HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
1999- לפי תקנות חופש המידע, התשנ"ט 40 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1739 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | חסמים משלב החקירה ועד הגשת כתב אישום הקמת מערכי אכיפה כלכלית במשטרה ובפרקליטות גופי האכיפה, ובראשם המשטרה, פעלו לשינוי מבני שיביא לריכוז מאמץ, גיבוש אסטרטגיה כוללת, גיוס והכשרה של גורמי מטה ושטח כדי לחולל שינוי יסודי באופן החקירה של תיקים בעלי היבטים כלכליים.
על רקע זה בוצעו בשנים האחרונות שינויים מבניים במשטרה תחת אגף החקירות בה פועל מדור אכיפה כלכלית (להלן - גם המדור).
המדור משמש כגורם המתכלל את האכיפה הכלכלית באמצעות בניית תוכניות עבודה ברמה הארצית, קביעת יעדים לטיפול, טיפוח הידע המקצועי במשטרה, פיתוח כלים טכנולוגיים ייעודיים לתחום האכיפה הכלכלית, בקרה ותיאום בין-משרדי מול גורמי אכיפה כלכלית בגופים מקבילים וייצוג המשטרה בפורומים חיצוניים.
המדור מונה ארבע חוליות: חוליית חילוט, חוליית הלבנת הון ומאבק במימון טרור, חוליית כוחות משימה וחוליית ניתוח פיננסי.
בחוליית החילוט תשעה צוותי אכיפה .
תפקידי 433 כלכלית - שבעה צוותים במחוזות השונים, צוות במג"ב וצוות בלהב הצוותים כוללים איתור פרשיות הלבנת הון ויעדים ראויים בכלל תיקי המחוזות, פתיחת חקירות יזומות וכן תיווך בין המדור ליחידות הקצה במשטרה בכל הנוגע להיבט המבצעי ולתורת ההפעלה וליישומה במודיעין ובחקירות.
אף הפרקליטות הציבה לה כיעד מרכזי להביא לגידול ניכר בשיעור הכספים והרכוש הנתפסים זמנית והמחולטים באופן סופי או נשללים מהעבריין מכוח עילה בצו שיפוטי.
כדי לעמוד ביעד זה ערכה בשנים האחרונות כמה שינויים מבניים; נוסף על שתי היחידות הייעודיות העוסקות בתחום הכלכלי - המחלקה הכלכלית בפרקליטות המדינה ופרקליטות מחוז תל אביב (מיסוי וכלכלה) (להלן - היחידות הארציות) - הוקמו בפרקליטויות המחוז חוליות אכיפה כלכלית ייעודיות.
כמו כן מונו פרקליטים , ופרקליטים מלווים את צוותי 41ייעודיים לליווי "כוחות המשימה" המשטרתיים החקירה במתן ייעוץ משפטי כבר משלבים מוקדמים של הליכי החקירה.
המטה לאכיפה כלכלית בפרקליטות המדינה, הכולל משנה לפרקליט המדינה (וראש תחום מקצועי), מרכז ומנחה מקצועית את תחום האכיפה הכלכלית בפרקליטות.
כוחות משימה משטרתיים הם יחידות חקירה משימתיות המורכבות מכוח אדם ואמצעים מותאמי 41 .
משימה מרשויות חוקרות שונות, ומופעלות נגד תופעת פשיעה או ארגון פשיעה מוגדרים 1740 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה מיפוי הרכוש על ידי המשטרה, הערכת שווי הנכסים וחישוב היקף העבירה חוק איסור הלבנת הון מאפשר חילוט של רכוש בשווי הרכוש הקשור בעבירה על פיו; כלומר, אין צורך שלרכוש המחולט יהיה קשר לביצוע העבירה, אלא ניתן לחלט רכוש אחר, כשר וחוקי, ובלבד שהוא שווה ערך לרכוש הקשור בעבירה.
קודם להגשת הבקשה לתפיסה זמנית של רכוש השייך לחשוד מבצעת המשטרה, באמצעות צוותי החילוט שבמדור, מיפוי לרכוש שבשליטת החשוד והערכת שווי .
הערכות אלה אינן מתבססות על שמאות 42הנכסים שבשליטתו בארץ ובחו"ל מקצועית; למשל, בהערכת שווי כלי רכב המשטרה מתבססת על מחירוני רכב, ובהערכת שווי דירות - על אתרי מרשתת של רשות המיסים ואתרים מסחריים.
בד בבד מעריכים צוותי החילוט את שווי היקף העבירה המיוחסת לחשוד בהתבסס על החומר הראייתי הקיים בתיק.
בתפיסת רכוש מורכב יותר, כגון עסקים ותיקי השקעות, פונה המשטרה ליחידת החילוט לביצוע הערכת שווי באמצעות שמאי.
לאחר תפיסת הרכוש בידי המשטרה, יכול שיתקיים דיון במעמד שני הצדדים שבמסגרתו מברר בית המשפט את היחס בין שווי הרכוש שנתפס, לבין שווי הרכוש שלפי החשד שימש לביצוע העבירות או הושג באמצעותן.
בדיווחי סטטוס חצי-שנתיים לפעילות כוחות משימה של המשטרה שמועברים היה 43"למטה הארצי, נמצאו שלושה תיקים שבהם היקף הרכוש שנתפס ב"יום הפרוץ גבוה מהיקף העבירה המשוערך, או שנתפס רכוש בשווי מיליוני ש"ח אף שלא ניתן .
3 היה להעריך את היקף העבירה, כמפורט בלוח : תיקים שבהם היקף הרכוש שנתפס היה גבוה מהיקף העבירה המשוערך 3 לוח (באלפי ש"ח) התיקהיקף העבירה המשוערך היקף הרכוש שנתפס ביום הפרוץ תיק א' 19,000 25,000 'תיק ב 6,000 13,000 'תיק גלא ניתן להערכה 8,500 .
מיפוי הנכסים כולל כספים, נכסי מקרקעין, נכסי מיטלטלין, חברות ועמותות, כלי רכב וחשבונות בנק 42 .
המועד בו הופכת חקירה סמויה לגלויה 43 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1741 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | בתשובתה ציינה המשטרה כי קיים קושי בחישוב מדויק של היקף העבירה, והיא נוקטת את מרב המאמצים לבצע הערכות שווי נכסים בהתאם לשוויים הריאלי ובאופן מדויק ככל האפשר.
עוד ציינה כי לאורך כל ההליך היא מציגה לבית המשפט את היקף התפוסים ביחס להיקף העבירה כך שקיימת בקרה שיפוטית כבר משלב הבקשה להוצאת צו התפיסה.
עוד ציינה המשטרה כי החשוד מקבל לידיו צווי תפיסה וקמה לו הזכות להגיש בקשה לבית המשפט להחזרת התפוס.
על המשטרה להשקיע מאמצים כדי להבטיח שהערכותיה בדבר שווי נכסים בשלב החקירה יבטאו באופן מדויק ככל האפשר את השווי הריאלי של כלל הנכסים, וכן להקפיד ולבצע את חישוב שווי העבירה באופן מבוסס ומדויק ככל האפשר, על מנת להבטיח כי תפיסותיה יהיו מידתיות בהיקפן ולא יחרגו מהיקף העבירה.
הדבר נכון בפרט בשלב המקדמי של ההליך הפלילי, כשאין בידי החשוד או בא כוחו כל חומרי החקירה המבססים את עילת התפיסה של רכושו.
הטמעת אכיפה כלכלית ביחידות המשטרה יעדי אכיפה כלכלית במשטרה תיקי הלבנת הון גדולים ומרכזיים לרוב נחקרים ביחידות המרכזיות במחוזות (ימ"ר) , שלהן ידע נרחב וניסיון בתחומים אלו.
44433 וביחידות הארציות הפועלות תחת להב עם זאת גם יחידות מקומיות, לעיתים קטנות, כדוגמת תחנות, נדרשות להטמיע את חקירת הלבנת ההון בתיקים המתאימים.
זיהה מדור אכיפה כלכלית במשטרה ירידה כללית 2016 במחצית הראשונה של בעיסוק באכיפה הכלכלית במחוזות המשטרה, בין היתר עקב שינוי ארגוני שהתבטא .
בעקבות זאת, וכדי לתמרץ את יחידות החקירה 45"בביטול יעדי תוכנית "מפנ"ה לעסוק באכיפה כלכלית בכלל רובדי הפשיעה (ובכלל זה ארגוני פשיעה, שחיתות שלטונית, הונאה ומרמה, הימורים וסחר בסמים, פשיעה חקלאית), קבעה להן מורכבת משש יחידות ארציות: יחידה ארצית לחקירת פשיעה חמורה ובין-לאומית 433 יחידת להב 44 ,)(יאחב"ל), יחידה ארצית לאכיפה כלכלית (יאל"כ), יחידה ארצית לחקירות הונאה (יאח"ה ("הגדעונים") ויחידת הסייבר.
לצד יחידות אלה, 33 איתור ותפיסת גנבי רכב (אתג"ר), יחידה אח"ם להב מתכלל ומוביל את הצד המקצועי והמבצעי.
מערכת פיקוד וניהול (מפנ"ה) הייתה תוכנית שמדדה את ביצועי תחנות המשטרה, המרחבים, 45 .
המחוזות והיחידות הארציות בהתאם למדדים שונים, ובכלל זה מדדי אכיפה כלכלית 1742 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה נתונים על יעדים אלה מול היקפי 4 המשטרה יעדי תפיסות כמותיים.
להלן בלוח , בחלוקה ליחידות להב והמחוזות: 2018 - 2015 התפיסות בשנים 2018 - 2015 ,יעדי אכיפה כלכלית ותפיסות במשטרת ישראל: 4 לוח (במיליוני ש"ח) השנהלהב - יעד להב – תפיסות (% ביצוע)מחוזות - יעד מחוזות -תפיסות (% ביצוע)סה"כ תפיסות משטרה (% ביצוע) 2015 348 )128%( 447 139 )167%( 233 )140%( 680 2016 445 )142%( 632 222 )95%( 213 )128%( 854 2017 722 )142%( 1,026 278 )166%( 463 )148%( 1,489 2018 1,100 )142%( 1,562 400 )83%( 335 )126%( 1,897 מתפיסות הרכוש המיועד לחילוט 25% רק2018 עד2015 מהנתונים עולה כי בשנים .
במחוזות קיימת 433 נזקפו לזכות המחוזות, והיתר בוצעו על ידי יחידות להב 2017- ו 2015 תנודתיות בעמידה ביעדי האכיפה הכלכלית שנקבעו להם: בשנים רק חלק מהמחוזות עמדו 2018- ו2016 שיעורי הביצוע היו גבוהים, ואילו בשנים ביעדים.
יש יחידות, בעיקר בפריפריה, שבהן שיעורי הביצוע ביחס ליעד היו נמוכים 29% - , בשדרות 46% בתחנת קריית גת שיעורי העמידה ביעד היו 2017-.
38% - ובמחוז דרום 44% שיעורי הביצוע במחוז צפון היו 2018-; ב11% - ובאשדוד נמצא כי המערך החוקר בפריפריה פחות מוכוון לנושא האכיפה הכלכלית, ולכן נפח התיקים הנחקרים בתחום הלבנת ההון במחוזות הפריפריאליים נמוך ואינו משקף את הפשיעה הכלכלית המתחוללת בהם (תת-אכיפה).
פיקוד המשטרה ער לפערים בעמידה ביעדים בין התחנות והיחידות השונות במחוזות, ולקושי שבגיוס לתחום האכיפה הכלכלית במחוזות שבפעילותם השוטפת הסביר 2018 .
בדיון במועצת החילוט בינואר46אינם עוסקים בעבירות של הלבנת הון ציין ראש אח"ם, ביחס לנתוני האכיפה הכלכלית, 2018 של הוועדה המתמדת מאוקטובר 56- בכנס ה 46 ,כי מרבית המחוזות לא עומדים ביעד שנקבע להם, ואף שמוצגת עלייה בנתוני התפיסות במחוזות על המשטרה לבחון את הנושא בעין ביקורתית ואמיצה ולנתח אותו.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1743 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | קצין משטרה את הפערים בעמידה ביעדים במחוזות בכך שמפקדים במחוז עוסקים בתיקי רצח ואונס.
מיליון 368 היקף התפיסות בכלל המחוזות היה 2019 המשטרה כתבה בתשובתה כי בשנת בהשוואה לתקופה המקבילה בשנה הקודמת.
5% ש"ח - עלייה של לקידום האכיפה הכלכלית במחוז דרום השיגו שיפור 2019-כי פעולות שנקטה ב .
כמו כן מסרה המשטרה 89% משמעותי בשיעור העמידה ביעד המחוזי, העומד על שברוב המקרים אין לתחנות המשאבים הדרושים לטיפול בפרשיות הלבנת הון, והפעילות בהן מתרכזת בתיקי סמים, פסד"פ, מימון טרור ואכיפה אזרחית משולבת.
הביקורת העלתה שהיקפי התפיסות והעמידה ביעדים מעידים על מגמה הולכת וגוברת במשטרה להעמיק את פעילויות החקירה והאכיפה בהיבטים הכלכליים של התיקים.
השינוי אומנם הוטמע היטב בטיפול בפרשיות גדולות ומובהקות של פשיעה כלכלית הנחקרות ביחידות החוקרות הארציות והמרכזיות, אך עדיין יש מקום לשיפור ולהטמעת תחום האכיפה הכלכלית במחוזות ובתחנות בפריפריה.
מוצע כי בעת גיבוש מדיניות ארוכת טווח תקיים המשטרה בחינה והערכה של הפרקטיקה שלפיה מוגדרים יעדי תפיסה שנתיים.
אכיפה כלכלית בתביעה המשטרתית נושא האכיפה הכלכלית אינו מבוסס דיו בפרקטיקה המקצועית של יחידות התביעות אמר ראש מינהל 2018 במשטרה.
בדיון על כך בפורום ראשי יחידות התביעה במאי התביעות כי על התביעות במשטרה להשתפר בנושא האכיפה הכלכלית.
אומנם מונו סגני ראשי יחידות תביעה לשמש רפרנטים לנושא, והם משתתפים בהכשרות, אך עדיין ישנה כברת דרך עד הטמעת התחום ביחידות.
ציינה סגנית ראש מינהל התביעות כי על התובעים 2018 למשל, נמצא כי במאי להקפיד ולמלא את הוראות הדין המחייב אותם להגיש בקשות לחילוט בתיקי סמים רק לאחר קבלת אישור פרקליט המחוז; זאת לאחר שהוגשו בקשות לחילוט בתיקי סמים בלא אישור כזה.
1744 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה ,המשטרה ציינה בתשובתה כי היא מקבלת את הביקורת בנוגע ליחידות התביעה אך עם זאת מדור אכיפה כלכלית בחטיבת החקירות פועל להטמעת הנושא במינהל התביעות, באמצעות שילוב התובעים בקורסי אכיפה כלכלית וקיום ממשקי עבודה של קציני החילוט המחוזיים עם התובעים.
כמו כן, מינהל התביעות נוקט פעולות לשיפור מקצועיותו בטיפול בתיקי אכיפה כלכלית, ובהן השתתפות בהשתלמויות עומק בנושא והשתלמויות משותפות עם הפרקליטות.
משרד מבקר המדינה ער לפעולות הרבות שנקטה המשטרה כדי להטמיע את נושא האכיפה הכלכלית בכל יחידותיה, ועליה להמשיך ולהטמיע את השינוי התפיסתי בקרב יחידות התביעה השונות.
השימוש באמצעי האכיפה הכלכלית רלוונטי לא רק לעבירות שנתפסים בהן סכומי עתק, שחלקם מגיעים בסופו של יום לקופת קרן החילוט, אלא גם לעבירות שנתפסים בהן סכומים או רכוש שערכם הכספי נמוך, והכול מתוך הבנה שיש לשכלל את אמצעי ההתמודדות של רשויות האכיפה.
ניתוב תיק החקירה לגורם התובע מעורבות הפרקליטות בתיקים גדולים ומורכבים כגון תיקי עבירות צווארון לבן, ובהן עבירות הלבנת הון, או בתיקים רגישים כגון תיקי עבירות שחיתות שלטונית, מתחילה כבר בשלבים מוקדמים של החקירה המשטרתית.
בחלק גדול מהתיקים מלווה פרקליט את עבודת המשטרה.
שילוב 2017 סמכויות הפרקליט המלווה מוסדרות בהנחיית פרקליט המדינה משנת הפרקליט בהליך החקירה כבר בשלבים מוקדמים מאפשר לו לסייע בעיצובן והכוונתן של פעולות החקירה הסמויה והגלויה ובביצועה.
הפרקליט המלווה אינו מחליף את שיקול הדעת של הרשות החוקרת ואינו עומד בראש החקירה, אך הוא תורם מניסיונו המקצועי ויכול לשקול את הראיות בזמן אמת ולהצביע על חסר ראייתי, לסייע בסקירת טענות הגנה אפשריות עוד בשלב החקירה ולסייע בניהול ההליכים הקשורים לרכוש תפוס בשלב הזמני ובהתמודדות עם טוענים לזכות בהם.
עם סיום פעולות החקירה וסיכום הממצאים עובר תיק החקירה מהיחידה החוקרת אל הגורם התובע במשטרה או בפרקליטות או אל כל גוף תביעה אחר.
התיק מנותב אל הגורם התובע המתאים על פי הסמכויות הקבועות בדין.
עם זאת בתיקים כלכליים גדולים קורה לא אחת כי יש סמכות מקבילה לטיפול בתיק ליותר מגורם תביעה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1745 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | , לרבות שתי יחידות ארציות ייעודיות שעוסקות בתחום הכלכלי - המחלקה47אחד הכלכלית בפרקליטות המדינה ופרקליטות מחוז תל אביב (מיסוי וכלכלה).
בביקורת נמצא כי אין נוהל סדור לניתוב תיקים מגורם החקירה לגורם התביעה כאשר סמכות הטיפול בתיק בידי יותר מגורם תביעה אחד.
היעדר נוהל מביא לכך, שיחידות החקירה - הן במשטרה הן ברשות המיסים - נאלצות לחפש אחר פרקליט מלווה בין גורמי התביעה השונים ("פורום שופינג").
בתשובתה אישרה הפרקליטות כי בעבר נהגו יחידות החקירה לפנות באופן עצמאי אל יחידה בפרקליטות בבקשה שתטפל בתיק שחקירתו הסתיימה.
לגבי השנים האחרונות היא טענה כי ההתנהלות המתוארת חדלה מלהתקיים, אולם הצביעה על גורם מנתב רק לגבי תיקי להב.
בראשות פרקליט המדינה ובהשתתפות נציגי הפרקליטות והמשטרה 2015-בדיון ב סוכם כי יש לפעול להסדרה וייעול של העברת התיקים בין הגופים.
באותו הדיון עלה היעדרו של נוהל עבודה סדור לקבלת תיקי החקירה מיחידות להב ולאופן חלוקתם בין יחידות הפרקליטות.
הוחלט על קיום פגישות עיתיות בין ראשי להב לבין שני המשנים לפרקליט המדינה, שבהן יוצגו התיקים שראוי כי הפרקליטות תלווה כבר בשלבי החקירה הראשוניים.
כמו כן פרקליט המדינה וראש אח"ם סיכמו כי כל תיק להב או תיק ימ"ר משמעותי שעובר לפרקליטות וטרם מונה לו פרקליט מלווה בשלב החקירה, ינותב בידי ראש אח"ם אל מול המשנה הפלילי והמשנה לאכיפה כלכלית.
ועד מועד סיום הביקורת לא הוסדר נוהל לניתוב תיקי 2015-נמצא כי מ להב מהמשטרה וחלוקתם לטיפול בין יחידות הפרקליטות.
הפרקליטות פועלת כיום בהתאם למתווה כללי, והתיקים הגדולים מנותבים על פי החלטתו של המשנה לפרקליט המדינה (עניינים פליליים).
מן הראוי כי הפרקליטות תסדיר קריטריונים ברורים לניתוב תיקים בהסתמך על שיקולי מקצועיות ויעילות, וכדי למנוע קבלת החלטות בנושא שלא בהתאם לעומסים ובלי שנבחנו היבטים של התמחויות.
תיק יכול להיות מנותב לפרקליטות המחוז הרלוונטית או לאחת מהיחידות הארציות, ואם מדובר 47 .
בתיק בעל היבטים עיקריים בתחום המס - כי אז גם תובעי רשות המיסים יכולים לטפל בו 1746 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה כאמור, לצד פרקליטויות המחוז פועלות שתי יחידות ייעודיות ארציות לאכיפה הכלכלית: המחלקה הכלכלית בפרקליטות המדינה ופרקליטות מחוז תל אביב (מיסוי התקיימו בפרקליטות כמה ישיבות בהשתתפות 2017 - 2014 וכלכלה).
בשנים פרקליט המדינה בנושא חלוקת העבודה בין שתי היחידות הארציות.
בדצמבר הוחלט על הקמת צוות חשיבה בראשות המשנה לפרקליט המדינה (עניינים 2014 פליליים) דאז והמשנה לפרקליט המדינה (אכיפה כלכלית) דאז, שיבחן הצעות , 2016 לאופן חלוקת הסמכויות בין שתי היחידות.
הצוות הגיש את הצעתו בינואר וביולי באותה השנה סיכם פרקליט המדינה כי המשנה הפלילי והמשנה לאכיפה כלכלית ינתבו את התיקים ויחלקו אותם על בסיס עקרונות חלוקה מסוימים ועל פי חלוקה נושאית של תחומי העיסוק.
כאמור, החלוקה אינה מעוגנת במסמך פורמלי ואינה מתוקפת בנוהל רשמי.
, בהשתתפות פרקליט המדינה, 2017 יוער כי בדיון בסוגיה זו בפרקליטות באוגוסט המשנה (עניינים פליליים), המשנה (אכיפה כלכלית) ומנהל יחידת הניהול, נשמעו חילוקי דעות ביחס לשאלה האם בתיקי הלבנת הון מסוג שחיתות שלטונית יש לטפל ביחידות הארציות או גם במחוזות השונים, באמצעות החוליות הכלכליות.
הפרקליטות מאשרת בתשובתה כי אכן אין מסמך המגדיר את הקריטריונים לניתוב התיקים, אך ככלל תיקים בעלי היקף משמעותי או מורכבות בתחומי הלבנת ההון והמיסים ינותבו ליחידות הארציות.
עם זאת, קיימת מגמה לנתב חלק מהתיקים האלו גם למחוזות, בהתאם להשקפת העולם שלפיה גם במחוזות ראוי שתישמר מיומנות בסיסית לטיפול בתיקים אלה.
משרד מבקר המדינה מעיר לפרקליטות על כך שניתוב תיקים רחבי היקף או בעלי מורכבות מיוחדת מהמשטרה לפרקליטות, וכן חלוקת העבודה בין יחידות הפרקליטות השונות, נעשים זה כמה שנים שלא על פי אמות מידה ונוהל סדור.
על כן מוצע לבחון הסדרה בנוהל, כך שתוגבר יעילות עבודת הפרקליטות והמשטרה.
כמו כן יש לבחון את יעילות המבנה הנוכחי בפרקליטות, ולפיו שתי יחידות שונות - המחלקה הכלכלית ומיסוי וכלכלה - עוסקות באותם תחומים, ולבחון אם לא ראוי שתהיה חלוקה ברורה של תחומי התמחויות בתחום הכלכלי, בין שתי היחידות הארציות העוסקות בנושא.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1747 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | קיומו של צוואר בקבוק במעבר בין החקירות לתביעה בשנים האחרונות השקיעו רשויות האכיפה מאמצים ומשאבים רבים בהגדלת המערך משרות שמממנת קרן 150-החוקר של הפשיעה הכלכלית.
כאמור לעיל, יותר מ החילוט הופנו לטובת המערך החוקר במשטרה, ברשות המיסים וברשלא"ה.
הוספת המשרות הובילה באופן טבעי לגידול בכמות תיקי החקירה שמועברים, בסופם של הליכי חקירה, לגורם התובע המתאים.
מהם בתחום 60%- פרקליטים, כ 1,031 הפרקליטות העסיקה 2018 נכון לסוף שנת פרקליטים במחוזות 34 הפלילי.
אכיפה כלכלית היא עיקר עיסוקם והתמחותם של ובמטה.
נוסף על כך פעלו בתחום האכיפה הכלכלית פרקליטים רבים נוספים תקנים 12 הפרקליטות קיבלה 2019 ביחידות הארציות בפרקליטות.
לקראת סוף שנת נוספים שאוישו כתגבור לחוליות הכלכליות.
נמצא כי קיים צוואר בקבוק במעבר התיקים מהיחידות החוקרות לגורם המטפל בתביעות השונות.
עוד נמצא כי קביעת היעדים ליחידות החוקרות אינה מביאה בחשבון את המשאבים המוגבלים של המשך שרשרת האכיפה, כך שקיים פער ניכר בין הגידול במספר תיקי החקירה שנפתחים במשטרה וברשויות חוקרות אחרות ובתפיסות הרכוש ובין היכולת של גופי התביעה לטפל באותם התיקים ולהביא למימוש התפוסים.
המשטרה השיבה כי יעדי החילוט הנקבעים ליחידות אינם אמורים להביא בחשבון את המשאבים המוגבלים של מערך התביעה ובתי המשפט.
לעמדתה, גם מערך החקירות במשטרה עובד במשאבים חסרים, ולכן יש לחזק במשאבים את כלל שרשרת האכיפה, ולא להחלישה בהיעדר משאבים.
עוד ציינה כי אין צוואר בקבוק במעבר שבין המערך החוקר לתביעה המשטרתית, המטפלת באופן שוטף בתיקים המגיעים אליה.
ציין נציג האוצר כי הבעיה אינה בחקירות, 2018 בישיבת מועצת החילוט בנובמבר 100 אלא "כנראה בהמשך השרשרת.
יותר בנושא הפרקליטים.
גם אם נביא עוד חוקרים לרשות המיסים.
אם לא נגדיל את תקני הפרקליטים זה חסר כל משמעות.
בסוף יש חקירות ויש פרקליטים.
צריך להביא אותם למצב שהם ביחס סביר בינם .
18 פרוטוקול ישיבת מועצת החילוט מיום 48 1748 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה חוסר ההלימה בין המערך החוקר למערך התובע מחריף לנוכח הפערים במשך הטיפול: לאחר שהמשטרה סיימה את הטיפול בחקירה אחת ועברה לתיק הבא, הפרקליט המלווה צפוי להמשיך ללוות את אותו התיק בערכאות השונות בבתי המשפט במשך שלוש שנים בממוצע, באופן שאינו מאפשר לו להתפנות לטיפול בתיקים אחרים.
ציין ראש אח"ם כי אחד הנושאים 2018 בדיון של הוועדה המתמדת באוקטובר שעלו בדיון בפני צוות-העל הוא "הפערים שנוצרו בפרקליטות בכל הקשור למימוש אחריותה, בעיקר בנושא אכיפה כלכלית.
הרבה חקירות אינן יוצאות לפועל בשל .
כמובן שהפער הינו תקציבי עבור צוות-העל נכתב כי 2019 בניתוח שעשה אגף תקציבים במשרד האוצר בינואר הכללתה המאוחרת של הפרקליטות ברשימת הגופים המתוקצבים הובילה לחלוקת משאבים לא יעילה, שחיזקה באופן ניכר את גורמי החקירה ובעקבות זאת יצרה צווארי בקבוק במערך התביעה.
על משרד המשפטים, המשרד לביטחון הפנים ואגף התקציבים במשרד האוצר לקיים דיון משותף בפערים בין המערך החוקר למערך התובע ולבחון דרכי התמודדות, תוך בחינת עתודת כוח האדם והמשאבים המוקצים ליחידות החקירה לעומת מערך התביעה בפרקליטות וברשות המיסים.
משכי זמן עד הגשת כתב אישום על ידי הפרקליטות אחת ההשלכות המרכזיות של תופעת צוואר הבקבוק במעבר בין החקירה לתביעה היא פרק הזמן שעובר מרגע העברת תיק החקירה לגורם התובע ועד מועד קבלת ההחלטה בעניינו - האם ייסגר באחת העילות הקבועות בחוק, או שיוגש כתב אישום.
הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בנושא "משך טיפול התביעה עד להגשת כתב נועדה לסייע במידת האפשר בקיצור הזמן הנדרש להכנת כתבי אישום 50"האישום של הוועדה המתמדת בראשות ראש אח"ם.
56- פרוטוקול הכנס ה 49 ), "משך טיפול התביעה עד להגשת כתב 4.
1202 הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מספר 50 .
2014 אישום", תאריך עדכון אחרון יולי 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1749 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | בפרקליטות ובמשטרה.
להתמשכות הליכי החקירה והתביעה יכולה להיות השלכה על ניהול התביעה וההגנה כראוי ועל קיום משפט הוגן.
חלוף הזמן מקשה על הבאת ראיות מלאות ואמינות, ויש בו משום עינוי דין עבור החשודים.
מטרת ההנחיה להציב בפני גורמי התביעה מגבלות זמן ברורות עד הגשת כתב האישום ולקבוע מנגנוני פיקוח ובקרה על ניהול גורמי התביעה בפרקי זמן אלו.
למשכי הזמן בהליכי החילוט גם משמעות כספית והשפעה נרחבת על קניינו של בעל הרכוש שנתפס, אשר אינו יכול לבצע פעולות או שינויים ברכוש התפוס, לעיתים במשך כמה שנים.
בהנחיה נקבע כי בפרקי הזמן המרביים להחלטת תובע יש רלוונטיות לסוג העבירה ולחומרתה.
בתיקים מסוימים, דוגמת עבירות כלכליות מורכבות ועבירות שחיתות, יש הצדקה לקביעת פרק זמן ארוך יותר לשם גיבוש ההחלטה בדבר הטיפול.
הפרקליטות רואה בקיצור זמני הטיפול בתיקים יעד משמעותי ועיקרי, בהיותו בעל השפעה ניכרת על איכות חייהם של חשודים ונפגעי עבירה כאחד.
על פי נתוני הפרקליטות, בשנים האחרונות היא פעלה לצמצום מספר התיקים 2017-הממתינים להכרעה במשך תקופה של יותר משנתיים ובין שנה לשנתיים.
ב מהתיקים שנפתחו בפרקליטות תוך שנה ממועד קבלתם.
נכון לסוף שנת 91% טופלו תיקים הפתוחים יותר משנתיים ואשר טרם התקבלה 222 נותרו בפרקליטות 2018 בהם החלטה סופית.
מגמה כללית זו אינה תקפה ביחס לתיקים רחבי היקף הכוללים אכיפה כלכלית, בעלי מורכבות משפטית ולעיתים אף מורכבות חשבונאית - תיקים אשר מטבע הדברים משך הטיפול בהם עד קבלת הכרעה עולה על שנה.
נתונים רשמיים מהנהלת הפרקליטות שהוצגו לפרקליט המדינה דאז 7 להלן בתרשים , המציגים את מספר התיקים הכוללים אכיפה כלכלית והממתינים 2019 בחודש יוני לבירור דין (להלן - מב"ד) ולקבלת החלטה בדבר הגשת כתב אישום, בפילוח לפי מספר שנות ההמתנה, וכן היקף התפוסים בכל קטגוריה (במיליוני ש"ח).
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1751 המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | המאבק בפשיעה באמצעות אכיפה כלכלית וחילוטים | יקטין את העלויות הכרוכות בניהולו וימנע צווארי בקבוק במעבר שבין סיום חקירת התיק לבין ההחלטה אם יש מקום להעמיד לדין.
משרד מבקר המדינה מעיר לפרקליטות המדינה כי עליה לפעול ביתר שאת לקיצור משכי הטיפול בתיקים הכוללים אכיפה כלכלית, וזאת לנוכח הנחיות היועץ המשפטי לממשלה וטעמן ובהתחשב בכך שהחזקת התפוסים בתקופה זו כרוכה בעלויות למדינה, ובכלל זאת ל"קרן החילוט הזמני", וכן בפגיעה בקניינו של החשוד, בזמן שעומדת לו חזקת החפות ואף יכול שלא יוגש נגדו כתב אישום.
כמו כן, על הפרקליטות לוודא כי אם ההליכים מתמשכים, תיבחן סבירות גובה התפיסה אחת לתקופה.
אכיפה כלכלית בעבירות מס חוק איסור הלבנת הון חל על פעולות בכספים או רכוש שהופקו במישרין או בעקיפין מעבירה שהוגדרה בחוק כעבירת מקור, או ששימשו לביצועה של אותה עבירת מקור או איפשרו אותה.
רשימה סגורה של עבירות המקור מצויה בתוספת .
הרקע 52 תוקן החוק כך שלרשימת עבירות המקור התווספו כמה עבירות מס 2016 בשנת לתיקון זה הוא החיבור הטבעי שקיים בין עבירות המס לעבירת הלבנת ההון, והאפשרות שמקורו של הרכוש שנעברה בו עבירת המס יכול להיות גם בפעילות לגיטימית.
חשבוניות פיקטיביות 53רשלא"ה הובילה סקר סיכונים לאומי בתחום סיכוני הלבנת ההון בישראל בהשתתפות מכלול רשויות האכיפה, גופי הביטחון, גופי הממשל והסקטור הפרטי, כדי לזהות ולהעריך את הסיכונים בתחום זה בישראל.
בסקר נקבע כי היקף ההון הבלתי מדווח במדינה הנוגע לעבירות המס שיש להן קשר ישיר להלבנת הון מגיע לעשרות מיליארדי ש"ח, ושתופעת השימוש בחשבוניות מס פיקטיביות והפצתן הרשימה כוללת עבירות רבות המאפיינות פשיעה חמורה, לרבות אלימות ועבירות רכוש, סמים 51 וטרור.
נוסף על אלה כלולות ברשימת עבירות המקור גם עבירות מרמה, רישום כוזב במסמכי תאגיד ועוד.
לחוק מס ערך מוסף, 117 , סעיף 1961-, התשכ"א]נוסח חדש[ לפקודת מס הכנסה 220 סעיף 52 .
1963-ג לחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג 98 , וסעיף 1975-התשל"ו .
12 ', עמ 2017 - נוסח פומבי של הערכת הסיכונים הלאומית 53 1752 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה נפוצה מאוד, ועלולה להוביל להפסדים של מיליארדי ש"ח בשנה ולפגיעה במערכת הפיננסית של המדינה.
הסקר אומץ על ידי היועץ המשפטי לממשלה, צוות-העל והוועדה המתמדת ומשמש בסיס לקביעת מדיניות ותוכניות פעולה.
בין נקודות התורפה שזוהו בסקר, בנוגע לעבירות המס ולחשבוניות פיקטיביות, היו הקושי שבפיקוח על כמות חשבוניות המס המונפקות, קלות ההפקה שלהן וכן קלות הקמתן של חברות קש וההשתלטות על חברות קיימות, כך שמוכר חשבוניות מס פיקטיביות יכול להזדהות במרמה כבעלים של חברה ולהוציא בשמה חשבוניות מס מזויפות.
לנוכח שכיחות עבירות אלה, היקפן הכספי והשלכותיהן הכלכליות והחברתיות, ולנוכח הקושי של הרשויות להתמודד עם התופעה, דורג הסיכון להלבנת הון שמקורה בחשבוניות פיקטיביות כבינוני-גבוה.
ההכרה בעבירות המס החמורות כעבירות מקור במסגרת התיקון לחוק איסור הלבנת הון, והסדרת מנגנון העברת מידע מרשלא"ה לרשות המיסים לצורך חקירות עבירות מס, מאפשרות לרשויות להילחם בתופעת ההפצה והקיזוז של חשבוניות המס הפיקטיביות.
גופי האכיפה נלחמים בה בין היתר באמצעות הקמת צוותי חקירה מיוחדים בתיקי חקירה מורכבים ורגישים (להלן - תיקי צח"ם).
הצוותים משותפים לחטיבת החקירות ברשות המיסים ולגורמי אכיפה נוספים, ובראשם המשטרה.
בשל מורכבות התיקים ממונה להם פרקליט מלווה כבר מתחילת החקירה.
לתיקי הצח"ם מאפיינים מיוחדים.
על פי רוב, מדובר בתיקי חקירה רחבי היקף, הן מבחינת מספר המעורבים, הן מבחינת היקף שווי העבירות המיוחסות לחשודים, הנאמד במאות מיליוני ש"ח, והן מבחינת כמות חומרי החקירה שנתפסים.
ככלל, תיק החקירה המוביל בצח"ם מנוהל כנגד החשוד העיקרי, וכנגד שאר המעורבים מנוהלים תיקי חקירה נלווים המכונים "תיקי לוויין".
לדוגמה, תיק החקירה העיקרי בצח"ם הוא נגד מפיץ החשבוניות הפיקטיביות, ותיקי הלוויין בצח"ם הם נגד העבריינים שהגישו את החשבוניות הפיקטיביות לטובת ניכוי מס ("תיקי מקזזים").
חקירה משותפת של רשויות האכיפה מאפשרת לחקור במקביל לעבירות המס עבירות פליליות נוספות המיוחסות לחשודים.
הסמכות לשמש תובעים ולהופיע בבתי משפט בתיקים אלו מצויה הן בידי פרקליטים מפרקליטות המדינה, הן בידי עורכי הדין במחלקה המשפטית ברשות המיסים - מע"ם (להלן - תובעי רשות המיסים).
במקרה הצורך ניתן לתובעי רשות המיסים כתב הסמכה להיות באי כוח היועץ המשפטי לממשלה ולשמש תובעים גם בעבירות נוספות על עבירות המס.
בשל הסמכות המקבילה של הפרקליטות והמחלקה המשפטית ברשות המיסים קיימו נציגי שני הגופים כמה דיונים על חלוקת העבודה ביניהם, שמטרתם לגבש התקיים דיון בין שני הגופים בנושא חלוקת העבודה בין 2016 מתווה מוסכם.