HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ראוי אפוא כי האוניברסיטה תשוב ותשקול עניין זה, וכי ות"ת תקיים בחינה יסודית של סוגיה זו.
 חוקה או תקנון של גוף, בצירוף הוראות פנימיות ונהלים, אמורים להסדיר את פעולתו, ובכלל זה להגדיר את סמכויותיהם של המוסדות המנהלים שלו ושל בעלי התפקידים הבכירים ואת יחסי הגומלין ביניהם; וזאת בשים לב למטרותיו של הגוף, בעליו, אופיו ואופן התאגדותו.
חוקה, תקנון או נוהל אינם צריכים להיות קשיחים, וט בעי הדבר שבמרוצת השנים יחולו בהם תיקונים ועדכונים, ובכלל זה תיקונים בסעיפים המגדירים סמכויות, כדי להתאימם לסביבה ולנסיבות המשתנות שבהן פועל הגוף.
עם זאת, תיקונים כאלה יש לבצע בזהירות כדי למנוע ככל הניתן טלטלות ומשברים, ויש להקפיד שהאיזונים והבלמים, ההכרחיים להבטחת תקינות פעולתו של כל גוף באשר הוא, יישמרו.
מהאמור בפרק זה עולה כי בחוקה של אוניברסיטת תל -אביב בוצעו בשנים האחרונות שינויים מהותיים בכל הנוגע לסמכויותיהם של המוסדות המנהלים ובעלי התפקידים הבכירים וליחסי הגומלין ביניהם.
לשינויים אלו היה משקל בחילוקי הדעות והעימותים החריפים שהתגלעו בין הוועד המנהל לחבר הנאמנים ולנשיא וכן עימותים וחילוקי דעות פנימיים בתוך הוועד המנהל.
מקצת העימותים וחילוקי הדעות נוצרו עקב אי -בהירות החוקה ומקצתם עקב היעדר איזון מספק בין מוסדות אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על כל הגורמים הנ וגעים בדבר לבחון ביסודיות את מבנה שדרת הניהול באוניברסיטה ואת התאמת תפקידי הגורמים השונים למטרות האוניברסיטה, תוך התמקדות בשאלות המרכזיות - מי הוא "הריבון" באוניברסיטה ומי מייצג אותו במוסדות המנהלים, והאם מתקיימת מערכת ראויה של איזונים ובלמים בין מוסדות הניהול ובין בעלי התפקידים הבכירים באוניברסיטה.
את הבחינה האמורה יש לעשות בשים לב לכך שהאוניברסיטה היא גוף הנותן שירותים לציבור ופעילותו ממומנת בחלקה הגדול בכספי מדינה.
בחינה זו ניתן יהיה לקיים, בין היתר, לנוכח המסקנות והלקחים שיופקו מהאירועים המפורטים בדוח זה.
עובד ציבור עלול להימצא במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים כאשר עניין שהוא מופקד עליו בתוקף תפקידו הציבורי עלול להתנגש עם עניין אחר שיש לו או עם תפקיד אחר שהוא ממלא; על פי פסיקת בית המשפט העליון, הכלל האוסר על עובד ציבור להיות במצב של ניגוד עניינים מטרתו למנוע את האפשרות שבעת מילוי תפקידו הציבורי הוא יושפע מאינטרסים זרים שלו או של גורם הקשור אליו, המנוגדים לאינטרסים שהוא מופקד על שמירתם בתפקידו הציבורי17 .
הפרת הכלל תיתכן גם כאשר בפועל העובד הנמצא במצב של ניגוד עניינים ממלא את תפקידו בתום לב ואינו מושפע מהאינטרס הזר 18 .
החובה להימנע מהימצאות במצב של ניגוד עניינים ולדווח על מצב כזה מוטלת בראש ובראשונה על עובד הציבור, ואולם אין בכך כדי לפטור את הגוף הציבורי מהחובה לנקוט מבעוד מועד את כל ההסדרים הדרושים כדי למנוע מעובדיו להימצא במצבים כאלה.
מאחר שהאוניברסיטה ממלאת תפקיד ציבורי, ומאחר שפעילותה ממומנת כאמור מכספי המדינה, חלות על חברי הוועד המנהל שלה, על עובדיה ומנהליה הנורמות הציבוריות האוסרות הימצאות במצב של ניגוד עניינים ואף במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים.
חשש לניגוד עניינים אפשר שיהיה גם במסגרת תהליך הבחירה של נציגי ציבור לכהן בוועד המנהל, שכן ייתכן שלמי מחברי ועדת החיפוש 19 יהיו קשרים כאלה ואחרים עם מקצת המועמדים.
חבר ועדת חיפוש בעל היכרות מוקדמת עם מועמד חייב לדווח על מידת היכרותו עם המועמד ועל זיקתו אליו, כדי שיוחלט אם הוא רשאי להיות חבר בוועדה, ואם כן - מה תהיה מידת מעורבותו בתהליך החיפוש; הדיווח וההחלטה צריכים להירשם בפרוטוקול הישיבה של ועדת החיפוש.
במסמך גרוסמן20 נקבע כי חבר הוועד המנהל "ישתתף בקבלת החלטות ללא משוא פנים וימנע ממעשים או ממחדלים הנוגדים את האינטרסים של המוסד.
חבר הוועד יחויב כלפי המוסד חובת אמונים, חובת זהירות, ינהג כלפי המוסד בתום ]המנהל[ .
"לב ויפעל לטובתו בחוקת אוניברסיטת תל-אביב נכלל ממאי 2009 סעיף העוסק בניגוד העניינים ובין היתר מתייחס גם לחברי הוועד המנהל.
לפי סעיף זה "כל חבר מחברי הוועד המנהל, חב חובת אמונים לאוניברסיטה, ינהג בתום לב ויפעל לטובתה ובכלל זה - יימנע מכל פעולה שיש בה ניגוד עניינים בין מילוי תפקידו באוניברסיטה לבין תפקיד אחר שלו או לבין ענייניו האישיים; יימנע מכל פעולה שיש בה תחרות עם פעילויות האוניברסיטה; יימנע מניצול הזדמנות עסקית עם האוניברסיטה במטרה להשיג טובת הנאה לעצמו או לאחר; יגלה לאוניברסיטה כל ידיעה וימסור לה כל מסמך הנוגעים לענייניה שבאו לידיו בתוקף מעמדו באוניברסיטה".
17 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 57ב ( 2007 ), הפרק "ניגוד עניינים בתחום הרכש במערכת הבריאות", עמ' 469 ', והפרק "היבטים בפעולות מפעל הפיס", עמ897 ; דוח ביקורת על מערכת ההשכלה הגבוהה ( 2009 ,"), בפרק "המכללה האקדמית צפת עמ' 239.
18 בג"ץ 531/79 סיעת "הליכוד" בעיריית פתח-תקוה נ' מועצת עיריית פתח -תקווה ואח', פ"ד לד(2 )566 ,572 ,599.
19 בחוקת האוניברסיטה נקבע כי מינויים של בעלי התפקידים הבכירים המפורטים בחוקה יעשה באמצעות ועדות חיפוש.
20 מדובר כאמור במסמך שהכינה בשנת 2004 ועדה בראשות יו"ר ות"ת דאז בעניין המבנה הארגוני של האוניברסיטאות.
אוניברסיטת תל-אביב 1395 .
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי נוכח הקביעה בחוקתה יש צורך לפרט בנהלים פנימיים דרכי פעולה והסדרים פרטניים לטיפול במצבים ש בהם חברי הוועד המנהל והמנהלים הבכירים באוניברסיטה עלולים להיקלע למצב של ניגוד עניינים ואף למצב שיש בו חשש לניגוד עניינים.
לדבר יש משנה חשיבות, משום שבשנים האחרונות הורחבו קשרי האוניברסיטה, ובהם קשרים עסקיים - חלקם קשרים ישירים וחלקם קשרים שנוצרו באמצעות חברות בנות שלה ותאגידים 1396 דוח שנתי61ב .
שבשליטתה - עם גורמים פרטיים וציבוריים מתחומים שונים כגון התעשייה, המסחר, השירותים והנדל"ן.
האוניברסיטה לא קבעה נוהל אשר יכלול הסדרים פרטניים ליישום ההוראה הכללית שנקבעה בחוקה בנושא ניגוד העניינים: לא נקבעו סדרי הדיווח של חברי הוועד המנהל על קשריהם השונים ובייחוד קשרים עסקיים עם גופים, הן ציבוריים והן פרטיים, המקיימים קשרים עם האוניברסיטה או שיש פוטנציאל לקשריהם עמה; לא נקבעו סדרי דיווח של חברי הוועד המנהל על קשרים עסקיים ואישיים שיש להם עם חברים אחרים בוועד המנהל ועם מועמדים לכהן כחברים בו; ולא נקבעו הגורמים האחראים לקבלת הדיווחים ולקביעת דרכי הפעולה שיינקטו נוכח האמור בהם.
הביקורת העלתה כי בהיעדרו של נוהל כזה לא נדרש איש מחברי הוועד המנהל לדווח על קשריו השונים עם גופים המקיימים קשרים עם האוניברסיטה ועל קשריו עם חברים אחרים בוועד המנהל ועם מועמדים לכהן כחברים בו.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש בממצאים המפורטים בהמשך דוח זה כדי להדגיש את הצורך בקביעת הנוהל האמור בהקדם, שנועד להבטיח כי חברי הוועד המנהל לא יימצאו במצב שיש בו ניגוד עניינים או חשש לניגוד עניינים.
האוניברסיטה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 , בין היתר, כי תפעל "לקיום דיון בצורך להתקנת נהלים פנימיים, דרכי פעולה, והסדרים פרטניים בסוגית מניעת ניגוד עניינים".
ועדות חיפוש - סדרי עבודה בחוקת האוניברסיטה נקבע כי מינוים של בעלי התפקידים הבכירים המפורטים להלן ייעשה באמצ עות ועדות חיפוש: יו"ר חבר הנאמנים, יו"ר הוועד המנהל, הנשיא, נציגי ציבור לוועד המנהל, הרקטור ודקנים.
בחוקה מפורטים לעניין כל מינוי קווים מנחים כלליים לפעולות ועדות החיפוש - מספר החברים בוועדה, הרכבה, אופן קבלת החלטתה והחלטת הגורם הממנה.
סדירות ותקינות בקבלת החלטות של מוסדות מנהלים וועדות שונות מושגת, בין היתר, באמצעות רישום פרוטוקולים.
בפרוטוקול יש לציין את שמות המשתתפים בדיון ואת שמות הנעדרים ממנו ולתאר את מה שהתרחש בדיון.
אוניברסיטת תל-אביב 1397 .
באוניברסיטה לא נקבע נוהל המסדיר את עבודתן של ועדות החיפוש השונות, ולכן כל ועדה רשאית, לדברי היועצת המשפטית של האוניברסיטה, עו"ד לאה כגן (להלן - היועצת המשפטית של האוניברסיטה או היועצת המשפטית) לקבוע את דרכי פעולתה.
בהיעדרו של נוהל מחייב כאמור, עלולה להיפגע בין היתר עבודתן של ועדות החיפוש למינוי יו"ר הוועד המנהל ונציגי הציבור.
ואכן התברר כי ועדות אלו לא תיעדו את דיוניהן באורח מסודר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטה לקבוע נוהל ש בו יפורטו באופן כללי סדרי עבודתן של ועדות החיפוש.
בין היתר על הנוהל לכלול קווים מנחים להתכנסותה של ועדת החיפוש, לתיעוד ישיבותיה בפרוטוקולים מסודרים, לאופן קביעת אמות המידה לבחירת המועמדים, לאופן הפנייה אליהם ולסיווגם, לטיפול בזיקות בין חברים בוועדה ובין המועמדים ולדרך קבלת ההחלטות.
לצורך כך אפשר בין השאר להיעזר בנהלים שהוציאה נציבות שירות המדינה בנושא זה.
על בסיס קווים מנחים אלו תוכל כל ועדת חיפוש לקבוע לעצמה מראש נהלים פרטניים ומתכונת עבודה המתאימים לה.
על הנוהל לתת ביטוי לחובת רישום פרוטוקול, שבו יצוינו ש מות המשתתפים בדיון ושמות הנעדרים ממנו, ויתוארו עיקרי הדברים שנאמרו, המחלוקות שהתגלעו, ההחלטות שהתקבלו ונימוקיהן.
ככל שהעניין חשוב ורגיש יותר, רמת הפירוט הנדרשת בפרוטוקול גבוהה יותר.
מינוי יו"ר הוועד המנהל בסעיף 31.
3 לחוקה צוין כי "לצורך מינויו של יו"ר הוועד המנהל תוקם ועדת חיפוש שהרכבה יהיה כדלהלן: יו"ר חבר הנאמנים, שיעמוד בראש ועדת החיפוש; שני (2 ) ( נציגי ציבור שימונו על ידי הוועד המנהל; שני2 ) נציגי סנאט שייבחרו לצורך זה על ידי הסנאט.
הצעת ועדת החיפוש למועמד ליו"ר הוועד המנהל, תתקבל ברוב רגיל של חברי ועדת החיפוש.
הוועד המנהל יאשר את מינוי יו"ר הוועד המנהל, בהצבעה חשאית וברוב רגיל של חבריו".
במרס 2009 סיים מר דב לאוטמן את תפקידו כיו"ר הוועד המנהל לאחר כשמונה שנות כהונה.
ד"ר מרידור מסרה למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי בדצמבר 2008 פנה אליה נשיא האוניברס יטה דאז, פרופ' גליל, והציע לה לכהן כיו"ר הוועד המנהל במקומו של מר לאוטמן.
בתשובתו מינואר 2011 'מסר פרופ גליל למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי "מאחר ששמה של ד"ר מרידור עלה כמועמדת אפשרית לתפקיד, הצעתי לה להיפגש.
מטרת הפגישה, מבחינתי, הייתה היכרות בלבד".
בספטמבר 2009 מסרה ד"ר מרידור למשרד מבקר המדינה כי מאחר שהתרשמותה מפרופ' גליל "לא הייתה טובה" היא הודיעה לבא כוחו כי אינה מוכנה להתמנות לתפקיד.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין מקום שנשיא האוניברסיטה יהיה מעורב באופן כלשהו בהליך הבחירה של יו"ר הוועד המנהל, שכן על פי החוקה הוועד המנהל והעומד בראשו הם הגורמים האמורים לפקח על הנשיא ולבקר את תפקודו, ומעורבות הנשיא בהליך עלולה ליצור מצב בלתי תקין שבו היו"ר שייבחר ירגיש מחויבות כלפי הנשיא.
כמו כן, לא היה ראוי שפרופ' גליל יפנה על דעת עצמו לד"ר מרידור, שכן ועדת החיפוש היא שאמורה לפנות למועמדים לכהונת יו"ר הוועד המנהל.
בסוף שנת 2008 מונתה ועדת חיפוש למינוי יו"ר חדש לוועד המנהל.
חברי הוועדה היו: יו"ר חבר הנאמנים, מר רוברט גולדברג; נציגי ציבור שמונו על ידי הוועד המנהל - מר אלפרד אקירוב (חבר הוועד המנהל) ומר אורי דורי (חבר לשע בר בוועד המנהל); ונציגי הסנט - פרופ' שמואל עינב ופרופ' זהר שביט.
אוניברסיטת תל-אביב 1399 .
בינואר 2009 החליטה ועדת החיפוש להציע את ד"ר ליאורה מרידור כמועמדת הוועדה ליו"ר הוועד המנהל, ובמרס 2009 .
אישר הוועד המנהל את המינוי בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה ליקויים בהליך הבחירה והמינוי של ד"ר מרידור: 1400 דוח שנתי61ב .
יו"ר ועדת החיפוש, מר רוברט גולדברג, לא דאג לרישום פרוטוקולים מסודרים שמתעדים את פעולותיה וישיבותיה של הוועדה באופן מפורט.
אמנם חברת הוועדה, פרופ' זהר שביט, סיכמה ביזמתה "רק למען הסדר הטוב" את עבודת הוועדה, ואף הפיצה סיכום זה (להלן - הסיכום) בין כל חברי הוועדה לקבלת הערותיהם ואישורם, אולם לדבריה הסיכום אינו פרוטוקול רשמי של הוועדה.
מדובר במסמך שאינו מפורט דיו ולא נכללו בו עיקרי הדברים שנאמרו, שמות המועמדים האחרים שהציע כל חבר ועדה או גורם אחר שהוועדה בחנה את התאמתם לתפקיד, חלוקת העבודה בין החברים, המידע לגבי המועמדים, ובהם ד"ר מרידור, שהוצג לחברי הוועדה ועניינים חשובים אחרים שנדרש היה לפרטם בפרוטוקול רשמי (ראו לעיל).
מהסיכום גם לא ניתן לדעת מי מחברי הוועדה העלה את שמה של ד"ר מרידור כמועמדת לתפקיד (יצוין כי במהלך הביקורת מסרה פרופ' שביט למשרד מבקר המדינה כי היא שהעלתה את שמה).
בעת הליך הבחירה שימשה ד"ר מרידור דירקטורית חיצונית בחברת "אל-רוב (ישראל) בע"מ" (להלן - חברת אלרוב) שבשליטתו של חבר ועדת החיפוש מר אלפרד אקירוב.
ואולם מהסיכום עולה כי מר אקירוב וד"ר מרידור לא דיווחו רשמית לוועדה או ליועצת המשפטית של האוניברסיטה על קשרים אלה, וממילא לא נבחן טיב הקשרים כדי לקבוע מה הצעדים הנדרשים בגינם ואם יש בהם כדי למנוע ממר אקירוב להשתתף בהליך המינוי בכלל ולהיות חבר בוועדת החיפוש בפרט.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה כתבה ד"ר מרידור כי "על פי דין, ומכוח הגדרת כל זיקה לבעל השליטה אשר בחברתו הוא ]דירקטור חיצוני[ התפקיד, אין לדח"צ מכהן.
נהפוך הוא כל תפקידו של דח"צ הוא להיות כח עצמאי, בלתי תלוי ומקצועי המרסן את בעל השליטה ומגן על אינטרס ציבור בעלי המניות, והאינטרס הציבורי הכללי.
ההיכרות עם מר אקירוב הנובעת ממעמדה כדירקטורית חיצונית אינה יוצרת זיקה המעלה חשש לניגוד עניינים המצריך בחינה".
מר אקירוב הוסיף בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "הדח"צ אינו יכול להיחשב למקורב לבעל השליטה בחברה בשל עובדת כהונתו כדח"צ בדירקטוריון של חברה זו.
העובדה שד"ר מרידור מכהנת כדח"צ בדירקטוריון של חברת אלרוב לא היתה צריכה למנוע ממר אקירוב להשתתף בוועדת החיפוש ובהליך המינוי אלא דווקא להיפך; עובדה זו מבטיחה את האובייקטיביות שלה ואי תלותה.
אשר על כן, גם לא היה צורך לפנות בענין זה ליועצת המשפטית של האוניברסיטה".
לדעת משרד מבקר המדינה, יש להבהיר כי הוראות הדין המגבילות את זיקותיו של דירקטור חיצוני לבעל שליטה אינן ממצות את הזיקות שיש לגלותן בקשר למינוי בגוף אחר.
כאשר גוף ציבורי, כגון אוניברסיטה, מקיים הליך בחירה של יו"ר ועד מנהל, חובת הגילוי היא נרחבת ביותר.
רוחב היריעה מקורו בצורך לזכות באמון הציבור ולהבטיח את התקינות המלאה ואת טוהר המידות גם למראית עין.
לכן על חברי ועדת החיפוש והמועמדים לגלות כל זיקה וכל קשר, ישיר או עקיף, ביניהם.
כל קשר כזה הוא רלוונטי ומחייב גילוי ובדיקה.
אוניברסיטת תל-אביב 1401 .
העובדה שדירקטור חיצוני ובעל מניות או דירקטור אחר בחברה מכהנים יחד במוסד מנהל של גוף אחר, יוצרת מערכת קשרים חיצונית לחברה שעלולה להשפיע על תפקודם של הדירקטורים האמורים בשני הגופים.
זאת ועוד - אין לקבל את הטענה כי אין לדירקטור חיצוני כל זיקה לבעל השליטה בחברה שבה הוא מכהן.
על הדירקטור החיצוני לפעול לטובת החברה ולה שתמש בסמכות הניהול והפיקוח שניתנו לו לצורך זה.
בין היתר, עליו לפעול למקסום שווי החברה, ממנו נגזרת, מטבע הדברים, הגדלת שווי המניות של בעל השליטה בחברה.
זאת ועוד - בעל השליטה בחברה הוא בעל ההשפעה הרבה ביותר באספה הכללית, שהיא הגורם הממנה את הדירקטור החיצוני.
עוד ראוי להביא בחשבון שישיבה משותפת בדירקטוריון של חברה יוצרת קרבה ושיתוף ברמה הבין-אישית הבלתי אמצעית, וגם מתוך שכך נוצרת זיקה מסוימת בין הדירקטורים החיצוניים ליתר הדירקטורים.
הקשר בין חבר ועדת חיפוש שהוא בעל השליטה בחברה ובין מועמד שהוא דירקטור באותה חברה הוא מסוג הקשרים שלפי דיני ניגוד עניינים וגילוי זיקות יש להצהיר עליו.
עם גילוי הקשר או הזיקה, הם ייבחנו בידי הגורם המוסמך, והוא יכריע אם יש לפעול בעניין זה וכיצד.
מכל מקום, בעל הזיקה אינו מוסמך להחליט בעצמו שהגילוי מיותר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מר אקירוב וחברי הוועדה שידעו, לדברי אחד מחבריה, על היכרותו עם המועמדת ועל הקשרים ביניהם, היה לפנות ליועצת המשפטית של האוניברסיטה על מנת שתבחן את טיב הקשרים ביניהם ותקבע מה הצעדים שיש לנקוט בגינם.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 הבהירה היועצת המשפטית של האוניברסיטה כי אילו הייתה מתבקשת לבדוק את הסוגיה או לחוות את דעתה עליה, היא הייתה בודקת את הנושא ונותנת חוות דעת מנומקת בעניינו.
אחד מחברי ועדת החיפוש מסר למשרד מבקר המדינה כי שאל את ד"ר מרידור בישיבת הוועדה שזומנה אליה אם יש לה קשרים עסקיים עם מישהו מהאוניברסיטה או עם חברים בוועד המנהל אך היא לא השיבה.
חבר אחר מסר כי שאלה כזאת לא נשאלה, שכן חברי הוועדה קיבלו הודעה רשמית כאמור על הקשרים של ד"ר מרידור עם מר אקירוב ולכן ביקשו ממנו שיפנה אליה (ראו להלן).
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה ד"ר מרידור כי "לא יכו ל להיות שלא השיבה על שאלה כלשהי שנשאלה על ידי ועדת החיפוש.
נהפוך הוא; למיטב זכרונה כל השאלות שהופנו אליה קיבלו מענה והן היו מועטות".
עוד ציינה כי "הינה אדם ידוע, כל האינפורמציה אודותיה נמצאת בכל אמצעי התקשורת.
בעת פגישתה עם חברי ועדת החיפוש הניחה.
שהמידע מצוי בידיהם - שהרי הופיעה בפניהם לפי בקשתם והניחה שפנו אליה לאור מה שידעו עליה כולל קורות חייה".
בהיעדר פרוטוקולים מסודרים ומפורטים די הצורך של ועדת החיפוש לא ניתן לדעת איזה מידע הנוגע לד"ר מרידור הוצג לחברי הוועדה, מה השאלות שנשאלה ואם אכן היו שאלות שלא ענתה עליהן.
בסיכום צוין כי ועדת החיפוש הכינה רשימה של שישה מועמדים בעדיפות ראשונה וקבעה מי מחברי הוועדה ייפגש עם כל אחד מהם, לפני שיזומנו לפגישה עם כל חברי הוועדה.
בסיכום האמור לא צוין על מי הוטל להיפגש עם ד"ר מרידור , ואולם בספטמבר 2009 הבהירהד"ר מרידור למשרד מבקר המדינה כי מי שנפגש עמה ושכנע אותה להיפגש עם חברי הוועדה היה מר אקירוב.
פגישה זו לא הוזכרה כלל בסיכום ועדת החיפוש, הגם שהיה צריך לראות בה חלק מתהליך האיתור ולתעדה בהתאם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר מר אקירוב כי בפגישתו עם ד"ר מרידור הוא ניסה לשכנע אותה בנימוקים שונים כי תיפגש עם יתר חברי ועדת החיפוש ובין היתר הבהיר לה "שמדובר בתפקיד יוקרתי וחשוב שיש בו סיפוק הנובע מעשייה ציבורית רבה וחשובה".
לדבריו של מר אקירוב הוא לא הסתיר ממנה "את חוסר- שביעות רצונו מתיפקודו של הנשיא דאז פרופ' גליל.
ד "ר מרידור היתה חייבת להיות ערה לקשיים ולא היה ראוי להטעותה ולצייר בפניה תמונה וורודה ובלתי מציאותית".
בסיכום צוין כי בישיבה השלישית של הוועדה "דיווחו החברים כי חלק ".
עוד צוין כי חברי הוועדה ]ם[מהמועמדים לא יכלו להיענות לפניית "התרשמו עמוקות מד"ר מרידור", שאתה נפגשו בישיבה הרביעית, ולכן החליטו כי אין מקום לדון במועמדים נוספים.
בפועל ראיינה הוועדה מועמדת אחת בלבד, ולמעשה קיבלה את החלטתה בלא שהשוותה בין מועמדת זו ובין מועמדים אחרים שדורגו בעדיפות ראשונה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2011 מסרה פרופ' שבי ט כי "הוועדה החליטה שאם מועמד שהוצע לו התפקיד יאות לקבלו, היא לא תבחן מועמדים נוספים".
מר אקירוב ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי "לא היה (ואין זה ראוי גם בעתיד) לכלול בפרוטוקול של 'וועדת חיפוש' שמות של אנשי ציבור בעלי מעמד בכיר (והרשימה שפורטה בתזכיר זה מדברת בעד עצמה), כאשר טרם נערך עימם בירור ראשוני אם הם מוכנים לשמש בהתנדבות בתפקיד יו"ר הוועד המנהל.
המניעים לחוסר היענותם לשמש בתפקיד זה יכולים להיות רבים ומגוונים, אך שמם חייב להישאר בכל מקרה חסוי כדי שלא לפגוע בצנעת פרטיותם.
פרוטוקול כזה עלול לדלוף לתקשורת ולגרום לפגיעה בשמם הטוב, ללא כל הצדקה" (ההדגשות במקור).
רק לאחר שוועדת החיפוש בחרה בד"ר מרידור, היא התבקשה להגיש לאוניברסיטה "קורות חיים" ובהם ציינה, בין היתר, את התפקידים שהיא ממלאת, ובכללם את כהונתה כדירקטורית בחברת אלרוב.
יצוין כי גם לאחר שעובדה זו הובאה בדרך האמורה לידיעת האוניברסיטה לא יזם גורם כלשהו באוניברסיטה, ובכלל זה היועצת המשפטית, בדיקה של הנושא.
הוועד המנהל החליט במרס 2009 לאשר את מינויה של ד"ר מרידור ליו"ר הוועד המנהל בהצבעה גלויה, אף שלפי החוקה נדרש היה כאמור לאשר את המינוי בהצבעה חשאית.
אוניברסיטת תל-אביב 1403 .
לדעת משרד מבקר המדינה, הליקויים שהובאו בפרק זה בנוגע להליך הבחירה והמינוי של ד"ר מרידור מלמדים על פגמים מהותיים בקיום ההליך.
מינוי נציגי ציבור לוועד המנהל בסעיף 31.
4 לחוקה צוין כי לצורך מינוי נציגי ציבור לוועד המנהל, תוקם ועדת חיפוש שח בריה יהיו יו"ר הוועד המנהל, שיכהן כיו"ר הוועדה; שני נציגי הסנט שייבחרו על ידי הסנט; ושני נציגי ציבור שימונו על ידי הוועד המנהל.
חברי הוועד המנהל יבחרו את נציגי הציבור החדשים בוועד המנהל מקרב מי שוועדת החיפוש המליצה עליהם, ותקופת כהונתם תהיה ארבע שנים.
בחיר תם תיעשה בהצבעה חשאית ותתקבל ברוב קולות של חברי הוועד המנהל.
בעת מינויה של ד"ר מרידור ליו"ר הוועד המנהל היו בוועד המנהל תשעה חברים בלבד, שכן שניים מנציגי הציבור שכיהנו בו פרשו מתפקידם.
במרס 2009 החליט הוועד המנהל לקבל את הצעתה של יושבת הראש דאז למנות את מר אלפרד אקירוב ומר רן קרול לנציגי ציבור בוועדת החיפוש לחברי הוועד המנהל (להלן - ועדת החיפוש לנציגי ציבור או ועדת החיפוש), שיכהנו בוועדה עמה ועם נציגי הסנט פרופ' אינה וינר ופרופ' שמואל עינב.
בישיבת הוועד המנהל במאי 2009 מסרה יושבת הראש כי ועדת החיפוש קיימה שתי ישיבות ובעקבותיהן החליטה פה אחד להמליץ על המועמדים פרופ' בולסלב גולדמן וד"ר שוקי גלייטמן.
בוועד המנהל החליטו פה אחד לאשר את בחירתם.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה ליקויים בהליך הבחירה והמינוי של פרופ' גולדמן וד"ר גלייטמן: (א) ועדת החיפוש לא רשמה פרוטו קול מפורט דיו שמתעד את ישיבותיה ואת פעולותיה האחרות בנושא שבוצעו בין הישיבות (כגון פגישות עם מועמדים פוטנציאליים).
אמנם מזכירת הוועד המנהל רשמה בכתב יד את מקצת הדברים שנאמרו בשתי הישיבות שקיימה הוועדה, אולם רישום זה אינו מפורט דיו וחסר פרטים יסודיים הנוגעי ם להליך שהתקיים: לא נכללו בו עיקרי הדברים שנאמרו בדיונים, ההחלטה על בחירתם של שני נציגי הציבור האמורים, הנימוקים לבחירתם והנימוקים לפסילת מועמדים אחרים; חברי הוועדה אף לא אישרו את הדברים שנרשמו, כמקובל לגבי פרוטוקולים.
(ב) ועדת החיפוש לא ראיינה איש מהמועמדים, גם לא את המועמדים שעליהם החליטה להמליץ.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה כתבה יושבת הראש לשעבר כי "אנשי ציבור בכירים לא יסכימו להציג מועמדות לתפקיד התנדבותי שאולי ייפסלו בו.
אישים כאלה לא יסכימו, בדרך כלל, לתהליך הכולל ראיון.
רבים מהם 'ימחלו על הכבוד' והאוניברסיטה תאלץ להסתפק באנשים פחות מתאימים.
אוניברסיטת תל-אביב 1405 .
נציגי הציבור המכהנים בוועד המנהל, שהוא אחד מגופי הניהול החשובים של האוניברסיטה עושים זאת בהתנדבות ומתוך תחושת שליחות.
נציגי הציבור ממלאים מצד אחד תפקיד ציבורי חשוב ומשמעותי המחייב כישורים מקצועיים והקדשת ז מן וכרוך בנשיאה באחריות, ומצד אחר נהנים ממידה מסוימת של כבוד ויוקרה.
גוף ציבורי הנדרש למנות בעלי תפקידים מעין אלה מחויב לפעול לפי העקרונות החלים על גופים ציבוריים בבואם לבחור נושאי משרה ובעלי תפקיד, כגון הגינות, שוויון הזדמנויות ומקסום תועלות על ידי בחירת הטובים ביותר.
משום כך נקבע אף בחוקת האוניברסיטה כי הבחירה תיעשה בסיוע ועדת חיפוש, שכלי יסודי בעבודתה הוא קיום ריאיון עם המועמדים.
עבודתה של ועדת חיפוש לבחירת חברי ועד מנהל של אוניברסיטה חייבת להיות מושתתת על הליך סדור ושוויוני.
העובדה שנציגי ציבור אינם מקבלים תמורה עבור חברותם בוועד מנהל אינה מעידה על חשיבות הכהונה או יוקרתה.
על כן ראוי היה לקיים הליך מיון סדור, הכולל ראיונות עם כמה מועמדים והתרשמות בלתי אמצעית מהם, כדי שיהיה לוועדה בסיס מספק להשוואה ביניהם, והיא תוכל לקבל החלטה מיטבית בדבר המועמדים שעליהם תמליץ.
(ג) בין פרופ' בולסלב גולדמן ובין מר אלפרד אקירוב יש קשרים חברתיים.
פרופ' גולדמן מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2010 כי גם את יושבת הראש לשעבר הוא מכיר שנים רבות.
ואולם מהרישום האמור עולה כי מר אקירוב ופרופ' גולדמן לא דיווחו, משום מה, בשום שלב ליועצת המשפטית של האוניברסיטה על קשרים אלו.
יצוין כי כחצי שנה לאחר שפרופ' גולדמן מונה לחבר הוועד המנהל של האוניברסיטה הוא מונה גם לדירקטור חיצוני בחברת אלרוב, שהיא כאמור בשליטתו של מר אקירוב, והוא מכהן בתפקיד זה עם יושבת הראש לשעבר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 כתב פרופ' גולדמן כי "אין כל בסיס, חוקי או נורמטיבי, לטענה לפיה היכרות אישית מהווה עילה לפסילת מועמדות.
במועד מינויי לחבר בועד המנהל הקשרים החברתיים עם מר אקירוב וד"ר מרידור לא היו שונים בהרבה מהיכרותי עם רבים אחרים מנושאי התפקידים באוניברסיטה.
אין חולק כי אין פסול בהיכרות קודמת או בקשרים חברתיים בין חברי ועדת החיפוש המציעים מועמדים לכהן בועד המנהל ובין חברי הועד המנהל הבוחרים מחד, לבין המועמדים עצמם מאידך.
כל זאת כמובן כל עוד אין בקשרים אלה ניגוד עניינים או תלות פיננסית".
לגבי המינוי שלו לדירק טור חיצוני בחברת אלרוב ציין פרופ' גולדמן כי "אין בזיקה זו, שנולדה מעל לחצי שנה לאחר קרות כדי לפגום בהליך.
ההכנסה הכספית מהשתתפותי ]הדוח[ האירועים נשוא טיוטת בישיבות הדירקטוריון של חברת אלרוב הינה שולית, לא מהותית, ובוודאי שאינה יוצרת יחסי תלות או השפעה כלכלית כלשהי בין מר אקירוב לביני".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה כתבה יושבת הראש לשעבר כי היכרותה עם פרופ' גולדמן "היתה היכרות גרידא; לא היו אלה יחסים קרובים או חברות קרובה ואף לא קשרים עסקיים.
היא הפעילה שיקול דעת עצמאי והגיעה למסקנה - המובנת מאליה - כי היכרות סתמית או היכרות גרידא אינה יוצרת ניגוד עניינים ועל כן לא ראתה בשעתו מקום לפנות בענין פרופ' גולדמן אל היועצת המשפטית של האוניברסיטה".
משרד מבקר המדינה מעיר בעניין זה כי לזיקות ולקשרים בין אנשים יש מאפיינים שונים, ובחינת קשרים שונים עשויה להוביל לתוצאות משפטיות שונות - מהסתפקות בעצם גילוי הזיקה, ואף קביעה כי בנסיבות העניין אפילו הגילוי לא היה נחוץ, ועד פסלות מוחלטת.
בחינת אופיו של הקשר חייבת להיעשות, כאמור לעיל, על ידי גורם מוסמך והוא יכריע, לפי אמות מידה מקצועיות ועל סמך מידע שיקבל, אם יש לפעול בנושא וכיצד.
בעל הזיקה אינו מוסמך, כאמור, להחליט בעצמו שהגילוי מיותר.
לפיכך היה על מר אקירוב ופרופ' גולדמן לדווח מבעוד מועד על הקשרים ביניהם לוועדת החיפוש וליועצת המשפטית של האוניברסיטה.
(ד) בישיבת הוועד המנהל שדנה בהמלצת ועדת החיפוש לנציגי ציבור טען אחד החברים כי יש לבדוק אם פרופ' גולדמן, שבעבר ניהל את המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר, נמצא בניגוד עניינים בכל הקשור לקניין רוחני של מחקרים שנעשו באוניברסיטה.
יושבת הראש לשעבר השיבה כי "נבדקו הקשרים של פרופ' גולדמן עם האוניברסיטה ונמצא שפרופ' גולדמן אינו קשור לנושאים שיש בהם ניגוד עניינים לפעילותו באוניברסיטה".
ואולם לא נמצאו בתיקי האוניברסיטה מסמכים המלמדים על ביצוע הבדיקה האמורה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה יושבת הראש כי היא "מקבלת את הערת הביקורת לפיה ראוי היה להשאיר מסמכים המפרטים את טיב הבדיקה שנערכה".
(ה) ד"ר שוקי גלייטמן כיהן במשך כשנתיים כדירקטור חיצוני בחברת "וואלה תקשורת בע"מ", בעת שיושבת הראש לשעבר הייתה יו"ר הדירקטוריון של החברה.
כמו כן מסרה יושבת הראש למשרד מבקר המדינה כי יש לה היכרות רבת שנים עם ד"ר גלייטמן שהחלה עוד קודם שהתמנה לתפקידו ב"ווא לה תקשורת בע"מ".
הועלה כי יושבת הראש וד"ר גלייטמן לא דיווחו לוועדת החיפוש או ליועצת המשפטית על דבר היכרותם זו.
בתשובותיהם למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 ציינו יושבת הראש וד"ר גלייטמן כי ההיכרות ביניהם היא "על בסיס מקצועי", וכי גם אם הייתה זיקה שמקורה בישיבה משותפת בדירקטוריון, הרי הזמן הרב (כחמש שנים) שעבר מאז כיהנו שניהם בדירקטוריון של חברת "וואלה תקשורת בע"מ" מבטל זיקה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר ליושבת הראש לשעבר ולד"ר גלייטמן כי היה עליהם לדווח על היכרותם לוועדת החיפוש וליועצת המשפטית של האוניברסיטה כדי שיבחנו את טיב הקשרים ויחליטו כיצד לפעול.
כאמור, אין מקום לכך שבעל הקשר יחליט בעצמו כי הגילוי מיותר.
(ו) בהנחיות ות"ת משנת 199921 נקבע כי יו"ר ועד מנהל של מכללה אקדמית המתוקצבת על ידי ות"ת לא יהיה נציג של גוף, מוסד או תאגיד מחוץ לעמותה וכן לא יהיה מי שקיים ח שש לניגוד עניינים בין תפקידו זה לבין לעיסוקיו האחרים.
מבירורים שעשה משרד מבקר המדינה עם ות"ת עולה כי הנחיה זו משמעה שיו"ר .
21 הנחיות למוסדותלהשכלה גבוהה המתוקצבים על ידי ות"ת.
אוניברסיטת תל-אביב 1407 .
ועד מנהל של מכללה אקדמית מתוקצבת אינו רשאי לכהן באותה עת כחבר ועד מנהל של מוסד אקדמי אחר - מכללה אקדמית או אוניברסיטה.
הביקורת העלתה כי ד"ר גלייטמן, שמונה כאמור במאי 2009 לחבר בוועד המנהל של האוניברסיטה, כיהן באותה עת כיו"ר הוועד המנהל של מכללה אקדמית מתוקצבת - המכון הטכנולוגי חולון (להלן - המכון).
לא נמצאו בתיקי האוניברסיטה וות"ת מסמכים המעידים שהאוניברסיטה או ד"ר גלייטמן עצמו ביקשו מוות"ת לאשר שד"ר גלייטמן יכהן בעת ובעונה אחת בשני המוסדות.
יצוין כי המכון נמצא בסמיכות גאוגרפית לאוניברסיטה ויש בו חוגים ותחומי לימוד הדומים לאלה שבאוניברסיטה (כגון הנדסה, מדעי המחשב וניהול).
מטבע הדברים במצב זה יש פוטנציאל לתחרות בין המוסדות.