HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
15 , ובו פירוט התכולה של 72 עגלות דואר שעוכבו לבדיקת המכס, לרבות עגלו ת שיש בהן חבילות מ- 15.
15 שלח סמנכ"ל בכיר לדואר במשרד התקשורת מכתב לראש מנהל המכס ברשות המסים וכותרתו "שחרור מכסי של דברי דואר".
הסמנכ"ל ציין במכתב כי "במסגרת פעולות הפיקוח שעורך משרד התקשורת ביחידות שונות בחברת דואר ישראל, וכן מפניות ציבור ר בות שהתקבלו במשרדנו, עלה כי מתקיימים עיכובים בחלוקת הדואר ובעיקר של אלה המתקבלים מחו"ל.
במענה חברת הדואר לפנייתנו.
נמסר, כי מחודש מאי 2015 תהליך שחרור פריטי דואר החל להתארך כאשר שיא העיכובים הגיע בחודשים יוני ואוגוסט השנה.
עוד מסרה החברה, כי העיכובים מתרחשים בתהליכים רבים בעבודה מול המכס.
מטבע הדברים, ממשקי העבודה בין חברת הדואר לגורמי המכס הינם קריטיים לאספקת שירותי דואר איכותיים לציבור.
אודה על בדיקתך כיצד ניתן לייעל את הליך השחרור המכסי של דברי הדואר".
בתשובתו של ראש מינהל המכס למשרד התקשורת מ- 23.
15 נכתב כי יש לעשות את המיטב למחשוב מערכות הדואר והעברת מסר ממוחשב למינהל המכס כדי שיתאפשר לשרת טוב יותר את האזרחים.
ראוי לציין כי עד לשנת 2014 נהגו בחברת הדואר לקבל מחברת סחר אלקטרוני גדולה קבצים המכילים את פרטי הטובין שנשלחו לישראל ולהעבירם מראש לאגף חברת דואר ישראל בע"מ | 783 .
נוהג זה תרם לייעול ניכר בעבודתו של האגף בנוגע לטובין האמורים, וכך גם נחסך הליך ידני ארוך ומסורבל, אולם נוהג זה נפסק.
בתשובת חברת הדואר נכתב כי "חברת דואר ישראל מצויה בקשר שוטף עם אתרי הסחר המקוון הגדולים בעולם .
לחברה יכולת לקבל מהאתרים הללו קבצי מידע ולהעבירם לרשות המסים.
חברת דואר ישראל פנתה להנהלת המכס בהצעה לשפר את תה ליך העברת דברי הדואר והטיפול במכס, אך הצעתה זו לא זכתה עד כה להתייחסות הולמת".
עוד נמצא בביקורת, כי לאגף המכס אין דוחות כרונולוגיים ממוחשבים של פריטי הדואר שהוא עיכב לבדיקת תכולתם וערכם.
לדעת משרד מבקר המדינה, עד להשלמת המתווה לפתרון שיאפשר להקים את ממשקי המחשוב הנדרשים בין מערכות המידע של חברת הדואר ובין מערכת המידע של אגף המכס, יש לנקוט כל הליך שיאפשר לקצר את זמן העיכוב של פריטים אלו, לרבות קבלת קובצי מידע על הפריטים שנשלחים מחברות הסחר האלקטרוני המובילות.
היבטי מחשוב וממשק בין חברת הדואר לאגף ה מכס .
בסעיף 39 )(אלפקודת המכס נוסח [חדש ] נקבע כי "בטובין שיובאו בדואר מותר, לפי שיקול דעתו של המנהל, לקבל את ההצהרה בטופס או בתווית המחוברים או הנלווים לאריזה לפי תקנות הדואר, במקום הרשמון הנדרש לפי פקודה זו".
בשנת 2004 החלה רשות המסים לפתח את מערכת "שער עולמי", מערכת מידע חדשה לניהול סחר החוץ של מדינת ישראל.
בין תפקידיה של מערכת זו נכללים אספקת שירותי מכס יעילים יותר וקיצור זמני בדיקת המכס ושירותיו, תמיכה בתהליך הלוגיסטי של בדיקת המכס, שיפור איכות המידע והפצתו, וכן יצירת קשר וממשקים בין הגורמים המעורבים בתהליך.
גם חברת הדואר נדרשה להתאים את מערכותיה כדי שתוכל להתחבר למערכת זו.
בביקורת עלה שחברת הדואר לא הקצתה את המשאבים הנדרשים כדי להתחבר למערכת "שער עולמי" ולעמוד בהחלטות האמורות לעיל.
נכון למועד סיום הביקורת בדצמבר 2015 , עובדי הדואר בנתב"ג אינם קולטים כלל במערכת המחשוב של החברה את דואר האוויר - הן הפריטים הן השקים - שמגיע לארץ.
למכס אין אפוא מידע על תכולת השקים הנכנסים, והבקרה שלו אינה נעשית לפי קריטריונים: אין תכנית עבודה מסודרת על פי פרמטרים סדורים, והיא נעשית באופן ידני וללא סיוע מאתרים ממוחשבים המוגדרים מראש.
14 שלח סמנכ"ל בכיר לדואר במשרד התקשורת מכתב למנכ"ל חברת הדואר דאז, וכותרתו "השתלבות חברת דואר ישראל במערכת 'שער עולמי'".
במכתב זה נדרש מנכ"ל חברת הדואר לתאר כיצד מתקדמת השתלבות החב רה במערכת "שער עולמי" נוכח העובדה שהסדרת ממשק פעילות זה היא קריטית.
סמנכ"ל התפעול של חברת הדואר השיב ב- 16.
14 כך: "במהלך חודש פברואר2015 תחל 784 | דוח שנתי 67א .
חברת הדואר בפיילוט בתהליך ה -EMS מול המכס במערכת 'שער עולמי'.
עד אז נפעל לסיים את פיתוח המערכות הקשורות".
ב -9 לדצמבר באותה שנה התקיימה פגישה של מנכ"ל דואר ישראל עם ראש מנהל המכס, מר אבי ארדיטי.
בפגישה הדגיש המנכ"ל לפני ראש מנהל המכס כי "המשך פיתוח שאר התהליכים והתאמתם למערכת 'שער עולמי' מותנה בישום תוכנית ההבראה בחברת דואר ישראל".
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי נכון למועד סיום הביקורת בדצמבר 2015 טרם הסתיימה תכנית ההרצה (פיילוט) בתהליך EMS , וכי הצפי של מנהל תחום תכנון ובקרה בחברת הדואר הוא שהמערכת תחל לפעול בתוך שבועות ספורים.
עוד עלה בביקורת, שבתחום הצרורות שמשקלם עד 2 ק"ג, המהווים כ -90% מפריטי הדואר הבין -לאומי הנכנ סים לארץ, יתבצעו אפיון והעברת נתונים למערכת "שער עולמי" רק בשנת 2016 , כשיחלו להיקלט פריטים בבית המיון לפריטי דואר נפחיים שעתיד להיפתח.
בתשובת חברת הדואר נכתב כי "בסוף 2014 אכן עצרה חברת דואר ישראל את התאמת מערכותיה למערכת ״שער עולמי׳׳ וזאת לנוכח מצבה הפיננסי הקשה והסכנה הברורה והמידית אשר ריחפה על עצם קיומה ועל יכולתה להמשיך לספק את שירותיה לכלל הציבור במדינה.
במהלך 2015 התארגנה חברת דואר ישראל להתאים את מערכותיה ל״שער עולמי״ בכל הנוגע לטיפול בפריטי ה-EMS ,.
ברם במועד בו נקבע ביצוע הפיילוט נתגלתה תקלה ב מערכת המכס אשר סיכלה את ביצוע הפיילוט.
עד למועד לכתיבת שורות אלה מערכת ״שער עולמי״ של המכס אינה ערוכה למעבר מלא של הטיפול בפריטי ה-EMS .
בימים אלה ממשיכה חברת דואר ישראל בביצוע ניסויים עד לייצוב המערכת בידי המכס".
יצוין כי גם בדיון בוועדת הכלכלה של הכנסת ב- 22.
15 התייחס מנכ"ל חברת הדואר מר דני גולדשטיין לסוגיה זו: "היום החבילות מגיעות וממוינות בצורה פחות או יותר ידנית, עם הרבה תהליכים ונגיעות בחבילה.
אני נפגש ביום חמישי עם מנהל המכס, כי אחת הנקודות בתהליך הזה זה גם המכס עצמו.
אנחנו מדברים על שילוב של המערכת יחד, כך שבתהליך המכס יהיה משולב בעזרת קוראים אלקטרוניים, ולא בפתיחת חבילות, שאורכת היום זמן וגם מעכבת את החבילות".
באוקטובר 2015 נפגשו נציגי משרד מבקר המדינה וראש מינהל המכס מר אבי ארדיטי.
בפגישה הציג ראש מינהל המכס את העקרונות שלו לפתרון הכשלים המובנים העיקריים בשרשרת התהליך הנוכח י36 .
עקרונות אלו דומים לעקרונות שהציג מנכ"ל חברת הדואר בוועדת הכלכלה של הכנסת.
עם זאת, נראה כי הגופים עדיין לא הגיעו להסכמה בנוגע למרכיבים הטכניים שיאפשרו לממש את הפתרון.
בתשובת חברת הדואר נכתב כי " הכדור״ בעניין מחשוב תהליך גב יית המסים על פריטים המיובאים באמצעות הדואר אינו מצוי במגרשה של חברת דואר ישראל.
החברה הגישה לרשות המסים הצעות לפתרון, בין היתר ג ם לגבי פעילות מרכז המיון הנפחי החדש.
ואולם טרם קיבלה עד כה את תגובת הרשות.
36 יש לציין כי גם חברת הדואר של רוסיה החלה לשלב את המכס בתהליך העברת המידע על פריטי דואר כדי לייעל את גביית המכס והבקרה על הפריטים הנכנסים למדינה.
גם חברות דואר נוספות בעולם בודקות שילוב כזה.
חברת דואר ישראל בע"מ | 785 .
והניטור הממוחשבת הגבייה: בהתאם להצעתה של חברת דואר ישראל, החליט המכס ליישמו במסגרת ״שער עולמי״ - מערכת המכס החדשה".
בתשובתה של רשות המסים מ- 10.
16 " נכתב, כירשות המסים ובכלל זה מינהל המכס, רואים חשיבות גדולה במחשוב מערך הדואר וקבלת מסר ממוחשב שיאפשר אכיפה אטרקטיבית וממוקדת יותר.
עם סיום הסקר בכוונתנו לפתח פיתרון מבוסס טכנולוגיה שידע לייצר מידע מהנתונים המופעים על גבי החבילות ולתרגם את המידע לחיובי מיסים (מכס, מע״מ, מס קנייה) במקרים המתאימים.
חשוב לציין כי על פי הידוע לנו, אין מוצר מדף למערכת דומה בעולם ויש צורך לפתח מערכת שכזו על כל המשמעויות הנלוות.
אולם, אם נצליח לפתח את המערכת, האכיפה של מינהל המכס תהיה אפקטיבית הרבה יותר וכמובן שנגדיל משמעותית את ההכנסות ממסים הנגזרות מהסחר האלקטרוני.
עד לפיתוח המערכת, נאלץ לעשות את המיטב במגבלות כוח אדם והאמצעים העומדים לרשותנו.
יצוין כי מינהל המכס נערך למעבר דואר ישראל למתקן החדש במודיעין ומן הסתם נדרש להתנהלות שונה בכל הקשור לתפעול כוח אדם הקיים ובמגמה להשיג את התוצאות המיטביות בנסיבות הקיימות".
בתשובה שמסר המנהל הכללי של משרד האוצר, מר שי באבד, למשרד מבקר המדינה ב- 9.
16 נכתב כי "תהליך הבדיקה הידנית של פריטי הדואר גורם לעיכובים רבים ולחוסר יעילות בבדיקת החבילות המיובאות.
לפיכך משרד האוצר יבחן הקמת מערך טכנולוגי לבחינת החבילות הנכנסות באופן מהיר ויעיל".
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר, רשות המסים וחברת הדואר לזרז את הפיתוח וההקמה של מערכת המידע והניטור הממוחשבת, שכן היא תשרת הן את חברת הדואר הן את אגף המכס, תייעל במידה ניכרת את הממשק ביניהם ותשפר את השירות לציבור.
אי-מילוי טופס הצהרה למכס ב שליחת חבילה לחו"ל .
בסעיף 103 לפקודת המכס נוסח [חדש ] נקבע כי "לפני שמעלים טובין אל אוניה, קרון רכבת, או כלי הובלה אחר לשם יצוא יש לרשמם לשם יצוא בדרך שנקבעה לכך".
כללי הדואר הבין-לאומיים קובעים כי יש לצרף טופס הצהרה cn22 לכל טובין שנשלח בדואר.
ההנחיות המפורטות לאופן יצירת הטופס ולמילויו מובאות במדריך המעודכן שפרסמו ארגון הדואר העולמי וארגון המכס העולמי ביוני 201437.
בבדיקת סניפי הדואר הועלה כי הפקידים אינם מקפידים לבצע הוראות אלו, וכי הם מטפלים במשלוח הטובין גם בהיעדר הטופס.
למעשה, אי-הקפדה זו היא הן עברה על חוקי המכס והן עברה על כללי הדואר הבין-לאומיים, והיא עשויה להזיק רבות לשולח אם רשויות המכס במדינת הנמען יבדקו את תכולת המשלוח שלו, שכן הוא עלול לשאת בהשלכותיה של עברה זו.
37 WCO-UPU Postal Customs Guide, pp.
יצוין כי ממצא דומה לזה הועלה גם בדוח פיקוח שערך משרד התקשורת בבית המיון בחיפה ב- 2.
בדוח צוין כי אי-ההקפדה לביצוע ההוראות עלולה לגרום קשיים במדינות היעד, ובהם: עיכובים במסירת הטובין או שהרשויות בחו"ל יטילו הוצאות כספיות נוספות על השולח.
בהתייחסותו של ממלא מקום מנכ"ל חברת הדואר ב - 28.
15 לממצא זה נכתב כי "בעקבות ממצאי הדו"ח יש בכוונתנו לשגר לכל יחידות הדואר הודעת רענון המדגישה את חשיבות המילוי של הודעות המכס כהלכה.
כמו כן תודגש חשיבות פעולה זו במסגרת הבקרות התפעוליות המתקיימות ביחידו ת הדואר מעת לעת".
למרות הודעות הריענון, בסיורים שערכו נציגי משרד מבקר המדינה בבתי המיון בתל אביב ובחיפה נצפו פריטי דואר המיועדים למשלוח לחו"ל מבלי שצורפו להם טפסי ההצהרה הנדרשים.
בתשובת חברת הדואר נכתב כי "הודעות לריענון הזיכרון של העובדים הנוגעים בדבר מופצות מעת לעת, אך איננו מסתפקים בכך ומדי פעם נעשות בקרות יזומות אשר תוצאותיהן מועברות למנהלים הנוגעים בדבר.
בקרות אלו מעלות כי שיעור המקרים בהם לא מולא טופס ה- cn22ה וא שולי".
פגיעה בעידוד הייבוא האישי ובהפחתת יוקר המחיה .
בעקבות העלייה המורגשת ביוקר המחיה במדינת ישראל בשנים האחרונות, וכן בעקבות גל המחאה החברתית שבא בעקבותיה, נקטה ממשלת ישראל כמה צעדים להתמודד עם עלייה זו.
בתחום עידוד הייבוא האישי והגברת התחרות במשק פרסם בנובמבר 2014 שר האוצר דאז צו המעלה את מחיר הטובין הפטורים ממכס ל-500 .
דולר38 ,נוסף על כךהממשלה מינתה את "הוועדה להגברת התחרות והסרת חסמים בתחום הייבוא האישי".
14 את מסקנותיה לשר האוצר ולשר הכלכלה דאז.
הליקויים שתוארו בפרקים הקודמים בתחום הדואר הבין-לאומי הנכנס דרך שירותי חברת הדואר מקשים ליישם את מגמת עידוד היבוא האישי והפחתת יוקר המחייה.
אי-טיפולה של חברת הדואר בליקויים שהתגלו באופן חלוקת החבילות שמגיעות דרכה מחו"ל פוגע בתועלת שבצעדים הננקטים לעידוד היבוא האישי.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי ששר האוצר ושר התקשורת יוודאו שדרכי הפעולה של חברת הדואר ושל אגף המכס ברשות המסים לא יהוו מכשול בפני עידוד היבוא האישי.
עליהם לפעול ליישום המדיניות שהתוותה הממשלה בחתימתה על הצו האמור ולפי מסקנות הוועדה הנזכרות לעיל.
בתשובת חברת הדואר נכתב כי ישנה עלייה משמעותית ורציפה במשלוחי הסחר האלקטרוני, המוזמנים מחו"ל באמצעותה, על פני השנים וכי עובדה זו מעידה על אמון הציבור בשירותיה.
38 'צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס2 ), התשע"ה -2014.
חברת דואר ישראל בע"מ | 787 .
בתשובת משרד התקשורת נכתבכי "המשרד רואה בשירותי הדואר הבינלאומי מנוע צמיחה מרכזי של חברת הדואר וגורם בעל השפעה הולכת וגדלה על הפחתת יוקר המחיה בישראל.
בהתאם לכך, ימשיך המשרד לפעול להבטחת יישום ההוראות שנקבעו ברשיונה הכללי של חברת הדואר החלות, בין היתר, על שירותי הדואר בתחום הדואר הבינלאומי ובכלל זה: הארכת שעות פעילות יחידות הדואר; עמידה בתקן טיב השירות עבור מסירת דברי דואר רשומים בבית הנמען; עמידה בהוראות הרשיון הכללי לעניין זמן ההמתנה בתור ביחידות הדואר; המשך התקנה של מערכת ניהול תורים בכל יחידות הדואר; מסירת חבילות עד בית הנמען; מסירת דברי דואר באמצעות מכונות אוטומטיות, כתחליף לחובתה למסירתם באשנבי הקהל; מעקב אחר הטמעת מערכת הניטור הממוחשבת אשר תוכל לעקוב אחר דברי הדואר/שקי הדואר עם הגעתם לישראל ומיקומם בכל אחד משלבי העברתם לנמענים ".
חברת הדואר היא חברה ממשלתית המספקת שירותים חיוניים ביותר לאזרחים ולבעלי עסקים.
הליקויים שהועלו בדוח זה והתלונות הרבות המתקבלות במשרד מבקר המדינה ובגופים נוספים על רמת שירותי הדואר הבין-לאומי של החברה, מורים ששירותיה בתחום הדואר הבין-לאומי טעונים שיפור .
גם תהליך הבדיקה הידנית של פריטי הדואר בידי אגף המכס גורם לעיכובים בחלוקתם.
אמנם החברה החלה ליישם תכניות לשיפור השירות, ובכללן תכנית להקמת בית מיון המיועד לפריטי דואר נפחיים במודיעין, אבל מצבו עדיין אינו משביע רצון.
נדרשת היערכות מהירה וכוללת בעיקר בתחום הטכנולוגי והלוגיסטי כדי לעמוד בקצב המהיר של ההתפתחויות בתחום שירותי הדואר הבין-לאומי וכדי לספק שירות נאות לאזרחים ול בעלי ה עסקים במדינה.
השיפור ב מתן השירותים יוכל לשפר את המצב הכלכלי של החברה ולאפשר למדינה לגבות את המסים המגיעים לה על פי החוק.
על הממשלה וחברת הדואר לבחון הצורך לתעדף את הגברת יעילות הטיפול בשירותי הדואר הבין-לאומי, בין השאר באמצעות הגברת שיתוף הפעולה בין אגף המכס לחברת הדואר, כדי לעודד יבוא אישי וכך להקל על יוקר המחייה ולהגביר את אמון האזרחים בשירותים החשובים שמספקת החברה.
מכון התקנים הישראלי הוקם בשנת 1949 .
חוק התקנים העניק לו מעמד של תאגיד סטטוטורי.
תקנון מכון התקנים קבע את תפקידיו, ואלה עיקריהם: פעילות בתחום התקינה, ובכלל זה כתיבת תקנים ואימוץ תקנים בין-לאומיים, הכנת מפרטים של מוצרים והסדרת כללים טכניים של תהליכי עבודה, אשר יגנו על הציבור ויבטיחו שהמוצרים יהיו ברמה נאותה מבחינת הבטיחות, האיכות וטיב הפעולה; בדיקות התאמה של מוצרים מיובאים לתקנים ישראליים; פיקוח על ייצור מוצרים של יצרנים המבקשים זאת; מתן אישור לסמן מוצרים בתו תקן.
שר הכלכלה ממונה על יישום החוק ויחידת הממונה על התקינה במשרד הכלכלה משמשת כזרועו הארוכה לצורך הפיקוח בפועל.
החוק קובע את מבנה המוסדות המנהלים של המכון: המועצה הכללית; יו"ר המכון ושני סגניו; והוועד הפועל.
בתקנון נקבע שבמועצה הכללית ובוועד הפועל יכהנו נציגים מארגונים שונים הממנים בעצמם את נציגיהם, ובהם התאחדות התעשיינים בישראל, התאחדות הקבלנים בישראל, ארגוני צרכנות, איגוד לשכות המסחר בישראל והסתדרות העובדים הכללית החדשה.
במכון ארבעה אגפים מקצועיים: אגף התקינה - המופקד על הכנת התקנים והמפרטים ועל הקשרים הבין-לאומיים של המכון; אגף התעשייה ואגף הבניין - המופקדים על ביצוע בדיקות התאמה לתקן על ידי מעבדות בדיקה ועל מתן תעודות בדיקה, כל אחד בתחומו; ואגף איכות והסמכה - המנפיק היתרים לסמן מוצרים בתו תקן9, מכוח החוק אועל פי בקשת היצרן, ומעניק תעודות על ניהול מערכות איכות.
בשנת 4201 היו הכנסות המכון כ-923 מיליוני ש"ח, ועודפיו היו כ-5.
2 מיליוני ש"ח10 , ובשנת201511 כ-403 מיליוני ש"ח, ועודפיו היו כ-5.
תקציב המכון לשנת 2016 עומד על כ-406 מיליוני ש"ח.
בשנים האחרונות רווחי המכון נובעים רק מאגף התעשייה12.
בשנת 2015 הועסקו במכון התקנים כ-1,100 עובדים.
מר רן כהן כיהן כיו"ר המכון מאוגוסט 2011 ועד פברואר 2016 (להלן- יו"ר המכון לשעבר), ובמאי 2016 נבחר מר אורי דורי לשמש יו"ר המכון.
ממאי 2010 ועד יוני2015 כיהן מר דני גולדשטיין כמנכ"ל המכון, וביולי 2015 מונה מר אלי שטיין למנכ"ל שפרש מתפקידו בשל נסיבות אישיות ביולי 2016 (להלן- המנכ"ל או המנכ"ל שפרש).
משמש מר דני עציוני ממלא מקום המנכ"ל .
9 תו תקן הוא היתר שהיצרן רשאי לסמן בו את מוצריו.
תנאי לקבלת היתר מהמכון הוא הוכחת עמידה בדרישות התקנים הישראליים.
10 עודפים לפני הפרשות בגין פרישה מוקדמת ופנסיה.
לפי טיוטת דוחות כספיים 12 אגף איכות והסמכה הניב מדי שנה רווחים בגובה של מיליוני ש"ח בודדים, ובשנת2015 החל להפסיד.
בחודשים מרץ 2015 עד פברואר 2016 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת במכון בנושאי מינהל ובפעילויות ליבה.
בדיקות השלמה נעשו במשרד הכלכלה והתעשייה אצל הממונה על התקינה ובאגף למדיניות סחר חוץ, במשרד התשתיות, האנרגיה והמים, ברשות להסמכת מעבדות וברשות ההגבלים העסקיים.
הוועד הפועל מנה 28 חברים.
יצוין כי גודל הדירקטוריון הממוצע .
דירקטורים הממשל התאגידי במכון .
מספר החברים ב וועד הפועל : קיומם של האורגנים המרכזיים במכון ופעילותם מוסדרים בתקנון המכון, השואב את סמכותו מסעיף 4 .
לחוק התקנים האורגניים העיקריים במכון הם המועצה הכללית, המונה 93 חברים, והוועד הפועל (השקול לדירקטוריון).
בתקנון המכון מפורט הרכבו של הוועד הפועל, לרבות מספר החברים בו.
במועד סיום הביקורת ובהתאם לתקנון, הוועד הפועל מנה 28 חברים.
בתקנון נקבעו גם סמכויותיו של הוועד הפועל הכוללות את הגדרת המדיניות הכללית של המכון, ובכלל זה: מעקב אחר יישום המדיניות, התכניות והתקציבים של המכון; ואישור תחומי פעילות חדשים של המכון.
הוועד הפועלבמכון הקים שמונה ועדות וקבע בנוהל את תפקידן, ובהן: ועדת אקזקוטיבה (ניהול), ועדת כספים ּוועדת ארגון.
בוועדת האקזקוטיבה יש עשרה חברים, ובהם: יו"ר המכון, סגניו וראשי הוועדות שקבע הוועד הפועל .
תפקידה הוא לקבל החלטות שהן בסמכות הוועד הפועל או בסמכות כל אחת מוועדותיו, אם אכן לדעת יו"ר המכון יש צורך לדון בנושאים הללו.
עוד קבע הוועד הפועל בנוהל כי "על החלטות שתקבל ועדת אקזקוטיבה י ימסר דוח לוועד הפועל בישיבתו הקרובה".
יצוין כי מעיון בפרוטוקולים של הוועד הפועל נמצא כי בניגוד לנוהל לא דיווחה ועדת האקזקוטיבה כדבר שבשגרה לוועד הפועל על החלטות שקיבלה.
מנכ"ל המכון הקודם מסר לנציגי משרד מבקר המדינה שכדי לקיים דיון יעיל בנושאים חשובים העומדים על הפרק, הוא כנס וועדה זו.
יוצא אפוא כי הקמת הו ועדה המצומצמת המשמשת למילוי תפקידים שיוחדו בתקנון לכלל הוועד הפועל , שלא בהתאם לתקנון בעניין סמכויות הוועד הפועל על כלל חבריו, מייתרת הלכה למעשה את פעילות הוועד הפועל.
נמצא כי מקור סמכותה של ועדת האקזקוטיבה לא הוברר בתקנון אלא רק בנוהל, וכי פעילותה אינה גלויה ו שקופה לשאר חברי הוועד הפועל.
יצוין כיגודל הדירקטוריון הממוצע 13 בישראלעומד על 7.
כמו כן, המפקח על הבנקים קבע14 כי "הדירקטוריון ]של בנק[ יורכב ממספר חברים אשר יעודד יעילות ודיון אסטרטגי מהותי, ובלבד שהדירקטוריון יכלול לא פחות .
13 מצגת שהכין יו"ר הרשות לניירות ערך בדבר הרכב הדירקטוריון של חברות ציבוריות בארץ ובחו"ל.
14 בהוראות ניהול בנקאי תקין, פרק 301 .
הדן בדירקטוריון של בנק מכון התקנים | 835 .
באופן ניכר ולתקן את .
תקנון המכון בהתאם מ-7 דירקטורים ולא יותר מ-15.
" בתזכיר חוק התאגידים הציבוריים, התשע"א - 2011 נקבע כיבדירקטוריון 15 של תאגיד ציבורי יהיו13 חברים לכל היותר.
מעיון בפרוטוקולים של הוועד הפועל עולה כי בשל גודלו הוא התקשה לנהל דיונים ענייניים ויעילים, ולרוב לא קיבל החלטות לביצוע (ראו בהמשך בפרק "היעדר מדיניות ארוכת טווח" ובפרק "טיפול כושל באגף הבניין"), כפי שנדרש בתקנון.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח גודלו החריג של הוועד הפועל בהשוואה לגופים מקבילים במשק ולנוכח הפגיעה באיכות דיוניו עד כדי הקמת הוועדה המצומצמת למילוי תפקידים שיוחדו לוועד הפועל, על מכון התקנים ועל משרד הכלכלה16 לשקוללפעול להפחתת מספר החברים בוועד הפועל באופן ניכר ולתקן את תקנון המכון בהתאם.
חברּות הממונה על התקינה בוועד הפועל: הממונה על התקינה17 במשרד הכלכלה הוא המאסדר של תחום התקינה ובדיקות התאמת הטובין לתקינה.
הממונה בתקופת הביקורת משמש זמנית בתפקידו מנובמבר 2014; כהונתו הוארכה פעמים מספר, ומינויו אמור להסתיים בנובמבר 201618 .
אחד מתפקידיו של הממונה הוא לאשר מעבדות פרטיות, שרובן מתחרות במעבדות המכון .
במסגרת זו נחשף הממונה למידע עסקי של המעבדות.
נוסף על כך, הממונה מאשר את מחירון המכון, כך שלחלק מהחלטותיו השפעה ישירה על הכנסות המכון.
בגופי אסדרה ופיקוח רבים נהוגה הפרדת תפקידים ברורה בין המאסדר לבין הגוף המפוקח.
זאת, בין היתר, כדי לשמור על מעמדו הניטרלי והאובייקטיבי של הגורם המאסדר, ולמנוע למראית עין לפחות אפשרות לשיקולים לא ענייניים בהחלטות המאסדר ובפעולות הפיקוח שהוא מבצע.
חשוב במיוחד להקפיד שכאשר יש כמה גופים בפיקוח, לא תיווצר קרבה מיוחדת לאחד מהם, מצב שעלול לעורר חששות בנושא בקרב הגופים המפוקחים האחרים.
בתקנון המכון נקבע כי "חבר הוועד הפועל חב חובת אמונים למכון, ינהג בתום לב ויפעל לטובתו".
עוד נקבע כי הממונה על התקינה יהיה חבר בוועד הפועל של המכון.
15 ,בתזכיר החוק מכונה הדירקטוריון "מועצת התאגיד הציבורי".
יצוין שעד מועד סיום הביקורת טרם נחקק חוק התאגידים הציבוריים.
16 'הסמכות להפחתה בפועל של מספר החברים היא של שר הכלכלה, לפי סע4 .
לחוק 17 לממונה על התקינה תפקידמרכזי כדרג מקצועי בכיר במשרד הכלכלה לענייני תקינה.
הממונה שותף בקביעת מדיניות התקינה בישראל, אחראי לביצועה, לרבות קביעת עדיפויות בתקינה, אימוץ תקינה בין-לאומית, ייזום שינויים ובקרה על תקנים קיימים, ייצוג המשרד והמדינה בנושאי תקינה, ייזום והמלצה על אישור שינויים בתקנים רשמיים, קביעת אמות מידה ומתן אישורים למעבדות בהתאם לחוק התקנים.
18 לאחר מועד תום הביקורת ביולי2016 , נערך מכרז שנבחר בו אחד המועמדים לתפקיד הממונה על התקינה באופן קבוע.
נציגי ארגוני הצרכנים .
(2 נציגים) מייצגים את הצורך בשמירת איכות .
המוצרים והשירותים ואת הרצון להוזיל את יוקר המחיה.
בהיותם מיעוט, השפעתם עלולה להיות זניחה בהשוואה לבעלי אינטרסים אחרים מעיון בפרוטוקולים של דיוני הוועד הפועל עולה, בין היתר, כי הוועד הפועל מחזיק בדעה כי יש לבלום שינויי חקיקה שיביאו לפתיחת תחרות בתחום בדיקות התאמה לתקן ולהפחתת בדיקות של טובין מיובאים, וכי הוועד הפועל אף מחליט לעתים על נקיטת צעדים מעשיים בנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הכלכלה לבחון מחדש את הצורך בעדכון תקנון המכון.
כמו כן עליו לבחון אם ראוי שהממונה על התקינה, המשמש כאמור גם מאסדר - ובכלל זה של מכון התקנים עצמו - ימשיך להיות חבר בוועד הפועל של המכון.
כך או כך, נוכח הבעייתיות בזיקות השונות19 של חברי הוועד הפועל, ראוי כי יופעלו מנגנונים למניעת ניגודי עניינים של החברים בו.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו ממאי 2016 (להלן- תגובת המכון) כי הנחה את משרדו לבדוק את נושא חברּות הממונה על התקינה בוועד הפועל בשנת העבודה הקרובה, בטרם י צא תיקון חדש לחוק התקנים.
איזונים בהרכב הוועד הפועל : הרכב הוועד הפועל מפורט בתקנון המכון והוא נקבע על פי עקרון היסוד של ייצוג כלל המגזרים במשק.
במאי 2016 אישר שר הכלכלה דאז, בהתאם לבקשת הוועד הפועל, תקנון מעודכן, ולפיו נוספו שני נציגים מטעם איגוד לשכות המסחר.
תוספת זו באה נוסף על גידול קודם במספר נציגיהם.
נציגי הארגונים המרכיבים את הוועד הפועל מחזיקים באינטרסים כלכליים, אשר במקרים רבים הם מנוגדים זה לזה.
לעתים יש זהות אינטרסים בוועד הפועל, של נציגי היבואנים (3 נציגים) והיצרנים (7 נציגים) שאינם עולים בקנה אחד עם האינטרס הציבורי של הצרכנים (ראו להלן בפרק "בדיקות יעילות אנרגטית במזגנים כתנאי למתן היתר לסימונם בתו תקן ").
נציגי ארגוני הצרכנים ( 2 נציגים) מייצגים את הצורך בשמירת איכות המוצרים והשירותים ואת הרצון להוזיל את יוקר המחיה.
בהיותם מיעוט, השפעתם עלולה להיות זניחה בהשוואה לבעלי אינטרסים אחרים.
המכון מסר בתגובתו כי הרכב הוועד הפועל נקבע בתקנון, וכי מדובר בהרכב מגּוון היוצר מערכת של איזונים ובלמים בין האינטרסים השונים של המשק הישראלי: יצרנים, צרכנים וממשלה.
עוד מסר כי הטענה שלעתים האינטרסים של היבואנים והיצרנים אינם עולים בקנה אחד עם האינטרס הציבורי של הצרכנים נכונה על פניה, אך לדעת המכון היא ריקה מתוכֶן.
עוד מסר המכון כי עובדת היותם של נציגי הצרכנים במיעוט ובעלי השפעה זניחה בהשוואה לבעלי אינטרסים אחרים - אינה רלוונטית.
חברי הוועד הפועל פועלים במסגרת תפקידם לטובת אינטרסים של המשק הישראלי בכלל, לרבות אינטרסים צרכניים, ולטובת האינטרסים של המכון בפרט.
"ראו להלן בפרק "איזונים בהרכב הוועד הפועל מכון התקנים | 837 .
לדעת משרד מבקר המדינה, לאור הצורך לאזן את האינטרסים הכלכליים בשיקולים צרכניים, על שר הכלכלה לבחון לשנות את הקבוע בתקנון ולאזן את הרכב הוועד הפועל כדי שהחלטותיו ישקפו את מגוון המטרות הציבוריות.
מנכ"ל משרד הכלכלה מסר בתגובתו ממאי 2016 (להלן- תגובת משרד הכלכלה) כי שינוי הרכב הוועד הפועל ייבחן על ידי משרדו.
החובה לערוך דוחות כספיים ולמנות רואה חשבון מבקר מוסדרת בתקנון המכון.
עם זאת התקנון אינו מחייב לפרסם את הדוחות.
מבקר המדינה כבר העיר20 על החובה החלה על מכון התקנים לנהוג בשקיפות.
נמצא כי המכון פרסם רק תמצית מהדוחות הכספיים ולא את הדוחות הכספיים המלאים.
המכון מסר בתגובתו כי הוא פועל על פי חוק חופש המידע ומפרסם תמצית מנתוניו הפיננסיים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי תאגידים סטטוטוריים נועדו לשרת את הציבור.
נוכח מאפייניו הייחודיים של המכון , לרבות הבלעדיות לביצוע חלק מתפקידיו, על הוועד הפועל לשקול לפרסם דוחות כספיים מלאים לציבור.
כמו כן, על משרד הכלכלה לבחון את הצורך לחייב את המכון להגביר את שקיפותו ולהתאימה לזו החלה על גופים סטטוטוריים אחרים21 המפרסמים מיוזמתם דוחות כספיים מלאים.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו כי בכוונתו לפנות למכון בבקשה להקפיד על נושא שקיפות התאגיד, ולפרסם דוחות כספיים באתר האינטרנט של המכון ובלוח זמנים מוגדר.
תקנון המכון מחייב אמנם מינוי רואה חשבון, אולם אינו קובע את מועד אישורם של הדוחות הכספיים.
נמצא כי בשנים האחרונות נמסרו דוחותיו הכספיים של המכון לעיון הוועד ה פועל ולאישורו רק חודשים ארוכים לאחר תום השנה שאליה הם מתייחסים: דוחות כספיים לשנת 2012 נחתמו בידי משרד רואי החשבון המבקר רק באוקטובר 2013 , דוחותכספיים לשנת 2013 נחתמו רק באוגוסט 2014 , דוחותכספיים לשנת 2014 נחתמו רק באוגוסט 2015 .
יצוין כי משרדי ממשלה, חברות ממשלתיות ותאגידים ציבוריים אחרים נוהגים לפרסם .
20 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65א (2014 '), בפרק "חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין" עמ443 : ,"לדעת משרד מבקר המדינה, על מכון התקנים לנהוג בשקיפות ולפרסם את מלוא המידע והתקנות על פיו.
על משרד הכלכלה להידרש לסוגיה זו ולבחון ]חופש המידע[ כנדרש לפי החוק את עמידתו של מכון התקנים בדרישות חוק חופש המידע ובתקנות הנגזרות ממנו".
כדוגמת בנק ישראל ורשות ניירות ערך 838 | דוח שנתי 67א .
את דוחותיהם הכספיים ואת דוחות הדירקטוריון עד תום הרבעון הראשון של השנה העוקבת לשנת הדוח.
בדיון שקיימה ועדת הכספים של הוועד הפועל באוקטובר 2013 עלתה השאלה אם ניתן להציג דוחות כספיים מבוקרים במ ועדים מוקדמים יותר, ואף דובר בפרסום דוחות כספיים חצי-שנתיים.
יו"ר המכון העלה הצעת החלטה, שלפיה "על המנכ"ל ועל מנהלת אגף הכספים להיערך להגשת הדוח החצי שנתי בשנה העוקבת לא יאוחר מחודש אפריל".
נמצא כי הצעת ההחלטה לא הועלתה בדיון שקיים הוועד הפועל מיד בתום ישיבת ועדת הכספים, וממילא לא ביקשו חברי הוועד הפועל להקדים את מועד ההגשה ואת אישור הדוחות הכספיים.
המכון מסר בתגובתו כי מנכ"ל המכון הקודם החליט כי העלות הגבוהה של הכנת דוחות סקורים אינה מצדיקה את ההשקעה, וכי הדוחות החודשיים שמכין אגף הכספים מסַפקים מן ההיבט הניהולי.
ועדת הכספים קיבלה עמדה זו.
עוד הוסיף כי סגירת השנה במערכת הנהלת החשבונות נעשית חודשים מספר לאחר תום השנה, ורואי החשבון המבקרים מתחילים את מלאכתם במהלך החודשים מרץ או אפריל.
המכון יפעל לכך שהדוחות ייחתמו בחודש יוני בשנה העוקבת.
לדעת משרד מבקר המדינה דוחותיו הכספיים של המכון, המוביל את נושא האיכות, משמשים כלי חשוב בידיהם של חברי הוועד הפועל לבחינת מצב המכון.
קבלתם במועד מאוחר גורעת מהרלוונטיות שלהם, פוגעת ביכולת הוועד הפועל לפקח כראוי על פעילותו הכספית של המכון ואינה מאפשרת למכון לעמוד בחובתו על פי חוק חופש המידע, התשנ"ח- 1998 לפרסם נתונים בעודם רלוונטיים.
אישור התקציב השנתי של המכון: בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה -1985 (להלן- חוק יסודות התקציב) נקבע כי תאגיד שהוקם על פי חוק ושהממשלה משתתפת בתקציבו יגיש את ה תקציב שלו לאישור שר האוצר לא יאוחר מאשר 30 ימים לפני תחילת השנה.