HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כדי לייעל ולשפר את איכות השירות הניתן להם, ולמנוע טרחה מיותרת מהנזקקים ומהוריהם, על המשרדים להסדיר הליך מוסכם שבו ההחלטה על ההכרה בלקות לצורך קבלת שירותים, והמידע על כל השירותים שהם זכאים להם ייעשו בידי גוף אחד.
על אותם המשרדים להקים במשותף מאגר נתונים אחד שיקיף את כל אוכלוסיי ת האוטיסטים הנזקקים לשירותים בישראל.
על משרד הבריאות ליזום איסוף וריכוז של נתונים מלאים שישקפו את מספרם הפוטנציאלי של הילדים עד גיל שבע הזכאים לסל בריאות מקדם (טיפולים בהיקף של 14 שעות שבועיות); ולהיערך, בשיתוף עם משרדי הרווחה והחינוך ובתיאום עם משרד האוצר, להבטחת מתן הסל לכל הזכאים לו.
כדי להבטיח שבמסגרת סל הבריאות המקדם יינתן הטיפול במלואו ובאיכות נאותה, על משרד הבריאות להסדיר בהקדם את ההתקשרות עם נותני השירות בחוזה.
על קופות החולים להיערך לכך שמתחילת שנת 2012 יהיה עליהן לתת בעצמן את סל קופו"ח (טיפולים בהיקף של שלוש שעות שבועיות) לילדים עד גיל 18 הזכאים לו בהתאם לקבוע בחוק; ובשיתוף עם משרד הבריאות יש לחפש דרכים לפתור את מצוקת כוח האדם של המטפלים המקצועיים.
על משרד הבריאות למצוא פתרון למצוקת אשפוזם של אוטיסטים החיים בקהילה ונזקקים לעתים לאיזון תרופתי.
על משרדי הרווחה והבריאות להיערך לכך שתמומש זכותם של פעוטות הלוקים באוטיזם למסגרת שיקומית, טיפולית וחינוכית במעון יום שיקומי כפי שנקבע בחו ק; כן עליהם להדק את הפיקוח על נותני השירותים (ובכללם גופים המפעילים מסגרות) כך שיובטח שהשירותים יינתנו במלואם ובאיכות נאותה.
על משרדי הרווחה, הבריאות והחינוך לפעול כדי שלא יגבו מהורי האוטיסטים תשלומים מעבר לסכומים שהם מחויבים לשלם, דבר שעלול לפגוע בשוויוניות.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 957 .
חוק חינוך ממלכתי, התשי"ג- 1953 , קובע כי אחת ממטרות החינוך הממלכתי היא "לבסס את ידיעותיהם של הילד והילדה בתחומי הדעת והמדע השונים, ביצירה האנושית לסוגיה ולדורותיה, ובמיומנויות היסוד שיידרשו להם בחייהם כבני אדם בוגרים בחברה חופשית".
בעשורים האחרונים השימוש במחשבים ובתקשורת ממוחשבת הולך וגובר, ויש צורך להקנות לבוגרי מערכת החינוך במאה העשרים ואחת מיומנויות בתחום התקשוב.
משרדי ממשלה, בנקים, מקומות תעסוקה ומוסדות להשכלה גבוהה מתקשרים עם האזרחים, הלקוחות, העובדים והתלמידים באמצעות המחשב לצורך מתן מידע ושירותים.
התהליך החל כבר במאה העשרים, ולנוכח התפתחות הטכנולוגיה הוא ילך ויתפתח ויחליף את ה תקשורת המסורתית המוכרת - מתן שירות לאזרח באמצעות פקידים.
תקשורת אלקטרונית משמשת גם לצרכים חברתיים ובין - אישיים; ובשוק העבודה ובאקדמיה היא מתבטאת, בין השאר, בשיתוף פעולה בין עמיתים לפתרון בעיות ולשיתוף ידע באמצעות המחשב, לעיבוד מידע ולמחקר.
יש אפוא חשיבות רב ה לכך שמערכת החינוך בישראל תקנה לבוגריה מיומנויות תקשוב, על מנת לספק את הכלים הנחוצים להשתלבותם של הצעירים בעולם המודרני.
הקניית מיומנויות בתחום התקשורת הממוחשבת חשובה לא רק לפרט אלא גם לכלל; למשל, יש בכך כדי להשפיע על יכולתה של מדינת ישראל להתחרות בשווקים גלובליים ולשמור על איתנות כלכלית ועל לכידות חברתית.
בשנת 1992 פרסמה ועדה בראשותו של פרופ' חיים הררי , שבחנה את מצב מערכת החינוך בישראל בתחומי המדע והטכנולוגיה (להלן - ועדת הררי) דוח שכותרתו "מחר 98 ", ובעקבות כך הפעיל משרד החינוך בשנות התשעים של המאה העשרים ובראשית העשור הראשון של המאה העשרים ואחת תכנית רב- שנתית למחשוב מערכת החינוך.
בשלהי שנת 2010 החל המשרד להפעיל תכנית הקרויה "התאמת מערכת החינוך למאה ה -21" ב -220 בתי ספר בשניים ממחוזותיו, מחוז צפון ומחוז דרום.
התכנית - שמטרתה להטמיע שימוש באמצעי תקשוב בהוראת מקצועות הלימוד השונים כדי לשפר את ההוראה והלמידה - אמורה להתפרס בכלל בתי הספר בארץ במשך פרק זמן של כחמש שנים.
את התכנית מוביל מינהל מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך.
בחודשים נובמבר 2010 עד אוגוסט 2011 בדק משרד מבקר המדינה כמה היבטים של תקשוב בבתי הספר בישראל.
בין השאר נבדקו פעולות משרד החינוך (להלן - המשרד), משנות התשעים של המאה העשרים, להטמעת התקשוב במערכת החינוך; ההבדלים בין בתי ספר שבהם לומדים תלמידים ממגזרים שונים מבחינת היקף ההצטיידות במחשבים; וכן שלבי התחלת הפעלתה של התכנית החדשה משרד החינוך 703 .
שנועדה להתאים את תחום התק שוב במערכת החינוך למאה העשרים ואחת 5 .
הביקורת נעשתה במשרד החינוך - במינהל מדע וטכנולוגיה, בחשבות וברשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (להלן - ראמ"ה).
כמו כן נעשתה ביקורת במפעל הפיס ובשבע רשויות מקומיות6 .
נוסף על כך הומצא למשרד מבקר המדינה מידע באמצעות שאלון שנשלח ל -70 מבין220 בתי הספר שבהם החלה לפעול בשנת 2010 .
תכנית התקשוב החדשה בדיקות השלמה נעשו בספטמבר ובאוקטובר 2011.
חוקרים ואנשי חינוך וכלכלה במדינות שונות עוסקים בניסיון לזהות את המיומנויות הנדרשות מבוגרי מערכת החינוך במאה העשרים ואחת ובמציאת הכלים המיטביים שיקנו להם מיומנויות אלה.
סקירת מידע על תקשוב מערכות חינוך בעולם מאפריל 2010 , שהוגשה למנכ"ל משרד החינוך, ד"ר שמשון שושני ונעשתה על ידי מכון מופ"ת7 , העלתה מיומנויות שמדינות שונות, ובכלל זה ישראל, מצאו שהן חיוניות לבוגרי מערכת החינוך.
עם המיומנויות החיונית לבוגרים נמנות מיומנויות הקשורות לתחום התקשוב, והן כוללות: שימוש בתכנות ובמרשתת (אינטרנט), שימוש בתקשורת ממוחשבת ככלי למחקר וללמידה, שיתוף ידע ופתרון בעיות בין עמיתים הנמצאים במקומות שונים, יכולת ארגון מידע ויכולת יצירת מידע, הערכת מקורות מידע וניתוחו.
יצוין, כי מחקרים שנעשו במדינות שונות לא הציגו תוצאות חד - משמעיות בדבר השפעת התקשוב על הישגיהם של התלמידים בלימודים, בין השאר כיוון שעדיין לא פותחו ולא הונהגו בכל המקומות כלי מדידה תקפים לצורך כך.
עם זאת, גם אם לא יימצא קשר מובהק בין תקשוב ובין שיפור בהישגים לימודיים ראוי לנצל אמצעים מתוקשבים לצורכי הוראה ולמידה, ואין מקום להשאיר את בתי הספר מנותקים מן העידן הטכנולוגי.
מתוצאות שהושגו בהפעלת תכניות לתקשוב החינוך במדינות שונות בעולם8 עלה כי אין די בהשקעה בציוד מתוקשב בבתי הספר כדי שהתלמיד יוכל להפיק תועלת מכך, אלא נדרשת גם גישה הוליסטית בתחום החינוך הבאה לידי ביטוי בהכשרת מורים בתחום התקשוב, בפיתוח תכניות לימוד מתוקשבות, בחומרי למידה רלוונטיים לחייהם של התלמידים ובשימת דגש על פיתוח החשיבה ועל פיתוח אמצעי הערכה דיגיטליים.
מהסקירה של תקשוב מערכות החינוך בעולם שעשה מכון מופ"ת עלה כי בישראל, כמו במדינות אחרות בעולם, טרם הוטמע באופן משמעותי תחום התקשוב בהוראה; בישראל רוב השיעורים במקצועות הלימוד השונים המשיכו להתקיים גם בשנת 2010 ללא שימוש באמצעי תקשוב ונושא המחשוב הצטמצם למעבדת המחשבים.
5 ביקורת קודמת בנושא, ראו הערה1 .
הרשויות המקומיות שנבדקו: אריאל, ירושלים, לוד, נשר, רמלה, רעננה ושוהם 7 מכון מופ"ת - "בית ספר למחקר ולפיתוח תכניות בהכשרת עובדי חינוך והוראה במכללות" המכון נוסד על ידי האגף להכשרת עובדי הוראה במשרד החינוך.
המסמך: "תקשוב מערכות חינוך בעולם, סקירת מידע", מכון מופ"ת ( 2010 .
במחקרים בין-לאומיים שהתייחסו לנושא התקשוב במערכות חינוך במדינות שונות דורגה ישראל במקום נמוך יחסית במדדים שונים של תקשוב.
9SITES משנת 2006 שהתייחס להיקף תשתיות התקשוב בבתי הספר ולהטמעת התקשוב בהוראת מקצועות מסוימים.
אחד המחקרים הבין -לאומיים שנערך על -ידי ארג ון ה -D OEC10 הוא מחקר פיז"ה ( PISA)11 לשנת 2009 .
במחקר זה נמצא כי בממוצע לכ-%93 מתלמידי מדינות ה- .
OECD יש גישה בבית הספר למחשב שמחובר למרשתת, ואילו בישראל רק ל - 84% מן התלמידים מתאפשרת גישה כזאת.
יצוין, כי במחקר לא השתתפו מוסדות חינוך חרדיים לבנים (השתתפו במחקר מוסדות חינוך חרדיים לבנות).
נוכח הממצאים שיובאו להלן לפיהם היקף השימוש במחשבים במוסדות אלה קטן מאוד, יש יסוד להניח שאילו גם הם היו משתתפים במחקר היו התוצאות מלמדות על שיעור גדול יותר של תלמידים בישראל שאין להם נגישות למחשב.
פעולות למחשוב בתי הספר משנת 1990 .
נושא תקשוב בתי ספר נוגע לאלפי בתי ספר, לעשרות אלפי מורים ולכ-1.
כדי להבטיח טיפול מקצועי ושיטתי, יעילות וחסכון יש צורך לנהל את הנושא על בסיס תכנית מערכתית רב -שנתית מפורטת הכוללת יעדים, תכנון תקציבי שנתי ובקרה על יישומה ועל השגת היעדים.
כאמור, בשנת 1992 פרסמה ועדת הררי דוח שכותרתו "מחר98 " ובו ציינה כי היא רואה במחשב "כלי רב חשיבות בהוראת המקצועות בכל רמות הגיל" והמליצה לפתוח "במבצע רחב היקף להחדרת השימוש במחשבים לכל מוסדות החינוך, בכל הרמות והמקצועות".
בעקבות המלצות ועדת הררי פרסם משרד החינוך בשנת 1993 תכנית רב- שנתית (להלן - תכנית אב) למחשוב מערכת החינוך.
התכנית התייחסה לשלושה רבדים עיקריים: הכנת תשתיות תקשוב פיזיות - הכשרת חדרים, קווי תקשורת וכדומה; הצטיידות - רכישה והתקנה של מחשבים ותכנות לימוד בבתי הס פר ובגנים; והטמעה פדגוגית - הכשרת עובדי הוראה ופיתוח תהליכי הוראה באמצעות המחשב.
השלב הראשון של התכנית הופעל בשנים 1994 -1997 , ויעד ההצטיידות שנקבע לפרק זמן זה היה להשיג יחס ממוצע של מחשב אחד לכל עשרה תלמידים ומחשב אחד לכל גן ילדים.
בשנת 2000 החליטה הנהלת משרד החינוך להתקדם .
9 מחקר (Second International Technology in Education Study) SITES הואאחד ממחקרי הארגון הבי ן-לאומי להערכת הישגים בחינוך ( IEA ).
תוצאות המחקר ע לו מסקרים שנערכו בקרב מנהלי בתי ספר, רכזי תקשוב ומורים למתמטיקה ולמדעים.
אוכלוסיית היעד של המחקר הייתה כיתה ח', ולפיכך נדגמו בתי ספר הכוללים כיתה זו.
תוצאות המחקר פורסמו בשנת 2008 .
10 OECD ( Organization for Economic Co -operation and Development ) ארגון בין -לאומי לפיתוח ולשיתוף פעולה כלכלי בין מדינות שמקבלות את עקרונות הדמוקרטיה ואת עקרונות השוק החופשי.
11 PISA (Program for International Student Assessment) .
במחקר השתתפו תלמידים בני 15 (בישראל כ-80% .
)'מהם למדו בכיתה י משרד החינוך 705 .
בהפעלת התכנית ולהשיג, בחלק מבתי הספר, ממוצע של מחשב אחד לכל חמישה תלמידים.
במימון התכנית השתתפו משרד החינוך, מפעל הפיס והרשויות המקומיות.
בשנים 1994 -1997 השקיעו בה גופים אלה במשותף סך של כ-580 מיליון ש"ח, בחלקים שווים.
על פי נתוני משרד החינוך, בסוף השלב הראשון הוצבו כ - 46,000 עמדות מחשב ב -45% ממוסדות החינוך הזכאים לכך.
יוצא, שבסיום שלב זה עדיין לא הושגו היעדים שנקבעו.
השלב השני של תכנית האב תוכנן לביצוע בשנים 1998 -2002 ונועד להוסיף 60,000 עמדות מחשב לבתי הספר ובד בבד למחשב כ - 1,160 בתי ס פר שלא מוחשבו בשלב הראשון.
השלב השני יושם גם הוא מתוך שיתוף פעולה בין משרד החינוך, מפעל הפיס והרשויות המקומיות.
ההערכה התקציבית הכוללת במחירי 1998 לביצוע השלב השני הייתה180 מיליון ש"ח לשנה במשך חמש שנים, ובסך הכול 900 מיליון ש"ח.
חלקו ותפקידו של כל אחד משלושת הגופים שפעלו לביצוע התכנית היה כדלקמן: על מפעל הפיס הוטל להקצות 60 ,מיליון ש"ח לשנה עבור רכישת מחשבים, שרתים וציוד היקפי ובמסגרת זו הוא התחייב לספק לבתי הספר 60,000 ;מחשבים במשך חמש שנים משרד החינוך יקצה 60 מיליון ש"ח לשנה עבור תחזוקת ציוד, הטמעה חינ וכית, בקרה והערכה; הרשויות המקומיות יקצו 60 מיליון ש"ח לשנה עבור תשתיות תקשוב פיזיות, תכנות ולומדות ושדרוג מחשבים.
בשנת 2003 הסתיימה הפעלת התכנית המשותפת למשרד, למפעל הפיס ולרשויות המקומיות שבמסגרתה מימנו גופים אלה את רכישת המחשבים לבתי הספר בארץ.
מאז לא הפעיל המשרד תכנית המשך בהיקף ארצי כדי שבתי הספר יצוידו במחשבים לתלמידים.
מפעל הפיס מוסיף להיות מקור מימון למחשבים בבתי ספר אך לא במסגרת תכנית, כמו בעבר, אלא באמצעות המענקים שהוא מעביר לרשויות המקומיות למימון נושאים שונים.
יצוין כי על פי נוהלי מפעל הפיס, החל משנת 2001 רשויות מקומיות מוסמכות לקבוע את סדרי העדיפויות לשימוש בכספי המענקים, ולפיכך הן אינן מחויבות לרכוש באמצעותם מחשבים לתלמידים.
לדוגמה, רשות מקומית יכולה להחליט להשתמש במענקי מפעל הפיס לשיפוץ מבנה חינוך ולאו דווקא לרכישת מחשבים לבתי הספר, בהתאם לצר כיה ולסדרי העדיפויות שקבעה.
מהאמור לעיל, ולפיו משנת 2003 לא הפעיל משרד החינוך תכנית המשך כלל-ארצית לציוד בתי הספר במחשבים והרשויות המקומיות מצדן אינן מחויבות לממן הצטיידות זו, עולה כי נפסקה הפעילות הארצית למחשוב בתי הספר שהחלה בשנות התשעים של המאה העשרים.
עד למועד סיום הביקורת, אוגוסט 2011 .
, עדיין לא חודשה פעילות זו 706 דוח שנתי62 .
בשנת 2011 היחס הארצי הממוצע בבתי הספר הוא- עמדת מחשב אחת בלבד לתריסר תלמידים - קטן מהנדרש על פי היעד שביקש המשרד להשיג עוד ב- 1997 , דהיינו14 שנים קודם לכן.
נוסף על כך המשרד לא נקט בשנים 2003 -2010 בפעולות בהיקף כלל -ארצי כדי להטמיע את התקשוב בהוראה.
זאת ועוד, בשנת 2011 נמצאו הבדלים ניכרים בין יישובים ובין מגזרים מבחינת היקף ההצטיידות במחשבים בבתי הספר, ולדעת משרד מבקר המדינה לו הייתה מחויבות מצד משרד החינוך והרשויות המקומיות בשנים האמורות להמשיך בתקשוב בתי הספר, ניתן היה לצמצם הבדלים אלה (ראו להלן).
על פי ממצאי משרד מבקר המדינה לשנת 2011, כ -60% מבתי הספר בישראל מצוידים בעמדות מחשב בהיקף קטן יותר מהממוצע הארצי (שהוא 1:12 ); בכמחצית מבתי הספר בארץ היקף ההצטיידות קטן בהרבה מהממוצע הארצי - מהם בתי ספר שיש בהם רק עמדת מחשב אחת ל-20 .
תלמידים, ומהם בתי ספר שאין בהם כלל מחשבים לתלמידים בתשובת משרד החינוך למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 נאמר כי "בשנים אלו קוצץ התקציב לנושא התקשוב באורח דרסטי והיקפו היה קטן מאד".
עוד נאמר, כי משרד החינוך הפעיל תכניות מגזריות ואזוריות "וגם זאת ככל שהתקציב איפשר".
משרד מבקר המדינה מעיר כי היקף ההצטיידות של בתי הספר בישראל במחשבים לתלמידים בשנת 2011 קטן מההיקף הנדרש להשגת המטרה שנקבעה עוד בהמלצות ועדת הררי להטמעת התקשוב במערכת החינוך.
משרד החינוך לא פעל בעקביות להשגת היעדים שקבע בעקבות המלצות הוועדה, ובכך נגרמה פגיעה של ממש ביכולתו להקנות לתלמידים מיומנויות תקשוב הנדרשות מבוגר מערכת החינוך במאה העשרים ואחת.
בישיבות ועדות הכנסת הועלתה מדי פעם בפעם העובדה כי משנת 2003 לא נקטה מדינת ישראל פעולות מערכתיות לתקשוב בתי הספר.
לד וגמה, בישיבת הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי שהתקיימה בנובמבר 2003 ציינה מנהלת מינהל מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך כי כשהמשרד התחיל ביישום המלצות ועדת הררי בדוח "מחר 98 ", היו תקציבים שיועדו ליישום המלצותיה המרכזיות.
לדבריה, "אין ספק שגם חבריי במשרד וגם החברים האחרים כאן יודעים שמאותו שלב שלא הוקצה תקציב ייחודי לנושא של יישום הדו"ח ההטמעה שלו נעצרה".
כמו כן ציינה כי מאז הסתיים ההסכם המשולש בין משרד החינוך, הרשויות המקומיות ומפעל הפיס, "המחשוב.
מגיע בטיפין טיפין אל בתי הספר.
ברור מעל לכל ספק שאנחנ ו מדברים על פער דיגיטלי.
כי אין ספק שברעננה, ברמת השרון ובצפון תל-אביב המעבדות במצב טוב יותר מאשר במקומות אחרים".
בישיבת ועדת החינוך של הכנסת בנובמבר 2009 ציין יו"ר הוועדה דאז, מר זבולון .
שחוזרת ועולה על שולחן ]מחשוב מערכת החינוך [ אורלב: "הסוגיה הזאת מערכת המחשוב במערכת ]ש[ הוועדה.
נדמה לי שמדי שנה או שנתיים.
כיוון החינוך בישראל היא מהמפגרות בעולם המערבי.
ולא רק מפגרות באופן יחסי אלא מפגרות מול המטרות שמשרד החינוך והתרבות הציב לעצמו.
פעם היה מחשב אחד ל-12 תלמידים, לאחר מכן שאפו שיהיה מחשב אחד ל-5 ,תלמידים משרד החינוך 707 .
מהנתונים כפי שפרסמנו אמש המטרות".
מנהל גף מחשבים במשרד החינוך, ציין בישיבה כי עדיין "אין תכנית התקצוב של מפעל הפיס ]וכי[ .
לאומית ואין תקציב ממשלתי, ציבורי, ייעודי .
הוא עדיין מקו]מענקים לרשויות המקומיות[ ר הרכש היחידי, הרציני והמשמעותי שעומד לטובת המערכת".
מנכ"ל משרד החינוך ד"ר שמשון שושני אמר בכנס שנערך במכון מופ"ת ביולי 2010 כי בשנות התשעים של המאה העשרים מוחשבה מערכת החינוך בעיקר באמצעות כיתות מחשבים בית ספריות, אולם התועלת שהפיקה מערכת החינוך ממהלך זה הייתה דלה, והמחשבים התיישנו בטרם נעשה בהם שימוש רב12 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי כדי לקדם את תחומי ההוראה והלמידה במערכת החינוך באמצעות התקשוב היה מקום כבר בעשור הקודם שהמשרד יקבע תכנית המשך מערכתית למחשוב בתי הספר ויבצע מעקב לבדיקת המידה שבה מיושמת התכנית ויעדיה מושגים.
בתשובת משרד החינוך מנובמבר 2011 נאמר כי "תכניות מערכתיות חדשות לתקשוב בתי ספר נכתבו בשנים 2001 ו- 2004 , אך הן לא תוקצבו ולכן לא נקבעו דרכי המעקב אחר השגתן".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי עליו לדאוג לתקצב תכניות עבודה שהוא כותב ומחליט לאשר כדי שתהיה להן תכלית.
קידום ופיתוח של הוראה ולימוד בהתבסס על אמצעי תקשוב .
קידום ופיתוח של תהליכי הוראה ולימוד המבוססים על אמצעי תקשוב מחייבים, לדעת משרד החינוך, ביצוע פעולות במישורים שונים 13 : (א) הכשרת המורים והתלמידים בתחום התקשוב כדי להקנות למורים מיומנויות שיאפשרו להם לבנות מערכי שיעורים שמוטמע בהם שימוש באמצעי תקשוב וליישם אותם בכיתה וכדי להקנות לתלמידים מיומנויות שיאפשרו להם לבצע משימות הכוללות שימוש באמצעים אלה.
(ב) לאפשר את נגישותם של המורים והתלמידים לתכנים לימודיים דיגיטליים.
(ג) ציוד בתי הספ ר באמצעי תקשוב - מחשבים לשירות התלמידים והמורים, מקרנים בכיתות, אמצעי החשכה, חיבור למרשתת וציוד נחוץ נוסף.
(ד) ביצוע פעולות בקרה והערכה לגבי היישום.
ביצוע פעולות במישורים אלה בעת ובעונה אחת יכולות לסייע הן למורים הן לתלמידים לנצל את היתרונות הגלומים בהתפתחות הטכנולוגית בתחום התקשוב כדי לשדרג את תהליכי ההוראה ולשפר את יכולת ההבנה של התלמידים את החומר הנלמד.
12 פורטל "קו לחינוך", דברי מנכ"ל משרד החינוך על התכנית החדשה לתקשוב מערכת החינוך, 7.
13 על פי מסמכי הרקע לתכנית "התאמת מערכת החינוך למאה ה -21 " של משרד החינוך, על התכנית ראו להלן.
המחקר הבין-לאומי 14SITES העלה כי ברוב בתי הספר בישראל המחשבים נמצאים במעבדות המחשבים, לעומת זאת כיתות הלימוד אינן מצוידות בתשתיות תקשוב; המורים אינם מ חויבים בהשתלמות בתחומים של פדגוגיה חדשנית ותקשוב, אם כי מעודדים אותם לרכוש מיומנויות תקשוב ולשלב בהוראה למידה מבוססת מרשתת; המורים המשמשים רכזי תקשוב דיווחו כי המכשולים שבתי הספר נתקלים בהם בתהליך השגת מטרות התקשוב מקורם בשימוש בציוד מיושן שאין בו די להורא ה ובמחסור בציוד תקשוב.
עוד העלה המחקר כי רק 22% מהמורים למתמטיקה בישראל בכיתות ח' השתמשו באמצעי תקשוב לצורכי הוראה, ממצא זה מיקם את ישראל במקום הלפני אחרון בטבלת המדינות שהשתתפו במחקר15 .
משרד החינוך יצר קובץ נתונים לשנת 2010 הנוגעים למצב התקשוב ב-300 בתי ספר במחוז דרום 16 .
משרד מבקר המדינה עיבד את נתוני הקובץ והעלה כי מעל למחצית מן המורים באותם בתי ספר לא יישמו אמצעי תקשוב במסגרת ההוראה.
יצוין כי כאשר תקשוב אינו משולב בהוראה נוצר פער בין הסביבה החיצונית של התלמידים, שיש בה מחשוב, ובין הסביבה הלימודית שלהם בבית הספר המתנהלת בעיקר בתצורתה המסורתית - מורה מול כיתה בלי כלי עזר דיגיטליים.
במסמך של מכון מופ"ת17 נכתב כי "קיימת בעיה כלל-עולמית בנושא תקשוב מערכת החינוך וישראל אינה יוצאת דופן בכך.
עדיין לא התרחשה אינטגרציה אמיתית בין השימוש במחשב לבין הפדגוגיה.
השינוי המיוחל יתרחש רק כאשר המחשב יהפוך לחלק אינטגרלי מעבודת המורה.
לא עוד שיטת מעבדות המחשבים הנמצאות אי שם ומעלות אבק, אלא שילוב אמיתי בתהליך ההוראה והלמידה".
עוד נכתב במסמך של מכון מופ"ת כי "בחינת דוגמאות של הצלחה ואי-הצלחה של תכניות תקשוב רבות הביאה אותנו למסקנה שניתן להצביע על שני תנאים הקובעים את הסיכויים להצלחתן של תכניות תקשוב": א.
הגישה של התכנית היא מערכתית, הוליסטית.
במסגרת זו יש לשלב יחד מרכיבים שונים, ביניהם תשתיות תקשוב, נגישות תלמידים למידע והכשרת מורים בתחומי התקשוב.
"התאמה בין כל מרכיבי התכנית לבין המטרות ובינם לבין עצמם.
כל אחד מן המרכיבים צריך להיות מיושם בדרך שתסייע להשגת המטרה".
מן האמור לעיל עולה שוב המסקנה ולפיה לא די בציוד בתי הספר במחשבים כדי להטמיע תקשוב בהוראה כמו שלא די רק בהכשרת מורים או רק בפיתוח תכנים דיגטליים פדגוגיים כדי להשיג את ההטמעה של התקשוב בהוראה אלא שיש צורך להפעיל מרכיבים אלה ואחרים יחדיו כדי שניתן יהיה להשיג יעד זה.
14 לגבי המחקר, ראו הערה9 .
15 ראוי לציין כי במחקר זה לא השתתפו בתי ספר חרדיים, ולו היו משתתפים בו יש יסוד להניח, נוכח הממצאים שיובאו להלן, שתוצאות המחקר היו מלמדות על מצב ירוד יותר של מחשוב בתי הספר בישראל.
16 קובץ ממוחשב ובו ציונים שנתן משרד החינוך ל -300 בתי ספר במחוז דרום בנוגע להיבטים שונים בתחום התקשוב, נתוני מינהל מדע וטכנולוגיה.
במשך השנים סיפק משרד החינוך למורים אפשרות לקבל הכשרה בתחום התקשוב אך לא חייב אותם לכך, והדבר ניתן להם במסגרת האפשרויות לקבל הכשרה בכל מיני תחומים.
רק בשנת הלימודים התשע"א (ספטמבר 2010 - אוגוסט 2011 ) החל משרד החינוך להפעיל תכנית ששמה לה למטרה להטמיע את התקשוב בהוראה בהיקף כלל-ארצי - "תכנית להתאמת מערכת החינוך למאה ה- 21 ", שמתמקדת בין השאר בהכשרת המורים בבית הספר בתחום התקשוב.
עם זאת באותה שנה הופעלה התכנית ב -220 בתי ספר בלבד, יסודיים, שרובם נמצאים במחוז צפון ובמחוז דרום של המשרד.
במסגרת התכנית ניתנת לכל מורה בבית הספר הכשרה שמטרותיה פיתוח יכולתו של המורה להפעיל תכנה לניהול פדגוגי, לפעול באמצעות פורטל בית-ספרי לתקשורת עם מורים, תלמידים והורים, להכיר דגמי הוראה שעושים שימוש באמצעים דיגיטליים ולפתח יכולת להטמיע את התקשוב בהוראת מקצועות הלימוד השונים.
כל מורה המלמד בבית ספר שנכלל בתכנית צויד במחשב נייד כדי שיוכל להשתמש בו בכיתה, ובכיתות הלימוד הותקנו תשתיות תקשוב - חיבור בפס רחב למרשתת, מקרנים, רמקולים ואמצעי החשכה (אשר לתכנית "התאמת מערכת החינוך למאה ה -21 .
)", ראו להלן משרד מבקר המדינה מעיר כי בעשור הראשון של המאה העשרים ואחת חלה התקדמות מערכתית מועטה בלבד בנושא ההטמעה של הוראה ולימוד המבוססים על שימוש באמצעי תקשוב.
נמצא שבין שנת 2003 לשנת 2010 לא הפעיל משרד החינוך תכנית כלל -ארצית להטמעת התקשוב בהוראה וכן לא פעל בהיקף ארצי להמשך הפעולות לציוד בתי הספר בתשתיות תקשוב מתאימות.
עקב כך לא הייתה לכלל בתי הספר בארץ יכולת משמעותית לקיים תהליכי הוראה הכוללים שימוש באמצעי התקשוב.
רק בשנת 2010 החל המשרד להפעיל תכנית תקשוב מערכתית - "התאמת מערכת החינוך למאה ה-21 ".
אם תכנית זו תיושם במלואה היא אמורה להקנות לכלל בתי הספר בארץ יכולת ממשית להטמיע את התקשוב בהוראה, ועם זאת היא אינה כוללת ציוד של בתי הספר במחשבים לתלמידים (על התכנית - ראו להלן).
אי-הלימה בין נתונים על מספר עמדות מחשב לתלמידים .
משרד מבקר המדינה קיבל ממשרד החינוך קובץ ממוחשב הנוגע לשנת 2011 ובו נתונים על כ - 4,300 בתי הספר במחוזות השונים, ובהם נתונים על מספר התלמידים ומספר עמדות המחשב בכל בית ספר (להלן - הקובץ הראשון).
עוד קיבל משרד מבקר המדינה קבצים ממוחשבים של משרד החינוך ובהם נתונים על מספר עמדו ת המחשבים בבתי ספר יסודיים בשניים ממחוזותיו, מחוז צפון ומחוז דרום.
את הנתונים האלה גיבש מינהל מדע וטכנולוגיה לצורך הפעלת "תכנית להתאמת מערכת החינוך למאה ה -21 " במחוזות אלה (להלן - הקובץ השני).
הקובץ מכיל ציונים שנתן משרד החינוך לכל בית ספר בהיבטים שונים הנוגעים להיקף התקשוב בו, וכן את היחס בין מספר התלמידים למספר עמדות המחשב.
משרד מבקר המדינה השווה בין שני הקבצים, והעלה כי בכל אחד מהם צוינו נתונים אחרים על מספר עמדות המחשב בבתי הספר, והדבר מעורר חשש שנתוני משרד החינוך אינם מהימנים כנדרש.
במרץ 2011 שלחמשרד מבקר המדינה שאלון (להלן - שאלון משרד מבקר המדינה) ל -70 מ-220 בתי הספר היסודיים שנכללו בתכנית "התאמת מערכת החינוך למאה ה- 21 ".
מנהלי בתי הספר שאליהם נשלח השאלון התבקשו לציין, בין השאר, את מספר התלמידים בבית הספר ואת מספר עמדות המחשב השמישות העומדות לרשותם.
תשובות התקבלו מ -48 (68% .
) מבתי הספר שאליהם נשלח השאלון משרד מבקר המדינה השווה בין נתונים של משרד החינוך מהקבצים הממוחשבים שהעביר למשרד מבקר המדינה (להלן - נתוני משרד החינוך) לנתונים שדיווחו עליהם מנהלי בתי ספר בתשובותיהם לשאלון משרד מבקר המדינה.
ההשוואה הייתה פרטנית, כלומר נעשתה השוואה בין נתונים של בית ספר יחיד כפי שעלה מנתוני משרד החינוך ובין הנתונים שמסר עליו מנהל בית הספר.
נמצא כי חלק מבתי הספר דיווחו על מספרים נמוכים יותר, באופן משמעותי של עמדות מחשב לתלמידים בהשוואה למספרים שעלו מהקבצים הממוחשבי ם של משרד החינוך, לגביהם.
נוכח האמור לעיל במקובץ, משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך לבחון את מהימנות נתוניו על עמדות המחשבים בבתי הספר ולעדכן אותם במידת הצורך.
בתשובת משרד החינוך מנובמבר 2011 נאמר כי "הנתונים שבידי המשרד בחלקם אינם עדכניים".
עוד נאמר כי במהלך "השנה האחרונה אנו פועלים באופן אינטנסיבי ונמרץ לשיפורם וטיובם באמצעות סקרי משוב ועבודה שוטפת מול בתי הספר והרשויות".
הצטיידות במחשבים לתלמידים בבתי ספר והבדלים בין מגזרים ובין יישובים .
מערכת חינוך במדינה דמוקרטית, המעוניינת להיות חלק מן הקהילה העולמית ולהתחרות בכלכלה העולמית, נדרשת להקנות לתלמידים כלים שיאפשרו להם להשתלב בהצלחה כאנשים בוגרים בחברה ובשוק העבודה.
כמו כן מערכת החינוך צריכה לתת, מתוך ערך השוויון החברתי, הזדמנות שווה לתלמידים בעלי רקע חברתי-כלכלי שונה המשתייכים למגזרים שונים ומתגוררי ם אם במרכז אם בפריפריה, לרכוש השכלה שווה ורלוונטית למיומנויות הנדרשות מאדם בוגר במאה העשרים ואחת.
הבדלים ניכרים בין יישובים בהיקף ההצטיידות של בתי ספר במחשבים לתלמידים משקפים אי -שוויון בתשתיות התקשוב.
תופעה זו מכונה "פער דיגיטלי", שמשמעו, בין היתר, הבדלים בין קבוצות אוכלוסייה שונות בכל הקשור לחשיפה לעולם המחשבים ולשימוש בו.
משרד מבקר המדינה עיבד וניתח את נתוני משרד החינוך לשנת 2011 לגבי מספר עמדות המחשב בבתי ספר שבהם לומדים תלמידים ממגזרי אוכלוסייה שונים כדי לאבחן עד כמה הם נבדלים זה מזה בהיקף ההצטיידות .
להלן עיקר הממצאים: (א) תוצאות כלל -ארציות (1) בכ- 4,300 בתי ספר יש כ- 127,000 עמדות מחשב, האמורות לשרת כ-1.
53 מיליון תלמידים - יחס ממוצע של 1:12 - עמדת מחשב אחת בממוצע ל-12 .
לתלמידים (2) בכ- 2,600 (כ-60% ) מ - 4,300 בתי הספר היקף ההצטיידות קטן יותר מהממוצע הארצי, דהיינו, עמדת מחשב אחת בממוצע ליותר מ -12 .
תלמידים (3) בכ- 2,000 (כ-46% ) מ- 4,300 בתי ספר היקף ההצטיידות קטן מאוד עד כדי היעדר מחשבים לתלמידים.
דהיינו, בפלח זה נכללים בתי ספר שיש בהם עמדת מחשב אחת בממוצע ל-20 תלמידים ויותר וכן בתי ספר שאין בהם כלל מחשבים לתלמידים.
(4) בכ- 1,400 מבין 2,000 בתי הספר שהיקף הצטיידותם קטן, כאמור בסעיף 3 , לא היו כלל עמדות מחשב לתלמידים, כלומר כשליש מבתי הספר אינם מצוידים כלל בעמדות מחשב.
להלן תרשים של היחס מספר תלמידים לעמדת מחשב כפי שעלה מהנתונים על כ- 4,300 :בתי ספר בארץ .
פערים אלה בין בתי ספר בהיקף ההצטיידות בעמדות מחשב לתלמידים עלולים לפגוע ביכולת לאפשר לכל תלמיד הזדמנות שווה לרכוש השכלה ולקנות כלים שיאפשרו לו להשתלב בהצלחה כאדם בוגר בחברה ובשוק העבודה.
(ב) תוצאות ניתוח מגזרי: להלן טבלה המראה את היחס הממוצע (מספר תלמידים לעמדת מחשב) לשנת 2011 במגזרי אוכלוסייה שונים (למעט המגזר החרדי שהנתונים לגביו יובאו בהמשך): .
לעמדת מחשב מספר עמדות .
9 75,490 667,000 1,516 יהודי-ממלכתי .
9 22,330 206,500 721 יהודי- ממ"ד* .
20 14,400 294,000 620 ערבי .
12 2,835 33,260 78 דרוזי .
20 4,110 81,320 149 בדואי .
מנתוני הטבלה עולה כי יש הבדלים גדולים בין המגזר היהודי בחינוך הממלכתי והממלכתי דתי (מגזר יהודי ללא חינוך חרדי) ובין המגזר הלא -יהודי בהיקף ההצטיידות בעמדות מחשב בבתי הספר: בבתי הספר במגזר היהודי הממלכתי הייתה בממוצע עמדת מחשב אחת לתשעה תלמידים, במגזר הדרוזי עמדה אחת בממוצע ל-12 תלמידים ובמגזר הערבי ובמגזר הבדואי- עמדה אחת בלבד ל-20 .
תלמידים (ג) נמצא כי רוב בתי הספר בארץ שאינם ממוחשבים כלל הם במגזר החרדי, והם מהווים רוב במגזר זה - בכ-900 מ- 1,230 בתי ספר חרדיים אין כלל מחשבים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מחסור יחסי במחשבים בבתי ספר ששייכים למגזר מסוים פוגעים ביכולת להקנות לתלמידים הלומדים בהם הזדמנות שווה לרכישת מיומנויות התקשוב, שהן חלק מהמיומנויות הנדרשות בעולם המודרני.
בנוגע לממצא ולפיו אין מחשבים ברוב בתי הספר במגזר החרדי, ראוי לציין כי מנהל גף מחשוב במינהל מדע וטכנולוגיה מסר במכתב ממרץ 2011 למשרד מבקר המדינה כי מאות בתי ספר בחינוך החרדי אינם מעוניינים "להתמחשב".
משרד מבקר המדינה עיבד את נתוני משרד החינוך לשנת 2011 והעלה שגם יישובים שונים בארץ נבדלים זה מזה במידה ניכרת מבחינת היחס הממוצע - מספר תלמידים לעמדת מחשב - בבתי הספר.
בעוד שהממוצע הארצי בבתי הספר משרד החינוך 713 .
הוא יחס של1:12 )(תלמידים לעמדת מחשבבקירוב, יש יישובים שבהם יחס זה קטן מ-1:10 ולעומתם ביישובים אחרים היחס הוא1:20 .