HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בעניין זה כתבה הלשכה המשפטית של משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה, כי הגם שלמנהל השו"ט הייתה זיקה לאגודה, המשרד הוא שאישר לו לעסוק בכך, בשיתוף הלשכה המשפטית, כיוון שהיה מדובר במצב חירום בשל התפרצות והתפשטות מחלת קטרת העור34 ; מאחר שלא מדובר באינטרס אישי של האגודה אלא באינטרס לאומי, ובנוסף מכיוון שהאגודה הייתה הספק המורשה היחיד בישראל מטעם היצרנית של התרכיב.
מנהל השו"ט כתב למשרד מבקר המדינה כי כל פעולותיו נעשו בהתייעצות ובתיאום עם הלשכה המשפטית של משרד החקלאות; לדבריו, "תוך 3 חודשים חוסן כמעט כל הבקר בישראל וההתפרצות נעצרה לחלוטין.
היה כאן הישג גדול לשו"ט".
בהיותה למשך חודשים מספר הספק היחיד בארץ של חיסון נגד קטרת העור קבעה האגודה את מחירו בשוק .
משרד מבקר המדינה פנה לממונה על מחלקת תרכיבים לבירור לגבי אפשרות קיומו של רווח ממכירת התרכיב והוא השיב באוגוסט 2017: ]האגודה["ברור ש הרוויחה.
מן האמור לעיל עולה, כי בתקופה שבה התפשטה מחלת קטרת העור בארץ, בטווח הזמן שבו לא היה אפשר להשתמש בתרכיב א' לצורך החיסון מפני המחלה, היה תרכיב ב' חיוני למגדלי הבקר.
האגודה קיבלה ממנהל השו"ט היתר לייבא ולשווק את תרכיב ב' נגד קטרת העור ומכרה אותו לשימוש מגדלי הבקר בארץ, ובמשך חודשים מספר היא הייתה המשווקת הבלעדית של חיסון נגד המחלה.
בנסיבות אלה ההיתר שנתן מנהל השו"ט לאגודה, אשר הייתה לו זיקה אליה, לייבא את תרכיב ב' השפיע עליה במישרין.
כמו כן, היתר זה עשוי היה לתרום לאינטרסים הכלכליים של האגודה ולא רק לאינטרסים של מגדלי הבקר.
33 על פי אתר משרד החקלאות: "ה דבקה במחלה מתבצעת לרוב באמצעות חרקים עוקצים, זבובים ויתושים.
באזור העקוץ מופיעות על גבי עור בעל החיים תפיחות.
ביטויים נוספים של המחלה הם - פגיעה בפוריות, בייצור החלב, הבשר, כמו גם תמותת בעל החיים".
הוסבר כי התגלה זיהום באצוות של תרכיב בו נעשה שימוש עד אז והיה צורך בתרכיב לחיסון משרד החקלאות ופיתוח הכפר |979 .
ניגוד העניינים הזמני, .
החלטה בעניין זה ראוי .
מצב שבו משרד ממשלתי מאשר, תוך שיתוף הלשכה המשפטית שלו, לנושא משרה בכיר לטפל בנושא שקשור במישרין לגוף שיש לו זיקה אליו, אפשרי בנסיבות מסוימות.
על פי תשובת משרד החקלאות במקרה זה, נוכח מצב חירו ם ששרר באותה תקופת זמן - התפרצות מחלת קטרת העור וצורך בתרכיב לחיסון - הוא ראה לנכון לאשר למנהל השו"ט לעסוק באישור ייבוא תרכיב ב' על ידי האגודה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שמדובר בפעולה שאינה עולה בקנה אחד עם האמור בהסדר הזמני שנקבע, הרי שהחלטה בעניין זה ראוי היה שתסוכם במסמך שתכין הלשכה המשפטית, תוך הבהרת הנסיבות לקבלתה והטעמים שהובילו לכך.
במקרה זה הדבר לא נעשה אף שהיה נדרש לא רק לצורך שמירה על תקינות הפעולות שננקטו, אלא גם בשל "מראית פני הדברים", כדי שאמון הציבור במערכת הממשלתית לא ייפגע.
יובהר כי היות שמנהל השו"ט עצמו קיים גילוי נאות והצהיר על זיקתו לאגודה בפני משרד החקלאות, משרד מבקר המדינה אינו מפנה את הערותיו בעניין זה למנהל השו"ט אלא למשרד החקלאות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2017 כתב מנהל השו"ט35: "הלוואי והיה מישהו בשו"ט שהיה מסוגל לטפל בניהול ההתפרצות הזאת במקומי.
זה היה מאפשר לי לטפל במגוון נושאים אחרים"; הוא הוסיף: "לאור חומרת המצב בו היה נתון הבקר בישראל, אם לא הייתי מעורב, המצב היה עלול להיות גרוע לאין שיעור.
ועדיין כל פעולותיי בעניין הקטרת היו לפי תכלית הסדר ניגוד ה עניינים שלי ותנאיו, ובהתייעצות מלאה עם הייעוץ המשפטי, כנדרש".
בתשובה מינואר 2018 למשרד מבקר המדינה כתב משרד החקלאות בעניין זה, כי "אין שום קושי עם האפשרות שיהיה לאגודה אינטרס כלכלי".
המשרד הוסיף, כי כאשר יש מצב חירום הייעוץ המשפטי יכול להינתן בטלפון ובעל פה, ורק בדיעבד להיות מתועד בכתב.
בהתייחס לתשובתו של משרד החקלאות מעיר משרד מבקר המדינה כי המשרד לא הציג אסמכתאות לסיכום ההחלטה המשפטית בעניין זה, ואף לא סיכום שניתן בדיעבד.
בינואר 2018 שלחה האגודה למשרד מבקר המדינה את הערותיה36 ובהן כתבה כי לא ביקשה ולא קיבלה יחס מועדף מגורם כלשהו בשו"ט או .
35 מנהל השו"ט סיים את כהונתו בתפקיד בסוף מאי 2017 , ולכן כאשר השיב למשרד מבקר המדינה כבר לא מילא את התפקיד.
36 ,הערות הביקורת אינן מופנות כלפי האגודהוהיא אף אינה גוף מבוקר.
עם זאת כיוון שהאגודה מוזכרת בדוח היא נשאלה אם ברצונה להעיר בעניין זה.
במשרד החקלאות ובכל הפעולות הנחו אותה, בראש ובראשונה, שיקולים לאומיים ומקצועיים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות, כי מן הראוי שיפיק את הלקחים ממקרה זה כדי שבעתיד, במקרים שבהם יאפשר לנושא משרה להיות מעורב בעניינים שיש לו זיקה אליהם, הוא יתעד את סיכום ההחלטה המשפטית בנושא ואישורה.
אישור השו"ט לאגודה לייבא תרכיבים וטרינריים : תקנות התרכיבים מעניקות למנהל השו"ט כאמור את הסמכות לאשר ייצור, החזקה או ייבוא של תרכיב וטרינרי.
הוא גם רשאי לקבוע תנאים בהיתר או לבטל היתר שנתן.
יובהר כי מנהל השו"ט מקבל מעובדיו המלצות בעניין אישור תרכיבים, אך הוא המוסמך לאשר או לדחות בקשות להיתרים.
בהסדר הזמני נכתב, כי בנושאים בהם פנתה האגודה לשו"ט בתקופה בה כיהן מנהל השו"ט בתפקיד רופא ראשי של האגודה הוא יהיה מנוע מלטפל.
בסעיף אחר נכתב, כי בנושאים חדשים בהן תפנה האגודה לשו"ט (ואין לה בהם אינטרס משל עצמה) - במשך שנתיים מיום כניסתו לתפקיד יכול מנהל השו"ט לקיים דיונים והתייעצויות אך קבלת ההחלטות בפניות תחייבנה אישור מנכ"ל ולאחר התייעצות עם פורום מקצועי בכיר בשו"ט ועם הלשכה המשפטית.
באוגוסט 2017 כתבה הלשכה המשפטית של משרד החקלאות בתשובה למשרד מבקר, כי על פי ההסדר הזמני "בנושאים חדשים ]האגודה[ בהם תפנה.
לשו"ט (ואין לה בהם אינטרס משל עצמה), כגון יבוא תרכיבים כנגד מחלות במקנה (בק ר וצאן), הנעשה למען מגדלי המקנה ולא כאינטרס משל עצמה, ההגבלה חלה במשך שנתיים" ההדגשה [לא במקור] , במהלך תקופה זו קבלת ההחלטות תחייב, בין היתר, התייעצות עם הלשכה המשפטית.
נמצא כי בשנתיים הראשונות לכהונתו אישר מנהל השו"ט 15 בקשות לייבוא תרכיבים37 שהגישה האגודה למשרד, מבלי שפנה להתייעץ עם הלשכה המשפטית בקשר לכך.
אי ההתייעצות עם הלשכה המשפטית אינה עולה בקנה אחד עם הוראות ההסדר הזמני.
בתשובה מנובמבר 2017 למשרד מבקר המדינהכתב מנהל השו"ט כי "לא היו צריכות להיות פניות כאלה לייעוץ המשפטי.
37 יובהר כי בין התרכיביםעליהם מדובר בסעיף זה לא נכלל התרכיב נגד קטרת העור שעליו דובר בסעיפים הקודמים.
כמו כן, בכל בקשה נרשם שם התרכיב ומספר המנות שמבקשת האגודה לייבא; 15 .
הבקשות הוגשו מעת לעת והתייחסו לשלושה תרכיבים משרד החקלאות ופיתוח הכפר |981 .
הסדר ניגו ד העניינים, בהבנה ובהסכמה מלאה ביני לבין הייעוץ המשפטי, עבור חידוש הזמנות של תרכיבים.
לא היה צריך אישור או התייעצות נוספת".
במהלך הביקורת כתב מנהל השו"ט למשרד מבקר המדינה כי במילים "בנושאים חדשים" אין הכוונה לפניות חדשות של האגודה לשו"ט כדי לייבא תרכיבים שהיא ייבאה גם קודם לכן; כלומר, על פי פרשנותו הכוונה הייתה לפניות של האגודה לייבא תרכיבים שלא ייבאה בעבר.
בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה מפברואר 2018 , נאמר כי היו קשרי עבודה הדוקים בין יחידת התרכיבים לבין הלשכה המשפטית; לכן " בסוגיה זו לא היה צורך בה תייעצות מיוחדת עם הלשכה המשפטית, כיוון שהלשכה המשפטית הי יתה מודעת לכך שהאישורים נחתמים בפועל על ידי .
]מנהל השו"ט [ אישית, ועניין זה היה על דעתה".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי היות שעבור כל אחת מ -15 הבקשות שהגישה האגודה היה צורך בקבלת החלטה לייבא תרכיב על פי מספר מסוים של מנות ולשם כך נדרש אישור חדש של מנהל השו"ט, היה עליו על פי ההסדר הזמני, לפנות להתייעצות עם הלשכה המשפטית בקשר לכך; זאת גם אם לא מדובר בתרכיבים חדשים שהאגודה מבקשת לייבא.
בנוגע לתשובתו של מנהל השו"ט, שפירש את ההסדר באופן שלפיו היה עליו לפנות להתייעצות עם הלשכה המשפטית רק במקרים שבהם האגודה מבקשת לייבא תרכיב בפעם הראשונה, מעיר משרד מבקר המדינה שאחת הבקשות הייתה לייבא תרכיב שהאגודה לא ייבאה קודם לכן, אך גם במקרה זה לא פנה מנהל השו"ט ללשכה המשפטית להתייעצות.
חשש להימצאות עובדת במחלקת תרכיבים במצב של ניגוד עניינים: עובדי מחלקת תרכיבים בודקים תיקי תרכיבים ומוסרים לממונה על המחלקה חוות דעת אם התיקים עומדים בדרישות.
הממונה על המחלקה מוסמך להמליץ למנהל השו"ט אם לאשר תיק תרכיב.
יוזכר כי כדי שהשו"ט יאשרו רישום של תרכיב וטרינרי נחוצים עוד כמה שלבים נוסף על בדיקת תיק התרכיב.
בשנת 2012 הגישה חברה א' למחלקת תרכיבים תיק לרישום תרכיב וטרינרי.
הערכת התיק התעכבה כיוון שחסרו בו מסמכים.
בדצמבר 2014 הועבר הטי פול בתיק לעובדת שהייתה חדשה במחלקה ובמשרד, והיא התבקשה לבדוק את התיק וליצור קשר עם חברה א' להשלמת מסמכים שחסרים בו.
עלה כי בשנת 2016 סיימה העובדת את בדיקת התיק ומסרה לממונה על המחלקה חוות דעת ולפיה התיק עומד בדרישות.
זמן קצר לאחר מכן פנה אחד העובדים במשרד לממונה על מחלקת תרכיבים וטען שהעובדת נמצאת במצב של ניגוד עניינים בנוגע לתרכיב, כיוון שקרוב משפחתה 982 |דוח שנתי 68ג .
מדרגה ראשונה (להלן - קרוב משפחתה) היה שותף לפיתוח התרכיב וייהנה מתמלוגים משיווקו בארץ.
בעקבות זאת פנתה העובדת בדצמבר 2016 ללשכה המשפטית של משרד החקלאות בבקשה לבדוק את החשש להימצאותה במצב של ניגוד עניינים בקשר לבדיקת תיק התרכיב .
בפנייתה כתבה כי קרוב משפחתה היה מעורב בעבר בפיתוח התרכיב אך אינו קשור לחברה המשווקת אותו, וכי היא והממונים עליה לא חשדו שיכול להתקיים לגביה מצב של ניגוד עניינים.
עוד כתבה כי קרוב משפחתה "עדיין מקבל תמלוגים.
ולא על ידי]אוניברסיטה[ משולמים על ידי חברת יישום של יצוין כי לאחר שהלשכה המשפטית בדקה את המקרה היא הנחתה את העובדת להפסיק לטפל בתיק וקבעה כי הממונה על המחלקה ימשיך לטפל בו.
מן האמור עולה חשש שהעובדת הייתה במצב של ניגוד עניינים ב עת בדיקת תיק התרכיב והגשת חוות דעתה עליו לממונה על המחלקה.
יצוין כי עם קבלת עובד למשרד החקלאות הוא מתבקש למלא שאלון "לאיתור חשש לניגוד עניינים"; בשאלון נדרש העובד לציין אילו תפקידים מילא בעבר, ואם יש לו או למי מקרוביו זיקות לנושאים שיש להם קשר לעבודת המשרד.
בשאלון שמילאה העובדת עם תחילת עבודתה במשרד היא לא ציינה כי בן משפחתה היה שותף לפיתוח תרכיב וטרינרי.
בתשובה מאוקטובר 2017 :למשרד מבקר המדינה כתבה העובדת "בתחילת עבודתי כאשר קיבלתי לידי את תיק הרישום ]תיק התרכיב[ דיווחתי לממונה הישיר ולמנהל המחלקה לביקורת תרכיבים על עניין שותפו של קרוב [ .
]משפחתי בפיתוח התרכיב ואת נושא התמלוגים ושאלתי האם הנושא ".
]ההדגשה במקור [ בעייתי.
נעניתי שלא עוד כתבה העובדת: "ידיעותיי בנושא ניגוד עניינים באותם ימים היו מינימליות ולכן בתום לב ולבקשת ממוני טיפלתי בתיק.
הבנתי כי יתכן שהנושא בעייתי פניתי ללשכה המשפטית".
העובדת צירפה לתשובתה מסמך הסדר למניעת ניגוד עניינים שהכינה לה הלשכה המשפטית לאחר שהמקרה התגלה ונבדק.
יצוין כי הממונה על מחלקת תרכיבים כתב לעומת זאת ללשכה המשפטית של משרד החקלאות, כאשר החלה בדיקת העניין במשרד: "לא הייתי מודע לנושא התמלוגים ולכן לא עלתה בדעתי היתכנות של ניגוד עניינים".
כפי שעולה, התשובות שנתנו כל אחד בנפרד - העובדת והממונה על מחלקת תרכיבים - אינן מתיישבות זו עם זו - העובדת כתבה כי דיווחה לממונה גם על עניין התמלוגים ואילו הממונה על מחלקת התרכיבים כתב כי לא היה מודע לעניין זה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |983 .
בפברואר2017 כתב הממונה על המחלקה אל הלשכה המשפטית של המשרד כי מאז התעוררה שאלת ניגוד העניינים של העובדת היא אינה עוסקת בעניינים הקשורים לחברה א' ולא תעסוק בהם בעתיד; וכי הוא מאשר שכל הפעולות שנעשו בתיק היו בידיעתו ובליוויו המקצועי.
על המשרד לבחון כיצד ניתן למנוע הישנות מקרים כאלה.
בהקשר זה עליו לבדוק אם יש צורך להנחות את העובדים בקשר לסוגיית ניגוד העניינים, וכן אם יש צורך להעמיק את התשאול שהוא עושה על הזיקות שלהם ושל הקרובים אליהם לנושאים שקשורים לעבודת המשרד.
בתשובת משרד החקלאות נאמר כי "על רקע המקרה, הלשכה המשפטית ממליצה להנהלת המשרד לרענן את ההנחיות בתחום ניגוד עניינים באמצעות חוזר מנכ"ל ואף לקיים מפגשים ייעודים בנושא ניגוד עניינים עם עובדי המשרד בתפקידים רגישים, ובכלל זה עם עובדי השו"ט, על מנת לחדד ולהבהיר את ההנחיות בנושא.
בנוסף , אגב השלמת העבודה על בחינת סוגיית ניגוד העניינים של כלל עובדי המשרד, הלשכה המשפטית מתקנת ומעדכנת את השאלון, המהווה כלי מצוין לבחינת סוגיית ניגוד העניינים, באופן שוטף".
מחלת הברוצלוזיס תוקפת בעיקר צאן ובקר ופוגעת מהבחינה הכלכלית בענפי המקנה.
מחלה זו מועברת גם לבני אדם ועלולה לסכן את חייהם.
במחצית הראשונה של העשור הנוכחי עלו שיעורי התחלואה במחלה זו בקרב בני אדם בארץ, בעיקר באזור הדרום; ובשנת 2014 הגיע לשיא מספר בני האדם בישראל שנדבקו במחלה - כ-600 .
בני אדםהשירותים הווטרינריים, המופקדים מטעם משרד החקלאות על שמירת בריאות בעלי החיים, לא ביצעו בשנים שקדמו להתפשטות המחלה פעולות מספקות למניעה ולמזעור של התחלואה בה בקרב עדרי הצאן בנגב.
בהן בדיקה וחיסון של ראשי צאן והמתה של בעלי חיים נגועים במחלה.
עיקר חולשתם הייתה בפיקוח ובקרה על עדרי צאן של מגדלים בדואים בנגב.
לו בוצעו פעולות המניעה כנדרש הן יכולות היו לסייע למנוע או לצמצם את העלייה במספר החולים במחלה זו בקרב בני אדם ואת השיעורים הגבוהים של תחלואה בברוצלוזיס בקרב עדרי צאן בדרום הארץ.
ביצועה של תכנית חומש (מבצע) למזעור מחלת הברוצלוזיס בדרום שבה החל משרד החקלאות בשנת 2014 , ולשם כך קיבל בשנת2016 תקציב מיוחד בסך 50 מיליון ש"ח, הופסק בנובמבר2017 בטרם תגשים התכנית את יעדיה, עקב סכסוך עבודה במשרד החקלאות.
בינואר 2018 עדכנו משרד האוצר ומשרד החקלאות את משרד מבקר המדינה כי במשרד החקלאות נמצאה נוסחה לפתרון סכסוך העבו דה, וניתן לחדש את הפעילות למזעור מחלת ברוצלוזיס בנגב באופן מידי.
נוכח זאת על משרד החקלאות לשנס מותניו ולחדש את פעולותיו במסגרת זו בהקדם.
זאת נוכח חובתו של משרד החקלאות לפעול ככל הנדרש למזעור מחלת הברוצלוזיס בדרום כיוון שהיא עלולה להמשיך ולהתפשט, לסכן חיי אדם ולפגוע בחיות משק בישראל.
מן הראוי לעשות כל שניתן כדי לחדש את ביצועה של תכנית החומש, שהמדינה השקיעה בה כסף רב ושעות עבודה רבות של אנשי מקצוע, ואשר השגת יעדיה חיונית לבריאות הציבור.
תקנות התרכיבים עוסקות ב ייבוא, ייצור, הפצה והחזקה של תרכיבים וטרינריים, אך התברר שחסרות בהן הוראות שנחוצות לביצוען אף שחלפו יותר מארבעה עשורים מאז הותקנו.
על משרד החקלאות להשלים עדכונן של תקנות אלה בהקדם וכנדרש על פי החלטת ממשלה.
על משרד החקלאות האמון על המניעה, המזעור וההדברה של מחלות בעלי-חיים, ובייחוד מחלות המשותפות לבעלי חיים ולאדם, לפעול כדי לתקן את הליקויים שהועלו בדוח זה ולהפיק לקחים מממצאיו כדי לשפר את דרך פעולתו בתחום חשוב זה, המשפיע על בריאות הציבור ועל ענפי חקלאות המתבססים על גידול בעלי חיים.
קרקע היא משאב לאומי חיוני ובעל ערך רב למדינה ולאזרחיה, ולכן לרשויות השלטוניות המופקדות על ניהולה יש אחריות רבה כלפי הציבור.
לפי חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך-1960 (להלן- החוק), רשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י) מופקדת על ניהול המקרקעין השייכים למדינה, לרשות הפיתוח ולקרן קימת לישראל (להלן - קק"ל)1 .
בסעיף1 א לחוק נקבע כי רמ"י תפעל "לניהול מקרקעי ישראל כמשאב לשם פיתוחה של מדינת ישראל לטובת הציבור, תוך איזון ראוי בין צורכי שימור לצורכי פיתו].
[ הסביבה והדורות הבאיםח, ובין שיווק קרקע לשמירה על עתודות קרקע לצורכי ציבור".
כן נקבע בסעיף זה כי רמ"י תפעל "לקידום התחרות בשוק המקרקעין ולמניעת ריכוזיות בהחזקת המקרקעין".
תפקידיה של רמ"י על פי החוק הם בין היתר הקצאת קרקעות למטרות מגורים, לדיור בהישג יד, לדיור ציבורי, לתעסוקה, לשטחים פתוחים ולמטרות אחרות, על פי צורכי המשק, החברה והסביבה; רכישת קרקעות; שמירת זכויותיהם של הבעלים במקרקעי ישראל; ומתן שירותים לבעלי זכויות במקרקעי ישראל.
בתקופת הביקורת שימש בתפקיד מנהל רמ"י מר עדיאל שמרון.
החוק מטיל על הממשלה למנות את מועצת מקרקעי ישראל (להלן - המועצה).
תפקידיה של המועצה הם לקבוע את מדיניות הקרקע ש רמ"י תפעל לפיה, לפקח על פעולותיה של רמ"י ולאשר את הצעת תקציבה.
לפי החוק, במועצה יכהנו 14 חברים: יו"ר המועצה, שבעה נציגים של משרדי הממשלה2 ושישה נציגים מקרב חברי הדירקטוריון של קק"ל 3.
לכל חבר מועצה ימונה ממלא מקום.
בתקופת הביקורת שימש בתפקיד יו"ר המועצה שר האוצר משה כחלון4 , ונציגי הממשלה היו סגן מזכיר הממשלה5 , סגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר דאז, מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון דאז, מנכ"לית משרד המשפטים, מנכ"לית משרד הפנים דאז, סגנית מנהל הרשות לתכנון במשרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות) וסמנכ"לית במשרד להגנת הסביבה.
חברי המועצה מתמנים לתקופת כהונה של ארבע שנים, ואפשר להאריך את כהונתם, ובלבד שלא יכהנו יותר משלוש תקופות כהונה רצופות.
אשר לחברי המועצה מטעם הממשלה, בחוק נקבע כי הם יהיו כפו פים למדיניות הממשלה, כפי שזו באה לידי ביטוי בהחלטותיה6.
נציגי קק"ל במועצה בתקופת הביקורת היו יו"ר קק"ל .
מהקרקעות במדינה 2 ,נציג ממשרד ראש הממשלה, סגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר, נציג ממשרד הפנים נציג ממשרד החקלאות ופיתוח הכפר, נציג ממשרד הבינוי והשיכון, נציג ממשרד המשפטים ונציג מהמשרד להגנת הסביבה.
לפי החוק, הממשלה רשאית להורות בצו על הפחתת מספר נציגי קק"ל במועצה לשניים בדצמבר 2008 הורתה הממשלה בצו, אשר בוטל בינואר2016 .
, על הפחתת מספר נציגי קק"ל בעקבות הצו בתקופה האמורה כיהנו במועצה עשרה חברים בלבד.
4 ,בחוק נקבע כי שר הבינוי והשיכון הוא שישמש יו"ר המועצה, אולם הממשלה, באישור הכנסת העבירה ביולי 2015 'את סמכויותיו לשר האוצר.
י"פ התשע"ה מס7092 ( 12.
נציג מטעם משרד ראש הממשלה 6 יצוין כי בישיבות המועצה משתתפים דרך קבע גם בעלי תפקידים שאינם חברי המועצה - נציגי רמ"י, נציגי משרדי ממשלה, נציגי היועץ המשפטי לממשלה, נציגי קק"ל ועוד.
רשות מקרקעי ישראל (רמ"י) | 1593 .
דאז ויו"ר עמית קק"ל דאז, אולם על פי רוב נכחו בישיבות המועצה ממלאי מקומם - מנכ"ל קק"ל דאז ומנכ"ל חברת הימנותא, שהיא חברת בת של קק"ל.
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2017 .
, היה במועצה נציג קק"ל אחד יצוין כי בחוק נקבע ששר הבינוי והשיכון 7 ושר האוצר המופקדים על ביצועו רשאים להתקין תקנות בנושאים שהחוק עוסק בהם, לרבות כללים לעבודת המועצה, וכן כי המועצה תקבע את דרכי עבודתה ואת נוהלי דיוניה אם לא נקבעו בחוק.
בפועל, במשך השנים לא התקינו השרים האמורים תקנות בדבר סדרי העבודה של המועצה אך המועצה קבעה תקנון לפעילותה, ובו בין היתר הוראות בדבר הפצת סדר היום של הדיונים, סדרי הדיונים, אופן ההצבעה, פרסום החלטות המועצה, סדרי עבודת ועדות המשנה ותפקידי מזכיר המועצה8 .
עוד נקבע בחוק כי המועצה תתכנס באופן קבוע שש פעמים בשנה לפחות, כי המועצה תבחר מבין חבריה ארבע ועדות משנה קבועות שידונו בנושאים שמעבירה המועצה לטיפולן, וכי בסמכותה של המועצה למנות ועדות משנה נוספות לפי הצורך.
ועדת משנה נוספת - ועדת הפטור - הוקמה מכוח תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993.
,מבחינת מעמדן הסטטוטורי החלטות המועצה כפופות לכללי המשפט המינהלי ובכלל זה לעקרונות הסמכות, הסבירות והשוויון 9 .
החלטות המועצה מחייבות את רמ"י, וזו נדרשת לקבוע על פיהן הוראות ביצוע לאגפים השונים.
מאחר שהחלטות המועצה משמשות תשתית נורמטיבית מרכזית לפע ילות רמ"י בכל הנוגע לניהול מקרקעין - לרבות הענקת זכויות במקרקעין, תכנונם, פיתוחם ושמירה עליהם - יש ל החלטות המועצה משמעויות חברתיות, כלכליות ומשפטיות כבדות משקל.
החוק מחייב את פרסומן של החלטות המועצה או של ועדה מוועדותיה הן ברשומות והן באתר האינטרנט של רמ"י.
החלטות המועצה מתקבלות ברוב קולות, וההחלטות העשויות להביא להפחתה בתקציב המדינה טעונות אישור של שר האוצר10.
,רמ"י מספקת למועצה את שירותי המטה הנדרשים, ובכלל זה שירותי מזכירות ייעוץ משפטי וייעוץ כלכלי.
כמו כן ממונה ברמ"י גורם לביצוע בקרה על יישום החלטותיה של המועצה ומעקב אחר יישומן.
הועברו סמכויותיו לשר האוצר 8 מזכיר המועצה הוא עובד רמ"י והוא אחראי, בין היתר, על ריכוז עבודת המועצה.
9 ראו בג"ץ 2908/05 סלמה אלסנע נ' מינהל מקרקעי ישראל מינהלת הבדואים , פורסם בתקדין 12.
10 סעיף40 (ג) לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.
בחודשים פברואר עד ספטמבר 2017 בדק משרד מבקר המדינה את עבודת המטה ואת סדרי קבלת ההחלטות במועצה בשנים 2016 -201511 .
בין היתר נבדקו הנושאים האלה: עבודת המטה שנעשית לפני גיבוש הצעות החלטה, סדרי הדיון בהצעות, המעקב אחר יישומן של ההחלטות וסדרי הפיקוח של המועצה וועדותיה על רמ"י.
הביקורת נעשתה במזכירות המועצה ובמטה רמ"י.
בדיקות משלימות נעשו במשרד האוצר, במשרד המשפטים ובמשרד הבינוי והשיכון.
11 בשנים 2016 -2015 התכנסה המועצה11 פעמים וקיבלה79 החלטות בנוגע לקרקעות שמנהלת רמ"י.
רשות מקרקעי ישראל (רמ"י) | 1595 .
עבודת המטה לפני קבלת ההחלטות .
הסדרת תהליך עבודת המטה .
כאמור, על פי החוק, המועצה קובעת את המדיניות הקרקעית שלפיה רמ"י פועלת, ומפקחת על פעולתה, ובהתאם לכך חברי המועצה נדרשים לקבל החלטות בתחום זה.
לרבות מההחלטות יש השפעה ניכרת על תפקוד המשק, על סדרי העדיפות בהקצאת מקרקעין, על הזכויות והחובות של הציבור ועל דרך פעולתה של רמ"י, האמורה ליישם את ההחלטות.
עבודת המטה הנעשית לפני קבלת ההחלטות מטרתה לסייע בקבלת החלטות מיטביות שיביאו לניהול יעיל ומועיל של מקרקעי ישראל.
כדי להבטיח את יישום המדיניות שקבעה וכדי למלא את תפקידה הסטטוטורי - פיקוח על רמ"י - על המועצה לבצע בקרה שוטפת אחרי יישום החלטותיה ולהעריך את השפעתן.
על חשיבותה של עבודת מטה שיטתית וסדורה לפני קבלת החלטות עמדו בעבר ועדות שונות12 .
גםמבקר המדינה ציין בנוגע לעבודת המטה במשרדי הממשלה13 כי "עבודת המטה ].
[ נועדה לאפשר לממשלה לקבל מידע מקיף על ההצעה המועלית לפניה, כדי שההחלטה שתתקבל תתבסס על מידע נאות, על הכרת הנושא והקשיים שהוא מעורר והעמדות השונות לגביו"14.
" עוד ציין המבקר כי ביסודם של הנושאים העומדים להחלטה עשויים לעמוד עמדות מקצועיות שונות, שיקולי מדיניות מנוגדים, וחלופות שונות להגשמת המדיניות המועדפת בידי מקבלי ההח לטות.
אשר על כן, כדי להבטיח תהליך תקין של קבלת החלטות, הנסמך על מיטב המידע והשיקולים הרלוונטיים, נדרשת עבודת מטה לפני קבלת ההחלטה, הכוללת איסוף מידע ונתונים שיהיו התשתית העובדתית הנחוצה לקבלת ההחלטה, פיתוח ובחינת חלופות, ובחירה מנומקת בחלופה המועדפת"15.
גםבג"ץ נדרש בפסיקתו לנושא זה וציין 16" : ַאל לה לרשות מנהלית לעשות מעשה טרם שעמדה על משמעויותיו, וזאת באמצעות הקפדה על פרוצדורה נאותה של איסוף ועיבוד מידע.
הרשות מחויבת לאסוף את הנתונים הרלוונטיים להחלטה, לבדוק את משמעותם, לוודא שהם מספיקים לשם ביסוס ההחלטה, ולסכם את ממצאיה בהחלטה מנומקת [.
] כך במיוחד משיש בהחלטה משום חידוש ושינוי מדיניות; יפים לעניין זה דברי ].
[ :השופט רובינשטיין 'החלטה בדבר מדיניות - קל וחומר החלטה המשנה מדיניות - צריכה להיעשות בהליך מינהלי ראוי'".
12 ראו למשלדוח הוועדה הציבורית -מקצועית לבדיקה כוללת של שירות המדינה וגופים הנתמכים מתקציב המדינה בראשות חיים קוברסקי (פורסם בשנת 1989.
) 13 ,מבקר המדינהדוח שנתי 53ב (2003 '), בפרק "עבודת המטה במשרדי הממשלה", עמ 109-5.
16 בג"ץ 5134/14 התנועה למען איכות השלטון בישראל נ' מועצת מקרקעי ישראל (2016 .
) 1596 |דוח שנתי 68ג .
מדריך התכנון הממשלתי 17 מציין אף הוא את הצורך לאסוף בתהליך התכנון את כלל המידע הכמותי והאיכותי הרלוונטי ולנתח את משמעויותיו.
לפי המדריך, בתהליך התכנון נדרש גם לזהות ולהגדיר חלופות, לדרג אותן על בסיס קריטריונים שונים ולבחור את החלופה המיטבית.
הנושא עלה גם במכתב ששלחה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה באפריל 2015 ליועצים המשפטיים של משרדי הממשלה 18.
במכתב צוין כי רשות מינהלית אמורה לקבוע מדיניות לאחר שעמדה לפניה תשתית של עובדות ולאחר ביצוע תהליך עבודה מקצועי וסדור, וכי תנאי לקיומה של תשתית עובדתית מספקת הוא ביצועה של עבודת מטה סדורה, הכוללת איסוף, מיון והצגה של מידע רלוונטי.
כך האפשרות לקבלת החלטות מיטביות תגבר, ותהליך קבלת ההחלטות יהיה נכון יותר.
את שירותי המטה למועצה נותנת רמ"י.
באוקטובר2014 החליטה הנהלת רמ"י19 עלעקרונות לביצוע עבודת המטה, בדומה לעקרונות ש פורטו לעיל, ובכלל זה על תבנית להגשת הצעת החלטה למועצה (להלן - החלטת ההנהלה).
על פי החלט ת ההנהלה , הצעת החלטה לדיון המועצה תוגש בתבנית אחידה, ותכלול בין היתר הבהרה של הצורך בקבלת הצעת ההחלטה; שם הגורם שיזם אותה; פירוט הנסיבות שהביאו להגשת ההצעה; כל החומר הנדרש לקבלת החלטה בעניינה (להלן - נתונים תומכי החלטה), ובכלל זה היקפי נכסים, קרקעות, תיקים, עסקות או כל נתון אחר שבעזרתו אפשר להמחיש את הרקע ואת הסבר ההצעה ; הסבר ל זיקה בין הצעת ההחלטה למדיניות המועצה; חוות דעת כלכלית, ובכלל זה נתונים כלכליים, לרבות נתונים מספריים, נתונים השוואתיים וכן צפי לאובדן הכנסות; חוות דעת משפטית על ההצעה; פירוט ההשפע ה שתהיה ליישום הצעת ההחלטה על רמ"י, לרבות השפעה על תהליכי העבודה, על מערכות המידע, על כוח האדם ו על התקציב ; חלופות אפשריות להצעה; והנימוקים להעדפת ההצעה על פני החלופות.
ואולם העקרונות לביצוע עבודת המטה, כ מפורט לעיל וכפי שנקבעו בהחלטת ההנהלה, משתקפים באופן חלקי בלבד ומצומצם ב"תקנון נוהל לישיבות מועצת מקרקעי ישראל" (להלן - תקנון עבודת המועצה)20 .
התקנון מסדיר בין היתר את תהליך קבלת ההחלטות במועצה: סעיף 4)(ד לתקנון עבודת המועצה קובע כי להצעת החלטה המובאת לדיון במועצה יצורפו סקירה של עיקרי ההצעה; הסבר תמציתי שלה; פירוט המקורות שעליהם היא מסתמכת; השלכות משפטיות, אם קיימות; פירוט הגורמים העיקריים להגשת ההצעה; וככל האפשר פרטים בדבר העלות התקציבית של קבלת ההצעה.
17 מדריך התכנון הממשלתי, ירושלים, אלול תש"ע, ספטמבר2010 .
18 מכתב בנושא "חיוניות שילובו של הדרג המקצועי בתהליכי גיבוש המדיניות במשרדי הממשלה".
20 החלטת מועצה1422 מיוני2015.
רשות מקרקעי ישראל (רמ"י) | 1597 .
עבודת המועצה בעניין .
יוצא אפוא כי אף על פי שמצויות בתקנון עבודת המועצה הוראות בעניין עבודה המטה, כאמור, ההוראות חסרות וחלקיות ומחייבות הצגת פירוט תמציתי בלבד.
ההוראות אינן כוללות את כל המרכיבים הנדרשים בעבודת המטה.
בייחוד התקנון אינו מחייב להציג, בנוגע להצעת החלטה, חוות דעת כלכלית מפורטת ומקיפה וחלופות אפשריות, שיאפשרו להעריך את סבירות ההחלטה ויסייעו לקיום תהליך קבלת החלטות מיטבי במועצה.
על המועצה לפעול לעדכון התקנון כדי שיכלול את מלוא המרכיבים הנדרשים לביצוע עבודת המטה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 201721 (להלן- תשובת רמ"י) מסרה רמ"י כי "כבר בישיבתה הקרובה של מועצת מקרקעי ישראל צפויה לעלות על ידי הרשות, בתיאום עם יו"ר המועצה, הצעה לתיקון תקנון המועצה וועדותיה על מנת למצוא פתרונות לליקויים עליהם הצביע המבקר".
עוד מסרה רמ"י כי בעת קבלת החלטת ההנהלה האמורה סבר מנהל רמ"י כי אין לעגן את תבנית ההצעה בהחלטת מועצה ואפשר להסתפק בהח לטה שהתקבלה, וכי נוכח הערות הביקורת תבחן הרשות את עמדתה, ובכלל זה אם יש צורך בכך שהתבנית שאושרה בהחלטה, בשינויים מסוימים, תהיה חלק מההצעה לתיקון התקנון של עבודת המועצה.
ליקויים בהכנת הצעות החלטה .
משרד מבקר המדינה בדק את סדרי עבודת המטה של רמ"י בקשר לכל 79 הצעות ההחלטה שהונחו לפני המועצה בשנים 2016 -2015 .
בביקורת עלה כי על אף החשיבות הרבה שיש לביצוע עבודת מטה סדורה, לא קדם לקבלת ההחלטות במועצה ביצוע עבודת מטה על פי העקרונות שהתוותה הנהלת רמ"י, ואף לא נעשה הנדרש בתקנון עבודת המועצה בעניין זה: הצעות ההחלטה לא הוגשו בתבנית אחידה, ולא צוין בהן הגורם שיזם אותן; התשתית העובדתית שצירפה הנהלת רמ"י להצעות הייתה פעמים רבות חסרה או בלתי מספקת; למרבית ההצעות לא צורפו חוות דעת משפטיות או שלא הייתה בהן התייחסות להיבטים כלכליים הנובעים מהן; וככלל לא הוצגו להצעות חלופות.
מזכיר המועצה, מצדו, לא וידא כי להצעות ההחלטה הנשלחות לחברי המועצה לפני הדיונים צורף כל המידע הנלווה להן הנדרש לפי החלטת ההנהלה.
למרות כל אלה אישרו חברי המועצה את הצעות ההחלטה שהובאו לפניהם בדרך כלל פה אחד.
21 תשובתרמ"י לדוח הביקורת נמסרה על דעת יו"ר המועצה, גם בשם המועצה, והוטמעו בה הערותיהם של חברי מועצה.
תשובה נפרדת מסרה למשרד מבקר המדינה חברת המועצה נציגת משרד החקלאות.
היעדר נתונים תומכי החלטה .
בהחלטת ההנהלה נקבע כי יש לצרף לכל הצעת החלטה המובאת לדיון במועצה נתונים תומכי החלטה, ובכללם היקפי נכסים, קרקעות, תיקים, עסקות או כל נתון אחר שבעזרתו אפשר להמחיש את הרקע ואת הסבר ההצעה.
עוד נקבע כי אם ההצעה כוללת חישוב סכום לתשלום או כל חישוב אחר, יוסבר בפירוט אופן ביצוע החישוב בליווי דוגמאות מספריות.