HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
חקיקה שיכלול את עבירות המחשב כעבירת מקור בחוק איסור הלבנת הון.
נוכח האמור ולנוכח העובדה שפשיעת הסייבר הופכת עם השנים לכלי .
מרכזי בביצוע עבירות להשגת רווח כלכלי באמצעים פליליים, מוצע למחלקת ייעוץ .
וחקיקה במשרד המשפטים לפעול לקידום התיקון הנדרש לחוק איסור הלבנת הון, כפי .
שהוסכם והוחלט ביולי 2021142 .
פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) , התשכ"ט ]נוסח חדש[ )פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש-1969 (להלן- פסד"פ), .
מסדירה היבטים שונים של חקירת עבירות פליליות, לרבות מעצר חשודים, חיפוש ראיות, .
תפיסת חפצים וחילוטם, וכן את האופן שבו רשויות החקירה רשאיות לבצע חדירה לחומר .
מחשב באמצעות קבלת צו שיפוטי, הקובע את מטרות החיפוש ואת תנאיו, באופן שלא .
יפגעו בפרטיות של אדם מעבר לנדרש 143.
,במסגרת פסק דין בהליך שעניינו דיון בבקשה למתן צו חיפוש במחשב או בטלפון חכם .
עלה כי בשנת 2019 ניתנו 24,000 צווי חיפוש בטלפונים ניידים (כ- 8% מכלל תיקי החקירה .
שנפתחו באותה שנה), ובמקרים אחרים התקיימו חיפושים ללא קבלת צו כאמור אך בצירוף .
:השתלשלות ההצעות לתיקוני חקיקה בשנת 2014 התקבלה במליאת הכנסת בקריאה .
ראשונה הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - המצאה, חיפוש ותפיסה), .
התשע"ד-2014 (להלן- הצעת חוק החיפוש), שנועדה לעדכן את דיני המצאת הראיות , .
חיפושן ותפיסתן, לרבות בנוגע לתוכנה ולחומר מחשב.
בדברי ההסבר להצעת החוק נכתב .
כי החקיקה הקיימת לעניין חיפוש במחשבים אינה נותנת מענה מספק בכל הקשור לחדירה .
בדיונים פנימיים שהיו במחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים ב שנים 2018 עד2019 צוין .
כי עקב ההתפתחויות הטכנולוגיות, הצעת חוק החיפוש בנוסחה מ-2014 כבר התיישנה .
למעשה, ולכן אין בה מענה, בין היתר, לסוגיות אלה: (א) חדירה למחשב בסיוע גורם חיצוני .
- בעל תפקיד מיומן או תוכנה, שלא בנוכחות המחזיק במחשב; (ב) שימוש בכוח לפתיחת .
מכשירים סלולריים נעולים בהצפנה או בסיסמה; (ג) אי-קביעת עבירה עצמאית בהצעת .
141 'דוח הצוות המשותף, עמ30 .
"בעניין זה ראו גם את הפרק המתפרסם בדוח זה בנושא "משטר איסור הלבנת הון בישראל .
143 סעיף23 )א(בלפסד"פ.
144 בש"פ 5105/20 ,שמעון נ' מדינת ישראלעמ' 17 ,(פורסם במאגר ממוחשב 25.
21 ); מספר תיקי החקירה שנפתחו .
בשנת 2019 מתוך השנתון הסטטיסטי של משטרת ישראל לשנת2019 ,7.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון החוק של סירוב למסור אמצעי פתיחה של מכשירים סלולריים וכניסה לחומרי מחשב, הגם .
שהיא נחוצה לשם מתן תמריץ למחזיק במחשב לאפשר את החיפוש בו.
בשלהי שנת 2018 הופצה בין הגורמים הרלוונטיים במשרד המשפטים טיוטה מתוקנת של .
הצעת חוק החיפוש, שבה הוטמעו שיקולים שבהם יתחשב בית המשפט בבואו להכריע .
בבקשות לצווי חיפוש בחומר מחשב, המאזנים בין צורכי רשויות אכיפת החוק והאינטרס .
הציבורי של חשיפת עבירות, מניעתן והבאת עבריינים לדין, ובין זכויות החשוד וצדדים .
אולם הטיוטה טרם הוגשה לכנסת כהצעת חוק .
בתרשים להלן סיכום השינויים המוצעים בהצעת חוק החיפוש שעניינם תוספות מהותיות .
לסמכויות הקיימות בעניין חומר מחשב בפסד"פ אשר כלולות בפרק ו' להצעת החוק .
האמורה, כפי שהוצגו לפיקוד המשטרה על ידי חטיבת סיגינט-סייבר.
תרשים 17: עדכון סמכויות החיפושבפסד "פ לפי הצעת חוק החיפוש .
המקור: אח"ם - חטיבת הסיגינט-סייבר .
145 טיוטת הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה- המצאה, חיפוש ותפיסה), התשע"ט-2018.
הועלה כי עד מועד סיום הביקורת, ולאחר יותר משבע שנים, הליכי קידום הצעת .
חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - המצאה, חיפוש ותפיסה), התשע"ד-2014 , .
שנועדה לעדכן את דיני ההמצאה, החיפוש ותפיסת הראיות, לרבות בנוגע לתוכנה .
ולחומר מחשב, טרם הושלמו.
משלא תוקנה החקיקה בנוגע לחיפוש בחומרי מחשב, .
המשטרה נדרשת לפעול במגבלות הדין הקיים לשם השגת ראיות פליליות.
בתגובת משרד המשפטים נכתב כי העבודה על עדכון הצעת החוק התעכבה במהלך .
השנתיים האחרונות בעקבות מגפת הקורונה ששאבה את מרב המשאבים לצורך מתן מענה .
משפטי לסוגיות שהתעוררו, וכי בחודשים האחרונים ריכזה מחלקת ייעוץ וחקיקה מאמץ .
להבשלת תזכיר החוק החדש.
במסגרת זו היא ניהלה דיונים עם הגופים הנוגעים בדבר .
בקשר להסדרים הספציפיים שיש לקדמם.
בהיעדר הסדרה כאמור, התעוררו במשך השנים מחלוקות בין הגורמים השונים בקשר .
לסוגיות הנוגעות לחיפוש בחומר מחשב: .
חיפוש בהסכמה : עמדת הסנגוריה הציבורית היא כי חיפוש בחומר מחשב על בסיס .
הסכמה של הנחקר, בלי לקבל צו שיפוטי, הוא מנוגד לחוק146 .
המשטרה ניתן לבצע חיפוש כאמור ללא צו, בהינתן הסכמת החשוד ובנוכחותו במעמד .
הנחת היסוד הקבועה בנוהל המשטרתי היא כי במקרה שבו מתבצע .
בהסכמה חיפוש במחשב, החוקר החודר לחומר המחשב בא בנעליו של המסכים .
לחדירה, והוא רשאי לבצע כל פעולה שבעל הרשאת הגישה רשאי לבצעה בעצמו, .
לרבות גישה לחומר האגור במחשבים מרוחקים בארץ ומחוצה לה, אם למ סכים .
לחדירה הרשאה וגישה לחומר זה.
עם זאת הנוהל קובע כי ככלל יש להעדיף חיפוש .
בחומר מחשב על סמך צו שיפוטי לפי סעיף 23 א(ב) לפסד"פ.
בפועל, לא ניתן לחדור .
לחומר מחשב שנתפס, לרבות כניסה למכשירי טלפון ניידים באמצעות סיסמה, קוד .
משתמש, טביעת אצבע או זיהוי פנים בלי ל קבל את הסכמת הבעלים.
המשטרה עולה כי חיפוש בחומר מחשב יכול להיעשות בהסכמה מדעת של החשוד 148 , .
ואם החשוד מסרב לכניסת החוקרים למכשיר שבבעלותו, אין להפעיל כוח סביר כדי .
לגרום לו לפתוח את המכשיר ולהפיק ממנו ראיות, ואף אין לאלץ אותו למסור טביעת .
יצוין לשם השוואה, במסגרת החקיקה למלחמה בטרור בבריטניה נקבע, כי גם רשויות .
אכיפת החוק רשאיות לערוך חיפוש במחשבים ובמכשירים שיש להם גישה למחשבים .
המצויים בשטחי המדינה, מבלי לקבל צו שיפוטי; וזאת לשם איסוף ראיות בחקירה .
146 הסנגוריה הציבורית, "חיפוש בחומר מחשב על בסיס הסכמת הנחקר וללא צו שיפוטי- מיצוי הליכים לפני חקירה" .
147 'נוהל אח"ם מס 03.
035 תפיסה וחיפוש במחשב (פברואר2021 .
148 נוהל תפיסה וחיפוש במחשב (פברואר2021 ); הנחיית עבודה מ- 5.
17 - חיפוש בחומר מחשב כשלמחשב התפוס .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון פלילית.
החוקרים רשאים לבצע זאת באמצעו ת פריצה למחשב מרחוק ללא צורך .
בתפיסת המחשב גופו149.
שימוש בכוח : על פי הפרשנות שניתנה בהנחיית המשנה ליועץ המשפטי לממשלה .
(משפט פלילי), הוראת סעיף 45 לפסד"פ המעגן סמכות כניסה למקום תוך שימוש .
בכוח, במקרה של סירוב, חלה גם על חדירה לחומר מחשב לפי סעיף 23 אלפסד "פ, .
במקרים שבהם נדרשת טביעת אצבע של החשוד לצורך חדירה לחומר המחשב, וזה .
כך גם קובע הנוהל המשטרתי בנושא תפיסת מחשב וחיפוש .
אולם בסיכום דיון שנערך בנושא זה במשרד המשפטים בדצמבר .
2019 נכתב כי עם קידום הצעת חוק החיפוש, יש לעגן סמכות זו במפורש בחוק בהתאם .
לנוסח שהציעה מחלקת ייעוץ וחקיקה.
המתנגדים לעמדה זו טוענים כי מדובר בפגיעה .
בזכות לאי-הפללה עצמית, ולא ניתן לחייב את הנחקר לשתף פעולה עם רשויות .
בהיעדר הוראת חוק ברורה בנושא, אין מענה לשאלות יסודיות שרשויותהחקירה .
נדרשות אליהן בבואן לערוך חיפוש בחומר מחשב ולתפוס ראיות פליליות .
חיפוש בשרתים מרוחקים : חסרה הסדרה מפורשת לגבי חיפוש וחדירה לחומר .
מחשב המצוי בשרתים מרוחקים.
יצוין כי על פי הפסד"פ, אין הסמכה לבצע חיפוש .
במחשב שהמידע האגור בו שמור בשרתים שאינם בשטחה של מדינת ישראל.
לא גובשה אמנה בין- לאומית המסדירה את התנאים לעריכת חיפוש ראיות בשרתים .
מרוחקים המצויים בשטחן של מדינות זרות151 .
בכנס של הוועדה המתמדת מאוקטובר .
2018 דווח מפ קד יחידת הסייבר בלהב, כי היא פועלת לחתום על אמנה כאמור .
בדיון הוועדה המתמדת מיולי 2021 )ציין המשנה לפרקליט המדינה (עניינים פליליים .
כי נושא חיפוש בחומרי מחשב של שרתים הנמצאים בחו"ל הוא "קריטי " ומצוי על .
שולחנו של היועץ המשפטי לממשלה.
יצוין כי מענה לנושא זה לא ניתן גם בהצעת .
במצב החוקי הקיים מתקשה המשטרה לחקור עבירות שהראיות לביצוען .
שמורות מחוץ לשטח המדינה וכך, למשל, לעקוב אחר ביצוע עסקאות בנכסים .
וירטואליים החשודים בשימוש למימון פעילות עבריינית.
בתגובת מחלקת ייעוץ וחקיקה (משפט פלילי) נכתב כי בעניין חיפוש בחומר מחשב .
מרוחק נעשה מאמץ משותף של כלל הגורמים לבחון את ההסדר הראוי שיהיה בו כדי .
149 The Investigatory Powers Act, 2016 (c.
150 ,יגאל בלפור וגיל שפירא "ונשמרתם לאצבעותיכם: חובתו של חשוד לסייע לחיפוש במכשיר סלולארי ושימוש בכוח .
לשם פתיחת מכשיר הנעול באמצעות טביעת אצבע", הסנגור 267 (2019.
151 יצוין כי בינואר2021 אישר היועץ המשפטי לממשלה הנחיית עבודה של המשטרה (מנובמבר 2017 ) המאפשרת חדירה .
לשרתים מרוחקים בתנאים שנקבעו בהנחיה ובאישור היועץ המשפטי לממשלה.
תוקף האישור פג במרץ 2022 .
לתת מענה לצורכי גופי האכיפה, תוך איזון מול הפגיעה בזכויות הפרט ובחינת משפט .
משווה עדכני והתייחסות לאמנות ולתהליכים בין-לאומיים שונים.
בדיון שהיה ביולי 2020 ,בפורום ראשי מחלקי הסייבר במחוזות המשטרה הוצע ליצור .
מנגנון שיתוף פעולה עם מדינות שמקיימות בשגרה חיפוש מרוחק בשרתים בישראל.
כפי שתואר לעיל, לא כל העבירות המתבצעות באמצעות מחשב או שניתן למצוא להן .
ראיות באמצעי תקשוב מוגדרות עבירות לפי חוק המחשבים.
הסטטוטורית של סמכויות החיפוש של המשט רה בחומר מחשב עלולה לפגוע בזכויות .
יסוד של נחקרים שאינם חשודים בעבירה על חוק המחשבים, לדוגמה במקרים של .
תפיסת מכשיר סלולרי ופריקתו כדי לבדוק את נתוני מקום הנחקר ואת תוכן .
ההתכתבויות שלו בלי שניתן לכך צו שיפוטי מתאים; בשים לב לכך שלעיתים בקשה .
למתן צו כאמור נדונה במעמד התביעה בלבד, ולא ניתנת לנחקר זכות טיעון בגינו.
היעדרה של מסגרת חקיקתית מתאימה להתוויית שיקול הדעת של גורמי .
החקירה, התביעה והשפיטה בכל הנוגע לתפיסת מחשב ולחדירה אליו, וכן .
לחיפוש בחומר מחשב, פוגע ביכולת לבצע חקירה יעילה של פשעי סייבר ולמנוע .
אותם מחד גיסא, ובזכויות הפרט לכבוד האדם ולקניינו, להגנה על הפרטיות .
ולקבלת הליך הוגן מאידך גיסא.
בדצמבר 2021 עדכנה מחלקת ייעוץ וחקיקה את משרד מבקר המדינה כילאחרונה .
גובשה הצעת חוק - תיקון לפקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) (עילות חיפוש .
בלא צו בית משפט) (הוראת ש עה), התשפ"ב-2021 ,שעניינה חיפוש ללא צו בית משפט .
בהתאם להחלטת ממשלה שעניינה טיפול בפשיעה החמורה בחברה הערבית152 .
כי הצעת החוק מתייחסת לתפיסת חפץ, אולם כאשר נדרשת תפיסה של חומר מחשב .
האגור במצלמה או במחשב, יידרש צו שיפוטי כדי לחדור אליו.
למשטרה כלים לתפיסת ראיות לפשיעה חמורה, לרבות ראיות טכנולוגיות, שיש חשש .
שייעלמו או שישובשו, עד לקבלת צו בית משפט.
על פי העדכון, עקב השגות שונות .
שהעלו גורמים הנוגעים בדבר בנוגע להצעת חוק החיפוש, הדיונים במשרד המשפטים .
בנושא צפויים להימשך עוד מספר חודשים.
מומלץ לגורמי משרד המשפטים להשלים את העדכונים הנדרשים בטיוטת הצעת .
חוק החיפוש, ולהפיץ לעיון הציבור תזכיר חוק המשקף את האיזונים הנדרשים .
בין צורכי רשויות האכיפה והבטחת יכולתן לקיים פעולות אכיפה יעילות לגילוי .
עבירות ומניעתן ובין זכויות היסוד של הנחקרים ושל צדדים שלישיים.
באוקטובר 2021 ריכזה חטיבת הסיגינט-סייבר באח"ם את כל השינויים העד כניים הנדרשים .
בהצעת החוק משנת 2014 , שמטרתו הוגדרה "יצירת חקיקה מבוססת תכלית, שתהא גנרית .
דיה להכיל צרכים מבצעיים במציאות טכנולוגית ובסביבות איום משתנות".
152 'החלטת ממשלה מס852 , "מדיניות ממשלתית לטיפול בתופעות הפשיעה והאלימות בחברה הערבית בישראל ותיקון .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון תכליות החדירה האלה: לצורכי מניעה ופעילות מבצעית; לצורכי איסוף ראייתי; ולסיכול .
בתגובתה על ממצאי הביקורת כתבה מחלקת ייעוץ וחקיקה (משפט פלילי) כי עמדת .
המשטרה בנושא כאמור הומצאה לה רק בדצמבר 2021 , והיא מעוררת סוגיות משפטיות .
רגישות ומורכבות אשר טרם נבחנו, והזמן הדרוש לבחינתן עלול לגרום לעיכוב ניכר בקידום .
לפיכך לא מן הנמנע כי סוגיות אלה ייבחנו בנפרד ולא ייכללו במסגרת .
העבודה המאומצת לקידום התיקון במתכונתו הקיימת.
עם זאת, לאחר השלמת הדיונים .
המכריעים במהלך שנת 2022 , בכוונת המחלקה להפיץ תזכיר חוק חדש באישור שר .
הפערים בתחום סמכויות החיפוש שהעלתה המשטרה נוגעים בסוג יות מורכבות .
הדורשות ליבון ודיון מעמיק.
משום כך, מומלץ שמשרד המשפטים יבחן את הסוגיות .
האמורות בשיתוף המשטרה, תוך איזון בין הצרכים המבצעיים של המשטרה לבין .
חוק האזנת סתר חוק האזנת סתר, התשל"ט-1979 (להלן- חוק האזנת סתר), נועד לקבוע מחד גיסא את .
האיסור הפלילי על ציתות לשיח תקשורתי, שהמצותת אינו צד לו (להלן - האזנת סתר), .
ומאידך גיסא את התנאים שבהם ניתן להתיר האזנת סתר ובראשם קבלת צו שיפוטי הקובע .
את תנאי ההיתר וגבולותיו, כאשר הדבר דרוש לגילוי, חקירה או מניעה של עבירות מסוג .
פשע בתנאים שפורטו בחוק.
ככלל, התנאים לקבלת צו שיפוטי המתיר האזנת סתר על פי .
החוק האמור חמורים יותר מהתנאים שנקבעו בפסד"פ לקבלת צו חיפוש.
האזנת סתר בחוק האמור עשויה לכלול גם ציתות לתקשורת סינכרונית בין מחשבים, הגם .
שהעניין אינו מפורש בחוק שכן מדובר בהאזנה או קליטה של השיחה באמצעות מכשיר .
(בהתאם להגדרת המונח "האזנה " בחוק).
איסוף מודיעין במרחב המקוון, לרבות במהלך ביצוע חקירה סמויה ובמיוחד בנוגע לקריאת .
מסרים דיגיטליים והודעות טקסט המועברות באמצעות יישומונים ודואר אלקטרוני, עשוי .
להידרש לקבלת צו שיפוטי על פי חוק האזנת סתר.
הוראת סעיף 23 א בפסד"פמחריגה .
מתחולת הוראות חוק האזנת סתר מקרים של קבלת מידע מתקשורת בין מחשבים אגב .
חיפוש שהותר מכוח צו שיפוטי.
לכן חיפוש כדין של ראיות פליליות בחומר מחשב שנתפס .
ברשות חשוד או שהועתק, לרבות מכשיר סלולרי, מחשב לוח (טבלט ), התקן נייד והתקן .
נייח, אינו בבחינת "האזנת סתר " לאור הוראות סעיף 23 )א(גלפסד "פ.
החיפוש הניב מידע שיורט משרתי האחסון קודם קליטתו במכשיר החשוד, אזי ייתכן שתחול .
עליו הגדרת האזנת סתר על פי החוק האמור , בהתאם לפסיקת בית המשפט המחוזי 153 .
153 )ת"פ (מחוזי ת"א 40206/05 מדינת ישראל נ' אליעזר פילוסוףואח' (פורסם במאגר ממוחשב), 5.
בנסיבות אלה המידע לא יוכל לשמש ראיה קבילה במשפט, כל זמן שלא הוצא צו להאזנת .
בעשורהשלישי של המאה העשרים ואחת רבים מחומרי המחשב הדרושים לגורמי .
החקירה לצורכי החקירה הפלילית שמורים במרחב המקוון (ענני מידע במובחן .
מאובייקטים במרחב הפיזי) ולכן אינם ניתנים לתפיסה מוחשית.
וחקיקה לתת את הדעת על המענה החקיקתי הנדרש, בשים ל ב להשפעות שיש .
להבחנה בין המקרים שבהם קבלת מידע באמצעות תקשורת בין מחשבים נופלת .
להגדרת "האזנת סתר", אם לאו.
בתגובתה על ממצאי הביקורת כתבה מחלקת ייעוץ וחקיקה (משפט פלילי) כי חלק .
מההיבטים האמורים בנוגע לחוק האזנת סתר יוסדרו במסגרת הצעת חוק החיפוש, לרבות .
בנוגע לאופן החיפוש בחומר מחשב ולהיקפו.
ביולי 2017 הפנה המשנה לפרקליט המדינה (עניינים פליליים) את תשומת ל יבם של .
הגורמים הרלוונטיים בפרקליטות ובמשטרה לקשיים הנורמטיביים בנוגע לדליית ראיות .
במכתבו ציין כי היקפו העצום של חומר המחשב שנתפס מקשה .
מאוד על המשטרה לעיין בכל תכניו, וכי חשיפת מלוא החומר בפני החוקרים עלולה להביא .
לפגיעה של ממש בפרטיות החשודים ובזכויותיהם של צדדים שלישיים שאינם חשודים כלל.
יצוין כי הנחיית פרקליט המדינה בנושא זה פורסמה בנובמבר 2020 .
הועלה כי לא הוסדר בחקיקה היקף החיפוש המותר בחומר מחשב.
פרקליט המדינה מנובמבר 2020 , אינה מרפאת את הפגיעה האפשרית בפרטיותם .
של צדדים שלישיים שאינם נוגעים בדבר באמצעות החיפוש בחומרי מחשב שנמצאו .
ברשותם של חשודים ושל נאשמים.
אי-הסדרת הסוגיה של חיפוש הראיות בחומר מחשב משפיעה על היקף הפגיעה בזכות .
העיון המוקנית לנאשם בנוגע לחומר חקירה שנתפס בעניינו מכוח הוראת סעיף 74 לחוק .
, התשמ"ב]נוסח משולב[ סדר הדין הפלילי-1982 (להלן- החסד"פ)155 , לרבות בעקבות .
עמדת רשויות התביעה בהקשר זה היא שחדירה של התובעים למחשב .
וחיפושם בחומרי מחשב אינה בגדר "האזנת סתר" המטילה על מפיק השיחות להקשיב לכל .
השיחות המוקלטות ולסווג אותן.
על פי מכתבו האמור של המשנה לפרקליט המדינה, .
נדרשת מתודולוגיית חיפוש סדורה שבמסגרתה ייעשה מאמץ לגלות את רוב חומרי החקירה .
המצויים במחשב, וזאת תוך תיעוד אופן החיפוש, לרבות מילות המפתח, שלבי החיפוש, .
הזמנים שבו בוצע וכיוצא באלה.
בהתאם לזאת, זכות העיון לנאשם תחול רק על חומר .
מחשב שיסווג בתור חומר הנוגע לחקירה, במובחן מיתר החומרים שנתפסו אשר לא נערך .
בהם חיפוש לפי המתודולוגיה ה מוצעת.
154 "ההבחנה שהוכרה בפסיקה לעניין זה היא בין מידע "נח ( in rest ) "שאינו בגדר "האזנת סתר" ובין מידע "נע .
) שיחולו עליו הוראותיו המחמירות של החוק .
155 על פי סעיף74 (א) בחסד"פ, "חומר חקירה" הוא כל החומרשנאסף או שנרשם בידי הרשות החוקרת אשר נוגע .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון מתודולוגיה זו עוגנה בהנחיית המשנה לפרקליט המדינה שגובשה בנובמבר 2020 , ולפיה .
ניתן לבצע בחומרי מחשב "חיפוש מושכל" שבמהלכו יסונן החומר באמצעים ממוחשבים, .
בין היתר באמצעות מילות חיפוש מסוימות, בלי שעורך החיפוש מעיין בפועל בכל הקבצים .
נוסף על כך, ההנחיה קובעת רשימה של תנאים להיענות התביעה .
לבקשת חשוד או נאשם לבצע חיפושים מושכלים נוספים בחומר מחשב, וכי את החיפוש .
כאמור תעשה היחידה החוקרת ולא הפרקליטות.
בהעדר הסדרה מפורשת בחקיקה של היקף החיפוש המותר בחומר מחשב, עלולה .
להיפגע זכות הנאשם לעיון בחומרי החקירה הנוגעים לאישומו המצויים במחשב.
בתגובתו על ממצאי הביקורת הודיע משרד המשפטים כי אופן החיפוש והיקפו עתידים .
להיות מוסדרים בפסד"פ , וכי בכוונתו להציע הסדר חוקי להיבטים האמורים.
לאור הודעתו, מומלץ כי משרד המשפטים יכלול בהצעתו לשינויי חקיקה, בין היתר, .
את הנושאים האלה: הסדרת החיפוש בחומר מחשב הנוגע לחיפוש ראיות על ידי .
התביעה, וכן הסדרת החיפוש בחומר מחשב הנוגע למימוש זכויות היסוד של .
נחקרים ושל נאשמים בפלילים לעיין בחומר החקירה בעניינם ולהגן על פרטיותם .
ועל הפרטיות של צדדים שלישיים.
חוק הסמכויות כאמור לעיל, חוק הסמכויות מאפשר הגבלה של גישה לאתרים במרשתת בתנאים מסוימים.
החוק קובע רשימה סגורה של עבירות שבגינן ניתן לאכוף על מפעילי אתרים במרשתת .
להסיר תכנים פוגעניים מאתרים במרשתת.
רשימה זו אינה כוללת את העבירות .
המופיעות בחוק המחשבים.
בספטמבר 2020 הגישה יחידת הסייבר ליועץ המשפטי .
לממשלה הצעה לתקן את חוק הסמכויות כך שיכלול גם אפ שרות להוציא צווים לאתרי .
מרשתת שמתבצעת בהם פעילות אסורה לפי חוק המחשבים.
יצוין כי בדיון שהתקיים באוגוסט 2021 בנושא "אופן הטיפול באתרי אינטרנט המשמשים .
לביצוע הונאות פישינג (דיוג)", בהשתתפות גורמי מערכת אכיפת החוק במשטרה .
ובפרקליטות, נאמר כי חוק הסמכויות אינו מתייחס לאתרי דיוג.
מקורות הסמכה חלופיים בחוק, הרי שפעילות המשטרה בנוגע להסרת קישוריות דיוג .
לעמוד מתחזה של אתר במרשתת, בהסתמך על החוק האמור, מעוררת קושי משפטי.
עד מועד תום הביקורת טרם קודמה ההצעה האמורה לתיקון חוק הסמכויות לשלבי .
אולם בתגובתה על ממצאי הביקורת הודיעה מחלקת ייעוץ וחקיקה (משפט .
פלילי) כי ההצעה האמורה של יחידת הסייבר בפרקליטות תיבחן על ידה כחלק .
ממכלול תיקוני החקיקה בנושאים אלה.
156 'הנחיית פרקליט המדינה מס7.
15 , "יישום הוראות סעיף74 , התשמ"ב]נוסח משולב[ לחוק סדר הדין הפלילי-1982 , .
על תוצרי חיפוש בחומרי מחשב- עבודת התובע" ( 24.
בבג"ץ האכיפה הוולונטרית העיר בית המשפט 157 כי יש לשקול יוזמת חקיקה שתסדיר .
בפירוט את מכלול הפעולות שאותן נוקטת הפרקליטות במסגרת זו, כפי שנעשה בחלק .
יצוין כי הצעת החוק להסרת תוכן שפרסומו מהווה עבירה מרשת .
האינטרנט, התשע"ז -2016 , והצעת החוק למניעת ביצוע עבירות באמצעות פרסום .
באינטרנט (הסרת תוכן), התשע"ח-2018 - .
לא הבשילו לכדי חקיקה .
בתגובת משרד המשפטים נכתב כי הוא החל בקידום מחדש של הצעת החוק, "עם .
שינויים מינוריים", ש אושרה על ידי ועדת השרים לענייני חקיקה בדצמבר 2021 ומיועדת .
להנחה על שולחן הכנסת.
על פי הצעת החוק, יידרשו שני תנאי ם מצטברים כדי .
ששופט בבית משפט מחוזי יורה על הסרת תוכן לבקשת תובע שהוסמך לכך על ידי .
היועץ המשפטי לממשלה: (א) פרסום התוכן ב מרשתת יהווה עבירה פלילית; (ב) .
קיימת אפשרות ממשית לכך שהמשך הפרסום יפגע בביטחונו של האדם, בביטחון .
הציבור או בביטחון המדינה.
כמו כן, בהליך פלילי כאמור יוסמך השופט שדן בתיק, .
אחרי הרשעת המפרסם, להורות על הסרת התוכן שבשלו הורשע.
מומלץ כי במסגרת קידום הצעת החוק האמורה יוודא משרד המשפטים כי .
ההצעה משקפת את האיזון הדרוש בין חופש הביטוי ובין מתן מענה הולם .
לטיפול בעבירות שעניינן פרסום תוכן המסית לאלימות, לטרור, לגזענות או .
תכנים בלתי חוקיים אחרים.
מומלץ גם כי משרד המשפטים יקיים בחינה בין- .
לאומית של החקיקה בנושא עובר להנחת הצעת החוק על שולחן הכנסת.
החוק אינו מסמיך הגבלה או חסימה של אתר החשוד בהונאה.
האכיפה מנועות מלבקש ולקבל צווים שיפוטיים ומלהפנותם לספקיות השירותים .
המקוונים במקרים הנדרשים.
בסיכום דיון בנושא הפשיעה המקוונת שהתקיים במטה הארצי באפריל 2021 ציין .
המפכ"ל כי העבירות בתחום ההונאה והסייבר פוגעות באזרחים רבים, בדגש על .
אוכלוסיות מוחלשות ובפרט קשישים וחסרי ישע.
נוכח זאת הוא הנחה את גורמי הייעוץ .
המשפטי ואח"ם לבחון אפשרות לתיקוני חקיקה, תוך החמרת הענישה במקרים .
על פי חוק הסמכויות הקיים, חשד לביצוע מרמה והונאה במרחב המקוון אינו .
עילה להגבלת גישה או חסימת אתר במרשתת.
נוכח העובדה שנפגעי עבירות .
אלה משתייכים לעיתים לאוכלוסיות מוחלשות, מומלץ שמשרד המשפטים יבחן .
את המענה הנדרש לשם הגנה על נפגעי עבירות אלה במרחב המקוון.
158 במסגרת הדיון בבג"ץ 7846/19 ( 'שם, בעמ14 ) צוין כי פעילות וולונטרית ללא הסמכה סטטוטורית נוהגת בחלק .
ממדינות אירופה, כגון - בריטניה, צרפת, בלגיה, ספרד וגרמניה על בסיס הסדרים בין-לאומיים והנחיות רגולציה של .
האיחוד האירופי, לרבות מתווה שנחתם בין האיחוד ובין כמה בעלי פלטפורמות במרשתת בעניין הטיפול בפרסומי .
שנאה דרך מנגנוני הדיווח של הפלטפורמות.
כמו כן צוין שם, כי בארה"ב לחלק ממפעילי הפלטפורמות המקוונות .
מוקנית חסינות בדין ולכן לא ניתן לפעול כנגדם במישור הכופה אלא רק במישור הוולונטרי.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון מן הממצאים עולה כי אין בחקיקה בכלל ובהוראות חוק הסמכויות בפרט, סמכויות .
אכיפה המקנות לרשויות את הזכות לבקש צווי הגבלה שיפוטיים המחייבים את .
מפעילי האתרים במרחב המקוון להסיר תכנים ומסרים פוגעניים או לחסום את .
הגישה לאתרים מסוכנים במרשתת.
החלטת הממשלה אשר מכוחה הוקם בפברואר 2015 מערך הסייבר הלאומי (להלן- מס"ל) .
כגוף הממלכתי המופקד על הגנת המרחב המקוון של מדינת ישראל 159 , לא עוגנה בחוק160 .
משום כך, סמכויותיו של מס"ל כלפי חלק ניכר מהגופים במשק 161 , ניתנות להפעלה .
בהסכמת גופים אלו בלבד162 .
זאת בניגוד לרשויות אחרות העוסקות בהגנת סייבר ובמאבק .
בעבריינות במרחב המקוון, אשר החוק מקנה להן סמכויות אכיפה (ראו לעיל בפרק .
הועלה כי במצב הקיים אין בין מס"ל ובין מערכת האכיפה, חלוקת סמכויות .
כמו כן, אין הגדרות מפורטות ומחייבות בנוגע לממשקי העבודה .
בין מס"ל ובין יתר הרשויות הנוגעות בדבר, ובפרט בנוגע לחובת שיתוף המידע בין .
תזכיר חוק הגנת הסייבר ומערך הסייבר הלאומי, התשע"ח -2018 , מאגם את החלטות .
הממשלה ואת מדיניותה בנוגע לסמכויות מס"ל והיקף אחריותו.
עם זאת, תזכיר החוק טרם .
אושר ואינו אינו נוגע במישרין לפעילות מס"ל במקרים שיש בהם היבטי פשיעה ורכיבים .
פליליים המצריכים את התערבות המשטרה או את יידועה.
נוכח זאת, מומלץ שמשרד המשפטים יבחן עם מס"ל ועם המשטרה חלופות לקביעה .
בהצעת החוק המתגבשת של חלוקת התפקידים בין הגופים בטיפול במקרים שיש .
בהם היבטים משולבים של הגנת סייבר מחד גיסא ופשיעת סייבר מאידך גיסא.
במסגרת תגובתה על ממצאי הביקורת מ ינואר 2022 הודיעה מחלקת ייעוץ וחקיקה (משפט .
פלילי) כי הגורמים הנוגעים בדבר במשרדי הממשלה השונים עושים מאמצים להפיץ .
להערות הציבור את טיוטת תזכיר חוק הגנת הסייבר ומערך הסייבר הלאומי.
מאמצי קידום תזכיר החוק, יינתן מענה מספק לצורך בהסדרת חלוקת התפקידים בין מס"ל .
ובין המשטרה בכל הנוגע לאירועי הגנת סייבר שבהם מתקיימים היבטי חפיפה בין הגופים, .
לרבות לעניין העברת המידע.
159 'בתור יחידת סמך במשרד ראש הממשלה, ראו: החלטה מס2444 "קידום ההיערכות הלאומית להגנת הסייבר" .
והחלטה מס' 2443 ,""קידום אסדרה לאומית והובלה ממשלתית בהגנת הסייבר 15.
ממשלה מס' 3611 ,"בנושא "קידום היכולת הלאומית במרחב הקיברנטי 7.
160 זאת למעט סמכויות מסוימות שנקבעו בחוק להסדרת הביטחון בגופים צי בוריים, התשנ"ח -1998 (להלן .
- החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים), כלפי הגופים המנויים בתוספת השנייה והתוספת החמישית לחוק זה.
שאינם מנויים בתוספת השנייה ובתוספת החמישית לחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים .
162 בכפוף להוראות הדין הכללי, החלטותהממשלה ו"עקרונות ה - CERT הלאומי" שנקבעו בתיאום עם היועץ המשפטי .
הממצאים העולים בפרק זה מצביעים על פערים שהצטברו לאורך שנים בשל הצורך .
בהסדרה עקב תיקוני חקיקה שלא הושלמו, ובשל הצורך במתן מענה שלם ומעשי לאיום .
במרחב המקוון בהתאם להתפתחות הטכנולוגית המהירה.
מומלץ כי משרד המשפטים .
בשיתוף כלל הגורמים הרלוונטיים, יפעל לקדם את התיקונים הנדרשים בחקיקה הקיימת, .
תוך בחינת השפעתם על כלל זכויות הציבור באמצעות איזון בין צורכי מערכת אכיפ ת .
החוק ובין הזכויות המוקנות לפרט בדין.
בתגובתה מינואר 2022 על ממצאי הביקורתהודיעה פרקליטות המדינה כי היא שותפה לצורך .
בתיקוני החקיקה הנדרשים, כמפורט בפרק זה לעיל, וכי תהיה שותפה בעבודת המטה במשרד .
המשפטים לקידום תיקוני החקיקה, אם יהיה בכך צורך.
בתגובתו מינואר 2022 על ממצאי הביקורת הודיע המשרד לבט"פ כי הוא ומשרד המשפטים .
עובדים במשותף על כמה הצעות חוק אשר נוגעות לאכיפה של נושאי סייבר ומחשוב (לרבות .
חיפושים על כוננים, חיפוש בענן, תפיסת מחשבים, ראיות דיגיטליות ועוד).
עוד ציין כי הוא סבור .
שהנושא מצוי באחריות משרד המשפטים, והוא ישמח לסייע ולהשתתף בכל תיקון חקיקה הנוגע .
לאכיפת החוק, לרבות חוקי הסייבר והדיגיטל.
מומלץ כי הממצאים העולים בפרק זה יובאו גם בפני הוועדה להתאמת המשפט לאתגרי .
החדשנות והאצת הטכנולוגיה, כדי שתבחן את הפערים שהוצגו ואת הצורך בתיקוני .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון סיכום .
בשנים האחרונות מסתמנת עלייה תלולה של מאות אחוזים בהיקף העבריינות במרחב .
המקוון בישראל ובעולם, הכוללת עבירות באמצעות תוכנות מחשב המסתייעות .
בטכנולוגיה מתקדמת לצורך ביצוע פשיעה גם במרחב הפיזי.
העבריינות במרחב המקוון .
מסכנת את הפרט, את הציבור הרחב, את המסחר המדינתי והגלובלי ואף את ביטחון .
המדינה; היא עלולה לאיים על חיי אדם, על שלומם של נשים, של גברים ושל ילדים והיא .
פוגעת בקניינם ובפרטיותם.
בשנת 2020 נאמדו נזקיה הכוללים של פשיעת הסייבר ברחבי .
העולם בכ-6 טריליון דולר, והם צפויים לעלות מדי שנה בשנה.
האתגרים הכרוכים בטיפול .
בנושא מורכבים והם מחייבים, בין השאר, שיתוף פעולה רציף בין מדינות ובין ארגונים .
בין-לאומיים העוסקים בכך.
בישראל, המשטרה היא הגורם המרכזי המופקד על הטיפול בעבריינות במרחב המקוון.
הממצאים העולים בדוח זה מלמדים, כי המערך הקיים במשטרה אינו מגובה בתפיסת .
הפעלה עדכנית; אינו כולל כוח אדם מיומן במקצועות הסייבר בהיקף הנדרש לצרכים; .
ואינו מצטייד באמצעים הטכנולוגיים הנדרשים לביצוע עבודתו בשלמותה.
משנת 2019 , קיימת תופעה של תת-דיווח למשטרה על פגיעות מעבריינות מקוונת.
ההערכות בדבר התגברות משמעותית של הפשי עה במרחב המקוון בשנים הקרובות .
מחייבות את גורמי האכיפה להגביר את ההיערכות שלהן באופן שיובטח המענה האכיפתי .
מוצע כי המשטרה תרכז מאמץ הן בבניין הכוח והן בהפעלתו למאבק בעבריינות .
במרחב המקוון בתמיכת המשרד לבט"פ בהתאם להמלצות המפורטות בדוח זה.
האמור, על המשטרה להקפיד כי כל פעולה הנעשית באמצעים הטכנולוגיים שברשותה, .
לרבות פריצה למערכות מחשב פרטיות ולמכשירים סלולריים, תיעשה תוך שמירה על .
זכויות הפרט ובהתאם לאישורים המשפטיים הדרושים.
על הפרקליטות והב"ה לפעול להסדרה ולהסמכה של חלק מפעולות האכיפה שהן .
הסדרה זו נדרשת הן משום הצורך לאזן בין צרכי מערכת אכיפת החוק ובין .
הזכויות המוקנות לפרט בדין והן משום שהעתיד צופן עלייה באירועי עבריינות במרחב .
המקוון, אשר ידרשו פעולה מתואמת ומתוכננת.
הטיפול בגיל הרך חל בשנים הראשונות בחיי הילד, מלידה ועד כניסתו לבית הספר בגיל 6 , ולו .
חשיבות מכרעת בעיצוב עתידו של הילד כאדם בוגר .
מסגרות החינוך לילדים בני 3 - 6 מצויות .
באחריותו ובפיקוחו של משרד החינוך (להלן גם - המשרד)1 .
על כל גני הילדים לקבל רישיון .
הפעלה ממשרד החינוך ובכך הם הופכים ל"מוכרים" (להלן - גני ילדים).
מסגרות החינוך לילדים .