HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
השיעור הנמוך של המעסיקים במגזר הפרטי המעסיקים אנשים עם מוגבלות, מוסבר כאמור בחסמים שונים כגון דעות קדומות ודימויים שליליים, אי -הכרת היתרונות הכלכליים הגלומים בהעסקת אנשים עם מוגבלות, חוסר וודאות באשר לתנאי ההעסקה ואפשרות סיום ההעסקה, וחוסר מודעות לאפשרויות השילוב ולאפשרויות הסיוע הקיימות כיום.
חוק השוויון הכיר בחשיבות השילוב בתעסוקה בשוק הפרטי והטיל על שרי הרווחה והכלכלה101 לפתח ולהכין תכניות בדבר תעסוקה ושיקום אנשים עם מוגבלות, תוך העדפת שילובם במקומות עבודה רגילים, ומתן ייעוץ והדרכה מקצועיים למעבידים ולעובדים לצורך כך.
גם אימוצה של האמנה הבינלאומית בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות מחייבת את המדינה לקדם העסקה של אנשים עם מוגבלות במגזר הפרטי באמצעות יצירת אמצעים ההולמים את האמנה, כגון תכניות, תמריצים ואמצעים להעדפה מתקנת.
99 שיעורהמעסיקים שמעסיקים אנשים עם מוגבלות לא השתנה בשנים האחרונות.
100 דירוג "מעלה" מדרג חברות ציבוריות ופרטיות שמחזור ההכנסות שלהן עולה על 320 מיליון ש"ח (בשנת 2013 דירוג "מעלה" בחן82 חברות המעסיקות סך של 200,000 עובדים, שהם כ- 10% מכלל העובדים במגזר העסקי), עלפי היבטים של אחריות חברתית.
101 סעיף16 לחוק הטיל את האחריות על שר העבודה והרווחה, אך תפקיד זה פוצל מאז בין משרדי הרווחה והכלכלה, עת הורחבו סמכויות משרד הכלכלה בשנת 2003.
שם הדוח: פעולות הממשלה לשילובם של אנשים עם מוגבלות בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 קשיים בהפעלת התמריצים למעסיקים שלהמטה לשילוב שבמשרד הכלכלה .
המטה לשילוב שבמשרד הכלכלה פועל במספר אפיקים לשם הרחבת היצע התעסוקה לאנשים עם מוגבלות.
ראשית, מופקד המטה על הפעלת תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (השתתפות המדינה במימון התאמות), התשס"ו- 2006 , שבמסגרתן משתתפת המדינה במימון עלות ההתאמות שעל המעסיק לבצע כדי לאפשר לעובד עם מוגבלות לתפקד כאחד העובדים, בהתאם לחוק השוויון.
שנית, מופקד המטה על הפעלת תקנות שכר מינימום (שכר מותאם לעובד עם מוגבלות בעל יכולת עבודה מופחתת), התשס"ב - 2002 (להלן- תקנות שכר מינימום מותאם).
במסגרת הפעלת תקנות אלה מבצע המטה אבחון תעסוקתי במקום עבודתו של אדם עם מוגבלות המבקש זאת, וקובע שכר עבודה המותאם ליכולת עבודתו בפועל, גם אם הוא נמוך משכר המינימום הקבוע בחוק.
מטרת התקנות היא, בין היתר, למסד יחסי עובד - מעביד בין עובדים עם מוגבלות למעסיקיהם, מקום שיחסים כאלה לא היו קיימים קודם לכן ולתמרץ מעסיקים להעסיק אנשים עם מוגבלות.
בנוסף, מקדם המטה תכניות שונות, ובהן: מסלול תעסוקה ייעודי לאנשים עם מוגבלות (בשיתוף עם מרכז ההשקעות שבמשרד הכלכלה), שבמסגרתו משתתפת המדינה במימון שכרם של אנשים עם מוגבלות לתקופה קצובה; ומרכזי מעסיקים, המכוונים לספק מידע, תמיכה וליווי למעסיקים המעוניי נים להעסיק או המעסיקים בפועל אנשים עם מוגבלות.
תכליתן של תכניות אלה להגדיל את מספר המשרות לאנשים עם מוגבלות , לשמר העסקה קיימת שלהם ולהגביר את המודעות הציבורית לחשיבות העסקת אנשים עם מוגבלות, לזכויותיהם ולכלי הסיוע המוצעים למעסיקים.
מיעוט הנהנים מהתמריצי ם: מן הביקורת עולה כי שיעור האנשים עם מוגבלות הנהנים מאחד ממסלולי הפעולה העיקריים של המטה בשנים האחרונות אינו גבוה.
למשל, בשנים 2012 -2010 נהנו רק כמה מאות עובדים בשנה מאבחוני שכר מינימום מותאם ומהשתתפות במימון התאמות.
השתתפות במימון התאמות: נוכח מיעוט הנהנים מ השתתפות ב מימון התאמות, הקים המטה ועדה בין -משרדית לגיבוש הצעות לשינוי התקנות ונ והלי העבודה הנוגעים להן.
הוועדה הגישה את המלצותיה באוגוסט 2010 .
נמצא כי במועד סיום הביקורת, כשלוש שנים לאחר שהגישה הוועדה את המלצותיה, טרם גיבש משרד הכלכלה נוסח סופי להצעה לשינוי התקנות, וממילא טרם הובאה הצעה זו לאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.
תת-תקצוב של אבחון שכר מינימום במטה לשילוב: על פי תקנות שכר מינימום מותאם, מחויב משרד הכלכלה (המטה לשילוב) לבצע אבחונים ולקבוע את גובה שכר המינימום המותאם, לעובדים המבקשים וזאת בתוך פרקי זמן הקבועים בתקנות.
פעולות הממשלהלשילובם של אנשים עם מוגבלות בתעסוקה 175 .
:שם הדוח פעולות הממשלה לשילובם של אנשים עם מוגבלות בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בחודש ינואר 2013 ,הורה המטה על הפסקת ביצוע אבחוני שכר מינימום מותאם בשל היעדר תקציב102 , ובמועד סיום הביקורת לא מתבצעים אבחונים.
יוצא מכךכי הוראות תקנות שכר מינימום מותאם אינן מתקיימות , ועולה חשש שזכויות המוקנות לעובדים ולמעסיקים עשויות להיפגע.
"מסלול תעסוקה" ייעודי: מרכז השקעות במשרד הכלכלה, הפועל במסגרת חוק לעידוד השקעות -הון, התשי"ט - 1959 , מפעיל "מסלולי תעסוקה", המציעים למעסיקים תמריץ שמהותו השתתפות המדינה בעלויות שכר של עובדים ממגזרים מסוימים.
המטה לשילוב הציג בתכניות העבודה השנתיות שלו לשנים 2012 -2010 תכנית להתאמת "מסלולי תעסוקה" לאוכלוסיית האנשים עם מוגבלות ולביצוע מספר מקצים של מסלולי תעסוקה ייעודיים.
יעדם המוצהר של מסלולי תעסוקה אלה, שתוקצבו ב- 25 מיליון ש"ח, היה לסייע בקליטה של יותר מ- 1,000 אנשים עם מוגבלות בתעסוקה.
נמצא כי עד למועד סיום הביקורת ביצע משרד הכלכלה רק הקצאה אחת ב"מסלול תעסוקה" ייעודי למעסיקים של אנשים עם מוגבלות - בקיץ 2011 - בתקציב של 5.
במסגרת הקצאה זו נקלטו בפועל101 עובדים, דהיינו כ- 10% .
מהיעד בתשובתו מדצמבר 2013 ציין משרד הכל כלה כי בהקצאה נוספת של מסלול תעסוקה "שנסגרה בתחילת חודש דצמבר 2013 אושרו מענקים למעסיקים שהתחייבו להעסיק עשרות עובדים נוספים".
מרכזי מעסיקים: מן הביקורת עולה כי פעילות מרכזי המעסיקים, המייצרת משרות חדשות, אינה מניבה ברוב המקרים השמות בפועל.
כך, מהקמתם בשלהי 2012 ועד אמצע חודש יוני 2013 הביאו המרכזים לפתיחת770 משרות חדשות אך להשמה בפועל של 100 .
אנשים בלבד לדעת משרד מבקר המדינה אין במצב דברים זה כדי לקדם די הצורך את העסקתם של אנשים עם מוגבלות, שכן הוא עלול ליצור אצל מעסיקים ציפיות שלא ימומשו ואף לגרום לכך שחלקם יוותרו על ההשמה בשל הימשכות ההליכים.
כבר כיום חלק מהמשרות שנפתחו הוקפאו בשל חוסר נכונות של המעסיקים להמתין למועמדים פרקי זמן ארוכים.
אי-יישום המלצת ועדת לרון והחלטת הממשלה בדבר מתן העדפה לגופים המעסיקים אנשים עם מוגבלות .
ועדת לרון המליצה להתנות קבלת תמיכות ממשלתיות ב כך שיהיה ייצוג הולם לאנשים עם מוגבלות בקרב עובדי הגוף הנתמך.
עוד הציעה הוועדה לקבוע עיקרון דומה להשתתפות .
102 האבחונים פסקו בשל אי -אישור תקציב המדינה לשנת 2013 ,וקיומו של תקציב מעבר בלבד ובשל גירעונות המטה לשילוב.
שם הדוח: פעולות הממשלה לשילובם של אנשים עם מוגבלות בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 במכרזים המתפרסמים מטעם גופים ציבוריים במסגרת חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), ולהחילו על כל דרגות המוגבלו ת ועל כל רמות התפקידים, תוך התחשבות בתכליות הכלכליות של התכניות ותוך הימנעות מפגיעה בתכלית המכרזים.
בסוף שנת 2008 הטילה הממשלה על המנכ"לים של משרדי הרווחה והכלכלה ועלהחשכ"ל להקים ועדה בין -משרדית , אשר תגיש המלצות בדבר מתן עדיפות או תמריצים לגופים שיעסיקו אנשים עם מוגבלות, ובדבר מתן עדיפות במכרזים ממשלתיים לגופים אשר מעסיקים אנשים עם מוגבלות (להלן - החלטת הממשלה מ- 2008)103 .
בראשית שנת 2010 מונתה ועדת משנה בראשות סגן החש כ"ל ובהשתתפות נציגים ממשרדי הכלכ לה, הרווחה, הבריאות, האוצר ו מנציבות השוויון (להלן - ועדת המשנה לתמרוץ מעסיקים).
ועדת המשנה לתמרוץ מעסיקים מינתה שני צוותי משנה: האחד לבחינת מתן העדפה במכרזי מדינה בראשות נציגת החשכ"ל, והשני לבחינת תקצוב התמריצים בראשות נציג אגף התקציבים.
אי-יישום החלטת הממשלה בדבר העדפה במכרזים: החל מאמצע שנת 2010 ועד סוף שנת 2011 קידם צוות המשנה לנושא העדפה במכרזי מדינה ביצוע של תכנית חלוץ (להלן - פיילוט), שבמסגרתה ייבחרו כמה מכרזים שמפרסמים משרדים ממשלתיים, ובהם תינתן העדפה למעסיקים של אנשים עם מוגבלות.
המדינה דיווחה למוסדות ה- OECD על הפיילוט כאחד הכלים שהיא מפעילה לקידוםשילובם של אנשים עם מוגבלות בתעסוקה.
במקביל, לאורך השנים הוגשו בכנסת מספר הצעות לתיקון חוק חובת המכרזים כך שתינתן עדיפות במכרזים למעסיקים של אנשים עם מוגבלות104 .
בראשית ינואר 2012 העביר צוות המשנה תג ובה לוועדת השרים לענייני חקיקה, אשר דנה ב אחת מ הצעות אלה, שלפיה יש להמתין לתוצאות הפיילוט לפני שיקודמו תיקוני חקיקה בנושא.
בגוף התגובה גם צוין כי משרד האוצר מסתייג מקביעת ההעדפה כמנגנון בחוק חובת המכרזים, ומעדיף כלים ישירים אחרים.
הביקורת העלתה כי מאז סוף שנת 2011 לא התכנס הצוות, וממילא לא הגיש דוח על תוצאות הפיילוט.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 ציין משרד האוצר כי לאחר בחינה ראשונית של המכרזים בפיילוט עלתה שאלה בדבר האפקטיביות שלהם לאור העובדה שהיקפם היה מצומצם, והוסיף כי "לפיכך, הוחלט לבצע הליך בחינה מחדש של אופן ביצוע הפיילוט תוך בחינת האפשרות להרחיבו.
או לחלופין הפסקתו ככל שיחליט הצוות כי לא ניתן ליצור מתכונת יותר אפקטיבית לביצוע הפיילוט.
עוד נמסר, כי משהחליטה וועדת השרים לענייני חקיקה לאשר את הצעת החוק "וההצעה החלה בהליך של חקיקה שבמסגרתו התעלמו מעבודת הצוות הרי שלא ניתן היה ליישם את המלצות הצוות בטווח הארוך ולפיכך התייתרה עבודת הצוות".
103 החלטה 4231 מנובמבר 2008.
104 למשל, הצעת חוק חובת מכרזים (תיקון - חובת רכישה ממפעל מוגן), התשס"ט - 2009 /(פ 1310/18 , 15.
09 ); הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון - חובת ייצוג הולם לאנשים עם מוגבלות), התש"ע- 2010 /(פ 2347/18 , 26.
10 ); הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון - עידוד העסקת עובדים עם מוגבלות), התשע"א - 2011 /(פ 3348/18 , 27.
11 ), שקיבלה את תמיכת הממשלה בהחלטה 4268 מ- 16.
יצוין, כי שתי הצעות החוק האחרונות חודשו בכנסת הנוכחית.
פעולות הממשלהלשילובם של אנשים עם מוגבלות בתעסוקה 177 .
:שם הדוח פעולות הממשלה לשילובם של אנשים עם מוגבלות בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד המשפטים מסר בתשובתו מנובמבר 2013 כי הוא תומך "בשימוש בהתקשרויות של הממשלה וגופים ציבוריים אחרים כדי לקדם את התעסוקה של קבוצות מופלות ובכללן אנשים עם מוגבלות", וכי המשרד פועל בהתאם להחלטת ועדת שרים לענייני חקיקה, בשיתוף עם משרד האוצר ומשרד ראש הממשלה, לגיבוש הצעת חוק ממשלתית בנושא.
אי-יישום החלטת הממשלה בדבר תקצוב התמרו ץ למעסיקים: מהתיעוד עולה כי צוות המשנה בנושא תקצוב התמריצים לא פעל מאז סוף שנת 2010 .
אי-יישום החלטת הממשלה בדבר מתן המלצות: ועדת המעקב ליישום דוח לרון דנה בעבודת ועדת המשנה לתמרוץ מעסיקים, וציינה בסוף 2010 כי היא מאוכזבת מהדיווח שניתן לה; עוד ציינה כי לא הונח בפנ יה מסמך המאפשר התייחסות מעמיקה; כי משך הזמן שחלף מאז מינוי ועדת המשנה לתמרוץ מעסיקים ועד שיוצגו תוצאות עבודתה ארוך מדי וכי נדרשת האצה של התהליך.
בישיבות נוספות בשנים 2013 -2011 חזרה ועדת המעקב והתייחסה לעיכוב בפעולת ועדת המשנה וציינה שעליה להגיש המלצות לתכנית פעולה בעניין תמרוץ המעסיקים, ובהיעדר תכנית כזו תפעל ועדת המעקב להביא את הנושא בפני הממשלה או הכנסת.
במועד סיום הביקורת נמצא כי ועדת המשנה לתמרוץ מעסיקים טרם הגישה המלצות מסכמות בדבר תמרוץ מעסיקים, למרות שחלפו כחמש שנים מאז החלטת הממשלה בנושא.
משרד האוצר מסר בתשובתו מינואר 2014 כי המלצות הביניים נדונו בוועדת המעקב והוחלט להתמקד בתכנון מרכזי הכוון (תחנות שירות) אשר יתכללו גם את העבודה מול המעסיקים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מאז החלטת הממשלה מ - 2008 עד מועד סיום הביקורת עבר זמן רב מבלי שגובשו ההמלצות הנדרשות לתמרוץ מעסיקים, מה גם שכאמור עד למועד סיום הביקורת אף לא גובש המכרז להפעלת מרכזי ההכוון.
הדבר אינו סביר, וראוי כי ההמלצות יגובשו בהקדם.
קיימת תמימות דעים בקרב העוסקים ב תחום בכל הנוגע לחשיבות העסקתם של אנשים עם מוגבלות, ולתרומה - החברתית, השיקומית והכלכלית - שיש בכך הן לאדם עם מוגבלות הן לחברה בכללותה.
שיקום תעסוקתי מוצלח יכול להקנות לאנשים עם מוגבלות עצמאות, לאפשר להם לחיות בכבוד ואף לתרום לכלכלת המדינה.
מנגד - היעדר טיפול או טיפול לקוי באנשים עם מוגבלות עלול להקשות על שילובם בחברה ובתעסוקה ו להנציח את תלותם במדינה.
ואמנם כבר לפני כשמונה שנים אימצה הממשלה את המלצותיה של ועדת לרון - הוועדה הציבורית לבדיקת ענייני הנכים - שיישומן אמור היה להוות נקודת מפנה בשילובם של אנשים עם מוגבלות בתעסוקה.
שם הדוח: פעולות הממשלה לשילובם של אנשים עם מוגבלות בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ממצאי הביקורת מעלים תמונת מצב עגו מה בכל הנוגע לשילובם של אנשים עם מוגבלות בתעסוקה.
מספר האנשים עם מוגבלות שאינם מועסקים - בהתחשב בעובדה שחלק מהם אינם יכולים לעבוד - עדיין גבוה: כ- 82% ממקבלי קצבת נכות כללית אינם מועסקים .
76% מקרבהאנשים עם מוגבלות הכשירים רפואית לשיקום תעסוקתי כלשהו לא קיבלו שירותי שיקום תעסוקתי, אף שרבים מהם היו יכולים להיעזר בשירותים אלה כדי להשתלב בתעסוקה.
אולם השינויים שחלים בתחום זה הם מצומצמים ומתבצעים באטיות; מאז אימצה הממשלה את המלצות ועדת לרון חל שיפור קל בלבד בשיעור העסקתם, כך שב- 2013 טרם מומש השינוי המיוחל במצבם של אנשים עם מוגבלות; עדיין קיימים פערים ניכרים בין אוכלוסייה זו ובין אוכלוסייה הכללית, והדבר בא לידי ביטוי גם בשוק העבודה.
אדם עם מוגבלות המנסה להשתלב בתעסוקה ניצב מול סבך ביורוקרטי - משרדי ממשלה ומוסדות רבים, ובעיקר משרד הרווחה, משרד הכלכלה והבט"ל, אחראים למתן שירותי שילוב תעסוקתי.
גופים אלו פועלים באופן עצמאי, ללא תיאום מוקדם וללא הסדרת העבודה ביניהם; בנקודות ההשקה ביניהם מתגלעות מחלוקות בין-ארגוניות רבות; וחסר תכנון כולל המקצה את המשאבים הניכרים בהתאם לסדרי עדיפויות.
גופים אלו לא הצליחו לפתח שפת עבודה משותפת ונ והלי עבודה מוסכמים.
מן הממצאים עולה כי במשך השנים היו ניסיונות מגוונים לקדם מנגנון של שיתוף פעולה מעין זה, אך במועד סיום הביקורת עדיין לא צלחו ניסיונות אלו וטרם נוצר מתווה עבודה ברור ומאושר.
הגם שחלק מן הגופים ניסו לקדם פתרונות שונים שיש ביכולתם לשפר את תמונת המצב, הרי שאלו היו חלקיים בדרך כלל והתנהלו בעצלתיים.
אי-הקמתה של תחנת שירות אחת ( One Stop Center) לאנשים עם מוגבלות - תחנה שיכולה לשמש כלי מרכזי לצמצום הסבך הביורוקרטי העומד בפני אדם עם מוגבלות - ממחיש ביתר שאת את הליקויים בתפקוד הממשלתי המקשים על שילובם בתעסוקה; מאז המלצות ועדת לרון טרם הסתיים אפילו תהליך התכנון של התחנה.
זאת ועוד, במשך השנים בוזבזו משאבים על מחלוקות בין-ארגוניות ללא הכרעה; האחריות על הקמת תחנת שירות אחת , שמטרתה שילוב בתעסוקה בשוק החופשי , "נדדה" בין משרדי הממשלה והמוסד לביטוח לאומי ; ואילו לגבי תחנת השירות במשרד הרווחה כמעט לא נעשה דבר.
במצב הדברים הנוכחי הנפגעים הראשיים הם אנשים עם מוגבלות, אך גם החברה בכללותה יוצאת נפסדת.
גם במגזר הציבורי, אשר אמור להיות "החלוץ לפני המחנ ה" בהעסקת אנשים עם מוגבלות, תמונת המצב עגומה.
בשירות המדינה, שעליו חלה חובה להעדפה מתקנת, שיעורם של האנשים עם מוגבלות מקרב עובדי המדינה נמוך כשהיה ללא שיפור משמעותי , ונציבות שירות המדינה אינה עומדת בדרישות חוק המינויים .
נוסף על כך, אין חובת דיווח בכל הנוגע להעסקת אנשים עם מוגבלות בתאגידים הציבוריים, בחברות הממשלתיות ו ברשויות המקומיות - ומנגנוני דיווח דוגמת אלה החלים על שירות המדינה והקיימים בנוגע לאוכלוסיות חלשות אחרות אינם בנמצא.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי חשיבות הטיפול בקשיים שהוצגו לעיל הועלתה בעבר בוועדות כץ ולרון.
למרות זאת ועל אף שממשלת ישראל אימצה את המלצות ועדת לרון לפני שמונה שנים, הרי שהגופים האחראיים לא פעלו באופן מספק לתקן את הטעון שיפור, וכך נוספים נזקים לאלה הקיימים.
פעולות הממשלהלשילובם של אנשים עם מוגבלות בתעסוקה 179 .
:שם הדוח פעולות הממשלה לשילובם של אנשים עם מוגבלות בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה על המוסד לביטוח לאומי, משרד הרווחה ומשרד הבריאות למפות במשותף את אוכלוסיית האנשים עם מוגבלות שהיא בעלת פוטנציאל שיקום תעסוקתי, ולפעול להציע שירותי שיקום לאותם אנשים עם מוגבלות שהם בעלי פוטנציאל שיקום, אשר אינם מקבלים אותו.
על המוסד לביטוח לאומי ומשרד הרווחה לבצע מעקב אחר המושמים בתעסוקה ולבחון את הסיבות לתופעת הנשירה מכוח העבודה של רבים מקרב אוכלוסייה זו, וזאת חרף התשומות הגבוהות שהושקעו בשיקומם התעסוקתי.
כן יש לפעול כדי להעלות באופן ניכר את שיעור ההשתתפות בתוכניות מעבר לבני נוער עם מוגבלות כהכנה לקראת השתלבות עתידית בתעסוקה.
על הממשלה למנות גורם מתכלל, שירכז את עבודת כל הגופים, יתאם ביניהם ויסייע לגבש תכנית עבודה לאומית, ובכלל זה קביעת יעדים, סדרי עדיפויות, איגום התקציבים הניכרים, עידוד המעסיקים בשוק הפרטי, הקמתה של תחנת שירות אחת ללא דיחוי נוסף - הן במשרד הרווחה והן להשמה בשוק החופשי - ומימוש מחויבותו של המגזר הציבורי לשילובם של אנשים עם מוגבלות בשירות המדינה ובשירות הציבורי.
בישראל פועלת משנת 1992 תכנית ממשלתית להבאתבני נוער זכאי שבות 7 ללימודי תיכון במדינה לשם השגת תעודת בגרות ופיתוח זהות יהודית - תכנית נוער עולה לפני ההורים (להלן - נעל"ה או תכנית נעל"ה).
את התכנית מפעיל משרד החינוך.
במשרד החינוך קיימת תכנית נוספת, שבמסגרתה מגיעים בני נוער ממדינות דוברות צרפתית ופורטוגזית ללימודים בפנימיות בישראל.
נוסף על תכניות מוסדרות אלה, קיימת תופעה של הבאת קטינים ללא הוריהם לישראל על ידי גורמים פרטיים.
לדוגמה, בתחילת שנות התשעים של המאה העשרים החלה עמותת צעירי אגודת חב"ד - המרכז (להלן - העמותה) להביא לישראל באופן עצמאי ילדים מאזור אסון צ'רנוביל8 (להלן- ילדי צ'רנוביל) ולהעניק להם חינוך יהודי בישראל (להלן - פרויקט .
7 הזכאות נבחנת על פי חוק השבות, התש"י-1950.
8 אסון צ'רנוביל אירע באפריל 1986 בכור גרעיני בצפון מערב אוקראינה ודורג בדרגה החמורה ביותר של הסולם הבין -לאומי לאירוע אטומי ורדיולוגי של הסוכנות הבין -לאומית לאנרגיה אטומית.
באירוע הופצו חומרים רדיואקטיביים לסביבה, ונזקי הקרינה פגעו באוכלוסיית האזור.
הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם 183 .
:שם הדוח הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 צ'רנוביל).
הפרויקט מתוקצב על ידי משרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן- משרד הרווחה).
בחודשים נובמבר 2011 - ספטמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין את נושא הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם.
עדכונים נעשו עד אפריל 2013 (להלן- מועד סיום הביקורת).
הבדיקה נעשתה במשרד החינוך, במשרד הרווחה וברשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול שבמשרד הפנים (להלן - רשות ההגירה).
בדיקות משלימות נעשו גם במינהלת נעל"ה שבאגודה לקידום החינוך ובלשכת הקשר נתיב9 (להלן- נתיב).
כניסת ילדים ללא הוריהם ל ישראל .
חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו קובע את זכות היסוד לצאת מישראל ולהיכנס אליה החוק מבחין בין הזכות לצאת מישראל - הנתונה לכל אדם, לבין הזכות להיכנס אליה - המוקנית לכל אזרח ישראלי הנמצא בחוץ לארץ.
חוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952 (להלן- חוק הכניסה לישראל), קובע כי מי שאיננו אזרח ישראלי תהיה כניסתו לישראל על פי אשרת עולה או על פי אשרה אחרת לפי חוק זה (להלן - אשרת כניסה).
בחוק הנוער (טיפול והשגחה), התש"ך -1960 (להלן- חוק הנוער), וכך גם בחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ"ב-1962 (להלן- חוק הכשרות המשפטית), קטין מוגדר כמי שלא מלאו לו 18 שנה (להלן- קטין או ילד).
ביולי1990 חתמה מדינת ישראל על האמנה הבין-לאומית בדבר זכויות הילד 10 (להלן- האמנה), שהיא המסמך הבין -לאומי המקיף והחשוב ביותר בתחום זכויות הילדים 11.
באמנה נתפס הילד, "יציר אנוש מתחת לגיל שמונה-עשרה", כסובייקט לזכויות, והזכויות הנתונות לו הן זכויות אדם.
האמנה קובעת את זכותו של הילד להגנה, ומדגישה כי הזכויות מוענקות לו בזכות היותו אדם וילד.
כנגד זכויות הילד מדגישה האמנה את חובתם של ההורים ושל המדינה ליישם ולממש את זכויותיו וכן את חובת המדינה לדאוג למימוש ההגנה על הילד.
"המדינות החברות יכבדו ויבטיחו את הזכויות המפורטות.
לכל ילד שבתחום שיפוטם, ללא הפליה משום סוג שהוא".
מתן אשרת כניסה לי שראל לקטין : חוק הכניסה לישראל מונה אשרות כניסה הנבדלות זו מזו במטרת הכניסה לישראל ובמשך השהות בה.
9 הלשכה הוקמה בשנת 1952 במשרד ראש הממשלה כדי לעודד את הפעילות היהודית-ציונית בברית המועצות לשעבר בתקופת "מסך הברזל".
משנות התשעים של המאה העשרים נתיב עוסקת בארגון עלייתם של יהודים מחבר המדינות לישראל.
מבקר המדינה, לשכת הקשר "נתיב" (2013.
) 10 אמנה בדבר זכויות הילד (כתבי אמנה 1038 , כרך31 ', עמ248-221.
) 11 עצרת האו"ם אימצה את האמנה בשנת1989 ; ישראל חתמה עליה ב-3.
90 , והיא נכנסה לתוקף לאחר אשרורה ביום 2.
האמנה היא חלק מן המשפט הבין -לאומי הפומבי, אך אין באשרורה כדי להפוך אותה לחוק ישראלי ואין לה מעמד מחייב במשפט הישראלי.
האמנה מחייבת את המדינות שאשררו אותה לקיים את הוראותיה ולהתאים לכך את חוקיהן.
נפקות האמנה היא בהיותה מקור פרשני לחקיקה הקיימת הנוגעת לזכויות הילד ולטובתו, שעליה נסמכים בתי המשפט בישראל.
שם הדוח: הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לישראל יכול לקבל אשרת תייר עבור ביקור של עד שלושה חודשים או אשרת תלמיד לישיבה ארעית של עד שלוש שנים.
רשות ההגירה פועלת כיחידת סמך במשרד הפנים ואחראית, בין היתר, לקיום מעקב שוטף אחר תנועת הנכנסים לישראל והיוצאים ממנה, למתן אשרות שהייה לזרים ולפיקוח מקצועי על עבודות הבקרה בתחנות הגבול בכניסה לישראל, בהתאם לחוק הכניסה לישראל ולתקנותיו.
סמכות הביצוע של חוק הכניסה לישראל וחוק השבות, התש"י-1950 (להלן - חוק השבות) בחו"ל נאצלה לשר החוץ12 ולנציגי ישראל בחו"ל13 .
נוהלי משרד החוץ קובעים כי קטין המחזיק דרכון נפרד על שמו, המגיע לנציגות ישראלית באחת מהמדינות המחויבות באשרת כניסה לישראל14 ומבקש שינפיקו עבורו אשרת כניסה, זקוק להסכמה בכתב של שני הוריו או של האפוטרופוס החוקי שלו.
ההסכמה מוצגת בפני הנציג הקונסולרי הישראלי במקום מגוריו או בפני נוטריון מוכר.
בבקשת אשרת כניסה לישראל עבור קטין הנלווה לאחד ההורים שבדרכונו הוא רשום, נדרשת הסכמתו של ההורה השני על טופס מיוחד.
ואולם במקרים שבהם מגיע לישראל קטין ממדינה שאזרחיה אינם נדרשים לקבל אשרת כניסה לישראל, לא נדרשת כל הסכמה מהוריו או מהאפוטרופוס שלו, והוא מגיע בלא שנפגש עם נציג קונסולרי.
בחוקים, בתקנות או בנהלים הנוגעים לכניסה לישראל ולהענקת אשרות שהייה לאזרחים זרים אין הוראות מיוחדות לכניסת ילדים ללא הוריהם, וכן אין מגבלות על הבאה יזומה של ילדים בידי מי שאיננו האפוטרופוס החוקי שלהם.
רשות ההגירה הודיעה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2013 כי ביוני 2012 (במהלך הביקורת) עדכנה את נהליה בנושא מתן והארכה של רישיון שהייה לתלמידים ולסטודנטים.
העדכון קובע כי כאשר הבקשה נוגעת לרישיון של קטין, על המבקש להמציא לגורם המוסמך אישור חתום על ידי שני הורי הקטין או על ידי האפוטרופוס החוקי שלו.
זאת גם אם הקטין בא ממדינות הפטורות מקבלת אשרת כניסה מראש לישראל.
כניסת קטיניםלישראל ללא הוריהם - טיפול ורישום: מדינות רבות בעולם מנהיגות הסדרים ייחודיים הנוגעים לקטינים היוצאים ממדינתם או הנכנסים אליה, באמצעות חוקים, תקנות, צווים מינהליים או המלצות של הרשויות15.
)(א "נוהל הטיפול בכניסת ויציאת קטינים נלווים במעברי גבול" של רשות ההגירה קובע הליך טיפול במקרה שבו מתעורר חשד לפלילים או חשש בדבר "כוונה להשאיר את הילד בארץ" שלא כדין.
12 ילקוט פרסומים255 מ-16.
13 ילקוט פרסומים2465 מ-7.
14 לישראל הסכמי פטור הדדי מאשרות ביקור עם מדינות רבות - הרשימה מפורסמת באתר משרד החוץ.
אזרח ממדינה שאינה נמנית עם מדינות אלה מחויב בהצטיידות מראש באשרת ביקור בישראל.
15 ,מרכז המחקר והמידע של הכנסתמסמכי נסיעה ייעודיים לקטינים - סקירה משווה, יוני 2011.
הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם 185 .
:שם הדוח הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הביקורת העלתה כי הנוהל האמור נוגע לקטינים המגיעים עם תיירים ונועד למנוע עברות פליליות או השתקעות של הקטינים בארץ שלא כדין, אך אינו חל על מקרים שבהם הקטין נלווה לאזרח ישראלי ואינו מקיף היבטים רלוונטיים אחרים לנסיבות שהותם של הקטינים בארץ, שעניינם טובת הילד.
הוא אינו דורש מבקרי הגבול של הרשות לבדוק אם ניתנה הסכמת האפוטרופוס להגעת הקטין לארץ, היכן הוריו או משפחתו, היכן וכמה זמן ישהה בישראל ועוד.
מנהל אשכול נמל התעופה בן גוריון ברשות ההגירה מסר לצוות הביקורת בספטמבר 2012 כי בעת שנכנס לישראל דרך מעברי הגבול המוסדרים של המדינה ילד שאינו ישראלי ואין עמו מלווה, מּונ חים בקרי הגבול של הרשות לבדוק מהי מטרת הגעתו של הילד ולבחון אם התנהגותו חריגה, כדי לוודא שאין חשש לפלילים או להשתקעות בישראל שלא כדין.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי רשות ההגירה בשיתוף עם משרד הרווחה יכללו בנוהל היבטים של טובת הילד, ובכלל זה התייחסות למקרים שבהם קטין מגיע עם אזרח ישראלי; הוראות בדבר קיום בדיקות, כגון האם ניתנה הסכמת האפוטרופוס שלו להגעתו לארץ, היכן הוריו או משפחתו והיכן וכמה זמן ישהה במהלך ביקורו בישראל; וכן הנחיות לפעולה במקרים שבהם עולה חשש לפגיעה בקטינים, כל זאת בכפוף לדין.
בתשובת משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2013 (להלן- תשובת משרד הרווחה) נמסר כי משרד הרווחה יפעל עם רשות ההגירה לגבש נוהל בנושא זה.
בתשובות רשות ההגירה למשרד מבקר המדינה מאוגוסט ומדצמבר 2013 (להלן- תשובת הרשות) נכתב כי ההתייחסות לקטינים במעברי הגבול הייתה עד כה בהתאם להנחיות של כל חברת תעופה ביחס להטסת קטינים, ולכל חברה מדיניות והנחיות שונות.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות ההגירה כי האחריות לנכנסים בשערי המדינה וליוצאים ממנה מוטלת על הרשות, ומן הראוי שתפעל על פי נהלים מסודרים ולא תסתמך על הנחיות של חברות תעופה, שלהן אינטרסים ושיקולים שונים.
(ב) רשות ההגירה אחראית, בין היתר, לתיעוד הכניסות לישראל והיציאות ממנה וכן לניהול מאגרי הנתונים של האוכלוסייה בישראל ושל הזרים הנכנסים אליה (להלן - מערכת אביב).
מנתוני רשות ההגירה עולה כי בשנים 2012 -2009 שהו בישראל יותר מ-100,000 קטינים16 שאינם אזרחי המדינה ללא אשרה תקפה.
הביקורת העלתה כי אין בידי הרשות נתונים על מספר הילדים שנכנסו לישראל ללא הוריהם, וכן לא ידוע מספר הילדים שהובאו לישראל על ידי גורמים שונים.
, נכנסו לישראל באשרת תייר 186 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נמצא כי אף שרשות ההגירה מנהלת רישום של הילדים הנכנסים לישראל, הנתונים עליהם במערכת אביב מועטים ביותר.
כאמור, במקרה שבו נכנס הילד לישראל עם מלווה, לא מצוינים במערכת פרטי זיהוי ויצירת קשר של המלווה, זיקתו אל הילד והגורם שאישר את הליווי.
כמו כן אין נתונים על המקום שבו צפוי הילד לשהות ועל אפשרויות יצירת קשר עמו, עם הוריו או עם מי שאמון על השמירה עליו.
בחלק מהמקרים שבהם הגיע ילד לישראל במסגרת תכנית לימודים או באמצעות עמותה (ראו להלן), מופיע במערכת אביב לצד שמו גם שמה של הפנימייה (להלן - פנימייה או מעון) שנציגיה הביאו אותו ושהוא אמור לשהות בה.
הביקורת העלתה כי נוהלי רשות ההגירה אינם כוללים חובת רישום של נתון זה, ולכן בפועל רשומים במערכת אביב ילדים רבים שהובאו בידי עמותות אך לא מצוין שם העמותה.
נמצא כי בדוחות שהתקבלו מרשות ההגירה בדצמבר 2013 צוינו רק584 בני נוער בעלי אשרת תלמיד בסיווג נעל"ה, אף שעל פי נתוני מינהלת נעל"ה (ראו להלן) היו בישראל באותה עת 1,360 .
תלמידי נעל"ה עוד עולה כי רק לגבי 299 בני נוער (פחות מרבע), צוין שם הפנימייה שהםלומדים בה.
יוצא כי לגבי מאות בני נוער אין לרשות ההגירה מידע על המוסד החינוכי שאליו הגיעו.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות ההגירה כי מידע זה הנוגע לילדים הנכנסים לישראל נדרש לצורכי פיקוח המדינה על הבאים בשעריה, וחשוב מכך - הוא דרוש לרשויות הרווחה לצורך הגנה על הילדים.
על המדינה להסדיר את איסוף המידע ורישומו בשלמותו ואת העברתו בין הרשויות בכפוף להוראות חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981 .
הבאת ילדים יזומה : בישראל קיימות עמותות שיוזמות הבאה של ילדים למדינה ללא הוריהם, וישנם אף מקרים שגורמים פרטיים עושים זאת.
בדצמבר 2007 התקיימה ישיבה של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת (להלן- לשעבר, ]ברית המועצות[ ועדת העלייה).
הוועדה דנה בנושא "הבאת ילדים יהודיים מבריה"מ ללא משפחתם, באופן פרטי ואופן הטיפול בהם".
בדיון תואר מקרה של אישה שהתגוררה בחוץ לארץ וגידלה את נכדתה.
היא ביקשה מרב הקהילה שיבטיח לה שבלכתה לעולמה הוא יטפל בנכדתה.