HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד כי ההתייחסות המפורשת מיוני לכך שכל המועמדים שקיבלו הצעות שכר וחוזים לעבודה בתאגיד 2016 לא קיבלו "הסתייגויות" מהממליצים (למעט מועמד אחד מתוך כמעט מועמדים שהופיעו ברשימה); האמירה "מעבר לכך לא נמצאו 140 חריגות"; המשך פעולות המעקב וההצלבה בין הרשימות הלא רשמיות 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2301 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | ותוצריהן לבין החוזים שנשלחו; והבחינה המוקדמת לגבי מועמדים שהוגדרו "לא מומלצים" טרם שנשלחה אליהם הצעת עבודה, מוכיחים כי הרשימות השפיעו הלכה למעשה על קליטת עובדים שהוגדרו "לא מומלצים" לתאגיד.
יצוין כי העובדה שהתאגיד חויב לקלוט כמחצית מעובדי הרשות לשורותיו הביאה לכך שגם מועמדים שהוגדרו "לא מומלצים" זומנו לוועדות, וחלקם התקבלו בסופו של דבר לתאגיד, אך בעדיפות שנייה ולאחר בחינה נוספת.
עם זאת, דבר זה אינו עולה בקנה אחד עם הדרישות להליך שוויוני ושקוף, ללא רשימות צד.
השפעת הרשימות הלא רשמיות על מועמדים שהוגדרו בהן "מומלצים" 1 .
משרד מבקר המדינה העלה כי עובדים שהוגדרו מומלצים ברשימות הלא רשמיות זכו ליתרון ניכר, והוא שלא אחת פנה אליהם התאגיד מיוזמתו בבקשה להגיש מועמדות לתפקידים.
הפניות אליהם נעשו לעיתים גם טרם כינוס צוותי הבחירה.
בביקורת נמצאה דוגמה להתכתבות בנושא במשא"ן לגבי עובדת מומלצת וכן לגבי קבוצת טכנאים.
הסמנכ"לית השנייה מסרה בתשובתה כי היועצים המשפטיים אישרו לפנות ליוצאי רשות השידור באופן יזום, במקרים מסוימים ולכן לא היה פגם בהתנהלות התאגיד, אולם לביקורת לא הומצאו אסמכתות לכך שהיועצים המשפטיים היו מודעים למקור ההמלצות לגבי אותם מועמדים.
המנכ"ל והתאגיד ציינו בתשובותיהם כי ההסתייעות ברשימות, אשר נערכו על ידי גורמים אובייקטיביים בעלי ניסיון אשר הכירו את המועמדים, העניקה לתאגיד את האפשרות לפנות למועמדים הטובים ביותר ולא באופן אקראי שעלול היה לפתוח פתח לשיקולים בלתי ענייניים.
בעניין זה יצוין כי המנכ"ל למעשה לא ידע את זהות כלל הממליצים, שכן חלק מהגורמים שאליהם פנה, פנו לגורמים נוספים להתייעצות במהלך גיבוש הרשימות.
כמו כן, תוכנן הפוגעני של חלק מהרשימות מעיד על השיקולים הבלתי עניינים שעמדו בבסיס חלקים מהן.
שיקולים אלה עלולים היו להשפיע גם על "בחירת" המומלצים.
2302 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה משרד מבקר המדינה מציין כי אף שבסמכות המנכ"ל לפנות למועמדים מתאימים יוצאי רשות השידור ראוי היה כי הדבר ייעשה אגב התייעצות עם כלל הנוגעים בדבר ובניית מנגנון מתאים.
,"משרד מבקר המדינה העלה כי העובדה שעובדים הוגדרו "מומלצים השפיעה גם על הטיפול השוטף בעניינים הנוגעים למועמדותם, לעיתים במובנים מהותיים ביותר.
כמו כן, לעיתים נמסר המידע המובא ברשימות הלא רשמיות בדבוקה אחת יחד עם המידע הרשמי שהיה בתאגיד, להלן דוגמאות: א.
כתבה מנהלת לשכת המנכ"ל לסמנכ"לית השנייה: "בהמשך 2016 ביוני לשיחה שלנו בחמישי מצורפת טבלה המרכזת את כל המשימות הנוגעות למשאבי אנוש".
להודעה צורף קובץ, ובו רשימה של עשרות משימות ומועמדים שיש לטפל בהם.
להלן דוגמאות לכמה מהמשימות בקובץ שנגעו למועמדים מומלצים: שהומלצו על ]שם ממליץ[ "הכנה של רשימה מסודרת של מומלצי ידי שניים לפחות מהממליצים.
להתקדם איתם במבצע בזק".
"אלו האנשים שחייבים להתקדם איתם ומהר - במיוחד אלה שקיבלו המלצות חמות".
הם ]שם ממליץ[ הסתייגויות:.
צריך לבדוק מאחר ואצל 3 "ישנן כן קיבלו המלצות".
באותה הודעה נדרשה גם הכנת "טבלאות ריכוז חומרים" בנושאים שונים הקשורים למועמדים המומלצים, תוך הצלבה בין מידע מהרשימות לבין תוצרי ועדות המיון.
הסמנכ"לית השנייה ציינה בתשובתה כי מדובר בטבלאות וברשימת "מטלות" וסטטיסטיקות, אשר הועברו אליה כדי שתכיר את הנתונים הקיימים ואת המשימות שעומדות על סדר היום במחלקת משא"ן בעקבות עזיבת הסמנכ"לית הראשונה.
היא הוסיפה כי הטבלאות נוצרו בעקבות ההנחיה המוקדמת של המנכ"ל, שיש לעקוב אחר רשימות ה"מומלצים" למול המועמדים שמתראיינים בוועדות המיון.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2303 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | השימוש ברשימות ה"מומלצים" לצורך הקליטה בחטיבת ההנדסה ב.
נעשה כך: הסמנכ"לית הראשונה פנתה אל מנהל חטיבת הנדסה דאז שמות של מועמדים 30-, העבירה אליו רשימה ובה כ 2016 באפריל מומלצים ולצידם ההמלצה החיובית שניתנה להם.
כותרת הפנייה הייתה "המומלצים ממקורותיו של המנכ"ל - בתחום הטכני - דיסקרטי ביותר".
הסמנכ"לית הראשונה הוסיפה כי היא ממליצה לזמן ליום הועברו למנהל 2016 מיונים בחודש מאי את העובדים שברשימה.
ביוני חטיבת הנדסה דאז שמות המועמדים שהופיעו בפני צוותי הבחירה בליווי ההסבר הזה: "מצ"ב טבלה עדכנית למועמדים בוועדות טכנאים.
U-W ירוקה - מציינת מועמדים מומלצים מהרשות.
עמודות K עמודה העבירה 2016 - המלצות הוועדה".
גם לאחר מכן, במהלך יולי ואוגוסט עובדת משא"ן לאישור מנהל חטיבת הנדסה דאז רשימות של עובדים שיש כוונה להציע להם חוזי עבודה תוך התייחסות לרשימת ההמלצות וההסתייגויות.
כתבה עובדת משא"ן אל סמנכ"לית חטיבת החדשות דאז 2016 ביולי ג.
בתאגיד, והתייחסה לכמה נושאים.
בין היתר כתבה לגבי ארבעה מועמדים ששלחה בעניינם פרטים למטרת הצעת שכר והכנת חוזים, בהתייחסה לניסיונם ולשכר ברשות, וכן למספר ההמלצות שיש לכל מועמד בעיבודים שהוכנו על פי הרשימות הלא רשמיות.
התאגיד מסר בתשובתו כי אכן "אחת מאמות המידה להחלטה מלבד החלטות צוותי הבחירה היתה סיווגם כמומלצים.
לטעמנו ראוי ונכון היה שהמנכ"ל יתייעץ עם ממליצים ויעשה שימוש בהמלצות ובהסתייגויות שקיבל מהם לצורך הפעלת סמכותו על פי החוק".
מן האמור לעיל עולה כי הרשימות, שבנסיבות יצירתן ואופיין נפלו פגמים כמפורט לעיל, היו נדבך משמעותי בתהליך קבלת ההחלטות אשר למיון המועמדים ולתעדוף ביניהם.
עוד הועלה כי היו מקרים שבהם ניתנה עדיפות למועמדים שהוגדרו "מומלצים" ברשימות הלא רשמיות, אף שצוותי הבחירה מצאו אותם כלא מומלצים לגיוס, להלן דוגמאות: 2304 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה1 .
20- מוצג לגבי כ 2016 ברשימה שהעביר מנהל משא"ן לסמנכ"לית השנייה ביוני עובדים שלא התקבלו על ידי צוותי הבחירה, המשך תהליך לביצוע.
עולה חשש כי בחלק מהמקרים המשך התהליך הושפע מהרשימות, למשל: א.
לגבי טכנאי מרשות השידור החלטת צוות הבחירה "לא ממליצה", אך בעמודת "המשך תהליך" מופיע "הומלץ מערכת ולכן דורש דיון".
עובדת אחרת הומלצה על ידי אחד הממליצים, צוות הבחירה לא המליץ עליה, אך בעמודת "המשך תהליך" כתוב "להעביר למפיקים רשת ב".
המנכ"ל והתאגיד מסרו כי העובדה שמדובר בשתי דוגמאות מעידה כי הרשימות לא היו פקטור משמעותי בהחלטה בדבר קבלת העובדים לתאגיד.
בכמה מקובצי האקסל מובא גיליון שכותרתו: "מועמדים שהוועדה לא המליצה 2 אך הומלצו באחת הרשימות".
עצם העובדה שנוצרה רשימה כאמור מלמדת על כך שנעשה שימוש בהמלצות שברשימות הלא רשמיות, גם לאחר קבלת החלטה שלילית של הוועדה.
התאגיד ציין בתשובתו כי "הדבר היחיד שניתן ללמוד מקובצי האקסל המוזכרים בסעיף הוא הרצון לבצע בקרה ולבחון את המתאם בין ההמלצות שהתקבלו לבין החלטות הוועדה בפועל.
אין בטבלאות אלה כל רמז לכך שנעשה בהן שימוש בהמשך לשם שינוי החלטות הוועדות (ייתכן והחלטות הוועדות אכן נבחנו אל מול ההמלצות אולם אין בטבלאות האקסל כדי ללמד על כך)".
הסמנכ"לית השנייה מסרה בתשובתה כי כל הפעולות נעשו בהנחיית המנכ"ל ובהתאם להוראתו הברורה לפקח ולקיים מעקב ובקרה על הרשימות, וכי הורה לזמן לראיונות מומלצים ולקיים בדיקות והצלבות עם רשימות המומלצים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מן האמור לעיל עולה שההמלצות שמקורן ברשימות הלא רשמיות, שימשו רכיב בקבלת ההחלטות גם כאשר לא תאמו את החלטות ועדות הבוחנים, והפכו הלכה למעשה לנתון משמעותי.
גיוס עובדים לחטיבת המדיה בערבית חטיבת המדיה בערבית בתאגיד ממונה על תחומים רבים, ובהם: שידורי הרדיו 100-והטלוויזיה בערבית והקמה והפעלה של מערך דיגיטלי מגוון.
החטיבה מונה כ מהם - יוצאי רשות השידור.
87%- עובדים, כ 120-תקנים שבהם משובצים קרוב ל יצוין כי לדברי מי שכיהן כמנהל הרדיו והטלוויזיה הישראלית בערבית ברשות 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2305 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | ,)השידור ונבחר למנהל חטיבת המדיה בערבית בתאגיד (להלן - מנהל החטיבה תקנים.
190-הוקצו בעבר ברשות השידור למשימות שעליהן היא אמונה כ העביר מנהל החטיבה מסמך לחטיבת משא"ן, ובו הציע 2016 במרץ מבנה ארגוני לחטיבת המדיה בערבית בתאגיד והצביע מראש על עובדי רשות השידור שלטעמו יש לקלוט לתפקידים שונים בחטיבה (להלן - הציע מנהל החטיבה: "לפרסם 2016 ).
במכתבו ממרץ 2016 המסמך ממרץ את התפקידים ולקבוע מועד אחרון להגשת מועמדויות, במקביל תצא הודעה ממני לעובדי המדיה בערבית להגיש מועמדויות.
לזמן את האנשים לפגישה (להופעה בפני ועדת איתור) כדי לבחון את קליטתם".
מנהל החטיבה גם הוסיף לטבלה הערות שונות לגבי שיבוצים ספציפיים של עובדים לתפקידים כל זאת עוד טרם פרסום חלק מהמשרות וטרם כינוס צוותי הבחירה.
מסמך מעודכן הועבר לחטיבת משא"ן שוב באפריל להלן מציג חלק מהמסמך וכן המקרא שנלווה למסמך זה.
לוח 2016 חלק מהמבנה הארגוני המוצע של חטיבת המדיה בערבית ומידע על המועמדים: 4 לוח תפקידתאגיד קייםנחיצות חלוקהרשות מבחוץהערות עורכי יומנים4 1 3 1 שם של עובד2 כתבים יכולים לשמש עורכי יומנים מפיקים 8 4.
5 8 יומנים 5 3 אקטואליה6 שמות של שישה עובדים3 שדרי ספורט טלוויזיה- 1.
752 2 שמות של שלושה עובדים שדרי ספורט רדיו- 2.
162 2 שמות של שישה עובדים 2306 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינהתפקידתאגיד קייםנחיצות חלוקהרשות מבחוץהערות תחקירן רדיו4 - 2 1 אקטואליה תוכניות 1 אומר- 2 מקרא: תאגיד - מספר התקנים במבנה המוצע לתאגיד קיים - התקנים הקיימים במבנה הארגוני הקיים ברשות השידור נחיצות - התקנים המוצעים במבנה הארגוני החדש לחטיבה בתאגיד כדי למלא את המשימות חלוקה: כיצד יחולקו העובדים בין המשימות זאת כדי להציג ולהסביר את הנחיצות רשות: שמות העובדים שממלאים תפקידים אלה ברשות (השמות הושמטו) מבחוץ: מספר המשרות שצריך לאייש מחוץ לרשות כדי לתת מענה לצורכי השידור הערות: חלק מהחלופות לתת מענה המקור: תאגיד השידור הישראלי.
משרד מבקר המדינה מחק את שמות העובדים שצוינו במסמך וציין את מספר העובדים ששמותיהם הופיעו.
הועלה כי מנהל החטיבה היה אחד הגורמים שהמלצותיהם נכללו בחוות הדעת הלא רשמיות, והוא אף כיהן כחבר בצוותי הבחירה לקליטת עובדים לתפקידים בחטיבתו.
משרד מבקר המדינה העלה עוד כי נתונים לגבי יוצאי רשות השידור 2016 במערכת אדם הוזנו באפריל המומלצים לקליטה בתאגיד, אף על פי שחלקם טרם הגישו מועמדות לתפקיד כלשהו.
הסיבה שהוזנו למערכת היא תיעוד ההמלצה של מנהל ".
]שם מנהל החטיבה[ החטיבה בעניינם, והם הופיעו במערכת כ"מומלץ כי הוא מניח 2019 מנהל החטיבה הוסיף בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר שגורם מאגף משאבי אנוש סבר כי שמות עובדי הרשות שמילאו את התפקידים האמורים שאותם ציין במסמכים האמורים בטור "רשות", הם שמות עובדים מומלצים מטעמו.
הוא אף ציין כי "המומלצים הם העובדים שמילאו ברשות השידור תפקידיהם ברמה גבוהה ועל כן הוצעו להיות חלק במבנה המוצע בתאגיד" וכי מחובתו היה להביא בפני הנהלת התאגיד שבהקמה את דעתו המקצועית והאובייקטיבית והכל בתנאים לא קלים ותוך כדי תנועה.
מנהל החטיבה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי ההערות שהוספו באו להסביר, להבהיר ולנמק באופן ענייני את מהות כל תפקיד והכישורים המתחייבים.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2307 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | הוא הוסיף וציין כי פעל כדי לקיים הליך הקמה מסודר, שקוף ושוויוני, מתוך דאגה לאינטרס הציבורי וכדי להבטיח את קיומו של שידור ציבורי הטרוגני גם בתחום המדיה בערבית.
הוא אף טען כי במבנה החטיבה שהוצע לו, היו חסרים תפקידים חשובים שהיו נחוצים כדי להבטיח שידור איכותי העונה על צורכי קהלי היעד, " להציג דרכים, לרבות זהות משרות ומאיישים מוצעים חייבומכאן שלטעמו היה " .
הוא הוסיף כי שב ופנה בבקשה לוודא כי כל התפקידים המופיעים ]ההדגשה במקור[ .
במבנה הארגוני אכן יפורסמו, כדי להבטיח הזדמנות שווה לכלל המתמודדים 81 משרד מבקר המדינה העלה כי ברשימות שהופצו בתאגיד רשומים 70 שמות כמומלצי מנהל החטיבה, ומתוכם התקבלו לעבודה בתאגיד ), נוסף על מנהל החטיבה עצמו.
86%( עובדים 64 משרד מבקר המדינה העלה עוד כי בחטיבת המדיה בערבית פורסמו לציבור מן המתמודדים היו יוצאי רשות 165 .
עובדים 512 משרות שונות, שעליהן התמודדו המועמדים יוצאי הרשות 165 שאינם מומלצים, מכלל 84- מומלצים ו 81 - השידור ואילו מבין יתר 70 , המומלצים התקבלו, כאמור 81 ).
מבין 58%( עובדים 96 התקבלו להלן מתאר את גיוס עובדי רשות 5 .
תרשים 26 מועמדים יוצאי הרשות התקבלו 84 .
השידור לחטיבת המדיה בערבית גיוס עובדי רשות השידור לחטיבת המדיה בערבית: 5 תרשים על פי נתוני תאגיד השידור הישראלי, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2308 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מבין עובדי הרשות שעליהם המליץ מנהל 86% מן האמור לעיל עולה כי מעובדי הרשות שלא היו מומלצים 31% החטיבה התקבלו לתאגיד, ורק התקבלו לתאגיד.
מנהל החטיבה ציין עוד בתשובתו כי ברשימות שהעביר הדגיש את הפטור ממכרז ההנחיות שהתקבלו ממשא"ן שניתן לאיוש המשרות הדרושות לחטיבה, וכן את " .
הוא ]ההדגשה במקור[ " לקדם מועמדים מומלצים כחלק מהליך העבודה הסטנדרטי הוסיף וציין כי הוועדות שמרו על התנהלות שוויונית, שקופה והוגנת, כי בחלקן נכח השופט יו"ר ועדת האיתור וכי חלק מהמועמדים שעליהם המליץ לא התקבלו לעבודה בתאגיד.
התאגיד מסר בתשובתו כי מנהל החטיבה היה הגורם בעל הידע הרב, הניסיון הרב וההיכרות הקרובה עם המועמדים מקרב עובדי רשות השידור שלעמדתו ניתן משקל רב בנושא גיוס המועמדים, ועל כן אין זה מפתיע ששיעור המועמדים שהתקבלו מבין אלה שהמליץ עליהם היה גבוה.
משרד מבקר המדינה העלה עוד כי מועמדים רבים למשרות בחטיבת המדיה בערבית הופיעו בפני צוותי הבחירה למשרה ספציפית, ואולם הוועדה מצאה אותם מומלצים לתפקיד אחר, למשל במקום "כתב חדשות" לתפקיד "עורך חדשות".
מועמדותם של עשרות מועמדים הוסבה לתפקידים אלה, והם התקבלו בלי שעמדו בפני ועדת בחינה נוספת שראיינה את כלל המועמדים לתפקיד האחר ומיינה אותם, כך שלמעשה מועמדותם לא נבחנה בהשוואה להם.
מן האמור לעיל עולה כי לצורך גיוס העובדים לחטיבת המדיה בערבית הכין מנהל החטיבה מסמך, ובו הציע לשבץ חלק מעובדי הרשות לתפקידים בחטיבתו, וזאת טרם אישור המבנה הארגוני הסופי של החטיבה, טרם פרסום כלל המשרות בקרב עובדי הרשות, טרם בחירת חברי צוות הבחירה וטרם כינוסם של הצוותים ובחינת כלל המועמדים.
עובדים אלה תועדו במערכות התאגיד כ"מומלצים".
לאחר מכן שימש מנהל החטיבה חבר בצוותי הבחירה, ובפועל אכן חלק ניכר מהמועמדים ששמותיהם הועברו כמומלצים התקבלו לעבודה בתאגיד, בהשוואה לשאר יוצאי רשות השידור שלא הוגדרו מומלצים.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2309 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | , כתבה הסמנכ"לית השנייה לכמה גורמים בתאגיד, ובהם המנכ"ל, בנושא 2016 ביוני אנשים שמנהל החטיבה 82 גיוס עובדים לחטיבת המדיה בערבית וציינה כי ישנם המליץ עליהם, והיא מעוניינת להתקדם איתם במהירות הבזק.
עוד ציינה כי לגבי אחד המומלצים התקבלו המלצות שליליות, ויש להודיע למנהל החטיבה שאותו הוא לא יוכל לגייס.
היא ערכה השוואה בין החלטות ועדות המיון לבין המלצות מנהל החטיבה וקבעה כיצד להתקדם עם הקבוצות השונות.
בתגובה השיב לה עובד מחלקת משא"ן כי מעבר לרצון לעמוד ביעדי הגיוס, חשוב שהגיוס יהיה איכותי וכי הוועדה בוחנת בעין ביקורתית את המועמדים, גם אם הומלצו על ידי מנהל החטיבה.
הוא ציין כי נראה שבכל מקרה רוב המומלצים ייקלטו, אך לא תמיד ברור לאיזה תפקיד.
לבסוף ציין כי הוא אוחז ברשימת המומלצים האמורה ומקפיד באופן אישי לזמן את כולם לראיונות.
מנהל החטיבה מסר בתשובתו כי אינו מאמין שיש עובד שלא נקלט בגלל שנאמר כי יש עליו המלצות שליליות.
הוא הוסיף כי האמור בדברי עובד מחלקת משא"ן לעיל מלמד על כך שהתנהלותם הייתה אובייקטיבית ועניינית לגבי כלל המועמדים, וציין כי העובדים שהתקבלו אכן עושים את מלאכתם באופן הראוי לכל שבח.
הסמנכ"לית השנייה ציינה בתשובתה כי העובד שלגביו צוינו המלצות שליליות, התקבל לתאגיד.
התאגיד ציין בתשובתו כי מבנה החטיבה השתנה לפי צורכי השידורים, וכי במבחן התוצאה לא אושרה קליטת עובד גם אם הוא מומלץ בטרם הופיע בפני הוועדה המתאימה, ועבר הליך מיון מסודר ושוויוני.
התאגיד אף טען כי אם הליכי הקמת החטיבה לרבות הליך הגיוס היו מתקיימים בתנאים אחרים, אזי היה מקום לנהל את הליך הגיוס בצורה מסודרת יותר.
בתגובות התאגיד, הסמנכ"לית השנייה ומנהל החטיבה צוין כי ניתן היה לגייס עיתונאים, טאלנטים ועובדים לתפקידי יצירה ללא צורך בקיום ועדה כלל, אך התאגיד בחר לפעול לחומרה ולכנס ועדות מיון מסודרות גם בעניינם.
כן צוין כי ההמלצות היו רק "רעשי רקע" וכלי בקרה.
מנהל החטיבה מסר בנוגע לחטיבת המדיה בערבית, כי אין בחברה הערבית מאגרים גדולים של עובדים שרכשו את הניסיון העשיר בזירת התקשורת, והדבר עורר קושי להגיע למועמדים במדיה בערבית לעומת מועמדים בחטיבות אחרות.
הוא אף ציין כי קריטריונים רבים עמדו לנגד עיני ועדות הקבלה באישור מועמדים.
2310 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה גיוס העובדים לחטיבה אמור היה להיעשות, לפי החלטת המנכ"ל, על ידי ועדות המיון.
משרד מבקר המדינה מציין כי היה ראוי לגבש תחילה את המבנה הארגוני של החטיבה ואת אפיון המשרות הנדרשות לאיוש, ולאחר מכן לבצע את הליך הגיוס בהתאם לכללים שקבע המנכ"ל.
 מתיאור ההתנהלות בנושא חוות הדעת הלא רשמיות ותוצריהן עולה כי המידע שהופיע בהן, ובעיקר מספר ההמלצות ומספר ההסתייגויות שהיו לכל מועמד, שימש הן כתשומה להחלטות חלק מצוותי הבחירה אם לקבל עובדים מרשות השידור לעבודה בתאגיד והן הביא ליחס מועדף כלפי עובדים אלה במהלך הליכי המיון והגיוס.
הפגמים שנפלו בייזום חוות הדעת ובשימוש בהן ובתוצריהן: 6 תרשיםהפגמים שנפלו בייזום חוות הדעת ובשימוש בהן ובתוצריהן על פי נתונים שנאספו במהלך הביקורת, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
: "בזמן האחרון בעקבות בדיקות 2018 המנכ"ל מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט שונות אני נחשף למגוון הטבלאות והחומרים שנערכו על ידי משאבי אנוש.
לא כל מה שבוצע עם החומר היה בידיעתי.
אני המנכ"ל ולא היתה לי יכולת להיכנס לנבכי כל גיוס".
למרות זאת, יצוין כי הסמנכ"לית השנייה מסרה כי המנכ"ל היה מעורב ושותף לכל ההחלטות והתווה את מדיניות העבודה עד לרמת הפרטים הקטנים, וכי היוזמה, ההנחיה וההנעה, לרבות הביצוע של איסוף המידע וההנחיה לרכז אותו בטבלאות - היו אך ורק שלו, וכי הוא היה מעודכן לאורך כל הדרך בכל הקשור לחוות הדעת.
המנכ"ל הוסיף בתשובתו כי הרשימות היו כלי בקרה שמטרתו לוודא שעבודת הוועדות מתנהלת כהלכה, אף שייתכן שבמקרים מסוימים נעשה שימוש כזה או אחר ברשימות, אך הדבר היה ספורדי ומועט ולא לימד על הכלל.
הוא הוסיף כי הורה להסיר את הביטויים הפוגעניים מן הרשימות וכי הרשימות העומדות במוקד פרק 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2311 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | זה התייחסו רק להמלצות או להסתייגויות, וכללו בעיקר ביטויים חיוביים במקרים המתאימים.
המנכ"ל הוסיף כי בחירת המועמדים נעשתה אך ורק משיקולים עניינים ולטובת התאגיד, ללא קשרים אישיים, ללא התערבות של גורמים פוליטיים וללא כל שיקול זר אחר, וזאת בהתחשב בהוראות החוק וכללי הגיוס שהפקידו שיקול דעת רב מאוד בידי מנכ"ל התאגיד ומנהלי החטיבות.
משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד כי תכליתו העיקרית של הליך הגיוס שנקבע הייתה בחירת המועמד המתאים ביותר למשרה, מתוך שמירה על שוויון ההזדמנויות ואגב ניתוק הבחירה משיקולים לא ענייניים ומתן עדיפות ליוצאי רשות השידור.
ואולם, מהממצאים עולה כי השימוש ברשימות ובתוצריהן, בין היתר נוכח נסיבות היווצרותן, היה בו משום פגיעה ביכולת לקיים הליך שקוף, שוויוני והוגן.
לפיכך על מועצת התאגיד לבחון את הנושא כדי להבטיח שבעתיד יישמרו בקפידה הכללים הנוגעים להליכי הגיוס, ובכלל זאת שוויון הזדמנויות ושקיפות ההליך, מתוך שקילת כלל השיקולים הרלוונטיים.
א לחוק 21 מנכ"ל התאגיד ציין כי בדעתו להקים צוות לתיקון ליקויים כקבוע בסעיף , והוא משוכנע כי התאגיד ישמש אות ]נוסח משולב[ 1958-מבקר המדינה, התשי"ח ומופת להתנהלות תקינה.
תגובות התאגיד לפניות ולבקשות בעניין הרשימות הלא רשמיות הביקורת העלתה כי תגובות רשמיות, שהעביר התאגיד בדבר התנהלותו במהלך קליטת עובדי רשות השידור לעבודה בו, לא תמיד שיקפו באופן מלא את מצב הדברים בעניין השימוש בחוות הדעת הלא רשמיות ותוצריהן.
לבא 2016 כאמור, היועץ המשפטי דאז של התאגיד ציין במכתבו מספטמבר מעובדי רשות השידור, לגבי הליכי איוש המשרות בתאגיד, 80-כוחם של כ כי אלה "נוהלו בהתאם לכללים על בסיס עקרונות של שוויון ושקיפות", וכן "בנוגע לתפקידים שבהם על פי המידע שהיה בידי ההנהלה היו מספר עובדי הרשות רלוונטיים למשרה מסוימת, נערך ביניהם הליך תחרותי, על בסיס עקרונות של שוויון ושקיפות ומטעמים ברורים של הוגנות, והבחירה היא במתאים ביותר מביניהם".
2312 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה הדרך שבה גובשו הרשימות והאופן שהוטמעו בתהליך, כמו גם אי חשיפת זהות הממליצים, והעובדה כי הרשימות לא שוקפו למועמדים, פגמו בשוויוניות ההליך, שאליה התייחס במכתבו האמור היועץ המשפטי.
פנה בא כוח של ארגון העיתונאים בישראל אל יו"ר המועצה, וטען כי 2018 במאי בתאגיד קיים מסמך, ובו רשימת שמות של עובדים יוצאי רשות השידור, ובצד השמות מצוינות הערות, שחלקן פוגעניות ואסורות, בנושאי תפקודם, אופיים האישי ועוד.
עוד צוין בפנייה כי מדובר במסמך שיצרה הנהלת התאגיד או מי מטעמה.
הפונה ביקש לקבל את התייחסות התאגיד לאמור וכן העתק מן המסמך.
בתשובה לכך כתב יו"ר המועצה כי אינו מכיר ואין לו כל מידע בנוגע למסמך הנזכר וכי יבחן את הטענות.
בתשובה נוספת למכתב זה דחה היועץ המשפטי את הטענות וכתב כי נערכה בתאגיד בדיקה בנושא זה, והוסיף כי במסגרת תהליך גיוסם של מאות עובדים הובא בחשבון אך ורק מידע מקצועי ורלוונטי להליך, וכי כל מידע אחר, אם היה כזה לטענת גורמים עלומי שם, לא היה רלוונטי בשום שלב בהליכי הגיוס וההקמה, ומכל מקום "לא ידוע כי מידע כזה מצוי בתאגיד".
המנכ"ל מסר בתשובתו כי באותה עת לא היה ידוע אם קיים בתאגיד מידע הכולל "הערות פוגעניות ואסורות", כפי שנכתב במכתב של בא כוח ארגון העיתונאים וכי הסמנכ"לית השנייה עמדה על כך שאין, באותה עת, במחשבי התאגיד קבצים או רשימות כנטען על ידי ארגון העיתונאים.
המנכ"ל הוסיף שהניח כי המידע הפוגעני שהיה במחשבי התאגיד נמחק ממנו.
הוא ציין כי המכתב מבהיר שיש דברים שלא היו ידועים באותה עת.
הסמנכ"לית השנייה מסרה בתשובתה כי המנכ"ל מסלף את דבריה וכי דברי המנכ"ל לא נכונים.
תשובת התאגיד, ולפיה "לא ידוע כי מידע כזה מצוי בתאגיד", איננה מתיישבת עם העובדה שהן המנכ"ל והן הסמנכ"לית השנייה, וכן עובדים רבים מחטיבת משא"ן בתאגיד, ידעו כי המידע היה בתאגיד ואף הופץ בו, וכי בעת שליחת התשובה לארגון העיתונאים, הוא עדיין היה מצוי בתיבות הדוא"ל שלהם ובתכתובות רבות שהם היו צד להן.
לפיכך היה ראוי שהתשובה ששלח התאגיד, שאליה היה מכותב מנכ"ל התאגיד עצמו, תימסר לאחר קיום בדיקה נאותה בעניין ותשקף את העובדה כי באותה עת אכן היה מידע כזה בתאגיד.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2313 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | מעורבות של חברי מועצת התאגיד בהליכי הגיוס מועצת תאגיד השידור הישראלי היא הגוף הניהולי העליון בתאגיד השידור הישראלי והיא משמשת הלכה למעשה הדירקטוריון של התאגיד.
במועצה 2016 מועצת התאגיד החלה לפעול במאי ראש, שכולם נציגי ציבור שנבחרו על ידי ועדה בראשות שופט בדימוס, והם בעלי הניסיון וההבנה בתחומים הקשורים לפעילות התאגיד.
משרד מבקר המדינה העלה כי במהלך הקמת התאגיד העבירו כמה מהם פניות למנכ"ל ולחטיבת משאבי אנוש, בבקשה לברר מה עלה בגורלם של מועמדים שונים.
לעיתים ביקשו לדעת מדוע לא קיבלו המועמדים תשובות, ולעיתים העבירו קורות חיים של מועמדים.
הועלה כי אף אם חברי המועצה הפונים לא כיוונו לכך, בעקבות פניותיהם נוצרו רשימות ייעודיות למעקב אחר התקדמות ההליכים של המועמדים האמורים שבעניינם פנו גורמים שונים במועצת התאגיד.
כך למשל, ברשימות האמורות הופיעו גם ארבעה שמות של מועמדים שבעניינם פנתה חברת מועצת התאגיד.
עם זאת, היא מסרה למשרד מבקר המדינה כי שלושה מתוכם אינה מכירה.
לגבי המקרה הרביעי היא ציינה כי המועמדת פנתה אליה, ובעקבות זאת פנתה למנכ"ל, דווקא כדי למנוע מצב שבו היא תשתמש בהיכרות לרעה והוסיפה כי הראיה לכך היא שהמועמדת אכן לא התקבלה לתאגיד.
אחד מחברי המועצה מסר למשרד מבקר המדינה כי פניות של מועמדים לעבודה בתאגיד, שהגיעו אליו אחרי שמוּנה לחבר המועצה הועברו אוטומטית לגורם המוסמך בתאגיד וכי שימש כ"דוור" בלבד.
המועצה מסרה בהתייחסותה כי "לחברי המועצה לא היתה מעורבות במיון וקליטה פרסונאליים 2019 ממרץ של מועמדים לתאגיד.
מעורבות חברי המועצה היתה רובה ככולה בנושאים שלעיל: הפנייה של מועמדים בעלי צרכים מיוחדים לצורך בחינת מועמדותם; העברה של קורות חיים שהגיעו אליהם מפעם לפעם כ'צינור' בלבד; והעברה של פניות של מועמדים שתהו לגבי אי קבלת תשובות מהתאגיד".
לסמנכ"לית השנייה והעביר אליה קורות חיים של 2016 חבר המועצה פנה ביוני עובד המוכר לו ממקום עבודה אחר שאינו התאגיד, בציינו: "אין לי מושג מה .
כך ]הוא בעל מוגבלות[ יכולותיו המקצועיות, אך הוא בחור חיובי.
בנוסף 2314 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה ".
יצוין כי חבר המועצה מסר למשרד מבקר30שיש פה אלמנט נוסף - לשיקולכם כי שימש "צינור" בלבד, והדגיש בפני עובדי התאגיד 2018 המדינה בספטמבר שעליהם להתייחס רק לשיקולים המקצועיים.
הוא אף צירף כמה הודעות דוא"ל שבהן שב וציין כי הוא משמש בעניין הזה "צינור" בלבד וביקש "אל תעשו שום דבר שאינו מקצועי נטו!
גם חבר מועצה אחר טען כי לא התערב כדי למנות מועמד זה או אחר, וכי העברת קורות החיים הייתה חלק מהמאמץ הכללי של כלל המעורבים להוביל לגיוס אנשים מתאימים ואיכותיים למרות הקשיים שהיו קיימים בגיוס בתקופת אי-הוודאות ששררה לגבי תחילת עבודת התאגיד, וכי הוא סבור כי כך נהגו גם יתר חברי המועצה.
מנכ"ל התאגיד והסמנכ"ליות מסרו למשרד מבקר המדינה כי לכל אורך התקופה, גורמים שונים העבירו ביוזמתם רשימות עובדים מומלצים ולעיתים אף הופעלו לחצים בניסיון לקדם או למנוע קליטת עובדים כאלה ואחרים אל התאגיד, על ידי גורמים שונים.
המנכ"ל ציין כי קברניטי התאגיד פעלו בהנחת עבודה כי הלחצים האמורים מוּנָעים מאינטרסים שונים, והם הדגישו כי את ההחלטות יש לקבל בהתעלם מהלחצים הללו, וכי כל המועמדים יעברו תהליכי מיון על פי הכללים שנקבעו.
לעומת זאת, הסמנכ"לית השנייה ציינה בתשובתה כי קברניטי התאגיד, וביניהם כמה חברי מועצה, העבירו קורות חיים של מועמדים לבדיקה וכי במקום להפנות את מי ששלח להם קורות חיים, ישירות לדוא"ל של מחלקת משאבי אנוש, הם בחרו להעביר את קורות החיים למנכ"ל.
היא טענה כי חברי המועצה נהגו חדשות לבקרים, להתעניין בסטטוס של שמות המועמדים שהעבירו.
היא הוסיפה וציינה כי גם חברים בוועדת כוח אדם של התאגיד העבירו שמות של מועמדים והתעניינו מה הסטטוס של כל מועמד ששמו הועבר.
בתגובת מועצת התאגיד הוכחשו דבריה של הסמנכ"לית.
יצוין כי בניגוד לדבריו של אחד מחברי מועצת התאגיד למשרד מבקר המדינה, הוא לא הסתפק בהעברת קורות חיים 2016 לפחות במקרה אחד מאוקטובר של מועמדת שהייתה עובדת שלו בגוף חיצוני שבו הועסק, אלא הוסיף וכתב לסמנכ"לית השנייה (בהודעה שכותרתה "בדיקת סטטוס מומלצים"): "לגבי , לא ברור לי באיזה תנאי סף לא עמדה.
אני מאד ממליץ שיראו ]המועמדת[ אותה.
מכיר אותה ואני חושב שהיא יכולה להיות נכס לתאגיד".
בהמשך הוא שב וכתב: "לדעתי למרות שאין לה ניסיון היא יכולה להיות מצוינת כתחקירנית או מפיקה בחדשות".
יצוין כי המועמדת לא התקבלה לעבודה בתאגיד.
עובד זה התקבל לעבודה בתאגיד.
במערכת אדם אין תיעוד מי ראיין אותו, ואם בכלל התקיים 30 .