HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לאור המורכבות של מאיץ החלקיקים, חברה שרוצה לגשת למכרז של הארגון חייבת לעשות עבודת הכנה של כמה חודשים לפני הפרסום הרשמי של המכרז.
50 CERN – European Organization for Nuclear Research – הוא אחד המרכזים הגדולים למחקר מדעי המתמקד במחקרים בפיסיקה בסיסית.
עיקר פעילותו של הארגון הוא בהפעלת מאיץ החלקיקים הגדול בעולם.
51 ב- 2012 , לאחר אישור של מועצת הארגון, צפוי להיחתם הסכם סופי בדבר הצטרפות ישראל לארגון.
בשלב זה ההסכם הוא על תקופת המעבר עם פירוט לגבי שלב ההצטרפות הסופי לארגון.
52 תהליך הקבלה לארגון אורך כמה שנים, אך בשל מעמדה, ישראל תתקבל לארגון בתהליך מזורז.
בתקופת המעבר תוכל ישראל להשתתף בישיבות סגורות של מועצת הארגון וועדותיו.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 161 .
כדי שהתעשייה הישראלית תוכל להתחרות במכרזים אלו, שסכומם הכולל נאמד בכ-1.
2 מיליארד ש"ח בשנה, יש להכין תשתית מתאימה.
תשתית כזו עשויה לכלול, בין היתר, נציג המקיים שיחות שוטפות עם גורמי מקצוע בארגון, ניתוח תנאי המכרזים עוד טרם פרסומם ואיתור חברות ישראליות מתאימות המתמחות בתחומים הנחוצים לארגון על פי המכרזים.
162 דוח ביקורת שנתי63א .
הביקורת העלתה כי חמישה משרדי ממשלה 53 וות"ת מתקצבים את השתתפות המדינה בפרויקט CERN אך לא נקבע איזה מהם אחראי לריכוז הפעילות מול הארגון, ולא נבנתה תשתית ארגונית מתאימה על מנת להפיק את התועלת המרבית מההשתתפות של ישראל בפרויקט.
לישראל אין תשתית מפותחת הנדרשת כדי לסייע לחברות ישראליות להתחרות במכרזי הארגון.
אומנם נציג ישראל בארג ון פועל זה שנים למען קידום האינטרסים של התעשייה והאקדמיה הישראלית ומסייע לתעשייה המקומית אך אין לו מימון או תשתית לעשות פעולות אלו.
למשרד התמ"ת אין תשתית או מסד נתונים היכולים לסייע לנציג לאתר חברות ישראליות היכולות להשתתף במכרזים של הארגון, והמשרד אינו מק יים פעולות שיווק מסודרות כדי להביא לידיעת קהל היעד הרלוונטי את ההתפתחויות בתחום מכרזי הארגון והאפשרויות להשתתפות בהם.
בתשובתו של המדען הראשי נמסר כי במהלך הדיונים במשרד החוץ בדבר הצטרפות ישראל לארגון, הוא הביע הסתייגות ממעבר ישראל לסטטוס של חברה מלאה ב - CER N .
בשל התרומה השולית שיש לכך לדבריו לתעשייה הישראלית לדבריו הפרויקט והמחקר שנעשים במסגרת CERN נוגעים בעיקר בתחום המחקר הבסיסי, ותשומת הלב העיקרית צריכה להיות סביב שיתוף האקדמיה בפרויקט זה.
בתגובה שמסרה ות"ת למשרד מבקר המדינה עולה כי ההסכם של ישראל עם .
CERN מהווה פריצת דרך והישג עצום לישראל ולמדע הישראלי ועל הגורמים המעורבים לבצע סדרה של הכנות כדי להפיק את המרב מהקשר עם ארגון CERN .
כמו כן מסרה ות"ת כי "ב- 2012 אמורה להגיע משלחת בכירים מהארגון על מנת לקבוע תכניות עבודה ולאפשר תשתית מתאימה בכל המישורים".
מתגובת משרד התמ"ת למשרד מבקר המדינה עולה כי קיימת במשרד תשתית מחשוב נרחבת המאפשרת אגירת מידע על החברות הישראליות, ומאגר המידע מתעדכן באמצעות הזרמת מידע מתוך היחידות השונות של המשרד.
למשרד גם הסכם עם ספק חיצוני שלו מאגר מידע הכולל את מרבית החברות במשק ומאפשר איתור נתונים על חברות אלה.
לאגף מערכות מידע שבמשרד התמ"ת יש תשתית מוכנה שבאמצעותה ניתן לספק מידע למדען הראשי על פי הצורך.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מנת שניתן יהיה להפיק תועלת מרבית מהשתתפות ישראל כחברה מן המניין בארגון, על משרד התמ"ת בשיתוף עם השותפים המתקצבים את השתתפות ישראל בארגון לבנות תשתית ארגונית ומאגר מידע מקיף ומעודכן שיסייעו לנציגות הישראלית, בדומה לפעילות משרד התמ"ת במסגרות אחרות, כדוגמת ISERD54 .
53 משרד התמ"ת, משרד החוץ, משרד האוצר, משרד ראש הממשלה ומשרד המדע והטכנולוגיה .
54 ISERD – המינהלה הישראלית לתכנית המסגרת למו"פ של האיחוד האירופי, שהוקמה על פי החלטת ממשלה 2493 /(מט10 ) מיום 9.
ופועלת במנהל לקידום השתתפותם של גופים ישראליים בתכנית המסגרת.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 163 .
התניית מענקים לתכניות מו"פ .
ב- 2005 בוצעו תיקוני חקיקה בכמה חוקים 55 (להלן- תיקוני החקיקה).
בעקבו ת תיקוני החקיקה חברות שמבקשות סיוע מהמדען הראשי יצטרכו לעמוד בקריטריונים לשמירת איכות סביבה ותשלום שכר מינימום לעובדים.
משרד התמ"ת פעל ב - 2011 לגבש תקנות להסדרת הקריטריונים לאיכות הסביבה שעל החברות לעמוד בהם על מנת לקבל סיוע תוך אי -פגיעה בלוחות זמנים למתן סיוע כפי שקבע המדען הראשי.
בתשובתו של המדען הראשי נמסר כי "משרד התמ"ת הציע מספר פתרונות אשר נדחו עד כה על ידי המשרד להגנת הסביבה.
המשרדים נמצאים בתהליכים מתקדמים למציאת מנגנון שיהיה מקובל על שני הצדדים ושיבטיח בראש ובראשונה שלא תהיה פגיעה בחברות ובשירות הניתן על ידי המדען הראשי".
בתשובתו מאפריל 2012 כתב המשרד להגנת הסביבה למשרד מבקר המדינה כי לפי חוק המו"פ החובה להתקין תקנות בנושא מוטלת על שר התמ"ת, תוך התייעצות עם השר להגנת הסביבה.
לפי התשובה, המשרד להגנת הסביבה מקיים עבודת מטה מתמשכת עם משרד התמ"ת לעניין התקנת התקנות.
המשרד הוסיף וציין כי תקנות דומות שיחולו על מפעלים המקבלים סיוע לפי החוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט - 1959 .
, נמצאות בשלב מתקדם יחסית עד מועד סיום הביקורת, חמש שנים לאחר שינוי החוק, טרם סוכמו תקנות המסדירות את בדיקת עמידתן של חברות המבקשות ס יוע מהמדען הראשי בקריטריונים לשמירה על איכות הסביבה.
חלק מתכנית המו"פ בחברות שביקשו סיוע, מבוצע על ידי קבלני משנה בבדיקה אקראית של 35 תכניות מו"פ שעשה משרד מבקר המדינה, נמצא כי חלקם הממוצע של קבלני משנה בתכנית מו"פ מאושרת הוא כ -25% מתקציב הסיוע לחברה.
מבדיקת מבקר המדינה עולה כי במועד סיום הביקורת התקנות שמשרד התמ"ת גיבש לגבי קריטריונים לאיכות הסביבה שעל החברה למלא אינן חלות על קבלני המשנה בתכניות המו"פ.
על משרד התמ"ת והמשרד להגנת הסביבה לפעול בהקדם לפרסום תקנות שיסדירו את הקריטריונים שבהם צריכות החברות לעמוד בנושא איכות הסביבה על מנת לקבל סיוע מהמדען הראשי, כל זאת תוך שמירה על לוחות הזמנים לקבלת סיוע מהמדען הראשי.
כמו כן על המשרדים לשקול את החלת הקריטריונים גם על קבלני משנה.
על פי תיקוני החקיקה, על חברה המבקשת סיוע לעמוד בקריטריונים לתשלום שכר מינימום לעובדים.
במועד סיום הביקורת הודיע המדען הראשי למשרד מבקר המדינה כי הוא יתחיל בפיילוט לא ממוחשב לבחינת עמידה של חברות המבקשות סיוע בקריטריונים לתשלום שכר מינימום החל מינואר 2012.
55 בחוק התניית מענקים ממשלתיים למפעלי תעשייה (תיקוני חקיקה), התשס"ה- 2005 ; בחוק להגבלת מימון ממשלתי למפעלי תעשייה מזהמים (תיקוני חקיקה), התשס"ה - 2005 ; ובחוק הגבלת מימון ממשלתי למפעלים מזהמים (תיקוני חקיקה), התשס"ה- 2005.
164 דוח ביקורת שנתי63א .
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 165 .
תכנית החממות הטכנולוגיות .
במדינת ישראל פועלים 24 מרכזים ליזמות טכנולוגית (ל הלן - החממות הטכנולוגיות או החממות).
מדובר במסגרות תומכות המאפשרות ליזמים מתחילים, בעלי רעיונות טכנולוגיים חדשניים להקים חברות הזנק (להלן - חברות חממה) ולהגיע למוצר מגובש דיו, שיאפשר לגייס הון פרטי.
הסיוע של המדען הראשי בתכניות מו"פ של חברות החממה חשוב לאו ר העובדה שהמגזר הפרטי נמנע מלהשקיע בחברות אלה בשל הסיכון הגבוה בהן.
עד שנת 2001 היו החממות הטכנולוגיות גופים ללא מטרת רווח שפעלו מתוקף הוראת מנכ"ל משרד התמ"ת 56 .
בשנים 2010- 2002 הופרטו כל החממות הטכנולוגיות והן מופעלות באמצעות זכייני החממות (להלן - הזכיינים) למטרת רווח.
החממות המופרטות פועלות מתוקף הוראת מנכ"ל משנת 200157 .
על פי הוראה זו, לצורך ביצוע תכנית מו"פ תוקם במסגרת החממה חברת חממה ויינתן לה מימון ממשלתי בצורת הלוואה באמצעות החממה בשיעור השתתפות של 85% .
מהתקציב המאושר החממה משלימה ממקורותיה העצמיים את י תרת התקציב בשיעור של 15% ,.
כמו כן החממה מתחייבת להעסיק צוותים מקצועיים בשכר הנותנים לחברות החממה הנחיה, ליווי טכנולוגי , עסקי ושירותים מינהליים.
החממות מחויבות לספק לחברות החממה תשתיות פיזיות המתאימות למו"פ.
על פי הוראת המנכ"ל מ- 2001 , הזכיין המפעיל את החממה יידרש לקבוע במשא ומתן עם היזמים באותה החממה את שיעור החזקתיו של הזכיין בכל אחת מחברות החממה.
שיעור זה לא יפחת מ-30% ולא יעלה על 70% .
המניות שיקבל הזכיין ישועבדו לטובת המדינה להבטחת החזר החוב של החממה למדינה עבור מימון תכנית מו"פ בחברת החממה.
החממות מחויבות לפרוע את ההלוואה בתוך ארבע שנים מתום תקופת ביצוע תכנית מו"פ בחממה (להלן - תקופת הפירעון).
אם החממה לא פרעה את חובה עד תום תקופת הפירעון, המדינה יכולה לממש את מניות חברת החממה המשועבדות לטובתה ובכך לסלק את ההלוואה.
בשלהי שנת 2007 הקים המדען הראשי ועדה לב דיקת מועד החזר הלוואות בחממות המופרטות, ומסקנותיה הוגשו למדען הראשי במרץ 2008 .
הוועדה המליצה להאריך את תקופת פירעון ההלוואות58 על מנת לאפשר לחממות למצוא מקורות מימון להפעלת חברות החממות.
הוועדה התריעה כי למדינה אין מנגנון וידע לנהל חברות חממות אם המניות של חברות אלו יעברו לידיה.
על פי החלטת הממשלה 1987 מיולי 2010 , על המדען הראשי והחשב הכללי שבמשרד האוצר59 (להלן- החשכ"ל) לבחון עד ינואר 2011 כיצד ראוי לטפל בהחזר ההלוואות שניתנו לחממות.
בעקבות המלצות שהגישה ועדת הבדיקה, יזם המדען הראשי שינוי בהוראת מנכ"ל 8.
3 שנכנס לתוקף בינואר 2011 .
עם כניסתו של השינוי לתוקף הוארכה תקופת פירעון ההלווא ה ובוטל הצורך בשעבוד מניות חברות החממה לטובת המדינה לשם החזר ההלוואות שקיבלו החממות והוחלט כי הן יוחזרו באמצעות תשלומי תמלוגים כפי שנקבע בחוק המו"פ.
2 משנת 2001 שהחליפה את הוראת מנכ"ל4.
58 הנימוק להארכת תקופת הפירעון נבע מכך שפרק הזמן שלארבע שנים כפי שנקבע במקור בהוראת מנכ"ל 8.
אינו מספיק להבאת החברה לעצמאות ניהולית וכלכלית 59 החשכ"ל קיבל על עצמו את האחריות לטיפול במציאת גורם שיהיה אחראי לטיפול במניות חברות החממה.
166 דוח ביקורת שנתי63א .
בשנים 2008 -2011 הגישו החממות למ דען הראשי רשימה ראשונית של 44 חברות חממה שהחממות ויתרו על מניותיהן לטובת המדינה.
יתרת החוב של החממות בעבור הלוואות שקיבלו חברות אלה מוערכת בכ-97 מיליון ש"ח.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי הטיפול במניות משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 167 .
חברות החממה נמצא בידי החשכ"ל, והוא פעל מיולי 2011 להתקשר עם ענבל חברה לביטוח בע"מ (להלן - חברת ענבל)60 .
להסדרת ניהולן עד מועד סיום הביקורת טרם גיבש החשכ"ל מדיניות לניהול המניות שהמדינה, רשאית להסב על שמה וטרם חתם על הסכם עם חברת ענבל המסדיר את הטיפול בהן.
נוסף על כך, טרם נבחנו ההשלכות המשפטיות והכלכליות של החזקת המדינה במניות החממה ואין אומדן על ערך המימוש נטו (בניכוי התחייבויות) של הידע, הנכסים והפטנטים שבידי חברות אלו.
מתשובת החשכ"ל מאפריל 2012 ומתשובת חשב משרד התמ"ת עולה כי האחריות לטיפול במניות חברות החממה תועבר לרשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברו ת) ולא לחברת ענבל.
החשכ"ל, בשיתוף המדען הראשי ורשות החברות, פועלים לבדיקת הנהלים והפעולות הנדרשות לשם העברת הנושא לטיפול רשות החברות.
כמו כן צוין כי המדען הראשי החל לפעול למיפוי סך הנכסים הנמצאים בידי חברות החממה שהחממות ויתרו על מניותיהן.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על המדען הראשי והחשכ"ל להיערך בעוד מועד כלכלית ומשפטית לקבלת חלק ממניות החממות המשועבדות ולנהל אותן כנדרש, בהיותן חלק מנכסי המדינה.
תמיכה בתעשייה המסורתית .
המדען הראשי מסייע למפעלי התעשייה המסורתית לפתח יכולות טכנולוגיות כדי ליצור יתרונות תחרותיים בשוק המקומי והעולמי 61 .
מחקרים כלכליים בעולם ודוח שהזמין המדען הראשי62 הראו כי הפריון הכולל בענפי התעשייה המסורתית בארץ המעסיקים כשני שלישים מכלל העובדים בתעשיי ה נמוך משמעותית מהפריון הכולל בענפי התעשיי ה המסורתית המקבילים במדינות מפותחות.
על פי הדוח, הסיבה לכך היא שמפעלים בענפים אלו בארץ מבצעים פחות מו"פ ביחס למפעלים מקבילים בעולם.
תכנית סיוע לתעשייה המסורתית ב- 2005 השיק המדען הראשי תכנית סיוע לעידוד תכניות מו"פ בתעשייה המסורתית באמצעות סיוע כספי בהיקף של 50% מתקציב תכנית מאושרת, אשר הותנתה בתשלום תמלוגי ם ממכירת המוצרים הנתמכים 63 .
בעקבות הסכם מספטמבר 2009 בין משרד האוצר, ההסתדרות החדשה והתאחדות התעשיינים (להלן - ההסכם), פרסם המדען הראשי חוזר שכותרתו - "עידוד המו"פ לבניית יתרונות תחרותיים בשוק גלובלי ולהטמעת חדשנות טכנולוגית ", והסיוע עבור .
ענבל חברה לביטוח בע"מ, היא חברה ממשלתית בבעלות מלאה של ממשלת ישראל 61 תכנית סיוע לתעשייה המסורתית, פועלת על פי סעיף 16 ו-17 לחוק המו"פ והנחיות חוזר המדען הראשי 2006 -03 - " עידוד המו"פ לבניית יתרונות תחרותיים בשוק גלובלי ולהטמעת חדשנות טכנולוגית".
62 ,"חברת "אפלייד הפריון בתעשייה הישראלית: השוואה בין -לאומית ואומדנים לתשואה על השקעות הון במו"פ , , אפריל 2006.
מוצרים המשתמשים בידע או טכנולוגיה שנוצרו בתכנית המו"פ 168 דוח ביקורת שנתי63א .
תכניות חדשות בתעשי יה המסורתית הורחב בכך שבוטל תשלום התמלוגים עד סוף 2012 .
מטרת התכנית לביטול התמלוגים משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 169 .
היא לעודד חברות בתעשייה המסורתית שאינן מבצעות מו"פ להתחיל בהטמעת תהליך החדשנות והטכנולוגיה.
על פי ההסכם, בשנים 2009 ו- 2010 העביר משרד האוצר למדען הראשי תקציב של 750 מיליון ש"ח עבור תכניות הסיוע למו"פ ובכללם גם למו"פ בתעשייה המסורתית.
מאז ההחלטה על ביטול תשלום התמלוגים לתעשייה המסורתית, חלה עלייה ניכרת בבקשות סיוע מהמדען הראשי מחברות בתעשייה זו.
להלן תרשים המפרט את תכניות המו"פ של חברות מהתעשייה המסורתית בשנים - 2006 2011: ,הביקורת העלתה כי בניגוד לחברות גדולות מענפי הטכנולוגיה העילית שהאפשרות שלהן לקבל סיוע מהמדען הראשי היא מוגבלת64 לעומת חברות הזנק קטנות מאותו התחום, החברות המסורתיות הגדולות נהנות מאותם התנאים וההטבות כמו מפעלי התעשיי ה המסורתית הקטנים והבינוניים.
עוד העלתה הביקורת כי אין קריטריונים לבדיקת היעילות והאפקטיביות של הסיוע לתעשייה המסורתית ואם הסיוע משיג את מטרתו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המדען הראשי לבחון באיזו מידה תכנית הסיוע לתעשייה המסורתית משיגה את המטרות שהוגדרו בחוזר המדען הראשי ולקבוע קריטריונים לתשלומי תמלוגים ומתן סיוע לתעשייה זאת בעתיד.
בתשובתו של המדען הראשי צוין כי הוא שוקד על קביעת הקריטריונים למתן סיוע לתעשייה המסורתית.
כמו כן צוין כי הוא פועל להכנסת שינויים בתכנית זאת לרבות מינוי ראש תחום אשר יהיה אחראי למערך הבדיקה של תכניות הסיוע לתעשייה המסורתית.
64 חברות גדולות בענפי הטכנולוגיה העילית מקבלות סיוע של המדען הראשי רק עבור מו"פ בסיסי.
כמו כן שיעור התמלוגים שלהן גבוה יותר משיעור התמלוגים שמשלמות חברות קטנות בענפי הטכנולוגיה העילית.
170 דוח ביקורת שנתי63א .
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 171 .
השמת אנשי תעשיות עתירות ידע בתעשיות המסורתיות עקב המשבר הכלכלי בשנת 2008 פיטרו חברות הטכנולוגיה העילית אלפי עובדים בעלי רקע טכנולוגי וניהולי בתחומי המו"פ השונים.
בעיצומו של המשבר זיהה המדען הראשי את הפוטנציאל הגלום בהשמתם של חלק מהמפוטרים בתעשייה המסורתית.
אולם רק בשנת 2010 , לאחר שחלף המשבר הכלכלי, נחתמה הוראת מנכ"ל 8.
15 - " השמת אנשי תעשיות עתירות ידע בתעשיות המסורתיות".
על פי הוראת מנכ"ל זו, חברה מסורתית יכולה להגיש בקשה לסיוע במימון שכרו של עובד מו"פ אחד, והמדען הראשי ישתתף במימון שכרו של עובד זה בשיעור של 66% מעלות שכרו, למשך 12 חודשים רצופים .
במקרים שיוכח הצורך על ידי החברה, יתאפשר מתן אישור להשתתפות במימון שכרו של עובד נוסף בשיעור של 33% מעלות שכרו.
בפועל אף לא חברה אחת מהתעשייה המסורתית ביקשה סיוע לקלוט עובדים מפוטרים מענפי הטכנולוגיה העילית.
יוצא שהמדען הראשי זיהה צורך של התעשייה בזמן אמת, אך משרד התמ"ת לא הצליח להכין תכנית מתאימה בלוח זמנים קצר ולא בחן את הסיבות לעיכובים בהכנתה.
תהליך ייעוץ לממשלה בנושאי מו"פ .
בשל ההכרה בחשיבותו של המו"פ, כבר ב - 1949 הקימה מדינת ישראל את המועצה המדעית.
בראשית ש נות השישים של המאה הקודמת הפכה המועצה המדעית למועצה הלאומית למחקר ופיתוח (להלן - המועצה).
בסוף שנות ה-60 של המאה העשרים65 , חל מפנה במבנה המחקר הממשלתי, שעיקרו ביזור האחריות לקידום המו"פ בין משרדי הממשלה השונים, כאשר המועצה אמורה לשמש גוף על לקביעת מדיניות ו לתיאום בין הגורמים השונים העוסקים במו"פ.
החל מ- 1982 , עם הקמתו של משרד המדע והטכנולוגיה, הוטמעה המועצה ללא סמכויות משמעותיות במשרד המדע והטכנולוגיה.
על מנת לרכז את קביעת המדיניות של המו"פ בגוף אחד חוקק בשנת 2002 חוק66 , שעל פיו הוקמה בשנת 2004 המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי (להלן - המולמו"פ).
החוק המסדיר את המסגרת החוקית לפעילות המולמו"פ ואת תפקידיה (להלן - חוק המולמו"פ).
על פי חוק זה מטרת המולמו"פ היא ל ייעץ לממשלה בגיבוש מדיניות לשם ניצול המאגר המדעי והטכנולוגי האזרחי של מדינת ישראל ופיתוחו.
חרף חקיקת חוק המולמו"פ, קיימים בישראל גופים נוספים שהוקנו להם על פי חוק או החלטות ממשלה, סמכויות ייעוץ לממשלה בנושאים הקשורים למו"פ, מדע וטכנולוגיה, כגון האקדמיה למדעים, פורום המדענים הראשיים67 , ות"ת והמועצה .
65 בעקבות דוח של ועדת קציר - הוועדה לבדיקת ארגון המחקר הממשלתי וניהולו, דצמבר 1968.
66 חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי, התשס"ג- 2002.
67 פורום המדענים הראשיים פועל מתוקף החלטת ממשלה 2895 /(מט16 ) משנת 2000 .
מתפקידיו של הפורום לה ביא לפני הממשלה דין וחשבון שנתי לגבי תכניות המחקר הממשלתיות של משרדי הממשלה ולתאם בין תכניות המחקר של המשרדים השונים.
172 דוח ביקורת שנתי63א .
הלאומית לכלכלה שבמשרד ראש הממשלה.
בעקבות החלטת הממשלה מיולי 2010 הטיל שר התמ"ת על המדען הראשי במשרדו לייעץ לממשלה בנושא התעשייה עתירת הידע והחדשנות בישראל, לעקוב אחר התהליכים המרכזיים בתעשייה זו ולנתח את משמעותם68.
68 החלטת ממשלה 1987 מ- 15.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 173 .
הממשלה משקיעה בכל שנה כ -4.
7 מיליארד ש"ח במו"פ אזרחי 69 .
נוסף על השקעת המדען הראשי, משקיעה הממשלה באמצעות ות"ת, משרד הביטחון, משרד המדע והטכנולוגיה, משרד התשתיות הלאומיות, משרד הבריאות ומשרד החקלאות סכומי כסף ניכרים במו"פ הקשור ישירות לתחום האחריות של המשרדים הללו.
כבר בדוחות ביקורת קודמים70 הצביע משרד מבקר המדינה על כך שגופים רבים אחראים למדיניות החדשנות והמו "פ, אך אין גוף מרכזי אחד המסייע לממשלה לקבל החלטות הנוגעות לסדר העדיפויות הלאומי במו"פ.
על מנת לקבל החלטות סדורות קיים צורך בניהול, איסוף וניתוח מדדים כלכליים וחברתיים למדידת הישגי החדשנות לכלכלה ולחברה.
כיום כל גוף קובע לעצמו את הקריטריונים והדרך שבה הוא מודד את החדשנות והמו"פ ואין גוף המרכז את תהליך מדידת החדשנות והשפעת המו"פ ברמה הלאומית על הכלכלה והחברה.
ב- OECD זיהו את הקושי שקיים במדידת החדשנות ואת חשיבותה.
במסמך 71 שכתבו חוקרים ב - OECD (להלן- המסמך), הם מעלים את הצורך במציאת דרכים חדשות למדידת החדשנות ובחינת ההשפעה ההדדית בין הגופים והתהליכים המשפיעים על החדשנות והמו"פ.
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש לבנות מסגרת לעבודה משותפת לממשלה ולגופים האחראים לייעוץ ולהשתית את יחסי הגומלין ביניהם על נוהלי עבודה מסודרים.
יש חשיבות עליונה לכך שהממשלה תקבע יעדים ארוכי ט ווח בנושא מחקר ופיתוח.
על מנת להשיג מטרה זו יש צורך בגיבוש מדיניות לאומית שתספק מענה למגזרים שעליהם תחליט הממשלה.
יש לשפר את סדרי התיאום ושיתוף הפעולה בין המולמו"פ והממשלה לקביעת מדיניות לאומית למו"פ ולעקוב אחר ביצועה.
על הממשלה לבחון את הקריטריונים המקובל ים ב - OECD למדידת המו"פ ולשקול לאמצם ולהטמיעם בתכניות מו"פ שהיא שותפה להן.
בתשובתם למשרד מבקר המדינה, העירו המדען הראשי ומנכ"ל האקדמיה למדעים כי הגופים האחראים לייעו ץ לממשלה, מציגים תמונה רחבה ביחס לשלבים בהיווצרות הידע.
כמו כן הם הצביעו על פורום לתשתיות לאומיות למחקר ולפיתוח (להלן - תל"ם)72 כמסגרת עיקרית האחראית לשיתוף הפעולה ושרשור הידע בין גופי הייעוץ והביצוע השונים.
עוד ציין המדען הראשי כי המסמך שכתבו החוקרים ב- OECD , "רחוק מלהציע פתרונות אמיתיים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי פורום תל"ם הוא מסגרת התנדבותית המ אחדת גופים העוסקים במו"פ ומאפשרת שיתוף פעולה לביצוע, יישום ותקצוב של פרויקטים גדולים, כאשר למשתתפי הפורום יש עניין משותף לקידומם.
פורום זה אינו מהווה מסגרת מייעצ ת מכוח החוק.
69 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, "ההוצאה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי 1989 - 2009 ," 2009.
70 ,מבקר המדינהדוח שנתי 50ב ( 2000 '), עמ 435-442 ; דוח שנתי55ב ( 2005 '), עמ 879-901 .
71 ארגוןה- OECD" , לקראת סדר יום למדידת חדשנות - Towards a Measurement Agenda for Innovation" , 2010.
72 תל"מ הוא פורום התנדבותי שהוקםבשנת 1997 ביוזמת האקדמיה הלאומית למדעים ומשתתפים בו נציגים של המדען הראשי, ות"ת, משרד המדע, האקדמיה, משרד הביטחון ומשרד האוצר.
מטרת הפורום היא תיאום בין הגופים המרכיבים אותו, איגום משאבים מתקציבי הגופים המשתתפים וקביעת אחריות ביצוע לגבי תשתיות לאומיות.
174 דוח ביקורת שנתי63א .
ההצעות של OECD לגבי מדידת מו"פ כפי שבאות לידי ביטוי במסמך יכולות להוות בסיס לקביעת מדיניות לאומית למו"פ.
מתשובתו של מנכ"ל האקדמיה למדעים מאפריל 2012 למשרד מבקר המדינה עולה כי הגופים המוזכרים לעיל נפגשים ומתאמים את פעילותם בחסות משרד המדע והטכנולוגיה (פורום המדענים משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 175 .
כמו כן ציינה האקדמיה למדעים שבש נים האחרונות הטילה עליה הממשלה מתן ייעוץ בנושאים שונים והאקדמיה למדעים נערכה לכך בהתאם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הפגישות של פורום המדענים הראשיים אינן מתקיימות באופן סדור, הפורום אינו מפרסם דוחות ולא מתקיים בממשלה דיון על מסקנותיו.
בתחומים שבהם הוטל על האק דמיה למדעים לתת ייעוץ לממשלה עוסקים גם גופים נוספים, ולא ברור מי מתאם, מרכז ומתעדף את ההמלצות והמסקנות העולות מהדוחות המופקים על ידי הגופים השונים.
בתשובתו מאפריל 2012 למשרד מבקר המדינה ציין מר מנחם גרינבלום מנכ"ל משרד המדע והטכנולוגיה כי יו"ר המולמו"פ מודע לחוסר התאום ושיתוף הפעולה בין גופי הייעוץ השונים והוא פועל לתקן זאת באמצעות המולמו"פ.
המדען הראשי פועל מכוח החוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה, התשמ"ד- 1984 , ומעניק לתעשיי ה סיוע לביצוע מו"פ באמצעות מסלולי סיוע מגוונים.
על פי מחקרים, חשיבותו של הסיוע שמעניק המדען הראשי לתעשייה היא רבה, שכן סיוע זה תורם לפיתוח הכלכלה בישראל.
המו"פ והחדשנות בישראל חיוניים להתפתחותו ולקידומו של המשק הלאומי, ולכן חיוני שהממשלה תקבע יעדים ארוכי טווח בנושא מחקר ופיתוח.
יש צורך בשיפור סדרי התיאום ושיתוף הפעולה בין המולמו"פ והממשלה לצורך קביעת מדיניות לאומית למו"פ ולמעקב אחר ביצועה.
על הממשלה להסדיר את פעילותם של גופי הייעוץ הקיימים ואת שיתוף הפעולה ביניהם כדי להפיק מהם את מלוא התועלת.
כמו כן, על המדען הראשי להציב יעדים ברורים ומדידים שעל מסלולי הסיוע השונים להשיג ולהגדיר נוהלי פיקוח על מסלולים אלה.
מע"צ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 399 .
בספטמבר 2003 החליטה הממשלה2 כי מע"צ- מחלקת עבודות ציבוריות (להלן יחידת הסמך) תיסגר וכי סמכויותיה יועברו לחברה ממשלתית, "מעצ - החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ" .
2 'החלטת ממשלה מס779.
400 דוח ביקורת שנתי63א .
(להלן - החברה או מעצ).
מטרות החברה על פי החלטות הממשלה והנחיות שר התחבורה הן: תכנון, פיתוח, אחזקה וניהול תנועה של כל רשת הדרכים הבין - עירוניות בדרך של מיקור חוץ; ניהול של הקמת רשת הדרכים בשלביה השונים וכן הפיקוח והבקרה עליה; שיפור רמת השירות לנוסע ועמידה בתקני בטיחות.
החברה החלה לפעול ביולי 2004 , ומאוגוסט 2005 הועברו אליה כל פעילויו ת יחידת הסמך.
בהיות מעצ חברה ממשלתית חלים עליה חוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 (להלן- החוק), ותקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 (להלן- התקנות).
ביולי 2004 נחתם הסכם תפעול ומימון (להלן- ההסכם) בין החברה לבין ממשלת ישראל.
תוקפו של ההסכם היה עד סוף תקופת החומש (דצמבר 2009 ), והיקפו 20.
מיליארד ש"ח בפברואר 2011 נחתם הסכם המאריך ומרחיב את הסכם התפעול והמימון, ובמסגרתו אושרה תכנית עבודה רב-שנתית לשנים 2011 -2016 בהיקף של22.
9 מיליארד ש"ח, במימון מלא של הממשלה.
תקציב החברה לשנת 2009 היה 3.
762 מיליארד ש"ח ולשנת 2010 - 3.
מיליארד ש"ח בחודשים פברואר 2010 עד ינואר 2012 לסירוגין בדק משרד מבקר המדינה את אופן ניהולם של תשעה מכרזים ושני פרויקטים ואת נושא העסקתם של עשרה יועצים.
הבדיקה נעשתה בחברה, במשרד התחבורה (להלן - המשרד), ברשות החברות הממשלתיות, ברשות הלאומית לבטיחות בדרכים ובאגף התקציבים במשרד האוצר.
מראשית 2009 עד ספטמבר 2011 פרסמה החברה135 מכרזים פומביים ו-178 מכרזים לביצוע מטלות שהוגדרו "פרויקטים בטיחותיים ועבודות דחופות".
בחירת הזוכים במכרז מתבצעת על ידי ועדת מכרזים בהתאם לקבוע בהוראות החוק ובתקנות על פיו.
הוועדה הוקמה על פי תקנה 35 .
החברה קובעת תנאי סף במכרזים שמטרתם, בין היתר, לשתף מתמודדים בעלי איתנות פיננסית וניסיון קודם בתחום העבודה הנדרשת במכרז.
תנאי הסף נקבעים על פי היקף הפרויקט: החברה דורשת ניסיון קודם בהיקף עבודה כספי מינימלי בפרויקט תחבורה אחד לפחות; ניסיון בפרויקטים דומים של תשתית תחבורתית; והיקף עבודות מצטבר.
בתחום הפיננסי דורשת החברה, בין היתר, הון עצמי והכנסות ששיעורן הממוצע בשלוש השנים שקדמו להגשת ההצעה גדול מהשיעור המזערי שנקבע.
במכרזים גדולים יותר נבדק גם היקף החוב המר בי.
בתנאי המכרזים לא נכללו רכיבי איכות כגון ניסיון קודם בעבודה מול המציע.
הוועדה לפיקוח ובקרה על מכרזים ועל יועצים של הדירקטוריון (להלן - הוועדה לפיקוח ובקרה) דנה כמה פעמים בתנאי הסף.
להלן יצוינו פרטים אחדים מכמה ישיבות שעסקו בנושא.
בדיון של הוועדה לפיקוח ובקרה מאוגוסט 2007 עלה כי החברה קובעת את תנאי הסף בהתבסס על היקף כספי של עבודות ועל ניסיון בעבודות קודמות.
בישיבה אחרת ציין מנהל אגף חוזים והתקשרויות כי "מאוד קשה לפסול קבלן.
צריכות להיות סיבות מוצקות לפסילה כגון ניסיון רע ומתמשך עם קבלן מסוים, חוות דעת שליליות, אסמכתאות.
; אנו מעדיפים לא להיכנס במסגרת המכרז לשקלול של איכות.
המדיניות שלנו היא לקבוע תנאי סף ולהתבסס על מע"צ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 401 .
עיקר התחרות היא על המחיר".
בדיון ביולי 2008 ציין יו"ר הוועדה, בנושא מכרזי תחזוקה ש"הוועדה ביקשה והדגישה כי חוץ מתנאים כספיים ותנאי סף, יוצגו קריטריונים נוספים כגון - ותק, רישיונות לעסוק בנושאים 402 דוח ביקורת שנתי63א .
לעומת זאת אנו מקבלים מכרזים שהקריטריון היחידי בהם הוא ההיקף הכספי של המציע".
באותו דיון לא התקבלה החלטה בנושא תנאי סף.
החברה הסבירה בתשובתה ממאי 2012 למשרד מבקר המדינה (להלן- תשובת החברה) שהיא בוחנת את השיקול של ניסיון כושל עם הקבלן בשלב בחינת ההצעות לגופן, ואינה עוסקת בכך בשלב תנאי הסף.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה, כי בהמשך לדיונים הללו על החברה לבחון הכללת אמות מידה נוספות לשקלול הצעת המציע בתנאי המכרז, כגון ניסיון העבר בעבודה עמו, וכי אין להסתפק בהשוואת הצעותיהם הכספיות של המציעים שעמדו בתנאי הסף.
בפרוטוקול ישיבת הוועדה לפיקוח ובקרה שהתקיימה באוגוסט 2007 ציין יו"ר הדירקטוריון ויו"ר הוועדה דאז מר יצחק הראל, כי נשמעת הטענה שהחברה עובדת עם קבלנים מעטים בלבד, ולכן יש לפתוח את השוק.
בישיבת הוועדה לפיקוח ובקרה מנובמבר 2008 התקבלה החלטה למנות יועץ חיצוני לוועדה שיבחן את שיטת המכרזים בחברה ושיגיש המלצות בעניין זה.
בישיבת הוועדה מאפריל 2009 ציין היועץ כי הוא בחן את תנאי מכרזי האחזקה וכי מבדיקתו עולה שיש מספר מצומצם של זכיינים בתחום.
על כן המליץ לבנות תנאי סף שלא יתבססו על היקף כספי בלבד.
בתשובתה מסרה החברה כי היא דנה בישיבותיה בעניין ופועלת להגדלת מספר המציעים במכרזים.
בדוח מבקר המדינה ממאי 20083 נכתב כי "בחברה לא היה מנגנון מובנה לניתוח הסיבות לפערים הניכרים בין הצעות הקבלנים לאומדן של החברה.
קיומו של מנגנון כזה, המעוגן בנוהלי החברה, יאפשר להפיק לקחים ולצמצם ככל האפשר את הפערים הללו, שאם לא כן אומדני החברה לגבי הפרויקטים השונים לא יהיו עוד כלי חשוב בתהליך קבלת החלטות או יגרמו לתקצוב לא נכון של ההתקשרויות".
החברה הודיעה בתשובתה כי בעקבות פרסום אותו הדוח היא החלה בהליך למיפוי הסיבות לפערים בין האומדן ובין ההצעות והכינה נוהל לקביעת אומדני עלות.
משרד מבקר המדינה בדק תשעה מכרזים והשווה את ההצעות שהוגשו במכרזים לעומת האומדנים שניתנו באותם מכרזים.
בשלושה מכרזים היו ההצעות הזוכות בשיעורים של 19% ,21% ו-25% .
3 ,מבקר המדינה דוח שנתי 58ב ( 2008 ), בפרק "מעצ - החברה הלאומית לדרכים בע"מ מכרזים והתקשרויות", עמ' 1393.
מע"צ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 403 .
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שהחברה תבדוק את אופן הכנת האומדנים כדי לוודא שסכומי האומדנים יהיו קרובים למציאות, וכן כדי לוודא שהמציעים לא הגישו הצעות מחיר נמוכות מדי שלא יוכלו לעמוד בהן בעתיד.