HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, תשובת מנכ"ל המשרד מעידה שיש קושי מהותי לגבש פתרון כולל המאזן בין הצורך לקדם את התחרות ואת משרד התשתיות הלאומיות 249 .
התשתית במשק הדלק לבין צורכי הפיתוח והתכנון של העיר חיפה ושל נמל חיפה וצורכי הבטיחות והסביבה במרחב זה28.
28 ראו בפרק הבא (נמל הדלק בחיפה) את תשובותיהם של מינהל התכנון שבמשרד הפנים, משרד התחבורה וחנ"י - כל התשובות מלמדות שהבעיה מהותית.
250 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
תשתיות הדלק במרחב חיפה .
בהמשך להחלטת הממשלה מיולי 199529 בדבר תכנית פיתוח לנמלים ובהתבסס על השלב הראשון של תכ נית האב לנמלי חיפה ואשדוד מינואר 2007 (להלן- תכנית האב), החליטה הממשלה במאי 200730 בעניין התכנית לפיתוח נמלי אשדוד וחיפה, שיש "לתת מענה.
לגידול הצפוי בתנועת המטענים בטווח המיידי, הבינוני והארוך, בדרך היעילה ביותר, תוך איזון של מכלול הצרכים והמגמות.
תוך מתן מענה מיטבי לפיתוח התשתיות הלאומיות בנמלי אשדוד וחיפה, ותוך מתן מענה הולם לאינטרסים הביטחוניים האסטרטגיים של מדינת ישראל".
על פי תכנית האב, פיתוח נמל חיפה לטווח הארוך יתבסס בשלב הראשון על הקמת רציפים חדשים מצפון לפתח נמל הקישון (להלן - נמל המפרץ, ראו ה מפה בנספח 2 ) ובהם, על פי תכניות חנ"י, ימוקם רציף דלק חדש שנועד להחליף את רציף הדלק הקיים.
בנובמבר 2007 ביקש מנכ"ל המשרד ממנכ"ל משרד התחבורה לשלב בתכנית האב לנמלי ישראל, שמכינה ועדת היגוי, את צורכי משק האנרגיה מתוך ראייה ארוכת טווח, כמפורט במכתבו.
בדצמבר 2009 סיימה חנ"י להכין דוח בנושא "שדרוג מערך שינוע הדלקים הנמלי כמענה לצרכי משק הדלק" כחלק מתכנית הפיתוח של נמלי חיפה ואשדוד 31.
כאמור, הוועדה הבין -משרדית קבעה בינואר 2010 , בין השאר, שיש להרחיב את היכולת לייבא תזקיקים למדינה כדי להגביר את התחרות, בהתחשב בהיבטי עלות-תועלת.
ב- 2009 החלה ועדת עורכים 32 )להכין תכנית מתאר ארצית (תמ"א 13//ב1 לייבוש הים ולהקמת נמל חדש, ובספטמבר 2010 הורתה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה להכין תמ"א 13/ב1/1 למבנים ימיים במפרץ חיפה, ובה תיכלל תכנית מפורטת להקמת מסוף מכולות חדש ולהקמת רציף דלק חדש.
שתי התכניות משיקות לתמ"א 30 , הדנה בדרום מפרץ חיפה.
באוגוסט 2009 הובאה תמ"א 30 (שכאמור כבר אושרה במועצה הארצית לתכנון ולבנייה) לאישור ועדת השרים לענייני פנים ושירותים.
יו"ר ועדת השרים (שר הפנים מר אלי ישי) סיכם ואמר כי הדיון בתמ"א זו יידחה בחודשיים.
מתשובות משרד התחבורה ומשרד הפנים מינואר 2011 ,עולה שהסיבה לדחיית הדיון הייתה התנגדות חנ"י וחברת נמל חיפה להוראות התכנית33.
בפברואר 2010 ביקש שר הפנים ממזכיר הממשלה להעלות על סדר יומה של ועדת השרים לענייני פנים ושירותים הצעת החלטה לאישור תמ"א 30 , וזאת .
29 'החלטת ממשלה מס 5879.
30 'החלטת ממשלה מס 1710.
31 כנאמר לעיל, גם דוח הוועדה הבין -משרדית מינואר 2010 כלל המלצות לממשלה בעניין ההשקעות הנדרשות בתשתית יבוא הדלקים בנמלי הדלק במדינה.
32 על פי סעיפים 51,50 לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה - 1965 : "המועצה הארצית רשאית להורות על עריכת תכנית המיתאר הארצית חלקים חלקים לפי שטחים שונים של המדינה או לפי הענינים שהם נושא התכנית, ודין כל חלק כאמור כדין תכנית המיתאר הארצית.
המועצה הארצית תפרסם בדרך הנראית לה את נושא התכנית שעומדים לערוך וכן תתן את ההוראות לעריכתה, והוראות אלה יבוצעו על ידי מי ששר הפנים מינה לכך או על ידי מי שזכה לכך במכרז שפירסם".
33 חנ"י וחברת נמל חיפה התנגדו לקביעה בתמ"א 30 ששטחים שבבעלותם (ואשר חלוקת האחריות עליהם אמורה להיקבע כחלק מתהליך הרפורמה וההפרטה של הנמלים) יועדו לשימושים עירוניים של עיריית חיפה.
משרד התשתיות הלאומיות 251 .
"בתוקף סמכות הממשלה לפי סעיף 53 לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה- 1965 , לאשר את תכנית מתאר ארצית- תמ"א/30 - דרום מפרץ חיפה".
לא הועלתה הצעת החלטה זו לדיון בוועדת השרים 2.
באפריל 2010 מינה שר התחבורה מר ישראל כ"ץ ועדה בין -משרדית בראשות מנכ"ל משרדו דאז מר יעקב גנות (להלן - המנכ"ל הקודם) לקידום פיתוחן של תשתיות תחבורה במרחב נמל 252 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
לאפשר ]על מנת [ חיפה.
הוועדה התבקשה "לגבש המלצות אופרטיביות ע"מ קידומן של תכניות הפיתוח של נמל המפרץ, יישום המלצות 'ועדת יערי'34 , קידום תכנית אב לאומית למשק הדלק ומימוש יעדי הפיתוח העירוניים של עיריית חיפה, כל זאת תוך מענה תפעולי לצורכי הגופים הנמליים הפועלים במרחב", וזאת בתוך 60 יום.
בעקבות הקמתה של ועדה זו החליט מנהל מינהל התכנון של משרד הפנים דאז לדחות את ישיבותיהן של ועדות העורכים הנגזרות מתמ"א 13 /ב והנוגעות לנמל חיפה (כאמו ר לעיל), שתוכננו לחודשים שלאחר מכן.
בנובמבר 2010 הודיעה לשכתו של המנכ"ל הקודם למשרד מבקר המדינה, שהוועדה הבין- משרדית בראשות המנכ"ל לא תתכנס עד לקבלת הנחיות נוספות משר התחבורה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח הצורך לקדם את תשתית משק הדלק ואת התחרות בו ולנוכח צורכי העיר והנמלים, האזרחי והצבאי, מן הראוי שהממשלה תקבע את סדרי העדיפויות בנוגע לכל צורכי הפיתוח והתכניות35 של מפרץ חיפה ושל הנמל, מתוך גיבושה של תכנית השקעה כוללת ומתוך תכנון יעדים ולוחות זמנים, שכן העיכובים הממושכים בעניין זה משבשים את התכנון ואת הפיתוח ש ל כל תשתית יבוא הדלקים במרחב חיפה ואת תכנית הפיתוח של העיר חיפה ושל מרחב המפרץ.
בינואר 2011 הודיע המנכ"ל הקודם ויו"ר הוועדה הבין -משרדית למשרד מבקר המדינה, על דעת שר התחבורה ומנכ"ל משרדו הנוכחי, כי לאחר כמה חודשי פעילות הוועדה הוא ביקש משר התחבורה להקפיא את פעילותה "לנוכח מספר סוגיות, שלובות זו בזו, שלא ניתן היה לגבש לגביהן מענה"36 .
עוד הסביר המנכ"ל הקודם, כי תכנית הקמתו של נמל הדלק אינה בטיפול משרד התחבורה "כל עוד משרד התשתיות לא גיבש את מדיניותו בסוגיה".
חנ"י הסבירה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 , כי היא הציעה למשרד חלופות להקמת נמל הדלק החדש במרחב נמל חיפה, אך המשרד טרם גיבש עמדה סופית ומוסכמת.
ב- 1990 הכינה תש"ן תכנית להקצאת שטח של כ-600 דונם ממזרח למתחם בית זיקוק חיפה (להלן - תכנית קרקעות הצפון, ראו המפה בנספח 1 ) להקמת חוות דלק אחודה37.
חווה זו נועדה לשמש אכסניה חלופית לשלושה מתחמי אחסון .
34 ועדה בראשות מנכ"ל רפא"ל האלוף במיל' ידידיה יערי ובהרכב נציגי משרד הביטחון ועיריית חיפה.
הוועדה הוקמה לפי החלטת בית המשפט המחוזי בחיפה בינואר 2009 ( עת"משמספרו הוא 4347 /07 מ- 15.
09 ), כדי לבדוק את ישימות הצעתה של עיריית חיפה להעתיק את הנמל הצבאי ממיקומו הנוכחי בנמל חיפה אל שטח הנמל החדש המתוכנן "בשים לב לכל הנושאים הבאים: א.
התאמה מבצעית מלאה לדרישות המבצעיות שיוגדרו על ידי מפקד חיל הים.
היתכנות פיזית-תכנונית, לרבות איכות הסביבה.
הוועדה הגישה את מסקנותיה באוגוסט 2009.
35 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 60ב ( 2010 '), עמ16.
36 המישק בין קידום פיתוחו של נמל המפרץ החדש לבין תהליך הרפורמה והפרטת הנמלים; שטחים שעל פי הגדרת הממשלה נועדו לתפעול של נמל חיפה, ואילו ייעודם לפי תמ"א 30 הוא "פיתוח אורבאני ומסחרי"; המישק בין החלטת מערכת הביטחון בעניין השטח החלופי (בנמל המפרץ) של בסיס חיל הים לבין שדה התעופה בחיפה והנמל העתידי.
37 ,ראו מבקר המדינהדוחות ביקורת על איגודים (דצמבר 2000 '), עמ 40-43.
משרד התשתיות הלאומיות 253 .
דלק גדולים בני 70 שנה ויותר הסמוכים למתחמים עירוניים ולריכוזי אוכלוסין צפופים במרחב מפרץ חיפה: חוות המכלים של מסוף קריית חיים, חוות מכלי אלרואי (ליד קריית טבעון) והמכלים שבמתחם 20 אקרס.
באוגוסט 2001 הגישה תש"ן 254 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
לוועדה המחוזית לתכנון ולבניה חיפה (להלן - הוועדה המחוזית) את תכנית קרקעות הצפון 38 .
ביולי 2009 אישרה הוועדה המחוזית כי התכנית תואמת את תמ"א 30 ואת תכנית המתאר המחוזית של מרחב חיפה- תמ"מ 6 .
את הפקדת התכנית היא החליטה להתלות בכמה תנאים 39 ולדרוש מתש"ן, מגי שת התכנית, למלאם עד ינואר 2010 .
בשיתוף גופים נוספים א.
לבקשת תש"ן דחה יו"ר הוועדה המחוזית, על פי סמכותו בחוק התכנון והבנייה, פעמים מספר את תאריך היעד להשלמת התנאים שנקבעו להפקדת התכנית.
ביולי 2010 סיכם יו"ר הוועדה המחוזית שתש"ן מילאה את מרבית התנאים, חוץ מ השלמות לסקר הפליטות, ואותו הגישה תש"ן באוגוסט 2010 לאישור המשרד להג"ס.
בנובמבר 2010 ניתנה לתש"ן הארכה נוספת עד סוף מרץ 2011 לצורך בדיקה משלימה (ראו להלן).
בדצמבר 2010 כתב מנכ"ל המשרד להג"ס לשעבר ד"ר יוסי ענבר למשרד מבקר המדינה, כי מחוז חיפה במשרדו דרש מתש"ן בדיקה משלימה לתסקיר השפעה על הסביבה; וכי "על אף שתסקיר ההשפעה על הסביבה לא הושלם כנדרש, נוכח החשיבות של קידום התכנית (קרקעות הצפון), המשרד להגנת הסביבה יוציא חוות דעת ביניים עד תחילת ינואר ( 2011 .
") וכבר החל לבדוק את נוסח הוראות התכנית שהוכן ע"י היזמים בפברואר 2011 השיבה מנכ"לית המשרד להג"ס עו"ד אלונה שפר (קארו) למשרד מבקר המדינה, כי בסוף דצמבר 2010 ,ניתן אישור חלקי לתסקיר שהכינה תש"ן אבל היא נדרשה להשלמות נוספות כדי לעמוד בתנאי הסביבה המחמירים המתחייבים מהקמתו של מיזם דלקים זה במיקום שנקבע.
הועלה שעד תחילת מאי 2011 לא סיימה תש"ן להטמיע את כל דרישות המשרד להג"ס, שכן להשלמתן נדרשת השקעת כספים רבים, ולחלק מהנתונים נדרשת בדיקת מומחים מחו"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר לתש"ן, שעליה להשלים את הדרישות הנוספות של סקר הפליטות ואת הטמעתם בתכנית כפי שקבע המשרד להג"ס, שכן כבר עברו כשנתיים מהמועד שבו אישרה הוועדה המחוזית את התכנית להפקדה בתנאים, והוארך פעמיים תאריך היעד לביצועם.
משרד מבקר המדינה מעיר גם למשרד להג"ס, כי עיכוב האישור להפקדת התכנית בעקבות בקשתו להשלמות נוספות אינו מתיישב עם תשובת המנכ"ל לשעבר מדצמבר 2010 .
השיהוי בהשלמת סקר הפליטות מעכב את הפקדת התכנית וגורם בכך לדחיית ההיערכות להעברה של חוות המכלים במרחב מפרץ חיפה ושל קווי הצנרת אליהם אל אתר קרקעות הצפון.
השיהוי מעכב גם את קידומן של תכניות פיתוח אחרות של חיפה ונמלה המשיקות לתכנית קרקעות הצפון.
ביולי 2011 כתבה מנכ "לית המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה, כי עקב חשיבות התכנית ומשמעותה החליט משרדה להמליץ לוועדה המחוזית להפקיד את התכנית, ובו-בזמן תימשך השלמת סקר הפליטות.
מתשובתה של חנ"י למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 עולה, כי העיכובים בהפקדת תכנית קרקעות הצפון להתנגדויות מעכבים את פעילות הנמל האזרחי, .
38 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 52ב ( 2002 '), עמ 383-384 .
39 כגון השלמת הכנתם של סקר הסיכונים ושל סקר פליטות מזהמים לאוויר (להלן- סקר פליטות) לפי הנחיות המשרד להג"ס; הכנת תכנית מפורטת לפינוי חוות המכלים, שיועברו לקרקעות הצפון; בדיקת הגבהתם של המכלים ושל המאצרות; בדיקת מיקומה של תחנת כיבוי האש ושטחה במתחם; הקמת מתקן אימונים; הכנת נספח ניקוז לפי דרישתה של רשות נחל קישון.
משרד התשתיות הלאומיות 255 .
וכי לדעתה העברת חוות המכלים של מסוף קריית חיים ושל חוות20 אקרס לשטח קרקעות הצפון "הם המפתח לשחרור מרבית הקונפליקטים ]ההדגשה במקור [ .
במרץ 2011 הודיע ראש רח"ל תא"ל במיל' זאב צוק-רם למנכ"לית המשרד להג"ס, שאם יחליט המשרד ב שיתוף המשרד להג"ס לאשר את המיזם של קרקעות הצפון, יש לבנות למכלי האתר 256 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
מערכת מיגון מפני פגיעה ישירה.
ראש רח"ל יידע בהודעתו זו, בין השאר, גם את מנהל מינהל הדלק ואת מנכ"ל תש"ן.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ראש רח"ל להעלות את דרישתו המנומקת לפני הוועדה המחוזית, כדי שזו תשקול את עמדתו בבואה לאשר את תכנית קרקעות הצפון.
ממסמך של לשכת מנכ"ל המשרד מאפריל 2004 עולה כי שר התשתיות הלאומיות דאז, השר דאז במשרד האוצר ושר התעשייה, המסחר והתעסוקה דאז, שהיה מופקד באותה עת על מינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י), הסכימו באותו מועד על עקרונות בעניין "פינוי/בינוי מתקני תש"ן לקרקעות הצפון" (להלן - מסמך העקרונות).
במסמך העקרונות נקבע, בין השאר, כי המדינה תעמיד לתש"ן 100 מיליון דולר לפינוי המתקנים ולבינוי מתקן קרקעות הצפון; התקצוב יהיה לפי הסכם מפורט שייחתם בין תש"ן ובין ממ"י על תשלום בסך כ -65 מיליון דולר, ולפי הסכם מפורט שייחתם בין תש"ן ובין המדינה (משרד האוצר ומשרד התשתיות הלאומיות) על מימון בסך של כ-35 .
מיליון דולר באמצעות עדכון תעריפים או מתקציב המדינה עוד סיכמו השרים ש"כל ההסכמות האמורות טעונות אישור.
הגופים הממשלתיים והממלכתיים, כנדרש.
האחריות לביצוע וניהול המתווה תוטל על צוות בראשות דאז, מר אלי רונן, שסיים את תפקידו במחצית [ מנכ"ל משרד התשתיות הלאומיות שנת 2006 .
", ובהשתתפות ממ"י, משרד האוצר ותש"ן] בספטמבר 2005 , כשנה וחצי לאחר סיכום מסמך העקרונות, הודיע השר דאז מר בנימין בן אליעזר לשר האוצר והתמ"ת דאז מר אהוד אולמרט40 , בין השאר, כי על פי הערכה הנדסית של תש"ן, עלות הקמתו של שלב א' במיזם היא כ-150 מיליון דולר.
ואלה מקורות התקציב למיזם: 100 מיליון דולר- כמפורט במסמך העקרונות, סכום נוסף תעביר חנ"י עבור פינוי חלק משטח 20 האקרס (ראו בהמשך), וכ -50 מיליון דולר - מאיגרות חוב שתנפיק תש"ן.
עוד פירט השר במכתבו, כי אחד מצווארי הבקבוק בקידום המיזם הוא "סיכום תקציבי מול האוצר וממ"י - שיבהיר כי סכום 100 מיליון $ הינו אכן הסכום שהתחייב עליו האוצר, שהינו מינימום קריטי לפרויקט".
בסיכום מכתבו זה ביקש השר לזמן דיון עם שר האוצר "למתן הנחיות לגורמים השונים וקבלת החלטות במידת הצורך".
באפריל 2011 הסבירו (בנפרד) אגף התקציבים וסגן החשב הכללי (להלן- אגפי האוצר) למשרד מבקר המדינה, כי מסמך העקרונות מ - 2004 אינו מסמך מחייב מאחר שטרם ניתנו ההסכמות של הגופים הרלוונטיים, וטרם הוסדר המימון למיזם.
אגף החשב הכללי (להלן - החשכ"ל) הוסיף כי על פי מסמך העקרונות, האחריות לקידום המיזם ולגיבוש הצעת החלטה לממשלה בנדון הוטלה על מנכ"ל המשרד דאז מר אלי רונן, אבל הוא לא קידם את הנושא; וכי אין במכתבו של השר דאז מ- 2005 אל שר הא וצר והתמ"ת דאז כדי ללמד שמשרד האוצר הסכים לבצע את המיזם, שכן הממשלה לא קיבלה החלטה מחייבת.
עוד ציינו אגפי האוצר כי אין "כל תימוכין או עבודה כלכלית" המלמדים שיש יתרונות למשק הדלק ממיזם קרקעות הצפון.
מנכ"ל המשרד דאז מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2011 , בין היתר, כי "כל הנושאים שהיו בסמכותי ובטיפולי במסגרת פרויקט קרקעות הצפון טופלו.
אך הנושאים שהיו באחריות משרד האוצר, ובעיקר אגף החשב הכללי, לא קודמו כלל".
40 אחד השרים שהשתתפו בסיכום העקרונות באפריל 2004.
משרד התשתיות הלאומיות 257 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי "התימוכין והעבודה הכלכלית" מצויים בבדיקתה של חברת ייעוץ על מצב התחרות והתשתיות ב משק הדלק בעקבות פיצול בזן והפרטתה, בדיקה שהזמין אגף התקציבים (עם המשרד) בפברואר 2008 .
בדוח הסופי שהגישה חברת הייעוץ לאגף התקציבים באפריל 2009 הוצגו, בין היתר, ניתוח כלכלי והמלצות "להשקעות הנדרשות בתשתית הנמלים וההזרמה", לרבות במרחב חיפה41, המתבססים על הליכי התכנון של מיזם קרקעות הצפון.
על יסוד הדוח של חברת הייעוץ מינו השרים את הוועדה הבין-משרדית המוזכרת לעיל, ובה השתתפו גם נציגי אגף התקציבים.
בנובמבר 2009 ביקש מנכ"ל תש"ן מהחשכ"ל לדון עמו על מימון המיזם וציין כי משרד האוצר הבטיח בעבר "היקף מימון מינימאלי של 100 מיליון דולר".
הוא העריך שעלות הקמתו של המיזם תהיה מ -170 עד250 מיליון דולר - לפי החלופות השונות - במחירי התשומות של שנת 2004 .
סגן בכיר לחשכ"ל דאז מר אבי דור (להלן - סגן החשכ"ל הקודם) השיב לו: "למיטב ידיעתי לא ניתנה לתש"ן הבטחה כאמור ממשרד האוצר.
מימון הפרויקט יבחן בשלב מאוחר יותר, ולאחר שייערכו בדיקות מקיפות באשר לכדאיות הכלכלית של הפרויקט".
סגן החשכ"ל הנוכחי מר גיל שבתאי כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 , בין השאר, שמסיכום השרים עולה "שאין מדובר בסוגיה שהוכרע בה.
בימים אלה מבצע אגף החשב הכללי בשיתוף גורמים רלוונטיים בחינה של הכדאיות הכלכלית הטמונה בביצוע הפרויקט, ושל אופן יישום ההחלטות אשר התקבלו בעבר בקשר אליו".
הוא ציין כי אגף החשכ"ל מצוי בשלב הראשוני בלבד בתהליך קביעתן של מטרות בדיקת הכדאיות, של הפרמטרים ושל מתווה הבדיקה, ולפיכך אין ברשותו פרוטוקולים מדיוני האגף בעניין הכדאיות של המיזם.
בפברואר 2011 הוסיף סגן החשכ"ל, כי החלטה על מיזם קרקעות הצפון צריכה להיות חלק מהסדרה כוללת של פעילות חברת תש"ן ונכסיה במסגרת הסכם שייחתם בין החברה למדינה42 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי אגפי האוצר השתהו עד ינואר 2011 בבדיקת כדאיות המיזם ובבחינת מימונו, ובכך הם התעלמו: מסיכום העקרונות מאפריל 2004 , שבו השתתף גם שר התשתיות הלאומיות דאז במשרד האוצר; מפניית השר דאז לשר האוצר דאז בספטמבר 2005 , שהעתקה נשלח גם לממונה דאז על התקציבים; ומפניית תש"ן לחשכ"ל בנובמבר 2009 .
לדעת משרדמבקר המדינה, השתהות זו פגעה במציאת מקורות תקציב למיזם זה, בקידום התחרות והתשתיות של משק הדלק ובקידום מיזמים לאומיים ועירוניים אחרים במרחב חיפה שביצועם תלוי במימוש המיזם.
מיזמים אלו אמורים לתת פתרון, בין השאר, לסיכונים לבטיחות ולסביבה שבמרחב חיפה.
41 דוח חברת הייעוץ, משק הדלק בישראל - ניתוח כשלים תחרותיים והמלצות לפתרון (אפריל 2009 ), בייחוד פרק4.
42 ההסדרה האמורה נדרשה כבר ממועד תום הזיכיון שהיה לתש"ן.
בעניין זה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 52ב ( 2002 '), עמ374.
258 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
חוות המכלים בנמל חיפה וחיבורה לרשת הדלק הארצית .
בשנות השלושים של המאה הקודמת הוקמה חוות מכלי דלק בחלקו המזרחי של נמל חיפה - "חוות 20 אקרס".
בחווה מכלי דלק בגדלים שונים.
ממסמכי תש"ן עולה שתפקיד מכלי החווה בין היתר, משרד התשתיות הלאומיות 259 .
הוא אחסון ביניים, החיוני לטעינתן ולפריקתן של אני ות43 , ומן ההכרח שהם יהיו קרובים פיזית לרציף הדלק שבנמל.
על פי תסקירי ההשפעה על הסביבה שאישר המשרד להג"ס, לנוכח מצבם של מכלי החווה (בני כ-70 שנה) יש צורך לשפצם או להחליפם למכלים העומדים בתקני הבטיחות העדכניים לאחסון חומרים מסוכנים.
להריסת מכל או לבנייתו נדרש היתר בנייה מהוועדה המקומית לתכנון ולבנייה44 .
יצוין כי משפקע הזיכיון של תש"ן בינואר 2001 )דרשה רשות הנמלים (כיום חנ"י שתש"ן תפנה את מתקניה ואת מכלי החווה מאזור רציף הדלק.
דרישתה זו הביאה לידי סכסוך משפטי בין שתי החברות45.
ממסמכי תש"ן ומדוח הוועדה הבין-משרדית עולה שקיימת תלות תפקודית בין כל אחד מרכיבי מערך תשתיות זה ובין קיבולתו: אם צורכי משק הדלק העתידיים יחייבו להתאים את הנמל לקליטת אניות גדולות יותר או להגברת כושר הזיקוק, יידרשו הרחבות גם במערך האחסון וההזרמה.
למימוש המלצות אלו נדרשות השקעות של מאות מיליוני דולרים.
משרד האוצר החל, כאמור, לבדוק את כדאיות מיזם קרקעות הצפון בשיתוף המשרד; ולדעת משרד מבקר המדינה, עליו לבחון את תועלתו הצפויה של המיזם גם לתכניות פיתוח אחרות, לבטיחות ולהגנת הסביבה במרחב חיפה.
כמו כן עליו לבחון את התועלת הצפויה למשק הדלק מהעברת מכלי חוות 20 אקרס לאתר קרקעות הצפון מן ההיבט של שיפור התחרות בתחום הזיקוק.
רציף הדלק בנמל חיפה מחובר למתחם בז"ח באמצעות שבעה צינורות תת- קרקעיים להעברת תזקיקים, צינורות המכונים "מסדרון F " (ראו המפה בנספח1 ;) מהם ארבעה צינורות מחוברים לקמ"ד 46 , וממנה - למערכת ה הזרמה הארצית.
צנרת זו נועדה להזרמת דלקים מבז"ח אל נמל חיפה לצורכי יצוא ואל מסופי הדלק של כמה מחברות שיווק הדלק המצויים במפרץ חיפה ולהזרמת תזקיקים מיובאים מהנמל אל המערכת הארצית.
בהסדר העקרונות מינואר 2007 שנחתם בין מדינת ישראל לבין בז"ח לקראת הפרטתה נקבע, בין השאר: "במועד החתימה, תשיב החברה (בז"ן) את כל זכויותיה בצנרת התזקיקים או בנוגע אליה.
בתקופה שממועד החתימה ועד יום 28.
2010 (תקופת ביניים) תהיה לחברה הזכות להפעיל ולהשתמש בצנרת התזקיקים.
2010 , תעביר החברה למדינה את החזקה בצנרת התזקיקים".
ממכתבם של סגן החשכ"ל הקודם ושל מנהל מינהל הדלק מר חן בר -יוסף למנכ"ל בז"ח לשעבר מר ישר בן -מרדכי מפברואר 2010 ,עולה שהמדינה נאותה להאריך את משך השימוש של בז"ח בצנרת עד לסוף מאי 2010 .
43 באופן טכני אי-אפשר להזרים את הדלק הנטען מבית הזיקוק אל האנייה או לפרוק דלק ממנה ישירות אל הלקוח, וזאת עקב הצורך התפעולי להתאים בין קיבולת האנייה לספיקות ההזרמה ולאפשר הליך מהיר של שטעונה.
כמתחייב מחוק התכנון והבנייה ומתקנותיו 45 בינואר 2001 עם פקיעת הזיכיון של תש"ן באה לקצה תקופת חכירת השטח על ידי תש"ן מרשות הנמלים (כיום חנ"י) בנמל חיפה, וזאת מתוקף הסכם בין הצדדים משנת 1972 ,(ראו מבקר המדינהדוח שנתי 52ב ( 2002 '), עמ 384-383 ).
רשות הנמלים הגישה נגד תש"ן תביעה להסתלקות מהשטח.
לאחר הידיינות בבית המשפט ובהסכמת הצדדים נפסק שייעשה הליך גישור על ידי רשות החברות הממשלתיות.
במועד סיום הביקורת טרם הסתיים הליך זה.
קמ"ד צמודה למתחם בז"ח ומרכזת את ההזרמה לשאר חלקי המדינה 260 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
מנכ"ל המשרד כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 , כי אף ש"מסדרוןF " עדיין בחזקת בז"ח, היא לא התכוונה למנוע הזרמת דלק מהנמל לחברות הדלק שיבקשו זאת, אבל עד כה לא הוגשה משרד התשתיות הלאומיות 261 .
עוד כתב מנכ"ל המשרד כי רק לאחר שתשלים בז"ח את סקר הזיהומים47 , המתבצע בכפוף להוראות המשרד להג"ס, ולאחר שמשרד זה יאשר את תכנית הטיפול בזיהומים, יבחן מינהל הדלק את האפשרות להעביר את זכות השימוש ב"מסדרון F " למפעיל אחר, בכפוף לשיפוי כספי של בז"ח לגוף שינקה את הזיהום.
לפיכך בכוונת המשרד להאריך את משך השימוש של בז"ח בנכס האמור.
מנכ"ל בזן השיב בינואר 2011 למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי בז"ח מטפלת בקרקע של "מסדרון F " על פי תכנית שתואמה עם המשרד להג"ס.
עוד הוא הודיע כי בתום תקופת התפעול הראשונה (בפברואר 2010 ) ביקשה בזן מהמשרד להאריך את תקופת הרשאתה לתפעול הצנרת ב -15 שנה, אך לטענתו, "לא התקבלה החלטה בבקשת בזן", חוץ מההארכה האמורה - עד סוף מאי 2010.
בעקבות הב יקורת הודיעו סגן החשכ"ל ומנהל מינהל הדלק למנכ"ל בז"ח בסוף דצמבר 2010 , כי עליו לקבוע לוח זמנים להשלמת חובתה לטפל בזיהומים ב"מסדרון .
F " בכפוף להנחיות המשרד להג"ס ועד מועד השבת הצנרת למדינה.
הם אף הבהירו במכתבם כי "המדינה שומרת לעצמה את הזכות לדרוש תשלומים בגי ן שימוש בצנרת התזקיקים לכל אורך התקופה שמיום 28 בפברואר 2010 .
" משרד מבקר המדינה מעיר, כי אף שהחשכ"ל לא אישר ארכה נוספת לתקופה שלאחר סוף מאי 2010 , לא העבירה בז"ח למדינה את החזקה בצנרת עד מועד סיום הביקורת.
כל זמן שבז"ח מחזיקה בצנרת "מסדרון .
F " ביכולתה לקבוע את סדר העדיפויות של הזרמת הדלקים בצנרת, להקשות על חברות הדלק לייבא בעצמן תזקיקים דרך נמל חיפה ולהשפיע בכך על היכולת להתחרות בה.
על החשכ"ל ועל המשרד לדאוג להשבת צנרת זו בהקדם לנכסי המדינה, כדי שתשמש תשתית ממלכתית.
עיריית חיפה ביקשה לקדם תכנית להקמת כמה מנהרות תשתית תת - קרקעיות במרחב חיפה, באמצעות החברה הכלכלית העירונית48 , על בסיס הוראות תמ"א 30 ותמ"ם6 , שבהן יועברו צינורות הנפט הגולמי, תזקיקים ותשתיות אחרות, כגון חשמל, מים וגז טבעי.
על פי התכנית, בשלב הראשון תוקם מנהרה באורך של כ-300 מטר שתחצה את דרך ההסתדרות בסמוך לצומת הל"ט (וולקן.
להלן - מנהרת צומת הל"ט) 49 .
העירייה קבעה שהחברות שחויבו להשתמש במנהרת צומת הל"ט 50 צריכות להשתתף בכיסוי עלותה של ההקמה ודרשה מתש"ן התחייבות להשתתף בעלות של חלקּה במנהרת צומת הל"ט בסך 12.
מנכ"ל תש"ן ומנהל מינהל הדלק הודיעו למנכ"ל המשרד בפברואר 2010 , שבעקבות דרישתה של עיריית חיפה שתש"ן תשתתף בעלות חלקּה בהשקעה במנהרת צומת הל"ט, תיאלץ תש"ן להעלות את תעריף ההזרמה.
העלאה זו תגרום לחברות הדלק להעלות את מחיר הדלק לצרכן ולהובילו במכליות על הכבישים במקום להזרימו בצנרת התת-קרקעית.
בפברואר 2010 החליט דירקטוריון תש"ן כי "לתש"ן כיום אין אף צינור הרלוונטי לכניסה למנהרה ובוודאי שבאשר לעתיד אי .
47 ,ראו מבקר המדינהדוח הביקורת על האיגודים (ינואר 2007 ), בפרק "בתי הזיקוק לנפט בע"מ, שמירת איכות הסביבה במפעל חיפה", עמ' 20-21.
"חברת "יפה נוף 49 תכנונה והכנסתה של הצנרת למנהרת התשתיות משפיעה על תכנונו של מחלף ההולך ומוקם בצומת הל"ט כחלק מפרויקט כביש עוקף קריות.
50 בז"ח, חברת החשמל לישראל בע"מ, חברת נתיבי הגז הטבעי לישראל בע"מ, מקורות - חברת המים הלאומית ועוד.
262 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
הוודאות ביחס לצורכי תש"ן גדול (הנובע מתכנונים ראשוניים של חנ"י ושל עיריית חיפה לגבי נמל הדלק העתידי והנוכחי ועוד) אי לכך אין להשקיע בעת הזו עבור מנהרת וולקן כמו גם למנהרות אחרות המתוכננות ע"י עיריית חיפה".
משרד התשתיות הלאומיות 263 .
בינואר 2008 נמצא זיהום דלק בקרקע ובמי התהום שמתחת לחוות 20 אקרס, ובעקבות זאת הגישה תש"ן למשרד להג"ס ולרשות המים תכנית לשאיבתו ולסילוקו של הזיהום.
התכנית אושרה לביצוע, ותש"ן התחייבה לדווח על התקדמות הטיפול.
בבדיקות שגרתיות שעשתה תש"ן בקיץ 2008 היא מצאה שדרוש טיפול בשלושה מכלים בחווה כדי למנוע דליפה מהם.
בעקבות הבדיקות היא פנתה (מיוני 2008 ) פעמים מספר לחנ"י, הבעלים של שטח החווה, כדי שזו תחתום על הבקשה להיתר בנייה שתגיש תש"ן לוועדה המקומית לתכנון ולבנייה חיפה (להלן - הוועדה המקומית) עבור הקמת מכלים חדשים במקום המכלים הפגומים.
חנ"י כתבה בתשובתה מדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה, כי כדי למזער את ההשפעות על הסביבה היא אישרה את בקשתה של תש"ן, אמנם לאחר שיהוי בגלל היעדר נתונים, אך "ככלל יינתן היתר לכל בקשה של תש"ן".
בעקבות גילוי דליפה בתחתית אחד המכלים ובעקבות השתהות הטיפול של חנ"י הנחה מנכ"ל תש"ן לפרק את קירות המכל ולבנות במקומו מכל חדש שמידותיו זהות.
בפברואר 2009 הודיע האגף לרישוי ולפיקוח על הבנייה במשרד מהנדס העירייה51 (להלן- אגף הרישוי) לתש"ן כי היא בונה את מכל הדלק ללא היתר בנייה כחוק והורה לה לפרקו ולפנותו מהמקום בתוך 14 יום.
לפיכך הפסיקה תש"ן מיד את בניית המכל, אבל מאז היא פנתה פעמים מספר לאגף הרישוי וביקשה היתר בנייה כדי לטפל במכלי החווה.
הועלה כי אגף הרישוי לא דן בבקשה להיתר ודרש מתש"ן פרטים, מסמכים ואישורים שונים 52 , בהם אישורים מאיגוד ערים אזור חיפה - איכות הסביבה, ואילו זה התלה את הסכמתו באישור המשרד להג"ס מחוז חיפה.
ביוני 2010 הגישה תש"ן בקשה נוספת לאגף הרישוי להיתר שיפוץ של מכל אחר בחווה, אך גם בקשה זו לא נדונה.
על פי הודעת עיריית חיפה מאפריל 2011 .
למשרד מבקר המדינה, תש"ן לא העמידה את כל הנתונים שדרש אגף הרישוי בהיעדר דיון והחלטה בנוגע לבקשות נמנע מתש"ן לנקוט הליכי ערעור ולקדם את התכנון המתחייב לשיפוץ המכלים53 .
ביוני 2011 הודיעה חברת תש"ן למשרד מבקר המדינה, כי הנתונים שהגישה עד כה לא סיפקו את ה וועדה המקומית.
עוד הודיעה תש"ן כי העיכוב בהגשת מפת המדידה לאגף הרישוי נובע מכך שמחלקת ההנדסה בעירייה משהה את נתינת נתוני "קו בניין", ורק לפיהם אפשר לשרטט את מפת המדידה כדי להגישה ולקבל את אישור מחלקת ההנדסה למפה הסופית.
משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית חיפה כי עליה להעביר לתש"ן את "קו הבניין".
לתש"ן הוא מעיר שעליה להגיש בהקדם לאגף הרישוי את כל הנתונים שדרש ממנה.
הגשת הנתונים תאפשר לאגף הרישוי לדון ולהחליט בפרק הזמן שנקבע בתקנות התכנון והבנייה האם לתת לתש"ן היתר בנייה.
בינואר 2011 השיב ראש עיריית חיפה למשרד מב קר המדינה, כי הקמת המכל החדש החלה ללא קבלת היתר וללא כל הליכי הרישוי הנדרשים; כמו כן אין הקמת המכל בגדר "עבודות אחזקה, כי אם הקמת מכל חדש".
ראש העירייה הוסיף כי .
אגף הפועל בסמכות הוועדה המקומית 52 על פי סמכות רשות הרישוי בסעיף2 בתקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש"ל- 1970 (להלן- תקנות תכנון ובנייה).
53 על פי סעיף 152 לחוק התכנון והבנייה, כל הרואה את עצמו נפגע מהחלטה של ועדה מקומית או של רשות רישוי מקומית לסרב לתת היתר או לדחותו רשאי לערער לפני ועדת ערר בתוך שלושים יום מיום שהומצאה לו ההחלטה.
264 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
"עבודות שנעשו ללא היתר, אין בהן כדי למנוע שיקול דעת בדבר המיקום של החווה והסיכונים שהיא יוצרת, ולכן אין ודאות שהבקשה תאושר"; וכי בקשת תש"ן לבניית מכל חדש אינה "מתיישבת עם הכוונה להעתקת חוות 20 אקרס לקרקעות משרד התשתיות הלאומיות 265 .
סקיצה של פינוי חלקי בלבד, שהוצגה על ידי תש"ן 54 , תוך השארת הסיכונים, לא מקובלת ואינה מתיישבת עם החזון התכנוני".
 ,לדעת משרד מבקר המדינה מאחר שחילוקי הדעות מקשים מאוד על הגופים השונים לבצע את התכניות ומעכבים עיכוב של ממש את השגת המטרות שנקבעו להם, על הממשלה לשקול הקמת גוף מתאם אשר יוכל לרכז ולתעדף את צורכי המשק השונים, ובכללם את הפיתוח הנדרש במפרץ חיפה ובנמל, לרבות הפיתוח הנדרש למשק הדלק.
משרד מבקר המדינה כבר העיר, כי בהיעדר החלטות ברורות ומהירות לא יוכלו התכניות השונות לקרום עור וגידים לתועלת המשק והציבור55 , ובכלל זה משק הדלק.
אבן יסוד במשק הדלק המודרני הוא התחרות, בין היתר בתחום הזיקוק.
תחרות בתחום זה יכולה להוזיל את מחירי הדלקים ל צרכן הסופי.