HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה המנהלת של קרן העל -יסודיים שבהיעדר אסמכתאות כאלה נפגעת יכולתה של ההנהלה לפקח ולבקר את פעולותיה של ועדת החריגים.
38 התקופה מקבילה לשנת הלימודים התשע"א, למעט חודש ספטמבר 2010 שלגביו לא היו נתונים בקרנות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה החברה המנהלת של קרן העל-יסודיים ש"בשים לב להערת הביקורת, בכוונת החברה להרחיב את נושא הבקרה ולוודא שבישיבות הדירקטוריון יוצגו דוחות המתארים את נתוני משיכות הכספים".
עו"ה הם המגזר היחיד בקרב כלל העובדים בשירות המדינה שאינו יכול לפדות את חסכונותיו בקרנות ההשתלמות בתום תקופה של שש שנים על פי רצונו בלבד; הם נדרשים לפנות לוועדת חריגים ולהוכיח מצב כספי או רפואי קשה.
לדעת משרד מבקר המדינה, עקב מגמת היציאה להשתלמות, על משרד החינוך בשיתוף החברות המנהלות ומשרד האוצר לבחון בין השאר את נוהלי משיכת הכספים מן הקרנות.
משרד האוצר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "נו כח הערות המבקר, הנושא נמצא בבחינה של הגורמים המקצועיים".
החברות המנהלות מסרו בתשובתן כי הן "יבחנו תוך היוועצות עם משרד החינוך והסתדרות המורים את המגבלות הקיימות על משיכת כספים על ידי עמיתי הקרנות".
השפעות השינוי המבני על עמיתי הקרנות .
לפי חוק הפיקוח, כל אחת מקרנות ההשתלמות תנוהל בנאמנות בידי חברה מנהלת, ולא תהיה תאגיד.
החוק 39 נועד לאפשר הסדרת נושאים מסוימים, בהם שינוי מבנה הפעילות של קרנות ההשתלמות באמצעות יצירת הפרדה ראויה, משפטית ומעשית, בין נכסי הגוף המנהל לנכסי החוסכים.
החברה המנהלת נועדה לשמש נאמן לכספי העמיתים המופקדים בקרן.
לפי החוק ובהתאם לדרישת אגף שוק ההון, פנו שלוש קרנות ההשתלמות לעו"ה בשנת 2007 לאגף שוק ההון בבקשה לאשר שינוי מבני.
בשנים 2007 -2010 אישרו האספות הכלליות והדירקטוריונים של הקרנות את תהליך השינוי ואת התקנונים החדשים של החברות המנהלות ושל קרנות ההשתלמות.
בנובמבר 2010 אישר אגף שוק ההון את השינוי המבני בשלוש הקרנות, והוא נכנס לתוקפו ב- 1.
11 (להלן- מועד השינוי המבני).
החל ממועד השינוי המבני בוצעה הפרדה חשבונאית ומשפטית בין החברות המנהלות, נכסיהן והתחייבויותי הן, לבין קרנות ההשתלמות, נכסי הן והתחייבויותיהן.
כמו כן, בתקנוני הקרנות בוצעו כמה שינויים מהותיים בעלי השפעה על פעילותיהן ועל הזכויות והכספים של העמיתים.
ההודעות לעמיתים על שינוי שיטת חישוב התשואה השנתית בסוף נובמבר 2010 הודיעו הקרנות לעמיתים לראשונה על הכוונה לבצע שינוי מבני; הודעות נוספות נשלחו במהלך 2011 לאחר יישומו.
כמו כן, פורסמו הודעות בדבר השינוי המבני באתרי האינטרנט של החברות המנהלות.
קודם לשינוי המבני קיבלו העמיתים תשואה שנתית קבועה על חסכונותיהם בשיעור של 4% צמוד למדד המחירים לצרכן.
ממועד השינוי המבני, כספי חסכונות העמיתים משוערכים בהתאם לתשואת השוק של תיק ההשקעות, ולפיכך התשואה אינה קבועה.
מכאן שחיסכון העמית יהיה מותנה בביצועיו של מנהל ההשקעות של החברה המנהלת בשוק ההון.
כפי שפורט בתזכיר החוק 1118 דוח שנתי63ג .
כאמור, בסוף נובמבר 2010 נשלחה לעמיתים הודעה על "ביצוע שינוי מבני".
בגוף ההודעה ציינו החברות המנהלות כי "על פי הנחיות אגף שוק ההון במשרד האוצר, חשבונות העמיתים ישוערכו בהתאם לתשואת תיק ההשקעות של הקרן ובניכוי דמי ניהול החל מיום 1.
" יצוין כי באתר האינטרנט של הקרנות פורטו התקנונים החדשים, הכוללים את השינוי בשיטת התשואה.
ההודעה לא ציינה כי בכך יש משום שינו י של שיטת התשואה הקבועה שהייתה נהוגה עד אותה העת.
זאת ועוד, בגוף ההודעה נכתב כי "זכויות העמיתים.
יישארו ללא שינוי ולא יפגעו - ובכלל זה אין שינוי ואין פגיעה בשיעורי ההפרשות והחיסכון".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה החברה המנהלת של קרן העל-יסודיים ש"באותם ימים, נדרשה הקרן לבצע סדרה ארוכה של פעולות נוספות שהיו כרוכות בשינוי המבני.
במצב זה, לא היה זמן הולם כדי להכין את נוסח ההודעה וצריך היה להכינה באילוצי דוחק זמן".
עוד מסרה ש"המציאות שהייתה בעת שהוכנו וניתנו ההודעות.
הייתה מציאות מורכבת ודוחקת".
משרד האוצר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי ההודעה לעמיתים נשלחה, על אף שהזכות לתשואה קבועה לא עוגנה מעולם בתקנוני הקרנות.
אולם מאחר שבפועל נהגו הקרנות לתת לעמיתים תשואה שנתית קבועה של 4% בעד הפקדותיהם, נשלחה הודעה לעמיתים על מעבר לתשואת שוק על פי דרישות אגף שוק ההון.
יצוין, כי בהודעות נוספות ששלחו כאמור הקרנות לעמיתים בשנת 2011 לאחר ביצוע השינוי, ניתן הסבר בהיר ומפורט יותר בנוגע לעיקרי השינוי, לרבות הסבר בנוגע לתשואה שהייתה לפני השינוי ולתשואה שתתקבל בעקבותיו.
אולם גם בחלק מהודעות אלה נכתב כי "השינויים שנעשו אינם פוגעים בשיעורי.
בדצמבר 2011 הגישה עובדת הוראה תביעה נגד אחת הקרנות.
התביעה עסקה בהפסד כספי שנגרם לה, לטענתה, עקב המעבר מתשואה קבועה לתשואת תיק השקעות.
התובעת ביקשה מבית המשפט לאשר את התובענה כתובענה ייצוגית.
עד ינואר 2013 לא קיבל בית המשפט החלטה בנושא.
בלא לקבוע מסמרות בעניין הנדון בהליך התלוי ועומד ולגבי מה שנעשה בעבר, ראוי כי מעתה ואילך קודם ביצוע שינויים מהותיים בתנאי הקרנות, שעשויים להשפיע על חסכונותיהם של העמיתים, יבהירו החברות המנהלות לעמיתים בצורה ברורה, מפורשת ובולטת את מהות השינוי ואת השפעתו האפשרית על חסכונותיהם.
הבהרה זו תאפשר לעמיתים לקבל החלטה מושכלת בדבר חסכונותיהם לפי מגוון האפשרויות העומדות לפניהם.
על אגף שוק ההון במשרד האוצר לוודא כי במקרים אלו זכויות העמיתים יישמרו.
תנאי ההצטרפות למסלול חיסכון מסוים לאחר ביצוע השינוי המבני פעלו החברות המנהלות להוספת מסלולי חיסכון חדשים למסלול הכללי40 , ובכלל זה מסלול איגרות חוב (להלן- אג"ח), שהוא סולידי יותר מהמסלול הכללי.
באוגוסט 2011 ,אישרו החברות המנהלות של קרנות ההסתדרות, מו"ג ומו"ת פתיחת מסלול המשקיע באג"ח, ובדצמבר קיבלו את אישור אגף שוק ההון למסלול .
40 במסלול הכללי מושקעים כספי העמיתים בעיקר בשוק ההון על פי החלטות ועדת ההשקעות.
החברה המנהלת של קרן העל -יסודיים אישרה במרץ 2012 את פתיחת המסלול ופנתה לאגף שוק ההון לקבלת אישורו.
בפברואר 2013 טרם קיבלה הקרן אישור למסלול זה.
עמית של קרנות ההסתדרות יכול להצטרף למסלול אג"ח אם הוא עומד באחד מהתנאים האלה: (א) הוא בן יותר מ-50 ויצא בעבר לשנת השתלמות; (ב) הוא בן יותר מ-50 ולזכותו שני מחזורי חיסכון מלאים; (ג) הוא פרש לגמלאות.
תנאים אלו יוצרים מגבלה לעו"ה לחסוך במסלול בעל סיכון נמוך.
יצוין כי עמית שמצטרף למסלול אג"ח אינו יכול לצאת לשנת השתלמות מהכספים משרד החינוך 1121 .
במרץ 2012 אישרו האספות הכלליות בחברות המנהלות של קרנות ההסתדרות את העלאת הגיל המינימלי להצטרפות למסלול זה ל-55 .
השינוי טרם אושר על ידי משרד האוצר, ולפיכך תקנוני הקרנות טרם עודכנו.
החברות המנהלות של קרנות ההסתדרות מסרו בתשובתן למשרד מבקר המדינה כי "מסלול אג"ח נחשב למסלול השקעה בעל סיכון נמוך יחסית, ובהתאם - גם בעל תוחלת תשואה נמוכה יחסית.
החברות המנהלות העריכו שלא יהיה די בתוחלת תשואה זו כדי לקיים את ההחייבויות הכספיות הכרוכות ביציאה לשנת השתלמות ולפיכך קבעו כי עמיתים במסלול זה לא יוכלו לצאת לשנת השתלמות".
עוד הוסיפו ש"מסלול אג"ח הוא מסלול סולידי שנועד לספק אפיק השקעה חליפי לעמיתים מבוגרים שאינם צפויים לצאת עוד לשנת השתלמות.
מטעם זה נקבעה מגבלת הגיל".
מסלול אג"ח נחשב למסלול השקעה בעל סיכון נמוך, המקטין את רף הסיכונים שקיים במסלול המתנהל לפי תשואות השוק.
מאחר שקרנות ההשתלמות לעו"ה שונות מהותית מקרנות השתלמות אחרות, בין השאר משום שלא ניתן לעבור מהן במהלך תקופת החיסכון לקרן השתלמות רגילה (ראו להלן בפרק על החיסכון בקרן השתלמות רגילה), מוצע שהחברות המנהלות יבחנו את המגבלות שנקבעו להצטרפות למסלול זה.
חישוב העודף הכספי של הקרנות במסגרת השינוי המבני קבעו הקרנות שהעודף הכספי ישמש אומדן ליכולתן של הקרנות לעמוד בהתחייבויותיהן כלפי עמיתיהן.
לפי תקנוני הקרנות, עודף כספי מוגדר כהפרש חיובי בין שווי נכסי הקרן ובין התחייבויותיה לפדיון כספים לעמיתיה.
יצוין כי קודם השינוי המבני לא שוערכו חשבונות העמיתים, ובדוחותיהן הכספיים של הקרנות לא היה ביטוי לעודף או לגירעון כספי של נכסיהן לעומת התחייבויותיהן לעמיתים.
העודף הכספי מורכב משלושה מרכיבים עיקריים, כלהלן: (א) רכיב היסטורי המגלם בעיקרו את הפער שנוצר במשך שנים בין תשואת הקרנות בשוק ההון לבין התשואה הקבועה ששולמה לעמיתים; (ב) 11% )מכלל הפרשות המעבידים; (ג ההפרש שהצטבר עד השינוי המבני בין חסכונות המשתלמים לבין העלויות של שנת ההשתלמות בפועל.
: הרכיב ההיסטורי קודם השינוי המבני הוצגו חסכונות העמיתים בדוחות הכספיים כהצטברות נכסים, ולא ניתן ביטוי להתחייבויות כלפי העמיתים (בערכים נומינליים) 41 .
עמית שמשך את כספו, חסכונותיו שוערכו לפי תשואה שנתית קבועה בשיעור של 4% .
בתוספת הפרשי הצמדה למדד המחירים לצרכן לאחר השינוי המבני, עם המעבר לתשואת שוק, שִערכו הקרנות את חסכונות כלל העמיתים לפי שיעור התשואה הקבוע.
ההפרש בין הסכום המשוערך של חסכונות העמיתים בקרנות ובין היתרות שנצברו בקרנות נרשם בחשבון העודף הכספי.
10 , ערב השינוי המבני, הסתכם ההפרש בקרנות ההסתדרות בעודף של כ- .
כלומר ללא תוספת התשואה שבתקנון הקרן 1122 דוח שנתי63ג .
1 מיליארד ש"ח, ואילו בקרן העל -יסודיים הסתכם ההפרש בגירעון של 135 מיליון ש"ח42.
: רכיב כספי המעביד במועד השינוי המבני שינו הקרנות את צורת הרישום החשבונאי בדוחות הכספיים של 11% ממרכיב כספי המעבידים, והם נרשמו בחשבון העודף הכספי ולא כחלק מחסכונות העמיתים.
כתוצאה מכך, הדוחות הכספיים הצביעו על קיטון בחשבונות העמיתים וגידול בחשבון ה עודף הכספי.
בקרנות ההסתדרות נרשם סכום של כ-783 ,מיליון ש"ח .
42 ייתכן שהפער בין הקרנות נובע בחלקו מכך שמרבית העמיתים בקרנות ההסתדרות מבוטחים בפנסיה תקציבית (ראו להלן בפרק בנושא פנסיה).
ובקרן העל-יסודיים נרשם סכום של כ -204 מיליון ש"ח; בסך הכול נרשמה צבירה של כמיליארד ש"ח בחשבונות העודף הכספי של שלוש הקרנות43.
במועד השינוי המבני היה סך העודף הכספי שחושב2.
96 מיליארד ש"ח בקרנות ההסתדרות ו -91 מיליון ש"ח בקרן העל-יסודיים.
מדי חודש מאז מועד השינוי המבני החברות המנהלות רושמות בחשבון העודף הכספי 11% מסך הפרשות המעבידים.
בסוף שנת הלימודים התשע"א (אוגוסט 2011 ) הסתכם ערך העודף הכספי לאחר שִערוך ב -2.
85 מיליארד ש"ח בקרנות ההסתדרות וב-84.
6 מיליון ש"ח בלבד בקרן העל -יסודיים.
משרד מבקר המדינה מצא כי במועד השינוי המבני ביצעו הקרנות והחברות .
המנהלות רישום של 11% ממרכיב כספי המעבידים גם לגבי חסכונות של עמיתים לא פעילים, שרבים מהם פרשו לגמלאות וזכאים כאמור לקבל בעת משיכת הכספים שחסכו 100% ממרכיב כספי ה מעביד.
עוד עולה מהביקורת שבמועד השינוי המבני היה חשבון העודף הכספי של קרן העל-יסודיים ביתרה שלילית, ורק רישום 11% ממרכיב כספי המעביד בחשבון העודף הכספי הוציאה את הקרן מהגירעון.
העודף הכספי המשמש אומדן ליכולתן של הקרנות לעמוד בהתחייבותיהן, מבוסס על תחשיב שלפיו כלל העמיתים ימשכו את חסכונותיהם וישאירו בקרן 11% ממרכיב כספי המעביד.
ואולם תחשיב זה אינו עומד במבחן המציאות; בשנת הלימודים התשע"א לדוגמה יצאו כ- 4,000 עו"ה לשנת השתלמות, שעלותה הממוצעת הייתה כ-%115 מחסכונותיהם44, ויותר מ- 3,000 עמיתים משכו את כספם וקיבלו 100% .
ממרכיב כספי המעביד לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהעודף הכספי הוא המדד הקובע שעל פיו נקבע המועד לביצוע הבדיקה האקטוארית 45 , על קרנות ההשתלמות להתבסס על תחשיב ריאלי המבטא גם הערכות לגבי מספר המשתלמים ומספר המושכים.
בפברואר ובמאי 2012 דיווח מנכ"ל החברות ה מנהלות של קרנות ההסתדרות לחברי הדירקטוריונים על היקף העודף הכספי של הקרנות וציין ש"לא יעלה על הדעת, שעודף כספי שנצבר על חשבון כספי עמיתים ותיקים.
ישמש כערבות לעמיתים חדשים, שהצטרפו לקרנות לאחר שנצבר העודף הכספי ולאחר ביטול ".
המנכ"ל ]קבועה[ התשואה המובטחת ביקש להעביר ל"גוף חיצוני ובלתי תלוי שיבדוק מתי, כיצד ועל חשבון מי נוצר העודף הכספי".
הדירקטוריונים קבעו שהנהלת הקרנות תטפל בנושא.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 מסר משרד החינוך כי "השימוש בעודף הכספי אינו מיועד לתיקון ולקיזוז הוצאות השתלמות ולכן ע מדתנו שיש ".
]החינוך[ להחזיר את הכספים למשרד משרד האוצר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי סוגיית הסבסוד הבין-דורי היא בלתי נמנעת במנגנון קופות הגמל המבוסס על ערבות הדדית.
43 נוסף על כך ביצעו הקרנות ת יקון חשבונאי ולפיו קרן העל -יסודיים הוסיפה לעודף הכספי 22 מיליון ש"ח, וקרנות ההסתדרות הוסיפו 74 מיליון ש"ח לקיזוז הוצאות השתלמות.
44 לפי נתוני שנת הלימודים התשע"א, כפי שיפורט בהמשך דוח זה בפרק על נוסחת היציאה לשנת השתלמות.
45 ראו להלן בפרק על המנגנון לאיזון אקטוארי.
האוצר כי "בהמשך להערת המבקר אגף שוק ההון מתכוון לבחון את נוסחת חישוב העודף הכספי הקיימת ולערוך בה שינויים, ככל שיש צורך בכך".
החברות המנהלות של קרנות ההסתדרות מסרו בתשובתן למשרד מבקר המדינה כי משרד החינוך 1125 .
הן "בחרו בגוף מקצועי חיצוני ובלתי תלוי (משרד רו"ח מוכר) על מנת שיבחן את נושא העודף הכספי, על היבטיו השונים.
החברות המנהלות ימשיכו את הט יפול בנושא לאור ממצאי הבחינה".
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את יזמת המנכ"ל לבחינת מרכיביו ההיסטוריים של העודף הכספי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלות שלוש הקרנות לבחון אם קיימת הצדקה לסבסוד בין -דורי למימון שנת ההשתלמות של עמיתים באמצעות הפרשי תשואות שנצברו משך עשרות שנים.
כמו כן, על משרד החינוך ועל קרנות ההשתלמות לבחון את מרכיב כספי המעבידים ( 11% ) בעודף הכספי, המסתכם בשלוש הקרנות בכמיליארד ש"ח.
המנגנון לאיזון אקטוארי איזון אקטוארי מתקיים כאשר הנכסים הצבורים בקרן מספיקים לכסות את ההתחייבויות - הקיימות והצפויות - של הקרן לעמיתיה.
תחשיב האיזון האקטוארי בקרנות מביא בחשבון פרמטרים משתנים רב-שנתיים, דוגמת גידול בשכר, שיעור התשואה על השקעות ושיעור מענק ההשתלמות.
במסגרת הדיונים לקראת השינוי המבני דרש אגף שוק ההון כי החברות המנהלות יפעלו לקבלת ערבות חיצונית למימוש התחייבויותיהן כלפי העמיתים, לחלופין, ישנו את התקנונים שלהן ולפיהם מימון שנת ההשתלמות יהיה מותנה ביתרות שנצברו בקרנות, ולא תידרש ערבות כאמור.
מאחר שלחברות המנהלות לא היה מקור ערבות להבטחת זכויות העמיתים, הן קבעו בתקנונים מנגנון איזון שיבטיח את עמידתן בהתחייבויות.
במהלך הדיונים הציע אגף שוק ההון שמנגנון האיזון יתבסס על מצב העודף הכספי ויהיה בשיעור של לכל הפחות 3% מסך זכויות העמיתים (להלן- מרווח ביטחון).
בכל שנה יבחנו החברות המנהלות את הדוחות הכספיים ואת העודף הכספי.
אם יעלה מממצאי הדוח הכספי השנתי שמרווח הביטחון קטן מהנדרש, תבצע החברה המנהלת בדיקה אקטוארית למועד הדוח, בתוך 60 ימים ממועד הגשת הדוח הכספי.
אם תמצא הבדיקה שהקרן מצויה בגירעון אקטוארי, יקטינו החברות המנהלות את זכויות העמיתים בהתאמה לתקנון הקרן, בשנת ההשתלמות שלאחר פרסום הדוח.
החברות המנהלות של קרנות מו"ג ומו"ת קיבלו את הצעת אגף שוק ההון ואישרו את ההחלטה במוסדות החברות.
לעומתן, החברה המנהלת של קרן העל-יסודיים התנגדה למרווח ביטחון זה מאחר שהעודף הכספי שלה היה נמוך בהרבה.
לבסוף הסכים אגף שוק ההון לביטול מרווח הביטחון והעמדתו על 0% .
לפיכך, בנובמבר 2010 .
עדכנו מוסדות מו"ג ומו"ת את תקנוני הקרנות וביטלו את מרווח הביטחון ביולי 2012 מסר נציג אגף שוק ההון למשרד מבקר המדינה כי "אכן הסתדרות של ]מרווח ביטחון [ המורים הסכימה גם לכרית 3% כיוון שהקרנות שלה בעודף כספי ניכר.
אולם הארגון נמצא בעודף נמוך בהרבה.
ההסכמה של משרדנו הייתה בהתחשב במצבן האקטוארי של כל הקרנות על מנת ליצור אחידות ולמנוע מצב של העדפת קרן לפי מנגנון האיזון שבה".
מנגנון האיזון האקטוארי משמש כלי ניהולי ומקצועי להערכת איתנותן הפיננסית של הקרנות, בכל הנוגע לעמידה בהתחייבויות כלפי עמיתיהן.
היות שהמנגנ ון מופעל בהתאם לרמת העודף הכספי, שכאמור אין זה ברור אם הוא משקף במדויק את מצבן, והיות שמרווח הביטחון בוטל, עלול להיווצר מצב שבו יהיה קשה להעריך נכונה את מצב הקרנות, אלא אם הן ייקלעו לגירעון מהותי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף שוק ההון ועל קרנות ההשתלמות ל בחון את התאמתו של מנגנון האיזון האקטוארי ולוודא שהוא ישקף נתונים עדכניים ותקפים למצבן של הקרנות.
החברות המנהלות של קרנות ההסתדרות מסרו בתשובתן למשרד מבקר המדינה כי הן "מאמצות את הצעת המבקר ויפעלו בתיאום עם אגף שוק ההון על מנת לבחון פעם נוספת את מידת התאמתו של מנגנון האיזון האקטוארי".
משרד האוצר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "אגף שוק ההון בוחן את האפשרות של חיוב קרנות ההשתלמות לבצע בדיקה אקטוארית תקופתית לצורך הערכת מצבן האקטוארי בצורה שוטפת".
נוסחת היציאה לשנת השתלמות כאמור, בשנת ההשתלמות יקבל עו"ה מה קרן מענק חודשי בשיעור 66.
66 % משכרו החודשי האחרון ברוטו46 , וכן דמי השתלמות עד גובה שכר הלימוד השנתי המקובל באוניברסיטאות בארץ בהתאם לתכנית הלימודים הפרטנית שאישרה הקרן לעו"ה.
בין השאר תעביר הקרן לעו"ה תשלומים בגין קצובת הבראה, ביגוד, דמי לידה ותגמול מילואים.
כפי שנזכר לעיל, בכסף שחסך העמית במשך שש שנים אין די לצורך כיסוי תשלומים אלו למשך שנה.
במשך השנים עלה לדיון נושא הגירעון המובנה בנוסחת היציאה לשנת השתלמות.
להלן דוגמאות: כבר ב- 1975 דנה האספה הכללית של קרן מו"ג בדוח אקטוארי, שעלה ממנו כי ההפרשה בשיעור 4.
2% משכר המורה והפרשה כפולה של המעסיק אינן מכסות את תשלומי הקרן למשתלמים וגורמים לגירעון.
חוות דעת שנכתבה בשנת 2000 , לבקשת נציגי הממשלה ונציגי הסתדרות המורים בקרנות מו"ג ומו"ת, קבעה שגם אם שכר עו"ה לא יעלה במשך שש שנות החיסכו ן, הרי ההוצאות לכל משתלם יהיו גבוהות בכ - 17.
6% ;מסכום הצבירה שלו בקרן מאחר שבדרך כלל שכר עו"ה עולה ריאלית במשך שנות החיסכון, ניתן להניח כי הפער יהיה אף גבוה יותר.
בישיבת דירקטוריון מ- 29.
01 דיווח יו"ר קרנות מו"ג ומו"ת לחברי הדירקטוריון כי היות שהקרנות שינו את תקנוניהן ואפשרו הקלה בקריטריונים למשיכת כספים, נסגר הגירעון האקטוארי.
זאת, מכיוון ש"עמית שיוצא ומושך אנחנו לא משלמים לו את שנת ההשתלמות ואנחנו לא רוכשים לו את הפנסיה".
גם בבדיקה האקטוארית שבוצעה ב - 2009 לבקשת שלוש הקרנות, במסגרת הדיונים על השינוי המבני, הובהר כי האיזון האקטוארי מותנה גם במספר המשתלמים, שלא יעלה על 4% מכלל העמיתים, ושעל 11% ממרכיב כספי המעביד שיישארו בקרנות להיות מועברים לעתודה להבטחת האיזון האקטוארי.
מנתונים שמסר המנהל התפעולי על עלות שנת ההשתלמות התשע"א עולה כי סך החיסכון שנצבר למשתלמים בשלוש הקרנות בשנה זו לא כיסה את עלות שנת ההשתלמות, ונוצר גירעון של יותר מ-50 מיליון ש"ח.
הקרנות איזנו את מרבית הגירעון באמצעות כ-45 מיליון ש"ח ממרכיב כספי המעביד בגין עו"ה שמשכו את כספם (11% ).
יתרת הגירעוןמומנה מהעודף הכספי.
בתשובתן למשרד מבקר המדינה מסרו החברות המנהלות של קרנות ההסתדרות כי מלכתחילה היציאה לשנת השתלמות לא נועדה להיות ממומנת רק באמצעות .
46 לפי שיעור המשרה הממוצע של כל תקופת החיסכון, לעיל בהערה 12 .
החיסכון הנצבר בחשבון העמית, וכי "קרנות המורים פועלות על בסיס שיטת מימון המניחה כי מקצת מן המימון להשתלמות יגיע מכספי עמיתים שבחרו למשוך את כספם ולא לצאת להשתלמות".
משרד האוצר מסר בתשובתו כי אכן נוסחת היציאה לשנת השתלמות היא גירעונית מאחר שהתשלומים שחוסך העמית בשנות עבודתו בטרם יציאתו לשנת השתלמות בצירוף התשואה הצפויה על החיסכון אינם מכסים את סך התשלומים המגיע ים לעובד מן הקרן במשך אותה שנה.
משרד האוצר ציין כי בהתאם לכך, הקרנות משתמשות ביתרה הנותרת בידיהן לאחר פדיון כספיהם של עמיתים הבוחרים שלא לצאת לשנת השתלמות.
יתרה זו משקפת את תוספת ההפרשה שנועדה למימון שנת ההשתלמות הממומנת מתקציב משרד החינוך, והוא הנושא בעלו ת שכר עובדי הוראה המועסקים על ידו ישירות או באמצעות השתתפות בתקציבי השכר של הבעלויות בתחום החינוך.
מכל האמור עולה כי היות שנוסחת היציאה להשתלמות לעמית הזכאי לכך היא גירעונית, השלמת המימון נעשית בפועל מכספים שהפריש משרד החינוך מתקציבו ישירות לקרנות או באמצעות הבעלויות עבור עו"ה שלא יצאו להשתלמות.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהתחשב באמור ובשל מגמת הירידה במניין המשתלמים מדי שנה והקיטון בשיעורם מכלל הזכאים לכך, על משרד החינוך, משרד האוצר וקרנות ההשתלמות לחזור ולבחון מחדש את נוסחת היציאה להשתלמות.
החברות המנהלות של קרנות ההסתדרות מסרו בתשובתן למשרד מבקר המדינה כי הן "אינן מתנגדות לכך שנוסחת היציאה להשתלמות תיבחן מחדש על ידי משרד החינוך וארגוני המורים".
החזר יתרות למשתלמים כאמור, נוסחת היציאה לשנת השתלמות לכלל המשתלמים היא לרוב גירעונית.
אולם בנסיבות מסוימות העלות של יציאת עמית לשנת השתלמות תהא נמוכה מהסכום הכולל שנצבר לזכותו בקרן; במועד השינוי המבני ערכו החברות המנהלות שינוי בתקנוני הקרנות.
לפיו, במצבים אלו יקבל עו"ה החזר כספי בגובה ההפרש שעומד לזכותו.
משרד מבקר המדינה בדק את יישום השינוי לגבי משתלמים שיצאו לשנת השתלמות בשנת הלימודים התשע"א, שהסתיימה כאמור ב - 31.
הביקורת העלתה47 כי ל-56 עו"ה מ- 4,527 המשתלמים ב- 2011 נשארה יתרת זכות לאחר תשלום כל הוצאות שנת ההשתלמות.
סך היתרה היה 357,000 ש"ח.
סכומי ההחזרים לעו"ה היו ממאות שקלים ועד 36,108 .
ש"ח רק בנובמבר 2012, יו תר משנה לאחר סיום שנת ההשתלמות, שולמו היתרות לעו"ה הזכאים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הקרנות לשלם יתרה זו סמוך לסיום שנת ההשתלמות.
לפי נתוני המנהל התפעולי 1130 דוח שנתי63ג .
השינוי המבני נועד להסדיר נושאים שונים במערך הפעילות של הקרנות ובתקנוניהן.
בחלוף כשנתיים מאז נכנס השינוי המבני לתוקפו ר אוי שהקרנות ומשרד האוצר יקיימו בחינה מקצועית של השפעת השינוים שנעשו על זכויות העמיתים ובהתאם לתוצאות בחינה זו יפיקו לקחים.
היבטים בזכויות העמיתים .
קרנות השתלמות רגילות 1.
: חיסכון בקרן השתלמות רגילה כאמור, בהסכמים הקיבוציים של עו"ה נקבע שההפרשה לקרן השתלמות לעו"ה מתחלקת בין המעביד, המפריש סכום בשיעור של 8.
4% מהשכר, לבין העובד, המפריש סכום של 4.
לעומת זאת, בקרנות השתלמות רגילות שיעורי ההפרשה הם 7.
יודגש שחיסכון בקרן השתלמות רגילה אינו מאפשר יציאה לשנת השתלמות, אלא הוא מאפשר רק את משיכת כספי החיסכון בתום שש שנים.
חוק הפיקוח קובע כי עובד הזכאי להצטרף כעמית לקופת גמל (ובמקרה זה קרן השתלמות)48 רשאי לבחור בכל עת כל קופת גמל "המיועדת למטרה של קופת הגמל שנקבעה לפי הדין או ההסכם לצורך הפקדת תשלומיו ותשלומי מעבידו"49 .
עוד קובע החוק כי המעביד לא יתנה את הפקדת הכסף בבחירה בקרן מסוימת וגם לא בקרן הכלולה ברשימה מסוימת, אף אם נקבע אחרת בדין או בהסכם הקיבוצי.
בתגובה לפנייתה של עובדת הוראה לממונה על אגף שוק ההון, כתב נציג האגף במכתב מאוגוסט 2009 שהוראות חוק הפיקוח גוברות על האמור בהסכמים הקיבוציים; פירוש הדבר שעו"ה רשאי לבחור בקרן השתלמות רגילה.
עוד הוסיף הנציג ששיעורי ההפרשות יהיו לפי השיעורים המקובלים בקרנות ההשתלמות הרגילות, ולא לפי שיעורי ההפרשה המיוחדים לעו"ה.
בפברואר 2011 כתב נציג מחלקת קופות גמל במשרד האוצר 50 כי עו"ה "יכול לבחור להפריש כספים ל קרן השתלמות שאינה קרן השתלמות למורים".
ביולי 2011 פנתה עובדת הוראה לאגף פניות הציבור במשרד החינוך וקבלה על סירובו של מעסיקה לאפשר לה לחסוך את כספי קרן ההשתלמות בקרן רגילה.
לטענתה, היא פנתה בבקשה זו בעקבות הרפורמה בשוק ההון, אך הבעלות שמעסיקה אותה סירבה בט ענה שמשרד החינוך אינו מאפשר הפרשה לקרן אחרת.
בעקבות פניות נוספות של עו"ה בנושא זה למחלקת תנאי שירות לעו"ה במשרד החינוך, בפברואר 2012 פנתה הממונה על המחלקה לסגן הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר בבקשה לקבל הנחיה ברורה בנוגע לזכותם של עו"ה להעביר את הפרשותיהם לקרנות השתלמות רגילות.
במועד סיום הביקורת טרם נענתה פנייתה.
כאמור, על פי חוק הפיקוח, קרן השתלמות היא סוג של קופת גמל 49 .
בכפוף להגבלות הקבועות בחוק 50 .
במענה למחלקת פניות הציבור באגף שוק ההון משרד החינוך 1131 .
מנתונים שהעבירו משרד החינוך והבעלויות שנבדקו עולה כי ביוני 2012 היו כ - 100 .
עו"ה אשר הפרישו לקרנות השתלמות רגילות 1132 דוח שנתי63ג .
משרד האוצר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי לפי חוק הפיקוח, כל עובד הוראה זכאי להצטרף לכל קרן השתלמות ובלבד שהיא משמשת לאותה מטרה.
נציג אגף שוק ההון הבהיר למשרד מבקר המדינה כי קרנות השתלמות רגילות נחשבות קרנות המשמשות לאותה מטרה.
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה ש"העובד זכאי להצטרף כעמית ולבחור כל קרן השתלמות.
משרד החינוך מאפשר לחסוך בקרנות ההשתלמות הרגילות כדי לא לפגוע בזכויותיהם תוך ציון העובדה שהעובד במצב זה לא יוכל לצאת לשנת שבתון.
אנו נדאג להפיץ חוזר מתאים לעובדים ולבעלויות".
משרד מבקר המדינה מעיר כי מסתמנת אי -בהירות בעניין זכאותם של עו"ה לבחור בקרן השתלמות רגיל ה ובשאלה אם קרן השתלמות רגילה וקרן השתלמות לעו"ה הכוללת זכות לשנת השתלמות מיועדות "לאותה מטרה" כפי שקובע חוק הפיקוח.
על הממונה על אגף שוק ההון להידרש לשאלה זו בשיתוף הממונה על השכר במשרד האוצר ומשרד החינוך, במגמה להשוות מחד גיסא ככל האפשר את זכויותיהם של ע ו"ה לאלה של העמיתים בקרנות ההשתלמות הרגילות, ומאידך גיסא להבטיח את הזכות של עו"ה המעוניינים בכך לצאת לשנת השתלמות, ליצור תמריצים לכך ולהביא את החלטתם לידיעת כל הנוגעים בדבר.
: העברת כספי החיסכון לקרן השתלמות רגילה בשנת 2005 , על פי המלצות ועדה בין-משרדית בראשות מנכ"ל משרד האוצר לשעבר, ד"ר יוסי בכר, הוחל ביישום רפורמה בשוק ההון.
במסגרתה נפתח הליך של חקיקת חוקים והתקנת תקנות, שמטרתם הפחתת הריכוזיות שאפיינה את שוק ההון, הגברת התחרותיות וגידול ברווחת הצרכן.
בשנת 2008 התקין שר האוצר את תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (העברת כספים בין קופות גמל), התשס"ח- 2008 (להלן- תקנות הפיקוח), הקובעות כללים להעברת כספים בין קרנות השתלמות.
תקנות אלה נועדו בין השאר לאפשר מעבר של עמיתים בין הקרנות ולהרחיב את יכולתם לבחור את אפיקי ההשקעה המתאימים להם, את רמת הסיכון בהשקעת הכספים ולהשיא את תשואתם.
תקנות הפיקוח קובעות שעמית יכול להעביר את כספו לקרן אחרת גם באמצע תקופת החיסכון51 .
העברת הכספים תיעשה במזומן וישירות בין הגופים המנהלים תקנות הפיקוח מוציאות מכלל זה את קרנות ההשתלמות לעו"ה; התקנות קובעות כי עמית בקרן השתלמות לעו"ה יוכל להעביר את כספי החיסכון לקרן השתלמות אחרת לעו"ה.
עוד קובעות התקנות כי העמית יוכל להעביר את כספי החסכון לקרן השתלמות רגילה רק אם לפי תקנון הקרן הוא רשאי למשוך את הכספים בסכום חד-פעמי (דהיינו לאחר שסיים את תקופת החיסכון המלאה של שש השנים ובתנאים שפורטו לעיל בדבר המצבים שבהם ניתן למשוך את כספי החיסכון).
51 תקופת החיסכון המינימלית לקבלת פטור ממס היא שש שנים.
החרגַת עמיתי קרנות ההשתלמות לעו"ה מההוראה האמורה בתקנות הפיקוח נגזרת משאלת זכאותם לבחור בקרן השתלמות רגילה.
החרגה זו פוגעת ביכולתם של עו"ה לנהל את כספם בתנאים שנקבעו לעמיתי הקרנות הרגילות.
לדעת משרד מב קר המדינה, בכפוף לבחינת השאלה אם לקרנות ההשתלמות לעו"ה ולקרנות ההשתלמות הרגילות אותה מטרה, יהיה על שר האוצר לבחון מחדש את החרגתם.
זאת תוך מציאת האיזון המתאים בין הצורך בהשוואת הזכויות הכלכליות של עמיתי קרנות ההשתלמות לעו"ה לזכויותיהם של עמיתי קרנות השתלמות רגילות ובין הרצון לעודד עו"ה לצאת לשנת השתלמות.
ההפרשות הכספיות לעו"ה המועסק ביותר מ- 150% משרה ההסכם הקיבוצי שבין הממשלה להסתדרות המורים משנת 1993 קובע ש"החל [ משנת הלימודים התשנ"ד 1994 יכול עובד הוראה העובד מעל למשרה מלאה ] ד[ להפריש לקרנות עד למשרה וחציהיינו 150% , והמעביד יפריש את חלקו עד] לגובה האמור".
בעת היציאה לשנת השתלמות יקבל העמית מענק בהתאמה להיקף הממוצע של משרתו במשך כל תקופת החיסכו ן52 , אך לא יותר מ- 150% .
משרה בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי יש עו"ה המועסקים ביותר מבעלות אחת, והם עובדים בהיקף העולה על 150% משרה.
מאחר שכל בעלות מחויבת להפריש לקרן השתלמות כדין, הסכום המצטבר בקרנות בגין אותם עו"ה עולה על הפרשה ל- 150% .
משרה ביולי 2012 ,מסר המנהל התפעולי למשרד מבקר המדינה כי קודם לשינוי המבני עו"ה שהופרשו בגינו כספים עבור יותר מ- 150% משרה קיבל בחזרהמהקרן את מרכיב כספי העובד העודף, ומרכיב כספי המעביד העודף הוחזר למעסיק.
מאז מועד השינוי המבני, חלקו העודף של עו"ה מוחזר לעובד, אולם חלקו העודף של מרכיב כספי המעביד אינו מוחזר למעסיק אלא נשאר בקרנות ונרשם בחשבון העודף הכספי שלהן.
נמצא כי בשנת הלימודים התשע" א ( 2011 ) החזירו הקרנות את חלק מרכיב כספי העובד שהופרשו עבור יותר מ - 150% משרה ל -204 עו"ה שיצאו לשנת השתלמות, או שמשכו את כספי החיסכון שהצטברו בקרנות.
ההפרשות המקבילות של מרכיב כספי המעבידים, בסכום של 867,000 .