HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נוסף על כך, רת"ח בדואים לא נקט יוזמה ולא ביקש להשתתף בדיונים אלה על מנת להעלות בהם את הסוגיות האמורות, וראש האגף אף לא פעל כדי שרת"ח בדואים ישתתף בדיוני פורום ה"שולחן העגול".
גם סגנית ראש האגף מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה במרץ 2017 כי סוגיית המיעוט הבדואי לא עלתה לדיון בפורום.
משרד מבקר המדינה מעיר כי השתתפותו של רת"ח בדואים בפורום האמור והעלאת הסוגיות האמורות, היה בהן כדי ללבן את הסוגיות ולאפשר את הסדרתן.
בספטמבר 2017 מסר משהב"ט בתגובה על ממצאי הביקורת כי "שילוב נושא הבדואים בשולחן עגול עם משרד החינוך" יחל ברבעון האחרון של שנת 2017 .
גם משרד החינוך ציין בספטמבר 2017 בתגובתו על ממצאי הביקורת כי ישקיע מאמץ בשילוב רת"ח בדואים בפורום ה"שולחן העגול".
עוד ציין, כי ההתנדבות לשירות של המגזר הבדואי הוגדרה כמשימה "חשובה ובמיקוד".
עוד הודיע משרד החינוך בתגובתו האמורה, כי "נושא הקושי של נציגי משרד הביטחון להיכנס לבתי הספר במגזר הבדואי עם פעילויות והרצאות, הועלה לאחרונה למינהל חברה ונוער ויטופל על ידיו".
עוד העלתה הביקורת, כי אף שמשרד החינוך פועל בשטח - באמצעות פעילות חברתית-ערכית - לקידום בני נוער בדואים להגברת זיקתם למדינת ישראל ולעידודם לשרת בצה" ל, הרי שבחוזר מנכ"ל שהאגף וצה"ל היו שותפים לכתיבתו, בסעיף "עידוד הגיוס בקרב בני נוער ש'חוק שירות ביטחון' אינו חל עליהם", אין התייחסות עניינית לעידוד ההתנדבות לגיוס של בני מיעוטים ובכלל זה הבדואים, ומעבר לאמירה כללית כי יש "לטפח בתלמידים אלה את תחושת הקשר ל לעודד את בני ]ו[ .
מדינת ישראל הנוער האלה לגלות נכונות להתנדב לצה"ל", החוזר לא מפרט דבר בנוגע לפעילות הנדרשת לעידוד בני הנוער הבדואים להתגייס כמתנדבים.
נוכח העובדה שהתנדבות בני הנוער הבדואים לשירות בצה"ל חשובה במישור הלאומי ונוכח העובדה כי מינהל חברה ונוער במשרד החינוך הגדיר משימה זו כ"חשובה ובמיקוד", על משרד החינוך, בשיתוף האגף וצה"ל, להתוות בחוזר מנכ"ל תכנית לעידוד בני הנוער הבדואים להתנדב לשירות בצה"ל.
יצוין כי עיגון נושא ההתנדבות לגיוס הבדואים בחוזר מנכ"ל, העלאת הבעיות של מגזר זה בפורום ה"שולחן העגול", כאמור לעיל, והפתרונות שיינתנו בשטח - בכל אלה יש כדי לעודד פעילות להגדלת שיעור המתנדבים בקרב בני הנוער הבדואים לגיוס לצה"ל.
עיכובים בפעילות מערכת הביטחון בקידום העמידה ביעדי הגיוס של תלמידי ישיבות לצה"ל .
המסד הנורמטיבי לעידוד הגיוס .
סוגיית גיוסם של תלמידי ישיבות לצה"ל עולה שוב ושוב מאז קום המדינה ומדי פעם מתקיימים דיונים ציבוריים בעניינה ומעוררים חילוקי דעות בחברה הישראלית.
סוגיית "תורתו אומנותו"19 והשפעותיה, דהיינו האפשרות לדחות את גיוסם לצה"ל של אברכים שלומדים בישיבות, נדונה במשך השנים בוועדות שונות, בכנסת, בממשלה ואף בבית המשפט העליון.
באוגוסט 2002 ,נחקק חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם התשס"ב-2002 (להלן- חוק טל 20 ), שעיגן לראשונה בחקיקה ראשית הן את ההסדר לדחיית שירותם של תלמידי ישיבות ש"תורתם אומנותם", והן היבטים הנוגעים לגיוסם ולשירותם בצה"ל של תלמידים אלה.
נוכח הארכת תוקפו של חוק טל עד אוגוסט 2012 הוגשה עתירה לבג"ץ21 .
בית המשפט העליון קבע כי חוק טל, שנמצא בעבר כי הוא פוגע בזכות לשוויון - הנכללת במסגרת הזכות לכבוד האדם - אינו חוקתי, ובעקבות כך בוטל החוק.
מאז ביטולו של חוק טל נעשו ניסיונות לחוקק חוק חדש, אולם הם לא צלחו.
נוסף על כך בשנים 2014 -2012 הוקמו ועדות שעסקו בגיבוש מתווה חדש לגיוס תלמידי ישיבות, למתן תמריצים לעידוד הגיוס ולקביעת מכסות גיוס.
במרץ 2014 'התקבל בכנסת "חוק שירות ביטחון (תיקון מס 19 ), התשע"ד -2014 " (להלן- תיקון מס' 19) וב ו נקבע, בין היתר, כי לשם הגדלה הדרגתית של מספר תלמידי הישיבות המתגייסים, תקבע הממשלה יעדים שנתיים של גיוס .
מונח המתאר אדם שלימוד תורה הוא עיסוקו העיקרי 20 החוק נחקק בהמשך להמלצות ועדה לגיבוש ההסדר הראוי בנושא גיוס תלמידי ישיבות בצה"ל, בראשותו של שופט בית המשפט העליון (בדימוס) צבי טל.
21 בג"ץ 6298/07 רסלר נ' כנסת ישראל , פ"ד סח(3)1.
לשירות בצה"ל, וכי בתקופת ההסתגלות ייבחן אם הושגו יעדים אלה.
עוד נקבע בתיקון מס' 19 כי לשם פיקוח על הוראות החוק, רשאי שר הביטחון להסמיך מפקחים ובודקים.
בנובמבר 2015 התקבל בכנסת"חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 21 ), התשע"ו- 2015" (להלן- תיקון מס' 21 ), המבוסס על הנחת היסוד כי תהליך קידום הגיוס של תלמידי ישיבות לצה"ל ועידודם להתגייס צריכים להתבצע במסגרת תהליך חברתי מדורג ומוסכם, וכי גיוס על פי יעדים שקבעה הממש לה לעניין גיוס תלמידי ישיבות, אינו תורם לתהליך זה.
בתיקון מס' 21 הוארכה תקופת ההסתגלות ונקבע, בין היתר, כי הממשלה תקים צוות בין -משרדי, בראשות מנכ"ל משהב"ט, שיגבש תכנית רב -שנתית "הכוללת אמצעים שיקדמו את העמידה ביעדי הגיוס לשירות סדיר ולשירות לאומי-אזרחי".
עוד נקבע בתיקון מס' 21 כי ניתן לדחות את השירות של חלק מתלמידי הישיבה, ובשלב מאוחר יותר לפטור אותם כליל משירות, ובלבד שקבוצה אחרת של תלמידי ישיבות, בהיקף שקבעה הממשלה, תתגייס לצבא או לשירות הלאומי-אזרחי.
נוסף על כך, שר הביטחון רשאי יהיה להמשיך לדחות מדי שנה את שירותם של כלל תלמידי הישיבות עד הגיעם לגיל 21 , גם אם לא הושגו יעדי הגיוס שקבעה הממשלה.
ההסדר שנקבע לא כלל הטלת סנקציות פליליות על תלמידי הישיבות עד לשנת 2023.
'כנגד תיקון מס 21 לחוק הוגשו ארבע עתירות לבג"ץ, שהעלו את שאלת חוקיותם של תיקונים מס' 19 ו-21 לחוק.
בספטמבר2017 , לאחר סיום עבודת הביקורת, התקבל פסק דינו של בית המשפט העליון22 ', ובו נקבע כי תיקון מס 21 לחוק בטל בהיותו פוגע בשוויון באופן המאפשר פגיעה בזכות החוקתית לכבוד האדם.
עוד קבע בית המשפט כי ההסדר נכשל במסגרת מבחן המידתיות הראשון - מבחן הקשר הרציונאלי בין ההסדרים בחוק לבין תכליתו; וכי יש כשל עמוק ביכולתו של הסדר הגיוס החדש לממש את תכליתו המרכזית - צמצום ניכר של אי-השוויון בחלוקה בנטל השירות הצבאי.
בית המשפט העיר, ש"הסדר הדחייה", שהוחל לראשונה בשנת 1949 על400 תלמידי ישיבות תפח לממדים שלא נראו כמותם ושלא ניתן היה לצפותם.
עקב כך, "הקיטוב החברתי גדל והלך, פערי הגיוס בחברה התרחבו ותחושות ההפליה התעצמו".
על כן קבע, כי "כל הסדר שיקבע המחוקק בסוגיה זו, חייב להציב מטרה ברורה של קידום השוויון בנטל הגיוס ולהתוות מסלול ברור בקביעתם של הסדרים הדוחים את הקץ".
בפסק דין נקבע כי בטלּות הפרק שהוסף בתיקון מס' 21 .
תיכנס לתוקף כעבור שנה .
פעילויות לעידוד הגיוס בשנים 2016 -2013 .
בינואר2016 'החליטה הממשלה, מכוח תיקון מס21 , להקים צוות בין-משרדי בראשות מנכ"ל משהב"ט (דאז) לקידום העמידה ביעדי הגיוס שקבעה .
22 בג"ץ 1877/14 התנועה למען איכות השלטון בישראל נ' הכנסת , (פורסם במאגר ממוחשב, 12.
שקבעה הממשלה הממשלה23 (להלן- הצוות הבין -משרדי).
חברי הצוות הבין -משרדי היו: מנכ"לית משרד החינוך דאז, הממונה על התקציבים במשרד האוצר, מנכ"ל משרד הכלכלה והתעשייה דאז, מנכ"ל הרשות לשירות הלאומי אזרחי, ראש המועצה הלאומית לכלכלה, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (יעוץ) וראש אכ"א דאז.
באפריל 2016 הגישמנכ"ל משהב"ט דאז לשר הביטחון דאז ולשר החקלאות 24 ,דוח שכלל בין היתר "תכנית רב שנתית, הכוללת אמצעים שיקדמו את העמידה ביעדי הגיוס לשירות הסדיר ולשירות הלאומי-אזרחי".
בדוח הצוות הבין -משרדי צוין כי מטרתו הייתה לאגם את המשאבים של משרדי הממשלה השונים "לשם תמיכה בעליה מתמדת של המתגייסים.
מקרב בני החברה החרדית".
עוד צוין כי הצוות המליץ תמהיל של המלצות "המכוונות לתהליך משמעותי, מקצועי, ישים ומפורט, ועם זאת הדרגתי, המאפשר הסתגלות של כלל הגורמים המעורבים".
אשר לגיוס תלמידי ישיבות, תפקיד עיקרי של האגף על פי הוראת הארגון הוא "פעילות בקרב בני נוער חרדים המשתייכים להסדר 'תורתו אומנותו' ושאינם לומדים בישיבות, לגיוס לשירות איכותי וקרבי בצה"ל בתנאים שיאפשרו להם לשמור על צביונם המיוחד".
במסגרת זו, האגף מפעיל רכזים בשטח לאיתור ולגיוס של תלמידי ישיבות, מרכז תכניות הכנה ייחודיות להגברת המוטיבציה לגיוס (כגון ימי חשיפה במתכונת גדנ"ע), מפעיל תכנית תקשורתית במדיה מּותאמת ועוד.
צה"ל, באמצעות יחידת מיטב שבאכ"א, מטפל בין היתר באוכלוסיות תלמידי הישיבות בשלבי המיון והגיוס וכן באימות הצהרות של תלמידי ישיבות.
כמו כן הקים צה"ל פלוגה חרדית לוח מת בחטיבת הצנחנים ולאחרונה היא סיימה את הכשרתה והחלה בתעסוקה מבצעית.
ביולי2013 'לפני חקיקתו של תיקון מס 19 , התשע"ד -2014 , קיבלה הממשלה החלטה בנושא שילוב תלמידי ישיבות בצה"ל25 ובמסגרתה נקבעו יעדי גיוס לשנות הגיוס 2013-201626 (ראו בתרשים3 .
)להלן הביקורת העלתה כי על אף פעילותם של האגף ושל אכ"א, מערכת הביטחון לא עמדה ביעדי הגיוס שקבעה הממשלה.
בתרשים 3 שלהלן יוצגו נתונים הן על יעדי הגיוס של תלמידי ישיבות לצה"ל שקבעה הממשלה והן על שיעורי הגיוס בפועל: .
23 'החלטה מס933 מ- 7.
24 הואיל ודוח הצוות כלל גם המלצות בנוגע לשירות הלאומי לתלמידי ישיבות, הוא נמסר גם לשר החקלאות - השר הממונה על השירות הלאומי אזרחי.
13 , "שילוב חרדים ובני מיעוטים בשירות צבאי ואזרחי לצורך שילובם בשוק העבודה וליצירת שוויון בנטל הביטחוני והכלכלי".
26 שנת גיוס מתחילהבאחד ביולי ומסתיימת ב-30 .
ביוני 70 |דוח שנתי 68ב .
תרשים 3 : יעדי הממשלה לעומת שיעורי הגיוס בפועל של תלמידי ישיבות לצה"ל בשנים 2016 -2013 .
המקור: נתוני צה"ל, כפי שהוצגו לוועדת חוץ וביטחון של הכנסת בינואר וביולי2017 , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהנתונים עולה כי היקף הגיוס בפועל גדל מדי שנה.
עם זאת, כאמור מערכת הביטחון לא עמדה ביעדי הגיוס שקבעה הממשלה, והפער בין שיעור הגיוס בפועל לבין שיעורו לפי היעדים הלך וגדל עם השנים, מ- 1.
4% בשנת2013 ל-11% בשנת2016 , גידול של פי שמונה בערך.
בתיקון מס' 21 לחוק נקבע כי "שר הביטחון יגבש הצעת החלטה"27 בהתאם לתכנית שיגיש לו הצוות הבין-משרדי , "ויביאה לאישור הממשלה לא יאוחר מ-40 ימים מיום שהוגשה לו התכנית" (ההדגשה אינה במקור).
27 בהסכמת השר הממונה על חוק שירות לאומי-אזרחי, התשע "ד-2014.
הביקורת העלתה כי רק בפברואר 2017 , כתשעה חודשים לאחר שהצוות הגיש לשר הביטחון תכנית רב -שנתית "הכוללת אמצעים שיקדמו את העמידה ביעדי הגיוס לשירות הסדיר ולשירות הלאומי - אזרחי", העביר שר הביטחון הצעת החלטה לאישור הממשלה, בהתאם לתכנית שהוגשה לו .
נוסף על כך, במועד סיום הביקורת נמצא כי הממשלה טרם דנה בתכנית.
באי -קיומו של דיון בממשלה בנוגע לתכנית הרב-שנתית יש כדי לפגוע בעמידה ביעדי הגיוס שהיא עצמה קבעה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על אף ביטולו של תיקון מס' 21 לחוק, על הממשלה לדון בתכנית בהקדם, שכן בין כך ובין כך יש לקדם את העמידה ביעדי הגיוס.
תמהיל המלצות הצוות הבין-משרדי כלל מרכיב של "פתרונות ודרכי פעולה אינטגרטיביים ורב משרדיים לעידוד הגיוס בקרב בני הישיבות".
במסגרת זו המליץ הצוות, בין היתר, על הקמת מינהלת תלמידי ישיבות בצה"ל, ש"תהווה גורם מרכזי האמון על שילוב חרדים בשירות הצבאי" לרבות בתחומי תהליכי הגיוס, המיון, השיבוץ וההשמה בשירות.
כבר בשנת 2015 ,קיים אכ"א עבודת מטה להקמת מינהלת תלמידי ישיבות וזאת נוכח "חוסר אחידות ותהליכי גיוס ליקויים.
פער בתהליך המיון ויכולת מוגבלת לתעדף בהתאם לצרכי צה"ל", נוכח הגידול בהיקף המתגייסים ועוד.
על פי עבודת המטה, המענה הנדרש הוא "גורם מטכ"לי מרכזי, המתכלל, מתווה מדיניות ומנחה את שילוב החרדים בצה"ל".
בנובמבר 2015 הוצגה לראש אכ"א מצגת, שכללה סיכום של עבודת המטה להקמת מינהלת תלמידי ישיבות.
על פי מצגת זו, הקמתה של מינהלת תלמידי ישיבות, שבראשה יעמוד קצין בדרגת סא"ל, נועדה להוות "גורם צבאי מרכזי, האמון על גיו ס ושילוב חרדים בצה"ל.
גורם מקשר בין צה"ל לקהילה החרדית".
]ו[ ביולי2016 הציגו נציגי אכ"א לראש מחלקת ארגון באגף התכנון את נושא הקמת מינהלת תלמידי ישיבות.
על פי מצגת זו, למינהלה שאמורה לקום יהיו כמה יתרונות על פני המצב הקיים כיום בצה"ל בכל הנוגע להתמודדות עם סוגיית גיוס תלמידי ישיבות, לפתרון בעיות המתעוררות במהלך שירותם הצבאי ולהכוונה לקראת שחרורם מצה"ל והשתלבותם בחברה.
למשל, עם הקמת המינהלה, נושא גיוס תלמידי ישיבות לצה"ל ירוכז תחת קורת גג אחת, וגם שיבוצם לזרועות יהיה על בסיס מיון מותאם ועל פי סדר העדיפויות המטכ"לי.
המינהלה אמורה לתכנן את כלל הקורסים וההכשרות, לטפל בהם ולפקד עליהם.
לתלמידי ישיבות יינתן ליווי מטכ"לי במהלך השירות וכן טיפול מלא ואחיד בהכנה לשחרור.
עוד פורטו במצגת זו תפקידם של כלל מרכיבי מינהלת תלמידי ישיבות.
ראש מחלקת ארגון סיכם כי ימליץ לראש אגף התכנון להקים את המינהלה, ובדיון שקיים ראש אכ"א בנובמבר 2016 בהשתתפות קציני כוח אדם בכירים מגופי צה"ל שונים סוכם כי מינהלת תלמידי ישיבות תקום בינואר 2017 .
בביקורת עלה כי אף שהוחל לקיים את הדיונים בנושא הקמת מינהלת תלמידי ישיבות כבר בשנת 2015 , ואף שראש אכ"א החליט כי המינהלה תקום בינואר 2017 , במועד סיום הביקורת (אוגוסט 2017) היא טרם הוקמה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח חשיבות פעילותה של מינהלת תלמידי ישיבות, ונוכח תרומתה הצפויה לגיוסם של תלמידי ישיבות ולעמיד ה ביעדי הגיוס שקבעה הממשלה, יש צורך שהגורמים הרלוונטיים, ובראשם ראש אכ"א, יפעלו בדחיפות להקמתה.
מנגנוני הכרה, פיקוח ואכיפה על תלמידי הישיבות .
אחד המרכיבים בתמהיל המלצות הצוות הבין-משרדי מאפריל 2016 היה הקמת "מערך הכרה בישיבות ובתלמידיהן ואכיפה כלפיהם" במשהב"ט.
על פי דוח הצוות, "נושא הפיקוח והאכיפה על הסדר דחיית שירותם של בני הישיבות, שלּוב בד בבד עם כל הסדרי דחיית השירות שנדונו משך השנים.
יש הכרח בפיקוח הזוכים ]מיועדים לשירות ביטחון[ ואכיפה אפקטיביים, המבטיחים כי מלש"בים לדחיית לימודים מפאת לימודיהם התורניים - אכן שוקדים בפועל על לימודיהם אלה".
הצוות הבין -משרדי מצא כי יש "חסר משמעותי במנגנוני אכיפה יעילים ומשמעותיים, שיאפשרו מעקב ראוי אחר תלמידי הישיבות דחויי השירות והבאתם של מי שאינו נושא בנטל הלימוד בישיבה, באופן שמחייב החוק, לגיוס".
עוד צוין בדוח הצוות "כי מאז ביטול חוק טל, ובהיעדר מנגנון מובנה של הכרה בישיבות, רשימת המוסדות המצויה במשרד הביטחון ובצה"ל, אינה מעודכנת.
לפיכך בהתאם [ נמצא, כי יש להקים במשרד הביטחון, ותחת סמכות שר הביטחון לתיקון מס' 19 ,, מנגנונים להכרה בישיבות ולאכיפה.
אשר יתנו מענה מיטבי] "איכותי ומרתיע שיעודד גיוס28.
לעניין הפיקוח והאכיפה המליץ הצוות הבין-משרדי, בין היתר, כי מערך הכרה, פיקוח ואכיפה במשהב"ט יבצע ביקורות פיזיות בישיבות שבהן לומדים דחויי שירות, יאתר באמצעות האינטרנט מידע על דחויי שירות פרטניים שאינם מקיימים את הוראות החוק, יפעל להכרה במוסדות הלימוד שבהם לומדים דחויי שירות בהתאם לאמות מידה שייקבעו בתקנות (וינהל מעקב לצורך שלילת ההכרה במוסדות אלה, אם יהיה בכך צורך), וזאת באמצעות תמיכה ממערכת ממוחשבת בעלת ממשקים עם צה"ל, עם משרד החינוך ועם רשויות ממשלתיות שונות, כדי לאפשר זרימת מידע לטיוב עבודת הפיקוח.
יודגש כי כבר בינואר 2015 החליט מנכ"ל משהב"ט להקים מערך הכרה, פיקוח ואכיפה.
באותו חודש קיים מנכ"ל משהב"ט דאז דיון בנושא: "הסדרת הטיפול בישיבות וגיוס חרדים לאור תיקון מספר 19 לחוק שירות ביטחון", בהשתתפות רמ"ט שר הביטחון דאז, היועמ"ש למערכת הביטחון דאז, ראש האגף דאז ונציג .
28 משרד החינוך, שתומך בישיבות, מבצע מעקב לצורך תקצוב מדויק של הישיבות.
אולםהוא מטבעו אינו ממוקד בצורכי מערכת הביטחון ואינו מיועד לעידוד הגיוס.
בביקורת שעושה משרד החינוך הוא בודק את מספר התלמידים שנוכחים, אולם אינו בודק את התלמידים שרשומים כלומדים בישיבה ונעדרים מהלימודים.
אגף התקציבים במשהב"ט (להלן- את"ק).
בדיון זה סיכם המנכ"ל, בין היתר, כי "עלינו לבנות מנגנון לגיוס חרדים, הכרה בישיבות, בקרה ואכיפה באגף הביטחוני- והמשנה ]גוף ייעודי לתכנון משולב [ חברתי.
לשם כך, על גית"ם למנכ"ל לבחון הנושא יחד עם האגף הביטחוני -חברתי ו היועמ"ש, ולהמליץ על מבנה ארגוני, ייעוד, תפקידים, אחריות מפקחים וכיו"ב".
גם שר הביטחון הדגיש במהלך דיון שקיים במאי 2015 - כי חשוב להקים באגף מערך הכרה, פיקוח ואכיפה בעניין גיוס תלמידי ישיבות.
בינואר 2015 אף התקיים דיון רב -משתתפים בלשכתה של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (יעוץ), ובו סוכמו נושאים הנוגעים, בין השאר, להקמת מערך פיקוח במשהב"ט.
בדיון זה השתתפו, בין היתר, נציגים של היועמ"ש למערכת הביטחון, של משרד החינוך ושל משרד האוצר.
מטרת הדיון הייתה "לקדם את התיאום בין כלל גורמי הממשלה הנדרשים לפעול בשילוב כוחות על מנת להביא להשלמת הליכי התקנת התקנות וכינון המנגנונים הדרושים להגשמת היעדים תיקון מס' [ שנקבעו בתיקון19 ובהחלטת הממשלה".
בדיון נקבעו וסוכמו לוחות] .
הזמנים של כל אחד מהגורמים המעורבים בפעילויות השונות באוגוסט 2016 קיים מנכ"ל משהב"ט דיון נוסף בנוגע לגיוס בחור י ישיבות לצה"ל, ובו הנחה את המשנה למנכ"ל משהב"ט "להאיץ את הקמת יחידת האכיפה".
מאז הוחלט להקים מערך הכרה, פיקוח ואכיפה (ינואר 2015 ), התקיימו הן חילופי מכתבים והן דיונים בין משרד האוצר ובין את"ק, מהם בהשתתפות האגף, בנוגע ל"משמעויות המשאביות" של הקמת המערך האמור במשהב"ט, ובכלל זה המבנה הארגוני שלו ושיאי כוח האדם הנדרשים להפעלתו.
משהב"ט הציג נתונים ולפיהם לצורך הקמת "חטיבה לשילוב חרדים וגיוס למסלולים ייחודיים ותורניים" - הנחלקת למטה, לתחום ההכרה בישיבות, לתחום הבקרה והאכיפה ולתחום גיוס תלמידי ישיבות - דרושים 18 תקנים.
משרד האוצר ביקש להתנות את הקצאת התקנים בכך שלאחר שנתיים ייבחן מחדש אם הם נדרשים, אולם ראש את"ק התנגד למהלך זה.
רק לאחר שמשרד האוצר ביטל את התנאי האמור הסכים משהב"ט להתפשר על הקמת גוף כאמור ובו עשר משרות בלבד29 .
בינואר2017 פנה סגן ראש גית"ם וראש היחידה לארגון, תקינה והנדסת ייצור במשהב"ט, לממונה על מערכת הביטחון בנש"ם, בבקשה לאשר הקמת חטיבה לשילוב תלמידי ישיבות וגיוס למסלולים ייחודיים ותורניים ובה תקן של עשר משרות.
במאי 2017 ,, כחצי שנה לאחר שמשרד האוצר אישר את תקני המשרות אישרה נש"ם את הקמתה.
29 מכלל זה שבעמשרות הן תוספת שיא כוח אדם שאישר משרד האוצר.
בין יעדי גיוס תלמידי .
הרלוונטיים לא יפעלו .
לצה"ל יוצא א פוא כי על אף ההחלטה להקים מערך הכרה, פיקוח ואכיפה במשהב"ט כבר בינואר 2015 , הקמתו התעכבה כמופרט לעיל, ורק במאי 2017 אישרה נש"ם את הקמתו.
מכאן שדיווחו של הצוות הבין -משרדי בדבר המצב הלקוי, דהיינו: "חסר משמעותי במנגנוני אכיפה יעילים ומשמעותיים, שיאפשרו מעקב רא וי אחר תלמידי ישיבות דחויי השירות והבאתם של מי שאינו נושא בנטל הלימוד בישיבה, באופן שמחייב החוק לגיוס", עדיין שריר וקיים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במשך כשנתיים (מינואר 2015 ועד ינואר 2017 ), טיפלו משהב"ט ומשרד האוצר בעניין בעצלתיים.
לאחר עיכוב נוסף מצד נש"ם, היא אישרה במאי 2017 ,את הקמתו של מערך ההכרה הפיקוח והאכיפה, אולם במועד סיום הביקורת המערך טרם החל לפעול משום שנדרשת עבודה רבה כדי להכשירו לפעולה בשטח.
פעילות זו אמורה לכלול, בין היתר, גיוס מפקחים ובודקים, מיונם והכשרתם לתפקידם.
בהתייחסותו של משהב"ט מספטמבר 2017 לממצאי הביקורת הוא ציין כי היעד הוא להשלים עד סוף שנת 2017 את איוש מערך ההכרה, הפיקוח והאכיפה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט ולצה"ל כי מגמת הגידול בפער בין יעדי גיוס תלמידי ישיבות ובין הגיוס בפועל עלולה להימשך גם בשנים הקרובות אם הגורמים הר לוונטיים לא יפעלו כנדרש לקידום העמידה ביעדי גיוס לצה"ל.
כפי שתואר לעיל, אף שהממשלה וגורמים בכירים במשהב"ט ובצה"ל מקבלים החלטות בנוגע לקידום העמידה ביעדי גיוס תלמידי ישיבות, אלה אינן מתממשות.
יתרה מזו, נוכח פסיקת בית המשפט העליון כאמור לעיל ניצבים עתה לפני הממשלה ומערכת הביטחון אתגרים חדשים בשל הצורך להתאים את המערכות השונות להסדר חדש שיקבע המחוקק, או להתאימן תוך פחות משנה להיקף מתגייסים מקרב תלמידי הישיבות, הצפוי לגדול משמעותית.
על כן, על מערכת הביטחון לתת את הדעת על האופן שבו הפסיקה צפויה להשפיע על פעילויו ת משהב"ט וצה"ל לעידוד גיוסם של תלמידי ישיבות, ובין היתר, להיערך לגידול אפשרי בהיקף המתגייסים.
על משהב"ט להשלים אפוא בהקדם את התהליכים הנדרשים כדי שמערך ההכרה, הפיקוח והאכיפה באגף יחל לפעול בשטח, ועל צה"ל להקים את מינהלת תל מידי ישיבות, ויפה שעה אחת קודם.
ובתקנות אי-הלימה בין פעילות הנח"ל להוראות החוק .
סעיפים 21 ו-22 ,]נוסח משולב[ לחוק שירות הביטחוןהתשמ"ו -1986 (להלן- החוק), מסדירים את פעילות הנח"ל בחקיקה הראשית.
על פי סעיף 21 לחוק רשאי שר הביטחון באישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת לקבוע בתקנות, כי תקופה שלא תעלה על 12 חודשים מתוך תקופת השירות הצבאי תוקצה להכשרה חקלאית או להכשרה חלוצית אחרת.
סעיף 22 לחוק מסדיר את השמירה על גרעינים התיישבותיים.
כאמור לעיל, כבר לפני שנים רבות שינה הנח"ל את משימותיו ואינו פעיל עוד בנושאי התיישבות, אינו מקים היאחזויות, וגרעיני הנח"ל אינם יוצאים להכשרות שנקבעו בחוק.
במקום שחברי גרעיני הנח"ל יקיימו פעילויות התיישבותיות וחקל איות הם מבצעים פעילות חינוכית - חברתית בבתי הספר ובמסגרות אחרות בערים ובשכונות ברחבי הארץ.
יוצא אפוא כי פעילות הנח"ל הנוכחית אינה מתיישבת עם הוראות החוק30 .
יצוין, כי משהב"ט אף לא תיקן את התקנות שהוצאו מכוח החוק כדי להתאימן לפעילות הנוכחית של גרעיני הנח"ל.
באפריל 2014 פנה נציג אגף היועמ"ש למערכת הביטחון אל ראש האגף דאז בנוגע ל"הסדר הנח"ל וההצעות לשינויו".
הוא צירף את המסמכים הרלוונטיים לגבי "ההסדר החוקי של מסלול הנח"ל בחוק הקיים, וכן את הצעת החוק התלויה ועומדת בוועדת החוץ והביטחון וטיוטת תקנות, שהוכנו לפני כ עשור".
ואולם הממשלה דאז - כמו קודמותיה - לא קידמה את הצעת החוק.
בעקבות כך, במועד סיום הביקורת נמצא כי פעילות הנח"ל הנוכחית עדיין אינה מעוגנת בחוק ובתקנות.
כפי שכבר העיר משרד מבקר המדינה בדוחות קודמים, אין להשלים עם מצב שבו לא קיימת הלימה בין פעילות גרעיני הנח"ל כיום ובין הוראות החוק בעניין זה.
אי-בחינה של ייעוד מסלול הנח"ל .
מסלול השירות בנח"ל הוא מסלול המשלב שירות ביחידות צבאיות וביצוע משימות לאומיות-חברת יות במסגרת הקהילה.
ההצטרפות לגרעין נח"ל היא על בסיס התנדבותי.
לפני גיוסם של חברי גרעיני הנח"ל הם מתנדבים ל"שנת שירות" מטעם תנועות נוער וארגוני נוער בקרב הקהילה ומשתתפים במחנה הכנה לשירות בנח"ל ("פרק הכנה").
לאחר גיוסם הם משרתים 18 חודשים ביחידות צבאיות, ובעלי פרופיל רפואי מתאים משובצים בגדודים לוחמים ("פרק צבאי ראשון").
לאחר פרק זה, החיילים, חברי הגרעינים, מבצעים במשך 12 .
30 ,בעניין זה ראו, מבקר המדינהדוח שנתי 47 (1997 ), "מסלול גרעיני הנח"ל- הישגים מול יעדים", עמ' 856 ; דוח שנתי51 א(2000 ), "הנח"ל- תמורות ויעדים", עמ' 65 ; דוח שנתי58 א (2007 ), "האגף הביטחוני-חברתי", עמ' 566.
חודשים משימות לאומיות (חינוכיות-חברתיות) על פי קביעת האגף, בבתי ספר ובמסגרות אחרות בערים ובשכונות ברחבי הארץ, באמצעות תנועות וארגוני נוער ("פרק המשימה הלאומית" - להלן פרק המשימה).
בתום פרק המשימה החיילים משרתים שמונה חודשים ביחידות צבאיות ("פרק ביטחון שוטף") והחיילות משתחררות מצה"ל.
לקיום פרק המשימה ולמימוש ייעודו חוברים יחדיו האגף, אכ"א, תנועות וארגוני נוער, רשויות מקומיות ומשרד החינוך (מינהל חברה ונוער).
לאגף אחריות כוללת למדיניות הנוגעת לפרק זה ולאופן יישומה, ובכלל זה הוא אחראי לשיבוץ לגרעיני הנח"ל ברשויות מקומיות ולקביעת תכנים, תכניות ותפקידים של פרק המשימה.
יעדי המשימות הלאומיות בפרק המשימה הם, בין היתר, פיתוח וביסוס של התשתית הערכית של הנוער לשם הגברת הנכונות שלהם לשרת שירות משמעותי בצה"ל, העצמת תנועות הנוער וארגוני הנוער בישראל, וכן פיתוח מנהיגות צעירה, מעורבת חברתית ותודעת התנדבות בקרב בני הנוער בקהילה.
על פי נתוני האגף מינואר 2017 , בפרק המשימה פועלים כ- 500-450 חיילים, ב-35 רשויות מקומיות, באמצעות 29 .
תנועות וארגוני נוער מאז הוקם מסלול הנח"ל מתבצעים בו מדי פעם שינויים והתאמות, כמתבקש מרוח התקופה.
שימור שלמות הגרעינים והתאמת מסלול הנח"ל לצרכים הלאומיים ולצורכי הצבא המשתנים מפעם לפעם, היה עקרון היסוד שהנחה את מקבלי ההחלטות בכל התקופות.
השינויים העתיים במסלול הנח"ל, ובכלל זה בייעודיו, השפיעו גם על שמו של האגף - בתחילה הוא נקרא "אגף הנוער והנח"ל" (בשנת 1949 ), אחר כך הוסב שמו ל"אגף הנוער, הנח"ל והמשימות הלאומיות" (בשנת 1998 ), ובמועד סיום הביקורת שמו ה"אגף הביטחוני-חברתי" (משנת 2003 ).
לרוב משכי הפרקים הצבאיים הוארכו ולעומת זאת התקצרו הפרקים האזרחיים במסלול הנח"ל (אותם פרקים שלכאורה לא היו בליבת העיסוק של צה"ל, כגון פרק המשימה כיום ופרק של"ת31 בעבר), שבהם חלו התמורות הניכרות ביותר.
למשל, בסוף שנות התשעים של המאה העשרים היה מעבר מפעילות התיישבו תית לאורך גבולות המדינה, לפעילות התיישבותית - חינוכית בלב החברה, תוך צמצום פרקים אלה בחודשיים.
יוזמות אחרות, בייחוד מתחילת שנות האלפיים, העמידו את הצורך המבצעי בראש סדר העדיפויות, והתמקדו בייעוד חיילי הנח"ל לתפקידי לחימה בלבד.
בתרשים 4 להלן יתוארו השינויים ש חלו במשכי הזמן של פרקי המשימה האזרחיים משנת 1973 כפי שעולה מנתוני הוועדה (מינואר 2016 ) לבחינת השינוי במסלול הנח"ל (ראו בהמשך): .
שירות ללא תשלום במסגרת קיבוץ משרד הביטחון |77 .
תרשים4 : מגמת השינוי של משך פרקי המשימה האזרחיים בשנים 2016 -1973 : .
המקור: נתוני הוועדה לבחינת שינוי מסלול הנח"ל, ינואר2016.
בשנת2015 , בעקבות קיצור משך השירות לגברים בארבעה חודשים (ל -32 )חודשי שירות 32 ונוכח ההיתכנות של קיצור נוסף, נושא עדכון מסלול הנח"ל עלה שוב לדיון.
בעקבות כך, באוגוסט 2015 סיכמו רח"ט תומכ"א דאז וראש האגף דאז על הקמת ועדה לבחינת שינוי מסלול הנח"ל (להלן - הוועדה).
לראש הוועדה מונה ראש החטיבה לגיוס מסלולים ייחודיים ותורניים במשהב"ט, והשתתפו בה נציגים ממשהב"ט, מצה"ל, מתנועות נוער ומארגוני נוער.
בכתב המינוי לוועדה צוין כי היא הוקמה "מתוך כוונה להעצים את המסלול, למצות את יכולות המשרתים ולהיערך לאתגר קיצור שירות הגברים בצה"ל".
עוד צוין כי נושא שינוי מסלול הנח"ל ייבחן בכפוף לכמה הנחות יסוד ובהן: "שימור מעמדו של מסלול הנח"ל וייעודו"; "שמירה על שלמות הגרעין"; ו"ביצוע פרק צבאי משמעותי ואפקטיבי" (ההדגשה אינה במקור).
בינואר 2016 הגישה הוועדה את מסקנותיה ואת המלצותיה לראש האגף דאז ולרח"ט תומכ"א דאז.
הוועדה המליצה, בין היתר, להאריך בחודשיים את הפרק הצבאי האחרון (פרק ביטחון שוטף), כדי לסייע "לאתגָּר איתו מתמודד צה"ל עם קיצור השירות".
לאחר כמה דיונים אימצו ראש האגף דאז ורח"ט תומכ"א דאז את המלצות הוועדה, ובספטמבר 2016 העביר ראש האגף דאז את המלצות הוועדה לשר הביטחון בבקשה שיבחן אם לאשרן.
בנובמבר 2016 הודיע עוזר רמ"ט שר הביטחון לעוזר הרמטכ"ל ולעוזר מנכ"ל משהב"ט כי "שר הביטחון מאשר את שינוי מסלול הנח"ל בהתאם להמלצות הוועדה" (ההדגשה במקור).
יודגש כי בדוח מבקר המדינה משנת 2015 בנושא "תהליכי התייעלות והתכנסות למסגרת תקציב הביטחון" צוין כי בפגישה עם נציגי משרד מבקר המדינה מסר .
32 'חוק שירות ביטחון (תיקון מס19 ), התשע"ד-2014.
לא התקיים דיון יסודי .
ומעמיק בנושא ייעודו .
צה"ל הרמטכ"ל, רא"ל גדי איזנקוט 33 , בין היתר, כי אף שייעוד צה"ל הוא להגן על המדינה, חלק מתחומי הפעילות שהוטלו עליו במשך השנים אינם קשורים במישרין לייעודו, ויש לבחון את האפשרות להוציאם מאחריות צה"ל34.
עמדתו האמורה של הרמטכ"ל באה לידי ביטוי גם בתכנית רב-שנתית (להלן - תר"ש) "גדעון" לשנים 2016-202035, והקבינט המדיני-ביטחוני 36 אישר תר"ש זו באפריל 2016 ".
לפי התר"ש האמורה, על צה ל לתעדף את המוכנות לחירום ולמלחמה על פני מרכיבים אחרים בתר"ש, וזאת בין היתר על ידי התמקדות במשימות הליבה.
עוד צוין בתר"ש כי על צה"ל לבחון כיצד ניתן לצמצם מערכים שאינם בליבת העיסוק, בין היתר, כדי לצמצם את הפגיעה במערכי ליבה.
בביקורת עלה כי אמנם מאז הקמת מסלול הנח"ל התקיימו דיונים בפרקים השונים במסלול הנח"ל, אך לא התקיים דיון יסודי ומעמיק בנושא ייעודו ומקומו של מסלול ייחודי זה במסגרת השירות הצבאי, ובעיקר לא התקיים דיון בנושא פרק המשימה שנכלל בו - שאינו בליבת העיסוק של צה"ל - ועל השפעותיו, אף לא לאחר תחילת מימושו של תר"ש "גדעון" .
בתגובתו של משהב"ט מספטמבר 2017 על ממצאי הביקורת הוא פירט את הדיונים שהתקיימו בעשרים השנים האחרונות בחמש ועדות שונות שעסקו במסלול הנח"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט ולצה"ל כי השינויים שחלו במסלול הנח"ל כמעט מאז הקמתו, והשינויים שחלו במשימותיו מדי פעם בפעם, היו במתכונת של מעין טלאי על טלאי בלא שנבחנה מהות קיומו של המסלול, ויש בכך משום הוכחה חוזרת ונשנית לצורך לקיים דיון יסודי ומעמיק בנושא האמור.
נוסף על כך, הדיונים שהתקיימו במשך השנים, כפי שציין משהב"ט בהתייחסותו דלעיל, לא עסקו במהות - ייעודו ומקומו של פרק המשימה במסגרת השירות הצבאי.