HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדבריו, חלה ברשות התפתחות דרמטית בשידורי הרדיו ובשידורי הטלוויזיה בערבית שבאינטרנט, וכי במהלך מבצע " עופרת יצוקה" נרשמו כ- 250,000 כניסות לאתר האינטרנט של רשות השידור וסומנו בו כ- 11,000 מנוייםקבועים .
מנהל מטה ההסברה הלאומי מסר בהתייחסותו למשרד מבקר המדינה מיולי 2009 , כי "עוד לפני כשנתיים הוסכם במטה [ על מינוי מומחה לנושא האינטרנט , אך עד עתה לא גויס איש וההליך הבירוקראטי עדיין נמשך".
]ההסברה הלאומי משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח צורך ההולך ומתעצם להסברה בכלל ולהסברה בשפה הערבית בפרט ברשת האינטרנט, על משרד ראש הממשלה לפעול לאיוש תפקיד ראש תחום אי נטרנט במטה ההסברה הלאומי, כדי לאפשר לו לפעול למימוש החלטת הממשלה בתחום זה.
הכשרת דוברים מקצועיים בשפה הערבית .
לצד רשימת מסבירים חיצוניים בשפה הערבית, אשר נקבעו להפעלה בעת חירום, פועלים דרך קבע בשירות המדינה דוברים מקצועיים מטעמה בשפה זו.
משיחות עם בעלי ת פקידים שונים הקשורים להסברה בשפה הערבית עולה, כי סוגיית המיעוט בדוברים ישראליים מקצועיים ה" עוברים מסך", שולטים בשפה הערבית הספרותית והמדוברת, בעלי השכלה רחבה והיכרות טובה את התרבות הערבית ומנהגיה המגוונים, היא פער מרכזי בתחום זה.
התברר, כי מטה ההסברה הלאומי טרם ערך בחינה מקיפה של הצורך בהכשרה של דוברים בשפה הערבית בהתאם לנדרש ברמה הלאומית.
בפועל, גורמי ההסברה הזקוקים, כל אחד לעצמו, למספר מצומצם של עובדים כאלה, מתקשים מאוד לתת מענה הכשרתי מקצועי לצורך קריטי זה.
בדיקת נציגי משרד מבקר המדינה עם הגופים המבוקרים בנוגע לאפשרויות הכשרה משותפת לדוברים בשירות המדינה בשפה הערבית, נוכח היעדר בית אולפנה כזה, העלתה מגוון של אפשרויות , ובהן: א.
לקיימו בביה" ס לערבית של ממצאי מעקב 245 .
"המתפש בשיתוף עם חטיבת דו"ץ שתשלים את ההכשרה בפן התקשורתי; ב.
לרכזו במרכז ההדרכה של רשות השידור, שבו מתקי ימת בדרך כלל מדי שנה בשנה הדרכה לעובדים מן המניין ולמועמדים חדשים ברדיו ובטלוויזיה בערבית, בכל הקשור לקריינות ולהופעה בתקשורת בשפה הערבית מול מצלמה ומיקרופון.
משרד מבקר המדינה מצביע על הצורך החשוב לקיים הכשרה לדוברים מקצועיים בגופי ההסברה השונים בשירות המד ינה בשפה הערבית , שתוצרתה מיומנות המשלבת בין איכות השפה, הכרת תרבותה ומנהגיה לבין היכולת הדוברותית -הסברתית " לעבור מסך".
מן הראוי, אפוא, שמטה ההסברה הלאומי יבחן את הנושא על כל צדדיו במגמה לקבוע צורך, מסגרת ואכסניה משותפת נאותה למימושו בהקדם.
משרד מבקר המדינה שב ומעיר בחומרה למשרד ראש הממשלה ולמשרד החוץ על מחדל לאומי רב -שנים בתחום ההסברה לקהלי היעד דוברי השפה הערבית.
כשל מערכתי זה הומחש ביתר שאת גם בתקופה שקדמה למבצע "עופרת יצוקה", במהלכו ובעקבותיו.
על משרד ראש הממשלה , באמצעות מטה ההסברה הלאומי, לפעול למימוש החלטת הממשלה מיולי 2007 בנוגע לגיבוש מדיניות הסברה לאומית כוללת בשפה הערבית.
זאת, בתיאום עם הגופים הממלכתיים הקשורים לתחום זה, לרבות עם משרד ההסברה והתפוצות ועם המטה לביטחון לאומי (מל"ל).
כל זאת, במטרה להפעיל את ההסברה לדוברי השפה הערבית ככ לי לאומי בעל משמעות רחבה, המשרת אינטרסים מדיניים, ביטחוניים, כלכליים וחברתיים -תרבותיים עמוקים.
לשם כך על מטה ההסברה הלאומי להפעיל את פורום ההסברה הלאומי לביצוע משימותיו בהסברה בשפה הערבית, שנקבעו בהחלטת הממשלה דלעיל, ובכך גם להקים למעשה מערך הסברה לאומי בשפה הערבית.
יש לסכם את פעילות מטה ההסברה הלאומי בתחום זה בתכנית כוללת, מתואמת ומשותפת לכלל הגורמים המופקדים כל אחד בתחומו על ההסברה בערבית, ולשם כך יש להקצות בדחיפות למטה זה יכולת מקצועית לממש זאת כהלכה.
נוכח המשך ההידרדרות החמורה בשידורי מדינת ישראל בערבי ת בטלוויזיה וברדיו, מעיר משרד מבקר המדינה למשרדי הממשלה המופקדים על כך, כל אחד בתחומו - ובראשם משרד ראש הממשלה והשר הממונה על ביצוע חוק רשות השידור בתקופת הביקורת, מר יצחק הרצוג - על כך שהחלטות הממשלה מיולי 2007 ומספטמבר 2007 בתחום השידורים הממלכתיים בשפה הערבית טרם מומשו עד מועד סיום הביקורת.
לדעת משרד מבקר המדינה, אסור להשלים עם מצב שבו לא יינתן הלכה למעשה מענה הולם בחזית התקשורתית-הסברתית בשידורים אפקטיביים להסברת תמונת המצב ועמדותיה של המדינה לקהלי היעד 246 דוח שנתי60א .
בשפה הערבית , בדגש על עת חירום.
המשך המחדל רב -השנים של היעדר שידור ישראלי ממלכתי לקהלי היעד דוברי השפה הערבית גם במהלך מבצע " עופרת יצוקה" ברצועת עזה, ממחיש ביתר שאת צורך חיוני זה.
משרד מבקר המדינה מצביע על כך, שההסברה היא מהמרכיבים המרכזיים במאמץ הלאומי בעת חירום להשגת התכלית האסטרטגית המדינית-ביטחונית.
לה סברה הממלכתית בערבית ולאמצעי השידור הממלכתיים בשפה זו משקל חשוב ביותר לעניין זה ולאור חיוניותם ראוי לייחד להם פתרונות ייעודיים לעת חירום, ללא התניה בפתרונות הכוללים של רשות השידור.
לפיכך, על הממשלה - באמצעות המשרדים המופקדים על כך, כל אחד בתחומו, ובראשם מש רד ראש הממשלה שבמסגרתו מטה ההסברה הלאומי, ומשרד ההסברה והתפוצות - אשר השר העומד בראשו, מר יולי יואל אדלשטיין, משמש גם כשר הממונה על ביצוע חוק רשות השידור - לפעול להפסקת הסחבת הבלתי נסבלת בכל הנוגע לשיפור ההכרחי של השידור בשפה הערבית הן לעולם הערבי, הן לתושבי רצועת עזה ואיו"ש והן לדוברי השפה הערבית בישראל.
חיילי צה"ל בשירות קבע ממלאים משימות ותפקידים ביטחוניים -לאומיים, בין היתר, במסגרות שמחוץ לסדר הכוחות הצה"לי (להלן - גופים חיצוניים) 8 , וזאת בעיקר במקרים שלצה"ל יש עניין שתפקידים אלה יאוישו על ידי חייליו.
לשם כך, מקצה צה"ל תקני קבע ייחודיים (להלן - תק"י)9 מתוך מאגר שיאי כוח האדם 10 .
8 חיילים אלה יכולים להיות מוצבים הן בגופים חיצוניים והן בגופי צה"ל, הכול כנדרש מאופי המשימה שמוטלת עליהם.
9 ,בדוח זה ההתייחסות למונח תק"י היא הן לתקנים והן למשרתי הקבע המוצבים בהם בהתאם לנסיבות.
תקנים אלה מאושרים על ידי אגף התכנון שבמטכ"ל (להלן- אג"ת) וממומנים על ידי הגופים החיצוניים.
בסוף שנת 2008 היובצה"ל כ - 1,400 תק"י11, וביניהם אלוף אחד, חמישה תתי- אלופים, 19 אלופי-משנה, 155 סגני-אלופים ומאות רבי -סרנים וסרנים.
חלק מהתקנים הוקצו לטובת ארגונים או פרויקטים מסוימים , כגון: מתאם הפעולות בשטחים (להלן - מתפ"ש) ומינהלת "חומה" 12, וחלק אחר למילוי תפקידים ולמשימות מוגדרות , דוגמת ראש מטה שר הביטחון ומשימות אזרחיות שמבצע פיקוד העורף .
בשנת 2008 חייב משרד הביטחון (להלן - משהב"ט) את הגופים החיצוניים בגין כלל התק"י בכ-295 .
מיליון ש"ח בתקופה מיוני 2008 עד ינואר 2009 בדק משרד מבקר המדינה את הניהול והתקצוב של מערך התק"י בצה"ל, בין היתר, בהיבטים של מדיניות הקצאתם ותהליכי אישורם בצה"ל ובמשהב"ט (להלן - מערכת הביטחון), ההתחשבנות בין מערכת הביטחון לבין הגופים החיצוניים, וכן את מנגנוני הבקרה שמקיימת מערכת הביטחון על התק"י.
הביקורת נערכה במשהב"ט: באגף התקציבים (להלן - את"ק)13 , באגף הכספים (להלן- אכ"ס), במינהל למחקר פיתוח אמל"ח ותשתית לייצור (להלן - מפא"ת); בצה"ל: באג"ת, בחיל האוויר והחלל ובזרוע היבשה.
ביקורות השלמה נערכו במשרד האוצר, במשרד הפנים, בשירות הביטחון הכללי, במוסד למודיעין ותפקידים מיוחדים ובמתפ"ש.
תהליך אישור התק"י והקצאתם לגופים חיצוניים מוסדר בפקודת מטכ"ל "תקנים ייחודיים" ממרס 2000 (להלן- פ"מ) ובהוראת משהב"ט מיולי 2001 בדבר תקני קבע ייחודיים (להלן - המ"ב).
בהתייחס לסוגי התק"י נקבע בהמ"ב, כי בצה"ל נהוגים, בין היתר, תק"י כלהלן: (א) תקנים, שהגופים שמחוץ לתקציב המדינה מממנים את ההוצאה עבורם (להלן - תק"י הכנסה); (ב) תקנים, שההוצאה עבורם ממומנת על ידי גופים המתוקצבים בתקציב המדינה, פרט לאלה המתוקצבים בתקציב הביטחון (להלן - תק"י השתתפות); (ג) תקנים, שההוצאה עבורם ממומנת על ידי גופים המתוקצבים בתקציב הביטחון, אך המקור התקציבי הוא מחוץ לתקציב צה"ל (להלן - תק"י הפחתה).
נוסף לכך, מבדילה המ"ב בין התק"י השונים בהתאם לסוגי פעילות שהם .
10 על פי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 ", "שיא כוח אדם - מספר מרבי של משרות שבהן ניתן להעסיק עובדים קבועים, זמניים וארעיים, למעט עובדים ארעיים למשימה חולפת המועסקים עד 120 .
היוו התק"י אחוזים בודדים מכלל משרתי הקבע 12 מינהלת במשרד הביטחון העוסקת בפרויקט ה"חץ" (מערכת ליירוט טילי קרקע - קרקע).
ראש את"ק במשהב"ט הוא קצין בכיר בצה"ל, המשמש גם כיועץ הכספי לרמטכ"ל כראש אגף התקציבים הוא כפוף למנכ"ל משהב"ט; וכיועץ הכספי לרמטכ"ל הוא כפוף לרמטכ"ל.
בדוח זה מתייחסת הביקורת לפעילות יחידת היועץ הכספי כאל פעילות את"ק.
מבצעים, וביניהם תקנים הקשורים למבנה הארגוני או לפרויקט של הגוף שאליו סופחו (להלן - תק"י מובנים)14 .
אשר לתהליך אישור תק"י בצה"ל נקבע בפ"מ, בין היתר, כי הגופים הדורשים 15 יעבירו לאג"ת ולאת"ק את הבקשות לתק"י, בין היתר, בצירוף ניתוח התפקידים שבגינם הם נדרשים והנמקת האינטרסים הצבאיים שבאישורם.
עוד נקבע בפ"מ, כי אג"ת יאשר בקשות לתק"י "רק כשיש לצה"ל אינטרס של ממש בקיום התפקיד, ולאחר שיבחן את ניתוח התפקיד עבורו נדרש התקן", וכי יבחן "איכותית" תק"י מובנים אחת לשנתיים 16 .
לאחר מתן אישור עקרוני יעביר אג"ת את הבקשות המאושרות לאת"ק לצורך השלמת כל הכרוך במימוש התחייבות הגוף החיצוני למימון התק"י17 .
ניהול כל מערך כוח אדם אמור להתבצע על פי כללים ברורים במסגרת נורמטיבית מפורטת, המתייחסת, בין היתר, לשני תחומים עיקריים: א.
חלוקת האחריות והסמכויות בין כלל הגופים העוסקים בנושאים של קביעת הצרכים, התקינה, האיוש והניהול השוטף של כוח האדם; ב.
קביעת אמות מידה ענייניות ושיקולים מפורטים, שעל פיהם יש לאשר ולנהל סוגים שונים של עובדים, ובכלל זה קבלתם לתפקיד, הארכת משך העסקתם, קידומם, פיטורם ועוד.
בהמ"ב ובפ"מ נקבעו עיקר הסמכויות של אג"ת ושל את"ק וחלוקת האחריות ביניהם בתהליך אישור התק"י.
אולם, בביקורת עלה, כי צה"ל לא קבע נהלים המפרטים אמות מידה בנוגע לאופן אישור הצורך בהם.
בהיעדרם, לא נקבעו הנחיות לבחינות ההכרחיות שפורטו בפ"מ וביניהן: "ניתוח תפקיד" עבורו נדרש תק"י, אופן קביעת האינטרס הצה"לי בעצם קיום התפקיד ואופן ביצוע בחינה "איכותית" לצורך ההחלטה, אם יש מקום להאריך את תוקף התק"י המובנים לתקופה נוספת, אם לאו.
נוסף על כך, בהיעדר הנהלים האמורים: א.
לא נקבעו כללים לבחינת התועלת שיש לצה"ל מאישור תק"י לתפקיד מסוים לעומת העלות הכרוכה בכך; ב.
לא נקבעו אמות מידה לבחינת המשמעויות של איוש תפקיד מסוים על ידי תק"י, לעומת חלופות אפשריות, כגון איושו על ידי קצין בתקן צבאי רגיל18 , או על ידי אזרח; זאת כאמור, בהתחשב בשיקולי עלות מול תועלת שבכל חלופה, למערכת הביטחון בכלל ולצה"ל בפרט.
14 תק"י מובנים עוסקים בעיקר בתפקידי מטה בתחומים שונים, כגון כספים, מינהלה ובקרה.
15 גוף דורש- יחידה במערכת הביטחון, אשר הועמדה לרשותה מסגרת תקציבית, לפי אישור תקציבי של את"ק, והיא רשאית, בין היתר, להגיש דרישות לביצוע רכש במסגרת תקציבית זו.
בין הגופים הדורשים: חיל האוויר והחלל, זרוע היבשה ומפא"ת.
או עם פקיעת מועד זמניות התק"י, או אם חל שינוי בנסיבות העסקתם 17 על פי פ"מ, תק"י לא יאושר ללא התחייבות הגוף החיצוני לתשלום מלוא עלותו.
18 קצינים, המוצבים במסגרת תקנים צבאיים רגילים, מבצעים משימות צבאיות שנדרשו על ידי צה"ל ועלותם ממומנת מתקציב צה"ל.
לעומתם, תק"י נדרשים כאמור על ידי גופים חיצוניים, המממנים את פעילותם.
בביקורת עלה, כי באג"ת אין מסמכים המצביעים על בחינות שערך בנוגע לצורך לאייש תפקידים בעלי מאפיינים אזרחיים בתק"י.
הדבר בולט במיוחד באישורי אג"ת של תק"י מובנים 19 , שכאמור, מועסקים לרוב בתפקידי מטה מסוגים שונים.
להלן מספר דוגמאות לאישורי אג"ת של תק"י מובנים לתפקידים בעלי מאפיינים אזרחיים: א.
קצין בדרגת רס"ן בתפקיד ראש מדור פנסיה צוברת באת"ק.
תפקידיו הם, בין היתר, "עריכה של הליכי תמחור בתחום הפנסיוני, ריכוז עבודת יועצים מקצועיים והנחייתם, הובלת צוותי עבודה לחיילים ואזרחים, עבודה מול חברות אזרחיות (שעוסקות בתחום הפנסיוני)".
קצין בדרגת רס"ן בתפקיד היועץ המשפטי לחבר משרתי הקבע והגמלאים בע"מ20 , העוסק במתן ייעוץ משפטי לחברה האמורה ולצה"ל במכלול הסוגיות המשפטיות הנוגעות לפעילותה.
בקרן למען ביטחון ישראל (להלן - קרן לב"י) 21 מוצבים חמישה קצינים במעמד תק"י, בתפקידים הבאים: ראש ענף הפעלה ותקציבים בדרגת סא"ל, ראש ענף הפעלה חו"ל בדרגת סא"ל, ראש מדור הפעלה בדרגת רס"ן, ראש מדור הפעלה אירועים בדרגת רס"ן וקצינת ניהול תקציבים בדרגת סרן.
להלן לדוגמה תיאור תפקידיהם של שלושה מהקצינים האמורים: 1 ) ראש ענף הפעלה ותקציבים: "ממונה על הנהלת החשבונות ומערכות המידע בקרן, מופקד על כלל הכספים המנוהלים בקרן, אחראי כולל על אירועי הקרן ואחראי על מבצעי דיוור ישיר בארץ"; 2) ,ראש ענף הפעלה חו"ל: "מהווה חוליית קישור בין ידידי קרן לב"י בעולם אחראי על אירוח תורמי לב"י מחו"ל המגיעים לארץ ואחראי על מבצעי דיוור ישיר ברחבי העולם"; 3) ,ראש מדור הפעלה אירועים: "ממונה על כל נושאי הפרסום ויחסי הציבור אחראית על הפקת אירועים בארץ, מהווה חוליית הקשר עם אגודת הידידים בארץ ואחראית על פעילות הקרן בקרב תורמי הארץ".
19 על פי נתוני אג"ת, א ושרו בשנת 2008 בצה"ל701 תק"י מובנים מתוך כ - 1,400 (לרבות138 רופאים המוצבים במוסדות רפואה אזרחיים לצורך התמחות והשתלמות).
20 חבר משרתי הקבע והגמלאים בע"מ היא חברה עסקית, הפועלת כדי לסייע למשרתים בשירות קבע בצה"ל, לגמלאי צה"ל ובני משפחותיהם בעניינים הקשורים ברווחת הפרט והמשפחה.
21 קרן לב"י היא שם כולל לעמותה אזרחית וליחידה צבאית.
העמותה האזרחית רשומה ברשם העמותות, והיחידה הצבאית פועלת על פי הוראות משהב "ט ופקודות צה"ל.
מטרות קרן לב"י - לאסוף תרומות עבור מערכת הביטחון שתשמשנה, בין היתר, לצורכי חינוך, תרבות, צי וד רפואי וכל מטרה אחרת התורמת לביטחון ישראל.
עוד בנושא קרן לב"י, ראו בדוח שנתי זה בפרק "פעילות הקרן למען ביטחון ישראל (לב"י)".
בנוסף למקרים כגון אלה שהובאו לעיל, עלה בביקורת, כי זה שנים מאשר אג"ת להציב במפא"ת קציני צה"ל כתק"י - בין היתר, כמובנים 22 ולצרכים ניהוליים של פרויקטים, לרבות פרויקטים של שיתוף פעולה עם מדינות זרות (בנושא זה ראו בהמשך).
זאת, אף כי מדובר בגוף משותף לצה"ל ולמשהב"ט, שבו מוצבים קצינים ומועסקים אזרחים; ועל כן, אפשר היה להציב את הקצינים במסגרת תקנים צבאיים רגילים, או לחלופין להעסיק בו אזרחים (בנושא זה ראו גם בהמשך).
בהקשר לכך ראוי לציין, שכבר במרס 2002 קבע ראש אג"ת בנוגע לאישור תק"י למפא"ת, כי כוח האדם הנדרש ל צרכים כלליים הנובעים משיתוף פעולה עם מדינות זרות, ימומש על ידי אזרחים.
במאי 2007 אף קבעה ראש מדור כוח אדם באג"ת, בהתייחס לבקשת מפא"ת לאשר תק"י לפרויקט מסוים: "ככלל, נמליץ כי התקנים נדרשים במשרד הביטחון עבור המעטפת הניהולית של הפרויקטים, ימומשו על ידי תקנים אזרחיים, בהתאם לסיכום ראש אג"ת.
יחד עם זאת, לאור איתור קצין מתאים לתפקיד מתוך המחלקה, ונוכח קושי באיוש התקן על ידי אזרח, מומלץ לאשר בקשת מפא"ת.
, בדומה לאופן בו מומש ראש מדור.
ביחידת היועץ הכספי לרמטכ"ל (כתק"י ולא כאזרח)".
עוד העירה, "כי מסתמנת מגמה במשרד הביטחון בכלל בקושי במימוש תקני אזרחים, לאור הגבלות נציבות המדינה והאוצר על הגדילה בהוצאה על שכר, אותה נוטה משהב"ט לפתור על ידי פניה לצה"ל למימוש באמצעות תקנים צבאיים (תק"י)".
בהתייחסותו ממאי 2009 ,לממצאי הביקורת הודיע מפא"ת למשרד מבקר המדינה כי "למפ א"ת, כגוף מעורב של קצינים ואזרחים, גם תקנים צבאיים וגם תקנים אזרחיים", וכי "הסיבה היחידה לכך, שחלק מהתקנים הצבאיים הרגילים ההדגשה [ במפא"ת נקראים תק"י, היא ביורוקרטיה רישומית וחשבונאית, המאפשרת]במקור לוודא שהשכר בגין תקנים אלו משולם מתקציב מפא"ת".
עוד הודיע, כי תק"י "לא יכולים להיות מוחלפים על ידי אזרחים, אלא רק על ידי תקנים צבאיים רגילים".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח ייחודיות המבנה הארגוני של מפא"ת כמתואר לעיל, נוכח היעדר צרכים ארגוניים ענייניים המחייבים דווקא הצבת תק"י ונוכח קביעת ראש אג"ת דלעיל, אישור אג"ת להציב תק"י במפא"ת במקום תקנים צבאיים רגילים או במקום עובדים אזרחיים, דורש הנמקה מפורטת, שכאמור אינה קיימת (בנושא זה ראו בהמשך), וזאת במיוחד בנוגע לתפקידים שאוישו על ידי תק"י במשך שנים רבות.
בנוגע לטענת מפא"ת דלעיל, כי תק"י שפועלים במסגרתו צריכים להיו ת מוחלפים בתקנים צבאיים רגילים בלבד, יש לציין, כי בצה"ל ובמשהב"ט אין כל עבודת מטה התומכת בה.
אשר לכלל תהליך אישור תק"י, מסרה ראש מחלקת ארגון באג"ת (להלן - רמ"ח ארגון) למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2008 , כי הגורמים המאשרים תק"י באג"ת פועלים בעיקר על סמך הידע המקצועי בנושא וניסיונם במתן אישורים מסוג זה.
ראש ענף מפקדות וזרועות באג"ת הודיע למשרד מבקר המדינה בינואר 2009 , בין היתר, כי ככלל, תק"י "מאושרים כאשר מהות המשימה היא צבאית .
22 בין התפקידים שממלאים הק צינים: ראש ענף טכנולוגיות בדרגת סא"ל, ראש ענף מערכות משולבות ולוט"ר בדרגת סא"ל וראש מדור הנעה בדרגת רס"ן.
ונובעת מייעוד הצבא, או כאשר נדרשת התמחות צבאית ייחודית לביצוע המשימה".
בהקשר לתהליך הארכת תוקף אישור של תק"י מובנים באג"ת, מסרה ראש מדור תקינה באג"ת למשרד מבקר המדינה במרס 2009 , כי באופן עקרוני, בכל שנה במסגרת דיון בנושא תכניות העבודה, אג"ת עובר על תקנים אלה, ואם אין שינויים במשימותיהם, הוא מאשר אותם.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע צה"ל ביוני 2009 למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי "אופן בחינת האינטרס הצבאי אינו מוגדר בהוראה מחייבת.
השיקולים המובאים בתהליך האישור הם: מענה למשימות שהוטלו על צה"ל לפי חוק, או לפי החלטת ממשלה.
מענה ניהולי למשימות המוגדרות בחוק שירות הביטחון.
שיתוף פעולה עם גופים ביטחוניים מקבילים במערכת הביטחון.
מענה לפיתוח והצטיידות באמל"ח.
שיתוף פעולה ביטחוני בפיתוח אמל"ח עם מדינות זרות".
עוד הודיע צה"ל, כי הקצאת תק"י עוברת בחינה פרטנית באג"ת, וכי לאור הערות משרד מבקר המדינה, הוא יפעל להטמיע את השיקולים דלעיל בהוראות הצבא.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי אין לקבל מצב שבו תהליך אישור תק"י באג"ת מתבסס בעיקר על ניסיונם המקצועי של הגורמים המאשרים ומתקיים ללא תיעוד מספק, כגון הבחינה ה"איכותית" שנדרשת בפ"מ כדי לבחון אם יש מקום להאריך את תוקף התק"י המובנים לתקופות נוספות.
על תהליך זה להתבסס, בראש ובראשונה, על מדיניות ברורה ונהלים כתובים, שיפרטו שיקולים ואמות מידה לאישור תק"י ולניהולם, וכן יחייבו תיעוד מתאים.
היעדר נהלים כאמור, מאפשר מצב של אישור תק"י שלא לצורך, תוך דלדול מאגר שיאי כוח אדם העומד לרשות צה"ל (בעניין זה ראו בהמשך), או לחלופין, יש בו כדי להביא לדחייה לא מוצדקת של בקשות גופים דורשים לאישור תק"י, תוך פגיעה בפעילותם ובבקרה של אג"ת על תהליך אישורם.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי חלק מהתק"י ובעיקר תק"י מובנים, ממלאים תפקידים בעלי מאפיינים אזרחיים מובהקים, כגון תפקידים במערך הכספי, בתחום המינהלי ובתפקידי מטה.
נוכח זאת, ראוי היה שאג"ת יבחן את החלופה של איוש תפקידים על ידי תק"י, אל מול החלופה לאיושם על ידי אזרחים 23 .
, דבר שלא נעשה בהקשר זה יצוין, כי להעסקת אזרחים קיים גם יתרון מבחינת המשק הישראלי נוכח גיל פרי שתם לגמלאות, העולה בכ -20 שנה בממוצע על זה של קצינים בשירות קבע, דבר שיש בו כדי להביא לחיסכון כספי ניכר למשק.
זאת, בהתחשב בתקופת תשלום גמלאות ממוצעת לאזרחים, שקצרה משמעותית מזו של גמלאי צה"ל.
23 בנוגע לאזרוח של מקצועות בעלי מאפיינים אזרחיים בצבא, ראו המלצות בדוח ועדה בראשות מר דוד ברודט (להלן - ועדת ברודט), שמינו ראש הממשלה דאז מר אהוד אולמרט, סגן ראש הממשלה ושר הביטחון דאז מר עמיר פרץ ושר האוצר דאז, מר אברהם הירשזון, בשנת 2006 לבחינת תקציב הביטחון.
הוועדה הגישה את מסקנותיה במאי 2007.
במרס 2009 הודיע אג"ת למשרד מבקר המדינה, כי בעקבות הביקורת החל צה "ל בעבודת מטה לעדכון הפ"מ, שפורסמה, כאמור, תשע שנים לפני כן.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי במסגרת עבודת מטה זו על צה"ל להטמיע, בין היתר, את הערות הביקורת, כפי שקיבלו ביטוי בדוח זה.
אשר למשמעויות המשקיות שיש להצבת תק"י בתפקידים שבהם ניתן להעסיק אזרחים מעיר משרד מבקר המדינה, כי על משרד האוצר לבחון אותן, בעיקר בהתייחס להתחייבות המדינה לתשלום הגמלאות של משרתי הקבע בהשוואה לעובדים אזרחיים.
הקצאת תק"י מתוך מאגר שיאי כוח האדם של צה"ל .
במסגרת תפקידיו, אג"ת מקצה לגופי צה"ל תקנים של נגדים בדרגות רס"ר ומעלה ושל קצינים בדרגות רס"ן ומעלה (להלן - קבע מובהק) מתוך מאגר מוגבל של שיאי כוח האדם הצה"לי, כפי שסוכם בין את"ק לבין אגף התקציבים במשרד האוצר24 (בנושא זה ראו בהמשך).
מדובר במאגר של שיאים, שכלל בתחילת 2008 אלפי שיאים, וממנו מאשר אג"ת הקצאה של תקני קבע מובהק, לרבות תק"י.
כל חריגה ממספר השיאים שבמאגר מחייבת פנייה למשרד האוצר25 לקבלת אישור מראש.
אשר לבקשות גופי צה"ל26 להקצאת תק"י, באפשרות אג"ת לאשרם בשני אופנים: א.
מתן תוספת תקנים לגופים מתוך מאגר שיאי כוח האדם הצה"לי; ב.
אי-מתן תוספת תקנים מהמאגר האמור, אלא חיוב הגופים לתקנן את התק"י, מתוך מסגרת התקנים שאג"ת אישר להם בעבר.
בנוגע לתקנון תק"י עבור גוף חיצוני נקבע בהמ"ב, כי אם התק"י מיועד לפרויקט שצה"ל משקיע, או מתוכנן להשקיע בו משאבי תקציב, יאושר התקן (לאחר בחינת הצורך ע ל ידי אג"ת ואישור את"ק) מתוך מסגרת תקני כוח האדם שהועמדה לרשות הגוף הצה"לי.
אם התק"י מיועד לפרויקט שצה"ל אינו משקיע בו משאבי תקציב משמעותיים, או שצה"ל סיים מבחינתו את הפרויקט, יאושר התק"י, לאחר בחינת הצורך ואישור את"ק, מתוך מאגר שיאי כוח האדם הצה"לי.
בביקורת עלה, כי למרות הכתוב בהמ"ב, את"ק אינו ממלא את תפקידו בנושא זה, ובפועל הוא מאפשר לאג"ת להקצות תק"י לגופי צה"ל, גם לפרויקטים שצה"ל משקיע בהם, מתוך מאגר שיאי כוח האדם הצה"לי שבניהול אג"ת, ולא מתוך מסגרת תקני כוח האדם שהוא כבר הקצה לגופים בעבר.
כתוצאה מכך נוצר מצב, שבו כל תוספת של תק"י גורמת לדלדול שיא כוח האדם העומד לרשות צה"ל למילוי כלל משימותיו.
24 סיכום בין אגף התקציבים במשרד האוצר לבין את"ק מאוקטובר 2003 , בנושא "פורשים לגמלאות/משתחררים בגילאי הביניי ם" הקובע, בין היתר, מכסות משרתי קבע שיפרשו מצה"ל עד שנת 2008.
25 על פי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 , הממשלה רשאית, בין היתר, למלא את שיא כוח האדם בשנת כספים פלונית ולחלק את המשרות לסעיפי תקציב ולתחומי פעולה.
חלוקת המשרות תהיה כמפורט בחוק התקציב השנתי.
26 בקשות הגופים החיצוניים להקצאת תק"י מועברות לאישור אג"ת באמצעות גופי צה"ל, או בצורה בלתי אמצעית, לפי העניין.
בפברואר 2009 הודיע ראש ענף תקציבי כוח אדם, שכר ופנסיה שבאת"ק למשרד מבקר המדינה, כי בעקבות הביקורת התניע את"ק תהליך לתיקון ההמ"ב, באופן שלא תתחייב הקצאת תק"י לגופי צה"ל על חשבון התקנים שכבר הוקצו להם בעבר.
נוכח זאת, משרד מבקר המדינה מעיר, כי ראוי לבחון עניינית את סוגיית המקור להקצאת תק"י, בהתחשב במכלול הנושאים הרלוונטיים, ובכלל זה: יתרת השיאים במאגר כוח האדם הצה"לי, היקף התקנים העומד לרשות גופי צה"ל, הצרכים הקיימים והצפויים של הגופים לכוח אדם, ואופי המשימה שעבורה נדרש תק"י וחשיבותה.
ממסמכים שצה"ל העביר למשרד מבקר המדינה עולה, כי הוא מאשר חלק מהתק"י נוכח משימות שהוטלו על צה"ל על פי חוק, או על פי החלטות ממשלה.
בין משימות אלה: מימוש הגדרת פיקוד העורף כשירות התגוננות אזרחית, הקמת קו התפר, מענה ניהולי למשימות המוגדרות בחוק שירות ביטחון, שיתוף פעולה עם גופים ביטחוניים במערכת הביטחון (שירות הביטחון הכללי והמוסד למודיעין ותפקידים מיוחדים) ומענה לפיתוח ולהצטיידות באמצעי לחימה.
יצוין, כי הקצאת התק"י למשימות אלה נעשית על חשבון מאגר של שיאי כוח האדם הצה"לי, שנועד לביצוע משימות צבאיות.
בביקורת עלה, כי צה"ל ככלל אינו מקבל שיאים תמורת אלה שהקצה כתק"י לגופים חיצוניים; זאת, גם כאשר מדובר בתק"י השתתפות שמפעילים גופים חיצוניים, דוגמת משרדי ממשלה 27 .
כן עלה, כי משרד האוצר ונציבות שירות המדינה 28 לא קבעו מדיניות ולא פרסמו כללים בנושא, ובכלל זה האפשרויות: להקפיא שיאי כוח אדם בגופים מתוקצבים כנגד קבלת תק"י, כך שלא ניתן יהיה לעשות בהם שימוש; לאייש תקנים של גופים אלה בתק"י; להפעיל בהם תק"י מעבר לשיא כוח אדם העומד לרשותם בתקציב; או להעביר מהגופים המתוקצבים לצה"ל את שיאי כוח אדם בגין התק"י שקיבלו.
משרד מבקר המדינה פנה לשירות הביטחון הכללי, למוסד למודיעין ותפקידים מיוחדים ולמשרד הפנים בבקשה להסביר, אם הם נוהגים להקפיא שיאים מתוך מסגרות השיאים שאושרו להם בתקציב המדינה כנגד קבלת תק"י מצה"ל.
בתגובה הודיעו שירות הביטחון הכללי והמוסד למודיעין ותפקידים מיוחדים, כי הם מקפיאים .
גופים אלה פועלים במסגרת שיא כוח האדם שנקבע בחוק התקציב השנתי 28 .
נציבות שירות המדינה, מופקדת, בין היתר, על ניהול העסקתם של עובדי המדינה בחוק שי רות המדינה (מינויים), התשי"ט - 1959 , נקבע, כי בסמכותה של נציבות שירות המדינה, יחידת המטה המרכזית לניהול משאבי האנוש של הממשלה, לאשר, בין היתר, את תקן משרדי הממשלה, להגדיר את המשרות ולקבוע את דרגותיהן, לפרסם מכרזים לשירות המדינה ולקיים פיקוח ובקרה על קליטת עו בדים לשירות המדינה (בנושא "העסקה ותקינת כוח אדם במשרדי ממשלה", ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 55 ב ( 2005 '), עמ39 .
שיאים כנגד קבלת תק"י.
לעומתם הודיע משרד הפנים, כי הוא אינו מקפיא תקנים לצורך טיפול בנושאי החירום והביטחון של הרשויות המקומיות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי במקרה שגוף מתוקצב אינו מקפיא שיאי כוח אדם כנגד קבלת תק"י, הוא נהנה למעשה מתוספת כוח אדם על חשבון צה"ל.
לעומת זאת, במקרה שהגוף אכן מקפיא שיאים כנגד קבלת תק"י, נוצר מצב שבו בגין תפקיד אחד שממלא קצין המוצב כתק"י נגרעים, רישומית, שני שיאים מתקציב המדינה - שיא של צה"ל ושיא של גוף מתוקצב שקיבל תק"י.
רמ"ח ארגון באג"ת הסבירה למשרד מבקר המדינה, כי בשנים האחרונות קיימת מגמה של ירידה ביתרה הלא מנוצלת של שיאי כוח אדם העומדת לרשות אג"ת29 ,, בין היתר נוכח הקצאת תק"י למשימות שאינן צבאיות.
על פי נתוני אג"ת יתרה זו משתנה מעת לעת נוכח הקצאה או ביטול תקנים; באג"ת אין נתונים מפורטים אודות השינויים השו טפים ביתרה זו על ציר הזמן, אלא נתונים ברמה שנתית בלבד.
מנתונים אלה עולה, כי בסוף 2007 הסתכמה יתרה זו במאות שיאים, בתחילת 2008 ירדה לעשרות שיאים בלבד ובתחילת 2009 עמדה שוב על מאות שיאים.
ביולי 2008 פנה אג"ת לאת"ק בבקשה לפעול מול משרד האוצר להגדלת מאגר שיאי כוח האדם העומד לרשות צה"ל; זאת, נוכח מאות שיאים שהוקצו לטענתו כתק"י לביצוע משימות שאינן צבאיות, וביניהן: שיתוף פעולה עם רוכשי ציוד ביטחוני בחו"ל, פעילות מתפ"ש וביצוע הפרויקט בקו התפר 30 .
בפברואר 2009 מסרו נציגי אג"ת ונציגי את"ק למשרד מבקר המדינה, כי במענה ל פניית אג"ת, הודיע את"ק שמסגרת שיאי כוח האדם העומדת לרשות צה"ל בשנת 2009 תוגדל בעשרות רבות של שיאים.
ראש ענף כוח אדם, שכר ופנסיה באת"ק מסר למשרד מבקר המדינה, כי את"ק הקצה שיאים אלה מתוך עתודה של שיאי כוח אדם שברשותו, ללא צורך לפנות למשרד האוצר בבקשה להקצות שיאים נוספים לצה"ל (בנושא התפקיד שממלא את"ק בהקצאת שיאי כוח אדם ראו בהמשך).
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח המצב, שבו בנוסף למשימותיו הצבאיות צה"ל מקצה תק"י גם למשימות שאינן צבאיות, מתוך מסגרת מוגבלת של שיאי כוח אדם שברשותו, ראוי שצה"ל, משהב "ט ומשרד האוצר יפע לו לבדיקת אותן המשימות המחייבות הקצאת תק"י, ויגדירו את אלה שבגינן יקבל צה"ל פיצוי למסגרת שיאי כוח האדם.
כמו כן, ראוי שמשרד האוצר ונציבות שירות המדינה יקבעו מדיניות ויפרסמו כללים בנושא ניהול שיאי כוח אדם בגופים מתוקצבים נוכח קבלת תק"י.
29 ההפרש שבין מסגרת שיאי כוח האדם קבע מובהק שעומדת לרשות אג"ת, לבין הניצול שלה.
30 פרויקט "דרך אחרת" הוא פרויקט לבניית "הגדר הביטחונית" (מרחב הת פר) שבין ישראל לבין הרשות הפלסטינית.
לאחר מועד סיום הביקור ת, באוקטובר 2009 , הודיע סגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר למשרד מבקר המדינה, כי בעקבות הביקורת, פועל משרד האוצר לגיבוש מדיניות וכללים בנושא.
קביעת שיא כוח אדם קבע מובהק בצה"ל .
על פי הוראת משהב"ט שעניינה "אגף התקציבים - יעוד, ארגון והגדרת תפקידים", ייעוד את"ק הוא "תכנון, ניהול ובקרת תקציב הביטחון".
תפקידיו הם, בין היתר, פרסום הנחיות למסגרת התקציב של הגופים התקציביים 31 ו"הכנת המשמעויות הכלכליות והתקציביות והצגתן בפני מקבלי החלטות בכל התחומים, סד"כ, כוח אדם, הצטיידות וכו'".
במילוי תפקיד היועץ הכספי לרמטכ"ל פועל ראש את"ק בהתאם להוראות צה"ל.
על פי הוראת הפיקוד העליון, שעניינה "היועץ הכספי לרמטכ"ל" (להלן - הפ"ע), תפקידיו הם, בין היתר, הכנת מחקרים, נתונים וניירות עמדה בכל הקשור לתקציב הנוגע לצה"ל וייעוץ בהכנת מתארים למטכ"ל לתקציב השנתי והרב-שנתי, הנוגעים לצה"ל.