HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מטרתו של פרויקט האינטגרציה היא להעביר לפקידי התביעות מידע עדכני ושוטף במהלך אישור הגמלאות, וכן עדכונים על כל שינוי שהתרחש בנתונים של תביעות שכבר אושרו.
עד שפותחו יישומיו של פרויקט האינטגרציה, המידע שנאסף במערכת גמלה אחת לא שימש את מקבלי ההחלטה במערכת גמלה אחרת, גם אם היה יכול לסייע להם ולהשפיע על הזכאות.
השירותים האמורים של פרויקט האינטגרציה החלו לפעול פעולה חלקית בשנת 2006 , אך בשנת 2008 הם עדיין אינם מיושמ ים במלואם.
אף שמימוש פרויקט האינטגרציה אמור לסייע למוסד להימנע מתשלומים הנעשים שלא כדין.
בביקורות שעשה משרד מבקר המדינה במוסד בשנים 2008- 200616 נמצאו תשלומים שניתנו שלא כדין עקב מידע חלקי.
לדוגמה, בדוח 58 ב נאמר שמאות מבוטחים שיצאו מן הארץ בשנים קודמות ולא שבו אליה הוסיפו לקבל קצבת נכות; בקובץ הנתונים של מערכת נכות כללית לא נרשם שהם יצאו מן הארץ, ואגף נכות כללית הוסיף לשלם להם את קצבתם בלי לבדוק אם הם עדיין זכאים לה.
עוד נאמר באותו דוח כי המוסד אינו מקבל באופן שוטף ממשרדי הבריאות והרווחה נתונים על מבוטחים השוהים במוסדות רפואיים וסיעודיים "ועקב כך הוא משלם להם גמלאות שהם אינם זכאים להן".
מאז סיום הביקורת הקודמת עשה המוסד פעולות כדי לשפר את יישומי המחשב ואת איכות הנתונים במערכות המידע שלו, שעליהם הוא מסתמך כאשר הוא מאשר תשלומים ומוציא אותם אל הפועל.
עקב הפעולות האמורות יש למוסד מידע על תשלומים שיש להפסיק, והוא מגלה אותם סמוך למועד היווצרותם.
כאמור, במשך שנים רבות לא היה למוסד מידע כזה, ואם גילה אותו עשה זאת בדיעבד או באקראי.
ביקורת המעקב העלתה שלמרות השיפורים שנעשו במוסד, ואף על פי שיש לו מידע על תשלומים שיש לה פסיק, פקידי התביעות עדיין אינם .
16 ,לדוגמה דוח 56ב, עמ' 911-936 ; דוח שנתי58ב ( 2008 '), עמ 1241 -1263 .
מקבלים את כל הנתונים - משום שרק חלק ממערכות המידע של הגמלאות משולבות בפרויקט האינטגרציה - ולכן המידע שבידם אינו שלם.
לדוגמה, מערכת המידע המטפלת בגמלת "נכות כללית" צורפה לפרויקט האינטגרציה רק בשנת 2008 , ועדיין אין לה מישק לשאר מערכות המידע.
משום כך הפקידים העובדים באמצעות מערכת המידע האמורה אינם יכולים להסתייע במידע שבמערכות האחרות כדי לבדוק נתונים ולאמתם, וכך לשפר את החלטותיהם.
בדוח 58 ב העיר משרד מבקר המדינה שיש לשפר את הקשר בין המערכת הממוחשבת של אגף נכות כללית ובין מערכות אחרות במוסד.
עוד העיר שיש לקדם את האפשרות לקבל מידע מגופים אחרים כדי למנוע תשלומי חסר ותשלומי יתר למבוטחים 17 , שבשנת 2007 .
הסתכמו בעשרות מיליוני ש"ח, מגמלה זו אף על פי שהפעולות האמורות שעשה המוסד בפרויקט האינטגרציה שיפרו את הנתונים שבמערכות הממוחשבות, ועל כן לעתים הן יכולות להתריע על תשלום העלול להיעשות שלא כדין, לחשוף חובות ולקזז מקצת מהם - אף על פי כן עדיין יש תשלומים הניתנים שלא כדין.
יש ליצור מנגנונים היכולים לאתרם בדיעבד, ולהיערך לגביית החובות שנוצרו.
זאת ועוד, פרויקט האינטגרציה החל לפעול במוסד רק לפני של וש שנים, וכאמור, רק חלק ממערכות הגמלאות חוברו אליו; יש להשלים את שילובן של כלל המערכות בפרויקט.
עם זאת, עדיין יש לטפל בדחיפות בתשלומים שנעשו שלא כדין לפני תחילת הפרויקט ולגבות את החובות שהצטברו בגינם, המסתכמים במאות מיליוני ש"ח.
מינהל הגבייה באגף החשכ"ל בביקורת הקודמת נמצא כי בשנת 2004 מינה החשכ"ל ועדה שתפקידה לבדוק את גביית החובות של הציבור לממשלה.
הוועדה קבעה כי "הטיפול בגביית החובות לממשלה מאופיין בחוסר יעילות, אין יד מרכזית מכוונת שתפקידה להנחות ולקבוע כללים, התשתית המשפטית הקיימת אינה מהווה מענה ראוי והולם וכן קיימים ליקויים נוספים אשר יחדיו תורמים להתפתחותן של נורמות בלתי רצויות".
הוועדה המליצה, בין השאר, להקים מינהל גבייה, שיגבש כללים אחידים לטיפול בחובות וינחה את משרדי הממשלה בעניין.
עוד המליצה למנות בעל תפקיד בכיר בכל חשבות של משרד ממשלתי, שיהיה אחראי לטיפול הכולל בגבייה.
באוקטובר 2005 הקים החשכ"ל מינהל גבייה, שתפקידו לפקח על הליך הגבייה של החובות לממשלה ולהנחות את העוסקים בעניין.
על פי הוראת שעה שפרסם החשכ"ל בעניין הקמת מינהל הגבייה, בנסיבות מסוימות מינהל הגבייה יוכל לטפל בעצמו בגביית החובות, על פי שיקול דעתו.
17 ראודוח 58ב, עמ' 1263- 1241.
המוסד לביטוח לאומי 1349 .
ביקורת המעקב בדקה כיצד הנחה מינהל הגבייה את משרדי הממשלה בעניין גביית חובות בגין תשלומים שנעשו שלא כדין.
הביקורת העלתה כי מאז הקמתו בשנת 2005 ועד נובמבר 2008 :עשה מינהל הגבייה את הפעולות האלה 1.
מיפוי החובות : מינהל הגבייה הורה לחשבויות במשרדי הממשלה למפות את החובות של חייבים שונים - חברות, עמותות והציבור.
על פי תוצאות המיפוי, בשנת 2006 הסתכמו החובות לממשלה בכ-7 מיליארד ש"ח18 - מקצתם נבעו מתשלומים שניתנו שלא כדין.
מיפוי החובות העלה שנושא הגבייה לא היה בראש מעייניהם או סדר יומם של משרדי הממשלה, ורבים מהם לא ניהלו רישומים מסודרים על החובות שנזקפו לזכותם ולא טיפלו בהם.
הליקויים העיקריים שהעלה המיפוי בעניין הטיפול של משרדי הממשלה בחובות היו: (א) משרדי הממשלה אינם משווים את המידע שיש להם על תשלומים וחייבים - לעתים כמה משרדים פועלים בנפרד ומשקיעים כל אחד משאבים ומאמצים באיתור אותו חייב; לעתים משרד אחד מעניק כספים לאדם החייב כספים למשרד אחר.
(ב) אין תשתית מחשוב נאותה, היכולה לסייע לגבות את החובות.
היו חשבויות שלא יכלו להפיק מידע על החובות (כגון מעקב אחרי החוב, הסטטוס שלו וקביעת גילו).
(ג) המשרדים אינם משתמשים בסמכויות חוקיות שניתנו להם כדי לגבות חובות, למשל בפקודת המסים (גבייה): נמצא שגם כאשר המשרדים הממשלתיים מוסמכים לפעול לפי אותה פקודה, מרביתם אינם עושים זאת.
(ד) הטיפול בתביעות המשפטיות ממושך - כאשר הלשכה המשפטית של המשרד אינה מצל יחה לגבות את החוב היא יכולה להעביר את הטיפול בו לפרקליטות המדינה; הטיפול בתביעה בפרקליטות עלול להימשך זמן רב.
הנחיות : מינהל הגבייה הנחה את משרדי הממשלה בעניין ההיערכות לטיפול בחובות19 .
בין השאר הוטל על המנכ"ל של כל משרד למנות צוות המורכב מחשב המשרד, יוע ץ משפטי ונציגי היחידות המקצועיות, שתפקידו לבחון את הסמכויות המוקנות בחקיקה באותו תחום ולגבש המלצות בעניין; למנות יועץ משפטי מן הלשכה המשפטית, שייעץ לכל משרד בנושא הגבייה; למנות ועדה שתדון בחובות שאפשר למחוק.
הכנת תכנית לגביית חובות, איסוף מידע ודיווח : כל אחד מחשבי המשרדים נדרש לדווח למינהל הגבייה מדי שנה או רבעון (על פי היקף החובות) על היקף החובות למשרד, להכין תכנית עבודה לטיפול בהם ובגבייתם ולקבוע לוחות זמנים ויעדים כמותיים בעניין.
ייעוץ : מינהל הגבייה ייעץ לחלק ממשרדי הממשלה בכל הנוגע לטיפול בחובות.
עובדי מינהל הגבייה סייעו לכמה משרדי ממשלה להכין מסמכים למכרזים לבחירת חברות חיצוניות שיגבו את החובות.
ביקורת המעקב העלתה כי בשנת 2007 החלו משרדי הממשלה לדווח למינהל הגבייה על החובות העומדים לזכותם ועל תכניותיהם לגבות את החובות האלה בשנת 2008 .
להלן דוגמה לדיווחים של שניים ממשרדי הממשלה למינהל הגבייה.
הדיווחים משקפים את היקף החובות שהצטברו בשלהי 2007 בשל תשלומים .
שלושה מיליארד ש"ח נוספים נזקפו לזכות מחלקת הלוואות וגבייה באגף החשכ"ל 19 הוראת שעה, "תכנית עבודה בנושא גבייה לשנת 2006 ", מרס 2006.
שנעשו שלא כדין (מדובר בחובות של אנשים פרטיים ולא של חברות או עמותות): משרד הבינוי והשיכון - חובות של 2,300 זכאים לסיוע בשכר דירה הסתכמו בכ- 15 מיליון ש"ח; המשרד לקליטת העלייה - בגין תשלומים שלא כדין ל - 1,450 עולים חדשים נוצרו חובות של כ-5 מיליון ש"ח20 .
מהדוגמאות שלעיל, מדיווחים של כתריסר משרדים ויחידות של הממשלה למינהל הגבייה וממסמך של מינהל הגבייה על תכניות העבודה של משרדי הממשלה בשנת 2008 עולה שחלקמהמשרדים נתונים רק בתחילת התהליך של תכנון גביית החובות וקביעת ההסדרים הנדרשים לכך.
עוד עולה שחלק ממשרדי הממשלה עדיין לא החלו לגבות את החובות.
ראוי לזכור כי חובות שנצברים קשה יותר לגבות אותם בחלוף הזמן, בשל התיישנות או בשל הקושי לאתר את החייבים ולשחזר בדיעבד את הסיבות להיווצרות החוב.
ממסמכי מינהל הגבייה עלה שהוא מתכנן לעשות עוד פעולות האמורות לשרת את משרדי הממשלה בתהליך גביית החובות.
עד סיום ביקורת המעקב, בנובמבר 2008 .
, טרם יושמו תכניות אלה הטיפול בחובות של הציבור למוסד 1.
כאמור, בשנת 2008 הסתכמו הגמלאות ששילם המוסד על פי החוק בכ-40 מיליארד ש"ח.
עוד10 מיליארד ש"ח מומנו מכספים שהעביר משרד האוצר למוסד עבור הגמלאות.
חובות בגין תשלום גמלאות שנעשה שלא כדין נוצרים לעתים משינויים שחלו במצב של המבוטחים: במעמדם, בהכנסתם ובמצבם המשפחתי.
שינוי בנתונים שעליהם התבססה ההחלטה לאשר גמלה יכול להשפיע על הזכאות של אותו מבוטח להוסיף לקבל את הגמלה או על שיעור הגמלה.
החוק קובע, בין השאר, כי: "שילם המוסד, בטעות או שלא כדין, גמלת כסף או תשלום אחר לפי חוק זה או לפי כל דין אחר, יחולו הוראות אלה: (1 ) המוסד בעתיד לאותו [ רשאי לנכות את הסכומים ששילם כאמור מכל תשלום שיגיע ממנו .
בהתחשב במצבו של מקבל התשלום ובנסיבות העניין; (]חייב2 ) המוסד רשאי לתבוע החזרת כל סכום ששילם, בטעות או שלא כדין, אם מקבל התשלום נהג בקבלת התשלום שלא בתום לב".
על פי החוק, פקודת המסים (גבייה), חלה על המוסד ונותנת לו סמכות להטיל סנקציות על החייב כדי לגבות ממנו את החוב.
ביולי 2006 ,מינה שר האוצר דאז אברהם הירשזון, את סגן המנהל הכללי (גמלאות) של המוסד לממונה על גביית הגמלאות המשתלמות על פי החוק, ששולמו בטעות או שלא כדין21.
על פי פקודת המסים (גבייה) הממונה על הגבייה מוסמך לעקל את רכוש החייב, ובלבד שהודיע לו מראש כי הוא חייב כספים.
בביקורת הקודמת נמצא כי בדוחות הכספיים של המוסד בשנים 1999 -2001 כתבו רואי החשבון שלו כי הם נמנעים מלחוות דעתם על הדוחות, בין היתר משום .
מיליון ש"ח מהם חלה התיישנות 21 ילקוט הפרסומים 5592 , 30.
המוסד לביטוח לאומי 1351 .
שסכומי החוב הר שומים במאזן אינם תואמים את הסכומים הרשומים במערכות המידע הייעודיות של המוסד, המסייעות לו לשלם גמלאות.
עוד צוין בביקורת הקודמת כי עד אפריל 2005 לא היו למוסד דוחות כספיים מאושרים לשנים 2003 - 2004 .
מנתונים פנימיים של המוסד עלה שבסוף 2004 הסתכמו חובות הציבור בגין גמלאות בכ -814 .
מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה העיר למוסד בביקורת הקודמת שההיקף הגדול של החובות שהצטברו במשך שנים רבות מעיד שהמוסד לא ייחס את החשיבות הראויה לטיפול בתשלומים הנעשים שלא כדין.
עוד ציין משרד מבקר המדינה שעל המוסד לפעול במרץ כדי להסדיר את גביית החובות האמורים ולהיערך מיד לתיקון הליקויים ולצמצום התשלומים הניתנים שלא כדין.
בתשובה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2005 .
"מסר המוסד שהוא הגדיר את הטיפול בנושא החובות "פרויקט אסטרטגי 3.
בטבלה שלהלן נתונים על חובות שנוצרו עקב תשלומים שניתנו שלא כדין בגמלאות ששילם המוסד על פי החוק 22 (במיליוני ש"ח).
הנתונים נלקחו מהדוחות הכספיים וממסמכי החשבות של המוסד, והם נוגעים לשנים 2005 -2007 : )חובות מגמלאות ששילם המוסד (במיליוני ש"ח .
מסופקים סך חובות לאחר .
אבודים חובות אבודים .
524 818 18 2007 מהנתונים בטבלה עולה שבשנים 2005 -2007 גדלו חובות הציבור בגין תשלומי גמלאות ב -115 ;)מיליון ש"ח (לאחר מחיקת חובות אבודים בשנים אל ה מחק המוסד חובות אבודים שהסתכמו ב -121 מיליון ש"ח והפריש מאות מיליוני ש"ח לחובות מסופקים.
ההפרשה הגדולה לחובות מסופקים מעידה שהנהלת המוסד העריכה שהיא תתקשה לגבות את החובות האלה.
במוסד פועלת ועדה הדנה בפניות של חייבים המערערים על חובם ומוסמכת לבטל חובות (להלן - הוועדה למחיקת חובות).
בשנים 2005 -2007 ביטלה הוועדה חובות רבים של מבוטחים.
בבדיקת המעקב נמצא שאין בחשבות של המוסד נתונים על סכום החובות שבוטלו באמצעות ועדה זו או על החובות שהמבוטחים פרעו באותן שנים.
כמו כן, לא היו לה נתונים על חובות הציבור שנוצרו מתשלומים ששילם המוסד שלא כדין מכספים שקיבל ממשרד האוצר.
הסכומים אינם כוללים חובות עקב תשלומים שמומנו מכספים שהעביר משרד האוצר 1352 דוח שנתי59ב .
לדעת משרד מבקר המדינה, על המוסד לאסוף גם נתונים על החובות הנוצרים מתשלומי גמלאות שהוא אינו משלם ממקורותיו אלא מכספים שמשרד האוצר מעביר לו.
כמו כן, מן הראוי שהמוסד יערוך רישום שיטתי של נתוני החובות שנפ רעו והחובות שבוטלו כדי לשפר את המעקב של הנהלת המוסד על הצעדים הננקטים לגביית חובות ועל פעולות הוועדה למחיקת חובות.
כאמור, בשנת 2007 הסתכמו חובות הציבור למוסד בגין תשלומי גמלאות ששולמו שלא כדין ב-818 מיליון ש"ח.
חשוב מאוד לגבות שיעור גדול ככל האפשר מסכום זה, כדי שישמש להרחבת הסיוע לנזקקים, ובהם קשישים ונכים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המוסד לפעול בנחישות לגביית חובות שנוצרו מתשלומים ששולמו שלא כדין.
החובה להשיב את הכספים האלה לקופה הציבורית מוטלת גם על משרד האוצר, שכן הוא מעביר למוסד כספים רבים מדי שנה בשנה.
הדבר יאפשר לו להפנות משאבים נוספים לתמיכה בנזקקים.
באוקטובר 2008 הגישה הממונה על הביקורת הפנימית להנהלת המוסד דוח על החובות שנוצרו מתשלומים ששילם המוסד בגמלאות (להלן - דוח מבקרת הפנים).
מדוח מבקרת הפנים ומתגובת סמנכ"ל מינהל הגמלאות עלו הממצאים האלה: (א) במרס 2008 הסתכמו כלל החובות למוסד (מתשלום גמלאות ותשלומים מכספי משרד האוצר) בכ-1.
בסכום זה כלולים חובות זעומים וגם חובות של יותר מ- 100,000 .
ש"ח לחוב (ב) עד מרס 2008 הופחתו כ-73 מיליון ש"ח מהחובות עקב החזרים או קיזוז תשלומי גמלאות.
שיעור הקיזוזים וההחזרים היה נמוך מאוד לעומת סכום החובות - פחות מ-5% .
מסכום החובות בוטלו על פי הוראת הוועדה למחיקת חובות (ד) מינהל הגמלאות מצא כי בכ -25% מהחובות אי -אפשר לטפל עקב פטירת המבוטח או הגירתו.
משרד מבקר המדינה העיר למוסד כי הסכום שהוזכר בדוח מבקרת הפנים - דהיינו 1.
5 מיליארד ש"ח במרס 2008 - גבוה במאות מיליוני ש"ח מסכום החוב שמסרה חשבות המוסד - כ-818 מיליון ש"ח בדצמבר 2007.
המוסד הסביר בתשובתו בדצמבר 2008 שהנתונים שמסרה החשבות נלקחו מהדוחות הכספיים של המוסד.
בדוח הכספי מוצגים נתונים של תשלומים הנעשים על פי החוק, דהיינו "חובות על חשבון גמלאות הממומנות על ידי המוסד בלבד.
נתונים אלה אינם כוללים נתוני חובות בגין תשלומי גמלאות על חשבון האוצר".
החוב שהוזכר במסמך מבקרת הפנים - 1.
5 מיליארד ש"ח- כולל את "החובות המצטברים החל משנות ה -80 " וגם את הח ובות בגין תשלומים שניתנו מכספי ההעברה של משרד האוצר.
תשלומים רבים נעשו שלא כדין מאחר שהמבוטחים העלימו מידע כגון נתוני שכר, יציאות לחו"ל, הגירה ושינוי במצב המשפחתי.
ביקורת המוסד לביטוח לאומי 1353 .
המעקב העלתה כי המוסד לא השתמש בסמכות שניתנה לו בפקודת המסים (גבייה) ולא הטיל סנקצ יות על חייבים שקיבלו תשלומים שלא כדין.
גם בדוח מבקרת הפנים צוין שהמוסד לא טיפל כראוי בחובות ונאמר, כי בעניין כ -90% מסכומי החובות, שלא קוזזו ולא נגבו, המוסד הסתפק בהודעות ששלח לחייבים בעניין החובות שלהם.
המוסד לא שלח להם תזכורות ואף לא הפעיל אמצעי אכיפה כדי לגבות מהם את החובות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמוסד ינקוט פעולות נחושות יותר כדי להסדיר את גביית החובות.
בעיקר עליו לפעול כאשר הוא מוצא שחייבים קיבלו תשלומים שלא כדין מאחר שלא נהגו בתום לב.
ראוי שהנהלת המוסד תבחן את מגוון האמצעים העומדים לרשותה כדי להוציא אל הפועל את סמכויות הגבייה שהקנה לה החוק.
הבירורים עם חשב המוסד, מנהל אגף גמלאות מחליפות שכר 23 , מנהלת אגף משפחות ואנשי מקצוע נוספים במוסד העלו כי מאז הביקורת הקודמת עשה המוסד פעולות רבות לשיפור בקרותיו הכספיות.
כדי לצמצם את התשלומים שנעשו שלא כד ין ולמנוע אותם נאסף מידע על חובות, המערכות הממוחשבות שבעזרתן נעשים התשלומים שודרגו, וחשבות המוסד הכינה תכנית פעולה לשיפור הבקרה הכספית הנעשית בתהליך התשלום של הגמלאות.
המערכות אמנם סייעו לקזז חובות של עשרות מיליוני ש"ח, אולם מדובר רק באחוזים מעטים מהסכום הכללי של חובות הציבור למוסד.
לא נעשתה פעולה שיטתית ומערכתית כדי לגבות חובות שנוצרו בעבר עקב תשלומים שנעשו שלא כדין, והחובות לא נותחו.
כמו כן, לא הוכנה תכנית עבודה המציבה יעדים כמותיים לטיפול בחובות ולפיתוח אמצעים לגבייתם ומבקשת לאתר פרצות בבקרת התשלומים, העלולות לאפשר למוסד לשלם למבוטחים כספים שלא כדין, וכך ליצור חובות נוספים.
זאת ועוד, מאות מיליוני ש"ח מהחובות הוגדרו חובות מסופקים שקשה לגבותם.
בסוף אוקטובר 2008 קיימה מנכ"לית המוסד, הגברת אסתר דומיניסיני, דיון במסמך מבקרת הפנים.
בדיון הוחלט להכין תכנית עבודה לטיפול בחובות ולהציב לכך יעדים מדידים וכמותיים.
עוד הוחלט ליצור אמצעים לאכיפת הגבייה.
המוסד הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 כי בשלב זה החליט לטפל בחובות בסכומים גבוהים: מדובר בחובות של 2,400 ,מבוטחים שלכל אחד מהם חוב בהיקף של כ- 100,000 ש"ח ויותר.
מהחובות נוצרו בשנה האחרונה בסוף ינואר 2009 מסרה מנכ"לית המוסד למשרד מבקר המדינה שבאותו חודש החל המוסד במבצע לגביית חובות העבר.
גמלאות כגון: דמי לידה, תגמולי מילואים ודמי אבטלה 1354 דוח שנתי59ב .
בקרות כספיות הנעשות בתהליך התשלום של הגמלאות .
בביקורת הקודמת של משרד מבקר המדינה נמצאו ליקויים בבקרות הכספיות של הגמלאות.
להלן מקצת הליקויים שעלו בביקורת הקודמת: מידע חדש ומעודכן על המבוטחים לא הופץ בשיטתיות בכל מערכות הגמלאות; תשלומים הנעשים אוטומטית לא נבדקו שוב לאחר שנקבעה הזכאות של המבוטח בפעם הראשונה; לפקיד התביעות לא היו מספיק אמצעים לאמת את נתוני המבוטח; לא נעשת ה בקרה לאחר תשלום הגמלה; לא נבדקה התקינות של התשלומים המחושבים.
משרד מבקר המדינה העיר בביקורת הקודמת שהיה על המוסד לקבוע מדיניות מחייבת בעניין הבקרות על תשלומיו ולהנחות על פיה את הצוותים המתכננים את הבקרות ואת הצוותים המטפלים באינטגרציה של המידע.
ביקורת ה מעקב העלתה כי בשנים 2005 -2007 דנה הנהלת המוסד בליקויים האלה ובדרך לשפר את הבקרות.
ועדת היגוי של המוסד בחנה, בעזרת משרדי רואי חשבון חיצוניים, את תהליכי העבודה הנוגעים לבקרה הכספית; בדצמבר 2007 הגישה ועדת ההיגוי להנהלת המוסד מסמך אפיון העוסק בהקמת מערכת בקרה כספית חדשה.
מהמסמך עלה שאת הבקרה העיקרית עושה המוסד בשלב קליטת הנתונים.
ועדת ההיגוי הציעה לפתח בקרה מתוחכמת יותר שתמנע מראש תשלומים הניתנים שלא כדין: נתוני הגמלה ינותחו, וכך יאותרו מקרים חריגים או שגויים.
אלה יימסרו לממונים על העניין במערכת, והם יעקבו אח ר הטיפול בהם.
עוד הציעה ועדת ההיגוי שהמסקנות שיתקבלו מניתוח נתוני הגמלה ישמשו את המערכת לעדכון הבקרות ונוהלי העבודה.
מערכת הבקרה הכספית המתוכננת אמורה להיעזר בטכנולוגיה של כריית נתונים24.
עד מועד הסיום של ביקורת המעקב יושמו רק כמה שלבים מתכנית הבקרה, ואלה הם: הוגדרו פרמטרים לדגימה במערכות הגמלאות "אימהות" ו"נכות מעבודה"; המוסד רכש מערכת "בינה עסקית" ( BI ;) כדי שיוכל ליישם את תהליכי הבקרה נבחר (במכרז) יועץ חיצוני בתחום מערכות מידע, שתפקידו לבנות מערכת בקרה ממוחשבת על סמך המטרות שהוזכרו לעיל.
מן האמור לעיל עולה כי מאז הביקורת הקודמת הנהלת המוסד מנסה להתמודד עם הליקויים שנמצאו ולפתח מערכת בקרה כספית יעילה יותר.
עם זאת, המערכת החדשה נתונה בראשית דרכה, ועדיין לא יושמה במלואה.
על המוסד לעשות עוד כברת דרך כדי ליישם את העקרונות המתוכננים ולמנוע תשלומים ממי שאינו זכאי להם.
24 ניתוח של נתונים במאגרי מידע באמצעות נוסחאות ותכניות מחשב לשם גילוי מגמות ודפוסי התנהגות.
המוסד לביטוח לאומי 1355 .
כדי לטפל במגוון הסיכונים שארגונים שונים נתונים בהם נהוג לזהות את הסיכונים האלה ולמפותם.
אחר כך בודקים מה הסיכוי שהסיכונים יתממשו, מהי עלות הנזק העלול להיגרם וכיצד הוא עלול להשפיע על הארגון.
על סמך המסקנות העולות מהתהליך הזה מכינים תכנית שמטרתה למנו ע מהסיכונים להתממש.
הביקורת הקודמת העלתה שהמוסד עשה סקר על הסיכונים שהמערכת הכספית בתחום הגמלאות נתונה בהם.
על פי תוצאות הסקר, שפורסמו ב- 2004 , הסיכונים האלה עלולים לגרור "תנועה של סכומים גדולים ללא יכולת פיקוח ובקרה, העדר יכולת ניטור וכן העדר שקיפות וגילוי נאות".
ביקורת המעקב העלתה שסקרי הסיכונים שימשו את החשבות בתכנון מערכת הבקרה הכספית החדשה, ואת הצוות שהיה אמון על פרויקט האינטגרציה הם שימשו בתחום הגמלאות.
זליגה של כספים ממקורות ממשלתיים, ובעיקר מהמוסד, בשל תשלומים הנעשים ש לא כדין היא חמורה.
יש משנה חשיבות לגבייתם של חובות אלה ולהשבתם לקופת המוסד אשר נועד בעיקרו לסייע לאוכלוסיות נזקקות.
בשנים האחרונות פעל המוסד כדי לשפר את יכולתו לבקר תשלומים שהוא עושה, וכך למנוע תשלומים הניתנים שלא כדין.
בתהליך זה שיפר המוסד את התיאום בין מערכות המידע שלו ואת ניצול הנתונים הנצברים במערכות הממוחשבות שלו, וכך שיפר את יכולתו להסתמך עליהם בתהליכי קבלת החלטות על תשלום גמלאות.
כמו כן הצליח לקזז חלק מהחובות שנוצרו עקב תשלומים שנעשו שלא כדין.
עם זאת, תהליך השיפור עדיין לא הסתיים: טרם נעשו פעולות ממש יות כדי לגבות את החובות הרבים שנוצרו בעבר.
למוסד יש עדיין מדי שנה בשנה חובות של מאות מיליוני שקלים לזכותו.
בשנת 2008 הסתכמו החובות האלה ב-800 מיליון ש"ח ויותר.
המוסד מוסיף לשלם תשלומים שלא כדין, ויתרת החובות של חייבים למוסד גדלה.
הטיפול של המוסד בשנים האחרונות בגביית החובות האמורים עדיין לא הביא לידי שינוי של ממש במאזן החובות.
על המוסד לפעול בנחישות כדי לגבות את החובות שנוצרו בשל תשלומים שלא כדין ולנקוט את כל האמצעים שלרשותו כדי למנוע תשלומים כאלה.
יחידות צה"ל, שהוכרזו על ידי אגף התכנון שבמטכ"ל (להלן - אג"ת) כיחידות תשלומים (להלן - יחת"שים), מנהלות קופות שבהן מופקדים כסף מזומן ומסמכים שווי כסף (להלן - מש"כים), כגון שוברי נסיעה ותווים מסוגים שונים (להלן - כספי .
3 קצין או חייל בדרגת רב סמל ומעלה או אזרח עובד צה"ל, המתמנה על ידי מפקד היחת"ש ונושא באחריות לכספי היחידה.
המקורות העיקריים של כספים אלה הם: א.
הקצבות של מחלקת שירותי הפרט, הפרישה והתשלומים (להלן - מחלקת מופ"ת) שבאגף כוח אדם שבמטכ"ל (להלן - אכ"א); ב.
הקצבות של אגף התקציבים שבמשרד הביטחון (להלן - את"ק); ג.
רווחי הקנטינות היחידתיות; ד.
דמי השתתפות שנגבים מחיילים בשירות קבע המשרתים ביחידות לרכישת מתנות עבורם לחגים.
כספי הקופות מיועדים, בעיקר, לשיפור תנאי השירות ורווחת הפרט, ולהעשרת התרבות וחיי החברה של חיילי היחידות.
בשנים 2007 ו-2008 פעלו בצה"ל כ- 260 יחת"שים, שניהלו כ-840 קופות4 .
מחזור הכספים של כלל הקופות הסתכם באותן שנים בכ-54 ובכ-48 .
מיליון ש"ח, בהתאמה בתקופה אוקטובר 2007 עדאוקטובר 2008 בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, את ניהול הקופות, ובכלל זה קיום הנהלים והעמידה בהם, ואת הבקרה של אכ"א על פעילותן.
הביקורת נערכה בצה"ל: באכ"א - בלשכות של ראש אכ"א וראש מטה אכ"א, במחלקת מופ"ת, במחלקת משאבים, תכנון ובקרה; וב -16 יחת"שים שביחידות צה "ל של חיל האוויר והחלל, של האגף הטכנולוגי -לוגיסטי (להלן - אט"ל), של אגף התקשוב, של קצין המודיעין הראשי, של קצין החינוך הראשי, של פיקוד הצפון ושל פיקוד הדרום.
ביקורת השלמה נערכה באת"ק.
פקודות מטכ"ל והוראות מופ"ת .
פקודת מטכ"ל שעניינה "קופות היחידה - אחריות, ניהול, אחזקה ואבטחת כספים" (להלן - פ"מ) קובעת את סוגי הקופות שיימצאו ביחת"שים, ובין היתר: 1.
קופה כללית, שנועדה למימון פעילות היחידה בתחומי תרבות ופנאי, דוגמת ארגון אירועים וסיורים, מימון הוצאות לשכת מפקד 5 , ותשלום הוצאות אחזקה שוטפות של היחידה, כמו גינון וצביעת מבנים.
בקופה מופקדים בעיקר כספים שמקצה את"ק; 2.
קופת קרן היחידה, שנועדה לממן שיפור תנאי השירות ורווחת חיילי היחידה בקופה מופקדים בעיקר כספים שמקצה אכ"א, רווחי הקנטינה היחידתית והכנסות מהפעלת מכונות שתייה ומזון אוטומטיות המוצבות ביחידה; 3.
כל קופה אחרת שהוגדרה על ידי מחלקת מופ"ת 6; 4.
מש"כים מסוגים שונים פ"מ האמורה ופקודות מטכ"ל נוספות7 קובעות את דרכי הניהול של הקופות ואת בעלי התפקידים האחראים לכך.
בפ"מ נקבע, כי מדור היחת"שים במינהל .
4 כמות הקופות נכון למאי2008 .
5 את"ק מקצה מדי שנה בשנה כ-500,000 .
ש"ח ללשכות מפקדים בדרגת תא"ל ומעלה תקציב זה מיועד לקניות פריטים ומצרכים לשימושן, כגון כיבוד קל וציוד משרדי, ומועבר לקופה כללית באמצעות מופ"ת.
6 על פי נתוני מחלקת מופ"ת, ברוב היחת"שים קיימת גם קופת קצינים ונגדים, שייעודה - רווחת משרתי הקבע ביחידות.
בקופה זו מופקדים כספים שנגבו במרוכז ממשרתי הקבע שביחידה, לצורך מימון פעילות לרווחתם.
צבא הגנה לישראל- צה"ל 1509 .
התשלומים8 שבמחלקת מופ"ת (להלן- מדור היחת"שים) הוא המנחה המקצועי הנושא באחריות למתן שירותים כספיים ליחת"שים9 , וכי כל הכספים והמסמכים המוחזקים בקופות נתונים לביקורת מחלקת מופ"ת.
קובץ הוראות מינהל התשלומים בענייני שכר ותשלומים משנת 2002 (להלן- הוראת מופ"ת או ההוראה) מפרט אף הוא את דרכי ניהול הקופות ביחת"שים ואת אחריות בעלי התפקידים בהם ובמחלקת מופ"ת.
בין היתר, נקבע בהוראה, כי מחלקת מופ"ת, באמצעות מדור היחת"שים, אחראית לספק ליחת"שים כספים לקופות השונות על פי הצרכים שנקבעו, ולנהל מעקב ובקרה אחר תקינות ההוצאות, לרבות המהות שלהן, האסמכתאות והקבלות, והעמידה במטרות של כספי הקופות, כפי שהוגדרו בפ"מ ובהוראת מופ"ת.
עוד נקבע בהוראה, כי מדור ביקורת במחלקת מופ"ת (להלן - מדור ביקורת) יערוך, בין היתר, ביקורות פתע ביחת"שים, על פי תכנית שנתית, כדי לבדוק את תקינות ההוצאות, התשלומים לחיילים וניהול הקופות, ויעקוב אחר תיקון הליקויים; בנוסף לכך, עליו לדווח על ממצאי הביקורת למדור היחת"שים, שבסמכותו לנקוט צעדים כלפי אלה שלא תיקנו במועד את הליקויים שעלו בביקורות.
מנתוני מחלקת מופ"ת ומביקורת שערך משרד מבקר המדינה ב-16 יחת"שים עלו ליקויים משני סוגים עיקריים בניהול הקופות: קיום גירעונות בקופות ו ליקויים מנהלתיים.
מנתוני מחלקת מופ"ת עולה, כי בספטמבר2008 מתוך כ-260 ,יחת"שים שניהלו כ-840 קופות, היו ב-104 יחת"שים (כ-40% ,)163 קופות במצב של גירעון (כ-19% מכלל הקופות).
זאת לעומת147 קופות במצב של גירעון בספטמבר 2007 (עלייה בשיעור של כ -11% ).
הגירעון המצטבר בקופות הגיע בספטמבר 2008 לכ-1.
2 מיליון ש"ח, שהם כ-2.
5% מכלל המחזור הכספי שלהן.
בספטמבר 2007 עמד הגירעון המצטבר על כ-1.
7 מיליון ש"ח, שהם כ-3% מהמחזור הכספי בכלל הקופות.
פקודת מטכ"ל שעניינה "כספים - גירעון - נוהל" והורא ת מופ"ת קובעות את האחריות של בעלי התפקידים ביחת"שים לטיפול בגירעונות10 , את השיטה לביצוע רישום חשבונאי לסגירת הגירעון בספרים (להלן - זיכוי הגירעון), את תהליך קבלת ההחלטות לתיקון הליקויים שהביאו ליצירת הגירעונות, ונקיטת צעדים משמעתיים כנגד אחראים לגירעונות, במידת הצורך.
הוראת מופ"ת קובעת, בין היתר, את פרק הזמן המרבי שבין מועד גילוי הגירעון ביחידה לבין מועד זיכויו בספרים.
7 פקודה שעניינה "כספים- קרן יחידה והוצאות מותרות, ניהול, החזקה וביטול"; פקודה שעניינה "כספים - אחריות מפקדי יחידות וקצינים מיופי כוח כלפי מת"ש"; פקודה שעניינה "כספים - גירעון - נוהל".
שולב מינהל התשלומים במחלקת מופ"ת 9 כגון הפקדת כספים לחשבונות הבנקים של היחת"שים והעברת תווים לרשותן, לצורך חלוקה בין החיילים הזכאים.
10 העברת הודעה למחלקת מופ"ת על גילוי הגירעון, מינוי ועדת חקירה לבדיקת הסיבות להיווצרותו ועוד.
ההוראה, פרקי הזמן לזיכוי הגירעונות הם בין חודשיים לבין שישה חודשים, בהתאם לגובה הגירעון.
בביקורת עלה, כי פרקי הזמן שבין מועד גילוי הגירעונות לבין מועד זיכוים בספרים על ידי היחת"שים חורגים במקרים רבים באופן משמעותי מפרקי הזמן שנקבעו בהוראת מופ"ת.
כך עלה מנתוני מחלקת מופ"ת, כי בספטמבר 2008 היו קיימים גירעונות שטרם זוכו ב-155 ( קופות95% מכלל הקופות שבהן היו גירעונות), אף כי עבר זמן רב מאוד מאז גילוים - זמן ארוך מזה שנקבע בהוראת מופ"ת כזמן מרבי.
האיחור בטיפול בגירעונות מגיע עד כדי 67 חודשים.
להלן פירוט האיחורים בטיפול בגירעונות בקופות מזומנים ובמש"כים: (א) האיחור בטיפול ב-80% מהגירעונות בקופות המזומנים הגיע בממוצע לכ-10 חודשים, והוא נע בין כחודש לבין כ -42 ;חודשים (ב) האיחור בטיפול ב -80% מהגירעונות במש"כים הגיע בממוצע לכ -21 חודשים, והוא נע בין כשישה חודשים לבין כ-53 .
חודשים להלן שתי דוגמאות לאיחור שחל בטיפול בגירעונות: על פי פקודת מטכ"ל שעניינה "כספים - גירעון - נוהל", במקרה של גירעון, שאינו מעורר חשד למעשה פלילי, מפקד היחידה הנוגעת אמור להקים ועדת חקירה פנימית לבדיקת הנסיבות שהביאו לגירעון, וזאת בתוך 48 שעות ממועד גילוי הגירעון11 .
(1) במהלך בדיקה שביצע מדור ביקורת ביחידה של אט"ל בינואר2007 ,נמצא כי בקופת קרן היחידה קיים גירעון בסך כ-9,400 ש"ח.
נוכח זאת, ובמטרה לחקור את הסיבות לגירעון על מנת לאפשר את זיכויו בספרים, הנחה מדור היחת"שים את היחידה למנות ועדה פנימית לחקירת הגירעון, כנדרש בפקודת מטכ"ל האמורה.
פרק הזמן המרבי לחקירת הסיבות לקיום הגירעון במקרה כזה, על פי הוראת מופ"ת, הוא עד שישה חודשים.