HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוזרת שר הביטחון מסרה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2013 בהתייחסותה לממצאי הביקורת, כי "הנושא המרכזי הינו באחריות מתפ"ש התפר ולכן ]מרחב[ ומנהל אזרחי ומנהלת בהקשר זה יש לפנות כמובן אליהם".
משרד החקלאות מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2013 ,בהתייחסותו לממצאי הביקורת כי ביולי 2013 נערכה פגישה בין מנכ"ל רשות הניקוז שרון לבין ראש מינהלת מרחב התפר "שבמהלכה הוצגה לאחרון חלופה לטיפו ל בבעיה.
אולם בשלב זה לא התקבלה כל התייחסות".
המנהא"ז מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2013 בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כי במהלך שנת 2012 פעל רבות לטיפול ולהסדרת שפכים בנחלים באיו"ש בכלל ובנחל שכם בפרט, וכי "במהלך השנה החולפת נרקם קשר הדוק עם חברה כלכלית עמק חפר אשר כלל "; נציג המנהא"ז הוא "חבר פעיל ]במפקדת המנהא"ז [ שורת מפגשים במט"ש ובבית אל בפורום רשויות הניקוז מאז שהקים את רשות הניקוז ביו"ש בשלהי 2011 "; "המנהא"ז המשיך לקיים ולחזק את הקשר שנרקם עם הגופים הישראליים השונים העוסקים בתחום הניקוז.
המנהא"ז קידם תוכנית היערכות לחורף 2013 -4 בשיתוף רשויות הניקוז והמשרד ".
עוד מסר המנהא"ז, כי לאחר אירוע ההצפה פעל ל"הידוק התיאום ]הגנת הסביבה[ להגנ"ס מול הממונה על הנגר העילי ברשות המים.
לשם היכולת לצפות שטפונות" (ההדגשה במקור).
ראש מינהלת מרחב התפר, תא"ל ערן אופיר, מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2013 בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כי "מנהלת פרויקט מרחב התפר הינה הגוף היחיד שפעל לפני אירוע הגשם וממשיך לפעול אחריו באחזקת התשתיות ושיפורן.
עם זאת ולפנים משורת הדין, למרות שאין באחריות המינהלת לתת מענה כולל ומקיף לבעיה הכללית של ניקוז נחל שכם, המינהלת פועלת.
למימוש פתרון הנדסי מיידי בסמוך למעביר המים, שצפוי למנוע נזקים כפי שאירעו.
הפתרון הכולל לניקוי ולניקוז הנחלים ולניקוז היישוב בת חפר עצמו, ראוי שיגובש ויובל על ידי רשות הניקוז והנחלים, שהיא הגורם המקצועי, האחראי והמוסמך על פי החוק".
מנכ"ל משרד הביטחון, אלוף (מיל') דן הראל, מסר למשרד מבקר המדינה, באוקטובר 2013 בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כי הוא הנחה "לבחון ]שרון[ לסייע לרשות הניקוז למלא את תפקידה ולבצע ניקוי ועבודות תשתית בתעלות ובנחלים המצויים בשטחי A+ B ולקזז מול הפלסטינאים את העלויות - אחריות מתאם פעולות הממשלה בשטחים/פצ"ר.
לפיכך, המענה השלם שאליו נדרש לשאוף הוא שת"ף ]שיתוף פעולה[ בין כלל הגורמים - 'רשות הניקוז', התפר, מועצה מקומית/מרחבית שאחראית לסדר את אגן ההיקוות ]מרחב[ מתפ"ש, מנהלת קו והתשתיות הנדרשות" (ההדגשות במקור).
עוד מסר מנכ"ל משרד הביטחון, כי באחריות מינהלת קו התפר "לפנות לרשות הניקוז כגורם מנחה ולטפל בארבעת המקומות הנוספים לאורך גדר ההפרדה המועדים לפורענות ולבחון אותם בראייה מחמירה (כאילו נדרש לבנות מחדש) ולתקן במידת הצורך"; "בתוך צה"ל - נדרש לרענן מחדש את 'פקודת חורף', שמגדירה אחריות לסריקת קו התפר וכן מתווה שגרת טיפול טרם עונת החורף.
במינהלת קו התפר - נדרש לכתוב נהלים הנותנים מענה בעת אירוע גשם חריג ומגדירים אופן הטיפול התגובתי המיידי והסרת המפגעים בשטח".
עוד הנחה מנכ"ל משרד הביטחון בנוגע לאחריות משרד הביטחון למתרחש "בשטח", כי באחריות מינהלת מרחב 184 דוח שנתי64ב .
שם הדוח: אירוע ההצפה בבת חפר - היבטים בהיערכות ובטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 התפר"נדרש להסדיר ולהגדיר חלוקת אחריות מוסדרת בין הגופים השונים " (ההדגשות במקור).
כפי שעלה, לאחר סיום הביקורת, בדצמבר 2013 , מסרה מינהלת מרחב התפר למשרד מבקר המדינה, כי המינהלת כבר השלימה פעולות הנדסי ות בגדר ההפרדה החוצה את נחל שכם בסמוך ליישוב בת חפר באופן שאמור למנוע את הישנות אירוע ההצפה.
בהתייחס לפעולות שביצעו הגופים המעורבים בנושא לאחר אירוע ההצפה, מעיר משרד מבקר המדינה כלהלן: מהאמור לעיל עולה, שמשרד הביטחון, המתפ"ש, המנהא"ז ומינהלת מרחב התפר, המטפלים בניקוז ובניקוי נחל שכם באיו"ש - לא קיימו שיתוף פעולה מספק עם משרד החקלאות ורשות הניקוז שרון המטפלים בנושא זה בישראל, שהיה בו כדי לתרום לפעילות מיטבית בנושא הניקוי והניקוז נחל שכם באיו"ש ובישראל.
מצב זה עלול לגרום לכך שאירוע דוגמת ההצפה בבת חפר יחזור על עצמו והתוצאות עלולות להיות חמורות אף יותר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הביטחון וגורמי צה"ל באיו"ש וכן על משרד החקלאות ורשות הניקוז שרון לשתף פעולה לפתרון הבעיה, לרבות עם כל גוף אזרחי אחר המטפל בנושא הניקוי והניקוז של נחל שכם ובמשולב עם המועצה האזורית עמק חפר, וכל זאת כפי שגם הנחה מנכ"ל משרד הביטחון, כאמור.
מן הראוי ששיתוף הפעולה יושתת על נהלים כתובים ומוסכמים ועל תכנית עבודה כוללת מוסכמת, בין היתר, בהתייחס לטיפול הנדרש במקרים חריגים וקיצונים כדוגמת אירוע ההצפה בבת חפר.
כמו כן, על משרד החקלאות לבחון את טענתו של מנכ"ל רשות הניקוז שרון, כאמור, בעניין התמיכה שמעניק משרד החקלאות לרשות הניקוז שרון בפעילותה מול משרד הביטחון.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב, כי מתגובתו של מנכ"ל משרד הביטחון למשרד מבקר המדינה בעקבות הביקורת עולה, כי הוא הנחה לנקוט צעדים מעשיים לשם טיפול בבעיה והסדרת המצב, וכי מתגובת מינהלת מרחב התפר עולה, כי היא כבר נקטה צעדים בנושא זה באופן שימנע אירוע דומה בעתיד, כפי שהנחה מנכ"ל משרד הביטחון.
יש לראות באירוע ההצפה בבת חפר משל לבעיה רחבה יותר של ניקוז נחלים הזורמים מאיו"ש לישראל.
ל כן על כל הגורמים המעורבים בנושא זה, משרד הביטחון, המתפ"ש, המנהא"ז, מינהלת מרחב התפר, משרד החקלאות ורשות הניקוז שרון, להפיק מאירוע ההצפה בבת חפר את כל הלקחים הראויים כדי ללמוד על הטיפול הדרוש בכל הנחלים הזורמים מאיו"ש לישראל.
זאת, בפרט משום שהטיפול בעניין זה באיו"ש משפיע משמעותית על המתרחש בתוך ישראל, ועשוי למנוע או להפחית פגיעה אפשרית ביישובים הסמוכים לתוואי זרימת נחלים, ולפתור בעיות מתחום הגנת הסביבה.
אירוע ההצפה בבת חפר- היבטים בהיערכות ובטיפול 185 .
:שם הדוח אירוע ההצפה בבת חפר - היבטים בהיערכות ובטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מציין, כי מאחר ששר הביטחון הוא השר הממונה מטעם הממשלה על צה"ל (שבמסגרתו פועלת מינהלת מרחב התפר), ומשום שהמתפ"ש כפוף לשר הביטחון, הרי שמשרד הביטחון הוא הגורם המתאים ביותר לרכז את הטיפול בנושא זה, במשותף עם משרד החקלאות ורשות ניקוז ונחלים שרון.
זאת כדי להבטיח טיפול מערכתי, משותף ומתואם, וככל שניתן בשיתוף פעולה עם הרשות הפלסטינית.
כמו כן, על משרד הביטחון, בשיתוף הגופים המעורבים בבעיית הניקוי והניקוז של נחל שכם - המתפ"ש, המנהא"ז, מינהלת מרחב התפר, משרד החקלאות ורשות ניקוז ונחלים שרון - לשקול יחדיו דרכים חלופיות כיצד לטפל באירועים של גשמי זעף הנצפים להיות חריגים במיוחד; וכדי להורות, על פי הצורך, על ביצוע פעולות נוספות כדי למנוע הצפות כדו גמת ההצפה בבת חפר, וכל זאת כפי שגם הנחה מנכ"ל משרד הביטחון באוקטובר 2013 .
על גופים אלה לדון במשולב בעניין הנדון כדי לגבש תכנית פעולה מערכתית רב -שנתית, משותפת ומגובת תקציב, אשר תבטיח טיפול הולם בבעיה של ניקוז נחלים בכל האזור כדי למנוע אירועים חריגים כדוגמת ההצפה בבת חפר.
ככל שהדבר יתאפשר, כאמור, יש לפעול בנושא זה במשותף עם הרשות הפלסטינית.
מאחר שמשרד הביטחון החליט בעבר שלא להחליף את החומה נגד ירי מול בת חפר בקטע תקני של גדר ההפרדה, ומאחר שאגן ההיקוות של נחל שכם צמוד לחומה זו, על משרד הביטחון ומינהלת מרחב התפ ר, האחראית לתחזוקת גדר ההפרדה, לבחון אם יש צורך בשדרוג החומה נגד ירי, והאם ניתן לטפל בבעיה באמצעות פתרונות הנדסיים חלופיים; וזאת, על פי הצורך, במשולב עם גורמים מקצועיים דוגמת רשות ניקוז ונחלים שרון.
במשרד הביטחון (להלן - המשרד) פועלת יחידת מוזיאונים (להלן - היחידה).
יחידה זו אחראית, על פי הוראות המשרד, להפעלתם של 12 מוזיאונים של המשרד הפרוסיםברחבי הארץ, והמציגים את התפתחות הכוח הצבאי של היישוב בארץ ישראל ושל צה"ל.
במוזיאונים מוצגים אמצעי לחימה שונים, לרבות כלי רכב-קרב משוריינים, חפצים אישיים של לוחמים, תמונות ותעודות שונות.
בשנת 2013 הועסקו ביחידה, לרבות ב-12 ,המוזיאונים52 עובדים (21 עובדים קבועים של המשרד ו -31 ,)עובדים המועסקים בחוזה מיוחד15 חיילות ותשע בנות שירות לאומי.
באותה שנה הסתכם תקציב היחידה לתפעול ולתחזוקה (לרבות הכנסות .
1 מתוך מסמך "עקרונות יסוד - המוזיאון הצבאי -ממלכתי" , מיולי 2012 , שהכינה הוועדה המקצועית.
שם הדוח: פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ממבקרים) בכ -6 מיליון ש"ח.
תקציב זה אינו כולל את כלל ההוצאות הכרוכות בהפעלת המוזיאונים של היחידה, שמימונן נעשה מתקציבי אגפים אחרים של המשרד, כגון שכר עובדי היחידה, חלק מעלויות האחזקה ועלויות האבטחה.
ביקורת בנושא "פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו" נערכה בשנת 2005 , וממצאיה פורסמו בדוח שנתי של מבקר המדינה שפורסם בשנת 20062 ( להלן- הביקורת); ביקורת מעקב נערכה בשנת 2008 , וממצאיה פורסמו בדוח שנתי 60 א של מבקר המדינה שפורסם בשנת 20103 (להלן- המעקב הראשון).
משרד מבקר המדינה העיר אז, בין היתר, שעל המשרד ועל צה"ל לפעול ללא דיחוי נוסף לתיקונם של הליקויים שהועלו בביקורת ושטרם תוקנו.
בתקופה מאי -יולי 2013 נערכה ביקורת מעקב נוספת (להלן - המעקב השני) על ליקויים שהועלו בדוחות הקודמים, שעיקרם היעדר תפיסה מוזיאונית ומדיניות להפעלת המוזיאונים, אי-קבלת החלטות בנוגע למיקומו, אופיו ותפקודו העתידי של מוזיאון "בתי האוסף" (לתולדות צה"ל), והבסיס המשפטי לגביית דמי כניסה למוזיאונים.
המעקב השני נערך במשרד: באגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים (להלן - אמו"ן), במטה יחידת המוזיאונים ובמוזיאון "בתי האוסף" (לתולדות צה"ל).
תפיסה מוזיאונית ומדיניות להפעלת המוזיאונים .
בביקורת משנת 2005 עלה, כי פעילות היחידה מתנהלת בלא שהמשרד קבע תפיסה מוזיאונית וארגונית.
בפועל, ההקמה והפיתוח של כל מוזיאון נעשו במנותק מהאחרים, לפי הדגשים של העמותות שהקימו אותם.
כמו כן, החלטות שהתקבלו בנוגע למוזיאונים, השיקולים לקבלתן והתוצאות של יישומן לא נבחנו במידה הראויה, לא היו עקביים, והתאימו באופן חלקי בלבד לייעוד ולמטרות שלשמם הוקמה היחידה.
במעקב הראשון עלה, שלא חל שינוי עקרוני בהתייחסות המשרד לנושא המוזיאוני בהשוואה לזו שנמצאה בביקורת: ההצגה המוזיאונית והשקעת המשאבים בהפעלה ובשיפור של מערכת המוזיאונים עדיין לא הונחו על ידי תפיסה ומדיניות כוללות של הכיוונים, שאליהם שואפים המשרד והיחידה לפתח את מכלול המוזיאונים של המשרד.
בעקבות הביקורת והמעקב הראשון, מינה באוקטובר 2010 מנכ"ל המשרד דאז, אלוף (מיל') אודי שני, ועדת היגוי לבחינת הקמה של מוזיאון צבאי -ממלכתי (להלן - הוועדה או ועדת ההיגוי).
מטרת הוועדה, על פי כתב המינוי שלה, הייתה לגבש תפיסה בהקשרי המוזיאון הצבאי-ממלכתי, ולהמליץ על דרכי פעולה בהקשר למוזיאון זה.
דוח הוועדה הוגש למנכ"ל המשרד דאז במרץ 2011 .
בין היתר, גיבשה הוועדה המלצות לגבי התפיסה המוזיאונית ומדיניות ההפעלה של המוזיאונים.
להלן עיקרן: המשרד רואה חשיבות רבה בשימור והנחלת המורשת הביטחונית במסגרת המשרד המופקד על ביטחון המדינה, המוזיאונים מנוהלים ומופעלים מכוח החלטות ממשלה, הוראות המשרד ואמנות, חוקים וכללים בתחום שימור והגנה על המורשת התרבותית הלאומית, המוזיאונים מייחדים מקום של כבוד לזכר נופלים אך .
2 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 57 א( 2006 ), בפרק על "פעילות משרד הביטחון להצגה והנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות ממגן שקדמו לו", עמ' 215 .
3 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 60 א( 2010 ), בפרק על "פעילות משרד הביטחון להצגה והנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות ממגן שקדמו לו", עמ' 261.
פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו 189 .
:שם הדוח פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 אינם מהווים אתרי הנצחה כמשמעותם בחוק, המוזיאונים עוסקים במחקר ותיעוד, אך אינם מהווים ארכיון כמשמעו בחוק.
הוועדה המליצה להטמיע את התפיסה המוזיאונית בהוראות המשרד.
באפריל 2011 קיים מנכ"ל המשרד דאז דיון שבמסגרתו הוצגו המלצות הוועדה.
עם זאת, לא נמצאו סימוכין לכך שמנכ"ל המשרד אישר המלצות אלו.
בשנת 2012 , במסגרת השינויים הארגוניים שיזם מנכ"ל המשרד דאז, עברה יחידת המוזיאונים מאחריותו של ראש אגף מינהל ומשאבי אנוש4 לאמו"ן.
עד למעבר האמור, היה ליחידה מעמד של גוף עצמאי הכפוף תחילה למשנה למנכ"ל המשרד ולאחר מכ ן הוכפפה לסמנכ"ל וראש אמ"ש; עם המעבר לאמו"ן מעמדה שונה, והיא חלק מהמבנה הארגוני של אמו"ן.
עם שינוי מעמדה של היחידה, בוטלה הוראת המשרד שבה הוגדרו הייעוד, התפקידים והמבנה שלה.
הביטוי לקיומה של היחידה מופיע בהוראת המשרד, שעניינה ארגון אמו"ן, הקובעת שתפקידי אמו"ן כוללים ניהול, תפעול ואחזקה של מוזיאוני המשרד, ובהוראת אמו"ן בנושא ייעוד, ארגון ומבנה האגף, המתייחסת ליחידת המוזיאונים בסעיף אחד בלבד, שבו צוינה עיקר פעילותם של המוזיאונים.
התיאור דלעיל מצביע על כך, שאמנם הוועדה גיבשה תפיסה מוזיאונית ומדיניות להפעלת המוזיאונים, ומנכ"ל המשרד דאז קיים דיון בנושא, אך לא נמצאו סימוכין לכך שהוא אישר אותן.
יתרה מכך, הן לא שולבו בהוראות המשרד.
כמו כן, במצב הקיים ייעודה של יחידת המוזיאונים, תפקידיה, ואף פירוט המוזיאונים שהיא מפעילה אינם מוגדרים בהוראות המשרד.
לדעת משרד מבקר המ דינה, על מנכ"ל המשרד, אלוף (מיל ') דן הראל, לדון בהמלצות הוועדה ולקבוע תפיסה ומדיניות, ולתת להן ביטוי בהוראות המשרד.
לכך חשיבות יתרה מאחר שבשונה מיתר יחידות המשרד, לפעילות היחידה הנגזרת מהתפיסה המוזיאונית ומהמדיניות להפעלתם השפעה על קהל היעד המתעניין במורשת הביטחונית של תקופת היישוב ושל צה"ל.
מוזיאון צבאי-ממלכתי .
ועדת היגוי לבחינת הקמה של מוזיאון צבאי -ממלכתי ראתה חשיבות רבה לקיום מוזיאון צבאי-ממלכתי שישקף את ההיסטוריה הביטחונית ויציין את תרומתה של המערכת הביטחונית לביטחון המדינה.
בין המסקנות של הוועדה: א.
מוזיאון "בתי האוסף" איננו מוזיאון שמציג את תולדות צה"ל ומורשתו, אלא אכסניה לאלפי פריטים חשובים ולעתים ייחודיים; ב.
ראוי שלצה"ל יהיה מוזיאון מודרני, שיספר את תולדות צה"ל ותרומתו לקיום המדינה.
4 ב- 2011 במסגרת השינויים שמנכ"ל המשרד יזם, אגף ארגון, בקרה ומינהל (אב"ם) אוחד עם אגף משאבי אנוש.
האגף המאוחד נקרא אגף מינהל ומשאבי אנוש (אמ"ש).
שם הדוח: פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הוועדה בחנה שבע חלופות למיקום הקמת המוזיאון.
היא שללה את החלופהשל הקמתו בשטח של "בתי האוסף", עקב מגבלות בנייה, עקב גישת עיריית תל אביב -יפו, שהתנגדה לקיום מוזיאון בשטח הנוכחי, ועקב נזקי מזג אוויר לתצוגות.
הוועדה המליצה על הקמת המוזיאון הצבאי-ממלכתי בבאר שבע, בתכנית של 5-4 שנים, ואף הציגה תכנית פעולה עקרונית למוזיאון.
עוד המליצה על הקמת ועדת היגוי עליונה, ועדה מקצועית והוצאת מכרז לבחירת חברה מבצעת לצורך תכנון, עיצוב ותצוגה.
בסיכום דיון בנושא הקמת מוזיאון צבאי-ממלכתי מאפריל 2011 ציין מנכ"ל המשרד דאז, בין היתר, כי "מדובר בפרויקט לאומי בעל חשיבות רבה לצה"ל ולמדינה אשר העלות הכספית שלו נאמדת בכ -200 מש"ח.
לפיכך עלינו לבחון הפרויקט בקפידה הן בהיבט הפיננסי והן בהיבט הציבורי.
הגדרת המוזיאון כמוזיאון צבאי-ממלכתי הנה נכונה.
נכון שתוקמנה באופן מיידי שתי ועדות (ועדת היגוי עליונה וועדה מקצועית) אשר תבחנה את עולמות התוכן בהם יעסוק המוזיאון".
גם בסיכום דיון שנערך במאי 2011 בנושא מורשת מערכת הביטחון חזר מנכ"ל המשרד דאז על החשיבות שבהקמת המוזיאון.
בדיון נוסף בנושא המוזיאון שנערך בנובמבר 2012 ,הנחה מנכ"ל המשרד דאז, בין היתר להכין מכרז לבחירת חברה שתעסוק בנושאים של "תיחום נושאים וכמויות המתוכננים להיות מוצגים במוזיאון.
לצורך עבודת האפיון הנדרשת (פרוגרמה) אישר המנכ"ל דאז הקצבה של עד 2 מיליון ש"ח, והנחה, כי עבודת המטה לפרסום המכרז תסתיים עד סוף רבעון ראשון של 2013 , ופרסום הזוכה יהיה עד סוף יוני 2013 .
בעת ביצוע המעקב השני נמצאה תמונת המצב כלהלן: א.
על אף שחלפו למעלה משלוש שנים מהמועד שבו נקב מנכ"ל המשרד דאז כמועד שבו תתקבל החלטה בנוגע למיקום המוזיאון5;, טרם הוחלט אם הוא יוקם בירושלים או בבאר שבע ב.
הוחלט שפינוי "בתי האוסף" לא יהווה תנאי להקמת המוזיאון הצבאי-ממלכתי; ג.
מכרז מיוחד6 לבניית מצע לתכנון (פרוגרמה) ולהערכת עלויות התכנון והבנייה למוזיאון עומד לפני פרסום.
הוקמו שתי הוועדות (ועדת היגוי עליונה וועדה מקצועית) שעליהן המליצה ועדת ההיגוי במרץ 2011.
יוזכר שכבר בשנת 1959 ,החליט דוד בן גוריון, שר הביטחון באותם הימים על הקמת "מוזיאון צה"ל".
כמו כן, נוכח הזמן שעבר משנת 2005 , המועד שבו נערכה לראשונה הביקורת בנושא ומשנת 2011 שבה חזרה ועדת ההיגוי וציינה את החשיבות הרבה לקיום מוזיאון צבאי -ממלכתי, ראוי לדעת משרד מבקר המדינה, שמנכ"ל המשרד יפעל בהקדם לקבלת ההחלטות הנדרשות להמשך ולקידום הפעילות הנחוצה להקמת המוזיאון.
5 בדיון שקיים מנכ"ל המשרד דאז בנובמבר 2009 בנושא מיקומו ואופיו של המוזיאון נקבע שמיקומו ייקבע עד מרץ 2010.
מספר ספקים מוגבל, שייבחרו מראש מבין בעלי מקצוע העומדים באמות מידה שנקבעו פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו 191 .
:שם הדוח פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מוזיאוןבתי האוסף (לתולדות צה"ל) .
מוזיאון "בתי האוסף" (לתולדות צה"ל) הוא ייחודי בין המוזיאונים של היחידה, בין היתר, כיוון שהוא מייצג את הממד הכלל -צה"לי, ובכך הוא הקרוב ביותר לרעיון של "מוזיאון צה"ל".
בביקורת משנת 2005 נמצא, שלמרות ייחודו, מוזיאון זה אינו תופס מקום מרכזי בין המוזיאונים של המשרד, ההקצאות התקציביות שהוא זוכה להן הן נמוכות יחסית למוזיאונים אחרים, ורמת התחזוקה בו נמוכה, ואף נגרם נזק ממשי למוצגים שבו7.
במעקב הראשון עלה, כי לא חל שינוי, והמשרד אינו מקבל משך שנים את ההחלטות הדרושות בנוגע למיקומו, לאופיו, למראהו ולתפקודו העתידי של מוזיאון "בתי האוסף"8 .
הביקורת שנערכה בשנת 2005 .
"הצביעה על רמת התחזוקה הנמוכה של מוזיאון "בתי האוסף ביקור שערכו נציגי משרד מבקר המדינה במוזיאון ביולי 2013 ,העלה, שכעבור שבע שנים מצב התחזוקה של מאות הטנקים, התותחים, כלי רכב-קרב משוריין וכלים אחרים רק הידרדר, וכלים ייחודיים המוצגים שם נמצאים בתהליך התפוררות.
על אף זאת, לא נמצאו סימוכין לכך, שהנהלת מוזיאון "בתי האוסף" והנהלת היחידה העלו בפני הנהלת המשרד את הצורך בהקצאת אמצעים לשימור ולשיקום המוצגים.
לדברי מנהל היחידה, פניות כאלה נעשו בעל פה בלבד.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה מצב שבו המשרד, שקיבל על עצמו את האחריות "לרכז את הממצאים הקשורים בהתפתחות כוח המגן של היישוב בארץ ישראל, ובהתפתחות הכוח הצבאי של צה"ל; להמחיש את מלחמתו של עם ישראל על קיומו העצמאי בארצנו, ולהנחיל את מורשת הקרב של כוחות המגן ושל צה"ל, לנו ולדורות הבאים"9 - ,"אינו ממלא כראוי, לפחות בנוגע למוזיאון "בתי האוסף את חובתו.
כתוצאה מכך, מוצגים בעלי ערך היסטורי אינם זוכים לטיפול משמר ולשיקום ועלולים להיהרס כליל.
יודגש, כי הפר יטים שבמוזיאון "בתי האוסף" אמורים להיות משולבים במוזיאון הצבאי - ממלכתי המתוכנן.
אלה שלא ישולבו בתצוגה יישמרו במוזיאון לשם "מחקר ולתצוגות עתידיות" (הדגש במקור) 10 .
משמעות הדבר, שבכל מקרה יהיה צורך לשקם ולחדש את הפריטים.
על כן, חשוב לעצור את הליך התפוררותם ולנקוט כבר עתה את הפעילות הדרושה לשימורם.
7 דוח שנתי57( א 2006 '), עמ215.
8 דוח שנתי60( א 2010 '), עמ261.
9 מתוך הוראת המשרד, שעניינה "יחידת המוזיאונים" (שכאמור בוטלה בדצמבר 2012.
) 10 מתוך מסמך "עקרונות יסוד - המוזיאון הצבאי -ממלכתי" מיולי 2012 , שהכינה הוועדה המקצועית.
שם הדוח: פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד, ובעיקר על המנכ"ל העומד בראשו, לוודא שיקודם הפרויקט להקמתו של מוזיאון צה"ל, שחשיבותו ברורה ושהוגדר כאמור באפריל 2011 על ידי מנכ"ל המשרד דאז כ"פרויקט לאומי בעל חשיבות רבה לצה"ל ולמדינה".
זאת ועוד, כל עוד המשרד לא שינה את עמדתו בנוגע לתפקידו בשימור מורשת הקרב של צה"ל, על סמנכ"ל וראש אמו"ן, בתוקף אחריותו על יחידת המוזיאונים, לפעול ללא דיחוי נוסף לשיקום ולשימור הפריטים בעלי הערך ההיסטורי הנמצאים במוזיאון "בתי האוסף".
דמי כניסה למוזיאונים .
בביקורת משנת 2005 נקבע, כי לא נמצא הבסיס בדין לגביית דמי כניסה למוזיאונים של היחידה.
במעקב הראשון עלה, כי המשרד המשיך בגביית דמי כניסה למוזיאונים שבאחריותו ללא הסדרת הבסיס המשפטי לגבייה זו ובלא שבחן את גובהם של דמי הכניסה.
אז צוין, כי יש לראות בכך ליקוי חמור.
במעקב השני התברר, כי ביולי 2011 הוציא המשרד הוראה המסדירה את הבסיס המשפטי לגביית דמי כניסה למוזיאונים של המשרד, במגמה לכסות חלק מהעלות השוטפת של תפעול המוזיאונים ואחזקתם.
בהוראה צוין, כי נוכח העובדה, כי מוזיאוני המשרד "לא הוכרזו 'כמוזיאונים מוכרים' במסגר ת חוק המוזיאוני ם, התשמ"ג - 1983 , ותקנות המוזיאוני ם, התשמ"ה- 1984 , ולאור העובדה שמוזיאוני משהב"ט פתוחים לציבור הרחב, נקבע שגביית דמי כניסה למוזיאוני משהב"ט תהיה בשיטת 'החזר עלות'".
בהמשך מתייחסת ההוראה, בין היתר, לקביעת תעריף דמי הכניסה ואופן הגבייה.
פעולות אלו הביאו לתיקון הליקוי.
יחידת המוזיאונים במשרד הביטחון אחראית להפעלתם של 12 מוזיאונים של המשרד הפרוסים ברחבי הארץ, והמציגים את התפתחות הכוח הצבאי של היישוב בארץ ישראל ושל צה"ל.
לפעילות יחידת המוזיאונים, הנגזרת מהתפיסה המוזיאונית ומהמדיניות ל הפעלתם, השפעה על קהל היעד המתעניין במורשת הביטחונית של תקופת היישוב ושל צה"ל.
לכן, לדעת משרד מבקר המדינה, על מנכ"ל המשרד, אלוף (מיל') דן הראל, לאשר תפיסה מוזיאונית וארגונית כוללת ומדיניות להפעלתה, ולתת להן ביטוי בהוראות המשרד.
הפרויקט להקמתו של מוזיאון צה"ל הוא פרויקט לטווח הארוך, לא רק עקב הצורך בתכנון ועיצוב התצוגה ולאחר מכן הבנייה, אלא, ואולי בעיקר, כיוון שהסיפור של צה"ל עדיין מתפתח, ואין תמימות דעים בנוגע לאופן ההצגה של פרקים שונים בהיסטוריה שלו.
על כן, מעיר משרד מבקר המדינה, כי על אף שמאז 2010 החל המשרד לנקוט פעילות להגשמת ההחלטה על הקמת מוזיאון צבאי -ממלכתי, על מנכ"ל המשרד לפעול לקבלת ההחלטות בסוגיות שטרם הוחלט בעניינן, דוגמת מיקומו של המוזיאון ואופן ההצגה של פרקים שונים בהיסטוריה של צה"ל.
פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו 193 .
:שם הדוח פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 זאת ועוד, הפריטים שבמוזיאון "בתי האוסף" אמורים להיות משולבים במוזיאון הצבאי-ממלכתי המתוכנן, ואלה שלא ישולבו יישמרו במוזיאון לשם "מחקר ולתצוגות עתידיות" (הדגש במקור) 11 .
על כן, על המשרד לעצור את הליך התפ וררותם, ולנקוט כבר עתה את הפעילות הדרושה לשימורם.
11 מתוך מסמך "עקרונות יסוד - המוזיאון הצבאי -ממלכתי" מיולי 2012 , שהכינה הוועדה המקצועית.
תשלומי משרד הביטחון לספקים 157 .
:שם הדוח תשלומי משרד הביטחון לספקים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מבוא .
משרד הביטחון (להלן - משהב"ט) מתקשר עם ספקים לרכישת טובין, עבודות ושירותים, בעיקר על פי צורכי צה"ל.
בסוף תהליך ההרכשה מגישים הספקים חשבוניות, המהוות מסמך רשמי כתביעה לתשלום.
משהב"ט מחויב לשלם את החשבונית במועד שנקבע במסמך ההתקשרות עם הספק, וכפי שנקבע בהוראות משהב"ט.
יחידות במשהב"ט ובצה"ל אחראיות, לפי העניין, לקליטה, לרישום, לאישור ולתשלום של חשבוניות המתקבלות מספקים.
לפי הוראת הארגון של אגף הכספים במשהב"ט (להלן - אכ"ס), מתפקידיו העיקריים הוא לבצע את תשלומי משהב"ט "בסכומים, בתנאים ובעיתויים המתאימים".
תהליך הבדיקה והאישור לתשלום של חשבוניות הינו מורכב.
ניהולו התקין של תהליך זה אמור לאפשר למשהב"ט לשלם לספקים במועד שעליו התחייב בתנאי ההתקשרות עימם.
בהקשר זה ראוי להדגיש, שהתחייבות כספית של משהב"ט מהווה התחייבות לתשלום של מדינת ישראל.
בשנת 2005 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא פיגורים בתשלומי משהב"ט לספקים (להלן - הביקורת הקודמת), שפורסמה בדוח שנתי 57א8 .
אז צוין, כי בשנת 2004 פיגר משהב"ט בתשלום של למעלה מ - 110,000 חשבוניות (כ - 13.
8% ,)מסך כל החשבוניות בסכום כולל העולה על 1.
8% מסך כל הסכומים לתשלום).
על כן צוין בדוח 57 א, כי מערכות הבקרה ביחי דות צה"ל ומשהב"ט לא מילאו את ייעודן בטיפול בעיכובים בבדיקת חשבוניות, וכי אכ"ס לא קיים מעקב שוטף אחר הפיגורים לספקים.
בדוח שנתי 629 צוין בנוגע לשירותי רפואה לחיילים, כי בשנים 2009 ו- 2010 פיגר משהב"ט בתשלום של יותר ממחצית מהחשבוניות שהוזנו למערכת לתשלום, וכי הטיפול בצה"ל באותן חשבוניות מסורבל, ובחלק מהמקרים אף גרם לעיכובים.
דוח הביקורת הנוכחית עוסק בתשלומי משהב"ט בשנת 2012 של חשבוניות במטבע מקומי (ש"ח) לכלל הספקים (כ- 841,000 חשבוניות, בסך כולל של כ-15 מיליארד ש"ח), לא כולל התעשיות הביטחוניות הגדולות 10 וגופים מ משלתיים11 , זאת משום שיחסיהם עם משהב"ט שונים מאלה של ספקים אחרים.
השוני מתבטא בתחומים שונים, כמו היקף הרכש המתבצע מהם ואופיו.
בתקופה שבין ינואר למאי 2013 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת על תשלומי משהב"ט לספקים בשנת 2012 , לרבות המעקב והבקרה אחר ביצוע תשלומים במועד, היקף הפיגורים בתשלומים, ותהליכי הטיפול בחשבוניות באכ"ס, במספר גופים רוכשים 12 ובמספר גופים דורשים13 .
הביקורת נערכה במשהב"ט: באכ"ס, באגף ההנדסה והבינוי, במינהל ההרכשה והייצור (להלן - מנה"ר), ובאגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים (להלן - אמו"ן).
בדיקות השלמה נערכו בצה"ל: בחיל האוויר והחלל (להלן - ח"א).
8 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57א ( 2006 '), "פיגורים בתשלומי משרד הביטחון לספקים", עמ201 .
9 ,מבקר המדינהדוח שנתי 62 ( 2012 ), "הספקת שירותי רפואה לחיילים על ידי צה"ל ומשרד הביטחון", עמ' 1579.
10 ארבע התעשיות הביטחוניות הגדולות- התעשייה האווירית לישראל בע"מ (כולל אלתא מערכות בע"מ), אלביט מערכות בע"מ, התעשייה הצבאית לישראל בע"מ (תעש) (כולל עשות אשקלון תעשיות בע"מ), ורפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ.
מוסדות ומשרדים ממשלתיים 12 .
גוף רוכש הוא יחידה שהוסמכה בהתאם להרשאות לערוך התקשרות בשם משהב"ט 13 גוף דורש הוא יחידה, שלפי דרישתה נרכשו הטובין, השירות או העבודה.
שם הדוח: תשלומי משרד הביטחון לספקים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
מעקב ובקרה אחר תשלום חשבוניות לספקים במועד .
בהוראת היסוד של משהב"ט לטיפול בחשבוניות (להלן - הוראת היסוד) נקבעו כללים לטיפול בחשבוניות במשהב"ט, לרבות קליטתן, בדיקתן, אישורן ותשלומן.
בתהליך אישור החשבוניות מעורבים בדרך כלל שלושה גורמים: הגוף הדורש או הגוף המקבל14 .
, הגוף הרוכש ואכ"ס חשבונית שמגיש ספק נקלטת ומאושרת במשהב"ט בהתאם לתנאים שנקבעו.
ככלל, הגוף הרוכש ואכ"ס בודקים את תקינות החשבונית, ומוודאים שצורפו אליה המסמכים הנדרשים (כגון תעודת משלוח) ובדיקה של המחירים ושל הפריטים בחשבונית 15.
כדי לאפשר תשלום במועד לספק, נקבעו בהוראות משהב"ט, בהוראות הגופים הרוכשים ובהוראות הגופים הדורשים, תקני זמן לשהות חשבונית בגופים הרוכשים (כולל גוף דורש אם הוא מקבל את החשבונית) ובאכ"ס.
לאחר שחשבונית מאושרת לתשלום היא משולמת באמצעות היחידה למימון גבייה וספקים שבאכ"ס.
בביקורת הקודמת עלה, בין היתר, כי אכ"ס לא קיים מעקב שוטף אחר הפיגורים בתשלומים ולא פעל כדי לאתר יחידות במשהב"ט ובצה"ל שעיכבו בדיקת חשבוניות.
עוד עלה, שעל אף היותו של אכ"ס גוף הנושא באחריות כוללת במשהב"ט לביצוע תשלומים לספקים במועד, הוא לא הפעיל מערכת בקרה, שהייתה מאפשרת לו לקבל תמונה ברורה על עיכוב הטיפול בחשבוניות בגופים הדורשים ובגופים הרוכשים; וממילא אכ"ס לא נקט פעולות כלפי גופים אלה במטרה לייעל את תהליך בדיקת החשבוניות שהם קיימו, ולהגביר בכך את הבקרה על תשלומים במועד.
בהערות ראש הממשלה לדוח 57 א של מבקר המדינה, הובאה תגובת משהב"ט לממצאי הביקורת, ולפיה אכ"ס "יכין דוח תלת חודשי קבוע שיציג את הפיגורים, ויפרסם אותו לגורמים הרלוונטיים במשרד.
הדוח יוצג בפני המנכ"ל ויופץ לגורמי צה"ל הרלוונטיים".
בביקורת הנוכחית עלה, כי אכ"ס אינו מרכז נתוני מעקב אחר מועדי העברת החשבוניות בין הגופים, זאת לצורך בקרה על עמידה בתקני הזמן שנקבעו בהוראות.