HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד האנרגיה מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2016 כיתכנית האב גובשה סמוך ללוח הזמנים שנקבע לה, אך בעקבות חילופי הממשלות ולנוכח הזמן שחלף מעת סיום הכנתה, הועברה התכנית לעדכון נתונים, וכן לעדכון הנחות יסוד כדי שיותאמו לשינויים שחלו במשק האנרגיה.
כיום יחידות המשרד שוקדות על עדכון התכנית.
עם סיום עדכון התכנית היא צפוי להיות מאושרת על ידי השר האנרגיה ומנכ״ל משרדו ולהתפרסם לאר מכן.
14 ועדה שממנה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה לשם ליווי מקצועי הדוק ותכוף של הליך עריכת תכנית מתאר ארצית.
15 מבקר המדינה, דוח שנתי 63( 'א2012 ,) ""תכנון משק החשמל ומימושו , בעמ' 106 ; מבקר המדינה, דוח שנתי 63( 'א2013,) ""הבטחת אספקת גז הטבעי , בע"מ 251 ; ,מבקר המדינה דוח מיוחד (2015,) ;""פיתוח משק הגז הטבעימבקר המדינה, דוח שנתי 67( 'א2016 ,) "חיבור צרכנים לרשת החלוקה של הגז הטבעי", בעמ' 938 1064 | דוח שנתי 67א .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האנרגיה כי עליו לקבוע לוחות זמנים ברורים להכנתה של תכנית אב למשק האנרגיה ולסיים אותה בהקדם.
עיכובים בגיבושה ובפרסומה עלולים לפגוע, בין השאר, בניתוח צורכי משק הדלק, בפיתוח תשתיות דלק ובאספקה אמינה של דלקים לצרכנים חיוניים בשעת חירום.
כאמור, היעדר תכנית מצמצם את יכולת ם של גופי התכנון לקבל החלטות המאזנות בין צורכי משק הדלק לבין צרכים של תשתיות ותעשיות אחרות; צרכים סביבתיים; צורכי אוכלוסייה וצרכים עירוניים.
היעדר הסכם הפעלה חתום .
מיום הקמתה בשנת 1959 ועד2001 פעלה תש"ן על פי זיכיון שנתנה לה המדינה16.
כבר בשנת1991 ביקשה החברה להאריך את תוקף הזיכיון מעבר לשנת2001 , אולם בשנת 1998 המליץ משרד האנרגיה שלא להאריכו ולהגיע עם החברה לסיכומים בדבר החכרת נכסיה.
בהחלטת ממשלה17 מיום 22.
99 נקבע כי יש לבצע שינויים מבניים בנכסים; לרבות הפרדת חברת תש"ן מחברת פי-גלילות מסופי נפט וצינורות בע"מ; הפרדת התשתיות הנמליות למוצרי דלק, המופעלות כיום על ידי תש"ן, והעברתן לגורמים אחרים שאינם פועלים כיום במשק הדלק המקומי; והפרדת קמ"ד מתש"ן.
אולם במכתבו של המנכ"ל דאז של משרד האוצר למנכ"ל תש"ן מאפריל 2000 נכתב כי "אין לבצע כל פעולה המשנה באופן מהותי את מצב נכסי החברה ללא אישור הממשלה מראש ובכתב" ו"כל נכסים דלא ניידי והקבועות.
עוברות לקניינה של הממשלה, ביום 5.
", עם סיום הזיכיון ללא תמורה למרות המחלוקות בין תש"ן לממשלה בדבר עתידה של החבר ה עם תום תקופת הזיכיון, נחתם ב- 31.
00 הסכם עקרונות18 המסדיר את המשך פעילותן של תש"ן וקמ"ד בתום תקופת הזיכיון.
ביולי 2003 הושגו סיכומים כלכליים של "צוות כלכלי משותף", שבו פורטו הסכמות בנושאי הזכויות בנכסים שיינתנו לחברות, תקופת ההסכמים, דמי השימוש שהחברות ישלמו לממשלה, הסדרים בדבר נכסים שאינם משמשים במשק הדלק, ונושאים נוספים19 .
לדברי תש"ן, הוסכם כי עקרונות הסיכום יעוגנו בהסכמים פרטניים בידי צוות משפטי משותף, וכי הסיכום כפוף לאישור הדירקטוריון של תש"ן (שכבר התקבל מאז), ולאישור הגורמים המוסמכים במדינה.
16 ב-1931 נחתמה אמנה בין חברת הנפט I.
לבין הנציב העליון הבריטי בארץ ישראל להעברת נפט מעיראק לחיפה.
בין השנים 1959-1948 הבריטים המשיכו להפעיל את בתי הזיקוק ואתIPC .
בשנות החמישים, עם הטלת החרם הערבי, הקימה ממשלת ישראל את החברה הממשלתית "שירותי נפט", שהפכה בשנת 1959 ,, לאחר עזיבת הבריטים את ניהול בית הזיקוק בחיפה ליורשת החוקית של הזכויות והנכסים של חברת הנפט העיראקית.
בשנות התשעים שונה שם החברה לתש"ן.
17 החלטת ממשלה מספר127 , "הגברת התחרות בתחום התשתיות במשק הדלק", מיום 22.
18 מצד תש"ן חתם על ההסכם יו"ר הדירקטוריון דאז והמנכ"ל, ומצד מדינה חתמו על ההסכם החשב הכללי במשרד האוצר דאז ומנכ"ל משרד האנרגיה דאז.
19 בצוות השתתפו, מטעם הממשלה– נציגי רשות החברות, החשב הכללי במשרד האוצר ומשרד האנרגיה, ומטעם החברה - המנכ"ל, המשנה למנכ"ל וראש אגף כספים.
תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ | 1065 .
לפעילותה משנת 2003 ועד מועד סיום הביקורת מתנהל בין החברה לבין נציגי הממשלה - משרד האנרגיה, משרד האוצר, רשות מקרקעי ישראל (להלן – רמ"י) ורשות החברות - משא ומתן לא רציף, שבמהלכו הוחלפו טיוטות מתוקנות להסכם ההפעלה.
אולם ההסכמות וההבנות שהצדדים הגיעו אליהן טרם התגבשו להסכם סופי חתום.
היעדר הסכם הפעלה חתום עלול להקשות על פעילותה השוטפת של תש"ן ומגביר את חוסר הוודאות בנושאים קריטיים לפעילותה, לרבות היקף המסים שעל החברה לשלם למדינה; הנכסים שיישארו בחזקתה לאחר חתימת ההסכם, הזכויות בהם והתשלומים בגינם; השפעה על איתנותה הפיננסית עקב שינויים אפשריים בתעריף ההולכה והאחסנה הצפויים לחול בעקבות שינוי מבנה הנכסים; השפעה על יכולתה לגייס הון למימון פרויקטים שיש להם השלכות כלכליות ארוכות טווח; והשפעה על תשלום דיבידנדים למדינה.
אגף החשב הכללי במשרד האוצר מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2016 כי האגף פעל רבות בנושא הסכם ההפעלה מול מינהל הדלק במשרד האנרגיה, רמ"י, רשות החברות, תש"ן והגורמים הרלוונטיים .
עקב ריבוי הגורמים המעורבים בדבר והמורכבות שבגיבוש ההסכם, ולנוכח קשיים רבים שהערימה החברה לאורך השנים, התעכבה ההגעה להסכם הפעלה מוסכם.
אגף החשב הכללי מגבש טיוטה מעודכנת בשיתוף מינהל הדלק במשרד האנרגיה, רמ"י ורשות החברות.
הטיוטה צפויה להישלח לתש"ן במהלך השבועות הקרובים ועל בסיסה יתנהל מו״מ עם החברה במטרה להגיע להסכמות ולחתימה על הסכם הפעלה עד סוף השנה.
משרד האנרגיה מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2016 כי משנת2003 ועד היום מתקיים משא ומתן בין המדינה לבין תש״ן, וגם לתש״ן תרומה לא מעטה להימשכות ההליכים; לדעת משרד האנרגיה, ולהבדיל מדעתה של תש"ן, לא נגרמו לה נזקים כלכליים מהיעדר הסכם חתום .
משרד האנרגיה מציין כי אין מחלוקת על עצם הקצאת הנכסים לתש"ן אלא על פרטי ההסכם.
תש"ן מסרה למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 כי כל היא פעלה לאורך השנים באופן נמרץ לקידום ההסכם.
תש״ן פעלה ופועלת בהתאם למועדים שנקבעים בין הצדדים, העבירה הערות והתייחסות במועדים שהוסכמו, ומעבר לכך, לא אחת שלחה לנציגי המדינה תזכורות שונות בבקשה לקבל את התייחסותם.
נוסף על כך, המדינה מבקשת לשנות באופן מהותי הסכמות שהצדדים הסכימו עליהם עוד בשנת 2003 ומנסה לשנות את ההבנות שבבסיסן הן הבנות בנושאים נכסיים להסכם שיש בו אלמנטים רגולטוריים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האנרגיה ולמשרד האוצר כי אי-השלמת החתימה על הסכם ההפעלה אחרי כ-15 שנה של משא ומתן אינה סבירה.
על משרד האנרגיה ומשרד האוצר להחליט בהקדם בדבר הזכויות והחובות של תש"ן בנכסים המשמשים לפעילותה, ולהשלים בהקדם יחד עם תש"ן את גיבושו של הסכם ההפעלה, כדי לאפשר את פעילותה הסדירה של תש"ן לטווח ארוך.
1066 | דוח שנתי 67א .
ישראל, הוא משמש אכסניה לכרבע מהתעשיות המשתמשות בחומרים מסוכנים.
במרחב חיפה נמצאים מתקני נפט, לרבות בית זיקוק, מתקני אחסנה, קווי הולכה ומתקנים ימיים, המשמשים לפריקה ולמילוי של מיכליות נפט הקשיים הסטטוטוריים בתכנון ובתחזוקה של תשתיות דלק .
היעדר תכנית מתאר לתכניות אנרגיה .
אף על פי ששטחו של מפרץ חיפה הוא כ-4% משטח מדינת ישראל, הוא משמש אכסניה לכרבע מהתעשיות המשתמשות בחומרים מסוכנים.
במרחב חיפה נמצאים מתקני נפט, לרבות בית זיקוק, מתקני אחסנה, קווי הולכה ומתקנים ימיים, המשמשים לפריקה ולמילוי של מיכליות נפט.
תש"ן מפעילה ומתחזקת באזור זה חוות מיכלים לאחסון נפט ומוצריו, קווי דלק, מקשר ימי לקליטת נפט גולמי ונמל דלק לפריקה וטעינה של תזקיקים.
כחלק מפעילותה, תש"ן מחזיקה את חוות המיכלים בקריית חיים20 (להלן- חוות המיכלים או המסוף), המשמשת לאחסון תפעולי של נפט גולמי המוזרם לבית הזיקוק בחיפה.
את חוות המיכלים ואת מרבית המיכלים שבה הקימו הבריטים בשנות השלושים של המאה העשרים.
כדי לענות על צורכי המשק ונוכח הרחבת הפעילות של בתי הזיקוק, בשנות השבעים הוקמו בחוות המיכלים, מיכלים נוספים בעלי נפח אחסון גדול.
חוות המיכלים נמצאת בשטח המוניציפלי של עיריית חיפה תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ | 1067 .
מפה1 : מפת תשתיות דלק באזור מפרץ חיפה .
בשל התלות של בז"ח באספקה רציפה של נפט ממיכלי החברה, חוות המיכלים בקריית חיים היא מרכיב חיוני בתשתית משק הדלק.
צמצום הפעילות באתר קריית חיים והשבתתו של המתקן עלולים לפגוע באספקה של נפט גולמי לבז"ח ולגרום נזק לרציפות התפקודית של משק הדלק ולכלכלת המדינה21 .
במהלך פיתוח העיר חיפה הוקמו סביב מתקני האחסון של תש"ן מבנימגורים, בתי מסחר, בתי מלאכה ומקומות בילוי.
קווי הדלק עוברים בקרבת תשתיות עירוניות אחרות ובקרבת תשתיות חומרים מסוכנים של מפעלים אחרים.
הקרבה בין מתקני הנפט לאוכלוסייה גרמה למחלוקות במגוון נושאים 22 בין תש"ן לבין עיריית חיפה והמשרד להגנת הסביבה, שבאחריותו לקבוע מדיניות שעיקרה שמירה על הסביבה וצמצום זיהומי מים, קרקע ואוויר, לפרסמה ולאכוף אותה.
בניסיון להתיר את הסבך התכנוני שנוצר במפרץ חיפה ולפתור סכסוכים בין הגופים בנוגע לתשתיות, ובהן .
21 מכתב של מנהל מינהל הדלק לראש רשותהרישוי בעיריית חיפה מיום 22.
22 תושבי האזור וכמה ארגונים סביבתיים מנהלים מאבק במסגרות שונות נגד הימצאות תעשייה כבדה במפרץ חיפה, ובין היתר, נגד הימצאותה של תש"ן באזור זה.
1068 | דוח שנתי 67א .
תשתיות אנרגיה, החל משרד הפנים לקדם בשנת 1991 את תמ"א 30 - תכנית המתאר הארצית ל דרום מפרץ חיפה .
מטרתה המרכזית של תמ"א 30 היא הגדרת השימושים הלאומיים והמטרופוליטניים במפרץ חיפה וקביעת כלים שיאפשרו את המשך הפיתוח באזור ואת הסדרת שימושי הקרקע שבתחומה בראייה לטווח ארוך (לשנת יעד 2025); מתוך צמצום למינימום של הסיכון לתושבי האזור והפגיעה בסביבה.
עם השלמתה של תמ"א 30 בשנת2009 , יישוב המחלוקות התכנוניות ומתן מענה כולל למדיניות הטיפול בתשתיות אנרגיה ואיכות האוויר והסביבה במפרץ חיפה, הועברה התמ"א לאישור הממשלה.
בדצמבר 2011 החליטה ועדת השרים לפנים ושירותים שלא לאשר את תמ"א 30 והמליצה להחזיר את התכנית לדיון במועצה הארצית לתכנון ולבנייה במטרה לפצלה על בסיס גאוגרפי.
החלק שממערב למסילת רכבת העוברת במפרץ חיפה יטופל במסגרת תמ"א 13//ב1 ( תכנית מתאר ארצית ברמה מפורטת לפיתוח חזית ים עירונית בחיפה ), והיתר יישאר במסגרת תמ"א 30 .
בעקבות הפיצול נידון תכנונן של מרבית תשתיות האנרגיה במסגרת תכנית תמ"א 13//ב1 .
, הנמצאת בשלבי עריכה והשלמתה עלולה לארוך זמן רב בהיעדר תכנית מקיפה, מפורטת ומאושרת, יש קושי להוציא אל הפועל תכניות פיתוח במשק הדלק כדי לעמוד ביעדים לשנים הבאות.
עקב הצטברות מידע המצביע על רמות אפשריות של זיהום אוויר שמקורו בתעשיות במפרץ חיפה, החלטות ממשלה לצמצום זיהום האוויר באזור, והדרישות של המשרד להגנת הסביבה על פליטות מזהמים לאוויר וטיפול בחומרים מסוכנים, נדרשת תש"ן לבצע השקעות הכרוכות בהקצאת משאבים רבים ובהוצאה כספית ניכרת.
היעדר אופק תכנוני של אזור חיפה מגביר את החיכוך בין תש"ן לבין מוקדי השלטון המקומי באזור זה, לרבות קושי להוציא לפועל פרויקטים שגרתיים לתחזוקת מתקני תש"ן.
מינהל התכנון והמועצה הארצית מסרו בתגובתם למשרד מבקר המדינה באפריל 2016 , כי בשנים האחרונות המועצה הארצית משקיעה חלק ניכר מאוד מזמנה בישיבותיה לקידום תשתיות אנרגיה בראי יה כוללת , ועושה כן כמיטב יכולתה, בשיתוף הדוק עם משרד האנרגיה, אשר לו הראי יה הכוללת בנושא .
עוד הוסיפו בתגובתם, כי תמ"א 30 , תכנית קרקעות הצפון23 ותכנית מפורטת לבית זיקוק חיפה נמצאות בשלבי תכנון מתקדמים ביותר.
בפני מוסדות התכנון ה שונים הדנים בתכניות באזור מפרץ חיפה עומדת המדיניות התכנונית שנקבעה בתמ״א 30.
תמ״א30 משמשת עד לאישורה מסמך מנחה לתכנון תשתיות אנרגיה באזור מפרץ חיפה.
המדיניות התכנונית הנגזרת מתמ"א 30 אף אומצה במסגרת תכנית המתאר המחוזית תמ״מ 624, שהיא התכנית החלה על שטח מפרץ חיפה בשלב זה, ומגדירה אזור תעשייה שבו מוצע לרכז תשתיות אנרגיה.
עוד מסרו מינהל התכנון והמועצה הארצית כי ה סיבה המרכזית לדחייתה של הממשלה את תמ״א 30 בדצמבר2011 הייתההתנגדות חנ״י (חברת נמלי ישראל) להכליל את שטח הנמל בתחום התמ״א.
בעקבות זאת החליטה הממשלה לגרוע מהתמ״א את החלק שבמחלוקת ולהכלילו במסגרת תמ״א 13//ב1.
ראו בפרק "תכנית מתאר לפיתוח לקרקעות הצפון" להלן 24 סעיף5.
6 תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ | 1069 .
הממשלה, כאמור, גובשה תמ״א 30 במתכונתה המצומצמת, ובעקבות הצורך בסדרת תיאומים עם משרד האנרגיה ועם המשרד להגנת הסביבה חל עיכוב בהגשתה לאישור.
עריכת התמ׳׳א המעודכנת הושלמה, והיא מצויה לקראת העברה לאישורה בקבינט הדיור.
משרד האנרגיה מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2016 כי תכנית אב למשק האנרגיה מקודמת על ידו ובמועצה הארצית מקודמת תמ״א 41 - תכנית מתאר ארצית לתשתיות האנרגיה.
תכנית האב ותמ״א 41 עובדות בהיזון חוזר ואמורות לתת ביטוי ומענה כולל לדרישות כפי שנקבע במשרד.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצה הארצית לתכנון ולבנייה כי הזמן הארוך והקשיים הרבים בדרך לאישור תמ"א 30 יש בהם כדי לפגוע פגיעה קשה בתכנון משק האנרגיה ובמרקם העירוני באזור חיפה.
היעדר תכנית אב ותמ"א כוללת למשק האנרגיה בכלל, ולמפרץ חיפה בפרט, מקשה על הוצאתם לפועל של פרויקטים חיוניים נקודתיים, מחדד את חילוקי הדעות הנוקבים ומגביר את חוסר האמון ואת המתח בין השלטון המקומי לבין גורמים שונים במשק האנרגיה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אף על פי שתמ״א 30 משמשת עד לאישורה מסמך מנחה לתכנון תשתיות אנרגיה באזור מפרץ חיפה ועקרונותיה מנחים את המדיניות הנגזרת מתמ"מ 6 , בכל זאת יש סוגיות רבות ומורכבות שנדרש להסדירן.
על המועצה הארצית לתכנון ולבנייה להעלות בפני הממשלה את הקשיים הנובעים מהיעדר אסדרה ומעיכוב בקבלת החלטות במשק האנרגיה, ולבקש מהממשלה לקבל החלטה על דרכי פעולה לאסדרתו מהר ככל האפשר, דרכי פעולה שיכללו את כל הבחינות והבדיקות הנדרשות, לרבות מגוון ההיבטים הסביבתיים.
תכנית מתאר לפיתוח קרקעות הצפון .
בשנת 1990 החלהתש"ן להכין את התכנית (חפאג - 1139 )/א(להלן - תכנית קרקעות הצפון) לייעוד קרקע בשטח של כ -600 דונם ממזרח למתחםבז"ח, להקמת מתחם שישמש לאחסון דלקים במקום המתחמים הישנים שבבעלותה .
מתחם זה נועד לשמש חלופ ה לשלושה מתחמי אחסון דלק גדולים הנמצאים כיום בריכוזי אוכלוסין צפופים במרחב מפרץ חיפה: חוות המיכלים בקריית חיים, חוות המיכלים בשכונת אלרואי שבקריית טבעון ו חוות המיכלים "20 אקרס"25 .
באוגוסט 2001 הגישה תש"ן לוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה חיפה (להלן - הוועדה המחוזית) את תכנית קרקעות הצפון.
בדצמבר 2004 הושלם תסקיר השפעה על הסביבה, ובמהלך 2007-2005 נערכו על פי דרישתם של המשרד להגנת הסביבה, עיריית חיפה ואיגוד ערים חיפה, השלמות לתסקיר הזה.
25 אתרזה נמצא בתחומי נמל חיפה, בסמיכות לנמל הדלק, קרוב לעיר התחתית של חיפה.
1070 | דוח שנתי 67א .
בספטמבר 2015 הפקדת התכנית החליטה הוועדה המחוזית להתלות בכמה תנאים26 ,ולדרוש מתש"ן מגישת התכנית, למלאם בשיתוף גופים נוספים, עד ינואר 2010.
רק באוקטובר2013 , ולאחר שמולאו כל הדרישות, הופקדה התכנית לפרסום ברשומות, ולוועדה המחוזית הוגשו תשע התנגדויות.
לנוכח ההתנגדויות התגלעו מחלוקות עמוקות בין המשרד להגנת הסביבה ועיריית חיפה לבין תש"ן ומשרד האנרגיה, ובבסיסן המחלוקת על נפח האחסון במסוף הצפוי לקום בקרקעות הצפון, רמות זיהום האוויר המרביות האפשריות באזור המפעלים במתחם הזה, מרחקי ההפרדה בין מתקני דלק לאזורים מאוכלסים ועוד.
רוב החברים בוועדה המחוזית המשתתפים בדיונים על תכנית לקרקעות הצפון מסכימים כי הפתרון המיטבי לשדרוג מתקני התשתית הישנים במפרץ חיפה הוא העברתם לקרקעות הצפון, הקמת מתקנים העומדים בתנאים המחמירים ביותר של בטיחות ואיכות סביבה, פינוי שטחם של המתקנים הקיימים, ניקוי הקרקע והתאמתה לשימושים אחרים.
אולם לצד המחלוקות שהתגלעו, ולמרות השנים הרבות שעברו מיום שתש"ן החלה בקידומה של תכנית המעבר לקרקעות הצפון, הממשלה החליטה לבצע בחינה כלכלית של כדאיותו רק בספטמבר 201527 .
משרד האוצר השלים את הבחינה בכלכלית של כדאיותו 28 ,בדצמבר אותה השנה.
נוסף על כך משרד האנרגיה מתנגד למימון חלקי של הפרויקט באמצעות שינוי התעריפים שתש"ן גובה על אחסנה והולכה, עקב החשש מעלייה במחירי הדלק ומפגיעה בתחרות של תש"ן מול הובלת דלק במיכליות כביש.
משרד מבקר המדינה מעיר למש רד האנרגיה ולמשרד האוצר כי ראוי היה להשלים את בחינת כדאיותו של הפרויקט בשלבי תכנונו המוקדמים.
עליהם לקבל החלטה על אופן המימון הראוי של העברת תשתיות תש"ן לקרקעות הצפון ולספק לוועדה המחוזית את כל הנתונים הכלכליים הנדרשים.
אם לא תתקבל החלטה כאמור בנוגע לאופן המימון הראוי עלול להיווצר קושי בהשלמת הכנתה של תכנית חפאג-1139.
אחת מהמחלוקת המרכזיות בין תש"ן לוועדה המחוזית והמשרד להגנת הסביבה היא הקביעה של המשרד להגנת הסביבה בדבר ערכי זיהום האוויר המותרים במתחם קרקעות הצפון.
המשרד להגנת הסביבה פועל, בין השאר, מכוח חוק אוויר נקי ותקנות אוויר נקי (ערכי איכות אוויר) (הוראת שעה), התשע״א - 2011 .
26 כגון השלמת הכנתם של סקר הסיכונים ושל סקר פליטות מזהמים לאוויר לפי הנחיות המשרד להגנת הסביבה; הכנת תכנית מפורטת לפינוי חוות המיכלים שיועברו לקרקעות הצפון; בדיקת הגבהתם של המיכלים ושל המאצרות; בדיקת מיקומה של תחנת כיבוי האש ושטחה במתחם; הקמת מתקן אימונים והכנת נספח ניקוז לפי דרישתה של רשות נחל קישון.
27 החלטת הממשלה529 מיום 6.
28 בנובמבר2015 השלימה חברת גיזה את הדוח שכותרתו "פרויקט קרקעות הצפון- ניתוח כדאיות כלכלית".
במסגרת העבודה הוצגו שלוש חלופות בדבר היקף התשתיות שיש להעביר לקרקעות הצפון ומידת התועלת הכלכלית שבכל חלופה.
תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ | 1071 .
שנקבעו בתקנות מבוססים על המתודולוגיה של ועדת אלמוג29.
בשנת2006 פרסמה ועדת אלמוג את מסקנותיה בעניין ערכי הייחוס הסביבתיים למזהמים כימיים באוויר.
מסקנות הוועדה הן הבסיס למדיניות של המשרד להגנת הסביבה בכל הנוגע לקביעת רמות זיהום האוויר המקובלות.
בסוף שנת 2010 החלו במדידות בנזן 30 בשכונת קריית בנימין בקריית אתא הסמוכה לבז"ח ולמפעלים שלידה, ונמצאו בהן חריגות מעטות מערכי היעד היממתים, אולם ממוצע המדידות השנתי נמוך בהרבה מערכי היעד.
על אף נתוני הניטור שבידי המשרד להגנת הסביבה, לדברי משרד הבריאות31 נתוני ניטור של חומרים מזהמים הרלוונטיים לתש"ן אינם משקפים את התמונה הכו ללת של פליטת מזהמים לאוויר, שכן הם כוללים מזהמים מסוימים בלבד.
בינואר 2012 החליטה הוועדה המחוזית כי נפח האחסון בקרקעות הצפון יהיה 1,280,000 מ"ק, וכי רמות הבנזן שיפלטו מהמיכלים אינן מסוכנות לציבור כפי שנקבע בתסקיר השפעה על הסביבה 32 .
ואושר על ידי המשרד להגנת הסביבה במאי 2014 החליטההוועדה המחוזית לאשר את התכנית.
על החלטה זו הוגשו עררים למועצה הארצית שההכרעה בהם טרם התקבלה.
בהחלטת ביניים של ועדת המשנה לעררים בעניין קרקעות הצפון מדצמבר 2015 התבקש המשרד להגנת הסביבה לקבוע את היקף נפח הא חסון של נפט ואת התנאים להפעלת המסוף החדש בקרקעות הצפון, אם מביאים בחשבון גם את הימצאותם של מפעלים מזהמים אחרים בסביבה.
בתגובתו של המשרד להגנת הסביבה להחלטת הביניים מדצמבר 2015 נקבע כי כדי לעמוד בערכי היעד33 בשכונות הסובבות את קרקעות הצפון ובערכי הסביבה34 בגדר של קרקעות הצפון, אפשר להתיר במקום אחסון של עד 400,000 מ"ק דלק גולמי.
כדי להגדיל את נפח האחסון מעבר ל- 400,000 מ"ק תצטרך תש"ן להמציא אישור חדש מהמשרד להגנת הסביבה על כך שהוספת נפח האחסון לא יגרום לחריגה ברמת זיהום האוויר, בגדר קרקעות הצפון מעבר לערכי הסביבה שקבע המשרד.
29 הוועדה מונתה על יד מנכ"לית המשרד להגנת הסביבה ומטרתה לקבוע, בין השאר, את ערכי הייחוס הסביבתיים למזהמים כימיים באוויר.
ערכים אלו נועדו להיות כלי פיקוח לבחינה ולרישוי מפעלי תעשיה, כדי להבטיח את בריאות הציבור.
30 בנזן הוא חומר אורגני שנפלט בתהליכי ייצור שונים, ובהם ייצור דלקים, וכן החומר נפלט מסוגים שונים של מוצרי דלק.
החומר נחשב מסוכן לבריאות ויכול להוביל להתפתחות מחלות נשימתיות ומחלות הסרטן.
31 מתוך הצגת עמדת מ שרד הבריאות בוועדת המשנה לעררים של המועצה הארצית לתכנון ולבנייה הדנה בערר על תכנית קרקעות הצפון.
32 מסקנות תסקיר השפעה על הסביבה התבססו על הרצת מודלים סטטיסטיים ולא על בסיס מדידות אמת שלא נערכו באותה התקופה.
33 ערכי היעד הם ערכים של נוכחותם באוויר של מזהמים.
ערכים אלו מנויים בתוספת הראשונה לחוק אוויר נקי, התשס"ח-2008 בפרקי זמן נתונים, וחריגה מהם יוצרת חשש לפגיעה בבריאות האדם או באיכות חייהם של בני אדם, בנכסים או בסביבה, לרבות בקרקע, במים, בחי ובצומח.
ערכי היעד אינם מחייבים על פי החוק, אך יכולים להצביע על אזורים שבהם רמת נוכחותם של מזהמים גבוהה ביחס לאזורים אחרים.
34 ערכי הסביבה הם ערכים שחריגה מהם היא זיהום אוויר חריג או בלתי סביר.
ערכים אלו ייקבעו על בסיס ערכי היעד והידע המדעי והטכנולוגי העדכני, ומתוך התחשבות באפשרות המעשית למניעת חריגה מערכי היעד.
חריגה מערכי הסביבה אסורה על פי החוק.
1072 | דוח שנתי 67א .
תש"ן טענה מנגד כי דרישה זו אינה מאפשרת הקמת מסוף חדש בקרקעות הצפון, היות שנפח האחסון המרבי נמוך מדי, אינו מאפשר את פיתוח משק הדלק ואינו מאפשר את העברתם של המסופים אלרואי ו-"20 אקרס" לקרקעות הצפון.
נוסף על כך, בשכונה הסמוכה לקרקעות הצפון קיימו ת חריגות מערכי היעד היממתיים גם ללא הקמת מסוף חדש במקום.
לפיכך ביקשה תש"ן מהוועדה המחוזית ומהמשרד להגנת הסביבה לבחון את תרומתה השיורית לזיהום האוויר ולקבוע את הרף המרבי של תרומה זו, ולא להטיל עליה אחריות לזיהום האוויר שנגרם ממפעלים אחרים ומכלי הרכב הנעים ב אזור.
לטענת תש"ן, שאף משרד האנרגיה תומך בה, לנוכח דרישת תכנית קרקעות הצפון, רק עליה מוטלת האחריות לרמת הזיהום בסביבה, והיא תישא באחריות לחריגות של זיהום האוויר אף שהיא אינה אחראית לו.
להלן תרשים המתאר את התרומה היחסית של מזהמים.
תרשים 1 : מקורות פליטת בנזן בישראלבשנת 2014 .
:מקורמסמך רקע לעדכון ערכי איכות אוויר (2016 )- המשרד להגנת הסביבה (היקף הפליטות של תש"ן הוא חלק מ"תעשיות האנרגיה") .
ממדידות שנעשו בקרבת מסוף קריית חיים ומדוח פליטות לאוויר שהוגש לוועדה המחוזית35 עולה, כי פליטות המזהמים של תש"ן נמוכות, ועל פי חישובים הן צפויות להיות כ -2% מכלל הפליטות באזור.
גם מדידות שמדד המשרד להגנת הסביבה .
35 ( את הדוח ערכה חברת פז הנדסה וניהול1980 .
) בע"מ תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ | 1073 .
לאוויר שהוגש לוועדה .
תש"ן נמוכות, ועל פי .
להיות כ-2% מכלל הפליטות באזור מראות כי רמת פליטת המזהמים ממסוף קריית חיים נמוכה.
להלן גרף המתאר את נתוני זיהום האוויר שאסף המשרד להגנת הסביבה ביחס לערך היעד היממתי המותר, בשכונה הסמוכה למסוף קריית חיים.
תרשים 2 : ממוצע יממתי של ריכוזי בנזן בתקופה 25.
דו"ח ניידת ניטור אוויר, בית ספר דגניה- המשרד להגנת הסביבה .
המשרד להגנת הסביבה מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2016 כי למשרד מיפוי ומידע רב על מקורות הפליטה של מזהמי אוויר, ובכלל זה דיווח של המפעלים עצמם לפי חוק הגנת הסביבה (פליטות והעברות לסביבה - חובות דיווח ומרשם), התשע״ב-2012 , ומידע מפורט ועדכני שנאסף במסגרת הליך רישוי המפעלים לפי חוק אוויר נקי, התשס״ח-2008 (להלן- חוק אוויר נקי), כמו סקרי פליטות וסקרי השפעה על הסביבה של המזהמים הנפלטים לאוויר מהמפעל.
המשרד להגנת הסביבה הוסיף כי לדעתו, המידע שיש בידו יחד עם כלי הרישוי הפיקוח והבקרה הקיימים בידו, יאפשרו פיקוח הולם.
עוד מסר המשרד כי מאז 2010 נקבעו למפעלים באזור קרקעות הצפון דרישות לאסדרה סביבתית שטרם הושלמה.
דרישות אלו הביאו להפחתה משמעותית בפליטות של חומרים מסוכנים בכלל, ושל פליטות בנזן בפרט.
בחודשים הקרובים יידרשו המפעלים , שטרם קיבלו היתר פליטה כנדרש בחוק אוויר נקי, לפעול לצמצום נוסף של פליטות המזהמים.
מנתוני הניטור של תחנת קריית בנימין, הסמוכה לקרקעות הצפון, עולה כי החל משנת 2013 אין חריגות מערכי היעד בבנזן.
לפיכך, לדעת המשרד להגנת הסביבה , בהתאם לדרישות המפורטות בהוראות התכנית לקרקעות הצפון בשלב ראשון אין מניעה מל ממש חלק ניכר מהתכנית, ובהמשך יהיה אפשר לממש את רובה, אם לא את כולה.
1074 | דוח שנתי 67א .
חוסר הוודאות בדבר כמויות החומרים המסוכנים הצפויות להיפלט לאוויר עם אישור התכניות האלה, הקושי לזהות את מקור זיהום האוויר והיעדר נתונים מקיפים ומוסכמים על השפעתם של החומרים האלה על בריאות הציבור ועל הסביבה, מחייבים החלטה לאומית בדבר מידת ההצדקה לרכז תשתיות רבות כל כך באזור מסוים, שעלולות להגביר את רמות הסיכון הצפויות מכך לאוכלוסייה ולסביבה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אחד מסלעי המחלוקת לאישור תכנית קרקעות הצפון ונפח האחסון שמתוכנן באתר הוא אופן מדידת רמת זיהום האוויר באזור והדרך לאתר את מקורו.
נוכח עמדתו של המשרד להגנת הסביבה שבאה לידי ביטוי בתשובתו למשרד מבקר המדינה ולפיה יש בידיו מידע מקיף על מקורות הפליטה המאפשר לו לקבוע דרישות מתאימות עבור המפעלים השונים על מנת להבטיח את הפחתת פליטות מזהמים לאוויר, עליו להשתמש במידע זה גם באזור קרקעות הצפון כך שהתכנית תיתן מענה הולם למשק האנרגיה לרבות בסוגיית נפח האחסון והדבר יאפשר פיקוח יעיל וקפדני על המזהמים ובמידת הצורך אף יאפשר להטיל עליהם סנקציות מתאימות.
תשתיות תש"ן במרחב העירוני .
המשרד להגנת הסביבה מופקד גם על יישום חוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג - 1993 .
על פי החוק, המשרד להגנת הסביבה "רשאי להתנות את מתן היתר הרעלים בתנאים מיוחדים שיש לקיים לפני מתן ההיתר, כן רשאי הוא לקבוע בהיתר תנאים מיוחדים, ורשאי הוא, בכל עת, להוסיף אן לגרוע מהם, הכול על מנת להגן על הסביבה או על בריאות הציבור"36 .
ההגדרה הרחבה של "תנאים מיוחדים" מספקת למשרד סמכויות נרחבות ביישום מדיניותו ובהטלת סנקציות על מפרי מדיניות זו.
שיטה להערכת סיכונים .
עד שתתקבל החלטה בעניין העברת תשתיות נפט לקרקעות הצפון יש צורך להמשיך בתחזוקה שוטפת של התשתיות הקיימות, מחד גיסא, וכן יש צורך לגבש פתרונות שיבטיחו כי השפעתן של התשתיות האמורות על בריאות הציבור מזערית והשפעתן על איכות הסביבה עומדת בתנאי הסף שקבע המשרד להגנת הסביבה, מאידך גיסא.
הממשלה החליטה37 בשנת2000 לאמץ את הסקר האינטגרטיבי שבוצע בשנת 1998 במפרץ חיפה, שבמסגרתו בוצעה הערכת סיכונים של התעשייה במרחב חיפה בשיטה ההסתברותית38.
עם התקרבותם של מרכזי האוכלוסייה למתקני הנפט .
36 חוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג-1993 , סעיף3.
ה 37 החלטת הממשלה 1271 /(חמ3 ) מיום 9.
00 (החלטה שאימצה את החלטת ועדת השרים לחומרים מסוכנים מספר חמ/3 מיום 20.
) 38 השיטה ההסתברותית בוחנת את הנזק שנגרם ממספר רב של תרחישים, אומדת את הנזק של כל אחד מהם ומכפילה בהסתברות שיתרחשו.
תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ | 1075 .
בכלל, ולמסוף קריית חיים ב פרט, פרסם המשרד להגנת הסביבה הנחיות חדשות הנוגעות למרחקי ההפרדה בין מתקני תשתית לבין מבנים המשמשים את האוכלוסייה (להלן - רצפטור ציבורי).
בשנת 2011 פרסם המשרד להגנת הסביבה חוזר מנכ"ל - מדיניות מרחקי הפרדה במקורות סיכון נייחים (להלן - חוזר מנכ"ל)39 .
על פי הכת וב בחוזר מנכ"ל, הוא פורסם נוכח מגמה גוברת והולכת של מפעלים הפועלים בקרבת אזורים שבהם ריכוז האוכלוסייה גדול; זאת בין היתר, בעקבות הפיתוח העירוני המואץ, הגורם הגברת התקרבות בין שימושי קרקע שונים, וכן בעקבות הוראותיהן של תכניות רבות המאפשרות את הקרבה המסוכנת, ולעתים אף בגין היעדר אכיפה של חוקים ונהלים בדבר בנייה בלתי חוקית על ידי הגופים המוסמכים.
עקב הקרבה של רצפטורים ציבוריים למפעלים גבר החשש כי אם תחול תקלה או דליפה ממיכלי נפט ובעקבות כך תתלקח בהם אש, ייווצרו גלי חום שיקשו את פינוי האוכלוסייה ואת הסיוע לה.
המשרד להגנת הסביבה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2016 כיבחירת השיטה לחישוב מרחקי ההפרדה נבחרה בעקבות דיונים מקצועיים ארוכים ולאחר שהנושא נידון ביסודיות, בין היתר מול משרדי ממשלה שונים ומול התעשייה וכן נבחן במסגרת וועדת שרים לרגולציה40 .
בבסיס המדיניותנקבע כי שיטת הערכת הסיכונים תתבסס על השיטה הדטרמיניסטית 41 ולא על השיטה ההסתברותית כבעבר, וכי התרחיש שנבחר להערכת הסיכונים הינו סביר.
המשרד להגנת הסביבה הוסיף כי באחריותו ובסמכותו לבחון את מדיניותו בעניין זיהום הסביבה ולעדכנה מדי פעם בהתאם לדרישות העדכניות והאפשרויות שעומדות לפניו באותו המועד.
לדעת המשרד לנוכח העובדה כי עברו 11 שנה מיום קבלתה של החלטת הממשלה 1271 /(חמ3 ), אפשר- ואף ראוי - לפרסם מדיניות מעודכנת ומאוזנת המביאה בחשבון את טובת בריאות הציבור מחד גיסא, ואת הצורך בפיתוח תעשייה בטוחה מאידך גיסא.
משרד האנרגיה ותש"ן מתנגדים לשיטת הערכת הסיכונים החדשה המתבססת על השיטה הדטרמיניסטית.
בין הסיבות להתנגדות: המתודולוגיה שנבחרה לקביעת התרחיש הסביר ודרישות הסף - הנקבעות לפי השיטה הדטרמיניסטית - לעמידה בתקן שקבע המשרד להגנת הסביבה.