HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החוץ כי בנסיבות אלו אין בידי נש"ם נתונים מלאים ועדכניים על ניהול התקן ומצבת כוח האדם במשרד החוץ, ובשל כך נפגע הפיקוח שהיא עושה על פעילות אגף מש"א בתחומים אלו.
בתשובה שמסר משרד החוץ למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 (להלן- תשובת המשרד) נכתב כי כיום "יש התאמה מלאה בין הרישום במערכת המרכב"ה לבין הרישום במח"ע 2000 ", וכי הוא פועל "בשקיפות מלאה מול נש"ם".
לעומת זאת בתשובת נש"ם נכתב כי כיוון שכיום אין התאמה בין המערכות "משרד החוץ ונש"ם יפעלו ליצירת התאמה בנתונים מול הגורמים הרלוונטיים במערכות הממוחשבות".
על פי התקשי"ר, לכל משרה בתקן יש דירוג מחייב.
במשרד החוץ הדירוג של המשרה משתקף בדרג האישי שמקבל כל עובד.
בביקורת נמצא כי במקרים שונים לא תאם הדרג בתקן את דרג המשרה בכתב המינוי שניתן לעובד, הן מבחינת שיוכו החטיבתי בשירות החוץ (מדיני או מינהלי) והן מבחינת מיקומו במדרג הארגוני.
באשר למקרים אלו נמצא כי השינויים בכתבי המינוי נועדו להתאים בדיעבד את דרג המשרות לדרג של העובדים שמונו בפועל לאייש משרות אלה.
להלן בלוחות 2 ו-3 :כמה דוגמאות .
דוגמאות למשרות בארץ .
מס' המשרה האגף במטה דרג המשרה .
בתקן דרג המשרה בכתב .
המינוי 778 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החוץ - התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 80053751 אסיה והפאסיפיק יועץ מזכיר ראשון .
80053739 צפון אמריקה יועץ (מדיני) יועץ (חוץ-מינהלי) .
80053811 המזרח התיכון ותהליך .
השלום ציר-יועץ (ללא ציון הדרג) .
:שם הדוח משרד החוץ - התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לוח 3 .
דוגמאות למשרות בחו"ל מס' המשרה הנציגות דרג המשרה בתקן דרג המשרה בכתב המינוי 80054296 השגרירות בלונדון ציר-יועץ (מדיני) יועץ (מקומי) 80054341 השגרירות בליסבון יועץ מזכיר ראשון 80055183 הקונסוליה הכללית בסאו- פאולו ציר-יועץ (מינהלה) מזכיר ראשון (מקומי) .
בתשובת נש"ם נכתב כי הרישומים בדוחות תקן ומצבה חייבים להיות זהים לנתוני התקן בנש"ם ו"אכן קיימת בעיה במשרד החוץ" בנושא זה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החוץ כי מצב שבו הרישום בדוח תקן ומצבה של אגף מש"א אינו מתאים לנתוני התקן של נש"ם, הדבר אינו מתיישב עם ניהול תקין של תחום משאבי האנוש ועם השקיפות הנדרשת מהמשרד לפני גורמים המפקחים על פעילותו בתחום זה - נש"ם ומשרד האוצר.
לאור זאת, על אגף מש"א להנפיק כתבי מינוי לעובדים שמונו למשרות אך ורק על פי תיאורי התפקיד והדרגים שתאשר נש"ם.
גיוס עובדים לשירות החוץ והכשרתם .
החל בשנת 2008 תקנון שירות החוץ קובע כי קליטת עובדים לשירות החוץתתאפשר אך ורק באמצעות מכרז קורס צוערים שיפרסם נש"ם ומשרד החוץ.
על פי הנחיות נש"ם, גיוס צוערים חדשים מותנה בפרישת עובדי שירות החוץ, כלומר רק כאשר נוצר חסר בתקן שיא כוח האדם שנקבע בחוק התקציב של שנת הגיוס ניתן לגייס צוערים חדשים.
תהליך המיון לקורס צוערים נמשך כשמונה חודשים והוא כולל חמישה שלבי סינון עיקריים: (א) סינון ראשוני שבו נש"ם בודקת את עמידתם של המועמדים בתנאי הסף לקבלה לקורס ואת התאמתם לתפקיד; (ב) מבחנים ממוחשבים של מכון מיון; (ג) מרכז הערכה של מכון המיון; (ד) מרכז הערכה של משרד החוץ; (ה) ריאיון אישי.
תהליך הסינון המורכב נועד להותיר בסיומו מספר מצומצם מאוד של המועמדים הכשירים ביותר.
כך למשל, בשנת 2014 לאחר תום הסינון למחזור ל' של קורס צוערי משרד החוץ נותרו עשרים מועמדים סופיים מתוך 1,821 .
מועמדים שניגשו למבחנים הממוחשבים הכשרת הצוערים נמשכת חמש שנים וכוללת לימודים עיוניים במשך כשישה חודשים, ולאחר מכן התמחות הכרוכה בעבודה מודרכת ביחידות המשרד במטה ובנציגויות בחו"ל.
במהלך שנות ההכשרה פרשו חלק מהצוערים משירות החוץ; מ-99 צוערים שגויסו למשרד בשנים 2014 -2008 נותרו במשרד במועד הביקורת86 צוערים בוגרי הקורס- 26 מהם כבר נקלטו לעבודה בשירות החוץ במעמד של קבע.
בתרשים 2 שלהלן יפורטו מספרי הצוערים שגויסו למשרד ונותרו בו במחזורי הגיוס שהתקיימו בכל אחת מהשנים האמורות.
שם הדוח: משרד החוץ - התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ממסמכי הנהלת המשרד עולה כי קיים מחסור בצוערים הנובע מפערים בהיקף גיוס הצוערים שהחלו בשנת 2000 עקביישום החלטות ממשלה לקיצוץ כוח אדם בשירות המדינה.
בנסיבות אלו אייש המשרד משרות תקניות בשירות החוץ בעובדים שלא נקלטו למשרד במסגרת קורס צוערים, לרבות בעובדים מהשירות המינהלי שאינם כשירים לשרת בחו"ל או למלא תפקידים מדיניים ביחידות המטה (ראו להלן).
בשנים 2014 -2010 עמד הפער בין התקן ובין מצבת כוח האדם בשירות החוץ המדיני בארץ ובחו"ל על כ-90 עובדים בממוצע רב-שנתי (ראו להלן).
בינואר 2012 קבע מנכ"ל המשרד דאז כי "יש הכרח שמשרד החוץ יפתח כל שנה במועד קבוע קורס צוערים".
הוא הוסיף כי "יש לבצע ניתוח מעמיק של צורכי כוח אדם במטה ובנציגויות.
ובהתאם לכך לקבוע תכנית רב-שנתית לגיוס צוערים".
בדיון שקיימה הנהלת המשרד ביולי אותה שנה הוסיף המנכ"ל ואמר כי יש "ריבוי של פורשים מהמערך המדיני בשנים האחרונות לצד אי-גיוס סדיר של קורסי צוערים.
שחיקה של עובדים קיימים וחוסר יכולת לגייס אחרים במקומם".
מנתוני הפרישה והקליטה של עובדי שירות החוץ בשנים 2014 -2010 עולה כי המשרד לא קלט צוערים חדשים בהתאם למספר העובדים שפרשו באותה תקופה.
בשנים אלו פרשו משירות החוץ 80 עובדים ונקלטו60 עובדים חדשים באמצעות קורסי צוערים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד החוץ ונש"ם לבחון את האפשרות לפתוח קורסי צוערים לא רק בעקבות פינוי ממשי של משרות בתקן אלא גם בהתחשב בתחזית על פרישה או עזיבה עתידית של עובדים, הצבת עובדים בתפקידים בפועל במשרדי ממשלה אחרים או שהייה של עובדים בחופשה ארוכה ללא תשלום.
:שם הדוח משרד החוץ - התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לצורך כך נדרש המשרד בין היתר לנהל תחזית כוח אדם מפורטת לכמה שנים מראש תוך התבססות על תחזיות פרישה.
ערך המקצועיות נמנה עם ערכי היסוד של משרד החוץ הכלולים בקוד האתי שלו, ומוגדר כ"אחד המרכיבים המרכזיים של המתכונת הרצויה לפעולת המשרד".
ערך זה קובע שכל עובד במשרד החוץ צריך להיות בעל מקצוע שבו הוא אמור להיות בעל ידע מיוחד, מיומנות מובהקת והתמצאות רחבה.
בהתאם לזאת נקבע בתקנון כי קליטת עובדים לשירות החוץ החל ב - 2008 .
תתאפשר אך ורק באמצעות מכרז לקורס הצוערים של המשרד ממסמכי הנהלת המשרד ומההסכם הקיבוצי המיוחד שנחתם ב - 1993 עולה כי דירוג השכר הייחודי שנקבע בהסכם עבור עובדי שירות החוץ המדיני והמינהלי, לרבות ההטבות הכרוכות בו, ניתן בתמורה לעיסוק בתחומים הייחודיים לדיפלומטים ולעמידה בתנאי שירות קשים, וזאת במטרה לעודד עובדים בעלי כישורים ומיומנויות יוצאים מגדר הרגיל להתגייס לשירות החוץ8.
בעקבות סכסוך עבודה במשרד החוץ שעליו הכריזה הסתדרות העובדים בדצמבר 2007 , הוחל במשרד נוהל שקבע את תנאי המעבר מהשירות המינהלי לשירות החוץ המינהלי וכן מהשירות המינהלי לשירות החוץ המדיני, הן בארץ והן בחו"ל, של עובדים שנקלטו במשרד עד מרץ אותה שנה (להלן - נוהל המעבר).
נוהל המעבר קיבל את הסכמתם של הממונה על השכר והסכמי העבודה במשרד האוצר, של נציב שירות המדינה ושל יושב ראש ההסתדרות, ובעטיו הסתיים סכסוך העבודה האמור.
הנוהל עוגן בתקנון ויושם עד שלהי 2011 על ידי שתי ועדות משרדיות ייעודיות בראשות ראש אגף מש"א - אחת לאישור מעבר עובדים מהשירות המינהלי לשירות החוץ המינהלי, והשנייה לאישור מעבר עובדים מהשירות המינהלי ומשירות החוץ המינהלי לשירות החוץ המדיני (להלן ביחד - ועדות המעבר).
נוהל המעבר קבע מכסה מרבית של 210 עובדים שהורשו לעבור מהשירות המינהלי לשירות החוץ משנת 2008 עד שנת 2011 .
הנוהל קבע גם כי היקף המעבר ומועדיו יאושרו על ידי נש"ם.
להלן בתרשים 3 מובאים נתונים על מספרי העובדים שהועברו בפועל מהשירות המינהלי לשירות החוץ בשנים 2011 -2008 לעומת מספרי העובדים המורשים לעבור על פי הוראות נוהל המעבר.
8 ;מדובר בכישורים, מיומנויות ויכולות התמודדות כגון איכות אישית ורמה אינטלקטואלית גבוהה השכלה גבוהה, ידע ומיומנויות בתחומים רבים; שליטה בשפות זרות; עמידה במבחני אישיות; עמידה בסיווג ביטחוני גבוה; עקירה מן הסביבה הטבעית בארץ ומאמץ הסתגלות בסביבה זרה; עבודות במקומות שיש בהם תנאי אקלים ובריאות ירודים; עבודה בבדידות חברתית; התמודדות עם קשיים הנובעים מהמעברים התכופים בין הארץ ובין מדינת השירות; עבודה בתנאי חשיפה הגוררת סיכון ביטחוני גבוה.
שם הדוח: משרד החוץ - התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המשרד טען בתשובתו כי "הכמויות המספריות שצוינו בסעיפי הנוהל הינן מכסותמינימום [ ההדגשה במקור, ו] בשום פנים לא במכסות מקסימום".
אולם בתשובת נש"ם נכתב כי ]של[ "נקבע בהסדר מעברים 210 " וכי אין לה נתונים על מספר העובדים ]עובדים[ .
שהועברו בפועל יצוין כי בתשובתו מפברואר 2015 כתב המשרד, כי נוהל המעבר מסמיך אותו להמשיך ולקיים הליך של מעבר עובדים מהשירות המינהלי לשירות החוץ משנת 2012 ואילך, וכי המשרד הקפיד ביישום הנוהל על קוצו של יוד.
נוהל המעבר קבע מפורשות מכסה מרבית למעבר של 210 עובדים בלבד בשנים 2011 -2008 .
מהשירות המינהלי לשירות החוץאולם הביקורת העלתה כי בשנים אלה חרג המשרד בכ- 24% .
ממכסה זו נש"ם לא פיקחה על היקף מעבר העובדים כאמור ולא מנעה את החריגה מהמכסה שנקבעה בנוהל.
נוהל המעבר קובע כי תנאי להגשת מועמדות למשרות קצין מ ינהלה וקונסול קונסולרי בנציגויות עבור עובד המשרד שאינו בוגר קורס צוערים הוא עמידה בדרישות קורס הסמכה ייעודי לשירות החוץ המינהלי (להלן - קורס ההסמכה), אלא אם כן שירת העובד בנציגות בחו"ל בתפקיד כאמור במשך שנתיים לפחות, לפני כניסת הנוהל לתוקף.
על פי הוראות התקנון, עובדים בשירות החוץ בעלי תואר אקדמי שעמדו במבחן שפה זרה ברמה שקבע ראש אגף מש"א רשאים להגיש מועמדות לוועדת הקבלה לקורס ההסמכה.
קורס ההסמכה נועד להקנות לחניכיו הכשרה מקצועית כוללת בשירות החוץ המינהלי, וכן התמקצעות במקצועות הליבה של שירות זה - עניינים קונסולריים, עניינים כספיים, משאבי אנוש ומשאבים חומריים.
משך הקורס הוא שלושה חודשי עבודה מלאים ובמהלכו העובדים אינם עוסקים כלל בענייני תפקידיהם השגרתיים.
בשנים 2012 -2009 פתח אגף מש"א ארבעה מחזורים של קורסי הסמכה לתפקידים בשירות החוץ המינהלי בנציגויות בחו"ל, אשר בהם השתתפו 53 עובדים בלבד מתוך 261 העובדים המינהליים שעברו לשירות החוץ.
:שם הדוח משרד החוץ - התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מנתוני אגף מש"א עולה כי רק ל-91 עובדים מתוך261 העובדים האמורים יש השכלה אקדמית.
כמו כן, 109 עובדים לא עברו קורס הסמכה ייעודי ואף לא שירתו קודם קליטתם בשירות החוץ בנציגות בחו"ל, ולכן הם אינם עומדים בתנאי הכשירות להתמנות למשרות מדיניות ולמשרות של קונסולים ושל קציני מינהלה בחו"ל.
נמצא אפוא כי כ- 42% מ-261 העובדיםשעברו בשנים 2011 -2008 לשירות החוץ אינם כשירים לשרת בחו"ל, ולכ- 65% .
מהם אין השכלה אקדמית בתשובת המשרד נכתב כי יש להבחין בין מעבר עובדים מינהליים לשירות החוץ במטה בארץ ובין מעבר עובדים לשירות החוץ בנציגויות בחו"ל; התנאים שנקבעו בנוהל המעבר למעבר העובדים המינ הליים לשירות החוץ במטה אינם נוגעים לתנאי הכשירות של העובדים המינהליים לשרת בחו"ל.
כדי לשרת בחו"ל על העובדים לעמוד בתנאי סף נוספים ומחמירים מאלה שנדרשו להם עובדים שעברו לשירות החוץ בארץ.
בדיון שהתקיים באגף מש"א באפריל 2013 בהשתתפות ועדי העובדים המינהליים והחוץ- מינהליים ועסק באפשרות מעבר של עובדים מינהליים נוספים לשירות החוץ, אמר ראש האגף כי מצבת כוח האדם בשירות החוץ המינהלי כבר מלאה ביחס לתקן.
כדי לקלוט עובדים נוספים לשירות החוץ המינהלי, נדרש המשרד לבטל משרות בשירות החוץ המדיני ולהסב אותן לשירות החוץ המינהלי, אך פעולה זו הייתה עלולה לפגוע בשירות המדיני ולכן המשרד נמנע מלבצעה.
סדר העבודה בשירות החוץ מושתת על עקרון התחלופה בין עובדים המשרתים בארץ ובין עובדים המשרתים בחו"ל, ולפיכך ההבחנה האמורה בין עובדי שירות החוץ במטה ובין עובדי שירות החוץ בנציגויות אינה רלוונטית.
במצב שבו מצבת כוח האדם בשירות החוץ המינהלי מלאה, הרי שאיוש קבוע של משרות נוספות במטה בידי עובדים שאינם כשירים לשרת בחו"ל אינו מאפשר לעובדים השבים משליחותם שם לאייש חלק מתפקידי המטה.
יתרה מכך, משרות בנציגויות המתפנות בעקבות שיבת השליחים ארצה אינן ניתנות לאיוש בידי העובדים במטה שאינם כשירים לשרת בחו"ל.
אי לכך, לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לאפשר תחלופה סדורה ויעילה של עובדים ממשרות במטה למשרות בנציגויות ולהפך, ראוי שמשרד החוץ יאייש משרות פנויות בשירות החוץ - הן בארץ והן בחו"ל - אך ורק בעובדים הכשירים לשרת בנציגויות בחו"ל.
להלן בלוח4 מובאים נתונים על התקן ומצבת כוח האדם של עובדי שירות החוץ המדיני ושירות החוץ המינהלי בשנת 2007 , ערב החלת נוהל המעבר, ובשנת 2011 , לאחר החלתו.
שם הדוח: משרד החוץ - התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לוח 4 .
התקן ומצבת כוח האדם של עובדי שירות החוץ ב- 2007 וב- 2011 .
החוץ המדיני מצבת עובדי שירות .
החוץ המדיני תקן עובדי שירות .
החוץ המינהלי מצבת עובדי שירות .
2007 2011 2007 2011 2007 2011 2007 2011 .
בארץ 260 257 190 247 282 308 115 307 .
בחו"ל 225 273 186 198 100 108 61 122 .
סה"כ 485 530 376 445 382 416 176 429 מן הנתונים האמורים עולה שמצבת עובדי שירות החוץ המדיני בשנת 2007 הייתה בחסר של כ- 22.
5% לעומת התקן; בשנת 2011 החסר התמלא במעט והסתכם בכ-16% לעומת התקן.
לעומת זאת, בשנת 2007 הייתה מצבת עובדי שירות החוץ המינהלי בחסר של כ- 54% ביחס לתקן ואילו בשנת 2011 מצבת כוחהאדם הייתה גבוהה מהתקן בכ - 3.
בסיכום דיון של הנהלת המשרד בהשתתפות שר החוץ מיולי 2012 נכתב מפי המנכ"ל דאז כי "התווספו כ -100 .
חוץ מנהלי, על חשבון משרות מדיניות ]שירות ה [עובדים ב כרגע, המשרות ממלאות את התקינה ולא ניתן לגייס כוח אדם חדש".
בתשובת המשרד נכתב כי בעשור האחרון, עם שינוי תנאי ההעסקה של העובדים בשירות המדינה בכלל ובשירות החוץ בפרט, בוגרי קורס צוערים עוזבים את המשרד לאחר 10-5 שנים מיום קליטתם בו בשיעור גבוה מבעבר.
כתוצאה מכך נוצר חוסר במצבת כוח האדם ובאיוש המשרות בשירות החוץ המדיני.
מנתוני אגף מש"א עולה כי מעבר עובדי השירות המינהלי לשירות החוץ המינהלי גרם לאיוש המשרות בתקן ביתר.
מצב זה הקשה על המשרד לגייס צוערים לשירות החוץ המינהלי.
בעניין זה כתב המשרד בתשובתו: "החטיבה החוץ מינהלית מבוססת רובה ככולה על עובדים שאינם בוגרי קורס צוערים.
קורס צוערים הכולל מגמה/מסלול שירות חוץ מינהלי החל רק ב - 1994 .
ולא בוצע כלל בשנים האחרונות.
בדומה לכך, גם ביחס לשירות החוץ המדיני, פעל המשרד בעבר בדרך של קליטה והכשרה פנימיים של עובדי משרד ראויים ומצטיינים ובעלי כישורים מתאימים".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החוץ על כך שנקט דפוס פעולה מתמשך של העברת עובדים מהשירות המינהלי לשירות החוץ שלא בהתאם לנורמות שנקבעו בהסכם הקיבוצי המיוחד מ- 1993 ואף לא על פי נוהל המעבר משנת 2008.
במהלך המשא ומתן לגיבוש הסכם קיבוצי חדש בשנת 2014 העביר אגף מש"א לנש"ם רשימה של 64 עובדים מהשירות המינהלי המיועדים לקליטה בשירות החוץ.
במאי אותה שנה כתבה נש"ם לממלא מקום מנכ"ל משרד החוץ כי היא בחנה את רשימת העובדים, וכי על פי תנאי נוהל המעבר - שהם התנאים המהותיים שנקבעו כבר בשנת 2008 - רק 18 מתוך 64 העובדים האמורים (כ-28% ) עומדים בתנאי נוהל המעבר.
:שם הדוח משרד החוץ - התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בעת הח תימה על ההסכם הקיבוצי החדש בנובמבר 2014 אישרה נש"ם ל -61 מעובדי השירות המינהלי שיש להם ותק של לפחות 7 שנות עבודה במשרד להגיש מועמדות למעבר לשירות החוץ, לתקופת ניסיון בת 6 חודשים שבה הם יצטרכו לעמוד בדרישות הכשרה מקצועית ייעודית בהיקף של כ -150 שעות.
סמכות אי שור המעבר הוקנתה בהסכם החדש לוועדת קבלה שבה יכהנו נציג נש"ם ונציג ציבור, והיא שתעריך את תפקוד העובד, פוטנציאל הקידום שלו, השכלתו ונכונותו להמשך הכשרה והשכלה.
במכתבו למנכ"ל המשרד בעניין זה כתב נציב שירות המדינה כי הסכמתה של נש"ם למעבר העובדים בתנאים כאמור ניתנת בעקבות הסכמת המשרד לכך ש"מעבר זה יהיה המעבר האחרון מהשירות המינהלי לשירות החוץ המינהלי, וכי בעתיד לא יועלו תביעות ו/או טענות בקשר לכך".
בתשובת המשרד נכתב כי "הדרך המרכזית לקליטת עובדים לשירות החוץ המינהלי הייתה ועודנה גיוס והכשרה של עובדים מצוינים וראויים מקרב עובדי המשרד.
מדובר בפררוגטיבה של המעסיק שהייתה קיימת מאז ומתמיד, והיא לאתר עובדים ראויים ומתאימים, שהוכיחו עצמם בעבודתם במשרד החוץ.
לשם הכשרתם וקידומם במשרד".
התייחסותו של המשרד לנושא מלמדת על כך כי הוא ממשיך לקלוט לשירות החוץ המינהלי עובדים שאינם בוגרי קורס צוערים, באופן שמנוגד להוראות נוהל המעבר.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החוץ כי עליו לפעול בהתאם להוראות נוהל המעבר בדבר מעבר עובדי השירות המינהלי לשירות החוץ.
כמו כן על נש"ם לקיים פיקוח אפקטיבי בנושא זה על מנת להבטיח את קיום הוראות הנוהל.
בתשובת נש"ם מדצמבר 2014 עמידת]את[ נכתב כי מכאן ולהבא היא "תקפיד ותוודא משרד החוץ בהוראות נוהל מעברים 2014 ,".
לאחר מעבר העובדים על פי הנוהל כאמור "קליטת עובדים לשירות החוץ תתאפשר אך ורק באמצעות מכרז קורס צוערים".
קליטת עובדים בעלי מקצועות ייחודיים במשרד החוץ .
נוסף על קליטת עובדים באמצעות מכרזים לצוערים המיועדים לשירות החוץ כאמור, מגייס המשרד מדי פעם בפעם עובדים לצרכים ייעודיים באמצעות מכרזים שמפרסמת נש"ם למשרות בלתי צמיתות במשרד.
זאת לרבות משפטנים שהם עובדי לשכת היועץ המשפטי, חוקרים במרכז למחקר מדיני ובחטי בה לתכנון מדיני וכן בעלי מקצועות הדורשים מיומנות מקצועית ייחודית.
התקנון קובע כי העובדים האמורים משויכים לשירות המינהלי.
לצד עובדים בלתי צמיתים אלו מעסיק המשרד בשירות המינהלי עובדים קבועים שהם עוזרים ורכזים מינהליים, עובדי מזכירות, עובדי תחזוקה, משק ותחבורה, עובדי דואר דיפלומטי, עובדי מרכז הרשומות ועובדי ביטחון.
ביולי 2014 כלל תקן המשרות בשירות המינהלי 159 משרות- 85 במשרות קבועות ו-74 במשרות בלתי צמיתות.
בפועל העסיק המשרד במטה בארץ168 עובדים המשויכים לשירות המינהלי - 106 מהם באמצעות חוזים מיוחדים של נש"ם.
רק55 מהעובדים האלה הועסקו 786 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החוץ - התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 במשרות ייעודיות בלתי צמיתות, ואילו 51 הנותרים הועסקו במשרות קבועות בשירות המינהלי ובשירות החוץ.
הועלה שהמשרד מציב חלק מהעובדים המועסקים בשירות המינהלי במשרות בשירות החוץ אף שאינם בוגרי קורס הצוערים, זאת בניגוד לתנאי הראשון שנקבע בנוהלי המשרד המחייב כי קליטה בשירות החוץ החל ב - 2008 מוגבלת לבוגרי קורס הצוערים בלבד.
לדעת משרד מבקר המדינה תנאי זה אינו ניתן להחלה דיפרנציאלית רק על חלק מהמועמדים , ועל כן, על אגף מש"א לוודא כי מכאן ולהבא עובדים שנקלטו במשרד החל באפריל 2008 יוצבו במשרות בשירות החוץ רק לאחר שסיימו בהצלחה את קורס הצוערים.
איוש משרות בנציגויות בחו"ל .
כשירות עובדי שירות החוץ לשרת בנציגויות בנובמבר 2014 העסיק המשרד 822 עובדים המשויכים ל שירות החוץ - 440 משויכים לשירות החוץ המדיני, 374 משויכים לשירות החוץ המינהלי , ועוד 8 עובדים המוצבים במינוי בפועל בתפקידים מחוץ למשרד.
כאמור, על פי התקנון, עובדי שירות החוץ כשירים לשרת בנציגויות בתפקידים מדיניים ומינהליים, לרבות קציני מינהלה או קונסולים (להלן ביחד - משרות שירות החוץ), ובלבד שהם ממלאים אחד מתנאים אלה: (1 ) ;בוגרי קורס צוערים (2) עובדים ששירתו עד מרץ 2008 לפחות שנתייםבחו"ל; (3 ) .
בוגרי קורס הסמכה מנתוני אגף מש"א עולה כי 96 עובדים בשירות החוץ המינהלי, שהם כ - 26% מהעובדים בשירות זה, ו-13 עובדים בשירות החוץ המדיני אינם ממלאים אף אחד מן התנאים המפורטים לעיל ולכן הם אינם כשירים לשרת בנציגויות.
להלן בתרשים 4 התפלגות עובדיהמשרד המשרתים בשירות החוץ לפי כשירותם להתמנות למשרות דיפלומטיות בחו"ל.
:שם הדוח משרד החוץ - התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מהתרשים עולה כי בנובמבר 2014 למעלה מ- 13% מכלל עובדי שירות החוץ לא היו כשירים לאייש את משרות שירות החוץ בנציגויות בחו"ל.
מצבת כוח האדם בנציגויות בחו"ל 1.
מינוי עובדים לכלל המשרות בשירותהחוץ נעשה באמצעות הליך בחירה פנים -משרדי שמנהלות שלוש ועדות מינויים ייעודיות שפעילותן הוסדרה בתקנון (להלן ביחד - ועדות המינויים).
הליך המינוי דומה במהותו למכרז פנימי בשירות המדינה, שבמהלכו העובד בוחר לאיזו משרה פנויה להגיש את מועמדותו, אם בכלל.
זאת במובחן מהליך של שיבוץ עובדים במשרות פנויות שאינו מותנה בהסכמת העובד (ראו להלן).
בעקבות כך בשנים האחרונות לא אוישו עשרות משרות בנציגויות בחו"ל.
להלן הפרטים: בספטמבר 2012 כתבה מנהלת המחלקה למשפט דיפלומטי ואזרחי ליועץ המשפטי של המשרד כי "בשנים האחרונות, בעקבות ביקורת חיצונית, הקצינה השיטה המכרזית, ולמעשה צורכי השיבוץ הוכפפו לרצון העובד; והתוצאה, בין היתר, אי-איושן של עשרות משרות.
כתוצאה מכך, שיטת המינויים הנוכחית אינה מאפשרת מילוי היעדים המדיניים של מדינת ישראל, עליהם מופקד שירות החוץ" (ההדגשה במקור).
בדיון הנהלה שהיה באותה עת אמר מנכ"ל המשרד דאז, כי "אין משרד חוץ המתנהל כמו איבדנו שליטה, אי אפשר להתמחות ]אולם[ שלנו.
הפררוגטיבה נמצאת בידי ההנהלה .
אנחנו צריכים להחזיר להנהלה את השליטה.
ושיהיה ברור ]בתפקידים בשירות החוץ[ שמי שלא יוצא לחו"ל יהיו לכך השלכות.
צריכים לעשות מאמץ לקבל חזרה את המעמד של הנהלת המשרד, שיהיה סדר".
יצוין כי באוגוסט 2013 נאלץ אגף מש"א לפרסם מכרז לאיוש מידי של 15 משרות שהתפנו בנציגויות בחו"ל, בין היתר עקב היעדר מועמדים למינוי במכרז הקודם שנערך בספטמבר 2012.
שם הדוח: משרד החוץ - התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 תקן כוח האדם בשירות החוץ בנציגויות לשנת 2014 כולל385 משרות המיועדות לאיוש בידי עובדים קבועים של המשרד הכשירים לכהן בתפקידים מדיניים ובתפקידים מינהליים בחו"ל.
באוקטובר 2013 ריכזו החטיבות המדינית והחוץ המינהלית את רשימת שמות המועמדים למינוי למשרות המתפנות בקיץ 2014 בנציגויות.
מרשימות אלו עולה כי ל-54 מתוך78 המשרות המתפנות בשירות החוץ המדיני ול-9 מתוך27 המשרות בשירות החוץ המינהלי לא הוגשו מועמדויות כלל.
לאחר פרסום חוזר של המשרות הפנויות ועד יולי 2014 , לא אוישו 28 משרות בשירות החוץ המדיני ו-6 משרות בשירות החוץ המינהלי.
בנובמבר 2014 היה מצב איוש המשרות בנציגויות בחו"ל לפי הפירוט שבתרשים 5 .
להלן מנתוני דוח תקן ומצבה של אגף מש"א עולה כי בנובמבר 2014 הנציגויות היו מצויות בתת -איוש של 32 משרות, שהן למעלה מ -8% מ-382 המשרות המיועדות לעובדי שירות החוץ בחו"ל.
יצוין כי בעקבות אי-הגשת מועמדות של עובדי ה משרד לאיוש משרות מדיניות ומינהליות בנציגויות בחו"ל, פרסם המשרד כבר בשנים 2013 -2010 שישה מכרזים בין-משרדיים למשרות שלא אוישו בכמה נציגויות בחו"ל.
בנובמבר 2014 עדייןחסרו למשרד שלושה עובדים קבועים לאיוש שלוש משרות בשירות החוץ המדיני בשגרירות במוסקבה, ולכן הוא אייש את המשרות הללו בעובדים ממשרדים אחרים שאינם בוגרי קורס צוערים.
נוכח זאת סבור משרד מבקר המדינה כי במקרים שבהם לא עלה בידי המשרד לאייש משרות פנויות בנציגויות בעובדיו הכשירים לשרת בחו"ל, עליו לבחון את האפשרות לאיישן באמצעות מכרז בין -משרד י או באמצעות מכרז פומבי המופנה לכלל הציבור, בהתאם להוראות התקשי"ר.
יש מקום לקבוע מסלול הכשרה לעובדים שייקלטו בדרכים אלו.
:שם הדוח משרד החוץ - התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בתשובותיו על ממצאי הביקורת כתב המשרד כי ההסכם הקיבוצי שנחתם עם העובדים בנובמבר 2014 בעקבות סכסוך העבודה צפוי לשפר את היקף איוש המשרות בחו"ל בהתאם לצורכי שירות החוץ.
במסגרת ההסכם נקבעו מנגנונים כלכליים לעידוד העובדים לצאת לשליחות בחו"ל, וכן מנגנון ניהולי שב אמצעותו תוכל הנהלת המשרד לשבץ עובדים למשרות פנויות בחו"ל בשלוש התקופות הראשונות של שליחותם.
זאת ועוד, ההסכם קובע כי קידום לתפקיד מנהל מחלקה במטה המשרד מותנה בשירות של שתי תקופות כהונה בנציגויות.
בעת הזאת משקיעים אגף מש"א ויחידות מטה נוספות מאמצים ליישם את הוראות ההסכם במערכת המשרדית.
בתגובת הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר נכתב כי לדגם התעסוקתי החדש שנקבע בהסכם הקיבוצי האמור עשויה להיות השפעה מרחיקת לכת על התנהלות משרד החוץ.
עם זאת, מדובר ב"פלטפורמה חלקית לביצוע שינוי משמעותי בניהול המשאב האנושי" במשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה, שימוש מועיל בכלים הניהוליים אשר ההסכם הקיבוצי מ שנת 2014 מעמיד לרשות הנהלת המשרד , מותנה בהיערכות שיטתית להפעלת הדגם התעסוקתי החדש של ניוד העובדים.
לאור האמור בתשובת משרד החוץ בעניין זה, ראוי שאגף מש"א יקבע נהלים מפורטים בתיאום עם הגורמים הרלוונטיים במשרד לשם איוש המשרות המתפנות בנציגויות בחו"ל החל מקיץ 2016 בהתאם להוראות ההסכם הקיבוצי החדש.
משרד מבקר המדינה העלה כי קיים מחסור חמור יותר בשליחים בנציגויות מכפי הנתונים שהציג אגף מש"א.
בבדיקת פירוט התקנים ומצבת השליחים בנציגויות נמצא כי לא זו בלבד שישנן משרות שאינן מאוישות כלל, אלא ישנן משרות המאוישות בעובדים בלתי כשירים לשרת בחו"ל.
להלן הפרטים: מינוי עובדים למשרות "משולבות מדיני": בתקן המשרד מוגדרות 28 משרות בנציגויות "משולבות מדיני" אשר תיאורן כולל שלושה תפקידים - תפקיד מדיני (לרבות ממלא מקום השגריר בהיעדרו), קצין מינהלה וקונסול קונסולרי (להלן - משרות משולבות).
אפיון התפקיד כבעל רכיב מדיני מחייב להגדירו בתקן בתור משרה בשירות החוץ המדיני באופן שרק עובדים בוגרי קורס צוערים יהיו כשירים למלאו.
משרד מבקר המדינה העלה כי מתוך 28 המשרות המשולבות רק13 משרות משויכות לשירות החוץ המדיני, ואילו 11 משרות משויכות (על פי הדרג שהוגדר להן) לשירות החוץ המינהלי.
רישומן של יתר ארבע המשרות אינו כולל ה גדרה של דרג והן מתוארות כמשרות מעורבות - חוץ-מדיניות וחוץ - מינהליות.
בפועל מסר המשרד 31 כתבי מינוי לעובדים לביצוע תפקידים במשרות המכונות "משולבות מדיני", בחריגה של 3 .
משרות מהתקן האמור במרץ 2012 נערכה פגישה בין ועד עובדי שירות החוץ המינהלי (להלן - הוועד) ע ם מנכ"ל המשרד דאז.
בדיווח על תוצאות הפגישה שנשלח לעובדי המשרד ולגורמי הסתדרות העובדים כתב יו"ר הוועד כי סוכם שהמנכ"ל ינחה את ראש אגף מש"א, בין היתר, לקיים הפרדה באיוש משרות משולבות בחו"ל בין בעלי תפקידים משירות החוץ המדיני ובין בעלי תפקידים משירות החוץ המי נהלי.
אולם לא נמצא כי הנחיה כאמור הועברה לאגף מש"א ויושמה על ידו.
יצוין כי בדיון שהיה בלשכתו ביולי אותה שנה, אמר 790 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החוץ - התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המנכ"ל דאז שבמשך תקופה מסוימת עובדי שירות החוץ המדיני איישו את המשרות המדיניות במשרד, ומשמספרם הצטמצם תפסו את מקומם עובדים שאינם משירות החוץ המדיני, גם בחו"ל.
בשנת 2014 איישו 15 עובדים הנמנים עם שירות החוץ המ ינהלי משרות "משולבות מדיני".
כמו כן, חמישה עובדים מהחטיבה המינהלית כיהנו בנציגויות בתפקידי קציני מינהלה וקונסולים, אף שעל פי הוראות התקנון הם אינם כשירים לכך.
על פי נתוני 2014 ,המפורטים לעילכמחצית מהמשרות המשולבות מאוישות בידי עובדי שירות החוץ המינהלי , אף על פי שהם לא הוכשרו למלא תפקידים מדיניים.
כמו כן, יש חמישה עובדים מהשירות המינהלי המאיישים תפקידים בנציגויות אשר מיועדים לעובדים בשירות החוץ המינהלי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף מש"א להגדיר בתקן את המשרות המשולבות באופן אחיד ולקבוע מעתה ואילך תנאי סף להגשת מועמדות למשרות אלה, לרבות כשירות העובד למלא תפקיד מדיני.
כמו כן, על האגף להקפיד מכאן ולהבא שלא למנות למשרות בש ירות החוץ המדיני והמינהלי עובדים שאינם עומדים בתנאי הכשירות הנדרשים למילוי תפקידים בשירות החוץ.
חלק מההשפעות של המחסור בכוח אדם בנציגויות הועלו, בין היתר, בכנס שגרירים שהיה במשרד בדצמבר 2012 .
בכנס האמור הציגו כמה ראשי נציגויות את הנזקים שהמחסור גורם לפעילות הנציגות.
לסיכום נאמר בכנס, כי במצב הקיים השליחים המדיניים אינם יכולים למלא את תפקידם עקב עיסוק נדרש בעניינים מינהלתיים ובתחומי הטיפול הקונסולריים.