HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כן מגדיר חוק העונשין את עברת העושק ב"ניצול" מצבו הנחות של הזולת לטובתו של המנצל, בין היתר כאשר הוא נותן בעד שירות תמורה הנופלת במידה בלתי סבירה מן התמורה המקובלת.
הגם שעברת העושק אינה עברת סחר קלסית, כשהיא נעברת כלפי עו"ז היא פוגעת באותם הערכים המוגנים שבהם פוגעת עברת הסחר בבני אדם.
בדצמבר 2002 ובדצמבר 2007 החליטה הממשלה26 להטיל על משרד הרווחה להקים מסגרות לשכן בהן קרבנות סחר.
על זיהוי קרבנות סחר בבני אדם מופקדת המשטרה, והיא אחראית לבחון את עניינו של כל זר שיש חשש כי הוא קרבן סחר.
אם נמצאה ראשית ראיה לכך שמדובר בקרבן סחר, הוא זכאי לעבור למקלט ייעודי.
על פי נוהל "הטיפול במתן מעמד לנפגעי עבדות וסחר בבני אדם לעבד ות ולעבודת כפיה " שפרסמה רשות האוכלוסין ביוני 2010, עם הקביעה של משטרת ישראל כי אכן קיימת ראשית ראיה להיותו של הזר קרבן סחר, הוא יהיה זכאי לקבל לאלתר רישיון עבודה זמני לשלושה .
24 ארבעת המעסיקים הנותרים העסיקו עובדים זרים ללא היתר בניגוד לחוק.
25 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65 ג( 2014)" , זרים שאינם בני הרחקה מישראל", עמ' 59.
26 'החלטה מס 2806 מ- 1.
02 'והחלטה מס 2670 מ- 2.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 חודשים27 .
אםהקרבן נמצא בשלבי חקירה (בכפוף לאישור המשטרה) או משמש עד בהל יכים משפטיים, מוארך רישיון העבודה עד לסיום ההליכים.
לצורך הטיפול במתן מעמד לזרים שהם קרבנות סחר מינה מנכ"ל רשות האוכלוסין ממונה על הטיפול בקרבנות סחר .
על פי נתוני הממונה עלהטיפול ב קרבנות סחר ברשות האוכלוסין, בשנים 2014 -2009 נתנה הרשות רישיון עבודה זמני לכ-130 עו"ז, רובם ככולם בענף החקלאות, אשר הייתה ראשית ראיה לכך שהם קרבנות סחר.
הממונה על הטיפול ב קרבנות סחר מסרה למשרד מבקר המדינה כי עם הנפקת רישיון העבודה הזמני לעובד הזר, היא הזינה במערכת המידע המרכזית של רשות האוכלוסין את סיבת מתן הרישיון - "מתן הגנה לקרבן".
כן ציינה בה כי המשטרה מצאה ראשית ראיה לכך שהוא קרבן סחר.
לדעת משרד מבקר המדינה, בבואה לחדש היתר למעסיק על רשות האוכלוסין לבדוק גם היבטים של תנאי העסקה של העו"ז, שכן אלה הם חלק מתנאי ההיתר.
לכן מידע על מעסיק שעובד שלו הוגדר כקרבן סחר צריך שיעמוד לפני מי שמקבל החלטה אם לחדש לאותו מעסיק היתר להעסקת עו"ז.
נמצא שהמידע בדבר עו"ז שהוגדרו כקרבנות סחר לא הובא, ככלל, לפני הגורמים שמוסמכים לחדש היתרים להעסקת עו"ז, לצורך החלטה אם יש מקום לתת למעסיק של מי שהוגדר קרבן סחר היתר להעסיק עו"ז אחרים.
כיוון שכך עלולה רשות האוכלוסין לחדש היתרי העסקה למי שנחשד בהעסקת עובדים בתנאי עבדות.
מנתוני משטרת ישראל עולה כי בשנים 2011 -2010 היא פתחה בחקירות פליליות נגד שישה חקלאים בחשד להעסקת עו"ז בתנאי עבדות ועושק .
טיפול המשטרה בעניינם של חקלאים אלה הסתיים בשנים 2011 ו- 2013 .
,בין היתרב- 2010 פתחה המשטרה בחקירה של חקלאי א' שהעסיק עו"ז, שבעקבותיה הוגש נגדו כתב אישום באוקטובר 2011 .
החקלאי הורשע על פי הודאתו במסגרת הסדר טיעון בשבעה אישומים של עברות עושק, ודינו נגזר ביולי 201328 .
בגזר הדין פירט בית המשפט את מעשיו הקשים של החקלאי כלפי העו"ז שהעסיק.
כן עמד בית המשפט על חומרת הדברים באומרו כי "אין ספק כי מדובר בעבירות מכוערות, שיש בהם ניצול של חלשים, ניצול חוסר ידע שלהם ומצוקה כלכלית והעובדה שנק לעו לחובות כבדים כדי להגיע ארצה ולעבוד, ניסיון לעשות כסף על חשבון אחר, תוך פגיעה בתדמית של מדינת ישראל בעולם".
מנתוני רשות האוכלוסין עולה כי היא העניקה ל חקלאי א' היתרים להעסקת ארבעה עו "ז בכל אחת מהשנים 2011 ו- 2012 בלי שניתנה הדעת לחשדות שהועלו נגדו עוד בש נת 2010 ולכתב האישום שהוגש נגדו באוקטובר 2011 , כיוון שהמידע על כך לא עמד לפני מקבלי ההחלטה.
27 על פי נוהל הרשות מיוני 2010 , כל קרבן סחר זכאי להגיש בקשה לקבל רישיון שהייה לשנה לצורך שיקום.
28 ת"פ (שלום ק"ג) 31143 -10-11 מדינת ישראל נ' מימוני (פורסם במאגר ממוחשב, 8.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 רשות האוכלוסין מסרה בתשובתה כי המשטרה מעבירה אליה מידע בדבר פרטי קרבן הסחר בלבד, ולא את פרטי המעסיק, מבצע העברה, אף על פי שייתכן שהמעסיק שביצע את העברה בפועל אינו המעסיק שלו ניתן היתר ההעסקה.
הרשות הוסיפה כי לנוכח ממצאי הביקורת היא תפנה למשטרה בבקשה להסדיר את העברת המידע המלא אליה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על מנכ"ל רשות האוכלוסין לפעול לכך שבידי הרשות יהיה כל המידע הנדרש לצורך שקילת מתן ההיתרים, ובכלל זה המידע על עו"ז שהייתה ראשית ראיה לכך שהם קרבנות סחר.
עוד עליו לוודא שהמידע יועבר לגורם בתוך הרשות שמוסמך להחליט על מתן היתר להעסקת עו"ז.
ממצאי הביקורת מלמדים על חולשה ממשית של רשות האוכלוסין בפיקוח ובבקרה על שכר העו"ז ובמיצוי הטיפול במידע ובתלונות שהיא מקבלת, ולפיהם מעסיקים מפרים את זכויות עובדיהם ואת תנאי ההיתר להעסקת עו"ז.
על מנכ"ל רשות האוכלוסין לפעול בהקדם לתיקון הליקויים שהועלו.
בכלל זה עליו להבטיח שהרשות תקבל מהמעסיקים דיווחים הנוגעים לשכר העו"ז בכל הענפים כנדרש בחוק, תנקוט סנקציות מתאימות לפי הצורך כנגד מעסיקי עו"ז שהפרו את זכויותיהם, ותאכוף את התנאי בהיתר ההעסקה בדבר תשלום שכר לחשבון הבנק של העובד הזר.
נוסף על כך על המנכ"ל להבטיח שבעת קבלת החלטה בדבר מתן היתר העסקה, יהיה לפני הגורם המחליט מכלול המידע הרלוונטי, ל רבות על חקירות ובדיקות שקיימו משרד הכלכלה, משטרת ישראל ורשות האוכלוסין בעניינו של המעסיק.
טיפול בתלונות של עובדים זרים .
אחד מהכלים להבטחת זכויות של עו"ז הוא טיפול אפקטיבי בתלונות שהוגשו בקשר להעסקתם.
לצורך כך יש לקבוע מי הגורמים האחראים לטיפול בתלונות, תו ך הבהרת כל ההיבטים הנוגעים להעסקת עו"ז, ובכלל זה זכויות תעסוקתיות הנובעות מדיני העבודה וזכויות מיוחדות המצויות בחוק עובדים זרים וכן בנוהלי רשות האוכלוסין, שהן חלק מתנאי היתר ההעסקה29 .
במסגרת יישום הסכמים בילטרליים שחתמה ממשלת ישראל עם מדינות אחרות לשם הבאת עו"ז לארץ (ראו להלן) פעלה רשות האוכלוסין להקמת מוקד "הקו החם" המשמש מוקד מידע טלפוני עבור עו"ז שהובאו לישראל באמצעות הסכמים כאמור.
עובדים אלה יכולים להציג למוקד הקו החם שאלות או תלונות, הן בנוגע לזכויותיהם על פי דיני העבודה והן לזכויותיהם .
כגון: העמדת מגורים הולמים לעובד הזר והסדרת ביטוח רפואי משרד הפנים 1115 .
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 המיוחדות.
המוקד מספק מידע לפונים ומעביר תלונות למינהל שירות למעסיקים, והמינהל מנתב את התלונות לגורמים המתאימים ברשות האוכלוסין או במשרד הכלכלה.
המוקד מרכז נתונים על כלל הפניות והתלונות שהתקבלו, עוקב אחר הטיפול בהן, ומעדכן את המתלונן בדבר תוצאות הבדיקה.
מאז הפעלת מוקד הקו החם מאוגוסט 2012 ועד סוף שנת 2013 התקבלו במוקד כ- 2,000 פניות, מהן 1,100 .
תלונות הכתובת להגשת תלונות 1.
במשרד הכלכלה פועלת כאמורהממונה על זכויות עו "ז.
סמכויות הממונה נקבעו בחוק עובדים זרים ותפקידה לשמש גם כתובת לקבלת תלונות של עו"ז הנוגעות לזכויות תעסוקתיות ונובעות מדיני העבודה.
מינהל ההסדרה מקבל תלונות על תנאי העסקה פוגעניים באמצעות הטלפון וכן באמצעות טופס מקוון באתר האינטרנט של משרד הכלכלה.
רשות האוכלוסין מפנה את העובד הזר למשרד הכלכלה בכל הנוגע להפרת זכויות בתחום דיני העבודה.
בנוגע להפרות שבתחום אחריותה מפנה הרשות את העו"ז שהגיעו לישראל בהסכמים בילטרליים למוקד הקו החם.
מדובר בכ -37% מהעו"ז השוהים בארץ - כל העו"ז בענף החקלאות וחלק מהעו"ז בענף הבנייה שהגיעו לארץ באמצעות הסכמים כאלה.
מהאמור עולה כי עבור כ- 63% מהעו"ז בארץ - עו"ז בענף הסיעוד ו בענף הבנייה אשר הגיעו לישראל שלא באמצעות הסכם בילטרלי - לא הייתה אפוא כתובת להגשת תלונות העוסקות בהפרה של הזכויות שאכיפתן היא בתחום אחריותה של רשות האוכלוסין.
רשות האוכלוסין השיבה כי דרכי ההתקשרות עם הממונה על עו"ז במשרד הכלכלה מפורסמות לכלל העו"ז, משכך היא מהווה כתובת לתלונותיהם.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות האוכלוסין כי תפקיד הממונה על עו"ז לעסוק באלה מהתלונות אשר נובעות מדיני העבודה, ולא באחרות אשר נובעות מתנאי ההיתר בלבד.
המצב שבו לעו"ז מענפי הסיעוד והבנייה, המהווים את רוב העו"ז השוהים בארץ, אין כתובת להגשת תלונות על הפרת חלק מזכויותיהם - אלה שבתחום אחריותה של רשות האוכלוסין - מחייב תיקון מידי.
בנוהל עבודה משותף למשרד הכלכלה ולרשות האוכלוסין מיולי 2010 נקבעו הגורמים האחראים לטיפול בתלונה בהתאם לנושא התלונה ולסמכות הגורם המטפל (סמכות ייחודית או סמכות מקבילה): תלונה העוסקת בנושא שבסמכות ייחודית של אחד הגופים - יטפל בה אותו הגוף; תלונות שעניינן בסמכות מקבילה לשני הגופים (ואין בה טענה כלפי זכות שבסמכות ייחודית של אחד הגופים), תטפל בהן רשות האוכלוסין; תלונה בנושא שבסמכות מקבילה ובסמכות ייחודית לאחד הגופים - יטפל בה הגורם שמחזיק בסמכות הייחודית.
על פי נתוני מוקד הקו החם, מתוך 1,100 תלונות30 שהוא קיבל מאוגוסט .
להבדיל מפניות לקבלת מידע 1116 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 2012 ועד סוף 2013 ,32% היו בתחום אחריותו של משרד הכלכלה ו -68% בתחום אחריותה של רשות האוכלוסין על פי מידע שמציגה רשות האוכלוסין לעו"ז, פניות ותלונות בנושא מגורי עו"ז יש להפנות למשרד הכלכלה.
זאת אף על פי שהעמדת מגורים הולמים היא זכות של העו"ז שעל אכיפתה מופקדים שני הגופים (סמכויות מקבילות), ולכן היא גם בסמכות הטיפול של הרשות.
נושא חלוקת הסמכויות בין משרד הכלכלה ורשות האוכלוסין מורכב, ולכן דרש הסדרה כאמור בנוהל משותף.
לדעת משרד מבקר המדינה, במצב כזה וכאשר יש סמכויות מקבילות למשרד הכלכלה ולרשות האוכלוסין אין לצפות שהעובד הזר הוא שידע לאיזה גוף עליו להפנות את תלונתו.
לעומת העו"ז אשר הגיעו לישראל בהסכמים בילטרליים, ועבורם הייתה כתובת ברורה אחת לקבלת התלונות - מוקד הקו החם - לרוב העו"ז בארץ לא ניתנה האפשרות לפנות לכתובת הזאת.
רשות האוכלוסין מסרה בתשובתה מדצמבר 2014 כי כל תלונה המגיעה למוקד הקו החם מטופלת, ללא הבחנה בין עובדים שהגיעו לארץ בהסכמים בילטרליים ובין עובדים שהגיעו טרם החתימה על ההסכמים.
היא הוסיפה שהפניות למוקד מתועדות ונערך מעקב אחר הטיפול בהן.
תשובת רשות האוכלוסין מתייחסת רק למדינות שנחתמו עמן הסכמים בילטראליים ומכאן כי מוקד הקו החם היה מיועד גם במועד סיום הביקורת רק עבור עובדים ממדינות אלה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על רשות האוכלוסין ומשרד הכלכלה להבטיח שלכלל העו"ז תהיה כתובת אחת לקבלת מידע או להגשת תלונה ולפרסם את דבר קיומה של הכתובת.
עוד על רשות האוכלוסין להבטיח שיתבצע מעקב אחר הטיפול בתלונות שיגישו העו"ז.
טיפול רשות האוכלוסין בתלונות עו"ז רשות האוכלוסין היא האחראית על פי החוק לפיקוח ולאכיפה על העסקה ללא היתר או בניגוד לתנאיו.
את התלונות של העו"ז מקבלת רשות האוכלוסין בשתי דרכים: באמצעות מוקד הקו החם או ב אמצעות גורמים חיצוניים (לדוגמה, הממונה על זכויות עו"ז במשרד הכלכלה ועמותת קו לעובד).
נמצא כי רשות האוכלוסין לא ניהלה רישום של התלונות שקיבלה שלא באמצעות הקו החם , ולא עקבה אחר הטיפול בהן: מינהל שירות למעסיקים קיבל תלונות בעניינם של עו"ז והוא העבירן למינהל אכיפה וזרים, לשם חקירה בעניינן, בלי שתיעד אותן.
גם מינהל האכיפה העביר את התלונות לטיפול יחידותיו ברחבי הארץ בלי לתעד אותן ובלי לעקוב אחר הטיפול בהן.
בהיעדר מידע מרוכז על התלונות של עו"ז שהתקבלו ברשות האוכלוסין, אי-אפשר לדעת כמה מהן היא ביררה, מה היו ממצאיה והאם נקטה פעולות כנגד מעסיקי עו"ז שהפרו את זכויותיהם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על רשות האוכלוסין לתעד את התלונות המתקבלות בעניינם של עו"ז לצורך טיפול יעיל בתלונותיהם.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 טיפול משרד הכלכלה בתלונות משרד הכלכלה מטפל כאמור בתלונות עו"ז באמצעות הממונה על זכויות עו"ז ובאמצעות מינהל ההסדרה.
הממונה על זכויות עובדים זרים על פי חוק עובדים זרים (פרק ד3 ), תפקידו של הממונה על זכויות עו "ז לפעול כלפי מעסיקים, מעסיקים בפועל, מתווכי כוח אדם וקבלנים, לשם אכיפת זכויות העו"ז לפי דיני העבודה ולקידום ההכרה בזכויות אלה, ובכלל זה לטפח תודעה ציבורית לעניינים שבתחום תפקידו, להתערב בעניינים אלה בהליכים משפטיים בבית הדין לעבודה או בבית משפט מוסמך אחר שההליך מתנהל לפניו; לפעול לפי סמכויותיו; ולבצע כל פעולה אחרת שתוטל עליו על פי הדין.
החוק מפרט את סמכויותיו של ממונה על זכויות עו"ז לקבל נתונים ממעסיקים וממוסדות שונים, וכן להגיש תביעה אזרחית כנגד מעסיקים בבית הדין לעבודה או בבית משפט מוסמך.
על פי חוק עובדים זרים, אם הוגשה לממונה על זכויות עו"ז תלונה שבתחום סמכותו, הוא נדרש על פי החוק לנהוג באחת מהדרכים האלה: להפנות את התלונה לבירור על ידי גוף אחר הפועל על פי הדין; להעביר את התלונה לגישור31, בהסכמת המתלונן; לקיים בירור כדי לקבוע אם יש מקום להגיש תביעה אזרחית, להגיש בקשה לצו כללי או לדחות את התלונה; להגיש תביעה אזרחית בבית הדין לעבודה או בבית משפט אחר המוסמך לדון בה, לשם אכיפת זכות נשוא התלונה, בין בשם המתלונן ובין בשמו הוא; להגיש לבית הדין לעבודה או לבית המשפט המוסמך בקשה לצו כללי.
הטיפול בתלונות המתקבלות אצל הממונה על זכויות עו"ז כרוך לעתים בפעולות כגון איתור המתלונן או בא כוחו, קבלת אסמכתאות מהמתלונן, פנייה למעסיק, קבלת אסמכתאות מהמעסיק ואף ביקור במקום העסקת המתלונן או במקום מגוריו.
התברר כי את רוב התלונות שמקבלת הממונה על זכויות עו"ז, ואשר בהן היא מקיימת בירור ומעלה כי נדרש המשך טיפול היא מעבירה לבדיקה של מינהל ההסדרה במשרד הכלכלה או של רשות האוכלוסין (להלן - גורמי האכיפה).
מבין 110 תלונות שקיבלה ותיעדה הממונה ב- 2012 וקיימה בהן הליך בירור, היא העבירה 40 תלונות להמשך טיפול של גורמי האכיפה.
סטטוס הטיפול בשאר 70 התלונות, נכון לאוגוסט 2014 :היה כלהלן38 מהן זנח המתלונן; ב-18 מהן לא התקיים הליך בירור משום שהממונה לא מוסמכת לבררן; בעקבות שלוש תלונות נעשו ניסיונות לממש סמכות להגשת תביעה אזרחית, אך הם לא צלחו (ראו להלן); בשתי תלונות נכשלו ניסיונות לגישור; בשתי תלונ ות לא הייתה עילה לבירור; בתלונה אחת לא התקיים הליך בירור, כיוון שהניסיון לפגוש את המתלונן בשטח לא צלח, בשל היעדר משאבים.
רק בשש תלונות מבין 110 התלונות שבהן טיפלה הממונה ב - 2012 , מוצה הבירור עד לכדי הסקת מסקנות: בעקבות שתיים מהן ניתנו הסברים למעסיקים, ובארבע תלונות הבירור לא העלה ממצאים המצדיקים המשך טיפול.
הממונה על זכויות עו"ז השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 , שהיא מיצתה את סמכויות הבירור של כל התלונות שהגיעו אליה; את מרבית הפניות שהיא מקבלת היא .
31 כהגדרתו בסעיף79 , התשמ"ד]נוסח משולב[ ג לחוק בתי המשפט- 1984.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 אינה מתעדת, כיוון שהפונה מבקש מידע ומקבל אותו מידית.
היאציינה שהיא העבירה תלונות לגורמי האכיפה בשנים 2013 -2012 , לאחר שביררה אותן, וצירפה להן מידע הנדרש לשם אכיפה.
במאי 2012 ביקשה הממונה על זכויות עו"ז ממינהל ההסדרה עדכון לגבי 18 תלונות שהעביר ה אליו בשנים 2011 -2010 , לשם קבלת החלטה אם לנקוט הליך משפטי אזרחי כנגד המעסיקים.
מבדיקת 11 מהתלונות האמורות עלה כי עד יוני 2014 לאקיבלה הממונה ממינהל ההסדרה עדכון בדבר 10 מ-11 ,התלונותאשר ארבע מהן היא העבירה אליו עוד בשנת 2010 .
כמו כן עד אוגוסט 2014 היא לא קיבלהעדכון ממינהל הסדרה ומרשות האוכלוסין בדבר ממצאי הבדיקה של 40 התלונות שהעבירה אליהם כאמור ב- 2012.
בשנים 2012 ו- 2013 התריעה הממונה על זכויות עו"ז לפני הממונים עליה על קשיים במילוי תפקידה, ובין השאר קשיים לקבל מגורמי האכיפה ממצאי בדיקות כאמור, הדרושים לה לשם מילוי תפקידה.
ככלל, משך הזמן המרבי שעובד זר רשאי לעבוד בישראל הוא כחמש שנים.
שיהוי בבדיקת תלונות עו"ז על פגיעה בזכויותיהם עלול לסכל את יכולתם למצות את זכויותיהם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על רשות האוכלוסין ומשרד הכלכלה להבטיח שבירור התלונות ייעשה במהירות האפשרית, וככל שיידרש יועבר המידע הנדרש בין יחידות המשרדים האלה ביעילות.
משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי באוגוסט 2014 הוא הפיק נוהל עבודה פנימי המסדיר את העברת המידע בין שתי יחידותיו: מינהל הסדרה והממונה על זכויות עו"ז.
הממונה על עו"ז השיבה כי באוקטובר 2014 היא הח לה ביישומו של הנוהל הזה למול מינהל ההסדרה, והחל בנובמבר 2014 - .
אל מול רשות האוכלוסין 3.
בשנת 2009 נכנס לתוקף תיקון לחוק עובדים זרים, ובין השאר הורחבו סמכויות הממונה על זכויות עו"ז.
תכלית התיקון הייתה חיזוק ההגנה על זכויות עו"ז .
לשם כך הוסמך הממונה על זכויות עו"ז לפעול במישור המשפט האזרחי: הגשת תביעה אזרחית כנגד מעסיקים, מתווכי כוח אדם וקבלנים בבית הדין לעבודה או בבית משפט מוסמך.
בנוגע למימוש סמכות הממונה על זכויות עו"ז להגיש תביעה אזרחית כנגד מעסיקי עו"ז קבע ממונה (ייעוץ וחקיקה) במשרד המשפטים באוגוסט 2010 כלהלן: "בין אם התביעה מוגשת בשם הממונה על זכויות עו"ז ובין אם היא מוגשת בשם מתלונן, וכדי שתהיה אחידות בעמדות המוגשות לבתי המשפט מטעם היועץ המשפטי לממשלה - באופן פרטני, לגבי כל תביעה, יש להתייעץ עם הגורמים המוסמכים במשרד המשפטים.
ולתאם עמדות אתם, וזאת לעניין עצם הגשת התביעה ותוכן כתב התביעה.
בהמשך דרכה של התביעה, בכל שלב, יש להמשיך ולהתייעץ ולתאם כאמור.
אם התביעה מוגשת בשם הממונה, יש צורך בייפוי כוח מטעם היועץ המשפטי לממשלה, שהוא פרטני לאותה תביעה".
על פי נתונים שמסרה הממונה על זכויות עו"ז, בשנים 2013 -2012 היא שקלה להגיש תביעה אזרחית בעקבות 8 מ-228 .
הפניות והתלונות שקיבלה מעו"ז נמצא כי בפועל מאז התקבל התיקון בחוק עובדים זרים ב - 2010 ועד מועד סיום הביקורת לא הגישה הממונה תביעות אזרחיות כלל כנגד מעסיקי עו"ז.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 ממסמכי משרד הכלכלה עולה כי ביוני 2011 גיבשה הממונה על זכויות עו"ז טיוטה ראשונית של כתב תביעה נגד מעסיק עו"ז והעבירה אותה למחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים.
בהמשך היא גיבשה טיוטות של שני כתבי תביעה נוספים.
במהלך שלוש שנים, עד למועד סיום הביקורת, התקיימו בעניין אותם כתבי תביעה דיונים וחליפת מכתבים בין הממונה, נציגי משרד המשפטים ורשות האוכלוסין; הממונה התבקשה כמה פעמים לעשות בהם שינויים ולהשלים פריטי מידע חסרים, וכך עשתה.
נמצא כי גם כעבור שלוש שנים לא הסתיים גיבוש כתבי התביעה והם לא הוגשו.
במהלך השנים 2013 -2012 התריעה הממונה לפני הממונים עליה בנוגע לקשיים בהגשת תביעות אזרחיות, אולם עד מועד סיום הביקורת, כחמש שנים לאחר התיקון בחוק, לא הושג פתרון.
משרד המשפטים השיב בינואר 2015 כי הוא החליט לכנס בתדירות מסוימת פורום בהשתתפות הגורמים הנוגעים בדבר אשר ידון במקרים שבהם סבורה הממונה שיש להגיש תובענה אזרחית , אולם זה תקופה ארוכה הפורום לא התכנס.
הוא ציין כי אף שבכמה מקרים שקלה הממונה על זכויות עו"ז, בתיאום עם משרד המשפטים, הגשתה של תביעה, הרי שעד עתה לא נמצא לכך מקום בהתחשב במכלול נסיבותיהם של המקרים אשר עמדו על הפרק.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד הכלכלה, בשיתוף משרד המשפטים, לקדם את השימוש בדרך פעולה שעולה בקנה אחד עם התיקון לחוק עובדים זרים ותכליתו.
עוד עליהם לפעול לכך שייעשה שימוש מיטבי בסמכות שהקנה החוק לממונה על זכויות עו"ז להגיש תביעה אזרחית כנגד מעסיקים שהפרו את זכויות עובדיהם.
כשליש מהתלונות שהתקבלו במוקד הקו החם נגעוכאמור לדיני העבודה, ולכן העבירה אותן רשות האוכלוסין לבדיקה במשרד הכלכלה.
יוצא אפוא שמספר התלונות שקיבלה הממונה על זכויות עו"ז במשרד הכלכלה במשך שנתיים ( 228 ) קטן במידה ניכרת ממספר התלונות שהתקבלו במוקד הקו החם במשך תקופה קצרה יותר (שנה ורבע).
זאת אף שהמוקד מיועד כאמור לשמש כתובת רק לכשליש מהעו"ז - אלה שהגיעו לישראל באמצעות הסכם בילטרלי.
הממונה על זכויות עו"ז השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 , שהיא מוכרת בקרב עו"ז; היא מקבלת פניות רבות בכל שעות היממה; עו"ז יוצרים עמה קשר טלפוני בתכיפות, ופרטיה הופצו גם בקרב גורמים המצויים בקשר עמם.
על פי תשובתה, אין היא מתעדת את כל הפניות אליה, אלא רק חלק קטן מהן, הטעון מעקב אחר המשך הטיפול.
עוד ציינה הממונה כי היא פועלת למחשוב עבודתה ולהקמת ערוץ תקשורת ממוחשב עם הפונים.
בתשובתה מינואר 2015 .
חזרה הממונה על זכויות עו"ז על עיקרי דבריה משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח הנתונים שלעיל על משרד הכלכלה לבחון באיזו מידה מודעים עו"ז לעבודת הממונה על זכויות עו"ז ולהיותה כתובת להגשת תלונות בתחום התעסוקה ומשפט העבודה ולטיפול בהן.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 5.
הממונה על זכויות עו"ז מופקדת כאמור על פי חוק על טיפול בזכויות מכוח דיני העבודה של כ- 71,000 עו"ז חוקיים.
הממונה ציינה כי היא מבצעת את תפקידה לבד, ללא עובדים נוספים.
במאי ובאוגוסט 2013 העלתה הממונה על זכויות עו"ז לפני הממונים עליה את קשייה במילוי תפקידה והסבירה שהם נובעים ממשאבים מצומצמים שעומדים לרשותה.
משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי מחסור במשאבי כוח אדם הוא קושי המאפיין פעילות של יחידות רבות.
הוא הוסיף כי נעשה מאמץ במסגרת משאבי המשרד לתת מענה לצרכים ספציפיים שהעלתה הממונה על זכויות עו"ז כמו גם הפניית משאבים קיי מים בתוך המשרד, ובכלל זה יצירת שיתופי פעולה עם מינהל הסדרה וטיפול בקבלת שירותי תרגום.
ממצאי הביקורת מלמדים על חולשה בפעולות משרד הכלכלה בכל הנוגע למימוש סמכויות הממונה על זכויות עו"ז.
כיוון שכך לא מומשה כיאות תכלית החקיקה - להקים גוף במשרד הכלכלה שיבטיח את זכויותיהם של עו"ז.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הנהלת משרד הכלכלה לבחון את פעולות הממונה על זכויות עו"ז ואת טענותיה שפורטו לעיל.
בהתאם לממצאי הבחינה, מוטל על הנהלת משרד הכלכלה לנקוט פעולות כדי להבטיח שגוף זה, שהוקם על פי חוק עובדים זרים כדי להגן על זכויות העו"ז, יקבל את הכלים הנחוצים לו למילוי תפקידיו באופן שיבטיח את מימוש תכלית הוראות הדין.
מינהל ההסדרה ביוני 2012 נכנס לתוקפו החוק להגברת האכיפה של דיני העבודה, התשע"ב- 2011 (להלן- החוק להגברת האכיפה).
על פי דברי ההסבר להצעת החוק, הוא נועד להגביר ולייעל את האכיפה של חוקי העבודה באמצעות הנהגת הליך מינהלי להטלת עיצום כספי על מעסיקים.
העיצום הכספי הוא כלי אכיפה יעיל ומהיר העשוי לשמש הרתעה כלפי הפרות של הוראות חוקי העבודה; לפיכך הוא מוטל על הפרת הוראות שקל, פשוט וברור להיווכח בקיומן, והטלתו אינה מחייבת בירור עובדתי מורכב.
העיצום הכספי נבדל מסנקציה פלילית בכך שהוא אינו מלווה בקלון החברתי שכרוכה בו הרשעה בפלילים ואינו גורר אחריו רישום פלילי.
בשנת 2011 ובשנת 2013 (עד אפריל) העבירה עמותת קו לעובד למשרד הכלכלה שמונה תלונות כנגד 47 מעסיקים בענף החקלאות שהעסיקו יחד296 ( עו"ז274 מהעו"ז התלוננו בשנת 2011 ), שבהן הועלו טענות על פגיעה בתנאי שכר והפרה של תנאי ההיתר.
אחת התלונות הייתה תלונה שהתקבלה במרץ 2013 : עובד זר שעבד אצל מעסיקו משנת 2007 התלונןעל ששכרו לא הופקד בחשבון בנק בישראל, על שהמעסיק מחזיק בדרכונו, בניגוד להוראות, ועל שלא משולם לו שכר מינימום.
בתלונה צוין כי לעובד הזר נותרו חודשי עבודה מעטים בישראל ולכן חשוב ליצור קשר עם המתלונן בהקדם כדי שהוא יוכל למסור את מרב הפרטים בנושא.
התברר שעד מועד סיום הביקורת לא סיים משרד הכלכלה את הטיפול בתלונות האלה אף כי חלפו שלוש שנים מאז שקיבל את רובן.
משום כך לא היה בידי רשות האוכלוסין מידע חיוני לשם קבלת ההחלטה אם לבטל את ההיתר למעסיקים אלה או להגבילו.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 על פי תשובת משרד הכלכלה למשרד מבקר המדינה, עד לשנת 2014 אכיפת חוק עובדים זרים התבצעה בהליכים פליליים בלבד, שהם מורכבים ועלולים להתמשך זמן רב; תיקוני חקיקה שנעשו ב - 2012 וב- 2014 ,מאפשרים אכיפת חוק עובדים זרים בהליך מינהלי והמשרד צופה כי בעתיד יתקצר משך זמן הטיפול.
ממצאי הביקורת מעלים חשש כבד שמשך הטיפול הארוך של משרד הכלכלה בתלונות של עו"ז מסכל את האפשרות שעו"ז, אשר ככלל רשאים לעבוד בישראל חמש שנים לכל היותר ונותר להם פרק זמן קצר לשהות בה, יזכו למצות את הטיפול בעניינם ולקבל את זכויותיהם כעובדים.
משך הטיפול הארוך עלול גם למנוע שלילת היתר להעסקת עו"ז, כאשר הדבר נדרש.
במצב זה אף קיימת האפשרות שאותם מעסיקים ממשיכים להפר את זכויותיהם של עובדים אחרים.
מאוגוסט 2012 עד יוני 2013 העבירה רשות האוכלוסין למשרד הכלכלה כ-300 תלונות של עו"ז שהתקבלו במוקד הקו החם.
הטיפול בתלונות כולל בירור ראשוני, חקירה, וקבלת החלטה האם להטיל סנקציה (להלן - הליך הטיפול).
בתרשים שלהלן מוצגים נתוני רשות האוכלוסין על תלונות שהיא העבירה לטיפול משרד הכלכלה ושהליך הטיפול בהן טרם הסתיים עד סוף שנת 2013.
מתשובת משרד הכלכלה עולה כי הוא סיים את השלב הראשון בטיפול - בירור המקרה - בנוגע ל-70% .
מהתלונות, אולם לא סיים את שאר שלבי הטיפול בחלק ניכר מהתלונות 1122 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול - הבאת עובדים זרים ושמירה על זכויותיהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 מהתרשים עולה שעד סוף 2013 לא סיים משרד הכלכלה לטפל ברוב התלונות שהוא קיבל מרשות האוכלוסין שנה ורבע קודם לכן; הוא לא סיים לטפל ב- 90% מהתלונות של עו"ז שהוא קיבל באוקטובר -דצמבר 2012 , וכן ביותר מ - 80% מהתלונות שהתקבלו בתחילת 2013 , עד לסוף מרץ.
למותר לציין כי משרד הכלכלה אף לא נקט פעולות כנגד מעסיקים, ככל שתלונות אלה אכן מעידות על הפרות של זכויות העובדים.
הסדרת שיתוף הפעולה בין רשות האוכלוסין למשרד הכלכלה .
מערך הסמכויות המורכב של רשות האוכלוסין ושל משרד הכלכלה בכל הנוגע לאכיפת זכויות עובדים זרים ועצם קיומן של סמכויות מקבילות לשני גופים ממשלתיים מחייבים רמת תיאום גבוהה ביניהם.
נוהל העבודה שגובש בשנת 201032 בין שני הגופיםהיה חסר; הוא לא הקיף את מכלול הנושאים, קשרי הגומלין ושיתופי הפעולה הנדרשים לצורך הבטחת טיפול סדור ומתואם בתלונות המתקבלות.
כיוון שכך רשות האוכלוסין ומשרד הכלכלה ביקשו לגבש נוהל עבודה משותף חדש שיסדיר, בין היתר, את אופן העברת המידע ביניהם, לרבות העברת חומר בעקבות ביקורות והקמת מאגר מידע משותף לצורך סנכרון מידע שמתקבל מיחידות האכיפה של שני הגופים.
במאי 2012 העביר משרד הכלכלה לרשות האוכלוסין טיוטת נוהל עבודה בנדון, אולם בשל חילוקי דעות בין שני הגופים לא גובש הנוהל.
במשך שנתיים, עד מועד סיום הביקורת, לא גובש נוהל משותף למשרד הכלכלה ולרשות ה אוכלוסין כאמור לעיל הנוגע להעברת מידע ביניהם ולתיאום פעולות אכיפה משותפות.
כמו כן לא הוקם מאגר מידע משותף ולא הוקם צוות היגוי.
רשות האוכלוסין ומשרד הכלכלה השיבו למשרד מבקר המדינה כי בימים אלה מתגבש נוהל עבודה שנועד להסדיר את דרכי הפעולה והעברת המידע בין שני הגופים.
בפברואר 2013 העבירה רשות האוכלוסין למשרד הכלכלה טיוטת נוהל אחרת33 , אשר עסקה בשיתוף הפעולה בין שני הגופים בנוגע לטיפול בתלונות עו"ז שמקבל מוקד הקו החם.
בטיוטה נכללו בין היתר הסדרים לטיפול של שני הגופים בתלונות שנוגעות לנושאים שהם בסמכות מקבילה, לק ביעת לוחות זמנים לטיפול בכלל התלונות ולאופן הטיפול בתלונות לפי מידת חומרתן.
בדיונים משותפים של שני הגופים בעניין טיוטת הנוהל עלו בעיות עקרוניות.
כך למשל, במרץ 2013 הדגיש מנכ"ל רשות האוכלוסין לפני מנכ"ל משרד הכלכלה דאז שנציגי מדינות המוצא של העובדים מבקשים לעתים מענה בתוך כמה שבועות, ולכן חשוב להדק .
32 "נוהל עבודה משרדהתמ"ת - משרד הפנים, סמכויות טיפול באכיפה כלפי מעסיקי עובדים זרים", מיולי 2010.
33 " טיפול בתלונות בקו החם", פברואר 2013.