HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מהאמור לעיל עולה כי נמצאו ליקויים בנוגע לבטיחות עובדים העוסקים בהדברה חקלאית, התמונה עגומה במיוחד בכל הנוגע לבטיחות עובדים זרים העוסקים בכך.
בהצעת התיקון לתקנות הבטיחות בעבודה עם חומרי הדברה שהפיץ משרד הכלכלה ביוני 2016 למשרדי הממשלה נכלל סעיף ובו דרישה, כי לפני שעובד יחל בביצוע עבודה הכרוכה בשימוש בחומרי הדברה עליו לעבור הכשרה במוסד המוסמך לכך ולקבל תעודת המעידה על הכשרתו.
עוד נכתב כי יש להעניק לעובד הדרכה בשפתו, לרבות באמצעות מתורגמן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד העבודה והרווחה כי נוכח ממצאי הדוח מתחזק הצורך לפעול בהקדם לתיקון התקנות כדי שדרישה כזאת, שעדיין נכללת במסגרת טיוטה , תהפוך למחייבת ותיושם.
כמו כן על המשרד לדון בממצאי דוח המחקר ולבחון כיצד ניתן להגביר את הפיקוח על המעסיקים כדי להבטיח את בטיחות עובדיהם, בעיקר נחוץ להגביר את הפיקו ח על משקים המעסיקים עובדים זרים, שכן עלה כי שיעור גדול במיוחד של עובדים אלה אינם זוכים להדרכה ולאמצעי מיגון מספקים.
מינהל הבטיחות מסר בתשובה מינואר 2017 למשרד מבקר המדינה כי מטרת המחקר "הייתה: בדיקה של רמת החשיפה לחומרי הדברה בקרב עובדי חקלאות ישראלים ועובדים זרים, ולברר את הקשר בין רמת הידע וההתנהגות של העובדים הנ"ל לבין עוצמת החשיפה והסימפטומים הבריאותיים, לפני ואחרי תכנית התערבות".
המינהל ציין כי מחקר זה "ומחקרים דומים .
מסייעים לנו למקד את פעולתנו במקומות ובנושאים הבעייתיים, וזאת בנוסף למקורות מידע אחרים כגון מידע שמגיע מתלונות עובדים"; עוד ציין מינהל הבטיחות כי הוא "למד את ממצאי עבודת המחקר .
ופועל לאורם"; וכי "מינהל הבטיחות מחייב רופאים לדווח על כל מחלת מקצוע שנגרמה לעובד כתוצאה מעבודתו עם חומרי הדברה.
בביקורי הפיקוח ובשיחות עם העובדים אנו מוודאים כי העובדים מודעים לזכותם להיבדק על ידי רופא במקרה של מצוקה רפואית".
מינהל הבטיחות הוסיף: "בביקורי הפיקוח נבדק גם נושא השמיר ה על ההיגיינה האישית של העובדים כולל הפרדת ציוד העבודה מהעובדים בגמר יום העבודה".
למנוע פגיעות בעובדי .
לחומרי הדברה אכיפת החוק על מעסיקים שנמצאו אצלם ליקויי בטיחות .
על פי חוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי"ד -1954, המפקחים של מינהל הבטיחות מוסמכים להוציא למעסיקים צווי בטיחות וצווי שיפור כל אימת שנשקפת סכנה לשלומו או לבריאותו של אדם.
מפקח עבודה יוציא צו בטיחות כדי "להורות על הפסקת העבודה במקום העבודה, לאסור את השימוש במכונה, במתקן בציוד או בחומר .
או לאסור את השימוש עד הורחק גורם הסכנה וניתן על כך אישור מאת מפקח עבודה"; "לחייב את המחזיק במקום העבודה לנקוט, תוך הזמן הנקוב בצו, אמצעים .
עוד נאמר בחוק כי אם המפקח נוכח שבמקום עבודה לא מקוימת "הוראת חיקוק שעניינה בטיחותם, בריאותם, גיהותם או רווחתם של בני אדם העובדים בו או הנמצאים בו לצורך עיסוקם או משלח ידם" הוא רשאי להוציא צו שיפור שיחייב את "המחזיק במקום העבודה לנקוט בצעדים שיפרט בצו לשם קיומה של אותה הוראת חיקוק תוך תקופה שיקבע בצו ושלא תפחת מארבעה עשר ימים".
החוק מאפשר גם הטלת סנקציות על מעסיקים שהפרו אותו.
מינואר 2013 עד אוקטובר 2015 הוציאו מפקחי משרד הכלכלה למעסיקים בחקלאות 90 צווי בטיחות ו -131 צווי שיפור בסך הכל .
לדברי מפקח חקלאות ארצי, "ברוב מתוקנים באופן מידי, דבר המייתר ]שנמצאים על ידי המפקחים[ המקרים הליקויים הוצאת צווים".
המפקח בנושאי אי הדרכה ]על מעסיקים[ הוסיף כי "לא הוטלו קנסות או ציוד מגן אישי חסר.
קנסות מוטלים במקרה של הפרת צווים".
במכתב תשובה מיולי 2016 כתב המפקח הארצי לחקלאות למשרד מבקר המדינה כי "קיים קושי לבצע אכיפה אפקטיבית בחקלאות כיוון שארגז הכלים בידי המפקחים מצומצם".
בבירור שנעשה עם המפקח בנוגע לכך הוא הסביר, כי אמנם בנסיבות מסוימות הוא מוסמך להטיל על מעסיק קנס מינהלי או להגיש נגדו כתב אישום בנוגע לעבירות בטיחות שבוצעו אצלו ובנוגע לאי - מילוי צווים, ועם זאת השימוש בסנקציות אלה מועט מאוד כיוון שמדובר בהליכים משפטיים ארוכים ומסורבלים.
על פי המפקח כדי לבסס ראיות בנושא השימוש בחומרי הדברה יש להגיע לשדות, מטעים לולים ורפתות, רחוקים ומבודדים גיאוגרפית ולתפוס עבריינים בשעת מעשה .
מחסור במשאבים (כוח אדם, כלי רכב) מקשה על כך.
"כיום, כאשר מתגלים ליקויים כגון חוסר הדרכה .
או אי שימוש בציוד מגן אישי, מחייבים את החקלאי באמצעות מכתב התראה או צו, לתקן את הליקויים בזמן קצוב ומוודאים שהליקויים תוקנו.
אילו הייתה למפקח עבודה סמכות להטיל באופן מידי קנס מרתיע בשטח על עבירה ברורה - הרי שזה היה כלי יעיל יותר להרתעה".
כפי שעלה לעיל, המפקחי ם של משרד הכלכלה והתעשייה התקשו להגיע למספר מספק של משקים חקלאים כדי לבצע את הפיקוח הנדרש.
עוד עלה כי גם כאשר הגיעו המפקחים למשק חקלאי ואפילו הזדמן להם ל היות עדים לעבירת בטיחות שבוצעה בו, בדרך כלל לא ננקטו נגד מעביד כזה סנקציות של קנס מינהלי או הגשת כתב אישום.
במצב שתואר לעיל יכולת ההרתעה של המפקחים כלפי המעבידים בחקלאות מוגבלת, ובשל כך גם מוגבלת יכולתם למנוע פגיעות בעובדי חקלאות הנחשפים לחומרי הדברה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |703 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד העבודה והרווחה, שמופקד כיום על הנושא, כי עליו לבחון כיצד לגשר על הפער בין משאבי הפיקוח הנחוצים לאלה העומדים לרשותו בפועל.
לעניין כלי אכיפה חסרים, יוער כי המשרד נדרש ליזום פעולות כדי להקנות למפקחיו בתחום החקלאות סמכויות נוספות, אם אלה אכן חסרות להם לצורך כך.
בתשובת מינהל הבטיחות למשרד מבקר המדינה נאמר כי "לעניין כלי אכיפה חסרים, מנהל הבטיחות מקדם צו שיתקן את התוספת השנייה לחוק להגברת האכיפה, התשע"ב -2011 , באופן שיאפשר הטלת עיצום כס פי במקרה של הפרת חובות לפי הוראות חיקוק שונות מתחום הבטיחות בעבודה ובין השאר תתאפשר הטלת עיצום כספי במקרה של אי קיום צו שיפור או צו בטיחות".
במאי 2003 החליטה הממשלה לקדם פיתוח בר-קיימה, ועל משרד החקלאות הוטל ל פעול ל צמצם את השימוש בחומרי הדברה.
מ מצאי הביקורת מ עידים שטרם הוסדרו כנדרש תחומי הרגולציה, הפיקוח, האכיפה וההדרכה לחקלאים ויש להשלים את הסדרתם כדי שיהיה אפשר לצמצם את השימוש בחומרי הדברה, וזאת לטובת האדם, החי והסביבה.
לא רק הציבור הרחב חשוף להשפעות הרעילות של חומרי ההדברה - העובדים בחקלאות הם ככל הנראה אלה החשופים ביותר לחומרים רעילים אלה כיוון שבעת ההדברה עלולים החומרים לבוא במגע עם עורם וכן לחדור לדרכי נשימתם.
עלו ליקויים בהיקף ההדרכה לעובדים ובאספקת ציוד מגן במיוחד עבור עובדים זרים בחקלאות, שהם מלכתחילה מגזר מוחלש.
מתשובות משרדי החקלאות והבריאות לממצאי דוח זה עולה שהם מכירים בצורך להמשיך בפעולות להפחתת השימוש בחומרי הדברה ואף זיהו דרכים להסדרת נושא זה, בין במישור המשרדי ובין במישור הבין-משרדי.
לפיכך על שני משרדים אלה לש תף פעולה ולפעול במר ץ לטיפול בנושא זה לטובת בריאות הציבור, ובעיקר לטובת בריאותם של ילדי ישראל.
משרד מבקר המדינה ימשיך לעקוב אחר תיקון הליקויים כדי לוודא שהמהלכים המתוכננים יקרמו עור וגידים לשם השגת היעד המבוקש - הפחתת השימוש בחומרי הדברה בחקלאות - שהוא חיוני לבריאות האדם והחי ולשמירה על הסביבה.
ביולי 2001 אישר הקבינט הביטחוני תכנית מקיפה למרחב התפר4 , כדי להקטין את יכולת החדירה של מְפַגעים מאזור יהודה והשומרון (להלן - איו"ש) לישראל, ולמנוע מפלסטינים מאיו"ש להסתנן למדינת ישראל דרך מרחב התפר ולשהות בישראל שלא כחוק .
תכנית מרחב התפר כללה, בין היתר, הקמת מכשול ואמצעים טכנולוגיים לזיהוי ולתצפית, קיום פעילות ביטחון שוטף לאורך המכשול , ובניית מעברים לשם פיקוח על מעבר בני אדם, מעבר כלי רכב ומעבר סחורות בין איו"ש ובין ישראל.
בדצמבר 2001 החליט הקבינט הביטחוני5 לדון בהמלצות שר הביטחון והרמטכ"ל לבצע את התכנית להקמת מכשול ב"עוטף ירושלים" 6 ,ובמרץ 2002 החליט הקבינט הביטחוני לאשר את התכנית7.
/החלטה ב 43 מסדירה את נושא חלוקת האחריות לאבטחת המעברים ולהנחיה מקצועית בין הגופים השונים ואת תפקידיהם.
מטה לוט"ר נקבע בהחלטה זו כגורם מסדיר האחראי לשפר את התיאום בין הגורמים השונים הפועלים בתחום אבטחת המעברים ותפעולם מתוך ראייה לאומית.
תפקידו העיקרי הוא להמליץ לממשלה על סדר הקדימויות הרצוי לחלוקת המשאבים המוקצים לאבטחת המעברים, לסייע בפתרון מחלוקות, ולהגדיר גבולות גזרה בין הגורמים הנוטלים חלק באבטחת המעברים.
עוד נקבע בהחלטה, כי קבלת ההחלטות של הגורם המסדיר תיעשה בהתאם למנגנון שגובש בהחלטת השרים לענייני ביטחון לאומי מס' ב/448 מיום 14.
05 , ולפיה מחלקת המעברים ותשתיות במשטרת ישראל (להלן - מחלקת מעברים) משמשת כגורם מנחה בנוגע לאבטחה הפיזית במעברים ובתחום הטיפול הביטחוני במטען במעברי הסחורות, והשב"כ משמש כגורם מנחה בנוגע לבדיקת הנוסע וכבודתו (ראו הרחבה בהמשך).
בשנת 2011 פרסםמשרד מבקר המדינה דוח בנושא פעילות המעברים בין ישראל ובין אזור יהודה והשומרון 9, ובו צוין , כי במסגרת תכנית מרחב התפר הוקמו מעברי הולכי רגל, מעברי רכב ומעברי סחורות (להלן - המעברים), וכן מעברים חקלאיים ומעברי מרקם חיים10 .
המעברים נועדו לפקח על מעבר בני אדם, כלי רכב וסחורות בין איו"ש לישראל, ולשמש מרכיב חיוני בהיערכות למניעת הסתננות לתחומי מדינת ישראל ולמניעת פיגועי טרור, ולמתן השירותים הנדרשים לאוכלוסיית המשתמשים בהם שיאפשרו להם לקיים אורח חיים ראוי.
5 /החלטה מס' ב43 מ- 2.
7 /החלטה מס' ב57 מ- 13.
8 /החלטה ב44 ,קובעת כי בסמכותו של גורם מסדיר היא לקבוע בידי מי האחריות לנושא מסוים מה תכולתה של האחריות ומהם קשרי הגומלין בין הגורמים השו נים.
גורם מסדיר יפעל רק באותם מקרים בהם התגלה כי אין גורם אחראי לתחום מסוים או שקיים חוסר תאום בין ריבוי גורמים שעוסקים בתחום.
10 ה"מעברים החקלאיים" נועדו לאפשר לפלסטינים להגיע לאדמותיהם הנמצאות מעבר למכשול כדי לעבדן, ומעברי "מרקם חיים" נועד ו לאפשר לפלסטינים גישה למוסדות ציבור הנמצאים מעבר למכשול.
פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1803 .
מעברי הרכב מיועדים לישראלים בלבד (רכבים פלסטינים אסורים בכניסה לישראל למעט באישורים חריגים).
מעברי הסחורות מיועדים להעברת סחורות פלסטיניות מאיו"ש לישראל בשיטת גב אל גב (הסחורה מאיו"ש נפרקת במעבר, נבדקת ומועמסת על משאית ישראלית בדרכה לישראל) ולהעברת סחורות מישראל ליעד פלסטיני באיו"ש (במקרה זה נדרשת הצגת תעודת משלוח של הסחורה, והסחורה נפרקת ונבדקת מדגמי ת) (ראו הרחבה בהמשך).
מעברי הולכי הרגל משמשים בעיקר פלסטינים בעלי היתרים מיוחדים (כגון היתרי עבודה), וכן בעלי דרכונים זרים במעבר משטחי איו"ש לישראל.
בנוסף לכך, משמשים מעברי "עוטף ירושלים" בעיקר את תושבי מזרח ירושלים שהינם תושבי קבע בישראל, במעבר בין שכונות העיר אשר הופרדו כתוצאה מהקמת גדר "קו התפר".
בין ישראל לאיו"ש פועלים 33 מעבריםבאמצעות שלושה גופים: רמי"ם המפעילה 13 מעברים, המשטרה המפעילה 16 מעברים בגזרת "עוטף ירושלים" וצה"להמפעיל ארבעה מעברים: .
תרשים 1 :מעברים באחריות רמי"ם .
* צה"ל אחראי על מעבר כלי הרכב במעבר מכבים.
מעבר הולכי הרגל בנקודה זו אוזרח והועבר לאחריות רמי"ם.
תרשים 2 : מעברים באחריות משטרת ישראל .
תרשים 3 : מעברים באחריות צה"ל .
בביקורת הקודמת עלו ליקויים רבים, חלקם מהותיים, הנוגעים לפעילות המעברים.
פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1805 .
בחודשים דצמבר 2015 עד יו לי 2016 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב מורחבת אחר תיקון הליקויים המרכזיים שהועלו בביקורת הקודמת.
הביקורת נערכה בין היתר, ב מטה לוט"ר, במשהב"ט, במשרד לבט"פ, במשטרת ישראל, בצה"ל, במתפ"ש, במנהא"ז, במשרד הפנים, במשרד האוצר, ב משרד המשפטים, ב שב"כ ובמשרד ראש הממשלה.
בדיקות השלמה נערכו עד ינואר 2017 .
בביקורת נמצא כי חלק ניכר מהליקויים לא תוקן כלל, וחלקם לא תוקן במלואו.
ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם מספר נתונים מפרק זה, לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח -1958 ]נוסח משולב [ .
חיסיון נתונים אלה אינו מונע את הבנת מהות הביקורת להלן עיקרי הממצאים: .
אזרוח המעברים בין ישראל לאיו"ש .
בביקורת הקודמת צוין כי כבר במאי 2003 סיכמו שר הביטחון דאז, מר שאול מופז, ושר התחבורה דאז, מר אביגדור ליברמן, כי " 'המסופים ב'מרחב התפר' צריכים להיות אזרחיים ומתופעלים על ידי 'רשות אזרחית '.
העיקרון העומד ביסוד אזרוח המעברים הוא, שביצוע האבטחה במעברים על ידי אזרחים ולא על ידי אנשי ביטחון לובשי מדים, יפחית את החיכוך עם העוברים במעברים.
אזרוח המעברים יביא לאחידות מבצעית, מנהלית, תפעולית וטכנולוגית; לקיצור זמן הטיפול במעבר ולשיפור רמת השירות והבידוק הביטחוני ; לחיסכון בכוח אדם צבאי ו לביטול כפיפותם של חיילים לפיקוד המשטרה במעברים שהיא מפעילה " (בעניין זה ראו בהמשך).
בביקורת הקודמת צוין עוד כי "אזרוח המעברים הוא פרויקט לאומי שנודעות לו השפעות מדיניות, ביטחוניות וכלכליות משמעותיות", וכי "הפעלת מעברים לבני אדם, כלי רכב וסחורות בין איו"ש ובין ישראל כרוכה בטיפול בבעיות ביטחוניות, כלכליות מנהליות ובמניעת פעילות פלילית.
הרכב האוכלוסייה המשתמשת במעברים הוא מגוון: אזרחים ישראליים, לרבות אלו המתגוררים באיו"ש, פלסטינים בעלי היתר שהייה בישראל, תושבי מזרח ירושלים בעלי תעודות זהות ישראליות, דיפלומטים, נציגי ארגונים בין -לאומיים, עיתונאים, תיירים, רופאים, אנשי דת, מורים, תלמידים ועוד.
אשר על כן, הטיפול במעברים באוכלוסייה זו, על שונותה הרבה, מחייב מקצועיות, מיומנות, ויכולת לפעול ברגישות ובהתחשבות מחד גיסא, ותוך הקפדה על כללי זהירות וביטחון מאידך גיסא.
עובדי המעברים נדרשים גם לגלות מיומנות מקצועית גבוהה בכל הנוגע לביצוע בידוק ביטחוני לבני אדם, לכלי רכב ולסחורות, בין היתר על ידי הפעלת אמצעים טכנולוגיים שונים.
בביקורת הקודמת עלה, כי רק תשעה מ -36 המעברים אוזרחו במלואם, והאחריות להם עברה מצה"ל לרמי"ם.
שמונה מעברים שצה"ל אחראי לתפעולם טרם אוזרחו, וכי ב-1911 "המעברים בגזרת "עוטף ירושלים, שהמשטרה אחראית לתפעולם, אוזרח .
11 ב"עוטף ירושלים" פועלים 16 מעברים.
בעבר פעלו 19 מעברים, אולם שלושה מתוכם נסגרו מסיבות של התייעלות.
המשמשות אותם תחום האבטחה הפיזית בלבד 12.
העיכובים בתהליך אזרוח המעברים בין ישראל לאיו"ש, שמקורם בעיקר בהיעדר תכנית כוללת ומתוקצבת , גורמים לליקויים משמעותיים בתחומים ביטחוניים וכלכליים.
בביקורת עלה כי במהלך השנים גדל משמעותית מספר הולכי הרגל הפלסטינים העוברים במעברים בלי שחל גידול במספר המעברים או שינוי מהותי בתשתיות המשמשות אותם.
להלן תמונת מצב המשקפת את ה גידול במספר הולכי הרגל הפלסטינים13 :שעברו במעברים השונים לפי גורם מפעיל .
תרשים 4 : הולכי הרגל הפלסטינים במעברי רמי"ם, 2005- 2015 .
תרשים 5 : הולכי הרגל הפלסטינים במעברי "עוטף ירושלים", 2005- 2015 .
12 האבטחה הפיזית במעברי "עוטף ירושלים" עברה לידי חברות אבטחה אזרחיות.
13 רוב הולכי הרגל הפלסטינים עוברים במעברים בין השעות 6:00 ל-8:00.
פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1807 .
ירושלים" אוזרח, וטרם .
למימוש האזרוח מהנתונים עולה, כי לאורך השנים חל גידול ניכר בהיקף הכניסות של הולכי רגל פלסטינים העוברים במעברים, וזאת, כאמור, בלי שחל גידול במספר המעברים או שינוי מהותי בתשתיות המשמשות אותם.
משרד מבקר המדינה בחן את נושא אזרוח המעברים ולהלן הפרטים: .
אזרוח מעברי עוטף ירושלים .
במרץ 2005 אישר ראש הממשלה דאז, מר אריאל שרון ז"ל, את תכנית המל"ל בנושא גזרת "עוטף ירושלים", שהומלץ בה, בין היתר, על העברת האחריות להפעלת כל המעברים שבגזרת "עוטף ירושלים" מצה"ל למשטרה ועל אזרוחם לאחר מכן, וכן על הפעלת המעברים החדשים המתוכננים להיבנות בגזרה זו באמצעות גופים אזרחיים.
בביקורת הקודמת עלה כי נכון ליוני 2010 לא אוזרח אף לא מעבר אחד מבין המעברים בגזרת "עוטף ירושלים" אשר המשטרה אחראית להפעלתם.
משרד מבקר המדינה העיר בביקורת הקודמת בחומרה, כי תהליך אזרוח המעברים היה לקוי, וכי אין להסכים לכך שנושא זה - שעל חשיבותו הרבה קיימת הסכמה של כל הגופים המטפלים בו - יהיה נתון לשיקול דעתם של משרדי ממשלה שונים ללא יד מכוונת במישור הלאומי.
עוד נקבע בביקורת הקודמת, כי תהליך קבלת ההחלטות בנוגע לאזרוח מעברי "עוטף ירושלים", שהחל כאמור במרץ 2005, לא כלל תכנית קבועה ומוסכמת המפרטת את המקורות התקציביים למימוש אזרוח המעברים.
משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר והגופים המרכזיים האחראים להקמת המעברים בין ישראל לאיו"ש ולתפעולם - משהב"ט, המשרד לביטחון הפנים, המשטרה וצה"ל - לא קבעו תכנית כוללת ומתוקצבת לאזרוח כל המעברים, וב הם מעברי "עוטף ירושלים", שבמסגרתה ייקבע גם לוח זמנים לביצועה.
בביקורת הנוכחית עלה כי מאז פרסום הביקורת הקודמת, לא חל כל שינוי ואף לא אחד מהמעברים הקיימים בגזרת "עוטף ירוש לים" אוזרח, וטרם נקבעה תכנית מוסכמת מגובה במקורות תקציביים למימוש האזרוח.
מצב דברים זה מנציח את חוסר האחידות הביטחונית ואת ה הבדלים באופן שבו מנוהלים מעברים אלה בהשוואה למעברי רמי"ם, והדבר מתבטא, בין היתר, גם ברמת השירות לעוברים בהם.
להלן הפרטים: באפריל 2016 מסר ראש מטה לוט"ר לצוות הביקורת כי " במעברי גזרת 'עוטף ירושלים' מבצעים את הבדיקה חיילים של המשטרה הצבאית.
לא רצוי שנושא הבידוק יעשה על ידי חיילים, אין זה מקצועם, וראוי היה שיעשה על ידי אזרחים שזה תפקידם ובו הם מתמקצעים, ומתוגמלים בשכר הוגן עבור פעולתם.
רק אזרוח של יתרת המעברים ישפר את הביטחון, יתן רמת שירות טובה יותר לפלסטינים, וימנע בצורה יעילה וטובה יותר פעילות טרור שמקורה בשטחי איו"ש".
בתלונה שהועברה למבקר המדינה מטעם האגודה לזכויות האזרח הנוגעת למצב בשכונות במזרח ירושלים הנמצאות מחוץ לגדר "קו התפר", נטען בין היתר, כי "במעבר ים שועפט, קלנדיה וסווחארה הממוקמים בתוך שטחה המוניציפלי של 1808 |דוח שנתי 67ב .
ירושלים נפגעת שגרת חייהם של העוברים בהם עקב זמני המתנה ארוכים ותנאים בלתי סבירים".
ביולי 2016 מסרה נציגת האגודה לזכויות האזרח לצוות הביקורת כי "עם הרגיעה [ במצב הביטחוני, חל בהדרגה בסוף דצמבר ובתחילת ינואר2016 שיפור משמעותי] בזמני המעבר במחסום של רכבים ושל הולכי רגל".
עוד מסרה נציגת האגודה כי ב- 14.
16 נערכה פגישהבנוגע למעבר שועפט בין האגודה לזכויות האזרח לראש מינהלת קשת צבעים ותפר בפיקוד מרכז, ובה נכחו בצד נציגי מג"ב והמשטרה גם נציגים של תושבי השכונה, ובה התחייבו הרשויות, בין היתר, לפעול בדרכים שונות להקטנת העומס במעברים אלו.
בנובמבר 2016 מסר משרד ראש הממשלה למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת את דברי ההסבר לנוסח האחרון של הצעת החלטה שהכין מטה לוט"ר, מקשה מאוד על ]ים[בהם נכתב, בין היתר, כי "חוסר ההומוגניות של הגופים במעבר .
בדו"ח מבקר ]חוסר אחידות מבצעית [ ,תפעולם וגורם לליקויים רבים.
למשל המדינה 61 א' ממרץ2011 עמד המבקר על המצב וסיכונים אלו.
מזה תקופה ארוכה מתנהלת עבודה מערכתית במטה לוט"ר שבמל"ל שתכליתה לאזרח את המעברים בעוטף ירושלים".
משרד מבקר המדינה בחן את הפעולות שנעשו מאז הביקורת הקודמת בנוגע לאזרוח המעברי ם בגזרת "עוטף ירושלים", ולהלן עיקרן: במאי 2011 הכין המטה לביטחון לאומי (להלן - המל"ל) הצעת מחליטים בנושא אזרוח מעברי עוטף ירושלים , שאותה הציג משרד ראש הממשלה למשהב"ט, למשרד לבט"פ ולמשרד האוצר.
בהצעה נקבע, בין היתר, כי "בהתאם להמלצות המל"ל ולהחלטת ראש הממשלה מ - 13.
להטיל על המשרד לבט"פ להכין עד ל יום 15.
11 תכניתעדכנית לאזרוח המעברים בגזרת עוטף ירושלים.
להטיל על המשרד לביטחון פנים לאזרח את המעברים יהושפט (שועפט), בחורים (חיזמה), זיתים, רחל (מחסום 300 ), עופר סחורות (ביתוניא) ועטרות (קלנדיה) באמצעות רשות המעברים ( רמי"ם) במשהב"ט במהלך השנים 2011- 2012 ".
עוד נקבע בהצעת המחליטים כי אזרוח המעברים בהיקף של 132 מיליון ש"ח ימומן מתק ציב המשרד לבט"פ, משהב"ט ומשרד האוצר בחלוקה שווה ( 44 מיליון ש"ח כל משרד) בפריסה על פני השנים 2011 ו-2012, ,וכי "המשך אזרוח המעברים מקורות המימון לאזרוחם והגורם המאזרח יידונו בין נציגי משרדי הבט"פ, הביטחון והאוצר בדיון בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, במסגרת דיוני התקציב לשנת 2013".
בביקורתהמעקב עלה כי הצעת מחליטים זו לא עלתה לדיון ולהחלטה בממשלה.
באוקטובר 2013 פנה רמ"ט לוט"ר למנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז, מר הראל לבחינה פעם ]אזרוח מעברי עוטף ירושלים[ הנושא]את[ לוקר, בבקשה "להעלות נוספת ולהנחות בשנהבשנת עבודה [ "ע ]2014 על תחילת ביצוע תהליך האזרוח במעברי עוטף ירושלים.
תוך הגדרת מקור תקציבי מוסכם ליישום" .
פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1809 .
בנובמבר2014 קיים מטה לוט"ר דיון בנוגע לאזרוח מעברי "עוטף ירושלים" בהשתתפות המשרד לבט"פ, משהב"ט, משטרת ישראל, מתפ"ש ועוד.
בדיון ציין נציג משרד האוצר כי "קיימות שתי בעיות מרכזיות באזרוח המעברים: בעיה תקציבית - מדובר בסכום של חצי מיליארד ש"ח.
מחייב פתיחה מחודשת של תקציב המדינה שנסגר זה עתה על מנת לייעד מחדש את הכסף.
הקצאה יעילה - הנושא לא עלה בתעדוף של אף אחד ממשרדי הממשלה, מכאן שאין אינדיקציה שהנושא נמצא בראש סדר העדיפויות של אף משרד.
לאור האמור עמדת משרד האוצר מתנגדת לאזרוח המעברים".
בפגישת עבודה שהתקיימה ב נובמבר 2014 בין שר הביטחון דאז לבין מנכ"ל משהב"ט דאז ציין שר הביטחון, כי "אין גיבוי תקציבי לכוונה להעביר את המעברים לאחריות רמי"ם ועל כן המהלך לא יקודם.
התנאי מבחינת משהב"ט לקבלת האחריות על המעברים הנוספים, הוא הקצאת תקציב נפרד להפעלתם" (ההדגשה במקור).
בדצמבר 2014 התקיים דיון בנושא אזרוח מעברי "עוטף ירושלים" בראשות ראש הממשלה מר בנימין נתניהו.
בדיון הציג המל"ל את המלצות יו, בין היתר, כלהלן: לאזרח את כל מעברי "עוטף ירושלים"; להטיל את האחריות לאזרוח על משרד הביטחון באמצעות רמי"ם .
; לקבוע תכנית רב -שנתית לאזרוח ולהקצות תקציב ייעודי לפרויקט האזרוח 14.
בסיכום הדיון ציין ראש הממשלה כי "מדובר בתכנית חשובה, אך בטרם תאושר, יש לבחון לעומק את עלויותיה מול יתרונותיה וזאת גם בתעדוף מול הצרכים הנוספים הנדרשים לאבטחת ירושלים " (ההדגשות במקור).
יצוין כי בסיכום הדיון לא התקבלה כל החלטה בדבר תקצוב אזרוח מעברי "עוטף ירושלים".
בספטמבר 2015 כתב ראש רמי"ם ללשכת מנכ"למשהב"ט כי "הקמתה של רשות מעברים סטאטוטורית בכפיפות למשרד הביטחון (בעדיפות).
תאפשר את המענה האזרחי והבטחוני הנדרש בהפעלת המעברים תוך קיום תפיסת הפעלה אחודה, רמת בטחון גבוהה ונורמת שירות איכותית ואחידה אשר תשרת את ביטחונה ותדמיתה של ישראל גם אם בשלביה הראשונים תצריך השקעה כספית לא מבוטלת" (ההדגשה במקור).
במאי 2016 מסר סמנכ"ל תכנון תקצוב ובקרה במשרד לבט"פ לצוות הביקורת, כי "אזרוח המעברים לא ה חל בשנים האחרונות , בין היתר בשל פער תקציבי, אשר הממשלה לא החליטה מי יישא בו.
המשרד לבט"פ רואה ברמ"ים את המסגרת הנכונה ביותר אשר צריכה לבצע את אזרוח המעברים שבגזרת עוטף ירושלים".
ביולי 2016 מסר ראש מטה לוט"ר לצוות הביקורת כי "עקב שיקולים של סדר עדיפויות הצעת החלטה זו לא הגיעה עד היום לדיון בקבינט הביטחוני.
בימים אלה מכין מטה לוט"ר נוסח מעודכן להצעת המחליטים משנת 2011 , המתבסס על תכנית אזרוח מעודכנת למעברי 'עוטף ירושלים '.
נוסח זה מתבסס על בדיקות ואומדנים .
14 בדיון זה הציג ראש מטה לוט"ר לראש הממשלה הערכה של העלויות התקציביות הכרוכות באזרוח 10 ממעברי "עוטף ירושלים" כדלקמן: הוצאות חד-פעמיות לבינוי חדש ורכש אמצעים בהיקף של 145 מיליון ש"ח, תקציב לתפעול שוטף בסך של255 מיליון ש"ח, ותקצוב לאחזקת מערכות בסך של 8 .
מיליון ש"ח 1810 |דוח שנתי 67ב .
מעודכנים שערכו הגורמים המקצועיים ברמי"ם.
הצעת המחליטים המעודכנת טרם הושלמה וטרם הופצה להתייחסות המשרדים השונים הנוגעים בדבר".
משרד מבקר המדינה מעיר למטה לוט"ר, כי העובדה שבמשך שנים ארוכות לא הגיע מטה לוט"ר יחד עם כל הגופים הנוגעים בדבר לכדי גיבוש תכנית מוסכמת ומתוקצבת לאזרוח המעברים, וכי טרם התקבלה בעניין החלטה בקבינט הביטחוני - אינה תקינה, במיוחד נוכח החשיבות הרבה וההשפעה שיש לאזרוח המעברים על ביטחון תושבי ישראל.
בנובמבר 2016 מסרה משטרת ישראל למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת שהובלה על ידי המשרד לבט"פ והלוט"ר ]עבודת מטה[ כי "בוצעה עמ"ט משרדי הביטחון והאוצר.
בעמ"ט זו סוכמו המועדים, ]שיתוף פעולה [ בשת"פ העלויות, האחריות ומקורות המימון, והיא מצויה בניהול ומעקב הלוט"ר".
בנובמבר 2016 מסר מתאם פעולות הממשלה בשטחים למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "קיימת הסכמה במתפ"ש כי אזרוח המעברים בעוטף י -.
הינו כורח המציאות בהקשרי הביטחון ואיכות ]ירושלים[ ם השירות לאוכלוסייה.
כל עוד לא יוקצו משאבים, ברמת ספר התקציב, לאזרוח המעברים, הרי שקשה יהיה לקדם את הנושא" (ההדגשות במקור).
בנובמבר 2016 מסר משרד ראש הממשלה למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת כי "העובדה שהקבינט הביטחוני טרם החליט לאזרח את מעברי עוטף ירושלים לא נובעת מכך שלא מונחת בפניו הצעת החלטה בנושא או מכך שטרם בוצעה עבודת מטה, אלא בשל כך שיש צורך בתעד וף של נושאים אחרים.
זו החלטתה של הרשות המבצעת, שעליה מוטלת האחריות לבצע תעדוף ענייני ותקציבי לפי שיקול דעתה, ולשם כך הוקנו לה הסמכויות הרלוונטיות .
הואיל ונושא אזרוח המעברים הוכר כבעל חשיבות על ידי ראש הממשלה, נבקש להטעים כי הנושא ותקצובו נבחנים מעת לעת על ידי הגורמים הרלוונטיים ואף בימים אלו נעשית בחינה נוספת של הנושא.
עבודת המטה והצעת ההחלטה של מטה לוט"ר לאזרוח המעברים הושלמו ומתעדכנים באופן רציף על ידי מטה לוט"ר , וכאשר הדרג המדיני יחליט לתעדף את הנושא על פני פרויקטים רלוונטיים אחרים, והוא יתוקצב בהתאם, לא יהיה כל עיכוב בקידומו" (ההדגשות במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר למטה לוט"ר , כי משקבע ראש הממשלה כי מדובר בתכנית חשובה, אשר יש לבחון לעומק את עלויותיה מול יתרונותיה, וזאת גם בתעדוף מול הצרכים הנוספים הנדרשים לאבטחת ירושלים, ראוי היה לסיים את עבודת המטה הנדרשת לכך, ו להביא את הצעת המחליטים בנושא המעברים לדיון בפני הקבינט הביטחוני כדי שיכריע לגבי מיקומו של נושא זה בסדר העדיפויות הכולל.
דיון כזה היה מאפשר לקבינט לבחון את חשיבות נושא אזרוח המעברים מול נושאים אחרים, ולהחליט בנושא זה שהוא ביטחוני ומהותי ונוגע לביטחון אזרחי מדינת ישראל, ולא להשאירו ללא הכרעה במשך שנים כה רבות.
פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1811 .
העוברת בהם משרד מבקר המדינה מעיר עוד בדומה להערות שעלו בביקורת הקודמת, כי לתפקוד מקצועי אחיד ו נכון של הכוחות הפועלים ב מעברי "עוטף ירושלים" ישנה חשיבות גבוהה מאוד בכל הנוגע למניעת פעולות טרור ומתן שירות טוב לעוברים בהם, אשר חלקם הם תושבי קבע בישראל.
העיכוב הרב בהשלמת תהליך אזרוח מעברי "עוטף ירושלים" יוצר חוסר אחידות תפעולית בין המעברים הפועלים בין איו"ש לבין ישראל , ומונע מתן שירותים ברמה אחידה לאוכלוסייה העוברת בהם.
חמורה העובדה שאף על פי שחלפו 11 שנים מאז החלטת ראש הממשלה דאז, אריאל שרון, ו על אף הערות מבקר המדינה בביקורת הקודמת וקביעת ראש הממשלה בדצמבר 2014 בנוגע לחשיבות האזרוח, כאמור, טרם דן הקבינט הביטחוני בנוגע לאזרוח מעברי "עוטף ירושלים".
אשר על כן, ראוי שמטה לוט"ר באמצעות המל"ל יפעל בדחיפות להעלאת נושא אזרוח המעברים לדיון בקבינט הביטחוני.
אזרוח המעברים שבאחריות צה"ל .
בביקורת הקודמת עלה שבהוראת משהב"ט מינואר 200515 נקבע כי במרחב התפר ובאזור חבל עזה מוקמים מעברים קבועים לרווחת התושבים ולשימור מרקם חייהם, וכי הוחלט על אזרוח המעברים הקיימים והעתידיים.
עוד נקבע כי משהב"ט יפעיל מטה שיופקד על תכנון והקמה של מעברים במרחב התפר ובאזור חבל עזה, על ניהול המעברים ותפעולם, לרבות מעבר בני אדם, סחורות, מטענים וכלי רכב, וכל זאת עד לקבלת החלטה על המסגרת הקבועה במדינת ישראל שייעודה יהיה ניהול המעברים.
ביולי 2005 הקיםמשהב "ט את מינהלת המעברים - גוף מינהלי שמטרתו לאזרח את המעברים ולתאם את פעילות משהב"ט במעברים.
בביקורת הקודמת עלה עוד כי שמונה מעברים מתוך 17 מעברים שהיו באחריות צה"ל טרם אוזרחו, וצה"ל המשיך בהפעלתם.
בדוח מבקר המדינה 16 שעסקבמעברים ובמכשול שבמרחב התפר, שפורסם בשנת 2005, ציין מבקר המדינה כי "חיוני לסכם בהקדם את בחינת האפשרות להעביר את האחריות להפעלת המעברים הללו לגופים אזרחיים, שזה תחום התמחותם ועיסוקם המרכזי'.
עוד צוין באותו דוח כי "צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו ממאי 2005 , כי 'המחדל העיקרי הוא אי-קיום החלטות הדרג המדיני לפיהן האחריות על המעברים ותפעולם תהיה על גורמים אזרחיים'".