HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן, החוזר מטיל על רכז המקצוע, בין היתר, את החובה לסייע למורים ולהדריך אותם במילוי תפקידיהם בנוגע להערכה חלופית, וכן ליטול חלק עם הנהלת ביה"ס בהערכה של מידת השגת היעדים במקצוע ובעיצוב תוכנית העבודה להתקדמות בנושא לאור היעדים.
חוזר מנכ"ל נוסף מטיל על רכז ההערכה הבית ספרי לפתח תרבות הערכה פנים בית ספרית, שמשמעותה פיתוח מקצועי של צוות המורים הבית ספרי בתחומי מדידה והערכה, כחלק אינטגרלי מתהליכי ההוראה היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה137 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה .
החוזר בנושא ההערכה החלופית מטיל על המורה, בין היתר, את החובה139והלמידה לקיים פעילות חינוכית עם התלמידים שבתחומי אחריותו בנושא ההערכה בכלל ובנושא המבחנים בפרט.
נמצא כי המשרד הסדיר בהנחיותיו את הצורך בהכשרה להערכה חלופית והבניית מתכונת לביצועה.
עם זאת, בתשובות מנהלי בתיה"ס לשאלון עלה שהיעדר הכשרה למורים לבצע הערכה חלופית היא הסיבה השנייה (מבין מהמנהלים 20% - 140עשר סיבות) המקשה ביותר על ביצוע הערכה חלופית ציינו אותה כסיבה המקשה במידה הרבה ביותר על ביה"ס לבצע את ההערכה מהם ציינו סיבה זו 13% - החלופית; אשר למפמ"רים בחינוך העל-יסודי כסיבה הרביעית המקשה ביותר (מתוך שבע סיבות שהוצגו לפניהם).
לרפורמת הלמידה המשמעותית, 2018 גם מהמחקר המלווה שפרסמה ראמ"ה במאי , 141אשר כאמור הייתה הרפורמה שיזמה את ההערכה החלופית, עלו נתונים דומים מורים בחט"ב 41%- מהמורים בחט"ע ו36% אם כי בהיבטים שונים.
על פי המחקר, רק ) הכשרה במרכז 2017 - 2016( שהשתתפו במחקר ציינו שהם עברו בשנה"ל התשע"ז מהם ציינו כי אותה הכשרה אינה 35% - 33% במקצוע שהם מלמדים, אולם142פסג"ה משלבת בתוכה נושאים המסייעים להם בנושא הלמידה המשמעותית.
31%- בחט"ע ו34%-במחקר המלווה עלה עוד, כי שיעור לא מבוטל של מורים (כ בחט"ב), בין אם עברו הכשרה בשנה"ל התשע"ז ובין אם לאו, ציינו שאינם מרגישים שיש בידיהם כלים להעריך תלמידים בדרכי הערכה חלופיות (כלומר, הערכה שלא באמצעות מבחן).
בנושאי ההכשרה של המורים בנוגע לחלופות הערכה, עמדות 45% .
המנהלים היו אפילו פחות חיוביות, ונרשם פער ביניהן לבין דיווחי המורים ממנהלי חט"ב ציינו כי למורים בבית ספרם אין הידע והכלים 37%-ממנהלי החט"ע ו לבניית חלופות הערכה.
המחקר המלווה אף הצביע על כך שהיקף ההשתלמויות ממורי החט"ע 43%- ממורי חט"ב ו45%-בתחומי ההערכה החלופית אינו גבוה: כ השתלמו בנושא של חלופות הערכה.
08 ( 10/ חוזר מנכ''ל תשסח 139 .
הסיבה היחידה שדורגה כמקשה יותר מהיעדר הכשרה היא ריבוי תלמידים למורה 140 '), עמ 2018 (מאילמידה משמעותית - תפיסות של תלמידים, מורים ומנהלים - תשע"ד-תשע"ז ראמ"ה, 141 .
120 - 114 מרכז פסג"ה הוא מוסד אזורי לפיתוח סגלי הוראה במערכת החינוך בישראל.
המרכז מיועד לתת מענה 142 לצורכיהם של עובדי ההוראה ושל מוסדות החינוך וליצור מסגרות להתפתחות מקצועית של עובדי ההוראה.
בישראל פועלים כשישים מרכזי פסג"ה.
138 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה נמצא כי הגם שהמשרד הסדיר בהנחיותיו את הצורך בהכשרה להערכה חלופית והבניית מתכונת לביצועה, הממצאים שעלו מצביעים על כך שלדעת המפמ"רים, המנהלים והמורים, אופן הכשרת המורים לבצע הערכה חלופית אינו מספק.
שולבו עקרונות הנוגעים 143בתגובת המשרד הוא ציין כי במסמכי מדיניות מרכזיים של המורים וכן לגיוון דרכי ההוראה וההערכה.
כמו כן, 21-למיומנויות המאה ה המזה"פ גיבשה תוכנית לפיתוח מקצועי של מורים, הכוללת דרכי שימוש בכלי הערכה מגוונים, דרכי הוראה מגוונות ומרחב פיזי מתאים.
אולם, בשל פרוץ הקורונה חל עיכוב בתהליך ההטמעה של המהלך.
עוד ציין המשרד כי במהלך השנה האחרונה רכזים פדגוגיים חדשים, שתפקידם לקדם את תהליכי ההוראה 2,321 הוא הכשיר והלמידה של הצוותים החינוכיים בבתיה"ס.
נוכח העמדות שהוצגו מומלץ שהמשרד ישלים את הרחבת התוכניות להכשרת מורים בנושאי ההערכה החלופית מבחינת ההטמעה שלה, ובכלל זאת האופן שבו יש להטמיע ולבחון במסגרתה מיומנויות והכלים לביצועה.
כל זאת בדרך שתכין את כלל המורים ותעודד אותם לבצע הערכה חלופית לתלמידיהם, על מנת שיתאפשר לבחון את המיומנויות הנדרשות ולהקנות אותן לתלמידים.
: בדוח המחקר המלווה של חסמים המקשים על המורים לבצע הערכה חלופית צוין, כי התלמידים דיווחו על 144 2018-ראמ"ה ללמידה משמעותית שפורסם ב שכיחות גבוהה יותר של מיקוד בדרכי הוראה (כגון למידה בקבוצות, הרצאות או דיונים) מאשר על מיקוד בדרכי הערכה חלופית (הערכה חלופית באמצעות פרויקט, עבודת חקר, בלוג, תלקיט).
ראמ"ה הסבירה זאת בכך שהמורים מתקשים יותר ביישום דרכי הערכה, וחשים יותר בנוח עם יישום של דרכי הוראה מגוונות.
בקרב המפמ"רים 43%( מכלל המפמ"רים28% בבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי למקצועות החובה בלבד) ציינו כי הגורם שמקשה במידה הרבה ביותר על ביה"ס לבצע את ההערכה החלופית הינו היעדר מוטיבציה או התנגדויות של המורים לבצעה.
בתוכנית האסטרטגית, במתווה ההכשרה של המל"ג, הקובע עקרונות להכשרת מורים חדשים (ובגיבושו 143 )"היה שותף גם המשרד), וכן במסמך "דמות הבוגר" (הכולל גם התייחסות ל"דמות המורה ), עמ' 2018 (מאילמידה משמעותית - תפיסות של תלמידים, מורים ומנהלים - תשע"ד-תשע"ז ראמ"ה, 144 .
50 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה139 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה דברים דומים עלו גם מקבוצות המיקוד שניהל משרד מבקר המדינה.
כך לדוגמה ציינה רכזת לעברית כי ההערכה החלופית גוזלת זמן רב, ותלמיד כיתה י"ב ציין כי על אף היתרונות הגלומים בהערכה החלופית והמיומנויות שהיא יכולה להקנות לתלמידים, המורים אינם עושים די לדעתו כדי להקנות לתלמידים מיומנויות באמצעותה.
במסגרת שאלוני משרד מבקר המדינה העלו המנהלים והמפמ"רים כמה חסמים נוספים המקשים על המורים לבצע הערכה חלופית, ובהן אלו: חוסר בשעות לימוד ביחס לעומס בשל ההערכה החיצונית; חוסר בידע ובכלים מתאימים; חוסר במשאבים תקציביים, טכנולוגיים או פיזיים; מספר תלמידים גדול מדי לכל מורה; ותוכניות לימודים שאינן מוכוונות לביצוע הערכה חלופית.
מקבוצות המיקוד עם התלמידים עלה, כי המורים אינם מנחים אותם כיצד לבצע את ההערכה החלופית בצורה המיטבית וכיצד להשתמש בכלים השונים, ואינם מטמיעים את המיומנויות הנדרשות בתהליך ההערכה החלופית המתמשך (כך שהתלמידים יוכלו לעשות בהן שימוש בתוצר ההערכה הסופי).
בביקורת נמצא כי הדרגים המקצועיים, דוגמת המפמ"רים ודרגי השטח (מורים ותלמידים), הצביעו על חסמים המקשים על המורים לבצע הערכה חלופית.
מומלץ כי המשרד יבחן את האפקטיביות של ההערכה החלופית וישלים בחינה וניתוח של החסמים המונעים מהמורים לבצע הערכה חלופית, במטרה לייעלה ולשפרה וכדי לשפר את הצלחתם של התלמידים בביצועה .
21-ואת מסוגלותם של המורים להקנות באמצעותה את מיומנויות המאה ה כמו כן, מומלץ כי המשרד ימשיך לפעול כדי להכשיר את כלל המורים לבצעה.
ההערכה החיצונית, ובעיקר בחינות הבגרות בישראל, משמשת "מצפן" למערכת החינוך כולה ומאפשרת להתוות מדיניות.
בהתאם, בידי המשרד היכולת לעשות שימוש בכלי זה כדי להכווין את המערכת כולה להקניית המיומנויות לתלמידים - צעד שמדינות רבות בעולם כבר החלו לנקוט בו.
אף שהמבחנים הבין-לאומיים החלו לשנות את פניהם ולשים את עיקר הדגש על הערכה של מיומנויות ופחות על הערכת ידע, בחינות הבגרות מהציון הסופי) כמעט שאינן מתייחסות 49%-בכתב בישראל (המהוות כיום כ ואינן בוחנות אותן; ריבוי הבחינות מייצר מערכת 21-למיומנויות המאה ה המקשה על בתיה"ס להשקיע בהקניית המיומנויות הנדרשות לתלמידים ולתת להן עדיפות.
על אף הגידול במספר ההערכות החלופיות במטרה להחליף חלק מבחינות הבגרות בכתב, עדיין מהלך זה נתקל בחסמים רבים, ועל כן 140 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה אינו מאפשר ללמוד מביצוע ההערכה החלופית על שליטתם של התלמידים במיומנויות החשובות להשתלבותם בשוק העבודה המשתנה.
חוזר המנכ"ל עמד על הצורך בהתאמת בחינות הבגרות בכתב לעולם המשתנה , אך במסגרת הנחיה זו לא נקבעו לוחות זמנים לביצוע, לא 21-ולמאה ה נקבעו יעדים אופרטיביים ולא ניתנה הנחיה לגורמים האמונים על גיבוש ההערכה החיצונית לבצע את השינוי.
בהיעדר בחינה של מיומנויות התלמידים בבחינות הבגרות, קיים קושי מצד מערכת החינוך להעריך את רמת השליטה של התלמידים במיומנויות חשובות אלה, ובכלל זה יכולת חסרה בהערכת מידת מוכנותם לשוק התעסוקה המשתנה.
בתגובתו ציין המשרד כי הקשר בין תהליכי הוראה לתהליכי למידה מחייב מן הסתם שינוי בשני התחומים; אך המתח בביצוע השינוי ניצב בין הצורך לשנות את הלמידה על ידי שינוי ההערכה ובין האפשרות לשנות ראשית את הלמידה ואחר כך להתאים את תהליכי ההערכה לשינוי.
לא ניתן יהיה למדוד את אפקטיביות השינוי בלמידה ללא הערכה ומדידה שלו.
לכן תומך המשרד במדיניות שמצליחה להביא לידי ביטוי את התווך שבין התפיסות.
ובהתאם, הוא פועל לפיתוח דרכי הערכה ומדידה של מיומנויות במקביל לפיתוח יחידות ההוראה.
סוגיית ההערכה החיצונית בכלל ובחינות הבגרות בפרט היא סוגיה לאומית שראוי שתיבחן על ידי גורמים רלוונטיים, ובהם מוסדות ההשכלה הגבוהה.
לפיכך מומלץ שמשרד החינוך יכונן פורום עם קשת של בעלי עניין בתחום החינוך, הממשל, התעסוקה והחברה האזרחית - בין באמצעות הקמת מועצת חינוך לאומית ובין דרך פורום אד-הוק רחב לנושא - שיבחן מחדש את הנושא.
זאת על מנת לגבש מתכונת עדכנית לבחינות הבגרות שתשקף באופן מהימן יותר את כישוריו של בוגר מערכת החינוך להמשך דרכו האקדמית ודרכו .
מומלץ שמשרד החינוך יבחן את הדרכים 21-בעולם העבודה של המאה ה במתכונת הנוכחית של בחינות הבגרות, ובפרט 21-לשילוב מיומנויות המאה ה במקצועות שהבגרויות בהן מתייחסות במידה המועטה ביותר למיומנויות.
עוד מומלץ להשלים גיבוש עמדה בכל הנוגע לריבוי הבחינות ולהשפעת עומס זה על המערכת כולה ועל יכולתה להקנות את המיומנויות לתלמידים, כמו גם לחסמים העולים בנוגע לביצוע ההערכה החלופית, לרבות הכשרת המורים לביצועה, על מנת שתוכל להגשים את ייעודה, ובין היתר להגביר את לתלמידים.
היות שמדובר בסוגיה עקרונית 21-הקניית מיומנויות המאה ה שלה השלכות רחבות, מוצע שהמשרד יבחן לשלב בתהליך גם היוועצות עם קשת בעלי עניין בתחום החינוך וההשכלה, הממשל, התעסוקה והחברה האזרחית - אשר בכוחם להעשיר את נקודות המבט בנוגע לסוגיה זו.
היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה141 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנההשפעת הגמישות הפדגוגית על הקניית המיומנויות הנדרשות חשיבות הגמישות הפדגוגית לדרגי השטח במערכת החינוך בישראל קיים מתח באינטראקציות שבין שלושת שותפי המפתח בעשייה החינוכית: ביה"ס בראשות המנהל, משרד החינוך והרשויות המקומיות.
מתח זה בא לידי ביטוי בריכוזיות גבוהה ובשימור הסמכויות בידי מטה משרד , ומנגד המשרד עצמו רואה ערך בהקניית אוטונומיה 145)החינוך (ומחוץ לביה"ס ניהולית למנהל ביה"ס.
לתפיסת המשרד, לאוטונומיה בעבודה החינוכית יש חשיבות קריטית, מאחר שהיא יוצרת את הבסיס למימוש האישי המרבי של עובדי המערכת, ובונָה את האמון שבין כל בעלי העניין בחינוך.
על פי הגדרת משרד החינוך, גמישות פדגוגית היא "האפשרות הניתנת למוסדות חינוך לקבל החלטות ולפעול באופן עצמאי בסוגיות פדגוגיות, כמו תוכנית לימודים, ארגון זמן, ארגון לומדים, שיטות ודרכי חינוך, הוראה, למידה והערכה ושימוש במשאבי כוח ההוראה לצורך מתן מענה .
הגמישות הפדגוגית 146)לצרכים המקומיים הייחודיים" (להלן - גמישות פדגוגית גם מאפשרת לצוות ביה"ס לממש את הפוטנציאל המקצועי ואת היצירתיות שלו ומגבירה את מחויבותו ואחריותו לתוצאות; ומנגד מאפשרת למשרד החינוך לבצע מהלכים של שינוי בבתי"ס בעלי מסוגלות לכך ולהניע את גלגלי המערכת קדימה.
מדינות שונות בעולם הקטינו את עומס התכנים הנלמדים במסגרת תוכניות הלימודים וכן את מספר מקצועות הלימוד הנלמדים, ונתנו גמישות פדגוגית .
כך 147לבתי"ס הן בבחירת מקצועות הלימוד ופריסתם והן בבחירת תוכני הלימוד לדוגמה, בפרובינציה קולומביה הבריטית שבקנדה מתאפיינת תוכנית הלימודים בגמישות גבוהה - היא מציגה הגדרה כללית לנושאי הלימוד, והאחריות להגדרה המפורטת של התכנים ולאופן העברתם מוטלת על השדה החינוכי; באוסטרליה מדיניות החינוך תומכת בגמישות פדגוגית לביה"ס, ובמסגרת תוכניות הלימודים על מנת לפעול עם 50% - 20% ניתנת לשדה החינוכי גמישות פדגוגית בהיקף של הרשויות המקומיות; תוכניות הלימודים בניו זילנד מתייחסות לשמונה מקצועות לימוד מסוימים באופן כללי, ומעבר לכך יש לבתיה"ס אפשרות ללמד מקצועות נוספים.
1 'עמ ,מתעודת בגרות לתעודת גמר 145 אמון של משרד החינוך ביכולת ובמחויבות של מנהל ביה"ס וצוותו; אמון של מנהלים וצוותים בכוונת 146 משרד החינוך לאפשר את מרחב הגמישות לצד בקרה והערכה; אמון של מנהל ביה"ס ביכולת ובמחויבות של צוותו; אמון של קהילת ביה"ס במנהל ובצוותו; אמון של הצוות החינוכי במסוגלות התלמידים להצליח ובצורך שלהם לחוות גמישות.
, המכללה האקדמית בית - סקירה השוואתית בינלאומית 21-עיצוב תוכנית לימודים למאה ה מ' צוקרמן, 147 .
ארגון לימודים מחודש); כן ראו 2018 ברל (יולי 142 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה זהות דרג מקבלי ההחלטות בחינוך בישראל שאלת המתח המובנה בין משרד החינוך, מנהלי בתיה"ס והרשויות המקומיות נבדקה .
במסגרת זו נבחנה 148 2018 על מצב החינוך לשנתOECD-גם במסגרת הדוח של ה לגבי כל אחת ממדינות הארגון השאלה, "מי מקבל את ההחלטות בתחום החינוך?
"; החלטות ארגוניות 23 על מנת לענות על השאלה ערכו החוקרים רשימה של 32 וחינוכיות, ובחנו את הדרג המוסמך לקבל את ההחלטה בכל נושא.
בתרשים בקבלת ההחלטות.
OECD-מוצג הפילוח של מדינות נבחרות ב החלטות שהתקבלו בכל אחד מהדרגים הממשלתיים, :32 תרשים מדינות נבחרות , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
Education at a glance 2018 על פי נתוני מההחלטות בתחום החינוך בישראל 69% עלה כיOECD-מהתרשים ומהמחקר של ה , שעומד על OECD-מתקבלות על ידי משרד החינוך, כפי שניים מהממוצע במדינות ה מההחלטות, לעומת הממוצע 19% , וכי בסמכותם של בתיה"ס בישראל לקבל רק35% .
עוד עלה כי בישראל כל ההחלטות מתקבלות34% , שעומד עלOECD-במדינות ה מההחלטות מתקבלות בשיתוף 13% ,OECD-על ידי דרג אחד, ואילו על פי ממוצע ה פעולה של כמה דרגים.
כל האמור מצביע על ריכוזיות באופן קבלת ההחלטות בנושא החינוך בישראל ואי-שיתוף פעולה בין הדרגים לצורך קבלתן.
408 בעמוד D6 - ראו פרק OECD, Education at a glance, 2018 148 היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה143 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה דעת דרגי השטח על תרומת הגמישות הפדגוגית להקניית מיומנויות 21-המאה ה מהמנהלים שהשיבו על השאלון ציינו כי מוענקת להם גמישות פדגוגית 67% במידה בינונית ומטה.
יצוין כי קיימים הבדלים בין שיעור הגמישות שלה זוכים מנהלי בתי"ס במחוזות השונים, בסוגי הפיקוח השונים ובסוגי בתיה"ס השונים.
מוצגים הפערים במידת הגמישות הפדגוגית שעליה הצביעו 35 - 33 בתרשימים המנהלים בבתיה"ס השונים.
עמדת המנהלים לגבי מידת הגמישות לה זוכים בתי :35 - 33 תרשימים : 5 - 1 הספר השונים, על פי מחוזות, סוגי פיקוח וסוגי בתי ספר (דירוג :149) - במידה רבה מאוד5 ; - בכלל לא1 מידת הגמישות בהתאם לסוג ביה"ס לשם הניתוח והצגת הממצאים חושב ממוצע לתשובותיהם.
149 144 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינהמידת הגמישות בהתאם לסוג הפיקוח על ביה"ס מידת הגמישות בהתאם למחוז על פי תשובות לשאלון משרד מבקר המדינה.
מהתרשימים עולה כי מנהלי בתיה"ס בחינוך הממלכתי דתי הצביעו על רמת הגמישות הפדגוגית הנמוכה ביותר, וכך גם מנהלי בתיה"ס במחוזות הפיקוח בחיפה ובדרום.
מבין סוגי בתיה"ס השונים, מנהלי בתי"ס שש שנתיים (לרבות מנהלי חט"ע הנמצאות בתוך בתיה"ס השש שנתיים ומנהלי חט"ב בתוך בתיה"ס השש שנתיים) זוכים לגמישות פדגוגית נמוכה יותר מזו של מנהלי חט"ב או חט"ע נפרדות (שאינן חלק מבי"ס שש שנתי).
היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה145 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה המנהלים ציינו בשאלון, בין היתר, כי משרד החינוך מצהיר שהוא מקנה לבתיה"ס גמישות פדגוגית, אך בפועל אינו עושה זאת - הוא מכביד במשימות, ברגולציה , לדעת 21-ובבירוקרטיה.
כדי לאפשר הקניית מיומנויות הנדרשות למאה ה המנהלים, נדרש המשרד להקנות למנהלים גמישות פדגוגית (וכן תקציבית וארגונית) ועצמאות מחשבתית, שיאפשרו להם לנהל ולהוביל מהלכים שלסברתם להלן מציג פילוח של תשובות המנהלים בנוגע לתחומים 36 הם נחוצים.
תרשים שבהם לדעתם הגדלת הגמישות הפדגוגית שתינתן להם תתרום במידה הרבה ביותר :150 21-להקניית מיומנויות המאה ה התחומים שבהם הגדלת הגמישות הפדגוגית תתרום במידה :36 תרשים הרבה ביותר להקניית מיומנויות על פי תשובות לשאלון משרד מבקר המדינה.
מהמנהלים ציינו זאת בנוגע לתחום של בחירת מקצועות הלימוד הנלמדים לאורך 24% * מהם ציינו זאת בנוגע לתחומים של פריסת מקצועות הלימוד לאורך השנים19% ;השנים והקצאות השעות עבור כל מקצוע.
** בקרב מנהלי החט"ע, שתלמידיהם הם הנבחנים בבחינות הבגרות, שיעור המנהלים שבחרו בהערכה ומדידה כתחום שיכול לתרום במידה הרבה ביותר היה גבוה יותר, והגיע .
27% לכדי המנהלים התבקשו לבחור מבין שורה של שמונה תחומים מהו התחום המרכזי שבו הגדלת הגמישות תתרום 150 במידה הרבה ביותר להקניית המיומנויות.
לשם הניתוח אוחדו כמה תחומים - הקצאת שעות הלימוד בין המקצועות השונים, פריסת מקצועות הלימוד על פני שנות הלימוד, בחירת המקצועות הנלמדים בביה"ס - לקבוצה אחת של תוכניות לימודים.
146 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה כפי שעולה מהתרשים, המנהלים רואים חשיבות בעיקר בהגדלת הגמישות בתחומי תוכניות הלימודים, ההערכה והמדידה, והפעלת יוזמות, וזאת במטרה לאפשר 14% ,להם להקנות מיומנויות לתלמידים.
יצוין כי מלבד שלושת תחומים אלה מהמנהלים בחרו בפיתוח מקצועי למורים כתחום שהגדלת הגמישות הפדגוגית בו מהמנהלים ציינו כן לגבי 13%-תתרום במידה הרבה ביותר להקניית המיומנויות, ו התחום של חלוקת תלמידים לקבוצות לימוד.
במסגרת קבוצות המיקוד, גם רכזי המקצוע שמו דגש על הצורך במתן גמישות בתוכניות הלימודים עצמן, והביעו את הצורך בהבניית תוכנית לימודים באופן שתאפשר גמישות בבחירת התכנים, תכלול תכנים שמותאמים לתלמידים, ותאפשר להם לצרוך את המיומנויות שהם צריכים לעתידם.
כך למשל ציינה רכזת אנגלית כי במקצוע שבאחריותה בשל ריבוי החומר לא מתעמקים בו; ורכזת היסטוריה ציינה כי בשל כמות החומר הגדולה שיש ללמד, לא נותר זמן ללמידה יצירתית.
, רבים מהמנהלים ציינו כי בפועל, גמישותם הפדגוגית 36 כפי שניתן לראות בתרשים בתחומים החשובים להם מוגבלת.
דוגמה אחת היא בתחום של הפעלת יוזמות - מהמנהלים שניסו להוביל יוזמה להקניית מיומנויות מחוץ לתוכנית הלימודים 72%-כ (כגון דיבייט, רובוטיקה, קשרים וירטואליים עם בתי"ס אחרים או מפגשי תלמידים עם התעשייה) נתקלו בחסמים, ולא הצליחו לקדם את יוזמתם.
) הצביעו עליו הוא היעדר משאבים או תקציב לקידום היוזמה44%( מנהלים 8%-נוספים ציינו כחסם את היעדר ההכשרה והתמיכה המקצועית לצוות ביה"ס, ו נוספים הצביעו על היעדר גמישות פדגוגית מספקת לשם קידום היוזמה.
התמונה המשתקפת מתהליך שיתוף הציבור מצביעה על פער בין הגמישות הפדגוגית שעליה מצהיר המשרד ואותה הוא מנסה לקדם לבין תפיסת המנהלים ורכזי המקצוע בדבר הגמישות הפדגוגית שמוענקת לבתיה"ס בפועל.
בתגובת המשרד הוא ציין כי למנהלי החט"ע בבתיה"ס השש שנתיים קיימת גמישות פעלה במשרד ועדה 2016-תקציבית בתחום השעות וניהול ביה"ס.
בנוסף, ב לבחינת נושא האוטונומיה, ובעקבותיה הקים המשרד, בין היתר, "מאגר תוכניות" הזמין למנהלים לבחירה מתוכו.
עוד ציין המשרד כי בימים אלה הוא מקדם מהלכים להגדלת הגמישות הפדגוגית של המנהלים ובהם אלה: הליך התקשרות עם ארגונים מומחים של החברה האזרחית הפועלים בתחום קידום 2020-שהחל ב - 2018 המיומנויות במערכת החינוך לשם הנגשתם לבתיה"ס; תהליך שהחל בשנים לתקצוב פדגוגי בחט"ב (במספר מחוזות), המאפשר הקצאת משאבים לקידום 2019 יוזמות בחטיבת הביניים; פעולות מחקר ופיתוח (המקודמות באגף המו"פ במינהל היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה147 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה הפדגוגי), שמטרתן הבנת הצרכים הפדגוגיים של השטח והענקת גמישות מבוקרת לבתיה"ס ולרשויות המקומיות.
משרד מבקר המדינה מציין את הצעדים שננקטו להרחבת הגמישות הפדגוגית וממליץ למשרד החינוך לבחון את הפערים בעניין זה כפי שאלו עולים מעמדות המנהלים.
עוד מומלץ כי ימשיך ויפעל להרחבת הגמישות הפדגוגית בהתאם למדיניותו.
כיוון אסטרטגי לחט"ב: הקניית מיומנויות חדשות מדיניות המשרד להקניית מיומנויות במסגרת חיזוק חטיבות הביניים לדעת חוקרי חינוך, הרפורמה המקיפה ביותר במערכת החינוך הישראלית היא הרפורמה המבנית של הקמת חטיבות הביניים כשלב החינוכי שבין החינוך היסודי של ועדה 1968 לחינוך התיכוני (ז'-ט').
חט"ב הוקמו בעקבות המלצות משנת פרלמנטרית לבחינת מבנה החינוך היסודי והעל-יסודי בישראל (ועדת רימלט).
המטרות העיקריות בהקמתן היו העלאת רמת ההוראה וההישגים הלימודיים והחינוכיים בכל שלבי החינוך, צמצום הפער ברמת ההשכלה והגדלת הסיכויים להשתלב בחברה ובמשק.
הן גם נועדו לאפשר תקופת מעקב והסתגלות לתלמידים לפני התיכון ואת הכוונתם ללימודים תיכוניים המתאימים לנטיותיהם וליכולתם.
297,000 בשנה"ל התשע"ט למדו במסגרת חט"ב חשיבות חט"ב להטמעת מיומנויות עולה גם מריבוי המבחנים הבין-לאומיים של תלמידים בשלב חינוך זה, ובהם פיזה וטימס.
זאת לצד מבחן המיצ"ב הישראלי, הנערך לתלמידי כיתה ח'.
כך, מבחן פיזה נועד לבדוק באיזו מידה תלמידים בני "מוכנים לחיים הבוגרים" - רכשו כלי חשיבה והבנה של כללים המאפשרים 15 מהמנהלים שהשיבו לשאלון18% התמודדות טובה ויעילה עם סביבתם.
עם זאת, רק סבורים שלפי מדיניות משרד החינוך התפקיד החשוב ביותר של חט"ב הוא להקנות .
151לתלמיד מיומנויות שיידרשו לו לשוק העבודה המשתנה ) בחנה 2019 - 2018( בשנה"ל התשע"ט עדכון תפקידה של חטיבת הביניים: , וזאת במסגרת מהלך 21-המזה"פ את התאמת תוכני הלימוד של חט"ב למאה ה תכנוני לחיזוקה (להלן - יוזמת המזה"פ לחיזוק חט"ב).
במסגרת מהלך זה עסקה המזה"פ, יחד עם צוותים מהמינהל הפדגוגי וממינהל חברה ונוער, בגיבוש תפיסה ) סבורים שתפקידה החשוב ביותר של חט"ב הוא להכין את התלמידים ללימודים 34%( כשליש מהמנהלים 151 ציינו שאינם מכירים את מדיניות משרד החינוך לחט"ב (ועל כן אינם יודעים מהו תפקידה 13%-בחט"ע, ו החשוב ביותר על פי מדיניות המשרד).
148 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה אודות חט"ב העתידית.
לפי תפיסת המזה"פ, מעבר ללמידה הדיסציפלינרית שנעשית בחט"ב בהובלת המורה, תיכלל בה גם למידה בין-תחומית ולמידה עצמאית וקבוצתית של תלמידים.
הלמידה הבין-תחומית אמורה לשלב מיומנויות בתהליך הלמידה באמצעות ההתנסות של התלמידים בבחירה של תחומי הלמידה, בעבודה שיתופית, בלקיחת אחריות ללמידה, בתכנון תהליך הלמידה וההגעה לתוצר וכן בשיקוף של התהליך.
לתפיסת המזה"פ, מיומנויות אלו הן גם הנדרשות להשתלבות גמישה בעולם תעסוקה משתנה.
בהתאם לתפיסה זו, המזה"פ החלה לפתח יחידות הוראה בין-תחומיות לחט"ב ומחוונים למורים להנחיית עבודה קבוצתית עצמאית של תלמידים.
בשנה"ל התש"ף ) אמורים היו תלמידי חט"ב במחוזות תל אביב ומרכז, בזרמי החינוך 2020 - 2019( הממלכתי, הממלכתי דתי והערבי, להתנסות בלמידה בין-תחומית ובלמידה של תחומי בחירה בעבודה קבוצתית עצמאית של תלמידים.
לאחר בחינה של יישום מהלכים אלו במהלך שנה"ל התש"ף, בכוונת המזה"פ להרחיבם ולהטמיעם.
בתגובת המשרד הוא ציין כי היה בכוונתו להתחיל ביישום המהלכים הללו בשנה"ל התש"ף לאחר חופשת הפסח, אולם עקב משבר הקורונה נדחה היישום לשנה"ל התשפ"א.
מנהלת האגף לחינוך על-יסודי (במינהל הפדגוגי) התייחסה לצורך בחיזוק ושיפור חט"ב במסמכי מתנ"ה לשנות הלימודים התשע"ט והתש"ף (להלן - מתנ"ה התשע"ט; מתנ"ה התש"ף).
כך למשל, במתנ"ה התש"ף צוין כי "אנו נמצאים במהלך עומק בעיצוב פני חטיבת הביניים החדשה.
בתהליכי הלמידה המשמעותית נעלה שלב אשר רוכש ידע בר קיימא, המשולב בטיפוח מיומנויות המאה 2030 בטיפוח בוגר - חשיבה מסדר גבוה, שיתופיות, יצירתיות, אוריינות דיגיטאלית, וכשירות 21-ה תרבותית".
יעדים, שכוונו גם לחט"ב וגם לחט"ע, 15 מתנ"ה התשע"ט לחינוך העל-יסודי כלל לבחירה ולתיעדוף של בתיה"ס; פירוט כלים מתודולוגיים המוצעים לבתיה"ס לצורך תכנון עבודתם, בחירתם את יעדיהם והערכתם את פעילותם; ועבור כל יעד פירוט משימות מומלצות להשגתו, אמצעים וכלים, מדדי תוצאה ותוכניות רלוונטיות שמפעיל המשרד.
עוד פירט מסמך זה את המשאבים העומדים לרשות בתיה"ס במונחי שעות הוראה ואת הגמישות הניתנת לבתיה"ס בהקצאתם.
מתנ"ה התש"ף לחינוך העל-יסודי הוכן עבור שלב חט"ב, וככלל היעדים שהציג נותרו אותם יעדים של מתנ"ה התשע"ט.
גם במתנ"ה התש"ף ניתנה לבתיה"ס בחירה מלאה בין היעדים ובנוגע לתיעדופם, ולכל יעד פורטו משימות מומלצות, מדדי תוצאה אפשריים, תוכניות שמפעיל המשרד, וחומרים וכלים מומלצים לשימוש ביה"ס.
היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה149 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה מתנ"ה התשע"ט ומתנ"ה התש"ף נותנים לבתיה"ס כלים חשובים לתכנון ולביצוע של עבודתם השנתית ומאפשרים להם אוטונומיה נרחבת בתהליכים אלו.
יש לראות את גיבושם והפצתם בחיוב, כמו גם את הפיילוט במחוזות תל אביב והמרכז.
עם זאת, בשל העומס הנובע מריבוי מקצועות הלימוד ומהיקף , עולה חשש כי מסמכים אלה לא 152הבחינות שקובעים המזה"פ והמפמ"רים יתגבשו לכלל תוכנית ריאלית, שתאפשר להקנות את המיומנויות הנדרשות לתלמידי חט"ב בפרספקטיבה של הרצף מחטיבת הביניים לחטיבה העליונה.
הפערים בנוגע לתפקיד חט"ב ככלל ותפקידה בהקניית מיומנויות המאה בפרט באים לידי ביטוי גם בתפיסת השטח בעניין תרומת שנות לימוד 21-ה אלה להקניית המיומנויות, כמפורט להלן: :21תפיסת המנהלים את המידה שבה חט"ב מקנה בפועל את מיומנויות המאה ה הביקורת בדקה, באמצעות שאלון המנהלים, את תפיסתם באיזו מידה חט"ב מקנה .
התקבלו התוצאות הבאות: 21-בפועל את מיומנויות המאה ה התפלגות תשובות מנהלי בתיה"ס העל-יסודיים לשאלה, :37 תרשים "באיזו מידה חטיבת הביניים מקנה בפועל את המיומנויות?
" על פי תשובות לשאלון משרד מבקר המדינה.
ראו בדוח זה בתת-הפרק "השפעת הגמישות הפדגוגית על הקניית המיומנויות הנדרשות".
152 150 2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה2021- התשפ"א | ב71 דוח שנתי | מבקר המדינה מהמנהלים סברו כי חט"ב מקנה בפועל את המיומנויות39% מהתרשים עולה כי ) סבורים שחט"ב 61%( במידה רבה או רבה מאוד.
ברם, חלק ניכר מהמנהלים מקנה בפועל את המיומנויות הנדרשות במידה מועטה או בינונית בלבד.
ממוצע תשובות מנהלי בתיה"ס העל-יסודיים לשאלה, "באיזו :38 תרשים מידה חטיבת הביניים מקנה בפועל את המיומנויות?
", לפי זרמי חינוך על פי תשובות לשאלון משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי המשיבים מקרב המנהלים בחינוך הממלכתי ערבי העניקו את הציון הנמוך ביותר להקניית מיומנויות בחטיבת הביניים.
ציון טוב קצת יותר העניקו לתהליך .
153זה המשיבים מקרב המנהלים בחינוך הממלכתי יהודי ובחינוך הממלכתי דתי במסגרת קבוצות מיקוד של רכזי מקצועות בית עמדות רכזי מקצוע בית ספריים: ספריים ציינו המשתתפים כמה היבטים הנוגעים ללמידה בחט"ב כלהלן: (א) חט"ב הן שלב ברצף הלמידה שיכול לאפשר דגש על עיצוב החשיבה והקניית המיומנויות הנדרשות לתלמידים.
(ב) בפועל לא ברור מה תפקיד חט"ב בכל הנוגע להיותה שלב אמצעי בין בתיה"ס היסודיים לבין החט"ע.
(ג) חט"ב מתמקדות בהכנת התלמידים ללימודים בחט"ע ולבחינות הבגרות.
(ד) חט"ב מקנות לתלמידים ידע ולא מיומנויות והרגלי למידה.
המנהלים מקרב המגזר החרדי שהשיבו לשאלון העניקו ציון גבוה מזה של עמיתיהם.
עם זאת יש לציין 153 כי בקרב מגזר זה מתכונת הלימודים במסגרת חטיבת ביניים היא מצומצמת ביותר (ארבע חטיבות ביניים בתי"ס על-יסודיים במגזר זה), וייתכן שהמשיבים לא ביססו את תשובתם על היכרותם את 908 מתוך הנושא מתוך ניסיון אישי.
היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנההיערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה151 המוכנות לשוק העבודה המשתנההמוכנות לשוק העבודה המשתנה יוצא אפוא כי המנהלים ורכזי המקצועות הציגו תמונה המעוררת צורך בדיון על אודות מצב הקניית המיומנויות בחט"ב.
בתגובת המשרד הוא ציין כי בשל הכרתו בערכה הייחודי של חטיבת הביניים ובשינוי האסטרטגי הנדרש בה, הוא מקדם את עדכון תוכניות הלימודים הראשונות דווקא בחטיבת הביניים.