HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהדרגה בנה חיל החינוך תכניו ת חינוך עבור מסגרות הכשרה שונות למפקדים, המכילות תכנים שהם מקבלים מעבר לידע המקצועי הניתן להם במסגרת ההכשרה: החל מ"מסע ישראלי"14 של מספר ימים, המיועד לפיקוד הזוטר ומתקיים בקורס מפקדי כיתות של חיל רגלים, בקורס מפקדי כיתות של חיל התותחנים, בקורס טיס, בקורס חו בלים, ובהכשרה במכללה לפיקוד טקטי בבסיס יחידת המכללות הצבאיות; המשך בסדרת חינוך במסגרת בית הספר לקצינים; ושוב - "מסע ישראלי" במסגרת של השלמה חילית לאחר קורס קצינים; וכן השתלמויות בנושאי חינוך הניתנות במהלך השירות של קצינים ביחידות, ולרבות ההשתלמויות האמורות במחצבי"ם, וכאלו הניתנות במסגרת הלימודים במכללה לפיקוד ומטה ובמכללה לביטחון לאומי.
בביקורת עלה, כי מספר מחקרים שערך חיל החינוך בשנים האחרונות הצביעו על פערים בכשירותם של מפקדים למלא את התפקיד המוטל עליהם בתחום החינוכי, ובמיוחד ככל שהדברים נוגעים לכשירו תם לקיים שיח פיקודי ולעסוק בסוגיות הנוגעות לזהות הישראלית-יהודית.
להלן מובאים שניים מן המחקרים: א.
ביולי 2010 פרסם חיל החינוך ממצאי מחקר שנערך במהלך החודשים דצמבר 2008- מרץ 2009 בנושא תפיסות של מפקדים בצה"ל בנוגע לזהותם הישראלית- יהודית ובנוגע לכשירות שיש ל הם בראייתם לעיסוק בנושא זה 15 .
בהתייחס לתפיסת העיסוק בנושא זהות ישראלית-יהודית בצבא נשאלו המפקדים לגבי שורה של היגדים, באיזו מידה הם מסכימים עימם, החל מ"לא מסכים" ועד הסכמה ברמה הגבוהה - "מסכים בהחלט".
אחד הממצאים המרכזיים שנמצאו במחקר היה, שהמפקדים תופסים א ת העיסוק בנושא הזהות הישראלית -יהודית כחשוב, אולם מרביתם (כשני שלישים) סברו כי אין בידם מספיק כלים לעסוק בנושא עם חייליהם.
כרבע מן המפקדים בלבד העידו, כי הם עצמם משוחחים עם חייליהם על נושאים אלו; ורק 16% הביעו הסכמה גבוהה ("מסכים בהחלט") עם כך שמפקדים ביחידתם משוחחים עם חייליהם בנושאים אלו.
באפריל 2011 הסתיים מחקר אחר שערכה מקח"ר במהלך שנת 2010 בקרב 210 קצינים בדרגות סרן -אל"ם, בנושא הזהות הפיקודית -חינוכית של מפקדים בצה"ל.
במחקר עלה, כי רוב המפקדים רואים בחינוך רכיב מרכזי בתפקידם.
גם כך, בין מסקנותיו המרכזיות של המחקר צוין, כי לרוב הגדול של המ פקדים אין משנה סדורה בנוגע לתפקידם החינוכי; כי למעטים מהם קיימת זהות חינוכית ברורה ומגובשת הכוללת תפיסת עולם חינוכית המתורגמת לעשייה; כי המפקד .
חלק מן הקצינים מבצעים את ההשתלמות סמוך לאחר קבלת הדרגה 13 בספטמבר 2008 הפך מחצבי"םלהיות יחידה עצמאית תחת פיקוד מקח"ר.
14 "מסע ישראלי" הוא מסע של מספר ימים ומבוסס על מעגלי השייכות- "אני ועצמי", "אני והמדינה", "אני והיהדות" וכו'.
15 במחקר הועבר שאלון העוסק בתפיסת הזהות הישראלית בקרב אוכלוסיות מפקדים בצבא שהגיעו לסדרות חינוך שונות של חיל החינוך.
במדגם שעל בסיסו נערך המחקר השתתפו 233 מפקדים בדרגות מצוער ועד סא"ל, רובם צוערים וקצינים בדרגת סרן המשרתים ביחידות מטה, יהודים, ומגדירים עצמם כלא דתיים.
המחנך מזוהה אצל מרבית המפקדים כ"מפקד הלוחם"; כי חינוך בדרך של ניצול הזדמנויות חינוכיות צבא ההגנה לישראל 1615 .
הנקרות בדרך, כמעט שאינו מתקיים; כי מפקדים מרגישים שלא תמיד יש להם יכולת ליצור קשר בלתי אמצעי שהכרחי להנעת החיילים; וכי חסרה להם הבנה טובה של הדור הצעיר16 .
,פערים בנושאים האמורים עלו גם במסמך בנושא "תובנות מרכזיות בענייני ציונות יהדות, ערכים והתרבות הצבאית - מפקדים", שהפנה קח"ר, תא"ל אלי שרמייסטר, ביולי 2009 אל הרמטכ"ל דאז, רא"ל (מיל') גבי אשכנזי.
במסמך זה ציין קח"ר, בין היתר, כי אין הבנה אחידה לגבי המשמעות של המושג "שיח"; כי קיימת תחושה, כי בכל פעם שיש נושא רגיש בצה"ל חסר שיח לגביו; וכי האמצעים הטכנולוגיים בעידן החדש - דואר אלקטרו ני וטלפונים סלולאריים - מנוונים ומייתרים לכאורה את הצורך במפגשים פנים אל פנים ואת שיח העומק.
הפערים אוזכרו גם בהערכת המצב החינוכית של חיל החינוך לקראת שנת 2011 , שם צוין, בין היתר, כי "תחושת המסוגלות בקרב המפקדים לעיסוק בסוגיות זהות עדיין נמוכה באופן יחסי לשאר התחומים, היות ומחייבת מיומנויות לקיום שיח המתבסס על מתודת הנחייה, כלי שהמערכת המקצועית לא מכשירה אליו".
הקושי לקיים שיח פיקודי בנושאי חינוך עלה גם במפגש שקיים צוות הביקורת במאי 2011 , שבמהלכו שוחח על נושאי הביקורת עם כ-60 קצינים בדרגות סרן ורס"ן במהלך שהותם בהשתלמות בפרויקט מחצבי"ם; וכן צוין קושי זה במסגרת ההיערכות של מטה החינוך של מפקדת פיקוד הדרום לשנת העבודה 2011 .
יוצא אפוא, כי אף שהמפקדים הם המחנכים בצה"ל, אף שהחינוך של חייליו הוא חלק בלתי נפרד מתפקידו, ולמרות הרחבתן, מאז שנת 2004 , בעקבות פרסומו של מסמך "ייעוד וייחוד", של ההכשרות החינוכיות שבנה חיל החינוך מול מפקדים - קיימים פערים בכשירותם של חלק מן המפקדים למלא את תפקידיהם בתחום זה.
הפערים העיקריים נוגעים, בין היתר, להיעדר משנה סדורה של מפקדים בנוגע לתפקידם החינוכי; חוסר בהכשרה בתחום קיום השיח הפיקו די-חינוכי באמצעות מתודת ההנחיה; לקושי של מפקדים לקיים שיח פיקודי-חינוכי עם חייליהם וקיום של שיח מועט מדי בנושא זהות ישראלית -יהודית; ותחושה בקרב מפקדים כי האמצעים הטכנולוגיים הכוללים דואר אלקטרוני וטלפונים סלולאריים מנוונים ומייתרים לכאורה את הצורך במפגשים פנים אל פנים ובשיח עומק בין מפקדים לפקודיהם.
בתגובתו מספטמבר 2011 מסר צה"ל בנושא זה, בין היתר כלהלן: צה"ל בוחר בקפידה את מפקדיו ופועל רבות להכשרתם גם בתחום החינוך.
להערכת צה"ל, קיימת עלייה משמעותית במודעות ובכשירות המפקדים לבצע את תפקידם החינוכי.
חיל החינוך הציב לעצמו את חיזוק כשירות המפקדים כיעד עיקרי בשנים האחרונות; משאבים רבים הוקצו לצורך העניין ובוצעו פעולות רבות לתכלית חיזוק כשירות המפקדים ברמות השונות לתפקידם החינוכי הבלתי פורמאלי.
בין המהלכים שבוצעו לצורך חיזוק כשירות המפקדים נמנים: קביעתם ואישורם על ידי הרמטכ"ל של תוכני סף המחייבים מפקדים בצה"ל; עבודה של מפקדים וסגלי חינוך על פי תכנית חינוך שנתית; כתיבה של תורה סדורה בנושא; וקיום הכשרות והשתלמויות שונות לדרגים השונים - מטכ"ליות, חיליות וזרועיות.
כן מפיק חיל החינוך באופן תדיר כלים חינוכיים העוסקי ם בתחומי הליבה במטרה להפוך את הנושאים לנגישים יותר למפקדים באופן מקצועי, דבר המאפשר להם לנהל שיח חינוכי עם פקודיהם ברמות השונות באותם נושאים.
עוד מסר צה"ל בתגובתו, כי הפער שזוהה בביקורת ביכולת המפקד לממש את תפקידו כמפקד מחנך נובע הן מפערים של כשירות והן ממורכבות רבה הקיימת .
בסיום הביקורת היה מחקר זה בשלבים של הצגה בפני קציני מטה במקח"ר 1616 דוח שנתי62 .
נוכח שינויים שחלו בסביבת הפעולה שבה צה"ל פועל ובחברה הישראלית.
מדובר בתחום שחיל החינוך עוסק בו לעומק, ולקראת שנת העבודה 2012 מתוכנן מחקר במקח"ר שיעסוק במאפייני הנוער מתוך מגמה לתת כלים למפקדים, אשר נושא זה מעסיק אותם מאוד.
לאמצעים הטכנולוגיים ולתרבות הדואר האלקטרוני, על כל צבא ההגנה לישראל 1617 .
יתרונותיהם, יש פוטנציאל לפגיעה בשיח ובמפגשים פנים אל פנים, אך המודעות לצורך בשיח פיקודי גוברת.
למרות הפעולות שמבצע צה"ל עדיין קיימים, כאמור לעיל, פערים הנוגעים לכשירות של מפקדים למלא את המוטל עליהם בתחום החינוך באמצעות שיח פיקודי.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי, כי הרמטכ"ל, המטכ"ל, ראש אכ"א וקח"ר ידונו בפערים אלו, יבחנו את משמעותם ויפעלו במטרה להבטיח, כי לרשות המפקדים עומדים הכלים הנחוצים כדי למלא את התפקיד החינוכי המוטל עליהם במסגרת שירותם כמפקדים בצה"ל, וכפי שמצופה מהם.
מסמך "ייעוד וייחוד" אשר אושר כבר בשנת 2004 על ידי פורום מטכ"ל, הוא כאמור, אחד משני המסמכים המכוננים העומדים בבסיס פעילות החינוך בצה"ל.
בעקבות אישור המסמך ופרסומו נקט, כאמור, חיל החינוך פעילות להטמעתו ובכלל זה במסגרת השתלמויות ייעודיות ובמסגרת הכשרו ת למפקדים, החל מקורסים למפקדי כיתות, עבור דרך קורסי קצינים ועד מסגרות לימודים במכללה לפיקוד ומטה ובמכללה לביטחון לאומי.
בביקורת נמצא, כי למרות חשיבותו של מסמך "ייעוד וייחוד" כבסיס לפעילות החינוכית בצה"ל ולמרות הפעולות שנקט חיל החינוך להטמעת תפיסתו, תוכן המסמך ותפקידו המכונן בפעילות החינוכית בצה"ל לא הוטמעו, ורבים מהמפקדים כלל אינם מודעים אליו ולתפקידו בתפיסת החינוך בצה"ל.
כך למשל, בשיחה עם הקצינים במפגש האמור שקיימו עמם נציגי משרד מבקר המדינה במחצבי"ם, טענו רוב רובם של הקצינים (למעט בודדים), כי קודם להשתלמות הם לא נחשפו כלל למסמך ולחשיבותו.
בתשובתו מספטמבר 2011 מסר צה"ל בעניין זה, כי הוא עסק רבות בהטמעת תפיסת "ייעוד וייחוד", ובשנים 2009 ו- 2010 הטמעת המסמך הייתה אחת המשימות המרכזיות של חיל החינוך.
עם זאת, החשיבות היא בהטמעת התפיסה ופעולה על פיה ולא היכרות עם המסמך.
המדד להטמעה הוא פקודות ונהלים הקיימים בצה"ל והעוסקים בתחומי התוכן המיוצגים במסמך וכן עמדות מפקדים ביחס לתחומים אלו.
לדעת משרד מבקר המדינה, להכרה של כל מרכיבי התוכן והדגשים הנכללים במסמך "ייעוד וייחוד", כמו גם להכרה בחשיבות המסמך ומקומו בתפיסת החינ וך, יש חשיבות רבה גם בכל הקשור להטמעת תפיסת החינוך של צה"ל בכללותה.
בביקורת נמצא, כי שעה שחיל החינוך הגדיר בהוראות רמות כשירות הנדרשות מסגלי חינוך למלא את תפקידם, הוא לא הגדיר בהוראות מהי הכשירות הנדרשת ממפקדים כדי למלא את תפקידם בתחום החינוך, ובמסגרת זאת גם את הכשירות הנדרשת לקיים שיח פיקודי-חינוכי.
חיל החינוך היה ער לפער בנושא זה לפחות בתחום התוכן של זהות ישראלית - יהודית, שכן כבר במסמך שפרסם באפריל 2009 בנושא "כיווני העשייה והיעדים הרב שנתיים של חיל החינוך והנוער" צוין בהקשר של הטמעת תפיסת "ייעוד וייחוד" בקרב מפקדי צה"ל וחייליו, כי נדרשת השלמת הגדרת הכשירות הנדרשת 1618 דוח שנתי62 .
ממפקדים, מיסודה בהוראות מחייבות והטמעתה, לרבות ביצוע בקרה.
למרות זאת, עד מועד סיום הביקורת, באוגוסט 2011 .
, טרם הושגה מטרה זו צבא ההגנה לישראל 1619 .
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הפערים בכשירותם של מפקדים למלא תפקידים המוטלים עליהם בתחום החינוך, חיוני, כי חיל החינוך יוביל עבודת מטה להגדרת כשירות המפקדים, לרבות בתחום השיח הפיקודי- חינוכי, ולפיתוח כלים לשם הקניית הכשירות.
כמו כן חיוני, כי עבודה זו ומסקנותיה יוצגו לראש אכ"א ואף לרמטכ"ל שייתן את דגשיו בנושא זה.
בתגובתו מספטמבר 2011 מסר צה"ל, כי במהלך המחצית הראשונה של שנת העבודה 2012 תוגדר הכשירות הנדרשת ממפקדים בכל אחד מתחומי התוכן בהתאם לדרגים השונים; וכי ההטמעה תבוצע במחצית השנייה של שנת עבודה זו, והבקרה תחל בשנת העבודה 2013.
 הממצאים העולים בפרק זה מצביעים על פער בין המוטל על מפקדים בצה"ל בתחום הפיקודי-חינוכי, ובמיוחד בנושאים המצריכים קיום של שיח פתוח בינם לבין פקודיהם, לבין כשירות המפקדים למלא תפקידיהם אלה.
אמנם, חיל החינוך מקיים הכשרות לא מעטות בתחומי התוכן החינוכיים, ובכלל זה במסגרת מחצבי"ם, במסגרת המכללות הצבא יות ובהכשרות השונות לתפקידי פיקוד שונים, עם זאת, מסקנות המחקרים שערך חיל החינוך, והממצאים הנוספים שפורטו, מצביעים על פערים בכשירותם של מפקדים למלא את תפקידיהם בתחום החינוכי, ועל כך שאין די בכלים שמציע חיל החינוך בתחום זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חשיבו ת הנושא, מן הראוי כי תמונת המצב, שתגובש בשיתוף עם הפיקוד הבכיר בצה"ל (מפקדי הפיקודים המרחביים, הזרועות והחילות) תנותח במלואה על ידי חיל החינוך, תוצג ותידון בפני ראש אכ"א ובפני הרמטכ"ל, ובעקבות כך תגובש תכנית מטכ"לית, אשר תגדיר את רמת הכשירות הנדרשת ממפקדים בתחום החינוך ותקבע את הדרך והכלים למימושה.
מיקור חוץ של פעילות חינוכית של חיל החינוך .
הפעילויות החינוכיות המתקיימות ביחידות צה"ל נעשות בעיקרן בשתי דרכים מרכזיות: על ידי מפקדים וסגלי החינוך ביחידות, שלשם הכנתן נעזרים בכלים שמפיקה מקח"ר; ועל ידי גורמים שמחוץ ליחידה: ביחידות שונות של חיל החינוך; או במיקור חוץ - באמצעות גופים אזרחיים שאישרה לשם כך מקח"ר, ועל פי דרישה של היחידה.
גופים אזרחיים אלה נקראים במקח"ר "מכונים", וכך הם יכונו גם להלן.
משרד הביטחון (להלן - משהב"ט) מתקשר בהסכמים עם המכונים עבור מקח"ר.
פעילויות החינוך המתקיימות במכונים מתואמות על ידי סגלי החינוך ביחידות באמצעות מוקד שירותי חינוך הנמצא במקח"ר (להלן - מוקד שירותי חינוך).
המוקד מהווה מרכז שירות מקצועי חילי, המרכז את הכלים החינוכיים של חיל החינוך.
בדרך כלל היחידות מממנות את הפעילויות מתקציביהן.
מוקד שירותי החינוך עורך ניתוחים עתיים של העשייה החינוכית בצה"ל על פי נתונים המצויים אצלו, בדרך של פילוח הנתונים על פי תחומים ואוכלוסיות יעד והשוואתה לפעילות צבא ההגנה לישראל 1621 .
הניתוח שעשה המוקד לשנת 2010 מצביע על עלייה משמעותית בפעילות במכונים בין השנים 2008 ל- 2010: מכ -700 לכ- 2,050 .
פעילויות בשנה (פי כשלושה), וגידול בכמות ובמגוון הפעילויות המוצעות במכונים במקביל התרחב משמעותית מספר המכונים שאיתם מקיים חיל החינוך שיתופי פעולה בתחום הזהות הישראלית -יהודית: ממספר מצומצם של מכונים בתחילת שנת 2009 עד לעשרות גופים בשנת 2011 .
על פי נתונים תקציביים של מקח"ר מיולי 2011 , תקציב יחידות צה"ל שנוצל עבור פעילויות חינוך במכונים בתקופה שמנובמבר 2009 ועד תחילת יולי 2011 היה כ-8.
מיליון ש"ח עשרת המכונים המבוקשים ביותר (מבחינת היקף הפעילות שמבצעים בהם חיילים, מבין כלל המכונים שבהם מתקיימות פעילויות חינוך) היו בשנת 2010 , לפי נתוני מקח"ר, כלהלן (על פי סדר יורד): בית לוחמי הגטאות 17, נאות קדומים 18 , המכון למורשת בן גוריון19, מרכז יצחק רבין20, מרכז בגין21, מרכז אסנט22 , מכורים לחיים23, עיר דוד24, בית קובי25, ובית התפוצות26; מרביתם עוסקים בתחומי תוכן הנוגעים בזהות ישראלית -יהודית.
בתקופה דצמבר 2010- אפריל 2011 קיים גם מוזיאון הרצל 27 ( פעילות בהיקף משמעותי 58 פעילויות) בתחום זה.
בתקופה זו המכונים המובילים28 בתחום הזהות הישראלית-יהודית היו - על פי נתוני מקח"ר - בית התפוצות, עיר דוד ומרכז אסנט.
במסגרת עבודתה מקיימת מקח"ר פורומים עתיים עם המכונים, שמטרתם מתן דגשים של חיל החינוך, חשיבה משותפת ותיאומים שונים.
משרד מבקר המדינה בדק בעיקר את הפיקוח והבקרה שמקיים חיל החינוך על פעילות מכונים העוסקים בתחום הזהות הישראלית -יהודית, שהוא כאמור, אחד התחומים הע יקריים שבהם מתבצעות פעילויות חינוך במכונים.
מדור זהות ישראלית-יהודית במחלקת תורת החינוך במקח"ר אחראי לתחום תוכן זה.
להלן הממצאים שהועלו: .
17 המוזיאון הראשון להנצחתהשואה שהוקם במדינת ישראל.
18 ,שמורת טבע גדולה באזור מודיעין, מפעל של שחזור נופי העבר של ארץ ישראל המתבסס על שפע המקורות הכתובים של עם ישראל.
19 הוקם מכוח חוק דוד בן גוריון, התשל"ז- 1976 , לזכרו ופועלו של בן גוריון.
בין המכונים המובילים בנושא ציונות.
20 הוקם מכוח חוק המרכז להנצחת זכרו של יצחק רבין, התשנ"ז - 1997 .
מכון מוביל בנושא מדינה יהודית-דמוקרטית.
מפעל ההנצחה הממלכתי לראש הממשלה לשעבר מנחם בגין 22 מרכז לחוויה יהודית השוכן בסמטאות העיר העתיקה בצפת.
מכון מוביל בפעילות שבתות חינוך (ראו בהמשך).
23 פרויקט הסברה למניעת השימוש בסמים ובאלכוהול.
תכנית שפיתחו הרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול ומשרד החינוך.
היא מופעלת בפארק קולנוע, פרויקט ייחודי של קבוצת טללים וחברת אורפאן, המייצרת ומפעילה תכניות שונות באמצעות המדיה הקולנועית (ולרבות ניידת ייחודית).
הפעילות מועברת בסינמה סיטי בהרצליה ובאולם סמינרים ברמת אפעל, ואף ניתן לניידה לבסיסי צה"ל השונים.
24 מכון עיר דוד שוכן סמוך לכותל המערבי, מספק סיורים ייחודיים ועוסק במורשת העם והמדינה, זהות ישראלית-יהודית, ארכיאולוגיה ושבת.
25 מכון המקיים סדנאות בנושא כבוד האדם, במסגרת העיסוק בערכי רוח צה"ל.
המכון על שם חלל צה"ל, סמ"ר קובי איכלבום.
26 מוזיאון העם היהודי, שהוקם לטובת ביסוסה של שייכות עמוקה לעם היהודי.
ממוקם באוניברסיטת תל אביב.
27 מכון מוביל בנושא ציונות; השני אחריו בנושא זה הוא מוזיאון בן גוריון.
ציונות נבחרה להיות נושא מודגש מבחינה חינוכית לשנת 2011.
אמות מידה להתקשרות עם מכונים .
בביקורת נמצא, כי ההתקשרויות עם המכונים בתחום הזהות הישראלית- יהודית נעשו ללא שהיו ביד י מקח"ר אמות -מידה כתובות לבחירת מכון לצורך העברת תכנים בצה"ל.
בתגובתו מספטמבר 2011 מסר צה"ל, כי אמנם לא נכתבו קריטריונים מובהקים אך ההתקשרות עם המכונים לוותה בתהליך חשיבה סדור, נבחנו התכנים של המכון, שיוכו ומרחב הפעולה האזרחי שלו, ובהתאם לצורכי החינוך בצה" ל הוחלט על שילוב המכון בפעילות החינוכית בצה"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לא ניתן להסתפק בתהליך הנוכחי המתקיים במקח"ר לשם שילוב מכון בפעילות החינוכית בצה"ל, אלא על מקח"ר להגדיר בכתב את אמות המידה לבחירת מכון לצורך העברת תכנים בצה"ל.
קביעת אמות מידה כתובות ת תרום רבות לשקיפות הנדרשת הן מהותית והן לצורך נראות הדברים.
הבקרה והפיקוח של מקח"ר על עבודת המכונים .
בתחום הזהות הישראלית -יהודית מקיים חיל החינוך סוגים שונים של פעילויות באמצעות המכונים, ובין היתר שבתות חינוך למפקדים ולחיילים.
שבת חינוך ליחידה היא אחת מהפעילויות המבוקשות בתחום.
השבת מוגדרת כשבת עיון הכוללת יחידות לימוד, שיחות מפקד וסיורים, ואינה מהווה שבת נופש וגיבוש.
מהות שבתות החינוך (על פי מקח"ר) היא להכיר את מאפייני השבת השונים בישראל, לתת לגיטימציה לדרכי הביטוי המגוונות תוך דאגה לתשתית של שיח מכבד, להוות בימה והזדמנות להיכרות עם עושרה התרבותי של החברה הישראלית, ולהוות הזדמנות ללימוד הדדי וחיפוש הדדי אחר הגורם המאחד, אשר יישאר גם לאחר השירות הצבאי.
מטרותיה המוצהרות של שבת החינוך הן: א.
חיזוק זיקתו של המפקד למושג השבת תוך קיום בירור אישי לגבי משמעותה והיכרות עם מאפייניה בגזרה הגיאוגרפית שבה היא מתקיימת; ב.
חיזוק תפיסתו החינוכית של המפקד כחלק מתפקידו הפיקודי; ג.
חיזוק הלכידות ורוח הלחימה בקרב המשתתפים.
מקח"ר מתקצבת בעצמה את השבתות עבור אוכלוסייה שאותה הגדירה כאוכלוסיית יעד - מפקדים בהכשרות, מפקדים בהפעלת הכוח (מדרגת סא"ל) וכן מפקדים ביחידות לוחמות; ולעתים מכונים מבצעים פעילות בשבתות ללא גביית תשלום.
כמו כן, כל יחידה המעוניינת לקיים שבת חינוך יכולה לקיימה בתקצוב עצמי.
השבתות מובלות על ידי חיל החינוך בשיתוף עם הרבנות הצבאית.
שבתות החינוך מתקיימות אך ורק במספר מכונים מצומצם שאישר חיל החינוך ובהתאם לתכנית שאישרה מחלקת החינוך.
במהלך החודשים דצמבר 2010 - אפריל 2011 התקיימו במכונים 68 ,שבתות חינוך ליחידות 38 מהן בשניים מן המכונים המובילים האמורים: מרכז אסנט ( 21 ( שבתות) ועיר דוד 17 )שבתות.
28 על פי דוח מכונים של מקח"ר המתייחס לתקופה האמורה, ישנם מספר מכונים שלא נכנסו לדוח, משום שלא הגישו דוחות פעילות באופן סדיר או משום שהיקף פעילותם היה קטן.
צבא ההגנה לישראל 1623 .
בנוסף לאלו קיימו שבתות חינוך גם מכון דרכי אבות 29 (11 שבתות), מכון בינה (שמונה שבתות - ראו בהמשך) ומכון תודה לצה"ל 30 (שמונה שבתות).
במהלך הביקורת נבדקו .
29 ארגון המקיים שבתות חינוך לצוערים בהשלמות חיליות ולסגלי יחידות לוחמות, במבני מגורים בשכונה בירושלים.
השבתות ממומנות על ידי הארגון.
30 ארגון המקיים פעילות באכסניה בירושלים עבור חיילי צה"ל.
שבת החינוך המיועדת לצוערים בהשלמות חיליות, כוללת אירוח אצל משפחות בערב שבת, וממומנת על ידי הארגון.
אמנם תהליכי הבקרה והפיקוח על כלל המכונים העובדים עם מקח"ר, אולם הביקורת התמקדה בעיקר בבדיקת תהליכי הפיקוח והבקרה של מקח"ר על מכונים שבהם התקיימו גם שבתות חינוך.
בביקורת נמצא, כי עד יולי 2010 לא היו במקח"ר נוהלי עבודה כתובים בנוגע לתהליכי הפיקוח והבקרה על פעילותם של המכונים.
עד לאותה עת נציגי מדור זהות ישראלית -יהודית מסרו למכונים הנחיות בעל -פה במסגרת הליכי ההתקשרות, שעיקרן נוגע להתנהלות הפעילות החינוכית בהתאם למגבלות העשייה במסגרת צה"ל, כמו למשל, כללי האתיקה של ההסברה בצבא.
ביולי 2010 הוציא המדור נוהלי עבודה בכתב, ואותם מסר לנציגי המכונים במסגרת פורום שהתקיים בספטמבר 2010 .
נהלים אלו רוכזו במסמך בשם "נהלי עבודה עם גופים אזרחיים בתחום הזהות הישראלית -יהודית" (להלן - נוהלי העבודה).
מטרת מסמך נוהלי העבודה היא "לפרט את התהליך הסדור לאישור המקצועי של פעילות הגופים האזרחיים בצה"ל ואת תהליכי העבודה השוטפים הן במישור החוזי והן במישור התוכני".
על פי נוהלי העבודה, לאחר ס יכום ההתקשרות על מדור זהות ישראלית -יהודית לקיים תהליכי פיקוח ובקרה על פעילות המכון, הכוללים ריכוז דוח סיכום פעילות חודשי שאותו המכון מחויב להעביר בהתאם לתבנית קבועה ולנוהלי העבודה; לשלוח נציגים מטעמו לפעילויות של הגופים השונים; ולרכז משובים של סגלי חינוך על הפעילויות.
בביקורת נמצא, כי גם לאחר פרסום נוהלי העבודה בספטמבר 2010 מקח"ר לא קיימה תהליכי פיקוח ובקרה סדורים על פעילות המכונים בתחום הזהות הישראלית -יהודית, כפי שנקבע בנוהלי העבודה: מקח"ר לא הקפידה לדרוש ולקבל מהמכונים את דוחות סיכום הפעילות החודשיים; נמצאו מקרים שמדור זהות ישראלית -יהודית לא שלח נציגים מטעמו לצפייה בפעילויות; במקרים אחרים נציגי החיל צפו בפעילויות אך לא תיעדו את הצפיות בכתב; והיו מקרים שבהם אמנם התקיימו תהליכי בקרה ופיקוח, אך תהליכים אלו לא הביאו לפתרון בעיות שעלו.
כך למשל, בנוגע לפעילות מול מכון אסנט31 לא היה בידי מקח"ר תיעוד לביקורים של נציגי מדור זהות ישראלית -יהודית בשבתות חינוך, למעט ביקור בשבת חינוך אחת, שהתקיים במרץ 2010 .
עוד נמצא, כי עד נובמבר 2010 וכולל, וכן בחודשים מאי ויולי 2011 לא רוכזו במדור זהות ישראלית-יהודית דוחות חודשיים של המכון, אף על פי שהתקיימה שם פעילות באותה תקופה.
אשר לפעילות מול מכון עיר דוד 32 נמצא, כי .
31 המכון בצפת עוסק ביהדות, במורשת, במנהיגות יהודית ובשבת.
המכון משתף פעולה עם חיל החינוך מדצמבר 2009 ,, ובמסגרת זו מקיים עבור צה"ל מספר פעילויות כאשר הפעילות המבוקשת ביותר של היא שבתות חינוך: במהלך שנת 2010 נערכו בו 60 שבתות חינוך (המהוות כמחצית מש בתות החינוך שנעשו באותה שנה) בהשתתפותם של 3,274 חיילים ומפקדים.
ההיקף הכספי של ההתקשרות של משהב"ט עבור חיל החינוך עם מכון אסנט לתקופה שמדצמבר 2009 ועד סוף דצמבר 2010 עמד על 250,000 .
ש"ח 32 המכון משתף פעולה עם חיל החינוך, ובמסגרת זו מקיים עבור צה"ל פעילויות רבות ומגוונות, ובין היתר: שבתות חינוך, הדרכות באתר, סיורים ממונעים בירושלים וסיורים ייחודיים במתווים שונים הפועלים לבירור ערכים ישראליים מרכזיים בהקשרם לירושלים.
היקפה הכספי של ההתקשרות של משהב"ט עם מכון עיר דוד עבור חיל החינוך לתקופה שממאי 2009 ועד סוףאוגוסט 2011 היה כ-2.
מיליון ש"ח צבא ההגנה לישראל 1625 .
התקיימו אמנם במהלך שנת 2010 ביקורים של נציגי מדור זהות ישראלית-יהודית בארבע שבתות חינוך במכון, אולם מעיון בסיכומי הביקורים התברר, כי עלו בהם בעיות שונות שנגעו למטרות שבת החינוך המועברת במכון.
כך למשל, בסיכום לביקור שנערך בינואר 2010 כתבו נציגי המדור את התרשמותם, כי שבת החינוך לוקה בחסר בהצגת הרבדים המגוונים והנרחבים שיש לשבת להציע; ובסיכום הביקור שהתקיים בשבת חינוך של מכון עיר דוד בנובמבר 2010 כתבו נציגי המדור, כי המטר ה של חיזוק זיקת המפקד למושג השבת תוך בירור אישי לגבי משמעות השבת לא הושגה; וכי "שבת החינוך של 'עיר דוד' לא עוסקת בשאלת השבת שלי או הזהות האישית/היחידתית ולא נותנת למפקד כלים על מנת לעסוק בנושא זה ולהתמודד עם יצירתה של שבת איכותית ונעימה אצלו ביחידה"; וכי "לא ברור עד כמה שבת החינוך היא חבילה קשיחה שלא ניתנת לשינוי ומתי בכל זאת ניתן להכניס בה שיפורים ושינויים בהתאם ליחידה".
בנוסף לכך, המדור לא קיים ביקורים בשבתות החינוך במכון במהלך שנת 2011 .
אשר למכון בינה33 - במהלך כל תקופת פעילותו לא רוכזו במדור זהות ישראלית -יהודית דיווחים חודשיים של המכון.
יצוין, כי מכון בינה הודיע למשרד מבקר המדינה, כי יקפיד על שליחת הדוחות הנדרשים במועדם.
כמו כן נמצאו ליקויים באופן שבו תיעדו סגלי חינוך במדור זהות ישראלית- יהודית במקח"ר דיווחים מסגלי חינוך מהשטח: לעתים נעדרו מן הדיווחים פרטים מזהים חשובים, דבר שאינו מאפשר בקרה ראויה והפקת לקחים, משום שבסיס הנתונים אינו מלא ומדויק, ועלול לגרום לטעויות: לעתים המשובים לא נשאו את שמות המכונים ואת תאריכי הפעילויות שנעשו בהם, ואשר אליהם התייחס המשוב, או שנשאו תאריכים אחרים.
בתגובתו מספטמבר 2011 מסר צה"ל, כי הליכי בקרה לפעילות במיקור חוץ במכונים מלווים את העבודה המתבצעת, ואלו מתבטאים במספר פעולות מרכזיות, ובין היתר: דוח סיכום פעילות חודשי שמעביר המכון; פגישות עתיות עם כלל המכונים; תחקירי אירועים חריגים; ביקורים תכופים בפעילויות חינוך והעברת משובים על פעילות העשייה במכון.
כמו כן הוקם במאי 2011 צוות בקרה שעורך ביקורות כדי לעמוד על האפקטיביות של הפעילויות ועל צורכי היחידות, וכי יש בידי צוות זה בכדי לשפר את פעילות הפיקוח והבקרה.
בהתייחסויותיהם לממצאי הביקורת מסרו המכונים הנ"ל כלהלן: מכון אסנט - חיל החינוך מקיים תמיד מעקב וביקורת אחר התוכן והפעילות המועברים לחיילי צה"ל במכון.
מכון עיר דוד - בשבתות החינוך המתקיימות במכון עיר דוד חלו שינויים בעקבות שיח ישיר ומשותף עם חיל החינוך; לאחר כל שבת נערך משוב ליחידה במטרה להעלות את הרף החינוכי המוענק בשבת לחיילים המשתתפים בה; והמכון ישמח להיות מבוקר בכדי להשתכלל ולהשתפר.
33 המכון נמנה עם המכונים הספורים שמאושר לקיים בהם שבתות החינוך.
המכון הוא מרכז לימוד וחינוך, העוסק בלימוד יהדות חילונית תוך הדגשת הפן התרבותי - פלורליסטי.
המכון פועל בתל אביב, ותחומי התוכן שלו הם תרבות יהודית, זהות ישראלית, יהדות חילונית וחברתית וציונות.
ההיקף הכספי של התקשרות משהב"ט עבור חיל החינוך עם מכון בינה לתקופה שממאי 2009 ועד סוף דצמבר 2010 היה 125,000 .
ש"ח צבא ההגנה לישראל 1627 .
משרד מבקר המדינה מעיר לקח"ר, כי נוכח החשיבות הרבה שיש לפעילות החינוכית שמבצע צה"ל באמצעות המכונים, ובמיוחד נוכח משקלה ההולך וגדל של פעילות זאת בתוך כלל הפעילות החינוכית, וכיוון שבפעילות זאת ניתנת אפ שרות, הלכה למעשה, לגורמים מחוץ לצה"ל להשפיע על התכנים החינוכיים המועברים לחיילי צה"ל ומפקדיו - על מקח"ר לקיים פיקוח הדוק על פעילויות אלה; לוודא, כי מקיימים את נוהלי העבודה שהיא גיבשה בהקשר זה; ולדאוג לתיקון של ליקויים המתגלים במהלך הפיקוח והבקרה שהיא עושה.
השימוש בגופים אזרחיים לצורך פעילות חינוכית בהשוואה לפעילות סגלי החינוך נושא העברת תכנים חינוכיים על ידי גופים אזרחיים והתמהיל הראוי בין הפעילות של גופים אלו בהשוואה לפעילות של סגלי החינוך עלה בשני מסמכים שכתבו קצינים במקח"ר 34 .
במסגרת זאת הצביעו הקצינים על מספר מגמות הנובעות מההרחבה בפעילות מיקור החוץ של חיל החינוך ובכלל זה: א.
צמצום הסמכות המקצועית של קצין החינוך בתחומי הליבה של החיל; פער בהגדרות ובחלוקת הסמכות והאחריות בין קצין החינוך למומחים האזרחיים; איש המקצוע במכון הוא ש"מנהל" את העניינים ו לא קצין החינוך, ולא קיימת מערכת יחסים וחלוקת תפקידים ברורות בין השניים.
היעדר אבחנה ברורה בין תחומי ליבה לתחומים שאינם בליבת העשייה; בין התחומים שבהם נכון ורצוי להוציא את העבודה לגורמים אזרחיים לבין תחומים שבהם נכון ורצוי שהעשייה תישאר בידי החיל.
קושי של קציני החינוך לנהל דיאלוג מקצועי עם הגוף האזרחי - המקצועי החינוכי, ומחסור בכלים ובידע לבחינה ולבקרה של צורכי היחידה ושל העשייה של הגוף החיצוני בתוך היחידה, ותלות מוחלטת בגוף החינוך החיצוני - תלות שיש בה יש סיכון גדול מאוד המוביל לחוסר בקרה ולסכנה לה טיה אידיאולוגית ולהחדרת תכנים שאינם הולמים את האתוס הצבאי או באים לחזק אתוס אחר.
העברת תשתית הידע של חיל החינוך לידיים אזרחיות.
בביקורת התברר, כי חיל החינוך לא ערך בחינה עקרונית של הנושאים החשובים שעלו במסמכים האמורים, ובכלל זה מה הם תחומי הליבה החינוכיים אשר מן הראוי, כי יישארו בטיפול של צה"ל באמצעות מפקדיו וקציני החינוך שלו לעומת תחומים שיועברו לטיפול באמצעות גופים אזרחיים; ומהן ההשלכות שיש להרחבת ההישענות על מומחי ידע ותוכן אזרחיים במסגרת המכונים השונים על מעמדו, סמכויותיו ותפקידיו של קצין החינוך ועל תשתית הידע העומדת לרשותו.
בתגובתו מספטמבר 2011 מסר צה"ל בעניין זה כלהלן: חיל החינוך על מטהו המקצועי וקציני החינוך עוסקים בכלל תחומי הליבה של צה"ל.
עם זאת, החיל מפעיל באופן מקצועי גופים אזרחיים אשר להם יתרונות יחסיים באותם תחומים.
הסמכות המקצועית הינה בידי חיל החינוך, וקיימת הגדרה ברורה של תפקיד המכונים מול קציני החינוך.
חיל החינוך רואה בשילוב הכוחות עם המכונים האזרחיים "מכפיל כוח סינרגטי", ויש לשמר זאת, ואולי אפילו להרחיב את שיתוף .
34 עבודה אחת שנכתבה באוקטובר 2009 "על ידי קצינה שכיהנה כמפקדת "ייעוד וייחוד במחצבי"ם; ומסמך לסיכום תפקיד מספטמב ר 2010 שכתב קצין במדור זהות ישראלית-יהודית.
צבא ההגנה לישראל 1629 .
הפעולה לתחומים נוספים, תוך קיום בקרה מתמדת והדוקה.
בתמיכה לאמור בתשובתו הפנה צה"ל למאמר מאוגוסט 2007 אשר בחן את מדיניות מיקור החוץ בחיל החינוך35 .