HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יש לראות בהיעדר הפרוטוקולים ליקוי ניכר בתפקוד המכללה ואי עמידה שלה בכללי המינהל התקין והנורמות החלות עליה.
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה רבה למכללה על הרישום הלקוי של הפרוטוקולים ועל היעדרם של חלק מהפרוטוקולים.
בהיעדר פרוטוקולים המשקפים כראוי את הנעשה בדיונים, נפגע עקרון השקיפות, שהוא עקרון יסוד במינהל הציבורי, וכן נפגעת יכולת הבקרה של מוסדות המכללה.
מכללת עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים | 1217 .
בביקורת זו עלו ליקויים בנוגע לתנאי ההעסקה והפרישה של העובדים הבכירים במכללה - הנשיא, המנכ"לים וסמנכ"ל הכספים.
כמו כן עלו ליקויים בדרך פעולתה של המנכ"לית המכהנת הגב' שלומציון לולו עד כדי פגיעה חמורה בסדרי מינהל תקינים.
הליקויים מלמדים כי המכללה פעלה באופן בלתי תקין, ושלא על פי המצופה ממוסד אקדמי הנדרש לשמש דוגמה למצוינות, הגינות ותקינות ניהולית ואתית ולשמור על כללי המינהל התקין וכללי הממשל התאגידי.
הממצאים שעלו בביקורת מעלים חשש כי בכירי המכללה התעלמו מהכללים וההנחיות המחייבים אותה, שנקבעו בחוק העמותות, בהנחיות המל"ג ובהנחיות הממונה על השכר.
המוסדות המנהלים של המכללה אישרו החלטות שיזמו מר עוזי וכסלר - נשיא המכללה לשעבר ומי שכיהן במועד ביצוע הביקורת כיו"ר הוועד המנהל - ומר אריה לוין - יו"ר הוועד המנהל לשעבר, כגון מינויים של נשיאים ושל מנכ"לית, לעתים בלי קיום כל הליך של בחירה ולעתים בהליך בחירה שאינו שוויוני ואינו שקוף.
המוסדות המנהלים של המכללה אפשרו מהלכים אלה, אף שלא היו תקינים, וגם אפשרו את כהונתו של מר וכסלר כנשיא במשך תקופה ממושכת של כ-14 שנה ואת מינויו ליו"ר הוועד המנהל.
המוסדות המנהלים גם לא ניהלו פרוטוקולים כנדרש, ובכך פעלו בחוסר שקיפות.
המכללה, בהובלת מר וכסלר ולעתים גם מר לוין, אישרה תנאי העסקה ותנאי פרישה לבכירים - נשיאים, מנכ"לים וסמנכ"ל הכספים - החורגים מהמותר במגזר הציבורי.
כמו כן, המכללה העסיקה את פרופ' צבי שטרן, הנשיא לשעבר, כנותן שירותים ולא כעובד המכללה, אף שהמל"ג דורשת להעסיק נשיא מכללה כעובד שלה.
דרך פעולה זו אינה הולמת נושאי תפקיד בכירים במוסדות ציבור, כל שכן כשמדובר במוסדות אקדמיים.
היה מצופה מאותם בכירים שיכבדו את הוראות המל"ג ויפעלו על פי כללי המינהל התקין והאתיקה, ובכך ישמשו דוגמה הן לבעלי תפקידים אחרים במכללה והן לבעלי תפקידים מחוצה לה.
על הממונה על השכר, רשם העמותות, רשויות המס, המל"ג והוות"ת לבחון את הממצאים שעלו בביקורת זו - תשלומי יתר לבכירי המכללה, דרכי העסקה שאינם תקינים ואף חשש לאי-תשלום מס כנדרש .
בעשורים האחרונים הלכה והתרחבה התופעה החברתית שבה צעירים בוגרים מקימים קבוצות על בסיס רעיוני -הגשמתי בתחומים כגון חינוך, תרבות, רווחה, תעסוקה, חברה.
הצעירים מעתיקים את מקום מגוריהם למקום חדש על מנת לקדם בו את התחום או מכלול התחומים העומדים בליבת הרעיון הקבוצתי, ובתוך כך מנסים ליצור שותפות עם הקהילות המתגוררות באזורם.
הקבוצות יכולות לפעול במסגרת גוף מיישב , מאוגד, שאינו למטרות רווח (להלן - ארגון גג), או כעמותה המפעילה קבוצת התיישבות בודדת.
החל בשנת 2006 קיבלו ממשלות ישראל שורה של החלטות בנושא הסיוע הממשלתי לפריפריה, שמהן עולה הכרה בפעילות הקבוצות כאחד האמצעים החוץ-ממשלתיים העיקריים לחיזוק האוכלוסייה ביישובי ם שבפריפריה הגאוגרפית-חברתית של המדינה, ובכך גם הפסקת ההגירה השלילית בקרב יישובים אלה.
13 קיבלהועדת השרים לענייני דיור (קבינט הדיור) של הממשלה ה-33 את החלטה דר/25, וזו קיבלה תוקף של החלטת ממשלה ביום 17.
עניינה של החלטה זו (741) הוא "תכניתאסטרטגית לעידוד וחיזוק ההתיישבות".
את ההחלטה יזם השר לפיתוח הנגב והגליל דאז, ח"כ סילבן שלום2 .
ההחלטה נגעה גם לתחום סמכותו של שר הבינוי דאז ושר החקלאות ופיתוח הכפר במועד הביקורת, ח"כ אורי אריאל, אשר תמך בה.
בדברי ההסבר שצורפו להצעת החלטה 741 צוין כי ההחלטהנועדה לסייע ליצור את התנאים הנדרשים עבור אותם התושבים המעתיקים את מגוריהם " ממרכז הארץ לגליל ולנגב וכן לפריפריה החברתית באזורי הארץ האחרים" (ההדגשה אינה במקור).
בדברי ההסבר נקבע עוד כי "ההצעה תואמת לקווי היסוד של הממשלה ה - 33 לפעול בכל האמצעים העומדים לרשותה , על מנת להוריד את מחירי הדיור ולהציב כיעד לאומי את פיתוח הפריפריה הגאוגרפית והחברתית בישראל".
בהחלטה 741 נקבעו דרכי הסיוע לקבוצות בוגרים המאוגדים בעמותות הפועלות במרחב העירוני והכפרי בכל הארץ.
"קבוצת התיישבות" הזכאית לסיוע לפי החלטה זו היא "קבוצה המוקמת על ידי צעירים בוגרים, במטרה להתיישב בתחומי הרשויות המקומיות ולהוות בסיס להתיישבות קבע באזור בו היא פועלת, תוך יצירת שותפות עם הקהילה המקומית בנושאי חינוך , תרבות, רווחה, תעסוקה או חברה".
על הקבוצה גם לענות על תנאי הסף שהגדירה ההחלטה.
מדיניות שר הבינוי 3 דאז ר אתה "בגרעינים כחלוצים של שנות ה - 2000 ".
על פי מדיניות השר "כל גרעין ציוני באשר הוא, אשר מקדם ומבטא את הרעיון הקהילתי ובתוך כך פועל להגשמה וקידום ערכי החינוך, התרבות, הציונות הרווחה והחברה, הוא מבורך ויש להעניק לו סיוע ולעודדו".
לכן השר אריאל "לא נמנע מלפעו ל לקידום גרעינים, אשר אינם בעלי קירבה רעיונית אליו, ואשר חלקם רחוקים ממנו עד מאוד".
2 בעקבות ממצאי הביקורת, ביום 13.
16 תיקנה מזכירות הממשלה בדיעבד את נוסח החלטת הממשלה מס' 741 /(דר25) מיום 17.
16 נוסח ההחלטה המופיע באתרי האינטרנט הממשלתיים, לרבות במזכירות הממשלה, הוא הנוסח המתוקן.
3 כפי שבאה לידי ביטוי בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיום 7.
15 משרד הבינוי והשיכון |259 .
למימוש התכנית האסטרטגית הקציבה הממשלה 110 מיליון ש"ח לפי החלוקה הבאה: בשנים 2015-2013 הוקצבו60 מיליון ש "ח מתקציב המשרד לפיתוח הנגב והגליל לטובת פתרונות דיור וקבוצות התיישב ות בנגב והגליל; בשנים 2014-2013 הוקצבו50 מיליון ש "ח מתקציב משרד הבינוי והשיכון לקבוצות התיישבות ויזמי קבוצות התיישבות במרחב העירוני בכל הארץ.
בהחלטה נקבעו גם תחומי האחריות של משרדי הממשלה וזרועות הביצוע מטעמם למתן הסיוע לקבוצות התיישבות וליזמי קבוצות התיישבות, כמפורט להלן: 1.
המשרד לפיתוח הנגב והגליל אחראי למתן הסיוע לקבוצות התיישבות בנגב ובגליל בתחומים האלה: סיוע בשכר דירה, הסבת מבנים בבעלות ציבורית לדיור להשכרה, סיוע בקליטת משפחות חדשות, השארת משפחות ותיקות וחיזוק היישובים בנגב ובגליל.
הסיוע ניתן מתקציבו באמצעות הרשויות לפיתוח הנגב והגליל.
משרד הבינוי אחראי למתן הסיוע מתקציבו לקבוצות התיישבות הפועלות במרחב העירוני בכל הארץ בתחומים האלה: קידום הקמת גרעיני התיישבות חדשים, הדרכות מקצועיות לגרעינים, מחקרים וסקרים, שיווק, ירידי קליטה ואכלוס.
החטיבה להתיישבות של ההסתדרות הציונית (להלן - החטיבה להתיישבות או החטיבה) היא גוף ביצועי חיצוני ליישום החלטות הממשלה בתחום ההתיישבות, ועל תחומי פעילותה במועד קבלת החלטה 741 היה ממונה משרד ראש הממשלה4 .
על החטיבה הוטל לסייע מתקציב התכנית האסטרטגית לקבוצות התיישבות הפועלות במרחב העירוני בכל הארץ בתחומים האלה: התחום הניהולי, התכנוני והפיזי, לרבות פתרונות לדיור זמני ולדיור קבע, ביצוע עבודות תשתית, הצבת מבנים יבילים, שיפוץ מבני ציבור, שיפוץ ופיתוח של מבני פעילות לקבוצות ההתיישבות ומימוש פרויקטים כלכליים ויזמות עסקית.
החלטה 741 :הקיפה את גופי הניהול והפיקוח שעניינם יישום ההחלטה והתכנית תוקם מינהלת התיישבות, שתפקידה לאשר תכנית עבודה שנתית, להקצות תקציבים לגורמים האמונים על יישום ההחלטה ולהגדיר את תחומי הפעולה בין הגופים.
בראש מינהלת זו יעמדו המנהלת הכללית של המשרד לפיתוח הנגב והגליל והמנהל הכללי של משרד הבינוי או נציגים מטעמם.
עוד נקבע כי מינהלת ההתיישבות תקים צוות מקצועי ליישום ההחלטה, שבין היתר יגבש נהלים וישפוט בבקשות הסיוע.
4 החטיבה היא גוף מבוקר על פי החלטת ממשלה משנת1995 .
הדוח הנוכחי עוסק בפעילותה בעיקר בשנים 2014-2013 , טרם הסדרת מעמדה בחוק במסגרת סעיף 6 ב, שהוסף במסגרת תיקון 2 לחוק מעמדן של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ -ישראל, תשי"ג-1952 , ונכנס לתוקף ביום 29.
בחודשים פברואר 2015 - אוקטובר2016 בדק משרד מבקר המדינה את סדרי עבודת המטה ל גיבוש התכנית האסטרטגית , כפי שהותוותה בהחלטה 741 , ואת הוצאתה מהכוח אל הפועל.
הדוח כולל שני פרקים ראשיים: הפרק הראשון עוסק ב"שיתוף אסור של מקורבים ובעלי עניין בגיבוש התכנית וביישומה ", הפרק השני עוסק ב"כשלים ביישום התכנית האסטרטגית ".
הבדיקה נעשתה במשרד הבינוי, במשרד לפיתוח הנגב והגליל, ברשות לפיתוח הנגב, ברשות לפיתוח הגליל, במשרד ראש הממשלה, במזכירות הממשלה ובחטיבה להתיישבות.
בדיקות השלמה נעשו במשרד האוצר, בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ובמשרד המשפטים.
במהלך הבדיקה נשלחו שאלונים ל-13 רשויותמקומיות 5 על מנת לעמוד על מידת התיאום ושיתוף הפעולה ביניהן ובין משרדי הממשלה בכל הנוגע לסיוע לקבוצות ההתיישבות הפועלות בתחומן.
בנובמבר 2014 , במהלך הפעלת התכנית האסטרטגית, קיימה הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת ישיבה בעניין סדרי המימון של פעולות החטיבה להתיישבות מתקציב המדינה.
בישיבה זו נדון נושא הסיוע שמעניקה החטיבה להתיישבות לקבוצות התיישבות המזוהות עם מפלגתו של השר אריאל6 , מפלגת תקומה במסגרת מפלגת הבית היהודי.
דוח הביקורת בחן גם עניין זה במסגרת בדיקת גיבוש התכנית האסטרטגית והפעלתה.
5 ,השאלון הופץ לרשויות מקומיות הבאות: אשקלון, באר שבעירושלים, לוד, נתניה, נהרייה, עכו, פתח תקווה, קרית גת, רחובות, שדרות, תל אביב.
6 ראו לעניין זה פרוטוקול ישיבת ועדת הכנסת לענייני ביקורת המדינה , "תקציב והתנהלות החטיבה להתיישבות", 10.
משרד הבינוי והשיכון |261 .
נציב שירות המדינה שיתוף אסור של מקורבים ובעלי עניין בגיבוש התכנית וביישומה .
המשפט המינהלי בישראל מאפשר לאצול סמכויות מכוח הסמכה חקיקתית, ואוסר על אצילת סמכות לגורמים פרטיים.
האיסור נובע מכמה טעמים, כגון הקושי לפקח על גורמים פרטיים, החשש שגופים פרטיים חשופים יותר לניגודי עניינים , וכן העובדה שגורמים פרטיים אינם כפופים למערכת המשמעתית והאתית של השירות הציבורי 7.
המשפט המ ינהלי עושה הבחנה ברורה בין אצילת סמכות לבין פנייה לגורם אחר לצורך התייעצות.
ההיוועצות בגורם חיצוני מותרת, אך בכפוף לכך שאת ההחלטה הסופית מקבלת הרשות המינהלית , ואין היא נמנעת מהפעלת שיקול דעת עצמאי8.
העסקת עובדים בשירות המדינה נעשית על פי הוראות תקנון שירות המדינה (להלן- תקשי״ר), אשר קובעות דרכי העסקה מגוונות, כגון העסקת עובדי מדינה, העסקת יועצים חיצוניים בתשלום או שלא בתשלום, העסקת עובדים במשרות אמון בלשכת נבחר והעסקת מתנדבים9.
תפיסת יסוד זו, באה לידי ביטוי בהוראות התקשי"ר10 , המטילות מגבלותעל עובדים במשרות אמון, שתכליתן הפרדה בין הדרג הפוליטי לדרג המקצועי במשרד.
הוראת התקש"יר בדבר העסקת יועצים בהתנדבות11 קובעת כי אין להעסיק יועצים בהתנדבות בלשכות הנבחרים ובמקרים חריגים בלבד, ניתן להעסיק יועצים מהסוג האמור רק כאשר כל אפשרות העסקה אחרת אינה נית נת לביצוע, ובאישור מראש של נציב שירות המדינה.
בנוסף, הנחיית היועץ המשפטי לממשלה 12 בדבר העסקת "יועצי חינם" ויועצים בתשלום על ידי שרים בממשלה קובעת כי הכלל הוא כי יש להימנע מהעסקת יועצים חיצונים, ולמקרים בהם צרכי העבודה מחייבים לעתים לסטות מכלל זה, נקבעו הנחי ות מפורטות בתקש"יר לרבות הסדרת שאלות אתיות, כגון ניגוד עניינים וכיוצא באלה.
7 על איסור אצילה לגורמים פרטיים ראו דפנה ברק-ארז, משפט מנהלי א (2010 '), עמ 182-181.
8 ,ברק ארזשם, עמ' 173 ;ואילך וראו בג"ץ 2303/90 פיליפוביץ נ' רשם החברות, פ"ד מו( 1 )410 (1992.
2 "סוגי העובדים בשירות המדינה"; פרק 02.
5 "נושאי משרות אמון אישיות בלשכת ראש הממשלה, השרים וסגני השר ים"; פרק 02.
6 "נושאי אמון בלשכת מנהל כללי".
5 בתקשי"ר, "נושאי משרות אמון אישיות בלשכת ראש הממשלה, השרים וסגני השרים".
""העסקת יועצים בהתנדבות, או יועצים בשכר סמלי בלשכות הנבחר 12 'הנחיה מס 1.
1707 "העסקת 'יועצי חינם' ויועצים בתשלום מיום 18.
97 , עודכון במרץ2013 .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי דפוסי פעולה פסולים התקיימו בגיבוש התכנית האסטרטגית וביישומה.
הם באו לידי ביטוי במידור הדרג המקצועי במשרד הבינוי בשלבים המהותיים של תהליכי גיבוש התכנית האסטרטגית ויישומה ובהשתהות בהקמת מינהלת ההתיישבות והצוות המקצועי שהחליטה עליהם הממשלה.
גורמים ממשלתיים מוסמכים אלה הוחלפו בגורמים חיצוניים, בלתי מוסמכים, מקורבי השר אריאל או מקורבים למפלגתו, מפלגת תקומה, אשר היו בעלי עניין בקידום ההחלטה על גיבוש התכנית והפעלתה וזאת מבלי שהעסקתם הוסדרה כנדרש ובכלל זה ללא שהתבקש לכך אישור של נציב שירות המדינה.
יתרה מכך, חלקם היו חברי עמותות או אף מנהלים בעמותות - קבוצות התיישבות וארגוני הגג שלהן - שקיבלו, בסופו של דבר, סיוע מכוח אותה החלטה.
באופן זה הוטמעו עמדות ואינטרסים של אותם גורמים בנושאים שבליבת התכנית האסטרטגית, ובכלל זאת קביעת תנאי הסף לזכ אותן של קבוצות ההתיישבות לסיוע ובהגדרת האזורים ותחומי הפעילות שיזכו בסיוע זה.
הואיל והגורמים פעלו ישירות מול גורמי המקצוע במשרדי הממשלה ובחטיבה להתיישבות וחלקם אף תועדו במסמכים כנציגי השר, ייתכן שנוצר אגב כך מצג כלפי עובדי משרד הבינוי וגם כלפי עובדים במשרד י ממשלה אחרים שבהם הופיעו, כי הם פועלים מטעמו של השר כנציגיו וכיועציו.
הדבר הביא להוצאה של עשרות מיליוני ש"ח מקופת המדינה לשם תמיכה בעמותות שחלק מפעולותיהן אינן עולות בקנה אחד עם תכליתה של החלטת ממשלה 741 - עידודם וחיזוקם של היישובים הנמצאים בפריפריה הגאוגרפית והחברתית של המדינה.
עיקרו של דבר, הסיוע התקציבי, שנועד להינתן לקבוצות התיישבות הפועלות ביישובים ובאזורים מוחלשים על מנת לקדמם ולפתחם, הוסט בחלקו הניכר לתמיכה בעמותות הפועלות בקרב אוכלוסיות מבוססות במרכז הארץ.
מידור הדרג המקצועי במשרד הבינוי בשלב גיבוש הצעת ההחלטה .
בג"ץ קבע13 עוד ב- 1998 כי "התפישה הבסיסית של שיטת המינהל הציבורי בישראל - המוצאת ביטויה בהלכות שיצאו מלפני בית משפט זה, בדברי חקיקה ובדברי מלומדים - רואה בשירות המדינה, שירות בעל אופי ממלכתי מקצועי וא-פוליטי".
על תפישה זו והחיוניות בשילובו של הדרג המקצועי בתהליכי גיבוש המדיניות במשרדי הממשלה עמדה הַמִּשְנָה ליועץ המשפטי (ייעוץ וחקיקה) באפריל 2015" : בניגוד לנבחרי הציבור, השירות הציבורי מושתת על עובדים מקצועיים וקבועים באופן .
13 בג"ץ 154/98 הסתדרות העובדים הכללית נ' מדינת ישראל, פ"ד נב( 5( )1998.
) משרד הבינוי והשיכון |263 .
,שמאפשר לשמר את הידע המקצועי ואת הזיכרון הארגוני לשמור על יציבות המערכת השלטונית ולהבטיח את יישומם של תהליכים ארוכי טווח על ידי נושאי משרות אלה, מתוך פרספקטיבה מקצועית ארוכת טווח הנשענת אף היא על התרבות הארגונית של המשרד ועל שירות המדינה הציבורי".
בעניין פרוצדורות של שיתופם של גורמים חיצוניים נאמר14 "הן עלולות להיות מופעלות באופן מניפולטיבי על ידי קבוצות אינטרסים מאורגנות.
שיתוף בלתי מאוזן של קבוצות מסויימות בלבד עלול לחזק הטייה מוקדמת לטובתן שגם הייתה קיימת גם ממילא.
השיתוף עלול להיות מוסווה למראית עין בלבד של דמוקרטיה, בהעדר ערובות לכך שהתגובות המגיעות מן הציבור אכן ייבחנו וישקלו".
עבודת מטה לגיבוש מדיניות וקבלת החלטות בתחומים המצויים בליבת האחריות של משרדי הממשלה, לרבות עבודת מטה לגיבוש הצעות החלטה המונחות על שולחן הממשלה, צריכה להיעשות בשיתוף הדרג המקצועי הקבוע של המשרד, האמון על ביצוע ראוי של עבודת המטה הממשלתית15 .
דרג זה מחזיק בידע ובנתונים שעליהם יש לבסס את המדיניות הנקבעת והחלטות הממשלה הנובעות ממנה.
את עבודת המטה לגיבוש הצעת ההחלטה 741 ריכז מר דרור סורוקה, מנהל במשרד לפיתוח הנגב והגליל (להלן - המנהל במשרד לפיתוח הנגב והגליל או מר סורוקה).
בתפקידו כפוף מר סורוקה ישירות למנכ"לית המשרד.
באוגוסט 2013 , כשבועיים לפני הפקדת הצעת ההחלטה 741 במזכירות הממשלה16 , העביר היועץ המשפטי של המשרד לפיתוח הנגב והגליל, שנטל חלק בגיבוש ההצעה, את נוסח הצעת ההחלטה לעורך דין בלשכה המשפטית במשרד הבינוי (להלן - עובד הלשכה המשפטית), וזאת לצורך קבלת עמדת משרד הבינוי.
בפנייתו ציין היועץ המשפטי שהוא מבין כי נוסח ההצעה "נכתב במשותף על ידי אנשים במשרדכם ובמשרדנו".
עובד הלשכה המשפטית הפנה בדואר אלקטרוני את ההצעה לכמה גורמים מקצועיים במשרד הבינוי בצירוף השאלה: "האם החלטה זו מתואמת עם הגורמים הרלבנטיים במשרד, על כל חלקיה?
" במענה לשאלה השיבה מנהלת המינהל לענייני הכפר במשרד הבינוי, כי בבירור שערכה עם עוזר מנכ"ל המשרד נאמר לה, כי "ההצעה לא הייתה כלל מתואמת עם הדרג המקצועי במשרד וכי כעת מעבירים אותה על פרקיה לגורמים השונים להערות/הארות".
בתגובתו מאוגוסט 2013 להצעת ההחלטה ציין אגף שיקום שכונות כי "היוזמה, ההובלה המקצועית והביצוע של תחום הגרעינים, שבוצעה בעבר בהצלחה בידי אגף שיקום שכונות, שיש לו מנהלי פרויקטים וממונים מחוזיים בכל אזור בארץ שעוסקים בכך, מועבר, לפי הצעת ההחלטה 741 , לגוף חוץ ממשלתי - החטיבה להתיישבות, שחסרה רקע וניסיון בהפעלה חברתית, והיא ללא פריסת כוח אדם ביישובים".
14 ראו דפנה ברק-ארז, המשפט המינהלי (כרך א', התש"ע), עמ' 291.
15 ,ראו לעניין זה מבקר המדינהדוח שנתי 53( ב2002,) ,""עבודת המטה במשרדי הממשלהעמ' 5.
13 הפקיד המשרד לפיתוח הנגב והגליל את הצעת ההחלטה 741 במזכירות הממשלה; ביום 29.
הפקיד את ההצעה המתוקנת 264 |דוח שנתי 67ב .
בתהליך זה והוא נותר .
בידי גורמים פרטיים להערה זו של האגף לשיקום שכונות לא ניתן מענה.
בפועל, לא רק שגורמי האגף לא השתתפו בגיבוש הצעת ההחלטה, אלא שהם לא נדרשו לספק נתונים ומידע לצורך גיבושה.
מכאן עולה שבניגוד לצורך לשלב את הדרג המקצועי בעבודת המטה לקביעת מדיניות, בפועל לא שותפו הגורמים המקצועיים שבמשרד הבינוי בתהליך זה והוא נותר בידי גורמים פרטיים.
שיתוף אסור של מקורבים פוליטיים ובעלי עניין .
נוכח מידורו של הדרג המקצועי במשרד הבינוי מתהליך גיבושה של הצעת ההחלטה בדבר התכנית האסטרטגית, בדק משרד מבקר המדינה את פעילות הגורמים שמילאו את מקומו.
מהבדיקה עלה כי בגיבוש התכנית האסטרטגית, ובהמשך - ביישומה, השתתפו הגורמים שלהלן: בעלי עניין ומקורבים פוליטיים של השר אריאל שפעלו מלשכתו של השר אריאל; מנהל היחידה העירונית בחטיבה להתיישבות מר חנוך אלמסי (להלן - מר אלמסי או מנהל היחידה העירונית).
ביישום התכנית השתתף גם יועץ השר דאז מר ישראל מלאכי (להלן - מר מלאכי או יועץ השר דאז).
גורמים אלה פעלו מול מר סורוקה, שריכז כאמור את עבודת המטה, בגיבוש הצעת ההחלטה 741.
להלן תיאור פעולותיהם של מקורבים פוליטיים, בעלי עניין, יועץ השר דאז ומנהל היחידה העירונית בחטיבה להתי ישבות במהלך גיבוש הצעת החלטת ממשלה 741 .
והוצאתה מהכוח אל הפועל בשנים 2015-2013 עסקו בעלי עניין ומקורבים פוליטיים של השר אורי אריאל בנושאים הנוגעים לתמיכה בעמותות - גרעיני התיישבות - ובארגוני הגג שלהם, ובכלל זה בגיבוש הצעת ההחלטה וביישומה.
משרד הבינוי לא העסיק גורמים אלו בכל דרך שהיא ולא שילם עבור פעילותם ממילא לא התקבל אישור להעסקתם מנציב שירות המדינה.
הואיל והגורמים פעלו ישירות מול גורמי המקצוע במשרדי הממשלה ובחטיבה להתיישבות וחלקם אף תועדו במסמכים כנציגי השר, ייתכן שנוצר אגב כך מצג כלפי עובדי משרד הבינו י וגם כלפי עובדים במשרדי ממשלה אחרים שבהם הופיעו, כי הם פועלים מטעמו של השר כנציגיו וכיועציו.
משרד הבינוי והשיכון |265 .
:להלן הפרטים בנוגע לבעלי העניין והמקורבים הפוליטיים לשר אריאל מקורב פוליטי א': מקורב זה כיהן בשנים 2014-2013 כחבר מרכז מפלגת תקומה, המפלגה שבראשה עומד השר אריאל, היה מבין מייסדי קבוצת התיישבות הפועלת בתל אביב וכיהן בה כמ נכ"ל.
כמו כן, כיהן כ חבר הוועד המנהל של קבוצת התיישבות נוספת שפועלת ב תל אביב .
מקורב א' גם היה ממייסדי ארגון הגג של קבוצות ההתיישבות שפועלות בתל אביב.
מקורב פוליטי ב': מקורב זה כיהן אף הוא בשנים 2014-2013 כחבר מרכז מפלגת תקומה.
כן היה חבר בקבוצת התיישבות הפועלת בעכו וכיהן בה כמנכ"ל.
בחודשים מאי-אוקטובר 2014 היה יועץ לתנועת "בני עקיבא" בתחום הקמת קהילות וניהולן.
הוא גם היה יועץ לעמותה "קרן להתחדשות קהילות בישראל" בתחום הקמת קהילות וניהולן בתקופה ספטמבר 2012 - אפריל 2014 .
בשנת 2014 נבחר מקורב ב' במכרז לסגן מנהל מחוז הגליל במשרד הבינוי , ופרש מתפקידיו האחרים שאוזכרו, לרבות מחברותו במרכז מפלגת תקומה.
באותה שנה, עוד טרם נבחר לתפקיד סגן מנהל המחוז (יולי 2014 ), מונה על ידי השר אריאל גם לתפקיד דירקטור בעמידר - החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ, שמשרד השיכון מפקח על פעילותה ושימש בתפקיד זה גם במהלך הביקורת.
בעל עניין א': בעל עניין א' כיהן כמנכ"ל ישיבת הסדר, שכוללת ומפעילה קבוצת התיישבות הפועלת ברמת גן.
יחד עם מקורב פוליטי א' ובעל עניין ב' היה שותף בהקמת ארגון הגג שהוזכר לעיל.
בעלי עניין ב' ו-ג': בעלי עניין אלה הם חברי ועד בקבוצת התיישבות ברמת אביב17.
בעל עניין ב' הוא גם שותף עם מקורב פוליטי א' בארגון גג שפועל בתל אביב.
השניים וכן בעל עניין א' היו שותפים בהקמת ארגון גג נוסף, שנוסד בשנת 2014 ומטרתו "ביסוס ומינוף גרעינים וקהילות משימתיות בנגב, בגליל ובכל רחבי מדינת ישראל".
עירוב המקורבים ובעלי עניין בהליך שלטוני - גיבוש הצעת ההחלטה 741 .
בחודשים יולי -אוגוסט 2013 הוחלפו טיוטות של הצעת החלטה 741 בין המנהל במשרד לפיתוח הנגב והגליל לבין מנהל היחידה העירונית בחטיבה להתיישבות.
מהתכתבות שנלוותה לטיוטות, עולה מעורבות של המקורבים הפוליטיים לשר אריאל ושל בעלי העניין הקשורים אליהם בגיבוש הצעת ההחלטה ובמתן הנחיות ישירות לדרג המקצועי שקיבל אותן.
יצוין כי בחילופי טיוטות אלה היה מכותב, לעתים לפעולה ולעתים בהעתק, גם מר מלאכי, יועץ דאז של השר אריאל.
17 יועץ השר דאז מר ישראל מלאכי הודיע למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2015 , כי גם הוא היה בין מקימי קבוצת התיישבות זו.
המקורבים ובעלי עניין .
כלכלי בינוני-גבוה או .
גבוה עלה כי המקורבים ובעלי עניין היו מעורבים בשינוי הנוסח המקורי של ההחלטה, שהתמקד במתן סיוע לאזורי עדיפות לאומית בנגב ובגליל.
הנוסח הסופי קבע שהסיוע יינתן בכל אזורי הארץ.
בשל כך ניתן הסיוע גם לעמותות ולארגוני הגג שלהן שפעלו במרכז הארץ, ביישובים שלפי המדד של הלמ"ס18 מוגדרים כבעלי מעמד חברתי-כלכלי בינוני -גבוה או גבוה.
בין הגופים שקיבלו סיוע כאמור עמותות שלאותם בעלי עניין ומקורבים הייתה זיקה אליהם.
להלן הפרטים: ביום 30.
13 העבירמנהל היחידה העירונית בחטיבה להתיישבות למר מלאכי, יועץ השר דאז, למקורבים הפוליטיים א' וב' ולבעלי העניין א' ו -ב' דואר אלקטרוני ובו גרסה להצעת ההחלטה 741 , בצירוף ההודעה: "לכל הנוגעים בדבר, להלן הגרסה בעל [ + ]'בעל עניין ב[ + ]'מקורב פוליטי א[ האחרונה לאחר ישיבה עם מרעניין ג ]' והערות .
כן ]'מקורב פוליטי ב [ציין בהודעתו ליועץ השר דאז ]מלאכי[ : "ישראל - להמשך טיפולך".
13 שלח מקורב פוליטי ב' של השר אריאל את הערותיו לטיוטת הצעת ההחלטה אל המנהל במשר ד לפיתוח הנגב והגליל ולבכירה במשרד זה וכן העבירן לידיעת מר מלאכי .
מהערותיו עולה כי פעל לקידום הביטול של אזורי עדיפות לאומית בנוסח הצעת ההחלטה ולתוספת לפיה ישולבו בתכנית קבוצות התיישבות הפועלות באזור המרכז.
המקורב העלה הצעות אחדות: " מס' שינויים שיש לבצע בהצעה המוצגת לפי הסעיפים.
הגדרה של אזור עדיפות לאומי מצמצמת קהילות רבות בעיקר במרכז הארץ.
החטיבה להתיישבות חייבת לתת דגש גדול על הצד החברתי בגרעיני המרכז".
על השיקול הפוליטי-מפלגתי שנכרך במעורבותם של המקורבים ובפעולות שנועדו להרחיב את אזורי הסיוע ניתן ללמוד מפנייה מיום 1.
13 של מנהל היחידה העירונית בחטיבה למנהל במשרד לפיתוח הנגב והגליל.
בפנייה זו ציין כי הלחץ של מר מלאכי, יועץ השר דאז, לכלול את הי ישובים במרכז הארץ במסגרת החלטה 741 "נובע מהצורך הפנים מפלגתי להראות שיש התייחסות לכולם".
יודגש כי המנהל במשרד לפיתוח הנגב והגליל ידע על מעורבותם של הגורמים החוץ- ממשלתיים בנוסח הצעת ההחלטה שקיבל.
כך למשל, לאחר שקיבל את אחד הנוסחים לטיוטת הצעת ההחלטה ממנהל היחידה העירונית בחטיבה להתיישבות פנה אליו בשאלה: "מי זה העורך דין הזה ומה הידע שלו בהחלטות ממשלה?
" על כך השיב מנהל היחידה העירוניתבעל [ : "שמועניין ג.
]'אין לו ידע בהחלטות ממשלה אבל הוא טוב בניסוח".
18 מדדהחוסן חברתי -כלכלי של יישובי המדינה מדרג את היישובים לפי אשכולות: 3-1 (מעמד נמוך); 7-4 ;)(מעמד בינוני10-8 .
)(מעמד גבוה משרד הבינוי והשיכון |267 .
משרד מבקר המדינה מעיר למנהל במשרד לפיתוח הנגב והגליל שריכז את עבודת המטה לגיבוש הצעת ההחלטה 741 , וכן ליועץ שר הבינוי דאז, מר מלאכי, כי הם איפשרו לגורמים חיצוניים - המקורבים הפוליטיים ובעלי העניין - להיות מעורבים בגיבוש הצעת החלטה ממשלתית באופן שעלול להוביל לפגיעה באינטרס הציבור.
משנחשפו לעירוב פסול זה, חובתם הייתה לפעול לאלתר להפסקתו, בין היתר בדרך של דיווח לממונים עליהם או לשומרי הסף במשרדיהם; פע ולות שלא עשו.
בכך לא מילאו את המצופה מהם כעובדי מדינה, המחויבים לנהל תהליך קבלת החלטות מקצועי ונטול פניות.
תגובות על ממצאי הביקורת לענין שיתוף אסור של מקורבים פוליטיים ובעלי עניין .
:תגובת המשרד לפיתוח הנגב והגליל המשרד לפיתוח הנגב והגליל מסר בתגובתו מדצמבר 2015 כי "הצעת ההחלטה גובשה והוגשה על ידי המשרד לפיתוח הנגב והגליל ומשרד הבינוי והשיכון, ובמעורבות משרד ראש הממשלה.
בכל הנוגע ליישובים במרכז הארץ, האחריות על עבודת המטה, וגיבוש ההחלטה לרבות קבלת כל הנתונים הנדרשים, מוטלת באופן בלעדי על משרד הבינוי והשיכון".
בתגובתו הנוספת מנובמבר 2016 טען המשרדלפיתוח הנגב והגליל כי "המשרד אכן פעל מול ישראל מלאכי, והיה מודע לעובדה כי הוא יועץ השר.
אולם למשרד לא הייתה ידיעה כלשהי לגבי זהות או מעורבות פוליטית של יתר הגורמים.
למשרד נמסר כי הוקמה מינהלת לגרעיני התיישבות תחת משר ד הבינוי והשיכון, וכי מדובר בעובדי המינהלת לכל דבר.
למשרד לא הייתה ידיעה או דרך לדעת כי לא מדובר בעובדי מדינה אלא בגורמים חוץ ממשלתיים … מבחינת המשרד, מדובר היה בגוף מקצועי, ממוסד וממשלתי שהוקם תחת משרד הבינוי והשיכון".
בניגוד לתשובת המשרד לפיתוח הנגב והגלי ל, כי לא הייתה לו ידיעה ש"לא מדובר בעובדי מדינה אלא בגורמים חוץ ממשלתיים", ניתן להניח שידע על כך, למשל משאלת המנהל במשרד לפיתוח הנגב והגליל את מנהל היחידה העירונית בחטיבה להתיישבות, באשר לבעל עניין ג' - "מי זה.
" והתשובה לכך - בעל [ "שמועניין ג.
]'אין לו ידע בהחלטות ממשלה אבל הוא טוב בניסוח", וכן מכך שבפניית מקורב פוליטי ב' אליו מ - 31.
13 הוא חתם כמנכ"ל העמותה אותה הוא ניהל זאת בנוסף לסמליל של העמותה שנלווה לה.
:תגובת משרד הבינוי בתגובתו מינואר 2016 טען משרד הבינוי, כי "המשרד לא אחראי לגיבושה של החלטה זו וההליכים שקדמו לה… החלטה 741 הוגשה על ידי השר לענייני פיתוח הנגב והגליל, ולא על ידי שר הבינוי, וגורמי המקצוע במשרד הבינוי לא היו שותפים כלל לגיבושה .
המשרד העביר 268 |דוח שנתי 67ב .
המשרדים והגורמים האמורים מתנערים מאחריות לגיבושה, מצמצמים את אחריותם מאוד או שמטילים אותה לפתחם של אחרים מספר הערות ואף אלה… לא נשקלו כלל ולא באו לידי ביטוי בנוסח ההחלטה הסופי" (ההדגשה אינה במקור).
:תגובת השר אריאל בתגובתו מינואר 2016 ציין השר, כי "החלטה741 הוגשה על ידי השר לפיתוח הנגב והגליל, בתמיכת השר אריאל.
כיוון שרובה המוחלט של ההחלטה עוסק בעניינים הקשורים לתחומי אחריותו של המשרד לפיתוח הנגב והגליל, הרי שהצעת ההחלטה נוסחה ברובה על ידי מנהל בכיר במשרד לפיתוח הנגב והגליל … אשר העביר את הצעת ההחלטה שנוסחה על ידו להערות הגורמים השונים הקשורים בהחלטה זו, לרבות עוזר השר".
בתגובתו הנוספת מפברואר 2016 הבהיר השר אריאל, כי "השר לא עסק בניסוח ההחלטה.
ככל הידוע, ההחלטה נוסחה ברובה ע"י משרד הנגב וה מר [ גליל .
ולעניין ]סורוקה סעיפים 8-12 [ להחלטההעוסקים בתחומי האחריות של החטיבה להתיישבות ושל משרד הבינוי, בהקמת מינהלת ההתיישבות וה צוות המקצועי, באופן חלוקת התקציב ובהגדרת קבוצת התיישבות גם על ידי ] חנוך אלמסי [ מנהל היחידה העירונית ] מהחטיבה להתיישבות".
תגובת משרד ראש הממשלה: בתגובתו מדצמבר 2015 נטען כי תפקידו של משרד ראש הממשלה בהחלטה 741 " "היה מוגדר ומוגבל (ההדגשה במקור).
המשרד ביקש לחדד כי הצעת ההחלטה "גובשה והובאה לאישור ועדת השרים לענייני דיור, בהובלת משרד הבינוי והשיכון והמשרד לפיתוח הנגב והגליל" (ההדגשה במקור).
לטענת משרד ראש הממשלה, הוא "לא היה חלק ביוזמה ובהליך גיבוש ההחלטה בשום שלב, ונדרש להתייחסות אליה רק לאחר שהועברה אליו טיוטה מוכנה; וגם אז, בהקשר להיבטי החטיבה להתיישבות בלבד".
ממכלול התשובות דלעיל עולות סתירות בין התשובות השונות של השר אריאל ושל משרדי הממשלה בכל הנוגע לתפקידם, לאחריותם ולמעורבותם בגיבוש הצעת החלטה 741 .