HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מצד אחר, אי-שליחת בקשה למינוי סנגור עשויה להביא להמשך החזקתו של עצור במעצר שלא לצורך - למשל, ניתן היה לשחררו קודם לכן בהסכמה או שבית המשפט היה מוצא, לאחר הגשת בקשת שחרור מטעם הסנגור, כי לא היה מקום לעוצרו.
כך למשל, בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצאו מספר מקרים בהם פגיעה בזכות .
כמו כן, בבקרות שנערכו במרחב 49ההיוועצות הביאה לשחרורם של עצורים מתיקי המעצרים שנבדקו נמצאו 72% אף עלה כי 2019 - 2017 מסוים בשנים לא-תקינים מבחינת תיעוד העברת הבקשות.
ההקפדה על העברת הודעות לסנגוריה הציבורית, כי מנוהלים מעקב ובקרה משטרת ישראל מסרה בתגובתה כי פעלה להעביר הנחיות מפורטות בעניין שוטפים בנושא וכי יישלח ריענון הנחיות נוסף.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה שמשטרת ישראל אינה מחזיקה בנתונים סדורים ומלאים על מועדי העברת הבקשות למינוי סנגור למינוי סנגור ובדוח הקצין הממונה שדה שיש למלאו לציון שעת שעת העברת הבקשה לידי הסנגוריה הציבורית; אין בטופסי הבקשה ציבורי.
נוסף על כך, בנוהלי המשטרה אין הוראה מחייבת לתיעוד העברת הבקשה; ואין הליך מסודר לתיעוד אישור קבלת הבקשה על ידי הסנגוריה הציבורית.
המשטרה מסרה בתגובתה כי חטיבת החקירות תבחן אפשרות לפיתוח ממשק ממוחשב משותף עם הסנגוריה הציבורית, שיאפשר העברה מקוונת של בקשות ותיעוד אוטומטי של מועד העברתן.
); עמ"ת (מחוזי מרכז) 8.
18 (החלטה מיוםמדינת ישראל נ' בורשטיין 16529-08-18 )מ"י (ב"ש 49 28171-11- )); מ"י (שלום ראשל"צ 24.
19 (החלטה מיוםאבו נציר נ' מדינת ישראל 2099-02-19 'מדינת ישראל נ 6960-06-18 )); מ"י (שלום ב"ש 13.
18 - (החלטה ממדינת ישראל נ' פלוני 18 .
18 - (החלטה מפלוני 1852 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה בטרם תיישם פתרון לממשק ממוחשב, על המשטרה להקפיד כבר עתה על רישום שעת העברת הבקשה וקבלתה והזנתה במערכת הממוחשבת.
בנושא יישום זכות 2016 הסנגור הציבורי הארצי פנה ללשכת המפכ"ל באפריל ההיוועצות.
במכתבו נטען כי ישנה שונות קיצונית בשיעור העברת הבקשות לפני חקירה בין בגירים לקטינים ובשיעורה בין יחידות החקירה.
לשכת המפכ"ל שנחקר עשוי לוותר על זכות ההיוועצות לפני החקירה 2016 השיבה לו במאי יחידות החקירה בסיבות אובייקטיביות כגון רקע חברתי, רקע סוציואקונומי ולשנות את דעתו לאחר החקירה.
עוד נמסר כי ניתן להסביר את השונות בין וכיוצא בזה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי יש קושי להסביר את מקור הפער בשיעורי שליחת הבקשות לייצוג לפני חקירה בפערים הבקשות לפני חקירה.
ישנן תחנות בהן היה שינוי משמעותי בנושא כלכלי באזור שתחת סמכות תחנת המשטרה לבין שיעור העברת נתוני הסנגוריה הציבורית אין הלימה מובהקת בין המצב החברתי חברתיים וכלכליים בין עצורים בתחנות השונות.
זאת, משום שלפי זה במהלך השנים.
כמו כן, עדיין קיים פער בין מצבם של קטינים לבגירים.
כך למשל, בנתוני הסנגוריה נמצא שוני בשיעור הבקשות המועברות לפני עמד שיעור העברת הבקשות 2015 חקירה אצל בגירים לעומת קטינים.
בשנת 72% , ואילו אצל קטינים על 32%-לפני חקירה אצל בגירים על כ .
89% , ואילו אצל קטינים על 52% עמד שיעור העברת הבקשות אצל בגירים על בפילוח 2018 - ו2015 להלן תרשים המציג את שיעורי העברת הבקשות בשנים לפי קטינים ובגירים.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1853 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | , שיעורי העברת הבקשות למינוי סנגור ציבורי לפני חקירה:13 תרשים 2018 ,2015 ,לפי קטינים ובגירים על פי נתוני הסנגוריה הציבורית, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
הסנגוריה הציבורית מחזיקה נתונים על אודות הטיפול בבקשות איסוף הנתונים על ידי המשטרה מותיר את המחלוקות בין הסנגוריה המינוי, ואילו משטרת ישראל אינה אוספת נתונים אלה.
היעדר הציבורית לבין המשטרה על כנן, ללא אפשרות לבחינתן העובדתית.
המשטרה השונות וכן בין בגירים לקטינים.
איסוף הנתונים באמצעים ניכרת בשיעורי העברת הבקשות לפני חקירה אצל בגירים בתחנות הוא אף מונע מהמשטרה את האפשרות לבחון מדוע ישנה שונות ממוחשבים יסייע לבחינת הסוגיה ברמה הארצית ויוכל לשמש בסיס לדיון שנתי בנושא במשטרה, תוך הצבת יעדים שנתיים לתחנות לגידול בשיעור מימושה של זכות ההיוועצות.
שחרור עצורים בתנאים הסמכות לשחרור עצור בתנאים החלטת המעצר היא מוצא אחרון בשרשרת האפשרויות העומדות לרשות מערכת .
בהתאם לכך קובע חוק המעצרים בעניין עצור שקיים חשד סביר שביצע 50האכיפה עבירה, כי קצין ממונה או בית משפט - רשאים לשחררו בערובה (להלן - שחרור (פורסם במאגר האגודה לזכויות האזרח בישראל ואח' נ' השר לבט"פ ואח' 1892/14 וראו: בג"ץ 50 .
17 ,ממוחשב 1854 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה בתנאים).
השימוש בחלופות מעצר בדרך של שחרור בתנאים פותח והורחב לאורך השנים מתוך הכרה בחשיבותן ולאור שינויים בתפיסות חברתיות והתפתחויות .
51טכנולוגיות על מנת להפחית ככל הניתן את הפגיעה בעצור, נדרשים גורמי האכיפה לקבל את שהדבר ניתן בנסיבות העניין.
יתרה מכך, הימנעות מהפעלת סמכות הקצין הממונה ההחלטה על השחרור בתנאים בהקדם האפשרי ולבצעה במועד המוקדם ביותר, ככל בכבודו ובחירותו.
כמו כן, היא עלולה להביא לעומס יתר על בתי המשפט, שירות לשחרור עצור בתנאים חלף הבאתו בפני בית המשפט מביאה לפגיעה שלא לצורך בתי הסוהר והסנגוריה הציבורית ולבזבוז משאבי ציבור.
הלכה למעשה, ישנם שלושה שלבים שבהם יש לפרט לפני העצור או בית המשפט את התנאים לשחרור ממעצר: 1 .
על הקצין הממונה להציע לעצור, במקרים החלטת הקצין הממונה: המתאימים, להשתחרר בתחנת המשטרה בתנאים המצויים בסמכותו.
אם העצור הסכים לתנאים, הוא יחתום על כתב ערבות המפרט את תנאי השחרור.
אם עצור סירב לתנאים שהציע לו הקצין הגשת בקשה בבית המשפט: עליו לפרט בבקשת השחרור ממעצר המוגשת למזכירות בית המשפט את תנאי הממונה, או שהתנאים לשחרור שהקצין הממונה רוצה להציב אינם בסמכותו, השחרור המבוקשים.
: עניינו של עצור מובא בפני בית המשפט בשני מצביםהחלטת בית המשפט: מחליט על שחרור בתנאים, הוא מכריע מהם התנאים לשחרור שבהם יידרש הוגשה בקשה למעצר או שהוגשה בקשה לשחרור בתנאים.
אם בית המשפט העצור לעמוד ומפרט אותם בהחלטתו.
המשטרה נדרשת לאכוף את התנאים שנקבעו בבית המשפט.
להלן לוח המפרט את תנאי השחרור ממעצר שניתן לקבוע לפי חוק המעצרים בחלוקה לזהות הגורם המוסמך לקבוע אותם: .
379 ', עמדוח המבקר על העברת הטיפול 51 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1855 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | תנאי שחרור ממעצר - סמכויות בית המשפט וקצין ממונה:8 לוח משך התקופהתנאי השחרור סמכות המרבית (בימים) סמכות קצין סוגשופט סמכות 1 ערובהכןכןאין סמכות מקבילה2 'ערבות צד גכןכןאין 3 חובת הודעה על כל שינוי 52בכתובתכןכןאין 4 הפקדת כלי נשק בתחנת 53משטרהכןכןאין 5 חובה להתייצב בתחנת 54משטרהכןכןאין א655איסור יציאה מן הארץ 90 כןכן 56בסמכות מקבילה-חלקית6 איסור יציאה מן הארץ 90-כןלאלמעלה מ א757איסור כניסה למקום 15 כןכן ב7 איסור כניסה למקום 15-כןלאלמעלה מ א858איסור לקיים קשר 30 כןכן ב8 איסור לקיים קשר 30-כןלאלמעלה מ א959חובת הימצאות במקום 15 כןכן ב9 חובת הימצאות במקום 15-כןלאלמעלה מ א10 איסור יציאה ממקום 60המגורים5 כןכן מען המגורים ומקום העבודה.
לעניין חשוד בעבירת אלימות שברשותו כלי נשק 53 .
בהתאם למועדים שייקבעו 54 .
כולל הפקדת דרכון 55 - בית המשפט והקצין הממונה מוסמכים לקבוע את התנאי, אבל ביתסמכות מקבילה-חלקית 56 .
המשפט רשאי לקבוע את משך התנאי לתקופה ארוכה יותר מהתקופה שקצין רשאי להורות עליה לאזור, ליישוב או למקום בארץ.
לרבות להיפגש עם מי שיקבע 58 .
לרבות מגורים באזור, ביישוב או במקום בארץ 59 .
במשך כל שעות היממה או חלק ממנה 60 1856 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה משך התקופהתנאי השחרור סמכות המרבית (בימים) סמכות קצין סוגשופט סמכות ב10 איסור יציאה ממקום המגורים5-כןלאלמעלה מ סמכות מקבילה-חלקית 1161פיקוח של קצין מבחן 180 כןלא סמכות בלעדית לבית המשפט12 חובה לקבל טיפול 62למשתמשים בסמיםכןלאאין 1363בדיקה פסיכיאטריתכןלאאין 14 איסור המשך עיסוק הקשור בעבירהכןלאאין 15 ביצוע בדיקה רפואית בהסכמת החשודכןלאאין על פי חוק המעצרים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
השימוש בסמכות הקצין הממונה לשחרור בתנאים לפי פקודת מטא"ר, יש להביא את העצור לפני שופט על מנת לקבל החלטה בנוגע לתנאי שחרורו ממעצר, אם נדרש לשחרר אותו בתנאים שאינם בסמכות הקצין הממונה, או אם העצור סירב לתנאים שבסמכות הקצין הממונה.
שוחררו עצורים על ידי קצין ממונה בכ- 2018 - 2016 לפי נתוני המשטרה, בשנים ) שוחרר העצור בתנאים.
כמו כן, 42%( מעצרים 20,000 - מעצרים, ומתוכם בכ 46,000 מעצרים, ומתוכם 85,000 -באותה התקופה שוחררו על ידי בית המשפט עצורים בכ ) שוחרר העצור בתנאים.
39%( מעצרים 34,000 -בכ עושה שימוש מספק בסמכויותיה לשחרור עצורים בתנאים בתחנת המשטרה חלף במהלך השנים טענו הסנגוריה הציבורית והנהלת בתי המשפט שהמשטרה אינה חובה להימצא בפיקוחו של קצין מבחן לאחר קבלת תסקיר מעצר.
ובלבד שהטיפול אושר על ידי קצין מבחן 62 .
חובה להתייצב לבדיקה פסיכיאטרית.
אם העצור הסכים לכך ניתן גם לקבל טיפול במקום שייקבע 63 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1857 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הבאתם לבית המשפט.
הגורמים המעורבים מסכימים שחשוב לצמצם את מספר המעצרים ומשכם ושעל המשטרה להקפיד על מיצוי סמכויות קציני המשטרה לשחרר בערובה בתחנות המשטרה.
עם זאת, הטעם לתופעה שנוי במחלוקת בין הצדדים.
מטבע הדברים, אי-קבלת ההחלטה בתחנת המשטרה גורמת להארכת משך מעצרו של העצור עד לשחרורו בתנאים.
התקיימו דיונים ותכתובות בין המשנה ליועץ המשפטי 2008 החל בספטמבר לממשלה (פלילי) (להלן - המשנה ליועמ"ש), הנהלת בתי המשפט, הסנגוריה עצורים בתנאים.
כבר באותה שנה סבר המשנה ליועמ"ש דאז כי החזקת עצור רק הציבורית ומשטרת ישראל בנושא היקף השימוש בסמכות המשטרה לשחרר כדי להביאו לבית משפט אף שניתן היה לשחררו קודם לכן היא מצב לא-ראוי.
החלה הסנגוריה הציבורית לפנות בנושא זה למפכ"ל המשטרה 2009 משנת ולגורמים נוספים.
לטענתה, לא נעשה די שימוש בסמכות הקצין הממונה לשחרר עצורים בתנאים חלף הבאתם לבית המשפט.
הפניות נתמכו בעשרות החלטות שאספה הסנגוריה הציבורית.
2018 - 2011 שיפוטיות ביקורתיות מהשנים עמדות אלו עלו גם בפגישות עבודה של דרגי השטח.
הצטרף מנהל בתי המשפט לעמדה זו וציין כי לרוב כשמובא עצור על 2014 בשנת ובכל זאת וחרף הסמכות הנתונה לה לשחררו היא מביאה אותו לבית המשפט.
ידי המשטרה לשחרור בבית המשפט, היא סבורה שאין תכלית להמשך מעצרו, , ואולם 2011 מנהל בתי המשפט ציין שהתראות ביחס לתופעה עלו כבר בשנת לא חל שיפור בנושא.
התקיימו דיונים בין נציגי המשטרה המפכ"ל סבר כי מקור הקושי נעוץ בסמכויות השחרור המוגבלות המוקנות 2016 בחוק לקצין הממונה.
החל באוקטובר ביקשה שלא להתנות את סמכות הקצין הממונה בהסכמת העצור וכן להאריך את למשרד המשפטים בדבר הצעה להרחיב את סמכויות הקצין.
בין היתר, המשטרה משך התקופה המרבי שהקצין רשאי להטיל.
דרשו הסנגוריה הציבורית ומשרד המשפטים שמשטרת ישראל 2014 החל בשנת תאסוף נתונים מסודרים על אודות הפעלת הסמכויות, מספר הבקשות שמוגשות בתחנת המשטרה.
זאת בין היתר על מנת שניתן יהיה לקבל תמונה מלאה על לבית המשפט לשחרור חשודים בתנאים וסוג העילות המונעות שחרור מוקדם הצורך להרחיב את סמכויות הקצין הממונה.
העיר משרד מבקר המדינה כי המשטרה לא אספה נתונים על היקף 2015 בשנת השימוש בסמכות קצין ממונה לשחרר עצורים בתחנה, לא בחנה אם עשתה 1858 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה שימוש מיטבי בהליך זה, ומה שיעור השחרורים בערובה מתוך כלל המעצרים .
64שבהם אפשר היה לשחרר את העצורים בתחנות המשטרה השיבה המשטרה לדרישת משרד המשפטים שאין במערכות 2017 בשנת הממוחשבות שלה נתונים קונקרטיים לעניין שחרור בתנאים מגבילים.
כי אכן היה 2020 המשטרה השיבה בתגובתה למשרד מבקר המדינה מינואר קושי להציג למשרד המשפטים נתונים לגבי שחרור בערובה כיוון שהתהליך אינו ממוחשב, וכי היא פועלת כדי למחשב את כל התהליך באופן שניתן יהיה לספק כלל הגופים".
חרף המחסור בנתונים, המשטרה מסרה כי היא מעודדת ופועלת נתונים אלה.
עוד היא סבורה, כי איסוף הנתונים בנושא נדרש להיות "נחלת להרחיב את מגמת השחרור על ידי קצין ממונה בתחנת המשטרה ועורכת בקרות בנושא.
כמו כן, היא מקווה שיינתן פתרון למגבלות החלות על סמכות השחרור של המשטרה במסגרת הוועדה הציבורית בנושא.
זה כעשור שבה ועולה הטענה מצד הנהלת בתי המשפט והסנגוריה הציבורית כי משטרת ישראל אינה עושה די שימוש בסמכויותיה לשחרר של הקצין הממונה, ויש אפוא להרחיבן.
חרף העובדה כי המשטרה שלא לצורך.
מנגד טוענת המשטרה כי הדבר נובע מהסמכויות המוגבלות עצורים בתנאים בתחנת המשטרה, אלא מביאה אותם לבית המשפט כדי ליישב מחלוקות אלו, אין 2014 נדרשה לספק נתונים עוד בשנת בידיה נתונים בנושא.
בהיעדר נתונים על היקף השימוש בסמכות שנקבעו בבית המשפט - קיים קושי לברר את תמונת המצב המלאה.
על הקצין הממונה, דרך הגשת בקשה במזכירות בית המשפט ועד לתנאים לשחרור עצור לחלופת מעצר ואילו תנאים הוצגו לעצור - משלב החלטת המשטרה להשלים את איסוף הנתונים לשם בחינת נושא השחרור על ידי קצינים ממונים בתחנות.
מחסור בנתונים במערכות הממוחשבות אף לו ביקשה המשטרה לאסוף נתונים בנושא השימוש בסמכות קצין ממונה לשחרר עצור בתחנת המשטרה, בעת הזו אין בידיה כל אפשרות להחזיק בנתונים אלו, כפי שיפורט: .
הנושא עלה גם בדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה של 380 ', עמדוח המבקר על העברת הטיפול 64 .
13 ,"הכנסת בנושא "מעצרי לילה מיותרים של נחקרים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1859 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | 3 .
בטופס החלטת הקצין הממונה אין מקום לפרט את תנאי השחרור ממעצר שביקש להציב הקצין הממונה לפני העצור ולאילו מן התנאים שהוצעו הסכים העצור או סירב.
משכך, לא ניתן לדעת אילו תנאי שחרור הוצעו לעצור ולהם תנאי השחרור שסבר הקצין הממונה שיש להטיל על העצור הם תנאים שאינם הוא סירב באופן שחייב את הבאתו לפני בית המשפט; לא ניתן לדעת אם אך לתקופות ארוכות יותר.
נתונים אלו אינם נאספים ואינם נמצאים במערכת בסמכותו; ולא ניתן לדעת אם הקצין הממונה ביקש להטיל תנאים שבסמכותו הממוחשבת שבידי המשטרה.
בהארכת מעצרו של העצור יש מקום לפרט על גבי הטופס כמה תנאי שחרור, לעומת זאת, בבקשה להוצאת צו מעצר המוגשת לבית המשפט לצורך הדיון באופן שניתן יהיה לשומרם במערכות הממוחשבות של המשטרה, ואילו את יתר תנאי השחרור ניתן להוסיף בכתב יד.
בעניין כלל תנאי השחרור לא ניתן לציין אילו מהם בסמכות קצין ואילו בסמכותו של בית המשפט.
ממונה רשימת תנאים לבחירה מרובה וכן שדות המפרטים את משכו של כל תנאי משטרת ישראל מסרה בתגובתה כי חטיבת החקירות תפעל להוסיף לטופס דוח קצין ואת הסכמתו או סירובו של העצור לכל אחד מהם.
כמו כן, בכוונתה להפריד בין בקשת מעצר לבין בקשת שחרור בתנאים המוגשת לבית המשפט.
בקשת השחרור תוזן אף היא באופן מקוון ובמצב זה ניתן יהיה להבחין מה מהות בקשת המשטרה המוגשת לבית המשפט ומהם תנאיה.
עוד נמסר כי חטיבת החקירות תשקול, יחד עם גורמי המקצוע, להוסיף לטופס בקשת הוצאת צו מעצר רשימת תנאים לבחירה מרובה וכן שדות המפרטים את משכו של כל תנאי.
מעצרים שבהם שוחרר מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי יש החלטות שיפוטיות שאינן מוזנות 34,000 -למערכת הממוחשבת במלואן.
כך למשל, מתוך כ העצור בתנאים על ידי בית המשפט, במשטרה לא הוזנו נתונים בעניין תנאי השחרור ).
12%- מקרים (כ 4,002 -מהמעצר ב תיעוד חלקי מונע מהמשטרה את האפשרות לבדוק באילו נסיבות הובא העצור לשחרור בתנאים בבית המשפט חלף שחרורו בידי הקצין הבקשות המוגשות לבית המשפט, משום שאין בידיה הנתונים המלאים בתנאים ולטייב אותו.
כמו כן, אין בידי המשטרה הכלים לבחון את טיב של הקצין הממונה, והיא אינה יכולה להפיק לקחים לגבי הליך השחרור הממונה.
משכך, אין בידיה לבצע בקרה על אופן הפעלת שיקול הדעת של כל תנאי השחרור המבוקשים בבקשה להוצאת צו מעצר ושל התנאים שקבע בית המשפט.
1860 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה מנו גורמי המקצוע במשטרה את 2018 בדיון שערך מפכ"ל המשטרה באוקטובר הנסיבות למעצרים בלתי מוצדקים.
בין המלצותיהם למפכ"ל - לקבוע מדיניות בתחום לאחר מחקר.
על אף האמור, נראה כי המחסור בנתונים במערכות הממוחשבות מקשה ההחלטות, כגון: מה שיעור החלטות השחרור שמתקבלות על ידי קצין לערוך מחקר ארצי מקיף בנושא המעצרים על מנת לבחון את הליכי קבלת ממונה מכלל החלטות השחרור; מה תנאי השחרור שקבע קצין ממונה; ובמקרים בהם החלטת השחרור התקבלה על ידי בית המשפט - מה הפער בין התנאים שביקש להציב הקצין לבין התנאים שקבע בית המשפט.
המשפט יש יתרונות רבים - צמצום הפגיעה בזכויות העצור, הפחתת לשחרור עצורים כבר בתחנת המשטרה מבלי להביאם לדיון בבית משאבים המוקצים להחזקתו והפחתת עומסים אצל הגורמים המעורבים.
כתוצאה מכך, המשטרה אינה יכולה לאתר את ההחלטות ברמה הארצית ובאופן שוטף בין החלטות הקצין הממונה להחלטות הפערים בתיעוד הנתונים מונעים מהמשטרה לערוך השוואה מלאה שבהן נדרש היה לעשות שימוש בסמכות קצין ממונה והדבר לא נעשה; ולמפות את הנסיבות שהביאו לכך.
היעדרם של נתונים אף משפיע על האפשרות שבית המשפט יפקח על פעילות המשטרה בנושא.
לעמדת המשטרה בתשובתה, קיים קושי לערוך את ההשוואה בין תנאי השחרור שהתבקשו לבין אלו שניתנו בהחלטת בית המשפט, משום שהחלטות בית המשפט אינן מועברות למשטרה באופן מקוון (עוד בעניין זה, ראו בפרק על זמינות בתי המשפט במהלך השבוע).
משרד מבקר המדינה מציין כי הדבר מחדד את הצורך במערכת ממוחשבת אחידה ובהזנת רצף ההחלטות ותנאי השחרור שנקבעו בהן לשם צמצום הפגיעה בזכויות העצור וייעול המערכת.
אופן השימוש בסמכות המשטרה אצל המשנה ליועמ"ש (פלילי) מסרה המשטרה כי 2015 במהלך דיון בנובמבר תבחן מתווה נוסף לפעולה, שיגביר את השימוש בסמכויות הקצין הממונה לגבי שחרור בתנאים הנתונים בסמכות מקבילה-חלקית.
על פי מתווה זה שהוצע על ידי 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1861 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הסנגוריה הציבורית, המשטרה תשחרר עצור בתחנת המשטרה לפי משך התנאי המצוי בסמכותה, ובמהלך תקופת התנאי תזמן את העצור לדיון המשך בבית המשפט לצורך הארכת תקופת התנאי בהתאם לסמכות בית המשפט (להלן - המתווה הנוסף).
התקיימה פגישה של נציגי המשטרה, נציגי פרקליטות המדינה 2017 בחודש יולי והנהלת בתי המשפט ובה הועלתה סוגיית הבאת עצורים לבית המשפט חלף שחרורם בתחנת המשטרה.
בעקבות פגישה זו הנחה ראש חטיבת החקירות באח"ם באוגוסט את קציני אח"ם המחוזיים כי יש להעדיף את שחרורם של העצורים בתחנת 2017 להסתפק בתנאי שחרור שבסמכות הקצין הממונה, ובמידת הצורך ניתן לבקש מבית המשטרה על ידי קצין ממונה.
ראש החטיבה הדגיש כי בכפוף לצורכי החקירה, ניתן המשפט להאריך את התנאים.
שב ופנה הסנגור הציבורי הארצי וביקש שהמשטרה תפעל במתווה 2018 ביולי השיב עוזר המפכ"ל כי המשטרה לא תעשה שימוש במתווה 2018 הנוסף.
באוגוסט ומשכך, העצור ישוחרר בסופה של התקופה הראשונית שנקבעה על ידי הקצין להארכת התנאים בבית המשפט.
בכך תסוכל האפשרות להאריך את תנאי המעצר, הנוסף, משום שלאחר שחרורו של העצור בתחנה יהיה קושי לאתרו על מנת לזמנו הממונה ללא תנאים מגבילים.
מוצע למשטרה כי תבחן את ההיתכנות של המתווה הנוסף והתאמתו, לכל הפחות, לחלק מאוכלוסיית העצורים בהתאם לקריטריונים שייקבעו על ידה, כגון עצורים ללא עבר פלילי בעבירות קלות.
בתשובתה מסרה המשטרה כי המתווה הנוסף אינו מתאים לכלל העצורים וכבר כיום, ככלל, לא מתבקשים תנאים מכבידים שאינם בתחום סמכות הקצינים עבור עצורים בעבירות קלות וללא עבר פלילי.
עוד הוסיפה כי מתווה זה אינו ישים, משום שאין אפשרות לוודא כי עצור ששוחרר בתנאים בתחנת המשטרה ידע על מועד הדיון ויתייצב לדיון, ולכן לא ניתן יהיה להאריך את תנאי השחרור בעניינו, ועל המשטרה תוטל החובה לאתר משוחררים אלו.
טענת המשטרה כי קיים קושי באיתור עצורים ששוחררו בתחנת מומלץ כי תערוך בדיקה מקדמית (פיילוט) בנושא, שילווה באיסוף ששוחרר ולא התייצב לדיון בעניינו, המשטרה תידרש לאתרו.
לפיכך, המשטרה יוצרת לכאורה הפרדה מלאכותית בין עצורים שהרי כל עצור נתונים ובניתוחם.
1862 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה היקף השימוש בסמכות 1 .
החלטות שיפוטיות שבהן שוחרר 34,000 - התקבלו כ 2018 - 2016 כאמור, בשנים העצור בתנאים.
במשטרת ישראל הוזנו במערכות הממוחשבות שלה נתונים על מעצרים.
30,000 -אודות תנאי השחרור בכ ישנן שתי סיבות עיקריות לפערים במאגר הנתונים של המשטרה על תנאי השחרור.
האחת נובעת מפערים בהזנת נתוני תנאי השחרור על ידי השוטרים, מאחר שהוזנו התנאים המפורטים בחוק המעצרים (כמפורט בלוח לעיל) אינם קיימים בקטגוריית תנאי שחרור מסוגים שונים באותה קטגוריה.
השנייה נובעת מכך שחלק מסוגי סוג התנאי במערכת הממוחשבת, אלא מוזנים על פי הקטגוריה "אחר".
אי הזנת נתונים על תנאי השחרור של העצור אינה מאפשרת למשטרה לבחון אם העצור עומד בתנאי השחרור שהוצבו לו ולאוכפם.
אי- הפרדה בין תנאי השחרור לפי סוגם אף מקשה על המשטרה לבחון את טיב החלטות השחרור והאם תנאיהם היו מצויים בסמכות קצין.
משטרת ישראל מסרה בתגובתה כי היא מנחה את רכזי החקירות להזין את תנאי .
2020 השחרור למערכת הממוחשבת, וכי נושא זה ייבחן בתוכנית הביקורת לשנת 2 .
מעצרים על ידי משרד 30,000 להלן לוח המציג את תוצאות בדיקתם של , שבהם הוזנה במערכות 2018 - 2016 מבקר המדינה.
מדובר במעצרים בשנים הממוחשבות של המשטרה החלטה שיפוטית הכוללת פירוט של התנאים שבהם שוחרר העצור.
במסגרת הבדיקה נבחן אם במבחן התוצאה החלטת בית המשפט לשחרר עצור בתנאים הייתה מצויה בסמכות קצין ממונה.
: החלטות בית המשפט לשחרר עצור בתנאים המצויים בסמכות קצין 9 לוח 2018 - 2016 ,ממונה שיעורהתנאים המפורטים בהחלטה השיפוטית לשחרר עצור כל התנאים מצויים בסמכות מקבילה של הקצין הממונה 52% , ושאר התנאים65לפחות תנאי אחד מצוי בסמכות מקבילה-חלקית מצויים בסמכות מקבילה של הקצין הממונה 47% לפחות תנאי אחד מצוי בסמכותו הבלעדית של בית המשפט 1%-פחות מ על פי נתוני משטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
סוג התנאי מצוי בסמכות קצין ממונה, אבל תקופת התנאי ארוכה מהתקופה שקצין רשאי להורות עליה.
65 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1863 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | מן הלוח עולה כי בכמחצית מהחלטות השחרור של בית המשפט בפחות מאחוז אחד מדובר בהחלטה שיפוטית שתנאיה לא היו הייתה ההחלטה מצויה בסמכות מקבילה לסמכות הקצין הממונה.
יתר החלטות השחרור כללו תנאי שחרור רשאי להורות עליה.
בהחלטות מסוג זה ייתכן שניתן היה לשחרר את בסמכות קצין ממונה, אבל תקופת התנאי ארוכה מהתקופה שקצין אחד לפחות שמצוי בסמכות מקבילה-חלקית: סוג התנאי מצוי העצור בתחנת המשטרה על פי המתווה הנוסף שהציעה הסנגוריה הציבורית - שחרור בתנאי שמצוי בסמכות הקצין והארכת התנאי לתקופה שמעבר לסמכות הקצין בבית המשפט ובשלב מאוחר יותר.
המשטרה מסרה בתגובתה כי הבקשה המוגשת לבית המשפט אינה מחויבת להיות בהלימה להחלטה המתקבלת על ידי בית המשפט וכי מספר המשוחררים על ידי בית משפט בתנאים שקצין משטרה יכול היה להשיתם אינם מלמדים כי תנאים מחמירים יותר או אף הארכת מעצר ובית המשפט הסתפק בתנאים אלה התנאים שביקשה המשטרה.
ייתכן בהחלט, ואף סביר, כי המשטרה ביקשה שמלכתחילה מוסמך היה קצין לבקשם.
בהיעדר נתונים בנושא, המשטרה לא יכולה לבסס את עמדתה.
אף לו ניתן היה לעשות זאת, שיעור השחרורים ממעצר על ידי בית המשפט בין תנאים מחמירים המתבקשים על ידי המשטרה לבין החלטת בית בדיקה משמעותית.
רק כך תוכל המשטרה לדעת אם יש פער משמעותי בתנאים המצויים בסמכות מקבילה לזו של הקצין הממונה מחייב המשפט ומהו המענה שעליה לתת - יישום רוח הפסיקה והטמעתה בהחלטות הקצין הממונה בשטח או הגשת ערעורים שיביאו לשינוי רוח הפסיקה, כמקובל.
תנאיה, מצויה בסמכות מקבילה לזו של הקצין הממונה.
כך, היא תוכל על המשטרה לבדוק את המעצרים שבהם החלטת השחרור, על כלל לבחון את מהות הפער שבין בקשותיה ובין החלטות בית המשפט, לרבות, כשהן התקבלו חרף התנגדותה.
1864 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינההפקדת ערובה והחזרתה לפי חוק המעצרים ופקודת מטא"ר, קצין ממונה ובית המשפט מוסמכים להטיל ערובה על עצור שטרם הוגש נגדו כתב אישום ולהתנות את שחרורו ממעצר בתנאים .
על הקצין הממונה 67 או ערבות עצמית66נוספים.
ערובה יכולה להיות עירבון כספי הערובה מסייעת להבטיח התייצבות לחקירה או למשפט ולמנוע שיבוש הליכים אלו.
להעדיף את שחרור העצור בתנאים אם בכך ניתן להשיג את מטרת המעצר, שכן יום אם לא הוגש 180 הכלל הוא כי תוקפם של הערובה ותנאי השחרור מתבטל בתוך כתב אישום נגד החשוד בפרק זמן זה, אך בית המשפט מוסמך להאריך את תקופת הערובה ואת תנאי השחרור בתנאים הקבועים בחוק.
אם קצין ממונה הורה על שחרור ממעצר בתנאים של הפקדת ערובה, יופקדו הכספים המשפט הוא שהורה על הפקדת הערובה, יופקדו הכספים בבית המשפט, והאחריות בתחנת המשטרה, והאחריות להשיב את כספי הערובה מוטלת על המשטרה.
אם בית להשיב את הכספים מוטלת על מערכת בתי המשפט (להלן - כספי הפיקדונות).
הביקורת העלתה כי פעמים רבות עולים קשיים לאתר את הזכאים להחזר כספי הפיקדונות בשל סיבות שונות, ובהן היעדר פרטים מזהים או פרטי התקשרות מהימנים.
כמו כן עלה, כי המשטרה והנהלת בתי המשפט פועלות בדרכים שונות בכל הנוגע להחזר כספי הפיקדונות ולהתמודדות עם הקושי לאתר את הזכאים, כפי שיפורט להלן: הפקדת ערובה במשטרה והחזרתה הפקדת כספים לצורך שחרור בערובה מתאפשרת בכל שעות היממה באמצעות בכל תחנות המשטרה.
כמו כן, ניתן 2014 מתקנים מסוג "בנקט", שהותקנו החל בשנת לבצע את התשלום באמצעות העברה בנקאית באינטרנט באתר שירות התשלומים הממשלתי או בתשלום במזומן בבנק הדואר.
שנקבעו לגביו התנאים לשחרור בערובה.
יצוין כי הכספים שמורים כפיקדונות בספרי (מספר תעודת הזהות ומספר הטלפון הסלולרי, ככל שישנו), ולאו דווקא של העצור בעת הפקדת כספי הערובה נשמרים במשטרה פרטיו של מפקיד הכספים בפועל הנהלת החשבונות של אגף החשב הכללי במשרד האוצר, האמון גם על שמירת ערך כלומר, הפקדת כסף מזומן בתחנת המשטרה.
כלומר, חתימה על התחייבות 67 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1865 הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | הליכי המעצר במשטרת ישראל ובבתי המשפט | יום, ובהתקיים התנאים הקבועים בחוק, מעבירה המשטרה 180 .
בחלוף 68הכסף ) למפקיד הערובה על הכספים שהוא זכאי להם, SMS באופן יזום מסרון (הודעת והשבתם בפועל נעשית בבנק הדואר, בכפוף להצגת תעודת זהות.
69על הזכאות להשבת הכספים נעשים באמצעות אתר מקוון מיליון ש"ח 7.
87 -נמצא כי במשטרה צבורים כספי ערובה בסך כ שהופקדו בהליכי מעצרים וטרם הושבו לזכאים.
להלן בלוח התפלגות :2018 - 2014 מספר התיקים והסכומים בשנים 2018 - 2014 , הפקדות ערובה במשטרת ישראל והחזרים:10 לוח מספר התיקים70)סכומים (במיליוני ש"ח שיעור ההחזר החזריםהפקדות החזרים שנדרש הפקדותממספר התיקים החזרים שלא להשיב* שיעור ההחזר החזרים נטו***נמשכו** מסכומי ההחזרים 2014 7,721 3,743 48% 9.
41 75% 2015 6,527 5,379 82% 8.
95 78% 2016 5,037 4,618 92% 6.
80 60% 2017 4,014 3,922 98% 6.
97 70% 2018 3,087 2,807 91% 5.
00 78% סה"כ 26,386 20,469 78% 35.
14 72% שיעור השינוי בשנים 2018 - 201460% - 88% 44% - - 17% 4% .
על פי נתוני מדור הכנסות, חשבות המשטרה אדום - ירידה ירוק - עלייה גם הכספים המשולמים בהנהלת בתי המשפט מופקדים בחשבון החשב הכללי בבנק ישראל.
68 כפוף להזנת מספר תעודת זהות ומספר כתב הערובה ב"מערכת לבירור החזרים כספיים" באתר 69 .
המשטרה ההחזרים בשנה נתונה אינם בהכרח מתוך הכספים שהתקבלו באותה השנה.
סכומים שאושרו להחזר והועברו לבנק הדואר בצירוף הודעה למוטבים * סכומים שלא נמשכו על ידי הזכאים מבנק הדואר ועבר זמן ההמתנה ** יום).
180 ( עבורם הפער בין ההחזרים שנדרש להשיב להחזרים שלא נמשכו.