HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
(ג) תכנית ג': בתחילת 2012 הגיש אחד המפיקים לרשות הצעה בפנייה יזומה להפיק תכנית אירוח באמצעות טכנולוגיות חדשניות.
בדצמבר אותה שנה נחתם הסכם עם המפיק להפקת 30 פרקים של התכנית18 בעלות של כ- 114,000 ש"ח לפרק, עם אפשרות להפסיק את ההתקשרות מצד הרשות לאחר צילום של כל עשרה פרקים.
צילומי התכנית החלו בינואר 2013 , .
ולפיקוח על צילומי התכנית מינתה הרשות שלושה מפיקים אחראים בפברואר 2013 , לאחר שצולמו ארבעה פרקים, הלינו המפיקים האחראים מטעם הרשות על כך שבזמן הקלטת התכנית חברת ההפקה לא התייחסה להערותיהם המקצועיות הנוגעות לתוכן ולצורת ההגשה של התכנית; על שלא נעשה שימוש בטכנולוגיה כפי שהוצגה בהצעה המקורית של חברת ההפקה; ועל כך שמספר המצלמות שהוצבו לצילום התכנית אינו מספיק ולכן צילומי התכנית מאוד מוגבלים.
נמצא כי אף על פי שהמפיקים האחראים הצביעו על חרי גות בביצוע ההסכם, הרשות לא נקטה בצעדים להפסקת החריגות.
באפריל 2013 דנה אחת הוועדות של המליאה בשידור התכנית והחליטה להורות להנהלת הרשות להפסיק את ההתקשרות עם המפיק, בשל ביקורות שליליות של חברי הוועדה על תוכני התכנית ועל צורת הגשתה.
בעקבות זאת הסתיים צילום פרקי התכנית בסוף אפריל 2013 , לאחר שצולמו והוקרנו עשרה פרקים של התכנית שעבורם שילמה הרשות למפיק כ- 1.
18 בדצמבר 2012 נחתם עם המפיק הסכם להפקת שלושה פרקים של התכנית, ובפברואר 2013 הוארך ההסכם להפקת27 .
פרקים נוספים 1460 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 במהלך המשא ומתן הוסכם עם המפיק שכל הציוד הטכני שהוא ירכוש במימון הרשות יועבר לידיה בסיום ההתקשרות.
נמצא כי רק לאחר שהוחלט לסיים את ההתקשרות, כשנציגי הרשות הגיעו לאולפן כדי לאסוף את הציוד הטכני, התברר לרשות שהמחשבים והתוכנות ששימשו להפקת התכנית לא תאמו את הציוד שנקבע בהסכם - חלק לא נרכש וחלק היה ישן.
יוצא אפוא שהפקת התכנית נעשתה בציוד שלא התאים למפרט שנקבע בהסכם.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי היה שעוד בשלבים הראשונים של הפקת התכנית יבדקו הגורמים האחראים על כך ברשות את הציוד ויעירו על כך למפיק, הן כדי להבטיח איכות ראויה של השידור כפי שסוכם מראש והן כדי שהרשות לא תשלם תשלומי יתר למפיק.
בעקבות הביקורת מינתה הרשות משרד רואה חשבון חיצוני שבחן את הוצאותיו של המפיק בהשוואה לתשלומי הרשות בגין ההפקה, והתברר כי הרשות שילמה למפיק תשלומי יתר בסכום של כ- 233,000 ש"ח עבור פריטים שעליהם התחייב המפיק בהסכם אולם לא סיפק אותם; כ - 73,000 ש"ח מהם הוצאות חד -פעמיות עבור רכישת ציוד וכ- 160,000 .
ש"ח בתקציב ההפקה השוטף לדעת משרד מבקר המדינה, לאחר שהגורמים המקצועיים העלו טענות בדבר חריגות מתנאי ההסכם להפקת התכנית היה על הגורמים האחראים ברשות לדרוש מהמפיק לעמוד בכל התחייבויותיו ולהתריע על החריגות בפני הנהלת הרשות.
(ד) תכנית ד' : ב- 23.
12 אישרה ועדת ההתקשרויות לרכוש הצעה של אחת מחברות ההפקה (להלן - חברת ההפקה) למופע הצדעה לאחד מיוצרי הזמר בעלות של 400,000 .
ש"ח על פי ההצעה, בתכנית ישתתפו אמנים, ההפקה תהיה בשיתוף עם אמ"י - איגוד אמני ישראל (להלן - אמ"י), והיא תצולם באוקטובר 2012 .
הבדיקה העלתה כי מנהל חטיבת התכניות הגיש את ההצעה לאישור ועדת ההתקשרויות ב- 21.
, שבועיים בלבד לפני מועד המופע בספטמבר 2012 , במהלך המשא ומתן עם חברת ההפקה, פנה יו"ר ועדת מו"מ דאז אל חברת ההפקה וביקש לדעת מה מהות שיתוף הפעולה בין חברת ההפקה לבין אמ"י.
החברה השיבה כי "כל האמנים מתוגמלים לפי תעריפי אמ"י ואיגוד אמני ישראל שותף להצדעה".
בהצעת התקציב של התכנית שאושרה על ידי ועדת ההתקשרויות עמד התמחור עבור שכר לזמרים ולשחקנים על 90,000 ש"ח, והשכר לעורך תוכן, תסריטאי ומנחה עמד על 6,000 .
ש"ח משרד מבקר המדינה הע לה כי לקראת סיום התכנית הכריז יו"ר אמ"י כי "כל האמנים פה בהתנדבות.
", ואכן התברר כי הזמרים, המנחה והתסריטאי לא קיבלו שכר עבור עבודתם.
עוד העלתה הביקורת כי לא הופיעו שחקנים באירוע זה.
למרות זאת הרשות שילמה למפיק את מלוא הסכום שבסעיפי השכר האמורים - 96,000 .
ש"ח רשות השידור 1461 .
:שם הדוח התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בעקבות בדיקת משרד מבקר המדינה מינתה הרשות משרד רואה חשבון חיצוני שבחן את הוצאות ההפקה בפועל בהשוואה לתשלומי הרשות בגין ההפקה, והתברר כי הרשות שילמה עבור ההפקה תשלומי יתר בסכום של כ - 122,000 ,ש"ח כמפורט: כ - 96,000 ש"ח עבור הזמרים, השחקנים, התסריטאי והמנ חה, וכ - 26,000 ש"ח בסעיפי הוצאה אחרים כגון שכר עבור הלבשה ואיפור, הסעת קהל וביטוח.
בינואר 2014 , לאחר קבלת ממצאי הבדיקה של משרד רואה החשבון מטעם הרשות אודות תכניות ג' ו -ד', החליטה הנהלת הרשות לבחון את האפשרות לדרוש את השבת הכספים ששולמו ביתר עבור הפקת התכניות, בכפוף לבדיקה של הייעוץ המשפטי של הרשות.
)(א הסכמים של הפקות משותפות שהפקתן נעשית במשותף בידי הרשות וחברות הפקה מקומיות (קופרודוקציות) נדרש המפיק החיצוני להמציא לרשות מאזן שנתי ופירוט של הוצאות ההפקה בפועל - מבוקרים ומאושרים על ידי רואה חשבון.
בנוסף נדרש המפיק לצרף טבלה השוואתית בין תקציב ההפקה המצורף להסכם לבין הוצאותיו בפועל.
לעומת זאת, בהסכמים שחתמה הרשות עד אוקטובר 2012 עם מפיקים לרכישת הפקות מקו מיות לא נכלל סעיף המחייב את המפיקים החיצוניים להציג לה אישורים כספיים בדומה לאישורים האמורים, ועל כן לא היו בידיה כלים לבדוק אם אכן הוצאותיהם תאמו את הפירוט התקציבי שנכלל בהסכם ולהבטיח שהרווח למפיק לא יהיה גבוה מזה שהוסכם עליו.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי היה שסמנכ"ל הכספים ידרוש להחיל על הסכמי ההתקשרויות את הדרישה לאישור רואה חשבון כפי שנדרש בהסכמי הקופרודוקציה.
יוצא אפוא שהרשות שילמה למפיקים רק על סמך אישור המפיק האחראי, שבדרך כלל אינו גורם מקצועי בתחום הכספים.
(ב) רק בחוזים שנחתמו מנובמבר 2012 ואילך ובעקבות מידע שהתקבל ברשות שהצביע על פערים בין הסכומים שהרשות שילמה למפיקים על פי ההסכמים שחתמה איתם ל בין הוצאותיהם בפועל, נוסף סעיף המחייב את המפיק - כתנאי לקבלת התשלום האחרון מהרשות - להמציא דוח הוצאות הפקה ומאזן סופי של ההפקה, מבוקר ומאושר על ידי רואה חשבון מטעם המפיק.
נמצאו גם הפקות שבהן הרשות שילמה את עלות ההפקה במלואה, אף שדוח הוצאות ההפקה שאושר על ידי רואה חשבון מטעם המפיק לא תאם את ההוצאות כפי שפורטו בהסכם, כשעלותם בפועל של רכיבים בהפקה הייתה שונה מתמחורם בהצעת התקציב.
אמנם סכום ההוצאה הכולל של ההפקה היה דומה לזה שבהצעת התקציב, אולם נמצא שהמפיק האחראי לא אישר את השינויים ברכיבי ההפקה, ושמחלקת הכספים לא ביקשה הסברים לשינויים לפני התשלום למפיקים.
במהלך הביקורת 19 כתב סמנכ"ל כספים וכלכלה למנכ"ל הרשות על הבעייתיות הכרוכה בפיקוחה של הרשות על ביצוע ההסכמים עם המפיקים, וטען ש"קיים כשל מתודולוגי בכל האמור במנגנוני הבקרה על הכספים המועברים על ידי רשות השידור לחברות ההפקה".
19 ביולי ובאוקטובר 2013.
שם הדוח: התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הוסיף כי מנגנון אישור רואה החשבון מטעם המפיק שהתווסף להסכמים לא הוכיח את עצמו כמספיק אפקטיבי.
הוא הציע כי הבקרה הכספית תיעשה באמצעות הקמת מאגר רואי חשבון שייבחרו על ידי הרשות, אשר יערכו בדיקת עלויות וכמויות של התשומות בהשוואה לתקציב שאושר, יבחנו האם שינויים בתקציב ההפקה אושרו על ידי המפיק האחראי ויחברו דוח מסכם.
הסמנכ"ל הציע גם לקבוע שיעור מסוים מעלות ההפקה שישולם למפיק רק בתום ביצוע ההפקה ובכפוף לממצאי דוח רואה החשבון, כך שהרשות תוכל לקזז מהתשלומים למפיק אם יתגלו פערים בין התקציב שנקבע בהסכם לבין הוצאותיו בפועל.
הסמנכ"ל חתם את מכתבו בחשש משמעותי ש"רשות השידור משלמת למפיקים תשלומי יתר, באופן שבו סך הסכום המשולם לחברת ההפקה עולה על הוצאות ההפקה ובדרך זו גדל רווח המפיק במידה ניכרת, וזאת מעבר לשיעור הרווח אותו מאשרת רשות השידור בעת בדיקת התקציב".
באוקטובר 2013 פנתה היועצת המשפטית של הרשות למנכ"ל במכתב שבו הפנתה אותו לשני המכתבים האמורים של הסמנכ"ל, והוסיפה כי חובתה של הרשות כנאמן הציבור לנהל את כספי הציבור באופן מושכל וזהיר על פי החוק.
היועצת המשפטית הציעה לאמץ את הצעתו של הסמנכ"ל כך שהרשות לא תהיה תלויה ברואי החשבון של המפיקים.
מהאמור לעיל עולה כי הבקרה על הכספים ששילמה הרשות, הן של חטיבת התכניות שאישרה את התשלומים והן של מחלקת הכספים ששילמה למפיקים, לקתה בחסר ויש חשש שבמצב זה היא שילמה כספים ביתר.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת הרשות כי עליה ל קדם לאלתר את הטיפול במציאת מודל בקרה שיאפשר לה פיקוח נאות על הכספים הרבים שהיא מוציאה על הפקות, ולהחיל אותו על הפקות שטרם הסתיימו ועל אלה שהרשות תרכוש בעתיד.
מנכ"ל הרשות הודיע בתשובתו כי ועדת ההתקשרויות החליטה בנובמבר 2013 לאמץ את המלצת סמנכ"ל הכספים.
סמנכ"ל הכספים הודיע בתשובתו כי הרשות תפרסם בקרוב את המכרז לבחירת מאגר רואי חשבון חיצוניים שיבצעו את הליך הבקרה החל ב- 2014 .
לצורך יישום מודל הבקרה הוטמעו בהסכמים עם המפיקים השינויים הנדרשים, ובכלל זה זכותה של הרשות למנות רואה חשבון, התחייבות המפיק לפעול בהתאם לתקציב ההפקה, וזכותה של הרשות לדרוש השבה של סכומים ששולמו ביתר.
מהאמור לעיל עולה כי הרשות לא קיימה פיקוח נאות על ההפקות.
אף שכמה מפיקים לא עמדו בהתחייבויותיהם כלפי הרשות, לא שקלה הרשות לנקוט באמצעים העומדים לרשותה בגין הפרה חוזית, בהתאם לקבוע בהסכמים, ויש חשש שבכך נפגעה רמת ההפקות ונגרמו נזקים כספיים לרשות.
מצב זה גם מצביע על זילות בהסכמים ומאפשר למפיקים לחרוג מההסכמים בלא שישלמו על כך מחיר.
:שם הדוח התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרדמבקר המדינה מעיר כי ביצוע פיקוח על המפיקים ועל ההפקות מהווה נדבך חשוב בשמירת האינטרס הציבורי וכספי הציבור.
משכך על מנהל חטיבת התכניות לרענן ולחדד את הוראות הנוהל ולאכוף על המפיקים האחראים את ביצוען.
על הנהלת הרשות לפעול לכך שמפיקים אשר יימצא כי לא עמדו בהתחייבויותיהם לא ישולמו להם הכספים, והם אף יידרשו להחזיר כספים ששולמו להם ביתר.
תפקידה של רשות השידור כרשות ממלכתית ציבורית הוא לקיים שידורים איכותיים ולקדם את היצירה המקורית הישראלית.
לכן למדיניות השידור ובכלל זה קביעת יעדי השידור ולבחירת ההפקות בוועדת ההתקשרויות יש השלכות על תכני השידורים לציבור הצופים ועל אופיו של ערוץ 1 .
בשנים 2017 -2012 צפויה הרשות להוציא כ-650 מיליון ש"ח במצטבר לרכישת הפקות מקומיות.
ממצאיו של דוח זה מצביעים על התנהלות לא תקינה בהליך ההתקשרויות עם מפיקים לרכישת הפקות, שאינה עולה בקנה אחד עם הוראות הנוהל ועם מושכלות יסוד של מינהל תקין.
על הרשות לפרסם פניות לציבור להציע הצעות להפקות מתוך ראייה עתידית ועל בסיס תכנון מוקדם של רשימת הנושאים ושל לוח השידורים.
המצב שבו החריג - פניות יזומות - הפך לכלל השולט אינו עולה בקנה אחד עם עקרונות של מתן הזדמנות שווה והרחבת מעגל המתמודדים, כדי שהרשות תוכל לבחור את ההצעות הטובות ביותר, הן מבחינת רמתן המקצועית והן מבחינת עלויותיהן.
לדעת משרד מבקר המדינה על הרשות לאפשר הגשת פניות יזומות של מפיקים רק במקרים של הפקות חריגות וייחודיות.
על הנהלת הרשות לטפל בחסמים הקיימים בהליך המשא ומתן עם המפיקים, כדי למנוע עיכובים בחתימת ההסכמים.
כמו כן על הרשות לפעול כבר מתחילת השנה לתכנן את שלבי רכישת ההפקות ולבצע את הליך רכישתן במהלך השנה.
פיקוח על המפיקים ועל ההפקות, הן על ידי המפיקים האחראים והן על ידי מחלקת כספים, מהווה נדבך חשוב של שמירת האינטרס הציבורי וכספי הציבור.
על הרשות ל גבש לאלתר מודל בקרה שיאפשר לה פיקוח נאות על הכספים הרבים שהיא מוציאה על הפקות, ולהחיל אותו על הפקות שטרם הסתיימו ו על הפקות שתרכוש בעתיד.
על הנהלת רשות השידור ומוסדותיה מוטלת האחריות לטיפול ולפיקוח בנושא ההתקשרויות להפקות בכללותו ולקידומו.
עליהם לפעול במשותף לכך שההשקעות הכספיות בהיקפים של מאות מיליוני ש"ח בשנים הקרובות ברכישת הפקות יביאו לשיפור השידורים של ערוץ 1 ולהגברת הרלוונטיות שלו בקרב קהל הצופים.
רשות השידור (להלן גם - הרשות) הוקמה על פי חוק רשות השידור, התשכ"ה- 1965 (להלן גם - החוק), ולפיו היא תקיים שידורי טלוויזיה ורדיו כשירות ציבורי.
רשות השידור משדרת בערוץ 1 את שידורי הטלוויזיה הישראלית, ובערוץ33 - את שידורי הטלוויזיה הישראלית בערבית.
עד סוף המאה העשרים היה נהוג בעולם לשדר את שידור הטלוויזיה בשיטה אנלוגית3 .
במאה העשרים ואחת החל מעבר משיטת שידור אנלוגית לדיגיטלית 4 :, שהעיקריות שבהן הן אלה שידור בטכנולוגיית חדות רגילה ( SD - Standard Definition Television ) ושידור בטכנולוגיית חדות גבוהה ( HD - High Definition Television ), ובה רזולוציית השידור גבוהה עד פי ארבעה מה-SD (להלן- פורמט HD .
) לשיטת השידור הדיגיטלית כמה יתרונות על פני שיטת השידור האנלוגית, ובהם איכות קול טובה יותר, כושר הפרדת תמונה גבוה יותר, תאימות למחשבים ולאינטרנט ויכולות "אינטראקטיביות".
יכולות אלו מאפשרות לצופה לשלוט בנתונים המשודרים מהטלוויזיה, כמו להציג כתוביות שלא נראות על המסך ותרגום בו-זמני לשפות זרות.
שידורי הטלוויזיה ברשות השידור 1.
הרשות שידרה את שידורי ערוץ1 בשיטה אנלוגית מאז הקמתה בשנת 1969 ועד מאי 2010 .
בשנת 2008 תוקן החוק, ובו נקבע כי הרשות תפסיק לקלוט ולהפיץ שידורי טלוויזיה בשיטה האנלוגית בתוך 18 חודשים מהמועד הקובע (אוגוסט 2009 ), ובלבד שבמועד הפסקתם היא תוכל להפיץ את שידוריה באמצעות תחנות שידור דיגיטליות, ושלציבור תהיה אפשרות זמינה לרכוש ציוד לקליטת השידורים.
מיוני 2010 החל ערוץ 1 לשדר בפורמט HD - באמצעות אפיק ייעודי של חברות הכבלים והלוויין - וזאת במקביל לשידור האנלוגי.
צופים שאינם מנויים על שידורי חברות הכבלים קולטים את שידורי ערוץ 1 ( בפורמט דיגיטלי בטכנולוגיית חדות רגילה SD ) .
3 בשיטה זו השידור מופץ באמצעותמערך משדרים הפרוסים ברחבי הארץ וניתן לקליטה באמצעות אנטנה ביתית.
בשיטה זו השידור מופץ באמצעות משדרים דיגיטליים וניתן לקליטה באמצעות התקנים מתאימים רשות השידור 1499 .
:שם הדוח ניהול פרויקט המעבר לשידור דיגיטלי ברשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 באמצעות"עידן פלוס" 5 .
בערוץ 33 , נכון למועד סיום הביקורת, רשות השידור משדרת בפורמט אנלוגי בלבד.
פרויקט המעבר משידור אנלוגי לשידור דיגיטלי בפורמט HD (להלן- פרויקט ה-HD ) נחשב פרויקט הדגל בתהליך ההתחדשות הטכנולוגית של הרשות.
משנת 2010 ועד יוני 2013 הסתכמו עלויות הפרויקט בכ -28 :מיליון ש"ח.
הפרויקט כולל התקשרויות בתחומים שונים תשתית, בינוי, טכנולוגיה, מחשוב ועיצוב.
ביישום הפרויקט שותפות יחידות רבות ברשות ובהן חטיבת הנדסה ופיתוח, חטיבת החדשות בעברית, שירותי מינהל ומחלקת האמנות; וכן יחידות המטה - אגף כספים וכלכלה והייעוץ המשפטי.
במעבר לשידור בפורמט דיגיטלי החליטה הרשות להקים מתחם שיכלול מרכז שידור ובו חדר בקרה מרכזי, חדרי עריכה ופיקוח, חדרי שרתים, אולפן שידור, חדרי הלבשה ואיפור, חדרי מנוחה וחדרים נוספים לציוד הטכנולוגי המסייע לשידור (להלן - מתחם ה -HD) .
באוגוסט 2010 בחנה הנהלת הרשות את נושא מיקומו של המתחם.
החלופות היו "אולפן נקדי" ו"אולפן א'" (אולפן A ) שבבניין הטלוויזיה בירושלים, והיא החליטה להקים את המתחם בסמוך לאולפן א' ולהתאים את האולפן לשידור חדשות ואקטואליה בפורמט HD .
לפי החוק, על מילוי תפקידיה של הרשות מופקדים יו"ר הרשות, מליאה של 31 חברים וועד מנהל המונה שבעה חברים (להלן - מוסדות הרשות)6 ומנכ"ל הרשות (להלן גם- המנכ"ל).
מתפקידי המליאה: התוויית מדיניות הרשות; הנחיית הוועד המנהל במילוי תפקידיו; ומעקב, פיקוח ובקרה על פעילות הרשות.
בחודשים מאי-אוקטובר 2013 בדק משרד מבקר המדינה במוסדות הרשות ובהנהלתההיבטים שונים בתכנונו, ב ניהולו ובביצועו של פרויקט ה-HD.
המעבר לשידור בפורמטדיגיטלי .
שלביו העיקריים של פרויקט הם ייזום, תכנון, ביצוע, בקרה וסיום הפרויקט.
משרד מבקר המדינה בדק את יישום שלבים אלו בפרויקט ה-HD .
בשלב הייזום של פרויקט בוחנים את נחיצותו.
לאחר שהגיעו למסקנה כי הוא נחוץ לארגון, מכינים מסמך ייזום ראשוני המגדיר, בין היתר, את הצורך בפרויקט, את מטרותיו, את אופן ביצועו ואת מדדי הביצוע שיש לעמוד בהם.
5 מערך שידור דיגיטלי שמפעילה הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו החל בשנת 2009.
6 בשנת 2012 ( אושר תיקון לחוקתיקון מס' 27 ).
לפי התיקון לחוק יוחלפו מליאת הרשות והוועד המנהל במועצה בעלת מאפיינים של דירקטוריון, שמעמד חבריה יהיה דומה למעמד של דירקטורים.
בתיקון נקבע כי המועצה תמונה עד אפריל 2014 , ועד מינויה נמסרו חלק מתפקידיה העתידיים למוסדות הרשות.
שם הדוח: ניהול פרויקט המעבר לשידור דיגיטלי ברשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שלב הייזום בפרויקט ה -HD ,בוצע במסגרת הכנת תכנית רפורמה מקיפה ברשות השידור כמפורט: 1.
: הצורך בשדרוג טכנולוגי של אמצעי השידור באפריל 2007 ,החל הוועד המנהל של הרשות לגבש, בשיתוף חברה המתמחה בייעוץ אסטרטגי וכלכלי תכנית לרפורמה מקיפה ברשות: כלכלית, ארגונית וטכנולוגית.
הועלו כמה כשלים ברשות, ובכללם פיגור טכנולוגי ניכר באמצעי ההפקה, במערכות השידור ובמערכות המידע והוצאות הולכות ומתרבו ת לתחזוקת הציוד ברשות.
הרשות נדרשה להתמקד בשבעה תחומים, ובהם שדרוג ודיגיטציה של אמצעי ההפקה, של מערך השידור ושל ארכיון הרשות7 .
החל בשנת 2008 דנו מוסדות הרשות מפעם לפעם בנושאי הרפורמה, ובאוגוסט 2012 חתמו הרשות וממשלת ישראל על הסכם למימון תכנית ההבראה של הר שות, שתתבצע בשנים 2012 - 2018 (להלן- הסכם הרפורמה).
בהסכם הרפורמה התחייבה הרשות להשקיע בתחום הטכנולוגיה 330 מיליון ש"ח, מתוכם76 מיליון ש"ח באמצעי הפקה בטלוויזיה, הכוללים בין היתר: חידוש אולפני שידור; תכנון, התקנה ותחזוקה של תפאורות לאולפנים; רכישת ציוד לחדרי פיקוח ובקרה והתאמת מערכות לטכנולוגיה החדשה שתיבחר.
ביולי 2013 הודיעו שר האוצר ושר התקשורת ליו"ר ולמנכ"ל של הרשות שתחילת יישומו של הסכם הרפורמה תוקפא, כדי לבדוק את המתווה שנקבע בהסכם ואת האפשרות לשנות את מתכונת השידור הציבורי הקיים.
ייזום הפרויקט ש ל שידורי HD: בדצמבר 2009 , במהלך התוויית תכנית הרפורמה, הודיע מנכ"ל הרשות דאז לוועד המנהל, כי הרשות תשדר בפורמט HD את משחקי אליפות העולם בכדורגל - "המונדיאל" - שהתקיימו בחודשים יוני -יולי 2010 .
לרשות לא הייתה יכולת טכנולוגית לשדר בפורמט HD .
ולשם כך היא שכרהבתקופת המונדיאל ניידת שידור המותאמת לשידורים בפורמט HD בכ- 30,000 .
ש"ח ליום שידור המונדיאל בפורמט HD עורר תגובות חיוביות בציבור, ובסוף יוני 2010 , לאחר שהוחל בשידורי המונדיאל, הציע מנהל מחלקת ההנדסה למנכ"ל הרשות להמשיך ולשדר בפורמט HD .
גם אחרי סיום המשחקים כך, לדבריו, תעבור הרשות לעידן טכנולוגי חדש, תזכה ביתרון לעומת הערוצים המסחריים, תספק שידור איכותי לציבור ותבצע קפיצת מדרגה טכנולוגית כפי שנדרש ברפורמה.
מנהל מחלקת ההנדסה גם פירט את התהליכים ואת רשימת הציוד הנדרשים לכך.
בנובמבר 2010 חתמו מדינת ישראל ורשות השידור על הסכם הלוואה לרכישה ולשכירה של ציוד להמשך השידורים בפורמט HD , וזאת על חשבון כספי המענק שתקבל הרשות עבור ביצוע הרפורמה.
במסגרת הסכם זה העביר משרד האוצר לרשות 10 מיליון ש"ח לביצוע פרויקט ה-HD.
2 מיליון ש"ח מסכום זה שילמה הרשות עבור שכירת ניידת השידור.
מנהל לפרויקט ה - HD מנהל פרויקט הוא תפקיד מרכזי וחיוני לביצוע פרויקט ולקידומו.
תפקידו לקבוע את יעדי הפרויקט ולתרגמם לתכניות עבודה, לתכנן ולנתח את הפרויקט מן הבחינה הפיננסית, לתאם בין כל היחידות הקשורות אליו, לקבוע את סדרי העדיפות של הפעולות הנדרשות לביצועו ולהביאו לידי גמר.
7 ראו גם בקובץ דוחות זה, בעמ' 1463 .
", את הדוח "הטיפול בארכיונים של רשות השידור רשות השידור 1501 .
:שם הדוח ניהול פרויקט המעבר לשידור דיגיטלי ברשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 1.
נמצא כי לא מונה מנהל לפרויקט.
אף שמונו שישה בעלי תפקידים ברשות לטפל בפרויקט מהיבטיו השונים, על איש מהם לא הוטלה האחריות לניהול מתכלל של הפרויקט.
על פי נוהל הרשות משנת 1995 (להלן- הנוהל), האחריות לטיפול בפרויקטים טעוני מכרז תהיה בידי ועדת פרויקטים ובידי אחראי לקידום ולמעקב על פרויקטים ברשות (להלן - אחראי לפרויקטים).
עם חברי הוועדה יימנו בעלי תפקידים הקשורים לנשוא המכרז.
הוועדה מופקדת על מעקב אחר ביצוע הפרויקט עד סיומו, ובכלל זה יהיה עליה להבטיח את קיומו של תכנון לפרויקט ולעקוב אחר ניהול הפרויקט ואחר ביצועו במסגרת התקציב המאושר.
תפקידיו של אחראי לפרויקטים: בדיקת כדאיות הפרויקט; בחירת יועצים; הכנת חומרי המכרז וכתב הכמויות; ריכוז נושאים לוועדת המכרזים; בדיקת חשבונות הפרויקט עד השלמת העבודה ומעקב על ניצול תקציב הפרויקט.
התברר כי בתקופת ביצוע פרויקט ה-HD , שחייב פרסום מכרזים בתחומים שונים, לא פעלה ברשות ועדת פרויקטים, בניגוד לנוהל שקבעה הרשות.
בנסיבות אלה לא נעשה מעקב אחר התקדמותו של פרויקט מרכזי זה ואחר עמידה במסגרת התקציב שנקבעה לו.
עוד התברר כי המשרה של אחראי לפרויקטים בלשכת סמנכ"ל טכנולוגיות אינה מאוישת משנת 2005 , כך שהחל במועד ביצוע פרויקט ה -HD בשנת 2010 ועד מועד סיום הביקורת לא היה אחראי לפרויקטים שעקב אחר ביצוע הפעולות בפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על הרשות להבטיח שפרויקטים ינוהלו בהתאם לנוהל ולפעול למינוי מידי של אחראי לפרויקטים ושל ועדת פרויקטים, ובייחוד כאשר הרשות כבר החלה בתהליך של התחדשות טכנולוגית שעתידה להיות רחבת היקף.
בתשובתו מינואר 2014 הודיע המנכ"ל כי הרשות תפרסם מכרז לתפקיד האחראי למעקב על ניהול פרויקטים.
שלב התכנון הוא השלב המהותי ביותר בפרויקט לפני שלב הביצוע, והוא כולל בניית תכניות עבודה, מינוי מופקדים על ביצועו ותכנון התקשורת בין כלל השותפים לפרויקט.
תכנית העבודה לפרויקט HD תכנית העבודה בארגון היא כלי ניהול מרכזי המסייע לו לבנות את פעילותו על פי מטרו ת ויעדים לשנה השוטפת ולטווח הארוך.
בתכנית העבודה השנתית נקבעים: סדר העדיפויות של הארגון, הגדרת יעדים ומשימות מדידים, מדדי תפוקות, לוח זמנים ותקציב.
התכנית מחייבת את הארגון להעריך מפעם לפעם את המצב לעומת התכנון ובמידת הנדרש לבצע התאמות, שינויים ותוספות, לקיים מעקב על השגת היעדים והתפוקות ולהפיק לקחים.
יצוין כי במסגרת הסכם הרפורמה, הכוללת השקעה בתחומים טכנולוגיים, הכינה הרשות תכנית כללית לביצועה.
בהסכם נקבע כי בנוסף לתכנית הכללית הרשות תגיש לממשלה תכנית 1502 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: ניהול פרויקט המעבר לשידור דיגיטלי ברשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מפורטת הכוללת את אבני הדרך ואת העלויות הצפויות ליישום כ ל אחד מהתחומים הטכנולוגיים.
גם דרישה זו מלמדת על חשיבותה של תכנית העבודה.
זאת ועוד, פרויקט כה מרכזי בהתחדשות הטכנולוגית של רשות השידור, אשר לו גם נקודות השקה עם תחומים רבים ברשות, צפוי היה שיהיה לו ביטוי לא רק בתכנית העבודה של הפרויקט אלא גם בתכנית העבודה השנתית של הרשות.
הביקורת העלתה כי בשנים 2010- 20138 פעלה רשות השידור מבלי שהייתה לה תכנית עבודה שנתית.
עוד נמצא כי על אף חשיבותו, מורכבותו ועלויותיו הגבוהות של פרויקט ה-HD ,, הרשות לא קבעה תכנית עבודה מפורטת לביצועו, לא הגדירה את שלביו לא קבעה לוח זמנים ואבני דרך לביצועו.
היועצת המשפטית של הרשות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 , כי נציגיה דרשו לא פעם תכנית עבודה מסודרת לפרויקט ה -HD , וכי היעדרה של תכנית כזו "הביא לכך שהיחידה הצורכת העלתה פעם אחר פעם בקשות להרחבת התקשרות עם הספק שזכה במכרז לספק את הציוד בפרויקט, תוך הצגת נימוקי דחיפות וחוסר ברירה ופריצה חוזרת ונשנית של המסגרת הכספית".
:בהיעדר תכנית עבודה גם לא נקבע לוח זמנים להשלמת הפרויקט, כמפורט בדיון הוועד המנהל בנובמבר 2011 , שעסק גם בפרויקט ה-HD , הוא הנחה את הנהלת הרשות לפעול לכך שמתחם ה-HD יהיה מוכן למועד שידור המשחקים האולימפיים שהתקיימו בלונדון בחודשים יולי ואוגוסט 2012 (להלן- האולימפיאדה).
בדצמבר 2011 הודיע סמנכ"ל טכנולוגיות9 למנכ"ל כי המועד הצפוי לסיו ם הבינוי במתחם ה -HD הוא שלהי מרץ 2012 .
:אולם גם מועד זה נדחה, כמתואר עד ינואר 2012 נדרשה להקמת מתחם ה-HD התארגנות בשני תחומים מרכזיים: בניית מרכז שידור ורכישת ציוד ותוכנה.
רק בינואר 2012 התברר לרשות כי במסגרת הפרויקט יש לבצע במתחם ה-HD גם עבודות תכנון והתקנה של תפאורה לאולפן א'.
במרץ 2012 הודיע המנכ"ל לוועד המנהל כי לא יהיה אפשר לסיים את הפרויקט עד לאולימפיאדה, אולם לא נקבע מועד חדש לסיומו.
בדיון ועדת משנה של מוסדות הרשות שהתקיים באפריל 2012 העריך סמנכ"ל טכנולוגיות שעד נובמבר 2012 יסתיים הפרויקט, וכל השידורים לערוץ הראשון ישודרו ממתחם ה -HD .
התברר כי עד מועד סיום הביקורת, כשנה לאחר המועד שקבע הוועד המנהל להשלמת הפרויקט, הפרויקט טרם הושלם.
8 בשנת 2013 ,גיבשה הנהלת הרשות תכנית עבודה המותנית בביצוע הרפורמה ברשות השידור אולם היא לא אושרה במוסדות הרשות ולבסוף נגנזה בשל הקפאת הרפורמה.
9 סמנכ"ל טכנולוגיות מונה לתפקידו בסוף אוקטובר 2011 , ובמסגרת תפקידו זה הוא דיווח על הפרויקט.
:שם הדוח ניהול פרויקט המעבר לשידור דיגיטלי ברשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 3.
המעבר לטכנולוגיית שידור דיגיטלי מצריך התאמת מערכות ברשות לטכנולוגיה זו וכרוך בעלויות נוספות.
התברר כי פעולות אלה לא נכללו בתקציב הפרויקט.
להלן דוגמאות: (א) בנובמבר 2012 פנה מנהל אגף מערכות מידע אל סמנכ"ל טכנולוגיות והודיע כי יש להכין בדחיפות תשתיות ממוחשבות לסביבת העבודה ב-HD .
עד מועד סיום הביקורת שילמה הרשות עבור הכנת התשתיות כ-2.
מיליון ש"ח (ב) עם המעבר לשידורים בפורמט HD נוצר הצורך לשדרג את המערכות הגרפיות המאפשרות הצגת אלמנטים שונים בשידורי הטלוויזיה, ובהם תמונות וטבלאות, ולהתאימן לתצורת השידור החדשה.
עלות שדרוג המערכות הסתכמה בכ -1.
מיליון ש"ח לדעת משרד מבקר המדינה, בשל היעדר תכנית עבודה ולוח זמנים נפגעה יכולתה של הנהלת הרשות לעקוב אחר התקדמות פרויקט ה -HD ואחר השגת היעדים שנקבעו.
על הרשות לבחון אילו שלבים נותרו לסיום הפרויקט ולהכין תכנית עבודה מפורטת, לוחות זמנים ותקציב לביצועם.
לצורך פרויקט ה-HD פורסמו בשנים 2012 -2010 :, בין היתר, ארבעה מכרזים למטרות אלה אספקת ציוד ותוכנה, התקנת הציוד ותחזוקתו (להלן - מכרז הציוד); ביצוע עבודות בינוי והנחת תשתית לחדרי בקרה וציוד HD (להלן- מכרז הבינוי); עיצוב, ביצוע והתקנה של תפאורה קבועה לאולפן א' (להלן - מכרז התפאורה) ורכישת מסכי לד10 .
ועדות המכרזים ברשות 11 הן הגופים המוסמכים לאשר יציאה לכל מכרזי הרשות וכן את ההתקשרות עם הזוכה במכרז.
פנייה לוועדת מכרזים לאישור של יציאה למכרז או של פטור ממכרז נעשית באמצעות טופס בקשה לאישור מכרז, ובו נדרשת היחידה הצורכת 12 לציין גם את אומדן שווי ההתקשרות.
האומדן הוא כלי בקרה ראשוני ובסיסי על ההוצאה התקציבית הצפויה ומאפשר להעריך אם העבודה או השירות המתוכננים ניתנים לביצוע.
לפי הנחיות הרשות, להתקשרויות בסכום של יותר מ- 250,000 ש"ח נדרש, נוסף על אישור ועדת המכרזים, אישור של "ועדת 250 .
אלף", שהיא ועדת משנה שמינו מוסדות הרשות .
מסכים המציגים מרכיבים גרפיים כחלק מהתפאורה באולפן 11 ברשות השידור פועלות שתי ועדות מכרזים- א וב: ועדת מכרזים א, בראשות מנכ"ל הרשות, מוסמכת לאשר יציאה למכרזים שהאומדן של סכום ההתקשרות בהם הוא ממיליון ש"ח ומעלה; ועדת מכרזים ב, שבראשה עומד סמנכ"ל כספים, מוסמכת לאשר יציאה למכרזים שהאומדן של סכום ההתקשרות בהם הוא עד מיליון ש"ח.
היחידה המקצועית ברשות שצורכת את השירות 1504 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: ניהול פרויקט המעבר לשידור דיגיטלי ברשות השידור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 אומדן של עלויות הפרויקט כלי בסיסי בניהול פרויקט הוא הכנת אומדן של עלויותיו, כלומר הערכת העלויות של המשאבים הדרושים לביצוע שלביו השונים ובכלל זה אומדן של סטיות צפויות מהתכנון המקורי שעלולות לייקר את עלויות הפרויקט.
התברר כי ברשות אין נוהל לאופן הכנת אומדן לשם פרסום מכרז פומבי לרכישת טובין או לביצוע עבודה.
כמו כן, בטופס הבקשה לאישור מכרז אין דרישה לצרף מסמכים ותחשיבים התומכים באומדן שווי ההתקשרות או לצרף מפרט התומך בבקשה.
בתשובתו של מנכ"ל הרשות הוא הודיע כי בעקבות הביקורת נוספה לטופס הבקשה דרישה לצרף אומדן מפורט ומנומק של שווי ההתקשרות.
אומדן זה יאפשר לוועדה לבחון את הנתונים שעליהם מבוססת הבקשה ויסייע ליחידה הצורכת להיערך ולתכנן את דרישותיה מבעוד מועד.