HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
פינוי "בח"א27 " ממבנים ומתשתיות וניקוי קרקע מזוהמת בשטחו – מעקב מורחב על רמ"י לפעול לשיפור הניהול של הקרקעות שבניהולה, הנמצאות בשימוש צה"ל .
ומשהב"ט, ולשיפור הבקרה עליהן, על מנת שתוכל לשמור ולאחזר את המידע הרלוונטי.
מומלץ כי רמ"י ומשהב"ט יפעלו למציאת המענה לניהול במערכת ממוחשבת ברמ"י של .
כלל הקרקעות שבהן מחזיקים צה"ל ומשהב"ט, באמצעות מערכת הרשאות מתאימה .
ובסיווג הנדרש, תוך בחינת שיתוף המידע עם המחוזות שבהם נמצאות קרקעות אלו.
| מבקר המדינהדוח ביקורת שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 סיכום .
במועד סיום ביקורת המעקב השטח שיועד לרש"ת - כשני שלישים משטחי בח"א 27 - .
הועבר לרשותה, והיא טיפלה באחד משלושת מוקדי הזיהום הנמצאים בו.
שיועד לתע"א - 11 "שנים לאחר שחה"א עזב את בחא 27 וכשבע שנים וחצי לאחר סיום .
הביקורת הקודמת בנושא, טרם הסתיימה חקירת הקרקע למיפוי הזיהום ולתיחומו, ועקב .
כך טרם בוצע שיקומה; הקרקע טרם הושבה לרמ"י, ועל כן גם לא הוקצתה לתע"א, אשר .
הטיפול בקרקעות בח"א 27 הועבר לידי רש"ת והתע"א וזאת בלי שהצדדים הנ וגעים .
בדבר, ובייחוד משהב"ט, רמ"י והמשרד להגנ"ס, סיכמו איתן את התנאים לביצוע הטיפול, .
לרבות לוחות הזמנים, התכולות, העלויות ואופן מימונן.
נוכח אי -הסדרת הנושא בין .
הגורמים השונים, התמשכו הליכי הטיפול בקרקע שנים.
בשנים 2011 - 2018 ניהלה .
התע"א חקירת קרקע בשטחים המיועדים לה מבח"א 27 בלי שהגיעה לכדי גיבוש של .
תוכנית לשיקום הקרקע ולכדי יישומה; ובשטחים שקיבלה רש"ת נותרו כאמור שני מוקדי .
זיהום ותשתיות תת-קרקעיות מזהמות.
עד למועד סיום ביקורת המעקב ניסיונותיו של משהב"ט להעביר את הטיפול בזיהומי .
הקרקע לידי רש"ת והתע"א, על מנת לייעל ולזרז את התהליך, לא השיגו את יעדיהם: .
במשך השנים פעלו כמה חברות מטעם חה"א, התע"א, רש"ת וזרוע הביצוע לשם חקירת .
הקרקע; בהתנהלות שחייבה את עדכוני הסקרים מפעם לפעם, בצורה שהייתה בלתי .
יעילה ובלתי אפקטיבית.
רק כתשע שנים לאחר פינוי הבסיס שב משהב"ט ולקח לידיו .
את האחריות לטיפול בקרקע בשטח המיועד לתע"א, תוך העברת הפעילות - בתיאום עם .
המשרד להגנ"ס, רמ"י ומשרד האוצר - לידי זרוע הביצוע.
אשר לרמ"י - כמו לגבי השטח המיועד לרש"ת כך גם לגבי השטח המיועד לתע"א, לא .
נמצא כי היא פעלה מול משהב"ט כדי שיעמוד במחויבותו לטיפול בקרקע בהתאם להסדר .
יודגש כי רמ"י נקטה דפוס פעולה זה מעת החתימה על ההסדר ועד .
מועד סיום הביקורת הקודמת, ועל כך העיר לה מבקר המדינה עוד בדוח הביקורת הקודם.
בסופו של דבר, שטחי בח"א 27 לא הושבו נקיים לרמ"י בסוף שנת2009 , כמתחייב מהסדר .
הפינוי; ונוכח העיכוב המתמשך בטיפול בזיהומי הקרקע נגרם עיכוב גם בהעברת .
השטחים: רש"ת קיבלה לידיה את השטח שיועד לה בשנת 2013 והשטח שיועד לתע"א .
טרם הוקצה לה עד למועד סיום הביקורת (אוקטובר 2020 ).
נוכח זאת נמנע מרש"ת .
ומהתע"א השימוש בשטחים אלה לתועלתן, ולא שולמו דמי חכירה בגינם לקופת המדינה.
משרד מבקר המדינה מציין כי בכל הנוגע לשטחים שהוקצו לרש"ת - על רש"ת לפעול .
בתיאום עם המשרד להגנ"ס לטיפול בזיהומים שנותרו בשטחה, במימון משרד האוצר .
אשר לשטחים שיועדו לתע"א - על רמ"י והתע"א להשלים את המגעים בעניין .
זאת בד בבד עם השלמת הטיפול בזיהומי הקרקע על ידי זרוע .
פינוי "בח"א27 " ממבנים ומתשתיות וניקוי קרקע מזוהמת בשטחו – מעקב מורחב מומלץ כי כלל הגורמים הנוגעים בדבר יפיקו את הלקחים הנדרשים מממצאי דוח זה לצורך .
השלמת פינוי שטחי בח"א 27 , ניקוי הקרקע והקצאתה; ויבחנו את יישום המלצות הדוח .
בהסכמים אחרים לפינוי בסיסי צה"ל.
בסוף שנת 2019 מנתה האוכלוסייה הערבית בישראל (להלן גם- החברה הערבית) כ-1.
מיליוןבני אדם , שהם כ-21% מכלל תושבי ישראל1 .
בשנת2019 נרצחו95 בני החברההערבית, שהם כ -65% מכלל הנרצחים בישראל2.
שיעורכלל המורשעים בדין בחברה הערבית בשנת 2019 היה גבוה ב -13% משיעורם .
באוכלוסייה ועמד על 34% מכלל המורשעים3 .
הפערים בין החברה הערבית לחברה היהודית .
ניכרים גם בשיעור העוני, בשיעור הזכאים לתעודות בגרות ובשיעור הלומדי ם לימודים .
שתיתופעות פשיעה בולטות בחברה הערבית : (א) החזקת אמצעי לחימה בלתי חוקיים כמו .
רובים, אקדחים, רימוני רסס, רימוני הלם ומטעני חבלה (להלן - אמל"ח); (ב) ריבוי אירועי ירי .
וחבלה מסַּכנֵי חיים כמו ירי באוויר, ירי לעבר בתים, בתי עסק וכלי רכב, ירי לעבר בני אדם, .
הנחת מטעני חבלה וזריקת רימוני רסס והלם לחצרות בתים ובתי עסק.
המשרד לב יטחון הפנים .
(להלן - המשרד לבט"פ) ומשטרת ישראל (להלן - המשטרה) נדרשים לפעול כדי להתמודד עם .
תופעות אלו, הפוגעות בחברה הערבית במיוחד.
באוגוסט 2018 פרסם מבקר המדינה דוח בנושא "התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי .
לחימה לא חוקיים ואירועי ירי ביישובי החברה הערבית וביישובים מעורבים" 5 .
סוגיות ובהן מקורות האמל"ח, הטיפול של תחנות המשטרה בעבירות אמל"ח, מינהלת החבר ה .
הערבית במשטרה 6 , תוכנית עיר ללא אלימות ועוד (להלן- הדוח הקודם או הביקורת הקודמת).
דוח זה הוא דוח מעקב הבוחן חלק מהנושאים שנדונו בדוח הקודם לצד נושאים נוספים.
1 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקההשנתון הסטטיסטי לישראל 2019 ', עמ20.
3 ראו לעיל בה"ש1 ', עמ158 .
4 ,להרחבה בנושא ראו מבקר המדינההתמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים ואירועי .
ירי ביישובי החברה הערבית וביישובים מעורבים (2018) ', עמ13 .
5 ,מבקר המדינה התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים ואירועי ירי ביישובי .
החברה הערבית וביישובים מעורבים (2018).
6 יחידה שהוקמה במשטרה לצורך ריכוז ותיאום של הפעילות הנוגעת ליישום ת וכנית המשטרה לחיזוק המשילות, .
שלטון החוק והעמקת השירות בקרב החברה הערבית (ראו להלן).
התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים פעולות הביקורת .
בחודשים מאי עד אוקטובר 2020 עשה מבקר המדינה את ביקורת המעקב .
במשרד לבט"פ וכן במשטרה באגפים ובמחוזות האלה: אגף חקירות ומודיעין (להלן - אח"ם), .
אגף שיטור, אבטחה וקהילה (להלן - אג"ם 7 ,) אגף התכנון (להלן- אג"ת) ומחוזות צפון ומרכז .
בדיקות השלמה נעשו באגף ההדרכה ובמינהלת החברה הערבית במשטרה, במשרד לחיזוק .
וקידום קהילתי ובצה"ל.
אירועי ירי ואמל"ח - מאפיינים ונתונים .
רקע - החלטות ממשלה ותוכניות לטיפול .
בפשיעה בחברה הערבית .
בעקבות התנגשויות בין אזרחים ערבים לכוחות משטרה שאירעו באוקטובר 2000 , שבהן נהרגו .
12 אזרחים ערבים ונפצעו רבים נוספים, החליטה הממשלה בנובמבר אותה שנה על הקמת .
"ועדת החקירה הממלכתית לביר ור ההתנגשויות בין כוחות הביטחון לבין אזרחים ישראלים .
באוקטובר 2000 "8 בראשות השופט בדימוס תיאודור אור (להלן - ועדת אור).
בין היתר בבדיקת היחסים בין המשטרה לחברה הערבית והגישה את מסקנותיה לממשלה .
ועדת אור המליצה בין היתר לשפר את הקשר של המשטרה עם החברה הערבית, לשנות את .
הדימוי של המשטרה בעיני החברה הערבית מ"גורם עוין" לגורם נותן שירות ולחזק את אכיפת .
ועדת שרים שדנה בהמלצותיה של ועדת אור הדגישה בין היתר את החשיבות .
שבפתיחת תחנות משטרה נוספות ביישובים ערביים ובהוספת משרות לתחנות המשרתות את .
האוכלוסייה ביישובים אלה, וכן את החשיבות שבגיוס מתנדבים מהחברה הערבית ו בחיזוק .
בשנים2010 עד2016 התקבלו כמה החלטות ממשלה בנושאים אלה10.
החלטת ממשלה 922, " פעילות הממשלה לפיתוח כלכלי באוכלוסיית המיעוטים בשנים 2016 - .
מטרתההחלטה היא קידום ה שילוב הכלכלי של אוכלוסיית המיעוטים בישראל .
שמו הקודם של האגף היה אגף המבצעים והוא עדיין מכונה אג"ם .
8 'החלטת ממשלה מס2490 מיום 8.
00 בעניין"הקמת ועדת חקירה לבירור התנגשויות ב ין כוחות הבטחון לבין .
אזרחים ישראליים החל מיום 29.
9 'ראו בדוח הקודם, עמ13 - 14 .
10 בין היתר, החלטת ממשלה מס' 1539 מ- 21.
10 בעניין "תוכנית חומש לפיתוח כלכלי של ישובים במגזר המיעוטים".
ה | התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים .
| מבקר המדינהדוח ביקורת שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 באמצעותתוכנית חומש מערכתי ת לשנים 1620 - 202012.
בכל הנוגע לביטחון הפנים נקבע .
בהחלטה כי תגובש תוכנית להרחב ה של פעילות המשטרה ביישובי אוכלוסיית המיעוטים , .
לרבות תוכניות עיר ללא אלימות.
בעקבות החלטה זו התקבלה החלטת ממשלה 1402" , שיפור רמת הביטחון האישי במגזר הערבי .
וחיזוק הביטחון בירושלים" מיום 10.
בהחלטה זו הוטל על משרד האוצר ועל המשרד ל בט"פ .
לפעול לקידום תוכנית פעולה רב-שנתית לשנים 2016 -2020 .
מטרת התוכנית היאשיפור רמת .
הביטחון האישי בחברה הערבית וחיזוק הביטחון במחוז ירושלים (להלן - החלטת הממשלה .
בהחלטות נקבע כי במסגרת התוכנית יוקמו תחנות משטרה חדשות ויחוזקו תחנות .
משטרה קיימות, מערכים מבצעיים נוספים ומערכי תמיכה במשטרה.
בעקבות החלטת הממשלה .
1402 אישרה המשטרה בשנת2016 תוכנית לשנים2016 - 2020 "לחיזוק המשילות ושלטון החוק .
במגזר הערבי" (להלן - תוכנית החומש) כמפורט להלן.
במסמך מדיניות השר לבט"פ לשנת 2016 נכתב כי הטיפול בחברה הערבית יעמוד במרכז .
הדבר נכון הן בנושא שיפור השירות והן בנושא הגברת אכיפת החוק.
נכתב כי בכוונת השר להקצות משאבים נוספים כדי לשפר את הביטחון האישי בחברה הערבית .
ולהפחית בה את הפשיעה.
כמו כן, נכתב כי בכוונתו להגביר את מאמצי המשטרה לשם מטרות .
יעדים בנושאים אלו בחברה הערבית נקבעו גם בשנים שלאחר מכן 13.
2020 - 2021 כוללת שמונה מטרות, ואחת מהן היא "חיזוק אכיפת החוק, האמון והשירות לחברה .
תכליתן של ההחלטות והמדיניות האמורות היא שיפור רמת הביטחון האישי בחברה הערבית .
בדוח הקודם נכתב כי כדי לצמצם בצורה משמעותית את הפשיעה בחברה הערבית יש צורך .
בפעילות ממשלתית אפקטיבית רחבת היקף.
עוד נכתב בדוח כי בהיעדר פעילות כאמור תיתכן .
השפעה חמורה על החברה בישראל בכלל ועל החברה הערבית בפרט.
להלן נתונים הנוגעים לפשיעה בחברה הערבית בכלל ולאירועי ירי ואמל"ח בפרט.
רלוונטיים לשנים שבהן עסקה הביקורת הקודמת (2014 - 2016 ) ולשנים הרלוונטיות לביקורת זו .
מנתונים אלה אפשר ללמוד על השינויים שחלו מאז פרסום הדוח הקודם 15 .
12 התוכניתכוללת , בין היתר, תיק ון מנגנוני ההקצאה הממשלתיים לפי ה צרכים המקצועיים של משרדי הממשלה .
השונים בתחומי החינוך, התחבורה, תעשייה ומסחר, תעסוקה, דיור, ב יטחון הפנים ועוד .
13 ,ראו למשל, המשרד לביטחון הפניםתוכנית עבודה לשנת 2018 , 'עמ94 .
il/he/departments/policies/minister -policy -2020 .
15 כדי להימנע מפערים אפשריים הנובעים מאופן איסוף הנתונים על ידי המשטרה במסגרת הדוח הקודם ובמסגרת דוח .
המעקב, בוצע ניתוח מחדש של הנתונים גם לשנים הרלוונטיות לדוח הקודם .
התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים נתוני פשיעה בחברה הערבית .
עבירות ירי ואמל"ח הן חלק מהפשיעה בחברה הערבית והן מושפעות ממנה ומשפיעות עליה.
להלן נתונים כלליים בדבר הפשיעה בחברה הערבית.
תרשים 1: תיקי חקירה גלויים16 שיש בהם חשודים מהחברה הערבית ושיעו רם .
מכלל התיקים באוכלוסיי ה, 2014 - 2019 .
מהתרשים עולה, כי בשנים 2016 - 2018 חלה עלייה של קרוב ל-10% במספר התיקים שבהם .
יש חשוד בן החברה הערבית, ואילו בשנת 2019 שיעור עלייה זה כמעט נמחק.
מספר התיקים בכ- 4,000 .
עם זאת בשנים2017 - 2019 לא חל שינוי ניכר בשיעור החשודים בני .
החברה הערבית מכלל החשודים באוכלוסייה, ובשנת 2019 הוא עמד על השיעור הגבוה ביותר .
תיקים שבהם יש חשוד או נילון .
| מבקר המדינהדוח ביקורת שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים2: חשודיםמהחברה הערבית בעבירות נגד גוף17, 2014 - 2019 .
מהתרשים עולה כי משנת 2016 חלהעלייה של כ-17% במספר החשודים הערבים בעבירות נגד .
לפי נתוני ה משטרה שיעור החשודים הערבים בעבירות נגד גוף עומד על כ-30% מכלל .
החשודים, בעוד חלקם היחסי באוכלוסייה עומד כאמור על 21%.
17 בין היתר חבלה גופנית חמורה, תקיפה ושאר עבירות נגד גוף אדם.
ישנן נסיבות המשפיעות על הספירה: ייתכן שאדם .
נחשד בביצוע אותה עבירה יותר מפעם אחת במהלך תקופה נמדדת והתיקים נגדו לא אוחדו.
התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים תרשים 3: קורבנות בחברה הערבית בעבירות נגד אדם18 ונגד גוף, .
מהתרשים עולה כי בשנים 2014 - 2019 גדל ב-17% מספר הקורבנות בחברה הערבית .
בעבירות נגד גוף ונגד אדם.
בשנים 2017 - 2019 חל גידול ניכר של יותר מ-10% במספר .
18 בין היתר רצח, ניסיון לרצח, הריגה וגרימת מוות ברשלנות.
| מבקר המדינהדוח ביקורת שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים4: קורבנות רצח בחברה הערבית, ב אוכלוסייה לא- ערבית ובכלל .
האוכלוסייה, 2014 - 2019 .
מהתרשים עולה כי בשנת 2019 נרצחו בחברה הערבית21 בני אדם יותר מהנרצחים בשנת .
2018 - עלייה של28% ,ו-31 בני אדם יותר מהנרצחים בשנת 2016 - עלייה של48%.
,את ההשפעה שיש למצאי הנשק בחברה הערבית על נתוני הפשיעה אפשר לראות, בין היתר .
באמצעות בחינה של מספר מעשי הרצח שבוצעו בחברה הערבית באמצעות נשק חם.
התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים תרשים 5: מעשיהרצח בחברה הערבית בנשק חם ו שלא בנשק חם, .
תרשים 6: מעשי הרצח ב אוכלוסייה הלא- ערבית בנשק חם ושלא בנשק חם, .
מהתרשימים עולה כי שיעור השימוש בנשק חם בחברה הערבית בעבירות רצח בשנים .
2013 - 2019 גבוהיותר מפי שלושה משיעורו בחברה הלא -ערבית.
| מבקר המדינהדוח ביקורת שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים7: שיעור מעשי הרצח בחברה הערבית וב אוכלוסייה הלא- ערבית .
באמצעות נשק חם, 2013 - 2019 .
מהתרשים עולה כי באוכלוסייה הלא -ערבית יש מאז שנת 2016 ירידהבשיעור המקרים .
שבהם בוצע רצח באמצעות נשק חם , ואילו בחברה הערבית חלה עלייה עק יבה של עד .
24% , ובשנת2019 הגיעהשיעור ל -78% מכלל מקרי הרצח.
האמור לעיל מלמד, כי השימוש בנשק חם בחברה הערבית במקרי רצח גבוה בהרבה .
משימוש זה באוכלוסייה הלא -ערבית, וכי הוא הולך ועולה, ואילו השימוש האמור בחברה .
הלא -ערבית הולך ופוחת.
בנתונים אלה יש כדי ללמד על השפעת הזמינות של האמל"ח .
על הפשיעה בחברה הערבית ועל הצורך בצמצומה באופן משמעותי לצורך התמודדות .
נתון נוסף שיש בו כדי ללמד על היקף הפשיעה בחברה הערבית הוא מספר ראשי הרשויות .
תופעת האיומים על ראשי רשויות קשורה בסמכויות הרבות הנתונות בידיהם ובידי .
הפקידים הבכירים ברשות, אשר עשויות להוות מקור לסכסוכים.
בישראל 255 רשויות מקומיות .
ובהן 85 רשויות ערביות19.
19 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקהקובץ הרשויות המקומיות בישראל - 2018 (פברואר2020 .
il/he/publications/Pages/2020/ 2018-בישראל- המקומיות- הרשויות.
התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים תרשים 8: ראשי רשויות מאוימים , לפי מגזר, 2017 - 2019 .
מהתרשים עולה כי בשנת 2019 יותר מ-40% ( מראשי הרשויות הערביות היו מאוימים35 מתוך .
85 ), לעומת כ-10% מראשי הרשויות הלא-ערביות ( 18 מתוך170 ).
כמו כן, בחברה היהודית חלה .
בשנים 2017 - 2019 ירידה של כ-33% במספרם של ראשי הרשויות המאוימים, ואילו בחברה .
הערבית גדל מספרם בשנים אלה בכ-59%.
כמו כן, רמות האיום שמגדירה המשטרה20 .
גבוהות יותר בחברה הערבית מאשר בחברה היהודית .
20 רמת איום1 היא הנמוכה ביותר ורמת איום6 .
היא הגבוהה ביותרהיקף ההגנה משתנה בהתאם לרמת האיום.
| מבקר המדינהדוח ביקורת שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים9:א רמות האיום על ראשי הרשויות בחברה היהודית בשנת 2019 .
תרשים 9:ב רמות ה איום על ראשי הרשויות בחברה הערבית בשנת 2019 .
התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים אירועי ירי ואמל"ח .
תרשים 10: מספר אירועי הירי21 בכלל האוכלוסייה, 2014 - 2019 .
המקור: נתוני מערכת מוקד 100 .
של המשטרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהתרשים עולה כי בשנת 2017 היה מספר אירועיהירי הנמוך בשש השנים האחרונות .
אך ב-2018 חלהעלייה חדה של כ-19% באירועי הירי וב-2019 עלייה נוספת של 8% .
בתשובת המשטרה בנוגע לנתוני אירועי הירי המוזכרים בכמה מפרקי דוח זה צוין, כי נתונים אלה .
אינם מעידים בהכרח על עליה במספר אירועי הירי, וייתכן שהדבר נובע מעלייה בדיווח.
משרד מבקר המדינה מציין כי מעיון במסמכים שהעבירה המשטרה למבקר המדינה (כגון .
סיכומים שנתיים), לרבות תשובת המשטרה על טיוטת הדוח, עולה כי המשטרה עצמה רואה .
במספר אירועי הירי המדווחים מדד להיקף אירועי הירי, והנתונים אף משמשים אותה לקביעת .
21 ,חלק מהדיווחים הם דיווחי שוואלמשל, דיווחים עקב שמיעת קולות של נפצים או של זיקוקים.
אירועי הירי האמיתי גדול הרבה יותר, אך אינו מדווח, עקב שיעורי דיווח נמוכים בקרב החברה הערבי ת, אשר באזורי .
מגוריה מתבצע רובו המוחלט של הירי.
עוד יצוין כי במאגר המידע של המשטרה בחלק מהמקרים יש רישום כפול .
של אירועים עקב כמה דיווחים על אירוע יחיד.
בנתונים המוצגים סוננו אירועים אשר נראה כי הם כפולים.
| מבקר המדינהדוח ביקורת שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים11: תיקי חקירה בעבירות ירי: חשודים מהחברה הערבית לעומת .
חשודים מהחברה הלא- ערבית, 2017 - 2019 .
מהתרשים עולה כי 94% מהחשודים בתיקי עבירות ירי בשנים2017 - 2019 הם מהחברה .
הדבר דומה לתמונת המצב שעלתה בדוח הקודם בנוגע לשנים 2014 - 2016.
מערכת אמו"ן- אסטרטגיות מניעה ומיקוד ניהולי (להלן - מערכת אמו"ן) היא מערכת מדידה .
ממערכת זו עולה תמונת מצב עדכנית, דינמית ושוטפת של ביצועים בתחנת .
משטרה, ובכלל זה סטטוס ההתקדמות בהשגת יעדים שהוצבו בתחנה.
לב לצורכי האזרח, לבעיות המטרידות אותו בשטח מוגדר ולאתגרים מקומיים22 .
על פי נתוני מינהלת החברה הערביתבמשטרה, בשנת 2017 היו בישראל24 תחנות משטרה .
המשרתות את יישובי החברה הערבית ויישובים מעורבים 23 ובשנת2019 - 27 תחנות.
2017 - 2019 קבעו בכמה תחנות משטרה ביישובים אלה יעד של הפחתת אירועי הירי.
2017 עמד היעד על הפחתה של25% באירועי הירי ובשנים2018 - 2019 , עמד היעד על הפחתה .
יצוין, כי עד שנת2018 היעדים נקבעו בנוגע לשטח מסוים שהוגדר בגזרת .
התחנה (להלן: פוליגון).
בשנת 2019 נקבעו היעדים לכל גזרת התחנה או לכל גזרת יישוב.
בתרשימים 12 א-12 ג נתונים על אודות תחנות שקבעו יעדים של הפחתת איר ועי ירי בשנים .
2017 - 2019 :ומידת העמידה ביעדים בכל תחנה .
22 להרחבה על רפורמת האמו"ן ועל תוכנית המדידה במסגרתה ראו מחלקת אסטרטגיה, אגף התכנון והארגון, משטרת .
ישראל, העיקר במחקר 2017 , אסופת מאמרים בנושא משטרה, (מאי 2018 ,)עמ' 25 ואילך.
23 לפי הגדרת מנהלת החברה הערבית תחנה שלפחות 30% מהאוכלוסייה שבגזרתה היא מהחברה הערבית נחשבת .
תחנה המשרתת אוכלוסיה מעורבת.
התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים תרשים 12:א עמידה ביעדים - הפחתת אירועי ירי בתחנות משטרה .
ביישובים ערביים וביישובים מעורבים, 2017 .
תרשים 12ב: עמידה ביעדים - הפחתת אירועי ירי בתחנות משטרה .
ביישובים ערביים וביישובים מעורבים, 2018 .
| מבקר המדינהדוח ביקורת שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים12ג: עמידה ביעדים - הפחתת אירועי ירי בתחנות משטרה .
ביישובים ערביים וביישובים מעורבים, 2019* .
* בשנת 2019 המדידה בנוגע לעבירות ירי נעשתה בכל גזרת התחנות או היישוב הרלוונטיים ולא בשטחים .
יעדי התחנות בשנה זו היו הפחתה של 30% בתוך הפוליגון והפחתה של5% .
מכל מקום המדידה מחוץ לפוליגון העלתה את הציון בשנה זו ואלמלא היא, הציונים היו .
מהתרשימים עולה כי בשנת 2017 קבעו 11 תחנות ביישובים ערבייםוביישובים מעורבים יעדים .
הנוגעים בהפחתת אירועי ירי.
בשנת 2018 קבעו12 תחנות יעדים כאלה ובשנת 2019 - 7 .
עוד עולה, כי בשנת 2017 עמדו7 תחנות ביעד הפחתת אירועי הירי במלואו, לעומת4 .
שום תחנה לא עמדה ביעד .
התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים תרשים 13 : נפגעי עבירות ירי מה חברה הערבית ומהאוכלוסייה הלא-ערבית , .
המקור: סקירת אח" ם מנובמבר 2019 .
מהתרשים עולה תמונה קשהומדאיגה, ו לפיה מספר נפגעי הירי בחברה הערבית עלה פי .
שלושה וחצי ויותר בשנים 2016 - 2018 .
| מבקר המדינהדוח ביקורת שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים14 : מספרהקורבנות בעבירות אלימות* שנעשה בהן שימוש באמל"ח .
בחברה הערבית ובכלל האוכלוסייה, 2014 - 2019 .
* עבירות אלימות הן עבירות נגד אדם (עבירות המתה והריגה), עבירות נגד גוף, עבירות תקיפה, שוד .
מהתרשים עולה כי מספר הקורבנות של עבירות אלימות שנעשה בהן שימוש באמל"ח .
מהחברה הערבית הוכפל בטווח של שש שנים.
בשנת 2019 שיעור הקורבנות מהחברה .
התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים תרשים 15: תיקי אירועי ירי24 ( ואמל"חגלויים ולא -גלויים) .
בכלל האוכלוסייה, 2014 - 2019 .
מהתרשים עולה כי המשטרה ממשיכה להשקיע מאמץ בחשיפת אמל"ח 25 ומספר התיקים עולה .
עם זאת, העלייה בפתיחת תיקי חקירה בעבירות ירי ואמל"ח והגברת האכיפה לא הובילו .
להפחתת אירועי הירי, שכאמור , מספרם הולך ועו לה משנת 2017.
הסבר לדבר ייתכן, בין היתר, במספר המועט של כתבי האישום המוגשים בגין עבירות ירי וברמת .
הענישה המושתת על מבצעיהן 26.
המשטרה מסרה בתשובתה כי הטיפול בתופעת החזקת האמל"ח והשימוש בו נמצא בליבת .
פעילותה, אך מדובר במשימה לאומית, ולכן יש צורך בשילוב זרועות של כלל הגופים .
הממשלתיים והביטחוניים למיגור התופעה.
המשטרה פירטה פעולות שהיא נוקטת לצמצום .
הפשיעה ובכלל זה הקמת תחנות משטרה חדשות, פעולות אכיפה, פעולות להגברת האמון, .
24 כמפורט להלן, ביולי2018 ,נעשה תיקון חקיקה, ובו הרחיבו את ההגדרה של עבירת ירי.
ייתכן שלתיקון תהיה השפעה .
גם אם מעטה, על מספר התיקים.
25 שלאכמו תיקי עבירות ירי, תיקי עבירות אמל"ח הם תיקים שנפתחים כתוצאה מפעילות יזומה של המשטרה.
26 בהקשר זה הנחה למשל השר לבט"פ בפברואר2020 להגביר את המאמץ להגשת כתבי אישום על עבירות ירי לצורך .
כמו כן באוקטובר 2020 התייחס ממלא מקום המפכ"ל לרף הענישה הנמוך ולצורך לפעול לשיפור .
| מבקר המדינהדוח ביקורת שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 )בניית תוכנית מיקוד מאמץ ביישובים שיש בהם פשיעה חמורה (כפי שיפורט בהמשך דוח זה .
המשטרה הוסיפה בתשובתה ופירטה בהרחבה את פעולות מחוזות המשטרה, הנוקטים מאמצים .
רבים לטיפול בתופעות פשיעת האמל"ח, ובכלל זה: הגברת המאמץ המודיעיני, הקצאת .
אמצעים, טכנולוגיות וכוח אדם, שיפור הקשר עם הרשויות המקומיות והאוכלוסייה, קביעת יעדים .
בקשר לעבירות אלה ועוד.
זאת, לצד פעילות אינטנסיבית שוטפת לטיפול במחוללי הפשיעה.
המשטרה הוסיפה כי כדי להביא להפחתת אירועי הירי לא די בתפיסת האמל"ח, ויש לטפל .
באופן מאומץ בנושא סוחרי הנשק, האצת תיקוני החקיקה בנושא כלים דמויי נשק (ראו להלן) .
וענישה מרתיעה, לרבות קנסות כבדים.
עוד ציינה המשטרה, כי התביעה המשטרתית מגישה .
כתבי אישום בעבירות אמל"ח וירי לצד בקשות למעצר עד תום ההליכים, מציגה בבתי המשפט .
עמדה מחמירה בדבר הענישה בתיקי אמל"ח ואף פועלת מול הפרקליטות להגשת ערעורים .
במקרים של ענישה מקילה27.
מהנתונים האמורים נחשפת תמונה של עלי יה ע קיבה ומתמשכת בפשיעה בחברה .
הערבית, הן בריבוי עבריינות והן בריבוי קורבנות, בעבירות חמורות ו בשימוש בירי .
זאת, על אף הזרקור שהפנ ו המשרד לבט"פ והמשטרה לטיפול בפשיעה .
החמורה בחברה הערבית והפעולות שנקטו לטיפול בה.
לנתונים יש משנה חומרה בשל .
הפער הניכר בהיקפי הפשיעה בין החברה הערבית לבין יתר האוכלוסייה.
מכלול הנתונים והמגמות בפשיעה בחברה הערבית שחלו בשנים האחרונות מחד גיסא, .
ותגובת המשטרה, המצביעה על שורה של פעולות שהיא עושה בשנים אלה מאידך גיסא, .
מצביעים על הצורך בקיום הערכת מצב כוללת תוך בחינת האפקטיביות של הפעולות .
27 ,המשטרה ציינה כי כמחצית מתיקי האמל"ח והירי מטופלים על ידי התביעה המשטרתית וכמחצית על ידי הפרקליטות .
התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים כתבי אישום בעבירות ירי ואמל"ח .
אחד מיעדי המלחמה בפשיעה הוא מיצוי הדין עם עבריינים, ואחד המדדים לאפקטיביות של .
פעילות האכיפה המשטרתית הוא מיצוי החקירה המתבטא בהגשת כתבי אישום 28.
בביקורת הקודמת עלה כי מתוך כלל התיקים שנפתחו בתחנות המשטרה בטייבה (קדמה) .
ובנצרת, השיעור של כתבי האישום שהוגשו בגין עבירות ירי באזור מגורים היה מזערי.
הקודמת העלתה קשיים בביסוס תשתית ראייתית מספקת במקרים אלה, קשיים הנובעים לרוב .
מחוסר אמון של החברה הערבית במשטרה ובמוסדות השלטון בישראל ובכלל זה - חוסר נכונות .
להגשת תלונה, סירוב עדים למסור מידע, קושי לאתר עדים או חשודים לצורך מתן עדות או .
חקירה, אי-התייצבות של נאשמים לדיונים בבתי ה משפט, השמדת ממצאים פיזיים וממצאי .
מצלמות בזירות העבירה, חזרה מעדות או תלונה בשל "סולחה" ועוד.
לוח 1: מספר התיקים שנפתחו בגין עבירות ירי ואמל"ח בתחנות משטרה .
ביישובים ערביים ומעורבים ושיעור התיקים שהוגש בהם כתב אישום, .
תיקי אמל"ח שיעור כתבי .
אמל"ח תיקי ירי שיעור כתבי .
2019 3,840 30% 3,322 5% .
2018 3,467 35% 2,625 3% .
2017 3,460 37% 2,266 3% .
2016 3,318 34% 2,146 2% .
2015 2,994 38% 1,735 3% .
2014 3,003 37% 1,439 4% .
28 ,משטרת ישראל אגף התכנון והארגון, מחלקת אסטרטגיה, מדור מדידה ומידע, השנתון הסטטיסטי, 2014 , 'עמ22 .
| מבקר המדינהדוח ביקורת שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מהלוח עולה כי בשנת 2019 חלה עלייה קלה בשיעור כתבי האישום בעבירות ירי, אך .
מדובר בשיעור קטן ביותר של כתבי אישום מכלל התיקים29.
כמו כן, מספר תיקי האמל"ח .
עלה לאורך השנים, ואילו שיעור כתבי האישום בתיקים אלה בשנת 2019 היה הנמוך ביותר .
ירידה בולטת של 5% במספר כתבי האישום חלה בשנת2019 .
הנתונים האמורים ממחישים את הצורך במציאת פתרונות למיעוט בכתבי האישום , כפי .
שנכתב גם בדוח הקודם, בפרט בקשר לתיקי אמל"ח הנפתחים ביוזמת המשטרה 30 .
במסגרת זו נדרשת המשטרה לתת אתהדעת לנושאים הטעונים שיפור העולים במסגרת .
דיונים בפורומים שונים במשטרה שעסקו בנושא, לרבות בשנת 2020 :.
מהירה לזירת האירוע, הרחבת השימוש בטכנולוגיות, הפחתת העומסים מאח"ם, צמצום .
צוואר הבקבוק במעבדות הנשק לבדיקת כלי נשק ואמל"ח ועוד.
בהגברת שיתוף הפעולה בין החברה הערבית לבין המשטרה.
המשטרה מסרה בתשובתה, כי על אף העלייה במספר אירועי הירי בשנת 2019 , זמן ההגעה .
הממוצע למקום האירוע פחת מ-12 דקות ל-10 דקות כתוצאה ממתן עדיפות לטיפול באירועי .
כמו כן המשטרה מיישמת מודלים קהילתיים בשיתוף האוכלוסייה לטיפול .
בתופעות פשיעה שונות ובכלל זה תופעת האמל"ח.
נוסף על כך מחוזות המשטרה נקטו פעולות .
שונות שיש בהן כדי להביא להגדלת שיעור כתבי האישום ביחס למספר התיקים שנפתחו ובכלל .
זה אספקת אמצעים לחיפוש אמל"ח, הרחבת השימוש במצלמות אבטחה ובמצלמות המצלמות .
לוחיות רישוי, הגברת השימוש באמצעים טכנולוגיים שונים, הגברת האיסוף המודיעיני, העמקת .
שיתוף הפעולה עם צה"ל וגורמי ביטחון נוספים ותגבור הכוחות.
מומלץ כי המשטרה תקיים מעקב מתמשך כדי לבחון אם יש בפעולות שנקטה, כעולה .
מתשובתה, כדי לחולל שינוי מהותי בכל הנוגע למיצוי החקירות ולהגשת כתבי אישום .
29 שיעור כתבי האישום המוגשים מכלל תיקי החקירה שנפתחו במשטרה בשנת 2019 עמד על15% .
ישראל, אגף התכנון והארגון, מחלקת אסטרטגיה, מדור מדידה ומידע, השנתון הסטטיסטי, 2019 (אפריל2020 ,) .
30 תיקי אמל"ח הם תיקים שבד"כ אין בהם מתלונן, ומכונים "תיקי חשיפה".
בתיקים אלה מתאים להשתמש במדד .
תפוקה כדוגמת הגשת כתב אישום.
המדד המתאים יותר לבחינה בתיקי ירי הוא מדד תוצאה של הפחתת אירועי הירי .
להרחבה בעניין מדדי תפוקה ותוצאה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 70 ב (2020 ,)הפרק " מעצרים .
פליליים בישראל ", עמ' 1876 - 1880.
התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים רמת הענישה בעבירות ירי ואמל"ח .
לפי חוק העונשין, על עבירת ייצור וייבוא של נשק, סחר בנשק או עסקה אחרת בנשק יש עונש .
מרבי של 15 שנות מאסר; נשיאה או הובלה של נשק - 10 שנים; רכישה או החזקה של נשק .
ללא רישיון - 7 שנים, והחזקה או נשיאה של חלק מנשק או תחמושת - 3 שנים (להלן - עבירות .
במועד הביקורת הקודמת העונש המרב י על ירי באזור מגורים עמד על שנת מאסר .
בדוח הקודם נקבע כי לנוכח הקושי בגיבוש ראיות מספיקות להגשת כתבי אישום כנגד חשודים .
בעבירות אמל"ח וירי בחברה הערבית, ובשל ריבוי עבירות אלה, על המשרד לבט"פ, משרד .
המשפטים והמשטרה לחזור ולבחון את תיקוני החקיקה הנחוצים, כדי להגביר במידה ניכרת את .
ביולי 2018 תוקנה החקיקה הרלוונטית ונקבעכי ההגדרה של עבירת הירי לא תחול רק על ירי .
באזור מגורים, אלא על ירי בכל מקום.
כמו כן, הוחמר העונש המרבי משנת מאסר לשנתיים.
במקרה של ירי במקום או באופן שיש בו כדי לסכן חיי אדם נקבע עונש מרבי של חמש שנות .
תרשים 16: מספר פסקיה דין בעבירות אמל"ח שנגזר בהם עונש מאסר .
בשנים 2016 - 2019 ביחס לכלל פסקי הדין בעבירות אלה .
יצוין כי ב-85% מפסקי הדיןבעבירות אמל"ח שניתנו בשנים 2017 - 2019 נגזר מאסר של עד .
31 סעיף340 ,א לחוק העונשיןס"ח 2742 , 'עמ887.
| מבקר המדינהדוח ביקורת שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 לוח 2: מספר פסקיהדין בעבירות ירי 2016 – 2019 .
ומשך חודשי המאסר שנפסקו בהם .
מאסר 6-0 12-7 24-13 36-25 60-37 120-61 >120 .
2019 69 64 8 15 17 13 7 4 0 .
2018 45 42 3 5 18 10 4 1 1 .
2017 61 56 8 12 14 11 7 3 1 .
2016 51 43 8 5 12 7 8 3 0 .
2015 53 43 10 4 10 10 5 2 2 .