HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד רה"ם לא בדק את כל המידע שהעבירה אליו חברת מסע במסגרת דרישותיה לתשלום, לא עמד על קבלת כל המידע שהיה עליה להעביר אליו וסמך על הבקרה העצמית שהיא עשתה בכל הנוגע לאיכותן של מאות התכניות החינוכיות.
התשלומים בשל הפעלתה הממושכת של התכנית והסכומים הגבוהים ששולמו לחברה - גובר הצורך בבקרה מקיפה של משרד רה"ם על תכנית מסע, ובכלל זאת קבלת כל המידע הנדרש ובדיקתו גם לצורך ביצוע התשלומים.
על משרד רה"ם לבצע את כל אלה, ולהקפיד לפעול על פי הוראות התכ"ם.
השתתפות הממשלה בגיבוש מדיניות תכנית מסע .
על פי החלטות הממשלה וההסכם שחתם משרד רה"ם עם הסוכנות וחברת מסע להפעלת התכנית, ועדת ההיגוי היא בעלת הסמכות העליונה בתכנית.
בראש ועדת ההיגוי עומדים מזכיר הממשלה ומנכ"ל המחלקה לחינוך בסוכנות היהודית, וחברים בה נציגים של הממשלה והסוכנות.
תפקידי ועדת ההיגוי לאשר את מדיניות התכנית, יעדיה ותכניה החינוכיים; לאשר את תכנית העבודה השנתית ואת התקציב השנתי; לקבוע תבחינים ותנאים לזכאות להשתתף בתכנית; ללוות את התכנית, לבחון את מידת העמידה ביעדיה ולדווח מדי שנה על התקדמותה לממשלה ולסוכנות.
לשלושה עובדים בכירים של הממשלה ולשלושה עובדים בכירים של הסוכנות ניתנה על פי ההסכם זכות וטו על כל אחת מהחלטות ועדת ההיגוי.
בהסכם נקבע שבדירקטוריון של חברת מסע יכהנו לפחות שבעה דירקטורים, מהם ארבעה נציגי הסוכנות ושלושה נציגי ציבור שממונים על ידי הסוכנות בהסכמת ועדת ההיגוי.
נציגי ממשלה יכולים להשתתף בישיבות הדירקטוריון או בו ועדותיו רק כמשקיפים33 .
לפי החלטת הממשלה וככתוב בהסכם, הדירקטוריון יטפל בתפעול השוטף של החברה; הדירקטוריון יקבע את הצעת התקציב של התכנית ובכלל זה הוצאות המינהל, התמריצים למארגני תכניות הלימודים והוצאות השיווק, ויביא אותה לאישור ועדת ההיגוי.
על פי ההסכמים שח תמו שלושת הגופים השותפים בתכנית ב -2004 , הוקמו ועדות משנה לוועדת ההיגוי, ובהן ועדת חינוך, ועדת מלגות, ועדת תקציב, וועדת כספים ומינהלה.
הוועדות עוסקות, בין השאר, בגיבוש עיקרי התכנית החינוכית של התכנית, בגיבוש מדיניות המלגות והשיווק, בגיבוש הצעת התקציב ובגיבוש שינויים בתקנון.
בהסכם שחתמו הגופים השותפים ב -2007 נקבע, כי ועדות המשנה האלה יבוטלו, וכי סמכויות יהן של ועדות המשנה יועברו לדירקטוריון החברה, והוא יהיה רשאי להקים ועדות משנה אשר יפעלו במסגרת הסמכויות שהדירקטוריון יקבע להן בתחום סמכויותיו.
על פי ההסכם מ-2007 על ועדת ההיגוי להתכנס אחתלשלושה חודשים, כלומר ארבע פעמים בשנה.
33 משרד רה"ם הסביר כי נציגי הממשלה אינם יכולים להיות חברים בדירקטוריון חברת מסע ובוועדותיו, הואיל והם מנועים מלהיות מעורבים במוסדות חברה פרטית בכלל, ו בחברה שהממשלה התקשרה עמה לביצוע פרויקט בפרט.
שיתופי פעולה של ממשלת ישראל עם הסוכנות היהודית |45 .
למשל - נושאי חינוך, .
ומלגות ואולם נמצא כי בשנת 2013 התכנסה ועדת ההיגוי שלוש פעמים, ב-2014 - פעמיים, ובשנת 2015 - פעם אחת בלבד.
יוצא שהגוף שבאמצעותו אמורה הממשלה להשתתף בקביעת המדיניות של חברת מסע ותכניותיה החינוכיות והכספיות ולפקח על פעילותה - התכנס בשנים האלה רק במחצית הפעמים מהנדרש.
היות ונציגי הממשלה אינם חברים בדירקטוריון ובוועדות המשנה - העברת האחריות על ועדות המשנה מוועדת ההיגוי של תכנית מסע לדירקטוריון החברה גורמת לצמצום השפעתה של הממשלה בגיבוש מדיניות בנושאים שבליבת התכנית למשל - נושאי חינוך, תקציב התכנית ומלגות.
חברת מסע השיבה כי המשך צמיחתה של החברה מ חייב הכנסת שינויים במודל ההפעלה ובמודל המימון, בתקנון ובמגוון התכניות המוצעות.
כל הנושאים הללו ועוד רבים אחרים , מגיעים לדיון ולאישור של נציגי הממשלה.
ואולם מדובר בפעילות המערבת כמה יחידות ותהליכים, וועדת ההיגוי איננה מתכנסת לפני השלמתה של עבודת מטה מקדימה שאורכת זמן רב.
אי-כינוס הוועדה הוא ליקוי הטעון תיקון מיידי, משום שהדבר מקשה על פעילות החברה.
לאחרונה הקימה ועדת ההיגוי צוות משנה ובו מיוצגים גורמי הבקרה המרכזיים של הסוכנות ושל הממשלה לדון בכל הנושאים שעל הפרק.
החברה ציינה כי מהלך זה ייעל את עבודת המטה באופן ממשי.
משרד רה"ם השיב כי האסטרטגיה של תכנית מסע נקבעת על ידי ועדת ההיגוי ובה חברים גם נציגי המשרד, והמשרד מעורב בניהול הפרויקט גם בוועדת המשנה של ועדת ההיגוי שהוקמה לאחרונה.
הוא הוסיף כי אי-כינוסה של ועדת ההיגוי אינו מעיד על חוסר מעורבות של גורמי המשרד, שכן מנהלי התכנית נפגשים עם אנשי המשרד באופן שוטף ורציף, ואם ניהול התכנית ייעשה רק בכינוסי ועדת ההיגוי, הוא ייפגע; כשעולים נושאים דחופים שאינם מורכבים במיוחד הטעונים הכרעה של ועדת ההיגוי - מתקבלת החלטה של חברי ועדת ההיגוי במשאל טלפוני.
בתגובה לטענתה של חברת מסע כי אי-כינוס ועדת ההיגוי טעון תיקון מידי, שכן הדבר מקשה על פעילות החברה, השיב משרד רה"ם למשרד מבקר המדינה בינואר 2017 כי עליו לבחון כל נושא שחברת מסע מעוניינת להביא לפתחה של ועדת ההיגוי באופן יסודי.
המשרד הוסיף כי פעמים רבות חברת מסע אינה מעבירה להם נושאים לדיון בעוד מ ועד, כך שכל המידע הרלוונטי יהיה בידי חברי ועדת ההיגוי לפני שיגבשו את עמדתם.
המשרד ציין כי ועדת ההיגוי מוסמכת לקבל החלטות אסטרטגיות בנושאים שמעלה החברה, אך אינה מנהלת את הפרויקט, ותוצרי הצוות האסטרטגי בוועדת המשנה של ועדת ההיגוי שהוקם לאחרונה, מאפשרים לוועד ת ההיגוי לקיים דיונים מעמיקים לאחר עבודת מטה מקיפה שנעשית בשיתוף חברת מסע והסוכנות.
בחינות מורכבות אלו, כתב המשרד, מטבע הדברים שהן אורכות זמן רב.
עוד ציין כי מדובר בתהליך שבו משתתפים שלושה גורמים שונים, ונציגי הממשלה משקיעים רבות בפרויקט כדי לסייע לחברה להביא להצלחתו.
לנוכח היקפו הרחב של המימון הממשלתי לתכנית מסע ושנות פעילותה הרבות, על משרד רה"ם לבסס את מעמדם של נציגיו בוועדות של תכנית מסע באופן שיאפשר להם לקחת חלק פעיל ומשמעותי בגיבוש ה של מדיניות התכנית בהיבטים השונים, לרבות ההיבטים החינוכיים והשיווקיים.
על משרד רה"ם לעשות כל מאמץ כדי שוועדת ההיגוי תתכנס בתדירות הנדרשת על פי ההסכם.
בקרה על תכנית "פותחים עתיד" .
לצורך קבלת תשלום בעבור הפעלת התכנית, הסוכנות מגישה למשרד החינוך בקשות לתשלום ומציינת בהן, בין השאר, את סוגי הפעילויות שבוצעו, מספר התלמידים שהשתתפו בכל פעילות ועלותן הכספית.
על פי הוראות התכ"ם, על נציג משרד החינוך מוטל לוודא לפני מתן האישור לתשלום, כי השירותים או הטובין התקבלו.
נמצא כי האגף האחראי לתכנית במשרד החינוך לא קיים בקרה על יישום התכנית: לא היו בידיו נתונים בסיסיים כמו: רשימת בתי הספר שבהם פועלת התכנית; רשימה של שמות הילדים המשתתפים או שהשתתפו בה; ומידע על זהות החונכים הפועלים במסגרת התכנית ב בתי הספר.
האגף גם לא פיתח כלי בקרה שיטתיים לבדיקת אופן יישום התכנית.
עוד נמצא כי האגף אישר את התשלום לסוכנות בלי שבדק אם הדיווחים שלה מדויקים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד החינוך כי בעקבות הביקורת קיבל את פירוט התשלומים בעבור כל המשתתפים בתכנית ובדק את אמתותם, ורק לאחר מכן שילם לסוכנות.
משרד מבקר המדינה מציין לטובה את הפעולות של משרד החינוך לתיקון הליקוי.
על משרד החינוך לפתח כ לי בקרה שיטתיים שיאפשרו לו לקבל מידע כוללני על יישום התכנית.
שיתופי פעולה של ממשלת ישראל עם הסוכנות היהודית |47 .
בקרת אגף החשכ"ל על ההתקשרויות עם הסוכנות היהודית .
בדיקת יחידת הביקורת באגף החשכ"ל .
אגף החשכ"ל במשרד האוצר אחראי, בין היתר, לקביעת מדיניות ותהליכים בתחום הרכש; להפעלת ועדות מכרזים בין -משרדיות בנושא ים שונים ; לאישור כל הוצאה כספית של משרד ממשלתי; ולביצוע ביקורת פנימית ביחידות החשבות והכספים של משרדי הממשלה על פי חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב-1992 .
אגף החשכ"ל פועל באמצעות חשבים מטעמו במשרדי הממשלה וביחידות הסמך שלהם ובין השאר גם באמצעות חטיבת הביקורת של האגף.
ב-2012 מיפתה יחידת הביקורת באגף החשכ"ל את כל ההתקשרויות שלמשרדי הממשלה עם הסוכנות וחברות הבת שלה ובחנה את מידת הפיקוח של חמישה משרדי ממשלה על הפרויקטים המשותפים עמן34 .
מטרת הבחינה הייתה לבחון את ניהול ההתקשרויות, לרבות הפיקוח המשרדי עליהן ואת ביצוען בפועל.
אגף החשכ"ל ריכז את הממצאים שהעלה בעניין ההתקשרויות במסמך באוגוסט 2012 : היוהתקשרויות שבהן המשרד מזמין העבודה, לא היה מעורב בקביעת התכנים; לא הייתה מדיניות אחידה בנוגע לבקרה על ההתקשרויות; היו מקרים שבהם יחידות שונות באותו משרד ביצעו פעילויות בעלות א ופי זהה; נמצאה הסתמכות גבוהה מאוד של משרדים על הנתונים שהעבירה להם הסוכנות, והועלה חשש שאיכות הבקרה של המשרד נפגעה ; היו מקרים שבהם הליך בדיקת ההתחשבנות היה לא מספק ; היקף המידע הקיים בידי המשרד על פעילות שמתבצעת בחו"ל לא היה מספק.
בעקבות ממצאיו המליץ אגף החשכ"ל למנות גורם ממשלתי מיוחד שירכז את ניהול ההתקשרויות עם הסוכנות ועם חברות הבת שלה; לפרסם נוהל לחשבי המשרדים ובו, בין השאר, כללים בנוגע למתן פטור מחובת מכרז למשרד שמתקשר עם הסוכנות או עם חברת בת שלה; לה גדיר ציוני דרך ומדדים לבחינת יעילותן ומימושן של מטרות הפעילות; ולמעקב ובקרה על ההתקשרות .
עוד הציע אגף החשכ"ל להחריג את חברת עמיגור מתקנות הפטור בתח "ם להתקשרות עם הסוכנות או חברות הבת שלה, כיוון שמצא כי תחומי פעילותה מאפיינים עוד חברות רבות בשוק.
נמצא כי אגף החשכ"ל לא העביר לידיעת חמשת משרדי הממשלה שנבדקו את ממצאי הביקורת, לתיקון הליקויים שנמצאו.
כעבור שנה וחצי ממועד גיבוש המלצותיו של אגף החשכ"ל, בינואר2014 , החל צוות מטעמו (להלן - צוות א) לקיים דיונים עם נציגי משרד רה"ם ומשרד .
34 ,משרד רה"ם משרד החינוך, המשרד לשירותי דת, משרד הקליטה ומשרד הבינוי.
2014 לגבש הוראת תכ"ם להתקשרות של .
משרדי הממשלה עם הסוכנות, במטרה ליצור מתכונת אחידה של כללים ברורים להתקשרות הקליטה וכן עם נציגי הסוכנות כדי להסדיר את שיתוף הפעולה בין משרדי הממשלה לסוכנות.
בהמשך החליט אגף החשכ"ל באפריל 2014 לגבש הוראת תכ"ם להתקשרות של משרדי הממשלה עם הסוכנות, במטרה ליצור מתכונת אחידה של כללים ברורים להתקשרות.
ביולי 2014 הפיץ אגף החשכ"ל למשרד רה"ם ולמשרד החינוך מסמך שמרכז את הבעיות העיקריות שהועלו עד אותה עת בנוגע לעבודת משרדי הממשלה עם הסוכנות, לרבות בעיות שהועלו בבדיקה משנת 2012 וכן פתרונות אפשריים לבעיות, כדי לקבל את הערותיהם.
ואולם, נמצא כי אגף החשכ"ל לא הפיץ הוראת תכ"ם או כל הנחייה אחרת למשרדי הממשלה להסדרת הנושא, ולו רק בהיבט הכספי שלו.
במקום זה מינתה החשבת הכללית במאי 2015 , כמעט שלוש שנים לאחר שהאגף סיכם את ממצאי בדיקתו על ההתקשרויות, צוות נוסף לבחינת הנושא, כמפורט להלן.
הצוות לבחינת ההתקשרויות עם המוסדות הלאומיים .
באפריל 2015 העביר היועץ המשפטי לממשלה לחשבת הכללית וליועצים המשפטיים במשרדי הממשלה הנחיות הנוגעות לפרצות הקיימות בתחומי התמיכות והמכרזים ומצביעות על היבטים הטעונים הסדרה.
היועץ קבע כי יש לבצע בקרה שוטפת של משרדי האוצר והמשפטים על מתן פטור מחובת מכרז להתקשרויות של משרדי ממשלה עם המוסדות הלאומיים, ולבצע תיקוני חקיקה כדי להבטיח את קיום המכרזים בהתקשרויות משנה של הסוכנות.
בעקבות מכתבו האמור של היועץ המשפטי לממשלה, מינתה החשבת הכללית במאי 2015 את צוות ב' לבחינת ההתקשרויות עם המוסדות הלאומיים בראשות סגנה הבכיר.
בצוות חברים נציגי משרד רה"ם, נציגי משרד המשפטים ונציג אגף התקציבים במשרד האוצר.
הצוות התבקש לבחון את החלתם של כללים מסוימים על התקשרויות עם המוסדות הלאומיים, ולהגיש את המלצותיו עד סוף שנת 2015.
מהמסמכים עולה כי סיכום עבודת צוות א' משנת2014 היה הבסיס לדיוני צוות ב'.
צוות ב' התכנס שלוש פעמים במשך שנה, מאז שהוקם במאי 2015 עד מועד סיום הביקורת ביוני 2016 , באוקטובר ובנובמבר2015 וכן באפריל2016 .
בנובמבר2015 גיבש הצוות המלצות שתאמו באופן כללי את המלצות צוות א' משנת2014 , וכן קבע כי יש להנחות את כלל הגורמים הרלוונטיים שעליהם לוודא, לפני ביצוע התקשרויות חדשות או התקשרויות המשך, שאין כפילות בפרויקטים המשותפים של משרדי הממשלה והסוכנות, וכן לוודא שהפרויקטים השונים הם מבוקרים.
באפריל 2016 נפגש הצוות עם נציגי הסוכנות והציג לפניהם את המלצותיו.
בדצמבר 2016 מסר נציג אגף החשכ"ל למשרד מבקר המדינה כי הצוות גיבש מסקנות והן מעובדות במטרה לקבוע הנחיות למשרדי הממשלה.
שיתופי פעולה של ממשלת ישראל עם הסוכנות היהודית |49 .
הנדרשת בתחום זה מהאמור לעיל עולה כי אגף החשכ"ל שב ובחן את סוגיית ההתקשרויות של משרדי הממשלה עם הסוכנות ואף הגיע למסקנות מסכמות המחייבות לכאורה נקיטת פעולות של הסדרה והנחיה.
ואולם, על אף שחלפו מאז כבר כארבע שנים עדיין לא עשה אגף החשכ"ל בתחום זה שום פעולות אופרטיביות לקביעת דפוסי פעולה ולהפצת הנחיות ברורות למשרדי הממשלה ל פעולה ולבקרה הנדרשת בתחום זה.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף החשכ"ל כי עליו להפיץ בדחיפות כללים בנוגע להתקשרויות של משרדי הממשלה עם המוסדות הלאומיים, ובכללם הסוכנות, ולוודא שמשרדי הממשלה פועלים לפיהם.
במהלך השנים 2011- 2003 וכן בשנת 2013 כנדרש בפקודת מס הכנסה היבטי מיסוי .
חוק המעמד קובע שהסוכנות, קרנותיה ושאר מוסדותיה יהיו פטורים ממסים ותשלומי חובה ממשלתיים אחרים באותן ההגבלות ו באותם התנאים שייקבעו באמנה.
באמנה האחרונה שאושרה ב -1979 נקבע, כי"כל התרומות, המתנות, המענקים, והעיזבונות הניתנים לסוכנות היהודית, לקרנותיה ולשאר מוסדותיה, המוגדרים בנספח לאמנה זו, כולם או מקצתם, פטורים מכל מס או תשלום חובה.
כן יהיו הסוכנות היהודית, קרנותיה ושאר מוסדותיה, כאמור לעיל, פטורים מכל מס ומכל תשלום חובה ממשלתי אחר כמפורט בנספח לאמנה זו, בכפוף לאותם ההגבלות והתנאים, המפורטים בו".
בנספח לאמנה פורטו קרנותיה ושאר מוסדותיה של הסוכנות.
כן פורטו בנספח המסים ותשלומי חובה ממשלת יים אחרים שמהם יהיו פטורים הסוכנות ומוסדותיה, המוטלים מכוח החוקים האלה: (א) מס רכוש וקרן פיצויים, לפי חוק מס רכוש וקרן פיצויים, תשכ"א -196135 ; )(באגרות לפי תקנות המקרקעין (אגרות), תשל"ה-1975 ; )(גמס שבח מקרקעין ותוספת מס, לפי חוק מס שבח מקרקעין, תשכ"ד-1963 ; )(דמלוות המוטלים על פי דין; (ה) מס הכנסה ומס רווחי הון, לפי פקודת מס הכנסה, וכל מס אחר שמוטל על הכנסה36; )(ואגרות מסוימות לפי תקנות החברות (אגרות וטפסים), תשל"ו-1976 ; )(זמס בולים לפי חוק מס בולים על מסמכים, תשכ"א -1961; (ח) אגרת רישיון לפי פקודת התעבורה, לכלי רכב של הסוכנות היהודית ומוסדותיה שאינו רכב מנועי פרטי.
יצוין כי הסוכנות וחברות הבת שלה חייבות בארנונה ובהיטל השבחה אלא אם כן הן עונות על תנאי הפטור הקיימים בחוקים הרלוונטיים.
כן מסרה הסוכנות כי היא מוגדרת כמלכ"ר לענייני מע"ם, וכך גם רוב חברות הבת שלה.
מנתוני רשות המסים עולה שהיא לא עמדה על כך שהסוכנות תגיש את הדוחות הכספיים כסדרם, במהלך השנים 2011-2003 וכן בשנת 2013 כנדרש בפקודת מס הכנסה.
עוד עלה כי מדוחות התקציב שהגישה הסוכנות לרשות המסים לא ניתן היה לדעת אם היו לה הכנסות שבגינן היה עליה לשלם מס על פי האמנה.
הסוכנות מסרה למשרד מבקר המדינה כי בתיאום עם רשות המסים, היא הגישה לה דוחות תקציב ולא דוחות כספיים לשנים 2011-2003 וכן לשנת2013 .
עוד מסרה הסוכנות שעל פי סיכום מ-2015 עם פקיד שומה ירושלים, היא תגיש דוחות כספ יים החל בשנת 2013 ואילך.
היא ציינה בתשובתה למשרד מבקר .
35 הפטור ניתן לנכסי הסוכנות המשמשים למטרותיה כשאין עמם הכנסה, או כשכל ההכנסה מהם משמשת את מטרותיה.
36 ובלבד שהפטור לא יחול על הכנסה מדיבידנד או מריבית על אגרות חוב ששולמו לסוכנות היהודית על ידי חברה העוסקת במסחר, במלאכה או בעסק , אלא אם אותה חברה עוסקת במסחר, במלאכה או בעסק שנועד ליישובה של הארץ או לקליטת עולים.
שיתופי פעולה של ממשלת ישראל עם הסוכנות היהודית |51 .
המדינה שהיא עמדה בכל הדרישות של רשות המסים בעניינה לאחר סיום הביקורת, בינואר 2017 , הודיעה הסוכנות למשרד מבקר המדינה כי בנומבר ובדצמבר 2016 היא הגישה לרשות המסים דוחות כספיים הנוגעים לשנים 2013 ו-2015.
סעיף2 (ב) בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה -1985 קובע כי לחוק התקציב השנתי תצורף גם תחזית של סכומים שלא ייגבו בשל הטבות מסים 37 .
על פי משרד האוצר, הטבות מס הן חלופה להוצאה תקציבית המיועדת להשגת יעדים ממשלתיים.
משרד האוצר מגדיר הטבת מס כהפסד הכנסות הנובע מפטורים או מהנחות במסים הניתנים לקבוצות שונות של אזרחים או לסוגים שונים של פעילות כלכלית, והוא רואה בהטבות מס ויתור על הכנסות.
הגופים המרכזיים המופקדים על גיבוש מדיניות המסים במשרד האוצר הם : רשות המסים (שהיא יחידת סמך של המשרד), אגף הכלכלן הראשי, מחקר, מינהל הכנסות המדינה ויחסים בינלאומיים (להלן - מינהל הכנסות המדינה) ואגף התקציבים במשרד.
מינהל הכנסות המדינה אחראי, בין היתר, גם לחיזוי הצמיחה והכנסות המדינה כחלק מתהליך בניית תקציב המדינה.
הוא מכין גם את הנספח להצעת חוק התקציב השנתי הכוללת את תחזית הטבות המס לשנת הכספים הקרובה.
בתחזית ההטבות לשנת 2015 ציין משרד האוצר כי השאיפה היא שדיווח על הטבות מס יכלול מספר מרכיבים (ככל שיש על כך מידע) לרבות העלות של כל הטבה38 והנהנים ממנה.
עוד ציין משרד האוצר כי החיסרון הגדול של הטבות המס נובע מהיעדר דיון ציבורי בהן.
כן צוין כי קיים קושי לכמת את עלותן של חלק מההטבות, למשל - פטור ממס הכנסה למלכ"רים.
הביקורת העלתה כי מינהל הכנסות המדינה ורשות המסים האמונים על הכנת תחזית הטבות המס , לא אמדו את שווי הפטור ממסים שניתן לסוכנות ולמוסדותיה.
גם בידי אגף התקציבים לא היה אומדן כזה.
הכלכלן הראשי והממונה על הכנסות המדינה, מחקר וקשרים בין -לאומיים במשרד האוצר השיב למשרד מבקר המדינה כי מינהל הכנסות המדינה שואף להציג לציבור את עלותן של הטבות המס, אך כל זאת בהתחשב במגבלות בסיסי הנתונים.
הוא הוסיף כי ככל שיתרחב הדיווח של הסוכנות לרשות המסים - אפשר יהיה לאמוד גם את עלותן של ההטבות האלו.
הסוכנות השיבה כי הפטור ממסים ניתן לסוכנות בשנת 1952 בחוק המעמד בשל הה כרה של מדינת ישראל בתפקידה ובמעמדה המיוחד ולא כתוצאה מהחלטה על מדיניות של מתן פטור ממסים במקום הוצאת תקציב ישירה.
37 ,על פי חוק יסודות התקציב "הטבות מסים" הן פטורים, הקלות או הנחות ממסים, אגרות ותשלומי חובה אחרים המשתלמים לאוצר המדינה.
38 הטבות המס מחושבות כהפרששבין המס התאורט י החל על הכנסות חברה רגילה ובין המס ששולם בפועל על הכנסות החברה.
במונח "עלות" הכוונה לווית ור על המס שהיה חל לולא ניתנה הטבת המס.
ציינה כי עצם הטענה שיש לבדוק את הכדאיות התקציבית של הפטור שניתן לה, במסגרת גיבוש מדיניות המסים של משרד האוצר על פי חוק יסודות התקציב - אינה משקפת את מטרת הפטור ויש בכך כדי להפחית מהמעמד ומהתפקיד המיוחד שלה.
יש מקום לחשב את שווי הפטור ממסים שניתן לסוכנות ולהציג את היקף הפטור בתחזית הטבות המסים שתצורף לחוק התקציב השנתי.
הדבר מתחייב נוכח הצורך בשקיפות ההוצאות וההכנסות של הממשלה, ובכלל זה היקף ההטבות במסים, וכן נוכח הוראות חוק יסודות התקציב החל על כל הטבות המס לסוגיהן.
על משרד האוצר לערוך תחשיב זה ולהציגו כאמור.
יודגש כי אין באמור כדי להביע דעה בדבר עצם הפטור שעליו החליטה המדינה.
שיתופי פעולה של ממשלת ישראל עם הסוכנות היהודית |53 .
עוד לפני קום המדינה, ואף לאחר שקמה, נוטלת הסוכנות היהודית לארץ ישראל חלק פעיל בקליטת העלייה, בבניין הארץ ויישובה ובתחומי פעילות רבים ומגוונים.
מאז חקיקת חוק המעמד ב-1952 וחתימת הממשלה על האמנה עם הסוכנות ב -1979 , חלו שינויים מפליגים הן באיתנותה של המדינה וביכולתה לספק שירותים שונים, הן בחקיקה בתחום המכרזים שנועדה, בין היתר, גם לעודד תחרות ושוויון בין מתחרים, והן בפעולות הממשלה לעידוד מעורבותם של מאות גופים בקרב החברה האזרחית בפרויקטים משותפים עם הממשלה.
בשנת 1952 העניקה המדינה לסוכנות מעמד ממלכתי ייחודי שבא לידי ביטוי גם במתן פטור ממכרז בהתקשרויות שלה עם משרדי הממש לה בתחומים שנמנו עם תפקידיה לפי האמנה, וכן במתן פטור מתשלום מסים ותשלומי חובה ממשלתיים מסוימים.
הביקורת העלתה כי משרדי הממשלה התקשרו עם הסוכנות לביצוע תכניות בתחומים רבים ומגוונים, בהם תחומים שספק אם הם תואמים את תפקידי הסוכנות שפורטו באמנה, וכי כמה מההתקשרויות אף לא היה מקום לאשר בפטור ממכרז על פי תקנת הפטור הייחודית לסוכנות.
הרחבה כזאת של מגוון ההתקשרויות הפטורות מחובת מכרז עלולה לפגוע בתכלית פעולות הממשלה כאמור - לעודד מעורבות של החברה האזרחית בפרויקטים בשיתוף הממשלה , והיא אף עלולה למנוע ממשרדי הממשלה להשיא את היתרונות הגלומים במ כרזים פומביים.
המשך התקשרויות של משרדי ממשלה עם הסוכנות, ובהן התקשרויות החוזרות והנשנות זה שנים רבות וכן אלו שהממשלה השקיעה בהן משאבים ניכרים - מחייב לבדוק באופן סדיר ושיטתי את מידת האפקטיביות של התכניות שנכללות בהן.
ואולם בכמה מק רים לא נעשו בדיקות כאלה, והמשרדים ממשיכים בהתקשרויות בלי לבדוק לעומק את התועלת שהן מביאות לציבור.
אגף החשכ"ל במשרד האוצר היה מודע עוד בשנת 2012 לחלק מהממצאים שעלו בביקורת הנוגעים לפיקוח על ההתקשרויות, והחל בפעולות ראשוניות להסדרת אופן ביצוע ההתקשרויות של משרדי הממשלה עם הסוכנות, ואולם במשך ארבע השנים שחלפו מאז לא גיבש מערכת הנחיות לפעולה ובקרה על סמך המידע והתובנות שהעלה.
על היועץ המשפטי לממשלה להכריע בהקדם איזו פרשנות יש לתת לתפקידי הסוכנות על פי האמנה, כדי להנחות את משרדי הממשלה כיצד לנהוג כשהם נדרשים לבחון בקשות לפטור כאמור.
על אגף החשכ"ל במשרד האוצר, להפיץ בדחיפות כללים להתקשרויות של משרדי הממשלה עם המוסדות הלאומיים, ובכללם הסוכנות, ולוודא שמשרדי הממשלה פועלים לפיהם.
חלק ניכר מהציבור היהודי במדינת ישראל מקפיד על צריכת מזון כשר ונותן את אמונו במערך הפיקוח על הכשרות; רוב המרכולים, השווקים וחנויות המזון מוכרים אך ורק מוצרי מזון כשרים.
היצרנים, הספקים, בתי האוכל והמסעדות המספקים מזון למגזר הציבורי, לרבות לבתי החולים ולצה"ל, נדרשים לספק מזון שיהיה "כשר".
לכן חשוב מאוד להבטיח שמערך זה יהיה אמין, מקצועי ומועיל.
הפיקוח על כשרות המזון הוא אחד השירותים הבסיסיים והחשובים שהמועצות הדתיות מספקות, ועליו להיעשות על פי הנורמות ההלכתיות שהרבנות הראשית קובעת.
להפעלת מערך הכשרות ישנה עלות כלכלית לא מבוטלת המתווספת למחירי המזון ומשפיעה על יוקר המחיה של כלל האוכלוסיה.
מכאן, את מערך הכשרות נדרש להפעיל לפי שני עקרונות מרכזיים: האחד, להבטיח שהפיקוח על הכשרות יהיה מקצועי כדי למנוע פגיעה באורח חייו של הציבור המקפיד על כשרות מזונו, והשני - להבטיח שתוספת העלות בשל הכשרות תהיה קטנה ככל הניתן.
בשנת 2007 ובתחילת2008 בדק משרד מבקר המדינה אתהפיקוח על הכשרות של מוצרי מזון המיוצרים ומשווקים בארץ (להלן - הביקורת הקודמת).
הביקורת נעשתה ברבנות הראשית ובמועצות הדתיות ירושלים, חיפה וראשון לציון.
בעקבות הביקור ת פרסם משרד מבקר המדינה בשנת 2009 דוח ביקורת בנושא "הפיקוח על כשרות המזון" (להלן - הדוח הקודם)12.
דוח הביקורת הנוכחי עוסק בתיקון הליקויים שעלו בביקורת הקודמת ובוחן סוגיות נוספות הנוגעות להיערכותם של הגופים האחראים למערך הפיקוח על הכשרות.
במרץ 2016 מינה הרב הראשי לישראל הרב דוד ברוך לאו "צוות לבחינת מערך הכשרות בישראל" (להלן - צוות הבחינה).
הצוות מונה במטרה לבחון את מכלול ההיבטים הנוגעים למערך הכשרות בישראל ולהציע דרכים לשינוי ההסדרים הקיימים במערך זה.
עד מועד סיכום הביקורת, ינואר 2017 (להלן- מועד סיכום הביקורת), טרם סיים צוות הבחינה את עבודתו.
הגורמים המעורבים בפיקוח על כשרות המזון וסמכויותיהם .
המשרד לשירותי דת13: , התשל"א]נוסח משולב[ על פי חוק שירותי הדת היהודיים- 1971 (להלן- חוק שירותי הדת), השר לשירותי דת רשאי להקים מועצה דתית בכל רשות מקומית שאין בה מועצה כאמור.
המשרד לשירותי דת (להלן - המשרד) מופקד בין היתר על הפיקוח המינהלי על פעילות המועצות הדתיות, על ניהול כוח האדם שלהן ועל תקציביהן, לרבות תקני מחלקות הכשרות.
חוק שירותי הדת מסמיך .
12 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59ב (2009 '), "הפיקוח על כשרות המזון", עמ 1005-955 .
13 בינואר2004 , עם פירוקו של משרד הדתות, הועברו למשרד ראש הממשלה בין היתר אגף המועצות הדתיות והרבנות .
בינואר 2005 הוקמה הרשות הארצית לשירותי דת, והיא הייתה יחידת סמך במשרד ראש הממשלה עד ינואר 2008 , עת הוקם המשרד לשירותי דת.
את השר לשירותי דת להתערב בעבודת המועצות הדתיות "כל אימת שנראה לשר שהמועצה לא מילאה חובה או לא ביצעה עבודה שהיא נדרשת או מוסמכת לעשות לפי חוק זה".
באוגוסט 2014 מונה במשרד "מנהל תחוםכשרות (הסדרה)" האמור לשירותי [ לתכלל את הטיפול ב"תחום הכשרות על היבטיו בהתאם לנהלי המשרד ולנהלי הכשרות ברבנות".
]דת במאי 2015 מונה חה"כ דוד אזולאי לשר לשירותי דת וביוני 2015 .
מונה עו"ד עודד פלוס למנכ"ל המשרד הרבנות הראשית לישראל: הרבנות הראשית לישראל (להלן - הרבנות) פועלת על פי חוק הרבנות הראשית לישראל, התש"ם-1980 (להלן- חוק הרבנות), המטיל עליה ועל המועצה שלה (להלן - מועצת הרבנות) בין היתר לתת תשובות וחוות דעת בענייני הלכה וכן לתת תעודות הכשר .
ליד מועצת הרבנות פועלות כמה ועדות משנה ובהן ועדת הכשרות.
כמו כן, חוק שירותי הדת היהודיים14 קובע כי המועצה הדתית וחבריה יפעלו לפי פסיקת הרבנות המקומית והרבנות הראשית לישראל, בכל עניין שבתחום סמכותה של המועצה הדתית.
בינואר 2015 החלה הרבנות לפעול כיחידת סמך של המשרד15.
במועד הביקורת הנוכחית אלה היו הרבנים הראשיים לי שראל: הרב יצחק יוסף - הרב הראשי הספרדי והראשון לציון המכהן כנשיא בית הדין הרבני הגדול, והרב דוד ברוך לאו - הרב הראשי האשכנזי המכהן כנשיא מועצת הרבנות וכממונה על הכשרות16 .
הם נבחרו לתפקידם בשנת2013 לתקופה של עשר שנים.
במאי 2016 מונה מר משה דגן למנכ"ל הרבנות.
אגף הכשרות שברבנות (להלן - אגף הכשרות) פועל כגוף מקצועי מטעם מועצת הרבנות.
האגף כולל כמה מחלקות, ובהן היחידה הארצית לאכיפת חוק איסור הונאה בכשרות והמחלקה לביקורות כשרות ברבנויות המבצעת עם רבני אגף הכשרות ביקורות בבתי עסק ברחבי הארץ.
המועצות הדתיות: בישראל ישנן 132 מועצות דתיות.
המועצות הדתיות מופקדות על אספקת שירותי הדת היהודיים מתוקף חוק שירותי הדת, ובין היתר על הטיפול בעניינים המינהליים הכרוכים במתן תעודות הכשר.
ביישובים שאין בהם מועצה דתית, מחלקות עירוניות נותנות את שירותי הדת.
חוק שירותי הדת קובע כי הרשות המקומית תמנה 45% מחברי המועצה הדתית, שר הדתות ימנה45% מהחברים ואת ה-10% הנותרים ימנה הרב המקומי.
לפי החוק, המשרד אחראי לפעילות המועצות הדתיות.
הטיפול המינהלי הנוגע להוצאת תעודות הכשר, לגביית אגרות ולמינוי משגיחים ופיקוח עליהם מוטל על מחלקות הכשרות במועצות הדתיות.
מנהל מחלקת הכשרות ומפקחי הכשרות (להלן - המפקחים) אחראים לניהול התהליך של הוצאת תעודת הכשר מהגשת הבקשה ועד לחתימתה בידי רבני העיר.
הפיקוח המעשי בבתי העסק מצוי בידי משגיחי כשרות (להלן גם - משגיחים) שבדרך כלל אינם עובדי המועצות .
14 סעיף6 , התשל"א]נוסח משולב[ א לחוק שירותי הדת היהודיים-1971.
פעלה הרבנות כיחידת סמך במשרד ראש הממשלה 16 לרבנים הראשיים תחומי אחריות שונים ובחלוף מחצית כהונתם תחומי האחריות של האחד עוברים למשנהו, ולהיפך.
הפיקוח על כשרות המזון |71 .
הדתיות אף שהן אלה המממנות אותם.
רבני הערים אמורים לבחון את רמת הבקיאות של המשגיחים בתחום הכשרות לפני קבלתם לעבודה.
הרבנים המקומיים: רב עיר, רב מועצה אזורי ת, רב מושב ורב קיבוץ (להלן - הרבנים המקומיים או הרבנות המקומית) מופקדים על הטיפול בעניינים ההלכתיים הנוגעים לשמירה על הכשרות בתחומם.
כמו כן, חוק שירותי הדת היהודיים17 קובע כי המועצה הדתית וחבריה יפעלו לפי פסיקת הרבנות המקומית (והרבנות הראשית לישראל), בכל עניין שבתחום סמכותה של המועצה הדתית.
לפי חוק הרבנות וחוק איסור הונאה בכשרות, התשמ"ג -1983 (להלן- חוק איסור הונאה בכשרות), רב שמועצת הרבנות הסמיכה לכך או רב מקומי רשאים לחתום על תעודות הכשר שהמועצה הדתית נותנת לבתי עסק, ובחתימתם הם מאשרים את הכשרות בהם.
הרב המקומי רשאי לחתום על תעודות הכשר רק לבתי עסק המצויים בתחומי היישוב שבו הוא משמש רב.
את הרבנים המקומיים ממנה מועצת הרבנות והם אינם כפופים לרבנות.
נוהלי המשרד קובעים את תחומי פעולתם.
בחודשים מרץ -ספטמבר 2016 בדק משרד מבקר המדינה את מערך הפיקוח על כשרות המזון בישראל.
בין היתר נבדקו נושאים אלה: עבודת המועצות הדתיות בתחום הכשרות; ממשק העבודה בין המשרד לשירותי דת, הרבנות הראשית, הרבנות המקומית והמועצות הדתיות ; תקינת כוח אדם בתחום הכשרות במו עצות הדתיות; מועצת הרבנות וועדותיה; אגף הכשרות ברבנות; היחידה הארצית לאכיפת חוק איסור הונאה בכשרות; הפיקוח של המשרד לשירותי דת על המועצות הדתיות בתחום הכשרות; הנטל הכלכלי של הכשרות.
הביקורת נעשתה במשרד לשירותי דת, במועצת הרבנות, ברבנות ובשבע מועצות דתיות: ירושלים, תל אביב-יפו, חיפה, נתניה, אשדוד, באר יעקב ורחובות.
כמו כן, נעשתה בדיקה ברבנות לכשרות הארצית - גוף שהקימה הרבנות הראשית לצורך טיפול במתן תעודות הכשר ביישובים שאין בהם מועצה דתית, בעיקר במגזר הלא יהודי.