HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כאמור, על פי חוק מל"ג הסמכה להעניק תארים אקדמיים טעונה אישור מל"ג, ובהתאם להנחיות לפתיחת מוסד ותכנית לימודים נדרש אישורה לצורך פתיחת תכניות לימודים חדשות.
בנובמבר 2004 היא קבעה תנאים לקיומן של תכניות לימודים לאוכלוסיות ייעודיות.
בין היתר היא ציינה כי "תוכניות הלימודים (תכנים והיקף) סגל ההוראה, תנאי הקבלה, ספי הקבלה, דרישות המעבר ודרישות הסיום, יהיו זהים בדרך כלל לאלה בתוכניות הלימודים הרגילות.
עוד קבעה מל"ג כי "על ]לקבוצות אוכלוסייה ייעודיות[ המוסדות המבקשים להקים תכניות לימודים מיוחדות לקבל אישור המועצה להשכלה גבוהה לפני פתיחתן ".
כאמור, גם בהוראות ההנהלה של האוניברסיטה נקבע כי אין לפתוח תכנית לימודים חדשה לפני שהתקבל לכך אישור ממל"ג.
בשנים 2006 ו- 2007 התקשרה האוניברסיטה בהסכם עם חברת הדרכה פרטית (להלן - חברת א' או החברה) לצורך הפעלת תכנית לימודים לתואר שני במינהל עסקים ( MBA ) למהנדסים ומנהלי פרויקטים (להלן- התכנית למהנדסים) בשנים אלה.
שכר הלימוד הכולל (לכל תקופת הלימודים) לתלמידים שהחלו את לימודיהם ביוני 2006 היה 56,000 ש"ח, ולתלמידים שהחלו את לימודיהם באוגוסט 2007 - 58,240 ש"ח.
האוניברסיטה הסבירה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 היא זו שפנתה והציעה לאוניברסיטה לקחת חלק]'חברה א[" כי מוסדות להשכלה גבוהה 1381 .
התכנית יועדה לאנשים בתפקידים ניהוליים ומקצועיים בכירים בחברות טכנולוגיה גדולות.
אחד התנאים הבסיסיים (המשמש הוכחה לבכירותו של התלמיד) הוא התחייבות המעביד למימון מלא של שכר הלימוד.
מרבית התלמידים ולאחר מכן התרחבה התכנית לתלמידים ]מחברה מסוימת [ במחזור הראשון היו ".
ממסמכי האוניברסיטה ע ]מחברות נוספות [ שהגיעוולה כי בשנת 2010 היא חתמה על הסכם נוסף עם חברה א' המסדיר את המשך הפעלת התכנית למהנדסים, ובו נקבע, בין היתר, כי שכר הלימוד שייגבה מהסטודנטים יהיה 59,620 ש"ח (כולל דמי רישום).
עוד נקבע בהסכם עם החברה כי הלימודים יתקיימו פעם בשבוע בשעות קבועות, ובכיתת לימוד ב סטנדרדים של כיתות מנהלים.
משך הלימודים בתכנית נקבע לשנתיים וחצי.
משרד מבקר המדינה העלה כי בניגוד להנחיות מל"ג, להוראותיה האמורות מנובמבר 2004 ולהוראות ההנהלה של האוניברסיטה, לא ביקשה האוניברסיטה את אישורה של מל"ג לפתיחת התכנית למהנדסים.
האוניברסיטה הסבירה במכתבה דלעיל למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 כי התכנית מעניקה תואר "מוסמך במינהל עסקים" ולא תואר מיוחד, ולכן סברה כי לא נדרש אישור מל"ג לתכנית.
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי היה עליה לבקש אישור מראש ממל"ג להפעלת התכנית, שכן מנוסח ההוראה של מל"ג עולה בבירור שהיא חלה על כל סוגי התכניות לאוכלוסיות ייעודיות, ללא יוצא מהכלל; כמו כן מדובר בתכנית חדשה הפתוחה רק לאוכלוסייה מסוימת, ושתנאי הקבלה, ספי הקבלה וסגל ההוראה שלה שונים מאלה של תכניות הלימודים הרגילות באוניברסיטה.
כאמור, על פי כללי הכרה במוסדות שלמל"ג, חל איסור להפלות בין מועמדים.
כמו כן על פי החלטת מל"ג מנובמבר 2004 , תנאי הקבלה בתכניות לאוכלוסיות ייעודיות צריכים להיות זהים לתנאי הקבלה שבתכניות הרגילות ו"רק במקרים מיוחדים ניתן לעשות שינוי, בכפוף לאישור המועצה להשכלה גבוהה".
מהאמור בהסכם מאפריל 2006 בין האוניברסיטה לבין חברה א' עולה כי האוניברסיטה קבעה לתכנית למהנדסים תנאי קבלה מקלים ללא אישור כנדרש של מל"ג, ובכך הפלתה לטובה לכאורה את תלמידי התכנית בלי שהדבר נבחן ואושר: בעוד שרוב המועמדים לתכנית הלימודים הרגילה לתואר "מוסמך במינהל עסקים" חייבים כאמור לעמוד בהצלחה במבחן ה- GMAT (פרט לבעלי תואר שני בציון סופי 85 ,לפחות בחוג להנדסה בחוג לכלכלה, בחוג למדעים מדויקים, בחוג למדעי החיים או בחוג למדעי הניהול), המועמדים "הכשירים להתקבל" לתכנית למהנדסים אינם נדרשים לכך.
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי הצבת דרישות קבלה שונות ומקלות לתלמידי התכנית למהנדסים ללא אישור מל"ג אינה תקינה ועומדת בסתירה לכללי הכרה במוסדות של מל"ג ולהחלטתה האמורה מנובמבר 2004 .
נוסף על כך היה עליה לבחון אם בהקלה זו יש משום פגיעה בשוויון.
שכר הלימוד ששילמו התלמידים בתכנית למהנדסים הועב ר לאוניברסיטה באמצעות חברה א'.
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי השיטה שבה נקטה לגיוס סטודנטים לתכנית לימודים זו עלולה להביא לידי פגיעה באינטרס הציבורי, שכן היא לא אפשרה רישום לתכנית של סטודנטים שלא הייתה להם נגישות לחברת ההדרכה (חברה א'), ואף עלולה לג רום לעלייה בשכר הלימוד עקב העמלה שגובה בדרך כלל חברת הדרכה.
כמו כן האוניברסיטה נקטה שיטה חריגה זו בלי שהמוסדות המנהלים שלה, מל"ג וות"ת בחנו אם היא ראויה למוסד ציבורי הנתמך מתקציב המדינה, אם היא אינה עומדת בסתירה לכללי הכרה במוסדות של מל"ג ואם היא עולה בקנה אחד עם עקרונות חוק זכויות הסטודנט ועקרונות השוויון והשקיפות.
על הוועד המנהל והסנט של האוניברסיטה ועל מל"ג וות"ת לבחון את ההתקשרות של האוניברסיטה עם חברה א'.
בהנחיות לפתיחת מוסד ותכנית לימודים ובנוהלי העבודה של מל"ג נקבע כי הליך הטיפול בבקשות המוסדות לפ תוח תכניות לימודים יתייחס בין היתר לסגל ההוראה של התכנית.
כמו כן, בהחלטות מל"ג מנובמבר 2004 שעסקו בתנאים לקיומן של תכניות לימודים מיוחדות לאוכלוסיות ייעודיות נאמר, בין היתר, כי סגל ההוראה בתכניות אלה יהיה זהה בדרך כלל לזה שבתכניות הלימודים הרגילות, ורק במקרים מיוחדים ניתן יהיה לעשות שינוי בעניין זה, בכפוף לאישור מראש של מל"ג.
בהסכם שחתמה האוניברסיטה עם חברה א' נאמר, בין היתר, כי "תהיה זכות לחברה להפנות לאוניברסיטה מרצים שילמדו עד 25% מיחידות ההוראה בתכנית בכפוף לאישור האוניברסיטה והפקולטה לניהול" וכי החברה היא שתשלם להם תמורה עבור שעות ההוראה שילמדו.
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי מאחר שנוסח ההסכם בינה לחברה א' אפשר לחברה לצרף לתכנית סגל הוראה חיצוני השונה מסגל ההוראה בתכנית הלימודים הרגילה, היה עליה לפנות למל"ג ולבקש מראש את אישורה גם לעניין זה.
כאמור, אחד מתנאי הקבלה של האוניברסיטה לתכנית למהנדסים היה דרישה מהמועמד ללימודים להמציא התחייבות מהמעסיק שלו לממן את לימודיו בתכנית זו.
מוסדות להשכלה גבוהה 1383 .
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על האוניברסיטה לבחון אם התניית קבלה ללימודים בהתחייבות מראש של מעסיק לממן את לימודיו של המועמד אינה פוגעת בשוויוניות, בכך שהיא מונעת רישום לתכנית של סטודנטים שאינם יכולים להמציא התחייבות כזו ממעסיקים או סטודנטים שמוכנים לממן ממקורותיהם את שכר הלימוד.
בדוח של ועדת הבדיקה מפברואר 2007 נאמר, בין היתר (בסעיף5 ): "תוכנית אחרת חתמה הסכם עם חברת גיו הקשורה עם מעסיקים ]'חברה א[ ס סטודנטים גדולים.
דעת הוועדה אינה נוחה מכך שחברה פרטית קבלה בלעדיות על גיוס תלמידים.
הדבר מונע נגישות של תלמידים ראויים אחרים לתוכנית האמורה".
הוועדה חזרה על עמדתה זו גם בפרק ההמלצות שבדוח: "ככלל, על ההרשמה לתוכניות להיות פתוחה ואין להגבילה לחברי ארגונים או לעובדי מפעלים מסוימים.
במידה ודרושה עזרתה של חברה חיצונית לטפל בגיוס סטודנטים, יש לוודא שהיא לא תמנע ממועמדים פוטנציאלים כלשהם להתחרות על הזכות ללמוד בתוכנית".
הוועדה ביקשה מן הרקטור לדווח לסנט על יישום מסקנות הדוח שלה במהלך שנת הלימודים התשס"ח.
הביקורת העלתה כי למרות המלצות הוועדה לא חל כל שינוי במצב: ביוני 2007 דן הסנט בדוח הוועדה והחליט להעבירו לדיון בוועדה לתואר שני של האוניברסיטה.
בדצמבר 2007 דנה הוועדה לתואר שני בדוח, אולם מפרוטוקול הישיבה עולה כי נושא גיוס סטודנטים באמצעות גורם מתווך לתכניות לימודים חוץ - תקציביות לא עלה לפניה.
באפריל 2008 דן הסנט שוב בהמלצות ועדת הבדיקה ובהתייחסות הוועדה לתואר שני אליהן; אולם גם מפרוטוקול ישיבה זו עולה כי הנושא האמור לעיל לא נדון.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הסנט והוועדה לתואר שני של האוניברסיטה היה לדון בכל המלצות ועדת הבדיקה ולבחון אם הפעלת התכנית במתכונתה המיוחדת עולה בקנה אחד עם עקרונות השוויון והשקיפות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה האוניברסיטה כי היא "קיימה בדיקה מטעמיה ומנימוקיה בעניין והוחלט שלא לחדש את ההתקשרות, במתכונתה הנוכ ולקיים את התכנית על ידי האוניברסיטה".
מל"ג ]'חברה א [ חית, עם בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה כי ההתקשרות של אוניברסיטת תל - אביב עם גורמים פרטיים להפעלת תכניות חוץ-תקציביות נראית "בעייתית בעליל ומחייבת בחינה משפטית ועקרונית".
עבודה נוספת של חברי סגל אקדמי בתכניות לימודים חוץ- תקציביות .
האוניברסיטה היא מוסד להשכלה גבוהה מתוקצב שפעילותה ממומנת בעיקר מכספי המדינה ושכר הלימוד בה נקבע על ידי ועדות ציבוריות שהוקמו על ידי שרי החינוך.
מתפקידה של האוניברסיטה לדאוג לכך שייעשה שימוש תקין בכספי ציבור ומחובתה לפעול ככל הניתן להפרדה מוחלטת בין כספים המממנים את תכניות הלימודים החוץ -תקציביות לכספי ציבור המממנים את תכניות הלימודים המתוקצבות; מחובתה של האוניברסיטה גם לדאוג לכך שמשאבים אנושיים, פיזיים וכספיים שלה שמקורם בכספי ציבור (הקצבות המדינה, שכר לימוד ותרומות) לא יופנו ל תכניות החוץ -תקציביות במקום להוראה בתכניות הלימודים הרגילות ולמחקר.
לשם כך על האוניברסיטה לנהל את ההוצאות וההכנסות של תכניות הלימודים החוץ-תקציביות בתקציב נפרד מהתקציב הרגיל, ולוודא כי עבודת הסגל האקדמי והמינהלי בתכניות לימודים אלה תאושר רק לאחר שמילאו את מ כסת שעות העבודה הרגילה שלהם ותירשם כעבודה נוספת (ככל שאושרה כדין), והשכר תמורת עבודתם זו ישולם אך ורק מהתקציב הנפרד.
משרד מבקר המדינה בדק כמה מאפיינים של העסקת הסגל האקדמי באוניברסיטה בתכניות הלימודים החוץ-תקציביות: הנחיות והוראות באוגוסט ובנובמבר 1995 שלחה כאמור ות"ת לראשי האוניברסיטאות מכתבים המבהירים את הכללים שעל פיהם יש לנהוג בנושא עבודה נוספת של חברי סגל אקדמי.
נוסף על כללים אלה קבעה האוניברסיטה בעצמה הוראות המסדירות את הנושא: נוהל עבודת חוץ של חברי סגל אקדמי, נוהל העסקת עובדים על חשבון תקציבי פרוי קטים, ונוהל העסקה נוספת באוניברסיטה של חברי סגל אקדמי.
הוראות אלה אמורות, בין היתר, להבטיח שתהיה לאוניברסיטה בקרה מלאה על העסקתם הנוספת של חברי סגל אקדמי, גם זו שבמסגרת תכניות הלימודים החוץ- תקציביות, ושהעסקה זו לא תפגע בעבודתם הרגילה במסגרת מחלקתם, ולא תהיה על חשבון מכסת שעות ההוראה הרגילות שוות"ת מתקצבת.
בכללי ות"ת לעבודה נוספת נקבע, בין היתר, כי "על חבר סגל המבקש לעסוק בעבודה נוספת, בין באוניברסיטה אחרת או באחת מהמכללות או מחוץ למערכת ההשכלה הגבוהה, לקבל אישור מהנהלת האוניברסיטה".
נמצא כי אחד הנהלים האמורים של האוניברסיטה אינו עולה בקנה אחד עם כללי ות"ת.
נוהל זה מאפשר במקרים מסוימים לעבוד עבודה נוספת גם ללא קבלת אישור מהנהלת האוניברסיטה: נוהל עבודת חוץ של חברי הסגל האקדמי (להלן - נוהל עבודת חוץ) מחייב אמנם חבר סגל לדווח מראש על כל עבודת חוץ שבה הוא מתכוון לעסוק 37 , אך הוא מתיר לו לעסוק- ללא קבלת היתר - בסוגים של "עבודות חוץ", כגון ייעוץ ו"הוראה במוסד אחר להשכלה גבוהה בהיקף שלא עולה על מחצית משעות ההוראה השבועיות של חבר סגל בדרגתו, באוניברסיטה".
37 יצוין כי לקראת כל שנת לימודים מנחה הרקטור את חברי הסגל האקדמי לדווח על עבודת חוץ מדי שנה בשנה.
מוסדות להשכלה גבוהה 1385 .
נקבע בנוהל כי עבודת חוץ של דקן, סגן רקטור ורקטור תהא טעונה היתר: על דקן או סגן רקטור המבקשים היתר לפנות לרקטור בבקשה מפורטת ומנומקת לקבלת ההיתר; על רקטור המבקש היתר לפנות בבקשה מפורטת ומנומקת לוועדה שמונתה על פי נוהל זה.
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי עליה להתאים את נהליה בנושא זה לכללים שקבעה ות"ת.
בכללי ות"ת לעבודה נוספת לא נקבע כי האישור לעבודה נוספת שחייב לקבל חבר סגל צריך להיות מוגבל בזמן.
גם במקרים שבהם על פי הוראת הנוהל של האוניברסיטה נדרש חבר סגל לקבל אישור מהנהלתה לעסוק בעבודה נוספת, לא הוגבל, על פי הוראות אלה, האישור בזמן.
כפועל יוצא מכך קיי מת לכאורה אפשרות שחבר סגל יעסוק בעבודה נוספת על סמך אישור שניתן לו שנים רבות קודם לכן אף שחלו מאז שינויים בתנאי העסקתו המחייבים בדיקה מחדש.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי ות"ת תקבע בכלליה דרישה ולפיה האישורים שניתנים לחברי הסגל יוגבלו בזמן, וכי גם פרק הזמן שייקבע יותנה בכך שלא יחולו כל שינויים בתנאי ההעסקה שלהם (שעות הוראה, תפקידים נוספים).
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה ות"ת כי בכוונתה להדגיש בכלליה כי "אישורי עבודה נוספת לחברי סגל יוגבלו בזמן".
נוהל עבודת חוץ קובע, בין היתר, כי "חבר סגל מחויב להימנע מביצוע עבודת חוץ העלולה לפגוע במחויבותו לאוניברסיטה או העלולה להעמידו במצב של ניגוד אינטרסים עימה".
הנוהל אוסר סוגי עבודה מסוימים: ניהול אקדמי או מעין אקדמי, כהונה בוועדות אקדמיות קבועות, ייעוץ אקדמי ופעילות ארגונית "בכל מוסד השכלה אחר (להוציא מוסד קשור [38] )".
עם זאת, חבר סגל המעוניין לעבוד בעבודות חוץ מהמנויות לעיל אמור לפנות בבקשה מנומקת ומפורטת לרקטור באמצעות דקן הפקולטה ולבקש היתר.
מלשון הנוהל וההגדרה של "מוסדות קשורים" כאמור עולה בבירור כי היא מכוונת לעבודה של חברי סגל אקדמי המבוצעת מחוץ לאוניברסיטה.
נוהל בנושא "העסקה נוספת באוניברסיטה של חברי הסגל האקדמי (תשמ"ז)" (להלן - נוהל העסקה נוספת באוניברסיטה או נוהל העסקה נוספת), קובע, בין היתר, כי "אין להעסיק חבר סגל בעבודה נוספת באוניברסיטה אלא עפ"י אישור מראש של ועדת עבודה נוספת ועפ"י תנאיו של אישור מעין זה ".
הנוהל מגדיר "העסקה נוספת" - "העסקה של חבר סגל - המועסק באוניברסיטה במשרה שלמה - בעבודה אקדמית נוספת, באוניברסיטה" וקובע כי לבקשה להעסקה נוספת יצורף דוח שבו יפרט חבר הסגל את עומס ההוראה המוטל עליו ואת פעילויותיו האחרות באוניברסיטה (אם קיימות).
38 הנוהל מגדיר שלושה מוסדות כ"מוסד קשור" עם האוניברסיטה: המרכז לחינוך טכנולוגי בחולון, מכללת תל-אביב-יפו, מכללת מנשה.
הביקורת ה עלתה כי עד דצמבר 2010 לא הייתה באוניברסיטה התייחסות מפורשת, לא בנהלים האמורים ולא בהנחיות שמוציא מפעם לפעם הרקטור, להעסקה נוספת בתכניות חוץ -תקציביות.
בהיעדר התייחסות כזאת החילה האוניברסיטה ברוב המקרים על חברי הסגל שלה המלמדים בתכניות החוץ - תקציביות את נוהל עבודת החוץ המאפשר להם ללמד בתכניות ללא היתר ותמורת שכר גבוה מהשכר שאושר על ידי ות"ת והממונה על השכר (ראו להלן).
נוהל העסקה נוספת, המחייב כאמור הגשת בקשה וקבלת אישור, הוחל בפועל רק על מורים בפקולטה למדעי הרוח ובפקולטה לאמנויות המלמדים בתכניות החוץ - תקציביות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהגדרת "העסקה נוספת" בנוהל העסקה נוספת באוניברסיטה מתייחסת ל"העסקה של חבר סגל - המועסק באוניברסיטה במשרה שלמה - בעבודה אקדמית נוספת, באוניברסיטה" (ההדגשה אינה במקור), הרי שהיה על האוניברסיטה להחיל נוהל זה על חברי סגל המלמדים בת כניות הלימודים החוץ - תקציביות, שכן הן מתבצעות באוניברסיטה, מיועדות לסטודנטים שנרשמו לאוניברסיטה ומופעלות על ידה.
על פי נוהל זה היה על האוניברסיטה לדרוש מחברי הסגל לבקש אישור להעסקה זאת, לוודא שהעסקתם הנוספת בתכניות הלימודים החוץ -תקציביות אינה פוגעת בעבודתם הרגילה באוניברסיטה ולהקפיד על כך שישולם להם השכר המקובל במוסדות להשכלה גבוהה, ללא קשר למבנה התקציבי של התכנית.
כמו כן, החלת הוראות שונות על חברי סגל אקדמי המלמדים בתכניות הלימודים החוץ -תקציביות, על פי הפקולטה שבה הם מועסקים, אינה סבירה, ועלולה אף ליצור אצל חברי הסגל האקדמי חוסר בהירות ביחס לצורך לבקש אישור על העסקתם הנוספת באוניברסיטה.
בעקבות הביקורת הנחה בדצמבר 2010 רקטור האוניברסיטה את דקני הפקולטות, ראשי בתי הספר וראשי התכניות החוץ -תקציביות לוודא קבלת האישורים להעסקה הנוספת של חברי הסגל האקדמי ככל שהם נדרשים על פי שני הנהלים האמורים לעיל.
הרקטור ציין כי חלים על חברי הסגל המועסקים בתכניות החוץ-תקציביות שני הנהלים דלעיל (נוהל עבודת חוץ ונוהל העסקה נוספת באוניברסיטה), אולם הוסיף וסייג כי "אם פתיחתה ופעילותה של תכנית חוץ - תקציבית מחייבת העסקת הסגל בתנאים השוני ם מתנאי העסקה של מורים מן החוץ, ואם המבנה התקציבי של התכנית מאפשר זאת, יועסקו חברי הסגל, שאושרו על ידכם להעסקה בתכנית זו, על פי 'נוהל עבודת חוץ'".
משרד מבקר המדינה מעיר לרקטור האוניברסיטה כי מאחר שעל חברי סגל אקדמי המועסקים בתכניות הלימודים החוץ-תקציביות חלים כאמור שני נהלים: נוהל העסקה נוספת באוניברסיטה ונוהל עבודת חוץ, יש צורך לוודא שנהלים אלה עולים בקנה אחד עם כללי ות"ת, ובפרט עם הצורך לקבל את אישור הנהלת האוניברסיטה להעסקה האמורה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה האוניברסיטה כי היא תבחן, בשיתוף עם ות"ת, "את דרכי העסקתם של חברי הסגל האקדמי בתכניות החוץ תקציביות, תוך איזון בין כל השיקולים הרלוונטיים ותפעל בהתאם לסיכומים ולהחלטות שהיא מוסדות להשכלה גבוהה 1387 .
לאחר שיתקבלו מסקנות וסיכומים כאמור לעיל תפעל האוניברסיטה לעדכון הנהלים הנוגעים להעסקתם הנוספת של חברי הסגל מחוץ ליחידתם ו/או מחוץ לאוניברסיטה".
ות"ת הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא תלמד את הערותיו בעניין העסקה נוספת ותרענן את הנחיותיה למוסדות להשכלה גבוהה בעניין זה.
כדי לשמור על רמת ההוראה והמחקר באוניברסיטאות יש להקפיד על כך שחברי הסגל האקדמי יקדישו למוסד שבו הם מועסקים את עיקר זמנם וייתנו את מלוא התמורה בעד השכר המשולם להם.
בכללי ות"ת לעבודה נוספת צוין, בין היתר, כי "חבר סגל אקדמי חייב לראות באוניברסיטה את עיסוקו העיקרי ולהקדיש לעבודתו באוניברסיטה את מיטב זמנו ומרצו.
על חבר סגל, כנ"ל , להימנע מעיסוקים העשויים לפגוע או להגביל את חובותיו לאוניברסיטה.
אישור האוניברסיטה לעבודה נוספת.
יינתן תוך הקפדה על כך שאין בהעסקה משום ניגוד אינטרסים לעבודתו באוניברסיטה וכי עבודת החוץ אינה פוגעת בחובות ההוראה והמחקר של חבר הסגל האקדמי באוניברסיטה".
חובות אלו מפורטות בתקנונים של האוניברסיטאות או בידיעונים המופצים בין חברי הסגל, והן כוללות, בין היתר, הוראה פרונטלית בהיקף של שש עד שמונה שעות בשבוע.
יצוין שגם הוועדה לבדיקת התכניות החוץ -תקציביות, שאת המלצותיה אימץ סנט האוניברסיטה ביוני 2007 (ראו להלן), התייחסה לעניין זה.
מכאן שעל פי כללי ות"ת אין לאשר עבודה נוספת למי שאינו מקדיש לאוניברסיטה את מיטב זמנו ואינו ממלא את כל חובותיו לאוניברסיטה, ובהן חובת ההוראה.
משרד מבקר המדינה העלה כי האוניברסיטה לא קיימה את כללי ות"ת לעבודה נוספת.
בשתי תכניות לימודים חוץ -תקציביות לתואר שני של הפקולטה לניהול הועסקו בשנות הלימודים התשס"ט והתש"ע שבעה ושישה חברי סגל אקדמי (בהתאמה) אשר קיבלו בגין העסקה זו, על פי מסמך שהעבירה האוניברסיטה למשרד מבקר המדינה, תשלום נוסף, אף שלא השלימו את מכסת שעות ההוראה (שש עד שמונה שעות הוראה שבועיות) בתכניות הלימודים הרגילות (המתוקצבות), שעבורה הם מקבלים את שכרם מהאוניברסיטה.
עוד העלתה הביקורת כי האוניברסיטה צמצמה, על פי אותו מסמך, את מכסת שעות ההוראה השבועיות של חברי סגל מהפקולטה שמילאו תפקידי ניהול שונים, בשכר, בשתי התכניות: מנהל אחת מהתכניות קי בל בשנת התשס"ט פטור מהוראה של יחידת הוראה סמסטריאלית (להלן - י"ס) אחת ממכסת שעות ההוראה הרגילה שלו, ותוספת שכר בסך 10,000 ;ש"ח לחודש יו"ר ועדת ההוראה של תכנית אחרת קיבל בשנת התש"ע פטור מהוראה של י"ס אחת ממכסת שעות ההוראה הרגילה שלו וכן תוספת שכר בסך 3,500 .
ש"ח לחודש במסמך שהעבירה האוניברסיטה למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת הוסבר כי הפקולטה מחייבת את התכניות האמורות בעלות שעות ההוראה של אנשי הסגל האקדמי שלה שהורו בהן, וכי ההוראה נעשתה על חשבון מכסת השעות הרגילה שלהם.
יצוין כי שני חברי הסגל שמילאו תפקידי ניהול שונים כאמור מסרו למשרד מבקר המדינה באוקטובר ובנובמבר 2011 כי על פי רישומיהם הם השלימו בשנים אלה את חובות ההוראה שלהם בפקולטה, כי עבודתם הנוספת בתכניות החוץ - תקציביות נעשתה במסגרת האוניברסיטה ולמענה וכי השכר הנוסף שקיבלו נועד לפצות אותם במידה חלקית על עבודה מאומצת בשעות נוספות רבות.
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי עובד בגוף ציבורי כמו האוניברסיטה חייב למלא קודם כול את חובותיו לאותו גוף, ואין להתיר לו עבודה נוספת מכל סוג ובכל מקום, לפני שמילא את כל חובותיו למקום עבודתו העיקרי; מה עוד שגם כללי ות"ת לעבודה נוספת מחייבים אותה כאמור לנהוג בדרך זו.
העובדה שהפקולטה לניהול קיבלה מהתכניות החוץ-תקציביות תמורה כספית בגין שעות ההוראה של חברי סגל אקדמי אינה פוטרת את חברי הסגל מעמידה במכסת שעות ההוראה שלהם בתכניות הרגילות של האוניברסיטה.
שעות ההוראה הרגילה של חברי הסגל האקדמי ממומנות על ידי המדינה לתפעול התכניות הרגילות של האוניברסיטאות הפתוחות לכל האוכלוסייה, ואין להשתמש בהן לשם תפעול תכניות הלימודים החוץ-תקציביות.
על האוניברסיטה להקפיד על כך שהפעלת תכניות חוץ -תקציביות לא תפגע בתכניות הרגילות ושמתן אישור לחברי סגל, בייחוד הטובים שבהם, להוראה בתכניות החוץ - תקציביות יותנה בכך שהם כבר ימלאו את חובות ההוראה שלהם בתכניות הרגילות.
על האוניברסיטה גם לבחון את רישומיה מול רישומי חברי הסגל שניהלו את התכניות ולפעול כמתחייב מתוצאות הבחינה.
הביקורת העלתה שמוסדות האוניברסיטה (ה סנט, הוועדה לתואר שני) היו מודעים לכך שחברי סגל אקדמי באוניברסיטה עוסקים בהוראה במסגרת תכניות הלימודים החוץ - תקציביות של הפקולטה לניהול על חשבון מכסת שעות ההוראה הרגילה שלהם, דנו בתופעה זו והחליטו להפסיקה, אולם הם לא וידאו כי החלטתם זו אכן יושמה על ידי האוניברסיטה (בעניין זה ראו גם להלן).
 על מל"ג, ות"ת והממונה על השכר לבחון את ההיבטים השונים הנוגעים לממצאים שהועלו בפרק זה.
מוסדות להשכלה גבוהה 1389 .
תנאי ההעסקה של חברי סגל אקדמי בתכניות לימודים חוץ- תקציביות .
על פי הנחיות ות"ת, חברי סגל אקדמי העובדים עבודה נוספת בהוראה באחד מהמוסדות להשכלה גבוהה המתוקצבים על ידה יועסקו במוסדות אלה כ"מורים מן החוץ" ויקבלו את שכרם על פי תעריפים שנקבעים על ידה.
להלן בטבלה תעריפי שכר מורים מן החוץ שקבעה ות"ת לשנים התשס"ט והתש"ע עבור שעת הוראה אחת: .
30 אסיסטנטים, מדריכים ומורים .
60 פרופסור מן המניין ופרופסור .
חבר הועלה כי את הפעולות הכספיות של האוניברסיטה הכרוכות בהפעלת רוב התכניות החוץ -תקציביות, לרבות התשלומים לחברי הסגל האקדמי שלימדו בהן, ביצעו שני מכונים חיצוניים 39 שלה40 בלא שוות"ת קיימה בקרה בנושא.
באמ צעות המכונים, שהיוו "מסלול עוקף" להסדרה המחייבת, שילמה האוניברסיטה לחברי סגל אלה שכר הגבוה בשיעור ניכר מאוד (פי שלושה עד שמונה) מהשכר שנקבע על ידי ות"ת ואושר על ידי הממונה על השכר.
עוד עולה כי האוניברסיטה שילמה לחברי סגל סכומים גבוהים עבור תפקידי ניהול בתכ ניות שלא נבחנו על ידי ות"ת והממונה על השכר ולא אושרו על ידם.
לדוגמה, עבור ניהול אקדמי של אחת התכניות שולם סך של 84,000 ש"ח לשנה.
יודגש שגם בדוח שהגישה ועדת הבדיקה בפברואר 2007 צוין, בין היתר, כי קיימת שונות רבה בשכר המורים בתכניות אלה, והוא נע משכר של מורים מן החוץ (כ - 400 ש"ח לשעת הוראה) ועד לשכר גבוה של 600-1,200 דולר לשעת הוראה.
הוועדה המליצה על בחינה מחדש של הפערים הגדולים מאוד בשכר המרצים בתכניות החוץ -תקציביות.
לא נמצא כי האוניברסיטה נקטה צעדים ליישום המלצה זו של הוועדה.
הממונה על השכר הודיע למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2010 כי לא עסק בנושא התשלומים למרצים בתכניות הלימודים החוץ-תקציביות במוסדות להשכלה גבוהה, אך כל תשלום לעובד מוסד אקדמי מתוקצב אמור להיות מאושר על ידו, גם אם מקור התקציב שונה.
הוא ציין כי אם שולמו על ידי האוניברסיטה תשלומים שלא אושרו על ידו, הדבר מהווה חריגת שכר על כל המשתמע והמתחייב מכך.
39 בהוראת ההנהלה של האוניברסיטה "נוהל מכונים- בקרה אקדמית, מנהלית וכספית" הוגדר מכון חיצוני כ"תאגיד עצמאי, בעל אופי אקדמי, הנושא את שם האוניברסיטה ו/או הקשור בה".
40 לה"ב- לימודי הכשרה בניהול (להלן - לה"ב) והמכון למחקר חברתי.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 הודיע הממונה כי בכוונתו לקיים דיון בנושאים שהועלו, יחד עם כל הגורמים הרלוונטיים, במטרה להביא לכך שנתוני השכר וההעסקה של עובדים בתכניות לימודים מיוחדות יובאו בפניו.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה האוניברסיטה כי "כללי פיקוח.
שנוגעים לתקציב המדינה, אינם חלים על תכניות חוץ-תקציביות שאינן מבוססות כלל ועיקר , אגודה ]מכונים חיצוניים של האוניברסיטה [ על הקופה הציבורית.
מדובר בשני ועמותה הנבדלים ומובחנים מהאוניברסיטה".
משרד מבק ר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי אמנם מדובר במכונים חיצוניים שהם בעלי ישות משפטית נפרדת, אולם במהותן התכניות החוץ- תקציביות הן באחריות האוניברסיטה - היא שמפעילה את התכניות, היא שמעניקה את התארים לבוגרי התכניות, והיא שקובעת מה יהיה השכר שיקבלו המורים בתכניות.
אין זה מן הראוי כי מוסד הכפוף לכללי פיקוח ייצוֹר ויפעיל מסלול עוקף לכללים אלה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה ות"ת כי היא תבחן ביחד עם הממונה על השכר כיצד להגביר את הפיקוח על השכר ביחידות החוץ -תקציביות באוניברסיטאות המתנהלות דרך מכונים פרטיים אשר השכר המשולם באמצעותם לא דווח לה עד כה.
 על ות"ת והממונה על השכר לבדוק את התשלומים שהעבירה האוניברסיטה בשנים האחרונות בגין שכר חברי הסגל האקדמי בתכניות החוץ-תקציביות.
הוועדה לבדיקת תכניות הלימודים החוץ-תקציביות .
כאמור, בנובמבר 2006 מינה רקטור האוניברסיטה ועדה לב דיקה מקיפה של תכניות הלימודים החוץ -תקציביות באוניברסיטה.
הוועדה התבקשה להתייחס לסוגיות הללו: תנאי קבלה של הסטודנטים לתכניות, השוואת הרמה האקדמית של הסטודנטים בתכניות אלה לסטודנטים בתכניות הלימודים הרגילות (המתוקצבות) ואופן ניהולן.
הוועדה התבקשה גם לברר אם עומס ההוראה המוטל על חברי הסגל המלמדים בתכניות החוץ -תקציביות פוגע בעבודת המחקר שלהם ואם הן יוצרות עומס גדול מדי על הפקולטות, ולהתייחס לכל נושא נוסף הנוגע לאופן הפעלתן של התכניות.
בדוח שהגישה הוועדה בפברואר 2007 היא המליצה, בין היתר, להקפיד על דרישת לימודי השלמה בתכניות הלימודים החוץ-תקציביות כמו בתכניות הלימודים מוסדות להשכלה גבוהה 1391 .
הרגילות; לצמצם מאוד את קבלת התלמידים שאינם עומדים באמות המידה שאושרו במוסדות הסנט לתכניות הלימודים החוץ-תקציביות; להקפיד על שליטה באנגלית של המתקבלים לתכניות; להקפיד על הרשמה פתוחה לתכניות ולא להגבילה לחברי ארגונים או עובדי מפעלים מסוימים; למנות ועדות מעקב וועדות בדיקה תקופתיות לכל התכניות החוץ -תקציביות (כולל תכניות ותיקות שהחלו לפעול לפני שהותקנה הוראת ההנהלה בעניין תכניות לימודים), על מנת להבטיח שהסטנדרדים האקדמיים יישמרו למרות הלחצים הכלכליים; להקפיד על כך שסגל האוניברסיטה ילמד בתכניות החוץ-תקציביות מחוץ לשעות ההוראה הרגילות אשר להן הוא מחויב על פי נוהל העסקתו באוניברסיטה; ולבחון את הפערים הגדולים בשכר המרצים בתכניות החוץ-תקציביות.
הוועדה ביקשה מן הרקטור לדווח לסנט על יישום ההמלצות האמורות במהלך שנת הלימודים התשס"ח.
ביוני 2007 דן הסנט בדוח ועדת הבדיקה והחליט לאמץ את מסקנותיה והמלצותיה ולהעבירן לדיון בוועדה לתואר שני של האוניברסיטה.
עוד החליט הסנט כי המלצות הוועדה לתואר שני ידווחו לסנט, וכי הרקטור ידווח לו בשנת הלימודים התשס"ח על עבודות נוספות של מורים בתכניות הלימודים החוץ -תקציביות ויביא לפניו את הנתונים התקציביים בנושא.
בדצמבר 2007 דנה הוועדה לתואר שני בדוח ועדת הבדיקה.
להלן החלטות הוועדה לתואר שני לגבי הנקודות העיקריות בדוח הוועדה: (א) להסמיך את סגן הרקטור לאשר קבלת סטודנטים שאינם עומדים בתנאי הקבלה המוצהרים של האוניברסיטה לתכניות הלימודים החוץ -תקציביות.
מספר המתקבלים בדרך זו הוגבל ל-10% .
ממספר הסטודנטים הלומדים בתכנית (ב) ההוראה בתכניות הלימודים החוץ-תקציביות תתבצע מחוץ למכסת ההוראה הרגילה המוטלת על אנשי הסגל.
אם יועסק חבר סגל בתכנית חוץ -תקציב ית במסגרת חובות ההוראה הרגילות שלו, הוא לא יקבל על כך תוספת שכר.
(ג) אין לצפות לאחידות בשכר עבור הוראה בתכניות הלימודים החוץ-תקציביות.
(ד) להמליץ על הקמת ארבע ועדות בדיקה תקופתיות לתכניות הלימודים החוץ- תקציביות.
הוועדות יסקרו את תנאי הקבלה של התכנית, לימוד י ההשלמה, אוכלוסיית הסטודנטים, מורי התכנית, מספר המורים מן החוץ לעומת מספר חברי סגל האוניברסיטה המלמדים בתכניות, וציוני גמר ביחס לתכנית רגילה.
באפריל 2008 שוב דן הסנט בתכניות הלימודים החוץ-תקציביות, קיבל דיווח על ההחלטות האמורות של הוועדה לתואר שני בנושא ואימץ את המלצותיה.
בדיון ציין סגן הרקטור כי בשתי הוועדות (ועדת הבדיקה והוועדה לתואר שני) "הובעה אי נחת מכך שחברי סגל מלמדים בתוכניות החוץ -תקציביות על חשבון חובות ההוראה הרגילות, והדגיש כי ראוי להימנע מכך".
עוד נאמר בדיון ש"מכסת ההוראה הרגילה היא נכס ציב ורי של התלמידים בתוכניות הרגילות.
לפיכך יש לכתוב במפורש, ולא רק באופן עקרוני, שההוראה בתוכניות החוץ -תקציביות תיעשה מחוץ למכסת ההוראה הרגילה".
בתקציר של הדיון נרשם שיוכנסו בדוח ועדת הבדיקה כמה תיקונים בהתאם להתייחסויות בדיון הסנט.