HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לגישתה של תא"ל כליפי, המדיניות של תכנית שח"ר בהקשר האמור יוצרת הדרה26 .
חברתית כלפי חיילות ופוגעת בשילובן 2 ) מטבע הדברים, סוגי ות הנוגעות לממשק שבין חיילים חרדים ובין חיילות ודילמות הנוגעות לכך - המחייבות הכרעות קונקרטיות - מתגלות בחיי היום -יום.
להלן דוגמאות המצביעות על האופן שבו משליכה המדיניות בנושא על ההתנהלות בחיי היום-יום וכן על הכרעות שהתקבלו באותם המקרים: א) באוקטובר 2010 ובפברואר 2011 הצביעו קצינים מחטיבת תומכ"א שבאכ"א על מספר יחידות מודיעין הפועלות בניגוד למדיניות הנוהגת לקשר שבין חיילים חרדים ובין חיילות.
הם הצביעו על שורה של מקרים - ובכלל זה ביחידות מודיעין המצויות באזור אגד גלילות, במפקדת פיקוד המרכז ובמפ קדת פיקוד הצפון - שבהם חיילים חרדים משרתים בכפיפה אחת עם חיילות או שאישה משמשת כמפקדת של חיילים בתכנית שח"ר.
ב) מסמך של ראש ענף מוקד ידע מגדר (מימ"ד) במטה של יוהל"ן, בנושא "צבא משותף: בין פקודה חזון ומציאות" מנובמבר 2010 , אשר נכתב בעקבות מחקר שנערך באותו נושא בשנת 2010 ביזמת יוהל"ן, מציג גם הוא שורה של דוגמאות הממחישה את הדילמה הנוגעת לממשק שבין חיילים חרדים ובין חיילות; ובאיזון בהקשר בין הרצון בהרחבת שירותם של החרדים לבין עקרונות יסוד בצה"ל ולפיהם "שירות החובה חל על נשים וגברים כאחד מיומו הראשון של צה"ל" , והתפיסה שלפיה "השירות המשותף לחיילים ולחיילות מושתת על ההכרה בעיקרון השוויון ללא קשר למינם או לנטייתם המינית של החיילים"27.
בין הדוגמאות הנכללות במסמך האמור: במסלול מקצועי אליו גויסו חרדים, ניצבה בראש קורס ההכשרה הבסיסית קצינה כמפקדת הקורס.
בבסיס ההדרכה הוחלט, כי במהלך כל הקורס לא ייפגשו החניכים באופן ישיר עם המפקדת, והדיאלוג ביניהם יתנהל בתיווך המדריך; במסגרת ההיערכות ביחידת מיטב לגיוסם הצפוי של חיילי שח"ר ו"במטרה לתת מענה למה שנתפס כמענה הולם לצרכי המתגייסים הורה מפקד מיטב, כי שרשרת החיול תורכב באותו יום מגברים בלבד וכל החיילות המאיישות דרך קבע את העמדות נתבקשו לבחור בין 'עמידה מאחורי דלפק' לבין יום חופש".
ג) ענף כוח אדם לחובה באט"ל מסר לנציג משרד מבקר המדינה, כי כחלק מהיערכות היחידות באט"ל לקליטת חיילי תכנית שח"ר, היחידות יצרו שטחים ואזורים "סטריליים" מ נשים.
אחת הדוגמאות שהובאו היא פינוי חיילות ממחסן ביחידת חימוש במקצוע אחראי ניהול מלאי - מקצוע אשר שולבו בו נשים כחלק משילוב נשים במערך הטכני - כדי לעמוד בתנאי תכנית שח"ר בכל הנוגע לבידודם של החיילים מנשים.
יוהל"ן התייחסה לעמדתה בקשר לדילמות הנוגעות לעניין זה בתגובה שהעבירה בנובמבר 2010 לפנייה שהתקבלה בלשכת הרמטכ"ל ואשר עסקה במה שנתפס לפיה כ"הדרת נשים מצוותים טכנולוגיים בהם משרתים חרדים".
בהקשר זה השיבה יוהל"ן, כי "נדרשת תשומת לב יתרה במדיניות אכ"א ובהנחיותיו לשטח למפקדיו לכך שמיזם זה לא ידיר או יצור אפליה כלפי נשים בסביבות התפקוד ולא יפגע בשילובן ביחידות הטכנולוגיות בפרט ובמערכי צה"ל האחרים בכלל" (ההדגשה במקור).
26 לפי מילון רב מילים: יעקב שויקה- ביטוי שמשמעו "הרחקה, דחיקה, אי -הכללה של מישהו במסגרת כלשהי ומניעת הצטרפותו אליה".
27 סעיף6 לפקודת מטכ"ל בנושא "שירות משותף לחיילים ולחיילות בהיבט השילוב הראוי".
בפגישתה עם נציגי משרד מבקר המדינה ביוני 2011 טענה יוהל"ן, כי דוגמאות כמו הדוגמאות האמורות, ממחישות את הבעיות העולות מהמדיניות הנוהגת כפועל יוצא מתכנית שח"ר, ושיש בה, אף אם אינה מכוונות לכך, כדי לפגוע בשילובן של נשים בצה"ל.
משרד מבקר המדינה מודע לצרכים המיוחדים של החיילים החרדים, ככל שהדבר נוגע לנוכחות של נשים בסביבת העבודה, ולחשיבות הרבה של שירותם בצה"ל.
אולם, נוכח ההשלכות שיש לשירותם הצבאי על סוגיות עקרוניות הנוגעות למאפייני השירות של נשים בצה"ל ובמיוחד בסביבה הקרובה לסביבת השירות של החרדים עצמם, ועל רקע הצפי לגידול בהיקף המתגייסים החרדים במסגרת תכנית שח"ר - חיוני כי אכ"א יבחן את מלוא המשמעויות והאיזונים בין ערכי יסוד שונים הנוגעים לצורך ולחשיבות בגיוסם של חרדים לצה"ל ובחשיבות שיש בכך לשילובם בחברה, ובין עקרונות יסוד הנוגעים לשירות החובה של נשים בצה"ל ולעיקרון השוויון בכל הנוגע לשירותן של נשים בצה"ל ולמאפייניו של שירות זה.
חיוני גם כי יוהל "ן תהא מעורבת בהליך בחינה זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח רג ישותו הרבה של הנושא וההשלכות הנובעות ממנו על שירות החרדים ושירות הנשים בצה"ל, מן הראוי שנושא זה יועלה לדיון במטה הכללי, ובמידת הצורך גם בפני שר הביטחון.
בהתייחסותו מאוקטובר 2011 לטיוטת ממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי שירות שוויוני של נשים בצה "ל הינו מאבני היסוד של עיקרון "צבא העם" בצה"ל ותכניות שילוב החרדים בצה"ל נבנו כך שלא יפגעו בו; הציבור החרדי משתלב בצה"ל בצורה שאינה מופרדת לגמרי מנשים; וכי בעקבות הביקורת הוחלט לשלב את נציגת יוהל"ן בוועדת ההיגוי ובתהליכי קביעת המדיניות.
 משרד מבקר המדי נה מציין, כי תכנית שח"ר הפכה להיות לתכנית המרכזית והמובילה בצה"ל לשילובם של חרדים על בסיס חוק טל.
לשילובם של חרדים בצה"ל בהתאם לתכנית זאת השלכות ניכרות על סביבת השירות שלהם, על הממשק שבין חיילים אלה לבין צה"ל ועל קליטתם של החיילים החרדים בצה"ל.
להצלחת התכנ ית יש גם חשיבות ברמה הלאומית ככל שהדברים נוגעים ליצירת תשתית לשילוב מוצלח יותר של האוכלוסייה החרדית בחברה הישראלית בכלל ובתחום התעסוקה בפרט.
מעבר לכך, החלטת הממשלה מינואר 2011 בנוגע "לקידום השירות הצבאי והאזרחי במגזר החרדי" צפויה להגדיל בהדרגה עוד יותר את מספרם של החרדים המשרתים בצה"ל ובכלל זה במסגרת תכנית שח"ר.
צבא ההגנה לישראל 1657 .
לדעת משרד מבקר המדינה, במצב דברים זה ונוכח המורכבות במימוש המדיניות של תכנית שח"ר, על ראש אכ"א לפעול לכך שמדיניות תכנית שח"ר תגובש על בסיס ראייה כוללת של התכנית עצמה ושל צורכי צה"ל והמדינה, בין היתר בתחומים ההלכתיים הנוגעים אליה ובהיבטים של התכנית שיש להם השפעה על שירות הנשים בצה"ל.
זאת בהשתתפות הגורמים הרלוונטיים בצה"ל, ובפרט הרב הצבאי הראשי ובמקומות שבהם הדבר נדרש, הכרח שתשותף היוהל"ן.
כל זאת, תוך מתן אפשרות - במקומות ובמקרים שבהם הדבר נדרש וניתן - של גמישות וחופש פעולה פנימיים.
נוכח החשיבות הרבה של נושא זה והגידול המתוכנן במספר המשתתפים בתכנית, ראוי שהרמטכ"ל והמטכ"ל יבחנו את עקרונות המדיניות הנוגעת לשילובם של חרדים בצה"ל ויאשרו אותם.
ד היעדר מערכי הסברה למפקדים בנוגע לטיפול בחיילים חרדים ובחיילים המשרתים בסביבתם במסמך המדיניות נקבע, כי ל"מפקדים אחריות כוללת על הטיפול בחיילים לרבות בסוגיות ייחודיות הנוגעות להיותם חיילים חרדים".
נוסף על זאת המפקדים הם האחראים להובלת התהליך החינוכי ביחידותיהם וליישום התפיסה החינוכית של צה"ל בעשייה היום -יומית שלו.
על פי ההוראה בנושא ה מטה המקצועי, ייעוד ותפקידי קח"ר כוללים בין השאר: פיתוח הערכים ואורחות ההתנהגות בצבא; ופיתוח והכוונה של הדרכה בצבא בתחומי המתרחש בצבא, בחברה, במדינה ובעם.
בין תפקידי מקח"ר להעניק למפקדים כלים לבצע את תפקידם בהקשר זה.
במסגרת זאת מקבלים המפקדים ממקח"ר הכשרות מיוחדות בכל הקשור בטיפול באוכלוסיות מיוחדות, כמו לדוגמה עולים חדשים.
במסמך המלצות לכיווני פעולה של מקח"ר בנושא שירות חרדים בצה"ל צוין נושא היכרות המפקדים עם אוכלוסיית החרדים כאחד הפערים המרכזיים.
עד מועד סיום הביקורת, מקח"ר לא הכינה מערכי הסברה למפקדים לגבי ההתנהלות בכל הקשור לחיילי שח"ר ולחיילים המשרתים בסביבתם.
אישור המדיניות לתכנית שח"ר נושא "צה"ל והחרדים", ובכלל זה עקרונות בפעילות הנוגעת לגיוסם, ודגשים ביחס לגדוד הנח"ל החרדי וביחס למדיניות לתכנית שח"ר הוצגו על ידי אכ"א לרמטכ"ל דאז, רא"ל גבי אשכנז י, בדצמבר 2008 .
בנוגע לתכנית שח"ר כללה ההצגה התייחסות לאוכלוסיית היעד הרלוונטית לתכנית ולרעיון העומד בבסיסה, פרטים בנוגע להכשרה של החיילים המשולבים בה, פעולות המבוצעות כדי לשווק אותה לקהל היעד, היבטים הנוגעים לסוגיית התקציב ופעילויות המתוכננות במסגרתה בהמשך.
במרץ 2010 דן בנושא סגן הרמטכ"ל דאז, אלוף בני גנץ, והדגיש, כאמור לעיל, את חשיבות נושא שירות החרדים בצה"ל הן ברמת הפרט והן ברמה הלאומית.
הוא סיכם וקבע, בין השאר, כי צריך לשמור על "האיזון בין המסלולים והתכניות בין הגופים השונים "; "יש להמשיך לנהל באופן שוטף את המתחים והאיזונים גם מול מגדרים ומגזרים אחרים" (ההדגשות במקור); ו"נדרש שהיקף החרדים המשרתים בשרות סדיר (לרבות 'נצח יהודה') יהיה גדול יותר ממסלולי השח"ר וזאת הן בראיה כוללת של צרכי צה"ל, הן לאור העלויות המשאביות והן לאור המסר הכולל לחברה החרדית".
בהתאם ל כך קבע סגן הרמטכ"ל דאז, כי "נדרש לבצע באופן שוטף איזון ותיעדוף".
שר הביטחון, מר אהוד ברק, דן בסוגיות הנוגעות לגיוס חרדים במאי, באוגוסט ובאוקטובר 2010 .
בדיונים אלה הוצגו לשר נתונים בנוגע לעבודת המטה אשר עמדה כאמור לעיל בבסיס החלטת הממשלה מינואר 2011 "לקידום השירות הצבאי והאזרחי במגזר החרדי"; עמדת צה"ל המתייחסת אליה והמשמעויות התקציביות הנובעות ממנה; וכן היבטים הנוגעים לתמונת המצב לגיוס חרדים בדגש על גדוד הנח"ל החרדי; עמדת צה"ל ולפיה אין מקום להקים גדוד חרדי נוסף; והיבטים הנוגעים לשילובם של חרדים במערך המילואים.
צבא ההגנה לישראל 1659 .
בביקורת לא נמצא כי צה"ל העלה לדיון בפני שר הביטחון את הסוגיות הנוגעות למדיניות שירות החרדים במסגרת תכנית שח"ר, למאפייני השירות הנגזרים ממנה, לסוגיות הנוגעות לשילוב שבין החיילים החרדים לכלל החיילים והחיילות בצה"ל ולאיזונים הנדרשים בהקשר זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח המורכבות הרבה של שירות החרדים בצה"ל, נוכח הצורך שהמדיניות של תכנית שח"ר תגובש על בסיס ראייה כוללת כאמור לעיל, כדי להבטיח כי התכנית משקפת ומביאה לידי ביטוי את האיזונים הנדרשים בצה"ל, ובכלל זה מול מגדרים ומגזרים אחרים, ובין מסלולי הגיוס ה קיימים; וכן בשל החשיבות הלאומית של שירות החרדים בצה"ל והשפעתו האזרחית ומשמעויותיה; וכן על רקע מעורבותם של גורמים אזרחיים אחרים, בין בקרב משרדי ממשלה 28 ובין במגזר החרדי - ראוי שעקרונות תכנית שח"ר יאושרו על ידי שר הביטחון.
נוסף על כך ראוי, כי שהב"ט ישקול במיד ת הצורך, ובשל מורכבות העניין, להביא את הנושא בפני פורום ממשלתי מתאים.
שהב"ט, מר אהוד ברק, בהתייחסותו מספטמבר 2011 לטיוטת ממצאי הביקורת מסר, כי "לאור חשיבות הנושא" הורה לרמטכ"ל להציג לו את "הסוגיה בכללותה על היבטיה ונקודות ראויות להחלטה" עד לסוף שנת 2011 .
צה"ל, בהתייחסותו מאוקטובר 2011 לטיוטת ממצאי הביקורת מסר, כי תכניות גיוס חרדים לצה"ל ולשירות אזרחי אושרו על ידי הממשלה, ובמסגרת זאת הובא גם פירוט עבודתו של הצוות הבין-משרדי בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, שבה נסקרו במפורט מסלולי השירות השונים של חרדים בצה"ל ובשירות האזרחי; כי הנושא הוצג גם בדרגים בכירים ובכלל זה לראש הממשלה עצמו במסגרת ביקור אותו הוא ערך בינואר 2011 בגדוד הנח"ל החרדי; כי הנושא- ובכלל זה היבטים הנוגעים לתחום המדיניות - הוצג גם לשהב"ט; וכי עוזרת שהב"ט השתתפה באופן קבוע בצוות הנ"ל אותו הוביל מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
בהתייחס לתשובת צה"ל לטיוטת ממצאי הביקורת מציין משרד מבקר המדינה, כי שירותם, המבורך כשלעצמו, של החרדים בצה"ל, ובכלל זה השירות בתכנית שח"ר, משליך, כאמור לעיל, על סוגיות מרכזיות הנוגעות לצביונו של צה"ל ועל מאפייני השירות בו; ולדבר יש גם השלכות חברתיות וציבוריות גם מחוץ לצה"ל.
השלכות אלה עשויות להיות משמעותיות יותר עם מימושה של החלטת הממשלה מינואר 2011 להגדיל בהדרגה את היקף המתגייסים החרדים לצה"ל.
משרד מבקר המדינה מדגיש, כי לשהב"ט הוצגו אמנם היבטים הנוגעים לתמונת המצב הנוגעת לגיוס חרדים לצה "ל, אולם לא הוצגו לו, כאמור לעיל, והוא לא אישר היבטים בקשר למדיניות שירות החרדים במסגרת תכנית שח"ר ובנוגע לאיזונים הנדרשים במסגרת זאת.
משרד מבקר המדינה סבור כי אכן יש מקום - כפי שקבע שהב"ט בהתייחסותו למשרד מבקר המדינה - כי הסוגיה בכללותה ובכלל זה נקודות ראויות להחלטה תובא לפתחו של שהב"ט.
נוסף על כך ראוי, כאמור לעיל, כי שהב"ט ישקול במידת הצורך ובשל מורכבות העניין, להביא את הנושא בפני פורום ממשלתי מתאים.
28 כגון משרד המדע והטכנולוגיה, שבו פועלת מינהלת השירות האזרחי לאומי, ומשרד התעשייה המסחר והתעסו קה, המשולב בפעילות הרלוונטית למתן "קרדיטציה" למקצועות שרוכשים החיילים החרדים.
הרחבה בעניין זה ראו בהמשך.
צבא ההגנה לישראל 1661 .
סוגיות במימוש המדיניות של תכנית שח"ר א.
מזון בכשרות מהדרין סוגיית האוכל הכשר לחיילים בתכנית שח"ר היא מטבע הדברים סוגיה מרכזית ביותר.
במסגרת תכנית שח"ר נקבע, כי החיילים יקבלו "מזון גלאט 29 )(מהדרין בהכשרים המתאימים לאוכלוסייה, .
29 המונח "גלאט" משמש לתאר מוצר המיוצר בכשרות תוך הקפדה גבוהה במיוחד (כשר למהדרין).
ונקבעו שישה סוגי כשרות הרלוונטיים בהקשר זה30 .
בסיכום הכינוס הראשון של ועדת ההיגוי מיולי 2009 ציין רח"ט תומכ"א כי באותה עת התקיימה עבודת מטה בנושא כשרות לחיילי תכנית שח"ר, והוא הדגיש, כי "אין כוונה לספק אוכל בהכשר המותאם לתוכניות שח"ר לכלל המשרתים בצה"ל כדי לא ליצור עלות נוספת".
הרבנות הצבאית אחראית , בין שאר תפקידיה, לרכז את התכנון וההפעלה של שירותי דת ביחידות הצבא ובהם בתחום הכשרות.
בדיון שנערך באוקטובר 2009 בראשות רבצ"ר דאז, תא"ל הרב אביחי רונצקי, ובהשתתפות רח"ט תומכ"א סוכם כי יש להיערך לספק מזון בכשרות מהדרין באחת משתי האופציות הבאות: "חמגשיות מהדרין בכשרות התואמת את מה שהובטח לחיילים" ו"רכש ייעודי של פריטים בכשרות מהדרין מעבר לפריטים הנרכשים היום"; נקבעו פריטי מזון שיש לרוכשם ברכש ייעודי בכשרות מהדרין; נקבעו 10 רשימות כשרויות המאושרות לרכש זה; וכן ארבע כשרויות (בד"ץ העדה החרדית, הרב רובין, הרב מחפוד והרב לנדאו) המתאימות גם להספקת מוצרי בשר.
מסמך של עתכ"א סדיר מיולי 2011 מסכם את נושא "מדיניות מזון מהדרין לחייל החרדי".
נכתב בו כי "חיילים המקיימים אורח חיים חרדי שומרים על נורמות קפדניות לעניין האסור והמותר במסגרת המטבח החרדי"; "במסגרת השמירה על נורמות אלו הציבור החרדי מקפיד לצרוך מזון בכשרות 'מהדרין' שנתקבלה מגוף כשרות המקובל על המגזר החרדי", וכי "הוחלט כי חיילים חרדים שאינם צורכים את המזון המוגש על ידי צה"ל בכשרויות השונות, יקבלו מזון בכשרות מותאמת" לפי המדיניות המעוגנת במסמך.
כן נקבעו שם סוגי כשרות מהם ניתן לרכוש מזון לחייל החרדי.
בביקורת נמצאו תקלות בנוגע להספקת מזון כשר מהדרין, כפי שהובטח לחיילי תכנית שח"ר.
כמו כן, הועלו טענות מפי חיילי תכנית שח"ר בנושא זה.
להלן הפירוט: 1 ) ,סא"ל הרב ראב"ד, שהוא כאמור היועץ לתכנית שח"ר ברמה המטכ"לית מסר באפריל 2011 לנציג משרד מבקר המדינה, כי לחיילים בתכנית שח"ר הבטיחו מזון "גלאט", אולם הרבנות הצבאית רוכשת מזון בכשרות שאינה מקובלת על הציבור החרדי; כי בחלק מהמקרים החיילים החרדים האוכלים את האוכל המסופק להם בצבא נאלצים לרדת ברמת הכשרות; וכי הבעיה בולטת במיוחד בבסיסים שבהם מכינים את האוכל במטבחים והוא אינו מסופק באמצעות שירותי קייטרינג.
2 ) בסיור שערכו נציגי מדור שילוב חרדים מעתכ"א סדיר ביחידת אט"ל במחנה "נחשונים" ביולי 2011 ובמרכז שיקום ואחזקה (להלן- מש"א) של אט"ל בינואר 2011 נבחנו תלונות של חיילי תכנית שח"ר על כך שאינם אוכלים בבסיסים היות שאין כשרות מהודרת, כמובטח בנוהלי תכנית שח"ר.
מסקנת נציגי אכ"א הייתה כי במחנה "נחשונים" לא הוזמנו התפריטים הרלוונטיים כמתחייב בנוהלי תכנית שח"ר; וביחס למש"א נמצא שהחיילים בתכנית שח"ר מקבלים בחלק מהימים כשרות שאינה עונה לצרכיהם.
צה"ל מסר בהתייחסותו מאוקטובר 2010 למשרד מבקר המדינה, כי בבדיקה שהוא ערך בעקבות תלונות חיילים ממחנה "נחשונים" נמצא, כי מנות מזון המהדרין לא נופקו באופן סדיר ליחידה בשל תקלות שונות, כי בהמשך הבעיה נפתרה, אך גם כך המנות שנופקו לא סיפקו את החיילים נוכח .
30 סוגי הכשרות הם: בד"ץ העדה החרדית; הרב רובין; הרב לנדאו; הרב מחפוד; חתם סופר בני ברק ופתח תקווה; ובעלז.
צבא ההגנה לישראל 1663 .
דרישותיהם המח מירות בתחום הכשרות.
צה"ל ציין, כי המזון מסופק בהתאם ללוחות מזון שנקבעו בצה"ל לאוכלוסייה זו, והוא אינו יכול להתאים לרמת הכשרות המבוקשת על ידי כל חייל וחייל ורמת הקפדתו בנושא.
3 ) מבדיקת סיכומי ראיונות של חיילים מתכנית שח"ר ששירתו בבסיס חה"א בחצרים, שעשה משרד מבקר המדינה, עולה כי חיילים העלו בעיות של הספקת הובטח לחייל.
שהם ]הגיוס[ מזון בכשרות המתאימה להם, ולדבריהם: "ביום יקבלו כשרות של העדה החרדית ודבר זה עדיין לא מתבצע".
4 ) בביקור של נציג משרד מבקר המדינה בבסיס חה"א בתל נוף בינואר 2011 מסרו לו חיילים מ תכנית שח"ר כי הם אינם מקבלים את האוכל לפי הכשרות המתאימה להם; כי "יש בעיה עם בשר כשר"; כי "במשך כשנה ושמונה חודשים שהם בבסיס לא אכלו בשר כלל".
לדבריהם, לאחר שהתלוננו על הדבר בפני מפקדם הוסדרה אמנם קבלת האוכל המתאים, אולם בפועל חיילים נוספים, שלא נכללים בתכנית שח"ר, בחרו גם הם לאכול אוכל בכשרות זאת, וכך בסופו של דבר לא ניתן מענה לבעייתם.
בהתייחסותו מאוקטובר 2011 לטיוטת ממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי המזון המסופק בצה"ל בכשרות מהדרין משרת היטב את חיילי "נצח יהודה" ויחידות נוספות, כמו גם את רוב ח יילי שח"ר והחיילים הצורכים מזון מהדרין; בארץ פועלים כעשרה גופי כשרות מהדרין שחלק מהאוכלוסייה המקפידה על כשרות מהדרין אוכלת רק מוצרי מזון המקבלים כשרות מגופים אלה; רק מי מגופים אלה שעומד בקריטריונים שקובע צה"ל רשאי להשתתף בהספקת מזון בכשרות מהדרין; ולא ניתן לאפשר לכל חייל בצה"ל לאכול מזון בכשרות אחרת.
צה"ל מציין בהתייחסותו, כי נעשתה עבודה בצה"ל בנושא "הזנת כל חיילי השח"ר בחמגשיות וריכוז העלויות והמשמעויות הועברו לרח"ט תומכ"א שנדרש לבחון מקורות תקציב".
סוגיית המזון בכשרות המתאימה לחיילים החרדים היא סוגיה חשו בה ביותר בהצלחת התכנית ובהשתלבותם של חיילים אלה בצה"ל.
צה"ל פועל לאפשר לחיילים החרדים לקבל מזון בכשרות המותאמת עבורם, אולם על אכ"א בשיתוף הרבנות הצבאית למפות את תמונת המצב המלאה בנושא, ולהביא ליישומם המלא של הכללים.
התאמת ההכשרות לחיילים בתכנית שח"ר לטובת הכרה ממשלתית לעסוק במקצועות שונים (קבלת "קרדיטציה") 1 ) אחת התכליות המרכזיות אשר עמדו בבסיס חוק טל- מעבר לתכלית שנגעה ליתר שוויון בחלוקת נטל השירות הצבאי בחברה הישראלית - הייתה "הגברת השתתפותו של הציבור החרדי במעגל העבודה, בכך שיותר גברים בני הציבו ר החרדי ישתלבו בשוק העבודה"31 '.
גם בבסיס החלטת הממשלה מס 2698 מינואר 2011 בנושא "קידום השירות הצבאי והאזרחי במגזר החרדי" עמדה החשיבות הרבה אותה מייחסת הממשלה ל"קידומם של השירות הצבאי והאזרחי במגזר החרדי ובשילוב המגזר החרדי בתעסוקה"32.
בסיכום הדיון שערך במרץ 2010 בנושא "שירות חרדים בצה"ל" הדגיש סגן הרמטכ"ל דאז, האלוף בני גנץ, את חשיבות נושא שירות החרדים בצה"ל ברמה .
הנ"ל 32 הרחבה בנושא השתלבות חרדים בשוק העבודה ראו דוח בנושא "פעולות הממשלה לעידוד השתלבות המגזר החרדי בשוק העבודה"; בדוח שנתי 62 חלק ראשון ( 2012.
) צבא ההגנה לישראל 1665 .
הלאומית "בגין יצירת תשתית לשילוב מוצלח של האוכלוסייה החרדית בחברה הישראלית"; רח"ט תומכ"א, תא"ל אמיר רוגובסקי, הדגיש, במסגרת ישיבת ועדת ההיגוי הראשונה שנערכה ביולי 2009 , את "חשיבות המיצוי המיטבי של הפוטנציאל האיכותי הגלום בכוח האדם החרדי לטובת השירות הצבאי", אך הוא גם קבע, כי 1666 דוח שנתי62 .
"המטרה המרכזית בתכנית שילוב חרדים הינה השתתפות בתכנית לאומית אשר מטרתה שיתוף אוכלוסייה חרדית במעגל התעסוקה בישראל".
במסמך המדיניות לתכנית שח"ר נקבע, בין השאר, כי "ככלל חיילי תוכנית שילוב חרדים בצה"ל משרתים במקצועות בעלי זיקה לאזרחות לטובת צבירת ניסיון מקצועי ורכישת יכולת תעסוקתית לאחר השחרור", והדבר אף נקבע בדיוני ועדת ההיגוי שנערכה בינואר 2011.
כדי לעודד את החרדים להתגייס לצה"ל וכדי לסייע להם להשתלב בשוק התעסוקה לאחר שחרורם ניתן במסגרת תכנית שח"ר דגש מיוחד על נושא המקצוע שירכשו ויבצעו החיילים החרדים במהלך שירותם, על כך שהמקצוע שהם ירכשו במהלך שירותם ישמש אותם גם לאחר שחרורם, ועל כך שמקצועות אלה יקבלו "קרדיטציה" - קרי הכרה של הגורם הציבורי המוסמך.
עיקר הפעילות בצה"ל בהקשר זה נעשית מול משרד התמ"ת.
להלן פירוט 33 המקצועות והתחומים העיקריים שבהם משולבים חיילים חרדים במסגרת תכנית שח"ר: .
פירוט מקצועות בתכנית שח"ר מסלול .
ניהול רשתות מחשב, חשמלאי, טכנאי אלקטרוניקה, אחראי .
טכנאי אלקטרוניקה, חשמלאי, מכונאי רכב, אחראי ניהול .
טכנאי אלקטרוניקה, חשמלאי, מפעיל מערכות ERP , בודק .
תוכנה, תוכניתן, טכנאי מחשבים, טכנאי נשק, שרטטים .
ניהול רשתות מחשב, עובד חקר מודיעין, תפעול מערכות .
"בינה בירוק" (חמ"ן) .
כלכלנים, תחום הת"ש, מקצועות בתחום הטכני.
מדריכי אוכלוסייה לשעת חירום.
שח"ר רבנות צבאית 2 ) בדיון הראשון של ועדת ההיגוי מיולי 2009 הנחה רח"ט תומכ"א את ראש עתכ"א סדיר כי "יש לבנות תכנית אסטרטגית בנושא שילוב חרדים בצה"ל.
הצעה לכל המשתתפים ותתייחס ]של ועדת ההיגוי[ לעקרונות התכנית תוצג במושב הבא להמשך התהליך והחזון בראיית שירות החיילים ושילובם בחיי ה תעסוקה באזרחות".
הוא ציין כי "התכנית תעסוק גם בנושאי התעסוקה למרות שאין זה תחום פעולה צבאי".
33 הפירוט הוא ממצגת של עתכ"א סדיר מיולי 2011 בנושא "שילוב חרדים בצה"ל הצגה לסגן הרמטכ"ל".
נוסף על האמור בטבלה זאת משולבים חיילי תכנית שח"ר בתפקידים במשטרת ישראל (כ-20 חיילים) והחל משנת 2011 משולבים חיילי שח"ר (כ-30 .
חיילים) גם בזרוע היבשה צבא ההגנה לישראל 1667 .
במסגרת פגישת ועדת ההיגוי שנערכה בינואר 2011 קבע ראש עתכ"א סדיר כי "תכניות שח"ר יכוונו ככל האפשר למקצועות בעלי קרדיטציה לאזרחות או זיקה ישירה לעבודה באזרחות"; וכי מקצועות חריגים יאושרו על ידי ראש עתכ"א סדיר; כן קבע כי חיילים אשר במהלך השירות לא עסקו 1668 דוח שנתי62 .
במקצוע שיש בו קרדיטציה לאזרחות יוכלו לקראת סוף שירותם (בין שלושה חודשים לחצי שנה) לבצע הכשרה מקצועית לקראת השחרור.
נושא זה שב ועלה גם בדיון ועדת ההיגוי שנערכה במרץ 2011.
בביקורת נמצא, כי בראשית שנת 2011 האיצו אמנם אכ"א והחילות השונים שבהם משרתים חיילי תכנית שח"ר את הטיפול בנוגע למיפוי התפקידים שמבצעים חיילי תכנית שח"ר ובהסדרת "קרדיטציה" לתפקידים הרלוונטיים, אולם בפועל נכון לאותה עת (מרץ 2011 )- לאחר שבתכנית שח"ר שולבו כ בר למעלה מ - 1,000 חיילים- אכ"א לא גיבש תכנית אסטרטגית ביחס לתפקידים שיבצעו חיילי תכנית שח"ר בשירות הצבאי, לא היו בפניו נתונים על מקצועות שבהם נדרשת "קרדיטציה", ולמרבית המקצועות שלהם נדרשת "קרדיטציה" לא הייתה עדיין הכרה שכזאת.
יועץ התכנית , סא"ל הרב ראב"ד, אמר בפגישתו באפריל 2011 עם נציגי משרד מבקר המדינה כי "אף קורס המתקיים כיום לא מאושר לקרדיטציה של משרד התמ"ת ואין כיום קרדיטציה לשום מקצוע מהמקצועות שחרדים משולבים בהם וכי מסתובבים כיום בלי קרדיטציה".
ה]ו[ "אלה שהשתחררו משח"ר יצאו מהפרויקטוא גם מתח ביקורת על כך שחיילים מופנים לתפקידים ברבנות (למקצועות שהציבור החרדי יכול לרכוש מחוץ לצבא).
ראש מדור "שח"ר כחול" בחה"א - המרכז את הטיפול בתכנית שח"ר בחה"א - ציין במסמך ממאי 2011 שהעביר למשרד מבקר המדינה כי בחה"א "אין קרדיטציה למרבית המקצועות בהם משובצים חיילי שח"ר"; וכי חה"א החל בפעילות מול נציגי משרד התמ"ת לקידום ההכרה בקרדיטציה של הכשרות חה"א"; ומענף כוח אדם חובה באט"ל נמסר לנציג משרד מבקר המדינה, כי הגם שחלק ממקצועות חיילי תכנית שח"ר באט"ל מזכים ב"תעודה מקצועית" רלוונטית, הרי שבפועל התנסותם המקצועית של חלק מהחיילים מוגבלת ברמתה ובהיקפה.
סטטוס תמונת המצב בנושא ה"קרדיטציה" נסקר בדיון שעסק ב"התאמת ההכשרות לחיילי שח"ר לטובת קבלת קרדיטציה אזרחית ממשרד התמ"ת", שנערך במרץ 2011 בעתכ"א סדיר.
לקחו בו חלק, בין השאר, נציגים ממשרד התמ"ת ומהחילות שבהם משרתים חיילי תכנית שח"ר.
בדיון הציג נציג משרד התמ"ת את התהליך הכולל שישה שלבים לקבלת הקרדיטציה; ונציגי החילות הציגו את סטטוס הטיפול בנושא.
נציגי חה"א ואגף התקשוב מסרו כי יש אצלם הבנה שנדרשת מהם הארכה משמעותית של קורסים רלוונטיים; נציג חמ"ן מסר כי הם מצויים בתחילת העבודה - השלב הראשון מבין השישה שעליהם הצביע נציג משרד התמ"ת - העברת ספרי הקורסים הרלוונטיים; נציג אט"ל מסר, כי הם מצויים בשלב שהוגדר "קבלת אישורי הפעלה" שהוא השלב השלישי בתהליך; ונציג חיל הים מסר שהם מחכים לאישור הבחינות הפנימיות שלהם כבחינות חיצוניות (ה שלב השישי והאחרון בתהליך).
בדיון לא השתתפו נציגים מגופים אחרים בצה"ל שבהם משולבים חרדים במסגרת תכנית שח"ר, ובהם פיקוד העורף או הרבנות הצבאית, ולא נמסר הסטטוס לגבי תהליך הקרדיטציה אצלם וכן לא נמסר הסטטוס לגבי תפקידי חיילי תכנית שח"ר באכ"א.
בסיכום דיון שנערך ביולי 2011 בראשות ראש עתכ"א סדיר בנושא "מדיניות שילוב חרדים" צוין, בין השאר, כי במסגרת הדיון עלתה הצעה לחלק את המקצועות בתכנית שח"ר באופן הבא: "מקצועות בעלי קרדיטציה אזרחית - כדוגמת עיבוד שבבי.
נהיגה"; "מקצועות בעלי קרדיטציה צבאית - תוכניתן, בו דק תוכנה.
וכו'"; "מקצועות ללא קרדיטציה" אשר ביחס אליהם יובהר לחייל "בכניסה צבא ההגנה לישראל 1669 .
למקצוע, כי אינו מספק קרדיטציה".
בסיכום הדיון נקבע, כי ייקבע דיון נוסף כדי לסכם את הסוגיות שעלו בו מתוך מטרה לסיים את בחינת המדיניות עד אוקטובר 2011 .
בהתייחסותו מאוקטובר 2011 לטיוטת ממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי צה"ל לא התחייב כי חיילי שח"ר ישולבו רק במקצועות שיש בהם כדי להעניק קרדיטציה המוכרת על ידי משרד התמ"ת; חלק מחיילי שח"ר משולבים במקצועות המקנים מקצוע צבאי, שתרומתו 1670 דוח שנתי62 .
להשתלבות בשוק התעסוקה רבה; וישנם חיילים המקב לים הכשרה מקצועית בשנת השירות השנייה שלהם כדי לשפר את היכולת להשתלב בשוק התעסוקה לאחר שחרורם.
צה"ל הוסיף וציין, כי סקר שנערך מצא, כי כ-90% מחיילי שח"ר מועסקים עם שחרורם מצה"ל.
אחת המטרות המרכזיות בחוק טל נוגעת לרצון להגביר את השתתפותם של גברים בני המגזר ה חרדי בשוק העבודה, ואחת המטרות המרכזיות של תכנית שח"ר היא להקנות לחרדים המשרתים בה מקצוע שיש לו את ההכרה הממשלתית הרלוונטית, ה"קרדיטציה", כדי לסייע להם להשתלב בשוק העבודה האזרחי.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב, כי בהתאם לנתונים שמסר צה"ל, רוב רובם של חיילי שח "ר המשתחררים משירות צבאי אכן מצליחים להשתלב בשוק התעסוקה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי במועד הביקורת - למעלה משלוש שנים מאז תחילת הפעלתה, לאחר שלמעלה מ - 1,000 חיילים חרדים כבר שולבו בה, ולאחר שחלפו כבר קרוב לשנתיים מאז החלו פעולות נרחבות להסדרתה - למרבית המקצועות שממלאים חיילי תכנית שח"ר, ובכלל זה למקצועות אשר בראיית צה"ל יש להקנות בהם "קרדיטציה", אין עדיין "קרדיטציה"; אין לאכ"א עדיין תכנית סדורה ביחס למקצועות אשר מן הראוי לשלב בהם את חיילי תכנית שח"ר, ובהם מקצועות אשר ניתן לקבל במסגרתם "קרדיטציה" ומקצועות שהם בגדר מקצועות בעלי מאפיינים צבאיים.
במועד סיום הביקורת, ביולי 2011, מרבית החיילים ששולבו עד כה בתכנית שח"ר לא קיבלו במהלך שירותם הכרה ממשלתית רשמית במקצועות שבהם עבדו.
3 ) התייחסות לנושא התפקיד שימלאו החרדים במסגרת שירותם הצבאי ולכך שהם יעברו הכשרה ויבצעו תפקידים שיעניקו להם "קרדיטציה", נכללה בתקופת הביקורת גם במסגרת מאמצי השיווק של השירות בצה"ל בקרב האוכלוסייה החרדית.
בביקורת נמצאו מקרים שבהם חיילים במסגרת תכנית שח"ר הצביעו על כך שצה"ל לא עמד בהבטחה שלטענתם ניתנה להם בכל הקשור לנושא השיבוץ המקצועי ובקשר להכשרה ביחס לתפקידים שאליהם הם מיועדים.
נוכח העובדה שגם אכ"א עצמו היה ער לטענות מצד חיילים חרדים בנוגע למידע שגוי שלכאורה נמסר להם ביחס לאפשרויות התעסוקה שלהם בצה"ל ובכל הקשור לנושא ה"קרדיטציה", נקבע בסיכום הדיון ממרץ 2011 בנושא "התאמת ההכשרות לחיילי שח"ר ל טובת קבלת קרדיטציה אזרחית ממשרד התמ"ת", כי "אין אישור לדבר על קרדיטציה אזרחית בכנסי הגיוס כיוון שאף קורס אינו מאושר סופית לקרדיטציה של משרד התמ"ת".
בהתייחסותו מאוקטובר 2011 לטיוטת ממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי מדיניות השיווק של תכנית שח"ר הס תמכה בעיקר על חשיפת הפרויקט באמצעות מי שהשתתף בו.
כיום מתוך הבנה שהפרויקט החל להתקבל בחברה ועבר מנקודה ראשונית של ביסוסו למצב של תכנית מובילה לשילוב חרדים, השיווק הוסדר ובכלל זה באמצעות עריכת כנסים אחודים בראשות אכ"א, העברת הנחיות מסודרות לזרועות; ובחינת הרחבת התהליך וריכוזו מול דובר צה"ל ומשרדי פרסום.
צבא ההגנה לישראל 1671 .
"תנאי שירות" (להלן - ת"ש) הוא תחום פעילות בצה"ל שעניינו טובת החייל כפרט והטיפול בבעיותיו המיוחדות - החברתיות, המשפחתיות והאישיות - המתעוררות עקב שירותו בצה"ל34 .
במסגרת פעילות הת"ש צה"ל מסייע לחיילים בעלי משפחה, בין השאר, באמצעות תשלומים המכונים "תשלומי משפחה" (להלן - תשמ"ש).