HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הטיפול בפסולת בניין לפי דברים שנשא בכנסת ביוני 2018 השרלהג"ס דאז, "בלי סיוע של השלטון המקומי" .
הצעת החוק מ-2012 לא תתקבל.
המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה כי מאחר .
שמרכז השלטון המקומי התנגד למתכונת הצעת החוק בגרסתה הראשונה , היה צורך .
למשוך אותה ולגבש גרסה אחרת של ההצעה, השונה במהותה מהגרסה הראשונה.
באוקטובר 2018 ,, לאחר שגובשה גרסה שנייה של הצעת החוק עברה בכנסת ה -20 .
בקריא ה ראשונה הצעת חוק שמירת הניקיון (תיק ון מס' 24) (טיפול ב פסולת בניין), .
התשע"ט-2018 (להלן- הצעת החוק מ-2018.
בדיקת נוסחהצעת חוק זו העלתה כי היא שונה מקודמתה בכך שהסירה במידה רבה את .
האחריות לנושא פסולת הבני ין מהרשויות המקומיות והעבירה אותה ליצרני הפסולת , .
באמצעות הטלת חובה עליהם להתקשר עם בעל רישיון המחזיק במתקן מורשה שאליו .
תפונה פסולת הבניין שייצרו; וכן כי קבעה ש אצירת פסולת הבניין תבוצע אך ורק בכלי .
אצירה רשומים שהציבו בעלי רישיון (שהם גם מפעילי אתר מורשה לטיפול בפסולת בניין), .
והם יפונו על ידי מובילים מורשים אל אתרים מורשים שמפעילים בעלי הרישיון שעימם .
התקשרו יצרני פסולת הבניין.
להלן תיאור שרשרת הטיפול בפסולת הבניין שאמורה לפעול, לאחר שיושלמו הליכי .
החקיקה, אם אכן יושלמו, בהתאם לנ וסח הצעת החוק השנייה מ-2018 , כפי שהופיעה .
בתרשים שנכלל במצגת מ-2018 :שהכין המשרד להג"ס .
תרשים 9: שרשרת הטיפול בפסולת הבניין על פי הצעת החוק מ - 2018 .
בדברי ההסבר להצעת החוק מ-2018 נכתב כיבמצב הקיים לא מוטלת על יצרן הפסולת .
או על המוביל שלה חובת התקשרות עם אתר טיפול בפסולת, וכי ביזור פעולות הפינוי .
והטיפול בין גורמים רבים ונפרדים, ללא גורם מרכז, מונע אפשרות מעשית לפיקוח על .
החוליות השונות בשרשרת.
עוד צוין כי במצב הקיים קבלני הבניין מציבים בעצמם באתרי .
הבנייה מכולות או שקים לאצירת פסולת הבניין ומפנים אותם, ולפי הצעת חוק זו רק בעל .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 רישיון יוכל לבצע את הפעולות האלה; וכי הצבת כלי אצירה לפסו לת בניין תהיה טעונת .
אישור הרשות המקומית שכלי האצירה מוצב בתחומה, והשר להג"ס, בהתייעצות עם שר .
הפנים, יקבע הוראות לעניין אמצעי זיהוי, סימון, מעקב ובקרה שיותקנו בכלי אצירה רשום.
בדברי ההסבר גם צוין כי רשות מקומית תהיה רשאית, באישור השר להג"ס, לקבוע בחוק .
עזר הוראות שיסטו מהוראות תקנות שיותקנו לפי סעיף זה, למעט לעניין אמצעי זיהוי, סימון, .
מעקב ובקרה שיותקנו בכלי אצירה רשום.
להלן פירוט החובות לעניין פסולת בניין המוטלות על הגורמים הקשורים בנושא, ומודל .
הזרימה של הפסולת על פי הצעת החוק מ-2018 , כפי שהופיעו בתרשימים במצגת מ -2018 : .
תרשים 10: החובות שיוטלו על גורמים שונים על פי הצעת החוק מ- 2018 .
הטיפול בפסולת בניין תרשים 11: מודל זרימה של פסולת בניין על פי הצעת החוק מ- 2018 .
המשרד להג"ס מנה את היתרונות שראה בהצעת החוק מ-2018 בכמה מסמכים, כמפורט .
תועלת כלכלית למשק, שהמשרד להג"ס העריך ב-2017 בכ-210 .
המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה שבסכום זה שני מרכיבים עיקריים: 100 .
( מיליון ש"ח שנחסכים על ניקוי שטחים שזוהמו בפסולת בנייה 1,500,000 טונות פסולת .
שהושלכה ברשות הרבים - בהערכה מזערית - במחיר 70 ,)ש"ח טיפול בכל טונה .
בצירוף התועלת הכלכלית ממיחזור חומרי גלם ומניעת כרייה מיותרת.
צמצום משמעותי בפגיעה בסביבהבשל השלכת פסולת בשטחים פתוחים.
צמצום האינטרס הכלכלי להשליך את פסולת הבניין בשטחים פתוחים, והבטחת .
הגעת הפסולת אל האתרים המורשים לטיפול ולמ יחזור.
הבטחת אספקת הפסולת אל האתרים המורשים באופן רציף וסדיר , שתעלה את .
שיעורי המיחזור והשימוש החוזר בחומרים אלו.
מתן כלים לפיקוח, מעקב ובקרהעל תנועת הפסולת במרחב.
28 דברי הסבר להצעת החוק מ -2018 ; מצגת שהכין המשרד להג"ס לקראת דיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה של .
הכנסת בנובמבר 2018 ; מצגת "פסולת הבניין בישראל אסדרה" שהכין המשרד להג"ס בנובמבר2018.
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 6.
השגת יעדי מיחזור ושליטה במעגל חיי חומרי הגלם שבפסולת הבניי ן כמשאב חוזר - .
מקור זמין וארוך טווח לענף הבנייה והסלילה, ובעקבות זאת הקטנת כריית חומרי הגלם .
והפגיעה בטבע ובסביבה.
איכות השירות לאזרח: עבודה מול גורם אחד לקבלת כל השירות בטיפול בפסולת .
משרד מבקר המדינה מציין כי במהלך הדיונים בהצע ות החוק מ -2012 ומ-2018 .
הועלובהנהלת המשרד להג"ס ובמחלקה המשפטית שלו קשיים ובעיות שטרם באו .
ההצעה מעלהחשש שאתרי הטיפול בפסולת בניין יהפכו למונופולים, משום שמספרם .
המצומצם והמרחק אליהם מאתר ייצור הפסולת משפיעים מא וד על מחיר הפינוי, ולכל .
יצרן פסולת יהיו לכל היותר שניים עד שלושה אתרי פסולת רלוונטיים; וחשש שיצרן .
פסולת בניין קטן עלול להיות בנחיתות במשא ומתן עם אתר פסולת.
ההצעה אינה פותרת את בעיית אי -השימוש ב חומרי המ יחזור; דהיינו, אם לא יגדל .
הביקוש לחומרי הבנייה הממוחזרים מפסולת הבניי ן, לא ברור כיצד יתמודדו אתרי .
הטיפול והעיבוד של פסולת הבניין עם הגידול בכמויות חומרי הגלם שיגיעו אליהם .
למיחזור, הן מבחינת עיבוד ם והן מבחינת מכירת חומרי הבנייה הממוחזרים.
קושי נוסף שהעלו במרץ 2018 התאחדות בוני הארץ והתאחדות קבלני השיפוצים בפני אגף .
פסולת מוצקה במשרד להג"ס הוא היעדר הפרדה והבחנה בין הטיפול בפסולת הנוצרת .
מבנייה חדשה לבין הטיפול בפסולת הנוצרת משיפוצים; וזאת נוכח "ההבדל המובנה בין .
אתר שפועל תחת היתר בנייה שבו ניתן מבעוד מועד להיערך ולדעת את נפח הפסולת לבין .
אתר שיפוצים שבו הפסולת אינה רבה.
ומפונה באמצעות נגרר או טנדר".
סברו כי יש מקום להוסיף אתרים מורשים לקליטת פסולת בשטחי הרשויות המקומיות, .
"שכן ברי כי לצורך פינוי כמות פסולת קטנה קבלן לא ירחיק לנסוע עד לאתרי המחזור .
יצוין כי היעדר הסדרה מותאמת לאופן הטיפול בפסולת בניין הנוצרת תוך כדי .
שיפוצים עלול לפגוע באפקטיביות של הצעת החוק, אם תתקבל, שכן תחום .
השיפוצים אחראי, להערכת המשרד להג"ס, ליצירתן של כ-2.
3 מיליון טונות פסולת .
בניין לשנה29 - כ-37% מהכמות השנתית של פסולת הבניין .
שלעיתים מייצרים המשפצים כמויות קטנות בלבד של פסולת, עלות הטיפול .
והשינוע של פסולת זאת עבורם עלולה להיות לא -פרופורציונלית לכמות הפסולת, .
ובכך יש משום תמריץ שלילי לפינוי לאתרים מוסדרים.
29 הערכת המשרד להג"ס ל-2019 .
הטיפול בפסולת בניין הועלה כי עד נובמבר 2020 , כשנתיים מאז פוזרה הכנסת ה- 20 , בתקופה שבה התקיימו .
שלוש מערכות בחירות, טרם חידש המשרד להג"ס את המהלך, והצעת חוק להסדרת .
הטיפול בפסולת בניין לא הוגשה עדיין לאישור הכנסת ה-23 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2021 כתב המשרד להג"ס כי עדיין מתקיימים .
דיונים מתקדמים בינו ובין משרד המשפטים ומשרד האוצר כדי להציג את הצעת החוק .
משנת 2018 לפני ועדת השרים לענייני חקיקה וכן לפני הכנסת ה-24 .
הוסיף בתשובתו כי נוסף על טיפולו בקידום החקיקה הוא טיפל בנושא גם באמצעות "כלי .
מדיניות" נוספים - "תמריצים כלכליים, הסרת חסמים סטטוטוריים ובירוקרטיים, אכיפה".
משרד האוצר כתב למשרד מבקר המדינה בתשובתו מינואר 2021 כי הוא "מקיים שיח .
מתמשך עם המשרד להגנת הסביבה ועם גורמים נוספים למצוא פתרון" להסדרת הטיפול .
בפסולת בניין, אך הוא הסב את תשומת הלב לבעיות הכרוכות בפתרון המוצע בהצעת .
החוק משנת 2018 , וכתב כי "עמדת המשרד היא כי יש לשקול בשנית את המודל אשר .
מטיל על הרשויות המקומיות את האחריות לפינוי פסולת הבניין.
מודל זה הוא 'דרך המלך' .
לטיפול בפסולת הבניין, ולטעמנו צפוי להביא להסדרה המיטבית בתחום".
מהאמור לעיל עולה כי יותר מ-17 שנה מאז אישרה הממשלה את התוכנית ל"הסדרת .
הטיפול בפסולת בניין" טרם הוסדר הנושא במלואו, ושתי הצעות החוק שגיבש המשרד .
להג"ס בעשור החולף, בהמשך להחלטת הממשלה מ -2008 .
, לא הבשילו לכדי חוק .
משרד מבקר המדינה מציין כי המשרד להג"ס, בשיתוף יתר הגורמים הקשורים להליכי .
ההסדרה (משרד האוצר, משרד הפנים, מרכז השלטון המקומי ומשרד המשפטים), טרם .
הסדירו כמה סוגיות הקשורות כאמור ליישומה, ובהן השימוש בחומרי בנייה ממוחזרים .
שיצטברו, הטיפול בפסולת בניי ן מעבודות שיפוצים והיעדר תחרות בין אתרי המ יחזור .
בשל התמשכות הטיפול בתוכנית להסדרה חדשה ממשיך הטיפול .
בפסולת הבניין בישראל לסבול מבע יות שקיימות בהסדרים הנוכחיים, ובהן: ריבוי .
משתתפים בתהליך (יזמים, קבלנים לסוגיהם, רשויות מקומיות, תושבים, מובילי פסולת .
בניין, ואתרי מיחזור והטמנה), אשר מצריך קביעה ברורה של זהות הגורם האחראי לפינוי .
הפסולת כדין בכל שלב; מעקב ובקרה חסרים על שינוע הפסולת; השלכ ת פסולת .
בשטחים פתוחים בהיקף נרחב; ואכיפה מוגבלת.
מומלץ כי המשרד להג"ס והגורמים האמורים (משרד האוצר, משרד הפנים, מרכז השלטון .
המקומי ומשרד המשפטים) יפעלו להסדרת הסוגיות האמורות, ישלימו גיבוש סל .
הפתרונות לכל הסוגיות ויפעלו להשלמת ההסדרה החדשה הנדרשת.
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 אכיפת פינוי מוסדר של פסולת הבניין .
באמצעות הליכי תכנון ובנייה בתקנות הבקשה להיתר, נקבע כי "בהיתר הבניה ייקבעו תנאים בדבר פינויה המתוכנן של .
פסולת הבנין אל אתר לסילוק פסולת בנין או לטיפול בה" 30.
בדוח מ-2008 צוין כי מנתוני .
המשרד להג"ס עלה כי רק 36% מ-251 הרשויות המקומיות מתנות מתן היתר בנייה בהצגת .
חוזה התקשרות עם אתר סילוק פסולת מורשה, ורק 24% מהרשויות מתנות מתן תעודת .
גמר בהצגת אישור על קליטת הפסולת שנוצרה במהלך הבנייה31.
בביקורת הנוכחית כתב מינהל התכנון למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2020 ובינואר2021 .
כי אין לו נתונים בנושא .
עם זאת, הוא ציין כי הוא "עורך בקרות שונות ברשויות הרישוי .
ובוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה, ובמסגרת זאת עלה כי במרבית הרשויות ישנה .
דרישה שמופיעה באופן אוטומטי כתנאי לאישור תחילת עבודות, להתקשרות עם .
אתר מורשה " (ההדגשה במקור) , וכי הוא ראה "ב בקרות העומק שיש ועדות רבות .
שמבקשות אישור קליטה".
מינהל התכנון הוסיף וכתב כי הוא אינו מבצע בקרה פרטנית .
על תכולתם של עשרות אלפי היתרי בנייה המופקים מדי שנה; כי כל המסמכים הרלוונטיים .
שמורים רק במערכות המידע של הוועדות המקומיות; וכי ביצוע אכיפה בפועל וביקורות על .
נושא פינוי הפסולת אינו בסמכותו אלא בסמכות המשרד להג"ס.
משרד מבקר המדינה מציין את קידום הנושא ע ל ידי מינהל התכנון ו הוועדות .
המקומיות וממליץ כי משרד הפנים ומינהל התכנון ימשיכו לבצע ביקורות ו סקרים .
באופן עיתי כדי לוודא שהוועדות המקומיות פועלות על פי תקנות התכנון והבנייה .
וקובעות בהיתרי הבנייה תנאים ולפיהם פסולת הבניין תופנה אל אתר מורשה על .
פי כל דין לסילוק פסולת זאת או לטיפול בה במהלך העבודה או לאחר השלמתה.
מוצע כי מינהל התכנון יבצע בקרה מדגמית של היתרי הבנייה שניתנו בפועל.
הוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה לוודא כי היתרי הבנייה כוללים את התנאים .
שיבטיחו פינוי פסולת וטיפול בה כדין, וכי תנאים אלה מתקיימים הלכה למעשה .
במועד מתן אישור לתחילת עבודות הבנייה וכן בעת מתן תעודת גמר למבנים.
ב-2002 הפיץ מרכז השלטון המקומי לרשויות המקומיות "נוהל לאכיפת פינוי מוסדר של .
פסולת בנייה באמצעות חוק ה תכנון והבניה" (להלן - הנוהל מ-2002) .
משותפת של המשרד להג"ס, משרד הפנים ומרכז השלטון המקומי , ומטרתו הייתה .
"להתוות כללים לאכיפת הפניית פסולת בניין לאתרי סילוק פסולת מוסדרים בהתאם .
להנחיות חוק התכנון והבניה".
הנוהל כלל : מפתח לחישוב אומדן כמות הפסולת הצפויה .
30 כאמור, בשנת 2016 בוטלו הוראות שונות בתקנות אלה, ובהןזו המתייחסת לפסולת בניין, ונכנסו לתוקף תקנות .
התכנון והבנייה (רישוי בנייה), התשע"ו -2016 (להלן- התקנות החדשות), שכמה מהן מ חליפות הוראות בתקנות .
הבקשה להיתר, לרבות זו המתייחסת לפסולת בניין .
תקנה 56 בתקנות החדשות קובעת תנאים בהיתר , ובהם: .
"פסולת הבנייה תופנה אל אתר מורשה על פי כל דין לסילוק פסולת בניין או לטיפול בה במהלך העבודה או לאחר .
השלמתה, זולת אם הכמות היא מזערית להערכת המהנדס ".
31 הדוח משנת 2008 ', עמ607 .
הטיפול בפסולת בניין בסוגים שונים של בנייה 32 וטופס הצהרה עלהאומדן; דרישה להצגת הסכם התקשרות עם .
"אתר מוסדר לטיפול בפסולת בניין" כתנאי להיתר בנייה ורשימת אתרים כאלה בישראל; .
וכן דרישה להוכחת טיפול מוסדר בפסולת שנוצרה וסילוקה לאתר מורשה, כתנאי לקבלת .
לאומדןכמות פסולת הבניין שתיווצר במהלך הבנייה ולהסדרים שנקבעו בעניין .
הטיפול בה בנוהל מ-2002 חשיבות לגבי יכולת ההתמודדות עם תופעת השלכת .
פסולת זו בשטחים פתוחים; שכן המנגנון שנקבע בנוהל אמור להבטיח שהכמות .
הצפויה של פסולת זו, שעליה דווח מראש, אכן תועבר לאתרים מוסדרים.
לעיל עולה כי חשוב מאוד שהמפתח לחישוב הפסולת הצפויה והדיווח הנמסר לפיו .
יהיו מעודכנים ומדויקים ככל הניתן.
בנוהל מ-2002 נכתבכי המפתח לחישוב אומדן כמות פסולת הבניין הצפויה מבוסס על .
"הסכמות המקובלות על איגוד המהנדסים ברשויות המקומיות ומרכז השלטון המקומי, .
המשרד לאיכות הסביבה[34] ,והתאחדות הקבלנים והבונים בישראל".
לנוהל זה, מכל בנייה של 100 מ"ר למגורים נוצרות לפחות10 טונות של פסולת בניין.
זאת צוין במסמכי המפתח כי המשרד להג"ס הזמין מהמכון הלאומי לחקר הבנייה שבטכניון .
(להלן - המכון לחקר הבנייה) מחקר מקיף בנושא מדדי פסולת הבניין בישראל; כי .
כשיפורסמו תוצאותיו ייתכן שיהיה צורך לעדכן את המפתח בהתאם; וכי אם יעודכן, הוא .
יופץ לוו עדות המקומיות לתכנון ולבנייה באמצעות מרכז השלטון המקומי בישראל.
יצוין כי המכון לחקר הבנייה קבע מפתח מעודכן בעניין זה ב מחקר שפרסם בשנת 200435 , .
ולפיו מכל 100 מ"ר של בנייה למגורים נוצרים לפחות 20 מטר מעוקב (מ"ק) של פסולת .
בניין" 36 ; מנתונים שקיבל משרד מבקר המדינה מאתר מיחזור פסולת בניין גדול עולה כי .
משקלם הממוצע של 20 מ"ק פסולת בניין הוא כ-20 טונות37 , כלומר מדובר בהיווצרות של .
פי שניים פסולת בניין מהמפתח שנקבע בעניין זה בנוהל מ-2002 .
יצוין כי המחקר של המכון .
לחקר הבנייה לא התייחס לסוגים האחרים של בנייה.
32 בנייה רגילה למגורים; בנייה טרומית למגורים; בנייה ציבורית ומשרדים; מסחר ותעשייה; מרתפים; הריסה.
33 טופס4 הוא אישור שניתן על פי תקנות התכנון והבנייה (אישורים למתן שירותי מים, חשמל וטלפון), התשמ"א-1981 , .
ושמאפשר את חיבורו הקבוע של בניין חדש לרשתות החשמל, הטלפון והמים .
35 ד"ר הדסה באום, ד"ר אמנון כץ, כמויות ומרכיבי הפסולת באתרי בנייה (הוזמן על ידי המשרד להגנת הסביבה), .
36 הדוח מ-2013 ', עמ386 .
37 יצוין כי בפברואר2018 כתב אחד מהחוקריםשביצעו את המחקר לעיריית ירושלים, בתשובה על פנייתה, כי "המסקנה .
מהמחקר בשעתו הייתה כי כמות הפסולת היא בערך 0.
2 מ"ק פסולת ל-1 מ"ר בנייה.
אם מעריכים את המשקל .
המרחבי של הפסולת כ-1 טון/מ"ק אזי מקבלים את המספר המקובל שהוא20 /טון100 .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בביקורת הנוכחית הועלה כי על אף הנתונים על גידול של פי שניים בכמות הפסולת .
לעומת נתוני המפתח המקורי, והשלכות גידול זה, לא העביר המשרד להג"ס .
למשרד הפנים, למינהל התכנון ולמרכז השלטון המקומי את נתוני המפתח המעודכן .
על מנת שיפיצו לוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה.
באפריל 2016 אימץ המשרד .
להג"ס את המפתח המעודכן וגיבש (ללא שיתוף משרד הפנים, מינהל התכנון או .
מרכז השלטון המקומי) גרסה מעודכנת של הנוהל (להלן - הנוהל מ-2016 ), שבה .
ניתן ביטוי בכתב לנתוני המפתח המעודכן בעניין בנייה רגילה למגורים - "20 טון .
בממוצע" פסולת מכל 100 .
מ"ר בנויהמשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה .
כי מדובר בנוהל ובמספרים " וול ונטריים".
משכך, הנוהל אינו מחייב את ועדות .
עם זאת, המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2020 כי הפיץ נוהל זה .
באמצעות המחוזות שלו "לכלל ועדות התכנון והן אלו שאמורות לבצע את השינוי בשטח".
הביקורת העלתה כי המשרד להג"ס הפיץ בעצמו את הנוהל מ - 2016 לוועדות התכנון .
והבנייה; ברם, מאחר שהגורמים המוסמכים - משרד הפנים, מינהל התכנון ומרכז .
השלטון המקומי - לא קיבלו את הנוהל שהופץ בשעתו, הם לא העבירו לוועדות .
אלה ולרשויות הרישוי המקומיות הנחיה מחייבת לאופן פעולתן, ובפועל קיימת א י- .
אחידות: ברשויות מקומיות מסוימות (לדוגמה, ראשון לציון ונתיבות) אומץ המפתח .
המעודכן מ-2016 (20 טונות פסולת ל-100 מ"ר של בנייה למגורים), ואילו רשויות .
מקומיות אחרות (לדוגמה, ירושלים, קצרין וחבל מודיעין) עדיין פועלות לפי המפתח .
מ-2002 (10 טונות פסולת ל-100 מ"רשל בנייה למגורים).
בתשובותיהן למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2020 ומינואר2021 הודיעו המועצה המקומית .
קצרין והמועצה האזורית חבל מודיעין כי החל מינואר 2021 הן יפעלו על פי המפתח .
עיריית ירושלים הודיעה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מדצמבר 2020 כי היא .
"תקבל ותפעל בהתאם לכל הנחיה בעניין המפתח, כפי שיורה המשרד להגנת הסביבה".
מומלץ כי המשרד להג"ס, משרד הפנים, מינהל התכנון ומרכז השלטון המקומי .
יגבשו במשותף "נוהל לאכיפת פינוי מוסדר של פסולת בניין באמצעות חוק התכנון .
והבנייה" שיהיה מעודכן ויבטיח ככל הניתן טיפול נאות בכל הפסולת הנוצרת .
מבנייה; ושכל הרשויות המקומיות, הוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה ורשויות .
הרישוי יהיו מחויבות לפעול לפיו.
עוד מומלץ כי כמויות הפסולת בסוגי הבנייה .
השונים ייבחנו מפעם לפעם, ובהתאם יעודכן הנוהל בנושא לכלל הוועדות לתכנון .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המשרד להג"ס כי הוא מתכוון לבצע בשנים 2021 - .
מחקר "לעדכון המפתחות לסוגי הבנייה השונים וכן מנגנון לעדכונם מעת לעת .
המפתחות המעודכנים יועברו למשרד הפנים ולמינהל התכנון לצורך הטמעה בקרב הגופים .
הכפופים אליהם וביניהם הרשויות המקומיות".
הטיפול בפסולת בניין כמויות לא מבוטלות של פסולת בניין נוצרות מדי שנה מעבודות שיפוצים.
המשרד להג"ס נוצרו ב -2019 מעבודות כאלה כ-2.
3 מיליון טונות פסולת- כ-37% מסך .
פסולת הבניין שנוצרה באותה שנה.
חלק מעבודות השיפוצים כוללות שינויים משמעותיים .
(חיצוניים ופנימיים), שנדרש לקבל בגינם במסגרת הליכי התכנון הסטטוטורי היתרי בנייה .
מהוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה, ועל כן הן גם מפוקחות על ידי רשויות הרישוי; ואולם .
במקרים רבים מאוד נוצרת פסולת בניין בכמות מצומצמת יחסית גם במסגרת עבודות .
שיפוצים (בעיקר פנימיים) שבגינן לא נדרש לקבל היתר בנייה (החלפת ריצוף, קרמיקות .
ואמבטיות וכו'; להלן - שיפוצים שאינם טעונים היתר בנייה).
יצוין כי במרץ 2018 כתבה התאחדות בוני הארץ התייחסות לטיוטת הצעת חוק שמירת .
הניקיון (פינוי פסולת בניין), התשע"ח-2018 , ובו הציעה להוסיף אתרים מורשים לקליטת .
פסולת בניין בתחומי רשויות מקומיות שאליהם יוכלו קבלנים לפנות פסולת בכמות קטנה .
(עד 3 קוב) כאשר אינם נזקקים לכלי אצירה גדולכמכולה.
עוד יצוין כי באוגוסט 2014 נכנס .
לתוקף תיקון 101 לחוק התכנון והבנייה, שזכה לכינוי "חוק המרפסות" או "רפורמת .
התיקון מאפשר לבצע בתנאים מסוימים תוספות בנייה חיצוניות במבנה ללא .
בקשת היתר מהוועדה המקומית לתכנון ולבנייה.
משמעות הדבר שהיקף השיפוצים שאינם .
טעונים היתר בנייה גדל בשנים האחרונות, ומתחדד הצורך למצוא פתרונות לפסולת בניין .
מהאמור לעיל עולה כי "נוהל לאכיפת פינוי מוסדר של פסולת בניין באמצעות חוק .
התכנון והבנייה" לא נותן מענה לאפשרות שפסולת בניין הנוצרת מעבודות שיפוצים .
שאינן טעונות היתר בנייה לא תגיע לאתרי טיפול מוסדרים.
שהוא "מתייחס רק לעבודות בגינן נדרש לקבל מהרשות המקומית היתר בניה".
מוצע שהמשרד להג "ס, עם משרד הפנים ומרכז השלטון המקומי, ייתנו את הדעת .
על הנושא ועל הטיפול שהוא דורש ויקבעו אמצעים וכלים שבהם הרשויות .
המקומיות או גורמים אחרים יוכלו להשתמש כדי לצמצם ככל הניתן את האפשרות .
שפסולת הנוצרת מעבודות שיפוצים שאינן טעונות היתר בנייה לא תגיע כנדרש .
הטיפול הרגולטיבי בפסולת בניין במבט .
בנובמבר 2018 הגיש מרכז הטיפול בפסולת בניין במשרד להג"ס לסמנכ"ל בכיר לשלטון מקומי .
וקהילה במשרד סקירה תמציתית של הרגולציה הקיימת במדינות בעולם המערבי בעניין הטיפול .
בפסולת בניין (להלן - הסקירה של המשרד להג"ס מ -2018 ).
להלן בתרשים שלבי הטיפול .
בפסולת הבניין במדינות אלה על פי סקירה זו: .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים 12: שלבי הטיפול בפסולת בניין בעולם המערבי .
על פי מסמכי המשרד להג"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בלוח שלהלן מפורטת, על סמך הסקירה של המשרד להג"ס מ-2018 , חלוקת האחריות בין .
הגורמים המטפלים בפסולת הבניין במדינות השונות: .
הטיפול בפסולת בניין לוח 1: חלוקת האחריות לטיפול בפסולת בניין במדינות בעולם .
המדינה שרשרת הטיפול .
בפסולת הבניין מעורבות השלטון .
המקומי מעורבות השלטון .
קבלנים, נותני שירות .
רישוי הפעילות והפיקוח הרגולטיבי נתונים .
בידי הרשות המקומית או המדינה.
הטיפול מקבלים רישיון בנפרד מרשויות אלה .
קיימים קווים מנחים פדרליים של * EPA .
האיחוד האירופי קבלן הבנייה/השיפוץ .
מרכזיים, לרבות רישוי .
כבר באתר עצמו ולפנות .
טיפול או תחנות מעבר .
פי חוק לאסוף ולהפריד .
על ידי חברות פרטיות הרשות המקומית .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 המדינה שרשרת הטיפול .
הבניין טופלה וסולקה .
לקיים תוכנית לניהול .
פסולת ולהזמין שירותי .
פינוי הפסולת, שינועה .
מאתר הבנייה והטיפול .
לניהול פסולת הבניין .
כמעט כל פעילות ניהול .
הפרטי: קבלנים, נותני .
השאריות מאתרי הבנייה .
הטיפול בפסולת בניין המדינה שרשרת הטיפול .
בכל אתר בנייה שעלותו .
300,000 ,ליש"ט ומעלה .
סוכנות הגנת הסביבה של ארה"ב .
** SWMP - Site Waste Management Plan.
בסקירה של המשרד להג"ס מ -2018 גם נכתב כי במדינות שנסקרו יש "מעורבות מכרעת" של .
השלטון המרכזי בקביעת הרגולציה המגדירה את אופן הטיפול בפסולת הבניי ן באמצעות .
מיחזורה, החל באתרי הבנייה ועד קצה שרשרת הטיפול ; כי השלטון המקומי מעורב לרוב ברישוי, .
פיקוח ואכיפה על השחקנים בשוק; כי במדינות האמורות השלכת פסולת בניין לשטחים פתוחים .
אינה נפוצה וחמורה בהשוואה למצב בישראל; וכי נדרשים בישראל "מעקב, דיווח, פיקוח ואכיפה .
הדוקים" כדי "למנוע זליגה של פסולת " ולוודא כי כל הגורמים פועלים לפי רישיונות סביבתיים .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 לנוכח הנתונים שלפיהם כ-35% מפסולת הבניין השנתית בישראל מושלכת שלא כדין .
לשטחים פתוחים, יש חשיבות רבה לביצועם של דיווח, מעקב, פיקוח ואכיפה כאמור .
בעניין תופעת השלכת פסולת הבניין.
על כן מוצע כי במסגרת הפעולות להסדרת הנושא .
וההתמודדות עם הקשיים שעדיין מחייבים מענה, תיבחן ה אפשרות לאמץ את ההסדרים .
הקיימים בעניין זה בחו"ל בכל הנוגע להפרדת פסולת הבניין במקור, וכן לאמץ את .
ההסדרים המטילים על השלטון המקומי חלק ניכר מהאחריות לטיפול בפסולת הבניין, .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המשרד להג"ס כי המנגנונים שבאמצעותם ניתן לוודא כי .
פסולת הבניין תגיע לאתרי הקצה "נמצאים בשלבי גיבוש שונים, המשרד יבחן הטמעתם בשוק .
בכלים השונים העומדים לרשותו".
צעדים משלימים בתחום הטיפול בפסולת בניין בהמשך להחלטת הממשלה מ -2008 ובמקביל לצעדים שנקט המשרד להג"ס לקידום .
הצעת החוק מ -2012 , הזמין המשרד מיועץ כלכלי חיצוני (להלן- היועץ הכלכלי) ניתוח .
כלכלי של תחום פסולת הבניין בישראל.
הניתוח הכלכלי שהוגש למשרד להג"ס בפברואר .
201238 (להלן- המסמך מ-2012 ) העלה בין היתר כי "התועלת למשק הלאומי מהסדרה .
כוללת של התחום ביחס לחלופת 'עסקים כרגיל' לשנת 2025 היא כ-70 .
במטרה להקטין את העלויות הנגרמות למשק מכך שהתחום לא מוסדר הציע היועץ .
הכלכלי "להגדיר מדיניות כוללת אשר תביא להסדרת הטי פול בפסולת הבניין והפיכת .
הפסולת (באמצעות המחזור) למשאב כלכלי", שיש לה שלוש מטרות משנה: הסדרת .
הטיפול בפסולת בניין; מיחזור פסולת הבניין; והרחבת השימוש בתוצרי המיחזור כמשאב .
כלכלי וכתחליף לחומרי גלם 39.
לשם השגת כל אחת מהמטרות הציע היועץ לנקוט פעולות .
להסדרת הטיפול בפסולת בניין: לבנות בסיס מידע על היקפי ייצור הפסולת, שכן .
הנתונים שבידי המשרד להג"ס מבוססים על אומדן בלבד; להגביר את המעקב באתרי .
היווצרות הפסולת; לקבל דיווחים מסודרים מאתרי הטיפול; להסדיר אתרי מיחזור; להרחיב .
את מספר האתרים המוסדרים המורשים לקלוט פסולת בניין ולטפל בה; ולהחמיר את .
למיחזור פסולת הבניין: להעלות את היטל ההטמנה על פסולת בניין; להרחיב את מספר .
אתרי המיחזור; לחייב קבלנים ואחראים לביצוע פרויקטים של הריסה או בנייה בהיקף גדול .
לבצע גריסה ומיחזור של פסולת בניין הנוצרת באתר הבנייה עצמו; להגדיל את הביקוש .
38 Ecofinance , תחום פסולת הבניין בישראל: ניתוח כלכלי, פברואר 2012 .
39 לעניין המיחזור והרחבת השימוש בתוצריו ראו להלן בפרק "מיחזור פסולת בניין".
הטיפול בפסולת בניין לשימוש בחומרים ממוחזרים; ולחייב אתרי מיחזור למחזר בפועל כ -90% לפחות מכלל .
פסולת הבניין הנכנסת אליהם.
להרחבת השימוש בתוצרי המיחזור: להעלות את התמלוגים שישולמו על כריית .
מחצבים; להחמיר את התקנים לייצור חומרי בנייה ממוחזרים; להקים מרכז מידע ומחקר .
לפיתוח שימושים לחומרים ממוחזרים; ולהטיל חובה על חברות ממשלתיות ועל פרויקטים .
של תשתיות להשתמש בחומרי בנייה ממוחזרים כחומר מילוי מובא 40.
המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2020 כי המסמך מ-2012 נדון בדיון .
פנימי בראשות השר להג"ס דאז, והשר דחה את מרבית מסקנות המסמך, שכן סבר .
שראשית יש לקדם חקיקה ולאחר מכן לעסוק בשאר החוליות בהסדרת הטיפול בפסולת .
ביוני 2020 הגישהיועץ הכלכלי , לבקשת ה אגף המטפל בפסולת מוצקה במשרד להג"ס, .
טיוטת דוח נוספת בנושא "מסמך מדיניות בנושא טיפול בפסולת בנייה" (להלן - המסמך .
על פי מסמך זה התבקש היועץ הכלכלי "לסקור את מצב הטיפול בפסולת הבנייה .
בישראל ולנתח את הבעיות הקיימות בתחום על מנת לגבש מדיניות ראויה לתחום פסולת .
הבנייה בישראל וכן להציע כלים וצעדי מדיניות מתאימים".
במסמך מ-2020 שב והציע היועץ הכלכלי למשרדלהג"ס לאמץ מדיניות כוללת להסדרת .
הטיפול בפסולת בניין והפיכתה למשאב כלכלי (להלן - המדיניות המשולבת או המדיניות), .
תוך הצבת שלוש מטרות: .
הסדרת הטיפול בפסולת בניין: הרחבת המעקב והבקרה על היווצרות פסולת .
בניין ותפיסה של כל הפסולת, באופן ש - 100% ממנה יגיעו לאתרים מוסדרים .
ויטופלו בצורה מסודרת ולא יושלכו בשטחים פתוחים.
שיפור והרחבה של מערכי מיחזור פסולת הבניין: העלאת איכות המיחזור של .
כל רכיבי פסולת הבניין שמהם ניתן לייצר מוצרים שיוכלו להחליף משאבים וחומרי .
גלם אחרים, והפחתה למינימום של היקף שאריות המיחזור שאי אפשר לנצל .
והעברתן בצורה מסודרת להטמנה.
הרחבת השימוש בתוצרי המיחזור כמשאב כלכלי וכתחליף לחומרי גלם: .
עידוד השימוש בחומרי מיחזור בענף הבנייה ומתן העדפה על פני חומרי כרייה .
כדי להשיג את המטרות דלעיל הציע היועץ הכלכלי למשרד כמה כלים, ובהם: .
(1) הגברת המעקב אחר היווצרות פסולת הבניין, לרבות באמצעות הסדרת מערכי אצירה .
ופינוי עירוניים שיפעילו הרשויות המקומיות, או באמצעות הסדרת תחום ההובלה כך .
שרק מובילים מורשים המועסקים על ידי אתרים מורשים לטיפול בפסולת בניין יהיו .
רשאים להוביל פסולת כזאת.
הכוונה לחומר מילוי שמקורו מחוץ לתחום האתר .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 (2) הגברת האכיפה והחמרת הענישה כנגד משליכי פסולת לשטחים פתוחים או לאתרים .
(3) העלאת היטל ההטמנה על פסולת בניין, כך שישקף את כל העלויות החיצוניות של .
(4) העלאת גובה התמלוגים על כריית מחצבים, כך שישקפו את גובה העלויות החיצוניות .
במסמך מ -2020 פורטוגם התועלות הכלכליות המשמעותיות שינבעו מיישום .
המדיניות המשולבת והכלים שהוצעו, ובהן: חיסכון כלכלי למשק מהפחתת עלויות .
עודפות בגין טיפול לא -יעיל בפסולת וכרייה וחציבה עודפ ות - 106 מיליון ש"ח לשנה .
2 מיליארד ש"ח במצטבר עד שנת2040 - בהינתן שיושגו היעדים של מניעה .
מוחלטת של השלכת פסולת בשטחים פתוחים ו מיחזור 80% מהפסולת; וחיסכון .
כלכלי למשק בסך 127 מיליון ש"ח לשנה או כ-1.
5 מיליארד ש"ח במצטבר עד שנת .
2040 כאשר יהיה יישום מלא של המדיניותוכל הפסולת תעבור מיחזור.
כי הגורמים המקצועיים במשרד דנו במסקנות המסמכים מ -2012 ומ-2020, ולא ידוע .
א ילו נדבכים מההמלצות יושמו.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי לנוכח התועלות הכלכליות המשמעותיות הצפויות .
למשק על פי המסמכים מ -2012 ומ-2020 כתוצאה של יישום המדיניות והכלים .
שפורטו בשני המסמכים (ורבים מהם משותפים), המשרד להג"ס יבחן את כלל .
ההמלצות שבמסמכים, יתעד את הבחינה ויגבש תוכנית ליישום ההמלצות שיאומצו .
על ידו, תוך קביעת לוחות זמנים ברורים ותיאום עם הגורמים הממשלתיים .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המשרד להג"ס כי המסמך מ -2020 "הינו חלק .
מחומרי הרקע שישמשו לבניית מדיניות כוללת בתחום פסולת הבניין אותה מגבש המשרד.