HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תחזוקת השבר - תיקוני תשתית וטיפול מיידי - ובהתאם להאיץ את תוכניות הפיתוח.
63 שיעור גביית החובות השוטפים של הצרכנים ליום 31.
| 107 | | היבטי משילות בנגב עוד מומלץ כי כלל הגופים הרלוונטיים ובכללם משרד האוצר, משרד הפנים, הרשויות .
הבדואיות בנגב, תאגידי המים, רשות המים ורשות ההסדרה יבחנו עם המשרד לביטחון .
פנים ומשטרת ישראל גיבוש מודל מימוני , לפי הצורך, לתקצוב הנדרש ל הקמת היחידה .
משטרת ישראל ציינה בתשובתה ממאי 2021 ,כיככלל, משימותיה אינן כוללות משימות .
אבטחה נקודתיות של מתקנים ותשתיות אלא מתן הנחיות בתחום האבטחה ו מתן מענה .
יחד עם זאת, במקרים בהם יש הפרות סדר שכתוצאה מהן נגרם נזק לתשתיות תבחן המשטרה .
את האפשרות למתן מענה באמצעות כוחות שיטור, בין היתר באמצעות מימון גורמי חוץ.
מעקב ופיקוח של רשות המים אחר תאגידי המים .
במהלך שנת 2014 והמחצית הראשונה של שנת 2015 ביצעה רשות המים מעקב מורחב .
וביקורות עומק בתאגידי המים והביוב בכל מישורי פעילותם.
ביקורת מעקב נוספת בוצעה .
בביקורת זו נקבעו לתאגידים מ דדי התנהלות, ובכללם עמידה באמות .
מידה לשירות לצרכנים, עמידה בדרי שות ביטחון מים והפחתה בעלויות התפעול.
נוספים שנבדקו היו עמידה בתוכנית ניטור השפכים, פיתוח התשתיות, דיווחים ופרסומים, פחת .
מים וחובות היטלי הפקה.
תוצאות הביקורות ובחינת הדוחות שוקללו עם מדדי ההתנהלות .
11 מתוך56 התאגידים מוגדרים כ"חברות זכאיות" מדובר בתאגידים הפועלים ברשויות בעלות .
מדד כלכלי-חברתי נמוך, אשר קיבלו לרשותם תשתיות מים וביוב במצב גרוע במיוחד.
מתוכם נמצאים בנגב - מי רהט ונווה מדבר.
הועלה כי ביקורות רשות המים בתאגידי המים והביוב התייחסו להיבטים מסוימים בתחום .
השירות, כגון בדיקת קיומו של מערך למעקב אחר הפרת אמות המידה ותשלום פיצויים .
לצרכנים בעת הצו רך, תפקוד מרכזי השירות ומשך זמן ההמתנ ה.
ערכה ביקורות על התנהלות התאגידים בכלל היבטי פעילותם - תחזוקה שוטפת, .
תחזוקת שבר, ביצוע תוכנית ההשקעות וכיוצא בכך.
תופעות החבלה, גניבות המים ואי-תשלום חשבונות מים, הבא ות לידי ביטוי במדדי .
תפעול כמו פחת מים ופחת גבייה, מעלות את "העלויות הנורמטיביות" המוכרות לתאגיד .
ומפחיתות בהתאם את "מחיר מקורות" לתאגיד.
נוסף על כך, ההתמודדות של התאגיד .
עם התופעות האמורות לעיל כרו כה לעיתים בעלויות ניכרות, הגבוהות מתוחלת גביית .
הכספים בעקבות פעולות האכיפה.
כך נוצרת תלות גוברת של התאגיד בסבסוד תעריפי מקורות ובמימון המדינה.
רשות המים תבחן דרכים להתייעלות התאגידים ודרכים לעידוד תאגידים "חלשים" לטיוב .
| 108 | תאגיד המים נווה מדבר .
תאגיד המים נווה מדבר מספק שירותים לששת היישובים הוותיקים פרט לרהט (חורה, לקייה, .
כסייפה, שגב-שלום, תל שבע וערערה בנגב) וכן לתושבי הפזור ה שמסביבם.
שתי אוכלוסיות: (א) הפזורה הפנימית: ריכוז בתים או פחונים הנמצאים בתחום השיפוט (הקו .
הכחול) של המועצה האזורית, ללא תשתיות (כבישים, תשתיות מים, ביוב, חשמל), המחוברים .
למערכת המים בדרך לא פורמלית64 ;)(ב הפזורה החיצונית: ריכוזי בתים או פח ונים ("מקבצי .
דיור") הנמצאים מחוץ לתחום השיפוט של המועצה האזורית אך מקבלים שירותי מים .
סך הכול מחוברים לתאגיד 1,287 .
בתי אב מהפזורה הפנימית והחיצונית גם יחד .
הפרקטיקה הנוהגת בתאגידי מים היא שלכל צינור מים שממנו מחולקים מים למספר בתי אב .
מוצמד מד מים ר אשי, שבאמצעותו מחויבת "הצריכה המשותפת".
להלן דוגמ ה לליקויים .
שהועלו לגבי תאגיד המים נווה מדבר, הנותן שירותים לאוכלוסייה הבדואית.
נתוני התאגיד מעלים כי כשמונה שנים לאחר הקמתו, שיעור פחת המים (דלף וגניבת .
מים) הוא משמעותי ביותר.
בשנים 2016, 2017 היה הפחתבשיעור של 38.
בהתאמה בלוח 15 להלן מוצגים נתוני פחת המים ביישובי תאגיד המים נווה מדבר לשנת .
לוח15 : ,פחת המים ביישובי תאגיד המים נווה מדבר 2016 .
שם היישוב שיעור פחת המים בצריכה .
המקור: תאגיד המים נווה מדבר.
על פי אומדן תאגיד נווה מדבר, היקף הנזק הכספי בגין גניבות המים בתאגיד בשנת 2016 עמד .
על כ-21 מיליון ש"ח בגין גניבות מים של כשני מיליון קוב ועל כ-0.
4 מיליון ש"ח בגין דלף של .
מיליון קובהסך האמור לעיל של 21 מיליון ש"ח חושב לפי עלות של 10.
שהיה המחיר לצרכן בתעריף ב' באותה תקופה.
התחשיב של הדלף נעשה לפי מחיר ישיר של .
ש"ח למ"ק כלומר, רוב הנזק הכספי בתאגיד זה נובע מהתחברות פירטית .
לתשתיות המים של התאגיד.
להלן בתמונות 15 - 18 מוצגותדוגמאות לגניבות מים ( התמונות .
נמסרו על ידי תאגיד המים נווה מדבר, וניתן לראות בהן חיבור ישיר לצינורות מים).
64 לעיתים צרכני המים אינם מחוברים למוני מים אישיים (לכל בית אב בנפרד), אלא למוני מים לכלל המשפחה או .
החמולה על שם אחד מבני המשפחה, המוגדר בתאגיד המים כ"משלם".
| 109 | | היבטי משילות בנגב תמונות 15 - 18 : אירועי גניבת מים .
המקור: תאגיד המים נווה מדבר .
בתמונות 19 - 20 :להלן מוצגות דוגמאות לנזקים למערכת הביוב .
תמונות 19 - 20 : נזקים למערכת הביוב .
| 110 | בלוח16 להלןמוצגים נתונים על פחת ה מים בצריכת הפזורה בתאגיד המים נווה מדבר: .
לוח 16 : ,פחת המים בצריכת הפזורה בתאגיד המים נווה מדבר 2017 .
שם היישוב צריכה בפזורה הפנימית והחיצונית .
(בקובים) גניבה או דלף .
(בקובים) שיעור פחת המים .
ערערה בנגב 39,995 32,676 81.
תל שבע 17,931 12,588 70.
לקייה 312,840 209,603 67% .
חורה 125,055 78,409 62.
כסייפה 455,241 145,677 32% .
שגב-שלום 37,416 10,476 28% .
סה"כ 988,478 561,456 56.
בלוח 17 :להלן מוצגים נתונים על שיעורי פחת הגבייה בתאגיד המים נווה מדבר .
לוח 17 : ,פחת הגבייה בתאגיד המים נווה מדבר 2017 .
היישוב חיוב (בש"ח) גביה (בש"ח) אחוז גביה .
חורה 823,164 323,055 39% .
כסייפה 3,386,119 1,113,942 33% .
ערערה בנגב 276,099 151,241 55% .
תל שבע 123,017 44,454 36% .
לקייה 2,517,480 604,667 24% .
שגב-שלום 264,158 94,908 36% .
סה"כ 7,390,037 2,332,267 31.
מנתוני הלוחות עולה כי בכל יישובי התאגיד והפזורה בשנת 2017 קיים שיעור פחת מים .
גבוה מא וד ושיעור גבייה נמוך מא וד מצרכני המים.
כך לדוגמה: (א) פחת המים : .
תושבי הפזורה הפנימית והחיצונית בשבעת היישובים השייכים לתאגיד המים נווה מדבר .
צרכו כ - 990,000 קוב מים, אך שילמו בפועל רק עבור 561,000 קוב מים - נתונים .
המשקפים גניבת מים או דלף של כ -57% ; )(ב פחת הג בייה : תאגיד המים נווה .
מדבר הוציא חיובי גבייה בגין צריכת מים בסכום כולל של 7.
4 מיליון ש"ח, אך הצרכנים .
3 מיליון ש"ח- נתונים המשקפים פחת גבייה של כ-68% , ולמעשה את .
סירוב הצרכנים לשלם בעבור מים.
נתונים אלו חמורים במיוחד נוכח העובדה שבעיית .
צריכת המ ים בפזורה קיימת זה עשרות שנים , והקמת התאגיד לפני כעשור נועדה בין .
השאר למצוא פתרונות תפעול למדידה, לחיוב ו לגבייה של צריכת המים בפזורה.
| 111 | | היבטי משילות בנגב על תאגיד המים נווה מדבר ליזום תוכנית להגברת הגבייה והאכיפה בכל יישובי התאגיד, .
שתכלול מיפוי של סרבני תשלום ושימוש בכל אמצעי האכיפה העומדים לרשות .
התאגיד, ובכללם עיקול נכסים.
במאי 2017 ,ביצע התאגיד פיילוט להפחתת גניבות המים בשתי שכונות ביישוב ערערה בנגב .
שבהן קיים פחת מים מצרפי של כ-66%, ובמסגרת הפיילוט ערך סקר תשתיות ומדי מים.
זה הצריך אבטחת שוטרים ונתקל בגילויי אלימות רבים.
לאחר כחודש של פעילות נרשמה .
ירידה (לפחות זמנית) של 9% - 17% בפחת המים ועלייה של עשרות אחוזים בשיעור הגבייה .
ראוי לציין כי צריכה שאינה מדווחת, או שלא משולם בגינה, מסובסדת באופן כפול על ידי .
קבוצת הצרכנים המשלמים בכל הארץ: הן בכך שבעריכת תמחור העלויות על ידי רשות המים, .
שממנו נגזר חיוב התאגידים במחירי רכישת המים, ההוצאות הקבועות של התאגידים באספקת .
המים מחולקות על פני פחות צרכנים משלמים ; והן במבט צופ ה פני עתיד על ידי גידול .
בפרמטר אי-היעילות - מקדם פחת המים, שאינו נובע מדלף מים "רגיל" (כמו אי -טיפול .
בליקויים הנדסיים, חוסר השקעה באיתור דלף פיזי של מים, תחזוקה לקויה של תשתיות וכיוצא .
באלו), אלא בעיקר מגניבות מים.
מענקי המדינה, כמו גם הסבסוד הצולב בתעריפי מקורות, הם מקורות המימון העיקריים .
של התאגידים החלשים ובלעדיהם אין להם יכולת קיום עצמאית.
אלו, ללא הסדרת פעילות התאגידים החלשים מול הצרכנים, ובין היתר, הטיפול בפחת .
מים ופחת גבייה, מנציחים את הבעיה ולא מביאים לצמצומה.
רשות המים ציינה בתשובתה כי "התאגיד מתמודד עם חוסר משילות בשטחים רבים בתחום .
פעילותו ואנשי הגבייה שפועלים מטעם התאגיד מסתכנים בפגיעה פיזית עת מגיעים לבצע .
פעולות גבייה וכך גם בעלי התפקידים בתאגיד".
משרד מבקר המדינה מציין כי הדבר מחדד הצורך בליווי אבטחתי ופעילות אכיפתית .
מצד גורמי אכיפת החוק ומשטרת ישראל, גם לשם הסדרת פעילות תאגידי המים.
האיתנות הפיננסית של תאגידי המים נווה מדבר .
משרד מבקר המדינה ניתח את פעילות תאגידי המים נווה מדבר ומי רהט על פי דוחותיהם .
על פי דוח הרווח וההפסד של התאגיד לשנת 2017 , הכנסותיו בשנה זו עמדו על46.
ש"ח, והרווח הגולמי שלו עמד על 19.
מיליון ש"ח יש לציין כי הרווח הגולמי החשבונאי אינו היבטי משילות בנגב .
| 112 | משקף את הרווח הכלכלי, הואיל ובעלויות הישירות גלומה סובסידיה בהיקף של מיליוני .
שקלים ברכישת המים ממקורות.
הרווח השנתי של התאגיד לשנת 2017 לפני מענקי המדינה הוא כ-1.
2 מיליון ש"ח, ובתוספת .
החלק של מענקי המדינה לשנה זו, בהיקף של כ -4.
4 מיליון ש"ח, הרווח השנתי של התאגיד .
ללא מענקי המדינה וללא סבסוד ישיר של המדינה ברכישת המים .
ממקורות באמצעות התעריף, תאגיד זה היה מפסיד מדי שנה מיליוני שקלים.
התאגיד השקיע בשנת 2017 כ-31 מיליון ש"ח במזומן65 בהקמה או בשדרוג של תשתיות מים .
וביוב 66, ופעולות אלו מומנו כמעט כולם (כ-30 מיליון ש"ח) באמצעות מענקי ומלוות המדינה67 .
בביאור19 לדוחות הכספיים מוצגת התפלגות הכנסות התאגיד, להכנסות ממכירת מים .
ולהכנסות מטיפול בביוב.
ההכנסות מביוב הן כשני שלישים מסך ההכנסות - כ-31 מיליוןש"ח .
מתוך סך הכנסות של כ-46 מיליון ש"ח.
הרווח הגולמי מביוב מהווה כ-78% מסך הרווח הגולמי .
65 מיליון ש"ח מתוך 19.
נתון זה נובע מרכיב הביוב בתעריף לצרכן של .
תאגיד זה, שהוא גבוה לעומת תאגידים אחרים68 .
חובות הלקוחות עמדו על סך של 76.
18 מיליוןש"ח בתום שנת 2017 .
של לקוחות עמדו על 53.
1 מיליוןש"ח (כ -70% ).
סך ההכנסות בשנה זו משירותי מים ומסילוק .
עלויות גבייה וחובות מסופקים עמדו על 11.
66 מיליוןש"ח (כ -25% .
הגירעון המצטבר עמד בתום שנה זו על כ -44 מיליון ש"ח.
היקפי החובות המסופקים של התאגיד לתום שנת 2017 , העומדים עלסך של 53 מיליון .
ש"ח, ושיעורם הוא בהיקף של כ-70% מחובות הלקוחות, כמו גם הנתון שחובות אלו .
עולים על הגירעון המצטבר של התאגיד (המסתכם בכ -44 מיליון ש"ח למועד הנ"ל) , .
מעידים על היעדר פעולות גבייה אפקטיביות בתאגיד.
על פי דוח הרווח וההפסד של התאגיד לשנת 2017 , הכנסותיו בשנה זו עמדו על2.
ש"ח, והרווח הגולמי שלו עמד על 3.
יש לציין כי הרווח הגולמי החשבונאי אינו .
משקף את הרווח הכלכלי, הואיל ובעלויות הישירות גלומה סובסידיה בהיקף של מיליוני .
ההפסד השנתי של התאגיד לפני מענקי המדינה הוא כ-0.
מענקי המדינה לשנה זו, בהיקף של כשני מיליון ש"ח, הרווח השנתי של התאגיד עומד על כ- .
ללא מענקי המדינה וללא סבסוד ישיר של המדינה ברכישת המים ממקורות .
65 על פי דוח תזרים המזומנים של התאגיד לשנת2017 .
66 כולל מתקני טיהור שפכים.
מיליון ש"ח מענקים וכשלושה מיליון ש"ח מלוות .
68 מחיר המים לצרכן בכלל התאגידים הוא אחיד.
בתאגיד זה רכיב רכישת המים ממקורות נמוך, ואילו רכיב הטיפול .
בביוב הוא בתעריף גבוה.
| 113 | | היבטי משילות בנגב באמצעות התעריף, תאגיד זה היה מפסיד מדי שנה מאות אלפי ש"ח (כאמור לעיל, הרווח של .
התאגיד אינו משקף רווח כלכלי אלא נובע מתעריפי רכישה נמוכים ומסובסדים של מים .
הפסד זה אינו כולל התחייבות הנובעת מסכום שנוי במחלוקת בין רשות המים לבין התאגיד .
2 מיליון ש"ח בשל סב סוד ביתר בתעריפי הרכישה ממקורות.
הפרשה זו, היה ההפסד השנתי עומד על כ-4 .
סך מצבת חובות הלקוחות עמדה בסוף שנת 2017 על סך של 20.
המסופקים של לקוחות עמד על 11.
3 מיליוןש"ח (כ -56% ).
סך ההכנסות בשנה זו משירותי מים .
עלויות גבייה וחובות מסופקים עמדו על 1.
הגירעון המצטבר עמד בתום שנה זו על כ -12 .
היקפי החובות המסופקים של התאגיד לתום שנת 2017 , העומדים על סך של11 מיליון .
ש"ח, ושיעורם הוא בהיקף של כ -56% מחובות הלקוחות, כמו גם הנתון שחובות אלו .
מכסים את מרביתו של הגירעון המצטבר של התאגיד (המסתכם בכ -12 מיליון ש"ח .
לסוף 2017 ), מעידים על היעדר פעולות גבייהאפקטיביות בתאגיד.
הנה כי כן, כשש שנים לאחר הקמת התאגיד נווה מדבר וכשבע שנים לאחר הקמת .
התאגיד מי רהט, ועל אף שתאגידים אלו נהנים מסבסוד תעריף רכישת המים וממענקי .
מדינה מיום הקמתם, נתוני הגבייה שלהם מעידים ש אינם מבצעים גבייה כנדרש, וכפועל .
יוצא לא הופחתה תלותם במימון מאוצר המדינה.
אף לא ברור מהי התוחלת למצב שבו .
יתקיימו בעתיד כגוף עצמאי.
רשות המים ציינה בתשובתה כי "השאלה מתי יעלו גם תאגידים אלו ]נווה מדבר ומי רהט[ על .
מסלול שיאפשר התנהלות עצמאית שלהם היא שאלה שרשות המים עוסקת בה, אולם נראה .
כי המענה לכך הוא לא בפ עולות מצד רשות המים.
אלא דווקא בהשגת משילות ובטיפול .
מקיף בסממנים הקשים של העדרה".
תאגיד נווה מדבר ציין בתשובתו מפברואר 2021 " כיהדוח לא מתייחס בדגש הראוי לסביבה .
הייחודית שבה פועל תאגיד המים והביוב נווה מדבר, ]הדוח[ מתעלם מנתוני הפתיחה .
שבמסגרתם קיבל עליו התאגיד אחריות, שאותו שיפר משמעותית, ואינו מציין את ההישגים .
המשמעותיים של התאגיד שאינם מובנים מאליהם.
התאגיד הקים כמעט את מלוא תשתית .
הביוב והסדיר את חיבורי המים.
מעל 97% מהשכונות ביישובי התאגיד הן עם מערכות ביוב .
במקומות שנשארו לא ניתן להשלים את העבודה בשל נוכחות של פזורה פנימית לא .
מוסדרת וכתוצאה מבנייה לא חוקית על תוואי הקווים המתוכננים.
התאגיד גיבש תכנית רב .
שנתית להשלמת כלל התשתיות בתחום המים והביוב .
לפני יותר משנתיים התכנית הוצגה .
בפני ראשי רשויות ונציגי הרשות להסדרת ההתיישבות הבדואית בנגב.
לביצוע מידי ]של התוכנית הרב שנתית[ ככל שיימצא מקור תקציבי ,.
]לביצוע אותה תוכנית[ .
נקיטת פעולות אכיפה קשה ויקרה כנגד חייבי התאגיד הנה בעייתית שכן מדובר במידה רבה .
באוכלוסייה החלשה בארץ .
התאגיד ירש מהמועצות המקומיות.
פחת מים שנע סביב ה -90 .
בהמשך התאגיד הצליח להוריד את פחת המים לרמה המתקרבת לשלושים אחוז בשנה .
רוב רובו של הנותר מהווה פחת הנובע מגניבות, ]שלגביהן[ אין לתאגיד את הכלים .
פעולות של גילוי גניבות והסדרתן הנן יקרות ביותר ומצריכות מאמץ רב ומשאבים .
הדבר מקבל משנה תוקף עקב כך שלרוב הפעולות בשטח נדרש ליווי משטרתי, היבטי משילות בנגב .
| 114 | ,שלעיתים קרובות לא מתקבל, וכשהוא מתקבל הנו יקר ביותר.
לכל פעולת הקמה תחזוקה .
ואכיפה שהנה טריוויאלית בכל מקום אחר בארץ, התאגיד נאלץ להתלוות ולשלם אלפי שקלים .
על ליווי שוטרים וניידת, זאת בהתאם להנחיות המשטרה.
לעלויות אלו אין כיסוי תקציבי כלל.
בנוסף, על מנת שיהיו אפקטיביות יש צורך לחזור ולעשותן באופן סיזיפי, וכאמור ליווי .
המשטרה אינו רציף ובר סמכא.
למעשה לצורך הבטחת אפקטיביות של מהלך כזה נדרש גדוד .
מצב המשילות הוא עד כדי כך חמור שחלקים שלמים של ישובים להם .
אנו מחויבים או נאלצים לספק תשתית אינם ברי עבודה עבורנו.
לדוגמא לכשליש מהישוב תל .
שבע אין יכולת כניסה כלל, עקב התנגדות של עבריינים מקרב התושבים, והמים מסופקים שם .
למעשה בחינם , לא ניתן להפסיק השרות , כניסה לאזור זה אפשרית רק עם ליווי משטרתי .
חלק ניכר מאספקת המים של התאגיד, ניתנת לפזורות, חיצוניות ופנימיות .
לישובים, להערכתנו כרבע מצרכני התאגיד הנם תושבי פזורה - כשלושים אלף מתוך 120 .
לפזורות אלו כמעט בלתי ניתן לספק מים ולבטח שלא ניתן לחייב בעדם.
הסדרה מיד מלווה בוונדליזם למונים ולרכוש ואף סכנה ממשית לנזק פיזי לעושים במלאכה.
אפילו הפרויקט שצוין לחיוב בדוח של גילוי והסדרת החיבורים התת קרקעיים בערערה .
(שמחצית הישוב נבנה מראש עם חיבורים אלו על מנת למנוע חיוב), תוצאותיו לא מחזיקות .
לאורך זמן, עקב כך שהתושבים חוזרים ומתחברים באופן בלתי מסודר לתשתית, והמשטרה .
לא יכולה ללוות את התאגיד לעבודה חוזרת ונשנית שם (גם לתאגיד אין יכולת כספית לכך ), .
וכל התלונות שהוגשו על גניבה וחבלה בתשתית בעניין נסגרו ללא כלום.
צרכני תאגיד נדרשים לשלם תשלום חד פעמי המחושב על בסיס גודל השטחים הנבנים .
התשלומים בגין שטחים אלו נועדים לממן את תשתית התאגיד האזורית וזו .
המוליכה מים אל הנכס ומפנה ביוב ממנו.
אלא שהוועדה המקומית המטפלת ביישובי תאגיד .
נווה מדבר הנה היחידה בארץ שלא ממלאת כלל זה, ונותנת היתרי בניה ואכלוס ללא הסדרת .
הוועדה מסבירה מהלך זה בכך שככל שהיא תעמוד על ביצוע התשלום .
לתאגיד יבנו תושבי המקום בניה ללא היתר.
בצורה זו נוצר מצב שדווקא לתאגיד שפועל .
בתנאים הקשים ביותר, אין מקורות תק ציביים לשם בנית התשתית, וכפועל יוצא אין ברירה .
אלא להסתמך על מענק המדינה לשם כך".
על רשות המים לבחון את תוחלת קיומם העצמאי של תאגידי המים מי רהט ונווה מדבר .
לטווח הארוך, ולבחון את המסגרת התאגידית המיטבית לשיפור מדדי הביצוע הנוגעים .
לאספקת שירותי מים וביוב בי ישובים ובאזורים הרלוונטיים .
כמו כן, על הוו עדות .
המקומיות לתכנון ולבניה הרלוונטיות להתנות הוצאת היתרי בניה בתשלום דמי הקמה .
לתאגידי המים לשם מימון הקמת התשתיות כחוק.
ספק המים בתחום המועצות האזוריות אל-קסום ונווה מדבר: משנת 2009 פועלת חברה .
מנהלת פרטית לאספקת מים (להלן - החברה המנהלת) בתחומי המועצות האזוריות אל-קסום .
על פי הסכם האספקה, החברה המנהלת מתחזקת את קווי המים בתחומי .
המועצות, גובה עבורן את תשלומי צריכת המים ומשלמת מתוך סכומים אלו למקורות עבור .
אספקת המים שלה למועצות.
אל-קסום: באפריל 2018 פנתה החברה המנהלת למועצה האזורית אל -קסום (להלן גם - .
המועצה), ודרשה ממנה לשלם חוב מים למקורות ע"ס 574,000 ש"ח, שנגרמו לטענתה בשל .
קשיים בגבייה מהתושבים ופחת מים גבוה, המגיע ביישובים מסוימים (תראבין וא -סייד) למעל .
50% , ושחלקו נגרם בשל גניבות מים וביצוע חבלות מכוונות בצינורות האספקה.
| 115 | | היבטי משילות בנגב ביולי 2018 נערכה ישיבה אצל הממונה על התאגידים ברשות המים, ובה הבהירו נציגי המועצה .
שנוכח מצבן העגום של תשתיות המים במועצה, נחוץ שמשרד הפנים יתערב במימון הטיפול .
באותו חודש הודיעה החברה המנהלת למועצה שגירעונה של המועצה .
עומד על כשלושה מיליון ש"ח בגין פחת המים לשנת 2018 בלבד, וחוב המועצה לחברה .
המנהלת עומד על כשמונה מיליון ש"ח.
בשל איום חברת מקורות שתנתק את המים לכלל צרכני המים של המועצה, המועצה סיכמה .
ישירות מול מקורות על מתווה לסילוק חובות העבר.
בנובמבר 2018 התקיים דיון בהשתתפות הממונה על התאגידים ברשות המים, הממונה על .
מחוז דרום במשרד הפנים , נציג רשות ההסדרה, נציגי המועצות האזוריות אל-קסום ונווה מדבר .
על פי מסקנות הדיון, כפי שסוכמו בפרוטוקול הישיבה, שנערך על ידי נציג רשות המים, .
"ברור לכל כי המצב במועצות מחייב פתרון בדמות צירופם לתאגיד מים וביוב, למרות שאין .
למועצות אלו חובה חוקית לכך".
בנוגע למועצה האזורית נווה מדבר צוין בפרוטוקול: "מצבה .
של המועצה יותר יציב, למועצה אין חובות בגין מים ואף עשתה פעמי ים מכרז, שלא נשא .
ככל שלא תהא תוכנית מסודרת בעניין הנחת תשתיות מתאימות, אזי .
תאגיד נווה מדבר לא יוכל לשמש כספק מים בעל רישיון עבור המועצות האזוריות".
משרד הפנים ציין בתשובתו כי "מחוז דרום שותף לדיונים בצוות משותף של משרד האוצר .
ורשות המים לנסות להתגבר על קשיי התאגוד ובעיות נוספות הקשורות בנושא".
רשות המים ציינה בתשובתה כי היא "חברה בצוות בהשתתפות משרד האוצר, משרד הפנים .
והרשות להסדרת ההתיישבות הבדואית, שפועל להעברת פיתוח ותפעול משק המים במועצות .
האזוריות לספק חלופי וזאת בשל תפקודן הלקוי כספקי מים".
עוד ציינה רשות המים בתשוב תה ממאי 2021 כי: "בחודש אפריל 2020 , לאחר הליך ארוך .
ומקיף, שנפרס על פני תקופה ארוכה, קבעה מועצת רשות המים, בהתאם להוראות חוק .
תאגידי מים וביוב התשס"א-2001 ,, את מפת השיוך להקמתם של תאגידים אזוריים.
אשר פורסמה ברשומות, תאגיד "נווה מדבר" יתמזג בתאגיד אזורי "הנגב המזרחי", ותאגיד "מי .
רהט" יתמזג בתאגיד אזורי באר שבע.
משכך, הרי שהמלצת המבקר כפי שהובאה לעיל, .
עתידה לקבל מענה עם הקמת התאגידים האזוריים, בהתאם להוראות החוק".
מומלץ כי משרד הפנים ורשות המים יגבשו תוכנית רב-שנתית להקמה או לשיקום של .
תשתיות המים והביוב שבתחומי המועצות, וזאת כדי לאפשר, בעתיד הנראה לעין, את .
שילובן של מועצות אלו בתאגיד מים אזורי קיים.
כמו כן, על רשות המים להכין תוכנית .
רב-שנתית שתבחן, באופן רציף, את יכולתם של התאגידים, ובהם אלו החלשים, .
להיערך, מעבר לסגירת פערי העבר, גם אל מול אתגרי העתיד, ובכללם הצפי לגידול .
מואץ בעלויות התפעול, הן בשל הגידול הדמוגרפי המהיר, הצפוי על פי התחזיות, והן .
בשל הגידול הצפוי של עלויות טיהור השפכים עם המעבר משימוש בבורות ספיגה .
לתשתיות ביוב חדשות, אשר מהן יוזרם הביוב למט"שים.
כמו כן, על רשות המים לפעול .
מול התאגידים נווה מדבר ומי רהט ולהניע אותם להציג תוכנית פעולה להקטנת פחת .
המים ולפעול להעמקת הגבייה עד למיזוגם בתאגידים אזוריים כאמור.
| 116 | גביית ארנונה ברשויות ובמועצות המקומיות .
הרשות המקומית שבה מצוי הנכס אחראית לגביית מיסי ארנונה בעדו.
רשאית לתת הנחה במיסי ארנונה בהתאם להוראות הדין, ובהן מבחן הכנסה, נכות ומעמד של .
מדדי גביית הארנונה משמשים אחד הכלים העיקריים להערכת איכות הניהול של הרשויות .
המקומיות ו ל יכולתן לפעול באורח עצמאי.
ההשוואה בין יעדי המערכת לבין הערכת המצב .
לפי המדדים מובילה להחלטות שמתוות דרכי פעולה, ולכן ל ניתוח המדדים יש חשיבות .
מכרעת, שכן אם המדד למצב המערכת נבחר בצורה לא -מושכלת, או נמדד בצורה לא -ראויה, .
תיפגע היכולת להגיע להחלטות מושכלות.
להלן ניתוח נתוני מקורות המימון של יישובי הנגב, המעודכנים על פי נתוני הלמ"ס לשנת 2016 .
(הכוללים את הנתונים הכספיים): במחוז דרום של משרד הפנים ישנם 39 יישובים (עיריות, .
רשויות מקומיות ומועצות אזוריות), ומתוכם תשע רשויות בדואיות ו -30 שאינן בדואיות.
ההכנסות בתקציב הרגיל המצרפי של 30 הרשויות שאינן בדואיות עמד על 7.
966 מיליארד ש"ח (כ-37% ) היו במימון המדינה69 .
בשנת2017 עמד התקציב המצרפי .
65 מיליארד ש"ח, ומימון המדינה מתוכו עמד על3.
32 מיליארד ש"ח (כ-38% .
סך ההכנסות בתקציב הרגיל המצרפי בשנת2016 של תשע הרשויות הבדואיות (שבע רשויות .
מקומיות ושתי מועצות אזוריות) עמד על סכום מצטבר של 1.
מתוכו עמד על 986 מיליוני ש "ח (כ -87%70 ).
בשנת 2017 הסכום המצטבר עמד על 1.
מיליארד ש"ח, ומתוכו מימון המדינה עמד על 1.
12 מיליארד ש"ח (כ -86% ).
מוצגים נתונים על התפלגות סך ההכנסות ב -30 הרשויות המקומיות במחוז דרום במשרד .
הפנים, ללא האוכלוסייה הבדואית בשנת 2016 ובשנת2017: .
69 הנתונים המצרפיים של כלל הרשויות המקומיות והמועצות האזוריות בארץ מעלים כ י שיעור המימון של מענקי .
מדינה ומלוות מדינה עומד בממוצע על 44% , ושיעור הארנונה למגורים עומד על17% .
70 שיעור מימון המדינה הנמוך ביותר הוא77% (בכסייפה) והגבוה ביותר הוא 100% .
)(בנווה מדבר מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 117 | | היבטי משילות בנגב לוח 18 : התפלגות מקורות התקציב ב-30 הרשויות המקומיות במחוז דרום במשרד .
הפנים, ללא האוכלוסייה הבדואית, 2016 - 2017 )(במיליוני ש"ח .
סעיפי התקציב 2016 2017 .
(במיליוני ש"ח) השיעור .
מההכנסות גובה ההכנסה .
הכנסות ארנונה מכל המקורות (גבייה) 3,436 43% 3,466 40% .
פטורים והנחות מארנונה 400 5% 415 5% .
הכנסות עצמיות מחינוך ומרווחה 207 3% 179 2% .
הכנסות עצמיות אחרות 954 12% 1,234 14% .
מענקי מדינה 2,905 36% 3,320 38% .
מלוות לאיזון 61 1% 35 1% .
סך התקציב הרגיל המצרפי 7,963 100% 8,649 100% .
בלוח 19 להלןמוצגים נתונים על התפלגות הארנונה של תשע הרשויות הבדואיות בנגב בשנת .
לוח19 : ,התפלגות מקורות התקציב של תשע הרשויות הבדואיות בנגב .
2016 - 2017 )(במיליוני ש"ח .
הכנסות ארנונה מכל המקורות (גבייה) 53 5% 50 4% .
פטוריםוהנחות מארנונה 54 5% 60 5% .
הכנסות עצמיות מחינוך ומרווחה 14 1% 23 2% .
הכנסות עצמיות אחרות 29 2% 36 3% .
מענקי מדינה 963 85% 1,113 86% .
מלוות לאיזון 23 2% 7 0% .
סך התקציב הרגיל המצרפי 1,136 100% 1,289 100% .
מניתוח נתוני 2016 ו-2017 עולה כי סך ההכנסות השנתיות של הרשויות הבדואיות .
מארנונה למגורים עומדות על כ-25 מיליוןש"ח בלבד - כ-2% מההכנסות בתקציב הרגיל .
זאת לעומת הכנסות מארנונה למגורים של כ-1.
הרשויות בדרום הארץ - כ-14% מההכנסות בתקציב המצרפי.
| 118 | ראוי להעיר כי חלק מתקציב הרשות המקומית הוא מתן הנחות ופטורים מארנונה, אולם .
זה אינו רכיב תזרימי, כלומר , אינו נגבה בפועל.
לכן חלקו של כל אחד מהרכיבים .
לדוגמה, בשנת 2016 עמדחלקה של המדינה במימון הרשויות .
הבדואיות בנטרול רכיב ההנחות מארנונה על 91% (986 מיליוןש"ח מתוך 1,082 מיליון .
רכיב מנוטרל זה עומד בממוצע על 39% .
על פי הנתונים שהציג מכון המחקר "ברוקדייל " (במחקר מטעם משרד החקלאות 71 ), שיעורי .
גביית הארנונה למגורים ברשויות הבדואיות בדרום בשנת 2015 עמדו על 15% - 38% בחמישה .
מתוך שבעת היישובים הבדואים הוותיקים (תל שבע, לקייה, רהט, שגב-שלום וערערה בנגב), .
42% בחורה ו-71% בכסייפה.
זאת לעומת ממוצע כלל-ארצי של 73% וממוצע של 84% בשאר .
הרשויות המקומיות במחוז הדרום.
על פי נתוני משרד הפנים לשנת 2016 , עיקר ההוצאות השוטפות של הרשויות הבדואיות בנגב .
הופנו לחינוך, רווחה ו"תשלומים בלתי רגילים" 72 .
בתשעת היישובים האלה הסתכמו הוצאות .
לעומת זאת, בכלל הארץ הן הסתכמו ב -59% , וביישובים בנגב ללא .
האוכלוסייה הבדואית ב -55% .
במועצות האזוריות נווה מדבר ואל -קסום היו שיעורי מרכיבים .
מהתקציב השוטף, בהתאמה .
בהקשר של מרכיב ההנחות בתשלומי הארנונה ברשויות המשתייכות למועצות האזוריות שצוינו .
לעיל, ראוי להעיר כי על פי מחקר של הבט"ל שפורסם בנובמבר 2018 , "שכר והכנסה .
מעבודה לפי יישוב ומשתנים כלכליים שונים 2016 ", בשנת 2016 היו במועצה האזורית אל - .
קסום 1,835 שכירים ששכרם ה ממוצע לחודש עבודה היה כ - 7,000 ש"ח73 .
1,151 שכירים במועצה האזורית נווה מדבר ששכרם הממוצע לחודש עבודה עמד גם הוא על .
על פי נתוני הלמ"ס לשנת 2016 , בשתי המועצות גם יחד היו 18,100 נפש75 .
המבנה הדמוגרפי של האוכלוסייה הבדואית בנגב, שיעור הילדים והצעירים (מתחת לגיל 18 ) .
גבוה (כ-60% ), הרי ששיעור השכירים במועצות אלו הוא כשליש מסך הגברים והנשים בגיל .
העבודה, ועליהם יש להוסיף את בעלי ההכנסות שאינם שכירים (כמו עצמאים ומשכירי .
מנתוני הבט"ל והלמ"ס לגבי השכר הממוצע עולה שעל פני ה דברים, ביישובי המועצות .
האזוריות קיים פוטנציאל לגביית ארנונה למגורים.
זאת ללא מתן הנחות או פטורים, הואיל .
וככלל הקלות אלו ניתנות לתושבים שעיקר הכנסתם נסמכת על קצבאות.
על פי המחקר האמור, הארנונה שאינה כלולה בהגדרה של ארנונה ממגורים היא נמוכה ביותר .
בשל מיעוט א ו היעדר אזורי תעשייה ומסחר וכן מתקנים ציבוריים שונים.
71 התוכנית לקידום הצמיחה והפיתוח הכלכליים של האוכלוסייה הבדואית בנג ב (אוקטובר 2018 ) .
il/projects/development -bedouin -national -project .
72 תשלומים עבור הוצאות שנים קודמות, השלמות בגין פיגורי תשלומים לקרנות פנסיה, הנחות במיסים (על אף .
שהנחה במס אינה תשלום) וכיוצא באלו.
73 7,060 ש"ח לשנת2015 ו- 7,081 ש"ח לשנת2016 .
74 7,220 ש"ח בשנת2015 ו- 7,329 ש"ח בשנת2016 .
75 9,500 באל-קסום ו - 8,600 .
בנווה מדבר מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 119 | | היבטי משילות בנגב התקציביים הללו מקשה על הרשויות לספק שירותים וכן לבצע השקעות שיניבו תוצאות .
אם כן, ההכנסה מארנונה שלא למגורים ברשויות הבדואיות בדרום נמוכה משמעותית .
הכנסה זו בכלל הארץ ע ומדת על 1,511 ש"ח לנפש, ובמחוז דרום, ללא .
הרשויות הבדואיות, על 2,077 ש"ח לנפש; ואילו הכנסה זו ברשויות הבדואיות בדרום עומדת .
על פי תו כניות רשות ההסדרה , הרשויות הבדואיות מיועדות לקלוט אליהן עשרות אלפי .
קליטה כזו, האמורה להתווסף על הצורך במתן מענה לדיור לזוגות .
צעירים מקרב תושבי הרשויות, עלולה רק להרחיב את הפער בין הוצאות הרשויות לבין .
זאת כל עוד לא מוקמים, לצד בתי המגורים, גם מבנים ציבוריים גדולים ו אזורי .
תעשייה ומסחר, העשויים לשמש מקור לארנונה.
השלכות הוונדליזם על הפיתוח הכלכלי ברשויות ובמועצות האזוריות הבדואיות .
בנגב: נוסף על היעדר ההכנסה ממקורות עצמיים נדרשות הרשויות הבדואיות בנגב להתמודד .
עם בעיית הוונדליזם, כפי שיודגם להלן: .