HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי באוגדן "כלים שלובים" פורסמו כלים לתכנון תכנית העבודה, לרבות הצעות לסדנאות לחדר המורים ודוגמאות לביצוע, וכי הוא הציע פיתוח מקצועי בנושא.
עוד נכתב בתשובה כי חלק מהמפקחים הכוללים עסקו בנושא בישיבותיהם עם מנהלי בתי הספר, וכי הרפרנטים המחוזיים הכינו חומרים על תכנון העבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי למרות חשיבותם של האמצעים שנקט משרד החינוך כמפורט בתשובתו, הממצאים של ראמ"ה ושל משרד מבקר המדינה בנוגע לתכנון העבודה השנתי של השעות תומכות ההוראה מעידים שלא היה באמצעים אלה כדי לתת מענה מספק לצורכי בתי הספר.
לפיכך, לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמשרד החינוך יבחן בקרב בתי הספר את הסיוע הנדרש להם מבחינה מקצועית כדי להבטיח קיומו של הליך תכנון בית-ספרי שנתי של הש עות תומכות ההוראה, ויתאים לכך את האמצעים שהוא מספק לבתי הספר.
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 : הקצאת השעות על פי ייעודיהן החטיבות העליונות מדווחות למשרד החינוך את נתוני שעות עבודתם של עובדי ההוראה, לרבות מספר השעות תומכות ההוראה של כל מורה שהצטרף לרפורמה והתפלגותן לפי ייעוד מתוכנן (ישיבות עבודה; השתלמויות צוותיות; שיחות עם הורים; הכנת חומרים ובדיקת מבחנים; פעילות תומכת הוראה מסוג פרונטאלי).
ואולם, הנתונים על ייעודי השעות מדּווחים עם הצטרפותו של המורה לרפורמה, כלומר הם ייעודים מתוכננים ואינם משקפים את השימוש בפועל שנעשה בשעות אלה.
משרד מב קר המדינה ניתח את נתוני השעות תומכות ההוראה ואת התפלגותן לייעודיהן המתוכננים נכון למאי 2014 ברמה הכלל-הארצית ובחלוקה למגזרי חינוך (מגזר יהודי הכולל את החינוך הממלכתי, הממלכתי -דתי והחרדי, ומגזר המיעוטים הכולל את המגזר הערבי, הדרוזי והבדווי).
נבדקו כל השעות תומכות ההוראה של כל המורים שהצטרפו לרפורמה, ביישום מלא וחלקי, במשרה מלאה ובמשרה חלקית19 .
הבדיקה העלתה כי ההתפלגות המדווחת של השעות תומכות ההוראה אינה מתיישבת עם השיעור היחסי שנקבע להן בהסכם: חלקן של ישיבות הצוות גדול במידה ניכרת מהנדרש ועומד על 30% ( במקום 20% ,)ובמגזר המיעוטים הוא גדול מבמגזר היהודי ( 35% לעומת27% ); לעומת זאת, חלקן של ההשתלמויות הצוותיות קטן מהנדרש ועומד על 14% ( במקום 20% ,)ובמגזר המיעוטים הוא קטן מבמגזר היהודי (11% לעומת 15% .
)כמו כן, חלקן של הכנת החומרים ובדיקת המבחנים נמוך מהנדרש בשני המגזרים ועומד על 45% במגזר היהודי ו-39% ( במגזר המיעוטיםבמקום 50% .
) בהנחה שלעתים קשה לחלק מספר מצומצם של שעות תומכות הוראה שמקבל מורה לכל הייעודים לפי היחס הנדרש, ביצע משרד מבקר המדינה בדיקה נפרדת שבה נבחנה התפלגות ייעודיהן של השעות תומכות ההוראה של מורים במשרה מלאה שהצטרפו ליישום מלא של הרפורמה, כלומר כל המורים שקיבלו עשר שעות תומכות הוראה.
בדיקה זו העלתה התפלגות קרובה יותר לשיעור היחסי שנקבע בהסכם.
עם זאת, בכל הנוגע לישיבות הצוותים ולהשתלמויות הצוותיות, הקצאת השעות דורשת תיקון: לישיבות הצוותים הוקצו ברמת המערכת כולה כ-25% מהשעות תומכות ההוראה (במקום 20% כנדרש), ולהשתלמויות הצוותיות הוקצו רק כ-15% ( במקום 20% ).
גם כאן נמצאו פערים ניכרים בין המגזרים ובתוכם.
לבסוף נבדק מהו שיעור המורים העובדים במשרה מלאה וביישום מלא של הרפורמה שהתפלגות השעות תומכות ההוראה שלהם הולמת בדיוק את ההסכם20 .
נמצא ששיעורם עומד על 51% , כלומר רק אצל חצי מהמורים מתפלגות השעות תומכות ההוראה כנדרש בהסכם.
במגזר הדרוזי שיעור זה הוא הגבוה ביותר - 90% ; במגזר הבדווי שיעור זה עומד על 62% ; במגזר היהודיהממלכתי על 52% ; במגזר היהודיהממלכתי -דתי על 49% ; במגזר הערבי על 45% ; ובמגזר היהודיהחרדי השיעור הוא 0%.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי אכןחלקן של ישיבות הצוות בשעות תומכות ההוראה גדול ב מידה ניכרת מהנדרש, היות ו"מורים חברים ביותר מצוות אחד, ונדרשים להשתתף בישיבות רבות, ב חלק מהכיתות (לדוגמא כיתות אמץ ואתגר) נדרשים המורים ליותר ישיבות צוות".
לעניין חלקן של ההשתלמויות הצוותיות הקטן מהנדרש מסר משרד החינוך כי "חלק מבתי הספר עסוקים בצרכים מידיים של התמודדות עם היבטים .
19 נתוני השעות תומכות ההוראה של מורים עובדי מדינה המדווחים למשרד החינוך אינם כוללים פירוט של ייעודיהן, ולכן אינם נכללים בבדיקה.
20 נבדקה רק אוכלוסיית המורים שיש להם פירוט מלא לייעודים המתוכננים של עשר השעות תומכות ההוראה.
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ארגוניים, הבנת ההסכם, היבטים תעסוקתיים וכו'", וכי "קיים קושי לאתר מרצים מתאימים לנושאים אלה למורי החט"ע, בעיה שמתעצמת במגזר המיעוטים".
לעניין חלקן של פעולות הכנת החומרים ובדיקת המבחנים הנמוך מהנדרש מסר משרד החינוך כי "קיים מחסור בפינות עבודה ובתנאים פיזיים לקיום שעות אלה", וכי במהלך ההסתגלות לרפורמה הניצול של השעות תומכות ההוראה לצורך זה אינו מלא.
משרד מבקר המדינה סבור כי על משרד החינוך לקיים בקרה שוטפת על התפלגות השעות תומכות ההור אה לייעודיהן ולוודא כי עם ההתקדמות בפתרון בעיות ההסתגלות של בתי הספר המצטרפים לרפורמה תגדל ההלימה להתפלגות השעות הנדרשת בהסכם , וכך יצומצמו גם הפערים הניכרים בין מגזרי החינוך.
אף כאשר מדובר במורים שיש להם פחות מעשר שעות תומכות הוראה (מורים במשרה חלקית או בי ישום חלקי של הרפורמה), יש להקפיד ככל האפשר על הקצאה לייעודים ביחס הנדרש.
כמו כן, יש צורך באיסוף נתונים על הביצוע בפועל של השעות תומכות ההוראה לפי ייעודיהן על פני זמן, שכן המידע הקיים היום במשרד החינוך על ההקצאה המתוכננת אינו מאפשר בקרה אפקטיבית על יישום השעות בפועל והערכה של תוצאותיהן.
ביצוע : בבתי הספר שבדק משרד מבקר המדינה מיושמת חלוקת השעות תומכות ההוראה לייעודיהן, והן משובצות במערכת השעות של כל המורים שהצטרפו לרפורמה.
הקשיים העיקריים בניצול של שעות אלה התגלו בשעות המיועדות להכנת חומרי הוראה ולבדיקת עבודות ומבחנים, וכן בשעה המיועדת לקשר עם ההורים, כמפורט להלן.
בביקורת עלה שפעמים רבות השעות המוקצות להכנת מערכי שיעור ולבדיקת מבחנים אינן מספיקות (בעיקר בתקופה העמוסה של בחינות המתכונת), והמורים עובדים שעות רבות בבית.
בכמה מבתי הספר התנאים הפיזיים אינם מספקים: חסרות פינות עבודה או שהן צפופות ולא מזמינות, ותשתית בית הספר אינה מתאימה לשהות ארוכה עד לשעות אחר הצהריים (ראו פירוט בפרק "התשתית הפיזית של בתי הספר").
הרכב אוכלוסיית התלמידים משפיע אף הוא על היכולת לנצל את השעות תומכות ההוראה.
למשל, בבית ספר שמטפל באוכלוסיית תלמידים עם בעיות התנהגות ומשמעת קשות, ההוראה הפרונטלית מאתגרת ומעייפת במיוחד, והמורים מתקשים לנצל את השעות תומכות ההוראה שאחריהן לבדיקת בחינות ולהכנת חומרים.
לפיכך חלק ניכר מעבודתם מתבצעת לדבריהם בבית.
דוגמ ה נוספת: בבית ספר שלומדת בו אוכלוסיית תלמידים הטרוגנית מאוד, המורים נדרשים להכין לכל שיעור חומרי למידה בכמה רמות (כאשר בכל שיעור, בחלק המיועד לעבודה עצמית, התלמידים נחלקים לכמה רמות ועובדים על חומרים שונים).
המורים אמנם מכינים את חומרי הלמידה בשעות תומכות ההוראה, אולם בשל היקפה של עבודה מורכבת זו הם אינם מספיקים בדרך כלל לבדוק בחינות בשעות הללו ונאלצים לעשות זאת בבית, כלומר חלק ניכר מעבודתם עדיין מתבצע לאחר תום יום העבודה הרשמי.
בביקורת עלה שהשעה השבועית המיועדת לפגישות עם הורים אמנם מוגדרת במערכת של כל מורה, אך בפועל רוב הפגישות אינן מתקיימות בשעה זו, משום שההורים בדרך כלל אינם יכולים להגיע בשעות העבודה, והמורים קובעים מועדי פגישות שנוחים להורים.
לעתים קרובות מתקיימות הפגישות בשעות שלאחר סיום יום העבודה הרשמי של המורה.
רבים מהמורים מתקשים אפוא לנצל ביעילות את השעות תומכות ההוראה וממשיכים לבצע את עבודתם בבתיהם, לאחר יום העבודה.
על משרד החינוך לבחון משרד החינוך 965 .
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 אמצעים לייעל את עבודת המורים בשעות תומכות ההוראה ולהגד יל את ניצולן ככל האפשר, ובד בבד לבחון דרכים להכיר בעבודת המורה שנעשית לאחר יום העבודה, כאשר אין כל אפשרות לעשותה במסגרת השעות תומכות ההוראה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי "העבודה המוטלת על המורים לעיתים רבה ולא ניתן לסיים אותה בשעות תומכות ההוראה.
ההרגל לעבוד בבית עדיין קיים אצל חלק מהמורים.
לא הגיעו לפתרונן חלק מהבעיות הפיזיות שמונעות עבודה מסודרת במסגרת שעות אלו.
בנוסף, מורים רבים ח ברים במספר צוותים ועל כן משתתפים בישיבות רבות יותר מהשעות המוקצות לכך בתמהיל השעות התומכות הוראה.
ולבסוף, מן הסתם כמו בכל פרופסיה ייוותרו למורים גם שאריות עבודה בבית, אלא שהמעבר ממצב בו מירב העבודה שמחוץ לכתה הייתה מוטלת על המורה בבית, למצב בו יש מסגרת מוגדרת ובה כלים משאבים וחשיבת צוות משותפת המעבירה את מירב העבודה למקום העבודה, תשפיע לא רק על מעמד המורה אלא גם על איכות עבודתו".
עוד מסר משרד החינוך כי ההסכם מאפשר לבצע חישוב חודשי של השעות תומכות ההוראה, כך שמורה יכול להישאר מעבר לשעות עבודתו הרשמית ביום אחד ולקזז שעות אלה ביום אחר, בתיאום עם המנהל ובהסכמתו; נוסף על כך, על פי החלטת ועדת ההיגוי מיום 28.
13 , אפשר לבצע חישוב דו -חודשי של השעות תומכות ההוראה, בתכנון מראש, כדי לאפשר למורים לעבוד יותר בחודשים העמוסים ולהיות מתוגמלים על כך.
משרד מבקר המדינה מעיר כי למרות הגמישות בחישוב השעות תומכות ההוראה, כמצוין בתשובת משרד החינוך, הבדיקה בשנת הלימודים התשע"ד העלתה כאמור שהמורים עדיין מבצעים עבודה רבה בבתיהם, לאחר שעות העבודה.
לפיכך, ולמרות ההתקדמות בהעברת נטל העבודה שנעשתה בבית לתחום בית הספר, על משרד החינוך לבחון כיצד לסייע לצוותי ההוראה להשתמש ביעילות במנגנוני הגמישות שהציע, ובמידת הצורך אף לבחון את הגדלת הגמישות כדי לצמצם ככל האפשר את עבודת המורים הנעשית בבתיהם.
בקרה והערכה : התלקיטים מפרטים את מרכיבי הבקרה וההערכה של יישום השעות תומכות ההוראה: קביעת מדיניות בית -ספרית, פיתוח כלים וקביעת לוח זמנים לבקרה ולהערכה של יישום השעות תומכות ההוראה.
על תהליכי הבקרה וההערכה להיות שיטתיים ומדידים, לאפשר לבחון את תרבות העבודה הבית-ספרית ול סייע לבית הספר להשביח תפוקות ותוצרים.
נמצא כי בבתי הספר לא מתבצע בדרך כלל תהליך מובנה של פיקוח ובקרה על ניצול השעות תומכות ההוראה: לא נקבעה מדיניות בית -ספרית; לא פותחו כלי בקרה אפקטיביים, למעט יוזמות מקומיות; ולא נקבע לוח זמנים שנתי לביצוע הבקרה.
בתי הספר גם אינם מבצעים תהליכי הערכה מעצבת ומסכמת של יישום השעות תומכות ההוראה, וממילא אין בידיהם נתונים מדידים שיאפשרו לבחון ביסודיות את ניצול השעות הללו ולשפר אותו בהתאם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי "האגף לחינוך על יסודי המליץ על תהליכים ודרכי דיווח לקיום תכנון, מעקב ובקרה על שעות א לה.
ארגון המורים הנחה את המורים אחרת".
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר כי מטה משרד החינוך אמנם התווה בתלקיטים עקרונות לבקרה על יישום השעות תומכות ההוראה ולהערכתן, אולם עקרונות אלו לא יושמו ברמת בתי הספר.
על משרד החינוך לסייע לבתי הספר, מתוך הסכמה ושיתוף פעולה עם ארג ון המורים, לגבש את המדיניות והכלים הבית -ספריים הדרושים לצורך זה.
התשתית הפיזית של בתי הספר .
מדיניות והנחיות כאמור, במסגרת הרפורמה התארך שבוע העבודה של עובדי ההוראה, ונוספו לו שעות הוראה פרטנית ושעות תומכות הוראה.
כדי לנצל שעות אלו ביעילות, יש להתאים את סביבת העבודה בבתי הספר הן להוראה הפרטנית והן לשהייה ממושכת של עובדי ההוראה.
מינהל הפיתוח21 אחראי לשיפור סביבת העבודה בבתי הספר ולהתאמתה למבנה שבוע העבודה החדש, ובין השאר להקמת פינות עבודה בבתי הספר המתאימות להוראה פרטנית ולעבודת המורים בשעות תומכות הוראה.
מינהל הפיתוח קובע את מספר פינות העבודה שיוקמו בבית הספר לכל ייעוד ומעביר לידי הרשות המקומית שבתחומה מצוי בית הספר22 (להלן- מקבל ההרשאה) הרשאה תקציבית שבה מצוין מספר פינות העבודה שיוקמו לכל ייעוד והיקף התקציב שאושר לכך 23 (להלן- הרשאת הבינוי).
הרשאת הבינוי מפרטת שיפוצים קלים שדרושים לצורך התאמה וחלוק ה של החדרים ( כגון הקמת קירות גבס), וכן את הריהוט והציוד הבסיסי שאמורים להימצא בהם.
משנת 2011 ועד אפריל 2014 הקצהמשרד החינוך 165 מיליון ש"ח להקמת פינות עבודה ב- 727 בתי ספר הפזורים ב-205 רשויות מקומיות, מתוכם444 בתי ספר שהצטרפו לרפורמה ו-283 שטרם הצטרפו לרפורמה24 .
מינהל הפיתוח, בשיתוף ארגון המורים ומשרד האוצר, גיבש הנחיות והמלצות להקמת פינות העבודה בבתי הספר (להלן - ההנחיות), ובהן מידות, פרוגרמות וסקיצות לסוגים אפשריים של פינות עבודה, תכולת פינות העבודה והציוד שיימצא בהן, וכן מפתח הקצאה לפינות עבודה להוראה פרטנית ולשעות תומכות הוראה (להלן - מפתח ההקצאה).
21 לפי אתר האינטרנט של משרד החינוך, תפקידי מינהל הפיתוח הם, בין היתר: הבטחת התנאים הפיזיים (בנייה של מוסדות חינוך חדשים וחידוש מבנים קיימים) לקיום הלימודים בכל הגילים; הבטחת אמצעים לוגיסטיים חלופיים לבניית קבע, כגון מימון מבנים זמניים, הסעות, שכר דירה וכדומה; השתתפות במימון הצטיידות בסיסית של כיתות חדשות; סיוע בעיצוב מבנה בית הספר, שיפור חזותו וטיפוח היבטים אסתטיים בסביבה הלימודית; הבטחת האמצעים התקציביים למימוש היעדים הראשיים שהוטלו עליו.
22 אם הבעלות על בית הספר היא של אחת מרשתות החינוך הגדולות- אורט, אמי"ת ועמל - תועבר הרשאת הבינוי ישירות לרשת.
23 מינהל הפיתוח קבע כי עלות ההקמה של פינת עבודה להוראה פרטנית תעמוד על 19,000 ,ש"ח ועלות ההקמה של פינת עבודה למורים בשעות תומכות הוראה תעמוד על 16,500 .
ש"ח 24 משרד החינוך עדכן בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 כי נכון למועד זה הוא העביר לרשויות המקומיות ולבעלויות הרשאות בינוי בסך כ -190 מיליון ש"ח להקמת פינות עבודה ב-795 ,בתי ספר121 .
מהם טרם הצטרפו לרפורמה משרד החינוך 967 .
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 תהליךההקמה של פינות העבודה עם העברת הרשאת הבינוי, רשאי מקבל ההרשאה להתחיל להקים את פינות העבודה.
בהרשאת הבינוי נקבע כי תוקפה יהיה למשך שישה חודשים, ובסיומם על מקבל ההרשאה לדווח שהסתיימו עבודות הבינוי.
לאחר מכן, ובכפוף לעמידה בתנאים שנקבעו, מעביר מינהל הפיתוח את התשלום למקבל ההרשאה.
מינהל הפיתוח מבצע מעקב ובקרה על תהליך הקמת פינות העבודה באמצעות חברה חיצונית שנבחרה במכרז25 (להלן- חברת המעקב).
משרד מבקר המדינה בדק בנתוני חברת המעקב מאפריל 2014 את שיעור בתי הספר שבהם הסתיימה הקמתן של פינות העבודה מתוך 727 בתי הספר שקיבלו הרשאת בינוי: מהבדיקה עלה כי ב-%40 מבתי הספר שקיבלו הרשאות בינוי (286 מתוך727 בתי ספר26) .
טרם הסתיימה הקמת פינות העבודהשיעור בולט של בתי ספר שטרם הסתיימה בהם ההקמה נמצא במחוזות דרום (51% ,)מרכז (49% )ותל אביב (49% ), (שיעורים אלה גבוהים לעומת מחוזות אחרים).
אשר ל-444 בתי הספר שהצטרפו לרפורמה, ברבע מהם ( 111 )בתי ספר טרם הסתיימה הקמת פינות העבודה, אף ש-40% מהם הצטרפו לרפורמה כבר בשנות הלימודים התשע"ב והתשע"ג.
שיעור בולט של בתי ספר שטרם הסתיימה בהם ההקמה נמצא במחוזות ירושלים (%39 ( ), תל אביב%33 ( ), דרום%33 ,) מינהל חינוך ירושלים (להלן - מנח"י)27 (%33 ) ( ומרכז27% ).
בשאר המחוזות- חיפה, צפון והמינהל לחינוך התיישבותי ועליית הנוער (להלן - החינוך ההתיישבותי) - שיעור בתי הספר שהצטרפו לרפורמה וטרם הסתיימה בהם ההקמה אינו עולה על 15%.
אשר להתפלגות לפי שנת הצטרפות בית הספר לרפורמה, מהבדיקה עולה כי בקרב בתי הספר שהצטרפו לרפורמה בשנת הלימודים התשע"ב, במחוזות מנח"י, תל אביב ומרכז היה שיעור בתי הספר שטרם הסתיימה בהם ההקמה גבוה לעומת שאר המחוזות (17% ,14% ו-14% .
)בהתאמהבקרב בתי הספר שהצטרפו לרפורמה בשנת הלימודים התשע"ג נמצא שיעור בולט של בתי ספר שטרם הסתיימה בהם ההקמה במחוזות תל אביב (55% ), החינוך ההתיישבותי (50% ( ) ומרכז35% .
)בקרב בתי הספר שהצטרפו לרפורמה בשנת הלימודים התשע"ד נמצא ברוב המחוזות שיעור גבוה למדי של בתי ספר שלא הסתיימה בהם הקמת פינות העבודה28.
משרד מבקר המדינה מעיר כי היעדר פינות עבודה להוראה פרטנית ולשעות תומכות הוראה בבתי ספר שהצטרפו לרפורמה פוגם מאוד ביישומם של מרכיבים חשובים אלה ואינו מאפשר למצות את מלוא התועלת שלהם.
לפיכך, ראוי שמשרד החינוך יבחן את הנושא ויפעל למצוא דרכים לסיום מהיר של הקמת פינות העבודה, בייחוד בבתי הספר שהצטרפו לרפורמה, כדי שלמורים יהיו תנאים הולמים וראויים לביצוע עבודתם.
25 ההתקשרות עם חברת המעקב הוארכה מפעם לפעם עד לסוף אפריל 2014.
26 444 בתי ספר שהצטרפו לרפורמה ו-283 בתי ספר שטרם הצטרפו אליה 27 מינהל חינוך ירושלים ממונה על החינוך הרשמי היהודי במערב העיר ירושלים (ממלכתי וממלכתי-דתי) ועל החינוך הערבי הרשמי במזרח העיר ירושלים.
28 במנח"י- 83% ; בירושלים- 82% ; בדרום- 71% ; בחיפה- 67% ; בתל אביב- 50% ; במרכז- 43% ; בחינוך ההתיישבותי- 38% ; ובצפון -31%.
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משך ההקמה של פינות העבודה כאמור, בהרשאת הבינוי נקב ע כי תוקפה יהיה למשך שישה חודשים.
משרד מבקר המדינה בדק בנתוני חברת המעקב את משכי הזמן שנדרשו להקמת פינות העבודה בבתי הספר שהצטרפו לרפורמה.
המועדים הקובעים לצורך חישוב משכי הזמן הם תאריך כניסת בית הספר לבקרה29 ותאריך הבקרה האחרונה30 .
מהבדיקה עולה כי משכי הזמן היו ארוכים בהרבה מאלה שנקבעו בהרשאות הבינוי: משך הזמן הממוצע להקמת פינות העבודה בבתי הספר שהצטרפו לרפורמה בשנת הלימודים התשע" ב עמד על 586 ימים (יותר משנה ושבעה חודשים), פי שלושה ממשך הזמן שנקבע בהרשאות הבינוי; משך הזמן הממוצע להקמת פינות העבודה בבתי הספר שהצטרפו לרפורמה בשנת הלימודים התשע"ג עמד על 511 ימים (כשנה וחמישה חודשים); בבתי הספר שהצטרפו לרפורמה בשנת הלימודים התשע"ד עמד הממוצע על 484 ימים (כשנה וארבעה חודשים).
מתוך בתי הספר שהצטרפו לרפורמה ב שנת הלימודים התשע"ב וסיימו את הקמת פינות העבודה31, לא סיים אותה אף לא בית ספר אחד בפרק זמן של עד חצי שנה .
ב-%20 מהם הסתיים התהליך בפרק זמן שבין חצי שנה לשנה, ב-43% ,מהם בפרק זמן שבין שנה לשנתיים וב-37% בפרק זמן העולה על שנתיים.
מקרבבתי הספר שהצטרפו לרפורמה בשנת הלימודים התשע"ג וסיימו את הקמת פינות העבודה 32, ב-%9 מהם הסתיים התהליך בפרק זמן של עד חצי שנה, ב-21% בפרק זמן שבין חצי שנה לשנה, וב-70% .
בפרק זמן שבין שנה לשנתיים מקרב בתי הספר שהצטרפו לרפורמה ב שנת הלימודים התשע"ד ושסיימו את הקמת פינות העבודה33 ,ב-%4 מהם הסתיים התהליך בפרק זמן של עד חצי שנה, ב-%56 בפרק זמן שבין חצי שנה לשנה, וב-%40 בפרק זמן שבין שנה לשנתיים34 .
מהנתונים עולה כי שיעור ניכר מבתי הספר שהצטרפו לרפורמה בשנות הלימודים התשע"ב - התשע"ד נדרשו ליישם אותה בהיעדר פינות עבודה בבית הספר כמתחייב, ובכמה מהם לאורך זמן רב.
עוד נמצא כי לא חל שיפור במשכי הזמן להקמת פינות עבודה בבתי הספר במהלך השנים: משכי הזמן בבתי הספר שהצטרפו לרפורמה בשנות הלימודים התשע"ג והתשע" ד צפויים להיות, בסופו של דבר, דומים לאלו של בתי ספר שהצטרפו בשנת הלימודים התשע"ב, וייתכן שאף ארוכים יותר.
ביולי 2012 , בטרםנפתחה שנת הלימודים התשע"ג, החליטה ועדת ההיגוי המצומצמת לפנות בכתב לראשי הרשויות המקומיות, למנהלי אגפי החינוך ברשויות המקומיות ולמנהלי בתי הספר שאמורים להצטרף לרפורמה בשנת הלימודים התשע"ג, ולהדגיש בפניהם את הצורך .
29 תאריך כניסת בית הספר לבקרה אינו חופף למועד כניסת בית הספר לרפורמה או למועד ההוצאה של הרשאת הבינוי, אלא בדרך כלל מעט מאוחר מהם.
תאריך זה נבחר משום שבמקצת בתי הספר החלה הקמת פינות העבודה לפני הצטרפותם לרפורמה, וכן משום שאין נתונים מלאים על מועד הוצאתן של הרשאות הבינוי.
30 בבתי ספר שטרם הסתיימה בהם הקמת פינות העבודה, המועד האחרון לחישוב משך הזמן הוא 30.
14 , המועד שבו התקבלו הנתונים ממשרד החינוך.
הנתונים בדבר משכי הזמן מתייחסים לכל בתי הספר שהיו עבורם תאריכי הבקרה הנדרשים לחישוב, ובהם בתי הספר שטרם הסתיימה בהם הקמת פינות העבודה.
מבתי הספר שהצטרפו לרפורמה בשנת הלימודים התשע"ב 32 69% .
מבתי הספר שהצטרפו לרפורמה בשנת הלימודים התשע"ג 33 43% .
מבתי הספר שהצטרפו לרפורמה בשנת הלימודים התשע"ד 34 .
בתי הספר האלה החלו להקים את פינות העבודה עוד בטרם הצטרפו לרפורמה משרד החינוך 969 .
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לסיים את הקמת פינות העבודה עד לתחילת שנת הלימודים (בספטמבר 2012 ).
במכתב פורטו סכומי הרשאות הבינוי שהועברו למקבלי ההרשאות, וכן תאריכי העברת ההרשאות.
מהנתונים עולה כי ברוב בתי הספר האלה (79% )לא הסתיימה הקמת פינות העבודה עד סוף שנת הלימודים התשע"ג.
יתר על כן, כמעט בשליש מהם (31% )לא הסתיימה ההקמה גם בחלוף שנת הלימודים שלאחר מכן ( התשע"ד).
עוד יצוין כי ב -8% מבתי הספר שהצטרפו לרפורמה בשנת הלימודים התשע"ב טרם הסתיימה הקמת פינות העבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי היעדר פינות עבודה בבתי הספר שהצטרפו לרפורמה במשך תקופה ארוכה פוגע פגיעה קשה ביישום של מרכיבים מרכזיים ברפורמה, בייחוד ההוראה הפרטנית ועבודתם של המורים בשעות תומכות ההוראה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי ייתכן שמשך הזמן שנקבע מלכתחילה בהרשאת הבינוי אינו מציאותי ואף לא עודכן כך שיתאים לנדרש בפועל.
לפיכך ראוי שמשרד החינוך יעדכן את משך הזמן הנדרש להקמת פינות העבודה בבתי הספר כך שישקף משך זמן ריאלי, וכן יאכוף על מקבלי ההרשאות את העמידה בו כדי שסביבת העבודה בבתי הספר תאפשר יישום מיטבי של הרפורמה.
שיעור העמידה במפתח ההקצאה מפתח ההקצאה קובע כי בסיס ההקצאה להקמת פינות העבודה יהיה מספר כיתות הלימוד הקיימות בבתי הספר: מספר פינות העבודה המיועדות לשעות תומכות הוראה יהיה זהה למספר כיתות הלימוד הקיימות בבית הספר, ומספר פינות העבודה להוראה הפרטנית ייקבע לפי המפתח הבא: בבית ספר שבו 3-1 כיתות לא יוקמו פינות עבודה להוראה פרטנית; בבית ספר שבו 13-4 כיתות, תוקם פינת עבודה אחת; בבית ספר שבו 19-14 כיתות יוקמו שתי פינות עבודה; בבית ספר שבו 27-20 כיתות לימוד יוקמו שלוש פינות עבודה; בבית ספר שבו35- 28 כיתות יוקמו ארבע פינות עבודה; ובבית ספר שבו יותר מ-36 כיתות יוקמו חמש פינות עבודה.
משרד מבקר המדינה בדק את שיעור העמידה במפתח ההקצאה שנקבע בבתי הספר שבהם הסתיימה הקמת פינות העבודה (441 בתי ספר), כלומר אתמידת ההלימה בין מפתח ההקצאה ובין מספר פינות העבודה בפועל35 .
לשם כך נבדקו דוחות הבקרה של חברת המעקב שנכתבו לאחר ביקורים שקיימה בבתי הספר שבהם הסתיימה הקמת פינות העבודה.
הדוחות מפרטים, בין היתר, את מספר פינות העבודה שהוקמו בכל בית ספר.
הבדיקה העלתה כי ב-38% (166 )מבתי הספר לא התבצעה בקרה, ולכן משרד החינוך אינו יודע אם מספר פינות העבודה בפועל מתיישב עם מפתח ההקצאה.
מתוך שאר בתי הספר שיש עליהם מידע (62% , שהם275 ,)בתי ספרכמעט בחצי מהם (45% )אין הלימה בין מפתח ההקצאה ובין מספר פינות העבודה לשעות תומכות הוראה, ו כמעט בשליש ( 29% )אין הלימה בין מפתח ההקצאה ובין מספר פינות העבודה להוראה פרטנית.
כמו כן, בכ-16% מבתי הספר אין הלימה בין מפתח ההקצאה ובין מספר פינות העבודה בפועל הן לשעות הפרטנ יות והן לשעות תומכות הוראה.
35 הבדיקה התבססה על נתוני מספר כיתות הלימוד בבתי הספר שהעביר משרד החינוך למשרד מבקר המדינה ביוני 2014.
שם הדוח: משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בתרשים שלהלן מוצגת התפלגות בתי הספר לפי מחוזות משרד החינוך, שבהם אין הלימה בין מפתח ההקצאה ובין מספר פינות העבודה בבתי הספר: מהתרשים עולה כי בשיעור ניכר מבתי הספר, ברוב המחוזות של משרד החינוך, מספר פינות העבודה קטן מהנדרש לפי מפתח ההקצאה.
זאת ועוד, מניתוח הנתונים עולה כי בבתי הספר שבהם אין הלימה בין מפתח ההקצאה ובין מספר פינות העבודה בפועל, יש רק כ-67% מפינות העבודה הנדרשות לשעות תומכות הוראה, ורק כ -27% מפינות העבודה הנדרשות להוראה פרטנית.
במצב זה, ברבים מבתי הספר שהצטרפו לרפורמה אין למורים תנאים פיזיים מספקים לביצוע עבודתם.
מן הראוי שמשרד החינוך יבחן את האמצעים הנדרשים לצמצום הפערים בין מספר פינות העבודה הקיימות בבתי הספר ובין מספרן הנדרש לפי מפתח ההקצאה.
תעדוף הקמת פינות עבודה בבתי ספר שלא הצטרפו לרפורמה ועדת ההיגוי המורחבת קבעה באפריל 2012 שני אפיונים של רשויות מקומיות שיקבלו עדיפות בהקצאת התקציב להקמת פינות עבודה בבתי ספר שבבעלותן שטרם הצטרפו לרפורמה: (א) רשויות מקומיות שניכרת בהן מוטיבציה של ממש להצטרף לרפורמה; (ב) רשויות מקומיות שהוכיחו את יכולתן לנהל את יישום הרפורמה בשנת הלימודים התשע"ב.
לשם כך קבעה ועדת ההיגוי המורחבת כי הרפרנטים המחוזיים של משרד החינוך ימליצו על סמך סיכומי ביניים ברמת בית הספר על רשויות מקומיות שלהן כדאי להעביר הרשאות בינוי להקמת פינות עבודה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי במחוזות שנבדקו (תל אביב, מרכז וצפון) לא נמצא אצל הרפרנטים המחוזיים תיעוד של המלצות בנושא תעדוף רשויות מקומיות על פי החלטת משרד החינוך 971 .
:שם הדוח משרד החינוך - יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחינוך העל-יסודי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 .
ועדת ההיגוי המורחבתכמו כן, לא נמצאו אצלם סיכומי ביניים ברמת בית הספר או בכל רמה אחרת, כך שלא ברור כיצד נבחנה יכולתן של רשויות מקומיות ליישם את הרפורמה בשנת הלימודים התשע"ב, ו איך הוערכה המוטיבציה שלהן להצטרף לרפורמה.
בשנת התקציב 2013 נשארה במינהל הפיתוח יתרה תקציבית של 51 מיליון ש"ח להקמת פינות עבודה במסגרת הרפורמה.
לפיכך החליטה ועדת ההיגוי המורחבת במאי 2013 לתקצב הקמת פינות עבודה בכ -300 בתי ספר שטרם הצטרפו לרפורמה.
ואכן, בשנת הלימודים התשע"ד תקצב מינהל הפיתוח 283 .
בתי ספרעוד ביוני 2012 ,קבעה ועדת ההגוי המצומצמת לצורך בחירת בתי הספר שיתוקצבו (ושלא כמו בהחלטת ועדת ההיגוי המורחבת מאפריל 2012) , כי הרשאות הבינוי יועברו לבתי הספר שבהם השיעור הגבוה ביותר של עובדי הוראה שחתמו על טופס הסכמה להצטרפות לרפורמה (להלן - שיעור הצטרפות) ובסדר יורד.
בפועל לא ניתנה עדיפות לבתי הספר שבהם שיעור ההצ טרפות היה הגבוה ביותר.
במחוז צפון למשל תקצב מינהל הפיתוח בתי ספר שבהם אף לא אחד מעובדי ההוראה הצטרף לרפורמה, ולא תקצב בתי ספר עם שיעור הצטרפות גבוה יותר.
כלומר אף שמשרד החינוך קבע אפיונים לתעדוף בתי ספר, בפועל נראה כי הוא לא תקצב בתי הספר לפי אפיונים אלה.
מעורבות גורמי משרד החינוך בהקמת פינות העבודה כאמור, במסגרת הרפורמה הוקמו שתי ועדות היגוי - מורחבת ומצומצמת - שעסקו בהיבטים השונים של הרפורמה, בין השאר, בתהליך הקמת פינות העבודה בבתי הספר.
בדיונים בשתי ועדות ההיגוי הציג מינהל הפיתוח מפעם לפעם את מצב הביצו ע של הקמת פינות העבודה בבתי הספר ומסר עדכונים על היקף התקציבים המיועדים להקמת פינות העבודה, היקף ניצולם, היקף הרשאות הבינוי שהועברו למקבלי ההרשאות וכדומה.
עם זאת, בביקורת עלה כי סוגיות מרכזיות שנוגעות להקמת פינות העבודה בבתי הספר - כגון יישום מרכיבי הרפור מה בהיעדר פינות עבודה; התארכות משכי הזמן להקמת ן; החסמים והקשיים בתהליך הקמתן; ומידת המעורבות של מחוזות משרד החינוך בתהליך - לא נידונו בוועדות ההיגוי, וממילא לא התקבלו בעניינן החלטות לצורך שיפור וייעול של תהליך ההקמה ושל יישום הרפורמה.
למשל, באוקטובר 2012 )(שנת הלימודים התשע"ג דיווח מינהל הפיתוח לוועדת ההיגוי המורחבת כי טרם הסתיימה הקמת פינות העבודה ב-21 מבתי הספר שהצטרפו לרפורמה בשנת הלימודים התשע"ב.
באפריל 2014 , כשנה וחצי לאחרמכן, דיווח המינהל כי טרם הסתיימה הקמת פינות העבודה ב-19 מבתי הספר האלה.
בשני המ קרים לא דנה ועדת ההיגוי בסיבות לכך.
באשר למעורבות המחוזות של משרד החינוך, אלה אחראים להובלת יישום הרפורמה בבתי הספר שבתחום אחריותם, ובכלל זה הקמת פינות העבודה.
במרץ 2012 קבעה ועדת ההיגוי להיות מעורבים בתהליך בינוי פינות ]המחוזיים[ המורחבת כי "על הרפרנטיםהעבודה, ולהיות מעורים בעמדת הרשות ובפעולות הננקטות להשלמת המהלך".
מהבדיקה עולה כי במחוזות משרד החינוך שנבדקו (תל אביב, מרכז וצפון) לא היה בידי הרפרנטים המחוזיים מידע שוטף ומעודכן על היקף הביצוע של הקמת פינות העבודה בבתי הספר שבאחריותם, ובכלל זה פרטים על תהליך ההקמה בכל בית ספר.