HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
התכניתעוסקת ב ערכי הטבע, הנוף ומורשת האדם במרחב דרכי הבשמים ובארץ המכתשים , תוך איזון בין שימור המרחב ופיתוח היבטיו התיירותיים, כדי לאפשר פיתוח בר קַיָּמָּה המאזן בין צורכי השימור לצורכי הפיתוח.
התכנית מעגנת עקרונות שנקבעו בהחלטת ממשלה אשר ביקשה להגן על מרחב ארץ המכתשים, המוגדר שטח שיש בו ערכי טבע ונוף ייחודיים ורגישים.
25 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56ב ( 2006 ), בפרק "משרד הפנים- הוועדות המחוזיות לתכנון ולבנייה", עמ' 687.
26 ,בדרך הבשמים שמוצאה בעומן ובתימן ואשר עברה בדרום ישראל עד הים התיכון הועברו בעבר בעיקר בשמים ותבלינים.
27 התכנית חלה על שטח השיפוט שלעשר רשויות מקומיות.
בהכנתה של התכנית היו מעורבים גופים שונים ובהם ממ"י, הרשות לפיתוח הנגב ורש ות הטבע והגנים.
ועדת המשנה לנושאים תכנוניים עקרוניים של המועצה הארצית (להלן - הוולנת"ע) המליצה בינואר 2010 למועצה הארצית על הפקדת התכנית בתנאים, וביוני 2010 הוצגה התכנית למועצה הארצית .
ואולם יו"ר המועצה הארצית (מנכ"ל משרד הפנים דאז) החליט להורידה מסדר היום לאחר הדיון ולא לקיים הצבעה בעניינה.
מאז ועד פברואר 2012 לא הושגה התקדמות ממשית, ועדמועד סיום הביקורת, לא הובאה התכנית בשנית לדיון במועצה הארצית למרות חשיבותה והמשאבים הרבים שהושקעו בהכנתה.
להלן הפרטים: 1782 דוח שנתי63ג .
בהחלטת ממשלה 3497 מיולי 1994 ,נאמר כי באזור המכתשי ם בנגב גלומים ערכי טבע ייחודיים בקנה מידה לאומי ובי ן-לאומי המחייבים נקיטת אמצע ים מיוחדים לשימור מצבם הטבעי, למניעת פגיעה בהם , לתכנונם ו לפיתוחם כאתרי טבע ותיירות.
בעקבות החלטת הממשלה יזמו ממ"י והרשות לפיתוח הנגב את הכנתה של תכנית אב למרחב דרכי הבשמים.
הכנתה של התכנית הסתיימה בשנת 2002 .
באוגוסט 2004 החליטה הוועדה המחוזית לאמץ את עקרונות תכנית האב שהוצגה לה וביקשה להכין תכנית סטטוטורית.
במאי 2007 הוצגה התכנית לוועדה המחוזית והיא החליטה להמליץ לפני המועצה הארצית על הפקדת התכנית.
במרץ 2008 החליטה המועצה הארצית על העברת התכנית לדיון בוולנת"ע לצורך בחינתה המפורטת, ובין היתר בחינת מתחמי הפיתוח בתחום התכנית.
דנה הוולנת"ע בתכניתהתכנית הוצגה ל וועדה, ונשמעו עמדות חברי הוועדה והמוזמנים שהשתתפו בדיון.
נציג המועצה האזורית רמת הנגב הביע את הסתייגותו מהגבלת היקף הפיתוח בתכנית .
הוולנת"ע ציינה כי היא רואה חשיבות בקידומה של התכנית שמטרתה, פיתוח בר קיימה ואיזון בין צ ורכי השימור לאפשרויות הפיתוח לצ ורכי תיירות , פנאי ונופש והחליטה להמליץ למועצה הארצית על הפקדת התכנית בכמה תנאים, ובהם צמצום נקודות הפיתוח וריכוזן בחמישה מתחמי תיירות28 .
,לאחר שצוות התכנון השלים את תיקונם של מתחמי התיירות בתשריט ובהוראות כאמור בהחלטת הוולנת"ע, נקבע מועד לדיון במועצה הארצית בתחילת יוני 2010 .
נמצא כייומיים לפני מועד הדיון האמור, שלח ראש המועצה האזורית רמת הנגב, ששימש באותו מועד יו"ר הרשות לפיתוח הנגב, מכתב למנהל מינהל התכנון דאז ובו כתב: "בהתייעצות עם מספר רשויות בנגב הנכללות בשטח התכנית אבקשך לדחות את הדיון בתכנית דרכי הבשמים וארץ המכתשים, על מנת לאפשר לנו ללמוד את המשמעויות של השינויים האחרונים שהובאו לידיעתנו רק בשבועיים צמצום [ האחרונים".
]וריכוז נקודות הפיתוח ומתחמי התיירות בתקנון נוהל לישיבות המועצה הארצית לתכנון ולבנייה נקבעו סדר הדיונים, אופן הצעת נוסח החלטה ואופן העמדתו של נוסח זה להצבעה: בסעיף 9 נקבע כי "חבר המציע החלטה לגבי סעיף הנדון בישיבה, רשאי לנמקה, ויושב הראש רשאי לדרוש שנוסח הצעת ההחלטה יימסר בכתב.
יושב הראש בסיכומו, יקרא את נוסח ההצעות ויעמיד אותן להצבעה".
בסעיף 10 (א) בתקנון נקבע כי ה"הצבעה תהיה בהרמת ידיים ומונים את הקולות המצביעים בעד ונגד".
ביוני 2010 הוצגה התכניתלמועצה הארצית והתקיים דיון בעניינה.
ראש המועצה האזורית רמת הנגב ביקש להוסיף לתכנית ארבעה מתחמי תיירות29 .
בתגובהלכך הודיע מנכ"ל משרד הפנים דאז, שכיהן כיו"ר המועצה הארצית, בלא שהתקיימה ]מינהל התכנון [ הצבעה ".
להסיר את זה מסדר היום ואני מנחה את המנהל לעשות שיעורי בית, לשבת עם כל הגורמים המקצועיים.
אם יש צורך בחיפוש של שטחים נוספים אם יש צורך בהתייעצות עם גופים נוספים, .
אני מציע ואני רוצה להסיר את הנושא הזה מסדר היום כרגע.
החלטת יו"ר המועצה הארצית להסיר את הנושא מסדר היום לא הובאה להצבעת חברי המועצה, כנדרש בתקנון המועצה הארצית.
ניצנה, שדה בוקר, ערבה צפונית, ערבה דרומית ועזוז 29 .
מצפה רמון, ירוחם, דימונה ואזור בארי השלטון המקומי 1783 .
יו"ר המועצה הארצית לשעבר מסר ב תשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 ,, כי "למיטב הבנתי ההחלטה להסיר את הנושא מסדר יומה של המועצה הייתה נכונה ומושכלת לאור נסיבות הדיון", וכי התרשם במהלך הדיון שקיימים נושאים שלא זכו למענה והטיפול בהם טרם הסתיים.
משרד מבקר המדינה העיר למועצה הארצית כי החלטת היו"ר לשעבר להסיר את התכנית מסדר היום לאחר שכבר נדונה, היא בעצם הצעה שהיה צורך לקיים הצבעה כדי להחליט אם לקבלה.
לפיכך היה ראוי להביא את ההחלטה להסיר את העניין מסדר היום להצבעת חברי המועצה הארצית.
רק באוגוסט 2011 יזמה לשכת התכנון פגישת עבודה עם הרשות לפיתוח הנגב, רשות הטבע והגנים והמועצות האזוריות רמת הנגב ו הערבה התיכונה , ובאותו חודש התקיימה פגישת עבודה עם מינהל התכנון.
בבדיקה לא נמצא ו אסמכתאות בנוגע להחלטות שהתקבלו בעניין קידום התכנית.
נמצא, כי לאחר מכן ועד פברואר 2012, לא שבו מינהל התכנון ולשכת התכנון לטפל בקידומה של התכנית.
רק בפברואר 2012 , במהלך הביקורת, כשנה וחצי לאחר הדיון במועצה הארצית, התקיימה ישיבה בלשכת התכנון ביזמת המועצה האזורית רמת הנגב.
מטרת הישיבה הייתה להביא את התכנית לדיון מחדש לשם הפקדתה במועצה הארצית.
בדיון סוכם, בין היתר, לפנות למתכנן אחר ולהמש יך בקידום התכנית.
ממ"י מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2012 , כי לשכת התכנון והרשות לפיתוח הנגב עשו מאמץ ניכר לגשר בין הצדדים ובין האינטרסים השונים בנושא של שימור לעומת פיתוח אתרי תיירות.
בשלב מסוים נראה היה שגובר אינטרס השימור על הפיתוח של אתרי תיירות, ולכן נזנחה התכנית, בעיקר בגלל התנגדות המועצה האזורית רמת הנגב.
עוד נמסר כי במועד התשובה, המועצה האזורית פועלת לקדם את התכנית וממ"י הקצה לכך כספים.
ממ"י מסר כי הוא רואה חשיבות גדולה בקידום התכנית , וכי יש להצטער על כך שאינטרסים ומחלוקות עיכבו אותה.
בתשובתו מספטמבר 2012 מסר מינהל התכנון למשרד מבקר המדינה, כי הליך עבודת התכנון באמצעות מתכנן פרטי התעכב בשל בירור סוגיה של חשש לניגוד עניינים שהתעורר כאשר המשרד שמתכנן התכנית שייך אליו זכה ביוני 2009 במכרז להכנת תכנית מתאר ארצית לכרייה של מינרלים תעשי יתיים.
במהלך הבירור הסכים המתכנן להפסיק את פעילותו בתכנית דרכי הבשמים ולהעבירה לטיפולו של מתכנן אחר.
ואולם, במאי 2012 פנה המתכנן בבקשה לבחינה חוזרת של סוגיית ניגוד העניינים , והמשך עבודתו אושר בתנאי שיימנע מלייעץ בעניין הנוגע לתכנית המתאר הארצית.
הוועדה המחוזית מסרה אף היא בתשובתה , כי העיכוב בקידום התכנית נבע, בין היתר, בשל סוגיית ניגוד העניינים של המתכנן וסוגיית חילופי המתכנן.
נמצא כי רק שנתיים לאחר ההחלטה להסיר את התכנית מסדר יומה של המועצה הארצית, שהייתה אמורה לדון בהפקדת התכנית, התקיים ביוני 2012 דיון במינהל התכנון בהשתתפות נציג לשכת התכנון המחוזית במטרה לקדם את התכנית, וביולי 2012 התקיימו ישיבות נוספות.
עד מועד סיום הביקורת לא הובאה התכנית בשנית לדיון לפני המועצה הארצית.
הוועדה המחוזית מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 , כי התכנית נמצאת עדיין בהליכי תכנון בשל "הקפאה" שנכפתה על המחוז בהחלטת המועצה הארצית מיוני 2010 , וכי היא פעלה על מנת "להחזיר את התכנית לדיון להפקדה במועצה הארצית".
משרד מבקר המדינה העיר למינהל התכנון וללשכת התכנוןהמחוזית כי בתכנית מעוגנים עקרונות שנקבעו בהחלטת ממשלה , וכי היה על יהם לפעול ביתר נחישות להשלמתה של התכנית שהושקעו בה משאבים רבים והכנתה התמשכה יותר מעשור, ולהימנע מעיכובים נוספים לאלו שנמשכו כשנתיים.
התכנון המתארי המקומי .
תפקיד הוועדות המחוזיות הוא, בין היתר, לפקח על הוועדות המקומיות, להורות להן להכין תכנית מתאר מקומית כוללת ולהגישה במועד שיקבעו, וכן לדון בתכנית המתאר ולהחליט על הפקדתה ואישורה.
התכנון המתארי המקומי נועד להתוות את מדיניות התכנון העירונית ולקבוע את אופיו של היישוב ואת כיווני התפתחותו העתידית; תכניות המתאר המקומיות הכוללות הן עמוד התווך של התכנון המתארי המקומי.
בהצעה לתיקון מס' 90 לחוק התכנון והבנייה שגיבש משרד הפנים בשנת 2008 צוין, ש"בהיעדרה של תכנית מתאר כוללת, נפגעים התכנון והפיתוח של היישוב.
העדר תכנון מתארי אינו מאפשר טיפול בתשתית העירונית הכוללת, מונע התמודדות עם סוגיות חברתיות-כלכליות -סביבתיות, ו אינו מכוון להשגת מטרות ארוכות טווח.
הופך ]כך[ קידומן של מאות ואף אלפי תכניות מפורטות נקודתיות למשא כבד על כתפי הגופים היוזמים ומוסדות התכנון כאחד.
נמצא כי לשש רשויות מקומיות בתחום המחוז אין תכנית מתאר כוללת כלל, ורק לשתיים מהן יש תכנית מתאר בהכנה.
ל-23 רשויות אחרות יש תכניות מתאר שאושרו לפני 20 שנה ויותר 31 , ורק לתשע מהן תכנית מתאר בהכנה .
לתשע רשויות מקומיות יש תכניות מתאר שאושר ו לפני פחות מ-20 שנה.
בחוק התכנון והבנייה נקבעו פרקי זמן מרביים לביצוע רוב שלבי הטיפול בתכניות המוגשות למוסדות התכנון , וכן נקב ע בחוק כי אפשר להאריך חלק מפרקי הזמן שנקבעו.
בחוק נקבע כי על הוועדה המחוזית לדון בתכנית לאחר שנבדקה בדיקה תכנונית מוקדמת בידי מתכנן המחוז או בידי מי שהוסמך לכך.
הבדיקה התכנונית המוקדמת תיעשה בתוך 30 ימים מיוםהגשת התכנית לוועדה המחוזית; אם נמצא כי התכנית אינה ערוכה בהתאם להוראות החוק והתקנות או לדרישות של מוסד התכנון, היא תוחזר למגיש התכנית לצורך תיקונה; לאחר קבלת התכנית המתוקנת היא תיבדק שוב בתוך 30 ימים.
עוד קובע החוק, כי אם החליטה הוועדה לבצע שינויים בתכנית או לקבוע תנאים להפקדתה ומגיש התכנית לא פעל כנדרש בתוך שישה חודשים (יו"ר הוועדה רשאי להאריך פרק זמן זה), רשאית הוועדה המחוזית לבצע את הדרוש במקום המגיש ועל חשבונו.
אם לא עשתה כן - רואים את ההחלטה על ההפקדה כבטלה בתום 30 יום מהמועד האחרון שבו היה על מגיש התכנית לבצע את השינויים.
על פי נתוני הוועדה המחוזית32, שש מתכניות המתאר נמצאות בשלבי טיפול שונים של הוועדה המחוזית: תכניות המתאר של עיריות ערד, אופקים, דימונה, נתיבות ושדרות ושל המועצה האזורית בני שמעון.
להלן יפורט זמן הטיפול בתכניות המתאר: .
30 ,מבקר המדינה דוח שנתי 60א ( 2010 ), בפרק "היבטים בתכנון המתארי המקומי הכולל", עמ' 369.
31 לפי הצעה לתיקון מס' 90 לחוק, משנת 2008 , "הוועדה המחוזית תהיה מוסמכת לקבוע כי אין צורך בהכנת תכנית מתאר חדשה ובלבד שטרם חלפו עשרים שנה מיום תחילתה של תכנית המתאר המקומית שאושרה".
32 למועד הביקורת, מרץ 2012.
* תכנית המתאר של שדרות כוללת שטחים בתחום השיפוט של המועצה האזורית שער הנגב.
מהטבלה עולה, כי ארבע תכניות מתאר (של שדרות, דימונה, נתיבות ואופקים) שהוחלט להפקידן בתנאים שונים בשנים 2005 -2007 טרם הופקדו בפועל במועד סיום הביקורת, דהיינו 57-85 חודשים(כארבע עד שבע שנים) לאחר מועד הפקדתן בתנאים.
מנתוני הוועדה המחוזית עולה כי תכנית המתאר של שדרות התקבלה באפריל 2006 , ורק באוגוסט 2006 - ,כארבעה חודשים לאחר מכןהודיעה לשכת התכנון כי התכנית אינה עומדת בתנאי הסף.
רק ביוני 2007 הוגשה תכנית מתוקנת שנבדקה ונמצאה עומדת בתנאי הסף, ובסוף אוקטובר 2007 הוחלט להפקידה בתנאים, בלא ש לשכת התכנון השלימה את הבדיקה התכנונית המוקדמת.
נמצא כי הערות לשכת התכנון לתיקון התכנית ניתנו רק ביולי 2008 , כשנה לאחר שלשכת התכנון מצאה שהתכנית עומדת בתנאי הסף, אף שלפי החוק יש לבדקה בתוך 30 ימים.
תכנית המתאר של נתיבות הופקדה ביולי 2006 בתנאים, בלא שלשכת התכנון השלימה את הבדיקה התכנונית המוקדמת.
נמצא כי רק בינואר 2007 , לאחר כחצי שנה, ניתנו הערות לשכת התכנון לתיקון התכנית, באיחור שלא לפי הוראות החוק.
עוד נמצא כי לשכת התכנון קיבלה את תכנית המתאר של ערד בינואר 2011 , ובמרץ 2012 , דהיינו 14 חודשים לאחר מכן, הוחלט להפקידה בתנאים, בלא שלשכת התכנון השלימה את הבדיקה התכנונית המוקדמת, אף שלפי הוראות החוק יש לבצ ע בדיקה כאמור בתוך 30 ימים.
עוד נמצא כי נכון לחודש אוגוסט 2012 לא הושלמה הבדיקה התכנונית המוקדמת , ולא נמסרו הערות לשכת התכנון.
משרד מבקר המדינה העיר ללשכת התכנון כי היה עליה ל מסור את הערות הבדיקה התכנונית המוקדמת במועדים שנקבעו בחוק, לשם תיקון תכניות המתאר המוגשות לה.
בתשובתה מספטמבר 2012 ענתה מתכננת המחוז , כי תכני ות מתאר מקומיות ליישוב או למרחב תכנון שלם, הן תכניות מורכבות ביותר , ולצורך הכנתן לדיון בוועדה המחוזית נדרשות תשומות של עבודת הכנה ובדיקה מורכבות .
רוב התכניות מוגשות באופן הרחוק מלהשביע רצון, הן ב היבט התכנוני והן בכל הנוגע להתאמת התכנית לדרישות החוק והתקנות, ועל כן נדרש מאמץ מיוחד של עובדי לשכת התכנון כדי להשלים באופן מיטבי וממצה את הבדיקה התכנונית המוקדמת.
עוד ציינה, כי לשכת התכנון עובדת באופן אינטנסיבי , כדי להשלים את הבדיקה התכנונית המוקדמת במועדים שנקבעו בחוק במסגרת כוח האדם הקיים ובהתחשב בכמות התכניות המוגשות.
משרד מבקר המדינה העיר ל וועדה המחוזית כי החלטתה על הפקדתן בתנאים של תכניות המתאר של שדרות, נתיבות וערד בלא שהושלמה הבדיקה התכנונית המוקדמת אינו ראוי ; דרך פעולתה זו של הוועדה המחוזית גרמה לכך שהיא החליטה על הפקדת תכניות חשובות אלה בלא שמולאו דרישות הבדיקה התכנונית המוקדמת שהן דרישות מהותיות.
העיכוב בהפקד ה בפועל של תכניות המתאר נגרם , בין היתר , מכך שי וזם התכניות33 .
לא עמד במועד במלוא התנאים להפקדה שקבעה הוועדה המחוזית למשל - תכנית המתאר של שדרות הופקדה באוקטובר 2007 ,בתנאים שונים והערות לשכת התכנון ניתנו ביולי 2008, ואולם רק באוקטובר 2010 הוגשה תכנית מתוקנת, אך גם היא לא מילאה את כל התנאים להפקדה.
התכנית הופקדה מחדש בדצמבר 201034 ,, בין היתרבתנאי ש יושלמו התנאים להפקדת התכנית.
נמצא כי העיכוב בהפקדת תכניות המתאר35 נגרם, בין היתר, גםבשל התמהמהות לשכת התכנון בבדיקת תכניות המתאר לאחר שתוקנו.
למשל - תכנית מתאר מתוקנת של אופקים התקבלה באוקטובר 2011 ,ותכנית מתאר מתוקנת של דימונה התקבלה בפברואר 2011.
ואולם במועד סיום הביקורת עדיין לא השלימה לשכת התכנו ן את בדיקת התכניות המתוקנות ולא מסרה את הערותיה לתנאים שעדיין לא הושלמו.
תכנית מתאר מתוקנת של שדרות התקבלה באוקטובר 2010 ובפברואר 2011 ,ואולם עד אוגוסט 2012 טרם ניתנו כלל הערות לשכת התכנון בכתב.
משרד הבינוי והשיכון מסר בתשובתו מאוגוסט 2012 , כי הסיבה העיקרית לעיכוב בהשלמת התכניות המתוקנות היא המורכבות הרבה של הדרישות הנקבעות על ידי הוועדה המחוזית כתנאי להפקדת תכנית המתאר.
מתן מענה לדרישות הללו מצריך זמן, ת יאומים עם גורמים רבים, אישורים בוועדות שונות (סטטוטוריות ושאינן סטטוטוריות) והיערכות להטמעת התיקונים במסמכי התכנית.
עוד מסר, כי סיבה מרכזית נוספת לעיכוב היא הזמן הממושך החולף מיום שהתקבלה החלטת הוועדה המחוזית להפקדת התכנית בתנאים עד קבלת פירוט "התיקונים הטכניים" מלשכת התכנון שבמהל כו מתקבלות לעתים גם הערות נוספות.
זאת ועוד, בפרק הזמן הדרוש לתיקון התכנית ולמיל וי התנאים שנקבעו משתנ ות גם המציאות התכנונית הנקודתית , וגם הדרישות של תכניות ב דרגים גבוהים יותר (תכניות מתאר ארציות ומחוזיות).
גם הדרג הנבחר ברשויות המקומיות ובמשרדי הממשלה מעלה לעתים תביעות חדשות המחייבות את חידוש התהליך מראשיתו .
33 היוזם של תכניות המתאר שטרם הופקדו בפועל הוא משרד הבינוי והשיכון.
34 הפקדתה של התכנית בוטלה באוגוסט 2010 .
ראו להלן בנושא ביטול תכניות ורישומן מחדש.
35 נכון למועד סיום הביקורת במאי 2012 .
חלק מהנתונים עודכנו במועד מאוחר יותר 1790 דוח שנתי63ג .
הוועדה המחוזית מסרה בתשובת ה מינואר 2013 , כי "העדר הגשה מדו ייקת ומעמיקה של תכניות המתאר, מקשה על הבדיקה התכנונית המוקדמת , מחד, ומחייב את מגישי התכנית לבצע תיקוני עומק במסמכי התכניות, באופן שמאריך את תקופת העמידה בתנאי ההפקדה מעבר לתקופה הקצובה בחוק.
עוד יצויין כי לעיתים קרובות תיקונ י עומק מעלים שאלות חדשות בקשר לתכנון, באופן המחייב קביעת דרישות חדשות לכאורה וחוזר חלילה".
משרד מבקר המדינה העיר ללשכת התכנון כי מאחר שלא טיפלהמבעוד מועד בבדיקתן של התכניות המתוקנות שהועברו לטיפולה, נגרם עיכוב באישורן של תכניות המתאר.
ראוי שהוועדה המחוז ית ולשכת התכנון יפעלו להמרצת כל הגורמים המעורבים בנושא - יוזמי התכנית והגורמים שנדרשת עמדתם ביחס לתכנית - למלא את תנאי ההפקדה במועד.
על לשכת התכנון לפעול בתיאום עם משרד הבינוי ו השיכון כדי לזרז את הליכי אישורן של תכניות המתאר.
עוד העיר משרד מבקר המדינה ללש כת התכנון ולמינהל התכנון כי עליהם לתת את הדעת לצורך ב קביעת הנחיות מפורטות ב נוגע לדרישות התכנוניות והמקצועיות, כדי לשפר את איכות התכניות המוגשות ולמנוע עיכובים בשלבים מתקדמים בתהליך אישורן.
נמצא, כי ביוני 2011 , לפני שתכנית המתאר של שדרות הובאה לדיון בוולנת"ע (לצורך אישור הקלה מתמ"א 3 בגין התחברות דרכים), בדק מינהל התכנון את התכנית.
בבדיקתו הועלה כי התכנית לא תאמה לתכנית המתאר המחוזית פארק שקמה, אשר התקבלה בלשכת התכנון באוקטובר 2005 , והוועדה המחוזית דנה בה בשנים 2005 -2010 .
תכנית המתאר המחוזית פארק שקמה קודמה בד בבד עם תכנית המתאר של שדרות, בלי ש לשכת התכנון בדקה את ההתאמה בינה ובין תכנית המתאר של שדרות.
עוד הועלה כי אי -בדיקת ההתאמה בין התכניות גרמה עיכוב בהפקדת תכנית המתאר של שדרות, שכן הדבר חייב הגשת תכנית מתוקנת.
משרד הבינוי ו השיכון מסר בתשובתו, כי לאחר קב לת ההחלטה הראשונה להפקדת תכנית המתאר של שדרות בתנאים (בשנת 2007) , קודמה תכנית מתאר מחוזית לפארק שקמה הסותרת את תכנית המתאר לשדרות ומעכבת את אישורה.
עיריית שדרות מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2012 , כי תכנית המתאר טרם הופקדה בשל דרישות שונות, ובהן הדרישה להתאים אותה לתכנית מתאר מחוזית לנחל שקמה.
משרד מבקר המדינה העיר ללשכת התכנון ולוועדה המחוזית כי היה עליהן לתאם בעוד מועד בין התכניות השונות שבטיפולן.
מחדל זה הביא לידי עיכוב נוסף בהליכי אישור תכנית המתאר של שדרות.
הועלה כי הפקדת תכנית המתאר של נ תיבות התעכבה , בין היתר, בשל הצורך שהתעורר בספטמבר 2009 (כשנתיים וחצי לאחר הגשת התכנית המקורית) בהגשת תכנית ש תקבע כי אזור התעסוקה ישמש גם לייעוד מסחרי.
נמצא כי בתכנית המקורית שהוגשה לא צוין שבאזור התעשייה מתקיימים שימושים מסחריים לצד מפעלים ש יש ב הם מוקדי סי כון לציבור.
יצוין כי כבר במאי 2006 כתבה בודקת התכנית של לשכת התכנון : "התכנית דחופה.
אין בשום מקום תשריט מצב קיים.
באוגוסט 2010 החליטה הוועדה המחוזית להפקיד את התכנית מחדש בכפוף להשלמת התנאים שנקבעו בהחלטת הוועדה מיולי 2006 , ובכלל זה לתאם את התכנית עם משרד הבריאות ולשנות את ייעודו של אזור התעסוקה לייעוד משולב - תעשייתי ומסחרי.
זאת - בתנאים שונים שיבטיחו כי באזור יפעלו מפעלי תעשייה המחזיקים בחומרים מסוכנים , אך בה בעת יתאפשרו בו גם שימושים מסחריים המיועדים לקהל הרחב.
הועלה כי במועד סיום הביקורת עדיין לא הושלמו התנאים להפקדת התכנית שנקבעו באוגוסט 2010 , וכי לשכת התכנון לא פנתה למשרד הבינוי ו השיכון בדרישה נוספת להשלים את מילוי התנאים ולבצע את התיקונים הנדרשים בתכנית.
עיריית נתיבות מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2012 , כי ביקשה לכלול בתכנית המתאר הו ראות המאפשרות שימושי מסחר באזורי התעשייה הקיימים תוך הפחתת הסיכונים הפוטנציאלים ממפעלים מסוכנים.
עוד מסרה עיריית נתיבות בתשובתה כי משרד הבינוי והשיכון ריכז את הטיפול בקידום תכנית המתאר, והוא שקבע את קצב הטיפול בתכנית, אף כי ראש עיריית נתיבות חזר והתריע על השיהוי בהליכי הקידום והאישור של תכנית המתאר.
בתשובתה מדצמבר 2012 טענה עיריית נתיבות כי השינוי שיזמה היה מחויב המציאות כתוצאה משינויים שחלו באזור.
משרד הבינוי והשיכון מסר בתשובתו מנובמבר 2012 , כי עיריית נתיבות ביקשה לקיים תכנון מח ודש, בעיקר באזור התעשייה, והדבר גרם עיכוב בהליכי אישור התכנית, אף כי המשרד השקיע מאמצים רבים בדרבון העירייה להסיר חסמים לצורך קידום התכנית.
הוועדה המחוזית מסרה בתשובתה מספטמבר 2012 כי בתקופת הדיונים בתכניות המתאר ממשיכות הוועדות המקומיות בקידום תכניות מקומיות שבסמכותן , ובמתן היתרים לשימושים חורגים שאינם עולים בקנה אחד עם עקרונות התכנון שבתכנית המתאר ולעתים אף סותרות אותם.
משרד מבקר המדינה העיר ללשכת התכנון כי היה עליה לעמוד בעוד מועד על השימושים הקיימים ולדרוש את התאמתם לתכנון המיועד, ובכך עשוי היה להימנע הצורך מהגשת התכנית בשנית.
זאת ועוד, על הוועדה המחוזית להגביר את הפיקוח על הוועדות המקומיות כדי למנוע מצב שבו ייקבעו ויוכשרו עובדות בשטח שאינן מתאימות למגמות התכנון.
 משרד מבקר המדינה העיר לוועדה המחוזית וללשכת התכנון כי תכניות המתאר המקומיות הכוללות הן נדבך חשוב ביותר בפיתוחו ש ל היישוב ובהתמודדות עם סוגיות חברתיות , כלכליות וסביבתיות, וכי עליהן להשקיע מאמצים מרביים בקידום התכניות.
תכנית מתאר מקומית לשימור ולפיתוח ביוספרי במזרח לכיש .
אזור שפלת יהודה נמצא בין הרי יהודה במזרח למישור החוף במערב, והוא שוכן בלב מדינת ישראל, בין שני המטרופולינים הגדולים, תל אביב וירושלים.
רוב האזור הוא כפרי באופיו, וכולל הן את המועצות האזוריות יואב, לכיש ובני שמעון, השוכנות במרחב התכנון של הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה מחוז הדרום, והן את המועצה האזורית מטה יהודה השוכנת במרחב התכנון של הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה מחוז ירושלים.
האזור עשיר בנכסי טבע ונוף וברצף גדול יחסית של שטחים פתוחים.
רעיון השמורה הביוספרית מתבסס על העיקרון של פיתוח בר קיימה שלפיו האדם הוא חלק מהמערכת האקולוגית, ולכן נעשה ניסיון לשלב שימור משאבי טבע עם פיתוח זהיר ומושכל שאינו מכלה את המשאבים הטבעיים.
הרעיון התגבש באמצע שנות השבעים של המאה העשרים במסגרת אונסקו, כאשר אנשי שימור הסביבה והמתכננים הבינו שלא ניתן לשמור על הטבע רק בשמורות, ואף לא ניתן להבטיח פיתוח יציב בלי לשמר את הסביבה והמקורות הטבעיים.
כך נוצר רעיון השלטון המקומי 1795 .
השמורה הביוספריתשהיא ישות גאוגרפית המכילה מרכיבי נוף טבעי ומרכיבי נוף אנושי כיחידת התייחסות אחת36.
תכנון המרחב הביוספרי של שפלת יהודה החל בעקבות החלטה שקיבלה המועצה הארצית כבר בשנת 1998 , על רקעהתכניות של ממ"י להקמת יישובים חדשים באזור.
בשל עושרו של המרחב מהבחינה הנופית, הסביבתית והאקולוגית החליטה המועצה הארצית להכין עבור שפלת יהודה תכנית כוללת על פי העקרונות של מרחב ביוספרי.
התכנית מבוססת על העיקרון של פיתוח בר קיימה, כמתואר לעיל.
ממ"י, באמצעות חברה מתכננת (להלן - החברה המתכננת) וצוות תכנון (להלן - צוות התכנון) הכינו בשנים 1998 -2003 הנחיות תכנון ודוח מסכם בנושא ה"מרחב הביוספרי בשפלת יהודה" (להלן - תכנית המרחב הביוספרי).
צוות התכנון הגיש את המלצותיו למועצה הארצית בדצמבר 2003.
בדיוניה בתכנית להקמת יישוב כפרי חדש באזור - "חרוב"37, לצד הפקדת התכנית של היישוב החדש החליטה המועצה הארצית "להטיל על מינהל התכנון לבחון עקרונות לתכנון האזור כשמורה ביוספרית בשפלת יהודה כמודל לבחינת מרקמי שטח פתוח ולהציגם במועצה הארצית".
בדצמבר 2005 נחתם חוזה בין ממ"י לחברה המתכננת למתן שירותי תכנון סטטוטורי - המרחב הביוספרי בשפלת יהודה: הכנת שתי תכניות מתאר מקומיות חלקיות (אחת במחוז ירושלים ואחת במחוז הדרום), בדיקת תכניות מפורטות בהכנה על בסיס התכנון של המרחב הביוספרי והכנת תכנית אזורית (מתאר חלקי) ליישובי מזרח לכיש.
בשנים 2006 ו- 2007 קיבלה ממשלת ישראלשתי החלטות בנושא הכנת תכנית לפיתוח אזור מזרח לכיש להקמת יישובים חדשים ולהרחבת יישובים קיימים , כדי ליישב את מפוני חבל עזה38 .
באפריל 2007 התקיים דיון בנושא מזרח לכיש בלשכת מנהל מינהל התכנון.
הרקע לדיון היה: "החלטת המועצה הארצית לקידום תכניות, והתחייבות מינהל התכנון לקידום מספר תכניות לישובים בד בבד עם קידום ת כנונו של המרחב הגדול יותר וטיפול בנושאים סביבתיים, תשתיתיים ואזוריים ".
מתכננת מחוז הדרום עדכנה כי בעת ובעונה אחת נמצאות בהכנה הן תכנית מקומית לכל המרחב והן תכנית למזרח לכיש.
נמצא כי החל בשנת 2008 קודמה תכנית מתאר מזרח לכיש בלבד (אף כי לא הגיעה לידי גמר - ראו להלן).
הסבר לכך ניתן במכתבו של סגן מתכנן מחוז הדרום למנהל מינהל התכנון מיולי 2007 : ".
עקב נסיבות ההתנתקות והצורך הדחוף לקדם תכנון מפורט להרחבת יישובים קיימים והקמת חדשים לקליטת המפונים, הוחלט על האצת ההליך של תכנית מתאר למזרח לכיש, בנפרד מהתכנית הכוללת לשטחי המרחב הביוספרי.
בתחילת שנת 2009 ,חודש קידומה של התכנית למרחב הביוספרי שפלת יהודה אך במאי 2009 הודיעו ראשי המועצות האזוריות שבתחומן נכללתהתכנית - יואב, .
36 ,ראו: פרופ' אליהו שטרן"מרחב ביוספרי בשפלת יהודה שיטה, מתווה ומבנה", עמ' 14.
37 בתכנית מתאר מחוזית חלקית - מחוז הדרום תמ"מ 41/14/4 .
38 'החלטה מס11 ממאי 2006 'להרחבת היישובים אמציה, שומריה ושקף; והחלטה מס 1172 מפברואר 2007 להכין תכנית לחיזוק אזור התיישבות מזרח לכיש הכולל את אמציה, חרוב, שקף, חזן, מרשם, שומריה וכרמית.
מטה יהודה, לכיש ובני שמעון לשר הפנים על החלטתם להפסיק את השתתפותם בוועדת ההיגוי של התכנית "עד להבהרת עמדות השותפים לתהליך, וקביעת נוהלי עבודה הגיוניים ונכונים שיתנו ביטוי לעמדתנו".
ראשי המועצות טענו כי הם מתנגדים לשינוי בתכניות שאושרו בעבר הנמצאות בהליכי תכנון מתקדמים, ולהגבלות השלטון המקומי 1797 .
על ההתפתחות החקלאית והתיירותית של היישובים בתחומן.
לאור עמדתם זו הופסק קידומה של התכנית.
הוועדה המחוזית מסרה בתשובתה, כי לדעתה יהיה נכון להמשיך בתהליך התכנון רק לאחר אישורה של תכנית מתאר מזרח לכיש (ראו להלן) כשניתן יהיה לבחון את השפעתה של התכנית על המרחב הביוספרי.
עוד מסרה כי גם בהיעדר תכנית סטטוטורית היא מקפידה להטמיע בתכניות את עקרונות התכנון כפי שנקבעו בתכנית האב למרחב הביוספרי.
החלטתה של המועצה הארצית להכ ין תכנית סטטוטורית למרחב הביוספרי שפלת יהודה לא מומשה.
משרד מבקר המדינה העיר למינהל התכנון, לוועדה המחוזית ולמועצות האזוריות שבתחום המרחב הביוספרי, כי בהיעדר תכנית סטטוטורית עלול להיווצר מצב שבו לא יישמר האיזון הנדרש בין פיתוח, שימור נופי והגנה על אינטרס בר קיימה.
בהתאם להחלטות הממשלה דנה ואישרה הוועדה המחוזית בשנים 2005- 2011 תכניות מפורטות להקמת היישובים מרשם, גבעות חזן וחרוב ולהרחבת היישובים אמציה, שומריה ושקף - אשר נועדו לאפשר את יישובם של מפוני חבל עזה.
בד בבד, החליטה הוועדה המחוזית באוגוסט 2007 לאשר הודעה- לפי סעיף 77 לחוק- בדבר הכנת תכנית מתאר מקומית למרחב הביוספרי שפלת יהודה מזרח לכיש (להלן - תכנית מתאר מקומית מזרח לכיש).
התכנית חלה על מרחב המועצות האזוריות לכיש ובני שמעון.
בפברואר 2008 דנה הוולנת"ע בהתנגדויות שהוגשו לתכנית המתאר המחוזית- מחוז הדרום בנוגע להקמת היישוב הכפרי "חזן".
מרבית ההתנגדויות התמקדו בהיבטים שעניינם פגיעה בערכי טבע, נוף, רצפים אקולוגיים ומורשת וכן בעצם הקמתו של היישוב החדש .
בדיון הודי עה מתכננת המחוז כי במקביל לקידום תכניות להקמת יישובים חדשים ו להרחבת הי ישובים הקיימים קידמ ו לשכת התכנון והוועדה המחוזית תכנית מתאר לאזור מזרח לכיש המבוססת על עקרונות הביוספרה, והיא נמצאת בשלבים מתקדמים.
התכנית נועדה למלא צרכים שונים ובהם שמירת שטחים פתוחים ואזורי יער וחקלאות, תוך הבחנה בין אזורים המיועדים לפיתוח ואזורים שיוותרו ללא פיתוח.
הוולנת"ע החליטה לאפשר את הקמתו של היישוב החדש , וציינה כי התכנית המקומית למזרח לכיש נותנת מענה תכנוני ראוי למרחב חבל לכיש מבחינת שמירת ערכי הטבע והנוף הייחודיים לאזור.
הוועדה קבעה כי על הוועדה המחוזית לקדם " את התכנית המקומית למזרח לכיש במהרה, על מנת להשלים את תכנונו של אזור זה באיזון הראוי ובלוח זמנים קצר ".
]ההדגשה אינה במקור[ במרץ 2008 החליטה הוועדה המחוזית על הפקדת תכניתמתאר מקומית מזרח לכיש בתנאים שונים וב יניהם - קבלת איש ור הוולנת"ע לכך.
נמצא כי באוגוסט 2009 , לאחר הליך ארוך של שיתוף הציבור, משרדי ממשלה, קרן קיימת לישראל ורשות הטבע והגנים, הוצגה התכנית לוולנת"ע.
לאחר ששמעה הוולנת"ע את עמדות הצדדים החליטה לדחות את הדיון בשלושה חודשים, כדי לאפשר למצות את הליך שיתוף הציבור שהוא מרכיב מהותי בתכנון הביוספרי.
במרץ 2010 , לאחר שהוצגו לוולנת"ע השינויים שבוצעו בתכנית מתאר מקומית מזרח לכיש ו לאחר שיתוף נציגי היישובים בסוגיה, החליטה הוולנת"ע לאשר את 1798 דוח שנתי63ג .
עוד החליטה כי מן התכנית יושמטו שטחים שבתחום המועצה האזורית בני שמעון.