HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
66 צו (מס2) תשע"ב-2012 סעיף22 ()א(ב4 ), המוסיף על שירותי הבריאות שבסל שירותי הבריאות, מכוח סעיף 6" ב' לחוקשירות למבוטח המקבל שירות מרפאתי, לצורך סיוע בהגשת בקשות לוועדת שיקום אזורית לפי חוק שיקום נכי נפש ובכלל זה הכנת חוות דעת לוועדה ".
67 ,על פי הגדרות חוק שיקום נכי נפש, "עובדים מקצועיים" הם פסיכיאטר, פסיכולוג, עובד סוציאלי מרפא בעיסוק, עובד סיעודי, וכל בעל מקצוע שהכיר בו מנכ"ל משרד הבריאות.
שם הדוח: משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 להשפיע על הנושא שמצוי באחריותו במסגרת תפקידו האחר.
בבדיקה לגילוי ניגוד עניינים מוסדי נדרשת הוכחת "אפשרות ממשית" לקיומו כבסיס להסדר בעניין68.
כבר בביקורת השלישית משנת2007 קבע מבקר המדינה כיבהרכבים מסוימים של הוועדות , מתעורר לעתים חשש לניגוד עניינים .
לדוגמה, כשבוועדת סל שיקום משתתף עובד מקצועי של הגורם המפנה, כגון בית החולים הפסיכיאטרי המטפל בנכה הנפש, מתעורר חשש לניגוד עניינים בשל העדפתו להשאיר את המטופל באשפוז בבית החולים הפסיכיאטרי ולא להעבירו למסגרת שיקום, או להיפך - העדפתו לשחרור המטופל כדי לפנות מיטה למאושפז אחר; או כשבוועדת סל שיקום משתתפים ממונה וכפיף מהגורם המפנה.
מבקר המדינה העיר אז למשרד הבריאות כי עליו להקפיד על כך שרוב חברי הוועדות הדנות בעניינו של חולה לא יהיו חברים בצוות המטפל בו, ושממונה וכפיף לא יכהנו יחד באותה ועדה.
בביקורת הנוכחית נמצא כי ברוב המקרים, שניים מתוך שלושת חברי הוועדה הם אנשי מקצוע המועסקים בידי הגורם המפנה או בעלי זיקה אליו.
בהרכב זה יש משום ניגוד עניינים מוסדי העלול להקשות על חברי הוועדה לפעול באופן אובייקטיבי, ויש חשש ממשי שהחלטותיהם יתקבלו ממניעים זרים.
קופת חולים כללית מסרה בדצמבר 2015 כיבשיחות ובהתכתבויות שניהלה עם ממונת שיקום ארצית ועם ראש ת אגף ברה"נ, הובהר שעובדי קופת חולים הכללית המטפלים במרפאות בריאות הנפש בקהילה לא ישתתפו כחברים בוועדות סל השיקום, וחובתו של המשרד לאייש את ה וועדות באנשים מטעמו.
בינואר 2016 השיב משרדהבריאות כי הביא לידיעת מנכ"ל המשרד שכוח האדם שפעל בוועדות הסל ונמנה ברובו עם הגורמים המפנים, מתחילת הרפורמה אינו רשאי עוד להשתתף בוועדות, והדבר משבש את הפעלתן הסדירה.
לפיכך החליט המנכ"ל, כפתרון למחסור בכוח האדם, לתקצב מימון לחברי ועדה חיצוניים , והמשרד פועל ליישום החלטה זו - תחילה במחוז דרום, ובמהלך שנת 2016 .
בפריסה ארצית על משרד הבריאות ליישם בהקדם את החלטת המנכ"ל לשלב חברי ועדה חיצוניים בוועדות סל השיקום, על כל הכרוך בכך, לרבות המימון הנדרש, על מנת שלא לעכב את פעילות הוועדות ולא לפגוע בכך בנכי הנפש.
ליקויים בהרכבן של ועדות מעקב ואי-נוכחות המשתקם בהן .
הרכב חסר בוועדת מעקב: חוק שיקום נכי נפש קובע כי מדי ששה חודשים תעיין ועדת סל שיקום אזורית בתכנית השיקום של כל נכה נפש, כדי לעמוד על התאמתה למשתקם (להלן - ועדת מעקב).
עוד קובע החוק כי ועדות המעקב ינוהלו בידי ועדות סל .
68 ניגוד עניינים אישי הוא מצב שאדם עלול להעדיף בו אתענייניו האישיים או את ענייניהם האישיים של קרוביו על פני מילוי תפקידו כהלכה.
בבדיקה לגילוי ניגוד עניינים אישי, "חשש" לניגוד עניינים מספיק לחייב נטרולו של מצב זה.
ראו בג"ץ 531/79 סיעת הליכוד בעיריית פתח תקוה נ' ראש עיריית פתח תקוה, פ"ד לד ( 2 ,)566 ; ראו חוותדעת הוועדה למניעת ניגוד עניינים של נבחרי ציבור ברשויות המקומיות, אפריל 2007 ; עדכון: פברואר2014 - ניגוד עניינים מוסדי - עקרונות כלליים - על אף שאין מדובר בדוח זה ברשויות המקומיות, העקרונות הכללים שמוצגים במסמך הם אותם עקרונות.
:שם הדוח משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 ,השיקום האזוריותהמונות שלושה חברים 69 .
מנתוני המשרד עולה כי בשנת2014 התקיימו כ-46,000 .
ועדות מעקב נמצא כי בשנת 2014 , פחות מ -1% ( מוועדות המעקב 165 )ועדות בלבד התנהלו בידי שלושה חברים כנדרש בחוק.
רובן - 65% מן הוועדות (כ - 30,000 )- נוהלו בידי חבר אחד בלבד, ו- 34% מהן התנהלו בידי שני חברי ועדה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי הוועדות לא זו בלבד שפעלו בניגוד לחוק, אלא שבכך נפגעה, או נשללה כלל, אפשרות חבריהן להתייעץ זה עם זה וללבן את המקרים המופיעים לפניהם.
בינואר 2016 השיב משרד הבריאות כידרישת החוק לשלושה חברי ועדת מעקב אינה ישימה בהיקפי כוח האדם הנוכחיים, ולכן הוועדות מתנהלות בידי עובד אחד בלבד של המשרד.
ואולם במהלך שנת 2016 יבחן המשרד חלופות לוועדות המעקב ויציע את החלופה המתאימה ביותר .
לדעת משרד מבקר המדינה, אם משרד הבריאות סבור שהוראת החוק לעניין מספר החברים בוועדת מעק ב אינה ישימה, עליו לקדם בחינתן של חלופות לוועדות המעקב.
נוכחות המשתקם בוועדה : חשיבות רבה יש לשיקום המבוסס על כבוד אנושי למשתקם ועל שאיפה לפעול בשיתוף פעולה מלא אתו, ומכאן חיוניותה של נוכחות המשתקם בוועדות אלה70.
גורמים מקצועיים, לרבות ממונת שיקום ארצי, מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי על מנת להעריך את מצבו של המשתקם, את התקדמות תהליך שיקומו, ואת התאמתו למסגרות השיקומיות (דיור, תעסוקה, פנאי וחברה, השכלה, חונכות וסומכות), יש צורך להפעיל מדי פעם ועדות מעקב בנוכחות המשתקם.
בפועל, רוב ועדות המעקב (בשנת 2014 כ-78% מכלל 46,000 בקירוב) מתנהלות בהיעדר המשתקם.
מנגד, התכנית הלאומית למדדי איכות לשירותי שיקום לנכי נפש71 , שהחלה לפעול בשנת 2015 (להלן- תכנית המדדים), קבעה שאחד המדדים שייבדקו הוא קיום ועדת מעקב בנוכחות המשתקם אחת לשנה.
69 סעיף13 (ב) לחוק שיקום נכי נפש קובע כי ועדת שיקום אזורית תמנה שלושה חברים שהם עובדים מקצועיים ולפחות שניים מהם מתחומים שונים; אחד מהם עובד מדינה והוא יהיה יו"ר הוועדה.
'שרשבסקי, י(2006) ,'"שיקום נכי נפש בקהילה בישראל תהליכים ואתגרים".
בתוך: אבירם, א וגינת, י'.
שירותי בריאות הנפש - בישראל: מגמות וסוגיות.
צ'ריקובר; de Heer - Wunderink, C.
, Caro -Nienhuis, AD.
Treatment plans in psychiatric community housing programs: Do they reflect rehabilitation principles?
Psychiatric Rehabilitation Journ al 35(6): 454 -459 .
71 תכנית הבוחנת מדדים שונים בנושא שיקום נכי הנפש, כגון זמן הופעה לפני ועדת סל שיקום, וזמן יישום החלטותיה.
התכנית החלה לפעול בינואר 2015 - .
ראו פירוט בהמשך 608 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 רק באוקטובר2014 נדרש המשרד לצורךלפגוש את המשתקם, כשקבע 72 כיאחת לשלוש שנים תיערך בדיקת התאמתו של המשתקם למסגרת בנוכחות המשתקם, כדי לקדם את קידומו למסגרת דיור עצמאית יותר.
אף על פי כן המשרד לא קבע עדיין בנוהל כללים לתדירות נוכחותם של המשתקמים בוועד ות אלה.
הליקויים בהרכב ועדות המעקב, וניהו לן שלא בנוכחות המשתקמים, עלולים לפגוע במימוש ייעודן של הוועדות - בחינה מקצועית של התאמת מסגרות השיקום לנכי הנפש.
משרד מבקר המדינה מעיר לגורמים המקצועיים במחלקה לשיקום נכי נפש, לרבות לממונת שיקום ארצי, כי אף שהיו ערים לצורך בהסדרת פעולתן של ועדות המעקב, לא יזמו פנייה לאגף ברה"נ כדי לגבש כללים מוגדרים לפיקוח ולמעקב, לרבות נוכחות המשתקם בוועדות המעקב.
על המחלקה לשיקום נכי נפש לגבש נהלים שיסדירו את עבודתן של ועדות המעקב, לרבות תדירות המעקבים ודיוני המעקב בנוכחות המשתקמים.
בינואר 2016 השיב משרד הבריאות כי הגםשהחוק אינו דורש נוכחות משתקם בוועדות המעקב, בשל חשיבותה של נוכחות זו הוא מקצה אחוז מסוים של ועדות מעקב שייערכו בנוכחות המשתקם, בהתאם לכוח האדם ש בכל מחוז ולגורמים אחרים הקשורים לשירות ולמשתקם.
מחלקת שיקום נכי נפש מקבלת את הערת הביקורת על הצורך בכתיבת נוהל שיסדיר את עבודתן של ועדות המעקב.
אי-הקמת ועדות ערר מחוזיות זכות הערר על החלטות משפטיות ומנהליות היא זכות מהותית של כל אדם, ותכליתה לשמש כ"רשת בטחון" מפני טעויות אנוש של מקבלי ההחלטות.
זכותו של נכה הנפש לערער לפני ועדת ערר מחוזית על החלטותיהן של ועדות סל שיקום אזורית נקבעה בחוק שיקום נכי נפש, המורה על הקמת ועדות הערר המחוזיות וקובע את הרכבן.
בביקורת השלישית משנת 2007 קבע מבקר המדינה כי הגם שבשנים 2006 -2001 פנה משרד הבריאות כמה פעמים לשרי המשפטים דאז (מאיר שטרית וציפי לבני) ולעוזריהם בנושא אי-הקמת ועדות הערר, פניותיו לא נענו ולא הוקמו ועדות אלה.
בשנת 2008 פרסם שר הבריאות דאז (יעקב בן-יזרי) הודעה על מינוי ועדות ערר מחוזיות לפי חוק שיקום נכי נפש, ונקב גם בשמות חברי הוועדות73.
נמצא כי למרות המינוי הפורמלי של חברי ועדות הערר המחוזיות בשנת 2008 , לא התכנסו ועדות ערר בשבע השנים שחלפו מאז, למעט ניסיון אחד שלא צלח, בספטמבר 2015.
בינואר2016 השיב משרדהבריאות כי למרות מינויה של ועדת ערר עוד בשנת 2008 , בשל אי-תקצוב שכרם של חבריה היא לא כונסה, וגם ניסיון לכנסה בדצ מבר 2015 לא צלח, לטענת .
72 בנוהל דיור נתמך שפורסם במכרז הדיור ב-15.
וטרם הושלם כאמור להלן 73 ילקוטהפרסומים 5791 , א' בניסן התשס"ח, אפריל2008.
:שם הדוח משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 המשרד לאחר שהמערערים הודיעו על אי השתתפותם; המחלקה לשיקום נכי נפש מנסה על פי רוב לספק פתרונות לבעיות המתעוררות, ללא הידרשות לערר; בכל מכתב תשובה לפונה וגם באתר המשרד מצוינת האפשרות לפנות לוועדת ערר; והמשרד יפיץ בדרכים נוספות מידע על דרכי הפנייה לוועדות ערר.
משרד מבקר המדינה מעיר למחלקה לשיקום נכי נפש, לאגף ברה"נ, ולהנהלת משרד הבריאות כי אי-כינוס ועדות ערר אינו מתיישב עם דרישות החוק.
ועדות סל שיקום דנות בהחלטות הרות גורל לנכי הנפש - מקום מגוריהם, עיסוקם ושירותים חיוניים אחרים שהם זכאים להם.
אי-כינוס ועדות ערר בכל השנים למן חקיקת החוק מהווה פגיעה בזכות מהותית של אדם לערער על החלטות יהם של מוסדות מדינה הנוגעות לו במישרין.
על המחלקה לשיקום נכי נפש לוודא כי ועדות הערר פועלות כתקנן, וליידע את נכי הנפש על קיומן ועל דרכי עבודתן, כדי לאפשר להם ל ממש את זכותם לערער, המוקנית להם בחוק.
אי-מסירת מידע לנכי הנפש ולמשפחותיהם על זכויותיהם לפני התכנסות הוועדה חוק שיקום נכי נפש קובע כי השר יפעל למתן שירותי מידע זמינים על זכויותיהם של נכי הנפש, לרבות שירותי השיקום העומדים לרשותם, ונותני השירותים האלה74 .
נמצא כי ועדות סל השיקום והגורמים המַפנים אינם מוסרים לנכי הנפש, לפני קיום הוועדות, מידע מרוכז, עדכני ונגיש על זכויותיהם, על השירותים הקיימים במסגרת חוק שיקום נכי נפש, ועל מסגרות השיקום השונות הקיימות במחוזם.
על כן, הכלי העיקרי לקבלת מידע הקיים בידי משרד הבריאות הוא אתר האינטרנט שלו, אך באתר מופיע מידע כללי בלבד, שאינו מפרט מידע חיוני על שירותי השיקום.
מכאן עולה כי המשרד, ובעיקר אגף ברה"נ והמחלקה לשיקום נכי נפש, אינם מקיימים את דרישת החוק לספק לנכי הנפש מידע חיוני על זכויותיהם.
עוד עולה מהביקורת הנוכחית כי משרד הבריאות הכיר בחשיבות הקמתו של מרכז מידע על הזכויות החוקיות של נכי הנפש, ולכן פרסם בשנת 2013 .
מכרז להפעלת מרכז מידע כזה דרישות המכרז היו איתורו וריכוזו של המידע מהמשרד, מקופות החולים, מהבט"ל, מרשויות מקומיות, ומעמותות.
ואולם באוגוסט 2015 מסרה המחלקה לשיקום נכי נפש כי המכרז לא הניב תוצאות וכנראה עתיד להתבטל.
74 בהנגשת מידע לבעל מוגבלויות, לרבות באינטרנט, עוסקות גם תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), התשנ"ג-2013 , בסעיפים29 ו-35.
שם הדוח: משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 על משרד הבריאות לקדם את הקמתו של מרכז המידע ולשפר את אתר האינטרנט שלו, באופן ששניהם ישמשו כמקור מידע איכותי ונגיש לנכי הנפש, שיאפשר להם להיוודע לזכויותיהם ולממשן75 .
כמו כן ראוי שהמשרד יציב עלוני מידע בכל מקום שמתכנסות בו ועדות סל השיקום, בלשכות הבריאות המחוזיות ובמרפאות לבריאות הנפש.
בינואר 2016 השיב משרדהבריאות כי בעקבות הביקורת יפרסם במהלך שנת 2016 מכרז להפעלת מרכז המידע, ויפעל לשיפור הנגשת המידע באתר המשרד ובערוצים אחרים; וכי הוא מקבל את המלצת מבקר המדינה בעניין הפצת עלוני מידע.
ליקויים בשירותי סל שיקום לפי חוק שיקום נכי נפש .
מתן שירותי שיקום בתעסוקה לנכי נפש במועד סיום הביקורת, כ-15,000 נכי נפש משתקמים מקבלים ממשרד הבריאות שירותי שיקום בתעסוקה, דרך סל השיקום: כ-9,000 מקבלים שירותי תעסוקה מוגנת במסגרת מפעלים מוגנים76 וכ-6,000 מקבלים שירותי תעסוקה נתמכת77 .
המשרד מספק גם שירותי מועדון תעסוקתי78 .
שירותי השיקום בתעסוקה ניתנים באמצעות יזמים ועמותות שהמשרד התקשר עמם.
היעדר תגמול הולם למשתקמים במפעלים המוגנים בהסכמים בין משרד הבריאות ליזמים המפעילים מפעלים מוגנים, נקבע כי 90% מהרווח הגולמי מעבודת נכה הנפש המשתקם ישולמו למשתקמים כתגמול עבור עבודתם, ו-10% יישארו בידי היזם.
בסטנדרטים79 המהווים חלק מההסכמים, המשרד קבע כי התגמול למשתקמים יחושב על סמך קשר ישיר לתפוקתם, הכמותיות והאיכותיות.
בביקורת נמצא כי היזמים מחלקים את 90 האחוזים מרווחי מפעליהם בין המשתקמים העובדים בהם על פי שיקול דעתם.
75 למרות נחיצות המחשב לתפקודו השוטף של אדם בעל מוגבלות, פערים גדולים מדּווחים בשימוש במחשב בהשוואה בין אנשים עם מוגבלות לנטולי מוגבלות - דוח מחקר "מבוגרים בעלי מוגבלות בישראל", עורכת דניז נאון, מאירס-ג'וינט-מכון ברוקדייל, יוני 2009.
76 תעסוקה מוגנת - שירות שיקומי המדמה תעסוקה ומטרתו פיתוח מיומנות העבודה של המשתקמים.
השירות עשוי להינתן במסגרת מפעל מוגן יצרני; במכירות מוצרים; ובמסגרת צרכנים נותני שירות (צנ"ש) המעסיקה נכי נפש בתפקידים כגון מדריכים, עובדים סוציאליים במסגרות שיקומיות שונות.
77 תעסוקה נתמכת - שירות המלווה משתקמים ומסייע להם להשתלב בשוק העבודה החופשי.
78 מועדון תעסוקתי- שירות שיקומי המוגדר בתוספת לחוק שיקום נכי נפש כשירות טרום-תעסוקתי של מסגרת לא-יצרנית שמטרתה שיפור המיומנות הקוגניטיבית -חברתית של המשתקם לכיוון עצמאי ויצרני.
79 מפעל מוגן שיקומי, סטנדרטים ונהלים להפעלת השירות, נוהל 81.
:שם הדוח משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 במקרים מסוימים התגמול לשעת עבודה של משתקם עשוי להסתכם בשקלים ספורים - ואף שקל, שניים או שלושה שקלים לשעה.
תגמול נמוך כזה עלול לפגוע בתהליך השיקומי80 ,, בדחף המשתקם להתמיד בעבודה ולהתקדם במפעל המוגן ובהמשך דרכו המקצועית, אך יותר מכך מדובר בתגמול שאינו מכבד את המשתקם.
המחלקה לשיקום נכי נפש לא קבעה את התגמול המזערי שישמור על ההנעה (מוטיבציה) של המשתקמים לקדם את כישורי עבודתם, וכדי לנהוג בהם בכבוד.
משרד הבריאות השיב בינואר 2016 כיהמטרה היא הפנמת הקשר בין התפוקה לשכר, ורוב המפעלים המוגנים עובדים כיום על פי מודלים יצרניים המאפשרים רמת הכנסה גבוהה יותר של 15-7 ש"ח לשעה.
המשרד שוקד על כתיבת סטנדרטים חדשים ומכרז לתעסוקה, שיפורסם במהלך שנת 2017, ובמסגרתו יתוקן הליקוי, שכן המכרז ישכלל את המודל היצרני ויהפכו לרווחי יותר, לרבות שילוב אנשי מקצוע כגון מהנדסי תעשייה וניהול, עיצוב מוצר ושיווק.
הצעות חוק בתחום תעסוקתם של בעלי מוגבלויות 1.
הצעת חוק בנושא זכויות אנשים בעלי מוגבלות ויכולת עבודה מופחתת - אין חוק או נוהל המסדיר את זכויות יה של האוכלוסייה המועסקת במפעלים המוגנים שבסל השיקום, כגון גובה גמול ביצוע עבודה (גב"ע) וזכויות סוציאליות אחרות .
בשנת 2011 הגיש משרד הרווחה הצעת חוק בנושא זכויות אנשים עם מוגבלו ת81 , לרבות נכי נפש, המבקשת להסדיר את זכויותיהם (ימי מחלה, חופשה וכדומה).
ואולם ההצעה לא קודמה, בגלל מחלוקת בין משרדי הבריאות והרווחה על הגדרת שכר המשתקמים במפעל מוגן, ועל השתלבותו של שכר זה בקצבאותיהם של בעלי מוגבלויות.
דוח מבקר מדינה קודם82 המליץ גם הוא לבחון מחדש את תנאי ההעסקה במפעלים המוגנים (המעסיקים בעלי מוגבלויות אחרות ולא נכי נפש), שכן העסקת בעלי מוגבלות במשך שנים ארוכות, והגדרתם כ"משתקמים" ללא תנאי שכר הולמים וללא זכויות סוציאלית, אינן מקדמות את שילובם בחברה.
משרד הרווחה מסר בדצמבר 2015 כיהצעת חוק זו בנושא זכויות אנשים עם מוגבלות לא קודמה בשל חילוקי דעות בין משרד המשפטים למשרדי הרווחה והבריאות, ובגלל התנגדות משרד האוצר להשלכותיה התקציביות.
80 כך עולה גם מתלונה של משתקמים למשרד הבריאות מינואר2014 , ולפיה חמישה שקלים לשעת עבודה "אינם תמריץ להגעה לעבודה אלא השפלה יום יומית".
81 הצעת חוק בנושא זכויות אנשים עם מוגבלות בעלי יכולת עבודה מופחתת המועסקים במסגרות תעסוקה שיקומית מוגנת, התשע"א-2011.
82 דוח מבקר המדינה 57 ב(2007 ) בפרק "היבטים בהעסקת בעלי מוגבלות במסגרת 'קרן- רשת מרכזי אבחון ושיקום מקצועי'", עמ' 621.
שם הדוח: משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 2.
" הצעת חוק "תעסוקה מעברית - נוסף על מנגנונים אחרים לעידוד העסקתם של בעלי מוגבלויות83, משרד הכלכלה מקדםגם הצעת חוק בנושא "תעסוקה מעברית"84, שתכליתועידוד מעברם של משתקמים ממפעלים מוגנים למסגרות תעסוקה רגילות, והעסקתם בשוק החופשי בתנאים מסוימים (במשרה מוגדרת, בשכר מוגדר, לזמן קצוב, ובמעקב מתאים של אנשי שיקום מקצועיים) , בלי שיווצרו בין המעסיקים ובין המשתקמים יחסי עובד-מעביד, על כל המחויבות המשפטית הכרוכה בכך, עד שתתקבל החלטה להעסיקם על פי החוק.
כלומר, החוק המוצע אמור לעודד מעסיקים להעסיק משתקמים ולאפשר להם התנסות בעבודה בשוק החופשי.
בנובמבר 2015 מסר משרד הכלכלה כי טיוטת הצעת החוק מצויה בשלבי ניסוח אחרונים, לקראת העברתה להערות משרדי הבריאות והרווחה ולהמשך הליך החקיקה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרדי הבריאות, הכלכלה והרווחה לפעול לקידומם של הליכי החקיקה המיועדת להגן על זכויותיהם של המשתקמים בשירותי תעסוקה במפעלים מוגנים, ולקדמם מבחינה תעסוקתית.
משרד הבריאות השיב בינואר 2016 כי הואמקבל את המלצת מבקר המדינה ויפעל עם משרד הרווחה לקידום חקיקה זו.
משרד הרווחה השיב בדצמבר 2015 כיאגף השיקום במשרד הרווחה הוא אחד השותפים המרכזיים של הצעת החוק, תומך בה וממתין לאישורה הסופי בידי משרד הכלכלה.
נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות במשרד המשפטים מסרה בינואר 2016 כי היא מברכת על המלצת מבקר המדינה לקדם את הצעות החוק בתחומים אלו.
היעדר יעדים שנתיים ומנגנון תמרוץ ל התקדמות בשירותי התעסוקה אחת ממטרות השיקום היא לאפשר לנכה הנפש להשיג עצמאות תפקודית ולהיטיב את איכות חייו.
לשם כך חשוב לעודד את המשתקמים ואת היזמים להתקדם ולעבור למסגרות ש יקום עצמאיות יותר (כגון מהוסטל לדיור מוגן, וממפעל מוגן לתעסוקה נתמכת בשוק החופשי).
הגדרת התוצאה המצופה מאפשרת לקבוע את מידת הצלחתה של תכנית ואת מה שצריך לשנות כדי שתצליח.
לפי מדריך התכנון הממשלתי, יש לקבוע מדדי תוצאה למטרות וליעדים שקבע לעצמו משרד ממשלתי85.
על פי נתוני המחלקה לשיקום נכי נפש, בשנת 2014 עברו331 משתקמיםמכלל 6,125 (5.
4% )ממפעלים מוגנים לתעסוקה נתמכת , ו-155 נכי נפש מכלל1,723 (8.
83 ,)למשל תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות (השתתפות המדינה במימון התאמות התשס"ו-2006 , שמטרתן לעודד מעסיקים להעסיק בעלי מוגבלויות ולפצות מעסיקים אלה בגין התאמות הנדרשות במקום העבודה, וכשמדובר במוגבלות נפשית - הדרכה וליווי מתמשכים לנכי הנפש; תקנות שכר מינימום (שכר מותאם לעובד עם מוגבלות בעל יכולת עבודה מופחתת), התשס"ב-2002 , המאפשרות לקבוע ש כר מינימום מותאם למשתקמים בשל י כולת עבודתם המופחתת.
הצעת חוק תעסוקה מעברית נמצאת בהכנה בלשכה המשפטית של משרד הכלכלה 85 מדריך התכנון הממשלתי, משרד ראש הממשלה האגף לתכנון מדיניות, אלול תש"ע-ספטמבר 2010 , גרסה4.
:שם הדוח משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 ממועדונים תעסוקתיים למפעלים מוגנים או לתעסוקה נתמכת המקדמים את עצמאות המשתקמים.
הגם שמטרת השיקום היא קידום נכי הנפש גם בתחום התעסוקה, לשירותי תעסוקה עצמאיים יותר, נמצא כי המחלקה לשיקום נכי נפש לא קבעה יעדים שנתיים (יעדי איכות) למספר המשתקמים שיעברו למסגרות תעסוקה מתקדמות יותר.
המשרד גם לא יזם מנגנון לתמרוץ יזמים על הצלחתם לקידום משתקמים למסגרות מתקדמ ות יותר, ומ מילא לא הציב יעד זה לפני היזמים, ולא כלל אותו במסגרת ההסכמים שחתם עמם.
משרד מבקר המדינה מעיר למחלקה לשיקום נכי נפש כי בהיעדר הגדרה של יעדי איכות, אין בידי המשרד מנגנון להערכתה של אחת התפוקות המשמעותיות של מסגרות השיקום - מעבר משירותי תעסוקה מוגנת לתעסוקה נתמכת בשוק החופשי, המאפשרת חיים עצמאיים יותר.
על כן אין המשרד יכול להעריך אם ועד כמה השיג את מטרותיו בתחום התעסוקה, ואינו יכול להעריך את ביצועי היזמים בעניין זה.
על המחלקה לשיקום נכי נפש לקבוע בתכנית העבודה שלו יעדי איכות שנתיים למעבר משתקמים ממסגרת תעסוקתית למסגרת מתקדמת יותר, ולנטר את השגתם.
עליו להתוות מדדים אלה גם ליזמים המפעילים את מסגרות השיקום התעסוקתי, ולשקול לשלב אגב כך גם תמריצים מתאימים, אם באמצעות תעריף מתגמל למעבר משתקמים למסגרת תעסוקה נתמכת בשוק החופשי ותעריף מופחת לשוהים זמן ממושך במסגרת תעסוק ה מוגנת, ואם באמצעות עידוד היזמים לפתח ולהפעיל בעצמם מסגרות תעסוקה נתמכת, שיקלטו את המשתקמים המתקדמים.
בהמשך על המשרד לשקול קביעת מדדי איכות, במסגרת התכנית הלאומית למדדי איכות בשירותי שיקום נכי נפש.
משרד הבריאות השיב בינואר 2016 כי הוא מקבל את המלצת הביקורת לקביעת יעדי איכות בשירותי התעסוקה, והם ייושמו במסגרת הסטנדרטים ומכרז התעסוקה החדשים.
ולאחר שיתקבלו נתונים מלאים ממדדי התוצאה ומסקרי האיכות, ייקבעו מדדים המותאמים אישית למשתקם.
קיים תמרוץ למעבר משתקמים לתעסוקה מתקדמת, על ידי עידוד יזמים לספק גם שירותי תעסוקה נתמכת נוסף על שירותי תעסוקה מוגנת, דבר שיעודדם להעביר משתקמים מן המפעלים המוגנים לשוק החופשי; ובמסגרת מכרז התעסוקה המתוכנן יפתֵח המשרד מנגנוני תמרוץ נוספים.
נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות במשרד המשפטים מסרה בינואר 2016 כי ראוי ונכון לקבוע יעדי התקדמות על הרצף התעסוקתי .
שירותי "חונכות בהשכלה " לנכי נפש משתקמים מחקרים מלמדים שלבעלי מגבלה נפשית יש קשרים חברתיים מעטים מאוד יחסית לאוכלוסייה הכללית86 .
אחת הדרכים להרחבת מעגל הקשרים החברתיים של נכי הנפש היא באמצעות שירות החונכות.
החונך מלווה את המשתקם בחיי היומיום בקהילה ובהתנהלותו מחוץ למסגרת הדיור שלו, על פי צרכיו, מטרותיו ורצונותיו.
החונכות מאופיינת בקשר בלתי אמצעי, שמטרתו למידה, הדגמת התנהגות, חִ ברּות, הכשרה, והקניית תחושת שייכות, וכן הרחבת החוויות, ההתנסויות, הקשרים והרשתות החברתי ות, והתמודדות עם סטיגמות.
86 מתוך מכרז פומבי להפעלת שירותי חונכותבתחום בריאות הנפש, מכרז מ' 28/2013 , יוני2013.
שם הדוח: משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 בשנת2011 פרסם משרד הבריאות מכרז לשירותי חונכות בלימודיהם האקדמיים של משתקמים בבריאות הנפש (תכנית "חונכות בהשכלה").
במסגרת התכנית שהמשרד מפעיל באמצעות יזמים, החונכים מלווים סטודנטים נכי נפש במוסדות הלימוד האוניברסיטאיים ומסייעים להם 87.
החונכות במכרז הוגבלה לנכי נפש הלומדים באוניברסיטאות בישראל (ומכללה אחת כשלוחה של אחת האוניברסיטאות).
במועד סיום הביקורת השתתפו בשירותי החניכה כ-90 סטודנטים נכי נפש, שנעזרו ב-30 .
חונכים בקירוב לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח השוני בין תנאי הקבלה לאוניברסיטאות ולשאר מוסדות ההשכלה הגבוהה, פיזורם הגיאוגרפי הרחב של המוסדות שאינם אוניברסיטאות, ומספרם הגדול של הלומדים בהם88 , על המשרד לשקול להרחיב את שירותי החונכות למוסדות להשכלה גבוהה נוספים, שכן פועלים כיום 65 מכללות אקדמיות ומכללות להוראה וכן מוסדות להשכלה גבוהה שאינם אקדמיים, כגון מכללות טכנולוגיות.
בכך יתאפשרו מימוש נרחב יותר של מטרת חוק שיקום נכי נפש, וסיוע בידיהם של נכי נפש רבים יותר לרכוש השכלה ולהשתלב כעצמאיים בחברה.
משרד הבריאות השיב בינואר 2016 כי הואמקבל את המלצת משרד מבקר המדינה להרחיב את שירות החונכות האקדמית למסגרות אקדמיות נוספות, לרבות בפריפריה.
שירות "תיאום טיפול" לנכי נפש משתקמים על פי החוק לשיקום נכי נפש, שירות "תיאום טיפול" אמור ליישם את מתן כל השירותים הניתנים לנכי נפש, לסייע למשתקם במציאת מסגרות השיקום שאישרו ועדות הסל ולתמוך בו.
בשנת 2008 הופרטשירות מתאמי הטיפול ונוהל במסגרת פיילוט, ומשנת 2013 השירות ניתן בידי חברת פרטית, שזכתה במכרז (להלן - החברה הפרטית).
אי-התאמה בין הגדרת התפקיד "מתאמי טיפול" בלשכות ובין עבודתם בפועל בביקורת עלה כי אף על פי ששירות מתאמי הטיפול הופרט עוד בשנת 2008 והוא ניתן בידי החברה הפרטית, בלשכות הבריאות המחוזיות קיימים עדיין תקנים של עובדי מדינה בתפקידים של מתאמי טיפול, אך העובדים אינם ממלאים תפקיד זה בפועל אלא תפקידים אחרים, כגון רכזי משנה לוועדות סל, חברּות בוועדות מעקב וביצוע בקרות.
87 ,ברכישת אסטרטגיות למידה קוגניטיביות, לימודיות, ארגוניות, חברתיות, רגשיות ומערכתיות תוך התמקדות בהכוונה לימודית, בארגון הזמן, בסיוע במצבי לחץ ובתיווך, בין השאר, בקשרים עם רשויות האוניברסיטה – מתוך מכרז פומבי מס' 85/2011 לשירותי חונכות לתמיכה בלימודים אקדמיים של משתקמים בבריאות הנפש.
88 נכון למועד הביקורת , בשנת הלימודים התשע"ד למדו בישראל כ -307,000 סטודנטים, כ - 73,000 מהם (כ-24% ) באוניברסיטאות המחקר וכל היתר, כ-234,000 סטודנטים (כ-76%), באוניברסיטה הפתוחה, במכללות האקדמיות ובמכללות האקדמיות לחינוך (מתוך לקט נתונים לקראת פתיחת שנת הלימודים האקדמית התשע"ה - 2014/2015 ,, המועצה להשכלה גבוהה ספטמבר 2014.
:שם הדוח משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי עליו לעדכן את תקן המשרד על פי השינויים שחלו במשרות, ולקבוע תקן ומרכיבי תפקיד מעודכנים לעובדים שמוצבים בתקנים הקיימים.
בכך יהיה אפשר לקבוע את הדרישות המקצועיות של נושאי המשרות הקיימות בפועל, לוודא כי העובדים מוכשרים כראוי לתפקידיהם, ולאפשר להם אופק קידום סדור.
משרד הבריאות השיב בינואר 2016 כיהוא מקבל את הערת משרד מבקר המדינה ויפעל לשינוי הגדרת התפקיד 'מתאמי טיפול ' במחוזות משרד הבריאות, כך שתתאים לתוכן עבודתם.
מחסור במתאמי טיפול החברה הפרטית מפעילה 30 תקנים של מתאמי טיפול במשרה מלאה, המתמלאים בפועל בידי 34 .
עובדיםמכרז המשרד קבע כי כל מתאם יעבוד מול 35 ( משתקמים14 משתקמים הדורשים תיאום רב ו-21 משתקמים הדורשים תיאוםמועט יותר).
בסך הכול החברה הפרטית מספקת שירות לכ-2,000 משתקמים בשנה, מהם כ-1,100 משתקמיםבעת ובעונה אחת.
השירות ניתן לכל משתקם לזמן מוגבל, עד שנתיים, הניתן להארכה אם יאושר לו שירות שיקום חדש שידרוש תיאום טיפול.
על פי העמדה המקצועית של ממונת שיקום ארצית במשרד, רצוי לספק לכל משתקם שירות של מתאם טיפול, אפילו לתקופה קצרה89,.
לדבריה כ-1,100 ( משתקמיםכ-%5 מסך כ- 21,000 משתקמים שאושר להם סל שיקום) אינם מממשים את שירותי השיקום, בגלל מחסור במתאמי טיפול.
כבר בביקורות קודמות ציין מבקר המדינה כי מספר מתאמי הטיפול אינו מספיק לשיבוץ המשתקמים במסגרות שיקום.
בנובמבר 2015 , לקראת סיכום הביקורת ובעקבותיה, מסרה ממונת שיקום ארצית כי נוספו עשר משרות של מתאמי טיפול אשר יספקו שירות עוד ל-1,450 משתקמים, ובדצמבר2015 מסרה כי לשם מתן שירות לכ-2,500 המשתקמים יש צורך ב-110 .
מתאמי טיפול נמצא כי מספר משרותיהם של מתאמי הטיפול, במיקור חוץ בידי החברה הפרטית, נקבע עוד בשנת 2008 לצורך פיילוט שנערך במחוזות אחדים בלבד.
את היקף המשרות הכולל הנדרש קבעה המחלקה לשיקום נכי נפש כהיקף שפעל בפיילוט, ולא הגדילה את היקף המשרות של מתאמי הטיפול הנדרש כדי לספק את תיאום הטיפול לכלל המשתקמים.
המחסור במתאמי טיפול למשתקם יצר קושי במציאת מסגרות שיקום ושילוב המתאימות לו90.
הדבר בא לידי ביטוי בהמתנה ממושכת עד לקבלת השירות: בתנאי המכרז נקבע שזמן ההמתנה יהיה עד שבועיים, ואילו בפועל, במחוז ירושלים הוא עומד על חודשיים בקירוב ובמחוז ת"א על חודשיים- שלושה.
89 כחלופה אפשר לספק את השירות רק למשתקמים שאינם מקבלים תיאום טיפול מצוות מסגרת הדיור שהם משולבים בה כבר (על פי המשרד, כ-13,000 משתקמים מקבלים תיאום טיפול משירותי הדיור).
90 מעיון בניתוח מדגם של פניות שטופלו בידי האחראית לפניות הציבור באגף השיקום במשרד עולה כי עקב מחסור במתאמי טיפול, חמישים ויותר מ-184 הפניות היו מסוג "בקשה לסיוע למציאת מסגרת/שירות".
שם הדוח: משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 רכזות סל שיקום מחוזיות מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי בגלל המחסור ב"תיאום טיפול", משתקמים שובצו במסגרות שאינן מתאימות להם ונשרו מהן 91 .