HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לממונה על התקינה יש משאבים לבחינת יישומם של התקנים והתנהלות התעשייה לפיהם.
על כן, על משרד הכלכלה, כמשרד המרכז את הטיפול בחסמי אסדרה, לפעול לשינוי תהליך התקינה , כדי שגם תקנים מחייבים יעברו בחינה של מחלקת הממונה על התקינה לגבי שינויים לאומיים שנעשו בהם.
עוד ראוי כי תיבחן האסדרה ההופכת את התקן למחייב ואת השפעתו על ייבוא המוצרים ורמת המחירים בשוק, בהתאם להחלטת הממשלה.
לשם כך על מכון התקנים לשלוח תקנים אלה למשרד הכלכלה, עוד בטרם יפורסמו ברשומות, בלוויית אזכור היותם מחייבים ופירוט החקיקה שהתקן הוא מחייב על פיה .
פרסום כאמור ייעשה רק לאחר בחינה שירכז משרד הכלכלה.
הליך התקינה במשרד הכלכלה .
בתום תהליך התקינה במכון, מנכ"ל המכון מעביר את התקן למחלקת הממונה על התקינה בצירוף דין וחשבון שערכה הוועדה הטכנית על אופן עיבודו ואישורו של התקן.
הממונה על התקינה אמור לבחון את ההשלכות של אכרזת תקנים כתקנים רשמיים.
המחלקה מנהלת התייעצות פנימית, התייעצות עם גורמים חיצוניים - הציבור ומשרדי ממשלה - והכנה להכרזה.
להלן בתרשים עיקרי תהליך אכרזתו של תקן כרשמי.
משרד הכלכלה והתעשייה |341 .
תרשים1 : תהליך אכרזת תקן כרשמי .
הליך ההתייעצות הפנימית במחלקת הממונה על התקינה מתנהל כך: מנהלת תחום הליכי תקינה מלווה את גיבוש התקן, מרכזת את תגובות מנהלי התחומים, מגישה את התקן לממונה על התקינה ומחזירה את התקן למכון התקנים לשם הבהרות או תיקונים לפי הצורך; מנהל התחום המקצועי הרלוונטי בוחן את ההצעה ולפי הצורך מעיר הערותיו להצעת התקן; מנהל התחום המקצועי בוחן גם את נימוקי הוועדות לשינויים הלאומיים שנעשו בתקן; מנהלת תחום מדיניות תקינה וקשרי חוץ בודקת אם התקן עולה בקנה אחד עם הסכמים בין-לאומיים שישראל התחייבה בהם בתחומי סחר ותקינה; מנהלת תחום תהליכי התקינה מגישה לוועדת האימוץ בקשה לבחון את השינויים הלאומיים שנעשו בתקן ; מתקיימת התייעצות פנימית עם המחלקה המשפטית שבמשרד הכלכלה בקשר להיבטים חוקיים העולים בתקן ובירור זהותם של משרדי הממשלה שהתקן יועבר אליהם לשם התייעצות.
הליך ההיוועצות עם גורמים חיצוניים, עם הציבור ועם משרדי ממשלה מתנהל כך: מחלקת הממונה על התקינה פונה לנציגי היצרנים והצרכנים , למשרדי ממשלה הנוגעים לתקן ולגורמים רלוונטיים אחרים.
אחר כך מתקיים הליך הכנה לקראת הכרזה על תקן כרשמי: העברת התקן לבחינתו של מנכ"ל משרד הכלכלה; העברת התקן למחלקת ייעוץ משפטי; הכנת הצהרות רשמיות להחתמת שר הכלכלה ; העברת התקן והמסמכים הנלווים ללשכת השר לעיונו, לאישורו ולחתימתו.
התמשכות הליכי ההתייעצות הפנימיים במשרד הכלכלה .
בנובמבר 2016 היו בטיפול מחלקת הממונה על התקינה כ-270 תקנים.
משרד מבקר המדינה בדק התפלגות התקנים לפי שלב הטיפול בהם במשרד הכלכלה.
תרשים 2 : התפלגות התקנים לפי מקום הימצאם במשרד הכלכלה (באחוזים) .
נמצא כי תקנים רבים מצויים במשרד הכלכלה בשלבי התייעצות פנימית למשך תקופות ארוכות.
לאחר בחינת התקן במחלקת הממונה על התקינה, התקנים עוברים ללשכה המשפטית במשרד, להליך היוועצות בציבור ובמשרדי הממשלה, ואז שבים לבחינה מחודשת של מחלקת הממונה והלשכה המשפטית.
בנובמבר 2016 נמצאו בלשכה המשפטית של משרד הכלכלה ובלשכת מנכ"ל המשרד כ -100 תקנים להתייעצות פנימי ת.
הזמן הממוצע להימצאותם של התקנים בלשכות אלה הוא כשנתיים.
כ-120 תקנים נוספים נמצאים בשלב ההיוועצות בציבור ובמשרדי ממשלה כשנתיים נוספות.
כלומר, בחלק נכבד מהמקרים חולפות ארבע שנים ויותר ממועד קביעתו של תקן בידי מכון התקנים - בהליך הקבוע בכללי התקנים (עיבוד תקנים ישראליים), התשנ"א-1991 - ועד הגשתו לאישור השר43.
43 בשנת2015 הכריז השר על62 תקנים כתקנים רשמיים ובשנת2016 הכריז על8 .
תקנים משרד הכלכלה והתעשייה |343 .
תרשים3 : התקניםשבטיפול ה לשכה המשפטית של משרד הכלכלה ובלשכת המנכ"ל לפי השנה שבה החל ה ההתייעצות הפנימית 44 .
ממצאי הביקורת מעלים שחלק מהעיכוב בטיפול משרד הכלכלה בהתייעצות הפנימית מקורו בלשכה המשפטית ובלשכת המנכ"ל של משרד הכלכלה.
על משרד הכלכלה לקבוע לוח זמנים לטיפולן של מחלקותיו בהתייעצות פנימית ואמות מידה לבחינת יעילות הטיפול של המחלקות.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו כי גורם העיכוב הוא מתכונת העברתו של התקן ממכון התקנים למשרד הכלכלה.
אי-יישומן של החלטות ממשלה אחדות בתחום אימוצה של תקינה בין-לאומית מצביע על בעיה בהתנהלות בתחום.
במאמציו של משרד הכלכלה להתמודד עם העניין הוא מנסה לטפל בכל דרישה ייחודית הקיימת בתקן בנפרד, ולקבל הסברים מהמכון או לבקש הכנסת שינויים בתקנים.
העיכוב נובע גם מההמתנה לקבלת נתונים, מן הזמן המוקדש למציאת חומרים כלכליים וממחלוקת פרשנית על משמעותן של הדרישות הייחודיות.
המידע המפורט לעיל היה אמור להינתן מלכתחילה מהמכון.
האיחור במסירת המידע מעכב קידום תקנים הכוללים דרישות ייחודיות , עד לביטול הדרישות או קבלת הסבר בעניינן או הגעה למסקנה שהדריש ות אינן משום חסם ייבוא.
תהליך התקינה הבין-לאומית הוא דינמי ושינויים בתקנים (ר וויזיות ותיקונים מקומיים על ידי גיליונות תיקון 45 ) נקבעים מדי פעם בפעם.
כשמחלקתו של הממונה על התקינה מקדישה חודשים ארוכים להתייעצות, התקן הרלוונטי בחו"ל עשוי להשתנות לפני שהסתיימה ההתייעצות הפנימית, והמכון שולח למחלקתו של הממונה את הרוויזיה החדשה לתקן.
יוצא אפוא שהזמן שהוקדש לדיון בתקן יו רד לטמיון ויש צורך .
44 הנתונים מעודכנים לנובמבר2016.
45 רוויזיה לתקן- בחינה של כל סעיפי התקן או של סעיפים רבים, העשויה להביא לידי שינוי נרחב בנוסח התקן.
בתקן יורד לטמיון ויש .
את הדיונים להתחיל מחדש את הדיונים בתקן ששונה.
משרד מבקר המדינה הציג לפני משרד הכלכלה מקרים שבהם נדרשה ר וויזיה קודם שסיים משרד הכלכלה לדון בתקן המקורי, ומקרים שבהם תהליך ההיוועצות נמשך תקופה ארוכה .
משרד הכלכלה מסר בתגובתו כי מדובר במקרים ש בהם נמסרה לו גרסת תקן הכוללת דרישות ייחודיות והתעורר חשש ליצירת חסם ייבוא.
לכן עבר התקן בחינה מקצועית מעמיקה.
חלק מהתקנים הללו הועברו לטיפול הממונה על חוקיות הי יבוא לצורך בחינת השפעתן של הדרישות הייחודיות להם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה כי עליו לבחון דרכים לשיפור איכותם של התקנים הנשלחים מהמכון כך שיהיו מלווים באסמכתאות ובנימוקים הנדרשים; למניעת כניסתם של תקנים לתהליך הכרזה במשרד אם התקבלו כשאינם עומדים בדרישות; ולקיצור לוחות הזמנים של התהליכים הפנימיים במשרד לטיפול בתקנים.
משרד מבקר המדינה בחן את משך הליכי ההיוועצות של מכון התקנים והממונה על התקינה בתהליך קביעתו של תקן למזרנים.
להלן פרטי הבדיקה: תקן 5418 עמידות בהידלקות של מזרנים (לה לן - תקן למזרנים) עודכן תחילה במרץ 2010 כתקן וולונטרי.
ועדות התקינה במכון התקנים אימצו תקן בריטי מחמיר המחייב מזרנים לעמוד בשני מבחני התלקחות46 (להלן- התקן המחמיר): באש ממקור סמוי ("מבחן הלהבה הסמויה" או "מבחן הסיגריה הבוערת") ובאש ממקור גלוי ("מבחן הלהבה")47".
כדי לעמוד ב"מבחן הלהבה יש צורך להוסיף חומרים המשמשים מעכבי בעירה.
משרד הבריאות לא שותף בהליך התקינה במכון התקנים.
גם המשרד להגנת הסביבה לא שותף בהליך התקינה , למרות הנגיעה שיש לו בהשפעות הסביבתיות בשלב הגריטה של מזרנים.
מכון התקנים מסר בתגובתו כי לא היה יכול להשפיע על הגורמים שהיו שותפים בהכנת התקן בגרסתו מ -2010 .
בהרכב הוועדה המרכזית לטקסטיל היו מיוצגים מגזרי המשק הרלוונטיים, לרבות האקדמיה וצרכנים מוסדיים כגון צהל.
במועד הכנת התקן לא ידעו חברי הוועדה על ההיבטים הבריאותיים והסביבתיים הנוגעים למזרנים.
46 אנגליה, אירלנד ומדינת קליפורניה הןהמדינות היחידות בעולם אשר אימצו תקן כה מחמיר.
ברוב המדינות המפותחות אין כלל תקנים מחייבים לעמידות של מזרנים בהתלקחות ממקור של אש גלויה בדירת מגורים.
עם זאת, ב כמה מדינות קיים תקן המבטיח עמידות של מזרנים בהתלקחות ממקור אש סמוי.
47 התקן אינוקובע כיצד יש לעמוד במבחנים אלה אלא בנוי על מבחן התוצאה.
לשם עמידה בהצלחה במבחן הלהבה נדרש שימוש במעכבי בעירה, שהם חומרים כימיים אשר עלולים לסכן את הישנים על המזרנים, עקב שאיפה ומגע.
התקן לא קבע אילו חומרי בעירה מותרים וא ילו אסורים בשימוש, ולשם עמידה ב ו אפשר להשתמש בכל סוג או כמות של כל חומר כימי, כפי שיבחר היצרן.
משרד הכלכלה והתעשייה |345 .
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי כנהוג במוסדות תקינה בעולם ובהתאם לנוהלי המכון, אגף התקינה , המרכז את עבודת הוועדות בתחום, היה צריך להכין את תשתית המידע לטיפול בנושא, לרבות איתור ולמידה של התקנים, התקנות והחוקים הרלוונטיים בארץ ובחו"ל, ומאמרים מדעיים רלוונטיים.
למשל, במסמך המתאר את עמדת משרד הבריאות48 צויןשכבר בשנת 2008 התייחסה הוועדה למסחר של הסנאט האמריקני להיבטים הבריאותיים של עמידות מזרנים בפני התלקחות.
בינואר 2013 פנתה נציבות כבאות והצלה אל הממונה על התקינה בבקשה להכריז רשמיות תקן על עמידה בשני מבחני ההתלקחות , "מבחן הלהבה הסמויה" ו"מבחן הלהבה".
הממונה דאז החל בתהליך להכרזת רשמיות בלי להיוועץ במשרד הבריאות ובמשרד להגנת הסביבה, ובתום התהליך, באפריל 2013 , חתם השר על אכרזת רשמיותם של הסעיפים האמורים.
במרץ 2013 פנו יבואני מזרנים שאינם עומדים בתקן המחמיר למשר ד הכלכלה, למכון התקנים ולנציבות כבאות והצלה, והסבו את תשומת לבם לאפשרות העמידה במבחן הלהבה הסמויה באמצעות שימוש בבדים צפופים יותר ובשכבות מגנות של ריפוד הרגיש פחות להצתה, ואילו לשם עמידה במבחן הלהבה הגלויה יש להספיג בגוף המזרן כימיקלים מסוכנים כגון תרכובות המכילות פוספט או חנקן אורגניים או חומרים על בסיס ברום.
היבואנים ביקשו מהנציבות לשקול שנית את הטלת הדרישה לעמידת מזרנים במבחן הלהבה הגלויה.
עוד ציינו היבואנים כי התקן הבריטי שאומץ הוא חריג לעומת הנהוג ברוב המדינות - בשוודיה, בגרמניה, ביפן, באוסטרליה ובמדינות רבות אחרות באירופה ובאמריקה מסתפקים בעמידה במבחן הלהבה הסמויה.
יצוין כי אימוץ החובה לעמוד במבחן הלהבה הגלויה פוגע באפשרות לייבא מזרנים מרוב מדינות העולם, שהתקן התקף בהן הוא מבחן הלהבה הסמויה, וזאת בניגוד למדיניות הממשלה להסרת חסמי ייבוא.
ביוני 2013 ביקשה נציבות כבאות והצלה ממשרד הבריאות חוות דעת בנושא הסיכון לבני אדם הנובע משימוש בחומרים מעכבי בעירה במזרנים.
בפנייתה למשרד הבריאות כתבה הנציבות כי לאחרונה הוכרז תקן המזרנים כרשמי.
התקן מחייב שימוש במעכבי בעירה במזרנים ועמידתם במבחן הלהבה הגלו יה.
תקן זה נועד לצמצם את מספר הנפגעים עקב בעירת מזרנים.
ביוני 2013 פרסם גם משרד הבריאות את עמדתו ולפיה הוא מתנגד לאכרזת רשמיות על סעיפי התקן הקשורים במבחן הלהבה הגלויה, ותומך באכרזת רשמיות על סעיפי התקן הקשורים בעמידה במבחן הלהבה הסמויה49 .
בעקבות חוות הדעתשל משרד .
48 עמדת משרד הבריאות לגבי אכרזת רשמיות על סעיפים מתקן5418 , יוני2013.
49 נימוקי המשרד כללו פירוט הפגיעהמחשיפה אקוטית לחומרים מעכבי בעירה.
למשל, שריפה של חומרים אלה גורמת לפליטה מוגברת של פחמן חד -חמצני, גזים רעילים אחרים ו פיח הגורמים לתמותה ו לתופעות פי זיולוגיות שמוצאים בעקבות שריפות במבנים.
מעכבי בעירה מסוגים שונים ידועים כחומרים המשבשים את פעילות המערכת ההורמונלית.
בחשיפה כרונית לחומרים אלה (בשינה על המזרנים נוצרים מגע עם העור וכן שאיפה של חומרים) הם פוגעים במערכת העצבים ו במערכת המין, מביאים להתפתחות לא מיטבית של העובר ומעלים את שכיחותן של אלרגיות ואסתמה ואילו את העמידה במבחן הלהבה הסמויה אפשר להשיג גם באמצעות שימוש בבדים צפופים ללא שימוש בחומרים מעכבי בעירה.
הבריאות הקימה רשות הכבאות ועדה לבחינת ההשלכות של הכרזה על התקן כרשמי50.
יצוין כי ארבעה מ-11 חברי הוועדה היו נציגי יצרני מזרנים בעלי זכות הצבעה בוועדה למרות האינטרס הכלכלי הישיר שיש להם בתוכן התקן.
בוועדה היה חבר גם נציג מכון התקנים.
ביולי 2014 פנה משווק מזרנים לערכאות 51 כדי למנוע את אימוץ מבחן הלהבה.
בכתב העתירה נאמר שלרבים מחברי הוועדה אין כל מומחיות או הבנה מיוחדת בסוגיית הבריאות והבטיחות של מעכבי בעירה, אשר לשם הדיון בה למעשה התכנסה הוועדה.
משרד הכלכלה דחה את תחולת התוקף של רשמיות תקן עמידתם של המזרנים במבחן הלהבה הגלויה פעמים אחדות , והותיר את רשמיות הסעיפים העוסקים בעמידות המזרנים במבחן הלהבה הסמויה.
ביולי 2016 , לאחר שמחלקת התקינה התייעצה עם משרד הבריאות ועם המשרד לאיכות הסביבה, הסתיימ ה הרוויזיה של תקן המזרנים, והיא נכנסה לתוקף באוקטובר 2016.
האכרזה הותירה בתוקף את תקן המזרנים ממרץ 2010 לתקופת מעבר, עד סוף אפריל 2017 , כדי שהמשווקים יוכלו למכור את מלאי המזרנים העומדים בתקן הישן המצוי בידם, והיצרנים יוכלו להיערך לייצור מזרנים בהתאם לתקן החדש.
בעקבות הר וויזיה התקן מחייב את עמידת המזרן במבחן הלהבה הסמויה בלבד, מתיר למכור מזרנים המכילים מעכבי בעירה ומכיל רשימה של מעכבי בעירה האסורים בשימוש אשר על היצרן למסור הצהרה כי לא נעשה בהם שימוש.
עוד מחייב התקן לציין על גבי המזרן, באמצעות תווית, אם המזרן מכיל מעכבי בעירה אם לאו.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו כי הרפורמה בחוק התקנים מטפלת בין היתר בליקוי המהותי שמשרד מבקר המדינה הצביע עליו, היעדר האיזון בין בעלי האינטרסים בוועדות התקינה.
הרשות הארצית לכבאות מסרה בתגובתה במאי 2015 למשרד מבקר המדינה כי עמדתה תואמת את התק נים האמריקני והבריטי, הקובעים שמזרנים יהיו עמיד ים באש ויעמדו במבחן הלהבה הגלויה והסמויה.
הצורך בתק ן מחייב עלה לאור העובדה שתקן וולונטרי אינו מתאים לישראל, ועל אף קיומו של תקן וולונטרי, בשנת 2012 " מצאנו כי 70% מההרוגים בדליקות נספו באירועים שהיו מעורבים בהם מזרנים.
הרשות הארצית לכבאות והצלה ביקשה להוביל שינוי מציל חיים".
משרד הבריאות מסר במאי 2017 למשרד מבקר המדינה (להלן- תגובת משרד הבריאות) כי אכן לא היה מודע להליך התקינה שקידמה הרשות הארצית לכבאות ולהצלה בנוגע לדרישת עמידותם של מזרנים בהתלקחות.
ימים ספורים לאחר קבלת הפנייה מן הממונה על התקינה העביר משרד הבריאות לידי גורמי התקינה דוח מקיף הסוקר את המידע המדעי בתחום, בלוויית התנגדותו המנומקת של המשרד לקידום תקינה מחייבת בהקשר זה.
לאחר תהליך ממושך קיבל משרד הכלכלה את עמדתו המקצועית של משרד הבריאות וסעיפי תקן 5418 לא עברו הליך של אכרזת רשמיות.
50 אלה היומטרות הוועדה: (א) בדיקת ההשלכות הבטיחותיות ו הבריאותיות של הוספת חומרים מעכבי בעירה למעטפת המזרן; (ב) בדיקה בנושא גריטת מזרנים לאחר השימוש בהם; (ג) שימוש בכיסוי הגנה מאש לפנים המזרן.
51 בג"ץ4926/14 ארנברג נ' שר הכלכלה (פורסם במאגר ממוחשב, 14.
) משרד הכלכלה והתעשייה |347 .
בעקבות האירוע המתואר בפרק, ולאור קשיים אחרים שזיהו אנשי משרד הבריאות בהליך התקינה, יזמו השירותים לבריאות הציבור עבודת מטה שתכליתה פתרון לנקודות החולשה שהתגלו בממשק שבין המשרד ובין הממונה על התקינה ומכון התקנים.
במסגרת עבודה זו נערכו כמה פגישות עם הממונה על התקינה וצוותו ועם אנשי התקינה שבמכון התקנים.
משרד הבריאות עומד בקשר רציף עם שני הגופים הללו במטרה להוביל לשיפור נוסף בתקשורת ובעדכון ההדדי בין הגופים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מהאמור לעיל עולה שתהליך תקינתו של תקן זה במכון התקנים ובמשרד הכלכלה נמשך זמן רב ולא שולבו בו הגורמים הרלוונטיים, אך מנגד שותפו גורמים בעלי אינטרסים שייתכן שהשפיעו על התהליך.
מן הראוי היה שהליך הצגת עמדותיהם של משרדי הממשלה והציבור, לרבות גורמים בעלי אינטרסים, היה נערך מלכתחילה במסגרת ועדות התקינה.
בסופו של דבר התארך משך התקינה עוד בשלוש שנים בערך והיה כרוך בפנייה לערכאות משפטיות52 .
מאגר מידע ונוהל לצורכי היוועצות .
במחלקת הממונה על התקינה אין מאגר מידע המשייך את התקנים הרשמיים והמוצרים שהם חלים עליהם לרשויות ולשרים שבסמכותם מצויים המוצרים או תהליך ייצורם.
עוד נמצא כי טרם נכתב נוהל בעניין הליך ההתייעצות עם הגורמים הרלוונטיים לכל מוצר ולתהליך העבודה הנאות עד להגשת התקן לשר על מנת שיכריז עליו כתקן כרשמי.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו כי בשנת 2015 פנה מנכ"ל המשרד למנהלים הכלליים של משרדי הממשלה בבקשה לציין לפני הממונה על התקינה את קיומם של תקנים רשמיים שבסמכותו ובאחריותו של השר שעומד בראש משרדם, אך רוב מוחלט של המשרדים לא השיב לפנייה זו.
נוסף על כך, אגב הטיפול בתקנים ספציפיים נעשה ניסיון לקבל מידע ממשרדים שונים, לרבות בפנייה ללשכות משפטיות, וגם על פניות אלא לא תמיד התקבל מענה.
בינואר 2017 מסר הממונה על התקינהלנציגי משרד מבקר המדינה כי הכנת הנוהל לאישור רוויזיות, לרבות הפעלת ועדת האימוץ, נעצרה בגלל תחילתו של תהליך שינוי בחקיקה בנושא, כאמור בהחלטת ממשלה מאפריל 2016 .
לשינוי זה השלכות ישירות על עצם התהליכים וכ מובן על הנוהל.
מאחר שחוק ההסדרים 53 (הפרק "תקינה") התפרסם בדצמבר 2016 , הכנת הנוהל מתוכננת לשנת2017 ,.
הנוהל החדש יותאם כאמור, לדרישות החוק החדש ולהחלטות הממשלה שהתקבלו בנושא.
52 "ראו בגץ 7/14 ארנברג (א.
נ רהיטים) נ' שר הכלכלה ומכון התקנים.
משווק מזרנים הגיש עתירה דחופה למתן צווים על תנאי וצו ביניים לביטול האכרזה על תקן 5418 כתקן ישראלי רשמי.
53 חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב2017 ו-2018 ,) התשע"ז-2016.
שנעשו ב-14 תקנים בלבד משרד מבקר המדינה מעיר לממונה על התקינה כי כל עוד לא אומץ השינוי הבין-לאומי בתקן הישראלי, מיובאים מוצרים המתאימים לתקן הישן, ולעתים נמנע ייבואם של המוצרים המתקדמים ביותר.
הבאת תקנים לוועדת האימוץ .
באוקטובר 2013 נכנס לתוקף תיקון מספר10 לחוק התקנים54 ולפיו הוקמה "ועדת אימוץ".
חברי הוועדה הם נציגי משרד הכלכלה, תעשיינים, יבואנים ומכון התקנים.
בדצמבר 2016 שונה חוק התקנים (תיקון12) , והוחלף הרכב הוועדה; וזה הרכבה על פי התיקון: הממונה על התקינה ; נציג לשכת המהנדסים; נציג ארגון צרכנים; עובד משרד האוצר; משקיפים נציגי התאחדות התעשיינים, נציג היבואנים מאיגוד לשכות המסחר ונציג מכון התקנים.
תפקיד הוועדה הוא בחינת הצורך בשינויים לאומיים שנעשו בתקנים הישראליים.
ועדת האימוץ רשאית להמליץ למכון התקנים על אימוץ שינוי בין-לאומי, במלואו או בחלקו, על דחייתו או על אימוצו תוך קביעת התאמות נדרשות, בשים לב לכך שעליה להימנע ככל האפשר מהמלצה על אכרזת שינוי לאומי כתקן רשמי אם מצאה כי אינו הכרחי.
המלצת ועדת האימוץ תינתן בתוך שלושה חודשים ותפורסם בצירוף הנימוקים לה באתר האינטרנט של משרד הכלכלה.
לאורך השנים וכן במועד סיום הביקורת, מחלקת התקינה (לאחר קבלת אישור השר) הייתה הגורם המקדם והבוחר את התקנים שיובאו לבדיקת הוועדה.
ועדות התקינה הפועלות במכון התקנים רשאי ות לדחות את המלצתה של ועדת האימוץ, כולה או חלקה, אך הן נדרשות להעביר בתוך 30 יום את החלטתן המנומקת לשר הכלכלה , בכתב, ולפרסם באתר האינטרנט של המכון את החלטת ן ואת נימוקיהן לדחיית המלצתה של ועדת האימוץ.
ממאי 2015 העביר המכון כ -220 תקנים רשמיים למחלק ת הממונה על התקינה להחלטה על אכרזה כתקן רשמי, במועד סיום הביקורת, בינואר 2017, כ-150 תקנים עדיין היו בהליכי טיפול.
נמצא כי ועדת האימוץ לא החלה לפעול אלא ביולי 2015 , כעבור שנה וחצי ויותר מן המועד שנקבע להקמתה.
עד אוקטובר 2016 קיימה הוועדה שמונה ישיבות ודנה בהן בשינויים לאומיים שנעשו ב-14 תקנים בלבד (כ-9% ) מכלל התקנים המצויים בהליכי טיפול במחלקת הממונה על התקינה.
להלן בלוח 5 סיכום פעילותה של ועדת האימוץ בתקנים אלה.
54 חוק התקנים (תיקוןמס' 10 ), התשע"ד-2013 , ס"ח4 ; חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018 ), התשע"ז-2016 , ס"ח49 ,178.
משרד הכלכלה והתעשייה |349 .
לוח5: תוצאות החלטותיה שלועדת האימוץ ( 2016 -2015 ) .
לראשונה מספר התקנים .
מספר התקנים שהוועדה לא השתכנעה .
כי השינויים הלאומיים בהם הכרחיים 10 0 .
מספר התקנים שהוועדה השתכנעה כי .
השינויים הלאומיים בהם הכרחיים 4 3 .
,נמצא כי ברוב המקרים שהובאו לפניה ועל סמך הנימוקים שהציגו ועדות התקינה לא השתכנעה ועדת האימוץ בהכרחיותם של השינויים הלאומיים והחזירה את התקנים למכון התקנים.
ועדת האימוץ קבעה שעם השלמת הנתונים יוכל התקן לשוב אליה ואז תקבע את המלצתה.
נמצא כי לגבי שלושה תקנים סיימו ועדות התקינה לדון בהמלצותיה של ועדת האימוץ, ערכו שינויים בתקנים והחזירו אותם לדיון בוועדת האימוץ, והיא המליצה לאשרם.
לדוגמה: באוגוסט 2015 דנה ועדת האימוץ בתקן1220 חלק5 ,, מערכות גילוי אש גלאי עשן עצמאיים.
הוועדה לא השתכנעה לגבי נחיצותם של 16 שינויים לאומיים שעשו בתקן ועדות התקינה במכון התקנים, והמליצה להחזיר את התקן לוועדת התקינה לבחינה חוזרת.
אחד השינויים הלאומיים היה סעיף 57 לתקן, שקבעכי במקום בדיקת עמידותו של הגלאי באבק לפי התקן האמריקני, תיערך הבדיקה לפי תקן ישראלי 981 .
שינוי זה היה עלול לחייב את בדיקת התאמתו של כל גלאי שייובא לארץ לתקן הישראלי.
לחסם אסדרה זה השפעה ניכרת על עלות הייבוא.
פריט יבוא המחויב בבדיקת התאמה לתקן משית על היבואן עלויות המשולמות למכון התקנים בגין ביצוע בדיקות דגם, ובדיקות מדגם בעת הגעת המשלוחים לישראל, עלויות אחסון ושינוע ליבואן עד לקבלת אישורי הייבוא, עלויות מימון ועוד.
בשל הערותיה של ועדת האימוץ נבחנה בוועדת המומחים הצעה לשנות את סעיף 57 כך שלא ייבדקו לפי התקן הישראלי אלא גלאים שאין אישור ממעבדה מאושרת55 בחו"ל לעמידותם באבק, לפי התקן האמריקני.
נמצא כי במועד סיום הביקורת טרם הסתיים הטיפול בתקן זה.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו כי לפי הוראות חוק התקנים (עד לתיקון מ-1.
17 ) ועדת האימוץ לא דנה כאמור בתקנים רשמיים אלא לבקשתם של שר הכלכלה או של מכון התקנים.
לא הייתה חובה חוקית להעביר תקנים אלה לוועדת האימוץ והטיפול בהם נמשך גם ללא הוועדה.
מועד תחילת עבודתה של הוועדה ומספר .
55 חוק התקנים קובע כי המכון וכל מי שאושר לעניין זה בכתב על ידי הממונה (להלן- מעבדה מאושרת) רשאים לבדוק את מידת התאמתו של מוצר לתקן, או לתקן רשמי, ולתת תעודת בדיקה על כך.
דיוניה היו בהתאם לבקשות של שר הכלכלה או של מכון התקנים.
מתחילת 2017 , בהתאם לשינוי החוק, ועדת האימוץ אמורה לדון בשינויים לאומיים שאינם מתחייבים בתקנים רשמיים (כהגדרתם בחוק התקנים).
במקרה של שינוים מתחייבים, ועדת האימוץ תדון אם תוגש בקשה מתאימה בידי אחד מחבריה.
בהתאם לשינוי זה, מכון התקנים והממונה על התקינה נערכים והחלו , כאמור, להעביר לוועדה, לבחינה ואישור, את כל התקנים הרשמיים עם שינויים לאומיים לא-מתחייבים שהיו בתהליך.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה כי הטיפול בבחינת התאמתם של תקנים רשמיים לתקנים בין-לאומיים ו באימוץ תקנים בין -לאומיים חדשים נעשה בקצב אטי מאוד, למרות החלטת הממשלה מתחילת שנת 2012 לזרז את אימוץ התקנים הבין-לאומיים כלשונם , והחוק מ-2013 שקבע מנגנון בחינה בעניין זה.
על משרד הכלכלה לזהות את הקשיים המונעים ממחלקת התקינה במשרדו מהבאת שאר התקנים לבדיקתה של ועדת האימוץ.
על משרד הכלכלה לפעול לשחרור צווארי הבקבוק ולגיוס המשאבים ה נדרשים כדי לאמץ תקנים בין-לאומיים רבים ככל האפשר.
חוסר מענה של משרדי ממשלה על בקשות היוועצות של הממונה על התקינה .
כאמור, החלטת הממשלה מאפריל 2016 קבעה כי בכל מקום שחוק התקנים מחייב את הסכמת השר לגבי תקן שבתחום סמכותו, או שנדרשת היוועצות בשר אחר או במשרד אחר בענייני אכרזת תקן רשמי, תיקונו, החלפתו, שינויו או ביטולו - מנכ"ל המשרד הממשלתי או הרשות המוסמכת , לפי העניין , ישיבו על פניית הממונה שהופנתה אליהם לצורך היוועצות מקצועית רלוונטית, בתוך 90 יוםמקבלתה , בלוויית העתק לשר המוסמך.
לאחר החלטת הממשלה ערכה מחלקת התקינה רענון של הליכי העבודה.
המחלקה שלחה לכל מנכ"לי משרדי הממשלה את כל התקנים שבטיפולה שהיו חייבים בהיוועצות, בלוויית העתק לשר הממונה על אותם משרדים56.
56 תיקון12 לחוק התקנים, שנכנס לתוקף בינואר2017 , קבע כיהממונה על התקינה יפנה אל מנכ"ל המשרד שבראשו עומד השר הממונה, והוא יודיע מה עמדתו בתוך זמן נקוב.
פנה הממונה כאמור ולא התקבלה עמדת השר הממונה בתוך 90 ימים מיום פניית הממונה, יראו את השר הממונה כמי שהודיע על התנגדותו לעדכון, ואולם שר הכלכלה רשאי להביא את המחלוקת להכרעת הממשלה; ראה השר הממונה כי הנושא מחייב בירור נוסף, יודיע לשר הכלכלה ולממונה על התקינה כי נדרשת לו תקופה נוספת של 90 ימים לשם גיבוש עמדתו; הודיע השר הממונה כאמור, יחולו הוראות סעיף זה עם תום 180 .
ימים מן המועדים הנקובים משרד הכלכלה והתעשייה |351 .
משרד מבקר המדינה בדק בסוף אוקטובר 2016 את בקשות ההתייעצות ששלחה מחלקת הממונה על התקינה למשרדי ממשלה, שלא נענו בתוך 90 יום.
בלוח6 ,שלהלן פרטים על המשרדים93 תקניםשבקשות ההתייעצות לגביהם לא נענו, ופרקי הזמן שעברו בלי תשובה.
לוח 6 : תקנים הממתינים להתייחסות של משרד ממשלתי יותר מ-90 יום ( 26.
שטרם נענו מספר התקן שם התקן .
09 1361 גיליון תיקון .
מספר 3 גבינות מלוחות .
13 5930 רוויזיה חלב ומוצריו - שיטות בדיקה .
14 1291 גיליון תיקון .
מספר 1 רכב להובלת מזון בטמפרטורה מבוקרת .
12 493 רוויזיה חלב - בדיקת החומציות הניתנת לטיטור * .
16 ** 1921 רוויזיה וסתי לחץ ווסתים מחליפים אוטומטיים לגפ"מ .
15 562 רוויזיה בטיחות צעצועים: נדידת יסודות כימיים .
15 1212 גיליון תיקון .
מספר 5 :מכללי דלתות אש ומכללי דלתות עשןדלתות .
רוויזיה בטיחות אש בבניינים: מדפי אש .
מספר 1 אמצעים לכיבוי אש: תרכיזי קצף בעלי יחס .
התפשטות נמוך להשמה על פני שטח של .
* באנגלית: titration .
שיטה לקביעת ריכוזם של חומרים שונים בתמיסה.
** התייחסות של משרד התשתיות להתנגדות של המשרד להגנת הסביבה הועברה למשרד להגנת הסביבה להתייחסות נוספת.
בדבר עשרות תקנים מן הלוח עולה כי משרדי ממשלה לא ענו על בקשת ההיוועצות של הממונה על התקינה בדבר עשרות תקנים ובמשך תקופה ארוכה, בניגוד להחלטת הממשלה.
ביוני 2016 שלחה מחלקת הממונה על התקינה תזכורות למנכ"לי המשרדים האמורים והעתקים לשרים הממונים, אך גם בעקבות תזכורת זו לא השיבו המשרדים.
משרד הבריאות מסר בתגובתו כי עד שלהי 2016 נשלחו פניות הממונה לגורמי מקצוע שונים במשרד ללא הפנייה לגורם מתכלל.
לפיכך, תקנים רבים הופנו לאנ שי מקצוע שאינם רלוונטיים בתוך המשרד.
עובדה זו כש לעצמה יצרה עיכוב משמעותי בזמן התגובה של המשרד על פניות הממונה.
במאי 2017 סיכמו המשנה למנכ"ל משרד הבריאות והממונה על התקינה כי על מנת לייעל את הטיפול , עותק של כל פנייה ללשכת השר יועבר גם ללשכת המשנה למנכ״ל.
צוות י לשכת השר והמשנה למנכ״ל מעבירים את פניות הממונה על התקינה היישר לגורמים הרלוונטיים במשרד.
באופן זה מנוטר הטיפול בפנייה עד סיומו.
עד מועד כניסתו לתוקף של תיקון 12 לחוק התקנים (ינואר 2017 ,) למשרד הבריאות לא היה נהיר הצורך לאשרר תקן אשר אנשי המשרד היו שותפים פעילים בהכנתו , במסגרת חברותם בוועדות התקינה (ועדה טכנית או ועדת מומחים), לא כל שכן תקן שמשרד הבריאות יזם את עדכונו.
חוסר בהירות זה תרם אף הוא לעיכובים.
עוד מסר משרד הבריאות כי מסיום בדיקתו של משרד מבקר המדינה בינואר 2017 ועדמאי 2017 כבר הועברה לידי הממונה על התקינה ההתייחסות של משרד הבריאות לגבי 22 תקנים אשר נכללו בדוח הביקורת , וכי הוא יבקש בקרוב מן הממונה על התקינה רשימה עדכנית של הפניות הממתינות להתייחסותו המקצועית של המשרד.
המשרד יפעל למתן מענה מקצועי על כל הפניות האמורות בתוך 90 יום ממועד קבלתן.
לגבי שניים מן התקנים המופיעים ברישומי הממונה על התקינה כתקנים שלא התקבלה בעניינם תשובת שר הבריאות מסר משרד הבריאות כי תשובה בחתימה ידו של השר נשלחה זה כבר.
המשרד להגנת הסביבה מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה, ביוני 2017 , כי במקרים מסוימים חל עיכוב במתן ההתייחסות, וזאת בשל תהליכי היוועצות פנימיים או דיונים מקצועיים עם גורמים משיקים .
המשרד פנה אל הממונה על התקינה במשרד הכלכלה לשם בדיקה של רשימת התקנים הממתינים להתייחסות המשרד יותר מפרק הזמן הקבוע בהחלטת הממשלה, כדי ל הבטיח טיפול מיטבי בנושא.
המשרד לביטחון הפנים מסר במאי 2017 בתגובתו למשרד מבקר המדינה כי לא מצא אצלו אסמכתאות לקבלת התקנים ממשרד הכלכלה.
כיום המצב הו סדר, ומטופל באופן רציף כנדרש בנהלים ובהתאם ללוח הזמנים שנקבע.
יודגש כי מתבצע תיעוד של כל בקשה שמתקבלת, וניתן מענה מקצועי ומתאים לבקשותיו של הממונה על התקינה.
נציגי אגף בטיחות אש מטעם הרשות הארצית לכבאות והצלה משמשים חברים בוועדות המקצועיות הדנות בשינויי תק ינה, וכבר בשלבים מקדימים אלה מביעים את עמדתם.
העברת בקשות למשרד לב יטחון הפנים היא חלק מהליך פורמלי, ולרוב נענות בקשות אלה בחיוב.
משרד הכלכלה והתעשייה |353 .
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"לי משרד הבריאות, המשרד להגנת הסביבה והמשרד לביטחון הפנים כי הוראה זו נועדה לקצר את פרק הזמן עד לעדכון התקנים בישראל והתאמתם לתקנים הבין-לאומיים.
חוסר היענותם של המשרדים אינו עולה בקנה אחד עם החלטת הממשלה ועם חוק התקנים.
על מנכ"לי המשרדים להיערך למתן תשובה בפרק הזמן שנקבע בהחלטת הממשלה.