HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הבקרה על ביצוע הפרויקטים .
קבלת דיווחים מחמ"ת 1.
בהסכם המסגרת נקבע כי חמ"ת תגיש למשרד התיירות בתום כל שלושה חודשים דוח מפורט על ביצוע פעולות במסגרת כל פרויקט אשר יכלול, בין היתר, התקשרויות שנעשו עם גורמים מבצעים, פרטים על התקדמות ביצוע הפרויקט, תיאור הפעולות שנעשו במסגרת הפרויקט ודיווח על מימון וביצוע חלקם של שותפים אחרים בפרויקט, אם ישנם.
שם הדוח: משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי בשנים 2012 -2010 לא העבירה חמ"ת למשרד התיירות דיווחים רבעוניים מפורטים על ביצוע פעולות בכל פרויקט כפי שנקבע בהסכם המסגרת, ומשרד התיירות לא דרש לקבל דיווחים כאלה.
במהלך הביקורת הסביר אגף הפיתוח למשרד מבקר המדינה כי שמר על קשר טלפוני יומיומי עם חמ"ת, קיים מפעם לפעם ולפי הצורך פגישות עבודה עם הנהלתה וסיורים משותפים בפרויקטים שונים, קיבל בכל שנה דיווח בכתב לגבי כל המכרזים שפורסמו לביצוע פרויקטים ותוצאותיהם, וכן קיבל אחת לרבעון דוח ביצוע כספי לגבי התשלומים ששולמו בכל הפרויקטים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2014 טענה חמ"ת כי העבירה למשרד התיירות את הדיווחים כנדרש בהסכם המסגרת וצירפה לתשובתה דוגמה לדוח רבעוני שמסרה.
בדיקת הדיווח בידי משרד מבקר המדינה העלתה כי הוא כולל מידע חלקי בלבד: בעיקר דיווח כספי על ביצוע הפרויקטים, ללא פרטים על התקשרויות או פעולות אחרות שנעשו במסגרת כל פרויקט.
לדעת משרד מבקר המדינה, פעולות הפיקוח האמורות שנקט אגף הפיתוח נתנו מענה חלקי בלבד לנושא, שלא כנדרש בהסכם המסגרת.
האגף לא נהג לתעד בכתב את ישיבות העבודה עם נציגי חמ"ת, ובאגף אין תיקי פרויקטים או מערכת לניהול פרויקטים שמהם אפשר לקבל מידע בדבר התקדמות הביצוע של כל פרויקט ותיאור הפעולות שנעשו בו; כך שאם יש במשרד התיירות מידע על ביצוע פעולות בפרויקט הרי שמדובר במידע שבחלקו מבוזר בין מסמכים שונים ובחלקו מידע בעל פה הידוע לשני עובדים בלבד, דבר שאינו תקין גם מבחינת כללי מינהל24.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד התיירות כי הוא יפעל להקמת מערכת מחשוב מקושרת בינו לבין החמ"ת שתשקף בזמן אמת את סטטוס הפרויקטים.
בנוסח הקבוע של הזמנות העבודה שמעביר משרד התיירות לחמ"ת נדרשת חמ"ת לדווח למשרד באופ ן שוטף על התחייבויות ל צדדים שלישיים ולהעביר למשרד העתק מההסכמים שעליהם היא חותמת לשם ביצוע פרויקט, לרבות הסכמים עם רשויות מקומיות לביצוע פרויקטים בתחומן.
24 כאמור, במועד סיום הביקורת אחדמהעובדים האמורים אינו עובד עוד במשרד התיירות.
:שם הדוח משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הועלה כי בשנים 2012 -2010 לא העבירה חמ"ת למשרד התיירות באופן שוטף דיווחים על חתימת הסכמים עם רשויות מקומיות, ומשרד התיירות לא דרש לקבל אותם.
חמ"ת גם לא נהגה להעביר למשרד התיירות את העתקי ההסכמים שעליהם חתמה לשם ביצוע פרויקט מיד לאחר חתימתם, אלא רק במסגרת דרישות לתשלום לאחר ביצוע הפרויקט.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התיירות כי חתימה על הסכם עם הרשויות היא שלב חשוב בהתקדמות הפרויקט; היא מניעה את הפרויקט, מחייבת את הרשות לתחזק אותו, ובמרבית המקרים כוללת התחייבות של הרשות להשתתפות במימונו.
לפיכך, גם אם יחליט משרד התיירות לוותר על הדרישה להעביר לו העתקי הסכמים שעליהם חמ"ת חותמת לשם ביצוע הפרויקט, עליו להקפיד לקבל דיווח על חתימתם ולשנות את נוסח הזמנות העבודה בהתאם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד התיירות כי הוא מקבל את הערת הביקורת ויפעל לתיקון הליקוי האמור.
פרויקטים בביצוע צדדים שלישיים 1.
בהסכם המסגרת אִפשר משרד התיירות לחמ"ת להעביר לביצוע של גופים אחרים פרויקטים שלגביהם הוציא לה הזמנות עבודה, וזאת בתנאי שחמ"ת תפקח אחר ביצוע הפרויקטים ותוודא את נאותות התשלומים בגינם.
בעניין זה נקבע בהסכם, בין היתר, כי חמ"ת "תדאג לפיקוח ולבקרה אחר ביצוע עבודות על ידי.
, תעקוב ]וצדדים שלישיים[ , על ההתקשרויות עם אותם גורמים ]התיירות[ אחר ביצוע העבודות ותדווח למשרד תעביר את השתתפותה הכספית בביצוע העבודות ]חמ"ת[ .
פעולות הפיקוח והבקרה המאושרות, ושאינן מבוצעות על ידה, כנגד הצגת חשבונות מתאימים להנחת דעתה".
בהסכם לא הוגדרו השיקולים להעברת פרויקטים לצדדים שלישיים.
על פי רוב, הצדדים השלישיים שאליהם העבירה חמ"ת ביצוע פרויקטים היו רשויות מקומיות שלתחומן יועדו הפרויקטים.
להלן נתונים מהדוחות הכספים של חמ"ת לגבי פרויקטים שהיו בביצועה ובביצוע צדדים שלישיים בשנים 2012 -2010 : .
נתונים על פרויקטים בביצוע חמ"ת ובביצוע צדדים שלישיים בשנים 2010- 2012 .
הפרויקטים פרויקטים בביצוע חמ"ת פרויקטים בביצוע צדדים .
הפרויקטים מס' התקציב* .
2010 181 כ-548 80 כ-345 63% 101 כ-203 37% .
2011 163 כ-590 78 כ-388 66% 85 כ-202 34% .
2012 147 כ-665** 75 כ-435 65% 72 כ-230 35% 1286 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 * כאמור, דוחות חמ"ת מציגים את סך כל התקציבים שהוחלט להקצות לכל פרויקט עד למועד הדוח הכספי, כולל התחייבויות משנים קודמות.
** כאמור, בדוחות הכספיים של חמ"ת לשנת 2012 נפלה טעות בהצגת תקציב סך כל הפרויקטים באותה שנה (בעניין זה ראו עמ' 000 .
מלוח 6 עולה כי בשנים 2012 -2010 ההיקף הכספי הכולל שעמד לטובת פרויקטים שחמ"ת העבירה לביצוע צדדים שלישיים הגיע לכ-200 מיליון ש"ח בכל שנה- כשליש מההיקף הכספי הכולל שעמד לפיתוח כל הפרויקטים שמשרד התיירות העביר לאחריות חמ"ת.
אגף הפיתוח מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2013 כי קיבל מחמ"ת דוחות כספיים רבעוניים הכוללים את הנתונים האמורים.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי בשנים 2012 -2010 לא התייחס צת"פ במסגרת הבחינה של פרויקטים שהובאו לאישורו לזהות הגורם שיבצע כל פרויקט, כפי שהיה ראוי שיעשה.
לפני צת"פ גם לא הוצגו נתונים לגבי היקפי הפרויקטים המבוצעים בידי צדדים שלישיים, והוא לא דרש לקבלם.
שני הפרויקטים שמשרד רוה"ח החיצוני בדק לבקשת חשב משרד התיירות בשלהי שנת 2012 הם פרויקטים שבביצוע צדדים שלישיים - הרשויות המקומיות שבתחומן הם בוצעו.
בעקבות ליקויים שהעלה משרד רוה"ח החיצוני לגבי הפרויקטים האמורים, התברר למשרד התיירות בסוף שנת 2012 כי ככלל, בניגוד לחובתה על פי הסכם המסגרת, חמ"ת לא קיימה בקרה הנדסית ותקציבית על פרויקטים בביצוע צדדים שלישיים אלא הסתמכה בנושא זה על המפקחים מטעם הצדדים השלישיים; החמ"ת הניחה כי בהיות הצדדים השלישיים גופים ציבוריים הכפופים לכל דין הם לבדם נושאים באחריות לביצוע הפרויקט.
לטענת חמ"ת, היקף הפיקוח הנדרש ממנה בפרויקטים בביצוע צדדים שלישיים הוא לא סביר במסגרת התקציבים שקיבלה ממשרד התיירות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה חמ"ת כי "מדובר בפרויקטים שביצועם נעשה בעיקר על -ידי רשויות מקומיות והפיקוח ההנדסי עליהן נעשה בידי מנהל כי העובדה שכל פרויקט עבר גם את אישורו ]חמ"ת סברה[ .
הפרויקט מטעם הרשות של מהנדס הרשות (אישור שנדרש על-ידי חמ"ת כתנאי לתשלום) אשר הינו גורם רשמי ואשר ח זקה עליו שלא יתן את אישורו ללא שהוכח להנחת דעתו כי כל העבודות ההנדסיות בוצעו בהתאם לדין, היה בה כדי לענות על דרישת הפיקוח ההנדסי".
משרד התיירות כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה: "בעקבות הליקויים שנתגלו בפרויקטים בביצוע צדדים שלישיים, המשרד נקט במספר פעולות", כמפורט להלן בדוח ביקורת זה.
כאמור, בהסכם המסגרת נקבע כי חמ"ת תדווח למשרד התיירות על פעולות הפיקוח והבקרה שהיא נוקטת בנוגע לפרויקטים שבביצוע צדדים שלישיים.
:שם הדוח משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, אילו משרד התיירות היה עומד על אכיפתה של חובת דיווח זו באופן שוטף, דבר שלא הקפיד לעשותו, אפשר שהליקויים בפיקוח חמ"ת על פרויקטים שבביצוע צדדים שלישיים היו מתגלים למשרד שנים קודם לבדיקת משרד רוה"ח החיצוני.
פעולות משרד התיירות להגברת הבקרה הממצאים האמורים של משרד רוה"ח החיצוני ובדיקות נוספות שעשו משרד התיירות ומשרד מבקר המדינה הע לו את הצורך בהגברת הבקרה והפיקוח על ביצוע הפרויקטים הכלולים בתכניות העבודה.
להלן עיקרי הפעולות שעשה משרד התיירות מנובמבר 2012 עד פברואר 2014 :להסדרת הנושא 1.
: קביעת הגורם המבצע בנובמבר 2012 החליט צת"פ כי פרויקטים שתקציבם יותר מחצי מיליון ש"ח יבוצעו על ידי חמ"ת, וכי רק במקרים חריגים צת"פ ידון ויאשר ביצוע פרויקטים כאלה בידי צדדים שלישיים.
בינואר 2013 יידעהסמנכ "ל לפיתוח את חמ"ת על החלטת צת"פ האמורה, וכן ביקש לגבי שמונה פרויקטים שכבר הוצאו לגביהם הזמנות עבודה, כי חמ"ת תעדכן את התקשרויותיה בעניינם ותסיט את ביצועם מהרשויות המקומיות לביצוע שלה.
באוגוסט 2013 החל צת"פ לקבוע ביחס לכל פרויקט שאישר גם את זהות הגורם שיבצע אותו.
: פיילוט לדיווח בינואר 2013 הכיןאגף הפיתוח טבלת מעקב אחר התקדמות פרויקטים, מחולקת על פי תהליך העבודה הנוגע לכל פרויקט, וביקש כי חמ"ת תמלא את הנתונים בטבלה בהתאם לשלב שבו נמצא כל פרויקט.
הטבלה נעשתה במסגרת פיילוט לבקרה ולכן התייחסה רק למספר מצומצם של פרויקטים מרכזיים.
לאחר כחודשיים, במרץ 2013 , המציאה חמ"ת ל אגף הפיתוח את הטבלה עם הנתונים המבוקשים.
: חברת בקרה חיצונית מיוני 2013 נקט משרד התיירות צעדים להתקשרות עם חברת בקרה חיצונית לתחום פיתוח התשתיות הציבוריות לתיירות.
ממסמכי משרד התיירות עולה כי תפקידי החברה יהיו לעקוב אחר סטטוס הפרויקטים; לספק למשרד התיירות דוחות מפורטים בנושא; לבצע בקרה על חברות המשמשות גופי ביצוע של המשרד, לרבות חמ"ת 25 (להלן- חברות הביצוע ), בכל הנוגע לעמידתן בהסכמים שהן חותמות עם המשרד ועם קבלני משנה לביצוע הפרויקטים; לוודא כי דרישות התשלום של חברות הביצוע הן בהתאם להסכמים שנחתמו בי ניהן ובין המשרד; לפקח על ביצוע התשלומים על ידי חברות הביצוע לצדדים שלישיים; לפקח אחר תהליכי התכנון והפיתוח הנוגעים לפרויקטים על פי דרישת משרד התיירות; לספק ייעוץ מקצועי, הנדסי וכלכלי למשרד בנוגע לפרויקטים בנושאי תשתיות, מקרקעין ופיתוח.
בפברואר 2014 מסר משרד התיירות למשרד מבקר המדינה כי הוא נמצא בשלבים מתקדמים של בחירת זוכה במכרז שקיים בנושא זה.
הנחיות לחברות הביצוע : בסוף יולי 2013 שלחהסמנכ "ל לפיתוח לחברות הביצוע הנחיות שמטרתן לשפר את מעורבות משרד התיירות בנושאים של תכנון ויציאה למכרז המטופלים בחברות הביצוע.
כן הועברו לחמ"ת הנחיות מפורטות בנוגע לבקרה .
25 לפירוט גופי הביצוע הנוספים של משרד התיירות ראו לעיל הערה4.
שם הדוח: משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 שבה היא מחויבת בהתקשרויותיה עם צדדים שלישיים נוסף על החובות שב הסכם המסגרת26 .
באוקטובר 2013 , לבקשת חמ"ת, אישר הסמנכ"ל לפיתוח כי במסגרת התקשרויות עתידיות של חמ"ת עם צדדים שלישיים, אם יהיו, עד 1.
5% מכלל תקציב הפרויקט שיוקצה על ידי משרד התיירות יופנה למימון בקרה הנדסית על הפרויקט.
בהמשך לכך, קבע הסמנכ"ל כי דרישות התשלום שחמ"ת תעביר למשרד התיירות במסגרת הפרויקטים שיבוצעו על ידי צדדים שלישיים יכללו, נוסף על אישור מימוני-כלכלי, גם אישור הנדסי של חמ"ת הנוגע לעבודות שבוצעו בפרויקטים.
יצוין כי באותו החודש הודיעה חמ"ת למשרד מבקר המדינה כי היא מצמצמת בהדרגה את היקף הפרויקטים שיועברו לצדדים שלישיים "ותבצע בעצמה את רוב הפרויקטים ככל על הרשויות המקומיות בכל ]של מהנדס מטעם חמ"ת[ שניתן, תוך הקפדה, שיתוף ופיקוח שלבי התכנון והביצוע".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה חמ"ת כי בעקבות הערות משרד מבקר המדינה בנושא והחלטת משרד התיירות להקצות תקציב ייעודי לטובת פיקוח הנדסי, היא התקשרה עם חברת בקרה הנדסית לצורך פיקוח ובקרה מטעמה על פרויקטים שבביצוע צדדים שלישיים.
חברת הבקרה תהיה כפופה למהנדס חמ"ת.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד התיירות כי "בעת ביצוע בדיקת משרד מבקר הסמנכ"ל [ וכן בשלב מאוחר יותר התחלף גם]משרד התיירות[ המדינה התחלפו מנכ"לי לפית.
ההנהלה הנוכחית שמה דגש רב על בקרה ופיקוח על הפרויקטים המתוקצבים ]וח על ידי המשרד.
כמו כן ניתן דגש על הקשר בין המשרד לרשויות המקומיות והשתתפות של הרשויות בשמירה ותחזוקה של הפרויקטים".
,משרד מבקר המדינה מציין בחיוב את משרד התיירות על הצעדים שנקט חלקם כבר במהלך בדיקת משרד מבקר המדינה, לשיפור הפיקוח והבקרה על ביצוע הפרויקטים.
על משרד התיירות להקפיד לאכוף את יישום כל ההנחיות שקבע, ולהמשיך לוודא כי הפרויקטים שבמימונו, הן אלה שבביצוע צדדים שלישיים והן אלה שבביצוע חמ"ת, יבוצעו כראוי ובהתאם להחלטותיו וליעדיו, לרבות פרויקטים שאושרו בעבר ושביצועם טרם הושלם.
הטיפול בהזמנות עבודה לא פעילות יש פרויקטים שלגביהם הוציא משרד התיירות הזמנות עבודה, אולם התחלת ביצועם או השלמתם מתעכבות במשך שנים מסיבות שונות, ויש פרויקטים שמסתיימים בתקציב נמוך מזה שיועד להם בהזמנות עבודה שהוצאו בגינם (להלן יחד - הזמנות עבודה לא פעילות).
ראוי כי משרד התיירות יבדוק מפעם לפעם את קיומן של הזמנות אלה וישקול את האפשרות להסב את התקציבים או את יתרות התקציבים שלהן, לפי העניין, לטובת פרויקטים אחרים (להלן - הסטות תקציביות).
בבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי בפברואר 2010 התקבלה במשרד התיירות החלטה לבצע הסטות תקציביות בסכום כולל של כ -3 מיליון ש"ח, ובפברואר -מרץ 2012 .
26 משרד התיירות פעל גם להפסקת הזמנות עבודה כלליות ולהגדלת מעורבות צת"פ בפרויקטים המשכיים.
בעניינים אלה ראו לעיל עמ' 1270 ו- 1287 .
, בהתאמה משרד התיירות 1289 .
:שם הדוח משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 התקבלו במשרד התיירות החלטות לבצע הסטות תקציביות בסכום כולל של כ-37 מיליון ש"ח.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד התיירות כי "אגף הפיתוח מבצע מעקב שוטף אחר הניצול התקציבי בהזמנות העבודה וסטאטוס הפרויקטים.
התהליך הוא סדור וכולל קיום ישיבות סטאטוס, קבלת דוחות מהחמ"ת והתאמתם לדוחות מרכב"ה ולבסוף פרוטוקול הסטות".
יצוין כי במהלך הביקורת מסר משרד התיירות למשרד מבקר המדינה רק את הפרוטוקולים המעידים על ההחלטות שהתקבלו כאמור בעניין ההסטות התקציביות בשנים 2010 ו- 2012 , ולתשובתו האמור ה לא צירף משרד התיירות אסמכתאות כלשהן.
בנסיבות האמורות אי -אפשר לוודא כי התקציבים שהיה אפשר להסיט, גם בשנת 2012 .
, אכן הוסטו במלואם לפי נתונים שהעביר משרד התיירות למשרד מבקר המדינה, ההיקף הכספי של הזמנות עבודה מהשנים 2010 -2005 ( שלא נוצלו כלל0% )ביצועהסתכם עד סוף דצמבר 2012 בכ-35 מיליון ש"ח; היתרות הכספיות בהזמנות עבודה מהשנים 2010 -2005 שנוצלו עד %20 הסתכמו בסוף דצמבר 2012 בכ-42 מיליון ש"ח27 .
הועלה כי אף על פי שההסטות הן למעשה פרויקטים המשכיים או חדשים המצויים כאמור בסמכות צת"פ, את ההחלטה לבצען קיבל ו רק הסמנכ"ל לפיתוח וחשב משרד התיירות.
ממסמכי משרד התיירות עולה כי למעט הסטות בהיקף תקציבי של כ -10 מיליון ש"ח שעליהן הוחלט במרץ 2012 , על יתר ההסטות (בסכום כולל של כ -30 )מיליון ש"ח שעליהן הוחלט בשנים 2010 ו- 2012 קיבל מנכ"ל משרד התיירות דיווח.
חשב משרד התיירות מסר למשרד מבקר המדינה כי כל ההסטות אושרו בידי משרד האוצר בהתאם להוראות תקנון כספים ומשק של החשב הכללי במשרד האוצר.
אולם משרד מבקר המדינה העלה כי על ההסטות התקציביות לא ניתן כל דיווח בישיבות צת"פ, ונציג אג"ת שהוא חבר בצת"פ מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2013 .
כי כלל לא היה מודע לנושא 3.
את ההחל טות על ההסטות התקציביות תיעדו הסמנכ"ל לפיתוח וחשב המשרד בפרוטוקולים בכתב, המבהירים לגבי כל הסטה תקציבית את שם הפרויקט שהוסט ממנו תקציב, את היקף התקציב שהוסט, את הסיבה לאי-ניצולו ואת הפרויקט שלטובתו הוסט התקציב.
27 יצוין כ י ההיקף הכספי של הזמנות עבודה משנת 2011 ( שלא נוצלו כלל 0% ביצוע) עד סוף דצמבר 2012 הסתכם בכ -94 מיליון ש"ח; היתרות הכספיות בהזמנות עבודה משנת 2011 שנוצלו עד20% הסתכמו בסוף דצמבר 2012 בכ-32 .
מיליון ש"ח 1290 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי הפרוטוקוליםיכללו גם את הסיבה להסטת תקציבים דווקא לפרויקטים מסוימים ואת ההיקף התקציבי שאושר לפרויקטים אלה עד מועד ההסטה.
נתונים מהותיים אלה נדרשים לקבלת החלטות מיטביות ולבקרה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לצורך ניצול יעיל ומועיל של תקציבי הפיתוח וקידום מיטבי של פעילות הפיתוח, על משרד התיירות להגדיר מה הן הזמנות עבודה לא פעילות, ולקבוע בחוזר המנכ"ל או בנוהל תהליך מוסדר שבו יבחן, אחת לתקופה שתיקבע, קיומן של הזמנות אלה והאפשרות להסטות תקציביות מהן, ולחייב שתהליכי קבלת ההחלטות בעניין יתועדו בכתב.
עוד ראוי שחמ"ת תעדכן את משרד התיירות מיזמתה על קיומן של הזמנות עבודה לא פעילות.
אם יוחלט שההחלטות על הסטות תקציביות לא יתקבלו בידי צת"פ, יש להסדיר זאת בחוזר המנכ"ל, לקבוע מיהו בעל הסמכות לקבל החלטות אלו ועד איזה סכום, ולחייב שגם במקרים אלה תהליכי קבלת ההחלטות יתועדו בכתב ושדיווח על הה חלטות יימסר לצת"פ.
כל עוד לא שונה החוזר, על משרד התיירות להקפיד כי את ההחלטות על הסטות תקציביות יקבל צת"פ.
פעילות משרד התיירות לפיתוח תשתיות ציבוריות לתיירות בישראל בשנים 2012 - 2010 כללה התחייבות לביצוע פרויקטים במימון כולל של יותר מכ -630 מיליון ש"ח מכספי ציבור.
הקפדה על קיום תהליכי בחינה ואישור סדורים, מקצועיים ושקופים בפעילות זו נדרשת לשם השגת היעדים התיירותיים שבבסיסה ולשם הבטחת תקינותה.
מממצאי הביקורת עולה כי משרד התיירות לא אכף בשנים 2012 -2010 את ההסדרים המפורטים שהוא ומשרד האוצר קבעו בנושא ש ל פיתוח תשתיות ציבוריות לתיירות: תהליך התקצוב נעשה ללא תכנון מוקדם הכולל מיפוי צרכים, קביעה של יעדי פיתוח ושיעור חלוקת התקציב בין היעדים; ההחלטות על פיתוח ומימון יותר ממחצית הפרויקטים התקבלו שלא בידי הגוף שהוסמך לכך - צוות תקציב פיתוח (צת"פ), המורכב מנציגי ם של משרדי התיירות והאוצר - ושלא באופן גלוי ושקוף; בחלק מהזמנות העבודה לא הוגדרה מהות הפרויקט המוזמן, ובחלקן לא ניתן ביטוי למלוא התקציב שהוקצה לפרויקט; על הפרויקטים שבביצוע לא היה בשנים אלה פיקוח מלא כנדרש בהסדרים.
על רקע ליקויים ניכרים אלה, אי-אפשר לוודא כי מאות מיליוני ש"ח שמדינת ישראל העמידה בשנים אלה לטובת הקמת התשתיות הציבוריות לתיירות הוקצו באופן יעיל, אפקטיבי וללא חשש למשוא פנים רק לפרויקטים תיירותיים שעשויים לתרום באופן מיטבי לפיתוח ענף התיירות בפרט וכלכלת המדינה בכלל.
:שם הדוח משרד התיירות - פתוח תשתיות ציבוריות לתיירות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בדיקת משרד מבקר המדינה וממצאיה העמידו את הנושא של פיתוח התשתיות הציבוריות לתיירות ביתר שאת על סדר יומה של הנהלת משרד התיירות בשנת 2013 , ויש לציין בחיוב הנהלה זו בגין הפעולות שנקטה לתיקון חלק מהליקויים ולשיפור פעילות המשרד בנושא כבר במהלך הביקורת.
אך המלאכה טרם הסתיימה ועל הנהלת המשרד להשלים בהקדם את טיפולה בכך.
על משרד האוצר, השותף לקביעת ההסדרה בנושא המדובר ואשר נציגו חבר בצת"פ, להמשיך ולנקוט אף הוא פעולות לתיקון הליקויים המפורטים בדוח.
דוח זה מתאר את אופן קבלת ההחלטות ואת הבקרה בתחום הפיתוח של תשתיות ציבוריות לתיירות בישראל.
יישום הה מלצות המפורטות בו יסייע להבטיח כי המשאבים המיועדים לתחום זה יוקצו כראוי להשגת יעדי משרד התיירות ולטובת כלל הציבור.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבוא .
מערכת ההשכלה הגבוהה היא אחד הכלים החשובים לחיזוק חוסנה החברתי והכלכלי של המדינה.
המערכת תורמת לפיתוח החשיבה, השיח והמחקר האקדמיים וכן להפצת ידע בתחומים שונים, ובכך היא מסייעת לקידום הכלכלי והטכנולוגי של המדינה ולצמצום הפערים בה.
מכאן שקידום המחקר וההוראה במוסדות להשכלה הגבוהה הוא אינטרס ציבורי מהמעלה הראשונה.
המל"ג היא תאגיד סטטוטורי אשר הוקם מכוח חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח- 1958 .
על פי חוק זה, המל"ג מוסמכת להתיר פתיחת מוסד להשכלה גבוהה ולהסמיך מוסד מוכר להעניק תואר אקדמי, להציע למוסדות הצעות בדבר " ביסוסם, הרחבתם ושכלולם" ובדבר שיתוף הפעולה ביניהם, להציע הצעות בדבר קידום המחקר המדעי במוסדות ובדבר הקמתם של מוסדות נוספים, להגיש לממשלה הצעות לפיתוח ההשכלה הגבוהה על פי צורכי החברה והמדינה ולבצע הערכת איכות של תחומי הלימוד במוסדות.
בשנת 1977 החליטה הממשלה3 להקים את הוות"ת שתפעל כוועדת משנה של המל"ג, בנושאי התכנון והתקצוב של מערכת ההשכלה הגבוהה ותבצע תכנון רב -שנתי של כלל מערכת ההשכלה הגבוהה.
הוות"ת היא גוף בלתי תלוי המקשר בין הממשלה ובין המוסדות להשכלה גבוהה בכל הנוגע להקצבות למוסדות אלה.
הוות"ת פועלת על פי הסכמים חמש-שנתיים עם משרד האוצר, המאפשרים לה ולמוסדות להשכלה גבוהה לבצע תכנון ארוך טווח המבוסס על ראייה מערכתית רחבה.
בשנת הלימודים התשע"ד פעלו בישראל 66 :מוסדות להשכלה גבוהה8 ,אוניברסיטאות מחקר האוניברסיטה הפתוחה, 20 מכללותשמתקצבת הוות"ת (להלן - מוסדות מתוקצ בים), 16 מכללות שאינן מתוקצבות ו-21 .
מכללות אקדמיות לחינוך בשנת לימודים זו למדו בכל המוסדות כ- 308,000 סטודנטים, מ הם 187,265 במוסדות שמתקצבת הוות"ת ( 124,459 באוניברסיטאות ו- 62,806 במכללות).
בשנת 2010 נחתם ההסכם האחרון בין הוות"ת למשרד האוצר בדבר התכנית הרב- שנתית למערכת ההשכלה הגבוהה לשנים התשע"א-התשע "ו.
על פי ההסכם יתווסף לתקציב שיוקצה למוסדות סכום של כ-7.
5 מיליארד ש"ח, שיתחלק בין המוסדות המתוקצבים על פי תפוקותיהם בהוראה ובמחקר.
תוספת זו מהווה גידול משמעותי ביחס לתקציבים משנים קודמות אשר ספגו מעת לעת, קיצוצים משמעותיים.
התכנית הרב- שנתית התמקדה בשיפור האיכות והמצוינות של המוסדות לעומת תכניות החומש הקודמות שהתמקדו בהיבטים כמותיים - גידול במספר הסטודנטים, גידול במספר המוסדות ופריסתם הגאוגרפית.
התכנית הרב-שנתית מבוססת על שני מרכיבים עיקריים: האחד קביעת יעדים למערכת ההשכלה הגבוהה ותקציב ליישומם והאחר אישור תכניות לימודים חדשות.
ביולי 2001 החליטה המל"ג להקים מערכת להערכת איכות והבטחת איכות במוסדות להשכלה גבוהה, כדי לשפר את איכות המוסדות ואת תכניות הלימוד שלהם.
המל"ג קבעה כי הערכת האיכות תיעשה בשני מישורים: מישור תכניות הלימודים - בדיקת תכניות לימודים שקיבלו הסמכה קבועה אחת לשש שנים; ומישור המוסד - בדיקת המוסדות המוכרים אחת לשמונה שנים.
בחודשים פברואר-אוגוסט 2014 בדק משרד מבקר המדינה את הליך הכנת התכנית הרב - שנתית, את מידת השגתם של היעדים שנקבעו בה ואת התאמת המודל התקציבי החדש .
3 החלטת ממשלה מס' 666.
המועצה להשכלה גבוהה 1341 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ליעדים.
כמו כן נבדקו הישגיה והשפעתה של המערכת להערכת איכות והבטחת איכות במוסדות להשכלה גבוהה.
הביקורת נעשתה במשרדי המל"ג והוות"ת.
בדיקות השלמה נעשו במשרד הבריאות, בהתאחדות הסטודנטים, במשרד הכלכלה ובהתאחדות התעשיינים בישראל.
קביעת מדיניות לטווח ארוך .
כאמור, מערכת ההשכלה הגבוהה היא אחד המשאבים הלאומיים החשובים של המדינה, ויש לבצע לגביה תכנון מוקדם, שכן ההשקעה בה תישא פֵרות רק בחלוף השנים.
על מנת לפתח את המערכת ולהבטיח את איכותה, יש לקבוע מדיניות ארוכת טווח בדבר גודלה והרכבה הרצוי מבחינה לאומית ב-20 השנים הבאות.
מדיניות כזאת חיונית לכל תכנון ארוך טווח במשק הישראלי.
07 החליטה המל"ג לבחון את צ ורכי מערכת ההשכלה הגבוהה בטווח הארוך, כדי לקבוע מדיניות לפיתוחה ולהבטחת איכותה, ואת הנהלים ואמות המידה הנדרשים בעניין זה - כל זאת בפרק זמן שלא יעלה על שישה חודשים.
ואולם רק באפריל 2012 , לאחר כחמש שנים, הקימה המל"ג ועדת משנה לפיתוח ומדיניות אקדמית אשר תדון "בסוגיות עקרוניות הנוגעות למערכת ההשכלה הגבוהה, המשך התפתחותה לאורך זמן והתפתחותה במרחב - התמודדות עם סוגיית התכנון הכלל ארצי של ההשכלה הגבוהה ממיפוי המצב הקיים ועד לקביעת מדיניות להמשך פיתוח מוסדי כלל ארצי.
בזמן - קביעת חזון הפיתוח האקדמי של מערכת ההשכלה הגבוהה לשנים הבאות ועיצוב תכנית עד למימושה".
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא דנה המל"ג במדיניות אקדמית ארוכת טווח לגבי מערכת ההשכלה הגבוהה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי קביעת מדיניות ארוכת טווח כזאת חשובה, בייחוד מכיוון שמשך הזמן מתחילת יישומה עד המועד שבו יהיה אפשר להבחין בהשפעתה הוא כעשר שנים.
הדיונים בנוגע להכנת התכנית הרב-שנתית החלו בראשית שנת 2006.
ב דיונים השתתפו נציגים של המוסדות להשכלה גבוהה, של בנק ישראל, של המועצה הלאומית לכלכלה במשרד ראש הממשלה ושל משרד האוצר.
התכנית הרב-שנתית התבססה על שני מרכיבים עיקריים: קביעת יעדים למערכת ההשכלה הגבוהה ותקציב ליישומם, ואישור תכניות לימודים חדשות.
היעדים שנקבעו למערכת ההשכלה הגבוהה : היעדים שנקבעו הם אלה: חתירה למצוינות מחקרית; הגברת המצוינות בהוראה; הרחבת הסגלים הבכירים והצערתם, בד בבד עם ריכוז מאמץ להשבת חוקרים מחו"ל; הגברת הנגישות להשכלה הגבוהה, בייחוד בקרב המגזר החרדי והמגזר הערבי.
על פי התכנית, הכלים העיקריים להשגת יעדים אלה הם קליטת סגל חדש ומצטיין ושדרוג תשתיות ההוראה והמחקר.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 אישור תכניות לימודים חדשות : בתכנית נקבע שתכניות לימודים חדשות יאושרו בתנאי שיעלו בקנה אחד עם ההחלטות והנ הלים של המל"ג והוות"ת ועם הקווים המנחים של התכנית הרב-שנתית, שלא ידרשו הקצאת תקציבים שאין ביכולתם של המוסדות להקצות ושיתאימו לכיווני הפיתוח האקדמי של המוסדות ולממצאי ועדות הערכת האיכות.
כמו כן נקבע בתכנית כי יש להביא בחשבון בעניין זה את קיומן של תכניות לימודים דומות באזורי הארץ השונים.
תקציב התכנית הרב -שנתית: כאמור, ב אוקטובר 2010 אישרה הוות"ת, על פי הסכם שחתמה עם משרד האוצר, תוספת תקציב של 7.
5 מיליארדש"ח ליישום התכנית הרב - שנתית וקבעה כי התקציב למוסדות יחולק על פי מודל תקציבי חדש (להלן - המודל החדש) שיתבסס על תפוקות של מצוינות אקדמית בהוראה ובמחקר.
יעדי מערכת ההשכלה הגבוהה ותקצובם .
הביקורת העלתה כי המל"ג קבעה תכניות עבודה מפורטות להשגת חלק מהיעדים שנכללו בתכנית הרב-שנתית, רק לאחר תחילת יישומה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 ציינההמל"ג כי התכניות הרב -שנתיות מתואמות עם משרד האוצר לצורך גיבוי תקציבי ורק אחר כך מבוצע תכנון פרטני לגבי השגת היעדים שנקבעו בהן.
המל"ג הוסיפה כי תכנון כזה נמשך זמן רב, מכיוון שנדרשת לגביו עבודה מקצועית מעמיקה של כמה אגפים.
נמצא כי בשל דרך פעולה זו נדחה יישום חלק מהיעדים לתכנית הרב -שנתית הבאה, דבר הפוגע במערכת ההשכלה הגבוהה, שגם כך פועלת בטווחי זמן ארוכים מאוד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המל"ג לפעול לייעול פעולותיה, ובכלל זה לבחון את האפשרות לגבש את תכניות העבודה להשגת היעדים בד בבד עם קביעת מסגרת התכנית הרב -שנתית ולעדכן את התכניות על פי הצורך לאחר אישור התקציב ליישומן.
חתירה למצוינות מחקרית .
על פי המודל החדש שנקבע בהסכם משנת 2010 , הגדילה המל"ג את שיעורו של הסכום שיוקצה למחקר בסך התקציב שיוקצה ליישום התכנית הרב-שנתית מ -51% ל- 52.
1% , כדי לחתור למצוינות מחקרית, לעודד מחקר במדעי הטבע, בפיזיקה ובהנדסה, לגייס אנשי סגל ולפתח את תשתיות המחקר, בין השאר באמצעות הקמת מרכזי מחקר ומעבדות.
כמו כן נקבע כי מענקי המחקר של הקרן הלאומית למדע לשנים התשע"ב-התשע "ו י וגדלו בכ-1.
65 מיליארדש"ח, שמהם יוקצו 15 מיליוןש"ח להקמת 30 מרכזי מצוינות, שיאוישו על ידי חוקרים ישראלים צעירים ומבריקים שישובו מחו"ל ויסייעו להגברת המצוינות במוסדות להשכלה הגבוהה ובמחקר, ועקב כך להגדלת פוטנציאל הצמיחה בישראל.
נוסף על כך נקבע המועצה להשכלה גבוהה 1343 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 כיבמשך תקופת יישומה של התכנית הרב-שנתית יתבצע מעקב רציף אחר תרומתו של המודל החדש, וכי הוא יעודכן על פי הצורך.
בשנים התש"ע-התשע "ג גייסו המוסדות 1,011 אנשי סגל שעוסקים במחקרוכן הקימו 89 מרכזי מחקר ו-470 מעבדות, מהן 394 מעבדות למחקר.
משרד מבקר המדינה מציין כי מהממצאים עולה שאכן חל שיפור בתשתיות המחקר.
אשר למרכזי המצוינות, הוקמו 16 מרכזים כאלה בלבד- 4 מהם החלו את פעולתם בשנת התשע"ב (סוף שנת 2011) ו-12 מרכזים אחרים החלו לפעול בשנת התשע"ג (מאי 2013) .
המל"ג ציינה בתשובתה כי בשלב זה היא אינה מתכוונת להקים עוד מרכזי מצוינות בשל היעדר תקציב לכך.
הגברת המצוינות בהוראה .