HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הקמת מערכת תחבורה עתירת נוסעים במטרופולין תל אביב חיונית לציבור ולמשק, עקב הגודש הרב בכבישי המטרופולין המסב למשק נזקים, בין היתר, בגין אבדן שעות עבודה בשווי מיליוני ש"ח בשנה, ירידה ברמת השירות של התחבורה הציבורית והגברת זיהום האוויר.
הממצאים שהועלו בדוח זה מצב יעים על ליקויים משמעותיים של חברת נתיבי תחבורה עירוניים להסעת המונים בע"מ בניהול הרכש והמכרזים ובגיוס כוח אדם.
הליקויים שהועלו בדוח זה מצביעים על כך שנת"ע טרם הסתגלה ארגונית לשינוי שחל בתפקידיה בעקבות החלטת הממשלה מדצמבר 2010 , זאת אף על פי שחלפו יותר משלוש שנים ממועד ההחלטה.
פרויקט הקו האדום הוא מן המורכבים בפרויקטים של תשתיות שבוצעו בישראל, והוא כרוך בתקציבי עתק שמממנת המדינה.
על דירקטוריון החברה להפיק לקחים מהממצאים שעלו בדוח זה ולהנחות את הנהלת החברה לקיים את כללי המכרזים בהתקשרויותיה לרכישת שירותים ועבודות ולגיוס כוח אדם.
על משרד התחבורה והבטיחות בדרכים ועל משרד האוצר לוודא כי נת"ע מתקנת את הליקויים שהועלו בדוח זה, ולנוכח ממצאי הביקורת ומורכבות הפרויקטים של מתע"ן הממומנים במלואם בידי המדינה, מן הראוי שמשרדי התחבורה והאוצר יפקחו באופן הדוק יותר על פעילות החברה ועל ביצועיה.
שם הדוח: חברת נת"ע - נתיבי תחבורה עירוניים להסעת המונים בע"מ - ניהול רכש ומכרזים וגיוס כוח אדם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014
שם הדוח: החברה הממשלתית לתיירות בע"מ - מכרזים והתקשרויות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מבוא .
החברה הממשלתית לתיירות בע"מ היא זרוע ביצועית של משרד התיירות שתפקידה ליישם את מדיניות המשרד בתחום פיתוח התשתיות הציבוריות לתיירות בישראל.
תשתיות אלה כוללות אתרים היסטוריים ודתיים, אתרי עתיקות, אתרי טבע, מרפא, ספורט ונופש, מסלולי תיירות בעיר ועוד.
יחסי הגומלין בין משרד התיירות לחמ"ת מוסדרים בהסכם המתעדכן אחת לכמה שנים.
לפי הסכם זה, על החברה לפתח ולבצע פרויקטים לפי הזמנות עבודה שמשרד התיירות מעביר לה.
המימון לפיתוח הפרויקטים מקורו בעיקר בתקציב משרד התיירות ; לחמ"ת אין מקורות מימון עצמאיים2 .
החמ"ת מבצעת את הפרויקטים במיקור חוץ באמצעות קבלני משנה שהיא מתקשרת עמם, כגון מתכננים, אדריכלים, קבלנים ויועצים ממגוון תחומים.
לצורך פעילותה השוטפת היא מתקשרת גם עם נותני שירותים כגון מבקר פנים, ספקים מתחום המחשוב ועוד.
לעתים החמ"ת מעבירה פרויקטים לטיפולם של גופים אחרים, בעיקר הרשויות המקומיות שבתחומן הם מוקמים, וגם גופים אלה מבצעים את הפרויקטים באמצעות קבלני משנה שהם מתקשרים עמם.
בשנים 2013 -2011 חתמה החברה על64 התקשרויות עם קבלנים בסכום כולל של כ-192 מיליוןש"ח: בשנת 2011 נחתמו20 התקשרויות עם קבלנים בסכוםכולל של כ -21 מיליון ש"ח; בשנת 2012 נחתמו27 התקשרויות כאלה בסכום כולל של כ-87 מיליון ש"ח; ובשנת 2013 נחתמו17 התקשרויות כאלה בסכום כולל של כ-84 מיליון ש"ח.
ממסמכי החמ"ת עולה כי בשנים 2012 -2010 היאהעסיקה "בכל רגע נתון כ -600 יועצים, מומחים ונותני שירותים שונים" בעלות ממוצעת של כ-11 מיליון ש"ח בשנה3 .
מאחר שה חמ"ת היא חברה ממשלתית, התקשרויותיה לביצוע עבודה או לרכישת שירותים כפופות להוראות חוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992, ולתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 .
התקשרות בדרך המכרז הקבועה בדינים אלה נועדה להבטיח למפרסם המכרז התקשרות יעילה בתנאים מיטביים, ולמציעים בכוח - שוויון הזדמנויות.
השיטה גם אמורה למנוע פגיעה בטוהר המידות ומשוא פנים.
בחודשים יוני-דצמבר 2013 לסירוגין בדק משרד מבקר המדינה כמה נושאים הנוגעים לניהול התקשרויות בחמ"ת, ובעיקר את פעילותה של ועדת המכרזים של החמ"ת בשנים 2013 - 2011 .
הביקורת נעשתה בחמ"ת, וביקורת השלמה נעשתה במשרד התיירות.
3 נכון לפברואר 2014 , לא היה בידי החמ"ת להמציא למשרד מבקר המדינה נתונים בדבר העסקת יועצים, מומחים ונותני שירותים בשנת 2013.
החברה הממשלתית לתיירות בע"מ 615 .
:שם הדוח החברה הממשלתית לתיירות בע"מ - מכרזים והתקשרויות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בחינת הצעות של קבלנים במכרזים לביצוע פרויקטים .
אמות המידה לבחירת הזוכה סעיף 21 (ב) לתקנות חובת המכרזים קובע כי אם "נכללו במסמכי המכרז פרטים לעניין אמות המידה שלפיהם תיבחר ההצעה הזוכה, תבחר ועדת המכרזים את ההצעה המעניקה את מרב היתרונות לעורך המכרז בהתאם לאמות המידה כאמור, זולת אם החליטה שלא לעשות כן בנסיבות מיוחדות ומטעמים מיוחדים שיירשמו, ולאחר שנתנה לבעל ההצעה המעניקה את מרב היתרונות לעורך המכרז לפי אמות המידה כאמור, הזדמנות להביא את טענותיו לפניה"; סעיף 22 (א) לתקנות מפרט את אמות המידה האפשריות 4 .
סעיף 22 (ב) לתקנות קובע כי "ועדת המכרזים תכלול במסמכי המכרז את פירוט כל אמות המידה, מבחני המשנה, את המשקל היחסי שיינתן לבחירת ההצעה.
בנוהל "הכנה וביצ וע מכרז" של החמ"ת מנובמבר 2009 נקבע כי השיקולים של ועדת המכרזים לבחירת הצעה זוכה הם: מחיר; איכות הטובין, השירותים או העבודה; אמינות המציע, לרבות כישוריו, ניסיונו ומומחיותו; המלצות (בכפוף לדרישות המכרז); מידת שביעות הרצון מהתקשרויות קודמות והתנהלות בתחום השמירה על זכויות עובדים.
ברוב המכרזים הפומביים שפרסמה החמ"ת בשנים 2013 -2011 צוין כי מלבד ההצעה הכספית תהיה החברה רשאית לבחון ולשקול אמות מידה אחרות, בהן ניסיון קודם של המציע בביצוע עבודות בסדר גודל, בהיקף ובמהות הדומים לעבודות המצוינות במכרז; מידת שביעות רצונה של החמ"ת או של שותפיה מהמציעים בכמה היבטים, כגון אי - השלמת עבודה במועדה, יחסי אנוש מתוחים או לא תקינים והליכים משפטיים שהתקיימו בין החמ"ת או שותפיה ובין המציע; ואיתנות פיננסית5.
ועדת משנה של ועדת המכרזים לפתיחת מכרזים, אחראית לבדיקת ההצעות.
ועדת המשנה ממלאת "דו"ח פתיחת הצעות למכרז" ומציינת בטבלה מובנית באשר לכל קבלן את שמו, את האישורים שצירף - כגון ערבות בנקאית, אישור ניהול פנקסים ורשימת עבודות - ואת הצעת המחיר שהציע6 .
ועדת המשנה מעבירה את הדוח לחברי ועדת המכרזים להמשך טיפול תוך שהיא ממליצה על הקבלן שראוי לדעתה למסור לו את העבודה לפי המסמכים והמידע שבידיה, או אם לדעתה יש להעביר לביקורת ועדת המכרזים את מסמכי המכרז וההצעות לדיון על מסירת העבודה לאור התוצאות שיתקבלו, לבטל את המכרז או להכריז על מכרז חדש.
בסמכות ועדת המכרזים להחליט אם לקבל את המלצתה של ועדת המשנה או לדחותה.
מפרוטוקולי הישיבות של ועדת המכרזים מהשנים 2013 -2011 עולה כי למעט במקרים אחדים, לא הקפידה ועדת המכרזים לקבל את החלטותיה במכרזים לביצוע פרויקטים על סמך השוואה בין ההצעות על פי כל אמות המידה .
4 מחיר, איכות הטובין, אמינות, כישורים, ניסיון, מומחיות, המלצות, דרישות מיוחדות והתנהלות המציע בנוגע לשמירת זכויות עובדים.
5 אמות מידה נוספות שהתפרסמו במכרזים הן: ביצוע עבודה באיכות או בטיב ירודים; אי-שמירה על הוראות הדין או על הוראות הבטיחות בעבודה והמלצות שצירפו המציעים.
6 ועדת המשנה מציינת בדוח גם את הפרטים האלה: מספר המכרז, מקום ביצוע המכרז, סכום האומדן, תאריך ביצוע האומדן, מספר המעטפות שנמצאו בתיבת המכרזים ומספר ההצעות הרלוונטיות.
שם הדוח: החברה הממשלתית לתיירות בע"מ - מכרזים והתקשרויות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 שפורסמו בטופסי המכרזים.
אמת המידה היחידה שבחנה ועדת המכרזים בשיטתיות הייתה מחירי ההצעות.
במהלך הישיבות נדרשו לעתים חברי הוועדה כבדרך אגב לאמת המידה של שביעות רצון מעבודה קודמת של מציעים מסוימים באמירות כגון: "הקבלן מוכר לנו מעבודתו.
וההתרשמות ממנו היא טובה"; "הקבלן מבצע את העבודה לשביעו ת רצוננו"; "לחמ"ת ניסיון לא טוב עם הקבלן בעבודתו בפרויקט".
אך אמת מידה זו לא נבחנה ביחס לכל המציעים במכרז ולא שוקללה בבירור בתהליך קבלת ההחלטות של הוועדה, כפי שראוי היה שייעשה.
להלן בלוח דוגמאות למכרזים שבהם בחרה ועדת המכרזים בזוכה על פי השוואה בין מחירי ההצעות בלבד.
מחירי ההצעות הזוכות נעו בין כ-2.
5 מיליון ש"ח לכ-10 מיליון ש"ח.
שפורסמו במסמכי המכרזים פרוטוקול ישיבת ועדת המכרזים .
גובה ההצעה ביחס לאומדן .
וביחס להצעות האחרות .
ניסיון קודם של המציע .
בביצוע עבודות בסדר גודל, .
בהיקף ובמהות הדומים .
לעבודות המצוינות במכרז; .
מידת שביעות רצונה של .
מאופן ביצוע עבודה אחרת .
עבורם בידי המציעים בכמה .
היבטים: בעיות מקצועיות .
חוזרות ונשנות; אי-השלמת .
העבודה האחרת במועדה; .
באיכות או בטיב ירודים; אי- .
קיום מהותי של הוראות .
השותפים; אי-שמירה על .
הוראות הדין או על הוראות .
הבטיחות בעבודה; יחסי אנוש .
מתוחים או לא תקינים; .
הליכים משפטיים בין החמ"ת .
או שותפיה ובין המציע; .
ומידת שביעות הרצון של .
מהמציע בעבודות שביצע פרויקט 1 .
בישיבת ועדת המכרזים במאי 2012 צוין: "האומדן לביצוע .
את המכרז רכשו 6 קבלנים שהשתתפו בסיור .
5 קבלנים הגישו את הצעותיהם.
הקבלן מוכר לנו מעבודות .
קודמות שביצע עבור החמ"ת.
הוועדה מחליטה למסור את .
בישיבת ועדת המכרזים באוגוסט 2012 צוין: "האומדן לביצוע .
את המכרז רכשו 7 קבלנים שהשתתפו בסיור .
בהיותה ההצעה ]זה[ העבודה לקבלןהנמוכה ביותר".
בישיבת ועדת המכרזים בינואר 2013 צוין: "האומדן לביצוע .
את המכרז רכשו 11 קבלנים שהשתתפו בסיור .
7 קבלנים הגישו הצעותיהם.
הקבלן מוכר לנו מעבודתו ב.
את העבודה ב ]לו[ הוועדה מחליטה למסור מחיר הצעתו.
בהיותה ההצעה הנמוכה ביותר".
את המכרז רכשו 4 קבלנים שהשתתפו בסיור .
הקבלנים וארבעתם הגישו הצעות.
ההצעה הנמוכה ביותר היא .
הוועדה מחליטה למסור את ] .
בהיותה ההצעה הנמוכה ביותר .
בישיבת ועדת המכרזים באוגוסט 2013 :צוין "האומדן לביצוע .
קבלנים4 קבלנים הגישו החברה הממשלתית לתיירות בע"מ 617 .
:שם הדוח החברה הממשלתית לתיירות בע"מ - מכרזים והתקשרויות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בעבור מזמיני עבודה .
אחרים שהמציע לא צירף .
ההצעה הנמוכה ביותר היא של הקבלן.
הקבלן מוכר לנו מעבודה קודמת שביצע עבור החמ"ת .
שנמצאת בשלבי מסירה סופיים.
בהיותה ההצעה הנמוכה .
משרד מבקר המדינה מעיר לחמ"ת כי משבחרה לקבוע במכרזיה אמות מידה לבחינת ההצעות - וראוי שתנהג כך תדיר כדרך המלך, למעט במקרים מיוחדים וחריגים שנמצא בהם נימוק ענייני שלא לעשות כן - עליה להידרש בשיטתיות לכל אמות המידה האלה בהליך הבחינה והבחירה של המציעים.
התעלמות מהן או בחינתן באופן כללי בלבד אינה תקינה ועלולה לפגוע באינטרס ההסתמכות של המציעים.
כדי שתוכל הוועדה לבחור בהצעה המבטיחה את מרב היתרונות לעורך המכרז, כקבוע בסעיף 21 (ב) לתקנות חובת המכרזים, היא מחויבת להשתית את החלטותיה על השוואה סדורה ומלאה בין כל המציעים לפי אמות המידה שקבעה במסמכי המכרז.
בביקורת נמצא כי למעט במכרזים אחדים, לא פרסמה החמ"ת ב טופסי המכרזים את המשקל היחסי של אמות המידה שהוצגו ואת אופן שקלולן.
משרד מבקר המדינה מעיר כי עקרון ההגינות מחייב רשות ציבורית לפרסם בצד כל אמת מידה שנקבעה בטופסי המכרז גם את המשקל היחסי שלה, כדי לאפשר למציעים להכין הצעה מיטבית.
פרסום זה אמור לבטא את סדרי העדיפויות ואת הצרכים של החמ"ת, ויש בו כדי לשפר את שקיפות ההליך, להבטיח שוויוניות בעת בחינת ההצעות ולאפשר בקרה יעילה יותר על עבודתה של ועדת המכרזים.
יתר על כן, שקיפות יכולה לעודד את ההשתתפות במכרז, וכך לשפר את הסיכוי להתקשרות יעילה ולשאת גם ערך כלכלי7.
בתשובתה מאפריל 2014 מסרה החמ"ת כי היא מקבלת את הערות משרד מבקר המדינה וכי "החברה סיימה לא מכבר הכנת נוהל רכש והתקשרויות חדש, אשר מתייחס בין היתר לסוגיית הליך בחינת ההצעות, ובכלל זה הליך קביעת אמות המידה.
בין היתר, בוטלה הוטמעו ]הערות הביקורת[ .
ועדת המשנה, ומלוא סמכויותיה הוחזרו לוועדת המכרזים בנוהל החדש בכלל ובמסמכי המכרזים שהחברה שוקדת עליהם בימים אלה בפרט".
החברה הודיעה גם כי היא "עומדת לצרף לצוות האדמיניסטרטיבי העוסק במכרזים, גורם בעל ידע משפטי, על מנת לצמצם את האפשרות לתקלות בנושאים אלה.
זאת בנוסף ליועץ המשפטי של החברה אשר משתתף כמשקיף בישיבות ועדת המכרזים".
פער בין הערכת שווי ההתקשרות ובין ההצעות הערכת שווי ההתקשרות (אומדן) פירושה הערכה של מחיר העבודה או השירות המבוקשים, ומטרתה לשמש כלי עזר לבדיקת הסבירות של הצעות המחיר המוגשות במכרז.
7 משרד מבקר המדינה העיר בעבר על חשיבות פרסומן של אמות מידה ומשקלן היחסי גם בהליך תחרותי שאינו מכרז.
לעניין זה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 64 ג( 2014 ), "התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה", עמ' 1443 .
שם הדוח: החברה הממשלתית לתיירות בע"מ - מכרזים והתקשרויות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 סעיף17 א שבתקנות קובע כי אומדן "ייערך בידי גורם מקצועי שהוסמך לכך בידי ועדת ייערך ויופקד בתיבת ]אומדן[ .
המכרזים, וייחתם בידיו ובידי יושב ראש ועדת המכרזים המכרזים לפני המועד האחרון להגשת ההצעות במכרז ויישמר בתיבה עד לפתיחתה".
חשיבותו של אומדן ריאלי ומדויק ככל האפשר היא רבה, שכן אומדן נמוך מדי עשוי להביא לידי פסילת הצעות שמשקפות את מחירי השוק ולבחירת הצעות זולות במיוחד שעלולות בסופו של דבר להיות יקרות לחברה, משום שאפשר שהזוכה לא יוכל לעמוד במחיר הנמוך והוא עלול לפצות את עצמו על הפסדיו בדרך של פגיעה באיכות השירות או העבודה.
מנגד, אומדן גבוה מדי עשוי להביא לידי אישורן של הצעות גבוהות ממחירי השוק ולהסב למפרסם המכרז נזק כלכלי8 .
בסעיף21(א1 ) לתקנות חובת המכרזים נקבע כי אם נעשה אומדן "וכל ההצעות שהוגשו למכרז מרעות עם עורך המכרז לעומת האומדן, רשאית ועדת המכרזים לקבוע כי כל המשתתפים במכרזים שבק בוצת המציעים הסופית, יגישו הצעת מחיר חוזרת ומשופרת".
בנוהל "הכנה וביצוע מכרז" של החמ"ת נקבע כי ועדת המכרזים רשאית לבטל מכרז אם יש "פער שמעל 25% בין האומדן לבין ההצעה הנמוכה ביותר (ביחס לאומדן)", אולם הנוהל אינו קובע איך צריכה לפעול ועדת המכרזים כאשר הצעות המחיר שהתקבלו במכרז נמוכות מהאומדן, ומה הפער שבגינו אפשר לבטל מכרז במצבים כאלה.
מהפרוטוקולים של ישיבות ועדת המכרזים בשנים 2013 -2011 עולה כי הצעות המחיר של קבלנים שזכו ב-16 מכרזים היו נמוכות ב- 21% עד 48% מהאומדן.
ברוב המקרים האלה זומן הקבלן הזוכה לשיחת הבהרה כדי לוודא שהוא אכן נאמן להצעתו, ואף התחייב על כך בכתב.
יצוין כי באחת הישיבות העלה אחד מחברי ועדת המכרזים ספקות ושאל "אם העובדה שההצעות ]מהאומדן[ נמוכותבלמעלה מ- 20% .
"אינה מעוררת קשיים משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה לקבוע בנוהל איך צריכה לפעול ועדת המכרזים כאשר הצעות המחיר שהתקבלו במכרז נמוכות מהאומדן, וכן לבחון אם יש מקום לקבוע פער שבגינו אפשר לבטל את המכרז במצבים כאלה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה החמ"ת כי היעדר נוהל למקרים שבהם הצעות המחיר נמוכות מהאומדן מאפשר גמישות לוועדת המכרזים, וכי הזוכים שהציעו הצעות נמוכות מהאומדן, גם במידה ניכרת, ביצעו את העבודות במלואן, וגובה ההצעה לא פגע בביצוע העבודות ובטיבן.
עם זאת, החמ"ת הודיעה כי לאור הערת הביקורת תקיים ועדת המכרזים דיון בנושא ותוסיף לנוהל התייחסות להצעות מחיר ששונות מהאומדן בשיעור ניכר.
בשני מכרזים נמצא שההצעות הזוכות היו גבוהות מהאומדן ביותר מ- 25% : במכרז אחד זכתה הצעת מחיר שהייתה גבוהה בכ- 27% מהאומדן, ובמכרז אחר זכתה הצעה שהייתה גבוהה בכ- 67% מהאומדן.
כן נמצאו כאמור 16 מכרזים שההצעות הזוכות היו נמוכות מהאומדן ב- 21% עד 48%.
8 ,לעניין חשיבותו של אומדן ריאלי ראו גם מבקר המדינה דוח שנתי 60ב ( 2009 ), "לשכת הפרסום הממשלתית - היבטים בפעילותה", עמ' 660.
החברה הממשלתית לתיירות בע"מ 619 .
:שם הדוח החברה הממשלתית לתיירות בע"מ - מכרזים והתקשרויות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה כאשר יש הפרשים ניכרים בין ההצעות הזוכות ובין האומדן, על החמ"ת לשקול לבדוק את הסיבות להפרשים, לברר אם נפלו פגמים בהליך הכנת האומדן ולהפיק לקחים לטיוב הליך המכרזים בעתיד.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה החמ"ת כי תפעיל "מנגנון הפקת לקחים במסגרתו תתכנס ועדת המכרזים אחת לתקופה, ותקיים דיון להפקת לקחים ביחס למכרזים שנערכו בתקופה הרלוונטית.
כל זאת מתוך מטרה לשפר את הליכי המכרזים הבאים".
התקשרויות המשך עם קבלנים .
בעת ביצוע פרויקטים עולה לעתים צורך לבצע עבודות נוספות על אלה שנקבעו בהתקשרות עם הקבלן שזכה במכרז.
הסיבות לכך יכולות להיות החלטה של משרד התיירות להרחיב את הפרויקט המקורי שאישר, או אירוע לא צפוי שהתרחש במהלך ביצוע הפרויקט (כגון מציאת עתיקות או בעיות בטיחות) ושהטיפול בו דורש מימון נוסף מלבד הסכום שנקבע בהתקשרות המקורית עם הקבלן, או אם מתברר תוך כדי העבודה שהתקציב שאושר להקמת הפרויקט נמוך מהנדרש לביצועו.
את העבודות הנוספות אפשר לבצע באמצעות שינוי של תנאי ההתקשרות הקיימת עם הקבלן שזכה במכרז, ובכלל זה הגדלה של היקף העבודה ושל סכום ההתקשרות (התקשרות המשך) או באמצעות פרסום מכרז נוסף.
שינוי של תנאי התקשרות שמקורה במכרז יש בו כדי לפגוע בשוויון ההזדמנויות בין הזוכה במכרז ובין מציעים פוטנציאליים, והוא יכול לפגוע גם ביעילות ההתקשרות ולפתוח פתח לפגיעה בטוהר המידות.
סעיף 3(4 ) לתקנות חובת המכרזים מסדיר את האופן שבו נדרשת חברה ממשלתית לנהוג אם ברצונה להגדיל היקף של התקשרות קיימת שמקורה במכרז במקום לערוך מכרז להתקשרות חדשה.
לפי סעיף זה, אפשר לפטור התקשרות המשך ממכרז רק בהתקיים כמה תנאים מצטברים, ובהם בין היתר אלה: התקשרות ההמשך היא בתנאים זהים להתקשרות הראשונה או מיטיבים עם עורך המכרז, ומתקיימות נסיבות שבהן השמירה על האחידות נדרשת מטעמי חיסכון ויעילות.
לפי נתונים שהעבירה החמ"ת למשרד מבקר המדינה, בשנים 2013 -2011 אישרה ועדת המכרזים פטור ממכרז ל -25 התקשרויות המשך ב -14 פרויקטים9 .
כל ההתקשרויות הללו היו כרוכות בהגדלות תקציביות של סכום ההתקשרות המקורי שאושר לקבלן במכרז, וסכומן הכולל הגיע לכ- 9.
831 מיליון ש"ח לא כולל מע"מ.
מנתוני החמ"ת עולה כי שיעור הפער בין סכום ההתקשרות לאחר ההגדלות ובין סכום ההתקשרות המקורי שאושר במכרז הסתכם בעשרה מהפרויקטים האמורים בכ- 25% עד כ - 40% , בשניים מהפרויקטים בכ - 50% , בפרויקט אחד בכ - 68% , ובפרויקט נוסף בכ- 83%.
הביקורת העלתה כי בפרוטוקולים של ישיבות ועדת המכרזים שבהן אושרו כמה מהתקשרויות ההמשך האמורות, לא הושוו תנאי התקשרות ההמשך עם תנאי ההתקשרות הראשונה כנדרש בתקנות חובת המכרזים, וממילא לא צוין אם תנאי התקשרות ההמשך זהים לתנאי ההתקשרות הראשונה או מיטיבים .
9 לעתים אושרו כמה התקשרויות המשך בפרויקט אחד.
בשלושה מהפרויקטים החלו ההגדלות התקציביות של הפרויקטים בשנת 2010 .
שם הדוח: החברה הממשלתית לתיירות בע"מ - מכרזים והתקשרויות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 עםהחמ"ת.
כמו כן, לא צוין בפרוטוקולים כיצד ועל סמך מה נקבעו סכומי .
התקשרויות ההמשך כדי לוודא שלא ניתן בהן רווח חריג לקבלן, המכסה על .
ההצעה הנמוכה המקורית שהגיש במכרז.
עוד הועלה כי באשר לכמה מהתקשרויות ההמשך לא צוין בפרוטוקולים מהן הנסיבות שבגללן התקשרות ההמשך נדרשת מטעמי חיסכון ויעילות, אף שלפי התקנות גם מידע זה הכרחי לקבלת ההחלטה.
לא צוינו גם העבודות הנוספות הנדרשות, ולא הוסבר מדוע עדיף לבצען ב התקשרות המשך ולא באמצעות פרסום מכרז חדש.
להלן דוגמאות להתקשרויות המשך שלגביהן לא צוינו בפרוטוקולים של ועדת המכרזים תנאי התקשרות ההמשך אל מול תנאי ההתקשרות הראשונה או הנסיבות שלאורן התקשרות ההמשך נדרשה מטעמי חיסכון ויעילות: א.
בפרוטוקול ישיבה משנת 2011 צוין כי החוזה המקורי עם הקבלן בפרויקט מסוים הוא על סך כ -3.
7 מיליון ש"ח, וכי מתבקשת הגדלת ההתקשרות עם הקבלן בכ - 50% מפני שבמהלך העבודה עלה צורך בעבודות נוספות.
הוועדה פטרה את התקשרות ההמשך ממכרז עד לסכום של כ-5.
מיליון ש"ח בלא הסברים נוספים ב.
בפרוטוקול ישיבה משנת 2012 צוין כי החוזה המקורי עם הקבלן בפרויקט אחר הוא על סך כ- 500,000 ש"ח, וכי בסיור מסירה ראשוני שהיה מספר חודשים קודם לכן עלו בעיות בטיחות כמו מעקות שלא הובאו בחשבון, וכן בקשות נוספות של הרשות המקומית שבתחומה הוקם הפרויקט, ולכן מתבקשת הגדלת התקשרות עד לסכום של כ- 670,000 ש"ח.
גם כאן לא הושוו תנאי ההתקשרויות, ולא הובאו טעמי חיסכון ויעילות.
בפרויקט מסוים (להלן - הפרויקט) אישרה ועדת המכרזים שלוש התקשרויות המשך.
להלן תיאור של הליכי הבחירה בהצעה הזוכה ושל אישור התקשרויות ההמשך: במרץ 2010 קיימה ועדת המכרזים דיון במכרז לביצוע הפרויקט.
האומדן לביצועו עמד על 2,584,148 ש"ח10 .
ארבעה קבלנים הגישו הצעות.
ההצעה הנמוכה ביותר עמדה על 2,633,160 ש"ח, והוועדה החליטה למסור את העבודה לקבלן שהציע אותה (להלן - הקבלן) ובמחיר שהציע, "על פי נוהלי החמ"ת והתקציב העומד לטובת הפרויקט".
עד ינואר 2012 ,, במהלך כשנתיים ממועד הבחירה בהצעת הקבלן במכרז אישרה ועדת המכרזים להגדיל את היקף ההתקשרות עמו שלוש פעמים בפטור ממכרז.
סך כל התקשרויות ההמשך הגיע לכ - 960,000 ש"ח, שהם כ - 36% ממחיר ההצעהשאישרה הוועדה במכרז.
להלן נתונים על אישור התקשרויות ההמשך: .
ההמשך פרוטוקול ישיבת ועדת המכרזים (ההדגשות אינן במקור) .
10 כל הסכומים הנקובים בתת-פרק זה הם לפני תוספת המע"מ.
החברה הממשלתית לתיירות בע"מ 621 .
:שם הדוח החברה הממשלתית לתיירות בע"מ - מכרזים והתקשרויות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מועד .
ש"ח בסך של ]מתבקשת הגדלה[" 646,840 ש"ח + מע"מכדי שניתן .
יהיה להשלים את הפרויקט כהלכה".
עוד צוין שהקבלן מבצע .
את העבודה לשביעות רצונה של החמ"ת וכי "בשלב זה לא .
צפויה כל הגדלה נוספת הגם שהחברה צפויה לצאת בעתיד .
למכרז חדש במתחם סמוך".
ש"ח "כדי שניתן יהיה להשלים את הפרויקט כהלכה אנו נדרשים .
להגדלה נוספת בסך של 163,000 ש"ח + מע"מ".
המשפטי של החמ"ת ציין כי "לאור הנסיבות שתוארו ובין היתר .
לאור העובדה כי ההגדלה הנוספת נובעת מסיבות אובייקטיביות, .
ניתן להחליט על הגדלת העבודה כמבוקש".
ש"ח "ההגדלות הקודמות היו עקב הגדלת העבודה תוך הגדלת .
תקציב הפרויקט בהתאם, תוך התאמת ההגדלה האחרונה לחשבון .
הסופי הצפוי של הקבלן.
כתוצאה מעבודות נוספות באתר .
הפרויקט של חברת החשמל ושל בזק, אשר לא עמדו על הפרק .
קודם לכן, עלה הצורך בעבודות הנדרשות בטיחותית לשם .
נציג היועץ המשפטי של החמ"ת ציין כי .
"בנסיבות המתוארות לעיל רשאית הוועדה על פי דין לפטור .
ממכרז את ההתקשרות עם הקבלן לשם ביצוע העבודות הנוספות .
כפי שעולה מהטבלה, באף אחד מהפרוטוקולים של ישיבות ועדת המכרזים שבהן אושרו שלוש התקשרויות ההמשך, לא הייתה התייחסות לתנאי התקשרויות ההמשך כנדרש בתקנות - דהיינו האם התנאים זהים לתנאי ההתקשרות הראשונה או מיטיבים עם החמ"ת.
כמו כן, לא צוין מה היו הנסיבות ש בגללן נ דרשו התקשרו יות המשך עם אותו קבלן מטעמי חיסכון ויעילות.
חסרונו של מידע זה בולט ב ייחוד בהתקשרות ההמשך הראשונה, שהיקפה מגיע כמעט לרבע מסכום ההתקשרות המקורי.
עוד עולה מהפרוטוקולים, כי ועדת המכרזים אישרה את התקשרות ההמשך הראשונ ה, בסך של כ - 647,000 ש"ח, על סמך הסבר כללי בלבד - כי ה יא נדרשת להשלמת הפרויקט כהלכה - ובלי ל קבל פירוט מה הן העבודות הנוספות שיש לבצע, ומדוע לא הובאו בחשבון מלכתחילה.
התקשרות ההמשך השנייה אושרה בלא שצוין בפרוטוקול אילו נסיבות השתנו מאז הישיבה שהתקיימה חודשיים קודם לכן, שבה נאמר כי לא צפויה הגדלה נוספת.
במסמכים של החמ"ת משנת 2013 שבהם נדון הפרויקט האמור נטען כי שתי התקשרויות ההמשך הראשונות נעשו בשל תוספת תקציב שקיבלה החמ"ת ממשרד התיירות לפרויקט זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אם אלה היו פני הדברים, לא ברור מדוע לא צוין הדבר בפרוטוקולים, ויש בכך כדי להעלות ספק אם הוועדה 622 דוח שנתי65א .
שם הדוח: החברה הממשלתית לתיירות בע"מ - מכרזים והתקשרויות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 החליטה לאשר את התקשרויות ההמשך על סמך נימוקים רלוונטיים, ואם קיבלה את מלוא המידע הנדרש לאישורן.
התקשרות ההמשך השלישית נעשתה כאמור בשל צורך לא צפוי בביצוע עבודות בטיחות בפרויקט.
בביקורת הועלה כי ועדת המכרזים קיבלה את החלטתה על התקשרות ההמשך השלישית, בלא שהיה בידה תחשיב מפורט של סכום ההגדלה הנדרש בה: ועדת המכרזים אישרה לעניין זה תוספת בסך של 150,000 ש"ח, אך בפועל הגדילה החמ"ת את ההתקשרות עם הקבלן בסכום של 72,101 ,ש"ח בלבדכך שסך היקף ההתקשרות עם הקבלן הסתכם בינואר 2012 ב- 3,515,000 ש"ח במקום סך מאושר של 3,593,000 ש"ח, כלומר 77,899 ש"ח פחות מהיקף ההתקשרו ת המאושרת.
ההודעה לקבלן, ובה אישור על הגדלת עבודה בסכום של 72,101 ש"ח, נשלחה לו כחודש לאחר שאישרה ועדת המכרזים את הגדלת העבודה ב- 150,000 .
ש"ח החמ"ת הסבירה למשרד מבקר המדינה כי ביצוע עבודות הבטיחות היה דחוף, ולכן התבקש אישור עקרוני של ועדת המכרזים להגדלה זו, ורק לאחריו הוכן תחשיב של העבודות הנחוצות, שבפועל יצא כאמור נמוך מההגדלה המאושרת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת החמ"ת היה להסביר לוועדה כי מדובר בנסיבות חריגות שהביאו להגשת בקשה שמתבססת על הערכה בלבד ולהציג בדיעבד לפני הוועדה את אופן החישוב.
מקרה זה מלמד שוועדת המכרזים אינה מקפידה לקבל את מלוא המידע הנדרש לצורך קבלת החלטות על התקשרויות המשך בפטור ממכרז, ועליה לנקוט את הצעדים הדרושים כדי שליקוי זה לא יישנה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי סמכותה של ועדת המכרזים לאשר התקשרויות המשך עם קבלן שזכה במכרז צריכה להיעשות מתוך הקפדה על עמידה בתנאים הנדרשים לאישור שינוי כזה כקבוע בתקנות חובת המכרזים.
כאמור, ביצוע עבודות נוספות על אלה שנקבעו במכרז הוא צורך שכיח בפרויקטים שהחמ"ת אחראית להם.
לעתים ההיקף הכספי של העבודות הנוספות הוא ניכר ולעתים אף הופך את התקשרויות ההמשך לעיקר ואת ההתקשרות הראשונה לטפל.
על ועדת המכרזים לוודא שהתקשרויות ההמשך יעילות מביצוע מכרז חדש, שהן חוסכות לחמ"ת כספים, ושאין בשינוי תנאי ההתקשרות משום מתן רווח חריג לקבלן, המכסה על ההצעה הנמוכה המקורית שהגיש במכרז.
בד בבד, על החמ"ת להקפיד כי תהליכי האישור של התקשרויות ההמשך יתועדו בשקיפות מרבית.
החברה הממשלתית לתיירות בע"מ 623 .
:שם הדוח החברה הממשלתית לתיירות בע"מ - מכרזים והתקשרויות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 רשימות מציעים .
דרך המלך שנקבעה בחוק חובת המכרזים היא שהתקשרות לביצוע עבודה או רכישת שירותים תיעשה באמצעות מכרז פומבי.
עם זאת, התקנות מפרטות סוגי התקשרויות שאפשר לבצע שלא באמצעות מכרז פומבי ואת הדרך לביצוען.
למשל, התקנות מאפשרות לתת פטור מחובת מכרז פומבי בהתקשרויות לביצוע עבודה מקצועית הדורשת ידע ומומחיות מיוחדים במקצועות מסוימים, בהם תכנון, הנדסה ואדריכלות.
התקשרויות מסוג זה מחייבות לעתים בחירה מתוך רשימות של ספקים מתאימים בכוח שיהיו ערוכות לפי סוג ההתקשרות ( רשימות מציעים), למשל רשימה של מתכננים, מהנדסים, אדריכלים ועוד.
סעיף 16 בתקנות חובת המכרזים קובע כי ניהול רשימות המציעים הוא באחריות ועדת המכרזים.
הסעיף מחייב כי רשימת מציעים תעודכן אחת לשנה לפחות, תנוהל באופן ממוכן, תפורסם ותהיה פתוחה לעיון הציבור באתר האינטרנט.
ועדת המכרזים תפרסם הודעה בדבר כוונתה לערוך רשימת מציעים לסוג מסוים של התקשרות, וכל הרוצה להיכלל בה יגיש לוועדה בקשה בכתב בצירוף כל הפרטים והמסמכים הדרושים לעניין, והוא ייכלל ברשימה אם ועדת המכרזים תמצא אותו מתאים.
ועדת המכרזים תודיע למבקש על החלטתה ועל נימוקיה.
משרד מבקר המדינה העלה כי בניגוד למתחייב מהתקנות, עד יוני 2013 לא פרסמה החמ"ת באתר האינטרנט שלה את רשימות המציעים שהיו ברשותה ולא פרסמה הודעות בדבר האפשרות להגיש בקשה להצטרף לרשימות אלה.
ממסמכי החברה עולה כי רשימת המציעים שלה כללה בעלי מקצוע שהחמ"ת פנתה אליהם מיוזמתה לאחר שקיבלה חוות דעת חיוביות עליהם מגופים שבשבילם ביצעו עבודה דומה בסוג ובהיקף, או שהחמ"ת עבדה עמם בעבר, וכן בעלי מקצוע שפנו לחמ"ת מיוזמתם.
הועלה כי רשימות המציעים של החמ"ת גם לא עודכנו אחת לשנה לפחות כנדרש בתקנות, וכי הי א עדכנה את רשימות המציעים לאחרונה ב- 31.
עוד הועלה כי ניהול רשימות המציעים בחמ"ת נעשה ידנית ואינו ממוכן כנדרש בתקנות.
כמו כן, בידי החמ"ת לא היה מידע מהימן בדבר נכונותם ועדכניותם של נתוני בעלי המקצוע שברשימות המציעים, ו לא צוין אם כל בעלי המקצוע שברשימות עומדים באמות המידה הקבועות בנ והלי החברה לעניין הכללת בעל מקצוע ברשימות מציעים.
זאת ועוד, את הרשימות ניהלו שניים ממנהלי החברה ששימשו גם חברים בוועדת המכרזים, וועדת המכרזים עצמה, האחראית לפי התקנות לניהול הרשימות, לא הייתה מע ורבת בנושא ולא קיימה עליו בקרה.
באוגוסט 2013 , לאחר שהביא משרד מבקר המדינה לידיעת החברה את הליקויים האמורים, פרסמה החמ"ת רשימות מציעים באתר האינטרנט שלה.
החברה מסרה למשרד מבקר המדינה כי היא נמצאת בעיצומו של תהליך עדכון ורענון של רשימות המציעים, לרבות בדיקת הנתונים של כל בעל מקצוע שנמצא ברשימה, וכי בכוונתה לפרסם לציבור "קול קורא" שיאפשר לבעלי מקצוע בכוח להגיש בקשה להיכלל ברשימותיה.