HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהתאם לכך הוטל על רמ"י להגיש את כל גזרי הדין בצירוף כתבי האישום לפרקליטות המדינה בחודשים ינואר - פברואר 2015, למפותם ולקבוע סדרי עדיפויות לטיפול בהם בחודשים מרץ-אפריל, ולהתחיל בביצוע פסקי הדין ממאי אותה שנה.
בביקורת עלה כי רמ"י לא קבעה ליעדים כמו "הוצאת צווים והגשת תביעות משפטיות בפרק זמן קצר יותר" מדדי ביצוע כדי שניתן יהיה לקבוע אם היא עמדה בהם, ולמותר לציין כי היא לא שילבה את המדדים האלה בתכנית העבודה שלה.
כמו כן, רמ"י לא הגישה את כל גזרי הדין בצירוף כתבי האישום לפרקליטות המדינה, לא מיפתה אותם ולא קבעה סדר עדיפויות לקידומם.
הדבר מלמד על אי -הלימה נוספת בין תכנית העבודה של מתפ"א ובין זו של מרחב השמירה מרכז-תל אביב, והדבר עלול לגרום לאי -ניצולו של היתרון הגלום באכיפה ובתביעה מערכתית ורחבת היקף.
הועלה כי תכנית העבודה השנתית של רמ"י חושפת רק את "קצה הקרחון" של הבעיה: מרבית העברות על דיני המקרקעין שעליהן דיווחו 1760 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מפקחי רמ"י למחלקה המשפטית במרחב השמירה מרכז-תל אביב במשך .
שנים רבות אינן מ קודמות לתביעות: על פי נתוני רמ"י לסוף אוגוסט .
2015 , במרחב השמירה המרכז-תל אביב יש 905 תיקים במ עמד של .
"לפני תביעה" אשר 526 ( 58% )מהם כלל לא הועברו לתובע חיצוני.
כמו כן, לעתים הוגשו תביעות שהסתיימו בפסקי דין, אך לא מומשו.
בנספחים לתשובתה של רמ"י מובאות דוגמאות להתמשכות בלתי סבירה של הליכים משפטיים שבאחריותה, לאי -אכיפה בתחום המקרקעין, ולנזקים הנגרמים בעקבות כך: במתחם "מוסך הגבעה" בחולון בוצעה פלישה למקרקעין ששטחם עשרות דונמים.
בעקבות כך התקיימו הליכים משפטיים נגד הפולשים לפני עשרות שנים ואף ניתן פסק דין לפינוי, אולם הוא לא מומש.
עקב כך גדל שטח הפלישה; בכפר גבירול ברחובות בוצעה פלישה למתחם של 20 דונם, התקיימו הליכים משפטיים, הוצא בעבר פסק דין לפינוי, אולם הוא לא מומש.
גם במקרה זה היקף ההשת לטות רק התרחב; בשכונת שביב בהרצלייה נתפס מתחם לפני עשרות שנים בידי פולשים, ההליכים המשפטיים נגדם שהתנהלו משנת 2006 ואילך לא נשאו פרי, ובסופו של דבר בית המשפט הפסיק את ההליך המשפטי.
בעקבות כל אחד מהמקרים האלה היה צורך להגיש תביעות חדשות לפינוי הפולשים.
עוד הועלה כי הטיפול ברוב התיקים מעוכב לזמן לא סביר.
התרשים שלהלן מציג את התפלגות התיקים שבמעמד "לפני התביעה" על פי השנים שהם הועברו לטיפולה של המחלקה המשפטית ברמ"י.
מספר התיקים שבמעמד של "לפני התביעה" שהועברו למחלקה המשפטית לפי שנים .
על פי נתוני רמ"י רשות מקרקעיישראל 1761 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מהתרשים עולה כי 336 (כ- 37% ) מהתיקים הועברו לגיבוש ולהגשת תביעה משפטית בשנים 2005 -1998 , קרי לפחות עשר שנים לפני מועד סיום הביקורת, והם עדיין נמצאים בסטטוס של תיקים ש"לפני התביעה"; 385 (כ- 43% ) מהתיקים הועברו לטיפול המשפטי בשנים 2012 -2006 , כלומר לפני שלוש עד תשע שנים לפני מועד סיום הביקורת, וגם הם נמצאים במעמד של "לפני תביעה"; ו-184 (כ- 20% ) מהתיקים הועברו לגיבוש תביעות בשנים 2015 -2012 .
", וגם אלה במעמד של "לפני תביעה רמ"י מסרה בת שובתה כי ההגדרה של " לפני תביעה " במערכת המשפטית שלה עלולה להיות מט עה ואינה מעידה כי בוצע טיפול משפטי כלשהו, אלא כי בוצעו הפרות דין במקרקעין, בלי שהתיקים נמסרו פיזית ליועץ משפטי ברמ"י.
לגבי רובם המוחלט של תיקים אלה יש להכין דוח פיקוח חדש ומעודכן בעניינם.
רמ"י אף הציגה בתשובתה עשר דוגמאות של תיקים כאלה שמרביתם נפתחו 16-10 ,שנים לפני כן אשר מוגדרים כ"לפני תביעה", ועל המפקחים להשלים את המידע בעניין רוב התיקים האלה כדי להכין תשתית ראייתית שניתן יהיה לגבשה לתביעה של ממש.
עוד השיבה רמ"י כי מאז המכרז האחרון לתובעים חיצוניים היא מחייבת כל עורך דין חיצוני לעדכן את מצב התביעות המשפטיות שבטיפולו במערכת המחשוב של הייעוץ המשפטי ברמ"י, וכי לא ניתן לשלם לו שכר טרחה בלא לוודא שהתביעות עודכנו כראוי.
משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי היה על היועצים המשפטיים בחטיבת השמירה ברמ"י לבצע מעקב שוטף אחר מצב התיקים שבמערכת המשפטית, להתריע מבעוד מועד לפני המפקחים ומנהליה ם על תיקים שהטיפול בהם מתעכב שנים רבות, ואף להנחות אותם בנושא.
מאחר שהם לא עשו זאת, לא הועברו רוב התיקים לתובעים החיצונ יים לצורך הגשת תביעות לבית המשפט.
התקנות שמכוחן ניתן לסלק פולשים ממקרקעי ישראל מאפשרות לחייב את הפולשים בהוצאות הפינויים שנגרמו לרמ"י - הוצאות ישירות (למשל תשלומים לקבלני הוצאה לפועל) והוצאות עקיפות (למשל עלות ימי עבודתם של המפקחים שעסקו בפינוי, ו כן הוצאות מינהלה).
חיוב זה נועד להיות גורם מרתיע נוסף למניעת פלישות.
על פי נתוני מתפ"א, בחודשים ינואר -יוני 2015 היאהגישה, בשיתוף גופי פיקוח ואכיפה אחרים לרבות רמ"י, 61 תביעות בגין הוצאות הפינוי.
הטיפול ב-28 מאותןתביעות כבר הסתיים, והפולשים חויבו בסכום כולל של כ-6.
07 מיליון ש"ח, קרי כ- 217,000 ש"ח לפולש בממוצע.
נמצא, כי רמ"י קבעה בתכנית עבודתה לשנת 2014 שעל מרחבי השמירה להגיש בסך הכול 37 תביעות להשבת הוצאות הפינוי.
בפועל, מרחבי השמירה הגישו רק 12 (כ- 32% )מהתביעות.
מכאן שגם בנושא זה לא עמדה רמ"י ביעד שקבעה לעצמה.
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרד מבקר המדינה, מטרת חיובם של הפולשים בהוצאות בגין הפינויים אינ ה מצטמצמת לכדי ענישת מפרי חוק.
יש לה גם אפקט של פעילות מניעתית , שיש בה כדי לסייע ולעודד אכיפה עצמית ואגב כך לתרום לקופה הציבורית.
אי לכך, כל אימת שיש לפנות פולש ממקרקעי ישראל על רמ"י לשקול להחיל בעניינו את סעיף גביית ההוצאות.
רמ"י נותנת שירותים משפטיים לסיירת הירוקה.
מתכנית העבודה של הסיירת הירוקה לשנת 2015 עולה כי בשנת 2014 לא נפתחו תיקים הכוללים צווים לסילוק יד של פולשים ואף לא בוצעו פסקי דין ופינויים שיזמו מפקחי הסיירת, וזאת עקב מחסור בעורכי דין חיצוניים ובקבלני הוצאה לפועל ברמ"י.
מכל האמור לעיל עולה שעל אף הרפורמה וייחוד הפעילות המשפטית לטיפול בעברות המקרקעין ליועצים משפטיים המתמחים בכך - לא חל תיקון יסודי של הליקויים משנת 2009 , השנה שבה העיר משרד מבקר המדינה לרמ"י כי הוא רואה בחומרה את הטיפול הלקוי בתיקים משפטיים.
משך הזמן הלא סביר להשלמת המידע בתיקים שלפני תביעה והעיכובים בטיפולם של התו בעים החיצוניים בתביעות פוגעים באכיפה בכלל ובעבודתם ובמאמציהם של המפקחים בפרט , ונותר "צוואר הבקבוק" בתחום פעולות האכיפה.
האחריות הכוללת למצב זה מוטלת על יחידת הייעוץ המשפטי של רמ"י, ובראשה היועץ המשפטי של רמ"י, עו"ד יעקב קווינט, שלא מנעה את המשבר המתמשך שגרם לאותו "צוואר בקבוק".
משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי היה עליה לפעול נמרצות לתיקון הליקויים בעניין זה שהועלו עוד בדוח הק ודם על ידי נקיטת צעדים כ גון קביעת לוחות זמנים לגיבוש התביעה ולהגשתה לבית המשפט וקביעת סנקציות בעניין זה.
מערך הפיקוח של רמ"י ועבודתו .
על פי הגדרת התפקידים של מפקח ברמ"י, הוא אחראי לפיקוח על אזור מוגדר במקרקעי ישראל, ועליו לפעול לכך שמקרקעי ישראל יהיו זמינים לשימושה של רמ"י.
תפקידי הפיקוח והשמירה כוללים איתור של פלישות וזיהוי אזורים המועדים לפלישות, איתור גנבת מחצבים, ואיתור שימושים שלא כדין במקרקעין.
תפקידי האכיפה של המפקח הם, בין היתר, מתן התראות, הגשת תלונות במשטרה, הכנת צווים לסילוק יד של פולשים וסיוע בהכנת תיקים לתביעות משפטיות.
תפקיד נוסף שמוטל על מפקחי רמ"י הוא הפקה של דוחות על המצב הקיים במגרשים לפני ש בוצעו בהם עסקות.
התברר כי המפקחים משקיעים את רוב זמנם ב פעילות זו: בשנת 2013 הוכנו כ - 32,000 דוחות פיקוח בנושאים שונים בכל הארץ ומאלה כ - 25,000 דוחות לצ ורכי ניהול מקרקעין ולפני עסקות, ורק כ - 7,000 (28%) מהדוחות רשות מקרקעיישראל 1763 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נגעו לשמירת המקרקעין ולאכיפה.
אי לכך הנהלת רמ"י החליטה במאי 2013 לוותר על מרבית הדיווחים האלה כדי שהמפקחים יוכלו להקצות זמן רב יותר לשמירה על הקרקע.
בפועל, מינואר 2014 ועד אוגוסט 2015 נמשכה תופעה זו.
למשל, בשנת 2014 נמסרו 4,500 דיווחים שלפני עסקות, ששיעורם כ-89% מכלל 5,060 פעולות הפיקוח שבוצעו במרחב השמירה מרכז-תל אביב, ובשנת 2015 , על פי המתוכנן, היה שיעור הדיווחים דומה.
יוצא ש מפקחי החטיבה משקיעים יותר בביצוע הפעילות העסקית של רמ"י מאשר בביצוע תפקידם העיקרי - שמירת הקרקע.
יצוין כי מרחבי השמירה אינם מוסמכים לקבוע על פי שיקול דעתם אם להיענות להזמנת דוחות מצב בידי החטיבה העסקית, גם אם הם מיותרים על פי נוהלי רמ"י.
העסקתם של המפקחים בתפקיד שאינו בליבת עשייתם משבש את פעילותם ופוגע במילוי תפקידם העיקרי .
כבר בשנים 2001 ו- 200923 העיר מבקר המדינה לרמ"י כי "מפקחי המינהל משקיעים את רוב זמנם במתן שירותים ליחידות אחרות, דבר שפוגע במשימה העיקרית של יחידות הפיקוח, דהיינו השמירה על הקרקעות".
בביקורת הנוכחית עלה כי גם ב שנת 2015 לא חל שינוי בסדר העדיפויות שלפיו פועלים מפקחי רמ"י , ויש לראות זאת בחומרה.
הנושאים באחריות לכך הם מנהלי רמ"י ומנהל החטיבה לשמירה על הקרקע ברמ"י, מר ישראל סקופ.
משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי עליה לקיים בירור בנושא ולבצע לאלתר את השינוי המתחייב בדבר הסטת משאבי הפיקוח מפעולות של מתן שירותים לעסקות לפעולות של שמירה על הקרקע.
:הדוחות של מפקחי רמ"י נחלקים לשתי קטגוריות עיקריות (א) דוחות הנכתבים לפני ביצוע עסקות ומתארים את המצב הקיים במגרשים שמוצעים לשיווק.
דוחות אלה הם, כאמור, רוב הדוחות שמפיקים המפקחים; (ב) דוחות הנוגעים לשמירה על הקרקע בהיבטיה השונים.
הועלה כי הדוחות מהקבוצה הראשונה הם לקוניים מאוד והמידע שבהם מינימלי.
אולם גם דוחות השמירה על הקרקע לוקים בחסר: תיאור הממצאים והעברות בשטח קצר והדוחות אינם מפרטים את מהות העברות או את החוקים שהופרו; בחלק מהדוחות מצוין שבוצע טיפול משפטי בתיק אולם אין מידע שאפשר ללמוד ממנו אם אכן יש תביעה אשר דוח הפיקוח יוסיף לה נדבך או אם הוצא צו כלשהו; אין פירוט של הוראות התכנית המפורטת שחלה בשטח שנבדק; אם הוגשו תלונות למשטרה - לא צורפו עותקים שלהן לדוחות הפיקוח; בתשריטים המצורפים לדוחות הפיקוח אין מידע על העברות עצמן, ולכן תועלתם מוגבלת.
מהשוואת דוחות פיקוח אחדים של מפקחי הסיירת הירוקה לדוחות של מפקחי רמ"י עולים פערי איכות ניכרים בין הדוחות.
מפקחי הסיירת הירוקה כותבים דוחות מפורטים מא וד ובהם תיאור האירוע, פרטי האירוע המשטרתי (אם התרחש ), הסנקציות שננקטו ופירוט תפיסת הכלים, פרטי המעורבים בעברות, פירוט החוקים שהופרו, עותקים של תלונות במשטרה, תצלומים ברורים מאתרי העברות, דוחות של גורמים אחרים (למשל של המפקח על המכרות) ועוד.
למעשה דוחות פיקוח אלה יכולים לשמש מצע להליכים משפטיים בהמשך.
23 ,מבקר המדינהדוח שנתי 51ב ( 2001 ), בפרק "פיקוח ושמירה על מקרקעי ישראל" עמ' 731 , ודוח שנתי59ב ( 2009 ) בפרק "אכיפת דיני מקרקעין" עמ' 72.
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעתמשרד מבקר המדינה, על רמ"י לקבוע מתכונת סדורה של דוחות הפיקוח באופן שיובא בהם מלוא המידע הדרוש לתיעוד המקרה.
ראוי שרמ"י תשקול לאמץ נורמות הנהוגות ב דוחות הפיקוח של הסיירת הירוקה , אשר עבודת ה דומה לזו של רמ"י.
בדוח השנתי של הנהלת רמ"י לשנת 2013 נקבע כי בעקבות הנהגת הרפורמה והסבת מינהל מקרקעי ישראל לרשות מקרקעי ישראל, חלו בחטיבה לשמירת הקרקע שינויים, ובהם: הגדלת מצבת כוח האדם והסמכת המפקחים לפעול על פי חוק מקרקעי ציבור, כתיבת נהלים חדשים, הקמת מערך תומך לנושאי האכיפה והמודיעין, קידום האמצעים הטכנולוגיים העומדים לרשות המפקחים, אבחון הנפות במרחבים העסקיים של רמ"י והגדרתן מחדש על פי אמת המידה של פוטנציאל הפלישות בהן.
בפועל, בספטמבר 2015 , מועד סיום הביקורת, עדייןלא הוכנו נהלים חדשים, לא גדלה מצבת המפקחים, לא נמסרו למפקחים אמצעים טכנולוגיים חדשים, ולא הוקם מערך מודיע ין תומך (כפי שיתואר להלן).
כמו כן, המידע שמסרה הנהלת רמ"י לוועדת הכלכלה של הכנסת בשנת 2014 על מכלול פעולותיה בשנת 2013 לא היהמדויק.
עוד נמצא כי גם לאחר הנהגת הרפורמה שיעור ניצול התקציב של החטיבה לשמירת הקרקע היה קטן: על פי נתוני אגף התקציבים במשרד האוצר ל שנים 2013 ו- 2014 הוא היה כ-%63 וכ-%7024.
, בהתאמה, מכלל תקציבה 4.
מרחבי השמירה נבדלים זה מזה מבחינת מספר המפקחים הפועלים בהם, מבחינת אופי הבינוי וצפיפותו ומבחינת המספר והאופי של עברות המקרקעין המבוצעות בהם, ולכן קשה להשוות בין פעילויות הפיקוח בהם.
עם זאת, על פי הדוח השנתי של רמ"י לשנת 2014 , לאחר שהושלמה הנהגת הרפורמה, בולט הפער הניכר בין מספר העברות (פלישות, כרייה בלתי חוקית, הפרות חוזה, שימושים חורגים) שאותרו במרחב המרכז- תל אביב ובין מספר העברות שאותרו ביתר המרחבים: במרחב המרכז-תל אביב, שהוא הצפוף והמאוכלס ביותר מבין המרחבים וערכי הקרקע שלו הם הגבוהים ביותר, אותרו בשנה זו בסך הכול 282 עברות, במחוז ירושלים379 עברות, במחוז הדרום667 עברות ובמחוז הצפון 722 עברות.
גם בתחום פינוי הפלישות (לרבות פינוי עצמי ופינוי בעקבות צווים) שיעור הפלישות שאותרו במרחב מרכז -תל אבי ב הוא הקטן ביותר: 130 בסך הכול בשנת 2014 , לעומת148 ,במרחב ירושלים266 במרחב הדרום ו-338 במרחב הצפון.
יוצא שהיקף פעילותם של המפקחים במחוז המרכז -תל אביב קטן מזה של המפקחים במחוזות הצפון והדרום.
על פי נוהלי רמ"י, על המפקחים לקיים מגע הדוק עם גורמי פיקוח אחרים, כגון מפקחים של רשויות מקומיות, הסיירת הירוקה, קק"ל ומשרד הפנים.
התיאום הזה הוא באחריות מנהל החטיבה, והוא צריך לבוא לידי ביטוי בחילופי מידע על עברות, בסיוע הדדי, בפעילות משותפת לסילוק פולשים, בהריסת מבנים בלתי חוקיים ובפעילות לשמירת הרכוש.
24 לדוגמה, על פי נתוני החשב הכללי במשרד האוצר לשנת 2014 תקציב החטיבה הסתכם ב- 101.
5 מיליון ש"ח ומכללזה נוצלו רק 69.
מיליון ש"ח רשות מקרקעיישראל 1765 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הועלה כי רב ים ממפקחי רמ"י אינם מקיימים קשרים עם המפקחים של הרשויות המקומיות לצורכי תיאום והעברת מידע, ועקב כך נגרע מהם מידע רב ערך על פגיעות במקרקעי הציבור.
רמ"י השיבה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2015 כי בחטיבה לשמירה על הקרקע הוקם מנגנון מתאם בין משרדי הממשלה ובין יח ידות האכיפה שלהם בדגש על משרד הפנים והמשרד להגנת הסביבה (המשטרה הירוקה).
נוסף על כך, אף שמרבית הרשויות המקומיות אינן נוטות לשתף גורמים ממשלתיים בעניינים הנוגעים לפיקוח בתחום שיפוטן, הידוק שיתוף הפעולה הזה הוא יעד אסטרטגי של רמ"י.
היעדר תשתית מודיעינית ברמ"י .
מפקחי רמ"י מבצעים פיקוח בשני אופנים: (א) סיורים בנפות הפיקוח שבאחריותם לאיתור הפרות דין במקרקעין ולטיפול בהן.
ממצאי סיורים אלה אינם ידועים מראש.
(ב) פעולות יזומות , כגון קיום סיורים משותפים עם גורמי אכיפה אחרים, ביצוע סקרים לאיתור שימושים חורגים ביישובים וביצוע פינויים משותפים של פולשים ממקרקעי ישראל.
כלי מרכזי המסייע הן לתכנון הסיורים והן לפעילות היזומה הוא איסוף מודיעין ועיבודו באופן שיאפשר להשתמש בו ל תכנון העבודה של המפקחים.
המידע המודיעיני תורם להקצאת משאבים יעילה יותר ולאפקטיביות באיתור ובסילוק של הפרות הדין, שכן הוא יכול להביא להגדלת מספר הסיורים היזומים ולאפשר התמקדות בעברות שנחשפו ובתאי שטח המועדים לפלישות.
עבודת המודיעין כוללת איסוף של מידע על חשודים בביצוע הפרות דין במקרקעין ועל אזורים המועדים לעברות, הצ לבה של מידע עם גורמי פיקוח ואכיפה אחרים לרבות מתפ"א והסיירת הירוקה ועם רשויות אחרות, וכן עיבוד וניתוח של מידע פנימי ברמ"י, המבוסס על דוחות פיקוח קודמים ועל תלונות שמתקבלות מהציבור.
למשל, על פי נתוני מתפ"א לשנת 2015 :, מרכז הארץ מאופיין בעברות כדלקמן בחופי גוש דן, מנתניה ועד ראשון לציון, הוקמו מבנים בלתי חוקיים רבים; יש 11 מקבצים של התיישבויות בלתי חוקיות של בדואים בצמוד ליישובים קיימים (כגון סביב רחובות, נס ציונה וראשון לציון) המחוברים באופן בלתי חוקי לתשתיות קיימות; כ- 2,400 בתים נבנו באופן בלתי חוקי בערי המשולש, ולפי ההערכה, מדי שנה נבנים ביישובים אלה מאות מבנים בלתי חוקיים חדשים.
על פי מידע זה ניתן לקבוע מדיניות ותכניות עבודה, סדרי עדיפויות ושיתופי פעולה בין גופי האכיפה, ולחשב את העלות הכלכלית של העברות ואת ההוצאות בגין הטיפול בהן.
הנהלת רמ"י הכירה בחשיבות איסופו של המידע המודיעיני לשמירה על הקרקע , ובמסגרת הרפורמה והקמת רשות מקרקעי ישראל הוקם בחטיבה לשמירת הקרקע אגף אכיפה, מבצעים ומודיעין.
ב שנת 2013 מונה באגף זה ראש תחום מודיעין שאחראי לריכוז, לעיבוד, לניתוח ולהפצה של מידע בעל ערך מודיעיני; כמו כן מוטל עליו להפעיל גורמי איסוף חיצוניים, לרבות נותני שירותים חיצוניים וגופים ממשלתיים; עליו להשתתף בגיבוש תכניות העבודה של החטיבה והמרחבים; עליו להשתתף בפורומים רלוונטיים בנושא מידע ומודיעין; הוטל עליו גם להכין תמונת מודיעין עתית.
נוסף על ראש תחום 1766 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מודיעיןמכהנים סגני המנהלים בכל אחד מארבעת המרחבי ם של רמ"י כאחראים לתחום המודיעין במרחב שלהם.
הועלה כי מנהלי המרחבים וסגניהם נותנים עדיפות נמוכה לתחום המודיעין; כי אין ממשק מידע מוסדר בין מערכת הדיווח של מפקחי רמ"י ובין מערכת הדיווח של מפקחי הסיירת הירוקה, אף שרמ"י מממנת את עיקר תקציבה של הסיירת ואף שתחומי הפעולה של שני הגופים דומה; מקור המידע העיקרי של ראש תחום מודיעין הוא דוחות של מפקחים, אם הם משתפים אותו, והדבר אינו מובנה בנהלים או בהוראות כלשהן; אין לראש תחום מודיעין מערכת מידע גאוגרפית שבה יצוינו הפגיעות במקרקעין לפי מידת חומרתן, סוגן ומקומן ; ראש תחום המודיעין אינו שותף לפורום של מתפ"א ואין חילופי מידע בינו ובין ראש תחום מודיעין במתפ"א; אין לראש תחום מודיעין ממשק פעולה עם מפקחים של הרשויות המקומיות ועם הוועדות המקומיות.
כפועל יוצא מכל אלה ראש תחום מודיעין אינו שותף בגיבוש תכניות העבודה של החטיבה, של מרחבי השמירה על הקרקע ושל הנפות, הוא אינו מקבל די מידע רלוונטי מגורמי פנים וחוץ , אינו מ כין תמונת מודיעין תקופתית , ולכן תרומתו לשמירת הקרקע במועד סיום הביקורת היא שולית.
לשם השוואה, בתכנית העבודה לשנת 2015 של מתפ"א הועלה הצורך בהקמת זרוע חקירות ומודיעין.
על פי ההצעה שבתכנית, זרוע זו יכולה לסייע בחקירות עומק של עברות תכנון ובנייה, לזיהוי הרווחים הכלכליים הגלומים בעברות אלה מחד גיסא, ולהגדלת הכנסות המדינה מהיתרי בנייה, תשלומי ארנונה, היטלי השבחה ואגרות פיתוח שיושתו על המעוולים מאי דך גיסא.
על פי ההצעה שבתכנית, זרוע כזאת יכולה לסייע לרמ"י, אשר מבצעת הליכים מינהליים -אזרחיים ממושכים ויקרים נגד פולשים ובונים שלא כדין, באמצעות פתיחת הליכים פליליים מקבילים נגד גורמים אלה.
הדבר יאפשר לרמ"י לחסוך מאות מיליוני ש"ח ולהקצותם לביצוע של מבצעי פינויים והריסות רחבות היקף.
רמ"י מסרה בתשובתה כי ראש תחום מודיעין אינו צריך להיות מעורב בגיבוש תכנית העבודה; כי אין צורך בעיבוד נתונים שלו (מלבד עיבוד סטטיסטי); כי אין מקום להקמת מאגרי מידע על חשודים פוטנציאליים; וכי אין צורך בכך שיכין תמונת מודיעין ארצית, באשר הדבר אינו בתחום תפקידו.
מנגד, עליו להכין תמונת מצב של השטח ו כן תמונת מצב בנושא הטיפול בהפרות דין ובהסגות גבול על פי דרישה, ולנהל את המידע מהשטח.
כמו כן תפקיד מערך המודיעין הוא לזהות מגמות שונות הנוגעות להפרות הדין במקרקעין ולאתר אזורים המועדים להשגות גבול, וכן לסייע באיתור פעילות בלתי חוקית בקרקע חקלאית.
רשות מקרקעיישראל 1767 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי תפיסתה לגבי תפקיד ראש תחום המודיעין אינה ברורה ואינה עולה בקנה אחד עם תיאור תפקידו שאותו קבעה בעצמה, אשר בו נקבע, בין היתר, כי הוא אחראי ל עיבוד ולניתוח של כלל המידע שנאסף והתקבל כדי לזהות פוטנציאל להפרות דין במקרקעין בעתיד.
מכאן שאין מדובר בסטטיסטיקה גרידא אלא בניתוח כמותי ואיכותי שבאמצעותו ניתן לגבש תמונת מודיעין של עברות פוטנציאליות ושל המעוולים.
עוד קבעה רמ"י כי על ראש התחום להכין תמונת מודיעין חודשית, רבעונית ושנתית.
משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי איסוף מודיעין והנגשתו אמורים להיות חלק מהותי מכל פעילות של גוף פיקוח ואכיפה , וכי יש לצקת תוכן ממשי בתפקיד החדש.
אי-מיצוי המידע פוגע ביעילות השמיר ה על הקרקע.
המבנה הארגוני שהתוותה רמ"י בעקבות הנהגת הרפורמה היה אמור לאפשר את מילוי הצורך במודיעין, אך במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2015 .
, עדיין אין ברמ"י גוף מודיעין אפקטיבי .
עםנכסי המדינה נמנים, בין היתר, כל המכרות והמחצבים למיניהם במקרקעין - מעל או מתחת לפני הקרקע.
על פי החוקים הנוגעים בדבר25 , הפעלה של מכרה וניצול המשאבים שבו טעונה רישיון שאותו מקבל המפעיל מהמפקח על המכרות במשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים, אישור של מוסדות התכנון לתכנית מפורטת לכרייה והיתר בנייה26 ,, תסקיר השפעה על הסביבה, רישיון עסקים מהרשות המקומית הנוגעת בדבר והסכמה מוקדמת והרשאה של רמ"י לכרייה במקרקעי ישראל.
רמ"י אף גובה תמלוגים בגין הכרייה, אם זו מתבצעת במקרקעי ישראל27 .
כרייה שלא כדין היא עברה פלילית ויש לה השפעות שליליות רבות: פגיעה בשלטון החוק, פגיעה בתשתיות, פגיעה במשאב הקרקע ובפיתוח בר קיימא, פגיעה בתכנון הפיזי ארוך הטווח, פגיעה כלכלית ברשויות שלטוניות וגרימת מטרדי רעש וזיהום.
על פי נוהלי רמ"י בנוגע לכרייה, חציבה ושינוע של עודפי עפר, על מרחב השמירה לנהל מאגר של נתוני הכרייה המאושרת, רשימת אתרים המועדים לגנבת מחצבים ותכנית עבודה לביקורת על הטיפול בעברייני כרייה ולמעקב בנושא; על הממונה המרחבי על הפיקוח ליזום מבצעי בדיקה לאיתור כרייה שלא כדין; ועל המפקח המאתר כרייה בלתי חוקית להגיש במשטרה תלונה על כך.
ככלל, הטיפול באתרי כרייה בלתי חוקית ידמה לטיפול בהסגת גבול ובפלישה, ואם אותרה הוצאת חומר יטופל האירוע כגנבה.
להלן דוגמה להתייחסות מפקחי רמ"י לכרייה שלא כדין: .
25 בין היתר- פקודת המכרות, 1925 , וחוק נכסי המדינה, התשי"א- 1951.
אין חובה בהיתר בנייה אם עבודות הכרייה מתבצעות מכוח רישיון שניתן לפי פקודת המכרות 27 כרייה בקרקע פרטית אינה חייבת בתשלום תמלוגים למדינה, אולם יש לעדכן את יחידת המכרות בנוגע לכל חפירה והוצאה של יותר מ- 50,000 .
מ"ק ולהציג למפקח על המכרות היתר בנייה 1768 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 כרייה בלתי חוקית בראשון לציון בשנים 2014 -2007 פעלה בראשון לציון חברה קבלנית (להלן- החברה) לפינוי עודפי עפר שנוצרו בעקבות הכשרת תוואי מסילת הרכבת מתל אביב לאשדוד במתחם העובר בדרום העיר (להלן - המתחם).
החברה קיבלה מפעם לפעם היתרי בנייה מהוועדה המקומית ראשון לציון והרשאות לשימוש בקרקע מרמ"י.
יודגש כי מדובר בפינוי של עודפי עפר שנערמו מעל פני הקרקע, ולא בכריית החול שמתחת לערמות העפר.
כבר כשהחלו העבודות התברר לעירייה, ולאחר מכן גם לרמ"י, כי החברה כורה חול במתחם ובקרבתו שלא כדין.
רמ"י והעירייה לא בדקו את נפח עודפי העפר שיש לפנות מהמתחם, אף שמדובר בצעד ראשון ומחויב המציאות שהיה עליהן לנקוט לפני חידוש ההרשאות לחברה מפעם לפעם, ואף שכמויות העפר שבהן נקבה החברה בבקשותיה היו בלתי סבירות.
בשנת 2012 הושלמה המסילה לאשדוד בתוואי אחר, ולא במתחם, ולא היה עוד צורך בפינוי עודפי העפר מפרויקט המסילה.
אף על פי כן רמ"י והעירייה אפשרו לחברה לפעול במתחם עוד כשנתיים וחצי (עד סוף שנת 2014 ) ולהעמיק את כריית החול שלא כדין בשטחים של יותר ממאה דונם ובעומקים משתנים של יותר מ-20 מטר.
רמ"י לא הפעילה אמצעי פיקוח ואכיפה קפדניים כגון: מדידות תכופות של גובה הקרקע במתחם, חילוט ערבויות ופיקוח הדוק ותדיר יותר.
מסוף שנת 2012 עד סוף שנת 2014 רמ"י לא שלח ה מפקחים למתחם, אף שידעה על גנבת החול ואף שתוקף ההרשאה שנתנה לחברה פג כבר באמצע שנת 2013.
מפקחים ומנהליהם במחוז המרכז של רמ"י (משנת 2013 - במרחב השמירה מרכז - תל אביב ) לא פעלו להפסקת הכרייה הבלתי חוקית ואף אישרו לחברה מפעם לפעם להמשיך לעבוד במתחם, בלי שהיו מ וסמכים לכך.
הממונה על המפקחים במחוז המרכז של רמ"י פעל לה כשיר את הכרייה הבלתי חוקית באמצעות המרתה ל עסקות לפינוי עודפי עפר ולכריית חול .
ואכן, ועדת העסקות של מחוז המרכז של רמ"י אישרה מפעם לפעם, בדיעבד, את כריית החול הבלתי חוקית, נוסף על פינוי של עודפי עפר .
בעלי תפקידים בכירים במרחב, "שומרי סף", היו אחראים למתן אישורים אלה.
האישור ים של ועדת העסקות לכרות חול נית נו ללא אישור של המפקח על המכרות, ללא מכרז, וללא תכנית מפורטת כמתחייב מדינים, ואף בלי שהחברה ביקשה זאת במפורש.
באפריל 2011 ביקשה החברה מרמ"י להאריך אתההרשאה שלה לפעול במתחם במשך ארבעה חודשים בלבד להשלמת כל העבודות.
במקום זאת הממונה על המפקחים במחוז המרכז אישר לחברה לעבוד עוד שישה חודשים , וועדת העסקות של המרחב אישרה לה לעבוד שנה נוספת.
גם לאחר שפגה הרשאה זו פנתה החברה לרמ"י בבקשה להארכות נוספות ותמיד נענתה בחיוב.
מרחב השמירה המרכז -תל אביב מסר לעיריי ת ראשון לציון כי נקט צעדים משפטיים נגד החברה בעקבות כריית החול שלא כדין , אולם בפועל באוקטובר 2015 , ,לאחר מועד סיום הביקורת מרחב השמירה עדיין לא נקט כל צעדים משפטיים נגד החברה ולא תבע תקבולים ופיצויים בגין הנזקים שגרמה, המסתכמים בעשרות מיליוני ש"ח.
רשות מקרקעיישראל 1769 .
:שם הדוח רשות מקרקעי ישראל - שמירה ופיקוח על מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 גםאופן תפקודה של העירייה הי ה תמוה: העירייה הפסיקה את העבודות חמש פעמים ותבעה את החברה בגלל עברות על חוק התכנון והבנייה, אך בד בבד העירייה אפשרה לחברה לעבוד במתחם גם לאחר פקיעת תוקפו של היתר הבנייה שנתנה לחברה, באמצע שנת 2013.
במשך רוב תקופת פעילותה של החברה לא התקיימו בין העירייה ובין רמ"י כל תיאום וחילופי מידע בנושא כריית החול שלא כדין, ועקב כך הם חידשו לחברה מפעם לפעם את ההרשאות לפעול.
הרחבה בנושא זה, לרבות פירוט הגורמים המעורבים והחשש לפגיעה בטוהר המידות - ראו בדוח זה בפרק "כריית חול בראשון לציון" בעמ' 1775.
כרייה בלתי חוקית בצומתקיבוץ גבעת ברנר מאבק יעיל בעברות מקרקעין מותנה בשיתוף פעולה בין גורמי האכיפה: קביעת יעדים ותהליכי עבודה משותפים , החלפת מידע ביניהם וסיוע מבצעי הדדי.
משרד מבקר המדינה בדק את אופן הטיפול של רמ"י בכרייה בלתי חוקית בקרבת צומת ברנר (ליד קיבוץ גבעת ברנר).
הביקורת העלתה ליקויים הנוגעים לממשקי העבודה בין רמ"י ובין הסיירת הירוקה.
בעקבות קבלת מידע על כרייה בלתי חוקית של חול איכותי בקרבת צומת ברנר, מפקח של הסיירת הירוקה סייר באתר הכרייה בפברואר, באפריל ובמאי 2014 , עצר את החשודים במעשים והגיש במשטרה תלונות נגדם.
כמו כן הוא עיכב את הכלים ששימשו לביצוע העברה - משאיות, עגלות נגררות ומחפרון .
ב תום כל אחד מהאירועים הכין המפקח של הסיירת הירוקה דוח מפורט ובו תיאר את הפעולות שנקט על מנת לעצור את החשודים, את זהותם המלאה ואת הכלים שנלקחו מהם.
לדוחות הוא צירף את התלונות שהגיש למשטרת רחובות בגין כרייה שלא כדין, קשירת קשר לבצע פשע, סחיטה באיומים וגנבה28 , ותמונותשמהן ניתן להתרשם מ חומרת התוצאות של הכרייה.
באירועים מאפריל וממאי 2014 צורפו לדוחותגם חוות דעת של נציגי המפקח על המכרות לגבי סוג המחצבים שנכרו במקום , והן נוסחו כתצהירים לבית המשפט.
יצוין כי הכרייה הבלתי חוקית התגלתה בשיתוף פעולה בין הסיירת הירוקה ובין המשטרה הירוקה של המשרד להגנת הסביבה, משמר הגבול ומשטרת ישראל.
יודגש כי בתום כל אירוע המפקח של הסיירת הירוקה הגיש לרמ"י את דוחות הפיקוח ואף עדכן בעל פה את המפקח של רמ"י שאחראי לאותה נפה לגבי השתלשלות האירועים29.
הביקורת העלתה כי רמ"י לא קלטהולא הזינה את פרטי האירועים בצומת ברנר במערכת הפיקוח של החטיבה לשמירת הקרקע ולמותר לציין כי לא הכינה תיק נתונים הדרושים להגשת כתב תביעה, על אף מצע הראיות שקיבלה.
עוד התברר כי לרמ"י אין ממשקי מידע ראויים עם הסיירת הירוקה ועם גורמי אכיפה אחרים, על אף נחיצותם.
עקב כך לא עומד לרשות רמ "י מידע שלם וע דכני על עברות מקרקעין מהסוגים שבאחריותה אשר גורמים אחרים איתרו וטיפלו בהם.
מידע זה נדרש למקבלי ההחלטות לצורך ניתוח המצב הקיים וקביעת סדרי עדיפויות ולצורך אכיפה וענישה.
28 לפי חוק העונשין, התשל"ז- 1977.