HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתי חולים מונו ועדות אתיקהעם זאת, ועדות האתיקה התכנסו פעמים מעטות בלבד בשנת 2013 : בתשעה בתי חוליםועדות האתיקה לא התכנסו כלל; בשני בתי חולים התכנסה ועדת האתיקה רק פעם אחת; בשישה בתי חולים הוועדה התכנסה בין פעם אחת לשש פעמים; ובבית חולים אחר 12 פעמים.
בבתי החולים שבהם התכנסה הוועדה שש עד 12 פעמים היו כמה התכנסויות שלא יועדו למטרות שנקבעו בחוק , כלומר ל דיונים במקרים פרטניים , אלא לדיונים בנושאים אתיים מערכתיים.
ממצאי הביקורת מצביעים על כך שלמרות מינוי ועדות האתיקה, לא נעשה בהן שימוש ממשי בפועל.
עלה שעל אף מיעוט הפניות לוועדות האתיקה, המשרד ובתי החולים לא ניתחו את הסיבות לכך.
יתר על כן - הנושא לא זכה לעלות בקביעות על סדר יומם.
מכך עולה לכאורה המסר שהנושא אינו חשוב דיו.
מנהלי מחלקות פנימיות בבתי החולים ורופאים בכירים אחרים מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה, כי הם נמנעים מלפנות לוועדות האתיקה בגלל עומס העבודה המוטל עליהם ואי - יכולתה של ועדת האתיקה לענות על הצורך במתן פתרונות מידיים בשל זמינותה הנמוכה.
לטענתם יש לחברי הו ועדה ידע מועט בסוגיות אתיות.
עוד מסרו מנהלי המחלקות והרופאים הבכירים כי לעתים הם אינם תופסים סוגיות שונות כדילמות אתיות אלא כעניינים רפואיים שהם עצמם בעלי הסמכות המקצועית הבלעדית להסדירם .
יוצא שרופאים שעוסקים תדיר בדילמות אתיות -רפואיות רבות אינם משתמשים כמעט בכלי שמקנה להם חוק זכויות החולה.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות, לכללית ולהנהלות בתי החולים הכלליים לנתח את הגורמים שמפחיתים את הפניות לוועדות האתיקה ולהטמיע בקרב הרופאים את הצורך בשיתופן של ועדות האתיקה בבעיות אתיות, להעצים בכך את מעמדן ולהרחיב את פעילותן כפי שמקובל בעולם.
כמו כן עליהם לדאוג גם להכשרתם של חברי ועדות האתיקה לטפל בסוגיות שהן מופקדות עליהן ולדרוש מהן דיווח על עבודתן.
כמו כן יש לפעול להרחבת זמינותן ונגישותן של ועדות האתיקה לצוותים הרפואיים.
בתשובתו מדצמבר 2014 מסר משרד הבריאות, כי יפעל לחיזוק מעמדן ולהגברת פעילותן של ועדות האתיקה בבתי חולים.
:שם הדוח משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 .
ועדות בדיקה, ועדות בקרה ואיכות ויחידות לניהול סיכונים בבתי החולים .
הפקת לקחים מבירורים של תלונות ותקלות שאירעו במהלך האשפוז עשויה לסייע בשיפור הטיפול הרפואי ובשמירה על זכויות החולה המאושפז, פרטיותו וכבודו.
חוק זכויות החולה מחייב הקמת ועדות בדיקה וועדות בקרת איכות במקרים מסוימים.
בבתי החולים פועלות גם יחידות לניהול סיכונים.
להלן ממצאים שעלו בבדיקה: .
סעיף 21 לחוק זכויות החולה קובע, כי מנכ"ל המשרד או מי שהוא הסמיך לכך, או מנהל בית החולים או מנהל קופת חולים, לפי העניין, יקים ועדת בדיקה לשם בדיקת תלונה של מטופל או לשם בדיקת אירוע חריג הנוגע למתן טיפול רפואי.
הסעיף קובע שממצאיה ומסקנותיה של ועדת הבדיקה יימסרו למי שמינה את הוועדה ולמטופל הנוגע בדבר וכן למטפל העלול להיפגע ממסקנות הוועדה.
לכתוב בפרוטוקול הוועדה יש חיסיון יחסי, ואולם, בית המשפט יכול להורות על מסירתו לחולה "אם מצא כי הצורך בגילויו לשם עשיית צדק עדיף מן הענין שיש לא לגלותו".
התברר כי לרוב נמנעים בתי החולים מהקמת ועדות בדיקה ו מקיימים במקום זה בירורים פנימיים לצורך הפקת לקחים סמוך למועד האירוע.
זאת בשל היעדר חיסיון על הממצאים והמסקנות של ועדות בדיקה אלה וחשש משימוש בהם במסגרת תביעת רשלנות.
אי -הקמת ועדות בדיקה מובילה לאי -ביצוע תחקירים מעמיקים ומפורטים ולחוסר יכולת לרדת לשורש התלונה או האירוע החריג.
באופן זה נפגעים התהליכים של הלמידה, הפקת הלקחים והסקת המסקנות החשובים להתפתחות הרפואה בישראל.
יש לציין שממצאים אלה כבר עלו בבדיקת משרד מבקר המדינה בשנת 2011, והם פורסמו בשנת 201226 .
משרד מבקר המדינה מעיר שיש לראות בחומרה את העובדה שעד אוקטובר 2014 , כשנתיים לאחר פרסום הממצאים האמורים, עדיין לא הסדיר משרד הבריאות נושא זה.
הימנעות מבדיקת תלונות של מטופלים באמצעות ועדות בדיקה פוגעת בזכויותיהם של המטופלים ואינה מאפשרת הפקת לקחים ושיפור תהליכים באופן מיטבי.
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014, כי יש חסיון מלא על תחקירי בקרה ואיכות, אך אין חסיון מלא על בדיקה של תלונות ואירועים חריגים נקודתיים.
עוד מסר משרד הבריאות, כי ניסה לקדם חקיקה שתאפשר חיסיון מלא על תחקירים ברפואה, אך אין אפשרות משפטית ומעשית להעביר תיקון חקיקה כזה עקב התנגדותו של משרד המשפטים .
26 ראוגם מבקר המדינה, דוח שנתי 62 ( 2012 ), בפרק "תביעות רשלנות רפואית, ביטוח, ניהול סיכונים והדין המשמעתי במערכת הבריאות", עמ' 195.
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 .
לכך משרד המשפטים השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014, כי לדעתו יש בחוק זכויות החולה הסדר מלא, רחב ומאוזן לחיסיון החל על דיוני ועדות הבדיקה וממצאיהן.
הוא הוסיף, כי "לא הובא בפני משרד המשפטים צורך, עובדתי או משפטי, לסטות מהקביעה הנ"ל של המחוקק בנוגע לחיסיון החל על ועדת הבדיקה לפי החוק".
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח התוצאות הבעייתיות הנובעות מאי-הקמת ועדות בדיקה - על משרד הבריאות בהתייעצות עם משרד המשפטים לגבש דרכים לשינוי המצב שבו בתי החולים ממעטים להשתמש בסמכותם להקמת ועדות בדיקה בשל חששם מחשיפת ממצאיהן.
סעיף 22 לחוקזכויות החולה קובע, כי לשם הערכת הפעילות הרפואית ושיפור איכותו של הטיפול הרפואי יקים מנהל של מוסד רפואי ועדה פנימית - ועדת בקרה ואיכות.
בחוק נקבע, כי תוכן הדיונים שקיימה ועדת הבקרה והאיכות, הפרוטוקול וכל חומר שהוכן לשם הדיון שנמסר לה, סיכומיה ומסקנותיה - יהיו חסויים בפני כל אדם, לרבות המטופל הנוגע בדבר, ולא ישמשו ראיה בכל הליך משפטי.
עם זאת, אם ועדת בקרה ואיכות דנה גם באירוע פרטני של חולה במסגרת הבדיקה הכוללת שלה - היא עלולה להיחשב כוועדת בדיקה על פי סעיף 21 לחוק זכויות החולה, והיא לא תיהנה מחיסיון 27.
ב-17 בתי חולים פועלת ועדת בקרה ואיכות.
בתי החולים מסרו על הפעולות שבהן עסקו הוועדות לבקרה ואיכות : ביצוע תחקירים; דיונים בנושאי שיפור איכות ם של תהליכי העבודה; פגישות על בסיס עתי לשיפורן ולקידומן של איכות ובטיחות בתחומי הפעילות השונים של בית החולים; ביצוע בקרה על תהליכי העבודה כמו: "תהליכי זיהוי המטופלים בקבלתם לבית החולים"; "תהליכי העבודה במכון הפתולוגי" ; "צמצום זיהומים".
במרבית בתי החולים עסקו ועדות הבקרה והאיכות בדיונים בנושאים מערכתיים ולא התעמקו כלל במקרים פרטניים אפילו אם יש להם השפעות מערכתיות, מתוך חשש מהצורך לחשוף את דוחות הוועדה.
אחד מבתי החולים מסר למשרד מבקר המדינה, כי אינו מפעיל את ועדת הבקרה והאיכות כיוון שהצוותים הרפואיים ".
גם ]במקרה של תביעה משפטית [ "מפחדים מחשיפה ומהצורך למסור מידע ממצאים אלו כבר עלו בבדיקת משרד מבקר המדינה האמורה בשנת 2011 וטרם תוקנו.
27 ,משה פייגין ואחריםניהול סיכונים ברפואה, אוניברסיטת תל אביב ( 2004 '), עמ202.
:שם הדוח משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 יחידות לניהול סיכונים .
בכל בתי החולים פועלות יחידות לניהול סיכונים העוסקות באיסוף דיווחים על אירועים חריגים, ניתוחם והפקת לקחים מהם.
המטרות של היחידות לניהול סיכונים הן לשפר את בטיחות המטופל, לצמצם את מספר האירועים והתביעות בתחום האחריות המקצועית הרפואית ולצמצם את הסיכון הכלכלי הכרוך בהם.
היחידות לניהול סיכונים בבתי החולים פועלות לפי דרישת חברות הביטוח שהציבו זאת כתנאי בסיסי בתכנית הביטוחית של בתי החולים.
כבר בדוח מבקר המדינה משנת 201228 שעסק ברשלנות רפואית נאמר, כי יש חסמים למדיניות החשיפה של טעויו ת ברפואה.
בדוח נאמר, שאחת הבעיות העיקריות של ניהול הסיכונים במוסדות הרפואיים היא היעדר חיסיון משפטי.
על פי פסיקת בית המשפט העליון29 , דו"חות על הביקורת הרפואית הפנימית עלולים לשמש במסגרת של הליכים משמעתיים ומשפטיים שייפתחו נגד הצוות הרפואי.
בעקבות פסיקה זו ה ודיעה הר"י, כי היא ממליצה לרופאים שזומנו להתייצב לפני ועדות בדיקה להיעזר ביועצים משפטיים.
הדבר פוגע ביכולת לנהל בפתיחות תחקירים של אירועים חריגים.
בהיעדר האפשרות לקיים דיון ובדיקה ללא מורא נפגעת היכולת לחקור תקלות שאירעו, להפיק מהן לקחים וללמד רופאים אחרים את לקחי התקלות שאירעו.
הפעולות השונות שמתבצעות ביחידות לניהול סיכונים כגון, תחקירים, איסוף מסמכים ודיונים עלולות לשמש כראיות בהליכים משמעתיים ומשפטיים נגד הצוות הרפואי והנהלת בית החולים.
הדבר פוגע בנכונות העובדים בבתי החולים לשתף פעולה בחקירת אירוע, בפעיל ות היחידה לניהול סיכונים וביכולת להפיק לקחים ולפתח תכניות התערבות לפעילות מניעתית , כדי לשפר את רמת הטיפול הרפואי ואת בטיחות החולה.
משרד מבקר המדינה המליץ בשנת 2012, כי על משרד הבריאות ומשרד המשפטים לגבש דרכים שיאפשרו לקיים תחקירים של ועדות בדיקה במערכת הבריאות ולאפשר בכך לימוד של תקלות רפואיות והפקת לקחים מהן.
זאת - למרות החשש כי מסמכי התחקיר ייחשפו לפני האדם הנפגע ויוכלו לשמש אותו בתביעת רשלנות נגד בית החולים והרופא המטפל.
עד אוקטובר 2014 לא גובשה דרך לקיום תחקירים מעמיקים בתקלות רפואיות והפקת לקחים מהן, ולמעשה הפעילות בנושא משותקת.
יש חשיבות עליונה לקיום תחקירים ולהפקת לקחים שיוטמעו במערכת הבריאות.
בכך תשופר איכות הטיפול הרפואי ובטיחות המטופל וכך יישמרו גם זכויותיו.
לכן על משרד הבריאות בהתייעצות עם משרד המשפטים לקדם בהקדם פתרון .
28 ראוהערת שוליים 26.
29 רע"א 1412/94 הסתדרות מדיצינית הדסה עין כרם נ' גלעד, מט ( 2 )516 ( 1995.
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 שיאפשר פעילות נאותה של ו עדות הבדיקה, ועדות הבקרה והאיכות והיחידות לניהול סיכונים.
טעויות ברשומה הרפואית של החולה המאושפז .
רשומה רפואית (להלן גם - תיק רפואי) היא אוסף שיטתי של נתונים ו מסמכים המתעדים היסטוריה רפואית של המטופל ו של הטיפול בו.
המידע ברשומה הרפואית מאפשר לרופאים ולשאר אנשי מקצועות הבריאות לתכנן את הטיפול הרפואי ולאפשר שיתוף פעולה בין המטפלים השונים , כדי לספק למטופל טיפול רפואי עקבי ואיכותי.
המידע שברשומה הרפואית מסייע גם ב התדיינות משפטית בנוגע לטיב הטיפול הרפואי ותוצאותיו ו בבקרה על הטיפול הרפואי .
בכל בית חולים פועלת מחלקה לרישום ומידע רפואי.
במשרד הבריאות מכהנת רשמת רפואית ארצית.
כללים בנוגע לצורך ברשומה רפואית ולדרכי ניהולה נקבעו בכמה חוקים ותקנות30 .
ובכלל זה בחוק זכויות החולה ובהוראות המשרדרישום מדויק של כל תהליך הטיפול שניתן לחולה ושמירת כל המסמכים הנוגעים לכך הם תנאי יסוד בשמירה על זכויות החולה המאושפז.
המחלקות לרישום ומידע רפואי בבתי חולים כלליים .
רישום המידע הרפואי (אבחנה רפואית וסימול הקוד שלה) בסיכום האשפוז הוא באחריות הרופאים.
תפקיד המחלקה לרישום ומידע רפואי לשמש מנגנו ן של בקרה ואימות של כל הנתונים והמידע הרפואי של המאושפז, לרבות בקרת איכות הקידוד והסימול של המידע הרפואי שלו.
כאשר עובדי המחלקה לרישום ומידע רפואי מאתרים בתיק הרפואי רישום שנראה להם שגוי - עליהם להחזירו לרופאים לבדיקה כדי שיתקנו אותו.
אימות כל הנתונים משמש מנגנון המבטיח שהטיפול המתוכנן אכן ניתן ובכך הוא גם מגן על זכויות החולה המאושפז.
בביקורת עלה, שלעתים כותבים הרופאים בבתי החולים מידע שגוי במסמכים רפואיים ובסיכומי המחלה31, וכן סימולים שגויים של האבחנות32 .
הרישום השגוי נותר בתיקו הרפואי של החולה המשתחרר מהאשפוז גם לאחר שהוא מגיע להמשך .
30 :בהםחוק ביטוח בריאות ממלכתי , התשנ"ד- 1994; פקודת בריאות העם - 1940; ותקנות בריאות העם (שמירת רשומות) התשל"ז- 1976.
31 כגון: רישום שגוי של הצד של האיבר שנותח (ימין או שמאל); אף שבוצעה הוצאת סטנט נכתב באבחנה שהבעיה היא טראומת כליה; במסמך סיכום הפטירה נכתב שהחולה נמצאה בבוקר ללא רוח חיים, אך באותו מסמך בסעיף ההמלצות נרשם "תוכל לחזור הביתה".
32 האבחנה הרפואית הייתה בעיה בכלי הדם בלב , אך הסימול של הקוד ש נרשם היה של מחלת הסיפיליס; במקום דלקת בדרכי העיכול נרשם קוד של מחלת מעיים אחרת (דיזנטריה); יש גם סיכומי מחלה עם כמה קודים שגויים .
:שם הדוח משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 טיפול במרפאה בקהילה, ולכן חולה זה עלול לקבל טיפול שאינו מתאים במדויק לצרכיו הרפואיים.
לעתים נכתב ת הרשומה הרפואית בכתב יד ואינה ממוחשבת, והדבר עלול לגרום טעויות 33 .
עוד עלה שתיקי אשפוז נבדקים זמן רב לאחר שהחולה השתחרר מהאשפוז (אף שמונה חודשים), ויש בתי חולים שאינם מיידעים את קופות החולים או את החולים בנוגע לתיקון שנעשה בטופסי השחרור שלהם.
נוסף על כך עלה, שחלק מבתי החולים בודקים רק את הרשומה הרפואית הנוגעת למחלקות הכירורגיות המבצעות ניתוחים ופעולות כירורגיות לצורך קבלת תשלום מקופות החולים.
הביקורת העלתה שהמשרד לא קבע כללים מפורטים לביצוע הבקרה על הרשומה הרפואית, כגון מהו פרק הזמן המרבי לביצועה; האם יש לבחון את כל הרשומות הרפואיות, מ דגם שלהן או רשומות השייכות רק למחלקות מסוימות; האם נחוץ לעדכן את סיכומי המחלה שקיבלו החולים וקופת החולים.
בהיעדר הסדרה כל בית חולים מבצע בקרה על פי שיקול דעתו, ולכן אף לא ניתן לגבש תמונה כוללנית לגבי אמינות הרשומות הרפואיות.
בתשובתו מדצמבר 2014 השיב המשרד , כי הוא פועל להסדרתן של הנחיות מערכתיות מעודכנות לנושא סיכום המחלה או האשפוז.
הצפי לסיום הוא יוני 2015.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות, לכללית ולכל בתי החולים שעליהם לפעול לכך שהמידע ברשומה הרפואית של כל חולה יהיה נכון ושלם.
יש לבצע את הבקרות על הרשו מות הרפואיות סמוך ככל האפשר למועד שחרור החולה, כדי שניתן יהיה לעדכן את הרופא המטפל בקהילה במועד על מידע רפואי שגוי שאותר.
יש להקפיד על כך שמכתבי השחרור בכל המלר"דים המטפלים בכשלושה מיליון חולים בשנה, יהיו מודפסים ולא ייכתבו בכתב יד כדי להבטיח שיהיו קריאים.
זהו תנאי בסיסי ל שמירה על זכויות החולה המאושפז , המאפשר המשך טיפול מיטבי בקהילה.
השפעת תנאי האשפוז בבתי החולים הכלליים על מימושן של זכויות החולה .
אשפוז החולה בבית החולים תוך שמירה על כבודו וזכויותיו מצריך טיפול רפואי נאות ותנאי אשפוז ראויים.
אלה מחייבים, בין היתר, העסקת מספר סביר של מטפלים (רופאים, אחיות, כוח אדם פרה-רפואי ואחר) שיוכלו לתת לחולה גם יחס ראוי, מרחב אשפוז שיאפשר פרטיות ונוחות, ביצוע פע ולות (כמו מדידת חום) בשעות סבירות תוך התחשבות בחולה והגשת ארוחות בשעות מקובלות.
גם לזמינות הרופאים יש השפעה על איכות הטיפול שמקבל החולה.
יו"ר האגודה לזכויות החולה לשעבר, גב' עדינה מרקס ז"ל, ציינה בעניין זה34 יש השלכות]ברופאים[ , כי "למחסור על איכות הטיפול בחולים.
הם קצרי סבלנות להאזין לכל מה שלחולים יש לספר על מצוקתם הבריאותית - ובמקרים רבים אין לחולים אפשרות לספק .
33 כתב היד של רופאים רבים בתיקים הרפואיים ובמכתבי השחרור שנכתבים במלר"דים אינו ניתן לפענוח.
ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 60ב ( 2010 " ), בפרקחדרי מיון (מלר"דים) של בתי החולים הכלליים - היעדר תקינה סדורה", עמ' 441 .
34 מנחם פרידמן, "ארץ מצוקה" זמן רפואה, ינואר-פברואר ( 2011 '), עמ10-6.
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לרופאים את המידע השלם הדרוש להם לאבחון בעייתם ולטיפול בה.
כתוצאה מלחץ העבודה ומקוצר הזמן, מבקשים הרופאים לסיים את משימתם במהירות האפשרית ולעבור לטפל בחולה אחר, מה שמאוד פוגם באיכותו של הטיפול הרפואי".
עוד ציינה יו"ר האגודה לזכויות החולה, כי באגודה התקבלו תלונות על יחס לא נאות לחולים במהלך אשפוזם, ועל כך שהרופאים עסוקים מכדי להאזין לדברי המטופלים.
בביקורת עלה כי כבוד החולה וזכויותיו אינם נשמרים כראוי, פעמים רבות בשל תנאי האשפוז שאינם מאפשרים לתת את הטיפול הראוי וההולם לחולה.
השמירה על כבוד החולה .
הצפיפות במחלקות האשפוז, האשפוז בפרוזדורים, מספר המטפלים הקטן מהנדרש (רופאים, אחיות, כוח אדם פרה -רפואי ואחר) על פי תקן כוח האדם הקיים או היעדר תקן לחלוטין, היעדר סל אשפוז הקובע את זכויות החולה המאושפז (טיפולים, מכשור רפואי וכוח אדם) - כל אלה אינם מאפשרים טיפול נאות בחולה ופוגעים בכבודו ובזכויותיו.
הביקורת העלתה ליקויים המעידים כי לעתים כבוד החולה אינו עומד במקום הראוי לו בסדר העדיפות של הצוות המטפל: הפעולות הכרוכות בבדיקות של החולה כגון - בדיקת מדדים (בדיקות דם, בדיקת שתן, מדידת חום, מדידת לחץ דם וכו') נעשות לעתים השכם בבוקר ומחייבות להעיר את החולה משנתו; מתן ארוחות שלעתים אינן חמות ובשעות לא מתאימות (כגון הגשת ארוחת ערב בשעות 18:00 -17:00 בערב, שלאחריה אין מגישים אוכל עד9:30 בבוקר); היעדר ניקיון ראוי בסביבת החולה (במיון ובמחלקות); מחסור בפריטי ביגוד מתאימים (לעתים מציידים חולה בפיג'מה הגדולה ממידתו שעלולה לגרום לנפילה או בחלוק אשפוז שלא תמיד ניתן לרכיסה ראויה מאחורי הגב).
ראוי שהמשרד ימפה את מכלול הפעולות המתבצעות בבתי החולים במהלך הטיפול בחולים, ויבחן אם הן נעשות תוך התחשבות בכבודו של החולה ושמירה על פרטיותו ונוחותו, בלי לפגוע בשיקולים הרפואיים המתבקשים.
לאחר שהדבר ייבחן יש להגדיר כללים מפורטים מתאימים שיביאו בסופו של דבר לגיבוש אמנת שירות לחולה המאושפז שהצוות הרפואי יהיה מחויב לפעול לפיה.
פגיעה בזכויות החולה עקב תנאים פיזיים לא נאותים במתן טיפול רפואי .
כבר בדוח קודם של משרד מבקר המדינה הוצגו עיקרי הסוגיות הקשורות למצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי החולים הכלליים35.
במשך שנים רבות יש מצוקת אשפוז במחלקות .
35 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 61ב ( 2011 " ), בפרקמצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כללים", עמ' 169.
הפנימיות בבתי החולים הממשלתיים ובבתי החולים של הכללית לפי פרסומי המשרד לשנת 2012 , לעתים היהשיעור התפוסה במחלקות אלו בפועל36 גדול מ-%150 , ומשום כך החולים משוחררים מהאשפוז לאחר זמן קצר לפני שמוצה הטיפול הרפואי, כדי לפנות מקום לחולים חדשים.
בשל העומס האמור, על הרופאים, האחיות, כוח העזר, עובדי המקצועות הפרה - רפואיים, העובדים הסוציאליים והמזכירות מוטל עומס עבודה רב37 .
בביקורת הנוכחית התברר שלא חל שיפור במצב, והדבר פוגע ביכולת לתת לחולה טיפול רפואי נאות ולשמור על זכויותיו וכבודו.
פגיעה בזכויות החולה עקב מחסור במיטות אשפוז מנתוני המשרד עולה, כי שיעור המיטות לאשפוז כללי בישראל הוא הקטן ביותר בקרב מדינות ה- OECD , מלבד מקסיקו וקנדה.
שיעור המיטות לאשפוז כללי בישראל הוא כ- 1.
9 מיטות לאלף נפש לעומת ממוצע ש ל 3.
3 מיטות לאלף נפש במדינות החברות ב - .
שיעור התפוסה של מיטות האשפוז הוא גבוה38 , בין היתר בשל שיעור המיטות לנפש הקטן בישראל, 96.
1% בממוצע במדינות ה - OECD , והוא אחד הגורמים לכך שמשך האשפוז הממוצע בישראל קצר יחסית - 4.
5 ימים בממוצע במדינות ה - OECD .
חלק מהאשפוזים הקצרים גורמים לכך שיידרשו אשפוזים חוזרים.
לדעת אנשי מקצוע, שיעור התפוסה הרצוי הוא 85%, שכןמצב זה מאפשר קליטת חולים רבים בעת הצורך ומתן שירות טוב למאושפזים בתקופות של רגיעה.
משרד האוצר הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 , כי השוואות בין-לאומיות של מספר מיטות אשפוז אינן מדויקות כיוון שהמדינות השונות ב- OECD מגדירות מיטות אשפוז באופן לא אחיד.
לפי תחשיבי משרד האוצר מספר המיטות המתוקנן לאלף נפש בישראל עומד על 2.
מיטות בביקורת עלה, כי ב כמה חודשים ב שנת 2013 אושפזו בממוצע 44.
1 חולים במחלקה פנימית הכוללת 32 ( מיטות לפי התקן תפוסה של 138% .
) לפיכך חולים אושפזו במסדרונות , במעברים ובחדרי האוכל, וגברים ונשים אושפזו לעתים באותו חדר או במסדרונות סמוכים .
כמו כן נצפו חולים מאושפזים במחלקות הפנימיות במסדרונות ובמעברים ללא וילון או פרגוד, כשהם חשופים לחולים האחרים ולציבור המבקרים במחלקה.
אשפוז בתנאים כאלו אינו .
36 שיעור תפוסה בפועל - ימי האשפוז בפועל בתקופה מסוימת לעומת ימי האשפוז הפוטנציאליים באותה תקופה על פי מספר המיטות שבתעודת הרישום של בית החולים.
בכל מקום שכתוב "מועסק" בלשון זכר הכוונה גם למועסקת, ולהפך 38 נתונים השוואתיים על מערכות הבריאות ב-34 המדינות החברותבארגון המדינות לשיתוף פעולה ופיתוח כלכלי - ארגון ה - OECD (Organization for Economic Co -operation and Development) , 2012 .
משרד הבריאות, מינהל תכנון אסטרטגי וכלכלי.
לפי נתוני משרד הבריאות למאי 2012 , מספר מיטות האשפוז לנפש ממשיך לרדת, ובחודש האמור היה שיעורן .
נפש 528 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מאפשר לשמור על פרטיות, פוגע בכבוד החולה ומגביר את חשיפת החולה לסיכונים מיותרים ביניהם הידבקות בזיהומים ובהם חיידקים עמידים39 .
בדצמבר 2014 השיב המשרד, כי על פי תחזית שהכין המינהל לתכנון אסטרטגי וכלכלי של המשרד, יש צורך להוסיף בכל אחת מהשנים 2020 -2015 כ-240 ,מיטות בממוצע אך הדבר מותנה בתקציב ייעודי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לפעול להבטחת תשתיו ת ראויות שיאפשרו תנאי אשפוז הולמים, כדי לתת לחולה טיפול נאות ולספק לו תנאים שיאפשרו שמירה על צנעת הפרט שלו ועל כבודו, וימנעו ככל הניתן הידבקות בזיהומים בכל עת, גם כאשר מדובר באשפוז חולים בצפיפות.
לשם כך עליו ליישם את התכנית הרב -שנתית שהכין, כך שתיתן מענה ל צרכים הצפויים.
פגיעה בזכויות החולה עקב מחסור במיטות לטיפול נמרץ במחלקות וביחידות לטיפול נמרץ שבבתי החולים (להלן גם - טיפול נמרץ) מטפלים בחולים קשים ומורכבים שזקוקים להשגחה מתמדת ולטיפול אינטנסיבי בידי רופאים, אחיות, טכנאי הנשמה ופיזיותרפיסטים.
ואולם, בישראל יש מחסור במאות מיטות לטיפול נמרץ, כך שחולים הזקוקים לטיפול במיטות אלה שאין עבורם מיטות פנויות בטיפול נמרץ, מועברים לאשפוז במחלקות אחרות בעיקר למחלקות פנימיות 40 .
תנאי אשפוז אלו מתאימים הרבה פחות למי שנזקק לטיפול נמרץ.
מספר המשרות של האחיות שנקבע בתקן המחלקות הפנימיות קטן בהרבה ממספר משרות האחיות שנקבע בתקן של טיפול נמרץ - 3.
5 משרות לכל שבע מיטות בטיפול נמרץ כללי ונשימתי, לעומת 0.
משרות במחלקות פנימיות לפי הערכת הר"י יותר מ-500 חולים מוגדרים ב"סיכון מוגבר למוות" בשל המחסור במיטות אלה41 .
יוצא שחולים שהיה צריך לאשפזם במחלקות לטיפול נמרץ אך מאושפזים במחלקות פנימיות אינם מקבלים את הטיפול וההשגחה המיטביים שהם זקוקים להם.
הדבר פוגע בזכותם לקבל טיפול רפואי נאות ולעתים אף עלול לסכן את חייהם.
39 זיהומים אלו נגרמים מחיידקים העמידים לתרופות האנטיביוטיות המקובלות וגורמים לתמותה ולתחלואת יתר, לעלות גבוהה מאוד למערכת הרפואית ולפגיעה בכלכלת המדינה.
ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 63ג ( 2013 "), בפרק "ריבוי זיהומים במוסדות האשפוז ובקהילה, עמ' 671.
40 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 61ב ( 2011 " ), בפרקמצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים" עמ' 169.
41 על אף שהערכה זו ניתנה בשנת 2011 , לדעת הר"י הנתונים רלוונטיים גם לשנת 2014 .
המקור- אתר הר"י באינטרנט "המצוקה בבתי החולים - מידע ונתונים עדכניים".
:שם הדוח משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 3.
פגיעה בזכויות החולה עקבמחסור במיטות לשיקום כללי וגריאטרי חולים רבים שמאושפזים בבתי חולים כלליים צריכים לעבור תהליך של שיקום (שיקום כללי או שיקום גריאטרי) כהמשך לטיפול שקיבלו בבית החולים הכללי.
אי-ביצוע שיקום לחולה הזקוק לכך פוגע בזכותו לקבל טיפול רפואי נאות.
ביצוע תהליך השיקום גם מגן על כבודו של החולה, שכן חולים הזקוקים לשיקום ולא עברו תהליך זה עלולים להיות סיעודיים ותלויים בזולת לביצוע פעולות היום-יום.
תהליך השיקום מתקיים בבית חולים ייעודי או במחלקה ייעודית לשיקום בבית חולים כללי.
בבתי החולים בארץ יש מחסור במיטות לשיקום גריאטרי 42 ובמיטות לשיקום כללי43 .
משרד מבקר המדינה כבר העיר בשנת 2011 שבפריפריה המחסור הוא גדול בהרבה44 ,.
לדוגמה במחוז הצפון הייתה לכל 3,200 קשישים מיטה אחת לשיקום או לגריאטריה שיקומית, והממוצע הארצי ה יה מיטה אחת לכ-486 .
קשישים אם אין די מיטות אשפוז במחלקות השיקום, חולים הזקוקים לשיקום נשלחים למקומות שהם רחוקים ממקומות מגוריהם, והמשפחות מתקשות לתמוך בחולה המאושפז.
לעתים קשישים הופכים לחולים סיעודיים משום שלא עברו תהליך שיקום, בין היתר עקב רצונן של קופות החולים להפנותם למקומות מרוחקים לצורך שיקומם.
יוצא שהמחסור במיטות לשיקום פוגע בזכות החולה הזקוק לשיקום לקבל את הטיפול הרפואי הנאות שהוא זקוק לו, ולעתים הוא אף עלול להביא לידי הידרדרות במצבו הבריאותי.
משרד מבקר המדינה העיר בשנת 2011 למשרד הבריאות שעליו לפעול להוספת מיטות אשפוז במחלקות השיקום בפריפריה.
בתשובתו מנובמבר 2012 הודיע המשרד, כי בשנים 2013 ו- 2014 יתווספו לבתי החולים בפריפריה, בצפון ובדרום, כ-200 .
מיטות שיקום ואולם הביקורת הנוכחית העלתה שעד דצמבר 2014 נוספו בפריפריה רק140 .
פגיעה בזכויות החולה עקב מצוקת כוח האדם הרפואי במחלקות הפנימיות .
כדי לאפשר טיפול רפואי נאות בחולה יש צורך בכוח אדם רפואי וסיעודי בהיקף סביר.
תקן כוח האדם הרפואי והסיעודי שחושב לפני שנים רבות ויש לבחנו מחדש, מבוסס על מספר המיטות שבתעודת הרישום של המחלקה כפי שנקבע ברישיון בית החולים.
למקצועות הרפואיים האחרים (כגון טכנאי הנשמה, עובדים פרה -רפואיים, עובדים סוציאליים ומזכירות) לא נקבע תקן (ראו בהמשך).
42 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 62 ( 2012 '), בפרק "שיקום רפואי לקשישים", עמ283.
43 ,ראו משרד הבריאותתחום מידע ומחשוב.
מוסדות האשפוז והיחידות לאשפוז יום בישראל ( 2010 '), חלק ב, עמ30.
44 ,מבקר המדינהדוח שנתי 61ב ( 2011 " ), בפרקמצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים", עמ' 169 .
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מצוקת הרופאים במחלקות הפנימיות כבר בדוח קודם של מבקר המדינה 45 נאמר, כי יש מחסור ברופאים פנימאים, וכי שיטת התקינה הקיימת אינה מתאימה עוד לצורכי מערכת הבריאות.
בבדיקה הנוכחית עלה כי המחסור בתחום זה נמשך.
תקינה לא נכונה בביקורת הנוכחית עלה כי התפוסה במחלקות הפנימיות גבוהה בהרבה ושיעורה המרבי הוא כ- 140% .
כלומר- במחלקה שבה לפי התקן 11 רופאים אמורים לטפל ב-38 חולים46, אותו צוות מטפל בכ-53 .
חולים מחסור ברופאים פנימאים וגריאטרים רופאים פנימאים : עקב המחסור ברופאים פנימאים הוגדר תחום זה כמקצוע במצוקה, ומאוגוסט 2011 ניתנו לרופאים הפנימאים תוספות שכר ולמתמחים חדשים ניתנו מענקים כספיים.
עם זאת עלה בבדיקה הנוכחית כי המצוקה בתחום נמשכת.
רופאים גריאטרים : הן מהביקורת שערך משרד מבקר המדינה והן מהבקרות שערך משרד הבריאות בשנים 2012 ו- 2013 עלה שיש מחסור ברופאים גריאטרים מומחים נוכח עומס העבודה.
המחסור ברופאים אלה משפיע על טיב ו של המשך הטיפול ש ניתן לקשישים בקהילה או במוסד שבו הם שוהים, וגם זכויותיהם וכבודם נפגעים.
נוכח הזדקנות האוכלוסייה והצורך ברופאים נוספים, על משרד הבריאות לפעול כדי לתת מענה למחסור זה.
מהנתונים של בתי החולים הכלליים הממשלתיים ובתי החולים של הכללית לשנת 2013 ,עולה כי שמונה מחלקות פנימיות אינן עומדות בתקן שנקבע - 11 רופאים במחלקה בה 38 מיטות.
כמו כן, המחלקות נבדלות זו מזו במידה ניכרת מבחינת היחס שבין מספר הרופאים והמתמחים ובין מספר החולים המאושפזים בהן, על אף שלחולים במחלקות האמורות יש אותם מאפיינים.
לדוגמה: במחלקה אחת מועסקים 8.
75 רופאים ומתמחים, ובמחלקה אחרת מועסקים 26 רופאים ומתמחים (היחס שבין מספר הרופאים והמתמחים למספר מיטות האשפוז לפי התקן, הוא 0.
) משום כך יש מחלקות שבהן מטפל הרופא בחולים רבים יותר מכפי שנקבע בתקן, והדבר מטיל עומס עבודה על הרופאים ואף עלול לפגוע ביחס לחולה ובאיכות הטיפול בו.
46 בתקן של בתי החולים הכלליים שנקבע בשנת 1976 ,נכללת משרת רופא אחד על כל חמש מיטות וזאת נוסף על המשרה של מנהל מחלקה ל-30 המיטות הראשונות.
לטיפול בכל שמונה מיטות נוספות יועסק רופא נוסף.
לגבי תקן המחלקות הפנימיות: בית חולים ציבורי כללי יעסיק שלושה רופאים בכל מחלקה פנימית שיש בה מ-30 מיטות תקניות ומעלה, ושיעור התפוסה הממוצע שבה בשנת 1996 עלה על80% .
התקן עודכן במשך השנים בהסכמים עם הר"י משרד הבריאות 531 .
:שם הדוח משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 על משרד הבריאות, משרד האוצר, נציבות שירות המדינה (נש"מ) והכללית להסדיר את נושא תקינת הרופאים ולהתאימה להתפתחות הטכנולוגית ולהתפתחות של תחומי התמחות שונים בתחום הרפואה.