HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בעקבות ההחלטה האמורה של שר המת"ס כתב בספטמבר 2006 מנכ"ל המכון למנכ"ל משרד המת"ס דאז, מר איתן ברושי, כי "מכון וינגייט, המשמש כמכון הלאומי לקידום ופיתוח הספורט בישראל, ימשיך ויפעל במקרקעי המכון, לשם קידום ופיתוח הספורט והחינוך הגופני בישראל, כפי שפעל מיום היווסדו (אפריל 1957) .
מעת רישום החכירה ע"ש מכון וינגייט (דבר שאמור היה להתבצע פורמלית לפני שנים רבות) לא ימכרו המקרקעין, או חלק מהם, לשום גוף".
בעקבות כך כתב באותו חודש המנכ"ל דאז של משרד המת"ס אל מנכ"ל ממ"י כי "מכון וינגייט הוא המכון הלאומי והמוביל בארץ לקידום ופיתוח הספורט והחינוך הגופני בישראל, וזכויותיו במקרקעין עליהם הוא יושב טרם נרשמו, דבר אשר זכה לביקורת בדוח מבקר המדינה.
אנו ממליצים כי המקרקעין עליהם יושב כיום מכון , ובתנאי וכל עוד הוא ממשיך בפעילותו ]ממ"י[ וינגייט יוחכרו לו, בתנאים שיקבע לטובת קידום ופיתוח הספורט והחינוך הגופני בישראל וכל עוד הוא פועל בהתאם למסמכי ההתאגדות שלו למטרות אלו".
מהמסמכים עולה כי המכללה להכשרת עובדי הוראה תבעה זכויות במקרקעין של המכון, וכי עקב זאת דחה בשנת 2007 שר הבינוי והשיכון דאז, מר מאיר .
47 בשנה זו היה שר זה יו"ר מועצת ממ"י והשר הממונה על ביצועחוק מקרקעי ישראל, התש"ך- 1960.
01 ]במקרה זה הסכם חכירה[ הכוונה ל"עסקה במקרקעי ישראל לכל היעודים, אשר אושרה בועדת עסקות (הנהלה), על בסיס תוכנית בינוי בתוקף, אשר נחתמה עם גוף משפטי, שניתן לזהותו היום".
מכון וינגייט לחינוך גופני ולספורט 1249 .
שטרית49 , את ביצוע החלטתו ולפיה ממ"י יסדיר את זכויות המכון במקרקעין עד שיבורר הנושא.
(א) במרס 2007 שלחה היועצת המשפטית של משרד החינוך לשר הבינוי והשיכון דאז את חוות הדעת הנזכרת לעיל של סגניתה.
במכתב שצירפה לחוות הדעת היא ציינה, בין היתר, כי "מאחר ולשיטתנו מדובר בעמותה ממשלתית אין מקום בשלב זה להחכיר את המקרקעין לטובת העמותה הקיימת במכון וינגייט.
נבקש לשוב ולהזכיר גם את העובדה שמדובר, בין היתר, בקרקעות שהופקעו לטובת פעילות מכון וינגייט".
באפריל 2007 כתב היועץ המשפטי של המכון לשר המת"ס, בעקבות קריאת מכתבה הנזכר של היועצת המשפטית של משרד החינוך כי "אין זה סוד כי רישום הזכויות במקרקעין לטובת מכון וינגייט הינו צורך השעה.
אך מקרה הוא כי הקרקעות לא נרשמו על שם עמותת מכון וינגייט לפני שנים.
ואין לנצל עתה ניצול ציני עובדה זו.
אין לה שום סמכות, גם לא זכות, להחליט או לייעץ 'שלא לבצע את פעולת רישום המקרקעין לטובת מכון וינגייט', מקרקעין שיועדו לו מלכתחילה, ומזה שנים, בפעולתו לטובת פיתוח וקידום הספורט בישראל, פעולה שבשל עיכוב הסדרת המקרקעין, נפגעת מדי יום" (ההדגשה במקור).
(ב) באוקטובר 2007 קבע, בין היתר, שר הבינוי והשיכון דאז, מר זאב בוים50 , כי ".
]ממ"י[ ומול מועצת]ממ"י[ ממ"י יפעל "להסדרת זכויות מכון וינגייט מול הנהלת בישיבת ועדת התקנון של המכון שהתקיימה כאמור בינואר 2008 , ציינה ראש הגדרת [" תחום ייעוץ וחקיקה, על פי תרשומת שערך היועץ המשפטי של המכון, כי המכון פיקוח וביקורת מסוימים על החלטות בתאגיד, ]כעמותה ממשלתית משמעה תהיינה הגבלות על השימוש במקרקעין".
]ו[ )(ג בדצמבר 2008 הסב משרד מבקר המדינה את תשומת לבה של ראש תחום ייעוץ וחקיקה להחלטת ממ"י ממרס 2006 להסדיר את רישום המקרקעין שבהם משתמש המכון ולעובדה כי טרם יושמה ההחלטה האמורה.
ראש תחום ייעוץ וחקיקה כתבה בינואר 2009 " למשרד מבקר המדינה כישוחחנו עם היועץ המשפטי של מינהל מקרקעי ישראל, לבקש ממנו כי יבדוק אם אכן קיימת מודעות במינהל מקרקעי ישראל לשאלות מעמד המכון, ובמיוחד - אם בדעתם לכלול את התנאי המקובל בהקשרים ד ומים, בדבר ייחוד השימוש במקרקעין החכורים למטרות הציבוריות עבורם מוחכר המקרקעין.
בענין זה נשוב ונבדוק עימו תוצאות בירורו, ובמידת הצורך נשוב ונטפל בכך".
(ד) במאי 2009 כתב האגף לייעוץ משפטי של ממ"י למשרד מבקר המדינה כי ]ממ"י[ "חוזה החכירה אשר עתיד להיחתם בין למכון וינגייט יכיל הוראות בדבר שינוי הייעוד ו/או השימוש במקרקעין שהוקצו בפטור ממכרז למטרות ציבוריות, וזאת בדומה להוראות כאמור, המצויות בחוזה הסטנדרטי המצוי במינהל לעניין זה.
למכון וינגייט בועדות ]ממ"י[ חשוב לציין כי האמור לעיל, כפוף לאישור העסקה בין עסקות ואף במידת הצורך בועדת הפטור שליד מועצת מקרקעי ישראל".
]בממ"י[ ממ"י ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 , בין היתר, כי "תנאי דמי [ החכירה עם המכון נקבעו בהחלטת הנהלה, לפיהם, בגין עסקת העבר ישולמו .
49 מר מאיר שטרית כיהן כשר הבינוי והשיכון ממאי 2006 עד יולי 2007.
50 מדובר בתקופת כהונתו של מר זאב בוים כשר הבינוי והשיכון מיולי 2007 עד מרס 2009.
מופחתים בשיעור ]חכירה שנתיים2% לשנה, לשבע השנים אחרונות, ובגין חידוש החכירה (לשנת 1999 ) ישולמו דמי היוון בשיעור 18.
כמו כן ציין ממ"י כי במאי 2009 נקבע שעל המכון להמציא לו דוח הכנסות של חמש השנים האחרונות כדי "להזמין שומה לקביעת ערכי הקרקע"; באוגוסט 2009 הוא סיכם עם המכון כי לאחר שימציא את המסמ כים והמידע שנתבקשו ממנו "יבחן ביחס לתכנית המפורטת החלה על השטח".
]במכון[ הבינוי בפועל היועצת המשפטית של משרד החינוך ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 ,, בין היתר, כי משרד החינוך המשיך להידרש לסוגיית המקרקעין לאחר שהאחריות למכון וינגייט עברה למשרד המת"ס, רק בכל הנוגע למכללה להכשרת עובדי הוראה.
היא ציינה כי מכתבה לשר השיכון ממרס 2007 נשלח גם ליועצות המשפטיות של משרד המת"ס ומשרד המשפטים וקיבל את הסכמתה של ראש תחום ייעוץ וחקיקה.
מנכ"לית משרד התרבות והספורט, גברת אורלי פרומן, ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 .
, בין היתר, כי משרד התרבות והספורט "עשה מאמצים להביא לרישום המקרקעין על שם המכון.
עיכוב ברישום המקרקעין על שם המכון פוגע בקידום אינטרסים חיוניים, פוגע בהתפתחות המכון וביכולתו לעמוד ביעדיו ויש להביאו לסיומו בהקדם האפשרי".
בדצמבר 2009 כתב שר המת"ס לשעבר, מר אופיר פינס, למשרד מבקר המדינה, מבקר [ בין היתר, כי "נדרשתי לסוגיית קרקעות המכון משום שהובא לידיעתי דוח משנת ]המדינה 2002 וסברתי כי יש לנהוג על פי המלצת המבקר להבהיר ולהסדיר את מעמד מכון וינגייט בקרקעות המינהל".
הממשלה הפקיעה במהלך השנים שטח גדול של מקרקעין שערכם רב מאוד, בשל שטחם ומקומם, ומסרה אותן לשימושו של המכון בהיותו זרוע לקידום פעילותה בתחום הספורט.
במשך שנים רבות לא הסדירו ממ"י, המכון והגורמים הממשלתיים הקשורים בפעילותו את זכויות המכון במקרקעין, ועקב כך, בין היתר, לא שילם המכ ון לממ"י דמי חכירה תמורתם.
בסוף שנת 2009 טרם הוסדר נושא שימושו של המכון במקרקעין.
לדעת משרד מבקר המדינה יש לראות בחומרה את תפקודו הכושל של ממ"י בעניין זה.
על ממ"י לסיים בהקדם את טיפולו בגביית דמי החכירה מהמכון ולהסדיר גם את התשלום בגין השימוש המסחרי שהוא עושה במקרקעין.
כמו כן יש טעם לפגם בכך שהמכון נהנה מהמצב במשך שנים רבות ולא פעל עד שנת 2004 .
להסדיר את הנדרש לדעת משרד מבקר המדינה, על הגורמים הממשלתיים הקשורים בפעילות המכון להסדיר בהקדם את נושא שימושו של המכון במקרקעין באמצעות הסכם שייחתם בינו ובין ממ"י ויבטיח כי יושגו המטרות הציבוריות והלאומיות שלשמן הועברה הקרקע למכון.
מכון וינגייט לחינוך גופני ולספורט 1251 .
מכון וינגייט הוא מכון לאומי העוסק בקידום הספורט והחינוך הגופני בישראל.
ממשלת ישראל מייחסת חשיבות לפעילותו ורואה במכון זרוע לקידום פעילותה בתחום הספורט.
המדינה מסרה למכון 430 דונם, שחלק ניכר מהם היא הפקיעה, והיא מקצה לו מדי שנה בשנה תמיכות ניכרות למימון פעילות זו.
אף שבמשך השנים חיוו גורמים משפטיים שונים ממשרדי הממשלה את דעתם בנוגע למעמדו המשפטי הראוי של המכון ואף שהעניין התעורר בעתירה לבג"ץ נגד המדינה והמדינה הודיעה כי היא פועלת להסדרתו, הגורמים הנוגעים בדבר לא העלו את הסוגיה לפני היועץ המשפטי לממשלה להכרע תו המשפטית וממילא לא הובאה הכרעה כזו בפני השרים הנוגעים בדבר, והסוגיה בכללותה טרם הוכרעה.
על הגורמים הממשלתיים הקשורים בפעילות המכון לפעול לכך שהשרים - ובמידת הצורך הממשלה - יקבעו בהקדם את המעמד המשפטי והארגוני המתאים של המכון.
היעדר הכרעה בדבר מעמד המכון עלול לגרום לפגיעה בפעילותו ויתכן שגם לפגיעה בזכויות שונות של המדינה.
נוכח הצורך בבחינה יסודית של ההיבטים המשפטיים של מעמד המכון ראוי היה ששר המת"ס דאז, מר גאלב מג'אדלה, לא יבצע את השינויים בתקנון המכון לפני שילובנו השאלות שהתעוררו בנושא.
אשר לנציגי המדינ ה המכהנים במוסדות המכון, יש להסדיר את סוגיית ניגוד העניינים שהם עלולים להימצא בהם עקב תפקידיהם באמצעות קביעת כללים ברורים לגבי עצם חברותם במוסדות המכון ולגבי השתתפותם בדיונים של מוסדות המכון שיש בהם כדי לעורר חשש לניגוד עניינים כך שיתנו לשיקולים הנוגעים לטובת המכון מעמד בכורה.
באשר לנציגי איגודים וארגונים שונים בתחום הספורט המכהנים במוסדות המכון - יש להבטיח שבמהלך פעולתם במכון הם יתנו לשיקולים הנוגעים לטובת המכון מעמד בכורה.
יש להסדיר זאת, בין היתר, באמצעות קביעת כללים ברורים בעניין השתתפותם בדיונים של מוסדות המכון שיש בהם חשש לניגוד עניינים.
כבר בדוח הקודם של מבקר המדינה משנת 2002 על המכון נאמר, בין היתר, נוכח הממצאים שהועלו, כי "לדעת מבקר המדינה, בגלל הבעיות המבניות של המכון על הגורמים הממשלתיים הנוגעים בדבר לקבל החלטות לאלתר על המשך דרכו של המכון"; הועלה כי חרף דברים אלה וחרף הודעת המדינה לבג"ץ כי נעשים מאמצים להסדרת אישיותו המשפטית של המכון, שהביאה לדחיית העתירה, עד אוקטובר 2009 טרם התקבלו החלטות כאמור.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח החשיבות הרבה של פעילות המכון בתחום הספורט והחינוך הגופני במדינה, על שרת התרבות והספורט, גברת לימור לבנת, להביא למיצוי הדיון בנושא המכון, להמשך דרכו ומעמדו המשפטי ולהכרעתו, תוך שיתוף כל הגורמים הממשלתיים הקשורים בפעילותו של המכון - משרד התרבות והספורט, משרד המשפטים, משרד החינוך, רשות החברות, רשם העמותות וממ"י, לגבש מתכונת לפעיל ות המכון ולפעול ליישומה בהתאם לכך, ובמידת הצורך להביא את הנושא להכרעת הממשלה.
על כל אחד מגורמים אלה לפעול בהקדם, כל אחד בתחומו הוא, לתיקון הליקויים שהועלו בדוח זה כדי שהמכון, שהוא המוסד הלאומי העוסק בקידום הספורט והחינוך הגופני בארץ, יוכל למלא את תפקידו באופן מיטבי וכדי שזכויות המדינה בנכסיה יישמרו כנדרש.
לצורך פעילותה השוטפת של חברת החשמל לישראל ב ע"מ (להלן - חח"י או החברה) בין היתר, מול גורמי חוץ, לרבות רשויות מדינה, התקשרה החברה עם יועצים חיצוניים המתמחים בתחומים שונים.
כחברה ממשלתית חלים עליה חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים או החוק), ותקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים או התקנות).
לחברה נוהל התקשרויות המתעדכן מפעם לפעם (עדכון אחרון נערך בתחילת 2009 - "התקשרות החברה בחוזה לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין לביצוע עבודה או לרכישת שירותים") (להלן - הנוהל או נוהל התקשרויות).
בנוהל נקבעו, בין היתר, סמכויות של גופים שונים בחברה לגבי ההחלטות הנוגעות להתקשרויות; בדרך כלל לפי ההיקף הכספי של כל התקשרות.
לפי נוהל התקשרויות פועלות בחח"י ועדות מכרזים שבהן מכהנים עובדי חח"י וכן "ועדת מכרזים עליונה" שחבריה נבחרים מקרב חברי הדירקטוריון.
בסוף שנת 2008 מספר ההתקשרויות בין ה נהלת חח"י, הדירקטוריון שלה, חטיבותיה ואגפיה השונים ובין יועצים שונים (לא כולל יועצים משפטיים) היה כ-60 .
4 לפי מכתב הממונה על כוח אדם ושכר ברשות למנהל אגף אמ"א בחח"י מדצמבר 2005 , "החברה אינה רשאית להעסיק כפנסיונרים עובדים בכירים ושאינם בכירים אשר פרשו מהחברה לפנסיה מוקדמת".
5 לפי חוזר רשות החברות מנובמבר 2001 - "חוזר שכר כללי 2001/1 "- חברה ממשלתית אינה רשאית להעסיק עובדים לאחר פרישתם בתפקיד שמילאו בעת ששימשו עובדים בחברה.
6 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008,) 'עמ 1316.
הסכום המצטבר ששילמה חח"י ליועצים במסגרת אותן התקשרויות ממועד תחילת ההתקשרות עמם ועד המועד האמור - סוף שנת 2008 - הסתכם בכ-3.
5 מיליון ש"ח) ששילמה החברה בפרק הזמן האמור עבור התקשרויותיה עם יועצים ליחידות המינהל הכללי.
הייעוץ ליחידות אלה ניתן בנושאים כגון: אסטרטגיה תקשורתית ויחסי ציבור; ליווי תהליך השינוי המבני; ליווי תהליכי קבלת החלטות ותהליכים סטטוטוריים בכנסת, ברשויות המקומיות ובגופים סטטוטוריים; ייעוץ ותקשורת פוליטית ("שירותי לובינג").
בחודשים מרס-אוגוסט 2009 בדק משרד מבקר המדינה את התקשרויות החברה לרכישת שירותי ייעוץ עבור יחידות המינהל הכללי שלה.
הביקורת בוצעה בחח"י וברשות החברות הממשלתיות שבמשרד האוצר.
דיווחים לדירקטוריון .
הנהלת החברה מגישה לדירקטוריון דיווח חצי-שנתי על התקשרויות החברה עם יועצים.
נמצא שרק מהמחצית הראשונה של שנת 2008 החלה החברה לציין בדיווחיה לדירקטוריון גם את הסכומים המצטברים ואת הסכומים ששילמה ליועצים במסגרת ההתקשרויות עמם.
דיווחי ההנהלה לדירקטוריון על התקשרויות עם יועצים של יחידות המינהל הכללי לסוף שנת 2008 לקו בחסר ולא תאמו את הדיווחים למחצית הראשונה של שנת 2008 : אף שהסכומים ששולמו לאותם יועצים היו גדולים מבעבר ונוספו שני יועצים ליחידות המינהל הכללי, סכום ההתקשרות המצטבר שההנהלה דיווחה עליו היה קטן מזה שצוין בדיווחי ההנהלה למחצית הראשונה של שנת 2008.
הביקורת העלתה שהסכום המצטבר ששילמה החברה במסגרת התקשרויותיה עם שלושה יועצים שהיא דיווחה עליהן לדירקטוריון למחצית הראשונה של 2008 היה כ-1.
04 מיליון ש"ח, לא כולל מע"מ).
לפי דיווחי הנהלת החברה לדירקטוריון למחצית השנייה של שנת 2008 סכום ההתקשרות המצטבר עם שלושת היועצים האמורים הסתכם בכ-1.
45 מיליון דולר בלבד (כ-5.
80 מיליון ש"ח, לא כולל מע"מ).
בעקבות הבירורים שעשה משרד מבקר המדינה בחברה עדכן אגף מינהל כללי באוגוסט 2009 .
את הנתונים שנמסרו לדירקטוריון החברה השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 כי בדיווח לדירקטוריון לגבי סכומי ההתקשרויות עם יועצים ליחידת המינהל הכללי, הופיעו נתונים שגויים שמקורם בבעיות טכניות, והוסיפה כי הטעות תוקנה, כי נשלח דוח מעודכן לדירקטוריון, וכי "נעשו פעולות לפתרון הבעיה בכדי לנסות ולמנוע טעויות בעתיד".
7 החברה מדווחת לדירקטוריון על סכומי ההתקשרויות בדולרים, הדיווח לשנת 2008 היה לפי שער של4 ש"ח ל-1 .
דולר חברת החשמל לישראל בע"מ 1177 .
התקשרויות פטורות ממכרז עם יועצים של יחידות המינהל הכללי .
לפי תקנות חובת המכרזים8 ולפי נוהל התקשרויות של החברה, התקשרות לביצוע עבודה הדורשת יחסי אמון מיוחדים - לרבות עריכת דין, ראיית חשבון, בוררות, ייעוץ או ביצוע מחקר - אינה טעונה מכרז.
עוד נקבע בתקנות 9 כי פנייה לקבלת הצעות תיעשה במידת האפשר בסבב מחזורי ובאופן הוגן, בדרך המבטיחה לחברה את מרב התועלת.
כמו כן נקבע בנוהל כי לצורך התקשרויות בפטור ממכרז יתקיים הליך קבלת הצעות מחמישה ספקים לפחות, ו כי החברה רשאית לפנות למספר קטן יותר של ספקים אם ניתן לכך אישור מהגורם המוסמך לאשר כי ההתקשרות פטורה ממכרז, ובתנאי שיש לכך נימוקים ענייניים ומוצדקים ושאותם נימוקים יתועדו.
1 לנוהל נקבע כי "בסמכות מנהל אגף/מחוז או סמנכ"ל או מי שיוסמך על ידי מי מהם" לפטור התקשרות בהיקף של עד 30,000 דולר מחובת מכרז פומבי, וכי ההתקשרות טעונה קבלת אישור ממנו.
על פי נוהל התקשרויות, המשא ומתן עם יועצים יתבצע בהתאם להוראות סעיף 36 לנוהל "כללים לניהול משא ומתן": משא ומתן עם יועצים יתקיים "עם שני עובדים מטעם החברה לפחות.
ה מו"מ יתועד במסמכים מלאים ומפורטים ויירשם בפרוטוקול, שייחתמו בידי מנהלי המשא ומתן ונציגי המציעים/ספקים".
לפי נוהל התקשרויות, כל אגף המעסיק יועצים באופן שוטף נדרש להכין, לנהל ולעדכן רשימת יועצים מסווגת לתחומים.
לשם ניהול התקשרויותיה ופיקוח עליהן דרוש לחברה מידע כולל עליהן, בין היתר כדי לאתר התקשרויות שביצעו יחידות שלא מתוקף סמכותן, כדי לאתר התקשרויות שפוצלו כדי להימנע ממכרז, וכדי לבצע מעקב בנושא השירות שנותנים היועצים לחברה בתקופת ההתקשרות ביניהם.
נמצא כי אין ביחידות המינהל הכללי בסיס נתונים שבו מרוכז מידע, בין היתר, על היקפן הכספי של ההתקשרויות בין החברה ליועציה השונים ועל תקופת ההסכמים עם היועצים; אף שכבר בשנת 2008 העיר מבקר המדינה על כך 10 .
עוד נמצא כי אין בידי יחידות המינהל הכללי רשימת יועצים כנדרש בנוהל ההתקשרויות.
החברה השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 כי יחידת המינהל הכללי כוללת יחידות קטנות ועצמאיות ולא היה גורם אחד שירכז את המעקב אחרי כל התקשרויותיה.
עוד ציינה החברה כי היא נמצאת בעיצומו של תהליך הטמעה של מערכת מִחשוב חדשה שבה ירוכזו כל נתוני ההתקשרויות.
החברה הוסיפה בתשובתה מפברואר 2010 כי "קיים כיום בחברה ובכלל זה, ביחידות המינהל הכללי בסיס נתונים בו מרוכז המידע על כלל התקשרויות החברה, לרבות על התקשרויות עם יועצים".
8 סעיף5()(א2) ו-5)(ג לתקנות.
(א) לתקנות 10 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008 '), עמ 1305 -1324 .
ההתקשרויות שנבדקו לרכישת שירותי ייעוץ עבור הדירקטוריון, מנכ"ל החברה ויחידת הדובר (יחידות המינהל הכללי) בוצעו ללא מכרז בנימוק שהן נועדו לביצוע עבודה הדורשת יחסי אמון מיוחדים.
להלן דוגמאות להתקשרויות האמורות: התקשרות עם יועץ א' בינואר 2007 התקשרה חח"י עם יועץ לשם אספקת שירותי ייעוץ אסטרטגי בנושאים הנוגעים לשינוי מבני וארגוני בחברה, לליווי הת הליך ולסיוע בניהול המגעים הנחוצים עם גורמי הממשלה השונים (להלן - יועץ א').
תקופת ההתקשרות עם יועץ א' החלה בינואר 2007 והייתה אמורה להסתיים בסוף מרס 2007 .
סכום ההתקשרות היה אלפי דולר לחודש (עשרות אלפי ש"ח) בתוספת מע"מ.
הוועדה סיווגה את ההתקשרות כפטורה ממכרז ואישרה פנייה לספק אחד לפי סעיף 8.
לאחר סיום תקופת ההתקשרות הראשונה היא הוארכה כמה פעמים עד סוף אוקטובר 2009 .
אחד הנימוקים למתן פטור ממכרז להתקשרות זו הוא שיועץ א' מילא בעבר תפקיד בכיר במשרד האוצר, ו"הוא מכיר את השיקולים המשקיים לרבות המטרות והאילוצים.
יש לו היכרות רחבה ועמוקה עם גורמי הממשלה השונים העוסקים בנושא בכלל ובמשרד האוצר בפרט".
לפי ההסכם עם יועץ א' הוא התחייב לדווח לחברה בעל פה, בתחילת כל חודש על הפעולות שביצע עבור החברה.
בפרוטוקול ישיבת ועדת המכרזים מיוני 2007 שדנה בהארכת ההתק שרות עם היועץ נמחק סעיף ולפיו היה היועץ אמור לדווח לדירקטוריון החברה בסוף כל חודש על פעולותיו11 ובמקומו נכתב בכתב יד (ובתוספת חתימה, אך ללא ציון שם הכותב והחותם) כי "לאור התייעצות טלפונית" הוחלט לקבל מהדירקטוריון חוות דעת בכתב "לתיאור ]'יועץ א[ משימותיו שלושביעות הרצון ממנו".
לפי מסמכי החברה, מינואר 2007 עד סוף יוני 2009 היא שילמה ליועץ א' סכום כולל של כ- 900,000 ש"ח (לא כולל מע"מ).
בבדיקה נמצא כי תהליך ההתקשרות לא בוצע לפי נוהלי החברה: לא תועד המשא והמתן שקדם להתקשרות; חלק מדיוני הגורמים הפנימיים בחברה (ו עדות מכרזים אגפיות) בנושא אישור ההתקשרות והפטור ממכרז התקיימו בדיעבד, לעתים באיחור של כמה חודשים, ועקב כך אף החוזים עם היועץ נחתמו בדיעבד, גם הם לעתים באיחור ניכר.
ההארכה הראשונה של תקופת ההתקשרות, ולאחר מכן הארכות ההתקשרויות (לתקופות שמתחילת נובמבר 2008 עד סוף אפריל 2009 ומתחילת מאי .
11 בביקורת פנימית בחברה משנת 2007 ,'נמצאו ליקויים בהליך ההתקשרות עם יועץ א ובכלל זה הועלה כי המשך ההתקשרות אושר לראשונה בדיעבד לאחר כשלושה חודשים, ובתקופת הביניים המשיך היועץ לקבל את שכרו; וכי לא תועד המשא ומתן להתקשרות עם היועץ.
בדוח הביקורת הפנימית הומלץ "ל תעד כל מו"מ עם קבלן, ספק או יועץ" וכן הומלץ כי "גם כאשר מדובר בתשלום קבוע לחודש ייעוץ יידרש היועץ ויתן לחח"י נתונים ומידע על השעות והנושאים בהם עסק".
בתגובה על כך השיבה חח"י למבקר הפנימי כי תפעל לתיקון ליקוי זה.
חברת החשמל לישראל בע"מ 1179 .
2009 עד סוף אוקטובר 2009 ) נדונו ואושרו בדיעבד בוועדת המכרזים (בסוף מאי 2009 .
) מבקר המדינה העיר לחח"י בדוחות ביקורת קודמים בנושא כי הוא רואה בחומרה את התופעה של אישור התקשרויות בדיעבד.
לדוגמה, בדוח ביקורת בנושא "התקשרויות לרכישת שירותים בידי אגף לוגיסטיקה ונכסים", העוסק, בין היתר, באישור החלטות ועדות מכרזים על ידי מנכ"ל החברה ובחתימת הסכם עם ספק שניתנו בדיעבד, העיר המבקר כי "יש לראות בחומרה את התנהלות האגף משום שהחל בהתקשרות טרם הגשת הבקשה לאישורו של ]לוגיסטיקה ונכסים [ .
המנכ"ל על החברה להדק את הבקרה והפיקוח ולפעול על פי הוראות נוהל ההתקשרויות"12 .
דוח אחר, בנושא "התקשרות חברת החשמל עם חברה לניהול בנייה"13 , העלה כי החברה הגישה לדירקטוריון את הבקשות למתן פטור ממכרז להתקשרות עם חברת הניהול ולאישורה של ההתקשרות "יותר מארבעה חודשים לאחר תחילת עבודת חברת הניהול והדירקטוריון לא העיר על כך לחברה.
היה על חח"י לעשות פעולות אלה מראש ולא בדיעבד".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אישור התקשרויות לרבות אישור הארכת תקופתן, צריכים להיות מובאים לדיון בפני המוסדות המוסמכים של החברה מראש ולא בדיעבד.
אישור בדיעבד עלול להחטיא את המטרה שלשמה נדרש האישור מלכתחילה.
התמשכותה של תופעה זו מלמדת כי הנהלת החברה לא יישמה את החלטותיה בדבר אישור התקשרויות בדיעבד שצוינו במסגרת תגובתה על ביקורת קודמת14.
החברה ענתה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 כי ההערות בנושא זה מקובלות עליה והנושא טופל, וכי יתבצע פיקוח על הבאת החוזים "במועד לאישור הגורמים המוסמכים בחברה".
נמצא כי בחברה אין אסמכתאות לדיווחים שנמסרו למנכ"ל או לגורם אחר המעידים על עבודת היועץ.
משרד מבקר המדינה מעיר כי תשלום ליועץ ללא תיעוד ראוי של עבודתו אינו תקין.
בנוסף משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי ראוי להגדיר תוצרים ויעדים הניתנים למדידה ולהערכה לצורך בחינת הערך המוסף של שירותי הייעוץ.
תוצרים מוכחים נדרשים גם לשם השקיפות ולביצוע בקרה נאותה על תהליכי העסקתו של היועץ; ובכלל זה כדי לבדוק אם התשלומים ליועץ זה מוצדקים ומבוססי ם כנדרש.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את שיטת ההתקשרות שבמסגרתה .
12 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008), עמ' 1316.
13 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 59א, עמ' 226.
14 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 58ב ( 2008 '), עמ 1316 , בתגובת החברה על הממצאים: "כיום - על מנת להימנע ממצב בו אישור המנכ"ל ינתן לאחר קביעת תחילת תקופת ההתקשרות ע"י ועדת המכרזים, קובעת הועדה כי ההתקשרות תהיה החל ממועד סיום ההתקשרות הקודמת, או ממועד אישור המנכ"ל, לפי המאוחר".
החברה הוסיפה כי "לאחרונה אף ניתנה הוראה מפורשת ע"י מנהל האגף שאין להפעיל חוזים בטרם חתימתם על ידי כל הצדדים, וזאת גם אם ההתקשרות אושרה ע"י כל הגורמים המוסמכים".
משלמת החברה כספים ליועצים בלא שהם נדרשים לתת לה תפוקה מוכחת.
ההתקשרות עם יועץ ב' מיוני 2008 משמש יועץ ב' כיועץ למנכ"ל, לליווי תהליך המשא ומתן עם ארגון העובדים וההסתדרות בעניין תכנית השינוי ה ארגוני בחברה.
בתחילה נקבע כי תקופת ההתקשרות הראשונית תימשך שבעה חודשים (עד סוף שנת 2008 ), וכי תהיה אפשרות להאריכה בשישה חודשים באותם תנאים.
ההתקשרות סווגה כפטורה ממכרז בנימוק שמדובר בהתקשרות לביצוע עבודה הדורשת יחסי אמון מיוחדים.
ההתקשרות עם יועץ ב' הוצדקה, בין היתר, בטענה שהיועץ שימש בעבר בתפקיד בכיר במשרד האוצר ו"במסגרת תפקידו.
רכש ניסיון עשיר ביותר בניהול מו"מ במסגרת השרות הציבורי וחברות ממשלתיות".
הוסכם כי היועץ יועסק יומיים עד יומיים וחצי בשבוע, בתשלום חודשי כולל, ויקבל שכר טרחה בסך עשרות אלפי ש"ח בתוספת מע"מ.
עוד הוסכם כי אם יהיה היקף העבודה של יועץ ב' גדול או קטן במידה ניכרת מהיקף העבודה שצוין לעיל, יהיה שכרו החודשי עשרות אלפי ש"ח, לפי היקף השירות.
בהחלטת הצוות שאישר את ההתקשרות נאמר כי "הסכומים האמורים בהתקשרות הינם סבירים נוכח מורכבות הנושא ורגיש ותו, בכירותו של היועץ והזמינות הנדרשת מהיועץ על פי ההסכם".
בשנת 2009 החליטה ועדת מכרזים לממש שתי אופציות להארכת ההתקשרות15 - האחת לחודשים ינואר -יוני 2009 והשנייה לחודשים יולי -דצמבר 2009 - באותם תנאים שהוסכם עליהם עוד בהסכם המקורי.
לפי מסמכי החברה, בשנים 2008- 2009 שולם ליועץ סכום של כ- 600,000 ש"ח (לא כולל מע"מ).
יועץ ב' השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2009 כי "התשלומים שהוצגו לחברת החשמל לפירעון היו בד"כ ברמה הנמוכה של 'הטווח', וכי בגלל התמשכות תהליך השינוי המבני, ההתקשרות לא הביאה לידי ביטוי את "מלוא יכולתו ואת היקף השירותים המלא שהיה אמור להגדיל את נפח הפעילות העסקית".
נמצא כי ההחלטה על ההתקשרות לא אושרה על ידי ועדת מכרזים.
הפרוטוקול של דיון ואישור ההתקשרות מאוגוסט 2008 נחתם על ידי המנכ"ל, היועץ המשפטי וממלא מקומו של המבקר הפנימי, שלא בנוכחות נציג מחלקת כספים כנקבע בנוהל התקשרויות, הקובע כי החלטה בדבר התקשרות תקב ל את אישורה של ועדת מכרזים שבה משתתפים, בין היתר, מנהל מחלקת כספים וכלכלה של האגף או המחוז המבצע את ההתקשרות.
לא נמצא בידי החברה פירוט של שעות העבודה של היועץ, סיכומי דיונים וכו', ונמצא כי היא גם לא דרשה מהיועץ דיווח על שעות עבודה או תוצרי עבודה שאפשר ללמו ד מהם על הפעילות שעבורה שילמה החברה ליועץ.
15 בהסכם המקורי עם היועץ נאמר כי "תקופת ההסכם הינה לשבעה חודשים מיום 1/6/08 ועד 31/12/08 וכן אופציה של החברה להארכה תקופה של ששה חודשים נוספים עד לסוף יוני 2009 .
", שתופעל על פי החלטת מנכ"ל החברה חברת החשמל לישראל בע"מ 1181 .
החברה השיבה בדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה כי בשל רגישות הנושא מינה המנכ"ל ועדת "אד הוק שעל חבריה נמנים הגורמים הבכירים ביותר בחברה.
ובשל טעות בתום לב, לא כללה הוועדה את סמנכ"ל כספים וכלכלה".
התקשרות עם יועץ ג' חח"י התקשרה עם חברה העוסקת במתן שירותי ייעוץ תקשורתי ופוליטי (יועץ ג') ומנהלת משנת 1995 מגעים עם ועדות הכנסת השונות ועם ועדות ברשויות מקומיות וכן מספקת שירותי ייעוץ בנוגע לנושאים אלה ("שירותי לובינג").
תקופת תחולתן של כל ההתקשרויות עם יועץ זה היו שישה חודשים עד שנה עם אופציה לחידוש.
עבור שירות זה שילמה חח"י ליועץ ג' סכום של עשרות אלפי ש"ח לחודש (לא כולל מע"מ).
בסוף יוני 2009 הוארכה תקופת ההתקשרות עם יועץ ג' וסווגה כפטורה ממכרז למשך חצי שנה (עד סוף דצמבר 2009 .
) יצוין כי במשך כל תקופת ההתקשרות עם יועץ ג' (ש נמשכה כ -14 שנה) סווגה ההתקשרות כפטורה ממכרז לפי הנוהל, בנימוק שמדובר בהתקשרות הדורשת יחסי אמון מיוחדים.
מדיווח החברה לדירקטוריון לסוף שנת 2008 עולה כי משנת 1995 ועד סוף שנת 2008 שילמה חח"י ליועץ כ -1.
לדעת משרד מבקר המדינה דיווח בכתב על פעילות היועץ ועל תרומתו בהתאם ליעדים דרוש לצורכי בקרה וכדי לבחון את סוגיית המשך ההתקשרות עמו.
נמצא כי בהסכמים שחתמה החברה עם היועץ היא לא דרשה ממנו לספק לה תוצרי עבודה בכתב (דוחות, חוות דעת וכו').
יצוין כי ביוני 2009 ביקשה ועדת תקשורת שיווקי ת של הדירקטוריון מדובר החברה להגיש לה סיכום בכתב לגבי פרטי התקשרויות עם כמה יועצים ובהם יועץ ג', ובמסגרתו לדווח לה על תוצרי עבודתם.
מהבדיקה עולה כי הסיכום שהוגש לוועדה בדיון באותו חודש היה חלקי ולא כלל דיווח על תוצרי העבודה.
באותו דיון אמר הדובר כי היועץ מ דווח אחת לחודש-חודש וחצי "על נושאים, על כל דבר שנעשה אל מול החברה, כי הם עובדים עם הרבה מאד גורמים.
אין דיווח על פי שעות".
אחד מחברי הדירקטוריון אמר באותו דיון כי "קיימת בעיה מאד קשה עם היועצים, עם התפוקה שלהם, והקשר שלהם אתנו".
יו"ר הוועדה סיכם כי אחת לרבעון יוגש לוועדה דיווח מפורט בכתב על פעילותם של כל היועצים, על תרומתם לחברה ועל מעורבותם בתכנית העבודה בהתאם ליעדים ולמדדי ההצלחה או הפעולה שקבעה החברה.
מתשובת ועדת תקשורת שיווקית של הדירקטוריון מינואר 2010 למשרד מבקר המדינה עולה כי במסגרת דיוני הוועדה מיול י 2009 ומנובמבר 2009 , דרשה הוועדה מדובר החברה כמה פעמים להגיש לה דיווח מסודר ומלא על פעילותו של יועץ ג'.
הוועדה מציינת כי ממכתבו של דובר החברה בנוגע ליועצים "התברר כי תשובותיו חלקיות, חסרות, ואינן מספקות תשובה ומידע רלוונטי.
לאור זאת פנה יו"ר הוועדה ליו" ר הדירקטוריון במכתב ב - 29.
09 שבו התבקש דובר החברה לספק מידע ולענות על שאלות רבות הקשורות לאופן הבקרה על עבודת ה'יועצים' ומדידת תרומתם לחברה".
הוועדה הוסיפה כי "עד למועד כתיבת תשובת הוועדה לטיוטת דוח מבקר המדינה, לא התקבלו תשובות מדובר החברה למכתב".
בתשובת החברה מדצמבר 2009 נכתב "אנו מקבלים את ההערה בדבר הצורך לשפר את התיעוד והבקרה על מתן שירות מהסוג הניתן על-ידי יועץ ג'.
בהקשר זה קבעה גם הוועדה לתקשורת שיווקית בדירקטוריון.
כי ישופר מערך הבקרה והדיווח שיידרש במתן שירות מסוג זה".
יועץ ג' ענה בדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה שבמשך השנים חברת הייעוץ "עמדה בקשר רציף וכמעט יום יומי עם הנהלת חברת החשמל, ועדכנה אותה באופן שוטף אודות פעילותה ותוצריה".