HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אשר להכוונת המו"פ העצמי בתעשיות הביטחוניות, בין היתר באמצעות השתתפות התעשיות .
בעלויות הפיתוח בפרויקטים למשהב"ט, יצוין כי באפריל 2021 הציג צוות תעשיות ביטחוניות .
למנכ"ל משהב"ט את ממצאי הביניים של עבודתו, והמליץ בין היתר להמשיך להכווין את המו"פ .
בדיון בראשות מנכ"ל משהב"ט לגבי ממצאי הביניים של הצוות אמר הכלכלן .
הראשי למעהב"ט כי "בהיעדר מקורות למשהב"ט, משתמשים בתעשיות".
הצוות את ממצאיו הסופיים.
במצגת לדיון זה נכתב כי אחת מהמלצות הצוות היא "המשך ועידון .
הכוונת המו"פ הגנרי בתעשיות" 98.
רפאל מסרה בתגובתה על ממצאי הביקורת כי השתתפות התעשייה בהוצאות הפיתוח כוללת .
הזמנות שבהן נקבע כי ההשתתפות תיחשב להנחה שאותה יש לפרט בהצעה, או שמשהב"ט .
קובע סכום מקסימלי להצעה אף שברור שעלויות הפיתוח גבוהות יותר.
ההשתתפות של רפאל והתע"א בעלויות הפיתוח של ארבעת הפרויקטים שלעיל .
למשהב"ט הייתה בסכום הגבוה פי שישה מסכום ההזמנות של משהב"ט בגין פרויקטים .
השתתפות התעשיות הביטחוניות בעלויות של פרויקטי פיתוח למשהב"ט מגדילה .
את היקף המקורות העומדים לרשותו למימוש נדבכי פיתוח והתעצמות צה"ל, מעבר ל אלה .
מצד התעשיות הביטחוניות - ההחלטה לגבי היקף השתתפותן .
בעלויות הפרויקטים למשהב"ט, נוכח דרישתו, תלויה במשתנים רבים, ובהם: אסטרטגיית .
סל מוצרים, תחרות על פלח שוק, והערכה בנוגע לפוטנציאל המכירות בחו"ל של תוצרי .
הפרויקטים שיאפשרו את החזר ההשקעה במו"פ והשגת רווח.
במימון הפיתוח, המתבצעת בין היתר מתקציבי המו"פ העצמי של התעשיות, משפיעה על .
כיווני המו"פ שלהן, בהתאם לצורכי מעהב"ט.
בהמשך יישום המדיניות של משהב"ט, ולפיה יידרשו התעשיות הביטחוניות להשתתפות .
ניכרת בעלויות הפיתוח בפרויקטים, יש כדי להשפיע על מצבן העסקי בטווח הארוך .
וכפועל יוצא מזה - גם על יכולתן לספק בעתיד פתרונות טכנולוגיים מיטביים למעהב"ט.
במישור הלאומי מדובר בשיקולים ביטחוניים ובשיקולים כלכליים -משקיים, שנדרש .
יצוין בהקשר זה כי מימוש החלטת הממשלה בנוגע להנפקת המניות של התע"א תביא .
לכך ששתיים משלוש התעשיות הביטחוניות הגדולות בארץ יהיו חברות ציבוריות, שעליהן .
לתת דין וחשבון גם לבעלי מניותיהן מהציבור, והן נמדדות על ידי המשקיעים בשוק לפי .
תוצאותיהן העסקיות ולפי מחיר המניות שלהן.
98 כאמור, הדבר עולה גם מיעדי משהב"ט בתוכנית העבודה שלו לשנת2021 וגם מתפקידי מפא"ת כפי שנקבעו בהוראת .
הארגון ופקודת הארגון שלו.
רישיונות שיווק ויצוא בפרויקטים בהם יש השקעה של התעשייה .
בהוראת הארגון של מפא"ת נקבע כי תפקידיו הם בין היתר ייזום וניהול של תוכניות בין ממשלת .
ישראל לבין ממשלות זרות לפיתוח אמל"ח ולהתעצמות (GTG) ; והובלת ועדות מייעצות למתן .
רשיונות שיווק ביטחוני 99.
חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני, התשס"ז-2007, קובע כי פעולות של שיווק ביטחוני ויצוא של ציוד .
ביטחוני טעונות רישיון מאפ"י 100 , האחראי לתחום זה ומוסמך לתת רישיונות שיווק ויצוא ולקבוע .
בחוק נקבע כי שר הביטחון ימנה ועדות מייעצות לאפ"י לצורך מתן המלצה בדבר .
בהמ"ב בנושא "הפיקוח על היצוא הביטחוני" נקבע כי השיקולים .
העיקריים שינחו את הוועדות במימוש ייעודן הם, בין היתר , שיקולים של ביטחון לאומי, מדיניות .
חוץ וסיוע לקידום היצוא הביטחוני101 .
יצוין כי בהתאם להמ"ב, ראש מפא"ת עומד בראש הוועדה .
המייעצת הטכנולוגית הכללית (וטמ"ח) 102 המופקדת על בחינה מקצועית של בקשות לרישיונות .
עוזרת בכירה לוועדה לבחירת מפתחים במפא"ת מסרה למשרד מבקר המדינה כי .
בנוגע להיתרי שיווק לא שוקל מפא"ת שיקולים מסחריים, ואינו מתנה את מתן הרישיונות .
בהתקשרויות מסחריות עם המשרד.
עוד מסרה כי הוועדה אינה מוסמכת ולא נדרשת להבהיר .
למפתחים מהו פוטנציאל היצוא של המערכת.
החלטות התעשיות הביטחוניות אם להשתתף במימון פרויקטי פיתוח למשהב"ט ולהשקיע במו"פ .
ממקורותיה תלויות בין היתר בהערכתן לגבי פוטנציאל היצוא של המוצרים שיפותחו במסגרת .
לדוגמה, בהצעת המחיר שה גישה התע"א למפא"ת לפרויקט מסוים נכתב כי היא מניחה .
בהצעתה שמשהב"ט יאשר בקשות עתידיות של התע"א ליצוא נגזרות של הפרויקט על מנת .
לאפשר לה להחזיר את השקעותיה העצמיות בפרויקט.
גם בהשקעותיה של התע"א במו"פ ממקורותיה לקידום פרויקטים עצמיים לפי שיקוליה העסקיים .
היא נסמכת על הערכותיה בנוגע לסיכויי קבלת היתרי יצוא ושיווק .
בסקר סיכונים תאגידי שביצעה התע"א בשנת 2020 צוינו סיכונים הנוגעים לפעילות מול .
משהב"ט, ובהם הסיכונים האלה: .
• רכישה של מערכת והפיכתה למערכת מבצעית על ידי מעהב"ט היא מקדם שיווק משמעותי .
כישלון בשיווק ו בהחדרת מוצרי התע"א למעהב"ט הוא סיכון שיווקי .
למוצרי התע"א מול לקוחות חו"ל, ב ייחוד נוכח התמיכה הגלויה של מע הב"ט בשיווק .
בפרק זה נעשה שימוש במונחים "היתר" ו"רישיון" באותה המשמעות .
100 :בחוק נקבע כי פעולות אלה טעונות אישור של ה"רשות המוסמכת".
הרשות המוסמכת הוגדרה ככל אחד מאלה .
מנכ"ל משהב"ט או ראש אפ"י שהמנכ"ל הסמיכו לעניין חוק זה או עובד בכיר של אפ"י שהוא לפחות ראש חטיבה .
או יחידה מקבילה לה, שמנכ"ל משהב"ט הסמיכו לעניין חוק זה.
זאת נוסף על שיקולים אחרים, כגון ביטחון לאומי ומדיניות חוץ .
102 בוועדה חברים נציגים של מפא"ת, אפ"י, האגף לייצוא ביטחוני (סיב"ט), אגף ביטחוני-מדיני (אבט"מ), אגף הממונה .
על הביטחון (מלמ"ב), צה"ל ומשרד החוץ.
01 בנושא "הפיקוח על היצוא הביטחוני" נקבע כי רישיון יצוא הוא לרוב מימוש של רישיון שיווק, שניתן .
בשלב מוקדם יותר, והוא מאפשר ביצוע בפועל של יצוא.
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח המוצרים שהיא רכשה; .
• הגבלות על שיווק ויצוא של מוצרים מצד המשרד עלולות לפגוע בכושר התחרות של .
החברה בפעילותה בעולם.
צוות משהב"ט בנושא תהליכי היצוא הביטחוני: צוות לבדיקת תהליכי היצוא הביטחוני .
וייעולם (להלן - צוות יצוא), שמינה כאמור מנכ"ל משהב"ט ביולי 2020 , בחן בין היתראת נושא .
מתן ההיתרים לשיווק וליצוא.
בדוח לסיכום עבודת הצוות מדצמבר 2020 נכתב כיחובה על משהב"ט לעשות ככל שניתן כדי .
לחזק את התעשייה ולאפשר לה להתחרות בשווקים בתנאים הטובים ביותר; כי השוק הביטחוני .
בישראל מוגבל מאוד במשאבים שלו, ולכן כדי להמשיך ולפתח יכולות - התעשיות נדרשות .
להגביר את יכולת הייצור והמכירה מחוץ לגבולות המדינה; וכי כדי לשמר את היכולות הייחודיות .
של התעשייה הישראלית חובה על המשרד לסייע ככל הניתן להגברת היצוא שלה.
כמה בעיות שיש לטפל בהן, ובין היתר: .
• חוסר שקיפות כלפי התעשיות לגבי הסיבות לדחיית בקשותיהן להיתרי יצוא; .
• היעדר מדיניות בנושאים מסוימים הנוגעים ליצוא; .
• תחרות מיותרת בין התעשיות הביטחוניות בנוגע למוצרים שידוע מראש שהמפסיד נותר .
ללא יכולת יצוא עתידית; .
• לתעשייה יש "תחושה כי היא נמצאת במו"מ מול צה"ל או מפא"ת" כדי שתוכל לקבל את .
עוד כתב הצוות כי תהליך מתן רישיונות היצוא אינו מגובה ב"דירקטיבות ברורות", כגון האיזון .
בין התועלת מהיצוא ל"נזק למדינה"; כי הדבר גורם לכך שהתעשיות יחמיצו הזדמנויות עסקיות; .
וכי הצוות ממליץ לקבוע מדיניות ברורה בנוגע למתן היתרי יצוא, להתנהל בשקיפות ולקבוע .
קריטר יונים אחידים לתעשיות בכל הנוגע לעסקאות GTG.
הציג הצוות את ממצאיו והמלצותיו למנכ"ל משהב"ט המנכ"ל קבע כי הצוות יציג .
את העבודה בפורום של ראשי אגפים במשהב"ט (פורום מקס"ם104 ), וכי תוגדר תוכנית עבודה .
מפורטת הכוללת גורם אחראי ולוחות זמנים.
בפברואר 2021 הציג ראש הצוות את הממצאים .
מנכ"ל משהב"ט סיכם בין היתר כי עיקר ההכנסות של התעשיות הביטחוניות .
מקורן ביצוא; כי חיזוק תחום זה מזוהה כקריטי לאיתנותן הכלכלית; כי על משהב"ט לבחון באופן .
רציף את מדיניות היצוא, תהליכים, רגולציה ועוד, כדי לאפשר לתעשיות לייצא ולהרוויח, תוך .
שמירה על האינטרסים הביטחוניים; כי כל פעילות ה -GTG מחייבת את אישורו; כי נדרש לגבש .
עקרונות לעסקאות "יצוא מו"פ"; וכי לצורך כך יוקם צוות בראשות ראש אגף התכנון עד למאי .
מלשכת ראש אגף התכנון נמסר למשרד מבקר המדינה כי הנושא נמצא באחריותהכלכלן .
הראשי למעהב"ט, והטיפול בו טרם הסתיים.
104 פורום בראשות מנכ"ל משהב"ט ובהשתתפות כמה ראשי אגפים במשהב"ט, ובו דנים בנושאי מקס"ם - מכירות, קשרי .
חוץ, סיוע ויצוא ביטחוני והממונה על הביטחון (מלמ"ב).
יצוין כי במצגת מינואר 2021 של מנכ"ל התע"א לצוות אחר שמינה מנכ"ל משהב"ט (צוות .
תעשיות ביטחוניות) צוין כי הבעיות העיקריות שאיתן מתמודדת התע"א הן בין היתר היעדר .
מדיניות יצוא ברורה והגבלות הדוקות מדי על היצוא; וכי מתבקשת מדיניות ברורה ושקופה בנושא .
למתן רישיונות לשיווק וליצוא ביטחוני, לרבות התנאים הנכללים בהם, יש השפעה מהותית .
על פוטנציאל המכירות של התעשיות בעולם, ומכאן - על התשואה הצפויה להתקבל .
מהשקעותיהן בפיתוח; דבר המשפיע על נכונות התעשיות להשתתף במימון פרויקטי .
בהתאם לכך, למתן הרישיונות יש גם השפעות אפשריות משמעותיות .
על המשק בהיבטי תעסוקה ותוצר, וכן על הכנסות המדינה מדיבידנד מהחברות .
הביטחוניות הממשלתיות.
משרד מבקר המדינה מציין את הקמת צוות יצוא ואת הפעולות שנוקט משהב" ט, על פי .
הנחיית המנכ"ל, לטיוב ההליכים בנושא רישיונות היצוא ובפעילות GTG.
,נוכח מסקנות צוות יצוא והחשיבות של הנושא כמפורט לעילמומלץ כי מנכ"ל משהב"ט .
יוודא את מימוש המלצות הצוות בנוגע לקביעת מדיניות ברורה וקריטריונים אחידים למתן .
רישיונות יצוא; כי אלה ייושמו באופן ענייני ושוויוני, וכי ההחלטות בנושא זה ומכלול .
השיקולים הנלווים אליהן יובאו לידיעת התעשיות הביטחוניות, על מנת שהן יוכלו להפיק .
מהם לקחים במסגרת התנהלותן העסקית.
כמו כן, מומלץ שהקריטריונים האמורים .
יתייחסו בין היתר לפוטנציאל היצוא ולתועלות לתעשיות ולמשק ל צורך קידום היצוא .
:לרכש של משהב"ט מהתעשיות הביטחוניות יש חשיבות רבה עבורן בכמה היבטים .
משהב"ט הוא מונופסון בתחום הרכש הביטחוני בישראל ולקוח מהותי שלהן (כ-20% .
מהכנסות התע"א בממוצע בשנים2016 - 2020 מקורן בפרויקטים למשהב"ט); המוניטין .
הבין-לאומי של צה"ל מסייע ביצוא של מוצרים שנרכשו עבורו; פעילותו של משהב"ט .
לשיווק של פרויקטים במתווה GTG ונגזרותיו105 אשר היוו כ-13% מהכנסות התע"א בשנים .
2016 - 2020 ; ופעילותו של המשרד כרגולטור בנוגע לרישיונות שיווק ויצוא, המשפיעה על .
הכנסות התעשייה מיצוא.
נוכח האמור לעיל, רכש של משהב"ט מתעשייה כזו או אחרת עשוי לתרום רבות לעסקיה, .
וכדי לקדם רכש זה - התעשיות הביטחוניות נכונות להציע למשהב"ט הנחות מסחריות .
משמעותיות, והן גם משקיעות ממקורותיהן במו"פ לפי הכוונתו ובהוכחות היתכנות לפי .
התקשרויות של התע"א באופן ישיר עם מדינה זרה, שבהן משהב"ט שימש כגורם מתווך .
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח מומלץ כי משהב"ט, משרד האוצר ורשות החבר ות יפעלו למינוי ועדה לבחינת המדיניות .
בעניין השתתפותן של התעשיות הביטחוניות (ממשלתיות ואחרות) במימון פרויקטי פיתוח, .
ובכלל זה: השפעתה של מדיניות זו על פעילותן השוטפת של התעשיות, על חוסנן .
הפיננסי ומצבן העסקי בטווח הבינוני והארוך, וכן על יכולתן לספק בעתיד מגוון פתרונות .
טכנולוגיים שייתנו מענה לצורכי צה"ל.
עוד מומלץ כי יקבעו ויפרסמו קווים מנחים ומודל .
בתגובתה של רשות החברות מנובמבר 2021 על ממצאי הביקורת היא מסרה כי הקמת פורום .
לבחינת הנושא, שיקיים שיח עם שאר הגורמים, הוא חשוב ונכון; וכי היא תשמח לתרום מהידע .
תשלומים של משהב"ט לתע"א ושל התע"א .
בחוק מוסר תשלומים לספקים, התשע"ז-2017 (להלן- חוק מוסר תשלומים), נקבע כי משרד .
ממשלתי שהתקשר עם ספק בחוזה לביצוע עסקה ישלם את התמורה בעד העסקה לא יאוחר .
מ-45 יום ממועד קבלתהחשבון - אם התקופה לתשלום לספק נספרת ממועד המצאת החשבון, .
או לא יאוחר מ-30 יום מתום החודששבו הומצא לו החשבון - אם התקופה לתשלום לספק .
נספרת מתום החודש שבמהלכו הומצא החשבון למזמין.
עם זאת, בחוק נקבע כי הוא לא יחול .
על עסקאות בין משהב"ט לבין תאגיד אם היקף ההתקשרויות ביניהם, בממוצע שנתי, הוא 500 .
דהיינו, החוק אינו חל על תשלומי משהב"ט לתעשיות הביטחוניות הגדולות, .
יצוין כי סייג זה לתחולת החוק אינו פוטר תעשיות אלה מחובותיהן לפי .
הוראות החוק לעניין מועדי התשלום לספקיהן.
בהמ"ב בנושא "מוסר תשלומים ותשלום ריבית פיגורים" נקבע לגבי תאגיד שהיקף התקשרויותיו .
עם משהב"ט גדול מ- 500 כי מועד התשלום יהיה לא יאוחר מ]בשנה[ מיליון ש"ח-60 ימים .
מהמועד שבו התקבל החשבון במשרד.
עוד נקבע בהוראה כי בגין איחורים בתשלומים מעבר .
למועדי התשלום שנקבעו בה יתווספו לתשלום הפרשי הצמדה וריבית בהתאם להנחיות שנקבעו .
גם בהוראת אגף הכספים (להלן - אכ"ס) בנושא מועדי תשלום נקבע כי מועד הת שלום .
לתעשיות הגדולות (התקשרויות בהיקף שנתי של מעל 500 מיליון ש"ח) הוא60 יום מתאריך .
( בביקורת עלה כי בשנים שנבדקו 2017 - 2020 ) משהב"ט לא פרע את התחייבויותיו .
לתע"א ולרפאל בתוך 60 ימים ממועד קבלת החשבון במשהב"ט בהתאם להמ"ב.
106 יצוין כי גם בגרסה הקודמת של ההוראה נקבע כי מועד התשלום הוא60 יום מתאריך קבלת החשבונית.
להלן נתוני התע"א לגבי מספרם הממוצע של ימי האשראי למשהב"ט בשנים .
2017 - 2020 שהם מעבר למועדים שבהם אמורים היו להתבצע התשלומים107 (להלן ימי אשראי .
לוח3: ,מספרם הממוצע של ימי אשראי באיחור בתשלומי משהב"ט לתע"א .
השנה סכום חשבוניות (מיליוני ש"ח) מספרם הממוצע של ימי אשראי .
(1) ימי האשראי באיחור לשנת 2020 כוללים ימי איחור בתשלום בגין חשבוניות ששולמו עד למרץ 2021 , .
ואינם כוללים את ימי האיחור בגין חשבוניות בסך כ-71.
2 מיליון דולר שלא שולמו עד למועד זה, .
ושימי האשראי באיחור בגינן הם 148 יום.
להלן בתרשים מוצגים הסכומים שמשהב"ט איחר בתשלומם לתע"א ולרפאל בשנים .
107 אכ"ס מסר למשרד מבקר המדינה כי אין לו יכולת להצליב בין נתוני רפאל והתע"א לגבי ימי האשראי וסכום האיחורים .
בתשלומים ובין נתונים מהמערכת שלו מאחר שבוצעו שינויים במועדי החשבוניות במערכת של משהב"ט לצורך .
הסדרי המימון והפקטורינג (בנושא זה ראו בהמשך).
108 ימי האשראי באיחור בגין חובות של משהב"ט שהתע"א המחתה לגוף פיננסי (כמתואר בהמשך) חושבו עד למועד .
109 היקף ההכנסות הממוצע של התע"א ושל רפאל ממשהב"ט בשנים2017 - 2020 היה כ-0.
מיליארד דולר בהתאמה .
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח תרשים 3: ,סכומים שמשהב"ט שילם באיחור לתע"א ולרפאל .
על פי נתוני התע"א ורפאל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהנתונים עולה כי בתקופה שנבדקה (בשנים 2017 - 2020) משהב"ט לא פרע את מלוא .
חובותיו לתע"א ולרפאל במועד110 ; מגמה שהחמירה בשנת2020 .
בפברואר 2020 הסתכמו .
חובות משהב"ט לתע"א ביותר ממיליארד ש"ח; ובמרץ 2020 הסתכמו חובותיו לרפאל .
בביקורת עלה כי משהב"ט לא שילם ריבית בגין האיחורים בתשלומים .
אלה, וזאת שלא בהתאם להוראותיו.
על משהב"ט לעמוד במועדי התשלום שקבע בהוראותיו, ולשלם הפרשי הצמדה וריבית .
לספקיו במקרים שבהם הוא אינו פורע את חובותיו במועדם.
הגורמים לפיגורים בתשלומי משהב"ט לתעשיות הגדולות .
בהוראת הארגון של אכ"ס נקבע כי ייעודו הוא להבטיח ביצוע מיטבי של הפעילות הכספית .
במעהב"ט על פי הוראות החוק וכללי מינהל תקין; וכי בין תפקידיו ומטרותיו לבדוק עמידה .
בכללים המחייבים בעת חתימה על התחייבויות המשרד , טיפול בהסדרי מימון בעסקאות .
משהב"ט וכן ביצוע של תשלומי המשרד בתנאים ובעיתויים המתאימים.
חשב משהב"ט מתמנה לתפקידו על ידי החשב הכללי שבמשרד האוצר (להלן - החשכ"ל), והוא .
בהוראת תקנון כספים ומשק (להלן - תכ"ם)111 נקבע כי חשבי משרדי .
הממשלה מהווים זרוע ארוכה של משרד האוצר במשרדים.
110 למעט בחודשים מאי 2018 - יולי2019 .
, בהם פרע משהב"ט את חובותיו לרפאל במועדם .
111 הוראות תכ"ם הן הנחיות מנהליות שמפרסם אגף החשכ"ל במשרד האוצר.
ההוראות כוללות הנחיות אופרטיביות .
ומקצועיות למשרדי הממשלה, ובהם משהב"ט.
משהב"ט מנהל את פעילותו במסגרת תקציב שנתי שקובעת הכנסת בחוק לכל שנת כספים .
(להלן - תקציב מימון).
זאת בהתאם לחוק יסוד: משק המדינה ולחוק יסודות התקציב, תשמ"ה- .
1985 (להלן- חוק יסודות התקציב) .
בהתבסס על תקציב המימון קובע אגף התקציבים .
במשהב"ט (להלן - את"ק) מסגרות תקציב להתקשרויות שנתיות ורב-שנתיות לגופים במעהב"ט .
(להלן - מערכת ההתקשרויות) 112 .
החשכ"ל מסר למשרד מבקר המדינה בנושא זה כי האיחור בתשלומי משהב"ט לתעשיות .
הביטחוניות נוצר בשל תקצוב יתר במערכת ההתקשרויות המשמשת לצורך הניהול התקציבי של .
משהב"ט, כי האיחור בתשלומים הועצם בשנים האחרונות בגלל קיומה של "שנת תקציב .
המשכי"; כי הוא אינו מרוצה מ רמת הבקרה שיש לחשב משהב"ט כדי לוודא שהמחויבויות .
שהמשרד מקבל עליו תואמות את היקף תקציבו; וכי משרד האוצר מנסה לפתח, בשיתוף עם .
אגף התקציבים של המשרד, כלים להגברת הבקרה על התקשרויותיו של משהב"ט.
חשב משהב"ט מסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2021 כי הסיבות לאיחורים בתשלומי המשרד .
לתעשיות הגדולות היו מצוקה תזרימית של המשרד בשנת 2020 שנגרמה בין היתר מ"שנת .
התקציב ההמשכי"113 ומחיזוי פחות מוצלח של מערכת ההתקשרויות; כי מערכת ההתקשרויות .
עלולה ליצור אשליה שיש בידיו סכומים המאפשרים את מימון ההתקשרויות, וכאשר מתגלה .
המצב בפועל אין מספיק זמן להגיב ולתקן; כי דחיית התשלומים לתעשיות היא אילוץ, והיא .
מתבצעת במסגרת ה ידברות ולפי החוק, ולתעשיות הגדולות יש יכולת להתמודד עם פערי .
המימון; וכי גם בשנת 2021 יש בעיות תזרימיות אך ההתנהלות היא יותר זהירה, וכיוםהוא מבצע .
תהליך של הסקת מסקנות בנושא זה.
ביולי 2021 הגישמבקר אכ"ס לחשב משהב"ט סיכום ביקורת שהכין על פי הנחייתו בנושא .
"התנהלות תקציבית למול תזרים - שנת 2020 ".
נוכח הניתוח שעשה מבקר אכ"ס הוא המליץ .
בסיכום בין היתר על עבודה משותפת של אכ"ס ואת"ק לטיוב תהליכים תוך שיתוף פעולה הדוק; .
על ביצוע שינוי מהו תי במערכות המחשוב ובסדרי העבודה, באופן שיינתן ביטוי במערכות .
המחשב לתקציב ה מימון; ועל פיתוח מודלים וניטור לצורך מעקב הדוק אחר הפרמטרים .
המשפיעים על התקציב והתזרים.
בסיכום הביקורת נכתב כי הוקם צוות משותף לאכ"ס ואת"ק .
לצורך טיוב תהליכים ומיסוד מנגנוני בקרה והטמעה במערכות הממוכנות.
בתגובתו של אגף התקציבים במשרד האוצר מנובמבר 2021 על ממצאי הביקורת הוא מסר כי .
משהב"ט מוציא אל הפועל התקשרויות חדשות החורגות ממסגרת התקציב שהועמד לרשותו .
בניכוי התחייבויות קודמות שלו, וכי מדובר בפרקטיקה שאינה מתיישבת עם חוק יסודות התקציב; .
כי פרקטיקה זו מתאפשרת כיוון שמערכת התקציב וההתקשרויות של משהב"ט נפרדת מזו של .
יתר משרדי הממשלה114 מפאת סיווגה הביטחוני, והיא אינה כפופה לפיקוח ישיר של משרד .
האוצר; וכי לפיכך , משרד האוצר אינו יכול לבקר באופן מלא את הכיסוי התקציבי של .
זאת בהתבסס על מודל סטטיסטי הקושר בין תקציב המימון למערכת ההתקשרויותהתקציב השנתי להתקשרויות .
שונה בהיקפו מתקציב המימון, וזאת כדי להביא לניצול מרבי של האחרון.
113 בחוק יסוד: משק המדינה נקבע כי "שנת תקציב המשכי" היא שנת כספים שעד לתחילתה לא התקבל חוק התקציב .
לאותה שנה; וכי בשנה כזאת רשאית הממשלה להוציא בכל חודש סכום השווה לחלק השנים עשר מההוצאה .
הממשלתית המותרת לשנה הקודמת או מתקרת ההוצאה הממשלתית לשנה הקודמת.
114 מערכת מרכבה- מערכת רוחבית כוללת במשרדי הממשלה.
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח בתגובתו של אגף החשכ"ל מנובמבר 2021 על ממצאי הביקורת הואמסר כי את"ק שבמשהב"ט .
מזין את תקציב ההתקשרות, הגבוה מתקציב המימון, למערכת העצמאית שיש למשרד; כי במצב .
שבו את"ק קובע את היקף פעילות מעהב"ט, ואכ"ס נדרש לממן את ההזמנות ולהסביר את .
החריגות מתקציב המימון, יש לדעתו הפרדה בין סמכות לאחריות.
עוד מסר כי הכלים העומדים .
לרשות חשב משהב"ט אינם מספקים נוכח מבנה התקציב; כי אגף החשכ"ל ואכ"ס מנסים לפתח .
כלים נוספים, אך ללא הסכמת משהב"ט לשתף את אנשי החשבות בהליך אישור תוכנית .
ההתקשרות - הבקרה תישאר "מעוקרת".
אגף החשכ"ל הדגיש כי ללא שינוי של שיטת העבודה .
מהיסוד לא ניתן יהיה לייצר מנגנוני פיקוח ובקרה מספקים; וכי יש לבסס את מנגנון הבקרה של .
חשב משהב"ט על קצב ההתקשרויות ורמת הפעילות של משהב"ט כדי לוודא שמחויבויות שהוא .
נוטל תואמות את היקף תקציבו.
בתגובתו של את"ק מנובמבר 2021 על ממצאי הביקורת הוא מסר כי הוא דוחה את הטענה כי .
האיחור בתשלומי משהב"ט לספקים נבע מתקצוב יתר במערכת ההתקשרויות; כי התשלומים .
לספקי משהב"ט בשנים 2019 - 2020 הושפעו מקיצוצים רוחביים בלתי צפויים בתקציב הביטחון .
ומהתנהלות של המשרד ללא חוק תקציב מאושר; כי היקף ההתחייבויות הרב -שנתיות ידועות .
ומוצגות לחשב משהב"ט ולגורמים נוספים במשרד האוצר; כי תקציב הביטחון מפוקח ומבוקר .
באופן הדוק על ידי אגף החשכ"ל ואגף התקציבים במשרד האוצר; וכי קיימים כלי בקרה נרחבים .
בידי חשב משהב"ט ואגף התקציבים משרד האוצר, כגון דוחות תקופתיים, פגישות עיתיות וגישה .
בתגובתו של אכ"ס מנובמבר 2021 על ממצאי הביקורת הוא מסר כי לטעמו יש הכרח לטפל .
בנושא תקציב ההתקשרות באופן שפעילות המשרד תהיה בהתאם למקורות שהועמדו לרשותו .
בחוק התקציב; כי האגף ביצע בדיקה יסודית בנוגע להתנהלות התקציבית אל מול התזרים על .
מנת להמליץ על שיפור התהליכים; וכי בהנחיות לתכנון שפרסם מנכ"ל המשרד לשנת 2022 .
נכללה הנחיה להידוק שיתוף הפעולה בין אכ"ס לאת"ק לשם מיצוי הפיקוח והבקרה בנושא .
תקציב המימון ותקציב ההתקשרות.
מהאמור לעיל, כמו גם מדברי גורמי משר ד האוצר, עולה כי במועד סיום הביקורת, הליך .
הבקרה של משרד האוצר לרבות בקרת חשב משהב"ט על ההתקשרויות של משהב"ט .
לא איפשר לוודא את קיומם של מלוא המקורות התקציביים לתשלום התחייבויותיו .
על אגף החשכ"ל ואכ"ס, בתיאום עם אגף התקציבים במשרד האוצר ועם את"ק .
במשהב"ט, לפעול לשיפור ולחיזוק של מנגנוני הבקרה על התקשרויות משהב"ט, כדי .
לוודא שהיקפן ותנאיהן תואמים את היקף תקציבו, ושיש ביכולת המשרד לבצע את .
התשלומים בגינן במועדם.
המחאת הזכות של התע"א לקבלת תשלומים ממשהב"ט .
בהוראת תכ"ם בנושא "ביצוע תשלומים - אמצעי תשלום" צוין כי משרדי ממשלה מקבלים מעת .
לעת בקשות מספקים להמחות לצד ג' תשלומים אשר מגיעים להם.
בהוראה נקבע כי מותרת .
המחאת זכות מוטב 115 במסגרת פעילות פקטורינג116 .
ממסמך פנימי של אכ"ס במשהב"ט מדצמבר 2020 עולה כי לצורך גישור על פערי מימון בשנת .
2019 סיכם משהב"ט הסדרי מימון עםתעשיות ביטחוניות במגזר הממשלתי והפרטי , כגון הסדר .
לדחיית מועדי תשלום והסדר לביצוע פקטורינג בהיקף של כ-1.
2 מיליארד ש"ח; וכי הדרכים .
שבאמצעותן התמודד משהב"ט בשנת 2020 עם פערי המימון הן דחי יה של תשלומים של .
המשרד לגורם שאחת החברות עשתה עמו עסקת פקטורינג, וכן דחייה לשנת 2021 של תשלום .
חשבוניות לתעשיות ביטחוניות בהיקף של כ-1.
בדוח הכספי של משהב"ט ל- 31.
20 נכתב לגבי יתרות החוב של המשרד לספקים .
ולנותני שירותים בישראל כי בגין סך של כ -1.
20 נעשו שינויים בתנאי התשלום בתיאום עם שלוש התעשיות הביטחוניות .
3 מיליארד ש"ח ל - 31.
בכל הנוגע לתע"א - בדצמבר 2019 ובמרץ2020 התקשרה התע"א עם גורם פיננסי לביצוע .
פקטורינג בסך 380 מיליון ש"ח ו-700 מיליון ש"ח בהתאמה117,118 .
במכתבם של מנכ"ל וחשב .
משהב"ט לתע"א מדצמבר 2019 בנושא "המחאת חוב בגין חשבוניות מאושרות לתשלום משנת .
2019 ( " צוין כי משהב"ט ישלם מחצית מסכום החוב190 מיליון ש"ח) לגורם הפיננסי ביוני2020 .
( ואת המחצית השנייה190 מיליון ש"ח) בספטמבר2020 ; ובמכתבם ממרץ2020 בנושא "המחאת .
חוב בגין חשבוניות מאושרות לתשלום מהשנים 2019 - 2020 " נכתב כי משהב"ט ישלם מחצית .
מסכום החוב (350 מיליון ש"ח) באוקטובר2020 ( ואת המחצית השנייה350 מילון ש"ח) בנובמבר .
לפי חישוב של התע"א - עלות הפקטורינג לחברה לקבלת התשלומים בשנים 2019 .
עלה כי תע"א ביצעה פקטורינג של חובות משהב"ט בשנים 2019 - 2020 בסכומים של .
1,080 מיליון ש"ח ובעלות של מיליוני ש"ח.
בשנים 2020 ו-2021 פנתה התע"א למשהב"ט בבקשה לאשרלה להמחות את זכותה לתשלומים .
נוספים ממנו (פקטורינג), אך לא התקבל אישור לכך.
במרץ 2021 מסרההתע"א למשרד מבקר .
המדינה כי התע"א פונה מדי שבוע למשהב"ט בבקשה לבצע פקטורינג נוסף; וכי משהב"ט מפנה .
בעל זכות לקבלת תשלום .
116 מימון עכשווי כנגד החזר תשלומים עתידיים, בניכוי ריבית ועמלה מוסכמות.
117 מנכ"ל התע"א וסמנכ"ל הכספים שלה חתמו על הסכמי פקטורינג וכנדרש הודיעו למשהב"ט על המחאת זכות לצד .
יצוין כי דירקטוריון התע"א עודכן לגבי תהליך הפקטורינג.
118 יצוין כי בסיכום בין התע"א ומשהב"ט הוחלט כי בד בבד עםדחיית תשלומים בסך 380 מיליון ש"ח משנת2019 לשנת .
2020 , משהב"ט הקדים תשלום לתע"א בסך של כ-182 מיליון ש"ח מפברואר2020 לדצמבר2019 .
היבטים בקשרי הגומלין בין התעשייה האווירית לישראל בע"מ למשרד הביטחון בדגש על פרויקטי הפיתוח את החברה לחשכ"ל, והלה משיב כי היועץ המשפטי של משרד האוצר אינו מאשר לעשות זאת .
ומפנה אות ה שוב למשהב"ט (בעניין זה ראו בהמשך).
בנובמבר 2020 כתב מנכ"ל התע"א למנכ"ל משהב"ט כי זה יותר משנה משהב"ט אינו משלם .
באופן סדיר את חובותיו לתע"א, וכי אי-תשלום החוב עד לסוף אותה שנה עלול לפגוע בחברה .
מכמה בחינות: אי-עמידה באמות מידה פיננסיות 119 כלפי התאגידים הפיננסיים ומחזיקי אגרות .
החוב (להלן - אג"ח), עד כדי חשש לחילוט ערבויות; תזרים שלילי מפעילות שוטפת שפוגע .
בנזילות החברה ועלול לחייב אותה בדיווחים מיוחדים על מצבה הכספי לרשות ניירות ערך .
ולציבור; קושי לשלם לספקים במועד; ופגיעה בדירוג החברה120 .
עוד כתב המנכ"ל כי משהב"ט .
לא אישר לתע"א להמשיך להמחות את זכותה לקבל את התשלומים שהמשרד חייב לה, והדבר .
פוגע בתזרים המזומנים שלה121.
יצוין בהקשר זה כי בדוח מבקר המדינה122 משנת 2021 , שבחן בין היתר את מצבה העסקי של .
התע"א, נכתב כי תזרים המזומנים מפעילות ה השוטפת בשנת 2019 היה שלילי, וכי התע"א .
מימנה את פעילותה זו באמצעות לקיחת הלוואות.
בתשובתה של התע"א מינואר 2021 על ממצאי .
הביקורת היא מסרה למשרד מבקר המדינה כי החל משלהי שנת 2019 ובשנת2020 פיגר .
משהב"ט ב קביעות בתשלו ם חובותיו לחברה , ו כי סכום החובות הצטבר והסתכם במחצית .
הראשונה של שנת 2020 למאות מיליוני ש"ח; כי למרות זאת תזרים המזומנים של התע"א, ללא .
חברת הבת אלתא, היה חיובי בשנת 2019 , ואלמלא הפיגור האמור הייתה החברה מציגה תזרים .
מזומנים חיובי למועד זה גם בדוח הכספי המאוחד שלה.
גזבר התע"א מסר למשרד מבקר המדינה כי התע"א נפגעת מהאיחור בתשלומי החובות של .
משהב"ט בכמה בחינות, לרבות פער תזרימי שלצורך כיסויו לקחה התע"א הלוואות וביקשה .
להעמיד לרשותה קו אשראי בנקאי, ופגיעה במערכת היחסים עם ספקיה, שבאה לידי ביטוי .
בהחמרה בתנאי תשלום עתידיים של החברה לספקיה.
ראש מחלקת מסחר פיננסי בארגון .
הכספים של התע"א מסרה למשרד מבקר המדינה כי על בסיס תחשיב שביצעה, עלויות .
האשראי של התע"א בש נת 2020 למימון האיחורים בתשלומי החובות של משהב"ט הסתכמו .
במיליוני ש"ח, וזאת נוסף על עלות הפקטורינג.
המשנה למנכ"ל התע"א מסר למשרד מבקר המדינה כי במסגרת סקר סיכונים תאגידי שבוצע .
בשנת 2020 , מופוכמה סיכונים הנוגעים לפעילות עם משהב"ט, לרבות: פגיעה בתזרים המזומנים .
של החברה עקב אי-עמידה בתנאי תשלום חוזיים מלקוחות, בין היתר ממשהב"ט.
אגף התקציבים במשרד האוצר מסר למשרד מבקר המדינה כי לקיחת הלוואה על ידי התעשיות .
למימון פעילות ממשלתית הוא מצב לא יעיל מבחינת המדינה; וכי עלות גיוס האשראי על ידי .
התעשייה היא גבוהה מזו שהמדינה הייתה משלמת.
מדדים פיננסים שחברה צריכה לעמוד בהם בהתאם להסכם קבלת הלוואה או אשראי .
120 דירוג אשראי הוא הערכה של סוכנות דירוג לגבי סיכוני אשראי של הגוף המדורג ול יכולתו לעמוד בתשלומי .
התחייבויותיו במלואם ובזמן.
121 דברים דומים כתב בנובמבר2020 .
סמנכ"ל הכספים דאז לחשב משהב"ט .
122 ,מבקר המדינהדוח שנתי מרץ 2022 ," הדוחות הכספיים של התעשייה האווירית לישראל בע"מ- מצב החברה .
בביקורת עלה כי נוכח האיחור בתשלומי חובות של משהב"ט בשנים2019 ו-2020 נטלה .
התע"א אשראי בנקאי והמחתה לנותן האשראי את זכותה לקבל תשלומים ממשהב"ט .
במסגרת המחאת הזכות קיבל משהב"ט אשראי .
נוסף לתקופות של בין שישה לתשעה חודשים, ובעקבות כך תשלום חלק מהחשבוניות .
נדחה לתקופה של יותר משנה לעומת מועד התשלום המקורי.
האיחור בתשלומי החובות של משהב"ט לתעשיות הביטחוניות הגדולות אינו עולה בקנה .
אחד עם כללי מינהל תקין, והוא גורם להן חוסר ודאות תזרימית, פוגע בתזרים המזומנים .
שלהן מפעילות שוטפת, חושף אותן לסיכון של אי-עמידה באמות מידה פיננסיות מול .
תאגידים פיננסיים ומחזיקי אג"ח, ופוגע במערכת היחסים בינן ובין ספקיהן.
עלויות מימון ופקטורינג אשר פגעו ברווחי התעשיות הביטחוניות הממשלתיות ובדיבידנד .
שישלמו למדינה מרווחים אלה.
התע"א אמדה את עלויות המימון בשנים 2017 - 2020 בגין .