HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
צו יבוא חופשי, התשע"ד-2014 (להלן- צו יבוא חופשי), קובע כי "יהיה יחיד רשאי לייבא את הטובין המפורטים בתוספת הראשונה בלא הצגתו של רישיון יבוא, או לייבא את הטובין המפורטים בתוספת השנייה בלא המצאת אישור או כי הטובין ]רשות המיסים[ עמידה בתנאים, אם הוכח להנחת דעתו של מנהל לא יובאו באמצעות עוסק, הם אינם מיוע דים לצרכי אספקה, יצור או מתן שירותים והם מיובאים בכמות סבירה לשימושו האישי או המשפחתי של אותו יחיד, למעט טובין אשר יבואם אסור לפי צו המכס וטובין אשר צוין לגביהם בתוספת הראשונה או השנייה כי דרישת רישיון ייבוא או המצאת אישור או עמידה בתנאים, לפי העניין, חלה גם ביבוא אישי, ולמעט מוצרי תעבורה לכלי רכב המוגדרים בצו מוצרי תעבורה".
ככלל, מוצר המיובא לפי התנאים בצו יבוא חופשי אינו צריך לעמוד בדרישות חוקיות היבוא (הקבועות בחקיקה ובנהלים שונים) או בצורך להמציא אישורים על עמידה בהן, אלא אם כן נקבע אחרת.
עם זאת, נמצאו כמה קשיים שיפורטו להלן.
קשיים אלו מופו ונבחנו גם על ידי ועדת ההיגוי להמלצות על הסרת חסמים ליבוא אישי (להלן - ועדת גרינברג)15.
אין הגדרה ברורה, בחוק או בנוהל, של המושג "כמות סבירה" במשלוח של יבוא אישי, והדבר נתון להחלטת פקידי המכס.
היעדר הגדרה מאלץ את הצרכן להתמודד בעת ההזמנה עם חוסר ודאות אם המשלוח ייחשב יבוא אישי או יבוא מסחרי.
מגוון מוצרים המיובאים ביבוא אישי צריכים לעמוד בדרישות חוקיות היבוא ודורשים המצאת אישורים מהרשויות המוסמכות16 על עמידה בהן, אם יש חקיקה רלוונטית או הנחיות ספציפיות של הרשויות.
נמצא כי תהליך השחרור של מוצרים אלו אורך זמן רב ועלול להימשך אף כמה שבועות.
מנתונים שקיבלה רשות ההגבלים העסקיים מחברות השילוח17 עולה כי מספרן של חבילות המגיעות ביבוא אישי ומעוכבות מטעמי חוקיות היבוא הוא אומנם מצומצם, אך מספרן קפץ כמעט פי עשרה במהלך התקופה שסקרה רשות ההגבלים (2013 - 2016 ).
בחלק מהרשויות המוסמכות חלה עלייה במשך העיכוב הממוצע והוא נע בדרך כלל בין ארבעה לתשעה ימים.
התנאים ליבוא אישי קבועים בחקיקה ובנהלים שונים.
נמצא כי פעמים רבות לא ברור לצרכן אם מותר להכניס את המוצר ביבוא אישי לארץ, ולחלופין מהן הדרישות ליבוא המוצר.
נמצא כי כאשר צרכן נאלץ להמציא אישורים על עמידה בדרישות חוקיות היבוא לפני שחרור המוצר מהמכס, עלויות הטיפול הפרטני במוצר מגיעות .
15 דוח הוועדה והמלצותיה הוגש בדצמבר2017 (להלן- דוח הוועדה).
16 לפי צו יבוא חופשי, "רשות מוסמכת" היא מי שהוסמך בידי השרשבתחום סמכותו מצויים הטובין הטעונים רישיון יבוא.
17 ,")רשות ההגבלים העסקיים, "ייבוא אישי ככלי לקידום תחרות (טיוטה להערות משרדי הממשלה אוגוסט 2017 (להלן– טיוטת דוח רשות ההגבלים).
לעיתים לעשרות ואף למאות שקלים.
קיימות גם עלויות שחרור שהצרכן אינו צופה אותן.
לטענת כמה חברות שילוח, עלויות אלו גורמות ללקוחות לצמצם את השימוש בשירותיהן18 , דבר הפוגע בתחרות במקטע השילוח ובאטרקטיביות של היבוא האישי עבור הצרכן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי הכלכלה והאוצר ולרשויות המוסמכות כי מכלול החסמים, שגם ועדת גרינברג מיפתה אותם, עלול ליצור תהליך מורכב, יקר ולא כדאי עבור הצרכן, ולכן יש לפשט אותו ולהוזילו ככל הניתן.
חלק מהאתרים הבין -לאומיים אינם מספקים משלוחים ישירים לישראל.
נמצא כי קיימים אתרים המספקים משלוחים לישראל אך עלויותיהם גבוהות וזמני האספקה ארוכים.
ישראל מוגדרת ביעדי השילוח של חברות השילוח הבין-לאומיות בקטגוריה "שאר העולם" ולא בקטגוריה "מדינות אירופה".
שינוי הקטגוריה ל"מדינות אירופה" (בדומה לקפריסין, למשל) עשוי להביא להוזלת עלות המשלוח לארץ19.
פעולות המדינה להסרת חסמים ביבוא אישי .
הממשלה נקטה בשנים האחרונות כמה צעדי מדיניות וחקיקה כדי להסיר חסמים ביבוא אישי ולהגדיל את היקפו.
הוועדה להגברתהתחרות והסרת חסמים בתחום היבוא (להלן - ועדת לנג) עסקה בעיקר ביבוא המסחרי אך כללה בהמלצותיה גם פרק שעניינו היבוא האישי.
הוועדה פרסמה את המלצותיה בנובמבר 201420 .
אלה המלצות הוועדה הרלוונטיות גם ליבוא אישי: מינוי ממונה על חוקיות היבוא במשרד הכלכלה, שירכז את שי נויי האסדרה הנוגעים ליבוא אישי ולחוקיות היבוא; משרדי הכלכלה והאוצר יקימו מערכת ממוחשבת ליבוא אישי שתאפשר לצרכן לבקש אישורי יבוא באופן מקוון והיא תכלול ממשק בין הרשויות המוסמכות, מינהל .
18 השילוח באמצעות חברת שילוח בהכרח יקר יותר מהשילוח באמצעות דואר ישראל ומוביל לכך שהמוצר ייסרק במינהל המכס ויחויב לעמוד בדרישות חוקיות היבוא, אם יש כאלו (ראו להלן בפרק "מקטע השחרור מהמכס").
דוח ועדת גרינברג 20 המלצות הוועדה גובשו כמה חודשים לפני פרסומן ואומצו בהחלטת ממשלה כבר באפריל2014.
משרד הכלכלה והתעשייה |221 .
המכס והצרכנים; תיקון צו יבוא חופשי שיאפשר הנפקת אישור על עמידה בדרישות חוקיות היבוא בתוך שני ימי עבודה וכן הקלה באסדרת היבוא האישי של מוצרים שבאחריות משרדי הבריאות והתחבורה.
באפריל 2014 התקבלה החלטת ממשלה שעניינה הסרת חסמים ביבוא אישי21 (להלן- החלטת הממשלה משנת 2014 .
) המאמצת את המלצות הוועדה בנובמבר 2014 פרסם שר האוצר דאז את צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 2 ), התשע"ה-2014 .
הצו העלה את מחיר הטובין הפטורים ממכס מ-325 דולר ל-500 .
דולר במרץ 2015 ,מונה לראשונה ממונה על חוקיות היבוא במשרד הכלכלה שתפקידו לשמש " צומת לתאום בין -משרדי בכל הקשור לסוגיות הנוגעות לתחום חוקיות היבוא ומדיניות היבוא, לגבש וליישם תכנית עבודה אשר כוללת תהליכים להסרת חסמים בתחום היבוא ולהגברת התחרות"22, ולקדם את ההדרכה וההסברה במטרה להוביל את תחום היבוא לעידן של שקיפות בהעברת המידע מהרשויות לאזרחים ופשטות בהצגת המידע.
משרד מבקר המדינה מצא כי החלטת הממשלה משנת 2014 לא יושמה במלואה.
משרדי הכלכלה והאוצר טרם השלימו את הקמת המערכת הממוחשבת ליבוא אישי, הרשויות המוסמכות עדיין לא השלימו את שינויי האסדרה הנוגעים ליבוא אישי ולחוקיות היבוא, וצו יבוא חופשי לא תוקן באופן שתתאפשר הנפקת אישור על עמידה בדרישות חוקיות היבוא בתוך שני ימי עבודה.
בשל חסמים משמעותיים שנותרו בתחום היבוא האישי החליטה הממשלה ביוני 2017 , במהלך תקופת הביקורת, על הקמת ועדה שתמליץ על הסרת חסמים ביבוא אישי, וזאת במטרה להפחית את יוקר המחיה באמצעות יבוא אישי של מוצרי צריכה23 .
על פי ההחלטה, תפקיד הוועדה הוא לבחון את תהליכי היבוא האישי ואת החסמים הקיימים בתחום בהשוואה לנהוג במשטרי חוקיות יבוא בכלכלות מפותחות בעולם.
על הוועדה לעסוק בין היתר בתחומים האלו: הגדרת קריטריון ברור, בכמות או בכסף, בנוגע למוצרים הזכאים לפטור מחוקיות היבוא; הסרת חסמים לצורך אסדרת מסלול יבוא הטובין המיובאים ביבוא אישי, בעיקר מוצרי צריכה; בחינת חסמים המקשים על רכישה באתרי מכירות בחו"ל ועידוד יוזמות חדשות במגזר הפרטי כדי להגביר את נגישות המוצרים מחו"ל לצרכנים בארץ; המשך יישום המלצות הוועדה להסרת חסמים להגברת נגישות המידע על התהליך הכרוך ביבוא אישי, תוך התייחסות לכל הדרישות של הרשויות המוסמכות ושל המכס.
21 'החלטת ממשלה מס1564 מיום13.
22 מתוך אתר משרד הכלכלה והתעשייה www.
23 'החלטת ממשלה מס2754 מיום18.
17 שעניינה הפחתת יוקר המחיה והגברת התחרות ביבוא מוצרים באמצעות יבוא אישי.
עדכניים בנוגע להיקף .
אחידים, וייתכן שכמה .
ועדת גרינברג (2017) .
בעקבות החלטת הממשלה הוקמה באותו החודש ועדת גרינברג.
בראש הוועדה עמדה סגנית הממונה על אגף תקציבים במשרד האוצר, גב' שירה גרינברג, והיו חברים בה מנכ"ל משרד הכלכלה, הממונה על חוקיות היבוא במשרד הכלכלה, נציגי רשות המיסים, נציג הרשות להגבלים עסקיים, נציג נוסף מטעם הממונה על התקציבים במשרד האוצר, נציג משרד התחבורה, נציג משרד התקשורת, נציג משרד האנרגיה, נציג משרד הבריאות ונציג משרד ראש הממשלה.
בדצמבר 2017 הגישה הוועדה דוח סופי לשרים24 , לאחר פרסום המלצות הדוח להערות הציבור.
במועד סיום הביקורת התקבלה החלטת ממשלה25 המאמצת חלק מהמלצות הוועדה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי ועדת גרינברג התבססה בעבודתה על נתונים שונים שקיבלה.
חלק מהנתונים היו נתונים עדכניים מגופים ממשלתיים, כגון משרד הכלכלה (באמצעות חברה פרטית), רשות המיסים ורשות ההגבלים העסקיים26 .
בדוח הוועדה לא הוצגו נתונים ממשלתיים עדכניים בנוגע להיקף היבוא האישי בשנים האחרונות.
נתונים כאמור לא נאספו בידי כל גוף ממשלתי אחר.
גם חלק מהנתונים שהועברו מגורמים לא ממשלתיים לא היו עדכניים.
למשל, הנתונים בתרשים בדוח הוועדה בנוגע לרמת הצריכה הפרטית לעומת השכר השנתי בהשוואה בין-לאומית הם משנת 201127 , והנתונים בתרשים אחר בדוח הנוגע לשיעור יבוא המוצרים לצריכת משקי הבית לעומת סך הוצאות משקי הבית הם משנת 201428 .
עוד עולה כי נתונים רבים ששימשו את הוועדה ופורסמו בדוח שלה התקבלו מגופים לא ממשלתיים שסיפקו נתונים שונים זה מזה, וייתכן שחלקם מוטים.
בתשובתו מאפריל 2018 מסר משרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי למיטב ידיעתו התרשימים מהשנים 2011 ו-2014 מתבססים על נתוני ה- OECD העדכניים ביותר לאותה עת.
הוא הוסיף כי תרשימים אלו אינם נוגעים באופן ישיר לנושא היבוא האישי אלא הם רקע מקצועי לדוח ועדת גרינברג.
24 ועדת ההיגוי להמלצות על הסרת חסמים ליבוא אישי- דוח הוועדה והמלצותיה (דצמבר 2017 .
ראו פירוט על דוח הוועדה בהמשך פרק זה 25 'החלטת ממשלה מס3423 מיום11.
18 שעניינה הסרת חסמים ביבוא אישי כאמצעי להפחתת יוקר המחיה.
26 גופים אלו העבירו נתונים בדבר היקף שוק הקמעונאות המקוון בישראל, כמות הרוכשים בישראל, סל כל ערך היבוא ברשימונים לפי שנים, שרשרת השילוח מאתרי מסחר מקוון, תיאור שלבי השילוח כשהחבילה מגיעה באמצעות הדואר או באמצעות חברת שילוח וכמות החבילות שהגיעה לארץ באמצעות הדואר.
27 'עמ8 לדוח ועדת גרינברג.
משרד הכלכלה והתעשייה |223 .
- לפי הגבוה מביניהם, .
יחידות של אותו מוצר .
משרד מבקר המדינה מציין כי התרשימים המופיעים בדוח ועדת גרינברג, לרבות התרשימים מהשנים 2011 ו-2014 , רלוונטיים לנושא היבוא האישי ומהווים בסיס לקבלת החלטות.
לאור החלטת הממשלה מיוני 2017 בדבר הקמת ועדה שתמליץ על הסרת חסמים ביבוא אישי, מן הראוי היה שהוועדה תאסוף נתונים עדכניים ואובייקטיביים ככל הניתן שיספקו מידע שלם לצורך קבלת החלטות מושכלות.
עיקרי המלצות הוועדה והחלטת הממשלה בעניינה .
"כמות סבירה" תיקבע על פי כלל היבוא האישי: במשלוח כמות של עד חמש יחידות מוצר או עד סכום של 1,000 דולר- לפי הגבוה מביניהם, ולכל היותר עד 30 יחידות של אותו מוצר במשלוח, המוצר המיובא יהיה פטור מדרישות חוקיות היבוא או מהמצאת אישורים על עמידה בהן (מלבד מקרים פרטניים הנדרשים לשם הבטחת בטיחות הציבור).
הקלות יתאפשרו עבור יבוא אישי בכמות גדולה יותר מהנקבע בכלל אם נחה דעתו של מנהל רשות המיסים כי המוצרים יובאו לשימושו האישי או המשפחתי של הצרכן.
בהחלטת הממשלה מינואר 2018 הוטל על שר הכלכלה להתקין צו בנושא יבוא אישי, לא יאוחר מסוף יוני 2018 , ולעגן בו את כלל היבואהאישי, לרבות לצורכי בנייה או שיפוץ בית.
עוד נקבע בהחלטה כי רשות המיסים והרשויות המוסמכות יקבעו כללים הנוגעים לנסיבות שבהתקיימן ניתן יהיה לקבוע כי טובין העומדים בכלל היבוא האישי לא יסווגו כטובין לשימוש אישי או משפחתי.
למנהל רשות המיסים תהיה הסמכות לעכב שחרור טובין מהמכס אם היה לו יסוד סביר להניח כי נעשה שימוש לרעה בכלל הזה לצורך התחמקות מסיווג טובין כיבוא מסחרי.
עוד הוחלט לקבוע רשימה של מוצרים הנמדדים במשקל שלגביהם תיקבע במשקל הכמות שניתן יהיה לייבא ביבוא אישי29 .
זאת ועוד, הממונה על חוקיות היבוא יבחן, בתיאום עם הרשויות המוסמכות, את האפשרות להחיל את כלל היבוא האישי על מוצרים שהוחרגו ממנו, וזאת עד סוף דצמבר 2018.
במועד סיום הביקורת משרד הכלכלה שקד על התקנת צו יבוא אישי שיכלול את העניינים המפורטים בהחלטת הממשלה האמורה.
במרץ 2018 , לאחר מועד סיום הביקורת, פורסם צובנושא יבוא אישי, שנקרא צו יבוא חופשי, התשע"ח -2018 - ,לשימוע ציבורי.
לטענת כמה ארגונים רשימת הטובין האסורים והמותרים בייבוא אינה ברורה ונדרש תיקון לצו.
כך, למשל, בתוספת הראשונה לצו לא ניתן לדעת מהם פריטי המכס מאחר שמצוינים רק מספריהם ובמקרים רבים אין תיאור של הטובין.
29 את רשימת המוצרים וכמויותיהם יגבש משרד הכלכלה, בהסכמת רשות המיסים ואגף תקציבים במשרד האוצר, עד סוף אפריל 2018.
חוקיות היבוא או חובת .
יבוא אישי רק במקרים .
יצירת מדרג ברור לחוקיות היבוא .
הוועדה ממליצה שככלל, דרישות חוקיות היבוא או חובת המצאת אישורים על עמידה בהן תחול על יבוא אישי רק במקרים חריגים.
בהתאם לכך, בהחלטת הממשלה מינואר 2018 ,נקבע כי משרדי הבריאות הכלכלה, התקשורת, האנרגייה, החקלאות והתחבורה יקבעו דרישות בנוגע לסוגי טובין מיובאים שבתחום סמכותם, לפי המדרג הזה: דרגה א'30 - קונים ביבוא אישי של טובין שסווגו בדרגה זו יהיו פטורים מדרישה להמצאת אישור או מעמידה בתנאים כתנאי לשחרור הטובין מהמכס, למעט הצהרת הצרכן בעת קבלת הטובין שהטובין הם לשימוש אישי או משפחתי31 '; דרגה ב- ביבוא אישי של טובין שסווגו בדרגה זו תידרש הצהרה בעת קבלת הטובין לעניין מודעותו של הצרכן לכך שהמוצר לא נבדק בידי הרשות המוסמכת; דרגה ג' - בדרגה זו יסווגו טובין שהרשות המוסמכת מצאה שהם עשויים לפגוע בביטחון הציבור ובבטיחותו של אדם או בריאותו, ולכן הרשות המוסמכת תדרוש לבדוק את המסמכים בנוגע לטובין או לבדוק פיזית את הטובין32 .
בהחלטת הממשלה הוטל על המנהלים הכלליים של הרשויות המוסמכות לפרסם באתרי המרשתת (אתרי האינטרנט) של המשרדים, עד סוף יוני 2018 , טפסים מקוונים שהצרכן יוכל למלא במקרים שבהם נדרש אישור לצורך יבואם ויקבל אישור מקוון.
יצירת פלטפורמת אסדרה נפרדת עבור יבוא אישי .
כאמור, בהחלטת הממשלה מינואר 2018 הוטל על שר הכלכלה להתקין צו בנושא יבוא אישי, ובמרץ 2018 ,לאחר מועד סיום הביקורת, פורסם צו בנושא.
הנגשת המידע לצרכנים .
בהחלטת הממשלה מינואר2018 הוטל על מנכ"ל משרד הכלכלה להנחות את הממונה על חוקיות היבוא להקים בשיתוף רשות המיסים, לא יאוחר מסוף יוני 2018 , אתר שיאפשר לאתר את סוג המוצר שהצרכן מבקש לרכוש ולקבל מידע לגביו בכל הנוגע ל"כמות הסבירה", לדרישות חוקיות היבוא ולאגרות הצפויות.
במהלך הביקורת נמצא כי הממונה על חוקיות היבוא שוקד על בניית מערכת ממוחשבת בעלת ממשק עם רשות המיסים.
המערכת תעבוד באופן הזה: לאחר הקלדת שם המוצר תציג המערכת את פריט המכס הרלוונטי .
ככל הניתן יסווגו הטובין בדרגה זו 31 כמו כן ייבחנו הנסיבות וסוגי המקרים שלגביהם תחול דרישה זו, לרבות ההיקף הכספי.
הצהרה זו תידרש גם ביבוא של טובין בדרגות ב' ו-ג'.
32 ברירת המחדל היאשהבדיקה תיעשה ללא עלות לצרכן.
במקרים שהצרכן יבחר בכך הוא יהיה רשאי לבדוק את הטובין באמצעות מעבדה מוסמכת.
משרד הכלכלה והתעשייה |225 .
ואת כמות המוצרים המרבית שניתן לייבא ביבוא אישי, או שיצוין שעלות המוצרים לא תעלה על הנגזרות מערך היבוא של הטובין (מכס, מע"ם ומס קנייה).
במועד סיום הביקורת טרם החלה רשות המיסים להקים את חלקה במערכת שבו יחושבו עלויות המס הנגזרות.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי ההחלטה על הקמת המערכת הממוחשבת ליבוא אישי, לרבות הממשק עם מינהל המכס, התקבלה כבר בהחלטת הממשלה מאפריל 2014.
עידוד תחרות במקטע השילוח לשיפור השירות לאזרח ביבוא אישי .
במסגרת רשימוני יבוא נגבות אגרות לפי הוראות תקנות המכס ונגבים תעריפים נוספים אם השילוח נעשה באמצעות חברות השילוח.
עלויות אלו מגיעות לעיתים למאות שקלים ופוגעות בכדאיות הכלכלית של העסקה.
בהחלטת הממשלה מינואר 2018 נקבע כי הממונה על חוקיות היבוא יאסוף מידע על חברות השילוח לא יאוחר מסוף דצמבר 2018 ,.
הממונה יבדוק בתוך 180 יום מיום עליית מערכת "שער עולמי" של רשות המיסים, אם המערכת סיפקה מענה להבדל בין יבוא דרך האוויר, המאפשר שחרור קולקטיבי של הטובין, ובין יבוא דרך הים, המאפשר רק שחרור פרטני של הטובין.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בינואר 2018 עלתה מערכת "שער עולמי" לאוויר.
אולם אף שהמערכת אמורה לטפל בכל המוצרים המיובאים לארץ, בשלב זה עד להתייצבותה היא מטפלת ביבוא מסחרי בלבד.
בתשובתה מאפריל 2018 מסרה רשות המיסים למשרד מבקר המדינה כי בימים אלו היא פועלת להתייצבות מערכת "שער עולמי" .
הרשות הדגישה כי המערכת אומנם תכלול מחשבון יבוא ותאפשר הגשת הצהרת יבוא ללא סיוע סוכן מכס, דבר שיחסוך בעלויות, אך היבואן יצטרך לטפל בתהליכים הלוגיסטיים הנוגעים בין היתר לשילוח, לאיתור ולאחסון של המטען, דבר שיעמיד בספק את כדאיות השימוש במערכת ליבואן.
בתשובתו מאפריל 2018 מסר משרד הכלכלה למשרד מבקר המדינה כי נערכת בדיקה בנוגע להבדלים בין השחרור ממכס בשילוח דרך האוויר ובין השחרור בשילוח דרך הים.
מערכת "שער עולמי" עדיין נמצאת בשלבי הטמעה, ונראה שהבדיקה אם המערכת נותנת מענה להבדל בין שני סוגי השילוח תארך זמן רב יותר מהקבוע בהחלטת הממשלה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המיסים כי עליה להסדיר בהקדם את נושא היבוא האישי במערכת "שער עולמי", וזאת כדי שהממונה יוכל לבדוק אם המערכת מספקת מענה להבדל בין שחרור קולקטיבי של טובין המתאפשר ביבוא דרך האוויר ובין שחרור פרטני המתחייב ביבוא דרך הים.
הנספחים הכלכליים במשרד הכלכלה יפעלו מול מטות השילוח הבין - לאומיים כדי לשנות את קטגוריית השיוך של מדינת ישראל33 ולהוזיל את עלות השילוח אליה.
בטיוטת הדוח שלה מאוגוסט 2017 המליצה רשות ההגבלים העסקיים להפנות משאבים לגורם שיקים ויפעיל מרכז לוגיסטי משמעותי בישראל שירכז הזמנות מיבוא אישי ויפעיל מערך הפצה ארצי.
הרשות הוסיפה בטיוטת הדוח כי שיתוף פעולה בין חברות השילוח במקטע של "המייל האחרון" יוכל לפתוח את "צוואר הבקבוק" הקיים בדואר ישראל ולתרום לירידת המחירים.
לפיכך, היא הבהירה כי תבחן בחיוב בקשות לשיתופי פעולה בתחום.
הוועדה המליצה שהרשות, אגף התקציבים במשרד האוצר והממונה על חוקיות היבוא יבחנו את הצורך ואת הדרכים לתמרץ הקמת מרכזים לוגיסטיים או שיתוף של מרכזים לוגיסטיים בין חברות השילוח כדי לייעל את מקטע "המייל האחרון"34.
בהחלטת הממשלה מינואר 2018 נמסרה הודעת שר האוצר ולפיה כדי להגביר את התחרות בין חברת הדואר לחברות השילוח, הוא הנחה את גורמי המקצוע במשרדו להגיש לוועדת האגרות הבין-משרדית בקשה לבחון אפשרות לשנות את אגרות תפעול המחשב ואגרות הביטחון שרשות המיסים גובה בתחום היבוא האישי, וזאת עד סוף מרץ 2018 .
בתשובתה מאפריל2018 מסרה חברת הדואר למשרד מבקר המדינה כי כדי להתאים את החברה ואת שירותיה לסביבה העסקית החדשה היא השקיעה רבות וביצעה פעולות שונות ללא כל תמיכה ממשלתית או תמיכה אחרת.
לטענתה, אין כל הצדקה לכך שמשאבי המדינה יושקעו בהקמת תשתיות דומות עבור חברות שילוח בין-לאומיות עתירות משאבים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כדי לעודד את התחרות בין חברת הדואר לחברות השילוח לא די בשינוי האגרות שרשות המיסים גובה ונדרשות פעולות נוספות, כדוגמת אלה שהציעה רשות ההגבלים העסקיים.
"כיום קטגוריית השיוך של מדינת ישראל היא "שאר העולם" ולא "מדינות אירופה 34 לעניין זה ראו להלן את תת-הפרק "מקטע שחרור הטובין מהמכס".
משרד הכלכלה והתעשייה |227 .
בפברואר2018, ל אחר מועד סיום הביקורת, פורסם כי חברה מסחרית הודיעה על הקמת מרכז לוגיסטי שישתרע על שטח של 6,000 מ"ר וישמש לקליטת מוצרים מאתרי מסחר מקוון.
מיקומו של המרכז הלוגיסטי, בסמוך לנמל התעופה בן-גוריון (להלן - נתב"ג), נבחר כדי לקצר את זמני אספקת המוצרים ללקוחות, אף ל יום נחיתת המוצר בארץ.
פרסום זה מצטרף לפרסום בתקשורת ביולי 2018 ולפיו חברת Amazon ניהלה מגעים עם כמה חברות שילוח ישראליות וזאת כדי לדון, ככל הנראה, בשיפור ובהתייעלות של מערך המשלוחים של החברה בישראל.
החברה מוכרת ללקוחות מ-180 מדינות, באמצעות109 מחסני שילוח הפרוסים ברחבי העולם.
קיים פער בין ההמלצה בטיוטת הדוח של רשות ההגבלים העסקיים להפנות משאבים להפעלת מרכז לוגיסטי משותף והמלצת הוועדה התומכת בכך, ובין ההתייחסות לעניין זה בהחלטת הממשלה, ולפיה, כדי לעודד את התחרות בין חברת הדואר לחברות השילוח, יש לבחון את האפשרות לשנות את אגרות תפעול המחשב ואגרות הביטחון שרשות המיסים גובה בתחום היבוא האישי.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי האוצר והכלכלה כי לנוכח ההתפתחויות הצפויות במקטע ההפצה עליהם לבחון, בהתייעצות עם רשות ההגבלים העסקיים, דרכים נוספות לעידוד התחרות בין חברת הדואר לחברות השילוח.
רשות המיסים ומינהל המכס .
בהחלטת הממשלה מינואר 2018 הוטל על מנהל רשות המיסים לגבש עד סוף אפריל אותה שנה, בהתייעצות עם הממונה על התקציבים במשרד האוצר, תכנית לפתרון הסוגיות הנוגעות לרשות המיסים ובהן: פישוט מנגנון קבלת ההחזר של מיסי יבוא על מוצר שהוחזר לספָּק בחו"ל והנגשתו לצרכנים; וגיבוש מנגנון שלפיו פטור ממע"ם ביבוא אישי ייקבע לפי מטבעות זרים נוספים מלבד דולר ארה"ב.
כמו כן נקבע בהחלטה כי יש להורות לרשויות המוסמכות שטרם התחברו למערכת מסלו"ל35 .
לפעול לחיבורן למערכת .
איסוף מידע על יבוא אישי והנגשתו .
בהחלטת הממשלה מינואר 2018 הוטל על הממונה על חוקיות היבוא לאסוף מידע כללי בנוגע למגמות ולמדיניות בתחום היבוא האישי, בסיוע הרשויות המוסמכות, לרבות עריכת השוואה בין-לאומית בנוגע לנהוג במדינות מפותחות, .
35 מערכת "מסלו"ל" - מערכת סטטוס לרישיונות ואישורים ליבוא - מאפשרת לכלל היבואנים, היצואנים ועמילי המכס להגיש באופן מקוון טופס בקשה לרישיונות ואישורים מרשויות מוסמכות ולהתעדכן בכל עת במצב הטיפול בבקשה, החל משלב הבקשה ועד לשלב האישור למכס.
ולפרסמו לציבור אחת לשנה.
כמו כן הוטל על הממונה לאסוף מידע על חברות השילוח לא יאוחר מסוף דצמבר 2018 .
המלצות פרטניות בנוגע לחסמים הקיימים ברשויות המוסמכות .
משרדי התחבורה, הבריאות, התקשורת, האנרגי ה והחקלאות מוסמכים לתת אישורים על עמידה בדרישות חוקיות היבוא למוצרים הנוגעים לתחומי אחריותם.
למשל, משרד התחבורה אחראי למתן אישורים למוצרי תעבורה; משרד הבריאות - למזון, לתוספי תזונה ולתמרוקים; משרד התקשורת - למוצרי תקשורת אלחוטיים; משרד האנרג יה - למכשירי חש מל ביתיים; ומשרד החקלאות - למזון ותכשירים לחיות מחמד.
נמצא כי חלק מהרשויות המוסמכות החלו להתאים את יבוא המוצרים שבאחריותן לכלל היבוא האישי, ולצמצם את מספר המוצרים שיש להמציא עבור יבואם לארץ אישורים על עמידה בדרישות חוקיות היבוא.
עוד נמצא כי חלק מהשינויים ד ורשים התאמות בחקיקה ובנהלים הרלוונטיים.
החסרונות ביבוא אישי .
לצד היתרונות המפורטים לעיל תהליך היבוא האישי טומן בחובו גם חסרונות הן לצרכנים הן למגזר הקמעונאי: 1.
היבוא האישי עלול לאפשר גם הכנסת טובין אסורים ומסוכנים לארץ.
יש קושי לאסוף מידע לגבי הנזקים שנגרמו עקב כך ולא ניתן לאמוד את היקפם מאחר ורק חלק מהטובין מועברים לבדיקה על ידי מינהל המכס.
לחוק הגנת הצרכן, התשמ"א -1981 , כמו לחוקים ישראליים אחרים, יש תחולה טריטוריאלית, ולכן הוא מגן על צרכנים שרכשו מוצרים באמצעות חברות ישראליות ובאתרים ישראליים בלבד36 ; 3.
קשייםבמקטע שחרור הטובין מהמכס 37 ; 4.
קשיים בהגנה על פרטיותם של הצרכנים באתרי מסחר מקוון38 .
36 יצוין כי היו מקרים בשנים האחרונות שבהם הוחלו אלמנטים מסוימים של הדין הישראלי ב נוגע לאתרים בין-לאומיים, ובייחוד כאלו המותאמים במיוחד לשפה העברית עבור אזרחים ישראלים.
לעניין זה ראו ת"צ (מרכז) 39292 -04-13 'קלינגהופר נ PayPal Pte.
); ת"צ (ת"א46065 - 09-14 'בן חמו נ Facebook Inc.
זאת ועוד, מפעילים של אתרים בין-לאומיים עשויים להיות כפופים (או להכפיף את עצמם) לסטנדרטים של הגנת הצרכן העשויים להיטיב עם הלקוחות גם בנוגע להגנה הקבועה בחקיקה הישראלית.
"ראו להלן בפרק "מקטע שחרור הטובין מהמכס 38 ראו להלן בפרק "הגנה על פרטיות הצרכן באתרי מסחר מקוון".
משרד הכלכלה והתעשייה |229 .
,המגזר הקמעונאי צריך לשלם מכס, מע"ם ומס קנייה על יבוא מסחרי מחו"ל ואילו היבוא האישי פטור כיום מעלויות אלו.
המגזר הקמעונאי מתמודד גם עם עלויות כגון שכירת חנות ותשלומי חשמל, מים וארנונה, וחנויות הנמצאות בקניון אף מחויבות לשלם שיעור גבוה מהפדיון לבעלי הקניון.
הוצאות אלו מעמידות את המגזר הקמעונאי בתנאי תחרות לא שוויוניים מול היבוא האישי.
קמעונאים טענו, בין היתר לפני ועדת גרינברג, כי מדובר בתחרות לא הוגנת המביאה לידי סגירת בתי עסק ופוגעת בענף המסחר, המעסיק מאות אלפי עובדים.
מהנתונים שהובאו בדוח ועדת גרינברג ניתן ללמוד באופן ברור כי בשנים האחרונות חלה עלייה ביבוא האישי.
משרד מבקר המדינה מצא כי משרד הכלכלה אינו מחזיק במידע הנוגע להיקף הפגיעה במגזר הקמעונאי בשנים האחרונות עקב הגידול ביבוא האישי.
בתשובתו מסר משרד האוצר כי הוא מקדם, עם משרדי ממשלה נוספים, צעדים להגברת כושר התחרות של המגזר העסקי, וזאת באמצעות הסרת חסמים במגזר העסקי וחיזוק כושר התחרות של התעשייה המקומית.
במסגרת התוכנית הכלכלית לשנת 2019 החלו בצעדים להסרת חסמים ביבוא מסחרי של מוצרי תקשורת.
רפורמה זו מתווספת לצעדים נוספים, כגון הפחתת מכסים וביטול מיסי קנייה ליבוא מסחרי של מוצרי צריכה רבים, פתיחה לתחרות של תחום בדיקות היבוא המסחרי, שעד עתה נעשו רק במכון התקנים, וכן "רפורמת הקורנפלקס", שמטרתה לשנות הסדרי יבוא מזון ולאפשר מתן הקלות משמעותיות ביבוא מזון.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה כי מן הראוי שיאסוף נתונים על הנזק הנגרם לקמעונאים כדי לאמוד את היקף התופעה, ככל שזו קיימת, ואת הדרכים להתמודדות עמה.
מן הראוי כי משרד האוצר ומשרד הכלכלה יבחנו אם די בצעדים שהם נוקטים כדי להביא לצמצום הפגיעה במגזר הקמעונאי.
אם לא די בצעדים אלה, ראוי שיגבשו תוכנית להתמודדות הממשלה עם הפגיעה במגזר זה.
מקטע שחרור הטובין מהמכס .
לפי מדיניות הממשלה, גביית המיסים ואכיפת חוקיות היבוא בכל תהליכי היבוא המתקיימים במדינת ישראל נעשות בשערי המדינה באמצעות רשות המיסים (מינהל המכס).
על פי צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין, התשע"ב-201239 , יבוא אישי של מוצרים במחיר עסקה של עד 75 דולר פטור לגמרי ממיסי יבוא40 .
למעט מוצרי טבק, כוהל ומשקאות משכרים 40 הפטור ממס על יבוא אישי במדינות ה- OECD עומד על200 דולר בממוצע, באוסטרליה- 761 דולר, בארה"ב- 800 דולר וברוסיה- 1,187 .
דולר 230 |דוח שנתי 69א .
(מע"ם, מכס ומס קנייה) 41 .
יבוא אישי של טובין במחיר עסקה של76 עד499 דולר פטור ממכס אך כרוך במס קנייה (אם חל) ובמע"ם.
דולר כרוך גם בתשלום מכס להלן בתרשים 3 מפורטת כמות החבילות שהגיעו לארץ בשנים2013 עד2017: תרשים 3 : כמות החבילות שנשלחו מחו"ל, 2017 -2013 .
41 על אף מתן הפטור מינהל המכס דורש לדעת בין היתר מהו משקל החבילה, מהי תכולתה, מי השולח ולמי היא מיועדת.
משרד הכלכלה והתעשייה |231 .
תרשים 4 : )שרשרת השילוח (באמצעות הדואר 232 |דוח שנתי 69א .
במקטע שחרור הטובין מהמכס פועלות בתחום היבוא האישי חברת הדואר (כ-99% מהחבילות), בעיקר באמצעות שירות הצרורות42 הכפוף לאמנת הדואר הבין-לאומית, וחברות השילוח, המספקות בדרך כלל שירות באיכות גבוהה יותר הכרוך בתשלום נוסף, והן כפופות לתקנות מכוח פקודת המכס התואמות תקנות מכס בין -לאומיות.
תהליך שחרור הטובין ממכס אמור לכלול תשלומי מס ואכיפת משטר חוקיות היבוא ללא תלות בזהות המשלח.
מהביקורת עולה כי מינהל המכס מקבל מידע על כל החבילות המגיעות לארץ באמצעות חברות השילוח כבר בטרם נחיתתן (להלן - מידע מקדים).
מערכת הפרופיילינג של מינהל המכס - מערכת ניהול והערכת סיכונים החלה על כל הטובין המיובאים – קובעת סימנים מחשידים (סמ"חים) וסור קת את כל החבילות המגיעות לארץ באמצעות חברות השילוח.
חבילות חשודות43 (כ-3% ) מעוכבות לבדיקה.
עוד עולה כי במשך השנים לא קיבלה חברת הדואר מידע מקדים על החבילות המגיעות לארץ ממינהלי הדואר במדינות זרות ומאתרי מסחר מקוון.
לפיכך, מערכת הפרופיילינג לא סרקה, ועדיין א ינה סורקת , חבילות שהגיעו לארץ באמצעות חברת הדואר, ולכן חבילות אלו כמעט שאינן נבדקות44 .
דהיינו, על רוב הטובין המגיעים לארץ באמצעות חברת הדואר לא נאכף משטר חוקיות היבוא ולא נגבים המיסים הנדרשים.
דוח מבקר המדינה 67א45 מציג נתונים המדגישים את האכיפה הלקויה של מינהל המכס על יבוא אישי באמצעות חברת הדואר.
בדוח זה עלה כי למינהל המכס אין מידע על תכולת הטובין ביותר מ-99% מפריטי הדואר הנכנסים לארץ באמצעות חברת הדואר משום שהיא אינה בודקת פריטים אלו.
פקידי מינהל המכס מבצעים בדיקות מדגם מצומצמות וידניות של פריטי דואר, וככל שכמות פריטי המסחר המקוון המגיעים לישראל דרך חברת הדואר עולה כך פוחת שיעור בדיקותיו של מינהל המכס.
לפי הדוח, היעדר בדיקה גורם לאובדן מס פוטנציאלי בסך של כ-200 .
מיליון ש"ח בשנה מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בשנים האחרונות פנתה חברת הדואר לכמה מינהלי דואר בחו"ל ולכמה אתרי מסחר מקוון כדי שימסרו לה מידע מקדים על חבילות המגיעות לארץ.
בשנת 2015 החלה חברת הדואר לקבל מידע מקדים ממינהל הדואר בארה"ב ומשנת 2017 גם מסין ומהונג-קונג46 .
המידע המקדים הוא לעיתים מידע חלקי ולעיתים אינו כולל מידע הנוגע למכס.
בשנת 2017 החלו כמה אתרי מסחר מקוון להעביר מידע מקדים47 אך רוב החבילות .
42 צרור משקלו עד2 ק"ג וחבילה משקלה עד20 .