HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
קיומו של מסלול המקל על מעלימי המס מחייב בצדו בדיקה מעמיקה ומקיפה שתבטיח כי הליך הגילוי מרצון לא ינוצל לרעה בידי מי שאינם עומדים בדרישות הנוהל בכלל ובידי מלביני הון בפרט.
על רשות המסים להקפיד אפוא לבצע את כל הבדיקות הנדרשות לפני אישור בקשה לגילוי מרצון .
מן הראוי שהרשות תפרט בנוהל את טיב הבדיקה ואת הנדרש לקיומה של בדיקה מקיפה ומלאה .
תיקוני שומה מהותיים על ידי הנישום .
סעיף 145 לפקודת מס הכנסה מאפשר תיקון שומה בעקבות טעות אריתמטית בסיכומי הכנסות.
")א מסמיך את פקיד השומה "לתקן טעות חשבון שנפלה בדו"ח בדוח הקודם הועלה כי בקשות לגילוי מרצון אושרו על ידי פקידי שומה שלא על פי הדרישה בנוהל, על ידי סמנכ"ל חקירות ומודיעין.
אישור כזה נעשה במשרדי השומה כ-"תיקון דוחות".
בביקורת המעקב עולה הסוגיה היכן עובר הגבול בין תיקון שומה שהגיש נישום בלי שיהיה עליו לפנות לרשות בבקשה לגילוי מרצון, ובין תיקון שומה שעל פי הליך הגילוי מרצון מהותו דורשת פנייה למטה החקירות.
גם בפקודת מס הכנסה וגם בהוראות הביצוע של הרשות אין מפורטות הנחיות באילו נסיבות יוכר תיקון שומות עצמיות ללא הפניית הנישום להליך גילוי מרצון.
אין מאגר המידע של רשות המסים מאפשר למטה הרשות לפקח על תיקון דוחות בידי פקידי השומה, משום שתיקון שומה מוזן למערכת כשומה עצמית ה"מתקנת" את נתוני דוח השומה המקורי שהוגש, ואין לו סיווג נפרד במערכת.
באופן הזה לא ניתן לאתר "תיקוני שומות" שנעשו ללא הפניית הנישום להליך גילוי מרצון, ובעצם עוקפים את הנוהל.
בתשובתה לדוח המעקב מסרה רשות המסים כי מצבים מעין אלה נתונים לשיקול דעתו של פקיד השומה האזרחי המשמש גורם מקצועי עתיר ניסיון, שמחובתו לבלום מקרים שיש בהם כדי לעקוף את הליך הגילוי מרצון ומועברים לפקיד שומה חקירות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי רשות המסים תקצה במערכת הממוחשבת סיווג נפרד לתיקון שומות עצמיות, תקפיד על טיפול מדוקדק בשומות אל ה בהתבסס על קריטריונים ותקבע חובת הנמקה ופירוט של הנסיבות להגשת הדוחות המתקנים.
באופן הזה יתאפשר למטה הרשות לבדוק את השומות העצמיות המתוקנות הן כדי לבחון אם שומות מעין אלה מצריכות הליך גילוי מרצון הן כדי ליצור הרתעה מניצול לרעה של מסלול זה.
רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 69 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - ממצאי מעקב - הליך גילוי מרצון ברשות המסים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 אחריות המייצגים במסגרת בקש ה לגילוי מרצון .
בסעיף 224 לפקודת מס הכנסה נקבע כי "מי שסייע לאחר לערוך דו"ח, הודעה או מסמך אחר לצורך פקודה זו, שהוא יודע שאותו דו"ח, הודעה או מסמך כולל ידיעה לא נכונה.
כאילו עשה את הדברים האמורים16 .
" להצהרת מייצגו של נישום כי הגילוי כולל את כל הנכסים וההכנסות הרלוונטיים ואת כל ההכנסות שמקורן מפעילות לגיטימית וחוקית כפי שהם עולים מהאסמכתאות שהציג הנישום, ישנה חשיבות מהותית משום שהבקשות לגילוי מרצון נוגעות על פי רוב להכנסות שנצברו במשך כמה שנים שלגביהן לא נוהלו ספרי חשבונות.
בדוח הקודם הועלה כי הגשת בקשה לגילוי מרצון נעשית בדרך כלל באמצעות מייצג.
עם זאת, שלא כמקובל בנוגע לדוחות שנתיים או דוחות מיוחדים 17 , במסמך הבקשה לא נדרשות לא חתימתו של המסייע בהגשתה ולא הצהרתו שהוא מודע לאחריות המוטלת עליו.
בביקורת המעקב הועלה כי גם בעניין זה לא חל כל שינוי.
בתשובתה לדוח המעקב ציינה רשות המסים כי "בימים אלו, רשות המסים מתכוונת לפרסם נוהל גילוי מרצון חדש ובו ניתן דגש בין היתר לאחריות מייצגים.
על פי הנוהל החדש (הטעון אישור משרד המשפטים) המייצג יחתום על תצהיר שככל הידוע ל ו במגבלות המידע שברשותו.
מדיניות רשות המסים בנוגע להכרה בהפסדים הנכללים בבקשות לגילוי מרצון .
בדוח הקודם צוין כי אין הנוהל עוסק במקרים שבהם, בתוך תקופת השנים הנכללות בבקשת הגילוי מרצון, נצברו הפסדים לצורכי מס משנים קודמות, העולים במידה ניכרת על ההכנסות.
במקרים כאלה נהנה מעלים המס מכך שאינו משלם מס על חטאי העבר וגם מקיזוז הפסדיו.
משרד מבקר המדינה ציין כי על הרשות לבחון קריטריונים שלפיהם תימנע האפשרות לקזז הפסדים במקרים מעין אלה.
בדיקת המעקב העלתה כי באוקטובר 2012 , כחודש לאחר סיום המועד להגשת בקשות לגילוי מרצון על פי הוראת השעה, פרסמה רשות המסים הבהרה להוראת השעה, המתירה בכל זאת קיזוז הפסדי הון "בתוך הקופסא" של הגילוי מרצון בלבד; כלומר, קיזוז בין רווחים שנוצרו בגילוי מרצון ובין הפסדים שנוצרו בגין אותו הון שדווח בבקשה 18 .
הבהרה זו אינה מתיישבת עם פקודת מס הכנסה, ולפיה לא יותר קיזוז הפסדים משנים קודמות לנישום שלא ניהל פנקסים קבילים או שלא הגיש את דוחותיו במועד.
16 על פי סעיף זה מוטלת אחריות פלילית על מי שסייע לאחר לערוך דו"ח, הודעה או מסמך אחר לצורך פקודה זו, כשהוא יודע שאותו דו"ח, הודעה או מסמך כולל ידיעה לא נכונה.
17 למשל, דוח על ביצוע תכנית מאושרת לפי חוק עידוד השקעות הון, התשי"ט- 1959.
18 בהבהרה זו צוין כי לא יותרו לנישום יתרות הפסדים שנוצרו בשנת הגילוי האחרונה משום שזו הייתה צריכה להיות מועברת לקיזוז בשנה העוקבת שכבר אינה חלק משנות הגילוי.
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - ממצאי מעקב - הליך גילוי מרצון ברשות המסים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 ביולי 2013 , במסגרת הדיון בהצעת החוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקי קה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו- 2014 ), התשע"ג- 2013 (להלן- חוק ההסדרים), נדונה בוועדת הכספים של הכנסת הצעתה של רשות המסים לתיקון שני סעיפים בפקודת מס הכנסה הנוגעים לקיזוז הפסדים: תיקון סעיף 29 ,, הנוגע לטיפול בהפסדים פירותיים שנוצרו בחו"ל ותיקון סעיף 92 , הנוגע לטיפול בהפסדי הון בארץ ובחו"ל.
כמו כן הוצע להוסיף לשני הסעיפים אזכור של סעיף 133 .
)לפקודה (סמכות פקיד שומה למתן ארכה להגשת דוח שנתי בדיון זה הוחלט כי הצעת הרשות להתיר קיזוז הפסדים שנוצרו בחו"ל19 רק אם הוגש דוח שמועד הגשתו נדחה בידי פקיד שומה, תופרד מחוק ההסדרים ותוגש לכנסת בחקיקה נפרדת.
במועד סיום הביקורת טרם נדונה ההצעה האמורה וממילא טרם אושרה כחוק נפרד.
יוצא אפוא כי כל עוד לא התקבל התיקון המוצע, הפקודה אינה מאפשרת התרת קיזוז הפסדים של כל דוח שהגיש הנישום לאחר המועד שנקבע בחוק20 , אף אם קיבל הנישום ארכה של כמה חודשים מפקיד השומה21 .
יוצא אפוא, כי כל עוד לא הועבר התיקון המוצע, לא ניתן לכאורה לקזז הפסדים גם לנישום שהגיש את דוחותיו באיחור של שנים במסגרת בקשה לגילוי מרצון.
בתשובתה לדוח המעקב מסרה רשות המסים כי "לא למותר לציין שאי התרת ההפסדים 'בתוך ב[ 'הקופסא יוצרת עיוות כלכלי וחיוב במס על מס שאינו מס אמת, שכן הנישום ]שנות הגילוי ממוסה על רווח לא כלכלי".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על רשות המסים לעגן בנוהל גילוי מרצון את מדיניותה בנוגע לקיזוז הפסדים על פי הוראות פקודת מס הכנסה.
חובת הנמקה פנימית לקבלה או לדחייה של בקשה לגילוי מרצון .
פקודת מס הכנסה דורשת מפקיד השומה לנמק את החלטותיו.
בדוח הקודם צוין כי סמנכ"ל החקירות והמודיעין ברשות המסים, המוסמך לאשר או לדחות בקשה לגילוי מרצון, אינו נדרש לנמק, ולו בנייר עבודה פנימי שלא יישלח לנישום, את הסיבות לקבלת בקשה לגילוי מרצון או לדחייתה.
על החלטתו של הסמנכ"ל אף לא ניתן לערער, שלא כמו בהליכי ההשגה על שומה.
ביקורת המעקב העלתה כי לא חל כל שינוי גם בעניין זה.
רשות המסים מסרה בתשובתה לדוח המעקב כי "הקשחת הנוהל וקביעת פרמטרים נוקשים תסרבל ההליך, תחסום יצירתיות ותמנע מציבור גדול להיכנס להליך גילוי מרצון".
משרד מבקר המדינה מציין כי חובת ההנמקה המוטלת על הסמנכ"ל נובעת מאינטרס ציבורי מובהק, בייחוד לנוכח העובדה שהליך הגילוי מרצון הקיים אינו מעוגן בחוק, הוראותיו עמומות וסוגיות רבות הנוגעות לו טרם הוסדרו.
לפקודה מס הכנסה 20 עד סוף אפריל או מאי של השנה העוקבת (לפי שיטת ניהול הספרים שעל בסיסה מוגשים דוחות הנישום).
הפרקטיקה הנוהגת היא מתן ארכה של עד שבעה חודשים רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 71 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - ממצאי מעקב - הליך גילוי מרצון ברשות המסים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 עניינים כזה, יישום הנוהלתלוי במידה רבה בשיקול דעתו של סמנכ"ל החקירות.
חובת הנימוק תגביר את הבניית שיקול הדעת, את השוויוניות של ההחלטות, ואת שקיפותן ואחידותן ותאפשר התחקות אחר תקינות תהליך קבלתן.
תיעוד הליך הגילוי מרצון במאגר הרשות .
בדוח הקודם צוין כי תהליך הטיפול בבקשה לגילוי מר צון אינו מתועד במחשב בשום שלב כהליך של גילוי מרצון.
לפיכך לא ניתן לדעת כיצד התבצע ההליך, ואם הרשות הפיקה לקחים מערכתיים מכל מקרה ומקרה.
ביקורת המעקב העלתה כי ברשת הפנימית (האינטראנט) של הרשות ניתן להציג פרטים הנוגעים לבקשות לגילוי מרצון.
עם זאת, בחלק ניכר מהמקרים לא מוזנים נתונים בדבר מקום העברה, סכום ה הכנסה שהושמטה, תאריך מתן המענה לנישום על ההחלטה בעניינו, תאריך חתימת הסכם השומה והתחום הפיסקלי של ע ברות המס המיוחס ות לנישום (כמו מס הכנסה, מע" ם, מסים ומסי מקרקעין).
בהיעדר מידע לא ניתן לבצע פעולות בקרה, ואין בנמצא בסיס נתונים היכול לתרום לתהליך קבלת החלטות מושכל ואחיד.
בתשובתה לדוח המעקב ציינה רשות המסים כי היא פתחה שאילתה ממוחשבת הנמצאת "בהליכי שדרוג".
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות המסים לטייב את ההזנה של פרטי הליכי הגילוי מרצון לתוך המערכת הממוחשבת.
על המאגר לכלול את כל שלבי תהליך הטיפול בכל בקשה לגילוי מרצון, נוסף להכנסות שדווחו במסגרת הבקשה ולסכום המס בגינן.
היעדר עיגונו של הנוהל בחקיקה .
בדוח הקודם צוין כי שלא כמו הסדרי מס מיוחדים אחרים המיטיבים עם הנישומים, כגון הסדרי כופר וההליכים למתן החלטות מיסוי מקדמיות, נוהל גילוי מרצון אינו מעוגן בחקיקה.
למניעת ניצולו לרעה של הליך הגילוי מרצון ולהשגת שוויוניות ישנו צורך בנוסח ברור ומוחלט שיעוגן בחקיקה.
הליך הגילוי מרצון נושא עמו הטבות במישור הפלילי (ואף האזרחי - במסגרת הוראת השעה).
מן הראוי כי הטבות מעין אלה הניתנות לעברייני מס לא ייקבעו על ידי רשות המסים המשמשת גוף ביצועי, אלא על ידי המחוקק האמור להתייחס להיבטים שונים כמו ויתור על הליכים משפטיים נגד עברייני מס מול פוטנציאל תוספת הגבייה.
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - ממצאי מעקב - הליך גילוי מרצון ברשות המסים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 ביקורת המעקב העלתה כי רשות המסים לא פעלה לעיגון הליך הגילוי מרצון בחקיקה.
בתשובתה לדוח המעקב למשרד מבקר המדינה מסרה רשות המסים כי "הכנסת גילוי מרצון למסגרת קשיחה ומתכונת חקיקתית תביא לחיסולו".
לדעת משרד מבקר המדינה, מי שזוכה שעניינו ייחתם בהסדר גילוי מרצון, נחסך ממנו פעמים רבות הצורך בניהול משפט פלילי ממושך, הוא אינו נושא בקנסות, ולפי הוראת השעה הוא פטור מריבית ולעתים אף מהפרשי הצמדה.
המבקש נהנה מעצם העובדה שאין נרשמת כל הרשעה בעניינו או מטילים עליו כתם פלילי כלשהו.
יש לשקול שהטבות מרחיקות לכת אלה שניתנו למי שהפר את החוק יוסדרו בחקיקה, בדומה להסדרי מס מיוחדים אחרים המיטבים עם הנישומים.
פרסום שמות נישומים שבקשתם לגילוי מרצון אושרה .
בדוח הקודם המליץ משרד מבקר המדינה לבחון את האפשרות להנהיג פרסום של הסדרי גילוי מרצון, ל רבות פרסום שמותיהם של אלה שנהנו מההליך לאחר שהעלימו מס בנסיבות מחמירות.
ביקורת המעקב העלתה כי רשות המסים לא בחנה סוגיה זו.
הפקת לקחים בעקבות יישום הנוהל והוראת השעה .
ההצדקה העיקרית לקיום הנוהל היא הגדלה ניכרת של הכנסות המדינה ממסים והכללתה של פעילות כלכלית שלא מוסתה בעבר ברשת המס.
אין רשות המסים מחזיקה בנתונים על סך כל ההכנסות שדווחו בבקשות לגילוי מרצון שהוגשו בשנת 2012 לפי הנוהל הקבוע ולפי הוראת השעה.
ממילא היא לא פרסמה נתונים על תוצאותיהם של שני הליכים אלה; למשל, סכום כל ההכנסות וכל המס שדווח, סוגי ההכ נסות שדווחו וסכומי הריבית, הפרשי ההצמדה והקנסות שהוטלו.
נתונים אלה יש בהם כדי לסייע בידי מקבלי ההחלטות והציבור לדעת אילו לקחים ניתן להפיק מהליכים אלה, ועד כמה נשמר האיזון בין שני האינטרסים המנוגדים - הרצון להגדיל את הגבייה לעומת הצורך לנהוג בשוויוניות ולצמצם את העיוות הטמון במציאות שבה חוטא יוצא נשכר.
מדוח המעקב עולה כי על רשות המסים להשלים בהקדם את ריכוז הנתונים החסרים ולפרסמם כדי שיהיה ניתן לדעת מהי תוספת הגבייה שאוצר המדינה נהנה ממנה ובגינה התחייבה המדינה שלא לנקוט הליכים פליליים נגד עברייני מס.
הדבר יסייע לגורמים הרלוונטיים לבחון אם הושגו היעדים שהוגדרו מראש ולקבוע מדיניות הנוגעת להקלות הניתנות לנישומים, וזאת לצורך הגדלת הגבייה.
רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 73 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - ממצאי מעקב - הליך גילוי מרצון ברשות המסים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 .
ממצאים העולים מבדיקת בקשות לגילוי מרצון .
בדוח הקודם צוין כי בדיקות של בקשות לגילוי מרצון הנעשות בידי יחידת החקירות אינן ממצות.
משרד מבקר המדינה בדק במסגרת דוח המעקב 23 בקשות שנבחרו באורח אקראי מבין כ-40 הבקשות לגילוי מרצון שהוגשו על פי הנוהל הקבוע בחודשים דצמבר 2012 עד יוני 2013 .
ב -11 מ-23 הבקשות נמצאו כמה ליקויים.
להלןבלוח כמה דוגמאות לליקויים שאותרו: 74 דוח שנתי65א .
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - ממצאי מעקב - הליך גילוי מרצון ברשות המסים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 .
במשק הישראלי ככלל, לאחר אישור בקשה לגילוי מרצון מוקצים לנישום 60 יום להסדיר את .
חבות המס שלו עם פקיד השומה האזרחי.
במקרה זה, במועד סיום הביקורת .
טרם הוסדרה חבות המס למי שבקשתו אושרה במאי 2013.
לא נבדקוידיעות מודיעיניות הנוגעות לחברות שבשליטת המבקש.
בבקשה הנוגעת להכנסות ריבית שהצטברה בחשבונות בנק זרים לא המציא .
המבקש הוכחות כי הכספים בחשבונות אלו דווחו לשלטונות המס.
בדיקת הבקשה נעשתה ללא בחינת היבטי מיסוי בין-לאומי.
נישומה א בבדיקת הבקשה נמצא כי המבקשת מחזיקה בנכסי נדל"ן שהמקורות למימונם .
אינם ניתנים להסבר באמצעות הכנסותיה המדווחות (כולל ההכנסות שדווחו .
למרות זאת, התיק לא הועבר לטיפול אזרחי.
עמותה העמותה דיווחה דיווחים לא נכונים על אי-העסקת עובדים במשך כמה חודשים .
כדי להימנע מתשלום ניכוי משכר בהיקף של כ -3.
אושרה אף שבנוהל מצוין כי אין הוא חל על עברות של אי-ניכוי מס במקור.
נישומה ב ביולי 2013 אושרה בקשה לגילוי מרצון של דיווח בחסר (נמוך מהמחיר .
האמתי) בעקבות רכישת נכס נדל"ן.
כבר בדצמבר 2010 נמצא בנוגע לנישומה מידע מודיעיני מפורט בדבר "אי .
רישום תקבולים, קניית דירה עקב העלמת מס.
שיפוץ הדירה במאות אלפי .
ש"ח והכנתה למגורים וקליניקה להמשך עבודתה".
בשנת 2011 התקבל מידע .
נוסף על המבקשת בדבר הפעלת עסק ללא מתן קבלות.
נוסף לכך, בשנת 2005 .
נפתחה נגדה חקירת מע"ם בגין דיווח עסקאות בחסר וניכוי תשומות שלא כדין .
תיק זה נסגר באותה שנה בתשלום כופר מס.
על רקע נתונים אלה ציינה יחידת .
המודיעין כי "לא ברור כיצד מומנה רכישת הנכס בסך 4.
על אף כל אלה, ביולי 2013 אושרה כאמור הבקשהשהתייחסה לדיווח בחסר .
במועד סיום הביקורת טרם הוכנס תיק הנישומה לתכנית העבודה של אגף מס .
* יחידת המודיעין לא ציינה את עלות רכישת המחסן בסך של 250,000 .
בעניין בקשתה של נישומה א השיבה רשות המסים בתשובתה לדוח המעקב כי "במסגרת הטיפול בפקיד השומה האזרחי תיעשה בדיקה נרחבת לגבי הסוגייה שהועלתה בבקשה לגילוי מרצון וכאמור הממצאים יהיו חלק ממצאי השומה".
לעניין העמותה השיבה הרשות כי אי -תשלום מס בהיקף של מיליוני שקלים אינו עברה "טכנית" אלא עברה של העלמת מס במזיד, על פי סעיף 220 .
לפקודת מס הכנסה ישנם מקרים שבהם קיים צורך בדיון עם הנישום כדי לאמת אם בקשתו לגילוי מרצון אכן כוללת את כל המידע על עברות המס וכדי לרדת לעומקם של דברים.
בהקשר זה יש לציין כי במקרים המפורטים בטבלה לא עומת הנישום עם התהיות שעלו בבדיקת המודיעין.
רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 75 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - ממצאי מעקב - הליך גילוי מרצון ברשות המסים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, בהתייחס למורכבות הטיפול בנישומים השולטים בכמה תאגידים, על רשות המסים לפרט בנוהל אילו בדיקות יש לבצע כדי להניח את הדעת בנוגע למקור ההון שפירותיו הם נשוא הגילוי ולקבוע לאילו מהן אחראי מטה החקירות ולאילו מהן אחראי משרד השומה.
בתשובתו מינואר 2014 כתב ראש הראה"ה כי אין לו הערות לטיוטת הדוח.
סגן המבקר הפנימי במשרד האוצר השיב בינואר 2014 למשרד מבקר המדינה כי מלבד התייחסות רשות המסים, "אין למשרד מה להוסיף".
הליך גילוי מרצון הוא במהותו הקלה הניתנת לנישום שהעלים מס.
ההליך מאפשר לנישום לשלם את חובו לאחר חלוף המועד לתשלום בלי שיינקטו נגדו הליכים פליליים כלשהם.
הסדר גילוי מרצון מחייב את רשות המסים לדאוג לכך שאין הוא ישמש תמריץ להעלמות מס ולהלבנת הון.
בשנים 2012 -2011 נוספה לנוהל גילוי מרצון מתכונת של הוראת שעה למדווחים על הכנסותיהם מחו"ל, ובה ניתנו בתקופת הוראת השעה הקלות נוספות שאינן ניתנות בהליך הקבוע.
יש מקום להסדר גילוי מרצון, אך עם זאת נדרש שהמסלול המקל על מעלימי המס יבוסס על בדיקה מעמיקה שתבטיח שאין הוא נעשה גם לצורך הלבנת כספים שמקורם בפשיעה.
כבר בדוח הקודם צוין כי "ממכלול הנושאים שהועלו בדוח זה עולה כי יש כשלים מבניים מהותיים בהסדר הגילוי מרצון.
ההסדר לגילוי מרצון של העלמת הכנסות מחייב את רשות המסים להיערך לכך כראוי, בייחוד עקב החשש כי ההסדר ינוצל להלבנת הון שמקורו בפשיעה".
הליקויים שעלו בדוח זה מראים כי עיקר ההמלצות בדוח הקודם לא יושמו.
רשות המסים לא עשתה די כדי לאסוף מידע על הכנסות נישומים בחו"ל.
כמו כן, היא לא קבעה בנוהל מהן האסמכתאות הנדרשות לביסוס הצהרתו של הנישום על מקורות הכנסותיו ולשלילת האפשרות שהליך הגילוי מרצון נוצל לצורך הלבנת הון.
בדיקה מפורטת של כמה מקרים העלתה ליקויים מהותיים המאוששים את קביעתו של משרד מבקר המדינה בדוח הקודם, ולפיה אופי הליך הגילוי מרצון, כפי שהשתקף בממצאי הדוח, מעלה את החשש לניצולו לרעה, גם לצורך הלבנת הון, ללא הפעלת סנקציה כלשהי.
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - ממצאי מעקב - הליך גילוי מרצון ברשות המסים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מי שזוכה שעניינו ייחתם בהסדר גילוי מרצון, נחסך ממנו הצורך בניהול משפט פלילי ממושך; הוא אינו נושא בקנסות , ולפי הוראת השעה הוא פטור מריבית ולעיתים אף מהפרשי הצמדה.
המבקש נהנה מעצם העובדה שאין נרשמת כל הרשעה בענייניו או מטילים עליו כתם פלילי כלשהו.
מן הראוי היה להסדיר בחקיקה הטבות מרחיקות לכת מעין אלה הניתנות למפר חוק ולהבהיר בתקנות את דרכי הטיפול בכל בקשה ובקשה.
נוסף על כך, על הרשות לפרט בנוהל את כל שלבי תהליך הטיפול ואת כל הנדרש לקיום בדיקה מקיפה ומלאה שתבטיח כי אין הליך הגילוי מרצון מנוצל לרעה בידי עברייני מס.
בתשובתה ציינה רשות המסים כי "בימים אלו, רשות המסים מתכוונת לפרסם נוהל גילוי מרצון חדש".
משרד מבקר המדינה מדגיש את הצורך בתיקון מקיף ומעמיק של הליקויים שהועלו בדוח זה ובדוח הקודם.
רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 77 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - ממצאי מעקב - הליך גילוי מרצון ברשות המסים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014
בדוח הקודם 3 נמצא, בין השאר, כי שיעור ההעסקה של עובדים שיש להם קרובי משפחה בחח"י בסוף שנת 2005 היה כ-27% .
בביקורת הנוכחית ולפי נתוני חח"י נמצא, כי בספטמבר 2013 הועסקו בה כ- 3,205 עובדים שיש להם קרובי משפחה (מכלל 13,417 )עובדי החברה - שיעור של כ -24% .
עוד עולה מבדיקות שערך משרד מבקר המדינה, כי ל -811 מאותם 3,205 העובדים יש יותר מקרוב משפחה אחד(כ-25% ); ל-263 עובדים יש יותר משני קרובי משפחה (כ - 8.
2% ); ול -58 מהם (כ- 1.
8% ) יש יותר מארבעה קרובי משפחה.
כלומר - ל- 3,205 עובדים שיש להם קרובי משפחה בחברה, יש בסה "כ כ - 4,363 קשרי משפחה.
החברה מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה ממאי 2014 (להלן- תשובת החברה או תשובתה), כי בדצמבר 2013 ירד מספר העובדים שיש להם קרובי משפחה ל - 3,120 , ומספרם הכולל של העובדים הוא 13,188 .
יצוין, כי שיעור העובדים שיש להם קרובי משפחה בדצמבר 2013 נשאר 24% .
בקירוב מנתוני חח"י עולה, כי בשנים 2013 -2008 נקלטו בה כ- 3,901 עובדים חדשים.
לכ-221 מהם היו קרובי משפחה שכבר עבדו בחח "י (כ - 5.
7% ), לעומת כ -30% קרובי משפחה שנקלטו מאוגוסט 2003- 20054 לפי ממצאי הביקורת הקודמת.
יצוין כי בשנת 2013 ירד שיעור הקליטה של עובדים שיש להם קרבת משפחה ל - 4.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את צמצום התופעה של קליטת קרובי משפחה בחח"י.
עוד עולה מחישובים שערך משרד מבקר המדינה על סמך נתונים שקיבל מחח"י בספטמבר 2013 ", כי שיעור העובדים במעמד "קבוע בכיר5 (להלן- עובדים בכירים), הוא כ-%1.
45 מכלל עובדי החברה ( 195 בכירים מתוך 13,417 עובדים).
מבדיקות שערך משרד מבקר המדינה עולה גם, כי ל-63 עובדים בכירים המהווים 32% מתוך195 עובדים בכירים, יש 102 קרובי משפחה בחברה.
מכלל העובדים להם יש קרובי משפחה בחברה על פי נתונים של חח"י ל-86 עובדים שמכהנים בתפקידים הבאים: חברי ועד, חברי מזכירות הוועד וחברי מועצת הוועד (להלן - תפקידי הוועד) יש 120 .
קרובי משפחה המועסקים בחברה העסקה זאת מוגדרת בתקנות קשרי עבודה שיש למנעם, אך ועדת חריגים רשאית לשקול בהתאם לשיקולים המפורטים בהן אם ניתן לאשר אותה (ראו להלן).
מבדיקות שערך משרד מבקר המדינה בספטמבר 2013 עולה גם, כי העובדים המכהנים בתפקידי הוועד מהווים כ- 0.
64% מכלל עובדי החברה, בעוד ששיעור קרובי המשפחה שלהם מכלל קרובי המשפחה שנקלטו בשנים 2013 -2008 הוא כ- 6.
33% (14 קרובי משפחה של עובדים בתפקידי הוועד מ-221 .
)קרובי משפחה שהתקבלו באותן שנים ממצאי הבדיקה מעלים, כי עדיין קיים שיעור גבוה, יחסית, של עובדים חדשים המתקבלים לחברה שיש להם קרובי משפחה בתפקידים בכירים ובוועד העובדים.
על הנהלת החברה להקפיד לפעול בהתאם לתקנות ולכללי רשות החברות שפורסמו במרץ 2014 .
3 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 58 א( 2007 '), "העסקת עובדים בשמונה תאגידים ציבוריים", עמ 13.
4 ,דוח מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון מקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה, יולי 2003.
בהתאם להגדרה של החברה גיוס והעסקה של קרובים ומקורבים בתאגידים 201 .
:שם הדוח גיוס והעסקה של קרובים ומקורבים בתאגידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 קרובי משפחה העובדים באותה יחידה הכללים שנקבעו בתקנות העסקת קרובים אינם חלים על קרובי משפחה שהיו מועסקים בחברה ערב כניסתם לתוקף (אפריל 2005 ).
ואולם, במקום שהעסקת קרובים יוצרת יחסי כפיפות ישירים או עקיפים בין הקרובים, או שקרבת המשפחה עלולה לעורר חשש לניגוד עניינים - חלות התקנות גם על העובדים שהועסקו עוד לפני כניסת התקנות לתוקף.
יצוין, כי ועדת הביקורת של חח"י החליטה בפברואר 2006 , בין השאר, כי "לא יתקיימו יחסי כפיפות בין קרובי משפחה לאורך כל הפירמידה הארגונית של חברת החשמל"; וכי "כאשר , הגדרת 'יחיד]ביניהם[ מועסקים קרובי משפחה ללא יחסי כפיפותה' תהיה מחלקה" 6 7 .
עוד יצוין, כי בהתאם להוראת עבודה פנימית של חח"י בנושא "גיוס עובדים מחוץ לחברה" שפורסמה בינואר 2013 ועודכנה באפריל נקבע, בין השאר, כי "בכלמקרה לא יועסקו באותה מחלקה קרובי משפחה"8 .
)(ההדגשה במקור בדוח קודם נמצא, כי "רק בנובמבר 2006 הכין א רשימות של קרובי ]אגף משאבי אנוש[ מ"א משפחה הידועים לחברה, וציין בין אלו קרובי משפחה מתקיימים יחסי כפיפות ואילו קרובי משפחה עובדים ביחידה אחת.
אמ"א העביר את הרשימות למנהלי מחלקות כוח אדם (להלן - מכ"אות) והנחה אותם לפעול למניעת יחסי כפיפות בין קרובי משפחה ול מניעת מצבים של ניגוד עניינים בעבודתם.
על פי הרשימות הללו מצא אמ"א שעשרה עובדים כפופים לקרובי משפחתם.
כמו כן 120 עובדים מועסקים עם קרובי משפחתם באותה מחלקה (או אזור) ובהם עובדים בכירים ועובדים בתפקידי מטה בכירים.
בסך הכול מדובר על 240 .
עובדים בביקורת הנוכחית נמצאו 49 מקרים של עובדים המועסקים עם קרוביהם באותן מחלקות (או באותם אזורים) וביניהם עובדים בתפקידים בכירים9 , בסך הכול98 עובדים.
עוד נמצא, כי לפחות 25 .
עובדים כפופים לקרובי משפחתם החברה הסבירה בתשובתה, בין השאר, כי "מרבית העובדים הנ"ל הינם עובדים וותיקים וקבועים, אשר הועסקו בחברה שנים רבות קודם כניסת התקנות ( 2005 ) לתוקף, וכי הסכמי העבודה בחברת החשמל.
אינם מאפשרים לבצע שינוי במעמדם ובתנאי העסקתם של העובדים באופן חד צדדי" (ההדגשה במקור).
בתקנה 4 )(בלתקנות נקבע, כי "על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאית ועדת חריגים בחברה ממשלתית גדולה ליתן היתר מנומק להעסקת קרובי משפחה שמתקיים לגביהם האמור.
ובלבד ששוכנעה כי ההעסקה כאמור לא תפגע בטוהר המידות ובתקינות פעילות החברה, ורשאית היא להתנות תנאים להעסקתם או להעסקת אחד מהעובדים, כך שיימנעו, לפי העניין, יחסי הכפיפות, קשרי העבודה וניגוד עניינים, בלי לרוקן מתוכן את משרותיהם של העובדים".
מפרוטוקולים של ועדת החריגים עולה10 , כי מינואר 2010 - דצמבר 2013 דנה ועדת החריגים של חח"י בכל אותם 49 מקרים שבהם קרובי משפחה מועסקים באותה יחידה (בחח"י זה מחלקה או אזור).
ואולם, ב-16 החלטות של ועדת חריגים נמצאו בעיות, כמפורט להלן: .
המבנה הארגוני של חח"י כולל: אגפים או מחוזות, מחלקות ומדורים 7 מאותו פרוטוקול של ועדת הביקורת עולה, כי נוהל החברה בנושא של קבלת עובדים קבע איסור העסקת קרובי משפחה באותה יחידה, אך לא הגדיר מהי אותה יחידה, ולכן ועדת הביקורת של חח"י הגדירה זאת בפברואר 2006 .
'כגון: סגן מנהל מחלקה, מנהל עבודה, ראש קבוצה, ראש מדור בכיר, סגן מנהל עבודה וכדו 202 דוח שנתי65א .
שם הדוח: גיוס והעסקה של קרובים ומקורבים בתאגידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 1.
בשמונה החלטות החליטה ועדת חריגים שלא לנייד את אחד הקרובים משום שאחד מהם היה צפוי לפרוש, אך עד מועד סיום הביקורת לא פרשו אותם עובדים שהיו אמורים לפרוש, ואף לא התקיים דיון חוזר בעניינם.
מהפרוטוקולים של ועדת חריגים עולה, כי בחמישה מאותם שמונה מקרים מתקיימים יחסי כפיפות בין קרובי משפחה, ואף יש חשש לניגוד עניינים ביניהם.
בארבעה מקרים נוספים, החליטה הוועדה לנייד או לנסות לנייד, אחד מקרובי המשפחה.
עד מועד סיום הביקורת לא בוצע הניוד של אחד הקרובים, ובכל ארבעת המקר ים לא הופרדו קרובי המשפחה שמועסקים יחד, ולא התקיים דיון חוזר בעניינם בוועדת חריגים של חח"י.
בארבעה מקרים נוספים החליטה הוועדה שלא לנייד אחד מקרובי המשפחה, ואולם בפרוטוקולים של הוועדה לא נמצאו כל נימוקים שיסבירו את הסיבה להחלטות, או פירוט של השיקולים שהועלו בדיוני הוועדה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת חריגים לדון בכל מקרה בקפידה ולשקול את מכלול השיקולים המפורטים בתקנה ולנמק את החלטותיה בפרוטוקולי ם שלה, במיוחד במקרים שבהם החליטה שלא לנייד אחד מקרובי משפחה שעובדים באותה יחידה.
נימוקים אלה חשובים לצורך הפיקוח והבקרה על החלטותיה.
כמו כן על הוועדה לקיים מעקב אחר ביצוע החלטותיה, ולוודא כי הן אכן מבוצעות.
עליה לוודא כי מקרים בהם ניוד קרובי המשפחה העובדים באותה יחידה לא יצא לפועל מסיבות שונות, יוחזרו אליה לדיון.
לפי תקנה 4 (ד) על ועדת החריגים לדווח, מדי רבעון, לדירקטוריון החברה על כל ההחלטות שקיבלה ולפרט את הנימוקים להחלטות אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי שוועדת הביקורת והנהלת חח"י יעקבו אחר החלטות ועדת חריגים, ויוודאו כי היא פועלת כראוי ומקיימת מעקב אחר המקרים שבהם הניוד לא הצליח.
החברה הסבירה בתשובתה בין השאר, כי "המלצות המבקר בנושא מקובלות.
נקבע עיקרון לפיו החלטות של אי-ניוד יהיו לתקופה מוגבלת של עד שנה, ובתום תקופה זו יובאו לדיון והחלטה מחדש בפני ועדת החריגים ויבוצע מעקב שוטף אחר יישום החלטות ועדת החריגים, לרבות דיון חוזר ב-16 המקרים המדוברים.
חברת חשמל פועלת ותמשיך לפעול לצמצום תופעת העסקת קרובי משפחה באותה מחלקה/אזור" (ההדגשה במקור).
קרובי משפחה המקיימים ביניהם קשרי עבודה או מצויים בניגוד עניינים מבדיקות שערך משרד מבקר המדינה עולה, כי כ -36% מהעובדים שמשמשים בתפקידי וועד (31 מתוך86 ) מועסקים באותו מחוז או אגף עם37 "קרובי משפחה שלהם.
"קשרי עבודה מוגדרים בתקנות, בין השאר, כ"קרוב משפחה המשמש חבר בוועד העובדים", וכתוצאה מכך אף עלול להתעורר חשש לניגוד עניינים.
יצוין, כי שניים מהם מועסקים עם שלושה וארבעה קרובים בהתאמה, באותו מחוז או אגף.
כי חבר ועד נוסף אף עובד עם קרוב משפחה שלו באותה מחלקה שמוגדרת כ"יחידה" בחח"י.
10 "ועדת חריגים" הוגדרה בתקנות כ"ועדה שתוקם בחברה ממשלתיתגדולה והרכבה כולל: סמנכ"ל משאבי אנוש, אשר יכהן כיושב ראש הועדה, היועץ המשפטי של החברה ופקיד בכיר בחברה.
"חברה ממשלתית גדולה" הוגדרה בתקנות כ"חברה ממשלתית בסיווג 9 או10 , כפי שקבעה הרשות.