HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לפי המחקרים, בעשורים האחרונים נתפסות כמה קבוצות אוכלוסייה כ"אחר" בחברה הישראלית: הערבים, ששנים רבות נתפסים כקבוצה הגדולה של ה"אחר" המאיי מת על הלכידות הלאומית של החברה הישראלית, עולים מאתיופיה ומחבר העמים, מהגרי עבודה ומבקשי מקלט, הומוסקסואלים ואף חרדים.
עוד הראו מחקרים שגזענות מתבטאת בראש ובראשונה בעמדות ו בהשקפות ורק אחר כך במעשים, שמקצתם גולשים לאלימות.
אך האלימות הפיזית אינה מבטאת את מלוא הבעיה.
בפברואר 2010 פורסם סקר שעשו אוניברסיטת תל אביב והמרכז הישראלי להעצמת האזרח בנושא "עמדות בני נוער בנוגע לסוגיות בדמוקרטיה הישראלית"55 .
הסקר בחן עמדות של בני נוער בנושאים הקשורים לדמוקרטיה, ליחס לקבוצות מיעוט בחברה (עולים חדשים וערבים) ולדת ומדינה.
לצד עמדות חיוביות של בני נוער יהודים כלפי ילדים עולים מאתיופיה וממדינות חבר העמים ורתיעה מסיסמאות גזעניות, כ-50% מבני הנוער היהודים סברו כי אין להעניק .
53 ע"פ 2831/95 אלבה נ' מדינת ישראל, פ"ד נ( 5 )221 ', עמ 257-256 .
54 המכוןהישראלי לדמוקרטיה, מדד הדמוקרטיה 2010 : עמדות הציבור הישראלי - ערכי הדמוקרטיה במבחן המעשה (נובמבר 2010 ); מחקר שנעשה בעבור ביה"ס לחינוך ומועדון המוסמכים במינהל ומנהיגות בחינוך באוניברסיטת תל אביב והמרכז להעצמת האזרח, הנוער של היום - פני המחר של ישראל (מרץ 2010 ,); המטה למאבק בגזענות בישראל דוח הגזענות 2013 (מרץ 2013.
) 55 הסקר נעשה על ידי מאגר מוחות- מכון מחקר וייעוץ בינתחומי בע"מ בעבור ביה"ס לחינוך ע"ש חיים וג'ואן קונסטנטינר ומועדון המוסמכים במינהל ומנהיגות בחינוך באוניברסיטת תל אביב.
הוא פורסם בנספח שצורף לסיכום יום עיון בנושא "הנוער של היום - פני המחר של ישראל".
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,לערבים ישראלים במדינת ישראל זכויות זהות לאלו של האזרחים היהודים.
נוסף על כך 56% מבני הנוער היהודים סברו שאין לאפשר לערבים ישראלים להיבחר לכנסת.
עוד בתחילת שנות האלפיים, בעקבות אירועי אוקטובר 2000 במגזר הערבי 56 , שהתאפיינו בהפגנות אלימות של אזרחי המדינה הערבים, הואצו תהליכים לריבוי פגישות בין תלמידים יהודים לערבים ולפיתוח כלים חינוכיים לסובלנות ולהתמודדות עם קונפליקטים בין- תרבותיים.
זמן קצר אחר כך איתר שפ"י צורך לחנך לשפה שמרכיביה יהיו סובלנות, אמפתיה, שוויון וקבלת ה"אחר" על כל גווניו.
לשם כך הוקמה בשפ"י בשנת התשס"ב ( 2002 -2001 ) ועדה לגישור רב-תרבותי לאומי (להלן - הוועדה לגישור), שהורכבה מיועצים ופסיכולוגים בכירים.
המטרות העיקריות של הוועדה לגישור היו: לפתח את כישוריהם של מחנכים לחיים בחברה רב-תרבותית לאומית; ליצור מציאות חדשה באמצעות גישת הגישור וערכי הדמוקרטיה; ולהעצים תלמידים ומבוגרים המבקשים לפעול בסביבתם כדי ליצור תרבות של שלום.
הוועדה פעלה להקמת רשת של בתי "ס משותפים ליהודים ו לערבים וליצירת קשרים עם גורמים אחרים במשרד החינוך למטרה זו.
נוסף על כך, היא פעלה ליצירת קהילות והתארגנויות שיקדמו תהליכים ליצירת אורח חיים מיטבי של שלום וכן פעלה ליצירת שותפות עם משרדי ממשלה אחרים, עם הרשויות המקומיות ועם גופים מהמגזר השלישי במיזמים הנוגעים לנושא שבאחריותה.
הוועדה הפעילה תכנית לגישור בתשעה בתי"ס יהודיים וערביים ומיזמים אחרים להתקרבות של תלמידים יהודים וערבים בשכונות או ביישובים קרובים.
נוסף על כך, הוועדה הייתה שותפה בריכוזה של התכנית "נתיבי פיוס" של המרכז למחקר ישראלי -פלסטינאי, שהופעלה בכיתות י' בבתי "ס ערביים ישראליים.
ועדת הגישור הפסיקה לפעול לפני כחמש שנים ללא הנמקה.
בשנת 2007 סיים צוות חשיבה של שפ"י להכין תכנית שנועדה לעודד שיח על נושאים שנויים במחלוקת בכיתות (להלן - תכנית קש"ר).
בהקדמה לתכנית צוין כי שיח על נושאים אלה בכיתות מלווה לעתים בתחושות של חוסר אמון, חוסר סובלנות ודבקות בסטראוטיפים, ופעמים רבות הוא כרוך בסערת רגשות המסלימה להתנהגות אלימה - מילולית ופיזית.
נקודת המוצא של התכנית הייתה שיש לעודד שיח שבו ניתן מקום לריבוי ולמגוון של דעות מתוך עמדה של הקשבה לסיפור האישי הייחודי של ה"אחר", ולא מתוך עמדה ביקורתית או שיפוטית המחפשת הכרעה.
מטרות תכנית קש"ר הן להקנות כלים לקשב ולשיח מוגן רב -תרבותי על נושאים השנויים במחלוקת בחברה הישראלית, וללמד אנשי מקצוע גישה וכלי עזר להנחיית שיח כזה.
תכנית קש"ר מורכבת מ-14 "פרקים, בהם פרק אחד העוסק בכללי קשב ושיח מוגן", ששולב בתכנית כישורי חיים ונלמד בבתי"ס שבחרו בו כנושא רשות בתכנית זו.
מאמצע שנת 2010 מלווה שפ"י בשיתוף מטח (המרכז לטכנולוגיה חינוכית) הפעלה ניסיונית (פיילוט) של התכנית "מפגשים בחברה הישראלית" (להלן - תכנית "אל תלעגו לי") במחוז מרכז.
בדומה לתכנית קש"ר, תכנית "אל תלעגו לי", שהוכנה בעבור כיתות ג' עד ו', מיועדת להעמיק את ההיכרות של התלמידים עם קבוצות מגוונות בחברה, ולעודד קבלה, סולידריות וחיים המבוססים על כבוד הדדי בקהילה הקרובה (ביה"ס) והרחבה יותר (שכונה .
56 אירועי אוקטובר 2000 הביאו לידי הכנתן של תכניות לשיפור היחס כלפי המגזר הערבי ושיפור השירותים הניתנים לה.
אשר לתכניות לחיזוק המערך המשטרתי בה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 63ג ( 2012 ), בפרק "מקומה ותפקודה של התחנה במשטרה", עמ' 505 .
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ומדינה).
מטרותיה הן, בין היתר, צמצום הדעות הקדומות, הלעג והאלימות בחברה הישראלית.
התכנית הופעלה בכמה בתי"ס ערביים ויהודיים ברשויות מקומיות במחוז מרכז, ושפ"י מתכנן להפעילה גם בבתי"ס במחוז צפון בשנה"ל התשע"ד ( 2014 -2013 .
) מאחר שעל פי המחקרים דלעיל רבים מבני הנוער עדיין מחזיקים בדעות המפלות את ה"אחר" ובשל המשמעויות השליליות של חוסר הסובלנות כלפי ה"אחר" והחשש שדעות סטראוטיפיות כלפיו יביאו לידי התנהגות אלימה של תלמידים, ראוי שמשרד החינוך יבחן אם יש מקום להקמת שולחן עגול שישתתפו בו כל גורמי החינוך הנוגעים בדבר כדי לקדם סובלנות, אמפתיה, שוויון וקב לה של ה"אחר".
מן הראוי שלצד התמדה במימוש תכניות ניסיוניות חדשות דוגמת "אל תלעגו לי", יפעל שפ"י עם מטה המשרד לחיזוק ערכי הדמוקרטיה והשוויון, ייזום וירחיב את הדיון הציבורי החינוכי -חברתי על סובלנות מחוץ למסגרות ביה"ס ויראה במיגור תופעת הגזענות ושנאת ה"אחר" בק רב תלמידים יעד שווה בחשיבותו למאבק בסוגי אלימות אחרים.
התמודדות עם מצבי סיכון ואלימות באינטרנט .
קידום גלישה בטוחה והתמודדות עם אלימות וירטואלית .
מאפייני מצבי סיכון באינטרנט ואלימות וירטואלית : האינטרנט יצר מרחב דיגיטלי חדש, שמשפיע על כל תחומי החיים - האישיים, המקצועיים והחברתיים - ומעורר חשיבה מחודשת על גבולות חופש הביטוי, על זכויות הפרט, על אמות מידה אתיות ועל נורמות שהשתרשו בסוף המאה העשרים.
האינטרנט הוא מרחב פתוח המאפשר לכל אחד להיות בכל מקום בכל זמן ולהיחשף לתכנים מסוגים שונים, המצויים בו ללא הגבלה או סיווג.
הוא מספק נגישות למידע רב המתעדכן באופן רציף, חלקו אמין וחלקו פחות, חלקו מקצועי וחלקו חובבני, חלקו אישי וחלקו ציבורי.
נוסף על כך, יש בו רשתות חברתיות, המשמשות מרחב לעיסוק בנושאים חברתיים ואישיים.
לאינטרנט מאפיינים ייחודיים המשפיעים על הלך הרוח של משתמשיו, על אופי התקשורת ועל תכניה, בהם טשטוש הגבולות בין הפרטי לציבורי, היעדר מנגנוני בקרה, אנונימיות, אי -נראות, היעדר קשר עין, צמצום תחושות ותקשורת בשפה כתובה.
כל אלה מביאים לידי הסרת עכבות, והדבר גורם למשתמש באינטרנט לדבר בחופשיות ולחשוף בכנות את רגשותיו ומחשבותיו, לטוב ולרע.
תלמידים מבלים זמן ניכר מחייהם בגלישה באינטרנט: הם מנהלים בו רבים מהקשרים החברתיים שלהם, מתנסים בכלים שונים ונחשפים למגוון נושאים ותכנים.
האינטרנט משמש לתלמידים כר נרחב למילוי צרכים פסיכולוגיים התפתחותיים, כגון גיבוש זהות עצמית, שחרור מהתלות בהורים, יצירת זהות נפרדת והרחבת המעגל החברתי.
מלבד זאת, האינטרנט הוא אמצעי מרכזי ללמידה הן בתחומי ביה"ס והן מחוצה לו.
לפי נתוני המינהל למד"ט, במאי 2011 דורגה ישראל במקום השני - מבין 40 מדינות באירופה ובצפון אמריקה - בהיקף השימוש של תלמידים באינטרנט.
היקף השימוש של תלמידים באינטרנט ובכלים הטכנולוגיים ואיכות שליטתם בהם יצרו פער בתחום זה בינם ובין בעלי הסמכות בעולמם.
מחקרים שנעשו בנושא בתחילת שנות האלפיים57 .
57 :ראו 838 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הראו שיש פער טכנולוגי בין התלמידים, שנולדו לעולם שהאינטרנט הוא חלק בלתי נפרד ממנו, ובין ההורים והצוות החינוכי בביה"ס, שנדרשים ללמוד את השימוש בו (להלן - פער דיגיטלי).
בשל פער זה רוב המורים וההורים נתפסים בעיני התלמידים כבעלי מרות מוגבלת בנושאים הקשורים למרחב האינטרנטי.
ההתנהלות העצמאית של התלמידים באינטרנט, הפער הדיגיטלי, הנגישות הרבה של האינטרנט, היעדר נוכחות מבוגר אחראי ומאפייניו הייחודיים הנוספים של האינטרנט מעמידים את התלמידים המשתמשים בו במצבים מורכבים, מקצתם מסוכנים ופוגעניים, בהם חשיפה לתכנים מזיקים ובלתי הולמים, כגון פורנוגרפיה, זוועה, שנאה, סמים ואבדנות, ניצול מיני ופדופיליה, יצירת קשרים עם זרים, גנבת זהות והונאה (להלן - סכנות או מצבי סיכון באינטרנט).
כמעט כל תלמיד שני נחשף לאלימות וירטואלית או לסכנה באינטרנט, אך רק כ- %10 מהתלמידים שסבלו מאלימות זו דיווחו להוריהם על כך58.
סקרים59 שונים מראים שבין 8% ל-40% מהתלמידים נחשפו לאלימות וירטואלית, וכ-40% מהתלמידים נחשפו לסכנות באינטרנט60.
לנוכח הסכנות באינטרנט והאלימות הווירטואלית עלה הצורך לחנך את התלמידים לגלישה בטוחה - התנהלות נבונה באינטרנט תוך שמירת פרטיותם ושמירה על זהירות, אחריות, יושר וכבוד כלפי הזולת וכלפי המידע, ובעיקר לחנכם להיות ערים לסכנות ולהימנע מהתנהגויות סיכון.
כאמור שפ"י הוא יחידת המטה האחראית לקביעת המדיניות בעניין קידום אקלים חינוכי מיטבי וצמצום אלימות, לפיתוח כלים ותכניות לטיפול באירועי אלימות ולמניעתם ולשילוב מנגנוני ניטור והערכה בתחומים אלה.
בין היתר, נדרש שפ"י לרכז את פעילות מטה המ שרד להתמודדות עם אלימות וירטואלית של תלמידים, ולהיות שותף בחינוך לגלישה בטוחה.
מינהל למד"ט, האחראי להקנות לתלמידים חינוך לטכנולוגיה וליישומי מחשב בחינוך, אחראי, בין היתר, לחינוך תלמידים לגלישה בטוחה.
גם מינהל חברה ונוער, שכאמור עוסק בפיתוח תכניות מניעה ובחינוך לערכים, לאחריות חברתית ולהתנהגות מוסרית בחינוך הבלתי פורמלי, נדרש לחנך לגלישה בטוחה בתחומי ביה"ס ומחוצה לו (בקהילה, ברשות המקומית וכו').
הובלת ההתמודדות עם אלימות וירטואלית ומצבי סיכון באינטרנט : לצד משרד החינוך, האחראי לחינוך תלמידים לגלישה בטוחה, גופים רבים עוסקים בתחום הגלישה הבטוחה ובהתמודדות עם האלימות הווירטואלית, בהם צה"ל, משטרת ישראל (להלן - המשטרה), משרדי ממשלה אחרים, כגון משרד התקשורת, משרד הרווחה, המשרד לבט"פ, משרד המשפטים ומשרד הביטחון, וכן גופים מהמגזר השלישי והעסקי, כגון איגוד האינטרנט הישראלי (להלן - איגוד האינטרנט), הג'וינט, אינטל, מיקרוסופט וצ'ק פוינט (להלן - גופים שונים).
כך, למשל, משרד התקשורת מחייב את ספקי הגישה לאינטרנט ליידע את מקבלי השירות בדבר קיומם של תוכני אינטרנט שאינם מתאימים לתלמידים.
מאמצע העשור הקודם ביצע המינהל למד"ט כמה פעולות לקידום גלישה בטוחה של תלמידים ולבניית שיתופי פעולה בין המשרדים והגופים השונים למטרה זו, כמפורט להלן: .
Marc Prensky, “Digital Natives, Digital Immigrants”, On the Horizon 9 (5) (2001), .
"מצגת של האגף לחינוך יסודי בנושא "הדרך אל מרחב בטוח 59 ראוסקר ניטור אלימות של ראמ"ה ( 2011 ) וכןאלימות ברשת - חינוך לגלישה נבונה, אתר איגוד האינטרנט הישראלי www.
60 ,המשרד לבט"פהתמודדות עם הסכנות והאלימות באינטרנט וברשתות חברתיות (מאי 2011.
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )(א בינואר 2007 הגיש המינהל למד"ט לוועדה הלאומית לטכנולוגיית חברת המידע61 נייר עמדה שנושאו "הקמת גוף מתאם לצמצום הפער הדיגיטאלי" (להלן - נייר העמדה).
בנייר העמדה צוין ש"ריבוי גופים מתערבים ללא יד מכוונת, יוצר ביזור ובזבוז משאבים שלא מאפשר לייעל ולמכסם את תכניות ההתערבות".
לפיכך הוצע בו שמשרד החינוך, ש"בתוקף סמכותו הסטטוטורית לחינוך, הוא הגוף האמון על מתן ההשכלה לאוכלוסיית המדינה", יוביל את התהליך לצמצום הפער הדיגיטלי בחברה הישראלית.
עוד הוצע להקים ועדת היגוי שתורכב מנציגים ממשרדי ממשלה, ממוסדות ציבור, מעמותות, מגופים מתערבים ומגופים מן המגזר העסקי.
במאי 2007 הציע המינהל למד"ט מתווה דומה שלפיו משרד החינוך יוביל את הטיפול הלאומי בפער הדיגיטלי בתיאום עם משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, על פי תכנית פעולה משותפת ולוחות זמנים שייקבעו.
אולם משרד החינוך לא קידם את המתווה שהציע המינהל למד"ט, עוד בשנת 2007 , לתכנית מערכתית בין -משרדית בהובלתו לצמצ ום הפער הדיגיטלי בין האוכלוסייה הבוגרת לאוכלוסיית התלמידים וזנח אותו ללא הנמקה.
לפיכך עוכב טיפול המשרד בנדבך מרכזי בהבטחת גלישה בטוחה של תלמידים, שהוא הצבת המבוגרים כשומרי הסף.
(ב) בדצמבר 2009 יזמו שר החינוך דאז, מר גדעון סער, ושר התקשורת דאז, מר משה כחלון, "תכנית מקיפה לשימוש באינטרנט בטוח" בקרב ילדים ובני נוער.
לפי התכנית, בשלב הראשון יוקם צוות בין-משרדי לבניית אתר אינטרנט שבו יוסבר להורים ולילדים על גלישה בטוחה ותינתן להם הדרכה בנושא; בשלב השני יתבצע מסע הסברה לשימוש נכון באינטרנט; בשלב השלישי יתבצעו, הן בבתיה"ס והן במסגרות החינוך הבלתי פורמלי, פעולות להטמעת גלישה בטוחה בקרב התלמידים.
כעבור זמן מה הוקם צוות לבניית אתר האינטרנט, שהורכב מבעלי תפקידים במינהל למד"ט ומנציגים ממשרד התקשורת (להלן - צוות אתר האינטרנט).
במסמך המסכם ממאי 2011 המליץ צוות אתר האינטרנט למנכ"לים של שני המשרדים להקים "פורטל אינטרנט בטוח" 62 , שמטרותיו המרכזיות יהיו "העלאת המודעות להתנהגות הולמת במרחב המקוון, מתן כלים לגלישה בטוחה והצעת כללי מניעה ותגובה למפגעים ברשת".
עלות הקמת האתר הוערכה בכחצי מיליון ש"ח.
עוד המליץ הצוות שהאתר יפנה לתלמיד ים, להוריהם ול"שומרי סף" (מורים, עמותות, עיריות, מועצות נוער ועוד) וייתן להם מענה בנושא על פי צורכיהם הייחודיים.
בין היתר, הוצע לפרסם חומרי הסברה לתלמידים בנושא אפיון והגדרה של תנאי הפרטיות, ולהסביר להורים כיצד לאתר התנהלות בעייתית של ילדיהם באינטרנט וכיצד לבקר את גלישתם.
הועלה כי עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2013 , לא הפעיל המשרד בשיתוף גורמים אחרים את אתר האינטרנט, שנועד להגביר את המודעות לגלישה בטוחה וללמד כיצד להתמודד עם מצבי סיכון ואירועים אלימים באינטרנט.
61 /הוועדה מונתה בידי ראש הממשלה דאז, מר אהוד אולמרט, על פי החלטת ממשלה מס' מט34 מ- 2002.
62 "הכוונה להקמת אתר אינטרנט ממשלתימאוחד למען העלאת המודעות לסכנות ברשת, הסברת חשיבותה של התנהלות נבונה וזהירה במרחב האינטרנטי, וזאת, תוך מתן כלים אינפורמטיביים, חינוכיים וטכנולוגיים להתמודדות עם סוגיות ובעיות פרטניות אשר עולות במסגרת השימוש בו לקהלי היעד השונים".
מסמך של צוות אתר האינטרנט (מאי 2011.
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מנהל אגף טכנולוגיות מידע במינהל למד"ט מסר לצוות הביקורת בפגישה שהתקיימה ביוני 2013 כי האגף פעל עם משרד התקשורת להקמת אתר, והתהליך אף הגיע לשלב היישום, אך הוא הופסק בשל בעיית תקציב.
משרד התקשורת מסר ל משרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2013 כי בשל חשיבותה של הקמת אתר האינטרנט ביקש לאחרונה שר התקשורת מצוות במשרד ו בראשות מנכ"ל המשרד לפעול ליישום ההמלצות של צוות אתר האינטרנט.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לנוכח אחריותו של משרד החינוך לחינוך לגלישה בטוחה והתקציב הנמוך יחסית הנדרש ליישום המיזם של הקמת האתר והפעלתו, על מש רד החינוך לפעול בנחישות לקידומו.
יש לראות בחיוב את כוונת משרד התקשורת לפעול ליישום ההמלצות בנושא, וראוי שמשרד החינוך יחבור אליו בעניין זה.
(ג) בפברואר 2010 העביר איגוד האינטרנט למנהל למד"ט דוח בנושא פיתוח תכנית לאומית גלובלית, "אזרחות דיגיטלית", לשימוש נבו ן באינטרנט.
הדוח הוצג גם לפני ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת.
הדוח תיאר את הנעשה בעולם ובישראל והציע "תכנית אב לאומית" להטמעת השימוש הנבון באינטרנט בקרב תלמידים בישראל.
תכנית זו מבוססת על הקמת גוף משותף לכל משרדי הממשלה והגורמים האחרים העוסקים בגלישה בטוחה שיבטיח פעילות שוטפת ומתואמת ביניהם בנושא.
איגוד האינטרנט הדגיש את חשיבות הפעלתה של התכנית בכל מוסדות החינוך והמכללות להכשרת מורים ואת חשיבות שיתופם של מחנכים, מטפלים, הורים וספקי האינטרנט בישראל בתכנית זו.
יעדי התכנית היו: (1 ) הקמת מרכז ארצי שייתן מענה כוללני לכלל האוכלוסייה בנושא שימוש נבון באינטרנט וינתב את פניות הציבור באמצעות קו חם; (2 ) פיתוח תכניות לימוד וכלים יישומיים למניעה ולצמצום של הסיכונים באינטרנט בד בבד עם הפעלת אמצעי אכיפה וענישה; (3 ) הרחבת הידע של הציבור על אודות הסדרי אבטחה באינטרנ ט ומתן שירותי מידע להורים ולמחנכים; (4 ) הקמת מנגנונים של הסדרה עצמית המאפשרת לתלמידים גלישה בטוחה.
הוצע שהתכנית תתפרש על שלוש שנים, ועלותה הוערכה ב-11 .
מיליון ש"ח (ד) במאי 2011 גיבש המשרד לבט"פ נייר עמדה בנושא "התמודדות עם הסכנות והאלימות באינטרנט וברשת ות החברתיות", בין היתר באמצעות שימוש בתשתיות הקהילתיות שלו.
סמוך למועד גיבושו העביר המשרד לבט"פ את נייר העמדה למשרד החינוך כדי לדון בהמלצותיו במשותף.
נייר העמדה נועד להציג לפני מקבלי ההחלטות וקובעי המדיניות את הסכנות הקיימות באינטרנט וברשתות החברתיות, בעיקר לבני נוער, ולהציע פתרונות.
בנייר צוין כי אף על פי שגופים רבים בישראל נותנים מענה לסכנות באינטרנט וברשתות החברתיות, "עדיין חסרים כלים רבים להתמודד עם הנושא", והציבור עדיין לא הפנים כראוי את חשיבותה של הגלישה הבטוחה.
לפיכך, נקבע בנייר העמדה, על המדינה לגבש מענה כולל לנושא שיתבסס על שלושה מרכיבים מרכזיים: ( 1 ) הקמת פורום בכיר לקידום הנושא במשרדי הממשלה ולהרחבת מעגל השותפים לקידומו.
הפורום יקבע את המדיניות לקידום גלישה בטוחה ויגבש אמצעים אופרטיביים ליישומה, ובכלל זה יאתר נושאים שלא הוסדרו בחוק ויגבש הצעות חוק להסדרתם וכן יפתח מודל למניעה; (2 ) הנגשה דיגיטלית לצמצום הפער הדיגיטלי שבין הילדים ובין ההורים, המורים והגננות.
רתימת אוכלוסייה זאת, הנגישה פחות לאינטרנט, חיונית להצלחת פעילות המניעה וההסברה בנושא; (3 ) מסע הסברה ארצי להגברת המודעות לנושא בקרב ההורים והתלמידים.
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 אף על פי שמשרד החינוך אחראי לרכז ולקדם את נושא חינוך התלמידים לגלישה בטוחה ולהתמודדות עם אלימות וירטואלית, הנהלת המשרד והיחידות הנוגעות בדבר במשרד - שפ"י, המינהל למד"ט, מינהל חברה ונוער והמזכירות הפדגוגית - לא דנו בהצעות האמורות ולא קידמו אותן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 מסר המינהל למד"ט כי אמנם התכנית המערכתית הבין-משרדית שהוא יזם בינואר 2007 ,לא יצאה אל הפועלאך הוא יזם את תכנית התקשוב הלאומית, "התאמת מערכת החינוך למאה ה -21 ", הפועלת לצמצום הפער הדיגיטלי תוך מתן עדיפות ליישובי הפריפריה.
עוד מסר המינהל למד"ט כי הוא תומך בקידום מערכתי ולאומי של הגלישה הבטוחה , על פי המלצות הגופים הממשלתיים והאקדמיים וגופים מהמגזר השלישי.
המינהל למד"ט הוסיף כי הוא יהיה נכון לשתף פעולה עם כל גוף מערכתי כזה לכשיוקם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אכן משנה"ל התשע"א ( 2011 -2010 ) מפעיל משרד החינוך תכנית תקשוב שמטרתה לשפר את שיטות הלמידה וההוראה של תלמידים ומורים, ובה נלמד גם נושא הגלישה הבטוחה.
ואולם המשרד מפעיל את תכנית התקשוב בכרבע מבתיה"ס בלבד (ראו להלן).
משרד מבקר המדינה מעיר כי לנוכח החובה של משרד החינוך להגן על התלמידים מפני פגיעה בגופם, בנפשם וברגשותיהם, עליו ליזום תכנית מערכתית לקידום גלישה בטוחה, שבכללה הקמת פורום בין-משרדי לריכוז הנושא ולקידומו; פיתוח אמצעי הסברה לאוכלוסיית המבוגרים בכלל וההורים בפרט והרחבת הידע שלהם; פיתוח אמצעים לצמצום הסיכונים של שימוש תלמי דים באינטרנט ובכלים הטכנולוגיים, להענקת סיוע לתלמידים בהיקלעותם למצבי מצוקה וכן הקמת מנגנוני בקרה והסדרה עצמית.
פעולות משרד החינוך לקידום גלישה בטוחה .
שיתוף פעולה בין יחידות המשרד לקידום גלישה בטוחה : מאמצע העשור הקודם ביצעו המינהל למד"ט ושפ"י כמה פעולות להגברת המודעות לסכנות באינטרנט ולהבטחת גלישה בטוחה של תלמידים, כמפורט להלן: משנת 2005 יוזם ומקדם המינהל למד"ט פעילות ביום הבין-לאומי לגלישה בטוחה ולשימוש נבון באינטרנט (להלן - היום הבינ"ל לאינטרנט בטוח).
ביום זה מבצעות יחידות שונות במשרד, בשיתוף משרדי ממשלה אחרים וגופים ציבוריים, פעילויות להגברת המודעות של תלמידים, צוותי חינוך והורים לסכנות ברשת וללימוד דרכי ההתמודדות אתן.
לקראת יום זה נפגשים הגופים השונים ומחליטים באילו נושאים יתמקדו, ולאחריו הם מס כמים ביחד את הפעילות שביצעו במהלכו.
נוסף על כך, ביצע שפ"י כמה פעולות לפיתוח תכניות התערבות בנושא גלישה בטוחה: בשנת 2003 הוא פרסם גיליון למורים בנושא "גולשים לחופים בטוחים", שנועד לסייע להם בהדרכת תלמידים בנושא.
הגיליון עסק בזיהוי מצבי גלישה מסוכנים, בדרכי מניעתם ובפיתוח כישורים להתמודדות עם מצבים שהתלמידים עלולים להיקלע אליהם בעת גלישתם באינטרנט.
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
בגיליון הומלץ, בין היתר, לקיים שיח של מורים, הורים ותלמידים על הסכנות באינטרנט מלבד זאת, פרסם שפ"י, בשנת 2011 , את החוברת "כישורי חיים במרחב האינטרנטי", שבה סדרת פ עילויות ופגישות המיועדות להקנות לתלמידים כלים להבחנה בין החיים באינטרנט לחיי היום-יום וללמד אותם את היתרונות שבשימוש באינטרנט לצד הסיכונים הקיימים בו.
בחינוך לגלישה בטוחה של תלמידים באינטרנט מעורבות כמה יחידות מטה במשרד.
ואולם עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2013 , שתי יחידות המטה שפעלו בנושא, שפ"י והמינהל למד"ט, עשו זאת בלי להסדיר את שיתוף הפעולה ביניהן, בין היתר באמצעות הקמת פורום קבוע לעניין זה, חלוקת תחומי אחריות וגיבוש מתווה לפעולה.
גם מינהל חברה ונוער לא היה שותף ליזמות של שתי יחידות המטה הללו.
זאת ועוד, המינהל למד"ט - ולא שפ"י - הוא שביצע את מרבית הפעולות לקידום נושא הגלישה הבטוחה במשרד ומחוצה לו.
היעדר שיתוף פעולה פנים-משרדי מנע, בין היתר, מיצוי של היתרונות של כל אחת מהיחידות.
" תכנית "אתיקה ומוגנות ברשת האינטרנט : בדצמבר 2011 פרסם משרד החינוך חוזר מנכ "ל בנושא "אתיקה ומוגנות ברשת האינטרנט" (להלן - חוזר אתיקה ומוגנות ברשת).
בחוזר מוצגים יעדי המשרד בנושא גלישה נבונה ואחראית ברשת: לצד עידוד הצטרפותם של התלמידים, הצוות החינוכי וההורים ללמידה ולפעילות חינוכית באינטרנט וניצול הפוטנציא ל הרב המצוי בו, נקבע בחוז ר כי על המשרד לפעול להגברת מודעותם של התלמידים, הצוות החינוכי וההורים להשפעת האינטרנט לחיוב ולשלילה.
לשם כך יש לפתח בקרב התלמידים כישורי חיים להתנהלות ברשת, ולקבוע נהלים וכללים לשימוש מושכל ואתי באתרי האינטרנט של בתיה"ס וברשתות חברתיות.
לחוזר שני חלקים אופרטיביים מרכזיים: האחד עוסק בנהלים ובכללים לתקשורת של מורים, תלמידים והורים ברשת, והאחר מתווה תכנית לחינוך להתנהגות נכונה ושקולה ברשת במסגרת תכנית כישורי חיים (להלן - תכנית חיים ברשת), המיועדת לכלל מוסדות החינוך.
המינהל למד"ט אחראי ליישום חוזר אתיקה ומוגנות ברשת, ובגיבושו השתתפו גם נציגים של יחידות מטה אחרות, בהן שפ"י, מינהל חברה ונוער, האגף לחינוך על יסודי והאגף לחינוך יסודי.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי מאחר שתכנית חיים ברשת היא למעשה פרק בתכנית כישורי חיים, העוסקת בהקניית דפוסי התנהגות נכונים ואתיים לתלמידים, ומאחר ששפ"י אחראי לתכנית כישורי חיים ולחוזר מנכ"ל בנושא המאבק באלימות וקידום אקלים חינוכי מיטבי, עליו לשקול איזו יחידה מתאימה לנשיאה באחריות ליישום חוזר אתיקה ומוגנות ברשת - שפ"י או המינהל למד"ט.
בתשובתם למשרד מבקר המדינה מסרו שפ"י והמינהל למ ד"ט כי שיתוף הפעולה בנושא גלישה בטוחה ייעשה על יסוד מסמך מדיניות משותף שיסדיר את שיתופי הפעולה ויגדיר את האחריות ודרכי הפעולה של כל אחת מהיחידות.
עוד מסרו היחידות האמורות כי בעקבות הערות מבקר המדינה תתגבש מדיניות מוסכמת על כל האגפים והמינהלים במשרד שיש להם זיקה לנושא ויוחלט מי הגוף הפנים -משרדי שיהיה אחראי ליישומה.
המינהל למד"ט הוסיף וציין כי בחצי השנה האחרונה של שנת 2013 החל שיתוף פעולה בינו ובין מ ינהל חברה ונוער, וכי חוזר גלישה בטוחה, שמושלם "בימים אלה " (סוף 2013 ), יעודכן על פי הממצאים שהועלו בדוח מבקר המדינה בעניין זה.
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 3.
יישום תכנית חיים ברשת : (א) על פי חוזר אתיקה ומוגנות ברשת, על כל מוסד חינוכי בכל המגזרים להקים צוות בית ספרי ובו מנהל ביה"ס, רכז חברתי, יועץ חינוכי, מורה ורכז תקשוב (להלן - צוות חיים ברשת).
הצוות יהיה אחראי לקידום התנהגות נבונה באינטרנט ולהנחלת ערכים ונורמות הנוגעים להתנהגות נכונה באינטרנט באופן עקיב, שיטתי וסדיר לאורך כל השנה.
אוכלוסיות היעד של הפעילות הן מורי ביה"ס, תלמידיו, הוריהם והקהילה בסביבת ביה"ס.
עוד נקבע בחוזר כי יש למנות לכל בי"ס, בין שהוא משתתף בתכנית התקשוב (ראו להלן) ובין שלא, רכז תקשוב, שיהיה מומחה תוכן לענייני גלישה בטוחה וידריך את מורי ביה"ס בנושא.
נוסף על כך, קבע החוזר את התכנים שילמדו התלמידים, את הפיתוח המקצועי וההדרכה של צוות חיים ברשת ומורי ביה"ס וכן מתווה לתכנון ולמעקב.
משנה"ל התשע"א מפעיל משרד החינוך תכנית תקשוב לא ומית המכונה כאמור "התאמת מערכת החינוך למאה ה-21"63 (להלן- תכנית התקשוב).
מטרת התכנית היא קידום שיטות הוראה ולמידה חדשות המותאמות למציאות המשתנה באמצעות הטמעת טכנולוגיית המידע.
האחריות לביצועה מוטלת על המינהל למד"ט.
בתכנית התקשוב נקבעו שישה סוגים של מיומנויות הנדרשות למאה ה -21 , בהן מיומנות הנוגעת לגלישה ב טוחה, שבכללה "פיתוח מודעות ואחריות אישית וחברתית בקרב התלמידים; הכשרה להתנהלות אתית ומוגנות ברשת.
התנהלות על פי ערכי מוסר".
בשל מגבלות תקציב החליט משרד החינוך להפעיל את תכנית התקשוב בעיקר בפריפריות - במחוזות דרום וצפון - וכן במחוז ירושלים.
בשנת 2013 הופעלה תכנית התקשוב בכרבע מכלל בתיה"ס ( 1,216 מתוך 4,485 ) (להלן- בתיה"ס שבתכנית התקשוב).
בביקורת עלה כי רק בבתיה"ס שבתכנית התקשוב, שהם כאמור כרבע מכלל בתיה"ס, הוקם צוות חיים ברשת, ורק בבתי"ס אלו מונו רכזי תקשוב, שהוכשרו, בין היתר, בתחום הגלישה הבטוחה.
זאת ועוד , המינהל למד"ט קיים הכשרה בנושא גלישה בטוחה רק למנהלים, למורים, לצוותי חיים ברשת וליועצים חינוכיים של בתיה"ס שבתכנית התקשוב.
מנהליהם וצוותיהם החינוכיים של מרבית בתיה"ס, שלא שותפו בתכנית התקשוב, לא הוכשרו בתחום זה, והם מקבלים הדרכה בנושא הגלישה הבטוחה רק בה יערכות ליום הבינ"ל לאינטרנט בטוח ובפעילויות שמקיים המינהל למד"ט למורים, לרכזים ו למנהלים .
יצוין שמתשובות המנהלים על השאלון האינטרנטי בשנה"ל התשע"ג עולה שבכ- 37% ( מבתיה"ס947 מתוך 2,563 ) לא התקיימו סדנאות והרצאות למורים בנושא גלישה בטוחה ומניעת היפגעות מהאינטרנט.
עוד יצוין כי בשאלון האינטרנטי נשאלים המנהלים על התכנים שבהם התמקד ביה"ס בתכנית כישורי חיים.
הם נדרשים לבחור באחת משש אפשרויות המפרטות תכנים שונים של שיעורי כישורי חיים, בהם נושא הגלישה הבטוחה.
מתשובות המנהלים על השאלון האינטרנטי בשנה"ל התשע"ג עולה כי רק כחמישית מבתיה"ס (514 מתוך 2,563 ) עסקו בשיעור כישורי חיים בנושא גלישה בטוחה.
(ב) התאמת תכניות לכלל האוכלוסייה: יעילותן של תכניות התערבות בביה"ס נמצאה גבוהה כשהן התאימו למאפייניו ולתנאיו הייחודיים, כגון סביבתו ואורחות החיים המקובלים .
63 ,ראו משרד החינוךהתאמת מערכת החינוך למאה ה -21 ,(התשע"א 2010.
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בה, התרבות הארגונית של ביה"ס ודפוסי העבודה שלו64 .
החברה החרדית והחברה הערבית הן דוגמה לשני מגזרי אוכלוסייה גדולים בעלי תרבות וערכים ייחודיים המשפיעים על גישתם לפרטיות, לתועלת שבאינטרנט ולסכנות שבו.
לפיכך בתיה"ס המשתייכים למגזרים הללו עלולים להתמודד עם קשיים ייחודיים בהטמעת תכנית חיים ברשת, בייחוד ברתימת ההורים והקהילה להשתתפות בתכניות ההתערבות בביה"ס.