HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אגף בכיר לחינוך מוכר שאינו רשמי במשרד (להלן - האגף או האגף לחינוך מוכש"ר) פועל במתכונת של מחוז ארצי, והוא אחראי, בין השאר, לפקח על פעילותם של מוסדות חינוך במגזר החרדי.
האגף כפוף במישרין למנכ"ל המשרד, ד"ר שמשון שושני.
10 ,פרידמן מנחם החברה החרדית - מקורות מגמו ת ותהליכים, הוצאת מכון ירושלים לחקר ישראל ( 1991,) 'עמ6 .
11 מוסדות פטור הם מוסדות חינוך שאינם מוכרים והתלמידים הלומדים בהם והוריהם פטורים מחובת לימוד סדיר.
שנת הלימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט 946 דוח שנתי61ב .
""מרכז החינוך העצמאי לתלמודי תורה ובתי ספר בית יעקב בארץ ישראל (להלן - החה"ע או מרכז החינוך העצמאי) הוא אגודה עותומאנית שהוקמה בשנת 1953 .
בשנת הלימודים התש"ע היו בבעלות החה"ע 226 בתי ספר, רובם המכריע בתי ספר יסודיים: ב -118 ( מהם52% ) למדו רק תלמידות, ב -63 ( מהם28% ) למדו רק תלמידים וב-45 ( מהם20% ) למדו תלמידות ותלמידים.
בחוק משרדהחינוך 947 .
יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 , נקבע כי המשרד יתקצב את החה"ע למטרות חינוך בלבד לפי תבחינים ענייניים אחידים ושוויוניים החלים על כל ילדי ישראל.
במועד הביקורת לא היה לחה"ע מנכ"ל, ובראשו עמד המשנה למנכ"ל, מר צבי בוימל.
בחודשים פברואר-אוגוסט 2010 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא רישום תלמידות לבתי ספר מוכש"ר במגזר החרדי ושיבוצן בהם הן בחינוך היסודי והן בחינוך העל -יסודי.
הביקורת נעשתה במ שרד החינוך ובחה"ע.
בדיקות השלמה נעשו בעיריות ירושלים, בני ברק, בית שמש ומודיעין עילית.
במהלך הביקורת ביקרו נציגי משרד מבקר המדינה ב -14 בתי ספר לבנות, מהם שמונה יסודיים ושישה על-יסודיים (להלן - בתי הספר שנבדקו).
בתי ספר אלה נבחרו על פי ממצאי בדיקה מוקדמת של משרד מבקר המדינה, שלפיהם הביקוש לבתי הספר הללו גדול מהיצע המקומות בהם.
בביקורת נבדקו הנושאים האלה: הפיקוח של המשרד ושל הרשויות המקומיות על רישום תלמידות ושיבוצן בבתי ספר; הליכי הרישום והשיבוץ; שיבוץ מועמדות בהתחשב במוצאן.
הפיקוח של המשרד על רישום תלמידות ושיבוצן בבתי ספר .
בחוק לימוד חובה הוטלה על המדינה האחריות לתת חינוך חובה חינם, על פי ההגדרות בחוק.
בתקנות לימוד -חובה וחינוך ממלכתי (רישום), התשי"ט - 1959 (להלן - תקנות לימוד חובה-רישום) , הוטלה על הרשות המקומית האחריות לרישום ילדים ונערים למוסדות חינוך, לרבות מוסדות של החינוך המוכש"ר.
(א) חוק חינוך ממלכתי , התשי"ג - 1953 ,, קובע כי שר החינוך "רשאי לקבוע בתקנות, סדרים ותנאים להכרזת מוסדות לא רשמיים כמוסדות חינוך מוכרים, להנהגת תכנית היסוד בהם, להנהלתם, לפיקוח עליהם ולתמיכת המדינה בתקציביהם, אם השר יחליט על התמיכה ובמידה שיחליט".
(ב) חוק לימוד חובה קובע כי הורים של ילד בן שש ומעלה או של נער בגיל לימוד חובה חייבים לרשום את הילד או את הנער במוסד חינוך או ברשות חינוך מקומית13.
בתקנות לימוד חובה-ברשות [ רישום נקבע כי: "מנהל המחלקה לחינוך הוא רשם ראשי ברשות ]מקומיתחינוך מקומית" 14 ; הרשם הראשי "אחראי לארגון הרישום ולביצועו בתחום שיפוטה של רשות החינוך המקומית בהתאם לחוק הלימוד, לחוק החינוך ולתקנות אלה"; הרישום לבית ספר קיים ייעשה בידי מנהל בית הספר, ועליו למלא את הוראותיו של הרשם הראשי בעניין זה; הרשם הראשי ממונה על הרישום בכל בית ספר מוכר שאינו רשמי, ומנהל כל בית ספר כזה חייב לקיים את הוראותיו לגבי הרישום.
13 ""רשות חינוך מקומית, על פי תקנות לימוד חובה-רישום: לעניין מוסד - רשות החינוך המקומית המקיימת את המוסד; לעניין תלמיד - רשות החינוך המקומית שבתחום שיפוטה גר התלמיד.
14 "רשם", על פיתקנות לימוד חובה-רישום , הוא "מנהל בית -ספר או אדם שנתמנה על - ידי רשות החינוך המקומית להיות רשם לגני-ילדים או לבתי -ספר במקום בו אין בית- ספר".
חובת המדינה לפקח על מוסדות החינוך, ובכלל זה על קבלת תלמידים אליהם, נקבעה גם בפסיקה.
)(א בפסק דין של בית המשפט המחוזי בירושלים שניתן ביוני 200415 (להלן- פס"ד אלק סלסי) נדונה עתירתם של שלושה ילדים המתגוררים בביתר עילית שביקשו להשתלב במוסד חינוכי שהוא מוסד פטור.
בפסק הדין הודגשה חובת המדינה לפקח על מוסדות החינוך מכוח המימון שהיא מעניקה להם: "קיומם של בתי ספר פרטיים לצידם של בתי ספר רשמיים הוא מסימני ההיכר של דמוקרטיה השתתפותית"; "הכרה בחינוך נפרד.
אינה מחלצת את המוסד מפיקוח המדינה בגבולות מסויימים"; "דרישה זו ממשרד החינוך.
מתעצמת עם השקל הראשון אשר מועבר על ידי משרד החינוך למוסדות חינוך פרטיים כאלה"; "הפיקוח אינו תלוי במידת הנכונות של המפוקח לקבל עליו את הפיקוח".
עוד נקבע בפס"ד אלקסלסי כי עיריית ביתר עילית נמנעה כמעט לחלוטין מלהתערב בנעשה בבית הספר וכי התערבותו של המשרד הייתה מוגבלת והפיקוח שלו היה רופף ביותר.
בית המשפט הורה למשרד להפעיל אמצעי פיקוח על המוסד "אשר יבטיחו את הסדרי הקבלה למוסד החינוכי על ידי הצגת קריטריונים ברורים והליך קבלה מוסדר".
(ב) בפסק דין של בית המשפט המחוזי בירושלים אשר ניתן באפריל 200616 (להלן- פס"ד האגודה לזכויות האזרח) נדונה עתירתה של "האגודה לזכויות האזרח בישראל" נגד המשרד, עיריית ירושלים ואחרים להורות למשרד להפעיל את סמכויותיו על פי כל דין כדי לקיים פיקוח על אמצעי המיון ושיטת הקבלה של "מוסדות החינוך השייכים לרשת בית יעקב בירושלים".
בפסק הדין נכתב כי מוסדות חינוך מוכש"ר "הינם גופים הנתונים לפיקוח הרשות הציבורית במספר מישורים.
מוסדות אלה נהנים מאוטונומיה חינוכית רחבה שהינה פועל יוצא של המשטר הדמוקרטי המעודד מתן אפשרות לקהילה לשמור על מסגרת ייחודית, בין השאר באמצעות הפעלה של מוסדות חינוך.
אולם הצורך בשמירה על האופי הייחודי של הקהילות השונות, אינו בא לייתר את הצורך בפיקוח הרשות הציבורית, מקום בו מדובר בשמירה על זכויות יסוד מהמדרגה הראשונה של ע רכי חיים מתוקנים בחברה.
עקרון השוויון השולל אפליה חייב להישמר מכל משמר גם בתוך המסגרות הסגורות והמיוחדות של הקהילה בכלל ומוסדות חינוך מוכרים, שאינם רשמיים בפרט".
בפסק הדין נקבע בעניין זה כי "חוק חינוך ממלכתי קובע את עקרונות היסוד העומדים בבסיס החינוך הממלכתי, וביניהם עקרון 'שוויון ההזדמנויות'.
האחריות להבטיח כי מטרות אלה תמומשנה גם במוסדות חינוך שאינם רשמיים, חלה על משרד החינוך ועיריית ירושלים".
עוד קבע בית המשפט כי בעתירה זו נדון "הידוק בשלושה בתי ספר על [ הפיקוח על קבלת תלמידות ללימודים -יסודיים חרדיים בירו.
מדובר בסמכויות פיקוח שהוקנו למשרד החינוך ולעיריית ירושלים ]שלים בחוקי החינוך השונים המאפשרים להם לפקח בצורה יעילה ואפקטיבית על הרישום ועל הקבלה למוסדות החינוך החרדי".
בית המשפט הורה לגורמי הפיקוח - המשרד ועיריית ירושלים - לעקוב אחר הרישום במוסדות החינוך ה אמורים כבר לקראת שנת הלימודים הקרובה (התשס"ז, 2006 -2007 ) כדי לוודא ש"הנחיות ודרישות הפיקוח מיושמות הלכה למעשה".
15 עת"מ 1320/03 מנחם מענדל אלקסלסי ואח' נ' עיריית ביתר עילית ואח' (פורסם בתקדין).
16 עת"מ 241/06 האגודה לזכויות האזרח נ' משרד החינוך התרבות והספורט (פורסם בתקדין).
מן החוק, מן התקנות ומן הפסיקה עולה כי: הרשות המקומית אחראית לרישום ילדים ונערים למוסדות החינוך המוכש"ר; על המשרד והרשות המקומית חלה האחריות להבטיח כי מטרות החינוך הממלכתי ימומשו גם במוסדות החינוך המוכש"ר; על המשרד מוטל לפקח על מוסדות החינוך המוכש"ר ועל מוסדות פטור גם בכל הקשור לדרכי הקבלה אליהם כדי להבטיח, בין השאר, את קיום עקרון שוויון ההזדמנויות; ואין להתנות את הפיקוח בנכונותו של המפוקח לקבל עליו את הפיקוח.
מערך הפיקוח באגף הבכיר לחינוך מוכר שאינו רשמי .
על פי תקנות חינוך ממלכתי (סדרי הפיקוח), התשי"ז- 1956 (להלן- תקנות סדרי הפיקוח), מפקח מטעם המשרד המבקר במוסד חינוכי יהיה מוסמך, בין השאר, להעריך מורים, לקבל קהל , לטפל בפניות הקשורות למוסד שבפיקוחו ולתאם את פעולותיהם של מערך ההדרכה ושל מפקחים אחרים הפועלים במוסד בלי קשר לבעליו.
הדין אינו מבחין באופן מהותי בין תפקידי המפקח בחינוך הממלכתי ובין תפקידיו במוסדות החינוך המוכש"ר.
על האגף מוטל לפקח על מוסדות החינוך המוכש"ר ועל מוסדות הפטור במגזר החרדי בכל שלבי החינוך.
בשנת הלימודים התש"ע הוא פיקח על 888 בתי ספר בחינוך המוכש"ר הרגיל (בשונה מהחינוך המיוחד), 689 מהם בחינוך היסודי (כיתות א' -ח') ו -199 מהם בחינוך העל -יסודי (כיתות ט' -י"ב), באמצעות תקן של שבע משרות פיקוח כולל17.
באגף יש מפקחת אחת ל-162 בתי הספר היסודיים לבנות בחינוך המוכש"ר הרגיל (להלן - המפקחת על בתי ספר יסודיים) וכן מפקחת אחת ל-137 בתי הספר העל-יסודיים לבנות בחינוך הרגיל (להלן - המפקחת על בתי ספר על-יסודיים).
בדוח מבקר המדינה לשנת 200818 הועלה כי במאי 2007 קבע המשרד מפתח תקינה שלפיו מפקח על בתי ספר אחראי לפקח על 30 בתי ספר במחוזות של המשרד שבהם הפיזור הגאוגרפי של בתי הספר קטן או על 24 בתי ספר במחוזות שבהם הפיזור הגאוגרפי של בתי הספר גדול; מפתח התקינה משקף היקף מסוים של משימות שמוטל על המפקח במונחים של מספר מוסדות הנתונים לפיקוחו אשר מאפשר לו ל מלא את תפקידיו.
המשרד החליט שמפתח התקינה האמור לא יחול על האגף, אולם לא קבע לאגף מפתח אחר.
מספר בתי הספר שנתונים לפיקוחן של המפקחת על בתי ספר יסודיים ושל המפקחת על בתי ספר על-יסודיים גדול פי כמה ממספר בתי הספר הנתונים לפיקוחו של מפקח על פי מפתח התקינה.
נתונים אלה מעוררים ספק בדבר יכולתו של האגף עם כוח האדם שעמד לרשותו בתקופת הביקורת, לקיים פיקוח שוטף ואפקטיבי על בתי הספר לבנות במגזר החרדי, הנתונים לפיקוחו.
על הנהלת המשרד לנקוט את הפעולות הדרושות כדי שלרשות האגף יעמדו משאבי פיקוח על פי מפתח התקינה.
משרד החי נוך השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי לאחרונה פרסם מכרזים לאיוש 15 תקני פיקוח חדשים וכי בכוונתו לפרסם מכרזים נוספים כדי להשוות את מפתח התקינה בחינוך המוכש"ר לזה שבחינוך הרשמי.
17 על פי תקנות סדרי הפיקוח, מפקח כולל הוא מי שהתמנה למשרה זו בתקן כמשמעותו בחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט- 1959 ; מפקח הוא מי שהתמנה למשרה זו על פי הוראות תקנות סדרי הפיקוח ואינו מפקח כולל.
18 ,מבקר המדינה דוח שנתי 58ב, בפרק "חינוך מוכר שאינו רשמי ", עמ' 749.
הנחיות בדבר רישום תלמידות וקבלתן .
ביוני 2004 הורה כאמור בית המשפט המחו זי בירושלים למשרד החינוך בפס"ד אלקסלסי להפעיל אמצעי פיקוח על המוסד הנתבע, שאינו רשמי, כדי להבטיח שקבלת התלמידים אליו משרדהחינוך 953 .
תיעשה בהליך מוסדר ועל פי אמות מידה ברורות.
הבטחת הליכים תקינים לקבלת תלמידים במאות בתי ספר על יסוד אמות מידה ברורות מחייבת פרסום הנחיות שישמשו את כלל בתי הספר בנושא.
מפס"ד האגודה לזכויות האזרח עולה כי תכנית המשרד לפיקוח על מוסדות החינוך המוכש"ר תכלול "תבחינים מקצועיים ושוויוניים אשר על פיהם יפעלו מוסדות החינוך החרדי ברישום ובקבלה של תלמידות.
על גורמי הפיקוח לקבוע או לאשר נוהלים מתאימים, על פיהם יבוצע הרישום למוסדות החינוך.
אין צורך לומר שכל אלה חייבים להיות שקופים ובידיעת הכלל, והציבור הרלבנטי בפרט.
מן הראוי שתכנית הפיקוח של משרד החינוך תגובש במסמך מסודר ומפורט אשר יופץ כהנחיה מחייבת למוסדות ויעמוד לעיון הציבור".
עד 2006 לא פרסם המשרד הור אות או הנחיות בעניין זה לבתי ספר בחינוך המוכש"ר.
רק במאי באותה השנה, בעקבות פסק דין זה, שלחה המפקחת על בתי ספר על-יסודיים למנהלי בתי הספר שבתחום פיקוחה מכתב שכותרתו "נהלי רישום על[ וקבלה לבית הספר עי"ס -" (להלן ]יסודיים- נוהלי הרישום לבתי ספר על - יסודיים).
ב מכתב ציינה המפקחת ש"ככלל יש לדאוג להליך שוויוני, ברור ומדיד, המאפשר בקרה ופיקוח מטעם משרדנו, במידת הצורך, אחר התנהלות הרישום והקבלה".
המפקחת פירטה הנחיות לגבי אמות המידה לקבלת תלמידים, בחינתם וטיפול בערעורים (ראו להלן).
התברר שהמשרד לא עיגן את האמור במכתב זה בנוהל או בחוזר מנכ"ל.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי המסמך ובו נוהלי הרישום מפורסם באתר האינטרנט של המשרד וכך הוא מובא לידיעת ההורים המבקשים לוודא כי הוא מקוים.
על המשרד לעגן את נוהלי הרישום לבתי ספר על-יסודיים במסמך רשמי מטעם הנהלת המשרד - נוהל או חוז ר מנכ"ל.
יוער גם כי הפרסום באינטרנט אינו מבטיח חשיפה ממשית לכלל הציבור החרדי הנוגע בדבר משום שהשימוש שלו באינטרנט מצומצם יחסית.
על המשרד לבחון אפוא דרכים להפצת הנהלים האלה בקרב הציבור החרדי.
בינואר 2007 העבירה מנהלת האגף דאז (להלן - מנהלת האגף לשעבר) למנכ"ל החה"ע דאז (להלן - מנכ"ל החה"ע לשעבר) הנחיות הנוגעות לתהליך הקבלה של תלמידות לבתי הספר היסודיים.
היא ציינה שמטרת ההנחיות היא להבטיח שהליך הקבלה למוסדות החינוך יהיה שוויוני ושקוף ו"יהיה נתון לפיקוח ולביקורת, במידת הצורך".
בין השאר נקבע בהנחיות כי "הקריט ריונים לקבלת תלמידים למוסדות חינוך יפורסמו במסגרת תקנון בית הספר" וכי "התקנון יאושר בידי משרד החינוך".
באותו החודש כתב מנכ"ל החה"ע לשעבר למנהלת האגף לשעבר כי הוא מבקש שהאגף יזמן את נציגי החה"ע לפגישה שבה יסבירו את עמדתם לגבי ההנחיות לבתי הספר היסודיים, המפ ורטות במכתביה של המנהלת מינואר 2007 .
ביולי 2007 שב המנכ"ל והציג בקשה זו לפני המפקחת על בתי ספר יסודיים וציין שבקשתו הקודמת לא נענתה.
הוא הדגיש: "תתפלאי להוודע ולהווכח עד כמה אזנינו קשובות ועד כמה נהיה מוכנים לעשות ככל הנדרש, על מנת שהליכי ונוהלי הרישום והקבלה לבית הספר שבמסגרתנו יהיו שקופים ושוויוניים ובמידת הצורך נתונים לפיקוח וביקורת".
מן המסמכים עולה כי האגף לא השיב למנכ"ל החה"ע לשעבר ולא התקיים דיון בהנחיות.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי עמדתו של החה"ע "נשמעת כל העת.
ונמצא כי אין מקום, בעניין זה לד ון בהנחיות ובאופן הפיקוח על מרכז החינוך העצמאי עם מרכז החינוך העצמאי".
לדבריו, עמדתו של החה"ע נשמעת במסגרת הדיונים בוועדת הערר (ראו להלן) ו"לא יתכן כי יהיה שותף בקביעת ההנחיות".
מן הראוי כי לפני גיבוש מדיניותו ועיגונה בנוהל ישמע המשרד את עמדתם של הגורמי ם הנוגעים בדבר.
בקיום הליך זה אין כדי לפגוע בסמכות הבלעדית של המשרד לקבוע את הכללים וההוראות.
כך ניתן יהיה להבטיח כי הכללים וההוראות יקבעו לאחר שנבחן מכלול ההיבטים והטענות הנוגעים בדבר.
במאי 2007 , בעקבות דיונים בבית המשפט המחוזי בתל אביב -יפו בשבתו כבית משפט לערעורים בעניינים מינהליים 19 בעניין רישומה של ילדה לבית ספר "בית יעקב" ביישוב אלעד (להלן - פס"ד מ.
(קטינה)), העבירה סגנית מנהלת מחלקה בלשכת היועצת המשפטית של המשרד למנכ"ל החה"ע לשעבר "הנחיות לקליטת תלמידים ותלמידות לכיתה א' בבתי הספר היסודיים" (להלן - ההנחיות לבתי ספר יסודיים).
במסמך זה הוצגו ביתר פירוט ההנחיות של מנהלת האגף לשעבר וכן ניתנו הנחיות חדשות.
בהנחיות לבתי ספר יסודיים נכתב כי מטרתן היא "הגברת השקיפות והבטחת קיומם של כללי הצדק הטבעי בהליכי קבלת תלמידים ותלמידות לבתי הספר שבבעלות מרכז החינוך העצמאי".
ההנחיות נוגעות להליכי הרישום והקבלה, לתקנון בית הספר, למקורות המידע של בית הספר על המועמדים ללמוד בו, למתן זכות שימוע בטרם קבלת החלטה, למועד קבלת החלטה ולזכות לערער עליה.
נמצא כי גם את ההנחיות לבתי ספר יסודיים לא עיגן המשרד בנוהל או בחוזר מנכ"ל ולא פרסם אותן בציבור, כנדרש בפס"ד האגודה לזכויות האזרח.
משמעות הדבר היא שהורי המועמדות לבתי הספר אינם יודעים על קיומן של הנחיות שנועדו להבטיח מיון הוגן, ולכן אינם יכולים לעמוד על זכויותיהם בעניין זה.
משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 כי האגף י בחן את ההנחיות לבתי הספר - יסודיים ועל-יסודיים - ויעדכן אותן וכי הוא יפעל לעגן את ההנחיות בחוזר מנכ"ל בתוך פרק זמן של 90 .
פיקוח המשרד על מרכז החינוך העצמאי ומוסדות החינוך שבבעלותו .
בשנת הלימודים התש"ע היו בבעלות החה"ע 226 :מוסדות חינוך 217 בתי ספר יסודיים ותשעה בתי ספר על-יסודיים.
כאמור, ב-163 ( מהם72% .
) למדו תלמידות תקנון בית הספר לכל בית ספר לבנות שבבעלות החה"ע יש תקנון שבו מפורטים כללי ההתנהגות הנדרשים מתלמידת בית הספר - בבית הספר ומחוצה לו, כללי לבוש וצניעות .
(קטינה) נ' משרד החינוך ואח.
)(פורסם בתקדין 956 דוח שנתי61ב .
שחלים על התלמידה והוריה וכללים הנוגעים למשפחתה.
בדצמבר 2006 , במהלך דיונים בעתירה נשוא פס"ד מ.
(קטינה), בדק המשרד 86 תקנונים של בתי ספר של החה "ע.
את הבדיקה עשו המפקחת על בתי ספר יסודיים וסגנית מנהלת מחלקה בלשכת היועצת המשפטית של המשרד.
בעקבות ממצאי הבדיקה קבע המשרד שיש לבצעשינויים ב -60 מ-86 התקנונים שנבדקו.
לדוגמה, המשרד הורה שלא להתנות את קבלתה של תלמידה בכך שאמה בוגרת "סמינר בית יעקב"20 ואביה בוגר "הישיבות הקדושות", למחוק את התיאור המפורט של לבוש ההורים בתקנון ולבטל תנאים הנוגעים לפעילות של התלמידות מחוץ לכותלי בית הספר, בהם האיסור "להתחבר עם בנות שאינן בנות 'בית יעקב'" והאיסור להשתתף במסיבות ימי הולדת של חברות לכיתה ובמסיבות אחרות הנחגגות מחוץ לכותלי בית הספר.
בינואר 2007 העביר האגף למנכ"ל החה"ע לשעבר את התקנונים ובהם השינויים הנדרשים וביקש ממנו להעבירם לבתי הספר "על מנת שייערכו השינויים כנדרש".
באותו החודש כתב מנכ"ל החה"ע לשעבר למנהלת האגף כי החה"ע לא יוכל לקבל את התיקונים הנוגדים את עקרונותיו והוסיף: "אנו כמובן מוכנים לכלול את דרישות משרד החינוך בתקנונים, לשמוע את הערות משרד החינוך, וככל שדרישות והערות אלו אינם נוגדות לערכים ולעקרונות החינוך העצמאי, נוכל לקבלם וליישמם.
אך לא נוכל בשום אופן לקבל הנחיות גורפות לשינויים בנוסח תקנוני ביה"ס עפ"י קביעת משרד החינוך לבדו, מבלי שהתקיים בעניין שום דיון עם החינוך העצמאי.
אנו מבקשים כי תזמנו אותנו לקיים פגישה בעניין, בה נוכל להשמיע א ת הסברינו במספר נושאים".
מן המסמכים עולה כי האגף לא השיב על מכתבו של מנכ"ל החה"ע לשעבר ולא קיים פגישה עמו בעניין זה.
יתרה מזו, האגף לא בדק כלל אם התקנונים שונו על פי דרישתו, והמפקחת על בתי ספר יסודיים אף לא ידעה אם החה"ע העביר את התקנונים המתוקנים לבתי הספר.
משרד מבקר המדינה בדק אם התקנונים של שבעה מבתי הספר היסודיים שנבדקו תוקנו על פי הוראות המשרד.
נמצא כי בשישה מהם ביקש המשרד לעשות שינויים, אולם הם לא תוקנו על פי דרישתו.
שש המנהלות של בתי ספר אלה השיבו שהן לא קיבלו מהחה"ע הנחיות לתקן את התקנונים.
להלן דוגמאות לתיקונים שדרש המשרד לעשות: (א) המשרד הורה לחה"ע לעשות שינויים בסעיפי התקנון של בית ספר יסודי א' באלעד, ובין השאר למחוק דרישה הנוגעת ללבושו של אבי המועמדת (עוד בעניין השימוש בפרטים על משפחתה של מועמדת ראו להלן בפרק על שיבוץ מועמדת בהתחשב במוצאה).
כמו כן המשרד הורה לתקן את התקנון של בית ספר יסודי ב' בביתר עילית ולהימנע מפירוט פריטי הלבוש של ההורים.
בתקנון שנמסר לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2010 לא נעשה התיקון המבוקש; אדרבא, בית הספר הרחיב את תיאור הלבוש הנדרש מהאם.
(ב) המשרד הורה לעשות שינויים ב תקנון בית ספר יסודי ג' בבית שמש, בין השאר לגבי הגנים שמהם קולטים בתי הספר תלמידים.
(ג) בתקנון בית ספר יסודי ד' בירושלים הורה המשרד לשנות סעיף אחד - "זכות קדימה תינתן לתלמידות של הורים, שהינם בוגרי ישיבות, ואמהות בוגרות סמינרי בית יעקב" - ולבטל סעיף אחר הנוגע ללבוש האב.
20 המונח "סמינר" משמש בחברה החרדית גם לציון בית ספר על-יסודי לבנות.
במונח האמור במובן זה נעשה שימוש בדוח.
נמצא כי היו סעיפים שהורה המשרד לשנות בתקנון של בית ספר אחד, אך הוא לא הורה לשנותם בתקנון של בית ספר אחר.
לדוגמה, המשרד לא הורה לבית ספר יסודי ד' בירושלים להימנע משרדהחינוך 959 .
מפירוט פריטי הלבוש של ההורים, ולבית ספר יסודי ה' בבית שמש הוא לא הורה להימנע מפירוט הלבוש של האם כפי שהורה לבית ספר יסודי ב' בביתר עילית.
אשר לסעיפים האמורים בתקנוני בתי הספר שדרש המשרד לתקן, השיב החה"ע למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי סגנון הלבוש של ההורים ומקום הלימוד שלהם הם "נתונים רלוונטיים ביותר לאורחות החיים, וההשקפה התורנית הלכתית של המשפחה וממילא יש בהם כדי להשליך על התאמת הילדה לבית הספר.
החה"ע עומד בכל תוקף על עצמאות שיקוליו בקשר לכך".
מן האמור לעיל עולה שהמשרד נקט פעולה מובהקת של פיקוח - בדיקה שיטתית של תקנונים - אך החה"ע הודיע לו במפורש שהוראותיו לתיקונם לא ייושמו במלואן.
תשובות מנהלות בתי הספר שהובאו לעיל מוכיחות כי דרישת משרד החינוך לתקן את התקנונים לא הובאה לידיעתן, והחה"ע לא דרש למלא דרישות אלה.
המשרד לא הגיב על הודעתו של החה"ע ולא בירר מהן הסיבות להתנגדותו לבצע חלק מן התיקונים שדרש לעשות בתקנונים.
פעולת משרד החינוך בעניין התקנונים של בתי הספר מעידה על חולשה ממשית של המשרד, על פיקוחו הלקוי על החה"ע ומוסדותיו ועל היעדר עקביות ואחידות בדרישותיו לתיקון תקנונים של בתי ספר שונים.
המשרד לא תבע שתוכר סמכותו לקיים פיקוח אפקטיבי על החה"ע ומוסדותיו בתחום הרישום והקבלה ולא וידא שתוקנו הליקויים שמצא.
ואכן גם בתשובתו של החה"ע למשרד מבקר המדינה הוא הבהיר שהוא חולק על משרד החינוך בעניין זה ועומד בתוקף על עצמאות שיקוליו.
על המשרד מוטל לעמוד איתן ולהפעיל את סמכויות הפיקוח שלו.
עליו לוודא שהתקנונים של כל בתי הספר בחינוך המוכש"ר אינ ם כוללים הוראות הסותרות את מדיניותו ואת הנחיותיו.
על החה"ע, שבתי הספר שלו מוכרים וממומנים בידי המדינה, לנהוג על פי מדיניותו של המשרד, להורות למנהלי בתי הספר אילו כללים אפשר לכלול בתקנון ואילו כללים יש למחוק ממנו, ולוודא שבתי הספר נוהגים לפי הוראותיו.
משרד החינוך השיב בינואר 2011 כי האגף ישוב ויבחן את התקנונים: המפקחים "יאספו את התקנונים עד מחצית חודש ינואר, ויבדקו עד תחילת חודש מרץ.
ההערות יועברו לעיון מוסדות החינוך, והסבריהם יישמעו עד סוף חודש אפריל.
ככל שייקבע שיש לתקן את התקנונים יש להורות למוסדות לעשות כן ולעקוב אחר התיקון".
פעולות שנקט האגף בעקבות שתי תלונות שקיבל אשר למוסד חינוך מוכש"ר קובעות תקנות חינוך ממלכתי (מוסדות מוכרים), התשי"ד- 1953 , כי "מנהל מוסד חייב למסור למפקח הממונה על המוסד את כל הידיעות שיבקש ולאפשר לו לפקח במוסדו"; "מנהל מוסד ומוריו ח ייבים לשתף פעולה עם מפקח הממונה על המוסד, להתחשב בעצותיו ולהישמע להוראותיו"; "מפקח רשאי לבקר בכל שיעור ובכל כיתה של מוסד העומד בפיקוחו".
בתחילת דצמבר 2009 כתבה נציגת האגף לחינוך מיוחד במשרד לאגף לחינוך מוכש"ר על פנייה שהגיעה לכנסת ולאגף לחינוך מיוחד בעניינה של תלמידה א' בבית ספר יסודי ה' של החה"ע בבית שמש.
הנציגה כתבה שלדעתה יש לבדוק 960 דוח שנתי61ב .
בדחיפות את הליך הטיפול בתלמידה א', לרבות חשש לפעולות לא תקינות בתחום החינוך המיוחד.
)(א באותו היום שלח האגף לבית הספר מדריכה 21 מטעם הפיקוח על החינוך המיוחד המוכש"ר כדי לברר את הנושא.
מנהלת בית הספר סירבה להכניס את המדריכה לבית הספר.
המפקחת על החינוך המיוחד באגף מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה במרס 2010 שהחה"ע אינו מאפשר למדריכות מטעמה לבקר בבתי הספר ללא תיאום מראש, אף שלדעתה פיקוח על בית ספר צריך לכלול גם ביקורים בהפתעה שכן לעתים כאשר דבר הביקור ידוע מראש אי -אפשר לראות "את התמונה האמיתית".
החה"ע השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי מדריכות "מאז ומעולם אינן נכנסות לבתי הספר אלא בתיאום מראש"; למרות זאת, לבקשת מנהלת בית הספר אישר החינוך העצמאי את כניסתה של המדריכה כאורחת של המנ הלת, באותו מעמד.
מנהלת בית ספר יסודי ה' השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי היא פעלה על פי הנחיות של החה"ע, אשר ניתנו בעקבות פנייה טלפונית שלה באותו היום.
נמצא כי האגף לחינוך מוכש"ר לא בדק מדוע נמנע מנציגתו לפעול על פי סמכויות שהוקנו למפקחים בחוק ולהיכ נס לבית הספר ולא תבע שמפקחים מטעם המשרד או נציגיהם יוכלו לבצע את תפקידם ולבקר בבתי ספר של החה"ע גם ללא הודעה מראש.
כדי שהמשרד יוכל לבצע פיקוח אפקטיבי על בתי ספר של החה"ע על האגף לחינוך מוכש"ר להורות לחה"ע לאפשר לנציגי הפיקוח מטעם המשרד להיכנס לבתי ספר בכל עת שיחפצו וכן לטפל בנחישות במקרים שבהם החה"ע או מוסדותיו אינם נוהגים כך.
(ב) למחרת ביקורה של המדריכה ביקרה המפקחת על בתי ספר יסודיים בבית ספר יסודי ה'.
היא בדקה, בין השאר, את מסגרת הלימודים הכיתתית של תלמידה א'.
על פי סיכום הביקור, התלמידה למדה בכיתה קטנה, אשר נפתחה כדי לתת לתלמידות שבה שעות תגבור בנפרד.
המפקחת על בתי ספר יסודיים כתבה לנציגת האגף לחינוך מיוחד את התרשמותה מהביקור בבית הספר, אשר נשענה בעיקר על הסבריה של מנהלת בית הספר, וציינה: "הוסבר למנהלת כי נעשתה פעולה בלתי חוקית והכיתה שיצרה אינה תקנית".
הכיתה הקטנה פוזרה והתלמידות חזרו ללמוד בכיתות לימוד רגילות.
משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי אין בפרשה הנוגעת לתלמידה א' כדי ללמד על הטיפול הרגיל בתלמידים מתקשים.
אף על פי שנציגת האגף לחינוך מיוחד העלתה חשש שבעניינה של תלמידה א' נהג בית ספר יסודי ה' בהליך שקשור לתחום החינוך המיוחד, לא עירב מנהל האגף את המפקחת על החינוך המיוחד באגף.
הפעולות שביצע האגף בעקבות הממצאים שעלו לקו בחסר: הוא הסתפק בקבלת הסברים מהחה"ע ולא בדק אם המקרה מעיד על שיטת עבודתו של בית הספר בנושא החינוך המיוחד.
21 המשרד מעסיק עובדי הוראה בתפקידי הדרכה (מדריכים) באופן זמני.
משאב ההדרכה ניתן לרוב כימי הדרכה שבועיים .
ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 60ב ( 2010 '), בפרק "ניצול משאבי ההדרכה במערכת החינוך".
על משרד החינוך להפיק את הלקחים ממקרה זה הן במישור של הפיקוח הכולל על דרכי הטיפול של בית הספר שבבעלות החינוך העצמאי והן במישור של בירור תלונות המועברות לטיפול המשרד.
בדצמבר 2009 קיבלו מנכ"ל המשרד ויו"ר ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת דאז, חבר הכנסת זבולון אורלב, פנייה בעניין שיבוצה של תלמידה ב', אשר נרשמה לכיתה א' בבית ספר משרדהחינוך 963 .
יסודי ה' של החה"ע בבית שמש לשנת הלימודים התש"ע.
הילדה שובצה בפועל בבית ספר יסודי ו' של החה"ע, וגם זאת רק באמצע דצמבר.
(א) נציגת האגף לחינוך מיוחד במשרד כתבה בעניין זה לאגף לחינוך מוכש"ר בדצמבר 2009 והציעה לבדוק את "הקריטריונים המשתנים בין תלמידות בית הספר בקבלה ללימודים" לבית ספר יסודי ה'.
למרות פנייתה הנוספת של נציגת האגף לחינוך מיוחד בעניין קבלת תלמידות לבית ספר יסודי ה' בבית שמש לא בדק האגף את הליכי הקבלה והרישום אליו ולא וידא שהם מתנהלים על פי ההנחיות לבתי ספר יסודיים.
עם תחילת לימודיה של התלמידה בבית ספר יסודי ו' כאמור, השביתו הורי בית הספר את הלימודים בו, לסירוגין, במשך שלושה ימים "בשל התערבותם של גורמים חיצוניים שאינם נמנים על ציבור יראי ה', בכל הקשור לקבלת תלמידות לבית הספר".
יו"ר הנהגת ההורים הארצית כתבה על כך למנכ"ל המשרד, והוא השיב שיש להפנות את המכתב לוועד ההורים ולא למשרד.
(ב) בפברואר 2010 'כתב עורך דין מכתב למנכ"ל המשרד בשם תלמידה ב והוריה.
במכתב הועלו טענות על הטיפול של בית ספר יסודי ו' בתלמידה, ובכלל זה העברתה מכיתה אחת לאחרת ללא הודעה מוקדמת וללא תיאום עם הוריה.
הוא ציין כי "מסתבר, שהבטחת מנהלת בית הספר.
ולפיה הילדה תהיה 'מוצג מוזיאוני', מעין מצורעת, איש לא ידבר עמה, איש לא ישב לידה - אכן מתקיימת במלואה".
מהמכתב עולה שתמליל השיחה שבין המנהלת ובין אמה של הילדה הו עבר למנכ"ל המשרד עוד קודם לכן.
באותו היום הודיעה המפקחת על בתי ספר יסודיים לחה"ע על התלונה וציינה שמנהל האגף עומד לעשות בירור בעניין.
על פי דברים שכתבה המפקחת על בתי ספר יסודיים למנהל האגף במרס 2010 , אישרה מנהלת בית הספר כי צעד זה וצעדים אחרים שנקטה "בטעות יסודם".
(ג) כעבור שבוע כתב המשנה למנכ"ל החה"ע למנהל האגף כי "לא היו בדברי המנהלת כוונות בלתי ראויות אלא הבעת עמדה חינוכית פדגוגית" וכי החה"ע העיר לה על דרך התנסחותה.
הוא הוסיף: "נדגיש בתוקף כי לא ניתן יד ולא נסכים בשום אופן לפגוע בעצמאות החינוכית -פדגוגית של החינוך העצמאי שהיא היא הבסיס לקיומו של החינוך העצמאי".
נמצא שהאגף לא הגיב בכתב על דבריו אלה של המשנה למנכ"ל החה"ע, ועל פי תשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 הוא הסתפק בשיחה של נציגיו עם המשנה למנכ"ל החה"ע.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי ראוי היה שהאגף יבהיר לחה"ע את עמדתו בעניין זה בכתב וידרוש ממנו לנהוג על פיה.
(ד) במרס 2010 , כעבור יותר מחודש ממועד מכתבו האמור של עורך הדין למנכ"ל המשרד, שודרה ברשת ב' של קול ישראל הקלטת שיחה של מנהלת בית ספר יסודי ו' עם אמה של תלמידה ב' קודם לקליטתה בבית הספר, שבה מסבירה המנהלת לאם שבתה תסבול בבית הספר גם מבידוד חברתי.
על פי המסמכים שנבדקו בביקורת, פרטי השיחה שבין מנהלת בית ספר יסודי ו' ובין אמה של תלמידה ב' היו ידועים למשרד עוד באמצע פברואר 2010 , אולם רק 964 דוח שנתי61ב .
באמצע מרס 2010 זימן מנכ"ל המשרד את מנהלת בית הספר לשימוע, והשימוע עצמו נעשה באפריל 2010 .
)(ה לאחר השימוע בלשכת המנכ"ל וקודם לקבלת החלטה נפגש יו"ר המזכירות הפדגוגית במשרד, ד"ר צבי צמרת, עם הורי התלמידה, ואלה התריעו על "סדרי רישום מאולתרים" בבתי הספר של החה"ע בבית שמש.
גם לאחר התרעה זו של ההורים לא בדק המשרד את סדרי הרישום לבתי ספר אלה.