HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אי-קביעת מדיניות באשר לזיקה בין בתי החולים הפסיכיאטריים לכלליים .
נכון להיום מערך האשפוז הפסיכיאטרי מתבסס, כאמור, על 11 בתי חולים פסיכיאטריים - שמונה ממשלתיים, שניים של שירותי בריאות כללית ו אחד בבעלות פרטית .
בצדם של בתי החולים אלו פועלות, בחלק מבתי החולים הכלליים והציבוריים, גם מחלקות פסיכיאטריות.
מערך זה פועל מתוך כורח המציאות ולא בעקבות תפיסת מדיניות שגיבש המשרד למענה שיש לתת לצורכי האשפוז הפסיכיאטרי.
בעולם יש מגמה המצדדת בפתיחת מחלקות משרד הבריאות |557 .
פסיכיאטריות בבתי חולים כלליים ובסגירת בתי חולים פסיכיאטריים44 .
פעולה זאת מסייעת מאוד בטשטוש התווית השלילית המוצמדת לסובלים ממצוקה נפשית, משפרת את היעילות הכלכלית, למשל חיסכון בתשתיות ובכוח אדם ומקלה את הטיפול בנכי נפש, הסובלים גם ממחלות גופניות מעצם הק רבה למחלקות האשפוז והמרפאות בבית החולים הכללי45 .
ארגון שירותי בריאות הנפש של ארגון הבריאות העולמי התייחס גם הוא לעניין מודל ההפעלה של בתי החולים הפסיכיאטריים, וכבר בשנת 2003 גיבש מסמך העוסק במדיניות בריאות הנפש ושירותי הדרכה למען נכי הנפש, על קבוצותיהם השונות46 .
אחד המודלים המוצעים במסמך הוא שילובשירותי בריאות הנפש במערכת הבריאות הכללית , מהלך שעשוי להגביר את זמינות השירותים ולהפחית את ההתוויה השלילית הנלווית למטופלים.
גם משרד הבריאות זה שנים מנסה לאמץ מגמה זו: מאז שנות התשעים של המאה העשרים החל המשרד לקדם את העתקת בית החולים לבריאות הנפש באר יעקב - נס ציונה למרכז הרפואי אסף הרופא, אך הדבר לא צלח; בראשית שנת 2000 החל משרד הבריאות לפעול בניסיון להעתקת בית חולים הממשלתי לבריאות הנפש מזור (מזרע לשעבר, להלן - מזור) למרכז הרפואי הממשלתי לגליל, אך גם ניסיון זה לא צלח; בשנת 2003 החליטה הממשלה לסגור את בית החולים אברבנאל47 , אולם ההחלטה לא יושמה, ובמהלך השנים הוצעו כמה הצעות להעתקתו, אך אף לא אחת מהן צלחה.
משרד מבקר המדינה כבר העיר בדוח קודם מ-2010 בנושא סוגיות בבריאות הנפש (להלן - דוח קודם בנושא סוגיות בבריאות הנפש)48 כי יש גורמי מקצוע הסוברים כי אפשר ואף כדאי למקד את הטיפול בנכי הנפש במחלקות אשפוז פסיכיאטריות בבתי חולים כלליים.
משרד מבקר המדינה העיר אז כי ראוי שמשרד הבריאות ומשרד האוצר בשיתוף אנשי המקצוע יבחנו את היתרונות ואת החסרונות שבהעברת האשפוז הפסיכיאטרי לבתי החולים הכלליים.
בביקורת הנוכחית עלה שהמצב נותר על כנו, ומשרד הבריאות לא קבע מהי מדיניותו באשר למודל ההפעלה הראוי של בתי החולים הפסיכיאטריים, ולא הכריע אם יש צורך לשייכם ולהצמידם לבתי חולים כלליים או להמשיך בהפרדה בין בתי החולים.
44 ,למשל באיטליה כבר בשנות השמונים של המאה העשרים החלה מהפכה בשירות הפסיכיאטרי בתי החולים הפסיכיאטריים נסגרו, וברחבי איטליה הוקמו יחידות אשפוז בבתי החולים הכלליים בלבד ופותחו שירותי הקהילה; בפורטוגל בשנים 2017-2012 הוחלה רפורמה לסגירת כלל בתי החולים הפסיכיאטריים ולבניית חטיבות פסיכיאטריות בבתי החולים הכלליים, אך מעט בתי חולים ממשיכים עדיין לפעול עבור חולים ממושכים, אשר טרם הותאמו להם שירותים במערך השיקומי.
45 ראו חנן מוניץ, "סכיזופרניה - מחלקה קטלנית", הרפואה 149 (אוגוסט2010 .
) 46 Organization of services for mental health , World Health Organization (2003) .
מדובר ב"חבילת הדרכה" לטיפול בבריאות הנפש אגב ניצול ה משאבים הקיימים להשגת התועלת המרבית האפשרית ולהענקת שירותים מועילים לנזקקים.
47 החלטתממשלה מס' 803 ," התייעלות במערכת הבריאות הממשלתית", 15.
48 ,מבקר המדינהדוח שנתי 60 ב(2010,) 'בפרק "סוגית בתחום בריאות הנפש", עמ545 .
באוגוסט 2017 מסר יושב ראשאיגוד הפסיכיאטריה בישראל, למשרד מבקר המדינה, כי המודל שמרכזים פסיכיאטרי ים הפועלים בצמוד לבתי חולים כלליים יבטיח רצף טיפולי, יספק את מגוון ההתמחויות הנדרשות בהתאם למאפייני המטופלים וצורכיהם הייחודיים , יאפשר את הכשרת הצוותים הרפואיים והפרה- רפואיים ויצמצם את ההתוויה השלילית המוצמדת לאוכלוסייה זו.
על פי תשובת המשרד שאלת מיקומם של בתי החולים הפסיכיאטריים והממשק עם בתי החולים הכלליים תידון בוועדה, אשר מוקמת בימים אלו לבחינת עתיד הפסיכיאטריה.
אחד הנושאים שיידונו הוא חיזוק הממשקים והחיבור הקליני והתשתיתי הנדרש בין בתי החולים הכלליים לפסיכיאטריים.
כמו כן, חטיבת בתי החולים פועלת להקמת מינהלה בין-משרדית, המשותפת למשרד הבריאות ולמשרד האוצר, ובה ייבחנו היבטים אלה, אגב העמדת השיקול הרפואי וטובת המטופלים בראש סדר העדיפויות.
המשרד טרם קבע מהי מדיניותו ב נושא המודל הרצוי ל הפעלת מערך בריאות הנפש, ולפיכך שוררת אי-ודאות לגבי אופן גיבוש תכניות הפיתוח ארוכות הטווח של בתי החולים הפסיכיאטריים.
חוסר ההחלטה בעניין עקרוני זה הוא חסם של ממש, המונע מציאת פתרון למצוקת האשפוז בבתי החולים.
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למשרד הבריאות על כך שבמשך שנים כה רבות הוא אינו מגדיר את מדיניותו בנושא ואף מתעלם מההמלצה שניתנה בדוח קודם בנושא סוגיות בבריאות הנפש של מבקר המדינה, ולפיה היה עליו, יחד עם משרד האוצר ובשיתוף אנשי המקצוע, לבחון את היתרונות ואת החסרונות שבהעברת האשפוז הפסיכיאטרי לבתי החולים הכלליים.
בכך הוא גם לא מילא את תפקידו, כגוף התורתי שצריך להתוות את המדיניות הלאומית בנוגע לשירותי הבריאות בכלל ולשירותי בריאות הנפש בפרט, המוענקים לציבור.
אשפוז פסיכיאטרי ללא צורך של מטופלים הזקוקים למסגרות המשך .
המחלקות הפסיכיאטריות הפעילות מיועדות למטופלים הזקוקים לטיפול אינטנסיבי במשבר נקודתי ולאיזון מידי של המחלה.
מטופלים אלו נוטים למצבי אלימות ונדרשים לתשומת לב ייחודית מצד הצוות המטפל.
האשפוז על רקע מצב אקוטי נמשך בדרך כלל תקופה קצרה של עד שנה (להלן - מטופלים אקוטיים).
המחלקות הפסיכיאטריות הממושכות מיועדות למטופלים, שיצאו מהמשבר האקוטי אך עדיין זקוקים לטיפול ולליווי ממושכים; אחרי שישתחררו מהאשפוז, הם יופ נו למסגרות המשך או למסגרות שיקום בקהילה (להלן - מטופלים ממושכים).
על פי מדיניות משרד הבריאות ברפורמה המבנית וברפורמה השיקומית, מטופלים ישהו באשפוז כל עוד מחלתם פעילה ולא לצורך מגורים.
הפעלת משרד הבריאות |559 .
מדיניות זו תאפשר גם הקלה על צוותי כוח האדם במחלקות אשר יוכלו להתמקד במתן טיפול ייעודי ומורכב הנדרש למטופלים האקוטיים.
בביקורת נמצא כי משרד הבריאות אינו מיישם את מדיניותו בנוגע לאשפוז מטופלים רק בתקופה הפעילה של מחלתם.
לפיכך במחלקות הפסיכיאטריות מאושפזים מטופלים שאינם במצב אקוטי וגם אינם זקוקים לאשפוז במחלקות הממושכות, אולם מפאת מצבם הנפשי אין ביכולתם להשתלב במסגרות השיקום בקהילה והם זקוקים למסגרות דיור מתאימות אחרות שיענו על צורכיהם הייחודיים.
היות שמסגרות כאלו חסרות, נאלצים מטופלים אלו להמשיך ולשהות במחלקות האשפוז הממושכות המספקות להם מקום מגורים עד שיימצא פתרון חלופי מתאים לצורכיהם.
לעתים מדובר בתקופות ממושכות מאוד ואף בכמה שנים.
מנהלת האגף לבריאות הנפש העריכה שמתוך כ-3,500 ,מיטות לבריאות הנפש כ-1,200 מיטות משמשות מטופלים ממושכים שמקומם אינו באשפוז בבתי החולים49, ולכן ישלהעביר את מרביתם למסגרות שיקום בקהילה או למסגרות המשך אחרות, ואם יהיה חוסר במסגרות כאלה - למגורים טיפוליים (מסגרות הממוקמות בשטחי בתי החולים הפסיכיאטריים ובאחריות משרד הבריאות).
בדוח קודם בנושא סוגיות בבריאות הנפש ובדוח קודם בנושא שיקום נכי נפש50 הצביע מבקר המדינה על היעדר מענה מספיק ומתאים למסגרות שיקום או למסגרות המשך אחרות למטופלים מורכבים, והעיר למשרד הבריאות כי לא היו בידיו נתונים על מאפייניה ם, כי עליו להעריך את גודלה של כל אחת מהאוכלוסיות המורכבות ולתכנן את סוג המגורים המיועדים לה .
ואולם, על אף הפגיעה הקשה הנגרמת בעקבות זאת לאוכלוסיית נכי הנפש, טרם תיקן המשרד ליקוי זה.
משרד מבקר המדינה שב וחוזר על הערתו, ומצביע על הצורך שהמשרד יַפְנים את החשיבות הרבה הטמונה במציאת מענה לאוכלוסייה חלשה זו, כך שהיא תזכה להתייחסות אנושית ומכבדת.
עליו לקבוע תכנית ברורה, סדורה ומלּווה בלוח זמנים שתיתן מענה לתפוסות היתר באשפוז הפסיכיאטרי ולצורך לפנות את המטופלים הממושכים למסגרות מתאימות בהתאם לצורכיהם.
כך יתאפשר שחרור "צוואר הבקבוק" המכביד את מצוקת האשפוז בבתי החולים.
מטופלים בעלי מוגבלות שכלית התפתחותית: חלק מהחולים המאושפזים באשפוז כרוני בבתי החולים לבריאות הנפש, סובלים נוסף על מחלתם הנפשית גם ממוגבלות שכלית התפתחותית בדרגות שונות (להלן - מוגבלות שכלית התפתחותית).
מצבם הנפשי של החולים הללו יציב והם אינם זקוקים לאשפוז פסיכיאטרי, אולם תפקודם הנמוך אינו מאפשר להם שילוב במסגרות השיקום .
לביקורת הועברו תלונות של מטופלים בנושא באמצעות עמותת עוצמה 50 ראהמבקר המדינה , דוח שנתי 66 ג(2016,) בפרק"שיקום נכי נפש בקהילה", עמ' 575.
בקהילה, והם זקוקים למסגרת דיור שתעניק להם תמיכה ופיקוח הדוקים יותר51 .
חלקם היו מאושפזים שנים רבות בבית החולים נווה יעקב 52 ולאחר סגירתו אושפזו, בין היתר, בשני בתי החולים הפרטיים שנותרו - בית החולים לבריאות הנפש נווה שלווה שהפסיק לשמש כבית חולים לאחר מועד סיום הביקורת53 , ואילניתמרכז לשיקום 54.
ב-2012 הורה מנכ"ל משרד הבריאות דאז, פרופ' רוני גמזו, לסגור גם את שני בתי החולים הפרטיים שנותרו.
האגף לבריאות הנפש יזם לפני שנים מספר הקמת מסגרות "קהילה אקולוגית משקמת", שייתנו מענה למטופלים עם הנמכה קוגניטיבית, שחלקם שוהים בבתי החולים הפרטיים כאמור, אך עד סיום הביקורת טרם הוקמו המסגרות הללו55.
על פי תשובת משרד הבריאות, מסגרת אחת נפתחה ב סוף 2017, ומסגרת נוספת עתידה להיפתח במחצית 2018 .
שער מנשהמסר כי הוא מקים יחידה הכוללת 10 מיטותלאשפוז לתקופה של עד שנה ל לוקים בהפרעות נפשיות, במוגבלות שכלית התפ תחותית ובאוטיזם.
העברת מטופלים שאושפזו בבית החולים הפרטי נווה שלווה למסגרות אחרות: בעקבות ליקויים חמורים שהחלו להתגלות החל משנת 2001 בבקרות שערך משרד הבריאות בנווה שלווה, החליט מנכ"ל המשרד הקודם, פרופ' רוני גמזו, בשנת 2012 להפסיק את ההתקשרויות עמו, אולם בפועל לא הוצא צו לסגירתו.
בבקרות חוזרות שעשה המשרד בראשית שנת 2015 התגלו ממצאים קשים ביותר שלדעת המשרד סיכנו חיי מטופלים: טיפול רפואי לקוי56 ; תזונה לקויה57 ; תנאי מחייהלא סבירים58 ;היעדר מוחלט של ריפוי בעיסוק; והיעדר תכניות טיפול.
בבקרות חוזרות מצא המשרד כי הטיפול הניתן למטופלים אף הידרדר, ולפיכך הוציא רופא מחוז חיפה באוגוסט 2017 צו לסגירתו והורה להכין תכנית להוצאת המטופלים למוסדות מתאימים.
בטיוטת דוח זה ציין משרד מבקר המדינה כי נוכח חומרת ממצאי הבקרה של משרד הבריאות לגבי בית החולים נווה שלווה, היה עליו לפעול ביתר שאת כדי .
51 במועד הביקורת, באוגוסט 2017 , מאושפזים באיתנים 4-3 מטופלים הסובלים גם מהנמכה קוגניטיבית; בכפר שאול 6 מטופלים; באברבנאל5 מטופלים; ובשער מנשה15 .
מטופלים 52 בית חולים פסיכיאטרי שפעל בפתח תקווה ונסגר על ידי משרד הבריאות בשנת 2012 בעקבות חשיפת התעללויות מצד אנשי צוות בחוסים.
53 בית חולים פסיכיאטרי בפרדס חנה שהוקם על ידי משפחות ניצולי שואה, פועל על פי נוהלי משרד הבריאות ומפוקח על ידיו.
בסוף שנת 2015 היו מאושפזים בוכ-15 מטופלים, חלקם במשך 50-15 שנה.
54 מוסד בפרדס חנה המשמש מגורים ותעסוקה למטופליםפסיכיאטריים עם מוגבלות שכלית התפתחותית.
55 מיועדות למטופלים עם הנמכה קוגניטיבית ובעיות גופניות מורכבות ; מטופלים עם הנמכה קוגניטיבית והתנהגות אגרסיבית כלפי עצמם או הסביבה; מטופלים עם הנמכה קוגניטיבית עד גיל 35 ; מטופלים עם הנמכה קוגניטיבית, עם ליקוי תפקודי חמור ופגיעה בתפקוד בסיסי (ADL) .
ראו בעניין זה טיוטת נוהל משרד הבריאות "הפעלת דיור קבע בקהילה אקולוגית שיקומית ללוקים בתחלואה כפולה".
56 למשלהיעדר רופא שאינו פסיכיאטר , אחסון תרופות באופן לא תקין ואי-תיעוד של בדי קות וטיפולים.
57 למשלמתן מזון שלא בהתאם לצ ורכי החולים באופן המסכן את בריאותם וכן והיעדר מעקב תזונתי גם אחר חולים סוכרתיים וחולים הסובלים מתת-משקל.
58 למשל איןחימום ומיזוג, אין מזרנים חסיני אש ומערכת כריזה, השמיכות דקות והכיורים שבורים.
לפַנות ממנו את החולים שבאשפוז, תוך כדי פיקוח על הפעלתו עד הוצאתם.
יש לציין בחיוב כי לאחר סיום הביקורת, בסוף 2017 , מצא האגף לבריאות הנפש בשיתוף משרד הרווחה מסגרות מגורים מתאימות במסגרות קהילה אקולוגית, במגורים טיפוליים בבתי אבות ובמסגרות המיועדות ללוקים במוגבלות שכלית התפתחותית של משרד הרווחה ל-40 המטופלים ששהושם.
על משרד הבריאות להמשיך ולפעול להוצאת שאר המטופלים עם מוגבלות שכלית התפתחותית, שאינם זקוקים לאשפוז פסיכיאטרי, מכל בתי החולים למסגרות מתאימות להם.
מטופלים קשישים השוהים באשפוז פסיכיאטרי כפתרון דיור: בקרב המטופלים יש נשים מגיל 62 וגברים מגיל6759 (להלן - קשישים) - אשר אינם יכולים להמשיך לגור בביתם בשל גילם המבוגר ובשל היותם בעלי רקע פסיכיאטרי או כאלה היוצאים מאשפוז פסיכיאטרי ומצבם הנפשי מאוזן, ונדרש למצוא להם מסגרות מגורים ייעודיות המתאימות לקשישים (בתי אבות).
מסגרות אלו נמצאות בפיקוח משרד הרווחה.
בדוח קודם בנושא שיקום נכי נפש בקהילה, עלה כי מחמת הרקע הפסיכיאטרי בעברם, קשישים אלו מתקשים למצוא בתי אבות שיסכימו לקבלם .
בניגוד להנחיית משרד הרווחה מיוני 2009 , המחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות אינן מַ פְ נות קשישים אלה לבתי אבות, וממילא רוב בתי האבות אינם ערוכים לקלוט אותם ולטפל בהם.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הרווחה ולמשרד הבריאות כי עליהם להגיע לסיכום על מסגרות עבור נכי נפש קשישים, שמחלתם הנפשית בנסיגה.
בעקבות הביקורת הקודמת, בספטמבר 2016, הגיעו משרדי הבריאות והרווחה להסכמות שלפיהן יופנו קשישים הצפויים להשתחרר מאשפוז פסיכיאטרי, ואינם צפויים להשתלב במסגרות בקהילה בשל מצבם התפקודי, למסגרות בפיקוח משרד הרווחה.
יצוין כי המשרדים מפעילים ועדת הכרעה בין -משרדית לגריאטריה, שמטרתה למצוא פתרונות מגורים, בין היתר, לקשישים אלה.
ואולם, משרד הבריאות ומשרד הרווחה לא סיכמו ביניהם על הרחבת המאפיינים של הקשישים בעלי רקע פסיכיאטרי שאינם זקוקים לאשפוז שיתקבלו לבתי האבות.
על פי נתוני משרד הבריאות בספטמבר 2017 עדייןהיו מאושפזים בבתי החולים פסיכיאטריים 135 קשישים שאינם זקוקים להמשך אשפוז, מאחר שלא נמצאה להם מסגרת המשך מתאימה .
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי מאז שחודשו דיוני הוועדה באוקטובר 2016 היא דנה ב -73 ,פניות46 מהן (כ -60% ) קיבלו אישור להפני ה לבתי אבות שבפיקוח משרד הרווחה .
שאר הקשישים, שמשרד הרווחה סירב לבקשתם, נאלצים להמשיך ולשהות בבתי החולים הפסיכיאטריים.
עוד מסר המשרד כי קשישים אלו אינם בסמכותו ובאחריותו, ועמדת משרד הרווחה נותרה כי בתי האבות אינם מיומנים בטיפול בהם למרות מוכנות משרד הבריאות לקיים .
59 על פי חוק גיל פרישה, התשס"ד-2004 .
הדרכות לצוותים בנושא.
המשרד הוסיף כי הוא מגבש תכנית להקמת מסגרות קהילה משקמת המיועדות לתת מענה גם לקשישים עם מחלות נפש, עם תלות פיזית ועם מחלות גופניות מורכבות.
משרד הרווחה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי לוועדה הופנו מטופלים שלא ענו על הקריטריונים שנקבעו, ולפיכך נדחו.
מטופלים עם נכויות גופניות: בקרב המאושפזים בבתי החולים הפסיכיאטריים יש הסובלים מנכות נפשית וגם מנכויות גופניות אחרות ( כגון עיוורון וחירשות).
הם אינם זקוקים לאשפוז פסיכיאטרי, אלא למסגרות המעניקות טיפול משולב בנכות הנפשית ו בנכות הגופנית.
האחריות לטיפול באוכלוסייה זו מוטלת על משרד הבריאות ועל משרד הרווחה: משרד הבריאות אחראי למציאת פתרונות מגורים לנכי נפש, ומשרד הרווחה אחראי לנכים בעלי נכויות גופניות.
עובדה זו יוצרת מורכבות רבה הנוגעת לזהּות המשרד האחראי למתן הפתרון לנכים אלו, ולא פעם בשל כך הם "נופלים בין הכיסאות".
מבקר המדינה כבר העיר בנושא בדוח קודם בנושא שיקום נכי נפש בקהילה כי משרד הבריאות ומשרד הרווחה לא מיפו את צורכי נכי נפש המוגבלים גם גופנית, ולא הסדירו להם פתרונות מגורים כגון במסגרות שיקום מתאימות.
על פי תשובת משרד הרווחה, שני המשרדים הגיעו להבנות באשר לאוכלוסייה שבה מטפל כל אחד מהם.
על פי תגובת משרד הבריאות, במסגרת המכרז להקמת קהילה משקמת (ראו להלן) ובמסגרת מכרז השיקום בדיור60 מתוכננות לקום מסגרות שיקומיות ייעודיות לאוכלוסייה זו.
מטופלים עם תפקוד ירוד: בבתי החולים הפסיכיאטריים מאושפזים גם אנשים הסובלים ממצב תפקודי ירוד.
למשל: מטופלים תשושים מתחת לגיל זקנה הזקוקים לעזרה בתפקוד ואינם מוגדרים סיעודיים; מטופלים שאינם סיעודיים ואינם תשושי נפש, אך סובלים מבעיות גופניות מורכבות, למשל, מקשיי ניידות ושליטה בסוגרים; וצעירים הסובלים מתפקוד ירוד ומאופיינים בהתנהגות מאתגרת.
הם אינם נתונים במצבים נפשיים אקוטיים , ולפיכך אינם זקוקים לאשפוז פסיכיאטרי אלא למערך תמיכה, ליווי ופיקוח הדוקים בקהילה.
על פי נתוני האגף לבריאות הנפש מיוני 2015 , מדובר בכ-200 מטופלים המתאימים לדיור במגורים טיפוליים61 .
משרד הבריאות יזם, כאמור, הקמת קהילה משקמת למטופלים כרוניים עם תפקוד ירוד אשר אינם נזקקים להמשך אשפוז, אך זקוקים לליווי במיומנויות היומיום.
הוא מייעד מענה זה, בין היתר, גם ל -200 מטופלים אלו.
על פי תשובת המשרד הוא שוקד על פרסום מכרז לקהילה משקמת אשר צפוי להתפרסם במחצית הראשונה של 2018 .
נערךמיפוי ראשוני של המיועדים למסגרת , וצוותי בקרה מחוזיים מבצעים בבתי החולים מיפוי מדויק יותר.
כמו כן, המשרד פועל להקמת מתחם ברמלה עבור 68 מטופלים, ומתחם נוסף בצפון הארץ למטופלים צעירים.
60 משרד הבריאות פרסם לראשונה בשנת 2014 מכרז למתן שירותי שיקום , אשר בוטל ותוקן פעמים מספר בשל עתירות שהגישו לבג"ץ גורמים שונים.
61 במועד הביקורתבאברבנאל מאושפזים 22 מטופלים; בשער מנשה10 ; באיתנים כ-20-15 ; ובכפר שאול 16 .
מטופלים משרד הבריאות |563 .
ממצב תפקודי ירוד או .
ליווי ופיקוח הדוקים .
מטופלים פגועי ראש: פגיעת ראש קשה מסבה נזק מוחי המאופיין בליקויים מוטוריים, קוגניטיביים, התנהגותיים ורגשיים ובליקויי תקשורת.
לפיכך מטופלים אלה זקוקים למסגרת מגורים מתאימה שאינה אשפוזית בעלת תשתית בינוי מתאימה ומומחים שהוכשרו לנושא.
פגועי הראש אינם מוגדרים כסובלים ממחלה פסיכיאטרית (אלא אם כן נלווית לפגיעתם תחלואה נפשית), ולפיכך פסיכיאטר מחוזי אינו מוסמך להורות על אשפוזם הכפוי מתוקף חוק הטיפול.
האחריות לפגועי הראש נתונה בידי משרד הרווחה.
לאור העובדה שמאפייני אוכלוסיית פגועי הראש דומים לעתים לאלו של נכי הנפש, משרד הרווחה ו משרד הבריאות הסכימו בשנת 2004 על אחריותם המשותפת לפגועי הראש שמקבלים שירותים פרטניים על פי צ ורכיהם הייחודיים.
לפי אומדן משרד הבריאות ומשרד הרווחה משנת 2012 ,יש כ-2,000 פגועי ראש: 200 מהם בעלי הפרעות התנהגות קשות , וחלקם אינם יכולים לחיות בקרב משפחותיהם (להלן - פגועי ראש קשים); 50 נוספים מאופיינים באלימות קשה המסכנת את עצמם ואת סביבתם (להלן - פגועי ראש אלימים)62 , ולכן הם זקוקים להשגחה קפדנית ולליווי צוות רב -מקצועי מ תאים.
בהיעדר מסגרות מתאימות גם הם מאושפזים בבתי חולים פסיכיאטריים.
בדוח קודם בנושא שיקום נכי נפש בקהילה צוין כי משרד הרווחה ו משרד הבריאות דנו בנושא מאז שנת 2004 ופתחו מסגרת ניסיונית, שנסגרה בשל חוסר התאמתה לטיפול בפגועי הראש האלימים .
בשנת 2011 המליצו מומחים להקים מסגרות מתאימות לפגועי הראש, אולם לא נפתחה אפילו מסגרת אחת כזו בשל היעדר תקציב.
משרד הרווחה ומשרד הבריאות ציינו בתגובותיהם כי הם עורכים עבודת מטה משותפת לבחינת הקמת מסגרת משותפת לפגועי הראש.
מטופלים הממתינים להכרעת ועדת בין-משרדית - בריאות ורווחה: משרד הבריאות ומשרד הרווחה הקימו ועדת הכרעה (להלן - ועדת ההכרעה הבין-משרדית), שתפקידה להכריע בדבר המסגרת המתאימה לנכי נפש שהטיפול בהם נמצא בחלקו באחריות משרד הבריאות ובחלקו באחריות משרד הרווחה.
התנהלות זו גורמת להם לא פעם "ליפול בין הכיסאות".
מבקר המדינה כבר העיר בדוח קודם בנושא שיקום נכי נפש בקהילה, כי הוועדה פועלת ללא סמכות מחייבת, שכן היא לא הוקמה כוועדה סטטוטורית, ובשל כך גם לא הוקצה לה תקציב מיוחד.
מיסוד עבודת הוועדה ויישום החלטותיה הוגדרו בתכניות העבודה של המשרד לשנים 2015 ,2016 ו-2017 בעלות מוערכת לשנה בסך 10 מיליון ש"ח.
בביקורת הנוכחית עלה כי טרם חל שינוי במעמדה ובסמכותה של ועדת ההכרעה הבין-משרדית, וכי המשרדים לא נקטו פעולות לקידום השינוי המתבקש.
62 למשרדאין מידע מעודכן באשר למספרם לאור הקושי לסווגם על פי אבחנה פסיכיאטרית.
בביקורת נחשפו ליקויים הנוגעים לכך שבמחלקות הפסיכיאטריות מאושפזים חולים אשר אינם זקוקים להמשך אשפוז בבתי חולים אלו, ולמרות זאת מאושפזים במשך חודשים ושנים רק בשל העובדה שלא נמצאה להם מסגרת מתאימה אחרת.
ליקויים אלו עלו כבר בדוחות קודמים של משרד מבקר המדינה, ויש לראות בחומרה את העובדה שטרם תוקנו.
בין היתר, מדובר ב חולים הסובלים גם ממוגבלות שכלית התפתחותית; קשישים; מטופלים עם נכויות גופניות; מטופלים הסובלי ם מתפקוד ירוד ; ופגועי ראש ה מסכנים את עצמם ואת סביבתם.
אשפוז פסיכיאטרי אינו המענה הנכון והמיטבי על צורכיהם של מטופלים אלו , והמחלקות הפסיכיאטריות אינן פתרון דיור עבורם.
מציאות זו גורמת לגידול מיותר בתפוסת המחלקות הפסיכיאטריות ולצפיפות פוגענית במאושפזים, ובכך לפגיעה בכבוד המטופלים ובזכותם לקבל טיפול נאות שהולם את צורכיהם.
האחריות להבטחת טיפול מתאים במטופלים מוטלת על משרד הבריאות, ולגבי חלק מהמטופלים, גם על משרד הרווחה.
האחרונים נופלים "בין כיסאות" שני המשרדים.
בביקורת עלה כי הפעולות שנקטו משרד הבריאות ומשרד הרווחה לא היו תכליתיות.
משרד הבריאות פעל בחוסר נחישות בתחום אחריותו העיקרי ותכניותיו למתן מענה מתאים ומלא למטופלים חסרות פתרון סדור ולוחות זמנים ברורים.
משרד הבריאות ומשרד הרווחה לא גיבשו מענה משותף, סדור ומלא על צורכיהם של החולים המורכבים הנתונים באחריות שניהם, וממילא לא קבעו לוח זמנים ליישומו.
יש להוציא את החולים הללו ממחלקות האשפוז בבתי החולים הפסיכיאטריים ולשלבם במסגרות המשך בקהילה.
מסגרות מתאימות כאלו יספקו הן מגורים והן טיפולים שלהם נזקקים החולים.
ואולם, במועד סיום הביקורת אין די מסגרות מסוג זה, וגם המסגרות המתוכננות להקמה, מעטות מדי ולא יענו על הצרכים.
על פי תשובת משרד הבריאות, חטיבת בתי החולים מגבשת רשימת מטופלים מבתי החולים שאמורים לעבור למסגרות משקמות.
הוא השלים מיפוי ראשוני, ומבצע מיפוי מדויק יותר.
עבודת מטה זו עתידה להסתיים עד מחצית 2018.
פתיחת המסגרות תביא מצד אחד לדילול הצפיפות במחלקות הכרוניות והסבת מיטות כרוניות למיטות אקוטיות , דבר אשר יוריד את העומס ואת התפוסות הגבוהות ויגדיל את רווחת המאושפזים בהן, ומצד אחר לטיפול נאות במטופלים בקהילה.
אישור התכנית מותנה בהסכמת משרד האוצר ובשיתוף פעולה של שני המשרדים מול קופות החולים.
אשר לוועדת ההכרעה - משרד הרווחה ומשרד הבריאות השיבו כי יפעלו להסדרת עבודתה ותקציבה בעדיפות עליונה.
ואלכוהול, וכן ניכרת .
על משרד הבריאות להתוות, יחד עם משרד הרווחה ועם משרד האוצר, מדיניות בין -משרדית באשר לצורך לתת מענה למסגרות שהי יה למטופלים ש אינם זקוקים לאשפוז פסיכיאטר י, וכך לפַנות מקום למי שזקוק לאשפוז במוסדות אלו.
על משרד הבריאות ועל משרד הרווחה ליישם את כוונותיהם, דבר שעד עתה לא התקיים; עליהם לגבש תכניות פעולה סדורות, המגובות בתקציב ובלוחות זמנים מוגדרים, כדי להעניק למטופלים מענה ראוי על צורכיהם, לרבות בכל הנוגע לתכניות משרד הבריאות להקים מסגרות שיקומיות בקהילה; זאת בין שמדובר במענה זמני עד ש יוקמו המסגרות החדשות ובין שמדובר בפתרון קבע לאחר הקמתן.
על שני המשרדים הללו גם לקדם את מעמד החלטות ועד ת ההכרעה הבין-משרדיות כך שהן יחייבו אותם, ליזום במידת הצורך שינויי חקיקה או כתיבת תקנות שיאפשרו את יישום המדיניות ולקדם החלטות פנים-משרדיות בנושא.
אשפוז נכי נפש המכורים לסמים ולאלכוהול ("תחלואה כפולה") במחלקות שאינן מתאימות לצורכיהם .
כאמור, תחלואה כפולה היא מצב שבו אדם סובל מתחלואה נפשית והוא מכור לסמים ו/או לאלכוהול.
יש קשר מובהק בין תחלואה נפשית ובין התמכרות לסמים ולאלכוהול.
מחקר מגלה כי 47% מחולי הסכיזופרניה ו-56% מהחולים בהפרעה דו-קוטבית (מאניה דיפרסיה) יתמכרו לסמים או לאלכוהול63.
עם השנים ניכרת עלייה במספר החולים השרויים במצב פסיכוטי חריף, ובנוסף סובלים משמוש לרעה ומהתמכרות לאלכוהול ולסמים64 .
על פי נתוני משרד הבריאות, בשנת 2016 התקבלו לאשפוז 3,79265 חולים בתחלואה כפולה, ושיעורם מכלל המתקבלים לאשפוז עמד על כ-25% .
שיעור המיטות לחולי תחלואה כפולה עומד על כ-2% מכלל מיטות האשפוז בבריאות הנפש בישראל66 ,אף שהשיעור הנדרש לדעת המשרד הוא כ-10%.
נמצא כי רק בבאר שבע פועלת מחלקה לתחלואה כפולה המקבלת תקצוב ות קְנּון בהתאם לכך.
בבתי החולים אברבנאל, שער מנשה, לב השרון וכפר שאול יש מחלקות לתחלואה כפולה, אך הן אינן מתוקצבות ואינן מתוקננות בהתאם.
בבתי החולים באר יעקב, נס ציונה, איתנים, גהה, מעלה הכרמל, שלוותה ומזור (רק טיפולי יום) - אין מחלקות ייעודיות לאשפוז תחלואה כפולה.
עבור נשים ובני נוער אין מחלקה ייעודית לתחלואה כפולה בכל הארץ, ולכן .
, Trends in dual diagnosis of severe mental illness and substance use disorders,1996 -2010, Israel , Drug Alcohol Depend (2015) .
64 ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 66ג (2016 '), בפרק "שיקום נכי נפש בקהילה", עמ575 ; ,מבקר המדינהדוח שנתי 60 ב(2010,) 'בפרק "סוגית בתחום בריאות הנפש", עמ545 .
הכוונה לכל אשפוז בבית חולים פסיכיאטרי, כולל אשפוזים חוזרים של אותו אדם 66 "הטיפול בסובלים מתחלואה נפשיתכפולה", הכנסת, מרכז המחקר והמידע (דצמבר 2016.
) 566 |דוח שנתי 68ג .
נשים מאושפזות במחלקות סגורות או פתוחות אחרות, ובני נוער מאושפזים במחלקות נוער.
מבקר המדינה העיר למשרד בדוח קודם בנושא סוגיות בבריאות הנפש, כי המחלקות הבודדות הקיימות עבור מטופלים אלה אינן נותנות מענה מספק לבעיה, כי דרושה השקעה רבה בחולים אלה וכי על המשרד למצוא לכך פתרון.
העובדה שחולים מסוג זה מטופלים בבתי החולים הפסיכיאטריים, שלא במחלקות ייעודיות, גרמה להכנסת סמים לתוך כותלי בית החולים ועוררה אווירת אלימות.
קשיים אלה משפיעים לשלילה על תפקוד המחלקות ועל סיכויי ההחלמה.
שילוב חולים בתחלואה כפולה במחלקות אשר אינן מתאימות למאפייניהם עלול להשפיע לשלילה גם על חולים אחרים במחלקה: לעתים הדבר מעודד אותם לצרוך סמים ואלכוהול, וכן ניכרת התגברות של אווירת אלימות במחלקות.
יתרה מכך, הטיפול בחולים הללו אינו כולל תכניות גמילה מסודרות, לכן מיד עם מציאת איזונם התרופתי הם משתחררים בלי שנגמלו מהתמכרותם .
פעמים רבות הם חוזרים לאשפוז ומהווים חלק מתופעת ה"דלת המסתובבת".
הביקורת העלתה כי משרד הבריאות טרם גיבש מענה לחולים הסובלים מתחלואה כפולה : ברוב בתי החולים הפסיכיאטריים עדיין אין מחלקות המיועדות להתמודדות עם חולים אלה, ולכן הם מאושפזים במחלקות הקיימות בבתי החולים.
לעתים פועלת מחלקה כזו בשיתוף מחלקה אחרת, לדוגמה: בשער מנשה החולים בתחלואה כפולה מאושפזים במחלקה הממושכת ובאברבנאל ביחידה המשפטית67 .
שילוב של עבריינים עם חולים בתחלואה כפולה, שבחלק מהמקרים גם הם יהיו בעלי רקע פלילי, הוא בעייתי לכשעצמו, ומדברי צוות המחלקה מוביל פעמים רבות לאלימות רבה בתוך המחלקה ועקב כך לצורך בהגבלות.
משרד הבריאות ציין בתשובתו כי מאז שנת 2010 הוא הכשיר צוותים רפואיים ופרה-רפואיים לטיפול בחולים בתחלואה כפולה והסב מיטות קיימות למחלקות לתחלואה כפולה.
כמו כן מסר כי יבחן פתיחת מיטות ייעודיות נוספות לנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי הסבת מיטות היא פתרון חלקי בלבד ואינו מספק, בייחוד לנוכח העובדה שהוא עלול להגביר את הצפיפות בחלק מהמחלקות לפחות.
יש להזכיר גם את הבהרת המשרד עצמו, ולפיה מספר המיטות הקיים אינו נותן מענה הולם לצרכים הקיימים כיום, וכי יש צורך בפתיחת מחלקות ייעודיות68, לרבות לנשים ולבני נוער.
67 יחידהשבה נבדקים מטופלים שביצעו עב ירה ומאושפזים בה לצורך הסתכלות של צוות רפואי שיקבע אם העבירה בוצעה בעקבות מחלת הנפש (ראו להלן).
68 הערותמשרד ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה, דוח שנתי 60ב (2010.
) משרד הבריאות |567 .
עלמשרד הבריאות לבחון פתיחת מחלקות ייעודיות למטופלים אלה ולוודא שהטיפול בהם ייעשה על ידי צוות רב-מקצועי המוכשר בתחום בריאות הנפש וההתמכרויות, שיתאים להם תכניות גמילה וימנע מצב של "דלת מסתובבת", אשר משפיע על המערכת כולה.
מחסור במיטות לנכי נפש המאובחנים עם אוטיזם .
מאז הוגדרה לראשונה תסמונת האוטיזם 69 בספר האבחנות הפסיכיאטריות האמריקני - DSM70, שכיחותה הולכת וגדלה71 .
קשת התסמונת (ספקטרום) נרחבת מאוד, ולכן המענה לאנשים המאובחנים עם אוטיזם (להלן - מאובחנים עם אוטיזם) צריך להיות מותאם למאפיינים של כל מטופל ומטופל.
הטיפול בהם ניתן על ידי משרד הרווחה, הרשויות המקומיות, משרד החינוך ומשרד הבריאות בהתאם לצורכיהם ולחומרת מצבם.