HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אופן טיפול בהכחשת תלונות : מעיון במסמכי המחלקה עולה כי מנהל המחלקה נוהג לפנות לנהג נִילון לצורך בירור התלונה ולבקש את תגובתו בכתב או בפגישה.
משרד מבקר המדינה איתר 12 מקרים שנהג נילון התכחש לתלונה ומנהל המחלקה לא נקט אמצעים נוספים כדי לאמת אותה.
הנהלים של דן לא הגדירו דרכי פעולה במקרים שבהם נהג מתכחש לתלונה.
אי-תיעוד בכתב של בירור התלונה : במקרה אחד, כאשר התלוננה נוסעת שנהג תקף אותה, קילל אותה וביצע בה מעשה מגונה, לא נמצאה במסמכי מחלקת פניות הציבור תגובה בכתב של הנהג.
בבדיקה שקיים משרד מבקר המדינה עם מנהל מחלקת פניות הציבור, הוא הסביר כי בירר את העניין בעל פה עם הנהג ולא רשם את פרטי הבירור.
לדעת משרד מבקר המדינה קיימת חשיבות רבה לרישום פרטי בירור התלונות עם הנהגים הנילונים, זאת לצורך תיעוד העניין ויכולת למעקב עתידי במקרה הצורך.
משרד מבקר המדינה העיר לדן כי על מנהל מחלקת פניות הציבור לדרוש מהנהגים הסבר בכתב לכל תלונה.
דן הודיעה למשרד מבקר המדינה ביוני 2010 כי בעקבות הערת הביקורת כ ל סיכום שיחה עם נהג יירשם ויצורף לתיק.
מענה לפונים : לפי נוהלי החברה זמני תגובה לפונים יהיו כדלקמן: תגובה ראשונית לפונה שמציינת את קבלת הפנייה ותחילת הטיפול בה תישלח תוך שבוע ימים מיום קבלתה.
תגובה סופית שבה יפורטו המהלכים שננקטו בעקבותיה תישלח בתוך שלושה שבועות מיום קבלתה.
עוד נקבע בנוהל, כי בכל מקרה של עיכוב הטיפול בפנייה, אי-טיפול בה או התארכות הטיפול בה ואי -משלוח תגובה סופית במועד, יישלח לפונה הסבר על נסיבות העיכוב או אי -הטיפול ועל המשך הטיפול הצפוי, אם צפוי.
משרד מבקר המדינה בדק 12 פניות של נוסעים שהתקבלו בתקופה ינואר 2008- יוני 2009 .
מהבדיקה עולה כי לא נשלחה כלל תשובה עניינית לשום פונה והמחלקה הסתפקה בתשובתה הראשונית.
דן הודיעה למשרד מבקר המדינה ביוני 2010 , כי בעקבות הערתו תקפיד על מענה לפונים בהתאם לנהליה.
מעקב ובקרה של מנהל המחלקה על התקדמות הטי פול : לפי נוהלי החברה, מנהל המחלקה יקיים מעקב ובקרה שוטפים על התקדמות הטיפול בפניות במחלקות השונות באמצעות הפקה אחת לשבוע (או 1468 דוח שנתי61ב .
בתדירות אחרת, לפי הצורך) של דוח תלונות פתוחות.
משרד מבקר המדינה העלה כי המחלקה לא מפיקה את הדוח הזה כלל למרות חשיבותו בעניין השירות לציבור.
דן- חברה לתחבורה ציבורית בע"מ 1469 .
בהסכם הסובסידי ה ממאי 2007 יש נספח הנוגע להגדרת מדדי השירות של החברה.
צוין בו כי "עניינו של נספח זה בקביעת מדדים לבחינת עמידתו של המפעיל ברמת השירות הנדרשת ממנו לפי נספח זה ולפי דרישות הממשלה כפי שיהיו מעת לעת.
במסגרת נספח זה יוסדרו עקר ונות למדידת רמת השירות הנדרשת מעם המפעיל, ומנגנוני התחשבנות בין הממשלה למפעיל בגין עמידה ברמת השירות.
" עד מועד סיום הביקורת (אוגוסט 2010 ) לא נקבעו מנגנוני ההתחשבנות בין הממשלה ודן בגין עמידה ברמת השירות הנדרשת מדן.
משרד התחבורה הודיע למשרד מבקר המדינה ביונ י 2010 כי בתום המחצית הראשונה של שנת 2010 יופעל מדד השירות הכולל מנגנון התחשבנות בגין עמידה בו.
דן היא המפעילה הגדולה ביותר לשירותי תחבורה ציבורית במטרופולין ת"א וגוש דן.
לפי דיווחי חברת הבקרה של משרד התחבורה, רמת השירות שלה הייתה במחצית הראשונה של שנת 2008 בתחתית הדירוג ובמגמת ירידה.
גם במקרים שבהם התגלו חריגות לא פעל משרד התחבורה - המפקח על שירותי התחבורה הציבורית - באופן נחרץ על מנת להביא לתיקון הליקויים ועל ידי כך לשפר את השירות של החברה לנוסעים.
דוח זה מצביע על ליקויים של דן בתחום השירות לנוסע על כל מרכיביו: תכנון נסיעות, אי-איסוף נוסעים בתחנות, תפעול מסופי נוסעים, צפיפות בכלי הרכב, ספירת נוסעים, מידע לנוסע ופניות הציבור.
לדעת משרד מבקר המדינה על דן - שהיא מפעילת תחבורה ציבורית עיקרית בגוש דן, ועל משרד התחבורה - המפקח על שירותי התחבורה הציבור ית, לפעול לתיקון הליקויים שציין משרד מבקר המדינה בדוח זה כדי לספק שירות ברמה נאותה לציבור הנוסעים.
"אגד - אגודה שיתופית לתחבורה בישראל בע"מ" (להלן - אגד) מפעילה תחבורה ציבורית בין -עירוני ת ועירונית ומקיימת נסיעות מיוחדות (למפעלים , לבתי ספר וכיו"ב).
הואיל והממשלה מעוניינת בקיום שירותי הסעה ציבוריים תקינים וסדירים ובהבטחת רמת שירות נאותה במחירים שהיא קובעת, היא ת ומכת מ תקציבה בתחבורה הציבורית.
הסדרי התמיכה מעוגנים במערכת הסכמים בין הממשלה לאגד3 .
בסוף דצמבר 2005 נחתם בין הממשלה לבין אגד הסכם ל-10 שנים (מינואר 2006 עדדצמבר 2015) להסדרת שירותי ההסעה בקווי האוטובוסים .
3 'דוח מבקר המדינה דוח שנתי מס41 'עמ440.
"אגד- אגודה שיתופית לתחבורה בישראל בע"מ 1347 .
ולהסדרתהיחסים בין הממשלה ואגד בכל הנוגע לתעריפים ולתשלומי סובסידיות (להלן - ההסכם).
אגד עומדת לביקורת 1348 דוח שנתי61ב .
המדינה לפי סעיף 9(8 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 , כגוף]נוסח משולב[ .
הנתמך בידי הממשלה בהסכם נקבע כי הממשלה תממן הצטיידות אוטובוסים כדי להבטיח את חידוש צי האוטובוסים באגד.
בנספח להסכם שהוא חלק בלתי-נפרד מההסכם (להלן - נספח קרן ההצטיידות), נקבעו המנגנונים המפרטים את חישוב תשלומי הסובסידיה.
עוד נקבעו בנספח מטרות הקרן, מקורותיה ודרכי ניהולה; עדכון סכומי התקציב השנתי והתשלומים החודשיים; סדרי מינוי הנהלתה, הרכבה וסמכויותיה; ואופן קביעת תכנית ההצטיידות שנתית.
הממשלה מממנת 92% מתקציב הקרן ב תשלומים חודשיים שווים , במקביל להעברת כספי הסובסידיה השוטפת.
אגד מממנת 8% מתקציב הקרן.
להלן מוצגים נתונים על סוגי האוטובוסי ם שאגד רכשה בשנים 2005 -2009 ועל הסובסידיה שהמדינה העבירה לקרן ההצטיידות באותן שנים.
מספר האוטובוסים שנרכשו על ידי אגד בשנים 2005 -2009 )(על פי שנות ייצור .
סוג האוטובוס שנרכש הסובסידיה .
אוטובוסים מפרקי עירוני בינעירוני .
101 12 55 34 209 2005 .
225 67 48 110 209 2006 .
315 60 42 213 210 2007 .
201 27 49 125 210 2008 .
182 63 83 36 212 2009 .
1,024 229 277 518 1,050 סה"כ מהטבלה עולה כי אגד רכשה בכל אחת מהשנים 2005 -2009 מאות אוטובוסים מסוגים שונים.
בחודשים מרס - אוגוסט 2010 בדק משרד מבקר המדינה את הטיפול ברכישת אוטובוסים על ידי אגד בשנים 2002 -2009 .
הביקורת נעשתה באגד, במשרד התחבורה, במשרד להגנת הסביבה ובאגף התקציבים שבמשרד האוצר.
תקציב קרן ההצטיידות .
כספי הקרן משמשים לרכישת אוטובוסים חדשים על פי תכנית רכיש ה שנתית המוסכמת בין אגד לבין הממשלה; משרד התחבורה וקרן ההצטיידות צריכים לאשר מראש את סוגי האוטובוסים שיירכשו ואת מספרם.
בנספח קרן ההצטיידות נקבע כי בסיס התקציב השנתי של קרן ההצטיידות לשנת 2005 היה מורכב מהסכום שאושר בנספח קרן ההצטיידות בהסכם קודם.
סכום זה היה מכפלת המחיר התקני של אוטובוס במספר האוטובוסים שאושר כל שנה, בניכוי 10 ( מיליון ש"ח בשנת 2005 היה הסכום כ-208 )מיליון ש"חובתוספת עודפי הכספים שלא נוצלו בשנים קודמות .
"אגד- אגודה שיתופית לתחבורה בישראל בע"מ 1349 .
:עוד נקבע כי העברות המדינה לקרן יהיו בתשלומים חודשיים צמודים 65% מן הסכום יוצמדו לשער האירו היציג כפי שיקבע ע"י בנק ישראל, 35% יוצמדו למדד המחירים לצרכן, ותהיה תוספת של 2% למרכיב מטבע החוץ החל מ- 2006 .
נקבע שמקורות הקרן יופחתו בהתאם לפרסום מכרזים על קווים שהיו בעבר קווי אגד, וכספיה, נכסיה ופרותיה של הקרן ישמשו לרכישת אוטובוסים.
ה כספים יושקעו במוסד בנקאי.
בנספח קרן ההצטיידות נקבע גם כי לכספי הקרן יתווספו 30% מתקבוליאגד בגין מכירת אוטובוסים שבין מועד ייצורם למועד מכירתם חלפו פחות מ-12 .
שנים בשנת 2009 תקציב קרן ההצטיידות לרכישת אוטובוסים היה230 .
התאמת אוטובוסים לתקני יורו .
בסעיף4 (א) לחוק למניעת מפגעים, תשכ"א - 1961 (להלן- החוק למניעת מפגעים).
נקבע: "לא יגרום אדם לזיהום חזק או בלתי-סביר של האוויר, מכל מקור שהוא, אם הוא מפריע, או עשוי להפריע, לאדם המצוי בקרבת מקום או לעוברים ושבים.
(ב) זיהום אוויר, לעניין סעיף זה - זיהום על ידי עשן, גזים, אדים, אבק וכיוצא בזה".
על פי סעיף 7 לחוק למניעת מפגעים- "השר רשאי להורות, בתקנות, על הצעדים שיש לנקוט למניעת כל הפרה של סעיפים 2 ,3 או4 ; תקנות כאמור יכול שיהיו כלליות או לסוגים".
לפי סעיף 8 ,(א), "השר או מי שהשר מינהו לכך רשאי להורות לאדם פלוני על הצעדים שעליו לנקוט למניעת כל הפרה של הסעיפים 2 ,3 , או4 ".
על פי החלטת ממשלה (מספר156 ) משנת 1999 , מחויבת מדינת ישראל ליישם את דרישות התקינה העדכניות של מדינות הקהילה האירופית בתחום בטיחות כלי הרכב וזיהום האוויר.
מפרסום האיחוד האירופי בתחילת 2000 עולה כי הדרישות להפחתת זיהום אויר המכונות בישראל "יורו4 " יחולו מאוקטובר 2005 , ודרישות "יורו5 "- מאוקטובר 2008.
על מנת להפחית את זיהום האוויר בערים שמקורו באוטובוסים העירוניים, חתם ביוני 2001 , השר להגנת הסביבה מכוח סמכותו לפי חוק למניעת מפגעים על "צו הוראות אישיות לקואופרטיב אגד למניעת מפגעי זיהום אוויר מאוטובוסים" (להלן - הצו האישי).
הצו נכנס לתוקפו ביולי 2001.
על פי סעיף 2 לצו האישי, חויבה אגד לרכוש אוטובוסים העומדים בדרישות העדכניות ביותר של התקן האירופי התקפות בעת רכישתם, כפי שהן מתפרסמות מעת לעת בדי רקטיבות (הוראות) של האיחוד האירופי.
הצו האישי הוא לאגודה ולמנהליה.
בנספח שצורף לצו האישי לאגד פורטו נתוני זיהום האוויר המותרים על פי תקני "יורו 1 ,2 ו-3 .
" בדצמבר 1999 התקבלה דירקטיבה אירופית (להלן - הדירקטיבה הראשונה) ולפיה התקן המכונה "יורו 4 " ייכנס לתוק ף שש שנים מאוחר יותר, ב - 1.
בסוף ספטמבר 2005 פורסמה דירקטיבה נוספת (להלן - הדירקטיבה השנייה) ולפיה יישום תקן "יורו 4 " לגבי דגמים חדשים יחל ביום 1.
05 , אך דגמים ממשיכים (ישנים) ניתן לייצר ולשווק עד סוף ספטמבר 2006 .
עוד נקבע כי הדירקטיבה השניה אינה חל ה על כלי רכב המיועדים ליצוא למדינות שאינן באירופה4.
שיצורם נמשך באירופה לשיווק לארצות שלישיות 1350 דוח שנתי61ב .
אגף הרכב במשרד התחבורה התיר ביולי 2006 ייבוא שלדות לאוטובוסים 5 שמורכבים בארץ לפי תקן "יורו3 " עד סוף מרץ 2007 .
על פי תקנות התעבורה (תקנה 282 ) יש לרשום במשרד הרישוי את האוטובוסים האמורים עד24 חודשים לאחר מועד ייצור השלדה.
כלומר, משרד התחבורה לא נקב בתקנות במועד סופי מחייב שלאחריו לא ניתן לרשום אוטובוסים שהורכבו לפי תקן "יורו 3 ".
המשרד להגנת הסביבה, לעומת זאת, דרש מאגד לעבור לתקן "יורו 4 " באוקטובר 2005.
שלדות אוטובוסים שכוללות מנוע "אגד- אגודה שיתופית לתחבורה בישראל בע"מ 1351 .
חוק אוויר נקי, התשס"ח- 2008 נחקק ב- 2008 ונכנס לתוקףבינואר 2011 .
החוק הסדיר את הטיפול בגורמי זיהום האוויר השונים במסגרת חוקית אחת.
על פי החוק החדש, המשרד להגנת הסביבה הוא הגורם המוביל הן מבחינת האחריות והן מבחינת הסמכויות במניעת מפגעי זיהום אוויר.
מאחר שהביקורת הסתיימה באוגוסט 2010 , לא נבדק באגד יישום החוקהחדש.
להלן המועדים שנקבעו באירופה ליישום תקנים למניעת זיהום אוויר הנוגעים לאוטובוסים לעומת המועדים האחרונים שבהם התיר משרד התחבורה את רישומם של האוטובוסים העומדים בתקנים אלה בישראל.
יישום תקני "יורו" באירופה ובישראל .
יישום בישראל יישום באירופה .
06 יורו3 * דגם ממשיך .
* דגם ממשיך - דגמי אוטובוס שקיבלו אישור תקינה אירופי לפני 30.
על פי הדירקטיבה השנייה לא הותר לשווק דגמים אלו באירופה אחרי ספטמבר 2006 .
המדובר בדגמי אוטובוסים בתקן "יורו3 ", ולאחר מכן דגמי "יורו4.
אגד הזמינה באוגוסט 2006 'מיצרן א 170 שלדות להרכבת אוטובוסים שעמדו בתקן "יורו 3 ".
התברר כי אגד הזמינה שלדות של אוטובוסים עירוני ים והגיעה להסכם עם יצרן א' על אספקת שלדות של אוטובוסים בתקן "יורו 4 " בשנים 2008 - 2009.
בדצמבר 2010 אגד השיבה למשרד מבקר המדינה כי היא איננה פועלת בחלל ריק ותלויה ביצרני השלדות אשר לא תמיד יכולים לספק את הדגמים שאגד רוצה בהם במועדים שבהם היא מעוניינת לקבלם.
המשרד להגנת הסביבה ציין בתשובתו מדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי ".
התקיים תאום בין המשרד להגנת הסביבה לבין משרד התחבורה בנוגע לדרישות החובה כלפי אגד.
המשרד להגנת הסביבה העביר את דרישותיו במלואן לידיעת אנשי משרד התחבורה הרלוונטיים ועדכן אותם הן בכתב והן בע"פ לגבי הדרישות שנקבעו בצו ומועד יישומן".
אך לדברי המשרד להגנת הסביבה "משרד התחבורה בחר להתעלם מדרישה זו".
משרד התחבורה ציין בתשובתו מדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי "למשרד התחבורה הנחיות מפורטות מאוד לתקינת אוטובוסים שמקורן בדרישות התקינה האירופאית.
המש רד להגנת הסביבה, שהיה חלוק עם משרד התחבורה בנושא, פעל באופן חד צדדי והוציא צווים למפעילי התחבורה הציבורית ללא תאום עם משרד התחבורה".
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה ועל המשרד להגנת הסביבה לגבש עמדה אחידה ולאכוף על אגד ועל חברות תחבורה ציבוריות אחרות תקן זיהום אוויר לרכב ציבורי.
באוקטובר 2008 נכנס לתוקף באירופה תקן "יורו5 " לדגם חדש ועד אוקטובר 2009 ניתן היה לייצר ולמכור דגם ממשיך של "יורו 4 ".
אגף הרכב במשרד התחבורה פרסם הנחיה כללית שעל פיה "אגד- אגודה שיתופית לתחבורה בישראל בע"מ 1353 .
יותר יבוא שלדת אוטובוס בתנאי שמותקן בו מנוע העומד בתקני "יורו 4 " המוגדר כדגם ממשיך עד סוף ספטמבר 2009.
מועד כניסתו לתוקף של תקן "יורו 5 " היה ידוע לכל העוסקים בענף עוד בשנת 2000 .
, לפי הפרסום של הדירקטיבה האירופית יו"ר אגד פנה למשרד להגנת הסביבה באוגוסט 2008 והודיע שיצרני הרכב באירופה דיווחו לחברה שאין באפשרותם לספק אוטובוסים עירוניים שעומדים בתקן "יורו 5 " לפני אפריל 2009 .
בנובמבר 2008 אגד ביקשה מהמשרד להגנת הסביבה אישור לרכוש עד אוקטובר 2009 אוטובוסים העומדים בתקן "יורו4 ", כיוון שיצרן א' שממנה קונה אגד אוטובוסים עירוניים ומפרקיים לא ערוכה עדיין לאספקת אוטובוסים בתקן "יורו 5 ".
המשנה למנכ"ל המשרד להגנת הסביבה אישר לאגד בנובמבר 2008 .
את הבקשה מנתוני משרד התחבורה ביוני 2010 עולה, כי שיעור האוטובוסים באגד שפועלים בתקן זיהום אוויר "יורו 3 ," או ישן יותר, גבוה יחסית למפעילי אוטובוסים אחרים שרכשו את צי האוטובוסים שלהם בשנים האחרונות.
בדצמבר 2010 אגד הסבירה כי הסיבה לכך היא שחלק ניכר ממפעילי אוטובוסים אחרים הצטיידו באוטובוסים לאחר שתקן "יורו 4 " "ויורו5 " היו כבר בתוקף, ולא היו להם אוטובוסים בתקן "יורו 3 .
אגד רוכשת שִלְדות אוטובוסים מיצרנים בחו"ל ומייבאת אותן לאר ץ.
המרכב לשִלְדות אלה נבנה בארץ.
בהסכם עם חברות הרכבה ישראליות (להלן - חברה א' ב' ו-ג') נקבעים בין היתר הדגם והמספר של האוטובוסים שהוזמנו, מחיר מרכב האוטובוס, תנאי התשלום, תנאי האחריות, מועדי האספקה של האוטובוסים המוגמרים ותשלום קנס פיגורים על אי-עמידה במו עד האספקה.
כאשר אגד מייבאת דגם חדש של אוטובוס או שלדה בעלת מנוע "יורו" חדש, על חברת ההרכבה לתכנן מרכב מתאים על פי תכונות השלדה ועל פי דרישות אגד.
לפי נתוני אחת מחברות ההרכבה עלות פיתוח מרכב לדגם חדש של אוטובוס בשנת 2007 .
הייתה מליוני ש"ח בודדים באוקטובר 2005 החליטה קרן ההצטיידות כי בהמשך להליך תחרותי של רכישת אוטובוסים עירוניים "נמוכי כניסה" (" ow EntryL)"6 תבצע אגד ניסוי בחמישה דגמי אוטובוסים מוגמרים שהוחלט לרכוש אותם לשם כך.
בסוף אוקטובר 2005 ובמהלך שנת 2006 הזמינה אגד מיצרן ג' בעלות של 800,000 ש"ח שתי שלדות נמוכות רצפה: אחת שמנועה מתאים לתקן "יורו 3 " ואחת שמנועה מתאים לתקן "יורו4.
" אגד השיבה בדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי בתאריך הזמנת השלדה שעומדת בתקן "יורו 3 " עדיין לא היו ליצרן ג' שלדות שמתאימות לתקן "יורו4 ," והיא לא רצתה לעכב את הניסוי; אגד יצאה מנקודת הנחה, שנתמכה ע"י יצרן ג' שהשינויים שתידרש חברת הרכבה לעשות בשלדה שמתאימה לתקן "יורו 4 " יהיו מינוריים בהשוואה לשלדה שמתאימה לתקן "יורו 3".
" עוד ביולי 2006 פנה מנכ"ל חברת הרכבה א' למנהל דאז של אגף המשק באגד וציין כי מזה שמונה חודשים מפתחת החברה מרכב חדש שיתאים לתקן "יורו 3 " לשלדה "נמוכת כניסה", ובפיתוחו הושקעו 6,000 שעות עבודת מהנדסים, וכי לדעתו, הפיתוח יארך תשעה חודשים נוספים, זמן רב מן המתוכנן.
הוא ציין כי מאחר שהתקן הנדרש "כיום" הוא מנוע בתקן "יורו 4 ", נראה לו כי ההשקעה במנוע בתקן "יורו 3 " תרד לטמיון ולכן ביקש להעביר לאגד את השלדה "נמוכת הכניסה" .
הכניסה והחלק הקדמי של האוטובוס נמוכי רצפה, ובחלק האחורי יש מדרגה 1354 דוח שנתי61ב .
שמנועה בתקן "יורו 3 ".
בישיבת הנהלת קרן ההצטיידות שהתקיימה בספטמבר 2007 , שנה ושלושה חודשים לאחר פניית חברה א', הועלה הנושא לסדר היום ולא התקבלה החלטה.
"אגד- אגודה שיתופית לתחבורה בישראל בע"מ 1355 .
אגד השיבה בדצמבר 2010 למשרד למבקר המדינה כי עלויות הפיתוח של מרכבי האוטובוסים למיניהם שוקללו במחיר המקורי שנקבע עם יצרני המרכבים, וכי בשל רצונה לחסוך בעלויות קרן ההצטיידות אגד אינה מעוניינת להכיר בעלויות פיתוח נוספות, ובכלל זה עלויות פיתוח המרכבים של דגמי הניסוי.
משרד התחבורה ציין בתשובתו מדצמבר 2010 כי "ככל שמסכימים עם הביקורת בדיעבד יש לקחת בחשבון כי, תהליך פיתוח מרכבי האוטובוסים הינו תהליך שיש בו סיכונים טכנולוגיים וסיכוני לוח זמנים שבמקרה זה לא עלו יפה".
הביקורת העלתה כי עד אוגוסט 2010 , חמש שנים לאחר רכישתן של שתי השלדות "נמוכות כניסה", לא נבנה להן מרכב.
למרות נ יסיונותיה לא הצליחה אגד למכרן או להשתמש בחלקיהן כחלפים.
רכישת אוטובוסים על ידי אגד .
: קבלת הצעות מחיר בשנת 2002 סוכם בין אגד לממשלה, כי אגד תקיים הליך תחרותי לרכישת אוטובוסים מכספי קרן ההצטיידות.
נקבע כי בשלב הראשון אגד תפנה לחברות המייצרות שלדות אוטובוסים בבקשת הצעת מחיר ראשונית למפרט האוטובוסים.
אגד תבחן את המפרט של האוטובוסים, לאחר דירוג ההצעות בהתאם לעלויות ובהתאם לצפי חיי האוטובוס אצלה, היא תזמין משלוש החברות שהצעותיהן תהיינה הטובות ביותר אוטובוסים לניסוי.
לאחר ניתוח תוצאות הניסוי תישמר לאגד ה אופציה לנהל משא ומתן עם חברות אשר השיגו בניסוי תוצאות טובות.
ההערכה הכללית תחולק לשבע קבוצות ולכל קבוצה יינתן משקל.
מבדיקת רכישות משנת 2004 עולה כי אגד לא רשמה פרוטוקול בפתיחת ההצעות של נציגי יצרני שלדות האוטובוסים, ולכן אין נתונים על הפורום שבהם הן נפתחו.
גם הצוות שניהל משא ומתן עם המציעים לא רשם פרוטוקולים, ולפיכך אין אפשרות לדעת אם המשא ומתן עם המציעים, עד ההחלטה לבחור את יצרן השלדות, התנהל עם כל המציעים בהליך שוויוני ושקוף.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שאין באגד תיעוד של המשא ומתן עם המציעים לא ניתן לוודא כי בחירת יצרני השלדות משנת 2004 הייתה הוגנת, כי ניתנה לכל המתמודדים בכוח הזדמנות שווה וכי ההליך נוהל כך שתובטח לאגד תועלת כלכלית מרבית.
גם משרד התחבורה לא עמד על כך שאגד תתעד את המשא ומתן עם המציעים.
שינוי המשקל היחסי של מרכיב מחיר האוטובוס : ביולי 2007 הגישה יחידת תכנון ופיתוח באגף משאבי אנוש באגד (להלן - יחידת התכנון) דוח על "תמהיל הסוגים ומגוון האוטובוסים באגודה - הקיים והמומלץ", ובו הציעה כי לשם ביצוע הליך תחרותי תוקם באגד ועדה בין-אגפית לבחינת ההצעות שיתקבלו מיצרני השלדות ומיונן על מנת לגבש המל צה לגבי היצרנים שמהם תרכוש אגד את השלדות.
בדוח המליצה יחידת התכנון לשנות את משקל הקריטריון של עלות התפעול ל - 25% לעומת20% ב- 2002 .
בד בבד החליטה 1356 דוח שנתי61ב .
היחידה להקטין את משקל הקריטריון של עלות הרכש מ -20% ל-5% .
לשם השוואה, המשקל שניתן לעלות הרכש זהה למשקל שניתן לטי ב השירות של היבואן או להקמת תשתית תחזוקה.
"אגד- אגודה שיתופית לתחבורה בישראל בע"מ 1357 .
הביקורת העלתה כי הועדה לא רשמה בדיונים פרוטוקולים שמשקפים את מהלכם כפי שהיה עליה לעשות כגוף שמחויב לקיים הליכי בקרה נאותים.
מהנתונים שהגישה אגד למשרד מבקר המדינה עולה כי היא הגיעה למסקנה שמשקלו של מחיר רכישת אוט ובוס זניח לעומת העלויות האחרות, מאחר שהיא מייחסת רק %8 ממחיר הרכישה 7 של השלדה לקריטריון של עלות הרכש.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על משרד התחבורה לעמוד על הכללת מלוא המחיר של שלדת האוטובוס בשקלול ההוצאה הכוללת, בהליך בחירת היצרן שממנו תרכוש את השלדות.
רק ב- 2007 החליטה ועדת ההצטיידות של אגד כי בשנים שלאחר מכן היא תתקשר עם שתי חברות לכל סוג אוטובוס: עירוני ובין-עירוני.
בשנים 2003 -2009 רכשה אגד כמעט את כל האוטובוסים העירוניים מיצרן אחד בלבד: היא קנתה 745 אוטובוסים עירוניים ו-249 אוטובוסים עירונים מפרקיים מיצרן א', ורק שבעה אוטובוסים עירוניים מיצרן ב'.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 , טענה אגד כי על פי תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (הסדרת נגישות לשירותי תחבורה ציבורית), התשס"ג- 2003 (להלן- "תקנות ההנגשה"), שהותקנו מכוחו של חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח - 1998 (להלן- "חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות"), יש להנגיש לבעלי מוגבלות כל אוטובוס משנת ייצור 2002 ואילך שפועל בקו שירות עירוני אשר יש בו לפחות 35 מקומות ישיבה.
אגד הסבירה כי עד שנת 2009 היה יצרן א' היחיד שייצר שלדות של אוטובוס ים נמוכי רצפה 8 שעברו בהצלחה את הניסוי באגד והותקן להם מרכב בישראל.
יצרני המרכב בישראל לא ששו להיכנס לפיתוח מרכב של אוטובוס נמוך רצפה נוסף בארץ, שכן כל פיתוח של מרכב על שלדה חדשה עולה מיליוני ש"ח.
אגד עשתה מאמצים רבים לרכוש שִלְדה של אוטובוס עירוני נמוך רצפה מיצרן שאיננו יצרן א' אשר המרכב שלה ייבנה בישראל.
מאמצים, אשר לטענה נשאו פרי רק בשנת 2009 עם הסכמת חברה ג' לייצר מרכב לשלדה מתוצרת יצרן ב'.
ובמסגרת ההצטיידות לשנת 2010 הזמינה אגד55 שִלְדות של אוטובוסים עירוניים נמוכי רצפה מיצרן ב'.
לדעת משרד מבקר המדינה, רכישת אוטובוסים עירוניים במשך תקופה ארוכה רק מיצרן אחד, ללא הליך תחרותי מסודר, היא בגדר התנהלות לא תקינה.
בנסיבות אלה על אגד, על משרד התחבורה ועל משרד האוצר להסדיר ולעמוד על ביצוע של הליך תחרותי לרכישת אוטובוסים ולפקח על תהליכי התכנו ן, עבודת המטה וקבלת ההחלטות על מנת לוודא שההצטיידות באוטובוסים מתנהלת כנדרש.
הליך בחירת יצרני שלדה בשנים 2 0 0 2 -2 0 0 5 : בשנת 2002 סוכם בין אגד לממשלה, כי אגד תקיים הליך תחרותי לרכישת אוטובוסים .
7 השתתפות המדינה בקרן ההצטיידות היא92% .
8 הכניסה לאוטובוס נמוך רצפה היא בגובה המדרכה, וריצפת האוטובוס לאורכו בגובה אחיד.
נקבע כי בשלב הראשון אגד תפנה ליצרני שִלְד ות אוטובוסים בבקשת הצעת מחיר ראשונית; הפנייה תופץ בעיתונות המקצועית ולכל יצרני האוטובוסים בתקן האירופי ולאחר סינון יידרשו המתאימים להגיש הצעת מחיר הכוללת פירוט של מחירי החלפים, האחריות וכו'.
"אגד- אגודה שיתופית לתחבורה בישראל בע"מ 1359 .
ממכתב ששלח בפברואר 2003 , עובד בכיר מהמחלקה הכלכלית באגד (להלן - העובד הבכיר) אל מנהל פרויקטים ובקרה באגף תחבורה ציבורית שבמשרד התחבורה עולה, כי במקביל לפרסום בעיתונות בארץ שלח העובד הבכיר ליצרני שלדות בחו"ל שלהם נציגים בארץ בקשה לקבלת הצעות מחיר.
הביקורת העלתה כי אין באגד נוהל להצטיידות באוטובוסים עם פירוט הליך בחירת היצרן, קבלת הצעות מחיר וניהול משא ומתן עם סוכני יבוא ובוני מרכבים.
בעקבות הביקורת בדצמבר 2010 הודיע יו"ר אגד למשרד מבקר המדינה כי נתן הוראה לגורמים המוסמכים באגד לכתוב נוהלי עבודה בעניין ההצטיידות של אגד.
אגד הסבירה למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2007 היא פנתה לכ ל החברות האירופאיות אשר מיוצגות ע"י סוכנים בארץ כדי לקבל מהן הצעות מחיר לרכש שלדות אוטובוסים.
יצויין כי ברחבי העולם פועלות חברות נוספות לייצור אוטובוסים, אליהם אגד לא פנתה.
אגד השיבה בדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה שעל פי הוראות משרד התחבורה בנוגע לייבוא רכב, לא ניתן ליבא לישראל שלדת אוטובוס של יצרן שאין לו סוכן מקומי שעומד בכל הדרישות של משרד התחבורה, הכוללות בין היתר את אלה: מוסך מרכזי ומוסכי רשת, מחלקה טכנית, מחלקת שירות, מערכת לוגיסטית לאספקת חלפים, מערך תביעות אחריות וכיוצ"ב.
עוד הסבירה כי באירופה יש רק שישה יצרני שלדות לאוטובוסים אשר יש להם סוכנים בישראל, ואגד רכשה שלדות מחמישה מהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, פנייה רק למספר מצומצם של יצרני שלדות מאירופה אינה תקינה וראוי היה לפנות למספר גדול יותר של יצרנים.
על כן על משרד התחבורה, על משרד האוצר ועל אגד לפעול ל לא דיחוי להגדיל את מספר היצרנים שאליהם אגד יכולה לפנות.
אגד מפעילה שירות תחבורה לכל הציבור, כשרכש צי האוטובוסים שלה ממומן על ידי משרד האוצר (בסכום של כ -210 ,)מיליון ש"ח בכל שנה ולכן ראוי היה, לדעת משרד מבקר המדינה, כי משרד התחבורה יחיל על אגד במסגרת ההסכם עמה נורמות מסוימות מתחום המשפט הציבורי לרבות בתחום ההתקשרויות.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התחבורה כי נוכח היקף העסקאות בהן מדובר והעובדה שעיקר המימון מקורו בקופה הציבורית, וכדי לשמור על כללי בקרה נאותים וקפדניים, על המשרד לדרוש מאגד לפעול בנושא רכש אוטוב וסים לפי נורמות ציבוריות.
בכלל זה הליכי רכש תחרותיים ופומביים באופן הוגן שיבטיח שוויון הזדמנויות למתמודדים בכוח ואת מרב התועלת הכלכלית לאגד.
משרד מבקר המדינה העיר עוד למשרד התחבורה כי עליו להסדיר נושא זה ולחייב את אגד גם במסגרת הסכם הסובסידיה לפעול על פי נורמות ציבוריות אלה.
משרד התחבורה הודיע למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 כי המשרד הנחה את אגד כבר בשנת 2002 לקיים הליך תחרותי לרכישת אוטובוסים.
עם זאת נוכח משך הזמן שעבר מאז ולנוכח הערת מבקר המדינה הנחה המפקח על התעבורה את אגד להליך תחרותי מחודש שבו ייושמו הערות משרד מבקר המדינה.
המשרד 1360 דוח שנתי61ב .
הודיע כי יקיים מעקב צמוד אחר ההליכים שיתקיימו באגד כדי להבטיח כי הם ייערכו באופן הוגן, שוויוני, תוך הקפדה על כללי מינהל תקינים ובדרך שבה תהיה מרב התועלת הכלכלית לציבור.
"אגד- אגודה שיתופית לתחבורה בישראל בע"מ 1361 .
לפי תקנות חובת מכרזים, הוראות התכ"ם וכללי בקרה פנימיים נאותים, על מנת לנהל משא ומתן שוויוני יש לציין במסמכי הפנייה למציעים את הקריטריונים שעל פיהם תתקבל ההחלטה ואת המשקל של כל קריטריון.
כמו כן, יש להקפיד לתת הזדמנות הוגנת ושווה לכל מציע, ולרשום כל שלב במשא ומתן בפרוטוקול שישקף את תוכנו.
נוכח אופי העסקה והיקפה יכול היה משרד התחבורה להחיל על אגד, במסגרת ההסכם, נהלים ברוח זו.
מעבר לקביעה שלפיה יש לתת הזדמנות שווה והוגנת למשתתפים בו, היה על משרד התחבורה לדרוש מאגד לקבוע סדרים ונהלים ברורים בקשר לניהול המשא ומתן והגשת ההצעות.
כדי למנוע אפשרות להפרת סוד יות ההצעות ולשמור על תקינות ההליך היה צריך לקבוע שההצעות יוגשו במעטפות סגורות ולרשום פרוטוקול מלא במעמד פתיחתן.
ברכישות אוטובוסים מ - 2004 ועד מועד סיום הביקורת נמצא כי משרד התחבורה לא דרש מאגד לקיים כללים אלו ואגד לא ניהלה את שלבי קבלת ההצעות מהיצרנים ואת שלבי המשא ומתן לפי הכללים האמורים.
לא נקבעו נהלים למשא ומתן, לא נקבע סדר פתיחה מתועד של ההצעות, לא נרשם פרוטוקול במעמד פתיחתן, לא מונתה ועדה למשא ומתן באגד, ולא נרשם פרוטוקול לשלבים השונים למשא ומתן.
אגד פעלה בחוסר שקיפות בקבלת ההחלטות לרכישה.
עוד העלתה הבי קורת, כי משרד התחבורה לא פיקח על הליך רכישת האוטובוסים שקיימה אגד ולא עשה על כך ביקורת.
משרד התחבורה ציין בסיכום תשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 כי בכוונתו לקיים מיד בסמוך לפרסום הדוח הסופי דיון מקיף בממצאיו עם הנהלת אגד ולגבש מתווה פעולה אופרטיבי למ ניעת הישנות הליקויים.
בהסתמך על כל אלה יקבע המשרד עקרונות וכללים מנחים לרכישת האוטובוסים באופן ההולם את כללי המינהל התקין ובדרך שתבטיח לציבור את התועלת המרבית.
בספטמבר 2006 סוכם בין אגד ליצרן א' כי אגד תקבל מהיצרן ללא תמורה שלושה מנועים שעלותם כ - 500,000 ,ש"ח.
באגד אין מסמכים עם ההסבר לקבלתם ללא תמורה, והיא לא דיווחה על כך להנהלת קרן ההצטיידות.
אגד טענה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי האחריות של יצרני השלדה תקפה מספר שנים.
קורה לא פעם שמכלולים עיקריים (כגון מנוע, תיב ת הילוכים, סרן אחורי וכדומה), אשר אמורים להחזיק מעמד לאורך מאות אלפי ק"מ, כושלים במהלך תקופת האחריות ולכן מושבתים אוטובוסים תקופות ארוכות.
על פי תנאי האחריות, על יצרן השלדה לשלם לאגד פיצוי בגין ימי ההשבתה של האוטובוס.
על מנת לצמצם את סיכונו לתביעות בגין אחריותו במקרים מעין אלה, היצרן נוהג להעניק לאגד מספר מכלולים עיקריים לסבב תפעולי כדי שתימנע השבתה מיותרת של האוטובוסים.
לטענת אגד אין לכך כל נגיעה לקרן ההצטיידות.
"אגד- אגודה שיתופית לתחבורה בישראל בע"מ 1363 .
08 חתמה אגד על הסכם עם יצרן א' לרכישת 140 שלדות לאוטובוסים עירוניים, אוטובוסים שרכי שתם מומנה מקרן ההצטיידות והמיועדים להסעת הציבור ולא לתיירות.
במכתב לוואי להסכם, שלא צוין בו תאריך, התחייב היצרן לספק לאגד בנוסף, ללא תמורה אוטובוס תיירים דו-קומתי מוגמר עם מנוע העומד בתקן "יורו 4" , שערכו לפי מסמכיה של אגד 350,000 אירו (כ-1.
)מיליון ש"ח אגד לא דיווחה להנהלת קרן ההצטיידות כי על פי התוספת להסכם הרכישה ניתנו לה ללא תשלום האוטובוס הדו-קומתי, ששוויו כאמור כ -1.
9 מיליון ש"ח, ושלושה מנועי אוטובוס ללא תשלום ששוויים כ - 500,000 ש"ח.
סכום זה לא הופחת מסכום השתתפות המדי נה בהצטיידות אגד.