HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בעקבות הדברים האלה התקשר הקבלן עם קבלן משנה ג' לביצוע העבודה, קיבל מן המשרד תשלום עבור עבודת קבלן המשנה ושילם לו תמורתה.
ממסמכי המשרד עולה שהקבלן הגיש למשרד דוחות עבודה חודשיים של קבלן המשנה, ובהם פירוט הימים והשעות של עבודתו ותיאור פעילותו.
הקבלן שילם לקבלן משנה ג' כ-286 .
אלף ש"ח (ד) באוגוסט 2008 כתבה נציגת המשנה למנכ"ל לקבלן, כי במסגרת הפעלת "אופק חדש" בחטיבות הביניים תופעל בהן תכנית מסוימת.
היא ציינה שקבלן משנה ד' יתקשר אליו לשם כך ויתאם את העברת החשבוניות והדיווח.
לקבלן המשנה היא מסרה את מספר הטלפון של הקבלן.
בעקבות הדברים האלה התקשר הקבלן עם קבלן משנה ד' לביצוע העבודה, קיבל מן המשרד תשלום עבור עבודת קבלן המשנה ושילם לו תמורתה כ-263 .
אלף ש"ח (ה) באוגוסט 2008 כתבה נציגת המשנה למנכ"ל לקבלן: "בכוונתנו להפעיל" את קבלן משנה ה' במסגרת מודול הסברה, ו תפקידו יהיה לסייע בגיבוש מערך ההסברה של "אופק חדש".
הנציגה ציינה את מספר שעות עבודתו של קבלן המשנה ואת התעריף לשעת עבודתו.
היא כתבה גם לקבלן המשנה וציינה כי את החשבוניות בצירוף דוח הביצוע יש להעביר למשרד, והוא יעבירו לקבלן.
בעקבות הדברים האלה התקשר הקבלן ע ם קבלן משנה ה' לביצוע העבודה, קיבל מן המשרד תשלום עבור עבודת קבלן המשנה ושילם לו תמורתה כ-151 .
אלף ש"ח (ו) ביולי 2008 כתבה נציגת המשנה למנכ"ל לקבלן, כי קבלן משנה ו' ישמש יועץ במסגרת מודול הסכמי שכר ושכר עובדי הוראה.
היא ציינה את תעריף עבודתו, את מספר שעות עבודתו בחודש ואת מועד תחילת עבודתו וצירפה את פירוט קורות חייו.
בעקבות הדברים האלה התקשר הקבלן עם קבלן משנה ו' לביצוע העבודה, קיבל מן המשרד תשלום עבור עבודת קבלן המשנה ושילם לו תמורתה כ-145 .
אלף ש"ח (ז) במאי 2008 'כתבה נציגת המשנה למנכ"ל לקבלן, שקבלן משנה ז ינתח ויעבד נתונים במסגרת מודול ניתוח נתונים בעבור "אופק חדש" וציינה את מספר שעות עבודתו.
עוד ציינה שקבלן המשנה ייצור קשר טלפוני עמו "לתיאום הפרוצדורות החשבוניות.
החשבוניות יועברו אליכם דרכנו".
ביוני 2008 כתבה הנציגה לקבלן מכתב נוסף, ובו ציינה את התעריף לשעת עבודתו של קבלן משנה ז' והוסיפה שהוא יתקשר לקבלן כדי לתאם את מתכונת הדיווח והתשלום.
בעקבות הדברים האלה התקשר הקבלן עם קבלן משנה ז' לביצוע העבודה, קיבל מן המשרד תשלום עבור עבודת קבלן המשנה ושילם לו תמורתה כ-117 .
אלף ש"ח (ח) ביולי 2008 כתבה יועצת תקשורת של שרת החינוך לשעבר, פרופ' יולי תמיר, לנציגת המשנה למנכ"ל: "בהמשך לשיחתנו אבקש לבצע התקשרות עם משרד החינוך 869 .
אני אדאג שיצרו איתך קשר".
יועצת התקשורת הנחתה את ]'קבלן משנה ח [ .
הנציגה באשר למספר שעות העבודה הנדרשות מקבלן המשנה באותו החודש שלח קבלן משנה ח' לנציגת המשנה למנכ"ל מסמכים להתקשרות.
כעבור כשבוע כתבה נציגת המשנה למנכ"ל לקבלן: "בכוונתנו להפעיל" את קבלן משנה ח' במסגרת מודול הסברה, ותפקידו יהיה לסייע בהסברת "אופק חדש".
היא צירפה את פירוט קורות חייו של קבלן המשנה ופרטים על החברה שבבעלותו, ציינה את מספר שעות העבודה ואת התעריף לשעת עבודה; לקבלן המשנה היא כתבה מכתב, ובו ציינה את מספר הטלפון של הקבלן וביקשה שיתקשר אליו כדי לתאם את תהליכי הדיווח והתשלום.
עוד היא ביקשה להסב חשבונית ששלח קבלן משנה ח' לחשבונית על שם הקבלן.
בעקבות הדברים האלה התקשר הקבלן עם קבלן משנה ח' לביצוע העבודה, קיבל מן המשרד תשלום עבור עבודת קבלן המשנה ושילם לו תמורתה כ-91 .
אלף ש"ח (ט) באוקטובר 2008 העביר קבלן משנה ט' למשנה למנכ"ל מתווה לתכנית פעולה בנוגע לאחד הנושאים ברפורמת "אופק חדש".
נמצא כי המשרד שכר את שירותיו של קבלן משנה ט' באמצעות הקבלן.
באפריל 2009 'העביר קבלן משנה ט למשרד חשבונית בגין חלק מעבודתו, והמשנה למנכ"ל שלח אותה לקבלן.
הקבלן שילם לקבלן משנה ט' כ-52 .
אלף ש"ח (י) ביולי 2008 כתבה נציגת המשנה למנכ"ל לקבלן: "בכוונתנו להפעיל" את קבלן משנה י' לסייע בגיבוש תפקידו של המפקח בעידן "אופק חדש".
היא ציינה את מספר שעות עבודתו של קבלן המשנה ואת התעריף לשעת עבודתו וביקשה מהקבלן לתאם עמו את אופן התשלום.
היא פנתה במכתב גם לקבלן משנה י' וצירפה טופס שבו מתכונת של דוח ביצוע חודשי.
במכתבה ציינה שעליו להגיש את הדוח למשרד לשם ביצוע התשלום.
בעקבות הדברים האלה התקשר הקבלן עם קבלן משנה י' לביצוע העבודה, קיבל מן המשרד תשלום עבור עבודת קבלן המשנה ושילם לו תמורתה כ-23 .
אלף ש"ח (י"א) התברר כי קבלן משנה י"א הכין סקר בבתי ספר ועיבד את החומר.
תמורת עבודתו הוא קיבל תשלום מהמשרד באמצעות הקבלן בסך כ-16 .
אלף ש"ח ממצאי הביקורת מלמדים שהמשרד עשה שימוש במכרז וחתם על חוזה עם קבלן לשם קבלת שירותים מ-11 קבלני משנה שהמשרד בחר, שלא לפי הכללים שנקבעו בחוק חובת המכרזים לבחירת נותן שירותים.
המשרד קיבל שירותים של קבלני משנה, והקבלן היה צינור להזרמת התשלומים אליהם.
בכך עקף המשרד את ההוראות ולא מילא את חובתו לקיים הליך תחרותי.
בשל כך נמנעה מהמשרד האפשרות לקבל את ההצעות המיטביות, ונפגעה זכותם של מציעים בכוח לקבל הזדמנות שווה ולהגיש את הצעותיהם למתן השירותים המבוקשים.
בתשובתו מפברואר 2010 למשרד מבקר המדינה מסר המשרד, כי "היועצים הופעלו במסגרת יישום רפורמת אופק חדש בהתאם למה שנדרשה העסקת יועצים אלו".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 דחה הקבלן בתוקף את הטענה שלפיה שימש צינור להעברת כספים לקבלני המשנה.
לדבריו, הוא שימש זרוע 870 דוח שנתי60ב .
ביצוע של המשרד ליישומה ולהטמעתה של הרפורמה.
הוא הוסיף כי על פי החוזה, מוטל על הקבלן להעמיד "מנגנוני מדף" לרשות המשרד, ומשמעות הדבר היא העמדת מנגנון תפעול שיוכל לבצע כל דרישה של המשרד, לרבות תשלומים לקבלני משנה שהמשרד יורה לקבלן להפעילם; על פי המכרז, המשרד רשאי להנחות את הקבלן להפעיל מומחים יועצים שהמשרד מכתיב לו להעסיקם וקובע את תחומי פעילותם ואת היקף עבודתם; חובתו של הקבלן, על פי החוזה, הייתה להיענות לדרישות המשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה, ההתקשרות אפשרה למשרד לא לקיים את חובת המכרז ואת הכללים המחייבים משרד ממשלתי בנושא בחירת נותני שירותים בכל הקשור בבחירת מבצעי המודולים.
על משרד החינוך להקפיד שבחירת קבלנים תיעשה על פי הדין והכללים שנקבעו לכך.
הליך הדיווח והתשלום לקבלן ולקבלני המשנה כלל בדרך כלל את השלבים האלה: המשנה למנכ"ל קיבל דוחות ביצוע של קבלני המשנה במישרין או באמצעות הקבלן; לעתים צורפו לדוחות גם חשבונות עסקה או חשבוניות; המשנה למנכ"ל אישר בחתימתו את דוחות הביצוע והעבירם לקבלן לתשלום; הקבל ן העביר למשרד חשבוניות לתשלום שכללו גם את פירוט השירותים שנתנו קבלני המשנה; המשנה למנכ"ל אישר בחתימתו את החשבוניות של הקבלן והעבירן לחשבות המשרד לתשלום לקבלן; על סמך חשבוניות ודוחות ביצוע של קבלן המשנה בעלי צורה אחידה וסמליל (לוגו) של הקבלן הורה המשרד לקבלן לשלם לקבלני המשנה.
(א) דוחות הביצוע של קבלני המשנה א', ב', ג',ד' ו-י' כללו את תאריכי עבודתם, את מספר שעות עבודתם וציון תמציתי של מהות פעילותם.
על הדוחות או על החשבוניות שנלוו להם חתמו קבלן המשנה והמשנה למנכ"ל, ועל אלו של קבלן משנה ז' חתמה גם מנהלת היחיד ה המקצועית הרלוונטית במשרד.
על דוחות הפעילות של קבלן משנה ח', שפורטו באופן דומה, חתמו הקבלן והמשנה למנכ"ל ועל חלקם גם יועצת התקשורת של שרת החינוך.
דוחות העבודה החודשיים של קבלן משנה ו' כללו, בנוגע לכל הימים, מידע לקוני אחיד על מהות פעילותו, ועליהם חתם המשנה למנכ"ל בלבד.
(ב) כאמור, משרד מבקר המדינה קיבל מהקבלן את המסמכים שהיו ברשותו בנוגע לעבודתו של כל קבלן משנה המעידים על עבודתו, לרבות חשבוניות שהגיש קבלן המשנה ודוחות ביצוע שלו ואסמכתאות לתשלומיו של הקבלן לקבלן המשנה.
את חשבוניותיו של קבלן משנה ה' העביר הק בלן בצירוף שני דוחות ביצוע: דוח ביצוע אחד שהיה ריק לחלוטין, חתום בידי המשנה למנכ"ל, ואליו צורפו חלק מהחשבוניות של קבלן המשנה; דוח ביצוע שני הכיל תאריכים ושעות פעילות, צוינה בו בתמציתיות מהות הפעילות, וחתמו עליו קבלן המשנה והמשנה למנכ"ל.
המשרד השיב למשרד מ בקר המדינה בדצמבר 2009 , כי מעולם לא הוגש ולא אושר דוח ביצוע ריק, ואין בידיו דוח כזה.
לדבריו, הוא קבע עם כל אחד מהיועצים את תפוקות עבודתו, והתשלום הועבר רק לאחר קבלתן כפי שנקבעו.
בתשובה משרד החינוך 871 .
נוספת של המשרד מפברואר 2010 הוא כתב שהטופס הריק הועבר בשוגג לקבלן הראשי ונחתם בטעות; לא היו טפסים ריקים וחתומים אחרים; התשלום לקבלן המשנה בוצע לאחר קבלת חשבונית שעליה חתם המשנה למנכ"ל.
הקבלן השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2010 , כי הטופס הריק לא צורף לחשבוניות של קבלן משנה, הוא עומד בפני עצמו ולא בוצע תשלום על פיו; מן הסתם נחתם טופס זה בטעות.
מהאמור לעיל עולה כי במרבית המקרים היו דוחות הביצוע של קבלני המשנה תמציתיים ביותר.
הימצאותו של טופס ריק חתום בידי המשנה למנכ"ל במסמכי הקבלן משקפת ליקוי חמור בעבודת המשנה למנכ"ל, מה גם שאת הטופס הגיש הקבלן למשרד מבקר המדינה בצירוף חשבונות שהגיש לו קבלן המשנה, כאסמכתאות לביצוע תשלום.
משרד מבקר המדינה השווה בין התעריפים שעל פיהם שילם המשרד לקבלן לבין התעריפים שעל פיהם נדרש הקבלן לשלם לקבלני המשנה.
כאמור, התעריפים שלפיהם שילם המשרד לקבלן נקבעו בחוזה; תעריפי עבודתם של קבלני המשנה צוינו במכתבים הנזכרים לעיל שכתבה נציגת המשנה למנכ"ל לקבלן בנוגע לכל קבלן משנה.
להלן ההשוואה בין התעריפים (אין הם כוללים מע"ם): (א) קבלן משנה י' עסק במודול פדגוגיה.
על פי החוזה, תמורת העבודה במודול זה היה על המשרד לשלם לו 400 ש"ח לשעת עבודה; לעומת זאת, על פי מכתביה של נ ציגת המשנה למנכ"ל, היה על הקבלן לשלם לקבלן המשנה רק 241 ש"ח לשעת עבודה.
כלומר, המשרד קבע שהתשלום לקבלן יהיה גבוה ב-66% מהסכום שנדרש הקבלן להעביר לקבלן המשנה.
(ב) קבלן משנה ז' עסק במודול ניתוח ועיבוד של נתונים.
על פי החוזה, תמורת העבודה במודול זה היה על המשרד לשלם לקבלן 267 ש"ח לשעת עבודה; לעומת זאת, על פי מכתביה של נציגת המשנה למנכ"ל, היה על הקבלן לשלם לקבלן המשנה רק 188 ש"ח לשעת עבודה.
כלומר, המשרד קבע שהתשלום לקבלן יהיה גבוה ב-42% .
מהסכום שנדרש הקבלן להעביר לקבלן המשנה (ג) שלושה קבלני משנה (ב', ג' ו -ו') עבדו במסגרת מודול הסכמי שכר ושכר עובדי הוראה.
תמורת העבודה במודול זה התחייב המשרד בחוזה לשלם לקבלן 333 ,ש"ח לשעת עבודה; לעומת זאת, על פי מכתביה של נציגת המשנה למנכ"ל היה על הקבלן לשלם לקבלני המשנה רק 241 ש"ח לשעת עבודה.
כלומר, המשרד קבע שהתשלום לקבלן יהיה גבוה ב-38% מהסכום שנדרש הקבלן להעביר לקבלני המשנה.
הקבלן השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 , שהוא היה זכאי לקבל תשלום בעבור הפעולות האלה: "עבודת הלוגיסטיקה" שלו לשם התשלום לקבלני המשנה; הפעלת המערך של הנהלת החשבונות ותשלומי המס וההעברה בגין העסקת קבלני המשנה; "הוצאות מימון ביניים" במקרים שבהם הוא שילם לקבלני המשנה לפני שקיבל תשלום מהמשרד.
מן האמור לעיל עולה כי המשרד השתמש בקבלן כצינור להעברת כספי המשרד לקבלני המשנה, ותמורת שירות זה שילם לו המשרד בכמה 872 דוח שנתי60ב .
מקרים תשלום גבוה בעשרות אחוזים מהתשלומים שהיה על הקבלן להעביר לקבלני המשנה, על פי הוראות המשרד.
דיווחים על ביצוע העבודה .
במכרז קבע המשרד את דרישות המשרד לדיווח של הקבלן על ביצועיו.
(א) דיווח בסוף כל חודש - הקבלן יכין דוח מרוכז על פעילותם של צוותי המטמיעים, שבו יפרט את ביצוע הפעילות בבתי הספר, את מספר המשתתפים בה ואת שעותיה - הדוח יוגש לצוות המוביל; דיווח על פי לוח זמנים שייקבע ודיווח על פי דרישה - הקבלן יגיש דוחות מפורטים כמותיים וכספיים , לכל הגופים המשתתפים בפרויקט על פי חתכים שונים, כפי שידרוש הצוות המוביל; הדוחות יוגשו בתדפיס ובדיסק הכולל את כל הקבצים, על פי ההנחיות שיקבע המשרד; הדיווח החודשי למשרד יוגש לא יאוחר מהיום ה -12 .
בכל חודש "דו"חות אלו מהווים תנאי לקבלת תשלומים מהמשרד לקבלן עבור ביצוע עבודתו" (ההדגשה במקור).
(ב) מיד לאחר חתימת החוזה יפעיל הקבלן מערכת ממוחשבת על גבי אתר אינטרנט ייעודי לצורך איסוף נתונים ועיבודם.
המערכת תתמוך בפעילויות שפורטו במכרז, ותותאם למערכות הקיימות של המשרד.
מערכת הדיווח תהיה זמינה לאיסוף נתונים.
הנתונים ייאספו מצוותי השילוב וההטמעה, יעובדו ויסוכמו מדי יום ביומו לדוחות ממוחשבים; דוחות אלו יופקו כמסמכים (בעשרה עותקים) ויימסרו לחברי הצוות המוביל של המשרד באופן שוטף מדי שבוע בשבוע ועל פי דרישה.
האתר יאפשר גם לקבל תמונת מצב ארצית בנוגע לקצב הביצוע של הפעילות, והוא יהיה זמין למנהלי אגפים ויחידות במשרד.
האתר יהיה פעיל ובתהליכי עבודה בתוך חודשיים מתחילת ההתקשרות (ההדגשה של משרד מבקר המדינה).
מן הפירוט האמור של תפקידי הקבלן ושל אופן ביצועם ומהדרישות המפורטות של המשרד לדיווח עולה בבירור חשיבותן הרבה של המשימות שהטי ל המשרד על הקבלן בהטמעתה של רפורמת "אופק חדש".
משרד מבקר המדינה בדק את הדיווחים שקיבל המשרד מהקבלן מתחילת ההתקשרות במאי 2008 עד אוגוסט 2009 .
התברר שהמשרד לא עמד על כך שהקבלן יקים אתר אינטרנט ובו מערכת דיווח, כנדרש במכרז.
המשרד גם לא עמד על כך שהקבלן יגיש דוח ריכוז פעילות חודשי ודוחות מפורטים - כמותיים וכספיים - על גבי מדיה מגנטית, כפי שנקבע בחוזה.
עוד התברר שבשנת הלימודים התשס"ח ריכזה לשכת המשנה למנכ"ל את הדיווחים מהקבלן על עבודתו עם בתי ספר לקראת שנת הלימודים התשס"ט; דיווחים אלה לא היו אלא רשימות של בתי ספר, וליד שמו של כל אחד צוין אם שולב ברפורמה.
הדיווחים לא כללו פרטים על מהות העבודה שבוצעה בהם.
בתכנית העבודה אשר צורפה לחוזה עם הקבלן, שבה נקבעו המחירים שישלם המשרד לקבלן בעד השירותים השונים, לא פורט בנפרד מחירם של שירותי הדיווח, לרבות המערכת האינ טרנטית.
מכאן שהמחיר לפעולות האלה נכלל במחירים שנקבעו לפעולות אחרות בתכנית העבודה.
המשרד לא קיזז מן התשלומים לקבלן את עלותם של השירותים שהקבלן לא העניק לו.
הקבלן השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 , כי המשרד הנחה אותו שלא להפעיל אתר אינטרנט מכיוון שהמשרד עצ מו הקים והפעיל אתר לנושא "אופק חדש".
בתשובת משרד החינוך למשרד מבקר המדינה ובהבהרות של המשנה למנכ"ל בדצמבר 2009 נאמר כי יש להבחין בין שני שירותים: הקמת אתר אינטרנט למתן מידע לציבור והקמת מערכת מידע ייעודית לאיסוף ולעיבוד של נתונים הקשורים בהפעלת המכרז.
המשרד הנחה את הקבלן שלא לפעול בנוגע להקמת אתר למתן מידע לציבור שכן הוא עצמו הקים אתר, ובו מרוכז כל המידע בנושא הרפורמה.
את השירות השני נדרש הקבלן לתת למשרד; על בסיס מערכת זו מעובדים הדיווחים הנדרשים, והמשרד מקבל אותם מהקבלן.
בתשובתו מינואר 2010 ,מסר המשרד כי בעקבות הביקורת הוא הנחה את הקבלן להקים מערכת דיווח אינטרנטית.
תשובתו הראשונה של המשרד אינה עולה בקנה אחד עם דרישות המכרז.
יתרה מזו, במכרז לא נמצאו סימוכין להבחנה בין שני השירותים, כאמור בתשובת המשרד.
הקבלן לא נדרש במכרז להקים אתר אינטרנט למתן מידע לציבור, אלא נדרש להקים באתר אינטרנט יישום לצורך איסוף נתונים, עיבודם ודיווח עליהם, והאתר היה צריך לעמוד לרשות מנהלי האגפים והיחידות במשרד.
על משרד החינוך היה לדרוש מהקבלן לעמוד בכל דרישות המכרז והחוזה, לרבות בדרישה לדווח על פעולותיו.
בוותרו על הדיווחים המפורטים שמט המשרד את הכלי המרכזי שנועד לבדוק את עמידתו של הקבלן בתנאי ההתקשרות.
ההחלטה אם לדרוש מהקבלן להקים אתר אינטרנט על פי הדרישה במכרז, ראוי שתתבסס על צרכיו של המשרד ותביא בחשבון את התועלת שהוא עשוי להפיק ממנה לעומת עלותה.
יש לציין גם שהיה על משרד החינוך לתמחר בנפרד שירותים כמו הקמת אתר אינטרנט לצורך דיווח, כדי שיהיה אפשר להפחית מן התשלום לקבלן, אם הוא לא ייתן את השירותים האלה.
דיווחים שצורפו לדרישות התשלום .
במהלך 2008 עד אוגוסט 2009 הגיש הקבלן למשרד שש חשבוניות לתשלום וצירף להן מסמכים שנועדו להעיד על ביצוע המשימות השונות.
להלן פרטים על חמש משש החשבוניות: 1.
בחשבונית מספר 1 על סך 2.
2 מיליון ש"ח מיולי 2008 צוין סכום לתשלום בעבור 22 כנסים מחוזיים ו-4 כנסים של בתי ספר, אולם לא פורטו בהם המספרים המזהים של המוסדות (סמלי המוסדות) ולא מספר המשתתפים.
לחשבונית צורפו עוד שתי רשימות: רשימה של 478 בתי ספר בציון הפרטים הכלליים של כל אחד מהם ורשימה של 82 בתי ספר שקיבלו ליווי מקצועי מהקבלן.
בשתי הרשימות יחד הופיעו אפוא שמותיהם של 560 .
בתי ספר למשרד מבקר המדינה לא הוברר הקשר בין רשימות 560 בתי הספר ובין השירותים שצוינו בחשבוני ת, שכן החשבונית כללה סכום לתשלום בגין 450 בתי ספר ששולבו ברפורמה ו-88 בתי ספר שקיבלו ליווי, ובסך הכול538 .
חשבונית מספר2 על סך2.
7 מיליון ש"ח מנובמבר 2008 ,כללה, בין השאר סכום לתשלום בגין שלושה כנסים מחוזיים ו -14 כנסים של בתי ספר.
לא צוינו פרטים מזהים כלשהם של בתי הספר ולא מספר המשתתפים בכנסים.
החשבונית כללה גם תשלום בגין ליווי של 512 בתי ספר, וצורפה לה רשימה שבה פרטים כלליים של כ-590 .
בתי ספר ושנת הלימודים שבה הצטרף כל אחד מהם לרפורמה מן החשבונית ומן המסמכים שצורפו לה לא ברור אֵילו מ -590 בתיהספר קיבלו ליווי מקצועי בתקופה זו.
בחשבונית מספר3 על סך1.
7 מיליון ש"ח מדצמבר 2008 ,צוינו, בין השאר שישה כנסי הסברה מחוזיים ו-97 כנסים של בית ספר.
שמות בתי הספר צוינו רק בחלקם, ומספרי המשתתפים לא צוינו כל עיקר.
בחשבונית מספר 4 על סך1.
2 מיליון ש"חמאפריל 2009 צוינו גם שני כנסי הסברה מחוזיים, ובחשבונית מספר5 על סך 183 אלף ש"ח ממאי 2009 צוינו35 כנסים של בתי ספר, אולם בשתי החשבוניות הללו לא פורט מספר המשתתפים.
אף על פי שהחשבוניות האמורות לא לוו בכל האסמכתאות המעידות על עבודתו של הקבלן, אישר אותן המשנה למנכ"ל.
אישור זה שימש לחשב המשרד אסמכתה שהקבלן סיפק את השירותים שהתחייב לספק על פי המכרז והחוזה.
עד אוגוסט 2009 שילם המשרד לקבלן כשמונה מיליון ש"ח בלי שהיו בידיו כל הדיווחים הנדרשים.
משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 , כי קיבל מהקבלן את כל הד יווחים הנדרשים על הפעולות שנעשו בתחום פעילותו ובשקיפות מלאה; לחשבוניות צורפו דיווחים מפורטים על הכנסים שהתקיימו ועל המשתתפים בהם; משרד החינוך קיבל את הדיווחים מבעוד מועד לצורך מתן התשלומים; לא הועבר כל תשלום בטרם נבדקה והּוכחה הזכות לקבלו.
בעקבות תשובה זו שב משרד מבקר המדינה וביקש ממשרד החינוך את הדיווחים - המפורטים לדבריו - שקיבל מהקבלן.
משרד החינוך שב והעביר למשרד מבקר המדינה דוגמאות של דיווחים, ואולם גם באלה היה רק פריט מידע מסוים בנוגע לכל מוסד חינוכי: אם שולב ברפורמה אם לאו.
תשובת משרד החינוך אינה עולה אפוא בקנה אחד עם ממצאי הביקורת, ובאסמכתאות ששלח המשרד אין כל אישוש לטענותיו.
בתשובתו הנוספת בפברואר 2010 ציין המשרד כי הקבלן לא נדרש, על פי תנאי המכרז, לציין את מספר המשתתפים בכנסים; בכל כנס השתתפו עשרות ופעמים מאות משתתפים, ומספרם לא היה רלוונטי לשום ע ניין שקשור לתשלום שקיבל הקבלן.
יש לציין שדרישות משרד החינוך הנוגעות לדיווח, על פי המכרז, כללו דיווח מרוכז על פעילותם של צוותי המטמיעים עם פירוט של ביצוע הפעילות בבתי הספר, של מספר המשתתפים בה ושל שעות ביצועה.
המשרד חתם על חוזה עם הקבלן כדי לקבל ממנו מגוון שירותים חשובים להטמעת עקרונות הרפורמה בבתי הספר, ובהם שירותים פדגוגיים, ליווי של בתי הספר - גם בנוגע להסכם השכר הכרוך ברפורמה - וסיוע למנהלי בתי הספר.
כדי להבטיח שהפעולות האלה אכן יבוצעו וכדי להוכיח זאת דרש המשרד מהקבלן בחוזה לדווח לו דיווחים שונים, חלקם בכל שבוע וחלקם בכל חודש, גם באמצעות אתר אינטרנט.
המשנה למנכ"ל אישר בחתימתו את החשבוניות שהעביר אליו הקבלן, אף על פי שהמשרד לא קיבל דיווחים מלאים ולא עמד על כך שהקבלן ימלא אחר כל התחייבויותיו על פי החוזה.
מאחר שחתימת המשנה למנכ"ל הייתה בבחינת אישור שהפעולות אכן בוצעו, שילם המשרד לקבלן כשמונה מיליון ש"ח (כולל מע"ם) במשך כ-16 חודשים ממועד החתימה על החוזה, לעתים על סמך רשימות מרשימות שונות של בתי ספר שאי- אפשר לקשרן לרכיבי החשבוניות שהגיש הקבלן ולעתים בהיעדר אסמכתאות מלאות.
ראוי היה שהמשרד לא ישלם לקבלן בעד עבודתו עד שיתקבלו הדיווחים הנדרשים.
על פי החוזה של המשרד עם הקבלן, נדרש הקבלן לדווח למשרד דיווחים רבים, אך משנחתם החוזה ויתר המשרד על זכותו לקבל חלק מן הדיווחים.
לדעת משרד מבקר המדינה, אישור החשבוניות בידי המשנה למנכ"ל ותשלום כספים בלי הדיווחים הנדרשים אינם עולים בקנה אחד עם הצורך לשמור על כספי ציבור.
סיכום "אופק חדש" היא רפורמה שנועדה לחולל שינויים מהותיים במערכת החינוך בישראל.
כדי להטמיע את עקרונות הרפורמה במוסדות החינוך שכר המשרד שירותים מגוונים וחשובים מהקבלן .
הביקורת העלתה ליקויים בבקרה של המשרד על פעילותו של הקבלן, והתעלמות של המשרד מהדרישות שהוא עצמו דרש מראש לשם הוכחת עבודתו של הקבלן ותוצאותיה.
המשרד השתמש בקבלן כצינור להעברת כספים מהמשרד ל-11 קבלני משנה ולא מילא את החובה לקיים הליך תחרותי לבחירת נותני השי רותים וכך פגע בזכותם של מציעים בכוח להזדמנות שווה.
בכמה מקרים שילם המשרד לקבלן תמורת שירות זה תשלומים גבוהים בעשרות אחוזים מהתשלומים שהיה על הקבלן להעביר לקבלני המשנה.
המשנה למנכ"ל המשרד אחראי להתקשרות של המשרד עם הקבלן, לבקרה על השירותים שהמשרד קיבל מהקבל ן ולאישור הנדרש לשם תשלום לקבלן תמורת עבודתו.
לשכת המשנה למנכ"ל קבעה גם את תנאי ההתקשרות של הקבלן עם קבלני המשנה.
משרד מבקר המדינה רואה את הממצאים האמורים בחומרה, ועל משרד החינוך להסיק את המסקנות הנדרשות מהם לגבי ההתקשרות נשוא ביקורת זו ובנוגע להתקשרויות בעתיד.
פרס ישראל (להלן - הפרס) מוענק על ידי שר החינוך מאז 1953 בכל שנה לזוכים שגילו מצוינות מיוחדת והישגים ראויים להערכה.
במהלך השנים קיבל הפרס מעמד ממלכתי אשר מבטא את הערכת ה והוקרתה של המדינה לאזרחים ולמוסדות ישראלים אשר פעילותם בתחומים שונים היא תרומה לחברה ולמדינה.
קיום טקס הענקת הפרס בנוכחות ראשי המדינה במוצאי יום העצמאות חיזק מעמד זה.
מטרת הפרס עם ייסודו הייתה "לעודד ולחזק ידי החוקרים, הסופרים והאמנים היושבים במדינת -ישראל ופועלים בה".
הפרס ניתן בתחומי חקר מדעי הרוח והחברה, חקר מדעי היהדות, חקר מדעי החיים והמדעים המדויקים ובתחומי האמנות והתרבות.
משנת 1972 מוענק הפרס גם על מפעל חיים- תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה (להלן - מפעל חיים).
הזוכים בפרס הם ישראלים - יחידים, קבוצות או תאגידים הנבחרים על ידי ועדות שופטים.
עד יום העצמאות 2009 הוענקו כ-620 פרסים ליחידים וכ-30 .
לתאגידים באותה שנה הוענקו 15 פרסים; סכום כל פרס היה 75,000 .
ש"ח ביוני 1952 החליט שר החינוך דאז, פרופסור בן ציון דינור ז"ל, על חלוקת הפרס בפעם הראשונה, ונקבע לשם כך תקנון לפרסי ישראל (להלן - התקנון), שמתווה את התהליך לבחירת הזוכים ומפרט את התחומים שבעבורם מוענקים הפרסים, את דרכי הגשת מועמדות לפרס, את מינוי ועדות השופטים, את קביעת נוהלי עבודתן ואת הליכי ההודעות לזוכים.
התקנון שונה במהלך השנים כמה פעמים והשינוי האחרון נעשה בשנת 2002.
גף פרסי ישראל (להלן- הגף) שבמשרד החינוך (להלן - המשרד) אחראי להענקת הפרס: לפרסום התחומים שבהם יחולק, לאיסוף ולמיון של טופסי המועמדות ולסיוע בהקמת ועדות השופטים.
הגף כפוף לאגף שירות לאומי, תיאום ובקרה (להלן - האגף) שבמינהל כוח אדם בהוראה, תיאום ובקרה (להלן - המינהל).
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים יוני -אוגוסט 2009 את ההליכים שבסופם מוענק הפרס.
הבדיקה התמקדה בצד המינהלי של חלוקת הפרס ולא בבחירת הזוכים עצמם ובזכאותם לפרס.
הביקורת נערכה במשרד החינוך: בגף, בלשכת היועצת המשפטית, בלשכת החשב ובאגף מנו"ף2 .
בדיקות השלמה נערכו בנציבות שירות המדינה ובחברה למתנ"סים (מרכזים קהילתיים בישראל בע"מ).
כמו כן התקיימו פגישות עם בעלי תפקידים שנוגעים לעניין (ראו להלן).
התקנון מ- 2002 שהיה תקף במועד סיום הביקורת קובע את אלה: (א) ארבעה תחומים עיקריים ומספר תחומי משנה שבכל אחד מהם יוענק הפרס במחזוריות, פעם במספר שנים: (1 ( ;) חקר מדעי היהדות הרוח והחברה2 ) חקר מדעי החיים ומדעים מדויקים; (3 ) תרבות, אומנות, תקשורת וספורט; ( 4 ) מפעל חיים - תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה.
(ב) אופן הצעת מועמדים לפרס.
(ג) הליך מינוי ועדות השופטים בתחומים שבהם מוענק הפרס מדי שנה.
(ד) נוהלי עבודת ועדות השופטים.
כאמור, התקנון שונה במהלך השנים כמה פעמים, אולם מאז קביעת "תקנון פרסי ישרא [ ל לשנת תשס"ב 2002 ואילך", המשרד לא בחן ולא עדכן אותו למרות ] .
שינויים חברתיים, כלכליים, תרבותיים וטכנולוגיים שחלו במדינה .
משק, נכסים ופרסומים 720 דוח שנתי60ב .
בתקנון לא צוין מי האחראי לעדכונו.
בבירור שערך משרד מבקר המדינה עם פרופ' דב גולדברגר, שעסק בענייני הפרס בשנים 1977 -2008 (ראו להלן) הוא מסר שברוב המקרים הוא זה ששינה את התקנון.
לדבריו, חלק מהשינויים נעשו עם היועצת המשפטית שכיהנה בתפקיד בעת הביקורת.
בתשובתה של היועצת המשפטית למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 היא מסרה ש"במשך השנים הובאו לידיעתי מספר שינויים קלים ואושרו בהתייעצות עמי.
אולם, לא שותפתי מהותיים וככל שנעשו כאלה, הם לא נעשו באישורי".
]ה[ שינויים]ה[ בכל תשובותיהם מעידות שאי-קביעת אחראי לשינויים בתקנון פותחת פתח למי שעוסק בחלוקת הפרס לשנות את התקנון ללא בקרה מספקת.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמשרד ימנה ועדה מקצועית אשר תהיה אחראית על קביעת התקנון ועל השינויים בו ותבחן מעת לעת את התאמתו לשינויים המתחוללים בחברה הישראלית אשר בעקבותיהם ראוי לעדכנו.
פרופ' דב גולדברגר פרופ' דב גולדברגר היה בשנים 1977 -1987 איש קשר בעניין הפרס בין השר למשרד, ובשנים 1988 -2008 (פרט לשנים 1995 -1996 ) הוא היה יועץ לשר ולגף בעניין זה.
עבודתו תרמה רבות למשרד בכל הנוגע להענקת הפרס.
מנוסח התקנון שעודכן בשנת 2002 (ותקף עד היום) לא ניתן לדעת מי אחראי למינוי היועץ ומהן המשימות המוטלות עליו פרט להשתתפות כמשקיף בוועדות השופטים (ללא זכות הצבעה).
למעשה, תפקידו העיקרי היה בחירת השופטים לוועדות.
לאחר מינוי הוועדות על ידי השר סייע היועץ בתיאום מועדי הישיבות , ליווה את עבודתן והשתתף בכל אחת כמשקיף.
בתום עבודת הוועדות סייע לשופטים בכתיבת נימוקי ההחלטות שלהם ובהעברת המלצותיהן לאישור ה שר.
ייעוץ בהתנדבות בחוזר שפרסם החשב הכללי באוצר ב - 1988 על העסקת יועצים שאינם עובדי מדינה, מצוין שיש לחתום על הסכם עם כל יועץ גם אם הוא יועץ ללא שכר.
בחוזר שהפיץ נציב שירות המדינה בספטמבר 1996 , "העסקת יועצים חינם או בשכר סמלי", הוא קבע שככלל, יש להימנע מהעסקת יועצים מתנדבים למעט במקרים חריגים.
בעקבות דוח מבקר המדינה מ - 1997 על מינויים פוליטיים ומינויים לא תקינים3 ובעקבות הנחיית היועץ המשפטי לממשלה פרסם נציב שירות המדינה הודעה נוספת בדבר הימנעות מהעסקת יועצים בהתנדבות.
3 ,מבקר המדינה דוח שנתי 47 ( 1997,) 'עמ841.
הצורך בקבלת אישור מראש של נציבות שירות המדינה להעסקת יועץ בהתנדבות, וגם זאת רק במקרים חריגים ורק כאשר אין כל אפשרות העסקה אחרת.
בשנים 1990 - 2004 עסק פרופ' גולדברגר בעניין הפרס בהתנדבות: מספטמבר 1990 ועד דצמבר 2002 , אז היה מנכ"ל החברה למתנ"סים (להלן - החברה), וממרס 2003 ועד נובמבר 2004 , אז כיהן כמנכ"ל משרד הרווחה.
בירור בנציבות שירות המדינה העלה, שהמשרד לא ביקש לאשר את העסקת פרופ' גולדברגר כמתנדב בלשכת השר, ולפיכך לא היה בידיו אישור מטעם הנציבות להעסקה.
יש להדגיש כי במהלך השנים שבהן העסיק המשרד את פרופ' גולדברגר כמתנדב, הוא לא חתם עימו על חוזה העסקה, כנדרש לפי חוזר החשב הכללי.
ייעוץ בשכר תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 , קובעות כי התקשרות לעבודה הדורשת יחסי אמון מיוחדים כמו ייעוץ אינה טעונה מכרז.
לפי התקנות, ההתקשרות תהיה לאחר בדיקת מספר הצעות הבאות בחשבון; הפנייה לקבלת הצעות תהיה, ככל הניתן, בסבב מחזורי, באופן הוגן שמעניק את מרב היתרונות למשרד.
יצוינו בה פרטים על אמות המידה שלפיהן תיבחר ההצעה הזוכה.
עוד קובעות התקנות שהפנייה תכלול גם את המשקל היחסי שיינתן לאמות המידה ואת אופן השקלול שלהן.
בין ספטמבר 2002 לבין יוני 2003 (במעבר בין תפקידו כמנכ"ל החברה לבין תפקידו כמנכ"ל משרד הרווחה) ומשנת 2005 ועד לשנת 2008 העסיק משרד החינוך את פרופ' גולדברגר בשכר כיועץ להנהלת המשרד ולגף פרסי ישראל.
ביוני 2002 , לקראת סיום עבודתו כמנכ"ל החברה, המליצה מנכ"לית המשרד דאז, חה"כ רונית תירוש, בפני ועדת הרכישות של המשרד, המשמשת ועדת מכרזים, לאשר התקשרות עם פרופ' גולדברגר לעניין הפרס מספטמבר 2002 ועד יוני 2003 .
ביולי אותה שנה אישרה הוועדה את ההתקשרות מבלי שפנתה למועמדים אחרים וביקשה מהם להציע את עצמם לתפקיד.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 מסרה חה"כ תירוש כי "המשך העסקתו של פרופ' גולדברגר התבקש כמהלך טבעי לאור ניסיונו הרב, בקיאותו והצלחתו בתפקיד".
לדבריה היא לא הייתה "ערה להיבטים הטכניים - ארגוניים אשר דרשו הצעות נוספות או לחילופין סיווג כהתקשרות עם ספק יחיד".