HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המשרד הפגין אפוא התנהלות פסיבית, שאינה עולה בקנה אחד עם ייעודו.
50 אגף זה מספק שירותי הדרכה וליווי מקצועילחקלאים במגוון נושאים.
המשרד להגנת הסביבה 507 .
על פי נתוני מדינות ארגון ה- OECD , בשנים 1990 -2004 חל במדינות אלה קיטון של 19% בשימוש בדשנים המכילים זרחן וכן חל קיטון של4% בשימוש בדשנים המכילים חנקן.
נתון חשוב נוסף שמפרסמות מדינות הארגון הוא מאזן הנוטריאנטים51 הארצי- משקל התשומות של נוטריאנטי ם ליחידת שטח לשנה לעומת התפוקות.
כך אפשר לעקוב אחר מגמות שמשמעותן לחץ על הסביבה או הפחתתו וכן להשוות בין ערכים אלה במדינות הארגון, לחשב את יעילות השימוש (היחס בין התשומות לתפוקות) וכו'.
מפרסומי ארגון ה - OECD ,עולה כי בלגיה פינלנד, יוון, גרמניה, לוקסמבורג ותורכיה שיפרו את יעילות השימוש בחנקות.
כמו בתחום ההדברה, לא נמצא כי משרד החקלאות קבע מדדים ואבני דרך להפחתת השימוש בדשנים, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה מ- 2003 על אימוץ מדיניות של פיתוח בר-קיימא.
אולם שלא כמו בתחום ההדברה, מדי שנה בשנה מפרסמת הלמ"ס את כמות הדשנים ששווקו.
הועלה כי מ- 1988 עד 2008 חלה ירידה בכמות הדשנים החנקניים (כ -12% ) והאשלגניים (כ-16% ) ששווקו וכי בין העשור הקודם לעשור הנוכחי חלה ירידה ניכרת (כ -55% ) בשיווק הדשנים הזרחניים.
אפשר לתלות את מגמת הירידה הכללית בצמצום המתמשך בשטח המעובד בישראל, בהפנמת מח קרים בידי החקלאים, בשימוש בטכנולוגיות חדשות ובהכשרות שיוזם משרד החקלאות.
מנגד, השיפור באיכות מי הקולחים המשמשים להשקיה בחקלאות גרע מכמות המינרלים שהיו בהם בעבר וחייב להגדיל את השימוש בדישון.
על כן, שיווק הדשנים מאופיין בתנודתיות, ובשנים 2009 -2010 חלה ירידה גדולה נוספת בכמות הדשנים המשווקים משלוש הקטגוריות, אך מוקדם לקבוע אם מדובר בתוצאה של עליית מחירים שהייתה בשנים אלה או שהסיבות לכך אחרות.
בינואר 1998 פנה מנהל האגף לאגרואקולוגיה במשרד לפקחי רט"ג בבקשה לאסוף נתונים ולמדוד את ריכוזי הניטרטים לצורך הכנת תמונת מצב ארצית.
עוד הטיל עליהם מנהל האגף לאתר את החממות אשר מהן ניגרות כמויות ניכרות של מי נקז המכילים דשנים.
יצוין כי בהסכמים המתחדשים בין המשרד ובין רט"ג בנושא הניטור והפיקוח במרחב החקלאי אין דרישה לפיקוח בנושא הדישון, ונכלל בהם רק סעיף כללי שעניינו העסקת פקחי היחידה ב"מטלות ניטור/פיקוח נוספות בתחום".
חומרי ההזנה של הצומח, בעיקר חנקן וזרחן 508 דוח שנתי62 .
עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2011 , לא יושמה פניית מנהל אגף אגרואקולוגיה והמשרד אינו מקיים פיקוח בנושא השימוש בדישון.
גם האגף לחומרים מסוכנים במשרד עוקב רק באופן חלקי אחר האחסון והשיווק של הדשנים, אשר חלקם מסוכנים ורעילים כחומרי ההדברה.
משרד החקלאות הסביר כי מצד אחד ניכרת ירידה ממושכת בשימוש בדשנים בחקלאות ומצד אחר הייצור החקלאי גדל בהתמדה.
לדבריו, מגמות אלה מתקיימות ללא חקיקה, בקרה ואכיפה בתחום הדישון, והן נובעות מהטמעת תוצאות של מחקר ופיתוח ומל יווי החקלאים באמצעות הדרכה חקלאית -ציבורית.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי קביעת כללים ואכיפתם מיועדות להתמודדות עם חקלאים שאינם נוהגים על פי ההדרכה החקלאית ועלולים להגדיל את זיהום מי התהום.
במשק החי בישראל יש מאות אלפי פרות, מיליוני תרנגולות ועשרות אלפי ראשי צאן וחזירים.
ההפרשות הנוצרות במשק החי נאמדות בכמיליון טון של זבל אורגני יבש (מפרש ראשי הבקר ומלשלשת העופות) בשנה.
זבל משק החי המשמש לדישון מכיל את יסודות ההזנה החיוניים לצמח, והוא מפוזר באלפי דונמים של מרעה וגידולי שדה אחת לשנתיים עד חמש שנים, על פי סוג הגידול.
עלות השימוש בזבל הגולמי זולה מהחלופות של דשן כימי וקומפוסט.
עם זאת זבל זה מכיל תוצרים אורגניים ואנאורגניים וכן זרעי עשבים, חיידקים, פטריות וטפילים, וכל אלה עלולים לפגוע בחי, בצומח ובסביבה.
במהלך הביקורת עלה כי פיזור הזבל הגולמי שכיח במועצות אזוריות רבות.
בעשור האחרון התגלעה בעניין זה מחלוקת בין-משרדית 52 : משרד הבריאות בחן את עמדתו בנושא במשך שנים אך לא גיבש עמדה.
אגף אגרואקולוגיה שלל את השימוש בזבל גולמי לדישון, וב- 2009 פרסם מנהל האגף חוות דעת מומחה השוללת את פיזור הזבלהגולמי.
לדבריו, מדי שנה בשנה מדווחת המחלקה לאפידמיולוגיה במשרד הבריאות על כ- 6,000 מקרי תחלואה מחיידקים, וסביר להניח שכמה מהם קשורים למשק החי53 .
לחוות דעת זו הצטרף המדען הראשי דאז במשרד לעומת זאת, ב- 2008 בחן צוות של כלכלנים ואנשי מקצוע במשרד החקלאות את נושא השימוש בזבל הגולמי ומצא כי פינויו במישרין לשדות, ללא טיפול וללא הובלה למתקני קצה אזוריים, זול ומועיל לסביבה משום שהוא משחרר למי התהום פחות חנקות מהדשן הכימי ותורם למארג החומר האורגני בקרקע, לפריונה ולעמידותה בפני סחף.
בספטמבר 2011 , מועד סיום הביקורת, שינה משרד .
52 ,בעניין המחלוקת בין משרדי הממשלה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 61ב ( 2011 ,) בפרק "הטיפול במחלוקות בין-משרדיות מתמשכות ", עמ' 3.
53 בהפרשות של כל סוגי חיות המשק החקלאי נמצאים גורמי מחלות הפוגעיםבאדם, כגון חיידקי קולי, סלמונלה וליסטריה, וירוסים שונים ותרכובות מסוכנות שחלקן מסרטנות.
המשרד להגנת הסביבה 509 .
החקלאות את עמדתו, ושירות הדרכה ומקצוע פרסם, על דעת מנהל אגף אגרואקולוגיה במשרד, מסמך הנחיות לפיזור זבל בקר ולולים ובו קבע כי אין לפזר זבל במצב גולמי אלא לאחר שעבר טיפול מסוים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרדים הנוגעים בדבר להגדיר את איכות הטיפול המי נימלי בזבל הגולמי, לקבוע את התאמת איכויות הטיפול השונות לגידולים ולגבש אמצעים לאכיפת המדיניות החדשה.
תכנון הטיפול בפסולת חקלאית .
,נזקי הפסולת הנוצרת במהלך הפעילות החקלאית הם רבים.
כך, למשל שרפת גזם חקלאי עלולה לגרום לשרפות, לזיהום אוויר ולמחלות נשימה; השלכת פגרים של בעלי חיים בשטחים הפתוחים או הטמנתם שלא על פי הכללים גורמות לזיהום מי תהום ולמשיכת טורפים המזיקים לחקלאות; פיזור שפכים של בתי בד בסביבה גורם לזיהום חמור של מים עיליים ומי תהום ופוגע בפעולתם של מכוני טיהור שפכים.
ב- 1999 אמד אגף אגרואקולוגיה את הכמות השנתית של הפסולת החקלאית בכ-1.
מיליון טון יצוין כי משרד החקלאות נקט צעדים לשיפור התברואה במרחב החקלאי ולצמצום הפסולת החקלאית.
צעדים אלו נעשו בעקבות השלמת הרפורמה ברפתות החלב לפני כארבע שנים54, המחייבת מתן פתרונות לשפכי הרפתות ולבוצה הנוצרת בהן; תכנון של רפורמה בלולים (להטלה) בהווה, אשר גם לה יהיו השפעות חיוביות על הסביבה; וקידום רפורמה בענף המדגה, אשר אמורה, בין היתר, לצמצם את נזקי הזרמת פלט בריכות הדגים לסביבה.
שמירת בריאות הציבור היא מן הנושאים העומדים בראש דאגותיה של הרשות המקומית.
האחריות לטיפול בפסולת מוטלת על המועצות האזוריות מכוח צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי"ח- 1958 , שבו נקבע כי בסמכות המועצה לקבוע סדרים, להטיל איסורים והגבלות ולחייב תושבים לנקוט אמצעים להבטחת בריאות הציבור, ולמנוע את הופעתם והתפשטותם של מחלות ונגעים, לרבות מחלות ונגעים של בעלי חיים וצמחים.
כן מוסמכת המועצה האזורית לסלק מפגעים, למנוע תקלות ולהסדיר כל עניין חקלאי שהוא לטובת כלל החקלאים במועצה.
מכאן שעל כל מועצה אזורית ליצור את התנאים והכלים לטיפול בפסולת - .
54 הרפורמה ברפת נועדה לטפל בבעיות איכות סביבה הנובעות מפעילות הרפתות (כדוגמת זיהום הקרקע ומי התהום) ולעודד הפנמה של יתרונות לגודל.
כך גם הרפורמה המתוכננת בענף הלול.
אם בעצמה ואם באמצעות הוועדים המקומיים או התושבים.
למשל, לבנות מרכזים לפינוי פסולת חקלאית ולתת פתרונות לטיפול בה55 .
בפועל מועצות אזוריות מטפלות בפסולת הביתית והתעשייתית ומפנות אותה לאתרים מורשים, אולם הן כמעט אינן עוסקות בפינוי הפסולת החקלאית, והיא נשארת בשטח ללא טיפול.
התנהלות זו הפכה לנורמה במרחב החקלאי 56.
לפיכך החקלאים נוקטים פתרונות אד -הוק, בהם פתרונות שאינם חוקיים, כגון הטמנת פגרי עופות בשטחים הפתוחים, שרפת הפסולת והשלכת יריעות פלסטיק בסביבה.
אתר פירטי לפסולת פלסטיק ולגזם ליד מושב בנגב הצפוני (צולם בידי פקחי רט"ג בדצמבר 2010) .
55 ,)חוץ מפסולת המוגדרת כחומרים מסוכנים (למשל, אריזות של חומרי הדברה המטופלת על פי התקנות המתאימות.
ראו, למשל, בתכניות האב של המועצות האזוריות מרחבים, חבל מודיעין וגלבוע המשרד להגנת הסביבה 511 .
תכניות אב לטיפול בפסולת החקלאית .
מ- 1996 ואילך יוזם אגף אגרואקולוגיה בשיתוף המועצות האזוריות הכנה של תכניות אב לטיפול ולמחזור של הפסולת החקלאית בתחומן, אשר יישומן יכול לקרב את פתרון בעיית התברואה במרחב החקלאי.
בדרך כלל המשרד והמועצה האזורית מממנים במידה שווה את התכנון, שעלותו נעה בין 50,000 ל- 100,000 ש"ח לתכנית.
המשרד משתתף גם במימון כמה מהפתרונות המוצעים בתכניות אלה.
יצוין כי בשנתיים האחרונות משרד החקלאות החל להשתתף במימון יישומן של תכניות האב בחלקים שווים עם המשרד להגנת הסביבה.
בישראל יש54 מועצות אזוריות ו-34 מהן נחשבות למועצות פעילות בתחום החקלאות המייצרות פסולת חקלאית.
על פי נתוני המשרד ממרץ 2011 , הסתיים תכנונן של 25 .
תכניות אב למועצות אזוריות ועוד שש תכניות ליישובים עירוניים אולם שמונה מ -25 ,תכניות האב לא בוצעו 13 תכניות בוצעו באופן חלקי, ועוד ארבע תכניות הוגדרו "בבי צוע".
בבדיקה פרטנית במחוז הדרום של המשרד התברר כי המשרד ומועצות אזוריות מכינים מחדש תכניות אב לכמה מן המועצות האזוריות שתכניות האב שלהן לא מומשו.
הועלה כי הסיבות לכך שמועצות אזוריות לא יישמו את תכניות האב, אף שהשתתפו במימון הכנתן ואימצו אותן, הן: היעדר יכולת לממן את ההוצאה החד - פעמית לבניית המתקנים (כגון מרכזי פסולת ומתקני קומפוסטציה); חשש מהיעדר יכולת לממן בעתיד את הוצאות התפעול השנתיות; ושינוי החלטות של ראשי רשויות ושל ועדי יישובים לאחר שהתכניות כבר אומצו.
כך, לדוגמה, המועצה האזורית מרחבים - ששטחה כ- 600,000 דונם, אוכלוסייתה דלילה, ואין בתחומה שימושי קרקע המניבים ארנונה גבוהה כשטחי תעשייה - אינה יכולה לממן בכוחות עצמה את הפתרונות לבעיית השלכת הפסולת בתחומה בידי תושביה ובידי אחרים.
הפתרון של פריסת מרכזים לאיסוף פסולת חקלאית אינו ישים במועצה זו משום שבין היתר מדובר בחקלאים אשר שולי הרווח שלהם קטנים ואין ביכולתם לעמוד בהוצאות הכרוכות בשינוע הפסולת מהשדות למרכזים כאלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לשמירת השטחים הפתוחים והתברואה במועצות אזוריות דלילות אוכלוסין, בעיקר בפריפריה, על השלטון המרכזי לשקול להעמיק את השתתפות ו במימון הפתרונות לטיפול בפסולת החקלאית.
המשרד הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2012 בכוונתו להגדיל את הסיוע הניתן כיום (בעיקר לרכישת מרסקות גזם) בעוד כמיליון ש"ח מתקציבי הקרן לשמירת הניקיון57.
, בכפוף לאישור הנהלת הקרן 3.
מבדיקה פרטנית של תכניות אב א חדות ב - 2011 עלה כי בכמה מהן לא חושבה עלות התפעול השנתית של המתקנים, לא צורפו להן תכניות פיזיות .
57 הקרן לשמירת הניקיון הוקמה מכוח חוק שמירת הנקיון, התשמ"ד - 1984 , במטרה לרכז אמצעים כספיים לשמירת ניקיון הסביבה, למניעת השלכת פסולת, לטיפול בפסולת ולמחזורה.
המפרטות את מיקום המתקנים וכן לא הוצגו בהן לוחות זמנים לביצוע.
כמה מהתכניות מייצגות את תפיסת אגף אגרואקולוגיה שלפיה תכנית האב היא פרוגרמה ולא תכנית פיתוח לביצוע.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לבחון אם מוטב להמיר את התפיסה הנוכחית של תכניות אב כמתווה פרוגרמתי בתפיסה שלפיה יש להכין תכניות פיתוח שבהן מצוינים מיקום מדויק של המתקנים המתחייבים, עלות בנייתם ותפעולם ולוחות הזמנים לביצועם, וזאת לאחר שבשלב התכנון נבדקו המתקנים מכל ההיבטים ואותרו על דעת הוועדים של היישובים החקלאיים הנוגעים בדבר.
המשרד עוסק בתכניות אב לטיפול בפסולת החקלאית כבר מ - 1996 אולם מהאמור לעיל עולה כי הוא לא הצליח לקדמן במידה ניכרת ועד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2011 , הן בוצעו באופן חלקי בלבד.
לנוכח אי-הצלחת המשרד בקידום יישומן של תכניות האב, היה ראוי כי הוא יבדוק את הסיבות לכך.
על פי חישובי משרד מבקר המדינה, המשרד הוציא לפחות 850,000 ש"ח להכנת תכניות האב (סכום זה אינו כולל תכנון חוזר בכמה מן המועצות).
אף על פי כן אין בידי המשרד נתונים בדוקים ומובהקים לגבי הסיבות לאי -מימושה של יזמתו לשם קבלת החלטה בעניין אופי מעורבותו בהמשך.
זאת ועוד, במאי 2011 הציע מנהל אגף אגרואקולוגיה להנהלת המשרד לשכור - בעלות של 50,000 ש"ח לכל היותר- שירותים של יועץ חיצוני אשר יבחן את נושא היישום בכל מועצה אזורית שיש לה תכנית אב, אך הנהלת המשרד לא נענתה להצעתו ולא הופקו לקחים בעניין אי - מימוש תכניות האב.
אחד מחמשת היעדים החשובים שהגדיר המשרד לעצמו בתכניות העבודה השנתיות שלו בשנים 2009 -2011 הוא הסבת הפסולת למשאב.
במקרה של הפסולת החקלאית אפשר ליצור מחלק ניכר ממנה משאב כלכלי: מרבית הפסולת היא אורגנית, ואפשר למחזר אותה כקומפוסט המשמש לדישון או להפקת ביוגז; את הגזם אפשר לרסק ולפזר במטעים לשמירת רטיבות הקרקע; בשאריות צמחים אפשר להשתמש להאבסת בקר וצאן; ואפשר למחזר פסולת פלסטיק ופסולת מתכת.
בפסולת החקלאית יש אפוא פוטנציאל מובהק להשגת יעד זה, ואי-ביצוען של תכניות האב לטיפול בפסולת ולמחזורה בידי מועצות אזוריות, בסיוע של המשרד ומשרד החקלאות, גורם לאי-ניצול של משאב מלבד הפגיעה בתנאים התברואיים בשטחים החקלאיים.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי מנכ"לי משרדי החקלאות והגנת הסביבה סיכמו ביולי 2011 שיוכן מתווה ליישום הלכה למעשה של תכניות האב לטיפול בפסולת החקלאית ולשם כך הוקם צוות משותף מאגף אגרואקולוגיה וממשרד החקלאות.
המשרד להגנת הסביבה 513 .
תרומת המשרדים לשמירת הסביבה החקלאית .
בעולם אפשר למצוא שילוב של תפקידים חקלאיים וסביבתיים במשרד ממשלתי אחד (בהולנד) וכן הפנמה ש ל מטרות סביבתיות מרכזיות במשרדי חקלאות (למשל, בקנדה, בבריטניה ובאוסטרליה).
כך, למשל, למשרד החקלאות הקנדי יש מחויבות לשימור המגוון הביולוגי, להפחתת פליטת גזי חממה ולעריכת מחקרים על השפעת החקלאות על הסביבה; ובאוסטרליה עוסק משרד החקלאות גם בייעור, בשינויי האקלים, בניהול משאבי טבע ובמינים פולשים 58 .
בישראל המשרד להגנת הסביבה מייצג את האינטרס הסביבתי במערכת הממשלתית, והאגף לאגרואקולוגיה משמש חוליה מקשרת בין המשרד ובין משרד החקלאות ופועל להטמעת הראייה הסביבתית בענף החקלאות.
בעת האחרונה חל שינוי במשרד החקלאות ועם פרסום התכנית האסטרטגית לפיתוח בר -קיימא ב - 2010 הוא קיבל עליו מחויבות לנושאים סביבתיים.
מעת הקמתו בשנת 1989 עוסק המשרד להגנת הסביבה בעיקר בהתוויית מדיניות בתחום הסביבה ובקידום חקיקה ותקינה בתחום זה.
דהיינו, למשרד יש תפקיד של מאסדר, והוא כמעט אינו עוסק בביצ וע.
כאמור לעיל, ב - 1992 הקים המשרד את אגף אגרואקולוגיה, אשר תכליתו לטפל בהגנת הסביבה במרחב החקלאי.
על פי הצעת התקציב של המשרד לשנת 2011 , האגף אמור לטפל בהסדרות של סוגיית פגרי בעלי חיים, הפסולת החקלאית, הזבל ממשק החי והגזם ולעסוק ברפורמה בענפי הלול, הרפת והחזיריות, בהוראות לצמצום זיהום מקורות המים, בהסדרת מפטמות הבקר לבשר, בקידום התקנות לגבי זבל גולמי ודישון ובמניעת זיהום סביבת הכינרת.
דא עקא שריבוי התפקידים המסדירים אינו עולה בקנה אחד עם היקף כוח האדם והתקציבים המאפיינים את האגף ממועד הקמתו ועד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2011 ,: במטה המשרד פועל רק איש מקצוע אחד מנהל האגף, המסתייע בעובדת אחת לעניין פרויקטים ותקציבים; במרבית שנות קיומו של האגף הועסקו נציגיו במחוזות במשרה חלקית בלבד; בשנת 2011 היה תקציב האגף 870,000 ש"ח ועוד4 מיליון ש"ח שיועדו להעברה למשרד החקלא ות לרכישת מכלים לכילוי פגרי עופות, ותקציב האגף המאושר לשנת 2012 עומד על 224,000 ש"ח, כרבע מתקציב השנה הקודמת.
כאמור לעיל, אף שתפקידו העיקרי של המשרד הוא אסדרה, התקנת תקנות חשובות אורכת זמן רב, והאכיפה על ידו במרחב החקלאי דלה.
משרד החקלאות קבע לעצמו בתכניתו האסטרטגית לפיתוח בר -קיימא משנת 2010 שלוש מטרות-על: ייצור מזון, פריסת ההתיישבות ועידוד חקלאות התורמת לסביבה ובעלת תועלות אקולוגיות.
בשנים האחרונות מתמקד משרד החקלאות בהשגת המטרה השלישית.
האסטרטגיה לפיתוח בר -קיימא נועדה לתרגם את מטרת-העל ליעדים בני -ביצוע.
התכנית האסטרטגית כוללת, בין היתר, נושאים סביבתיים חדשים למשרד החקלאות, כגון קביעת מקומות שבהם יועדפו אינטרסים .
58 ,משרד החקלאותאסטרטגיה לפיתוח בר -קיימא במשרד החקלאות ופיתוח הכפר ( 2010.
סביבתיים על אינטרסים כלכליים אגב בחינת האפשרות לפצות חקלאים על כך וכן שימור המגוון הביולוגי בשטחים חקלאיים באמצעות מחקר ותמיכות כלכליות.
משרד ה חקלאות תומך תמיכה כספית בשמירת השטחים הפתוחים באמצעות פיתוח שטחי מרעה; בביטוח ההכנסה מגידולי בעל; בעידוד ניצול מי קולחין ומים מליחים; בעיבוד משמר קרקע; בהפחתת השימוש בחומרי הדברה; ובהתאמת ממשקי הייצור בענפי החי לדרישות הסביבה.
נוסף על כך, הוא מייעד מענקי השקעות לנושאים של חקלאות מקיימת.
כך, לדוגמה, בתקציב לשנת 2011 נכללים מענקים לרפורמה ברפת בסך 9.
9 מיליון ש"ח, מענקים לרפורמה בענף ביצי המאכל בסך 25.
3 מיליון ש"ח, מענקים לשימור הקרקע בסך 0.
9 מיליון ש"ח ומענקים להגנת הסביבה בסך 6.
מיליון ש"ח לנוכח פערי התקציב הניכרים בין המשרדים, גודל המנגנונים שלהם, פערי הניסיון הביצועי ביניהם, ומממצאי הביקורת עולה כי משרד החקלאות הוא "השחקן הראשי" בהגנת הסביבה במרחב הכפרי.
אולם על אף התמורה המתרחשת בו בשנים האחרונות, יש לתת את הדעת על הערת ארגון ה- .
OECD - אשר גובתה בידי מנה לי אגפים במשרד החקלאות והובאה בתכנית האסטרטגית שלו - כי הוא מגונן מדי על החקלאים וסבור שתפקידו הוא לסייע להם, ולכן אינו אוכף את העקרונות של "המזהם משלם" ו"המשתמש משלם" כמתחייב ממדיניות של פיתוח בר -קיימא.
כמו כן התמיכות הכספיות של המשרד בחקלאות אינן מותנות בהפחתת הסיכונים לסביבה.
אחת החולשות המובהקות בתחום ההדברה בישראל היא היעדר איסוף שיטתי של נתונים וניתוחם לשם גיבוש מדיניות בידי מקבלי ההחלטות.
כמו כן המשרד אינו עושה ניטור שאפשר ללמוד ממנו על יעילות ההדברה ועל הימצאות שרידי הרעלים באוויר ובקרקע.
ל דעת משרד מבקר המדינה, יצירת בסיס נתונים היא מן הכלים החיוניים ביותר לניהול תחום ההדברה ויש לקדמה לאלתר.
על משרדי החקלאות והגנת הסביבה לפעול להכנתם של סקרים שנתיים בנושא השימוש בתכשירי הדברה בידי הלמ"ס.
כמו כן על משרד החקלאות, המאשר את רישוים של 85% מתכשירי ההדברה שבשימוש, לקבוע יעדים כמותיים ואבני דרך לשם עמידה בהחלטת ממשלה מ- 2003 .
על הפחתת השימוש בהם המשרד להגנת הסביבה 515 .
חומרי ההדברה הם רעלים, ואלפי חקלאים המשתמשים בהם בתדירות גבוהה בכמויות גדולות עושים זאת ללא היתרי רעלים או הכשרות והסמכות כלשהן, והם יכולים לרכוש אותם, לאחסנם ולהשתמש בהם ללא ידע כלשהו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לשקול אפשרות לצמצם את הפטורים הקבועים בתקנות כדי לחייב יותר חקלאים בהיתרי רעלים, או לחלופין על משרד החקלאות לשקול להתנות - בהדרגה, במשך שנים אחדות - את עיסוקו של חקלאי ברכישת חומרי הדברה, בהובלתם, בשיווקם, באחסונם ובפיזורם בשטח בהכשרה, בחובת הסמכה וברישוי, ולגבש קורסים מובנים וייעודיים למטרה זו כדי שחקלאים לא מיומנים לא יעסקו עוד בהדברה.
ממשק ההדברה מחייב ניהול סיכונים, אסדרה קפדנית וניטור ופיקוח מוגברים, ומהממצאים עולה כי הדבר לא נעשה במידה מספקת.
בהיעדר פיקוח מתרחשים כשלים בתחום ההדברה ולא מתאפשרת אכיפה סדירה.
יש לשקול איגום משאבים של משרדי החקלאות, הגנת הסביבה, הבריאות והתמ"ת לשם הגדלת מצבת הפקחים וריבוי האמצעים העומדים לרשותם וההסמכות לביצוע האכיפה.
אשר לניטור שאריות חומרי ההדברה בתוצרת החקלאי ת בידי משרדי החקלאות והבריאות - עליהם לנהוג בשקיפות ולפרסם בתיאום ובסדירות את תוצאות הבדיקות, בייחוד בכל הנוגע לצמחי התבלין, המאופיינים בחריגות גבוהות במשך שנים, כדי שהציבור יוכל לקבל החלטות צרכניות מושכלות בעניין זה.
עד תיקון המצב בצמחי התבלין על משרד החקלאות לייחד מאמץ להכשרת החקלאים המגדלים אותם לשימוש מדוד בריסוסים ולאכיפה מוגברת כדי לצמצם את החריגות.
בסוגיית הממשק מגורים -הדברה יש לשקול את האפשרות לקבל ההחלטות המסדירות את הנושא, בין היתר, על פי שני עיקרים: (א) שמירת בריאות הציבור; (ב) עקרון הזהירות המונעת, קרי - אם מדיניות או פעולות עלולות להזיק באופן חמור או בלתי הפיך, ובהיעדר מידע מדעי הקובע כי לא יתרחש נזק יש להימנע ככל האפשר מן הפעולות הללו.
הצעות רבות הועלו ליישוב קונפליקט זה.
על משרדי החקלאות והגנת הסביבה לבחון את הפתרונות ולפעול בהקדם ליישומם של אלה שיימצאו מיטביים.
בתחום הדישון על המשרד להגנת הסביבה להחיש את התקנת התקנות שהציע לפני שמונה שנים, על דעת משרד החקלאות, כדי שאפשר יהיה לבצע פיקוח ואכיפה, שאינם נעשים כיום, ולצמצם את הנזקים לסביבה, בייחוד למי התהום.
על המשרד להגנת הסביבה לבחון את החסמים שבעטיים לא בוצעו במלואן תכניות האב לטיפול בפסולת החקלאית, אשר הוא השתתף במימונן ובהכנתן.
על השלטון המרכזי לשקול להעמיק את השתתפותו במימון המתקנים לטיפול בפסולת החקלאית במועצות אזוריות דלילות אוכלוסין ומעוטות הכנסות, בייחוד בפריפריה, עקב חוסר יכולתן לממן בעצמן מתקנים אלה.
ההדברה, הדישון והמצב התברואי במרחבים החקלאיים קשורים לבריאות הציבור.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לשקול להרחיב את טיפולו בנושאים אלה, ובייחוד בהדברה: להגדיל את מספר הדגימות של התוצרת החקלאית לאיתור שאריות של חומרי הדברה, להגביר את מעורבותו ולתת ביטוי רב יותר לעמדותיו בדבר הפיקוח על פעולות ההדברה, בייחוד בסוגיה של הריסוס סמוך לבתי מגורים, וכן לקדם מחקרים על השפעת חומרי ההדברה לטווח הקצר והארוך.
משנות התשעים של המאה העשרים פעלו המדינות החברות בארגון ה- .
OECD ומדינות האיחוד האירופי לקיד ום של פיתוח בר -קיימא, לרבות בחקלאות.
מדינת ישראל מחויבת לפיתוח בר -קיימא, על פי החלטת ממשלה, משנת 2003 ואילך.
ממצאי דוח זה מלמדים כי גם בישראל חלה התקדמות בכל הנוגע לממשק חקלאות -סביבה בזכות מאמציהם של משרדי החקלאות והגנת הסביבה.
אולם מהשוואה לארצות המתקדמות בעולם עולה כי ישראל עדיין מפגרת בעניין זה, בין היתר, בגין חולשתו של המשרד להגנת הסביבה כמאסדר בנושאים המרכזיים: הדברה, דישון וטיפול בפסולת החקלאית.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לממש את תפקידו, על המשרד להגנת הסביבה, שהוא המייצג העיקרי של האינטרס הסביבתי במע רכת השלטון, לפעול להוספת משאבים לאגף אגרואקולוגיה, לקדם התקנת תקנות חיוניות ולהגביר את האכיפה במרחב החקלאי.
שינוי כזה יוכל להביא לידי הטמעה רבה יותר של השיקולים הסביבתיים בחקלאות.
על פי דוח ה - OECD13 על ישראל, שפורסם לקראת קבלתה של ישראל לארגון בשנת 2010 , שיעור העוני במדינת ישראל הוא הגבוה ביותר מכל מדינות הארגון, בעיקר בקרב האוכלוסייה הצעירה.
עובדה זו נובעת משיעור ההשתתפות הנמוך .
13 ארגון בין-לאומי של המדינות המפותחות לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1043 .
של אזרחים בכוח העבודה בישראל בהשוואה ליתר מדינות ה- OECD .
הדוח ציין כי שני המגזרים הבולטים בשיעור העוני הגבוה בהם ובשיעור ההשתתפות הנמוך בכוח העבודה בישראל הם המגזר החרדי והמגזר הערבי, וקבע כי הדבר מאיים על התפתחות הכלכלה הישראלית.
הדוח המליץ כי ישראל תנקוט צעדים לשיפור מעמדם של מגזרים אלה בשוק העבודה.
יש לציין בהקשר זה שביולי 2010 ציינה הממשלה במסגרת החלטתה 14 על עידוד תעסוקת חרדים את הצורך הלאומי לשלב את המגזר החרדי בתעסוקה.
לשיעור ההשתתפות הנמוך של החרדים בכוח העבודה יש השפעות נוספות; מחישובים של אגף כלכלה ומחקר במשרד האוצר מ - 2010 עולה שאומדן הפסד התוצר הישיר למשק הישראלי בשנת 2009 כתוצאה מדחיית כניסתם של גברים חרדים לשוק העבודה לגיל שמעל 31 היה כ-4 מיליארד ש"ח.
הפסד התוצר הוא אף גבוה יותר, מכיוון שהחישוב לא הביא בחשבון את השתתפותם הנמוכה של הגברים החרדים בגילים שמעל 31 בכוח העבודה.
אומדן הפסד ההכנסות ממסים ישירים עקב דחיית הצטרפותם של תלמידי הישיבות לשוק העבודה היה כ -0.
אם מחשבים את ההפסד העקיף - השיעור גבוה בהרבה, כי הגדלת ההשתכרות בקרב משפחות חרדיות פירושה גם הגדלת הצריכה, ועמה הגדלת רמת החיים, ובכך טמונה תרומה עקיפה ניכרת למגזר עצמו ולכל משק המדינה; כמו כן, המשמעות של הגדלת ההשתכרות בטווח הארוך עשויה להיות הקטנת התמיכה מכספי המדינה.
מכל האמ ור לעיל עולה כי שילובו של המגזר החרדי בשוק העבודה בישראל עשוי להיות מנוף כלכלי וחברתי מהשורה הראשונה.
ההכרה בצורך להקטין את שיעור העוני באמצעות הגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה באה לידי ביטוי גם במסמך המדיניות "אג'נדה כלכלית-חברתית לישראל 2010- 2008 " (להלן - מסמך האג'נדה) של המועצה הלאומית לכלכלה 15 , שאת עקרונותיו אישרה הממשלה 16 בשנת 2007 .
מסמך האג'נדה הצביע על "תחולת עוני גבוהה ומתמשכת בפרט אצל ילדים (כ-35% מילדי ישראל חיים מתחת לקו העוני), כאשר העוני ממוקד במגזר החרדי ובמגזר המיעוטים", ועל כי "העוני העמוק והנרחב מהווה לא רק אות קלון למדינת ישראל של היום, אלא גם איום על המשך שגשוגו של המשק בעתיד הלא רחוק".
מסמך האג'נדה ציין כי שורשי העוני במגזרים אלה נעוצים, בין השאר, בשיעור השתתפות נמוך מאוד בכוח העבודה אצל גברים חרדים ונשים ערביות, והציע הקניית כלים פרטניים ל השתלבותן בעבודה של אוכלוסיות אלה.
בד בבד עלה ממסמך האג'נדה כי צפוי קושי בהפעלת ּכלֵי מדיניות אפקטיביים בנושא זה, עקב קיומם של חסמים שמקורם בהתבדלות תרבותית ודתית, חוסר בכישורי עבודה, אי-מילוי חובת השירות הצבאי ועוד.
שילובם של החרדים בשוק העבודה מחייב אפוא מאמץ מיוחד מצד הגופים הנוגעים בדבר.
הגוף הממשלתי העיקרי העוסק בשנים האחרונות בשילוב המגזר החרדי בשוק העבודה הוא משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת).
בשנת 2001 החל האגף להכשרה מקצועית ופיתוח כוח אדם שבמשרד (להלן - האגף להכשרה מקצועית או האגף) ל הפעיל תכניות להכשרה מקצועית של חרדים, .
14 'החלטה מס 2000 ,"בדבר "עידוד תעסוקת חרדים 15.
15 מועצה הפועלת במשרד ראש הממשלה ומשמשת גוף מטה לראש הממשלה בנושאי כלכלה, לסיוע בתהליך קבלת החלטות.
16 'החלטה מס 1586 בדבר "אג'נדה כלכלית -חברתית למדינת ישראל לשנים 2008 - 2010 ," 22.
בשיתוף ארגון ג'וינט ישראל 17 (להלן- הג'וינט).
פעילות זו הורחבה החל בשנת 2005 , עת הקימו הג'וינט וממשלת ישראל חברה-בת לתועלת הציבור בשם תב"ת - תנופה בתעסוקה בע"מ (להלן - חברת תב"ת או תב"ת).
מטרת החברה לבנות ולבצע תכניות לעידוד ולקידום תעסוקה בקרב אוכלוסיות שאינן משתתפות בשוק העבודה ואינן מקבלות גמלאות מהמדינה, ובכלל אלה החרדים, ולהשימן בעבודה במקצועות הנדרשים במשק.
כמו כן, בשנת 2004 החל משרד התמ"ת לתמוך במפעלים המעסיקים חרדים.
גופים ממשלתיים נוספים אשר להם נגיעה לנושא הם בין היתר משרד החינוך, המפקח על הסמינרים החרדיים להכשרת עובדי הוראה; המועצה להשכלה גבוהה, המפקחת בין היתר על מסגרות אקדמיות המיועדות לחרדים; וצה"ל, אשר גם במסגרתו מתקיימות באחרונה הכשרות למתגייסים מקרב החרדים.
בחודשים פברואר עד אוגוסט 2011 בדק משרד מבקר המד ינה את פעילויות הממשלה המוכוונות לעידוד השתלבות המגזר החרדי בשוק העבודה18 .
הבדיקה נעשתה בשתי רמות: הרמה הכללית - הצבעה על החסמים המובנים במגזר החרדי המקשים על השתלבותו בתעסוקה; הרמה התפעולית - התכניות שמטרתן לעודד חרדים ולסייע להם לצאת לעבוד ותרומתן עד כה, וכן החלטות הממשלה שהתקבלו בנושא בשנים 2007 -2011 .
הבדיקה נעשתה במשרד התמ"ת, ובדיקות השלמה נעשו בחברת תב"ת.
בירורים נעשו במשרד האוצר, במשרד החינוך, במועצה להשכלה גבוהה, במינהלת השירות האזרחי -לאומי שבמשרד המדע והטכנולוגיה (להלן - משרד המדע), במשרד ראש הממשלה, בעיריית בני ברק ובעיריית מודיעין עילית.
מאפייני המגזר החרדי .
גודל המגזר החרדי ושיעור השתתפותו בתעסוקה .
,)על פי אומדנים שונים (שהשוני ביניהם נובע מהקושי להגדיר מיהו חרדי בשנת 2009 מנה המגזר החרדי בין 600,000 ל- 800,000 נפש19 .
שיעור הריבוי הטבעי הגבוה במגזר החרדי מוביל לגידול של כ -7% .
בשנה בקרב אוכלוסייה זו שיעור החרדים בטווח הגילים 25-64 (להלן- גילי העבודה) עלה מ -4% בשנת 2000 ל-6% בשנת 2010 , והוא צפוי לעלות לכ -11% בשנת 2020 , .
17 הג'וינט הוא ארגון יהודי -אמריקני הפועל למען אוכלוסיות המתקשות להשתלב או לתפקד בחברה בישראל.
18 נוכח מורכבות המטלה החליט משרד מבקר המדינה שלא לבחון בשלב זה את הסוגיה במגזר הערבי, אבל גם אליה ראוי להתייחס בעתיד.
19 על פי נתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה(להלן - הלמ"ס): "שיטות מדידה ואמידת גודלה של האוכלוסייה החרדית בישראל", מרץ 2011.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1045 .
ולכ-%17 בשנת 203020 , בהנחה ששיעורי הריבוי הטבעי לא ישתנו.
מספר החרדים בגילי העבודה בשנת 2009 היה כ- 200,00021.
שיעור המועסקים מקרב האוכלוסייה בגילי העבודה נמוך במגזר החרדי: בשנת 2008 הוא עמד על 48% בקרב האוכלוסייה החרדית לעומת 77% בקרב האוכלוסייה היהודית הלא חרדית.
שיעור ההשתתפות של הגברים החרדים בתעסוקה נמוך במיוחד - כ-%40 לעומת%82 גברים מועסקים בקרב יהודים לא חרדים22 .