HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בדוח 55 ב העיר מבקר המדינה כי "התקציב בישראל איננו משקף במידה הראויה את היעדים שמתכוונים להשיג באמצעות ההרשאה הכספית, ומתכונת הדיווח על ביצוע התקציב אינה מספקת את הנתונים ההכרחיים לבקרה נאותה על מידת השגתם של היעדים"30 ,31 .
נמצא כי תקציב המדינה מקצה כספים למשק המים גם לאחר הרפורמה.
הצעת תקציב משק המים לשנות הכספים 2010 , 2011 , 2012 מסתכמת בכ-1.
6 מיליארד ש"ח בהתאמה בהוצאה; כ -9 מיליוני ש"ח בשנת 2010 וכ-11 מיליוני ש"ח בכל אחת משנות הכספים 2011 ו- 2012 ;בהוצאה מותנית בהכנסה כ-1.
6 מיליארד ש"ח בשנת 2010 וכ-1.
4 מיליארד ש"ח בכל אחת משנות הכספים 2011 ו- 2012 בהרשאה להתחייב.
עם זאת, הכספים שהממשלה מקציבה אינם .
29 מבקר המדינה , דוח שנתי 55ב ( 2005 ), בפרק "תקציב המדינה - תהליך הכנתו ועדכונו", עמ' 207 ,211 ,214.
31 ,מבקר המדינה דוח שנתי 54ב ( 2004 ), בפרק "תקציב המדינה לשנת 2002 'וביצועו", עמ 103 ,110 .
בפרק נאמר כי "על משרד האוצר להציג במפורש בדברי ההסבר להצעות התקציב את סכומי המשתנים המקרו כלכליים העיקריים, את הגדרותיהם ודרכי חישובם ואת ההנחות העיקריות שעליהן מבוססים החישובים, כדי להקל את הבקרה הציבורית על סבירותם".
ניתנים לשם הפחתת מחיר שירותי אספקת המים והביוב לצרכנים, ולכן אינם מופחתים מהסכומים המועמסים על התעריף לצרכנים 32 .
32 על פי סעיף 102 " ,(ג) לחוק ניתנה מתקציב המדינה תמיכה לשם הפחתת מחיר שירות, יופחת סכום התמיכה מכלל העלות המוכרת של אותו שירות לצורך קביעת התעריף, כל עוד ניתנת התמיכה".
הרשות הממשלתית למים ולביוב 259 .
עוד נמצא כי בדברי ההסבר להצעת התקציב את"ק אינו מבהיר את סדר העדיפויות שלפיו מחולק תקציב משק המים ואת המדיניות שלפיה החליט על החלוקה בין מימון משק המים מתקציב המדינה למימונו מהתעריף לצרכן הביתי ולצרכני מגזרים אחרים.
לדוגמה, לא נמצא בהצעות התקציב לשנים 2009 -2010 , 2011 - 2012 הסבר לכך שתקציב משק המים מממן תשלומים לרשויות המקומיות שניהול משק המים הועבר מהן לתאגידים שהקימו, ואילו סבסוד המים עבור מגזרים כמו התעשייה אינו נעשה מתקציב המדינה אלא באמצעות התעריף לצרכן הביתי.
כמו כן, לא נמצא בהצעת התקציב א ו בכל מסמך אחר שהפיץ משרד האוצר, הסבר מדוע חלק מהסבסוד למים עבור החקלאות נעשה באמצעות תמיכה מתקציב משק המים והביוב; בעוד שחלק אחר מהסבסוד נעשה באמצעות התעריף לצרכן הביתי, ועל בסיס אילו נתונים, הנחות, חישובים וסדרי עדיפויות החליט את"ק כיצד לחלק את מימון הסבסוד לחקלאות.
את"ק השיב למשרד מבקר המדינה במאי 2012 כי "בדברי ההסבר ישנה התיחסות נרחבת לכל אחד מתחומי ההוצאה המוצעים.
יחד עם זאת, משרד האוצר לקח לתשומת ליבו את הערת המבקר.
משרד האוצר מכיר בחשיבות שקיפות התקציב וישתדל לשפר את נוסח דברי ההסבר כך שיהיו ברורים עוד יותר לקורא".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שאת"ק יביא לידיעת חברי הכנסת, לפני ההצבעה על תקציב המדינה, הסבר מפורט לעניין סדרי העדיפויות בהכנת הצעת תקציב משק המים והשלכות סדרי עדיפויות אלה על התעריף לצרכנים השונים.
סבסוד בתעריף משמעו הפחתת תעריף המים של צרכן אחד על חשבון העלאתו של התעריף לצרכן אחר.
יצוין כי תעריף החשמל, שאף הוא מסדיר תעריף של שירות חיוני, אינו כולל סבסוד מגזרי33 .
הועלה כי רשות המים קבעה תעריפי מים שבהם מסבסדים צרכני המים הביתיים מגזרים שונים ובהם מגזרי החקלאות והתעשיי ה, וכן חלק מבתי המלון, בתי החולים, המקוואות ובתי המרחץ.
על פי נתוני רשות המים, בשנים 2010 ו- 2011 התעריף לצרכן הביתי מגלם סבסוד למגזרים אלה בסך של כ-831 מיליוני ש"ח וכ- 727 מיליוני ש"ח כולל מע "ם, בהתאמה.
רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה כי את הסבסוד לחקלאות קבעה מועצת הרשות בעקבות הסכם שנחתם ב- 2006 בין המדינה לחקלאים, שאישרה הממשלה, וכי אף הסבסוד לתעשייה נעשה בהתאם להתחייבויות שבין המדינה למגזר זה 34 .
עוד היא מסרה כי "הרפורמה לא יצרה לראשונה סבסוד צולב של מגזרי החקלאות והתעשייה אלא הביאה להפחתתו" במגזר החקלאות, "וביטולו המוחלט… במגזר התעשייה - והכל .
33 על פיחוק משק החשמל, התשנ"ו - 1996 " , התעריףישקף את עלות השירות המסוים, בלא שתהיה הפחתת מחיר אחד על חשבון העלאתו של מחיר אחר ", למעט התחשבות באוכלוסיות חלשות כאמור בסעיף 31 .
א לחוק זה 34 סעיף124 ()יז(א2 ,) לחוק המים קובע כי תפקידי מועצת הרשות כוללים בין היתר, "ביצוע מדיניות הממשלה שיש לה השלכות על משק המים ".
260 דוח ביקורת שנתי63א .
סך הסבסוד למגזרים אלה הגיע בממוצע לכ -1.
1 ש"ח למ"ק כולל מע "ם בשנים 2010 ו- 2011 , בהתאמה.
סבסוד זה היה בשנים אלה כ-10% .
מהתעריף המשוקלל לצרכן הביתי הרשות הממשלתית למים ולביוב 261 .
יוצא אפוא כי בשל סבסודים אלה היה התעריף לצרכן הביתי בשנים אלה גבוה בכ-10% .
מהתעריף המשקף עלות ריאלית מרכז השלטון המקומי מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2012 כי הוא מתנגד ל"סבסוד הצולב הבין מגזרי.
והשתתו על הצרכן הביתי".
במסגרת הרפורמה בתעריפי המים שהחלה בינואר 2010 , וכחלק מהסבסוד המגזרי, פרסה רש ות המים על פני כמה שנים את המעבר של החקלאים והתעשיינים לתעריף מבוסס עלות.
לעומת זה, התעריף לצרכן הועלה באופן חד ובתקופה קצרה ביותר.
עלייה חדה זו שיקפה לא רק את המעבר לתעריף המבוסס על עלות המים שצורכים הצרכנים הביתיים, אלא גם את הסבסוד לחקלאים ולתעשיינים, ש רשות המים העמיסה על הצרכנים הביתיים.
יצוין כי לצרכנים הביתיים אין נציגות במועצת המים (ראו להלן).
התאחדות התעשיינים בישראל מסרה למשרד מבקר המדינה באפריל 2012 כי ההחלטה על פריסת העלאת התעריפים לתעשייה התקבלה "לאור ההבנה כי אין באפשרות התעשייה לספוג עליית מח ירים קיצונית כל כך באופן מידי.
לו היה התעריף עולה בשיעור חד באופן מידי, ללא אפשרות הסתגלות, התאמה והתייעלות, אין ספק שמפעלים עתירי צריכת מים היו נפגעים באופן קשה ביותר עקב תוספת העלות הכבדה, וכושר התחרות שלהם היה נשחק באופן ניכר.
הדבר היה גורם גם, בלית ברירה, להעמסת חלק מתוספת העלות על מחירי המוצרים, דבר שהיה מתבטא גם ביוקר המחיה".
התאחדות חקלאי ישראל מסרה למשרד מבקר המדינה ביוני 2012 כי "היישום ההדרגתי של הצורך בהעלאת תעריפי המים לחקלאות, נובע מכך שהמים מהווים תשומה מרכזית של הגידולים החקלאיים, והחשש שבעלי ית מחירם בשיעור חד פעמי גבוה, רב הנזק מהתועלת, שכן מהלך מעין זה היה עלול להביא לחוסר יכולת שטחים ]בירוא[ של הגידולים לעמוד במחירי המים העולים, ובהמשך הברת נרחבים וצמצום אספקת התוצרת החקלאית הטריה".
עוד נמצא כי כאשר רשות המים נדרשת לממן באמצעות התעריף את הה פרש שנוצר בין ההכנסות המוכרות לבין העלויות המוכרות של חברת מקורות, של תאגידי המים או שינוי במבנה התעריף, היא מעמיסה מימון זה על הצרכנים הביתיים, ו"כנגזרת" 35 ,על התעשייה, ולא על צרכני החקלאות, בתי החולים מקוואות ובתי מרחץ.
לדוגמה: ביולי 2011 תוקן התעריף באופ ן המפחית את התעריף למוסדות עירוניים ולגינון הציבורי.
מימון הפחתה זו הועמס על התעריף הגבוה לצרכן הביתי36.
רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה במאי וביוני 2012 כי "קיימת תשתית להשתת העלויות באופן נאות על כלל הצרכנים (ביתי, תעשייה, חקלאות וכו').
35 לפידברי ההסבר ל כללי המים (חישוב עלויות והכנסות, הכרה בפיתוח מפעלי מים וחובות דיווח החלות על מקורות), התשע״א - 2011 : "על פי העקרונות המוצעים בכללים, תעריפי המים יעודכנו אחת לשנה, החל משנת 2012 .
התעריפים שיעודכנו בכללים יהיו תעריפי המים לצריכה ביתית וכנגזרת מהם התעריפים לתעשייה.
ואולם, תעריפי מים שנקבעו בחוק ובהסכמים עם הממשלה, כגון תעריפים לחקלאות, בתי חולים וכיו"ב לא יעודכנו לפי העקרונות הקבועים במסגרת הכללים הללו, אלא לפי המתווה שנקבע בחוק או בהסכמים, לפי העניין".
36 רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2012 כי הפחתה זו הביאה לכך עומד היום על עלות שירותים אלה".
]למוסדות העירוניים[ "שהתעריף 262 דוח ביקורת שנתי63א .
זאת, מנגנוני העדכון של חלק מהמגזרים הוא איטי יותר מהאחרים.
כלומר בטווח הארוך כל צרכן ישלם את עלויותיו, בטווח הקצר יתכנו שינויים לכאן או לכאן".
היא אף ציינה כי "על אף שנתוני הסבסוד הצולב ידועים.
למרבה הצער, אין הדבר מביא לתגובות משמעותיות של ציבור זה או אחר ביחס לסבסוד זה".
הרשות הממשלתית למים ולביוב 263 .
יוצא אפוא כי העלאת התעריף לחקלאים ולתעשיינים נעשית באופן מדורג ומתפרסת על פני כמה שנים, ואילו הצרכנים הביתיים ספגו עלייה חדה בתעריף בתקופה קצרה ואף נאלצו לממן מכיסם את הפריסה למגזרים האחרים.
רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה ביוני 2012 כי היא "השקיעה ומשקיעה מאמצים מרובים.
על מנת להביא לביטול הסבסוד הצולב.
נמצא כי נתונים כמותיים מדויקים על כל הסבסוד המגזרי המועמס על הצרכן הביתי לא הוצגו לפני מועצת הרשות ולא פורסמו לציבור לפני שהמועצה קבעה את רפורמת התעריפים שהחילה מינואר 2010 .
למותר לציין כי לא ניתן היה לדון בנתונים אלה במסגרת השימועים לציבור שקיימה מועצת הרשות טרם תחילת תחולת הרפורמה.
משרד מבקר המדינה העיר לרשות המים כי מן הראוי שנתונים כמותיים על כל הסבסוד המגזרי יפורסמו לציבור לפני קבלת ההחלטות במועצה, כך שהציבור יוכל למסור את תגובתו לשימוע בין היתר בהתייחס למידע על אופן מימונו של סבסוד זה.
יצוין כי לאחר שקבעה המועצה תעריפים הכוללים סבסוד מגזרי ובמהלך תקופת הביקורת פרסמה הרשות באתר האינטרנט שלה פרטים כמותיים על הסבסוד לחקלאות באמצעות התעריף לצרכן בשנת 2011.
תעריפי המים לאוכלוסיות חלשות .
על פי סעיף 112 לחוק המים, מועצת הרשות מוסמכת, בין היתר, "לדרג את דמי המים לפי מטרות המים, לפי השימושים במים.
או לפי נתונים אחרים - הכל בשים ליכולת התשלום של צרכני המים במטרה פלונית ולתצרוכת המים ]בין היתר[ .
על פי חוק התאגידים, מטרת החוק בין היתר להבטיח כי שירותי המים והביוב יהיו במחירים סבירים37 .
לאורהעובדה כי המים הכרחיים לקיום, קיימת חשיבות לכך שבקביעת מחירי המים תיושם גישה, המביאה בחשבון את צורכיהן של השכבות החלשות ובהן אוכלוסיות מעוטות יכולת, נכים ובעלי מוגבלויות אחרות.
מחקרים שעשה המוסד לביטוח לאומי (להלן - הביטוח הלאומי) באוקטובר 2008 ובפברואר 2010 הצביעו על ההשפעה הרגרסיבית של התייקרות המים במסגרת רפורמת התעריפים, על כך שתוספת הנטל על ההוצאה של העשירונים התחתונים כתוצאה מהתייקרות מחירי המים גדולה יותר מתוספת הנטל על ההוצאה של העשירונים הגבוהים, וכי "התייקרות זו.
מעלה את פער ההכנסות (עומק העוני) בכ-1% ואת חומרת העוני בכ-%3"38.
) לחוק התאגידים 38 חומרת העוני מבטאת את פער ההכנסות של משקי הבית מקו העוני, תוך מתן משקל גדול יותר ככל שפער ההכנסות גדול יותר.
נמצא כי כללי תעריפי המים שקבעה מועצת הרשות במסגרת הרפורמה שהוחלה בינואר 2010 אינם כוללים הנחות או אמות מידה למתן הנחות לאוכלוסיות נזקקות.
לעומת זה, תעריפים אלה כוללים, הרשות הממשלתית למים ולביוב 265 .
כאמור, סבסוד מגזרי המועמס על הצרכנים הביתיים, לרבות האוכלוסיות החלשות יצוין כי בעניין אספקת חשמל, שאף הוא שירות חיוני, נקבעה הנחה לצרכנים הזכאים לגמלת הבטחת הכנסה39.
בדצמבר 2009 העיר משרד מבקר המדינה לרשות בחוות ד עת בנושא קביעת מחיר המים שפרסם (להלן - חוות הדעת) כי ".
בהיות המים מוצר קיומי לכל תושב במדינה, העלאה בשיעור ניכר של תעריפי המים, עלולה לפגוע בצורה קשה באוכלוסיות מעוטות יכולת וחלשות".
עם זאת, "משרד מבקר המדינה רשם בפניו את הודעותיהם של אגף התקציבים במשרד האוצר ורשות המים, בדבר הכוונה להקים צוות מומחים משותף למשרדי הממשלה הנוגעים בדבר, במטרה לבחון את נושא הפיצוי לאוכלוסיות נזקקות כתוצאה מהעלאת תעריפי המים".
בישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת בינואר 2010 אמר מבקר המדינה כי יש לתת את הדעת על השכבות החלשות בחברה הישראלית, אשר צריכות להיות "גורם חשוב מאוד, כאשר דנים בהעלאת תעריפים.
בבדיקת המעקב שעשה משרד מבקר המדינה הועלה כי בינואר 2010 מינו הממונה דאז על את"ק, ד"ר אודי ניסן, ומנהל רשות המים, פרופ' אורי שני, צוות שייתן את הדעת על הממצאים והמסקנות העולים מחוות הדעת.
חברי הצוות היו סגן הממונה על את"ק, מר שאול מרידור, וסמנכ"ל כלכלה ברשות המים, מר גלעד פרננדס.
אף שבכתב המינוי נדרש הצוות להגיש את מסקנותיו עד מרץ 2011, הוא לא גיבש נוסח סופי של מסקנותיו, אלא הגיש טיוטה שאינה נושאת תאריך (להלן - מסמך הטיוטה).
בהתייחסו להערת מבקר המדינה בחוות הדעת בעניין השכבות החלשות, כתב הצוות במסמך הטיוטה, כי ".
בהתאם לעיקרון היסוד של גילום כלל העלות הריאלית בתעריף, קיימת העדפה ברורה לתמיכה כספית (קצבאות) באוכלוסית היעד, על פני סבסוד תעריף המים לאוכלוסיה זו (סובסידיה לנצרך ולא למצרך)".
במכתב נלווה למסמך הטיוטה ששלח מנהל הרשות (דאז) לשר האנרגיה והמים באוקטובר 2010 נאמר כי "רשות המים מחוייבת על פי חוק לקבוע תעריפי מים מבוססי עלות אלא אם כן מופנה תקציב מדינה לטובת הפחתת התעריפים".
בהחלטת ממשלה מאוקטובר 201040 נקבע, בנוגע לש כבות החלשות, כי "ככל שתחליט הממשלה בדבר סיוע לאוכלוסיות, הסיוע האמור יהיה מתקציב המדינה ויועבר באופן ישיר ולא בדרך של סבסוד תעריפי מים".
אולם נמצא כי בפועל הממשלה לא נתנה לשכבות החלשות פיצוי או סבסוד מתקציב המדינה, למעט עדכון קצבאות המחיה של הביטוח הלאומי לפי מדד המחירים לצרכן.
התמיכות במחירי המים שנתנה הממשלה בתקציב המדינה יועדו ברובן לחקלאות, למפעלי השבה וביוב ולמענקי התאגדות לרשויות המקומיות ולתאגידים41 .
, ולא לשכבות החלשות את"ק מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2012 כי לדעתו הצמדת קצבאות הביטוח הלאומי למדד המח ירים לצרכן מביאה לכך ש"עליה בתעריפי המים, ככל שהיא .
39 כמפורט בסעיף31 א לחוק משק החשמל, התשנ"ו- 1996.
40 'החלטת ממשלה מס 2348 מ- 24.
10 בנושא "עקרונות לניהול משק המים בישראל".
41 משרד האוצר, "עיקרי התקציב ותכנית תקציב רב -שנתית", לשנות הכספים 2009 - 2010 ולשנות הכספים 2011-2012 .
בהצעות התקציב לשנות הכספים 2010 , 2011 ו- 2012 תקצבה הממשלה תמיכות במחירי המים בסך של כ-214 ,מיליוני ש"ח128 מיליוני ש"ח, וכ-165 מיליוני ש"ח, בהתאמה.
זאת, נוסף על תמיכות לתאגידים שנתנה הרשות, ונוסף על תקצוב מפעלי מים וביוב מתקציב המדינה בסעיף תקציבי נפרד.
משפיעה על יוקר המחיה, אמורה לבוא לידי ביטוי בעליית המדד אשר בתורו יביא לעליה בקצבאות בשיעור דומה".
עוד מסר את"ק, כי "הגידול בקצבאות הזקנה, השלמת ההכנסה וקצבאות הילדים במהלך השנים 2009 -2010 גדול יותר מתוספת הנטל על השכבות החלשות בעקבות העליה בתעריפי המים".
הרשות הממשלתית למים ולביוב 267 .
אולם ממסמכי הביטוח הלאומי הועלה כי עדכון הקצבאות בהתאם למדד המחירים לצרכן לא נתן פתרון של ממש לגידול בפערי העוני בעקבות התייקרות מחירי המים.
זאת, מכיוון שרק חלק קטן מהנמצאים במעגל העוני 42 מקבלים קצבאות מחיה.
כמו כן, מסר הביטוח הלאומי למשרד מבקר המדינה באפריל 2011 כי העדכון למקבלי קצבאות אלה בשיעור השינוי במדד המחירים לצרכן, המתבצע פעם בשנה, אינו מביא בחשבון את העובדה שמשקל הוצאות המים והביוב בקרב האוכלוסייה המצויה במעגל העוני גדול יותר, גם כשסכומי ההוצאה האבסולוטיים זהים ליתר האוכלוסייה.
רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 , כי לדעתה הנחות לאוכלוסיות חלשות "מחייבות ביטוי מפורש בחקיקה".
יצוין כי במהלך שנת 2010 הוגשו הצעות חוק פרטיות שונות על ידי כמה חברי כנסת, שעיקרן מתן הנחות בתעריפי המים לאוכלוסיות נזקקות, אולם הרשות המליצה להתנגד להן בהיעדר מימון תקציבי, והממשלה לא תמכה בהן 43 .
בישיבת הוועדה לפניות הציבור של הכנסת מנובמבר 2011 סיכם יו"ר הוועדה, ח"כ דוד אזולאי, בין היתר, כי "הוועדה פונה לרשות המים לקבוע מנגנון להנחות עבור אוכלוסיות נזקקות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד האוצר ומשרד האנרגיה והמים, בשיתוף רשות המים והמוסד לביטוח לאומי, יבצעו עבודת מטה מעמיקה שתבחן את הצרכים של השכבות החלשות והדרכים לסייע להן במטרה להביא לצמצום פערי העוני שעל פי נתוני הביטוח הלאומי נוצרו בעקבות העלאת התעריפים .
מן הראוי כי עבודת מטה זו תוגש לשר האוצר ולשר האנרגיה והמים , וכי הם יבחנו את הצורך ליזום דיון בממשלה לתיקון הליקויים שהועלו בחוות הדעת ובדוח זה.
אם יידרש ליזום הליך חקיקתי כדי לסייע לשכבות אלה, מן הראוי שמשרד האוצר ומשרד האנרגיה והמים יפעלו לייזומו ולקידומו.
שר האנרגיה והמים, מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מאפריל 2012 כי הוקמה ועדה המטפלת בנושא איתור אוכלוסיות הזקוקות לסיוע מיוחד בגין תעריף המים.
המוסד לביטוח לאומי מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מאפריל 2012 כי הוא "ישתף פעולה, ככל שיידרש, עם משרד האוצר ומשרד האנרגיה והמים, על מנת להשיג את המטרה של הפחתת הנטל על האוכלוסיות החלשות וצמצום פערי העוני שנוצרו בעקבות העלאת התעריפים".
נכים ובעלי מוגבלויות : צרכי השימוש במים של הנכים ובעלי המוגבלויות עשויים להיות גדולים מאלה של יתר האוכלוסייה.
נמצא כי התעריף שקבעה רשות המים אינו מביא בחשבון צרכים אלה.
ביולי 2010 קראה ועדת הכספים של הכנסת "למציאת פתרון מידי למצוקת מחירי המים לנכים, אשר בשל מצבם היחודי זקוקים למכסת מים אישית גבוהה מהרגיל".
בפברואר 2011 ,מסרו מנהל הרשות דאז .
42 יצוין כי על פי נתוני הביטוח הלאומי לשנת 2009 , שיעור המשפחות המקבלות הבטחת הכנסה מכלל האוכלוסייה בישראל הוא 3.
5% ממשקי הבית שנמצאים במעגל העוני.
43 יצוין כי באוקטובר 2010 החליטה מועצת הרשות לפרסם לקראת שימוע תיקון לכללי תאגידי מים וביוב (אמות מידה והוראות בעניין הרמה, הטיב והאיכות של השירותים שעל חברה לתת לצרכניה), התשע"א- 2011 , ובו בין היתר הוראה לתאגידים בדבר קביעת הסדר תשלומים לצרכנים מעוטי יכולת.
למועד סיום הביקורת טרם תוקנו הכללים כאמור.
268 דוח ביקורת שנתי63א .
פרופ' אורי שני, והיועצת המשפטית של הרשות, גב' חנה פרנקל, במועצת הרשות כי ראש הממשלה הנחה את הרשות, בין היתר, "לתת הנחה לנכים שתתבטא.
בכמות גדולה יותר בתעריף הנמוך".
בנייר עמדה שהכינה הרשות במרץ 2011 " נאמר בהקשר זה כילרשות המים אין את הידע המקצועי הרלוונטי על מנת לקבוע את הקריטריונים לקביעת ההפחתות, ו לדעת הרשות מן הראוי שגוף מקצועי (כדוגמת המוסד לביטוח לאומי) הוא זה שיהיה הרשות הממשלתית למים ולביוב 269 .
אמון על קביעת אמות מידה ברורות וחדות לצורך זה".
אולם רשות המים לא פנתה לביטוח הלאומי כדי לקבל את עמדתו בעניין צורכי השימוש במים של נכים ובעלי מוגבלויות אחרים.
בישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת שהתקיימה במרץ 2011 מסר מנהל הרשות בפועל דאז, מר עודד פיקסלר, כי הרשות מכינה נוהל לגבי אוכלוסיית הקשישים ואוכלוסיית הנכים, אך יישומו מותנה בקבלת תקציב.
ביוני 2011 הוא פרסם לספקים מקומיים ולתאגידים הודעה (להלן - ההודעה) ולפיה, "בימים אלה מתגבש הסדר בין משרד האוצר לבין רשות המים למתן הקלות לנכים בתעריפי המים בדרך של הגדלת הכמות המוכרת לנכה".
אולם עד מועד סיום הביקורת ועדכון הנתונים, אפריל 2012 , אף שחלפה כשנה מאז הצהרותיו של מנהל הרשות בפועל דאז בדבר הכנת נוהל כאמור, טרם פרסמה הרשות נוהל בעניין הנחות או ה גדלת הכמות המוכרת לנכים או לקשישים.
לטענת הרשות, אי -פרסום הנוהל נבע מהיעדר תקציב לצורך מתן ההנחות.
עם זאת, ביקש מנהל הרשות בפועל דאז מספקי המים והתאגידים בהודעה "להקפיא זמנית" נקיטת הליכי גבייה כנגד נכים בגין אי -תשלום חיובי מים וביוב, "עד ליום 1 באוגוסט 2011 לגיבוש ]עד[ או ההסדר ופרסומו, לפי המוקדם".
באוקטובר 2011 האריך מנהל רשות המים, מר אלכסנדר קושניר (להלן - מנהל הרשות), את ההודעה בדבר הקפאה זמנית של הליכי הגבייה לנכים עד ה- 31.
במענה לבקשת ועדת הכספים של הכנסת (להלן גם- ועדת הכספים) מאוקטובר 2011, להודיע לה מהי עמדת רשות המים בסוגיית הסדרת מתן תמיכה לנכים בתעריפי המים הודיע מנהל הרשות בנובמבר אותה שנה ליו"ר ועדת הכספים כי לדעת הרשות, כל עוד לא יועמד תקציב ייעודי לכך, "המענה הראוי לתמיכה לאוכלוסיות בעלות צרכים מיוחדים דרך תעריפי המים הוא באמצעות תיקוני חקיקה שיאפשרו עקרונית את התשתית למתן הנחות".
הרשות הציעה כי ההנחה בתעריף תהיה בדרך של הגדלת המכסה המוכרת 44 .
רשות המים אף ניסחה טיוטה ראשונית של תזכיר הצעת חוק בנושא.
בדצמבר 2011 מסר מנהל הרשות ליו"ר ועדת הכספים, כי "רשות המים ערוכה לפעול לקידומה של יוזמת החקיקה לאימוץ מודל לתמיכה בתעריפי המים.
להערכתנו, מעת קבלת ההחלטה בעניין זה יידרשו כ-6-12 ,חודשים ליישומה", וכי ככל "שיימצא מקור תקציבי למתן התמיכות כאמור ניתן לתת לו ביטוי בתיקון החוק באופן שימנע או יקטין את הצורך בהעלאת התעריפים לכלל הצרכנים.
בישיבת ועדת הכספים שהתקיימה במרץ 2012 הצהיר משרד האוצר על הסכמתו לתקצב כ -42 מיליוני ש"ח לצורך הגדלת הכמות המוכרת לנכים.
היועצת המשפטית של הרשות מסרה באותה ישיבה כי להערכתה הרשות תחיל הסדר זה לגבי צריכות מים מיולי 2012 אך אם רשות המים תסבור שלא תוכל לעמוד במועד כאמור, היא תשוב ותעדכן את ועדת הכספים.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד האוצר כי בהודעתו לא צוין אם מדובר בתקצוב שנתי או חד-פעמי, ואף בהודעת רשות המים לא צוין באופן חד - משמעי אם הגדלת המכסה אכן תיושם ביולי 2012 .
עוד העיר משרד מבקר המדינה כי מדובר בהשתהות הנמשכת למעלה משנתיים.
על כן, מן הראוי שמשרד האוצר ורשות המים יפעלו נמרצות ליישום ההסדר למתן הנחות לנכים ולבעלי מוגבלויות בהקדם האפשרי.
בעניין המכסה המוכרת ראו להלן 270 דוח ביקורת שנתי63א .
רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2012 כי "מיד עם הודעת משרד האוצר על כוונתו להעמיד תקציב ייעודי למטרה זו, נערכה רשות ה מים לביסוס המנגנון הנדרש למתן ההטבה לנכים", וכי "נעשה מאמץ מרוכז להספיק להשלים את היישום במועד שעליו הוצהר בפני ועדת הכספים של הכנסת".
ביוני 2012 מסרה רשות המים כי התמיכה תינתן באמצעות תעריפי המים על ידי הכפלת הכמות המוכרת לזכאים, כך שתעמוד על 7 מ"ק לחודש לנפש, וכי "מדובר באוכלוסיה המונה כ- 200-250 .
"אלף זכאים הרשות הממשלתית למים ולביוב 271 .
נכי הרדיפות והמלחמה בנאצים : כבר בשנת 2007 קבע מבקר המדינה45 " כימוטלת.
על מדינת ישראל החובה המוסרית העליונה לדאוג לאלתר לרווחתם של ניצולי השואה".
מדיניות הממשלה לסייע לנכי הרדיפות והמלחמה בנאצים ולהקל עליהם באמצעות הפחתת עלויות שירותים חיוניים, באה לידי ביטוי בין היתר בתקנות משק החשמל (תשלום מופחת לזכאים מקרב נכי הרדיפות והמלחמה בנאצים), התש"ע- 2010 .
אספקת מים היא שירות חיוני בדומה לחשמל כאמור, סמכותו של שר האנרגיה והמים, השר הממונה על ביצוע החוק, מוגבלת בעניינים שבהם מוסמכת רשות המים לקבוע כללים, כמו בנושא תעריפי המים והביוב.
בתזכיר הצעת חוק שהפיץ משרד האנרגיה והמים ביוני 2010 נכתב בדברי ההסבר, בין היתר, כי שר האנרגיה והמים הוא "השר האחראי על משק המים והביוב, אך אין בידיו סמכויות בתחומים שבאחריותו.
ריכוז מיגוון רחב של סמכויות בידי הדרג המקצועי בעניינים הכרוכים בגיבוש מדיניות, ונטילת כל הסמכויות מהדרג המיניסטריאלי האחראי, יוצרים עיוותים קשים וביקורת רחבה".
על כן הציע משרד האנרגיה והמים בתזכיר החוק ה אמור, להעניק לשר האנרגיה והמים "סמכויות וכלים לגיבוש מדיניות בהתאם לאחריותו המיניסטריאלית, ליישומה המיטבי, ולפיקוח על הרשות האחראית לביצועה".
במועד סיום הביקורת ועדכון הנתונים בה, אפריל 2012 .
, טרם הונחה על שולחן הכנסת הצעת חוק בעניין זה נמצא כי בספטמבר 2010 'שלח שר האנרגיה והמים למנהל הרשות (דאז), פרופ אורי שני, מכתב שבו עמד על הצורך הלאומי להירתם לעזרת אוכלוסייה זו בהפחתת תעריפי המים שהיא נדרשת לשלם וביקש "את עזרת הגורמים המקצועיים ברשות המים לצורך הכנת נוסח הצעת מחליטים בנושא לקראת הבאתה בפני הממשלה".
השר ציין כי "עלות ההפחתה הצפויה היא שולית וזניחה, אך משמעותה לציבור ניצולי השואה רבה".
בפועל, אף שחלפה למעלה משנה מאז פניית השר, לא השיבה הרשות על פניית השר, לא הכינה נוסח הצעת מחליטים ולא פעלה בדרך אחרת למתן הנחות במחיר המים לאוכלוסייה נזקקת זו.
היועצת המשפ טית של הרשות, שלטיפולה נמסר מכתב השר, מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה ממאי 2012 כי בהחלטת הממשלה מאוקטובר 2010 שבה נקבע, בין היתר, כי "ככל שתחליט הממשלה בדבר סיוע לאוכלוסיות, הסיוע האמור יהיה מתקציב המדינה.
", ניתן, לטענת היועצת המשפטית, "מענה ישיר וקונקרטי לסוגיה שהעלה השר במכתב.
וברור על פניו שבהינתן החלטת ממשלה כזו אין צורך ואין מקום בהכנת הצעת מחליטים אותה ביקש השר".
עוד היא מסרה שהמענה שלה על פניית שר האנרגיה והמים התבטא בהשתתפותה בדיוני ועדת המנכ"לים ובהכנת הצעת המחליטים האמורה של הממשלה.
משרד מבקר המדינה מעיר ליועצת המשפטית של רשות המים כי החלטת הממשלה בדבר סיוע לאוכלוסיות באמצעות תקצוב והשתתפות היועצת המשפטית בהכנתה, אינן גורעות מחובתה לפעול כפי שביקש השר - להכין הצעת מחליטים ולהביא את הסוגיה לדיון במועצה, וכי היה עליה להסב גם את תשומת לבו של מנהל הרשות דאז לצורך לפעול כאמור.
45 מבקר המדינה, דוח ביקורת על הסיוע לניצולי שואה, אוגוסט 2007.
כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב), התש"ע- 2009 (להלן- כללי חישוב עלות), קבעו כי עד יוני 2011 תעריפי המים לצריכה ביתית יבוססו על שתי מדרגות; מדרגה ראשונה לכמות צריכת מים בסיסית (להלן - הכמות המוכרת) של 2.
5 מ"ק לנפש לחודש, המחויבת בתעריף הנמוך, ומדרגה שנייה לכל כמות נוספת שנצרכת מעבר לכמות המוכרת, המחויבת בתעריף הגבוה.
ביולי 2011 הוגדלה הכמות המוכרת ל -3.
מ"ק לנפש לחודש במועד סיום הביקורת ועדכון הנתונים בה, אפריל 2012 , היההתעריף הנמוך 8.
63 ש"ח למ"ק והתעריף הגבוה -13.
9 ש"ח למ"ק (כולל מע "ם).
בתעריף הגבוה מחויבים גם עסקי מסחר, שירותים וכיו"ב.
לקביעת כמות מים מוכרת המשקפת צריכה חיונית לנפש יש חשיבות רבה.
כפי שעולה ממסמך שהגיש יועץ חיצוני לרשות בספטמבר 2008 , קביעה זו היא "המכשיר הנפוץ העיקרי המאפשר להגן על צרכנים בעלי הכנסה נמוכה", ומאפשר לכל הצרכנים "רמה מינימאלית של שירות בעוד שהצרכנים 'הכבדים' נושאים בעלות האמיתית של השירות".
על פי עמדת המדינה בתגובתה מיולי 2010 לעתירות בהליך משפטי בבג"ץ 46, הכמות המוכרת נקבעה "מתוך רצון להקל על ציבור הצרכנים", ו"המדרגות נותנות ביטוי לעיקרון שהמים הם מצרך חיוני ולכן יש לאפשר אספקת כמות בסיסית במחירים נמוכים.
מדרגות אלה אף יוצרות תמריץ לשימוש יעיל וחסכוני ומושכל במים וצמצום הצריכה הבלתי חיונית".
על אף האמור לעיל, בפועל עבודת המטה שקדמה לקביעת הכמ ות המוכרת שנעשתה ברשות לא הייתה מעמיקה דייה ולא התחשבה במכלול השיקולים, ובכלל זה שיקולים חברתיים -כלכליים ופיזיולוגיים בעניין צריכת המים הנדרשת לנפש.
כך, לא היה בסיס מוצק לקביעת הכמות המוכרת על 2.
5 מ"ק לנפש לחודש במשך שנה וחצי מינואר 2010 ועד יוני 2011, ולקביעתה על 3.
5 מ"ק לנפש לחודש מיולי 2011 .
במהלך הביקורת מסרה הרשות בתשובותיה כי בקביעת הכמות המוכרת של2.
5 מ"ק לנפש לחודש היא הסתמכה בין היתר על פרסומים בין -לאומיים ועל בחינת הצריכה הממוצעת ביישובים חלשים מהבחינה הכלכלית שבהם נמצא כי צריכה זו "נעה בין 2.
5-3 מ"ק לערך" וכי הכמות שנקבעה נמוכה יותר מממוצע זה כדי לעודד חיסכון.
עוד מסרה הרשות כי "אין תורה אחת בנושא זה", וכי "בכל מקרה טווח אפשרי לכמות מוכרת.
מ"ק לנפש לחודש בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי בפרסומים הבין -לאומיים שעליהם הסתמכה הרשות לא נמצאו נתונים, הנחות ושיטת מחקר ואין בהם כדי לבסס כמות צריכה מוכרת של 2.
עוד הועלה שרשות המים מודעת לכך שהמחקרים הללו, שלא נעשו בישראל, מציינים במפורש כי הכמות המוכרת עשויה להשתנות בין היתר על פי רמת החיים, האקלים וגורמים נוספים.
בעניין טענת הרשות כי קביעת כמות מוכרת של 2.
5 מ"ק לנפש לחודש התבססה על בחינת הצריכה הממוצעת ביישובים חלשים מהבחינה הכלכלית - יצוין כי חישוב שעשה משרד מבקר המדינה לממוצע הצריכה ביישובים המוגדרים על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה באשכול הנמוך ביותר מבחינת הרמה החברתית-כלכלית בישראל העלה כי הצריכה הממוצעת של המים בשנים 2008 .
הרשות הממשלתית למים ולביוב 273 .
1 מ"ק לנפש, בהתאמה, ולא2.
5 מ"ק לנפש כפי שקבעה הרשות באותה עת.
בישיבות מועצת הרשות שהתקיימו בפברואר ובמרץ 2011 הועלו הצעות להגדיל את הכמות המוכרת בכ -40% , כך שתהיה 3.
5 "מק לנפש לחודש ואף הצעה להגדילה בשיעור של כ -80% 274 דוח ביקורת שנתי63א .
בישיבה שהתקיימה במרץ 2011 העלה הממונה, מר ישראל עינב, בין היתר את הטענה שלא רק כמות מוכרת של 2.
5 מ"ק אלא גם כמות של 3.
5 מ"ק עשויה להיות נמוכה מדי, ולכן אין הן מעודדות חיסכון.
אף על פי כן, הצוות המקצועי של הרשות לא העלה בישיבות אלה שיקולים המבוססים על נתוני צריכה, נתונים חברתיים -כלכליים 47 , או מודלים חברתיים, כלכליים או אקלימיים המצדיקים את הכמות המוכרת של 2.
גם בישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת שהתקיימה במרץ 2011 , ובה דנה הוועדה בהיקף הכמות המוכרת ובהעלאתה מ -2.
5 מ"ק, לא העלו נציגי רשות המים ונציגי את "ק שיקולים המבוססים על נתוני צריכה, והמצביעים על כך שהכמות המוכרת צריכה להיות כזו או אחרת.