HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
באמצעות הארכת הסכם היסוד פטרה הרשות עשרות מיליוני שקלים נוספים ממס, בשל משיכות של "דמי זיכיון" או "מוניטין" על ידי קבוצה בלתי מזוהה של רבנים.
חברה C נוסדה ביוני 2000 והחלה את פעילותה בשנה זו.
החברה עוסקת בפעילות עסקית של מתן שירותי שחיטה והשגחה.
במסגרת זו מעניקה החברה הכשר של בד"ץ א ' למוצרי בשר ועוף (חברה A מעניקה הכשר של בד "ץ א ' לשאר מוצרי המזון שבפיקוחה).
הנהלת החברה ומשרדה הרשום פועלים בירושלים.
לפני הקמת חברה זו ביצע בד"ץ א' את הפעילות בתחום השחיטה, שלא במסגרת תאגיד רשום וללא דיווח לרשויות המס.
הועלה כי חברה C זכתה מיום הקמתה להקלות חריגות בחובות הדיווח, וכי נעשו עמה הסדרי מס.
למרות זאת בשנת 2000 , פנו נציגי הבד"ץ עוד בטרם הוקמה החברה, אל מי שכיהן אז כפקיד שומה גוש דן34 , המופקד על תחום אזור העיר רמת גן, בבקשה לאשר הסכם מיסוי שניסחו באי הכוח של החברה.
הסיבות לבקשה תוארו במכתבו של נציג החברה אל פקיד השומה דאז במאי 2000 , חודשיים לפני חתימת ההסכם: "מדובר בגרעין אשר מתנהל כעין אוטונומיה פרטית, כמדינה בתוך מדינה, ומתעלם לחלוטי ן מחוקי המדינה.
ולכן בקשתי אתכם לקבל מכם אישור לעריכת הסכם בין שלטונות מס הכנסה לבין החברה שתוקם לצורך זה".
פקיד השומה נעתר לבקשה זו וביום 30.
2000 נחתם הסכם בין פ"ש גוש דן לבין נציגי החברה שכותרתו "הסכם לתשלום מקדמות".
ההסכם נחתם על ידי פקיד השומה ומנ הל החברה.
במסגרת הסכם זה דרשה החברה כי 35% ממחזור ההכנסות יוכרו לה כהוצאה המכונה בספריה "הוצאות תמיכות" וכי הוצאות אלו יוכרו ללא כל ביסוס של חשבוניות, מסמכים או כל תיעוד אחר.
אכן פקיד השומה הסכים לתביעה חריגה זו.
בכל אחת מהשנים 2011 -2001 הסתכמו הוצאות אלו במיליוני שקלים.
בשנת 2008 , למשל, התפלגו אותן "הוצאות תמיכות" כך: כ-4.
8 מיליון ש"ח - "הוצאות תמיכה לרבנים", כ -203 אלפי ש"ח "הוצאות אחזקת עירובין", וכ -145 אלפי ש"ח "הוצאות אחזקת מקוואות".
בחוות דעת רואה החשבון על הדוחות הכספיים נרשמה הערה לפיה רישום ההוצאות נעשה בהתאם להסכם עם שלטונות מס הכנסה.
34 פקיד השומה דאז כיהן בתפקידו עד לשנת 2004.
שם הדוח: משרד האוצר - רשות המסים בישראל - מיסוי רבנים, "מקובלים" ובד"צים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בשנת 2009 התקיימו לראשונה דיוני שומה עם החברה לשנות המס 2006 -2005 .
החברה טענה כי עומדת לה הזכות הקבועה, כל עוד לא הודיע לה פקיד השומה מראש על שינוי במדיניותו, לנכות את הוצאות התמיכות מכוח ההסכם האמור.
פקיד השומה דחה את טענת החברה, הואיל ולגישתו תקף ההסכם האמור לשנת המס 2000 .
בלבד הועלה כי תיק החברה לא נבדק במשך כשמונה שנים, עד לשנת 2009 , ובשל כך לא ניתן לׁשום את החברה בגין שנות המס 2004 -2000 , בשל כללי ההתיישנות35 .
אף שלדעתפקיד השומה היה הסכם המקדמות החריג תקף לשנת המ ס 2000 בלבד, לא בדק משרד השומה שהחברה עומדת במגבלה זו טרם התיישנות השנים האמורות לעיל.
הוצאות התמיכה עמדו בשנים שהתיישנו- 2004 -2000 על כ- 12 .
מיליון ש"ח במצטבר בסך הכול הוכרו לחברה C בשנים 2010 -2000 הוצאות של כ-34 מיליון ש"ח, בלי שהחברה נצרכה לגבות הוצאות אלה באסמכתאות, ובגינן הוקטנה קרן המס של החברה (המס לתשלום ללא ריבית וללא הפרשי הצמדה), לשנים אלו בכ-11 .
מיליון ש"ח בשנת 2011 הודיעה רשות המסים לחברהC כי היא משיתה עליה מס בסך של כ- 6.
5 מיליון ש"ח בגין השנים 2005 עד 2009 , מאחר שהיא אינה מכירה בהוצאות שאינן מגובות במסמכים מתאימים.
ערערה החברה לבית המשפט המחוזי בתל אביב על שומות אלו במועד סיום הביקורת טרם הסתיים ההליך המשפטי בעניין זה.
ביוני 2011 נפגש פקיד שומה גוש דן עם פקיד השומה דאז, שבאותו זמן כבר לא כיהן בתפקיד במערכת המס 36 , כדי ללמוד על ההבנות שגיבשפקיד השומה דאז עם נציגי החברה, שעל בסיסן נחתם הסכם המקדמות.
על פי הרשימות של שיחה זו, טען פקיד השומה דאז כי חתר להסכם פשרה עם החברה, הואיל ובשנים שקדמו לחתימת ההסכם לא הייתה פעילות השחיטה מדווחת כלל37 .
פקיד השומה דאז ציין כי ההסכם אכן תקף לגבי שנת 2000 בלבד, וזו הסיבה להגדרתו כהסכם מקדמות ולא כהסכם שומה.
נמצא כי הסכם זה, שנחתם ללא התייעצות עם הלשכה המשפטית והחטיבה המקצועית ברשות וללא קבלת אישורן, הוא הסכם חריג מהטעמים האלה: ד.
על פי סעיף 17 לפקודה, הוצאות מוכרות בניכוי אם הן "יצאו כולן בייצור הכנסתו בשנת המס ולשם כך בלבד".
על פי סעיף ]של אדם[32 (1 ) לפקודה, אין להתיר בניכוי הוצאות פרטיות.
על פי נימוקיו של פקיד השומה לשומה שנערכה לשנים .
35 על פי סעיף145 ,לפקודהפקיד השומה יהא רשאי להוציא שומה בתוך שלוש שנים מתום שנת המס שבה הוגש לו הדוח, ובאישור מנהל הרשות - בתוך ארבע שנים מתום שנת המס שבה הוגש לו הדוח.
36 פקיד השומה דאז סיים בשנת 2007 .
את תפקידו האחרון ברשות המסים 37 במכתב ששלח אחד מנציגי החברה, אל פקיד השומה דאז לאחר חתימת ההסכם הוא תיאר קשיים שיש למנהל החברה להחתים את עובדי החברה על טפסים למס (טופס 101 ): " בטענם ש -30 .
"שנה הם לא ידעו על קיומה של רשות כלשהי משום גורם ממלכתי משרד האוצר 309 .
:שם הדוח משרד האוצר - רשות המסים בישראל - מיסוי רבנים, "מקובלים" ובד"צים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 2006 -2005 , תמיכה כגון מימון עירוב, מימון תחזוקת מקוואות ותמיכה באברכ י הקהילה, היא פעילות בעלת אופי פרטי.
בתיק המס של החברה לא נמצאה הוכחה לזיקה כלשהי בין הוצאות החברה לבין מתן השירותים ללקוח שבתמורה להם היא זוכה להכנסות.
זאת בפרט כאשר ההוצאות מיוחסות לפעילות קהילתית מקומית ומצומצמת, הנושאת אופי של תרומה לקהילה, ללא כל זיקה מוכחת של מלוא ההוצאה או חלקה לפעילות העסקית המתקיימת בין החברה והלקוח.
על פי סעיף 32 א לפקודה "לא יותרו לנישום ניכוי הוצאות.
בשל תשלומים שחלה לגביהם חובת ניכוי במקור, אלא אם כן הוגש לפקיד השומה דו"ח שהנישום חייב בהגשתו".
על פי סעיף 164 לפקודה חלה ע ל החברה חובת ניכוי מס במקור מתשלומים שהיא משלמת לעובדים או לספקים38 , ועל פי סעיף166 לפקודה חלה עליה חובת דיווח תקופתי על ניכויים אלו.
כלומר, ההסכם בין הרשות לחברה C אשר הותיר פתח להכרה בהוצאות של החברה ללא מילוי חובת הניכוי במקור, אינו תואם את הוראות הפקודה.
פקיד השומה דאז השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2014 כי "הסכם המקדמות היה ראוי ומאוזן, לתועלת המדינה.
מטרתו היתה להכניס את הכנסותיהם של השוחטים לרשת המס ומטרה זו אכן הושגה בפועל.
אין כל נוהל המחייב התייעצות של פקיד שומה עם נציב מס הכנסה, המחלקה המקצועית או המחלקה המשפטית טרם חתימת הסכם כלשהו".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אכן, אין נוהל המחייב התייעצות עם המחלקה המקצועית או המשפטית לפני חתימת הסכם שומה.
ואולם ההסכם עם חברה C לא היה הסכם שומה שגרתי ואף חרג מהוראות הפקודה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המסים כי הסדרי המס שנעשו עם תאגידי בד "ץ א ' חרגו מהוראות הפקודה ומהנחיות הרשות: הרשות הכירה בהוצאות לצורך מס ללא התיעוד הנדרש, ובמבנה מס חסר סימוכין של "מוניטין" כפי שפורט לעיל.
התנהלות זו מהווה אפליית מס פסולה.
נוכח חריגותו ורגישותו של הסכם היסוד, ובייחוד נוכח השפ עות הרוחב הגלומות בו, מן הראוי להעבירו להנהלת הרשות לבחינה מחודשת.
על הרשות ליישם את הוראות החוק וכן לרענן את נהליה ולהקפיד על יישומם, ובכלל זה הנוהל שלפיו ייפתח תיק מס לפי המקום הגאוגרפי של כתובת הנישום; הנוהל והוראות החוק בנוגע למתן ההחלטות המקדמיות; והנהלים בדבר התייעצות עם הלשכה המשפטית והמקצועית, לפני חתימה על הסדרי מיסוי חריגים.
משרד מבקר המדינה בדק גם את פעילותו של בד"ץ ב'.
בד"ץ זה נחשב לאחד ממפעלי הכשרות המובילים ונותן שירותי כשרות ליבואני בשר ולעסקים, ומניותיו מוחזקות בנאמנות שיצר מנהלו.
בשנת 2011 דיווחבד"ץ ב' על הכנסות של כ -9 .
מיליון ש"ח בדיקת תיק השומה שלו העלתה את הפרטים האלה : .
38 מכוח סעיף164 לפקודה הותקנו תקנות מס הכנסה (ניכוי מתשלומים בעד שירותים או נכסים), התשל"ז- 1977 ; ותקנות מס הכנסה ומס מעסיקים (ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה ותשלום מס מעסיקים), התשנ"ג- 1993 .
שם הדוח: משרד האוצר - רשות המסים בישראל - מיסוי רבנים, "מקובלים" ובד"צים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בשנת 2003 התקבל מידע ברשות, ולפיו בחשבו ן הבנק של מנהל הבד"ץ, שדיווח על משכורת של כ - 100,000 ש"ח לשנה ברוטו באותה תקופה, נמצאו כ -11 ,מיליון ש"ח שהופקדו בשנים 2003 -2001 .
מידע זה נזנח ולא טופל עד לשנת 2007 .
בשנת 2008 דרש משרד פקיד שומה ירושלים3 ממנהל בד"ץ ב' להגיש דוחות על הכנסותיו משנת המס 2001 ועד לשנת 2007 וכןלהגיש הצהרת הון ל- 31.
מייצגו של מנהל בד"ץ ב' טען כי הכספים שנמצאו בחשבון הבנק הם כספי אביו של המנהל, רב ידוע, שקיבל מתנות שעליהן הוא אינו חייב לא בדיווח ולא בתשלום מס.
בשנת 2011 , בזמן בדיקת דוחות המס של המנהל התקבל ברשות מידע נוסף, ולפיו הופקדו באחד מחשבונות הבנק שלו בשנים 2008 -2003 (השנים שבדק משרד השומה) כ-22 .
מיליון ש"ח הרכז במשרד השומה לא קיבל את הטענה כי הכספים בחשבון הבנק של מנהל בד"ץ ב' הם כספי אביו, ובדצמבר 2008 הוציא למנהל, לפי מיטב השפיטה, שומות בסכום הכנסות כולל של שבעה מיליון ש"ח (לשנים 2007 -2001 ) ובסכום מס של כ-4.
7 מיליון ש"ח (כולל ריבית והצמדה).
ראוי להדגיש כי אף ששומות אלו הוצאו כאמור בדצמבר 2008 , לא בוצעו בפרק הזמן 2010 -2009 הליכי אכיפה לגביית החוב, ולא הוטלבפרק זמן זה עיקול על נכסי הנדל"ן של המנהל או על חשבונות הבנק שלו.
לאחר שהוצאו לו השומות לפי מיטב השפיטה, כאמור לעיל, ניאות הנישום בשנת 2010 להגיש את הדוחות ואת הצהרת ההון כנדרש.
ולאחר מכן הגיש כסדרם גם את הדוחות לשנים 2010-2008 .
,בדוחות אלו דיווח הנישום על הכנסות ממשכורת שקיבל מבד"ץ ב' ומהשכרה למגורים בסכום ממוצע של כ- 115,000 ש"ח ברוטו לשנה (פחות מ- 10,000 .
)ש"ח ברוטו לחודש משרד פקיד שומה ירושלים 3 ניתח את הפעילות שהתבצעה בשניים מבין שלושת חשבונות הבנק של המנהל.
בפברואר 2012 ביקש משרדפקיד השומה ממחלקת המודיעין של הרשות למסור לו צילומי המחאות שהופקדו בשני חשבונות הב נק של המנהל ואת פרטי חשבונות הבנק של בעלי המחאות אלו.
נמצא כי ביולי 2013 טרם התקבלו פרטים אלו.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי אף שדחתה את הסברי מנהל בד"ץ ב', היא לא השלימה את בדיקותיה לגבי תיקו האישי ולגבי התאגידים הקשורים בו.
כן לא בדקה הרשות את הקשר בין הגידול בהונו של המנהל ובין פעילות בד"ץ ב'.
על הרשות לבדוק כמכלול אחד את פעילות בד"ץ ב' ואת הפעילות של מי שקשורים לבד"ץ זה.
הרחבת רשת הנישומים בתחום נותני שירותי הדת .
במאי 2009 הטיל מנהל הרשות על אגף המודיעין בה לאתר ולסווג את נותני שירותי הדת הפרטיים בשכר בישראל, על פי סיווג לשש קבוצות, אשר לשתיים מהן יש נגיעה לתחום הבד"צים: שוחטים ומשגיחי כשרות39 .
ביוני 2009 דיווח מנהל אגף המודיעין לסמנכ"ל שומה וביקורת כי האגף איתר 2,180 נותני שירותים כאלו.
מידע זה הועבר לכל פקידי .
יתר ארבע הקבוצות: מקובלים, עורכי חופות וקידושין, מוהלים ומוכרי תשמישי קדושה וקמעות משרד האוצר 311 .
:שם הדוח משרד האוצר - רשות המסים בישראל - מיסוי רבנים, "מקובלים" ובד"צים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 השומה שנישומים אלה מצויים באחריותם, פרט לתיקים של 17 מקובלים שהועברו אז לטיפול יא"ל40.
09 הנחה מנהל הרשות דאז את סמנכ"ל שומה וביקורת דאז לעקוב אחר פעילות פקידי השומה לגבי מיסוי נותני שירותי דת (האם נדרשו הצהרות הון, האם הוגשו, מה נעשה בהן, האם נפתחו תיקים וכו').
הועלה כי מעקב כזה לא נעשה, וכי הטיפול בנותני שירותי הדת לא הוכלל בתכנית העבודה של משרדי השומה.
עוד נמצא כי פעולות אגף המודיעין ברשות להרחבת רשת הנישומים ולסיווגם לפי פעילותם לקה בחסר.
האגף המציא מידע על 19 משגיחי כשרות בלבד, אף שעל פי אומדן של ראש אגף איסור ההונאה בכשרות במשרד הדתות פועלים בישראל בין 3,500 ל- 5,000 משגיחי כשרות, חלקם משגיחים מטעם הרבנויות המקומיות וחלקם פועלים מטעם הבד"צים (מול עשרות אלפי בתי האוכל, בתי המלון, המוסדות הציבוריים וכו').
פרטי 19 המשגיחים הועברו למשרדי השומה הרלוונטיים, אולם רק ארבעה מהם הוכללו ברשת המס ונפתחו להם תיקים.
במרץ 2009 פנה אגף המודיעין של הרשות גם אל אגודה העוסקת בשחיטה, בבקשה לקבל את רשימת השוחטים שהיא מעסיקה.
אגודה זו מאגדת כ-500 שוחטים, הנותנים שירותי שחיטה למשחטות בארץ.
במאי 2009 המציאה האגודה לרשות רשימה זו, ויחידת המודיעין הפיצה אותה למשרדי השומה, לטיפול שומתי.
הועלה כי באגף המודיעין של הרשות נצבר מידע על פעילות לא חוקית הנעשית באגודה זו, ובכלל זה העלמות מס ודיווחים כוזבים.
על אף זאת, הרשות לא בדקה את האגודה לא במישור האזרחי ולא במישור הפלילי.
רק כשהתקבל מידע נוסף בשנת 2011 פתחההרשות בחקירת מס סמויה נגד האגודה, וביוני 2013 .
פתחה בחקירה גלויה, ומנהלי האגודה נעצרו פעילות חלק מהבד"צים כוללת מתן הכשרים לא רק בתחום המזון, אלא גם בתחומים רבים אחרים, עד כדי מתן הכשר הלכתי להשקעות פיננסיות.
בד"ץ א' למשל נתן הכשרים להשקעות של קהל מאמיניו ב-11 חברות, אולם בתיקי החברות והעמותות שבאמצעותן הוא פועל לא נרשמו הכנסות בגין שירותים אלו.
בשומות המס שנערכו לחברות אלו לא נעשתה הצלבת נתונים עם ספקים41 ,או עם לקוחות, לאימות הדיווחים שמסרו החברות וכן לא נבדקה העברת כספים לגופים מאוגדים או לגופים שאינם מאוגדים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח הפעילות המורכבת של הבד"צים, הנעשית באמצעות ועדי רבנים שאינם מאוגדים, יש מקום לאסוף מידע לגבי פעילותם גם ממי שמקבלים מהם שירותים; את המידע ניתן לקבל באמצעות זימון מקבלי השירותים לתשאול, כפי שמתירה הפקודה42.
40 בשנת 2010 הורחבה רשימת המקובלים ל -29 שמות, והוחלט, כאמור לעיל, כי יא"ל תטפל בשמונה מהם.
41 פרט לשומה שנערכה ל חברה C .
) לפקודה 312 דוח שנתי65א .
שם הדוח: משרד האוצר - רשות המסים בישראל - מיסוי רבנים, "מקובלים" ובד"צים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 .
סיווג ענפי של שירותי הדת .
הרשות מסווגת ענפים כל כליים באמצעות מספרים ייעודיים.
הסיווג חשוב לגיבוש תכניות עבודה ענפיות, להכללת נישומים בביקורות ובשומה ולביצוע ניתוח סטטיסטי בדבר ציות הנישומים, גבייה אכיפה ושומה.
הועלה כי הסיווג הענפי של שירותי הדת אינו מפורט, וכי בשלושה מארבעת הסיווגים שהגדירה הרשות לא רשום ולו עוסק אחד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להתאים את מספרי הסיווג הענפי שלה ל מספרי הסיווג של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, המסווגת את שירותי דת בתשעה סיווגים - כדי לייעל את הפעולות בתחום זה, לשפר את איכות הדיווח ו לשפר את איכות הניתוח המקרו - כלכלי.
פעילות חריגה של רבנים, "מקובלים" ובד"צים בנוגע למתן שירות לתושבי חוץ .
חוק איסור הלבנת הון , התש"ס - 2000, מתיר לרשות לאיסור הלבנת הון להעביר מידע למשטרת ישראל , לביצוע הוראות החוק .
על פי תקנות איסור הלבנת הון (כללים לשימוש במידע שהועבר למשטרת ישראל ולשירות הביטחון הכללי לשם חקירת עבירות נוספות ולהעברתו לרשות אחרת), התשס"ו 2006 , ניתן להעביר מידע שהועבר מה רשות לאיסור הלבנת הון למשטרת ישראל גם לרשויות אחרות, ובהן רשות המסים.
זאת על פי שיקול דעתו של קצין מוסמך במשטרת ישראל (בדרגת ניצב משנה ומעלה).
מנתוני רשות המסים והרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור עולה כי רבנים "מקובלים" ובד"צים מספקים שירותים גם ליחידים תושבי חוץ ולתאגידים הרשומים בחו"ל.
משרד מבקר המדינה איתר ברשות לאיסור הלבנת הון 240 דיווחים בלתי רגילים 43 שהתקבלו בשנים 2014 -2002 , לגבי 11 רבנים "מקובלים" ושישה בד "צים, בסכום של כ- 1.
011 מיליארד ש"ח וכ-1.
3 :מיליון פרנק שוויצרי כ-993 מיליון ש"ח נוגעים למקובלים, מהם כ-877 מיליון ש"ח הנוגעים למקובל אחד; וכ-18 מיליון ש"ח וכ-1.
3 מיליון פרנק שוויצרי נוגעים לבד"צים.
קיום כספים רבים בחשבונות בנק פרטיים של מקובלים ובחשבונות בנק של בד"צים, שמקורם באנשים שלא קיים תיעוד לגבי זהותם, מעלה את החשש כי חשבונות אלו משמשים מעין "מקלט מס" או "מסלקה" לביצוע פעולות האסורות על פי חוק איסור הלבנת הון, התש"ס- 2000 , בישראל ומחוצה לה.
43 דיווחים בלתי רגילים הם דיווחים שמוסרים גופים פיננסיים בגין פעילות שהם רואים בה פעילות בלתי רגילה, בין היתר בהתבסס על תבחינים המפורטים בצווים שהוציאו משרד האוצר ומשרד המשפטים בתחום הלבנת ההון.
דיווחים אלו אינם נוגעים בהכרח לפעילות אל מול תושבי חוץ.
:שם הדוח משרד האוצר - רשות המסים בישראל - מיסוי רבנים, "מקובלים" ובד"צים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 ברשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור לגבי הדיווחים הבלתי רגילים, כמצוין לעיל, מחזקים חשש זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח החשש האמור, על רשות המסים, בשיתוף גורמי האכיפה האחרים , להעמיק את הבדיקה בתחום זה, על פי כללי העברת המידע שנקבעו בתקנות.
בישראל פועלים עשרות מקובלים, וחלקם צברו הון רב.
המקובלים אינם מנהלים ספרי חשבונות, שבהם נרשמים תקבוליהם, ולטענתם הם אינם חייבים במס על תקבולים אלה, שכן מדובר במתנות או בתרומות.
רשות המסים טרם הוציאה הנחיות למיסוי מקובלים, לא יזמה את הבהרת המצב המשפטי בנושא ולא קבעה מדיניות מיסוי ברורה.
על הרשות לגבש מדיניות והנחיות למיסוי תקבולים הניתנים לאדם ממי שאינו בן משפחתו, הנתפסים כ - "מתנות", וליזום שינוי חקיקה ככל שיידרש.
בעשורים האחרונים גדל מספר גופי הכשרות הפרטיים (הבד"צים) וכן התרחב מאוד היקף פעילותם, הכוללת לא רק פעילות בתחום המזון, אלא גם בתחומים רבים אחרים.
הבד"צים מוס ו באופן חלקי או לא מוסו כלל.
על הרשות לבחון את פעילותם של הבד"צים ולעשות להכללת מלוא פעילותם העסקית ברשת המס.
אחד ממשרדי השומה חתם עם תאגידים של בד"ץ מסוים על הסכמי מס אשר כללו הכרה בהוצאות בהיקף של עשרות מיליוני שקלים (במצטבר במשך השנים), ללא חיוב ה תאגידים האמורים להמציא אסמכתאות בדבר הוצאות אלה כנדרש בחוק.
באופן דומה, משרד שומה אחר חתם עם תאגיד נוסף של אותו בד"ץ על הסכם לתשלום מקדמות, שהוא הסכם שומה חריג מכיוון שהוא מכיר ב"הוצאות תמיכות".
בהסכם לא נדרש בד"ץ זה להמציא מסמכים המפרטים בנוגע להוצאות אלה.
קיום כספים רבים בחשבונות בנק פרטיים של מקובלים ובחשבונות בנק של בד"צים, שמקורם באנשים שלא קיים תיעוד לגבי זהותם, מעלה את החשש כי חשבונות אלו משמשים מעין "מקלט מס" או "מסלקה" לביצוע פעולות האסורות על פי חוק איסור הלבנת הון, התש"ס- 2000 .
, בישראל ומחוצה לה על הרשות להכין תכנית להכללת הבד"צים ברשת המס ולהפיק את הלקחים המתבקשים מטיפולה בתיקי הבד"צים שצוינו בדוח זה.
נוסף על כך, על הרשות לפרסם בקרב מפקחי המס, ציבור המייצגים והנישומים הנחיות בנוגע למיס וי הכנסותיהם של המקובלים והבד"צים, ובכללן הנחיות לניהול ספרים.
שם הדוח: משרד האוצר - רשות המסים בישראל - מיסוי רבנים, "מקובלים" ובד"צים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 תפקידה של הרשות אינו מתמצה בגביית מס בלבד, אלא גם בייזום הבהרות ואף תיקונים לחוקי המס כאשר הדבר נדרש, כפי שצוין לגבי הצורך להנהיג תיקון חקיקה בנוגע ל"מתנות" או ל-"תרומות" הניתנות ל"מקובלים".
ה פעילות הענפה של המקובלים והבד"צים, שללא מיסוייה באופן מלא נגרם הפסד כספי לאוצר המדינה, מדגישה את האינטרס הציבורי בתיקון הליקויים שצוינו בדוח זה, כחלק מתפקיד הרשות לקיים מערכת מס שוויונית וצודקת, שבה כל אזרח משלם מס אמת.
פעילותם הכספית של גופים אלו נאמדת במ אות מיליוני שקלים, אם לא למעלה מכך.
:שם הדוח משרד האוצר - רשות המסים בישראל - מיסוי רבנים, "מקובלים" ובד"צים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 מבוא .
עובדים פלסטינים מועסקים בישראל מאז תום מלחמת ששת הימים (1967 ).
חלק מהמעסיקים הישראלים מעדיפים להעסיק עובדים פלסטינים על פני עובדים ישראלים משום שעלות העסקתם קטנה יותר.
היווצרות קשרי גומלין בין המשק הישראלי לבין המשק הפלסטיני ובו בזמן צמיחתו המהירה של המשק הישראלי ויצירת פערים ניכרים ביניהם בשכר וברמת החיים, הובילו לכניסה של עובדים פלסטינים רבים לישראל, בייחוד על בסיס יוממות8 בענפי החקלאות והבניין.
העסקת פלסטינים בישראל מוגבלת במכסות מְרביות9, הנקבעות מפעם לפעם על ידי הדרג המדיני על פי המצב הביטחוני, הכלכלי והמדיני בישראל; על המעסיק להחזיק בהיתר העסקה ועל העובד להחזיק ברישיון עבודה (להלן גם - רישיון).
ההעסקה מותרת בענפי הבניין, החקלאות, התעשייה, השירותים והתיירות.
מתן היתרי העסקה למעסיקים בישראל, חישוב שכר העובדים והעברת הפרשות סוציאליות בגין עבודתם מופקדים בידי אגף מת"ש10 .
אגף מת"ש מפעיל עשרה מדורי תשלומים בפריסה ארצית (להלן - מדורים).
על פי נתוני אגף מת"ש, באוקטובר 2013 עמד מספר המעסיקים בענף הבניין על2,889 , והם החזיקו ב-26,764 .
היתרי העסקה בשנים 2011 ו-2012 הסתכמו תשלומי השכר לעובדים בכ-868 מיליון ש"ח ובכ-1.
138 מיליארד ש"ח, בהתאמה.
בחודשים ינואר-אוגוסט 2013 הסתכמו תשלומי השכר בכ-1.
היתר ההעסקה למעסיק ורישיון העבודה לעובד הם בעלי ערך כלכלי רב11 : היתר ההעסקה מקנה למעסיק כוח עבודה מיומן, ורישיון העבודה מאפשר לעובד לעבוד ולהשתכר בישראל בשכר הגבוה מזה שמשולם בתחומי הרשות הפלסטינית.
מנהל רשות האוכלוסין, מר אמנון בן עמי, מכהן בתפקידו משנת 2010 (להלן- מנכ"ל רשות האוכלוסין), ומר אהרון ברזאני כיהן כראש מינהל שירות למעסיקים ועובדים זרים ומנהל אגף בכיר מת"ש משנת 1989 ועד מאי2013 (להלן- מנהל אגף מת"ש).
במרץ 2013 מונה מר יואל ליפובצקי לסגן ראש מינהל שירות למעסיקים ועובדים זרים, והוא האחראי בפועל לאגף מת"ש מאז שמנהל אגף מת"ש סיים את תפקידו.
כניסה לשטחי מדינת ישראל ויציאה מהם מדי יום ביומו 9 מספר היתרי ההעסקה של העובדים הפלסטינים שאישרה הממשלה.
10 אגף מת"ש היה בתחילה חלק משירות התעסוקה שבמשרד התמ"ת.
בשנת 2008 החליטה הממשלה על הקמת רשות האוכלוסין, אשר תפעל כיחידת סמך עצמאית (החלטת ממשלה 3434 (13.
08 ); והחלטת ממשלה 3599 (15.
הוחלט שהרשות תהיה אחראית ליישום מדיניות הממשלה ולביצוע סמכויות שר הפנים בנוגע לטיפול בנתינים זרים ובתחום האוכלוסין.
עוד הוחלט להעביר אל הרשות את תפקידי יחידת הסמך לעובדים זרים שבמשרד התמ"ת (החלטת ממשלה 3887 (3.
)) 11 מדוח הוועדה להסדרה, פיקוח ואכיפה בתעסוקת עובדים פלסטינים בישראל ממאי2011 עולה כי העסקת עובד פלסטיני מקנה למעסיק יתרון כלכלי משום שעל פי רוב שכרו של העובד נמוך מזה של חברו הישראלי.
כמו כן, עובדים פלסטינים מועסקים בעיקר בעבודות שבהן יש מחסור חמור בעובדים ישראלים.
הזמינות והמיומנות של העובדים הפלסטינים גדולות בדרך כלל מאלה של עובדים זרים אחרים , וקבלת עובדים אלה מאפשרת לקבלן להתקדם בעבודתו.
נוסף לכך, העובדים הפלסטינים "יוממים" (הם חוזרים מדי יום לשטחי הרשות הפלסטינית) ; כך העסקתם נעשית לכדאית, לעומת עובדים זרים שלגביהם יש למעסיק הוצאות עבור לינה, אשרות שהייה ועבור עמלות לחברות כוח האדם המביאות אותם לישראל וכיוצ"ב.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 .
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים פברואר-יולי 2011 , לסירוגין, אתאופן תפקודו של אגף מת"ש בנוגע למתן היתרי ההעסקה למעסיקים בענף הבניין ולתשלום ולחישוב שכר העובדים והעברת ניכויים ו הפרשות סוציאליות משכרם לרשויות הרלוונטיות, לרבות את התיאום בינו ובין יחידת האכיפה.
כמו כן נבדקה התנהלות אגף החשכ"ל בנושא החבות האקטוארית של מדינת ישראל לעובדים הפלסטינים ולרשות הפלסטינית בגין תשלומי השכר.
במרוצת שנת 2013 בוצעו השלמות ועדכונים.
בירורים נעשו אצל רשם הקבלנים שבמשרד השיכון, במשרד הכלכלה ובמפקדת תיאום פעולות הממשלה בשטחים (להלן - מתפ"ש).
הרקע להעסקת עובדים פלסטינים בישראל .
עובדיםפלסטינים מועסקים בישראל מאז תום מלחמת ששת הימים (1967 ).
החלטת הממשלה מ-1970 הסדירה לראשונה את תשלום השכר והפרשת התשלומים הסוציאליים לעובדים הפלסטינים.
נקבע כי "עובד מן השטחים", בעובדו בישראל, יקבל שכר ברוטו ושכר נטו השווה לשכרו של כל עובד אחר בישראל, בעל נתונים אישיים ומקצועיים זהים.
עוד נקבע כי עובד כאמור זכאי לתנאים סוציאליים שלהם זכאי כל עובד אחר בישראל בעל נתונים זהים על פי החוק וההסכמים הקיבוציים.
בהחלטה נקבע כי אגף מת"ש יופקד על יישומּה.
94 הוסדרו היחסים הכלכליים בין מדינת ישראל וביןהרשות הפלסטינית 12 באמצעות חתימה על הסכם ביניים ישראלי-פלסטיני בדבר הגדה ה מערבית ורצועת עזה13 (להלן- הסכם פריז).
בין השאר הוסדרו ב הסכם גביית התשלומים מהעובדים ומהמעסיקים בגין הזכויות הסוציאליות והעברתם לרשות הפלסטינית.
בשנת 2002 תוקנו14 חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה), התשנ"ה-1994 (להלן- חוק היישום), חוק שירות התעסוקה התשי"ט-1959 (להלן- חוק שירות התעסוקה), וחוק עובדים זרים, התשנ"א- 1991 (להלן- חוק עובדים זרים).
תשלום גמול העבודה לעובדים פלסטינים הוסדר באמצעות אגף מת"ש.
קבלן, שמעוניין להעסיק עובד פלסטיני, מגיש בקשה לקבלת היתר העסקה שרשום בה שם העובד, והבקשה מוגשת במדור הקרוב למקום רישום החברה או לאזור מגוריו.
המדור בוחן את עמידת המעסיק בדרישות שנקבעו לקבלת היתר העסקה.
במקביל, המדור מעביר את שם העובד המבוקש למתפ"ש ומבקש אישור ביטחוני להעסקתו בישראל.
לאחר קבלת האישור, העובד מקבל רישיון עבודה בישראל.
על ההסכם חתום ארגון השחרור הפלסטיני 13 נספח6 .
: פרוטוקול בנושא יחסים כלכליים 14 בחוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה), התשנ"ה-1994 (סעיפים36-35 ), נקבע תיקון לחוק שירות התעסוקה, התשי"ט -1959 , .
לפיו תשלום גמול העבודה לעובדים פלסטינים ייעשה דרך מדור התשלומים שבלשכות התעסוקה 494 דוח שנתי65א .
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 2.
בתקופה שבה התנהלה ביקורת משרד מבקר המדינה נערכו שני דוחות ביקורת נוספים באגף מת"ש, כלהלן: א.
ביוני 2011 הכין אגף ביקורת הפנים ברשות האוכלוסין טיוטת דוח בדיקה בנושא "עובדים פלשתינאים בענף הבניה ובענף החקלאות" (להלן - טיוטת דוח ביקורת פנים), שהעלתה ליקויים בהתנהלות אגף מת"ש.
בנובמבר 2011 הגיש מנהל אגף מת"ש למנהלת אגף ביקורת פנים את תגובתו לטיוטת הדוח.
באוקטובר 2013 מסרה מנהלת אגף ביקורת פ נים לנציגת משרד מבקר המדינה כי הדוח לא הושלם , והממצאים שהועלו בטיוטת הדוח לא הועברו למנכ"ל הרשות.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף ביקורת הפנים כי היה ראוי להשלים את דוח הביקורת, להביאו לדיון בהנהלת המשרד ולבצע מעקב אחר תיקון הליקויים.
ביולי 2011 הגישהיחידת הביקורת באגף החשכ"ל דוח ביקורת על אגף מת"ש (להלן - דוח ביקורת החשכ"ל) בצירוף המלצות לתיקון הליקויים, לגב' מיכל עבאדי בויאנג'ו, החשבת הכללית (להלן - החשכ"לית).
הדוח הצביע על היעדר בקרות ואמצעי פיקוח בנוגע לתהליכים המבוצעים באגף מת"ש ב עניין שכר העובדים הפלסטינים והזכויות הסוציאליות שלהם.
כמו כן הוער בדוח על הדרך שבה מנהל אגף החשכ"ל את התחייבויות המדינה לעובדים ולרשות הפלסטינית.
דוח ביקורת החשכ"ל המליץ כי הפעילות הכספית של אגף מת"ש, המתנהלת במנותק ממערכת החשבות של משרד הפנים, תוכפף לחשבות זו.
ביוני 2012 פנה מנכ"ל רשות האוכלוסין לסגן בכיר לחשכ"לית בבקשה להכפיף את הפעילות הכספית שמבוצעת באגף מת"ש לאגף החשכ"ל.
בסיכום דיון מאותו החודש של נציגי אגף החשכ"ל ונציגי רשות האוכלוסין נכתב כי אנשי אגף החשכ"ל סבורים כי מוטב שהפעילות הכספית של אגף מת"ש תוסיף להתבצע עם הפעילות המנהלית, וכי תיבדק אפשרות למנות סגן חשב באגף מת"ש שיהיה כפוף לחשכ"לית.
עוד סוכם כי אגף החשכ"ל יבחן אפשרות להעביר את אחריות היחידה לגוף ממשלתי אחר.
על סיכומים אלה חזר סגן בכיר לחשכ"לית במכתב למנכ"ל רשות האוכלוסין מיולי 2012.
נמצא כי מיולי 2011 ועד דצמבר 2013 לא התקבלה החלטה מוסכמת אצל החשבת הכללית ומנכ"ל רשות האוכלוסין בנוגע לתיקון הליקויים שהועלו בדוח ביקורת החשכ"ל, לרבות בעניין הכפפת ניהול הכספים באגף מת"ש לחשבות משרד הפנים או לאגף החשכ"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל רשות האוכלוסין ולחשכ"לית כי עליהם להביא ליישוב חילוקי הדעות בין אגף החשכ"ל ובין רשות האוכלוסין, כך שייקבע גורם אחד האחראי על הפעילות הכספית ושיוקצו לו האמצעים הנדרשים לביצועה.
באם חילוקי הדעות לא יוכרעו בתוך זמן קצר, יש להביא העניין להכרעת שר האוצר ושר הפנים.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 קביעת אמותמידה להקצאת היתרים .