HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על פי הנוהל, אם נתפס רישיון נהג משום שבמחשב המשטרה צוין שהנהג פסול נהיגה, על יחידות את"ן להזין למחשב המשטרה כי נמסרה לו הודעה כדין ולשלוח את הרישיון לרשות שפסלה בצירוף דוח המפרט מתי נתפס הרישיון.
ואולם אין בנוהל תשובה לשאלה אם על יחידות את"ן לציין במחשב המשטרה את העובדה שהרישיון הופקד, שכן מאותו מועד מתחיל מניין ימי הפסילה.
בבדיקה בשלוש יחידות של את"ן הועלה שבהיעדר הנחיה ברורה הטיפול בנושא אינו עקבי.
את"ן במרחב השפלה לא הזין את המידע שהרישיון הופקד בידו; לטענתו, משום שהרשות הפוסלת, שעל פי הנוהל הרישיון נשלח אליה, היא הנדרשת לעשות זאת.
את"ן במרחב החוף הזין את המידע הזה למחשב המשטרה אם הפוסלים היו המשטרה או בתי המשפט, אך לא הזין אותו אם הפוסלת הייתה רשות הרישוי.
ואילו את"ן במחוז תל אביב הזין את המידע למחשב המשטרה דרך קבע.
עוד עלה בבדיקה ששלוש יחידות את"ן 80 לא שולחות את הרישיונות שנתפסו לכתובת שנקבעה בנוהל81.
, בתיאום עם משרד התחבורה, אלא לכתובות אחרות היעדר העקביות בהזנת המידע על הפקדת הרישיון למחשב המשטרה משפיע על מהימנות הנתונים שיש למקבל ההחלטה בבואו לקבוע אם יש ראיות לכאורה כי הנהג עבר עברת נהיגה בזמן פסילה (הנסמכת על השאלה אם נהג בזמן פסילה ביודעין או שלא ביודעין).
לכן מן הראוי כי המשטרה תכלול בנוהל הוראה ברורה באשר להזנת המידע על הפקדת הרישיון.
במחוז תל אביב, במרחב השפלה ובמרחב החוף 81 מרכז המידע ת"ד6 .
במשרד הרישוי בחולון 132 דוח שנתי59ב .
המשטרה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה שתדאג להפיץ חוזר רענון באשר להזנת המידע על הפקדת הרישיון ובאשר לכתובת שאליה יש לשלוח את הרישיון, ודרך הביצוע תיבדק בפעולות בקרה שוטפות של את"ן.
אכיפה באמצעות מבצעים ממוקדים : כדי להגביר את ההרתעה ואת ההסתברות שייתפסו הנוהגים בזמן פסילה, חשוב לקיים ל שם כך מבצעי אכיפה ממוקדים.
משנת 2005 עד אמצע 2008 עשה את"ן שלושה מבצעים ממוקדים נגד נוהגים בזמן פסילה: בשנים 2005 ו- 2006 נעשה בכל שנה מבצע ממוקד במשך חמישה ימים, בשנת 2007 לא התקיים מבצע בנושא, ובינואר 2008 השתתפה המשטרה במבצע שיזם שר התחבורה.
כאמור, משרד התחבורה התריע במסע פרסום בתקשורת כי מתחילת פברואר 2008 תחל המשטרה במבצע אכיפה נגד הנוהגים בזמן פסילה.
ואמנם בסוף ינואר 2008 הוציא קצין אגף מבצעים (להלן - אג"מ) באת"ן הוראות מפורטות למבצע ממוקד של את"ן בנושא נהיגה בזמן פסילה במהלך פברואר 2008.
מנתוני אג"מ שנמסרו למשרד מבקר המדינה ביוני 2008 הועלה שהנתונים באשר למבצע שהתקיים בפברואר 2008 היו חלקיים ולא כללו נתונים של את"ן במחוז הצפון.
מנתוני שאר היחידות עלה שבאותו חודש הן בדקו 142,098 נהגים, ונתפסו 829 נהגים שנהגו בזמן פסילה ו-365 .
נהגים שעשו זאת שלא ביודעין מספר הנהגים שנתפסו בתקופת המבצע נוהגים בזמן פסילה ביודעין מלמד שלא מעט נהגים ממשיכים לנהוג אף שהם יודעים שרישיונותיהם נשללו.
מאחר והפעילות המבצעית הממוקדת תורמת לתפיסתם של מי שנוהגים בזמן פסילה, ראוי לשקול להעלות את תדירות המבצעים כדי להגביר את האכיפה ואת אפקט ההרתעה כנגדם ולהביאם להימנע מלנהוג בזמן פסילה.
התועלת באכיפה באמצעות ימ"ר את"ן : הימ"ר באת"ן הוקם בסוף שנת 2004 .
כדי לרכז ולשפר את הלחימה בפשיעה בתחום התעבורה מתפקידיו: בניית תשתית מודיעין וייזום וביצוע של מבצעים ושל חקירות כדי לסייע לכל גופי את"ן למנוע תאונות דרכים.
יחידות ימ"ר הן פיקוד היחידה, מחלק מודיעין וחקירות ומחלק בילוש 82 .
על פי נתוני את"ן, במאי 2008 היו לימ"ר 58 ,תקנים ואילו במצבת כוח האדם שובצו 50 שוטרים.
כמו כן עמדו לרשות הימ"ר שבעה מתנדבים אשר היו מורשים לטפל בנוהגים בזמן פסילה.
חלק נכבד מפעילות הימ"ר מיוחד לאכיפה יזומה נגד נוהגים בזמן פסילה.
לפי נוהל "ימ"ר אגף התנועה" 83 , תפקידה של "יחידת פסולים" של הימ"ר לאתר ולהביא נהגים שנתפסו נוהגים בזמן פסילה לבוחני התנועה ביחידות את"ן.
באשר לפעילות המודיעין: על פי הנוהל, תועדף הפעילות נגד יעדי מודיעין, ולפני יציאה לתצפיות ולמעצר יעודכן המודיעין ויושלם תיק היעד.
המידע ייאסף בשתי דרכים מרכזיות: ממקורות חיים וממקורות דוממים.
ממקורות חיים הוא ייאסף, בין השאר, מאלה: רכזי מודיעין, תלונות של אזרחים, מקומות עבודה, תביעות תעבורה ובוחני .
82 מחלק בילוש כולל את מחלק בילוש מרכז ודרום ואת מחלק בילוש צפון.
ההתמודדות עם תאונות הדרכים 133 .
ממקורות דוממים: בין השאר, מדוחות מחשב על נהגים שרישיונותיהם נפסלו.
אלה מופקים מיחידת המחשב של המשטרה לפי בקשות הימ"ר על פי חתכים שונים, למשל דוח נתונים על נהגים שהיו מעורבים בתאונות קטלניות.
לפי המידע הראשוני המתקבל בימ"ר, שתי עובדות הערכה של יחידת המודיעין - שכל אחת מהן עובדת מול מחלק בילוש אחר - אוספות מידע בנוגע לכל חשוד ובודקות אותו.
המידע והמסמכים שנאספו לביסוס הראיות מרוכזים בתיקים, ואלה מועברים למחלקי הבילוש לשם מעקב ולשם אכיפה על מי שאכן ייתפסו נוהגים בזמן פסילה.
בנוהל ימ"ר אגף התנועה נקבע בנוגע לתחום החקירה, שעל שוטרי הימ"ר לחקור את הנהג ולרשום לו דוח פעולה ודוח עיכוב ומעצר.
לאחר מכן עליהם להעביר את המשך הטיפול בו לבוחנים ביחידות את"ן, לעקוב אחר הטיפול בלשכות תביעות התעבורה ולקיים אתן קשר כדי להכין כתבי אישום וכדי להביא את הנהגים לשיפוט מהיר.
על פי מסמכי את"ן, בשנת 2007 הוטל על הימ"ר לעמוד ביעד של תפיסת 1,300 ,נהגים שנוהגים בזמן פסילה 30% מהם- בעקבות עבודת מודיעין מוקדמת וממוקדת.
הימ"ר טיפל בשנת 2007 ב- 1,405 ;נהגים שנהגו בזמן פסילה 1,255 מהם הוא תפס ו -150 - .
מתנ"א האחרון העבירם על פי הוראות הנוהל להמשך טיפול בימ"ר.
מנתוני הימ"ר לא היה אפשר לדעת כמה נתפסו בעקבות עבודת מודיעין מוקדמת.
במדיניות האכיפה לשנת 2008 קבע ראש את"ן כי באשר למספר הנתפסים בביצוע עברות חמורות, שכוללות גם נהיגה בזמן פסילה, ייקבע יעד הגבוה ב -10% מן היעד לשנת 2007 .
לפיכך יעד הימ"ר לשנת 2008 הוא תפיסה של 1,430 נוהגים בזמן פסילה, לפחות, ולכן בשליש הראשון של השנה היה עליו לתפוס כ -480 נוהגים בזמן פסילה, לפחות.
בחודשים ינואר -אפריל (כולל) טיפל הימ"ר ב -578 ,נוהגים בזמן פסילה 42 מהם תפס מתנ"א ו -536 - .
הימ"ר31% (165 ) מהם נתפסו בעקבות עבודת מודיעין מקדימה.
באשר לחקירת הנוהגים בפסילה שנתפסו בידי שוטרי הימ"ר, נמצא שחוקרי הימ"ר בתחום זה הם בלשי היחידה, ומספר פעולות החקירה שהם עושים תלוי ביחידות את"ן השונות.
בעבודה עם יחידות את"ן של מחוז הדרום - שוטרי הימ"ר חוקרים חקירה בשלמותה ומעבירים את חומר החקירה לתובעים.
עבודה עם יחידות את"ן במחוז הצפון - שוטרי הימ"ר חוקרים ומעבירים את החומר לבוחני התנועה, ואם יש צורך הם משלימים את החקירה.
בעבודה עם יחידת את"ן במחוז ירושלים - שוטרי הימ"ר חוקרים את הנהגים שתפסו ומעבירים אותם להמשך טיפול לבוחני התנועה.
בעבודה עם מחוז תל אביב, מחוז המרכז ושלוחת חדרה במחוז הצפון - שוטרי הימ"ר מעבירים את הנהגים מיד עם תפיסתם לטיפול יחידות את"ן בלי לחקרם.
הועלה שאין הימ"ר עוקב באופן שיטתי אחר הטיפול ביחידות החקירה והתביעה בנהגים שתפס: אין ברשותו נתונים בדבר מספר כתבי האישום שהוגשו, מספר הבקשות למעצר עד תום ההליכים ומספר התיקים שהסתיימו בפסקי דין.
בנסיבות אלו אין הימ"ר יודע אם פעילותו הממוקדת נגד נהגים מועדים אכן הסתיימה בהורדתם של אלו מהכביש, ולכן אין לו מידע על יעילות פעילותו נגדם, ואין לו יכולת לאמוד את תרומתו במאבק בעברייני תנועה מסוכנים אלו.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שההתמקדות בטיפול בפסולי נהיגה ושיפורו הם מיעדיו המרכזיים של הימ"ר, ראוי שאת"ן ישקול להתאים את 134 דוח שנתי59ב .
מבנה הארגון של הימ"ר לזה של ימ"רים אחרים ויקים יחידת חקירות - עצמאית או כחלק מיחידת המודיעין - שתעסוק גם בחקירת חשודים בנהיגה בעת פסילה.
לפיכך , ראוי שיבצע - הוא עצמו - את כל פעולות החקירה של הנהגים שהוא תופס בחשד לנהיגה בעת פסילה ושיעביר את תוצאותיהן ישירות ליחידות התביעה.
אם יהיה הימ"ר ממונה על כל תהליך החקירה, יסייע הדבר לייעול איסוף חומר הראיות בתיק, להחשת העמדתם לדין של נאשמים בנהיגה בעת פסילה ואף יסייע למעקב אחר הטיפול ולאיתור בעיות בשלביו השונים.
המשטרה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ש"כיום" אין בידה מערכת ממוחשבת המאפשרת איסוף נתונים ולכן הנתונים נאספים באופן ידני וחלקי.
כן הוסיפה ש"בימים אלה" מוקמת "מערכת פל"א תנועה" המופעלת בניסוי חלוץ (פיילוט) באת"ן שפלה, ובאמצעותה יהיה ניתן לאסוף נתונים באופן ממוחשב.
המשטרה הודיעה שהחלה לפעול למחשוב מערך תביעות התנועה.
מערכות אלו יהיו מקושרות ויאפשרו בעתיד לבצע מעקב שיטתי אחר טיפול הימ"ר.
כמו כן מסרה שהימ"ר נמצא בשלבי ארגון מחדש ובשל מחסור בתקציב יקוצצו בו תקנים, ועל בסיס כוח האדם "הקיים" לא ניתן לתת מענה חקירתי, כמוצע לעיל.
לאור החשיבות של איסוף הנתונים ולצורך שיפור תפקודו של הימ"ר עד הקמת המערכות הממוחשבות מן הראוי שיבוצע איסוף נתונים ידני שיטתי ומלא.
באשר לחקירת הנוהגים בפסילה, ראוי שהימ"ר יבחן בשנית אפשרות לתת לעניין זה מענה במסגרת שינוי ארגוני.
מעקב ובקרה : כדי לאבחן את הקשיים ואת הכשלים בשלבי הליך האכיפה ולשם הפקת לקחים יש לאסוף נתונים ולקבוע הליך מוסדר של מעקב ובקרה.
בשנתונים הסטטיסטיים של המשטרה בנושא תאונות דרכים ואכיפה לשנת 2006 ולשנת 2007 אין נת ונים על היקף האכיפה של המשטרה בנושא נהיגה בזמן פסילה כגון כמה נהגים נתפסו נוהגים בזמן פסילה, ביודעין ושלא ביודעין; לכמה נהגים נפתחו תיקים פליליים; כמה כתבי אישום הוגשו בפועל.
נתונים כוללים בנושא זה לא נמצאו אף באת"ן.
מדור תעבורה במת"ן, שבין היתר מופקד הן ע ל הנחיית כל יחידות המשטרה מבחינה מקצועית-תעבורתית והן על המעקב והבקרה, לא ביצע בקרה שיטתית על יישום כל הוראות הנוהל ביחידות, ולכן לא אבחן את הכשלים ואת הקשיים באכיפה בתחום הנהיגה בזמן פסילה, לא אבחן את השוני בין ביצועי היחידות השונות ולא הפיק לקחים בנושא.
באשר למפגשי שוטר-אזרח: על פי נתוניה של מחלקת תו"פ בינואר -יוני 2008 , במשך חצי שנה התקיימו 1,205,471 מפגשים84 .
ואולם נמצא שמחלקת תו"פ אינה מנהלת מעקב ואינה מרכזת נתונים באשר למספר .
84 אין הנתון משקף את כלל המפגשים שהתקיימו, אלא רק את המפגשים שבהם לא נמסר לנהג דוח תעבורה.
ההתמודדות עם תאונות הדרכים 135 .
הבדיקות באמצעות המסוף, ואין ודאות שהן נעשות כנדרש.
ואכן, מנתונים חלקיים שמסרה מ חלקת תו"פ באשר לחודש יוני 2008 בלבד, עולה שמספר הבדיקות במסוף קטן יחסית למספר המפגשים, ואין השוטרים מקיימים את ההוראה לבדוק נתונים במסוף בכל מפגש שוטר-אזרח.
הסיכוי לאתר נהגים הנוהגים בעת פסילה תלוי באופן ישיר בבדיקת מסוף, שנועדה לבחון את המידע על הנהג במחש ב המשטרה; היעדר נתונים בנושא מונע ממטה את"ן את האפשרות לבצע פיקוח ובקרה, לבחון באיזו מידה אכן מבוצעות בדיקות המסוף, המשפיעות על היקף האכיפה, ולהפיק לקחים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשטרה להקפיד לקיים פעולות בקרה תקופתיות על מילוי הוראות הנוהל בידי היחידות השונות כדי לבודד ולאבחן את הקשיים ואת הכשלים באכיפה בתחום זה, ובעקבות הממצאים עליה לעדכן את הנוהל ולקבוע הליך שיטתי אשר ייתן מענה לכל המצבים הכרוכים באכיפת החוק על הנוהגים בזמן פסילה.
אי-ביצוע מעקב ובקרה על תהליך הטיפול בתיקים פליליים שנפתחו בשל נהיגה בזמ ן פסילה : הועלה שהמידע הנאסף על הטיפול בתיקים פליליים שנפתחו בשל נהיגה בזמן פסילה אינו מוזן למחשב, אלא נרשם באופן ידני בידי כל יחידת את"ן.
לבקשת משרד מבקר המדינה, ביוני 2008 ריכזה מחלקת תו"פ נתונים כדי לקבל מידע על מספר התיקים שנפתחו.
מהנתונים עלה שב- 2007 נפתחו ביחידות את"ן 5,589 תיקים פליליים בשל נהיגה בזמן פסילה.
זאת ועוד, הועלה שבאת"ן לא נמצאו נתונים ולא קוים מעקב שיטתי על שלבי הטיפול בתיקים הפליליים שנפתחו בשל נהיגה בזמן פסילה.
בין השאר, אין לדעת כמה מהתיקים שנפתחו הבשילו לכדי הגשת כתב אישום; כמה מהתיקים נסגרו ומהן העילות לסגירתם; כמה מהתיקים עומדים פתוחים תקופה ארוכה ללא הגשת כתב אישום והסיבות לכך.
בנוהל נקבע כי אם יש לנהג הרשעות קודמות בשל נהיגה בזמן פסילה או שרישיונו נפסל בשל תאונת דרכים קטלנית, על החוקר לשקול את האפשרות לעצרו ולהביאו לשיפוט מהיר לפני בית משפט ולבקש מעצר עד תום ההליכים, וזאת בתיאום עם יחידת התביעות.
הועלה שבאת"ן גם לא היו נתונים על מספר הנהגים שהובאו לשיפוט מהיר ועל מספר הנהגים שהוגשו נגדם כתבי אישום והתביעה ביקשה את מעצרם עד תום ההליכים.
בהיעדר נתונים, כאמור, לא ניתן לדעת באיזו מידה קוימו הוראות הנוהל: כמה נהגים אכן הובאו לשיפוט מהיר ובכמה מקרים ביקשה התביעה מעצר עד תום ההליכים.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי להשלים את הליך האכיפה יש למצות ולייעל את הטיפול בתיקים הפליליים שנפתחו בשל נהיגה בזמן פסילה.
לשם כך על את"ן לקבוע הליך מוסדר למעקב ולבקרה על הטיפול בתיקים אלו ביחידות את"ן השונות, לדאוג לאיסוף נתונים שיטתי על כך, לנתח את הממצאים ולהפיק לקחים.
המשטרה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה שכאמור הם פועלים להקים מערכות ממוחשבות אשר יאפשרו בעתיד להפיק נתונים מדויקים אשר ישולבו בדוחות השנתיים ויאפשרו מעקב ובקרה.
בעניין המפגש שוטר -אזרח נאמר כי היא בשלב של הטמעה ובחינה והחלה במחקר שיבחן את האפקטיביות של המפגש.
כמו כן מסרה המשטרה שקיימה בקרה על חלקים מהנוהל במסגרת הבקרה הכוללת שמבצע מדור תעבורה.
כאמור, לדעת משרד מבקר המדינה עד שיוקמו המערכות הממוחשבות רצוי וחשוב שייאספו נתונים שיטתיים ומלאים באופן ידני הקשורים להליך האכיפה לרבות לטיפול בתיקים הפליליים שנפתחו בשל נהיגה בזמן פסילה.
כמו כן, ראוי שאת"ן יקיים בקרה ומעקב שיטתי על יישום כל הוראות הנוהל אשר תאפשר את בחינת הטיפול בנושא ושיפורו שיגרמו להגברת היקף האכיפה.
עברייני תנועה מועדים, שאינם מצייתים לחוקי התנועה ועוברים עברות תעבורה רבות, מסכנים את שלום הציבור - נהגים והולכי רגל כאחד.
אחת מהעברות החמורות היא "נהיגה בזמן פסילה", דהיינו המשך נהיגה אף שרישיון הנוהג נפסל בשל אי-ציות לחוקי התעבורה.
משרד התחבורה אחראי לבטיחות בדרכים ועל רישוי נהגים; תפקידו לעמוד בראש הנאבקים בתאונות הדרכים לרבות המאבק בנהגים מועדים.
המשטרה מופקדת על אכיפת דיני התעבורה.
בביקורת נמצאו כשלים רבים בפעילותו של כל אחד מהגופים העוסקים בטיפול בעברייני תנועה מועדים ובשיתוף הפעולה ביניהם.
התברר כי שיטת הניקוד שנועדה, בין השאר, למנוע מנהגים מועדים לנהוג נמצאה לא יעילה ואף הופעלה באופן חלקי בלבד דווקא נגד נהגים שצברו את מרב הנקודות, ולמרות הוראת שר התחבורה כבר שנתיים לפני מועד סיום הביקורת שיש לקבוע שיטה חדשה - לא דאג המשרד לעשות זאת.
הועלו ליקויים הנוגעים לנתונים המועברים ממאגרי המידע של המשטרה אל משרד התחבורה באשר להרשעות נהגים, ליקויים הפוגמים ביכולת משרד התחבורה להפעיל את שיטת הניקוד וליקויים הנוגעים לנתונים המועברים מהנהלת בתי המשפט אל המשטרה הנוגעים לנהגים שרישיונותיהם נפסלו בידי בתי המשפט.
ליקויים אלה מקשים על המשטרה לאכוף את החוק נגד הנוהגים בזמן פסילה.
כן הועלו ליקויים בהליך האכיפה של המשטרה נגד הנוהגים בזמן פסילה.
משום כך משאבים רבים אינם מנוצלים ביעילות, ופעולות האכיפה וההרתעה נגד עברייני תנועה מועדים נפגעות.
על הגופים המעורבים בטיפול בנושא מוטלת האחריות לאכוף את החוק כדי למנוע את המשך נהיגתם של עברייני תנועה מועדים ולקבוע כללים ההתמודדות עם תאונות הדרכים 137 .
ברורים לטיפול מערכתי בהם.
על משרד התחבורה לפעול בדחיפות לתיקון שיטת הניקוד כך שתבטיח טיפול ממוקד בעברייני התנועה המועדים: עליו לדאוג לאפשרות לאתרם ולז הותם ולמנוע מהם המשך נהיגה לאורך תקופה ארוכה ומרתיעה די הצורך.
כן עליו לדאוג להעביר למשטרה את המידע שלו היא זקוקה כדי לאכוף את החוק.
על המשטרה להקפיד ולהעביר למשרד התחבורה קובץ הרשעות נהגים מלא, עדכני ואמין אשר יבטיח הפעלה תקינה של שיטת הניקוד.
על המשטרה ג ם לייעל את תהליך האכיפה - להסדיר עם משרד התחבורה ועם הנהלת בתי המשפט את הדרכים שבהן יועברו מסמכים לביסוס ראיות כדי להוכיח שנעברה עברת נהיגה בזמן פסילה וכך לאפשר הגשת כתב אישום; לקבוע בנוהל הנחיות מלאות ומפורטות באשר לתהליך האכיפה; לפעול עם הנהלת בתי המשפט לטיוב הנתונים המצויים במחשב המשטרה כך שיהיו מלאים, מעודכנים ומהימנים; לקיים הליך של מעקב ובקרה הן על קיום הוראות הנוהל והן על בדיקת הנתונים שבמחשב המשטרה בעת מפגשי שוטרים עם נהגים.
כל זאת - כדי להגביר את האכיפה ואת ההרתעה ולשנות את דפוס ההתנהגות של הנהגים.
ארגון פשיעה הוא חבר בני אדם, מאוגד או בלתי -מאוגד, שפועל בתבנית מאורגנת, שיטתית ומתמשכת לביצוע עברות מסוג פשע בתחומי המדינה ומחוצה לה.
על פי הערכת המשטרה, בעשור האחרון הולכת ומתרחבת הפשיעה החמורה באמצעות ארגוני פשיעה.
פעילות פלילית זו, המלווה גם במאבקים אלימים בין ארגונים יריבים, גורמת לפגיעה בחפים מפשע ואף פוגעת בסדר הציבורי, בתחושת הביטחון האישי, בחוסן החברתי ובדמוקרטיה.
ארגוני הפשיעה עוסקים בתחומי עבריינות מגוונים 4 ובתחומי פעילות חו קית5 , ומטרתם השגת רווח כספי גדול.
בשנת 2004 העריך משרד המשפטים שהתוצר הכלכלי של ארגוני הפשיעה שיעורו כ- 4%-5% מהתל"ג בישראל (כ-20 ,מיליארד ש"ח).
ארגוני הפשיעה משתמשים בין היתר, במנגנונים להלבנת הון כדי להסתיר או להסוות את מקורו של הרווח הכלכלי שהשיגו באמצע ות פעילותם הפלילית וכדי להשתמש בו באין מפריע גם בעתיד לקידום צורכיהם6 .
נוסף על כך, נדרשים הארגונים לחבור אל בעלי עמדות כוח והשפעה במשק, בפוליטיקה, בתקשורת ובחברה כדי לסכל ניסיונות לאכוף עליהם את החוק ולקידום יעדיהם הפליליים.
מערך האכיפה הנאבק בארגוני ה פשיעה כולל כמה גופים ובהם: המשטרה, רשות המסים, היועץ המשפטי לממשלה, פרקליטות המדינה והרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור (להלן - הרשות לאיסור הלבנת הון).
המשטרה מובילה את מערך האכיפה הנאבק בארגוני הפשיעה מכוח אחריותה לאכיפת החוק, לשמירה על הסדר הציבורי ולביטחון הנפש והרכוש.
היא מטפלת בנושאים אלה באמצעות האגף לחקירות ולמודיעין7 (להלן- אח"מ) שבמטה הארצי של המשטרה (להלן - מטא"ר), היחידות הארציות והיחידות המרכזיות (להלן - ימ"ר או ימ"רים) במחוזות המשטרה או במרחביה, רשות המסים אחראית לגביית מס מנישומים בגין פעילותם החוקית או הבלתי -חוקית.
רשות המסים מטפלת בארגוני הפשיעה במסגרת החטיבה לחקירות, מודיעין, סמים ותפישות (להלן - החטיבה לחקירות ולמודיעין) העוסקת בחשיפת עברות מס וחקירתם.
למטה החטיבה ברשות כפופים .
4 ,תחומי העבריינות העיקריים הם הימורים, סחר בסמים, סחר בנשים ומכוני ליווי סחיטת דמי חסות, הלוואות "בשוק האפור", עסקי דלק לא חוקיים, הברחות, הונאה בארץ ובחו"ל, קנייה ומכירה של חשבוניות פיקטיביות, הלבנת הון וסחר ברכוש גנוב.
כגון מחזור בקבוקים, ניהול עסקי מזון ומסעדנות, עסקי יהלומים וגידול עופות לביצים 6 הלבנת הון היא פעולה שמטרתה לה סתיר רכוש שהושג באמצעות פשיעה חמורה, להסוות את מקורו, את זהות בעלי הזכויות בו, את מקומו, להטמיעו ברכוש לגיטימי ולהכינו לשימוש חוזר.
7 בינואר 2005 הוקם אגף לחקירות ולמודיעין במטה הארצי של המשטרה על ידי איחוד אגף החקירות ואגף המודיעין.
מערך החקירות והמודיעין של המכס ומס ערך מוסף (להלן - מע"מ) ומער ך החקירות והמודיעין של מס הכנסה.
היועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה אחראים לגיבוש מדיניות התביעה וליישומה; פרקליטויות המחוז אחראיות להעמדה לדין של נאשמים בעברות חמורות.
הרשות לאיסור הלבנת הון אחראית לניהול מאגר המידע של הדיווחים המתקבלים מנותני שירותים פיננסיים.
לצורך המאבק בארגוני הפשיעה עומדים לרשות גורמי האכיפה בעיקר החוקים האלה: חוק העונשין, התשל"ז - 1977 נוסח[ ; פקודת הסמים המסוכנים , התשל"ג ]חדש- 1973 ;]נוסח חדש [ ; חוקים פיסקליים לרבות פקודת מס הכנסה חוק מס ערך מוסף, התשל"ו - 1975 ; פקודת המכס וחוק ניירות ע רך, התשכ"ח - 1968 .
בחוקים אלה נקבעו העברות הפליליות שבגינן ניתן להעמיד לדין עבריין וכן הסנקציות הפליליות והאזרחיות שניתן להטיל עליו, לרבות הפקעת רכושו בידי המדינה לצמיתות וללא פיצוי (להלן - חילוט) או הטלת קנס עליו.
בתחילת המאה העשרים ואחת נחקקו שני חוקים חדשים - חוק איסור הלבנת הון, התש"ס- 2000 , שהחיל איסורים על שימוש ברכוש שמקורו בעברות המנויות בחוק8 (להלן- עברות מקור) במטרה להסוותו או להסתירו והקנה לרשויות האכיפה כלים חדשים להילחם בארגוני פשיעה ובפשיעה חמורה; חוק מאבק בארגוני פשיעה, התשס"ג - 2003 , שקבע, בין ה שאר, שעמידה בראש ארגון פשע, מימון פעילותו או קידומה הם עברות פשע חמורות והמעמיד לרשותם של המופקדים על האכיפה כלי חילוט משוכללים יותר לפגיעה ברכוש הארגון.
בדצמבר 2003 , על רקע האלימות הגוברת של ארגוני הפשיעה, החליטה הממשלה כי על מנת לבלום את התעצמות ארגוני פשיעה, הלבנת ההון ונזקיהם נדרש שיתוף פעולה בין-מערכתי של כל גורמי האכיפה, והעניין יהיה בראש סדר העדיפות הלאומי.
בינואר 2006 חזרה הממשלה והחליטה להעצים את המאבק ולהגביר את שיתוף הפעולה בין כל רשויות המדינה העוסקות באכיפת חוקים הנוגעים למלחמה בארגוני הפשיעה.
באותו מועד היא החליטה גם להקים רשות להגנה על עדים במשרד לביטחון הפנים9 (להלן- המשרד לבט"פ).
בחודשים פברואר-אוגוסט 2008 בדק משרד מבקר המדינה את הטיפול של גורמי האכיפה בארגוני הפשיעה.
נבדקו ההיערכות של המשטרה, של רשות המסים ושל הפרקליטות למאבק בארגונ י הפשיעה, שיתוף הפעולה ביניהם והטיפול של המשטרה בארגונים.
הביקורת נעשתה במשטרה באח"מ מטא"ר; בימ"ר תל אביב, בימ"ר מרכז, בימ"ר נגב וביחידה הארצית לחקירות פשעים חמורים ובין-לאומיים (להלן - יאחב"ל)10 ; בדיקות השלמה נעשו ברשות המסים- בחטיבה לחקירות ומודיעין; במש רד המשפטים - במחלקת ייעוץ וחקיקה, בפרקליטות המדינה וברשות לאיסור הלבנת הון.
נוסף על כך, נבדקו באמצעות שאלונים שנשלחו לפרקליטי המחוזות נושאים הנוגעים לליווי חקירות בעניין ארגוני פשיעה ולהעמדה לדין של חשודים בפשיעה.
בדיקת השלמה נוספת נעשתה ברשות להגנה על עדים שבמשרד לבט"פ.
8 כגון רצח, סחיטה, הימורים, סחר בסמים, שוחד ומרמה.
9 החלטת הממשלה 1150 מדצמבר 2003 ; החלטת הממשלה 4618 מינואר 2006 ; החלטת הממשלה 4619 מינואר 2006.
10 במסגרת הבדיקה קיבל משרד מבקר המדינה מידע על שני מקרי רצח של מקורות משטרתיים.
נוכח החשש לשיבוש חקירות המשטרה התלויות ועומדות בנושא הוחלט להמתין לעת הזו לתוצאות החקירה.
המאבק בארגוני הפשיעה 11 .
ההיערכות למאבק בארגוני פשיעה .
גיבוש מודל למאבק בארגוני הפשיעה .
כבר בסוף שנות התשעים של המאה העשרים זיהו ארגונים בין -לאומיים דפוסי פעילות של ארגוני פשיעה בישראל.
בשנת 2000 זיהה גם אגף המודיעין (כתוארו אז) (להלן - אמ"ן) במטא"ר פעילות עברייני ת בתחומים מגוונים וייחס אותה לארגוני פשיעה.
מאותו מועד קבע האגף בכל שנה כי המאבק בארגוני הפשיעה הוא "נושא התעניינות ארצי" (שמשמעותו שעל כל יחידות המשטרה לייחד מאמצים למאבק בארגוני פשיעה).
באוקטובר 2002 אפיין אמ"ן את הפעילות העבריינית של ארגוני הפשיעה ומצא כי באותו מועד פעלו בישראל 30 ארגוני פשיעה ובהם שישה ארגונים ארציים.
בעקבות כך גיבש אמ"ן מודל פעולה אחיד לטיפול בארגוני פשיעה ארציים ומקומיים ועיגן אותו בנוהל באוגוסט 2003 .
על פי המודל, האחריות לטיפול בדרג הבכיר של ארגוני הפשיעה הארציים הוטלה על הימ"רים המח וזיים; המרחבים ותחנות המשטרה יסייעו לימ"רים המחוזיים בטיפול ברובד הבינוני וברובד הנמוך של הארגונים (להלן - מודל המדרגים).
מודל זה עוגן באותו נוהל.
בינואר 2004 בעקבות החלטת הממשלה חודש קודם כי יש להרחיב את הפעילות המשטרתית נגד ארגוני הפשיעה ולפגוע גם בפֵרו תיה, הכינו המשטרה והמשרד לבט"פ תכנית פעולה למאבק בארגונים אלה.
יעדי התכנית כללו נטרול חברי ארגוני הפשיעה, הריסת התשתיות הארגוניות והכלכליות שלהם, צמצום ניכר של הנזק הכלכלי למדינת ישראל והחזרת כושר ההרתעה של גורמי האכיפה.
במרס 2004 הפיץ משרד המשפטים בקרב המ שרדים הנוגעים בדבר תכנית אסטרטגית "למלחמה בפירות הפשיעה המאורגנת", שנועדה להשלים את תכנית הפעולה של המשטרה והמשרד לבט"פ.
התכנית התבססה על ההנחה שהרווח הכספי הוא שמניע את פעילות ארגוני הפשיעה והתמקדה בפגיעה בתשתית הכלכלית של הארגונים.
יעדיה המרכזיים היו צמצ ום התוצר הכספי של הפשיעה המאורגנת, השבה לחברה של מרבית הכספים והרכוש הבלתי -חוקיים שהשיגו הארגונים והגשת כתבי אישום בגין עברות שמהותן הֲפָרות חוק הנוגעות לפעילות של ארגוני פשיעה.
התכנית שמה דגש על שיתוף פעולה בין גורמי האכיפה לצורך מאבק ארוך טווח בארגוני הפשיעה ובתשתיותיהם הכלכליות.
בהתבסס על החלטת הממשלה ועל תכנית הפעולה שהכינו המשטרה והמשרד לבט"פ קבעה המשטרה בתחילת שנת 2004 כיעד מפכ"ל רב-שנתי מִתווה לפירוק התשתיות הניהוליות, העסקיות והחומריות של ארגוני הפשיעה (להלן - מתווה יעד המפכ"ל).
לפי הנחת היסוד של מתווה יעד המפכ"ל, בארגוני פשיעה פועל גרעין של בעלי תפקידים מרכזיים שנטרולם לטווח הארוך יפגע בפעילותו הסדירה של הארגון.
עם זאת, הנחת היסוד קבעה שפירוק הארגון יושג רק באמצעות פעילות שתתמקד בשחיקת התשתיות הפליליות שהן מקור רווחיו (להלן - מחוללי הפשיעה), ובהפקעת רכושו.
המודל קבע שעל המשטרה להקים כוח משימה מיוחד למאבק בארגוני פשיעה אשר ישתף פעולה עם גורמי אכיפה אחרים, יתמקד בגילוי רכוש העבריין, בשחזור תנועותיו של הרכוש ובחשיפת עברות הנוגעות לרכוש זה (להלן - תקיפה כלכלית), נוסף על נקיטת האמצעים המקובלים למאבק בחבר י הארגון.
במרס 2005 קיבלה הממשלה החלטה 11 בנושא "תרומת רשות המסים בישראל למאבק בפשיעה", שנועדה להגביר את שיתוף הפעולה בין רשות המסים ובין המשטרה ומשרד המשפטים במאבק בפשיעה.
כמה חודשים לאחר מכן, בינואר 2006 , חזרה הממשלה והחליטה, כאמור, לחזק את שיתוף הפעולה בי ן גורמי האכיפה במאבקם בארגוני הפשיעה.
במסגרת החלטה זו קבעה הממשלה שיש להקים צוותים וועדות לטיפול בארגוני הפשיעה והפשיעה החמורה, בדומה לצוותים שהוחלט להקימם במסגרת תכנית משרד המשפטים ממרס 2004 , ובהם: צוות-על להיגוי בראשות היועץ המשפטי לממשלה; ועדה מתמדת להכ וונת הפעילות האופרטיבית של המודיעין והחקירה שבראשות ראש אח"מ במשטרה ובהשתתפות נציגים בכירים של גורמי האכיפה והפרקליטות (להלן - הוועדה המתמדת); צוות מודיעין משולב לעברות כלכליות הנוגעות לארגוני הפשיעה ולפשיעה החמורה, אשר יוקם באח"מ מטא"ר וישתתפו בו נציגים ק בועים של המשטרה, של רשות המסים ושל הרשות לאיסור הלבנת הון (להלן - מוקד מודיעין משולב).
בפגישה עם מבקר המדינה ועובדי משרדו שהתקיימה ב- 12.
09 , הדגיש השר לביטחון הפנים (להלן - השר לבט"פ), מר אבי דיכטר, שביוני 2006 , בסמוך לכניסתו לתפקיד, קבע במסמך מדיניות את המאבק בארגוני הפשיעה כאחד משני הנושאים המרכזיים לטיפול המשטרה ושירות בתי הסוהר (להלן - שב"ס).
לדברי השר לבט"פ המאבק מחייב פיתוח תשתיות ושינויים ארגונים במשטרה ובשב"ס.
בכלל זה היה על המשטרה לשפר את היכולות המודיעינית, החקירתית והטכנולוגית הנחוצות למאבק המש טרה בפשיעה חמורה בכלל ולמאבק בארגוני פשיעה בפרט.
באשר לשב"ס היה עליו להתאים את תורת המודיעין שלו לאתגרי המאבק בפשיעה זו.
מכלול פעולות אלו מצריך משאבים וזמן להיערכות.
החלטות הממשלה, התכניות שהוכנו בעקבותיהן והמודל של המשטרה לפירוק התשתיות של ארגוני הפשיעה וכן המדיניות שהתווה השר לבט"פ משקפים תפיסה של מאבק משולב, רב -ממדי, יזום וארוך טווח לפירוק התשתיות של ארגוני הפשיעה.
לשם כך נדרשו המשטרה ורשות המסים, הגופים המובילים את המאבק, לאגם סמכויות ומשאבים, לרכז מידע, לגבש שיטות עבודה ולהתמקצע, בייחוד בתחומים חדשים של התקיפה הכלכלית של ארגוני הפשיעה, ולפעול במשותף נגד הארגונים תוך מיצוי הסנקציות הפליליות והאזרחיות-כלכליות נגדם.
היערכות המשטרה למאבק בארגוני הפשיעה .
כדי לגבש כלי מבצעי שיאפשר מאבק מיידי בארגוני הפשיעה נדרשו גורמי האכיפה, והמשטרה בראשם, להקים כוח משימה מקצועי בין -מערכתי שיתמקד לאורך זמן במאבק בארגוני פשיעה.
במתווה יעד המפכ"ל מתחילת שנת 2004 נקבע כי הטיפול בארגון הפשיעה ייעשה במסגרת ימ"ר או יחידה ארצית; לצורך פירוק תשתיות ארגוני הפשיעה יוקם בכל ימ"ר (או יחידה ארצית) המטפל בארגון פשיעה כוח תקיפה כלכלי משימתי קבוע, שיהיה אחראי לביצוע התקיפה הכלכלית על ארגון פשיעה מוגדר אחד (להלן - כוח תקיפה כלכלית).
כוח התקיפה הכלכלית יהיה כפוף פיקודית לראש הימ"ר (או .
11 על פי החלטת ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה בק87 מאפריל 2005.
המאבק בארגוני הפשיעה 13 .
למפקד היחידה הארצית) ועיסוקו הבלעדי - טיפול בארגון פשיעה.
במתווה יעד מפכ"ל הומלץ כי הכוח יורכב משלד פיקודי -ניהולי קבוע שיכלול ארבעה קצינים: מפקד הכוח, קצין הלבנת הון, קצין חילוט, קצין הערכה או מומחה לחקירות ארגוני פשיעה וראש צוות מסים - תפקיד שיאויש בידי עובד רשות המסים.
הכוח יהיה רשאי לספח, מפעם לפעם, אנשי מודיעין וחקירות לביצוע משימות מיוחדות ולקראת שלב החקירה הגלויה יתוגבר בחוקרים.
השירותים המבצעיים הנדרשים לפעילותו (כגון בילוש, איסוף חומר מודיעיני והאזנות סתר) יוקצו לו על ידי מפלגי המודיעין והבילוש של הימ"ר.