HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי היה שעמדת הייעוץ הכלכלי של משרד הביטחון בנוגע לכדאיות הכלכלית של העיסקה תוצג על ידי מנכ"ל משרד הביטחון, מר ע' ירון, לשר הביטחון ולרשות החברות.
בדיקת כדאיות ההשקעה על ידי רשות החברות משרד מבקר המדינה העלה, כי המסמכים שהובאו לידיעת רשות החברות הממשלתיות לצורך עריכת הבדיקה, כללו, בין היתר, אישור של העיסקה על ידי משרד הביטחון, אך לא כללו את חוות הדעת של היועצת הכלכלית ש ל משרד הביטחון.
התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 175 .
בתשובתה מיולי 2008 ,למשרד מבקר המדינה מסרה רשות החברות הממשלתיות כי לדעתה "אין מקום שכאשר משרד ממשלתי קובע את עמדתו, רשות החברות תידרש לעמדת פקידים אחרים במשרד".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שרשות החברות תשקול קביעת נהלים וכללים מחייבים, שעל פי הם, חומר המוגש לה כדי שהיא תיתן חוות דעת שתוגש לממשלה, יכיל, בין היתר, גם את חוות הדעת הנוגדות, ואת חוות הדעת החלוקות שהובעו בכתב או בעל פה על ידי גורם מקצועי בכיר ומשמעותי שעסק בנושא, שיש בהן כדי להשפיע מהותית על העיסקה, ואת הנימוקים המובאים בהן.
כמו כן יש לשקול לקבוע בנהלים חובה על מגיש הבקשה לאישור העיסקה, ליתן נימוקים מדוע, על אף הדעות החלוקות שהובעו, הוא ממליץ על אישור העיסקה על ידי הממשלה.
מטרת קביעת כללים כאלה היא להביא לכך שרשות החברות תקבל את מלוא המידע הרלוונטי הדרוש לצורך קבלת החלטה מושכלת בגיבוש חוות דעתה על העיסקה המובאת לאישור הממשלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין לקבל את הגישה המצמצמת כאמור של רשות החברות הממשלתיות בהתייחס לתפקידה במתן חוות דעת לממשלה.
גישה זו עלולה להביא לכך שחוות הדעת עצמה, ואף החלטת הממשלה, יינתנו שלא על בסיס מכלול המידע החשוב הרלוונטי.
אילו הייתה רשות החברות הממשלתיות קובעת בנוהל מחייב שעל משהב"ט למסור לה, יחד עם הבקשה לאישור העיסקה, גם את חוות הדעת של היועצת הכלכלית שלו, שהיא הגורם המקצועי הבכיר ביותר במשהב"ט בתחום זה, ואת הנימוקים לכך שהתע"א ומשהב"ט המליצו על אישור העיסקה על אף דעתה החלוקה של היועצת הכלכלית; ואילו הייתה רשות החברות הממשלתיות בוחנת מידע זה, אפשר שהיה בכך כדי לשנות את חוות דעתה ואת החלטת הממשלה.
בנוסף לכך העלה משרד מבקר המדינה, כי על אף שהתחשיבים שהוצגו לרשות החברות נעשו בשיעורי היוון נמ וכים במידה ניכרת ביחס לסיכון הכרוך בהשקעה, לא ביקשה רשות החברות מהחברה לערוך תחשיב בשיעור היוון שישקף באופן מדויק יותר את הסיכונים הכרוכים בעיסקה.
רשות החברות ערכה בדיקת כדאיות כלכלית להשקעה המוצעת של התע"א ב - .
ביולי 2008 מסרה רשות החברות למשרד מבקר המדינה, כי הבדיקה שהיא עורכת מתמקדת "בבחינת מתחם הסבירות של ההחלטות שהתקבלו על ידי החברה ואופן קבלת ההחלטות, תוך קבלת המידע והמסמכים הרלבנטיים מהחברות, ובחינה, בין היתר, של התאמת ההשקעה למדיניות הממשלה הרלבנטית, מטרות החברה ואופי פעילותה".
משרד מבקר המדינה מע יר לרשות החברות, כי בדיקה של מתחם הסבירות, ובכלל זה סבירות החישוב שניתן לה על ידי החברה הממשלתית הייתה צריכה לעורר אצלה סימני שאלה לגבי שיעור ההיוון שבו נערך החישוב, נוכח הפער הגדול בין שיעור היוון זה לבין שיעור היוון שעשוי היה לשקף את הסיכונים הכרוכים בהשקעה.
במאי 2005 החליטה ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה לאשר את החלטת דירקטוריון התע"א מיוני 2004 לרכוש מניות בחברת ATG באמצעות חברת-הבת של התע"א תמורת סכום של עד 10 ,מיליון דולר שיושקעו בחברה זו בשלבים בהתאם לאבני דרך שנקבעו בין הצדדים, שיהוו עד 15% .
מהון המניות של החברה עוד צוין בהחלטת ועדת השרים, כי חשיפת התע"א במישרין או בעקיפין, לרבות באמצעות חברת-הבת, בפיתוח, בייצור ובשיווק של מטוס ה"ג'אבלין" ונגזרותיו, לא תעלה על 50 מיליון דולר (כולל הוצאות שיווק של התע"א).
כאשר לעניין זה חשיפה היא, ל רבות השקעה כנגד הקצאת מניות, מתן הלוואות, ערבויות או בכל דרך אחרת שתגרום לתע"א חשיפה, וכי ההשקעה בסך 10 מיליון דולר תמומן בהתאם לאישור דירקטוריון התע"א כדלקמן: 6.
25 מיליון דולר במועד חתימת ההסכם עם .
75 מיליון דולר עם טיסת המטוס המדגים והשקעה נוספת בסך 2 מיליון דולר מותנית בקבלת תשלום מלקוח שלא יפחת מ-10 .
מיליון דולר בדברי ההסבר להצעה שהכינה רשות החברות צוין, כי שיתוף הפעולה עם ATG יקנה לתע"א יתרונות של פיתוח מטוס אימון מתקדם בהשקעה נמוכה יחסית ופתיחת השוק האמריקני ושווקים של מדינות הרוכשות בכספי סיוע למוצר זה, כאשר לפי הערכת התע"א, פיתוח מטוס אימון מתקדם לבדו היה עולה לה מעבר ל-150 מיליון דולר, בהשוואה להשקעה של 50 מיליון דולר במסגרת שיתוף הפעולה עם החברה.
רשות החברות הודיעה למשרד מבקר המדינה ביולי 2008 , כי היא מגבשת, יחד עם משרד הביטחון והחברות הממשלתיות, החלטה לממשלה בעניין הפרוצדורה הנדרשת לאישור השקעות מסוג זה על ידי החברות הממשלתיות הביטחוניות.
דיווח לדירקטוריון התע"א על חוות דעת הייעוץ הכלכלי למערכת הביטחון כדאיות השקעת התע"א ב - ATG נבדקה, כאמור, על ידי היועצת הכלכלית של משרד הביטחון.
בישיבה שהתקיימה בתע"א בראשות מנכ"ל התע"א בסוף נובמבר 2004 צוין, כי היועצת הכלכלית של מערכת הביטחון בדקה את הפרויקט והמליצה למנכ"ל משהב"ט שלא לאשר אותו, עקב ממצאים המצביעים לדבריה על אי - כדאיות כלכלית.
בסיכום הישיבה ציין מנכ"ל תע"א דאז, כי מדובר בסוגיה עקרונית, המצביעה על התערבות משהב"ט בניהול השוטף של התע"א, וכי בגישה זו נוטל משהב"ט למעשה אחריות על עסקאותיה של התע"א.
בישיבת הדירקטוריון שהתקיימה בסוף ינואר 2005 דיווח מנכ"ל התע"א על עיכובים בנושא עסקת ATG , אשר "כזכור אושרה על ידי הדירקטוריון ב - 2.
הוא ציין, כי העיכו בים נבעו פסק זמן ארוך מדי לבדיקת ]ה[מכך שהיועצת הכלכלית של משהב"ט "נטל הנושא".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מן הראוי היה שמנכ"ל התע"א דאז, מר מ' קרת, היה מציג לדירקטוריון בינואר 2005 , כי היועכ"ל למערכת הביטחון הציגה בדיון את חוות דעתה הכלכלית בדגש על הספק הקי ים בנוגע התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 177 .
לכדאיות הכלכלית של העיסקה, ואת הנתונים והחישובים שהובילו אותה למסקנה זו.
מתן הלוואות ל- ATG על ידי התע"א .
קשיי מימון של ATG להשלמת הפיתוח של מטוס האימון האזרחי 1.
כחצי שנה לאחר שדירקטוריון התע"א אישר את ההשקעה בתכנית, בדצמבר 2004 דיווח הסמנכ"ל לכספים דאז, ד"ר א' קנובל, למנכ"ל תע"א דאז לגבי פרויקט ה"ג'אבלין", כי התקבלו מ- ATG בקשות להצעות מחיר בנושאים שונים ולדעתו השתתפות בפיתוח MK-10 עלולה להוות סיכון כספי.
זאת כיוון שאם התע"א תשמש כקבלן משנה ו - ATG תיתקל בקשיי מימון, יש חשש שהתע"א תהיה הספק הראשון ש- ATG תפסיק לשלם לו, ולכן החשיפה של התע"א תגדל.
מנכ"ל התע"א דאז ציין, כי הרעיון בכניסה לפרויקט הוא שמשקיע אחר יממן את פיתוח MK-10 , למעט ה -8 מיליון דולר שאושרו לכניסה לפרויקט, ולכן יש להתמקד בסיכון ב"פאזה השנייה" של הפרויקט.
מנכ"ל התע"א ציין בדיון, כי אינו מאשר לקחת סיכון נוסף וגם אינו מאשר להיכנס לעבודות פיתוח או ייצור ב- MK-10 .
כאמור, כבר ביוני 2004 הוצג לדירקטוריון התע"א, כי ATG תזדקק למקורות כספיים חיצוניים של כ-120 מיליון דולר לצורך פיתוח המטוס, ייצורו ושיווקו.
במאי 2005 עלתה לדיון בתע"א מצוקת המזומ נים של ATG .
כך לדוגמה, בישיבה בראשות מנכ"ל התע"א בתחילת מאי 2005 צוין, כי עקב בעיות מימון, מתכננת ATG להפסיק את הפעילות במדגים עד לגמר הגיוס ומקטינה את ההוצאות השוטפות עד לגיוס הכסף.
זאת ועוד, מנכ"ל התע"א ציין בישיבה בראשותו מאמצע מאי 2005 , כי "קיים סיכוןבאופן תפקודה של ATG ובאם לא נשכיל להעמידה על בסיס רחב, נמצא את עצמנו מעורבים עמוק בתכנית ומשקיעים כספים רבים בניגוד לכוונתנו המקורית.
לא באנו לתכנית כמשקיע פיננסי, כל הרעיון בכניסה לתכנית היה להשתלב לאחר בשלות שלב א' ולהיכנס בשלב ב' שלה, במינימום סיכונים ולאחר צבירת ידע וביצועים".
רק בפברואר 2007 מינה מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן24 , צוות לניהול משא ומתן לגיוס הון עבור ATG .
זאת אף על פי שכבר קודם לכן הוצפו בעיות המימון בישיבות ההנהלה ובמפגשים בין התע"א לבין ATG ; יש לציין, כי בישיבה בראשות מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן, שהתקיימה בדצמבר 2006 ציין הסמנכ"ל לכספים של התע"א, מר מ ' שגיב, כי "צריך צוות לגיוס משקיעים - לא להשאיר ל- ATG .
"ולא כפי שטיפלנו עד כה .
התמנה מר י' ניסן למנכ"ל התע"א 178 דוח שנתי60א .
אישור השקעה נוספת בסך 2 מיליון דולר ב- ATG התע"א חתמה עם ATG על מספר הסכמים בין השנים 2004 ל- 2007 .
בהסכם ההתקשרות של התע" א עם ATG שנחתם ביוני 2004 צוין, כי התע"א תשקיע בחברה 2 מיליון דולר נוספים בתנאי שיהיה צד שלישי שיתחייב להשקיע כ -10 מיליון דולר בפיתוח ה- MK-20 או ה- MK-30.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הסכם ההתקשרות בין התע"א לבין ATG מיוני 2004 לא תאם את החלטת הדירקטוריון שהתק בלה תשעה ימים קודם לכן, שלפיה תשקיע התע"א 2 מיליון דולר נוספים עם קבלת מקדמה מהלקוח בסך10 מיליון דולר ולא בעת התחייבות הלקוח לרכוש את המטוס, התחייבות שניתן היה לבטל במקרים מסוימים (פירוט ראו בהמשך).
בישיבת הדירקטוריון של התע"א שהתקיימה בסוף דצמבר 2005 ציין הסמנכ"ל לכספים מר מ' שגיב, כי ביוני 2004 החליט הדירקטוריון על השקעה של8 מיליון דולר ב- ATG .
), בגין שתי אבני דרך (חתימה על ההסכם המפורט וטיסת המדגים כמו כן החליט הדירקטוריון כי התע"א תשקיע 2 מיליון דולר נוספים עם קבלת תשלום מלקוח , שלא יפחת מ -10 מיליון ד ולר למטוס מדגם MK-20 ; וכי בדצמבר 2004 התע"א ו - ATG חתמו על מזכר הבנה למכירת שמונה מטוסים בתצורת MK-20 לחברה מסוימת, כאשר המטוסים אמורים להיות מסופקים במהלך שנת 2008 .
הסמנכ"ל לכספים ציין לסיכום, כי התע"א מבקשת מהדירקטוריון לשנות את החלטתו מיוני 2004 בדבר השק עת 2 מיליון דולר ב - ATG עם קבלת תשלום מהלקוח, לכך שהשקעת 2 מיליון דולר תהיה כפופה להתחייבות להשקעה בפיתוח דגם MK-20 של ATG בסך של 10 מיליון דולר.
הדירקטוריון אישר לשנות את החלטתו מיוני 2004.
בדיון בדירקטוריון התע"א מדצמבר 2005 ציין מר ע' רוזן, סמנכ"ל למו"פופיתוח עסקי, כי ה"משקיעים" נלהבים מהגרסה הצבאית של המטוס והם ישקיעו בתכנית עם מכתב התחייבות או בלעדיו.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי החלטת דירקטוריון התע"א מדצמבר 2005 אינה מתיישבת עם החלטת הממשלה25 ממאי 2005 , ולפיה נדרש לקבל תשלום בסך 10 מיליון דולר כתנאי להשקעת התע"א בסך 2 מיליון דולר נוספים.
יתר על כן, לא נמצאו סימוכין לכך שהתע"א פנתה בנושא לרשות החברות ולמשרד הביטחון שיפעלו לשינוי החלטת הממשלה.
רשות החברות הודיעה למשרד מבקר המדינה ביולי 2008 , כי פעולתה של החברה להגדלת השקעתה ב -2 מיליון דולר נוספים, בלא שהתק יים תנאי מתלה שנקבע בהחלטת הממשלה, אינה ידועה לרשות, וכי היא תפעל לבירור העניין מול החברה.
25 החלטת ממשלה מספר 3721 מ- 24.
התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 179 .
אישור הלוואה בסך10 מיליון דולר ל- ATG בפברואר 2006 דנה ועדת הכספים של הדירקטוריון בבקשה לאשר מימון נוסף ל- .
במזכר שהועבר לחברי ועדת הכספים של הדירקטוריון יום קודם לדיון צוין, כי ATG נמצאת במהלך של השלמת התקשרות עם בנק השקעות א' לשם ביצוע הנפקה פרטית שבאמצעותה יגויסו כ-125 ,מיליון דולר במהלך השנתיים הבאות וכי הסכום שיגויס אמור לממן את פיתוח המטוס האזרחי MK-10 ומטוס האימון הבסיסי MK-20 .
ATG פנתה לתע"א בבקשה להעמיד לה "רשת ביטחון" באמצעות קו אשראי של 10-15 מיליון דולר, לשם הבטחת הצלחתה של ההנפקה הפרטית בתנאים משופרים.
עוד צוין במזכר כי בקופתה של ATG כ-5 מיליון דולר, והיא מתעתדת לגייס כ-15 מיליון דולר נוספים בחודשים הקרובים כמקדמות מלקוחות או באמצעות הנפקה פרטית שהיא תבצע בעצמה.
במזכר צוין, כי הנהלת התע"א החליטה לתמוך בבקשת ATG להעמיד לה קו אשראי על סך 10 .
מיליון דולר האשראי יינתן בתנאים הבאים: ריבית שנתית בשיעור לייבור 26 ועוד%2 ; ומועד פירעונו 30.
קו האשראי ינוצל במשיכות של 400,000 דולר כפוף לאישור התע"א על השימוש הנדרש בכספים.
כנגד קו האשראי תשעבד ATG לטובת התע"א את כל נכסיה, וכן תיתן קדימות בהחזר קו האשראי על פני כל התחייבויותיה הקיימות והעתידיות.
בישיבה הנ"ל של ועדת הכספים סיכם יו"ר הוועדה ואמר, כי בתקווה ש- ATG לא תזדקק לתוספת השקעה מהתע"א מעבר לקו האשראי הנדרש עתה ומתוך הסתכלות אסטרטגית, הוא ממליץ על מתן קו אשראי של 10 מיליון דולר בתנאים שהציגה ההנהלה.
עוד ציין, כי במידה שיידרש מימון נוסף בעתיד, תצטרך התע"א לחשוב בצורה מעמיקה ומהותית על המשך דרכה.
ועדת הכספים החליטה להמליץ בפני הדירקטוריון על העמדת קו אשראי בסך 10 מיליון ל - ATG בכפוף לתנאים שתוארו בישיבה.
משרד מבקר המדינה העלה, כי בניגוד למה שהוצג בישיבת ועדת הכספים, בפועל תע"א לא הסדירה קדימות בהחזר קו האשראי על פני כל ההתחייבויות הקיימות והעתידיות (ראו פירוט בהמשך).
למחרת, דן דירקטוריון התע"א בבקשה לאישור המי מון הנוסף ל - ATG .
בדיון החליט דירקטוריון התע"א לאשר את החלטת ועדת הכספים של הדירקטוריון בקשר להעמדת קו אשראי בסך 10 מיליון דולר ל - ATG בכפוף לתנאים שתוארו בישיבה.
כשלושה חודשים לאחר מכן, בישיבת דירקטוריון התע"א מסוף מאי 2006 , הציג הסמנכ"ל לפיתוח עסקי, מר ש' אלדר, בנוכחות מר ע' רוזן, כי ל- ATG ישנם בעלי חוב שאינם מוכנים להכיר בקדימות החוב של התע"א.
לכן, כפי שהציג הסמנכ"ל לפיתוח עסקי, לצורך החזר קו האשראי צריכה התע"א לדרוש את פירוק החברה ומימוש השעבודים על נכסי ATG כאשר השעבוד הקיים נותן עדיפות בפועל לנושים אחרים על פני התע"א במקרה של פירוק.
26 ריבית לייבור - היא ריבית דולרית בין -לאומית שנקבעת במסחר בין מספר בנקים גדולים בלונדון.
כך יוצא, שדירקטוריון התע"א אישר העמדת קו אשראי בסך 10 מיליון דולר, אף על פי שהיה מודע לכך שישנם בעלי חוב קודמים לתע"א ולמרות שהיה חשש ש- ATG .
לא תפרע את קו האשראי .
המשך השקעת התע"א בפיתוח ובייצור מטוס ה"ג'אבלין" .
במאי 2006 מינה מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן, ועדה לבחינת התכנית העסקית למטוס האימון ה"ג'אבלין" בראשות ד"ר אביאם סלע ובהשתתפות, בין היתר, מפקד חיל האוויר לשעבר, אלוף (מיל') הרצל בודינגר, ד"ר שיינין ומר דרור בן דוד (להלן - ועדת סלע).
ועדת סלע הייתה אמורה לבדוק, בין היתר, את תחזיות השיווק, השקעות הפיתוח הנדרשות, וגיוס כספים ושותפים אסטרטגיים, במטרה לגבש המלצות להמשך פעילותה של התע"א בתכנית הפיתוח ובתכנית העסקית.
בסוף אוגוסט 2006 הגישה ועדת סלע את חוות דעתה למנכ"ל התע"א והמליצה לבצע בחינה כלכלית מקיפה של המודל הכלכלי, כולל עלו יות פיתוח, תחזית המכירות ולוחות זמנים, וכן ניתוחי רגישויות לפרמטרים השונים.
בסוף ספטמבר 2006 דיווח מנכ"ל התע"א לדירקטוריון, כי המתכונת העסקית שהוצגה בפני הדירקטוריון ביוני 200427 אינה תקפה יותר.
עוד דיווח, כי מינה צוות בלתי תלוי לבדיקת ההשקעה ב- ATG (ועדת סלע).
הצוות הכין חוות דעת והערכה המאששת את הקונספט של התכנית, שעל פיה פיתוח דגם צבאי של מטוס אימון כתולדה מדגם אזרחי הוא טוב ונכון.
כמו כן, דיווח המנכ"ל, כי מינה "צוות אדום" נוסף בראשות ד"ר שיינין, שינתח את השוק הצבאי ויבחן את הפוטנציאל העסקי והכלכלי של התכנית העסקית וכן את נכונות חיל האוויר הישראלי לקלוט את המטוס הצבאי כמטוס האימון הבא של חיל האוויר (להלן - ועדת שיינין).
עוד ציין, כי לאחר שכל הבדיקות תבוצענה ולאחר שההנהלה תהיה משוכנעת בתקפות התכנית, היא תציג את מסקנותיה והמלצותיה בפני הדירקטוריון.
הרקע להחלטה על השקעה נוספת בתכנית .
משרד מבקר המדינה בחן את בסיסי הנתונים והעובדות שהיו בפני הנהלת התע"א בינואר 2007 בטרם הביאה בפני דירקטוריון התע"א החלטה לאשר השקעה נוספת בפיתוח ובייצור מטוס ה"ג'אבלין", והעלה את הממצאים המפורטים: 1.
חל פיגור בלוחות הזמנים להשלמת מטוס האימון לחיל האוויר הישראלי, והיה ברור להנהלת התע"א, כי עליה להציע לחיל האוויר להפעיל עבורו - עד שהוא יוכל להפעיל את מטוסי ה"ג'אבלין" - את מערך ה"צוקית" לארבע עד שש שנים (להלן - "תכנית הגישור").
27 בעת אישור דירקטוריוןתע"א את ההשקעה ב - ATG.
התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 181 .
חל גידול ניכר באומדן עלויות הפיתוח של פרויקט ה"ג'אבלין".
נדרשו שינויים טכנולוגיים בתכנון המטוס כדי להתאימו לדרישות השוק הצבאי.
קיימת חשיבות לעמידה בלוחות הזמנים של התכנית עקב "חלון ההזדמנויות" לשיווק המטוס המיועד לשוק האזרחי בשנים 2007 ו- 2008.
הסיכוי לגיוס משקיעים פיננסיים היה נמוך מאוד, ושיעור התשוא ה הצפוי של ההשקעה לא היה אטרקטיבי למשקיע הפיננסי.
להלן פירוט: לוחות הזמנים להשלמת הפרויקט בהסכם ההתקשרות של התע"א עם ATG בנושא רישוי ופיתוח מיוני 2004 הוצגו בנספח לוחות הזמנים לפיתוח ה"ג'אבלין", ולפיהם ATG הייתה אמורה להשיג רישיון עבור המטוס באפריל 2007.
א ולם, באוגוסט 2006 הוצג לדירקטוריון התע"א, כי בהנחה שהכסף יגויס עד סוף ספטמבר 2006 , הרישוי של המטוס המיועד לשוק האזרחי יידחה לאמצע 2010 , דהיינו דחייה של כשלוש שנים מלוחות הזמנים המקוריים.
התברר, כי באפריל 2006 הציעה התע"א לחיל האוויר להמשיך ולהפעיל עבורו את ה"צוקית" לתקופה של ארבע עד שש שנים (ראו פירוט בהמשך).
משרד מבקר המדינה מעיר, כי החריגה בלוחות הזמנים להשלמת הפיתוח של המטוס ולקבלת הרישוי האזרחי בכשלוש שנים, סיכנה את עצם אימוץ המטוסים על ידי חיל האוויר.
עלויות הפיתוח של הפרויקט להלן לוח ובו פירוט אומדן עלויות הפיתוח של המטוס המיועד לשוק האזרחי ושל מטוסי האימון הצבאיים כפי שהוערכו בשנת 2004 ובשנת 2006 (הנתונים מוצגים במיליוני דולרים).
2006 תוספת אומדן עלויות .
231 111 120 מטוס המיועד לשוק האזרחי .
110 55 55 מטוסי האימון הצבאיים .
341 166 175 ס"ה עלויות פיתוח ביוני 2004 הציג מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים דאז, מר מ' שמול, לוועדת הכספים של הדירקטוריון ולדירקטוריון, כי עלות הפיתוח, הייצור והשיווק של הדגם האזרחי של המטוס ( MK-10 ) תסתכם בכ-120 מיליון דולר.
עוד נכלל במצגת מיוני 2004, כי הנחת היסוד בתכנית היא שאומדן עלות הפיתוח של הדגם הצבאי של המטוס ( MK-30 ) כפי שנעשה באותו מועד יסתכם בכ -55 מיליון דולר.
דהיינו, עלויות 182 דוח שנתי60א .
הפיתוח של הדגם האזרחי של המטוס והדגמים הצבאיים תסתכמנה בכ -17528 .
מיליון דולר כשנתיים מאוחר יותר, באוגוסט 2006 , ציינה ועדת סלע, כי האומדן לאותו מועד לעלות הפיתוח של הדגם האזרחי הבסיסי ( MK-10 ) הוא 185 מיליון דולר.
עוד ציינה ועדת סלע, כי להערכתה קיימת חריגה של 25% בעלות הפיתוח של הדגם האזרחי בגין האטה בפיתוח, קשיי גיוס הון, בעיות ברישוי ושינויים בביצועים.
חריגה שהיא בגדר סטייה נורמלית ומציגה אופטימיות רבה.
כלומר, להערכת ועדת סלע עלות הפיתוח לדגם האזרחי עשויה להסתכם בכ-231 מיליון דולר29 .
עוד ציינה ועדת סלע, כי אומדן עלות הפיתוח הנוסף לדגמים הצבאיים הוא 55 מיליון דולר, ומכאן שאומדן עלויות הפיתוח הכולל ליצור כל הדגמים עומד על240 מיליון דולר 30 .
להערכת ועדת סלע, "יש להתכונן לגלישה משמעותית מעלויות הפיתוח".
וכן, כי להשלמת הפיתוח לשתי הגרסאות הצבאיות "כדאי לקחת בחשבון סדר גודל של פי 2 ", כדי לכלול תוספות ושינויים עקב דרישות קשות שהלקוחות הצבאיים צפויים להעמיד.
משרד מבקר המדינה מציין, כי כשנתיים בלבד לאחר שהתע"א החליטה להשקיע בפרויקט לפיתוח ולייצור מטוס אימון, חל גידול ניכר באומדן העלויות: על פי חוות הדעת של ועדת סלע, צפוי היה אומדן עלויות הפיתוח של הדגם האזרחי להסתכם בכ -231 מיליון דולר, בהשוואה לאומדן הראשוני של העלויות שאישר הדירקטוריון ביוני 2004 שהסתכם בכ-120 מיליון דולר.
אשר לפיתוח הדגמים הצבאיים, על פי הערכות ועדת סלע הייתה צפויה תוספת לאומדן העלויות של 55 מיליון דולר וגידול ניכר באומדן תוספת עלויות הפיתוח של הדגם האזרחי והדגם הצבאי של המטוס בסך של כ-166 מיליון דולר31 , תוספת של%94 .
ביולי 2008 הודיעה התע"א למשרד מבקר המדינה, כי "הסיבות לגידול באומדן העלויות ולהתארכות הפרויקט היו, בין השאר, שינויים נוספים בפיתוח על מנת להתאים את המטוס לדרישות חיל האוויר ולשמירת 'קומונליות' בין המטוס בגרסתו האזרחית לגרסה הצבאית (אשר הפחיתו את הסיכונים ב פיתוח הדגם הצבאי), והתמשכות תהליך גיוס המימון".
לא נמצא כי במסגרת דיוני הנהלת התע"א, נוהלו דיוני מעקב אחר הגידול הניכר בעלויות הפיתוח וההתארכות בלוחות הזמנים, עד הבדיקה שביצע צוות המומחים כשנתיים לאחר שהדירקטוריון החליט לאשר את ההשקעה בפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי האמור לעיל מצביע על מעקב ובקרה לקויים בעניין זה.
28 120 מיליון דולר בתוספת55 .
מיליון דולר 29 185 מיליון דולר בתוספת25%.
30 185 מיליון דולר בתוספת55 .
מיליון דולר 31 231 מיליון דולר בתוספת55 מיליון דולר ובניכוי120 .
מיליון דולר התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 183 .
שינויים טכנולוגיים נדרשים להתאמת המטוס לדרישות השוק הצבאי יצוין, כי אחת ההנחות בתכנית העסקית שבדקה ועדת שיינין בשנת 2006 ,הייתה שתכנון המטוס עונה על הדרישות הטכניות של מטוס אימון צבאי, וכי לא נדרש שינוי מהותי בתכנון.
בוועדת שיינין צוין, כי על פי הערכות צוות המומחים, נדרשים מספר שינויים ותיקונים בתכנון המטוס כדי להתאימו לדרישות חיל האוויר ולשפר את נקודות התורפה של המטוס.
בדצמבר 2006 מינה מנכ"ל התע"א צוות הנדסי מיוחד בראשות יועץ חיצוני לתע"א, מר עובדיה הררי, לבחינת נושאים אלו ובהם בדיקת התאמת תכן מטוס ה"ג'אבלין" לדרישות השוק הצבאי ולהשלמת הרישוי, ועמידת המטוס בביצועים הנדרשים בשוק הצבאי והאזרחי, וכן הערכה של עלות הפיתוח כולל ניסויים ורישוי טרום-הייצור (להלן - הצוות הטכנולוגי).
בסיכום העבודה ציין הצוות, כי ביצוע הפרויקט על נגזרותיו אינו כרוך בפריצת דרך טכנולוגית, אולם ישנם מספר נושאים ניהוליים וטכנולוגיים אשר פתרונם מהווה תנאי להמשך התכנית, ובכלל זה הגדלת משקל היעד של המטוס וגודל הכנף.
עוד ציין הצוות, כי שיתוף פעולה בין התע"א לבין ATG " צריך להיות תחת מיקוד ניהולי של התע"א בגלל חוסר הניסיון של התע"א בניהול פיתוח בקנה מידה גדול עם חברה זרה ופערי תרבות בין השותפים".
יצוין, כי הצוות הטכנולוגי לא העריך מהי עלות הפיתוח הכוללת את ביצוע השינויים הטכנולוגיים הנדרשים שהוא המליץ עליהם.
יוצא אפוא, שבתע"א לא היה אומדן של עלות ביצוע השינויים הטכנולוגיים הנדרשים, שעליהם הצביע הצוות הטכנולוגי.
"חלון הזדמנויות" למטוס האימון הצבאי באוגוסט 2006 דיווח מנהל מפעל להב, מר יוסי מלמד, לדירקטוריון, כי קיימת חשיבות רבה לעמידה בלוחות הזמנים של התכנית.
זאת עקב הדרישה הקיימת למטוס אימון וחלון ההזדמנויות שנוצר בשנים 2007 ו- 2008 .
דחייה או האטה עלולים לגרום לאיבוד השוק.
לדעת מנהל מפעל להב, כאשר יהיו שני אבות-טיפוס בסוף שנת 2007 .
, יהיה סיכוי גבוה לגיוס משקיעים כולל הנפקה יצוין, כי מחד גיסא, טרם ההחלטה על אישור השקעה נוספת של התע"א בינואר 2007 היה ידוע להנהלת התע"א על פי נתוני ועדת שיינין, כי השלמת האב-טיפוס למטוס המיועד לשוק האזרחי הייתה צפויה להידחות לסוף 2008 , ולכן "חלון ההזדמנויות" למטוס האימון כפי שהוצג לדירקטוריון באוגוסט 2006 , היה צפוי להיסגר.
מאידך גיסא, אחת המסקנות של ועדת שיינין שהוצגה להנהלת התע"א ולדירקטוריון טרם ההחלטה על השקעה נוספת בתכנית בינואר 2007 הייתה, בין היתר, כי השוק הרלוונטי ל"ג'אבלין" פחות גדול ממה שמפעל להב הציג, אולם הוא עומד על כ-953 .
מטוסים לשוק האזרחי והצבאי 184 דוח שנתי60א .
סיכויי כניסת משקיעים פיננסיים באוקטובר 2006 כתב היועץ החיצוני לתע"א, ד"ר י' שיינין, למנהל חטיבת כלי טיס צבאיים, כי ללא משקיעים פיננסיים, הפרויקט לא יצא אל הפועל.
בדצמבר 2006 , בישיבה בראשות מנכ"ל התע"א, הציג צוות הבדיקה בנושא כדאיות ה"ג'אבלין" את תוצאות הבדיקה להנהלת התע"א וציין, בין היתר, כי להערכתו השוק הצבאי אינו אטרקטיבי דיו לכניסת משקיעים פיננסיים, וכי כדאיות כניסת משקיעים פיננסיים מותנית במכירות של מעל 1,000 מטוסים המיועדים לשוק האזרחי בתקופה שבין 2010 ל- 2020 .
דהיינו, מכירה של כ-100 מטוסי אימון בשנה.
עוד נכלל במצגת שהציג ד"ר שיינין, כי תחזית מ כירות ה"ג'אבלין" בשוק האזרחי היא של 373 .
מטוסים אזרחיים בעשור לאחר הצגת הדברים בישיבה מדצמבר 2006 ,ציין הסמנכ"ל לשיווק של התע"א מר יאיר רמתי, כי השוק היום הוא של כ-50 מטוסי אימון בשנה, וכי לא ברור "מה יהיה בעוד 10 שנים- יש אי ודאות רבה.
השאלה איזה נתח שוק נשיג".
הסמנכ"ל והיועץ המשפטי של התע"א העיר, כי "ה-IRR32 שהוצג]שיעור התשואה הפנימי[ לא אטרקטיבי למשקיע הפיננסי".
הסמנכ"ל לכספים של התע"א ציין בישיבה, כי המודל בעייתי לתע"א וכי נשאלת השאלה "למה עד היום לא הצלחנו להביא משקיע".
סגן מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים אמר באותה ישיבה, כי "כדי להעביר בדירקטוריון יש להכין זאת בקפידה.
צריך להציג לוועדת הכספים ולשכנע את הדירקטורים.
כדאי לייחד לזה דיון נפרד".
מהמתואר לעיל עולה, כי טרם המלצת הנהלת התע"א לדירקטוריון לאשר הלוואה/השקעה נוספת היו בידי הנהלת התע"א נתונים המצביעים על כך, שהסיכוי לגיוס משקיעים פיננסיים נמוך מאוד, וכי שיעור התשואה הפנימי של ההשקעה אינו אטרקטיבי למשקיע הפיננסי.
עם זאת, ידעה הנהלת התע"א שההשקעה של התע"א ב- ATG התבססה על פיתוח מטוס אזרחי שיבוצע על ידי ATG .
, דבר שחייב גיוס משקיעים פיננסיים לדעת משרד מבקר המדינה, נתונים אלה אמורים היו להעלות ספק בדבר הכדאיות הכלכלית להמשך ההשקעה של התע"א ב- ATG .
החלטת דירקטוריון התע"א על השקעה נוספת ב- ATG .
בינואר 2007 דן דירקטוריון התע"א בנושא סטטוס ATG ובאישור להמשך הפעילות.
מנהל מפעל להב, מר י' מלמד, הציג בפני הדירקטוריון את מצבה של .
ATG ובמיוחד את מצב תזרים המזומנים, שעל פיו היא דלה במזומנים וקופת המזומנים שברשותה תספיק לה עד פברואר 2007 .
עוד דיווח מנהל להב לדירקטוריון באותה ישיבה על התרת ההסכם עם בנק ההשקעות א' שלא הצליח לגייס משקיעים לפרויקט ועל ההסכם המתגבש עם בנק ההשקעות ב'; וכן, כי על פי ההסכם הקיים של התע"א עם ATG , על פי הערכת ד"ר .
32 IRR - Internal Rate of Return.
התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 185 .
שיינין, לא ניתן היה לגייס משקיעים לפרויקט.
מר מלמד הציג הצעה (מתווה) להגיע להסכם חדש, שעל פיו תחזיק התע"א 50% מ- ATG במקום12% כיום (לפני דילול), והתע"א תייצר את כל המטוסים המיועדים לשוק הצבאי.
לשם כך, ההלוואה שנתנה התע"א בסך 10 מיליון דולר תומר להשקעה בהון מניות, והתע"א תתחייב להשקיע 50 מיליון דולר כנגד השקעה ממשקיעים חיצוניים בסך200 .
מיליון דולר עוד הציג מנהל להב, כי על פי ההצעה, תשקיע התע"א 18 מיליון דולר מתוך ה-50 מיליון דולר עד לסיום מהלך הגיוס עם בנק השקעות ב', וזאת על מנת לאפשר ל - .
המשך פעילות סביר במצגת שהוצגה לדירקטוריון על ידי נציג מוועדת סלע (מר דרור בן דוד) באותה ישיבה צוין, בין היתר, כי ניסיונות גיוס המימון על ידי חברה קטנה שנגמרו לה המזומנים ובעלי המניות שלה מהססים להשקיע בה, מוערך כנדון לכישלון (הדגשה במקור).
להערכת חברי ועדת סלע, אם התע"א תחליט שהיא מייצרת את המטוס באמצעות ATG יימצאו גם משקיעים פיננסיים.
בדרך פעולה זו המשקיעים רואים חברה עם מכירות של 2.
5 מיליארד דולר בשנה ומיזם מרוויח, עם אחוזי תשואה "סבירים" והבטחת מינימום תשואה שאין לאף חלופה אחרת עם תשואה דומה.
באותו דיון דיווח מנהל מפעל להב, כי ל"צוותים האדומים" שמינה המנכ"ל המלצות חיוביות הן לגבי הפן הטכני והן לגבי הפן העסקי של התכנית.
לדירקטוריון התע"א הוצגה מצגת, ובה המלצות לגבי תכנית ה"ג'אבלין" והכדאיות הכלכלית לה משך פיתוח ה"ג'אבלין" שערכה ועדת שיינין (להלן - התכנית) לדירקטוריון.
בתכנית צוין, כי המשך ההשקעה ב - ATG "נראית כדאית כלכלית לתע"א, הן עם שותפים פיננסיים והן בלעדיהם" בהנחה שההתנהלות של התע"א תהיה בהתאם למספר תנאים, שהעיקרי בהם היה שחיל האוויר יעריך את מפרט מ טוסי ה"ג'אבלין" כמתאימים למטוסי האימון המתקדם הנמצאים אצלו (החלפת ה"עיט" ללא חסרונות).
בישיבת הדירקטוריון האמורה, לאחר הצגת סטטוס ATG והפעילות להמשך הפיתוח, הציע מנכ"ל התע"א, מר י' ניסן, שלא לקבל החלטה עקרונית עד לסיום המהלך עם בנק השקעות ב', ולתחם את ההחל טה בשישה חודשים.
יו"ר הדירקטוריון, מר י' שמיר ציין, בין היתר, כי לדעתו ATG יצרה נכס (אב -טיפוס) שבתנאים רגילים ובסביבת הייצור של התע"א היה צורך לשלם עבורו כ-150 מיליון דולר, וכי מדובר בחברה שהיא חברת הזנק שנוכח הצלחתה בהעמדת אב-טיפוס במחיר זול במיוחד, כדאי לתע"א להשתלט עליה, וכי הוא בעד ההשקעה בפרויקט גם ללא משקיעים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בדירקטוריון התע"א לא נערך דיון בדבר זמינות המקורות של התע"א להשקעת כ -250 מיליון דולר בפרויקט ה"ג'אבלין", ללא שותפים פיננסיים, בהשוואה לחלופות אחרות.
בפרוטוקול הישיבה צוין, כי לאחר דיון ארוך וממצה אישר הדירקטוריון את המתווה שהוצג, אולם במגבלה של הלוואה נוספת של התע"א ל - ATG כחלק מהתכנית המוצעת עד לסך של 18 מיליון דולר, במנות חודשיות קצובות עד ל- 30.
07 מתוך ה-50 מיליון דולר, עד למועד בו ימצה בנק השקעות ב' את מאמציו למציאת שותף אסטרטגי בחברה, לא יאוחר מ- 30.