HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במהלך הביקורת, במאי 2012 , הוצא צו במסגרת החלטת ממשלה בהתאם לחוק ביטוח בריאות94 , המעביר את האחריות הביטוחית לשירותי בריאות הנפש הכלולים בסל שירותי הבריאות בחוק ביטוח בריאות, מאחריות משרד הבריאות על פי התוספת השלישית, לאחריות קופות החולים על פי התוספת השנייה.
הצו קובע שתחום בריאות הנפש יעבור לאחריות הקופות עד יולי 2015 .
עד אז, בתקופת הביניים, ימשיך המשרד לרכוש שירותים מהקופות, שבד בבד אמורות לפתח שירות זה.
מאוחדת מסרה בפברואר 2013 , כי המחיר שמשרד הבריאות ישלם עבור שירותים בתחום בריאות הנפש מהקופות בשנים 2015 -2013 אינו מאפשר לפתח שירותים להפרעות אכילה, שירותים שעלותם גבוהה מהעלות הממו צעת.
לפיכך הוספת יחידות ומסגרות לטיפול בהפרעות אכילה דורשת שינוי של המחיר האמור; .
93 ,מבקר המדינהדוח שנתי 60ב ( 2010 '), בפרק "סוגיות בתחום בריאות הנפש", עמ 545 .
94 צו ביטוח בריאות ממלכתי (שינוי ה תוספות השנייה והשלישית לחוק), התשע"ב - 2012 ', פורסם בק"ת התשע"ב, עמ 1,600 .
מאוחדת ביקשה ממשרד הבריאות להפריד את תעריף הטיפול בהפרעות אכילה מהתעריף הכללי עבור טיפולים בתחום בריאות הנפש אך בקשתה לא נענתה.
מכבי מסרה בפברואר 2013 כי במהלך סיום הביקורת התקיימו דיונים במינהלת הרפורמה שבמשרד הבריאות עקב בקשת הקופות להכיר בטיפול בהפרעות אכילה כמחייב מסגרות ייעודיות הכוללות צוות ייעודי בעל הכשרה מתאימה וכרוך בעלויות גבוהות מעלות הטיפול הממוצעת בבריאות הנפש.
מכבי מסרה כי בסיום הדיונים החליט משרד הבריאות לא לקבל את בקשת הקופות להעלאת התגמול לצורך פיתוח שירותים אלו.
לדעת מכבי הטלת אחריות לפיתוח שירותים אלו על הקופות משרד הבריאות 937 .
ללא התאמת התקציב לצרכים עם השלמת הרפורמה ביולי 2015 , עלולה ליצור חוסר התאמה בין העלויות לתקציב שיועבר.
מהביקורת עולה כי במהלך שנים רבות נמנעו חלק מהקופות מלפתח את הטיפול בהפרעות אכילה, מאחר שהאחריות לבריאות הנפש נותרה בידי המשרד.
זאת למעט כמה יזמות מקומיות שנקטו הקופות, כגון הקמת מרפאה ייעודית של מכבי ברמת השרון, הקמת מרפאת הנוטרים של הכללית ברעננה ומרפאות של מאוחדת.
גם המשרד מצדו לא פיתח את הטיפול בנושא ולא פיקח עליו כראוי.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח מועד המימוש הקרוב של הרפורמה בבריאות הנפש, על המשרד ועל קופות החולים לקבוע במשותף את כל מבנה המערך לטיפול בנושא הפרעות אכילה, לתקצב אותו ולפתח אותו כראוי.
ראוי גם כי במסגרת הרפורמה ישקלו הקופות הקמת מ רפאות ייעודיות לטיפול בהפרעות אכילה, בנפרד מהמרפאות לבריאות הנפש.
בינתיים, ובשלב הביניים - עד יולי 2015 , על המשרד לתת פתרון מיידי למחסור במסגרות בכל השלבים, ותוך כדי תכנון מנקודת מבט עתידית של המערך לאחר הרפורמה.
משרד הבריאות השיב, בדצמבר 2012 , כי הנושא יידון במסגרת תהליך הרחבת השירותים האמבולטוריים לקראת יישום הרפורמה בבריאות הנפש.
עוד השיב המשרד כי דרש מהקופות להציג תכנית ייעודית בנושא זה.
מערכת החינוך - פעילויות למניעת הפרעות אכילה .
במחקרים שנעשו בארצות אחרות נמצא כי תכניות התערבות לילדים ולנוער, המציגות באופן יזום את נושא הפרעות האכילה על תוצאותיהן ההרסניות עלולות להגביר את התופעה.
לפיכך לדעת מרבית המומחים בשירות הפסיכולוגי ובמשרד הבריאות - הפועל בעניין זה כגוף מנחה למערכת החינוך - אין להעלות את הנושא במוסדות החינוך אלא בדרך חיובית של חינוך לתזונה בריאה.
מחקרים השוואתיים מראים כי הנוער הישראלי נמצא באחד המקומות הראשונים בעולם בהתנהגויות הרסניות, שמטרתן להשיג מראה ומשקל גוף הנתפסים בעיניו כרצויים95 .
על פי מחקרים אחרים, להורים, למחנכים ולמאמנים יש השפעה רבה על גיבוש העמדות ועל עיצוב ההתנהגויות בתחום הבר יאות של המתבגרים במטרה להפחית את התלות במשקל הגוף.
התמקדות במניעה במקום בתסמין ובחולי עשויה למנוע הפרעות אכילה 96 .
אחת השיטות כוללת פיתוח דימוי גוף .
95 שכיחות ההתנהגויות הקשורות בדיאטה בקרב מתבגרים ישראלים הייתה הגבוהה ביותר בהשוואה לארצות אחרות, ראו: .
, Ellenbogen -Frankovits, S.
"Dietin g Behavior in Israel" Youth in Israel (2002), Jerusalem: Brookdale Institute.
96 ראו עינת לב ארי וסמדר וינברג "חולצת בטן, נועה רוצה להיות רזה- אמא של נועה רוצה להיות רזה" הרצאה במסגרת יום עיון בנושא "הפרעות אכילה - אבחון, איתור מוקדם ומניעה" (דצמבר 2006.
חיובי, מתוך הערכה ביקורתית של תמונות הרזון המוצגות בכלי התקשורת הוויזואלים97 .
משרד החינוך מסר לביקורת כי הוא פיתח כמה תכניות מניעה במוסדות החינוך, המיועדות לפיתוח דימוי גוף חיובי ולמניעת הפרעות אכילה: (1 ") "כישורי חיים- תכנית מניעה של השירות .
97 "ראו מירב מור אופיר, "מיטת הקסם" פורסם ב"שפי נט- אתר האינטרנט של השירות הפסיכולוגי הייעוצי של משרד החינוך www.
'הפסיכולוגי לכיתות א -ט'; ( 2 ") "בעד עצמי - תכנית מניעה לפיתוח דימוי גוף חיובי, המיועדת להשתלב בשנת 2013 כחלק מתכנית"כישורי חיים" לכיתות ט' -י' ומאוחר יותר גם לכיתות ו'-ח' בכל הארץ; ( 3 ") "תפור עלי- תכנית המועברת בכל הארץ לשכבות גן, לכיתות א'-ג' ולכיתות ד' -ו'.
מטרותיה: אימוץ דפוסי חשיבה בריאים לביסוס הערכה עצמית וביטחון עצמי בתלמידים, שלא על יסוד משקל גופם וצורתם החיצ ונית ומניעת אובססיית הדיאטות והרגלי תזונה לא בריאים, הבנת השונות הגנטית בין בני האדם, התבוננות ביקורתית על מסרים חיצוניים לא מציאותיים ולא בריאים המקדשים את הרזון כאידאל יופי ועוד; כמו כן פועלת סדנה של "שירותי בריאות כללית" שמעבירים אנשי מקצוע בשמונה השנים האחרונות לבני נוער בחטיבות הביניים בנושא אורח חיים, דימוי עצמי בריא וסימנים לבעיות במשקל.
היעדר הגדרת בעלי התפקידים המוסמכים ללמד בבתי הספר על תזונה לייעוץ בנושא התזונה, ובייחוד ייעוץ לילדים, נדרשת מומחיות בתחום, בדרך כלל של תזונאי מוסמך.
ייעוץ כזה ממי שאינו מוסמך עלול לעודד התפתחות הפרעות אכילה בשל חוסר התאמת המידע לבריאותו ולצרכיו של התלמיד ובשל ההשפעות הרגשיות של מתן הנחיות לאכילה ולמשקל הגוף הרצוי בדרך לא מקצועית.
המועצה הלאומית לבריאות הקהילה המליצה, באפריל 2011 , למשרד החינוך כי גננות ומורים יוכשרו להדריך בתחום הפרעות האכילה לנוכח מיעוט היועצים החינוכיים שהוכשרו לכך.
ואולם, יש מומחים הסוברים כי יש להותיר את החינוך לתזונה בידי תזונאים מוסמכים בלבד כדי למנוע העברת מסרים שגויים העלולים לגרום להפרעות אכילה.
בתפיסה זו מחזיקה, למשל, הדיאטנית הראשית של מאוחדת כפי שמסרה אותה למשרד מבקר המדינה, בינואר 2012.
הביקורת העלתה כי החינוך לתזונה מתבצע גם על ידי צוותי המורים.
הממונה על הבריאות במשרד החינוך מסרה כי אמנם ייעוץ בענייני תזונה חייב להינתן על ידי תזונאי מוסמך, שקיבל רישיון עיסוק בתחום זה מטעם משרד הבריאות אולם כלל - המורים במוסדות החינוך, עוסקים בחינוך לבריאות ולתזונה וזאת בכלים פדגוגיים ומתוך הדגשת ההתנהגות החיובית והנורמטיבית ולכך קיבלו הכשרה.
הממונה על החינוך הגופני במשרד החינוך98 מסר למשרד מבקר המדינה כי משרד החינוך לא קבע מי מוסמך לשוחח עם תלמידים בנושאי ת זונה ומשקל גוף, ואיזו הכשרה נדרשת ממנו; כמו כן הוא לא הנחה בנושא את צוותי המורים, לרבות המורים לחינוך גופני99 .
משרד החינוך לא הגדיר אפוא מיהם בעלי התפקידים המוסמכים לשוחח עם התלמידים במסגרת בתי הספר על נושאי תזונה, וגם לא הנחה את המורים אילו מסרים להעביר ל תלמידים בנושא דימוי הגוף, המשקל והתזונה, כדי למנוע התפתחות הפרעות אכילה.
98 משרד החינוך מופקד על הספורט במסגרת שעות הלימודים במוסדות החינוך, ועל מועדוני ספורט בבתי הספר - גם לאחר שעות הלימודים.
99 נושא הפרעות האכילה וההפרעות בתזונה בקרב בני נוער ובקרב ספורטאים מוזכר בתכנית הלימודים של חינוך גופני לכיתות ספורט (כ-150 ,כיתות בחטיבות הביניים שלומדים בהן חינוך גופני וספורט).
משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד החינוך ומשרד הבריאות בשיתוף המועצה הלאומית לבריאות הקהילה וגופים מקצועיים, ידונו בשאלה אילו אנשי מקצוע יוסמכו להדריך את התלמידים בנושאי התזונה ומשקל הגוף.
ההחלטה תשפיע על תכניות המניעה המיושמות במוסדות החינוך לפיתוח דימוי גוף חיובי ולמניעת הפרעות אכילה ועל התכניות למניעת השמנה שהוזכרו בדוח קודם של מבקר המדינה100.
100 'דוח מבקר המדינה בנושא מניעת השמנה, עמ804.
היעדר הנחיית משרד החינוך בדבר הצגות והרצאות במוסדות החינוך מרבית המומחים מסכימים כי התערבות ממוקדת בהפרעות אכילה עלולה דווקא להגביר את התופעה, ולכן מסוכן להביא נערה אנורקטית שהחלימה לשיחה עם התלמידים מחשש שתשמש מודל לחיקוי.
אמנם הנוער ממילא חשוף למסרים המעודדים דיאטות והעלולים לגרום להפרעות אכילה, ובכל זאת יש מקום להנחיה ולפיקוח מצד מערכת החינוך בדבר המסרים המועברים דרך מוסדותיה.
הביקורת העלתה כי מוסדות החינוך מזמינים באופן עצמאי הצגות בנושא האנורקסיה.
ההצגות מועלות לפני תלמידים במסגרת "סל תרבות", על פי שיקול דעתו של המופקד על התרבות בכל בית ספר, וזאת ללא כל הנחיה מקצועית של האגף לתזונה או של השירות הפסיכולוגי במשרד החינוך - אלה אינם בוחנים לא את ההצגות ולא את ההרצאות ואינם מדריכים את בתי הספר מה ראוי להעלות לפני תלמידים.
חוברת ההדרכה של השירות הפסיכולוגי שכותרתה "הפרעות אכילה, מדריך ליועץ ולפסיכולוג בית הספר" ממליצה על סרט המתעד את סיפורה של חולת אנורקסיה שהשתקמה.
המלצה זו, כאמור, אינה מתיישבת עם התפיסה המקובלת על רוב המומחים.
בביקורת נמצא כי משרד החינוך לא קבע הנחיות הקובעות מהן ההצגות או ההרצאות הרצויות לתלמידים, וממילא הוא אינו בוחן את תוכנן; הסמכות כולה נתונה לבית הספר.
מאחר שמרבית המומחים בתחו ם מסכימים כי כאשר העלאת נושא הפרעות האכילה באופן יזום לפני תלמידים עלולה דווקא לעודד את התפתחותן, מן הראוי שמשרד החינוך יקבע נוהל בעניין אישורם של תוכני הצגות והרצאות הקשורות להפרעות אכילה קודם להצגתן לפני תלמידים.
המפקחת על תחום הבריאות במשרד החינוך השיבה, בנובמבר 2012 , כי משרד החינוך נסמך על הנחיות משרד הבריאות בכל הנוגע למסרים שהוא מקנה לתלמידים בנושא החינוך לבריאות.
עובדי הוראה ומפקחים אינם מוסמכים לבחון מהם התכנים הראויים להצגה לפני תלמידים; לפיכך את ההצגות צריכים לבחון אנשי מקצוע מתחום ההתנהגות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד החינוך לגבש מדיניות בדבר העלאת הצגות בנושא הפרעות אכילה לאחר התייעצות עם פסיכיאטרים או עם פסיכולוגים המתמחים בנושא, ומתוך שיתוף השירות הפסיכולוגי, המופקד על תחום הפרעות האכילה במוסדות החינוך.
היעדר הדרכת הורים בנושא הפרעות אכילה בניגוד למחלוקת השוררת בדבר השפעת המידע המועבר ישירות על ידי החולות עצמן, שוררת הסכמה בדבר תרומתה של הדרכת ההורים למניעת הפרעות אכילה בקרב ילדיהם.
הדרכה זו כוללת העברת מסרים על תזונה בריאה מתוך זהירות שלא לעודד רזון, ערנות בדבר התפתחות ההפרעה בשלביה ה ראשונים והתמודדות עם נושא התזונה, פיתוח דימוי חיובי של הגוף, צפייה ביקורתית באמצעי התקשורת ועוד.
מנהלת המרפאה הייעודית ברמב"ם בחיפה מסרה למשרד מבקר המדינה, באוגוסט 2012 , שבמחקרים הוכח כי במשפחות, שבהן עסקו עיסוק יתר בדימוי הגוף ובמשקל, נמצאו יותר הפרעות אכילה.
לפיכך חשוב 942 דוח שנתי63ג .
להקנות ידע להורים, להדריכם ולערבם בנושאים אלו כחלק ממניעת התפתחותן של הפרעות אכילה.
השירות הפסיכולוגי מסר כי אין הדרכה קבועה ומובנית להורים, וכי קיים קושי טכני להעביר להם מידע.
לפיכך אין מערכת החינוך מבצעת התערבויות ופעולות חינוכיות, אך יש בתי ספר היוזמים משרד הבריאות 943 .
חלק מקופות החולים מקיימות לעתים רחוקות הרצאות בבתי הספר למניעת הפרעות אכילה: מכבי, לדוגמה, מקיימת סדנאות לתזונה נכונה ולדימוי הגוף בבתי ספר תיכוניים אחדים.
במהלך הביקורת הפיצה מאוחדת למבוטחיה עלוני הסבר להעלאת המודעות להפרעות אכילה, ואילו הכללית, מכבי ולאומית אינן מפיצות חומר הסברה.
על משרד החינוך לשקול מהי הדרך הראויה והיעילה להדריך הורים לתלמידים במוסדות החינוך בנושאים האלה: הדרכה לתזונה בריאה מתוך הימנעות מהעברת מסרים העלולים לפתח הפרעות אכילה, פיתוח דימוי הגוף, צפייה ביקו רתית באמצעי התקשורת, זיהוי סימנים להתפתחות ההפרעה בשלביה הראשונים ועוד.
 מהביקורת עולה כי משרד החינוך לא קבע מיהם בעלי התפקידים המוסמכים לשוחח עם התלמידים בבתי הספר בנושאי תזונה, המשקל הרצוי ודימוי הגוף; לא גיבש נוהל בעניין אישור תכנים של הצגות והרצאות; ולא בדק מהן הדרכים היעילות להדרכת הורים לתלמידים במוסדות החינוך: לזיהוי הפרעות אכילה, להעברת מסרים לתזונה בריאה, לפיתוח דימוי הגוף ולצפייה ביקורתית באמצעי התקשורת.
היעדר החלטות והנחיות בנושאים אלה מלמד על היערכות לקויה של משרד החינוך לטיפול בהפרעות האכילה, אף שסוגיה זו מונחת לפתחו זה זמן רב.
איתור הפרעות אכילה בקרב רקדניות ומניעתן .
אחת מקבוצות הסיכון לפיתוח הפרעות אכילה היא הרקדניות.
בקבוצה זו קיים לחץ לרזון, המתבטא לעתים בביקורת על צורת גוף ועל דפוסי האכילה.
הלחץ מופעל הן מצד הסביבה, והן מצד המורים למח ול והמאמנים, בעיקר לקראת מופעים או בחינות101 .
משרד החינוך מופקד על החינוך הפורמלי למחול במסגרת מגמות המחול בבתי הספר הרגילים ובבתי הספר לאמנויות במוסדות החינוך, ומשרד התרבות והספורט (להלן - משרד הספורט) מתקצב להקות מחול.
משרד מבקר המדינה בחן אילו פעולות נוקטים שני המשרדים הללו לשם מניעת הפרעות אכילה המאפיינות רקדניות.
101 עינת צוברי, יעל לצר, רותי כץ, אבלין שטיינר, האם העיסוק במחול הינו גורם סיכון לבעיות באכילה?
תמונת מצב בישראל, מצגת שהוכנה בידי עינת צוברי, יעל לצר, רותי כץ, אבלין שטיינר, מרפאת הנוטרים (שלוותא) רעננה, שירותי בריאות כללית ואוניברסיטת חיפה (להלן - מצגת המחקר).
משרד החינוך - הפרעות אכילה בקרב תלמידים במגמות המחול במוסדות החינוך פעילות המחול במסגרת החינוך הפורמלי והבלתי פורמלי - החינוך הפורמלי כולל מגמות מחול בבתי ספר רגילים ובבתי ספר לאמנויות, ופעילות מחול בלתי מוסדרת בבתי ספר רגילים.
החינוך הבלתי פורמלי כולל להקות מחול - חלקן זוכות לתמיכת משרד הספורט - חוגי מחול בהפעלת משרד הבריאות 945 .
רשויות מקומיות, מתנ"סים, בתי ספר פרטיים למחול ועוד.
לימודי המחול שבחינוך הבלתי פורמלי אינם בפיקוח מקצועי, לא של משרד החינוך ולא של כל גוף אחר.
הפיקוח על החינוך למחול באגף אמנויות במשרד החינוך (להלן - הפיקוח על המחול) מופקד על החינוך הפורמלי בלבד, כלומר הוא מפקח רק על מגמות המחול בבתי הספר הרגילים ובבתי הספר לאמנויות ועל כ-600 .
המורים המועסקים בהם מרבית מגמות המחול ( %90 ) הוקמו בבתי ס פר רגילים שאינם בתי ספר לאמנויות102.
במועד הביקורת פעלו בכל בתי הספר כ-80 מגמות מחול, ולמדו בהן בסך הכול כ - 3,200 תלמידות (כ - 1,500 בחטיבות הביניים וכ - 1,700 בחטיבות העליונות).
היעדר חובת בדיקות רפואיות תקופתיות במגמות המחול חוק הספורט, התשמ"ח - 1988 (להלן- חוק הספורט), ותקנות הספורט (בדיקות רפואיות), התשנ"ז- 1997 , מחייבים לערוך בדיקות רפואיות לכל ספורטאי בכל גיל ובכל רמת פעילות המתאמן, ולּו פעמיים בשבוע למשך שעה.
לעומת זאת, אין חוק דומה המחייב לקיים בדיקות רפואיות לתלמידות במגמות מחול, אף שתלמידה בגיל תיכון רוקדת במהלך השבוע בממוצע 30-10 שעות בשבוע103 .
יש חשיבות רבה באבחון מוקדם של הפרעות אכילה: בבדיקות גופניות אפשר לאתר תלמידות הסובלות מהפסקת מחזור הווסת או מאוסטאופניה (שלב מקדים של אוסטאופורוזיס) בעקבות הפרעות אכילה.
כך יתאפשר מעקב רפואי מתאים, ויוצבו סטנדרדים לתזונה מאוזנת ולמשקל ראוי.
חוזר משרד החינוך, שהוא בעל תוקף של המלצה בלבד וכותרתו "המלצה לבדיקה בריאותית מקיפה Screening לתלמידי מגמת מחול במערכת החינוך", ממליץ לבדוק את תלמידות מגמות המחול, ומצורף לו שאלון רפואי, הבוחן, בין השאר, את הנושאים האלה: הרגלי ה אכילה; חישוב BMI ושיעורי השומן; בדיקת קיומו של מחזור סדיר בבנות; בדיקה אורתופדית; ספירת דם.
יוצא אפוא שאין תלמידות מגמות המחול מחויבות להיבדק, ולּו פעם אחת בכל שנות לימודיהן.
עוד נמצא כי בחוזר נקבעו המלצות רק לתלמידות החדשות המתקבלות למגמות המחול, אך לא הומלצו בדיקות תקופתיות.
כך אפוא תלמידות המחול נבדקות, אם בכלל, פעם אחת בלבד: עם כניסתן למגמת המחול, אך אינן מחויבות במעקב אף שהן מתאמנות באופן מאומץ לאורך שנות התיכון.
מנהלת הפיקוח על המחול במשרד החינוך מסרה למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי המשרד שוקל להעניק לחוזר תוקף מחייב.
עוד שוקלים במשרד לכלול בו חובה להיבדק בדיקות תקופתיות לאורך כל שנות הלימוד.
עוד מסרה כי בכל תחילת שנה נשלח חוזר למגמות המחול, ובו הנחיה בנושא הבדיקות הרפואיות, אולם אין אכיפה או פיקוח על קיומן.
התלמידות שבריאותן תקינה לא התבקשו עד כה להיבדק מדי שנה בשנה, ונדרש כי מומחים ידונו ויחליטו אם עליהן להיבדק דרך שגרה.
103 בבתי הספר הרגילים רוקדות התלמידות עד16 שעות בשבוע, ובבתי הספר לאמנויות - עד 30 .
שעות בשבוע 946 דוח שנתי63ג .
משרד החינוך לא פרסם כללים המחייבים ביצוע בדיקות גופניות תקופתיות למניעת נזקים לבריאותן של תלמידות במגמות המחול, למעט חוזר משרד החינוך, שהוא בגדר המלצה בלבד; וכך תלמידות מגמות המחול לומדות שנים ארוכות ואינן נדרשות להיבדק בדיקות גופניות במהלכן.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי משרד החינוך ישקול באמצעות מומחים לקבוע הנחיות מחייבות לביצוע בדיקות רפואיות תקופתיות לשם מעקב על בריאות התלמידות במגמות המחול, לרבות על משקלן ועל מצב בריאותן מן הבחינות האורתופדית וההורמונלית.
כך יהיה אפשר לאתר מוקדם תלמידות הסובלות מהפרעות אכילה, ולמנוע את התפתחות המחלה ואת נזקיה.
הנחיות אלו יכולות לשמש גם גופים במסגרת החינוך הבלתי פורמלי למחול, כגון בתי ספר למחול בהפעלת רשויות מקומיות, בתי ספר פרטיים או להקות מחול.
מנהלת הפיקוח על המחול השיבה למשרד מבקר המדינה, בדצמבר 2012 , כי סוגיות אלו יידונו בישיבתה של ועדת מומחים, שעומדת להתקיים בסוף שנת 2012 או בראשית שנת 2013 .
, בנוכחות רופא מומחה לאורתופדיה שיקומית היעדר חובה למתן ייעוץ תזונתי מקצועי במגמות המחול למרות חשיבות החינוך לתזונה מאוזנת לתלמידות מגמות המחול, בביקורת נמצא כי מוסדות החינוך אינם מחויבים לספק ייעוץ תזונתי מקצועי לתלמידות במגמות המחול, שבחטיבות העליונות - בגיל שבו הפרעות האכילה נפוצות, וכי למעט הרצאות מומחים ביזמות מקומיות, אין התלמידות זוכות לייעוץ תזונתי במשך שנות לימודיהן.
מהביקורת עולה כי משרד החינוך לא הורה שיש לקיים ייעוץ תזונתי באופן סדיר במגמות המחול.
הרצאות בנושא התזונה אינן ניתנות באופן סדיר ומחייב, אם בכלל.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי משרד החינוך ישקול לשלב במסגרת מגמות המחול גם הדר כה והכוונה בנושא תזונה נכונה, ולקבוע את תדירותו ואת היקפו מתוך התאמה לסוג הפעילות המתקיימת.
עוד נמצא כי משרד החינוך לא קבע מי רשאי לייעץ לתלמידות בענייני תזונה.
כך מורים למחול, שאינם תזונאים, עלולים להעביר מסרים על מזונות מומלצים ואסורים בלי שהוכשרו לכך הכשרה מקצועית, ומסרים אלו עלולים לגרום להפרעות אכילה בקרב תלמידות ואפילו להחמירן.
במחקר, שבחן את הקשר בין ביקורתיות והערות של הורים, של תלמידים ושל מורים על צורת הגוף ועל האכילה, לבין בעיות אכילה בקרב נערות בְנות 19-13104 נמצא כי שיעורי התלמידות שדיווחו על כך שמוריהן העירו להן לגבי צורת הגוף ודפוסי האכילה היו: כ-40% מתלמידות המחול בבתי ספר לאמנויות; כ-20% מן התלמידות במגמות האחרות בבתי ספר לאמנויות; כ -15% מתלמידות המחול בבתי ספר רגילים; וכ-10% מן התלמידים הרגילים בבתי ספר רגילים.
עוד נמצא במחקר כי בשניים מבתי הספר לאמנויות שנבדקו, והמאופיינים בתכנית לימודים תובענית למצוינות, נמצאה חשיפה רבה יותר לגורמי הלחץ, ועל כן שיעורי הדיכאון, הפרפקציוניזם, מדדי הדחף לרזון, אי-שביעות הרצון מהגוף והפסקת המחזור בקרב הנערות הללו היו הגבוהים ביותר.
מסקנות המחקר: הערות מורים, חברים או הורים על צורת הגוף ועל .
מתוך מצגת המחקר 948 דוח שנתי63ג .
האכילה מגדילות את שכיחות התופעות האלה; יש להמשיך בהטמעת תכניות מניעה הממוקדות בהורים, במורים ובתלמידים בליווי מחקר; יש חשיבות לסביבה תומכת שאינה מעודדת רזון אלא עושה שימוש מושכל במילים, וכן יש חשיבות לאבחון מוקדם של הפרעות אכילה ולהתערבות מיידית.
במשרד מבקר המדינה התקבלה בשנת 2012 תלונה על מנהל מגמת המחול באחד מבתי הספר לאמנויות.
הטענה הייתה כי מתח ביקורת על צורת גופן ועל משקלן של תלמידות, והטיף להן להימנע ממזון עתיר קלוריות כדי לרדת במשקלן לקראת הופעות ולקראת בחינות הבגרות במחול.
הפיקוח על המחול מסר בתגובה לתלונה כי הוא מקפיד שנושאים הנוגעים להיבטים בריאותיים, פיזיים, רגשיים ונפשיים של תלמידי מגמת המחול יטופלו ויונחו על ידי מומחים.
בטיוטת הצעה ראשונית לנוהל "עקרונות מנחים להתנהגות אתית של מורים למוסיקה ולמחול" נקבע כי "דמ ותו וצורתו הפיזית של התלמיד לא יהוו מכשול לקבלתו ולא יהיו מושא להערות פוגעניות בתהליך ההוראה".
הפיקוח על המחול מסר כי החוזר בתהליך גיבוש לנוהל מחייב.
מהביקורת עולה כי משרד החינוך טרם קבע כללים מחייבים, לא בדבר בעלי התפקידים המוסמכים לתת ייעוץ תזונתי במוסד ות החינוך, ולא בדבר איסור להעביר מסרים המעודדים רזון, איסור שיש להדגישו בייחוד בקשר לתלמידות במגמות המחול.
הנחיות אלו יכולות להנחות גם גופים המקיימים פעילות מחול במסגרת החינוך הבלתי פורמלי, כגון בתי ספר למחול בהפעלת רשויות מקומיות, בתי ספר פרטיים או להקות מחול.
עוד נמצא בביקורת כי הפיקוח על המחול במשרד החינוך אינו מקבל שום דיווח על הפרעות אכילה המתפתחות בקרב תלמידות במגמות המחול.
אם תלמידה מפתחת הפרעת אכילה, תפקיד היועצת החינוכית של בית הספר להעביר את המידע להוריה, אך משרד החינוך אינו מדּווח בנושא.
מנהלת הפיקוח על המחול מסרה, בדצמבר 2012 , כי ידוע לה על ממצאי המחקרים שנעשו במגמות המחול בבתי ספר לאמנויות בארץ, ובהם נמצאו רמות גבוהות של דיכאון, של פרפקציוניזם, של דחף לרזון, של אי-שביעות רצון מהגוף ושל הפסקת המחזור, אך לא הגיעו אליה פניות או תלונות נקודתיות ור שמיות בנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום למעורבות משרד החינוך באמצעות הפיקוח על המחול על ידי הנחיית מורים שלא לעודד ירידה במשקל; ומניעתם של גורמי סיכון, כגון מסרים הפוגעים בדימוי הגוף של התלמידות במגמות למחול והעלולים לעודד הפרעות אכילה; יש מקום למעורבות הפיקוח בנושא התפתחותן של הפרעות אכילה הלכה למעשה; הפיקוח על המחול צריך להיות מודע לכך שהתלמידות רואות במורים למחול סמכות מקצועית עליונה, ומחשש שלא יקודמו הן עלולות שלא לדווח על הנעשה.
עליו לאפשר קבלת פניות ותלונות על מי שעלולים לגרום הפרעות אכילה בקרב ת למידות מגמות המחול, לרבות על המטיפים לרזון או על המייעצים ייעוץ בלתי מקצועי בנושא התזונה או על בתי הספר המאפשרים ייעוץ כזה.
משרד הספורט - הגברת המודעות למניעת הפרעות אכילה בלהקות מחול משרד הספורט תומך במוסדות תרבות, לרבות בלהקות מחול, על פי מבחני תמיכה105.
כך למשל בשנת 2011 העביר המשרד ללהקות מחול בארץ כ-35 מיליון ש"ח.
אחד המדדים לחלוקת כספי התמיכות הוא "פעילות לקידום רווחת הרקדנים", שמטרתה בין היתר שמירה על בריאות הרקדנים.
שיעורו של מדד זה הוא 10% מהתמיכה, ואחד הסעיפים מתוך כמה סעיפים בתוך מדד זה מתייחס למעקב רפואי.
הלהקות מדווחות למשרד על פעולותיהן, על פי דיווחים אלו הן מקבלות נקודות לפי .
105 מבחנים לחלוקת כספי תמיכות של משרד התרבות והספורט משנת 2006 לפי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 , בחתימת שר החינוך, התרבות והספורט דאז.
"מודל התמיכה הכלכלי", ומספר הנקודות שקיבלו מתורגם- עם הנקודות שקיבלו לפי יתר הקריטריונים - לסכום התמיכה שהלהקה זכאית לו באותה שנה.
משרד מבקר המדינה בחן אם משרד הספורט מפקח על בריאותן של הרקדניות בלהקות המחול, לרבות מניעת הפרעות אכילה.
משרד הספורט השיב, בנובמבר 2012 , כי הוא מקיים מעקב שוטף אחר דיווחי הלהקות בבואו להעניק נקודות במסגרת "מודל התמיכה הכלכלי" המתורגם לסכום התמיכה שייקבע.
להקות מחול המקיימות פעילות למניעת הפרעות אכילה או ייעוץ תזונתי תהיינה זכאיות לנקודות עבור פעילות זו במסגרת המדד "פעולות לקידום רווחת הרקדנים".
לדברי משרד הספורט, על להקות המחול לתת לרקדנים הנחיות למניעת הפרעות אכילה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ביקורת על צורת הגוף והפעלת לחץ לרזון על רקדניות על ולה לבטא את רצון המורים למחול, ולאו דווקא את רצון הרקדניות עצמן, ולפיכך על משרד הספורט לוודא במסגרת מבחני התמיכה שהנהלות הלהקות אכן יוציאו הנחיות למניעת הפרעות אכילה.
משרד הספורט השיב למשרד מבקר המדינה, בנובמבר 2012 , כי אין בידיו סמכות חוקית לפיקוח, לרגולציה או לבקרה בתחום התרבות, ובכלל זה בתחום המחול.
אין בידיו כלים לפיקוח על מניעת התפתחותן של הפרעות אכילה בקרב רקדניות, בעיקר משום שמדובר במידע רפואי ואישי רגיש ובעל היבטים נפשיים.
הגופים הנתמכים בתחום התרבות רשאים לכלכל את ענייניהם על פי שיקול דעתם, והתנהלות אוטונומית זו חשובה לקידום חופש הביטוי והיצירה.
משרד הספורט סבור כי הפיקוח על מניעת התפתחותן של הפרעות אכילה בקרב רקדניות בלהקות המחול, שהוא תומך בהן אינו באחריותו, אלא באחריות משרד הבריאות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הספורט לשקול להגדיל את משקלה של מניעת הפרעות אכילה במדד "פעולות לקידום רווחת הרקדנים" שבמודל התמיכה הכלכלי.
מוצע גם שמשרד הספורט ייוועץ בנושא זה עם משרד הבריאות וכן עם רופאים מומחים למחול או לספורט.
איתור של הפרעות אכילה בקרב ספורטאים ומניעתן .
קבוצה נוספת המועדת להפרעות אכילה היא קבוצ ת הספורטאים, ובעיקר מי שעוסקים בענפי ספורט הדורשים משקל נמוך.
מינהל הספורט שבמשרד הספורט מופקד על פעילות הספורט בישראל בתחומי הספורט ההישגי והתחרותי, תרבות הספורט (ספורט עממי), קידום נשים בספורט ועוד.
משרד מבקר המדינה בחן אילו פעולות נוקט משרד הספורט למניעת הפרעות אכילה בקבוצה זו.
הפרעות אכילה בקרב אתלטים - "אנורקסיה של אתלטיקה" הפרעות האכילה שכיחות בקרב ספורטאיות בענפים שבהם נדרש משקל נמוך: בעיקר התעמלות אמנותית (ראו להלן) וגם התעמלות מכשירים, החלקה על הקרח, ריצות למרחקים ארוכים ושחייה 952 דוח שנתי63ג .
הפרעות אכילה עלולות להתפתח גם בקרב ספורטאים בענפי ספורט שבהם מתחרים על פי קריטריון של משקל: היאבקות, הרמת משקולות, טקוונדו, ג'ודו, אגרוף וכדומה.
ספורטאי בתחרות, שיפחית כמה קילוגרמים ממשקלו, ייתכן שיועבר לקטגוריית משקל נמוכה יותר, וכך יגברו סיכוייו לנצח.
קריטריונים אלו של משקל גוף הם בין-לאומיים, ואיגודי הספורט כפופים להם.
ידוע על שיטות שונות של ספורטאים להורדת 0.
5-5 ק"ג ממשקל גופם לפני תחרות, כגון דיאטות, הקאות, הימנעות משתייה, הזעה בסאונות, לבישת חליפות הזעה ונטילת חומרים משתנים ומשלשלים 106 .
התנהגויות אלו עלולות לגרום להתפתחות הפרעות אכילה בקרב ספורטאים (להלן - אנורקסיה של אתלטיקה).
בסקר שנעשה בנורווגיה107 נמצא כי103 מקרב522 ספורטאיות צמרת מענפים שונים היו בעלות סיכון גבוה להפרעות אכילה.
89% מהן הוגדרו לוקות באנורקסיה, בבולימיה או באנורקסיה של אתלטיקה.
בקרב ספורטאיות העוסקות בענפי ספורט השמים דגש על משקל נמוך, נפוצה תופעת "התסמונת המשולשת": שילוב של הרגלי אכילה לא תקינים, נקבוביּות העצם (אוסטאופורוזיס) ואל-וסת.
בענפי ספורט שנדרש בהם משקל גוף נמוך או שמתחרים בהם על פי קריטריון של משקל, יש חשיבות יתרה לשמירה על בריא ות הספורטאי ולמניעת התפתחות של הפרעות אכילה, וזאת על ידי הגברת הפיקוח הרפואי על ספורטאים, הטלה של חובת התייעצות עם רופא או עם תזונאי מוסמך ועוד.
הפרעות אכילה בענף ההתעמלות האמנותית - אי-יישום המלצות ועדות בדיקה ענף ההתעמלות פועל במסגרת "איגוד ההתעמלות ב ישראל"108 (להלן- איגוד ההתעמלות) וכולל כ - 2,000 ,מתעמלות בתחומים של התעמלות אמנותית התעמלות מכשירים, אקרובטיקה, שחייה אמנותית והחלקה על הקרח.
בענף זה ההישגים נמדדים לא רק על פי מדדים אובייקטיביים, הניתנים למדידה מדויקת, אלא גם על פי מדדים סובייקטיביים, כגון אסתטיקה, והשופטים מעניקים ניקוד למתעמלות גם על פי צורת גופן, על פי טעמם האישי ושיפוטם הסובייקטיבי.
בענף ההתעמלות האמנותית התעורר פעמים מספר לאורך השנים נושא הפצת המסרים לעידוד רזון בקרב מתעמלות מצד מאמנות להתעמלות אמנותית, והנושא נבדק על ידי כמה ועדות בדיקה109 : ועדת שפר משנת 1996 : משרד הספורט מינה בשנת 1996 ועדה בראשות ד"ר אורי שפר (להלן - ועדת שפר) לבדיקת אירועים שהתרחשו לכאורה .
106 יעל משיח -ארזי, התנהגויות אכילה חריגות וירידה במשקל בסמוך לתחרויות בספורט הטאקוונדו , עבודה לתואר מוסמך במדעי התזונה באוניברסיטה העברית בירושלים ( 2011 .
) 107 פורסם בכתב העת Medicine and Science in Sports and Exercise , המוזכר במאמרה של נעמה קונסטנטיני, "התסמונת המשולשת של הספורטאיות, החינוך הגופני והספורט", על השולחן (אוקטובר 1994.
) 108 איגוד ההתעמלות- עמותה רשומה המאגדת אגודות ומועדונים, ובמסגרתם פועלות ספורטאיות, חוץ מספורטאיות של הנבחרות, המתחרות ומתעמלות באחריות האיגוד.
האיגוד נתמך על ידי משרד התרבות והספורט וכפוף מקצועית לאיגוד ההתעמלות הבין-לאומי.