HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
והכללים הרלוונטיי ם לתשלום שכר לעו"ה.
יודגש כי רק קיומו של רישיון תקף מאפשר לבעלויות לקבל תקציבים ממשרד החינוך.
בנוהל משרד החינוך מפורטת חובת הבעלויות לשלם את שכרם של העובדים "תוך הקפדה יתרה על חוקי המגן המסדירים את תנאי העסקתם של העובדים במדינת ההוראות העוסקות ]את[ ,ישראל".
כן מציין הנוהל שעליהן לקיים "לכל הפחות בתנאי שכר המפורטות בהסכמי העבודה הקיבוציים הרלבנטיים אשר חלים על עובדי הוראה ועובדי שירותים במוסדות חינוך".
בנוהל מודגש שבעלים על מוסד חינוך יבהיר "לכל עובד כי אינו רשאי לוותר על זכות מהזכויות אשר נתונות לו על פי כל דין לרבות זכויות שנתונות לו בהתאם להסכמים הקיבוציים הרלבנטיים".
משרד החינוך מתקצב את כלל הבעלויות.
התיקצוב כולל תשלומים המיועדים, בין השאר, לתשלום משכורות לעובדי הבעלויות.
יצוין, כי תחשיב שכר עו"ה המועבר לבעלויות כולל בתוכו רכיב הפרשת המעביד לקרן ההשתלמות של עו"ה בשיעור של 8.
)משכרו (ראו להלן בפרק תקצוב הבעלויות באמצעות משרד החינוך הממונה על מחלקת תנאי שירות לעו"ה במשרד החינוך פרסם תקנון המפרט את תנאי השירות והשכר של כלל עו"ה (להלן - תקנון שירות עו"ה), הן עבור אלה המועסקים על ידי משרד החינוך והן עבור עו"ה המועסקים בבעלויות - תוך התייחסות לרובדי החינוך ולמגזרים השונים.
בין השאר, התקנון מפרט את זכויות עו"ה לקרן השתלמות.
התקנון מתעדכן מדי פעם ומפורסם באתר האינטרנט של משרד החינוך.
בפברואר 2011 פרסמו סגן החשב הכללי וסגן נציב שירות המדינה הנחיה לחשבים ולסמנכ"לים למינהל ולמשאבי אנוש במשרדי הממשלה (להלן - הנחיית החשכ"ל), אשר רִעננה את ההנחיות הקיימות בתחום הביטוח הפנסיוני וקרנות ההשתלמות.
בהנחייה הודגש שלפי "סעיף 20 לחוק הסכמים קיבוציים: 'זכויות המוקנות לעובד בהוראות אישיות שבהסכם קיבוצי אינן ניתנות לוויתור'.
לפיכך, עובד אינו רשאי לוותר על זכותו להפקדת הפרשות מעסיק בקרן השתלמות עבורו".
סעיף 20 (ב) לחוק הפיקוח קובע כי אם "נקבעה בדין או בהסכם.
קופת גמל לצורך הפקדת תשלומים.
והעובד לא בחר קופת גמל אחרת.
על אף שניתנה לו הזדמנות לעשות כן, רשאי המעביד להפקיד את התשלומים האמורים באותה קופה.
כל עוד לא בחר העובד בקופה אחרת".
כלומר בנסיבות שבהן לא בחר העובד בקרן מסוימת, החוק מסמיך את המעביד להפריש לקרן ההשתלמות כספים עבור עו"ה המועסק אצלו לאחת הקרנות שבהסכם הקיבוצי, גם אם עו"ה לא בחר בקרן מסוימת.
זכותו של עו"ה להצטרף לקרן השתלמות עוגנה בהסכמים קיבוציים של עובדי ההוראה.
זכות זו מוקנית לעו"ה, המעסיק אינו יכול לכפור בה ועו"ה אינו יכול לוותר עליה.
זכותו זו של עו"ה והחובה לפעול כדי להבטיח את מימושה עוגנה בהנחיית החשכ"ל לגבי עו"ה המועסקים על ידי הממשלה וכן בתקנות חינוך ממלכתי, בתקנון שירות עו"ה ובנוהל משרד החינוך לגבי כלל עובדי ההוראה.
: עו"ה במשרד החינוך משרד מבקר המדינה בדק אם משרד החינוך מפריש לקרן ההשתלמות כספים עבור עו"ה המועסקים אצלו במישרין.
נמצא כי אף שלכל עו"ה זכות מוקנית לקרן השתלמות, משרד החינוך לא העביר בשנת הלימודים התשע"ב ( 2012 ) את הפרשות המעביד לקרנות עבור כ- 11,000 עו"ה (כ-%10 מכלל עו"ה שהעסיק באותה שנה20 .
) מנהל תחום משכורותבמשרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיולי 2012 , כי "לא בדקנו מהם הסיבות, אולם, לדעתנו ומנסיונינו הרוב הוא בגין אי ".
]של עו"ה[ ידיעה משרד מבקר המדינה מעיר שהעובדה שמשרד החינוך לא הפריש לקרנות השתלמות עבור שיעור ניכר של עו"ה המועסקים על ידו גרמה לפגיע ה מתמשכת בזכויותיהם של עובדים אלו.
לפי הערכת משרד מבקר המדינה, הסכום המצטבר שלא הועבר הגיע למאות מיליונ י שקלים21 .
על משרד החינוך לפעול כדי שכלל עו"ה שהוא מעסיק יקבלו את זכויותיהם במלואן.
: תהליך קליטת עו"ה במשרד החינוך הנחיית החשכ"ל, אשר ניסתה לשפר את הליך קליטת העובדים בשירות המדינה בכל הנוגע לזכויותיהם הסוציאליות, קבעה כי "כל עובד יידרש כתנאי לקבלתו לעבודה לאשר בכתב את קופות הגמל להפקדת כספים".
בהתייחסו ת מיוחדת לקרן ההשתלמות נקבע בהנחיה כי "במועד קליטתו של עובד בשירות המדינה על העובד לבחור קרן השתלמות אל יה יופקדו תשלומיו ותשלומי מעבידו.
עובד לא יתחיל בשירות המדינה או במשרד חדש ללא בחירת קופת גמל וקרן השתלמות".
עובד שלא יבחר בקרן השתלמות, המערכות הממוחשבות יחסמו את קליטתו.
יצוין שעד אותה העת (פברואר 2011 ) יכלו משרדי הממשלה כמעבידים להפקיד את כספי העובדים בקרנות השתלמות על פי שיוכם הארגוני - כל עוד לא בחרו העובדים את קרן ההשתלמות.
עו"ה המועסק על ידי משרד החינוך ייקלט תחילה במוסד החינוכי שבו יעבוד, וקליטתו תיעשה על ידי מנהל המוסד החינוכי או על ידי המפקח הכללי או המקצועי על המוסד.
עו"ה כזה יתחיל בעבודתו רק לאחר שיקבל אישור בכתב של אגף בכיר לכוח אדם בהוראה במשרד החינוך, האחראי לקליטת עו"ה המועסקים במשרד.
משרד מבקר המדינה בדק את אופן קליטת עו"ה לעבודה במשרד החינוך.
הבדיקה העלתה כי בערכת המידע והטפסים22 שמקבל עו"ה מהמשרד במועד קליטתו מצוין כי "אם ברצונך להצטרף ל קרן השתלמות לעובדי הוראה, עליך לפנות אל אחד מסניפי הבנק הבינלאומי ולהמציא תצלום תעודת זהות ותלוש משכורת אחרון ולבקש להצטרף לקרן השתלמות לעובדי הוראה, הבנק מבצע את ההתקשרות עם משרד החינוך".
אל הערכה שנבדקה צורפו טופסי הצטרפות רק של קרנות ההסתדרות, וגם הם היו מיושנים ולא עדכניים.
יוצא אפוא כי עו"ה המעוניין להצטרף לקרן השתלמות יתחיל בעבודתו, ורק לאחר קבלת תלוש המשכורת הראשון הוא יוכל לפנות לסניף הבנק הבינלאומי כדי להירשם לקרן.
20 ( בשנת הלימודים התשע"ב 2012 ) העסיק משרד החינוך כ- 106,800 .
עו"ה 21 כ- 11,000 עו"ה (מהם רק כ - 1,300 ( הצטרפו בתשע"א 2011 )),שלפי נתוני משרד החינוך משתכרים בממוצע כ- 7,000 ש"ח לחודש, מפסידים בכל שנה סכום כולל של יותר מ-70 .
מיליון ש"ח 22 נבדקה ערכת המידע שחולקה לעו"ה עד יולי 2012.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה 23 שממועד הנחיית החשכ"ל בפברואר 2011 ועד יוני 2012 נקלטו במשרד החינוך 2,739 עו"ה.
במועד זה24, ל - 1,317 מהם לא הייתה קרן השתלמות.
עולה אפוא כי על אף הנחיית החשכ"ל שלא יחל עובד בעבודתו בטרם הצטרף לקרן השתלמות, כמחצית מעובדי ההוראה ( 48% ) שנקלטו בתקופה האמורה לא צורפו לקרנות ההשתלמות.
החברות המנהלות של קרנות ההסת דרות מסרו בתשובתן למשרד מבקר המדינה25 מנובמבר 2012 כי "ההסדר התחיקתי תומך, בהיבטים שונים, גם בצרוף יזום של עובדים לקופות גמל ובכלל זה לקרנות השתלמות".
עוד הוסיפו החברות כי "בשנת 2011 פנו החברות המנהלות.
לגזברות משרד החינוך ולמחוזותיו השונים והצביעו על כך שאלפי עובדי הוראה.
שהינם עובדי משרד החינוך אינם חברים בקרנות, בניגוד להוראות ההסכמים הקיבוצים.
בעקבות פנייה זו משרד החינוך לא פעל להפקדת כספים עבור מורים אלה לקרנות.
זאת ועוד, גורמים במשרד החינוך הבהירו בעבר לחברות המנהלות, כי חוסר האפשרות להבחין בין השיוך הארגוני של מורים עובדי המשרד.
מונע ממשרד החינוך להפקיד עבורם כספים לקרנות באופן יזום.
יצוין, כי בכל הנוגע לגננות ולמורים בבתי הספר היסודיים ובחטיבות הביניים אין כל קושי להבנתנו לשייך את העובדים לקרנות מסוימות ולהפקיד להם כספים בהתאם".
בדצמבר 2012 הודיע מנהל תחום משכורות כי בעקבות הביקורת ובמענה לפניית משרד מבקר המדינה, הנחתה חשבת משרד החינוך שלא לקלוט עו"ה ללא בחירת קרן השתלמות, דהיינו "עובד הוראה יהיה חייב בעת כניסתו לבחור קרן השתלמות.
ללא בחירה זו לא ייקלט למערכת השכר".
עוד הוסיף שהמשרד נערך להפצת מכתב אישי לכל עובד הוראה אשר אין לו קרן השתלמות ובו תצוין הכדאיות לפתיחת קרן ההשתלמות וכן יצוין "שאין באפשרותו של העובד לוותר על זכותו לפתיחת קרן השתלמות".
בינואר 2013 הודיע משרד החינוך כי המשרד יפעל לאחר שתתקבל הכרעה משפטית שתקבע האם ההצטרפות לקרן היא זכות התלויה בהחלטתו של העובד ושניתן לוותר עליה, או שמדובר בזכות מוקנית שאינה ניתנת לוויתור.
מהאמור לעיל עולה שכ-10% מעובדי ההוראה המועסקים במשרד החינוך וכמחצית ממי שהחלו את עבודתם מפברואר 2011 ועד יוני 2012 , לא מימשו זכות המעוגנת בהסכמים הקיבוציים להצטרפות לקרן השתלמות.
על משרד החינוך מוטלת האחריות לנקוט לאלתר את הפעולות הדרושות לתיקון הליקויים.
עליו לשנות את תהליך קליטת עו"ה בסעיפים הנוגעים להצטרפותם לקרן ההשתלמות ולוודא שהוא עומד בדרישות החוק ובהנחיית החשכ"ל.
כמו כן עליו לוודא כי הזכות בדבר ההצטרפות לקרן ההשתלמות ידועה, ברורה וממומשת לגבי כל עובדי ההוראה.
: עו"ה בבעלויות משרד מבקר המדינה בדק אם הבעלויות השונות מפרישות כספים לקרן השתלמות עבור כל עו"ה המועסקים אצלן.
לפי נתונים שהתקבלו ממשרד החינוך 24 רוב עו"ה האלה נקלטו מאז ספטמבר 2011 .
, כחצי שנה לאחר הנחיית החשכ"ל 25 החברות המנהלות של קרנות ההסתדרות מסרו למשרד מבקר המדינה תשובה אחת אחודה.
מבקר המדינה מסרו ארבע בעלויות, המעסיקות כל אחת מהן אלפי עו"ה, נתונים לגביהם26 : .
26 ( נתוני החינוך העצמאי מהתשע"א 2011 ), נתוני רשת עמל מנובמבר 2012 ויתר הנתונים מהתשע"ב ( 2012.
קרן השתלמות מספר עו"ה .
7% 2,731 12,583 *החינוך העצמאי .
3% 188 3,518 מעיין החינוך התורני .
7% 555 3,763 אורט ישראל .
1% 445 2,453 רשת עמל .
6% 3,919 22,317 סה"כ .
* רשת בתי ספר לתלמידים מהמגזר החרדי.
מנתוני הטבלה עולה שארבע הבעלויות לא הפרישו לקרן השתלמות עבור חלק מעו"ה שהועסקו על ידן.
מנכ"ל החינוך העצמאי מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי "מאז קבלת טיוטת דוח מבקר המדינה הנחתי את האגף הרלוונטי במרכז החינוך העצמאי להורות לעובדים, כי חלה עליהם חובה לחתום על כל הטפסים הרלוונטים לצורך הצטרפות לקרן השתלמות".
מנכ"ל מרכז מעיין החינוך התורני מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי "למרות מאמצי מעיין החינוך שכל העובדים יצורפו לקרן השתלמות, יש עובדי הוראה שאינם מעוניינים בכך מסיבות שונות ובעיקר מסיבות הלכתיות (ישנה טענה שמדובר בקופה לא כשרה) וכלכליות".
רשת אורט טענה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 ש"ע"פ תקנון קרן ההשתלמות למורים.
ההצטרפות לקרן הינה וולנטרית ואינה אוטומטית וכי על המורה המעוניין להצטרף לקרן למלא טופס הצטרפות.
בבדיקה שערכנו עם קרן ההשתלמות למורים הובהר לנו כי אין אפשרות להצטרפות אוטומטית.
אנו מציינים את זכות העובד להצטרף לקרן ההשתלמות בחוזה העבודה וכן מתזכרים זאת בתלושי השכר אחת לחצי שנה.
מאחר וכך, אין אנו רואים כל פגיעה בזכויותיהם של עובדי ההוראה המועסקים בבעלותינו".
רשת עמל טענה גם היא בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי מדובר בזכות וולנטרית של העובדים, וכי לדעתה ההחלטה להצטרף לקרן השתלמות "נתונה לעולם בידי העובד".
הרשת תמכה את טענתה באסמכתאות שונות.
עוד מסרה כי נוכח החשיבות שהיא מייחסת לנושא, היא ה חלה לנקוט פעולות אופרטיביות נוספות על מה שנעשה עד היום.
לדבריה, "נשלח מכתב פניה לכל עובדי ההוראה ברשת עמל שטרם הצטרפו לקרן השתלמות, המביא שוב לידיעתם את זכותם להצטרף לקרן השתלמות ובו הם מתבקשים שוב להסדיר באופן מיידי את הליך פתיחת הקרן ומילוי הטפסים".
בתשו בה נוספת ששלחה רשת עמל למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 היא ציינה שבעקבות פניית משרד מבקר המדינה, היא הסדירה את צירופם של 54 עו"ה לקרנות, וכי היא פועלת לצירופם של 169 עו"ה נוספים שהחלו את עבודתם בשנת 2012 .
משרד מבקר המדינה מעיר לתשובת הבעלויות כי אי -הצטרפות עו"ה לקרן אינה גורעת מחובת הבעלות לפעול בנמרצות כדי שכל עו"ה שטרם הצטרף לקרן השתלמות יעשה זאת.
על הבעלויות לוודא כי הזכות בדבר ההצטרפות לקרן ההשתלמות ידועה, ברורה וממומשת לגבי כל עובדי ההוראה המועסקים על ידן.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד החינוך והב עלויות להעביר לכל עובדי ההוראה המתקבלים לעבודה בהם ולעו"ה המועסקים בהם ואשר טרם צורפו לקרנות ההשתלמות מידע מפורט ובהיר על הסכומים הממוצעים שנצברים בכל שנה בקרנות של עו"ה בעלי נתוני העסקה שונים (ללא מרכיב התשואות).
מידע זה עשוי להבהיר לעובדים במפורט אילו הטבות כלכליות מגלמת בתוכה זכות זו.
משרד מבקר המדינה העיר לממונה על השכר כי עליו לבחון את טענת הבעלויות שלפיה ההצטרפות לקרן היא זכות וולנטרית שאפשר לוותר עליה ואת האסמכתאות שהציגו, להכריע בעניין ולהודיע לכל הנוגעים בדבר מהם הכללים המחייבים בעניין זה.
בתשובה מינואר 2013 מסר הממונה על השכר כי טרם ביצע את הבדיקה האמורה, וכי אין זה מן הנמנע שניסוח הסכם קיבוצי יעלה אפשרות של ויתור על הזכות, ולפיכך יש לבדוק כל הסכם באופן פרטני.
משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובה זו מדגישה את הצורך בבחינה כוללת ופרטנית כאחת.
מכל מקום, לדעת משרד מבקר המדינה, כל עוד לא הוחלט אחרת, על משרד החינוך והבעלויות לטפל בנושא לפי החיקוקים וההנחיות האמורים, מהן עולה כי המדובר בזכות מוקנית לעובד שאינה ניתנת לוויתור, ולפעול לצירוף כלל עובדי ההוראה לקרנות.
הביקורות של משרד החינוך לפי סעיף 5 לתקנות חינ וך ממלכתי, מנהלי מוסדות חינוך או בעליהם חייבים להגיש למנהלי המחוז במשרד החינוך דוחות על ההוצאות וההכנסות של המוסדות שבניהולם.
בהתאם לתקנות קובע נוהל המשרד שעל חשבות המשרד לברר באמצעות נציג מטעמה אם הבעלות עומדת בהתחייבויותיה כלפי עו"ה המועסקים במוסדותיה.
מדי שנה מאז 2009 מבצעת חשבות משרד החינוך ביקורות בבעלויות השונות באמצעות משרדי רואי חשבון חיצוניים.
יצוין שעל פי נתוני החשבות, ביקורות אלה מבוצעות רק בחלק מהבעלויות.
לדוגמה, בארבע הבעלויות שנזכרו לעיל וגם ברשויות המקומיות לא מבוצעות ביקורות.
הביקורת של חשבות המשרד בודקת את הפער בין הוצאות השכר בבעלויות לבין תקצוב המשרד למטרה זו, וכן היא בודקת אם הבעלויות הפרישו כספים לקרנות פנסיה והשתלמות.
בבעלויות שבהן מוצאת הביקורת פער של 20% , או שנמצאים ליקויים בהפרשות לקרנות פנסיה והשתלמות27 , מבוצעת ביקורת נוספת שנבדקים בה פרטנית - בין השאר באמצעות מדגם תלושי שכר, שלושת הפרמטרים האלה: תשלומי שכר, פנסיה וקרן השתלמות (להלן - ביקורת שכר).
במטרה לתקן את הליקויים שנמצאו בביקורת השכר, המשרד מאפשר לבעלויות להחזיר לעו"ה את הכספים שהן חייבות להם (להלן - השבה).
בעלות שאינה משיבה כ ספים, או שאינה יכולה להשיב 28 , יקוזז הסכום שלא השיבה מתוך התקציב השוטף של הבעלות במשרד (להלן - קיזוז).
במצב עניינים שבו העלתה ביקורת השכר ממצאים מהותיים (שנקבעו לפי שיקול דעתה של החשבות), יוקפא .
ללא תלות בגובה ההפרשה 28 .
במקרים שבהם עו"ה עזב את הבעלות 1106 דוח שנתי63ג .
תקציב הבעלות עד השבה מינימלי ת של 50% .
מהכספים שהיא מחויבת בהם משחשפה הביקורת פער של יותר מ -50% ,בשניים משלושת הפרמטרים שנבדקו יישלח לבעלות מכתב התראה, בחתימתם של סגן החשב במשרד ושל מנהל האגף לחינוך מוכר שאינו רשמי במשרד, לביטול ההכרה בבעלות כמוסד מוכר.
מנתונים שהתקבלו מחשבות משרד החינוך עולה כי בין השנים 2009 -2011 בוצעו בבעלויות 1,159 ( ביקורות לגבי שנות הלימודים התשס"ו 2006 )- התש"ע ( 2010).
ב -203 בעלויות בוצעו ביקורות שכר, מכאן שלגבי כ -17% מהבעלויות שנבדקו היה חשש לכאורה שהן אינן עומדות בחובתן לתשלומי שכר והפרשות לקרנות פנסיה והשתלמות.
מבדיקת ממצאי ביקורות השכר ומדוג מאות פרטניות שהועברו למשרד מבקר המדינה עולה כי יש בעלויות שלא הפרישו כלל כספים לקרן השתלמות עבור עובדיהן.
מריכוז ממצאי ביקורות השכר עולה כי בשני שלישים מהמקרים שבהם ביצע המשרד ביקורות שכר, טרם הסתיים הטיפול בנושא: הבעלות לא תיקנה את הליקויים שהתגלו, והמשרד לא קיזז מתקציב הבעלות.
לגבי כ -40 בעלויות שהטיפול בהם הושלם, עולה כי המשרד קיזז מתקציב הבעלות במרביתן, ורק באחדות מהן השיבה הבעלות כספים לעו"ה.
פעולות הפיקוח שמבצע משרד החינוך, בהן ביקורות יזומות והליך הטיפול בליקויים שנמצאו, נועדו להבטיח את עמידתן של הבע לויות השונות בהתחייבויותיהן כלפי עו"ה.
אולם הלכה למעשה, פעולות אלו לא הובילו להשבת זכויותיהם של חלק ניכר מעו"ה שנפגעו.
פעולת הקיזוז, למשל, נועדה להסדיר את מחויבות הבעלות כלפי משרד החינוך, אך אין בפעולה זו כדי להסדיר את חוב הבעלות לעו"ה שלא הופרשו עבורם כספ י קרן ההשתלמות המגיעים להם.
גם בנסיבות שבהן ביצעה הבעלות השבה, חושבו זכויות עו"ה בקרן מיום ההשבה ולא ממועד תחילת זכאותם לקרן השתלמות, ובכך נותרה הפגיעה בעו"ה על כנה.
ראוי שמשרד החינוך ירחיב את מתכונת הביקורות שהוא מבצע בבעלויות ויערוך ביקורות שכר גם בבעלויות הגדולות, בכלל זה ברשויות המקומיות.
עוד ראוי שהמשרד יבחן דרכים נוספות לתיקון ליקויים מחוץ לקיזוז על מנת להבטיח שזכויות עו"ה יישמרו במלואן.
עו"ה שהוא עמית באחת משלוש הקרנות שנזכרו וצבר בה שש שנות חיסכון ויותר - זכאי לצאת לשנת השת למות.
להלן נתונים לשנות הלימודים התשס"ב ( 2002 )- ( התשע"ג 2013 ) על מניין העמיתים שהיו זכאים 29 לצאת לשנת השתלמות (להלן - הזכאים) ועל אלה שמימשו זכאות זו (להלן - המשתלמים), כפי שהתקבלו מהמנהל התפעולי: .
29 הרשימה כוללת את כל העמיתים שהשלימו שש שנות חיסכון וזכאים בשנה זו לצאת לשנת השתלמות, או שהיו זכאים לה בשנים קודמות ולא מימשו את זכאותם.
מכלל הזכאים המשתלמים הזכאים שנת הלימודים .
0% 7,449 46,449 התשס"ב .
6% 6,994 51,470 התשס"ג .
5% 6,128 53,214 התשס"ד .
8% 6,055 55,895 התשס"ה .
1% 5,713 56,822 התשס"ו .
7% 5,789 59,659 התשס"ז .
2% 5,708 56,106 התשס"ח .
7% 5,628 64,956 התשס"ט .
4% 5,000 59,794 התש"ע .
2% 4,527 62,92 3 התשע"א .
8% 4,246 73,272 התשע"ב .
9% 3,643 74,358 התשע"ג* .
* נתוני שנת הלימודים התשע"ג ( 2013 ) התקבלו לאחר סיום הביקורת; ייתכנו שינויים מזעריים במספרם של המשתלמים בעקבות איחור בהשלמת תהליך הרישום.
מניתוח הנתונים עולה שבמרוצת 12 שנים חלה ירידה של כ -50% במספר המשתלמים, אף על פי שבמקביל חלה עלייה של כ-60% במניין הזכאים.
כן עולה שבמהלך התקופה הייתה ירידה של כ-70% בשיעור המשתלמים מסך הזכאים (מ -16% משתלמים בשנת 2002 ל- 4.
9% משתלמים בשנת 2013.
) משרד מבקר המדינה בדק את נתוני הזכאים ושיעור המשתלמים בשנת הלימודים התשע"ג ( 2013 ) בהשוואה לנתוני הזכאים ושיעור המשתלמים בשנת הלימודים התשמ"ד ( 1984)30 .
הבדיקה העלתה שבעוד שמספר הזכאים עלה פי 8.
5 (מ- 8,755 ל- 74,358 ), ירד מניין המשתלמים נומינלית מ- 4,020 בהתשמ"ד ל- 3,643 .
בהתשע"ג להלן תרשים שיעור המשתלמים מכלל הזכאים בין התשמ"ד ( 1984 ) לשנת התשע"ג ( 2013:) .
30 ,הנתונים הובאו במבקר המדינה דוח איגודים ( 1992 ), לעיל ה"ש17 ', עמ12 .
ביולי 2012 כתבו מנכ"לי החברות המנהלות של קרנות ההסתדרות ושל קרן העל- יסודיים למשרד מבקר המדינה כי הגורמים העיקריים למגמת הירידה האמורה הם אלה: חלק מהעמיתים חוששים שבתום שנת ההשתלמות לא יוכלו לשוב לעבוד בתנאים שהיו להם קודם היצי אה להשתלמות; אחרים נענים בשלילה על ידי המעסיק בשל מחסור במורים; הרפורמה במערכת החינוך - "אופק חדש" - גורמת לחלק גדול מהעמיתים לשקול את כדאיות היציאה לשנת השתלמות 31 ; הכשרת המורים הנעשית בימינו לפני ההצטרפות למעגל ההוראה מספקת למערכת מורים ברמה גבוהה.
החברה המנהלת של קרן העל-יסודיים הוסיפה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 שקיימים גורמים חיצוניים המשפיעים על מספר העמיתים היוצאים לשנת השתלמות, ובהם "הנטייה לחסוך בעת משבר כלכלי או חוסר היכולת המעשית של מוסדות החינוך ומערכת החינוך לאפשר למספר רב של עו"ה לצאת להשתלמות בשנה מסוימת, משום שלעתים הדבר עלול להוביל למחסור של עו"ה ובפרט במקצועות הוראה מבוקשים בהם קיים חוסר במורים וכו'".
בישיבת דירקטוריון של קרנות ההסתדרות בנובמבר 2011 הציג המנהל התפעולי את נתוני המשתלמים לשנת התשע"א והצביע על "ירידה משמעותית בהיקף ה".
אחד מחברי הדירקטוריון העיר ש"נתונים אלה ]השתלמות[ יוצאים לשנת שבתון הינם מקור לדאגה שכן הם יכולים להוות כלי ניגוח שיתקוף את יחודיות הקרן".
יו"ר הקרן דאז העיר כי "יש למצוא דרכים לעודד מורים לצאת לשנת שבתון הן על ידי מציאת דרכים לשדרוג חבילת ההטבות והן בתח ום של שימור העמיתים ושיווק הקרנות".
31 לפי סעיף38()(ג5 )(א)(ב) בהסכם "אופק חדש", אם העמית אינו עובד שליש משרה בשנת ההשתלמות, תוכר שנת ההשתלמות רק כחצי משרה לצורך קידום בדרגה.
תופעת הירידה המתמשכת בשיעור עו"ה היוצאים לשנת השתלמות מעלה ספק בדבר מימוש יעדן המקורי והעיקרי של הקרנות - יציאת עו"ה לשנת השתלמות.
על משרד החינוך ועל נציגי המורים לתת את דעתם לתופעה זו, לבחון כיצד ניתן לשנותה ולשקול דרכי ם לעידוד יציאה לשנת השתלמות בקרב עו"ה.
בתשובת החברות המנהלות של קרנות ההסתדרות למשרד מבקר המדינה נמסר שהן מצטרפות "להמלצת המבקר כי על משרד החינוך ונציגי המורים ליתן דעתם לירידה המסתמנת בהיקף המורים היוצאים להשתלמות".
עיקר מטרתן שלקרנות ההשתלמות לעו"ה, כפי שגם עולה מתקנוני הקרנות, היא לממן לעמיתים שנת השתלמות.
אולם בתנאים מסוימים הקרנות מאפשרות לעמיתיהן למשוך את הכספים שנצברו, ובלבד שהשלימו לפחות שש שנות חיסכון מאז ההפקדה הראשונה.
על פי תקנוני הקרנות, בכל משיכת כספים יקבל העמית את מלוא החלק שהפריש משכרו, בשיעור של 4.
אך לא בכל משיכה הוא יקבל את מלוא החלק שהפריש המעביד (בשיעור של 8.
בטבלה שלהלן מפורטים המצבים שבהם מותר לעובד למשוך את כספו מהקרן, וכן האחוזים שיקבל ממרכיב כספי המעביד שהופרשו עבורו: .
השיעור ממרכיב כספי המעביד סיבת המשיכה .
89% מגיל50, יצא בעבר לשנת השתלמות .
89% הפסיק לעבוד בהוראה .
89% עבר לתפקיד מינהלי או נבחר ציבור .
89% מצב רפואי או כלכלי באישור ועדת חריגים* .
על פי תקנוני הקרנות, ברוב המקרים - למעט מקרי פטירה או יציאה לגמלאות, %11 מסך הפרשות המעביד אינם מועברים לעמיתים אלא נותרים בידי הקרנות32 .
ההסבר לגריעת11% מכספי עו"ה הוא כדלקמן: הפרשת המעביד לקרן השתלמות לעו"ה היא בשיעור של 8.
4% - ,גבוהה מההפרשה לקרן השתלמות רגילה העומדת על 7.
9% (המהווה כ -11% מסך 8.
4% ) נועדה למימון שנת ההשתלמות.
יצוין שחיסכון העמית, בכלל זה הפרשות מרכיב כספי המעביד, ייתכן שאינו מאפשר מימון במידה מספקת של שנת השתלמות33 .
בשעה שעו"ה מושך את כספי החיסכון ואינו יוצא לשנת השתלמות, לכאורה הוא אינו זכאי לה, אלא אם הגיע לגיל פרישה, ובמקרה פטירה יקבלו יורשיו את התוספת.
ראו להלן בפרק על חישוב העודף הכספי 33 .
ראו להלן בפרק על נוסחת היציאה לשנת השתלמות 1112 דוח שנתי63ג .
בטבלה שלהלן מרוכזים נתונים על הזכאים, על המשתלמים ועל מניין העמיתים שמשכו את כספי החיסכו ן בשיעור של 89% ממרכיב כספי המעביד (להלן - המושכים), בחלוקה לפי שנות הלימודים התשס"ו ( 2006 )- התשע"א ( 2011:) .
מכלל הזכאים מספר המושכים .
(89%) הזכאים שנת הלימודים .
4% 10,428 56,822 התשס"ו .
8% 10,633 59,659 התשס"ז .
3% 11,383 56,106 התשס"ח .
0% 11,049 64,956 התשס"ט .
6% 10,528 59,794 התש"ע .
9% 12,503 62,923 התשע"א מהנתונים עולה שמספר העמיתים שמשכו את כספיהם שנצברו בקרנות במהלך השנים התשס"ו -התשע"א הוא כ -20% מכלל הזכאים.
תופעה זו מתרחשת במקביל למגמת ירידה של כ-30% .
בשיעור המשתלמים מכלל הזכאים בשנים אלה במהלך השנים התרחב הפער בין ייעודן של הקרנות - העשרה מקצועית של עובדי ההוראה , לבין השימוש שנעשה בהן בפועל - תכנית חיסכון.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד החינוך וקרנות ההשתלמות לבחון מגמה זו במסגרת בחינה מחודשת של התנהלות הקרנות במתכונת הזאת.
מנתוני קרנות ההשתלמות עולה שבשנת הלימודים התשע"א משכו 16,426 עמיתים את כספי החיסכון שהצטברו לזכותם.
כ -24% ( מהם 3,923 עמיתים) יצאו לגמלאות או נפטרו, ולפיכך הם או שאריהם קיבלו 100% מן הכספים שהפריש עבורם המעביד.
כל יתר העמיתים, כ-76% שהם 12,503 איש, קיבלו רק89% מהפרשת המעביד.
הטבלה שלהלן מפרטת את שיעור המושכים ואת סכומי המשיכה בחלוקה לקרנות ההשתלמות של עמיתים אלו34 : .
)סכום המשיכות (באלפי ש"ח מס' המושכים (89%) שם הקרן .
116,065 2,269 העל-יסודיים .
618,308 12,503 סה"כ על פי הטבלה שולמו למושכים בשנת 2011 כ-618 מיליון ש"ח בפועל.
מנתונים שהעביר המנהל התפעולי למשרד מבקר המדינה עולה שהסכום שצברו הקרנות לעמיתים אלה עמד על כ-665 .
הנתונים נלקחו מדוחות הדירקטוריונים של שלוש הקרנות משרד החינוך 1113 .
מכאן שההפרש, שהוא העודף של מרכיב כספי המעביד, העומד על כ- 47 מיליון ש"ח35.
, נותר בידי הקרנות משרד מבקר המדינה מעיר כי מדי שנה נצברים בקרנות עשרות מיליוני ש"ח מתקציב משרד החינוך המשמשים רק בחלקם ליעד העיקרי שלשמו הופרשו - מימון יציאתם של עו"ה לשנת השתלמות.
יצוין כי בשנת 2006 נעשתה בדיקה אקטוארית לקרנות ההסתדרות.
מן הבדיקה עלה שבקרנות אלו נוצר גירעון מובנה של משכורת אחת בגין כל עו"ה שיוצא לשנת השתלמות.
האקטואר הציג לחברי הדירקטוריון את נוסחת האיזון לכיסוי הגירעון.
לפי הנוסחה נדרש שמספר המושכים36 יהיה גדול פי2.
66 ,ממספר המשתלמים והסכום המיועד עבור שנת השתלמות לא יעלה על 37.
6% מהסכום המיועד למשיכה באותה שנה.
מנתוני דוח האקטואר עולה שככל שיגדל שיעור העמיתים שימשכו את יתרת כספם מהקרן ב יחס למספר המשתלמים, כך יישמר האיזון האקטוארי של הקרנות, מאחר שכל משיכת כספים של עמית מהקרן מותירה בקופתה 11% .
מהפרשות המעביד באפריל 2012 מסר חשב משרד החינוך למשרד מבקר המדינה שתוספת ההפרשה לקרנות ההשתלמות הייחודי ות למגזר ההוראה, שהיא כאמור 11% ממרכיב כספי המעביד, מיועדת למימון עלות שנת ההשתלמות.
לדבריו, אם עו"ה מושך כספים ואינו יוצא לשנת השתלמות, התוספת שייכת למשרד החינוך.
הקרנות אמורות להחזיר תוספת זו למשרד במסגרת ההתחשבנויות ההדדיות (אך דבר זה לא נעשה, והכספים נותרים בידי הקרנות).
בתשובתו מנובמבר 2012 מסר משרד , הכספים לא מוחזרים מאחר ולא ]החינוך[ החינוך ש"העודף.
אמור לחזור למשרד נאמר בשום הוראה/תקנה שיש להחזירם למשרד.
לדעתנו יש להורות לקרן שוק ההון על ההחזרים העודפים ]אגף[ ההשתלמות על ידי הגוף המוסמך כגון בזמן משיכת הכספים על ידי העמיתים".
החברות המנהלות של קרנות ההסתדרות מסרו בתשובתן למשרד מבקר המדינה כי הן דוחות את טענתו של חשב משרד החינוך "מאחר שתוספת הפרשות המעביד לקרנות בשיעור 0.
9% נועדה מלכתחילה לממן את השתלמותם של המורים והותרתה ברשות הקרנות מגשימה מטרה זו".
לטענתן, הותרת הכספים ברשות הקרנות בעת מ שיכת כספים על ידי עמית היא בסיס מנגנון האיזון האקטוארי המובנה בקרנות.
משרד האוצר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי "תוספת ההפרשה לקרנות ההשתלמות היחודיות למגזר ההוראה, המהווה 11% מהפרשות המעביד, מהווה מעין 'פרמיה' לצורך מימון שנת השתלמות למשתל מים בפועל, בשים לב, בין היתר, לכך שלא כל העמיתים מממשים את זכותם לצאת לשנת השתלמות".
35 סכום של11% ( ממרכיב כספי המעביד 8.
משכר עו"ה 36 המקבלים89% ממרכיב כספי המעביד (אינם מהפורשים לגמלאות ואינם משארי הנפטרים).
משרד מבקר המדינה מעיר לחברות המנהלות ולמשרד האוצר כי נושא יתרת הכספים צריך להיבחן בהתחשב במגמת הירידה המתמשכת בשיעור היוצאים לשנת ההשתלמות, לעומת השיעור המשמעותי של עו"ה המושכים את כספי החיסכון.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד החינוך ועל משרד האוצר לבחון מחדש את תכנית קרנות ההשתלמות, לרבות את מעמד הכספים שאינם משמשים לתכלית שלשמה נצברו.
בתום בחינה זו יש לקבוע אם ראוי שבכל שנה יוותרו בידי הקרנות עשרות מיליוני ש"ח שמקורם ב -11% ,ממרכיב כספי המעביד, או שראוי להחזיר את הכספים לקופת המדינה במגבלות הוראות החוק החלות על קרנות ההשתלמות לעו"ה.
ועדת החריגים למשיכת כספי החיסכון עמית המעוניין למשוך את כספי החיסכון שנצברו לזכותו מגיש בקשה למנהל התפעולי של הקרנות.
כשהעמית עומד בתנאים המאפשרים לו משיכת כספים, הוא יקבל את כספו בהתאם לסכום הזכאות שבתקנון הקרן.
אם בקשת העמית נובעת ממצבו הרפואי או הכלכלי, או אינה נכללת בתנאים המאפשרים משיכת כספים, המנהל התפעולי מעביר את הבקשה לדיון בוועדות החריגים של החברות המנהלות.
חברי ועדת החריגים בחברות ה מנהלות את קרנות ההסתדרות הם יו"ר הדירקטוריון ומנכ"ל הקרן.
בקרן העל -יסודיים מנכ"ל החברה והמזכיר הם חברי ועדת החריגים.
הוועדות מוסמכות לאשר בקשות למשיכה על פי אמות מידה הנוגעות למצבו הרפואי או הכלכלי של המבקש, אלה שהדירקטוריונים אישרו.
אמות המידה שאישרו הדירקטוריונים דנות בין השאר בנסיבות השונות הקשורות למבקש.
כך למשל, למבקש חשבונות בנק מוגבלים; מצבו המשפחתי מחייב הוצאות חריגות, כגון עו"ה שיש לו יותר מארבעה ילדים; יתרת חובה חריגה בחשבונות הבנק שלו בגובה שתי משכורות ומעלה הנמשכת לפחות שלושה חודשים; יתרת הלוואו ת בהיקפים גדולים; הליכי הוצאה לפועל; הוצאות רפואיות חריגות; נכות רפואית תפקודית המגבילה את תפקודו ואת כושר השתכרותו.
מנתונים שהתקבלו מקרנות ההסתדרות עולה כי כרבע מכלל 10,234 העמיתים שמשכו את כספם בשנת התשע"א37 .
נדרשו לפנות לאישור ועדת החריגים בדיקת החלטות ו עדת החריגים של קרנות ההסתדרות העלתה שבין - 2.
1138 הוגשו לה 2,788 בקשות, מהן אושרו %95 , דהיינו 2,643 .
בקשות כאמור, במקרים אלו נשארו בקרנות 11% .
מהכספים שהפרישו המעבידים יצוין שלא בוצעה בדיקה דומה בקרן העל -יסודיים מאחר שהקרן אינה מתעדת במרוכז את הפניות ואת ההחלטות שהתקבלו בוועדת החריגים.