HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ברמת התכנון הארצית ישנה נוכחות גבוה ה של נציגיה, והם מגיעים כמעט לכל דיון בוועדות שהיא חברה בהן והשתתפותם פעילה ומשפיעה.
ברמת התכנון המחוזית נוכחותה ומעורבותה חלקית בלבד גם משום שאין היא חברה בוועדות אלה כאמור.
ברמת התכנון המקומית אין אחידות.
בחלק מהוועדות המקומיות היא מעורבת באופן פעיל, בחלקן מעורבותה חלקית ונעשית באמצעות עובדים שאינם בקיאים בנושאי תכנון ובנייה ובחלקן מעורבותה מעטה או שאין היא מעורבת כלל.
חוסר האחידות נובע מההבדלים בין המחוזות ברשות בין היתר בנושא כוח האדם, מספר ההליכים הרלוונטיים בוועדות התכנון שבתחומם ומידת התיאום בינם לבין ועדות אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לבחון את מידת ההתאמה בין כל המשימות והאתגרים העומדים בפניה במסגרת תהליכי תכנון כלל -ארציים ובין מערך כוח האדם העומד לרשותה בתחומים אלה.
במידת הצורך עליה לבצע שינויים במערך זה או לקיים עבודת מטה מסודרת לקביעת סדר העדיפויות ואופן הקצאת כוח האדם לפעולותיה בתחום זה.
הגנה על ערכי טבע בשטחים המיוערים .
רט"ג היא כאמור הגוף המופקד על שמירתם ועל שיקומם של ערכי טבע בכל שטחי המדינה.
מחוץ לגנים ושמורות היא אחראית בעיקר לשמירה על ערכי טבע מוגנים, שהם מיני בעלי חיים וצמחים, שהשר להג "ס הכריז עליהם כערכי טבע מוגנים בשל החשיבות שבשמירתם או בעטייה של סכנה להכחדתם.
פגיעה בערכי טבע מוגנים, החזקתם או סחר בהם אסורה על פי החוק, אלא בהיתר ממנהל הרשות.
הקרן הקיימת לישראל (להלן - קק"ל)37 היא הגוף המופקד על הייעור בישראל מכוח אמנה בין מדינת ישראל ובינה משנת 1961 .
החוק המסדיר כמה מההיבטים בנושא הייעור הוא פקודת היערות, 192638 ', ועל יישומה ממונה שר החקלאות.
תכנית מתאר ארצית ליער ולייעור מס 22 (להלן- תמ"א 22 ) משנת 1995 הגדירה כ-1.
6 מיליון דונם וקבעה את ייעודם לשטחי יער - היער הקיים והשטח המיועד לייעור - ופירטה את סוגיו השונים.
מאחר שיערות הם חלק בלתי נפרד מהטבע בישראל, בין תחומי האחריות של רט"ג ובין פעילותה של קק"ל מצויים תחומים החופפים זה לזה.
בעבר התגלעו בין שתיהן מחלוקות קשות הנוגעות לתכניות שנועדו לקבוע מי יהיה הגוף שינהל את שטחי היער הנמצאים בתוך גנים ושמורות ואת השטחים שייעודם גנים או שמורות הנמצאים בתוך שטחים שהוגדרו כיערות.
גם רט"ג וגם קק"ל התקשו לקבל את אישורם של מוסדות התכנון לתכניות שהגישו .
37 קק"ל הוקמה בשנת 1901 על פי החלטת הקונגרס הציוני החמישי בבזל כדי לרכוש קרקעות בארץ ישראל בשם העם היהודי ולמענו.
לאחר הקמת המדינה נרשמה קק"ל כחברה ישראלית פרטית מוגבלת בערבות על פי חוק קרן קיימת לישראל, התשי"ד - 1953 .
כיום מחזיקה קק"ל ביותר מ-2.
5 מיליון דונם שהם כ-13% .
מכל הקרקעות בישראל 38 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 54ב ( 2004 '), בפרק "סדרי הטיפול ביער בישראל", עמ619 ; ראו גם בקובץ זה את הפרק "סדרי הטיפול ביער בישראל - מעקב", עמ' 1039 (להלן - דוח המעקב בנושא היער).
שם הדוח: הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עקב התנגדותו של הגוף השני, דהיינו כשקק"ל הגישה רט"ג התנגדה ולהיפך.
בעבר הביאו מחלוקות אלה לידי עיכוב תכניות רבות לגנים, לשמורות וליערות.
בשנת 2003 חתמו רט"ג וקק"ל על הסכם שנועד להסדיר את יישוב המחלוקות האמורות, ובו שני מסמכים: מסמך "שיתוף פעולה קק"ל -רט"ג" (להלן - האמנה) והסכם לתפעול יערות בתוך גנים ושמורות (להלן - הסכם התפעול).
כמו כן, הוקם צוות משותף שהורכב מנציגי שני הגופים והתכנס מדי פעם בפעם (להלן - הצוות המשותף).
האמנה סללה את הדרך להכרזתם של שטחים נרחבים כגנים וכשמורות והביאה לידי שיפור ניכר ביכולתן של רט"ג ושל קק"ל לעבוד בשיתוף פעולה.
עם זאת, עדיין נותרו נושאים מהותיים המעוררים מחלוקת בין שני הגופים וכן קשיים מצדה של רט"ג למלא נאמנה את תפקידיה על פי חוק גנים ושמורות.
הגנה על ערכי טבע מוגנים .
חוק גנים ושמורות קובע כי לא יפגע אדם בערך טבע מוגן אלא בהיתר כללי או מיוחד ממנהל הרשות.
פעולות ייעור הכוללות על פי רוב עליית כלים כבדים על הקרקע, ריסוס ושינוי מהותי של בית הגידול ופעולות טיפול ביערות הכוללות נטיעות, דילול צמחייה וכיוצא באלה, כרוכים לעתים קרובות גם בפגיעה בצומח ובחי שהם ערכי טבע מוגנים 39 .
הסכם התפעול בא להסדיר את "כל הקשור והכרוך בטיפול, תחזוק ופיתוח שטחי היער שבשמורות ובגנים באופן שיאפשר תפעול כולל מלא ועצמאי של שטחים אלו על ידי קק"ל, בנושאים המפורטים בהסכם".
הסכם זה מפקיד בידי קק"ל, באו פן עצמאי ועל פי שיקול דעתה, את הטיפול בשטחי היערות שבתוך הגנים והשמורות, לרבות הרכב המינים שיינטעו, הכנת השטח לנטיעה, טיפול יערני וריסון צמחייה מתחרה.
אשר לערכי טבע, נאמר בהסכם ש"הפעילות בשטח היער תעשה תוך שמירה וטיפוח ערכי טבע יחודיים", אבל גם פעולה זו כפופה לשיקול דעתה של קק"ל, ואין היא מחייבת פנייה כלשהי לרט"ג.
יתרה מזאת, אין האמנה מתייחסת כלל לצורך בקבלת היתרים מרט"ג לפגיעה בערכי טבע מוגנים.
הועלה כי אף שקק"ל אינה נוהגת לבקש היתרים לפגיעה בערכי טבע מוגנים, אין רט"ג דורשת ממנה לעשות כן ואין היא אוכפת את הוראות החוק בנוגע אליה.
בכמה מקרים תיעדה החלה"ט פגיעות מהותיות בערכי טבע מוגנים שביצעה קק"ל במקרים אלה לא ביקשה קק"ל היתרים לפגיעה ורט"ג מצדה לא פעלה למניעת הפגיעות או למניעת הישנות מקרים כאלה.
במכתב מינואר 2013 בנושא זה ביקש מנכ"ל החלה"ט ממנכ"ל הרשות לנקוט פעולות אכיפה למניעת פגיעה בערכי טבע מוגנים בשטחים שבניהולה של קק"ל .
39 גיא רותם, פרופ' עמוס בוסקילה, אלון רוטשילד, "השפעות אקולוגיות של הייעור בנגב הצפוני ובדרום הר חברון" (אוגוסט 2013 '), החברה להגנת הטבע, עמ 12 (להלן- חוו"ד החלה"ט).
בשנים 2012 -2011 נטעה קק"ל יערות חדשים בהיקף של כ - 27,000 דונם(מתוך אתר האינטרנט של קק"ל מאוקטובר 2013.
) הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים 1543 .
:שם הדוח הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ולגבש עמדה, בשיתוף הוועדה המקצועית-מדעית של מליאת הרשות, בנוגע למימוש חובתה של רט"ג הנוגעת לאכיפה ולבקרה על פגיעה בערכי טבע מוגנים בשטחים שקק"ל מנהלת.
בינואר 2013 השיב מנכ"ל הרשות למכתבו האמור של מנכ"ל החלה"ט כי מימוש סמכויותיה של רט"ג רחב מאוד ואין הוא נוגע רק לשטחי קק"ל.
בין היתר ציין כי הרשות פועלת לאכיפת החוק בכל מקום, ללא כל קשר למצבו הסטטוטורי, ובכל מיני דרכים כמו פעולות בשטח, הוצאת היתרים שונים והשתתפות פעילה כבר בשלבי התכנון בוועדות השונות.
הוא הוסיף כי בימים אלה רט"ג מגבשת נייר עבודה שיבחן את הנושא לא רק בנוגע לקק"ל אלא בכללותו מהיבטים של תכנון ושל אקולוגיה ומשפט.
בתשובתה מדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כתבה החלה"ט בהקשר זה כי רט"ג צריכה לעמוד על הפעלת סמכויותיה בשטחי קק"ל, כמו גם בשטחי חקלאות ובמסגרת פעולות דיג, בין השאר באמצעות מנגנון תיאום של מניעת פגיעה בערכי טבע על פי תכנית עבודה שנתית לפעולות ייעור, דיג וחקלאות מול הגופים הרלוונטיים במשרד החקלאות.
כאמור, רט"ג וקק"ל משתפות פעולה על פי הקבוע באמנה ובהסכם התפעול ובאמצעות מפ גשים של הצוות המשותף.
מהממצאים עולה כי נושא ההיתרים לפגיעה בערכי טבע מוגנים על ידי קק"ל לא הוסדר במסגרת האמנה והסכם התפעול, ואף לא נמצא שהנושא עלה לדיון בפורום הצוות המשותף.
מכאן עולה החשש שקק"ל בפעולותיה פוגעת מפעם לפעם בערכי טבע מוגנים בלי שרט"ג ממלאת את חובתה על פי דין ומונעת זאת ממנה.
יצוין כי במישור התכנוני רט"ג פועלת להכנסת סעיפים בתכניות מפורטות ליערות שיחייבו שמירה על ערכי טבע מוגנים, ובמקרים מסוימים יחייבו גם שילוט וסימון שטחים עם ערכי טבע מוגנים בתיאום עמה.
אשר לשיתוף הפעולה בין רט"ג וקק"ל אמר מדען הרשות בישיבת הצוות המשותף במרץ 2013 כי ההתנהלות בנושאי תכנון מתבצעת "כמו שצריך", אבל בעיות מקצועיות תמיד נדחקו ולא לובנו, ויש לעדכן את האמנה בנוגע אליהן.
הוא הלין על כך שתמיד ניתן מקום לקיום הדיונים המקצועיים אבל לא למימוש ההמלצות והמסקנות שהגיעו אל יהן.
הוא הוסיף כי השטחים הפתוחים מאוימים, ורט"ג וקק"ל צריכות לאחד כוחות ולהגיע להבנות, ולשם כך צריך לחדש את ההסכמים ביניהן.
המדען הראשי של קק"ל השיב כי היום יש כלים טובים יותר מבעבר כדי לגשר על הפערים המקצועיים בנושא.
הועלה כי גורמים מקצועיים ברט"ג הצביעו על הצורך לתקן את האמנה ואת הסכם התפעול עם קק"ל בתחומי הטיפול בערכי טבע מוגנים בשטחים שקק"ל מנהלת.
למרות זאת, לא פנתה הרשות לקק"ל כדי להסדיר נושא מהותי זה אם באמצעות תיקון ההסכמים הקיימים אם באמצעות הסכם נוסף.
בתשובתה מסרה רט"ג כי כבר לפני תחילת הביקורת ביקש מנכ"ל הרשות לשנות את האמנה, ולשם כך התקיימו סיורים הדדיים והוחל בליבון בעיות מקצועיות, לרבות נושא הטיפול בערכי טבע.
היא הוסיפה כי בימים אלו הצוות המשותף מוקם מחדש40 והנהלת רט"ג כבר קיימה דיון ראשוני בנושא.
עקב שינויים פרסונליים ברט"ג הושהתה פעילותו של הצוות למשך כמה חדשים 1544 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי על רט"ג לפעול בהקדם מול קק"ל להסדרתם של כל ההיבטים הנוגעים לנושא השמירה על ערכי טבע מוגנים ועל מתן היתרים לפגיעה בהם במסגרת פעולות ייעור וטיפול ביערות.
ראוי שהדבר ייעשה בין במסגרת ההסכמים הקיימים עם קק"ל בין במסגרת אחרת, ובלבד שייעשה תוך שמירה על הוראות חוק גנים ושמורות ויאפשר לה למלא את תפקידיה המוגדרים בחוק.
לדעת משרד מבקר המדינה, חילוקי הדעות המהותיים והבדלי הגישות בין רט"ג לקק"ל, השבים ועולים במהלך השנים, מחייבים מציאת פתרון כולל להסדרת תחום הייעור בישראל.
פתרון שבמסגרתו תיקבע מדיניות ציבורית שתכריע בנושא האיזון הראוי בין האינטרסים העומדים בבסיס ערכי שמירת טבע ובין האינטרסים שבבסיס הייעור שגם בו גלומים יתרונות לטבע ולשמירתו.
בשנים האחרונות קק"ל מבצעת במרחבי צפון הנגב ודרום הר חברון (להלן - צפון הנגב) פעולות ייעור אינטנסיביות בהיקפים של אלפי דונם בשנה.
חלקים נרחבים מאזור זה כבר יוערו במהלך השנים 41 .
יעדים שונים הובילו לתפיסות שונות ביחס לייעור בצפון הנגב - עצירת תהליכי המדבור 42 לצורך פיתוח למרעה, לחקלאות ולתיירות 43 , לתפיסת קרקעות למניעת פלישות44 .
(ראו להלן) ולשמירת בתי הגידול וערכי הטבע לדעת אקולוג ים וארגונים העוסקים בשמירה על הסביבה בישראל, לרבות רט"ג, פעולות הייעור באזור זה זרות לו ופוגעות במערכת האקולוגית ובשני בתי גידול נדירים האוצרים בתוכם מגוון ביולוגי ייחודי שהוא חלק מדמותה של ארץ ישראל - מישורי הלס ובתת הספר45 .
בתי גידול אלה כמעט שאינם מוגנים במסגרת שמורות טבע46 .
במכתב עמדה מאוגוסט 201247 שכתבו6 אקולוגים העוסקים בשמירת הטבע בישראל, ואליו הצטרפו עוד 15 אקולוגים באוגוסט 2013 , נאמר: "פעולות הייעור, המבוצעות בהיקפים ניכרים של אלפי דונמים לשנה, משפיעות דרמטית על הנוף הטבעי של בתת הספר ומישורי .
41 משנות השישים קק"ל מבצעת פרויקטים של נטיעת יערות באזורים מדבריים.
למשל, יער יתיר (היער הנטוע הגדול בישראל), יער מיתר ( 3,000 ( דונם), יער כרמים 7,000 דונם) ויער להב ( 11,000 'דונם).
42 תהליך שבו האדמה מאבדת מיעילותה כקרקע חקלאית.
באזורי ס פר המדבר תהליך זה גורם להתפשטות המדבר.
43 מסמך המדיניות לתמ"א 22 מציין כי הייעור בנגב מסייע ל עצירת תהליכי המדבור ולהגדלת פוטנציאל הפיתוח למרעה, לחקלאות ולתיירות.
מוטי קפלן, תמ"א 22 - מסמך המדיניות, הרחבה ועדכון 2010 .
פעילות ביזמת רמ"י 45 מתוך חוו"ד החלה"ט.
46 בשטחי צפון הנגב היקף השטחים בניהולה של קק"ל הוא כחצי מיליון דונם, מתוכם כ- 229,000 דונם של יער, לעומת כ- 170,000 דונם שבהם שמורות טבע שרט"ג מנהלת (מתוכם כ- 43,000 ,דונם שבהם נמצאת שמורת פארק הלס שרט"ג וקק"ל מנהלות במשותף) (מתוך חוו"ד החלה"ט עמ' 14.
) 47 מסמך בנושא "השלכות אקולוגיות של פעולות ייעור בצפון הנגב" מיום 28.
12 החתומים עליו האקולוגים ד"ר אורי שיינס ופרופ' גידי נאמן מאוניברסיטת חיפה - אורנים, ד"ר יובל ספיר ופרופ' יורם יום טוב מאוניברסיטת תל אביב וד"ר דרור הבלנה מהאוניברסיטה העברית.
הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים 1545 .
:שם הדוח הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,הלסבתי גידול המצויים בסיכון ברמה לאומית, וכמעט שאינם מוגנים במסגרת שמורות טבע.
המערכת האקולוגית במרחב נפגעת מפעולות הייעור, בעקבות תהליכים הכוללים פעולות חישוף ושינוי פני הקרקע, חדירת מינים זרים וים תיכוניים לאזור, ושינוי מרחבי מנוף מדברי של צומח נמוך לנוף יער זר.
ספק אם יש הגיון בנטיעה של עצים הזרים למרחב, והדורשים השקעה מאסיבית של עבודות עפר והשקייה בשנים הראשונות לנטיעתם.
אנו קוראים לגופי התכנון וניהול הקרקע להתנות את המשך פעולות הייעור בבחינה של ההשלכות האקולוגיות, בשיתוף רשות הטבע והגנים והאקדמיה, במתכונת של 'תסקיר אסטרטגי למרחב צפון הנגב'".
קק"ל מצדה שוללת טענות אלה וטוענת בין היתר כי צפון הנגב אינו מערכת יציבה ומתפקדת אלא מערכת בתהליכי מדבור משמעותיים כתוצאה מגורמים אנושיים כמו רעייה וכריתה של עצים ושיחים; פעילויות קק"ל באזור זה נלחמות ועוצרות את תהל יכי המדבור ומעלות את פוריות הקרקע, המגוון הביולוגי והשירותים האקולוגיים (עלייה בייצור ביומסה, שימור משאבי מים וקרקע, עלייה בשירותי נופש ותיירות) 48 .
היא הוסיפה כי ככלל אין לצפות שהיערות הנטועים ושטחי קק"ל ישמרו את כלל המינים הנמצאים בשמורות טבע, אולם היערות, בנוסף לאספקת השירותים האקולוגיים האמורים, משמרים ערכי מגוון ביולוגי גבוהים הרבה יותר משטחים פתוחים אינטנסיביים אחרים, כמו שטחי חקלאות.
אשר לאופן הראוי לטיפול במגמות מדבור היא טענה שמדיניותה נמצאת בלב הקונצנזוס המקצועי בארץ ובעולם.
פעולות הייעור של קק"ל באזור צפון הנגב מבוצעות בשני ערוצים סטטוטוריים: תמ"א 22 ונטיעות ביזמת רמ"י מכוח סמכויותיה על פי חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך - 1960 (להלן - חוק רמ"י).
פעולות ייעור מכוח תמ"א 22 : בשטחי תמ"א22 קק"ל מחויבת להגיש תכניות מפורטות למוסדות התכנון לפני שהיא מתחילה בנטיעות 49 .
בשנת 2002 קבעה המועצה הארצית, במסגרת שינוי לתמ"א 22 '(מס2)50 (להלן- הוראת המעבר), כי עד שיוכנו ויאושרו כל התכניות המפורטות, ולמשך תקופת מעבר מוגבלת בזמן, את הבקשות לנטיעה בשטחי תמ"א 22 תאשר ועדה שתוקם לצורך העניין- הוועדה המקצועית למעקב ובקרה של תמ"א 22 (להלן- ועדת המעקב) 51 .
בוועדה יהיו חברים נציגים מהמשרד להג"ס, ממשרדי החקלאות והפנים, מרט"ג, מקק"ל, מהחלה"ט וכן אנשי אקדמיה.
שינוי נוסף לתמ"א 22 '(שינוי מס 4 ) קבע כי פעולות על פי התמ"א יבוצעו "תוך שמירה מיטבית על המגוון הביולוגי והמגוון הנופי" ולתכניות שיוגשו על פי התמ"א יצורף "נספח ממשק יערני".
הנספח יכלול בין היתר את מיני העצים, את צפיפות הנטיעה, את פעולות הכנת השטח לנטיעה ואת פעולות ממשק ושימור, והוא יוגש לוועדת המעקב.
פעולות ייעור מכוח סמכויות רמ "י: רמ"י יוזמת מפעם לפעם נטיעת עצים, באמצעות קק"ל כקבלן ביצוע, כדי לתפוס חזקה ולמנוע פלישות בלתי חוקיות52 .
48 לתמיכה בטענות אלה הפנתה קק"ל לשורה של מאמרים מקצועיים.
49 למעט בשטחי "יער נטע אדם קיים" ו"יער פארק קיים" כהגדרתם בתמ"א22.
50 'תכנית מתאר ארצית ליער ולייעור (שינוי מס2 )- תמ"א22/2.
51 הרקע להחלטה על הוראת המעבר היה החלטת בית המשפט העליון- בג"צ 288/00 אדם טבע ודין נ' שר הפנים, פ"ד נה( 5 )673 (להלן- בג"ץ אט"ד) - ובה נקבעה חובתה של קק"ל לערוך תכניות מפורטות לפעולות הייעור בשטחי תמ"א 22 ולהגישן לאישורם של למוסדות התכנון, כפי שנעשה לגבי שימושים אחרים כמו בינוי וסלילת כבישים.
הוראת המעבר נועדה לאפשר לקק"ל להיערך לפרויקט רב -ההיקף של הכנת תכניות לכל שטחי תמ"א 22 ובד בבד להמשיך בפעולות ייעור מסוימות תוך כדי בקרה מקצועית.
עבודתה של ועדת המעקב תוחמה לשלוש שנים.
52 בשנת 2010 ,היה תקציב רמ"י לנטיעות לצורך תפיסת חזקה בדרום, רובן בנגב30 מיליון ש"ח (מתוך דו"ח שנתי רמ"י 2010 ', עמ60 .
שם הדוח: הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 רמ"י, פעילות הנטיעה מבוצעת במסגרת תפקידי החטיבה לשמירה על הקרקע הקבועים בחוק רמ"י, המטיל עליה לשמור על זכויות הבעלים בקרקע.
את פעילות הנטיעה רמ "י מסווגת כ"פעילות חקלאית" שאינה דורשת תכנית מפורטת ואינה מחייבת קבלת היתרי בנייה ממוסדות התכנון53.
את איתור השטחים לנטיעה מבצעים מפקחי רמ"י בשיתוף הסיירת הירוקה.
למרות היקפיו הניכרים של היער והשפעתו הרבה על הטבע בישראל ושמירתו, למעט הפקודה המנדטורית, לא הוסדרו בחוק קביעת מדיניות הייעור וסדרי הטיפול ביער, ובעצם קק"ל היא זו שקובעת אותם.
על כך נאמר בדוח מבקר המדינה משנת 2004 על נו שא "סדרי הטיפול ביער בישראל"54 (להלן- דוח הייעור): "מדיניות הייעור בישראל היתה אמורה להיקבע בידי מועצה משותפת לממשלה ולקק"ל.
המועצה לא הוקמה, ולמעשה מדיניות הייעור נקבעת בידי קק"ל".
עוד נאמר בדוח הייעור כי בניגוד לתחומי מקרקעין אחרים, כמו גנים לאומיים ושמורות טבע, לא הוקמה מועצה ציבורית לצורך קביעת מדיניות ייעור, שתבטיח מתן ביטוי הולם לגישות שונות בתחום הייעור בגוף המנהל את מדיניות הייעור, וכן שקיפות מלאה בתהליך קבלת ההחלטות55.
דוח המעקב בנושא היער56 העלה כי המועצה שבאמצעותה היו נציגי הממשלה אמורים לאשר את מדיניות הייעור ולפקח על יישומה, עדיין לא הוקמה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על רט"ג, כגוף המופקד על שמירת הטבע בישראל, לפעול לאלתר למימוש תפקידיה אלה גם בנוגע לפעולות הייעור.
עליה להפעיל את סמכויותיה על פי חוק גנים ושמורות ולנצל את מעמדה בפורומים השונים, ובראשם מוסדות התכנון, כדי להפוך גורם משפיע ופעיל יותר בתהליך קבלת ההחלטות בכל הנוגע לייעור.
עליה לשמש גם גורם מפקח ומנחה בקשר להיבטים הנוגעים לשמירת הטבע ולערכי הטבע בעת ביצוע פעולות הייעור ובטיפול השוטף ביער.
מעורבות זו חשובה במיוחד כל עוד לא הוקמה מועצה ציבורית משותפת לממשלה ולקק"ל לקביעת מדיניות הייעור.
ועדת המעקב ועדת המעקב, שבה חברה גם רט"ג, פועלת כאמור משנת 2002 ותפקידה בין היתר לדון בבקשות לנטיעות בשטחי תמ"א 22 שטרם הוכנו להן תכניות מפורטות וכן ב"נספח הממשק היערני" שעל קק"ל להגיש לה בנוגע לכל הנטיעות 57 .
על פי החלטה של המועצה הארצית מאוגוסט 2002 , ולפי הוראת המעבר, על קק"ל להגיש לאישור ועדת המעקב את כל תכניות .
53 ראו פסק הדין בבג"ץ אט"ד, ולפיו פעולות ייעור מצריכות קבלת היתרי בנייה; ראו גם דוח המעקב בנושא היער.
54 ,ראו מבקר המדינהדוח 54ב ( 2004 '), עמ624.
55 ביוני 2011 ארגנה קק"ל סדנת סיכום בנושא "קידום חוק יער חדש בישראל".
בסדנה העלה מנהל אגף שטחים פתוחים במשרד להג"ס, מר מנחם זלוצקי, המשמש גם יו"ר ועדת המעקב, הצעה להפוך את מועצת גנים ושמורות למועצה משותפת שתכלול גם את היערות.
לדבריו, "יש הרבה מאוד ממשק משותף בין השמורות לבין היערות.
אם מסתכלים כלפי העתיד, אז יהיה בכלל טשטוש אולי בין החורש הטבעי, שה יער הנטוע הרבה פעמים חודר לתוכו בלי רשות וההיפך, שבתוך היער הנטוע, החורש הטבעי, שלמעשה היה שם קודם, הוא גם כן חי, בועט ומפגין נוכחות".
לעיל 57 'לרבות לפי שינוי מס4 לתמ"א22.
הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים 1547 .
:שם הדוח הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הנטיעה השנתיות, מראש ואחת לשנה או לחצי השנה לפי עונת הנטיעות, וכן דוח חצי שנתי על היקפי הנטיעות שנעשו בפועל על פי החלטתה של הוועדה.
באפריל 2012 סיירה הוועדה המדעית -מקצועית של מליאת הרשות (להלן - הוועדה המדעית) בשטחי צפון הנגב כדי להכיר את פעילותה של קק"ל באזור זה, בשימת דגש על שמירת הטבע.
יו"ר ועדת המעקב מהמשרד להג"ס שהשתתף גם הוא בסיור אמר: "לצערי, לא תמיד יש בסופו של דבר הלימה בין עבודת הרקע ומסמך הממשק היערני לתכנית הנטיעה בפועל.
יש הבנה מצד קק"ל שקיים צורך בסקר אקולוגי טרום נטיעה ויש גם מסמך 'טיוטא להנחיות' הסקר.
יש צורך בהסברה על תוצאות התמרה של שטח טבעי פתוח לשטח מיוער.
היום בסיור ראינו חלק מן ההשלכות האקולוגיות בשטח.
יש להגיע להסכמות על הוראו ת לצמצום הפגיעות בערכי טבע ובמערכת האקולוגית המקומית".
לשאלה מיהו הגוף המפקח והבודק מה מתרחש בשטח, השיב יו"ר ועדת המעקב כי הוועדה מקיימת סיורים בשטח, אבל אין היא מפקחת על עבודות הנטיעה בזמן אמת.
הוא הוסיף כי כל אחד מהגופים היושבים בוועדה מסייר באופן עצמאי בשטח.
ביוני 2013 מסר יו"ר ועדת המעקב לנציגי משרד מבקר המדינה כי לדעתו נושא הייעור בצפון הנגב דורש יותר בקרה, בין היתר מצד רט"ג .
בפברואר 2013 פנו נציג רט"ג ונציג החלה"ט בוועדת המעקב ליו"ר הוועדה במכתב, ובו התריעו על "חשש להעדר מעקב ובקרה על פעילות הנטיעה והייעור בשטחי תמ"א 22 .
" כחברי הוועדה הם הלינו על כך ש "במהלך השנים האחרונות לא דנה הוועדה כמעט באף תכנית נטיעה, ולמעשה לא התכנסה כלל לדיון מאז נובמבר 2011 .
בנוסף, ועדת המעקב והבקרה לא עמדה על הגשת תכניות עבודה ודוחות חצי שנתיים על ביצוע הנטיעות", וביקשו לזמן דיון דחוף בוועדה.
בסופו של המכתב ציינו כי "אין מדובר בעניין טכני אלא בנושא מהותי לשמירת המגוון הביולוגי בישראל נוכח ההשפעה הבעייתית של נטיעות ושל חלק מפעולות ממשק יערניות על בתי גידול ייחודיים כמו בתות, לס וחולות"58 .
הועלה כי מיום הפנייה האמורה חלפו כ חמישה חדשים עד התכנסותה של ועדת המעקב ביולי 2013.
בתשובתה מסרה קק"ל כי אין היא מבצעת נטיעות בלי לקבל אישור תכנית נטיעה מוועדת המעקב.
בתשובתו השיב המשרד להג"ס כי בעקבות המכתב האמור פנה יו"ר ועדת המעקב למנהל מחלקת התכנון בקק"ל לבדיקת הטענות.
הוא נענה שקק"ל נוטעת בתחומי תמ"א 22 רק על פי התכניות שוועדת המעקב אישרה לה.
המשרד להג"ס הוסיף כי ועדת המעקב לא הקפידה בעבר לדרוש מקק"ל דוחות על ביצוע הנטיעות.
הוועדה עורכת מדי פעם בפעם סיורים באתרים שנטיעות מתוכננות או נעשות בהם, אך היא חסרה את הכלים ואת כוח האדם לבצע בעצ מה פעולות מעקב בשטח לאחר הנטיעות.
בתשובתו גם מסר המשרד להג"ס כי בשנת 2013 ,הוא הגיש בקשה לקרן לשמירה על שטחים פתוחים, הפועלת במסגרת רמ"י לבצע סקר טבע ונוף בצפון הנגב בין השאר לצורך מעקב אחר היקף הנטיעות בשטחים בצפון הנגב.
הוא ציין כי התקציב לסקר אושר והוא יבוצע בשנת 2014.
58 על עבודת ועדת המעקב ראו גם בדוח המעקב בנושא היער, הנזכר בהערה 38 .
לעיל 1548 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי על ועדת המעקב להקפיד ולמלא את תפקידה על פי דין ולבחון דרכים לשיפור מנגנוני הבקרה על הנטיעות בשטח.
עליה גם לדרוש מקק"ל להגיש לה לאישור מראש, אחת לשנה או לחצי שנה לפי עונת הנטיעות, את כל תכניות הנטיעה השנתיות וכן דוח ות חצי -שנתיים על ביצוע הנטיעות, בהתאם להוראת המעבר.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין די בפנייתה האמורה של רט"ג, ביחד עם החלה"ט, ליו"ר ועדת המעקב במטרה לשפר את הבקרה על נטיעות קק"ל.
מן הראוי שהרשות, שב ידה הסמכות והיכולת 59 לאמוד את היקפן ואת טיבן של פעולות הייעור הנעשות בשטח ולפקח עליהן , תמלא תפקיד פעיל יותר במסגרת ועדת המעקב כדי למנוע נטיעות עצים, שלא אושרו כדין.
תיאום פעולות בין רט"ג לקק"ל 1.
רט"ג וקק"ל מקיימות כאמור מערכת יחסים המבוססת בעיקר על הסכמים הכוללים גם מנגנון ליישוב מחלוקות ועל מפגשים של הצוות המשותף לצורך תיאום פעולות.
כמו כן, קק"ל מזמנת מדי פעם בפעם דיונים בתכניות הנטיעה שלה בפורום המכונה "ועדת שיפוט נטיעה", והיא זו הקובעת מי יוזמן לפורום.
בתשובתה מסרה קק"ל כי היא נעזרת בוועדה זו, שאינה מחויבת על פי כל דין, כדי לערוך תכנון נכון ומדויק של הנטיעות המתוכננות, תוך כדי התחשבות בכל ההיבטים הרלוונטיים לשם קבלת החלטה.
היא ציינה שגם נציגי הרשות מוזמנים לישיבות הפורום האמור.
הועלה כי למרות מנגנוני התיאום האמורים ולמרות הסמכויות שניתנו לרט"ג על פי חוק גנים ושמורות לשמור על ערכי טבע מוגנים, כמפורט לעיל, לא הצליחה רט"ג להגיע לידי הסכמות עם קק"ל, בכל הנוגע להגנה על ערכי טבע במסגרת פעולות הייעור בצפון הנגב, באופן שיאזן כראוי בין כל האינטרסים המונחים על כף המאזניים.
בסיור שערכה כאמור הוועדה המדעית הביעו חלק מהמשתתפים את התרשמותם מהפגיעה בערכי הטבע באזור צפון הנגב עקב פעולות הייעור.
הם הצביעו גם על הצורך להגביר את שיתוף הפעולה בין הרט"ג לקק"ל ולהגיע לידי הסכמות על פעולות שימזערו את הפגיעה בטבע באזור זה.
בתשובתה טענה קק"ל כי האזורים שנציגי מליאת הרשות סיירו בהם סובלים מפגיעה מתמשכת ומנזק סביבתי חמור בגלל רעייה פרועה ובלתי מוסדרת, כריתה בלתי חוקית של עצים ושיחים ושימוש חקלאי בקרקע באופן פיראטי ולא מושכל; הכול בעטיין של פעולות שתושבי האזור ביצעו במשך עשרות שנים.
היא ציינה כי היא עושה מאמץ ניכר לתקן נזקים אלה באמצעות שיקום של מערכות אקולוגיות ושמירה עליהן, למשל פעולות ייעור.
מכוח חוק גנים ושמורות וכחברה בוועדת המעקב הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים 1549 .
:שם הדוח הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הועלה כי למרות חוות הדעת של אנשי המקצוע ברט"ג, היא לא עשתה די כדי להגן על ערכי הטבע באזור צפון הנגב, ובהם בתי גידול וערכי טבע מוגנים, ג ם מפני פעולות הייעור הנעשות באזור זה שנים רבות בין מכוח תמ"א 22 בין ביזמת רמ"י.
עוד הועלה כי אף שבין רט"ג לקק"ל נחתמו הסכמים והוקם צוות משותף כדי לאפשר את שיתוף הפעולה ביניהן בנושאים שבהם פעילותן חופפת, לא נקבעו בין הצדדים מנגנונים להסדרת ההגנה על ערכי הטב ע בצפון הנגב.
יתרה מזאת, רט"ג לא פנתה בעניין זה לשר החקלאות האחראי על פי פקודת היערות לפעילותה של קק"ל בתחום הייעור.
המחלוקות בינה לבין קק"ל מעכבות את העשייה ועלולות להוביל לתוצאות שליליות, שייזקפו לחובת רט"ג, כגוף הציבורי האחראי בשטח60.
נטיעות ביזמת רמ"י כאמור, לפני קרוב לעשור החליטה רמ "י ליזום נטיעות עצים בהיקפים גדולים באזור צפון הנגב כדי למנוע פלישה לקרקעות המדינה.
את פעילותה זו רמ"י מסווגת כ"פעילות חקלאית" שאינה דורשת תכנית מפורטת ואינה מחייבת קבלת היתרי בנייה.
הסיירת הירוקה 61 שותפה לאיתור השטחים לנ טיעה בעבור רמ"י.
לא נמצא שבפעילותה של הסיירת הירוקה מוטמעים שיקולים של הגנה על ערכי הטבע באזור, לרבות חיפוש חלופות לנטיעות עצים בין היתר באמצעות היוועצות עם אקולוג המחוז של רט"ג.
בתשובתה מסרה רמ"י כי את פעולות איתור השטחים עושים עובדי מרחבי שמירת הקרקע ברמ"י, ופקחי הסיירת הירוקה משולבים בצוותי האיתור אבל אין הם מנהלים אותם.
קק"ל טענה בתשובתה כי היא מקיימת תהליך סדור וראוי בין איתור השטח ובין השלמת הנטיעה, והשמירה על ערכי טבע זוכה בו למעמד מהותי ביותר.
בישיבת מליאת הרשות במרץ 2013 שבה הוצגה פעילותה של הסיירת הירוקה, ציין מנכ"ל הרשות כי "בנושא נטיעות בקרקע - הסיירת המליצה על נטיעות בצפון הנגב למורת רוחה של הרשות".
במכתב ששלח מנכ"ל החלה"ט למנכ"ל הרשות ביולי 2013 , שכותרתו "הסיירת הירוקה וכפיפותה למנכ"ל רט"ג בעניין הייעור בנגב", הוא כתב כי "המבנה הייחודי של הסיירת הירוקה, לפיה היא כפופה גם לוועדת המנכ"לים (ביניהם רמ"י וקק"ל) וגם כפופה מנהלית למנכ"ל רשות הטבע והגנים היא הזדמנות להטמיע שיקולי שמירת טבע ומגוון ביולוגי .
60 ראו: דוח מבקר המדינה משנת 2012 בנושא השריפה בכרמל: "במקרה של השרפה בכרמל במשך כחמש שנים כריתת העצים בפארק הכרמל, שהינה כאמור אמצעי למניעת שרפות, הייתה מזערית, בין השאר עקב בעיות של היעדר שיתוף פעול, שהתבטא במחלוקת ]רשות[ה בין קק"ל ל מול פקיד היערות של אזור הכרמל מטעם קק"ל, שלא נמצא לה ]רשות[בין דרגים נמוכים ב פתרון ממשי.
היעדר העשייה, ופעמים היעדר ההכרעה במחלוקות שעלו, הביאו לכך שבמועד במצב שבו לא ביצעה חלק ניכר מתכניותיה למנ]הרשות[ השרפה בכרמל עמדהיעת שרפות".
דוח מבקר המדינה (יוני 2012 ) בנושא: "דוח ביקורת על השרפה בכרמל, דצמבר 2010 - ,מחדלים כשלים ומסקנות", עמ' 343 .
61 את מדיניות הסיירת הירוקה קובעת ועדת מנכ"לים של משרדי ממשלה, של רמ"י ושל רט"ג.
לצד ועדת המנכ"לים פועלת ועדת חשבים לאישורם של תקציביה ובקרה עליהם.
תקציב הסיירת לשנת 2013 הוא כ -18 ,מיליון ש"ח.
הגורמים השותפים לפעילותה ומממנים אותה הם רמ"י, קק"ל משרדי הביטחון, החקלאות והאנרגיה והמים, החברה הלאומית לדרכים (לשעבר מע"צ) ומקורות.
שם הדוח: הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בהליכי קבלת ההחלטות הנוגעים לנטיעות, למשל, באמצעות נהלים וסדרי עבודה שייקחו בחשבון את ערכיות השט ח ותפקודה של המערכת האקולוגית, ויבחנו אמצעים חלופיים במקרים הנדרשים".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שרט"ג תקבע מנגנון שיאפשר תיאום בין הסיירת הירוקה העוסקת במניעת פלישה לקרקעות המדינה, ובין הגורמים המקצועיים ברשות העוסקים בשמירה על הטבע והגנה על ערכי הט בע, ובראשם אנשי המקצוע במחוז הרלוונטי.