HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מצד שני, לתיאום עם רשויות מקומיות יש יתרונות שונים: במקרים רבים מחלקות הרווחה העירוניות מטפלות בדיירים שבאחריותם של משרדי הרווחה והבריאות - הן מסייעות במינוי של אפוטרופוסים לדיירים (בעקבות החלטות של בתי המשפט לענייני משפחה)20 ;; הן נותנות לדיירים שירותי פנאי ותעסוקה במסגרות יומיות שבאחריותן מחלקות החינוך העירוניות משבצות דיירים במסגרות החינוך, לרבות הסעתם לשם; במקרים של מצבי חירום (כגון נפילת רקטות) צוותי התערבות של הרשויות המקומיות נדרשים לסייע לדיירים, לרבות אלו הגרים בדירות מגורים.
לפיכך, הידע המוקדם על מקומן של המסגרות הוא חיוני ומאפשר לרשות להיערך לכך; מהנדס העיר והוועדה המקומית אחראים ליישום הוראות חוק התכנון והבנייה במרחב התכנון של יישוב, לרבות מניעה של עבירות בנייה.
אם משרד הבריאות, למשל, אינו מקפיד על קבלת היתרי בנייה במסגרות שבאחריותו (כמו בדוגמה הנטענת באור עקיבא), הדבר עלול, במקרים חמורים, להביא לסגירת המסגרת בידי הוועדה המקומית; ולבסוף - על צוות הקבע מוטל לבחון, תוך תיאום עם רשות מקומית, את האסטרטגיה שלה לגבי רחוב או שכונה שבהם מוצעת מסגרת חדשה, לרבות הכוונות התכנוניות של הרשות (כגון שינויי ייעוד קרקע בסמוך למסגרת מוצעת חדשה) והתכניות החברתיות (כגון תכנון אופי האוכלוסייה) - כל אלה הם שיקולים חיוניים לצוות הקבע או לצוות המשנה בעת קבלת החלטותיהם.
משרד הבריאות הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא מחייב את התיאום ושואף לקדמו מסיבות רבות, לרבות הסיבות דלעיל.
עוד השיב משרד הבריאות כי הוא ומשרד הרווחה יתוו תכנית לשיפור התקשורת והשותפות עם הרשויות המקומיות.
משרד הרווחה השיב, כי יש מקרים שהרשויות יוזמות את הקמת המסגרות החדשות, ובמקרים אחרים מיקומן המדויק של המסגרות החדשות נקבע בידי המשתתף במכרז, אשר מציע מיקום ברשות מקומית שזהותה אינה ידועה למשרד מראש, ולכן למשרד אין השפעה על הפריסה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה, כי את ההתייעצות המוקדמת עם השלטון המקומי ניתן לעשות לאחר קבלת ההצעות במכרז, כחלק מהשיקולים של צוות הקבע או צוות המשנה לאישורה של השמה חדשה.
הנציבות לשוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות השיבה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2014, כי התנהגותם של ראשי ערים מסוימים להוספת מסגרות רווחה בעריהם לא נועדה למנוע הכבדה על מערכות הרווחה או על קופת העירייה, אלא נובעת משיקולים לא לגיטימיים הסותרים את לשונו ורוחו של חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
לפיכך, הנציבות שוללת תיאום עם הרשויות המקומיות בכל הנוגע להשמת מסגרות חדשות.
20 מגיש הבקשה למינוי אפוטרופוס עשוי להיות בעל תפקיד ברשויות הרווחה; לפעמים מוטל על רשויות הרווחה לבחון את התאמתו של האפוטרופוס המיועד; לפעמים בית המשפט מבקש חוות דעת של רשויות הרווחה.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1191 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, התועלת הפוטנציאלית של תיאום מראש עשויה לעלות על הבעיות האפשריות עליהן הצביעה הנציבות, ויודגש כי הגופים העוסקים בכך - משרד הרווחה ומשרד הבריאות לא שללו את הצורך בתיאום.
יתירה מכך - עמותת אקים המשמשת גם כגוף מסנגר לכל האוכלוסיות עם לקויות, הדגישה בתשובתה את התיאום המוקדם שהיא מקיימת עם רשויות מקומיות לפני השמה של מסגרות חדשות.
לדעת משרד מבקר המדינה, אי -יידוע הרשויות המקומיות בנוגע להצבת מסגרת רווחה חדשה בתחומן אינו מועיל בהכרח להקטנת החיכוך האפשרי עם השלטון המקומי, והוא עלול להוביל דוו קא ל"התנהגות לעומתית" מצד הרשות.
על המשרד לבקש בהקדם ממשרד הבריאות ומהרשויות המקומיות את כתובותיהן של כל מסגרותיהם ולשבצן במערכת המידע הגאוגרפית המתגבשת אצלו.
בו בזמן על משרדים אלה להעביר את המידע על כל מסגרותיהם הקיימות למחלקות הרווחה העירוניות.
על המשרד לשקול יצירת מנגנון של התייעצות וקבלת מידע מהרשויות המקומיות לפני החלטה על השמה של מסגרות חדשות בתחומן (למעט דירות, שנחשבות לכל דבר ועניין כדירות למגורים).
יודגש, אין כאן כוונה למתן זכות וטו לרשות המקומית, אלא לחילופי מידע לפני השמה של מסגרת חדשה, ויידוע הרשות על מקומה לאחר מעשה (לרבות על דירות).
על פי תכנית העבודה של המשרד לשנת 2014 כפי שפרסם משרד ראש הממשלה במרץ 2014 , עד חודש יולי 2014 אמור היה המשרד לסיים עבודת מטה לקביעת מדדים של עומס מסגרות ולבחינה מחודשת של אמות מידה למסגרות יומיות בקהילה, אלא שזה לא נעשה כלל.
מהממצאים עולה אפוא, כי ממכלול ההמלצות של הוועדה שהקים, המשרד מיישם רק את חלקן, ועדיין אינו מתמודד עם כל הסוגיות הקשורות לפריסה המיטבית של מסגרות הרווחה שעליהן הצביעה הוועדה.
ליקויים בהפנמת שיקולים חברתיים בתכנון .
במאי 2003 אימצה הממשלה מדיניות של פיתוח בר -קיימא המחייבת את כל .
משרדי הממשלה שבהחלטותיהם יילקחו בחשבון היבטים חברתיים - .
סביבתיים-כלכליים בכל תחומי פעילותם 21.
בפועל, תכניות להקמת מבנים ושכונות נבדקות במוסדות התכנון כחלק מהליכי האישור שלהן.
היבטים תשתיתיים, כלכליים וסביבתיים בתכניות נ בחנים בידי מוסדות התכנון ובידי משרדי ממשלה (כגון משרד הפנים, משרד התחבורה והמשרד להגנת הסביבה).
ואולם, שיקולים חברתיים אינם מובאים בחשבון בתכנון במידה דומה לזו שבה מתחשבים בשיקולים סביבתיים, בין היתר, מסיבות אלה: על פי חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה - 1965 (להלן - חוק התכנון), במועצה הארצית לתכנון .
21 החלטת ממשלה246 מיום 14.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ובנייה (להלן- המועצה הארצית) ובוועדות המחוזיות חברים נציגי שרים ממשרדי ממשלה רבים, אך משרד הרווחה אינו נמנה עמם, ואין בהן כל נציגות של משרד ממשלתי הדואג במישרין לאוכלוסיות חלשות; הוועדות המחוזיות נעזרות ביועצים סביבתיים ותחבורתיים, והן יכולות לדרוש הכנה של תסקירי השפעה על הסביבה ועל התחבורה, ואילו בנושאים חברתיים אין שילוב של יועץ ולא קיימת חובת הכנה של תסקיר חברתי; בוועדות התכנון המקומיות אין נציגים של מחלקות הרווחה העירוניות, ולו רק כמשקיפים; ארגונים חברתיים אינם לוקחים חלק בהליכי תכנון, בשונה מארגונים סביבתיים שהשתתפותם בהליכי תכנון מעוגנת בחוק התכנון22 .
יצוין, כי במסגרת הרפורמה בחוק התכנון והבנייה מ - 2010 היו אמורים נציגי המשרד להצטרף למוסדות התכנון, וצורכי הרווחה הוכרו כצורכי ציבור לכל דבר.
ואולם, הרפורמה לא אושרה, ובמקומה שונה חוק התכנון ב- 2013 (השינוי בתוקף מאוגוסט 2014 ), בלי ששונה הרכבם של מוסדות התכנון.
עם זאת, בחוק הווד"ל23 שעודכן ואושר בדצמבר 2013 נקבע, כי כל תכנית לדיור לאומי שמוגשת לווד"ל המחוזית - יישלח העתק גם לעיון נציג משרד הרווחה.
בינואר ופברואר 2014 פנה ממונה וד"ל ארצי במשרד הפנים למשרד הרווחה למנות נציגים לעניין זה.
עד סיום הביקורת באוגוסט 2014 לא הודיע המשרד למשרד הפנים מי יבחן את התכניות מטעמו.
זאת ועוד, במאי 2012 ,'פנה מנכ"ל המשרד דאז, מר נחום איצקוביץ למנכ"ל משרד הפנים דאז, מר עמרם קלעג'י, בבקשה לצרף את מנהלת תחום ההיבטים החברתיים בתכנון ובנייה במשרד למועצה הארצית כמשקיפה.
באוקטובר אותה שנה החליטה המועצה הארצית24 על מינוים של מנהל האגף למחקר, תכנון והכשרה במשרד ושל מנהלת תחום היבטים חברתיים בתכנון ובנייה ליועצים חברתיים למועצה.
הועלה כי לאחר פרישתה של העובדת מהמשרד בינואר 2014 , לא נכח מנהל האגף למחקר, תכנון והכשרה בדיוני המועצה הארצית ולא ייצג את המשרד בהיבטים החברתיים של תכניות שנדונו.
מכאן שהמשרד שהעלה את הצורך במעורבותו בהליכי תכנון - לא מימש את האפשרות שניתנה לו לקחת חלק בדיוני המועצה.
משרד הפנים הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2014 , כי תכניות בעלות גוון "חברתי" מובהק זוכות להתייחסות הולמת במוסדות התכנון, כדוגמת תכניות של הוסטלים שאושרו למרות התנגדות של תושבים.
זאת ועוד, בעקבות הרפורמה בחוק התכנון מ- 2013 ניתנה לשר הפנים הסמכות להגדיר את שר הרווחה כגורם שיש ליידע בנוגע להגשה של תכניות שבסמכותה של ועדה מקומית.
לפיכך, יש למשרד הרווחה אפשרות להגדיר סוגי תכניות שירצה לקבל עליהן מידע לכשיוגשו לוועדות המקומיות.
עם קבלת הודעה על תכנית כזאת יוכל משרד הרווחה להכין חוות דעת על התכנית והוא יזומן לדיוני הוועדה המקומית כדי לחוות את דעתו עליה.
כמו כן בעקבות הרפורמה נקבע, כי בסמכותה של ועדה מקומית להגדיל בתכנית את שטחם של המגרשים המיועדים לצורכי רווחה.
22 ב- 2002 תוקן חוק התכנון והבנייה, ונציגים של גופים ציבוריים בנושאים של שמירת איכות הסביבה צורפו למוסדות התכנון (הארצית והמחוזיות) כדי לחזק את השיקולים הסביבתיים.
23 וד"ל- ועדות (תכנון) לדיור לאומי; חוק התכנון והבנייה להאצת הבנייה למגורים (הוראת שעה), התשע"א- 2011 שאושר לראשונה באוגוסט 2011 .
ועודכן לאחר כשנתיים 24 בהתאם לסעיף 5 (ב) לחוק התכנון והבנייה המאפשר למועצה הארצית למנות לה יועצים מקצועיים.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1193 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בתשובתו של משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה נקבע עוד, כי נציג שהוא בעל הכשרה מקצועית בסוציולוגיה שמתמנה על ידי שר הפנים כחבר במועצה הארצית, אינו יכול לשמש תחליף לנציג המשרד, משום שאינו נושא באחריות למתן שירותי רווחה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כמו שהשיקולים הסביבתיים מיוצגים דרך קבע בהליכי תכנון, יש לשקול גם את שילובם של נציגים מקצועיים שיעלו בדיונים במוסדות התכנון את השיקולים החברתיים, את הצרכים והזכויות של אנשים עם מוגבלות ואת דרישות הנגישות שהוכרו בחוק.
מן הראוי שהמשרד ימשיך לפעול לתיקון חוק התכנון והבנייה כך שנציגיו ימונו כחברים, או לפחות כיועצים ומשקיפים במוסדות התכנון.
זאת - לאחר שיפעל להכשיר את עובדיו, שמרביתם עובדים סוציאליים, בתחומי התכנון והבנייה ובעיקר בבינוי ערים.
כך יישמר האינטרס החברתי בתכנון המרחבי, ויינתן ביטוי הולם לצרכים הפיזיים של הדיירים שבאחריות המשרד.
פעולות חלקיות של המשרד : עוד לפני הקמת הוועדה, וגם בעקבותיה, נקט המשרד פעולות אחדות שעלו בקנה אחד עם רוח המלצותיה של הוועדה הנוגעות לתכנון של מסגרות רווחה, אך אלה לא הושלמו עד אוגוסט 2014 .
בעבר לא היה במשרד אחראי לנושא התכנון והבנייה, ורק מ - 2011 חל שינוי ממשי בגישת המשרד לנושא הפ נמת השיקולים החברתיים בתכנון: א.
ב- 2006 השתתף המשרד עם משרדי ממשלה נוספים, ארגונים חברתיים והמרכז לחקר עיר ואזור בטכניון בהזמנת חיבור "מדריך לשילוב נספח חברתי -קהילתי בתהליכי תכנון ובניה".
בחיבור המדריך השתתפו משרדי ממשלה, אנשי אקדמיה ונציגי ארגונים חברתיים.
ואולם מדריך זה לא הושלם.
המשרד יזם השתלמויות בשני נושאים: קורס בנושא "ההתערבות הנדרשת בהתחדשות עירונית" ל -15 עובדים סוציאליים שהחל במרץ 2014 ועדיין נמשך במועד סיום הביקורת, וסדרה של מפגשים להכשרת מנהלי מחלקות לשירותים חברתיים בתחום "התכנון העירוני ושילובם של ההיבטים החברתיים בו" שהחל במאי 2014 , וגם הוא עדיין נמשך במועד סיום הביקורת.
מאחר שמהלך זה הוא רק בראשיתו טרם ניתן לקבוע את תרומתו.
ב- 2011 פרסם המשרד מכרז לתפקיד חדש: מנהל תחום היבטים חברתיים בתכנון ובנייה.
תיאור התפקיד כלל מטלות רבות: גיבוש מדיניות משרדית בתחום ההיבטים החברתיים בתכנון; פיתוח הנחיות לשילוב היבטים חברתיים בפעילות מוסדות התכנון; הנחיית מנהלים וספקי שירותים בביצוע תכנון כולל לרבות תסקירי השפעה על החברה; גיבוש חוות דעת מקצועיות על תכניות; קידום קשרים בין -משרדיים בנוגע להיבטים החברתיים של תכנון ובנייה וייצוג המשרד במועצה הארצית לתכנון ובנייה ובוועדות המשנה שלה.
בעקבות המכרז העסיק המשרד מפברואר 2012 עד ינואר 2014 ,עובדת שפעלה לבדה למילוי כל המטלות הללו במסגרת האגף למחקר תכנון והכשרה במשרד25 .
)(אגף זה מוביל את המחקר ועוסק בהפצת ידע במשרד העובדת שמשה מרכזת צוות הקבע וצוות המשנה, ריכזה את הידע התכנוני -חברתי, ופעלה הן בתחום הפריסה של המסגרות והן להעצמת הממד החברתי בתכנון המרחבי בדרך של השתלבות בפעילות מוסדות התכנון (כגון השתתפות כיועצת בדיוני .
2014 פרסם משרד הרווחה מכרז לבחירת מנהל חדש לתחום היבטים חברתיים בתכנון ובנייה.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המועצה הארצית לתכנון ובנייה).
היא גם השתתפה ביזמה לחיבור של תדריך תכנון חדש למוסדות ציבור במשרד הפנים שכולל את עניין מוסדות הרווחה.
ואולם, בשל התקופה הקצרה שבה אויש התפקיד, לא ניתן היה לקדם ולהשלים את מלוא המטלות שהוגדרו במכרז, שהן חלוציות במשרד הרווחה.
אחת התוצאות של אי-איוש המשרה מינואר 2014 עד סיום הביקורת בא וגוסט היא, שבשנה זו לא התכנס צוות הקבע להחליט על מדיניות להשמה מיטבית של מסגרות רווחה, והפעילות התכנונית שבה עסקה העובדת - בחינה של אמות מידה לפריסת מסגרות בקהילה, קביעת מדדים נוספים לעומס מסגרות ותדריך התכנון למוסדות ציבור - הוקפאה במידה רבה.
משרד הרווחה השיב, כי מאוגוסט 2014 הוא מעסיק מנהלת חדשה של תחום ההיבטים החברתיים בתכנון ובנייה.
להלן ביטוי נוסף לחוסר מעורבותו של המשרד: בשנת 2013 היו בשלבי תכנון שונים 30 תכניות מתאר מקומיות כוללות (קרי- לכל היישוב) חדשות במרכז הארץ שבו נמצאות מרבית מסגרות הרווחה: ב מחוז המרכז של משרד הפנים הוכנו 22 תכניות כאלה (מ-52 רשויות מקומיות במחוז), ובמחוז תל אביב הוכנו שמונה תכניות חדשות (מ -12 רשויות מקומיות).
המשרד לא היה מעורב בגיבוש התכניות, לא הטביע את חותמו על היבטים חברתיים בתכנון ועל שריון אתרים למסגרות רווחה גדולות לעתיד, ובכך החמיץ שעת כושר להשפיע על נושאים שבתחום אחריותו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה, כי הפעולות להטמעת נושאים חברתיים חלוציים בהליכי התכנון היא משימה שנודעת לה חשיבות מרובה למימוש יעדיו של המשרד.
מעורבותו הדלה של המשרד בהליכי תכנון מעלה ספק אם פעל כנדרש למילוי תפקידיו בעניין זה.
ביוני 2013 החליט קבינט הדיור להנחות את גורמי התכנון הממשלתיים להביא לידי ניצול מיטבי של קרקע לצורכי ציבור.
הקבינט החליט, בין היתר, למנות ועדה בראשות מנהלת מינהל התכנון במשרד הפנים שתעדכן את "תדריך התכנון להקצאת קרקע לצרכי ציבור" מ - 2005 .
כדי להשתלב בגיבוש ה תדריך ולהטמיע בו את הדרישות התכנוניות שלו, פרסם המשרד מכרז לקבלת שירותי ייעוץ בנדון.
בדצמבר 2013 שכר המשרד את שירותיו של משרד אדריכלים האמורים להשלים את חיבורו של מסמך סופי עד סוף 2014 .
במרץ ובמאי 2014 פרסם משרד האדריכלים דוחות ביניים של "דרישות פרוגרמתיות של מקרקעין ציבוריים עבור שירותי רווחה" שכלל טבלאות עם נתונים חלקיים של השטחים הדרושים למסגרות של אגפי המשרד.
ואולם, עבודת משרד האדריכלים לא הושלמה עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2014 .
בתקופת הכנת הביקורת נמצא תדריך התכנון החדש למוסדות ציבור בשלב של איסוף ה פרוגרמות ממשרדי הממשלה ומהגופים הנוגעים בדבר.
שלב זה אמור להסתיים בספטמבר 2014 , ולאחר מכן יעובד המידע לפרוגרמה, ובה יוצגו דרישות כמותיות ואיכותיות של כל משרד המעורב בכך.
למשרד ניתנה שעת כושר להטמיע בתדריך התכנון את הכללים הנוגעים למרחקים שבין המסגרות ולצפיפות הדיירים ביחידת שטח שיש להם השפעה גם על סוגיית הנמב"י.
ואולם, במסמך הביניים ממאי 2014 נקבע המדד של ריחוק מסגרת חדשה ממסגרות קיימות רק לגבי אנשים עם מוגבלות שכלית -התפתחותית, אך לא נקבע דבר בנוגע לצפיפות הדיירים לגבי אוכלוסייה זו וליתר הדיירים שבאחריות המ שרד.
כמו כן, מסמך הביניים כולל משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1195 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 נתונים מועטים בלבד על דיירים אוטיסטים.
עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2014 .
לא הושלם מסמך סופי של הדרישות הפרוגרמתיות של המשרד בתשובתו מספטמבר 2014 הסביר משרד הפנים למשרד מבקר המדינה כי על אף הקשיים שפורטו לעיל, הליך אפיון הצרכים השונים, מכסות הקרקע והשטחים הדרושים לצורכי רווחה הצליח להניב תוצרים רבים.
משרד הרווחה השיב, כי מסמכי הביניים שהעביר למינהל התכנון במשרד הפנים ישמשו בסיס לדיון על תדריך התכנון החדש שעתיד להתקיים בנובמבר 2014.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי למנוע מצב שמשרד הפ נים ישלים את תדריך התכנון החדש שיתבסס, בין היתר, רק על חלק מהדרישות של משרד הרווחה - על המשרד להשלים בהקדם את הגדרת צרכיו ולהעבירם למשרד הפנים.
הועלה, כי כבר בראשית 2013 השתתפו נציגי המשרד בישיבות התכנון של הוועדה המיוחדת לתכנון ובנייה - חריש, כדי להציג את הצרכים של המשרד בעיר חדשה זו.
באוגוסט 2013 פנתה מנהלת תחום ההיבטים החברתיים בתכנון ובנייה שבמשרד למנהלת מחוז חיפה של משרד הבינוי בבקשה להוסיף להגדרות של שימושי הקרקע בתכניות המפורטות של חריש גם את מסגרות הרווחה.
ואולם, עד אוגוסט 2014 לא הצליח המשרד לסיים את הפרוגרמה למוסדות רווחה בחריש - על אף הזמן הרב שחלף.
משרד הרווחה הסביר כי הוא פועל, באמצעות המנהלת החדשה של תחום ההיבטים החברתיים בתכנון ובנייה, לאמת את הפרוגרמה שהכין עד כה, ולהכין תכנית אסטרטגית לתכנון ופיתוח של שירותי הרווחה בחריש.
עוד מתכנן המשרד לפרסם קול קורא לאיתור יועץ שילווה את פיתוח העיר בכל הקשור למבני הרווחה בעיר החדשה.
תחזוקת מסגרות רווחה .
הנורמות החסרות לתכנון ולפיקוח 1.
חוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה - 1965 (החוק), מציב דרישות שונות ממעונות המשמשים מסגרות רווחה, לרבות ההיבטים הפיזיים שלהם.
על פי החוק, כדי לנהל מעון לדיירים על המפעיל לקבל רישיון משר הרווחה.
הרישיון כולל, בין היתר, פרטים בנוגע לתנאים התברואיים והחומריים של המעון, מטרותיו ותפוסתו.
השר ממנה מפקחים על כל מעון בר-רישיון, ואם לא התקיימו התנאים שנקבעו בתקנות או ברישיון הוא רשאי לבטל את הרישיון ולסגור את המעון.
התקנות שהתקינו שרי הרווחה מכוח החוק עוסקות בעיקר באלה: תקנות כלליות העוסקות ברישוי מעון ובפיקוח עליו; תקנות למעונות לילדים; תקנות למעונות לזקנים; תקנות למעונות לאנשים עם מוגבלות שכלית -התפתחותית; תקנות לנפגעי סמים.
הועלה כי באותם מקרים שבהם הותקנו תקנות, הדרישות הפיזיות המועטות שנקבעו בהן משמשות את השירותים במשרד לבדיקת המסגרות בשל היעדר חלופות מפורטות ומקצועיות בהרבה, כפי שיפורט בהמשך.
באותם מקרים שבהם לא הותקנו תקנות, כגון: למעונות לנכים ולעיוורים שבאחריות אגף השיקום, למעונ ות לעוברי חוק ולאוטיסטים שבאחריות 1196 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 אגף התקון, ולאוכלוסיות שונות במצוקה קשה שבאחריות האגף .
לשירותים - אין במשרד נורמות פיזיות מקצועיות ומחייבות, על אף .
שחלפו כחמישים שנים מחקיקת החוק.
עוד נמצא, כי על אף שהדרישות הנוגעות להיבטים הפיזיים ברישיונות למסגרות רווחה הן מועטות (אך מחייבות, בין היתר, אישורים של משרד הבריאות ושירותי כיבוי אש), יש מקרים שבהם מפעילים אינם מחדשים את רישיון ההפעלה השנתי (או הדו -שנתי) של מסגרת, הן בשל אי - הפעלת סנקציות מצד המשרד, והן משום שהבדיקות של שירותי הכבאות ומשרד הבריאות (בנושאי תברואה) אינן נעשות בו -זמנית, ומתן הרישיון מתעכב.
לדעת משרד מבקר המדינה, על השירותים במשרד להקפיד על כך שמנהלי המסגרות יפעלו לחידוש הרישיון חודשים אחדים מראש, בטרם יפוגו האישורים הקיימים של כיבוי אש ותברואה, כדי שלא ייווצר מצב של מסגרות הפועלות בניגוד לחוק.
על המשרד לבחון סנקציות שבהן ניתן לנקוט במקרים של אי -חידוש הרישיון במשך זמן רב בלי שייפגעו דיירי המסגרות.
אשר לבדיקות של נציגי משרד הבריאות ושירותי הכבאות במסגרות של המשרד ושל משרד הבריאות - הועלה כי דרישותיהם של נציגים אלה אינן אחידות ושיטתיות, והן משתנות מבודק לבודק ומשנה לשנה, ויוצרות אי-ודאות והוצאות גבוהות למפעילי המסגרות.
להלן דוגמה: בהוסטל של אגף מש"ה ברמלה מסרו נציגי משרד הבריאות הוראות סותרות בנוגע להרכבת המטבח ומיקום הפונקציות שבו, ונציגי שירותי הכבאות מסרו מדי שנה הוראות סותרות בנוגע למיקום השלטים וצביעתם ולמיקום המטפים.
אחד המפעילים הגדולים הוסיף בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי קיימת אי - בהירות בדרישותיהם של משרד הבריאות ושירותי הכבאות בנוגע לדירות, להוסטלים ולמעונות, ואין דרישות ייחודיות המותאמות לגודל המסגרת - דבר שאינו מתאים למבנים ולטיפולים הניתנים בהם.
הרשות הארצית לכבאות והצלה השיבה למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2014 , כי נעשתה עבודת מטה עם המשרד וגובשו דרישות אחידות לדיירים של המשרד.
הרשות הארצית פועלת כיום על פי נהלים אחידים: במסגרת חדשה נעשית ביקורת בסיסית שבה נקבעות הדרישות, ובביקורות התקופתיות שלאחר מכן אין שינוי בדרישות.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות הארצית לכבאות והצלה, כי מהנספח לתשובתה עולה, שהתיאום נעשה רק בנוגע לכ - 7,000 ילדים השוהים בפנימיות מכלל כ - 50,000 הדיירים שבמסגרות החוץ-ביתיות, כך שעל הרשות הארצית להשלים את התיאום עם כל השירותים של המשרד ושל משרד הבריאות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות ושירותי הכבאות להגדיר את דרישותיהם ממסגרות הרווחה ולעגן אותן במסמכים מחייבים ופומביים, כדי שדרישות נציגיהם תהיינה מבוססות, אחידות ורציפות.
גם אם נדרשים עדכונים לדרישות אלה - יש לרכזן ולפרסמן בציבור אחת לכמה שנים.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1197 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 2.
השלב הראשוני בתכנון הוא חיבור של פרוגרמה שבה מוגדר אופי המסגרת והדרישות הייחודיות של המשתמשים בה, הפונקציות השונות, הקשרים ביניהן, דרישות כמותיות ואיכותיות לכל פונקציה, פרטי הבניין, מפרטים ועוד.
על בסיס הפרוגרמה ניתן לתכנן מבנה או לשכור מבנה קיים ולשנותו, והיא אמורה לשמש נורמה במכרזים ובפיקוח על המסגרות.
לדיירים בשירותים השונים של המשרד יש לחבר פרוגרמות ייחודיות המותאמות לצורכיהם, השונות מפרוגרמה של בית מגורים.
כמו כן קיימים הבדלים בין הצרכים של הדיירים שבאחריות השירותים השונים במשרד, ולא ניתן להשתמש בפרוגרמה שהותאמה לשירות מסוים (למשל של אגף מש"ה) בשירותים אחרים (למשל של השירות לטיפול באוכלוסייה עם אוטיזם) כמות שהיא.
מקצת הדרישות הפרוגרמתיות יכולות לבוא לידי ביטוי בתקנות שהותקנו לדיירים, אך עיקרן צריך להתבטא במסמכים ייחודיים מפורטים המשמשים פרוגרמה.
להלן פירוט עיקרי התקנות בכל הנוגע למבנים: א.
מבדיקת התקנות הקיימות עולה, כי התקנות הכלליות26 עוסקות, בין היתר, בהליכים לבקשת רישיון להפעלת המעון, והרישיון עוסק בצורה מצומצמת בלבד במבנה שישמש מעון - דרישות להמצאת תשריט, לתיאור מספר המבנים, מספר ה קומות ומספר החדרים לכל ייעוד ובחובת המצאת אישורים של משרד הבריאות ושירותי הכבאות; בתקנות הנוגעות לזקנים 27 נכללת פרוגרמה של הפונקציות והקשרים ביניהם, והוראות כלליות בלבד בנוגע למתקנים, לבטיחות ולתחזוקה.
בנוגע למפרט, קובעות התקנות כי המעון ייבנה לפי התקנים והמפרטים החלים לפי חוק התכנון, ואין בהן דרישות ייחודיות כלשהן לבני גיל זה ולמצבם הגופני; התקנות לילדים28 קובעות בקשר למבנה, כי הוא יכול להיות בסביבת מגורים או באזור חקלאי, ויש בהן פרוגרמה מפורטת לפונקציות השונות, אך אין בהן מפרט; בתקנות לנפגעי סמים29 - ההוראות בקשר למבנה בכל הנוגע למיקום, למתקנים, לבטיחות ולחלוקת הפונקציות הן כלליות בלבד.
כך למשל, רק לחלק מהפונקציות נקבעו השטחים המזעריים המחייבים; בתקנות לאנשים עם מוגבלות שכלית -התפתחותית 30 - ההוראות לגבי המבנה, מיקומו, הפונקציות שבו ותחזוקתו הן כלליות, וקביעת השטחים המזעריים נעשתה רק לגבי חלק מהפונקציות.
26 תקנות הפיקוח על מעונות (דרכי פיקוח), התשכ"ח - 1967 ; תקנות הפיקוח על מעונות (בקשה לרישיון), התשכ"ה- 1965 ; תקנות הפיקוח על מעונות (בקשה לרישיון למוסד פנימייתי לטיפול סוציאלי ולמוסד אמבולטורי לטיפול סוציאלי), התשנ"ד- 1994 ; תקנות הפיקוח על מעונות (פטור מרישיון לניהול מעון), התשכ"ו - 1966 ,); תקנות הפיקוח על מעונות (הודעה על מקרי מוות התשל"א- 1970 .
27 תקנות הפיקוח על מעונות (תקן עובדי מעונות לזקנים והכשרתם ובדבר תנאי כשירותם של מנהלי מעונות לזקנים), התשל"ז - 1977 ; תקנות הפיקוח על מעונות (מעון משפחתי לזקנים עצמאיים ותשושים), התשנ"ו- 1996 ; תקנות הפיקוח על מעונות (תנאי המגורים וטיפול בזקנים עצמאיים ותשושים במעונות לזקנים), התשס"א- 2001.
28 תקנות הפיקוח על מעונות (אחזקת ילדים במעון רגיל), התשכ"ו - 1965 ; תקנות הפיקוח על מעונות (הודעה על אחזקת ילד) , התשכ"ה - 1965 ; תקנות הפיקוח על מעונות (אחזקת ילדים במעון יום), התשכ"ח- 1968 ; תקנות הפיקוח על מעונות (תקן עובדי מעונות לילדים והכשרתם ובדבר תנאי כשירותם של מנהלי מעונות לילדים), התשל"ז- 1977.
29 תקנות הפיקוח על מעונות (תנאי קבלה ושהייה של מטופלים במעון שהוא מוסד לטיפול סוציאלי), התשנ"ד- 1994 ; תקנות הפיקוח על מוסדות לטיפול במשתמשים בסמים (תנאי קבלה ושהיה של מטופלים במוסד משולב), התשנ"ד- 1994.
30 תקנות הפיקוח על מעונות (החזקת דיירים במעונות ללוקים בשכלם), התשכ"ז - 1967 ; תקנות הפיקוח על מעונות (תקן עובדים והכשרתם ותנאי כשירותם של מנהלי מעונות ללוקים בשכלם), התשל"ז- 1977 ; בקשה לקבלת רישיון או חידושו לפי חוק הפיקוח על מעונות (מעון ללוקים בשכלם), התשכ"ה- 1965.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מהמקובץ עולה, כי הדרישות שמופיעות בתקנות בנוגע לפיקוח על מעונות שמפעיל המשרד אינן מספיקות כדי לתכנן מעון, הוסטל או אגף חדשים, לפקח על מלוא ההיבטים הפיזיים שלהם ולבדוק בפירוט ועל פי מלוא הדרישות את המבנים המוצעים למשרד במכרזים.
הועלה כי רק בשניים מ-12 השירותים האחראים על מסגרות חוץ-ביתיות, (אחד עשר של המשרד ואחד של משרד הבריאות), חוברו פרוגרמות משלימות להוראות שבתקנות: כבר ב- 1995 פרסמה ועדת מומחים "מדריך לתכנון בנייה וחידוש פנימיות לילדים ולבני נוער" המשמש עד היום את השירות לילד ונוער כפרוגרמה לתכנון פנימיות חדשות, להוספת אגפים לפנימיות קיימות, לפיקוח על ההיבטים הפיזיים של הפנימיות ולבדיקת מבנים המוצעים לשירות זה במכרזים .
המדריך מפרט עקרונות לתכנון הפיזי של הפונקציות השונות ואת הקשרים ביניהן, את השטחים המינימליים, הריהוט המתחייב בכל פונקציה, חומרי הגמר ופרטי הבניין לשימוש, הוראות מפורטות בנוגע למיזוג אוויר, תאורה, מיגון, בטיחות וכיבוי אש, מערכות חשמל ותקשורת ומערכת המים.
למעשה, המדריך כולל את כל ההיבטים הנחוצים לתכנון פנימייה חדשה, ובעקבותיו חיבר השירות לילד ונוער "טופס בדיקת מבנה למכרז פנימייה" המשמש את מפקחי השירות כדי לאשר או לשלול מבנה המוצע לשירות זה במכרז.
ב- 2005 פרסמו המשרד, המוסד לביטוח לאומי וקרן שלם31 מדריך לתכנון פיזי בעבור השירות החוץ -ביתי באגף מש"ה - "דיור בקהילה לאנשים עם פיגור שכלי".
גם מדריך זה כולל את מלוא ההנחיות לבחירת המקום, הסמיכות לשירותים קהילתיים, סטנדרטים לאזור המגורים ולפונקציות המשותפות, טבלת שטחים והוראות פרטניות לגבי ריהוט וציוד, גמרים ומפרטים, מ ערכות חשמל ותקשורת, מערכות מיזוג אוויר, מערכות מים, מעליות וכיבוי אש.
לעומת זאת, ביתר השירותים לא נמצאה פרוגרמה ייעודית כמתבקש, אלא מסמכים או הוראות חלקיות בלבד, וחסרונה בולט במיוחד בשירותים החוץ-ביתיים האחראים לנכים של אגף השיקום, לאוטיסטים ולקשישים32: ג.
השירות החוץ -ביתי באגף השיקום חיבר "מסמך הנחיות למסגרות החוץ -ביתיות של אגף השיקום" ובו הנחיות כלליות מאד, ללא ציון מידות מינימליות של החדרים, ללא מידות השטחים של הפונקציות השונות וללא פירוט הקשרים ביניהן.
אין ברשות אגף זה בסיס מידע מתועד הדרוש לתכנון מעון או אגף חדש, לאישור מבנה מוצע במכרז ולפיקוח פרטני על ההיבטים הפיזיים של המסגרות החוץ-ביתיות שבאחריותו.
כאמור לעיל, לשירות זה לא הותקנו תקנות מכוח החוק, ובהתחשב בכך שהוא קולט מדי שנה כ-300 דיירים נוספים- חסרונה של הפרוגרמה מורגש באופן ממשי.
להלן דוגמה לתוצאה של היעדר פרוגרמה באגף השיקום: אגף זה אחראי גם על השירות לעיוור.
למרות הצרכים המיוחדים של ציבור העיוורים, אין לשירות זה פרוגרמה ומפרט שניתן היה לחייב בהם את המפעילים של .
31 קרן שלם הוקמה ב- 1983 על ידי מרכז השלטון המקומי והמשרד למטרה של מתן סיוע לאדם עם מוגבלות שכלית-התפתחותית.
32 אגף השיקום מטפל בכ- 3,600 דיירים, השירות לזקן אחראי על כ- 8,000 מיטות והשירות החוץ ביתי לאוטיסטים מטפל בכ- 1,300 .
דיירים משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1199 .