משרד האוצר לפעול כדי לתת מענה לבעיות שהועלו כך שיתאפשר לכלל נכי הנפש להשתתף במסגרות השיקום המתאימות להם.
מסגרות השיקום: הקמתן, הפעלתן, סגירתן והקשיים הכרוכים בכך .
מסגרות השיקום מופעלות בידי יזמים שהם עמותות או גופים עסקיים.
בשנים האחרונות ההתקשרות עם היזמים נעשית בדרך כלל באמצעות מכרזים בהתאם לדרישות שקבע המשרד.
בעת הביקורת הפעיל המשרד כ -500 מסגרות שיקום למגורים ונוסף על כך כ -200 מסגרות לתעסוקה ופנאי שבהן שותפו כ - 15,000 משתקמים שניצלו מסגרת שיקום אחת או יותר.
מדובר בגידול של כ-18% בהשוואה לביקורת הקודמת (בשנת 2006 היה מספר המשתקמים כ - 12,750.
) סיוע מצד אנשי מקצוע 1.
עובדי מטה השיקום הכינו חוזי התקשרות לצורך התקשרויות עם יזמים המפעילים את מסגרות השיקום.
במהלך העבודה התעוררו שאלות משפטיות .
שירות המסייע למשתקמים להשתלב במקומות עבודה רגילים 78 לדברי יו"ר המועצה לשיקום המתבססים על מחקרים שנערכו בחו"ל, ההפסד לחברת הישראלית מאי-שילוב רב יותר של נכי נפש בשוק העבודה מוערך לדעתו ב -2.
עקרוניות ולכן הם נזקקו לסיוע מצד מומחי משפט.
לדברי אחראי השיקום אמנם בסופו של דבר הייעוץ המשפטי של המשרד סייע בנושא, אך בהיעדר משפטן קבוע במערכת השיקום חל עיכוב בביצוע פעולות אלה.
עובדי מטה השיקום הכינו נהלים לצורך קביעת כללי ההתקשרות עם היזמים.
לדעת אחראי השיקום גם בתחום זה יש צורך בסיוע מצד אנשי מקצוע המתמחים בהכנת נהלים.
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לבחון את הצורך במתן סיוע בתחומים אלה למטה השיקום.
הוספת מסגרות שיקום מאז כניסת חוק השיקום לתוקף בשנת 2001 , הולך וגדל מדֵּי שנה מספר נכי הנפש הפונים לוועדות השיקום.