HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה שב ומעיר, כי כל עוד לא שונה המצב המשפטי, על בית הדין להימנע מלקחת על עצמו ניהול בוררויות שאינו מוסמך להן.
טיפול הנהלת בתי הדין בענייני דיינים .
משרד מבקר המדינה בדק ענייני מינהל אחדים בנוגע לדיינים, ולהלן הממצאים.
נוכחות דיינים בבית הדין תופעת היעדרות הדיינים בשעות העבודה גורמת לסחבת בטיפול בתיקים ופוגעת פגיעה משמעותית בשירות שניתן למתדיינים, שזכותם לקבל את יומם בבית הדין.
תופעה זו פוגעת באמון הציבור במערכת בתי הדין.
בדוח הקודם העלה משרד מבקר המדינה ליקויים בקשר לנוכחות דיינים בעבודה.
מבקר המדינה ציין כי ביולי 1995 הנחה שר הדתות דאז פרופ' שמעון שטרית את הדיינים להתחיל את הדיונים בשעה 09:00 ולסיימם בשעה 14:00 ; למרות זאת עלה כי15 מבין25 דיינים בבית הדין בתל אביב נהגו לסיים את עבודתם בשעה 13:30 .
גם נציבות תלונות הציבור על שופטים (להלן- הנציבות) בראשותה של גב' טובה שטרסברג כהן, שופטת בית המשפט העליון (בדימוס), (להלן - הנציבה) ציינה בדוח שלה לשנת 2005 , כי תופעות של דיינים המאחרים או המקדימים לצאת רווחות בבתי הדין הרבניים ופוגעות בתקינות ההליכים המתנהלים בהם.
הביקורת הנוכחית של משרד מבקר המדינה מצאה, כי מנהל בתי הדין הרבניים הרב אליהו בן דהן העלה מספר פעמים במהלך השנים 2004 -2007 את נושא האיחורים או היציאות המוקדמות של הדיינים, ואף הגיש רשימות שמיות לנשיא בית הדין הרבני הגדול, הרב הראשי שלמה עמר.
משרד מבקר המדינה, מציין לשבח את מנהל בתי הדין הרבניים על מאמציו ועשייתו בתחום זה.
מתשובותיו של ראש לשכתו של נשיא בית הדין הרבני הגדול מאוקטובר ונובמבר 2007 למשרד מבקר המדינה, עולה בין היתר כי במהלך השנים 2004 -2007 שלח הנשיא מכתבים בנושא זה לכל הדיינים; נערכו שימועים לדיינים המאחרים, והובהר להם שאם יהיה צורך הנושא יועבר לטיפול נציבות תלונות הציבור על שופטים ודיינים.
מגורי דיינים שלא במקום כהונתם כל מי שמגיש לוועדת המינויים בקשה להתמנות לדיין, נדרש לחתום על התחייבות להתגורר בתחום השיפוט של בית הדין שבו הוא מכהן.
משרד מבקר המדינה ציין כבר בדוח הקודם, כי 36% מבין הדיינים שכיהנו באותה עת לא גרו במגורי קבע באזור מושב בית הדין.
המבקר סיכם דבריו בנושא זה במילים: "משקיבל עליו דיין התחייבות כאמור, עליו לעמוד בה".
בהתאם לחוק נציב תלונות הציבור על שופטים, התשס"ב- 2002 , רשאי שר המשפטים לבקש מהנציב לברר עניין הנוגע להתנהגותו של שופט במסגרת תפקידו כשופט לרבות בדרך ניהול המשפט על ידיו.
בהתאם לכך פנה שר המשפטים דאז, מר יוסף (טומי) לפיד, לנציבות בבקשה לברר את נושא מגוריהם של מספר דיינים שלא במקום כהונתם, על אף התחייבותם בכתב בעת מינויים לשנות את מקום מגוריהם.
הנציבה, בחוות דעת בנושא זה מיוני ומאוגוסט 2005 , קבעה עקרונית, כי על הדיינים לקיים את ההתחייבות שעליה חתמו כלשונה, בין היתר, משום שדיין המקבל על עצמו התחייבות, חלה עליו חובה לקיימה; מקום מגורים מרוחק גורם לאיחורים, לעזיבות מוקדמות את בית הדין ולשחיקה בתפקודו של הדיין.
בבתי דין קטנים מתקשים דיינים, שאינם גרים במקום כהונתם, לדון בעניינים דחופים בשעות אחר הצהרים, בימי תורנות ובפגרה.
המעקב שעשתה הנציבה בנושא זה במסגרת דוח הנציבות לשנת 2006 העלה, כי אף על פי שנשלחו לדיינים מכתבי אזהרה על ידי שר המשפטים, ולמרות פניות הנציבות אליהם במכתבים אישיים, טרם העתיקו שמונה דיינים את מקום מגוריהם כנדרש; לכן המליצה הנציבה לוועדת המינויים לדיינים שתציע לסיים את כהונתם של דיינים אלה.
הביקורת הנוכחית העלתה כי הוועדה לא דנה בנושא עד מועד סיום הביקורת.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי ששר המשפטים והנהלת בתי הדין יפיקו את מלוא הלקחים והמסקנות המתבקשים בנושא זה.
מן הראוי גם, ששר המשפטים וועדת המינויים יתנו דעתם לעניין מגורי הדיינים, גם לגבי הדיינים המכהנים וגם בעת מינוי דיינים חדשים בעתיד.
הרכבים חסרים בבית הדין חוק הדיינים, התשט"ו - 1955 (להלן- חוק הדיינים), קובע ככלל כי בית ה דין האזורי ידון בשלושה, למעט מספר חריגים המנויים בו - שבהם הוא ידון בדיין אחד15.
הבדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי אחת הסיבות להיווצרות סחבת בתיקים היא דחיות מועדים עקב הרכב חסר.
בית המשפט העליון ישב לא אחת על המדוכה בעניין זה וקבע כי ישיבה בהרכב חסר הנוגדת את האמור בחוק ובתקנות הינה חריגה מסמכות פונקציונאלית וכי החלטה הניתנת בעקבות דיון ולו גם דיון חלקי, בהרכב חסר, הינה בטלה ומבוטלת16.
הנציבה נדרשה לברר מספר תלונות שעניינם הרכבים חסרים או מתחלפים בבתי הדין הרבניים.
מחוות הדעת שפרסמה הנציבה בנושא ביוני 2006 עולה, כי יש ונכפתה הסכמה של המתדיין לקיום דיון בהרכב חסר, אחרת יידחה הדיון למועד בלתי ידוע או שנוצר מצב שבו לא ניתן היה לקיים דיון ענייני בתיק ומועד הדיון נדחה פעם אחר פעם, באופן שנוצרה סחבת מתמשכת הפוגעת בזכויות דיוניות ומהותיות של הצדדים.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי ב -14 מתוך54 (כ-26% ) תיקים בבית הדין בתל אביב התקיימו דיונים בהרכב שמלכתחילה נקבע כהרכב חסר, וגרם לדחיות במועדי הדיון אף .
15 לעניין זה מתייחסות גם תקנות הדיינים (עניינים שניתן לדון בהם בדיין אחד), התש"ן - 1990 ותקנות הדיון בבתי הדין הרבניים בישראל, התשנ"ג- 1993.
16 בג"צ 3520/95 צוברה נ' בית הדין הרבני הגדול בירושלים , פ"ד נ(5 ) 50,53 , ובג"צ7/83 ביארס נ' בית הדין הרבני האזורי חיפה, פ"ד לח( 1 ) 673,687.
במספר חודשים כאשר אחד המתדיינים הודיע לבית הדין, כי הוא מבקש שעניינו ידון בפני הרכב מלא.
בתשובת הנהלת בתי הדין למשרד מבקר המדינה מתחילת דצמבר 2007 טען היועץ המשפטי לשיפוט הרבני, כי הסיבה לקביעת הרכבים חסרים היא מחסור בדיינים בשל אי-מינוים על ידי הוועדה למינוי דיינים.
לדבריו, לאחרונה הושלמו ההרכבים החסרים, וכיום לא קיימת בעיה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי גם בעת מחסור בדיינים אין הצדקה כשיטה לקבוע הרכבים חסרים ולאלץ את בעלי הדין להתדיין בפני הרכב חסר.
עיסוק נוסף של דיינים בשנת 2004 , במהלך הטיפול בתלונות על ידי הנציבות, התברר כי לחלק מהדיינים עיסוקים נוספים על העבודה בבית הדין.
הנציבות פנתה לנשיא בית הדין הרבני הגדול ולמנהל בתי הדין הרבניים אשר התבקשו לערוך בדיקה ולקבוע קריטריונים לעניין עיסוק נוסף של דיינים.
שר המשפטים דאז, מר יוסף (טומי) לפיד, הנחה את מנהל בתי הדין הרבניים לפנות לכל אחד מהדיינים וביקשם להצהיר אם הם עוסקים בעיסוקים נוספים, ואם כן לפרטם; כמו כן הובהר כי כל ההיתרים שניתנו בעבר לעניין זה בטלים, וכי דיין המבקש לעסוק בעבודה נוספת, נדרש להגיש מדי שנה בשנה בקשה מחודשת שתועבר לאישורם של נשיא בית הדין הרבני הגדול ושר המשפטים17.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי באוקטובר 2004 ,פנה מנהל בתי הדין לכל הדיינים ולפנייה האמורה השיבו 24 .
דיינים כי יש להם עיסוק נוסף ושלושה השיבו בשלילה לשאלה זו מנהל בתי הדין חזר בסוף ינואר 2005 על פנייתו זו למרבית הדיינים שענו בחיוב, על מנת שיצהירו מחדש אם יש להם עיסוק נוסף.
התברר כי לפנייה זו ענו רק ארבעה דיינים.
מאותו מועד לא נמצא כי הנהלת בתי הדין פנתה לדיינים אלה שוב, גם לא נמצאו פניות נוספות ליתר הדיינים, אף שהדבר נדרש, כאמור, מדי שנה בשנה.
בד בבד לא נמצאו בקשות לאישור עיסוק נוסף מיוזמתם של הדיינים עצמם.
הנהלת בתי הדין לא המציאה למשרד מבקר המדינה אסמכתאות בדבר אישורים שניתנו לדיינים בגין עיסוק נוסף, אם ניתנו.
בתשובתה של הנהלת בתי הדין מדצמבר 2007 למשרד מבקר המדינה היא ציינה, כי רוב הדיינים שהיה להם בעבר עיסוק נוסף החליטו מיוזמתם להפסיק לעסוק בכך, ולכן לא ביקשו היתר כנדרש; בכל אופן האחריות לבקשת האישור מוטלת על הדיינים ולא על הנהלת בתי הדין.
בתשובה נוספת למשרד מבקר המדינה ציין מנהל בתי הדין הרבניים, כי תשובתו בדבר החלטת הדיינים להפסיק את עיסוקם הנוסף, מבוססת על שיחתו עמם ומהעובדה שלא מגיעות אליו בקשות מהדיינים לאישור עיסוק נוסף.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין די בשיחה של מנהל בתי הדין עם הדיינים; סדרי מינהל תקין מחייבים הודעה מסודרת ומתועדת בכתב בדבר הפסקת העיסוק הנוסף ומועדה.
17 לעניין עיסוק נוסף של שופטים, ראו דוח שנתי 56 ב של מבקר המדינה ( 2006 ), בפרק "פעילות עובדי מדינה ונושאי משרה בשירות המדינה במוסדות איגוד הכדורסל בישראל", עמ' 883.
סדרי עריכת פרוטוקול הדיון פרוטוקול מהדיון המתנהל בבית הדין נכתב ידנית או מודפס על ידי אדם שהוסמך לכך (ספרא דדינא).
בדוח לשנת 2006 דווחה הנציבה על שיפור בנושא הפרוטוקולים בבתי הדין.
בדיקת התיקים במדגם בבית הדין בפתח תקווה העלתה כי כל הפרוטוקולים שנבדקו היו מוקלדים.
עם זאת בדיקת התיקים במדגם בבית הדין בתל אביב העלתה כי בכ-26% מהתיקים (14 מתוך54 ) שהתנהלו במהלך שנת 2006 ,, הפרוטוקולים היו כתובים בכתב יד לא קריא כולל מחיקו ת ושיבושים.
במצב דברים זה בעלי הדין או באי כוחם מתקשים לעיין בהם ולהבינם, לא ניתן לוודא אם הם משקפים נאמנה ובאופן מלא את מה שנטען במהלך הדיון, והדבר עלול גם לגרום לבעיה בערכאת הערעור.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי פרוטוקולים מודפסים המשקפים באופן ברור ומדויק יותר את הנעשה בתיק, מהווים כלי עזר חשוב הן לדיינים החייבים להתעדכן בהשתלשלות העניינים, והן לציבור המתדיינים שנעזר בהם על מנת לשקול את המשך צעדיו בעתיד.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה הנהלת בתי הדין, כי הבדיקה שהיא ערכה העלתה כי בשנת 2006 צומצם מספר הפרוטוקולים שלא הודפסו לכמחצית, ובשנת 2007 לא נמצא שום פרוטוקול כזה.
קרבה משפחתית העסקת קרובי משפחה בשירות הציבורי שלא על פי כללי מינהל תקין פוגעת בעיקרון שוויון ההזדמנויות ועלולה ליצור מצב של ניגוד עניינים.
"משרות בשירות ציבורי הן משאב ציבורי.
אם פלוני זכה ביתרון בשל קירבתו לעובד מדינה, הרי המשאב הציבורי לא הוקצה כיאות"18.
על פי הוראות התקשי"ר שהיו בתוקף עד שנת 200719 , לא יתקבל מועמד למינוי לעבודה ביחידה אם מועסק באותה יחידה עצמה קרוב משפחה שלו; לא יתקבל מועמד למינוי לעבודה במשרד אם מועסק כבר ב יחידה אחרת של אותו משרד קרוב משפחה שלו, והמינוי עשוי להביא ליחסי כפיפות ביניהם; הוראות אלה לא חלו אם אישרה נציבות שירות המדינה את מינויו של אדם קרוב לעובד אותה יחידה, לאחר שהוכח שמינויו אינו עשוי להביא ליחסי כפיפות או קשרי עבודה ביניהם.
אישור הנציבות ניתן רק אם שירותו של אותו אדם חיוני למדינה וכי אין באותה עת מועמד מתאים אחר למילוי המשרה, או שמצב התעסוקה במקום שבו נמצאת היחידה מצדיק את אישור המינוי.
משרד מבקר המדינה בדק סדרי העסקת קרובי משפחה בבתי הדין הרבניים.
18 ראודוח שנתי 55 ב של מבקר המדינה ( 2005 ) בפרק על "העסקת עובדים בהנהלת בתי המשפט ומתמחים במשרד המשפטים", עמ' 693-710 .
19 כללי שירות המדינה (מינויים) (סייגים בקרבת משפחה), התשב"ט- 1969.
בספטמבר 2004 , במהלך הביקורת בהנהלת בתי המשפט בנושא העסקת עובדים בהנהלת בתי המשפט, פנה הממונה על האתיקה בשירות המדינה ותפקידים מיוחדים בנציבות שירות המדינה (להלן - ממונה על אתיקה) אל סמנכ"ל בכיר למנהל ומשאבי אנוש בהנהלת בתי הדין מר שמואל יוסף (להלן - סמנכ"ל בכיר) בבקשה לבדוק האם מועסקים בהנהלת בתי הדין ובבתי הדין קרובי משפחה והאם העסקתם נעשתה על פי הוראות פרק 13.
הנהלת בתי הדין איתרה שמונה עובדים כאלה; רק כעבור חמישה חודשים, בינואר 2005 , העביר הממונה על משאבי אנוש של בתי הדין הרבניים (להלן- הממונה על משאבי אנוש) בקשה לנציבות שירות המדינה לאשר את העסקתם, ולגבי ארבעה מהם הוא ציין כי לא רשמו פרטים בדבר קרבתם המשפחתית בשאלונים אישיים שמילאו בעת קבלתם לעבודה, כנדרש.
יצוין שלעובדת אחת היו שלושה קרובי משפחה במערכת בתי הדין ורק אחד מהם דיווח על כך.
נציבות שירות המדינה אישרה את העסקתם של שישה מבין שמונת העובדים, ושתי עובדות הועברו ליחידות אחרות כדי למנוע העסקת קרובי משפחה באותו בית הדין.
עד מועד סיום הביקורת לא נקטה הנהלת בתי הדין צעדים נגד העובדים שלא הודיעו על קרבתם לעובדי בתי הדין בעת קבלתם לעבודה.
משרד מבקר מדינה השווה בין קובץ העובדים בבתי הדין הרבניים לבין מרשם האוכלוסין על מנת לאתר את אלה שיש להם קרובי משפחה והעלה, כי בקרב העובדים נמצאו שלושה עובדים נוספים לאלה שהעלתה הנהלת בתי הדין בבדיקתה - שלושתם עובדים באותם בתי הדין שבהם עובדים קרוביהם; שלושתם - סופר דיינים, פקיד עזר בבית הדין בתל אביב ועד גיטין בחיפה - לא דיווחו על כך בשאלונים האישיים בעת קבלתם לעבודה, כנדרש.
התברר, שלהנהלת בתי הדין לא היו ידועים קשרי משפחה אלה, והיא לא ביקשה אישור מנציבות שירות המדינה להעסקת העובדים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2007 הודיעה הנהל ת בתי הדין, כי לגבי כלל העובדים שלא דיווחו על קרובי משפחה, ייערך שימוע בכתב ולאחר מכן יינקטו הליכים משמעתיים.
עם קבלת טיוטת דוח מבקר המדינה שלח הממונה על משאבי אנוש בהנהלת בתי הדין מכתבים אל העובדים שלא דיווחו על קרובי משפחה העובדים במערכת, הודיע להם שהמעשה מהווה עבירה על החוק, לכאורה, ושבכוונתו לנקוט צעדים משמעתיים נגדם; עוד הודיע הממונה על משאבי אנוש, כי בעניין העובדים שהנהלת בתי הדין לא ידעה על קיום קרובי משפחתם במערכת הוא פנה לוועדה להעסקת קרובי משפחה בנציבות שירות המדינה.
העסקת מזכירה בבית הדין הרבני בפתח תקווה בבתי הדין האזוריים, בהנהלת בתי הדין ובבית הדין הרבני הגדול הועסקו עד לאמצע שנת 2007 281 עובדים מהם 23 סופרי דיינים ו -41 עדי גיטין, שמשרותיהם מאוישות על ידי גברים בלבד.
מתוך יתרת העובדים ( 217 במספר) כ -30% הן נשים, רובן הגדול בתפקידי מזכירות וקלדנות.
20 על פי התקשי"ר, קרובי משפחה לצורך העניין נחשבים: בן זוג, הורה, בן, בת, אח, אחות, גיס, גיסה, דוד, דודה, בן-אח, בת -אח, בן -אחות, בת -אחות, חותן, חותנת, חם, חמות, חתן, כלה, נכד או נכדה.
במערכת בתי המשפט לעומת זאת, שהיא מערכת הדומה במהותה להנהלת בתי הדין, מועסקות כ-71% נשים בתפקידים שונים כמו מנהלות, עוזרות משפטיות, מתמחות, מאבטחות ועובדות מינהל.
לפי חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ"ח - 1988 , לא יפלה מעביד בין עובדיו או בין דורשי עבודה מחמת מינם, נטייתם המינית, מעמדם האישי וכו'.
במסגרת הביקורת, הובא לידיעת עובדי משרד מבקר המדינה מקרה של עובדת שנמנע ממנה מלעבוד בבית הדין הרבני בפתח תקווה רק משום היותה אישה.
להלן פרטים: לפי הוראת נציבות שירות המדינה הועברה העובדת - שעבדה שש שנים בבית הדין הרבני בתל אביב ושימשה בפועל בתפקיד "מזכיר בית דין" - לבית הדין בפתח תקווה, עקב קיום קרבה משפחתית בינה לבין המזכיר הראשי בתל אביב.
העובדת הייתה אמורה להתחיל בעבודתה בסוף נובמבר 2006 .
מספר ימים לפני כן, פנו דייני בית הדין בפתח תקווה אל מנהל בתי הדין והודיעו לו כי "הואיל ומקדמת דנא נהוג בעירנו שכל הפקידים בבית הדין הם גברים, אין לפרוץ בשום אופן גידרם של ראשונים ואין להעסיק אישה בכותלי בית הדין בשום צורה".
בעקבות כך הודיע מנהל בתי הדין לדיינים כי ענייני מינהל ועובדים מסורים לאחריותו הבלעדית ואין להם סמכות או מעמד, להחליט או לקבוע עמדות בתחום זה.
באותו מועד (סוף נובמבר 2006 ) הגיש מנהל בתי הדין גם תלונה לנציבה21 .
בעניין זה בתחילת דצמבר 2006 .
פנתה העובדת לסמנכ"ל ופירטה בפניו את השתלשלות העניינים עובדות הנהלת בתי הדין ובתי הדין האזוריים ברחבי הארץ פנו גם הן במכתב בחתימת ידן לנשיא בית הדין הרבני הגדול, וביקשו את עזרתו כדי שלא תימנע העסקתה של עובדת בבית הדין האמור רק משום היותה אישה.
מנהל בתי הדין פנה בעניין זה (בעל פה) גם לנציב שירות המדינה אשר הגיב על כך בסוף אותו חודש בציינו בין היתר, כי לא מתקבל על הדעת שבגוף ממשלתי תימנע עבודתן של נשים בשל היותן נשים; הדבר נוגד את החוק, את המוסר הציבורי ואת הערכים הבסיסיים של המדינה.
הנציב סיכם, כי למשרה זו ניתן יהיה לבחור אך ורק אישה.
במהלך חודש ינואר 2007 פרסמה הנהלת בתי הדין באתר האינטרנט ובלשכת התעסוקה בפתח תקווה, שיש משרה פנויה של מזכירה בבית הדין בפתח תקווה, וכן ביקשה מנציבות שירות המדינה לפרסמה גם באתר שלה.
בכל הפרסומים צוין שלפי החלטת נציב שירות המדינה, המשרה מיועדת לנשים בלבד.
בעקבות תלונתו של מנהל בתי הדין המליצה הנציבה בינואר 2007 בפני נשיא בית הדין הרבני הגדול ובפני שר ת המשפטים דאז, לנזוף בדיינים ולהתרות בהם למען לא תישנה התופעה האמורה.
ממונה על משאבי אנוש בהנהלת בתי הדין מסר לעובדי הביקורת, כי מספר נשים ניגשו למכרז ואף עברו את בחינות נציבות שירות המדינה, חלקן מאזור פתח תקווה, אך לא ניתן היה לשבצן בתפקיד עקב התנגדות הדיינים בבית הדין.
הבדיקה בבית הדין בפתח תקווה באמצע שנת 2007 ,העלתה, כי עקב העדרה של מזכירה נפגע תפקודו של המזכיר הראשי, שנאלץ למלא גם את תפקיד המזכירה.
06 הסמיך מ"מ שר המשפטים, מאיר שטרית את מנהל בתי הדין להגיש תלונות בשמו לנציבה.
חוק הדיינים, שעל ביצועו ממונה שר המשפטים, מקנה לשר את הכלים הנחוצים לטיפול בעבירות משמעת של דיינים.
שר ה משפטים בהתייעצות עם נשיא בית הדין הרבני הגדול רשאי להגיש לבית הדין המשמעתי קובלנה על דיין, על יסוד עילות שונות וביניהן אם דיין נהג שלא כהלכה או התנהג באופן שאינו הולם את מעמדו של דיין בישראל.
עד אוקטובר 2007 טרם מונה עובד לתפקיד המזכיר הראשי בבית הדין בפת ח תקווה.
חסרונו פוגע קשות בתפקוד בית הדין ובציבור המתדיינים הבא בשעריו שאינו מקבל את השירות המגיע לו.
המצב גם פוגע בשוויון ומהווה הפרה בוטה של החקיקה ושל הוראות הרשויות המוסמכות השונות שעסקו בפרשה והורו לפעול לשיבוץ אישה בבית הדין בפתח תקווה.
העובדת מועסקת כעת בהנהלת בתי הדין בירושלים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הייצוג לנשים בבתי הדין, אף אם נביא בחשבון אילוצים הלכתיים, אינו מניח את הדעת.
אין לקבל אפליית נשים בעבודה בגוף ממלכתי.
מן הראוי שהנהלת בתי הדין תפעל לאלתר להגברת השוויון בין המינים בשיבוץ עובדים בבתי הדין הרבניים בכללותם.
ארבעה דיינים המכהנים בבית הדין בפתח תקווה הודיעו בתשובתם למשרד מבקר המדינה בסוף ינואר 2008 כי ענייני מינהל ועובדים מסורים לאחריותו הבלעדית של מנהל בתי הדין הרבניים ואין לדיינים סמכות או מעמד להחליט בתחום זה.
ראש אבות בית הדין בפתח תקווה הודיע בתשובתו כי "לפי מיטב הכרתנו, אין מקום לפקידה קבועה בבית הדין.
על כן אפנה למעלתכם כי תואילו להתחשב ברגשותנו בנדון ולהיענות לבקשתנו להמשיך במסורת בית הדין הרבני בפ"ת מאז היווסדו לפני כמאה שנים, ונודה לכם על היענותכם".
לדעת משרד מבקר המדינה על שר המשפטים לממש את סמכויותיו על פי החוק כדי למנוע את מצב אפליית הנשים והפגיעה המתמשכת בתפקוד בית הדין בפתח תקווה.
טיפול בהפרות משמעת של עובדים .
מנגד המגזר הציבורי הוא פעמים הספק היחיד של שירותים מסוימים, כלומר, הציבור אינו יכול להחליף את נותן השירות אם אינו שבע רצון ממנו.
אשר על כן גוברת במקרה דנן החשיבות למתן שירות איכותי.
בהקשר לכך, יש לדאוג שבמגזר הציבורי יועסקו עובדים, בעלי כישורים מקצועיים ומוסר עבודה גבוה ויוקפד על קיום כללי משמעת ואתיקה של העובדים.
על נושאים אלה בקרב עובדי המדינה מופקד ממונה נציבות שירות המדינה והממונים המשרדיים על משאבי אנוש.
עבירת משמעת עלולה לפגוע באמון הציבור במערכת השלטונית.
לפי חוק שירות המדינה (משמעת), התשכ"ג- 1963 , עובד מדינה אשם בעבירת משמעת אם עשה מעשה, או התנהג, באופן שפגע במשמעת ובשירות המדינה; לא עשה את המוטל עליו כעובד מדינה, או התרשל בעשיית המוטל עליו; התנהג באופן שאינו הולם את תפקידו כעובד מדינה או בדרך העלולה 954 דוח שנתי58ב .
לפגוע בתדמיתו או בשמו הטוב של שירות המדינה; התנהג בדרך בלתי הוגנת במילוי תפקידו או בקשר אתו.
הטיפול בהפרות משמעת של עובדי המדינה משתנה במדרג עולה בהתאם לחומרת העבירה, וכולל צעדים כגון משלוח התראה לעובד ועריכת בירור משמעתי; נוסף על כך, רשאים שר או מנכ"ל להתרות או לנזוף בעובד בשל מעשה או מחדל שיש בו משום עבירת משמעת.
משרד מבקר המדי נה בדק את סדרי הטיפול בהפרות משמעת שביצעו עובדים בבתי הדין הרבניים, כפי שעולה מ"תיק משמעת" המצוי בהנהלת בתי הדין.
הביקורת בדקה 20 תיקים אישיים של עובדים שנבחרו באקראי מבין העובדים שהיו להם בעיות משמעת והעלתה כי בטיפול בשבעה מהעובדים לא יצרה הנהלת בתי הדין הלימה בין המדרג העולה של חומרת העבירות לבין המדרג העולה של חומרת האמצעים שאותם ניתן לנקוט.
לגבי שישה עובדים התנהלה חקירת משטרה במועד הביקורת, שניים הועמדו לדין משמעתי ואחד ננזף על ידי מנהל בתי הדין.
להלן ממצאי הביקורת לגבי שבעת העובדים שהוזכרו לעיל: איחורים לעבודה או היעדרו ת ללא רשות בתיקיהם האישיים של חמישה עובדים שבדק משרד מבקר המדינה נמצאו התראות רבות שנשלחו אליהם בדבר איחורים במשך שנים רבות; לגבי שניים מהם נמצאו גם תלונות על היעדרות ללא רשות במהלך שעות עבודה.
טיפול הנהלת בתי הדין בהפרות משמעת אלה הסתכם לאורך השנים בשליחת התראות לעובדים ובחלק מהמקרים - בבירורים שנערכו להם בנוכחות סמנכ"ל בכיר והממונה על משאבי אנוש.
בתיקו האישי של עובד המשמש כעד גיטין בבית הדין בחיפה נמצאו התראות על איחורים, ששלח אליו הממונה על משאבי אנוש במהלך שנת 2004 .
בפברואר 2005 כתב אליו המזכיר הראשי של בית הדין, שבחודש ינואר 2005 שכח להדפיס יותר "מפעם - פעמיים" כרטיס נוכחות.
הבדיקה העלתה שלעובד היו בין חמישה לשניים-עשר איחורים בחודש בחודשים אפריל-ספטמבר 2007 .
למרות זאת לא נמצא שהנהלת בתי הדין נקטה צעדים כלשהם נגדו.
בתיקו האישי של עובד הממלא תפקיד של פקיד עזר בבית הדין באשדוד נמצא מכתב של המזכיר הראשי של בית הדין מיולי 2003 ,, ובו הוא העיר שהעובד נעדר מהעבודה ללא רשות דבר שגורם לפגיעה בשירות לציבור; המזכיר הראשי ציין כי בעבר שלח כבר אל העובד מכתבים ומזכרים בנושא זה; כמו כן הוזמן העובד לסמנכ"ל בכיר ובסיכום הפגישה עמו נקבע שעליו להקפיד על שעות העבודה, אך העובד ממשיך להעדר ללא רשות ו"עושה כעולה על רוחו".
באוקטובר 2003 קיים סמנכ"ל בכיר בירור עם העובד, ובאוגוסט 2004 שלח המזכיר הראשי מכתב נוסף לעובד והעלה בו טענות בדומה לפעמים הקודמות; באוקטובר אותה שנה נערך לעובד בירור נוסף עם סמנכ"ל בכיר והממונה על משאבי אנוש; בסיכום הפגישה נאמר כי אם העובד ימשיך לגרום לבעיות משמעתיות, תיאלץ ההנהלה לנקוט נגדו צעדים דרסטיים.
בדיקת דוחות הנוכחות שערך משרד מבקר המדינה העלתה שהעובד איחר במרבית הימים בחודשים ינואר-אוקטובר 2007 .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2007 הודיע מנהל בתי הדין, כי נגד העובדים יינקטו הליכים משמעתיים, כנדרש.
היעדרותם של עובדים הנותנים שירות לציבור פוגעת בהתנהלות בית הדין ובקהל הבא בשעריו.
לפיכך כאשר במשך שנים מתעלם העובד מהתראות הממונים וחוזר על התנהגותו הפסולה, על הנהלת בתי הדין לנקוט את האמצעים המשמעתיים העומדים לרשותה, לפי מדרג עולה של חומרה, לפי העניין.
התנהגות בלתי הולמת 1.
באפריל 2007 הגיש המזכיר הראשי של בית הדין בתל-אביב תלונה נגד מזכירה בכירה באותו בית דין על התנהגות בלתי הולמת כלפיו.
לפי התלונה דרשה העובדת מהמזכיר אישור חתימה על תצהיר בעניין צו ירושה של קרוב משפחה; המזכיר סירב לבקשת העובדת בשל העובדה שהמבקשת (אשתו של המנוח) לא הופיעה בפניו והדבר אסור על פי החוק.
בשל סירובו, התנהגה העובדת, לדבריו, בבוטות, ת וך הרמת קול והשמעת קללות ואיומים.
בגין התנהגות זאת הודיע סמנכ"ל בכיר לעובדת בסוף מאי 2007 שינקוט נגדה צעדים משמעתיים.
עד למועד סיכום הביקורת, בסוף אוקטובר 2007 , לא נקטה הנהלת בתי הדין צעדים כלשהם; בתיק האישי של העובדת נמצאה טיוטת מכתב (לא חתומה) מיולי 2007 .
, ובו כלולה התראה על מעשיה בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2007 הודיע מנהל בתי הדין, כי מכתב ההתראה לא נשלח לעובדת עקב טעות, שתוקנה.
בפברואר 2003 המליץ המזכיר הראשי של בית הדין האזורי בירושלים להעניק מעמד קבוע לעובד שהועסק בתפקיד מזכיר בית הדין לעניי ני הקדשות; סמוך לאותו מועד מילא המזכיר הראשי גיליו ן הערכה של העובד ובו במרבית התחומים, כולל "משמעת", העניק לעובד ציונים גבוהים או גבוהים מאוד.
לעומת זאת, באוקטובר 2003 כתב המזכיר הראשי מכתב לעובד בנושא תפקודו וציין, כי "קרוב לשלוש שנים שאתה מהתל בי בכל מטלה שאני מטיל עליך ועושה בסופו של דבר רק מה שאתה רוצה לעשות, ומתחמק מכל משימה"; באותו מכתב ציין גם כי העובד פתח תיקים בלי לגבות אגרות.
טענותיו של המזכיר הראשי נגד העובד, לא מצאו ביטוי בגיליון ההערכה; גם לא ברור מדוע המליץ המזכיר הראשי לתת לו מעמד של עובד קב וע, אם אכן התנהגותו הייתה בלתי הולמת, כפי שעולה ממכתבו.
כמו כן נמצאו בתיקו האישי של העובד התראות רבות על איחורים לעבודה בתקופה מאי 2003- ספטמבר 2006 .
ביולי 2006 הוזמן העובד לבירור בפני סמנכ"ל בכיר ובו צוין כי 956 דוח שנתי58ב .
בחודש מאי אותה שנה הוא איחר לעבודה 18 פעמים; עוד נמצאו בתיקו האישי תלונות על התנהגותו, כגון הרמת יד על עובד אחר, תלונות דיינים על תפקודו ותיאור אירוע של יציאה מבית הדין בזמן העבודה וחזרה כדי להחתים כרטיס נוכחות.
בבירור סוכם עם העובד שישפר את יחסי העבודה שלו עם דיינים ועם עובדים, ימלא אחר הוראות הדיינים ושעת הגעתו לעבודה תהיה 7:30.
לא נמצא בתיק העובד תיעוד אם ננקטו צעדים נגדו בגין הפרות משמעת ועבירות שהוא ביצע כאמור כגון: אי -גביית אגרות, העדרו מבית הדין בשעות העבודה ואלימות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין מנהל בתי הדין, כי ממלא מקום המזכיר הראשי של בית הדין דאז (בשנים 2003 ו- 2004 ) התקשה במילוי תפקידו ובין היתר בטיפול בעובדים.
מסוף שנת 2004 , מועד כניסתו לתפקיד של המזכיר הראשי הנוכחי, חל שיפור רב בתפקודו של העובד ובזמן הגעתו לעבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ממצאי הביקורת שפורטו לעיל מתייחסים בין היתר לשנים 2005 -2006 .
ואינם עולים בקנה אחד עם תשובתו של מנהל בתי הדין .
עובדים בבתי הדין הרבניים אמונים על מתן שירות לציבור הנזקק לעזרתם להסדרת ענייניו בנושא המעמד האישי.
כדי שעובדים אלה ימלאו את תפקידם על הצד הטוב ביותר, על הנהלת בתי הדין להקפיד לעקוב אחר התנהלותם ועליה לנקוט את כל הצעדים העומדים לרשותה כאשר הם מפירים את כללי המשמעת, ובמיוחד עליה לקיים גם דיונים כדי להחליט על נקיטת צעדים נגד מפרי משמעת סדרתיים וכדי להסיק מסקנות ולהפיק לקחים לגבי האמצעים למניעת הפרות כאלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, סלחנות יתרה כלפי עובדים שהפרו את כללי המשמעת עלולה להתפרש כזלזול בצורך החיוני במתן שירות יעיל ואדיב לציבור.
ניהול נתוני תיקי תביעות שהוגשו לבתי הדין הרבניים נעשה באמצעות מערכת מידע ממוחשבת (להלן - המערכת הממוחשבת) הפועלת במשרד הראשי של הנהלת בתי הדין ובכל אחד מבתי הדין האזוריים.
אבטחת המידע במערכת הממוחשבת היא חלק ממנגנוני הבקרה של הארגון ומשמשת לביסוס הבקרות האחרות הנהוגות בו, ומיועדת להגן על סודיות, אמינות וזמינות של נתונים; וכן על משרד המשפטים 957 .
התוכנה ו החומרה של המערכת הממוחשבת מפני פגיעה מכוונת או מקרית.
ליקויים באבטחת המידע עלולים לגרום לפגיעה גם ברמת השירות ובצנעת הפרט.
משרד מבקר המדינה בדק היבטים אחדים בנוגע לאבטחת המידע האגור במערכת הממוחשבת של בתי הדין הרבניים.
להלן הממצאים: ממונה על אבטחת המידע סעיף 17 ב' בחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א- 1981 (להלן- החוק) קובע שמשרדי הממשלה ומוסדות מדינה אחרים חייבים "במינוי אדם בעל הכשרה מתאימה שיהיה ממונה על אבטחת המידע" (להלן - הממונה).
על פי אותו סעיף, הממונה אחראי לאבטחת המידע במאגרי המידע הממוחשבים, כמשמעותם בחוק, המוחזקים ברשות גופים אלו.
סעיף 31 א' בחוק קובע עונש של שנת מאסר על אי-מינוי ממונה על אבטחת מידע.
נמצא, שעד למועד הביקורת, אוגוסט 2007 , לא מונה ממונה על אבטחת המידע כנדרש בחוק.
בעקבות הביקורת מינה מנהל בתי הדין בספטמבר 2007 את המכהן כראש אגף הביטחו ן, שימלא גם את תפקיד הממונה על אבטחת מידע.
נוהלי אבטחת מידע החוק מגדיר את המונח "אבטחת מידע": "הגנה על שלמות המידע, או הגנה על המידע מפני חשיפה; שימוש או העתקה, והכל ללא רשות כדין"22 .
החוק חל על מאגרי המידע של בתי הדין בהיותם "גוף ציבורי" כהגדרתו בחוק 23", בעל מאגר מידע "רגיש 24 ומחייב קיום של קובץ נהלים מסודר.
ביולי 1996 אישר מנהל בתי הדין את נוהלי העבודה של יחידת המחשב (להלן - הנוהל).
הנוהל עודכן לאחרונה ביולי 2006 .
הפרק הרביעי של הנוהל דן בסדרי אבטחת מידע הביקורת העלתה, שהפרק האמור לוקה בחסר ואין בו את מכלול הנושאים הקשורים לאבטחת מאגרי המידע, לדוגמה בנושאים הבאים: תדירות החלפת סיסמאות הכניסה למערכת הממוחשבת; ניתוק המערכת לאחר מספר ניסיונות כניסה כושלים; מבנה הסיסמה והרכבה (אורך הסיסמה ושילוב של אותיות, מספרים ותווים אחרים); הצפנת קובץ הסיסמאו ת; השמדה של מצעים מגנטיים היוצאים משימוש ושל תדפיסי מחשב מיותרים; פיקוח על הכניסה לחדר המחשבים; וסדרי הפעולה במקרה של שיבושים או השבתת המערכת.
22 שלמות המידע: על פי החוק- פרק ב' - "זהות הנתונים במאגר המידע למקור שממנו נשאבו, בלא ששונו; נמסרו או הושמדו ללא רשות כדין".
23 סעיף23 (1 ): "משרדי הממשלה ומוסדות מדינה אחרים, רשות מקומית וגוף אחר הממלא תפקידים ציבוריים על פי דין".