HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מהפדיון החטיבה למסחר ופיתוח עסקי פנתה ב-2016 ליועץ בינלאומי בבקשה לערוך מחקר השוואתי למודלים עסקיים בשדות תעופה, הן בתחום המסחר הקמעונאי והן בתחום המזון והמשקאות.
במחקר נסקרו 13 שדות תעופה בעולם.
כמו כן התבקש היועץ לבדוק את הגידול או הירידה בתנועת הנוסעים והשפעתם על מנגנוני התשלומים לשדה התעופה.
הדוח העלה את הממצאים האלה: ברוב השדות היה גידול בתנועת הנוסעים בשנים האחרונות; חל גידול במכירות לנוסע; שדות תעופה רבים השתמשו בשיטת תשלום של אחוז מהמכירות ברוטו ודמי מינימום שנתיים.
היועץ הוסיף כי לדעתו יהיו החוזים יציבים יותר ככל שדמי המינימום יהיו יותר הגיוניים ומתקבלים על הדעת בעיני הזכיינים.
הבעיות שהתעוררו עם זכייני הדיוטי פרי מצביעות על חלוקת סיכונים לא מידתית בין הזכיינים ובין הרשות.
במכרזים שפרסמה לטרמינל 3 לא דאגה הרשות ליציבות החוזים עם הזכיינים בטרמינל 3 , אלא למקסום ההכנסה הקבועה של הרשות בעיקר.
הרשות ציינה בתשובתה כי גם המתמודדים במכרז לקחו על עצמם התחייבויות כלכליות כבדות בלי שחשבו שהם מעמידים את עצמם בסיכונים כלכליים גבוהים; מכאן שגם הם לא צפו את השינויים.
בעקבות הבעיות שהתעוררו עם הזכיינים, בשנת 2016 פנתה הרשות לחברת ייעוץ פיננסי כדי לנתח את התחשיב של דמי ההרשאה.
באותה שנה נקבעו שיעורים לדמי הרשאה מקסימליים לכל ענף לפי תחשיב הרווח המקובל בכל אחד מהם: א.
דמי הרשאה עד 52% מהפדיון לחנויות ה - LTPCCD ; עד 40% לבעלי ההרשאה בתחום הפעלת החנויות הקמעונאיות האחרות; עד 50% .
לבעלי ההרשאה בתחום ההסעדה בדיון שהתקיים במועצה בסוף יוני 2016 בנוגע להשפעת השינויים האקסוגנים על הפעילות של בעלי ההרשאה בטרמינל 3 , הוצגו הבעיות שהתעוררו כתוצאה משינויים אלה והשפעתם על הזכיינים, ונקבעו עקרונות בנוגע לחוזים עם הזכיינים: הוחלט כי לזכייני החנויות באולם הנוסעים היוצאים, שהת שלום ששילמו לדמי הרשאה עמד על למעלה מ-40% מסך הפדיון ברוטו- שיעור התשלום המקסימלי השנתי יהיה בשיעור של 43%.
כמו כן הוחלט כי בהדרגה תסיים הרשות את החוזים עם הזכיינים ותצא למכרזים חדשים.
16 ,נערך דיון בוועדת המכרזים העליונה ברשות, בראשות המנכ"לבנושא השפעת השינויים האקסוגניים והגידול בתנועת הנוסעים על תשלומי בעלי ההרשאה לרשות בגין הפעלת החנויות.
הוועדה החליטה על עריכת שינויים במנגנון התשלום רשות שדות התעופה |795 .
הרשות לזכיין בדיוטי .
לקבוע מחירים גבוהים .
רוב הסיכונים לזכיין של דמי ההרשאה בחוזים הקיימים עם בעלי ההרשאה בטרמינל 3 , לרבות הגבלת שיעור ההצמדה לתנועת הנוסעים והתאמת תשלום ההצמדה לנתונים החודשיים.
חוסר ההיערכות של הרשות לשינויים שחלו בעקבות הגידול במספר הנוסעים והשינוי בהרגלי הקנייה שלהם אילצו אותה לבצע שינויים מהותיים בחוזים עם הזכיינים ולהקדים את סיום החוזים עם חלק מהם (ראה להלן).
מאחר שזוהי הפעם השנייה בשנים האחרונות שנוצרת בעיה מהותית הנובעת משינוי במספר הנוסעים ובתחשיב של דמי ההרשאה - על הרשות לבחון את הדבר לעומק כדי למנוע מצבים דומים בעתיד, ולגבש שיטת חישוב שתבטיח רמת הכנסה סבירה לרשות, יציבות לזכיינים ודאגה לטובת הנוסע.
הרשות ציינה בתשובתה כי היא נערכת כיום לפרסום מכר זים חדשים לטרמינל 3 ולטרמינל1 , הכוללים שיעור מקסימלי של הצמדה לתנועות הנוסעים באופן שיגדר את הסיכון ואת חוסר הוודאות בכל הקשור להתפתחויות ולגידול בתנועות הנוסעים הבינלאומית בנתב"ג.
כמן כן ציינה הרשות כי במכרזים אלה יוטמעו מנגנונים אחרים שנובעים מהפקת הלקחים של הרשות בנוגע לגידור הסיכונים של הצדדים.
מחירי המוצרים הנמכרים בדיוטי פרי .
הבלעדיות שמקנה הרשות לזכיין בדיוטי פרי מאפשרת לו לקבוע מחירים גבוהים יותר בגלל היעדר התחרות.
גורם נוסף שמשפיע על עליית המחירים הוא גובה דמי ההרשאה שמשלם הזכיין לרשות, כמו גם אופן חישובם, המעביר את רוב הסיכונים לזכיין.
מצד אחד - המרכיב הכספי העיקרי של דמי ההרשאה הוא קבוע ואינו מותנה בגובה המכירות, כך שהזכיין נוטל על עצמו את מירב הסיכונים.
מצד שני - דמי ההרשאה צמודים למספר הנוסעים ולכן ככל שמספר הנוסעים עולה כן עולה גם מחירם של דמי ההרשאה, ללא קשר לכמות המכירות בפועל (ראו להלן).
ואולם, אם כמות המכירות יורדת מסיבה כלשהי, עלול הזכיין לגלגל זאת על הלקוחות ולהעלות את מחיר המוצרים, כדי להתמודד עם סיכונים אלה ועם דמי ההרשאה הגבוהים.
למעט שירותי הסעדה, מרבית המוצרים הנמכרים בדיוטי פרי אינם מוצרים חיוניים ולכן הנוסעים יכולים להימנע מרכישת מוצרים בשל מחירם הגבוה.
עם זאת, בזמן ההמתנה בשטחי הדיוטי פרי, המחיר אינו השיקול היחיד במערכת השיקולים של הנוסע לפני ביצוע רכישה.
במקרים אלה, התחרות מחוץ לכותלי השדה הופכת להיות פחות רלוונטית.
גובה דמי ההרשאה נדון בדוח של הביקורת הפנימית של רש"ת מנובמבר 2013 בנוגע למכרז הרשאה למוצרי ספורט.
הסמנכ"ל למסחר כתב בתגובתו לדוח כי "שוב חוזרת הביקורת על הפילוסופיה הכלכלית המסוכנת לפיה יש להקטין את דמי ההרשאה הבסיסיים לתחרות על מנת ליצור תחרותיות גבוהה יותר כאילו שהיעד הוא הגברת התחרות ולא הגדלת ההכנסות.
קביעה של דמי הרשאה גבוהים ע"י הרשות מצביעה על כך שמקסום רווחיה הוא היעד העיקרי שלה, תוך התעלמות מהסיכונים הגבוהים שהיא מעבירה לזכיינים, ומהמחירים הגבוהים שהצרכנים נדרשים לשלם בחנויות הדיוטי פרי.
על הרשות לשקול מחדש את המדיניות המנחה אותה בהקצאת שטחי המסחר בנתב"ג ובאופן החישוב של דמי ההרשאה.
בין היתר, על הרשות לבחון דרכים שיגבירו את התחרות במכרזים, לבצע חלוקת סיכונים מאוזנת בינה ובין הזכיינים ולדאוג לכך שהבלעדיות שניתנה לזכיינים בדיוטי פרי לא תביא להעלאת מחירים לא מידתית שתפגע בנוסע.
על הרשות לבדוק גם את השפעת השינויים שחלים במחירי המוצרים על סך הפדיון של הזכיינים ולפעול בהתאם.
להלן, דוגמאות להתקשרויות הרשות עם זכיינים שונים הממחישות את הליקויים שצוינו לעיל.
חוזה ה- LTPCCD 'עם זכיין א .
מאז הוקם טרמינל 3 זכיין א' היא זכיינית חנויות ה- LTPCCD .
לזכיין א' יש מערך של שמונה חנויות דיוטי פרי פטורות ממכס בטרמינל 3 ושתי חנויות דראגסטור וממתקים באולם שחקים ובאולם מקבלי הפנים.
התמלוגים מהחוזה עם זכיין א' הוא המקור העיקרי להכנסות הרשות בכלל, ולהכנסות המסחריות בפרט ומסתכמת במאות מיליוני ש"ח.
החוזה בין הרשות ובין זכיין א' להפעלת חנויות ה - LTPCCD בטרמינל3 נחתם בנובמבר 2004 והיה אמור להסתיים בסוף אוקטובר2011 .
)(ללא האופציה להארכה הרשות מימשה את האופציה בחוזה והאריכה את ההתקשרות בשלוש שנים נוספות, עד אוקטובר 2014 .
לקראת פרסום מכרז חדש להפעלת חנות LTPCCD בטרמינל3 ערכה הרשות, באמצעות יועץ חיצוני, ב דיקות כלכליות.
בין היתר, נבדקו היבטים שונים לקביעת העקרונות למתווה אופטימלי שלפיו יש לקיים את המכרז; איתור מודל שלפיו תוכל הרשות לשמור על איתנות פיננסית תוך התאמת תנאי המכרז לתמורות שחלו בשוק הדיוטי פרי בארץ ובעולם, ושמירת חשיפתה לשינוים במשתנים האקסוגניים.
הנושאים העיקריים שנבדקו היו: שאלת פיצול ההרשאה לשתי חברות; מנגנון ההצמדה בחוזה; התנהגות הצרכנים וניתוח המגמות; השפעת השינויים בשער החליפין של הדולר לעומת השקל; השפעת הרפורמה במס על אלכוהול; העלאת מס קניה על סיגריות.
שאלת פיצול ההרשאה לחנויות LTPCCD בין ש ני זכיינים או יותר נבחנה ע"י שלוש חברות ייעוץ.
מסקנות הבדיקה היו כי פיצול ההרשאה אכן עשוי להקטין את החשיפה של הרשות לסיכון הנוצר מהסתמכות על זכיין אחד, אך הוא מעלה את החשש שהפדיון המצרפי מהרשאה זו ייפגע, ולפיכך תיפגע יכולת המתמודדים במכרז להציע הצעות גבוהות.
כתוצאה מזה ייפגעו הכנסות הרשות הן מהרשאה זו, והן מהרשאות אחרות עקב צמצום זמן הקנייה של הנוסע רשות שדות התעופה |797 .
ש"מתבזבז" כשהוא צריך לעבור מחנות לחנות.
נימוק נוסף נגד הפיצול היה נתון שמסרה הרשות לחברות הייעוץ, ולפיו פיזית אין מקום בנתב"ג לחנות נוספת בגודל כזה, ולכן יהיה צורך לחלק את השטח לשתי חנויות, והדבר עשוי להביא לידי צמצום הקניות של הנוסעים.
לפיכך המליצו היועצים לשמור על המודל של מפעיל יחיד בתחום ולהימנע מפיצול הזיכיון.
החלטת הרשות שלא לפצל את הזיכיון לחנות LTPCCD הותירה על כנה את הבלעדיות של הזכיין בתחום.
הרשות לא קבעה במכרז תנאים כלשהם בנוגע לרמת המחירים שהזכיין רשאי לקבוע למוצרים שהוא מוכר.
לפיכך - הבלעדיות והיעדר המתחרים עלול להוביל את הזכיין לקביעת מחירים גבוהים.
זאת ועוד, כבר בדוח מבקר המדינה משנת 200911 עמד מבקר המדינה על כך שכ -%60 'מהכנסות הרשות בתחום המסחר הן מזכיין א; יש לציין שההכנסות מחברה זו הן 90% מהכנסות הרשות ממסחר מבעלי הרשאות קמעונאים.
מצב כזה מעלה את הסיכון בשל תלות רבה בבעל הרשאה בלעדי גדול.
החלטת הרשות קיבעה למעשה את הבלעדיות של זכיין ה - LTPCCD בדיוטי פרי ואת התלות שלה בו, ובכך פגעה באפשרות של תחרות ושיפור השירות לנוסע.
בדוחות של חברות הייעוץ הועלה כי בשנים 2010-2009 הייתה מגמת ירידה בשביעות רצון הנוסעים בדיוטי פרי בנתב"ג, הן ממגוון המוצרים והן מרמת המחירים.
היועצים היו חלוקים בדעותיהם בנוגע למס קנות: למשל - בעניין השפעת פיצול הזכיין על מגוון המוצרים שיימכרו בחנויות - לדעת יועץ אחד תגדל כמות המוצרים ולדעת יועץ שני - תקטן.
למרות זאת לא נמצא כי הרשות דנה בהן.
בדיקת עבודות היועצים והדיונים שהתקיימו ברשות בעקבותיהן מעלה כי הבדיקה התמקדה בהיבטים הכספיים לטובת הרשות.
בבדיקה לא נדונו התאמת מבחר המוצרים לנוסעים ורמת המחירים שלהם.
תהליך קבלת ההחלטות לקביעת תנאי המכרז שהתקיים ברשות נעשה תוך חוסר איזון בין צורכי הרשות - מקסום רווחיה, ובין צורכי הנוסעים.
בכך לא מילאה הרשות את תפקידה כגוף ציבורי המחויב לפעול לא רק על פי שיקולים עסקיים, אלא גם תוך התחשבות בטובת הציבור.
הרשות ציינה בתשובתה כי אכן מקסום רווחיה הוא היעד העיקרי לפעילותה, אך הוסיפה כי רווחיה המושקעים בפיתוח תשתית התעופה במדינה, מיועדים לטובת הציבור.
משרד מבקר המדינה מציין, כי אף שהרווחים המתקבלים מושקעים, בין היתר, בפיתוח תשתיות לטובת הציבור, עדיין יש למצוא איזון בין המגמה למקסום הרווחים מהפעילות המסחרית ובין האינטרס הישיר של ציבור הנוסעים ו טיב .
11 מבקר המדינה דוח שנתי 59'ב (2009 " ) בפרק הכנסותיה של רשות שדות התעופה ממסחר" עמ' 1479.
גם אם נשים לב לכך שהרווחים מממנים את הפעילות השוטפת של הרשות, הרי שמקסומם בלבד אין בו כדי לשמש תמריץ להתייעלות.
מנגנון ההצמדה שנקבע בחוזה עם הזכיין ב-2004 מצמיד את דמי ההרשאה לשני גורמים: א.
ל -70% מהשינוי השנתי בתנועת הנוסעים היוצאים כאשר החישוב מתבסס על מספר הנוסעים בשנת 2003 .
מדד המחירים לצרכן בארה"ב בעקבות העלייה בדמי ההרשאה שנבעה מהגידול במספר הנוסעים, פנו זכיין א' ובעלי הרשאה נוספים לרשות וטענו שנגרמים להם הפסדים שמקורם בעיקר במנגנון ההצמדה.
הם טענו כי מספר הנוסעים עלה במידה ניכרת, אבל הפדיון הממוצע לנוסע ירד.
לדבריהם, העלייה במספר הנוסעים ב-2005 נבעה בעיקר מעלייה במספר התיירים, ואולם הפדיון של סל הקנייה שלהם נמוך בהרבה מזה של הנוסע הישראלי 12 .
כמו כן - מדד המחירים לצרכן בארה"ב עלה גם הוא בשיעור ניכר.
ביוני 2006 חתמו הרשות וזכיין א' על הסדר ובו נקבעו הפחתה חד-פעמית של דמי ההרשאה לשנת 2006 ; שינוי מדד הבסיס לנובמבר 2004 במקום נובמבר 2003 שיחושב רק מ - 1.
05 ; שינוי בקביעת מדד תנועת הנוסעים היוצאים הבסיסית משנת 2003 (3.
4 מיליון) לתנועת הנוסעים לשנת 2004 (3.
8 )מיליון שיחושב בעבור שנת 2006 בלבד.
כמו כן הפחיתה הרשות את תעריפי השכירות של המחסנים מתחילת 2005 - סוף2006.
ביוני 2006 חתמה הרשות עם31 בעלי הרשאה על ההסדר לעיל.
גם לאחר ההסדר המתוקן עם הזכיינים לא נפתרו הבעיות הנובעות ממנגנון ההצמדה.
להלן בלוח 3 מספר הנוסעים היוצאים, השינוי באחוזים לעומת השנה הקודמת והשפעת המנגנון על הצמדת דמי ההרשאה בעקבות הגידול בנוסעים.
לוח 3 : תנועת הנוסעים בנתב"ג בשנים 2005 -2011 .
היוצאים השינוי באחוזים .
לעומת השנה הקודמת 70% מהשינוי .
12 בדיקת יועץ חיצוני העלתה בין היתר, כי 73% מהנוסעים הישראלים קנו מוצר ים בדיוטי פרי, לעומת 53% .
מהנוסעים הזרים רשות שדות התעופה |799 .
אי-פיצול הזיכיון מחייב .
היקפי פעילות גדולים .
פוטנציאליים מהלוח עולה כי בשנים אלה חלו תנודות באחוזי הגידול בתנועת הנוסעים.
למעט שנת 2009 , בכל יתר השנים גרם מנגנון ההצמדה עלייה בדמי ההרשאה שנע בין 2.
הגידול בכמות הנוסעים והצמדת דמי ההרשאה לגידול זה הביא לידי עלייה מתמדת בדמי ההרשאה.
באחת מעבודות הייעוץ הועלה כי דמי ההרשאה גדלו בין השנים 2008-2011 ב- 12.
57 % אף שמחזור המכירות באותן שנים גדל רק ב- 6.
כלומר- הגידול בפדיון ממכירות היה נמוך ב-50% מהגידול בתשלום דמי ההרשאה הצמודים לגידול במספר הנוסעים וצמוד למדד.
בשנת 2012 , בדיוני המועצה לקביעת תנאי המכרז החדש להפעלת חנות ה- LTPCCD , לא קיבל דירקטוריון הרשות את הצעת ההנהלה להקטין את שיעור ההצמדה לתנועת הנוסעים והחליט שלא לשנות פרמטר זה.
למרות האמור לעיל, לא שונה מנגנון ההצמדה גם במכרז השני.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הרשות לא עדכנה את מנגנון ההצמדה של דמי ההרשאה המינימליים בתנאי המכרז השני בטרמינל 3 בשנת2013 , אף שכבר במועד זה ידעה על העלייה החריגה בתנועת הנוסעים, עוד בטרם כניסתו של הסכם השמיים הפתוחים לתוקף.
ב-2013 פורסם מכרז להפעלת חנות ה - LTPCCD בטרמינל3 בנתב"ג.
במ כרז נקבע כי החוזה יהיה לתקופה של שבע שנים, מ- 15.
14 , עם אופציה להארכת ההתקשרות ב-33 חודשים נוספים.
המציע נדרש להציג מחזור מכירות שלא יפחת מ -600 מיליון ש"ח ללא מע"מ בשנים 2011-2010 .
דמי ההרשאה המינימליים במכרז היו 150 .
למכרז הוגשו שתי הצעות בלבד משרד מבקר המדינה מעיר כי אי-פיצול הזיכיון מחייב את הרשות לאתר מציעים שיש להם היקפי פעילות ג דולים מאוד ושליטה בתחומי עיסוק רחבים מאוד, ובפועל יש בכך משום מחסום למציעים פוטנציאליים.
על הרשות למצוא לכך פתרון, ובין היתר לשקול את פיצול ה- LTPCCD לתת- תחומים.
פיצול זה עשוי להגדיל את התחרות בין המציעים וגם להקטין את התלות של הרשות בזכיין יחיד.
באוגוסט2013 התקשר זכיין א' עם רש"ת.
דמי הרשאה מינימליים נקבעו בסך 169,381,818$ לשנה, צמוד למדד המחירים לצרכן האמריקאי ( CPI ), והצמדה של 70% משיעור השינוי בתנועת הנוסעים היוצאים בהשוואה לתנועת הנוסעים בשנת הבסיס - 2012 .
השוואת הנתונים לשנת2015 לעומת שנת2012 מראה כי פדיון המכירות של הזכיין עלו ב -5% ; פדיון המכירות לנוסע ירד ב -17% ו-תשלומי הזכיין לרשות עלו ב -25% .
בפועל, פדיון המכירות של זכיין א' אינו מדביק את קצב הגידול בתנועת הנוסעים, ופדיון המכירות של הזכיין בדולרים הראה ירידה של 6% ב-2015 בהשוואה ל -2014 , וזאת בזמן שתנועת הנוסעים גדלה בתקופה של ההשוואה בשיעור של 9.
2015 הגיע לכ-58% , שהוא גבוה ב-7% מהיחס שהיה ב-2014 ביוני2016 ערכה חברת ייעוץ חיצוני בדיקה כלכלית, ובעקבותיה המליצה לרשות כי בתנאים הקיימים שיעור דמי ההרשאה המקסימליים שניתן לגבות מסך הפדיון של זכיין א' הוא כ-52% .
אם יידרש לשלם יותר מזה לא יוכל הזכיין לעמוד בחוזה ובהפעלת החנות.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי מנגנון ההצמדה הקיים בחוזה גרם לכך שהיחס בין דמי ההרשאה ששילם הזכיין לרשות ובין הפדיון שלו בשנת 2015 הגיע לכ-58% , שהוא גבוה ב-7% מהיחס שהיה ב-2014.
מהנתונים של הרשות עולה כי בשנת2015 היו לזכיין א' הפסדים גבוהים.
כבר בתחילת 2016 פנה זכיין א' מספר פעמים להנהלת רש"ת ופרס בפניה את תוצאות העלייה הדרמטית בדמי ההרשאה כתוצאה מתנאי החוזה, וזאת מתוך כוונה להתאים את תנאי דמי ההרשאה לנסיבות שהשתנו.
16 כתב זכיין א' לרשות שהוא מבקש לסיים את החוזה עמה באופן מידי אם לא יאושר הסדר.
יצוין כי עוד לפני פנייה זו הסכימה הרשות לפריסת תשלומים בסך 438 מיליון ש"ח.
בדיון בישיבת המועצה ב - 27.
16 בנוגע לעדכון המו"מ עם הזכיין, טען הסמנכ"ל למסחר כי "אילו נקבע שיעור הצמדה של 50% ,לתנועת הנוסעים ככל הנראה החברה לא הייתה מגיעה למצב זה".
המצב המתואר דומה לסיטואציה שאליה הגיעה הרשות ב -2006 , וגם הפעם היא נאלצה לבצע שינוי מהותי בהתקשרות עם הזכיין א'.
שני המקרים שבהם שונתה ההתקשרות עם הזכיין נבעו מעליה ניכרת בתנועת הנוסעים בזמן שהפדיון הממוצע לנוסע ירד ולזכיין נגרמו הפסדים.
למרות ניסיון העבר, לא הפיקה הרשות לקחים מהתקשרותה הקודמת עם הזכיין ומהשינויים המהותיים שהיה עליה לערוך בהסכם הקודם עמו, ובודאי לא במידה מספקת.
בין היתר לא שינתה במכרז החדש את מנגנון ההצמדה, ולא כללה את האפשרות לשנות את נוסחת ההצמדה לתנועת הנוסעים, כדי להימנע ממצב שעלול לגרום הפסדים לזכיינים ולהניעם להפסיק את ההתקשרות.
בחוזה שנחתם עם החברה ב-2014 הוספו נוסחאות לעדכון דמי ההרשאה אם יחולו שינויים רגולטורים כגון רפורמה בתחום המיסוי או שינוי במע"ם, או שינוים אקסוגניים שלא ניתן היה לצפות אותם - סעיף 27.
2 לחוזה מאפשר "ביטול החוזה על ידי המפעיל".
כמו כן נקבע בחוזה כי הזכיין יהיה רשאי לפנות לרשות מתחילת 2018 בבקשה לנהל מו"מ לשינוי תנאי החוזה, וזאת רק בנסיבות מסוימות.
יצוין כי הרשות כת בה בתשובתה כי מנגנונים אלה נקבעו כחלק מהפקת לקחים של הרשות מהדוח הקודם של משרד מבקר המדינה.
היא הוסיפה כי קביעת "שסתום ביטחון" לתחילת 2018 הייתה סבירה כדי לאפשר לזכיין לבדוק היטב את הסיכויים והסיכונים בהתקשרות שהחלה ב-2014 , אלא שהשינויים האקסוגניים הבלתי צפויים לא נחזו על ידי אף אחד מהגורמים.
רשות שדות התעופה |801 .
ל 58% מהפדיון, וברצונו להפסיק את החוזה מיד.
ואולם, התלות של הרשות בזכיין גרמה לכך שלא נותרה לה ברירה אלא לבוא לקראתו הן בפריסת תשלומים, והן בעריכת שינויים מהותיים בחוזה בדרך .
של מתן הקלות בדיון שהתקיים ב - 29.
16 במועצת המנהלים של הרשות, נקבעו העקרונות בנוגע לתיקון החוזים עם בעלי ההרשאות הקמעונאיות בטרמינל 3 .
העקרונות שנקבעו לזכיין א' היו בין היתר: ניהול מו"מ על פי סעיף 27.
2 לחוזה, ולפיו ניתן לנהל מו"מ בנסיבות מסוימות; הקדמת מימוש ניהול המו"מ בשנה וחצי, מ - 1.
18 ליולי2016 ; קביעת שיעור התשלום המקסימלי השנתי של דמי הרשאה מתוך פדיון המכירות ברוטו בשיעור של 55% ( 52%+3% .
) במו"מ הציעה הרשות לזכיין א' לשלם כ -55% מהפדיון על פי המגבלות שאישרה המועצה.
זכיין א' טען כי אינו יכול לעמוד בהצעת הרשות, והיא תגרום לו הפסד ניכר, וביקש מהרשות לצאת מהחוזה לאלתר ולא יאוחר מ- 31.
16 , ולשלם בעבור שנת 2016 דמי הרשאה בגובה 50.
הוא טען כי אינו יכול להמשיך לשלם את שיעור האחוז מהפדיון בפועל, כי בכל יום שעובר הוא מפסיד כ- 110,000- .
דולר, ואין ביכולתו לשלם את שיעור האחוז שהוצע ב- 27.
16 'החליטה ועדת המכרזים העליונה של הרשות כי החוזה עם זכיין א יסתיים ב- 31.
17 , והוא ישלם תשלום מלא בגין שנת2016 בהתאם להוראות החוזה.
בגין שנת 2017 ישולמו דמי ההרשאה הנקובים בחוזה או האחוז מהמחזור (הגבוה משניהם), ובלבד ששיעור דמי ההרשאה מתוך פדיון המכירות ברוטו לא יעלה על 50.
הוועדה ציינה כי זוהי החלופה הטובה ביותר משום שהיא מאפשרת דמי הרשאה קבועים לכל התקופה או לחילופין - פרק זמן סביר ליציאה למכרז חדש.
בדיון שהתקיים לפני ועדת המכרזים העליונה ב- 27.
16 טען היועץ המשפטי של הרשות כי "הרשות תמצא בפני מצב של עזיבה חד צדדית של הזכיין המשמעותי ביותר במצב שחנות הדיוטי פרי העיקרית, שהכנסתה מהווה כ-25% מהכנסות הרשות וכ-50% מההכנסות המסחריות לא תפעל במשך תקופה ארוכה ותותיר את נתב"ג ללא אפשרות ליתן שירות בתחום זה לתקופה ארוכה ולפגיעה קשה הן בשירות לנוסע והן בהכנסות הרשות.
לאור זאת חלה חובה לרשות ליתן מענה לאירוע זה באמצעות קביעת שינוי מהותי.
" משרד מבקר המדינה מעיר כי הרשות נוכחה לדעת שזכיין א' נקלע לקשיים כלכליים קשים עקב תשלום דמי הרשאה שהגיעו ל 58% מהפדיון, וברצונו להפסיק את החוזה מיד.
ואולם, התלות של הרשות בזכיין גרמה לכך שלא נותרה לה ברירה אלא לבוא לקראתו הן בפריסת תשלומים, והן בעריכת שינויים מהותיים בחוזה בדרך של מתן הקלות.
על פי הפשרה שנרק מה בין הצדדים ימשיך זכיין א' להפעיל את החנות למשך שנה וחצי נוספות עד עריכת מכרז חדש וכניסת זכיין חדש.
זאת - כדי למנוע את סגירת החנות לתקופה ארוכה תוך פגיעה חמורה בהכנסות הרשות ובשירות שהיא מספקת לנוסעים.
תיאור ההתקשרות של הרשות עם זכיין א' ממחיש את הטענה שעל הרשות לבחון מחדש את המודל הקיים שלפיו כ-50% מהכנסותיההמסחריות תלויים בזכיין יחיד, וכן את מנגנון חלוקת הסיכונים בינה ובין הזכיין.
לאחר סיום הביקורת, פרסמה הרשות מכרזים חדשים, לרבות מכרז LTPCCD .
חדש בתשובתה ציינה הרשות כי במכרזים אלה נכללו מרכיבים שונים ובהם יושמו חלק 802 |דוח שנתי 68א .
נכבד מהמלצות הביקורת שגובשו כלקחים מהמכרז ומהחוזה הקודם.
בין היתר, שינוי במרכיב ההצמדה לשינוי בתנועת הנוסעים; הפחתה ניכרת של שיעור ההצמדה; קביעת מנגנון שיטפל בגידול חד בתנועת הנוסעים וגידו ר הסיכון; מנגנון לטיפול בשינויים אקסוגניים בלתי צפויים; הפחתת דמי ההרשאה המינימליים ועוד.
התקשרויות להמרת מט"ח .
11 פרסמה הרשות מכרז לשירותי המרת מט"ח בטרמינל 3 , ובו היו אמורים להיבחר שני זכיינים, מוסד בנקאי וחברת חלפנות.
במכרז נקבע כי דמי ההרשאה המינימליים יהיו 14 מיליוןש"ח ו - 2.
כתנאי סף למציע נקבע שעליו להיות בעל מחזור עסקאות שנתי של 300 מיליון ש"ח לפחות.
כמו כן נקבע כי שערי המטבע וגובה עמלת ההמרה שיגבה הזכיין יהיו לכל היותר כנהוג בשלושת הבנקים הגדולים.
רק בנק א' הגיש הצעה; דמי ההרשאה המינימליים שהציע היו 18 מיליון ש"ח, ו - 3.
מהפדיון למכרז ל שירותי חלפנות לא הוגשה אף הצעה.
11 פרסמה הרשותמכרז חוזר ל בחירת חברה להמרת מט"ח.
במכרז שונו התנאים ונקבע כי דמי ההרשאה המינימליים יהיו לפחות 18 מיליוןש"ח ( 4 מיליון ש"ח יותר מאשר במכרז הראשון), והוסר התנאי שהוצב במכרז הראשון בעניין גובה עמלת ההמרה שיגבה ה זכיין.
למכרז הוגשה הצעה אחת בלבד של חברה מחו"ל (להלן - חברת החלפנות).
היא הציעה דמי הרשאה מינימליים בסך של כ-24 מיליוןש"ח, ותשלום נוסף לרשות ממחזור העסקאות ללקוחות מזדמנים בשיעור של 5.
במכרז זה לא שונה המחזור השנתי שנקבע כתנאי סף במכרז הראשון.
לאחר ההכרזה על זכייתה של חברת החלפנות במכרז המרת המטבע, החליטה ועדת המכרזים של הרשות ב - 24.
11 להחזיר את ההגבלה של גובה עמלת ההמרה באופן שעלות העסקה לא תעלה על זו הנהוגה בשלושת הבנקים הגדולים.
הרשות השאירה את שערי ההמרה של המט"ח ללא הגבלה.
היועץ המשפטי של הרשות אישר להוסיף סעיף בחוזה ובו יצוין כי לחברת החלפנות תהיה זכות לבטל את החוזה אם בתום השנה הראשונה להתקשרות יעלו חיובי החברה על 7.
בנובמבר2011 , לאחר האישורשל ועדת המכרזים וחברת החלפנות לתנאים אלה, נחתם החוזה המעודכן.
מתחילת 2012 , עם התחלת הפעילות של חברת החלפנות בנתב"ג, התקבלו תלונות ברשות על שערי ההמרה הגבוהים שגובה חברת החלפנות, והנושא הועלה לדיון בוועדת הכלכלה בכנסת.
הרשות לא הצליחה להגיע להבנות בעניין הורדת שערי ההמרה, וחברת החלפנות טענה כי "תשלומיה לרשות, אשר הינם גבוהים משמעותית מאלו המשולמים על ידי בנק א' בגין פעילות המרות המט"ח, אינם מאפשרים לחברה להפחית את שערי ההמרה ולשמור על רווחיות, ועל כן, ממשיכה החברה לנקוב בשערים אלו.
" חוסר ההסכמה בין הצדדים הביא להפסקת ההתקשרות ב - 31.
רשות שדות התעופה |803 .
לשימושו של בנק א' שטחים מנכסיה ללא קבלת האישורים המתאימים מוועדת המכרזים או מוועדת הפטור, וללא חתימת חוזה בין הבנק לרשות.
רק כחודש לאחר שהשטחים נמסרו אישרה וועדת המכרזים את הפעולה בביצוע המכרז השני נפלו כשלים רבים, ביניהם: (א) אף שבמכרז הראשון לא היו מציעים, העלתה הרשות במכרז השני את דמי ההרשאה המינימליים ב-4 ;מיליון ש"ח (ב) הרשות לא קבעה הגבלות לגובה שערי ההמרה ואף לא כללים לפיקוח עליהם, ובכך אפשרה לחברת החלפנות להסתמך על העלאת שערי ההמרה כדי לממן את דמי ההרשאה ובאופן זה נגרמה פגיעה בטובת הנוסעים; (ג) הרשות שינתה את תנאי המכרז באופן מהותי לאחר סיום ההליך המכרזי ולאחר קביעת הזוכה, תוך פגיעה בתנאי מסחרי שהמציע הסתמך עליו; (ד) עם ביטול ההתקשרות עם חברת החלפנות, הופסקה למעשה התחרות שהתקיימה בין שתי הזכייניות להמרת מט"ח בנתב"ג.
פרסמה הרשות מכרז שלישי לבחירת זכיין למתן שירותי המרת מטבע במכרז דרשה הרשות דמי הרשאה מינימליים של 14 מיליון ש"ח ושיעור של2.
באוגוסט2012 התברר כי לא הוגשה אף הצעה והמכרז בוטל.
13 פנתה חטיבת המסחר שברשות לוועדת המכרזים העליונה בבקשה להרחבת נקודות השירות של בנק א'.
החטיבה הסבירה כי מהיום שבו הפסיקה הרשות את ההתקשרות עם חברת החלפנות עמדו הנכסים ששימשו את החברה ריקים.
מאז פועל בנק א' לבדו, וחטיבת המסחר סבורה כי אין מקום ליציאה למכרז נוסף.
ואולם - כדי לתת שירות טוב יותר לנוסעים יש מקום להרחיב את נקודות השירות של הבנק.
13 אישרה ועדת המכרזים העליונה את הרחבת החוזה עם בנק א' למתן שירותי המרת מט"ח בנקודת שירות נוספת באולם הנוסעים היוצאים בטרמינל 3 במחצית מהשטח שהתפנה ע"י חברת החלפנות.
הבנק ישלם כ - 102,000 ש"ח לשנה בעבור תוספת השטח עד גמר החוזה שלו עם הרשות.
התשלום יהיה רטרואקטיבי ממרץ 2013 משום שהשטחים ניתנו לבנק בפועל עוד לפני קבלת האישור של ועדת המכרזים וחתימת החוזה, בשל הצפי לתנועה רבה של נוסעים בתקופת הפסח.
מהביקורת עולה כי הרשות פעלה בניגוד לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג -1993, בכך שהעבירה לשימושו של בנק א' שטחים מנכסיה ללא קבלת האישורים המתאימים מוועדת המכרזים או מוועדת הפטור, וללא חתימת חוזה בין הבנק לרשות.
רק כחודש לאחר שהשטחים נמסרו אישרה וועדת המכרזים את הפעולה.
לאחר שאישרה ועדת המכרזים את מתן השטחים לבנק א', טען אחד מחברי הוועדה בדיון שהתקיים ב - 2.
13 כי אם יקבל בנק א' את השטחים הנוספים לכל התקופה שנשארה עד תום ההתקשרות עמו ללא מכרז נוסף, יצא שהוא יקבל חצי ממתחם המרת הכספים באולם היוצאים ואת המתחם באולם הנוסעים הנכנסים, ללא מכרז וללא תשלום דמי הרשאה.
לפיכך ביקש חבר הוועדה להגביל את תקופת הרחבת החוזה ולצאת למכרז נוסף, תוך בחינת האפשרות להפחית את דמי ההרשאה המינימליים מזכיין להמרת מט"ח.
הוועדה החליטה 804 |דוח שנתי 68א .
משנת 2013 חולש בנק א' לבדו על כל שוק המרת המט"ח בנתב"ג.
פרסומם של ארבעה מכרזים כשבשלושה מהם לא היה אף מציע, ובאחד מהם נכשלה ההתקשרות לאחר כשנה בלבד.
הרשות לא בדקה אפשרויות של הקלה בתנאי הסף של המכרז ובגובה דמי ההרשאה.
מכאן עולה שהרשות לא פעלה .
דיה למצוא מודל התקשרות ראוי שיאפשר הכנסת זכיין נוסף שההתקשרות עמו תוכל להימשך לאורך זמן לאשר את הרחבת מקומות השירות לבנק בהתאם להחלטתה מ - 11.
13 בתנאים שאושרו, מ - 17.
13 עד ההכרזה על זוכה במכרז החדש למתן שירותי המרת מט"ח בנתב"ג שיפורסם על ידי הרשות.
13 הוחלט על פרסום מכרז נוסף, המכרז הרביעי, ובו הוגדלו דמי ההרשאה המינימליים ל-18 מיליון ש"ח או תשלום של 3.
655 % מהפדיון, הגבוה משניהם.
יצוין כי לא נמצאו במסמכי הרשות הסברים לשינוי התנאים ואף לא ניתוח כלכלי שיצביע על שינוי שחל בהתנהגות המציעים בעקבות השינויים שנעשו בתנאי המכרז.
כמו במכרז השני גם במכרזים אלה לא שונו תנאי הסף בנוגע למחזור השנתי של המציע.
13 , לפני פרסום המכרז, כתבה מבקרת הפנים של הרשות למנכ"ל הרשות וציינה כי אין היגיון כלכלי בהעלאת סף המינימום למכרז לאחר ששלושה מכרזים קודמים נכשלו אף ששניים מהם דרשו רק 14 מיליון דמי הרשאה מינימליים ו- 2.
5% מעסקאות של לקוחות מזדמנים.
לטענתה, העלאת סף המינימום למכרז מגדילה מאוד את הסיכון שהמכרז החדש יסתיים אף הוא ללא כל הצעה, ובנק א' ימשיך להיות המפעיל היחיד של שירותי המרת מט"ח בטרמינל.
הדבר יפגע הן ברמת השירות לנוסעים, והן בהכנסות הרשות ויקבע את מצב התלות של הרשות בזכיין אחד להמרת מט"ח.
לפיכך ביקשה המבקרת לבחון מחדש את תנאי המכרז החדש.
בתשובותיו הביע הסמנכ" ל למסחר התנגדות לכל ביקורת שהועלתה וציין כי לדעתו אין כדאיות כלכלית בפרסום מכרז בדמי הרשאה נמוכים מ-18 מיליון ש"ח או 3.
עוד טען כי קביעת המבקרת עומדת בניגוד לאינטרס של הרשות לשמור על הכנסותיה ואף להגדיל אותן.
הרשות לא תיקנה את תנאי המכרז כפי שהמליצה הביקורת הפנימית, ואכן לא התקבלו הצעות והמכרז נכשל.
הרשות ציינה בתשובתה כי היא עשתה את כל המאמצים להכניס גורם נוסף לתחום, אך לא הוגשו הצעות.
מכאן הסיקה הרשות כי נתב"ג אינו יכול לשאת שני זכיינים בתנאי השוק הנוכחיים.
משנת 2013 עד שנת 2017 חולש בנק א ' לבדו על כל שוק המרת המט"ח בנתב"ג.
זאת - למרות פרסומם של ארבעה מכרזים כשבשלושה מהם לא היה אף מציע, ובאחד מהם נכשלה ההתקשרות לאחר כשנה בלבד.
מכאן עולה שהרשות לא פעלה דיה למצוא מודל התקשרות ראוי שיאפשר הכנסת זכיין נוסף שההתקשרות עמו תוכל להימשך לאורך זמן.
הכנסות הרשות בתחום המרת מטבע הסתכמו ב -2012 ב-44.
מיליון ש"ח מרביתן שולמו על ידי בנק א' וחלקן על ידי חברת החלפנות במשך עשרת רשות שדות התעופה |805 .
החודשים של פעילותה בנתב"ג.
בשנים2013 ו-2014 היו הכנסותיה של הרשות מהמרת מטבע 35.
8 'מיליון ש"ח בהתאמה, כולם מבנק א.
הרשות כתבה בתשובתה כי דמי ההרשאה הגבוהים ששולמו לרשות היו תוצאה של שערי המרה הגבוהים שגבתה חברת החלפנות מהנוסעים.