HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על בסיס עקרונות הפעולה שבמסמך זה קיבלה הממשלה, בשנים 2007 -2009 , כמה החלטות הנוגעות לצמצום הפערים החברתיים ולהגדלת שיעור ההשתתפות בשוק העבודה.
בראשותו של פרופ' צבי אקשטיין, המשנה לנגיד בנק ישראל לשעבר 1358 דוח שנתי63ג .
בשנים 2003 -2011 הסתכמה ההוצאה התקציבית על הפעלתה של הת כנית ב - 104.
9 מיליון בשנים 2003 -2007 , ו -16 מיליון ש "ח בשנים 2008 -2011 .
הועלה כי התקציבים שהוקצו לתכנית במהלך השנים כמעט שלא נוצלו והשתתפותם של ההורים היחידים ברוב תכניות המשנה הייתה נמוכה.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1359 .
אשר לניהולן של תכניות המשנה משנת 2008 ואילך, משרד מבקר המדינה העיר למשרד התמ"ת כי בעת הביקורת לא נמצאו בידי האגף לשילוב בתעסוקה הנתונים הנחוצים להערכת הצלחתן של תכניות המשנה שהפעיל.
במסמכים שהועמדו לרשות הביקורת לא היה ניתוח סדור של התקציבים וניצולם לפי תכניות המשנה השונות ולפי תקופות; לא נמצאו נתונים סד ורים על מספרם של ההורים היחידים שהשתתפו בתכניות המשנה; לא נמצאו נתונים על השמתם בעבודה של הורים יחידים שהשתתפו בתכניות המשנה ועל מידת התמדתם במקום העבודה; ולא נמצאו נתונים על שדרוגם המקצועי ועל מידת השתכרותם.
כמו כן, לא נמצא שנעשתה בחינה של הקשר הסיבתי בין ההשקעה בהורים היחידים ובין שינוי מצבם (אם השתנה); האגף לשילוב בתעסוקה עסק בבנייתן ובהפעלתן של תכניות המשנה, אך לא בחן באופן סדור את מידת ביצוען ואת תרומתן לשילובם של ההורים היחידים בשוק העבודה ולהתמדתם במקום העבודה.
התכנית שהופעלה בשנים 2003 -2007 מטרות ה תכנית שהופעלה בשנים 2003 -2007 היו לשלב בשוק העבודה הורים יחידים המקבלים קצבת הבטחת הכנסה או מזונות מהמוסד לביטוח לאומי, ולהגביר את כושר השתכרותם.
בבסיס התכנית עמדו שלושה עקרונות מרכזיים : (א) מתן תמריץ כלכלי להורים יחידים לצאת לעבודה ולהתמיד בה, וכן מתן תמריץ למעסיקים הקולטים אוכלוסייה זו בעבודה; (ב) הסרת חסמים המונעים את יציאתם של הורים יחידים לעבודה באמצעות מתן הנחות בעלויותיהן של מסגרות הטיפול בילדים וכן סבסוד הנסיעות למקום העבודה; (ג) הכשרה מקצועית ייעודית והשלמת השכלה.
הערכת התכנית שהופעלה: בתכנית לשילוב הורים יחידים בשוק העבודה הושקעו משאבים ניכרים ונתלו בה ציפיות רבות לשיפור מצבה של אוכלוסייה זו.
על כן, היה ראוי שתלווה במחקר הערכה גם לצורך בחינת מועילותה של התכנית והפקת לקחים ממנה.
ביולי 2007 , לאחר שחלפו ארבע שנים מהפעלת התכנית, פרסם מינהל מחק ר וכלכלה קובץ מאמרים הכולל ממצאים ממעקבים שנעשו אחר חלקים שונים של התכנית32.
קובץ המאמרים קבע, בין היתר, כי חלה עלייה בשיעור המועסקים, אך יחד עם זאת לא חל גידול, אף לא מזערי, בהכנסה והיציאה לעבודה הגדילה את ההוצאות שחרגו מהשכר שהתקבל, ועל כן לא הייתה כדאית; הורים יחידים מקבלי קצבאות נאלצים לעבוד בעבודות בעלות אופי זמני שאינן מבטיחות להם יציבות תעסוקתית; המרכיבים החשובים ביותר במאפייני העבודה של הורים במשפחות חד-הוריות הם שעות עבודה נוחות המאפשרות טיפול בילדים וכן שכר מוצע נמוך.
32 משרד התמ"ת, מינהל מחקר וכלכלה, "התוכנית לשילוב הורים יחידים בשוק העבודה - קובץ מאמרים", יולי 2007.
לא ניתן ללמוד מקובץ המאמרים על השפעות התכנית בטווח הקצר, הבינוני והארוך.
בנסיבות אלה אי -אפשר לקבוע על בסיס הקובץ את התועלות שנבעו מהתכנית שהפעיל משרד התמ"ת בשנים 2003 -2007 לשילובן של הורים יחידים בשוק העבודה.
עד מועד סיום הביקורת לא עשה מינהל מחקר וכלכלה הערכה כוללת של התכנית האמורה, ו של תכניות המשנה, הסכומים שהושקעו בהן מדי שנה ומספר המשתתפים בהן.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1361 .
משרד מבקר המדינה העיר כי בידי משרד התמ"ת לא היו נתונים שיאפשרו לו להפיק לקחים בסמוך להפעלת התכנית (בשנים 2003 - 2007 .
) ויסייעו בידיו לשפר את האפקטיביות שלה סיכום תקציבי של התכנית: על בסיס נתונים ממערכת התקציבים של משרד האוצר סיכם משרד מבקר המדינה את התקציבים ואת ניצולם בתקופה 2007- 200433.
להלן נתונים על התקציב השנתי של התכנית וניצולו בשנים 2004 -2007 (במיליוני ש"ח): .
שיעור הניצול ההוצאה התקציבית (הניצול) התקציב השנה .
9 סה"כ בשנים 2004 -2007 הסתכמה ההוצאה ב-88.
שיעורי הניצול השנתי של התקציב היו נמוכים ונעו בין 58% בשנת 2005 ל- 11.
המלצות מינהל מחקר וכלכלה בנוגע למיצוי הזכאויות לתכנית: בספטמבר 2008 פרסם מינהל מחקר וכלכלה חוות דעת מקצועית שהמליצה על שינוי כמה מהקריטריונים לקבלת זכאות שנכללו בתכנית (להלן - חוות הדעת).
לדעתו של המינהל, השינויים יביאו לידי מיצוי טוב יותר של ההטבות ולידי שיפור באפקטיביות של הכלים המופעלים במסגרת התכנית.
בחוות הדעת צוין כי השינויים המוצעים ייעשו במסגרת התקציב הקיים שהוקצה לתכנית.
חוות הדעת הצביעה על שיעור פניות נמוך מאוד של הורים יחידים שהתעניינו בתכניות המשנה ועל שיעור נמוך עוד יותר של הורים יחידים שנמצאו זכאים להטבות.
היא העלתה את הסיבות לכך, ובעיקר את החסמים הקיימים בתנאי הזכאות הנוקשים, שרוב הפונים מתקשים לעמוד בהם.
בחוות הדעת הוצע, בין היתר, להרחיב את אוכלוסיית היעד של התכנית גם לאמהות במשפחות חד -הוריות שהמוסד לביטוח לאומי אינו תומך בהן, אך הן משתכרות שכר נמוך שמקורו בהכנסה מעבודה ולאו דווקא מקצבאות; להאריך את תקופת מתן ההטבות לטיפול בילדים קטנים מעבר לשנה אחת ולשנות את תנאי מימון ההכשרות המקצועיות כדי לאפשר להורה יחיד להשתתף בהן.
33 בפועל, תקצוב התכניות החל בשנת 2004.
הביקורת העלתה כי המלצות אלה לא יושמו והניצול התקציבי של התכנית המשיך בשנים 2008 -2011 להיות נמוך מאוד, גם כאשר מימוש התכנית הועבר לאחריותו של האגף לשילוב בתעסוקה.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1363 .
התכנית שהופעלה בשנים 2008 -2011 כאמור, ממאי 2008 הועברה האחריות להפעלתה של התכנית, במסגרת משרד התמ"ת, לאגף לשילוב בתעסוקה.
עם כניסתה לתפקיד, ועל בסיס הלקחים מהתכנית שהופעלה בשנים 2003 -2007 , גם מנהלת האגף לשילוב בתעסוקה הסיקה כי יש צורך לשנות את הקריטריונים הקיימים בתכנית.
ביוני 2008 העבירה למנכ"ל משרד התמ"ת דאז רו"ח גבריאל מימון את מסקנותיה והמלצותיה.
מנהלת האגף הצביעה על היקף ניצול קטן מאוד של תכניות המשנה שהופעלו לשילובם של הורים יחידים בשוק העבודה.
מדיווחיה עלה שבמחצית הראשונה של 2008 השתתפו בתכנית לסבסוד מעונות יום 20 הורים יחידים בלבד; בתכנית לסבסוד צהרונים או מועדוניות לא השתתפו כלל הורים יחידים; בתכנית למימון טיפול בילדים בשעות חריגות השתתפו שלושה הורים יחידים; בתכנית לסבסוד קייטנות בזמן חופשת הקיץ השתתף הורה יחיד אחד; בתכנית למתן מלגות מחיה להורים יחידים הלומדים באקדמיה השתתפו שישה הורים יחידים; ולכל יתר תכניות המשנה שהופעלו ותוקצבו באותו מועד, כמו הכשרות מקצועיות, קורסים ליזמות עסקיות וקורסי העצמה, איש לא נרשם.
בין מסקנותיה והמלצותיה של מנהלת האגף: (א) יש לבחון את האפשרות להחיל את ההטבות של התכניות להורים יחידים היוצאים לעבודה גם בשנה השנייה; (ב) הורה יחיד היוצא ללימודים אקדמיים מקבל סל מחיה, אך מאבד את זכאותו לקצבת הבטחת הכנסה, ובשל כך מפסיד הטבות כמו סיוע בשכר דירה והנחה במסי הארנונה; (ג) ההורה היחיד נאלץ לממן מכיסו את לימודיו משום שסל המחיה מוחזר לו לשיעורין.
כמו כן זיהתה מנהלת האגף את הצורך לסבסד מסגרות משלימות לטיפול בילדים; את הצורך בהכשרות מקצועיות ובשדרוג תעסוקתי; ואת הצורך בתכנית של ליווי ותמיכה שתסייע בצמצום מספרם של החוזרים למעגל הנתמכים לאחר תקופת השתלבותם בעבודה.
לפיכך, קבעה המנהלת תכנית עבודה המדגישה את הטיפול בחסמים האמורים.
עוד המליצה מנהלת האגף למנכ"ל להקים מרכז מידע; ליצור שיווק אקטיבי של התכנית; לבנות מאגר מידע; להקים ממשק מחשוב עם המוסד לביטוח לאומי; לבחון את אמות המידה הקיימות מתוך כו ונה להגמישן; לשתף רשויות מקומיות ומשרדים אחרים המספקים הטבות לאותה אוכלוסיית יעד; לפתח פרויקטים ולפתח מערכות ממוחשבות.
לנוכח ההיקף הקטן של ניצול תכניות המשנה יזמה מנהלת האגף בדיקת כדאיות כלכלית ליציאת הורים יחידים לעבודה.
הבדיקה נעשתה בידי משרד רואי חשבון חיצוני, ובינואר 2010 הוגשו ממצאיה למשרד התמ"ת (להלן- בדיקת הכדאיות)34.
ממצאי בדיקת הכדאיות מצביעים על כך שלרוב ההורים היחידים היוצאים לעבודה או ללימודים יש גירעון חודשי או יתרת זכות קטנה מאוד.
הורה יחיד שיהיה מעוניין לצאת לעבודה או ללימודים או יבחר להגדיל את משרתו יפסיד מהבחינה הכלכלית, ולכן עדיף לו שיהיה מובטל, יקבל קצבאות ויישאר בבית עם הילדים.
בסיכום בדיקת הכדאיות ציינה מנהלת האגף לשילוב בתעסוקה, בין היתר, כי בתנאים הקיימים לא ניתן להניע הורים יחידים להיכנס למעגל העבודה, כי ללא כל ספק משתלם להם יותר להיות הורה יחיד מובטל המקבל קצבה.
34 משרד התמ"ת, האגף לתעסוקת הורים יחידים, "בדיקת כדאיות יציאה לעבודה/לימודים של הורה יחיד בהתייחס להטבות הניתנות ע"י משרד התמ"ת, גמלאות המוסד לביטוח לאומי והטבות הניתנות על ידי משרדים אחרים", ינואר 2010.
כאמור, כבר ביולי 2007 , בסקר שפרסם מינהל מחקר וכלכלה, צוין שמהבחינה הכלכלית לא הוטב מצבם של ההורים היחידים היוצאים לעבודה, ושהיציאה לעבודה יוצרת הפסד כספי להורה היחיד העובד.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התמ"ת כי ממועד הסקר האמור עד מועד עריכתה של בדיקת הכדאיות חלפו יותר משנתיים.
שתי הבדיקות הגיעו לתוצאות דומות והצביעו על חוסר האטרקטיביות של תכניות המשנה הקיימות.
מן הראוי היה שמשרד התמ"ת יסיק את המסקנות המתבקשות, לנוכח תוצאות הסקר, ויפעל להגדלת כדאיותה של התכנית.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 , ציין מנהל מינהל מחקר וכלכלה במשרד תמ"ת, כי הטענה שהקצבאות מהוות חסם לכניסה לשוק העבודה, מתעלמת משינויים שנעשו בעשור האחרון אשר צמצמו לדבריו את היקף הנתמכים, לרבות משפחות חד-הוריות.
עוד ציין ש בדיקת הכדאיות שעשה משרד התמ"ת הציגה תחשיב פשטני של רווח לעומת הפסד ביציאה ממערכת הבטחת הכנסה.
מנהל מינהל מחקר וכלכלה הסביר כי החסמים המונעים מאמהות במשפחות חד- הוריות להשתלב בשוק העבודה או לעבוד יותר ולא להזדקק לקצבת הבטחת הכנסה קשורים הן למאפייני האמהות (השכלה נמוכה, היעדר מקצוע) ולצורך לטפל בילדים והן לחסמים מבניים של שוק העבודה.
לפיכך ההתעסקות בנושא הכדאיות הכלכלית במנותק ממאפייני המשפחות החד -הוריות ומ מאפייני שוק העבודה "מסיתה את הדיון מהגורמים הדורשים טיפול".
בינואר 2010 , לנוכח ממצאי בדיקת הכדאיות, שוב המליצה מנהלת האגף להנהלת משרד התמ"ת לבצע שי נויים מרחיקי לכת בתכנית.
ההמלצות היו, בין היתר, להגדיל את התמיכה למשפחות חד -הוריות בשנה הראשונה, לפי מספר הילדים וגילם ולפי היקף המשרה; להוריד את רף הדרישה להגדלת משרה; לתת תמריצים למתמידים במקום העבודה; ולהרחיב את התכנית לקבוצות "חלשות" של משפחות חד-הוריות.
עוד חזרה והמליצה לפעול לשמירת זכויותיהן של משפחות חד-הוריות שבעקבות השינוי התעסוקתי בוטלה זכאותן לקצבאות הביטוח הלאומי והן איבדו הטבות שהיו זכאיות להן כל זמן שנתמכו על ידי הביטוח הלאומי.
כמו כן המליצה על הקמת צוות בין-משרדי לבחינת הנושא, ובו יהיו נציגים ממשרד התמ"ת, מהמוסד לביטוח לאומי, ממשרד הבינוי והשיכון, ממשרד האוצר, ממרכז השלטון המקומי וממשרד ראש הממשלה.
על אף קביעתו של מנהל מינהל מחקר וכלכלה ולמרות המלצותיה של מנהלת האגף לשילוב בתעסוקה המשיך משרד התמ"ת להפעיל את התכנית במתכונתה הקודמת, ולא השכיל לק דם תכנית שתיתן מענה מערכתי לחסמים המונעים מ אמהות במשפחות חד-הוריות להשתלב בשוק העבודה או לעבוד יותר ולא להזדקק לקצבת הבטחת הכנסה.
משרד מבקר המדינה ביקש לבחון את האפקטיביות של הפעלת התכנית לשילובם של הורים יחידים בשוק העבודה בשנים 2008 -2011 .
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1365 .
במועד הביקורת, אוגוסט 2012 , לא היו בידי האגף לשילוב בתעסוקה נתונים מעובדים ומסוכמים בנוגע למספר המשתתפים בתכניות המשנה ובנוגע לניצול התקציבי שלהן.
בהיעדר נתונים אלה לא היה יכול האגף להעריך את תועלתה של התכנית בשנים האמורות.
להלן נתונים שנאספו ממערכת התקציבים של משרד האוצר על התקציב השנתי של התכנית בשנים 2011- 2008 (במיליוני ש"ח)35: .
שיעור הניצול ההוצאה התקציבית .
(הניצול) התקציב השנה .
0 סה"כ בשנים 2008 -2011 הסתכמה ההוצאה ב-16 מיליון ש"ח.
שיעורי הניצול השנתי של התקציב היו נמוכים ונעו בין 5.
5% בשנת 2009 ל-27% בשנת 2011.
מהתיעוד עולה כי ניצולן התקציבי של תכניות המשנה היה נמוך מאוד.
לדוגמה, התכנית לקורסי הכשרה ליזמות עסקית תוקצבה במערכת התקציבים של משרד האוצר בשנים 2008 -2010 בכ-2.
5 מיליון ש"ח בכל שנה, והתקציב לא נוצל כלל; התכנית "פעולות להשלמת השכלה" תוקצבה בכ-2 מיליון ש"ח בשנת 2008 ובכ-2.
7 מיליון ש"ח בשנת 2009 , וגם היא לא נוצלה כלל.
תקציבים גבוהים הועברו לאגפים או למשרדים אחרים לטובת יישומן של תכניות להורים יחידים, אבל האגף לא ידע את שיעור ניצולן.
בתשובותיו מנובמבר 2012 ומינואר 2013 ציין משרד התמ"ת כי "אכן לא כל התקציב מנוצל כמו כן היקף המשתתפים הינו נמוך, לבטח ביחס לפוטנציאל הקיים.
שעיקרן קריטריונים נוקשים לתכניות האגף, כפי שניתב משרד האוצר ולא בהתאם להמלצת האגף ונ יסיונותיו לבצע שינויים בהקלה לזכאות".
35 הנתונים כוללים העברות תקציביות בין "גגות", שהן העברת תקציב תוך-משרדית או למשרד ממשלתי אחר לטובת אוכלוסיית ההורים היחידים; הנתונים לשנת 2010 כוללים את נתוני התקציב (כ-2.
7 מיליון ש"ח) ואת ההוצאה התקציבית (כ-2.
1 מיליון ש"ח), המיוחסים לתכנית "השלמת השכלה להורים יחידים" שהפעיל משרד החינוך.
הנתונים לשנת 2011 כוללים את נתוני התקצי ב ואת ההוצאה התקציבית (כ -3.
5 מיליון ש"ח), המיוחסים לתכנית "עידוד עסקים קטנים להורים יחידים בני 45 "+ שהפעילה הסוכנות לעסקים קטנים שבמשרד התמ"ת.
מהנתונים נוכו עודפי תקציב שהועברו ליחידות אחרות במשרד התמ"ת או למשרדי ממשלה אחרים, למטרות שאינן קשורות לאוכלוסיית ההורים היחידים.
לדוגמה, העברת תקציב בשנת 2011 בסך1.
25 מיליון ש"ח למשרד לאזרחים ותיקים להפעלת "תכנית אב לאזרחים ותיקים".
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1367 .
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התמ"ת שאף שבמשך שנים הוקצו תקציבים ניכרים לטובת תכניות לשילובם התעסוקתי של הורים יחידים, הם כמעט לא נוצלו, אך נמנעה הקצאתם לתכניות אחרות בעלות פוטנציאל ביצוע גבוה יותר.
האחריות לכך רובצת על משרד התמ"ת, האחראי לתכניות ולאופן ביצוען.
אם לדעת משרד התמ"ת מנע משרד האוצר את הגמשתן של אמות המידה לכלילתם של הורים יחידים נוספים בתכניות, היה עליו להביא מחלוקת זו להכרעתה של הממשלה36.
36 ,בעניין זה ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 61ב ( 2011 ), בפרק "הטיפול במחלוקות בין-משרדיות מתמשכות", עמ' 3.
כאמור, משרד התמ"ת לא החזיק במידע מסוכם על מספר המשתתפים בתכניות שהפעיל בשנים 2008 -2011 .
בהיעדר מידע זה עיבד משרד מבקר המדינה נתונים בלתי-מסוכמים שקיבל לבקשתו ממשרד התמ"ת ומהמוסד לביטוח לאומי על המשתתפים בתכניות 37 .
מעיבוד הנתונים נראה כי אכן התאמתה הערכת האגף בנוגע למספרם הקטן של המשתתפים בתכניות ולניצולן התקציבי הנמוך.
להלן דוגמאות מתכניות שהפעיל משרד התמ"ת למען משפחות חד -הוריות בשנים 2010 -2011 , בצירוף אמדן של מספר המשתתפים, כפי שערך משרד מבקר המדינה.
השתתפות במימון סל שעות או קייטנות או שניהם ("סל שעות גמיש") : תכנית זו מיועדת למימון פתרונות לשהות ילדים38 בחופשות ובשעות שבהן מע רכת הלימודים הפורמלית אינה פועלת.
בתכנית זו זכאים להשתתף הורים יחידים שקיבלו קצבת הבטחת הכנסה או מזונות מהמוסד לביטוח לאומי במשך חודשיים לפחות במהלך 12 ;החודשים שקדמו למועד הגשת הבקשה הורים יחידים שהחלו לעבוד בהיקף של 22 שעות שבועיות לפחות או שהגדילו את היקף עבודתם ב -10 שעות שבועיות, וזאת בתנאי שלא עבדו במשך 3 חודשים לפחות לפני הגשת הבקשה; הורים יחידים המשתתפים במכינה להכנה לעבודה או בקורס להכשרה מקצועית.
משפחות חד -הוריות העומדות בתנאים האמורים מקבלות מימון של עד שנה למטפלת, לשמרטף, לחונך, לחוג לילדים ולשיע ורי עזר בסכום מרבי של 7,800 ש"ח למשפחה בשנה 39 .
בנוסף, ניתן סיוע של עד500 ש"ח בחודש לשילוב הילד במסגרת צהרונים מוכרים ועד 1,000 ש"ח לילד למימון קייטנות (בחופשת הפסח ובקיץ).
התכנית מופעלת באמצעות שתי חברות חיצוניות הבודקות את זכאותן של המשפחות החד -הוריות, מט פלות בהרשמתן לתכנית ומעבירות את התשלומים להורים היחידים הזכאים.
על בסיס הדיווחים החודשיים שחברות אלה מעבירות לאגף לשילוב בתעסוקה, עיבד משרד מבקר המדינה את הנתונים על מספרם של ההורים היחידים שנרשמו לתכנית "סל שעות גמיש".
הבדיקה העלתה כי בשנת 2011 נרשמו לתכנ ית "סל שעות גמיש" 31 משפחות חד-הוריות.
עוד הועלה שבשנים 2009 -2011 תכנית זו תוקצבה בסכום של מיליון ש "ח, אך לא נרשמה כל הוצאה במערכת הכספית בתקנה התקציבית המתאימה, אף שבשנים אלה דיווחו החברות המפעילות את התכנית על תשלומים לזכאים.
יוער כי היעדר רישום כנדרש מל מד על ניהול תקציבי בלתי נאות; יתרה מזאת, הוא גם אינו מאפשר לנתח את יישומה של התכנית במישור התקציבי.
מלגת מחיה ללימודים אקדמיים: סיוע זה ניתן במסגרת תמיכות משרד התמ"ת להורה יחיד הזכאי לקצבת הבטחת הכנסה במשך 16 חודשים .
37 בסוף ספטמבר 2012 , ולבקשת משרד מבקר המדינה, העביר משרד התמ"ת נתוני ביצוע של תכניות לשנים 2010 -2011 .
, המיועדות להורים יחידים 38 גיל11 .
ומטה 39 למשתתפים בקורסי הכשרה מקצועית או במכינה להכנה לעבודה יינתן סיוע לתקופה מרבית של ארבעה חודשים ובסכום שלא יעלה על 2,600 ש"ח.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1369 .
לפחות מ-20 החודשים שקדמו לבקשה ושהתקבל ללימודים לתואר ראשון.
לעומד בתנאים האמורים ניתנת תמיכה כספית; הורה יחיד לילד אחד, שהכנסתו נמוכה מ- 2,000 ש"ח, מקבל 9,200 ש"ח לשנת לימודים, ולהורה יחיד המשתכר 2,000 ש"ח ויותר, התמיכה הולכת וקטנה ביחס הפוך להיקף הכנסתו.
תכנית זו תוקצבה משנת 2007 , אך התקציב בסך 3.
3 מיליון ש"ח לא נוצל באותה השנה.
בשנים 2008 -2011 ,תוקצבה התכנית, בכל אחת מהשנים ב- 900,000 ש"ח עד 3.
3 מיליון ש"ח, והתקציבים כמעט שלא נוצלו (בין 8% ל-41% ).
בשנים 2008 -2011 למדו לקראת תואר אקדמי, במסגרת התכנית, שבעה הורים יחידים בממוצע.
תכנית להשלמת השכל ה: בשנים 2010 -2011 הפעיל האגף לשילוב בתעסוקה בכמה יישובים תכניות לקידום השכלה והכשרה של הורים יחידים מקבלי קצבאות, שלא השלימו את לימודיהם התיכוניים ומעוניינים בהשלמתם.
בתכנית היו שותפים האגף להכשרה מקצועית במשרד התמ"ת, האגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך, שיר ות התעסוקה והמוסד לביטוח לאומי.
היא הופעלה על ידי זכיינים שזכו במכרז של האגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך.
באוגוסט 2011 סיכמה מנהלת גף תכנון באגף לחינוך מבוגרים שבמשרד החינוך את התכנית האמורה ועמדה על קשיים רבים בהפעלתה, לרבות קושי בגיוס הורים יחידים באמצעות לשכות התעסוקה, נשירה מהלימודים עקב איחור בהחזרי נסיעות.
 מסקירת התכניות שהפעיל משרד התמ"ת עולה כי במשך שנות הפעלתן לא הצליח משרד התמ"ת להביא לידי שיפור האפקטיביות של תכניות אלה.
תכנית חלוץ לשילובם של הורים יחידים בשוק העבודה לנוכח הניצול הנמוך של התכניות וממצאי בדיקת הכדאיות, ועל בסיס המלצותיה של מנהלת האגף לשילוב בתעסוקה, אישרו במרץ 2010 שר התמ"ת דאז חה"כ בנימין בן אליעזר ומנכ"ל משרד התמ"ת מר שרון קדמי תכנית חלוץ להרחבת עידוד התעסוקה בקרב הורים יחידים, כדברי השר, "למהפכה בתעסוקת ההורים היחידים", (להלן - הפיילוט).
במסגרת הפיילוט אמורה הייתה להינתן תמיכה רב -שנתית ומדורגת להורים יחידים, שבמסגרתה יוגדל באופן ניכר סל הפתרונות למשפחותיהם ותורחב אוכלוסיית הנהנים מסל ההטבות.
הפיילוט אמור היה לפעול שלוש שנים ולהקיף 500-1,000 .
איש על פי הפיילוט, במסגרת סל הפתרו נות יורחבו ההטבות, ויינתנו סל משופר לסבסוד מסגרות לילדים, קורסים לשדרוג מקצועי, ותמריצי התמדה, הכול לפי צרכיה של כל משפחה חד-הורית.
המשפחה החד -הורית תלווה במסגרת הפיילוט, יילמדו החסמים האישיים של ההורה היחיד ויוצעו לו פתרונות מותאמים כדי שיוכל להשתלב בשוק העבודה ולהתמיד בעבודתו.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1371 .
במעמד הצגת הפיילוט, במרץ 2010 , ציין מנכ"ל משרד התמ"ת כי "הכלים העומדים כיום לרשות ההורים היחידים הבאים לבצע שינוי תעסוקתי, אינם מאפשרים למשפחות רבות לבצע שינוי זה.
לאור כך, המשרד פועל להרחבת הכלים שיעמדו לטובת ההורים היחידים ויאפשרו לבצע שינוי מהותי בחייהם, תוך השתלבותם בשוק העבודה ושדרוגם התעסוקתי/מקצועי שיוביל בסופו של דבר לשיפור מצבם הכלכלי".
ביולי 2010 הגישה מנהלת האגף לשילוב בתעסוקה למנכ"ל משרד התמ"ת "תוכנית פיילוט, משפחות חד -הוריות" (להלן - מסמך ייזום הפיילוט).
לבחינת מסמך היי זום נקבעו שלושה צוותים בין -משרדיים, לרבות צוות שיבחן את התקציבים הקיימים ואת התקציבים שיידרשו ליישום בחודשים הבאים וכן צוות שידון כיצד יהיה אפשר להקל על ההורה היחיד, שעקב השתלבותו בשוק העבודה מאבד את זכאותו לקצבאות מהמוסד לביטוח לאומי ואת זכאותו להטבות שמשרדים אחרים מעניקים (סיוע בשכר דירה והנחה במסי הארנונה).
מסמך ייזום הפיילוט כלל לוח זמנים מפורט לביצוע, וקבע שמועדי התכנסות הצוותים הבין-משרדיים ותכנית הפעולה יגובשו עד ספטמבר -אוקטובר 2010 ; נוהל לביצוע הפיילוט ייכתב עד אוקטובר-נובמבר 2010 וביצוע הפיילוט יתחיל בנובמבר - דצמבר 2010.
במאי 2011 וביולי 2012 עדכנה מנהלת האגף לשילוב בתעסוקה את מנכ"ל משרד התמ"ת בסטטוס הפיילוט.
המנהלת דיווחה על עיכוב של כשמונה חודשים בהפעלת התכנית.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי עד מועד סיום הביקורת, וכעבור יותר מ -20 חודשים מהמועד המק ורי, טרם הוחל בביצוע הפיילוט.
להלן הפרטים: העיכוב בקידום הפיילוט: ביולי 2010 פרסם האגף לשילוב בתעסוקה מכרז להפעלת מוקד ל"סל שעות גמיש".
המכרז כלל גם סעיפים אופציונליים למימוש הפעלת הפיילוט בידי הזוכה במכרז.
יומיים לאחר פרסומו, בוטל המכרז בהוראת המחלקה המש פטית של משרד התמ"ת בשל פניותיהן של חברות מחו"ל שתבעו את זכותן להשתתף בו.
פרסומו המחודש התעכב במשך שבעה חודשים מפאת הצורך להתאימו להשתתפות אפשרית של חברות זרות.
המכרז פורסם בשנית ונקבע בו כי המועד האחרון להגשת הצעות הוא 7.
במאי 2012 נבחר זוכה במכרז.
נכון למועד סיום הביקורת, החברה הזוכה פועלת במתכונת הקודמת, דהיינו ללא הפעלת הסעיפים האופציונליים הנדרשים למימוש הפעלתו של הפיילוט.
בתחילת מרץ 2011 הפיץ מנכ"ל משרד התמ"ת מכתב למנהלי יחידות המשרד ולמנהלים הכלליים של המשרדים והגופים השונים בבקשה למנות נציג מטע מם לצוותי העבודה של הפיילוט.
בתחילת מאי 2011 , באיחור של שמונה חודשים מהמועד שנקבע במסמך הייזום, נערכו הפגישות הראשונות של שלושת הצוותים הבין -משרדיים.
בסוף אוגוסט 2011 נערכה פגישה שנייה ואחרונה של הצוות הבין-משרדי השני ובינואר 2012 נערכה פגישה שנייה ואחרונה של הצוות הבין-משרדי השלישי.
עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2012 , טרם נכתב נוהל לביצוע הפיילוט.
תקצוב הפעלת הפיילוט : קידום תכניות פעולה חדשות דורש הערכה של עלותן ותקצובן, וראוי שהערכת התקציב וגיבושו ייעשו מוקדם ככל האפשר.
אם ההערכה תעלה את הצורך בתוספת תקציב, על המשרד למצוא את המקורות לכך מתקציבו או במקרה הצורך לדאוג לאישור תוספת תקציב למשרד.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1373 .
כאמור, כבר במרץ 2010 אישרו שר התמ"ת דאז ומנכ"ל משרדו את הפעלת הפיילוט.
במסמך ייזום הפיילוט נקבע שהוא יבוצע במסגרת התקציב שאושר להפעלתו במאי 2011 שלחה מנהלת האגף לשילוב בתעסוקה מכתב לרכזת נושא התעסוקה באגף התקציבים (להלן - 1374 דוח שנתי63ג .
רכזת התעסוקה), ופירטה בו את הנושאים שיידונו במסגרת הצוות הבין-משרדי, לרבות "בחינת התקציבים הקיימים והתקציבים הנדרשים לצורך הפעלת תוכנית הפיילוט".
רק בפברואר 2012 , כשנה וחצי לאחר שמנהלת האגף הגישה ל מנכ"ל משרד התמ"ת את מסמך ייזום הפיילוט, ורק בהמשך לבקשתו של נציג משרד האוצר בצוות הבין-משרדי, המציא האגף לשילוב בתעסוקה מסמך ובו הערכת התקציב הנחוץ לביצוע הפיילוט במשך שלוש שנים (להלן - מסמך ההערכה התקציבית).
בדיון הראשון של הצוות הבין-משרדי, ממאי 2011, ,הדגישה רכזת התעסוקה בין היתר, כי "יש ליישם את תוכנית הפיילוט במסגרת התקציב הקיים".
היא ביקשה "לוודא כי בעת הרחבת הפיילוט על כלל אוכלוסיית היעד לא תתבצע חריגה תקציבית".
באותו דיון ציינה מנהלת האגף לשילוב בתעסוקה: "יש להעלות חזרה את התקציב לתכנית לעידוד הורים יחידים.
אנו רואים את הצורך במתן מעטפת תמיכות ומענים עבור אוכלוסייה זו ועדים למצוקותיה מדי יום".
בדיון נוסף של הצוות שהתקיים בינואר 2012 , ביקש רפרנט תעסוקה של אגף התקציבים שבמשרד האוצר לקבל תחשיבים מדויקים של העלויות למשתתפים בפיילוט, וכן את העלויות למשתתפים בתכניות המשנה הקיימות.
על פי מסמך ההערכה התקציבית, התקציב השנתי הדרוש להפעלת הפיילוט ל - 500 משתתפים הוא20.
6 מיליון ש"ח בשנה הראשונה, 13.
7 מיליון בשנה השנייה ו-10 מיליון בשנה השלישית- ובסך הכול 44.
3 מיליון ש"ח לפיילוט כולו.
בשלב זה טרם החליט האגף לשילוב בתעסוקה אם להפעיל את הפיילוט ל -500 משתתפים או ל- 1,000 .
על פי המסמך, ובסתירה למוצהר במסמך ייזום הפיילוט, התקציב של התכנית אמור היה להתווסף לתקציבים הדרושים להמשך הפעלתן של התכניות הקיימות לקידום התעסוקה בקרב הורים יחידים.
מכאן, כדי לממשה היה על משרד התמ"ת למצוא את המקורות להפעלת התכנית מתקציבו או לפנות למשרד האוצר לצורך אישור תוספת לתקציב המשרד.
משרד מבקר המדינה בדק את הבקשות לתקציבים של משרד התמ"ת ממשרד האוצר ואת הסיכומים התקציביים שבין מנכ"ל משרד התמ"ת ובין הסגן הממונה על התקציבים במסגרת דיוני התקציב לשנים 2011 -2012 ולשנים 2013 -2014 .
הבדיקה העלתה כי משרד התמ"ת לא פנה למשרד האוצר בבקשה להעמיד תקציב לצורך הפעלת הפיילוט.
כמו כן, לא תקצב משרד התמ"ת לא בשנת 2011 ולא בשנת 2012 .
את ביצוע התכנית מתקציבו במועד סיום הביקורת, ובהיעדר מקורות תקציב להפעלתה, טרם הו חל בביצוע הפיילוט לקידום התעסוקה בקרב הורים יחידים במתכונת המקורית.
משרד מבקר המדינה העיר להנהלת משרד התמ"ת ולמנהלת האגף לשילוב בתעסוקה על האופן בו הם טיפלו בתקצוב הפיילוט.
בתשובתו מנובמבר 2012 מסר משרד התמ"ת כי אף על פי שמשרד האוצר לא אישר את השינויים המהותיים, החל האגף בהתקשרות עם מרכזים מטעם הרשות מקדמת תעסוקה לביצוע תכנית החלוץ, ולצורך כך העביר לרשות תקציב בסך 1.
8 מיליון ש"ח, ועד סוף 2012 נוצלו1.
התכנית החלה אמנם לפעול אך היא אינה רלוונטית ללא השינויים המהותיים הנדרשים.
עוד מסר משרד התמ"ת כי משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1375 .
המוסד לביטוח לאומי לא שיתף פעולה בתהליך יצירתו של מודל הפיילוט מכיוון שלשינוי אופן קיזוז הקצבאות מהורים יחידים המשתלבים בשוק העבודה נדרש שינוי בחקיקה.
עוד ציין משרד התמ"ת בתשובתו כי "התהליך המתואר" (הפעלת הפיילוט) מחייב פעילות שוטפת של גורמים ומשרדים נוספים ההופכת אותו לארוך ומורכב.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לנוכח מורכבותו של התהליך המתואר היה על משרד התמ"ת להקפיד ביתר שאת על הכנתו ועל התיאום עם המשרדים המעורבים.
 משרד התמ"ת הכין תכניות שונות לשילובם של הורים יחידים בשוק העבודה.
ממצאי הביקורת מעידים על ניצול נמוך מאד והצלחה מועטה של תכניות אלה בשנים 2003 -2011 .
הממצאים מחייבים את משרד התמ"ת לבחון מחדש את התכניות, בתיאום עם שאר הגופים המעורבים בנושא - משרד הרווחה, המוסד לביטוח לאומי, מרכז השלטון המקומי ומשרד האוצר.
לבחינה זו משנה חשיבות על רקע החלטת הממ שלה מינואר 2012 , המחייבת את קביעתה של תכנית פעולה לשילובם של הורים יחידים בשוק העבודה.
תכנית של משרד הרווחה לליווי תעסוקתי .
בשנת 2009 הקים משרד הרווחה מינהלת תעסוקה שמטרתה לפעול לגיבוש מדיניות משרדית אחידה המכוונת תעסוקה בראיית רוחב של כלל האוכלוסיות שהמשרד מטפל בהן.
הכול מתוך תפיסה שתעסוקה היא יעד שיקומי ולה השפעות רוחב בכל מישורי החיים, לכן היא יעד ברמת הפרט, המשפחה, הקהילה והמשק.
מינהלת התעסוקה מורכבת מהסמנכ"לים המקצועיים של אגפי משרד הרווחה.
המינהלת החליטה להגדיר את אוכלוסיית המשפחות החד-הוריות כאוכלוס יית יעד בנושא פיתוח וקידום בתעסוקה.
התכנית "תעסוקה לרווחה" בשנת 2010 יזם משרד הרווחה את תכנית "תעסוקה לרווחה" המיועדת ללוות מהבחינה הכלכלית משפחות המוכרות במחלקות לשירותים חברתיים ביישובים ברחבי הארץ, ובהן לפחות בן זוג אחד אינו מועסק למעלה מחצי שנה.
תכנית זו יועדה גם למשפחות חד-הוריות.
התכנית מכוונת ליציאה של משפחות אלה ממעגל התמיכה לדרך עצמאית, באמצעות שילוב מיטבי של משתתפי התכנית בשוק העבודה והקניית כישורים של התנהלות כלכלית התואמת את רמת הכנסות המשפחה.
התכנית אמורה לפעול במשך שלוש שנים באמצעות עמותה שזכ תה במכרז, ובתום פרק זמן זה להפוך חלק ממערך השירותים של המחלקה לשירותים חברתיים.
מטרות התכנית היו, בין היתר, סיוע למובטלים מוכרים ומשפחותיהם בהתמודדות עם משברים כלכליים ואחרים הנובעים מחוסר תעסוקה, סיוע במציאת עבודה, בהכוונה, באיתור ובהקניית כלים ומיומנויות נדרשות, הסרת חסמים אישיים וקהילתיים וחיזוק הסולידריות התעסוקתית.