HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בפועל הועברו לידי חנ"י כל השטחים שנכללו בשטחי הנמל קודם לרפורמה, וממ"י לא ניצל את האפשרות שניתנה לו על פי החוק לבחון במהלך השנה את האפשרות להשתמש לצורכי תיירות בשטחים שאינם דרושים לפעילות הנמל.
בכך הוחמצה ההזדמנות לנהל כראוי את קרקעות המדינה באזור זה.
צו רשות הספנות והנמלים (העברת זכויות במקרקעין המועברים), התשס"ה- 2005 , מעניק לחנ"י זכות שימוש שאינה בלעדית במקרקעין, עד שייכנס לתוקף הסכם החכירה שייחתם בין ממ"י ובין חנ"י.
על פי הקבוע בצו הוקמה ועדה שבה חברים מנכ"ל משרד התחבורה, הממונה על התקציבים במשרד האוצר, החשב הכללי במשרד האוצר ומנהל ממ"י.
תפקיד הוועדה היה לנהל עם נציגי חנ"י משא ומתן כדי לגבש טיוטת הסכם חכירה.
בצו נקבע כי טיוטת ההסכם תוגש לאישור השרים בתוך 120 .
ימים מיום תחולתו של הצו האמור .
61 'על פי החלטת ממשלה מס786 מ-15.
עוד בנושא זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 59ב (2009 '), בפרק "הרפורמה בנמלי הים", עמ 1095 .
ואילך 62 תאגיד שהתאגד בישראלולא הוסמך כחברת נמל, אולם הוסמך על ידי שר התחבורה לתת שירותי נמל בחלקים מנמל אילת, אשדוד או חיפה.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת - כשש שנים מיום תחולתו של הצו - לא נחתם הסכם החכירה כאמור.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הצדדים לפעול בנחרצות לגיבוש הסכם החכירה.
פיתוח התיירות באילת 103 .
בדצמבר2010 קיבלה ועדת השרים לענייני הפרטה החלטה63 בדבר הפרטת חברת נמל אילת בע"מ לפי מתווה הפרטת הנמלים של משרד האוצר משנת 2005 והחלטת הממשלה ממאי200964 .
ועדת השרים החליטה למכור%100 ממניות המדינה בחברת נמל אילת בע"מ למשקיע או לקבוצת משקיעים מהארץ או מחו"ל ולתת לרוכש כתב הסמכה לתפעול הנמל לתקופה של 15 שנים ממועד מכירת מניות החברה (להלן - תקופת ההסמכה) עם אופציה להארכת תקופת ההסמכה לפי שיקול דעתה של המדינה (עוד בעניין ההפרטה - ראו להלן בפרק על הנמל הצבאי).
נמל צבאי בסיס חיל הים בעיר שוכן בחלקו הצפוני של אזור החוף הדרומי.
בחלקו המזרחי של הבסיס מופעל נמל ים על רצועת חוף באורך של כ-760 מטרים.
לפי תמ"א13 יש להעתיק את הנמל הצבאי לשטח שבתחום נמל אילת (הנמל האזרחי), וזאת לאחר שייובש חלק משטח הים לבניית רציף לחיל הים.
כל זאת כדי לשחרר קרקעות לפיתוח תיירותי של העיר.
על פי התכנית מיועד שטח הנמל הצבאי המתפנה לשמש מעגנה עירונית 65 , ושטחו המערבי של הבסיס הצבאי מיועד לשמש למטרות מסחר ותיירות.
בתמ"א 13 נקבע כי העתקת הנמל הצבאי תבוצע בתיאום מוקדם עם משרד הביטחון, עם רשות הספנות והנמלים ועם עוד גורמים הנוגעים לעניין, ובהם משרד ראש הממשלה, המשרד להגנת הסביבה, עיריית אילת וארגון הגג של הגופים הירוקים, אך לא נקבעו בה לוחות זמנים לביצוע ההעתקה.
בעת שא ושרה תמ"א 13 וגם בשנים שלאחר מכן תמכו אג"ת, צה"ל, משרד הביטחון, משרד התיירות ועיריית אילת בהעתקת הנמל הצבאי (להלן - חלופת ההעתקה).
בשנת 2009 ניהלו אג"ת ומשרד הביטחון משא ומתן על העתקתו של הנמל הצבאי, משא ומתן שהתבסס על אפיון הצרכים שהגדיר חיל הים.
אולם בדיונים שהתקיימו התברר כי בין הדרישות התקציביות של משרד הביטחון לפינוי הבסיס הצבאי והעתקת הנמל ובין עמדתו של אג"ת בנוגע לעלויות אלה יש פערים ניכרים.
חנ"י, חברת נמל אילת בע"מ ומשרד התחבורה מתנגדים לחלופת ההעתקה.
הם טוענים, בין היתר, כי בשל חשיבותו האסטרטגית של הנמל האזרחי והצורך האפשרי בהרחבת פעילותו בעתיד, יש לשמור על אורך הרציפים ועל השטחים העורפיים.
לטענתם, חלופת ההעתקה תפגע ביכולת התפעול של הנמל האזרחי, תכשיל את הפרטתו הצפויה ותמנע כל אפשרות לפיתוחו ולחיבורו לרכבת בעתיד.
נוסף על כך טוענת חנ"י כי חלופת ההעתקה אינה ישימה, וזאת בין היתר משום התנגדותם הצפויה של ארגוני הגנת הסביבה לייבוש חלק משטח הים.
לפיכך הציעה חנ"י חלופה לצמצום שטח הנמל והשארתו במקומו (להלן - חלופת ההתכנסות), תוך פינוי רצועה של כ -200 ,מטרים בחלקו הדרומי של הנמל שתאפשר ליצור רצף חופי של כ-800 מטרים בין הנמל הצבאי לאזרחי.
לטענתם יש סבירות גבוהה לכך שרוב הגורמים המעורבים יקבלו חלופה זו, והיא תהיה זולה יותר ותמומש מהר יותר מחלופת ההעתקה.
63 /החלטה מס' מח7 מ-6.
64 'החלטה מס196 מ-12.
65 אזור המיועד לעגינת כלי שיט המשמשים להובלת נוסעים ותיירות, למטרות ספורט ימי, לנופש או לדיג.
במסגרת המהלכים לקידום הפרטתו של הנמל האזרחי קיימה רשות החברות בינואר 2010 .
דיון בשאלת מקומו העתידי של הנמל הצבאי בדיון השתתפו נציגים מעיריית אילת, ממשרד התחבורה, מחנ"י וממשרד הביטחון.
בדיון נאמר כי לבחירת חלופה לצורך הפרטת הנמל האזרחי והגבלת כתב ההסמכה יש חשיבות רבה, ונקבעה בו הנחת יסוד כי הנמל הצבאי לא יועתק ב-15 .
השנים הקרובות מערכת הביטחון הביעה נכונות עקרונית לבחון את חלופת ההתכנסות ודרשה כי בחינתה תיעשה פיתוח התיירות באילת 105 .
לאחר שיתוכננו לה עוד חלופות לחלופת ההתכנסות על בסיס אפיון מפורט של חיל הים.
התכנון ייעשה על ידי מתכנן מורשה שייבחר על ידי משרד התחבורה, במימון חנ"י.
במכתבה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 ציינה חנ"י כי על חוזה ההתקשרות עם המתכנן חתמו היא ומשרד הביטחון בחודש נובמבר 2010 , והעבודה אמורה להסתיים בתוך ארבעה חודשים.
צה"ל ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי אם לאחר שתבחן מערכת הביטחון את חלופת ההתכנסות היא תשנה את עמדתה ותתמוך בחלופת ההתכנסות, יחייב הדבר שינוי בתמ"א 13 .
עיריית אילת ואג"ת שינו את עמדתם המקורית לאחר הדיונים במהלכי ההפרטה והביעו תמיכה בחלופת ההתכנסות.
לטענת אג"ת, חלופת ההתכנסות היא החלופה היחידה שמאפשרת להכניס לנמל אילת מפעיל פרטי בין-לאומי שיוכל להרחיב את פעילותו ולהפעילו כנמל מכולות.
מהלך כזה עשוי לתת מענה לביקוש בהיקפים ניכרים, והוא יפחית את התלות של המשק בנמלי הים התיכון.
לדעת אג"ת, סיכויי מימושה של חלופה זו רבים יותר, וכך גם יתאפשר בתוך זמן קצר לשחרר שטחים לשימוש העיר.
משרד התיירות, לעומת זאת, דבק בעמדתו המקורית והמשיך לתמוך בחלופת ההעתקה.
בפברואר 2010 כתב מנכ"ל משרד התיירות למנהל רשות החברות, מר דורון כהן, כי במהלך הליכי ההפרטה אין לפגוע בתכנית ההעתקה של הנמל הצבאי הנדרש כדי שרצועת החוף תתפנה לצרכים תיירותיים.
למרות זאת ולמרות האמור בתמ"א 13 , בדברי ההסבר להחלטה דלעיל של ועדת השרים מדצמבר2010 בדבר הפרטת חברת נמל אילת בע"מ נכתב: "על מנת לאפשר פיתוח עתידי של נמל אילת ובכלל זה פיתוח תחום טעינה ופריקה של מכולות.
המדינה תפעל לצמצומו של הנמל הצבאי בשטחו הקיים, ללא העתקתו, בתקופת ההסמכה של החברה, לשטח הנמל האזרחי".
במכתבו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 מסר משרד התיירות כי על פי דרישתו הודיעה רשות החברות כי השטחים שיפונו במסגרת ההפרטה בשל צמצום שטחי הנמל הצבאי ייועדו לפיתוח תיירותי.
לתכנית מתאר ארצית יש מעמד של חוק.
אם גופים שלטוניים אינם מקבלים את קביעות התמ"א, עליהם לפעול לשנותה66 , אך אין הם רשאים לפעול בניגוד לה.
מדברי ההסבר להחלטת ועדת השרים דלעיל עולה כי חלופת העתקת הנמל הצבאי לא תבוצע בשנים הקרובות.
לפיכך על משרד התיירות, משרד התחבורה, חנ"י, משרד הביטחון, עיריית אילת, אג"ת ורשות החברות לפעול בהקדם לקבלת הכרעה בנוגע לחלופת ההתכנסות של הנמל הצבאי ולבדוק את ישימותה לפי הוראות תמ"א 13 .
היעדר הכרעה משמעו השארת המצב על כנו, כלומר ניצול לא יעיל של משאבי החוף של העיר, המצומצמים ממילא.
במכתבו של משרד התחבורה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 נכתב כי בהתחשב באי-ודאות הרבה בנוגע לעתידו של נמל אילת (חיבור לרכבת, מיקום הנמל הצבאי ועוד) הוחלט על דעת משרד התחבורה ומשרד האוצר על תקופת הסמכה של 15 שנה עם אופציה להארכה, ובמהלך תקופה זו צפוי שיינתן מענה מוסכם לסוגיות המרכזיות הנוגעות לפעילות הנמל.
66 באמצעות מוסד התכנון שהגיש את התכנית לאישור- על פי הליך הקבוע בחוק התכנון והבנייה - התשכ"ה, 1965 .
חברה א' חברה א' היא חברה פרטית שבין היתר מחזיקה שטחים באילת, ובהם רצועת חוף ארוכה.
שטחים אלה הופקעו על ידי שר האוצר בשנת 1968 ונמסרו לה לתקופה מוגבלת.
פיתוח התיירות באילת 107 .
בשנת1988 נחתם בין ממ"י ובין חברה א' הסכם ולפיו, מכיוון שחלה האטה בפעילות החברה, היא תעביר לממ"י קרקע באורך של כ-125 ,מטרים באזור החוף וממ"י יקצה אותה ליזמים בהסכם שימוש לתקופה מוגבלת.
לחברה א' ניתנה אפשרות לדרוש על פי הודעתה את פינוי הקרקע בתוך 12 חודשים, אם תציג צורך בקרקע זו.
ממ"י הקצה את הקרקע ליזמים לשם הפעלת ריף הדולפינים בעיר.
במאי 2007 התקיים בהנהלת חברה א' דיון שבו הוחלט כי החברה תבדוק את שטחי החוף שאפשר להקצות לטובת הציבור, ותוצאות הבדיקה יוצגו בפני הנהלת החברה.
בינואר 2008 קבעה ועדת חיות במסקנותיה כי "יש לבחון את האפשרות .
מומלץ ]'חברה א[ להגדיל פעילות תיירותית בחלק מהשטח המוחזק כיום על ידי להעביר בדיקה זו לגוף אובייקטיבי מקצועי".
בשנת 2009 , לאחר שקיימה חברה א' מגעים עם עיריית אילת, היא פינתה רצועת חוף באורך של כ-150 מטרים המיועדת לשמש את הציבור כחוף אקולוגי.
ברשימת הפרויקטים התשתיתיים בתחום התיירות בעיר לשנים 2009 -2013 הקצה משרד התיירות תקציב של שלושה מיליון ש"ח להקמת תשתיות בחוף, וחברה א' עתידה להשתתף במימון בסך של מיליון וחצי ש"ח מהפרויקט.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 ציינה חברה א' כי אחרי הדיון שהתקיים בהנהלת החברה במאי 2007 בדק מנכ"ל החברה אם יש בחוף שטחים שאפשר לפנות.
לדברי החברה, התברר כי שטח החוף היחיד שאותו אפשר לפנות הוא רצועת החוף שפינתה לצורך הקמת החוף האקולוגי, וכל יתר אזור החוף שבו היא מחזיקה נדרש לה לצורכי פעילותה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מיעוט שטחי החוף המיועדים לשימוש הציבור בעיר ואורכה של רצועת החוף התפוסה על ידי חברה א' מחייבים את הגורמים הנוגעים בדבר, ובראשם משרד האוצר וממ"י, לבדוק - בעצמם או באמצעות גוף חיצוני - את צורכי החברה ברצועת החוף בעיר נוכח ההתחייבות החוזית של החברה מולם, וזאת כדי ששטחים רבים ככל האפשר יועברו לשימוש הציבור לפני תום התקופה המוגבלת שנקבעה לכך.
תכנית "השער הדרומי" כחלק מתכנית אסטרטגית שהגישה חברה לייעוץ כלכלי שנשכרה על ידי עיריית אילת בשנת 2008 הוכנה תכנית שכונתה "השער הדרומי".
בבסיס התכנית עמד הרעיון לפנות את כל הפעילות הנמלית מאזור החוף הדרומי של העיר ולכרות תעלה שאורכה ארבעה עד חמישה ק"מ באזור החוף הצפוני, סמוך לגבול עם ירדן.
בתעלה זו ירוכזו כל התשתיות הנמליות, כדי שיהיה אפשר לפנות את אזור החוף הדרומי ולאפשר בו פיתוח תיירותי.
כמו כן תאפשר התכנית לחבר את נמלי הים למסילת רכבת עתידית.
עלות הפרויקט הוערכה בשלושה עד שלושה וחצי מיליארד ש"ח, והוצע לבצע את כולה או חלקים ממנה בשיתוף המגזר הפרטי, בשיטת ה- .
ועדת חיות המליצה אף היאלבחון הקמת נמל תעלה בחוף הצפוני ופינוי כל פעילות נמלית לסוגיה מהחוף הדרומי.
כדי לקדם את התכנית הציגה אותה העירייה בפורומים שונים.
בפגישה עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה שהתקיימה בספטמבר 2009 הוחלט כי התכנית תועבר .
67 Build, Operate, Transfer - לפי שיטה זו, זכיין פרטי יהיה אחראי להקמתו ולהפעלתו של הפרויקט, ולאחר תום תקופת הזיכיון יעביר הזכיין את הפרויקט למדינה.
לטיפולם של אגף התיאום והבקרה והאגף הכלכלי שבמשרד ראש הממשלה וכן לבחינתה של המועצה הלאומית לכלכלה.
בדיון שהתקיים בוועדת הכלכלה של הכנסת במרס 2010 .
הביעה חנ"י תמיכה בפרויקט, אך משרד האוצר התנגד לה ביוני 2010 , בפגישה של נציגי העירייה עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה, ציין המנכ"ל כי להערכתו היתכנות הפרויקט היא אפסית, והדבר אינו נמצא במקום גבוה בסדר העדיפות הממשלתי.
ממכתבו של משרד התחבורה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 עולה כי גם הוא סבור כי לפרויקט אין היתכנות כלכלית- מסחרית.
פיתוח התיירות באילת 109 .
רק חנ"י, שבדקה מטעמה את התכנית, הגיעה למסקנה כי יש לבצעה בארבעה שלבים: שלב ראשון - הפרטה מי דית של נמל אילת; שלב שני - הקצאת קרקע באזור התעשייה שחורת (מצפון לאילת) לשם הקמת עורף לוגיסטי תומך לנמל אילת; שלב שלישי - קידום מסילת הרכבת לאילת; ושלב רביעי - קידום התכנית להקמת נמל תעלה בכפוף לביקושים צפויים ולבדיקה כלכלית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר לבדוק את התכנית בדיקה מקצועית מעמיקה ולקבוע עמדה רשמית בנוגע לקבלתה או לדחייתה.
קביעת עמדה זו חשובה לאופן פיתוחו העתידי של החוף הדרומי.
משרד ראש הממשלה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי ראש הממשלה סבור שיש לבחון את תכנית "השער הדרומי" ביתר תשומת לב, ולפיכך ייבחן הנושא על ידי המועצה הלאומית לכלכלה.
נמל התעופה באילת נמל התעופה באילת נמצא בכניסה הצפונית לעיר ומשמש נמל לטיסות פנים ולטיסות שכר בין -לאומיות.
שטחו 355 דונם, והוא קרוב למתחמי המסחר והמלונאות הסמוכים לחוף הצפוני.
מיקומו של נמל התעופה בלב העיר יוצר כמה בעיות: יצירת חיץ בין חלקה המערבי של העיר, המשמש למגורים, ובין אזור התיירות שבחלקה המזרחי; תפיסת שטח נרחב ויקר בסמוך לאזורי התיירות המונעת פיתוח תיירותי עתידי; הטלת הגבלות בנייה לגובה בסביבתו של נמל התעופה המונעות בניית בתי מלון רבי -קומות; סכנות בטיחותיות הנובעות ממיקומו באזור עירוני; מטרד סביבתי של רעש וזיהום אוויר; הגבלת אורכו של המסלול שאינו מאפשר נחיתה והמראה של מטוסי נוסעים גדולים, ולפיכך מופנות רוב טיסות השכר המגיעות לאילת מאירופה לנמל התעופה הצבאי בעובדה, המרוחק כ-60 ק"מ מהעיר.
נמל התעופה בתמנע: ממשלת ישראל הכירה בבעיות הנובעות ממיקומו של נמל התעופה באילת, ולכן קיבלה כמה החלטות הנוגעות להעתקתו: בשנת 1989 החליטה הממשלה להעתיק את נמל התעופה לאזור עין עברונה, הנמצא כ- 11 ק"מ מצפון לעיר 68, אולם החלטה זו לא יצאה אל הפועל; בפברואר 2004 החליטה הממשלה להעתיק את נמל התעופה באילת לרמת תמנע, הנמצאת כ-20 ק"מ מצפון לעיר, ביטלה את ההחלטה הקודמת משנת 1989 וקבעה כי על שר התחבורה ושר האוצר להגיש בתוך שלושה חודשים הצעה למימון הקמתו והפעלתו של הנמל החדש, להביאה לאישור הקבינט החברתי -כלכלי ולתאם את הקמת הנמל עם מערכת הביטחון69 .
נוכח ההחלטה האמורה קידמה רשות שדות התעופה (להלן - רש"ת) הליכים סטטוטוריים לאישור תכנית מתאר מקומית מפורטת להקמתו של נמל התעופה בתמנע.
68 'החלטה מס694 מ-13.
69 'החלטה מס1657 מ-11.
בשנת 2007 הצביע מבקר המדינה70 על ליקויים בהליך הסטטוטורי לאישור הקמת נמל התעופה בתמנע בכל הנוגע להיבט הביטחוני.
בדוח הומלץ להשלים תיאום ביטחוני-מדיני עם ירדן לפני שתתקבל ההחלטה להקים נמל תעופה חדש.
בפברואר 2009 קיבלה הממשלה החלטה מחודשת 71 , המבוססת על החלטת הממשלה משנת 2004 , והטילה על שר התחבורה לקדם את הקמתו של נמל התעופה תמנע כנמל תעופה בין-לאומי ופנים - .
70 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57 ב(2007) , בפרק "תהליכי קבלת ההחלטות בנוגע להקמת נמל התעופה "תמנע"", עמ' 1067 .
ואילך 71 'החלטה מס4463 מ-1.
פיתוח התיירות באילת 111 .
ארצי למרחב אילת, בכפוף למגבלות ביטחוניות הקשורות להקמת הנמל.
כמו כן הוטל עליו לקבוע בתוך שישה חודשים את אופני המימון, ההקמה והתפעול של הנמל.
באפריל 2009 נכנסה לתוקפה תכנית מתאר מקומית מפורטת - נמל תעופה תמנע72 (להלן- תכנית המתאר לנמל התעופה תמנע).
בדברי ההסבר לתכנית נכתב כי "התכנית נועדה לאפשר הקמתו של נמל תעופה פנים ארצי ובינלאומי בדרגה 273 כהגדרתו בתמ"א1574 .
נמל תעופה זה מיועד להחליף את הנמל הקיים באילת ולשחרר את העיר מההגבלות שמטיל נמל התעופה על הסביבה ועל מנת שהעיר תוכל להמשיך ולהתפתח.
כמו כן נועד הנמל לאפשר טיסות בינלאומיות שלא דרך נמל התעופה 'עובדה' אשר אינו נותן מענה לרמת השירות הנדרשת ומהווה מכשול למשיכת תיירים לאילת ולסביבה".
עלות הקמתו של נמל התעופה בתמנע מוערכת ב-1.
6 מיליארד ש"ח, והסכומים שיתקבלו משיווק הקרקעות של נמל התעופה שיתפנה ומתוספת זכויות בנייה שהוגבלו עתידים לממן חלק ממנה.
הצפי הוא כי הכנסות נמל התעופה יהיו נמוכות מההוצאות לתפעולו, בין היתר משום שישמש בעיקר לטיסות פנים שעבורן לא משלמים הנוסעים מסי נמל.
לפיכך יהיה נמל התעופה גירעוני ויזדקק להקצאת משאבים מתקציב המדינה.
מאז התקבלה החלטת הממשלה ואושרה תכנית המתאר לנמל התעופה תמנע בשנת 2009 חלוקים משרד התחבורה ומשרד האוצר בדעותיהם בנוגע לגוף שיתכנן, יקים ויתפעל את נמל התעופה.
עמדת אג"ת היא כי מטעמים של יעילות ועידוד התחרות בתשתיות התעופה בישראל יש לתת לזכיין פרטי ולא לרש"ת לתכנן, להקים ולתפעל את נמל התעופה בתמנע בשיטת ה- BOT .
עמדתו של משרד התחבורה היא כי יש להפקידם בידי רש"ת.
ביולי 2010 קיבלה הממשלה החלטה75 .
ולפיה רש"ת תהיה אחראית לתכנון המפורט של נמל התעופה בתמנע לשם כך עודכן תקציב הפיתוח שלה בהיקף של 27 מיליוני ש"ח במזומןו-55 מיליוני ש"ח בהרשאה להתחייב משנת2010 ואילך.
עוד הוחלט כי בד בבד עם הליכי בחירת המתכנן תיבדק התכנית על ידי גורם מקצועי חיצוני שייבחר על ידי משרד התחבורה ומשרד האוצר.
כמו כן הוחלט להטיל על שני המשרדים לגבש בתוך 45 יום את החלופה המועדפת למימונו, להקמתו ו להפעלתו של נמל התעופה, ואם יהיו ביניהם מחלוקות עקרוניות, ראש הממשלה הוא שיכריע.
על פי החלטת הממשלה נבחר יועץ בין-לאומי לבדיקת התכנית הראשונית של נמל התעופה המתוכנן שהכינה רש"ת.
משרד התחבורה מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 כי בספטמבר 2010 הגיש היועץ את ממצאי בדיקתו, והמלצותיו אושרו על ידי מנכ"ל המשרד.
כמו כן מסר המשרד כי עד סוף חודש אוקטובר 2010 הוגשו כמה הצעות במכרז לבחירת המתכנן שיבצע את התכנון המפורט של נמל התעופה, והמתכנן אמור להיבחר בסוף חודש דצמבר 2010 .
רש"ת מסרה בתגובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי על פי לוח הזמנים המתוכנן, ההסכם עם המתכנן ייחתם עד סוף ינואר 2011.
72 'תכנית מס 175/02/12 שפורסמהברשומות ב -6.
73 נמל תעופה שנועד לענות בעיקר על ביקושים לטיסות שכר ליעדים בין-לאומיים.
74 תכנית מתאר ארצית לתפרושת שדות תעופה שאושרה בממשלה ב- 4.
75 'החלטה מס1912 מ-8.
עד מועד סיום הביקורת לא נבחרה החלופה המועדפת למימונו, להקמתו ולהפעלתו של נמל התעופה.
פיתוח התיירות באילת 113 .
משרד התחבורה מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה כי אף על פי שהתקיימו דיונים רבים בראשות השר ומנכ"ל המשרד, טרם הושגה הכרעה בנושא.
אג"ת מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי הוא עומד על דעתו להעביר את הקמתו ותפעולו של נמל התעופה בתמנע לידי גורמים פרטיים בשיטת ה- BOT .
לטענתו, עמדה זו מקבלת חיזוק נוכח התיקונים היסודיים שהציג היועץ הבין-לאומי שבדק את התכנית, ובהם: צמצום אורך מסלול ההמראה, תיקון תפיסת התכנון של בית הנתיבות והתאמת מבנה הטרמינל לתחזית הנוסעים שצפויים לעבור בו.
בתשובתו של מינהל התכנון במחוז דרום של משרד הפנים למבקר המדינה מנובמבר 2010 צוין כי הצוות המקצועי בראשות מתכננת המחוז שהוקם כדי ללוות את התכנון המפורט להקמת נמל התעופה וללוות את בנייתו, עתיד להשלים במהלך חודש דצמבר 2010 את השלב הראשון בעבודתו, כדי לאשר את תכנית הבינוי להקמת נמל התעופה.
כמו כן עתיד הצוות המקצועי ללוות את תכנית הבינוי והפיתוח של המֶחל פֹון לנמל התעופה על כביש הערבה.
הוויכוח סביב העתקתו של נמל התעופה מהעיר נמשך כבר יותר מ -20 שנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, הימשכות הוויכוח פוגעת בפיתוחה של אילת ובאיכות החיים בה.
לפיכך על משרד האוצר ומשרד התחבורה לפעול על פי החלטת הממשלה ולהכריע בהקדם בנוגע למימון הקמתו של נמל התעופה בתמנע ובנוגע לגוף שעתיד להקימו ולהפעילו.
נמל התעופה המתפנה בעיר: תמ"א 13 מייעדת את הקרקע בשטח הדרומי של נמל התעופה הסמוך לאזור התיירות בחוף הצפוני למתחם תיירות פרברי76 .
על פי הנחיות התמ"א, התכנית המקומית צריכה לייעד את מרב השטח לייעודי קרקע תיירותיים.
במוסדות התכנון מקודמת תכנית מתאר מקומית מפורטת לשטח נמל התעופה שיפונה77 (להלן- תכנית המתאר לנמל התעופה המתפנה) שהגיש ממ"י, אולם התכנית טרם נדונה במליאת הוועדה המחוזית של מחוז הדרום וטרם הופקדה.
מלבד החשיבות הרבה שנודעת לתכנית המתאר לנמל התעופה המתפנה והשפעתה על הפיתוח העתידי של התיירות בעיר, יכולות להיות לה גם תוצאות מימוניות הקשורות בהקמתו של נמל התעופה בתמנע, שכן הכספים משיווק הקרקעות מיועדים לסייע במימון הקמתו.
בתשובתו של מינהל התכנון במחוז דרום של משרד הפנים למבקר המדינה מנובמבר 2010 צוין כי תכנית המתאר לנמל התעופה המתפנה קודמה במסגרת ועדת היגוי בראשות מתכננת המחוז עד להגשתה לוועדה המחוזית ביולי 2006 .
מאז התקיימו בלשכת התכנון המחוזית כמה דיונים בפורום רחב בנוגע לסוגיות ולנושאים הקשורים בתכנית.
כמו כן הועברו למגישי התכנית ולמתכנן מכתבים ובהם הערות לתיקונה, אולם טרם התקבלה תכנית מתוקנת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ממ"י ומוסדות התכנון לזרז את קידומה של תכנית המתאר המקומית לשטח נמל התעופה שיפונה בד בבד עם הליכי התכנון של נמל התעופה בתמנע, וזאת בשל התרומה הגדולה החזויה לשטחו המתפנה של נמל התעופה לפיתוח התיירות בעיר.
76 מתחם המיועד להקמת בתי מלון; מגורים; בנייני ציבור; מתקנינופש, תיירות וספורט; מסחר הקשור לתיירות ונופש; שטחים ציבוריים פתוחים וחניה.
77 'תכנית מס 109/101/02/2 .
פיתוח התיירות באילת 115 .
תעסוקה בענף המלונאות .
ענף המלונאות, שהוא עמוד התווך של תעשיית התיירות, הוא ענף עתיר כוח אדם.
כוח אדם מיומן ומקצועי משפיע על טיב השירות ומסייע לפיתוחה של תעשיית תיירות איכותית ומשגשגת.
היחס המקובל בענף הוא ממוצע של עובד אחד לחדר מלון.
7 עובד לחדר מלון, ומספרם הכולל של המועסקים בענף בעיר הוא כ-7,300 עובדים78 .
משום שהעיר מבודדת מבחינה גאוגרפית ונעדרת עורף אורבני, אין המלונאים יכולים להסתמך על כוח אדם מקומי בלבד, והם זקוקים לתגבורת של עובדים מאזורים אחרים בארץ.
רוב העובדים בענף הם צעירים רווקים לאחר שירות צבאי המגיעים לעיר לתקופות קצובות.
אף על פי שהעבודה ברוב המקצועות בענף המלונאות היא עבודה המזכה במענק עבודה מועדפת79 , .
בשנים האחרונות חלה ירידה במספר העובדים המגיעים לעיר כדי לעבוד בענף זאת, בין היתר, בשל ביטול ההטבות במס הכנסה שניתנו מכוח חוק אס"ח אילת בשנת 2003 , שהפחית את מידת הכדאיות של עובדים לעבוד מספר רב של שעות וליהנות מזיכוי ממס, כמפורט לעיל.
משום כך יש מחסור של ממש בעובדים בכל מקצועות המלונאות, בעיקר במקצועות "הצווארון הכחול", ותחלופתם של עובדים אלה גבוהה.
בשנים האחרונות נוקטת ממשלת ישראל מדיניות של צמצום הדרגתי בהעסקתם של עובדים זרים בענפים מסוימים, והיא אף מבטלת את העסקתם בענפים אחרים.
אולם בשל ההכרה בצורך במספר רב של עובדים לענף המלונאות באילת ובקושי לגייס עובדים ישראלים לעבודה זו, הוקצו במהלך השנים מכסות להעסקת עובדים זרים בענף המלונאות באילת.
שיעור המכסות הלך ופחת עד שהן בוטלו לחלוטין בתחילת שנת 200780 .
: " "מבצע עובדה כחלק מההיערכות לביטול המכסות להעסקת העובדים הזרים בעיר נחתם ביוני 2006 הסכם בין אג"ת, משרד התמ"ת והתאחדות המלונות בישראל.
הסכם זה מעניק תמריצים לישראלים שיועסקו בענף המלונאות באילת (שטיפת כלים, ניקיון שטחים ציבוריים וחדרנות).
התמריצים שעליהם הוסכם כללו מענקי התמדה לאחר כמה חודשי עבודה (מחציתו במימון ממשלתי ומחציתו מהמעסיקים), מימון ממשלתי למסגרות חינוך (מעונות יום, גני יום, צהרונים) למועסקים חד -הוריים, מענקי לימודים במי מון ממשלתי וסיוע של המעסיקים במימון מגורים.
העלות התקציבית הממשלתית לביצוע ההסכם הוערכה ב-60 ( מיליון ש"ח בפריסה לחמש שנים 2006 -2010 ).
על שירות התעסוקה הוטל ליישם את ההסכם (שכונה "מבצע עובדה"): לגייס את העובדים הישראלים לבתי המלון ולשלם תמריצים לזכאים.
שירות התעסוקה פרסם את המבצע וקיים ירידי תעסוקה לגיוס עובדים ברחבי הארץ.
נמצא כי משרד התיירות כלל לא היה מעורב בגיבושו של הסכם "מבצע עובדה" על אף היותו הגוף הממשלתי האחראי על קידומה ופיתוחה של תעשיית התיירות.
78 מקור הנתונים- ראו הערה 9.
79 לפי סעיף 174 , התשנ"ה ]נוסח משולב [ לחוק הביטוח הלאומי - 1995 , המוסד לביטוח לאומי משלם מענק לחיילים משוחררים שהתמידו במשך שישה חודשים בעבודה במקצועות ובענפים שהוגדרו עבודה מועדפת.
80 'החלטה מס4617 מ- 29.
05 'בנושא היתרים להעסקת עובדים זרים והחלטה מס 446 מ-12.
בנושא הגדלת אפשרויות התעסוקה של ישראלים 116 דוח שנתי61ב .
מסיכום נתוני "מבצע עובדה" עולה כי מ-1,300 השוברים81 שהוקצו לבתי המלון בעיר לשם גיוס עובדים ב"מבצע עובדה" בשנים 2006 -2007 נרשמו1,131 עובדים.
רק634 עובדים קיבלו מענקים, מהם רק279 עובדים חדשים, והיתר עובדים ותיקים שהותר גם להם לקבל מענקים במסגרת .
81 השוברים ניתנים לעובדים הזכאים להשתתף במבצע כהתחייבות של המדינה להעניק להם את התמריצים שעליהם סוכם.
פיתוח התיירות באילת 117 .
יתר השוברים לא נוצלו.
יצוין כי משנת2007 החלו להגיעלישראל דרך גבול ישראל-מצרים מסתננים שלא כחוק 83 ממדינות באפריקה (בעיקר מסודאן ומאריתריאה).
מסתננים אלה ביקשו מקלט מדיני בישראל והועסקו, בין היתר, בבתי המלון בעיר (ראו להלן).
מן האמור עולה כי על אף מאמציו של שירות התעסוקה לא תרם "מבצע עובדה" לגיוס ממשי של עוב דים ישראלים לבתי המלון בעיר.
כמו כן, בניגוד להסכם שתוקפו נקבע לחמש שנים, הפסיק משרד האוצר את תקצובו של "מבצע עובדה" בתחילת שנת 2008 ,, כעבור שנה וחצי בלבד וזאת לאחר שנוצלו פחות מ -8% מהתקציב המקורי הרב-שנתי שהוקצה לפרויקט84 .
זאת אף על פי שבשלהי שנת 2007 - גםלאחר שהתקיים דיון בוועדת הכנסת לבחינת בעיית העובדים הזרים - התקיימו כמה פגישות בין נציגי משרד האוצר, שירות התעסוקה והמלונאים, ובמהלכן הציע אג"ת שיפורים אפשריים בהסכם, ואלה התקבלו על דעת הצדדים.
המשנה לנגיד בנק ישראל, פרופ' צבי אקשטיין, ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי כניסת המסתננים והעסקתם בענף המלונאות פגעה פגיעה של ממש בהצלחתו של "מבצע עובדה", ולדעתו יש צורך בעוד מבצע מסוג זה כדי להשיב את הענף למתווה שבסיומו יתבסס על תעסוקת ישראלים בלבד, כפי שהחליטה הממשלה בנושא זה.
אג"ת ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 כי תקצוב "מבצע עובדה" הופסק מכיוון שבתי המלון באילת העסיקו מספר רב של מסתננים, העולה על מכסות העובדים הזרים שהותרו להם בטרם בוטלו אותן מכסות.
לדעתו הייתה בכך הפרה בוטה של ההסכם מצד בתי המלון באילת.
העסקתם של המסתננים במשך שעות מרובות בשכר נמוך פגעה, לדברי אג"ת, בתמריץ של בתי המלון בעיר להעסיק עובדים ישראלים.
עם זאת ציין אג"ת בתשובתו כי הוא מוכן לחדש את התכנית כפי שהיא או לאחר שיוכנסו בה שיפורים שעליהם יוסכם, ובלבד שלא יועסקו בבתי המלון באילת עובדים זרים, לרבות מסתננים מאפריקה ועובדים מירדן.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא הודיע משרד האוצר למלונאים ולשירות התעסוקה באופן רשמי על הפסקת תקצוב הפרויקט וביטולו הלכה למעשה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאחר פגישות שקיים משרד האוצר עם שותפיו כדי לקדם הכנסת שיפורים בהסכם, היה ראוי כי הדרכים להמשך הפרויקט בהסכמת הצדדים ימוצו לפני שיפסיק המשרד את תקצובו באופן חד-צדדי.
אם הצדדים להסכם אכן מעוניינים בחידושו, עליהם לגבש הסכם חדש שיתקן את כל הכשלים שהתגלו ב"מבצע עובדה".
מסתננים מאפריקה : בשנת 2007 החלו להגיע לישראל מסתננים מאפריקה.
מספרם הכולל בישראל הוא 26,63585, וכ -7,000 מהם מתגוררים באילת.
סוגיית מעמדם והסדרת שהייתם של המסתננים בישראל היא סוגיה סבוכה הקשורה בחוקים מקומיים ובאמנות בין-לאומיות שמדינת ישראל חתומה עליהן.
82 על פי נתוני שירות התעסוקה בנובמבר2010.
83 חוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952.
7 מיליון ש"ח, על פי נתוני שירות התעסוקה ביולי2010.
85 מנתוני רשות האוכלוסין ביולי2010.
הסוגיה מונחת לפתחם של משרדי ממשלה שונים ובראשם רשות האוכלוסין, והיא מטופלת גם באמצעות ועדה בין-משרדית.
רק לכ -2,000 מכלל המסתננים לישראל ניתנה אשרת עבודה, ולכ-150 מהם ניתן מעמד "פליט", אולם לרובם המכריע של המסתננים אין אשרת עבודה.
הם מקבלים אשרת שהייה זמנית86 , ועליהם להאריך אותה בכל שלושה חודשים כל עוד .
פיתוח התיירות באילת 119 .
נבחנת בקשתם לקבלת מעמד "פליט".
אשרה זו מאפשרת שהייה בלבד, אולם בשל ההכרה בצורך של האנשים להתפרנס ובחוסר האפשרות החוקית להרחיק את רובם מהארץ, החליטה רשות האוכלוסין שלא לבצע אכיפה כנגד מעסיקיהם של המסתננים87 .
העסקתם של המסתננים מעודדת עוד מסתננים להגיע לאילת במועד סיום הביקורת כבר היה שיעורם כ-15% מאוכלוסייתה של העיר, וכ-1,500 .
מהם הועסקו בענף המלונאות היעדר מדיניות אכיפה ברורה ועקבית של המדינה בנוגע להעסקתם של המסתננים מעודדת אותם להגיע לעיר.
בטווח הקצר המסתננים מסייעים להקל על מצוקת כוח האדם בבתי המלון בעיר, אולם שהייתם באופן לא מוסדר בעיר פריפריאלית בינונית בגודלה, שהמבנה הדמוגרפי שלה אינו יציב, יוצרת בעיות לעיר ולמוסדותיה ועלולה לפגוע בעקיפין בשירותים שהם מספקים, לרבות לתעשיית התיירות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 ציינה רשות האוכלוסין כי בתחילת שנת 2010 כונס צוות שכלל את כל הגורמים הממשלתיים העוסקים בנושא כדי לגבש המלצות לממשלה בדבר הצעדים שיש לנקוט למיגור תופעת ההסתננות.
הצוות המליץ לטפל בתופעה בכמה מישורים, ובהם, בין היתר, במישור הביטחוני ובמישור הדיפלומטי.