HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תופעת "גריפת השמנת" פוגעת במגזר הציבורי, שכן אין בוררים בו חולים או מצבי טיפול ומטפלים בכל חולה בכל מצב.
על המשרד לתת את דעתו לתופעה הערכית-משפטית -כלכלית זו ולבחון את השפעותיה.
משרד הבריאות פנה בנובמבר 2012 להנהלת אסותא וביקש את עמדתה לנושא זה.
הנהלת אסותא השיבה למשרד כי בית החולים אינו מסרב לקבל מטופלים הנושאים חיידקים עמידים, ואין מניעה לאשפז ולנתח חולים נשאים במרכזים הרפואיים של אסותא.
זאת ועוד, כ- 98,000 ניתוחים מבוצעים מדי שנה במרכזים הרפואיים של אסותא, ורק במקרה אחד בודד בשנת 2012 לא ביצע אסותא ניתוח במטופל בשל היותו נשא של חיידק הקלבסיאלה.
עוד הוסיפה הנהלת אסותא משרד הבריאות 729 .
וכתבה כי במקרים שבהם מדובר בניתוחים אלקטיביים לחולים הידועים כנשאים, נבחנת אפשרות לדחיית התור, כמקובל במערכת הבריאות במקרים מעין אלה, כדי שלא לסכן את בריאותם של מטופלים אחרים.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא מתנגד למדיניות של סיקור חולים בסיכון לחיידקים עמידים לפני אשפוז ודחייתם, בשעה שתוצאות הבדיקה מצביעות על נשאות של חיידקים עמידים, בין שמדובר בבית חולים ציבורי ובין שבפרטי.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל הסתירה בין ממצאי הבקרה של היחידה הארצית ותשובת אסותא, מן הראוי שהמשרד ייכנס לעובי הקורה ויבחן שוב את מדיניות אסותא; יש לברר אם מדיניות בית החולים עולה בקנה אחד עם מ דיניות המשרד בנושא סיקור חולים בסיכון לחיידקים עמידים לפני אשפוזם.
מניעת זיהומים במחלקות סיעודיות ובמוסדות גריאטריים .
בשנת 2011 היו בארץ כ - 20,000 מיטות המיועדות לטיפול גריאטרי לא פעיל (במחלקות סיעודיות ובמחלקות לתשושי נפש) וכ - 3,000 מיטות לטיפול גריאטרי פעיל (טיפול סיעודי מורכב, הנשמה ממושכת וגריאטריה שיקומית).
כדי למנוע זיהומים במחלקות לגריאטריה, על המוסדות להקצות כספים כדי להגדיל את הצוותים המטפלים, להבטיח ציוד רפואי די צורכם והחלפתו בתדירות הרצויה.
המשרד רוכש שירותי אשפוז סיעודי בסכומים ניכרים.
כך למשל, בשנת 2008 רכש המשרד שירותים כאלה ב-1.
5 מיליארד ש"ח בערך62 .
שיטת ההתקשרות לרכישת שירותי אשפוז סיעודי היא במכרז; מחירו של יום אשפוז במוסדות סיעודיים הוא מרכיב מרכזי במכרז.
אי-קביעת מועד לתיקון הליקויים : נמצא כי בבקרות שביצעה היחידה הארצית בנושא מניעת הזיהומים בשנת 2011 עלו ליקויים מהותיים דוגמת תשתיות לקויות והיעדר כיורים זמינים בכל חדרי האשפוז שבמוסדות הסיעודיים, בסתירה להנחיות המשרד63 ,; אין אחות למניעת זיהומים בעלת הכשרה פורמלית בניגוד לדרישות המשרד 64 ; הצנרת הרפואית, למשל הצנרת במכשירי שאיבה מדרכי הנשימה הוחלפה פעם בשבוע, בניגוד להנחיות המשרד הקובעות החלפה כל 24 שעות; נמצא שימוש משותף במשחות טיפוליות לכלל החולים, בניגוד להנחיות המשרד הקובעות שימוש רק במשחות אישיות.
נמצא כי בדוחות הבקרה לא קצבה היחידה הארצית מועדים לתיקון הליקויים וגם לא קבעה את הסנקציה שתינקט אם לא יתוקנו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לנקוט אמצעים ופעולות כדי להבטיח את מניעת הזיהומים במוסדות אלו.
62 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008 ), בפרק "מכרז חלוץ ("פיילוט") לרכישת שירותי אשפוז סיעודי בנפת פתח תקווה", עמ' 487 .
ואילך 63 מינהל רפואה, חוזר 24/2009 מאוגוסט 2009 בנושא "היגיינת ידיים במוסדות רפואיים" הדורש כיור בכל חדר בו מטופלים חולים.
64 מינהל רפואה, חוזר 4/2010 מפברואר 2010 בנושא "אמות מידה לרישוי ותפעול מחלקה גריאטרית 'סיעוד מורכב'".
מתן טיפול רפואי במוסדות גריאטריים כתחליף לאשפוז: אוכלוסיית הקשישים המאושפזים במחלקות סיעודיות ובמחלקות לתשושי נפש מתאשפזת תדיר 732 דוח שנתי63ג .
בבתי חולים עקב החמרה במחלה כרונית או עקב הופעת מחלה חריפה.
במחלות חריפות הטיפול בבתי החולים ניתן בדרך כלל באמצעות טיפול תוך -ורידי, ניטור ואיזון המצב הרפואי ושמירה על המצב התפקודי.
לרוב, באשפוז זה אין צורך ביחידה לטיפול נמרץ או בהתערבות כירורגית.
המשרד גיבש נוהל 65 המציע פתרון אפשרי כתחליף לאשפוז בבית חולים כללי - מתן טיפול רפואי במחלות חריפות שאין בהן סכנה מיידית בתוך המחלקה הסיעודית או במחלקה לתשושי נפש.
אפשרות זו מונעת בין השאר את חשיפת המטופלים (הקשישים) להידבקות בזיהומים וסיבוכים בשל אשפוזים חוזרים בבתי החולים.
בדרך זו, לא רק שאפשר להפחית את העומס בבתי החולים אלא שגם נמנע בכך "ייבוא" ו"ייצוא" של מזהמים.
כדי לעמוד בדרישות הנוהל ולקבל הרשאה לטיפול במחלות חריפות, על המוסד המאשפז למלא אחר דרישות רפואיות ומינהליות כמפורט בנוהל.
נציגי המשרד העלו לפני עובדי משרד מבקר המדינה את החשש כי בהיעדר תגמול כספי נאות, המוסדות לאשפוז סיעודי אינם מפתחים את תכנית המשרד למתן טיפול במחלות חריפות שאין בהן סיכון מיידי ולצמצם בכך את האשפוז בבתי החולים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להבטיח שבמחלקות הסיעודיות ובמחלקות לתשושי נפש במוסדות גריאטריים יתאפשר מתן טיפול רפואי במחלות חריפות שאין בהן סיכון מיידי.
בכך יצומצמו האשפוזים בבתי החולים ותימנע חשיפה צולבת לזיהומים וסיבוכים נרכשים בשל אשפוזים חוזרים.
ראוי לשקול מתן תמריצים כלכליים כשקשיש אינו מופנה לבית חולים כללי, אבל מובטח לו טיפול רפואי נאות במוסד שבו הוא שוהה.
המשרד השיב בדצמבר 2012 למשרד מבקר המדינה כי מיולי 2012 ניתן תמריץ כלכלי במסגרת המכרז לרכישת שירותים גריאטריים למוסדות בעלי אישור לטפל בקשישים הלוקים במחלות חריפות ללא סכנה מיידית.
בדיקות נשאות של חיידקים עמידים במוסדות גריאטריים : לפי הנחיות המשרד, כדי להוציא מטופל מבידוד ולמנוע הידבקות מחיידק הקלבסיאלה, נדרש לבצע לו בדיקה מיוחדת (66PCR ).
ההחלטה על הוצאת מטופל מבידוד תיעשה לאחר שלילת בדיקות דיגום לנשאות ולאחר קבלת תשובות שליליות לשתי בדיקות תרבית, וכן לאחר שמתקבלת תוצאה השוללת את הימצאות החיידק.
מטרת דרישה זו היא לאבחן כ - 15%-10% מהחולים שעלולים להיות נשאים גם לאחר שתי תרביות שליליות.
(א) אי-קביעת מועד לתיקון הליקויים: בבקרה שעשתה היחידה הארצית במוסד אשפוז גריאטרי מסוים ביוני 2010 נמצא כי המוסד הסיעודי נוהג להוציא מבידוד מטופלים לאחר שתי תרביות סיקור שליליות (שאינן בדיקת דם) בלבד, בלא שביצע את הבדיקה המיוחדת ( PCR ).
ואולם, לא נמצאו בדוח הבקרה של היחידה הארצית דרישה מהמוסד הגריאטרי לתיקון הליקוי, עדכון הוראה או נוהל של המוסד בנושא זה וכן הצעדים שיינקטו אם אירועים אלה יחזרו ויישנו.
65 משרד הבריאות- האגף לגריאטריה, נוהל רוחב 0.
4 , "טיפול במחלות חריפות ללא סיכון במסגרת המחלקה הסיעודית לחוסים בה" (עודכן ב - 1.
בדיקת הרצף הגנטי של החיידק טכניקה זו מאפשרת לזהות גורמי זיהום ( PCR - .
Polymerase Chain Reaction.
לדעת משרד מבקר המדינה, על דוחות הבקרה של היחידה הארצית להורות על תיקון מיידי של הליקויים ולקצוב מועד לעדכון הוראות המוסד ונהליו.
כמו כן, להודיע על נקיטת צעדים בשעה שליקוי מהותי חוזר ונשנה, כמו הוצאת חולים מבידוד תוך כדי סיכון מטופלים אחרים.
(ב) בדיקות לגילוי נשאות : הביקורת העלתה כי לא הובהר מי יישא בנטל המימון של בדיקת PCR .
להימצאות חיידק הקלבסיאלה בדיקות דם למיניהן, תרביות למיניהן, הפניות לבדיקות הדמיה למרפאות ייעוץ שונות לחולים המאושפזים במוסד גריאטרי הן כולן ב"סל שירותי הבריאות" ובמימון קופות החולים, בדומה לאספקת התרופות לשוהים בהם.
בביקורת עלה כי קופות החולים אינן מממנות את הבדיקה, והן משיתות את העלות על המוסד הגריאטרי; לעומתן טוענים המוסדות הגריאטריים כי הוצאה זו לא נלקחה בחשבון בעת תמחור יום האשפוז בהם.
בפועל, לחולים רבים לא בוצעה הבדיקה האמורה.
לטענת ק ופות החולים, לבדיקה זו אין משמעות טיפולית אלא עניינה בבריאות הציבור.
כלומר, הגנה על שאר המאושפזים מפני הידבקות מנשא של חיידק הקלבסיאלה, והגנה על אותו נשא, לכאורה, כדי לאשר את אי-נשאותו באמצעות בדיקה, ולהגן עליו מפני הדבקה חוזרת, אם ישהה באזור של נשאים אחרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להבהיר מי הגורם שעליו לממן את עלות בדיקת ה - PCR לנשאות של חיידק הקלבסיאלה לחולים במוסדות הגריאטריים, או בדיקה לשלילת נשאותם.
המשרד השיב בדצמבר 2012 למשרד מבקר המדינה כי המשנה למנכ"ל במשרד החליט להטיל את האחריות למימון הבדיקה על קופות החולים.
אגף הגריאטריה יעדכן את חוזר המשרד בנדון.
עוד הוסיף וכתב כי ההחלטה שהתקבלה אף מרחיבה את מחויבות קופות החולים, לא רק כלפי המאושפזים במוסדותיה אלא גם כלפי אלה המשתחררים לביתם.
מניעת זיהומים בשירותים הרפואיים בקהילה .
חוזר המשרד : החוזר בנושא מניעת זיהומים במתקנים רפואיים בקהילה מדצמבר 201167 קובע כי הפעילות למניעת זיהומים בקהילה היא חלק מהמערך להבטחת איכות הטיפול.
חשיבותה של מניעה זו הולכת וגוברת עקב ריבוי הזיהומים הנרכשים במערכת הבריאות באשפוז ובקהילה, התפתחות של זני חיידקים עמידים ומעב ר לטיפול מורכב בקהילה.
כיום מבוצעים בקהילה בדיקות וטיפולים מורכבים שחלקם ניתנו בעבר בבתי חולים.
חוזר המשרד מפרט את מבנה המערך למניעת זיהומים שעל קופות החולים להפעיל: הרכב הוועדה למניעת .
67 מינהל רפואה, חוזר 49/2011 מדצמבר 2011 ( בנושא "מניעת זיהומים Infection Control ) במתקנים רפואיים בקהילה".
זיהומים בהנהלת קופת החולים, הצוות למניעת זיהומים במחוזות הקופות, תחומי העשייה של הוועדה והצוותים.
)(א חוזר המשרד מחייב את הצוות למניעת זיהומים לבצע חקירה אפידמיולוגית והתערבות בעת התפרצויות של זיהומים; לעשות בקרה מונעת באמצעות סקרים ומחקרים, לרבות תצפיות על היגיינת ידיים בקרב הצוותים המטפלים; בקרה על תהליכי ניקוי, חיטוי ועיקור של מכשור רפואי וניקיון סביבתי, בקרת כביסה, פינוי פסולת ופסולת רפואית, בקרת עבודה על פי נוהלי מניעת זיהומים בחדרי הפעולות הכירורגיות.
יש לציין כי לקופות החולים מתקנים רפואיים בקהילה, שבהם מרוכזות מרפאות של רופאים ראשוניים, רופאים מומחים, מרפאות כירורגיות ועוד.
נוסף על כך קשורות קופות החולים עם מאות ספקי שירות רפואי, בהם רופאים עצמאיים במרפאותיהם הפרטיות.
באוקטובר 2012 כתבה לאומית למשרד מבקר המדינה כי הקמת מערך למניעת זיהומים הכולל ועדה וצוותים אינו ישים במתכונת המוצעת עקב מחסור במקורות כספיים להפעילו.
לאומית הציעה לקיים "סימולציה כלכלית, כמקובל, בטרם הפעלת החוזר".
מכבי כתבה בנובמבר 2012 כי טרם הוקם בקופה מערך למניעת זיהומים בקהילה, והנושא מטופל בעבודת מטה.
(ב) מכבי כתבה בנובמבר 2012 למשרד מבקר המדינה כי במרפאות הרופאים העצמאיים לא מתבצעת בקרה כפי שמתבצעת בסניפי מכבי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להנחות את קופות החולים לבצע בקרות למניעת זיהומים גם בכל מרפאות הרופאים העצמאיים.
החוזר אינו קובע את תדירות הבדיקות שקופות החולים אמורות לבצע במתקניהן ואצל ספקי השירותים האחרים בקהילה, אף לא במרפאות הרופאים העצמ איים, ואת אופן הבדיקה - בדיקת פתע או בדיקה מתוכננת.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד הבריאות ישקול להוסיף לחוזר הנחיות בדבר תדירות הבדיקות ושיטות הבקרה, למשל תצפית על היגיינת ידיים, בחינת תהליכי ניקוי, חיטוי ועיקור של מכשירים רפואיים וניקיון סביבתי, ס קירת התנאים והמשאבים למניעת זיהומים אצל המטפלים ובכל פעילות שיש לה השפעה מיידית על העברת זיהומים.
טיפולי בית : קופות החולים נותנות כיום טיפולים רפואיים בבית68 (להלן - טיפולי בית).
סוגי טיפולי הבית שמספקות הקופות הם בעיקרם טיפולים חלופיים לאשפוז בבית החולים, כמו מתן תרופות בעירוי תוך -ורידי והנשמת חולים.
חולים אלה מאושפזים לעתים תכופות בבתי חולים.
הדבר מעלה את ההסתברות להיותם נשאים של חיידקים עמידים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי חוזר המשרד ייתן את דעתו גם לתהליכי העבודה שעיקרם מניעת זיהומים ולפעולות של חי טוי ועיקור, הנדרשות במעבר בין מטופל אחד למשנהו במסגרת טיפולי הבית של הצוות המטפל והציוד שבו הוא משתמש.
המשרד השיב בדצמבר 2012 למשרד מבקר המדינה כי לאחר שיבדוק את הנושא, ישקול להוסיף לחוזר הנחיות לתדירות הבדיקות ולשיטות הבדיקה שעל .
68 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 61 ב( 2011 ), בפרק "הקשיש בקהילה- טיפולי בית שמספקות קופות החולים לקשישים", עמ' 105.
הקופות לבצע במסגרת הבקרות הפנימיות שלהן.
כמו כן כתב כי יבחן את נושא מניעת זיהומים במסגרת מתן טיפולי הבית.
ניקוי, חיטוי ועיקור מכשירי הסתכלות תוך -גופיים : כאמור, יישום חוזרי המשרד בדבר ההנחיות לניקוי, חיטוי ועיקור מכשירי הסתכלות תוך-גופיים (סקופים לסוגיהם) מהותי לעניין מניעת הזיה ומים.
בנובמבר 2012 כתבה מכבי למשרד מבקר המדינה כי אין במרפאותיה ציוד, כפי שדורש משרד הבריאות, לחיטוי אנדוסקופי לאף, אוזן וגרון.
מכבי הוסיפה כי העניין נמצא בדיון מקצועי מול משרד הבריאות וטרם סוכם, וכי מכבי מקפידה לפעול על פי הנחיות היצרנים.
לדעת משרד מבקר ה מדינה, על המשרד לסיים בהקדם את הבדיקה בעניין תהליכי הניקוי והחיטוי של מכשירים רפואיים במכבי ולברר אם כתוצאה מתהליכים, אין העברת זיהומים בין מטופל למשנהו ובין המטופלים לצוות; בסיום הבדיקה - לפרסם הנחיות מתאימות.
שימוש מושכל באנטיביוטיקה : מחקר בארה"ב69 העלה כי בעת ביקור במרפאות הקהילה, רבים המקרים שבהם נרשם לילדים מרשם לאנטיביוטיקה רחבת טווח שלא לצורך.
טיפול רחב טווח באנטיביוטיקה הוא מיותר ומאפשר התפתחות של חיידקים עמידים לאנטיביוטיקה, מייקר את עלויות הטיפול וגורם לעתים לתופעות לוואי אצל נוטל התרופה.
המחקר הראה כי כ-73% ממרשמי האנטיביוטיקה ניתנו בשל מחלות נשימה.
מהמקרים האלה, לא נמצאה לטיפול זה הצדקה קלינית לדברי מומחים, פעמים רבות רופאים רושמים אנטיביוטיקה רק משום שהחולה או הוריו דורשים זאת, או שהם רושמים מרשם לאנטיביוטיקה למחלות הנגרמות מנגיפים שלא לצורך, או בשל חוסר ידע.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות וקופות החולים להנחיל לציבור הרחב ידע ומידע על שימוש מושכל באנטיביוטיקה.
בספטמבר 2012 פרסם המשרד חוזר בנושא שימוש מושכל באנטיביוטיקה 70 , המתווה תכנית לאומית אשר תופעל בכלל המוסדות הרפואיים שבמערכ ת הבריאות, בהנחייתו של המרכז הארצי.
החוזר קובע כי התפתחות של זני חיידקים העמידים לאנטיביוטיקה והתפשטותם בארץ ובעולם מהווה איום על אפשרויות הטיפול בזיהומים בקטריאליים שונים.
בעשור האחרון ממליצים ארגונים ממשלתיים ומקצועיים להפעיל תכניות מוסדרות לשימוש מושכל באנטיביוטיקה ( antimicrobial stewardship ), שתכליתן לשפר את איכות הטיפול בחולים, תוך מזעור תופעות הלוואי עקב השימוש בתרופה, ובמיוחד לשם מניעת העמידות לאנטיביוטיקה.
על פי החוזר, התכנית נועדה למנוע שימוש יתר ותת -שימוש באנטיביוטיקה, שימוש בלתי הולם בה וטיפול מאוחר בעזרתה במצבים הדורשים טיפול מיידי.
(א) החוזר קובע כי יפורסמו המלצות עתיות, הנחיות בדבר אבחון, טיפול ודרכי מניעה עבור מחלות שכיחות במוסדות רפואיים - בבתי החולים ובקהילה, כגון .
, Antibiotic Prescr ibing in Ambulatory Pediatrics in the United States, Pediatrics 128 (6):1053 -612011, Dec 2011 70 המנהל הכללי, חוזר 16/12 ", "תוכנית לאומית לשימוש מושכל באנטיביוטיקה (ספטמבר 2012.
סינוסיטיס, דלקת בדרכי השתן, דלקת ריאות על רקע נשימה וטיפול מונע לפני ניתוח.
יש לברך על פרסומו של החוזר וראוי ליישמו לאלתר.
ראוי כי קופות החולים יפרסמו את ההנחיות לאבחון מחלות שכיחות, את אופן הטיפול בהן ואת הדרכים למניעתן.
(ב) עוד קובע החוזר כי בעתיד יוכרז פיקוח מוגבר על חלק מהתכשירים האנטיביוטיים, כגון תרופות אנטיביוטיות רחבות טווח, תרופות שהשימוש בהן קשור לפיתוח עמידות מזהמים לאנטיביוטיקה ותרופות שמשתמשים בהן שימוש מופרז.
מן הראוי כי המשרד יפרסם את רשימת התכשירים הדורשים פיקוח מוגבר ואת המנגנון המתיר את השימוש בהם בשעת הצורך.
(ג) החוזר קובע כי בכל מוסד רפואי תוקם ועדה רב -תחומית לנושא השימוש באנטיביוטיקה, שתפעל כתת -ועדה של הוועדה למניעת זיהומים ועמידות לאנטיביוטיקה.
החוזר קובע כי בוועדה זו יכהנו שני רופאים קלינאים בכירים, המייצגים מחלקות קליניות עיקריות, כגון פנימית, טיפול נמרץ, כירורגיה וילדים, וכן יהיה חבר בה רוקח קליני, ועוד.
לדעת משרד מבקר המדינה, הרכב תת -הוועדה אינו מתיישב עם מערך קופות החולים, שכן אין להן מחלקות קליניות.
(ד) החוזר קובע כי מנהל המוסד ידווח למרכז הארצי באופן עיתי על הפעילות לשימוש מושכל באנטיביוטיקה.
מדי חציון יועבר דוח מפורט על שימוש באנטיביוטיקה להנהלת המוס ד ומדי שנה למשרד הבריאות.
החוזר אינו עוסק בגורמים נוספים הרושמים תכשירים אנטיביוטיים, כמו רופאי שיניים, רופאים פרטיים (שלא במסגרת קופות החולים או בתי החולים) ומנתחים פלסטיים.
החוזר אינו דן גם בווטרינרים, הרושמים תכשירים אנטיביוטיים לחיות מחמד.
לדעת משרד מ בקר המדינה, מן הראוי להביא בחשבון את הגורמים שלעיל ואת השפעתם על התפתחות של חיידקים עמידים לאנטיביוטיקה ולשקול את החלת חובת הדיווח גם עליהם.
מחסור בכוח אדם ייעודי למניעת זיהומים ולשימוש מושכל באנטיביוטיקה .
חוזר המשרד משנת 2012 מחליף את חוזר מינהל הרפואהשפורסם בנושא בקרה ומניעת זיהומים במוסדות רפואיים בשנת 2005 .
החוזר קובע, בין השאר, כי כלל הפעילות לבקרה ומניעת זיהומים היא מרכיב חיוני בתפקודם של מוסדות רפואיים ומשמשת חלק מן המערך להבטחת איכות הטיפול.
חשיבות הנושא נגזרת מן הגידול בשכיחות הזיהומים הנרכשים ו העומס בבתי החולים.
העמידות לאנטיביוטיקה בבתי החולים ובקהילה הופכת לבעיה מרכזית ועולות מכך השפעות צולבות בין מוסדות רפואיים שונים ובינם ובין הקהילה, המחייבות התערבות מערכתית.
חוזר המשרד קובע כי בכל בית חולים כללי ומוסד רפואי למחלות ממושכות ושיקום, שיש בהם יותר מ-100 מיטות, ינוהל תחום מניעת הזיהומים כמערך עצמאי.
בבתי חולים עם 400 מיטות ויותר מכך יהיה המערך בדרג של יחידה.
עוד קובע החוזר כי בבית החולים יעבדו אחיות מוסמכות שקיבלו הכשרה פורמלית בתחום מניעת הזיהומים, לא פחות ממשרת אחות אחת לכל 200 מיטות משרד הבריאות 741 .
החוזר קובע כי יש להשלים את ההיערכות לכך בינואר 2014 .
כמו כן קובע החוזר כי בתור שירותי עזר ליחידה, נדרש רוקח - רצוי רוקח קליני, שיתמחה בשימוש מושכל באנטיביוטיקה, ישתתף בישיבות וייעץ על פי הצורך.
מחסור במשרות רופאים : לרופא מומחה למחלות זיהומיות תפקיד חשוב ב טיפול בחולה עם זיהום חריף.
רופא למחלות זיהומיות מסייע לרופא המטפל בקביעת הטיפול המיטבי לחולה, הן במאמץ למגר את המחלה הזיהומית והן למזער את ההשפעות האקולוגיות במתן הטיפול.
בתי החולים כתבו למשרד מבקר המדינה, כאמור, כי אין אפשרות למצות את הטיפול הרפואי בהיבטיו השונים ובמניעת זיהומים עקב מחסור במשרות רופאים למחלות זיהומיות.
כלומר, אי - אפשר לבצע מעקב קליני אחר מטופלים עם זיהומים נרכשים בבית החולים באמצעות רופא מיומן למחלות זיהומיות, אי -אפשר לקבוע את היקף התמותה וסיבותיה - אם מקורה בזיהום נרכש, ולקבוע אם התהליכים למניעת הזיהומים אפקטיביים, ועוד.
דוח הוועדה לתכנון כוח אדם רפואי וסיעודי בישראל שפרסם המשרד ביוני 2010 קובע כי בתחום המומחיות למחלות זיהומיות שיעור הרופאים ל- 1,000 נפש בשנת 2009 היה 0.
01871 , וכי התוספת השנתית הנדרשת כדי לשמר את השיעור הזה היא של ארבעה רופאים מומחים למחלות זיהומיות בשנה, מתוך השוואה לממוצע השנתי של הנפקת תעודות מומחה למחלות זיהומיות; בפועל, התוספת הממוצעת השנתית בשנים 2005 -2009 הייתה שבעה מומחים.
ראוי לציין כי תוספת זו אינה רק של רופאים למחלות זיהומיות אלא גם של רופא פנימי למשל, או רופא ילדים שהשלים התמחות נוספת במחלות זיהומיות.
מנהל המרכז הארצי מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי אין די רופאים שעיקר עיסוקם במניעת זיהומים.
עוד הוסיף כי כיום אין מסלול להתמחות במניעת זיהומים, וההכשרה נעשית תוך כדי עבודה.
השינוי בחומרת הזיהומים ופיתוח עמידות המזהמים לאנטיביוטיקה גורמים לתמותה, לתחלואה יתרה ולעלויות גדולות למשק.
לפיכך נוצר צורך להגביר את הפעולות למניעת זיהומים במוסדות הרפואיים.
בשל תופעות מרחיקות לכת אלה, לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמשרד יבחן להגדיל את מניין הרופאים העוסקים במניעת זיהומים וכן יבחן את הצורך לפתח מסלול הכשרה ייעודי לרופאים שיתמחו במניעת זיהומים.
המשרד השיב בדצמבר 2012 למשרד מבקר המדינה כי חסרים כ -40 רופאים לתחום מניעת הזיהומים.
קשה לשדל רופאים לעסוק בתחום זה בהיעדר כוננויות ואפשרות לפרקטיקה פרטית.
עוד כתב המשרד כי הוא יבחן דרכים לה פוך את המקצוע למועדף.
המשרד כבר פנה ליו"ר המועצה המדעית של הסתדרות הרופאים בישראל בבקשה שיבחן אפשרות להכשיר סטודנטים לרפואה במהלך התמחותם גם במניעת זיהומים ויגדיר תקנים מחייבים למניעת זיהומים.
מחסור באחיות : מבדיקת כוח האדם העוסק במניעת זיהומים בבתי החולים עלה כי בנובמבר 2012 היו רשומות 152 אחיות מוסמכות ברשומה הממשלתית, שסיימו הכשרה ייעודית במניעת זיהומים.
המשרד מפעיל גם בשנת 2012 .
קורס להכשרת אחיות בתחום מניעת הזיהומים .
71 לשם השוואה, בשנת 2003 עמד שיעור הרופאים המומחים למחלות זיהומיות ל - 1,000 נפש על 0.
נמצא כי חסרות אחיות בעלות הכשרה ייעודית העוסקות במניעת זיהומים.
לדברי מנהל המרכז הארצי, בתחום זה מועסקת אחות אחת לכל כ-500 מיטות, במקום אחת ל-200 .
על פי חוזר המשרד משרד הבריאות 743 .
מחסור ברוקחים קליניים : בית החולים פורייה שבטבריה כתב למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 .
כי בבית החולים אין רוקח קליני גם בבתי חולים אחרים בפריפריה חסרים רוקחים קליניים72.
המשרד הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי היעדר רוקח קליני אינו אמור לעכב את פעילות היחידה למניעת זיהומים, והמשרד ייעד תקנים לרוקחים קליניים בפריפריה.
עוד הוסיף המשרד וכתב כי מנכ"ל המשרד החליט להקצות את כל תוספות התקנים לכוח אדם פרה-רפואי עבור רוקחים קליניים.
על מ שרד הבריאות לתת את דעתו למחסור בכוח אדם ייעודי - רפואי, סיעודי ואחר, העוסק במניעת זיהומים ובשימוש מושכל באנטיביוטיקה במערכת הבריאות בישראל.
הסמכה בין-לאומית (אקרדיטציה) של בתי חולים .
הסמכה בין -לאומית (אקרדיטציה) היא תהליך וולונטרי של הכרה בין -לאומית במוסד כעומד בסטנדרטים של איכות ומטרתו להעריך את איכות הרפואה הניתנת במוסדות רפואיים שונים.
ב- 2005 החליטה הכללית ליישם את תכנית התקנים הבין -לאומיים לאיכות ובטיחות של JCI ( Joint Commission International ), ארגון שהוא זרוע בין-לאומי ת של Joint Commission -JC המכירבאיכות ובבטיחות של יותר מ - 16,000 ארגוני בריאות בארה"ב 73 .
בתכנית ההסמכה יש שני נדבכים.
הנדבך הראשון עוסק בנושאים הקשורים בטיפול ישיר במטופל ובסביבתו, והאחר - מפרט יעדים לבטיחות המטופל, המבוססים על פתרונות מוכחים למניעת אירועים חריגים בבתי החולים.
נושאי הנדבך הראשון בעניין הטיפול במטופל הם מתן טיפול על פי תכנית הטיפול שנקבעה, ניטור המטופל לפי תכנית, שינוי תכניות הטיפול לפי תוצאות הניטור, התקשורת בין המטפלים ואופן העברת המידע.
כמו כן עוסק נדבך זה בניהול התרופות והטיפול בהן באמצעות מכלול ההיבטים של מתן התרופה, החל מבחירת התרופה ואחסונה, דרך מתן ההוראה וכלה בבקרה על השפעות בין - תרופתיות, תופעות הלוואי, דיווח על טעויות ועל כמעט טעויות.
כמו כן, ניהול מתקני בית החולים ובטיחותם, כישורי הצוות והשכלתו, קידום האיכות ובטיחות המטופל.
הנדבך השני כולל 13 פרקים ובו פרק העוסקבמניעת זיהומים נפוצים בבתי חולים, ניטור המטופל וסביבתו ובקרה רצופה ושיטתית על יסוד בסיס נתונים.
JCI , בית החולים נדרש לאמץ את התקנים המקצועיים של ארגון הבריאות העולמי ( World Health Organization ( ) או של המרכז לבקרת מחלות Center for Disease Control an d Prevention :).
יעדי הבטיחות הם אלו .
72 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 61ב ( 2011 ), בפרק "טיפול מרובה תרופות לקשישים", עמ' 137 .
ואילך 73 עדנה בר -רצון ואח', "אקרדיטציה של בתי חולים - ניסיון שירותי בריאות כללית", הרפואה, כרך 150(4) (אפריל 2011.
(א) זיהוי המטופל; (ב) שיפור התקשורת בין המטפלים; (ג) שיפור בטיחות הטיפול בתרופות מסוכנות; (ד) הבטחת ביצוע הניתוח הנכון למטופל באיבר הנכון; (ה) הפחתת שיעור הזיהומים הנרכשים בבית החולים; (ו) הפחתת שיעור הנפילות והנזק הנגרם למטופלים כתוצאה מהן.
עברו שמונה בתי חולים של הכללית את מבדק ההסמכה משרד הבריאות 745 .
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל האפשרות שאימוץ תקנים בין-לאומיים ישפר את איכות הטיפול הרפואי בחולים ואת בטיחותם, ראוי שהמשרד ישקול לזרז את תהליך ההסמכה בכלל המוסדות הרפואיים שבאחריותו.
על הכללית להשלים את התהליך.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 כי חמישה בתי חולים ממשלתיים נמצאים בשלבים הסופיים של תהליך ההסמכה, ושישה מתוכננים להיכנס לתהליך בשנת 2013 .
עוד הוסיף המשרד כי בחודש נובמבר 2012 החליט המנכ"ל שכל בתי החולים יחויבו לעבור תהליך הסמכה כחלק מתנאי הרישיון שלהם.
לאחר סיום הביקורת, בדצמבר 2012 , הפיץ המשרד חוזר בנושא74 .
החוזר קובע כי מיולי 2015 .
יחויבו כל בתי החולים לקבל הסמכה כתנאי לחידוש רישיונם המשרד הוסיף בתשובתו כי בכוונתו להגשים את המדיניות הזאת גם לגבי בתי חולים פסיכיאטריים וגריאטריים.
בעשורים האחרונים נצפתה עלייה בשיעור הזיהומים במוסדות רפואיים, בחומרתם ובעמידות מחוללי הזיהום לאנטיביוטיקה.
הדבר גורם לתמותה ניכרת, לתחלואה יתרה ולעלויות גבוהות למשק.
נמצא כי חולים המאושפזים בבתי החולים חשו פים לזיהומים עקב תנאי אשפוז לא הולמים, מחסור בחדרי בידוד, מחסור בצוותים מטפלים, אי -שמירת היגיינת ידיים ועוד.
על פי הערכת מומחים, מספר הפטירות הקשורות לזיהום שנרכש בבתי החולים בישראל כתוצאה מזיהום בחיידקים העמידים לאנטיביוטיקה או הרגישים לה, נאמד בכ- 4,000 -6,000 .
בשנה אותם מומחים מעריכים כי אילו הקפידו הקפדה ניכרת על כללי הבטיחות ותנאים הולמים, היה אפשר למנוע כ- 1,000 עד 4,500 מקרי מוות בשנה.
מערכת הבריאות אינה יכולה להשלים עם אי -הקפדה על הכללים בדבר שמירה על היגיינה במוסדות הרפואיים ואצל צוותי הרפואה והסיעוד , בייחוד היגיינת ידיים, ניקוי, חיטוי ועיקור מכשירים ואביזרים רפואיים, העברה של זיהומים ואי -הפרדה בין חללי אחסון סטריליים לאזורים מזוהמים.
יש לפעול בכל האמצעים האפשריים להגברת ההיענות בתחומים המוזכרים לעיל, ובין השאר נדרשת מעורבות מערכתית פעילה יותר של דרגי הניהול הבכירים במוסדות האשפוז.
74 מינהל רפואה, חוזר 38/2012 מדצמבר 2012 בנושא "תהליך אקרדיטציה/הסמכה בבתי חולים כלליים".
צמצום ניכר של התחלואה ומקרי הפטירה במוסדות האשפוז עקב זיהומים נרכשים מחייב משאבים לשיפור תנאי האשפוז.
דהיינו, נדרש להקטין את הצפיפות ולהוסיף תקני כוח אדם רפואי וסיעודי, לרבות כוח אדם ייעודי ביחידות למניעת זיהומים בבתי החו לים, ועוד.
קיים חשש לניגוד אינטרסים בין הנהלות בתי החולים השונים שמעוניינות להגדיל את ההכנסות ולהשקיע פחות במניעת זיהומים וכן לא להפסיק פעילויות מכניסות לבתי החולים, ובין הצוותים העוסקים במניעת זיהומים.
נוכח השפעתם של זיהומים על תחלואה ותמותה של חולים, שאפ שר למנוע אותן בחלקן, יש מקום לשקול להסמיך את הצוותים העוסקים במניעת זיהומים להורות על ביצוע פעולות מתקנות לסילוק הגורמים להעברת זיהומים ואף לבטל פעילות רפואית מתוכננת כמו ביצוע ניתוחים, עד שיתוקנו הליקויים.
ראוי שצוותים אלה יערבו את כל הגורמים הבכירים במוסד הרפואי, כמו מנהל המחלקה ומנהל בית החולים ובעת הצורך אף את מנכ"ל המשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה, עקב החשיבות והרגישות של הנושא, שיש לו השפעה על חיי אדם פשוטו כמשמעו, על משרד הבריאות להדגיש לפני דרג השרים כי האחריות לשמירה על בטיחות החולה נתונה בידיו, ומן הראוי להציב עניין זה על סדר יומה של הממשלה; פעולות למזעור סכנות הזיהום כרוכות בהקצאת משאבים רבים.
לפיכך, יש להציג תחשיבים של העלויות הישירות והעלויות העקיפות הנגרמות מזיהומים נרכשים במוסדות רפואיים כדי לאפשר למקבלי ההחלטות לדון בנתונים ובדילמות ובצורך להקצות משאבים למניעתם.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי לבחון יעדים מתקבלים על הדעת לגבי השיעור הסביר של נשאי חיידקים עמידים על פי המקובל בספרות המקצועית.
תכליתם של יעדים אלה היא לייצר מדדים לבחינת יעילותן של הפעולות למניעת זיהומים במוסדות האשפוז.
אחד המדדים המק ובלים הוא רמת הזיהום הנרכש במחלקה מסוימת או לאחר ביצוע פרוצדורה רפואית מסוימת.
מן הראוי שמשרד הבריאות יכין מדדים שייקחו בחשבון את מאפייני המחלקה ויביאם לידיעת הגורמים האמונים לתיקון הליקויים ואולי אף לידיעת הציבור.
באמצעות פרסום זה לא רק שתוטל האחריות לשיפור המדדים על מנהל המחלקה, מנהל בית החולים ועל הצוות הרפואי אלא שגם פרסום זה עשוי להגביר את מחויבותם לדבר.
היחידה הארצית למניעת זיהומים מבצעת ביקורות במוסדות רפואיים ומציינת בדוחות הבקרה ליקויים שונים, חלקם חמורים.
מן הראוי לקבוע מועד לתיקון הליקויים, ולייחד מאמץ להקטנת תופעת הזיהומים הנרכשים בכלים הקיימים תוך כדי חיפוש אחר פתרונות מערכתיים לאומיים.
זאת ועוד, על המשרד וקופות החולים להנחיל לציבור הרחב דרכים למניעת זיהומים בקהילה ובמוסדות הרפואיים, לרבות שימוש מושכל באנטיביוטיקה, ועל אודות המותר והאסור בעת בי קור חולים במוסדות האשפוז, ועוד.