HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משקבע שר הפנים בצו את מספרם ומקומם של המעברים, יותר להיכנס לשני היעדים ולצאת מהם רק דרך המעברים.
בהחלטה ב/ 43 נקבע כי משרד הפנים אחראי לקבוע בצו את מספרן ומקומן של נקודות הבדיקה לנכנסים לישראל מאיו"ש וליוצאים מישראל לאיו"ש בהתאם לחוק 1844 |דוח שנתי 67ב .
ידי שר הפנים, ולעניין .
הפועלים במעברים היישום.
בחוק היישום נקבעו סמכויות הבדיקה והחיפוש של הבודקים במעברים וגם סמכויותיהם של המאבטחים האזרחיים במעברים, תוך הפניה לחוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, התשס"ה-2005.
באפריל 2008 הוציא שר הפנים את צו יישום הסכם הביניים בדבר הגדה המערבית ורצועת עזה (סמכויות שיפוט והוראות אחרות) (תיקוני חקיקה) (נקודות בדיקה), התשס"ח-2008 (להלן- צו היישום).
בצו האמור מפורטים בין היתר, נקודות ציון (נ"צ) מדויקות של מקומו של כל מעבר, כדי שניתן יהיה להחיל את הכללים על המעבר במדויק.
בביקורת הקודמת נמצא כי ארבעה מעברים שהפעילה המשטרה לא הוכרזו עדיין כנקודות בדיקה בצו היישום (מעבר ראס חמיס - היציאה הצפונית במחנה פליטים שועפאט, המעבר באזור התעשייה עטרות, מעבר אל ג'יב ומעבר בידו באזור שכונת רמות).
משרד מבקר המדינה העיר באותה ביקורת למשרד לבט"פ כי "הפעלת מעברים בין ישראל לאיו"ש עוד לפני ששר הפנים קבע אותם כנקודות בדיקה אינה מתיישבת עם מה שנקבע בחוק היישום.
בנוסף על כך לבודקים ולמאבטחים האזרחיים במעברים אלו אין, לכאורה, סמכות לבצע חיפוש בגופם ובכליהם של אלה המסרבים לכך או למנוע מהם את המעבר.
היה על המשרד לביטחון הפנים לפנות למשרד הפנים לבקשת ההכרזה, וראוי שעניין זה יוסדר בדחיפות ".
במעקב אחר תיקון ליקוים שמקיים אגף המפקח הכללי לענייני ביקורת המדינה במשרד ראש הממשלה צוינה תשובת משרד הפנים כי " מאחר ומשרד הפנים אינו הגורם המפעיל והנוכח בשטח, מתקבלות הפניות בעניין זה ממשרדי הביטחון וביטחון הפנים על פי הצרכים בשטח.
כיוון שלא התקבלו פניות כאמור, לא יכול היה שר הפנים להפעיל את סמכות ההכרזה על נקודות בדיקה אלו".
בביקורת נמצא כי שלושה מעברים מבין הארבעה עדיין לא הוכרזו כנקודות בדיקה, ומעבר אחד (ראס חמיד) נסגר.
בנובמבר 2016 מסרה רשות האוכלוסין וההגירה במשרד הפנים למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, כי "ההכרזה על מעברים פנימיים הוא נושא המטופל ע"י המשרד לביטחון פנים, ושר הפנים אינו יוזם צעדים בנושא האמור.
בעבר התבקשו מהמשרד לביטחון פנים הבהרות לצורך ההכרזה על נקודות הבדיקה, ואלו טרם התקבלו עד היום.
באם תתקבל פנייה מחודשת הכוללת את ההבהרות שנדרשו, הנושא יטופל ע"י הרשות".
משרד מבקר המדינה מעיר כי להכרזה של שר הפנים ישנה משמעות אופרטיבית הנוגעת לסמכויות המוקנות לגורמי הבדיקה הפועלים במעברים.
נוכח זאת, עיכוב זה בהכרזה על המעברים האמורים אינו סביר, ועל המשרד לבט"פ לפעול בשיתוף פעולה עם משרד הפנים ומשרד הביטחון ולהסדיר נושא זה לאלתר.
פעילות המעברים בין ישראל לבין אזור יהודה והשומרון | 1845 .
למעברים בין ישראל ובין איו"ש, המיועדים לפקח על מעבר בני אדם, כלי רכב וסחורות, יש השפעה ניכרת על הקשר בין ישראל לאיו"ש.
הרכב האוכלוסייה המשתמשת במעברים הוא מגוון , וכולל בין היתר אזרחים ישראליי ם, פלסטינים, תושבי מזרח ירושלים, דיפלומטים ותלמידים .
הטיפול באוכלוסייה זו במעברים, על שונותה הרבה, מחייב מקצועיות, מיומנות, ויכולת לפעול ברגישות ובהתחשבות מחד גיסא, והקפדה על כללי זהירות וביטחון מאידך גיסא.
משכך, פעילותם התקינה של המעברים חיונית למניעת פיג ועי טרור והסתננות למדינת ישראל ולהבטחת מתן שירותים ראויים לאוכלוסיית המשתמשים בהם, כדי שית אפשר להם לקיים אורח חיים ראוי.
לאזרוח המעברים בין ישראל לבין איו"ש נודעות השפעות מדיניות, ביטחוניות וכלכליות משמעותיות, ויש בהן גם כדי להשפיע מהותית על אורח חייהם ועל ביטחונם של תושבי ישראל, וב הם תושבי מזרח ירושלים, ועל האוכלוסייה הפלסטינית.
העובדה שכל מעברי "עוטף ירושלים " שמפעילה המשטרה וארבעת המעברים שמפעיל צה"ל לא אוזרחו, כמו גם העובדה שלא קיים גוף מרכזי לניהול המעברים בעל ראייה כוללת, מנציחה את המצב ולפיו המעברים השונים אינם פועלים על בסיס נהלים, הוראות, הכשרה ותרגולים אחידים, והשירותים הניתנים לאוכלוסייה העוברת בהם אינם ברמה אחידה.
בנוסף לכך, קיומן של פרצות בגדר "קו התפר" מאפשר חדירה לשטחי ישראל ללא בקרה, והימצאותם של שב"חים בישראל היא בלתי נמנעת.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב פעולות ושיפורים שעשו המשטרה, רשות האוכלוסין וההגירה במשרד הפנים והמנהא"ז בחלק מהנושאים, וביניהם: מאמצים לגיוס שוטרים להשלמת מצבת כוח אדם הנדרשת ביחידת המעברים ב"עוטף ירושלים ", נושא הנחית המשטרה בטיפול בחומרים דו -שימושיים, הטיפול ב "חוקת המעברים ", ונושא מניעת העברת פסולת מישראל לאיו"ש.
עם זאת, נותרו ליקויים שעליהם הצביעה הביקורת הקודמת אשר לא תוק נו כלל או ש לא תוק נו במלואם.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את הליקויים המשמעותיים בנושא האבטחה והבידוק הביטחוני, במיוחד בהתחשב בכך שלא קוימו החלטות ממשלה קודמות, ובכך שחלף פרק זמן רב בלי שנושאים אלה טופלו.
נוכח חשיבותם של המעברים לביטחון תושבי מדינת ישראל ולהבטחת מרקם חיים תקין לעוברים בהם, על מטה לוט"ר בשיתוף כל הגורמים הנוגעים בדבר לקיים בהקדם האפשרי עבודת מטה מקיפה ושלמה, ולהמליץ על פתרונות לתיקון הפערים הארגוניים והתפעוליים אשר נסקרו בדוח זה.
לגדר "קו התפר" חשיבות רבה לביטחונם של תושבי ישראל, ועל כן על ממשלת ישראל להמשיך במאמציה להשלמת גדר זו ולתיקונה בקטעים הנדרשים, על מנת שתמלא א ת ייעודה בהקטנת יכולת החדירה של מְפַגעים ובמניעת חדירת מסתננים מאיו"ש לישראל.
מוקש הוא מטען חומר נפץ המופעל באמצעות מנגנון בקרה או מנגנון השהיה.
מבחינים בין מוקש נגד אדם (להלן - נ"א), שנועד לפצוע או להרוג לוחם רגלי, לבין מוקש נ"ט, שנועד לגרום נזק מובהק לטנק או לכלי רכב משוריינים אחרים.
ברחבי ישראל פזורים מאות אלפי מוקשים (בשטח שגודל ו כ - 180,000 דונם, נכון ליולי 2016 ), וריכוזם הגבוה הוא ברמת הגולן ובערבה, וכן לאורך הגבולות.
מוקשים אלה הונחו במהלך השנים לצרכים מבצעיים, אך ברבות השנים, חלק מהם הפכו בלתי חיוניים לביטחון המדינה.
בנוסף להם, קיימים שדות מוקשים שהניחו צבאות זרים, וכן שטחים ממוקשים שנוצרו כתוצאה מסחף ומהווים מפגע בטיחותי חמור.
בעיית סחף המוקשים בקרקע, בעיקר לאחר גשמים ושיטפונות, חמורה ביותר, שכן היא מובילה לאי-ודאות בדבר מיקומם המדויק של המוקשים, באופן שמסכן את תושבי האזורים הסמוכים, כמו גם מטיילים, חקלאים ועוברי אורח.
על אף שהחוק קובע גידור וסימון של שדות מוקשים, נרשמים מדי שנה בשנה מקרים של כניסת אזרחים וחיילים לשדות מוקשים או לאזורים חשודים במיקוש, ובעשרות מקרים לאורך השנים הסתיימו מקרי פגיעות ממוקשים בפציעות קשות, הכוללות קטיעת גפיים, ואף במוות.
הימצאות מוקשים בשטחי המדינה י וצרת לא רק סכנה ברורה לביטחון התושבים והמטיילים, אלא מובילה גם לפגיעה בתיירות ובנגישות לאתרי טבע ייחודיים.
כך למשל, בשנת 2014 פונו מוקשים מ -600 דונם באזור שמורת נחל הבניאס, אותה פוקדים מדי שנה בשנה מטיילים רבים, לאחר שבמקרה אותר מוקש בשטח על ידי מטייל.
לצורך פינוי שטחים ממוקשים, שהפכו בלתי חיוניים לביטחון המדינה, ועל רקע שיח ציבורי שהתעורר עקב פציעתו וקטיעת רגלו של ילד בן 11 מפיצוץ מוקש במהלך טיול משפחתי ברמת הגולן בשנת 2010 , אישרה הכנסת בשנת2011 את החוק לפינוי שדות מוקשים, התשע"א -2011 (להלן- החוק).
מט רת החוק היא ליצור תשתית נורמטיבית לפינוי של אותם שטחים, ולהכריז עליהם כנקיים ממוקשים ברמת בטיחות מרבית לאזרחים בפרק זמן קצר ככל הניתן.
במסגרת החוק הוקמה הרלפ"ם כיחידה במשהב"ט.
בדברי ההסבר להצעת החוק צוין, כי הקמת הרלפ"ם נועדה לאפשר פינוי מוקשים על מנת להימ נע מסיכון לחיי אדם, ובמטרה לאפשר בשטחים אלה פיתוח תיירותי או חקלאי, הקמת תשתיות, הרחבת יישובים והגנה על הסביבה.
יצוין, כי שטחים שטרם פינו מהם מוקשים, מוגדרים כשטחים צבאיים סגורים.
בביקורת הקודמת משנת 1999 המליץ מבקר המדינה לבחון את נושא פינוי שדות המוקשים שאינם נחוצים עוד מבחינה ביטחונית, משום שאלה מהווים סיכון פוטנציאלי ומגבילים פעילות חקלאית ופעילויות לבנייה ולפיתוח, וכן לגבש מדיניות ממלכתית להסדרתו.
עוד המליץ, לקבוע בהקדם אמות מידה שיגדירו סף מקצועי לחברות האזרחיות, שייבחרו לבצע את העבודות לפינוי המוקשים, ויבטיחו את פינוים באיכות נדרשת.
הקמת הרשות בשנת 2011 וקביעת הוראות, עקרונות וכללים מחייבים בנושא פינוי מוקשים (להלן - המפרט הלאומי) מבטאות את מיסוד התהליך לגיבוש המדיניות האמורה וליישום המלצות מבקר המדינה.
עד להקמת הרלפ"ם, צה"ל הוא שפינה מוקשים משטחים ש השימוש בהם היה לצרכים מבצעיים או ביטחוניים, ושטחים שנדרשו לצרכים אזרחיים פונו על ידי יזמים פרטיים, בפיקוח של משהב"ט ושל צה"ל.
על פי דברי ההסבר להצעת החוק, עד משרד הביטחון | 1595 .
חקיקת החוק לא נעשו פעולות ממשיות ומספקות לפינוי מוקשים, בין השאר משום החשש מתביעות פליליות נגד גור מים שיהיו מעורבים בעבודות הפינוי ומידת אחריותם לטיב עבודות אלה, למשל במצב שבו יימצאו מוקשים בשטח לאחר סיומן.
עובדה זו יחד עם הצורך בקידום הנושא לשם שמירה על חיי אדם, ועם מדיניות צה"ל ומשהב"ט, שאין לסכן חיילים בפינוי של מוקשים משטחים שייעוד הקרקע בהם הוא אזרחי, הביאו להקמת הרלפ"ם.
על פי החוק, הרלפ"ם אמונה על קביעת המפרט הלאומי, תוך התחשבות במחויבויות בין-לאומיות של מדינת ישראל ובראייה לאומית הכוללת שיתוף פעולה עם צה"ל, משרדי ממשלה וגורמים אחרים.
כמו כן, מתפקידה של הרלפ"ם לקבוע סדרי עדיפויות בפינוי שדות מוקשים במסגרת גיבוש תכניות שנתיות ורב -שנתיות.
הרלפ"ם גם מחזיקה לפי החוק בסמכויות אסדרה ופיקוח על עבודות פינוי המוקשים, וגם אמונה על קידום ותכנון פעילויות הסברה לציבור להגברת המודעות להתנהלות בטיחותית ולצמצום הסיכונים ממוקשים.
עבודות פינוי מוקשים נעשות על ידי חברות אזרחיות, שעמן מתקשר משהב"ט בהליך מכרזי, באמצעות מנה"ר, כך שבכל פרויקט לפינוי מוקשים פועלות למעשה שתי חברות, חברת פינוי המפנה את המוקשים, וחברת פיקוח שמפקחת עליה.
הרלפ"ם, כגוף דורש, מקיימת פיקוח עליון בכל הפרויקטים.
על פי החוק, תקציבה השנתי של הרלפ"ם לא יפחת מ -27 מיליון ש"ח, וימומן מתקציב המדינה.
כמו כן, תקציבה ייקבע בסעיף תקציב נפרד בחוק התקציב השנתי.
עד כה, העביר צה"ל לרלפ"ם נתונים על כ- 100,000 דונם שבהם טמונים או שקיים חשש שטמונים עשרות אלפי מוקשים, שאינם חיוניים לביטחון המדינה.
בחמש השנים מאז הקמת ה הובילה הרלפ"ם עשרה פרויקטים לפינוי מוקשים 3 .
נכון ליולי 2016 , שישה מהם הסתיימו וארבעה בשלבי ביצוע.
במסגרת פרויקטים אלה פונו ויפונו כ - 5,600 דונם שטח ממוקש או חשוד במיקוש.
בהינתן נתונים אלה, מפנה הרלפ"ם בשנה בממוצע כאחוז אחד בלבד של שטחים מכלל השטחים הממתינים לפינוי.
היות שנותר לרלפ"ם לפנות כ- 94,400 דונם נוספים, משימת פינוי המוקשים הלאומית בהובלת הרלפ"ם תיארך עשרות שנים, לכל הפחות.
בתחומי מדינת ישראל; פרויקטים נוספים נערכו באזורי יהודה והשומרון 1596 |דוח שנתי 67ב .
תרשים 1 : אומדן הספק פעילותה של הרלפ"ם בפינוי שטחים ממוקשים בין השנים 2016 -2011 )(בדונמים .
בדיקת כדאיות כלכלית שערך הכלכלן הראש י למערכת הביטחון בשנת 2015 הצביעה על כך שהמשק צפוי להרוויח מפינוי שטחים למטרות חקלאיות, ובענף הבנייה, הרווחים הצפויים למשק משמעותיים ביותר.
על פי הערכות הרלפ"ם, כפי שנמסרו לנציגי משרד מבקר המדינה באוקטובר 2015 , השקעה של 121.
5 מיליון ש"ח בשנים 2015-2011 בפינוי מוקשים צפויה להניב למדינה מעל 300 ,מיליון ש"ח בין השאר, בתחומי תיירות, בנייה ושטחי מרעה.
בחודשים אוקטובר 2015 עד יולי2016 בדק משרד מבקר המדינה את פעילותה של הרלפ"ם בהיבטים שונים (חלק מהנתונים עודכנו לדצמבר 2016 ).
בין היתר נבדקו תקציב הרשות, ממשקי העבודה שלה עם צה"ל בתחומים שונים ומנגנוני הפיקוח שהיא מפעילה על החברות האזרחיות המפנות את המוקשים .
הביקורת נערכה במשהב"ט: ברלפ"ם, במנה"ר, באגף התקציבים, באגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון, במלמ"ב וכן בלשכת מנכ"ל משהב"ט.
ביקורת השלמה נערכה במפקדת קצין ההנדסה הראשי בצה"ל ובמשרד האוצר.
משרד הביטחון | 1597 .
יעילותה פערים במימוש הוראות החוק .
החוק קובע הוראות בהיבטים שונים של פעילות הרל פ"ם, ובין השאר הוראות העוסקות בתקציבה, בשיתוף הפעולה בינה לבין צה"ל, בהתקשרויותיה עם חברות אזרחיות, באופן שבו מועברים שטחים ממוקשים מצה"ל אליה לפני ביצוע עבודות פינוי המוקשים, ובאופן שבו מועברים שטחים אלה לשימוש אזרחי עם סיומן של עבודות הפינוי.
בחינה של תהליכי עבודת הרלפ"ם במסגרת פינוי מוקשים העלתה במספר תחומים פערים בין הוראות החוק לבין מימושן בפועל או האפשרות לממשן, שיש בהם כדי להשפיע על קצב עבודת הרלפ"ם, על הספקה ועל יעילותה.
בחינה זו העלתה גם ליקויים הקשורים בחלוקת הסמכויות במדינה בתחומים של פינוי נפלים ופינוי מוקשי נ"ט משטחים המיועדים לשימושים אזרחיים.
פערים במימוש הוראות החוק בנושא תקציב הרלפ"ם .
בסעיף 9 לחוק נקבע כי "פעילות הרשות תמומן מתקציב המדינה; התקציב השנתי של הרשות ייקבע בסעיף תקציב נפרד בחוק התקציב השנתי, ולא יפחת מ-27 מיליון שקלים חדשים לשנה".
המחוקק, באופן ייחודי וחריג, קבע בחוק את גובה תקציב הרשות, הורה שמקור המימון שלו יהיה בתקציב המדינה, וקיבע אותו בחוק התקציב השנתי כסעיף תקציב נפרד.
עם זאת, בביקורת עלה, כי הוראות אלה אינן ממומשות כלשונן לנוכח מחלוקת ממושכת בין מש רד האוצר למשהב"ט על פרשנות לשון החוק: .
הסעיף התקציבי שבו נקבע תקציב הרלפ"ם: .
כאמור, החוק קובע שתקציב הרשות ייקבע בסעיף תקציב נפרד בחוק התקציב השנתי.
בביקורת עלה, שכבר במרץ 2011 , בשלב הדיון בהצעת החוק בוועדת החוץ והביטחון בכנסת (להלן - הוועדה) נתגלעה מחלוקת בין נציגי משרד האוצר לנציגי משהב"ט בסוגיה זו.
שעה שנציג משרד האוצר עמד על כך שלא להגדיר בחוק את מיקום הסעיף התקציבי שבו ייקבע תקציב הרלפ"ם, הציעו נציגים אחרים בוועדה לקבוע את תקציב הרשות בסעיף 54 בתקציב המדינה או בסעיף 16 , העוסקים ברשויות פיקוח ובהוצאות ח ירום אזרחיות, בהתאמה.
עמדת משהב"ט הייתה, שיש לקבוע שבכל מקרה תקציב הרשות לא ייקבע בסעיף תקציב הביטחון.
בפועל, ואף על פי שהחוק קובע שתקציב הרשות ייקבע בסעיף נפרד בחוק התקציב השנתי, קבוע תקציב הרלפ"ם מאז הקמתה בתחום פעולה בתקציב הביטחון.
ללשון החוק נציג אגף התקציבים במשרד האוצר מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת, כי "סעיף תקציבי נפרד, מתפרש על ידי משרד האוצר במקרים כאלה כ'סעיף' במשמעותו הכללית, היינו אזכור נפרד של התקציב בחוק התקציב השנתי".
משמע, שמדובר ב"סעיף" במובנו הכללי (ואז יכול להיות גם תחום פעולה או תכנית) ולא ב"סעיף תקציב", במובנו המקצועי כפי שמופיע בספר התקציב.
מנגד, משהב"ט מפרש את המושג "סעיף תקציבי", המופיע בהוראת החוק, כמשמעותו בספר התקציב, ולהבנתו, כוונת המחוקק ב"סעיף תקציבי נפרד" היא לסעיף תקציבי אחר ונפרד מתקציב הביטחון.
בדברי ה הסבר להצעת החוק צוין ש"כדי להבטיח תקציב הולם לפעילות הרשות, מוצע לקבוע כי הוא ייקבע בסעיף תקציב נפרד בחוק התקציב השנתי, וכך יהיה נפרד מתקציב משרד הביטחון".
גם המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ), עו"ד דינה זילבר, התייחסה לסוגיה זו.
בפנייתה מאוקטובר 2015 ליועץ המשפטי למערכת הביטחון, עו"ד אחז בן ארי, בהמשך להתכתבויות קודמות ביניהם בנושא הצעה לתיקון החוק שהגיש משהב"ט באוקטובר 2015 (בנושא זה ראו להלן), ציינה, כי "קביעתו של תקציב הרשות בסעיף תקציבי נפרד בספר התקציב - משמעותה שתקציב הרשות אמור להידון בפרוצדורה הרגילה הקבועה בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985 - קרי, בועדת הכספים, ולא בועדה המשותפת, הדנה ומאשרת את תקציב הביטחון.
הגם שבשנים עברו לא היתה הקפדה בעניין זה, יהיה צורך להקפיד על עמידה בהוראות חוק יסודות התקציב בנושא להבא", באופן שמבהיר כי המדובר בתקצוב שאמור להירשם בסעיף בתקציב המדינה, ולא בהכרח בתקציב הביטחון.
יצוין שהיועץ המשפטי למערכת הביטחון, עו"ד אחז בן ארי, פנה בשנת 2014 ליועץ המשפטי של משרד האוצר דאז במכתב שבו ביקש להסב את תשומת לבו, שלפי דין, תקציב הרלפ"ם צריך לקבל ביטוי בסעיף תקציב נפרד מסעיף תקציב הביטחון.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי קביעת תקציב הרלפ"ם על ידי משרד האוצר בתקציב הביטחון ולא בחוק התקציב השנתי, אינה תואמת, לכאורה, ללשון החוק.
בהתייחסותו מספטמבר 2016 ,לממצאי הביקורת מסר יועצה המשפטי של הרלפ"ם כי במהלך השנים פנה היועץ המשפטי למערכת הביטחון לגורמים בממשלה ובכנסת, וביניהם היועץ המשפטי של משרד האוצר והיועצת המשפטית של ועדת החוץ והביטחון, הן בעל פה והן בכתב, וביקש את התערבותם בסוגיה.
עוד מסר, כי משלא נפתר הנושא, המליץ היועץ המשפטי למערכת הביטחון בפני מנכ"ל משהב"ט לקבוע במסגרת הצעה לתיקון החוק (שהוגשה באוקטובר 2015 ובעניינה יורחב להלן), תיקון נוסף, שלפיו יורה החוק מפורשות על כך שמקור תקציב הרשות לא יהיה בתקציב הביטחון.
בהתייחסותו מספטמ בר 2016 לממצאי הביקורת ציין נציג אגף התקציבים במשרד האוצר, כי פירוש לשון החוק מבטא את עמדת הגורמים המקצועיים במשרד האוצר והוא גם על דעת היועץ המשפטי של המשרד, וכי בהתאם לתפיסה זו, תוקצבה הרשות בתחום פעולה נפרד "כך שתקציבה מופיע באופן ברור ומובחן בתוך תקציב הביטחון".
בהתייחסות נוספת הוסיף נציג אגף התקציבים במשרד האוצר, שהיות שלאחרונה נערך מיפוי באגף התקציבים של כל המקרים שבהם לא נפתחו סעיפים תקציביים או תחומי פעולה נפרדים ליחידות משרד הביטחון | 1599 .
פועלת הרלפ"ם ממשלתיות, יבצע אגף התקציבים עבודת מטה סדורה לקראת תהליך אישור תקציב המדינה לשנת 2019 ,, שתסדיר, בין השאר, גם את אופן תקצוב הרלפ"ם.
לטענתו הסדרה זו תיתן מענה לסוגיה, בין אם בתיקון החוק ובין אם בפתיחת סעיף לרלפ"ם בתקציב המדינה.
משרד מבקר המדינה מעיר, שראוי היה שהיועצים המשפטיים למערכת הביטחון ולמשרד האוצר היו מביאים את המחלוקת בדבר הפרשנות לחוק בשאלה זו, עת שנתגלעה, בפני היועץ המשפטי לממשלה.
זאת במסגרת תפקידו כראש מערכת הייעוץ המשפטי למשרדי הממשלה, מתוקף מעמדו כפרשן הדין ולנוכח הנחייתו בדבר "היועצים המשפטיים למשרדי הממשלה", שלפיה, יש או ניתן להפנות להכרעת היועץ המשפטי לממשלה (או משניו4 או מחלקת ייעוץ וחקיקה) עניין "בו קיימת מחלוקת בין גורמים הכפופים להנחיית היועץ המשפטי לממשלה, כגון שני משרדי ממשלה"5 .
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, שככל שסוגיה זו עומדת בעינה, מן הראוי שמשהב"ט ומשרד האוצר יפנו ליועץ המשפטי לממשלה כאמור.
כך יתאפשר לשני המשר דים לפעול באופן סדור ושתואם ללשון החוק ולתכליתו, עוד טרם קביעת תקציב המדינה לשנת 2019 .
לכך חשיבות רבה בקביעת תכניות העבודה השנתיות של הרלפ"ם לשנים 2017 ו-2018 .
, ובעמידתה ביעדיה באופן המיטבי בשנים אלה .
מקור המימון לתקציב הרלפ"ם: .
החוק קובע ש"פעילות הרשות ת מומן מתקציב המדינה".
מפרוטוקול הדיון בהצעת החוק בוועדה עלה, כי המחלוקת שנתגלעה בין נציגי משרד האוצר לנציגי משהב"ט עסקה גם בחלוקת נטל המימון בין תקציב המדינה, כלשון החוק, לבין תקציב משהב"ט, כמשרד הממשלתי שתחת אחריותו פועלת הרלפ"ם.
מחלוקת זו הביאה להתערבותו של ראש הממשלה, מר בנימין נתניהו, שהכריע כבר בשלבי הכנת החוק, ששני המשרדים - האוצר והביטחון - יממנו את תקציב הרשות בחלוקה שווה.
גם שלושה חודשים לאחר חקיקת החוק, ביוני 2011 , הנחה מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז את שני המשרדים לפעול לפי הנחיית ראש הממשלה האמורה.
יצוין שהנחיית ראש הממשלה לא קיבלה ביטוי בחוק שאושר כאמור במרץ 2011 .
,הלכה למעשה בשנים 2011 ו-2012 מימנו שני המשרדים את תקציב הרלפ"ם בחלוקה שווה.
על עמדת משרד האוצר אז ניתן ללמוד מפנייתו ביוני 2011 של רכז מערכת הביטחון במשרד האוצר לראש מחלקת תקציבי יבשה באגף התקציבים במשהב"ט, ולפיה: "בהתאם להכרעת ראש הממשלה.
התקציב השנתי של הרשות לפינוי מוקשים בסך 27 מיליון ש"ח ימומן בחלקים שווים על ידי משרד האוצר ומשרד .
4 יצוין, כי התייחסותה של עו"ד דינה זילבר, כפי שמובאת לעיל, אינה בגדר הכרעה בסוגיה על פי הנוהל הקבוע בהנחית היועץ המשפטי למ משלה האמורה, שכן היא אינה עוסקת במחלוקת הפרשנית בין שני המשרדים לעניין לשון החוק.
5 הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, הנחיה 9.
1000 ,", "היועצים המשפטיים למשרדי הממשלה בסעיף 2.
חלקו היחסי של משרד הביטחון בתקציב הרשות הינו 13.
כלומר, במשך שנתיים, פעל משרד האוצר בהתאם להנחיית ראש הממשלה.
בתחילת שנת 2013 העבירמשהב"ט את חלקו בסך 13.
אך לנוכח החלטת ממשלה ממאי 2013 , ולפיה תקציב הביטחון לשנים2013 ו-2014 יהיה בהתאם להחלטת הקבינט המדיני-ביטחוני (החלטה מס' ב/ 16 ) הקובעת את מסגרת התקציב של מערכת הביטחון לשנים 2018-2013 במתווה של "הכל כלול", לא העביר משרד האוצר את חלקו לרלפ"ם.
לטענת משרד האוצר, על פי המתווה של "הכל כלול", תקציב הביטחון שהוא מעביר למשהב"ט כולל את כל התחייבויותיו כלפיו, וביניהן העברת חלקו בתקציב הרלפ"ם.
על מנת שלא לפגוע בפעילות הרלפ"ם ובהתחייבויותיה, העביר משהב"ט לרלפ"ם כבר באותו חודש גם את חלקו של משרד האוצר במימון תקציבה.
הלכה למעשה, החל משנת 2013 מימן משהב"ט את פעילות הרלפ"ם במלואה.
במקביל לכך פעלו שר הביטחון דאז ומנכ"ל משהב"ט דאז לשינוי המצב.
לדידם, טענת משרד האוצר אינה תואמת לחוק ולאופייה הלאומי של מלאכת פינוי המוקשים, אשר מחייב שמימון הפעילות יהיה מתקציב המדינה הכולל, או לכל הפחות בחלוקה שווה בין המשרדים, כפי שהנחה ראש הממשלה.
במסגרת זו, פנה שר הביטחון דאז באוגוסט 2014 ובינואר2015 למזכיר הממשלה דאז ועדכן אותו כי קיימת "אי עמידה בהוראות החוק לעניין תקציב הרשות"; בנוסף לכך, ראש מטה שר הביטחון דאז פנה באפריל 2014 לראש מטה שר האוצר דאז והלין בפניו שמשרד האוצר מתעלם באופן סדרתי ומתמשך מהסכמים שחתם עם משהב"ט, מהחלטות ממשלה ואף מקביעות החוק.
הוא הוסיף כי "התנהלות סדרתית ומתמשכת זו של משרד האוצר שומטת את הקרקע מתחת ליכולת לקיים עבודת ממשלה יציבה ויעילה.
התנהלות זו של משרד האוצר, מכרסמת בתקציב הביטחון ויש לה השפעות קשות על היכולת לנהל באופן ראוי את התקציב, לתכנן לטווח בינוני וארוך ולהוציא לפועל את הפעילויות הנחוצות באופן הנדרש" (ההדגשה במקור).
בפנייתו זו, הלין ראש מטה שר הביטחון דאז, בין היתר, על אי-מימוש החוק ועל כך שמשרד האוצר אינו מעביר את חלקו בתקציב הרלפ"ם.
גם יושב ראש הוועדה המשותפת לתקציב הביטחון דאז התייחס לסוגיית מקורות המימון לתקציב הרלפ"ם בפנייתו מספטמבר 2014 לשר האוצר דאז, בה ציין "הסתבר לי כי על אף הוראות החוק המפורשות בעניין תקציב הרשות, לא העביר משרד האוצר את התקציב לרשות לפינוי מוקשים.
מצב זה הינו בלתי תקין על פניו ומהווה הפרה של הוראה מפורשת בחוק.
משעה שתקציב הרשות עוגן בחוק, אין למשרד האוצר או לכל גורם אחר שיקול דעת באשר להעברת התקציב המגיע לרשות.
יודגש, כי אי העברת התקציב המגיע לרשות גורם נזקים קשים לתפקודה ועלול להביא בתוך זמן קצר לשיתוק כמעט מוחלט של פעילותה".
משרד הביטחון | 1601 .
הישענותו של משרד האוצר על מתווה "הכל כלול" כמניע לאי-העברת חלקו בתקציב הרלפ"ם החל משנת 2013 , אינה תואמת, לכאורה, ללשון החוק, וגם מבטלת הלכה למעשה את קביעת ראש הממשלה בנושא, באופן שאינו מביא לידי ביטוי את החשיבות שהמחוקק וראש הממשלה ייחסו למשימת פינוי המוקשים ולמשאבים שראוי לדעתם להקצות למימושה.
יודגש, שלו משרד האוצר היה קובע מלכתחילה את תקציב הרלפ"ם בסעיף תקציב נפרד בחוק התקציב השנתי, כנדרש בחוק, ייתכן שכלל לא הייתה עומדת בפניו האפשרות לכלול את חלקו במימון תקציב הרלפ"ם במסגרת מתווה "הכל כלול", כפי שעשה.
המשך המחלוקת התקציבית בין המשרדים עלול להוביל להיעדר תקציבים לרלפ"ם, תוצאה שתרוקן מתוכן את פעילותה ותקעקע את יישום החוק ואת מילוי המשימה הלאומית לפינוי המוקשים במהירות וביעילות.
משכך, גם ביחס לסוגיה זו מעיר משרד מבקר המדינה ליועצים המשפטיים למערכת הביטחון ולמשרד האוצר, שהיה עליהם לפנות כבר בשנת 2013 , עת נתגלעה המחלוקת בין שני המשרדים, ליועץ המשפטי לממשלה לצורך פרשנותו את הדין והכרעתו בסוגיה.
בהתייחסותו מספטמבר 2016 לממצאי הביקורת ציין נציג אגף תקציבים במשרד האוצר, שבעת קביעת מסגרת תקציב הביטחון לשנים 2018-2013 , קבעו משרד האוצר ומשהב"ט נושאים מוגדרים שבגינם יעביר משרד האוצר למשהב"ט תוספות תקציביות, מעבר לתקציב הקבוע בהחלטה, והיות שתקציב הרל פ"ם אינו נמנה עימם, משרד האוצר לא העמיד נתח תקציב תוספתי בגינו.
כך גם ביחס למסגרת תקציב הביטחון לשנים 2020-2015 .
עוד ציין, שבמסגרת סיכום מסגרת תקציב הביטחון לשנים 2020-2015 העביר משרד האוצר למשהב"ט חצי מיליארד ש"ח לטובת כיסוי התחייבויות ומחלוקות עבר, ככל שהיו קיימות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לנוכח לשון החוק והנחייתו של ראש הממשלה, יש לבחון אם קביעת מקור המימון לתקציב הרלפ"ם כלל נתונה לסמכות הכרעתו של משרד האוצר במסגרת סיכומים תקציביים שנתיים.
בנוסף לכך, ולצורך בחינת סוגיית מקור המימון, ככל שזו עדיין רלוונטית, ראוי שמשהב"ט ומשרד האוצר יפנו ליועץ המשפטי לממשלה, כפי שקבוע בהנחייתו, כדי שיכריע בפרשנות לשון החוק גם בעניינה.
כאמור, החוק קובע באופן חריג וייחודי כי תקציב הרלפ"ם "לא יפחת מ -27 מיליון שקלים חדשים לשנה".
מדבריו של ממלא מקום יושב ראש ועדת החוץ והביטחון של הכנסת בדיון בהצעת החוק ממרץ 2011 התברר, שגובה תקציב הרלפ"ם נקבע בהתבסס על הנחה של חברי הוועדה, שאם המדינה תקצה ממשאביה לטובת פינוי מוקשים, גם ארגונים הומניטאריים בין-לאומיים יידרשו לנושא ויעבירו תרומות לטובת המשימה.
כך גם עולה מדברי ההסבר להצעת החוק, ולפיהם "קביעת התקציב בסעיף תקציב נפרד וכן הקצבת סכום ניכר לעניין פינוי שדות המוקשים יהיה בהן 1602 |דוח שנתי 67ב .
שנים כדי לסייע בגיוס תרומות כהשלמה לתקציב".
לצורך כך, קבע המחוקק בחוק את הקמת "הקרן לפינוי מוקשים", שתפעל במשהב"ט ותנהל כספי תרומות שיתקבלו לשם פינוי שדות מוקשים.
בפועל, לאחר כחמש שנות פעילות, נוכחו בעלי תפקידים ברלפ"ם ובמשהב"ט לגלות שהנחה זו הייתה שגויה, מאחר שהתקבלו תרומות ספורות בלבד, ורק עבור פינוי מוקשים בשטחי יהודה והשומרון.
בנוסף לכך, עם הקמת הרלפ"ם בשנת 2011 העריכו בעלי תפקידים בה, בהתבסס על נתונים בין -לאומיים, שהעלויות לפינוי מוקשים יעמדו על כ - 10,000 ש"ח לדונם אחד.
לאחר סיומם של מספר פרויקטים הסתבר, שעלויות הפינוי מסתכמות כדי 40,000 .
ש"ח לדונם לנוכח היעדר תרומות, ומשום שעלויות הפינוי בפועל התגלו כגבוהות מן הצפוי, מתאפשר לרלפ"ם להתקשר עם חברות אזרחיות לביצוע של שניים עד שלושה פרויקטים בשנה בלבד.
בקצב זה, ובהינתן היקף שדות המוקשים שהעביר צה"ל לרלפ"ם, מלאכת הפינוי עלולה לארוך כאמור עוד עשרות שנים.
באוקטובר 2015 הגיש משהב"ט לוועדת השרים לענייני חקיקה (להלן - ועדת השרים) טיוטת חוק לפינוי שדות מוקשים (תיקון), התשע"ו-2015 , שעיקרה הרחבת סמכויות הרלפ"ם גם לפינוי של נפלים (בנושא זה ראו להלן) והגדלת תקציבה השנתי ל -110 מיליון ש"ח (להלן - ההצעה לתיקון החוק).
הגדלת התקציב אמנם נדרשה נוכח הבקשה להרחבת סמכויות הרלפ"ם גם לתחום הנפלים, אך 65 מיליון ש"ח מתוך הסכום התקציבי הכולל של 110 מיליון ש"ח מיועדים להגדלת התקציב המיועד לפינוי מוקשים, מהסיבות שפורטו לעיל.
לדברי מנהל הרלפ"ם ועל פי נתוניה, אם ההצעה לתיקון החוק תתקבל, ויינתן התקציב האמור, יהיה באפשרות הרלפ"ם לנהל במקביל מדי שנה בשנה כחמישה פרויקטים, ולהחזיר בפרק זמן זה כ- 4,000 דונם לידי הציבור לטובת מטרות אזרחיות.
בכך לטענתו יגדל גם היקף העבודה של החברות האזרחיות בתחום פינוי מוקשים באופן שיתרום לפיתוחו של שוק מצומצם זה, ויאפשר את המשך קיומן ופועלן של החברות בשוק ואף יוביל לתחרות בו, שיהיה בה גם כדי להוזיל עלויות למדינה.
באוקטובר 2015 התקיים דיון בהצעה לתיקון החוק בוועדת השרים.
נוכח חילוקי דעות שהתגלעו בין נציגי משרד האוצר , שהתנגדו להגדל ת התקציב, לנציגי משהב"ט, הורתה ועדת השרים למנכ"ל משרד ראש הממשלה להיפגש עם הצדדים ולהגיע איתם להסכמות .
כמו כן, ועדת השרים קבעה את הדיון הבא בנושא לינואר 2016 .
נכון לדצמבר2016 , דיון זה לא התקיים.
ממסמכי משהב"ט עולה, כי הסיבה לכך היא שבינואר 2016 יזם מנכ"ל משהב"ט הקודם, מר דן הראל, עבודת מטה לבחינת העברתה של הרלפ"ם לאחריות הרשות למקרקעי ישראל.
כתוצאה מהתנעת המהלך התייתר אז הצורך בקידום ההצעה לתיקון החוק על ידי מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
בביקורת עלה, כי מנכ"ל משהב"ט הנוכחי, מר אודי אדם, החליט ביוני 2016 ,, בסמוך לכניסתו לתפקיד, לבטל את עבודת המטה האמורה ולבחון אפשרויות להגדלת תקציבה של הרלפ"ם.
בהתייחסותו לממ צאי הביקורת מאוגוסט 2016 ציין מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מר אלי גרונר, כי ככל הידוע למשרדו "ההצעה לתיקון החוק כלל אינה עומדת על הפרק בעת הנוכחית".
משרד הביטחון | 1603 .