HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, ספק אם באמצעות שיטת הניהול הנוכחית של תקציב המדינה, הממשלה משיגה את המטרות והיעדים שהיא הציבה במסגרתו של תקציב המדינה.
על הממשלה לשפר את סדרי ההכנה והניהול של תקציב המדינה, בייחוד מול משרדי הממשלה הייעודיים, כדי לייעל את השימוש בכלי מרכזי זה לניהול ענייניה החשובים של המדינה.
לנוכח התפתחותן של טכנולוגיות המחשב ושל רשת האינטרנט נוצר צורך חיוני בידע ובמיומנות בתחום המחשב וכן בנגישות למחשבים.
השתלבותו של הפרט בסביבת החיים של המאה העשרים ואחת מותנית בכך שהוא ישלוט במיומנויות השימוש במחשב.
ברכישת מיומנויות אלו יש אף כדי לתרום לצמצום פערים חברתיים וכלכליים.
המונח "פער דיגיטלי" נוגע להבדלים בין אוכלוסיות שונות מבחינת מידת האימוץ של טכנולוגיות המידע והתקשורת.
מנתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה4 (להלן- הלמ"ס) וממחקרים 5 שנעשו בנושא עולה כי בחברה .
4 הסקר החברתי 2009 , הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (אפריל 2011 ,) לקט נתונים מתוך הסקר החברתי 2010 : שימוש במחשב ובאינטרנט , הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (נובמבר 2011.
הישראלית יש פערים דיגיטליים ושונות של ממש בשיעורי השימוש במחשב ובאינטרנט המתפלגים לפי לאום, רמת הכנסה, השכלה, מידת הדתיות ואזור מגורים.
יצוין כי ציר הזמן הוא מרכיב קריטי בטיפול בפערים דיגיטליים; ככל שעובר הזמן והטכנולוגיה מתפתחת גדלים הפערים ומתעצם הקושי בהקניית כישורים בסיסיים.
אגף החשב הכללי במשרד האוצר מפעיל את הפרויקט להקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית (להלן - פרויקט להב"ה).
קהל היעד של הפרויקט הוא אוכלוסייה בעלת מעמד סוציו -אקונומי נמוך שאין לה גישה לטכנולוגיות המידע המתקדמות, אין ברשותה מחשבים ואין לה נגישות לעולם האינטרנט או שהיא חסרת מודעות ואוריינות דיגיטלית (מיומנויות וכישורי למידה ועבודה בסביבה ממוחשבת).
את הפרויקט הקים בשנת 2001 שר האוצר דאז מר סילב ן שלום שהחליט, על דעת ראש הממשלה, כי הממשלה תפעיל תכנית לצמצום הפערים בתחום התקשוב באמצעות הקמת 100 .
מרכזי תקשוב קהילתיים בשנים 2002 ו- 2003 הוקמו15 מרכזי להב"ה (להלן - המרכזים הוותיקים) ביישובים שבהם מתגוררים תושבים רבים המשתייכים לאוכלוסיית קהל היעד, וכעבור זמן מה שניים מהם נסגרו.
בינואר 2010 החליט שר האוצר ד"ר יובל שטייניץ להקים 13 מרכזים חדשים.
אחר כך עודכנה החלטה זו והשר קבע כי יוקמו 17 מרכזים חדשים (להלן- המרכזים החדשים).
כמו כן החליט שר האוצר לפתוח מחדש את אחד משני המרכזים שנסגרו.
במועד הביקורת היו 17 המרכזים החדשים בשלבי הקמה והפעלה.
הפעילות העיקרית במרכזי להב"ה מיועדת לילדים מהגיל הרך ועד גיל תיכון, ושאר הפעילות מופנית לאוכלוסיית המבוגרים.
בכל מרכז יש לפחות כ-40 עמדות מחשב ומתקיימים בו - ללא תשלום - סדנאות וקורסים במגוון נושאים.
תוכני הסדנאות והקורסים מותאמים לקבוצות הגיל השונות, לרמת הלומדים ולצרכים הבסיסיים של כל קבוצה.
פעילות ההדרכה במרכזים נקבעה להתקיים בימים ראשון עד חמישי בשעות 8:00-22:00 ובימי שישי בשעות 8:00-13:00 .
מרכז להב"ה מוקם בשיתוף הרשות המקומית: משרד האוצר אחראי לתפעולם של המרכזים, כלומר לציוד ולכוח האדם להדרכה, והרשות המקומית אחראית לספק מקום שבו יפעל המרכז, להתאמתו לצורכי הפרויקט ולתחזוקתו השוטפת (ניקיון, מים, חשמל, טלפון ומיזוג אוויר).
בחודשים אפריל -ספטמבר 2011 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בפעילות פרויקט להב"ה.
בביקורת נבדקו בעיקר הנושאים האלה: ייזום הפרויקט וקידומו עד שנת 2011 , אפיון קהל היעד של הפרויקט, ניהול הפרויקט, ביצוע הליכי מדידה והערכה של הפרויקט וגיוס כוח האדם למרכזים.
הביקורת נעשתה באגף החשב הכללי (להלן - החשכ"ל) שבמשרד האוצר, במרכזים הוותיקים ובמרכזים החדשים.
Digital Divide, Israel 2008 , Azi Lev -On & Sabina Lissitsa, Ariel University Center of Samaria, Israel.
המונח "פער דיגיטלי" נוגע להבדלים בין אוכלוסיות שונות מבחינת מידת האימוץ של טכנולוגיות המידע והתקשורת ומתאר מצב שבו לקבוצות שונות באוכלוסייה יש רמות נגישות שונות לסביבה דיגיטלית - מחשבים, תכנות ואינטרנט - ורמות שונות של אוריינות דיגיטלית - מיומנויות וכישורי למידה ועבודה בסביבה ממוחשבת.
בשנת 2005 ערך משרד האוצר סקר בנושא "מוכנות דיגיטלית ופערים דיגיטליים ישראל 2005"6 .
הסקר נועד לאסוף נתונים ולנתחם כדי לקבוע מדיניות לאומית בנושא פערים דיגיטליים וכן כדי לקבוע את נקודת המוצא לצורך מדידת ההתקדמות וצמצום הפערים הדיגיטליים בעתיד.
הסקר העלה, בין היתר, כי שיעורי הבעלות על מחשבים והשימוש בהם, לרבות השימוש באינטרנט, נמוכים יחסית בקרב "גילאי 65 ומעלה, חרדים, דתיים ומסורתיים, המגזר הערבי, בעלי השכלה יסודית ותיכונית חלקית, בעלי הכנסה מתחת לממוצע, עולים מחבר העמים ויוצאי עדות מזרח מן הדור הראשון בארץ".
בנוגע לבני הנוער העלה הסקר כי הם בעלי מיומנות גבוהה יחסית בשימושים שונים באינטרנט; וכי בקרב בני הנוער יש שתי קבוצות שמיומנויותיהם בתחום המחשבים פחותות משל השאר ולכן יש להשקיע את מרב המשאבים בטיפול בקבוצות אלה.
בסיכום קובע הסקר כי "נדרשת תכנית אסטרטגית להגברת כישורי אוריינות ושימוש במחשבים ובאינטרנט בקרב האוכלוסייה הבוגרת הכללית תוך מתן דגש על אוכלוסיות 'חלשות' במיוחד".
הסקר החברתי שביצעה הלמ"ס בשנת 20107 לגבי שי מוש במחשב ובאינטרנט חוזר ומאשש את ממצאי הסקר משנת 2005 ועולים ממנו הממצאים האלה: שיעור השימוש במחשב קטן במידה ניכרת ככל שעולה הגיל; ככל שרמת ההשכלה גבוהה יותר שיעור השימוש במחשב גדול יותר; שיעור המשתמשים במחשב בקרב האוכלוסייה היהודית הוא 75% לעומת49% בקרב האוכלוסייה הערבית, אך בקרב המשכילים שיעור המשתמשים במחשב דומה בין שתי הקבוצות; שיעור השימוש באינטרנט בקרב האוכלוסייה היהודית משתנה לפי רמת הדתיות: 84% ,בקרב החילונים70% בקרב הדתיים ו-53% .
בקרב החרדים מהנתונים עולה כי בחברה הישראלית יש פערים דיגיטליים אש ר חשוב ביותר לצמצמם, בעיקר לנוכח השפעתם על יכולתן של אוכלוסיות שונות להשתלב בחברה ובשוק העבודה.
ייזום הפרויקט וקידומו עד שנת 2011 .
כאמור, ביולי 2001 החליט שר האוצר דאז, מר סילבן שלום, על דעת ראש הממשלה, כי הממשלה תפעיל תכנית לצמצום פערים בתחום התקשוב באמצעות הקמת מרכזי תקשוב קהילתיים בשכונות וביישובים שמתגוררת בהם אוכלוסייה שאינה נחשפת דייה לתחום זה - פרויקט להב"ה.
לצורך זה נקבע כי בשנת 2001 .
6 יונתן מזרחי, נעה בר, אירית חצרנוב, נחמן אורון (עורכים ) סקר מוכנות דיגיטלית ופערים דיגיטליים ישראל 2005 ( 2005) , .
משרד האוצר 7 לקט נתונים מתוך הסקר החברתי 2010 : שימוש במחשב ובאינטרנט , הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (נובמבר 2011.
ימנו ראש הממשלה ושר האוצר מינהלה להקמת הפרויקט ולהפעלתו; כי בשנת 2002 יוקמו עד50 מרכזי תקשוב קהילתיים; וכי בשנת 2003 יוקמו50 מרכזים נוספים.
עוד הוחלט כי המימון הממשלתי למרכז תקשוב יינתן במשך שלוש שנים, ולאחר מכן על המרכז להיות מופעל באמצעות גורמים אחרים.
במרץ 2002 מינה שר האוצר מינהלה להקמת הפרויקט ולהפעלתו.
בכתב המינוי צוין, בין היתר, כי המינהלה תלווה את מימוש הפרויקט בכל רחבי הארץ, תפקח על הגוף שיוקם לצורך ניהולו, תקבע מנגנונים לבחינת מידת הצלחתו של הפרויקט על פי מדדים כמותיים ותבחן מנגנונים אלה במשך תקופת יישום הפרויקט.
במאי 20028 "החליטה הממשלה להקים תשתית "ממשל זמין 9 ,במדינת ישראל ובכלל זה הוחלט, בין היתר, "ל בסס מערכות תמיכה להטמעת והפצת השימוש במערכות המידע החדשות בציבור ע"י פרויקט להב"ה אשר יצמצם את הפער הקיים היום בין אזורי הפריפריה למרכז על -ידי הקמת מרכזי מחשוב קהילתיים לתמיכה באוכלוסיות אלו".
בשנת 2002 בדק משרד מבקר המדינה את נושא השירות לציבור10, לרבות את הקמתם של מרכזי תקשוב קהילתיים במסגרת פרויקט להב"ה.
נמצא כי עד נובמבר 2002 נפתחו רק שני מרכזי להב"ה, וכי הנהלת הפרויקט לא הכינה תכנית פריסה ל-100 מרכזי התקשוב ולוח זמנים לפריסתם.
ביולי 2003 , בעקבות פרסום דוח מבקר המדינה, קיבלה ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה החלטה 11 ולפיה אגף החשכ"ל במשרד האוצר יכין תכנית היערכות לתחזוקת הפרויקט בתום שלוש השנים הראשונות להפעלתו, שכבר תוקצבו.
כמו כן הוחלט שהפרויקט ילווה במחקר כדי לעמוד על מידת השגת יעדיו.
בשנים 2002 -2003 הוקמו15 המרכזים הוותיקים ביישובים האלה: אופקים, אור יהודה, באר שבע, בית שאן, בית שמש, גן-נר, טירת כרמל, מגדל העמק, נצרת עילית, נתיבות, צפת, קריית מוצקין, רהט, רמלה ושפרעם.
הגיש המבקר הפנימי של משרד האוצר דוח ביקורת על הפרויקט להלן עיקרי ממצאיו: מאחר שמשרד האוצר הוא משרד מטה המתקצב את פעילות הממשלה, אין לו כל ניסיון בהפעלת פרויקט חינוכי; מעמדו של הפרויקט לא הוגדר דיו, והוא חריג באופיו לעומת פרויקטים שמשרד האוצר מורגל בהם.
כמו כן נמצאו בעיות בניהול הליכי הבקרה והפיקוח של הגוף המנהל את הפרויקט.
ממעקב שביצעה יחידת הביקורת הפנימית של משרד האוצר בנובמבר 2005 בעניין תיקון הליקויים שהעלה דוח המבקר הפנימי עלה כי רוב הליקויים תוקנו.
במאי 2005 מינה שר האוצר דאז מר בנימין נתניהו את החשכ"ל ל"מנהל התכנית הלאומית לצמצום הפער הדיגיטלי והטמעת 'ממשל זמין' במדינת ישראל".
בעקבות קבלת ההחלטה מונה לפרויקט מנהל שהוא עובד חברת כוח אדם מקרב עובדי היחידה למערכות מידע באגף החשכ"ל (ראו להלן בפרק "ניהול הפרויקט").
8 החלטה 1812 ממאי 2002 .
9 ממשל זמין - פרויקט של ממשלת ישראל שמטרתו ניצול טכנולוגיית המידע ורשת האינטרנט לשם יצירת תשתית טכנולוגית למתן מידע לציבור, לביצוע תשלומים ולמתן שירותים ממשלתיים נוספים.
10 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 53ב ( 2003 '), בפרק "השירות לציבור", עמ 223-224 .
11 /החלטה בק 20 של ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה מיולי 2003 .
החלטה זו קיבלה תוקף של החלטת ממשלה באוגוסט 2003 ומספרה702 /(בק20.
באוגוסט 2006 מינה שר האוצר דאז מר אברהם הירשזון צוות חשיבה במשרד האוצר לבחינת המשך פיתוח הפרויקט והמתכונת להפעל תו (להלן - צוות החשיבה).
בשנת 2007 הגיש הצוות לשר האוצר דאז מר רוני בר -און דוח ובו המלצותיו.
הצוות המליץ להפעיל את מרכזי להב"ה בבתי ספר יסודיים כדי שהמרכזים יעמדו לרשות התלמידים בשעות הלימודים ולרשות הציבור הרחב בשעות שלאחר מכן.
עוד המליץ הצוות כי במקומות שבהם לא תתאפשר פתיחה של מרכז בבית ספר יסודי הוא יוקם במתקן עצמאי במתכונת הקיימת.
כמו כן ציין הצוות כי יש לגבש תכנית למדידת הביצועים לשם שיפור התכנית ובחינת יעילות ההשקעה בה.
בפועל לא התקבלה כל החלטה בעקבות המלצות הצוות.
בינואר 2010 החליט שר האוצר ד"ר יובל שטייניץ כי פרויקט להב"ה ימשיך לפעול באחריות משרד האוצר במתכונת ובמודל הקיימים ולא ייסגרו מרכזים ותיקים.
עוד החליט שר האוצר להקים 13 מרכזים חדשים, להפעיל מחדש את המרכז בקריית מוצקין ולהעדיף יישובים המשויכים למגזר המיעוטים או למגזר החרדי או יישובים בעלי ריכוז גבוה של "יוצאי הקהילה האתיופית".
כמו כן קבע שר האוצר כי מנכ"ל המשרד יעמוד בראש התכנית, וכי לקראת סוף שנת 2010 ייבחן אופן יישום ההחלטה, ולפי הממצאים תתקבל החלטה לגבי המשך הפיתוח לשנים הבאות.
כעבור זמן מה עודכנה ההחלטה על ידי השר ונקבע בה כי יוקמו 17 מרכזים חדשים.
לצורך יישום ההחלטה האמורה גובשו במשרד האוצר קריטריונים לבחירת היישובים שיוקמו בהם המרכזים החדשים כדלקמן: היישוב משתייך לאשכול 512 ומטה מבחינת מצב חברתי-כלכלי, על פי נתוני הלמ"ס; ביישוב יש יותר מ - 20,000 תושבים; היישוב זכאי למענקי איזון13 ;מהממשלה והיישוב מרוחק לפחות 15 ק"מ ממרכז אחר באותו המגזר.
על פי קריטריונים אלה נקבע כי המרכזים יוקמו ביישובים אלה: אלעד, באקה ג'ת 14 ,, בני ברק, דימונה, טבריה, טייבה, ירושלים מודיעין עילית, מע'אר, מעלות תרשיחא, נצרת, סח'נין, עכו, ערד, קריית גת, קריית מלאכי וקריית שמונה.
באוקטובר 2010 החליט משרד האוצר לפרסם מכרז לאספקת שירותי ניהול והדרכה למרכזים החדשים (להלן - המכרז הייעודי), וביוני 2011 נבחרו שתי חברות (ראו להלן).
12 מדד המשקף מצב חברתי-כלכלי של יישוב: אשכול 1 ,מציין את הרמה הנמוכה ביותר ואשכול 10 .
מציין את הרמה הגבוהה ביותר 13 מענק איזון הוא ההפרש בין ההוצאה הנדרשת לרשות המקומית כדי לספק לתושביה רמת שירותים מינימלית (ההוצאה הנורמטיבית) ובין ההכנסה הפוטנציאלית שלה; ההוצאה וההכנסה מחושבות לכל רשות מקומית לפי נוסחה מסוימת.
14 החל בנובמבר 2010 בוטל איחוד רשויות מקומיות אלה בהתאם לקביעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות באקה אל גרבייה וג'ת), התש"ע- 2010.
מכל האמור לעיל עולה כי הממשלה שמה לה ליעד לצמצם את הפערים הדיגיטליים באמצעות 100 מרכזי תקשוב קהילתיים שתוכנן להקימם בשנים 2002 ו- 2003 , אבל עד סוף שנת 2010 פעלו13 .
מרכזים בלבד מכאן שבמשך שמונה שנים, ממועד קבלת ההחלטה הראשונה בעניין ועד מועד קבלת החלטת שר האוצר בינואר 2010 להקים17 ,מרכזים חדשים לא קודם הפרויקט בהתאם למתוכנן.
מקובץ הנחיות ונהלים שהוציא מנהל פרויקט להב"ה במרוצת השנים עולה כי רוב משתתפי הפרויקט ( 70% מהם) יהיו ילדים מהגיל הרך ועד גיל בית ספר, ורק 30% .
מהמשתתפים יהיו מבוגרים נתוני הלמ"ס 15 על הפער הדיגיטל י מלמדים כאמור כי שיעור השימוש במחשב ובאינטרנט יורד ירידה של ממש ככל שעולה הגיל: 84% בקרב בני 20-34 ,75% בקרב בני 35-49 ,59% בקרב בני 50-64 ו-27% בלבד בקרב בני65 ומעלה.
גם ממסקנות הסקר של משרד האוצר משנת 2005 , כפי שפורטו לעיל, עולה כי נדרשת תכנית אסטרטגית להקניית כישורי אוריינות ושימוש במחשבים ובאינטרנט לאוכלוסייה הבוגרת.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד האוצר כי ראוי שהגדרת אוכלוסיית היעד של הפרויקט תיקבע בהתאם למסקנות הסקר משנת 2005 ולנתוני הלמ"ס.
יוער בהקשר זה כי על פי חוק חינוך ממלכתי, התשי"ג - 1953 , מתפקידם של מוסדות החינוך להקנות לילדים מיומנויות וכישורי למידה בסביבה דיגיטלית, ואילו לאוכלוסייה הבוגרת חסר מענה מערכתי בתחום זה שיהיה בו כדי לסייע לה להשתלב בשוק העבודה.
בינואר 2012 השיב משרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי סוגיית קהל היעד תיבחן מחדש.
מעורבותו של משרד החינוך בניהול הפרויקט .
פרויקט להב"ה מנוהל כאמור על ידי משרד האוצר.
סגן בכיר לחשבת הכללית, הממונה על מערכות מידע ומחשוב, מר טל הרמתי (להלן - סגן החשכ"ל), מרכז את מכלול הפעולות הנוגעות להפעלת הפרויקט.
במרוצת השנים עלתה שאלת האחריות לפרויקט.
לדוגמה, צוות החשיבה משנת 2007 , שחבריו היו ממשרד האוצר, סבר כי משרד האוצר צריך להוביל את הטיפול .
15 הסקר החברתי 2009 , הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (אפריל 2011.
בנושא הפערים הדיגיטליים, לרבות פרויקט להב"ה, ולשתף פעולה בנושא עם הרשויות המקומיות ועם משרד החינוך.
בסיכום דיון שהתקיים לאחר כשנה, באפריל 2008 , בלשכת מנכ"ל משרד האוצר דאז מר ירום אריאב ציין אחד הסגנים הבכירים לחשב הכללי כי משרד מטה, כמו משרד האוצר, אינו צריך לטפל בפרויקט חינוכי, אפילו אם הוא יודע מטבעו להוביל פרויקטים; וכי המקום הטבעי לפרויקט זה הוא ככל הנראה משרד החינוך.
המנכ"ל סיכם את הדיון באמרו כי "אין מקום לשקול העברה למשרד החינוך כי אז הפרויקט יתמוטט.
לא בטוח שמשרד האוצר הוא האכסניה המ תאימה ביותר, אולם לאור הנסיבות.
יש לשמר את השיוך הקיים.
המודל שאליו צריך לשאוף הינו הקמת גוף שינהל את החלטות המדיניות, בזמן שהביצוע עצמו ייעשה ע"י גורמי חוץ".
בדיון שהתקיים בדצמבר 2009 בלשכת מנכ"ל משרד האוצר דאז מר חיים שני חזרה והעלתה נציגת אגף התקציבי ם במשרד את השאלה אם ראוי שמשרד האוצר, שהוא משרד מטה, יופקד על פרויקט זה, הפדגוגי במהותו, או שמא יש להפקידו בידי משרד החינוך, שהוא משרד ביצועי.
החשכ"ל דאז ציין: "הפרויקט אכן מאוד חשוב, אבל לא צריך להיות אצלנו.
יחד עם זאת, היות ואין מישהו אחר שיכול לתפעל זאת כרגע, אין לתת לו להתמוסס".
בסיכום ציין המנכ"ל כי יתקיים סיור במרכזים וכן יתקיים דיון בנושא בלשכת שר האוצר, וכי הוא ידון בנושא גם עם מנכ"ל משרד החינוך כדי לאפשר קבלת החלטה בתוך שבועיים.
בינואר 2010 החליט כאמור שר האוצר כי פרויקט להב"ה ימשיך לפעול במתכונת ה קיימת באחריות משרד האוצר והורה להקים מרכזים חדשים.
מנהל המינהל למדע וטכנולוגיה במשרד החינוך ד"ר עופר רימון מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2011 כי פרויקט להב"ה מופעל מראשיתו ללא כל מעורבות של משרד החינוך.
עוד מסר כי בשנת 2008 התקיימו מגעים בין נציגי משרד החי נוך למשרד האוצר לשם בדיקת האפשרות של קיום ממשק להפעלת הפרויקט עם משרד החינוך, שישלב את מעבדות המחשבים בבתי הספר ברחבי הארץ כמרכזי אינטרנט קהילתיים בפעילויות של אחר הצהריים.
לדבריו, "למרות הנכונות שגילה משרד החינוך, מהלך זה לא יצא אל הפועל".
לעניין זה מסר משרד האוצר בדצמבר 2011 למשרד מבקר המדינה כי התקיימו דיונים רבים עם משרד החינוך בנושא ו"מתוך דאגה לחשיבות הפרויקט הוחלט לבצע פיילוט, אולם לצערנו משרד החינוך חזר בו מההסכמה לבצע פיילוט זה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אף שבפועל רוב שירותי הפרויקט ניתנים לאוכלוסיית הילדים בזמן שהותם בגני הילדים ובבתי הספר, במסגרת תכנית הלימודים, לא התקיים שיתוף פעולה בין משרד האוצר למשרד החינוך בכל שנות הפעלת הפרויקט.
שאלת מעורבותו ושילובו של משרד החינוך בפרויקט היא חשובה ביותר, בעיקר משום שפרויקט להב"ה עוסק ביסודו בהקניית ידע ומיומנויות יסוד לילדים ומבוגרים - תחומים שאינם נמצאים בתחום אחריותו של משרד האוצר.
על כן ראוי שמשרד האוצר יבחן שנית את סוגיית מעורבותו של משרד החינוך בפרויקט.
מתכונת הפעלה שלא משולב בה משרד החינוך עלולה לפגוע בבניית מערך פעולה יעיל שיאפשר את השגת יעדי הפרויקט.
בדצמבר 2011 השיב משרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הביקורת מתכוון משרד האוצר לשתף פעולה עם משרד החינוך בנושא מדיניות וקביעת תכנים בפרויקט להב"ה.
החוק קובע כי אחת ממטרות החינוך הממלכתי היא "לבסס את ידיעותיהם של הילד והילדה בתחומי הדעת והמדע השונים, ביצירה האנושית לסוגיה ולדורותיה, ובמיומנויות היסוד שיידרשו להם בחייהם כבני אדם בוגרים בחברה חופשית".
כאמור, החל מהמאה העשרים ואחת, השימוש במחשבים ובתקשורת ממוחשבת הולך וגובר, ויש צורך להקנות לבוגרי מערכת החינוך מיומנויות בתחום התקשוב.
במסגרת הפרויקט נלמדים במרכזי להב"ה בעיקר קורסי יסוד של הכרת המחשב ושל תכנות האופיס 16 , תוך שימוש באתרי תוכן ולמדות שונות.
מנהל הפרויקט הפקיד את ניהול התוכן של הפרויקט בידיו של אחד מעובדי להב"ה (להלן - מנהל תחום התוכן), המכהן נוסף על תפקידו זה כמנהל מרכז וכמנהל אזור הצפון.
לפי מסמך התקינה של הפרויקט ממאי 2009 (להלן- מסמך התקינה) אחראי מנהל התוכן לבניית מערכי שיעור אחידים, לגיבוש תכנית הכשרה והדרכה להטמעת תכנים חדשים, לבחינת כלי הדרכה ועוד.
כמו כן נשכרו שירותיה של יועצת חיצונית לליווי פדגוגי של הפרויקט (להלן - יועצת פדגוגית).
נמצא כי משרד החינוך אינו מפקח מהבחינה הפדגוגית על התכנים וההדרכה במרכזי להב"ה, אף שילדי הגנים ותלמידי בתי הספר הם האוכלוסייה העיקרית המשתתפת בפעילות מרכזי להב"ה ומגיעה אליהם באופן שוטף על פי תכנית הלימודים.
עוד נמצא כי את תוכני הלימוד ומערכי השיעורים כתבו מדריכים בלהב"ה על סמך ניסיונם האישי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי העסקה של יועצת פדגוגית חיצונית אינה יכולה לשמש תחליף להכוונה ולפיקוח הפדגוגיים של משרד החינוך.
על כן מן הראוי כי משרד האוצר יבחן בשיתוף משרד החינוך את כל הליכי הבדיקה והאישור של תוכני הלימוד בפרויקט להב"ה לשם מיסוד הליכי בדיקה ואישור של התכנים שכבר נכללים בפרויקט ושל אלו שישולבו בו בעתיד.
משרד האוצר השיב בדצמבר 2011 למשרד מבקר ה מדינה כי הוא מקבל את הביקורת בעניין זה ויפעל להידוק הקשר עם משרד החינוך לגבי תוכני הקורסים.
16 חבילת יישומי משרד ובה תכנות שונות, בהן מעבד תמלילים, גיליון אלקטרוני, תכנת מצגות, תכנת דואר אלקטרוני וניהול יומן פגישות.
איוש תפקיד מנהל לפרויקט 1.
במאי 2005 מינה סגן החשכ"ל דאז את מנהל הפרויקט הנוכחי, המועסק משנות התשעים של המאה העשרים במשרד האוצר באמצעות חברת כוח א דם (להלן - חברה א'), בכל מיני פרויקטים הנוגעים למחשוב.
מנהל הפרויקט מונה לתפקידו בלי שהוגדרו דרישות סף לתפקיד, בלי שפורסם מכרז ובלי שהוצא לו כתב מינוי המפרט את תפקידו.
בנוהל שפרסמה נציבות שירות המדינה נקבע כי "קבלן או עובד חברת כ"א המועסק על ידי משרד לא י היה מעורב בפעולות הביצוע הייעודיות של המשרד; הוא לא ישתלב בהיררכיה של המשרד ולא יעביר הוראות לעובדים אלא באמצעות הנהלת המשרד או על ידי עובד אחראי שנקבע לכך.
הוא לא ייצג את המשרד כלפי חוץ ולא ישתמש בנייר הרשמי של המשרד לצרכי התכתבות"17 .
משרד האוצר העמיד ב ראש פרויקט להב"ה עובד חברת כוח אדם המשמש מזה שנים מנהל הפרויקט 18 .
בדיקת פעולותיו של מנהל הפרויקט מלמדת על כך שהוא משמש כגורם מרכזי בהתוויית מדיניות ובקבלת החלטות בכל הנוגע לפרויקט לרבות ייצוג המשרד כלפי חוץ; הוא כתב מסמכי מדיניות לפיתוח הפרויקט, היה אחראי ל גיוס כוח אדם ולפיטוריו, קיבל החלטות בענייני רכש, קבע נהלים לעבודת המרכזים, אישר תכניות עבודה, אישר שיתופי פעולה עם גורמי חוץ ועוד.
מכל האמור לעיל עולה כי מכלול פעילותו נעשתה שלא בהתאם לנוהל נציבות שירות המדינה.
בתגובתו מדצמבר 2011 השיב סגן החשכ"ל כי ביוני 2010 "לאחר שהתברר שקיימת חריגה מסמכות של מנהל הפרויקט, חודדו נוהלי העבודה והובהרו לו גבולות הסמכות".
עוד צוין כי בד בבד עם חידוד ההנחיות, התקבלה החלטה לתקנן את תפקיד מנהל הפרויקט וסגנו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ההחלטה לתקנן את התפקידים לא מומשה כפי שיפורט בהמשך.
תפקיד מנהל פרויקט להב"ה הוגדר במסמך התקינה של הפרויקט ממאי 2009 , שאותו אישר החשכ"ל דאז.
בתיאור התפקיד נקבעו תפקידי מנהל הפרויקט.
בין היתר נקבע כי מתוקף תפקידו הוא יגבש המלצות על פי המדיניות, היעדים והמטרות ויגיש אותן במסגרת תכנית עבודה; יקבע אמות מידה לבחירת יישוב או שכונה שיוקם בהם מרכז להב"ה, על יסוד עקרונות שקבעה הנהלת משרד האוצר; יגיש לוועדת ההיגוי המלצות בהתייחס למדיניות התוכן וההדרכה; יהיה אחראי לקביעת התפוקות ורמת פעילות ההדרכה במרכזים; יהיה אחראי לבקרה ולפיקוח על התפוקות ועמידה ביעדים, לשמירה על קשר רציף עם ראשי רשויות .
17 /הודעה מס' נב48 של נציבות שירות המדינה מיולי 1992 .
כך הוא גם מוצג במסמכים רשמיים של משרד האוצר, בעיתונות ובכנסים למיניהם משרד האוצר 79 .
,מקומיות וגורמי החינוך והרווחה ברשויות המקומיות שמרכזי להב"ה פועלים בהן להתאמת מאפייני הפעילות לצורכי האוכלוסייה ולניהול נושא התקציב וההתקשרויות; ישמש גורם מאשר, בכפוף לנוהלי המשרד, בתהליך קליטת עובדים בלהב"ה.
בנובמבר 2009 הגיש סגן החשכ"ל לנציבות שירות המדינה בקשה לתקנן את תפקיד מנהל פרויקט להב"ה.
בקשה זו הופנתה במסגרת הפעולות להסדרת התקינה לתפקידי ליבה טכנולוגיים במערכי המחשוב בממשלה.
בהמשך גיבש סגן החשכ"ל את תיאורי תפקידיהם של מנהל הפרויקט וסגן המנהל ונקבעו דרישות לשני התפקידים, בהן דרישות סף להשכלה שבכללן תואר ראשון והשלמת קורס מתקדם בתחום מערכות מידע ממוחשבות בהיקף של 200 .
שעות לפחות בפברואר 2011 אישרה ועדת הכספים של הכנסת את בקשת משרד האוצר להקצות שתי משרות עובדי מדינה לפרויקט להב"ה.
עד דצמבר 2011 עדיין לא הסתיים תקנון תפקידיהם של מנהל פרויקט להב"ה וסגן המנהל.
בדצמבר 2011 השיב משרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי הטיפול בפניית החשכ"ל לנציבות שירות המדינה בנושא תקנון תפקידי הליבה ביחידות הכפופות לו הוקפא עד קבלת החלטה בעניין תקנון תפקידי ליבה ביחידות למערכות מידע במשרדי הממשלה ויישום רחב של ההחלטה.
לדברי משרד האוצר, תהליך זה מגיע לסיומו "בימים אלו", אולם בסופו של דבר הוחלט שלא לכלול בהסדר את התפקידים של מנהל פרויקט להב"ה וסגנו משום שלא מדובר בתפקידי הליבה שאושרו19 .
עם זאת, המשרד פועל לתקנון התפקידים האמורים מהשיקולים שהועלו בביקורת בעניין זה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי מכלול התפקידים שהוגדרו למנהל הפרויקט עוד במאי 2009 מדגישים את הצורך בהשלמת הליך תקנון תפקידי הניהול של פרויקט להב"ה.
על משרד האוצר ונציבות שירות המדינה לפעול לכך שהפעולות בעניין זה יושלמו במהרה.
חשש מפני ניגוד עניינים 1.
ממושכלות היסוד הוא שעל עובד ציבור להימנע מלהימצא במצב של ניגוד עניינים בין עבודתו ובין ענייניו האישיים20.
במסגרת פרויקט להב"ה התקיימו החל מסוף שנת 2008 קורסים לילדים בנושא רובוטיקה שלשם העברתם רכש משרד האוצר ערכות רובוטים.
19 תפקידי הליבה שאושרו הם: מנהל מערכות מידע, מנהל יישו מים, מנהל טכנולוגיות ומנהל אבטחת מידע.
20 ,מבקר המדינה דוח על הביקורת ב איגודים ו במוסדות להשכלה גבוהה ( 2004 ,) 'עמ5 .
בעניין זה ראו גם בג"ץ 531/79 סיעת "הליכוד " בעיריית פ"ת נ' מועצת עיריית פ" ת ואח', פ"ד לד(2 )566 , 571-572 וכן את פסק דינו של בית המשפט לערעורים בעניין הערעור על פסקי דין של בית הדין למשמעת של עובדי המדינה בירושלים: בעש"ם 6529/03 רואי קליגר נ' נציבות שירות המדינה, תקדין.
בספטמבר 2009 הקימו מנהל הפרויקט, מנהל מרכז להב"ה בצפת, המשמש גם מנהל אזור הצפון בפרויקט (וכן שותף שלישי) חברה פרטית למתן הדרכות וחוגי רובוטיקה לילדים ולנוער (להלן - החברה הפרטית)21 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי שותפות של מנהל הפרויקט ועובד הכפוף לו במסגרת פ רויקט להב"ה בבעלות על חברה פרטית כאשר בין השניים מתקיימים יחסי מרות עלולה להעמיד את השניים במצב של ניגוד עניינים.
החשש לניגוד עניינים נובע אף מעצם ההתאגדות בחברה פרטית אשר עוסקת בתחום שלפרויקט להב"ה יש נגיעה אליו - לימוד קורסים בתחום הרובוטיקה.
מנהל הפרויקט ומנהל מרכז להב"ה בצפת השיבו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי החברה הפרטית שהקימו עסקה במתן שירותים שונים מאלו הניתנים בקורס הרובוטיקה בלהב"ה.
לדברי מנהל הפרויקט, החברה הפרטית "עסקה בלימוד יסודות המדעים והפיסיקה באמצעות רובוטים ובשלבי ההדרכה המתקדמים נעשה שימוש במחשב.
לעומת זאת, קורס הרובוטיקה בלהב"ה עוסק בפרקטיקה שבבניית הרובוט והפעלתו באמצעות פקודות תכנות בסיסיות".
במרץ 2010 הועברה לסגן החשכ"ל תלונה אנונימית המתייחסת להיבטים שונים בפעילות החברה הפרטית האמורה (להלן - התלונה הראשונה).
סגן החשכ"ל בדק - בשיתוף יחידת הביקורת של החשכ"ל - את הטענות שהועלו.
בהתייחס לתלונה מסר מנהל הפרויקט לסגן החשכ"ל שהוא רשום בחברה הפרטית כבעל מניות בלבד, ובזאת מסתכמת מעורבותו בנושא.
עוד עולה כי מנהל הפרויקט ציין שאין לחברה כל קשר או זיקה לפעילות פרויקט להב"ה.
בפגישה שהתקיימה באפריל 2010 ביניהם הודיע סגן החשכ"ל למנהל הפרויקט כי עומדות לפניו שתי אפשרויות: להודיע על סיום עבודתו כמנהל הפרויקט או להצהיר כי משך את החזקותיו מהחברה ואין לו - ולא יהיה לו - כל קשר אתה.
עוד באותו היום הודיע מנהל הפרויקט לסגן החשכ"ל כי הוא יפעל מיד להעברת מניות החברה שבבעלותו לאחר וכך יפעל גם מנהל מרכז להב"ה בצפת.
לפי נתוני רשם החברות במשרד המשפטים במאי 2010 הועברו מניותיהם של מנהל הפרויקט ושל מנהל מרכז להב"ה בצפת לגורם אחר.
נמצא כי יתר העובדים החיצוניים הנושאים בתפקידי ניהול בלהב"ה לא תודרכו בנושא נ יגוד עניינים ולא נדרשו להצהיר על זיקותיהם העלולות להעמיד אותם במצבי ניגוד עניינים בעת מילוי תפקידם.
21 נושא זה הובא לידיעת משרד האוצר, ובעקבות זאת במאי 2010 הועברו מניותיהם של מנהל הפרויקט ושל מנהל מרכז להב"ה בצפת לגורם אחר.
מבדיקת מסמכי התלונה הראשונה ומבירורים נוספים שעשה משרד מבקר המדינה עלו ליקויים בעניין הטיפול בתלונה על ידי משרד האוצר: הליך בירור התלונה הראשונה נעשה כולו מול מנהל הפרויקט ובלי שמנהל מרכז להב"ה בצפת נדרש לתת הסברים בנושא; מנהל הפרויקט אף התחייב בשמו של מנהל מרכז להב"ה בצפת כי יעביר את מניותיו לגורם אחר.
כמו כן נמצא כי הלשכה המשפטית במשרד האוצר, שהייתה שותפה להליך הבדיקה, לא חיוותה דעתה בכתב בנוגע לסוגיית החשש מפני ניגוד עניינים.
סגן החשכ"ל השיב בדצמבר 2011 למשרד מבקר המדינה כי הוא מקבל את הערת הביקורת בדבר ניגוד העניינים, וכי לאחר שנודע לו על פעילות זו הוא פעל מיד לבדיקת הסוגיה ולביטול מוחלט של ניגוד העניינים.
עוד צוין בתשובת סגן החשכ"ל כי הוא הפיק לקחים, ולכן במכרז לשירותי מחשוב ובמכרז הייעודי לקבלת אחריות כוללת למרכזי להב"ה הוא שילב דרישה להצהרות ברורות של כל נותן שירותים לגבי ניגוד עניינים מסוג זה.
אשר למעורבות הלשכה המשפטית בהליך הבדיקה, ציין סגן החשכ"ל בתשובתו כי אמנם אין מסמך משפטי בנושא, אבל הלשכה המשפטית הייתה מעורבת בתהליך מרגע קבלת התלונה, והנחיות הלשכה המשפטית בעניין ניגוד העניינים הופנמו והועברו למנהל הפרויקט.
שלא כמו עובדי מדינה, שחלות עליהם הוראות התקשי"ר22 הקובעות הגבלות על עבודה פרטית, על עובדי חברות כוח אדם, כדוגמת מנהל הפרויקט ומנהלי המרכזים, לא חלות הוראות אלה, אלא אם כן הן מוחלות עליהם במפורש בחוזה ההתקשרות או בדרך אחרת.
באוקטובר 2010 הגיעה לסגן החשכ"ל תלונה נוספת, שבין היתר עסקה בטענות שכבר הועלו בעבר (להלן - התלונה השנייה).