HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הממשלה בטרם יגובשו סופית אמות המידה.
ואולם, הבהיר המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, כי יש לוועדה סמכות ושיקול דעת להחליט בעניין אופן עבודתה.
07 הבהירה נש"מ למשרד מבקר המדינה, כי עמדת משרד מבקר המדינה משקפת נאמנה את עמדתה של הנציבות במשך שנים רבות, ולפיה חיוני לקבוע כישורי סף פורמליים למועמדים למשרת מנכ"ל.
נציב שירות המדינה בא בדברים עם היועץ המשפטי לממשלה, והם סיכמו לפעול במשותף לקביעת תנאי סף בנוגע לכישוריהם של מנכ"לים במשרדי ממשלה.
סדרי עריכת פרוטוקולים מישיבות ועדת המינויים .
עיקרון השקיפות מחייב כתיבת פרוטוקול אשר ישקף את עיקרי הדברים הנאמרים העיקרון מעוגן ומפורט בבג"ץ 3751/039 , שבו נדרש בית המשפט לחשיבותו של עקרון השקיפות ולאופן שבו יש לכתוב את הפרוטוקול: "להבטחת תקינות פעילותו של המינהל הציבורי נוצק כלל התנהגות שמקומו בכותל המזרח של התנהלות המינהל הציבורי.
בכלל זה קבע בג"צ כי פרוטוקול חייב לשקף את אשר התרחש בדיון בין אם באופן מלא ובין אם באופן מתומצת.
הביקורת העלתה כי מפרוטוקולים שנבדקו לא ניתן ללמוד דבר על מהלך הדיונים לפני שהתקבלה ההחלטה, משום שאין רישום של הדיונים ולא ניתן בהם ביטוי לדעותיהם של חבריה.
הדבר חשוב במיוחד כאשר מדובר במועמדים שהוועדה לא המליצה עליהם, או שהיו לגביהם חילוקי דעות בין החברים, או במקרים שהמועמדות אושרה אף שלכאורה נראה שכישורי המועמד דלים מהדרוש למילוי התפקיד.
כמו כן נמצא כי לפעמים נרשמו פרוטוקולים מפורטים ולפעמים פרוטוקולים מצומצמים שבהם פורטה בעיקר ההחלטה.
בהיעדר פרוטוקול מלא לא ניתן לדעת אם אכן דנו חברי הוועדה בהתאמתם של המועמדים למשרה.
מעיון בפרוטוקולים עוד עולה, כי לעתים נהגה הוועדה ברוח המלצות ועדת שוחט, ודרשה ממועמדים מסוימים לענות על שאלות מקצועיות רבות ולהפגין ידע רב הן בתחום האקדמי והן בתחום הניהולי והעסקי.
לעומת זאת, במקרים אחרים לא שיקף פרוטוקול הראיון ניסיון מעמיק של הוועדה לעמוד על כישוריו המקצועיים, הניה וליים והעסקיים של המועמד: הפרוטוקול הכיל פיסקה אחת קצרה, ובה אמירה כללית בלבד על המועמד ויכולותיו.
כאמור לא ניתן לדעת אם במקרים אלה הראיון היה קצר, או שהתקיים בו דיון ארוך שאינו משתקף בפרוטוקול.
בכל מקרה, פרוטוקול בן פסקה אחת או שתיים ובו אמירות כלליות אינו עומד בדרישות של שקיפות ההליך המתנהל בוועדת המינויים; כמו כן ניתן להסיק מכך שלכאורה נפגע עיקרון השוויון.
לדעת משרד מבקר המדינה על הפרוטוקול לשקף את אשר התרחש בדיון, ועליו לכלול את עיקרי הדברים.
9 בג"ץ 3751/03 יוסי אילן נ' עיריית תל-אביב יפו, ואח' פ"ד נט (3 )817 ,834 .
נציבות שירות המדינה 151 .
לעניין עריכת הפרוטוקולים מישיבת ועדת המינויים, השיב המשנה לי ועץ המשפטי ב- 25.
07 , כי מקובל עליהם שיש צורך בפורמט מקובל של פרוטוקול מישיבת הוועדה שישקף את עיקרי הדברים הנאמרים בדיונים; כמו כן מקובל עליהם כי יש מקום שהפרוטוקול, או ההחלטה הסופית של הוועדה, לא יכללו פסקה אחת קצרה בלבד, אלא ישקפו באופן מלא יותר את שיקו לי הוועדה בהחלטתה לגבי מועמד פלוני.
לדבריו, נש"מ מסרה להם כי להבא תפעל הוועדה ברוח זו.
כמו כן הצביע משרד מבקר המדינה לפני נש"מ ולפני היועץ המשפטי לממשלה על העובדה, כי לפני חברי ועדת המינויים לא הוצג מידע על המשרד שהמועמד אמור לנהלו, כגון פעולותיו של המ שרד, מבנהו הארגוני ותקציבו.
ממידע זה ניתן ללמוד מהם הכישורים המקצועיים הנדרשים כדי למלא את התפקיד.
בעניין זה הודיע המשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשרד מבקר המדינה, כי מקובל עליו וגם על נש"מ, שבעת הדיון במועמד פלוני למשרה, יוצג מידע על המבנה הארגוני של המשרד הנוגע בדבר, היקף כוח האדם שבו ותקציבו לפני חברי הוועדה, כדי שניתן יהיה לשקול את התאמת המועמד למשרה בצורה טובה יותר.
 משרד מבקר המדינה מברך על עמדתם של היועץ המשפטי לממשלה ונציב שירות המדינה כפי שהובעה בתשובתיהם מ - 14.
לביקורת המעקב יישום עמדתם זו הלכה למעשה יביא לשיפור רמתו של המינהל הציבורי.
משרד הרווחה הוא הגוף העיקרי המופקד על קביעת המדיניות, על הכנת תוכניות כוללות, על מתן שירותים ועל הקצאת תקציבים לשיקומם של אנשים בעלי מוגבלות ולהשמתם בעבודה11 .
10 במרס 2003 אישרה הכנסת את חלוקת משרד העבודה והרווחה ואת העברת תחום העבודה למשרד התעשייה והמסחר.
11 לעניין זה ראודוח שנתי 52 ב של מבקר המדינה( 2002 ), "שילוב אנשים בעלי מוגבלות בחברה ובעבודה", עמ' 175-187 .
מטרת השיקום התעסוקתי היא לסייע לאלה לפתח את הפוטנציאל התעסוקתי שלהם ולשלבם בעבודה, החל בהעסקתם במסגרות מוגנות שבהן עושים עבודות ייצור פשוטות, דרך תעסוקה נתמכת בשוק החופשי הכרוכה בתמיכה ובהדרכה וכלה בהעסקה רגילה בשוק החופשי.
אחד הגופים העיקריים המעורבים בהליך השיקום וההשמה של אנשים בעלי מוגבלות היא "חברת 'המשקם ' להעסקת קשישים ובעלי כושר עבודה מוגבל בע" מ" (להלן - המשקם או החברה).
החברה הוקמה בשנת 1962 ועיסוקה העיקרי הוא הקמ ה והפעלה של מפעלים ושירותים להעסקת עובדים שכושר עבוד תם מוגבל.
המשקם היא חברה מעורבת12 כמשמעותה בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 (להלן - חוק החברות הממשלתיות); השותף בבעלות על החברה היא ההסתדרות הציונית.
לחברה אין הון מניות והיא מוגבלת בערבות.
יש לה 12 מנהלים (דירקטורים); המדינה- מנכ"ל משרד הרווחה - ממנה ארבעה, ומנהל מחלקת הכספים של הנהלת ההסתדרות הציונית העולמית ממנה שמונה, בהם המנכ"ל.
המשקם היא הגוף היחיד מאלה אשר עסקו בתעסוקה מוגנת שבינו ובין עובדיו נכרת הסכם קיבוצי.
עובדים בגופים אחרים שטיפלו בתעסוקה מוגנת, זכו לתנאי שכר ולזכויות סוציאליות פחותים באופן ניכר13 .
יו"ר דירקטוריון החברה משנת 1996 ובמועד הביקורת היה מר יעקב פרץ (להלן - היו"ר או מר פרץ), שהיה באותה עת גם ראש עירית קריית אתא.
מנכ"ל החברה משנת 1997 ועד סיכום הביקורת היה מר יואב בן צור (להלן - המנכ"ל או מר בן צור), שהיה מועמד ברשימת ש"ס בבחירות לכנסת ה-16 .
חברת המשקם פרושה בכל רחבי הארץ, היא מחזיקה כ-20 מפעלי ייצור ומתפרות ונוסף על כך מספקת שירותי גינון וניקיון ברשויות מקומיות.
בחברה הועסקו בחודש דצמבר 2006 יותר מ- 3,000 :עובדים שאותם ניתן לסווג לשלוש קבוצות 1.
כ- 2,900 עובדים בעלי מוגבלות כלשהי אשר הופנו לחברה, בין היתר, על ידי המוסד לביטוח לאומי (להלן - עובדים בעלי מוגבלות).
הם מועסקים במפעלים, במתפרות במשתלות ובעבודות חוץ.
כ-100 עובדים קבועים של החברה (להלן- עובדי מנגנון), שעליהם חל הסכם קיבוצי משנת 1979 (להלן- ההסכם הקיבוצי).
עובדים אלה אחראים להנחיית העובדים בעלי המוגבלות ולתפעול החברה.
כ-50 עובדים אשר החברה מעסיקה באופן בלתי -קבוע לתפעול החברה, ועובדים שלהם הסכם עבודה אישי (להלן - עובדים זמניים).
הוצאות החברה היו בשנת 2006 כ-89 מיליון ש"ח, ורוב הסכום הוצא בגין שכר.
היא סיימה את השנה בהפסד של 411,000 ש"ח, לעומת רווח נקי של 72,000 ש"ח בשנת 200514 .
12 חברה שאינה חברה ממשלתית ואשר מחצית או פחות מכוח ההצבעה באספותיה הכלליות או הזכות למנות מחצית או פחות ממספר הדירקטורים שלה הם בידי המדינה.
13 לעניין זה ראו דוח שנתי 57ב של מבקר המדינה ( 2007 ), "היבטים בהעסקת אנשים בעלי מוגבלות במסגרת ה'קרן - רשת מרכזי אבחון ושיקום מקצועי'", עמ' 621.
14 נתוני המאזן המבוקר של המשקם לשנת 2006 מלמדים שלחברה היה גירעון של כ-1.
שנים רבות, החל משנת 1993 , כתב רואה החשבון של החברה הסתייגות משום שהיא לא רשמה במאזניה הפרשה לפיצויי פרישה לעובדים קשישים ובעלי כושר עבודה מוגבל; הנהלת החברה העריכה את הסכום בכשישה מיליון ש"ח - לפיכך יש לה גירעון נוסף של כשישה מיליון ש"ח.
מקורות ההכנסה של החברה הם כספי משרד הרווחה והכנסות עצמיות.
בהתאם לדוחות הכספיים המבוקרים של החברה, הכנסותיה בשנת 2006 היו כ -96 מיליון ש"ח.
כ -46% מההכנסות בשנת 2006 , בדומה לשנים קודמות, היו ממשרד הרווחה.
כספי משרד הרווחה כיסו חלק מעלות השכר של עובדים בעלי מוגבלות (עלות ה שכר, על פי הדוחות הכספיים לשנת 2006 , הייתה כ-76 .
)מיליון ש"ח54% מההכנסות היו הכנסות עצמיות של החברה אשר כללו גם את כספי השתתפות המוסד לביטוח לאומי בהפסד הנגרם לחברה כתוצאה מהעסקת עובדים בעלי מוגבלות שהוא מפנה אליה.
חברה שמטפלת באוכלוסיה נזקקת וחלשה חייבת להקפיד במיוחד בהוצאותיה ולהימנע מראוותנות ומבזבזנות בהתחשב בכך שמקורותיה מוגבלים, וחשוב שהכספים שלה יוצאו, בראש וראשונה, בעבור מי שנזקקים לסיועה - העובדים בעלי המוגבלות.
למעשה, החברה היא גוף פרטי בבעלות גופים ציבוריים.
היא ממלאת תפק ידים בעלי אופי ציבורי מובהק: שיקום והשמה של אוכלוסיה חלשה המתקשה לעמוד על זכויותיה.
היות שחלק ניכר מהמימון של החברה הוא מתקציב המדינה, כאמור, חלות עליה נורמות יסוד של המשפט הציבורי15 כגון הגינות, שוויון, סבירות, יושר ותום הלב- מושכלות ראשוניים של מינהל ציב ורי ראוי.
עוד בשנת 1994 קבע בית הדין לעבודה 16 בעניין המשקם כי ".
כשמדובר בגוף כמו חברת 'המשקם' ובבעליה, המדינה וההסתדרות הציונית העולמית, עשויים שיקולי השוויון לגבור על זכותו של אותו גוף לאוטונומיה של הרצון הפרטי - עליו לשקול את טובת הכלל ולא את טובתו הוא.
מעבר לכך, כשמדובר בגוף הנותן שירות לציבור, עליו לשקול גם שיקולים הנובעים מהמשפט הציבורי ושיקולים אלו עשויים לגבור על האוטונומיה של הרצון הפרטי של אותו גוף.
" יצוין גם שמנכ"ל החברה הבהיר באפריל 2006 במכתב למנהל אגף הביקורת הפנימית במשרד הרווחה, כי הנורמות הציבוריות שחלות בסקטור הציבורי כגון הוראות ונהלים של רשות החברות הממשלתיות והחשב הכללי חלות גם עליה.
ההסכם הקיבוצי 17 קובע, בין השאר, הוראות ספציפיות לאיוש משרה פנויה של עובד מנגנון באמצעות מכרז, בדומה להוראות החלות במשרדי הממשלה.
חוק חובת המכרזים התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), והתקנות שהותקנו מכוחו, לא הוחלו על החברה, אולם בשל מבנה הבעלות שלה ובהתחשב באופיי ה ובמהותה ראוי היה כי תפעל בהתקשרויותיה על פי עקרונות היעילות והשוויון שביסוד שיטת המכרז.
המשקם הוא גוף מתוקצב, כמוגדר בהוראות סעיף32 בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 (להלן- חוק יסודות התקציב)18 .
בהתאם לסעיף29 בחוק יסודות התקציב, גוף מתוקצב .
15 )ראו ת"א (ירושלים 508/90 , .
'ועד עובדי חב' המשקם בע"מ נ' דובי ברגמן ואח 16 /תב"ע (ירושלים) נא3-66 , ועד עובדי חברת המשקם בע"מ נ' חברת המשקם תק - עב 94(1 ) 20.
17 במהלך השנים נחתמו עוד מספר הסכמים קיבוציים שקבעו את יחסי העבודה בחברה בעניינים נוספים.
או נתמך לא רשאי להסכים לשינויים בשכר, בתנאי פרישה או בגמלאות של עובדיו או להטבות כספיות אחרות אלא בהתאם למה שהוסכם או נהוג לגבי כלל עובדי המדינה או באישורו של שר האוצר.
סעיף 29 א בחוק יסודות התקציב קובע כי שר האוצר יבדוק הסכם או הסדר בגוף מתוקצב או נתמך (להלן - ביקורת שכר), ואם ראה כי הוא נוגד לכאורה את הוראות סעיף 29 (א), הוא רשאי, לאחר קיום הליכים שנקבעו בחוק, לבטל את ההסכם ולהורות על שינויו בהתאם לתוצאות הביקורת ואף להורות להשיב את הכספים לגוף או לעובד לפי העניין.
בתשובתו מספטמבר 2007 ,הדגיש המנכ"ל כי לדעתו המשקם היא חברה עסקית לכל דבר המחויבת לפעול משיקולים עסקיים.
החברה מקיימת את החובות החלות עליה מכוח כל דין ואף החילה על עצמה חלק מהכללים של המינהל הציבורי בשינויים המחויבים מאופי פעילותה.
עם זאת, על החברה לא חלות כל המגבלות החלות על חברות ממשלתיות או על השירות הציבורי במדינת ישראל.
עוד ציין המנכ"ל כי רק דירקטוריון החברה רשאי להחיל על החברה נורמת התנהגות שהיא אינה חייבת להחיל על עצמה על פי דין.
בתשובתו מדצמבר 2007 הסביר הדירקטוריון כי ככלל פעלה החברה על פי עקרונות ההזדמנות השווה והתחרות ההוגנת, וכל התקשרויותי ה נעשות על סמך שיקולים עניינים בלבד.
כמו כן החברה מקפידה לשמור על העקרונות הכללים של הגינות ותום לב.
החברה סבורה שבהיותה חברה מעורבת ובשל תכליתה המיוחדת, שיקום אלה אשר כושר עבודתם נפגע, לא חלה עליה החובה שבדין להתקשר בחוזים על פי מכרז.
ואולם בעניין זה יש להדגיש כי הביקורת שממצאיה מובאים להלן בוצעה בהתאם לנורמות שאותן החילה החברה על עצמה בין בהסכם ובין בנוהל, כאמור בתשובת הדירקטוריון.
בחודשים פברואר 2006 - יולי 2007 בדק משרד מבקר המדינה את ניהול הכספים ואת ניהול 146 עובדי המנגנון והעובדים הזמניים בחברה; נבדקה העסקת מנכ"ל החברה ועובדים בכירים בה.
הבדיקה בוצעה בחברת המשקם, בדיקות השלמה נעשו במשרד הרווחה, במשרד האוצר - ביחידת הממונה על השכר והסכמי עבודה (להלן - הממונה על השכר) ובאגף החשב הכללי - בעמותת מרכז מעיין החינוך התורני, בעיריית קריית ים, בעיריית קריית אתא ובעיריית קריית ביאליק.
הסכם העבודה של המנכ"ל ושכרו .
מר יואב בן צור, מנכ"ל החברה בעת הביקורת, היה באותה עת גם יו"ר רשת מעיין החינוך התורני; הוא היה מועמד ברשימת ש"ס בבחירות לכנסת ה -16 .
לפני תחילת עבודתו כמנכ"ל החברה היה מר בן צור משנה למנכ"ל המרכז הארצי לפיתוח מקומות קדושים19 .
בספטמבר 1998 הסמיך דירקטוריון המשקם את היו"ר לחתום עם מר בן צור הסכם עבודה בהתאם לתנאי ההעסקה של המנכ"ל שקדם לו.
ההסכם קבע כי משכורתו הכוללת תהיה כמשכורתו של מנכ"ל בחברה ממשלתית 20; עלות שכרו 21 הגיעה לכ - 691,000 ש"ח בשנת 2006 כ- 57,600 .
להלן פרטים על ההטבות החריגות שקיבל המנכ"ל .
18 ראו את חוזר החשב הכללי 2005/7 .
", "קביעת כל גוף מתוקצב וגוף נתמך כקופה ציבורית .
il/doc/hozrim/ho z hashkal.
עמותה ממשלתית נתמכת העוסקת בפיתוח ובתחזוקה של מקומות קדושים הפזורים ברחבי הארץ 20 חברת המשקם קבעה את שכר המנכ"ל כשכר מנכ"ל חברה ממשלתית בדירוג8 .
הטבות כספיות חריגות חריגה מההסכם האחיד כאמור, תנאי העבודה של עובדי החברה צריכים להיות כתנאיהם של עובדי המדינה אלא אם כן שר האוצר אישר אחרת.
חוזר רשות החברות הממשלתיות (להלן - הרשות) ממרס 1996 קובע כי בחברות ממשלתיות יש לחתום על הסכמי עבודה אישיים עם בכירים רק על פי הנוסח האחיד שקבעה הרשות (להלן - הסכם אחיד).
לאור האמור בחוק יסודות התקציב, כיוון ששכר המנכ"ל אמור להיקבע על פי שכרו של מנכ"ל בחברה ממשלתית ולאור הצהרת המנכ"ל כי החברה נוהגת לפעול על פי נהלים והוראות של הרשות, היה ראוי שגם הסכם העבודה האישי של המנכ"ל (להלן - הסכם העבודה) וההטבות שקיבל יתאימו להנחיות שקבעה הרשות.
בדיקת משרד מבקר המ דינה העלתה חריגות מההסכם האחיד בשכר המנכ"ל, כמפורט להלן.
כפל תגמולים ופיצויי פיטורין : ההסכם האחיד של מנכ"ל בחברה ממשלתית מסדיר את הפרשות החברה לקופת גמל במסגרת ביטוח מנהלים וקובע שבשום מקרה לא יפריש המעביד (לגמלאות ולפיצויי פיטורין) יותר מ- 13.
33 % מהשכר הכולל של המבוטח לחודש.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה, כי דירקטוריון המשקם אישר למנכ"ל הסכם עבודה חריג (בדומה להסכמים עם מנכ"לים שקדמו לו): הפרשת סכום בשווי של כ- 27% מן השכר לשתי קופות פנסיה, דהיינו 14.
33 % נוספים על המותר, וכך למעשה הבטיחו לו מראש פנסיה כפ ולה ו - 200% פיצויים.
הסכומים העודפים שהופרשו לזכותו של מר בן צור הסתכמו מאז תחילת עבודתו בחברה ועד מועד סיום הביקורת בכ- 450,000 .
ימי חופשה : עם פרישתו של עובד הוא רשאי לקבל תשלום בעבור ימי חופשתו אשר צבר ולא ניצל עד מועד פרישתו.
ההסכם האחיד קובע כי מנכ"ל זכאי לחופשת מנוחה שנתית של 22 ימי עבודה בשנה, והוא לא יצבור יותר מ -55 ימי חופשה אלא באישור הדירקטוריון; זה האחרון אמור לנמק את החלטתו.
לעומת זאת, הסכם העבודה של מר בן צור קובע כי יהיה זכאי לחופשת מנוחה שנתית של 26 ימי עבודה בשנה, והוא לא יצבור יותר מ- 65 ימי חופשה.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי עד נובמבר 2006 - צבר מר בן צור 168 .
ימי חופשה, בניגוד להסכם העבודה וללא אישור הדירקטוריון הסכם העבודה האישי של המנכ"ל כלל אפוא יותר ימי חופשה מן הנהוג לגבי מנכ"ל בחברה ממשלתית, והוא אף צבר כ-100 ימי חופשה נוסף על הימים שהותר לו לצבור בהסכם העבודה האישי שלו.
מר בן צור השיב למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2007 כי הורה לחשב החברה למחוק את יתרת ימי החופשה שחורגת מ-65 .
21 ,עלות השכר כוללת, נוסף על השכר, גם עלויות שיש למעביד כגון הפרשות למוסד לביטוח לאומי הפרשות לזכויות סוציאליות ועוד.
הטבות שכר שחרגו מהסכם העבודה האישי החברה שילמה למנכ"ל הטבות ותשלומים חריגים שאינם מעוגנים בהסכם העבודה, כמפורט להלן: 1.
גילום הפרשת המנכ"ל לביטוח מנהלים : הסכם העבודה קובע, בין השאר, כי החברה לא תישא בתשלומים החלים על המנכ"ל מכוח הוראותיו ובכלל זה בעבור הפרשת העובד לביטוח מנהלים בסכום ששווה ל-5% .
ממשכורתו בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי החברה מימנה את חלקו של המנכ"ל בביטוח המנהלים שלו וגם גילמה את המס.
משמעות הדבר שמנכ"ל החברה קיבל כספים שאינו זכאי להם מכוח ההסכם.
על פי נתוני החברה, הפרשותיה בגין סעיף זה הסתכמו ב- 154,000 ש"ח מאז תחילת העסקתו בחברה.
דמי ביטוח בריאות : תשלומי החובה של כל עובד כוללי ם תשלומים למס הכנסה, לביטוח לאומי ולביטוח בריאות.
הסכם העבודה קובע גם כי החברה לא תישא בתשלומי מסים או בתשלומי חובה אחרים החלים על המנכ"ל.
מבדיקת תלושי השכר של מר בן צור עלה כי החברה מימנה את עלות ביטוח הבריאות שלו וגילמה את התשלום.
על פי נתוניה, מאז תחילת העסקת המנכ"ל ועד מועד סיום הביקורת היא שילמה לו 343,000 ש"ח עבור ביטוח בריאות וגילום; על פי הוראות ההסכם, אין הוא זכאי לכך.
יוצא שהתשלומים למנכ"ל שחרגו מן המקובל בחברה ממשלתית הסתכמו מאז תחילת עבודתו בחברה ועד מועד סיום הביקורת בכ - 950,000 ש"ח, מהם כ - 500,000 .
ש"ח שניתנו אף בניגוד להסכם העבודה האישי עמו על הדירקטוריון לדון בממצאים הנ"ל ובדרכים לתיקון הליקויים.
בין השאר, עליו לדרוש מהמנכ"ל את השבת הכספים שקיבל מהחברה שלא כדין ממועד כניסתו לתפקיד.
במכתבו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2007 טען מר בן צור כי היהזכאי לקבל את הטבות השכר שנכללו בהסכם העבודה, כיוון שקודמיו בתפקיד קיבלו אותן הטבות.
לטענתו, החלטת הדירקטוריון בדבר תנאי עבודתו הייתה מסוימת ומוגדרת ואם החוזה לא שיקף הטבות אלה, הטעות היא בחוזה.
יש לציין כי לטענתו של מר בן צור לא נמצאו כל סימוכין בהחלטות הדירקטוריון, וממילא אין הדירקטוריון מוסמך לאשר חריגות כאמור.
בתשובתו מנובמבר 2007 מסר הממונה על השכר כי ב - 18.
07 החליט לבטל למר בן צור את ההפרשות הכפולות לקרן פנסיה ולביטוח מנהלים, את התוספת לביטוח בריאות ואת התוספת לגילום ביטוח בריאות.
כמו כן דרש הממונה על השכר מהנהלת המשקם לתבוע ממר בן צור את כל הכספים ששולמו לו שלא כדין.
יו"ר הדירקטוריון הודיע למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 כי בעקבות ממצאי הביקורת נקט הדירקטוריון מספר צעדים מיידיים; בין היתר, הורה על הפסקת ההפרשות הכפולות והתשלומים - על פי הוראות הממונ ה על השכר.
כן הודיע כי החברה לא תשחרר למר בן צור כספים שהצטברו בקופות השונות עד אשר ישיב את הכספים ששולמו לו שלא כדין.
אחריות הדירקטוריון לתשלומים החריגים לדעת משרד מבקר המדינה, מצבה הכספי של החברה והחריגות שפורטו לעיל מעלים חשש שדירקטוריון החברה והיו"ר שלה פעלו באופן בלתי -ראוי כשאישרו הסכם עבודה המיטיב עם המנכ"ל באופן חריג.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2007 ציין הדירקטוריון כי לא הייתה לו כל ידיעה על תשלומים שחורגים מהמוסכם אשר שולמו למנכ"ל.
הדירקטוריון הוסיף כי החברה העבירה את נתוני השכר של המנכ"ל ושל בעלי תפקידים אחרים לממונה על השכר, וכיוון שהוא לא הודיע לדירקטוריון על בעיה כלשהי הנוגעת למרכיבי שכרו של המנכ"ל, הוא לא ראה צורך לבדוק את הנושא.
הדירקטוריון הוסיף כי הסדר הפרישה של המנכ"ל שקדם למר בן צור והתבסס על אותו הסכם עבודה, אושר בידי הממונה על השכר ובידי בית המשפט.
עוד כתב הדירקטוריון בתשובתו כי ינוסח בחברה הסכם חדש לצורך העסקת המנכ"ל הבא, ייושמו בו הלקחים מטיוטת דוח מבקר המדינה, והוא יועבר מראש לאישורו של הממונה על השכר.
לדעת משרד מבקר המדינה, הדירקטוריון אחראי לפקח על המנהל הכללי; אין דירקטוריון המשקם יכול לצמצם את אחריותו להסכם עם המנכ"ל.
בעת חתימתו היה הדירקטוריון צריך לבחון אם כל מרכיביו מתאימים לאמות המידה המקובלות במגזר הציבורי.
ניגוד עניינים של המנכ"ל במכירת כלי הרכב של החברה .
הסכם העבודה של המנכ"ל קובע, בין השאר, כי הוא מתחייב להודיע ליו"ר הדירקטוריון מיד וללא דיחוי על כל עניין או נושא אשר לגביהם יש לו עניין אישי ובגינם הוא עלול להיקלע לניגוד עניינים במילוי תפקידו כמנכ"ל.
הכללים למניעת ניגוד עניינים קובעים שעובד ציבור לא ישתתף בהליך קבלת החלטות שבו, בין השאר, מתנגשים עניינים אישיים שלו או של חבריו או של קרוביו ועניינים מוסדיים כמו החובות המוטלים עליו מתוקף תפקידו.
הכללים והאיסורים הללו חלים על נושאי משרה בחברה.
בתחילת שנת 2004 פרסמה חברת המשקם מודעה בעיתון בדבר מכירת שלושה כלי רכב שהיו בבעלותה והיו צמודים לבעלי תפקידים בה.
אחד מהם נסע מס פר קילומטרים קטן, ומחירו המשוקלל על-פי המחירון היה לכל הפחות כ - 50,000 ש"ח (להלן- כלי רכב א')22 .
לחברה הגיעו הצעות לרכישת כלי הרכב מחמישה מציעים: שתי הצעות מסוחרי רכב ושלוש הצעות ממציעים פרטיים: א' הציע לרכוש שני כלי רכב; ג' הציע לרכוש רכב אחד; המנכ"ל הציע לרכוש כלי רכב אחד ב- 33,500 ש"ח.
ההצעות לא היו עבור כלי רכב ספציפי; הצעת המנכ"ל והצעתו של א' התקבלו לאחר שהתקבלו ההצעות מסוחרי המכוניות (על הצעתו של ג' לא נרשם תאריך).
22 ,מחיר המחירון 56,800 ש"ח, בניכוי מרבי של12% (עפ"י מחירון מכוניות משומשות מינואר 2004 , שיעור ההפחתה בגין רכב צמוד למנהלים ועובדים בכירים הוא בין 7%-12% ממחיר המחירון, בהתאם לשימוש למעשה).
04 כתב העובד אשר ריכז את ההצעות, תרשומת; על פיה, הוא שוחח עם המציעים השונים לרבות המנכ"ל על מנת לקבל הצעת מחיר גבוהה יותר.
עקב כך היו בידיו ההצעות הסופיות: המנכ"ל - 33,500 'ש"ח עבור רכב אחד; א- 33,000 'ש"ח; ג- 33,200 ש"ח.
שני סוחרי הרכב לא שינו את הצעותיהם, 31,000 ו- 32,000 .
07 עם צוות הביקורת ציין המנכ"ל כי ג' הוא חברו, ו -א' הוא שכנו וחברו.
עוד ציין המנכ"ל כי עדכן את חבריו בעניין כלי הרכב שהועמדו למכירה ועודד אותם להגיש הצעת מחיר.
04 התכנסה הועדה שבדקה את הצעות המחיר והחליטה על מכירת כלי הרכב (להלן- הוועדה).
חברי הוועדה היו חשב החברה - מר נעם דהרי, היועצת המשפטית של החברה - עו"ד שרה הורוביץ והמנכ"ל עצמו.
הוועדה החליטה למכור את שלושת כלי הרכב למנכ"ל ולחבריו.
המנכ"ל רכש את כלי רכב א' בכ-32% .
פחות ממחיר הרכב המשוקלל לפי המחירון המנכ"ל השתתף אפוא בוועדה שהחליטה לקבל את הצעתו ולמכור לו ולחבריו את כלי הרכב.
יש לתמוה על התנהגותה של היועצת המשפטית שנכחה בוועדה ואישרה את הפרוטוקול שלה, מבלי שהעירה למנכ"ל על ניגוד העניינים החמור ומנעה את השתתפותו בהליך, למרות שידעה שהוא אחד מהמציעים.
סעיף 254 בחוק החברות, התשנ"ט - 1999 (להלן- חוק החברות), קובע, בין היתר, כי על נושא משרה בחברה להימנע מכל פעולה שיש בה ניגוד עניינים בין מילוי תפקידו בחברה לבין ענייניו האישיים, ועליו להימנע מניצול הזדמנות עסקית של החברה במטרה להשיג טובת הנאה לעצמו או לאחר.
סעיף 271 בחוק החברות קובע כי עסקה שאינה עסקה חריגה23 של חברה עם נושא משרה בה טעונה אישור הדירקטוריון.
המנכ"ל לא הציג את העסקה, כמתחייב מחוק החברות, לדירקטוריון.
השתתפותו בהליך אישור מכירת הרכב לעצמו ולחבריו ובהקצאת הרכב הטוב ביותר לכאורה לו עצמו מעלים חשש לפגיעה בטוהר המידות מצדו.
עיסוקיו הנוספים של מר בן צור .
הסכם העבודה של המנכ"ל קובע, בין השאר, כי בתקופת כהונתו בחברה לא יהיה רשאי לעסוק בכל עבודה אחרת בשכר.
מילוי תפקיד נוסף ללא שכר יהיה טעון אישור מוקדם של הדירקטוריון.
נמצא כי היו לו עיסוקים ותפקידים נוספים 24 , חלקם תמורת שכר או הטבות .
23 עסקה חריגה היא עסקה שאינה בתנאישוק, עסקה שאינה במהלך העסקים הרגיל של החברה או עסקה שעשויה להשפיע באופן מהותי על רווחיות החברה, על רכושה או על התחייבויותיה.
24 בין היתר, כנאמן ה"קרן- רשת מרכזי אבחון ושיקום מקצועי".
לעניין זה ראו דוח שנתי 57 ב של מבקר המדינה ( 2007 ), "היבטים בהעסקת אנשים בעלי מוגבלות במסגרת ה'קרן - רשת מרכזי אבחון ושיקום מקצועי'", עמ' 621.
בין היתר, נמצא כי מילא את תפקיד ראש המועצה הדתית בירושלים ומנכ"ל רשת מעיין החינוך התורני.
כהונתו כראש המועצה הדתית בירושלים מסוף שנת 2001 שימש מר בן צור כראש המועצה הדתית בירושלים.
באוקטובר 2001 הודיע המנכ"ל לדירקטוריון כי עבודתו במועצה הדתית תתבצע בשעות הפנאי וללא שכר, אולם בדצמבר 2001 אישר הדירקטוריון את בקשתו לקבל שכר לפי שעה בגין עבודתו בשעות הפנאי במועצה הדתית בירושלים לא יותר מחמישה חודשים.
מר בן צור שהיה חבר דירקטוריון המשקם, השתתף בדיון ובהחלטה לאשר לו את העבודה בשכר כראש המועצה הדתית בירושלים, בניגוד לכללים למניעת ניגוד העניינים (ראו לעיל).
הוא המשיך בעבודתו במועצה הדתית בירושלים עד שנת 2003 - 13 חודשים יותר מחמשת החודשים אשר אישר לו הדירקטוריון מבלי לדווח לדירקטוריון על כך.
בגין תקופה זו קיבל מהמועצה הדתית שכר, נוסף על שכרו מחברת המשקם; עלות שכרו במועצה למעביד הייתה כ- 30,00 0 ,ש"ח לחודש ובסך הכל - כ- 540,000 .
ש"ח כהונתו כיו"ר מעיין החינוך התורני מוסדות החינוך של תנועת ש"ס מנוהלים, בין היתר, בידי שתי עמותות: "מרכז מעיין החינוך התורני בארץ ישראל" (להלן - מעיין החינוך התורני) היא עמותה המרכזת את פעילות בתי הספר של הרשת ולומדים במסגרתה 18,000 תלמידים.
היא תוקצבה25 בשנת 2005 בכ-213 "מיליון ש"ח בידי משרד החינוך.
"מרכז גני הילדים שע"י מרכז מעיין החינוך התורני בא"י (להלן - מרכז גני הילדים) גם היא עמותה שנתמכת בידי משרד החינוך, ומטרותיה העיקריות הן הקמה וביסוס של גני ילדים, פיתוח תכניות לימוד וקיום השתלמויות על פי ערכי מורשת יהדות המזרח.
בשנת 2005 העביר משרד החינוך לעמותה כ-57 מיליון ש"ח עבור כ- 13,000 .
שתי העמותות מכונות "רשת מעיין החינוך התורני 1.
באפריל 2005 החליטה מעיין החינוך התורני על הפסקת עבודת המנכ"ל הקודם ועל מינוי מר בן צור כיו"ר וכמורשה חתימה שלה.
בישיבת דירקטוריון המשקם ביוני 2005 אישר הדירקטוריון את בקשת המנכ"ל להתמנות כיו"ר בשכר של מעיין החינוך התורני לתקופה של חמישה חודשים, עד נובמבר 2005 .
בספטמבר 2005 הבהיר המנכ"ל לדירקטוריון כי הוא ישמש כיו"ר מרכז מעיין החינוך התורני ללא שכר.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי הדירקטוריון לא קבע הסדרים למילוי המשרות במשקם וברשת מעיין החינוך התורני גם יחד.
עוד עולה שגם בישיבת דירקטוריון זו השתתף מר בן צור בתהליך קבלת ההחלטות, בניגוד לכללים למניעת ניגוד העניינים.
מר בן צור השיב למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2007 כי השתתפותו בישיבות שעסקו בענייניו הייתה השתתפות סבילה בלבד, והוא לא השתתף בהצבעות בעניינים הנוגעים ישירות אליו.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה ראוי שמר בן צור יצא מהדיון כאשר הדיון היה בעניינו וכאשר נוכחותו יכלה להשפיע על חברי הדירקטוריון26 .
התברר כי בפועל היה מר בן צור, במקביל לתפקידו כמנכ"ל המשקם, מנכ"ל רשת מעיין החינוך התורני ולא היו"ר שלה.
בתקופה ההיא לא מונה מנכ"ל לרשת מעיין החינוך התורני והוא מילא בפועל את מרבית תפקידי המנכ"ל הקודם של הרשת: .
לעמותת מעיין החינוך התורני חשב שהוא עובד אגף החשב הכללי במשרד האוצר 26 לעניין זה ראו דוח שנתי 57 ב של מבקר המדינה ( 2007 ), "כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם", עמ' 41.
מר בן צור היה מורשה חתימה ברשת מעיין החינוך התורני, אחראי לגיוס עובדים ולפיטורי עובדים ולאישור כל ההוצאות של שתי העמותות.
הוא השתמש באופן בלעדי ברכב מנכ"ל מעיין החינוך התורני כברכב צמוד (ראו בהמשך) - כתמורה עבור עבודתו ברשת.
בפועל היה אפוא מר בן צור מנכ"ל רשת מעיין החינוך התורני, אך לא הביא עובדה זו לידיעת הדירקטוריון ובכך הטעה אותו.
מר בן צור המשיך להיות בפועל מנכ"ל רשת החינוך מדצמבר 2005 עד נובמבר 2006 ללא אישור.
רק בנובמבר 2006 אישר לו הדירקטוריון להמשיך לכהן כיו"ר עמותת מעיין החינוך התורני ללא תמורה עד נובמבר 2007 .
הוא השתתף בתהליך קבלת ההחלטות בדירקטוריון גם בעניין זה ולא דיווח כי בפועל הוא המנכ"ל של שתי העמותות.
תפקיד מנכ"ל חברת המשקם הוא תפקיד הדורש השקעת זמן ניכרת; בהסכם העבודה האישי שלו התחייב המנכ"ל להקדיש לעבודתו במשקם את זמנו, מרצו, כישוריו וניסיונו27 ולא לעסוק בכל עבודה אחרת בשכר בתקופת כהונתו בחברה.
בישיבת הדירקטוריון בנובמבר 2006 ציין מר בן צור כי הוא עובד במעיין החינוך התורני10 שעות שבועיות, ועבודתו זו לא תפגע בשעות העבודה בחברה; היא תתבצע בעיקר בימי שישי ובמוצאי שבת.
בבדיקת משרד מבקר המדינה התברר כי מר בן צור עבד עבור רשת מעיי ן החינוך התורני עבודה יומיומית שאינה מתיישבת עם העובדות שהציג לדירקטוריון חברת המשקם.
מר בן צור לא דיווח לדירקטוריון החברה על עבודתו הנוספת והיומיומית ואף הטעה אותו; הוא לא דיווח לו על העובדה שהמשיך לעבוד ולקבל שכר מהמועצה הדתית בירושלים, בניגוד לאישור הדירקטוריון, על עבודתו כמנכ"ל עמותת מעיין החינוך התורני ומנכ"ל עמותת מרכז גני הילדים ואף לא גילה שקיבל תמורה עבור עבודתו במעיין החינוך התורני.