HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
וניהול בצ"ם" מנובמבר 2020 המסדיר את מדרג אישורי התקציב בנת"ע, אין הנחיות לדיווח .
על השינויים התקציביים למשרד התחבורה ולמשרד האוצר.
חשיבות הסדרת הדיווח .
מתחדדת על רקע אי-הסדרתו של הסכם מסגרת חתום בין נת"ע לבין משרדי תחבורה .
בביקורת עלה כי כאמור, נת"ע מעבירה למשרד האוצר ולמשרד התחבורה דיווח דו -חודשי שבו .
היא מפרטת את יתרת התקציב בסעיפים תקציביים עיקריים, את היקף השינויים בסעיפים .
התקציביים (הוראות שינוי), את כימות הסיכונים הידועים לנת"ע, את יתרת הבצ"מ בסעיפים ואת .
הסכום הכולל בסעיפים התקציביים העיקריים.
עם זאת, בדוחות אלה אין הסבר מילולי לפירוט .
משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע, למשרד התחבורה ולאגף התקציבים ולאגף החשב .
הכללי במשרד האוצר להסדיר בנהלים את חובות הדיווח של נת"ע למשרדי הממשלה .
הרלוונטיים על ביצוע עדכוני תקציב ואת אופן התיעוד.
כן מומלץ כי נת"ע תיתן בדוחותיה פרטים על מהות השינויים שנעשו בסעיפים תקציביים .
מתחילת הפרויקט ועד מועד הדיווח ועל השינויים הצפויים בהם.
דיווח כאמור יעניק לנציגי .
הממשלה כלים יעילים לשם פיקוח ובקרה על ניהול תקציב הפרויקט.
עוד מומלץ כי אישורי .
משרדי התחבורה והאוצר לשינויים תקציביים המבוקשים על ידי נת"ע יינתנו על גבי טופס .
מקוון וחתום ביד מורשי חתימה, בהתאם למדרג גורמים מאשרים שייקבע, עם כלל הפרוט .
הנדרש לרבות מהות השינוי, המקורות התקציביים, מגבלות והערות נוספות ככל שאלו .
התקדמות פרויקט הרכבת הקלה בגוש דן הקווים הירוק והסגול .
קביעת סכום בצ " ם שלא בהתאם לנוהל פ ר"ת .
כאמור, באוגוסט 2016 הטילה הממשלה על נת"ע לקדם את הקמת הקו הירוק והסגול של .
הרכבת הקלה במטרופולין תל אביב.
בסעף ו' של החלטת הממשלה צוין כי הממשלה רושמת .
לפניה את הודעת משרד התחבורה כי אומדן העלות של פרויקט הקו הירוק, על סמך השלב .
שבו מצוי התכנון לפרויקט, הוא כ-20 ,מיליארד ש"ח, וכי אומדן העלות של פרויקט הקו הסגול .
על סמך השלב שבו מצוי התכנון לפרויקט, הוא כ-8.
באוקטובר 2018 הציגה נת"ע אומדן מעודכן שהתבסס על תכנון מוקדם של השלב הראשון של .
העבודות (אינפרא 1 ) ועל תכנון ראשוני של השלב השני של העבודו ת (אינפרא 2 ).
הראשון כולל עבודות הנדסה והעתקת תשתיות לצורך פינוי תוואי הרכבת הקלה והוא נעשה .
בשיטת הסכמי מסגרת, כתבי כמויות עבור עבודות סלילה ופינוי תשתיות ובשיטת תכנון וביצוע .
באמצעות קבלנים (DB )58 עבור מרכיבים מורכבים יותר, כגון מבנים.
השלב השני נעשהבשיטת .
באמצעות זכיינים, וזאת על פי החלטת הממשלה .
את האומדן מאוקטובר 2018 הציגה נת"ע בשני שלבים.
בשלב הראשון הוצגה הצמדה בסך של .
56 מיליארד ש"ח ביחס לאומדן שהציג משרד התחבורה לממשלה באוגוסט 2016 ( 1,090 .
מיליון ש"ח לקו ירוק ו -470 מיליון ש"ח לקו סגול).
משכך, האומדן, שעמד במועד ההצגה .
6 מיליארד ש"ח עבור שני הקווים, עודכן לכ- 30.
16 מיליארד ש"ח במחירי .
בשלבהשני הציגה נת"ע פירוט של המרכיבים העיקריים של אומדן הקווים.
שלב אינפרא 1 הובא בחשבון תקציב בצ"ם של 20% , ובשלב אינפרא2 הובא בחשבון תקציב .
מכיוון שהשלב הזה התבסס על תכנון ראשוני בלבד .
כאמור, נוהל פר"ת משנת 2012 ממליץ על ערכים אלה כערכי ברירתמחדל לבצ "ם: תכנון רעיוני .
- 50% ; תכנון מוקדם- 30% ; תכנון מפורט- 15% .
על פי מסמך "מגדיר משימות לתכנון", התכנון .
נעשה בשלושה שלבים: תכנון ראשוני, תכנון מוקדם, תכנון מפורט.
לפיכך, מכיוון ששלב התכנון .
המוקדם ושלב התכנון המפורט מוגדרים בנת"ע באופן הזהה להגדרה בנוהל פר"ת, נראה כי .
המונח "תכנון ראשוני" בנת"ע משמעו תכנון רעיוני בנוהל פר"ת.
בדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי ערכי תקציב הבצ"ם שקבעה נת"ע לשלב .
אינפרא 1 (20% המבוססים על תכנון מוקדם) נמוכים מערכי ברירת המחדל של הבצ"ם .
לתכנון מוקדם המומלצים בנוהל פר"ת מ-2012 (30%).
עוד עלה כי ערכי הבצ "ם שקבעה .
נת"ע לשלב אינפרא 2 (30% המבוססים על תכנון ראשוני) זהים לערכי בצ "ם לתכנון .
מוקדם בנוהל פר"ת מ-2012 , הגם, שלשלב אינפרא2 , שבמועד הצגת האומדן (אוקטובר .
2018 ) היה בשלבים ההתחלתיים של התכנון, נראה כי ראוי היה לקבוע ערכי בצ " ם .
התואמים יותר לתכנון רעיוני לפי נוהל פר"ת משנת 2012 , כלומר50% .
משרד התחבורה מסר בתשובתו כי נוהל פר"ת הו א הנוהל לצורך בחינת כדאיות פרויקט .
תחבורתי-יבשתי ולא נוהל לתכנון הפרויקט.
מטרת הנוהל היא להציג לפני מקבלי ההחלטות את .
58 DB ( Design Build )- שיטת התקשרותשבה קבלן מקבל אחריות לתכנון מלא ולביצוע של עבודות במקטע עבודות .
כדאיות הפרויקט או את אי- כדאיותו על בסיס הנחות שונות, בדרך כלל מחמירות.
תחליף לנהלים סדורים לתכנון פיזי של פרויקט זה או אחר, לרבות בתחום מתודולוגיה לקביעת .
בצ"ם, ואינו מיועד להחליף אותם .
בתשובתה ציינה נת"ע כי בכל שינויי האומדן שבוצעו היא נצמדה ככל הניתן לנוהל פר"ת .
משרד מבקר המדינה ממליץ כי עבור הקווים הירוק והסגול, לנוכח הניסיון הנצבר מפרויקט .
הקו האדום ולאור המלצות נוהל פר"ת, נת"ע תוודא כי ערכי בצ" ם שנקבעו צפויים לתת .
מענה לאירועים בלתי צפויים בפרויקטים התואמים לערכי ברירת המחדל שבנוהל פר"ת .
העדכני (נוהל פר"ת משנת 2021) .
מומלץ כי משרדי התחבורה והאוצר יפקחו על ערכי .
שינויים באומדן הקווים הירוק והסגול סמוך לאישורו .
שינויים באומדנים בשנים 2018 - 2019 .
לוח15 להלן מציג את הרכב האומדן המעודכן לאוקטובר2018 .
לוח 15: אומדןהעלויות של פרויקט הקו הירוק והקו הסגול לפי סעיפים .
תקציבים מרכזיים, אוקטובר 2018 , והאומדן שהוצג לממשלה באוגוסט 2016 .
קו ירוק קו סגול סה"כ .
אומדן אוקטובר 2018 )(במיליוני ש"ח .
אינפרא 1+2 15,730 8,567 24,297 .
הפקעות 1,253 977 2,229 .
ניהול 790 580 1,370 .
ייעוץ רוחבי ו- QA 900 526 1,426 .
סה"כ כולל מע"ם 19,07 3 10,979 30,052 .
אומדן אוגוסט 2016 )(במיליוני ש"ח .
אומדן אוגוסט 2016 20,000 8,600 28,600 .
אומדן אוגוסט2016 כולל הצמדה 21,090 9,070 30,160 .
מתוך אומדן עלויות הקווים הירוק והסגול של נת"ע, אוקטובר2018 .
התקדמות פרויקט הרכבת הקלה בגוש דן הלוח מראה כי האומדן המעודכן של עלות הקו הירוק מאוגוסט 2016 ירד מ- 21,090 מיליון ש"ח .
(כולל אומדן הממשלה של 20,000 מיליון ש"ח והצמדה של 1,090 מיליון ש"ח) לכ- 19,073 מיליון .
ש"ח באוקטובר 2018 , ואילו אומדן העלות של הקו הסגול מאוגוסט 2016 עלה מ- 9,070 מיליון .
ש"ח ( 8,600 מיליון ש"ח בהחלטת הממשלה ו-470 מיליון ש"ח הפרשי הצמדה) לכ- 10,979 מיליון .
יצוין בהקשר זה כי לקו הסגול נוספו תכולות שלא נכללו בהחלטת .
הממשלה מאוגוסט 2016 בהיקף של כ-483 מיליון ש"ח.
במאי 2019 עדכנה נת"ע את האומדן.
על פי הדוח של חברת הבקרה59 , העדכון נעשה במסגרת .
ההליך של פרסום מכרז ה-PPP .
על פי חברת הבקרה, העדכון לא הוצג לבקרתה מכיוון שהיה .
הביקורת העלתה כי כחצי שנה לאחר שאושר אומדן העלות מאוקטובר 2018 , עדכנה נת"ע .
במאי 2019 את אומדן עלות הקו הירוק לכ- 18.
84 מיליארד ש"ח- צמצום של כ-230 מיליון .
ש"ח, ואומדן הקו הסגול עלה לכ- 11.
21 מיליארד ש"ח- תוספת של כ-230 .
בתוך האומדנים האלה ביצעה נת"ע שינוים בסכומים גבוהים ובסעיפים רבים: בקו הירוק .
הוקטן אומדן אינפרא 2 בסכום של כ-400 מיליון ש"ח, ומנגד הוגדל האומדן של אינפרא .
1 בכ-80 מיליון ש"ח, ועלויות התכנון הוגדלו בכ-90 מיליון ש"ח.
בקו הסגול הוגדל אומדן .
אינפרא 1 בכ-220 מיליון ש"ח, אומדן אינפרא 2 ירד בכ-80 מיליון ש"ח, ולתכנון נוספו כ- .
עלה כי השינויים באומדן הכולל של שלבי אינפרא 1 של שניהקווים היו .
בשיעורים קטנים יחסית ועם זאת חלק מ השינויים בהעברות בין הסעיפים התקציביים .
המרכיבים את השלב אינפרא 1 היו גדולים - בקו הירוק עודכנו כל שבעה סעיפים .
תקציביים, היקף השינויים (הגדלה והקטנה) הגיע ל -944 מיליון ש"ח בערך המוחלט.
בקו הסגול עודכנו (כלפי מעלה וכלפי מטה) כל שבעה הסעיפים התקציביים המרכזיים .
בהיקף כולל של 279 מיליון ש״ח.
בתשובתה מסרה נת"ע כי עדכון אומדן ממאי 2019 כלל ברובו הסטות תכולות בין חבילות מכיוון .
שעודכנה אסטרטגיית המכרזים של הפרויקטים בהתאם להתקדמות התכנון, וזאת כדי לייעל .
את ההוצאה התקציבית ולהקצות את הסיכונים בצורה המיטבית .
בעדכון האומדן עודכנו רק .
אומדני אינפרא 1 ואינפרא2 ולא כלל מרכיבי האומדן.
משרד מבקר המדינה מציין כי אומדן עלויות עבודות אינפרא 1 ואינפרא2 הן כ- 80.
מאומדן הקווים ועל כן מדובר בשינויים משמעותיים במרכיבי האומדן.
שינויים באומדנים בשנת 2020 .
במרץ2020 הציגה נת"ע עדכון של אומדני עלויות הקווים הירוק והסגול בסכומים גדולים.
הוגש לבחינת חברת הבקרה ולאישור נציגי הממשלה.
בהתייחסות נת"ע למשרד מבקר המדינה .
ביוני 2022 נמסר כי האומדן החדש הוצג ביחס לאומדן מאוקטובר 2018 לבקשה בעל פה של .
נציגי הממשלה, והאומדן ממאי 2019 .
לא הובא בהשוואהבמהלך הביקורת, בינואר 2022 , מסרה .
נת"ע למשרד מבקר המדינה כי גם העדכון הזה לא הוגש לאישור הממשלה וכי הליך האישור .
59 חברת הבקרה- דוח תקציב הקווים ה ירוק והסגול, דוח סופי 29.
יתנהל לאחר ביצוע התאמות באומדנים בעקבות התוצאות במכרז PPP , שהזוכים בו נקבעו בינואר .
אלה השינויים המרכזיים שהוצגו בהצעה זו של שינוי האומדן .
בקו הירוק: נת"ע הקטינה את האומדן הכולל של הקו הירוק מ- 19,073 מיליון ש"ח ל- 18,372 .
אלה היו השינויים המרכזיים: הקטנת אומדן עלות אינפרא 1 ב-62 ,מיליון ש"ח .
הקטנת אומדן עלות אינפרא 2 ב-308 מיליון ש"ח, ירידה בעלויות ההפקעה ב-411 מיליון ש"ח .
מיליון ש"ח להסדרי התנועה .
בחינת השינוי המצומצם לכאורה של אומדן עלות אינפרא 1 והקטנתו ב-62 מיליון ש"ח מעלה כי .
בפועל מדובר בשינויים ממשיים בתוך חבילת העבודה - הקטנה בסך 1.
עלות המנהור בעקבות תוצאות מכרז, אך לעומת זאת נעשה עדכון באומדנים האחרים ונוסף .
להם סכום העולה על מיליארד ש"ח.
כמו כן נעשו ויסותים תקציביים משלב אינפרא 1 לשלב .
אינפרא 2 שהסתכמו בכ-100 מיליון ש"ח.
בלוח16 מובא פירוט השינויים בשלב אינפרא1 של .
הקו הירוק כפי שהציגה נת"ע במרץ 2020 .
לוח16 : פירוט השינויים באומדן שלב אינפרא 1 של הקו הירוק במרץ 2020 .
מהות השינוי סכום השינוי (במילוני ש"ח) .
עדכונים הנובעים מתוצאות מכרזים ושינויי תכולה 475 - .
תוספת מחירים על אומדן העלות של מכרז המסגרת .
תוספת מחירים מכרז המסגרת עבור תכולות שנוספו 56 .
הסטת תכולת תחנות מורכבות לאינפרא2 195 - .
הסטות תחבורה ציבורית 30 .
בחינת השינויים בשלב אינפרא 2 מעלה כי ההקטנה של אומדן התקציב הכולל של השלב הזה .
בהיקף של 380 מיליון לש"ח נובעת מהפחתת מספר הקרונות ומביטול המקלוט.
אומדן המערכות ונוסף לו סכום של 60 .
בקו הסגול : אומדן תקציבו של הקו עלה בכ -300 מיליון ש"ח ונעשו בו השינויים המרכזיים .
האלה: תוספת של כ-270 מיליון ש"ח לשלב אינפרא1 , תוספת של כ-160 מיליון ש"ח לשלב .
אינפרא 2 והקטנת אומדן עלויות ההפקעה ועלויות התכנון בכ-200 מיליון ש"ח.
תקציב חדש שנאמד ב-80 מיליון ש"ח למימון הסדרי תח"ץ חלופיים לתקופת העבודות.
בחינת השינויים המרכזיים בשלב אינפרא 1 העלתה כי נוספו כ-193 ;מיליון ש"ח למכרזי הכמויות .
אומדן תקציב ההתקשרויות מסוג תכנון וביצוע (DB ) ירד בכ-126 מיליון ש"ח; נוספו כ-110 מיליון .
התקדמות פרויקט הרכבת הקלה בגוש דן ש"ח להעסקת פקחים וכ-65 מיליון ש"ח בגין הסטת קווי תח"ץ קיימים.
בחינת העדכונים בשלב .
אינפרא 2 מעלה כי נעשו שני שינויים מרכזיים - תוספת קרונות והקטנת האומדן של מכרז .
בדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי בשנת 2020 עדכנהחברת נת"ע את אומדני .
התקציב של שלב אינפרא 1 של הקו הירוקבהיקפים של למעלה ממיליארד ש"ח הן כלפי .
מעלה והן כלפי מטה, לרבות הקטנה של סך האומדן של עלות הפרויקט ב-773 מיליון .
נת"ע עדכנה את אומדני התקציב של הקו הסגול במאות מיליוני ש"ח, הן באומדן .
הכולל של הפרויקט שעלה ב-149 מיליון ש"ח והן בסעיפים התקציביים (אינפרא1 הוקטן .
ב-269 מיליון ש"ח, אינפרא2 הוגדל ב-50 מיליון ש"ח, עלות הפקעות הוקטנה ב-195 מיליון .
ש"ח ונוספו עלויות תח"ץ חלופי בסך 80 .
)מיליון ש"ח עדכונים אלה נעשו בהמשך לשינויי .
האומדנים שהציגה נת"ע בשנת 2018 וגם בשנת2019 .
כאמור, בשנת2019 ביצעה נת"ע .
שינויים בהיקף של מאות מיליוני ש"ח ביחס לתקציב המאושר משנת 2018 .
בפברואר2020 דיווחה נת"ע על דחיית מועד פתיחת הקווים הירוק והסגול ועל הארכת שלב .
הארכת שלב ההקמה עשויה להגדיל את עלויות הניהול של הפרויקט לנוכח שימור .
מטה הפרויקט לתקופה ארוכה מהמתוכננת.
עוד עלה כי במסגרת עדכון האומדן במרץ 2020 .
נוספו עלויות בגין תוספת תח"ץ בהיקף של160 מיליון ש"ח60 .
שנת"ע לא תמחרה מראש .
עלה כי במרץ 2020 לא עדכנה נת"ע את האומדן של עלויות הניהול, אף שבפברואר של .
אותה שנה דיווחה נת"ע על דחייה של מועד פתיחת הקו ועל הארכת שלב ההקמה.
תקופת הביצוע של הפרויקט עשויה להגדיל את עלויות הניהול מכיוון שיידרשו לפרויקט .
ליווי ובקרה לתקופה ארוכה יותר בעלות גבוהה יותר.
עוד נמצא כי נת"ע לא תמחרה מראש .
את עלויות התוספת של תח"ץ בהיקף של 160 מיליוןש"ח.
בתשובת נת"ע צוין כי במועד עדכון האומדן ולפי חוזי הניהול בין נת"ע לספקים שלה, לא נצפו .
עלויות נוספות לניהול הפרויקט.
עוד ציינה נת"ע כי תוספת התקציב לתח"ץ נעשתה לבקשת .
מת"ח במרץ 2020 ולא נכללה באומדן ההקמה המקורי של הקווים.
תכולה זו לא שייכת לפרויקט .
הקמת הרק"ל, והבקשה לכלול את תוספת השרות במרץ 2020 נעשתה משיקולים פנימיים של .
מומלץ כי משרדי התחבורה והאוצר ונת"ע יבחנו את ריבוי שינויי האומדנים.
עלול ללמד על חוסר בשלות בעת עריכת האומדנים ועל תמחור ביתר או תמחור בחסר .
של סעיפים תקציביים מסוימים.
עוד מומלץ כי בעת אישור הארכת תקופת ביצוע, הדבר .
יבוא לידי ביטוי בכלל העלויות הרלוונטיות לפרויקט, ובכללן ייבחנו עלויות הניהול.
דיווח על שינויים באומדני עלות הפרויקט .
על פי טיוטת הסכם המסגרת עם נת"ע , על החברה לדווח למשרדי התחבורה והאוצר על כל .
עדכון בסכום של 100 מיליון ש"חויותר או בשיעור של 10% .
מעלות הפרויקט, הגבוה משניהם .
60 עלויות השינויים בקווי התחבורה ותוספות קווים בעקבות העבודות למשך חמש שנים ועלות ה הסברה לציבור.
על פי טיוטת הסכם נוסף בין נת"ע למדינה בנושא התקשרות בין נת"ע לזכיין PPP , על נת"ע .
לדווח על שינויים בסכום של 30 מיליון ש"ח ויותר ועל שינויים המצטברים בסכום העולה על100 .
יצוין כי טיוטת ההסכם הנוסף חלה על שלבי אינפרא 2 של הקווים הסגול .
והירוק ולא על פרויקט הקו האדום ועל שלבי אינפרא 1 של הקווים הסגול והירוק שאינם מוקמים .
שלבים אלה מטופלים באמצעות טיוטת הסכם המסגרת עם נת"ע.
כאמור , נמצא כי חברת נת"ע ביצעה שינויים רבים ובסכומים גבוהים של מאות מיליוני ש"ח .
הן בסכום הכולל של האומדן והן בסעיפים התקציביים של הפרויקט לרבות בשלב אינפרא .
1 שלא חלה עליו טיוטת ההסכם בין המדינה לנת"ע בנושא התקשרותPPP , חלקם לא .
עברו את תהליך האישור במשרדי התחבורה והאוצר .
יצוין כי חלק מהשינויים שנעשו בשלב .
אינפרא 1 גבוהים מ-100 מיליון ש"ח אך אין הם מגיעים ל-10% מאומדן עלות הפרויקט, .
ולכן גם אילו נחתמו כלשונם ההסכמים בינה לבין משרדי התחבורה והאוצר, היא לא .
הייתה מחויבת בדיווח עליהם.
שכן, על פי טיוטת הסכם המסגרת בין המדינה לנת "ע .
בהתקשרויות שאינן מול זכייני ה-PPP ,היה על נת"ע לדווח רק על העדכונים בסכום של .
100 מיליון ש"ח ויותר או בשיעור של 10% ,מעלות הפרויקט, הגבוה משניהם כלומר .
כמיליארד ש"ח בקו הסגול וקרוב ל-2 מיליארד ש "ח בקו הירוק, ללא התייחסות לדיווח על .
שינויים בין סעיפים תקציביים.
על פי דוח תכנון מול ביצוע תקציב לשנת 2021 , התקציב הרב-שנתי של הקו הירוק נאמד בכ - .
98 מיליארד ש"ח, כ-600 מיליון ש"ח יותר מהאומדן ממרץ2020 .
השינוי המרכזי בתקציב הקו .
הירוק נובע מהגדלה ניכרת של עלויות ההפקעות מכ-842 מיליון ש"ח לכ- 1,250 מיליון ש"ח- .
על פי אותו דוח, התקציב הרב-שנתי של הקו הסגול נאמד בכ - 11.
ש"ח, כ-200 מיליון ש"ח יותר מהאומדן ממרץ2020 .
עלויות ההפקעות של הקו הסגול הוצגו בתקציב 2021 בסכום של 975 מיליון ש"ח, כ-25% יותר .
בתשובת נת"ע צוין כי בדוח תכנון מול ביצוע תקציב לשנת 2021 הוצגו הנתונים על פי האומדן .
מאוקטובר 2018 כאשר הם מותאמים למחירי מרץ2020 , וזאת מכיוון שהאומדן ממרץ2020 לא .
אושר באופן רשמי על ידי נציגי הממשלה.
בהיעדר נוהל עבודה ובהתאם לטיוטת הסכם המסגרת עם נת"ע, החברה אינה חייבת .
לכאורה לדווח לנציגי הממשלה על עדכונים שנעשו בסעיפים תקציביים שאינם קשורים .
גם אם הם מסתכמים בעשרות מיליוני ש"ח ואף במאות מיליוני ש"ח .
משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע, למשרד התחבורה ולמשרד האוצר לפעול לחתימה .
על הסכם המסגרת ביניהם שיקבע סף אפקטיבי לעדכונים באומדן הכולל ובשינויים בין .
הסעיפים התקציביים של הפרויקט המחייבים דיווח לנציגי הממשלה והמצריכים את .
עוד ממליץ משרד מבקר המדינה לנת"ע כי אף שעדיין אין הסכם התקשרות, .
תדווח ותעדכן על שינויים משמעותיים באומדן, וכי תקבע נוהל עבודה ותיעוד לעדכוני .
האומדן שעליהם היא מעוניינת להמליץ.
התקדמות פרויקט הרכבת הקלה בגוש דן בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה סיבות לחריגה באומדן עלות בקווי הרק"ל שבהקמה, .
האדום, הירוק והסגול ובהן: תקצוב בצ"ם בחסר שלא לפי נוהל פר"ת ואי-הכללת עלויות .
באומדן העלות בעיקר בשלבים המוקדמים של הפרויקט; אי-הצמד ה לסלי תשומות ; .
מכלולים שלא נכללו באומדן הפרויקט, מכלולים שלא תומחרו ומכלולים שתומחרו בחסר .
והביאו להסטות בין הסעיפים התקציביים השונים.
יישום ההמלצות שהובאו בפרק זה עשוי .
לסייע בקביעת תקציב הפרויקט ולעמידה בו.
שיתוף הפעולה עם הרשויות המקומיות ועם .
הביקורת בחנה מהם החסמים המרכזיים בקידום פרויקט הרק"ל בגוש דן מעבר לעצם היותו .
פרויקט מורכב ותקדימי במדינת ישראל, ואלה מוצגים להלן.
ממשקי עבודה וחסמים מול הרשויות המקומיות תוכניות סטטוטוריות, סמכויות הרשויות המקומיות ואחריותן .
שלושת קווי הרק"ל מתפרסים על פני 90 ק"מ של מסילות העוברות ב -12 רשויות מקומיות .
המאופיינות במרחב אורבני צפוף.
לכן יש ממשקים רבים ורב - ממדיים בין חברת נת"ע לבין .
הרשויות המקומיות במטרופולין תל אביב.
הליך התכנון של הקו האדום שונה במידה מסוימת מהליכי התכנון של הקווים הסגול והירוק.
התוכנית הסטטוטורית של הקו האדום אושרה במוסדות התכנון של מחוז המרכז ושל מחוז תל .
אביב ביותר מ-15 תכניות שונות לפי חוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965 .
לעומת זאת, התוכניות .
הסטטוטוריות של הקו הירוק ושל הקו הסגול נדונו בוועדה הארצית לתכנון ולבנייה של תשתיות .
לאומיות (להלן - הוות"ל) כתוכניות לתשתית לאומית (להלן - תת"ל).
בעקבות השינוי בשיטת התכנון שנעשה עבור הקווים הירוק והסגול, נת"ע אינה נדרשת לקבל .
מרשויות הרישוי המקומיות ומהוועדות המחוזיות היתרי בנייה בשטחי התוכנית בתוך תוואי .
תחת זאת, ההיתרים ניתנים על ידי רשות הרישוי של וות"ל; במסגרת הדיון בבקשה .
להיתר , נת"ע נדרשת להציג את עמדת הרשויות המקומיות הרלוונטיות.
לעיתים התיאום בין הרשויות המקומיות לנת"ע מורכב בשל היעדר זהות אינטרסים בין שני .
למשל, בסיכום ישיבת ועדת ההיגוי של פרויקט הקו האדום שנערכה במאי 2018 :נכתב .
"העיריות אשר בתחומן עוברים הקווים מעלות לחברה ]נת"ע[ דרישות באשר לטיפול והסדרה .
של כל החתך בתוואי הרק"ל ולעיתים גם של תשתיות מחוץ לחתך תוואי הרק"ל, לרבות התאמות .
תשתיות נוספות של חשמל, מים ניקוז וכו'.
ככל שדרישות הרשויות אינן ממולאות מתמודדת .
נת"ע עם קשיים בהליך התיאום ההנדסי שנדרש לביצוע עבודות בתחום הרשות ".
בתשובתה של נת"ע נמסר כי בשנת 2018 היא ביצעה הליך הפקת לקחים אשר כלל איסוף, .
ריכוז וגיבוש של המלצות ל צורך מניעת עיכובים וחסמים שעלו תוך כדי ביצוע הקו האדום.
לבקשת משרד האוצר, חברת נת"ע הגישה המלצות לסעיפים שיובאו לאישור בהצעת מחליטים .
נת"ע מסרה כי המלצות אלו הועברו למשרד האוצר בדצמבר 2018 כדי לשלב סעיפים .
אלה בהצעת "חוק המטרו" שעשוי להסדיר את ממשקי העבודה בין הממשלה לרשויות .
המקומיות לקראת הקמת מערכת הרכבת התחתית של אזור גוש דן ושנמצא במועד סיום .
הביקורת בהליכי חקיקה בכנסת.
הקשיים שהעלתה נת"ע באים לידי ביטוי בכמה ממשקים, ולהלן יוצגו חלקם: .
עיכוב באישור תוכניות בפרויקט הקו האדום : כאמור, הוועדות המקומיות והמחוזיות אישרו .
את תוכניותיו של הקו האדום.
כבר בשלב אישור התכניות חלו עיכובים באישור מכלולים .
בפרויקט שיזמו הרשויות המקומיות.
למשל, ב -2015 נדרשה מעורבות הוועדה המחוזית מול .
הוועדה המקומית כדי לאשר את התוכניות של תחנות ביאליק ואבא הלל ברמת גן.
על התנגדויות הרשויות המקומיות ולהגיע לידי פתרונות מוסכמים, הוקצו משאבי כוח אדם וקשב .
ניהולי רב מצד כל הגורמים - הרשות המקומית, הוועדה המחוזית , משרד התחבורה ונת"ע.
כאמור, הוות"ל דנה בתוכניות של פרויקט הקווים הירוק והסגול ושל פרויקט המטרו כתוכניות .
מתאר ארציות לתשתית לאומית ולכן לא צפויים להישנות אירועים דומים.
הקצאת מקרקעין מחוץ לגבולות התוכנית וחלוקת הסמכויות והאחריות לטיפול בהם: .
לעיתים רשויות מקומיות מעמידות לפרויקט שטחי התארגנות מסביב לתוואי המאושר בתוכנית .
בתנאי מטרופולין צפופה, תחנות הרק"ל ומסילותיה סמוכות לתשתית העירונית והיא משפיעה .
לדוגמה, בפרוטוקול ועדת ההיגוי מדצמבר 2020 צוין כי למעלה משנה לא הצליחו נת"ע .
ועיריית רמת גן להגיע להסכמה על ביצוע מכרז לניקוז תחנת ביאליק בקו האדום בעיר.
לאי ההסכמה נבעה ממחלוקת על התקציב.
על פי הפר וטוקול, נת"ע התחייבה לממן 50% מתוך .
מיליון ש"ח הנדרשים לניקוז, ואילו העירייה טענה כי אין באפשרותה להעמיד את חלקה .
בדוגמה זו ניתן לראות כי מחלוקת על תקציב לגבי תשתית הסמוכה לתחנת רק"ל אך מחוץ .
לגבולות התוכנית ושבאחריות הרשות המקומית, מעכבת במשך שנה סיום עבודות בתחנה ואף .
מסכנת את הפעלת הקו במועד.
כך נכתב בפרוטוקול בעניין הזה: "ככל ולא מגיעים לפתרון מול .
העירייה יש לדאוג למיגון התחנה מפני חדירת מים במפלס הרחוב, ולהורות על אי פתיחת .
התחנה לתנועה עקב התנהלות העירייה".
עיריית רמת גן השיבה במאי 2022 (להלן- תשובת עיריית רמת גן) כי כארבעה חודשים קודם .
לכן החלה עיריית רמת גן באמצעות החברה הכלכלית בביצוע קו הניקוז, וזאת לאחר הסכמת .
משרד האוצר לתקצב תוספת תקציב בסך 6 מיליון ש" ח מעבר לסכום שתוקצב במקור.
חיובים לפי חוקי עזר עירוניים: על פי פקודת העיריות, רשות מקומית רשאית להתקין חוקי .
עזר עירוניים ועליה להביאם לידיעת שר הפנים.
דרישות הרשויות המקומיות מכוח חוקי העזר עשויות להשפיע על התקדמות העבודות להקמת .
הרק"ל באופן ישיר או באופן עקיף.
לדוגמה, לפי מסמכים שהעבירה נת"ע למשרד מבקר .
המדינה בינואר 2022 , עיריית בני ברק הפעילה את סמכותה על פי חוק עזר עירוני ולא אישרה .
את בקשת נת"ע לחיבור לניקוז.
דוגמה נוספת: מסמכים של חב' נת"ע מציגים את טענותיה כי .
פקחי עיריית בת ים הטילו קנסות על הקבלני ם מטעם נת"ע ודרשו את פינוי השטח מכוח חוק .
העזר לבת ים בנושא שמירת הסדר והניקיון , וזאת לטענת נת"ע, בשל התנגדותה של עיריית בת .
ים לתוואי הקו האדום ולמרות סיכומים בין העירייה ובין נת"ע.
התקדמות פרויקט הרכבת הקלה בגוש דן בתשובת עיריית בת ים ממאי 2022 מסרה העירייה כי היאמברכת על פרויקט הרכבת הקלה .
ומכירה בחשיבותו לפיתוח מערכות הסעת המונים לציבור.
הרק"ל עוברת לאורכה של העיר בת .
ים, והיא תספק שירות חשוב ומשמעותי לתושביה ותגביר את הניידות, הנגישות והזמינות של .
התחבורה הציבורית הפועלת בה.
פרויקט הרכבת הקלה הוא פרויקט תשתית מורכב וסבוך אשר .
הנושאים העולים מהדוח בנוגע למורכבות ו לבעיות בשיתוף הפעולה עם .
הרשויות בהיבטים הקשורים לפיתו ח הסביבתי מוכרים וידועים לעירייה, והיא נאלצת להתמודד .
איתם במהלך השנים האחרונות.
לא אחת התגלעו מחלוקות ב עניין עבודות תיאום תשתיות, .
תיאום עבודות לילה, הפעלת כלי עבודה אשר חורגים מתקנות הרעש בשעות הלילה ו פגיעה .
במרחב הציבורי עקב העבודות.
העירייה נמצאת בקשר שוטף עם הנהלת נת"ע כדי לפתור את .
החסמים והקשיים העולים מעצם בנייתו של פרויקט תשתית ברחבי העיר ולהתמודד עימם .
ופועלת כדי לאזן ככל הניתן בין הצורך והרצון להשלמת הפרויקט, ובין שמירה על מזעור .
הפגיעה בתושבים הנגרמת מהעבודות רחבות ההיקף במרחב הציבורי.
צווים מינהליים: ועדה מקומית לתכנון ולבנייה מוסמכת להוציא צווים מינהליים, למשל צו .
מינהלי להפסקת עבודות.
לפי מסמכים של חברת נת"ע הוועדה המקומית של עיריית הרצלייה הוציאה צו מינהלי להפסקת .
עבודות הקמת המתחם לטיפול בקרונות הקו הירוק, "דיפו", עקב מחלוקת על מיקום המתחם.
צוותי הקבלנים שהיו אמורים לעבוד במקום הושבתו וכך נגרמו עלויות מיותרות לנת"ע ולמדינה.
עיריית הרצלייה השיבה במאי 2022 (להלן- תשובת עיריית הרצל ייה) כי היא הגיעה עם נת"ע .
להסכם בנוגע לפיתוח שטח ציבורי פתוח, להקצאת מקרקעין מחוץ לגבולות הת וכנית ו לחלוקת .
הסמכויות בין העירייה לחברה.
היעדר רשות מטרופולינית לתחבורה: בדוח ביקורת מיוחד על משבר התחבורה הציבורית .
ממרץ 201961 צוין בין היתר כיהיעדר רשויות מטרופוליניות לתחבורה - הקמתן חשובה לקידום .
ראייה כוללת בעניין מתן פתרונות תחבורתיים, למתן מענה יעיל לצרכים כוללים ומקומיים, .
לביצוע תיאומים בין רשויות מקומיות ויצירת שיתופי פעולה לצורך קידום מיזמים הקשורים .
עד כה, הניסיונות להקמת רשויות מטרופוליניות לא צלחו בשל סיבות שונות .
שהן לא בהכרח ענייניות.
בהתייחסויותיהן של עיריית ראשון לציון מאפריל 2022 (להלן- תשובת עיריית ראשון לציון) ושל .
עיריות הרצלייה ועיריית תל אביב ציינו העיריות האמורות את החשיבות של הקמת הרשות .
המטרופולינית לתחבורה ושל הגדרת סמכויותיה בשיתוף בין משרד התחבורה לרשויות, כפי .
שכאמור המליץ בעבר משרד מבקר המדינה.
היעדר מנגנון ליישוב מחלוקות : המחלוקות הקשורות בהפעלת הסמכויות של הרשויות .
המקומיות בתוואי הפרויקט, לרבות בקשר לקווים שאושרו בתכניות לתשתיות לאומיות, מיושבות .
באמצעות משא ומתן בדרגים שונים בין הצדדים, ל עיתים בדרג הבכיר של שר התחבורה מול .
לדוגמה, בוועדת ההיגוי במאי 2015 " :עלה כדלקמןראש עיריית ר"ג ביקש בפגישה .
עם מנכ"ל נת"ע את בדיקת הכדאיות לקו האדום.
החשש שלו הינו ככל הנראה בעיקר .
הנושא ייפתר, אך דורש מנת"ע וממשרד התחבורה מש אבים וסיוע מול העיריה .
61 מבקר המדינה, דוח מיוחד: משבר ה תחבורה הציבורית (2019), )הקדמת המבקר (פתח דבר.
יצוין כי פרויקט הקו האדום הוא פרויקט לאומי שהממשלה הסמיכה את נת"ע .
לבצעו כחמש שנים לפני מועד הדיון.
עלה כי אף שיש קשר הדוק בין הרשויות המקומיות במטרופולין תל אביב בכל הקשור .
לתחבורה, ואף שכל אחד מקווי הרכבת הקלה עובר בארבע רשויות מקומיות לכל הפחות .
(הקו הירוק) או ברשויות רבות יותר (הקו הסגול עובר בעשר רשויות מקומיות), אין .
במטרופולין רשות תחבורה מטרופולינית, אין בה מִ נהלת פרויקט רק"ל שתרכז את כל .
ההיבטים הקשורים בהקמה ובתפעול של הפרויקט עתיר ההשקעה האמור.
מיוחד של מבקר המדינה משנת 2019 " צוין כיהקמתן ]של רשויות תחבורה מטרופוליניות[ .
חשובה לקידום ראייה כוללת בעניין מתן פתרונות תחבורתיים, למתן מענה יעיל לצרכים .
כוללים ומקומיים, לביצוע תיאומים בין רשויות מקומיות ויצירת שיתופי פעולה לצורך קידום .
מיזמים הקשורים לתחבורה הציבורית ".
הפעלת סמכויותיהן של הרשויות המקומיות על פי חוקי עזר או באמצעות צווים מנהליים .
כאמור על רקע חילוקי דעות בין נת"ע לרשויות מקומיות עלולה לגרום לדחייה בלוחות .
הזמנים ולהתייקרויות הפרויקט אולם בהיעדר פיקוח עירוני עלולה רווחת התושבים בתוואי .
הרכבת להיפגע יותר מן הנדרש.
בביקורת עלה כי המחלוקות הקשורות בהפעלת .
הסמכויות של הרשויות המקומיות בתוואי הפרויקט - לרבות בקשר לקווים שאושרו בוות"ל .
- מיושבות באמצעות תהליכי משא ומתן שמצריכים הקצאת משאבים ניהוליים לעיתים .
במשך כמה חודשים עד חצי שנה בדרגים שונים בין הצדדים, לעיתים בדרג בכיר של שר .
התחבורה מול ראש הרשות.
אין מנגנון יעיל לתיאום וליישוב מחלוקות שייתן מענה מאוזן .
על צורכי הפרויקט תוך פגיעה מזערית ככל הניתן בתושבים ובאורח חייהם ובתוך זמן .
בתשובת עיריית הרצלייה נמסר כי מנגנון יעיל לתיאום ו ליישוב של מחלוקות חשוב לקידום .
הפרויקט מכיוון ששיתוף הרשות המקומית א ומנם מארי ך את משך התכנון אך יש לו ערך מוסף .
גדול בזמן תפעול הרכבת ובזמן ביצוע הפרויקט.
עיריית קריית אונו השיבה במאי 2022 (להלן- תשובת ע יריית קריית אונו) כי לוחות הזמנים .
למימוש הפרויקט משתנ ים כל הזמן, דבר שתורם לחוסר ודאות בכלל ולבעיות תיאום בפרט.
כמו כן מסרה העירייה כי אין תיאום מערכתי בין כלל גורמי התחבורה ועיתוי התפעול שלהם, .
ובהם אוטובוסים, נתיבי תחבורה ציבורית ייעודיים ורכבות.
מתשובת המועצה האזורית חבל מודיעין ממאי 2022 עלה כי הדיפו בקצהוהמזרחי של הקו .
הסגול ממוקם בסמוך ליישוב בני עטרות במועצה.
מהמועצה נמסר כי אומנם המועצה מקיימת .
קשרי עבודה עם נת"ע ומבקשת להיות מעורבת בתהליכי העבודה הנוגעים למועצה, אולם .
קיימות סוגיות שעד מועד סיום הביקורת לא הגיעו לפתרון מוסכם ובכלל זה: סוגיית חיבור תושבי .