HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בפקודה נקבע, שמודל הכמ"ץ יתמקד בהצגת מוכנות הגופים השונים בצה"ל לביצוע משימותיהם בתכניות מסוימות.
במסגרת הפקודה נקבעו שלבי דיון והצגה, שהאחרון שבהם הוא לראש אמ"ץ.
וכן, נכללה בה חזרה על קביעת רח"ט מבצעים האמורה, ולפיה, עיקרי הכשי רות המבצעית (על בסיס מודל הכמ"ץ) יוצגו לרמטכ"ל.
נמצא, כי במהלך שנת 2012 לא הציגה חטיבת המבצעים את הכשירות המבצעית לראש אמ"ץ, בהתאם למודל הכמ"ץ, כאמור בפקודת הארגון.
הרמה הבכירה ביותר, שלה הוצגה הכשירות המבצעית, היה רמ"ח תכנון בחטיבת המבצעים באמ"ץ במאי 2012 .
זאת ועוד, על אף קביעתו של רח"ט מבצעים, לא הוצגו עיקרי הכשירות המבצעית לפי מודל הכמ"ץ לרמטכ"ל.
הוקמה על בסיסה של מחלקת הבקרה יחידת מבקר צה"ל 24 .
יצוין, כי מצגת זרוע היבשה נשענה על נתוני מערכת הכש"ם 38 דוח שנתי65ב .
שם הדוח: כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 בשנת 2013 , במסגרת גיבוש תכנית העבודה של צה"ל וכחלק מהיערכותה של חטיבת המבצעים במטרה "להעריך את המענה המבצעי הנדרש לשנת 2014 , ובהלימה להמליץ סדר עדיפויות ש ]על[ ל צה"ל בפעולתו לשיפור מוכנותו למצבי ההסלמה או למלחמה כוללת בגזרות השונות", גיבשה חטיבת המבצעים פקודה להצגת הכשירות המבצעית לפי מודל הכמ"ץ.
הפקודה כללה מועדים להצגתה לסמכויות השונות - מרמ"ח תכנון בחטיבת המבצעים באמ"ץ ועד לסגן הרמטכ"ל ולפורום מטכ"ל.
בפועל, במהלך שנת 2013 , התקיימו דיונים להצגת הכשירות המבצעית לפי מודל הכמ"ץ עד לרמת ראש אמ"ץ בלבד, והיא לא הוצגה לסגן הרמטכ"ל ולפורום מטכ"ל.
במהלך הדיונים האמורים שהתקיימו בראשות ראש אמ"ץ ורח"ט מבצעים בשנת 2013 , עלו פערים שונים שעדיין קיימים במודל הכמ"ץ.
ראש אמ"ץ הדגיש בדיון מאוגוסט 2013 , בין היתר, את "הצורך לפתח מתודולוגיה שתאפשרהערכת כשירות אינטגרטיבית לצה"ל, אש, תמרון, לוגיסטיקה ]פיקוד ושליטה [ , בחלוקה למאמצים מרכזיים, פו"ש וכו'"; הוא הנחה לפתח "כלי משלים להערכת כשירות המפקדות להפעלת הכוח בהתייחס לאיוש התפקידים, הכשרתם, אימונם ותרגולם", וכי נדרש לבחון ולהמליץ "כיצד תשוקף סוגיית המוכנות ללחימה בטרור בכמ"ץ".
רח"ט מבצעים הדגיש בדיון מיולי 2013 , בין היתר, את החשיבות שיש ב" מיכון הכלי (בדומה למערכת הכש"ם של זרוע היבשה) וכבסיס את הגדרתם הנכונה של המדדים ושל השפה המשותפת והאחידה בין כלל מהדיונים [ הגופים"; כן הצביע על כך, כי "היעדרותם של נציגי חטיבת התכנון באג"ת בנושא הכמ"ץ באמ"ץ25 .
) פוגעת בתהליך" (ההדגשות במקור] בביקורת עלה, כי בדצמבר 2013 , מודל הכמ"ץ עדיין איננו ממוכן, והוא עדיין כולל אוסף של מצגות שגיבשו אגפי המטכ"ל והזרועות בצה"ל; וכי יש כוונה למכן את מודל הכמ"ץ על בסיס מערכת הכש"ם.
עוד עלה, כי הערכת מצב הכשירות המבצעית של צה"ל עדיין איננה משולבת כחלק מתהליך מובנה ושלם להערכת מצב עתית של הרמטכ"ל, כפי שקבע רח"ט מבצעים, כאמור לעיל.
עם זאת, נתוני מודל הכמ"ץ מהווים בסיס לגיבוש ההמלצה של אמ"ץ להערכת המצב בנושא המענה המבצעי.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי אף שהצורך במערכת להצגת כשירות צה"ל למלחמה עלה כבר לפני שנים רבות, ולמרות החשיבות שיש למערכת שכזאת בבחינת הכשירות, המוכנות והכוננות של יחידות צה"ל השונות, כחלק מתהליך הבקרה והער כת המצב הנעשה ברמה המטכ"לית - ישנם עדיין פערים משמעותיים בתהליך הגיבוש וההצגה של הכשירות המבצעית ברמה המטכ"לית, וביניהם: מודל הכמ"ץ עדיין אינו ממוכן; בהצגת הכשירות של כוחות היבשה הוא נשען על מערכת הכש"ם על כל פעריה, כמפורט לעיל; אין שפה משותפת ואחידה בהצגת נתוני הכשירות והמוכנות לכלל גופי צה"ל; והערכת מצב הכשירות המבצעית אינה מוצגת לסגן הרמטכ"ל, למטה הכללי ולרמטכ"ל.
במצב עניינים זה, ספק אם גם מודל הכמ"ץ ממלא את ייעודו ככלי ל"הצגת תמונת מצב כשירות ומוכנות צה"ל למלחמה"; ואם הוא אפקטיבי ככלי בקרה וככזה המשפיע על תהליכי קבלת ההחלטות בהכנת תכניות של צה"ל.
25 נציגי חטיבת התכנון באג"ת נעדרו מהדיונים לגיבוש הכשירות המבצעית לפי מודל הכמ"ץ שהתקיימו באמ"ץ הן בשנת 2012 והן בשנת 2013.
כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה 39 .
:שם הדוח כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, על אמ"ץ לקבוע בהקדם האפשרי לוח זמנים לסיום הטיפול בפערים במודל הכמ"ץ שנמנו לעיל, כדי שיוכל לשמש ככלי לבקרה ולתמיכה בהערכת המצב המבצעית של צה"ל.
נוסף על כך, מן הראוי שאמ"ץ ישלב בהוראה לגיבוש המענה המבצעי גם את הערכת מצב הכשירות המבצעית ואת התהליך הנגזר ממנה, לצד הערכות המצב האחרות, כבסיס לגיבוש ההמלצות למענה המבצעי.
מודל הכמ"ץ מתייחס לכלל סד"כ צה"ל - בסדיר ובמילואים - ללא הבחנה ביניהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שאמ"ץ יציג במסגרת הכשירות המבצעית של צה"ל באופן מובחן את כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה, האוויר והים.
החשיבות לכך נובעת בשל התהליכים השונים הקובעים את מצב כשירותם, ונוכח החשיבות של מערך המילואים בשעת חירום, והעובדה שעיקר הכוח מתבסס עליו.
הטיפול בכשירות מערך המילואים של כוחות היבשה בתכניות העבודה של צה"ל א.
צה"ל נוהג לגבש תר"ש לחמש שנים ועל בסיסה הוא מגבש פקודת עבודה בכל שנה, שהיא תכנית העבודה של צה"ל לאותה שנה .
שנת 2012 הייתה, כאמור, השנה האחרונה במסגרת תר"ש "תפן" לשנים 2012 -2008 .
בתחילת שנת 2012 החל צה"ל לגבש את תר"ש "עוז", ובפברואר 2013 הוא הוציא בחוברת אחת את פקודת העבודה לתר"ש "עוז" לשנים 2017 -2013 ואת תכנית העבודה לשנת 2013 , הנגזרת ממנה.
במהלך שנת 2013 , כפועל יוצא משינויים במסגרת של תקציב הביטחון, החל צה"ל לגבש תר"ש חדשה, במקום תר"ש "עוז", הנקראת "תעוזה".
, תר"ש "תעוזה" טרם אושרה בסיכום פורום מטכ"ל שהתקיים ביולי 2012 , אשר יוחד לדיון בנושא: "מערך המילואים", נכתב, שהרמטכ"ל קבע, כי " בתר"ש 'עוז' יהיה פרק שיעסוק בטיפול במערך המילואים, כשירותו ומוכנותו .
בתר"ש 'עוז' יש להקדיש פרק לתר"ש מילואים ובו יהי ו וקטורים כלליים ושנתיים לחיזוק מערך המילואים" (ההדגשות במקור).
כאמור, הכנת תר"ש "עוז" הופסקה, ועד מועד סיום הביקורת גם לא פורסמה תר"ש "תעוזה", שנועדה להחליף את תר"ש "עוז".
בפברואר 2013 הוציא אג"ת את תכנית העבודה של צה"ל לשנת 2013 , ובאוקטובר 2013 - תכנית העבודה של צה"ל לשנת 2014 .
בשתי פקודות עבודה אלה, בפרקים הנוגעים לזרועות ולאגפי המטכ"ל, יש התייחסות לכשירות ולמוכנות של מערך המילואים של כל אחת ואחד מהם.
בדרך כלל מדובר באמירות כלליות בדבר הצורך לשמור ולשפר את הכשירות והמוכנות של מערך המילואים.
נוסף על כך, יש התייחסות בכל פרק לרמת הכשירות, המוכנות או הזמינות26 הנדרשת מכלל הסד"כ בזרוע או באגף, ללא הבחנה בין הסד"כ בשירות סדיר ובמילואים.
"בח"א ובח"י רמת המוכנות נמדדת במונחים של "זמינות 40 דוח שנתי65ב .
שם הדוח: כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 יוצא אפוא, כי על אף קביעתו האמורה של הרמטכ"ל, אין בפקודות עבודה אלה התייחסות כוללת בדבר כשירותו ומוכנותו של מערך המילואים והפעולות השנתיות הנדרשות לחיזוקו.
בפקודות העבודה של צה"ל לכל אחת מהשנים 2013 -2011 נכללה במסגרת הפרק הנוגע לזרוע היבשה התייחסות כללית למוכנות כוחות היבשה למלחמה, ובתוך כך נקבעה באחוזים רמת הכשירות שבהם יעמדו.
נתון זה מתייחס לכלל כוחות היבשה, בסדיר ובמילואים, והוא נשען על מודל כשירות של הכוחות ביבשה, המשקלל נתונים שונים: נתוני הכשירות בפועל של כוחות היבשה כפי שהם משתקפים במערכת הכש"ם בעת גיבוש תכנית העבודה (משקלם בכלל רמת הכשירות עומד על 60% ;) נתונים הנוגעים לפיקודים המרחביים, כגון: תשתיות תקשוב ובינוי מבצעי (משקלם בכלל רמת הכשירות עומד על 20% ); ומרכיבים זרועיים ומטכ"ליים, כגון: מלאי תחמושת וחלפים (משקלם בכלל הכשירות עומד על 20% .
) בביקורת נמצא, כי רמת הכשירות שהוגדרה כיעד בפקודות העבודה של צה"ל בכל אחת מהשנים 2013 -2011 לכוחות היבשה, הייתה למעשה חישוב טכני של נתוני הכשירות כפי שעלו ממערכת הכש"ם ביחס לשנה החולפת, בלי להגדיר מחדש את הכשירות הנדרשת לצורך עמידה ביעדיהם.
לא זו אף זו, רמת הכשירות שהוגדרה נשענת, כאמור, על נתוני מערכת הכש"ם, אף על פי שכפי שעלה בביקורת זאת, במערכת יש עדיין פערים, ומפקדים בכירים בכוחות היבשה, לרבות מפקדי אוגדות, הביעו חוסר אמון בנתונים המוצגים בה ובאופן שקלולם בנוגע לכשירות ולמוכנות היחידות.
הבקרהבצה"ל על כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה והדיווח עליה לדרג המדיני בחוק שירות המילואים נקבע, כי היקף מערך המילואים הנדרש לצורך היערכות צה"ל למשימותיו בשעת חירום "ייקבע בידי הממשלה, לפי הצעת השר ]הביטחון[ שתינתן לאחר שהובאה לפניו המלצת הרמטכ"ל לעניין זה"; "המ משלה תבחן, לפחות אחת לשנה, לפי הצעת השר, את הצורך בשינוי היקף מערך המילואים הנדרש ".
החוק מתייחס גם לכשירות מערך המילואים ובו נקבע בעניין זה, כי "הרמטכ"ל יקבע בפקודות הצבא את הכשירות הנדרשת ממערך המילואים לצורך היערכות לשעת חירום וכן מדדים לבחינת רמת הכשירו ת הנדרשת כאמור, לרבות התקופות המזעריות של שירות מילואים הנדרשות לשם שמירה על כשירות זו".
עוד נקבע בחוק, כי " רמת הכשירות הנדרשת, כפי שקבע הרמטכ"ל .
טעונה אישור השר שהב["]ט; אחת לשנה יציג השר את רמת הכשירות, כפי שאושרה על ידו, לפני הממשלה ויביאה לידיעת הווע דה ועדת החוץ [ .
"]והביטחון של הכנסת א.
בביקורת נמצא, כי מעבר להתייחסות כללית לרמת הכשירות והמוכנות הנדרשת מצה"ל, כפי שמופיעה בפקודות העבודה השנתיות לצה"ל, ללא הפרדה בין הכוחות הסדירים וכוחות המילואים, אין בפקודות צה"ל, ובכלל זה בפקודות מטכ"ל, התייחסות לרמת הכשירות והמוכנות הנדרשת כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה 41 .
:שם הדוח כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 מכוחות המילואים לצורך היערכות לשעת חירום , למדדים לבחינת רמת .
כשירות ומוכנות זאת, או ל תקופות המזעריות של שירות מילואים .
הנדרשות לשם שמירה על כשירות זו , כפי שנקבע בחוק שירות .
בביקורת לא נמצא, שהרמטכ"ל המליץ בשנים האחרונות בפני שהב"ט על היקף מערך המילואים הנדרש לצורך היערכות צה"ל למשימותיו בשעת חירום.
בהתייחסותו מאוגוסט 2014 לטיוטת דוח הביקורת מסר צה"ל, כי "צה"ל הציג לשר הביטחון ולקבינט את ההישג הנדרש ואת הסד"כ הנגזר ממנו (כולל סגירת סד"כ) ואלה אושרו".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי האמור בהתייחסות צה"ל נוגע לסד"כ של צה"ל כולו - בשירות סדיר ובמילואים, שעה שהאמור בחוק שירות מילואים דורש הליך הנוגע אך ורק למערך המילואים.
לא נמצא גם, כי בשנים האחרונות הביא שהב"ט, מדי שנה בשנה, את הצעתו לממשלה בדבר היקף מערך המילואים לפי המלצת הרמטכ"ל.
כמו כן, לא נמצא, כי שהב"ט מאשר את רמת הכשירות הנדרשת ממערך המילואים כפי שקבע הרמטכ"ל, מציג אותה אחת לשנה לפני הממשלה, ומביא אותה לידיעת ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, כנדרש בחוק.
להתייחסות לשכת שהב"ט מאוגוסט 2014 לטיוטת דוח הביקורת צורפו מספר זימונים שהופנו ללשכת שהב"ט להופיע בוועדת החוץ והביטחון ובוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת בנוגע למערך המילואים; כן צורף סיכום הדיון של שהב"ט מיוני 2014 על הדוח של צוות מערך המילואים, שהוזכר לעיל.
בהתייחסות של לשכת שהב"ט צוין, כי "מהמסמכים הנ"ל עולה כי לשכת השר עסקה בנושא זה, הציגה אותו בפורומים הממלכתיים השונים, מהיבטים שונים, קיבלה החלטות אפקטיביות שונות, ואף הציגה עדכונים שונים לפורומים חוץ משרדיים וממלכתיים, כמתבקש מחוק המילואים".
כאמור, בחוק שירות המילואים נקבע, כי "אחת לשנה יציג השר את רמת הכשירות, כפי שאושרה על ידו, לפני הממשלה ויביאה לידיעת הוועדה ועדת [ ".
משרד מבקר המדינה מעיר אפוא, כי המסמכים]החוץ והביטחון של הכנסת שצורפו להתייחסות לשכת שהב"ט אינם מצביעים על כך שניתן מענה לאמור בחוק שירות המילואים.
שם הדוח: כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 משרד מבקר המדינה סבו ר, כי הוראות חוק שירות מילואים שהוזכרו לעיל נועדו להבטיח את כשירותו של מערך המילואים ואת הפיקוח עליה.
לפיכך, ראוי, לדעת משרד מבקר המדינה, ששהב"ט והרמטכ"ל יפעלו ליישום הוראות חוק שירות המילואים בהיבטים הנוגעים לדיווח על כשירות ומוכנות מערך המילואים לדרג המד יני ולפיקוח של הדרג המדיני על רמת הכשירות והמוכנות של המערך.
עיקר כוחו הלוחם של צה"ל ביבשה הוא מערך המילואים.
בחוק שירות מילואים נקבע, כי התבססותו של צה"ל על כוחות המילואים מטילה עליו חובה ואחריות, "להבטיח את רמת כשירות מערך המילואים והמשרתים בו באמצעות מתן הכשרות, אימונים וציוד הולמים על פי משימות יחידותיו ".
בתורת האימונים שהוציאה זרוע היבשה נקבע, כי התבססותו של צה"ל על כוחות המילואים "מחייבת את הצבא לשמור את מקצועיות המערך, תוך התמודדות מתמדת עם תהליכי השכחה המוגברים באוכלוסייה זאת, ותוך שמירה על עדכון מתמיד בידע ובמיומנות של המערך אל מול הדינמיות של מאפייני שדה הקרב במרכיביו השונים".
בדוח זה הועלו ליקויים במספר נושאים מרכזיים, כלהלן: 1.
אימוני יחידות המילואים וחיילי המילואים של כוחות היבשה מודל האימונים התלת-שנתי החדש לשנים 2012 -2010 נועד להגביר את נפח האימונים של יחידות המילואים של כוחות היבשה.
בשנת 2013 נפגעה תכנית האימונים עוד יותר בכל הרמות, ולפי התייחסות צה"ל לממצאי הביקורת, אימוני מערך המילואים ביבשה אף נעצרו בחודש יוני 2014 .
כמן כן, משך האימונים, תוכניהם ואופן ביצועם אינם מאפשרים לתרגל את כלל הכשירויות הנדרשות, ולהשיג בהם את המיומנויות הנדרשות ללחימה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי יש בכך כדי להעמיק את הפגיעה בכשירות מערך המילואים של כוחות היבשה וברמת המוכנות שלו, והדב ר עלול אף לפגוע ביכולתו למלא את משימותיו.
כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה 43 .
:שם הדוח כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 2.
מוכנות הימ"חים והכשירות האחזקתית ביחידות המילואים .
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את המאמץ שצה"ל השקיע בחידוש מלאי .
ציוד הלחימה האישי, הצוותי וחלק מהציוד הפלוגתי בימ"חים.
בביקורת כי קיימים פערים משמעותיים במערך האחזקה בימ"חים של אוגדות .
בהתייחסו לפערים אלה ציין גורם בכיר בצה"ל, כי המוכנות של .
צה"ל למלחמה הולכת ונפגעת.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על צה"ל לטפל .
בדחיפות במצב האחזקה באוגדות המילואים, ולתת מענה דחוף לפערים .
האמורים באופן שיבטיח שמי רה על כשירות ומוכנות הימ"חים, וכשירות .
ומוכנות אוגדות המילואים הנובעת מכך.
הגדרת כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה, מדידתה .
והדיווח עליה לדרג המדיני .
חובות מרכזיות המעוגנות בחוק שירות המילואים בעניין כשירות מערך .
המילואים אינן מתקיימות: כך, למשל, הרמטכ"ל אינו ממליץ בפני שר .
הביטחון על היקף מערך המילואים הנדרש לצורך היערכות צה"ל למשימותיו .
בשעת חירום, והשר אינו מביא המלצתו בעניין זה בפני הממשלה; אין .
בפקודות צה"ל התייחסות לרמת הכשירות והמוכנות הנדרשת מכוחות .
המילואים לצורך היערכות לשעת חירום , למדדים לבחינת רמת כשירות .
ומוכנות זאת, או ל תקופות המזעריות של שירות מילואים הנדרשות לשם .
שר הביטחון אינו מאשר את רמת הכשירות הנדרשת, .
והוא גם אינו מציג אותה לפני הממשלה או מביא אותה לידיעת ועדת החוץ .
והביטחון של הכנסת, כנדרש בחוק.
בכך נפגעת יכולתם של הדרג המדיני ושל .
הכנסת לממש את יכולתם לפקח על רמת הכשירות של מערך המילואים, .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על צה"ל להבטיח את רמת הכשירות של מערך המילואים והמשרתים בו באמצעות מתן הכשרות, אימונים וציוד הולמים על פי משימות יחידותיו, ובהתאם לתכניות האופרטיביות המ יועדות להן.
על זרוע היבשה ועל אמ"ץ לבחון את ההשלכות האפשריות שיש לפערי הכשירות והמוכנות של כוחות המילואים על יכולתם לבצע את משימותיהם, הן מבחינת ההישגים הנדרשים מכוחות המילואים והן מבחינת לוח הזמנים הנדרש למימוש משימות אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, הצגת תמונת מצב מהימנה של כשירות מערך המילואים היא חיונית ביותר לתהליכי קבלת ההחלטות, הן לדרג המדיני והן לדרג הצבאי הבכיר, ומתחייבת מכוח חוק שירות המילואים.
היעדרה של תמונת מצב זאת ואי-הצגתה כמתחייב בחוק, מהווים ליקוי מהותי, שעל שהב"ט ועל והרמטכ"ל לפעול לתקנו.
אדם המכהן בתפקיד בשירות הציבורי, קל וחומר בתפקיד בכיר, נדרש לפעול בתפקידו במצב ניגוד עניינים יכול להתעורר בין היתר כאשר שאין בו חשש לניגוד עניינים ולשיקולים זרים.
לעובד הציבור אשר מטפל בסוגיה מסוימת במסגרת תפקידו יש, לבד מהאינטרס הציבורי, אינטרס אחר.
החשש הוא שבמקרה כזה האינטרס האחר ישפיע על החלטותיו ובכך יגרום לא ורי.
רק לקבלת החלטה לא מיטבית אלא גם יפגע באמון הציבור בשירות הציב בתקנון שירות המדינה 1 (להלן- התקשי"ר) קיימת הסדרה מפורטת בנושא ההעסקה בתפקידים מסוימים של נושאי משרה בשירות הציבורי שיש בהם ניגוד עניינים מובנה בין לא די בכך שחבר הוועד יימנע מלעסוק בסוגיות חברות בוועד העובדים ובין מילוי התפקיד.
בעיה עלולה להתעורר גם במקרה שבו עובד מבקש הנוגעות למחלקה שבה הו לפנות לוועד בעניין הקשור ליחסיו עם מנהלו, וזאת בשעה שהמנהל משמש במקביל גם כחבר ועד.
בשנת 2014 נדרש מבקר המדינה לסוגיה זו 2 וקבע כי "על נושאי משרה בתאגידים ציבוריים לפעול לפי כללי האתיקה הציבורית: להקפיד על מינהל תקין ועל טוהר מידות ולהימנע ממצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים.
טובת הציבור צריכה לעמוד לנגד עיניהם, והחלטותיהם צריכות להיות נקיות משיקולים זרים".
ניגוד עניינים כזה בולט בייחוד בעת ביצוע שינויים רוחביים בארגון, כמו רפורמות מבניות, תוכניות התייעלות, ה פרטות חלקיות או מלאות וכיוצא בזה.
בעת שינויים אלו נדרש המנהל הבכיר, שהוא גם חבר בוועד העובדים, לאזן בין האינטרסים השונים הכרוכים בשני תפקידיו.
החל על כל משרדי הממשלה ועל חברות ממשלתיות וכן על תאגידים סטטוטוריים שהחילו עליהם את כלליו 2 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65 א(2014 '), "גיוס והעסקה של קרובים ומקורבים בתאגידים", עמ134.
מדינת ישראל -422 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
כהונת חברי ועדי עובדים בתפקידי ניהול ואיוש תפקידים בכירים בגופים ממשלתיים בחודשים אוקטובר 2017 עד פברואר 2018 בדק משרד מבקר המדינה היבטים מסוימים בכהונת מנהלים ועובדים המשמשים כחברי ועדים בגופים ממשלתיים ואת הליך האיוש של כמה משרות בכירות בגופים אלו.
הבדיקות נעשו ברשות המיסים בישראל (להלן -רשות המיסים או הרשות), בנציבות שירות המדינה (להלן -נש"ם), במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן -הלן משרד התחבורה), ברשות שדות התעופה (ל -רש"ת) ובחברת דואר ישראל בע"מ (להלן -חברת הדואר).
בפברואר וביולי 2019 .
חשש לניגוד עניינים של עובדים בכירים בשירות הציבורי החברים בוועדי עובדים .
הבסיס הנורמטיבי: בחוק הסכמים קיבוציים, התשי"ז -1957 , נקבע כי "לכל עובד הזכות לפעול למען הת ארגנות עובדים בוועד עובדים ובארגון עובדים, להיות חבר בוועד עובדים ובארגון עובדים ולפעול במסגרתם".
הזכות להיבחר למוסדות אלו היא זכות יסוד במשפט העבודה3.
זכות ההתאגדות היא זכות יסוד הכוללת בתוכה את החופש להתארגן בארגון עובדים, ולשם מימושה יש לקיים בחירות למוסדות ארגון העובדים.
על אף חשיבותה, הזכות הזאת מוגבלת: בפסיקה נקבע כי מנהל בכיר ולעיתים גם מנהל בדרג ביניים אינם רשאים להשתתף בהתארגנות עובדים4 .
בתקנון ועדי העובדים 5 נקבע כי "בעלי תפקידים בתחום ניהול כוח אדם, המוסמכים לקבל עובדים ולפטרם ו/או לקבוע את תנאי עבודתם ושכרם" לא יהיו רשאים להיבחר לוועד עובדים.
חשיבות עריכתם של הסדרי ניגוד עניינים:הצורך באיסור ניגוד עניינים מתעורר אם העניין נוגע אליו באופן אישי או מוסדי.
ככלל, יהיה על שבעל התפקיד עוסק בו כרוך באינטרס ש העובד להימנע מלטפל באותו העניין.
על פי הפרקטיקה המקובלת בשירות המדינה, הנושאים או הגופים שבהם בעל התפקיד מנוע מלטפל נקבעים מראש בהסדר למניעת ניגוד עניינים רי ניגוד עניינים מעוגנת שהיועץ המשפטי של המשרד עורך לעובד.
הפרקטיקה של עריכת הסד בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה מס' 1.
1555 - "עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה" (להלן -"הנחיית היועמ"ש"), העוסקת בחובת ההסדרה ומהותה; בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה 6.
6200 , העוסקת בניגוד עניינים בין חברות בוועד עובדים לבין תפקיד במשרד ממשלתי; ובהוראות פרק משנה 13.
6 לתקשי"ר, המעגנות את איסור ניגוד העניינים ואת אופן ההסדרה גם בחוזה העבודה של עובדי המדינה.
קונפליקט "הנאמנות הכפולה":בפסיקה גם נקבע כי ככל שמיקום העובד במדרג הארגוני גבוה יותר ייתכן שתפחת זיקתו לניהול כוח האדם, ובכל זאת תיווצר התנגשות בין תפקידו ובין .
3 )פסק דין עדרבי, המוזכר בהמשך.
ע"ע (ארצי 248/07 מדינת ישראל-נציבות שירות המדינה -נ' עדרבי (פורסם במאגר ממוחשב, 25.
) 4 'עב1/03 עמותת עובדי נותב ניהול ותפעול-דשה,הסתדרות העובדים הכללית הח פ''ד מ(2005 )277 (2004.
) 5 בתקנון ועדי העובדים של הסתדרות העובדים הכללית החדשה מרוכזות ההוראות וההנחיות הנוגעות לוועדי העובדים.
מדינת ישראל -423 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
כהונת חברי ועדי עובדים בתפקידי ניהול ואיוש תפקידים בכירים בגופים ממשלתיים חברותו בוועד.
באותו אופן, אם יש בתפקידו זיקה רבה לניהול כוח אדם, גם מקום נמוך יחסית קבילה כמנהל וכחבר ועד.
במצבי התנגשות במדרג הניהולי צריך למנוע ממנו כהונה מ מתעוררת אפשרות ממשית לקיומו של קונפליקט "הנאמנות הכפולה" כלפי ועד העובדים וכלפי הארגון שבו הוא עובד ולהימצאותו של העובד בניגוד עניינים, בין תפקידו בוועד העובדים לבין תפקידו בארגון (עניין זה נדון בפסק דין עדרבי6 .
) על כללים אלו בסעיף נוסף 06.
35 בתקשי"ר שכותרתו "ניגוד עניינים בין חברות בוועד העובדים לבין מילוי תפקידים מסוימים" נכתב כדלהלן: "לשם מניעת ניגוד עניינים בין חברות בוועד עובדים לבין מילוי תפקידים מסוימים ויים להלן במשרדי הממשלה נקבע, כי עובדי המדינה הממלאים את התפקידים המנ ודומיהם, לא יוכלו להמשיך במילוי תפקידם אם ייבחרו ו/או יכהנו כחברי ועד העובדים: )א( חברי הנהלה; מנהל כללי; משנה למנהל כללי; סגני המנהל הכללי; יועץ משפטי; חשב המשרד; המבקר הפנימי; הדובר; הממונה על יחסי ציבור וחברי הנהלה אחרים.
)ב( עוזרים אישיים או יועצים אישיים של המנויים בסימן (א).
)ד( מנהל יחידה גיאוגרפית ברמת מחוז וסגנו.
)ה( בעלי תפקידים בתחום ניהול משאבי אנוש ושכר כגון מנהל היחידה למשאבי אנוש, מנהל יחידת המשכורת, מנהל היחידה למינהל במחוז או ביחידה מנהלית וכן סגניהם ועוזריהם.
)ו( קצין בטחון, חוקר בענייני משמעת, סגניהם ועוזריהם הראשיים.
)ז( מהנדס או טכנאי ייצור הקובע או הממליץ על קביעת נורמות ופרמיות.
)ח( כל עובד אחר בעל סמכות מטעם ההנהלה, להחליט או להמליץ על קבלת עובדים קידומם תנאי עבודתם ופיטוריהם.
" בהמשך התקשי"ר נקבע כדלקמן: אחראי של המשרד, לאחר התייעצות עם היועץ המשפטי של המשרד, כי "(א) נראה ל קיים ניגוד עניינים בין תפקידיו של עובד שאיננו מפורט בפסקה 06.
351 לבין חברותו בוועד העובדים של המשרד, יעביר את העניין להחלטת נציבות שירות המדינה.
(ב) במקרה של ספק יבקשו היועץ המשפטי של המשרד או היועץ המשפטי של נציבות שירות המדינה את חוות דעתו של היועץ המשפטי לממשלה.
" ובפסק הדין (להלן סוגיה זו נדונה בבית הדין הארצי לעבודה, -פס"ד עדרבי) התקבל ערעור המדינה ונקבע בנוגע לעובדת מסוימת שהיא אינה זכאית לכהן בעת ובעונה אחת הן בתפקיד .
6 )ע"ע (ארצי 248/07 מדינת ישראל-נציבות שירות המדינה -נ' עדרבי (פורסם במאגר ממוחשב, 25.
) מדינת ישראל -424 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
כהונת חברי ועדי עובדים בתפקידי ניהול ואיוש תפקידים בכירים בגופים ממשלתיים ראש היחידה לשירותי מינהל באגף הבינוי שבמשרד הביטחון והן בוועד העובדים, ובייחוד לא בתפקיד סגנית יו"ר הוועד.
די העניינים בין חברות בוועד העובדים לבין מילוי תפקידים הוראות התקשי"ר בעניין ניגו מסוימים פורסמו ב- 21.
84 , סמוך לפרסום הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בנושא זה.
לפי עמדת נש"ם, לא ניתן לקרוא את הוראות התקש"יר האמורות -ובפרט את רשימת התפקידים המנויים בהן -ראן באופן תכליתי, תוך בחינה פרטנית של באופן מרחיב או דווקני, ויש לקו נסיבותיו של כל מקרה ותוך בחינה מהותית של התפקיד בשירות המדינה, סמכויותיו ומקומו בהייררכייה הארגונית.
נוסף על כך, כמתחייב מהנחיית היועץ המשפטי לממשלה, יש לבחון ש לניגוד העניינים, לגבי כל מקרה ומקרה אפשרויות הסדרה אשר יש בכוחן להסיר את החש לאו דווקא באמצעות מניעה של כהונת העובד בתפקיד או בוועד העובדים.
רשות המיסים מונה כ- 5,700 עובדים.
בספטמבר2019 מסרה הרשות למשרד מבקר המדינה נתונים על מספרם הכולל של חברי הוועד באגף מס הכנסה - 172 עובדים, מהם29 בדירוג בכיר של המח"ר ( 42 - 44 ).
באגף זה יש 3,272 עובדים בסך הכול 7 , מהם 679 מוגדרים כמנהלים מתוקף היותם ממונים על עובדים הכפופים להם.
אגף המכס והמע"ם מונה 2,153 עובדים.
באגף זה מכהנים431 עובדים בתפקידי ניהול, מהם 111 חברי ועד כאשר87 מהם בדירוג שכר בכיר (דירוג41 ומעלה בדירוג המח"ר, 19 ומעלה בדירוג המינהלי).
פעילות הרשות להפסקת חברותו של עובד א' בוועד בשל ניגוד עניינים .
עובד א' מכהן ברשות המיסים משנת 2001 כמנהל תחום משכורת, וביולי2007 שודרג תפקידו ל"מנהל תחום בכיר משכורת" ("מנהל אגף א' משכורת").
במסגרת תפקידו עובד א' מופקד על מכלול הפעולות הקשורות לניהול יחידת המשכורת ולתשלום המשכורת של עובדי אגף המכס, מע"ם ושע"ם (שירות עיבודים ממוכנים) שברשות המיסים.
העובד נבחר בנובמבר 2017 ליו"ר הוועד של עובדי הנהלת אגף המכס והמע"ם.
כבר באוקטובר 2017 , ובטרם נבחר העובד לחבר בוועד, פנתה עורכת דין מהלשכה המשפטית ברשות אל היועץ המשפטי של נש"ם וציינה כי לעניות דעתה, לנוכח הוראת התקשי"ר8 יתקיים ניגוד עניינים מובנה בין תפקידו של עובד א' כמנהל אגף א' משכורת ובין חברותו בוועד העובדים של אגף המכס והמע"ם.
עורכת הדין הציגה גם את טענת עובד א', ולפיה נש"ם .
כולל עובדי מיסוי מקרקעין.
הרשות לא סיפקה נתונים על מספר חברי הוועד במשרדי מיסוי מקרקעין 8 הוראה 6.
)(ה מדינת ישראל -425 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
כהונת חברי ועדי עובדים בתפקידי ניהול ואיוש תפקידים בכירים בגופים ממשלתיים אישרה עניין זהה או דומה במשרד התחבורה.
לנוכח טענת העובד ביקשה עורכת הדין מנש"ם יינו.
הנחיות לפעולה בענ הסמנכ"ל למינהל ולמשאבי אנוש ברשות ציין בינואר 2018 כי בבירור טלפוני שקיים עם נציגי נש"ם הוא מצא שיש ממש בטענת אי-האכיפה במקרה דומה במשרד התחבורה.
לאחר התייעצות עם נש"ם, ולאחר שווידא כי לא ניתן לשבץ את העובד בתפקיד אחר המקביל למינהל לעובד א' כי עליו להתפטר מחברותו בוועד העובדים.
לתפקידו, הודיע הסמנכ"ל בעקבות פנייה נוספת של הסמנכ"ל אל מנהל אגף משמעת בנש"ם, שבה ביקש לפעול נגד העובד במישור המשמעתי, התקבלה מנש"ם תשובה בינואר 2018 ובה צוין כי בנסיבות שבהן יש למשרד סמכות לפעול להסרת ניגוד העניינים, הנציבו ת אינה רואה מקום לפתוח בטיפול משמעתי.
במרץ 2018 , בעת תקופת הביקורת, התפטר עובד א' מתפקידו בוועד העובדים לאחר דין ודברים שנמשך כחמישה חודשים.
במקרה זה לא היה די בפעילות נש"ם, ולפי הוראות התקשי"ר היה עליה לקבל החלטה בדבר ניגוד העניינים של עובד א'.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי נש"ם תחדד את ההנחיות לסמנכ"לים למינהל במשרדים בדבר דרכי הטיפול בנסיבות שבהן לא ניתן להסדיר את ניגוד העניינים בין תפקידו של נו שא משרה לבין חברותו בוועד העובדים, לרבות האפשרות להעברה לתפקיד אחר או פתיחה בהליכי משמעת.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הפעילות של הסמנכ"ל למינהל ולמשאבי אנוש ברשות, שפעל לאכיפת הוראות התקשי"ר בעניין עובד א'.
מינוים של עובד ב' ועובד ג' המשמשים גם ועדי עובדים ברשות המיסיםיו"ר .
עובד ב':עובד ב' מכהן מנובמבר 2012 כיו"ר הוועד הארצי של עובדי המכס והמע"ם, ומיולי 2014 ,הוא משמש גם כמנהל תחום בכיר (אכיפה) באגף המכס והמע"ם.
לפי תיאור תפקידו הוא מופקד בין היתר על הפעולות האלה: הנחיה מקצועית של העובדים והממונים בי חידות המשנה הכפופות ופיקוח עליהם 9 ; ייזום שינויים בשיטת העבודה ובנוהלי העבודה; קביעת הוראות פנימיות בתחום המקצועי והמינהלי; המלצה לממונה על ביצוע תחלופה בין עובדים ביחידות הכפופות; ביצוע הדרכות מקצועיות לעובדי היחידות הכפופות.
כיו"ר הוועד הארצי של עובדי המכס והמע"ם הוא אחראי בין השאר לניהול משא ומתן עם הנהלת הרשות על מכלול תנאי השכר ותנאי העבודה של עובדי האגף, יישום שיטות עבודה או נוהלי עבודה חדשים וביצוע תחלופה בדרגי ניהול מסוימים.
היותו מופקד על הפיקוח וההנחיה של הממונים ביחידות המשנה מעיד על כך שהוא למעשה ממונה על ממונים הממונים ביחידות המשנה מנהלים עשרות עובדים.
מדינת ישראל -426 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
כהונת חברי ועדי עובדים בתפקידי ניהול ואיוש תפקידים בכירים בגופים ממשלתיים עובד ג':עובד ג' מכהן מאפריל 2010 כיו"ר הוועד הארצי של עובדי מס הכנסה10 , ומאפריל 2013 ,הוא משמש גם כמנהל תחום בכיר מש"ם (מידע, שירות ומשאבים).