HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בדוח הוצע "שהמשרד יבחן את הראוי והמקובל בעולם בנוגע לפיקוח על מרפאות ומכונים פרטיים, וישקול הרחבת הפיקוח והאכיפה, בין במסגרת החקיקה הקיימת, ובין בדרך הרחבתה".
בעקבות הביקורת מינה בפברואר 2003 מנכ"ל משרד הבריאות דאז, ועדה לבחינת העיסוק בקוסמטיקה והפיקוח על טיפולים קוסמטיים פולשניים (להלן - הוועדה לבחינת העיסוק בקוסמטיקה).
חברי הוועדה היו נציגים של משרד הבריאות, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה דאז, משרד העבודה דאז וגורמים מקצועיים.
הוועדה הגישה בשנת 2004 המלצות, ואלה עיקריהן: אסדרה בחקיקה של התחום על ידי משרדי הבריאות והעבודה; מיסוד שיתוף הפעולה והגדרת האחריות של משרדי הממשלה העוסקים בתחום; הקמת הכשרה בסיסית תיאורטית ומעשית ו"הכשרות -על" בבתי ספר מורשים ובמסגרות לימוד אקדמיות והקמת ועדת מעקב קבועה לעדכון תוכנית הלימודים; פיקוח על מכוני קוסמטיקה על ידי בודקים עצמאיים מוסמכים נוסף על פיקוח ורישוי שמבצעת הרשות המקומית; הגבלת השימוש במכשירים המשמשים לטיפולים אסתטיים בעלי עוצמת קרינה גבוהה לרופאים ולבעלי מקצוע ות אחרים30 ; והגבלתהשימוש במכשירים חודרניים והייצור של תכשירים וחומרים לא מבוקרים.
29 על פי תקנות בריאות העם (רישום מרפאות), התשמ"ז-1987 , המגדירות את המרפאות החייבות רישום.
30 בת"א 23169 -04 הנ"ל נקבע כי מפעילת מכשירI.
L להסרת שיער לא קיבלה הכשרה מתאימה אלא רק הדרכה שטחית מהחברה המשווקת; בע"א (מחוזי תל אביב ) 1239/07 דרמה לייזר השרון 1998 בע"מ נ' עבאדה (פורסם במאגר ממוחשב, 10.
08 ) נקבע כי קוסמטיקאית טיפלה במכשיר לייזר להסרת שיער ללא הכשרה מתאימה.
אינו מוסדר ולא נדרש .
ולפיכך הגבולות בינו .
נמצא כי עד ינואר 2019 (במשך 15 ,)שניםמשרדי הבריאות והעבודה לא דנו בהמלצות הוועדה וממילא לא אימצו, דחו או יישמו אותן.
בהיעדר אסדרה, הגבולות בין סוגי הטיפולים הנחשבים עיסוק ברפואה לבין טיפולים הנחשבים קוסמטיים הולכים ומיטשטשים, ובעלי מקצועות שאינם רופאים, ובכלל זה קוסמטיקאיות, גולשים לעיתים לטיפולים פולשניים רפואיים לשכבות העמוקות של העור, למשל לצורך ביצוע פילינג בדרגות עמוקות31 ;הרמת טבור; שימוש במכשירי לייזר בעוצמה גבוהה מהמותר לצורך הסרת שיער והצערת העור; שימוש במכשיר לטיפול ב פלסמה להרמת עפעפיים; ומזותרפיה32 .
במהלך הביקורתנמצאו גם קוסמטיקאיות העוסקות בהסרת נגעי עור, אף על פי שרק רופא מוסמך לעסוק בטיפול כזה והוא גם אמור לאבחן את הנגעים ולטפל בהם, וכל גורם אחר לא מוסמך שעוסק בכך מסכן סיכון חמור את בריאותו וחייו של המטופל33.
משרד הבריאות איתר קוסמטיקאיות, המציגות את עצמן באופן כוזב, כאילו הן בעלות הכשרה קלינית ומומחיות לנושא.
פעילות האגף לאכיפה ופיקוח: האגף לאכיפה ופיקוח של משרד הבריאות (להלן - האגף לאכיפה) דיווח למשרד מבקר המדינה על עבירות בתחום זה שטיפל בהן בשנים 2013 עד2018 למשל: קוסמטיקאיות שהתחזו לרופאות (שלא היה להן כלל רישיון לעסוק ברפואה או שלא היה להן רישיון לעסוק ברפואה בארץ) וביצעו הזרקות של תכשירים למטרה אסתטית לצורך הצערת העור ולהמסת שומן, ונגד אחת מהן הוגש כתב אישום.
בכמה מהמקרים נגרמו למטופלות נזקים קשים בפני הן.
עבירות אחרות הן של אנשים שהתחזו לרופאים, החזיקו בביתם ציוד רפואי, תרופות וחומרי הזרקה ועסקו בהזרקות למטרה אסתטית; אנשים שניסו לרכוש חומרי מילוי מחברות ייצור וייבוא באמצעות תעודות רופא מזויפות; באחד המקרים התחזה סַפָר לרופא ועסק בהזרקות; במקרה נוסף התחזתה וטרינרית לרופאה וביצעה הזרקות.
31 פילינג הוא קילוף העור בחלוקה לכמה דרגות: "פילינג שטחי", הניתן לביצוע על ידי המטופלת בעצמה; "פילינג בינוני", הנכנס לשכבה העמוקה (הדרמיס) וצורב את העור, וניתן לביצוע על ידי רופא בלבד; "פילינג עמוק", המבוצע בבית חולים בהרדמה.
נמצאו קוסמטיקאיות העוסקות בביצוע פילינג בינוני.
32 הכוללתחירור העור לצורך החדרת חומרים, פעולה העלולה לגרום לתופעות לוואי, לזיהומים ולשיעור יתר.
33 ,ראו מבקר המדינהדוח שנת י 64 ג(2014)" , סרטן העור- מניעה, איתור וטיפול", עמ' 513.
מקצוע הקוסמטיקה אינו מוסדר, ולכן נוצר בקרב הציבור בלבול לגבי סוגי הטיפולים שקוסמטיקאיות רשאיות לבצע ולגבי סוגי הטיפולים, שרק רופאים רשאים לבצעם שכן הם מוגדרים "עיסוק ברפואה".
באין חובת הכשרה ורישוי, גם ציבור הקוסמטיקאיות אינו יכול להיות מודע לגבולות העיסוק המותרים , ולכך שחלק מההכשרות למקצוע הקוסמטיקה, הקיימות בשוק הפרטי, אינן מפוקחות.
כמו כן אי-אפשר להבטיח שהכשרה כזו תדגיש למשתתפות בה את הפעולות שרק לרופא מותר לבצען.
משרד העבודה מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2018 כי המשרד מייחס חשיבות לאסדרת העיסוק בקוסמטיקה למען שמירה על בריאות הציבור.
התחום מחייב ידע רפואי על אודות חומרים, הליכים ועל מכשירים - ידע הנמצא במשרד הבריאות, וראוי שהמקצוע יוסדר על ידיו בדומה למקצועות בריאות פרה-רפואיים אחרים.
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 כי קוסמטיקה אינ ה מקצוע בריאות , ולכן אין כוונה לאסדרו.
לקוסמטיקאיות אסור לבצע טיפולים פולשניים, ואם מבוצעים טיפולים אלה והמידע לגביהם מגיע למשרד, הוא מטפל במקרים הללו בכלים החוקיים העומדים לרשותו.
מדברים אלה עולה שאין בכוונת משרדי הבריאות והעבודה לאסדר את תחום הקוסמטיקה באמצעות ייזום חקיקה וחקיקת משנה34.
המשרדים מגלגלים את האחריות האחד על רע הו ומתנערים הלכה למעשה מאחריותם ל אסדרת התחום.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי הוא לא קיים דיונים המבססים את עמדתו המקצועית הנוכחית המנוגדת להמלצות הוועדה.
כל עוד אין אסדרה של התחום, אין למשרד כלים ברמה המשמעתית לטפל בקוסמטיקאיות החורגות מתחום הקוסמטיקה וכך נותר התחום פרוץ.
34 במהלך הביקורת הוגשה הצעת חוק הקוסמטיקה, התשע"ח -2018.
זו הצעת חוק פרטית לאסדרת העיסוק בקוסמטיקה , לרבות חובת הוצאת רישיון כתנאי לעיסוק במקצוע; ייחוד המקצוע; ניהול מרשם רישיונות; הקמת ועדה מייעצת עם משרד הבריאות בנושאים הנוגעים בין היתר לבחינות, תוכניות לימוד ותנאי פיקוח; הכרה במוסדות להכשרת קוסמטיקאיות ופיקוח עליהם.
מגמת העלייה בתחום הטיפולים האסתטיים, הנזקים הקשים שעלולים להיגרם לציבור בעקבות טיפול לקוי, הליקויים שהעלה דוח מבקר המדינה על אודות היעדר האסדרה בנושא מרפאות ומכונים פרטיים, מסקנות הוועדה לבחינת העיסוק בקוסמטיקה משנת 2004 ,פסקי הדין שניתנו בנושא וטשטוש הגבולות בין תחום הקוסמטיקה לתחום הרפואה - כל אלו מחייבים את משרדי הבריאות והעבודה לפעול לתיקון הליקויים ולטיפול במכלול ההיבטים הק שורים לאסדרת מקצוע הקוסמטיקה.
נוכח התנערותם של משרדי הבריאות והעבודה מקבלת אחריות על אסדרת התחום, על שר הבריאות ושר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים להיות מעורבים בקידום האסדרה הנדרשת ועליהם להביא לשיתוף פעולה בין המשרדים בתחום זה.
שימוש במונחים "רפואי" ו"פרה-רפואי" על ידי קוסמטיקאיות .
בביקורת נמצא כי בניגוד לפקודת הרופאים ולחוק הסדרת העיסוק, קוסמטיקאיות ומכוני קוסמטיקה עושים שימוש תדיר ולא תקין במונחים "רפואי" ו"פרה-רפואי" באמצעות פרסום או הצגה של טיפולים ותעודות הכשרה בעלי אופי רפואי.
כמו כן, פועלים מוסדות המעניקים הכשרות שהן, כביכול ב"תחומי קוסמטיקה רפואית" או "קוסמטיקה פרה-רפואית" ואף נושאים שמות כגון "המכללה לקוסמטיקה רפואית", "לימוד קוסמטיקה רפואית" ו"קוסמטיקה רפואית רב-תחומית".
כמה מהמוסדות אף מפוקחים על ידי משרד העבודה, המעניק לבוגריהם תעודת מקצוע כאמור.
השימוש במונחים "רפואי" או "פרה- רפואי" יוצר מצג שווא, ולפיו המקצוע שייך לתחום הרפואה, אף על פי שלהכשרות אין שום בסיס רפואי שמשרד הבריאות מכיר בו והוא אף לא הוסדר כמקצוע בריאות על פי חוק הסדרת העיסוק.
יצוין כי הדבר עלה גם בוועדה להסדרת תחום הקוסמטיקה.
כמו כן, עמדת מינהל המזון והתרופות האמריקני (FDA )היא שאין להשתמש במונחים "רפואי" או "פרה-רפואי" בהקשר של קוסמטיקה35 .
משרד הבריאות הקים בנובמבר 2015 "ועדהלבדיקה של פרסומי אנשי מקצועות הרפואה ופרסומי מוצרי בריאות וטכנולוגיות רפואיות", ובין תפקידיה הפסקת עיסוק על ידי גורמים ללא הכשרה מתאימה ומניעת הטעיית הציבור (להלן - הוועדה למניעת הטעיית הציבור).
הוועדה מבררת דיווחים ותלונות שהיא מקבלת מגורמים שונים הפונים למשרד, מהר"י ומאיגודים מקצועיים36 , .
35 :ראו “The Federal Food, Drug and Cosmetic Act defines drugs as those products that cure, treat, mitigate or prevent disease or that affect the structure or function of the human body, if a product makes such claims it will be regulated as a drug.
Cosmetics are intended to beautify ,promote attractiveness, alter appearance or cleanse; they are not approved by FDA for sale nor are they intended to effect structure or function of the body” (Cosmetics/Guidance Regulation/Laws Regulations/ucm074201.
htm) 36 איגודים שמטרותיהםשיפור תנאי ההעסקה וקידום הידע והמומחיות של הרופאים.
כמו כן, הוועדה מוציאה מפעם לפעם מכתבי התראה למוסדות, אולם אינה מצליחה למגר את התופעה.
נמצא כי הוועדה למניעת הטעיית הציבור שולחת התראות רק לחלק קטן מן המשתמשים בכינויים "קוסמטיקה רפואית" או " קוסמטיקה פרה- רפואית", אך ההתראות אינן תכליתיות, אינן מפסיקות את השימוש בכינויים האסורים ואין בכך כדי למגר את התופעה.
כך יוצא שמשרד הבריאות אינו אוכף את האיסור על השימוש בכינויים אלה.
גם משרד העבודה אינו מונע את השימוש שנעשה במונחים אלו במסגרת ההכשרות שבפיקוחו.
בתשובתו ציין משרד הבריאות כי אין לקוסמטיקאיות הרשאה לבצע שום פעולה "פולשנית או חריגה ]אף שלא הגדיר אותן [ " וכי בפברואר 2018, בתחילת הביקורת, החלה הוועדה למניעת הטעיית הציבור לפעול להפסקת השימוש במונחים אלה.
היא פנתה לשמונה מוסדות, והם הפסיקו את השימוש במונחים כאמור.
המשרד הוסיף כי הוועדה מ ונתה כוועדה מייעצת בתחומי פרסום והטעיה נוספים רבים, ובשל משאביה המוגבלים אינה יכולה להתמקד בהיבט יחיד של פרסומים, הגם שאין מדובר במקצוע בריאות.
משרד העבודה השיב בנובמבר 2018 כי תוכנית הלימודים בהכשרות שבפיקוחו נערכה בסיוע מקצועי של משרד הבריאות, הכולל הבהרת סוגי הטיפולים הנחשבים עיסוק ברפואה והסוגים הנחשבים קוסמטיים.
בעקבות פניית משרד הבריאות בנושא במהלך הביקורת, הפיץ משרד העבודה הנחיה למוסדות שבפיקוחו להסיר את הפרסומים לביצוע הכשרות כביכול "רפואיות" או "פרה- רפואיות".
עם זאת, המשרד ענה כי אין הוא מפקח על מכוני קוסמטיקה שבהם מבצעים טיפולים החורגים מסמכותם או משתמשים במונחים הללו, מפני שפיקוח זה אינו בסמכות ו.
יש לראות בחיוב את הפעולות שנקטו משרד הבריאות ומשרד העבודה בעקבות הביקורת במטרה לאסור את השימוש במונחים הללו, המטעים הן את הקוסמטיקאיות ואת הציבור כולו, גם אם מדובר עדיין בפעולות חלקיות הדורשות השלמה.
כדי להבטיח את שלומם ואת בריאותם של ציבור המטופלים וכדי למנוע את הטעיית הציבור, על משרדי הבריאות והעבודה להפסיק באופן יזום (פרו-אקטיבי) את השימוש במונחים הללו.
במסגרת קידום החקיקה ואסדרת התחום, עליהם להגדיר את המונחים שבהם מותר לקוסמטיקאיות לעשות שימוש ולהסדיר את הפיקוח בנושא.
שימוש במושג "אקדמיה" על ידי מוסדות שאינם אקדמיים .
המל"ג היא המוסד הממונה על השכלה גבוהה בישראל והיא המוסמכת להכיר במוסדות להשכלה גבוהה.
על פי חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח - 772 |דוח שנתי 69ב .
1958 ,לא ישתמש מוסד חינוך בין היתר בכינויים "אקדמיה", "בית ספר גבוה ", "מכללה אקדמית " בנפרד, בסמיכות או בצירופו לכינוי אחר אלא אם כן הכירה בו המל"ג, או שהכינוי ניתן לו בחוק או שקיבל אישור מאת המל"ג להשתמש בו.
המל"ג מוסמכת לפעול נגד מוסדות הכשרה המפירים את החוק בעצם השימוש במונחים הללו.
בביקורת נמצאו גופים המכשירים מטפלים בתחום האסתטיקה והמתהדרים במונחים "אקדמיה" ו"מכללה".
בביקורת עלה כי המל "ג לא פעלה נגד הגופים שהתהדרו במונחים המטעים את הציבור כגון "מכללה" ו"אקדמיה" ללימודי תחום הקוסמטיקה בניגוד לחוק בטענה כי לא הוגשו נגדם תלונות.
בעקבות הביקורת גי בשה המל"ג חוזר לאסדרת הנושא לרבות: הגדרת המוסדות המשתמשים בכינויים הטעונים אישור על פי החוק (אם מקיימים מערך לימודים עצמאי ואם התכנים הנלמדים בהם עלולים להטעות את הציבור כאילו מדובר במוסד להשכלה גבוהה); סמכות המל"ג לפנות למוסדות בדרישה להפסיק את השימוש בכינויים הללו; פנייה לממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן לפי חוק הגנת הצרכן, התשמ"א-1981 או גם הגשת תלונה במשטרה; ודרישה מהמוסד המפר להבהיר בפרסומיו כי אינו מוסד להשכלה גבוהה, אם יימצא כי אין מדובר ב"מוסד חינוך" על פי החוק אך בכל זאת קיים חשש להטעיית הציבור.
משרד מבקר המדינה מעיר ל מל"ג כי היעדר יוזמה ו המתנה להגשת תלונות מאיינים את סמכותה ואת הכלים שהועמדו לרשותה כדי לאכוף את קיום החוק.
על המל"ג לפעול באופן יזום כדי להורות לאותם מוסדות לחדול משימוש במונחים אלו, להבהיר להם אילו צעדים יינקטו נגדם אם לא יפעלו בהתאם להוראותיה, ולפעול בהתאם.
טיפולים וניתוחים פלסטיים אסתטיים המבוצעים על ידי רופאים .
על פי פקודת הרופאים, עיסוק ברפואה ומתן שירותים הניתנים בדרך כלל על ידי רופא מותרים רק לבעל רישיון המוסדר בפקודה.
החקיקה מאפשרת לרופא בעל רישיון לרפואה כללית לשמש כרופא מקצועי (ובלבד שאינו מציג את עצמו כבעל מומחיות בנושא, כפי שיפורט להלן).
הקוד האתי של הר"י קובע, כי "הרופא רשאי לפעול בכל שטחי האבחון והטיפול בהתאם לניסיונו וליכולתו הרפואית", וכי "הרופא יכיר במגבלותיו המקצועיות ויימנע, פרט לנסיבות חריגות, מלנקוט בפעולה רפואית שאינה בתחום יכולתו או הכשרתו הרפואית".
הנחת היסוד היא שרוב הרופאים אכן פועלים בתחומים שבהם יש להם ניסיון מקצועי.
טיפולים אסתטיים - הצורך בהכשרה מיומנות וניסיון: כל רופא ללא תלות בתחום התמחותו רשאי לבצע כל פעולה רפואית.
אולם התמחות של רופאים, משרד הבריאות |773 .
צבירתניסיון בתחום התמחות ושכלול מיומנותם - תורמים לרמת הביצועים המקצועיים של הרופאים באותו התחום.
כך למשל, לרופאים שהתמחותם מחייבת ביצוע טיפולים וניתוחים פלסטיים אסתטיים, לצרכים רפואיים המשולבים בצרכים אסתטיים (למשל מומחים לכירורגיה פלסטית, לרפואת עור ולרפואת עיניים) יש יתרון רב בביצועם גם לצורך אסתטי בלבד37 .
,לדוגמהנדרשים מיומנות וניסיון ייחודיים לצורך הזרקת חומצה היאלורונית באמצעות צינורית (קנולה) או הכנסת חוטים למתיחת פנים.
כן נדרשת מיומנות לצורך התמודדות עם סיבוכים מיד לאחר התרחשותם, למשל - סיבוך עקב הזרקת חומצה היאלורונית לכלי דם, המצריך הזרקה מיידית של חומר הסופג את החומצה ומנטרל את השפעתה.
בשנים האחרונות, רופאים רבים שאינם מומחים בתחומים אלו מבצעים טיפולים אסתטיים, ובהם רופאים כלליים, אורתופדים, קרדיולוגים ורופאי משפחה.
הדבר כאמור אינו אסור, אך בדרך כלל אין לרופאים הללו יתרון במומחיות בביצוע פעולות אלו.
מתלונות שהוגשו למשרד הבריאות או לאיגוד לכירורגיה פלסטית ואסתטית, מפסקי דין, מפרסומים בתקשורת ומשיחות עם מטופלות שנפגעו, עלה שיש מקרים שבהם נגרמו נזקים קשים למטופלים עקב הזרקת חומרי מילוי על ידי רופאים כגון: נמק הנוצר בפנים; גושים תת-עוריים (גרנולומות ) שנוצרו בפנים עקב הזרקת חומר שטיבו לא ברור ונדרש להוציאם בניתוח; צלוליטיס שהתפתח סביב ארובת העין; חשד לפגיעה בבלוטות הרוק בעקבות הזרקת חומר מילוי או הכנסת חוטים ללחי לצורך מתיחת פנים; וגושים שנוצרו בעקבות הזרקת חומר למילוי קמטים בשדיים.
יודגש כי אין מידע מרוכז בדבר שיעור הנזקים וחומרתם , על פי תחומי ההתמחות של הרופאים המבצעים.
על משרד הבריאות, בהתייעצות עם המועצה המדעית של הר"י והאיגודים המקצועיים, לשקול לקבוע מהם הידע וההכשרה המזעריים הנדרשים לביצוע טיפולים אסתטיים, ועל פי זאת לקבוע אילו הכשרות נדרשות לביצוען.
המומחיות הנדרשת לצורך ניתוחים פלסטיים אסתטיים: אומנם פקודת הרופאים קובעת כי כל בעל רישיון רשאי לעסוק ברפואה, לרבות בשירותים הניתנים בדרך כלל על ידי רופא, אך היא ג ם מסמיכה את שר הבריאות, לאחר התייעצות עם הר"י, לקבוע בתקנות פעולות שרשאים לבצען רק רופאים מורשים בעלי כשירויות מסוימות.
תקנות רישום מרפאות קובע ות כי פעולות כירורגיות בינוניות וקטנות38 יבוצעובידי רופא בעל תואר מומחה בענף שהניתוח .
37 לדוגמה, שימוש בחומרי מילוי לאחר פציעות או כריתת גידולים ושימוש בבוטולינום לתיקון עיוותים יקנו נסיון בשימוש בחומרים אלו למטרות אסתטיות.
38 מרפאות ל"כירורגיה בינונית" יוכלו לבצע פעולות בהרדמה אזורית (או בהרדמה כללית לפרק זמן של עד חמש שעות); מרפאות ל"כירורגיה קטנה" יוכלו לבצע פעולות כירורגיות ללא הרדמה או בהרדמה מקומית.
טיפולים אסתטיים בלי .
הוא בתחומו או מומחה בענף מומחיות קרוב , וכי משרד הבריאות יפרסם, בהתייעצות עם הר"י, רשימת ניתוחים ורשימת ענפים שבעלי המומחיות בהם רשאים לבצע ניתוחים אלה.
בהתאם, משרד הבריאות פרסם חוזר בדצמבר 201239, ובו קבעאת סוגי המומחיות הנדרשים מרופאים כדי לבצע ניתוחים מסוימים.
בנוגע לתחום הפלסטי והאסתטי נקבע כך: 1.
ניתוח לשאיבת שומן : מומחה לכירורגיה פלסטית או לכירורגיה כללית או לרפואת עור.
ניתוח ל מתיחת פנים, להרמת גבות , למתיחת צוואר ולהצרת ה יקפים: מומחה לכירורגיה פלסטית .
ניתוח אף ומחיצת אףוניתוח הצמדת אוזניים : מומחה לכירורגית פלסטית או למחלות אף אוזן גרון או לכירורגיה ראש צוואר.
ניתוח לעיצוב שד ולהסרת עודפי עור לאחר הרזיה : מומחה לכירורגיה כללית או לכירורגיה פלסטית.
ניתוח עפעפיים: מומחה למחלות עיניים או לכירורגיה פלסטית.
מומחים הציגו למשרד מבקר המדינה מקרים שבהם ביצעו רופאים ניתוחים החורגים מתחום מומחיותם.
כך למשל רופאים כלליים מבצעים ניתוחי פנים, שאיבות שומן40 ;וניתוחי עפעפייםכירורג לב חזה מבצע שאיבות שומן; מומחה לאורולוגיה מבצע ניתוחי שד.
אף שמדובר בחריגה מחוזר משרד הבריאות שהוצא מכוח פקודת הרופאים, המשרד אינו מפעיל את סמכותו כדי למנוע מרופאים לבצע ניתוחים פלסטיים אסתטיים שאינם בתחום מומחיותם.
משרד הבריאות השיב כי הוא בוחן הוספת הנושא לבקרות המתבצעות במרפאות כירורגיות פרטיות בקהילה, ואם יגיע אליו מידע ממשי הוא יבחן אותו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי הוא אינו אוכף את הנחיותיו שבחוזר, ובכך מאפשר לרופאים לבצע פעולות החורגות מתחום התמחותם ועלולות לפגוע במטופלים.
על המשרד לאכוף את הנחיותיו בחוזר, לפעול בעניין זה באופן יזום ולא להמתין עד שיועבר אליו מידע ממשי, כפי שציין בתשובתו.
הביקוש לטיפולים ולניתוחים אלו והרווחים שהם מניבים מחייבים אסדרה ופיקוח מצד המשרד לצורך הבטחת בריאות הציבור.
39 חוזר מינהל רפואה41/2012 , ""כללים לביצוע ניתוחים והרדמות במרפאות כירורגיות בקהילה (דצמבר, 2012.
) 40 שאיבת שומן היא אחד הניתוחים האסתטיים המסוכנים ועלולה לגרום תסחיף למוח או ללב ולמוות.
טיפולים אסתטיים המבוצעים על ידי רופאי שיניים .
מקצוע רפואת השיניים מוסדר בחקיקה נפרדת (להלן - פקודת רופאי השיניים)41 וההכשרה האקדמית שלו שונה ממקצועות הרפואה האחרים42 .
עיסוק בריפוי שיניים מוגדר בפקודת רופאי השיניים בין היתר כטיפול המבוצע כרגיל בידי רופא שיניים.
חוזר בנושא הזרקות למטרה אסתטית בידי רופאי שיניים: רופאי שיניים רבים עוסקים בהזרקות למטר ה אסתטית, ולכן הוציא משרד הבריאות באוקטובר 2013 חוזר43 , ובו קבע כי רופאי שיניים רשאים להזריק בוטולינום רק אם הדבר נעשה במסגרת טיפול שיניים ובחלל הפה בלבד44 .
עקב עתירה מינהלית שהוגשה45 ביולי 2015 ,חידד המשרד את הנחייתו שבחוזר ולפיה הוא אינו מתיר הזרקת בוטולינום על ידי רופאי שיניים שלא למטרות טיפול שיניים.
בפברואר 2018 הכין המשרד טיוטת עדכון לחוזר, ובה ציין כי אין לחרוג מגבולות המקצוע ולהזריק בוטוליניום או חומר מילוי באזורים אנטומיים שאינם קשורים לעבודתו של רופא השיניים, וכי אסור להזריקם למטרות אחרות ובכלל זה לטשטוש קמטי הבעה בצדי העיניים, במצח, בין הגבות ועוד.
בהתאם לטיוטת ה חוזר הבהיר ראש האגף לבריאות השן במשרד הבריאות למשרד מבקר המדינה במאי 2018 ,כי הזרקת בוטולינום וחומרי מילוי מותרים למטרה אסתטית בהיותם חלק מעיסוק בריפוי שיניים ובגבולות מוגדרים של הפנים (מהלסת התחתונה עד ארובות העיניים), ואין להתיר הזרקות באזורים אחרים בגוף.
41 , התשל"ט]נוסח חדש[ פקודת רופאי השיניים-1979 .
42 יש כמה התמחויות ברפואת שיניים: ילדים; כירורגיה פה ולסת; שיקום הפה; שורש; רפואת הפה; ניתוחי חניכיים; יישור שיניים; פתולוגיה אורָלית.
43 חוזר מינהל רפואה35/2013 ", "הזרקת בוטוקס ע"י רופאי שיניים (אוקטובר , 2013 .
) 44 מערכות רפואה במדינות שונות בעולםאסדרו באופן מגוון את דרישות ההכשרה מ רופאי שיניים העוסקים בהזרקות למטרה אסתטית: בחלקן אינם מורשים, בחלקן מורשים ובחלקן בכפוף להכשרות.
45 במסגרת עתירה מינהלית שהוגשה: עת"מ 34018 -11-13 )ועת"מ (מחוזי ירושלים 40416 -02-14 עמותת הרופאים לטיפולים אסתטיים בישראל נ' משרד הבריאות ואח', פדאור 15 (33 ) 823 ,(פורסם במאגר ממוחשב13.
) בנוגע לתוקף החוזר פסק בית המשפט ביולי2015 כי מאחר שגם לעמדת המשרד החוזר אינו מטיל הנחיות או איסורים חדשים מעבר לקבוע בפקודת רופאי השיניים המגדירה את גבולות העיסוק והוא בגדר "נייר עמדה", אין צורך לדון במקור סמכות המשרד להוציאו והדיון מתייתר.
המשרד רשאי להפעיל את סמכותו לנקוט הליכי משמעת נגד רופאי שיניים על פי פקודת רופאי השיניים ללא קשר לפרסום החוזר.
רופאי שיניים מבצעים .
מפרסומים רבים באמצעי התקשורת וממידע שמסר משרד הבריאות עלה כי רופאי שיניים רבים מפרסמים שהם מבצעים טיפולים אסתטיים והזרקות מסוגים שונים באזורים שונים בגוף לרבות: הזרקות למחשוף לטיפול בקמטים; הזרקות לקרקפת למניעת התקרחות; הזרקות לעורף לטיפול במיגרנות; והזרקות לכפות הידיים, לכפות הרגליים ולבתי השחי למניעת הזעה - טיפולים החורגים מההיקף שנקבע בחוזר משנת 2013 ומטיוטת החוזר מפברואר 2018 ,.
יתרה מכך, בניגוד לאמור בפקודת רופאי השיניים חלקם השמיטו את המילה "שיניים" מתיאור עיסוקם ומכנים את עצמם "רופאים" או "רופאים מומחים לטיפולים אסתטיים".
במהלך השנים 2008 עד2017 הגיש משרד הבריאות קובלנות משמעתיות נגד 13 רופאי שינייםהמציגים את עצמם בפרסומים כמומחים לאסתטיקה ומבצעים הזרקות.
אולם במהלך הביקורת, באוגוסט 2018 , החליטהמשרד להפסיק את הטיפול המשמעתי נגד רופאי השיניים עד קבלת החלטות בנושא על ידי הגורמים המקצועיים במשרד.
הסתדרות רופאי השיניים מסרה למשרד מבקר המדינה כי לעמדתה, למשרד הבריאות אין סמכות להגביל את עיסוקם בחוזר.
רופאי השיניים אינם לומדים הזרקת בוטוליניום למעט בהדסה עין כרם.
עם זאת, הם מקבלים הכשרה להיכרות עם האנטומיה של הפנים ולהזרקת חומרים מאלחשים או משתקים .
כמו כן רכישת מיומנות בהזרקת בוטוליניום לאזורי הפה השונים למטרות רפואיות מאפשרת להם לבצע הזרקות גם למטרה אסתטית באזור הפנים.
לדבריה, אין אפשרות לבצע בבתי הספר לרפואת שיניים הכשר ות בכל הטכנולוגיות ושיטות הטיפול המודרניות הנכנסות לשימוש באופן רציף.
נוכח מספרם הרב של רופאי שיניים העוסקים בתחום האסתטיקה הן בישראל והן במדינות אחרות, יש לקבוע כי תחום זה נכנס להגדרת טיפולים "המבוצעים כרגיל בידי רופא שיניים", שבפקודת רופאי השיניים.
עמותת הרופאים לטיפולים אסתטיים בישראל , המייצגת גם היא רופאי שיניים, מסרה למשרד מבקר המדינה כי בתוכנית הלימודים ברפואת שיניים לא נלמד הנושא של הזרקת בוטולינום וחומצה היאלורונית, למעט בהדסה עין כרם, ואולם ניתן לרכוש ידע זה בסדנאות בארץ ובחו"ל.
בחלק מסוגי ההתמחות כגון כירורגיית פה ולסת נלמד הנושא לטיפול בתופעות שונות כגון מיגרנות.
כמו כן, אי-אפשר לשייך את הסיבוכים דווקא לרופאי השיניים.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי במהלך הביקורת, בנובמבר 2018 , הוציא טיוטת חוזר מעודכנת להתייחסויות בתי החולים וקופות החולים המסדירה ביצוע טיפולים אסתטיים על ידי רופאי שיניים.
על פי עקרונותיו, הזרקת בוטוליניום וחומרי מילוי לצרכים אסתטיים היא חלק מהעיסוק בריפוי שיניים, אולם אין לחרוג ולבצע טיפולים אסתטיים בלבד מעבר לאזור שבו הם מטפלים ובאזורים אנטומיים שאינם קשורים לעבודתם.
כדי להסדיר את מרחב הפעולה המותר של רופאי השיניים בתחום הרפואה האסתטית, על משרד הבריאות להשלים את החוזר שהוא מגבש בנושא כך שיבהיר מהם הגבולות המותרים להזרקות למטרה אסתטית על ידי רופאי השיניים, לרבות ניסוח מדיניותו בעניין ההכשרה הנדרשת.
כל זאת לאחר בחינת הנהוג במדינות אחרות בעולם ובשיתוף הסתדרות רופאי השיניים, המועצה המדעית בהר"י ואיגודים מקצועיים נוספים.
שימוש רופאים בתואר "מומחה" לטיפולים אסתטיים - התמחות שאינה קיימת .
חוק הסדרת העיסוק אוסר על שימוש בתואר מומחה, אלא לבעלי מומחיות על פי רשימת מקצועות ההתמחות המוכרים.
גם פקודת הרופאים קובעת כי רופא מורשה לא ישתמש בכינוי בנוגע לעבודתו המרמז שיש לו כשירות מקצועי ת זולת זו שאישר לו משרד הבריאות.
תקנות הרופאים (אישור תואר מומחה ובחינות), התשל"ג-1973 ,עוסקות בהתחזות ואוסרות על אדם להשתמש בתואר מומחה או בתואר דומה לכך, אלא אם כן אושר שימוש כזה בתקנות.
הקוד האתי של הר"י קובע כי הרופא יציג את עצמו בפני המטופל לרבות תוארו המקצועי ומומחיותו הרפואית.
פקודת הרופאים אוסרת על רופא עשיית פרסומת לעיסוק שיש בה כדי להטעות או לפגוע בכבוד המקצוע.
גם תקנות הרופאים (פרסומת אסורה), התשס"ט-2008 (להלן- תקנות איסור פרסום), מפרטות את הסייגים לפרסום - איסור שימוש בתואר מומחה שלא אושר, שימוש בתואר דומה עד כדי הטעיה או ציון תחום מומחיות שאינו קיים על ידי פרסום עובדות שגויות.
תחום האסתטיקה אינו מוגדר כתחום התמחות ברפואה.
אף על פי כן עלה בביקורת כי רופאים מתחומי התמחות שונים או ללא מומחיות מציגים את עצמם כבעלי מומחיות ב"רפואה אסתטית", ב" דרמו אסתטיקה" , ב"טיפולים אסתטיים" וכיוצא בכך.
פרסום כזה מנוגד להוראות הדין ולקוד האתי ומטעה את הציבור.
בספטמבר 2018 השלים האיגוד לכירורגיה פלסטית תהליך של הכללת תכנים ופעולות נדרשות בתחום הרפואה האסתטית בתוכנית הלימודים של ההתמחות.
שם האיגוד השתנה ל"איגוד לכירורגיה פלסטית ואסתטית".
נוסף על כך פועל האיגוד להוספת העיסוק באסתטיקה לשם ההתמחות בתקנות46 , באופן שהיא תיקרא במקום "כירורגיה פלסטית" "כירורגיה פלסטית ואסתטית"47 .
הר"י מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 כי טרם הושלם הדיון בנושא עקב עיסוקם גם של מומחים מתחומים אחרים בתחום האסתטיקה.
46 תקנות הרופאים (אישור תואר מומחה ובחינות), התשל"ג-1973 .
47 פסיקת בית המשפט המחוזי התירה למנתחים פלסטי ים להשתמש בתואר מומחים לכירורגיה פלסטית ואסתטית.
ת"א (מחוזי תל אביב) 10705 -11-14 ד"ר דן רגב ואח' נ ד"ר גאורגי פלדמן ואח' (פורסם במאגר ממוחשב, 17.
על משרד הבריאות לפעול בנחישות להפסקת השימוש שעושים הרופאים בתואר התמחות שאינה קיימת, ולצורך זאת לנקוט את כל האמצעים החוקיים העומדים לרשותו, לרבות טיפול בעבירות משמעת על ידי נציב קבילות הציבור למקצועות רפואיים במשרד הבריאות (להלן - נציב הקבילות).
משרד הבריאות אינו מפקח על פרסום בניגוד לחוק ועל הצגה כוזבת של מומחיות .
תקנות איסור פרסום קובעות את האיסורים שחלים על רופאים בנוגע לפרסום עיסוקם: תוכני הפרסום (עובדות שגויות; מצגי שווא; נתונים והבטחות להצלחת טיפולים; דברי שבח על מיומנותו של הרופא; שימוש כוזב בתואר מומחה); צורת הפרסום (שימוש בשמות ובתמונות של ידוענים או מטופלים; שימוש בתמונות של איברי גוף מוצנעים); דרך הפרסום (בעיתונות בגודל העולה על חצי עמוד; שלטי חוצות בשטח העולה על 60X40 ס"מ; באתרי אינטרנט לרבות, פרסומות קופצות [ pop up] , ובפייסבוק).
הקוד האתי של הר"י משנת 2010 אוסר לפרסם יתרונות טיפול ללא פירוט הסיבוכים האפשריים וכן אוסר על העמדת שמו ומעמדו המקצועי של הרופא לטובת אינטרסים של גופים מסחריים.
לשכת האתיקה של הר"י קבעה בנייר עמדה מאוגוסט 2009 כי אסור שבחירת רופא תושפע מפרסומת עצמית שלו, וכי פרסומת אישית המשודרת באמצעי התקשורת פוגעת בכבוד המקצוע ובמעמד הרופא, ולכן אסורה.
חוזר משרד הבריאות48 מאמץ עמדה זו.
רופא שאינו ממלא אחר האמור עובר על כללי האתיקה הרפואית, צפוי להל יכים משמעתיים של הלשכה לאתיקה וחשוף להליכים משמעתיים על ידי משרד הבריאות כפי שיפורט.
על פי פקודת הרופאים, האחריות לפרסום מוטלת על הרופא גם אם הפרסום מתבצע על ידי גורם שאינו רפואי, כגון מכון אסתטיקה שהרופא פועל בו לביצוע הזרקות או ניתוחים פלסטיים אסתטיים.
למרות ההגבלות על פרסום של רופאים, במהלך הביקורת נמצאו מקרים שבהם רופאים פרסמו את עצמם בתקשורת בניגוד לתקנות.
רופאים או מכונים שמעסיקים רופאים הציגו מבצעים והנחות ותמונות של ידוענים שטופלו על ידיהם ושל מטופלים אחרים.
לעיתים הפרסום גם לּווה בהצגה מטעה של מומחיות הרופא.
הר"י, שבכוחה לפעול באמצעות נקיטת הליכים משמעתיים של הלשכה לאתיקה, לא טיפלה במאות פרסומים לא תקינים של רופאים ומרפאות, אלא בפרסום אחד בלבד.
בביקורת נמצא כי משרד הבריאות אינו פועל באופן נחרץ ושיטתי נגד המפרסמים במטרה למגר את התופעה וכי פעולותיו מעטות ונקודתיות.
48 חוזרמנכ"ל 29/2011 ,, "פרסום מוצרי רפואה ובריאות באמצעות אנשי צוות רפואי" (דצמבר 2011 .