HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על משרד הבינוי לבחון דרכים למתן ליווי מקצועי מתאים לרשויות המקומיות במגזר הערבי לצורך קידום תוכניו ת מתאר מפורטות בתחום שיפוטן, לגבש כלים אפקטיביים שיסייעו להוציא לפועל בהצלחה את התכנון המפורט, ולהביא בחשבון בעניין זה את הכלים שמפעיל מינהל התכנון, למשל שילוב המתכננים האסטרטגיים.
כמו כן, על משרד הבינוי להיות מעורב בקידום התוכניות ולעקוב אחר חסמים המונעים את הקידום כדי להסירם בעוד מועד.
משרד הבינוי מסר בתשובתו כי "היקף חריג של תכנון והמורכבות הגבוהה בתכנון ביישובי המיעוטים לא קיבלו מענה בכוח אדם איכותי ומתאים למילוי משימה זו, המשרד פעל באופן המיטבי עם כוח האדם והאמצעים המוגבלים שלרשותו".
המשרד הוסיף כי כלק ח מהביקורת ימונו "חברות ניהול שייסייעו בקידום התכנון ביישובים שיופקדו תחת אחריותם".
עוד מסר המשרד כי "המחוזות יהיו אחראים לקיים ישיבות ליווי למעקב אחר התקדמות יישום התכנון".
תכנון של קרקעות המדינה .
מצוקת הדיור ביישובים הערביים, המחסור בעתודות קרקע בבעלות המדינה ביישובים אלה, ריבוי עתודות הקרקע הפרטית המצויות בבעלות מספר קטן של משפחות, והיכולת המוגבלת של המדינה להשפיע על פיתוח קרקעות אלה ולנצל את מלוא זכויות הבנייה מתוקף תוכניות המתאר החלות עליהן - כל אלה מחייבים את הממשלה לגבש כלים שיאפשרו איתור קרקעות שיש היתכנות לפיתוח שלהן, ובכללן קרקעות מדינה.
נקבע בין היתר כי יתוקצב תכנון מפורט של קרקעות מדינה משרד הבינוי תקצב תכנון מפורט של קרקעות מדינה עבור היישובים האסטרטגיים לשנים 2016 - 2017 בסכום של 26.
5 מיליון ש"ח, ובמסגרת זו חתם על חוזי תכנון עם חברות בסכום של כ-7 מיליון ש"ח.
נוסף על כך חתם משרד הבינוי עם חברות מתכננות על חוזי תכנון בסכום של 19.
7 מיליון ש"ח לתכנון תוכניות של קרקעות מדינה ביישובים הממוקדים.
משרד הבינוי והשיכון |577 .
במועד סיום הביקורת ניתנו במסגרת החלטה 922 הרשאות ל ביצוע פרויקטים לתכנון של קרקעות מדינה ל -25 מ-43 היישובים הממוקדים (כ-60% ) ולארבעה מ-13 היישובים האסטרטגיים (כ-30% ), ואולם שולמו בפועל למתכננים רק כ - 322,000 ש"ח מתקציב של 26.
מליון ש"ח המשמעות היא כי במועד סיום הביקורת שיעור ניצול התקציב היה דל מאוד - כאחוז אחד בלבד.
משרד מבקר המדינה בדק את יישום החלטה 346 הנוגעת לאיתור ולפיתוח של קרקעות מדינה לשם הגדלת היצע הדיור לאוכלוסיית המיעוטים.
הגדלת עתודות הקרקע ביישובי המיעוטים .
בהתאם להמלצות צוות 120 הימים התקבלה באוגוסט2015 החלטה346 , ובה נקבע שרמ"י, בשיתוף הרשויות המקומיות במגזר המיעוטים, תאתר קרקעות לפיתוח עתידי בשולי שטח השיפוט של הרשויות.
רמ"י תפעל לפדות את הקרקע מהחוכר הנוכחי, ומי שהוא בעל קרקע פרטית ביישוב שניתן לבנות עליה תוספת של 30 יח"ד, יוכל לקבל זכות קדימה לרכוש את הקרקע שנפדתה אם ישלים בניית שלד ל -20 יח"ד בקרקע שבבעלותו.
הממשלה הטילה על יו"ר מועצת מקרקעי ישראל (שר האוצר) להביא לאישור המועצה הצעות החלטה בהתאם לעקרונות אלו.
עוד נקבע בהחלטה 346 כיתוקם ועדת היגוי, בראשות מנכ"ל משרד הבינוי, שתעקוב אחר יישום ההחלטה.
הועלה כי במועד סיום הבי קורת, אף שחלפו יותר משנתיים מאז התקבלה החלטה 346 ,, טרם הביא יו"ר מועצת מקרקעי ישראל לאישור המועצה הצעות החלטה בהתאם לעקרונות שנקבעו בהחלטת הממשלה.
בפועל לא נקבעו עקרונות ודרך פעולה, לרבות יעדים כמותיים ולוח זמנים לביצוע, בנוגע לאיתור הקרקעות, וכן לא נקבע אופן הפעולה בעניין פדיון הקרקעות.
לעניין ההחלטה בדבר מתן זכות קדימה לרכוש קרקעות שייפדו מסר אגף ייעוץ משפטי ברמ"י למשרד מבקר המדינה כי מימושה הוא בעייתי ומעורר קשיים משפטיים: מתן זכות קדימה לרכישת קרקע מנוגד לחוק חובת המכרזים, שמחייב הקצאת קרקע במכרז; קיימת סתירה בין החלטות רמ"י לעניין שיווק מיידי לבין העברת המקרקעין שייפדו לגורמים פרטיים; רמ"י לא תוכל להבטיח את פיתוח המקרקעין הללו אם יועברו לידיים פרטיות.
נוכח האמור על רמ"י להעלות לפני מועצת מקרקעי ישראל את הצורך בגיבוש מתווה ליישום החלטה 346 .
אם תמצא רמ"י שיש קשיים ביישום ההחלטה, עליה להציג חלופות לביצוע.
עוד עלה כי צוות ההיגוי שהוקם לפי החלטה 922 ,שבפועל איגד בתוכו את ועדת ההיגוי שהוקמה לצורך יישום החלטה 346 , לאעקב אחר יישום החלטה 346 להגדלת עתודות קרקעות המדינה ולא דן בקשיים הנוגעים לשימוש בעתודות אלה לעידוד בנייה על קרקע פרטית, כאמור.
משרד הבינוי מסר בתשובתו כי הנושא של הגדלת עתודות קרקעות המדינה מטופל במסגרת עבודת צוות ההיגוי "ומיושם בתוכניות העבודה של החלטה 922.
" על צוות ההיגוי להיכנס לעובי הקורה בכל הנוגע ליישום החלטה346 ולבחון את מכלול הדרכים האפשריות לאיתור קרקעות מדינה חדשות שיש היתכנות לתכנון שלהן ולעידוד בנייה על קרקע פרטית, בד בבד עם התייחסות לקשיים שהעלתה רמ"י בנושא זה.
הקמת מתחמים עירוניים חדשים .
בדוח ועדת אור צוין כי "בחמישים השנים הראשונות למדינה גדלה האוכלוסייה הערבית פי שבעה לערך.
במקביל, נשאר השטח המאפשר בנייה למגורים בעיקרו כמעט ללא שינוי .
יישובים חדשים לא קמו (להוציא את יישובי הבדואים) וקרקעות מינהל לא שוחררו בדרך כלל לבנייה ביישובים ערביים "; מצב זה קיים גם כיום.
מהקמת המדינה לא הוקם אף יישוב ערבי חדש, למרות הגידול הניכר של האוכלוסייה הערבית.
המתחם העירוני בגבעות טנטור: בשנת 1976 הפקיעה המדינה כ- 2,000 דונם של קרקע בגבעות טנטור, מצפון לכביש 85 (כביש עכו-כרמיאל) ומדרום לי ישוב ג'דיידה-מכר, לצורך תכנון יישוב המיועד למחוסרי דיור מעכו העתיקה ומכפרי הסביבה46.
ואולם המטרה שבגינה הופקעו המקרקעין טרם מומשה47.
ביולי2008 החליטה הממשלה48 להטיל על צוות בין-משרדי לגבש תוכנית עבודה לבחינת הקמתה של עיר חדשה לאוכלוסיית המיעוטים בצפון הארץ ולהציג את המלצותיו לפני הממשלה, לאחר קיום התייעצות עם המועצה הארצית.
46 על פיהחלטת הוועדה המייעצת לענייני הפקעות מדצמבר 1975.
47 בשנת1990 , עם תחילת גל העלייה מברית המועצות לשעבר, החליט משרד הבינוי להסב את התכנון בנוגע לקרקעות האמורות להכנת תוכנית מתאר לשכונה של עולים חדשים .
ואולם תוכנית המתאר לא הגיעה לכלל אישור.
48 'החלטת ממשלה מס3810 מ- 20.
משרד הבינוי והשיכון |579 .
בפברואר2009 החליטה המועצה הארצית על עריכת תמ"א44 ברמת פירוט של תוכנית מתאר מקומית, לשם פיתוח עירוני חדש במתכונת של בנייה רוויה בגבעות טנטור.
מטרת התוכנית הייתה ניצול כ - 2,000 דונם של קרקע שבבעלות המדינה49 , במטרה לתת מענה לצורכי הדיור והתעסוקה של 35,000 עד 40,000 תושבים מקרב האוכלוסייה הערבית בגליל.
שנת היעד שנקבעה למימוש התוכנית הייתה 2030.
בנובמבר2014 החליטה המועצה הארצית למסור אתמסמכי התוכנית לוועדות המחוזיות, לקבלת הערותיהן.
במרץ 2016 מסרה הוועדה המחוזית צפון את הערותיה על התוכנית והמליצה לשנות אותה מהותית, ובין היתר להביא בה בחשבון את החיבור העתידי של השטח שעליו חלה התוכנית עם שטח היישוב ג'דיידה -מכר.
יצוין כי הוועדה העריכה שתהלי כי התכנון המפורט והביצוע בפועל לא יסתיימו עד לשנת היעד לסיום התוכנית (שנת 2030 ), ולכן לא יחל האכלוס באותה שנה.
בעקבות המלצות הוועדה המחוזית צפון ונוכח הצפי להתמשכות הליכי התכנון החליטה המועצה הארצית על קידום התכנון באמצעות הוועדה הארצית לתכנון ולבנייה של מתחמים מועדפים לדיור (להלן - הוותמ"ל) 50 .
בספטמבר 2016 הכריזה ועדת השרים לענייני דיור (להלן - קבינט הדיור) על מתחם ג 'דיידה - מכר-גבעות טנטור כמתחם מועדף לדיור וקבעה שחלקו המערבי יתוכנן בידי משרד הבינוי וחלקו המזרחי על ידי רמ"י.
בהמשך לכך הקימו משרד הבינוי ורמ"י ועדת היגוי משותפת לקידום התכנון בגבעות טנטור, בראשות משרד הבינוי.
הוועדה קבעה כי בנוגע לשטח יוכנו שתי תוכניות51.
, וכי משרד הבינוי ירכז ויתאם את קידום התכנון בשתי התכניות רק בספטמבר 2018 ,החליטה הוותמ"ל על הפקדת התוכניות האמורות ובדצמבר 2018 הן פורסמו להפקד ה.
התוכניות כוללות תוספת של כ - 15,000 יח"דוכן שטחי תעסוקה ומסחר , ומבני ציבור ושטחים ציבוריים פתוחים .
לרשות הממשלה עומדים כלים מגוונים לקידום הקמת מתחמי דיור, והיא השתמשה בחלקם לפחות בהקמת היישוב חריש.
למשל, לצורך הקמת היישוב הכריז שר הפנים, לפי המלצת המועצה הארצית, על מרחב תכנון מקומי מיוחד בחריש ומינה את הו ועדה המקומית המיוחדת לתכנון ולבנייה חריש .
ל וועדה מיוחדת כאמור, הכוללת בעיקר נציגים של כמה משרי הממשלה ומשמשת בעת ובעונה אחת ועדה מקומית וועדה מחוזית, יש סמכויות רחבות ביותר, והיא יכולה לרכז את כל משאבי ה לשם קידום ה נושא שלשמו הוק מה.
כמו כן החליטה הממשלה להקים "ועדת מנכ"לים לקידום היישוב חריש" והטילה עליה להגיש לממשלה המלצות ל"פתרונות ארוכי טווח לצמיחתו העתידית של היישוב".
במועד מאוחר יותר החליטה הממשלה52 להכריז על חריש כעל יישוב בעל עדיפות .
49 קרקעות שהופקעו בשנת1976.
50 הוותמ"ל הוקמה מכוח החוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים לדיור (הוראת שעה) , התשע"ד- 2014.
51 )תוכניות מועדפות לדיור (תמ"ל1058 ו-1059.
52 החלטה מס' 870 בנושא"סיוע בהקמת העיר חריש".
לאומית ואימצה את המלצות ועדת המנכ"לים בנוגע להפעלת תוכנית לפיתוח של היישוב לקראת הפיכתו לעיר; העיר צפויה לאכלס בסיום התהליך כ- 60,000 .
תושבים לממשלה ולמשרד הבינוי יש מגוון רחב של כלים שבאמצעותם הם יכולים לקדם את התכנון, הפיתוח והבנייה של יישובים שהממשלה מחליטה להקים על קרקעות מדינה, למשל הקמת ועדת תכנון מיוחדת, הקמת ועדת מנכ"לים של משרדי הממשלה הרלוונטיים לקידום הקמת היישוב והכרזה על היישוב כבעל עדיפות לאומית.
ואולם בכל הנוגע לקידום התכנון והפיתוח של המתחם העירוני החדש בגבעות טנטור, עלה כאמור שאף שהפקעת הקרקעות לצורך הקמתו נעשתה עוד בשנות השבעים של המאה העשרים, ואף שבשנת 2008 החליטה הממשלה על גיבוש תוכנית להקמתו - ההערכה היא שיעברו עוד שנים רבות עד שיאוכלס במלואו.
משרד הבינוי מסר בתשובתו כי מתקיים מעקב צמוד בנוגע לקידום התוכניות, וכי הוא "מקיים דיונים בין משרדיים ובוועדת ההיגוי לגבש את מיטב הכלים המתחם העירוני בגבעות [ הנחוצים להשלמת התכנון ולפיתוח שכונות אלו ".
משרד הבינוי ציין כי הוא "מקדם תכנון מפורט לביצוע]טנטור לשם קביעת אומדני פיתוח לשיווק וכן מקדם הסכם גג עם עיריית ג'דיידה מכר והחלטת החדש.
לאור זאת הצפי כי בתחילת ]המתחם[ ממשלה לנדבך2019 המשרד ישווק ויתחיל פיתוח".
משרד הבינוי הוסיף כי הוא צופה כי "האכלוס למנה המשמעותית הראשונה" יהיה בשנת 2023.
מינהל התכנון מסר בתשובתו כי לפי תוכנית העבודה של הוותמ"ל, התוכניות להקמת המתחם העירוני בגבעות טנטור צפויות להיות מאושרות בשנת 2019.
על הממשלה, בהובלת משרד הבינוי, לפעול בנחישות במטרה לקדם את התכנון של המתחם העירוני בגבעות טנטור ולהשתמש, ככל שיידרש, במגוון הכלים העומדים לרשותה לשם הקמת המתחם.
המתחם העירוני בטמרה: בשנים האחרונות החל משרד הבינוי לקדם הקמת שכונה חדשה בטמרה הכוללת כ- 5,300 יח"ד (להלן - מתחם טמרה).
במאי 2016 הכריז קבינט הדיור על מתחם טמרה כמתחם מועדף לדיור.
ביולי2016 החליטה הוותמ"ל על הפקדת תוכנית בנדון שהגיש משרד הבינוי בכפוף למילוי תנאים שונים בתוך 90 יום; אחד התנאים היה שמשרד הבינוי יכלול בתוכנית סלילת כביש גישה בתוואי מסוים.
יצוין כי המועצה האזורית משגב התנגדה לתוואי זה.
בינואר 2017 החליטה הוותמ"ל על סגירת התוכנית53 , מאחר שמשרד הבינוי לא הגיש את המסמכים והתוכניות בהתאם לתנאים שקבעה.
53 החלטת הוותמ"ל מ- 24.
משרד הבינוי והשיכון |581 .
הגיש משרד הבינוי לוותמ"ל תוכנית חדשה בעבור מתחם טמרה54 הכוללת כביש גישה בתוואי אחר.
הוותמ"ל החליטה על הפקדת התוכנית בכפוף לכמה תנאים, ואחד מהם היה הכללה בתוכנית של כביש הגישה בתוואי המקורי.
במועד סיום הביקורת עדיין לא הגיש משרד הבינוי לוותמ"ל תוכנית העומדת בתנאים שנקבעו להפקדתה.
יוצא שתוכנית שהייתה אמורה להיות מועדפת ומקודמת בהליכים מזורזים עדיין רחוקה ממימושה.
משרד הבינוי מסר בתשובתו כי פעל למילוי התנאים להפקדת התוכנית כפי שנדרש, אולם ההליכים בנושא נקט עו לאחר שגורמי המקצוע מטעם המדינה מצאו כי הפקדת התוכנית מחייבת תיקון של תחום ההכרזה55 של המתחם המועדף לדיור בטמרה.
מינהל התכנון ציין בתשובתו מאוקטובר 2018 כי "מתקיימת בחינה לגבי אופן המשך קידום התוכנית".
מכלל האמור יוצא כי בניית יח"ד בהיקפים ניכרים על קרקעות מדינה עבור האוכלוסייה הערבית ואכלוסן לא ייעשו בעתיד הקרוב, אף שבנייה ואכלוס כאמור הם בעלי חשיבות להקלת מצוקת הדיור של אלפי משפחות מקרב האוכלוסייה הערבית.
54 תוכנית מועדפת לדיור 1070.
55 תחום ההכרזה הוא השטח שהקרקעות הנכללות בו הוכרזו כמתחם מועדף לדיור לפי החוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים לדיור (הוראת שעה), תשע"ד-2014.
כחלק מההתמודדות עם מצוקת הדיור במגזר הערבי יזמה ומימנה הממשלה בעשור האחרון את קידום התכנון בנ וגע לשטחי השיפוט של הרשויות המקומיות הערביות, ובכלל זה תכננה להקים ועדות תכנון מקומיות ומימנה הכנת תוכניות מתאר מקומיות וכן תוכניות מפורטות בנוגע לקרקעות מדינה ולקרקעות פרטיות.
במועד סיום הביקורת עדיין לא הוקמו ועדות תכנון מקומיות חדשות ביישובים הערביים; ה יקף קרקעות המדינה הזמינות לתכנון מפורט ביישובים אלה הוא מצומצם; ותוכניות מפורטות של קרקעות פרטיות עדיין נמצאות בשלבי תכנון ראשוניים.
כאמור, יישום תוכנית החומש הממשלתית הראשונה החל בשנת 2010 ובתקופת הביקורת נמצא בעיצומו יישום תוכנית חומש נוספת בהתאם להחלטה 922 .
עם זאת, תוכניות אלה, וכן הקמת המתחמים העירוניים בגבעות טנטור ובטמרה, אשר אמורות להביא לתוספת של לפחות 20,000 ,יח"ד לתושבי המגזר הערבי באזור, עדיין לא הביאו לתוצאות המצופות ונראה כי הקלה של מצוקת הדיור במגזר הערבי אינה קרובה.
לכן על ועדת ההיגוי הבין-משרדית לפעול בנחישות להוצאת התוכניות מן הכוח אל הפועל בהתאם להחלטות הממשלה.
משרד הבינוי והשיכון |583 .
שיווק ופיתוח של קרקעות .
רמ"י ומשרד הבינוי משווקים קרקעות מדינה56 , כאשר הקרקעות זמינות לבנייה ולפיתוח.
כפי שצוין בדוח צוות 120 הימים, שיעורן של קרקעות המדינה מכלל הקרקעות ביישובי המיעוטים קטן במידה ניכרת משיעורן של הקרקעות הפרטיות.
זאת ועוד, ביישובי המיעוטים יש מחסור הולך וגדל בקרקעות מדינה הזמינות לבנייה למגורים, בשל הצורך לייעד את חלקן לשימושים ציבוריים.
בדוח צוות 120 הימים צוין כי לפי נתוני משרד הבינוי, בשנים2005 - 2009 תוכנן לשווק ביישובים שונים ברחבי הארץ כ - 200,000 יח"ד, מהן כ - 30,000 יח"ד ביישובי המיעוטים.
בפועל שווקו רק 20% מיח"דשתוכנן לשווק ביישובי המיעוטים, לעומת שיווק של 70% מיח"ד שתוכנן לשווק ב יישובים יהודיים או מעורבים.
עוד צוין כי נכשל שיווקן של לא פחות מ-43% מיח"ד שתוכנן לשווק בישובי המיעוטים החל משנת 2010 על פי החלטות הממשלה1539 ו-4432.
התאמה של מסמכי המכרזים .
צוות 120 הימים ציין כי אי -הצלחת מכרזי השיווק בקרב האוכלוסייה הערבית נובעת בין היתר מהיעדר מידע בעניין הדרישות והתנאים שנקבעו במכרזים.
בהתאם לכך הטילה החלטה 346 על משרד הבינוי ורמ"י לגבש המלצות בין היתר בעניין תרגום המכרזים לערבית והנגשתם לציבור; החלטה 922 ייעדה חלק מתקציב תוספתי בסך 2.
7 מיליון ש"ח להתאמת המכרזים לאוכלוסייה הערבית (קיום כנסי רוכשים, תרגום וכיוצא בזה).
יצוין כי רמ"י מפרסמת את מסמכי המכרזים בעברית.
בערבית מפרסמת רמ"י רק הודעה הכוללת פרטים תמציתיים על הקרקע המשווקת (שטח הקרקע, מספר יח"ד שאמורות להיבנות עליה, עלויות הפיתוח וכו') והוראות תכנוניות.
בתשובתה מסרה רמ"י כי המכרזים אינם מתורגמים "לאור עמדת היעוץ המשפטי בנושא והחשש למחלוקת פרש נית סביב תנאי המכרז לאור פערי התרגום".
נוכח האמור, אם קיימים קשיים בנושא זה, על רמ"י ומשרד הבינוי להעלותם במסגרת ההמלצות בעניין תרגום המכרזים והנגשתם, כמצוין בהחלטת הממשלה.
56 קרקעות שמנהלת רמ"י, ובכלל זה קרקעות בבעלות המדינה, קרקעות בבעלות רשות הפיתוח וקרקעות בבעלות קרן קיימת לישראל.
פיזור השיווקים בשנים 2016 - 2017 .
בהחלטות הממשלה1316 ממרץ2016 ו-2458 ממרץ2017 נקבע כי בשנים2016 - 2017 ישווקו משרד הבינוי ורמ"י ביישובי המיעוטים לכל הפחות 7,200 .
יח"ד בהסכמים שחתם משרד הבינוי עם 56 היישובים האסטרטגיים והממוקדים באוגוסט - ספטמבר 2016 נכללה תוכנית עקרונית לשיווק יח"ד שנב נו על קרקעות מדינה, שבה צוינה כמות יח"ד שישווקו בכל יישוב בשנים 2016 - 2020 , .
על פי תוכניות העבודה של משרד הבינוי ושל רמ"י יצוין כי משרד הבינוי ורמ"י עמדו ביעדי השיווק שנקבעו לשנים 2016 - 2017 בכל הנוגע ליישובי המיעוטים (יישובים ערביים, בדואיים, דרוזיים וצ 'רקסיים), וב-32 יישובים ערביים שווקו בשנים הללו כ- 6,200 .
יח"ד עם זאת, יש לציין כי במועד סיום הביקורת בוצע שיווק רק ב -57% ( מהיישובים החתומים על ההסכמים הממוקדים והאסטרטגיים 32 מ-56 יישובים), וכי80% מיח"ד שווקו בעשרה יישובים בלבד.
למשל, ביישובים טמרה, טירה וערערה-עארה, שבהם מתגוררים עשרות אלפי תושבים 57 , לא פורסמו מכרזים לשיווק קרקעות מדינה בשנים 2017-2016 .
משמעות נתון זה היא כי ביישובים רבים לא ניתן מענה לצורכי הדיור של תושבים אשר אין בבעלותם קרקעות.
בתשובתו מסר משרד הבינוי כי בהסכמים האסטרטגיים והממוקדים שחתם עם הרשויות צוין במפורש כי מדובר בתוכנית עקרונית בלבד, וכי "בסמכות המשרד לשנות את תמהיל ומועדי השיווק בכל עת".
עוד מסר משרד הבינוי כי "בחלק מהמקרים המתוארים לא ניתן היה לשווק היות והתב"ע טרם אושרה.
על זה יש להוסיף חסמים מול רשויות שמנעו שיווקים".
נוכח ריבוי היישובים שבהם אין שיווק של קרקעות, ובייחוד יישובים מרכזיים מרובי אוכלוסייה, יש מקום שהגורמים הנוגעים בדבר, לרבות משרד הבינוי, רמ"י והרשויות המקומיות הרלוונטיות, ירכזו מאמץ ניכר להסרת החסמים המקשים את השיווק, במטרה להגדיל את כמות היישובים שישווקו בהם קרקעות.
57 בטמרה מתגוררים כ- 33,000 תושבים, בטירה כ- 25,000 ובערערה-עארה כ - 24,000.
משרד הבינוי והשיכון |585 .
החלטות שנועדו להאיץ את פיתוח הקרקעות .
פיתוח של קרקע המיועדת לבנייה כרוך בהקמת תשתיות, כמו כבישים, קווי ביוב ואמצעי תאורה.
רמ"י ומשרד הבינוי נוהגים לשווק את קרקעות המדינה בדרך כלל כשהן זמינות לבנייה ולאחר שהכינו תוכנית לפיתוח הקרקע.
הפיתוח ממומן מתשלומים שרמ"י ומשרד הבינוי גובים מהרוכשים.
לצורך פיתוחן של קרקעות פרטיות החוק מסמיך את העיריות והמועצות המקומיות58 להקיםבהן את ה תשתיות הנדרשות וכן להתקין חוקי עזר שיאפשרו לגבות מ בעלי קרקע פרטית אגרות והיטלים כדי לממן את ההקמה.
צוות 120 הימים מצא שברוב הרשויות המקומיות הערביות אין חוקי עזר עירוניים המאפשרים גביית אגרות והיטלים כאמור.
הממשלה קבעה בהחלט ה 1539 ממרץ2010 ובהחלטה 4432 ממרץ2012 כמה אמצעים לעידוד בנייה רוויה ביישובים הערביים, לרבות סבסוד של פיתוח תשתיות בקרקע ות פרטיות ובקרקעות מדינה .
הממשלה ייעדה בהחלטות האמורות כ -160 מיליון ש"ח לסבסוד פיתוח קרקע מדינה וכ -100 מיליון ש"ח לסבסוד פיתוח קרקע פרטית.
בשנים 2010 - 2014 מומשו כ-40% בלבד מהתקציב (כ-66 מיליון ש"ח) שהוקצה לסבסוד פיתוח תשתיות בקרקע מדינה.
אחת הסיבות העיקריות לכך היא חוסר הצלחה בשיווק של קרקעות מדינה.
מימוש התקציב לסבסוד פיתוח תשתיות בקרקע פרטית היה בחלק מהיישובים נמוך ואף אפסי.
לדוגמה, בנצרת , אום אל-פחם, סח'נין ועראבה מומשו כ -11 מיליון ש"ח מתקציב בסך כ -31 מיליון ש"ח שהוקצה ליישובים אלה; ובכפר קאסם, קלנסווה, כפר כנא ועין מאהל לא מומש כלל תקציב בסך כ-14 מיליון ש"ח שהוקצה להם.
יצוין כי בהחלטה922 תקצבה הממשלה את סבסוד הפיתוח של קרקעות מדינה המשווקות ביישובים הערביים, אך לא סיפקה כלים לעידוד פיתוח הקרקעות הפרטיות.
יוצא אפוא כי הממשלה קיבלה החלטות בעניין פיתוח קרקעות ביישובים הערביים והקצתה ליישומן תקציב נכבד, אולם הלכה למעשה נוצל רק חלק מהתקציב, והקרקעות ביישובים אלה לא פותחו כמצופה.
על צוות ההיגוי לבחון דרכים נוספות להאצת הפיתוח של קרקעות מדינה ביישובים הערביים, וכן לבחון דרכים נוספות לקידום הפיתוח של הקרקעות הפרטיות כדי לעודד את בעלי הקרקעות לבנות עליהן יח"ד.
58 ]נוסח חדש[ פקודת העיריות ו ]נוסח חדש[ פקודת המועצות המקומיות.
קידום פיתוח קרקעות ביישובים הערביים .
הסכמי גג עם רשויות ערביות: באוקטובר 2013 קיבלההממשלה החלטה שהטילה על משרד האוצר , על משרד הבינוי ו על רמ"י לחתום עם רשויות מקומיות על הסכמי גג בדבר שיווק קרקעות לבנייה למגורים בשטח השיפוט שלהן (להלן - הסכמי גג)59.
נקבע שהסכם גג ייחתם עם רשות מקומית שבנוגע לתחום שיפוטה קיימות תוכניות מפורטות מאושרות (או תוכניות ש צפויות להיות מאושרות בתוך 18 חודשים מיום חתימת ההסכם) אשר מכוחן ניתן להוציא היתרים ל בנייה בהיקף שלא יפחת מ - 5,000 .
יח"דבהסכמי גג מקצה המדינה מראש קדם-מימון60 להקמתתשתיות נדרשות - "תשתיות-על" (דרכים ראשיות, מחלפים ומערכות ביוב אזוריות ) ו"תשתיות צמוד ות" (מגרשים ציבוריים, מדרכות ושבילים ומבני ציבור ) - וכן לשדרוג תשתיות קיימות בתחום השיפוט של הרשויות המקומי ות.
אשר ל רשויות המקומי ות, הן מתחייבות בהסכמים לשווק קרקעות למגורים ולהוציא היתרי בנייה בזמן קצוב שנקבע בהסכ מים.
החלטה 922 הנחתה את משרד האוצר ואת משרד הבינוי לפעול לאיתור רשות מקומית ערבית שאיתה יהיה ניתן ל התקשר בהסכם גג , לפי התנאים הקבועים בהחלטות הממשלה בנושא.
משרד הבינוי מצא שבאותה העת (שנת 2015 ) הייתה עיריית טמרה היחידה שעמדה בתנאים לחתימת הסכם גג, והוא פעל לחתימת ההסכם עם העירייה.
ואולם העירייה סירבה לחתום על הסכם כאמור וכן סירבה לחתום על הסכם אסטרטגי, זאת בשל המחלוקת בינה לבין משרד הבינוי בעניין התוכנית הנוגעת למתחם טמרה, כאמור.
נכון למועד סיום הביקורת טרם נחתם הסכם גג עם רשות מקומית ערבית.
משרד הבינוי מסר כי הוא מקדם התקשרות בהסכם גג עם הרשות המקומית ג'דיידה -מכר לבניית המתחם בגבעות טנטור.
אגף תקציבים מסר בתשובתו מנובמבר 2018 כי הכלי שניתן בהחלטה 922 בנוגע לחתימה על ההסכמים האסטרטגיים הוא כלי העשוי לספק את הפתרונות המתאימים לפיתוח תשתיות ולקי דום בנייה בהיקף נרחב ביישובי המיעוטים.
משרד מבקר המדינה מעיר לצוות ההיגוי כי הסכמי הגג מאפשרים להקצות תקציב קדם מימון להקמת תשתיות הפיתוח בשונה מההסכמים האסטרטגיים וגם הממשלה כאמור סברה כי יש מקום לקדמם במקביל להסכמים האסטרטגיים, ולפיכך על צוות ההיגוי לעקוב אחר התקדמות הנושא.
59 'החלטה מס 768 /(דר29 ), בעניין "הסכמי גג עם רשויות מקומי ות לטובת הסרת חסמי שיווק ופיתוח".
60 משרד האוצר מקצה לרשות המקומית תקציב למימון עבודות הפיתוח שבאחריותה לפני שיווק הקרקעות, על מנת לאפשר את בניית יחידות הדיור.
משרד הבינוי והשיכון |587 .
הצורך בגביית היטלים לפיתוח קרקעות פרטיות: רשויות מקומיות המבקשות לפתח קרקעות פרטיות חייבות בין השאר להחזיק ביכולת כלכלית למימו ן הפיתוח.
במצב החוקי הקיים המקור למימון פעולות הפיתוח הוא היטלי פיתוח ואגרות שהרשות המקומית מטילה באמצעות חוקי עזר עירוניים.
כאמור, צוות 120 הימים מצא כי ברוב הרשויות המקומיות הערביות אין חוקי עזר עירוניים המאפשרים גביית היטלי פיתוח מבעלי קרקעות פרטיות.
אשר לרשויות שיש בהן חוקי עזר כאלה, התעריפים של היטלי הפיתוח שנקבעו בחוקי העזר הם לרוב נמוכים ואינם מאפשרים את מימון עלויות פיתוח הקרקע.
בשל כך החל אגף תקציבים לקדם שינוי חקיקה, ולפיו הסמכות לגביית היטלי הפיתוח תהיה נתונה לממשלה ולא לרשות המקומית.
באוקטובר 2016 יזם אגף תקציבים הצעת חקיקה בסוגיית דמי הפיתוח, ולפיה תוטל על הרשויות המקומיות חובה לגבות דמי פיתוח של נכסי ם שמיועדת בהם בנייה חדשה בסכום שייקבע בתקנות.
בנובמבר אותה שנה אושרה ההצעה בקריאה ראשונה בכנסת.
אגף תקציבים מסר בתשובתו כי בנובמבר 2018 הייתה ההצעה לשינוי החוק שצוינה לעיל מונחת על שולחנה של ועדת הפנים של הכנסת.
בניית מוסדות ציבור לפי החלטה 922 .
אי-ביצוע תשלומים מהתקציב שהוקצה: בהחלטה 922 הקצתה הממשלה750 מיליון ש"ח לשנים 2016 - 2020 , לשם בניית מוסדות ציבור ביישובים הערביים: עבור שנת 2016 הוקצו200 ;מיליון ש"ח עבור כל אחת מהשנים 2017 - 2019 הוקצו150 מיליון ש"ח; ועבור שנת 2020 הוקצו100 מיליון ש"ח.
ועדת ההיגוי החליטה כי 40 מיליון ש"ח מהתקציב האמור יוקצו לבניית מוסדות ציבור ביישובי הבדואים בצפון (שאינם נכללים בהחלטה).
ההקצאה בעניין זה ליישובים הערביים הייתה אפוא 710 .
מיליון ש"ח מנתונים שמסר משרד הבינוי למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנת 2016 אישר משרד הבינוי תקציב בסך 192 מיליון ש"ח לבניית מוסדות ציבור ובשנת2017 אישר תקציב בסך144 .
מיליון ש"ח לאותה מטרה נמצא כי במועד סיום הביקורת לא בוצעו תשלומים מהתקציב לשנת 2016 , וכי מהתקציב לשנת2017 שולמו5 :מיליון ש"ח בלבד.
להלן פירוט 588 |דוח שנתי 69ב .
עיכוב בבניית מוסדות ציבור שתוקצבו בתוכנית העבודה לשנת 2016: .
משרד הבינוי החליט כי בניית מוסדות הציבור תיעשה באמצעות שלוש חברות מנהלות שהוא יבחר ויתקצב, וכי במקרים מסוימים תוכל הרשות המקומית לקבל ישירות תקציב לבניית מוסד ציבור.
התקשר משרד הבינוי עם שלוש החברות המנהלות לטענת משרד הבינוי, הליך גיוס החברות המנהלות נמשך זמן רב, והחברות נתקלו עם תחילת עבודתן בעיכובים שהאחריות להם היא של הרשויות המקומיות.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי במועד סיום הביקורת טרם הוחל בבניית מוסדות ציבור מסוג כלשהו באף אחת מהרשויות הערביות שעל פי תוכנית העבודה של משרד הבינוי לשנת 2016 אושר להן תקציב למטרה זו.
משרד הבינוי מסר בתשובתו כי "בכל הפרויקטים מתקדם תכנון והוצאת היתרים נובע מתהליך תכנון ]בבניית מוסדות ציבור[ על מנת להתחיל בביצוע.
העיכוב רישוי זמין]מערכת[ארוך והוצאת היתרים ב61 .
"וחסמים שתלויים ברשות המקומית משרד הבינוי הוסיף כי עד אוגוסט 2018 "שולמו חשבונות בהיקף של כ -14.
מיליון ש"ח" לבניית מוסדות ציבור משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבינוי כי נוכח אי -הקמת מוסדות הציבור שתוקצבו עד כה, עליו להפעיל מנגנון בקרה הדוק על פעילות החברות המנהלות ולסייע להן ולרשויות המקומיות בהסרת חסמים, במטרה להשלים את הקמתם של מוס דות הציבור לפי לוחות הזמנים שנקבעו.
העמסת עלות ההקמה של מוסדות ציבור על מחיר הקרקע במכרזים לשיווק קרקע לבנייה חדשה: כאמור, רמ"י ומשרד הבינוי נוהגים לשווק את קרקעות המדינה בדרך כלל כשהן זמינות לבנייה ולאחר שהכינו תוכניות לפיתוח הקרקעות.
פיתוח ה קרקעות המשווקות ליזמים מבוצע ב שיטת המשק הסגור, כלומר עלויות הפיתוח מועמסות על מחיר הקרקע ונגבות במסגרת שיווקה, והכספים שנגבים משמשים למימון עבודות הפיתוח בידי משרד הבינוי או הרשות המקומית.
הפיתוח כולל בין היתר הקמת תשתיות שונות הדרושות לאזור מגורים, ובכלל זה מוסדות ציבור .
עלויות הפיתוח שהרשות המקומית אינה גובה מכוח חוקי עזר, מועמסות על מחיר הקרקע ו מתחלקות בין המגרשים , לפי גודלם ולפי היקף זכויות הבנייה בהם.
ביולי 2016 החליט צוות ההיגוי כי בניית מוסדות ציבור בשנת 2016 במקומות שמתבצעת בהם בנייה חדשה תמומן מתקציב שהק צתה הממשלה בהחלטה .
מערכת המשמשת את מינהל התכנון משרד הבינוי והשיכון |589 .
922 , במקום העמסת העלויות של בנייתם על מחיר הקרקעות המשווקות.
הדבר היה אמור להוזיל את מחיר הקרקע.
עוד החליט הצוות כי "במידה והתקציב אינו מספיק לשיווקים של ]לבניית מוסדות ציבור במרקם החדש[2016 , אפשרות העמסת חלק מהעלויות של מוסדות ציבור על הקרקע ובכך לנצל טוב יותר את התקציב עבור דברים נוספים".
מבדיקת המכרזים שפורסמו בין אוגוסט לדצמבר 2016 , לאחר החלטת צוות ההיגוי, במסגרת השיווק לבנייה ביישובים הערביים, עולה כי ב -20 מ-22 המכרזים שפורסמו בתקופה זו הועמסו עלויות הקמת מוסדות הציבור על מחיר הקרקע, למרות ההחלטה האמורה של צוות ההיגוי62.
משרד הבינוי מסר בתשובתו כי אי-העמסת העלויות על מחיר הקרקע מצריכה תחשיב כלכלי שיצדיק זאת.
משרד הבינוי הוסיף כי מבחינת הרשות המקומית, אין הבדל בין העמסת עלות הקמת מוסדות הציבור על היזם ובין מימון ההקמה מהתקציב ליישום החלטה 922 , מאחר שהתקציב הלא מנוצל לבניית מוסדות ציבור במקומות שמתבצעת בהם בנייה חדשה יופנה לבניית מוסדות ציבור במרקם הוותיק.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבינוי כי אם הוא סבר שאי-העמסה של עלויות הבנייה של מוסדות ציבור על מחיר הקרקעות המשווקות מצריכה תחשיב כלכלי שיצדיק זאת, היה ראוי שיעלה את הדבר לפני צוות ההיגוי בטרם יפרסם מכרזים אלה לציבור.
אגף תקציבים מסר בתשובתו כי "אמנם נראה שבעת הנוכחית עדיין לא הושגו כלל התוצרים המקווים מהתוכנית הממשלתית, אך יש להצביע על כך שקיים שינוי משמעותי בתחום התוצרים התכנוניים המאושרים.
ואף היקף השיווקים במשרד הבינוי עלה בתקופה האמורה.
יתכן כי ניצול נכון יותר של הכלים בהחלטה על ידי הגורמים האופרטיבים הוא שיביא למימוש של המטרות שנקבעו בהחלטה".
62 לגבי שני המכרזים האחרים (בפסוטה ובג'דידה מכר במסגרתם שווקו 28 יח"ד), חוברת המכרזים שלהם לא כללה פירוט של עלויות הפיתוח, ולא ניתן לקבוע לגביהם אם עלויות הקמת מוסדות הציבור הועמסו על עלויות הפיתוח.
בניית יח"ד ביישובים .