HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
,יומן אירועים הוא קובץ המתעד את כל הפעולות המקוונות שנעשו במערכת ממוחשבת כגון ניסיונות כניסה באמצעות ססמה לא תקפה, המסוף שבו נעשתה הפעולה, מועד הפעולה ופרטי המשתמש שעשה אותה כביכול.
על מערכת מידע לרשום את כל ניסיונות הגישה הבלתי-מורשים.
בביקורת הקודמת עלה כי יומן האירועים של מערכת "דמוקרטיה" לא כלל את רוב הפעולות המקוונות שנעשו במערכת ואף לא את ניסיונות הגישה הכושלים.
סוגי פעילות אחרים, שלא הוגדרו, עשויים אף הם להראות שנעשו ניסיונות פריצה למערכת, והגדרתם ורישומם יכולים להצביע על ניסיונות פריצה למערכת או לסייע בזיהוי או בשחזור של תקלות שעלולות להתרחש במערכת.
משרד מבקר המדינה המליץ לוועדת הבחירות לכלול ביומן האירועים את הפעולות לסוגיהן שנעשות במערכת, ובהן ניסיונות כניסה חוקיים ולא-חוקיים ואירועים הקשורים לשימוש במשאבים, כגון יצירה, פתיחה או מחיקה של קבצים.
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ועדת הבחירות המציאה למשרד מבקר המדינה קובץ יומן אירועים ממערכת "דמוקרטיה" לימים 19-16 במרץ 2015 ,הסמוכים ליום הבחירות.
קובץ זה הכיל כ- 24,000 רשומותלגבי 38 סוגי פעילות שהוגדרו כאירועים חריגים (כגון "ניסיון לקלוט מעטפה שנקלטה כבר" ו-"תיקון רשומת ממשק בדיווח שעות לעובד בחודש עבודה 03/15 ").
סיכום האירועים שעלו בשלושה ימים אלו מראה שהיו יותר מ- 23,000 ,ניסיונות לקלוט מעטפה שנקלטה כבר580 ,"מחיקות" של מעטפות71 מחיקות של תנועות תשלוםוכיוצא באלו.
בתשובתה הסבירה ועדת הבחירות כי בדקה את יומן האירועים של הימים 19-16 במרץ2015 ,וחלק ניכר מהאירועים שבו נרשמו בשוגג בשל ת ק ל מחשב (באג).
למעשה, כל ניסיון לקלוט מעטפה, בין אם צלח ובין אם לאו, נרשם בשוגג ביומן האירועים כניסיון לקלוט מעטפה שנקלטה כבר.
כבר נערך אפיון לתיקון התקלה, והתיקון יוטמע במערכת בהקדם.
מבדיקת יומן האירועים עולה כי עדיין חלק מהפעולות שנעשות במערכת לא כלולות ביומן האירועים, ובכללם האירועים שצוינו בדוח הקודם: ניסיונות כניסה חוקיים ולא -חוקיים ואירועים הקשורים לשימוש במשאבים, כגון יצירה, פתיחה או מחיקה של קבצים.
עם זאת, ועדת הבחירות ביצעה עבודת מטה בנושא התקנת מערכת SIEM לניטור אירועי אבטחת מידע 64.
מטרת המערכת היא לרכז את כל יומני האירועים מכל הרכיבים למנגנון מרכזי שינטר את הפעולות במערכת ו יציף בפני מנהל אבטחת המידע את ההתרעות מפני מתקפות חיצוניות ואיומים אחרים.
לטענת ועדת הבחירות, בשל הקדמת מועד הבחירות לא ניתן היה להתקין מערכת זו.
בתשובתה מסרה ועדת הבחירות כי הפעילות הכרוכה בנושא התקנת מערכת SIEM כבר חודשה, ובנובמבר 2015 הטילה ועדת המכרזים על אגף המחשוב להכין מכרז לרכישת המערכת ולהתקנתה.
בביקורת הקודמת עלה כי לוועדת הבחירות לא היה נוהל בנושא ניהול יומן האירועים, ולא נקבע אחראי לבדיקת יומן האירועים.
בחודש ינואר 2015 נכנס לתוקפו "נוהל בקרה על אירועי אבטחת מידע במערכת דמוקרטיה".
נוהל זה כולל רשימת סיכונים בנושא אבטחת מידע, ומפרט את התגובות ואת האחראים לטיפול.
הנוהל קובע בין היתר כי יש לרשום דוח מעקב אירועי אבטחת מידע בשלב קליטת הפרוטוקולים, ובכלל זאת ניסיונות כניסה לא חוקיים, יצירה של קבצים ומחיקתם.
הנוהל לבקרה על אירועי אבטחת מידע הוא חשוב, אך יש להשלימו בבקרה על כלל האירועים החריגים שנרשמים במערכת הממוחשבת.
כן יש לקבוע אחראי לבדיקת יומן האירועים החריגים שנרשמו במערכת, כפי שצוין בדוח הקודם.
64 SIEM ( Security Information Event Management): טכנולוגיההקולטת אירועים ממערכות ארגוניות מגוונות, מעבדת אותם ומאפשרת דרך נורמליזציה, קורלציה ובקרה של תהליכים ואירועים לזהות אירועי אבטחת מידע ולהגיב כשהם מתרחשים.
ועדת הבחירות המרכזית 1879 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בעת ביצוע הביקורת הנוכחית התקי נה ועדת הבחירות מערכת לניטור ליקויים באבטחת המידע המצוי במערכת הקולטת את תוצאות הבחירות.
מומחה חיצוני לאבטחת מידע עקב במשך הלילה שלאחר הבחירות אחר הנתונים שהתקבלו ממערכת הני טור, אך לדברי מנהל אגף המחשוב, "לא היה כל אירוע חריג בליל הבחירות, כך שיומן האירועים נותר ריק".
לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת הבחירות לבדוק את האירועים החריגים שנרשמו ביומן האירועים של מערכת "דמוקרטיה" בכל תקופת הבחירות, ולא רק ביום הבחירות.
לדברי ועדת הבחירות, החל בבחירות לכנסת העשרים ואחת יבחן עובד באגף המחשוב את יומן האירועים, והוא יטפל באירועים חריגים בתקופת הבחירות כולה.
תת-מערכת לניהול הבחירות במשרד הפנים .
מערכת "אביב" הי א מערכת המחשוב המרכזית של רשות האוכלוסין שבמשרד הפנים.
המערכת מטפלת בין היתר במרשם האוכלוסין בישראל, ונכללת בה תת-מערכת לניהול בחירות, שמטרתה לשמש מקור מידע אמין לצורך הפקת פנקס הבוחרים לבחירות לכנסת ולרשויות המקומיות, וכן לצורך עיבוד ופרסום של תוצאות הבחירות לרשויות המקומיות.
להקמת מערכת "אביב" התקשר משרד הפנים בשנת 1993 .
עם חברה פרטית לשירותי מחשוב תקופת ההסכם הייתה אמורה להסתיים בסוף שנת 2004 ,אך משרד הפנים האריך את ההתקשרות עמה מספר פעמים65 .
ההתקשרות האחרונה בוצעה בשנת 2014 למשך תקופה המסתיימת ב-31.
16 ,וכלולות בה שתי אופציות להארכת התקופה, בנות חצי שנה כל אחת.
רשות האוכלוסין מתכננת זה שנים לפתח מערכת מחשוב חדשה (להלן - מערכת "אביב" החדשה) במקום מערכת "אביב" הקיימת.
בדצמבר 2010 פרסמה רשותהאוכלוסין הזמנה להשתתף בהליך של מיון מוקדם לקראת עריכת מכרז פומבי לפיתוח, להקמה ולתחזוקה של מערכת מחשוב מרכזית לרשות.
באוקטובר 2012 התקיימה פגישה בין מנהל אגף מערכות מידע במשרדהפנים לבין מנהל אגף מערכות מידע ברשות האוכלוסין, ובה הודיע האחרון כי בכוונת רשות האוכלוסין להעביר למשרד הפנים את האחריות למחשוב תחום הבחירות.
בעקבות זאת פנה מנהל אגף מערכות מידע במשרד הפנים למפקח על הבחירות ולמנהל ארגון ומשאבי אנוש של משרד הפנים, ודיווח להם על כך.
הוא הוסיף כי כדי שאגף מערכות מידע במשרד יהיה מסוגל לקבל אחריות על מערכת גדולה, מורכבת וקריטית זו, יש לטפל בנושאים הבאים: הקמת המבנה הארגוני של אגף מערכות מידע על פי המלצת נציבות שירות המדינה, שבו יוגדרו תפקידי ליבה, ובכלל זה מנהל תחום אבטחת מידע, ויתווספו שני תקנים; וכן קבלת תקציב לתחזוקה ולפיתוח של המערכת ובנוסף הקמת צוות עובדים לצורך לימוד, תחזוקה ופיתוח של מערכת המחשוב.
65 בפברואר 2003 הוארכהההתקשרות עד נובמבר 2009.
באפריל2010 שוב הוארכה ההתקשרות עם החברה בשלוש שנים, וניתנה אופציה להארכת ההתקשרות עמה עד מרץ 2014.
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עד מועד סיום הביקורת, כשלוש שנים לאחר הפגישה האמורה בעניין העברת האחריות למחשוב תחום הבחירות, טרם סיימו הנהלת משרד הפנים והמפקח על הבחירות את ההתארגנות לקראת ההתנתקות ממערכת "אביב" הקיימת, ואף לא הוחל באפיון מודול ניהול הבחירות החדש.
זאת אף על פי שעברו יותר משנתיים מאז הודעת הרשות כי בכוונתה להעביר למשרד הפנים את האחריות למחשוב ניהול הבחירות.
בנובמבר 2014 ,לאחר ההחלטה על הקדמת הבחירות, הודיע מנכ"ל משרד הפנים למנכ"ל רשות האוכלוסין כי המכרז לפיתוח מערכת "אביב" החדשה לא יכלול פיתוח מחדש של תת-המערכת לניהול הבחירות.
כמו כן, תיפסק התמיכה בתפעול תת-המערכת הקיימת, המטפלת בין היתר בממשק שבין מערכת "אביב" לבין מערכת "דמוקרטיה", והדבר צפוי לשבש את עבודת ועדת הבחירות המרכזית ולהשפיע אף על קיום הבחירות לכנסת.
במכתבו התייחס מנכ"ל משרד הפנים לשלוש חלופות שהוצעו לו, ובהן פיתוח מערכת עצמאית לניהול הבחירות עד סוף 2016.
בדצמבר 2014 הודיע מנהל אגף מערכות מידע ברשות האוכלוסין במכתב למנכ"ל משרד הפנים כי נוכח ההודעה על הבחירות וכדי לשמור על רצף השירות בתחום הבחירות, החליטה רשות האוכלוסין לכלול את תחזוקת המערכת במסגרת המכרז.
הכותב ביקש שמשרד הפנים יתחייב לממן עלויות אלו החל בינואר 2015 ועד להקמת המערכת החדשה לניהול הבחירות.
עוד הסביר מנהל האגף, כי מאחר שהקמת מערכת "אביב" החדשה תיעשה בשלבים, המערכת הקיימת והמערכת החדשה יצטרכו להתקיים "בדו-קיום" (במקביל).
לכן ביקש ממנכ"ל משרד הפנים להתחייב לסיים את הקמת המערכת החדשה לניהול הבחירות לא יאוחר מהשלמת מערכת "אביב" החדשה ברשות האוכלוסין, ולכל היותר עד תום תקופת הדו-קיום.
על פי נתונים שהתקבלו מהמפקח על הבחירות, מרשות האוכלוסין ומוועדת הבחירות, עלות השירותים שניתנו באמצעות מערכת "אביב" בבחירות לכנסת העשרים הסתמכה בכ-3.
כמו כן, בכל שנת בחירות למועצות האזוריות והמקומיות הסתכמה העלות בכ-5 מיליון ש"ח.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי עליו לקדם במשנה מרץ את פיתוח המערכת לניהול הבחירות.
זאת נוכח העלויות הגדולות של המערכת הנוכחית ונוכח העובדה שבאחריות משרד הפנים היבטים חיוניים בניהול הבחירות לכנסת: ניהול פנקס הבוחרים, משלוח ההודעות לבוחר וניהול מפת הקלפיות.
בתשובתו מנובמבר 2015 הסביר משרד הפנים כי היציאה למכרז לבחירת יועץ שיאפיין את המכרז לבחירת חברת מחשוב שתספק את המודולים החדשים לניהול הבחירות (במקום מערכת "אביב") אושרה בוועדת המכרזים המשרדית זה מכבר, אולם היציאה למכרז בפועל מעוכבת בשל היעדר תקציב מדינה והמתנה לאישור חריג מוועדת החריגים במשרד האוצר (חרף פניות חוזרות ונשנות בנושא).
במקביל החל המשרד לאפיין את המערכת באמצעות עובדי המשרד ומנתח מערכות חיצוני.
להערכת משרד הפנים, המערכת החדשה תושלם בשנת 2017 .
עד להשלמת המערכת החדשה ובתיאום עם רשות האוכלוסין יימשך השימוש במערכת "אביב".
ועדת הבחירות המרכזית 1881 .
הוועדה הציבורית לבחינת מחשוב מערכת הבחירות .
בדוח הקודם66 ציין מבקר המדינה כי "יש לתת את הדעת לכך שבעשור האחרון הולך וגובר בעולם השימוש באמצעים אלקטרוניים למימוש זכות הבחירה.
אמצעים אלה יושמו בשנים האחרונות אף בישראל במערכות בחירות מצומצמות.
ניתן להניח כי בעתיד ילך ויגבר השימוש בהם ויהפוך לנפוץ.
מבקר המדינה רואה חשיבות בקיום הליכי חשיבה בתחום זה כבר בעת הזאת, כדי ששילובם של אמצעים אלו בעתיד ייעשה לאחר שנשקלו היבטים שונים הכרוכים ביישום מהלך זה".
בסוף דצמבר 2013 הקים שר הפנים דאז ועדה ציבורית לבחינת מחשוב מערכת הבחירות לכנסת ולרשויות המקומיות.
במסגרת עבודתה התבקשה הוועדה לבחון את הנושא ולתת את דעתה בין היתר לסוגיית אבטחת המידע, לתשתיות הטכנולוגיות הקיימות בארץ ובעולם, להגדלת שיעור ההצבעה, להבטחת חשאיות הבחירות, לטוהר הבחירות ולעלויות הצפויות, וכן התבקשה להגיש המלצות תוך שישה חודשים.
מזכיר הממשלה דאז, עו"ד צבי האוזר, מונה למנהל הוועדה, ולחבריה מונו מנכ"לית ועדת הבחירות המרכזית, המפקח הארצי על הבחירות, נציג האקדמיה וחברים נוספים.
בפברואר 2014 התקיימה הפגישה הראשונהונקבעו בה "שערים" לעבודת הוועדה: הג דרת הבעיה - בירור השאלות : מה מתבקש לשפר, מה הייעוד, מה האינטרס הציבורי; למי דה מהניסיון הנצבר בעולם; מיפוי הטכנולוגיות הקיימות בתחום זה; מיפוי הקשיים, הכשלים האפשריים והאתגרים בתחום ההגנה על הבחירות; הבנת ההקשרים המשפטיים על מנת לבחון מה מאפשר החוק הקיים ומהן המשמעויות של בחירה ממוחשבת; המלצות - מפת דרכים: מה התנאים הנדרשים למימוש רצף האפשרויות.
עוד נקבע כי הוועדה תיפגש אחת לשלושה שבועות.
נמצא כי הוועדה קיימה שישה מפגשים במהלך החודשים מרץ עד ספטמבר 2014 ללימוד הנושא.
בגלל הקדמת הבחירות הופסקוהדיונים ועד ספטמבר 2015 טרם חידש שר הפנים את פעילות הוועדה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על שר הפנים לחדש את פעילות הוועדה.
פנקס בוחרים ממוחשב לתהליך בדיקת זכות ההצבעה .
פנקס הבוחרים כולל פרטים על כל בעלי זכות הבחירה במדינה: השם, שם האב, המען, מספר הזהות במרשם האוכלוסין ומספר הקלפי שבה יוכל להצביע.
מפנקס הבוחרים נגזרת רשימת הבוחרים עבור כל קלפי, ובה רשום כל מי שזכאי להצביע באותה קלפי.
66 ראו הערה 1 ', עמ15.
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 חוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992 , קובע ככלל כי על גוף ציבורי לבצע את התקשרויותיו רק באמצעות מכרזים.
תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993 (להלן- התקנות), מפרטות תנאים שבהתקיימם רשאי גוף ציבורי להתקשר ללא מכרז.
תקנה 3(4 )(ב) מאפשרת לגוף ציבורי להתקשר בפטור ממכרז להרחבת התקשרות קיימת בנסיבות שבהן האחידות נדרשת מטעמי יעילות וחיסכון.
כל זאת, כאשר הרחבת ההתקשרות תתבצע "בתנאים זהים לתנאי ההתקשרות הראשונה או מיטיבים" עם הגוף הציבורי.
בעקבות פנייתו מאוקטובר 2007 של חה"כדאז מיכאל איתן ליו"ר ועדת הבחירות דאז בנוגע לאפשרות למחשב את פנקס הבוחרים, החלה ועדת הבחירות בפעולות לקראת אפשרות זו.
מחשוב פנקס הבוחרים יאפשר את ביטולו של כלל הריתוק: ניתן יהיה לבדוק את זכות ההצבעה בפנקס הבוחרים הממוחשב באמצעות תקשורת למאגר מידע מרכזי, וכל אדם רשום יוכל להצביע בכל קלפי שהיא.
ביולי 2012 פרסמה ועדת הבחירות מכרזפומבי 4/19 בנושא "פיתוח, תחזוקה ותפעול של אתר אינטרנט ופיתוח יישומי אינטרנט" (להלן - המכרז).
על פי המכרז, האתר והיישומים האינטרנטיים יפותחו בשני שלבים נפרדים.
בשלב הראשון יפותח ו האתר והיישומים הנוגעים לקליטת נציגי הסיעות ורשימות המועמדים.
בשלב השני יבוצעו יתר היישומים, שהוגדרו כאופציונליים, וביניהם "בדיקת זכות ההצבעה בקלפי" ו"דיווח תוצאות ההצבעה".
היישום הראשון יבדוק בפנקס הבוחרים הממוחשב המרכזי אם יש למצביע זכות הצבעה ואם טרם ניצל אותה בקלפי אחרת.
בסיום תהליך ההצבעה יתקבל קובץ של כל המצביעים בקלפיות הרגילות, שיועבר למערכת "דמוקרטיה" לצורך השוואה מול פרטי המצביעים במעטפות הכפולות.
היישום השני יכלול דיווח ישיר מהקלפיות על תוצאות ההצבעה.
נקבע במפורש כי התשלום עבור כל יישום אופציונלי שתזמין הוועדה יהיה בהתאם להצעת המחיר שהגיש המציע הזוכה.
ההצעות הוגשו בסוף אוגוסט 2012 .
, ובתחילת ספטמבר נבחרה חברה ב' כחברה הזוכה הצעתה של חברה ב' לפיתוח והקמה של האתר ויישומי שלב א' הסתכמה ב-629,000 .
ש"ח עלות הפיתוח וההקמה של כל שמונת היישומים האופציונליים של השלב השני הסתכמה בכ- 128,000 ,ש"חומתוכה כ-38,000 ש"ח בלבד עבור שני היישומים הנוגעים לבדיקה ממוחשבת של זכות ההצבעה ולקליטה ממוחשבת של דיווח תוצאות ההצבעה.
בפברואר 2014 התקייםבוועדת הבחירות דיון בנושא החלופות למימוש המק"ם (מערכת קלפי ממוחשבת).
בדיון נטען כי לפיתוח היישומים באמצעות חברה ב' היתרונות הבאים: היצמדות למתאר שהוגדר במכרז, עמידה בתקציב המכרז והגעה במהירות יחסית ליישום עובד הניתן להצגה ולהמחשה.
אולם, צוין ]על פי הצעתה במכרז[ כי "אופן הפיתוחאינו תואם את החלופה המועדפת ליישום".
עוד סוכם בדיון כי היישום עצמו יפותח על ידי החברה ויתארח ב"ממשל זמין"67 ,, שיהיה אחראי גם לאבטחת המידע באתרושאפיון המערכת יעודכן על ידיו.
כן תועבר בקשה לחברה ב' להגיש הצעת מחיר בהתאם, שתועלה עם הסבר מתאים לוועדת המכרזים לבקשת אישור "לעדכון ההסכם".
ממסמך האפיון המעודכן עולה שמערכת זו תהיה שונה לגמרי מהיישומים שפורטו בנספחים למכרז, והיא תכלול רכיבים רבים שלא הופיעו בהם.
לדוגמה: יישום עבור ועדת קליטה בוועדה אזורית, שיאפשר גישה למערכת המרכזית, ואישור נתוני הפרוטוקול שיועברו למערכת "דמוקרטיה".
לבקשת ועדת הבחירות, באוגוסט 2014 העבירה חברה ב' הצעת מחיר "למימוש מערכת קלפי ממוחשב".
בהצעה הובהר שמדובר במערכת שונה מזו שהוצעה על ידה במסגרת המכרז.
67 מערך"ממשל זמין" פועל להקמת תשתיות כלל-ממשלתיות שמסייעות למשרדי הממשלה להעניק שירותים לציבור במגוון ערוצים, תוך צמצום הבירוקרטיה וייעול תהליכי העבודה במשרדים.
ועדת הבחירות המרכזית 1883 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הביקורת העלתה כי הצעת המחיר של חברה ב' בגין המערכת החדשה הסתכמה בכ- 524,000 ש"ח, שהוא פי14 מהמחיר המקורי שהציעה חברה ב' במכרזוהיה חלק מהבסיס לזכייתה, וכן כללה יישומים אחרים שלא התבקשו על ידי ועדת הבחירות במסגרת המכרז ושלא הוצעו על ידי חברה ב' בהצעתה המקורית.
זאת ועוד, הצעת המחיר היא רק עבור פיתוח שלב א' של המערכת, "שיופעל במעבדה".
כעבור שלושה ימים ממועד הגשת הצעת המחיר התקיימה ישיבת ועדת המכרזים של ועדת הבחירות לדיון בבקשה.
מנכ"לית ועדת הבחירות שימשה יו"ר ועדת המכרזים, וחבריה היו היועץ המשפטי וחשבת ועדת הבחירות.
ראש אגף המחשוב טען בוועדת המכרזים שבמכרז הוגדר פיתוח המק"ם והמערכת להצגת נתוני ההצבעה ביום הבחירות "כזכות ברירה (אופציה .
")לוועדת המכרזים הוגשה הצעת מחיר של חברה ב' בסך של כ-,000540 ש"ח (לא כולל מע"מ)68 לשלב הפיתוח, וכ-140,000 ש"ח לתקופת הבחירות.
כמו כן הוצגה הצעת מחיר של "ממשל זמין" לפיתוח המק"ם בעלות של כ-752,000 .
ש"ח ועדת המכרזים החליטה לאשר את פרטי ההתקשרות עם חברה ב' במלואם, וזאת "בהינתן שהצעת המחיר של חברה ב' היא סבירה … ונובעת מזכות ברירה במכרז… החלטה זו טעונה אישור ועדת הפטור של הוועדה".
ועדת הפטור של ועדת הבחירות, שהרכבה זהה לוועדת המכרזים, אישרה מיד באותו יום את ההצעה בנימוק ש"אישור הרחבת התקשרות בפטור מתחייב מטעמים של יעילות וחסכון.
ביצוע מכרז נפרד בנסיבות העניין יחייב עלויות כבדות יותר מתקציב הוועדה, ועלול לשבש את עבודת הפיתוח.
כמו כן, צפוי שעלות התחזוקה בנפרד, בשלב זה, תהיה גבוהה יותר מספק אחר.
משרד מבקר המדינה העיר לוועדת המכרזים ובד בבד לוועדת הפטור של ועדת הבחירות כי על פי תקנה 3(4 )(ב) לתקנות, קיומן של נסי בות שבהן האחידות נדרשת מטעמי יעילות וחיסכון הוא רק תנאי סף לאפשרות לבצע התקשרות להרחבה ללא מכרז.
ואולם, הרחבה מוגדרת בתקנה באופן הזה: "הגדלה של כמות הטובין, העבודה, המקרקעין או השירותים שיספק ספק מכוח התקשרות ראשונה".
ברי אפוא שניתן להגדיל את כמות העבודה והשירותים בפטור ממכרז, אך לא לשנות את השירותים שיירכשו.
יתרה מכך, הרחבת ההתקשרות חייבת להתבצע "בתנאים זהים לתנאי ההתקשרות הראשונה או מיטיבים" עם הגוף הציבורי.
הועלה כי במקרה דנן השירותים שרכשה ועדת הבחירות היו שונים מאלו שפורסמו במכרז שבו זכתה חברה ב', ולכן רכישתם חייבה את ועדת הבחירות לקיים מכרז נוסף.
מכל מקום, תקנה 3(4 )(ב) אינה מאפשרתכלל התקשרות ללא מכרז בתנאים שאינם זהים לתנאי ההתקשרות הראשונה או מיטיבים עם הגוף הציבורי.
משרד מבקר המדינה העיר לוועדת הבחירות כי גם כאשר קיימים שיקולי יעילות, הרי שעליה לפעול על פי עקרונות המינהל התקין ובהגינות כלפי כל המציעים והמציעים בכוח.
נוכח האמור, אין לקבל " הרחבת התקשרות" שבה גוף ציבורי מאשר הצעת מחיר הגבוהה יותר מפי 14 מההצעה שהוגשהלמכרז ועל בסיסה זכה המציע בהתקשרות המקורית , ו כל זאת ללא פנייה למציעים נוספים, ובהם כל המציעים שהגישו הצעות למכרז הקודם.
68 הצעת מחיר זו כוללת גם ציוד בסך של כ-16,000 .
ש"ח 1884 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתשובתה טענה ועדת הבחירות כי ועדת המכרזים וועדת הפטור סברו, בתוקף סמכותן לפי תקנה 3(4 )(ב) לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993 , שפיצול הפיתוח שלהמק"ם, כך שחלקו יפותח על ידי ספק אחד וחלקו על ידי ספק אחר, יהיה לא יעיל, ועלותו לקופת המדינה לא תצדיק את הפיצול.
בהקשר זה ציינה הוועדה פסק דין של בג"ץ התומך לכאורה בטענתה 69.
כןציינה ועדת הבחירות כי נמצא שתנאיה של ההצעה היטיבו עם הוועדה לאור מחירה והיקפה, בעיקר בהשוואה להצעת ממשל זמין.
עוד מסרה הוועדה כי ייתכן שראוי היה לפרסם מכרז חדש לפיתוח המק "ם בכללו, ולא לפעול להרחבת ההתקשרות.
עם זאת, לפי עמדת הוועדה, סמכויותיהן של ועדת המכרזים ושל ועדת הפטור להחליט על התקשרות המשך לפי תקנה 3(4 ) לתקנות אינן מוגבלות להגדלה כמותית של אותה עבודה, אלא הן רשאיות לעתים גם להוסיף פריטים שלא נדרשו במכרז המקורי אך נדרשים להזמנה זו, מטעמים שבהם השמירה על אחידות נדרשת מטעמי חיסכון או יעילות.
לדברי ועדת הבחירות, ועדת המכרזים וועדת הפטור יעמדו בעתיד ביתר שאת על החשיבות של עריכת מכרז פומבי, חלף נקיטת הליכים פטורים ממכרז.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת הבחירות כי פסק הדין שהיא הפנתה אליו ניתן לפני יותר מ-25 שנה, לפני שנחקקו חוק חובת המכרזים ותקנותיו.
לא זו אף זו, גם מהבחינה העניינית, פסק הדין אינו קובע שכאשר קיימת חובה לפרסם מכרז אפשר לעקוף חובה זו.
במקרה שבו עסק פסק הדין פנה משר ד הביטחון לשתי חברות בהליך של "מעין מכרז" לקבל הצעות על ציוד מחשבים, והשאלה הייתה אם היה פסול בכך שהציוד הנדרש היה תואם למערכת המקורית שסיפקה אחת החברות.
יצוין כי רק בינואר 2016 , יותר משמונה שנים לאחר שוועדת הבחירות החלה בהכנות למחשוב פנקס הבוחרים, הסתיים אפיון המערכת, הכולל הליך מפורט של ניתוח הצרכים, אפיון התהליכים, וכן עיצוב מסדי הנתונים, הממשקים והקישורים.
הזכות לבחור ולהיבחר הוכרה כאחת מזכויות היסוד במדינת ישראל, ומימושה מאפשר לכל אזרח בגיר לקחת חלק פעיל בעיצוב השלטון.
ההיערכות לבחירות - המגיעה לשיאה בניהול יום הבחירות עצמו ובסיכום תוצאותיהן - באה לידי ביטוי במבצע מורכב ביותר, הנמשך כשלושה חודשים, משתתפים בו עשרות אלפי עובדים, ותקציבו מגיע לכ-240 .
מיליון ש"ח ועדת הבחירות פעלה על מנת להבט יח את הצלחתו של מבצע זה.
בפברואר 2014 פרסם מבקר המדינה דוח מקיף בנושא ההיערכות לבחירות לכנסת התשע עשרה וניהולן.
ניכר כי ועדת הבחירות התייחסה ברצינות לביקורת הקודמת, ופעלה בפרק הזמן הקצר שעמד לרשותה עד שהוקדמו הבחירות לכנסת העשרים לתיקון חלק גדול מהליקויים שהועלו בביקורת זו.
בראש הנושאים שתוקנו - החלת חוק המינויים על עובדי ועדת הבחירות המרכזית (בהתאמות הנדרשות).
69 בג"צ 437/90 נשיונלאדבנסנד סיסטמס ישראל בע"מ נ' משרד הביטחון - מ"י ואח' תקדין עליון, 90(1 )330.
ועדת הבחירות המרכזית 1885 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עם זאת, נושאים אחרים טרם הוסדרו וחלקם אף נדונים שנים ארוכות בוועדת הבחירות, כגון אופן גיוס העובדים.
לעניין זה, לצד הצורך לגייס כוח אדם מיומן בפרק זמן קצר, חשוב שתינתן הזדמנות שווה לכלל הציבור להשתתף במבצע הבחירות, תוך מתן דגש לצורך להרחיב את השתלבותם של בני המגזר הערבי.
זאת ועוד, יש לתת את הדעת לכך שהעבודה במבצע הבחירות - הן בחודשים הקודמים להן והן ביום הבחירות עצמו - טומנת בחובה תמורה כספית לא מבוטלת.
בבחירות אלה פעלה ועדת הבחירות על מנת לאפשר לחיילים הזכאים לסיוע כלכלי לשמש סדרנים ביום הבחירות.
פעולה זו ראויה לציון.
עם זאת, יש לבחון אפשרות להרחיבה באופן שאוכלוסיות נוספות מעוטות יכולת כלכלית ישולבו במבצע הבחירות.
התמורה הכספית המשולמת עבור עבודה זו משמעותית עבור אוכלוסיות אלה באופן מיוחד.
לדעת משרד מבקר המדינה, לצד ניהול הבחירות התקין יש להבטיח שיישמרו עקרונות חשובים נוספים החלים על המינהל הציבורי, ובהם שמירה על כספי הציבור, שוויון הזדמנויות, הקצאה יעילה של משאבים ומימוש זכות הבחירה בצורה המיטבית.
הממשלה מעניקה תמיכה כספית למוסדות ציבור רבים.
התמיכה חיונית לפעילותם של מוסדות אלה, המספקים שירותים וצרכים חיוניים רבים לאוכלוסיות רחבות ומגוונות בישראל.
התמיכה במוסדות הנתמכים והפיקוח עליהם מוסדרים בחוקים , בנהלים ובהנחיות הקובעים כללים לפעילותם של כל הגופים המעורבים: א.
חוק יסודות התקציב: סעיף 3 א לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 (להלן- חוק התקציב), קובע עקרונות לתמיכה במוסדות ציבור מתקציב המדינה.
כן הוא קובע שהתמיכה תיעשה בהתאם למבחנים שוויוניים וששר האוצר, בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה (להלן - היועמ"ש), מוסמך לקבוע נוהל להגשת בקשות ולדיון בהן ; ב.
נוהל שר האוצר4 משנת 1992 והתיקונים שפורסמו לו מאז מפרטים את התנאים למתן תמיכות, את הליך הגשת הבקשות ואת הליך הטיפול של ועדת התמיכות של המשרד הממשלתי הרלוונטי; ג.
מבחנים לחלוקת כספי תמיכה: משרד התרבות קובע מבחנים לחלוקת כספי התמיכות, ומפרסמם מכוחו של חוק התקציב (להלן - מבחני התמיכה) ; ד.
ועדת תמיכות משרדית, המוקמת מכוחם של נוהל שר האוצר ותקנון כספים ומשק (התכ"ם) ושהשר הרלוונטי ממנה את חבריה.
ועדת התמיכות בוחנת את הבקשות ומקבלת החלטה על הקצאת כספי התמיכות בהתאם למבחנים שוויוניים.
כן היא מוודאת כי כספי התמיכות אכן שימשו למטרה שלשמה ניתנ ו; ה.
היועמ"ש: הנחיית היועמ"ש בעניין תמיכת המדינה במוסדות ציבור.
היועמ"ש מנחה את משרדי הממשלה ומייעץ להם בנושא התמיכות, באמצעות בעל תפקיד במחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים (להלן - מחלקת ייעוץ וחקיקה).
שני המינהלים העיקריים במשרד התרבות הם מינהל התרבות ומינהל הספורט.
תקציבו של המשרד לסוף שנת 2013 עמד על 1.
02 מיליארד ש"ח; מתוכם 723 מיליון ש"ח (71% ,) למינהל התרבות138 ( מיליון ש"ח 13.
5% ,) למינהל הספורט90 מיליון ש"ח .
4 "נוהל להגשת בקשות לתמיכה מתקציב המדינה ולדיון בהן", ס"ח התשמ"ה, עמ' 60 ; התשנ"ב, עמ' 34.
משרד התרבות והספורט 1415 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 (9% ) לרשות העתיקות ו-68 ( מיליון ש"ח%6.
רוב רובו של תקציב מינהל התרבות מיועד לתמיכה במוסדות ציבור בתחומי התרבות השונים.
מינהל התרבות מחולק למחלקות מקצועיות, בהן מחלקת תאטרון ופרינג' המקבלת את בקשות התמיכה ממוסדות הציבור ובודקת את תקינותן ושלמותן.
על פי חוק התרבות והאמנות, התשס"ג- 2002 , לצד מינהל התרבות הוקמו מועצות שונות.
המועצה הראשית לעניין זה היא מועצת התרבות, הפועלת באמצעות ועדות משנה האחראיות לכל אחד מתחומי התרבות והאמנות (להלן - מדורים), ובכלל זה מדור תאטרון ופרינג' (להלן - מדור תאטרון), המדור בוחן את הבקשות לתמיכה על פי משתנים (קריטריונים) שנקבעו במבחני התמ יכה - חלקם כמותיים וחלקם איכותניים.
מדור תאטרון ממליץ לוועדת התמיכות המשרדית על היקף התמיכה בכל מוסד, והיא שקובעת בסופו של התהליך את גובה התמיכה.
ב- 2013 תמך משרד התרבות ב-59 מוסדות ציבור שהעלו מופעי תאטרון בסכום כולל של כ-108 .
בהחלטת ממשלה מ - 1958 , נקבע מעמדו של תאטרון הבימה כתאטרון הלאומי של ישראל.
במהלך השנים ידע התאטרון כמה וכמה משברים, ומאז 1995 הוכנו לו תכניות הבראה שונות והוא מלווה בוועדת מעקב מטעם הממשלה, המורכבת ממנכ "ל משרד התרבות (אשר מכהן כיו"ר הוועדה), סגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר וסגן החשבת הכללית במשרד האוצר.
במרבית השנים מאז 1995 התאטרון מלווה גם ברואה חשבון מלווה או חשב מלווה מטעם ועדת המעקב.
החל בדצמבר 2012 החשב המלווה ומנכ"לית התאטרון הנם מורשי החתימה היחידים מטעם התאטרון.
בשנים 2004 -1994 ,ניהל את התאטרון מר יעקב אגמון ב- 2011 -2004 ניהלו אותו גב' אודליה פרידמן ומר בני צרפתי, ומ - 2011 ואילך המנכ"לית היא גב' אודליה פרידמן.
על פי נתוני משרד התרבות, סך כל ההכנסות של התאטראות בישראל ב- 2013 עמד על 511 מיליון ש"ח.
מתוכן, כ-291 ( מיליון ש"ח היו הכנסות עצמיות57% )- רובן הגדול ממכירת כרטיסים ומכירת הצגות מחוץ לבניין התאטרון; כ -26 מיליון ש"ח הכנסות ממקורות פרטיים והכנסות אחרות (5% ).
ההכנסות מתמיכה ציבורית הסתכמו בכ-194 מיליון ש"ח (כ-38% ); מתוכן, תמיכת מינהל התרבות הסתכמה בכ -108 מיליון ש"ח, תמיכת הרשויות המקומיות בכ -50 מיליון ש"ח, ות מיכת משרדי ממשלה אחרים, רשויות ציבוריות אחרות ופיצוי בגין הנחה לאזרחים ותיקים הסתכמו בכ-36 .
במהלך החודשים מרץ עד אוגוסט 2015 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בניהול תאטרון הבימה (להלן - הבימה, התאטרון, תאטרון הבימה ).
אלה הנושאים שנבדקו: היקפי פעילותו, התמיכה הציבורית והאיכות בהשוואה לתאטראות אחרים, משמעות היותו תאטרון לאומי, התמיכות שהוא מקבל ממשרד התרבות והספורט בשל תוארו, עמידתו בהסכמי ההבראה שנחתמו בינו לבין הממשלה, עמידתו בהתחייבויות כלפי עובדים וספקים, ותשלום חובותיו לקופות העוב דים (פנסיה, גמל והשתלמות), לרשויות המס, לביטוח הלאומי ולארגוני .
5 למשרד התרבות ולמשרד המדע, הטכנולוגיה והחלל מטה מינהלי משותף.
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 העובדים.
כן נבדקה התנהלות המוסדות המנהלים של התאטרון: "נאמנות התאטרון הלאומי הבימה" (להלן - ההקדש), "התאטרון הלאומי הבימה בע"מ - חברה לתועלת הציבור" (להלן - חל"צ), ונבדקה תחזוקת בניין הבימה באמצעות "חברת בנין 'הבימה ' בע"מ".
הביקורת נעשתה בתאטרון ובמשרד התרבות; בדיקות השלמה נעשו במשרד האוצר ובמשרד המשפטים.
המעמד המשפטי של התאטרון .
תאטרון הבימה פועל ברציפות מאז הקמתו במוסקבה בשנת 1917.
ב - 1928 הגיעו חברי התאטרון לנמל יפו, ומאז הוא פועל בארץ.
משנת 1945 משמש את התאטרון בית הבימה בתל אביב.