HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אקולוגיות שנפגעו על ידי פעילות אדם ולקיום תנאים סביבתיים נאותים לכלל התושבים .
ולהתפתחות של בעלי חיים וצומח.
בהמשך להחלטת הממשלה האמורה ולאור ההתחייבויות הבין -לאומיות של ישראל, פרסם .
המשרד להג"ס בינואר 2010 , כשבע שנים לאחר ההחלטה, מסמך שכותרתו "התוכנית .
הלאומית למגוון הביולוגי בישראל" (להלן - התוכנית הלאומית 2010 ).
עשרות אנשי מקצוע ממגזרים שונים - הממשלה, האקדמיה, מוסדות מחקר ואר גונים .
הוא כולל מסגרת יסוד מדעית ומפרט את הרקע לכינון התוכנית .
האסטרטגית ואת הצורך בה, וכן סוקר היבטים שונים של שמירה על המגוון הביולוגי.
123 NBSAPs, Aichi Biodiversity Target 17 .
124 החלטת הממשלה246" , תוכנית אסטרטגית לפיתוח בר-קיימא בישראל " (14.
125 Sustainable Development - פיתוח העונה על צורכי ההווה בלי להתפשר על יכולתם של דורות העתיד לענות על .
צורכיהם, בשונה מפיתוח קונוונציונלי, שלרוב פוגע ביכולת משאבי הטבע להתחדש ומסכן את איכות החיים של .
הדורות הנוכחיים והדורות הבאים.
שלושת עמודי התווך של פיתוח בר קיימה הם: הגנת הסביבה, ה חברה והכלכלה.
אז השרה לאיכות הסביבה .
בדיקת התוכנית הלאומית2010 העלתה כי היא חסרה ממד אופרטיבי-ביצועי 127 ; .
לא הוצגו בה דרכי יישום, יעדים בני מדידה ותאריכי יעד להשגתם , ואין בה פירוט .
מקורות המימון למימושה.
הועלה כי המשרד להג"ס לא הגיש את התוכנית, לפני .
פרסומה, לאישור הממשלה כדי לחייב את ביצועה 128 .
,כאמור196 מדינות אשררו את אמנת CBD, ו-193 מהן פיתחו תוכנית פעולה אסטרטגית .
בדוח היישום הבין-לאומי דיווחו 91% מהמדינות על התקדמות בכינון ויישום של .
תוכנית אסטרטגית, ו-9% מהמדינות, בהן ישראל, דיווחו על היעדר התקדמות130.
בריטניה : הייתה ראשונה ביצירת תוכנית פעולה אסטרטגית לשימור המגוון הביולוגי (כבר .
התוכנית כללה סקירה של המגוון הביולוגי ויעדי פעולה, והייתה בסיס ליישום .
אסטרטגיות לשינוי סדרי עדיפויות בניהול הסביבה ולהטמעת שיקולי המגוון הביולוגי .
בקבלת ההחלטות באנגליה, צפון אירלנד, סקוטלנד וויילס .
התוכנית עסקה בין היתר בבתי .
גידול באזורי נחלים ונהרות, אגנים לחים, חקלאות, יערות, שטחים פתוחים, איים ואזורי .
אוסטרליה: גיבשה תוכנית פעולה אסטרטגית הכוללת פרקי מבוא וסקירה בנושאים של .
מגוון אקולוגי, מגוון מינים ומגוון גנטי, וכן פירוט של שירותי המערכת האקולוגית ושל .
האיומים עליהם; ופרקים אופרטיביים המפרטים סדרי עדיפויות לפעולות, ובהן יישום על פי .
יעדים ויעדי משנה להשגת שימור המגוון הביולוגי, התמודדות עם האיומים על המגוון .
הביולוגי ושיתוף הציבור.
היעדים בתוכנית כללו מדדי הצלחה מתוארכים עם ראייה לעתיד .
לשנים 2010 - 2030 ומנגנון שמתכלל גם את מערך הניטור האקולוגי הלאומי, את שמורות .
הטבע, את חוקי הזרעים ואת האסטרטגיה לביעור מזיקים ומינים פולשים 132 .
האיחוד האירופי: הכין תוכנית פעולה ארוכת טווח המתמקדת באתגר שילובו של שימור .
המגוון הביולוגי בכל מדינות האיחוד.
התוכנית מקיפה פעולות אופרטיביות שיש לנקוט על .
פי סדר עדיפויות והתוויית האחריות המוסדית והקהילתית במדינות האיחוד.
127 ,המשרד להג"סהתוכנית הלאומית 2010 ', עמ273 , online.
128 ,הכנסת, מרכז המידע והמחקרסקירת דוחות ותוכניות בנושא שימור המגוון הביולוגי בישראל (יוני 2011 .
129 17, National Biodiversity Strategies and Action Plans (NBSAPS)- Aichi Targert , https://www.
130 CBD Subsidiary Body On Implementation Analysis of the Contribution of Targets establishe d by Parties and .
Progress towards the Aichi Biodiversity Targets, Cbd/Sbi/3/2/Add.
131 UK Biodiversity Action Plan , framework- biodiversity-2010-post-uk- bap/#the- work/uk- .
2010 Biodiversity Framework-Post , framework/- biodiversity-2010-post- work/uk- https://jncc.
132 Natural Resource Management Ministerial Council 2010, Australia's Biodiversity Conservation Strategy 2010 -2030, .
Australian Government, Department of Sustainability, Environment, Water, Population and Communities, .
ISBN 978-0-9807427 -2-5 .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי אינדיקטורים לפיקוח על התקדמות יישומה ולוח זמנים של הערכות, ומנגנון פיקוח הכולל .
יפן: גיבשה תוכנית פעולה אסטרטגית הכוללת פרקי סקירה מקיפה של המגוון הביולוגי .
והאקולוגיה ביפן וחשיבותם הלאומית, וכן יעדי פעולה אופרטיביים במגוון בתי גידול, ובהם .
הרים, אזורים עירוניים, חופים ואיים.
מהדוגמאות שהובאו לעיל עולה כי תוכנית אסטרטגית למגוון הביולוגי בעולם מורכבת .
בדרך כלל משני יסודות מרכזיים ובלתי נפרדים ההופכים אותה לתוכנית פעולה מעשית: .
(א) רקע מדעי על המערכות האקולוגיות ופירוט האורגניזמים.
סקירת האיומים על המגוון .
הביולוגי והערכת המצב של שימור המינים כתשתית למתווה פעולה; (ב) פירוט המטרות, .
היעדים ודרכי יישומם, לרבות לוחות זמנים לביצוע, וכן תקציבים ותחומי אחריות מוסדית .
ליישום תוכנית הפעולה.
בהשוואה לת וכניות בין -לאומיות אלה, התוכנית הלאומית 2010 אינהבהלימה .
לתוכניות פעולה אסטרטגי ות שאומצו בעולם לשימור המגוון הביולוגי.
אינה נוקטת גישה אינטגרטיבית של ניהול המגוון הביולוגי ובעיקר אינה כוללת .
פירוט של סדרי עדיפויות ליישום אפיקי פעולה, על פי הערכות סיכונים, וקביעת .
יעדים ויעדי משנה; אינה כוללת אמצעי מדיניות לרבות כלים נורמטיביים ורגולטורים .
הדרושים להשגת המטרות; ואינה מקדמת עמידה ביעד לפיתוח ואימוץ תוכנית .
פעולה אסטרטגית ככלי מדיניות; כפי שישראל התחייבה במסגרת אמנת CBD.
כדי לייצר תוכנית פעולה אסטרטגית למימוש פרסם המשרד להג"ס ב-2018 מכרז לבחירת .
יועצים חיצוניים לכתיבת תוכנית אחרת לשמירה על המגוון הביולוגי.
האחד עבור פרק השטחים הפתוחים והאחר עבור פרק המגוון הביולוגי- והוקמה ועדת היגוי .
בראשות המשרד להג"ס, שבין מטרותיה הכנת התוכנית הלאומית.
דיונים בשנת 2020 :, כלהלן .
בדיון ועדת ההיגוי בפברואר 2020 תיאר נציג רט"ג התמשכות בת17 שנה בניהול תוכנית .
אסטרטגית לנושא שימור המגוון הביולוגי.
בעניין המינים הפולשים הדגיש נציג זה כי .
נדרשים שיתוף פעולה בין-משרדי וטיפול משמעותי בנושא.
נציג החל"ט ציין בדיון כי השנים .
הן "עשור מפוספס" בעניין השמירה על המגוון הביולוגי .
עלה כי ביוני 2020 הדיונים בוועדת ההיגוי עסקו בשלב התיאוריה בסוגיות שנדרשה לעסוק .
כל גוף הציג את ה"אני מאמין" שלו בנפרד, האמירות המבוזרות לא אוגמו לכדי יעדים .
או אבני דרך בכתיבת התוכנית האסטרטגית או בפעולות הנדרשות ליישומה, ולא נקבעו .
משימות המשך לקראת המפגש הבא.
גם הדיון שקיימה הוועדה בספטמבר 2020 התנהל .
ברובד התיאורטי ובסופו לא נקבעו יעדים, מתווה התקדמות או אבני דרך.
133 Europan Commision, Biodiversity strategy for 2030 ,- https://ec.
eu/environment/strategy/biodiversity .
למרות חשיבות גיבושה של תוכנית פעולה אסטרטגית לאומית לשימור המגוון .
הביולוגי, שעלתה גם בדבריהם של חברי ועדת ההיגוי, מספטמבר 2020 ועד אוגוסט .
2021 לא התכנסה הוועדה ולא הושלמו הפעולות לגיבוש תוכנית פעולה אסטרטגית .
החל"ט מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר2202 כיועדת ההיגוי לא התכנסה , .
וגם השותפים הבכירים לקידום הת וכנית, ובהם החל"ט, לא שותפו במהלך כל תקופה זו .
בהתייעצות, בטיוטה או במהלך אחר שנקט המשרד להג"ס בעניין .
עלה כי פעולות הממשלה בהובלת המשרד להג"ס להכנת תוכנית אסטרטגית .
לאומית למגוון הביולוגי נמשכות למעשה כ-20 שנה וכי בפועל לא גובשה תוכנית .
אסטרטגית הכוללת את הנדבכים ההכרחיים לתוכנית ממשית ובת יישום.
תוכנית כזו מאפשר את המשך הידרדרות המגוון הביולוגי, ובכלל זה פלישת מינים .
בדוח ההתקדמות לאו"ם134 ציין המשרד להג"ס כי אילוצי תקציב עצרו את פיתוח התוכנית .
האסטרטגית, וכי פיתוחה צפוי להסתיים ב-2021 .
למשרד מבקר המדינה מסר המשרד .
להג"ס באוגוסט 2021 כי צמצום במצבת כוח האדם וריבוי מטלות אחרות מקשים על .
ההתקדמות בפיתוח התוכנית.
על המשרד להג"ס לפעול לאור ן של ההתחייבויות הבין-לאומיות ושל החלטות .
ממשלה קודמות, ולהשלים גיבוש תוכנית אסטרטגית יישומית לשמירה על המגוון .
הביולוגי ומניעת התבססות של מינים פולשים עם יעדים ומדדים להצלחה.
כי עם השלמת גיבושה תובא התוכנית לאישור הממשלה עם מסגרת תקציבית, אבני .
דרך ומסגרת זמנים לביצוע וכי כלל משרדי הממשלה יפעלו לגיבוש דרכי פעולה .
ליישום התוכנית האסטרטגית.
בתשובתו מסר המשרד להג"ס כי הוא מקבל את ביקורת משרד מבקר המדינה בעניין .
ומגבש בימים אלה תוכנית פעולה לאומית לשמירה על המגוון הביולוגי שתתייחס בין היתר .
גם לצורך במניעת התבססות של מינים פולשים, ותכלול קביעת יעדים ומדדים להצלחה.
לדבריו, הצפי לסיום התוכנית - דצמבר 2022 .
134 Israel Sixth National Report for the convention , National Target 02.
24, Submitted on: 02 NOV .
2020, Updated: 03 JAN 2021 .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי המסגרת הנורמטיבית למניעת חדירה .
והתפשטות של מינים פולשים ולביעורם .
לצורך מימוש יעדי CBD המליץ ה- OECD למסד בכל מדינה תשתית נורמטיבית מחייבת, ובכלל .
זה כלים ממשלתיים ומערכת נורמות מחייבות לשימור המגוון הביולוגי, וכן למניעה וניהול של .
התשתית הנורמטיבית נועדה להבטיחצמצום ומניע ה של נזקים הנובעים .
מהתבססות מינים פולשים, באמצעות כללים מחייבים המאפשרים פעולות הן לטווח הקצר והן .
כאמור, דוח ההתקדמות של המשרד להג"ס קבע את 2020 כשנת יעד לפיתוח אמצעי חקיקה .
למניעת פלישת מינים ויצירת רשימת סדרי עדיפויות לטיפול במאות המינים הפולשים שכבר .
התבססו וקיימים בישראל (יעד 12)136, יצוין כי במהלך שנתיים בין אפריל2019 לביןמרץ 2021 .
נערכו בישראל ארבע מערכות בחירות137 .
הועלה כי עד אוגוסט2021 לא הושלם פיתוח של אמצעי חקיקה ייעודיים למניעת מינים .
לפי דוח ההתקדמות , סחר בין-לאומי הוא נתיב הפלישה העיקרי לישראל: כניסה מכוונת של .
מוצרי גינון אחראית ל-70% מ-50 המינים הפולשים הצמחיים המזיקים ביותר בישראל ; וכניסה .
אקראית, שאינה מכוונת, מתרחשת בעיקר דרך יבוא מוצרי עץ וחקלאות138.
האיגוד העולמי לשימור טבע139 גיבש באמצעות קבוצת מומחים למינים פולשים 140 רשימה של .
100 משפחות המינים הפולשים הגרועים ביותר , כלומר בעלי ההשפעה ההרסנית ביותר על .
המערכת האקולוגית (להלן - רשימת ה-100 )141 .
135 OECD , The Post -2020 Biodiversity Framework: Targets, indicators and measurability implications at global and .
49, Targets and Indicators for SDG 15, November 2019 , .
pdf- national-and- global-at- implications- measurability-and- indicators .
136 House Mechanism of the - 6th National Report for the Convention on Biological Diversity, The Clearing The .
Convention on Biological Diversity, National Target 12 – Invasive spec ies, P66 , .
int/pdf/documents/nationalReport6/252812/2 .
138 היעד ה-12 בדוח של ישראל לאמנתCBD : Invasive species, Israel Sixth National Report, - National target 12 .
submitted on: 02 NOV 2020, last updated:03 JAN 2021 , .
139 International Union for Conservation of Nature (IUCN) .
140 Invasive Species Specialist Group .
141 אוניברסיטת תל אביב, מוזיאוןהטבע - שטיינהרדט, קמפוס טבע, שער לביולוגיה, .
il/content/rshymt -h-100 .
משרד מבקר המדינהבדק את העקרונות המנחים הקיימים להתמודדות עם פלישה והתפשטות .
של מינים זרים מחוללי נזק.
כמו כן נבדק אם הנורמות הקיימות נותנות מענה לדרכי הפלישה .
הבדיקה נעשתה לגבי קבוצות טקסונומיות שונות ולגבי מערכות .
כמו כן נעשתה השוואה עם הנהוג במדינות מפותחות.
להלן עיקרי הממצאים: .
אסדרה באמצעות חוקים, פקודות, תקנות וצווים .
להלן פירוט החוקים והתקנות העיקריים לאסדרה של מניעת חדירה והתפשטות של מינים .
פ ולשים שבאחריותם של כמה גופים, ובהם משרד החקלאות, המשרד להג"ס, ר ט"ג, קק"ל, .
רשות המיסים ורשויות מקומיות .
חוק הגנת הצומח וה תקנות שהותקנו מכוחו: חוק הגנת הצומח, התשט"ז-1956 .
(להלן- חוק הגנת הצומח) ותקנות הגנת הצומח (יבוא צמחים, מוצרי צמחים, נגעים142 .
ואמצעי לוואי), התשס"ט-2009 (להלן- תקנות הגנת הצומח), מטרתם הגנה על .
בריאות הצומח ומוצרים מהצומח מפני נגעים 143 .
החוק והתקנות שהותקנו מכוחו .
אוסרים, מגבילים או מסדירים יבוא, יצוא, ושינוע של מוצרי צמחים, נגעים ואמצעי .
לוואי144 וכן ייצור של צמחים לריבוי ואת מכירתם, כל זאת כדי למנוע נגעים ואת .
בנוסף החוק מאסדר את הסמכות לביעור נגעים לצומח והסמכת .
השירותים להגנת הצומח ולביקורת שבמשרד החקלאות (להלן - .
השירותים להגנת הצומח) הם זרוע של המדינה לאכיפת חוקים ותקנות ולמתן שירותים .
מקצועיים בנושאי הגנת הצומח, ניטור ומניעה של נגעי צמחים ליבוא ויצוא של צמחים .
השירותים אחראים לפי החוק למניעת הפצת עשבי בר, זרעים, מחלות .
ומזיקים בצמחים ואמצעי ליווי בשלב היבוא ובשלבים מאוחרים יותר של גידולם.
חוק הגנת הצומח מטיל מגבלות יבוא, סחר וגידול של צומח, חסרי חוליות ופתוגנים עם .
פוטנציאל סיכון לחולל נזקים לצומח.
החוק כולל גם הוראות לניטור, פיקוח וסניטציה של .
נגעים ונגעי הסגר 145 ומאפשר פעולות חירום עבור נגעים שיוצרים נזק או מחלה לצומח .
ומקנה סמכויות למשרד החק לאות ולשירותים להגנת הצומח, למניעת התבססות נגעים .
כמו כן הוא מסדיר את הסמכות לביצוע פעולות הדברה.
חוק הזרעים והתקנות שהותקנו מכוחו: חוק הזרעים, התשט"ז -1956 (להלן- חוק .
הזרעים) ותקנות הזרעים (רשימת הזנים המורשים למכירה), התש"ם-1980 (להלן- .
תקנות הזרעים) מסדירים ביצוע פעולות המונעות חדירה והתבססות, פעולות חירום, .
ביעור באמצעות נוהלי סניטציה ורישוי עבור יבוא זרעים וסחר בהם.
והרישוי נועדו למנוע חדירה והתפשטות נגעים.
משרד החקלאות מנפיק רישיונות .
142 נגע– גוף חי או צומח, לרבות חיידק, נגיף, פטריה ועשב בר שטבעם לחולל מחלות בצמחים או לגרום להם נזק אחר.
143 צמח– לרבות פריו וכל חלק של צמח.
144 אמצעי לוואי – כלי קיבול, אריזה ואדמה לצמחים.
145 נגע הסגר– נגע מן הנגעים המפורטים בתוספת השנייה לתקנות הגנת הצומח וכל נגע אחר שאינו קיים בישראל או .
לא התבסס בה; מצא מפקח שבמשלוח שבדק כי המשלוח אינו חופשי מנגעים, או היה לדעתו חשד סביר כי המשלוח .
נגוע בנגעים רשאי הוא, להורות ליבואן או לבצע בעצמו בהתאם לתקנות: להשמידו; לחטאו; לבדוק את המשלוח .
במעבדה רשמית; להעבירו להסגר עד שימצא חופשי מנגעים; להוציאו אל מחוץ לגבולות המדינה.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי ליבוא זרעים146 בכפוף לדרגות ניקיון מעשבים שוטים המזיקים לחקלאות147.
תקנות הזרעים: בתקנות הזרעים (צמחים ואורגניזמים מהונדסים) התשס"ה-2005 .
נקבע כי שר החקלאות ימנה ועדה לעניין עריכת ניסויים בצמחים ובאורגניזמים .
מהונדסים ומכירתם, שתהיה בת שלושה עשר חברים, בראשות משרד החקלאות .
ובהשתתפות המשרד להג"ס, משרד הבריאות ומשרד המדע.
תפקידי הוועדה יהיו לייעץ למנהל השירותים להגנת הצומח ולביקורת במשרד .
החקלאות בהתאם להוראות התקנות וכן לקבוע אם אין בעריכת ניסוי בצמח או .
באורגניזם המהונדס או במכירתו משום סכנה לבני אדם או לבעלי חיים או השפעה .
שלילית בלתי סבירה על הסביבה.
חוק מועצת הצמחים: חוק מועצת הצמחים (ייצור ושיווק), התשל"ג-1973 מאסדר .
מניעת חדירה והתבססות, באמצעות היותו מנגנון פיקוח על סחר ב"חומרים וציוד .
הדרושים לייצור הצמחים ולשיווקם, לרבות רכישה ויבוא של חומרי השבחה, זרעים, .
שתילים, דשנים, חו מרי ריסוס וחומרי אריזה " 148 .
החוק מאפשר ביצוע פעולות הדברה .
יזומות למניעת התפשטות מחלות ומזיקים המאיימים על יבול הצמחים או על מקום .
שר החקלאות הוא הממונה על ביצוע החוק .
יודגש כי חוק הגנת הצומח, חוק הזרעים וחוק מועצת הצמחים מתייחסים למינים, .
מזיקים ופולשים העלולים לחולל נזק לצומח ולחקלאות בלבד.
פקודת היערות: הפקודה מסדירה את סוגיית הפיקוח והרישוי של כריתת עצים .
בוגרים, ובכלל זה עצים מהמגוון הביולוגי המקומי ועצים שהם מינים פולשים.
באחריות משרד החקלאות.
חוק גנים לאומיים: מכוחו של חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים .
ואתרי הנצחה, התשנ"ח-1998 (להלן- חוק גנים לאומיים) הוקמה הרשות לשמירת .
הטבע והגנים הלאומיים (רט"ג), המופקדת על הטיפול בכל ענייני שמורות הטבע .
והגנים הלאומיים וקידומם, וכן על הגנת ערכי הטבע והמורשת, טיפוחם והפיקוח על .
כל 35,000 המינים המוגנים מטעם אמנת CITES שאושררה בישראל הוכרזו .
כערכי טבע מוגנים באמצעות חוק זה, ומתוקפו גם מפוקחים המינים בשמורות הטבע .
ומינים שהוגדרו כערך טבע מוגן מחוץ לשמורות טבע 150 .
פקודת הדיג ותקנות הדיג , 1937: אלה הן ההוראות המרכזיות הקובעות את דרך .
הן מקנות לשר החקלאות ולפקידים שהוסמכו על ידו סמכויות .
אסדרה לעניין דיג, חקלאות ימית, יבוא דגים חיים ותוצרי חקלאות ימית: מתן רישיונות .
והיתרים בהקשרים אלה; פיקוח על הפעילות המורשית והלא-מורשית בענף הדיג; .
רישיונות ליבוא צמחים ומוצרי צמחים, משרד החקלאות ופיתוח הכפר .
147 ראו: תוספת רביעית לתקנות הזרעים (מכירה), התשכ"ה-1964- תקן מינימלי לזרעים של גידולי שדה, ותוספת .
חמישית - תקן מינימלי לזרעים של ירקות.
ואכיפתם של הכללים השונים.
זאת על מנתלהבטיח כי משאבי הדגה של ישראל - .
שהם משאב מתכלה-מתחדש שזמינותו תלויה, בין השאר, בדרכי השימוש וברמת .
הפעילות הננקטת - ינוהלו בצורה מיטבית ובת קיימה.
התקנות מסדירות מנגנון של .
הגבלת יבוא שבאמצעותו ניתן לפקח על חדירה מכוונת של מינים ימיים בעלי .
פוטנציאל פלישה והתבססות.
חוק להגנת חיית הבר, התשט"ו- 1955 , ותקנות להגנת חיית הבר, התשל "ו- .
1976: ,החוק מאסדר מניעת התבססות של מינים מארבע קבוצות: עופות, יונקים .
זוחלים ודו-חיים, באמצעות נוהלי רישוי ציד, היתרי סחר ואחזקה או העברה של חיות .
בר שאינן מזיק והוראות סדרי ציד והשמדת מיני בעלי חיים מזיקים.
הפיקוח על תנאי ההחזקה של חיות שבי (גן חיות) באמצעות השירותים הווטרינריים .
במשרד החקלאות (להלן - השו"ט)151 .
פקודת מחלות בעלי חיים : פקודת מחלות בעלי חיים נוסח [חדש, ]התשמ"ה-1985 .
(להלן- פקודת מחלות בע"ח), עוסקת באמצעים לבלימת מחלות ולמניעת .
התפשטותן בבעלי חיים נגועים או שיש חשש שהם נגועים.
הפקודה מסדירה תנאים .
לסחר (יבוא, יצוא ומכירה למאכל) בכפוף לכללי סניטציה ובריאותם של בעלי החיים .
כאשר הם חיים או מתים וכן תנאים לגבי סחר של מספוא ומצע.
סמכות השו"ט לביעור, לפיקוח ולמניעת התפשטות מחלות על ידי בידוד אזורים .
נגועים ומנגנון סילוק והשמדה של פרטים חולים ומצעי גידול נגועים.
האחריות לבלימת מחלות בבעלי חיים על השו"ט בתיאום עם רשויות מקומיות ומשרד .
יישום הפקודה דורש שיתוף פעולה בין המשרד להג"ס, רט"ג, משרד .
החקלאות, צה"ל, פיקוד העורף, משרד הבריאות ורשויות מקומיות.
פקודת מחלות בע"ח ותקנות מחלות בעלי-חיים (מיקרואורגניזמים, תרכיבים .
ומעבירים), התשל "ה - 1975: הפקודה ותקנות אלה שהותקנו מכוחה מסדירות .
מניעת חדירה מכוונת של מיקרואורגניזמים באמצעות דרישה לרישוי יבוא .
מיקרואורגניזמים לכל מטרה.
השו"ט אמונים על מניעת הפצת מחלות בעלי חיים .
לאדם ולחי ועל שמירה על בריאות הציבור, בין היתר באמצעות פיקוח על ייצור מוצרים .
מן החי ועל רישום תרכיבים ותכשירים וטרינריים.
תקנות מחלות בעלי חיים (תכשירי חיטוי, ניקוי והדברה), ה תשמ"ב- 1982 : .
התקנות שהוצאו מכוח פקודת מחלות בע"ח, מסדירות את התחום של ייצור, יבוא .
ורישום של תכשירי חיטוי ושימוש בהם, וכן ניקוי והדברה בבעלי חיים, לשם מניעת .
הפצה של מחלות בעלי חיים והגנה על בריאות הציבור .
פקודת בריאות העם , 1940: פקודה זו (להלן- פקודת בריאות העם) מסדירה את .
מערכת הבריאות ומחלקת את תחומי האחריות בנושא זה בעיקר בין משרד הבריאות, .
המשרד להג"ס ורשויות מקומיות.
באחריות משרד הבריאות בין היתר כל הנוגע .
לחיטוי, טיפול, ניטור, וחקירה אפדימיולוגית של מחלות מידבקות ומגפות לאדם וכן .
שמירה על איכות מי השתייה, במטרה להבטיח את בריאות הציבור.
בשיתוף רשויות מקומיות אחראי למניעת יתושים במקורות מים ומניעת מפגעים .
יחידת סמך של משרד החקלאות .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי תברואיים באתרי ביוב ואשפה.
פקודת המכס נוסח [ חדש]: פקודה זו מ-1957 (להלן- פקודת המכס) מאפשרת .
שליטה בחדירה מכוונת של מינים ביבוא, ומסדירה את פעולות הפיקוח, הבדיקות, .
הדיווח, האריזה והאחסון של יבוא עבור מינהל המכס.
מתוקף פקודת המכס המדינה .
רשאית לאסור, להגביל או להסדיר את יבואם של טובין מסוגים שונים.
צו יבוא חופשי, התשע"ד- 2014: צו זה (להלן - צו יבוא חופשי), שהוציא שר .
הכלכלה והתעשייה, מגדיר את התנאים הכלליים ליבוא של טובין שונים לישראל, בין .
היתר במטרה למנוע חדירה של נגעים חקלאיים.
צו המכס (איסור יבוא ), התשס"ה - 2005 : צו זה (להלן- צו המכס) מגדיר טובין .
הטובין האסורים ביבוא לפי הצו אינם כוללים מינים מזיקים.
צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), התשע"ג - 2013: (להלן- צו רישוי עסקים) .
מגדיר מטרות רישוי עבור ענפי משק הטעונים רישוי, ובהן מטרות מניעת סכנות של .
מחלות בעלי חיים, מניעת זיהום מקורות מים על ידי חומרי הדברה והבטחת איכות .
תקנות רישוי עסקים (הדברת מזיקים), התשל"ה - 1975: (להלן- תקנות .
ההדברה) מגבילות את העיסוק בהדברה לבעלי היתר הדברה מהמשרד להג"ס.
חוק הסדרת העיסוק בהדברה תברואית, התשע"ו - 2016 : מאסדר את העיסוק .
בהדברת מזיקים לאדם ולרכוש, שאינה לצרכים חקלאיים.
מטרת החוק בין היתר לקבוע .
הוראות לעניין הכשרתם ואופן פעולתם של העוסקים בהדברה כאמור, לקבוע את .
הליכי הרישוי לעיסוק בהדברה והפיקוח על העיסוק כאמור , והכול לשם הגנה על חיי .
אדם, בריאותם ואיכות חייהם של בני אדם, מניעת מפגעים תברואיים וסביבתיים, והגנה .
על הסביבה לרבות משאבי הטבע, המערכות האקולוגיות והמגוון הביולוגי, למען .
הציבור ולמען הדורות הבאים ובהתחשב בצורכיהם.
החוק מגדיר עכבישים ועקרבים .
כמזיקים בתנאים מיוחדים, כאשר אלה נמצאים בבית מגורים ובחצרים הצמודים לו או .
כשהם מופיעים במופע חריג והמוני בשטחים פתוחים בתחום יישוב, וכללים למניעה .
וטיפול בהדברה, וקובע את רשימת המזיקים שבאחריות המשרד להג"ס.
מפרט ירוק לקבלת היתר ולפיקוח תו ירוק - משתלות: של מכון התקנים .
19 (להלן- התקן הירוק) אוסר על נותן השירות (משתלה) לסחור .
במינים זרים בעלי פוטנציאל פלישה.
לפי התקן על נותן השירות גם לבצע .
פיטוסניטציה (השמדת מוקדי נגיעות של מזיקים) של החומר הצמחי במשתלה מפני .
מינים פולשים שכבר פלשו לישראל ומחוללים נזק 153 .
עמידה במפרט התקן הירוק .
152 טור ג' לתוספת צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), התשע"ג-2013.
153 ,מכון התקנים לישראלמפרט ירוק לקבלת היתר ולפיקוח תו ירוק משתלות, IGTD16 , סעיף4.
צמחייה: נותן השירות לא ירכוש ולא ימכור מינים זרים של צמחים שהם בעלי פוטנציאל פלישה גבוה, כמפורט בנספח .
יש לוודא כי החומר הצמחי נקי מהצמחים ברשימה: אמברוסיה מכונפת, טיונית החולות, כנפון זהוב .
חמציץ נטוי, צחר כחלחל, פרתניון אפיל, קרדמין ואצבען ריסני.
היא וולונטרית ואינה מחייבת את המשתלות .
מהסקירה לעיל עולה, כי החוקים, התקנות, הצווים, הפקודות וכד' שעניינם, בין .
היתר, מניעת חדירה, התבססות והתפשטות של מינים פולשים מבוזרים במספר רב .
של מקורות אסדרה נורמטיבית.
עוד עולה מהסקירה שהאחריות ליישומם מבוזרת .
ומוטלת על מספר רב של גופים מאסדרים שמטרותיהם שונות ואינן ממוקדות להגנה .
על המגוון הביולוגי ולשמירה על הסביבה הטבעית.
משרד מבקר המדינה בדק את האסדרה הקיימת (ראו לוח4 להלן- בכחול) ואת זו החסרה .
(ראו לוח 4 - באדום) לפי מיני אורגניזמים ובהתייחס לאפיקי הפעולה הנדרשים למניעת .
חדירה והתבססות וכן לביעור של מינים פולשים מזיקים.
להלן בלוח פירוט הממצאים .
שהעלו חוסרים בנתיבי האסדרה: .
לוח 4: אסדרה קיימת ואסדרה חסרה למניעת חדירה והתבססות של .
מינים פולשים ולביעורם .
מיון אסדרה קיימת עבור: אסדרה חסרה עבור: .
מיקרואורגניזמים יבוא, גידול, ניטור, מחקר, .
חקירה אפידמיולוגית, חיטוי, .
טיפול וביעור של נגעים .
הקשורים לצומח ופתוגניים .
ויראליים וחיידקים המזיקים .
חקירה אפידמיולוגית, חיטוי טיפול וביעור .
מיקרואורגניזמים שהם פתוגנים זואונוטים .
בחיות בר ובחיות נודדות העלולים לסכן .
את האדם ואת החי בישראל.
ורכיכות יבוא, גידול וסניטציה של נגעים .
הקשורים לצומח ניטור וביעור של מינים בעלי פוטנציאל .
נזק שאינו קשור לצומח.
מנגנון אסדרה של שחרור חיות שבי .
ועקרבים יבוא, גידול וסניטציה של נגעים .
ניטור וביעור יתושים במוקדי .
ניטור וביעור נגעים שאינם קשורים .
לצומח או ליתושים במוקדי מים.
ביעור והדברה שאינה בבתי מגורים או .
חסרה אסדרה למניעת פגיעה בבריאות .
האדם והחי הנגרמת מפרוקי רגליים .
עוקצים (למשל: נמלי אש).
חסרה אסדרה עבור פרוקי רגליים .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי מיון אסדרה קיימת עבור: אסדרה חסרה עבור: .
זוחלים, ודו -חיים יבוא וסניטציה למניעת כניסה .
סחר בערכי טבע מוגנים .
ובסכנת הכחדה יבשתיים .
וימיים בשמורות ובשטחים .
פתוחים סחר והחזקה של ערכי טבע שאינם .
מוגנים בשטחים פתוחים.
אלמוגים יבוא, פיקוח על אינטרודוקציה .
סחר ב דגי מים מלוחים, אלמוגי .
מניעת התבססות או ביעור לניהול .
פלישת מינים ימיים שפלשו באופן .
פטריות יבוא נגעים הקשורים לצומח .
פטריות שאינן נגעים הקשורים לצומח.
צומח איסור, הגבלה ואסדרה של .
יבוא, יצוא, יצור לשם ריבוי, .
גידול, מכירה ושינוע של מוצרי .
צמחים, חלקי צומח, אמצעי .
ביעור והדברת נגעים הקשורים .
הגבלות ופיקוח על אורגניזמים .
מהונדסים הקשורים לצומח.
מסמך וולונטרי המפרט את .
צמחי הנוי הזרים הלא -רצויים .
תקן ירוק וולונטרי למשתלות.
נורמה מחייבת עבור גידול וסחר של .
נורמה מחייבת המפרטת את צמחי הנוי .
נורמה מחייבת המגבילה שתילת צמחים .
אלרגנים באזורים מבונים.
תקן ירוק מחייב למשתלות.
הגבלות ופיקוח על אורגניזמים מהונדסים .
העלולים לחולל נזק ושאינם קשורים .
אילנות החזקה, פיקוח וכריתה.
נורמה לאסדרה של כריתת אילנות .
בוגרים שהם מינים פולשים.
ואמצעי לוואי מגבלות על יבוא חומרי ריבוי .
מהצומח למטרות חקלאיות, .
איסור יבוא חומר ריבוי של .
צמחים מסוימים ("רשימה .
שחורה") מחשש לחדירת נורמות לשיווק והפצת חומרי ריבוי .
ואמצעי לוואי (למשל אדמה) עם .
פוטנציאל נגיעות גבוה.
נגעים שיפגעו במיני מפתח .
זרעים הגבלות יבוא עבור זריעה, .
גידול, מספוא ושמן וזרעים .
המורשים להחזקה ומכירה, וכן .
נורמות לאסדרה של יבוא .
נורמות פיקוח על שינוע זרעים .
* דרישות רגולטוריות בתחום הזרעים, לשכת המסחר, יולי 2018.
מנתוני הלוח עולים פערים בין התשתית הנורמטיבית המאסדרת את אפיקי הפעולה .
להתמודדות עם מינים מחוללי נזק בתחום הצומח לעומת התשתית הנורמטיבית .
לגבי מינים מחוללי נזק בתחומים אחרים כמו: פגיעה במגוון הביולוגי ובמרקם .
המערכות האקולוגיות, נזק לתשתיות, נזק לבריאות האדם ולבעלי החיים.
הדבר היא כי בתחומים שאינם הגנה על הצומח או הגנה על בריאות האדם והחי .
(במקרים של פתוגן ויראלי או חיידקי), התשתית הנורמטיבית הקיימת חלקית או .
חסרה ובכלל זה היא אינה נותנת מענה לאפיקי הפעולה הנדרשים למניעה, ניטור, .
פיקוח וביעור של המינים מחוללי הנזק.
בשנים2017 - 2021 הונחו על שולחן הכנסת חמש הצעות חוק פרטיות בתחום של מניעת .
מינים פולשים שאינם נגעי חקלאות, לרבות בנושאים של דיווח שנתי על מצב הטבע ושימור .
כל חמש ההצעות הונחו על שולחן הכנסת לדיון מוקדם אך לא קודמו .
בעקבות ניסיונות החקיקה הראשונים ב-2017 ולאחר כמה דיונים בנושא החליט מנכ"ל .
משרד החקלאות דאז לבחון קידום של תיקון חקיקה של חוק הגנת הצומח; זאת במקום .
הניסיונות לקדם חקיקת חוק חדש המיועד לשמירה על המגוון הביולוגי תוך טיפול במינים .
בישיבה בראשותו של המנכ"ל בנובמבר 2018 הבהירו גורמי מקצוע כי בהצעת החוק .
האמורה (שלא קודמה) ניתן משקל רב, באופן יחסי, לשמירה על הסביבה, באופן שעשוי .
לפגוע באינטרס השמירה על החקלאות.
עוד הובהר בישיבה כי מאחר שבמשרד החקלאות .
נצברו ידע וניסיון רב לגבי מינים פולשים "בכל הנוגע להיבטי שמירה על החקלאות, והם .
מהווים בסיס משמעותי להפעלת סמכויות בנושא", וכי "משרד החקלאות נמצא בנקודות .
154 /הצעת חוק פ 4574/20 : חובת דיווח שנתי על מצב הטבע והמגוון הביולוגיבישראל, התשע"ז-2017 ; , הצעת חוק .
פ/ 4858/20 : מניעת פלישות ביולוגיות מזיקות ולטיפול בהן, התשע"ח–2017; הצעת חוקפ/ 405/22 : חובת דיווח .
שנתי על מצב הטבע והמגוון הביולוגי בישראל, התש"ף-2019 ; , /הצעת חוק פ 105/23 : חובת דיווח שנתי על מצב .
הטבע והמגוון הביולוגי בישראל, התש"ף-2020 ; , הצעת חוקפ/ 1492/24 : חובת דיווח שנתי על מצב הטבע והמגוון .
הביולוגי בישראל, התשפ"א-2021.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי הכניסה למדינה ומבצעים ניטור של חדירת מינים פולשים, כאמור בהיבטי חקלאות" ואין .
צורך בכפל פיקוח בנקודות אלה.