HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד צוין כי הטיפול ארוך הטווח לבעיית הגירעון התפעולי של המוסד אינו קשור למנגנון רישום הקרן או הריבית עליה אלא לשינויים ריאליים שעל המדינה לבצע בתחום, כגון העלאת גיל הפרישה לנשים (ובכלל) והרחבת גביית דמי הביטוח הלאומי.
בתשובה שמסר מנכ"ל המוסד פרופ' שלמה מור יוסף למשרד מבקר המדינה במרץ 2015 ,צוין בין היתר, כי נושא האחריות הפיננסית של המוסד הוא נושא מרכזי ומהותי המחייב דיון יסודי ומעמיק בממשלה.
לדבריו, מאז פרסום דוח הוועדה לאיתנות פיננסית פנה המוסד בכל פורום אפשרי בבקשה להביא לדיון בנושא חשוב זה בממשלה ובכלל זה לשני שרי הרווחה האחרונים ולפקידים בכירים במשרד האוצר.
המוסד גיבש המלצות המציגות אלטרנטיבות אשר יבטיחו יכולת תשלום יציבה ומתמשכת של הקצבאות, בהתחשב בגירעון האקטוארי הצפוי לו ובהיקף התקבולים העומדים לרשותו.
בשל התחלפות שתי ממשלות בתקופה זו, העניין טרם הגיע לדיון יסודי ולא התקבלו החלטות.
עוד ציין המנכ"ל כי בכוונתו להביא את העניין להחלטתו של שר הרווחה הנכנס מיד עם הרכבת הממשלה וכניסתו לתפקיד.
בתשובת יו"ר ועדת הכספים של מועצת המוסד צוין כי יש צורך דחוף בדיון של הממשלה בסוגיית האיתנות הפיננסית של המוסד ובקיום דיון משותף של משרד האוצר, מינהלת המוסד וועדת הכספים של מועצת המוסד כדי להגיע להסכמה משותפת בדבר שימור הקרן של המוסד ומילוי התחייבות משרד האוצר למוסד.
שם הדוח: משרד האוצר - ניהול החוב הממשלתי והתחייבות הממשלה למוסד לביטוח לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי משרד האוצר יגבש את עמדתו הסופית לעניין הטיפול בגירעון האקטוארי של הביטוח הלאומי, לסיכון לקיימות הפיסקלית לתקציב המדינה ולדרך מילוי התחייבות הממשלה לביטוח הלאומי.
תכניותיו לפתרון, וכן התכניות השונות של המוסד, מועצת המוסד והמלצות הוועדה לאיתנות פיננסית, ראוי שיובאו לדיון והחלטה לפני הממשלה בהקדם האפשרי.
סוגיית מתן פתרון יסודי לבעיית האיתנות הפיננסית של הביטוח הלאומי היא סוגיה כבדת משקל וחשובה, שראוי כי הממשלה תידרש לה.
בנוגע לתשובת אגף החשכ"ל ומכתב החשכ"לית, משרד מבקר המדינה שב ומעיר כי לצורך הבטחת הביטחון הסוציאלי של אזרחי המדינה על הממשלה להבטיח את מילוי התחייבותה למוסד לביטוח לאומי.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי כל החלטה הנוגעת לשינוי מעמדו של המוסד צריכה להיות מלּווה בשינויי חקיקה ולהתקבל לאחר ביצוע עבודת מטה יסודית ושקופה אשר לה יהיו שותפים כל הגורמים המקצועיים לרבות המוסד, ובין היתר לכלול את ההשפעה על האיתנות הפיננסית של הביטוח הלאומי בדין וחשבון אקטוארי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הממשלה להתייחס לדוח הוועדה לאיתנות פיננסית, שבין היתר הצביע על חשיפת יתר של המוסד להשפעתם של אילוצי תקציב קצרי מועד והעלה כי עודפי התקציב של המוסד משמשים למעשה למימון הוצאות הממשלה בהווה במקום לחיסכון עבור מימון הקצבאות בעתיד.
כמו כן ראוי להתייחס לחשש של הביטוח הלאומי מביצוע שינ ויים בחוק ההסדרים לרעת המחויבות למבוטחים.
למצבו הפיננסי של המוסד יש השפעה מקרו כלכלית על משק המדינה והשפעה רבה על הביטחון הסוציאלי של אזרחי המדינה.
יצוין שכאמור, המלצות להחזר הקרן למוסד מתקציב המדינה לא הובאו לפני הממשלה, משכך ראוי כי בעת דיון הנוגע לשינוי מעמדו של המוסד יובאו לפני חברי הממשלה המלצות הוועדה לאיתנות פיננסית.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח העובדה שלסכום ההתחייבות של הממשלה למוסד יש השפעה מהותית על יכולת המדינה להבטיח את ביטחונם הסוציאלי של אזרחיה, על הממשלה לקבוע מנגנון פעולה שיבטיח את הביטחון הסוציאלי של האזרחים.
מנגנון הרישום הבעייתי של קרן המוסד בתקציב המדינה הביא לכך שכל זמן שהכנסות המוסד (ללא ריבית) היו גבוהות יותר מהוצאותיו, כפי שהיה עד השנים האחרונות, התחייבות הממשלה למוסד גדלה באין מפריע והגיעה לסכום חסר תקדים היום.
ואולם בעיות היסוד באיתנות הפיננסית של המוסד הציפו בשנים האחרונות גם את הבעיות במנגנון הרישום של הקרן בתקציב המדינה והפכו את ההתחייבות הרישומית של הממשלה למוסד להתחייבות של ממש ולגורם שיש לו השפעה על הקיימות הפיסקלית של תקציב המדינה.
שםהדוח: משרד האוצר - ניהול החוב הממשלתי והתחייבות הממשלה למוסד לביטוח לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 סיכום .
החוב הממשלתי ונטל תשלומי הריבית מצריכים ניהול מקצועי ומושכל.
כמה נתונים של החוב הממשלתי חורגים מהמקובל בהשוואה בין-לאומית.
נטל תשלומי הריבית על ה חוב הציבור יחסית לתוצר , משקל החוב הלא סחיר יחסית לתוצר ומשקל החוב הסחיר הצמוד למדד מסך החוב גבוהים בהרבה מהמקובל במדינות ה - .
חלק מהחריגות במדדים אלה חושפות את החוב לסיכוני שוק שאינם נמדדים כראוי, מקטינות את הגמישות בניהול החוב ומגדילות את עלות גיוס ההון של הממשלה.
חלק מהחריגות הן בשל קשיחויות הקיימות בניהול החוב כתוצאה מהסדרים היסטוריים עם קרנות הפנסיה, עם חברות הביטוח ועם הביטוח הלאומי.
הסדרים אלה מגלמים סובסידיה המובלעת בתקציב הריבית ללא הרשאה תקציבית שקופה ומפורשת, פוגעים בפיקוח הפרלמנטרי של הכנסת ובפיקוח של הציבור על תקציב המדינה, מייקרים את תשלומי הריבית, ועלולים להתפרש בצורה לא נכונה על ידי חברות הדירוג והמשקיעים לגבי יכולת החזר החוב של המדינה.
הסובסידיה לקרנות הפנסיה גדלה ללא שליטה בכמעט פי 60 - מכ-15 מיליון ש"ח ב- 2007 לכ-893 מיליון ש"ח ב- 2014 , ויש לה השפעה על הרכב תקציב המדינה.
הביטוח הלאומי משקיע את עודפי הכנסותיו בממשלה ואמור לנהל אותן אך אינו עושה כך.
משרד האוצר לא הביא לדיון בממשלה פתרון לכשלים שהעלתה הוועדה לאיתנות פיננסית, פתרון לגירעון האקטוארי של הביטוח הלאומי, פתרון לבעיית הסיכון לקיימות הפיסקלית של תקציב המדינה ופתרון שיבטיח את מילוי התחייבות הממשלה לביטוח הלאומי.
היעדר טיפול יסודי בגירעון האק טוארי של הביטוח הלאומי עשוי להפסיק את הגידול בקרן הביטוח הלאומי בתוך כעשר שנים, לרוקן את הקרן כעשרים שנים לאחר מכן, ובעתיד לפגוע בתשלומי הקצבאות לאזרחים ולהעמיד בסיכון את הביטחון הסוציאלי שלהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, מדידה הולמת של סיכוני השוק, הסדרה הולמת של אג"ח מיועדות לקרנות הפנסיה, לחברות הביטוח ולביטוח הלאומי וטיפול בכשלים הרבים בניהול ההתחייבות לביטוח הלאומי חיוניים לניהול מיטבי של החוב, לאיתנות הפיננסית של הביטוח הלאומי, לקיימות הפיסקלית של תקציב המדינה בשנים הבאות ולביטחון הסוציאלי של אזרחי המדינה.
שם הדוח: משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מבוא .
מאז קום המדינה חלה עלייה מתמדת בהיקף היצוא הישראלי.
היקף היצוא גדל מ-6 מיליון דולר בשנת 1948 לכ-93 מיליארד דולר ב- 2013 ; שיעור היצוא מהתוצר המקומי הגולמי גדל בהדרגה עד שנות השמונים של המאה העשרים והתייצב על כ -40% מהתוצר.
התפתחות היצוא היא נדבך מרכזי בתהליך הצמיחה של המשק.
למסחר הבין-לאומי וליצוא יש חשיבות מיוחדת לפיתוחם של משקים קטנים כדוגמת המשק הישראלי.
ברבות השנים חלו שינויים בענפי היצוא וביעדיו: ממשק המייצא בעיקר מוצרים חקלאיים בשנות החמישים של המאה העשרים למשק המייצא מוצרים מתחום התעשייה בכלל ומתחום הטכנולוגיה העילית בפרט 2 ; ומיצוא למדינות אירופה בעיקר ליצוא בהיקפים שווים כמעט למדינות אירופה, לארה"ב ולשאר מדינות העולם.
לדריסת הרגל שקנה היצוא הישראלי בשווקים המתפתחים יש חשיבות אסטרטגית ארוכת טווח הן מבחינת צמיחת שווקים אלו והן מבחינת פיזור הסיכונים.
להלן שני תרשימים הממחישים את הגידול ביצוא טובין ושירותים אזרחיים 3 במשך השנים והתפלגותו לפי יעדים ולפי ענפי היצוא ב- 2013.
היקף היצוא בשנים 2013 -1980 והתפלגותו לפי יעדים .
2 ,משרד האוצרהוועדה לבחינת ערבויות המדינה לסחר חוץ - דוח מסכם (יולי 2013.
דוח זה אינו עוסק ביצוא הביטחוני משרדהכלכלה 335 .
:שם הדוח משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 * נתוני מכון היצוא .
בשל חשיבותו של היצוא לתהליך הצמיחה במשק ולהגדלת התוצר הישראלי מסייעת מדינת ישראל ליצואנים במגוון כלי סיוע.
בחודשים יולי 2014 - פברואר 2015 בדק משרד מבקר המדינה את כלי הסיוע שמעניקים גופים שונים ליצואנים ואת החסמים הניצבים לפניהם4 .
הביקורת נעשתה במשרד הכלכלה ובמכון היצוא.
בדיקות משלימות נעשו במשרד החקלאות, במשרד החוץ, במשרד הבריאות, במשרד האוצר, במשרד התקשורת, במועצה הלאומית לכלכלה וברשות לפיתוח כלכלי של המגזר הערבי, הדרוזי והצ'רקסי שבמשרד ראש הממשלה, ברשות התאגידים שבמשרד המשפטים, במכון התקנים הישראלי ובאשרא.
4 משרד מבקר המדינה בדק בשנים האחרונות כלי סיוע אחרים ליצואנים.
ראו למשל מבקר המדינה, דוח שנתי 64א ( 2013 ), "הטבות המס הניתנות מכוח החוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט- 1959 '", עמ171 ; דוח שנתי60א ( 2009 ), "סיוע ליצואנים עקב שחיקת שער החליפין של הדולר", עמ' 327.
שם הדוח: משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מדיניות הממשלה בנושא סחר חוץ .
מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה מתווה את מדיניות סחר החוץ של מדינת ישראל תוך שימת דגש על הגברת התחרותיות של התעשייה הישראלית ומיצוב תדמיתה בשווקים הבין - לאומיים5 .
משרד החוץ שותף בעיצוב מדיניות סחר החוץ ובביצועה בשטח.
מכון היצואהוקם על ידי ממשלת ישראל והמגזר הפרטי ב - 1958 במטרה לקדם את היצוא הישראלי (ראו להלן); משנת 1982 המכון פועל כעמותה .
המכון פועל למעשה כזרוע ביצועית של משרד הכלכלה (ראו להלן).
מחד גיסא המכון שותף לגיבוש מדיניות הממשלה ויישומה, ומאידך גיסא מייצג את האינטרסים של קהילת היצואנים.
בכל שנה מגבשים מינהל סחר חוץ והמכון, לאחר התייעצות עם ההנהלות הציבוריות 6 ועם קהילת היצואנים, תכנית עבודה משותפת (להלן - תכנית העבודה המשותפת) שאמורה להיגזר ממדיניות סחר החוץ של הממשלה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי במשך השנים לא העביר משרד הכלכלה למכון באופן סדור מסמך שנתי המפרט את מדיניות סחר החוץ של הממשלה ולא הבהיר למכון בצורה ברורה כי המשרד הוא הגוף המתווה מדיניות.
ביולי 2014 העביר המשרד למכון לראשונה מסמך שכותרתו "קווים מנחים לתכנון תכנית העבודה של מכון היצוא לשנת 2015 ".
במסמך מפורטים יעדי הממשלה בנושא מדיניות סחר החוץ שלה, ועל פי הכתוב בו הוא נועד "לוודא כי פעילות מכון היצוא אכן תגלם באופן מיטבי את יעדי משרד הכלכלה".
במסמך מצוינים שּוקי יעד אסטרטגיים עבור מדינת ישראל, סוגי הפעילויות המשותפות למינהל סחר חוץ ולמכון, תחומי היעד בעלי עדיפות לאומית ותחומים שבהם יש לישראל יתרון יחסי.
חשיבותו של מסמך זה היא בכך שממנו אמורה להיגזר תכנית העבודה המשותפת של מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה ושל המכון.
את העברת המסמך יזם מנהל מינהל סחר חוץ מר אוהד כהן (להלן - מנהל המינהל), אך העברת מסמך שנתי כאמור לא עוגנה בנוהל מחייב.
עוד עולה מהבדיקה כי במשך השנים לא הוצגה טיוטת תכנית העבודה המשותפת למשרד החוץ לצורך קבלת הערותיו 7.
בספטמבר 2012 הנחה מנהל המינהל את הנספחים המסחריים , לראשונה, לשתף את ראשי הנציגויות8 ברעיונות לתכנית העבודה.
ב- 2014 הציג המכון את תכנית העבודה בשלמותה למשרד החוץ.
יצוין כי שיתוף ראשי הנציגויות ברעיונות לתכנית העבודה והצגת התכנית השלמה למשרד החוץ אינם מעוגנים בנוהל.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה כי עליו לעגן בנהלים את העברת מסמך המדיניות למכון, את גיבוש תכנית העבודה המשותפת למינהל ולמכון ואת הצגתה לפני הגורמים הרלוונטיים ובהם משרד החוץ.
5 מתוך אתר משרד הכלכלה- www.
6 לכל ענף תעשייה במכון יש הנהלה ציבו רית שעם חבריה נמנים נציגים מאותו ענף תעשייה ומהמגזר הפרטי; נציגים אלה משמשים מקשרים ויועצים למנהלי הענפים ולמנכ"ל המכון באשר לתכנית העבודה, צורכי התעשייה ועוד.
7 ,לעניין זה ראו גם מבקר המדינה דוח שנתי 63 ג( 2013 ), "ממשקי העבודה בין משרד החוץ ומשרד התמ"ת בתחום קידום סחר החוץ", עמ' 259.
הנציגויות הן שגרירויות, קונסוליות ומשלחות מיוחדות ובהן משרתים אנשי משרד החוץ משרדהכלכלה 337 .
:שם הדוח משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 כליהסיוע ליצואנים .
משרד החוץ אגף הכלכלה במשרד החוץ מתאם ומנחה פעילות כלכלית ב -105 .
נציגויות ברחבי העולם משרד החוץ מממן פעילות כלכלית בחו"ל הן באמצעות הקצאת תקציב שוטף לפעילות רחבה לקידום היצוא בנציגויות והן באמצעות אירוח משלחות ממשלתיות זרות בכנסים בארץ שמארגן מכון היצוא.
במדינות שבהן אין נספחים מסחריים של משרד הכלכלה (ראו להלן) משמשים ראשי הנציגויות נספחים מסחריים בפועל.
דוח זה אינו עוסק בפעילות הנציגויות.
משרד הכלכלה במשך השנים פיתח משרד הכלכלה כמה אמצעי סיוע ליצואנים.
לפי נתוני המשרד, אמצעי הסיוע משרתים כ- 3,500 יצואנים (מתוך כ- 3,600 היצואנים בארץ) בכל שנה.
להלן אמצעי הסיוע9: הסכמי סחר בין-לאומיים : הסכמים אלו מסייעים לפעילותם של היצואנים במדינות ומול ארגונים שעמם נחתמו הסכמים (דוח זה אינו עוסק בהסכמי סחר בין-לאומיים 10 .
) מערך הנספחים11 : במועד סיום הביקורת, פברואר 2015 (להלן- מועד סיום הביקורת), היו למשרד הכלכלה 41 נספחים מסחריים בפריסה עולמית שתפקידם לסייע לתעשייה הישראלית בשווקים בחו"ל בכמה דרכים: ייזום פעילויות, ארגון משלחות, ארגון סמינרים מקצועיים וסיוע בארגון תערוכות, "פתיחת דלתות" ליצואנים בחברות וגופי ממשל בשוקי היעד וכן סיוע בנושא אסדרה (רגולציה) ונושאים אחרים.
תקציבו של מערך הנספחים במשרד הכלכלה לשנת 2015 הוא כ-70 מיליון ש"ח12 .
הנספחים פועלים על פי נהלים (גם אתיים) המתעדכנים מפעם לפעם וזמינים בפורטן פנימי של משרד הכלכלה לכל עובדי המשרד.
נוסף על נהלים אלה לנספחים יש אמנת שירות מול היצואנים.
כלי הסיוע לתעשייה : עד 2010 היו תכניות הסיוע ליצואנים מפוזרות בצורה לא מתוכננת בין יחידות משרד הכלכלה.
ב - 2010 הוחלט לאחד את התכניות תחת יחידה ייעודית במשרד - מערך כלי סיוע לתעשייה (להלן - מערך כלי הסיוע), שתקציבה השנתי הוא כ-50 .
מיליון ש"ח המערך מפעיל כלי סיוע שונים, שנבנו בשיתוף עם התעשייה, לייזום ולהעמקת הפעילות של התעשייה הישראלית בשווקים הבין-לאומיים (להלן - כלי הסיוע).
במועד הביקורת היו בנמצא ארבעה כלי סיוע: 1.
תכנית "סין והודו", שתכליתה הקמת נציגות שיווקית בסין ובהודו שתאפשר גידול משמעותי בהיקף המכירות של החברות המשתתפות בתכנית בשווקים אלו.
תכנית "כסף חכם", שתכליתה השגת גידול משמעותי בהיקף המכירות של החברות המשווקות לחו"ל, תוך התמקדות בפיתוח היכולות השיווקיות בשוק יעד אחד או שניים שיוגדרו מראש.
מתוך אתר האינטרנט של משרד הכלכלה 10 נוסף על הסכמי סחר בין-לאומיים קיימים גם פרוטוקולים פיננסיים, שהם הסכמי מסגרת בין שתי מדינות אשר נועדו לה מריץ פעילות סחר חוץ ביניהן באמצעות תשתית פיננסית ארוכת טווח שהוכנה מראש.
הפרוטוקול הפיננסי מסדיר ביטוח הלוואות ארוכות טווח בתנאים מועדפים בין המדינות.
כיום יש לישראל פרוטוקולים פיננסיים עם סין, וייטנאם ובלארוס.
12 התקציב כולל, מלבד העסקת הנספחים, תשלום לכ -200 .
עובדים מקומיים 338 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 3.
תכנית "קרן הסיוע לפרויקטים ומכרזים בין -לאומיים", שתכליתה סיוע לחברות ישראליות לגשת לפרויקטים בחו"ל על ידי השתתפות במימון סקר היתכנות טרם ביצוע הפרויקט או הגשת הצעה למכרז לפרויקט.
תכנית "מאגדי תשתית", שתכליתה הקמה, תפעול ושיווק של מתקן הדגמה מסחרי במדינת היעד שיאפשר גידול משמעותי בהיקף המכירות של החברות המשתתפות בתכנית.
בכל אחד מארבעת כלי הסיוע יקבל היצואן מענק, ויחזירו לאחר מכן, בתנאים מסוימים, למשרד הכלכלה.
נוסף על כך מערך כלי הסיוע פועל מול מוסדות פיננסיים בין -לאומיים 13 .
להגברת החשיפה של התעשייה הישראלית אמצעי הסיוע ליצואנים משתנים מפעם לפעם ולכן יש חשיבות לפרסמם כראוי.
משרד הכלכלה מפרסם את כלי הסיוע באתר המשרד ולעתים בכנסים שהוא מקיים עבור יצואנים.
אחת לשנתיים מתקיים בישראל 14 כנס נספחים מסחריים שבו מתקיימות גם פגישות עם יצואנים.
בינואר 2015 התקיימה לראשונה ועידת סחר חוץ- שעל כינוסה פורסם בהרחבה בכלי התקשורת - ובה הוצגו לציבור הרחב אמצעי הסיוע ליצואנים.
מדדים לבחינת אמצעי הסיוע .
משרד מבקר המדינה מציין לטובה כי למשרד הכלכלה יש מדדים איכותיים וכמותיים לבחינת מערך הנספחים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי משרד הכלכלה קבע מדדים לבחינת יעילותם של כלי הסיוע כדלקמן: לבחינת התכנית "קרן הסיוע לפרויקטים ומכרזים בין- לאומיים" נקבע מדד ברור בהוראת מנכ"ל15 - זכייה בביצוע הפרויקט; לבחינת התכנית "כסף חכם" נקבע מדד כמותי בהוראת מנכ"ל 16 - היקף היצוא של החברה שקיבלה סיוע באחד משוקי היעד לפחות גדל בשיעור של %50 או ב- 250,000 דולר ביחס לשנת הבסיס17 .
ואולם בהוראה לא נאמר איזו תקופת זמן תושווה לשנת הבסיס ; לבחינת התכנית "סין והודו" והתכנית "מאגדי תשתית" נקבע מדד כללי בהוראות מנכ"ל18 - גובה התמלוגים שתשלם החברה יהיה בשיעור של 3% מגידול מכירותיה בהודו או סין או מגידול היקף היצוא בשוק היעד, בהתאמה לתכנית, ביחס לשנת הב סיס.
ואולם בהוראות לא נאמר מהו גידול מכירות המחייב תשלום תמלוגים ואיזו תקופת זמן תושווה לשנת הבסיס.
עוד עולה מהבדיקה כי עד מועד סיום הביקורת לא פרסם משרד הכלכלה באתר האינטרנט שלו או בכל אמצעי אחר את רשימת היצואנים שזכו בסיוע מאחד מכלי הסיוע .
זאת ועוד, למערך כלי הסיוע לא היו בארבע שנות קיומו הראשונות מערכת גבייה ומערכת בקרה.
מערכות אלו הוקמו רק בינואר 2015 .
, לקראת מועד סיום הביקורת .
13 קבוצת הבנק העולמי והבנק האירופי לשיקום ופיתוח (ה- EBRD ).
ראו בהמשך בפרק "השתתפות בפרויקטים ובמכרזים בין-לאומיים".
14 ,אחת לשנתיים התקיים הכנס בחו"ל, ובו החשיפה ליצואנים ישראלים הייתה, מטבע הדברים קטנה יותר מהחשיפה בארץ.
4 - "קרן סיוע בפרויקטים ובמכרזים בין-לאומיים".
השנה הקלנדרית שבה אושרה הבקשה 18 'הוראה מס3.
2 - "תכנית ייעודית סין והודו- מענק להקמת נציגות שיווקית" והוראה מס' 5.
"תכנית מאגדי תשתית" בהתאמה משרדהכלכלה 339 .
:שם הדוח משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה כי עליו לקבוע מדדים ברורים לבחינת יעילותם של כלי הסיוע, בייחוד נוכח שינויָם של הכלים מפעם לפעם.
זאת ועוד, על המשרד לרכז רשימת יצואנים שזכו בסיוע שבה יפורט היקף הסיוע שקיבל כל אחד מהם ולשקול לפרסם רשימה זו מטעמי שקיפות.
בתשובה שמסר משרד הכלכלה למשרד מבקר המדינה באפריל 2015 (להלן- תשובת משרד הכלכלה) צוין כי הוא מקבל את הערת מבקר המדינה לעניין פרסום רשימת היצואנים שהסתייעו במערך כלי הסיוע, ובאותו החודש פרסם רשימה כאמור באתר האינטרנט שלו.
בתשובה שמסרה התאחדות התעשיינים למשרד מבקר המדינה באפריל 2015 (להלן- תשובת התאחדות התעשיינים) נאמר כי תכנית "כסף חכם" היא כלי הסיוע המתאים והמבוקש ביותר מארבעת כלי הסיוע משום שהיא מאפשרת ליצואנים לפרוץ החוצה ולייצא לכל מדינה ללא תלות בקיומו של פרויקט, מכרז וכד'.
עם זאת, התכנית מתוקצבת בסכום זעום ביותר ויש צורך להגדילו.
מכון היצוא המכון הוקם ב - 1958 על ידי ממשלת ישראל והמגזר הפרטי כארגון ללא כוונת רווח 19 .
תפקידו של המכון לקדם את היצוא הישראלי ולפתח יחסי סחר ושיתופי פעולה עם חברות זרות.
המכון מונה כ-100 עובדים, מהם שמונה סמנכ"לים, ובמועד סיוםהביקורת כ - 1,600 יצואנים הם חברי המכון (כאמור, מתוך כ- 3,600 היצואנים בישראל).
נציגי הממשלה חברים במועצת המנהלים של המכון.
בשנים האחרונות תקציבו השנתי של המכון הוא כ-80 מיליון ש"ח; כ-60 מיליון ש"ח מועברים אליו ממשרד הכלכלה, והיתר הם דמי חבר ותשלומים בגין פעילויות שהמכון מקיים ליצואנים.
מעמדו של המכון אינו מוסדר בדבר חקיקה ספציפי או בהחלטת ממשלה.
פעילויות המכון מגוונות; חלק מהן נעשות במיקור חוץ, ובהן ארגון תערוכות וכנסים ענפיים בארץ, הקמת ביתנים לאומיים בתערוכות בין -לאומיות בחו"ל 20 ,, מפגשים עסקיים, כנסים ארגון משלחות ממלכתיות וענפיות (נכנסות ויוצאות).
נוסף על כך למכון יש יחידת מידע, מרכז יצואנים מתחילים וקטנים (ראו להלן) ומרכז ללימודי יצוא וסחר בין -לאומי המקיים סדנאות, ימי עיון וקורסים21.
במועד הביקורת עשה רשם העמותות ביקורת עומק במכון על ידי רואה חשבון חיצוני בנושאים הקשורים בהתנהלות המכון לפי חוק העמותות והנחיות רשם העמותות.
ביקורת זו החלה בנובמבר 2013 .
ועד מועד סיום הביקורת מטעם משרד מבקר המדינה טרם הסתיימה במרץ 2015 העביר רשם העמותות למכון טיוטת דוח, והעתק ממנו הועבר גם למשרד מבקר המדינה.
במאי 2015 העביר המכון לרשם העמותות ולרואה החשבון החיצוני תגובה על טיוטת הדוח, כשהיא אינה חתומה ואינה מציינת מי ערך אותה, והסתייג מרוב הממצאים שהועלו בה.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי בהתאם לנורמות בסיסיות של שקיפות ואחריות, כל תגובה מטעמו חייבת להיות חתומה ולציין מי ערך אותה .
בתגובתו קיבל המכון את הערת משרד מבקר המדינה.
המכון טען כי לא ניתנה לו זכות הטיעון במלואה.
מנגד, השיב רשם העמותות בתגובתו כי בהתאם לנוהלי העבודה המעוגנים גם בחוק העמותות, ביקורת עומק .
המכון רשום כעמותה 20 .
ביתנים שבהם מציגות יחד כמה חברות ישראליות העוסקות באותו תחום 21 המידע מתוך אתר מכון היצוא- www.
שם הדוח: משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מועברת לעיונו של הגוף המבוקר ולתגובתו בכתב.
במקרים מתאימים ובכפוף לשיקול דעתו של הרשם מקיים הרשם גם פגישה עם נציגי הגוף המבוקר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח העובדה שהביקורת מצד הרשם נמשכת כבר זמן מה, מן הראוי שרשם החברות יפרסם את הדוח בהקדם האפשרי, וזאת לאחר שייבדקו טענות המכון ותמוצה זכות הטיעון שלו.
ההתקשרות בין משרד הכלכ לה למכון .
כאמור, משרד הכלכלה מעביר למכון בכל שנה זה עשרות שנים עשרות מיליוני ש"ח בגין ההתקשרות ביניהם לרכישת שירותי יצוא (בשנים 2014 -2012 שולמו למכון כשישים מיליון ש"ח לשנה) 22 .
ההתקשרות נעשית ללא מכרז (ובשנים האחרונות - בפטור ממכרז) 23 .
בהתכתבות פנימית של מינהל סחר חוץ מינואר 2014 נאמר כי אין בארץ גוף כלכלי אחר המסוגל לספק באופן הולם את כלל השירותים שמספק כיום המכון.
משרד מבקר המדינה לא מצא מסמכים שמהם עולה כי משרד הכלכלה בדק במשך השנים את האפשרות לפצל את מגוון השירותים שמספק המכון, כך שכמה גופים יוכלו להתמודד על מתן כל אחד מהשירותים; לא נמצאו מסמכים שמהם עולה כי המשרד עשה תמחור של השירותים שהוא מקבל.
זאת ועוד, תכנית העבודה של המכון, שבה מפורטים השירותים שיספק למשרד הכלכלה, אמורה להיות נספח להסכם ההתקשרות ביניהם, אך היא לא צורפה לו בעת החתימה.
יוצא אפוא שמשרד הכלכלה מעביר בכל שנה תשלום קבוע פחות או יותר למכון, לכאורה ללא תלות בשירותים הניתנים לו בפועל.
מבירור שנעשה לאחר מועד סיום הביקורת, ביוני 2015 , עלה כי משרד הכלכלה והמכון טרם חתמו על הסכם לרכישת שירותי יצוא לשנת 2015 .
למרות זאת, המשרד העביר למכון בכל רבעון 25% מהתקציב הנקוב בהסכם.
יצוין כי המשרד לא קבע יעדים ומדדים לבחינת פעילותו של המכון.
בכך דומה התשלום שמשלם משרד הכלכלה למכון לתמיכה בגוף24 ולא לרכישת שירותים ממנו.
המשרד לא נתן את דעתו על כך במשך השנים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכ לכלה כי עליו לקבוע יעדים לפעילויות המכון ולגזור מהם מדדים ברורים ככל הניתן לבחינת הפעילויות בפועל.
על משרדי הכלכלה והאוצר לבחון את האפשרות לפצל את השירותים שמספק המכון, כך שכמה גופים יוכלו להתמודד על מתן השירותים - בין בכלל ובין בחלוקה לפי מדינות או אזורים או לפי תחומי עיסוק - וכן לתמחר את השירותים ולנסות להוזילם, כל זאת בדרך של הליך תחרותי ושוויוני ובלי לפגוע באיכות השירותים הנדרשים.
22 בשנים האחרונות ההתקשרות הראשונה בשנה, בסך כ-40 מיליון ש"ח, נעשתה באמצעות פטור של "ספק יחיד", וההתקשרות השנייה, בסך כ-20 מיליון ש"ח נוספים, נעשתה באמצעות פטור של "התקשרות המשך".
23 עובר לחקיקת חוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 , ותיקון תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 , ההתקשרות נעשתה ללא מכרז, ולאחר חקיקת החוק ותיקון התקנות על פיו- באמצעות פטור ממכרז.
תמיכה בגוף היא מסלול שונה מרכישת שירותים ונקבעו לה כללים מיוחדים משרדהכלכלה 341 .
:שם הדוח משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתשובה שמסר המכון למשרד מבקר המדינה במאי 2015 (להלן- תשובת המכון) צוין כי לדעת המכון תהיה זו טעות חמורה לפצל את השירותים שה וא מספק ליצואנים ולהעבירם לגופים עסקיים שכל מטרתם עשיית רווח כספי.
המכון הדגיש כי הוא עבר בשנים האחרונות תהליך התייעלות עמוק אשר הביא לשחרור תקציבים לטובת פעילות חדשה ולשיפור השירות.
המכון מבקר את עצמו באופן שוטף באמצעות מבקר פנים, משרד רואה חשבון חיצוני וועדת ביקורת.
התאחדות התעשיינים הביעה בתשובתה את דעתה ולפיה יש לקבוע בצורה מסודרת ושקופה בתחילת כל תקופת זמן מטרות ומדדים לקידום היצוא ולהרחבת פעולות הסיוע ליצואנים ולהגדיר תקופת זמן לביצועם.
בסוף תקופת הזמן שהוגדרה יהיה על המכון לפרסם תוצאות ביחס למטרות שנקבעו.
בתשובתו כתב משרד הכלכלה כי באוקטובר 2007 הוא פרסם בקשה לקבלת מידע (להלן- .
25RFI ) אם יש גופים המסוגלים לשמש ספקים של כלל השירותים שהמשרד נדרש להם (להבדיל מספק של חלק מהשירותים).
לדברי המשרד, רק מכון היצוא השיב על ה -RFI .
למרות זאת, המשרד בוחן אפשרות לפרסם RFI נוסף בשנה הקרובה.
המשרד ציין כי הוא אכן לא ניתח בצורה מסודרת את האפשרות לפצל את השירותים שהמכון מספק לו לכמה ספקים, אך הוא סבור כי פיצול השירותים אינו נכון מקצועית בשל החשש מפגיעה ביצואנים, ובעיקר בקטנים שבהם.
המשרד הדגיש כי הסכם ההתקשרות בינו ובין המכון מאושר ונחתם רק לאחר בדיקת הנספחים, לרבות נספח תכנית העבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה כי בחלוף שמונה שנים מהליך ה-RFI ,שבוצע עליו ל קיים בדיקה נוספת בעניין זה.
באשר לטענת משרד הכלכלה כי הפיצול עלול לגרום לפגיעה ביצואנים קטנים, הדבר אינו עולה בקנה אחד עם הליקויים המועלים בדוח זה בפרק על היצואנים הקטנים (ראו להלן).
לידי משרד מבקר המדינה לא הובאה אסמכתה ולפיה ההסכמים בין משרד הכלכלה למכון במשך השנים נחתמו רק לאחר בדיקת נספח תכנית העבודה.
כאמור, ההתקשרות בין משרד הכלכלה למכון היא לרכישת שירותי יצוא עבור קהילת היצואנים.
מתשובות משרד הכלכלה והמכון עולה כי יש מחלוקת בדבר מהות מטרתו ותפקידו של המכון.
משרד הכלכלה רואה במכון ספק שירותים עבורו, ואילו המכון סבור כי הוא משמש ספק שירותים עבור היצואנים.
לפיכך, על משרד הכלכלה והמכון להידרש, בשיתוף הגורמים הרלוונטיים, לאופן ההתקשרות והתקצוב של המכון.
התקשרויות של המכון ומתן שירותים נוספים .
,מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי משרדי ממשלה שונים, ובהם משרד החקלאות משרד החוץ, משרד הבריאות, משרד התקשורת והמועצה הלאומית לכלכלה, מקבלים שירותים ספציפיים מהמכון26 ללא התקשרות חוזית עם המכוןולרוב ללא תשלום תמורה בגין השירותים.
הועלה כי המשרדים מסתמכים לכאורה על התקציב שמעביר משרד .
25 Request for Information – .
בקשה לקבלת מידע מהשוק 26 שירותים כגון ארגון תכנית ביקור (או חלק ממנה) של משלחת נכנסת או יוצאת, קביעת זהות המשתתפים, (או חלקם) במשלחת יוצאת, הפקת חוברת הסבר על מדינת היעד של המשלחת, מידע בנושאים שונים.
שם הדוח: משרד הכלכלה - ליקויים בפעולות הסיוע ליצואנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 הכלכלה למכון.
עד מועד סיום הביקורת סוגיה זו טרם הוסדרה גם בהתקשרות בין משרד הכלכלה למכון.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד הכלכלה להסדיר עם המכון את הסוגיה של קבלת שירותים ללא חוזה וללא תמורה כספית; גם יתר משרדי הממשלה המקבלים שירותים מהמכון צריכים להסדיר את קבלת השירותים ממנו, בלי לפגוע בציבור היצואנים.
זאת מטעמי יעילות, חיסכון ושקיפות.
המכון כתב בתשובתו כי הוא רואה בעצמו שותף מרכזי המסייע למדינה להגדיל את היצוא ולפיכך הוא רואה חובה לסייע לכל גוף ממשלתי העושה למען מטרה זו.
שיתוף פעולה עם משרדי ממשלה וגופים אחרים הכרחי גם כדי למנף את פעילות המכון ולהגיע לגופים שבדרך כלל אינם מסתייעים בו.
משרד הכלכלה ציין בתשובתו כי הוא מסכים עם הערת משרד מבקר המדינה ולפיה על המכון לבצע פעילות עבור משרדים אחרים רק לאחר תיאום עם משרד הכלכלה, וכי הוא מתייחס לסוגיה זו בטיוטת ההסכם לשנת 2015 ששלח למכון ובהערות לטיוטת התקציב שהגיש המכון.
משרד הכלכלה הבהיר כי משרד ממשלתי המבקש לבצע פעילות שנכללת בהסכם בין משרד הכלכלה למכון יכול לעשות זאת אם הוא ישפה את משרד הכלכלה בעלות הפעילות.
בדצמבר 2013 התקשר המכון עם מי שהיה עד כחודשיים לפני כן יועץ מנכ"ל משרד החקלאות לצורך קבלת ייעוץ בקידום של יצוא טכנולוגיות וידע חקלאיים (להלן - היועץ).
בהסכם ההתקשרות נקבע כי תמורת שירותי הייעוץ ישלם המכון ליועץ 283.