HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - פטור מדיווח לעולים חדשים ולתושבים חוזרים ותיקים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 את זכות המיסוי למדינת ישראל.
פקיד השומה אמור לגבות את המסים ממקבלאישור התושבות על ההכנסות שלו שמקורן בחו"ל.
בנוגע לעולים ולתושבים חוזרים ותיקים, אישור התושבות מקנה פטור ממס על כל ההכנסות שלהם, ועקב כך ייתכן שהם לא יצטרכו לשלם מס לא בחו"ל ולא בארץ.
נמצא כי בקשת אישור התושבות הישראלית וכן אישור התושבות מתויקים בתיק הקבע8 .
של המבקש, אולם אינם ממוספרים ואינם מוזנים למערכות המחשב של רשות המסים עקב כך הרכזים במשרדי השומה העוסקים בדוח המס השנתי של נישום אינם יודעים במקרים רבים על בקשת אישור התושבות שהגיש ועל אישור התושבות שניתן לו, ועקב כך אינם יכולים לוודא כי הנישום מדווח בארץ על הכנסותיו מחו"ל ומשלם עליהן מס כדין.
יצוין כי בנובמבר 2012 הגיש צוות מקצועי למנהל הרשות דאז המלצות בנושא מספור הטופס של אישור התושבות והזנתו למחשב.
הביקורת העלתה כי המלצות אלו טרם יושמו.
לדעת משרד מבקר המדינה, מי שמבקש אישור תושבות ישראלית כדי שיוכל להשתמש בו בחו"ל, מצהיר למעשה שיש לו הכנסות שמקורן בחו"ל החייבות במס בישראל.
חשוב אפוא להזין את אישורי התושבות למערכות המחשב של רשות המסים, כדי לפקח על המקבלי ם אותם ולעקוב אחרי דיווחיהם.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 ציינה רשות המסים כי בשניםהאחרונות נכלל נושא הזנת האישורים האמורים למחשב בתכנית העבודה של החטיבה המקצועית שלה.
סעיף14 (ב) לפקודה קובע כי עולה או תושב חוזר ותיק יכול להמשיך ולהיחשב תושב חוץ, על פי הודעתו, במשך שנה מהמועד שבו עלה לישראל או שב אליה, לפי העניין.
מי שבוחר באפשרות זו יודיע למשרד הקליטה בתוך 90 ימים מיום הגעתו לישראל, בטופס המיועד לכך, כי מתקיימים בנוגע אליו התנאים הנדרשים להיחשב תושב ישראל, וכי הוא מבקש שנת הסתגלות.
מי שבחר בשנת הסתגלות ייחשב כאמור בפרק זמן זה לתושב חוץ, ולפיכך לא יינתן לו אישור תושבות ישראלית לצורכי מס.
אם יש לו הכנסה ממדינה אשר ישראל חתומה עמה על אמנה, לא יחולו עליו הוראות האמנות למניעת מסי כפל החלות על תושבי ישראל, והוא לא יהיה זכאי לנקודות זיכוי הניתנות לתושב ישראל.
מנתוני המשרד לקליטת העלייה עולה כי משנת 2009 עד יוני 2012 הגישו כ-600 עולים ותושבים חוזרים ותיקים בקשות לשנת הסתגלות.
נמצא כי רשות המסים לא פעלה להעברה שוטפת ושיטתית של הבקשות האמורות ממשרד העלייה והקליטה אליה.
רק ביוני 2012 ביקשה הרשות ממשרד העלייה והקליטה למסור לה את רשימת מבקשי שנת ההסתגלות, אולם המידע שברשימה לא הופץ למשרדי השומה האזוריים, הממונים על הנפקת אישורי התושבות.
כמו כן לא הוזן המידע למערכות המידע של הרשות, לצורכי מעקב.
בשל היעדר המידע בעניין זה יש חשש כי משרדי השומה נתנו לעולים ולתושבים חוזרים ותיקים שביקשו שנת הסתגלות אישור תושבות ישראלית, אף שעל פי הפקודה הם .
תיק של נישום המאוחסן בארכיב הרשות, ומכיל מסמכים שונים על הנישום 56 דוח שנתי65א .
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - פטור מדיווח לעולים חדשים ולתושבים חוזרים ותיקים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 נחשבים בשנה זו לתושבי חוץ, וכי בעקבות קבלתו של האישור נהנו העולים והתושבים החוזרים האמורים מפטור ממס בחו"ל.
בתשובתה ממרץ 2014 ציינה רשות המסים כי פנתה למשרד העלייה והקליטה וביקשה שכל הבקשות לשנת הסתגלות יועברו אליה באופן שוטף, על מנת שתוכל לטפל בהן כראוי.
לדברי ה רשות טענו נציגי המשרד שקיים קושי לקלוט את כל הבקשות הללו ולהעבירן באופן שוטף, בשל מחסור בכוח אדם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 צייןמשרד העלייה והקליטה כי רשות המסים לא ביקשה ממנו למסור לה את רשימות העולים והתושבים החוזרים.
ואולם בעקבות הביקורת הוא ימסור לרשות המסים, אחת לשנה, את רשימת העולים והתושבים החוזרים שהגיעו בשנה זו.
משרד העלייה והקליטה הוסיף כי ימסור לרשות המסים ולרשות לאיסור הלבנת הון, אחת לשנה, את טופסי הבקשה של העולים ושל התושבים החוזרים הוותיקים לשנת הסתגלות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד העלייה והקליטה למסור לרשות באופן שוטף, ולא אחת לשנה, את רשימות כלל העולים והתושבים החוזרים הוותיקים שביקשו שנת הסתגלות.
על רשות המסים להיערך לקליטת המידע במערכות המחשב שלה ולהעבירו לכל משרדי השומה.
הפטור מדיווח ומשמעותו .
כאמור, תיקון168 נתן לעולים ולתושבים חוזרים ותיקים פטור מדיווח על הנכסים וההון שנצברו בחו"ל.
לפיכך הרשויות בארץ אינן יכולות לעקוב אחר הנכסים וההון שמכניסים לישראל עולים ותושבים חוזרים, ולוודא שמקורם אינו בלתי חוקי.
מבירורים שעשה משרד מבקר המדינה ברשות לאיסור הלבנת הון לגבי כ -600 עולים ותושבים חוזרים ותיקים שהגיעו לישראל בשנים 2008 עד 2012 , עולה כי לגבי חמישה מהם הגישו רשויות מחו"ל לרשות לאיסור הלבנת הון בקשות לקבלת מידע 9 , מאחר שחשדו כי החמישה ביצעו עברות הלבנת הון; כי לגבי שניים מהם הגישה משטרת ישראל בקשות לקבלת מידע, מאחר שחשדה כי השניים עסקו בסחר בנשים ובהלבנת הון; וכי לגבי כ-100 מהם התקבלו דיווחים בלתי רגילים10 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד העלייה והקליטה למסור את פרטי העולים והתושבים החוזרים הוותיקים לרשות המסים ולרשות לאיסור הלבנת .
9 ( באמצעות ארגון אגמונט The Egmont Group of Financial Intelligence Units ).
ארגון זה משמש מדינות שונות בכל הנוגע להחלפת מידע פיננסי, באמצעות יחידות מודיעין פיננסי ( FIUs .
) ישראל חברה בארגון משנת 2002.
10 דיווחים בלתי רגילים נמסרים לרשות לאיסור הלבנת הון על ידי הגופים הפיננסיים, על פי חוק איסור הלבנת הון, התש"ס- 2000 , והצווים שהוצאו מכוחו.
הדיווחים נוגעים לפעולות בחשבונם של לקוחות אשר המוסד הפיננסי סבור, על פי קשריו עם לקוחות אלה ועל פי דפוס הפעולות העסקיות שלהם, כי הן בלתי שגרתיות.
רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 57 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - פטור מדיווח לעולים חדשים ולתושבים חוזרים ותיקים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הון, כדי שרשויות אלה יוכלו לוודא שהפטור שניתן לעולים ולתושבים חוזרים אלה אינו מנוצל לרעה.
חשוב שייקבע בחוק כי כשעולה חשש לניצול לרעה של הפטור, תהיה רשות המסים מוסמכת לדרוש מהעולים ומהתושבים החוזרים הוותיקים דיווח מלא על כספיהם והכנסותיהם, כפי שהדבר נעשה בנוגע לכלל תושבי ישראל.
יצוין כי בהצעת החוק הממשלתית מס' 768 מ- 11.
13 ביקשה רשות המסיםלבטל את הפטור המלא מדיווח שניתן לעולים ולתושבים חוזרים ותיקים, על פי סעיפים 134ב ו- 135(1 )(ב) לפקודה.
1 3 החליטה ועדת הכספים של הכנסת שלא לדון בהצעת החוק במסגרת הדיונים הנוגעים להצעת החוק הממשלתית לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו- 2014 ), התשע"ג - 2013 , אלא בוועדת הכספים בנפרד.
עד מועד סיום הביקורת לא התקיים דיון נפרד בהצעת החוק הממשלתית.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 ציינההרשות לאיסור הלבנת הון כי היא פועלת על מנת לעמוד בסטנדרדים הבין -לאומיים הנדרשים למניעת הלבנת הון ומימון טרור.
הרשות לאיסור הלבנת הון הוסיפה כי היא מייחדת תשומת לב גם למניעת הלבנת הון עקב הפטור מדיווח שניתן לעולים בעת הכניסה לישראל, על פי חוק איסור הלבנת הון, התש"ס- 200011.
לדבריה, נמתחה בעניינו של חוק זה ביקורת בין-לאומית על מדינת ישראל, בעקבות ביקורת Moneyval12 .
ביוני 2013 פרסם הפורום הגלובלי לשקיפות וחילופי מידע של ה - OECD (להלן- הפורום הגלובלי) סקירת עמיתים על מדינת ישראל 13 (להלן- דוח ה- OECD ).
בדוח מתואר בין היתר המצב החוקי בישראל משנת 2007 , ולפיו עולים ותושבים חוזרים ותיקים פטורים מדיווח לרשות המסים על הכנסות מחו"ל.
הפורום הגלובלי ציין בדוח כי עמדתו היא שמתן פטור כזה אינו ראוי14.
בדוח ה- OECD מצוין בין היתר כי בעקבות תיקון 168 נוצר פער בין כמות המידע על חברות זרות שנשלטות ומנוהלות על ידי תושבים ישראלים, ובין כמות המידע על חברות זרות שנשלטות ומנוהלות על ידי עולים או תושבים חוזרים ותיקים, שלגביהן יש פטור מדיווח על זהות בעלי השליטה.
הדוח ציין כי קיומו של פער כזה אינו ראוי והמליץ למדינת ישראל לוודא שבידי הרשויות שלה יהיה מידע מלא בנוגע לבעלויות על כלל החברות הזרות שנשלטות ומנוהלות מישראל.
בתשובת משרד העלייה והקליטה מאפריל 2014 צוין כי חשוב למנוע את האפשרות לנצל את הוראות החוק לרעה, כדי לשמור על שלמות החברה והמשק בישראל, וכדי שלא יוטל דופי בכלל התושבים החוזרים והעולים.
עוד ציין המשרד כי הוא מודע לחשיבות הרבה שיש לשמירה על מעמדה של מדינת ישראל בעולם, ועל כן הוא סבור שיש לשתף פעולה עם .
11 החוק פוטר עולים מדיווח על כספים שברשותם בעת הכניסה הראשונה לישראל, עד לסכום של 1.
12 בארגון חברות כ -30 מדינות אירופיות, וכן חברים בו ארגונים בין -לאומיים למלחמה בפשיעה ובטרור.
מטרת הארגון היא לוודא שהמדינות החברות בו ממלאות אחר הסטנדרדים הבין-לאומיים הנדרשים במאבק בהלבנת הון ומימון טרור.
ישראל משמשת משקיפה פעילה בארגון משנת 2006 .
, ונתונה לביקורת הארגון 13 "Global Forum on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes Peer Reviews: Israel 2013" 14 הניסוח באנגלית- not in place.
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - פטור מדיווח לעולים חדשים ולתושבים חוזרים ותיקים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 ה- OECD , כדי ל אפשר את המשך מתן הפטור מדיווח , בד בבד עם ביצוע התאמות בנושאים נקודתיים.
המשרד הביע את דעתו כי יש לקבוע בחוק חובות דיווח חדשות על הון ונכסים שיביאו לארץ תושבים חוזרים ועולים, על פי תקרה שתיקבע.
לדברי המשרד, הדבר דרוש מצד אחד על מנת לגלות מקרים שבהם מתעורר חשש לניצול לרעה של הפטור, ומצד אחר כדי למנוע טרדה מיותרת מהעולים ו מהתושבים החוזרים.
נוסף על כך הטעים המשרד כי הוא מברך על דוח ה- OECD , מאחר שהדוח אינו שולל את המשך מתן הפטור מדיווח, בד בבד עם ביצוע התאמות בנושאים נקודתיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מנת למנוע חשש להכנסת כספים שמקורם בפשע לישראל, חשוב לאפשר לרשות המסים לדרוש מהעולים ומהתושבים החוזרים, על פי הצורך, למסור דיווח מלא על כספיהם והכנסותיהם, כפי שהדבר נעשה בנוגע לכלל תושבי ישראל.
עוד על הרשות המסים ליזום את התאמתה של הפקודה לדרישות הבין-לאומיות של הפורום הגלובלי, כדי שלא לפגוע במוניטין של מדינת ישראל.
בפטור מדיווח ומתשלום מס הניתן לעולים ולתושבים החוזרים על פי תיקון 168 , ,יש כדי לתרום לעלייה ולשיבה לארץ.
עם זאת, יש בעיה במתן פטור נרחב מדיווח עלול ליצור תמריץ ל הלבין הון או להשתמש בהון שהולבן בחו"ל, דברים שעלולים לעודד פשיעה ולפגוע בשלמות החברה והמשק בישראל.
מדינת ישראל אינה פועלת בחלל הריק.
עליה להשתלב במלחמה של מדינות העולם, ובעיקר של מדינות המערב, בהלבנת ההון ובמקלטי המס.
על משרד האוצר, רשות המסים והרשות לאיסו ר הלבנת הון לפעול להגברת הבקרות, כדי למנוע החדרת כספים שמקורם בפשע.
על רשות המסים לקדם חקיקה, שלפיה היא תוכל לדרוש מתושבים חוזרים ותיקים ומעולים דיווח על הון ונכסים שהם מביאים לארץ, על פי תקרה שתיקבע.
עוד על הרשות ליזום את התאמתה של הפקודה לדרישות הבי ן-לאומיות של הפורום הגלובלי לשקיפות ולחילופי מידע של ה- OECD , כדי שלא לפגוע במוניטין של מדינת ישראל.
גיוס והעסקה של קרובים ומקורבים בתאגידים 165 .
שםהדוח: גיוס והעסקה של קרובים ומקורבים בתאגידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מבוא .
בדוח הקודם צוין, בין השאר, כי נכון ליולי 2006 לכ-25% מהעובדים בחנ"ח היו קרובי משפחה בחברה.
בביקורת הנוכחית נמצא כי ל-244 (כ-22% ) מ- 1,092 העובדים שהועסקו בחנ"ח במאי 2013 היו קרובי משפחה בחברה.
בבדיקות של משרד מבקר המדינה הועלה, כי ל-44 (כ-18% ) מ-244 עובדים אלה יש בה יותר מקרוב משפחה אחד, ול-12 מ-44 העובדים האמורים יש שלושה קרובי משפחה.
בשנים 2013 -2008 נקלטו בחנ"ח 157 עובדים חדשים, ל -11 (כ-7% ) מהם היו קרובי משפחה שעבדו בה במועד קליטתם.
זאת לעומת כ -20% מהעובדים החדשים שנקלטו ב ה מפברואר 2005 עד יולי 2006 (ירידה של כ -65% .
) החברה הסבירה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מפברואר 2014 , כי היא קבעה "בנהליה הפנימיים הוראות מחמירות על הקבוע בתקנות, לפיהן קיימת חובת נוכחות של היועץ המשפטי [ של החברה או מי מטעמו ]בדיוני ועדת המכרזים בכל מכרז בו מבין המועמדים הסופיים לבחירה קיים מועמד אשר לו קרוב משפחה בקרב עובדי החברה " (ההדגשה במקור).
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הירידה בשיעור העובדים החדשים שיש להם קרובי משפחה בחנ"ח.
עם זאת, עליה להמשיך לפעול לצמצום תופעה זו.
קרובי משפחה שעובדים באותה יחידה או מצויים בניגוד עניינים .
הכללים שנקבעו בתקנות אינם חלים על קרובי משפחה שהיו מועסקים בחברה ערב כניסתן לתוקף (אפריל 2005 ).
ואולם, כאשר יש יחסי כפיפות ישירים או עקיפים בין הקרובים, או כשקרבת המשפחה עלולה לעורר חשש לניגוד עניינים, או כשיש בין הקרובים קשרי עבודה כהגדרתם בתקנות1 - חלות התקנותגם על קרובי משפחה שהיו מועסקים בחברה ערב כניסתן לתוקף.
בדוח הקודם צוין כי 74 קרובי משפחה הועסקו "באותה מחלקה.
במצב העלול ליצור ביניהם יחסי כפיפות.
על ההנהלה הבכירה של החברה להמשיך ולפעול כך שלא יועסקו באותו סקטור קרובי משפחה, מצב העלול ליצור ביניהם יחסי כפיפות או תוך ניגוד עניינים".
בביקורת הנוכחית עלה, כי במאי 2013 הועסקו בחנ"ח כ-70 קרובי משפחה באותן מחלקות ובאותם סקטורים.
61 (כ-87% ) מהם הועסקו במחלקת תפעול ובסקטור ציוד מכני.
קרובי משפחה אלה הם כ -15% מכלל411 העובדים במחלק ה ובסקטור האמורים.
חלק מקרוב י המשפחה שהועסקו במחלקת תפעול ובסקטור ציוד מכני עסקו באותו תפקיד - מצב העלול להביא לניגוד עניינים.
שבעה עובדים במחלקת תפעול עבדו בתפקידים הכפופים ישירות או .
1 ""קשרי עבודההוגדרו בתקנות כל אחד מאלה: (1 ) עבודה משותפת לצורך קבלת החלטה, מתן המלצות, קביעת נהלים, ביצוע מטלה או ביצוע פרויקט; (2 ) כאשר קרוב משפחה ממלא תפקיד באגף כוח אדם, יחידת החשב, יחידת הביקורת הפנימית, יחיד ת המשמעת או יחידה אחרת שיש לה תפקידים דומים; (3 ) .
כאשר קרוב משפחה חבר בוועד העובדים 166 דוח שנתי65א .
שם הדוח: גיוס והעסקה של קרובים ומקורבים בתאגידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בעקיפין לתפקידים של קרוביהם 2 .
כמו כן נמצא עובד במחלקה אחרת שתפקידו היה כפוף לתפקיד של קרובו, הבכיר יותר3.
במקרה אחד נמצא כי עובד א', שהוא ממלא מקום ראש מחלקת תפעול וראש ענף תפעול, היה בין המאשרים בנובמבר 2012 מתן קידום בדרגה לאחיו, העובד בכפיפות לו באותה מחלקה.
חנ"ח השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2013 כי "העובדים הנ"ל אינם משובצים לעבודה באותו צוות, על אותה גוררת".
החברה הסבירה בתשובתה, בין השאר, כי "חלק ניכר מקרב העובדים בעלי קרובי משפחה ]לפיכך[ .
באותן המחלקות ובאותם הסקטורים הועסקו כבר במועד התקנת התקנות מדובר במצב קיים.
להערה כי התופעה של העסקת קרובים בסקטור ציוד מכני 'לא הצטמצמה' יש להדגיש כי צמצום שכזה אפשרי רק באמצעות העברה/פרישה/פיטורים של עובד", הטעונים הסכמה של נציגות העובדים.
"יוצא מכך - שלחברה אין יכולת של ממש להעביר עובדים למחלקות אחרות/סקטורים אחרים.
וודאי שלא לפטרם" (ההדגשות במקור).
יצוין כי קשרי משפחה אלה עלולים להביא לידי מצבים של ניגוד עניינים וליצירת קבוצות השפעה באותה יחידה העלולים לפגוע ביעילותה של החברה ובשיקולים הניהוליים והעסקיים שלה.
הם עלולים להשפיע גם על ההחלטות המתקבלות בה ב נושאים של תנאי עבודה ומשמעת.
חנ"ח ציינה בתשובתה מפברואר 2014 , כי היא "פועלת לחסום מיחשובית במערכתהמידע.
אפשרות של אישור דרגה ע"י קרובי משפחה בחברה".
בתשובתה מיוני 2014 ציינה חנ"ח כי החסימה המיחשובית האמורה בוצעה.
עוזר הממונה על משאבי אנוש בחנ"ח הסביר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2013 ,, "ככלל במקרים בהם קרובי משפחה עובדים באותה מחלקה.
החברה שואפת למנוע שיבוצם לעבודה באותו צוות ו/או באותה משמרת ע"מ לא לגרום ליחסי כפיפות ביניהם".
יצוין כי על פי התקנות שהוחלו בזמן ביצוע הביקורת הנוכחית, נדרשו חברות ממשלתיות לדווח לרשות החברות מדי שנה על מספר קרובי המשפחה של עובדיהן שנקלטו בשנה שעברה, ועל המספר הכולל של קרובי המשפחה המועסקים בהן, אך לא נדרשו לדווח לה על קרובי משפחה המועסקים באותן יחידות.
הרשות פעלה לתיקון התקנות ובמרץ 2014 , לאחר שהסתיימה הביקורת הנוכחית, הוציא שר האוצר תיקון לתקנות, ולפיו על עובדי החברות הממשלתיות ובכללן חנ"ח, למסור הצהרה לחברה שבה הם עובדים, בדבר קרובי משפחה המועסקים בחברה, לרבות היחידה שבה הם מועסקים (להלן - התיקון לתקנות).
כמו כן נקבע בתיקון לתקנות, כי כל עובד ימסור הצהרה מתקנת "עם היוודע לו על שינוי במידע שמסר בהצהרה האחרונה".
עוד נקבע בתיקון, כי על החברות הממשלתיות לפרט בדיווח לרשות החברות גם את שמותיהם של כל קרובי המשפחה המועסקים באותה יחידה, ו"עובדים בשיתוף פעולה או תחת יחסי כפיפות, במישרין או בעקיפין, וההחלטות שקיבלה החברה בעניינם בקשר לכך".
משרד מבקר המדינה מעיר לחנ"ח, לרבות וועדת הביקורת שלה, כי עליה לנקוט צעדים, בכפוף למגבלות החלו ת עליה, כדי שלא יועסקו קרובי משפחה באותה .
2 לדוגמה, עובדים בתפקידי מנופאי שער, מנופאי גשר, סוור, אתת ומפעיל מלגזה שתפקידיהם כפופים לתפקידים שבהם משמשים קרוביהם, כגון - סדרן רב תכליתי, סדרן עבודה וסדרן עבודה ראשי סוור.
העובד משמש בתפקיד מלח כשיר בגוררת, וקרובו משמש בתפקיד קברניט בכיר ראשי גיוס והעסקה של קרובים ומקורבים בתאגידים 167 .
שםהדוח: גיוס והעסקה של קרובים ומקורבים בתאגידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מחלקה ובאותו סקטור, דבר העלול ליצור מצב של ניגוד עניינים, או מצב שבו אדם יהיה כפוף לקרוב משפחתו.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי על חנ"ח לפעול למניעת מצבים שבהם עובדים מחליטים בנוגע לקידומם של קרוביהם.
על רשות החברות לפעול גם היא לצמצום התופעה של העסקת קרובי משפחה באותן יחידות.
רשות החברות מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 , כי "הנהלת החברה והדירקטוריון הם האורגנים האחראים ליישום התקנות.
הרשות אינה מחליפה את האורגנים של החברה והאחריות לוודא כי אכן לא מתקיימים יחסי כפיפות או ניגוד עניינים בין העובדים, בין אם הינם קרובי משפחה ובין אם אין ביניהם קרבת משפחה, מוטלת בראש וראשונה על החברה".
עם זאת מסרה הרשות, כי אם יתברר לאחר פרסום הדוח הנוכחי כי חנ"ח טרם הסדירה את מניעת יחסי הכפיפות בין קרובי משפחה, בכוונתה לפנות ליו"ר דירקטוריון החברה "בדרישה לקיים על כך דיון בדירקטוריון ולהביא בפנינו תכנית פעולה בעניין".
מאגר מידע על קרובי משפחה בחנ"ח .
כאמור, על פי התקנות, חנ"ח נדרשת בין היתר לדווח לרשות החברות על קרובי המשפחה המועסקים בה.
בחוזר שהוציא מנהל רשות החברות דאז באוגוסט 20074 נקבע, כי על החברות הממשלתיות להקים "מאגר הכולל מידע בדבר קיומם של קשרי משפחה בין כלל המועסקים בחברה.
ללא מאגר כאמור, אין לחברה דרך לוודא שאכן לא מתקיימים יחסי כפיפות ו/או ניגוד עניינים כנדרש בתקנות, ועלולה להיפג ע יכולתה של החברה למלא אחר דרישות התקנות".
כדי להקים את המאגר על חנ"ח לחייב את עובדיה להצהיר על קרובי משפחה המועסקים בה, ולדרוש מכל מועמד לעבודה להצהיר הצהרה כזאת, כמתחייב על פי התיקון לתקנות.
בדוח הקודם העיר מבקר המדינה לחנ"ח, כי "עליה לדרוש מכל עובדי הנמל למלא הצהרה מפורטת על קרובי משפחתם המועסקים בנמל ולעבד הצהרות אלה לצורך הקמת מאגר מידע על קרובי משפחה".
מבקר המדינה גם הדגיש בדוח הקודם, כי "מאגר כזה הוא חיוני לא רק לאיתור קירבת משפחה אלא גם למניעת כפיפות בעבודה של בני משפחה, מניעת עבודת קרובים באותה יחידה ומניעת ניגוד עניינים".
בביקורת הנוכחית נמצאו 24 עובדיםשיש להם קרובי משפחה המועסקים בחנ"ח שלא נכללו במאגר המידע של החברה בנושא זה.
מבדיקת תיקיהם האישיים של 24 עובדים אלה עולה, כי אצל13 מהם לא נמצאו הצהרות בדבר קרובי משפחה המועסקים בחברה; לגבי שניים מהם נמצא, כי הם הצהירו בשנים 2013 -2007 כי אין להם קרובי משפחה שעובדים בחברה, אף על פי שבבדיקות שעשה משרד מבקר המדינה במאי 2013 ,נמצאו קרובי משפחה כאלה; לגבי שניים אחרים נמצא כי הם הצהירו על חלק מקרובי משפחתם המועסקים בחברה; לגבי שניים נוספים נמצא, כי הם אכן הצהירו במועד קליטתם לפני החלת התקנות, והצהרותיהם לא עודכנו לאחריה, .
4 חוזר של רשות החברות הממשלתיות 2007/5 מ- 28.
07 בדבר שונות - שכר ותנאי עבודה 2007/5.
שם הדוח: גיוס והעסקה של קרובים ומקורבים בתאגידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 ולכן לא הופיעו במאגר הקרובים של החברה; לגבי חמישה מהם נמצא, כי הם הצהירו על קרוביהם כנדרש, אך ההצהרות לא נכללו במאגר המידע של החברה.
החברה ציינה בתשובתה, כי "פעלה לתקן את הליקויים הטכניים ולעדכן רישום קרובי משפחה במאגר שלה במקרים בודדים.
עוד היא ציינה כי היא עידכנה את נהליה הפנימיים בעקבות התיקון לתקנות.
משרד מבקר המדינה מעיר לחנ"ח, כי עליה להקפיד על החתמת כל עובדיה על הצהרות בנוגע לקרובי משפחה המועסקים בחברה.
ללא הצהרות אלה אין באפשרותה להקים מאגר מידע שלם ומהימן, כנדרש בחוזר של רשות החברות מאוגוסט 2008 , וממילא אין באפשרותה לוודא שלא מתקיימים מצבים של ניגודי עניינים , ובכללם מצבי כפיפות של עובד לקרוב משפחתו המועסק באותה יחידה.
יתר על כן, על החברה לקיים בירור בנוגע לעובדים שלא הצהירו על קרובים בחנ"ח או שהגישו הצהרות מטעות, ולנקוט את הצעדים המתחייבים כלפי עובדים אלה אם יהיה בכך צורך.
רשות החברות ציינה בתשובתה, כי "על החברה לקבוע נוהל לעדכון ההצהרה בחברה וליישם ביצוע נוהל זה על כלל העובדים, ככל חובה לעדכן מידע שנמסר על ידי העובדים למעסיק".
בסעיף 5 א לתיקון לתקנות מספטמבר 2008 נקבע: "(א) עובד חברה המועמד לתפקיד אחר בחברה או מועמד לקידום בדרגה, ימסור לחברה הצהרה בדבר קרובי משפחה המועסקים בחברה לפי טופס הקבוע בתוספת.
(ב) החברה לא תקדם בדרגה, ככל שהדבר נתון לשיקול דעת החברה, או בתפקיד, עובד בחברה שלא ימסור מידע כנדרש בהתאם לאמור בסעיף קטן (א)".
בביקורת הנוכחית הועלה, כי בשנים 2013 -2009 קודמו בדרגות חמישה מ-16 עובדים שבתיקיהם האישיים לא נמצאו הצהרות מעודכנות בנוגע להעסקת קרוביהם בחנ"ח כנדרש על פי התקנות.
חנ"ח ציינה בתשובתה, כי היא "פועלת להוספת ה .
לפיה כל ]המידע[ תניה במערכת אישור דרגה/שינוי הקצאה ארגונית ילווה בהצהרת קרבת משפחה חדשה ע"י העובד.
ללא אישור תניה זו במערכת ע"י הגורמים המקצועיים הרלוונטיים, לא תתאפשר בפועל קבלת הדרגה/שינוי הקצאה הארגונית".
משרד מבקר המדינה מעיר לחנ"ח, כי עליה להקפיד ע ל כך שעובדיה המועמדים לקידום לתפקיד אחר או לקידום בדרגה יצהירו על קרובי משפחה המועסקים בחברה, כמתחייב על פי התקנות.
רשות החברות מסרה בתשובתה, כי לאחר פרסום דוח זה היא "תפנה לחברה כדי שוועדת הביקורת תבדוק מדוע לא התקבלה ההצהרה מהעובדים המועמדים לקידום כנד רש בהתאם לתקנה 5 .
"א(א) לתקנות גיוס והעסקה של קרובים ומקורבים בתאגידים 169 .
שםהדוח: גיוס והעסקה של קרובים ומקורבים בתאגידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 סיכום .
ממצאי דוח זה מצביעים על כך שמרבית הליקויים שהועלו בדוח הביקורת הקודם תוקנו.
חלקם של העובדים שיש להם קרובי משפחה בחברה ירד.
על החברה למצוא פתרון למניעת ניגודי עניינים כתוצאה מקשרי עבודה בין קרובי משפחה באותה יחידה.
על ועדת הביקורת של חנ"ח לדון בכל המקרים שעובדים מועסקים ב כפיפות לקרוביהם, או שמתקיימים ביניהם קשרי עבודה כהגדרתם בתקנות.
כמו כן עליה לקבוע הסדרים למניעת יחסי כפיפות, ניגוד עניינים או קשרי עבודה בין קרובי משפחה המועסקים באותה יחידה, ולדווח על כך לדירקטוריון.
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - "קו הצדק" וגמול למודיעים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מבוא .
הכנסות רשות המסים בשנת 2012 הסתכמו ב- 218.
גורמים שונים מעריכים כי חלקים גדולים מהפעילות הכלכלית במדינה אינם מדווחים לרשות המסים.
הבנק העולמי מעריך כי הפעילות הכלכלית האמתית בישראל גדולה בכ -23% מהפעילות הכלכלית המדווחת.
הוועדה לשינוי כלכלי -חברתי בראשות פרופ׳ מנואל טרכטנברג (להלן - ועדת טרכטנברג) קבעה בדוח שפרסמה בספטמבר 2011 כי יש במדינת ישראל פער גדול בין הפעילות הכלכלית המדווחת ובין הפעילות הכלכלית בפועל.
על פי הוועדה, צמצום הפער בין הפעילות המדווחת ובין הפעילות בפועל ואכיפה יעילה יותר של החוק צפויים להביא להגדלה ניכרת של חייבי המס בישראל, ובעקבות זאת להגדלת מקורות ההכנסה שבידי הממשלה, ליצירת מערכת מס צודקת ושוויונית יותר ולצמצום היתרון התחרותי של עסקים מעלימי מס על פני עסקים שומרי חוק.
לאחר קבלת דוח ועדת טרכטנברג מינה שר האוצר צוות מקצועי בראשותם של מנהל רשות המסים דאז והממונה על התקציבים במשרד האוצר דאז (להלן - הצוות).
הצוות התבקש לבחון את הפעולות שהרשות נדרשת להן, כדי להעמיק את גביית המסים ולטפל ב״הון השחור״ בישראל.
לדעת הצוות, אפשר להרתיע עבריין מס פוטנציאלי, אם הוא יחוש כי יש סיכוי גדול שייתפס סמוך לביצוע העברה ואם ידע ש העונש שיושת עליו בעקבות העברה יהיה כבד.
בעקבות המלצות הצוות, בתחילת חודש פברואר 2013 ,יצאה הרשות במסע פרסום בתקשורת ובו הודיעה על הקמת מוקד מיוחד - "קו הצדק" (להלן גם - המוקד), שנועד להגביר את מודעות הציבור להעלמות מס וליצירת הרתעה של עברייני מס.
בחודשים אפריל-נובמבר 2013 בדק משרד מבקר המדינה את טיפולהרשות במידע שהתקבל במוקד "קו הצדק" ואת טיפולה במתן גמול כספי למודיעים.
הביקורת נעשתה ביחידת מטה המודיעין בחטיבת חקירות ומודיעין ברשות, בכמה משרדים של פקידי שומה וכן בהנהלת הרשות.
היערכות הציבור יכול לפנות למוקד "קו הצדק" ולמסור בו מידע על כלל העברות בתחומי המס הישיר והמס העקיף, תוך הבטחת סודיות מלאה של פרטי מוסר המידע.
את המידע הציבור יכול למסור בטלפון, בדואר אלקטרוני ובפקס.
הטיפול במידע נמצא באחריות יחידת מטה המודיעין של מס הכנסה.
הביקורת העלתה ליקויים בהיערכות הרשות להקמת "קו הצדק", כמפורט להלן: רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 11 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - "קו הצדק" וגמול למודיעים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 1 .
חלק מפקידי השומה ומנהליהיחידות ברשות שותפו בתכנית ההקמה של המוקד רק ימים ספורים לפני תחילת המבצע, וחלקם שמעו על כך בת קשורת.
עקב כך, בין היתר, נוצרו עיכובים בהעברת המידע ממטה המודיעין של מס הכנסה ליחידות ברשות.
האחריות לקבלת מידע בקשר לעברות מע"ם הוטלה על יחידת מטה המודיעין של מס הכנסה, ללא שיתוף אנשי המודיעין של מע"ם, אף על פי שיש להם ניסיון רב בטיפול בעברות כאלה.
לא זו אף זו - יחידות מטה המודיעין של מס הכנסה אף לא העבירו את המידע שקיבלו על עברות מע"ם לטיפול היחידות של מע"ם.
המידע הרב שהתקבלבמוקד לא הוזן למערכות המחשוב בזמן אמת, אלא נרשם בטופס ידני שהועבר ליחידות המודיעין האזוריות ל שם הקלדתו במחשבי הרשות וקביעת דרך הטיפול במידע.
בעקבות זאת, חל עיכוב של ממש בטיפול בידיעות מודיעיניות רבות.
בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 (להלן- תשובת הרשות) ציינה הרשות כי היא הפיקה את הלקחים מדוח המבקר, וכי הסמנכ"ל הבכיר לחקירות ומודיעין הנחה את מוקד "קו הצדק" להפיץ את הידיעות באופן מידי גם ליחידות של מע"ם.
עוד ציינה הרשות כי היא מקבלת את עמדת המבקר באשר להזנת הידיעות ולהפצת ן באיחור.
טיפול לקוי במידע לאחר קבלת הידיעות במוקד , על יחידת מטה המודיעין של מס הכנסה להעביר ן ליחידות החקירות והמודיעין במשרדי השומה האזוריים.
שם צריכים להזין אותן למערכת המחשוב של המודיעין, שאם לא כן הדבר יקשה מאוד את השימוש בידיעות אלה .
בחודשים פברואר-ספטמבר 2013 התקבלו במוקד כ- 20,000 ידיעות על עברות מס, מהן כ- 6,000 ידיעות בדואר האלקטרוני ובפקס; כ- 11,000 ידיעות טלפוניות; כ-550 פניות לתיאום פגישה עם אנשי המודיעין; וכ- 2,400 )הודעות במענה הקולי (שהושארו לאחר שעות הפעילות שבהן אנשים מבקשים שיחזרו אליהם בטלפון.
עד סוף ספטמבר 2013 , בשל חוסר במשאבים, רק כ - 8,700 ידיעות, שהן כ -43% מכלל הידיעות שהתקבלו במוקד החדש, נקלטו במערכות המחשוב על ידי רכזי המודיעין האזוריים; בחלק מיחידות המודיעין האזוריות חל עיכוב של כארבעה חודשים בקליטתן.
מתוך כ- 8,700 הידיעותשנקלטו במערכות המחשוב החליטו רכזי המודיעין האזוריים להעשיר את בסיס המידע בכ-250 ידיעות בלבד ולפתוח להן "תיק איסוף" (תיק שיכול להוביל לחקירה ממשית).
כ - 2,850 ידיעות הועברו לאגירה 1, כ - 4,000 ידיעות הופצו לפקידי השומה האזרחיים לטיפול שומתי או לחוליות לביקורת ניהול פנקסים, ובנוגע לשאר המידע - טרם הוחלט על דרך הטיפול בו.
מכאן שרוב רובו של המידע לא הוערך כמהותי.