HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כי "אין ספק שמעבר למבנה חדש בתוספת מעבדה ברמת אוויר נקי כנדרש הוא הכרחי ביותר ויתרום מאד לייעול עבודת המעבדה, הצלחתה וכן לרווחת העובדים והמטופלים כאחד" (ההדגשה במקור).
לעומת זאת, בשתיים מהמעבדות שנבדקו נמצא כי יש בהן לחץ אוויר חיובי המונע כניסת חומרים מזהמים, וכי האוויר בהן מסונן.
לאחר מועד סיום הביקורת הכין משרד הבריאות טיוטת חוזר חדשה המחייבת את המעבדות להפריה חוץ-גופית להתקין מערכת מיזוג היוצרת "על -לחץ".
על כל היחידות בבתי החולים לעמוד בתנאים שקבע משרד הבריאות בחוזר המחלקה למעבדות.
על משרד הבריאות לוודא כי אכן היחידות מתקינות מערכת מיזוג אוויר היוצרת "על-לחץ" ב פרק הזמן שייקבע לכך.
הקפאת ביציות מופרות ואחסנתן .
כאמור, בטיפול הפריה חוץ -גופית נשאבות מהאישה ביציות.
הביציות מופרות ולאחר מכן מוחזרות לרחם האישה.
לעתים מספר הביציות שהופרו גדול ממספר הביציות המוחזרות לרחם, ובמקרה כזה מקפיא בית החולים את הביציות המופרות העודפות כדי שהמטופלת תוכל להשתמש בהן בעתיד.
במשך השנים הצטברו ביחידות להפריה חוץ-גופית ביציות מופרות מוקפאות שלא נדרשו.
סעיף9 לתקנות בריאות העם (הפריה חוץ-גופית), התשמ"ז - 1987 , קובע כי ביצית, לרבות ביצית מופרית, תוקפא לתקופה שלא תעלה על חמש שנים, וכי אם התקבלה בקשה בכתב להארכת תקופת ההקפאה, חתומה בידי האישה שמגופה ניטלה הביצית ובידי בעלה ומאושרת בחתימתו של רופא, רשאי בית החולים להאריך את תקופת ההקפאה בחמש שנים נוספות.
הביקורת העלתה כי ביחידות להפריה חוץ -גופית מוקפאות ביציות מופרות יותר מ -10 שנים, ולעתים אף יותר מ -15 ו-20 שנה75 בניגוד לתקנות בריאות העם.
על פי נתוני היחידות, יש בהן יותר מ- 1,900 ביציות מופרות המוקפאות יותר מ -20 שנה, ויותר מ- 5,700 ביציות מופרות המוקפאות בין15 ל-20 .
שנה לשמירת ביציות מופרות נדרשים מקום אחסון ומכלים מתאימים, וביחידות קיימות כיום אלפי ביציות מופרות מוקפאות המאוחסנות במכלים.
כך לדוגמה יש באחת היחידות 11 מכלים בנפח של50 ליטר כל אחד, וביחידה אחרת יש שלושה מכלים בנפח של 166 ליטר כל אחד.
קיבולתו של מכל בנפח 166 ליטר היא כ - 3,500 .
מבחנות או קשיות הקפאה חוזר מינהל רפואה במשרד הבריאות בדבר "הנחיות למטופלים אודות שימוש בביציות מופרות מוקפאות ביחידות להפריה חוץ -גופית ( IVF )" מפברואר 2008 .
75 הנתונים כוללים את נתוני היחידות בבתי החולים של הכללית ובתי החולים הממשלתיים.
(להלן- חוזר בדבר שימוש בביציות מופרות מוקפאות) מסדיר את נושא קבלת ההוראות מהמטופלות ובני זוגן בדבר אופן הטיפול בביציות שהופרו.
בחוזר נקבע כי בתחילת הטיפ ול או בסיומו על בני הזוג לחתום על טופס שבו מצוינים כתובתם ופרטי ההתקשרות עמם, וכי חלה עליהם החובה לעדכן את הפרטים כאשר חל בהם שינוי.
עוד נקבע 980 דוח שנתי63ג .
בחוזר כי לאחר חמש שנים שבהן הוקפאו הביציות המופרות יש לפנות לבני הזוג על פי פרטי ההתקשרות האחרונים שמסרו, ואם אלה לא ייתנו הוראה אחרת יש להפשיר את הביציות ולהשמידן.
נוסף על כך נקבע בחוזר כי על כל יחידה להפריה חוץ-גופית לדווח למשרד הבריאות עד תחילת אוגוסט 2008 על מספר המטופלות שענו לפניותיה בנוגע לביציות המוקפאות ועל מספר המטופלות שלא ענו, וכי לאחר שיסתיים איסוף החומ ר יקבע המשרד הנחיה סופית בדבר הפשרת הביציות המופרות שאין להן דורש.
עוד נקבע כי הליך הפשרת ביציות אלה לא יחל לפני קבלת הנחיות סופיות מהמשרד.
הביקורת העלתה כי 11 מ-15 היחידות שמסרו נתונים למשרד מבקר המדינה לא קיבלו מענה לפנייתן בנוגע לביציות המוקפאות מיותר מ-60% מהמטופלות, שלוש יחידות אחרות לא פנו למטופלות כלל, ועוד יחידה הפסיקה לפנות למטופלות לאחר שנתקלה בכעס של חלק מהן.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2012 מסרה איל"ה כי היא ופורום מנהלי היחידות ממתינים להנחיות ברורות ממשרד הבריאות אשר יאפשרו להם להפשיר ביציות מופרות אשר לא נדרשו.
עוד העלתה הביקורת כי למרות פניות של בתי חולים שונים למינהל רפואה בנוגע לפניות שלא נענו, לא פעל משרד הבריאות לפתרון הנושא.
שמירת ביציות מופרות מוקפאות כרוכה בהוצאות כספיות, ובהן הוצאות הרכישה והתיקון של מכלי ההקפאה, הוצאות רכי שת החנקן הנוזלי, הוצאות הקשורות למילוי המכלים ועוד.
החוזר בדבר שימוש בביציות מופרות מוקפאות קובע כי ביציות שהופרו באמצעות הפריה חוץ-גופית יוקפאו למשך חמש שנים בלא תשלום, ולאחר מכן אם ברצונה של האישה להמשיך ולהקפיא את הביציות, עליה לשאת בתשלום הכרוך בהקפאה.
על פי תעריף משרד הבריאות נכון לינואר 2012 , עלות שימור ביציות היא 640 ,ש"ח לחמש שנים.
לדברי אחד ממנהלי היחידות עלות זו נמוכה מאוד, ואינה מכסה אפילו את שכרה של המזכירה הגובה את הכסף.
מהבדיקה עולה כי בשבע מהיחידות שנבדקו הנשים אינן משלמות עבור המשך הקפאת הביציות, וכי בשש יחידות אחרות נגבה תשלום רק מנשים שהיחידה הצליחה ליצור עמן קשר76 .
76 היחידות שבהן הנשים אינן משלמות כלל הן היחידות בכרמל חיפה, מרכז רפואי העמק בעפולה, מרכז רפואי ע"ש ברוך פדה, פוריה בטבריה, המרכז הרפואי הלל יפה בחדרה, מרכז רפואי מאיר בכפר סבא, קפלן ברחובות והמרכז הרפואי בני ציון בחיפה.
היחידות שבהן נגבה תשלום רק מנשים שהיחידה הצליחה ליצור עמן קשר הן היחידות בבית חולים בילינסון בפתח תקווה, בית חולים ליס ליולדות בתל אביב, המרכז הרפואי ע"ש ברזילי באשקלון, סורוקה בבאר שבע, וולפסון בחולון ושיבא בתל השומר; אסף הרופא בצריפין לא השיב על שאלת משרד מבקר המדינה בנושא זה, והיחידה להפריה חוץ-גופית ברמב"ם בחיפה מסרה כי אין לה מידע בעניין.
(א) על פי נתוני היחידות215 ביציות מוקפאות שייכות לנשים בנות יותר מ -60 , ו- 1,128 ביציות מוקפאות שייכות לנשים בנות 59-5477 .
כמו כן, על פי נתוני היחידות 17 נשים שביציותיהן המ ופרות המוקפאות שמורות ביחידות כבר נפטרו.
ייתכן שישנן עוד נשים שנפטרו ושביציותיהן המופרות המוקפאות שמורות ביחידות.
כמו כן, סביר להניח שרוב המטופלות שהן בנות יותר מ-54 לא ידרשו להחזיר את הביציות המופרות המוקפאות לצורך היריון.
(ב) במרץ 2006 שלח יו"ר המועצה הל אומית לביואתיקה למנכ"ל משרד הבריאות דאז, פרופ' אבי ישראלי, את המלצות המועצה בנושא עוברים מוקפאים.
המלצות המועצה עוסקות גם בעוברים המוקפאים כיום (והוקפאו עוד לפני פרסום החוזר בדבר שימוש בביציות מופרות מוקפאות בפברואר 2008 ) וקובעות כי אם לא נוצר קשר עם בני הזוג ולא ברור מה רצונם, יש להזכיר להם במכתב שיישלח בדואר רשום כי שמירת העוברים לא תהיה ליותר מעשר שנים, אלא אם כן ישתתפו ההורים במימונה.
אם לא תתקבל תשובה עד שנה ממשלוח המכתב ופרסום באמצעי התקשורת הנחיות המתריעות כי שמירת הביציות המופרות המוקפאות תיפסק אוטו מטית לאחר 10 שנים, יש להפשיר את העוברים המוקפאים יותר מעשר שנים.
בדצמבר 2009 ,ביקש ראש מינהל רפואה דאז, ד"ר חזי לוי, מסגן שר הבריאות הרב יעקב ליצמן, וממנכ"ל משרד הבריאות דאז, ד"ר איתן חי עם, אישור להפשיר ביציות מופרות המוקפאות יותר מ-15 שנים שהמשך הטיפולבהן לא הוסדר.
בינואר 2010 מסר מנכ"ל המשרד דאז, ד"ר איתן חי עם, לראש מינהל רפואה כי הוא וסגן שר הבריאות נעתרים לבקשתו ומאשרים לצמצם את מספר הביציות המופרות הישנות.
הביקורת העלתה כי עד מועד סיום הביקורת ביולי 2012 , כשנתיים וחצי לאחר שניתן האישור, לא קבע מינה ל רפואה הנחיה בנוגע להפשרת הביציות המופרות שלא נדרשו.
כאמור, לעתים נותרות בתום הטיפול ביציות עודפות.
הביציות העודפות שאיכותן טובה נועדות להקפאה לצורך שימוש בעתיד, אולם כדי להקפיא אותן יש צורך במקום ובמימון עלויות ההקפאה.
עומס של ביציות מוקפאות ביחידות עלול לגרום לרופאים השוקלים אם להקפיא בהן עוד ביציות להחליט לאו דווקא על פי שיקולים רפואיים.
יש לציין שכאשר היחידות עמוסות בביציות מופרות מוקפאות יש חשש שרופאים ימנעו מלהקפיא ביציות מופרות נוספות.
הדבר עלול לפגוע במטופלות, שביציות עודפות שלהן יושמדו במקום להקפיא אותן לשימוש בעתיד.
77 נוסף על כך, ביחידה להפריה חוץ-גופית בבית החולים ליס ליולדות מוקפאות ביציות מופרות של 27 נשים בנות 50-64 , וביחידה להפריה חוץ-גופית במרכז רפואי מאיר מוקפאות ביציות מופרות של 45 נשים בנות 54-59 ושל שלוש נשים שהן כיום בנות 60 .
או יותר 982 דוח שנתי63ג .
אחד המומחים הציע לשקול להקים ועדה ציבורית שתבחן את האפשרות להעביר ביציות אלה לנשים הזקוקות לתרומת זרע או לתרומת ביצית.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2012 מסר משרד הבריאות כי יקיים דיון חוזר בנושא הביציות המופרות המוקפאות יותר מ-10 .
כאמור, על פי החוזר בדבר שימוש בביציות מופרות מוקפאות, יש להחתים מטופלים חדשים על טופס שמצוין בו בין השאר כי ידוע להם שחלה עליהם החובה לעדכן את היחידה בכל שינוי משרד הבריאות 983 .
, לאחר שפנו]שבהן הוקפאו הביציות המופרות[ כתובת, וכי "אם בתום חמש השנים אל בני הזוג על פי דרך ההתקשרות האחרונה שמסרו, לא תתקבל מהם הוראה אחרת, על פי החלופות שפורטו, יושמדו הביציות המופרות ע"י הפשרה".
בביקורת עלה כי היחידה להפריה חוץ -גופית ברמב"ם בחיפה אינה מחתימה את הזוגות הפונים אליה על טופס מתאים.
בלי חתימה כזאת לא יתאפשר ליחידה להפשיר ביציות מופרות מוקפאות.
על משרד הבריאות לוודא שכל היחידות מחתימות את הפונים אליהן על טופס שבו מצוי כל המידע הנדרש בנוגע להליך הקפאת הביציות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2012 מסרה היחידה להפריה חוץ- גופית ברמב"ם כי "לאחר עיון המחלקה המשפטית ברמב"ם, וק בלת הערות נכנס לשימוש רוטיני ביחידה".
]החדש[ משפטיות על ניסוח הטופס, הטופס .
 המשך שמירת הביציות המופרות יותר מחמש שנים כאשר הזוג המטופל אינו מאשר זאת בכתב הוא בניגוד לתקנות בריאות העם.
שמירת הביציות המופרות כרוכה גם בעלויות שונות ועלולה לגרום לעומס ולהי מנעות מהקפאת ביציות מופרות נוספות.
על משרד הבריאות להנחות את היחידות כיצד לנהוג עם הביציות המופרות המוקפאות הנמצאות ברשותן זמן רב.
תקני כוח האדם והציוד של היחידות להפריה חוץ-גופית .
תקני הרופאים ביחידות להפריה חוץ-גופית 1.
בתי חולים ממשלתיים : על מנת להבטיח תפקוד תקין של יחידה בבית חולים מן הראוי לקבוע תקן מזערי של מספר הרופאים שיש להעסיק בה.
מצוקת כוח האדם הרפואי היא סוגיה הנמצאת על סדר היום הציבורי זה שנים.
היחידות בבתי החולים הממשלתיים מתבססות על רופאים המועסקים על ידי תאגידי הבריאות (קרנות המחקר 78) וכן על שימוש בתקנים ממשלתיים שנקבעו לרופאים במחלקות הנשים.
בשנת 2011 נחתם בין ההסתדרות הרפואית בישראל (הר"י) ובין הממשלה הסכם חדש להגדלת תקני הרופאים בבתי החולים.
78 ליד כל בית חולים כללי -ממשלתי יש תאגיד בריאות - ישות משפטית המאוגדת כעמותה.
נמצא כי משרד הבריאות לא קבע אמות מידה לתקינת רופאים, שמתבססות בין השאר על איכות הטיפול.
עוד נמצא ש קיים הבדל בין היחידות בנוגע ליחס בין מספר הרופאים המועסקים בכל יחידה ובין מספר הפעולות שהיא מבצעת.
להלן דוגמאות: משרד הבריאות 985 .
באחד מבתי החולים הממשלתיים היחידה להפריה חוץ גופית מעסיקה רופא לכל 96 שאיבות הנעשות בשנה ורופא לכל 423 פעולות79 ואילו יחידה אחרת בבית חולים ממשלתי אחר מעסיקה רופא לכל 236 שאיבות ולכל311 פעולות; יחידה נוספת בבית חולים ממשלתי שלישי מעסיקה רופא לכל 160 שאיבות או רופא לכל 190 .
פעולות נוסף על כך, נמצא כי כל מנהל בית חולים ממשלתי קובע את תקן הרופאים ביחידה על פי שיקוליו, ועקב כך קיים חשש שעקב אילוצים כלכליים יועסקו ביחידה רופאים במספר קטן מהנדרש, דבר שיגרום לפגיעה באיכות הטיפול.
על משרד הבריאות לקבוע אמות מידה לתקינת רופאים ביחידות, כדי שתפקודן התקין ואיכות הטיפול שהן נותנות לא ייפגעו.
בתי חולים של הכללית : בכללית נקבע תקן של רופא לכל 2,500 ביקורי מטופלים.
בפועל הועלה כי קיימת שונות גם בין היחידות להפריה חוץ גופית בבתי החולים של הכללית, כאשר בשנת 2011 אחת היחידות העסיקה רופא לכל 260 שאיבות או רופא לכל412 פעולות.
לעומת זאת ביחידה אחרת של הכללית בשנת 2011 היה רופא לכל182 שאיבות או312 .
פעולות על הכלל ית לבחון את השונות האמורה ביחידות, כדי שתפקודן התקין ואיכות הטיפול שהן נותנות לא ייפגעו.
תקן עובדי המעבדות - אמבריולוגים להיקף כוח האדם במעבדות המצויות ביחידות להפריה חוץ-גופית יש השפעה רבה על איכות הטיפול הניתן ביחידות.
חוזר המחלקה למעבדות מ- 200780 ממליץכי במעבדה בבית חולים המבצע עד 600 מחזורי שאיבה בשנה תהיה משרת אמבריולוג אחת לכל 150 מחזורים; כי במעבדה בבית חולים המבצע 601-1,200 מחזורי שאיבה בשנה תהיה משרת אמבריולוג אחת לכל200 מחזורים; וכי מספר משרות האמבריולוגים במעבדה בבית חולים המבצע יותר מ - 1,200 מחזורים בשנה ייקבע לפי העומס היומי במעבדה.
בספטמבר 2009 החלה המחלקה למעבדות לבצע מבדקים במעבדות של היחידות, ומאז ביצעה מבדקים כאלה ב-15 מעבדות.
מהמבדקים עולה כי לא כל היחידות שנבדקו מעסיקות במעבדותיהן אמבריולוגים לפי המלצות משרד הבריאות.
להלן דוגמאות: מבדיקה של המחלקה למעבדות באחת היחידות עולה כי בשנת 2011 נעשו במעבדת היחידה 3,691 מחזורי שאיבה.
במעבדה מועסקות ארבע אמבריולוגיות במשרה מלאה ושש אמבריולוגיות אחרות מועסקות לפי קריאה במעבדה חסרים אפוא שלושה אמבריולוגים לפחות במשרה מלאה; ביחידה אחרת עלה כי מועסקת בה רק אמבריולוגית אחת, בשלושת רבעי משרה, אף כי בבית החולים נעשות 400 ;שאיבות בשנה.
במעבדה חסרים אפוא שני אמבריולוגים לפחות במשרה מלאה .
79 "פעולות" כוללות מלבד שאיבות גם הקפאת עוברים, החזרת עוברים ושאיבת זרע.
80 חוזר 4/2007 בדבר "קווים מנחים למעבדות הפריה חוץ -גופית IVF - תיקון" מ - 15.
החוזר חל על כל היחידות להפריה חוץ-גופית בבתי החולים.
ביחידה נוספת עלה כי מועסקות בה חמש אמבריולוגיות במשרה מלאה, וכי אושרו לה עוד שני תקנים, והיא משרד הבריאות 987 .
מחפשת אחר מועמדים מתאימים למלאם, אף שבבית החולים מתבצעות כ - 2,000 שאיבות בשנה.
היחידה התבקשה להגיב על הממצאים עד ה - 1.
12 , אולם בביקורת לא נמצאה תגובתה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על היחידות להפריה חוץ-גופית למלא אחר המלצות משרד הבריאות בנוגע למספר האמבריולוגים הדרוש במעבדות, כדי שלא תהיה פגיעה בטיפולי ההפריה החוץ -גופית.
על משרד הבריאות לוודא שהיחידות ממלאות את הנחיותיו הנוגעות למספר האמבריולוגים הדרוש במעבדות.
מחסור בציוד חוזר המחלקה למעבדות קובע כללים לגבי הציוד שיימצא במעבדות להפריה חוץ- גופית ולגבי תחזוקתו.
בכללים נקבע בין היתר כי י ש לחבר את האינקובטורים והמקררים למערכת אוטומטית המתריעה על תקלות באספקת החשמל או באספקת הגזים ועל חריגות בטמפרטורה, והמזעיקה מיד את צוות המעבדה, כמו כן על פי החוזר יש לשאוף לכפילות כל מערכות העבודה החיוניות.
המחלקה למעבדות בדקה את מצב הציוד, את מצב תחזוקתו ואת הבטיחות במעבדות והעירה לחלק מבתי החולים הממשלתיים, חלק מבתי החולים הציבוריים וחלק מבתי החולים של הכללית כי במעבדות יש מחסור באינקובטורים 81 , במיני אינקובטורים, במכשירי מדידה מדויקים לבדיקת הטמפרטורה, במכשירים לטיפול בחומר ביולוגי ועוד.
על היחידות למלא א חר הכללים שקבע משרד הבריאות בנוגע לציוד במעבדות להפריה חוץ -גופית ובנוגע לתחזוקתו.
על משרד הבריאות לוודא שהיחידות ממלאות את הנחיותיו.
הגדרת תפקיד האמבריולוג לשם קביעת סיווגו המקצועי ושכרו .
מהאמבריולוג נדרשים ניסיון רב, ידע, מיומנות מקצועית ודיוק.
נוסף על אלה, נדרש ממנו להפעיל שיקול דעת רב במהלך עבודתו, מכיוון שהוא מייעץ לרופא אילו עוברים להחזיר, אם להקפיא עוברים ועוד.
לדברי אחד ממנהלי היחידות, אמבריולוג הוא שותף מלא להחלטות טיפוליות, וברבים מהמקרים הוא קובע עם הרופא באיזו שיטה לבצע את ההפריה, כמה עוברים לה חזיר, אילו מהם ועוד.
בחלק מהמקרים הוא גם מדבר עם המטופלים ומסביר להם את התהליך המעבדתי.
בעולם מוכרת הייחודיות של תחום ההפריה החוץ-גופית, וישנן מדינות בהן יש הגדרה מקצועית מיוחדת של "אמבריולוג במעבדה".
81 האינקובטורים נדרשים כדי לדמות את תנאי התפתחות העובר בר חם.
הביצית המופרת מוכנסת לאינקובטור עד להחזרתה לגוף האישה.
נכללים בהגדרת מקצוע האמבריולוג תיאור התפ קיד ומאפיינ י עבודתו של האמבריולוג.
כאמור, המחלקה למעבדות במשרד הבריאות מפקחת על המעבדות להפריה חוץ- גופית.
בספטמבר 2011 ,, בעקבות בקשתו של מנהל המחלקה ד"ר עמנואל גזית פנתה מנהלת תחום בכירה, תקינה וסיווג משרות, במחלקת כוח אדם במשרד הבריאות למר יוסי קינר, סגן נציב שירות המדינה לענייני משרד הבריאות 989 .
מערכת הבריאות, וביקשה ממנו להגדיר את התפקידים במעבדה להפריה חוץ - גופית.
בפנייה צוין כי מעבדה כזאת מתייחדת מרוב המעבדות הרפואיות האחרות בין השאר בשל היותה מעבדה קלינית טיפולית ולא מעבדה מאבחנת, ונוסף על כך, העבודה בה, בניגוד לעבודה במעבדות רפואיות רבות אחרות, היא בעיקר ידנית ואינה תלויה באוטומציה.
מסיבות אלו ואחרות המיומנות הנדרשת מהאמבריולוג המועסק בה היא רבה.
בדצמבר 2011 ענתה מנהלת תחום ענייני עובדים ותקן בנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם), למשרד הבריאות כי נש "ם בחנה את בקשת משר ד הבריאות , וכי הנהלת הכללית (שבבעלותה שש מ -24 היחידות להפריה חוץ-גופית, ולהכרתה במקצוע האמבריולוג יש משמעות תקציבית, מאחר שהכרה כזאת תחייב אותה לשלם לאמבריולוגים משכורות גבוהות יותר), התנגדה "ליצירת מעבדות מעבר לקריטריונים המוגדרים בתפקוד" של מעבדות רגילות, ועל כן נש "ם ממליצה לדחות את הדיון בהגדרה מיוחדת של התפקידים במעבדות לעתיד.
עוד הוסיפה מנהלת התחום כי נש"ם תדון במקרים מיוחדים.
משרד הבריאות הביא לידיעת היחידות את תשובת נש"ם והוסיף כי אם קיים צורך מקומי לפתיחת תקן למקצוע אמבריולוג בבית החולים, ניתן לפנו ת באופן פרטני לנש"ם.
מן האמור עולה כי אף שהמחלקה למעבדות, שהיא הגוף המקצועי, שהמעבדות להפריה חוץ -גופית ועובדיהן נתונים לאחריותה, רואה צורך לייחד את תפקיד האמבריולוג מתפקידו של עובד מעבדה "רגיל" - בכל זאת לא פעלה נש"ם בעניין זה בגלל התנגדות הכללית.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2012 מסרה נש"ם כי טיפולה הוא בהיבט התפקודי, וכי מבחינתה יש מקום לחדש את הדיון בנושא אם יבקש זאת משרד הבריאות.
ראוי שמשרד הבריאות, בשיתוף האיגודים המקצועיים, ולפי הצורך - המועצה הלאומית לרפואת נשים, ידון בסוגיה זו.
בתשובתו למשרד מ בקר המדינה מאוקטובר 2012 מסר משרד הבריאות כי "מדיניות משרד הבריאות לגבי הגדרת מקצועות רפואיים לא תומכת בהפיכת כול מיומנות רפואית למקצוע מוסדר.
האיכות של בעלי מקצוע במערכת הבריאות איננה עוברת רק דרך יצירת מקצוע ייחודי.
בתחום זה נדרשת אומנם הכשרה ומיומנות מקצועית גבוהה - אך היא יכולה להיות מלווה לבעלי מקצוע מגוונים לרבות.
ביולוגים, אחיות, רופאים ואף מקצועות נוספים.
בחינת ההכשרה ומקצועיות היא באחריות של מנהל היחידה תחת הבקרה של האגף למעבדות של משרד הבריאות".
נוכח ההכרה בייחודיות עבודת האמבריולוג בעולם, עמדת מנהל המחלקה למעבדות במשרד הבריאות והגורמים המקצועיים ביחידות מוצע כי משרד הבריאות ישקול האם יש מקום להגדיר את תפקיד האמבריולוג כמקצוע.
העסקת עובד סוציאלי או פסיכולוג בליווי זוגות העוברים טיפולי הפריה חוץ-גופית .
טיפולי הפריה חוץ -גופית נמשכים בדרך כלל חוד שים ואף שנים.
טיפולים אלו כרוכים בקשיים נפשיים, בפרט כאשר הנשים העוברות אותם מקבלות כמויות מוגברות של הורמונים ולעתים חוות משרד הבריאות 991 .
אכזבה אחר אכזבה על שההפריה החוץ -גופית לא הביאה ללידת ילד.
מנהלי יחידות סבורים כי מצבה הנפשי והרגשי של האישה משפיע על הצלחת טיפולי ההפריה החוץ -גופית שהיא עוברת, וכי ההיבטים הנפשיים והרגשיים הקשורים לטיפולי פוריות בלתי נפרדים מההיבטים הרפואיים.
ליווי של פסיכולוג או של עובד סוציאלי הניתן לאישה העוברת טיפולי הפריה חוץ-גופית יש בו אפוא כדי לתמוך בהצלחת הטיפולים.
הביקורת העלתה כי קיים הבדל בין היחידות בנוגע להעסקת פסיכולוג או עובד סוציאלי בהן.
כך למשל מעסיקות היחידות בבית חולים בילינסון ובמרכז רפואי מאיר פסיכולוג בחצי משרה, היחידה בבית חולים ליס ליולדות מעסיקה פסיכולוג יום בשבוע ועובד סוציאלי יומיים בשבוע, והיחידה במרכז הרפואי ע"ש ברזילי, אשקלון מעסיקה עובד סוציאלי שעתיים בשבוע; יחידות אחרות, כמו היחידה בכרמל, אינן מעסיקות פסיכולוג או עובד סוציאלי כלל.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2012 מסרה היחידה להפריה חוץ- גופית במרכז הרפואי ע"ש ברזילי, אשקלון כי היא מצויה בהליך גיוס של עובד סוציאלי בחצי משרה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2012 מסר משרד הבריאות כי היחידות חייבות לתת לא רק טיפול רפואי, אלא גם ליווי פסיכולוגי ותמיכה סוציאלית.
נוכח ההבדל בין היחידות בנוגע להעסקת פסיכולוג או עובד סוציאלי בהן, מן הראוי שמשרד הבריאות יבדוק אם יש צורך לה עסיק ביחידות אנשי מקצוע אלה, ואם יחליט שכן, עליו לקבוע את מתכונת העסקתם, ובכלל זה את היקף משרתם בכל יחידה.
משרד הבריאות קבע הנחיות רפואיות מחמירות כדי להבטיח את זיהוי העובר ואת החזרתו לאישה הנכונה.
חוזר המחלקה למעבדות קובע בין השאר כי את זיהוי הביציות והזירעונים יבצעו שני אנשים מצוות בית החולים.
על פי החוזר, הזיהוי צריך להיעשות בשלב ההזרעה, בשלב החדרת הביציות המופרות לרחם, בשלב הקפאת הזרע, בשלב הקפאת טרום -העוברים ובשלב הפשרתם.
בכל זאת, יש זוגות המעוניינים ממניעים דתיים בהשגחה חיצונית 82 ולכן במרבית היחידות להפריה חוץ-גופית פועלות משגיחות חיצוניות מטעם ארגונים דתיים וחרדיים.
המשגיחות מועסקות באמצעות עמותות, למשל מכון פוע"ה - פוריות ורפואה על-פי ההלכה.
הן אינן עובדות של בית החולים ואינן אנשי מקצוע בתחום ההפריה החוץ- גופית, ומטרת פעילותן היא רק לתת את האישור ההלכתי להורות.
מאחר שהצורך במשגיחות הוא הלכתי ולא רפואי היחידות אינן חייבות לאפשר את פעילות המשגיחות אצלן ואכן ביחידות שבקפלן ובמרכז רפואי העמק אין פעילות של משגיחות.
82 על מנת להבטיח כי הילד ייחשב ילדם מבחינה הלכתית.
מהמשגיחות הפועלות ביחידה נדרש להתמצא התמצאות בסיסית בפעילותה וכן להכיר את הנהלים בה, ובהם הנהלים בדבר הלבוש בחדר הניתוח ובדבר הדרכים להימנע מסיכונים הכרוכים במגע עם נוזלים ועם רקמות אנוש.
פעילותן עלולה בין השאר להביא לפגיעה בסודיות הרפואית ולהפריע לעבודת הצוות הרפואי.
היקפה הכללי של פעילות זו רב, מעורבים בה גורמים שונים ויש לה השפעות כלכליות על המטופלים.
משרד מבקר המדינה בדק אם פעילות המשגיחות מוסדרת.
נמצא כי משרד הבריאות לא הסדיר את פעילותן של המשגיחות ולא קבע לה כללים.
כמו כן הועלה כי בכמחצית היחידות שנבדקו פעילות המשגיחות אינה מוסדרת בנוהל פנימי, וכי בשלוש יחידות הוסדרה פעילות המשגיחות בנוהל רק בזמן ביצוע הביקורת ובעקבות שאלות שהציג צוות הביקורת - זאת אף שהמשגיחות אינן חלק מצוות היחידה ואף שהן נמצאות במקומות רגישים בה, כמו המעבדות, ונחשפות למידע רגיש על מטופלים.
עוד עלה כי הנוהל של היחידות אינו אחיד ומשתנה מיחידה ליחידה.
הנוהל של היחידה להפריה חוץ -גופית באסף הרופא בצריפין קובע כי המשגיחה תהיה נוכחת במעבדה רק בזמן ביצוע התהליכים בחומר הביולוגי של בני הזוג שעליהם התבקשה להשגיח, כי ההשגחה תיעשה באמצעות צפייה בלבד, וכי על המשגיחה לנהוג לפי הכללים הנהוגים במעבדה.
הנוהל של היחידה במרכז הרפואי פוריה בטבריה קובע כי פעילותה של המשגיחה מתבצעת נוסף על הזיהוי הכפול של שני עובדי היחידה, שאחד מהם הוא אמבריולוג, וכי אף שתפקיד המשגיחה הוא לפקח בלבד, עליה למלא אחר כל כללי העבודה במעבדה, ובכלל זה אחר כללי הלבוש בחדר הניתוח ואחר הכללים בדבר הימנעות מסיכונים הכרוכים במגע עם נוזלים ועם רקמות אנוש.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2012 מסרה איל"ה כי היא ופורום מנהלי היחידות ממליצים להקים ועדה שתבחן את הסדרת פעילותן של המשגיחות בנוהל אחיד.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2012 מסר מכון פוע"ה - פוריות ורפואה על -פי ההלכה כי כבר הציע בעבר פעמים רבות לכל הנוגעים בדבר להסדיר את פעילות המשגיחות, כדי לאפשר להן לתת שירותי השגחה לציבור הרחב ולמנוע מגופים שאינם מורשים או ממשגיחות שלא עברו מסלול הכשרה מתאים להיכנס למעבדות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2012 מסרה הכללית כי היא סבורה שפעילות המשגיחות ביחידות צריכה להיות מוסדרת בנוהל אחיד שיקבע משרד הבריאות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2012 מסרה היחידה להפריה חוץ- גופית ברמב"ם בחיפה כי נושא המשגיחות מחייב הסדרה של משרד הבריאות ולא של כל בית חולים בנפרד , שכן מדובר בפעילות שהיקפה הכלכלי רב, שגורמים רבים רוצים להיות מעורבים בה, ושמטילה עול כלכלי כבד על המטופלים.
היחידה הוסיפה כי עד כה פועלות המשגיחות באמצעות עמותות של המגזר החרדי בלבד, אולם ייתכן שבעתיד גם עמותות ממגזרי אוכלוסייה אחרים באוכלוסייה יבקשו לאפשר השגחה.
על משרד הבריאות לבחון את ההשפעות שיש להימצאותן של משגיחות שאינן עובדות בית החולים בזמן ביצוע ההפריה החוץ-גופית, ולקבוע לפי תוצאות הבחינה כללים.
לאחר שיקבע המשרד את הכללים, עליו לוודא כי היחידות פועלות בהתאם.
בדצמבר 2010 נכנס כאמור לתוקף חוק תרומת ביציות.
החוק מסדיר את תרומת הביציות למטרות לידה ואת השימוש בביציות לצורכי מחקר.
גם המשרד פרסם חוזרים בעניין.
בשנים האחרונות נאלצות נשים הזקוקות לתרומת ביצית לנסוע לצורך כך לחו"ל או לייבא ביציות מוקפאות לארץ, אפשרות שמבחינה רפואית היא מומלצת פחות.
על פי חוק תרומת ביציות, אישה שמלאו לה 18 שנים וטרם מלאו לה 54 שנים שאינה מסוגלת בשל בעיה רפואית להתעבר מביציות שבגופה, או משרד הבריאות 995 .
שיש לה בעיה רפואית אחרת המצדיקה שימוש בביציות של אישה אחרת לשם לידת ילד, יכולה להגיש בקשה לקבל תרומת ביצית.
על פי חוזר המשרד מדצמבר 2011 התורמות יכולות להיות נשים העוברות בעצמן טיפולי הפריה או תורמות בנות 21-35 .
שאינן עוברות טיפולי הפריה הביקורת העלתה כי עד סוף שנת 2011 .
לא התבצעה כלל תרומת ביציות בספטמבר 2012 , לאחר מועד סיום הביקורת, דיווח המרכז הרפואי הלל יפה בחדרה כי היחיד ה להפריה חוץ-גופית בו ביצעה טיפולים בשתי נשים באמצעות תרומת ביצית, וכי חמש תורמות נמצאות בהליכי אישור לתרומת ביציות.
משרד הבריאות דיווח באוקטובר 2012 כי היחידה באסף הרופא בצריפין תבצע שישה טיפולים באמצעות תרומת ביצית, וכי לא צפויות עוד תרומות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2012 מסר משרד הבריאות כי "בסוף שנה זו יפוג תוקפן של תקנות אשר קבעו את התשלום לנתרמות ( 10,000 )ש"ח ומשרד הבריאות מתכוון להעלות נושא זה בכנסת.
במטרה להעלות סכום זה בתקווה שעל ידי כך יותר נשים תורמות תפננה ליחידות ה-IVF.
" יצוין כי בנושא תרומת זרע ניתן פסק דין בבג"ץ בפברואר 2013 בעניין זכותו של תורם זרע לחזור בו.
עותרת הרתה מתרומת זרע 83 ושילמה עבור האפשרות להשתמש בעתיד בזרעו של אותו תורם, אך התורם חזר בתשובה וביקש לחזור בו מהסכמתו.
בית המשפט העליון פסק ש"בתחרות בין זכותו של תורם זרע שלא להיות הורה ביולוגי בעל כורחו לבין זכותה של הנתרמת להורות מאותו אב גנטי, ידו של התורם היא על העליונה84.
אי-בהירות בנוגע לזכאים לאבחון גנטי טרום -השרשה ( PGD ) במסגרת הסל .
קיימים מאות אבחונים של עשרות מחלות גנטיות שונות, וכמו כן קיימים אבחונים בנוגע לליקויים כ רומוזומליים ולמחלות נדירות שונות.
בביקורת עלה כי בשנת 2009 נכנס לסל שירותי הבריאות "אבחון גנטי טרום-השרשה".
לאחר ביצוע אבחון זה העוברים מוחזרים לרחם האישה במסגרת הליך הפריה חוץ-גופית.
בסל נקבע כי הזכאים לאבחון זה הם זוגות הנמצאים בסיכון של 5% ומעלה ללדת ילד עם מומים כרומוזומליים חמורים במיוחד או זוגות עם מוטציות הגורמות למחלות גנטיות חמורות במיוחד (כמפורט בהגדרות), שמתקיימים בהם התנאים המפורטים בהתוויה שנקבעה בסל.
חוזר מינהל רפואה85 קובע כי "מחלה תורשתית מוגדרת כחמורה במיוחד, אם היא גורמת לתמותה בגיל צעיר או לתחלואה ולסבל רב ללא אפשרות ריפוי".
83 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 57( ב 2007 '), בפרק "בנקי זרע", עמ417.
84 בג"ץ 4077/12 , 'פלונית נ.
פסק הדין ניתן בתאריך 5.
85 חוזרמס' 34/2008 מיולי 2008.
בביקורת עלה כי הגדרת הזכאות לאבחון גנטי טרום -השרשה אינה מפורטת דיה.
לפיכך ייתכן שבקשתם של חלק מהזוגות למימון בדיקות מסוימות במסגרת הסל תיענה בחיוב, ואילו בקשתם של זוגות אחרים למימון אותן בדיקות תיענה בשלילה, אף שהסיכון ללידת ילד הסובל ממחלות תורשתיות זהה בשני המקרים.
לעתים אף יימנעו זוגות שבקשתם נענתה בשלילה מלבצע את הבדיקות באופן פרטי עקב התשלום הכרוך בכך.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2012 מסר משרד הבריאות כי יפיץ חוזר חדש בנושא השימוש בטכנולוגיה בשיטת PGD.
תחום ההפריה החוץ-גופית הוא תחום רגיש עם היקפי פעילות ניכרים של יותר מחצי מיליארד ש"ח מידי שנה.
תחום זה משפיע על חיי היום יום של זוגות צעירים רבים.
משרד מבקר המדינה מצא בתחום זה ליקויים רבים הדורשים התייחסות ותיקון.
הגיל המרבי לטיפולי הפריה חוץ -גופית: יש מקום שמשרד הבריאות ידון בהמלצות המועצה הלאומית לרפואת נשים להוריד את הגיל המרבי לקבלת טיפולי הפריה חוץ-גופית, בשיתוף הגורמים המקצועיים - כל זאת מתוך התחשבות במגוון ההיבטים של נושא זה.