HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מקומות קבורה בתשובתו של המשרד לשירותי דת נמסר כי לדעתו המתודולוגיה ששימשה לקביעת שיעור הביקוש אינה נכונה, וכי המענה של משפחות לסקר בנדון אינו משקף את התנהגותן בפועל.
עוד מסר המשרד לשירותי דת כי לדעתו המדד המהימן לאמידת הביקוש אמור להיות היקף הקבורה האזרחי ת בפועל, אלא אם כן מתקבל מידע שעולה ממנו כי התקבלו פניות רבות שלא נענו.
המשרד הוסיף כי טיפל בכל הפניות לסיוע בקבורה אזרחית שהוגשו לו.
עוד מסר המשרד כי לדעתו גם שיעור הקבורה האזרחית בפועל קטן בהרבה מהשיעור שנאמד - 1,576 נפטרים (כ -4% )בלבד מכלל 39,374 הנפטרים מקרב ה יהודים, הנוצרים שאינם ערבים ואוכלוסייה ללא סיווג דת.
16 אם מביאים בחשבון קבורת נפטרים חסרי דת, יהודים ונוצרים שאינם ערבים לפי נתוני למ"ס.
17 הנתון בדברכ-880 נפטרים מתקבל מההפרש שבין 2,460 נפטרים (לפי אומדן של6% מכלל מקומות הקבורה) לבין 1,576 הנפטרים שנקברו בקבורה אזרחית בשנת2015.
18 ,מרכז המחקר והמידעקבורה אזרחית בישראל , יולי 2013 ; הוגש לוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בכנסת.
המשרד הוסיף בתשובתו כי לדעתו שיעור ניכר (כ-30% לפחות) מהביקוש לקבורה אזרחית הוא של יהודים המבקשים להיקבר בטקס ללא סממנים דתיים, וכי ביוזמת המשרד ובשיתוף חברות קדישא התקבל בשנת 2015 פסק הלכה המאפשר לקבור יהודים בטקס חילוני בחלקות נפרדות בשטחים שבהם מחזיקים גופי קבורה קיימים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לשירותי דת כי סקרים ומחקרים אינם תומכים בהנחה שמספר הנפטרים שהובאו בפועל לקבורה אזרחית משקף בהכרח את כל היקף הביקוש לקבורה אזרחית; להפך - הנחה זו אי נה מתיישבת עם מסמך הצוות הבין-משרדי שבהכנתו השתתף המשרד לשירותי דת עצמו.
אין להתעלם מההשפעות של החסמים הפוגעים באפשרות להיקבר בקבורה אזרחית על הביקוש לקבורה זו - הנגישות המועטה של בתי העלמין האזרחיים לעומת אלה המופעלים מכוח חוק שירותי הדת, עלויות הקבורה הגבוהות שמקורן בנגישות המועטה כמתואר לעיל, מידע חסר בנוגע לאפשרויות קבורה אזרחית וחסמים אחרים (ראו בהמשך) - כל אלו מצמצמים את הניצול בפועל של אפשרויות הקבורה האזרחית ומפחיתים את הביקוש לה.
אשר ליוזמת המשרד לשירותי דת בדבר האפשר ות לקבור יהודים בטקס חילוני בחלקות נפרדות בשטחים שבהם מחזיקים גופי קבורה קיימים , על המשרד להנגיש מידע זה לציבור אם בפרסומיו השונים, לרבות באתר האינטרנט של המשרד, ואם באמצעות הנחיית גופי הקבורה הקיימים להנגיש את המידע.
אומדן המחסור במקומות לקבורה אזרחית .
מאחר שאין בידי המשרד לשירותי דת נתונים תקפים וזמינים על ההיצע של מקומות הקבורה האזרחית, אסף משרד מבקר המדינה נתונים אלה ממקורות מידע שונים19 .
מהנתונים עולה כי הקיבולת המתוכננת של בתי עלמין אזרחיים בשנת 2016 הסתכמה בכ- 29,050 מקומות קבורה, ובהם נקברו כ- 14,990 נפטרים עד תחילת שנת 2016 .
על כן, ההיצע של מקומות הקבורה הזמינים לאותה השנה הסתכם בכ - 14,060 מקומות (להלן- ההיצע הזמין), שמרביתם באזור באר שבע (כ- 8,400.
) משרד מבקר המדינה ניתח את ההיצע הזמין של מקומות הקבורה האזרחית לשנים 2020-2016 לעומת אומדן הביקוש למקומות אלה לאותן שנים, לפי התחזית דלעיל, בהתפלגות לארבעת אזורי הקבורה המסומנים במפת התקנה.
זאת על בסיס ההערכות שצוינו לעיל כי כל הנפטרים חסרי הדת וכל הנוצרים שאינם ערבים יהיו מעוניינים בקבורה אזרחית, וכי 17%-6% מכלל אוכלוסיית היהודים מעוניינים בקבורה אזרחית.
הנתונים האמורים נותחו על בסיס ההנחות האלה: ראשית, אין צפי לשינוי ההיצע הזמין בטווח הקצר, דהיינו בשנים 2020-2016 .
שנית, הביקוש לקבורה אזרחית באזורים השונים חושב על פי היקף האוכלוסייה וההתפלגות שלה.
19 בין המקורות: ביטוח לאומי, תאגידי הקבורה, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, הסקר הארצי שנערך בהזמנת רמ"י.
המשרד לשירותי דת |813 .
( להיצע הזמין של מקומות קבורה 14,060 ) יתווספו כ-20% מכלל מקומות הקבורה (כ- 2,800 ) עקבשריון מקומות קבורה לצורך קבורה במכפלה 20.
בתרשים 1 שלהלן יוצגו הפערים בין ההיצע הזמין של מקומות לקבורה אזרחית לשנים 2020-2016 ובין הביקוש לכך לפי שלושה תרחישים אפשריים.
20 מאחר שהקבורה במכפלה מתאפשרת כאשר מקום הקבורה נרכש לחיים, ובשים לב שמימוש או ניצול של המקומות שנרכשו בפועל נמשך שנים, הנחת היסוד של צוות הביקורת הייתה כי ב- 20% מסך מקומות הקבורה תתבצע הקבורה במכפלה, וזאת בהתבסס על דיווח המשרד לשירותי דת ולפיו שיעור מקומות הקבורה הנרכשים לחיים הוא 30-25% .
תרשים 1 : פערים בין היצע זמיןשל מקומות הקבורה האזרחית לשנים 2020 -2016 ובין הביקוש לכך לפי 3 תרחישים אפשריים .
המשרד לשירותי דת |815 .
אזרחית מתרשים 1 עולה כי בהנחה ששיעור המעוניינים בקבורה אזרחית הוא 10% ,מהנפטרים יש מחסור כלל -ארצי ב - 3,120 ;מקומות קבורה ובהנחה ששיעור המעוניינים בכך הוא 17% - יש מחסור ב- 17,120 מקומות קבורה.
זאת ועוד, מניתוח בהתאם לאזורים עולה כי ההיצע הזמין של מקומות לקבורה הוא בעיקר באזור באר שבע והדרום, אזור שבו יהיה עודף היצע של כ- 7,000 מקומותלקבורה אזרחית לכל היותר (לפי תרחיש של 10% ); אולם בגוש דן המחסור יסתכם ב- 4,700 מקומות (תרחיש של%1021 ).
בייחוד יש להדגיש את חוסר ההיצע בירושלים - אף שהעיר מונה כ- 870,000 תושבים, איןלהם כלל היצע זמין של מקומות לקבורה אזרחית.
יצוין כי ייתכן שהפער בין ההיצע לביקוש במקומות קבורה אזרחית עלול אף להיות גדול יותר , על פי שלושת התרחישים שצוינו לעיל, מאחר שבמסגרת חישוב הנתונים לא הובא בחשבון הביקוש לקבורה אזרחית בקרב האוכלוסייה הערבית, שהיקפה כ-20% מכלל אוכלוסיית המדינה.
המחסור במקומות לקבורה אזרחית אינו תרחיש עתידי אלא מצוקה ממשית שמתעוררת כל אימת שמשפחות של נפטרים מתקשות לממש את זכותו של הנפטר לקבורה אזרחית.
בבית משפט השלום בכפר סבא נידונו תביעות בעניינם של שני נפטרים שלא מומשה זכותם להיקבר בקבורה אזרחית משום שלא התגוררו בסמוך לפני פטירת ם ביישוב שבו שוכן בית עלמין אזרחי , ובית המשפט קבע 22 כיהקושי לקבור נפטרים אלה בקבורה אזרחית מקורו במחדליו המתמשכים של המשרד לשירותי דת בכל הנוגע ל יישום חוק הקבורה האזרחית .
בעקבות כך נפסק שעל המשרד לשירותי דת לפצות את קרובי הנפטרים ולשאת בהוצאות משפטם.
כדי לקבל החלטות מיטביות הנוגעות למילוי צורכי האוכלוסייה מבחינת מקומות קבורה, ובכלל זה - הקבורה האזרחית, יש להסתמך על תשתית עובדתית בעניין מצאי מקומות הקבורה.
על משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, ובראשם - המשרד לשירותי דת האחראי ליישום החוק, לתת את דעתם על כך שהיעדר נתונים מהימנים על הפערים בין ההיצע של מקומות הקבורה האזרחית לבין הביקוש להם, הן בטווח הקרוב והן בטווח הרחוק, הוא פגם מהותי בעבודת המטה של משרדים אלה, אשר עלול לגרום לפגיעה חמורה בזכויות הפרט; על המשרד לשירותי דת ויתר משרדי הממשלה הנוגעים בדבר לפעול למיפ וי הצרכים בכל אזורי הארץ כדי שיוכלו למלא את החובה שנקבעה בחוק - לספק את הזכות לקבורה אזרחית זמינה למי שמעוניין בכך.
21 ( זהו "תרחיש ביניים" המבוסס על ההנחה ששיעור הביקוש יהיה גדול מהשיעור המזערי 6% ) ( וקטן מהשיעור המרבי 17% ).
תרחיש זה נידון במסמך המלצות הצוות הבין -משרדי לקבורה אזרחית מ- 19.
22 תא"מ 29187 -05-12 , תא"מ 29907-02-12 , גינזבורג ולב נ' המשרד לשירותי דת , פדאור 14 (88 )210 (2014.
) 816 מסגרת הפרסום| .
אם יחמיר המחסור במקומות הקבורה האזרחית בשלושה (מבין ארבעה) אזורי הקבורה שהוגדרו במפת התקנה, תחמיר גם הפגיעה בנגישות ובזמינות של בתי העלמין ה אזרחיים.
בגין פגיעה זו ייתכן שהנזקקים לשירותי הקבורה האזרחית ייאלצו לבחור בבתי עלמין אזרחיים מרוחקים, ובכך לשאת בעלויות הובלה גבוהות, והדבר עלול להקשות על קרובי הנפטר להגיע הן לטקס הקבורה והן לאזכרות.
לחלופין, בני המשפחה נאלצים לפנות לגופים המספקים שירותי קבורה דתיים שלא בהתאם לרצון הנפטר, או לפנות לגורמים המספקים שירותי קבורה אזרחית באופן ובתנאים המנוגדים לחוק23.
סדרי קבורהאזרחית בבתי עלמין צבאיים .
הרבנות הצבאית פתרה את סוגיית הקבורה האזרחית בבתי העלמין הצבאיים באופן מכבד ופשוט יחסית - בני כל הלאומים וכל סוגי הקבורות יכולים להיקבר בבית עלמין אחד; החללים הנקברים בקבורה יהודית מקובצים יחדיו, ובמרחק ד' אמות (כשני מטרים) מהם מקובצים החללים בני הלאומים הש ונים, לרבות חללים שמשפחתם ביקשה לקוברם בקבורה ללא טקס דתי.
המרווח שנוצר מנוצל לנטיעות ולהצבת ספסלים ללא חיץ בולט.
בכך ניתן כבוד מצד אחד לחללים שנקברו בקבורה יהודית ומצד אחר ליתר החללים, והדבר מבטא את היחס השוויוני לכל חייל וחייל ללא הבדל דת או אמונה.
ראוי שהמשרד לשירותי דת יבחן את ההיתכנות לאימוץ החלופה שבה משתמש צה"ל - להקצות לקבורה האזרחית, בבתי העלמין הקיימים, מקטע תחום ובמרחק ד' אמות בלבד מאזור הקבורה היהודית, אגב הקפדה על המרחקים שנקבעו בהלכה היהודית ובאמצעות שימוש באמצעי תכנון פיזיים- סביבתיים כדי לאזן בין התפיסות והרגשות של אזרחים בני העדות השונות.
המשרד לשירותי דת השיב כי הוא ער לאופן שבו נהוגה הקבורה בצה"ל.
היתכנות פתרון זה תלויה בקיום משאבים מתאימים כגון חלקות ובתי עלמין שלא קודשו לקבורת יהודים.
במקומות שבהם הדבר התאפשר, בחלקות שלא קודשו הלכתית, אכן מבוצעת קבורה אזרחית באופן דומה למתקיים בצה"ל, למשל בנתניה.
על המשרד לשירותי דת להגביר את מאמציו להקצאת חלקות לקבורה אזרחית באופן זה בכלל בתי העלמין הקיימים, בייחוד במקומות שבהם כבר מתקיימת קבורת נפטרים שיהדותם מוטלת בספק.
23 ,למשל, ללא אישורים מתאימים או במחירים הגבוהים מכפי שנקבע בחוק.
ראו מבקר המדינה דוח שנתי 60 'ב(2010 '), בפרק "קבורה אזרחית ביישובים חקלאיים", עמ 403-383.
המשרד לשירותי דת |817 .
קבורה אזרחית ביישובים חקלאיים .
בדוח של מבקר המדינה משנת 201024 :נכתב "בחלוף שלוש עשרה שנים מחקיקת חוק שבו מוכרת זכותו של אדם לקבורה אזרחית חלופית, משתרך יישומו בקצב איטי במיוחד.
אפשר להניח שאי -מימוש החוק בהיקף הנדרש והעדר היצע של מקומות לקבורה אזרחית הגבירו את הביקוש לה ביישובים חקלאיים"; על פי הדוח התבצעה קבורה אזרחית באחד עשר יישובים חקלאיים שמכרו חלקות קבורה לנפטרים שאינם חברי היישוב החקלאי או בני משפחותיהם תמורת תשלום גבוה החורג מהתעריפים שנקבעו בתקנות.
יישובים אלה השתמשו במקרקעין למטרה לא חוקית שלא לפי ההרשאה שניתנה להם, תוך הפקת רווחים מהשימוש האסור.
בעקבות פרסום דוח זה החליטה רמ"י שלא תוכשר עוד הקמת בתי עלמין אזרחיים ביישובים חקלאיים, וכי יופסק השימוש בבתי עלמין ביישובים חקלאיים לקבורת תושבים שאינם בני המקום.
בספטמבר 2016 מסרה רמ"י למשרד מבקר המדינה דוח מעקב מאוקטובר2011 שעודכן ביוני2012 ,.
הדוח, שהכין אגף הפיקוח שלה עסק בשימוש בבתי עלמין ב-14 יישובים חקלאיים.
מהדוח עלה כי שלושה מהיישובים חדלו לקבור בבית העלמין שברשותם את מי שאינם בני המקום, שלושה יישובים אחרים נמצאו בהליכים להקצאת המקרקעין שברשותם למועצה האזורית, שישה יישובים אחרים נתבעו בגין שימוש שלא כדין במקרקעין, מתוכם חמישה הגיעו להסדר וניתן לו תוקף של פסק דין, ושני יישובים היו עדיין בטיפול משפטי.
הביטוח הלאומי נוהג לבצע באמצעות רואי חשבון חיצוניים בקרות על חברות הקבורה בישראל.
מסיכום ממצאי בדיקות של רואי החשבון שהעביר הביטוח הלאומי למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 בנוגע לקבורה ביישובים חקלאיים בשנים 2016-2011 עלה כי 16 מ-22 חברות שנבדקו גבו באותן שנים תשלומים עבור מקומות קבורה לאחר פטירה או לרכישת קבר בחיים מעבר לתעריף המותר, וכי תשע מהחברות החזירו את התשלום העודף למשפחות הנקברים בעקבות בדיקות רואי החשבון.
אשר לשבע החברות שלא החזירו את התשלום העודף, הביטוח הלאומי עיכב את דמי קבורה שנדרש לשלם לחברות אלה.
הדבר מעורר אפוא חשש לכך שבתי העלמין שברשות יישובים חקלאיים עדיין מוכרים חלקות לקבורה אזרחית במחירים מופקעים או שלא כדין, לנוכח המחסור במקומות לקבורה אזרחית.
בהתאם לכך על רמ"י לחדש את מעקבה בנושא.
24 ,מבקר המדינהדוח שנתי 60'ב (2010 '), בפרק "קבורה אזרחית ביישובים חקלאיים", עמ383.
ליקויים בסדרי התקצוב והמימוש של תקציב הקבורה האזרחית .
תמיכות למועצות דתיות לעידוד הקבורה האזרחית .
בשנת 2013 החליטה ועדת התמיכות במשרד לשירותי דת לאשרכי 10% מהתקציב של התקנה "פיתוח בתי עלמין" יוקצו למועצות דתיות שהביעו נכונות לפתח קבורה אזרחית בתחום שיפוטן.
בשנים 2013 ו-2014 הסתכם תקציב התקנה "פיתוח בתי עלמין", על שינוייו, בסך 21.
5 מיליון ש"ח ו-20 מיליון ש"ח, בהתאמה; אולם המשרד לשירותי דת העניק מכוח תקנה זו לארבע מועצות דתיות תמיכה בסך 715,000 ש"ח ו- 733,000 ש"ח באותן השנים, שש יעורן היה 3.
מהתקציב על שינוייו, בהתאמה בשנת 2015 הפסיק המשרד את הסיוע מתקנה זו בטענה כי הקריטריונים לחלוקת הסיוע נמצאים בעיצומם של תהליכי בדיקה ואישור במשרד המשפטים.
בתשובתו מסר משרד המשפטים כי תיקון מבחני התמיכה, העומד על הפרק, אינו שולל את האפשרות להמשיך לממן את פיתוח הקבורה האזרחית באמצעות תקצוב המועצות הדתיות או באמצעות תמיכה במוסדות ציבור לפי המבחנים הקיימים, וכי הפסקת התמיכה בשנת 2015 .
לא בוצעה בהנחיית משרד המשפטים המשרד לשירותי דת מסר כי הוא זיהה חסמים המקשים על תאגידי הקבורה האזרחית לנצל את התקציבים שהוקצו להם, ובעקבות כך קידם את שינוי הקריטריונים שאם משרדי האוצר והמשפטים יאשרו אותם, הם יותאמו לתיקון הליקויים שהועלו בדוח מבקר המדינה אשר נוגעים למקורות המימון וההון העצמי הדל של תאגידי קבורה חדשים.
המשרד לשירותי דת ציין כי הוא פנה למשרד האוצר בבקשה לתת עדיפות לתאגידי קבורה אזרחיים בקביעת מבחני תמיכה, אולם בקשתו נדחתה.
שיעורו הקטן של ביצוע התקציבים, הפסקת הסיוע מתקנת פיתוח בתי עלמין, העשייה הדלה בכל הנוגע לניסיון למלא את הביקוש למקומות קבורה אזרחית, והמחסור המסתמן במקומות לקבורה אזרחית - כל אלה מעידים על מתן עדיפות נמוכה ליישום בפועל של הקבורה האזרחית; והדבר עלול לגרום לפגיעה בזכות הציבור המבקש לממש את זכותו לקבורה זו.
המשרד לשירותי דת ואגף התקציבים במשרד האוצר מסרו בתגובותיהם כי לאחרונה גיבשו שני המשרדים האמורים מתווה לתקצוב ייעודי של כ-10 מיליון ש"ח לקבורה האזרחית לשנים 2017 ו-2018 , וסכום זה אמור לשמש כהון ראשוני להקמה ולפיתוח של בתי עלמין באזורים שבהם הדבר מתאפשר.
המשרד לשירותי דת |819 .
נוספים לא יושמה פעולות המשרד להקמת בתי עלמין אזרחיים ופיתוחם .
בסמוך למועד חקיקת חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית, התשנ"ו-1996, קיבל השר לשירותי דת דאז החלטה מינהלית ולפיה יוקמו ארבעה בתי עלמין לקבורה אזרחית: בבאר שבע עבור אזור הדרום, בירושלים עבור ירושלים וסביבתה, בתל רגב עבור אזור הצפון, ובפתח תקווה עבור אזור תל אביב.
בהחלטת ממשלה 2914 מפברואר2001 נקבע כי "המדינה תממן את המשך פיתוח בתי העלמין לקבו רה אזרחית חלופית ברחבי הארץ בהתאם לצרכים ושר האוצר".
]לשירותי דת[ ולתקציב שיוגדרו על ידי השר המדינה מימנה בשנת 1998 את הקמת בית העלמין האזרחי הראשון של תאגיד קבורה ב באר שבע , בסכום של 2.
3 מיליוןש"ח, אולם החלטת השר להקים שלושה בתי עלמין נוספים לא יושמה.
מכאן שבמועד סיום הביקורת, כשני עשורים לאחר שמימנה הממשלה את הקמת בית העלמין האמור, עדיין לא הוקם ולו בית עלמין אזרחי אחד נוסף במימון ממשלתי, כמפורט בהמשך.
מהמסמכים עלה כי חברות קבורה ותיק ות (חברות קדישא, מועצות דתיות ורשויות מקומיות) צברו במשך עשרות שנות פעילותן משאבים כספיים ניכרים, המאפשרים להם לממן ממקורותיהם את הקמת בתי העלמין ופיתוחם, ואילו תאגידי קבורה שעוסקים בקבורה אזרחית, שהם גופי קבורה חדשים ובעלי הון עצמי דל, מתקשים לממן ממקורותיהם הקמה ופיתוח של בתי עלמין אזרחיים, ונוסף על כך אין בבעלותם נכסים שיוכלו להציע כבטוחות לצורך קבלת אשראי כמימון ביניים ממוסד פיננסי .
המשרד לשירותי דת עמד על קושי זה של גופי קבורה אזרחית ועל כן, במסגרת עבודת המטה של הצוות הבין -משרדי, הוא פנה לאגף ה תקציבים בספטמבר 2014 והציג לו אומדן של עלות הקמת בתי עלמין אזרחיים ברחבי הארץ, ולצד זה - הערכת היקף התמיכה בעמותות הקבורה האזרחית.
על פי אומדן זה, לכל אחת מהשנים 2018-2015 נדרש סכום של 25 מיליון ש"ח שאותו יש להקצות לגופי הקבורה שיעמדו בתבחינים, אם כתמיכה ואם כהלוואה ארוכת טווח.
אולם בפועל עבודת המטה והפנייה לאגף התקציבים לא הניבו כל שינוי, ותקציב הקבורה האזרחית לשנים אלה נשאר אפסי כפי שהיה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין אגף התקציבים במשרד האוצר כי הפנייה האמורה לא הוגשה לו במסגרת הבקשות לסיכומים תקציביים, ובפועל כאשר עמדה לפני המשרד לשירותי דת האפשרות להגדלה תקציבית, הוא העדיף לתקצב צרכים אחרים, שאותם הציב בראש סדר העדיפויות שלו.
עוד ציין כי במסגרת הערותיו לדוח הצוות הבין -משרדי נציגיו הציעו לבחון את האפשרות לתמוך בהקמת בתי עלמין אזרחיים באמצעות מתן הלוואה שתשמש הון ראשוני לביצוע פיתוח תשתיות, תוך מתן עדיפות לגופים שיקצו שטח לקבורה אזרחית אזורית.
להלן דוגמאות לקשיים שבהם נתקלים גופי הקבורה האזרחית במסגרת ההקמה והפיתוח של בתי עלמין שהוקצתה להם קרקע להקמתם: בית עלמין אזרחי בהר המנוחות - ירושלים: בשנת 2011 הקצתה רמ"י לתאגיד קבורה ב ירושלים קרקע בשטח של כ-5 דונם במורד הר המנוחות לצורך הקמת בית עלמין אזרחי ובו כ- 8,200 ;מקומות קבורהמדובר בקרקע על צלע ההר, ועבודות ההקמה והפיתוח של בית העלמין כוללות חציבה בסלע וסלילת כביש גישה, שעלותן נאמדה בסך של כ -37 מיליוןש"ח.
מאחר שלא עמד לרשות ה תאגיד סכום זה, הוא פנה למשרד לשירותי דת לקבלת סיוע תקציבי.
בדצמבר 2015 השיבהמשרד לתאגיד כי הוא אינו מתקצב תאגידים לענייני קבורה, וכי מועברים אליהם כספים במסגרת תמיכות בלבד25 ; המשרד הוסיף כי הוא ער להחלטת הממשלה מינואר 2001 בדבר קידום קבורה אזרחית, אולם אין באפשרותו בשלב זה "לממן פיתוח של חלקות המיועדות לקבורה אזרחית באופן מלא ובוודאי לא כאשר מדובר בסכומים נכבדים.
בפברואר 2016 דיווח מנכ"ל המשרד לשירותי דת 26 כי "הושגה הסכמה על הפעלת הקבורה האזרחית בירושלים על ידי חברות קבורה הפועלות היום יהיה של ]רישיון הקבורה[ בתחומי הר המנוחות.
לפי המתווה המוסכם, הרישיון החברה שתיבחר לשם מטרה זו, כאשר נבחן את האפשרות שההפעלה בפועל תהיה על ידי נציגי עמותה ייעודית, כגוף מבצע.
לשם מתווה זה תידרש הקצאה מחודשת של השטח לחברה לענייני קבורה, שתישא ברישיון הקבורה לאותה קרקע"; עוד ציין המנכ"ל כי יש לכנס ישיבה לקידום היישום המעשי של המתווה ולגבש מסקנות בנושא בתוך 45 .
יום בית עלמין אזרחי בירקון - פתח תקווה: בשנת 2011 הקצתהרמ"י לחברת קבורה ב פתח תקווה שטח של 89 דונם, ומכלל זה 10 דונם נמסרו בהסכם בין חברת הקבורה לתאגיד קבורה (אזרחית) להקמת כ- 10,000 מקומות קבורה.
העלות של הקמת בית העלמין האזרחי נאמדה בכ-60 מיליון ש"ח, לרבות עלות הקמתו של גשר שנאמדה ב-7.
עקב חוסר במקורות מימון לתאגיד, העריך הצוות הבין-משרדי בפנייתו לאגף התקציבים מספטמבר 2014 כי יש סבירות נמוכה שהתאגיד יצליח להקים את בית העלמין.
בית עלמין אזרחי בתל רגב - חיפה: בשנת 2007 הקצתהרמ"י ל תאגיד קבורה בחיפה קרקע בשטח של כ -50 דונם להקמת בית עלמין אזרחי ובו כ - 10,000 מקומות קבורה.
בינואר2008 העניק המשרד לתאגיד תמיכה בסך 1.
75 מיליוןש"ח להקמת הפרויקט.
לאחר שנוצל חלק מהתקציב הממשלתי שקיבל התאגיד למימון הוצאות התכנון, לא נותר בקופתו סכום שדי בו לממן את הקמתו בפועל של בית העלמין האזרחי .
באפריל 2013, לאחר שרמ"י נוכחה בכך שהתאגיד לא עמד בתנאי ההקצאה ובתנאי הסכם החכירה ולא פיתח את המקרקעין, היא ביטלה את הסכם החכירה עם התאגיד .
25 יצוין כי על פי מבחנים למתן תמיכות של המשרד לשירותי דת למוסדות ציבור, שיעורן המרבי של התמיכות הוא 90% מהעלות הכוללת.
כספי התמיכות מועבריםרק לאחר ביצוע העבודות וכנגד אסמכתאות המעידות על סכום ההוצאה הכספית.
בדיון משרדי בנושא הקבורה האזרחית בירושלים המשרד לשירותי דת |821 .
עלמין אזרחיים בפועל נמצא כי במועד סיום הביקורת טרם נקבעו סיכומים אופרטיביים לגבי היישום המעשי של המתווה בירושלים ולא חלה התקדמות בנוגע לבית העלמין ירקון.
עולה כי המתווה שלפיו פועלת המדינה לצורך הקמת בתי עלמין אזרחיים אינו מגשים את מטרתו, וגורם לקושי של ממש בהקמה ובפיתוח של בתי עלמין אזרחיים בפועל; אמנם המדינה מוכנה להקצות קרקע, באמצעות רמ"י, ואף להשתתף במימון עלויות ההקמה והפיתוח של בתי עלמין אלה, אולם תאגידי הקבורה מתקשים לא פעם לנצל את הקרקע שהוקצתה להם, מאחר שההון העצמי הדל שברשותם קטן בהרבה מההון הנדרש להקמה ולפיתוח ראשוני של בתי העלמין.
הדברים אמורים בעיקר באתרים שיועדו לקבורה אזרחית, שבהם עלויות ההקמה והפיתוח גבוהות במיוחד, כפי שהומחש לעיל.
על משרדי הממשלה הנוגעים בדבר , ובראשם המשרד לשירותי דת, לבחון את האפשרות לפתח מנגנון ניהולי- פיננסי, דוגמת אלה הנהוגים במיזמים משותפים בין המגזר הציבורי ומגזרים אחרים, כדי להתגבר על חסם מהותי זה.
בתשובתו של המשרד לשירותי דת נמסר כי סמוך למתן תשובתו הוא הקצה 300,000 ש"ח מתקציבו למימון תכנון והערכת עלויות לפיתוח בית העלמין האזרחי בהר המנוחות.
עוד מסר כי הוא פועל לביצוע תהליך דומה לפיתוח בית עלמין אזרחי באזור המרכז.
כמו כן ציין המשרד כי הוא הגיע להסכמה עם משרד האוצר ולפיה גופי קבורה חדשים, שאין ברשותם מקורות הון עצמיים, יוכלו להקים בתי עלמין אזרחיים באמצעות תקציב ייעודי שיוקצה להם, באופן שהממשלה תממן את רוב התקציב הנדרש, והוסיף כי "בשנים 2018-2017 יוקצה תקציב משמעותי בגובה של כ-10 .
"מיליון ש"ח לפיתוח קבורה אזרחית 4.
עיכוב בהקמת בית עלמין בברקת: בדוח קודם של מבקר המדינה בנושא שירותי הקבורה27 ;תוארו הליכי הקמת בית עלמין ברקת בסמוך ליישוב ברקת מטרת התכנית28 , שאושרה ביוני2003 , הייתה לפתור את בעיית הקבורה בגוש דן לשלושת העשורים הבאים ולאפשר הקמת כ- 270,000 מקומות קבורה בשטח של 380 דונם שיהיה אפשר להרחיבו, מהם 12%-10% .
מיועדים לקבורה אזרחית בספטמבר 2002 התקין השר לשירותי דת דאז את תקנות שירותי הדת היהודיים (מועצת בתי העלמין היהודיים בברקת), התשס"ג-2002, שמכוחן הוקמה מועצה שתפקידיה היו, בין היתר, לתכנן, להקים, להחזיק, לנהל ולפתח בתי עלמין בברקת ודרכי גישה אליהם וכן לפקח על בתי העלמין.
באוקטובר 2014 דנה הוועדה המקומית לתכנון ובנייה חבל מודיעין, שבתחום שיפוטה נמצא בית העלמין המיועד, בבקשה להיתר שהגישה מועצת בתי העלמין ברקת לביצוע עבודות עפר, סלילת מערכת כבישים, תשתיות וקירות תומכים לצורך הקמת בית העלמין.
הוועדה המקומית התנתה את מתן היתר .
27 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59ב' (2009 ,"), "שירותי קבורה ליהודים ומצוקת הקבורה בגוש דן עמ' 1047-1007 .
28 תכנית המתאר לבית העלמין- מח/143.
הבנייה בכמה תנאים, ובכלל זה התנתה אותו בהסדרת הנחל הסמוך ובהסדרת התנועה באזור, נושאים המחייבים השקעת משאבים ניכרים.
עקב כך פנתה המועצה לוועדה המחוזית, וזו החליטה במאי 2016 לאפשר דחייה של חלק מהתנאים האמורים (אך לא את הסדרת הנחל) לשלב מאוחר יותר והקציבה לוועדה המקומית ולמועצה חצי שנה להשגת פתרון מוסכם לעניין הסדרת הנחל.
בתשובתו של יו"ר הוועדה המקומית לתכנון ובניה חבל מודיעין למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 נמסר כי רק יותר מעשור לאחר הקמתה של מועצת בתי עלמין ברקת, היא הגישה לוועדה את בקשתה להיתר בנייה, וכי הבקשה לא עמדה בתנאי התב"ע הרלוונטית, ובהתאם להחלטת הוועדה המחוזית יש לבצע את העבודות להסדרת הנחל לפני הקמת בית העלמין.
המשרד לשירותי דת השיב כי פיתוח האתר מתעכב שנים רבות עקב התנגדות הרשות המקומית בהתאם לסמכויותיה, וכי למשרד לשירותי דת אין סמכות וכלים שבאמצעותם יוכל לחייבה להסדיר את נושא היתר הבנייה.
בה בעת הוא פועל באמצעות מועצת בתי העלמין ברקת בניסיון לאשר תיקון לחוק התכנון והבנייה על מנת שבית העלמין יוכר כתשתית לאומית ויהיה בסמכות אישור של הוועדה לתשתיות לאומיות וכך יהיה פטור מהליכים בירוקרטיים מסורבלים.
בתשובתו של יו"ר מועצת בתי העלמין היהודיים בברקת למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 נמסר כי לדעתו "עד שלא יעבירו את סמכות האישור לות"ל (ועדה לתכנון לאומי) הסיכוי לקבל היתר בניה שואף ל-0.
במועד סיום הביקורת, דהיינו 13 שנים (!
) לאחר שאושרה התכנית להקמת בית עלמין ב רקת, עדיין לא החלו העבודות להקמתו ואף טרם הושגו ההיתרים לכך, וכפועל יוצא לא נראה באופק הפתרון שיאפשר לספק מקומות קבורה לכל גוש דן ל משך 30 שנה, לרבות במסגרת קבורה אזרחית.
משנת 2012, כ -16 שנהלאחר שחוקק החוק, ביצעו, כאמור, המשרד לשירותי דת ומינהל התכנון סקר ארצי למיפוי בתי העלמין האזרחיים הקיימים ולזיהוי אתרים חדשים לקבורה אזרחית.
באמצעות ממצאי הסקר אותרו 13 אתריםשניתן להכריז עליהם כבתי עלמין אזוריים - המיועדים לשרת שני יישובים או יותר הסמוכים זה לזה.
בשנים 2014 ו-2015 ביצע המשרד לשירותי דת מיפוי באמצעות חברה חיצונית שבחנה את ההיתכנות הסטטוטורית, המשפטית ו התכנונית ל הקמת בתי עלמין אזרחיים בארבעה מ-13 האתרים שברשימה : בעכו, בטבריה, בעמק חפר ובגבעת ברנר.
במאי 2015 התווסף לסקר עוד בית עלמין, בפתח תקווה.
המשרד לשירותי דת |823 .
באוקטובר2015 הגישה עורכת הסקר הארצי ל משרד לשירותי דת, הצעה לקידום ההכרזה על בתי עלמין לקבורה אזרחית אזורית בשלושה מארבעת האתרים שנקבע שיש לבחון את ה היתכנות להקמת בתי עלמין אזרחיים בתחומם : טבריה הזורעים, המסילה ב עמק חפר וגבעת ברנר.
במאי 2016 הציגה עורכת הסקר למשרד את החסמים המעכבים את ההכרזה על בתי עלמין אזרחיים אזוריים: במסילה בעמק חפר נדרש לבדוק את אפשרויות הרחבתו לרבות הזמנת תב"ע ואישורה; בטבריה הזורעים נדרש להעריך את הצרכים העתידיים לקבורה אזרחית באזור זה ולהגדיר את השטח המיועד לכך ולבדוק אם שיוך הקרקע לשני תחומי שיפוט מגביל את הכרזתו; בגבעת ברנר נדרשה הסכמת רמ"י לקבורה אזורית ולשינוי ייעוד הקרקע בחוזה חכירה בין רמ"י לקיבוץ, מייעוד של "תעסוקה ושטחי חקלאות" לייעוד "בית עלמין".
ביוני 2016 התקיימה ישיבה בהשתתפות נציגים מהמשרד לשירותי דת, מרמ"י ו מצוות הסקר הארצי בנושא "בתי עלמין אזוריים לקבורה א זרחית", ובה נידונו הפעולות הנדרשות לקידום ה הכרזה על בתי העלמין האזרחיים האזוריים שנכללו בהצעה מאוקטובר 2015 :.
מסיכום הישיבה עולה כי הפעולות העיקריות שהוחלט לבצען היו הכנת תכנית מול הרשות המקומית, בחינת הליכים תכנוניים נדרשים, והסדרת שינוי ייעודם של השטחים מתעסוקה וחקלאות לבית עלמין במסגרת חוזה עם רמ"י.
בסיכום לא נקבעו לוחות זמנים לביצוע.
אף שהמשרד לשירותי דת ציין בסיכום ישיבה מאפריל 2013 בנוגע לסקר הארצי כי אין כל מניעה להכריז מיד על אתרי הקבורה בטבריה ובאר שבע כעל אתרי קבורה אזרחית, המשרד טרם פעל לכך שהם יוכרזו ככאלה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לשירותי דת ולרמ"י כי במועד סיום הביקורת טרם נעשה שימוש מעשי בממצאי הסקרים שבוצעו בשנים 2015-2012 לאיתור האתרים עבור בתי עלמין אזרחיים אזוריים.
רמ"י השיבה למשרד מבקר המדינה כי היא מסייעת "בכלים המצויים בידה.
במקרה זה הזמנת הסקרים שנועדו לאתר שטחים ליעוד המבוקש.
רק לאחר ההליך התכנוני והאישור הסטטוטורי תפעל רמ"י להקצות המקרקעין למטרה זו".
המשרד לשירותי דת השיב כי בעקבות הסקרים אותרו 13 אתרים שנמצא כי יש סיכויים גבוהים להכריז עליהם כבתי עלמין אזוריים: נהריה, טבריה, עכו, תל רגב, פרדס חנה, עמק חפר, כפר סבא, פתח תקווה, מודיעין, ירושלים, ברקת, גבעת ברנר ובאר שבע.
עם זאת, נבצר ממנו לפעול בנדון ללא שיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות.
על המשרד לשירותי דת לבצע עבודת מטה בשיתוף גופי הממשלה הרלוונטיים כדי לקבוע את היעדים בנדון ואת לוחות הזמנים להשגתם.
הדבר יאפשר להסיר חסמים להכרזה על בתי עלמין אזרחיים אזוריים, כפי שמוטל על השר על פי החוק.
אי-תקצוב משרה ייעודית לנושא הקבורה האזרחית .
באגף הקבורה במשרד לשירותי דת מועסקים חמישה בעלי תפקידים ומזכירה; אגף זה מטפל גם בקבורה האזרחית.
בעקבות החלטת ממשלה 1484 ממרץ2014 המליצה ועדת המנכ"לים שהמשרד לשירותי דת יבוא בדברים עם האוצר לצורך הקצאת תקנים ייעודיים לטיפול בנושא הקבורה האזרחית במסגרת התקציב לשנת 2015.
נמצא כי בדרישות תקציב כוח האדם של המשרד לשירותי דת לשנת 2015 נכללה משרה ייעודית לריכוז תחום הקבורה האזרחית, אולם לתקצובה נקבע סדר עדיפות נמוך, ובפועל המשרד לא תקצב את המשרה והיא לא אוישה.
בתשובת המשרד לשירותי דת נמסר כי בקבורה האזרחית טיפלו אנשי הצוות המקצועי העוסק בתחום הקבורה הדתית.
עוד נמסר כי עוזר הסמנכ"ל יעסוק בנושא באופן מלא תוך מתן עדיפות לנושא הקבורה האזרחית, נוסף על כל שאר משימותיו.
המשרד העריך כי הוא מקצה זמן רב לטיפול בנושא הקבורה האזרחית יחסית לשיעור הביקוש לקבורה זו , וכי היעדר התקן אינו מעיד על עדיפות נמוכה ש נותן המשרד לנושא הקבורה האזרחית.
עם זאת, ככל שתהיה החלטת ממשלה על מתן עדיפות לנושא הקבורה האזרחית לרבות תוספת תקנים ייעודיים לה, המשרד בתיאום עם אגף התקציבים באוצר יבחן הקצאת תקן ייעודי לנושא.
יוצא איפה כי במועד סיום הביקורת אין במשרד לשירותי דת שום גורם שתפקידו הבלעדי הוא קידום נושא הקבורה האזרחית, ובפועל המשימות מבוזרות בין כמה בעלי תפקידים במשרד שעוסקים בעניינים נוספים.