HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תקנות המעבדות קובעות כי על המחזיק במעבדה לדאוג לאיסוף ולסילוק שוטף של פסולת המכילה גורמים מסוכנים, באופן שלא יגרמו מטרד או נזק לבריאות העובד והציבור.
בחצר הפנימית של מבנה המטא"ר בקרבת המעבדות התקינה מז"פ כלוב רשת מקורה, ובו היא מרכזת את פסולת החומרים המסוכנים ואריזות ריקות של חומרים מסוכנים המיועדים לפינוי.
בביקורת נמצא כי אף שמכלי האחסון בכלוב עלו על גדותיהם, המשטרה המשיכה לפנות אל תוך הכלוב חומרים ואריזות באופן שהחומרים שהצטברו בו אוחסנ ו באורח מסוכן ולא יציב.
עוד נמצא כי כאשר דלת הכלוב נעולה, עובדי המעבדות במז"פ משאירים פסולת מסוכנת ורעילה מחוץ לכלוב.
המשטרה מסרה בתשובתה כי הוחלט להקים מתקן חדש בחצר מטא"ר , וכי בינתיים חודדו ההנחיות לעובדים בדבר האיסור להשאיר חומרים מחוץ לכלוב ולרוקן לעיתים קרובות יותר את הפסולת באמצעות החברה החיצונית האמונה על כך.
ציוד בטיחות במעבדות מז"פ .
מערכת הספקת מימן למעבדה האנליטית: במעבדה מותקנים ציוד וגלאים שנועדו להתריע על היווצרותו של מצב מסוכן מהבחינה הבטיחותית.
על פי התנאים הכלליים שקובע המשרד לאיכות הסביבה למתן היתר רעלים, אשר מתבססים על הוראות חוק חומרים מסוכנים, נדרש מקום העבודה לבחון את הצורך בהתקנת גלאים המתריעים על הימצאות רעל דליק או רעיל באוויר, להכין תכנית להתקנתם ו לכיולם הכוללת לוחות זמנים לטווח מרבי של שנה, ולהתקינם לפי התכנית או לפי דרישת הממונה .
בהתאם לחוק חומרים מסוכנים, גז המימן הוא רעל דליק.
לפי תקנות הדרכת עובדים , על המשטרה ל וודא שרכיבי מערכת הספקת המימן יהיו מסומנים בתווית או בשלט אזהרה מתאימים ומובנים.
נמצא כי מערכת הספקת מימן למעבדה האנליטית במז"פ לאטופלה ולא כוילה במשך יותר משבע שנים, וזאת אף שכבר עברו יותר משש שנים ממועד הטיפול והכיול שנקבע לה (אוקטובר 2011 ).
עוד נמצא כי תוויות הזיהוי על הצנרת המובילה את גז המימן נשחקו ואינן קריאות עוד.
יוער כי לתקינות מערכת ההתרעה מפני דליפה נודעת חשיבות רבה, שכן גז המימן הוא גז דליק ביותר ונפיץ, חסר ריח וצבע .
המשטרה מסרה בתשובתה כי היא החלה לטפל ב מערכת הספקת מימן למעבדה האנליטית.
ניטור גז מימן במעבד ת חקירת הצתות: במעבדה פועל מחולל מימן שנועד להזין בה ציוד בדיקה.
בהתאם לכך הותקן במעבדה גלאי מימן, שנועד להתריע במקרה של דליפת מימן.
לגלאי חובר רכיב שנועד לתת חיווי על פעילותו של הגלאי.
את גלאי המימן והרכיבים הקשורים בו יש לבדוק ולכייל לפחות פעם בשנה.
בביקורת נמצא כי רכיב החיווי לא פעל, ולא ניתן היה לדעת אם הגלאי תקין ויכול להתריע על דליפת גז המימן.
עוד נמצא כי בדיקת תקינות המערכת האחרונה שעשתה מז"פ בוצעה בינואר 2015 .
הטיפול והכיולהבאים היו אמורים להתבצע בינואר 2016 , אךבמועד הביקורת, שנה וחצי לאחר מכן, הם עדיין לא בוצעו.
המשטרה מסרה בתשובתה כי רכיב החיווי נמסר לתיקון, וכי הצנרת תיבדק.
מקלחות חירום ומתקני שטיפת עיניים .
תקנת המעבדות קובעת כי מחזיק מעבדה יתקין ויקיים במעבדה או מחוץ לה, במרחק שלא יעלה על עשרה מטרים מעמדות העבודה, מקלחת חירום ומשטפי עיניים.
בביקורת נמצאו ליקויים חמורים בכל הקשור להתקנה ולתחזוקת מקלחות החירום ומתקני שטיפת העיניים.
במסדרונות הסמוכים לכניסות למעבדה האנליטית, למעבדת פיתוח טביעות אצבע ולמעבדת חומרים וסימנים במבנה המטא"ר, הציבה מז"פ מקלחת חירום ומשטפי עיניים.
נמצא כי מתקנים אלו אינם מחוברים לרשת המים של המבנה ולפיכך אינם פעילים.
יתרה מזו, נמצא כי שלא לפי הוראת תקנת המעבדות, המרחק מחלק מעמדות העבו דה עם חומרים מסוכנים למקלחת החירום ולמשטפי העיניים במעבדות האמורות לעיל גדול מעשרה מטרים.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |379 .
,בביקורת שבוצעה במחלקי הזיהוי בתחנות המשטרה בבת ים, בחדרה בזבולון (קריות), בבאר שבע ובאשקלון נמצא כי שלא לפי הוראת תקנת המעבדות, אין במעבדות האמורות מקלחות חירום ומשטפי עיניים.
זאת ועוד, ראש מדור הכוונה ופיקוח במז"פ מסר למשרד מבקר המדינה כי רק באחת ממעבדות מחלקי הזיהוי בכל מחוזות המשטרה - מעבדת מחלק הזיהוי במשטרת אשדוד - הותקנו מקלחת חירום ומשטף העיניים, וכי בשאר המעבדות אין מקלחות חירום ומשטפי עיניים כנדרש.
בתשובתה מינואר 2018 מסרה המשטרה כי טרם הצליחה להדביק את הפיגור בהתקנת משטפי עיניים ומקלחות חירום במעבדותיה, ובייחוד במתקנים הישנים.
מקלחות החירום ומשטפי העיניים שמטא"ר כבר התקין חוברו לרשת המים של המבנה, ונוסף על כך, כפתרון זמני, היא חילקה לכלל מחלקי הזיהוי בקבוקון ייעודי לשטיפת עיניים.
בטיחות וגיהות בבדיקות מז"פ לכלי רכב .
מעבדת חומרים וסימנים במטא"ר וחוקרי זירה ביחידות המשטרה בודקים כלי רכב המעורבים בעבירות וחשודים כמזויפים, בין היתר כדי לאתר ולחשוף נתונים מזהים שהטביע היצרן על כלי הרכב (מספר מנוע, מספר שלדה וכו').
הבדיקה כוללת פירוק חלקי רכב, ושימוש בחומרים כימיים מסוכנים (כגון חומצה הידרופלואורית וחומצה חנקתית).
חלק מהנתונים שהטביע היצרן על כלי הרכב נמצאים במקומות נסתרים בשלדה ובמנוע והגישה אליהם היא מתחת לכלי הרכב.
לצורך ביצוע בדיקת כלי הרכב אפיינה מז"פ את האמצעים שיש להתקין בתא הבדיקה (להלן - המפרט) כדי שהבדיקה תתקיים בסביבה בטוחה, וכדי למנוע ולהפחית ככל האפשר את חשיפת השוטרים הבודקים את כלי הרכב לפגיעה ולגורמים מסכנים, וכן כדי לאפשר טיפול ראשוני בקרות תאונה.
למשל, רצפת התא צריכה להיות מבטון מוחלק בציפוי אפוקסי נגד החלקה אשר עמיד בפני כימיקלים, המנוקז לכיוון תעלת פליטה; בתא יש להתקין מזגנים ומערכת אוורור שתספק שש החלפות אוויר צח בשעה; יש להתקין בתא מגבה הידראולי כדי לאפשר הרמת כלי הרכב, וכן מערכת תאורה מתכווננת.
בביקורת נמצא כי המתחמים המשמשים לבדיקת כלי רכב של מחלק הזיהוי בתחנות בת ים, חדרה, זבולון, אשקלון ובאר שבע אינם תואמים את הגדרות המפרט וחסרים בהם אמצעים שנועדו לאפשר את הבדיקה בסביבה בטוחה , ולמנוע או להפחית את החשיפ ה לפגיעה ולגורמים מסכנים: המתחמים פתוחים ואינם ממוזגים, אין בהם תאורה מתאימה, לא הותקנו בהם מגבה הידראולי, כננת ומנוף חשמלי.
ביחידות משטרה שבהן לא הוקצו מתחמים ייעודיים לבדיקת כלי הרכב, ובמקרים שבהם המשטרה החליטה שלא לשנע את כלי הרכב המעורבים בעבירה למתחמים האמורים, חוקרי הזירה עורכים את הבדיקה במגרשים פתוחים בתחנות משטרה ובחניונים של חברות פרטיות.
נמצא כי במהלך הבדיקה במגרש פתוח, חוקר הזירה וכלי הרכב חשופים למפגעי מזג האוויר (שמש יוקדת, חום, גשם ורטיבות), באופן שעשוי לטשטש ראיות ולפגוע בבדיקה 40 .
)(ואף פוגע ברווחתו של חוקר הזירה זחילה של חוקר הזירה במגרש פתוח, מתחת לרכב, כדי לחשוף את נתוני הזיהוי, יש בה כדי לסכנו שכן הוא עושה שימוש בחומצות מסוכנות העלולות לטפטף עליו, או להיפגע ממפגעים באדמת המגרש החשופה.
בתשובתה מינואר 2018 מסרה המשטרה כי חוקרי הזירה הונחו שלא לבצע בדיקות ופעולות שיש בהן כדי לסכן את שלומם ואת ביטחונם האישי.
המשטרה הוסיפה כי היא הכינה תכנית להקמת שני חדרי בידוק לכלי רכב בתחנת חדרה ובתחנת זבולון, כי היא תבחן כיצד לתכנן ולפרוס מתחמי עבודה חדשים למחלקי הזיהוי בבאר שבע ובאשקלון, ובכלל זה לבדיקות של כלי רכב.
מערך הזיהוי הפלילי מפעיל במסגרת תפקידו שיטות מדעיות וטכנולוגיות הכרוכות בחשיפת השוטרים וסביבתם לגורמים מזיקים ולמפגעים.
ממצאיו של פרק זה משקפים תמונת מצב חמורה, שאפשר ללמוד ממנה כי המשטרה לא קיימה את הוראות הדין בכל הנוגע לבטיחות, לגיהות ולבריאות תעסוקתית כנדרש - במטא"ר ובמחוזות המשטרה, ויש לראות זאת בחומרה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עליה לפעול ללא דיחוי למניעת חשיפה של השוטרים במז"פ ובסביבתם לגורמי הסיכון או למצער להפחיתה משמעותית.
על המשטרה, כגוף האחראי במדינה על אכיפת החוק, לקיים את הוראות הדין החלות עליה בתחומים חשובים אלו, ובראש ובראשונה להימנע מעיסוק ברעלים ללא היתר ושלא כדין, ולבצע סקר בטיחות מקיף בכל היחידות והמעבדות של מז"פ במחוזות.
יש לבדוק במסגרתו של סקר זה גם נושאי בטיחות שלא נבחנו בביקורת הנוכחית של מבקר המדינה.
על בסיס ממצאיו של סקר זה והוראות הדין ייקבע כיצד יתוקנו הליקויים בתחום זה בכלל יחידות מערך הזיהוי הפלילי הרלוונטיות במטא"ר ובמחוזות המשטרה.
40 מאחר שלעתים בד בבד עם בדיקת זיוף כלי הרכב, חוקר הזירה אף חושף מוצגים - דגימות DNA .
ומעתקי ט"א שהשאירו העבריינים ברכב המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |381 .
מערך הזיהוי הפלילי הוא הגוף העיקרי, ובתחומים אחדים אף היחידי, העוסק בישראל בזיהוי פלילי באמצעות דיגום ושיטות בדיקה מדעיות וטכנולוגיות.
בשנים האחרונות קיימת מגמת גידול במספר המוצגים שיחידות החקירה במשטרה מפנות לבדיקת מז"פ.
הראיות שמציגה מז"פ לביסוס כתבי האי שום המוגשים לבתי המשפט מהוות נדבך מרכזי בהכרעות שיפוטיות במשפט הפלילי.
מערכי הבדיקה העיקריים שמפעילה מז"פ - דנ"א, ט"א ובדיקת הסמים והחומרים המסוכנים - אינם נותנים מענה מהיר ומספק לצורכי החקירה המשטרתיים.
אף שהמענה הטכנולוגי קיים במעבדות - מוצגים, דגימות דנ"א וטביעות אצבע שנאספו בזירות עבירה למיניהן זוכים לטיפול במעבדות זמן ממושך לאחר שהגיעו אליהן, דבר הפוגע במאמצי החקירה ובסיכויים לגילוי העבריינים.
על המשטרה לתת מענה למצב זה כדי שהטיפול במוצגים יהיה מיטבי.
התמודדות עם חלק מהליקויים המועלים בדוח מחייבת עבודת מטה רחבה של פיקוד המשטרה, והטמעת שיטות עבודה מוסמכות, סדורות ומבוקרות לכל אורך שרשרת המוצג - מזירת העבירה ועד סיום הטיפול בו במעבדות מז"פ.
תיקון ליקויים בתחום זה יגביר את האפקטיביות והמקצועיות של מז"פ בטיפול החקירתי הפורנזי ובהבאת ראיות לבתי המשפט.
ממצאי הביקורת עולה כי המשטרה אינה מקיימת את כל הוראות הדין הנוגעות לבטיחות, לגיהות ולבריאות תעסוקתית אף שמערך הזיהוי הפלילי משתמש ברעלים ובחומרים מסוכנים ודליקים, דבר העלול לסכן את השוטרים במעבדות.
על המשטרה למלא את חובתה למנוע חשיפת שוטרים במעבדות מז"פ במ טא"ר וביתר יחידות המשטרה לגורמי סיכון הכרוכים בעבודתם, או למצער להפחית במידה ניכרת.
המשטרה מחויבת בהקפדה על קיום הוראות הדין הן בהיותה גוף אכיפה מרכזי והן לנוכח אחריותה לבטיחותם ולבריאותם של שוטריה.
ניתן לחלק את הכשרת הרופאים עד קבלת תואר "מומחה " לשלושה שלבים: לימודי רפואה, סטז' והתמחות.
שתי מערכות ציבוריות נפרדות עוסקות בהכשרת רופאי העתיד בישראל: האחת - הפקולטות לרפואה השייכות למערכת ההשכלה הגבוהה, והשנייה - בתי הח ולים השייכים למערכת הבריאות.
לשם השגת שיתוף פעולה מוצלח ביניהן, יש להסדיר את הכשרתם של תלמידי תכניות הלימודים ברפואה; למצוא את האיזון בין שתי המערכות ובכלל זה להסדיר ולעגן את העקרונות לשיתוף הפעולה ביניהן ואת התחייבויותיהן ההדדיות; כמו כן יש לקבוע את האומד ן של הצורך הלאומי בתלמידי רפואה ולעדכנו מדי תקופה.
היחסים והממשקים שבין שתי המערכות מוסדרים באמצעות הסכמי התקשרות בין כ-30 בתי חולים ובין חמש פקולטות לרפואה5 .
שני גורמים מרכזיים מעורבים בהסדרת ההכשרה של רופאי העתיד בישראל: האחד - המועצה להשכלה גבוהה (להלן - מל"ג)6 שהיא הגוף המפקח על האוניברסיטאות ועל אישור תארים.
המל"ג כוללת את הוועדה לתכנון ותקצוב (להלן - הות"ת)7 שמסדירה ומתקצבת את לימודי הרפואה מתוקף סמכותה כרגולטור של מערכת ההשכלה הגבוהה; השני הוא משרד הבריאות - המאסדר של מערכת הבריאות, ובתוקף תפקידו הוא אחראי לבתי החולים ולקופות החולים, מופקד על תכנון כוח האדם בכלל מערכת הבריאות בהתאם לצורכי האוכלוסייה, לתכנון המקצועות, להנחיית בתי החולים ולרגולציה של מקצועות הבריאות.
חלק ניכר מהכשרת רופאי העתיד בבתי החולים מתקיים במחלקות השונות של בתי החולים (להלן - שדות קליניים).
"השדות הקליניים" נחשבים משאב לאומי, בין היתר משום שרובם המוחלט של בתי החולים הם בבעלות המדינה או בבעלות שירותי בריאות כללית (להלן-כללית) המתוקצבת על ידי המדינה.
בתי חולים מעוניינים ללמד סטודנטים לרפואה מכמה סיבות, ובכללן: בית חולים אקדמי נחשב מתקדם ויוקרתי, ורופאיו שמלמדים באקדמיה זוכים להכרה ולקידום אקדמי, תוך שיפור רמת המיומנות והידע שלהם לטובת החולים ובית החולים.
המועצה המדעית של הר"י ממליצה לפני מנכ"ל משרד הבריאות על הכרה במוסד להתמחות, ורופא המבקש להתמחות מעביר את בקשתו לאישורה.
בפקולטות לרפואה בישראל קיימים שני סוגים של תכניות לסטודנטים ישראלים - תכנית שש שנתית ותכנית ארבע-שנתית.
5 באוניברסיטה העברית בירושלים , בטכניון, באוניברסיטת תל-אביב, באוניברסיטת בן-גוריון ובאוניברסיטת בר-אילן ( בפקולטה לרפואה בצפת) .
6 המועצה פועלת על פי חוק המועצה להשכלה גבוהה, תשי"ח-1958.
7 ועדה הפועלת במסגרת המועצה להשכלה גבוהה בישראל , והיא מופקדת על תכנון ותקצוב מערכת ההשכלה הגבוהה.
תרשים 1 : לימודי רפואה בישראל בתכנית השש שנתית והגופים האחראים להכשרה משרד הבריאות |475 .
בתכנית הארבע שנתית ללימודי רפואה חלוקת שנות הלימודים הקדם-קליניות והקליניות היא ביחס דומה לחלוקתן בתכנית השש -שנתית.
בשנה החמישית בתכנית הארבע שנתית הסטודנטים עושים סטאז'.
יוצא אפוא שכדי להיות רופא מומחה יש צורך בלימודים ובתקופת הכשרה של 11-9 שניםלפחות שמורכבת מתכנית לימודי רפואה שנמשכת ארבע או שש שנים, מסטז' ומהתמחות; כדי להיות מומחה-על, נדרשות עוד שנתיים עד ארבע שנים.
מכאן שתקופת הכשרתו של רופא מומחה עשויה להימשך אפילו עד 18 .
שנה לפי סקר כוח האדם של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בשנים 2015 -2013 הועסקו בישראל בממוצע 28.
שיעורם היה דומה לממוצע ה- OECD - 3.
רופאים לאלף נפש ב-2015 הנפיק משרד הבריאות 1,259 ,רישיונות חדשים לרופאים 540 מהם (43% ) ישראלים בוגרי אוניברסיטאות בחו"ל8( .
בשנת תשע"ו 2016 -2015 ) למדו בישראל 3,839 סטודנטים לרפואה, ומלבדם למדו בארץ עוד 537 סטודנטים לרפואה מחו"ל9.
מימון לימודי הרפואה של הסטודנטים הישראלים נעשה באמצעות שכר הלימוד שהסטודנט משלם לאוניברסיטה ומהתקצוב של הות "ת את האוניברסיטאות.
לימודי הרפואה בארץ מתקיימים בחמש אוניברסיטאות: האוניברסיטה העברית בירושלים (להלן - האוניברסיטה העברית), הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל (להלן - הטכניון), אוניברסיטת תל -אביב, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב (להלן - אוניברסיטת בן-גוריון) ואוניברסיטת בר -אילן (בפקולטה לרפואה בצפת), וכן בבתי החולים הכלליים -הממשלתיים, בבתי חולים פסיכיאטרים, בבתי החולים של הכללית ובבתי החולים הציבוריים ; הסטודנטים מחו"ל לומדים רק בטכ ניון, באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת בן -גוריון.
אלפי סטודנטים ישראלים נוספים לומדים רפואה בחו"ל.
הדקאנים של חמש הפקולטות לרפואה בארץ נוהגים להתכנס כ"פורום הדקאנים" ולדון בסוגיות הנוגעות ללימודי הרפואה ולהכשרה המעשית בשנים הקליניות.
במהלך השנים 2014 -2010 פעלו מספר ועדות בנושאים הנוגעים להכשרת רופאים: ועדה מטעם המל"ג שבדקה את ההסדרים הכספיים שבין האוניברסיטאות לבתי החולים בארץ, והגישה את המלצותיה להסדרת היחסים בין המוסדות בהיבט הכלכלי ב-2012 (להלן - דוח גלזר-ישראלי ); ועדה מטעם המל"ג שעסקה בדרכים האפשריות לה סדרת ההכשרה הקלינית לרפואה המתקיימת בישראל לסטודנטים ישראלים וזרים (להלן - ועדת אנדורן), ואף היא הגישה את מסקנותיה ב- 2012; וכןועדה בינלאומית מטעם המל"ג שהתמנתה לצורך הערכת איכות לימודי הרפואה, והיא הגישה את המלצותיה ב -2014 .
8 כשלישמהרישיונות שניתנו בשנת 2015 הנפיק משרד הבריאות לרופאים שהוכשרו במזרח אירופה.
בוגרים מחו"ל מגיעים מכל העולם.
ארצות הלימוד העיקריות בחו"ל בשנת 2015 :היו הונגריה - 101 , רומניה- 90 , איטליה- 73 וירדן- 61.
9 סטודנטים אלו לומדים במסגרת תכניות חו"ל והם מקבלים תואר דוקטור לרפואה שאינו זהה לתואר של הסטודנטים שלומדים בתכניות הישראליות, ומשרד הבריאות אינו מנפיק להם רישיון לעסוק ברפואה בישראל.
בחודשים מרץ - ספטמבר 2017 בדק משרד מבקר המדינה את ה סדרת ההכשרה של רופאים בכלל, ובין גופי הבריאות לאקדמיה בפרט.
בין השאר נבדקו: עומס הסטודנטים בשדות הקליניים; ההסכמים בין בתי החולים לאוניברסיטאות; בחינת הרישוי לבוגרי חו"ל; שנת הסטז'; אי תכנון מקומות לביצוע התמחות; איכות לימודי הרפואה והיעדר תמונת מצב באשר למספר הרופאים המועסקים במערכת הבריאות.
הבדיקה נעשתה במשרד הבריאות, במל"ג-ות"ת, בחמש הפקולטות לרפואה, בבתי חולים ממשלתיים, ובבתי החולים של הכללית.
חלק מהמידע התקבל ממענה לשאלות שהפנה משרד מבקר המדינה לאוניברסיטאות ולבתי החולים.
בדיקות השלמה נעשו בכללית, במכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי), בהסתדרות המדיצינית הדסה הכוללת את בתי החולים הדסה עין כרם ו הדסה הר הצופים (להלן- הדסה) ובאגף התקציבים באוצר.
שנות הלימוד הקליני - העומס במחלקות האשפוז ב"שדות הקליניים " .
הסטודנטים לרפואה בישראל, כמו במרבית מדינות העולם, לומדים חלק גדול מלימודיהם הקליניים ליד מיטת החולה בהדרכת רופאי בתי החולים.
בישראל קיימים שני סוגי תכניות לימוד לישראלים: האחת היא תכנית שש שנתית והשנייה תכנית ארבע שנתית.
לאחר סיום לימודים אלו, מבצע הסטודנט שנת סטז', ובסיומה הוא מקבל תואר דוקטור לרפואה.
תכנית שש שנתית: במסלול הרגיל ללימודי רפואה בארץ, לומדים הסטודנטים שש שנים.
התכנית השש שנתית מחולקת לשני חלקים בני שלוש שנים.
בחלק הראשון נלמדים מדעי יסוד , לימודים פרה -קליניים (להלן - לימודים קדם- קליניים) ובסיומו מוענק תואר ב וגר במדעי הרפואה , ובחלק השני לומדים הסטודנטים במחלקות בתי החולים (להלן - לימודים קליניים).
תכנית ארבע שנתית: התכנית הארבע שנתית מיועדת לבעלי תואר ראשון10 :וגם היא מחולקת כשנתיים לימודים קדם-קליניים וכשנתיים לימודים קליניים שנעשים במחלקות בתי החולים.
10 ,בתנאי שסיימו בהצלחה את קורסי הליבה במסגרת תואר ראשון במדעי החיים או הטבע רפואה, מדעים מדויקים או הנדסה.
השדות הקליניים אינה .
אי-הסדרה של הפעלת השדות הקליניים - ההתקשרות בין בתי החולים לאוניברסיטאות .
הפעלת השדות הקליניים מתאפיינת בדואליות מובנית : מצד אחד הם חלק מובהק מתכנית לימודי הרפואה, אך מצד שני הם מתקיימים בפועל בבתי החולים.
דואליות זו עלולה להביא, מטבע הדברים, להתנגשות של אינטרסים - הטיפול בחולים לעומת הכנת דור העתיד של אנשי הרפואה 11 - וזאת במיוחד כאשר גורמים שונים מופקדים על ההיבט הלימודי ועל ההיבט הבריאותי בנושא12.
לשם השגת שיתוף פעולה מוצלח בין בתי החולים והפקולטות לרפואה יש להסדיר ולעגן את שיתוף הפעולה ואת ההתחייבויות ההדדיות שלהם.
אף שמשרד הבריאות ומל"ג נושאים באחריות משותפת, כל אחד בתחומו, להסדרת מערך ההכשרה הקלינית ולפיקוח עליה, מתברר כי ההוראה הקלינית במסגרת השדות הקליניים אינה מוסדרת כלל.
משרד הבריאות, האמור להיות גם גוף מנחה, לא קבע הוראות להפעלתם של שדות קליניים, ואף המל "ג לא הסדיר זאת.
היעדר ההסדרה מנקודת מבט לאומית מעוררת לעתים מחלוקות בין שני המאסדרים בנוגע לגבולות האחריות שלהם.
להלן הפרטים: זה שנים שקיים מתח בין תפיסת משרד הבריאות ובין תפיסת המל"ג ופורום הדקאנים בקשר לגבולות האחריות שבין שני המאסדרים בכל הנוגע ללימודי הרפואה בארץ, ובמיוחד בנוגע למספר הרופאים החדשים שיש להכשיר.
כך, בדיון של פורום הדקאנים שהתקיים ב מרץ 2011 , צייןיו"ר הות"ת דאז, פרופ' טרכטנברג, כי "לימודי הרפואה דורשים בקרה ופיקוח מרכזי, אי-אפשר להשאיר אותם 'לכוחות השוק', זה לא אחראי ולא הוגן".
בספטמבר 2011 כתב פרופ' גמזו מנכ"ל משרד הבריאות דאז, לדקאני הפקולטות לרפואה וביקש מהם להיערך לגידול במספר בוגרי הרפואה (ראו להלן).
בתגובה לכך ציין פורום הדקאנים, בדצמבר 2011 כיהמשרד מתערב בתכניות הוראה אקדמיות שנמצאות בסמכותו ובאחריות ו של המל"ג, והוא מפרסם נתונים שגויים ולא מבוססים על מחלקות ההוראה בבתיה"ח.
יו"ר המל"ג דאז, פרופ' טרכטנברג, ומנכ"ל הות"ת דאז, מר ויגדור, השיבו שהם מודעים להתערבות היתר של משרד הבריאות בנושאים אקדמיים ; והם מבהירים לו שהנושאים האקדמיים הם בסמכותו הבלעדית של המל"ג.
הם הוסיפו כי בשל כך פרצו חיכוכים רבים בין המשרד וביניהם בק שר לנ ושא ההוראה בבתיה"ח.
פרופ' טרכטנברג הציע להקים גוף שחבריו יהיו נציגי המל"ג, פורום הדקאנים, מנהלי בתיה"ח וקופות החולים כדי שיעסוק בנושא זה, ואולם עלה שמשרד הבריאות התנגד להקמתו (ראו להלן בפרק בנושא "כשל בהסדרת מצאי ה"שדות הקליניים" בבתי החולים").
11 המצריכים שניהם את התייחסותו וזמנו של הרופא .
12 ,בחלק ממדינות ארה"ב ישנם בתי חולים אוניברסיטאייםכלומר שייכים לאותה בעלות, ולפיכך ייתכן שהיא מאפשרת רא ייה כוללת של שתי המערכות (אקדמאית ורפואית).
שיתוף פעולה מוצלח בין האוניברסיטאות ובין בתי החולים ורופאיהם , בפרט בשנים הק ליניות, הוא חיוני להצלחת ההוראה הרפואית ולשימור איכות הרפואה וקידומה והטיפול בחולים.
הסדרים כספיים שטרם יושמו - דו"ח גלזר-ישראלי .
בשנת2010 פנתההות"ת למכון הלאומי לחקר הבריאות בבקשה לבחון את המצב הקיים ולגבש המלצות בנוגע להסדרים הרצויים בכל הקשור להתחשבנות בין האוניברסיטאות לבתי החולים בגין ההוראה והמחקר המתבצעים בבתי החולים.
את המחקר בצעו פרופ' קובי גלזר ופרופ' אבי ישראלי, והם הגישו דוח באפריל 2012 .
דוח גלזר -ישראלי היה התמריץ להקמת פורום משותף למשרד הבריאות ולמל"ג.
באפריל 2012 הקימו סגן שר הבריאות דאז, יעקב ליצמן, ושר החינוך דאז, גדעון סער, פורום התייעצות למקצועות הבריאות האקדמיים (להלן - פורום מקצועות הבריאות) בראשותם של מנכ"ל משרד הבריאות ומנכ"ל מל"ג-ות"ת.
מטרת הפורום הייתה לדון בסוגיות הקשורות בממשק שבין הגופים ולגבש המלצות בנושאים אלה.
ביולי 2013 אימצההות"ת את המלצות דוח גלזר-ישראלי ליישום החל בשנת תשע"ד (מאוקטובר 2013) בכפוף להתאמות שנערכו .
ההמלצה העיקרית של הדוח הייתה שיש לקבוע מודל אחיד ומרוכז לתגמול בתי החולים בגין ההוראה והמחקר.
בדוח נקבע גם מודל התגמול לבתי החולים בגין ההוראה הקדם-קלינית והקלינית.
ואולם, הות"ת לא העבירה את החלטותיה לידיעתם של האוניברסיטאות, בתי החולים ומשרד הבריאות, ובוודאי שלא דרשה את התייחסותם.
מאז מאי 2013 לא התכנס "פורום מקצועות הבריאות", והמודל שגובש נותר "על הנייר" בלבד .
בינואר 2015 החליטה המל"ג על חידוש פעילות "פורום מקצועות הבריאות" וקבעה את הרכבו החדש, ואולם עד מועד סיום הביקורת (ספטמבר 2017 ) הוא לא הוקם הלכה למעשה וממילא לא חידש את פעילותו.
אף שהפורום עצמו לא פעל, בשנים 2017 -2015 קידמההות"ת טיוטת הסכם המתבססת על המלצות דוח גלזר-ישראלי.
הטיוטה קבעה כללים והגדרות בנוגע להתחשבנות בין האוניברסיטאות לבתי החולים בסוגיית ההוראה בבתי הספר לרפואה בישראל, לרבות מדדים לת גמול בתי החולים בגין ההוראה הקדם-קלינית והקלינית .
בין השאר נקבע בטיוטת ההסכם כי יש לפעול ליישום התקן המומלץ, ולפיו קבוצת סטודנטים בסבב קליני13 תמנה בין שישה לשמונה סטודנטים.
במהלך שנת 2015 העבירה הות "ת טיוטת הסכם לקבלת תגובתם של כמה גורמים ובהם האוניברסיטאות ומשרד הבריאות.
13 במסגרת הלימודים הקליניים הסטודנטים לרפואה לומדים בקבוצות במחלקות השונות של בתי החולים.
מספר השבועות שהסטודנטים נמצאים במחלקה מכונה "סבב".
אורך הסבב משתנה מפקולטה אחת לש נייה, וממחלקה למחלקה ונע בין שבוע ל -14 שבועות.
הסבבים הארוכים ביותר הם במחלקות: פנימית, כירורגיה וילדים.
תגובת האוניברסיטאות לטיוטת ההסכם - במרץ 2015 העבירה מל"ג- ות"ת לוועד ראשי האוניברסיטאות (להלן - ור"ה) את טיוטת ההסכם לתגובתו.
גם במהלך שנת 2017 קידמה מל"ג-ות"ת את טיוטת ההסכם ובין השאר ביולי 2017 היאביקשה מהפקולטות את הסימולציות שערכו בנוגע לתוספת העלויות הנגזרות מיישום המלצות הדוח.
במהלך יולי -אוקטובר 2017 העבירו האוניברסיטאות למל"ג -ות"ת את האומדנים שקבעו בנוגע לתוספת העלויות שיידרשו.
יצוין כי אומדן עלות התוספת, לפי חישובי הפקולטות לרפואה, הוא יותר מארבעה מיליון ש"ח לשנה.
תגובת משרד הבריאות על טיוטת ההסכם - ביוני 2015 העבירההות"ת את טיוטת ההסכם גם ל תגובתו של משרד הבריאות.
בינואר 2016 הציע המשרד נוסח מתוקן משלו.
עד דצמבר 2017 עדיין לא גובש נוסח מוסכם וממילא הוא עדיין לא נחתם בין כלל הגורמים במערכת הבריאות ובמערכת ההשכלה הגבוהה.
בפועל, בתי החולים והאוניברסיטאות ממשיכים במתכונת הקשר שהיה ביניהם עד כה.
עולה מכאן "גרירת רגליים" מתמשכת של מל"ג-ות"ת שבמשך ארבע שנים, מאז אישרו את ההמ לצות של דוח גלזר-ישראלי, עדיין לא השלימו את הפעולות המתחייבות מהן כדי להסדיר נוסח מוסכם להסדר בסיסי בין הפקולטות לרפואה לבתי החולים.
על מנכ"ל המל"ג ומנכ"ל משרד הבריאות לקבוע לוח זמנים ברור ומוגדר לסיום המשא ומתן בין הגורמים וליישום הסכם בסיס קבוע לכלל הגורמים.
לאחר שיוסכם עניין העלויות הנוספות הנדרשות, יש לקבוע את המקורות לכך בשיתוף משרד האוצר.
כשל בהסדרת מצאי ה"שדות הקליניים" בבתי החולים .
במהלך השנים הלך וגדל מספר הסטודנטים לרפואה במדינת ישראל; להלן בתרשים 1 הגידול במספר הסטודנטים לרפואה במהלך השנים האחרונות: 480 |דוח שנתי 68ג .
תרשים 2 : הגידול במספר הסטודנטים לרפואה בישראל בשנים תשס"ו ( 2006 -2005 )- ( תשע"ו 2016 -2015 ) מתרשים2 עולה כי בעשור שבין השנים תשס"ו לתשע"ו עלה בעקביות מספר הסטודנטים לרפואה (למעט בין השנים תשע"ד -תשע"ה), מכ- 2,800 בתשס"ו לכ- 4,400 בתשע"ו, עלייה של57% ,בסה"כ.
כמו כן עולה מהתרשים כי קצב העלייה בשנים תשע"ג-תשע"ו התמתן ועמד על שיעור ממוצע של 1% , בעוד שיעור העלייה הממוצע בין השנים תשס"ו- תשע"ג עמד על 6% .
;הגידול במספר הסטודנטים מחייב התאמה של מספר השדות הקליניים הביקורת העלתה כי למל "ג-ות"ת ולמשרד הבריאות אין תמונת מצב מלאה בנוגע למספר השדות הקליניים הקיימים ולפיזורם בין כלל בתי החולים.
בהיעדר מידע זה, אין הם יכולים לתכנן כהלכה את מספר הסטודנטים לרפואה שיוכשרו בפקולטות לרפואה של מדינת ישראל.
זאת - משום שבנסיבות הק יימות הם אינם יודעים אם מספר השדות הקליניים נותן מענה לצורכי ההכשרה הקיימים, מהו הצפי לצרכים העתידיים וכיצד יש להיערך לכך.
מכאן שאין למל"ג-ות"ת ולמשרד, תכניות עבודה שכוללות היערכות עתידית לגידול במספר הסטודנטים לרפואה.
זהו מחדל של מל"ג-ות"ת ומשרד הבריאות.
מבדיקת עומס הסטודנטים בשדות הקליניים עולה כי קיימת מצוקה בשדות הקליניים.
במצב זה , לעתים הפקולטה והמחלקה, מגדילות את מספר הסטודנטים בקבוצת הלימוד בשדה הקליני בכמות שאינה מאפשרת לימוד אפקטיבי.
מפרוטוקול הדיון שקיים פורום הדקאנים באפריל 2015 ,עולה כי המצוקה בשדות הקליניים גורמת גם תחרות לא הוגנת ולא ראויה בין הפקולטות לרפואה על סינוף14 למחלקות ל צורך ההכשרה הקלינית .
התחרות אף הגיעה לידי כך שבית חולים מסוים הפעיל לחצים על הפקולטות לרפואה, כדי לאפשר להם את סינוף המחלקות.
במקרה זה העלה פורום הדקאנים ספק אם אותו בית החולים מתאים להוראה והוסיף כי בית החולים הציב תנאים והפעיל לחצים כאמור.
היעדר מיפוי מלא של שדות קליניים והצורך להגדיל את מספרם של לומדי רפואה בארץ: הצורך להגדיל את מספר הסטודנטים מחד והיעדר המידע על אודות מספר השדות הקליניים מאידך - עלה כמה פעמים לדיו ן בשנים האחרונות.
למשל: בספטמבר 2011 כתב מנכ"ל משרד הבריאות דאז, פרופ' רוני גמזו, לדקאני הפקולטות לרפואה כי הצורך להגדיל את מספר הבוגרים בפקולטות לרפואה בארץ ברור ומוסכם על כולם, וכי על פי כל ההערכות חובה על מדינת ישראל להגיע ל-300 בוגרי רפואה נוספים מדי שנה כדי להתייצב על מפתח של שלושה רופאים ל- 1,000 איש.
לכן על הדקאנים, הנהלות האוניברסיטאות, מל"ג-ות"ת, משרד הבריאות ומנהלי בתי החולים לפעול מידית להגדלת מספר הבוגרים.
משרד הבריאות כתב בתגובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2017 (להלן- תגובת משרד הבריאות) כי לדעתו אין מחסור בשדות קליניים.
בין השאר הוא מתבסס על בדיקה של השדות הקליניים שביצעה, באוקטובר 2011, ד"ר ורד עזרא שהייתה אז עוזרת רפואית למנכ"ל משרד הבריאות.
הבדיקה נועדה לסקור את היקף ההוראה במחלקות העיקריות המשמשות להוראה בבתי חולים, את בבד[ מספר הסבבים במחלקה ואת מספר שבועות ההוראהיקה לא נספרו כמה .
]סטודנטים היו בכל סבב נמצא כי אף על פי שלבדיקה כזאת עשויות להיות מסקנות משמעותיות, משרד הבריאות לא שיתף בה נציגי רופאים, ובכך נמנעה האפשרות להגיע למסקנה משותפת ותכליתית.
הבדיקה שהמשרד עשה באוקטובר 2011 היתה חלקית בלבד.
הבדיקה התבצעה רק ע ל שלוש פקולטות לרפואה ורק לגבי השנה שלפני הבדיקה.
הבדיקה לא הסתמכה על קריטריונים כלשהם כבסיס להערכת מספר השבועות האופטימלי להוראה במחלק ות, כל שכן היא לא התחשבה במאפיינים הייחודיים לכל מחלקה.
בדיון שהתקיים ביולי 2013 בהשתתפות יו"ר פורום הדקאנים, ראש מינהל רפואה במשרד הבריאות ונציגי הות"ת, הבהיר נציג ראש מינהל רפואה דאז כי בהתאם למדיניות משרד הבריאות יש צורך ב-900 בוגרי רפואה ישראלים בשנים .
התקשרות בין פקולטה למחלקות בית חולים שככלל מבטיחה בלעדיות 482 |דוח שנתי 68ג .
המשתתפים החליטו כי בשנת תשע"ד ( 2014 -2013 ) "יתבצעמיפוי של פוטנציאל מקומות ההכשרה הקלינית בכל אחת מהמחלקות הרלוונטיות בבתי החולים הציבוריים ובקהילה, ושל הניצול הקיים לסטודנטים ישראלים וזרים, ואשר על בסיס המיפוי יקבע אופן ההגעה (ההדרגתי) ליעד של משרד הבריאות".
משרד הבריאות נקבע כאחראי לביצוע המיפוי.