HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתו לממצאי הדוח משנת 2015 מסר משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה כי: "הוראת התע״ס בנדון נמצאת בשלבי חתימה סופיים ולקראת הפצה.
בשנה הקרובה יפרסם חוברת נהלים שיסדירו את אופן הפעלת המרכזים".
בהתייחסות שהעביר משרד הרווחה למשרד ראש הממשלה טרם פרסום הדוח במאי 2015 נכתב כי "סיום הכנת תקנון עבודה סוציאלית בנושא תבוצע עד חודש אוגוסט 2016"49.
הצורך בהוראות תע"ס חשוב עוד יותר לנוכח הקשיים שעלו בהפעלת המרכזים.
נמצא כי עד סוף שנת 2018 טרם אישרמשרד הרווחה את התע"ס והוא הופץ כטיוטה בלבד, הגם שחלפו יותר מארבע שנים מעת שהחל בכתיבת התע"ס , ו אף על פי שכבר בשנת 2015 מסר למשרד מבקר המדינה כי התקנת ההוראות מצויה בשלבים הסופיים.
47 "תקנות שירותי הסעד (טיפול בנזקקים), תשמ ו-1986 , תקנותשירותי הסעד (תפקיד המנהל וועדת הסעד), התשכ"ד-1963 , סעיף4 ( )(א1).
48 דוח מבקר המדינה משנת2015, 'עמ1157.
49 הערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה 65'ג, עמ' 294 .
על משרד הרווחה היה לגבש תע"ס עדכני טרם הקמתם של מרכזי ההגנה, ולמצער עם תחילת פעילותם.
משלא עשה כן, העבודה במרכזים אינה מוסדרת כראוי וקיים קושי להתמודד עם חילוקי הדעות והחיכוכים שנתגלעו בשנים האחרונות בין הגורמים הפועלים במרכזי ההגנה.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שטיוטת תע"ס לנושא זה לא הופצה אלא ב-2017 , כעשר שנים לאחר חקיקת חוק הסיוע לקטינים, ועד מועד סיום הביקורת היא לא אושרה.
משרד הרווחה ציין בתשובתו כי "כתיבת הוראת תע״ס ארכה זמן רב, לאור הצורך להגיע להבנות והסכמות עם נציגי המשרדים השותפים במרכז ההגנה.
עריכת התיקונים הושלמה במהלך 2017 אך בטרם סיום התהליך, לאור חילופי גברי עלה צורך בבחינה מחודשת של הוראת התע״ס.
אי לכך, הוראת התע״ס הופצה כטיוטה בלבד.
יצוין כי במהלך יולי 2017 , הופץ אוגדן למרכזי ההגנה הכולל הגדרות התפקיד הייחודיות של כלל העובדים במרכזי ההגנה, למעט מנהל המרכז.
תפקיד מנהל מרכז ההגנה נוסח מספר חודשים לאחר מכן.
התע״ס הסופי צפוי להתפרסם לאחר אישור בוועדת ההיגוי בחודש הבא".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי עליו לפעול לאלתר כדי לאשר ולפרסם בהקדם תע"ס המסדיר את עבודתם של מרכזי ההגנה.
הפניית מקרים למרכזי ההגנה על ידי המשטרה .
נוהל לתפקיד החוקר במרכז הגנה (להלן - נוהל המשטרה) נועד להסדיר את שגרת העבודה, את תחומי האחריות ואת הכפיפות המקצועית והפיקודית של השוטר חוקר הנוער במרכז.
הנוהל קובע כי ככלל, קטין נפגע עבירת מין או אלימות50 אשר יוחדו לעניין זה".
בנוהל]הגנה[ "יקבל סיוע ראשוני במרכזי סיוע נקבע גם אופן הפנייתם של קטינים על ידי המשטרה למרכזי ההגנה: בשעות הפעילות של מרכז ההגנה יופנה הקטין אל מרכז ההגנה בתיאום עם השוטר חוקר הנוער שבמרכז; שלא בשעות פעילותו של המרכז תיגבה בתחנת המשטרה עדות ראשונית והחומר יועבר בהקדם למרכז ההגנה להמשך טיפול, ובמקרים שיוגדרו כ"מצב חירום" יפנה קצין החקירות הממונה בתחנה אל עו"ס ח"ן לבחינת פתיחתו של המרכז.
הנוהל מדגיש כי יופנו לחקירה במרכז לא רק ילדים בני 14 ומטה אלא גם קטינים בני 14 ומעלה, שחקירתם תיערך בידי שוטר חוקר נוער במרכז, להבדיל .
כפי שהוגדר בנוהל המשטרתי היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |123 .
קטינים בני 14 ומעלה .
לפי הנוהל, במקרים חריגים אפשר לבדוק עם מרכז ההגנה סיוע למתלונן ולמשפחתו בהסעה למרכז ההגנה.
באוגוסט 2017 הנחה ראש מחלקת נוער במשטרה את כל קציני החקירות במחוזות, לרבות חוקרי הנוער, בנושא "הפניית נפגעים לחקירה במרכז הגנה".
לפי ההנחיה " המטרה ברורה וחד משמעית: חקירת נפגעים בעבירות עליהם חל הנוהל, צריכה להתנהל ככל הניתן במרכזי ההגנה, אשר הוקמו לצורך הזה ונוכחים בהם כל הגורמים שנפגעים כאלה צריכים לפגוש".
עוד הוסיף כי "על מנת להסיר ספק.
בכל מקרה של צורך בחקירת ילדים.
המשטרה תפנה למרכזי ההגנה, באמצעות חוקרי המשטרה שבמרכזים ומשם תוזמן חקירת ילדים" (ההדגשות במקור).
ראש מחלקת נוער ציין כי הנחיה זו מחייבת ויש לרענן אותה בקרב יחידות החקירה בתחנות ובקרב החוקרים במרכזי ההגנה.
גם בדיון שהתקיים באוגוסט 2018 בוועדה לזכויות הילד בכנסת שב ראש המחלקה ואמר כי הנחיית המשטרה היא שבתיקי עבירות המוגדרות בנוהל כעבירות שצריכות להיחקר במרכזי הגנה, יש להפנות תחילה למרכז הגנה, שם תיבחן התלונה ותתקבל החלטה רב -מקצועית על המקום המיטבי לחקירת המקרה.
קטינים מעל גיל 14: על פינוהל המשטרה, חוקר הנוער יגבה עדויות מנפגעים קטינים בני 14 ומעלה51 .
חוקרי נוערמוצבים בתחנות המשטרה, ומאז הקמתם של מרכזי ההגנה הוצב בכל מרכז חוקר נוער הנוכח שם דרך קבע.
הביקורת מצאה כי בניגוד לנוהל המשטרה והנחיותיה, רוב חקירותיהם של קטינים בני 14 ומעלה שנפגעו בעבירות מין בוצעו בתחנות משטרה ולא במרכזי הגנה.
המשטרה ציינה בתשובתה כי היא מקבלת את הערת הביקורת ואכן היקף הפניות המשטרה של קטינים מעל גיל 14 למרכזי הגנה הוא קטן יחסית להיקף הנפגעים בקבוצת גיל זאת.
עוד ציינה כי היא נוקטת פעולות רבות כדי להבטיח את יישום הנוהל וההנחיות בנושא.
עם זאת, " אוכלוסיית הנפגעים הבוגרת יותר - מעל גיל 14 מגיעה בחלקה הניכר ישירות לתחנות המשטרה ולאו דווקא בשעות הפעילות של המרכזים.
הפנייתם למרכזים, הנמצאים לעיתים במרחק גדול ]ו[ למועד אחר, עלולה להביא לכךשקטינים אלו לא יגיעו כלל להגיש תלונה ".
בתרשים 5 מובאים מספר חקירות הנוער שבוצעו בשנת2017 בגין עבירות מין בתחנות משטרה במחוזות ירושלים וש"י52 ובמחוזות תל אביב ומרכז ומספרן של החקירות שבוצעו במרכזי הגנה המשרתים את אוכלוסיות המחוזות הללו - ירושלים, תל השומר ונתניה, לפי אותו הסדר.
51 ,)למעט נפגעים שהחוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים התשט"ו-1955 .
מחוז יהודה והשומרון 124 |דוח שנתי 69ב .
תרשים 5 : מספר חקירות הנוער בתחנות משטרה במחוזות ירושלים וש"י, מרכז ותל אביב ובמרכזי ההגנה ירושלים, תל השומר ונתניה, 2017 .
המקור: נתוני המשטרה ונתוני משרד הרווחה .
מהתרשים עולה כי במרכז הגנה ירושלים, הנותן שירות לאוכלוסיית מחוזות ירושלים וש"י של המשטרה, בוצעו 16% בלבד מכלל חקירות הנוער שבוצעו בשנת 2017 בתיקים בגין עבירות מין (להלן- תיקי עבירות מין).
יתר החקירות בוצעו בתחנות המשטרה.
במרכזי ההגנה תל השומר ונתניה, הנותנים שירות לאוכלוסיית מחוזות המשטרה תל אביב ומרכז, בוצעו בשנת 2017 9% בלבד מכלל חקירות הנוער שבוצעו במחוזות אלה והשאר בוצעו בתחנות המשטרה.
בתשובת המשטרה צוין כי במחוז ירושלים בוצעו בשנת 2018 (ינואר-נובמבר) 84 חקירות נוער, המהוות22% מכלל חקירות הנוער בתיקי עבירות מין, בהשוואה ל-36 שבוצעו בשנת2017 .
ראוי לציין כי בשנת2018 חלה עלייה גדולה במספר התיקים שנפתחו בגין עבירות מין כלפי קטינים (380 ) יחסית למספר התיקים שנפתחו בשנת 2017 (220 ).
ביחס למחוז ש"י צוין כי המחוז מכיר את מעלותיהם של מרכזי ההגנה ומשתמש בשירותיהם.
המחוז נפרש על פני שטח גדול ויש בו אוכלוסייה מגוונת.
המחוז ימשיך להפנות למרכזי ההגנה ולהסתייע בהם ויחדד ליחידות השטח את יתרונותיהם.
באשר למחוזות ת"א ומרכז מסרה המשטרה בתשובתה כי " נושא הפעילות המועטה בבית לין ]מרכז ההגנה תל השומר[ הועלה על ידי קצין הנוער המחוזי הן בפגישות עם מנהלת בית לין ועם הפרקליטות".
אומנם ניכרת על ייה במספר התלונות אך הנתון ביחס למספר החקירות במרכזי ההגנה אינו משביע רצון.
אחת לרבעון נערכת במרכזי ההגנה נתניה ותל השומר פגישה בהשתתפות נציגים מהמשטרה וממשרדי הרווחה, החינוך והבריאות, כדי להציג את הנתונים ולבדוק כיצד אפשר להגדיל את מספר החקירות במרכזי ההגנה.
עוד צוין כי היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |125 .
הילדים המחוזיים ולא .
מיקומו של מרכז ההגנה בתוך המרכז הרפואי תל השומר אינו נוח לפונים והם מעדיפים להגיע לתחנות המשטרה.
חלק מהמתלוננים מגיעים ללא תיאום ואי אפשר להפנותם מראש למרכז הגנה.
עוד הוסיפה המשטרה בתשובתה כי קציני הנוער המחוזיים קיבלו מפיקודי המחוזות הנחיה להפנות למרכזי ההגנה נפגעים רבים ככל האפשר, מתוך הבנת חשיבותם של המרכזים.
לאור הביקורת יישלח ריענון ויוגברו הפיקוח והבקרה על יישום הנהלים בנושא, בכדי להבטיח כי חקירות קטינים מעל גיל 14 יופנו למרכזי הגנה.
קטינים עד גיל 14: בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי פעמים רבות, בניגוד לנוהל המשטרה ובניגוד להנחיית ראש מחלקת נוער, חוקרי המשטרה מפנים בקשות לחקירת ילדים לא למרכזי ההגנה אלא היישר לחוקרי הילדים המחוזיים.
לכן, פניות שהגיעו למשטרה לא הגיעו למרכזי ההגנה.
משרד מבקר המדינה בדק את מספר התלונות על פגיעה בקטינים בני פחות מ-14 שהפנתההמשטרה למרכז ההגנה בצפת.
במרכז זה נעדרה חוקרת הנוער הקבועה במשך תקופה וחוקר הנוער שבמחוז צפון של המשטרה העביר את כל תלונות הפגיעה בקטינים בני פחות מ-14 היישר לחוקרת הילדים המחוזית ולא למרכז ההגנה.
בבדיקה נמצא כי בחודשים שלא היה בהם חוקר נוער במרכז53 , הגיעו למרכז ההגנה בהפניית המשטרה מקרים ספורים, בין 2.
33 ל-4 מקרים בחודש בממוצע - לעומת 6.
8 מקרים בחודש בממוצע כשנכחה במרכז חוקרת נוער קבועה 54 .
עוד נמצא בביקורת כי מיום הקמת המרכז עד אוגוסט 2018 בוצעו במרכז ההגנה כ-80 חקירות בלבד מ -140 חקירות הילדים (מתחת לגיל 14 ) שבוצעו בעיר צפת בשעות פעילותו של מרכז ההגנה.
שאר החקירות בוצעו באתרים אחרים בעיר ובסביבתה.
המשטרה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "הירידה בהפניות למרכז ההגנה הייתה תוצאה ישירה של מדיניות חקירות הילדים במחוז צפון, אשר פעלה תוך מדיניות עצמאית, שונה ממחוזות אחרים ומנוגדת להנחיו תינו ולסיכומים בוועדת ההיגוי.
לפי מדיניות זו, לא הוצבה חוקרת ילדים באופן קבוע במרכז ויחידות החקירה נדרשו להפנות לחקירות הילדים במחוז והם שהחליטו האם החקירה תתבצע במרכז או לא ובאחוז גבוה ובלתי סביר של המקרים החליטו שהחקירה תתבצע מחוץ למרכז , חרף יתרונותיו.
אנו סבורים כי בחלק גדול מהמקרים החלטה זו נבעה רק מהצורך לחסוך הגעה של חוקרת ילדים במיוחד למרכז, לאור העובדה שלא נכחה שם דרך קבע.
ראיה לכך ניתן לראות בגידול במספר החקירות מרגע שחוקרת ילדים תשב שם דרך קבע" (ההדגשה אינה במקור).
53 מאי-יולי 2017 ואפריל-מאי 2018.
54 אוגוסט-דצמבר 2017.
עוד ציינה המשטרה בתשובתה כי תפקידן של חוקרות הנוער במרכזי הגנה הוא לעבור בכל בוקר על הדוח הממוחשב ובו פירוט התיקים שנפתחו ביממה האחרונה במחוז, כדי לאתר את המקרים המתאימים להיחקר במרכזי ההגנה, והן מסבות את תשומת לבם של קציני החקירות בתחנות במקרים מתאימים שלא נשלחו למרכזי הגנה.
עולה אפוא כי להיעדרה של חוקרת נוער במרכז הגנה יש השלכה ישירה על הפניות המקרים המתאימים מהתחנות למרכזי ההגנה.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי מ- 1.
2018 נחקרו בארץ 425 ילדים מתחת לגיל 14 בידי חוקרי ילדים בתחנות משטרה בשעות פעילותם של המרכזים, כמחצית החקירות בערים שיש בהן או בקרבתן מרכז הגנה.
המשטרה ציינה בתשובתה כי היא נוקטת פעולות רבות להבטחת יישומם של הנהלים וההנחיות בעניין ההפניות למרכזי הגנה.
עוד צוין כי מיעוט ההפניות למרכזי ההגנה נבע ממחסור בחוקרי ילדים קבועים במרכזים ומהפניית החקירות הנדרשות על ידי חוקרי הילדים המחוזיים לחקירות מחוץ למרכזי ההגנה.
לאור ההיענות של משרד הרווחה לבקשת המשטרה והצבת חוקרי ילדים קבועים במרכזים, תגביר המשטרה את הפיקוח והבקרה על ההפניות למרכזים, כדי להבטיח כי מקרי חקירה מתאימים יופנו למרכזים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה שלאור תשובת משרד הרווחה כי הוצבו חוקרי ילדים קבועים במרכזים ולאור חשיבותם ההוליסטית של מרכזי ההגנה כגוף שמעניק מענה מקיף לקטינים שנפגעו, לרבות חקירתם, עליה לנקוט פעולות שיבטיחו יישום של הנהלים וההנחיות בעניין הפנייתם של קטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות למרכזי ההגנה, ולנהל מעקב תכוף על יישומן.
באופן זה תיחסך מקטינים רבים החוויה הלא רצויה של חקירה בתחנת המשטרה או במשרדי משרד הרווחה ויתאפשר להם למצות את התשתית הטיפולית שהוקמה עבורם.
מודעות ציבורית למרכזי ההגנה .
כאמור, במועד הביקורת פעלו שמונה מרכזי ההגנה, שבעה מהם הוקמו בשנים 2009 - 2017 ,.
הואיל ומדובר בשירות ייחודי וחשוב, יש להביאו לידיעת הציבור כדי שיוכל להיעזר בו בשעת צורך; ולידיעתם של אנשי מקצוע המתוודעים בעבודתם לפגיעות בקטינים, כגון רופאים, אנשי חינוך ורווחה, שוטרים ויומנאים בתחנות המשטרה.
היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |127 .
נתוני המועצה לשלום הילד לשנת201655 מלמדים כי באותה שנה דיווחו לעו"ס ח"ן 5,375 קטינים על התעללות מינית שחוו ו-11,150 קטינים על התעללות פיזית.
באותה שנה טופלו במרכזי ההגנה 1,866 בלבד מהקטינים שדיווחו על התעללות מינית, כלומר 35%, ו-406 בלבדמהקטינים שדיווחו על התעללות פיזית - 3.
מאלה הפנתה מערכת הבריאות למרכזי ההגנה22 ,קטינים בלבד הגם שבבתי חולים ובטיפות חלב אותרו 2,863 קטינים שנפגעו מאלימות ומתקיפה מינית56 .
נתוני משרד הרווחה לסיכום שנת 2017 , כפי שנמסרו ליו"ר הוועדה לענייני ביקורת המדינה בכנסת, מלמדים כי כמחצית מהפונים למרכזי ההגנה הגיעו בהפניית המשטרה והשאר בהפניית גורמים מטפלים אחרים לפי הפירוט הבא: 25% ,הופנו על ידי גורמי רווחה8% הופנו על ידי גורמים חינוכיים, ו-2% בלבד הופנו על ידי גורמים ממערכת הבריאות; 9% מהפונים הגיעו מיוזמתם.
אחוז ההפניות הנמוך של גורמי המקצוע, שמתוקף תפקידם ומקצועם מתוודעים לנפגעים קטינים, מצביע בין השאר על מודעות מועטה למרכזים ולפעילותם.
דוח מבקר המדינה57 העלה כי משרדהרווחה וגופים אחרים הנוגעים בדבר , ובהם משרדי החינוך והבריאות, לא פעלו די להגברת המודעות לקיומם של מרכזי ההגנה בקרב אנשי המקצוע על מנת שמקרים מתאימים יופנו למרכזים.
בשנת 2016 ביקש משרד הרווחה מלשכת הפרסום הממשלתית (להלן- לפ"ם) הצעת מחיר לקמפיין "מרכזי הגנה לנפגעי תקיפה מינית".
ביולי 2016 התקבלה הצעה שכללה שתי אפשרויות: פרסום בטלוויזיה, ברדיו, בעיתונות ובאינטרנט במחיר 2 מיליון ש"ח בקירוב, או פרסום באינטרנט, בעיתונות וברדיו בלבד במחיר 1.
משרד הרווחה דחה את ההצעה משיקולים כלכליים.
בנובמבר 2017 דנה הוועדה לענייני ביקורת המדינה שבכנסת בנושא מרכזי ההגנה.
בעקבות הדיון פנתה יו"ר הוועדה ח"כ שלי יחימוביץ למנכ"ל משרד הרווחה בעניין "היעדר מודעות של מרכזי הגנה לקטינים נפגעי תקיפה מינית ופיזית - הצורך בקמפיין ציבורי" וציינה כי "מצער ללמוד כי לאחר שהפרויקט החשוב הזה קרם עור וגידים, הוא אינו ממצה את ייעודו רק בשל רמת מודעות נמוכה" בקרב הציבור ובפרט צ יבור הקטינים ואנשי המקצוע - ובכללם עובדי מערכת החינוך והבריאות.
יו"ר הוועדה ביקשה ממנכ"ל משרד הרווחה לייצר קמפיין ציבורי שיביא את מרכזי ההגנה למודעות הציבור, ובפרט לידיעתם של קטינים ושל אנשי המקצוע.
גם בדיון בוועדה לזכויות הילד בכנסת בנושא "מרכזי הגנה" שהתקיים במרץ 2018 צוין כי אומנם גוברת המודעות למרכזי ההגנה, אך אילו השקיע משרד הרווחה בפרסום פעילותם בתקשורת, הייתה המודעות הציבורית גבוהה בהרבה.
בתגובתו התייחס משרד הרווחה לחלופת הפרסום הראשונה בהצעה וטען כי 2 .
55 המועצה לשלום הילד, "ילדים בישראל שנתון2017 '" עמ576.
56 המועצה לשלום הילד, "ילדים בישראל שנתון2017 '" עמ582.
57 דוח מבקר המדינה משנת2015 'עמ1152 - 1156.
מיליון ש"ח הם מחיר גבוה מדי ובלתי מוצדק לפרסום שיימשך שלושה שבועות בלבד; משרד הרווחה לא התייחס לחלופת הפרסום הזולה יותר שהגישה לפ"ם.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי חיפוש באתרי האינטרנט של משרד החינוך ומשרד הבריאות אינו מעלה מידע על מרכזי ההגנה.
עוד נמצא כי לאחר דחיית הצעתה של לפ"ם, לא נקט משרד הרווחה צעדים לפרסום המידע לציבור, ולא מומשה הדרישה להעלאת המודעות הציבורית למרכזי ההגנה ולפעילותם.
בתשובתו ציין משרד הרווחה כי שתי הצעות המחיר לפרסום הקמפיין נדחו בגלל עלותן הגבוהה, אך "בימים אלה המשרד יוצא בשיתופי פעולה עם לפ״ם וכלי התקשורת השונים כדי להביא לידיעת הציבור את קיומם של מרכזי ההגנה.
כמו כן, בתיאום עם העמותה המפעילה נבחנות אפשרויות חשיפה נוספות במרחב המקוון ".
עוד הוסיף המשרד כי נערכו ימי חשיפה לאנשי מקצוע במרכזי ההגנה.
מתשובת משרד הבריאות עולה כי ראש מינהל רפואה במשרד העביר מכתב מפורט על פעילותם של מרכזי ההגנה לכל הצוותים הרפואיים במערכת הבריאות, על מנת שיפנו את הנפגעים למרכזים; בכל הדרכה והכשרה מועבר גם נושא זה והוא אף שולב בלומדה לילדים בנושא פגיעות מיניות, שתופץ בקרוב; ומידע על מרכזי ההגנה הועלה גם באתר הפנימי של משרד הבריאות ויפורסם גם באתר האינטרנט של המשרד בשנת 2019.
בתשובתו של משרד החינוך למשרד מבקר המדינה מדצמבר2018 (להלן- תשובת משרד החינוך) צוין כי מדי שנה, במסגרת שבוע מערכת החינוך למניעת פגיעה מינית, מופצים בקרב הצוותים החינוכיים ו ההורים חומרים שונים ובהם רשימת טלפונים וכתובות של גופים מסייעים, לרבות מרכזי הגנה.
בנוסף, אנשי מקצוע מהמשרד מבקרים במרכזי ההגנה לשם הבנייתם של שיתופי פעולה יעילים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי עד סוף דצמבר 2018 טרם פורסם מידע על מרכזי ההגנה באתרי הבית של משרד הבריאות ומשרד החינוך.
מיעוט ההפניות של גורמי מקצוע ומיעוט הפונים למרכזי ההגנה מיוזמתם עשויים להעיד שהציבור אינו מודע מספיק למרכזי ההגנה.
על משרד הרווחה לפעול להגברת המודעות למרכזי ההגנה ולשירותים שהם מעניקים.
 היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |129 .
בפרק זה הועלו ליקויים בהפעלתם של מרכזי ההגנה - רובם נוגעים לתחום אחריותו של משרד הרווחה ומחייבים פעולות תיקון מצדו : הנהלים הסותרים שהפיץ המשרד בשנה האחרונה בדבר נוכחות חוקרי ילדים קבועים במרכזים; היעדר תע"ס מאושר למרכזי ההגנה; אי-פרסומם של המרכזים וחשיפתם המצומצמת למודעות הציבור; והיעדר חוקרי ילדים קבועים בחלק ממרכזי ההגנה.
כל הליקויים האלה פגעו בתפקודם של רוב המרכזים, כך שתפוקתם נמוכה מא וד יחסית לפוטנציאל הטמון בהם.
הסדרת פעילותם של מרכזי ההגנה , כדי שיעבדו באופן יעיל ויממשו את המטרות שלשמן הוקמו , היא אינטרס ציבורי ויש לשאוף למימושו.
מיזם חשוב וחיוני זה לנפגעים ולבני משפחותיהם, שהושקעו בו תקציבים רבים ושותפים לו גורמים ממשלתיים נוספים, חובה שינוהל באופן יעיל ותכליתי.
בסוף שנת 1989 נחקק תיקון לחוק העונשין ונקבעו בו הוראות עונשיות מיוחדות למי שתוקף קטין או חסר ישע או מתעלל בהם, והוטלה חובת דיווח על עבירה שנעברה בקטין או בחסר ישע בידי האחראי לו.
בשנת 2007 תוקן חוק העונשין והרחיב את חובת הדיווח, בין השאר כך שתחול גם במקרים שנעברה בקטין עבירת מין בידי בן משפחה שטרם מלאו לו 18 שנים, כגון אחים או אחיות, גיסים או גיסות, דודים או דודות ועוד.
ואולם אם עו"ס, שנודעה לו פגיעה בקטין בידי מי שאחראי לו, סבור שלטובת הקטין הנפגע מוטב לא ליידע על כך את המשטרה, עליו לפנות ל אחת הוועדות שהקים שר המשפטים לעניין זה , המוסמכת לפטור אותו מחובת הדיווח (להלן - ועדת פטור).
עם הוספת התיקון לחוק משנת 1989 הוקמו ועדות פטור בכל אחד משבעת מחוזותיה של הפרקליטות (צפון, חיפה, תל-אביב, מרכז, ירושלים, יהודה -שומרון ודרום).
חברי הוועדה הקבועים הם נציג פרקליט המחוז (יו"ר הוועדה), קצין משטרה ועובד סוציאלי.
דיוני הוועדות מתקיימים בדלתיים סגורות והחומר המוגש להן חסוי.
עו"ס ישקול פנייה לוועדת פטור כשטובת הקטין מצריכה מהלך זה: אם הדיווח למשטרה צפוי לסכן את חיי הקטין או את חייו של בן משפחה אחר; אם ההגנה על הקטין טעונה תכנון זהיר וממושך יותר ; אם הקטין חושש מ ן התהליך הפלילי, מאיים באובדנות או מסרב לשתף פעולה ; אם יש חלופה טיפולית הנראית עדיפה ואפשרית ללא הליך פלילי, ובלבד שהקטין מוגן מהמשך פגיעה ומקבל סיוע ותמיכה ממשפחתו.
נתוני משרד המשפטים מלמדים כי בכל אחת מהשנים 2015 ו-2016 הוגשו לוועדות הפטור כ-1,600 בקשות, כ-90% מהן אושרו (פטור מלא או פטורזמני)58 .
לפי נתוני המועצה לשלום הילד59 , משנת2000 עד שנת2016 גדל מספר בקשות הפטור כמעט פי שמונה (מ-207 בקשות ל-1,593 ) ומספר הבקשות שאושרו עלה כמעט פי 12 (מ-126 ל-1,472 ).
משרד המשפטים מסר למשרד מבקר המדינה כי עליה זו עשויה לנבוע מן התיקון לחוק העונשין המחייב דיווח גם על פגיעה מינית בין אחים.
מקרים אלה מהווים כיום את רוב מקרי הפגיעה הנידונים בוועדות הפטור.
יצוין, כי על התקופה שלפני שנת 2015 אין בידי משרד המשפטים ריכוז של מספר הבקשות שהוגשו לוועדות הפטור ושל הפטורים שהתקבלו.
כמו כן, עד אוקטובר 2018 לא היו בידי משרד המשפטיםנתונים ופרטים על המקרים שנדונו בוועדות הפטור בשנת 2017.
58 פטור זמני הוא פטור לפרק זמן מסוים לצורך השלמת המידע הנדרש לפני קבלת החלטה על פטור מלא.
59 "ילדים בישראל" שנתון2017 לוח14.
6 "מספר הבקשות לפטור מחובת דיווח אודות פגיעה בילדים שטופלו הוגשו ואושרו, לפי מחוז/ 1995 - 2016 '" עמ579.
היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |131 .
תיעוד רישומי הוועדות .
עד שנת 2018 פעלהכל ועדת פטור בנפרד והפרוטוקולים שלה והחלטותיה נשמרו אצלה.
דרך פעולה זאת לא אפשרה העברת מידע ונתונים בין הוועדות ולא היה אפשר לאתר קטינים שהעתיקו את מקום מגוריהם ונפגעו יותר מפעם אחת, במקומות שונים, או פוגעים שפגעו יותר מפעם אחת, במקומות שונים ובמחוזות שונים.
לדוגמה, אם החליטה ועדת פטור במחוז מסוים לפטור מקרה מסוים מחובת דיווח, הוועדה באותו מחוז יודעת על המקרה, ואם יפגע אותו פוגע שוב במחוז אחר, לוועדה במחוז האחר אין מידע עליו ועל הפטור הקודם שניתן, מידע מכריע להחלטתה.
בשנת 2017 קידמה הפרקליטות הקמת מערכת ממוחשבת ארצית שתכליתה שמירה על אחידות בכתיבת הפרוטוקול, ושיתוף מידע בין הוועדות במחוזות השונים.
פיתוח המערכת הושלם וכיום כל הוועדות מעלות את הפרוטוקולים למערכת הממוחשבת ויש שיתוף מידע מלא בין המחוזות השונים, כך שהחלטותיה של כל ועדה גלויות לשאר הוועדות.
הגם שוועדות הפטור משתמשות מינואר 2018 במערכת ממוחשבת אחידה המאפשרת הצלבת מידע בין הוו עדות, המידע מן השנים הקודמות לא שולב במערכת הממוחשבת ולפיכך אין בידי ועדות הפטור המידע המלא הדרוש להן לשם קבלת החלטותיהן.
בתשובתו ציין משרד המשפטים כי אי אפשר לעדכן את המערכת הממוחשבת באופן אחיד בנתונים משנים קודמות, בשל השוני בין המחוזות באופני שמירתם של המסמכים, ומשום שעדכון זה טעון משאבים רבים.
עם זאת, כדי לתת מענה על הצורך שהעלה דוח הביקורת, משרד המשפטים הציע כי יועלו נתונים חלקיים של הפוגעים ושל הנפגעים משלוש השנים שלפני 2018.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי עליו לפעול ליישום הצעתו כאמור בתשובתו.
חוק העונשין מסמיך את שר המשפטים להתקין תקנות בנושאים הנוגעים לפגיעה בקטינים ובחסרי ישע לרבות בנושא חובת הדיווח, לאחר התייעצות עם שר העבודה והרווחה ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.
כבר בעבר נדון הצורך בהנחיות מחייבות לעבודתן השוטפת של הוועדות, כגון אמות מידה אחידות למתן הפטור.
במאמר בכתב העת "משפחה במשפט" נכתב כי בתחילת פעילותן של ועדות הפטור התכוון משרד המשפטים להוציא תקנות 132 |דוח שנתי 69ב .
או הנחיות לפעולתן, ולמסד קריטריונים כאלה במסמך מנחה לוועדות הפטור60 , .
אך הדבר לא יצא אל הפועל נושא הפטור עלה גם בדיון שהתקיים בינואר 2017 בוועדה לזכויות הילד בכנסת בנושא "נתוני השנתון הסטטיסטי של המועצה לשלום הילד לשנת 2016 .
" מנכ"לית המועצה לשלום הילד ציינה כי "הנתונים מלמדים על עליה דרמטית של מאות אחוזים, במספר הבהמוגשות לוועדות הפטור לקבלת פטור [ קשות בין המחוזות [ .
יש כאן הבדלים משמעותיים במספר הבקשות]מדיווח למשטרה .
גם אם לוקחים בחשבון את העובדה שהמחוזות שונים בגדלם.
]השונים ייתכן והסיבה לכך היא בין היתר, העובדה שלא קיימים היום נהלים אחידים להתנהלות בכל הנוש מתי מגישים בקשה לפטור ומתי מקבלים את ]כגון[ א הזה הפטור מדיווח ומשאירים את הטיפול בפגיעה במישור הטיפולי ולא במישור המשטרתי פלילי".
משרד מבקר המדינה בדק את החלטותיהן של ועדות הפטור בשנת 2016 .
מובאת התפלגותן של החלטות אלה לפי מחוזות תרשים 6 : פטורים שהעניקו הוועדות, לפי מחוזות, 2016 (באחוזים מכלל בקשות הפטור) .
מקור: נתוני משרד המשפטים בעיבוד משרד מבקר המדינה .
נתוני התרשים מגלים שונות רבה בין המחוזות באישור פטורים: לדוגמה, במחוז מרכז סורב פטור לכ-4% בלבד מכלל הבקשות שהוגשו לוועדה, במחוז צפון סורב פטור לכ-23% - כמעט רבע מכלל הבקשות; במחוז תל אביב ניתנו רוב הפטורים (כ-62% מהבקשות) באופן זמני- פי שלושה מאשר במחוז צפון, שם כ-20% מן הבקשות אושרו בפטור זמני; במחוזות חיפה ודרום אושר פטור מלא ל-58% מן הבקשות, במחוזות ש"י וצפון ל-37% מהבקשות ובמחוז תל אביב אושר פטור מלא לכ-21% .
60 ראודרורה נחמני רוט, "התנאים לקבלת פטור לפקידי סעד מדיווח למשטרה על עבירות בילדים", משפחה במשפט כרך ג-ד התשס"ט - התש"ע עמ' 379 .
היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |133 .
קיימת שונות רבה בין .
אף שעברו כמעט 30 שנה למן הקמת הוועדות, עדיין לא נקבע נוהל מנחה ומחייב לעבודתן והיא לא הוסדרה לפי אמות מידה אחידות.
נמסרה למשרד מבקר המדינה טיוטת הנחיה לנוהלי ועדת הפטור ההנחיה טרם אושרה על ידי המשנה לפרקליט המדינה ולכן אינה מחייבת את ועדות הפטור.
לדבריו של נציג הפרקליטות בוועדות הפטור, מאחר שזו טיוטה שאינה מאושרת, ייתכן שיוכנסו בה שינויים מהותיים וייתכן שבסופו של דבר תהיה שונה לגמרי.
משרד המשפטים מסר בתשובתו מדצמבר 2018 כי כתיבת ההנחיה "נמצאת לקראת הישורת האחרונה".
היות שמספר הפניות לוועדות הפטור גדל בשנים האחרונות במאות אחוזים, משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי יש לסיים בהקדם את הסדרת פעילותן של הוועד ות והפצת נוהל מנחה ומחייב לעבודתן.
פגיעה מינית בקטינים .
ניהול התיקים הפליליים .
גיבוש תשתית ראייתית .
חוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב), התשמ"ב -1982 , קובע כי משנפתחו ונחקרו, יועברו תיקי עבירות מין לפרקליטות ושם יפתחו בגינם תיקי פרקליטות פליליים.
תיקים שנפתחו בפרקליטות: מינואר 2014 עד אפריל2018 נפתחו בפרקליטות 4,048 תיקי עבירות מין בקטינים.
שלהלן מובא פילוחם לפי סטטוס תרשים 7: תיקי פרקליטות שנפתחו, ינואר 2014 עד אפריל 2018 .
מקור: נתוני הפרקליטות בעיבוד משרד מבקר המדינה .
התרשים מלמד כי רוב התיקים שנפתחו בפרקליטות נסגרו ללא הגשת כתב אישום.
תיקים שנסגרו: לפי נתוני הפרקליטות, בשנים 2010 עד2018 נסגרו3,216 תיקי עבירות מין בקטינים ללא הגשת כתב אישום, כ-70% מהם נסגרו בשל היעדר ראיות מספיקות לביסוס כתב אישום61.
משרד המשפטים ציין בתשובתו כי שיעור סגירתם שלתיקי עבירות מין כלפי קטינים נמוך בהרבה משיעור התיקים הנסגרים בגין עבירות מין בכלל, 83% , ונמוך משיעור סגירת התיקים בכל העבירות- כ-80% .
61 בתקופה שבין אוגוסט2010 - אוגוסט2018.
היבטים בטיפול המדינה בעבריינות מין כלפי קטינים |135 .
הקושי בביסוס ראיות בתיקי עבירות מין מתעצם כאשר הקורבן הוא קטין וכאשר התלונה לא מוגשת בסמוך לאירוע.
בית המשפט העליון 62 עמד על הקושי הראייתי באמרו כי: ״חלקן הארי של עבירות המין מבוצעות בחדרי חדרים, הרחק מעין בולשת, ולאחר שהעבריין הצליח לבודד את קורבנו.
עקב כך כמותן של הראיות שגורמי החקירה מצליחים לאסוף היא זעומה, ומכאן הקושי שעמו נדרש בית המשפט להתמודד ".
בפסקי דין רבים עמדו בתי המשפט על כך שכבישת עדויותיהם של קורבנות עבירות מין היא תופעה מוכרת, בייחוד אצל קטינים, ולכן נקבע כי אין לייחס לכך חשיבות שעה שניתן הסבר מניח את הדעת לכבישת העדות.
כך, לדוגמה, קבע בית המשפט העליון63 : "במצב הדברים הרגיל, בית המשפט מייחס משקל לכבישת עדות אך לא כך בעבירות מין בכלל ובעבירות מין במשפחה בפרט.
בתי המשפט הכירו בכך שיש ק"ן טעמים בגינם קורבן העבירה בוחר לכבוש את עדותו, לעיתים למשך שנים רבות.
זאת, הן בשל סיבות חיצוניות כמו פחד ולחץ סביבתי, חשש מפני היחשפות לציבור וחשש מפני הקושי הכרוך בהליכי החקירה והמשפט.
והן בשל סיבות פנימיות כמו תחושות אשמה, קלון, בושה, מבוכה, עלבון, דחייה, רתיעה פנימית ולעיתים, אף אי הבנה של הקורבן כי נעשו בו דברים אסורים.
במצב הדברים הרגיל, בית המשפט שוקל בפלס ההיגיון ובוחן בעיניים רציונליות את התנהגות העדים שבפניו, אך לא כך בעבירות מין.
בתי המשפט הכירו בכך שהתנהגותם של נפגעי עבירות מין אינה ניתנת תמיד להימדד באמות מידה רציונאליות למתבונן מן החוץ".
כאמור, מנתוני הפרקליטות עולה כי מרבית תיקי עבירות המין כלפי קטינים נסגרים בשל היעדר ראיות.
מטרת החקירה היא להגיע לחקר האמת.
הגדלת שיעור התיקים שבהם מושגת מטרה זו, בעיקר בתיקים מסוג זה, מחייבת, הפניית תשומות טיפול וחקירה נרחבות יותר והעדפת הטיפול בתיקים בגין עבירות על פני הטיפול בתיקים אחרים.
הימשכות ההליך המשפטי .
בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה64 בפרק "הצורך בזירוז הטיפול בהליכים פליליים" מוסבר כי ל"הליכים פליליים מהירים, הממחישים היטב א ת הקשר בין העבירה לבין העונש, יש חשיבות רבה כגורם מחנך ומרתיע, כלפי העבריינים ואף כלפי הציבור, ואילו הליכים פליליים המגיעים לכלל דיון והכרעה בבית המשפט זמן רב לאחר מועד העבירה, לעיתים קרובות אין אפשרות לקיים אותם כראוי.
ככל שעובר הזמן כן גדל הקושי להביא רא יות מלאות ואמינות.
כמו כן, בית המשפט הגוזר עונשו של עבריין זמן רב לאחר מועד העבירה עשוי להתחשב .