HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עדכון נתוני ההצבעה: אם נדרש לעדכן את נתוני ההצבעה, ולאחר שיו"ר ועדת הבחירות עדכן את הפרוטוקול ובכך נתן אישור לעדכון תוצאות ההצבעה, עורכי דין בכירים מהלשכה המשפטית, שקיבלו הרשאות לתקן את התוצאות ועברו בדיקת מהימנות, יכולים לעדכן את תוצאות ההצבעה.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הקמת המערכת הממוחשבת של טוהר הבחירות בעקבות הליכי הפקת לקחים ממערכות בחירות קודמות ובתוך זמן קצר.
עם זאת, במבצע טוהר הבחירות של הבחירות לכנסות ה-22 וה-23 , שבהן הופעלו מערכות מידע, הועלו ממצאים הנוגעים לתהליכי בקרה חסרים על שלמות המידע.
להלן הפירוט: בכל מערכות המידע שבהן מתקבלות פניות בנוגע לחשש לפגיעה בטוהר הבחירות (מערכות המקור) לא תועד סטטוס סגירת הפנייה (אם הוחלט להעבירה לטיפול במערכת 5 ,)ולא תועדו הנימוקים שעל פיהם קיבלה הוועדה החלטה לטפל בפנייה או לסגור אותה.
בהיעדר תיעוד אי אפשר לבצע בקרה על שלמות התהליך כדי לוודא שכל הפניות שוועדת הבחירות החליטה להעביר לטיפול במערכת 5 אכן נפתחו במערכת וטופלו.
בתשובת ועדת הבחירות נכתב כי במסגרת הפקת לקחים שבוצעה בנוגע לניהול מבצע טוהר הבחירות עלתה הצעה לבחון הוספת ממשק שיאפשר העברת פניות מתוך מערכת ניהול האירועים לתוך מערכת 5 (ממשקחד-כיווני) כדי להקל את עבודת מנהלי מבצע טוהר הבחירות.
דבר זה ייבחן לאחר שתיקבע מערכת ניהול האירועים שתשמש את ועדת הבחירות לצורך ניהול מרכז השליטה של יום הבחירות בבחירות לכנסת ה-24.
ראוי כי ועדת הבחירות תתעד את הנתונים האלה בכל אחת מהמערכות שבהן מתקבלות פניות בנוגע לחשש לפגיעה בטוהר הבחירות: סטטוס סגירת הפנייה (הועברה לטיפול, נסגרה) והנימוקים להחלטת הוועדה לסגור את הפנייה או לטפל בה.
מוצע שסוג הפנייה ייבחר מרשימות ערכים סדורה כך שיהיה אפשר לעבד את המידע באופן ממוחשב.
תיעוד זה יסייע לוועדה לבצע בקרה על שלמות התהליך ולוודא שכל הפניות הועברו לטיפול במערכת 5 ושהטיפול בהן הסתיים.
כמו כן הוועדה תוכל לנתח את המידע הכוללעל הפניות כדי לזהות מגמות ולהפיק לקחים בהיערכות לבחירות הבאות.
הפרדת סמכויות: מטרת הפרדת סמכויות היא צמצום אפשרויות הפגיעה במידע על ידי אדם אחד, אם בכוונת זדון ואם שלא במתכוון.
לפי הנחיית המסגרת שפרסם יה"ב (סעיף 11.
11 ,) בתהליכים רגישים ובפרט בתהליכים אשר יש בהם פוטנציאל לביצוע מעילות או הונאות יש ליישם הפרדת סמכויות, ומשמעותה שאדם אחד לא יוכל לבצע לבדו תהליך מלא.
לצורך מימוש עיקרון זה על מערכות המחשוב לתמוך בהפרדת הסמכויות, ומערכת ההרשאות אמונה על כך.
לפי ההנחיה תהליך האפיון והיישום של הפרדת הסמכויות צריך להיות מונחה על ידי מנהל הגנת הסייבר ומאושר על ידי הממונה על הגנת הסייבר.
| 1149 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 נמצא כי בשני תהליכים רגישים שמקיימת ועדת הבחירות בעל תפקיד אחד יכול היה להשלים לבדו את תהליך הבחינה וההחלטה על המשך הטיפול בפנייה בנושא החשש לטוהר הבחירות, בלא שהתבצעה עליו בקרה נוספת, אף לא מדגמית, כדי לוודא שלא נעשתה טעות אנוש, כנדרש בהנחיית יה"ב.
יצוין כי ועדת הבחירות הגדירה בתוכנית ההיערכות לתהליך טוהר הבחירות מדדים חריגים לחלק מהנתונים כך שבמרבית המקרים היה אפשר לבצע בקרה ולבחון את תהליך קבלת ההחלטה בדבר המשך הטיפול בפנייה.
להלן הפירוט על שני התהליכים: עובד אחד יכול היה להחליט כיצד לטפל בפניות שבהן עלה חשש לפגיעה בטוהר הבחירות - אם להעבירן לבדיקות טוהר הבחירות או לסגור אותן.
תרשים 17: החלטה של גורם יחיד על אופן הטיפול בפנייה שעלה בה חשש לטוהר הבחירות .
ראש צוות הבדיקות קובע את אופן הטיפול הנדרש בבדיקה (תקינה, מועברת לחקירת משטרה, נדרש לעדכן את תוצאות ההצבעה במערכת הממוחשבת ועוד).
הכרעתו בדבר סיום הטיפול בפנייה מסומנת בטופס הבדיקה אולם כאמור טופס זה לא נסרק, ולא התבצעה השוואה בין הכתוב בטופס לאופן סגירת הבדיקה.
| 1150 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 תרשים 18: אפשרות של גורם יחיד להזין מידע שגוי למערכת5 – מידע שאינו תואם למידע הכתוב בטופס הבדיקה הפיזית .
מן הראוי שבתהליכים רגישים כמו הטיפול בקלפיות שעלה בהן חשש לטוהר הבחירות תתבצע קבלת ההחלטות בידי שני גורמים שונים, שאין ביניהם תלות, כך שאדם אחד לא יוכל לבצע לבדו תהליך מלא ושייושם עקרון הפרדת הסמכויות ויימנעו טעויות אנוש.
כמו כן, ראוי לבצע בדיקה מדגמית של הנתונים שהוזנו למערכת המידע בהשוואה לטופסי הבדיקה הפיזיים שייסרקו למערכת המידע, כך שיהיה אפשר לערוך בקרה על הטיפול בפנייה כפי שהוזן למערכת המידע ולוודא שהוא התבצע בהתאם לכתוב בטפסים.
בתשובת ועדת הבחירות נכתב כי במסגרת מבצע טוהר הבחירות הוסמכו רק גורמים מקצועיים ספציפיים ביותר, שלהם ידע נרחב בנוגע לתחום הבחירות, לקבל את ההחלטות המקצועיות המרכזיות במבצע טוהר הבחירות בדבר הפניות שיועברו לבדיקה במסגרת המבצע וכן בדבר המשך הטיפול הנדרש בעקבות בדיקה של קלפי מסוימת.
קבלת המלצת המבקר, שלפיה כל החלטה כאמור תדרוש את עמדתם של שני גורמים שונים שיידרשו ללמוד את נתוני המקרה, תסרבל את התהליך בצורה משמעותית, תעכב את תהליך הבדיקה או שתקטין באופן משמעותי את מספר הקלפיות הנבדקות ובכך תפגע ביכולתה של ועדת הבחירות לקיים את המבצע באופן תקין.
לעניין סריקת דפי הבדיקה הפיזיים למערכת טוהר הבחירות, כדי שיהיה אפשר לבצע בקרה שהמידע הכתוב בדף הבדיקה הפיזי הוזן למערכת, הוועדה כתבה כי היא שוקלת זאת בחיוב.
| 1151 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 מאחר שמדובר בסוגיה של מדיניות - האם בתהליכים רגישים נדרשת בדיקה של שני גורמים שונים ובלתי תלויים כך שייושם עקרון הפרדת סמכויות - ומאחר שאין מדובר בנושא תפעולי, משרד מבקר המדינה מציע לבחון את הנושא במסגרת הליך הפקת לקחים כולל שייעשה לאחר הבחירות לכנסת ה-24 בשיתוף כל יושביהראש של ועדת הבחירות במערכות הבחירות לכנסות ה-21, ה-22, ה-23 וה-24.
עוד מוצע שוועדת הבחירות תבחן את האפשרות להיעזר במערכת בינה מלאכותית שתחילה "תלמד" את המידע ההיסטורי שנאסף במבצעי טוהר הבחירות במערכות הבחירות לכנסות ה-22 וה-23 , ובכלל זה את הפניות שהועברולבדיקות במסגרת מבצעי טוהר הבחירות בכל אחת ממערכות הבחירות, את הקריטריונים שבגינם נבדקו הקלפיות ואת ממצאי הבדיקות.
בהתבסס על המידע ההיסטורי תוכל המערכת לנתח את הנתונים בכל פנייה חדשה ולהמליץ לוועדה אם להעביר את הקלפי לבדיקות תקינות.
המלצה זו יש בה כדי לסייע בידי גורם אנושי לקבל בעצמו את ההחלטה.
בתשובת ועדת הבחירות נכתב כי הוועדה תבחן את המלצת המבקר בנוגע לשימוש בבינה מלאכותית, על היבטיה השונים, לרבות התועלות האפשריות, עלויות מערכת כאמור וכל היבט רלוונטי נוסף, ולאחר מכן תתקבל החלטה בעניין זה, ומכל מקום פיתוח מערכת כגון זאת יתאפשר רק בעת שגרה, ולא במערכות בחירות הרודפות זו את זו.
ניתוח סטטיסטי שערך משרד מבקר המדינה .
כחלק מהביקורת, צוות הביקורת של משרד מבקר המדינה ביצע בבחירות לכנסות ה-22 וה-23 ניתוח סטטיסטי שהתבצע סמוך לבחירות בהתבסס על קובצי תוצאות הבחירותשפרסמה ועדת הבחירות בכל כמה שעות החל במוצאי יום הבחירות.
בכל ניתוח סטטיסטי נבחנו התוצאות שפורסמו (תוצאות אלו לא היו רשמיות באותו מועד) לעומת התוצאות הרשמיות של הבחירות שהיו בכנסת הקודמת, זאת כדי לאתר קלפיות שהייתה בהן התנהגות חריגה.
מידע זה הועבר לטיפול הוועדה במסגרת מבצע טוהר הבחירות.
החישובים הסטטיסטיים בוצעו באמצעות כתיבת קוד ייעודי בשפת התכנות Python והצגה גרפית של ההתפלגות של כל נתון לפי תרשים Bland -Altman באמצעות התוכנה הסטטיסטית Medcalc .
בבסיס הניתוח הסטטיסטי עמדה ההנחה שמפאת פרק הזמן הקצר של כחצי שנה בלבד שעבר מהבחירות הקודמות לא יהיה שוני מהותי בין שתי מערכות הבחירות בנוגע לפריסת הקלפיות ברחבי הארץ ולהרכב הדמוגרפי של המצביעים בהן.
לפיכך השינוי בכל אחד מהפרמטרים הנמדדים בשתי מערכות הבחירות באותן הקלפיות היה צפוי להתפלג באופן נורמלי.
הניתוח הסטטיסטי בחן בכל קלפי את ההתפלגות של שיעור השינוי בין שתי מערכות הבחירות שנבדקו על פי כמה פרמטרים.
בכל אחד מהפרמטרים שנבדקו חושב שיעור השינוי הממוצע וכן מדד סטטיסטי הקרוי "סטיית תקן", המייצג את הפיזור של כל הקלפיות סביב הממוצע (מדד עליון ומדד תחתון מהממוצע).
בהתפלגות נורמלית הציפייה היא שכ- 99.
73 % מהקלפיות יימצאו במרחק שאינו עולה על שלוש סטיות תקן מהממוצע, וכ- 99.
מהקלפיות יימצאו במרחק שאינו עולה על חמש סטיות תקן .
| 1152 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 צוות הביקורת הגדיר את מספר סטיות התקן שמעבר להן תסומן קלפי כבעלת התנהגות חריגה לא באופן שרירותי, אלא רק לאחר בחינת הנתונים והערכת מספר הקלפיות שוועדת הבחירות תוכל לבדוק במסגרת מבצע טוהר הבחירות ולפני פרסום תוצאות הבחירות הרשמיות.
להלן לוח המפרט את הפרמטרים וסטיות התקן שנקבעו בניתוח הסטטיסטי שהשווה בין הבחירות לכנסת ה-22 לבחירות לכנסת ה-21 .
לוח 7 : הגדרת התנהגות חריגה בניתוח הסטטיסטי של הבחירות לכנסת ה- 22 לעומתהבחירות לכנסת ה-21 .
שם החתך הסטטיסטי מספר סטיות .
התקן העליון (+SD) מספר סטיות .
התפלגות שיעור השינוי של .
שיעור הקולות הפסולים ההגדרה לא רלוונטית שכן היא עוסקת .
בירידה ברמת הקולות הפסולים לעומת .
שיעור ההצבעה לכל מפלגה 4 4 .
הניתוח הסטטיסטי העלה שבין שתי מערכות הבחירות היו קלפיות שבהן חל שינוי סטטיסטי חריג בכמה היבטים (שיעורי ההצבעה, שיעור הקולות הפסולים, שיעורי ההצבעה למפלגות וכיו"ב).
הנתונים החריגים ראויים לבחינה, שכן הם עשויים להיות תוצאה של גורמים אחדים, ובהם אירוע מקומי חריג או טעות בהזנת נתוני התוצאות.
להלן שתי דוגמאות לקלפיות עם התנהגות חריגה שעלו בניתוח הסטטיסטי של הבחירות לכנסת ה-22 לעומת הבחירות לכנסת ה-21 .
כמו כן להלן גרפים המציגים את ההתפלגות הנורמלית של שיעור השינוי בפרמטרים שבהם נמצאה החריגה וקווים המתארים את הממוצע וסטיית תקן אחת מהממוצע (עליונה ותחתונה).
שיעורי ההצבעה: הגרף מציג את ההתפלגות הנורמלית של השינוי בשיעור ההצבעה.
התנהגות "חריגה" נקבעה כהתנהגות של יותר מחמש סטיות תקן מהממוצע.
מסומנת בעיגול אדום קלפי שנמצאה בה חריגה (ירידה) בשיעור ההצבעה - מ-98% בבחירות לכנסת ה-21 ל-6% בבחירות לכנסת ה-22 .
ציר ה-Y מייצג את השינוי בשיעור ההצבעה בין שתי מערכות הבחירות (0.
92 בדוגמה שסומנה) וציר ה-X מייצג את הממוצע של שיעור ההצבעה בשתי מערכות הבחירות (0.
| 1153 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 תרשים20 : השינוי בשיעורי ההצבעה בין הבחירות לכנסות ה-21 וה-22 .
נתוני ועדת הבחירות בעיבוד משרד מבקר המדינה .
שיעור הקולות הפסולים: הגרף מציג את ההתפלגות הנורמלית של השינוי בשיעור הקולות הפסולים.
התנהגות "חריגה" נקבעה כהתנהגות של מתחת לשלוש סטיות תקן מהממוצע.
מסומנת בעיגול אדום קלפי שנמצאה בה חריגה (גידול) בשיעור הקולות הפסולים - שיעור קולות פסולים של כ-20% בבחירותלכנסת ה-22 , לעומת שיעור קולות פסולים של כ- 0.
18% בבחירות לכנסת ה-21 .
ציר ה-Y מייצג את השינוי בשיעור הקולות הפסולים בין שתי מערכות הבחירות (0.
2- בדוגמה שסומנה) וציר ה-X מייצג את הממוצע של שיעור הקולות הפסולים בשתי מערכות הבחירות (0.
| 1154 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 תרשים21: השינוי בשיעור הקולות הפסולים בין הבחירות לכנסות ה-21 וה-22 .
נתוני ועדת הבחירותבעיבוד משרד מבקר המדינה .
משרד מבקר המדינה מסר לוועדת הבחירות לאחר הבחירות לכנסות ה-22 וה-23 פירוטשל הקלפיות שבהן הועלו החריגות הסטטיסטיות שתוארו.
זאת כדי ש הוועדה תוכל לבחון את הקלפיות במסגרת מבצע טוהר הבחירות לפני פרסום התוצאות הרשמיות של הבחירות.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי ועדת הבחירות הודיעה למשרד מבקר המדינה כי היא בחנה את כל הקלפיות שעלו כחריגות בניתוח הסטטיסטי שביצע משרד מבקר המדינה במסגרת מבצע טוהר הבחירות שקיימה הוועדה בבחירות לכנסות ה-22 וה-23 , וזאת בפרק זמן של ימים אחדים שעמדו לרשותה לפני פרסום התוצאות הרשמיות.
לאחר הבחירות לכנסת ה-23 מסרה ועדת הבחירות למשרד מבקר המדינה תגובה על הניתוח הסטטיסטי שביצע.
מתגובת הוועדה עולה כי היא בחנה את כל 150 הקלפיות שהועברו לבדיקתה על ידי צוות מבקר המדינה, ומהן 26 קלפיות חדשות שלא נבחנו על ידה קודם לכן במסגרת מבצע טוהר הבחירות.
כמו כן בעקבות הבדיקה שביצעה הוועדה, בשלוש קלפיות בוצעו שינויים בתוצאות ההצבעה.
בתגובת הוועדה ניתנו גם הסברים פרטניים לשינויים החריגים שנצפו בשיעורי ההצבעה בחלק מהקלפיות.
| 1155 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 מוצע כי ועדת הבחירות תבחן את האפשרות לשלב במסגרת הבקרות הממוחשבות שהיא מבצעת גם ניתוח סטטיסטי בדומה לניתוח שביצע משרד מבקר המדינה, לאיתור קלפיות עם התנהגות חריגה בהשוואה לתוצאות ההצבעה באותן הקלפיות שפורסמו במערכות הבחירות הקודמות.
אם תנסה הוועדה לשמור על מיעוט שינויים ברשימת הבוחרים ובמספרי הקלפיות יהיה אפשר לבצע ניתוחים כדוגמת הניתוח שבוצע כדי לאתר התנהגויות חריגות שקרו באותן הקלפיות לאורך כמה מערכות בחירות.
בתשובת ועדת הבחירות נכתב כי מהבחירות לכנסת ה -22 הוועדהמפעילה אמצעי בקרה סטטיסטיים כדי לזהות שינויים חריגים בתוצאות ההצבעה.
בדיקה זו נעשית לפני פרסום תוצאות ההצבעה, וקלפיות שנמצאו בהן נתונים חריגים עוברות לבדיקה ידנית.
התכלית הראשונה שבגינה הוכנסו הכלים הסטטיסטיים הייתה זיהוי סימנים המעידים על התערבות במידע בדרך של שינוי תוצאות מזערי לאורך זמן (זליגה).
ועדת הבחירות מבצעת בדיקות סטטיסטיות רבות ובהן בדיקות קורלציה של תוצאות ההצבעה בהשוואה לבחירות קודמות.
ההצבעה בזהות של נפטרים .
כל אדם ששמו מופיע בפנקס הבוחרים רשאי להצביע בבחירות לכנסת.
בעקבות ביקורות קודמות של משרד מבקר המדינה החליטה ועדת הבחירות כבר בדצמבר 2014 כי כעשרה ימים לפני מועד הבחירות תופק רשימת הבוחרים שנפטרו לאחר מועד שליפת הפנקס והיא תפיץ אותה למזכירי ועדות הקלפי עם רשימת הבוחרים.
הוחלט גם שכל מזכיר יקבל אך ורק את רשימת הנפטרים הרשומים בקלפי שבה הוא מכהן.
באופן זה יוכלו המזכירים לבדוק האם בוחר מנסה להזדהות כבוחר שנפטר.
לפני פתיחת מקום הקלפי להצבעה על המזכיר לסמן את הנפטרים ברשימת הבוחרים המודפסת באמצעות המילה "נפטר" או "נ" בצד שם הבוחר בתדריך ובנוהלי העבודה למזכיר ולבעלי תפקידים בוועדות הקלפי שפרסמה ועדת הבחירות לקראת הבחירות לכנסת ה-21 נאמר כי במקרה שבוחר מזוהה כמישהו שנפטר, על המזכיר לבדוק את הבוחר בקפידה, ובמידת הצורך לדרוש ממנו אמצעי זיהוי חוקי אחר בעל תמונה ברורה יותר או לבחון את זהותו באמצעות שאלות המתייחסות לפרטים המופיעים בתעודת הזיהוי שלו, כגון שם האב, מספר הזיהוי או כתובת הבוחר.
עוד נאמר בתדריך כי אין לחשוף לפני המצביע את סיבת הבדיקה המוקפדת שכן ייתכן שמדובר בטעות ברישום.
בתדריך נקבע כי אם אין ספק לגבי זהותו של המצביע, ולמרות הסימון כ -"נפטר", על המזכיר לאפשר לבוחר להצביע ולרשום הערה בפרוטוקול.
אם לא הושלם הזיהוי, אין לאפשר לבוחר להצביע ויש לקרוא לשוטר המוצב ליד הקלפי.
בפברואר 2014 פרסם משרד מבקר המדינה דוח ביקורת על ההיערכות לבחירות לכנסת ה-19 וניהולן60.
בדוח זה עלה כי נעשתה לכאורה הצבעה בשמם של 47 בוחרים שנפטרו.
60 ראו מבקר המדינה, דוח ביקורת על ההיערכות לבחירות לכנסת ה-19 וניהולן (2014 '), עמ 3 - 86.
| 1156 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 פעולות שביצעה ועדת הבחירות לתיקון המצב בבחירות לכנסת ה-2061 נעשתה לכאורה הצבעה בשמם של 32 בוחרים בלבד שנפטרו.
בשנת 2017 תוקן חוק הבחירות62 באופן שקבע כי שר הפנים ימסור לוועדה המרכזית, לצורך מילוי תפקידיה, ביום העשירי שלפני יום הבחירות, באמצעי אלקטרוני או מגנטי, מידע על פטירה של אדם הרשום בפנקס הבוחרים שפטירתו נרשמה במרשם האוכלוסין.
בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 בדק משרד המבקר שוב את הנושא בהתבסס על נתוני קובץ טופסי ה- 1,000 ועל נתונים ממרשם האוכלוסין.
נמצא כי נעשתה לכאורה הצבעה בשמם של כ-130 עד כ-260 .
נפטרים בתשובת ועדת הבחירות נמסר כי פיענוח טופס 1,000 אינו מדויק באופן מלא ולכן הוועדה עשתה בקרה פרטנית מדגמית מול אלפוני הבוחרים בקלפיות.
נבדקו כלל הקלפיות שבהן היו לפי נתוני משרד מבקר המדינה יותר מנפטר אחד שהצביע לכאורה.
הוועדה בדקה 65 בוחרים.
מהם, רק 20 )"הצביעו (נמצאו "מחוקים באלפון הבוחרים.
ביתר המקרים הבוחרים לא היו מחוקים או שהיה סימון של מחיקה, אך לצידו תיאור שמדובר בנפטר , והמחיקה בוצעה בטעות.
מהבדיקה שעשתה ועדת הבחירות עולה כי היו מקרים של הצבעה בשם נפטרים.
מהאמור לעיל אפשר להסיק כי כ-30% מכלל ההצבעות שהיו לכאורה בשמם של נפטרים בשלושת מערכות הבחירות שנבדקו היו נכונות בבחירות לכנסת ה-21 נעשתה לכאורה הצבעה בשמם של כ-70 בוחרים שנפטרו, ובבחירות לכנסת ה-23 - בשמם של כ-78 .
בוחרים יצוין כי מדובר בכ- 0.
0002 % מהבוחרים בפועל.
מוצע שוועדת הבחירות תשלים את הבדיקה של כל המקרים שבהם בוחרים הצביעו לכאורה בשם נפטרים בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו, ולגבי אלו שתמצא כי אכן הצביעו, תפעל בהתאם לסמכותה בדין.
כמו כן מוצע שהוועדה תיישם מייד לאחר כל מערכת בחירות בדיקה כוללת שתשווה בין הנתונים המופיעים בטופסי 1,000 לנתונים שיתקבלו מרשות האוכלוסין וההגירה בנוגע לנפטרים.
עוד מוצע שוועדת הבחירות תבדוק את הסיבות לכך שלמרות הפעולות שנקטה, יש עדיין אזרחים שמצביעים בזהות של נפטרים.
מחשוב שלב הזדהות הבוחר ובדיקת זהותו מול מרשם האוכלוסין עשוי לסייע במניע ת הצבעה בשם נפטרים (ראו את ה פרק בנושא "תהליך ההצבעה באמצעות מעטפות הכפולות").
61 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 66 ג(2016 ,)" היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת - מעקב מורחב", עמ' 1872 - 1873.
62 סעיף39 )(ז- תיקון מס' 67 התשע"ז-2017.
| 1157 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 ההצבעה בשם בוחרים ששהו מחוץ לגבולות המדינה ביום הבחירות .
חוק הבחירות קובע כי ההצבעה תתקיים רק בתחום היבשה של ישראל, בכלי שיט ישראליים ובנציגויות הדיפלומטיות והקונסולריות של ישראל.
בבחירות לכנסת ה-21 היו 4,309,270 קולות כשרים.
משרד מבקר המדינה ביצע בדיקה מדגמית אקראית של כ-%563 מכ- 9,000 מצביעיםשעל פי נתוני מינהל ביקורת הגבולות שברשות האוכלוסין היו מחוץ לגבולות ישראל ביום הבחירות לכנסת ה-23 , אך סומנובטופסי 1,000 כמישהצביע ו לכאורה.
נדגמו 447 מצביעים ששהו בחו"ל והצביעו לכאורה ב-328 קלפיות.
נעשתה בדיקה פרטנית של כל מצביע מול האלפונים ("פנקסי המחיקות").
בבדיקה נמצאו 79 בוחריםשהצביעו בשם אנשים ששהו בחו"ל (כ-18% מהמצביעים במדגם) ולגבי 64 אחרים (כ-14% ) לא מצאה ועדת הבחירות את האלפונים של הקלפיות בהן הצביעו.
מתוצאות הבדיקה אפשר להסיק כי כ- 1,600 בוחרים הצביעו בשם שוהים בחו"ל (כ- 0.
)מהבוחרים בפועל ועדת הבחירות מסרה בתשובתה מינואר 2021 כיאין בידיה מידע בדבר הצבעות בזהות של אנשים ששהו בחו"ל ביום הבחירות, בין היתר מכיוון שאין לוועדה סמכות לקבל נתונים מרשות האוכלוסין וההגירה.
עוד מסרה כי הרישום ברשות האוכלוסין וההגירה יכול להיות שגוי מכמה סיבות, ובהן עיכובים בהזנת הנתונים, טעויות בהזנת הנתונים, ובוחרים שנכנסו לישראל באמצעות דרכון זר.
בתשובת רשות האוכלוסין וההגירה נמסר כי אם תמוחשב מערכת הבחירות וההצבעה בקלפיות, יצומצמו התופעות המתוארות.
בדוח הביקורת משנת 201664 נאמר כי ועדת הבחירות הציעה כבר בתחילת2015 לסמן על גבי רשימת הבוחרים כל בוחר ששהה בחו"ל מראשית שנת 2009 ,ולא הגיע לביקורים בארץ כדי שהמזכיר ידע להקפיד הקפדה יתרה כשהוא מזהה בוחר ששמו מסומן.
הוחלט להביא את הנושא להכרעת נשיאות ועדת הבחירות, אך הנשיאות ומליאת ועדת הבחירות החליטו שלא לאשר דרך פעולה זו.
יו"ר ועדת הבחירות דאז ציין במליאה כי לדעתו לסימון של בני אדם קונוטציות שליליות.
64 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 66ג, "ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת", עמ' 1873 - 1874.
| 1158 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 מוצע שוועדת הבחירות תבחן דרכים למניעת הצבעה בשם נפטרים או בשם מי ששוהים מחוץ לגבולות המדינה ביום הבחירות.
עוד מוצע שרשות האוכלוסין וההגירה תעביר לוועדת הבחירות מידע בנושא זה כדי שהוועדה תאתר את ההצבעות שנעשו שלא כדין ותפעל למגר את התופעה.
במסגרת זו אף מוצע שרשות האוכלוסין וההגירה בשיתוף ועדת הבחירות יבחנו כיצד לשפר את הזדהות הבוחר, כגון זיהויו באמצעות תעודת הזהות החכמה כפי שיפורט להלן: משנת 2013 מונפקת בישראל תעודת זהות חכמה65 .
הנפקתה נועדה בין היתר להקשות את זיוף תעודות הזהות ולשפר את מהימנות ההזדהות לפני גורמי ממשל וגורמים עסקיים.
ממשלת ישראל אישרה ב-201766 את המדיניות הלאומית של הזדהות בטוחה שאישרה הממשלה באוגוסט 2017 .
משרד מבקר המדינה העלה בדוח משנת 202067 כי השימוש המתאפשר לאזרחים בתעודת הזהות החכמה המונפקת כבר מ -2013 הוא מוגבל ביותר מסיבות טכנולוגיות ומשפטיות , ולכן התעודה אינה מגשימה את תכליתה בכל הנוגע לחיזוק תהליך האימות וההזדהות.
בכלל זה לא נעשה שימוש בתעודת הזיהוי החכמה לזיהוי הבוחר בקלפי בבחירות לכנסת.
תופעת ההצבעה בשם אחרים כגון נפטרים או אנשים ששוהים מחוץ לגבולות המדינה ביום הבחירות צפויה להצטמצם במידה ניכרת כשההזדהות של הבוחר בקלפי תיעשה באמצעים ביומטריים בעת השימוש בתעודת הזהות החכמה לאחר שיוסרו החסמים המשפטיים והטכנולוגיים.
מומלץ כי ועדת הבחירות תפעל בשיתוף רשות האוכלוסין וההגירה לקידום בחינת נושאים אלו.
65 הנפקת תעודת הזהות, תוכנה וצורתה מוסדרים בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ"ה-1965 .
, ובתקנות שנקבעו על פיו 66 החלטת הממשלה2960 ( ""אישור המדיניות הלאומית להזדהות בטוחה 6.
) 67 ראודוח שנתי 70ב, "היבטים בהסדרת השימוש במאגרים ביומטריים", עמ' 73.
| 1159 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 ניהול פרויקטים של מערכות מידע .
אגף המחשוב בוועדת הבחירות מנהל יותר מעשרה פרויקטים של מערכות מידע בשלבים שונים של ייזום, הקמה ותחזוקה, שהסתכמו ב שלוש הכנסות שנבדקו בכ -139 מיליוני ש"ח.
חלק מהמערכות מכילות מידע רגיש לפי הגדרת הוועדה ולכן יש חשיבות גדולה לביצוע בקרה על פעילות הספקים הן מבחינת ניהול המערכות והן מבחינת היבטים הקשורים לאבטחת המידע שלהן בסביבת הספק (ראו את הפרק בנושא שרשרת האספקה).
להלן נתונים על התשלומים שנעשו בשנת 2019 לחלק מהחברות החיצוניות.
מידע זה מוצג כדי לספק תמונת כללית בדבר מורכבות המערכות.
בשנה זו כאמור התקיימו מערכות הבחירות לכנסות ה-21 וה-22: .
לוח8: התשלומיםלחברות החיצוניות שמפתחות ומתחזקות את מערכות המידע של ועדת הבחירות, 2019 .
החברה מערכות המידע סכום ההתקשרויות כולל .
מע"ם (במיליוני ש"ח) השיעור מתקציב .
ב' מערכות 2 ו-8 6 10% .
א', ד', ה' מערכת 4 1.
ה' מערכות 6 ,7 ו-9 בקבצים לא היו נתונים .
נכון לאוגוסט 2020 היו באגף המחשוב שתי משרות תקניות: מנהלת האגף, שמונתה בשנת 2019, וסגנה דאז, ששימש בתקופת הביקורת גם כממונה על הגנת הסייבר בחצי משרה.
האגף נעזר בנותני שירותים חיצוניים במשך השנה שנשכרים בין היתר לצורך פיקוח ובקרה על פעילויות הספקים.
במהלך הביקורת, ביולי 2020 , ועדת הבחירות החלה בתהליך לשינוי המבנה הארגוני של אגף המחשוב ובכלל זה הגדלת מספר המשרות מ-2 ל-5.
5 משרות נוסף על שכירת נותני שירותים חיצוניים בתחום התקשוב.
| 1160 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 במצגת שהעבירה הוועדה למשרד מבקר המדינה בנוגע למבנה הארגוני החדש של האגף הוגדרו חלק מהאתגרים שעימם מתמודד האגף ואשר הביאו לשינוי המבנה האמור: מחסור במומחיות פנים-ארגונית ותלות גבוהה בספקים ויועצים חיצוניים.
סטטוס מערכות המידע והתשתיות: א.
מערכות מיושנות שאינן מתאימות לדרישות ואינן פועלות יחד.
מחסור בתשתיות ובמערכות למימוש פעילויות ליבה בסיסיות.
נדרשת קפיצת מדרגה לעידן הדיגיטל.
אתגרי סייבר ברמה לאומית.
עקרון הניטרליות ועצמאות הוועדה.
נדרשת מוכנות לבחירות בכל רגע נתון - צוותים, מערכות, תשתיות, אתרים וציוד.
פער בעבודת הוועדה והאגף בתקופת שגרה ובתקופת בחירות: א.
נדרש תמהיל מומחיות יעיל שיתמוך בתקופת שגרה ובבחירות ויאפשר רציפות, יכולת גידול ומעבר מהיר בין תקופת שגרה לתקופת בחירות.
נדרשת התאמה מקצוע ית ואישית לוועדה - יכולת עבודה ב תקופת שגרה וב תקופת בחירות, מסירות לתפקיד, שקיפות ושיתוף מידע וידע, השתלבות אישית בוועדה .
בהחלטת הממשלה 2097 מאוקטובר 2014 הוחלט להרחיב את תחומי הפעילות של רשות התקשוב הממשלתי ולקבוע כי ייעודה יהיה, בין היתר, לשמש מרכז ידע ויועץ מקצועי לממשלה בתחום התקשוב.
בהחלטה זו גם הוגדרו תפקידי הרשות, ובהם לגבש מתודולוגיה לניהול מחזור החיים של מערכות מידע ולניהול יעיל של פרויקטים, של תשתיות ושל תהליכים בתחום התקשוב ולקדם שיתוף ידע מקצועי בין אגפי מערכות המידע (של המשרדים).
כאמור, הוועדה היא גוף סטטוטורי עצמאי ולכן אינה כפופה להנחיות רשות התקשוב או למתודולוגיה שהיא מגבשת, אולם לפי סעיף 150 לחוק הבחירות היא רשאית לבקש ייעוץ מכל משרדי הממשלה.
תוכנית העבודה השנתית של אגף המחשוב .
תוכנית עבודה שנתית היא המכשיר המרכזי של יחיד ת תקשוב בארגון לתכנון וניהול של פעילותה השוטפת ולמעקב אחר ביצועה.
מטרת תוכנית העבודה השנתית היא לבחון אם יחידת התקשוב פועלת בהתאם ליעדי הארגון ואם היא מנהלת את משאביה באפקטיביות וביעילות תוך התחשבות באילוצי התקציב ו בלוחות הזמנים.
בתוכנית העבודה השנתית יוגדרו כל הפעילויות המתוכננות ליחידת התקשוב לשנת העבודה לפי הגוף שיבצע אותן ובהלימה לתקציב הכולל של היחידה.
לכל פעילות יוגדרו נתונים אלה: שם המערכת שבה תבוצע הפעילות; השלב במחזור החיים שבו נמצאת המערכת; שם הגורם המבצע; מועד ההתחלה ו הסיום המתוכנן; קישור לדרישת הלקוח; והערכת העלות הכספית של ביצוע הפעילות או הערכת מספר שעות העבודה שיידרשו לכך והתשלום עבורן.
| 1161 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 החלטת הממשלה 2097 הטילה על מנכ״ל י משרדי הממשלה ומנהלי אגפי מערכות המידע במשרדים ויחידות הסמך (להלן - המנמ"רים) להיוועץ בממונה על התקשוב הממשלתי ולפעול בשים לב לחוות דעתו לפני אישור תוכנית העבודה השנתית של אגף מערכות המידע ותקצובה.
בהתאם להחלטה האמורה הפיצה רשות התקשוב למנמ"רים בספטמבר 2015 הנחיה מחייבת בשם "תוכנית עבודה וסקר מצב שנתי".
על פי ההנחיה, תוכנית העבודה השנתית של המשרדים שתוגש לרשות התקשוב בחודשים ספטמבר עד נובמבר בשנה שלפני כן תכיל נתונים על הביצוע מול התכנון של תוכנית העבודה של השנה הנוכחית ואת התכנון לשנה הבאה, וכן תכיל פרקים על פעילויות המשרדים - מאפיינים, תוצרים מרכזיים לפרויקטים, לוחות זמנים לפעילות והיקפה הכספי הכולל.
במצגת של המבנה הארגוני הגדירה ועדת הבחירות את ייעודו החדש של אגף המחשוב: מימוש חזון ועדת הבחירות ויעדיה באמצעות תשתיות, כלים ושירותים טכנולוגיים מתקדמים, מהימנים ואפקטיביים ומתן שירות איכותי למגוון הלקוחות.
נמצא כי בשנת 2019 , שבה התקיימו שתי מערכות בחירות, לא ניהל אגף המחשוב בוועדת הבחירות תוכניות עבודה שנתית ורב-שנתיות עבור כלל פעילויות המחשוב באגף, אף שהוא ביצע פעילויות בהיקף של כ-80 .
מיליון ש"ח ובהן הקמת מערכות מידע חדשות בתשובת הוועדה נכתב כי בשל ניהול מערכות הבחירות היא נאלצה לדחות את גיבוש תוכנית העבודה לתקופת שגרה.
יצוין כי ממצא בנושא היעדר ניהול תוכניות עבודה עבור השנים 2014 - 2015 עלה גם בדוח68 הביקורת מ-2016 , ובעקבותיו ועדת הבחירות גיבשה תוכניות עבודה לשנים2016 - 2018.
לאחר הבחירות לכנסת ה-22 מסר משרד מבקר המדינה על פער בנושא היעדר ניהול תוכנית עבודה לתקופת הבחירות עבור כלל אגפי הוועדה ובהם אגף המחשוב לטיפול ועדת הבחירות.
ועדת הבחירות הכינה תוכנית עבודה לכלל אגפיה ובהם אגף התקשוב עבור תקופת הבחירות לכנסת ה-23 .
ועקבה אחר ביצועהכמו כן, לאחר מועד סיום הביקורת באוגוסט 2020 גיבש אגף המחשוב תוכנית עבודה לשנת 2020 והיא הוצגה ואושרה בישיבת פורום הנהלת המשרד ב- 22.
68 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 66ג (2016 ), "ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת", עמ' 1818 - 1819 .
| 1162 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 מוצע שאגף המחשוב יכין תוכניות עבודה שנתית ורב-שנתית לפעולותיו העיקריות ויבצע בקרה חצי-שנתית על מידת עמידתו ביעדי התוכנית.