HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מנהל המחלקה שימש בתפקיד דובר המשרד לכלי התקשורת בשפה הערבית.
המחלקה האמורה הופקדה על מסירת מידע ותגובות על ידיעות שהתפרסמו בכלי התקשורת בערבית - האלקטרוניים והכתובים - בנושאים הקשורים למדיניות החוץ של ישראל, ושמירה על קשר רציף עם עיתונאים וכתבים בשפה זו בחו"ל ובארץ .
המחלקה הופקדה גם על הנחיה בתחום העיתונות וההסברה בנציגויות המשרד בירדן ובמצרים, ובנציגויות הפועלו ת במדינות שבהן יש תשתית רחבה של אמצעי תקשורת בערבית, לרבות בלונדון, בפריס, בוושינגטון, במוסקבה ובמדינות נוספות.
בשנת 2011 קבע מנכ"ל המשרד דאז את הפעילות התקשורתית של המשרד בשפה הערבית בתור "פרויקט דגל" שמטרתו ליצור שיח ישיר עם הציבור במרחב הערבי, והמשרד אף הקצה לכך משאבים ייחודיים בסך כולל של למעלה מ-2.
מיליון ש"ח יצוין כי ממצאי בדיקות שעשה משרד מבקר המדינה במשרד החוץ בעבר אשר פורסמו בדוח מ- 2012 , העלו שמחלקת תקשורת ערבית לא תוגברה בכוח אדם מקצועי, על אף האמור בעניין זה בהחלטת הממשלה משנת 200714.
עם שינוי המבנה הארגוני באגף תקשורת והסברה והקמת חטיבת הדוברות בשנת 2011 , החליט ראש אגף תקשורת והסברה לפרק את מחלקת תקשורת ערבית ולבטל את המשרה של מנהל המחלקה שנכללה בתקן המשרד.
במקום תקן המשרה האמורה נקבעו שני תקנים של "מרכז בכיר" בחטיבה ותקן של משרה נוספת במחלקת .
14 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על יישום חוק המל"ל וההתמודדות עם המשט הטורקי ( 2012 ,) 'עמ 147-146 .
:שם הדוח משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 דיפלומטיה דיגיטלית, שעניינו עדכון המידע באתרי המשרד בערבית במרשתת.
איישו שלושה עובדים את המשרות האמורות אולם בשנת 2013 עברו שניים מהעובדים לתפקידים אחרים במשרד, ורק עובד אחד נותר בחטיבת דוברות למלא את התפקידים האלה: דוברות המשרד לעיתונות הכתובה, לרדיו ולערוצי הטלוויזיה והלוויין בערבית; הנחיה מקצועית של הנציגויות לגבי הקשר בינן ובין העיתונות הערבית במדינות השירות; עדכון המידע באתרים במרשתת ומענה לפונים בערבית באמצעות הרשתות החברתיות; וארגון משלחות עיתונאים ומעצבי דעת קהל ממדינות ערב, בעיקר מירדן.
בשנת 2014 פרסם המשרד מכרזים פנימיים לאיוש המשרות שהתפנו, אך איש מקרב עובדי המשרד לא הגיש את מועמדותו.
בתחקיר הפנימי על פעילות משרד החוץ במבצע "צוק איתן" שהוגש להנהלת המשרד בנובמבר 2014 הומלץ על גיוס דוברי ערבית לעבודה בחטיבת דו ברות.
בסמוך לאחר מכן פרסמה נציבות שירות המדינה מכרז פומבי להעסקת שני עובדים בתפקידי דוברים בשפה הערבית.
הגשת המועמדות לאחת המשרות הותנתה בהשתייכות למגזר המיעוטים.
המועמד שזכה במשרה הודיע למשרד כי אינו מעוניין לאייש אותה עקב תנאי השכר שהוצעו לו.
באוגוסט 2015 כתב ראש לשכתו של ראש מערך הדיפלומטיה הציבורית למשרד מבקר המדינה בעניין מתן ריאיונות לכלי תקשורת בשפה הערבית של דוברים מטעם המשרד כי "קיימת לעתים בקרב דוברים בני מיעוטים תחושת אי-נוחות מול גורמים בסביבת מגוריהם ובחוגים החברתיים שלהם".
אף שהממשלה והנהלת מ שרד החוץ הכירו בחשיבות הרבה שיש לפיתוח השיח עם הציבור דובר הערבית במדינות המזרח התיכון באמצעות הוספת דוברים לאמצעי התקשורת בערבית, המשרד מתקשה לאייש משרות פנויות המיועדות לכך בחטיבת דוברות - הן בעובדי המשרד והן בעובדים שמחוצה לו.
יוצא אפוא כי המשרד נעדר יכ ולת ממשית למלא תפקיד מערכתי בכל הנוגע לשיח עם גורמי התקשורת הישראלית והזרה בערבית.
בתגובת המשרד על ממצאי הביקורת נכתב כי הוא מתקשה לגייס לחטיבת הדוברות נציגים מהמגזר הערבי, מסיבות שונות.
"כיום נבדקת האפשרות לשנות את הגדרת המשרה ולגייס עובד השולט בשפה הערבי ת ברמה של שפת אם, גם אם אינו משתייך לאוכלוסיה הערבית".
לדעת משרד מבקר המדינה לאור החשיבות הרבה שהמשרד מייחס לפיתוח השיח עם הציבור דובר הערבית עליו לפעול לתגבור חטיבת הדוברות בעובדים מקצועיים שימלאו תפקידי דוברות בשפה הערבית.
בפברואר 2016 הודיע משרד החוץ למשרד מבקר המדינה כי אגף משאבי אנוש והדרכה מצוי "בתהליך פרסום מכרז לדובר בשפה הערבית".
שם הדוח: משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2.
ממסמכי המשרד עולה כי בעת מבצע "צוק איתן" בקיץ 2014 מיעט דובר .
המשרד לתקשורת בערבית להתראיין לכלי התקשורת בשפה זו , ואילו עובדים .
אחרים שאינם דוברי השפה התראיינו לכלי התקשורת האמורים באנגלית.
עובדים אחרים בשירות החוץ שהם דוברי ערבית נמנעים על פי רוב מלשמש .
דוברים רשמיים של המשרד לכלי התקשורת בערבית.
בתגובת המשרד על ממצאי הביקורת נכתב בעניין זה כי הדבר נבע "מהנחיית שר החוץ אל ]רשת[, שלא להתראיין ל ]דאז[- ג'זירה בערבית - על בסיס שיקול מקצועי, שנבע מהטיות הרשת".
לאור הנחיות שר החוץ לשעבר, ראוי שחטיבת דוברות תבדוק את תוצאות הימנעות המשרד מלהתראיין לכלי תקשורת בשפה הערבית במהלך מבצע "צוק איתן", תעריך אם הדבר משרת את יעדיה של הסברת החוץ לקהלי יעד במזרח התיכון, ותציג לפני הנהלת המשרד את ממצאי הבדיקה בנושא.
בדיון בפורום ההסברה הלאומי מדצמבר 2012 הנחה ראש הממשלה את הגופים בפורום כדלקמן: "90% ,ממלאכת ההסברה צריכה להיות החוצה, על ידי דוברי שפות מקצועיים ללא שמץ של מבטא זר.
כל הגופים צריכים לגייס דוברי שפות עיקריות ולהפנות כלפי חוץ את מירב משאבי ההסברה.
בין המסרים לבין מי שמעביר אותם, יוביל אותנו לניצחון במערכה ההסברתית".
חטיבת דוברות מעסיקה שלושה עובדים המופקדים על הקשר עם התקשורת הזרה במדינות דוברות אנגלית, במדינות אפריקה, במדינות אמריקה הלטינית ובמדינות אסיה ואוקיאניה.
אולם פרט לדובר המשרד עצמו, יש בחטיבה מחסור בדוברי צרפתית וגרמנית.
הממצאים מלמדים כי חטיבת הדוברות מתקשה למלא את תפקידה ולספק דוברים שיתראיינו לערוצי תקשורת ממדינות ששפתן גרמנית וצרפתית.
פעילות במרחב המקוון .
המרשתת היא זירת עבודה רבת חשיבות במשימת העברת מידע אל קהלי יעד שונים בזירה הבין-לאומית.
ממסמכי המשרד עולה כי הציבור הרחב במדינות רבות שואב מאתרים במרשתת חלק ניכר מהמידע שהוא מקבל על ישראל.
למשל, עיתונאים ופרשנים מדיניים מנהלים יומנים אישיים וירטואליים (בלוגים) ומפרסמים בהם מידע שלא מופיע בכלי התקשורת שבהם הם כותבים.
אי לכך, הפצת מסרים במרשתת מגבירה את זמינותם ואת הנגשתם לקהלי יעד רחבים ומספקים מידע בזמן אמת לעיתונאים המסקרים את ישראל.
במסגרת זו נודעת חשיבות יתרה לפעילות השוטפת ברשתות החברתיות, לשם תיווך מסרים הסברתיים לצעירים מרחבי העולם המחוברים בעיקר לאמצעי המדיה החדשה.
פעילות זו מועילה להעברת מידע ומסרים לקהלי יעד הניזונים מדיווחי אמצעי תקשורת ותיקים של העיתונות הכתובה ורשתות הטלוויזיה שאינן אוהדות את המסר הישראלי.
כמו כן היא מעצימה משרד החוץ 843 .
:שם הדוח משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 את דעת הקהל העשויה להשפיע על תהליכי קבלת ההחלטות של הממשל המקומי, מעודדת קשר ישיר עם ישראלים בחו"ל ומשמשת ערוץ תקשורת זמין בעתות חירום.
מספטמבר 2011 ואילך פועלת באגף תקשורת והסברה מחלקה לדיפלומטיה דיגיטלית המנהלת את פעילותם של כ -350 ערוצים דיגיטליים וחברתיים במרשתת - לרבות כעשרים אתרים המופעלים ממטה המשרד בעברית, באנגלית, בערבית, בפרסית וברוסית, ולמעלה מ-80 אתרים שמפעילות הנציגויות בחו"ל.
כמו כן, מחלקת דיפלומטיה דיגיטלית מפעילה ערוצים ברשתות החברתיות - Facebook, twitter, YouTube - באופן שוטף ומקיימת מיזמי הסברה עתיים המכוונים לצעירים על מנת להרחיב את מעגל המשתמשים החשופים למסרים הישראליים.
המחלקה הגדירה את הצורך בפיתוח "תורת עבודה" שתאפשר את שיפור השימוש במדיה הדיגיטלית על ידי דוברים מטעם המשרד.
תורת העבודה הייתה אמורה לכלול הסדרה של ממשקי הפעילות של עובדי אגף תקשורת והסברה עם גופים במרחב הממשלתי - חטיבת דובר צה"ל, משרד הביטחון, משרד התפוצות והמשרד לנושאים אסטרטגיים - ועם גורמים עמיתים בזירה החוץ-ממשלתית.
על אף החלטת הנהלת המחלקה לדיפלומטיה דיגיטלית כאמור, בשנת 2015 , ארבע שנים לאחר הקמת המחלקה, היא טרם גיבשה תורת עבודה שיטתית לפעילות עובדי המשרד ברשתות החברתיות בעתות שגרה ובעתות חירום עם גופים במישור הממשלתי ובזירה החוץ-ממשלתית.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי מדיווחי מחלקת דיפלומטיה דיגיטלית בסיכום שנת העבודה 2014 עולה כי במשך שלוש שנות פעילותה היא השיגה חלק ניכר מיעדי פעילותה שנקבעו משנת 2012 ואילך, ובעקבות כך חלה התקדמות של ממש יחסית לשנים קודמות , והדבר בא לידי ביטוי בהבלטת נוכחותו של משרד החוץ במרשתת ובהגברת החשיפה למסריו ברשתות החברתיות.
עם זאת, למטה המשרד ולנציגויות אין מערכת לניטור מסרים במרחב המקוון.
ביוני 2012 דווח בפורום ההסברה הלאומי כי מטה ההסברה הלאומי ומשרד האוצר מקדמים מכרז ממשלתי לאספקת שירותי ניטור באינטרנט, אולם משרד החוץ לא היה שותף לכך.
באותה עת כתב ראש אגף תקשורת והסברה היוצא להנהלת המשרד כי ללא ניטור "לא נוכל לדעת מה מתרחש ברשת, ולא נוכל לדעת האם הפעילות שלנו אכן משיגה את המטרה ומגיעה לאנשים הנכונים".
במסגרת הפקת הלקחים הפנימית שביצע אגף תקשורת והסברה בעקבו ת פעילותו במדיה הדיגיטלית במבצע "צוק איתן" הועלה, בין היתר, כי לא הייתה למחלקת דיפלומטיה דיגיטלית יכולת מקצועית לנטר את היקף התכנים השליליים המופצים במרשתת נגד מדינת ישראל.
בינואר 2015 כתבה השגרירות בלונדון למנהל המחלקה לדיפלומטיה דיגיטלית כי היא אינה מפלחת את קהל העוקבים שלה ברשתות החברתיות, וכי פעילותה אינה מכוונת לקהלי יעד באופן ממוקד.
שם הדוח: משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שלמשרד תהיה מערכ ת מחשוב לניטור מסרים שליליים נגד ישראל במרשתת אשר תותאם לצורכי המחלקה לדיפלומטיה דיגיטלית בעתות שגרה ובעתות חירום.
ראוי גם שהמשרד יעמיד לרשות הנציגויות מערכת ניטור שבאמצעותה הן יוכלו לייעל את פעילותן במרחב המקוון ולהגיב באופן יעיל וממוקד על פרסומים ומסרים שליליים נגד ישראל שהופצו במרשתת בכלל וברשתות החברתיות בפרט.
תקנון שירות החוץ קובע כי מחלקת מידע ואינטרנט באגף תקשורת והסברה היא מקור למידע אקטואלי בנושאים מדיניים והסברתיים, ומקור מידע כללי על ישראל; וזאת בהתאמה לקהלי היעד השונים בעולם.
מחלקת מידע ואינטרנט פורקה בשלהי שנת 2011 ובמקומה הוקמה מחלקת מידע והפקה, המופקדת על יצור התכנים המופצים ממטה המשרד לנציגויות בחו"ל, וכן מהמטה לכלל הגולשים במרשתת.
תפקיד זה כולל ניסוח מסרים הסברתיים, הדפסת פרסומים בכמה שפות הכוללים מידע על ישראל, על מדיניות הממשלה ועל פעולותיה, והפקת עזרי המחשה - סרטוני תדמית וסרטים בעלי ערך הסברתי ומיתוגי.
עזרי ההמחשה נועדו לתווך את מציאות החיים בישראל לאוכלוסיות יעד במדינות העולם, ולשפר את דימויה של ישראל בקרב הציבור הרחב במדינות אלה.
בשנת 2014 הפיקה המחלקה למעלה מ -240 מאמרי תדמית וסרטונים בנושאים מדיניים ומיתוגיים.
תקנון שירות החוץ אינו מסדיר את פעילותה של מחלקת מידע והפקה במרשתת, בייחוד בנוגע להפקת עזרי המחשה חזותיים.
על אף העיסוק הניכר של המחלקה בהפקת סרטוני תדמית, התקנון אינו קובע את יעדי הפעילות של המחלקה בתחום זה, לר בות בנוגע לממשקי העבודה שאמורים להיות בינה ובין יחידות בתוך המשרד ועם גופים מחוץ לו.
בתוך כך העלתה הביקורת כי המחלקה לא הגדירה יעדי הצלחה מדידים לתוצרים שהיא הפיקה.
בהיעדר מדדים כאמור המחלקה לא קבעה סדרי עדיפויות שלפיהם אפשר לקבוע אם יש לתת קדימות להפקת סר טים תיעודיים וסרטונים קצרים או להפצת סרטים וסרטונים שהפיקו גורמים אחרים.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שהמשרד יסדיר בתקנון את פעילות המחלקה האמורה ויקבע עבורה מדדים, מתווה עבודה וסדרי עדיפויות.
נוהל הפעלת אתרי האינטרנט ורשתות חברתיות המצורף בנספח לנוהל החירום של אגף תקשורת והסברה קובע כי בזמן חירום עובדי מרכז המצב המשרדי יפעילו את כלי המדיה הדיגיטלית במקום העובדים באגף תקשורת והסברה.
במסגרת אחריותם זו הם ימסרו לציבור הישראלי בארץ ובחו"ל , באמצעות ה מרשתת ו הרשתות החברתיות, מידע עדכני על המתרחש ויאפשרו לציבור לפנות אליהם בשאלות ואף יענו לשאלותיו באמצעים מקוונים.
לשם כך, תינתן הדרכה לשימוש במדיה הדיגיטלית לתורני החירום ולעובדים הקבועים במרכז המצב.
:שם הדוח משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 על אף האמור בנוהל החירום במהלך ניסיונות איתור ניצולים ישראלים באסון רעש האדמה בנפאל, שאירע באפריל 2015 , לא טיפלו עובדי מרכז המצב בפניות שהתקבלו מישראלים באתר המשרד במרשתת בנוגע לאיתור קרוביהם באזור האסון.
בנובמבר 2015 כתב המשרד למשרד מבקר המדינה כי הוא פועל להסדרת הנושא תוך בירור שאלות משפטיות הקשורות למתן מידע מטעם מרכז המצב בשעת חירום.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המשרד להטמיע את הנוהל בנוגע לעבודת מרכז המצב במרשתת בעתות חירום בקרב העובדים, התורנים והכוננים במרכז המצב ותוך פיקוח על עבודתם בזמן אמת.
לא נמצא כי משרד החוץ הנחה את העובדים מהם גבולות השימוש בטלפון הנייד לשם העברת מסרי ם אישיים בעניינים מקצועיים רגישים שיש להם נגיעה לענייני הסברה והדיפלומטיה הציבורית.
כמו כן, המשרד לא קבע נהלים לעניין שימור, תיעוד ואחזור של המידע המועבר בערוצים האמורים.
לדעת משרד מבקר המדינה על הנהלת המשרד לבחון את הדרכים הקיימות לשמר ידע באמצעי המדיה הדיגיטלית ולקבוע מדיניות בת-יישום בנושא זה.
שימוש בלתי מבוקר ברשתות החברתיות בידי גורמים מורשים עלול לגרום נזקים ליחסי החוץ של ישראל ולתדמיתה התקשורתית.
בדצמבר 2012 הנחה פורום ההסברה הלאומי את גופי ההסברה הממשלתיים לקבוע נהלים והגדרות ברורות בנוגע למהות התכנים שמופצים במרחב המקוון, וכן לקבוע לגבי כל גוף מיהם המפיצים המורשים לפעול במרחב זה, ולקבוע חלוקת אחריות ברורה בין כל הגופים האמורים.
בסיכום דיון במטה ההסברה הלאומי שיוחד באותה עת לממשקי העבודה בין משרד החוץ, משרד ההסברה והתפוצות ומשרד ראש הממשלה נכתב כי במהלך מבצע "עמוד ענן" וגם לאחריו העלה והפעיל משרד החוץ אתר הקרוי Israel under fire ומשרד ההסברה והתפוצות הפעיל ברשת חברתית חשבון בשם דומה.
למשרד החוץ היו הערות מקצועיות לגבי חלק מהתכנים שהועלו בחשבון הרשת החברתית האמורה, ולכן סוכם שיש לגבש נוהל עבודה משותף בנוגע לפעילות במרשתת וברשתות החברתיות ולמחוק מהאתרים מסרים בלתי מתואמים.
בהוראות התקשי"ר נאסר על עובדי מדינה לבקר את הממשלה ואת משרדיה בפרסום בכתובים, בריאיון עיתונאי, בשידור ובנאום פומבי.
אין איסור מפורש בתקשי"ר על הפצת מסרים כאמור בחשבונות פרטיים ברשתות החברתיות שבמרחב המקוון.
במרץ 2015 הפיץ ראש אגף תקשורת והסברה לכלל עובדי המשרד בארץ ובחו"ל הנחיות לפעילות ברשתות החברתיות בהתאם להוראות התקשי"ר.
בהנחיות האמורות נאסר על עובדי המשרד להשתמש "בתשתית המקוונת לאמירות פוליטיות או פוגעניות", והודגש כי "במרחב המקוון אין גבולות וכי גם חשבונות פרטיים של נושאי תפקידים הם למעשה כלים פומביים".
שם הדוח: משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בנובמבר 2015 כתב המשרד למשרד מבקר המדינה כי המחלקה לדיפלומטיה דיגיטלית מקיימת הדרכות לעובדים הכוללות "התייחסות נרחבת לסוגיית אופי התכנים המתאימים להפצה באופן פומבי".
כמו כן היא פרסמה מדריך דיפלומטיה דיגיטלית הכולל הנחיות לשימוש בחשבונות פרטיים של העובדים "באופן שיימנע מקרים של שימוש בלתי ראוי שעלול להביא לפגיעה בתדמית המשרד".
מטה המשרד אף מפיץ הנחיות "לריענון כללי השימוש בפלטפורמות חברתיות".
אולם הבדיקה העלתה כי הנחיות ראש אגף תקשורת והסברה וההדרכות האמורות לא הופנמו דיין בקרב חלק מהעובדים, וכי בשנת 2015 פרסמו במרחב המקוון כמה עובדים ביקורת על הממשלה ועל מדיניותה.
פרסומים אלו אף נחשפו באמצעי התקשורת.
לדעת משרד מבקר המדינה ולאור הנחיות פורום ההסברה הלאומי משנת 2012 , ראוי שמטה ההסברה הלאומי יגבש עם הגופים החברים במערך ההסברה הלאומי כללים מחייבים עבור כלל העובדים ב גופי ההסברה הממשלתיים לגבי גבולות הפעילות המקצועית והאישית המותרת להם במרשתת בכלל וברשתות החברתיות בפרט.
כמו כן ראוי שמטה ההסברה הלאומי ומשרד החוץ יביאו לידיעת גופים רלוונטיים נוספים את הצורך לשקול להטמיע כללים אלו בהוראות התקשי"ר.
כמו כן ובשים לב לייחודיות תפקידים של עובדי משרד החוץ הממונים על ההסברה והדיפלומטיה הציבורית בחו"ל, על משרד החוץ לנקוט פעולות אפקטיביות שימנעו מעובדים שחרגו מהנחיותיו לגבי גבולות השימוש במרחב המקוון לפרסם להבא מידע במרשתת העלול לגרום נזק תודעתי לתדמית ה מדינה, לתושביה ולרשויותיה.
מיזמי הדיפלומטיה הציבורית בניהול משרד החוץ .
קידום פרויקט "מיתוג ישראל" בשנים 2015 -2011 .
דימויה התקשורתי של ישראל במדינות בעלות השפעה מדינית ברחבי העולם מקורו בעיקר במעורבותה בסכסוך גאו-פוליטי רב שנים.
בעקבות זאת, נפגעת לעתים יכולתה של ישראל לקדם את ענייניה הכלכליים -חברתיים בתחומי המסחר, התיירות, ההשקעות הפיננסיות בתעשייה המקומית, המדע והתרבות.
בהקשר זה קבעה הממשלה בהחלטתה משנת 2007 כי "ערכה של מדינת ישראל כמדינה בעלת מיתוג חזק ורמת מיצוב גבוהה יכול לתרום לשיפור דעת הקהל העולמית ביחס לישראל, ובתוך כך לשפר את מעמדה.
בתחום המדיני, לשפר את תחום הסחר הבין-לאומי, להגדיל את ההשקעות הזרות ולהביא לגידול התיירות לישראל.
בנושא ומוביל פרויקט למיתוג ישראל, ימשיך לטפל בנושא".
את "מיתוג ישראל" הגה אגף תקשורת והסברה בהסתמך על תפיסה המבוססת על מחקרים וסקרים שביצעו גורמי ייעוץ בין-לאומיים עבור המשרד, הגורסת כי יש למצב את תדמיתה של ישראל באופן שיבליט את "עצמתה הרכה"; ולהדגיש במסגרת פעילות רחבת היקף, רציפה ומתמשכת בחו"ל את ההיבטים האזרחיים של המדינה שמעבר לסכסוך הפוליטי.
התפיסה האמורה קובעת כי על המשרד להשקיע משאבים פרסומיים בהבלטת החזקות וההישגים של המדינה בתחומי הטכנולוגיה, המדע, הבריאות, התיירות, האופנה והקולינריה.
:שם הדוח משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תכנוןפרויקט המיתוג ותפעולו השוטף 1.
"מיתוג ישראל" התבסס על תכנית רב-שנתית שעוגנה ביעדי פעילות המשרד החל בשנת 2009 , שנועדה להביא לשיפור ניכר בדימוי ישראל בעולם לצורך הגברת יכולתה למשוך תיירים, משקיעים, קניינים ומובילי דעה (להלן - תכנית המיתוג).
תכנית המיתוג מושתתת על הנחת היסוד כי הצלחת הפרו יקט מותנית ברתימתם של שותפים רבים מקרב משרדי הממשלה, הארגונים הציבוריים ותאגידים מהמגזר השלישי להפצה ולייצוא של רעיון ה"אנרגיה היצירתית" של ישראל 15 באמצעות מיזמים ופעילויות שונות בארץ וברחבי העולם.
את ההנחה השיווקית הזו בחנה בסקרי דעת קהל בחו"ל חברה בריטית העוסקת במיתוג מדינות, שהתקשרה בשנת 2009 בהסכם ייעוץ עם המשרד.
את תכנית המיתוג ביקש המשרד לתקצב בסכום של כחצי מיליארד ש"ח בפריסה לחמש שנים.
מסיכום דיון שהיה במשרדו באפריל 2010 עולה כיראש הממשלה אישר באופן עקרוני את פרויקט המיתוג , אך דחה את הצעת משרד החוץ לממנו מתקציב המדינה.
אולם בפברואר 2014 הנחה ראש הממשלה "לחזק את מאמצי המיתוג של ישראל בעולם ליצירת שיח אלטרנטיבי - מדינת חוק דמוקרטית, חדשנית ויצירתית, סובלנית למיעוטים ופתוחה לכל הדתות".
יצוין כי כבר ביולי 2012 המליץ מנהל מחלקת פעילות בחברה האזרחית דאז למנהל אגף תקשורת והסברה לאמץ את פרויקט המיתוג כפרויקט לאומי במסגרת ריכוז המאמץ במאבק בארגונים חוץ-ממשלתיים מסוימים בחו"ל היוזמים חרמות מסחריים ותרבותיים נגד ישראל, אולם המשרד לא גיבש החלטה בנושא זה.
בנובמבר 2015 כתב אגף תקשורת והסברה למשרד מבקר המדינה כי ה נחיית ראש הממשלה משנת 2014 היא חלק משגרת העבודה של המשרד בארץ ובחו"ל, אולם "נושא תוכן ממשי ]בהנחיה[ הסמכויות והמשאבים שנועדה לצקת בה- לא הוסדרו".
לדעת משרד מבקר המדינה ובשים לב להנחיית ראש הממשלה משנת 2014 ולצרכים ההסברתיים העדכניים, על הנהלת המשרד לבחון את האפשרות להביא לאישור ראש הממשלה והממשלה תכנית חדשה שמטרתה למנף מחדש את פרויקט המיתוג ולהפעילו במתכונת של פרויקט בין-משרדי.
גופים ממלכתיים רבים עוסקים בקידום יחסי הציבור של ישראל בחו"ל בדומה לפעולות בתחומי הדיפלומטיה הציבורית והמיתוג שמבצע משרד החוץ.
עם משרדי הממשלה הפעילים בתחומים אלה נמנים משרד הכלכלה, משרד התיירות, משרד התרבות והספורט, משרד המדע והחלל, משרד החקלאות, המשרד להגנת הסביבה ומשרד התפוצות.
משרדים אלה מקצים משאבים ניכרים לשם עידוד משקיעים זרים, אנשי עסקים, תיירים, חוקרים ואומנים מרחבי העולם ל הביע עניין בישראל, לבקר בה, לצרוך את תוצריה ומוצריה ולסחור עמה.
לחלק ניכר מפעילות זו מתייחסת תכנית המיתוג, ולכן משרד החוץ שיתף כמה מגורמים אלה באסטרטגיה של פרויקט המיתוג, בלוגו שלו וכן בסרטונים ובפרסומים שהופקו במסגרת הפרויקט.
15 רעיון המדגיש את התרבות היצירתית והחדשנית הרווחת במדינת ישראל בתחומים שבהם היא מצטיינת.
שם הדוח: משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדוגמה, במאי 2012 התקיים בברזיל כנס בין-לאומי לקיימות סביבתית שבו הוקם ביתן ישראלי שכלל מוצגים של פיתוחים טכנולוגיים בתחומי איכות הסביבה.
לפני צאתם של נציגי ישראל לכנס הנחה מטה ההסברה הלאומי את מארגני המשלחת לתערוכה מהמשרד להגנת הסביבה להדגיש את מיתוג ישרא ל כמדינה התורמת לעולם בתחום פיתוח טכנולוגיית סביבה.
זאת ועוד, במהלך ההיערכות ההסברתית לביקור נשיא ארה"ב בישראל בפברואר 2013 הנחה מטה ההסברה הלאומי את גופי ההסברה הממשלתיים לשלב במהלך הביקור באמצעים שונים את "הערכים המיתוגיים של ישראל", ובפרט טכנולוגיה שמסייעת לעולם.
בנאומו בכנס ראשי נציגויות מינואר 2014 ציין המדען הראשי במשרד הכלכלה כי תעשיית החדשנות הטכנולוגית העומדת במרכזו של אסטרטגיית המיתוג החדשה של ישראל ("אנרגיה יצירתית") היא דיסציפלינה התורמת לצמיחה כלכלית ולהגדלת מספר מקומות התעסוקה, וכי ישראל היא "מעצמת חדשנות".
אי לכך, ועל מנת לקדם סביבה של יזמות המעודדת חברות רב-לאומיות להשקיע בישראל, יש חשיבות לשיתוף הפעולה בין גורמי הדיפלומטיה הישראלית ובין הגורמים האמונים על ריכוז הידע בתחומי הייצור, המסחר והשיווק במשרדי הממשלה הרלוונטיים, לרבות בנוגע להסכמי מחקר ופיתוח בין - לאומיים וקרנות הון בין-לאומיות.
הוא הדגיש בהקשר זה את הצורך לגבש נוהלי עבודה בין -משרדיים לשם מימוש הממשקים הנדרשים כאמור.
נמצא כי פעולות רבות למיתוג ישראל מתוקצבות על ידי כמה וכמה משרדי ממשלה ללא תיאום מוסדר ביניהם.
בשנת 2015 ניהל מערך הדיפ לומטיה הציבורית מיזם בין -משרדי של הקמת ביתן משוכלל ב"תערוכת אקספו העולמית"16 שהתקיימה במילנו שבאיטליה, ושל תפעול הביתן במשך כחצי שנה; בתקציב ממשלתי בסך למעלה מ -50 .
מיליון ש"ח ההשתתפות בתערוכה נועדה למצב את ישראל בתור מדינה מתקדמת בתחומי החקלאות, איכות הסביבה והקיימּות.
ניהול המיזם האמור לווה בשיתוף פעולה של כל הגורמים הממשלתיים שהיו מעורבים בו.
אולם משרד החוץ לא כינס פורום תיאום וייעוץ בין -משרדי להפעלת מיזמים בתחומי הדיפלומטיה הציבורית.
כבר בדוח מ - 2011 צוין כי לא הוקם פורום מתאם בין -משרדי שריכז את כלל הפעילות בתחומי המיתוג והדיפלומטיה הציבורית.
יוצא אפוא כי על אף המלצת הדוח מ- 2011 , המשרד לא הקים פורום רב- משרדי בהשתתפות נציגים מכל הגופים הממלכתיים העוסקים הלכה למעשה בתחומי הדיפלומטיה הציבורית.
16 תערוכה פומבית בין-לאומית המתקיימת אחת לכמה שנים משנת 1851 ואילך.
במוקד התערוכה נמצאים הביתנים הלאומיים שמקימות המדינות המשתתפות ובהם מוצגים על פי רוב הישגיהן של אותן מדינות בנושא הכללי של התערוכה שקובעת מראש הוועדה המארגנת.
להשתתפות בתערוכה נודעת משמעות רבה מהבחינה המיתוגית.
:שם הדוח משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בפברואר 2016 הודיע משרד החוץ למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הביקורת התקיימה בינואר 2017 ישיבה ראשונה בנושא האמור "עם משרדי ממשלה שונים הנוגעים בדבר".
לדעת משרד מבקר המדינה, לאור הצורך לחסוך בעלויות, ראוי שמשרד החוץ ירכז מאמץ במיתוג הכלכלי, התיירותי והתרבותי של ישראל, ולשם כך עליו לכנס באופן שגרתי וסדור פורום בין -משרדי לצו רך קביעת אסטרטגיית פעילות משותפת, וכן לצורך תיאום מסרים, שיתוף בתכניות עבודה וסיעור מוחות במסגרת מיתוג ישראל.
בתכנית המיתוג נכתב שכדי לחולל שינוי ממשי בדעת הקהל בתוך טווח זמן קצר, יש לקבוע מנגנון ושיטת עבודה שיאפשרו לארח מאות משלחות עיתונאים ומשפיענים בשנה.
לשם כך הוצע בתכנית להקי ם מערכת אירוח מקצועית ושיטתית באמצעות חברה פרטית, שתספק שירותי תכנון, ארגון ואירוח של משלחות עיתונאים ומעצבי דעת קהל מחו"ל.
התמורה לשירותים אלה תשולם באמצעות איגום של כל המשאבים שהוקצו לאירוח משלחות מחו"ל במשרדי ממשלה שונים, ובפרט משרדי התיירות, התפוצות והכלכלה.
כבר בדוח מ - 2011 העיר מ שרד מבקר המדינה למשרדים השונים המארגנים את הבאתם של משלחות עיתונאים לארץ כי כל עוד הם סבורים שהבאת המשלחות תורמת לשיפור תדמית ישראל בעולם, עליהם להגביר את שיתוף הפעולה ביניהם.
איגום המשאבים האנושיים והכספיים בנושא זה יכול לייעל את ארגון המשלחות, שכן כל משר ד יתרום את חלקו הן מתחומי העיסוק שלו והן מתקציבו ויגביר את התועלת הכללית שאפשר להפיק ממשלחות אלה.
משרד מבקר המדינה המליץ למשרדים השונים כי עליהם לבחון את האפשרות להסדיר מתכונת עבודה משותפת לארגון המשלחות שהם מביאים ארצה, על פי הצעת תכנית העבודה למיצוב ישראל.
עד שנת 2015 סיפקה החברה שזכתה במכרז בשנת 2010 ,שירותי תכנון, ארגון אירוח וליווי של משלחות עיתונאים, אישי ציבור ואומנים מחו"ל לאגף תקשורת והסברה במשרד החוץ.
בתגובה על ממצאי הביקורת כתב המשרד כי בשנת 2015 הוא פרסם מכרז חדש לאספקת שירותי אירוח, כדי שיוכל לארח כנדרש מאות משלחות מחו"ל בשנה.
על אף המלצת הדוח מ- 2011 וכאמור בתגובת המשרד לעיל, גם המכרז לאספקת שירותי אירוח משנת 2015 נוגע לאירוח משלחות על ידי משרד החוץ בלבד.
בתגובתו מפברואר 2016 הוסיף משרד החוץ כי "בשל הבדלי דגשים בין תחומי הפעולה של המשרדים השונים והמאפיינים השונים של הביקורים - בהיבטים של מטרותיהם, צרכיהם והמתווים שלהם, אין צורך ביחידה אחת לכל המשרדים והסידור הקיים גמיש מספיק ומיטיב לענות על הצרכים".
שם הדוח: משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרד מבקר המדינה על משרד החוץ לבחון בשיתוף משרדי הממשלה נוספים העוסקים באירוח משלחות מחו"ל אפשרות להקמת מערכת אירוח משותפת.
מערכת כזאת תסייע בריכוז המאמצים ההסברתיים של כלל המשרדים באופן יעיל ומועיל תוך איגום המשאבים בנסיבות המתאימות וניצול מיטבי שלהם לטובת העניין.
בתקציב המדינה לשנים 2014 -2008 הושם דגש על ניהול "מיתוג ישראל" וקידומו במשרד החוץ בלבד.
באותן שנים השקיע המשרד למעלה מ -17 מיליון ש"ח למימון הפעולות שעשו גורמי המטה במסגרת הפרויקט.
נוסף על התקצוב השוטף מימן המשרד מיזמים ייעודיים שונים למיתוג ישראל.
לדוגמה, בשנת 2012 הקצה המשרד 4 מיליון ש"ח למימון ההשתתפות בביתני ישראל בתערוכת הפרחים הבין -לאומית (אקספו פלוריאדה) שהתקיימה בהולנד, אשר נועדה למצב את מעמדה של המדינה בתחום החדשנות בחקלאות.
כבר בדוח מ- 2011 העיר משרד מבקר המדינה למשרד שהתפיסה העקרונית של הדיפלומטיה הציבורית החדשה שעליה מושתתת אסטרטגיית המיתוג לא באה לידי ביטוי בתקנון שירות החוץ, והיא לא מחייבת את כלל עובדי המשרד.
בתגובתו על הדוח מ- 2011 הודיע המשרד כי בכוונתו להטמיע את עקרונות הדיפלומטיה הציבורית החדשה , המתבטאו ת בתפיסה האמורה, בתקנון שירות החוץ ולהטמיעם בקרב עובדי המשרד.
יצוין כי עם היעדים שקבע ראש מערך הדיפלומטיה הציבורית לשנת העבודה 2015 נמנו שני אלה: הנחלת עקרונות פרויקט המיתוג בחו"ל באופן ממוקד, באמצעות ריכוז מאמץ בנציגויות מרכזיות; ועדכון בסיס עבודת ההסברה לנוסח השינויים ב תקשורת ובתחום הדיפלומטיה הציבורית, מיסודו והנחלתו לנציגים ולגופי מטה.
נמצא כי על אף תשובתו האמורה של המשרד, משנת 2011 ועד מועד תום הביקורת באוגוסט 2015 לא עודכן תקנון שירות החוץ בנוגע לעקרונות הדיפלומטיה הציבורית החדשה.
על אף הצגתו של "מיתוג ישראל" כפרויקט דגל שמשרד החוץ מימן חלק מרכיביו משנת 2008 ואילך, התקנון אינו כולל מידע מפורט על תפיסת ההפעלה, הערכים והמטרות של פרויקט המיתוג, ואף אין נהלים אחרים המחייבים את כלל עובדי המשרד בנוגע להפעלת הפרויקט.