HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
א בבדיקה שנערכה ברשות הפטנטים במאי 2013 ובמפא"ת ביולי 2013 עלה, כי בעקבות הממצאים בטיוטת דוח הביקורת הראשונה, תיאמו ביניהם ממונה הפטנטים במפא"ת, רשות הפטנטים ולשכת היועץ המשפטי במשרד המשפטים את אופן העברת הבקשות לפטנט שנושאן ביטחוני בין משרדיהם לצורך קיום חובת ההיוועצות הקבועה בחוק לצורך הטלת צו חיסיון55 , ואת אופן ביטול הצו, ועיגנו זאת בנוהל; כמו כן, כתבה רשות הפטנטים הוראת עבודה המגדירה את התהליך לבדיקה, לאיתור ולטיפול בבקשות המכילות מידע שייתכן שיש לו קשר בביטחון המדינה; ובנוסף על כך, אחת לכמה שבועות בודק ממונה הפטנטים במפא"ת, כי רשות הפטנטים שומרת ומטפלת בבקשות לפטנט שנושאן ביטחוני בהתאם להנחיות הביטחוניות ולרגישות המתחייבת.
בנוסף על הכללים שהוגדרו בחוק הפטנטים בנוגע לתהליך רישום פטנט בישראל, יכול לפי החוק אזרח ישראל, תושב קבוע בישראל או אדם אחר החייב בנאמנות למדינה להגיש מחוץ לישראל בקשה למתן פטנט על אמצאה שהנושא שלה ביטחוני, אם קיבל על כך מראש היתר בכתב משר הביטחון.
בקשה בין-לאומית לפטנט המוגשת למחלקת 56PCT ברשות הפטנטים (להלן - מחלקת PCT ) נחשבת לעניין זה בקשה המוגשת מחוץ לישראל.
בעקבות הממצאים בטיוטת דוח הביקורת הראשונה, בקשות לפטנט שהוגשו למחלקת PCT על ידי מבקשים ישראליים מועברות החל משנת 2012 לטיפולם של בוחנים ברשות הפטנטים המטפלים בבקשות לפטנט שנושאן ביטחוני, שלהם הידע והניסיון הדרוש כדי לבחון אם מדובר בנושא ביטחוני אם לאו57.
תהליך הטיפול במשהב"ט בבקשות לפטנט בנושאים ביטחוניים המ"ב אמצאות מגדירה את דרך הטיפול של משהב"ט בבקשות לפטנט שנושאן ביטחוני, וכן את תפקידיו וסמכויותיו של ממונה הפטנטים במפא"ת כאחראי לטיפול בבקשות אלה.
בחוק הפטנטים נקבע שממועד קבלת בקשת הפטנט במשהב"ט יש לשר הביטחון ארבעה חודשים להחליט אם להטיל עליה צו חיסיון.
כל עוד לא החליט שר הביטחון או לא חלפה התקופה האמורה, הכו ל לפי הזמן הקצר יותר, אסור לרשות הפטנטים לעשות כל פעולה בבקשה האמורה.
תהליך הטיפול בבקשת פטנט שנושאה ביטחוני המתקבלת במשהב"ט כולל, הלכה למעשה, את השלבים המרכזיים הבאים: ממונה הפטנטים במפא "ת מעביר את בקשת הפטנט לראש י המחלקות ולגורמים מקצועיים אחרים במפא"ת (להלן - הגורמים המקצועיים) שנושא האמצאה הוא בתחום מומחיותם, כדי שיחוו דעתם אם יש להטיל צו חיסיון על בקשת הפטנט, וכן כדי שיקבעו אם יש באמצאה שעליה מבקשים פטנט זכויות קניין רוחני של משהב"ט.
את חוות דעתם של הגורמים המק צועיים מעביר ממונה הפטנטים במפא "ת לוועדת משנה של ועדות אמצאות, המכונה "ועדת חיסיון" (להלן - ועדת החיסיון).
ועדת החיסיון מגבשת חוות דעת (להלן - חוו"ד) בנושא הצורך בהטלת חיסיון על הבקשה, ומגישה את המלצתה לראש מפא"ת.
בעניין זה ראו בהמשך הדוח 56 ב- 1996 הצטרפה ישראל לאמנה בדבר שיתוף פעולה בענייני פטנטים (Patent Cooperation Treaty - PCT) , העוסקת בהגשת בקשות בין -לאומיות לפטנטים, ועל פיה ניתן להגיש בקשת פטנט בכל אחת מהמדינות החתומות על האמנה ובכלל זה בישראל.
מחלקת PCT ברשות הפטנטים היא משרד מקבל כמשמעו בחוק, ותפקידה לקבל בקשות בין-לאומיות לפטנטים מאזרחי ישראל ותושביה, ולטפל בהן לפי הוראות האמנה.
57 קודם לכן, הדבר נעשה על ידי בוחני בקשות הפטנט הבין-לאומיות במחלקת ה -PCT , אף על פי שלאחרונים לא היו הידע או הכלים הדרושים כדי לבחון אם מדובר בנושא ביטחוני אם לאו.
שם הדוח: ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בהמשך, אם ראש מפא"ת מחליט כי יש להטיל צוחיסיון על בקשת הפטנט, מועברת המלצתו לשר המשפטים כדי שיחווה דעתו בסוגיה.
חוו"ד שר המשפטים מועברת ביחד עם המלצת ראש מפא"ת לשר הביטחון.
אם שר הביטחון מוציא צו חיסיון על הבקשה, ממונה הפטנטים במפא"ת מודיע על כך לרשם הפטנטים.
ממועד הטלת צו החיסיון על הבקשה לפטנט היא אינה מטופלת עוד על ידי רשם הפטנטים, ופרסום המידע הכלול בה אסור, וזאת עד שיוסר צו החיסיון.
אם לא הוטל צו החיסיון, מחזיר ממונה הפטנטים במפא"ת את בקשת הפטנט לרשם, והבקשה עוברת למסלול "הרגיל" של בקשות לפטנט בלתי מסווגות.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה ברשות הפטנטים באפריל 2010 נמצאו ליקויים בטיפולו של מפא"ת בבקשות לפטנט שנושאן ביטחוני.
כך למשל נמצא, כי מתחילת שנת 2010 ועד לאמצע חודש אפריל 2010 העבירה רשות הפטנטים למסלול הבלתי מסווג35 בקשות לפטנט שנושאן ביטחוני, שלגביהן חלפו התקופות הקצובות בחוק הפטנטים להטלת צו חיסיון 58 , וזאת בלי שמשהב"ט החליט מתוקף סמכותו אם יש מקום להגביל את הגשת הבקשה למתן פטנט ולהטיל עליה צו חיסיון.
בביקורת שנערכה ברשות הפטנטים ביוני 2013 לגבי טיפול משהב"ט בבקשות לפטנט שנושאן ביטחוני התברר, כי בעקבות הממצאים בטיוטת דוח הביקורת הראשונה, חל שיפור ניכר, ומשהב"ט עומד בתקופות הקבועות בחוק בעניין זה.
עם זאת נמצא בביקורת, כי אין כל נוהל פנימי במפא"ת המסדיר את תהליך הטיפול בבקשות שהגיעו לטיפולו של ממונה הפטנטים במפא "ת, ואין לוחות זמנים המחייבים את הגורמים המטפלים.
על מפא"ת להסדיר תהליך זה בנוהל תו ך התייחסות ללוחות זמנים המחייבים את הגופים השותפים לתהליך.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כפי שנכללו בהתייחסות משהב"ט מנובמבר 2013 לממצאי הביקורת, ציין מפא"ת, כי נוהל מפא"ת לטיפול בבקשות פטנטים מצוי בתהליכי אישור.
הטיפול בבקשות לפטנט שעליהן הוטל צוחיסיון א.
כאשר שר הביטחון מטיל צו חיסיון על בקשה לפטנט הוא עושה זאת ללא הגבלת זמן59 .
,מגיש בקשה לפטנט, שעל פרסומה הטיל שר הביטחון צו חיסיון, אינו רשאי, כאמור לעיל לפרסם את דבר הבקשה ואת האמצאה שבבסיסה בישראל או בעולם, ולא יוכל ליהנות מהגנה על אמצאתו שאפשר שהיה זוכה בה אלמלא הוטל צו החיסיון, ומרווחים אפשריים כפועל יוצא מכך.
עם זאת, קיימים בחוק שני מנגנונים בהקשר זה: האחד, מאפשר למגיש בקשת הפטנט שהוטל עליה צו חיסיון לערור על הצו לפני ועדה שממנה שר המשפטים שבראשה שופט מבית המשפט העליון, ואם לא מתקבל עררו, החוק מאפשר לו לשוב ולערור כל עוד הצו בתוקף, אם משתנות הנסיבות; השני, מאפשר למגיש בקשה לפטנט שהוטל עליה צו חיסיון לפנות למשרד האוצר לקבלת פיצוי כפי שייקבע בהסכם בין הצדדים, או לפנות לוועדה לענייני פיצויים ותמלוגים במשרד המשפטים60, כדי שתכריע בתביעתו לפיצויים ותמלוגים.
58 כלומר, גם ארבעת החודשים שלפיהם צריך שר הביטחון להשיב לרשות הפטנטים אם יש בדעתו להטיל צו חיסיון, וגם ששת החודשים מיום הגשת הבקשה, שבהיעדר תשובה של שר הביטחון יכול מגיש הבקשה לפטנט שנושאה ביטחוני להגיש בקשת פטנט מחוץ לישראל.
לא נקבעה בחוק הפטנטים מגבלה בעניין זה 60 לפי האמור בחוק הפטנטים, מורכבת הוועדה משופט מבית המשפט העליון, רשם הפטנטים וחבר נוסף מתוך חבר המורים של מוסד להשכלה גבוהה, כמשמעותו בחוק המועצה להשכלה גבוהה, תשי"ח- 1958 .
ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל 151 .
:שם הדוח ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בשנת 1991 הוגשה תביעה כנגד משהב"ט לפיצויים בסך22 מיליון ש"ח לפי חוק הפטנטים בגין הפסדים שנגרמו לכאורה לתובע בשל צווי החיסיון שהוצאו על בקשותיו לפטנטים מספר 76679 ו- 75679 .
בשנת 2001 הסיר משהב"ט את צווי החיסיון שהטיל ב- 1986 על הבקשות לפטנטים אלה.
בדיון שהתקיים בשנת 2001 ,בבקשת המדינה לסילוק על הסף של התביעה בפני "הוועדה לפיצויים ותמלוגים על פי סעיף 109 לחוק הפטנטים" בראשות שופטת בית המשפט העליון (בדימוס) שושנה נתניהו (להלן - הוועדה לפיצויים ותמלוגים), פסקה הוועדה, בין השאר 61 : "סמכות שר הביטחון להוציא משיקולי ביטחון, צווי הגבלה שהשלכתם כה מרחיקת לכת, צריכה להתפרש ולהיות מופעלת באופן שהפגיעה שתיגרם לזכות החוקתית, תהא מזערית.
קיבלה משנה תוקף לאחר חקיקת חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו.
"; "לא רק 'הזווית הביטחונית' משקפת אינטרסים ציבוריים.
גם זכות הקניין של ממציא משקפת ערך ציבורי, והיא אחות ל'זווית הביטחונית' במשפחת האינטרסים הציבוריים המזינים את תקנת הציבור".
נוכח העובדה, כי בעניין האמור נדחתה בקשת המדינה לסילוק על הסף של התביעה, הגישה המדינה בקשה לעיון חוזר בהחלטה.
בהחלטתה בבקשה לעיון חוזר מיוני 002262 כתבה הוועדה לפיצויים ותגמולים, "כי על מערכת הביטחון היה להסיר את צווי ההגבלה זמן רב (לעניין זה גם שנה או שנתיים הינן זמן רב) בטרם הוסרו בפועל"; וכי עיקר "הפגם שנפל בפעולת מערכת הביטחון נעוץ בפרק הזמן הממושך (כ-15 שנה) שלכל אורכו היא לא טרחה כלל לבדוק, האם יש מקום לביטול הצווים"; וכי "הדין מטיל על כל רשות מנהלית את החובה לבדוק מעת לעת, האם חל שינוי בנסיבות אשר הצדיקו את החלטותיה בעת קבלתן".
המדינה טענה בדיון בבקשה לעיון חוזר, כי האחריות לנקוט יזמה לבחינת אפשרות הסרת צווי שר הביטחון מוטלת במלואה על כתפי המבקש.
הוועדה לפיצויים ותגמולים בהחלטתה מיוני 2002 דחתה את בקשת המדינה לעיון חוזר בהחלטה, ובהתייחסותה לטענה האמורה של המדינה קבעה, כי "טענה זו הינה מוטעית, הן מבחינה מהותית, הן מבחינה מעשית והן מבחינת הדין החל על המשיבה"; וכי "אין מקום ואפשרות להטיל על כתפי מבקשי פטנטים את האחריות הבלעדית לבירור אפשרות הסרת צווי הגבלה.
והעיקר, רשות מנהלית מחויבת, על פי דין, בביצוע בדיקה תקופתית כאמור, בלא קשר ליוזמה מצד האזרח".
בביקורת נמצא, כי משהב"ט אינו מיישם הלכה למעשה את החלטות הוועדה לפיצויים ותמלוגים.
לפי נתוני מפא"ת, בהתאם לאמור ברישומו הממוחשב63 , ישנן220 בקשות לפטנט שעליהן הטיל שר הביטחון צו חיסיון, ונכון לחודש יוני 2013 צו החיסיון עליהן עדיין היה בתוקף.
נמצא, כי מתוך 220 הבקשות לפטנט האמורות רק24 בקשות (כ-11% ) הובאו לעיון מחדש בפני הגורמים המקצועיים במפא"ת, ב"וועדת חיסיון" במשהב"ט, או בפני שר הביטחון, כדי לבדוק אם עדיין יש צורך להשאיר את צו החיסיון בעניינן על כנו.
יצוין, כי מתוך 24 הבקשות שהובאו לעיון מחדש, משלוש בקשות (כ -13% ) הוסר צו החיסיון.
כמו כן יצוין, כי ב-57 (כ-26% ) מבין220 הבקשות לפטנט מדובר בבקשות שצו החיסיון בעניינן הוטל בשנים 1980- 1999 ; ובשאר 64 160 (כ-%73 ) הבקשות לפטנט, מדובר בבקשות שצו החיסיון בעניינן הוטל בשנים 2000- 2010.
61 'בקשות פטנט מס 75679 ו- 76679 )(בקשה לסילוק על הסףלוי אולנובסקי נ' מדינת ישראל ( 21.
01 :), הובא מתוך אתר משרד המשפטים www.
62 'בקשות פטנט מס 75679 ו- 76679 )(בקשה לעיון חוזר בהחלטה לוי אולנובסקי נ' מדינת ישראל ( 22.
2002 :), הובא מתוך אתר משרד המשפטים www.
ראו התייחסות לנושא זה בהמשך 64 להוציא שתי בקשות שברישום שלהן במפא"ת היה חסר תאריך, ובקשה נוספת שהוגשה ב- 2013 .
שם הדוח: ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה, כי משהב"ט אינו מיישם את קביעת הוועדה לפיצויים ותמלוגים.
על משהב"ט להסדיר תהליך זה בהוראותיו, כך שבקשות הפטנט שעליהן הטיל שר הביטחון צו חיסיון יובאו לעיון הגורמים המקצועיים ולעיון השר מפעם לפעם ובפרקי זמן סבירים, וזאת כדי לבדוק אם הסיבה שבעטיה הטיל השר את צו החיסיון עומדת בעינה או שניתן כבר להסיר את הצו.
כמו כן, על משהב"ט לערוך בדיקה כאמור לכל בקשות הפטנט ששר הביטחון הטיל עליהן צו חיסיון קודם לשנת 2011 .
ושהצו בעניינן עדיין בתוקף בסיכומי מנכ"ל משהב"ט, כפי שנכללו בהתייחסותו האמורה של משהב"ט מנובמבר 2013 לממצאי הביקורת, הנחה המנכ"ל, כי במסגרת עדכון המ"ב אמצאות יש לכלול סעיף שיתייחס לביצוע בדיקה מחזורית של בקשות לפטנט שהוטל עליהן צו חיסיון, כדי לוודא שעילת החיסיון עדיין תקפה, או שניתן להסירה, ולאפשר למבקש הפטנט לרשום אותו על שמו; וכן על כתיבת נוהל מפא"ת בנושא.
משרד מבקר המדינה בדק גם את הנתונים שהוצאו ממערכת ניהול הפטנטים הממוחשבת של מפא"ת (להלן - מנו"ף)65, ביחס ל-220 הבקשות לפטנט שעליהן הטיל שר הביטחון צו חיסיון, שעדיין עמד בתוקפו ביוני 2013 , ואף השווה 120 מבקשות אלה עם נתוני רשות הפטנטים66 .
בביקורת נמצא, כי נתוני מפא"ת ביחס לבקשות האמורות חסרים ואינם מדויקים כך למשל, מתוך כ -120 בקשות לפטנט שבדק משרד מבקר המדינה נמצאו 28 (כ-23% ) בקשות לפטנט שנתוניהן חסרים או שאינם מתאימים לרישום ברשות הפטנטים.
בין 28 בקשות אלה נמצאו גם שתי בקשות המופיעות ברישום הממוחשב במפא"ת ככאלה שנמצאות תחת צו חיסיון בתוקף, אולם מרשות הפטנטים נמסר למשרד מבקר המדינה, כי בקשות אלה נבדקו על ידי משהב"ט ושוחררו ללא צו חיסיון כבר בשנת 2009.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי במצב זה של רישום חסר ולא מדויק, קיים חשש שמשהב"ט התיר או אסר שימוש במידע הגלום בבקשות פטנט אלה, ופגע לכאורה בביטחון המדינה או בקניינו של אדם בטעות ושלא לצורך.
על משהב"ט לתקן ליקוי זה בהקדם, ולעדכן את רישומיו בכל הנוגע לכלל בקשות הפטנט מסוג זה, בתיאום עם רשות הפטנטים, כדי למנוע מפוטנציאל נזק זה להתקיים.
בסיכומי מנכ"ל משהב"ט, כפי שנכללו בהתייחסותו האמורה של משהב"ט לממצאי הביקורת, מפא"ת לרבות שימוש פעיל, רציף ושיטתי ]של[ הנחה המנכ"ל כאמור על "כתיבת נוהל במערכת מנו"ף".
בהתייחסות מפא"ת, כפי שנכללה בהתייחסות משהב"ט, נכתב, כי לרשותו עומדות גם תיקיות פיזיות (לא ממוכנות) של הבקשות לפטנט תחת חיסיון, וכי יתקן את אי - ההתאמות במערכת הממוכנת, כפי שעלו בביקורת.
בדצמבר 2013 מסר ממונה הפטנטים במפא"ת למשרד מבקר המדינה, כי הרישומים בנוגע ל-28 הבקשות האמורות עודכנו ותואמו עם רשות הפטנטים.
65 יצוין, כי לצדמערכת המידע הממוכנת מנהל ממונה הפטנטים במפא"ת גם תיקיות פיזיות - תיק נפרד לכל בקשה לפטנט.
כפי שמופיעים באתר רשות הפטנטים במרשתת ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל 153 .
:שם הדוח ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 4 .
טיפול משהב"ט בבקשות לפטנט שיש לו בהן זכויות, ובהתנגדויות למתן פטנט תהליך בחינת הבקשה לפטנט ברשות הפטנטים, לצורך ההחלטה אם האמצאה שבבסיס הבקשה כשירת פטנט 67 , עשוי להימשך שנים אחדות, בשל הבקשות הרבות הממתינות על שולחנה של רשות הפטנטים68 .
בסיום תהליך הבחינה, אם החליטה רשות הפטנטים שהאמצאה שבבסיס בקשת הפטנט היא כשירת פטנט, היא מפרסמת אותה כפטנט (עם מספר ייחודי), על כל פרטיה, ברשומות.
ממועד פרסום הפטנט ברשומות, מתחילה תקופה של שלושה חודשים שבמהלכה מתיר חוק הפטנטים לכל אדם להגיש לרשות הפטנטים התנגדות בכתב למתן הפטנט.
עילות ההתנגדות למתן פטנט הן: (1 ) ;קיימת סיבה שלפיה היה מוסמך הרשם לסרב לקיבול בקשת הפטנט (2) האמצאה אינה כשירת פטנט; (3 ) המתנגד, ולא מבקש הפטנט, הוא בעל האמצאה.
עם תום תקופת שלושת החודשים לא ניתן עוד להתנגד לפטנט, הפטנט יירשם בפנקס הפטנטים 69 , ובעליו הרשומים ייהנו מהגנה על האמצאה נשוא הפטנט למשך 20 שנה מיום הגשת הבקשה לפטנט70 .
בשנת 2010 בדק משרד מבקר המדינה12 מקרים של פטנטים, שפורסמו בפנקס הפטנטים בין ינואר 2008 ליולי 2009 , ושבהם שלח ממונה הפטנטים דאז לאגף היועמ "ש למעהב"ט התראה, בהתאם להמלצת הגורמים מקצועיים במפא"ת, כיוון שקיימות זכויות למשהב"ט, או שהאמצאה נשוא הפטנט איננה חדשה ונעשה בה שימוש במעהב"ט.
נמצא, כי בשבע מתוך 12 (כ-58% ) בקשות לפטנט שנבדקו לא שלח אגף היועמ"ש למעהב"ט התנגדות לרשות הפטנטים, שעה שהגורמים המקצועיים במפא"ת חיוו דעתם שיש להתנגד לרישום הפטנט על שם המבקש בעניינן.
לא נמצאו במשהב"ט סימוכין ובהם הנימוקים לכך.
מהתייחסות אגף היועמ"ש למעהב"ט מאוקטובר 2010 עולה, כי בארבעה מקרים הוא לא שלח התנגדות, כי "קיימים בתיקיית היועמ"ש תיקים, אך לא נמצא חומר מספק מטעם הגורם המקצועי, לפיו אפשר היה להגיש התנגדות לבקשה.
החומר הקיים בתיקים, הינו רק פנייה שגרתית לגורם המקצועי לשם בדיקה אם יש מקום להגיש התנגדות".
לגבי מקרה נוסף "קיימת בתיק רק פנייה לבחינת הגורמים המקצועיים לעניין הוצאת צו חיסיון ולא התנגדות לפטנט"; לגבי שני המקרים הנותרים "לא נמצא כל חומר בתיקיית היועמ"ש".
ביולי 2013 שב ובדקמשרד מבקר המדינה את הטיפול של משהב"ט בבקשות לפטנט שבהם הגורמים המקצועיים במפא"ת חיוו דעתם, כי קיימות זכויות למשהב"ט, או שהאמצאה נשוא הפטנט איננה חדשה ונעשה בה שימוש במעהב"ט.
נמצאו 10 בקשות כאלה לפטנט, שהגיעו .
67 חוק הפטנטים מגדיר אמצאה כשירת פטנט כך: "אמצאה, בין שהיא מוצר ובין שהיא תהליך, שהיא חדשה, מועילה, ניתנת לשימוש בה בתעשייה או בחקלאות ויש בה התקדמות אמצאתית".
68 בבקשות לפטנט שנושאן ביטחוני מתחיל תהליך זה עם סיום תהליך בחינת הצורך בצו חיסיון, כפי שתואר לעיל.
69 פנקס המנוהל על ידי רשות הפטנטים בהתאם לחוק הפטנטים, ובו נרשמים הפרטים המוגדרים בחוק, וביניהם פרטי הפטנטים.
70 ,יצויןכי חוק הפטנטים קובע, שרשם הפטנטים רשאי, על פי בקשת כל אדם שאיננו בעל הפטנט, לבטל פטנט גם לאחר שניתן הפטנט וחלף מועד ההתנגדות, וזאת, אם מצא כי קיימת עילה שעל פיה ניתן היה להתנגד למתן הפטנט.
אולם יצוין, כי במקרה שכזה יעבור נטל ההוכחה למבקש הביטול של הפטנט, שעה שבהתנגדות לבקשת הפטנט בפרק הזמן של שלושת החודשים, כאמור לעיל, נטל ההוכחה הוא על מגיש הבקשה לפטנט.
שם הדוח: ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לבחינת משהב"ט בתקופה מאוקטובר 2010 ועד ליולי 320171 .
בביקורת עלו הממצאים הבאים ביחס לאותם מקרים: 1 ) נמצא, כי לאחר קביעת הגורמים המקצועיים במפא"ת, כי בבקשות לפטנט שהועברו לעיונם קיימות זכויות למשהב"ט או שנעשה בהן שימוש במעהב"ט, העביר הממונה על הפטנטים בקשות אלה להמשך טיפול לאגף היועמ"ש למעהב"ט.
אגף היועמ"ש למעהב"ט לא טיפל בבקשות, והשאיר את הטיפול לגורמים המקצועיים במפא"ת.
מאגף היועמ"ש למעהב"ט נמסר ביולי 2013 לנציג משרד מבקר המדינה, כי הגורמים המקצועיים במפא"ת, ולא היועמ"ש למעהב"ט, אמורים לרכז את הטיפול בבקשות אלה, וכי לאגף היועמ"ש למעהב"ט יש תפקיד בהקשר זה, אם וכאשר הוא צריך לגבש הסכם משפטי בנוגע לזכויות באמצאה עם מגיש הבקשה.
2 ) נמצא, כי ברוב המקרים הפסיקו בשלב מסוים הגורמים המקצועיים במפא"ת את הטיפול בבקשות אלה, ולא הביאו לידי מימוש את זכויות משהב"ט שבבקשות, ולא קידמו תהליך התנגדות לפטנט.
כך למשל, ממחלקת חימוש רק"ם (מח"ר) שבמפא"ת נמסר באוגוסט 2013 ביחס לשש בקשות לפטנט הרלוונטיות לתחום עיסוקה, מתוך העשר שנבדקו, כי נעשו פעילויות שונות בקשר לזכויות משהב"ט שבבקשות לפטנט אלה, אך בפועל הן לא הגיעו לידי מימוש.
עוד נמסר, כי מו"מ עם תעשיות בנוגע לזכויות הוא אירוע קשה וארוך, שספק רב אם יש למחלקה את המשאבים הנדרשים כדי לעמוד בו במסגרת המשימות השוטפות של המחלקה.
יוצא אפוא, כי מאוקטובר 2010 ועד למועד סיום הביקורת (ספטמבר 2013 ), לא הגיש משהב"ט כלל התנגדויות לפטנט.
יצוין, כי בהתאם לאמור בהמ"ב אמצאות, הוועדה לאמצאות מסחריות היא - ולא הגורמים המקצועיים במפא"ת - בעלת הסמכות: לקבוע מה יעשה משהב"ט באמצאה שבבעלותו שפותחה אצל ספק, אם יגן עליה ויגביל את רישום הפטנט עליה, אם לאו; להמליץ על רישום משותף עם הספק/המפתח; או להחליט כל החלטה אחרת בעניין.
ההמ"ב קובעת גם, כי היועמ"ש למעהב"ט והגורמים המקצועיים אמורים לטפל במשותף בשאלת הבעלות על הזכויות באמצאה.
משרד מבקר המדינה כבר העיר בדוח זה על כך שלא מונתה ועדה לאמצאות מסחריות.
מהאמור לעיל עולה, כי משהב"ט לא עשה די כדי לבדוק את רמת ההגנה הנדרשת לאמצאות שהוא משקיע בפיתוחן, ואף לא הגן בפועל על זכויותיו בהן.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על משהב"ט להסדיר את הטיפול בהתנגדויות לפטנט בדחיפות, לקבוע באופן ברור מי הוא הגורם שמרכז את הטיפול בהן, ולפקח כי הדבר נעשה בתוך פרק הזמן הקצוב לכך על פי חוק הפטנטים.
זאת, כדי שיוכל להגן על נכסי הקניין הרוחנ י הגלומים באמצאותיו, ולהבטיח את יכולתו לעשות שימוש בנכסים אלה.
71 המקרים לא כללו מצבים שבהם נתן משהב"ט אישור מראש לגורמים שביקשו זאת לרשום פטנט במסגרת מו"מ והסדרה של השימוש של אותו גורם בזכויות משהב"ט.
ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל 155 .
:שם הדוח ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 סיכום והמלצות .
במעהב"ט יוצרים, מחזיקים, ומנהלים נכסי קניין רוחני רבים.
ניהול תקין של נכסים אלה מתחייב מהצורך לשמור על נכסי המדינה וזכויותיה.
כמו כן, מיצוי הפוטנציאל הכלכלי שבנכסי הקניין הרוחנ י עשוי לספק למשהב"ט משאבים כלכליים רבים נוספים, היכולים להגדיל משמעותית את מקורות התקציב של המדינה בכלל ושל מעהב"ט בפרט, ולסייע במאמצי ההתייעלות והחיסכון שעושים משהב"ט וצה"ל.
לניהול תקין של נכסים אלה, מעבר למשמעויות האמורות לעיל, עשויה להיות גם משמעות ביטח ונית, שכן חידושים טכנולוגיים ואחרים נותנים למעהב"ט יתרון איכותי על אויביה.
מממצאי הביקורת עולה, כי משהב"ט הזניח לאורך שנים את הטיפול בנכסי הקניין הרוחני שבבעלותו ובבעלות צה"ל.
הזנחה זאת באה לידי ביטוי בעיקר בהיעדר מדיניות של משהב"ט בתחום הקניין הרוחני; היעדר הוראות מתאימות או מעודכנות לטיפול בהיבטים שונים הקשורים בנושא; והיעדר גוף המרכז את הטיפול בנושא במשהב"ט.
זאת ועוד, לא זו בלבד שמשהב"ט איננו יודע מהו ההיקף המלא של נכסי הקניין הרוחני שבבעלותו, למשהב"ט אין אפילו אמדן היכול לשקף באופן אמיתי ונכון את ההיקף האמור.
בעיקר בולט הליקוי המתמשך של משהב"ט בניהול, במעקב ובפיקוח אחר נכסי הקניין הרוחני של משהב"ט המפותחים על ידיו או במימונו, לרבות בתעשיות הביטחוניות, ואחר השימוש שנעשה בהם.
לכך יש להוסיף, שלא תוקנו הליקויים המרכזיים שעלו במסגרת דוחות ביקורת ועבודות מטה שנעשו במשך השנים בעניין הקניין הרוחני של משהב"ט.
כלל הליקויים האמורים פוגעים פגיעה ממשית הן ביכולת של משהב"ט לנהל את נכסי הקניין הרוחני שבבעלותו והן ביכולתו לממש את הפוטנציאל הכלכלי הגלום בקניינו זה.
נוכח המחדל המתמשך בניהול הקניין הרוחני במשהב"ט, מעיר משרד מבקר המדינה, כי על מנכ"ל משהב"ט לקיים בדק בית יסודי בנושא זה.
במסגרת זאת על משהב"ט לפעול ללא דיחוי ליצירת תשתית משפטית, ארגונית וכלכלית בנושא, שתאפשר ניהול נאות ומימוש כלכלי ראוי לנכסים אלה.
בתוך כך לפעול, בין השאר, להשלמת המסד הנורמטיבי הנחוץ לשם כך; לתעד את נכסי הקניין הרוחני של משהב"ט ושל צה"ל, ולנהל מעקב ובקרה אחר מיקומם, מצבם והשימוש שנעשה בהם, לרבות נכסים המצויים בתעשיות הביטחוניות - גדולות כקטנות; להגביר את המודעות לתחום ואת האכיפה במקרים שבהם נעשות פעולות בחריגה מהנהלים בתחום; ולהבטיח, כי ממוצ ה הפוטנציאל הכלכלי הרב הגלום בנכסי הקניין הרוחני של משרד הביטחון ושל צה"ל, תוך שמירה על נכסי המדינה ועידוד המפתחים והיזמים.
משרד מבקר המדינה מציין, שמהתייחסות משהב"ט מנובמבר 2013 לממצאי הביקורת עולה, כי מנכ"ל משהב"ט, אלוף (מיל') דן הראל, הורה לגורמים הרלוונטיים במשהב"ט לנקוט פעולות לתיקון ליקויים משמעותיים שעלו בביקורת זאת.
על משהב"ט לוודא שפעולות אלה, לצד פעילויות נוספות לתיקון הליקויים הנכללות בהתייחסות משהב"ט, יבוצעו כדי לאפשר ניהול מיטבי של הקניין הרוחני שבבעלותו.
שם הדוח: ניהול הקניין הרוחני במשרד הביטחון ובצה"ל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
ב צה"ל לא הסדיר את ניהול כלל נכסי הקניין הרוחני שברשותו, הוא אינו מנהל מאגר סדור של נכסים אלה ושל השימוש שנעשה בהם, ואין בידיו נתונים המשקפים את המצב בפועל בצה"ל בתחום הקניין הרוחני, לרבות נתונים מדויקים ועדכניים על כמות, סוג ושווי נכסי הקניין הרוחני השונים הקיימים ברשותו.
נוכח קביעת משהב"ט, כי הוא אמון על המדיניות בנושא הקניין הרוחני גם בצה"ל, על משהב"ט להנחות את צה"ל בדבר מדיניותו בתחום מכירת נכסי הקניין הרוחני שברשותו, לרבות המסד הנורמטיבי הנדרש לעניין זה והדרכים לניהול הקניין הרוחני בצה"ל המיועד למכירה.
משרד האוצר, באמצעות החשכ"ל האחראי לניהול נכסי המדינה, ובכלל זה נכסים בלתי מוחשיים, לא מימש את אחריותו ככל שהיא נוגעת להסדרת הקניין הרוחני במשהב"ט, לפיקוח על נכסי הקניין הרוחני הנמצאים ברשותו ולשימוש הנעשה בהם.
ז את, למרות הערכתו של החשכ"ל, כי בנכסי הקניין הרוחני של משהב"ט גלום פוטנציאל כלכלי ניכר, ולמרות החלטתו למסד את תחום הקניין הרוחני במשרדי הממשלה.
על החשכ"ל לממש את אחריותו ככל שהיא נוגעת להסדרת נושא הקניין הרוחני במשהב"ט, ולקיים בקרה ופיקוח על נכסי הקניין הרוחני של משהב"ט והשימוש הנעשה בהם.
בשנת 1994 , בתקופת אירועי האינתיפאדה הראשונה, הקים משרד הביטחון בגבולו המזרחי של היישוב בת חפר4 (להלן- היישוב או בת חפר), חומה נגד ירי שטוח מסלול מאזור טול כרם (להלן - החומה נגד ירי).
בשנת 2002 החל משרד הביטחון בהקמת גדר הפרדה בין ישראל לבין איו"ש (להלן - גדר ההפרדה) באזור בת חפר.
על פי דרישה שעלתה בפגישה של תושבים מבת חפר עם מנכ"ל משרד הביטחון, החליט בזמנו משרד הביטחון להותיר על כנה .
4 היישוב בת חפר שוכן בחלקו המזרחי של עמק חפר בסמוך לגדר ההפרדה ולטול כרם הנמצאת ממזרח לו באזור יהודה והשומרון (להלן - איו"ש).
ביישוב מתגוררות כ- 1,400 משפחות והוא משתייך למועצה האזורית עמק חפר.
אירוע ההצפה בבת חפר- היבטים בהיערכות ובטיפול 173 .
:שם הדוח אירוע ההצפה בבת חפר - היבטים בהיערכות ובטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
את החומה נגד ירי ולא הקים במקומה, במקטע הרלוונטי, גדר הפרדה על פי התקן המקובל אשר על כן, בפועל הפכה החומה נגד ירי לחלק משולב בגדר ההפרדה.
במקום בו חוצה נחל שכם את גדר ההפרדה, מדרום ליישוב בת חפר, הוקם מעביר מים בגדר ההפרדה אשר לפתחו מותקנת רשת מתכת (שבכה), שמטרתה למנוע מעבר אנשים בין איו"ש לבין ישראל (ראו להלן תצלום אווירי של מקום האירוע).
שם הדוח: אירוע ההצפה בבת חפר - היבטים בהיערכות ובטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נחל שכם זורם מאזור העיר שכם, בתוואי החוצה את איו"ש בשטחי A, B ו-5C לאורך של כ- 30 ק"מ6 ,, מערבה לתחום מדינת ישראל ודרומית לבת חפרועד לנקודת השפך בנחל אלכסנדר שבעמק חפר.
אגן ההיקוות של הנחל נמצא בשטחי איו"ש, סמוך לבת חפר ומזרחית לגדר ההפרדה.
בהתחשב בתוואי הגיאוגרפי של נחל שכם, האחריות לפעולות הניקוי והניקוז של הנחל נחלקת בין ישראל והרשות הפלסטינית.
בטיפול בניקוי ובניקוז של נחל שכם מעורבים אפוא מספר גופים ובעיקר משרד הביטחון, מפקדת תיאום פעולות הממשלה בשטחים (להלן - המתפ"ש), המינהל האזרחי באיו"ש (להלן - המנהא"ז), מינהלת מרחב התפר שבמשרד הביטחון (להלן - מינהלת מרחב התפר), משרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות) ורשות ניקוז ונחלים שרון (להלן - רשות הניקוז שרון).
ממסמכי המנהא"ז עולה, כי זה שנים שהתושבים הפלסטינים באיו"ש, המתגוררים סמוך לנחל שכם, מזרימים ביוב ומשליכים פסולת רבה לאפיק הנחל ועובדה זו יוצרת מפגע קשה המחייב מפעם לפעם פעולות ניקיון וניקוז של הנחל.
באירועים של גשמי זעף באזור, גוררת זרימת המים את הפסולת האמורה במורד הנחל.
כאשר הפסולת מגיעה למעביר המים שבגדר ההפרדה הסמוכה לבת חפר היא נעצרת בשבכה המרושתת וזרימת המים במורד הנחל נחלשת, לעתים עד לכדי חסימה מלאה.
יש לציין, כי מהמסמכים במנהא"ז עולה, שהרשות הפלסטינית אינה נוקטת צעדים כדי למנוע מתושבי האזור הפלסטינים להזרים לנחל שכם ביוב ולהשליך בו פסולת, ואינה דואגת לניקיון הנחל בתוואי שעובר בתחום אחריותה.
בינואר 2013 פקד את ישראל מזג אוויר סוער מאוד, שלווה בגשמים עזים שהיו חריגים במשכם ובעוצמתם.
ערוצי הזרימה של נחלים רבים באזור השרו ן נסתמו, ועקב כך נגרמו הצפות קשות ונזקים רבים וחמורים באזורים עירוניים ובמרחב הכפרי.
13 , עקב הגשם הכבד שירד במשך שעות רבות, ופסולת רבה שזרמה במורד הנחל ונתקעה במעביר המים וסתמה אותו, עלה נחל שכם על גדותיו ליד בת חפר, וגרם להצפת שטחים נרחבים משני צדי הנחל.
ההצפה יצרה לחץ כבד ומתמשך על החומה נגד ירי שבגבולו המזרחי של היישוב, שגרם לכך שבשעות הערב של אותו יום קרס קטע בחלקה הדרומי של החומה, וכתוצאה מכך הוצף האזור הדרומי של היישוב.
באירוע ההצפה נפגעו עשרות מבתי התושבים, מכוניות רבות נסחפו ונפגעו, ונגרם נזק רב לרכוש פרטי וציבורי (להלן - אירוע ההצפה).
על פי נתוני השירות המטאורולוגי הישראלי 7 והשירות ההידרולוגי 8 , המתבססים על מדידת כמויות הגשם ועוצמת הזרימה של המים, הגשמים שירדו ב -8-7 בינואר 2013 היו בגדר אירוע נדיר וחריג, שההסתברות להתרחשותו היא אחת למספר עשרות שנים.
יש לציין, כי בחוות דעת של הידרוטכנולוג, שנערכה לבקשת מינהלת מרחב התפר, נקבע, בין היתר, כי כביש 6 שעובר ממערב ליישוב בת חפר חוסם את עורקי הניקוז הטבעיים של היישוב.
כמו כן, פארק "דרך ארץ", שהוקם בחלקו המערבי של היישוב, יצר שטחים נמוכים .
5 על פי הסכם הביניים שנחתם בספטמבר 1995 בין ישראל לבין הרשות הפלסטינית, קיבלה על עצמה הרשות הפלסטינית את מלוא הסמכויות הביטחוניות, האזרחיות והמוניציפאליות בשטח A באיו"ש, ובשטח B קיבלה על עצמה את האחריות לסדר הציבורי של הפלסטינים ואת מלוא הסמכויות האזרחיות והמוניציפאליות בענייני ביטחון הפנים והסדר הציבורי.