HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
52 במסגרת בחינת המינויים למוסדות המנהלים במד"א קיימת גם ועדת מינויים נוספת (שלישית), בראשות עו"ד טנה שפניץ, שתפקידה לבחון את כשירות חברי הוועד הפועל של מד"א - הוועדה לב דיקת כשירות חברי הוועד הפועל.
לגביה ראו בפרק "כשירות חברי הוועד הפועל".
הביקורת העלתה כי: (א) רק בנובמבר 2010 (יותר מחצי שנה לאחר כינוס ועידת מד"א) הוחלט על הקמת ועדת המינויים הממשלתית הממונה כאמור מכח תקנון מד"א; (ב) ועדת המינויים הממשלתית לא קיימה בירור לפני הדיון כדי לבדוק אם המועמדים שבהם דנה , כבר אושרו לכהונת חברים במועצה מטעם גורם אחר.
כך, אחרי שוועדת המינויים הממשלתית בחרה ארבעה מועמדים והמליצה עליהם, התברר לה ששניים מהם כבר נבחרו לחברי מועצה כנציגי קופות החולים53 .
טרם מונו נציגי ועדת המינויים הממשלתית למועצה בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 כתב משרד הבריאות כי הוועדה פעלה בהתאם למקובל.
משרד הבריאות הוסיף כי לקראת הליך המינוי הבא הוא יוסיף בנוסח הפנייה לאיתור מועמדים כי בכל שינוי לגבי המועמדים יש ליידע את הוועדה.
השלכה של העיכוב במינוי נציגי הממשלה: כאמור משנת 2004 ועד היום -במשך שבע שנים - מכהן בתפקיד יו"ר ועד הפועל מד"א ד"ר נועם יפרח.
בחירה ביו"ר ועד הפועל היא מהותית, וראוי שתתקבל בהרכב מלא ככל האפשר של המועצה, כולל נציגי הממשלה.
בדצמבר 2010 בחרה מועצת מד"א, בפעם השלישית, את ד"ר נעם יפרח ליו"ר הוועד הפועל.
כאמור, באותה ישיבה טרם נבחרו נציגי משרדי הממשלה ונציגי ועדת המינויים למועצה.
על כן, בבחירת יו"ר הוועד הפועל לא נכחו נציגי הממשלה, פרט לנציג של משרד החוץ (ראו לעיל גם בפרק "הגבלת תקופת כהונת יו"ר הוועד הפועל").
העיכוב במינוי נציגי הממשלה גרם אפוא לכך שהמועצה הכריעה בדבר בחירת יו"ר ועד הפועל ללא נציגי ממשלה שאמורים להיות בעלי משקל ציבורי רב.
בכך לא השתתפה הממשלה בעיצוב מנגנון חשוב ובמינוי חשוב שנועד לפקח על פעילות הארגון.
 על המועצה להבטיח בתקנון או בנהלים ייצוג הולם לשני המינים ולאוכלוסייה ערבית במועצת מד"א, אם על ידי שריון מקומות ואם בדרך אחרת.
על מרכז השלטון המקומי, שלו שני נציגים במועצה, ועל הר"י, שלה שלושה נציגים במועצה, לפעול למנות נציג אחד לפחות שיהיה אישה או מהמגזר הערבי.
53 הנציגים הכפולים הם נציגי שירותי בריאות כללית ומכבי שירותי בריאות, נציגי שתי הקופות הגדולות במועצה.
מהליך מינוי נציגי הממשלה שתואר לעיל עולה שבמשך זמן רב לא מונו נציגי ממשלה למועצת מד"א.
עוד עולה חוסר תיאום בנתוני הנציגים בין הוועדה לבדיקת מינויים לבין משרדי הבריאות, החוץ והאוצר מחד גיסא ובין הוועדה לבדיקת מינויים למד"א מאידך גיסא.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרדי הממשלה האמורים לפעול למינוי נציגי השרים סמוך מאוד למועד כינוס ועידת מד"א.
כמו כן עליהם לפעול בתיאום מרבי עם הוועדה לבדיקת מינויים ומד"א.
יש לציין שאם הצעת חוק התאגידים הציבוריים תקודם, רשות החברות הממשלתיות תשמש גוף ממשלתי המתכלל את הטיפול בתאגידים ציבוריים, וסביר שהדבר יחזק את התיאום בין שלושת הגורמים: משרדי הממשלה השונים, הוועדה לבדיקת מינויים ומד"א.
על משרד הבריאות לפעול להקמת ועדת המינויים הממשלתית סמוך ככל האפשר למועד כינוס הוועידה ואף קודם לכן, על מנת ששר הבריאות יוכל למנות את נציגיו סמוך לאחר מועד כינוס הוועידה.
לאור העובדה שוועדת המינויים הממשלתית בחרה שני מועמדים שכבר נבחרו בידי גופים אחרים כנציגיהם למועצה, בפנייתה לגופים שונים שיציעו מועמדים לוועדה עליה להבהיר כי אין להציע מועמדים שכבר הוצעו על ידם למועצה.
כמו כן עליה לברר עם המועמדים, בטרם תחל הוועדה בהליך בדיקת המינוי, אם הם פנויים להתמנות כנציגי ועדת המינויים.
עיכוב במינוי חברי הוועד הפועל כאמור, במבנה הקיים במד"א, פרט למועצה, יש ועד פועל שתפקידו לנהל את ענייני האגודה.
התקנון קובע כי הוועד הפועל יהיה מורכב משלושה עשר חברים.
התקנון קובע גם את סדרי מינויו של הוועד הפועל, ובתחום זה עלו ליקויים בבדיקה.
רק בדצמבר 2010 , תשעה חודשים לאחר קיום הוועידה, התכנסה המועצה לבחור את חברי הוועד הפועל ובחרה עשרה מתוך 13 .
נציגים העיכוב במינוי חלק מחברי המועצה הביא לכך שתשעה חודשים לאחר קיום הוועידה, עדיין כיהן הוועד הפועל בהרכבו הקודם ולא נבחר ועד הפועל המייצג את המועצה החדשה.
בכ ך נפגעה המטרה של רענון הניהול והבקרה בארגון.
הביקורת העלתה כי גם בישיבת המועצה מדצמבר 2010 , שבה נבחרו כאמור חלק מחברי הוועד הפועל ואף היו"ר, לא מונו נציגי השרים לוועד הפועל, וזאת משום שטרם מונו נציגי משרדי הממשלה למועצה.
בכך נפגע הפיקוח הממשלתי על הארגון.
כשירות חברי הוועד הפועל על פי החוק הוועד הפועל במד"א ממונה על ניהול ענייני מד"א.
לכן יש חשיבות למינוי חברים בעלי כישורים מתאימים.
לצורך בחינת כשירות החברים פועלת ועדה משרד הבריאות 421 .
ייחודית למד"א בת שלושה חברים (להלן- הוועדה לבדיקת כשירות חברי הוועד הפועל).
התכנסה הוועדה בראשות עו"ד טנה שפניץ 1.
התקנון קובע כייושב ראש הוועדה לבדיקת כשירות חברי הוועד הפועל יהיה נציג שיקבע היועץ המשפטי לממשלה, ושני חברי הוועדה הנוספים יהיו: איש ציבור שיקבע יו"ר הוועדה ונציג המועצה או ממלא מקומו.
הביקורת העלתה כי אף שכבר בדצמבר 2010 בחרה המועצה בחברי הוועד הפועל הנדרשים על פי התקנון לעבור בדיקה של הוועדה לבדיקת כשירות חברי הוועד הפועל (ארבעה נציגי מתנדבים, נציג העובדים, נציגי הציבור ויו"ר הוועד הפועל, ובסך הכול - תשעה מתוך 13 ), רק בפברואר ובמרץ 2011 העביר מד"א את הטפסים של המועמדים למשרד המשפטים, המלווה את עבודת הוועדה.
הוועדה לבדיקת כשירות חברי הוועד הפועל התכנסה רק כעבור חצי שנה, ביוני 2011 , כדי לבדוק את כשירותם של תשעת חברי הוועד הפועל שנבחרו.
בינתיים - שנה ושלושה חודשים לאחר כינוס הוועידה - כיהנו חברי הוועד הפועל הקודם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 כתב משרד המשפטים כי בחודשים מרץ -יוני 2011 התקבלו השלמות רבות לשאלונים של חברי הוועד הפועל, שלא מולאו כנדרש וכן חומר נוסף שביקשה הוועדה.
הוא ציין כי ההשלמות האחרונות התקבלו בתחילת יוני 2011 , ארבעה ימים בלבד לפני מוע ד כינוס הוועדה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין זה סביר שהליך אישור כשירות חברי הוועד הפועל יימשך חצי שנה.
על הוועד הפועל לפקח על ההנהלה.
יו"ר ועד העובדים מקיים מכוח תפקידו קשרים הדוקים עם ההנהלה; בין השאר עליו לנהל עמה משא ומתן, שבסופו ייחתמו הסכמים, בנושאים דוגמת תנאי העבודה של העובדים.
תקנון מד"א קובע כי "דרך כלל, מבחינת אחריותו כלפי האגודה ומבחינת חובת הנאמנות שלו, יחולו על חבר הועד הפועל אותם כללים החלים על חברי דירקטוריון בחברה ממשלתית".
תקנות החברות הממשלתיות קובעות כי נציג של עובדי החברה אינו יכול להיות דירקטור אם הוא "חבר או מזכיר של גוף נבחר מייצג של עובדים בחברה".
גם משרד המשפטים לא היה שבע רצון משיתוף יו"ר ועד העובדים של מד"א בוועד הפועל בגלל חשש לניגוד עניינים, ובסופו של דבר נקבע בתקנון מד"א כי החל בינואר 2008 או ביום התכנסות הוועידה הארצית התשע עשרה של האגודה, לפי המאוחר, יושב ראש ועד העובדים לא יהיה חבר ועד הפועל, אלא חבר שייבחר בידי עובדי מד"א.
הביקורת העלתה כי ממועד כינוס הוועידה הארצית התשע עשרה, במרץ 2010 , ועד יולי 2011 , אז הסתיימה כהונת הוועד הפועל, יותר משנה ושלושה חודשים, כיהן יו"ר ועד העובדים כחבר הוועד הפועל וחבר בשלוש מוועדותיו (ועדת ארגון ומינהל, ועדת מתנדבים ופורום נסיעות של הוועד הפועל), וזאת בגלל העיכוב במינוי ועד הפועל חדש.
זאת למרות שבהתאם לתקנון ובהתאם לכללי מנהל תקין, היה צריך יו"ר ועד העובדים לסיים כהונתו בוועד הפועל כבר במרץ 2010 , או להתפטר מראשות ועד העובדים.
לאחר מכן היה על עובדי מד"א לבחור נציג אחר שייצג אותם בוועד הפועל.
לעיכובים במינוי נציגי הציבור ונציגי הממשלה למועצה יש אפוא השלכות נוספות, זולת עצם העיכוב במינוי ועד הפועל חדש, כמו המשך כהונת חבר ועד פועל שיכול להיקלע למצבים של ניגוד עניינים בין תפקידיו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 כתב מד"א כי התקנון ראה במעורבות עובדים בהנהלת מד"א הכרח וכי עד להתכנסותו של הוועד הפועל החדש כהונת יו"ר ועד העובדים בוועדות הוועד הפועל ובוועד הפועל היא כדין.
כשהסתיימה תקופת כהונ ת הוועד הפועל הקודם, ביולי 2011 , סיים יו"ר ועד העובדים את כהונתו.
עובדי מד"א בחרו את יו"ר ועד העובדים כחבר הוועד הפועל הנוכחי, אך כהונתו לא אושרה על ידי ועדת מד"א לבדיקת מינויים, בגין טענה לקיומו של ניגוד עניינים, ועל רקע זה הופסקה כהונתו בוועד הפועל ובווע דותיו.
מד"א הגיש השגה על החלטת הוועדה.
הוועדה לבדיקת מינויים מסרה למשרד מבקר המדינה כי השגת מד"א נדחתה.
תגמול לחברי הוועד הפועל ישנם חברים המשתתפים בישיבות מכוח תפקידם הציבורי, אולם ישנם כאלה הממונים כנציגי ציבור או כנציגי המתנדבים.
בהתאם להמלצות הוועדה הציבורית לסיווג תאגידים ציבוריים שהוקמה לפי החלטת ועדת השרים לענייני כלכלה משנת 1995 ,זכאים לגמול עבור פעילותם הגורמים האלה: יו"ר הוועד הפועל של מד"א שהוא יו"ר פעיל; נציגי ציבור; חברי הוועד הפועל שלא מונו בידי גופים שונים; והמתנדבים.
לפי הוראות סעיף 29 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 אסור לגוף מתוקצב (ובכלל זאת תאגיד ציבורי) להסכים על מתן הטבות כספיות הקשורות לעבודה אלא אם כן נעשה הדבר בהתאם לנהוג לגבי עובדי מדינה או באישור שר האוצר.
כבר במאי 2007 כתב המשנה לממונה על השכר במשרד האוצר ליו"ר הוועד הפועל כי מקובל עליו לתקן את חוק מד"א כך שיתאפשר לשר האוצר להתקין תקנות בדבר גמול והוצאות שישולמו לחברי הוועד הפועל.
עד מועד סיום הביקורת לא פעל משרד הבריאות לשינוי חוק מד"א ולכן לא התאפשר לארבעת המתנדבים, לשלושת נציגי הציבור חברי הוועד הפועל, ליו"ר הוועד הפועל במד"א וליושבי ראש ועדות הוועד הפועל החיצוניים לקבל גמול והחזר הוצאות בהתאם למספר הישיבות שבהן הם משתתפים.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד הבריאות בשיתוף מד"א ועל הממונה על השכר לשקול לפעול לכך שחברי הוועד הפועל, ובראשם יו"ר הוועד הפועל ויושבי ראש ועדות הוועד הפועל החיצוניים, יוכלו לקבל גמול והחזר הוצאות כפי שמקובל במגזר הציבורי.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 כתב משרד הבריאות כי יפעל להסדרת הנושא מול משרד האוצר.
יועץ משפטי הוא אחד מ"שומרי הסף" בכל ארגון, ולכן הסדרת העסקתו חשובה.
מד"א מעסיק את היועץ המשפטי הנוכחי שלו (להלן - היועמ"ש הנוכחי או היועמ"ש) מאז שנת 2008 ומדי פעם בפעם מעסיק גם משרדים של עורכי דין לנושאים מיוחדים, כגון טיפול בדרישות רשות המסים ממד"א.
מד"א העסיק את היועמ"ש כיועץ המשפטי של המועצה בשנים 2008- 200154 והיקף הש ירותים שהוא סיפק למועצה היה מצומצם בהרבה.
בשנים 2006 -2010 העסיק מד"א13 עורכי דין נוספים לטיפול במגוון עניינים.
עבור שירותיו המשפטיים השוטפים של היועמ"ש שילם לו מד"א סכום חודשי קבוע ועבור טיפול החורג מהעניינים השוטפים - סכומים משתנים.
אופן העסקה -יועץ מ שפטי עובד מד"א או משרד עו"ד: על פי דוח המועצה לתאגידים ציבוריים ישנן שתי גישות רווחות בעניין מהות תפקידו של יועמ"ש בתאגיד הציבורי: האחת רואה ביועמ"ש גורם שמתפקידו לסייע להנהלת התאגיד.
לפי הגישה השנייה, המקובלת יותר על המועצה לתאגידים ציבוריים, על יועמ"ש לוודא שהתאגיד יפעל כדין, דהיינו תפקידו פיקוחי במהותו.
המועצה לתאגידים ציבוריים המליצה לחייב כל תאגיד ציבורי להעסיק יועמ"ש.
בטרום תזכיר הצעת חוק התאגידים הציבוריים נקבע כי מועצת תאגיד ציבורי תמנה יועמ"ש שיהיה עובד התאגיד הציבורי, אלא אם כן הרשות מאשרת כי נוכח היקף פעילות התאגיד הציבורי, תפקידיו וסמכויותיו, אפשר להעסיק יועמ"ש שאינו עובד התאגיד.
מטרום תזכיר הצעת החוק עולה כי הגישה המוצעת על ידי משרד המשפטים ועל ידי משרד האוצר היא שרצוי בדרך כלל שבתאגיד ציבורי יכהן יועמ"ש שהוא עובד התאגיד.
ישנה חשיבות רבה ליועמ"ש פנימי בארגון בכלל ובארגון מורכב כמו מד"א בפרט.
יועמ"ש שהוא עובד הארגון מעורה בארגון וזמין לצורך התייעצות.
כך קל לו יותר לשמש שומר סף.
בשנים אלו התגלעו חילוקי דעות בין המועצה לוועד הפועל 424 דוח שנתי62 .
למרות קיומן של עמדות שונות בנושא, נמצא כי המוסדות המנהלים של מד"א לא בחנו בשנים האחרונות אם מד"א זקוק ליועמ"ש פנימי לארג ון ואם המתכונת הקיימת של העסקת יועמ "ש חיצוני מתאימה לארגון.
כאמור, הלכה למעשה מועסקים בארגון רק יועצים משפטיים חיצוניים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שהמוסדות המנהלים של מד"א ידונו בצורך בייעוץ משפטי פנימי לאגודה תוך כדי שימת לב לאמור בדוח המועצה לתא גידים ציבוריים ובנוסח טרום תזכיר הצעת חוק התאגידים הציבוריים.
: הליך איתור יועץ משפטי הבדיקה העלתה כי איתור יועצים משפטיים לא התחיל בזמן סביר לפני תום מועד העסקת היועצים הקודמים, כך שהסכם שנחתם עמם לשנתיים הוארך עד לאיתור יועצים חדשים.
באוגוסט 2008 נחתם הסכם בין מד"א ליועץ המשפטי לשנתיים החל באוגוסט 2008 , אך רק באוקטובר 2010 , חודשיים לאחר תום תוקף ההסכם, החליט הוועד הפועל מי יהיה היועץ החיצוני שילווה הליך בחירה של יועמ"ש חדש למד"א.
עד אוגוסט 2011 כיהן היועמ"ש הנוכחי, וטרם מונה יועמ"ש חדש בגלל עיכוב במינוי חברים למועצה ולוועד הפועל.
הליך מינוי יועץ חיצוני שילווה הליך בחירה של יועמ "ש חדש למד"א : במרץ 2010 אישר הוועד הפועל ליו"ר לפנות לקבלת הצעות להעסקת יועמ"ש לצורך ליווי מכרז ליועמ "ש למד"א.
הוועד הפועל אישר לשלוח פנייה למשרדי עורכי דין בנוסח שהציג לפניו יו"ר הוועד הפועל.
מנוסח המכתב שהופנה למשרדי עורכי הדין עולה כי "על המועמד לתפקיד להיות שותף בכיר מנהל משרד עורכי דין (עדיף) או שותף בכיר במשרד כזה".
באוקטובר 2010 בחר הוועד הפועל למנות משרד עורכי דין מסוים כיועץ חיצוני, שילווה הליך בחירה של יועמ"ש חדש למד" א בתעריף של 1,100 .
ש"ח לשעת עבודה הביקורת העלתה כי אחת ההצעות שהוגשה למד"א נפסלה על ידי חברי הוועד הפועל, כיוון שהמועמד שהוצג מטעם המשרד הוא שותף בכיר ולא שותף בכיר מנהל אף על פי שתנאי המכרז אפשרו הגשת מועמדות כזו.
מסיכום שהגיש יו"ר הוועד הפועל לחברי הוועד הפועל עולה כי יו"ר הוועד הפועל הבין מההצעה שנפסלה כי ייתכן שהמועמד של אותו משרד לא יעסוק באופן אישי בכל הנדרש למרות דרישת מד"א, כיוון שבהצעת המשרד נכתב כי: "לצורך ליווי הליך זה אנו מציעים.
, שותף בכיר, אשר לו הניסיון, הידע והכלים ליתן מענה מקצועי בכל האס פקטים המשפטיים הכרוכים בהליך האמור ו/או ביחד עם צוות עורכי הדין ומשרדיהם".
לדעת משרד מבקר המדינה על הוועד הפועל היה לפנות למשרד עורכי הדין על מנת לברר מה כוונתם והאם הכוונה היא שהמשרד אינו מוכן להתחייב שרק השותף הבכיר יעסוק בנושא, ולא להסיק מסקנה זו על דעת עצמו בעיקר לנוכח העובדה שלפני הוועד הפועל הוצג מועמד נוסף אחד בלבד ולנוכח העובדה שהמועמד שנפסל הציע את תעריף רשות החברות הממשלתיות.
חוזר רשות החברות הממשלתיות מפברואר 2000 קובע שכר טרחה מרבי לשותף של500 ש"ח לשעה55 .
משך העסקה מרבי של משרד יועץ משפטי חי צוני : כאמור, בהיעדר נורמה מחייבת לתאגידים בדק מבקר המדינה את משך הזמן המירבי להעסקת יועץ משפטי חיצוני על פי טרום תזכיר חוק התאגידים הציבוריים שהציע כי על מינוי יועץ משפטי שאינו עובד התאגיד יחולו הוראות סעיף 47 לחוק החברות הממשלתיות, ובו נקבע כי שר האוצר וש ר המשפטים רשאים לקבוע כללים בדבר משך הזמן שעו"ד יכול לשמש יועץ משפטי של חברה ממשלתית.
כללי החברות הממשלתיות (מינוי יועצים משפטיים ושכרם), התשנ"ב- 1992 , קובעים כי תקופת המינוי של יועץ משפטי מוגבלת לשלוש שנים וכי רשות החברות רשאית לחזור ולאשר את מינויו, ובלבד שכל אישור נוסף יהיה לתקופה שלא תעלה על שלוש שנים.
בשנים 2001 -2008 , בעקבות חילוקי דעות בין המועצה לוועד הפועל, נעזרה המועצה בשירותי יועץ משפטי שאינו היועמ"ש של מד"א.
באותה תקופה היועמ"ש הנוכחי של מד"א, שימש גם היועץ המשפטי של המועצה.
כאמור, החל באוגוסט 2008 היועמ"ש מכהן גם כיועץ המשפטי של הוועד הפועל.
עולה מהאמור שאותו משרד עורכי דין משמש היועמ"ש במד"א כבר משנת 2001 - חלק מהתקופה למועצה בלבד - מעל עשר שנים.
את היועץ המשפטי הקודם העסיקה מד"א במשך כ-14 .
שנה על מוסדות מד"א לשקול להגביל את משך כהונת היועץ המשפטי ולעגן זאת בתקנון מד"א.
אחד האמצעים החשובים לבקרה של המוסדות המנהלים והמפקחים על ההנהלה הוא הדוחות הכספיים השנתיים.
רואה החשבון מחווה את דעתו עליהם.
נורמות ראויות בתחום דרכי הבחירה וההתקשרות עם משרד רואה החשבון נקבעו למשל בחוק החברות, והן עוסקות, בין היתר, בהגבלת תקופת כהונה ובסדרי מינוי.
מד"א התקשר עם משרד רואי החשבון בדצמבר 2003 והאריך את ההסכם עמו באוקטובר 2005 ובמרץ 2007 .
עד מועד סיום הביקורת ממלא משרד רואי החשבון האמור את תפקיד רואה החשבון של מד"א.
55 תוקף החוזר פג בשנת 2009 .
, אולם הרשות טרם פרסמה חוזר חדש 426 דוח שנתי62 .
חברי ועדת המכרזים לבחירת רואה החש בון: טרום תזכיר הצעת חוק התאגידים הציבוריים מציע שמינוי רואה החשבון של תאגיד יהיה דומה לכללי החברות הממשלתיות (מינוי רואי חשבון ושכרם), התשנ"ד- 1994 הקובעים שבהליך המינוי נוטלים חלק רשות החברות הממשלתיות, ועדת מומחים והאספה הכללית של החברה.
המינוי ייעשה בשי תוף מועצת התאגיד ורשות התאגידים הציבוריים.
בשנת 2010 הוטל על ועדת מכרזים להתקשרות עם יועצים, שחבריה הם עובדי מד"א, נציג הייעוץ המשפטי החיצוני, ובראשה עומד מנכ"ל מד"א לבחור רואה חשבון לאגודה.
בישיבת הוועד הפועל מיוני 2010 הסב היועמ"ש את תשומת לב חברי הוועד הפועל שמינוי רואה חשבון ויועמ"ש צריכים לעלות לדיון בוועד הפועל.
עד למועד סיום הביקורת טרם הציגה ועדת המכרזים את בחירתה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שהוועדה תציג לפני הוועד הפועל רשימת מועמדים ותדרג אותם לפי קריטריונים שתקבע.
הארכת הסכם ההתקשרות עם ר ואה החשבון ב - 2007: בדצמבר 2003 חתמו מד"א ומשרד רואי חשבון מסוים על הסכם להספקת שירותי ראיית חשבון למד"א לשנת 2004 , עם אפשרות להאריכו פעמיים עד סוף שנת 2006.
מנהל אגף הכספים, מר עופר דן, דיווח בישיבת הוועד הפועל לאחר תום תקופת ההסכם, בשנת 2007 , כי ניתן להאריכו בשלוש שנים נוספות, ללא הליך בחירה חדש, וזאת בניגוד לאמור בהסכם שקבע את סופיות ההעסקה לסוף 2006 .
בהסתמך על כך החליט הוועד הפועל להאריך את ההסכם עם משרד רואה החשבון בשלוש שנים, עד סוף דצמבר 2009 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 כתב מד"א כי הדברנעשה עקב טעות בתום לב שכן מנהל אגף הכספים נסמך על החלטת הוועד הפועל מאוקטובר 2003 .
ולפיה אפשר הוועד הפועל להאריך את ההסכם בשנה נוספת כל פעם משרד מבקר המדינה מעיר כי על פי החלטת הוועד הפועל האמורה ניתן היה להאריך את תקופת ההסכם רק בשנה אחת נוספת בכל פעם ולא בשלוש שנים.
עיכוב במינוי רואה חשבון: ביולי 2010 החליט הוועד הפועל להאריך את ההסכם עם משרד רואי החשבון עד סיום הליך הבחירה של משרד רואה חשבון שייתן שירותים למד"א.
נכון ליוני 2011 , טרם מונה רואה חשבון חדש למד"א, בגלל עיכוב במינוי חברים למועצה ולוועד הפועל ש הוא הגורם המאשר את רואה החשבון שעליו המליצה ועדת המכרזים.
מוצע כי הוועד הפועל ישקול לקבוע את תקופת ההתקשרות עם משרד רואי החשבון כך שמועד תום תקופת ההסכם יהיה כשנתיים לאחר הוועידה, המתקיימת מדי ארבע שנים.
כך יימנעו עיכובים בבחירת רואה חשבון הנובעים מעיכוב במינוי נציגי הוועד הפועל.
אחריות משרד הבריאות על מד"א ועל גופי הצלה אחרים .
אחריות משרד הבריאות לביצוע חוק מד"א החוק קובע כי שר הבריאות אחראי לביצוע חוק מד"א וכי עליו לאשר כל שינוי בתקנון.
כמו כן, במועצה מכהנים ארבעה נציגי ממשלה הנבחרים על ידי משרד הבריאות וכן ארבעה נציגים נוספים של שר הבריאות (סה"כ 8 נציגי משרד הבריאות).
בוועד הפועל של מד"א מכהנים שניים מבין נציגי שר הבריאות למועצה.
כמו כן עד יולי 2005 תקנון מד"א קבע כי מינוי מנכ"ל מד"א דורש הסכמה של שר הבריאות.
ואולם ביולי 2005 , וכתנאי להצטרפות מד"א לצלב האדום, אישר שר הבריאות תיקון לתקנון ועל פיו לא נדרשת הסכמת שר הבריאות למינוי מנכ"ל מד"א56 .
בביקורת עלה כי למרות שהמשרד אחראי לביצוע חוק מד"א ונציגים רבים של המשרד משולבים בפעילות מד"א לשם כך, המשרד לא הבהיר מה תפקידם של נציגים אלו במועצה ובוועד הפועל כלפי משרד הבריאות - על מה עליהם לדווח למשרד, באיזו תדירות, למי במשרד עליהם לדווח וכיצד אמור המשרד לפעול בעקבות דיווחים אלו.
בנוסף לא ברור מה היקף תפקידו של משרד הבריאות כלפי מד"א, מה היקף אחריותו, ויש לצקת תוכן להגדרה שבחוק "אחראי לביצוע חוק מד"א".
בתשובתו למ שרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 כתב המשרד כי במהלך הביקורת הוא התחיל לראשונה בביצוע בקרות מוסדרות על פעילות מד"א וכן גיבש נוהלי הפעלה הנדרשים למד"א.
בפברואר 2012 הוסיף המשרד כי הוא כבר ביקש מיו"ר הוועד הפועל לקבל דיווח שוטף על השתתפותם והיעדרותם של נציגי שר הבריאות בישיבות.
על המשרד להגדיר בצורה ברורה את מערכת היחסים בינו ובין מד"א ואת תפקידי נציגיו בארגון.
56 יחד עם זאת, במסגרת התיקון לתקנון מיוני 2006 נקבע כי הוועדה לבדיקת כשירות חברי הוועד הפועל תבדוק את כשירותו והתאמתו של המנכ"ל שנבחר.
הסדרת פעילות גופי הצלה נוספים הפועלים בארץ בשנים האחרונות הוקמו גופי הצלה שונים בארץ המעניקים שירותי עזרה ראשונה בצד מד"א.
אחד הגופים הבולטים בתחום זה הוא ארגון "איחוד הצלה".
גופים אלו מאגדים בתוכם מתנדבים פעילים במד"א יחד עם מתנדבים שאינם מתנדבי מד"א.
במהלך השנים קיבל משרד הבריאות תלונות על חיכוכים בין פעילים במד"א לבין פעילי ארגוני הצלה אחרים המתבטאים בשטח, במהלך אירועי הצלת חיים.
מד"א מסר למשרד מבקר המדינה, כי כשלושים ארגונים קמו במקור, כדי להנחות את מתנדבי מד"א בנושאים הלכתיים, והם החלו לאסוף תרומות ובהמשך גם להפעיל כוננים.
לדברי מד"א, יש לו כ- 2,500 כוננים ופעילות הארגונים הנוספים מיותרת.
בשנים האחרונות התקיימו כמה ישיבות בהשתתפות משרד הבריאות, מד"א ונציגי "איחוד הצלה" כדי להסדיר את היחסים ביניהם.
גם סגן שר הבריאות, ח"כ הרב ליצמן, נדרש למעורבות בהקשר זה.
ארגון "איחוד הצלה" כתב למשרד מבקר המדינה בפברואר 2012 כי הוא אינו מתיימר להחליף את פעילותו של מד"א או להתחרות בו, כי אם להשלים את פעילות מד"א ולמלא את פער הזמן שבין האירוע ועד הגעת האמבולנס.
לדעתו, יש להקים גוף רגולטורי, אשר יפקח על ההכשרה המקצועית, על תורת ההפעלה ועל הציוד הרפואי המשמש את צוותי החירום הפועלים במסגרת מד"א, את איחוד הצלה וגופי הצלה נוספים.
הדבר מחויב המציאות, וזאת לנוכח ריבוי הגופים הפועלים בתחום העזרה הראשונה בישראל, ריבוי הקורסים וההכשרות, והצורך להקפיד כי כל הגורמים העוסקים במתן שירותי עזרה ראשונה יהיו כשירים ומוסמכים לעשות כן, על פי אמות מידה כלליות שיקבע גורם מוסמך.
כל אותם גורמים משתמשים בציוד רפואי תקין, תקני ובאיכות ראויה.
עמדתו של "איחוד הצלה" היא כי הגורם המסדיר חייב להיות משרד הבריאות - בין באמצעות הקמת רשות לאומית לעזרה ראשונה ובין בדרך אחרת.
במשך שנים ועד מועד סיום הביקורת לא הסדיר משרד הבריאות את סוגיית הקשר בין מד"א ובין הארגונים הנוספים.
באוגוסט 2011 " הקים משרד הבריאות ועדה לבחינת דרכי ההפעלה והשליטה למענה הראשוני לשירותי עזרה ראשונה טרום בית החולים במערך שירותי הרפואה הדחופה".
חלק מחברי הוועדה אינם נמנים עם מערכת הבריאות.
על הוועדה להתייחס לסוגיות האלה: האם המערך צריך להיות באחריות גורם אחד, או כמה גורמים, ואם כן כיצד; האם ה גורם המפעיל צריך להיות אחד; האם ניתן להבדיל בין אירוע ברשות הרבים לבין אירוע ברשות היחיד; הגדרת סמכויות, יחסי גומלין, עקרונות שיתוף הפעולה, האחריות המקצועית, ההפעלה והשליטה בין גופי וגורמי הגשת העזרה הראשונה טרום בית החולים; בחינת תפיסות ההפעלה בשגרה ובחיר ום.
לוועדה ניתנה אפשרות להיפגש עם גורמים שונים או לקבל ניירות עמדה שונים.
הוועדה התבקשה להגיש את המלצותיה עד סוף אוקטובר 2011 .
לא נמצאו פרוטוקולים של הוועדה ועד ינואר 2012 לא נסתיימה עבודת הוועדה.
הסדרת גביית חובות מהרשויות המקומיות למד"א עבור שירותי ניידות טיפול נמרץ כחלק ממערך שירותי העזרה ראשונה מפעיל מד"א שירותים של 23 ניידות טיפול נמרץ (להלן - נט"ן).
מקורות המימון לפעילות מערכת נט"ן הם: הכנסות עצמיות מגביית אגרת הסעה בנט"ן; משרד הבריאות; קופות החולים; והרשויות המקומיות שבאזורן ניתנים שירותי נט"ן.
קיי מים במד"א חובות של רשויות שהם חובות מסופקים57 בסוף שנת 2010 הסתכם חובן של כלל הרשויות המקומיות למד"א בכ- 17.
מיליון ש"ח חובות מסופקים הבדיקה העלתה כי במקרים רבים הקושי לגבות חובות נובע מכך שאין הסכם בין מד"א לבין הרשויות המקומיות עבור שירותי נט"ן הניתנים להן.
מד"א מסביר את אי -יכולתו לגבות חובות בכך שיש הסכמים שבהם יש פגם טכני, כגון חסרה חתימת הגזבר.
במקרים רבים מקורות המימון הן כמה רשויות, ולעתים חלק מהן אינן משלמות.
נמצא אפוא שמד"א נתקל בקשיים רבים בבואו לגבות את חובות הרשויות עבור שירותי נט"ן.
עם זאת הוא מתקשה להפסיק מתן שירותי נט"ן לתושבי רשויות מקומיות שאינן משלמות.
בפברואר 2006 כתב סמנכ"ל לכלכלה במרכז השלטון המקומי בישראל לעוזר מנכ"ל משרד הפנים כי המדינה היא לא צד בהסכם בין מד"א לרשויות המקומיות.
לדבריו ועדת נט"ן עליונה אמורה לאשר, בין השאר, את שיטת החיוב של מד"א, אולם לטענתו ועדת הנט"ן העליונה לא בדקה שהעלות המתומחרת אינה גבוהה יותר מהעלות הלכה למעשה ולא את שיטת החיוב של מד"א.
עוד הוסיף הסמנכ"ל כי רשויות מקומיות רבות אינן מקבלות דוחות מבוקרים של התחנה האזורית שהן שייכות לתחומה, למרות בקשותיהן.
לדבריו אַל למשרד הפנים לאפשר לרשויות מקומיות לשלם סכומים ללא אסמכתאות מספקות.
הסמנכ"ל כתב גם כי מרכז השלטון המקומי לא יתערב במחלוקת שבין מד"א לבין רשויות מקומיות מסוימות ואף לא ימנע מרשויות לסיים את ההסכם עם מד"א, כל עוד לא יוסדרו הנושאים האמורים.
הוא סיים את מכתבו באמירה שמשרד הפנים אינו חלק ממחלוקת זו.
המוסדות המנהלים במד"א דנו בנושא, ומד"א ומשרד הבריאות פעלו לקבלת החלטת ממשלה ואף ניסו להכליל את הצורך בהסדרת חובות הרשויות המקומיות למד"א במסגרת חוק ההסדרים לשנת 2007 ; למרות זאת לא הוסדר הנושא.
לפיכך עד מועד סיום הביקורת טרם הוסדר מימון חלקן של הרשויות המקומיות.
על משרדי הבריאות, האוצר והפנים להסדיר את מימון חלקן של הרשויות המקומיות, שכן שירותי טיפול נמרץ הם שירותים חיוניים.
חובות שהארגון בספק אם יוכל לגבותם ומתי 430 דוח שנתי62 .
גביית אגרת הסעה מאזרחים מתלונה שהוגשה לנציבות תלונות הציבור במשרד מבקר המדינה ונבדקה שם עלה כי בחלק מהמקרים גבה מד"א באמצעות אחד ממשרדי הגבייה המרכזיים שלו תשלומי יתר בניגוד לחוק, מחייבים שפונו באמצעות אמבולנס.
כך למשל משרד עורכי הדין שעסק בגביית חובות עבור מד"א ערך תחשיב שגוי של חישובי הצמדה לחוב של מד"א.
מד"א הודיע למשרד מבקר המדינה כי בכוונתו להשיב לציבור שנגבה ממנו תשלום יתר את הכספים העודפים שקיבל, וכי עליו לחשב באופן פרטני לגבי כל תיק ותיק אם נדרש החזר, ואם כן - באיזה היקף; הוא ציין כי יחזיר את חיובי היתר עד ינואר 2012 .
במועד סיום הביקורת עמד היקף חיובי היתר על סכום העולה על 2.
5 מיליון ש"ח, ומד"א לא יכול היה לאמוד עדיין את מספר החייבים שסכום זה נוגע אליהם.
יש לציין כי בנושא הגבייה במד"א קיימות תלונות רבות של אזרחים, ואף ארגון "אמון הציבור" 58 העביר למבקר המדינה במרץ 2011 דוח על הליכי הגבייה הבעייתיים שאותם נוקט מד"א.
עיקר הטענות הן על שיהוי ניכר בהליכי הגבייה, מצב הגורם לתשלומי ריבית והצמדות ושכר טרחה של עורכי דין עבור תקופה ארוכה, שליחת התראות בוטות על ידי מד"א וקושי בקבלת מענה במד"א.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על מד"א לבחון מחדש את הליכי הגבייה שלו ולפעול לשיפורם.
על מד"א להקפיד לנהוג באופן ראוי בתחום רגיש זה בו הוא פועל מול הציבור ועל פי כללים ראויים.
בפברואר 2012 השיב מד"א כי "בימים אלה" כבר נשלחו עשרות אלפי המחאות החזר בהיקף של 1.
8 מיליון ש"ח לאותם מקבלי שירותים הזכאים להחזר.
על הפרק נותרו חייבים הזכאים להחזר אך הח ייבים חובות עבור שירותים נוספים שקיבלו והתחייבויות שיש לבצע לגביהן בירורים נוספים.
לדברי מד"א הוא עשה מהפכה מקיפה וגיבש מגבלות משמעותיות על פעולות הגובים מטעם מד"א.
ארגון המאוגד כחברה לתועלת הציבור משרד הבריאות 431 .
הדוח מעלה סדרת בעיות בהתנהלות המוסדות המנהלים במד"א - המועצה, הוועד הפועל וועדותיהן - ובעיקר באשר להליכי בקרה וביקורת פנימית.
יו"ר הוועד הפועל וחבריו לא הפנימו את חשיבות הביקורת הפנימית בארגון.
הוועד הפועל, ובראשו היו"ר, לא עשו שימוש בוועדת הביקורת על מנת למלא את תפקידם לפקח על הנהלת מד"א ועל תקינות תפקודו של הארגון, אף שוועדת הביקורת הי א אחד הכלים החשובים העומדים לרשותם לשם כך.
הדבר מעיד על כשל בפיקוח של הוועד הפועל וועדת הביקורת על פעילות מד"א.
על מד"א לערוך שידוד מערכות בנושא הביקורת הפנימית בארגון.