HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מיליון ש"ח לפחות העובדה שהמוסד אינו מקבל מחלק מהמעבידים שומות שקבעה להם רשות המסים, מאפשרת למעבידים לחמוק מתשלום דמי ביטוח על רכיבי שכר שחויבו במס.
לדעת משרד מבקר המדינה, כל עוד אין המוסד מקבל מרשות המסים מידע על שומות, עליו לדרוש, מכוח סמכותו בחוק, מהמעבידים שהוא עושה אצלם ביקורת או מבאי כוחם להצהיר בכתב אם נעשתה אצלם ביקורת ניכויים מטעם רשות המסים, ולנקוט נגד מי שיצהירו הצהרה כוזבת את העונשים שנקבעו לכך.
המוסד הודיע בתשובתו כי "בעקבות המלצת המבקר, סמנכ"ל ביטוח וגבייה, הנחה את מ"מ מנהל אג ף ביקורת ניכוים ליישום מיידי של תצהיר לגבי ביקורת מס הכנסה".
רשות המסים הודיעה בתשובתה כי "היות ועל פי החוק אין באפשרות מס הכנסה להעביר בעצה אחת [ מידע לגבי שומות ניכויים ללא אישור המעסיקים למוסד לביטוח הלאומי, הוחלט שעובדי המוסד יפעל ]עם המוסד לביטוח לאומי ו בתחילה לקבל את החומר בנוגע לשומות הניכויים של מס הכנסה באמצעות המעסיקים עצמם.
ולגבי אותם מעסיקים שלא יוכלו להמציא את החומר, יחתימו את המעסיקים על טופס שלפיו הם מאשרים לנציבות מס הכנסה למסור להם מידע בנוגע לשומות הניכויים.
אין מניעה כי מס הכנסה יעביר למוסד לביטוח לאומי - לפי בקשה - מידע על מצב השומות בתיק של מעביד, דהיינו, האם יש שומות סגורות אם לאו".
ביקורות ניכויים שעשה המוסד לפני רשות המסים .
כאמור, 2,511 מ- 5,035 ,הביקורות שעשו שני הגופים אצל אותם מעבידים ולגבי אותה שנה עשה המוסד לפני רשות המסים.
נמצא כי ב-618 (כ- 24.
6% ) מ- 2,511 הביקורות האמורות .
38 התחשיב מניח כי בסיס החיוב הכולל ברוטו גדול בכ -16% בממוצע מבסיס החיוב הרשום בשומות שקיבל משרד מבקר המדינה מרשות המסים לצורך הביקורת (כעולה מממצאי מדגם א').
המוסד לביטוח לאומי 815 .
קבעה רשות המסים "בסיס חיוב גולמי תואם שומה" קטן מ - 10,000 ש"ח מבסיס החיוב שקבע המוסד; ב- 1,022 (כ- 40.
7% ) מהביקורות קבעה הרשות בסיס חיוב כאמור גדול מ - 10,000 ש"ח מבסיס החיוב שקבע המוסד; וב-871 (כ- 34.
7% ) מהביקורות היו בסיסי החיוב דומים.
נמצא כי סך כל "בסיס החיוב הגולמי תואם השומה" שקבעה רשות המסים ב- 2,511 הביקורת האמורות היה 271.
06 מיליון ש"ח, ואילו הסכום הכולל של בסיסי החיוב שקבע המוסד בעצמו היה 191.
מיליון ש"ח עם זאת, נמצא כי ב-220 מ- 2,511 הביקורות שעשתה רשות המסים אחרי המוסד היא לא מצאה כל ליקוי, ולפיכך לא קבעה בסיס לחיוב, ואילו המוסד קבע בביקורות האלה בסיס חיוב בסכום של כ- 14.
מיליון ש"ח בנוגע לרכיבי שכר שניתן לייחסם לעובד .
ביקורות שעשה רק אחד מהגופים האמורים .
ביקורות שעשתה רשות המסים : נמצא שעד אוגוסט 2006 קבעה רשות המסים 8,776 שומות ל- 3,997 מעבידים שהמוסד לא עשה אצלם ביקורת ניכויים כלל או לא עשה אצלם ביקורת לגבי השנה שבדקה הרשות.
בשומות אלה קבעה הרשות "בסיס חיוב גולמי תואם שומה" בסכום של כ- 568.
4 מיליון ש"ח על רכיבי שכר החייבים גם בדמי ביטוח.
לפי תחשיב של משרד מבקר המדינה (המניח שיש לנכות מ"בסיס החיוב גולמי תואם שומה" 47.
6% בשל התאמות המתחייבות מהחוק, כעולה ממדגם א'), בסיס החיוב המזערי שהמוסד היה יכול לקבוע ל- 3,997 המעבידים האמורים, לו הובאו לידיעתו נתוני השומה, היה צריך להיות 297.
8 מיליון ש"ח לפחות, וסכום דמי הביטוח שהיה ניתן לחייב בהם את המעבידים היה כ-43.
ביקורות שעשה המוסד : נמצא שעד אפריל 2006 עשה המוסד 5,393 ביקורות אצל 2,983 מעבידים שרשות המסים לא עשתה אצלם כל ביקורת או לא עשתה אצלם ביקורת לגבי השנה שבדק המוסד.
בסיס החיוב שקבע המוסד על רכיבי שכר החייבים בדמי ביטוח ובמס הכנסה היה כ- 507.
מיליון ש"ח מממצאי הביקורת עולה, שקביעת הסדרים להעברת הממצאים של ביקורות ניכויים מרשות המסים למוסד ומהמוסד לרשות המסים, תתרום לייעול קביעת השומות ולהרחבת בסיס הגבייה של שני הגופים האמורים.
רשות המס ים הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2007 , כי "בהמשך לדוח וכחלק ממהלך כולל, אנו מקדמים את נושא העברת מידע הדדי בין שני הגופים, רשות המסים וביטוח לאומי.
במסגרת המהלך יש לקדם חקיקת תקנות מכוח סעיף 235 פקודת מס[ לפמ'ה וסעיף מקביל בחוק ביטוח לאומי ]הכנסה.
זאת, באחריות הלשכה המשפטית.
יובהר שעם הסדרת החקיקה נוכל ליישם את ההמלצות שגובשו ואשר עיקרן זיהוי המידע הדרוש למ'ה מביטוח לאומי ולהיפך וקידודו לצורך עיבודו".
מן הממצאים הנוגעים לביקורות הניכויים לשנים 2001 -2005 עולה שהעברת נתונים על שומות מרשות המסים למוסד הייתה מאפשרת למוסד להגדיל את סכום דמי הביטוח שהוא מחייב בהם את המעבידים בעשרות מיליוני ש"ח.
קבלת מידע במוסד על מעבידים שרשות המסים קבעה להם שומות ועל בסיס החיוב שקבעה לגבי רכיבי שכר החייבים בדמי ביטוח, תאפשר למוסד לייעל את מערך ביקורת הניכויים שלו, לקצר את זמן הביקורת ולהגדיל את מספר המעבידים שהוא עושה אצלם ביקורת, ועל ידי כך להביא להגדלת סכום דמי הביטוח שהוא גובה.
על המוסד ליזום פנייה לשר הרווחה, שעל פי החוק ניתנה לו הסמכות לקבוע הסדר בתקנות, ולהציג לפניו את הצורך להתקין תקנות בדבר סוגי המידע שהמוסד רשאי לקבל מרשות המסים, ולבקשו שיתקינן.
כל עוד אין המוסד מקבל מרשות המסים מידע על שומות, עליו לדרוש מהמעבידים שהוא עושה אצלם ביקורת ניכויים להצהיר בכתב אם נקבעה להם שומה לגבי השנה המבוקרת, ואם כן - למסור לו את השומה כדי שיוכל להיעזר בנתונים הרשומים בה.
על המוסד לנקוט את כל האמצעים העומדים לרשותו כדי להבטיח שדמי הביטוח שהוא גובה ממעבידים בעקבות ביקורות הניכויים שהוא עושה ישמשו בסיס לתיקון החישוב של גמלאות מחליפות הכנסה המשולמות לעובדים הזכאים להן.
לשם כך ראוי שהמוסד ישקול את האפשרות להודיע לכל אחד מהעובדים שממצאי ביקורת הניכויים נוגעים לו על השפעתם האפשרית של הממצאים על זכאותו להפרשים של גמלאות מחליפות הכנסה שקיבל מהמוסד.
רצוי שהמוסד גם יבוא בדברים עם מינהל ההסדרה והאכיפה שבמשרד התמ"ת, המופקד על האכיפה של חוקי העבודה, לרבות חוק הודעה לעובד, כדי לבח ון אפשרות שהמוסד ימסור למשרד מידע זמין ומדויק על מעבידים שביקורת הניכויים העלתה שהפרו את חוקי העבודה.
מידע כזה יוכל להביא לייעול פעולות המשרד לאכיפת חוקים אלה.
שגרירות ישראל בבריטניה נחשבת לאחת השגרירויות הישראליות החשובות בעולם.
זאת בשל מעורבותה של בריטניה במזרח התיכון ובתהליך השלום, קשריה עם מדינות ערב, מעמדה הבכיר באיחוד האירופי, שותפותה ההדוקה עם ארה"ב וקשריה המסחריים הענפים עם ישראל.
ביקורי גומלין של גורמים רמי דרג בין ישראל לבריטניה מתקיימים בתדירות גבוהה.
מהסקירות במשרד החוץ עולה כי מבחינת היחסים המדיניים מצטיירת בריטניה כאחת המדינות היותר ידידותיות באירופה.
עם זאת, העמיד המשבר במזרח התיכון את היחסים הדו -צדדיים במבחנים קשים, וגרם לנסיגה בתדמיתה של ישראל בקרב מגזרים שונים בדעת הקהל הבריטית.
בין השאר, הועלו יוזמות לחרם אקדמי, התקבלו החלטות של הכנסייה האנגליקנית לשקול "צעדים מיוחדים" נגד ישר אל, ונשמעו קריאות של אדריכלים מובילים להחרים ארכיטקטים וחברות בנייה בישראל.
מחלקת אירופה 4 שבאגף אירופה המערבית במשרד החוץ (להלן- המשרד), מופקדת, בין השאר, על הקשרים הדיפלומטיים עם בריטניה.
תפקידה של המחלקה, בין היתר, להיות בקשר עם שליחי המשרד בלונדון ול הנחותם בכל הקשור לתחום המדיני, ולתאם את פעילות השגרירויות בחלק ממדינות אירופה עם היחידות במשרד העוסקות בענייני הסברה ותקשורת, תרבות ומדע, וענייני כלכלה, ועם משרדי ממשלה אחרים.
מאז תחילת שנות החמישים של המאה הקודמת שוכנת שגרירות ישראל בלונדון (להלן - השגרירות) בבניין היסטורי לשימור השייך לחברת הכתר הבריטי באזור מרכזי ויוקרתי.
לישראל יש זכויות חכירה על הבניין עד שנת 2054.
מאז שנת 1998 כיהנו בלונדון שגרירים שמונו במסגרת מכסת11 המינויים החיצוניים לראשי נציגויות בחו"ל הפטורים ממכרז פומבי (אנשים שהתמנו על ידי הממשלה, שאינם נמנים עם הסגל הדיפלומטי הקבוע של המשרד).
השגריר המכהן, מר צבי חפץ, מונה לתפקידו על פי החלטת ממשלה בעקבות הצעת שר החוץ לשעבר, מר סילבן שלום, והחל את כהונתו ביוני 2004.
בחודשים יולי -אוקטובר 2006 .
בדק משרד מבקר המדינה את פעולות השגרירות בלונדון הבדיקה נעשתה בשגרירות ובמשרד החוץ בירושלים: באגף אירופה המערבית ובמחלקת אירופה 4 , באגף הכספים, בחטיבה למשאבי אנוש ובחטיבת משאבים חומריים.
בירורי השלמה נעשו בנציבות שירות המדינה (להלן - הנציבות).
הביקורת האחרונה שעשה משרד מבקר המדינה בשגרירות בלונדון התקיימה ב- 19941.
באוקטובר 2006 שירתו בשגרירות 15 שליחים של המדינה, מהם 8 שליחי המשרד והם: השגריר, הצירה, ציר-יועץ מדיני למזרח התיכון, יועץ מדיני לענייני תקשורת, מזכירה מדינית לענייני הסברה, קונסולית כללית לעניינים קונסולריים, קצין מינהלה (להלן - קצ"מ) ואחראית תחנת הקשר, וכן קצין ביטחון ומתגברים באבטחה.
עם שליחי המדינה נמנים גם הנספחים: הציר לענייני כלכלה - נציג משרד האוצר; הציר לענייני סחר - נציג משרד התעשייה, מסחר והתעסוקה (המואמן גם לאירלנד); הנספח הצבאי, שהוא גם נציג משרד הביטחון בבריט ניה, אירלנד ופינלנד.
בלונדון משרת גם מנהל לשכת התיירות הישראלית, שמקום מושבו מחוץ לשגרירות.
כן מועסקים בשגרירות עובדים מקומיים ישראלים (להלן - עמ"י) וזרים (להלן - עמ"ז) בתפקידים מקצועיים בתחומי ההסברה, העיתונות והתרבות, קידום ענייני כלכלה ומסחר, הנהלת חשבונות ועניינים קונסולריים, וכן בתפקידי מזכירות, אבטחה ושירותים שונים.
במהלך החודשים יוני-ספטמבר 2006 התחלפו ארבעה מתוך שמונת שליחי המשרד (נשארו השגריר, הציר -יועץ מדיני, הקונסולית הכללית והקצ"מ).
כמו כן התחלפו הנספח הצבאי והציר לענייני סחר, וכן סגן הקב"ט.
אף שמדובר בנסיבות מיוחדות ואישיות שהביאו למצב זה, החלפה של חלק ניכר מצוות השליחים בעת ובעונה אחת אינה רצויה כיוון שהיא עלולה להקשות על שמירת הרציפות בהתנהלות העבודה.
1 ממצאיה פורסמו בדוח שנתי 45 של מבקר המדינה( 1995 '), עמ290.
בתשובתו מינואר 2007 ,הודיע המשרד, כי בנוגע לסיום שירותם של נציגי משרדים אחרים "אין למשרד החו ץ שליטה על מועדי החלפתם, אלה נקבעים על ידי המשרדים אליהם הם שייכים.
יחד עם זאת, הצוות אשר נשאר בנציגות כמו הקצ"מ, יועץ מז"ת ור' המדור הקונסולרי יצרו בסיס איתן לבצע חילופים אלו ללא פגיעה בתפקוד הנציגות".
מינוי השגריר : (א) בהחלטות הממשלה מ- 1999 ומ- 2002 נקבע, כי לפי סעיף 21 לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט - 1959 יהיו11 משרות של ראשי נציגויות דיפלומטיות בחו"ל פטורות ממכרז פומבי ומהליכי אישור המינויים הנהוגים במשרד החוץ.
כן הוחלט כי כתנאי לפטור ממכרז תבדוק ועדת מינויים בראשות נציב שירות המדינה (להלן - הנציב) את כישוריהם ואת התאמתם לתפקיד, ותחווה את דעתה על המועמדים למשרות אלה 2 .
אם מצאה הוועדה כי למועמד יש זיקה אישית, עסקית או פוליטית לשר משרי הממשלה, לא תמליץ על מועמדותו זולת אם מצאה כי יש לו רקע וכישורים מיוחדים העושים אותו ראוי לה.
בדצמבר 2003 הודיע שר החוץ לשעבר, מר סילבן שלום, לנציב כי בכוונתו למנות את מר צבי חפץ לשגריר ישראל בלונדון, וביקש לזמן את ועדת המינויים בראשות הנציב (להלן - ועדת המינויים) לאישור המינוי.
באותו חודש התכנסה ועדת המינויים והחליטה להמליץ על המינוי.
באמצע ינואר 2004 הגיש מר חפץ לשר החוץ הסדר למניעת ניגוד עניינים, ובישיבת הממשלה, ימים אחדים לאחר מכן, הוחלט לאשר את מינויו.
התנועה למען איכות השלטון בישראל עתרה לבג"ץ נגד המינוי של מר חפץ3 , בטענה כי למר חפץ יש זיקה אישית לשר משרי הממשלה המצריכה בדיקת קיומם של כישורים מיוחדים.
בעקבות זאת קיימה הנציבות בדיקה מחדש והגישה את מסקנותיה לוועדת המינויים, אשר הגיעה למסקנה כי אין מקום לשנות מהמלצתה בנוגע למינוי.
במאי 2004 קבע בג"ץ שאין מקום להתערבותו בהחלטת המשיבים, וכי לא הובאו עובדות, ברמת הסתברות מספקת, בדבר קיומה של זיקה אישית בין מר חפץ לשר משרי הממשלה.
בעקבות פסק הדין הוציא משרד החוץ כתב מינוי למר חפץ, ובאמצע יולי 2004 נחתם בינו ובין הנציבות חוזה מיוחד להעסקתו.
למחרת הגיש מר חפץ את כתב האמנתו.
(ב) על פי החוזה מתחילה תקופת העסקתו של מר חפץ כשגריר בלונדון ב - 21.
כן נקבע בחוזה שהוא ניתן להארכה לתקופה נוספת של שנה בכל פעם, על פי בקשה מנומקת מאת שר החוץ לא מוקדם משלושה חודשים ממועד תום תוקפו של החוזה (כלומר - 21.
06 ), ולא יאוחר מחודשיים לפני תום תוקפו, ובאישור בכתב מאת נציב שירות המדינה.
הביקורת העלתה שכבר בספטמבר 2005 , יותר מתשעה וחצי חודשים לפני תום החוזה, הודיע המשנה למנכ"ל המשרד לשגריר כי "שר החוץ החליט על הארכת שירותך עד 20.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה, מסר ח"כ סילבן שלום כי בספטמבר 2005 פנה אליו המשנה למנכ"ל וביקש לדעת באילו מדינות מתפנה משרת השגריר, כדי ליידע את המעוניינים להציג את מועמדותם למשרות המתפנות.
כן נשאל אם בכוונתו להאריך את כהונתו של השגריר בלונדון.
ח"כ שלום השיב, כי בכוונתו להאריך את כהונתו של מר חפץ בשנה נוספת, בלי שידע כי בהסכם ההעסקה נכללת המגבלה בנוגע למועד המוקדם ביותר שבו ניתן להחליט על הארכת הכהונה.
2 בעניין הצורך לקבוע בנוהל אמות מידה ברורות לבחינת מועמדים לראשי נציגויות, ראו דוח מבקר המדינה על "היבטים בפעילות משרד החוץ" מיוני 2006 ', עמ36.
3 בג"ץ 913/04 'התנועה לאיכות השלטון בישראל נ' ראש הממשלה ואח, מובא מדינים ועוד.
06 הודיע שר החוץ סילבן שלום על התפטרותו מתפקידו, וב- 18.
06 החלה גב' ציפי לבני לכהן כשרת החוץ.
השגריר מסר למשרד מבקר המדינה, שהתקופה של שלושה חודשים היא קצרה מדי אם יוחלט שלא להאריך את חוזה העסקתו, עקב העובדה שהוא אינו עובד מדינה.
עוד הוסיף שהוא פנה אל השר וביקש הבהרה בעניין המשך כהונתו, ושבאותו מועד עדיין לא התעורר המשבר הפוליטי שבעטיו פרש שר החוץ סילבן שלום.
המשנה למנכ"ל המשרד מסר למשרד מבקר המדינה שגם לדעתו הודעה מראש בהתראה של שלושה חודשים, היא קצרה מדי בשל העובדה שיש לרשום ילדים לבתי ספר.
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לבחון אם מספיקה התראה של שלושה חודשים בלבד, ואם יגיע למסקנה שנדרשת תקופה ארוכה יותר, יפעל להעלות את הנושא בפני הנציבות ויפעל לשינוי התנאי האמור.
כמו כן, אם היו למשרד או לנציבות נימוקים לכך שקבעו דווקא תקופה זו, היה עליהם לנמק מדוע הוגשה בקשת ההארכה תשעה חודשים לפני מועד סיום החוזה.
הערתו של המבקר מקובלת והמשרד יפעל בהתאם".
במאי 2006 כתב ראש חטיבת משאבי אנוש למשנה לנציב שירות המדינה כי: "תוקף חוזה העסקתו של מר צבי חפץ, השגריר בלונדון, מסתיים ביום 20.
שר החוץ אישר את הארכת החוזה בשנה נוספת, עד ליום 20.
2007 ", וביקש שיחתום על העותקים של הארכת תוקף החוזה.
בתיקו האישי של מר חפץ בנציבות לא נמצא חוזה הארכה.
באוקטובר 2006 מסר המשנה למנכ"ל המשרד למשרד מבקר המדינה כי השגריר פועל בתפקידו בלונדון ללא חוזה חתום קרוב לארבעה חודשים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה הנציבות כי "מהיבט משפטי יש לראות בה משך העסקתו של מר חפץ בפועל המשך העסקה בחוזה בע"פ קרי הסכמה הדדית של הצדדים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובה זו אינה מקובלת, וכי ראוי היה שייחתם חוזה כמקובל.
בכל מקרה אין להשלים עם כך שהשגריר מועסק ללא חוזה בר-תוקף5.
עובדים מקומיים : (א) ביולי 2006 מנה תקן העובדים המקומיים בשגרירות 46 משרות והועסקו בהן44 ( עובדים31 עמ"י ו-13 עמ"ז) בכ-39 משרות.
באוקטובר ירדה מצבת העובדים המקומיים ל-33 (22 עמ"י ו-11 עמ"ז), ב-30.
5 משרות מתחת לתקן), עקב סיום עבודתם - חלקם עקב חזרת בני זוגם השליחים ארצה, וחלקם עקב סיבות אישיות או פיטורין.
תנאי העסקתם של עמ"י נקבעו בהוראות הוועדה הבין-משרדית לשכר ותנאי שירות בחו"ל, הכלולות גם בתקנון שירות החוץ (להלן - התקנון), וכפי שעודכנו מעת לעת.
עמ"י הוא אזרח ישראלי, השוהה בחו"ל באורח זמני, שהתקבל לעבודה על ידי נציגות ישראל בחו"ל במעמד עובד מקומי, והוא מועסק בה באורח זמני על פי חוזה מיוחד.
לפי ההוראות, על המועמד לתפקיד עמ"י להופיע לראיון לפני ועדה המורכבת מהקצ"מ, הממונה הישיר ועובד נוסף שתקבע את התאמתו לתפקיד.
תקופת העסקתו של עמ"י תהיה לפרק זמן של עד שנה אחת, אך הנציגות מוסמכת להאריכה מפעם לפעם, לתקופה מרבית של עד שלוש שנים.
5 בינואר 2007 ,הודיעה הנציבות למשרד מבקר המדינה כי בעקבות פנייה של משרד החוץ לבקשתה של שרת החוץ, גב' ציפי לבני, אישרה הנציבות את הארכת חוזה ההעסקה של השגריר עד סוף אוקטובר 2007.
לעבודה כעמ"י אם שהה בחו"ל חמש שנים או יותר.
את שכרם של העמ"י קובעת הוועדה הבין-משרדית, והוא שיעור קבוע משכר השליחים.
כן קובעות ההוראות שבמקרים שבהם לא ניתן לגייס בחו"ל עובדים מתאימים, ניתן להעסיק "עמ"י מועדף"; ככלל, עמ"י מועדף יגויס בישראל.
כן נקבע בתקנון, כי במקרים שקיים קושי מיוחד בגיוס עמ"י רשאית מחלקת העובדים לגייס עמ"י במשכורת קבועה מראש (להלן - "חוזה סכום") שנקבעת על ידי מחלקת העובדים ואגף הכספים במשותף.
עמ"י ב"חוזה סכום" לא יהיה זכאי לתשלום עבור שעות נוספות.
למשרד ידוע כי קיימת בעיה של תחלופה רבה בקרב צוות העמ"י בשגרירות.
קצין המינהלה האזורי (להלן - קמ"א) דן בכך בדוח ביקורו בלונדון, באוקטובר 2004 , וציין כי מתוך30 עמ"י כמעט כולם התחלפו בתוך שנה.
מדוח ביקורו בסוף יולי 2006 עולה כי מתוך 20 עמ"י (לא כולל בני זוג ובנות זוג של שליחים), יותר ממחציתם התחלפו בתוך שנה, וכולם - בתוך שנתיים.
עוד העיר הקמ"א, "כי ברור ששגרירות מרכזית וגדולה כמו לונדון, מתקשה לתפקד עם צוות שכל הזמן נמצא או בסידורי עזיבה או בשלב לימוד תפקיד".
כן הוסיף, כי לטענתם אחת הסיבות לכך היא, כי אין כל פרופורציה בין שכרם ובין יוקר המחייה, בעיקר עקב שכר הדירה הגבוה בלונדון, וזאת על אף העלאת משכורתם שנה וחצי קודם לכן ב-15%.
הביקורת העלתה כי מבין22 עמ"י שעבדו בשגרירות באוקטובר 2006 ,11 עבדו פחות משנה ו-7 פחות משנתיים.
בשי חות עם נציגי משרד מבקר המדינה העלו העובדים אותן טענות שהועלו בפני הקמ"א, והוסיפו כי המשכורות של עמ"ז בשגרירות גבוהות יותר משל עמ"י אף שהם עובדים באותן עבודות, ואינם מקבלים תמיד תגמול עבור שעות נוספות שהם נדרשים לעבוד.
יש לזכור שמשכורת עמ"י נגזרת מבסיס שכר שליחים, וזו של עמ"ז נגזרת מהשכר הממוצע במדינת השירות.
(ב) מלבד בני זוג של שליחים, מגייסים עמ"י גם מקרב ישראלים השוהים בלונדון (כגון סטודנטים), וכן בשיטה של "חבר מביא חבר".
נמצא כי בשנים האחרונות הועסקו בשגרירות כמה מהם שלגביהם קיים חשש שהתקבלו לעבודה לא מפאת כישוריהם, אלא בזכות קרבתם וקשריהם לאישים בארץ, או שלא על פי נוהלי קבלה תקינים.
בדוח של המפקח הכללי על שירות החוץ (להלן - המפכ"ל) מביקורו בשגרירות במאי 2005 צוין, כי "שמענו תלונות על נוהלי קבלה לעבודה פגומים של עמ"י אחדים".
להלן דוגמאות שהועלו בידי משרד מבקר המדינה: (1) באוגוסט 2003 כתב הקצ"מ דאז למחלקת עובדים-חו"ל (להלן - מח"ע חו"ל) בחטיבה למשאבי אנוש במשרד, כי מועמד מסוים "מיועד לעבוד כעמ"י בנציגות.
מח"ע-חו"ל אישרה עקרונית את העסקתו בהיקף של משרה מלאה.
חוזה מיוחד להעסקתו נחתם בינו לבין השגרירות באוקטובר בתוקף עד לסוף דצמבר; וכן שוב מתחילת ינואר 2004 למשך שנה.
בתיקו האישי נמצא כי הוא רואיין על ידי הקצ"מ, אך אין תיעוד לכך שהופיע לפני ועדת קבלה בשגרירות כנדרש.
הביקורת העלתה כי אביו ושני אחיו הם חברי מרכז הליכוד.
בדצמבר 2006 מסר הציר לשעברלמשרד מבקר המדינה שוועדת קבלה של עובדים מקומיים החלה לפעול רק החל מאמצע שנת 2004.
במהלך עבודתו בשגרירות לא נהג העובד להחתים כרטיס נוכחות, נעדר מהעבודה ללא הודעה מוקדמת וללא אישור והתנהג בגסות כלפי עמיתיו.
ביולי 2006 , לאחר התייעצות עם המשרד והליך של שימוע בשגרירות, פוטר העובד וסיים את עבודתו בשגרירות בספטמבר 2006.
(2) בדצמבר 2003 כתב הקצ"מ דאז למח"ע -חו"ל כי אזרח ישראלי מועמד לעבוד בשגרירות.
בפברואר 2004 אישרה מח"ע -חו"ל עקרונית את העסקתו, והוא החל לעבוד 498 דוח שנתי57ב .
בתחילת ינואר 2005 נחתם עמו חוזה העסקה עד סוף השנה.
מעיון במסמכים שבתיקו האישי בארץ ובשגרירות, לא ניתן לדעת מה היו נסיבות בחירתו לתפקיד, אך למשרד מבקר המדינה נמסר כי העובד נכפה על השגרירות, והוא מונה ביוזמת לשכת שר החוץ דאז, מר סילבן שלום.
בתשובתו ציין ח"כ סילבן שלום כי אינו מכיר את האיש ולא היה מעורב במינויו בשגרירות בדרך כלשהי, וכי למיטב ידיעתו איש מלשכתו לא כפה את העובד על הנציגות.
מיד לאחר התחלת עבודתו כעמ"י, התלוננה הממונה עליו ש"הוא אינו מתנהג לפי הנורמות המקובלות.
והוא איננו מגלה נכונות ללמוד ולהכיר את כללי העבודה, לא כל שכן לציית להם".
סמנכ"ל אגף קשרי תרבות ומדע (קשתו"ם) ציין בפני לשכת השר והסמנכ"ל למינהל כי "לא קשה לחזות איך פעילות בלתי מאושרת ובלתי מבוקרת מצידו בתחום מקצועו עלולה לסבך את השגרירות בהאשמות מצד הקהילה הישראלית במקום על ניגודי אינטרסים, היעדר מינהל תקין ואפילו שחיתות".
במרס 2004 שוב פנתה הממונה עליו בשגרירות לסמנכ"ל אגף קשתו"ם ולסמנכ"ל למינהל, וטענה כי קבלה את ההודעה על מינויו של העובד לתפקיד במחלקתה בשגרירות, בלי שידעה על קיומו של תקן למשרה, ובלי שניתנה לה האפשרות לראיינו ולבדוק את התאמתו.
כן כתבה הממונה כי העובד התקבל לעבודה באופן בלתי תקין.
באוקטובר 2004 התברר לקצ"מ החדש בשגרירות כי העובד נמצא בבריטניה ברציפות מאז ספטמבר 2000 , כלומר, שהוא התקבל לעבודה בשגרירות לאחר ששהה כמעט שלוש וחצי שנים בחו"ל, וזוהי שנתו החמישית.
בנובמבר 2004 כתב מנהל מחלקה באגף קשתו"ם לקצ"מ ולבכירי המשרד: "כידוע לך 'המערכת' נוהגת בכל עובדיה 'גזרה שווה' וללא משוא פנים, ויודעת להקפיד על התעלמות מכל ייחוס פוליטי.
קודמך בתפקיד אילו היה נוהג עפ"י הכללים לא היה מלכתחילה מאפשר העסקתו של הנדון.
אני סמוך ובטוח שהמערכת תעשה את המוטל עליה לתיקון הח ריגה מכללי המינהל התקין".
לבסוף אישר המשרד את המשך העסקתו לשנה חמישית כמבוקש, ובינואר 2005 .
נחתם חוזה עמו לשנה לדעת משרד מבקר המדינה לא היה מקום לחתום עמו על החוזה, עקב ההוראות הקובעות שאסור להעסיק אדם כעמ"י אם שהה בחו"ל חמש שנים או יותר.
(3) השליחה ששימשה נספחת תרבות בשגרירות בלונדון סיימה את שירותה ביוני 2004 .
המשרד ביטל את התקן של שליח נספח תרבות מטעמי מצוקה תקציבית, ובמקומו אושר תקן של "עוזר תרבות" בתיאום עם נציבות שירות המדינה.
באוגוסט-ספטמבר 2004 סוכמו בארץ פרטי העסקתה של מועמדת לתפקיד כ"עמ"י מועדף בחוזה סכום" (ראו לעיל).
עוד באוגוסט כתב סמנכ"ל אגף קשתו"ם למנהל מח"ע חו"ל כי ראיין שתי מועמדות לתפקיד:"שתיהן יודעות היתרון של הכרת אופן עבודת משרד החוץ, גם ]לאחת מהן[ .
תרבות מהי, הן עוסקות בתחום הינו בהיכרותה הטוב]המועמדת השנייה[ מתוך עבודתה.
היתרון שלה את לונדון, היא למדה, במקום נספח תרבות [ עבדה וחיתה בעיר בעבר.
בשל התנגדותי העקרונית למינוי עוזר תרבות אינני מוכן להצביע על אחת מהשתיים.
בספטמבר כתב מנהל מח"ע]במעמד של שליח- .
]המועמדת השנייה [ חו"ל לשגרירות כי את התקן של עמ"י תרבות בלונדון אמורה לאייש הקצ"מ הודה על המכתב, אך התרעם על כך "כי ראיינתם מועמדים ובחרתם במועמדת.
בנובמבר 2004 נחתם בשגרירות חוזה מיוחד עם העובדת כעמ"י מועדף בתפקיד עוזרת תרבות.
המשנה למנכ"ל, מר נסים בן שטרית, מסר למשרד מבקר המדינה כי ראש מטה שר החוץ לשעבר, מר סילבן שלום, העלה את מועמדותה.
הביקורת העלתה כי אביה חבר מרכז הליכוד.
בשיחה עמה, באוקטובר 2006 ,, היא מסרה למשרד מבקר המדינה, כי שלחה בזמנה משרד החוץ 499 .
ללא קשר לשר החוץ, את קורות חייה ללשכתו באמצעות ראש מטה שר החוץ דאז, כפי ששלחה אותם גם למקומות אחרים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה העיר ח"כ סילבן שלום כי לא היה מעורב בקבלת העובדת לעבודה בשגרירות, ולא העלה את מועמדותה בפני גורם כלשהו, לרבות המשנה למנכ"ל המשרד.
אף שלדעת השגרירות היא ממלאת את תפקידה היטב, חוזר משרד מבקר המדינה על הערתו6 , שהיה על המשרד לפרסם את דבר קיומה של משרה פנויה ל"עוזר תרבות" בשגרירות, כדי שתינתן הזדמנות שווה למועמדים מתאימים אחרים.
(4) בסוף יוני 2004 כתב הקצ"מ בשגרירות דאז למח"ע-חו"ל, כי אותרה בארץ מועמדת למשרה במעמד עמ"י, וכי תתחיל את עבודתה בתחילת יולי.
ביולי נערך ונחתם עמה חוזה להעסקת עמ"י בשגרירות.
בתיקה האישי לא נמצא שוועדת קבלה בשגרירות ראיינה אותה.
בנובמבר 2005 הגישה העובדת הודעה על התפטרותה ובסוף אותו חודש סיימה את עבודתה בשגרירות.
למשרד מבקר המדינה לא הובהר כיצד נבחרה בארץ דווקא עובדת זו.
בתשובתו ציין המשרד כי "על מנת למנוע הישנותמקרים כמפורט בדו"ח הביקורת, הוציאה החטיבה למשאבי אנוש הנחיה לנציגויות על פיה יש להעביר למחלקת עובדים -חו"ל באגף .
רעננו את הליכי קבלת עובדי ]של ועדות הקבלה בנציגויות[ משאבי אנוש את הפרוטוקולים עמ"י בחו"ל".
תפקודה של שגרירות ויעילותה בקידום האינטרסים של ישראל בתחום המדיני ובתחומים של הכלכלה והסחר, התרבות והמדע ובייצוג ענייני המדינה והסברתם, תלויה בגורמים רבים, וביניהם גם באילוצים חיצוניים שאין לה שליטה עליהם.
כדי להתמודד עם הגורמים הניתנים לשליטה, יש חשיבות רבה להגדרת יעדים ולתכנון העבודה, להע ברת מידע ולתיאום בין המשרד ובין הנציגויות ולשיתוף פעולה מרבי בין בעלי התפקידים בשגרירות.
פעילות השגרירות נבדקה בידי משרד מבקר המדינה באמצעות עיון במסמכים, ביניהם דיווחים למשרד בארץ, וכן דיווחי השגריר על פגישותיו בבריטניה, ושיחות עם עובדי המשרד והשגרירות הממשיכים לכהן בתפקידם ואלו שסיימו לאחרונה את שירותם בלונדון.
הגדרת היעדים ותכנון העבודה : (א) באוקטובר 2005 , לאחר דיון בין- אגפי וקביעת היעדים המדיניים של המשרד על ידי המנכ"ל, שלח סמנכ"ל אגף אירופה המערבית לנציגויות שבאחריותו את רשימת היעדים המרכזיים של האגף, כדי שיכינו לפיהם את תכניות העבודה שלהן לשנת 2006 .
הנציגויות במערב אירופה נתבקשו לפעול לקידום ולטיפוח מתמיד של מערכת היחסים הדו -צדדית של כל אחת מהן, עם המדינה שבה היא שוכנת.
כמו כן התבקשו להרחיב את הדיאלוג מעבר לפן המדיני, לתחומים נוספים במישור הכלכלי, הביטחוני, התרבותי החברתי.
ההנחיה הורתה על "קונקרטיזציה של היעדים", דהיינו, קביעת יעדים אופרטיביים עם לוח זמנים מדויק ככל האפשר, כדי שאפשר יהיה לקיים מעקב .
6 דוח שנתי51 ( ב של מבקר המדינה 2001 '), עמ514.
יעיל אחרי עבודת הנציגות.
בנובמבר 2005 שלחה השגרירות למנהל מחלקת אירופה4 את תכניות העבודה שלה בתחום המדיני, בתחום ההסברה, ובתחומים של העיתונות והתרבות.
הביקורת העלתה שתכנית העבודה לשנת 2006 בתחום המדיני הייתה כללית ביותר, והסתכמה בתכנון ביקורים של שרים וחברי פרלמנט.
על אף החשיבות שייחס האגף להרחבת הפעילות במישור הכלכלי -מסחרי ובמישור הביטחוני, לא ניתן להן ביטוי בתכנית העבודה, וצוין רק שהתכניות הכלכליות מועברות על ידי הנספח הכלכלי והנספח המסחרי ישירות למשרד האוצר ולמשרד התמ"ת לצורך תקצובן.
הנספח הכלכלי העביר מדי שנה גם לשגרירות את עיקרי הפעילויות המתוכננות.
בתגובה לתכנית העבודה העיר מנהל מחלקת אירופה 4 שלמעטתחום ההסברה, לא צוינו בתכנית סדרי עדיפויות, צפי תקציבי ולוח זמנים מוצע.
לדעת משרד מבקר המדינה, מפאת חשיבותם הרבה של המימד הכלכלי-מסחרי והמימד המדיני-ביטחוני במכלול היחסים עם בריטניה, יש חשיבות להכנת תכנית עבודה משולבת בשיתופם של הנספחים בלונדון.
בתשובתו ציין המשרד כי "ללא ספק יש מקום להכין תוכניות עבודה משולבות בין השגרירות לבין הנספחויות הפועלות בלונדון.
יחד עם זאת יש להביא בחשבון כי כפיפות נספחויות אלה למשרדים אליהן משתייכות הנספחויות.
מעבר לכך קיים שיתוף פעולה מלא בין ]ה[הינו הנספחויות והשגרירות, דבר הבא לידי ביטוי בדיווח, בהחלפת מידע ובהתייעצויות".
(ב) בשנים האחרונות היה על הנציגויות לשלוח למשרד דיווחים תקופתיים (חצי-שנתיים או תלת -חודשיים) לצורך מעקב אחר פעילותן של הנציגויות וביצוען של תכניות העבודה בתחומים השונים.
נמצא, כי מאז אוקטובר 2004 לאהמציאה השגרירות דוח ביצוע תקופתי של תכניות העבודה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הסביר הציר לשעבר בשגרירות כי מאחר שהנציגויות לא התבקשו יותר על ידי המטה לשלוח דוחות ביצוע תקופתיים, הן הבינו כי נוהג זה הופסק למעשה.
לדעת משרד מבקר המדינה הכנת דוחות תקופתיים אלה חשובה ביותר לצורך מתן משוב לנציגויות ועדכון התוכניות על ידן בעת הצורך.
תיאום ודיווח שוטף : (א) פעם בשבוע מקיים השגריר ישיבה בראשותו לצורך מסירת מידע שוטף והתעדכנות הדדית, לדיון באירועים ולתכנון פעולות נדרשות ותיאומן בין חברי סגל השגרירות.
בישיבה משתתפים כל צוות שליחי המשרד, וכן הנספח הכלכלי, הנספח המסחרי והנספח הצבאי, ולאחרונה גם מנהל לשכת התיירות; פרוטוקולים של הישיבות נרשמים ומופצים למשתתפים לפי דרישה.
כמו כן, מקיים הציר ישיבת צוות מצומצם פעמיים בשבוע לפי העניין, לשם תיאום פעולות השגרירות בתחום המדיני ולארגון ביקורים.
(ב) מטבע הדברים בנויה עבודת המשרד על הזנה הדדית בינו ובין הנציגויות בחו"ל.
לפיכך יש חשיבות לדיווחים שוטפים של כל הנציגויות למטה בארץ, ולתגובות ולהנחיות של יחידות המטה אליהם.
מרבית השליחים שולחים למשרד דיווחים שוטפים על פעילותם, ולעתים אף הערכות מצב בנושאים שונים.