HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתה מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה, כי לצורך זה הונחו קציני נפגעי עבירות מחוזיים לערוך בקרות על פי טופס מובנה, הכולל את כל התבחינים שיש לבדוק ובכלל זה ייבדק גם יישום סעיף 7 .
העברת מידע מהתביעה המשטרתית : מידע הקשור בתביעה המשטרתית מועבר בעיקרו לנפגע העבירה באמצעות מערכת מנ"ע.
בהנחיה של ראש מדור 328 דוח שנתי57ב .
תביעות במשטרה מדצמבר 2005 פורטו הפעולות המוטלות על התביעה המשטרתית לשם יישום החוק והתקנות מכוחו.
ראש מדור תביעות במשטרה הסבירה למשרד מבקר המדינה, כי בשל עומס עבודה ותקני כוח אדם חסרים עוד קודם לחקיקת החוק, במקרים שמערכת מנ"ע מעבירה מידע חלקי, או שיש קושי בהעברת המידע באמצעותה, אין התובעים המשטרתיים מעבירים את המידע אל הנפגע.
אשר ליישום סעיף 7 לחוק, הדן בהגבלת מסירת פרטים אישיים של נפגע עבירת מין או אלימות חמורה, הוקם בחטיבת החקירות במשטרה צוות שייבחן את הדרכים ליישומו.
ממצאי הצוות שהוגשו באוגוסט 2005 העלו שהסעיף חל על כ- 4,500 תיקים בשנה, מתוכם כ- 2,500 נסגרים כבר בשלב החקירה.
מתוך כ - 2000 התיקים הנותרים מו עברים כ -75% לטיפול הפרקליטות ו -25% מטופלים בידי התביעה המשטרתית.
הצוות גם העלה, שבמסמכים משטרתיים רבים הקשורים לתהליך הטיפול בתיק, יש צורך בהסתרת הפרטים הנדרשים על פי החוק.
לשם כך, כאמור, המליץ הצוות להסתייע במענה ממוחשב במערכת פל"א.
כשלב מעבר הונחו יחידות החקירה כיצד לפעול כדי להסתיר את הפרטים הנדרשים בחוק, בתיקים שהם מעבירים לטיפול הפרקליטות או התביעה.
ראש מדור תביעות במשטרה מסרה למשרד מבקר המדינה, כי בחלק גדול מהתיקים האמורים, המגיעים לטיפולה של התביעה המשטרתית, אין הפרטים הללו מוסתרים כנדרש בהנחיה ליישום סעיף 7 .
לחוק היערכות הפרקליטות ליישום החוק 1.
אי-הקמת יחידות סיוע : כדי להבטיח את מימוש זכויותיהם של נפגעי העבירה נקבע בסעיף 23 לחוק, כי בפרקליטות המדינה ובפרקליטויות המחוז יוקמו יחידות סיוע כפי שיקבע שר המשפטים.
בחוק גם פורטו חלק מהתפקידים שיוטלו על יחידות הסיוע וביניהם, הבטחת העברת מידע מהפרקליטויות אל נפגעי העבירה, הנחיה וסיוע לפרקליטויות ביישום הוראות החוק ואיסוף מידע עדכני בדבר שירותי סיוע לנפגעי עבירות והפצתו.
04 ,מינה פרקליט המדינה, מר ערן שנדר, צוות, בראשותו של פרקליט מחוז ירושלים מר אלי אברבנאל, שיגבש תכנית מפורטת וכוללנית ליישום החוק, תוך הדגשת סעיף 23 לחוק, המחייב את הפרקליטות להקים יחידות סיוע.
הצוות הגיש המלצותיו ב - 28.
04 : בנוגע להעברת מידע, כנדרש בחוק, המליץ הצוות להשתלב במערכת מנ"ע; בנושא יחידות הסיוע העלה הצוות הצעות למבנה היחידו ת הן במחוזות והן בפרקליטות המדינה, ופרט את תפקידי העובדים שיאיישו אותן.
05 , בראשות מנכ"ל משרד המשפטים, הוחלט על מבנה יחידות הסיוע, וסוכם שהנהלת משרד המשפטים תבקש ממשרד האוצר לתקצב שש יחידות סיוע20.
בראש כל אחת מהן יעמוד פרקליט ולצידו יהיה רכז סיוע שיהיה עובד סוציאלי במקצועו.
הועלה, שעד מועד סיום הביקורת לא הוקמו בפרקליטות יחידות סיוע.
יודגש, כי בדיון שקיים הצוות ב- 21.
04 ציין מנהל אגף ארגון ותקצוב במשרד המשפטים, "שב - 2003 ניתנו16 תקנים לפרקליטות לצורך יישום החוק".
ביוני 2006 , מסרה מנהלת תחום משרדי הממשלה ויחידות הסמך בנציבות שירות .
20 במשרד הראשי, במחוז חיפה והצפון, בתל-אביב-פלילי, במרכז, בירושלים ובדרום.
המדינה (להלן- נש"מ), למשרד מבקר המדינה, כי משרד המשפטים אמנם תוקצב בשנת 2002 בתקני פרקליטים לצורך יישום החוק, כשהמשרות נוצרו באופן הדרגתי במהלך השנים 2002 -2003 .
נש"מ הסבירה כי משום ש"משרות הפרקליטים ברמה של עוזר-סגן בכיר הן זהות ואחידות בכל הפרקליטויות לא ניתן זיהוי מיוחד למשרות אלו"; ומאחר שבשנים האחרונות התקבלו החלטות ממשלה על קיצוצים רוחביים בכל משרדי הממשלה, נאלצו משרד המשפטים והפרקליטות, כשאר משרדי הממשלה, לקצץ בתקני כ"א על פי ההחלטות שהתקבלו.
בתשובתו מסר משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה, כי תקציב המדינה לשנת 2006 כולל תשעה תקנים לצורך הקמת יחידות סיוע בפרקליטות.
ואולם, רק בתחילת אוקטובר 2006 התכנסה "ועדת החריגים העליונה" לצורך אישור התקנים, ולכן תקנים אלו טרם אוישו.
כן מסר משרד המשפטים, שעד לאיושם של התקנים נערכה הפרקליטות ליישום החוק בתקופת הביניים - התקיימה השתלמות לכל הפרקליטים ומונו רפרנטים בכל פרקליטויות המחוז שתפקידם להנחות את עמיתיהם כיצד למלא את הוראות החוק.
הרפרנטים מונחים על ידי מנהלת המחלקה לעיכוב הליכים בפרקליטות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי המענה שניתן בשטח אינו עומד בדרישת החוק להקמת יחידות סיוע ייעודיות.
היעדר כלים לביצוע מעקב אחר התמשכות טיפול בעררים : על פי סעיף 25 , התשמ"ו]נוסח משולב[ לחוק תוקן חוק סדר הדין הפלילי- 1982 והתווסף סעיף 65א לפיו "מתן החלטה בערר לפי סעיף 64 , לעניין עבירת מין או אלימות, מסוג פשע, תינתן ותימסר למתלונן עד תום שישה חודשים מיום הגשת הערר, ואולם היועץ המשפטי לממשלה רשאי, מטעמים מיוחדים שירשמו, להחליט ולמסור את החלטתו כאמור במועד מאוחר יותר".
בתיקון נקבע שלעניין זה עבירת מין או אלימות תוגדר על פי הגדרתה בחוק.
הועלה, שאין ברשות תחום עררים שבפרקליטות המדינה נתונים שוטפים ועדכניים על משך זמן הטיפול בעררים האמורים.
בהיעדר נתונים אין לדעת אם משך הטיפול עומד בדרישות החוק, ואין תחום העררים יכול להסיק מסקנות ולהפיק לקחים.
יצוין, שבעבר ערך תחום עררים בדיקה ידנית בנוגע לעררים שטופלו בשנת 2003 .
בבדיקה זו נסרקו 2,052 עררים, מתוכם נמצאו86 ( עררים 4.
2% ) הנוגעים לעבירות מין או אלימות מסוג פשע.
מניתוח נתונים שעשה תחום עררים עלה כי לגבי 82 עררים21 היה הזמן הממוצע למתן תשובה בערר כ-7.
5 חודשים, כאשר רק ב-45% מהם ניתנה תשובה לעוררים בתוך פרק הזמן שהוגדר בחוק.
יצוין, שעל פי נתונים אלו היה על תחום עררים לשפר ולקצר את משך זמן הטיפול בעררים האמורים, אך כאמור אין בידם מידע עדכני על המצב.
בתשובתו מסר משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה, כי לתיקי הערר הללו ניתנת עדיפות גבוהה בטיפול, אולם מפאת המורכבות הקיימת בחלק מתיקי ערר אלו, והצורך לבצע פעולות טרם קבלת החלטה מושכלת וראויה, לא ניתן לעתים להימנע מחריגה מהזמן המוגדר בחוק.
משרד מבקר המדינה מעיר, שכל עוד משך הזמן הוגדר בחוק על הפרקליטות לפעול בכל דרך אפשרית כדי לעמוד בו.
21 בנוגע ל-4 עררים מתוך86 .
לא ניתן היה לקבל נתוני זמן 330 דוח שנתי57ב .
התמשכות הטיפול בתיקוני חקיקה ובחקיקת משנה ליישום החוק .
כאמור, החוק התקבל בכנסת ב- 6.
01 ; בחוק נקבע שהחלתו תהיה הדרגתית ותושלם לא יאוחר מ - 21.
03 ,, אך לגבי חלק מהסעיפים וכמה עבירות נקבע שהחלתם תושלם עוד קודם לכן, ולא יאוחר מ- 21.
עיכובים בהכנסת תיקונים לחוק : (א) בדיונים לגיבוש לוח זמנים ותכנית עבודה ליישום החוק שהתקיימו במשרד לבט"פ בינואר ובפברואר 2002 , שבעה חודשים לאחר תחילתו, נדונו, בין היתר, תיקונים שיש להכניס בחוק כדי לצמצם את עלות הפעלתו ולאפשר בכך את יישומו.
בדיון הועלה גם הצורך להתקין תקנות ולהכין נהלים.
02 סוכמו עקרונית תיקוני החקיקה הנדרשים בחוק וביניהם, שהעברת המידע לנפגע העבירה תיעשה גם בטלפון ולא רק בדואר, כדי שניתן יהיה להעביר מידע באמצעות מערכת ממוחשבת שתוקם במשטרה.
משרד המשפטים היה אמור להפיץ תזכיר לתיקון החוק, ואולם פרקליטות המדינה חלקה על כמה נושאים והפצת התזכיר התעכבה.
ביוני 2002 , עדכנה סגנית היועץ המשפטי במשרד לבט"פ את מנכ"ל המשרד וציינה, כי עקב התמשכות הדיונים בנושא תיקוני החקיקה, והעובדה שטרם ניתן אישור תקציבי להקמת המענה הממוחשב ולתקנים הנדרשים במשטרה ובשב"ס, לא יוכלו הגופים האמונים על יישום החוק ליישם את סעיפי החוק שהמועד האחרון להחלתם, בלוח הזמנים הקבוע בחוק, הוא דצמבר 2002 .
לכן ביקשו אותם גופים לדחות את מועד התחולה שלהם בשנה אחת, לדצמבר 2003.
02 הופץ תזכיר חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון), התשס"ג- 2002 (להלן- תזכיר לתיקון החוק), לשם קבלת הערות על ההצעות לתיקוני החוק.
במבוא לתזכיר הוסבר שהתיקון המוצע מצמצם את היקפן של כמה הוראות בחוק ומאריך את התקופה ליישום ההדרגתי של הזכויות שנקבעו בו.
כן הוסבר במבוא, שאם יתקבלו התיקונים המוצעים תקטן הערכת התקציב הנדרש ליישום החוק מכ- 65 מיליון ש"ח לכ-8.
7 מיליון ש"ח, מהם4 מיליון ש"ח הוצאה חד-פעמית.
במסמך צוין ש"עלות [ זו8.
7 בצירוף דחיית המועד הסופי ליישום החוק לסוף שנת]מיליון ש"ח 2003 .
"הם שיאפשרו את יישום החוק אולם כבר ב - 6.
02 ביקשו המשרדים האחראים ליישום החוק לקדם תיקון בסעיף אחד ב לבד מתוך התזכיר האמור, והסבירו זאת באילוצי לוח הזמנים עד פיזור הכנסת ה-1522.
התיקון נועד לדחות את החלת סעיפי החוק, שהמועד האחרון להחלתם היה דצמבר 2002 , בשנה - עד דצמבר 2003.
03 התקיימו הבחירות לכנסת ה-16 ובפועל לא אושר התיקון, כך שהסעיפים האמורים היו עדיין בתוקף, והיו אמורים להיות מיושמים.
זאת ועוד, במאי 200323 , בעקבות הצעת .
עם זאת צוין, שנשארה אפשרות להתחיל בהחלת הזכויות בהדרגה לפי צווים של השרים 23 בהליך לחקיקת חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו- 2004 ), התשס"ג- 2003.
המשרד לביטחון הפנים 331 .
משרד האוצר לדחות את מועד יישום החוק ל - 2005 בשל עלותו הגבוהה, נדחה המועד האחרון להחלתו ל- 1.
עם זאת הוטלה על השרים חובת דיווח לוועדת חוקה על מידת ההיערכות ליישום החוק.
כן נקבע, כי לא תוטל חובה ולא תינתן זכות מכוחם של סעיפי החוק שהיו צריכים להיות מוחלים עד 21.
ועד למועד החלתו של תיקון זה (ב) רק ביולי 2003 החלו המשרד לבט"פ ומשרד המשפטים לקדם שוב את התזכיר לתיקון החוק, שהופץ ב - 27.
02 - כ-9 חודשים קודם ל כן.
03 אישרה ועדת השרים לענייני חקיקה (להלן - ועדת השרים) את טיוטת חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון), התשס"ד- 2003 , אולם שרת החינוך התרבות והספורט (להלן- שרת החינוך) דאז, הגב' לימור לבנת, שעמדה בראש ועדת השרים לקידום מעמד האישה, ערערה על הצעת החוק כפי שאושרה בוועדת השרים, משום שלטענתה היא מרעה עם נפגעי העבירה, וביקשה להביא את הערר לדיון בממשלה24.
04 - חצי שנה מאוחר יותר, לאחר שהוסר הערר של שרת החינוך דאז, קיבלה החלטת ועדת השרים תוקף של החלטת ממשלה, וב- 8.
04 התקבל בכנסת חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון מס' 2 ), התשס"ה- 2004 (להלן- תיקון תשס"ה).
בתיקון תשס"ה של החוק, בין היתר, צומצם היקפן של כמה זכויות, ונקבע שהן יחולו רק על נפגעי עבירות מין או אלימות חמורה, ולא על כל נפגעי העבירה; סעיף 26 לחוק תוקן כך שהעברת המידע לנפגע תתאפשר גם באמצעות הודעות טלפוניות ולא רק בדואר; כן נקבע שכמה זכויות המוקנות בחוק לא יחולו רטרואקטיבית על נפגעי עבירה שתיק החקירה, בגין העבירה שבוצעה נגדם, נפתח לפני מועד החלתו של הסעיף הקובע את הזכות, אלא אם כן קבעו השרים אחרת.
עיכובים בהחלת צווים : יצוין כי בחוק נקבע שכמה מסעיפיו י חולו בהדרגה החל ביום שיקבעו לגביהם השרים ועל פי צווים שיקבעו, וזאת לאחר שיובאו לאישור ועדת חוקה.
עם זאת, צוין בדברי ההסבר לתיקון החוק שהוצע בו לדחות לדצמבר 2003 , את החלת סעיפי החוק שהמועד האחרון להחלתם היה דצמבר 2002 , כי אין בדחיית המועד כדי לפגוע באפשרות להחיל את הזכויות בהדרגה, לפי צווים של השרים.
הועלה, שהמשרדים האמונים על יישום החוק לא עשו די כדי להחיל בהדרגה, באמצעות צווים, את הזכויות שמקנה החוק: בדיון שהתקיים ב - 25.
02 בוועדת חוקה, הותנתה הסכמת הוועדה לתמוך בדחיית מועד החלת הסעיפים בכמה תנאים, וביניהם התנאי, שהחלת סעיף 10 לחוק, שעיקרו קבלת מידע על מאסרו של נידון או על מהלך שהייתו של נאשם או נידון במשמורת חוקית אחרת, לא תידחה והחלתו ההדרגתית תיעשה על פי צו שיוציאו השרים.
הועלה, שצו להחלה חלקית של סעיף 10 לחוק הובא על ידי השרים לאישור ועדת חוקה, ואושר על ידה כבר ב - 6.
03 ,, אולם הצו לא הועבר אז לחתימת השרים .
24 כדי לשכנע את שרת החינוך להסיר את הערר, כתב אליה השר לביטחון הפנים ב- 15.
04 ומסר לה, בין השאר, כי הוסכם לתקן את סעיף 28 א (סעיף 20 א בטיוטת חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון), התשס"ד- 2003 ) כך שיאפשר לשרים להרחיב את הטיפול גם לתיקים ישנים בדרך של חקיקת משנה.
והחלתו בפועל נעשתה רק ביולי 200325.
, חצי שנה מאוחר יותר צו שני ליישום חלקי של כמה סעיפי חוק נוספים פורסם ברשומות רק בסוף פברואר 200526 , וגם צו זה הוצא בידי המשרדים בעיקר בשל הלחץ שהופעל בידי ועדת חוקה בעקבות המעקב שביצעה אחר יישום החוק.
עדכון מאוחר של התקנות : תיקון תשס"ה של החוק אושר בכנסת בנובמבר 2004 .
לשם יישום הוראות החוק עד המועד הקובע- 1.
נדרש עדכון התקנות הועלה, שרק ב - 3.
05 , לאחר המועד הקובע להחלת החוק, הוגש לאישור ועדת חוקה נוסח תקנות זכויות נפגעי עבירה (תיקון), התשס"ה - 2005 , ובו התיקונים הנדרשים.
ביולי 2005 אישרה ועדת חוקה את תיקון התקנות, והן פורסמו ברשומות בסוף ספטמבר 2005 .
כך שחצי שנה לאחר שהיו אמורים ליישם את החוק במלואו, עדיין לא היו תקנות עדכניות שיסדירו את הליך הטיפול בנפגעי העבירה על פי הוראות החוק.
מחלוקות בנושא תקצוב החוק .
אי-הסדרת הקצאת משאבים ליישום החוק : בהצעת החוק שפורסמה ברשומות ב- 21.
01 , הוערכה עלות יישום החוק ב-16 מיליון ש"ח27 .
סמוך לכך הודיע המשרד לבט"פ לוועדת השרים, כי היישום ההדרגתי של החוק יבוצע בד בבד עם הקצאת ה משאבים הנדרשים לכך, על פי תכנית עבודה שתוגש למשרד האוצר על ידי המשטרה.
משרד האוצר עמד על כך שחלק מהתקציב ייספג בידי המשרד לבט"פ.
01 פנה השר לביטחון פנים דאז, מר שלמה בן עמי, אל מזכירות הממשלה ואל יו"ר ועדת חוקה ומסר, שהמשטרה לא תוכל ליישם את החוק ללא הקצאת המשאבים הנדרשים, והוסיף שבהערכה גסה מגיעה רק עלות תוספת כוח האדם במשטרה ל-15 מיליון ש"ח, בלי לחשב עלויות אחרות.
כמו כן התריע, שקבלת החוק בלא שתוסדר מראש ובאופן ברור הקצאת המשאבים הנדרשים תפגע ביישומו.
מחלוקות בקשר לאחריות מימון החוק ועית וי הקצאתו : בסעיף 39 א' לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 (להלן- חוק יסודות התקציב), נקבע, ש"הצעת חוק המוגשת לכנסת שבביצועה כרוכה הוצאה או התחייבות להוצאה מתקציב המדינה, או שבביצועה כרוכה הפחתה של הכנסות המדינה, תצוין, בנוסח החוק המוצע או בדברי ההסבר לו, דרך המימון להוצאה או להפחתה".
כדי לעמוד בדרישה זו מן הראוי שתיעשה עבודת מטה לפני אישור החוק, שתעריך את המשמעויות התקציביות של יישומו, תגדיר את האמצעים הנדרשים ואת היקפם, ובכללם כוח אדם נדרש, ותסדיר את מקורות המימון לכך.
25 צו זכויות נפגעי עבירה (החלה הדרגתית של סעיף 10 )לחוק, ושינוי התוספת הרביעית לחוק פורסם ברשומות ב- 7.
03 ונכנס לתוקף ב- 21.
26 צו זכויות נפגעי עבירה (החלה הדרגתית של סעיפים8 ,)(ג18 ,19, ו-20 לחוק ושינוי התוספות השנייה והשלישית לחוק), התשס"ה - 2005.
27 6 מיליון ש"ח עבור הכשרת אזורי המתנה נפרדים לנפגעי עבירות בבתי המשפט (סעיף 6(2 ) לחוק), ו-10 מיליון ש"ח עבור מינוי אחראים במשטרה והקמת יחידות סיוע בפרקליטות, וכן עבור יצירת תקשורת שוטפת בין הנפגעים ובין שירותי עזר נלווים.
המשרד לביטחון הפנים 333 .
בהצעת החוק לא צוינה דרך מימונו של החוק כנדרש בחוק יסודות התקציב.
כן עלה, כי טרם חקיקת החוק לא נעשתה, בגופים האחראים ליישומו, עבודת מטה שתגדיר את האמצעים הנדרשים, את היקפם ואת דרך המימון.
רק באוקטובר 2001 , כארבעה חודשים לאחר תחילת החוק הכין אג"ת במשטרה סיכום עבודת מטה שלפיה הוערכה עלות יישום החוק בכ-74 מיליון ש"ח, שמהם כ-65 מיליון ש"ח הוצאה שוטפת וכ -9 מיליון ש"ח הוצאה חד -פעמית.
אג"ת ציין, שהחוק אושר בלא שנלקחו בחשבון התוצאות הצפויות ממנו, וכן שאם לא יוקצו לו המשאבים הנדרשים לא תוכל המשטרה לעמוד בדרישותיו.
אי לכך המליץ אג"ת לפעול בשני כיוונים בו-זמנית: להעביר בקשה לקבלת משאבים באמצעות המשרד לבט"פ, ולהיערך למימוש דרישות החוק ברמה המינימלית ההכרחית.
בהמשך לכך, בנובמבר 2001 הציג אגף תכנון, תקצוב ובקרה (להלן- את"ב) במשרד לבט"פ בפני אגף התקציבים במשרד האוצר, את ההערכה התקציבית ליישום החוק, וביקש שמשרד האוצר יעביר את המשאבים הנדרשים.
באפריל 2002 העביר המשרד לבט"פ אל משרד האוצר בקשה מעודכנת להקצאת תקציבים, ובה הערכה מצומצמת יותר של עלות יישום החוק בסך של כ-8.
ההערכה המצומצמת הת בססה על הכוונה להכניס שינויים בחוק שעיקרם מתן זכויות מסוימות לקבוצה מצומצמת בלבד של נפגעי עבירה ועל התכנית להקים מערכת ממוחשבת להעברת המידע לנפגע העבירה.
יוער, שאומדן המשאבים הנדרשים ליישום החוק בשב"ס הועבר למשרד לבט"פ רק בפברואר 2002 , שמונה חודשים לאחר ת חילת החוק, והמלצותיו של הצוות ליישום החוק במשרד המשפטים הוגשו לפרקליט המדינה רק בנובמבר 2004 , למעלה משלוש שנים לאחר תחילת החוק.
באוקטובר 2002 , בד בבד עם הפצת התזכיר לתיקון החוק, שנועד, בין השאר, לצמצם את עלות יישומו, העביר המשרד לבט"פ תזכורת למשרד האוצר שבה חזר וציין שעלות יישום החוק במתכונת החדשה מוערכת בכ -8.
7 מיליון ש"ח, וביקש לפעול "בדחיפות להקצאת המשאבים הנדרשים ליישום החוק, ובכלל זה הקצאת המשאבים לפיתוח היכולות הטכנולוגיות".
יצוין, כי בדצמבר 2002 הודיע את"ב במשרד לבט"פ לסגנית היועץ המשפטי במשרד לבט"פ , שמשרד האוצר מתנה את הקצאת התקציבים באישור שינוי החקיקה בכנסת, ועמד על הצורך לזרז את הטיפול בו.
בתשובה ציינה סגנית היועץ המשפטי במשרד לבט"פ שאין היא "רואה כל הצדקה לדרישה להמתין עם האישור התקציבי עד לאחר שתאושר החקיקה".
היא הדגישה, כי הבהירה בשיחה שהתקיימה עם נציגי את"ב במשרד לבט"פ, ש"יש לעמוד על כך שיוקצה התקציב למערכת הממוחשבת מיידית על מנת לאפשר למשטרה ולשב"ס להיערך במועד על פי התפיסה המצומצמת של החוק".
במרס 2003 השיב משרד האוצר לפניות החוזרות של המשרד לבט"פ וציין, שהאחריות למימון החוק חלה על המשרד לבט"פ מתקציבו המאושר, ואם יש צורך בכך עליו לשנות את סדר העדיפות הפנימי של תקציבו.
כן הציע, שכדי להקל על המשרד לבט"פ ליישם את החוק עליו לפעול לזירוז שינויי החקיקה.
בנובמבר 2003 שב המשרד לבט"פ והתריע בפני משרד האוצר, כי על מנת להיערך להחלת כל סעיפי החוק עד ל- 1.
05 , יש להקצות את המשאבים הנדרשים, בסך8.
7 ,מיליון ש"ח כבר בתחילת 2004 .
משרד האוצר חזר והשיב שהאחריות למימון החוק חלה על המשרד לבט"פ מתקציבו המאושר, וכי עקב מצבו הידוע של תקציב המדינה לא ניתן להקצות משאבים נוספים למשרד לבט"פ.
בינואר 2004 ביקש ראש את"ב במשר ד לבט"פ ממשרד האוצר, לבחון שנית את עמדתו בעקבות היוזמה לשינוי החוק של המשרד לבט"פ, שתקטין את עלות יישומו.
יצוין, שכבר בפברואר 2003 תיקן אג"ת במשטרה את ההערכות של העלות התקציבית של יישום החוק וציין במסמך, שגם המשרד לבט"פ היה מכותב אליו, כי אין לכלול בעלות יישום החוק את "פריסת מערכת התביעות".
כך שבפועל קטן האומדן של עלות יישום החוק במשטרה בכ -2.
ואולם המשרד לבט"פ לא הפחית את דרישותיו ממשרד האוצר, והמשיך להציג את עלות יישום החוק בכ-8 מיליון ש"ח, בפניותיו מנובמבר 2003 וגם מינואר 2004.
עוד יצוין, כי רק לאחר שיו"ר ועדת חוקה דאז, מר מיכאל איתן, פנה לשרים דאז, וביקש הבהרות בנוגע לביצועם של כמה נושאים הקשורים ביישום החוק, הוציא, ב- 27.
04 , את"ב במשרד לבט"פ מסמך ובו הרשאה למשטרה ולשב"ס לפרסם במשותף מכרז להקמת מערכת מענה קולי.
במסמך נקבע שעלות הקמת המערכת כ-1.
5 מיליון ש"ח, והמקורות התקציביים להקמתה ולהפעלתה יסוכמו עם משרד האוצר בדיוני תקציב 2005.
בתשובתו מסר המשרד לבט"פ למשרד מבקר המדינה, כי טרם חקיקת החוק הזהיר המשרד מהמשמעויות התקציביות הכבדות של החוק, ולמרות זאת הוא התקבל בלא שניתן לו כיסוי תקציבי.
בעקבו ת זה פעל המשרד להכניס תיקונים בחוק שיקטינו את עלותו.
אומדני עלות יישום החוק בכפוף לתיקונים הוצגו לאוצר כבר במהלך שנת 2002 ,.
המשרד לבט"פ הוסיף שכתוצאה מאי-הוודאות בנוגע לאישור תיקוני החוק ומועדם, היה צורך בהמתנה ממושכת עד שניתן היה לאשר תקציב להקמת המערכת הממוחשבת.
ואילו משרד האוצר בתשובתו, מאוקטובר 2006 , מסר למשרד מבקר המדינה, כי מרגע שאישרה הממשלה והכנסת את תקציב המדינה ואת חלוקתו למשרדי הממשלה השונים, הוטלה עליהם האחריות, לפי פעילויותיהם השונות, לעמוד בחקיקה ראשית של הכנסת בתחומי אחריותם ומתקציבם המאושר, על פי סדרי עדיפויותיהם.
מהאמור לעיל עולה, שחילוקי הדעות בין המשרד לבט"פ לבין משרד האוצר בנוגע למימון החוק מנעו את יישומו במועד.
אף שהמשרד לבט"פ היה אמור ליטול על עצמו חלק מהעלויות הכרוכות בו, רק במאי 2004 הוא אישר את הקצאת התקציבים להקמת מענה קולי ממוחשב, שהיה תנאי בסיסי ליישום החוק.
יצוין, כי האישור ניתן עוד בטרם אושרו תיקוני החקיקה שיאפשרו את מתן המידע לנפגעי עבירה באמצעות הטלפון, כך שלפחות מבחינה זו ניתן היה להקצות את הכספים, ולהתחיל בהקמת המערכת הממוחשבת עוד בפברואר 2002 , המועד שבו הוגשה התכנית להקמתה.
הדבר היה עשוי לתרום ליישום החוק במועדו המקורי.
 המשרד לביטחון הפנים 335 .
החברה הישראלית הכירה זה מכבר כי נפגעי עבירה זכאים להגנה על כבודם ועל חירותם מפני פחד, אימה ופגיעה.
זכות חוקתית זו, הנגזרת מהוראות חוק יסוד: כבוד האדם וחרותו, עוגנה בחקיקה ראשית בחוק זכויות נפגעי עבירה, התשס"א - 2001 .
הוראות החוק מבטאות איזון בין זכויות נפגעים לבין זכויות חשודים ונאשמים, וכן בין הרצון להיטיב עם הנפגעים, לבין המציאות הארגונית והתקציבית המוגבלת של רשויות אכיפת החוק.
הזכויות המוקנות בחוק עוסקות בשלושה מישורים עיקריים: הזכות לקבלת מידע, זכויות ה נוגעות לניהול ההליך הפלילי והזכות להגנה.
למשרד לביטחון הפנים על זרועותיו: המשטרה ושירות בתי הסוהר ולמשרד המשפטים יש תפקיד מרכזי בהבטחת הזכויות שמקנה החוק לנפגעי העבירה.
עליהם לדאוג שהמידע, שנפגע העבירה זכאי לו על פי החוק והתקנות מכוחו, יועבר אליו במלואו וב שפה הנהירה לו, אם באמצעות מערכות ממוחשבות (האינטרנט ומענה קולי ממוחשב), ואם באמצעות גורם אנושי (מוקד אנושי או הגורם המטפל בנושא).
עליהם להסדיר את דרך המימון של דפי המידע המפרטים את זכויותיו, את שמות הגופים הנותנים שירותי סיוע ודרכי הגנה אפשריות, ולהבטיח את הפצתם במקומות שבהם ניתן שירות לקהל רחב כמפורט בתקנות.
על משרד המשפטים להקים לאלתר את יחידות הסיוע שיבטיחו את מימוש זכויותיו של נפגע העבירה כנדרש בחוק.
על המשטרה להקפיד לקיים בקרות תקופתיות בתחנות המשטרה, ולדאוג שהוראות החוק והתקנות מכוחו יקוימו על ידן במלואן.
משרד מבקר המדינה סבור כי על הגורמים הממונים על יישומו של החוק להקפיד ולקיים את הוראות החוק בדחיפות, וללא עיכובים.
רק כך תוכל החברה הישראלית למלא אחר האחריות החוקתית, החוקית והמוסרית הכבדה המוטלת על כתפיה, לעזור לנפגעי העבירה ככל הניתן, ולהקל את סבלם ואת מצוקתם.
זוהי רוחו של חוק זכויות נפגעי עבירה, זו תכליתו, וברוח זו יש לקיימו.
חוק יסוד: הכנסת קבע שהכנסת היא בית הנבחרים של המדינה; מקום מושבה של הכנסת הוא ירושלים; בכנסת יכהנו מאה ועשרים חברים.
עוד קבע חוק היסוד שהכנסת היא שתקבע את סדרי עבודתה, ואם סדרי העבודה לא נקבעו בחוק הכנסת, התשנ"ד- 1994 , הכנסת תעגן אותם בתקנון; כל עוד לא נקבעו סדרי העבודה כאמור, תנהג הכנסת לפי הנוהג והנוהל המקובלים בה.
את יו"ר הכנסת בוחרת כנסת חדשה מבין חבריה, והוא נבחר לכל ימי כהונתה.
הוא מנהל את ענייני הכנסת ומייצג אותה כלפי חוץ.
הוא או אחד מסגניו מנהלים את הישיבות של מליאת הכנסת.
נוסף על כך הוא ממונה על מזכיר הכנסת ועל תקציב הכנסת.
בעניין עובדי הכנסת, חוקי שירות המדינה מסרו ליו"ר הכנסת סמכויות שבמשרדי הממשלה מסורות לנציב שירות המדינה.
את מזכיר הכנסת ממנה יו"ר הכנסת.
עד יוני 2006 היה מזכיר הכנסת מר אריה האן (להלן- מזכיר הכנסת או המזכיר) אחראי לניהול הכנסת ולהבטחת פעילותה התקינה הן בפן הפרלמנטרי והן בפן המינהלי.
במרס 2006 התקיימו בחירות לכנסת ה-17 .
לתפקיד יו"ר הכנסת נבחרה חברת הכנסת דליה איציק, והיא החליפה את קודמה בתפקיד - חבר הכנסת ראובן ריבלין (להלן - יו"ר הכנסת דאז).
עם כניסתה לתפקיד החליטה היו"ר למנות מנכ"ל לכנסת, בפעם הראשונה בתולדותיה.
ביוני 2006 אישרה ועדת הכספים של הכנסת פה אחד את מינויו של מר אבי בלשניק וב למנכ"ל הכנסת.
לאחר מינויו נקבע שהוא יהיה אחראי לפעילותה המינהלית של הכנסת, והמזכיר יהיה אחראי לפעילותה הפרלמנטרית.
לכנסת מנגנון מינהלי עצמאי (להלן - מינהל הכנסת או הכנסת), שנועד להבטיח שהיא לא תהיה תלויה ברשות המבצעת, כלומר בממשלה.
מינהל הכנסת אחראי להע מיד לרשות מוסדותיה - למליאה, לוועדות ולחברי הכנסת - את השירותים המינהליים ואת המשאבים הנדרשים להם לשם מילוי תפקידם ולשם קיום הפעילות הפרלמנטרית.
היחידות העיקריות במינהל הכנסת הן הלשכה המשפטית, החשבות, מחלקת משאבי אנוש ומחלקת בינוי, אחזקה ומשק.
מינהל הכנסת אינו כפוף ליחידות המשמשות מנגנוני בקרה ממשלתיים.
כך למשל, בין חשב הכנסת, היועץ המשפטי לכנסת והאחראי למשאבי אנוש בכנסת לבין החשב הכללי, היועץ כנסת ישראל 5 .
המשפטי לממשלה ונציב שירות המדינה בהתאמה, לא מתקיימות הזיקות הקיימות בין משרדי הממשלה לבין גופים אלה.
הצעת התקציב השנתי של הכנסת מגובשת בנפרד מתקציב המדינה, ועל פי תקנון הכנסת יו"ר הכנסת מביא אותה לאישורה של ועדת הכנסת.
להלן נתונים על ביצוע תקציב הכנסת בשנים 2004 -2006 :)(באלפי ש"ח 2006* 2005 2004 92,814 92,581 96,788 )חברי הכנסת (שכר ותנאים 196,171 186,637 191,351 פעולות הכנסת 2,940 14,596 5,928 תוספת מבנה 438 337 453 שירותי משרד ליו"ר שכיהנו בעבר 56,024 __ __ **גמלאות לחברי כנסת 348,387 294,151 294,520 סך הכול .
מקור: הנתונים לקוחים מפרסומי משרד האוצר (אגף החשב הכללי).
* עדיין אין נתונים סופיים על ביצוע התקציב בשנת 2006 .
** הסעיף 'גמלאות לחברי כנסת' עבר מתקציב משרד האוצר לתקציב הכנסת בשנת 2006.
בביקורת על מינהל הכנסת, שפורסמה בשנת 20041 , העלה מבקר המדינה ממצאים הקשורים לניהול כוח האדם בכנסת, להקמת מרכז מחקר ומידע בה ולבחירת שיטת המימון של בניית אגף קדמה בכנסת (להלן - הביקורת הקודמת).
בחודשים מאי -אוקטובר 2006 בדק משרד מבקר המדינה התקשרויות של מינהל הכנסת עם יועצים.
כמו כן נעשתה בדיקת מעקב אחר תיקון הליקויים שהועלו בביקורת הקודמת בנושא ניהול כוח האדם בכנסת (להלן - בדיקת המעקב).
הביקורת נעשתה במחלקת משאבי אנוש, בלשכת חשב הכנסת, בלשכת מזכיר הכנסת וסגניו ובמחלקת בינוי, אחזקה ומשק.
בירורי השלמה נעשו בלשכת מנכ"ל הכנסת ובלשכה המשפטית.
מחלקות שונות בכנסת מבקשות לרכוש טובין ושירותים, ובקשותיהן מועברות למחלקת בינוי, אחזקה ומשק (להלן - בנא"מ).
בקשות הנוגעות לסכומים שאינם גדולים מ - 43,000 ש"ח נדונות בוועדת רכישות, ובקשות הנוגעות לסכומים גדולים יותר נדונות בוועדת המכרזים.
מחלקת הבנא"מ מטפלת במכרזים מפרסומם ועד שנחתם ההסכם עם הזוכה שבחרה ועדת המכרזים.
בהכנת המכרזים וההסכמים מסייע יועץ משפטי מלשכת היועץ המשפטי לכנסת.
פעילותה של ועדת המכרזים נקבעה בחוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 .
, ובתקנות שעל פיו לפי התקנות, בראש ועדת המכרזים יעמוד מנכ"ל המשרד הממשלתי או נציגו, ויכהנו בה חשב ויועץ משפטי או נציגיהם.
מספר חברי הוועדה לא יהיה גדול מחמישה.
1 דוח מבקר המדינה על סוגיות במינהל הכנסת, 2004.
בראש ועדת המכרזים של הכנסת (להלן - ועדת המכרזים או הוועדה) עומד סגן מזכיר הכנסת, וחברים בה חשב הכנסת (להלן - החשב), היועץ המשפטי למינהל מלשכת היועץ המשפטי לכנסת, מנהל בנא"מ ונציג של אחת המחלקות בכנסת.
בשנת 2003 החליט יו"ר הכנסת דאז להקים שני פרויקטים: מרכז מבקרים בכנסת וערוץ טלוויזיה שישדר מהכנסת.
הכנסת בחרה בחברת מאסטרפלאן תכנון אסטרטגי תקשורתי בע"מ (להלן - מאסטרפלאן או היועץ) ללוות את הקמת הפרויקטים ולייעץ לה בעניינם.
משרד מבקר המדינה בדק תהליכים הקשורים בשני הפרויקטים האלה, ואלה עיקר הממצאים שלו: .
מר אברהם בורג וחבר הכנסת ראובן ריבלין, לשעבר היו"רים של הכנסת, העלו את הרעיון להקים מרכז שהמבקרים בכנסת יעברו דרכו.
הביקור במרכז נועד לספק חוויה רגשית ולימודית, שבאמצעותה יהיה אפשר להעמיק את ההכרה וההבנה של תפקידי הכנסת, תחומי אחריותה, סמכויותיה ודרכי עבודתה.
באפריל 2003 , בדיון בוועדת המכרזים, העלה יו"ר הוועדה דאז, סגן מזכיר הכנסת מר דוד לב (להלן - יו"ר ועדת המכרזים או יו"ר הוועדה), את הצורך ל רכוש שירותי ייעוץ להקמת מרכז המבקרים.
הוא ציין שחברת פרסום כלשהי הציעה להכין את המתווה של מרכז המבקרים, אך לא הסביר כיצד נוצר הקשר בין הכנסת לבין אותה חברה.
כשנשאל בדיון איזה יתרון יש לחברה זו השיב יו"ר ועדת המכרזים ש"הקונספט שלהם מדבר על מכירת כנסת לציבור, מה אנחנו עושים כדי שיהיה קשר טוב יותר בין הציבור לכנסת.
מינהל הכנסת והוועדה לא נעזרו במרכז מחקר ומידע שבכנסת כדי לגבש את החזון הראשוני של מרכז המבקרים, אף על פי שמרכז המחקר היה יכול לבדוק פרטים על מרכזי מבקרים אחרים בארץ ובעולם.
המידע שהיה לוועדת המכרזים על מרכז המבקרים היה כללי מאוד.
משום כך כשפנתה לארבע חברות פרסום ביוני 2003 , פנייתה הייתה כללית מאוד.
אם היו לוועדה נתונים בסיסיים על המרכז, פנייתה למציעים השונים הייתה ברורה ומפורטת.