HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המפקחת כתבה על בתי ספר שבהם יש עברות רבות על טוהר הבחינות במועד אחד או אירועים חוזרים ונשנים, מועד אחר מועד, של הפרה של טוהר הבחינות.
לדבריה, "תופעות אלה מצביעות בהכרח על כשל חינוכי של בית הספר, בהקניה ובשמירה על נורמות ראויות.
על אף זאת, במקרים אלה מוטלת האחריות והסנקציות שהיא גוררת על התלמידים בלבד".
היא הוסיפה שעל פי חוזר טוהר הבחינות ניתן לנקוט פעולות משמעתיות כלפי בתי ספר, אך הן אינן ננקטות.
היא ציינה שיש להחליט אם לנקוט פעולות נגד בית הספר; אם ראוי לנקוט נגד בתי ספר סנקציות הפוגעות בתלמידים בעקבות עברות של תלמידים ממחזורים קודמים; ואם ראוי להטיל אחריות אישית על מי מאנשי צוות בית הספר.
במהלך 2008 התכנס פורום שדן בעדכון חוזר טוהר הבחינות, ובו בין היתר יו"ר ועדת הערעורים העליונה, מנהלת האגף לחינוך על -יסודי וסגן מנהל אגף הבחינות.
בפרוטוקול הדיון שהתקיים במרס 2008 צוין שאמנם ניתן לנקוט סנקציות כנגד בתי הספר, אולם "אין הן מופעלות אלא לעיתים רחוקות מאוד, ובמידה מעטה".
בספטמבר 2008 ובנובמבר 2009 פרסם משרד החינוך שינויים בחוזר טוהר הבחינות, אולם אלה לא עסקו בנקיטת אמצעי משמעת כלפי בית הספר.
עוד ממצאים על תיכון זה ראו להלן 1160 דוח שנתי63ג .
את נושא העברות על כללי טוהר הבחינו ת העלתה גם המפמ"רית למתמטיקה17 , ומסמך שכתבה בעניין העביר באפריל 2010 יו"ר המזכירות הפדגוגית דאז לשר החינוך, מר גדעון סער.
במסמך נכתב על "פגיעה מסיבית" בטוהר הבחינות במתמטיקה במוסדות חינוך מסוימים; ועל .
17 מפמ"ר הוא מפקח -מרכז המופקד על הוראת מקצוע מסוים.
בין תחומי פעילותו - הפקה של בחינות בגרות והערכתן.
פניות של מורים למתמטיקה המבקשים לא להגיע לבית הספר ביו ם הבחינה כי "מופעלים עליהם לחצים כבדים לפתור את הבחינה למען התלמידים".
עוד היא ציינה ש"טופסי בחינה פתורים מלאים.
נמכרו או חולקו"; "מורים מדווחים כי יש מורים הפותרים את הבחינות עבור תלמידיהם", ו"מעריכים חוששים להחשיד את התלמידים בהעתקה".
באותו חודש הציע מנכ"ל משרד החינוך דאז ד"ר שמשון שושני ליו"ר המזכירות הפדגוגית לכנס מספר מפמ"רים כצוות חשיבה, כדי להעלות רעיונות חדשניים ומקוריים לשמירת טוהר הבחינות.
נמצא כי הדברים שכתבה המפמ"רית למתמטיקה לא נדונו בהנהלת המשרד, ולא ננקטו פעולות לשם בירור הטענות ולשם טיפו ל בהפרות החמורות לכאורה שהיא העלתה.
משרד החינוך מסר בתשובתו שהוא מטפל בנושא טוהר הבחינות במוסדות חינוך שבהן העברות תכופות במישור המשמעתי וגם במישור החינוכי, למשל באמצעות פיתוח חומרי למידה, וכן באמצעות קיום כנסים וימי עיון עבור עובדי הוראה וגם עבור הורי התלמידים.
מהמסמכים שנאספו בהנהלת משרד החינוך, בהנהלת המינהל הפדגוגי ובאגף הבחינות עולה כי מאז 2008 הועלתה בחריפות סוגיית המעורבות של עובדי הוראה בבתי הספר בהפרות חמורות של כללי טוהר הבחינות.
מעורבות כזו דורשת נקיטת פעולות נחרצות, לאלתר, נגד המפרים את הכללים.
כמו כן הועלה במסמכים שמשרד החינוך עצמו סבור שאין די בפעולות שננקטות; עד שנת 2012 לא נעשתה עבודת מטה לגיבוש וסיכום דרכי פעולה מתאימות, והמשרד לא עשה די למיגור התופעה ולהתמודדות נמרצת עמה.
עברות על כללי טוהר הבחינות בתיכון א' בבחינות הבגרות במועד קיץ 2011 נפסלו389 מחברות בחינה של תלמידי תיכון א' במקצועות לימוד וימי בחינה שונים.
עקב ערעורים שהגישו 70 תלמידים למשרד החינוך על ההחלטות האלה, מינתה הסמנכ"לית באפריל 2012 צוות לבחינת ההחלטות של ועדת טוהר הבחינות.
בצוות היו גם יו"ר הוועדה העליונה ומנהל אגף הבחינות.
בסופו של הליך זה החליט המשרד שהתלמידים שמחברותיהם נפסלו לא יורשו להיבחן עד מועד קיץ 2012 , ועד בכלל, ויוכלו לשוב ולהיבחן רק במועד חורף 2013 .
באפריל 2012 כתבה יו"ר הוועדה העליונה למנהלת האגף לחינוך על-יסודי כי ביישוב א', שבו נמצא תיכון א', הייתה "פגיעה המונית בטוהר הבחינות בהיקפים אדירים"; היא ציינה שנוצר לחץ ציבורי בעקבות צעדי המשמעת שנקט משרד החינוך כלפי התלמידים, אשר נבע מכך ש"מי שמשלמים את המחיר (הצודק) הם רק התלמידים ולא ננקטו כל אמצעים נגד בית הספר.
נראה לי שיש לפעול להסרת הכרה - ועדיף להתחיל לפני מועד בחינות זה כי אחרת השערורייה עלולה לחזור במהדורת 2012 .
התברר כי גם בשנים קודמות התגלו בבית הספר עברות רבות על כללי טוהר הבחינות: במאי 2012 ,כתב מנהל אגף הבחינות במענה לשאילתה של חבר כנסת כי "לבית הספר 'הסטוריה' של פגיעה בטוהר הבחינות ועוד בשנת תשנ"ב (לפני 20 שנה) הוא היה בין עשרת בתי הספר הפוגעים ביותר בטוהר הבחינות.
בבית הספר, מדי שנה, בשש השנים האחרונות במועד הקיץ נרשמים מאות נבחנים חשודים ואחר כך פסולים"; הבחינות בתיכון א' נפסלו "בשל העובדה שמורי בית הספר פתרו את שאלות הבחינות והעבירו לחדרי הבחינות פתרונות מצולמים".
ביוני 2012 כתב מנהל אגף הבחינות למשרד מבקר המדינה כי משרד החינוך קבע שיש צורך "להביא לחלופי גברי בהנהלת בית הספר".
בסוף שנת הלימודים התשע"ב חדל מנהל בית הספר מלשמש בתפקיד זה.
במסמכי אגף הבחינות היה מידע כתוב על עברות ש יטתיות של תיכון א', מנהלו ומוריו, לרבות חלוקת דפים ועליהם פתרונות בידי מורים לתלמידים באופן שיטתי ומתן אפשרות בלתי מוגבלת להעתקה בזמן הבחינה.
התברר כי בירור שעשה המשרד בנושא זה הופסק.
גם במסמכים אחרים של אגף הבחינות נזכרו עברות לכאורה של מורים מסוימים, למש ל העברת תשובות לתלמידים, וצוינו שמותיהם של המורים.
במכתבו האמור כתב מנהל האגף שהמשרד לא התיר, באופן זמני, למורים בבית ספר זה לעסוק בבדיקת בחינות בגרות 18 , "עד אשר יסתיים התהליך המשמעתי ותהליך הברור, מול בית הספר".
מדברים שמסר מנהל האגף בינואר 2013 עולה כי עד אותו מועד לא הייתה התקדמות בהליך המשמעתי.
בינואר 2013 השיב משרד החינוך למשרד מבקר המדינה שהחלטתו להשעות את המורים האמורים מהערכת בחינות בגרות תקפה למועד קיץ תשע"ב ולמועד חורף תשע"ג; בכוונת המשרד להחליט במהלך מרץ 2013 האם להתיר להם לעסוק בהערכת בחינות בגרות בעתיד.
במסמכים שקיבל אגף הבחינות במסגרת בקרה שנעשתה על ההשגחה על בחינות הבגרות הועלו ליקויים לכאורה גם בעבודתם של המשגיחים מטעם חברה א' בשמירה על טוהר הבחינות ביישוב א'.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 מסרה מנכ"לית חברה א' כי הדיווחים של המשגיחים מטעם החברה הם שהביאו את המשרד לבדיקת הנושא; מלכתחילה היו חששות לעברות בתיכון א' ולכן דאגה החברה ל"השגחה קפדנית ודווקנית".
עקב כך נחשפו במהלך הבחינה חומרים האסורים לשימוש והחברה דיווחה עליהם למשרד.
בתשובתו של מנהל תיכון א' לשעבר למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 הוא הפנה אצבע מאשימה כלפי גורמים המעורבים בניהול בחינות הבגרות בבית הספר, לרבות הרשות המקומית ומשרד החינוך, בכל הנוגע לטענות החמורות על הפרות של כללי טוהר הבחינות בבית הספר.
משרד מבקר המדינה לא בדק טענות אלה.
את עיקר טענותיו שטח המנהל לשעבר גם לפני ג ורמים בכירים במשרד החינוך.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד החינוך יברר עד תום טענות אלה של מנהל תיכון א' לשעבר ויסיק מסקנות מתוצאות הבירור.
18 עבור הערכת בחינות מקבלים המורים תשלום נפרד.
מהאמור עולה כי במשך שנים אירעו הפרות חמורות ושיטתיות של כללי טוהר הבחינות בתיכון א', ובמועד קיץ התשע"א יוחסו עברות גם לעובדי הוראה בבית הספר.
במצב כזה הטיפול בעברות אינו מתמצה בהענשת התלמידים, שכן אין בכך כדי לשרש את התופעה במוסד זה: יש לטפל בעובדי ההוראה שהפרו את כללי טוהר הבחינות, הן בשל העברות שביצעו, הן בשל הפרת חובתם כאנשי חינוך להקנות ערכים לתלמידיהם.
ואולם אף שהמשרד קיים הליך טיפול משמעתי מקיף ופרטני באוכלוסיית התלמידים בתיכון א', מתקבל הרושם כי הליכי הטיפול הנוגעים למורים ולצוותי ההשגחה לא קוימו באופן החלטי וספק אם הושלמו.
דרך טיפולו של משרד החינוך בתיכון א' מלמדת שהמשרד אינו נ וקט הליכי טיפול הולמים במקרים שבהם מתגלות עברות נרחבות על טוהר הבחינות.
על המשרד להבטיח במקרה זה, וכן במקרים דומים, כי ימוצה הבירור של כל החשדות שהועלו בדוחות שהוגשו לו.
פעולות אלו, לרבות נקיטת אמצעים משמעתיים כלפי האחראים, הן נדבך הכרחי במתן מענה כולל, מערכתי וצודק לבעיית הפגיעה בטוהר הבחינות.
הבקרה על ההשגחה על בחינות הבגרות .
חוזר טוהר הבחינות קובע כי אגף הבחינות ימנה צוותים "אשר יבקרו בבתי הספר במהלך הבחינות ויוודאו כי נוהלי ארגון הבחינה נשמרים, לרבות טוהר הבחינות".
באפריל 2009 חתם משרד החינוך על חוזה עם חברה פרטית (להלן - הקבלן), לשם קבלת שירותי "ארגון והפעלת חוליות ביקורת ובקרה על מערך בחינות הבגרות" (להלן - החוזה).
על פי החוזה, אחת ממטרות הבקרה היא לוודא שפעולתו של מערך בחינות הבגרות תקינה ושנשמרים כללי טוהר הבחינות, ואחד מתפקידי הקבלן הוא לקיים בקרה על שירותי ההשגחה.
לקראת מועד קיץ התשע"ב העביר אגף הבחינות לקבלן רשימה של 33 בתי ספר שיש לבצע בהם בקרה מורחבת.
מהרשימה לא תמיד ברור באילו מקצועות ובאילו תאריכי בחינה על הקבלן לבצע את הבקרה המורחבת.
אגף הבחינות מסר ביולי 2012 כי אין אמת מידה כתובה שלפיה נבחרו 33 בתי הספר; הוא בחר בהם על סמך הכרת הנושא והכרת בתי הספר, לפי מספר המחברות החשודות של תלמידים בבית הספר ולפי מידע אנונימי שקיבל.
משרד מבקר המדינה השווה את הרשימה של 33 בתי הספר האמורים לרשימת בתי הספר שבהם היה במועד קיץ התשע"א השיעור הגדול ביותר ש ל מחברות פסולות - 4% ממחברות הבחינה או יותר.
התברר שמבין28 בתי הספר שנמצאו לגביהם נתונים, רק ארבעה נמנו עם בתי הספר שבהם היה השיעור הגדול ביותר של מחברות פסולות.
יוצא שאגף הבחינות מיקד את הבקרה המורחבת בכמה עשרות בתי הספר, אולם לא בחר אותם על פי אמת מידה כלשהי, ובכל אופן, לא על פי שיעור מחברות הבחינה הפסולות בשנה הקודמת.
על פי המכרז, שהוא נספח לחוזה, על הקבלן להגיש למשרד החינוך בתום כל מועד בחינות דוח מלא ומפורט הכולל ממצאים מגזריים ומחוזיים, בנוסף לבקרה הנרחבת שהתבקש לבצע.
נמצא שהדוח שקיבל משרד החינוך מהקבלן על מועד קיץ התשע"א ( 2011 ), לא כלל נתונים בחתכים האלה.
הקבלן השיב למשרד מבקר המדינה כי ביכולתו לספק דוחות כאלה, אולם הוא לא נדרש לספקם.
על משרד החינוך להקפיד לדרוש מהקבלן לפעול על פי תנאי המכרז והחוזה שנחתם עמו.
איתור מחברות בחינה חשודות .
משרד מבקר המדינה ריכז נתונים על מחברות בחינה פסולות ועל הגורמים שהעלו את החשד אשר הוביל לפסילות.
בביקורת הקודמת נמצא שבמועד קיץ התשס"ה רק כ-10% מכלל המחברות הפסולות נפסלו בעקבות חשדות של משגיחים או של בקרים מטעם הקבלן, והשאר נפסלו בעקבות חשד של מעריכי הבחינות19, בשלב בדיקת המחברות.
בביקורת הנוכחית נמצא שעל פי נתוני המשרד, שיעור המחברות שנפסלו בעקבות חשדות של משגיחים או של בקרים במועד קיץ התשע"א (לרבות מועד ב') אף קטן במקצת - 9.
על פי סיכום הדיון האמור של הצוות לתיקון ליקויים, הוא לא דן כלל בממצאים שעלו בביקורת הקו דמת על הגורמים שהעלו חשדות.
ממסמכי הנהלת משרד החינוך עולה כי הנושא לא הועלה בדיונים או בתכתובות.
על המשרד לבחון את הסיבות לפער הניכר שבין השיעור הגבוה יחסית של מחברות הבחינה שנפסלו בעקבות חשד של מעריכי הבחינות בשלב בדיקת המחברות ובין שיעור המחברות שאותרו בזמן הבחינה על ידי משגיחים, לרבות בחינת השאלה האם הדבר נובע מליקויים בפעילותן של חברות ההשגחה.
משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 : סוגית טוהר הבחינות עולה במערכות חינוכיות שונות בארץ, והיא כרוכה גם בהתנהלות ציבור הנבחנים עצמו.
המשרד הוסיף שהוא שדרג את תהליכי הבחינות בפועל בנוגע למדבקות שעל מחברות הבחינות ובנוגע להשגחה על הבחינות, וכן עסק בשילוב של טכנולוגיות חדשות בבקרה על טוהר הבחינות.
שר החינוך השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 כי הוא "רואה בחומרה רבה תופעות כגון העתקה והדלפה בבחינות הבגרות ופועל למיגורן"; הוא הנחה לקיים מדיניות מחמירה בכל הנוגע לטוהר הבחינות ולנקוט סנקציות מחמירות כנגד מי שייתפס שעבר על כללי טוהר הבחינות.
הביקורת הנוכחית העלתה שהצוות לתיקון ליקויים שהקים משרד החינוך לא עסק בממצאים עיקריים שעלו בדוח הקודם, למשל במשמעות הנתונים על היקף העברות על כללי טוהר הבחינות; בהפעלת אמצעי המשמעת והענישה שנקבעו בחוזר טוהר הבחינות; ובבדיקת האפשרות לנקוט אמצעי משמעת נוספים כלפי מי שעברו על הכללים בתחום זה, ובעיקר מורים ובתי ספר.
המשרד לא פעל בחמש השנים שחלפו ממועד פרסום ממצאי הביקורת הקודמת לתיקון חלק ניכר מהליקויים האלה.
19 מעריך בחינות הוא בודק של בחינות הבגרות מטעם משרד החינוך.
אחד מתפקידיו הוא לאתר חשדות לעברות על כללי טוהר הבחינות.
על משרד החינוך לפעול לביסוס ולחיזוק של פעולותיו בנוגע לטוהר בחינות הבגרות לשם הבטחת תנאי היבחנות הוגנים ושוויוניים.
על המשרד לפעול בדרך שתבטיח שמי שעבר על כללי טוהר הבחינות והשיג עקב כך ציונים גבוהים יותר, לא ייה נה מיתרון לא הוגן, למשל, בקבלה למוסד להשכלה גבוהה.
כמו כן עליו להבטיח שיהיה בסיס הולם בדין לפעולותיו בעניין עובדי הוראה שהועלה חשד שעברו על כללי טוהר הבחינות, לעגן בכתב את הליכי הטיפול הנדרשים במקרים כאלה ולקבוע מי הגורמים המוסמכים לנקוט את אותם הליכים.
מדינת ישראל אחראית לספק לתלמידי ישראל חינוך חובה חינם מגיל 3 ועדלכיתה י"ב9.
בחוק חינוך ממלכתי, התשי"ג- 1953 (להלן- חוק חינוך ממלכתי), נקבע כי מטרות החינוך הממלכתי הן, בין היתר, לבסס את ידיעותיהם של התלמידים בתחומי הדעת השונים, וכן ללמד את תולדות ארץ ישראל ומדינת ישראל ואת תורת ישראל ותולדות העם היהודי.
לימוד החובה יכול להיעשות בשלושה סוגי מוסדות חינוך, לפי בחירת הורי התלמיד: מוסד חינוך רשמי10 ; מוסד חינוך לא רשמי ששר החינוך הכריז עליו שהוא .
9 סעיף7 לחוק לימוד חובה, התש"ט- 1949 (להלן- חוק לימוד חובה).
10 בחוק לימוד חובה הוגדר מוסד חינוך רשמי "מוסד המוחזק על ידי המדינה או על ידי רשות חינוך מקומית או על ידי רשויות חינוך מקומיות אחדות במשותף, או על ידי המדינה ורשות מקומית, או על ידי המדינה ורשויות מקומיות אחדות במשותף ואשר שר החינוך הכריז עליו, באכרזה שפורסמה ברשומות שהוא מוסד חינוך רשמי לצורך חוק זה".
מוסד חינוך מוכר; ומוסד חינוך שאינו מוכרמוסדות החינוך הרשמי מוחזקים בידי המדינה או בידי הרשויות המקומיות, ועובדי 1042 דוח שנתי63ג .
ההוראה בהם (להלן -עו"ה) הם עובדי מדינה; במוסדות אלה מונהג חינוך ממלכתי11 או חינוך ממלכתי -דתי (להלן - ממ"ד)12 , על פי תכנית לימודים מלאה שקובע משרד החינוך ובפיקוחו המלא.
בחינוך הרשמי יש בתי ספר יסודיים וחטיבות ביניים החטיבות העליונות (כיתות י' -י"ב) הן מוסדות מוכרים שאינם רשמיים ו אינם בבעלות משרד החינוך אלא בבעלות הרשויות המקומיות או גופים אחרים (רשתות חינוך, עמותות וחברות), והם המעסיקים של עו"ה בהם.
החטיבות העליונות מחויבות אף הן ללמד על פי תכנית הלימודים שקבע משרד החינוך והוא מפקח עליהן.
בשנת הלימודים התשע"ב ( 2012- 2011)13 פעלו בחינוך הממלכתי במגזר היהודי 720 בתי ספר יסודיים ו-307 חטיבות ביניים, ולמדו בהם בסך הכול כ- 403,000 תלמידים, שהם כ -%37 מכלל התלמידים בחינוך היסודי ובחטיבות הביניים בישראל14.
מספר החטיבות העליונות בחינוך הממלכתי במגזר היהודי היה239 , ולמדו בהן כ - 220,000 תלמידים, שהם כ -60% מכלל התלמידים בחטיבות העליונות בישראל.
משרד החינוך קבע את תכנית היסוד (תכנית הליבה) לחינוך היסודי ואת תכנית היסוד לחטיבות הביניים.
תכנית יסוד מגדירה את התכנים, מיומנויות הלמידה והערכים שהתלמידים במערכת החינוך ה ישראלית חייבים ללמוד, ומבוססת על תכניות הלימודים הקיימות והמשתנות מפעם לפעם.
במסגרת זו נכללים מקצועות כמו עברית, תנ"ך, מתמטיקה ואנגלית.
בנוגע לחטיבות העליונות קבע משרד החינוך כמה מקצועות שחובה להיבחן בהם ברמת בסיס (שתיים או שלוש יחידות לימוד) 15 לשם השגת תעו דת בגרות.
בחלק מן המקצועות, לרבות מתמטיקה, אנגלית, ספרות, היסטוריה ותנ"ך, ניתן להיבחן גם ברמה מוגברת של חמש יחידות לימוד (להלן - יח"ל).
המדיניות הרשמית של משרד החינוך כפי שהובאה בהצעת התקציב לשנים 2009 ו- 2010 היא לתגבר את שעות הלימוד במקצועות הליבה, ול הגדיל בתוך ארבע שנים ב-10% את מספר הזכאים לתעודת בגרות הכוללת חמש יח"ל במדעי הרוח (ספרות, תנ"ך והיסטוריה).
ביטוי לכך אף ניתן בתכנית העבודה של המשרד לשנת 2010 , שבה נקבע יעד של עלייה במספר התלמידים הלומדים את מקצועות החובה לבגרות ברמה מוגברת של חמש יח"ל.
בהצעת התקציב לשנים 2011 ו- 2012 קבע המשרד שיש להתמקד במקצועות הליבה ולחזקם.
בתכנית העבודה לשנת 2011 נקבע יעד של "העלאת שיעור הזכאים לתעודת בגרות מלאה ואיכותית".
תעודת בגרות איכותית מוגדרת כתעודה שבה תלמידים נבחנים ברמה מוגברת במקצועות החובה (מקצועות הליבה - אנגלית, מתמטיקה, היסטוריה, ספרות ותנ"ך), במקצועות המדעיים (כימיה, פיזיקה וביולוגיה) או בשניהם.
11 לפי חוק חינוך ממלכתי, חינוך ממלכתי הוא חינוך הניתן מאת המדינה, על פי תכנית הלימודים, ללא זיקה לגוף מפלגתי או עדתי או לארגון אחר מחוץ לממשלה, ובפיקוחו של שר החינוך או של מי שהוסמך לכך על ידיו.
12 לפי חוק חינוך ממלכתי, חינוך ממ"ד הוא חינוך ממלכתי, אלא שמוסדותיו הם דתיים לפי אורח חייהם, תכנית לימודיהם, מוריהם ומפקחיהם, ובהם מתחנכים לחיי תורה ומצוות על פי המסורת הדתית וברוח הציונות הדתית.
שנת הלימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט 14 הנתונים מתייחסים רק לחינוך הרגיל ולא למוסדות החינוך המיוחד.
הנתונים נוגעים לחינוך העברי בפיקוח ממלכתי, שכן דוח ביקורת זה עוסק במקצועות לימוד הומניים הנלמדים בבתי ספר במגזר היהודי; במוסדות חינוך במגזרים הלא יהודיים לומדים על פי תכנית לימוד אחרת.
15 רמת המקצוע נמדדת ביחידות לימוד, בטווח של 1-5 .
ככלל, משרד החינוך מקצה שלוש שעות פרונטליות בשבוע ליחידת לימוד אחת, בשנת הלימודים.
בחודשים מרץ -יולי 2012 בדק משרד מבקר המדינה כמה היבטים הנוגעים ללימוד המקצועות ספרות, היסטוריה ותנ"ך (להלן - המקצועות ההומניים16 ) בבתי ספר בפיקוח הממלכתי במגזר .
מקצועות בתחומי מדעי הרוח והחברה, להבדיל ממקצועות ריאליים או מדויקים מקור: אברהם אבן שושן, המלון החדש, הוצאת קרית ספר בע"מ, ירושלים, תשמ"ח.
היהודי; מקצועות אלה נכללים בתכנית היסוד בחינוך היסודי ובחטיבות הביניים והם בין מקצועות החובה בבחינות הבגרות.
הביקורת נעשתה במשרד החינוך.
לימוד מקצועות הומניים ברמה של חמש יח"ל - תמונת מצב .
שלושת המקצועות ההומניים - ספרות, היסטוריה ותנ"ך - נכללים כאמור בתכנית היסוד בחינוך היסודי ובחטיבות הביניים והם ממקצועות החובה לשם קבלת תעודת בגרות.
יש להיבחן בהם בבחינת בגרות ברמת בסיס של שתי יח"ל.
נתוני משרד החינוך על הנבחנים בשלושת המקצועות ההומניים .
משרד מבקר המדינה ריכז נתונים של משרד החינוך לשנים 1993 -2011 , על הנבחנים ברמה של חמש יח"ל במקצועות ההומניים בחינוך הממלכתי במגזר היהודי17 .
17 הנתונים להיסטוריה כוללים את הנתיב העיוני בלבד.
נתיב הוא כיוון הלימודים הכללי שבו לומד התלמיד: עיוני, טכנולוגי או חקלאי.
בשנת 2011 למדו 54,465 תלמידים בכיתות י"ב בפיקוח ממלכתי במגזר היהודי בכל הנת יבים - מהם 34,070 בנתיב העיוני, 19,780 בטכנולוגי ו-615 בחקלאי.
המידע על לימודי היסטוריה נוגע רק לנתיב העיוני כיוון שרק בשנת 2007 .
הפך המקצוע למקצוע חובה גם בנתיב הטכנולוגי משרד החינוך 1045 מהתרשימים עולה כי מספר הנבחנים בשלושת המקצועות ההומניים ירד בצורה ניכרת במשך התקופה הנסקרת.
בשנת 2011 נבחנו בספרות ברמה של חמש יח"ל 1,447 תלמידים, פחות ממחצית מספרם בשנת 1993 , אז נבחנו 3,581 תלמידים; מספר הנבחנים בהיסטוריה ברמה של חמש יח"ל בשנת 2011 (345 נבחנים) היה פחות מרבע ממספרם בשנת 1993 ( 1,754 נבחנים); וגם בתנ"ך חלה ירידה ניכרת במספר הנבחנים- 543 נבחנים בשנת 2011 לעומת936 נבחנים בשנת 1993.
גם בשיעור הנבחנים במקצועות ההומ ניים ברמה של חמש יח"ל מכלל תלמידי י"ב בפיקוח ממלכתי במגזר היהודי חלה ירידה ניכרת לאורך מרבית התקופה הנסקרת.
בשנת 2011 היו 53,022 תלמידים בכיתות י"ב בחינוך הכללי, במגזר היהודי.
באותה שנה נבחנו בספרות ברמה של חמש יח"ל רק 2.
7% מסך כל התלמידים, בעוד שבשנת 1993 היה שיעורם 7.
4% ; בהיסטוריה הגיע שיעור הנבחנים ברמה מוגברת בשנת 2011 ל- 1.
2% בשנת 1993 ; בתנ"ך היה שיעור הנבחנים בשנת 2011 1.
במרבית השנים חלה ירידה בשיעור הנבחנים במקצוע זה.
מגמה זו נבלמה בשנת 2008 ואף חל גידול קטן בשיעור הנבחנים, אולם מספרם ושיעורם מהלומדים בכיתה י"ב נותרו נמוכים לעומת שנת 1993 .
בתשובת משרד החינוך למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 נאמר כי קיימים תהליכים ארציים וגלובליים "שכוללים דגש על מקצועות מדעיים וטכנולוגים שנתפסים יוקרתיים יותר ובעלי פוטנציאל לרכישת השכ לה מניבה יותר מבחינה כלכלית בעוד המקצועות ההומניסטיים נתפסים פחות חשובים ופחות יוקרתיים.
תהליך זה כרוך גם בירידה ביכולת האוריינית של הצעירים ובקושי מתמשך שלהם במקצועות רבי מלל כמו המקצועות ההומניסטיים".
לתלמיד נתונה מידה מסוימת של בחירה במקצועות הלימוד שילמד וייבחן בהם ברמה מוגברת.
הביקורת לא עסקה בשיקולי התלמידים ובדרכים להגביר את מידת האטרקטיביות של המקצועות ההומניים מנקודת ראותו של התלמיד, אלא בפעולות משרד החינוך ליישום מדיניותו בנושא.
עם זאת, משרד מבקר המדינה מעיר כי לצד התהליכים הארציים והגלובליים שעליהם הצביע משרד החינוך בתשובתו, ייתכנו גם גורמים הנוגעים למדיניות הפדגוגית שמוביל המשרד.
למשל, בסוף שנת 2010 הצביע יו"ר המזכירות הפדגוגית דאז על הצורך לבחון אם יש בריבוי מקצועות בחירה בחטיבה העליונה כדי להחליש את מקצועות הליבה18.
מנתוני משרד החינוך עולה אפ וא כי מסוף שנות התשעים של המאה העשרים, במשך כעשר שנים, חלה ירידה ניכרת במספר הנבחנים במקצועות ההומניים ברמה של חמש יח"ל ובשיעורם מכלל התלמידים.
גם בשנים 2009 -2011 , שבהן שם לו המשרד למטרה להשיג גידול במספר הנבחנים, לא חל גידול במספרם ואף חלה ירידה מסוימת.
ע ל משרד החינוך לבדוק את הגורמים לירידה במספר הנבחנים ברמה של חמש יח"ל במקצועות ההומניים ובשיעורם מכלל התלמידים בכיתות י"ב.
בהתאם לממצאי הבדיקה, יש לנקוט פעולות שיבטיחו את השגת היעדים שקבע המשרד במדיניותו.
במכתבה של מנכ"לית משרד החינוך, גב' דלית שטאובר, למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2012 היא ציינה כי לשם השגת המטרות בדבר ההתמקדות בלימודי הליבה וחיזוקם הונחו ראשי האגפים הנוגעים בדבר במזכירות הפדגוגית (להלן - המזה"פ) להגיש ליו"ר המזכירות עד תחילת דצמבר 2012 תכנית פעולה הכוללת היבטים תקציביים ושניתן ליישמה.
יו"ר המז ה"פ כתבה למשרד מבקר המדינה בסוף דצמבר 2012 כי הוגשו טיוטות לתכנית פעולה כוללת וכי הנושא נמצא בדיונים במזה"פ.
ההיסטוריה היא מקצוע חובה מכיתה ו' ועד כיתה י"ב; חובה ללמדו בהיקף של שתי שעות שבועיות בכיתות ו', ובהיקף שלא יפחת משש שעות בשבוע, במהלך שנתיים לכל הפחות, מתוך שלוש שנות הלימוד בחטיבת הביניים, ושבע שעות בסך הכול בשנות הלימודים בחטיבה העליונה (כיתות י'-י"ב)19 .
ב- 2006 וב- 2007 כתב מנכ"ל משרד החינוך דאז אל המורים להיסטוריה כי "לימוד ההיסטוריה הוא ניסיון להבין ככל האפשר את תולדות האנושות, דרכי התפתחותה ואת הסיבות לתהליכים ולאירועים השונים.
הכרת העבר והבנתו הם כלי חיוני להבנת ההווה ולהיערכות לקראת העתיד".
עוד כתב כי "הלימוד מאפשר ללומדים .
18 ,בנושא זה ראו מבקר המדינה דוח שנתי 62ב ( 2012 ), "מקצועות הלימוד בבתי הספר", עמ' 771.
19 באמצע שנות התשעים של המאה העשרים בוטלה ההפרדה שהייתה נהוגה שנים רבות בין לימודי ההיסטוריה הכללית ובין לימודי תולדות עם ישראל, ושני המקצועות הפכו למקצוע אחד - היסטוריה.
להבין את המורשת התרבותית הכללית והלאומית שלהם.
כמו כן הלימוד תורם לגיבוש זהותם של התלמידים כחלק מבני התרבות האנושית וכחלק מהעם היהודי וכן לחיזוק זיקתם לעם, לחברה ולמדינה"; "אחד הצירים המרכזיים בתהליך לימודי ההיסטוריה במדינת ישראל בחינוך היהודי הוא הדגשת רציפות הקשר בין עם ישראל לארץ ישראל".
על פי נתונים שריכז המפמ"ר20 לשעבר להיסטוריה, עד שנת 2007 צומצם מספר השעות ש הוקצו ללימוד היסטוריה מ -20 שעות שבועיות במהלך שנות לימוד התלמיד (כיתות ו'-י"ב) ל - 14-16 שעות שבועיות, דהיינו קיצוץ של כ-25% ; נוכח הקיצוצים צומצם מספר נושאי הלימוד במקצוע זה.
בתחילת 2010 כתב המפמ"ר לשעבר להיסטוריה אל שר החינוך, מר גדעון סער, אל המנכ"ל דא ז, ד"ר שמשון שושני (להלן - המנכ"ל לשעבר), ואל יו"ר המזכירות הפדגוגית 21 דאז (להלן - יו"ר המזה"פ לשעבר): "מספר השיעורים המוקצב ללימוד המקצוע אינו מאפשר למורים ללמד בדרך משמעותית את הנושאים החשובים לחיזוק ולעיצוב זהותם הלאומית ציונית של התלמידים המתבגרים".
הוא הוסיף כי בעקבות פנייתו בשנת התשס"ז ( 2007 ) נקבע בחוזר מנכ"ל כי יש להקדיש ללימודי ההיסטוריה בחטיבה העליונה שבע שעות לפחות, ומומלץ להקדיש להם תשע שעות.
נמצא כי המפמ"ר לשעבר לא קיבל מענה בכתב.
באפריל 2011 שב וכתב המפמ"ר לשעבר לשר ולמנכ"ל לשעבר כי מספר שעות לי מודי ההיסטוריה בחינוך הממלכתי בפועל אף קטן ממספר השעות המתחייב מהוראות משרד החינוך.
במאי 2011 ענה המנכ"ל לשעבר למפמ"ר לשעבר להיסטוריה: "בקדנציה זו לא קוצצה שעה אחת משעות ההיסטוריה במערכת החינוך.
נתווספו שעות לימוד על פי סדר עדיפות ובראש ובראשונה במקצועות ליבה בחטיבת הביניים בהם נבחנים תלמידי ישראל.
אני מקווה שתקציב המדינה יאפשר הרחבה גם במקצועות אחרים".
במרץ 2011 כתבה חברה בוועדת המקצוע22 אל יו"ר ועדת המקצוע כי לימודי ההיסטוריה הם מקיפים, אולם בשל צמצום שעות הלימוד חלק גדול מהתלמידים אינם מכירים את האירועים המרכזיים בחיי העם היהודי.
בתשובת משרד החינוך למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 הוא פירט פעולות שנקט להעלאת מספר התלמידים הלומדים היסטוריה ברמה מוגברת, ובהן: תוספת שעות לימוד לב תי ספר שבחרו ללמד היסטוריה ברמה מוגברת; פעולות הדרכה והשתלמויות למורים להיסטוריה ברמה מוגברת; ומינוי מדריכה חדשה ללימודי היסטוריה ברמה מוגברת.
20 המפקח המרכז (מפמ"ר) אחראי כלפי המזכי רות הפדגוגית למקצוע ההוראה שהוא מפקח עליו, על כל צדדיו התוכניים והפדגוגיים, ובכללם יישום של תכניות לימודים ובקרה על יישומן, הנחיית מורים ואיסוף מידע.
כל מפמ"ר מרכז את ועדת המקצוע שתפקידה לייעץ ליו"ר המזכירות הפדגוגית בענייני המקצוע שעל הוראתו מפקח אותו מפמ"ר.
עוד על המפמ"ר ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 59 ב( 2009,) "הפיקוח על הוראת תחומי דעת", עמ' 773 .
בשנת 2012 שינה המשרד את שם התפקיד, והוא נקרא "מנהל תחום דעת".
21 המזכירות הפדגוגית היא הסמכות המקצועית העליונה במשרד החינוך בכל הנושאים הפדגוגיים במערכת החינוך (ל מעט הסמכויות של מינהל החינוך הדתי).
סמכות זו כוללת את התוויית המדיניות הפדגוגית והקוריקולרית של המשרד, בכפיפות לשר החינוך ולמנכ"ל.
עוד על המזה"פ ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 62 ( 2012 ), בפרק "מקצועות הלימוד בבתי הספר", עמ' 771.
22 ועדת מקצוע היא ועדת קבע שתפקידה לייעץ למזכירות הפדגוגית לגבי המדיניות של הוראת המקצוע; תכניות לימודים והפעלתן ועוד.
עוד על ועדות המקצוע ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 58ב ( 2008 '), בפרק "הכנת תכניות לימודים", עמ829.
על משרד החינוך לבדוק כבר במהלך שנת הלימודים התשע"ג אם הפעולות שנקט כאמור משיגות את מטרתן להגדיל את מספר התלמידים הלומדים היסטוריה ברמה מוגברת.
אם יתברר כי הפעולות לא השיגו את מטרתן, מוטל עליו לגבש דרכי פעולה אחרות לשם השגת היעד.
התנ"ך הוא מקצוע חובה מכיתה ב' ועד כיתה י"ב.
בבית הספר היסודי והעל-יסודי (כיתות ז'-י"ב) הוא נלמד בהיקף של שתי שעות שבועיות לאורך כל ה שנים23.
בספטמבר 2007 כתב מנכ"ל המשרד דאז באיגרת אל המחנכים והמורים: "שלא כבעבר, הולך הדור הצעיר ומתרחק מהתנ"ך.
עניינם של התלמידים בו מתמעט.
הוא היה לספר לימוד, למקצוע שיש להיבחן עליו ולקבל ציון.
עלינו לפעול לשינוי מצב זה.
משום שהתנ"ך אינו עוד מקצוע לימוד במערכת החינוך שלנו.
הוא מגילת היסוד של עמנו, הוא ה'קושאן' שלנו על הארץ, והוא תרומתנו שאין לה שיעור לתרבות האנושית".
במחקר שנעשה בשנת 2010 הועלה כי במשך השנים התגלעו קשיים ייחודיים ואופייניים להוראת התנ"ך 24 , והוסבר שהם נובעים גם מ"זרותו של הטקסט המקראי" והקושי להבין את שפתו ולשונו בגלל השוני הרב לעומת שפתנו ולשוננו, ומהפער שבין התנ"ך ובין עולמם של התלמידים.
עוד בשנת 2004 כתבה המפמ"רית לתנ"ך בחוזר שהופץ לבתי הספר לגבי הנחלת הקריאה בתנ"ך, שמכשול עיקרי שעומד בפני השגת מטרה זו הוא אי-ידיעת הקריאה בתנ"ך: היעד ר יכולת קריאה רהוטה מציב מחיצה בין התלמיד לבין הכתוב ויוצר ניכור.
באוקטובר 2010 כתב יו"ר המזה"פ לשעבר אל מנכ"ל המשרד לשעבר כי משום שבחטיבה העליונה נלמד התנ"ך בהיקף מזערי של שתי יח"ל בשנה, "נדרש מורה לתנ"ך העובד בהיקף של משרה מלאה (24 ש"ש) ללמד12 כיתות במקביל מצב שאינו מאפשר היכרות רצינית ויחס אישי לתלמידים, ופוגע ישירות באיכות ההוראה והלמידה" (ההדגשה במקור).