HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מאז התקציבים באוצר (להלן - אג"ת) למשרד הבריאות, במועדים שונים, תקציב להפעלת התוכנית הלאומית.
התקציב נרשם תחת תקנה תקציבית ייעודית (להלן - תקנת האובדנות או התקנה הייעודית) שהוקמה במסגרת תוכנית "שירותי בריאות , 2019 .
לפי הנתונים שהעביר משרד הבריאות לצוות הביקורת בנובמבר 27"הנפש - תקציב משרד הבריאות - משרד ראשי.
24 בסעיף 27 344 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה מיליון 110-) בכ 2019-2014 ( תקנת האובדנות תוקצבה במשך שש שנות הפעלתה מוצג תקצוב התוכנית ע"י משרד האוצר 14 ש"ח (להלן - התקציב המקורי).
2019-2014 במסגרת התקנה התקציבית הייעודית בכל אחת מהשנים תקצוב התוכנית הלאומית לפי התקנה התקציבית הייעודית לשנים: 14 תרשים (במיליוני שקלים) 2019 - 2014 על פי נתונים שהעביר משרד הבריאות למבקר המדינה, בעיבוד משרד מבקר המדינה (להלן - חוק יסודות התקציב), רשאי 1985-על פי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה שר האוצר, על פי הצעת השר הנוגע בדבר או ממונה אחר על סעיף התקציב, להעביר סכומים בין תוכניות באותו סעיף תקציב (לרבות לתוכנית חדשה), או להגדיל את סכום ההוצאה שמותנית בהכנסה בתוכנית או את סכום ההרשאה להתחייב בתוכנית.
זאת בכפוף להודעה לוועדת הכספים של הכנסת או לאישורה, תלוי בהיקף השינוי בתוכניות המקוריות.
העברות תקציב בין תקנות באותה תוכנית תקציב הן בסמכות משרד האוצר (אג"ת).
משרד מבקר המדינה בדק את הפער בין התקציב המקורי שהוקצה בתקנה הייעודית לתוכנית הלאומית לבין התקציב שמשרד הבריאות הקצה לתוכנית זאת בפועל.
מוצג התקציב המקורי ותקציב הביצוע בתקנה הייעודית בין השנים 15 בתרשים .
2019-2014 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי345 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | תקציב מקורי ותקציב הביצוע בתקנה הייעודית לתוכנית: 15 תרשים (באלפי שקלים) 2019 - 2014 ,הלאומית על פי נתוני משרד הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
העביר משרד האוצר לתקנת 2019-2014 עולה כי בשנים 15 מתרשים 110-האובדנות, המיועדת לתוכנית למניעת אובדנות, תקציב של כ מיליון ש"ח.
מתוך התקציב המקורי הקצה משרד הבריאות לתכנית מיליון ש"ח.
הביקורת העלתה כי את יתרת התקציב, 51-הלאומית רק כ מתקציב 54%- מיליון ש"ח מהתקציב המקורי, שהם שיעור של כ 59-כ תקנת האובדנות, העביר משרד הבריאות לטובת תקנות או תוכניות אחרות בתקציבו.
346 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה לדברי אגף התקציבים של משרד הבריאות, כל סכומי התקציב שהקטין המשרד מתקנת האובדנות הועברו לטובת תקנות או תוכניות אחרות במסגרת סעיף התקציב של המשרד והתקבלו אישורים להעברות אלו כנדרש.
ציין מנכ"ל משרד הבריאות שמתוקף 2019 בפגישה עם צוות הביקורת בנובמבר תפקידו ואחריותו המקצועית הוא העביר תקציב שלא נוצל כמתוכנן ליישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות לתחומים אחרים שבאחריות משרד הבריאות, וזאת כדי להתמודד עם הקיצוץ הרוחבי שהושת על המשרד בהתאם לסדרי עדיפויות משרדיים.
לדבריו משרד הבריאות אף נקט צעדים משמעותיים והתאמת 28להתמודדות עם התאבדויות ובהם צמצום הנגישות לאמצעים קטלניים התשתיות בבתי החולים.
העברת התקציב בוצעה בהתאם לסמכות מנכ"ל משרד הבריאות ובהתאם לאישורים שנתקבלו לדברי הגורמים הרלוונטיים מאג"ת או מוועדת הכספים.
עם זאת, הקיצוצים שערך משרד הבריאות בתקציב הייעודי להתמודדות עם מניעת אובדנות אינם עולים בקנה אחד עם סדר העדיפויות הלאומי שקבעה הממשלה בהחלטתה - שאף כללה הקצאת תקציבים ייעודיים לשם כך.
כפי שהוצג לעיל, ניצול התקציב דחיית בקשות לתקצוב של המשרדים השותפים: שיועד לתוכנית הלאומית היה חלקי ולעיתים אף נמוך במיוחד; עם זאת, עלו מקרים שבהם משרדי הממשלה השותפים לתוכנית הלאומית פנו למשרד הבריאות כדי לקבל תקציבים לשם ביצוע פעולות במסגרת התוכנית אולם הם נדחו.
לדוגמה: ביקשה מנהלת אגף שפ"י 2018 בספטמבראי-העברת תקציבים למשרד החינוך: במשרד החינוך לעדכן את מנכ"ל משרד החינוך על המשבר עם משרד הבריאות לא הועבר התקציב 2018 בשל אי-העברת תקציבים שהובטחו.
לטענתה, "בשנת מיליון ש"ח עקב 8 למרות שהובטח שכך ייעשה (יצוין כי בקשנו]ההדגשה במקור[ ובפעילות, אך נאלצנו להסתפק]שבהן מוטמעת התוכנית[ הגידול במספר הרשויות מיליון ש"ח בלבד)".
בעקבות פניית מנהלת אגף שפ"י, הציע משרד 6 בהבטחה של מיליון 6 מיליון ש"ח במקום 3 , להעביר למשרד החינוך רק 2018 הבריאות, באוקטובר ש"ח שהבטיח.
משרד החינוך סירב להצעה וציין שיקפיא בשל כך פעילויות חיוניות בתחום האובדנות, כגון קבוצות הדרכה, הערכות סיכון והתחלת טיפולים חדשים, עד להעברת תקציב למימון הפעילות.
על ידי פיקוח והגבלה של שימוש בתרופה פרצטמול, גידור "מקומות חמים" (אירועים שבהם 28 .
אירוע התאבדויות) וקיום דיון על הגבלה של הפצת כלי נשק 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי347 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | פנה מנכ"ל משרד הרווחה 2019 בינואראי-העברת תקציבים למשרד הרווחה: קיבל משרדו ממשרד הבריאות 2018 למנכ"ל משרד הבריאות והלין על כך שבשנת מיליון ש"ח.
הוא ציין כי מתוך הנחה שקיים שיתוף פעולה 1.
5 מימון חסר בסך מלא בין המשרדים ליישום התוכנית הלאומית, ועל סמך התחייבויות לתקצוב מתאים, התקשר משרד הרווחה עם שתי עמותות לצורך ביצוע פעולות מסוימות במסגרת התוכנית.
הוא הוסיף כי "המשך מימון התוכנית מצדכם שרוי בערפל.
טרם התקבל חלקכם במימון, למרות הבטחות המשנה למנכ"ל משרדכם למימון, הן בוועדות בכנסת והן בוועדה הבין-משרדית".
במענה לכך הודיע המשנה למנכ"ל משרד הבריאות למשרד הרווחה כי לאחר דיונים שהתקיימו בראשות מנכ"ל משרד הבריאות סוכם כי "אין ביכולת המשרד להמשיך ולהשתתף במימון של תוכנית הסיוע למשפחות שיקיריהן התאבדו".
בעקבות זאת הודיע משרד הרווחה על הקפאת פעילותו בתוכנית הלאומית.
הוא אף שלח מכתב למנהלי המחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות ובו המליץ להם לא להשתתף בפעילות כלשהי של התוכנית הלאומית, ובפרט לא להשתתף בוועדות היישוביות, הנשענות גם על אנשי המקצוע של המחלקות לשירותים חברתיים ושל מערך שירותי הרווחה.
מכלל האמור לעיל עולה כי לאורך השנים מעביר משרד הבריאות סכומים מהתקציב הייעודי של התוכנית למניעת התאבדויות, שנועד להשגת יעדיה על ידי חלוקתו לכל משרדי הממשלה השותפים לה, לטובת סעיפים אחרים במערכת הבריאות, תוך פגיעה בסדרי העדיפות שקבעה הממשלה לנושא מניעת אובדנות.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי לאורך השנים קוצץ תקציב משרד הבריאות בהתאם להחלטות הממשלה.
בהתאם ליכולת המימוש התקציבית ולמנדט שניתן למשרד הבריאות לקבוע סדרי עדיפויות בוצעו ההתאמות הנדרשות בתקציב התוכנית הלאומית.
מומלץ כי משרד הבריאות יקיים הליך הפקת לקחים עם המשרדים השותפים שבמסגרתו יבחן את מתכונת יישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות וככל שנדרש יפנה לממשלה בנושא.
עד אז, על משרד הבריאות, כמי שאחראי מטעם הממשלה על הובלה וניהול של תוכנית זו ושל מגוון תוכניות לאומיות מערכתיות נוספות, להקפיד על שימוש במנגנוני שיתוף הפעולה, על הסדרת עבודת המטה ועל ניהולה עם כלל המשרדים השותפים ועל פי סדרי העדיפויות הבאים לידי ביטוי בתוכנית הלאומית.
348 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה מאגר מידע על היקף תופעת האובדנות: דיווח, עדכון וטיוב הנתונים על היקף ההתנהגות האובדנית של תושבי ישראל, בין שמדובר במקרה התאבדות או בניסיון התאבדות, הם מידע משמעותי שיש בו כדי לסייע בידי קובעי המדיניות והגורמים הרלוונטיים להתוות את המדיניות בתחום האובדנות ולהכין תוכניות התערבות מתאימות שיביאו לצמצום התופעה.
מידע זה חייב להיות שלם, מדויק ועדכני ביותר על מנת לתת תמונה מלאה ועדכנית על אודות ממדי התופעה ופילוחה בחברה.
לא בכדי נקבע בהחלטת הממשלה כי התוכנית הלאומית תכלול הקמת מאגר מידע אמין, לרבות תשתיות תומכות ומערכת מידע וניהול.
במסגרת התוכנית הלאומית מנהל אגף המידע של משרד הבריאות (להלן - אגף המידע) מאגר מידע שמכיל נתונים על היקף ההתאבדויות וניסיונות ההתאבדות שמתרחשים בארץ.
המידע מבוסס על קובץ סיבות מוות, שהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס) אחראית לעדכנו באופן שוטף.
משרד הבריאות מקבל דיווח על התאבדויות בעיקר מהמכון לרפואה משפטית, ומעביר את הדיווח ללמ"ס.
סימון סיבת המוות נעשה על פי הכללים שקבע ארגון הבריאות העולמי.
סיבת המוות נרשמת בקובץ בהתאם לרישום בהודעת הפטירה המופקת בבתי חולים, במכון לרפואה משפטית ובלשכות בריאות, וכן בהתאם לעדכונים ממקורות מידע נוספים.
אשר לניסיונות ההתאבדות, הנתונים לגביהם מבוססים על הביקורים במחלקות שנרשמה להם סיבת כניסה "ניסיון 29לרפואה דחופה בבתי החולים לאשפוז כללי התאבדות" או "אבחנת התאבדות".
אשר לנתונים ממשטרת ישראל (להלן - משטרה) - החוק אינו מטיל על המשטרה חובה לחקור כל מקרה מוות שקיים לגביו חשש להתאבדות אלא רק את המקרים שבהם המתאבד נפטר בבית החולים.
מדי שנתיים מפרסם אגף המידע חוברת בנושא "אובדנות בישראל" ובה נתונים על היקף ההתאבדויות וניסיונות ההתאבדות.
הנתונים מפולחים לפי שנה, גיל, , אופן הביצוע, 31, עולים, מצב משפחתי, אפיון גיאוגרפי30מין, קבוצות אוכלוסייה וכן בהשוואה בין-לאומית.
32עונתיות למעט בתי חולים במזרח ירושלים.
חודש ויום 32 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי349 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | וממוצע מספר ניסיונות 33 מציג את ממוצע מספר ההתאבדויות 16 תרשים :35 לפי אשכול סוציו-אקונומי שמפרסמת הלמ"ס34ההתאבדות ממוצע מספר ההתאבדויות וניסיונות ההתאבדות,: 16 תרשים לפי אשכול סוציו-אקונומי על פי נתוני משרד הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
אירעו מרב ההתאבדויות 8 עד 5 עולה כי באשכולות 16 מהנתונים בתרשים וניסיונות ההתאבדות.
מומלץ שמשרד הבריאות והמשרדים האחרים ינתחו את הנתונים על ההתאבדויות בקרב אוכלוסיות שונות, ובהן בני מיעוטים, חרדים ואוכלוסיות ייחודיות אחרות שלגביהן נדרש להגביר את המודעות לתופעה ולנקוט פעולות למניעתה.
2,000 ברשויות מקומיות עם אוכלוסייה מעל 2016 - 2007 מספר מקרי התאבדות בשנים 33 2,000 ברשויות מקומיות עם אוכלוסייה מעל 2017 - 2013 מספר מקרי ניסיונות התאבדות בשנים 34 בשנים אלו בכל דירוג מוצג ממוצע של מספר ההתאבדויות וניסיונות ההתאבדות שקרו במספר הרשויות שהיו 35 .
באותו דירוג 350 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינהתת-דיווח לגבי היקף תופעת ההתאבדות וניסיונות ההתאבדות משרד הבריאות זיהה זה מכבר כי הנתונים על מקרי ההתאבדות וניסיונות (ראו להלן), ביחס 30%-ההתאבדות הם בהערכת חסר משמעותית, לעיתים עד ל למספר ההתאבדויות האמיתי.
תת-דיווח מקורו במגוון סיבות הקשורות בסטיגמה ובושה, בשיקולי ביטוח, בבקשה של בני משפחה, בהיעדר מידע לגבי הנסיבות, בהיעדר מידע על הכוונה ועוד.
חלק מהנתונים החסרים היו יכולים להתקבל באמצעות העמקת החקירה בנושא בידי המשטרה.
פנה המשנה למנכ"ל משרד הבריאות לראש אגף החקירות והמודיעין 2014-ב במשטרה, וציין כי קיים תת-דיווח על התאבדויות וכי נדרש שיתוף פעולה לשיפור מהימנות הנתונים וכי החומר הנאסף במשטרה, במקרים של פטירות בקהילה, זוהה כאחד מהמקורות החשובים ביותר שיכולים להשלים מידע על נסיבות הפטירה.
עוד ציין כי "יש לערוך חקירה מקיפה הכוללת פנייה למשטרה בעת הרישום של ".
כעבור חמש ]במקרים של מוות מסיבה לא ברורה[ סיבת הפטירה בהודעת הפטירה , חזר משרד הבריאות על דבריו אלה.
2019-שנים, ב היא 2014 גם המועצה המייעצת עמדה על הבעייתיות בדיווח החסר וכבר באפריל והטילה עליה להכין נייר עמדה ולגבש 36מינתה ועדה לטיוב מידע וסטטיסטיקה המלצות על אודות הנושאים הללו: אופן קביעת סיבות מוות בעולם; תהליך העברת המידע בין מד"א, המכון לרפואה משפטית, המשטרה ובתי החולים; תהליך טיוב המידע בלשכות הבריאות; תהליך הקידוד בלמ"ס; בעייתיות וקשיים בהשגת המידע באוכלוסיות בסיכון ובמגזרים מסוימים; ומידע בנושא ניסיונות התאבדות.
במסמך הסיכום וההמלצות הצביעה הוועדה לטיוב מידע וסטטיסטיקה על בעיות בתהליך העברת המידע ובזרימתו בין כל הגופים העוסקים במילוי הודעות הפטירה - לשכת הבריאות, מד"א, המשטרה והמכון לרפואה משפטית; על חוסר סטנדרטיזציה כאשר ההודעות ממולאות במקומות שונים (בידי רופא מד"א, בידי פרמדיק, במכון לרפואה משפטית או בלשכת הבריאות), וכן על בעיות טכניות-רישומיות בהעברת המידע המלא ללמ"ס.
על מנת להתמודד עם הבעיות המליצה הוועדה בין היתר: לפעול לשיפור הקשר וזרימת המידע בין המשטרה לבין המכון לרפואה משפטית ולשכות הבריאות; לקבוע סטנדרטיזציה של התהליך כך שבכל מקרה של פטירה יגיע אל הרופא המחוזי כל המידע מהמשטרה, ממד"א ומהמכון לרפואה משפטית, והוא יהיה אחראי לבקרת שלמות ההודעה; להנחות את המכון לרפואה משפטית לסמן את המשבצת "חשד לאובדנות" בהודעת הפטירה במקרים שבהם עולה חשד לאובדנות בין חברי הוועדה: מנהל המכון לרפואה משפטית; מנהל אגף הרפואה במגן דוד אדום בישראל; 36 ראש מחלקת בריאות הנפש בצה"ל; קצינת הדרכה ממשטרת ישראל; נציג הלמ"ס נציג המרכז הרפואי לבריאות הנפש באר יעקב, וכן נציגים ממשרד הבריאות.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי351 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | על פי ממצאי הבדיקה שלהם או על פי המידע המגיע אליהם מהמשטרה; ללוות את תהליך הדיווח עם המעבר להודעות פטירה מקוונות וכן להניע חקיקה בנוגע להענקת סמכות של שופט חוקר במינוי קבוע שיקבע את סיבת המוות, בשונה מהמצב הנוכחי שבו הסמכות נתונה רק בידי בית המשפט.
שבה והגישה תת-ועדה לטיוב מידע וסטיסטיקה המלצות בנושא, 2014 בספטמבר ובהן: להטיל את האחריות לדיווח על התאבדות על המשטרה; למנות רשם משטרתי לענייני אובדנות; להגדיר דיווח על "חשד לאובדנות" כמחייב את חברות הביטוח לספק תשלום ביטוח חיים למשפחה; להגדיר מסגרת זמן של שנה מרגע האירוע למסירת נתונים בידי הלמ"ס; וכן ליצור מקצוע של חוקר מקרי מוות או להעניק סמכות לגורם אחר שיפעל תחת כותרת זו.
עלה שמרבית ההמלצות של הוועדה לטיוב מידע וסטטיסטיקה לא נדונו בפורומים האופרטיביים וממילא לא יושמו, ובכלל זה ההמלצה לדיווח מקוון על הודעות פטירה; על כן לא היה בהן כדי להביא לטיוב ודיוק תהליך איסוף המידע והדיווח עליו.
האחריות לכך מוטלת גם על גופים נוספים - חלקם במערכת הבריאות ואחרים מחוצה לה, למשל המשטרה, שלא נרתמו זה מכבר למהלך שיזמו אגף המידע של משרד הבריאות והמועצה הלאומית.
תהליך טיוב הנתונים לוקה בחסר (להלן - 37כחלק מהתוכנית הלאומית הוטל על המרכז הלאומי לבקרת מחלות המלב"ם), גוף המחקר של משרד הבריאות שתפקידו לספק תמונה עדכנית של מצב בריאות האוכלוסייה בישראל, לטייב את הנתונים בהודעות הפטירה בהיבט של מקרי אובדנות ביישובים שבהם מופעלת התוכנית הלאומית.
המטרה היא לאתר מקרי אובדנות ולספק נתונים מהימנים על היקף התופעה.
, במסגרת עבודת המטה המקדימה, פרסם המלב"ם מחקר לגבי היקף מקרי 2012 במאי ההתאבדות במחוז תל אביב.
בין היתר הועלה כבר במחקר זה שחקירת המשטרה היא המקור הטוב ביותר להשלמת המידע על נסיבות הפטירה.
בעקבות המלצות המחקר לשפר את שיתוף הפעולה וזרימת המידע בין הגורמים השונים המעורבים בחקירת מקרי הפטירה גיבש משרד הבריאות כשנה לאחר מכן "נוהל מילוי הודעות פטירה ותפקידיו, בין היתר, הם: ביצוע סקרי בריאות 1994 המלב"ם הוקם במשרד הבריאות בשנת 37 לאומיים; הקמה, ניהול ואחזקה של רישומים לאומיים למחלות כרוניות; ניהול הרישום הלאומי לסרטן; ניטור תחלואה זיהומית וחריגה; חקר התנהגויות ואורחות חיים הקשורים לבריאות.
il/UnitsOffice/ICDC/ Pages/default_new.
aspx :המלב"ם באתר משרד הבריאות 352 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה במקרים של מוות מסיבה לא ברורה או חשד לאובדנות".
ברקע לנוהל צוין כי באותו מחקר "נמצא כי במקרים רבים בהם סיבת המוות הכתובה בהודעת הפטירה היא 'מוות מדובר בהתאבדות.
]'או נפילה מגובה, טביעה, הרעלה, חנק וכד[ 'מסיבה לא ברורה כתוצאה מכך הסטטיסטיקה הלאומית על מספר המתאבדים בישראל היא אומדן חסר להיקף הבעיה".
30%-בכ בהמשך לכך פנה משרד הבריאות למשטרה בהזדמנויות רבות לצורך יצירת שיתוף הלין המשנה למנכ"ל משרד 2016 פעולה לטיוב הנתונים אך לא נענה בחיוב.
כך במאי הבריאות בפני היועמ"ש של המשרד לביטחון הפנים על כך שבמשך שנתיים לא זכה לשיתוף פעולה מצד המשטרה, דבר הפוגע מאוד בתוכנית העבודה של המרכז הלאומי לבקרת מחלות במסגרת התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות.
הוא הוסיף וציין שללא בדיקת תוקף נתוני ההתאבדות לא ניתן יהיה להעריך את האפקטיביות שוב פנה המשנה למנכ"ל למשטרה 2019 של התוכנית הלאומית.
בפברואר וביולי והלין על חוסר שיתוף פעולה מצידה בתהליך טיוב המידע.
המליצה המועצה המייעצת למנכ"ל משרד הבריאות לתקצב את היחידה 2018 ביולי למניעת אובדנות לצורך טיוב הנתונים הקיימים ולצורך יצירת ממשק שבו יועבר 2019 מידע בין המשטרה למשרד הבריאות.
בהתאם לכך גיבש המלב"ם בפברואר דוח מסכם של בדיקת הדיווחים על ניסיונות התאבדות ממד"א, ולפיו זוהו מאות ניסיונות התאבדות נוספים, שלא הופיעו בדיווחים הרשמיים המבוססים על נתוני המרכזים לרפואה דחופה (חדרי מיון).
הפער בין הדיווחים מעיד על תת-דיווח של ), בקרב גרושים 17-10 ( ; תת-הדיווח היה גבוה יותר בגילאים הצעירים 9% עד5%-כ ורווקים, בקרב האוכלוסייה הערבית ובקרב עולים בני העדה האתיופית.
38מיקום גיאוגרפי תת-הדיווח היה גבוה יותר במחוז הצפון יש לציין לחיוב את מאמצי המועצה הלאומית והמלב"ם לקדם את תהליך טיוב המידע ושיפור מהימנות הנתונים עם גורמים בתוך משרד הבריאות ומחוצה לו.
אולם גם בנושא זה היוזמות לא הביאו למידת השיפור הנדרש בתהליך טיוב המידע בדבר אירועי האובדנות על כל היבטיו: אמינותו ומידת עדכניותו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הסתייג משרד הבריאות מהתוצאות של בדיקת המלב"ם וציין כי לצד התרומה של דיווחי מד"א לאיסוף הנתונים על אירועי "מאפייני ניסיונות התאבדות", דוח מסכם של בדיקת דיווחי ניסיונות התאבדות ממד"א, המלב"ם, 38 .
11 ', עמ 2019 פברואר 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי353 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | התאבדות או ניסיונות התאבדות עלו בדוח גם דיווחים שאינם מדויקים דבר הדורש התייחסות זהירה ובירורים נוספים.
עוד הוא ציין כי הוא מקדם את נושא מחשוב הודעות הפטירה, כולל פיתוח לומדה שתתרום לסטנדרטיזציה של ההודעות והדבר כל הפטירות, כולל ההתאבדויות 2020 נמצא בשלבים מתקדמים.
נכון לינואר נרשמות במערכת הממוחשבת של המשרד.
(להלן - תשובת 2020 המשטרה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר המשטרה) שהיא אינה קובעת את סיבת המוות ואין בידיה נתונים אודות מקרי התאבדויות.
עם זאת, לבקשת משרד הבריאות היא בחנה בעבר, באופן ניסיוני, אירועי מוות שלא העלו חשד לביצוע עבירה והעבירה למשרד הבריאות את חומרי החקירה בעניינם לצורך ניתוחם.
המשטרה הוסיפה כי הממצאים והלקחים שעלו מהחומרים שהועברו במסגרת אותו ניסיון מחייבים בחינת השלכות ומשמעויות.
המשטרה הוסיפה וציינה כי על אף שהנושא אינו בתחום הטיפול החקירתי וכי נושא "העמקת החקירה" אינו בתחום הפלילי עליו מופקדת המשטרה, היא רואה חשיבות רבה להירתם לנושא כצורך לאומי לטיוב הטיפול בתחום ומוכנה לקחת חלק בניסיון לגבש כלים אפקטיביים משותפים שיביאו לשיפור ההתמודדות ואולי אף למניעת אובדנות.
לפיכך בתקופה הקרובה יתקיים דיון בראשות סגן ראש אגף חקירות בנושא לצורך מיפוי הפערים והדרישות מהמשטרה.
לדיון יוזמנו ]אח"מ[ ומודיעין נציגי המשרדים הרלוונטיים במשרד הבריאות וכן נציגי המשטרה.
תיאור הדברים שלעיל מצביע על הצורך שכלל הגורמים ישתפו פעולה כדי להביא לטיוב המידע ולעדכון נתוני האובדנות; ראוי שלשם כך הם יסתייעו ביוזמות המלב"ם ובהמלצות הוועדה ויפתחו ממשקים מקוונים בין הגורמים השונים.
היערכות משרדי הממשלה המרכזיים להתמודדות עם תופעת האובדנות נקודת המוצא של התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות היא ששותפותם ותרומתם היא קריטית להשגת המטרה המשותפת 39של מספר משרדי ממשלה וארגונים - צמצום מספר המתאבדים בישראל והורדה משמעותית של מספר ניסיונות ההתאבדות.
המשרדים השותפים אחראים מתוקף תפקידם בחוק ו/או על פי החלטות כמו ארגונים של המגזר השלישי המתמקדים במניעת התאבדות.
39 354 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה ממשלה לדאוג לאוכלוסיות שונות בסיכון בכלל ולאוכלוסיות בסיכון להתאבדות בפרט.
הצלחת התוכנית תושג אם כל משרד יישם בתחום אחריותו את המרכיבים ההכרחיים של התוכנית כפי שאישרה הממשלה בהחלטתה.
לצד משרד הבריאות, המוביל את התוכנית, המשרדים האחרים השותפים לתוכנית הם האחראים על פיתוח תוכניות ואספקת שירותים לאוכלוסיות שבסיכון .
השותפים המרכזיים הם: 40לאובדנות 1 .
משרד החינוך, שאמור לקיים פעולות מניעה ואיתור בקרב התלמידים, ובכלל זה התמודדות עם אירוע אובדני במסגרת החינוכית ומחוצה לה, בשעות הפנאי.
משרד הרווחה, שאמור לקיים עבודת מניעה ואיתור בקרב קבוצות סיכון, ובהן בני משפחות שחוו אירוע אובדני וקשישים.
,משרד הקליטה, שאמור לקיים עבודת מניעה ואיתור בקרב קבוצות העולים ובכלל זה חיילים עולים המשתחררים מצה"ל על רקע נפשי.
התפיסה שבבסיס התוכנית הלאומית למניעת התאבדות היא שכל משרד שותף יקבע את הנושא של מניעת התאבדויות כיעד משרדי ויהפוך אותו לחלק מהשיח התרבותי בארגון.
נובע מכך שעל כל משרד שותף לנקוט פעולות יזומות ואקטיביות למניעת התאבדות, בדומה לפעולות למניעת הטרדה מינית ולהגברת הבטיחות בעבודה.
במסגרת האסטרטגיה הניהולית והארגונית של התוכנית נקבע שעל כל משרד שותף למנות בעל תפקיד שישמש אחראי למניעת התאבדות מטעמו, וכן נקבעו בה תחומי האחריות והמשימות הכלליות והייעודיות לכל משרד, וזאת בהלימה לתחומי האחריות והסמכויות של המשרדים בטיפול באנשים הנמצאים בסיכון להתאבדות, ובמיוחד בקרב אוכלוסיות בסיכון שעליהן אחראי המשרד.
הפעילות של כל משרד שותף תכלול: הסברה להגדלת המודעות לתופעה ודרכים לצמצומה בקרב מקבלי השירות (כגון תלמידים, קשישים, אוכלוסיות המקבלות שירות במחלקות לשירותים חברתיים או עולים חדשים) ובקרב עובדי המשרדים; הכשרת "שומרי סף" (כגון מורים, יועצות חינוכיות, עובדים סוציאליים במחלקות לשירותים חברתיים ובארגונים הממוקדים במתן שירותים לאוכלוסיות הסיכון, אנשי סיעוד או נותני שירותים לעולים חדשים ועובדים בבתי אבות ובמוסדות הנותנים שירותים לקשישים); הכשרת גורמים מקצועיים (כגון רופאים, פסיכולוגים, עובדים סוציאליים) המצויים בקשר בלתי אמצעי עם הפרט שבסיכון; איתור אנשים בסיכון באמצעות שימוש בכלי איתור יזומים (כגון שאלונים בקופות חולים, בבתי חולים ובבתי אבות), ובמקרה של איתור - נקיטת פעולות שיבטיחו כי האדם שבסיכון לעניין הפעילות של משרד הבריאות בתחום בריאות הנפש, שלה גם השלכות לגבי ההתמודדות עם 40 "התאבדויות, ראה בדוח זה פרק "היבטים ברפורמה להעברת האחריות הביטוחית בבריאות הנפש 747' עמ 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי355 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | .
להתאבדות יגיע לאבחון מקצועי, ובעקבותיו יקבל את הטיפול והתמיכה המתאימים התוכנית מוסיפה ומפרטת לכל משרד שותף את התהליכים והמודלים הייחודים לו ביישום הפעילות הכללית, בהתאם למבנה הארגוני, לתהליכי העבודה האופייניים ולאוכלוסיות שהוא אחראי עליהן.
משרד מבקר המדינה בדק את ההיערכות ואת יישום המרכיבים והפעילויות האמורים שבבסיס התוכנית בשלושת משרדי הממשלה השותפים המרכזיים - משרד החינוך, משרד הרווחה ומשרד הקליטה.
להלן עיקרי הממצאים: קבלת אחריות להשגת המטרה של התוכנית הלאומית והקמת תשתיות תומכות כבכל תוכנית אחרת, ביצוע התוכנית הלאומית מחייב סדרת פעולות כפי שהגדירן : תהליך התכנון ראשיתו בביצוע הערכת מצב משרדית - 41מדריך התכנון הממשלתי בדיקה של תהליכי העבודה ותחומי הפעילות של המשרד, המבוססת, בין היתר, על איסוף וניתוח של נתונים ומידע.
בדיקה כזאת יכולה לסייע להנהלת המשרד לבחון את המציאות במשרד ולקבוע מטרות ויעדים, סדרי עדיפויות ודרכים למימוש.
תוצרי הערכה זו אמורים להתגבש לתוכניות העבודה המשרדיות שתכלולנה את המטרות ואת יעדי המדיניות העדכניים, את התיעדוף של המשימות ואת כלי המדיניות הנדרשים למימוש מטרות אלו - מדדי תפוקה, מדדי תוצאה לבחינת אפקטיביות .
42פעולות שנעשו, הקצאה תקציבית ולוח זמנים לביצוע במסגרת התוכנית הלאומית נקבע כי לשם ביצוע שיטתי וארוך טווח של פעולות יזומות ואקטיביות למניעת התאבדויות, על כל משרד שותף לפתח תשתיות תומכות לתוכנית לטיפול באוכלוסיות שבסיכון שבאחריותו, כגון: איסוף מידע על אירועי התאבדות וניסיונות התאבדות ותחקורם; הקצאת משאבים מתאימים, כגון תקציבים וכוח אדם; וכן קביעת נוהלי עבודה לגורמים במשרד המופקדים על תחום מניעת ההתאבדויות.
מדריך התכנון הממשלתי נכתב בידי צוותי עבודה בין-משרדיים.
המדריך פורסם בידי האגף לתכנון 41 ,2010 , ולאחר שלוש שנות עבודה, בשנת 2007 מדיניות שבמשרד ראש הממשלה לראשונה בשנת הוא עודכן.
166 - 147 '), עמ 2014( ג64 עוד על חשיבותה של קביעת מדיניות ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 42 356 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה משרד מבקר המדינה בחן את הפעולות שנדרשו משרדי הממשלה לבצע לתיעדוף המרכז את עיקרי 3 הנושא ולפיתוח תשתיות תומכות לתוכנית הלאומית.
להלן לוח הממצאים בנושא: פעולות משרדי הממשלה לפיתוח תשתיות תומכות לתוכנית הלאומית: 3 לוח התוכנית הלאומית קביעת הנושא כיעד משרדי ותיעדופו בפעילויות השוטפות: קבעה כי על משרדי הממשלה השותפים לתוכנית להעמיד את תחום מניעת ההתאבדות כאחד מיעדי המשרד.
תכלית הדבר היא לקדם את מטרת התוכנית הלאומית בעבודתו השוטפת של המשרד ולהטמיע את מרכיביה בעבודתו, ובכך למנף את פעולותיו בתחום מניעת האובדנות.
החלטת הממשלה הציבה לתוכנית הלאומית מטרה אחת: לצמצם את מספר מקרי ההתאבדות וניסיונות ההתאבדות.
מכאן היה מצופה כי משרדי הממשלה השותפים לתוכנית הלאומית יגזרו ממטרה זו יעדים ברורים, מדידים ובני השגה, כל משרד לפי תחום עיסוקו ובהתאם לאוכלוסיות שבסיכון שבתחום אחריותו.
(להלן - תשובת 2019 משרד החינוך ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר משרד החינוך) כי קבע את מניעת ההתאבדויות כיעד של אגף שפ"י, היחידה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי357 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | המרכזית העוסקת בנושא ונתן ליעד זה ביטוי במסגרת ההכשרות של צוותי חינוך ותוכניות חינוכיות.
נמצא כי אף אחד ממשרדי הממשלה השותפים לתוכנית לא קבע את תחום מניעת התאבדות כאחד מיעדי המשרד הרוחביים החלים על כלל יחידותיו וכן לא נתן לנושא עדיפות כלשהי במסגרת עבודתו השוטפת.
משרדי הממשלה השותפים לתוכנית לא גזרו מהיעד המרכזי של התוכנית הלאומית יעדים ברורים ומדידים, ולכן לא ניתן להעריך אם פעילותם בתחום האובדנות היא אפקטיבית ומהי מידת הצלחתם בצמצום מקרי ההתאבדות וניסיונות ההתאבדות.
מחקרים שונים מינוי בעל תפקיד ויצירת מערך ארגוני למניעת התאבדויות: מצביעים על כך שבכל מקום שבו גורמים שונים לקחו אחריות על התמודדות עם תופעת האובדנות והם פעלו בצורה מערכתית, שיטתית ולאורך זמן, שיעור .
43ההתאבדויות הצטמצם ברוח זו קבעה התוכנית הלאומית כי על משרדי הממשלה השותפים לתוכנית למנות בעל תפקיד שיישא באחריות ברמה המשרדית ויהיה אמון על התוכנית ועל מעורבות משרדו בה.
בין היתר, בעל התפקיד ירכז את הנושא, יתכלל את פעולות כל היחידות העוסקות בנושא ויהיה אחראי להשגת מטרות התוכנית הלאומית והיעד המשרדי שייקבע.
עוד נקבע כי על כל משרד שותף לפתח מערכת ארגונית להטמעת התוכנית.
להלן עיקרי הממצאים: משרד החינוך הטיל את האחריות למניעת אובדנות ולטיפול בנפגעי משרד החינוך: אובדנות בקרב התלמידים על אגף שפ"י, המעניק שירותים פסיכולוגיים ושירותי ייעוץ חינוכי למוסדות חינוך, לתלמידים ולהוריהם.
הפסיכולוגים והיועצים החינוכיים מספקים שירותי תמיכה וסיוע בסוגיות הקשורות ברווחה הנפשית ובבריאות הנפש.
באגף מונתה היחידה למשבר וחירום לרכז את הנושא.