HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד נמסר מנת"ע כי כדי לבצע השוואה בין -לאומית יש לתת את הדעת על כלל המאפיינים .
הייחודיים של פרויקט הרק"ל במטרופולין תל אביב.
כאמור לעיל, ההשוואה בין פרויקטים בתחום הרק"ל בערים שונות בעולם היא אכן מורכבת , .
וקיים קושי אינהרנטי לאתר פרויקטים שיהיו זהים או דומים במידה מספקת כדי לבצע השוואה .
לנוכח האמור נהוג להשוות פרויקטים מסוג זה ל טווח רחב של פרויקטים בעלי מאפיינים .
דומים וכך בוצע גם מחקר הבנק העולמי.
כך למשל, כמתואר בלוח 20 שלעיל, על פי המחקר .
מטעם הבנק העולמי במסגרת פרויקטים מסוג LRMT שטווח עלותם שימש להשוואה מול פרויקט .
הרק"ל בגוש דן מובאים בחשבון שלושה סוגי מערכות: רכבת קלה (LRT) , רכבת פרברית .
חשמלית ( Electric Commuter Rail ( ) ומטרו קל Grade Separated Medium Capacity "light" Metro .
במחקר נוסף75 שבוצע עבור הבנק העולמי בשנת2000 , שעליו מתבסס המחקר מטעם הבנק .
העולמי משנת 2010 (להלן- המחקר של Halcrow Fox, (2000) ) 76 , עולה כי ניתנה תשומת לב .
לנושא של תדירות השירות וסוג הציוד הנייד.
נבחנו בין היתר מערכות של רכבות באורך של .
60 מטר (אורך הרכבות בגוש דן70 מטר) שמעבירות כ- 18,000 נוסעים לכיוון לשעה; רכבות .
עם כ-275 נוסעים שתדירותן כל80 ( שניות 12,000 נוסעים לכיוון לשעה); רכבות בנות כ-60 .
מטר שמסוגלות להסיע עד 400 נוסעים בתדירות של כל2 דקות (בדומה למתוכנן ברק"ל בתל .
אביב) - תדירות שמושגת באמצעות כ - 180 - 200 מערכות רכבת; וכן רכבות קטנות יותר .
שתדירותן רכבת אחת בדקה.
כלומר, במחקר של Halcrow Fox, (2000) הובא בחשבון מערכות .
שונות מאוד עם ציוד נייד בגדלים שונים, לרבות בגודל דומה לזה של מערכת רק"ל בגוש דן, .
וכן מערכות המפעילות רכבות שתדירותן עד רכבת אחת בדקה ( 60 רכבות ויותר בשעה).
למותר לציין כי תחזוקת צי הרכבות כאמור מחייבת שירותי דיפו ברמה המספקת תמיכה .
לתדירות הנסיעות הנדרשת.
משרד מבקר המדינה מציין כי לנוכח הקושי הקיים בהשוואה בין מערכות הרק"ל השונות בעולם, .
מתודולוגיית המחקר מטעם הבנק העולמי אשר מתייחס למגוון רחב של מע רכות רק"ל .
(שהפערים בין מחיר המקסימום למחיר המינימום שלהם מגיעים ל- 200% ברק"ל עילי במפלס .
רחוב, דרך 250% ברק"ל עילי מופרד בגישור ועד 300% ברק"ל תת-קרקעי), מאפשרת השוואה .
בסיסית אל מול מספרי השוואה בין-לאומיים לצורך קבלת סדרי גודל של ה פערים בעלויות בין .
הפרויקטים המקודמים בישראל לבין טווח העלויות שצוין במחקר הבנק העולמי.
מספרי השוואה ( benchmark ) בין-לאומיים .
משרד מבקר המדינה בדק את עלויות הפרויקט של הקווים האדום, הירוק והסגול ואת זמן .
הקמתם אל מול פרויקטים דומים ככל הניתן.
בניתוח התוצאות הובאו בחשבון התאמות בשל .
שינויים במדד מחירי התשומה בסלילה ובגישור ובשערי חליפין רלוונטיים.
בלוח 21 מוצגת העלות לק"מ של מערכות הרכבת הקלה כפי שמצא מחקר הבנק העולמי ועלות .
לק"מ של אומדני הקווים האדום, הסגול והירוק של הרק"ל במטרופולין תל אביב.
להקיף פרויקטים רבים ככל הניתן הוצגו נתוני העלות במחקר הבנק העולמי במחירי שנת 2000 .
כדי להשוות את האומדנים של קווי הרק"ל בישראל התאים משרד מבקר המדינה את האומדנים .
75 Halcrow Fox , 2000.
Department for International Development –World Bank Urban Transport Strategy Review: .
Mass Rapid Transit for Developing Countries .
Washington, DC: World Bank and U.
Department for International .
76 המסמך יועד עבור מדינות מתפתחות אך כלל דוגמאות של פרויקטים גם במדינות מפותחות.
כמו כן במחקר צוין כי .
העלויות אינן משתנות באופן ניכר כתלות בהכנסה בערים השונות שנבדקו וזאת בגלל שחלק גדול מהעלויות הן .
עלויות מפעילות של חברות בינלאומיות שהן דומות בכל העולם.
ראו : ,Halcrow Fox, (2000) 'עמ184 .
במחקר זה הבדלים ביחסי עלות לפי תוואי הקרקע ובין ערים מתפתחות לערים מפותחות ראו פירוט בהמשך פרק .
זה וכאן: ,Halcrow Fox, (2000) 'עמ47 .
התקדמות פרויקט הרכבת הקלה בגוש דן של קווי הרק"ל העדכניים למועד סיום הביקורת בפברואר 2022 למחירי שנת200077 .
נעשתה על בסיס מדד מחירי התשומה בסלילה וגישור 78 בין המדד הידוע לינואר2022 למדד .
לוח21 מציג את האומדנים העדכניים של קווי הרק"ל במדינות אחרות .
ואומדנים מתואמים למדד הממוצע של שנת 2000 .
ואת העלות לק"מ בכל קו .
לוח 21: עלות ממוצעת של מערכות רכבת קלה חדשות במדינות אחרות .
בחלוקה לפי פריסת סוג התוואי (עלות לק"מ) .
סוג תוואי הרק"ל העלות הממוצעת (במיליוני .
דולר ארה"ב, במחירי 2000 ) העלות הממוצעת (במיליוני .
עילי- מפלס הקרקע 15 עד30 61 עד122 .
עילי- מעל מפלס הקרקע 30 עד75 122 עד306 .
תת- קרקעי 60 עד180 245 עד734 .
( על פי המחקר מטעם הבנק העולמי2010 .
* חושב לפי שער החליפין הממוצע של הדולר בשנת 2000 (כ- 4.
בתשובת נת"ע נטען כי כדי לבצע השוואה נאותה נדרש לנטרל חלק מעלויות הקווים בפרויקט .
בכלל זה הציעה נת"ע לנטרל את עלויות המע"ם; את עלויות התכנון, הניהול .
והיועצים של הרשות המנהלת אשר לדעתה אינן נכללות בעלויות הביצוע הישירות של קבלני .
הפרויקט; את עלויות ההפקעות מלבד אומדן הקו האדום; ואת עלויות תוספת שירות התח"ץ.
משרד מבקר המדינה מצין כי לפי מחקר הבנק העולמי (2010) ולפי המחקר הנוסף שבוצע עבור .
הבנק העולמי Halcrow Fox, (2000) שמבסס את טווחי העלויות המצוינים במחקר הבנק העולמי .
(2010), טווחי העלויות הוגדרו כעלות כוללת in cost")-("All 79 .
במחקרים אלה צוין גם מה הם .
המשתנים המשפיעים על העלות הכוללת ו מה מידת השפעתם על עלות זו.
כוללים: פרויקט חדש לעומת פרויקט המשכי 80 , תנאי הקרקע, מגבלות עירוניות ומגבלות .
טופוגרפיות, מאפייני מערכת הרק"ל, דרישות תכנון ובטיחות, משתנים פיננסיים, עלויות קרקע, .
מידת התחרותיות בשוק ספקי המערכות לרק"ל, עלויות שכר, מיסים, עלויות הובלה ואיכות .
77 במחקר של הבנק העולמי הובאה עלות ממוצעת של פרויקטים במחירי שנת 2000 .
מכיוון שמדובר בפרויקטים .
ממדינות שונות ולא הובאו במחקר פרטים של המדינות שבהן הוקמו הפרויקטים, לא התאפשרה הצמדה למדדים .
הרלוונטיים לאותן מדינות ולא ניתן להציג את הנתונים במונחים של שנת 2022 .
לכן, כדי לאפשר השוואה של פרויקטי .
הרכבת הקלה במטרופולין תל אביב, הוצמדו האומדנים של הפרויקטים במטרופולין תל אביב למחירי שנת 2000.
78 פרויקטים בתחוםהתשתיות מוצמדים לסלי הצמדה הכוללים לע יתים קרובות כמה מדדים שונים שעליהם הוסכם .
בהסכמי ההתקשרות בין הגוף היוזם (משרדי ממשלה ונת"ע) לבין הגופים המבצעים (זכיינים, קבלנים, קבלני משנה).
ההצמדה למדד התשומה בסלילה וגישור נועדה להמחיש את עדכוני העלות והיא מאפשר ת להשוות את עלויות .
הפרויקטים במטרופולין תל אביב לעלויות פרויקטים דומים במדינות שונות.
79 ( הבנק העולמי2010 ), לוח2.
1 'עמ30 ; Halcrow Fox, (2000) , לוח3.
80 העלות הכוללת"( All-in Cost") מוגדרת כעלות פרויקט חדש.
על פי המחקרים של הבנק העולמי עבור פרויקט המשכי .
העלויות נמוכות יותר מהעלויות שצוינו כ-" All-in Cost".
הניהול והארגון של הגוף המיישם את הפרויקט 81.
נתונים אלה מלמדים כפי שמוצג להלן כי .
לפחות עבור חלק מהפרויקטים כל העלויות האמורות או חלקן הובא בחשבון, וביחד עם עלויות .
ההקמה הישירות הן מסמנות את גבולות טווחי העלות.
עוד יצוין כי מכיוון שהמחקר מטעם הבנק העולמי (2010) מתייחס למגוון רחב של פרויקטים, .
מתבסס על נתונים שונ ים ונוקט טווח עלויות רחב שמגיע לכדי פער של 300% ביןהעלות .
המזערית לעלות המרבית לק ילומטר תת-קרקעי , טווח העלות בו כולל את המרכיבים שלדעת .
נת"ע נדרש לנטרל אותם .
להלן דוגמאות לעלויות נוספות המופיעות במחקר הבנק העולמי .
(2010 ) ובמחקר הנוסף שבוצע עבור הבנק העולמי Halcrow Fox, (2000) .
עלויות תכנון, יועצים , ניהול והפקעות: תכנון הוא חלק מעלות הקמת הפרויקט.
מתחלק בין המדינה המזמינה לבין הזכיין בפרויקטים מסוג PPP , וכולו באחריות המדינה .
בפרויקטים תקציביים כגון פרויקט הקו האדום או השלב הראשון אינפרא 1 בפרויקט הקווים .
מחקר הבנק העולמי ( 2010 ) והמחקר הנוסף שבוצע עבור הבנק העולמי .
2000)( Halcrow Fox, הגדירו כאמור את עלויות הפרויקט שהובאו בלוח21 בדוח כ-" in Cost-All"82 .
במחקר Halcrow Fox, (2000) )הובא ניתוח של כמה מחקרים נוספים, ואלה היו מסקנותיו: (א .
העלות הסופית של פרויקט תלויה במשתנים רבים - תלות קריטית בארגון וניהול יעיל ואם מדובר .
בפרויקט הרחבה של מערכת קיימת או מערכת חדשה.
(ב) במחקר Halcrow Fox, (2000) נבחן .
מחקר עלויות שערך בשנת 2000 ארגון83ITA והציג עלויות הקמת מערכות רק"ל ב-18 ,מדינות .
מחקר Halcrow Fox, (2000) בחן את תוצאות המחקר האמור וציין כי .
העלויות המוצגות בו חסרות מכיוון שהן בוודאות אינן כוללות את הציוד הנייד, וככל הנראה אינן .
כוללות חלק מהעלויות שהמחקר המקורי מגדיר כ- All-in Cost ,, לרבות: עלויות פיתוח הפרויקט .
הפקעות ופיצויים, העתקת תשתיות, תמיכה בתשתיות ציבוריות, תכנון, עבודות הנדסה אזרחית, .
הספקת מערכות, יועצים, עלויות ניהול הפרויקט ועלויות מימון.
המסקנה במחקר הבנק העולמי .
(2010 ) ובמחקר הנוסף שבוצע עבור הבנק העולמי Halcrow Fox, (2000) היא כי עלויות ה-"All- .
in Cost " כוללות תכנון, ייעוץ, ניהול וגם הפקעות.
יתרה מזו, גם בדוגמאות לפרויקטים קונקרטיים .
ששימשו לאמידת טווח העלויות צוין במפורש כי עלות הפרויקט כוללת את עלות ההפקעות .
עוד צוין במחקר Halcrow Fox, (2000) כי העלויות תלויות באופן קריטי באיכות הארגון .
והניהול85, וכי טווח העלויות שהוצג ושהוגדר כ- in Costs-All כולל לעיתים עלויות נסתרות של .
המגזר הציבורי (hidden public sector costs)86 .
פרויקט חדש אל מול פרויקט המשך : כאמור, עלות פרויקט חדש גבוהה מזו של פרויקט .
על פי מחקר הבנק העולמי ( 2010 ) והמחקר הנוסף שבוצע עבור הבנק העולמי .
81 ( הבנק העולמי2010 ), לוח2.
2 'עמ31 ; Halcrow Fox, (2000) , לוח3.
82 ( הבנק העולמי2010 ), לוח2.
83 International Tunneling Association .
84 ( הבנק העולמי2010 '), עמ226 ,237 ,242 .
85 Halcrow Fox, (2000) ', עמ44.
התקדמות פרויקט הרכבת הקלה בגוש דן 2000)(Fox, Halcrow טווחהעלויות המוצג הוא טווח העלויות של פרויקטים חדשים 87 , כמו אלה .
בגוש דן, ואילו עלות בפרויקטים המשכיים תהיה נמוכה מזו המובאת בטבלה88 .
מיסים : עבור חלק מהפרויקטים צוין במפורש כי הזכיינים שהקימו אותם שילמו את מלוא המיסים .
ולחלופין קיבלו פטור מחלק מהמיסים.
לדוגמה, בקשר לפרויקט MRT3 במנילה צוין כי הזכיין .
שילם את מלוא המיסים למעט מכס על הציוד הנייד המיובא ומס הכנסה על רווחיו מהפרויקט.
דוגמה נוספת: לגבי פרויקטים בקואלה לומפור צוין כי הזכיין קיבל פטור ממכס ומהמע" ם .
המקומי וזאת בצד הנחה של 70% במס הרווח- כל אלה, כך לפי המחקר, היו "תמריץ נוסף" .
במערכת רק"ל נוספת בבנגקוק הזכיין קיבל פטור מחלק מהמכסים ופטור זמני .
ממס הכנסה על רווחיו מהפרויקט.
לאור האמור נראה כי מיסים, לרבות מע"ם, הובאו בחשבון .
לפחות בחלק מהפרויקטים ששימשו לאמידה של טווח עלויות הפרויקט.
עלויות תגבור שירותי תח"ץ: לא נמצאה עדות כי עלויות מסוג זה נכללו בטווח העלות שהוצג .
במחקר מטעם הבנק העולמי, ולפיכך עלויות אלה בסך 80 מיליון ש"ח בכל אחד מהקווים הירוק .
והסגול נוטרלו ממספרי ההשוואה בעולם.
לוח 22 מציג את עלויות קווי הרק"ל במטרופולין תל אביב כנגד מספרי השוואה ( benchmark) בין- .
לאומיים שהוצגו במחקר הבנק העולמי ובעיבוד משרד מבקר המדינה כפי שהצגנו בלוח 21 .
לוח 22: בחינת האומדנים של קווי הרק"ל במטרופולין תל אביב מול מספרי .
השוואה בין-לאומיים (במיליארדי ש"ח ) .
נתוני העלות לק"מ שעולים ממחקר הבנק העולמי, נתונים על סוגי התוואי בקווים שהתקבלו מנת"ע, בעיבוד .
* חושב לפי שינויים במדד מחירי התשומה בסלילה וגישור בין מדד ינואר 2022 למדד ממוצע לשנת2000 .
87 ( הבנק העולמי2010 '), עמ30.
העלות על בסיס מספרי ההשוואה חושבה באופן זה: הגבול התחתון - חיבור המכפלה של מספר .
הקילומטרים בתוואי העילי בעלות מזערית לק"מ לתוואי עילי על פי מספרי ההשוואה עם .
המכפלה של הקילומטרים בתוואי התת-קרקעי בעלות מזערית לק"מ תת -קרקעי על פי מספרי .
ההשוואה, עם מכפלה של מספר קילומטרים בגישור בעלות מזערית של ק"מ בגישור ועם .
מכפלה של מספר קילומטרים בשיקוע בעלות מזערית של התוואי התת-קרקעי.
באופן דומה, חיבור המכפלה של העלות המרבית לק"מ במספר הק"מ לפי סוג התוואי.
בעלות ק"מ תוואי שיקוע הובאה בחשבון העלות המזערית של התוואי התת-קרקעי גם עבור .
קביעת הגבול העליון, וזאת בהנחה ששיקוע הוא עבודה תת -קרקעית בעומק קטן ולמרחק קצר .
יחסית ולכן לא סביר להניח שעלות העבודה על התת-קרקעי כמו זו במנהור בעומק האדמה 89.
יצוין כי עלויות כל הקווים הן בגדר אומדן והן עשויות להשתנות עם התקדמות הפרויקט בעיקר .
בקווים הסגול והירוק אשר הפעלתם צפויה בשנים 2026 - 2027 בהתאמה.
החריגות שהצטברו בקו האדום, לפי והמחקר הנוסף שבוצע עבור הבנק העולמי Halcrow Fox, .
2000) )90( , ולפי בנק ישראל2010 )91 לא מן הנמנע שבקווים אלה עלולות להיווצר חריגות בעלויות .
והעלויות הסופיות יהיו גבוהות יותר מאומדני העלויות בלוח 22 .
ניתן לראות כי ביחס למספרי ההשוואה שנגזרו מהנתונים שהובאו במחקר מטעם הבנק העולמי, .
אומדני הקו הירוק והקו האדום נמצאים בתוך טווח העלויות בפרויקטים דומי ם; ואומדן הקו הסגול .
העילי גבוה משמעותית ממספרי ההשוואה.
להמחשה, האומדנים ומספרי ההשוואה מוצגים .
89 כך לדוגמה הערך התחתון של הקו האדום (3.
67 מיליארדי ש"ח) חושב באופן הבא במיליוני ש"חבמחירי שנת 2000 : .
90 Halcrow Fox, (2000) ', עמ64 - 65 ,72.
התקדמות פרויקט הרכבת הקלה בגוש דן תרשים 7 : האומדנים של קווי הרק"ל במטרופולין תל אביב מול מספרי .
השוואה בין-לאומיים (במיליארדי ש״ח במחירי שנת 2000 ) .
ממצאי הבדיקה העלו כי אומדן העלות של פרויקט הקו הסגול של הרק"ל גבוה ביחס .
למספרי ההשוואה במדינות אחרות במחירי שנת 2000 ולאחר תקנון אורך הקווים (השפעת .
אומדני עלות הקו הירוק והקו האדום נמצאים בטווח מחירים של מספרי ההשוואה, .
ועלות הקו הירוק קרובה לגבול העליון של טווח העלויות (כ- 94.
47 )מיליארד ש"ח לק"מובמחירי שנת 2000, כ-7.
2 מיליארד ש"ח לק"מ), היה נמוך בכ- 5.
המקסימום והמינימום בהתאמה לפי פרויקטים דומים במדינות אחרות; אומדן עלות הקו .
41 )מיליארד ש"ח לק"מ ובמחירי 2000, כ -4.
17 מיליארד ש"ח לק"מ), היה גבוה ב כ- 27.
המקסימום והמינימום בהתאמה לפי פרויקטים דומים במדינות אחרות.
הסגול העילי גבוה משמעותית ממספרי ההשוואה במחקר הבנק העולמי.
78 מיליארד ש"ח לק"מ) במחירי 2000, כ-7.
33 מיליארד ש"ח לק"מ), בטווח העלויות של פרויקטים דומים במדינות .
אחרות, והיה נמוך בכ- 23.
0% מערכי המקסימום והמינימום בהתאמה .
לפי פרויקטים דומים במדינות אחרות.
תרשים 8 מציג את הקשר בין המורכבות ההנדסית של כל קו המיוצגת על ידי השיעור של .
המנהור והגישור לבין מיקום אומדן העלות של כל קו בטווח העלויות או מחוצה לו (אחוזון) .
בפרויקטים לפי מחקר הבנק העולמי (2010 ) .
תרשים8: המורכבות ההנדסית (שיעורהמנהור ו ה גישור) של הקווים האדום, .
הירוק והסגול ועלותם בהשוואה בין-לאומית (שיעור מערך מרבי .
עלויות בין- לאומיות ממחקר הבנק העולמי ונתונים על שיעור הגישור והמנהור שהתקבלו מנת"ע, בעיבוד .
מתרשים 8 שלעיל עולה כי בישראל אומדני עלות הקווים המורכבים הנדסית נמצאים בטווח .
העלויות המופיע במחקר הבנק העולמי, ובפרט הקו האדום שאומדן עלותו ה וא כ-77% מהערך .
המרבי של קבוצת ההשוואה במחקר הבנק העולמי ( 2010 ).
ככל שהקו הוא בעל מורכבות .
הנדסית מצומצמת יותר כגון הקו הסגול, עלותו גבוהה משמעותית ביחס למספרי ההשוואה .
מסקנה דומה עולה גם מהמחקר Halcrow Fox, (2000) שלפיו קיימת עדות כי בערים .
מפותחות שבהן עלויות הקרקע גבוהות ומופעלים בהן אמצעים רבים לשימור איכות הסביבה .
במהלך הקמת פרויקטים, מצטמצם הפער בין עלויות התוואי ה תת-קרקעי ו בין עלויות התוואי .
ככלל יחסי העלות של 1 :3 :6 עבור תוואיהרק"ל העילי - מפלס קרקע, תוואי הרק "ל .
העילי - מעל מפלס הקרקע ותוואי הרק"ל התת-קרקעי בהתאמה בערים מתפתחות משתנה .
ליחסי עלות של 1 :2 :4.
5 בהתאמה עבור ערים מפותחות92.
92 Halcrow Fox, (2000) ,עמ' 47 .
התקדמות פרויקט הרכבת הקלה בגוש דן אומדן עלויות הקו האדום והקו הירוק נמצא בטווח העלויות בהשוואה במחקר הבנק .
העולמי והוא כ-77% וכ-94% בהתאמה מהעלות המרבית של קבוצת ההשוואה במחקר .
לעומתם אומדן עלות הקו הסגול גבוהה ב-28% בקירוב מהעלות .
המרבית במספרי ההשוואה שהם כמיליארד ש"ח (במחירי 2000 )93.
בתשובה נוספת של נת"ע מיולי 2022 היא ציינה כי היא מסכימה מאוד עם התובנה לפיה .
פרויקטים מורכבים יקרים פחות בישראל ביחס לעולם מפרויקטים פחות מורכבים וזאת לדעתה .
מאחר ועלות שיפור המרחב העירוני והתשתיות החוצות המוטל על פרויקטי הסעת המונים .
בישראל גבוה יותר מעלויות אלה בעולם.
עוד עולה מממצאי הבדיקה של משרד מבקר המדינה שבפרויקט הקו האדום, שהוא עתיר .
תוואי תת-קרקעי (מחצית מהתוואי הוא תת -קרקעי), אומדן עלות הפרויקט נמצא בטווח .
העלויות בפרויקטים דומים שנבחנו במחקר הבנק העולמי, ואילו אומדן העלות של פרויקט .
הקו הסגול, שהוא עילי לאורך כל התוואי (למעט שיקוע של כ-1.
5 ק"מ וגישור של1 ,)ק"מ .
גבוה בשיעור ניכר מאומדני העלות של פרויקטים דומים במדינות אחרות.
בו כ-4 ק"מ של תוואי תת -קרקעי, 3 ק"מ שקועים וכ -3 ק"מ גישור, לא נרשמה חריגה .
בהשוואה לפרויקטים דומים.
ממצאים אלה יכולים ללמד על מידת ההבדלים בעלויות .
הקמת פרויקטים תת-קרקעיים בישראל ופרויקטים עיליים.
כלומר, אומדן עלויות ההקמה .
של פרויקט הרק"ל העילי בגוש דן גבוהה מעלות הקמת פרויקטים דומים במדינות אחרות .
ועלות הקמת פרויקטי רק"ל מורכבים יותר, שבהם מרכיב תת -קרקעי גדול דומה יותר .
לעלות הקמתם במדינות אחרות.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה ולמשרד האוצר לבחון את הפערים .
בעלויות פרויקטים של רק"ל בתוואי העילי ביחס למדינות אחרות, לבחון כיצד ניתן למזער .
את הפערים האלה ולהשתמש בניתוח שיבוצע ככלי התומך בהחלטת לגבי חלופות .
לפרויקטים תחבורתיים עתידיים לרבות בחירת תוואי הקרקע של הפרויקט.
לוחות הזמנים להקמת פרויקטים - השוואה בין- .
המחקר של ארגון ENO ,מצא קשר בין זמן ההקמה של פרויקט תשתיות לבין עלות הפרויקט .
זאת מכיוון שחלק מהתשומות תלויות בזמן הביצוע ולא רק בהיקפו.
לדוגמה, העלות של מִ נהלת .
הפרויקט, של חברת הפיקוח ושל חברת הבקרה תלויה באופן ישי ר בזמן הפעלתן.
ארגון ENO ריכז נתונים של עשרות פרויקטים בארה"ב ובמדינות אחרות והציג אותם בתרשים .
93 כאמורבעלות ק"מ תוואי שיקוע הובאה בחשבון העלות המזערית של התוואי התת-קרקעי גם עבור קביעת הגבול .
העליון, וזאת בהנחה ששיקוע הוא עבודה תת-קרקעית בעומק קטן ולמרחק קצר יחסית ולכן לא סביר להניח שעלות .
העבודה על התת-קרקעי כמו זו במנהור בעומק האדמה .
בניתוח רגישות שביצע משרד מבקר המדינה לעלות שיקוע .
לפי עלות מרבית של התוואי התת-קרקעי עבור קביעת הגבול העליון עלו התוצאות הבאות: הקו האדום והקו הירוק .
בטווח העלויות בהשוואה במחקר הבנק העולמי כ-77% וכ-80% בהתאמה מהעלות המרבית של קבוצת ההשוואה .
ואומדן עלות הקו הסגול גבוה ב-6% .
בקירוב מהעלות המרבית במספרי ההשוואה .
תרשים 9: עלות פרויקטים וזמן הקמתם- השוואה בין- לאומית .
המקור: המחקר של ENO .
( במחקר מצוין כי קיים קשר ברור clear relationship ) בין זמן ההקמה של פרויקט לבין העלות .
יחד עם זאת, במחקר לא נטען כי הקשר הקיים מובהק והוסבר שחלק .
מהקשר עשוי להיות מיוחס למורכבות הפרויקט ולסוג תוואי הפרויקט.
נוסף על העלות הישירה של הפרויקט, זמן ההקמה של פרויקטים בתחום תשתיות תחבורה .
משפיע על העלויות המשקיות של הפרויקט, וכרוך גם באובדן תועלת למשק בסכום של מאות .
מיליוני שקלים בכל שנה שהפרויקט מתעכב, כפי שהובא לעיל.
משום כך נודעת חשיבות רבה .
לצמצום זמני הביצוע של הפרויקטים.
מקרה מבחן - המיני - מטרו של קופנהגן .
בקופנהגן שבדנמרק הוקם פרויקט שדומה במאפייניו לפרויקט הקו האדום במטרופולין תל .
בשנת 2002 ( נחנכו שני קווים ראשונים של מטרו קלM1 ו-M2 .
) במטרופולין קופנהגן .
התקדמות פרויקט הרכבת הקלה בגוש דן תמונה 2: מפת המטרו הקל של קופנהגן (קוM1 - ירוק, קוM2 – צהוב) .
המקור: אתר מטרו קופנהגן במרשתת.
אורך הקווים ושיעור המנ הור בהם - אורך הקווים כ -21 ק"מ ומהם כ -48% תת-קרקעיים .
(לעומת 24 ק"מ ו-50% מנהור בקו אדום, בהתאמה).
לשני קווי המטרו22 תחנות, מהן תשע .
תחנות תת-קרקעיות (לעומת 34 ו-10 .
שיטת המכרזים - הפרויקט בקופנהגן הוקם בשיטת DB על ידי חברה בבעלות משותפת של .
עיריית קופנהגן, של עירייה נוספת במטרופולין ושל ממשלת דנמרק.
גם פרויקט הקו האדום .
מוקם על ידי חברת נת"ע הממשלתית.
מאפייני המשק וערי המטרופולין - מאפיין נוסף העשוי לסייע בהשוואה הוא רמות המחירים .
בדנמרק הדומות לאלה שבישראל.
על פי מדד רמת המחירים האחרון שפרסם OECD ב-2017 .
המותאם ליוקר המחייה (PPP) , רמת המחירים בשתי המדינות היו זהות וגבוהות בכ -20% .
רמות המחירים בתחום הבנייה בדנמרק היו גבוהות מהממוצע ב- OECD בכ- .
מטרופולין קופנהגן קטנה ממטרופולין תל אביב, גרים בה כשני מיליון .
תושבים, ובמטרופולין תל אביב גרים יותר מארבעה מיליון תושבים.
בגלעין של מטרופולין .
קופנהגן - בעיר קופנהגן - מתגוררים כ - 650,000 תושבים, ובעיר בתל אביב -יפו כ - 460,000 .
צי הקרונות - קרונות המטרו הקל של קופנהגן הם קרונות חשמליים ללא נהג.
מורכבת משלושה קרונות שרוחבם 2.
65 מ' ואורכם כ-39 מ', קיבולתם היא300 נוסעים.
בקו האדום יכללו שני קרונות גדולים יותר ויופעלו בידי נהגים.
אורכה של הרכבת כ -70 'מ .
וקיבולתה תעמוד על 450 .
תמונות 3 ,4: רכבת המטרו הקלה בקופנהגן, הרכבת הקלה דנק"ל .
המקור: אתר היצרן היטאצ'י רייל איטליה במרשתת.
המקור: חשבון הפייסבוק של נת"ע.
בחישוב שביצע משרד מבקר המדינה עלה כי עלות פרויקט הקו האדום (כ-18.
גבוהה במקצת מאומדן עלות הפרויקט בקופנהגן (כ-18.
1 )מיליארד ש"חלאחר התאמתו לשע ר .
החליפים , למדדי ה מחירים המקומיים של ההנדסה האזרחית בדנמרק, תקנון לפי מספר ק"מ .
של הקו האדום והתאמה ליחס רמת המחירים PPP בבנייה (Construction) בין ישראל לדנמרק .
המחושב על ידי ארגון ה- OECD94.
להלן מציג פרטים נוספים על הפרויקט בקופנהגן וכן השוואה לתקופות מקבילות בישראל .
לוח 23: השוואה של מועדי ביצוע אבני דרך מרכזיים בקוויםM1 ו-M2 .
קופנהגן* תל אביב הפער בשנים .
החלטת הממשלה/הפרלמנט על .
הקמת הקווים 1992 1997 5 .
הקמת חברת הביצוע 1993 1997 4 .
תחילת עבודות ההקמה 1997 2015 18 .
הפעלה מסחרית 2002 ** 2022*** 20 .
* הנתונים מהאתר הרשמי של המטרו בקופנהגן metro/facts/history/-the- https://intl.
** הקווים הופעלו באוקטובר2002 , הרחבת אחד הקווים הסתיימה ב-2007 .
94 יצוין כי התוצר המקומי לנפש של דנמרק במונחי כוח הקנייה ב -2020 היה 60,244 דולר ארה"ב ואילו בישראל הוא .
התקדמות פרויקט הרכבת הקלה בגוש דן הלוח מראה כי חברת נת"ע הוקמה ב-1997 , כארבע שנים לאחר הקמת החברה המקבילה .
בדנמרק, אך המועד המשוער של הפעלת הקו האדום צפויה להתרחש יותר מ-20 שנים .
לאחר מועד הפעלת הקווים בקופנהגן.
כמו כן ניתן לראות כי עבודות ההקמה בפועל הסתיימו בקופנהגן בחמש שנים וצפויות להסתיים .
רק בתום למעלה משבע שנים במטרופולין תל אביב.
אורך הקו בקופנהגן קצר בשלושה ק"מ .
בלבד מהקו האדום, כמחציתו תת-קרקעי וגם הוא עובר במרכז מטרופולין מרכזי ויש בו תשע .
עוד יצוין כי קווי המטרו בקופנהגן אוטונומיים והחשמול שלה נעשה .
בטכנולוגיה מתקדמת של מסילה מחושמלת במתח של 750 וולט, לעומת החשמול של הרק"ל .
במטרופולין תל אביב שייעשה בהזנה עילית במתח 1,500 וולט באמצעות עמודים וכבלים בתוואי .
השוואה נקודתית של לוחות הזמנים להקמה לפרויקט של פרויקט הקו האדום לפרויקט .
בקופנהגן העלתה כי שלב ההיערכות, התכנון והביצוע של הקו האדום נמשך כ-16 שנים .
יותר משנמשך הפרויקט המקביל (שאף הוא הראשון מסוגו במדינה שבה הוקם) ועבודות .
ההקמה בפועל ארכו למעלה משנתיים יותר ממשך העבודות בפועל בפרויקט בקופנהגן.
משרד מבקר המדינה ממליץ לנת"ע, למשרד התחבורה ולמשרד האוצר לבחון כיצד ניתן .
לקצר את תהליכי העבודה, לרבות למול פ רויקטים דומים שבוצעו בעולם.
לבחון את סיבות השורש לעיכובים בשלב המעבר מהתכנון העקרוני לתכנון המפורט .
ולביצוע בפועל, ולבחון דרכים לצמצום השלב הזה.
בשנת 2016 אישרה הממשלה לקדם את הקמת הקו הסגול וב-2018 הציגה נת"ע לוחות זמנים .
משוערים להקמתו, ולפיהם השלמת הקו הייתה צפויה ב-2025 .
אף על פי כן, כבר בפברואר .
2020 הגישה נת"ע בקשה לדחיית הפעלת הקו הסגול ל-2026 .
השלמת הקו צפויה להידחות .
בשנה נוספת לפחות, לנוכח העובדה שהזוכים במכרז PPP נבחרו רק בינואר2022 , וההערכה .
בפברואר 2020 הייתה שההכרזה תיעשה בדצמבר2020 .
לוח24 מציג כמה דוגמאות לקווי רק"ל הדומים לקו הסגול במספר מאפיינים עיקריים: פרוי קטים .
עיליים ללא מנהור או הכוללים מנהור בשיעור נמוך, אורך (בטווח של +/ - 25% מאורך הקו .
הסגול), מרחק בין תחנות של 1.
יחד עם זאת, כאמור לעיל פרויקטים של .
רק"ל הם בעלי מאפיינים שונים וההשוואה שתוצג להלן היא לצורך קבלת סדרי גודל.
מבדיקה של כ-350 פרויקטים של רכבות בפרסום ובנתוניENO ומאגר נוסף לא נמצאו פרויקטים .
ברי השוואה לקו הירוק שבהקמה.
לוח 24: פרויקטים מסוג רק"ל שחלק מהמ אפיינים שלהם דומים לקו הסגול .
והמדינה הפרויקט אורך הקו .
ארה"ב Hudson -Bergen .
איטליה Palermo Tram .
ישראל הקו הסגול 27 6% 0.
בריטניה Tramlink 28 0% 0.
סיטי, ארה"ב Blue line .
ונת"ע, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
* בהתאם לאומדן עדכני ותוספת חריגה מלוחות הזמנים שטרם אושרה.
ניתן לראות מהלוח כי זמן הקמת קו הרק "ל העילי הסגול במטרופולין תל אביב (שמונה .
שנים) צפוי להיות ארוך במידה רבה מזמן ההקמה של רוב הקווים שנבדקו עם מאפיינים .
דומים במדינות אחרות, כ-3.
7 חודשים לק"מ בקו הסגולבישראל ל עומת כ-2.
לק"מ בממוצע במדינות אחרות (כ-48% יותר מ הממוצע ב קווים במדינות אחרות ) וזמן .
ההקמה הוא השלישי הארוך ביותר מתוך שמונה קווים שנבדקו.
יצוין כי על פי ההערכות של חברת הבקרה, תיתכן דחייה גדולה יותר, בעיקר בשל הרכיב התת- .
קרקעי של הקו הירוק במטרופולין תל אביב.
התקדמות פרויקט הרכבת הקלה בגוש דן הבדיקה העלתה כי הזמן הדרוש להקמת פרויקט בתחום רק"ל עילי בישראל ארוך במידה .
רבה מהמקובל במדינות אחרות לרבות ארה"ב, והפערים עשויים להגיע לעשרות אחוזים .
(כ-48% ), כל זאת כבר בשלב מוקדם יחסית של הפרויקט של הקו הסגול.
החלטתה של הממשלה ועד ההכרזה על הזוכים במכרז לביצוע שלב אינפרא 2 עברו שש .
שנים, פרק זמן אשר במהלכו הסתיימו מרבית הפרויקטים בהיקף דומה במדינות אחרות.
לקראת הרחבת מערכת הסעת ההמונים במטרופולין תל אביב והקמת קווי רק"ל נוספים, .
וביתר שאת לקראת הקמת קווי המטרו במטרופולין תל אביב, משרד מבקר המדינה ממליץ .
למשרד התחבורה, משרד האוצר ולנת"ע לבחון את הניסיון הבין-לאומי בהקמת מערכות .
רק"ל ולהפיק ממנו לקחים שיסייעו בקיצור לוחות הזמנים של השלמת הקו הסגול וקווי .
רק"ל עיליים עתידיים על מנת להקדים את הפקת התועלת המשקית הנובעת מהפעלת .
תל אביב היא המטרופולין הגדולה בישראל.
היקף תשתיות התחבורה בישראל .
ובמטרופולין תל אביב נמוך יחסית לערי מטרופולין במדינות מפותחות אחרות וגודש .
התנועה במטרופולין תל אביב גדול ביחס לערים אחרות.
בשנים הקרובות צפויה מדינת .
ישראל להשקיע במספר פרויקטים גדולים בתחום תשתיות התחבורה.
האדום, הסגול והירוק הם מן הפרויקטים הגדולים והמורכבים במדינת ישראל ועלותם .
הביקורת מצאה ליקויים בקידום פרויקט הרק"ל במטרופולין תל אביב: למעלה מ-20 שנה .
ממועד הקמת נת"ע טרם נחתם הסכם המסגרת בין משרדי התחבור ה ו האוצר לבין .
החברה; מועד השלמת הקמת הקו האדום נדחה שש פעמים בחמש שנים בקירוב במצטבר .
(חמש מתוך שש הדחיות ארעו בשנים 2010 עד2013 לפני תחילת עיקר עבודות ההקמה .
שהחלו בשנת 2015 ); פתיחת הקו הסגול נדחתה מ -2025 ל-2026 ופתיחת הקו הירוק .
נדחתה מ-2025 ל-2027 ועשויהלחול דחייה של שנה נוספת לפחות לנוכח דחייה של .
ההכרזה על זוכה בפרויקט ה-PPP ביותר משנה ודחיות נוספות, בפרט בקו הירוק; בפרויקט .
הקו האדום בוצעו 12 עדכונים לכל הפחות באומדן הפרויקט ולפחות בשמונה מהם עודכנה .
בעדכון האחרון עמד אומדן העלות על כ-18.
סכום הגבוה בכ-8 מיליארד ש"ח מאומדן העלות המקורי (כ-75%), ובניכוי השפעת .
ההתייקרויות ו הירידה ב מע"ם אומדן העלות גדל בכ-7.
5 מיליארד ש"ח (כ-70%)95 ; בקווים .
הירוק והסגול נעשו שינויים רבים בהיקף של מאות מיליוני ש"ח הן באומדן הכולל של .
עלות הפרויקט והן בין אומדני הסעיפים התקציביים של הפרויקט; חלק מהשינויים .
שביצעה נת"ע אינם מתועדים , ופרטים מלאים על נסיבות השינויים לא דווחו למשרדי .
התחבורה והאוצר; אומדן עלויות הקמ ה של פרויקט הרק"ל העילי בגוש דן גבוהה מעלות .