HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המכון לטיפול בעבירות משמעת לוקים בחסר , באופן משמעותי המקשה על הנהלת המכון .
לטפל בעבירות משמעת באופן המיטבי, ופירט את החסרים הקיימים: .
היעדר תקנון משמעת ואי פרסום "הוראות נוהל" בענייני סדר ומשמעת .
בהסכם הבסיס לא נקבעו סדרי העבודה של הוועדות הפריטטיות ולכן עם הקמת כל ועדה .
כזו יש להגיע להסכמה בין ההנהלה לבין ועד העובדים על סדרי עבודתה.
הבהיר כי דרישה זו עלולה לטרפד לעיתים את עבודת ועדת המשמעת ולחייב את הצדדים .
בשונה מסיום העסקתם של עובדים ארעיים, המכון אינו יכול לסיים את העסקתו של עובד .
קבוע ללא הסכמת ועד העובדים, ובהיעדר הסכמה כאמור הוא נאלץ להשתמש במנגנון .
יישוב חילוקי דעות (יישוב סכסוכים) שנקבע בהסכם הבסיס, המחייב פנייה להסתדרות, .
ואם לא הושגה הסכמה בין המכון להסתדרות יש להביא את הנושא להכרעת בוררות בפני .
הממונה על יחסי העבודה במשרד הכלכלה.
מכאן שהליך סיום העסקתו של עובד קבוע .
אורכת שבועות ואף חודשים.
במהלך השנים האחרונות נערכו א רבעה הליכי משמעת לעובדים קבועים.
הגיעו הוועדות הפריטטיות להסכמה, ובשני מקרים נאלצו הצדדים לקיים הליך בוררות בפני .
הממונה על יחסי עבודה במשרד הכלכלה שבסיומו הופסקה העסקת העובד.
סמכות ההשעיה של עובדים המוסדרת בהסכם הבסיס מסורבלת ואינה ישימה .
מנכ"ל המכון מסר עוד כי בימים אלה מנהלים הצדדים משא ומתן לגיבוש הסכם קיבוצי, .
ובמסגרתו מבקש המכון לבסס כלים טובים יותר להתמודדות עם חשדות לעבירות משמעת של .
הנהלת מכון התקנים סבורה אפוא כי ההסדרה הנורמטיבית הקיימת אינה נותנת לה את .
הכלים הנדרשים לטיפול בחשדות לעבירות משמעת של עובדי המכון.
מומלץ שהנהלת מכון התקנים תשלים את המשא ומתן האמור ותסדיר כלי עבודה .
מספקים לטיפול בחשדות לעבירות משמעת.
הטיפול בעבירות משמעת בשירות המדינה- ביקורת מעקב מורחבת יד ושם - רשות הזיכרון לשואה ולגבורה .
מוסד יד ושם הוא תאגיד שהוקם להנצחת זכר השואה בישראל, והוא פועל על פי חוק זיכרון .
השואה והגבורה - יד ושם, התשי"ג-1953 .
בשנת2019 הועסקו ביד ושם825 עובדים98 .
בהסכם קיבוצי שנחתם במאי2016 בין הנהלת יד ושם לבין "כוח לעובדים - ארגון עובדים .
דמוקר טי" וועד עובדי יד ושם נכתב כי "בכוונת הצדדים להסדיר את נושא המשמעת בתקנון .
מוסכם ומתואם לצרכי יד ושם".
בהסכם נקבע כי הצדדים יפתחו בהליכים לקביעת תקנון .
משמעת מוסכם, וכי הם יעשו מאמץ להגיע להסכמות בתוך שישה חודשים; הנהלת יד ושם .
תביא לפני נציגות העובדים הצעת תקנון משמעת שיהא הבסיס לדיונים בין הצדדים; תוקם ועדת .
משמעת והרכב שבפניו יתקיימו הליכים של בירור משמעתי; כל עוד לא נקבע תקנון משמעת .
מוסכם, תפעל ועדת המשמעת על פי כללים שבתקנון המשמעת הכללי - תקנון משמעת .
שהוסדר בהסכם קיבוצי שנחתם בספטמבר 1962 בין התאחדות התעשיינים לבין ההסתדרות .
הכללית של העובדים בארץ ישראל.
לאחר שנחתם ההסכם הקיבוצי התקיימו דיונים בין ועד עובדי יד ושם להנהלת הארגון בנוגע .
לגיבוש תקנון משמעת ייעודי ליד ושם.
משהופסקו הדיונים, הוחלט לנהוג על פי הסכם המשמעת .
הכללי ולהקים ועדת משמעת אד הוק, בעת הצורך .
להלן לוח המפרט את סוגי העבירות שנקבעו בתקנון המשמעת הכללי והעונשים שאפשר .
בתקנון צוין כי ההנהלה ונציגות העובדים ידונו ויחליטו על האחריות שיש .
להטיל על העובד בעניינים שלא פורטו בתקנון.
לוח 6: תקנון המשמעת הכללי- עבירות המשמעת והעונשים בגינן .
עזיבת מקום העבודה או היעדרות ממנה בלי .
רשות או סיבה סבירה, איחור לעבודה ועישון .
התראה בכתב (עם או בלי פרסום בלוח .
המודעות), קנס עד לשיעור של שכר יום .
עבודה, הפסקת עבודה ללא תשלום ל-3 .
לא ציית להוראות ההנהלה, עבד במקום אחר .
ללא רשות ההנהלה, הכה או התקוטט או גרם .
לכך, העלים תוצרת המפעל והעבירה .
למשמרת או לאדם אחר כדי לזכות בטובת .
הנאה, ניצול לרעה של תעודת מחלה.
קנס כספי; הפסקה זמנית של העבודה ללא .
תשלום; פיטורים עם או בלי הודעה מוקדמת .
העובדים היו מדריכים שהועסקו על בסיס שעתי, לפי הצורך במתן הדרכה .
הפר משמעת באופן חמור, "גרם להכאות .
במפעל שתוצאותיהן חמורות", גנב, מעל או .
חיבל במהלך התקין של העבודה, קלקל .
חומרים, מכשירים או מכונות במזיד, בזבז .
חומרים בזדון, מסר סודות המפעל, עישן .
במפעל במקום שיש בו סכנה, עבד במקום .
אחר ללא רשות מההנהלה ויש בכך משום .
גרימת נזק למפעל, עבד במקום אחר בתקופה .
שנעדר מחמת מחלה או תאונה, עבר עבירה .
הפסקת עבודה זמנית ממושכת ללא תשלום, .
פיטורים ללא הודעה מוקדמת ו/או שלילה .
חלקית של פיצויי פיטורים, פיטורים ללא הודעה .
מוקדמת וללא פיצויי פיטורין.
"בגין אחת מהעבירות האלה ועובדת העבירה .
אינה מוטלת בספק הרשות בידי ההנהלה .
להפסיק את עבודת העובד עד לבירור אשר .
יתקיים בו ביום מחוץ לשעות העבודה".
הגיעו בבירור לסיכום מוסכם, יועבר העניין .
לוועדה פריטטית והפסקת העבודה תימשך עד .
למתן החלטה (בתקנון צוין כיצד לפעול אם .
הבירור לא יסתיים בתוך שבועיים).
עלה כי יד ושם מטפל בחשדות לעבירות משמעת על פי תקנון המשמעת הכללי .
שנכתב לפני כשישים שנה והותאם לפעילות במפעל תעשייתי.
המוזכרות בתקנון, כגון גרימת נזק למכונות, אינן מתאימות לסוגי הפעילות ביד ושם, .
תאגיד העוסק בתחום התיעוד, ההנצחה וההוראה של השואה.
התאימה את העבירות שבתקנון לעבירות רלוונטיות לפעילותו.
משרד מבקר המדינה בדק את היקף התלונות על עבירות משמעת ואת היקף חקירות .
המשמעת שעשה תאגיד יד ושם במהלך כחמש שנים, ממועד חתימת ההסכם הקיבוצי.
נמצא כי בשנים האלה יד ושם בדק תלונה אחת, שעניינה חשד להטרדה מינית, ובסיכומה .
של הבדיקה הוחלט לפטר את העובד הנילון.
היקף המקרים שבהם עלו חשדות לעבירות משמעת ביד ושם קטן במידה ניכרת .
מאשר בגופים שבהם מספר דומה של עובדים ושעליהם חל חוק המשמעת.
לדוגמה בשנת 2020 בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שבה עובדים כ -1,000 .
עובדים, היו שמונה חשדות לעבירות משמעת ובמשרד ראש הממשלה, שבו מספר .
דומה של עובדים, היו 12 חשדות.
דהיינו, ממוצע של40 - 60 חשדות בתקופה של .
עלה כי יד ושם (ארגון המעסיק יותר מ-800 עובדים) טיפל בחשד אחד לעבירת משמעת .
במשך יותר מחמש שנים ועשה שימוש בתקנון משמעת כללי שאינו מתאים לתחומי .
יד ושם מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי ההסתמכות על תקנון המשמעת הכללי נעשתה .
לאחר בדיקה מעמיקה של תקנוני משמעת ואשר הובילה למסקנה כי שום תקנון מהתקנונים .
הקיימים אינו מתאים במלואו ליד ושם; יש ביד ושם חומרים שגרימת נזק להם במזיד בלתי ניתנת .
הטיפול בעבירות משמעת בשירות המדינה- ביקורת מעקב מורחבת לתיקון; תלונות על הטרדות מיניות מטופלות בידי עובדת שהוכשרה לכך.
מתנהלים בו תהליכי הסדרה וכן מתנהל משא ומתן לחידוש ההסכם הקיבוצי, וכי הוא שואף .
לשלב במסגרת ההסדרה גם את היבטי המשמעת בארגון.
מומלץ שתאגיד יד ושם יגבש כללים עדכניים לטיפול בחשדות לעבירות המשמעת, ובכלל .
זה בחשדות להטרדות מיניות, ויפעל בהתאם לאמור בהם, בדרך שתביא לטיפול ממצה .
מד"א הוא ארגון ההצלה הלאומי של ישראל, שמספק שירותי רפואה דחופה, והקמתו הוסדרה .
בחוק מיוחד - חוק מגן דוד אדום, התש"י-1950.
בשנת2019 פעלו במסגרת מד"א כ-30,000 .
אנשים, ובהם כ-3,200 עובדים והשאר מתנדבים, לרבות בני נוער ומתנדבים במסגרת השירות .
בדצמבר 2016 נחתם בין מד"א לארגוני עובדים99 תקנון משמעת (להלן - התקנון) המסדיר את .
נושא המשמעת100 שמטרתו "להסדיר את העבודה התקינה, נהלי המשמעת ואת האמצעיים .
בתקנון נקבע ש"מנהל המרחב או מנהל המחלקה בה מועסק העובד לו .
מיוחסת עבירת המשמעת או גורם אחר שימונה לכך על-ידי מנהל משאבי אנוש" במד"א הוא .
הממונה על ההליך המשמעתי, וכן נקבעו שלבי ההליך המשמעתי, סדרי הדיון בהליך .
המשמעתי, סמכויות ענישה, זכות ערעור ונהלי השעיה.
בכלל זאת נקבעו כללים לשני גופי .
משמעת - ועדת משמעת מקומית, המוסמכת להטיל אמצעי משמעת כגון אזהרה, נזיפה, הקפאה .
בדרגה לתקופה שלא תעלה על שנתיים, קנס כספי 101 , הפסקת עבודה לתקופה שלא תעלה .
על שישה חודשים ופיטורים; וועדת משמעת עליונה, אשר הוסמכה להכריע במקרים שבהם לא .
הושגה הסכמה בוועדה המקומית על אמצעי המשמעת שיש לנקוט או במקרים שבהם נציג .
הוועד בוועדה המקומית לא נתן הסכמתו לנקיטה באמצעי המשמעת שעליו החליטה.
התקנון, מד"א גיבש תקנון למניעת הטרדה מינית ונוהל לטיפול בתלונות מתנדבים.
מד"א מסר למשרד מבקר המדינה כי מאז חתימת ההסכם לא היה צורך להקים ועדת משמעת .
מד"א ציין כי מתקיימות כ-70 ועדות משמעת מקומיות בשנה, והבהיר: "ייתכן והנתונים .
אינם מדויקים או מלאים"; מרבית ועדות המשמעת המקומיות עוסקות בענייני התייצבות לעבודה .
ואופן ביצועה וכן בנושאים הנוגעים למניעת הטרדה מינית ושמירה על מערכת יחסי עבודה .
תקינה; החל משנת 2016 הושעו29 עובדים, התיעוד המצוי בידי מד"א בדבר תלונות על הטרדות .
מיניות הוא רק משנת 2018 , ומשנה זו התבררו515 תלונות.
עוד ציין מד"א בתשובתו כי המידע .
המצוי בידיו על הליכי המשמעת בהתאם לתקנון המשמעת מ-2016 איננו מקוטלג, אלא מצוי .
בהנהלות הרלוונטיות ובתיקים אישיים של עובדים ואיננו מרוכז בצורה המאפשרת שליפת כלל .
מד"א הוסיף כי מינוי חבר ועדה מקומית בידי מנהל משאבי אנוש, תיעוד הליכי משמעת .
99 הסתדרות העובדים הכללית החדשה- הסתדרות המעו"ף והוועד הארצי של עובדי מד"א.
100 הסכם קיבוצי- תקנון משמעת לעובדי מגן דוד אדום בישראל, שנערך ונחתם ביום 27.
101 בשיעור שלא יעלה על14 .
ימי עבודה בערך יום חופשה .
בתיקים האישיים של העובדים והעברת הודעות לוועד העובדים על כינוס ועדות, מאפשרים לו .
לבקר את קיום הוועדות והחלטותיהן ולפקח עליהן.
במסגרת מד"א פועלים כאמור כ-30,000 אנשים, לרבות בני נוער.
עלה כי אין בידי הנהלת .
הארגון תמונת מצב מלאה על כלל החשדות לעבירות משמעת בארגון, על הליכי הטיפול .
לדוגמה, אין בידי הנהלת הארגון נתונים סטטיסטיים על מספר .
תלונות המשמעת, על מספר המקרים שבהם ננקטו אמצעי משמעת ועל מספר העובדים .
על מד"א לרכז מידע מלא על כלל החשדות לעבירות משמעת בארגון, על הליכי הטיפול .
בהם ועל תוצאותיהם, לבקר את הטיפול בתחום המשמעת בכל חלקי הארגון ולוודא .
תאגיד השידור הישראלי .
בשנת2015 הוקם תאגיד השידור הישראלי (להלן- התאגיד) על פי חוק השידור הציבורי .
הישראלי, תשע"ד-2014 (להלן- חוק התאגיד), ובמאי 2017 הוא החל את שידוריו.
2019 הועסקו בתאגיד כ-1,000 .
חוק התאגיד 102 קובע כי לעניין חוק המשמעת, דין עובדי התאגיד יהיה כדין עובדי המדינה .
בשינויים שיקבע שר התקשורת בהסכמת שר המשפטים.
מנכ"ל התאגיד מסר במהלך הביקורת כי ממועד תחילת שידוריו ועד אוקטובר 2020 , נוכח .
שאלה משפטית בדבר חלות חוק המשמעת וכל עוד לא קבע השר את השינויים הנדרשים .
על פי חוק התאגיד, טיפל התאגיד עצמו בחשדות לעביר ות משמעת, בליווי ייעוץ משפטי; .
באותה תקופה, התאגיד לא פנה לנש"ם בעניין חשדות לעבירות משמעת, למעט חשדות .
לעבירות הקשורות בהטרדות מיניות שהועברו לנש"ם.
באוקטובר2020 , בעקבות פניות של התאגיד ושל אגף המשמעת בנש"ם, גיבש משרד .
המשפטים חוות דעת בנוגע לתחולת חוק המשמעת על עובדי התאגיד.
כי חוק המשמעת חל על עובדי התאגיד, אף בטרם הותקנו התקנות הקובעות את השינויים .
האמורים, וכי בתקופת הביניים שעד להתקנת התקנות על ידי שר התקשורת, יש להחיל .
את חוק המשמעת על עובדי התאגיד, תוך עריכת ההתאמות המינימליות הנדרשות בשים .
לב למהותו ולאופיו של התאגיד.
באוגוסט2021 , כשבע שנים לאחר חקיקת חוק התאגיד וכארבע שנים לאחר תחילת .
שידוריו, פורסמה טיוטת תקנות השידור הציבורי הישראלי (משמעת), התשפ"א -2021 , .
לצורך קבלת הערות הציבור103 .
עד מועד סיום הביקורת טרם הותקנו התקנות בדבר .
נסגרה הטיוטה להערות הציבור בלי שהתקבלו עליה הערות .
הטיפול בעבירות משמעת בשירות המדינה- ביקורת מעקב מורחבת משרד התקשורת מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2022 , כי נוסח התקנות .
הועבר לאישור משרד המשפטים ולקבלת הסכמת שר המשפטים, וכי עם קבלת האישורים .
ממשרד המשפטים יחתום שר התקשורת על התקנות.
בין השינויים העיקריים בהוראות חוק המשמעת בנוגע לתאגיד, על פי טיוטת התקנות, היו: .
התאמת בעלי התפקידים המנויים בחוק המשמעת לבעלי התפקידים הפועלים בתאגיד .
והעברת סמכויות השר הממונה לפי חוק המשמעת ליו"ר מועצת התאגיד, כדי לשמור על .
עצמאות התאגיד; התאמת אמצעי המשמעת המנויים בחוק המשמעת להגדרות של סוגי .
המשרות בתאגיד וסוגי המשכורות המשולמות לעובדיה 104 ; והוספת הוראות המתייחסות .
להיבטים הייחודיים של התאגיד בעניין שמירה על החיסיון העיתונאי וכללי האתיקה לשידור .
באוגוסט2021 מינתה מועצת התאגיד105 ועדת בדיקה חיצונית בלתי תלויה בראשות שופטת .
בית המשפט העליון (בדימוס) אילה פרוקצ'יה (להלן - ועדת הבדיקה).
הוועדה נכתב כי יש חשש ש"קיימת בתאגיד 'תרבות' של יחס לא מכבד או לא ראוי לעובדים .
ולעובדות", וכי הוועדה הוקמה גם לצורך בחינת תלונות על התעמרות, השפלות והטרדות .
של עובדות ועובדים בתאגיד.
על הוועדה הוטל, בין היתר, לבחון את התלונות שהתקבלו, את דרך הטיפול של התאגיד .
בתלונות ואת תוצאות הטיפול; לשמש כתובת לתלונות נוספות בנושאים האמורים; ולבחון .
את מכלול ההיבטים של יחסי העבודה והתרבות הארגונית בתאגיד (בנוגע למסקנות .
והמלצות ועדת הבדיקה - ראו להלן).
כפי שצוין לעיל, אגף המשמעת העלה כי אין לו יכולת הלכה למעשה להפעיל את .
הסמכויות המוקנות לו בחוק המשמעת, בכל הנוגע לעובדי גופים ציבוריים שאינם עובדי .
המדינה, בלי להתאים את הוראות החוק למערך יחסי העבודה באותם גופים .
הפעלת חוק המשמעת, נקבעו בתקשי"ר הוראות שונות, למשל בנוגע לתחילתו של הליך .
משמעתי ולדיווח משרדים לנש"ם על חשדות לעבירות משמעת (ראו תרשים 1 לעיל): על .
ה"אחראי" במשרד לרכז את הטיפול בעבירות משמעת של עובדי המשרד, והוא נדרש .
לדווח מייד לאגף החקירות על חשד לעבירת משמעת; מנהל האגף מחליט אם לפתוח .
בחקירה, ואם כן, אם לבצעה באמצעות חוקרי המשמעת באגף או בסיוע חוקרי המשמעת .
במשרדים; בסיום החקירה מועברים הממצאים לבחינת אגף המשמעת לשם קבלת החלטה .
בדבר הטיפול המשמעתי הנדרש.
מנתונים שהעביר התאגיד למשרד מבקר המדינה עולה כי מאז התחלת שידוריו ב-2017 .
ועד יולי 2021 , עלו חשדות לעבירות משמעת ולהטרדות מיניות בנוגע ל-30 עובדים, והוא .
דיווח לנציבות על חלק מהם: .
104 ,לדוגמה: "במקום הורדה בדרגה או הקפאתהייקרא הורדה בטווח שכר או הקפאת קידום בשכר לתקופה שיקבע .
105 על פי חוק התאגיד השר ימנה לתאגיד מועצה בת12 חברים שהם נציגים של ציבורים שונים המפורטים בחוק.
גם מפורטים הקריטריונים על פיהם יש למנות את יושב ראש המועצה.
נמצא כי התאגיד ערך בירורי משמעת פנימיים (בלא להעבירם לנש"ם) לגבי 11 .
לגבי6 מ-11 העובדים המועד שבו התקבל הדיווח בתאגיד חל אחרי .
אוקטובר 2020 , מועד ח וות הדעת האמורה של משרד המשפטים.
התאגיד לא דיווח עליהם לנש"ם, כנדרש.
מנובמבר 2020 ועד סיום בדיקת משרד מבקר המדינה, אוקטובר2021 , התאגיד .
העביר לנש"ם חשדות לעבירות משמעת של חמישה עובדים106 .
מאז הקמת התאגיד, ב- 14 מקרים עלה חשד להטרדה מינית נגד עובדיו.
שבשלושת המקרים הראשונים הוא טיפל בעצמו, כי לא ידע שנדרש להעביר חשדות .
כאלה לטיפול נש"ם (אחד המקרים האלה הועבר לנש"ם מאוחר יותר), ואת 11 .
המקרים הנוספים העביר התאגיד לטיפול נש"ם, כנדרש .
מתשובות נש"ם והתאגיד למשרד מבקר המדינה עולים חילוקי דעות בשאלה אם על .
התאגיד לדווח לנש"ם על כל חשד לעבירת משמעת.
גם ועדת הבדיקה עסקה בכך.
מתשובת נש"ם עולה כי הדיווחים של התאגיד אליה בדבר חשדות לעבירות משמעת .
אינם משקפים במדויק את היקף החשדות להטרדות מיניות בתאגיד; חרף הנחייתה .
לתאגיד לדווח לה על כל חשד כזה, כדי שנש"ם תנחה בדבר אופן הטיפול בעניינו, .
התאגיד דיווח לה רק על חלק מהחשדות, ובחלק מהם התאגיד טיפל, באופן כזה או .
אחר, ללא דיווח לנש"ם, גם לאחר החלת חוק המשמעת על התאגיד; במהלך השנים .
2017 - 2021 נפתחו בנש"ם10 ,תיקי משמעת בנושא הטרדה מינית של עובדי התאגיד .
ובהמשך, באוגוסט 2021, קיבלה נש"ם מידע נוסף מהתאגיד, בדיעבד, בדברשבעה .
מקרים נוספים שלא דווחו לנש"ם.
נש"ם ציינה בתשובתה כי דיווחי התאגיד נמסרו לה .
התאגיד השיב כי סעיף 31 לחוק המשמעתמקנה לשר או למנהל כללי את שיקול .
הדעת לנקוט כלפי עובד שעבר עבירת משמעת סנקציות של נזיפה או התראה, וכי .
מדובר בסמכות שבשיקול דעת שאינה כפופה להפעלת שיקול דעת מקדמי של נציבות .
הדבר מאפשר, על פי תשובת התאגיד, לאכוף את כללי המשמעת .
בלוח זמנים מהיר יחסית ומקל את העומס המוטל על הנציבות.
מקרים שבהם לעמדתו הנציבות השתהתה בטיפולה בחשד לעבירת משמעת, לרבות .
מקרה אחד שבו השתהתה במשך שמונה חודשים עד למתן הנחיות לתאגיד בעניינו .
של אחד מעובדיו, מקרה שני שבו הנציבות ביקשה מהתאגיד להשלים בירורים .
עובדתיים בעניין תלונה על הטרדה מינית כשנה לאחר דיווח התאגיד עליה, ומקרה .
שלישי שבו נש"ם סגרה תיק משמעתי כארבע שנים לאחר פתיחתו בנובמבר 2017 .
עוד השיב התאגיד כי הוא ביקש לא פעם להעניק לו סמכויות טיפול רחבות יותר בענייני .
משמעת, בדגש על מקרי הטרדה מינית המוסדרים בחקיקה ספציפית.
106 אחד החשדות התייחס ל-2 עובדים.
הטיפול בעבירות משמעת בשירות המדינה- ביקורת מעקב מורחבת ג.
בדצמבר 2021 הגישה הוועדה למועצת התאגיד דוח המסכם את פעילותה, את .
מסקנותיה ואת המלצותיה.
בדוח נכתב בין היתר שיש משבר ביחסי העבודה בתאגיד, .
במרבית חטיבותיו, וכי "המשמעת ודרכי הטיפול בה קשורות קשר הדוק למשבר ביחסי .
הוועדה הציעה בין השאר לגבש נוהל מפורט שיעסוק ב דרכי שיתוף הפעולה .
בין התאגיד לנציבות בענייני משמעת , ובכלל זה לקבוע לוחות זמנים למסירת הודעת .
התאגיד לנציבות על תלונה ולקבלת החלטות הנציבות ב עניין פניות כאלה.
לדיווח על תלונות העוסקות בהטרדות מיניות ציינה הוועדה כי על פי עמדת התאגיד, .
מדיניות הנציבות שעל פיה התאגיד אינו רשאי לברר תלונה על הטרדה מינית אלא .
עליו להעבירה לבירור הנציבות אינה תקפה מהבחינה המשפטית כיוון שהוראות .
התקשי"ר אינן חלות עליו.
הוועדה סיכמה כי ראוי שהשאלה המשפטית בדבר תקפותה .
של מדיניות הנציבות בנוגע לתאגיד בנושא הטרדות מיניות תוכרע בידי היועץ המשפטי .
לממשלה, וכי בעקבות הכרעה זו יגובש נוהל לטיפול בתלונות על הטרדות מיניות, .
אשר יסדיר את מערכת היחסים בין הנציבות לתאגיד בתחום זה.
מומלץ שהיועץ המשפטי לממשלה יבחן אם מדיניות הנציבות בנוגע לבירור תלונות על .
הטרדות מיניות בתאגיד תקפה מהבחינה המשפטית ויעביר את ממצאי בחינתו לנציבות .
עוד מומלץ כי נש"ם תגבש כללי פעולה לטיפול בחשדות על עבירות משמעת .
של עובדי התאגיד ובפניות שעניינן הטרדות מיניות בתאגיד, גם על סמך ממצאי הבחינה .
על התאגיד לפעול בהתאם לכללים שתגבש הנציבות, כדי לוודא שעובדים .
בתאגיד זוכים ליחס מכבד משאר העובדים וממנהלי התאגיד, וכדי לוודא שתלונות של .
עובדים ומנהלים יטופלו באופן ראוי.
זאת ועוד, לנוכח עמדת נש"ם ולפיה כאשר הוחל חוק המשמעת על עובדי גופים ציבוריים .
שאינם עובדי המדינה, בלי להתאים את הוראות החוק למערך יחסי העבודה באותם גופים, .
לאגף המשמעת אין יכולת הלכה למעשה להפעיל את הסמכויות המוקנות לו בחוק: .
מומלץ שנש"ם תעביר לבחינת היועץ המשפטי לממשלה את סוגיית סמכויותיה כאמור .
בכל הנוגע לגופים ציבוריים אחרים, ועל בסיס ממצאי הבחינה תפעל לקביעת כללי .
עד להשלמת בחינת הסוגיות האמורות , על התאגיד לדווח לנש"ם על חשדות לעבירות .
משמעת, ועל נש "ם לפעול לצמצום פרק הזמן למתן מענים על פניות התאגיד בענייני .
חוק המשמעת חל על כ-253,000 עובדים בשנת2021 , והטיפול בתחום המשמעת מוטל .
בעיקרו על 33 עובדים בפועל באגפי המשמעת והחקירות בנש"ם, גם באמצעות112 חוקרי .
ביקורת המעקב העלתה כי נש"ם לא תיקנה חלק ניכר מהליקויים שעלו בדוח הקודם, ובין .
השאר: לא גובש הסדר הולם לטיפול המשרדים בעבירות משמעת, בייחוד עבירות .
שחומרתן בינונית; נש"ם טרם קבעה תקן בדבר משך ההליך המשמעתי לרבות שלבי .
הטיפול בו, ומשך הטיפול הממוצע בתלונת משמעת התארך מ- 18.
6 ;חודשים בביקורת הנוכחית מטעמי מחסור במשאבים , אגף המשמעת .
נאלץ לעיתים להסתפק בהליך משמעתי ברמה הקלה יותר - הליך פנים-משרדי.
יש לבחון גם על רקע הצורך שהועלה לתגבר את אגף המשמעת בכוח אדם נוסף ולערוך .
שינויים במבנה הארגוני שלו .
נש"ם לא השלימה את תיקון חוק המשמעת , ו משרד .
המשפטים מצידו לא יזם קידום תהליך החקיקה, אלא המתין לטיפול נש"ם בהערותיו .
כמו כן, יש פערים בין צורכי שירות המדינה במערך חקירות משמעת יעיל, לבין המערך .
את הפערים האלה יש לבחון לנוכח אי-יכולתו של אגף החקירות .
לנהל חקירות משמעת בהיקף הנדרש מהעלייה במספר תיקי המשמעת, ועל רקע הירידה .
בשיעור המקרים שבהם ננקטו אמצעי משמעת או הוגשה תובענה לבית הדין למשמעת .
(מכלל הפניות שקיבלה נש"ם).
הנזקים הכלכליים והתפקודיים הכרוכים בתקופות השעיה ארוכות הועלו בביקורת .
בביקורת הנוכחית נמצא כי אומדן עלויות השכר הכוללות לתקופת ההשעיה .
לעובדים (שהיו מושעים באוגוסט 2021 ) לאוצר המדינה הסתכמו ביותרמ-87 מיליוןש"ח.
מהם מושעים במשך תקופה של שלוש שנים או יותר .
משרד מבקר המדינה ממליץ לנש"ם לפעול לתיקון הליקויים, כמפורט לעיל, כדי להשיג .
פעילות תקינה של המינהל הציבורי.
הטיפול בעבירות משמעת בשירות המדינה- ביקורת מעקב מורחבת
גז פחמימני מעובה (להלן - גפ"ם או גז) הוא תערובת של גזים המופקים מנפט גולמי ומשמש חומר דלק לבישול ולחימום במגזר הביתי, החקלאי והתעשייתי.
הוא משמש גם חומר גלם לתעשייה.
משק הגפ"ם בישראל הוא ארצי וכולל מערכת ייצור, אחסון, מילוי, שינוע וחלוקה לצרכני הגז (להלן - מערך הגפ"ם) באמצעות ספקי הגז או חברות הגז על סוכנויותיהן (להלן - ספקי הגז).
מערך זה כרוך בקבלת רישיונות לעסוק בגפ"ם.
ספקי הגז רוכשים את הגז מבתי הזיקוק הקיימים בארץ או מייבאים אותו, מאחסנים אותו במחסני הגז שלהם או בחוות הגז הקיימות ומשווקים אותו ללקוחותיהם 6.
הגפ "ם מגיע לצרכני הקצה בשרשרת הספקת הגז במכלי גז מיטלטלים ("בלוני גז") או באמצעות מערכת גז מרכזית, צנרת או מכליות גפ"ם.
מנתוני משרד האנרגיה והמים7 (להלן- משרד האנרגיה או המשרד) עולה כי בסוף 2012 היו במדינת ישראל כשני מיליון צרכני גז (בתי אב ובתי עסק)8וכ-34 .
ספקי גז בעלי רישיון שימוש במתקנים לא חוקיים או פגיעות בקווי גז - כל אלה גורמים לדליפות גז, לפיצוצים, לדלקות, לחנק ולהרעלות גז, לעתים עד כדי מוות (להלן - אירועי גפ"ם 9 ).
מנתוני הרשות הארצית לכבאות והצלה שבמשרד לביטחון הפנים 10 מספטמבר 2012 וממכתביה למשרד מבקר המדינה מפברואר ומאפריל 2013 עולה כי בש נים 2009 -2012 אירעו כ - 8,785 אירועי גפ"ם, חלקם גרמו לפגיעות גוף עד כדי מוות וכן לפגיעות בנזק וברכוש.
בשנת 2012 לבדה התרחשו 4,752 .
אירועים חוק הגז (בטיחות ורישוי), התשמ"ט - 1989 (להלן- חוק הגז או החוק), מסדיר באמצעות צווים שמוציא שר האנרגיה והמים (להלן - שר האנרגיה או השר) את בטיחות הטיפול בגפ"ם בכל שלביו, לרבות בטיחות העבודה במתקניו, ואת רישוי המתקנים, ספקי הגז והעוסקים בעבודות גז; החוק גם קובע את סמכויות האכיפה של גופי הבקרה והפיקוח במערך זה.
לפי החוק, השר ממנה מנהל לענייני בטיחות הגז (להלן - מנהל הבטיחות) כבעל הסמכות והאחריות לפיקוח על הבטיחות ועל הרישוי בענף הגז.
בדצמבר 2009 מינה שר האנרגיה דאז, ד"ר עוזי לנדאו (להלן - שר האנרגיה לשעבר), למנהל הבטיחות את אינג' יהודה גסנר, שהיה באותה העת מהנדס מינהל הדלק.
חלק מסמכויות האסדרה, הפיקוח והאכיפה בענף הגפ "ם נתונות למשרדי ממשלה אחרים, לרשויות התכנון ולרשויות המוסמכות לעניין רישוי עסקים: (א) מפקחי עבודה במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה - מכוח תקנות רישוי עסקים (אחסנת נפט), התשל"ז - 1976 .
6 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 53 ב( 2003,) 'עמ800 .
7 'על פי החלטת ממשלה מס 3943 מדצמבר 2011 , שּונה שם משרד התשתיות הלאומיות למשרד האנרגיה והמים.
8 נתוני המשרד אינם כוללים נתונים על צרכנים מספקי גז פירטיים או על מי שרכשו מתקני גפ"ם באופן לא מוסדר.
9 "אירוע גפ"ם": פליטה לא מבוקרת של גפ"ם ממתקן גפ"ם או חשש מפליטה כזו, כהגדרתו בנוהל לרישוי ספקי הגז של משרד האנרגיה מיוני 2008 .
לפי נוהל זה, מתקן גפ"ם הוא מתקן גז בהתאם להגדרה בחוק הגז (בטיחות ורישוי), התשמ"ט- 1989.
10 הרשות הוקמה מכוח חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע"ב - 2012 , שפורסם ב- 8.
בחוק נקבע כי הרשות תכונן שישה חודשים מיום פרסומו, דהיינו ב - 8.
13 , וכי נציב כבאות והצלה מופקד על ניהול הרשות ועל ביצוע תפקידיה.
משרד האנרגיה והמים 235 .
שם הדוח: שם הדוח: בטיחות מערך הגז הפחמימני המעובה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 .
(להלן- תקנות רישוי עסקים); (ב) הממונה במשרד להגנת הסביבה לעניין חוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג - 1993 (להלן- חוק החומרים המסוכנים), שמוסמך להנפיק היתר רעלים; (ג) ועדה מקומית כהגדרתה בתקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש"ל- 1970 (להלן- תקנות התכנון והבנייה), מאחר שחלק ממתקני הגז מחויבים להיבנות מתוקף חוק התכנון והבניה, התשכ"ה- 1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה); (ד) רשות רישוי עסקים - להנפקת רישיון עסק על ידי רשות רישוי כהגדרתה בחוק רישוי עסקים, התשכ"ח - 1968 (להלן- חוק רישוי עסקים) 11 .
משרד מבקר המדינה בדק לסירוגין מספטמבר 2011 עד נובמבר 2012 את הבטיחות במערך הגפ"ם12.
הביקור ת נעשתה במשרד האנרגיה; בדיקות השלמה נעשו במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת 13 ), ברשות הכבאות וההצלה הארצית (להלן - הרשות), במשרד להגנת הסביבה (להלן - המשרד להגנ"ס), בנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם), בעיריית ירושלים ובעיריית חיפה.
מתן היתרים, אישורים ורישיונות .
מתן רישיונות לספקי גז על פי סעיפים 9 ו-10 בחוק הגז, "לא יהיה אדם ספק גז.
אלא אם כן הוא בעל רישיון שניתן לקבל רישיו]הבטיחות[ לו לפי חוק זה"; וכן: "המבקש להיות ספק גז יגיש בקשה למנהלן ויכלול בה פרטים ומסמכים כפי שקבע השר בתקנות".
בדוח 53ב14 ב[ קבע מבקר המדינה, בין השאר, כי "השרים שעמדו בשנים האמורות -13 ( השנים שעברו מאז נכנס לתוקפו חוק הגז 1989 ) ועד מועד סיום הביקורת דאז באוגוסט 2002 בראש המשרד לא השתמשו בסמכותם להתקין תקנות על פי חוק הגז.
כבר בשנת ] 1965 אמר בג"ץ15 שאם נאמר בחוק כי "השרים יתקינו", מוטלת עליהם חובה סטטוטורית להתקין תקנות ו"מחובה זו אין הם יכולים להימלט שהרי הכתוב אומר 'יתקינו' - לשון ציווי - ולא 'רשאים להתקין'".
בעקבות דוח 53 ב, קיבלה ועדת הכנסת לענייני ביקורת המדינה (להלן - הוועדה לענייני ביקורת המדינה) החלטה באפריל 2003 /(החלטה מס' בק7 ) ולפיה משרד התשתיות הלאומיות יכין תכנית מקיפה ומפורטת להיערכותו לתיקון הליקויים שעליהם הצביע המבקר בדוח האמור שתכלול בין השאר תכנית לביצוע בדיקות במתקנים השונים של חברות הגז, שינויי חקיקה נדרשים והדרכים לפיקוח על בעלי רישיונות לעוסקים בגז.
במרץ 2004 קיבלה הכנסת החלטה לאמץ את סיכומיה והצעותיה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה ובתוכן קריאה למשרד התשתיות הלאומיות ליזום ולקדם חקיקת משנה בתחום הבטיחות בגז.
כמו כן היא פנתה למשרד התשתיות הלאומיות לפעול בנחישות לאכוף על חברות הגז את ביצוע הוראות הבטיחות.
11 בתחום רשות מקומית- ראש הרשות המקומית או מי שהוא הסמיכו לכך; מחוץ לתחום רשות מקומית - מי ששר הפנים הסמיכו לכך.
12 ביקורות קודמות של מבקר המדינה בנושא הפיקוח והאכיפה של הבטיחות בגז ראו בדוח שנתי 47 ( 1997 '), עמ 684-694 ; דוח שנתי53 ב( 2003 '), עמ 799-806 .
13 החליטה הממשלה על שינוי שם של המשרד ל"משרד הכלכלה" (החלטהמס' 29 .
"בדוח זה יכונה המשרד "משרד התמ"ת 14 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 53 ב( 2003 '), עמ802 .
15 בג"ץ 295/65 אופנהיימר נ' שר הפנים והבריאות, פ"ד כ( 1 )309 ,325 .
משרד האנרגיה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2013 כי עקב מחלוקת שנתגלעה בוועדת הכלכלה של הכנסת בדבר גובהו של הכיסוי הביטוחי של ספק הגז, לא קידם המשרד את אישור התקנות.
המשרד הוסיף כי בינתיים הוסדרה סוגיית הביטוח בתיקון לחוק שהתקבל בכנסת בינואר 2008.
רק במהלך שנת 2011 ובראשית שנת 2012 הפיץ משרד האנרגיה הצעת תקנות מעודכנת לרישוי ספקי הגז להערותיהם של משרדי הממשלה הנוגעים בדבר.
עד מועד סיום הביקורת, נובמבר 2012 .
, טרם הותקנו התקנות במרץ 2013 הודיע שר האנרגיה לשעבר למבקר המדינה כי "בעניין רישוי ספקי הגזמגבש המשרד טיוטת תקנות בשיתוף עם משרד התמ"ת.
עבודה זו צפויה להסתיים לקראת סוף שנת 2013 .
בתקופת הביניים, יש לציין כי הרישוי מבוצע החל מ- 2008 עפ"י נוהל מסודר ופומבי ".
]הדרישות מספקי הגז[ המפורסם באתר המשרד הכולל את כל מתן היתרים למתקני הגז 1.
,לפי חוק הגז"לא יתקין אדם מיתקן גז שאינו לצריכה עצמית [16] ולא יעשה בו שינוי ובהתאם לתנאי ההיתר.
המנהל יתן ]הבטיחות[ יסודי אלא על פי היתר בכתב מאת המנהל היתר.
אם שוכנע שתכנית ההתקנה או השינוי יש בהם כדי להבטיח שהשימוש במיתקן יהיה באופן שאין בו סיכון לאדם או לרכוש וכי נתקיימו תנאי הבטיחות לפי כל חיקוק".