HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מתקן ההתפלה בגליל המערבי .
כאמור מצבם של אגני המים בצפון הארץ ובכללם הכינרת הוא מהחמורים אי פעם, ומפלסיהם הגיעו מתחת לקוויהם האדומים (ראו לעיל).
באגנים הצפוניים מסתכם הגירעון בכ -200 מלמ"ק מתחת לקווים האדומים.
בביקורת נמצא כי בפניית מקורות לרשות המים מספטמבר 2017 אף צוין כי פחיתת יכולת ההפקה של הקידוחים בגליל המערבי עלולה לסכן את יכולת המערכת לספק מים.
ממסמכי רשות המים עולה כי במרץ 2016 ציין מנהל רשות המים כי "מאזן מים שנעשה לאחרונה, במסגרת הכנת תכנית אב למים לגליל המערבי, מציג את הצורך בהשלמת מתקן התפלה באזור זה בטווח השנים שבין 2025 -2020 .
מדובר על תרחיש בסיסי המניח שימור ואף פיתוח כושר הפקה נוסף ממקורות המים הטבעיים (קידוחים מקומיים) וייבוא כמויות מים משמעותיות מהכינרת.
כיום, נוכח החמרת תופעות שינויי האקלים וירידה חדה בכמויות המשקעים בצפון תכנון משק המים וניהולו |79 .
המדינה, קיימת סבירות גבוהה להתממשות תרחיש חמור יותר לפיו לא נצליח לפתח כושר הפקה מקומי נוסף ואך לא לשמר את הקיים כת וצאה מתהליכי עיור מתקדמים, זיהום מקורות מים ואילוצים סטטוטורים הנעשים קשים יותר מיום ליום, בנוסף נוכח מגמת הפחיתה המובהקת בכמות המשקעים בצפון הארץ (כחלק מתופעת שינויי האקלים או מסיבות אחרות) ייתכן ולא נוכל להבטיח את אספקת המים הנדרשת לתכניות הפיתוח והבניה באזור.
יתר על כן עם קבלת רשימה מעודכנת של תכניות הותמ"ל[101] נעשתה השוואה פרטנית לתחזית תכנית האב לשנת 2020 .
נמצא כי ביחס לתמל"ים 102 של טורעאן, נהריה, חיפה הצפונית, ביר אל -מכסור, קריית אתא, אכסאל, טמרה, מזרעה ושפרעם (כ- 36270 )יחידות דיור - תחזית הצריכה הינה בחסר.
מתוך דברים אלה עולה חשש רציני להיווצרות מחסורים בטווח הקצר, שעלולים ליצור בעיות אספקת מים קשות עד כדי סיכון האכלוס של מתחמי הדיור הנ"ל ופגיעה בפעילות העסקית בכלל האזור" ההדגשות [ במקור.
] מתקן להתפלת מי ים בגליל המערבי הוא המתקן השישי המתוכנן במערך ההתפלה של מדינת ישרא ל, והוא נועד לספק את ביקוש המים, ולשפר את אמינות אספקת המים לאזור הגליל המערבי, חיפה ואזור הגליל העליון.
כמן כן המתקן צפוי להיטיב את איכות מי השתייה המסופקים לתושבים ולשפר את איכות הקולחים המסופקים לאזור, תוך שמירה על מקורות המים הטבעיים במדינה ובפיתוח בר קַיָימה .
כפועל יוצא, הקמת מתקן ההתפלה בגליל המערבי תשפר את מצבם של האגנים הצפוניים.
כמתואר לעיל, רשות המים פעלה לאיתור שטחים מתאימים להקמת מתקני התפלה נוספים במסגרת תמ"א 34//ב2/2 .
מזה כעשור מנסה רשות המים לקדם את הקמתו של מתקן ההתפלה באזו ר הגליל המערבי 103.
13 החליטה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה להפריד את קידום מציאת האתר להקמתו של מתקן ההתפלה בגליל המערבי מזה של יתר המתקנים, זאת בשל הצורך הדחוף שבהקמתו, עקב סגירת בארות, פגיעה באיכות מי התהום וכן בשל מיעוט משקעים באזור הצפון.
בהתאם להחלטה זו קודמה התוכנית תמ"א 34//ב2/3 , אשר מטרתה העיקרית היא יצירת תשתית תכנונית להקמת מתקן ההתפלה בגליל המערבי על כל מרכיביו.
על פי מכתב רשות המים ממאי 2009 היה צריך מתקן ההתפלה לספק מי שתיה לא יאוחר משנת 2013 , ועל פי תוכניות רשות המים ממרץ 2010 הקמת המתקן הייתה אמורה להסתיים ב -2015.
ביוני2015 אישרה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה את החלופה להקמת המתקן, הנשענת על השטח הימי שמול שבי ציון - נהריה, אך נגד מימושה של חלופה זו הוגשו התנגדויות רבות, אשר עיכבו את ההקמה.
באפריל 2017 פנה מנהל הרשות בפועל דאז מר משה גראזי למינהל התכנון במשרד האוצר .
101 הוועדה הארצית לתכנון ולבניה של מתחמים מועדפים לדיור.
תוכנית מועדפת לדיור 103 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 62א (2013 '), "הקמה וחיבור של מתקנים להתפלת מי ים", עמ 1269 - 1270.
בבקשה להעביר את הטיפול בתמ"א לוועדה לתכנון תשתיות לאומיות (להלן - ות"ל), על מנת לנסות ולזרז את קידום המתקן, הנחוץ למשק המים הלאומי.
מינהל התכנון השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2018 כי במרץ באותה שנה החליטה מליאת הוות"ל על פרסום הודעה על הכנת התוכנית למתקן ההתפלה בגליל המערבי על פי חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965 , וכי הוא פועל במרץ בשיתוף עם רשות המים ותוך השקעת מאמץ לקידום התוכנית.
יצוין כי בהתאם לפרוטוקול ועדת ההיגוי של ות"ל מפברואר 2018 , קבע מנהל רשות המים כי "המצב בגליל המערבי ה וא דרמטי בהיבט של משק המים ויש ספק בנוגע ליכולת לספק את הצרכים באזור ללא הקמת מתקן התפלה באופן מידי".
מכל האמור לעיל עולה כי במאי 2018 הקמת מתקן ההתפלה בגליל המערבי טרם החלה, ומימוש הקמת המתקן בהתאם לתמ"א אינו נראה באופק.
בה בעת אספקת המים לאזור הצפון בכלל ולאזור הגליל המערבי בפרט נתקלת בקשיים הולכים וגוברים עקב הידלדלות מקורות המים.
מצב זה מחייב את כל הגורמים המעורבים לרבות רשות המים ומועצתה לפעול בדחיפות להאצת הקמת מתקן ההתפלה ובמקביל לקדם חלופות לאספקת מים לצפון.
קידום חלופות לאספקת מים לאזור הצפון .
אספקת המים לאזור הצפון נשענת בעיקר על אגן הכינרת ועל אגני הגליל המערבי, שמצבם העגום מתואר לעיל.
המשך הפקת המים מאגנים אלה עלול לגרום להם נזקים בלתי הפיכים, במיוחד לנוכח העובדה כי נכון למועד סיום הביקורת בינואר 2018 מפלס המים שנמדד בהם היה נמוך אף מקוויהם האדומים.
הביקורת העלתה כי בשל העיכוב בהקמת מתקן ההתפלה בגליל המערבי, רשות המים החלה לבחון פתרונות לאספקת המים לאזור זה, אך במועד סיום הביקורת טרם מומשו פתרונות חלופיים אלה.
בכלל זה הרשות לא קידמה די את תגבור אספקת המים מהמערכת הארצית לאזור.
נכון למועד סיום הביקורת אספקת המים לאזורים נרחבים בצפון הארץ ממשיכה להישען על ניצולם של המאגרים הנמצאים מתחת לקווים האדומים, כמתואר לעיל.
רשות המים ציינה במאי 2018 כי היא וחברת מקורות פועלות באופן נמרץ להבטחת אספקת מים אמינה לאזור הצפון בכלל ולאזור הגליל המערבי בפרט, וכי היא מקדמת תוכניות שמטרתן תגבור מערכות ההולכה בין האזור למערכת הארצית.
עוד ציינה כי אספקת ביקושי המים לאזור הצפון ולגליל המערבי, מובטחת עד להקמת מתקן ההתפלה המערבי ולאחריו.
ממסמכי מקורות עולה כי רק במהלך הביקורת בדצמבר 2017 אישרה לה רשות המים לקדם מיזם שי אפשר העברת עודפי מים בהיקף של 60 מלמ"ק בשנה לכינרת; וכן לקדם מיזם לתגבור העברת מים מותפלים במוביל הארצי צפונה תכנון משק המים וניהולו |81 .
בינואר2018 מסרה מקורות למשרד מבקר המדינה כי מימוש הפתרונות יימשך בין שנתיים לשלוש שנים.
מקורות השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2018 כי "עד כה רשות המים אישרה לקדם פרויקט שיאפשר להעביר מים לכינרת אך זאת בהיקף מצומצם בלבד.
בשל מגבלות הלחצים במוביל הארצי לא ניתן להעביר מים בלחץ שיאפשר זרימה בכמויות הנדרשות ולפיכך יש צורך באישור רשות המים לתקציב נוסף של כ 400 מיליון ש"ח בכדי לחזקו וכן להוסיף עוד מתקנים אשר יאפשרו העברת מים בספיקות או בלחצים גבוהים.
כמו כן, רשות המים טרם אישרה תקציב להנחת קו בסך מוערך של כ-300 מיליון ש"ח אשר יאפשר העברת מים לגליל המערבי.
ללא אישור תקציבי זה לא ניתן יהיה להעביר תוספת מים לגליל המערבי".
משרד מבקר המדינה מעיר לר שות המים כי בשל הימשכות ההליכים להקמת מתקן ההתפלה בגליל המערבי, ונוכח ההתדרדרות המואצת במצבם של מקורות המים באזורים אלה בארבע השנים האחרונות, היה עליה לפעול בנחישות רבה יותר למציאה ולמימוש של פתרונות חלופיים לאספקת המים בטווח הקצר ובטווח והארוך לאזור הצפון בכלל ולאזור הגליל המערבי בפרט, זאת בהתחשב במשך הזמן שנדרש לשם קידום פתרונות אלה.
אי -קידומם של פתרונות כאמור עלול לסכן את מאגרי המים העיקריים באזור זה, ולפגוע באספקת המים התקינה.
הוספת מגנזיום למים המותפלים .
המגנזיום הוא מינרל חיוני ההכרחי לתפקודו התקין של הגוף104 .
בדוח ועדת ביין נקבע כי מחסור בסידן ובמגנזיום במים המותפלים המשמשים לשתייה גורם לנזקי בריאות ולנזקים לגידולים חקלאיים.
היקף המים המותפלים שבהם ריכוזים אפסיים של מינרלים צפוי להגיע בשנת 2020 לשיעור של כ -40% מהמים שיסופקו לצריכה, ובשנת 2050 לכ-60% .
בשל כך עולה החשש שתהיה הפחתה ניכרת בריכוז המגנזיום במי השתייה, מה שעלול לגרום לעלייה בתחלואה הקשורה להפרעות בקצב הלב ובתמותה כתוצאה מאוטם שריר הלב105 .
בתקנות בריאות העם (איכותם התברואתית של מי שתיה ומתקני מי -שתיה), התשע"ג-2013 מאוגוסט2013 (להלן- תקנות איכות מי השתייה) 106 נקבעה הוראת שעה, שלפיה ייבחנו מספטמבר 2012 ועד ספטמבר2015 המשמעויות והעלויות .
מאתר משרד הבריאות 105 ;ד"ר דיקלה דהן שריקי, רופאה מתמחה בבריאות הציבור במשרד הבריאות גב' רבקה גולדשמיט, מחלקת התזונה במשרד הבריאות; וגב' עירית הן, מהנדסת ארצית למי שתייה במשרד הבריאות - "צריכת חסר של מגנזיום והצורך בהוספתו למי השתיה", מים והשקיה גיליון 524, יולי-אוגוסט 2012 ', עמ10-8.
106 ק"ת7653 ( , התשע"ו 5.
16 '), עמ1102 , סעיף39.
של הוספת מגנזיום למים מותפלים, כדי לבחון את מידת הישימות של הטכנולוגיות השונות להוספת המגנזיום למים מותפלים, זאת באמצעות הקמת מתקן חלוץ (פיילוט).
על פי הוראת השעה הוקם צוות מקצועי107 ,שיהיה אחראי לקביעת מתקן החלוץ לתכולתו ולהיקפו וייתן את המלצתו עד יוני 2015 לעניין הוספת מגנזיום למים המותפלים.
במאי 2016 תוקנו תקנות איכות מי השתייה ונדחו מועדי סיום עבודת מתקן החלוץ, ובהתאם לזאת נדחו גם מועדי הדיווח הסופיים עד ספטמבר 2018 .
הביקורת העלת ה כי פרסום מכרז לבחירת חברה לליווי הקמת מתקן החלוץ התעכב בשל היעדר תקציב.
יצוין כי בנובמבר 2015 אישרה ועדת המכרזים להתפלת מי ים 108 לפרסם את המכרז - יותר משנתיים ממועד חקיקת הוראת השעה.
בדצמבר 2017 הודיעה רשות המים למשרד מבקר המדינה כי "כרגע נבחרה רק חברה לייעוץ לפיילוט , עדין לא לפיילוט עצמו".
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי עד למועד סיום הביקורת בינואר 2018 הקמתו של מתקן החלוץ טרם החלה, וממילא הצוות המקצועי טרם החל לבחון את העלויות ואת הישימּות שבהוספת מגנזיום למי השתייה, זאת על אף הנזקים הבריאותיים שעלולים כ אמור להיגרם לציבור עקב אי -הוספה.
רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2018 כי נכון לאפריל 2018 , החברה המייעצת לקראת הקמת מתקן החלוץ החלה בעבודתה.
בתשובת אגף התקציבים ממרץ 2018 לטיוטת הדוח צוין כי לא הוכח שהחדרת המגנזיום דרך מי השתייה היא הדרך היעילה ביותר להעברתו לציבור.
עם זאת מציין משרד מבקר המדינה כי ההחלטה על הקמת מתקן החלוץ נעשתה, בין היתר, על מנת לפתור את חילוקי הדעות בנושא, ולפיכך קידום הקמת מתקן החלוץ והסקת המסקנות מ כך תביא ממילא להכרעה בדבר הדרך היעילה לאספקת המגנזיום לציבור.
משרד מבקר המדינה מעי ר לרשות המים, למשרד הבריאות ולמשרד האוצר, כי השתהותם בקידום הקמת מתקן החלוץ להוספת המגנזיום למים במשך יותר משש שנים אינה סבירה.
כפי שקבע משרד הבריאות מחסור במגנזיום עלול לגרום נזק חמור לבריאות הציבור, לפיכך על רשות המים, על משרד הבריאות ועל משרד האוצר להחי ש את הקמת מתקן החלוץ, ולקבל החלטה בהתחשב בהמלצות הצוות האם להוסיף המגנזיום למים ללא דיחוי.
107 הצוות כלל שני נציגים של מנכ"ל משרד הבריאות, נציג של מנכ"ל משרד האנרגייה, נציג של מנהל הרשות הממשלתית למים וביוב, נציג של מנכ"ל משרד החקלאות ופיתוח הכפר ושני נציגים של משרד האוצר.
108 שכללה את נציגי משרד האוצר ומנהלת אגף ההתפלה ברשות המים.
תכנון משק המים וניהולו |83 .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי האפשרות להקים מתקני התפלה ולהגדיל את היצע המים, מעניקה יכולת להישמר מירידת מפלס האקוויפרים אל מתחת לקווים האדומים.
בכוחם של תכנון והיערכות נכונים הנעשים מראש בטרם הקמת מתקני התפלה למנוע מצבי מחסור ופגיעה באקוויפרים, ולהר חיק את משק המים ממצבי משבר.
על רשות המים להכין תוכנית להקמת מתקני התפלה לטווח הארוך, אשר תישען על תחזיות הביקוש של משק המים, כל זאת כפוף לשיקולי עלות-תועלת וכדאיות כלכלית.
שר האנרגייה הודיע למשרד מבקר המדינה בסוף אפריל 2018 , כי בכוונתו להגיש לאישור הממשלה "הצעת מחליטים" "במהלך השבועות הקרובים", שנועדה לתת מענה הולם למשבר במשק המים ואשר תכלול בין היתר התייחסות לנושאים האלה: הקמה מיידית של שני מתקני התפלה וקביעת יעד של הכפלת ההתפלה בישראל עד לשנת 2030 ; חיבור אזורים מנותקים למערכת המים הארצית, ובפרט אזור צפון מזרח המדינה; הסרת חסמים סטטוטוריים ושמירה על קרקעות לטובת הקמת תשתיות מים חדשות; תוכנית לשיקום נחלים ולהצלת הכינרת.
כאמור לעיל רק ב - 10.
18 ,, ולאחר מועד סיום הביקורת אישרה הממשלה את הצעת שר האנרגייה לתכנית אסטרטגית להתמודדות עם תקופות הבצורת במשק המים, שבמסגרתה הוחלט בין היתר לפעול באופן מיידי להגדלת כושר הייצור של מתקני ההתפלה באמצעות הקמת שני מתקני התפלה נוספים; ככל שמפלסי המים בכל המקורות הטבעיים לא יגיעו לקווים הירוקים עד ליום 31.
2023 , להגדיל את יעד ההתפלה לשנת2030 להיקף של 1,200 מלמ"ק לפחות, לזרז את הקמת מתקן ההתפלה בגליל המערבי, לפעול לצמצום הביקוש ועידוד החיסכון במים, לפעול לחיבור אזורים מנותקים למערכת הארצית, לקדם את אספקת המים מהמערכת הארצית לימת הכ ינרת ל שם שמירת הכינרת כמקור מים אסטרטגי במשק המים, ולעדכן את ת וכנית הפיתוח התלת שנתית של מקורות בהתאם.
הטיפול בשפכים והשימוש בקולחים .
לאחר השימוש במים השפירים לצרכים השונים (כגון שתייה ורחצה) מופנים מי השפכים למערכת הביוב, וזו מוליכה אותם לטיפול במתקן לטיהור השפכים (להלן - מט"ש)109 .
מנתוני רשות המים מיולי2016 עולה כי בישראל מטופלים כ-550 מלמ"ק שפכים במתקני טיהור השפכים.
מרבית השפכים עוברים טיהור והופכים לקולחים, שהם מקור מים חיוני להשקיה חקלאית, לתעשייה ולגינון עירוני.
השבת הקולחים פותרת את בעיית סילוק השפכים ותורמת לשמירה על איכות הסביבה ועל איכות מקורות המים הטבעיים (השפירים) והיא גם חלופה זולה וזמינה להרחבת היצע המים במדינה110.
משק הקולחים הוא גורם חשוב בהיצע המים בישראל בכלל, ובהיצע המים למגזר החקלאי בפרט.
בשנת 2015 נוצלו כ-512 מלמ"ק קולחים, שהם כ-93% מהקולחים המיוצרים.
היקף השימוש בקולחים לוח 9 : השימוש בקולחים לפי מקור, במלמ"ק ( 2011 עד 2015*) .
שיעור המים המטופלים בשפד"ן .
מסך כל המים המטופלים 28% 27% 26% 27% 26% .
שיעור המים המטופלים במתקנים אחרים .
מסך כל המים המטופלים 72% 73% 74% 73% 74% .
סך כל המים המטופלים 473.
המקור: רשות המים * הכמות כוללת את כל המים המחויבים בהיתר כולל מאגרים משולבים קולחים ושיטפונות, ומים המהולים בקולחים.
עד למועד סיום הביקורת בינואר 2018 , אין לרשות המים נתונים עדכניים יותר.
109 בדצמבר2016 במסגרת חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2018 -2017 ), התשע"ז -2016 , התקבל תיקון לחוק תאגידי המים והביוב שבמסגרתו הוחלט על ייעול משק הביוב, ובדצמבר 2017 פרסמה רשות המים כללים בעניין "תאגידי מים וביוב (חברות ביוב), התשע"ז -2017 ," .
באמצעות הקמת חברות ביוב מרחביות מסיבה זו, הדוח הנוכחי אינו עוסק בתכנון משק הביוב.
110 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 64א (2013 ), "היבטים בהקמה ותפעול של מפעלים להשבת קולחים", עמ' 739.
תכנון משק המים וניהולו |85 .
מלוח9 עולה כי כ-27% מכמות הקולחים ששימשו להשקיה בכל אחת מהשנים 2011 עד2015 סופקה ממפעל אחד, השפד"ן, ויתר הקולחים סופקו מעשרות מפעלים קטנים.
ממסמכי רשות המים ממרץ 2017 עולה כי הקידום העיקרי של מפעלי ההשבה בישראל נעשה בתקופת בצורת קשה, כדי להגדיל את היצע הקולחים לחקלאות ולהפנות מים שפירים לצריכה במגזר הביתי.
הדחיפות בהגדלת היצע המים הביאה להקמת מפעלי השבת קולחים בהליך מהיר וללא ראייה מערכתית של כלל המשק, ולכך שבמשק הקולחים קיימים עשרות ספקים, אשר אינם רואים את ניהול המשק בראייה רחבה.
עוד עולה ממסמכי הרשות ממרץ 2017 כי קיים חשש כי במצב הקיים לא נעשה ניצול מיטבי של הקולחים ושל ההשקעות במערכת; וכי קיומם של ספקים קטנים רבים המספקים לעיתים כמויות קולחים נמוכות מאוד, אינו מאפשר ניצול מיטבי של יתרונות לגודל.
בעיות אלה מונעות גישה שווה של אוכלוסיית היעד למשאב הקולחים, מייקרות את עלות ההקמה והתפעול של מפעלי ההשבה, מקשות על ניצול מלא של משאב הקולחים, ומסכנות את המשך פעילות מפעלי ההשבה כספק מים בר קַיָימה.
מאותם מסמכים גם עולה כי רבים מספקי הקולחים לא עומדים בחובת ה דיווח לרשות המים, לכן במועד סיום הביקורת לא היה בידי רשות המים מידע בסיסי והכרחי על אודות מצב משק הקולחי ם ביזמות הפרטית .
עוד עולה מאותם מסמכים כי ריבוי הספקים הקטנים הקשה על רשות המים לערוך מעקב ובקרה הנדרשים לדיווח.
יצוין שכבר בספטמבר 2012 , במהלך ביקורת קודמת של משרד מבקר המדינה בנושא111 , מינה מנהל רשות המים הקודם צוות בין משרדי משותף למשרד האוצר ולרשות המים לאסדרת משק הקולחים, על מנת לייעלו.
ראש מינהלת הביוב ורכז מים וחקלאות באגף התקציבים כיהנו בצוות כיושבי ראש משותפים.
באפריל 2013 הגיש הצוות דוח ביניים לאסדרת משק הקולחים בישראל.
הצוות המליץ על הגדרת מרחבים גיאוגרפיים, שבכל אחד מהם יידרשו ספקי הקולחים הקיימים להתאחד לצורך הקמת גוף חדש, אשר בבעלותו יהיו הנכסים שיוקמו במועד ההתארגנות והוא ינהל את משק הקולחים במרחב (להלן - ספק מרחבי).
על כל אחד מהספקים המרחביים תושת אסדרה שתכלול תכנון, הקמה ותפעול מרחביים, הקמת קרן שיקום על כלל המים המסופקים, האחדת תעריפים ועוד.
בדצמבר 2013 אישר מנהל רשות המים הקודם את העיקרון של ניהול מרחבי של משק הקולחים, כפי שהמליץ הצוות.
ממסמכי רשות המים ממרץ 2017 עולה כי במהלך שנת2015 החלה התארגנות מרחבית של כמה ספקים, וכי במהלך 2016 החלה רשות המים לנסח כללים לאישור ספקי הקולחים.
הביקורת העלתה כי רק בדצמבר 2017 פרסמה רשות המים את כללי המים (קביעת תנאים ברישיון) (תיקון), התשע"ז - 2017 , שקבעו מהם התנאים למתן רישיון לספק קולחים מרחבי ומהי האסדרה החלה עליו.
111 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 64 א(2013 ), "היבטים בהקמה ותפעול של מפעלים להשבת קולחים", עמ' 745-744.
רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2017 כיבאותה עת היא טיפלה בבקשות להקמת התארגנויות שהתקבלו מארבע התארגנ ויות שונות מתוך שמונה פוטנציאליות.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים על השיהוי בפרסום הכללים במשך כארבע שנים, מאז שאישר מנהל הרשות הקודם את המלצות הצוות לאסדרת משק הקולחים.
כתוצאה מהשתהות זו המשיך המשק להתנהל כל אותה העת באופן לא מיטבי, ללא ראייה מערכתית רחבה ושלא על פי שיקולי עלות-תועלת וכדאיות כלכלית.
שדרוג מטש"ים לטיפול שלישוני .
בהחלטת הממשלה מאוקטובר 2010 נקבע כי "רשות המים תפעל להסדרת איסוף השפכים וטיפולם הראוי", וכי הדבר יתבצע "בשים לב לחלופות הכלכליות השונות ותוך בחירת הפתרון היעיל והכדאי ביותר במגמה להפסיק באופן מוחלט הזרמת ביוב לבורות סופגים ולנחלים".
תקנות בריאות העם (תקני איכות מי קולחין וכללים לטיהור שפכים), התש"ע- 2010 קבעו כי על כל המט"שים בישראל לטפל בשפכים המוזרמים אליהם ברמה של "השקיה חקלאית בלא מגבלות" (להלן - טיפול שלישוני)112 , וקבעו גם לוחות זמנים לשדרוג המט"שים, שלפיהם שדרוג המט"שים היה אמור להסתיים בינואר 2015.
ביולי 2016 צוות מקצועי שמינה מנהל רשות המים לבחינת ההשלכות העתידיות וכיווני הפעולה של משק הקולחים (להלן - צוות הקולחים) הגיש את המלצותיו שלפיהן יש להמשיך לשדרג את כל הקולחים לאיכות שלישונית, ולהסדיר מעקב קבוע אחר השפעת השימוש בקולחים בהתאם.
מדוח צוות הקולחים מיולי 2016 עולה כי רק כ -55% מכלל השפכים שטופלו במט"שים טופלו באיכות שלישונית, כולל אלה שטופלו בשפד"ן; כ-37% טופלו באיכות שניונית113 (מתוכם כ-60% נמצאו בשדרוג לאיכות שלישונית); וכ -8% .
112 :המשרד להגנת הסביבה מגדיר את סוגי הטיפול בשפכים טיפול ראשוני: טיפול מכני הכולל סינון גס של השפכים, שיקוע גרוסת (שיקוע של חלקיקים כבדים) ושיקוע ראשוני הכולל הרחקת חלק מהמוצקים המרחפים והחומר האורגני; טיפול שניוני: טיפול ביולוגי שבו מתבצע תהליך של פירוק החומר האורגני בשפכים, הרחקת המוצקים המרחפים, שיקוע של הבוצה (המכילה בעיקר את החיידקים המפרקים) וחיטוי הקולחים לצורך סילוק מיקרואורגניזמים פתוגניים (מעבירי מחלות).
בתהליך מתקבלים קולחים צלולים בעלי ריכוז חומר אורגני נמוך המתבטא בריכוז צח"ב (צריכת חמצן ביולוגי) הנמוך מ-20 מ"ג/ל' וריכוז מוצקים מרחפים הנמוך מ-30 מ"ג/ל'; טיפול שלישוני: טיפול שלישוני יכול לכלול אחד או יותר מהתהליכים הבאים: סילוק חנקן בתהליך ביולוגי; סילוק זרחן בתהליך ביולוגי או על ידי כימיקלים; סינון נוסף של מוצקים מרחפים; חיטוי.
113 טיפול ביולוגי שבו מתבצע תהליך של פירוק החומר האורגני בשפכים, הרחקת המוצקים המרחפים, שיקוע של הבוצה וחיטוי הקולחים לשם סילוק מעבירי מחלות.
תכנון משק המים וניהולו |87 .
רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2018 כי בשנת 2017 עמד שיעור הקולחים המטופלים ברמה שלישונית על62%.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי עליה לפעול להגדלת היקף המים המטופלים באיכות שלישונית, הנדרשת בתקנות בריאות העם, על מנת להרחיב את היצע הקולחים כמקור זמין חלופי למים השפירים לחקלאות.
עוד עולה מדוח צוות הקולחים כי עד יולי 2016 לא הייתה מתודולוגיה כלכלית לבחינת התועלת משימוש בקולחים ולהערכה כלכלית כוללת של מערכת הטיפול בשפכים ושל מערכת הולכת הקולחים; וכי בהיעדר מתודולוגיה כזו (לרבות בדיקת ההשפעות החיצוניות), הבדיקות והניתוחים הכלכליים שנערכו עד אותה עת היו ברמה של מיזם בודד ולא ברמה כוללת, תוך התייחסות חלקית לנושא התועלות וההשפעות החיצוניות.
רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2018 , כי פיתוח מתודולוגיה כלכלית ייחודית לתועלת מהשימוש בקולחים "אינו נדרש" מאחר שמדובר בסוג בדיקות מקובל המבוצע כל העת ברשות המים.
עוד הוסיפה רשות המים בתשובתה כי בינואר 2014 היא עשתה עבודה העוסקת ב -"בדיקת כדאיות כלכלית משקית לשימוש במים מושבים", ובה חישבה את העלות הממוצעת של הספקת מים מושבים ומצאה כי עלות זו נמוכה משמעותית מחלופת המים השפירים ממתקני התפלת מי ים.
יצוין כי בדיקתה של רשות המים בהיבט זה התייחסה לעלויות הישירות בלבד, ללא התחשבות בתועלות ובעלויות החיצוניות של השבת קולחים והתפלת מי ים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי עד למועד תשובתה היא לא בחנה את התועלות של השימוש בקולחים בטיהור ברמה הקיימת, בהשוואה לעלויות ולנזקים שהם עלולים לגרום, ולא השלימה את פיתוח המתודולוגיה לבחינה כאמור.
פיתוח מתודולוגיה זו ויישום השימוש בה הכרחיים להמשך תכנון מועיל של משאבי המים במדינה, ועל רשות המים לפעול לקידומה.
הזרמת עודפי קולחים לסביבה .
טיפול יעיל בשפכים והפיכתם למי השקיה מגדיל מאוד את היצע מקורות המים הזמינים והזולים, מאפשר את קיום ענף החקלאות והפניית כמות גדולה יותר של מים שפירים לשימוש המגזר הביתי.
נוסף על כך שימוש זה בקולחים מפחית עלויות חלופיות, הנובעות מהצורך לטפל בנזקים סביבתיים ותברואתיים שהם .
114 עד למועד סיום הביקורת בינואר2018 .
, אין לרשות המים נתונים עדכניים יותר 88 |דוח שנתי 69א .
תוצאה של זליגת מי שפכים, כגון זיהום הנחלים ומי התהום, על המטרדים והמחלות הנלווים אליהם115.
בחוק המים נקבע כי הזרמת מים לנחלים, לרבות קולחים, אסורה, אלא אם נתן מנהל רשות המים צו הרשאה להזרמה כאמור, לתקופה קצובה בתנאים שהוא יקבע בצו, זאת לאחר קבלת המלצה מהוועדה המייעצת116 לעניין צווי הרשאה להזרמה לנחלים (להלן - הוועדה).
בכל שנה מזרימים לנחלים קולחים שהיה ניתן להשתמש בהם להשקיה חקלאית.
כך למשל מסרה רשות המים למשרד מבקר המדינה בפברואר 2018 כי בשנת2017 הוזרמו15.
2 מלמ"ק קולחים מהשפד"ן לנחל שורק, ב-2016 - 7.
עלותם האלטרנטיבית של מים אלה היא כ-64 מיליון ש"ח117 .
בביקורת נמצא כי חברת מקורות נערכת להגדלת כושר החדרת מי הקולחים שיטופלו בשפד"ן118 בשנת2020.
במאי2017 החליטה מועצת רשות המים לאשר את המלצת ועדת המשנה למים ולביוב לענייני השפד"ן119 כפי שהוצגה בדוח שהצוות הגיש לה בפברואר באותה השנה, בדבר אופן הטיפול בעודפי קולחי השפד"ן, כך שיהיה ניתן להביאם לאיכות המתאימה להזרמה לנחלים120 .
אך גם לאחר הגדלת כושר ההחדרהכאמור, צפויים בשנת 2020 עודפי קולחים שלא יהיה ניתן להחדירם בהיקף של כ- 25,000 מ"ק ליום (כ-9 מלמ"ק בשנה), ב-2030 - כ- 65,000 מ"ק ליום (כ-24 ,)מלמ"ק בשנה וב-2050 - כ- 200,000 מ"ק ליום (כ-73 .
)מלמ"ק בשנה משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי עד למועד סיום הביקורת לא פעלה למצוא פתרון חלופי מלא להזרמת הקולחים לנחלים.
בכך מנעה אספקת מים זולים לחקלאים, שיכלו לשמש חלופה למים השפירים, ונמנעה הגדלה של היצע המים הזמינים השפירים במשק.
על רשות המים לפעול להרחבת התשתיות על מנת לאפשר ניצול מלא של מי הקולחים.
115 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 64א (2013 ), "היבטים בהקמה ותפעול מפעלים להשבת מי קולחים", עמ' 741.
116 ועדה בראשות סגן מנהל רשות המים, וחברים בה נציגים ממשרד הבריאות, המשרד להגנת הסביבה, רשות הטבע והגנים ורשות המים.
117 החישוב נעשה לפי עלות ממוצעת של מ"ק מים מותפלים, כ -2.
יצוין כי ניתן לה זרים קולחים לנחלים רק לאחר טיהורם לרמת הזרמה לנחל, שהיא מחמירה אף מרמת טיהור שלישוני, כך שמחיר הטיפול משולם בכל מקרה.
118 לאחר הטיפול השניוני, מוחדרים מי הקולחים לתת הקרקע, על מנת לשפר את איכותם ולשדרגם לקולחים באיכות שלישונית.
יצוין כי קולחי השפד"ן מוזרמים לנחל, בין היתר, בשל המחסור באתרי החדרה.
119 מועצת רשות המים מינתה את הוועדה בנובמבר2015 , וזו הגישה את המלצותיה בפברואר2017.
120 ניתן להזרים קולחים לנחל רק אם הם עומדים בתנאי הסף שנקבעו בתקנות בריאות העם להזרמת קולחים לנחל.
תכנון משק המים וניהולו |89 .
על פי סעיף 159 (א) לחוק המים, "שר התשתיות הלאומיות ממונה על ביצוע והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו".
בתיקון ]חוק המים[ חוק זה22 לחוק המים משנת 2006 ,נקבע כי תוקם מועצת המים.
על פי חוק המים הממשלה תמנה מועצה ארצית שתייעץ לשר האנרגייה בשאלות של מדינ יות מים, והיא תכלול לא פחות מ-27 חברים ולא יותר מ-39 ובהם, בין היתר, שר האנרגייה, שיהיה יו"ר המועצה, מנהל רשות המים, שיהיה סגן יו"ר המועצה, ונציגי ציבור.
מספרם של נציגי הציבור במועצת המים יהיה לא פחות משני שלישים מחברי המועצה, ובהם נציגי הצרכנים, שיהיו לא פחות ממחצית חברי המועצה.
בסעיף 132 לחוק המים נקבע כי "מועצת המים תמנה, בהסכמת שר התשתיות הלאומיות, ובהתחשב עם הגורמים השונים בחקלאות, ועדה לאספקת מים לחקלאות שתדון בעניינים הקשורים לאספקת מים לחקלאות, ולשימוש במים במטרה זו.
וכן ועדת אספקה למטרות מים אחרות , שתדון באספקת מים והשימוש בהם למטרות האחרות" מאז התיקון לחוק המים ועד למועד סיום הביקורת, יותר מעשור, לא מינתה הממשלה מועצת מים וממילא לא מונו ועדות לאספקת מים למטרות שצוינו בחוק המים, לרבות חקלאות.
שר האנרגייה השיב למשרד מבקר המדינה בסוף אפריל 2018 כי"החוק לא קובע סמכות ותקציבים למועצה הארצית למים והיא בגדר מועצת מייעצת בלבד.
אי לכך, נראה כי המועצה תתקשה לתפקד ולבצע כראוי את תפקידה כאמור.
אינני סבור שהקמת מועצת מים בנוסף למועצת רשות המים תועיל מבחינה מהותית או תייעל תהליכים קיימים, ולכן אני שוקל להגיש תיקון לחוק כך שתבוטל החובה בחוק למנות מועצה כאמור".
משרד מבקר המדינה מעיר לשר האנרגייה על כך שלא הביא לפני הממשלה הצעת החלטה על הקמת מועצת מים כנדרש בחוק המים במתכונתו הנוכחית, ולא וידא שתמלא את תפקידיה על פי המוגדר בחוק.
יודגש כי הֶרכבה של מועצת המים, כפי שנקבע בחוק, אמור לתת ביטוי למגוון מגזרים ובמיוחד לצרכנים.
אי-הקמת המועצה עד כה, במשך שנים, פגעה בהבאת עמדותיהם בחשבון במסגרת תהליכי קבלת ההחלטות.
ככל שתמומש הכוונה לשנות את החוק, יש למצוא דרך לתת ביטוי לעמדות של המגזרים השונים, ובמיוחד לשמירה על האינטרס ה ציבורי והצרכני בעת קבלת ההחלטות במשק המים.
משק המים בישראל נמצא זה יותר מארבעה עשורים במשבר מתמשך.
ניהולו הלקוי בעבר אף הביא להקמת ועדות חקירה ממלכתיות, שהאחרונה שבהן הייתה ועדת ביין, שעיקרי מסקנותיה עוגנו בהחלטת ממשלה מאוקטובר 2010 .
ממצאי דוח זהמעלים כי רשות המים לא יישמה את החלטת הממשלה, ולא מנעה את המשך הפגיעה במשק המים.
רשות המים נקטה פעם אחר פעם מדיניות של הליכה על הסף שהתבטאה בהתרת הרסן מיד בסיומה של שנת גשמים ברוכה אחת, תוך התעלמות מהשפעותיהם ארוכות הטווח של השינויים האקלימיים באזור.
היעדר תכנון בר קַיָימה של משק המים וניהולו הכושל על ידי הרשות הציבו שוב את משק המים במשבר.
המשבר בא לידי ביטוי בכך שמפלסיהם של כמעט כל מאגרי המים הטבעיים נמוכים מקוויהם האדומים ובוודאי נמוכים מהקווים הירוקים; נפחי מים ניכרים מזוהמים או נמצאים בסכנת זיהום חמורה ואינם מטופלים; כלי הפקה רבים הולכים ומתיישנים ויוצאים מכלל שימוש; חלק ניכר ממי הקולחים אינם מטופלים באיכות הנדרשת.
תכנון בר קַיָימה של משק המים אמור, בין היתר, להתוות דרך פעולה לשימור מקורות המים הטבעיים ולשיקומם עד כדי הגעתם לקווי התפעול הנדרשים.