HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הפיקוח על מאזני גשר: הפקודה קובעת שכל אימת שמכשירי מדידה, בכללם מאזני גשר, מותקנים במקום חדש יש לבצע בהם אימו ת דיוק מחדש.
הפקודה אינה מחייבת בתי עסק לדווח למפקח על מכשירי מדידה שברשותם.
היחידה מתקשה לפקח על תנועת מאזני גשר שנמכרו, ולכן אינה יודעת היכן הם נמצאים ומי בעליהם.
זאת ועוד, בתי עסק שוכרים מחברות השכרה מאזני גשר לפרקי זמן קצרים, והשוכרים והמשכירים אינם מדווחים ליחידה על מקום הימצאם של מאזני הגשר השכורים.
לפי אומדן של המפקח, כ -300 מאזני גשר שכורים נמצאים בשימוש במשק ובהם עשרות שמקומם אינו ידוע ליחידה ולכן אינם בפיקוחה.
שימוש במאזני גשר שאינם מדויקים יכול להוות מפגע בטיחות חמור 16 או לגרום נזק כספי לצרכן.
ליחידה אין סמכות לבקש את המידע על מקום הימצאם של מאזני גשר מיצרנים, ספקים ושוכרים של מאזני גשר, ולכן לא חלה עליהם החובה לשתף פעולה עם היחידה.
בהיעדר פיקוח מלא על מאזני גשר הנמצאים בעסקים, אפשר שעסקים משתמשים במאזני גשר שאין להם אישור דגם ולא עברו אימות דיוק ואימות דיוק מחדש.
היחידה מסתמכת בעיקר על מידע מודיעיני כדי לגלות היכן נמצאים מאזניים שכורים ולדרוש מבעלי העסק לבצע את הבדיקה.
היחידה גם מבקשת מיצרנים וממשכירים של מאזני גשר להודיע לה על מקום המאזניים ולמסור לה מידע על מאזניים שהועברו לשוכרים.
על סמך המידע מבקשת היחידה מבית העסק המחזיק מאזני גשר לשלם אגרה בעבור הבדיקה ולאפשר לה לעשות אימות דיוק או אימות דיוק מחדש.
בתקנות נקבע כימכונת שקילה תהיה חזקה למדי בכל חלקיה כדי להיות עמידה לבליה ופגיעה כתוצאה משימוש רגיל במסחר, תשא מטען עד כושרה המרבי ללא עיוות צורה ותהיה מהדגם שצוין בהן .
מאזני גשר מורכבים ממתקן שנועד לתמוך במטען הכבד שנמדד וממתמרים17 .
כדי שלא לסכן את חיי המבקר מטעם היחידה בעת ביצוע הבדיקה, המפקח דורש ממנכ"ל המפעל שייצר את המאזניים הצהרה שהמתקן התומך במאזניים עמיד לעומס הנבדק.
לאחר קבלת ההצהרה מהעסק ולאחר תשלום האגרה מבצע המבקר את הבדיקה.
לעתים נגרם נזק לעסק המחזיק במאזני גשר מפני שיצרני המאזניים אינם חייבים לדווח ליחידה.
לדוגמה: היחידה גילתה מאזני גשר שנעשה בהם שימוש ולא היו ידועים לה קודם לכן, ודרשה מהבעלים לשלם את האגרה לפני ביצוע בדיקת אימות דיוק; האגרה שולמה במארס 2005 .
רק ביוני 2006 , לאחר בקשות חוזרות ונשנות מיצרן המאזניים, הוא המציא את האישור שהמאזנים תקינים ועמידים לעומס הנבדק ואפשר לבדוק את המאזניים.
יוצא אפוא שבעל מאזני הגשר שילם אגרה שנה מראש בלי שנעשתה בדיקה, ונאסר עליו להשתמש בהם עד שנעשתה הבדיקה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הסביר המשרד "כי בחקיקה החדשה יש התייחסות לעניין חובת דיווח ורישום כך שיתאפשר פיקוח על הציוד המטרולוגי".
לדוגמה: הובלת מטען במשקל חריג במשאית הנוסעת בכביש מהיר 17 .
רכיבים במאזניים המבצעים את המדידה 684 דוח שנתי57ב .
תדירות ביצוע אימות דיוק מחדש .
הפקודה מסמיכה את המפקח לקבוע את התדירות של בדיקות אימות דיוק מחדש בתנאי שהאימות לא ייעשה יותר מפעם אחת לכל שנת לוח.
המפקח קבע בתכנית העבודה כי יש לבדוק את כל המשקלות והמידות פעם בשנה.
ואולם מפאת מגבלות של כוח אדם קבע המפקח שתדירות בדיקות כאמור של מכשירים למדידת מסה ומשקל תהיה כדלהלן: בשווקים ובמאזני גשר פעם בשנתיים ובמכולות ובחנויות פעם בשלוש שנים.
היחידה קבעה את משך הזמן הדרוש, בדקות, לביצוע כל אחד מסוגי הבדיקות שהיחידה צריכה לבצע.
מההשוואה בין המספר והסוגים של מכשירי מדידה הרשומים אצל המפקח לבין המשאבים העומדים לרשותו (כוח אדם וציוד) עולה שליחידה אין יכולת לפקח על כל מכשירי המדידה במדינה המפורטים בפקודה בתדירות הרצויה, כלומר פעם בשנה, ואף אין יכולת לפקח בתדירות שקבע המפקח.
כדי להתגבר על המחסור במשאבים קובעת היחידה את המכשירים שתבדוק לפי תכנית העבודה וסדר עדיפות שהמפקח קובע בכל שנה.
תדירות הבדיקות בפועל אינה מספקת לצרכנים הגנה מספיקה מפני שימוש במשקלות ובמידות שיש בהן סטייה מהמותר.
להלן פרטים על שלושה תחומים, שהפקודה חלה עליהם, שנבדקו חלקית בלבד בידי היחידה בשנים האחרונות.
מאזני גשר : המפקח קבע שיש לבצע אימות דיוק מחדש למאזני גשר פעם בשנתיים.
לרשות היחידה עומד נהג אחד מיומן בהפעלת המעבדה הניידת הנמצאת במשאית המיועדת לבדיקת מאזני גשר.
לפי נתוני היחידה, הזמן הממוצע הנדרש לביצוע אימות דיוק, כולל נסיעה למקום שבו נמצאים המאזניים, הוא כחמש שעות.
בספרי היחידה רשומים פרטים על כ- 1,200 מאזני גשר שיש לעשות בהם בדיקה שנתית.
בשנים 2003 -2005 עשתה היחידה בכל שנה, בממוצע, בדיקת אימות דיוק מחדש בכ -230 מאזני גשר.
יוצא אפוא שתדירות הבדיקות היא בממוצע רק פעם בחמש שנים בקירוב, במקום פעם בשנתיים.
לטענת המפקח, ליחידה אין אפשרות לבצע את הבדיקות האלה בתדירות הנדרשת מפאת מגבלות כוח אדם.
: מכשירי שקילה ומדידה לפי אומדן שעשה המפקח, יש בארץ כ - 60,000 מכשירי שקילה ומדידה שיש לבצע בהם אימות דיוק מחדש בכל שנה.
לפי נתוני היחידה, בשנים 2000 -2005 נעשו בכל שנה אימותים כאמור בכ - 6,000 מכשירי שקילה ומדידה.
יתרה מזו, במפעלים האורזים מראש מוצרים למכי רה קמעונאית שבהם, לפי אומדן המפקח, אלפי מכשירים נוספים לשקילה ולאריזה, נבדקו בדיקת אימות דיוק מחדש רק כ -100 מכשירים בשנה.
העלות של סטייה מהמשקל המוצהר במוצרים ארוזים מראש (מוצרי קוסמטיקה, למשל) יכולה להסתכם בסכום ניכר שאותו משלם הצרכן.
יוצא אפוא שעשרות אלפ י מכשירי שקילה ומדידה לא נבדקו כלל בשנים האחרונות.
תחנות תדלוק : (א) המפקח קבע שיש לבצע פעם בשנה אימות דיוק מחדש של פיות תדלוק בתחנות הדלק.
לפי נתוני היחידה, יש כ - 27,000 פיות תדלוק בתחנות ברחבי הארץ שמהן נמכר דלק לציבור הרחב (למעט כוחות הביטחון, מוסדות, חברות תעופה וכד').
בשנת 2005 ביצעה היחידה אימות דיוק מחדש בכ - 11,000 פיות תדלוק, דהיינו כ -40% מכלל הפיות.
בטבלה שלהלן מובאים נתונים על התפלגות ביצוע אימות דיוק מחדש בפיות תדלוק במחוזות המשרד.
,משרד התעשייה המסחר והתעסוקה 685 .
אימות דיוק של פיות תדלוק .
(באחוזים) מספר הפיות שנבדקו .
בשנת 2005 מספר הפיות במחוז המחוז .
46 4,277 9,358 חיפה והצפון .
69 1,690 2,450 ירושלים .
25 3,002 11,962 תל אביב והמרכז .
64 1,865 2,900 באר שבע והדרום .
41 10,834 26,670 סה"כ מניתוח הנתונים בטבלה ונתונים נוספים שסיפק משרד התמ"ת למשרד מבקר המדינה, עולה כי בתחנות התדלוק במחוז תל אביב פיות תדלוק נבדקו פעם בשלוש עד ארבע שנים בממוצע, במקום פעם בשנה.
סטיות : הסטייה המותרת במדידה של משאבת דלק היא 0.
3% כלפי מטה או מעלה לעומת המידה התקנית.
משרד מבקר המדינה אסף דיווחים על התוצאות של אימותי דיוק מחדש ב-472 פיות תדלוק במחוז תל אביב והמרכז שנעשו בשנת 2005 .
מהפיות במחוז ואינה מדגם מייצג מניתוח הנתונים עולה כי בשני שלישים מן הפיות במדגם הייתה סטייה בתחום המותר אך לרעת הצרכן.
7% מהפיות במדגם נפסלו היות שהסטייה בהן הייתה גדולה מן המותר ובכולן (חוץ מאחת) היא הייתה לרעת הצרכן.
יוצא אפוא שבתחנות תדלוק שנבדקו היה סיכוי של 75% שכמות הדלק שנמכרה לצרכן הייתה קטנה מזו שנרשמה במונה.
אם נתונים אלו מייצגים את כלל פיות התדלוק בארץ, הנזק הכספי המצטבר לציבור הצרכנים עשוי להגיע למיליוני ש"ח בשנה.
ביקו רות פתע : הפקודה מחייבת את המפקח לתאם מראש עם בעל עסק את בדיקות אימות הדיוק מחדש.
תיאום הבדיקה מראש יכול לאפשר לבעל עסק לעשות פעולות כדי להסתיר עבירה על החוק.
כדי למנוע מצב כזה ולהגביר את יעילות הפיקוח, נהוג לעשות ביקורות פתע בלי קשר למועדי אימות הדיוק מחדש.
הביקורת העלתה, שמספר ביקורות הפתע הוא מועט ביותר, דבר שמחליש את כוח ההרתעה.
משרד התמ"ת הסביר למשרד מבקר המדינה "כי בפועל מתבצעות בדיקות פתע על פי תכנית עבודה שנתית ובמיגבלות כח האדם העומד לרשות היחידה".
יצוין כי במחוז חיפה נמצא שבכ-7% מפיות התדלוק שנעשו בהן אימות דיוק מחדש (בתיאום מראש) בחודשים ינואר-ספטמבר 2006 הייתה סטייה גדולה מן המותר, אך כולן תוקנו במקום בידי טכנאים מטעם חברות הדלק ובאותו יום נבדקו שנית שוב בידי מבקר היחידה.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה דרוש שהמפקח ישווה בין תוצאות בדיקות אימות שתואמו מראש לבין תוצאות בדיקות פתע באותן פיות.
בקרה : ביצוע בדיקת פתע בידי עובד שלא עשה את הבדיקה הקודמת בעסק הוא הליך מקובל במערכת בקרת איכות בארגון; ולחלופין יש לקיים סבב בין העובדים המבצעים את הבדיקות.
הבקרה נחוצה בעיקר במחוזות שבהם מבקר מסוים מבצע בדיקות באותו עסק בכל שנה.
היות שביחידה יש מחסור בכוח אדם, יש שמבקר מסוים מבצע אותן בדיקות באותו עסק 686 דוח שנתי57ב .
לדוגמה, במחוז ירושלים יש מבקר אחד בלבד המבצע בדיקות אימות דיוק של פיות תדלוק.
לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות אלה על משרד התמ"ת להעביר מבקרים ממחוזות סמוכים כשהוא עושה מבצעי בדיקות פתע ומבצעי אימות דיוק מדגמיים.
חותם עופרת: במכשירי מדידה בעלי מנגנון מדידה מכני, כגון בפיות תדלוק ישנות, היחידה מתקינה חותם עופרת על מנגנון המדידה והכיול, ופגיעה בו מעידה על כך שהמנגנון נפתח ללא אישור המפקח.
פגיעה בחותם ללא אישור המפקח היא עבירה על הפקודה, ואפשר לגלות את הפגיעה בעת הבדיקה.
במכשירי מדידה אלקטרוניים ההגנה על הגישה למנגנון המדידה והכיול היא באמצעות קוד שקובע יצרן המכשיר, קוד שידוע לטכנאי המטפל במכשיר אך לא אמור להיות ידוע לבעל המכשיר.
היחידה טרם פיתחה או רכשה מנגנון לגילוי גישה בלתי מורשית למנגנון המדידה של מכשירים אלה, ועל כן חשוב מאוד לעשות פיקוח הדוק עליהם.
נקיטת ביקורת פתע במכשירי מדידה אלקטרוניים, שהם כיום רוב המכשירים, חשובה מבעבר עקב היעדר התרעה על גישה בלתי מורשית.
ביקורת מעקב : כאשר הבדיקה של המבקר מעלה שהסטייה במידת הדיוק של מכשיר מדידה גדולה מן המותר הוא פוסל את המכשיר ומדביק עליו מדבקה המודיעה לציבור שהמכשיר "פסול" לשימוש.
היות שהיחידה אינה מגיעה לחלק ניכר מן העסקים בתדירות הנדרשת, היא אינה בודקת אם משתמשים במכשירים "פסולים".
מבדקות שירות : כדי להגדיל את תדירות הבדיקות, מתכנן המפקח להסמיך חברות פרטיות שיש להן עובדים מיומנים וציוד מתאים לבצע בדיקות שגרתיות, כגון בדיקת אימות דיוק מחדש, לשמש מבדקות שירות.
באפריל 2006 מינה מנכ"ל משרד התמ"ת ועדה לקביעת המחיר שישלם המשרד למבדקה בעבור בדיקה של מונים ותאי קיבול במכליות דלק.
ליו"ר הוועדה מונתה חשבת המשרד וחברים בה המפקח ונציג לשכת הייעוץ המשפטי של המשרד.
לא התכנסה הוועדה וממילא לא הופעלו המבדקות הרשות הלאומית להסמכת מעבדות הודיעה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 כי למפקח אין סמכות להסמיך מבדקות שירות18 .
חילוקי הדעות טרם התיישבו.
המפקח הציג למשרד מבקר המדינה כמה פניות שבהן ביקש מחשבת משרד התמ"ת שתכנס את הוועדה.
בתשובת סגנית החשבת מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה הוסבר כי "החשבות ביקשה לשנות את הרכב הועדה ו/או להוסיף את נציג יחידת התקצוב.
באותה תקופה הוקפאו חלק מהתהליכי ם ביחידת מידות ומשקולות מסיבות מנהליות, ולכן לא מונתה ועדה בהרכב חדש עד היום וכמו כן לא התכנסה".
מאחר שעד דצמבר 2006 לא התכנסה הוועדה יעבור עוד זמן עד שתכנית מבדקות השירות תצא אל הפועל.
ההכנסות מגביית האגרות בשנים 2004 -2005 כיסו את ההוצאות הת פעוליות של היחידה במלואן, למעט עלות העסקת עובדיה.
ליחידה יש נוהל גבייה הקובע בין היתר את מועד התשלום, תנאי האשראי וסדר הפעולות שיש לנקוט נגד סרבני תשלום.
על התפקיד והסמכות של הרשות ראו להלן בפרק על מעבדת היחידה ,משרד התעשייה המסחר והתעסוקה 687 .
ביטול אגרות : סדרי מינהל תקין מחייבים שעובד המורשה לרשום בספרי הארגון את החוב של גוף מסוים לארגון לא יה יה מוסמך לבטל או לשנות את הרישום אלא עובד אחר (הפרדת סמכויות).
לעובדי היחידה יש הרשאה לרשום במערכת הממוחשבת החדשה דרישה מבית עסק לשלם אגרה בעבור בדיקת מכשיר מדידה.
המערכת הממוחשבת גם מאפשרת לאותו עובד לבטל את הדרישה לתשלום האגרה או לשנות את סכומה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להפריד בין הסמכות להכין דרישה לתשלום האגרה לבין הסמכות לבטל את האגרה או לשנות את סכומה.
בתשובתו הסביר המשרד "כי ננקטו פעולות להפרדת סמכויות כך שמבקש האגרה לא יהיה בעל הסמכות לבטל אותה".
גביית האגרה במזומנים : סדרי מינהל תקין מחייבים שארגון יימנע ככל האפשר מגביית מזומנים על ידי עובדים הנותנים שירותי חוץ, משום שקשה לקיים פיקוח הדוק על גביית הכסף והפקדתו בחשבון הארגון.
נוהל הגבייה של היחידה מאפשר למבקרים לגבות את האגרה במזומן מעסק קטן בעת ביצוע הבדיקה אצלו.
מיוני 2006 אפשר לשלם את האגרה באמצעות כרטיס אשראי באתר האינטרנט של המשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לשקול את ביטול האפשרות לשלם למבקר את האגרה במזומן.
בתשובתו הסביר משרד התמ"ת כי "תישקל האפשרות לבטל את הסדר התשלום במזומן למבקר".
סכום האגרה : בדרישה הנשלחת לבעל עסק לשלם את האגרה נקוב סכום האגרה לפי תעריף שנקבע לפני עשרות שנים.
התעריף מעודכן מפעם לפעם בהתאם לשינויים במדד המחירים לצרכן.
מאז קביעת התעריף חלו שינויים בעלות התשומות וברכיבי התשומות, ודבר זה דורש בדיקה של תמחור האגרות.
המפקח היה ער לשינויים האלה וב - 1999 .
הציע למשרד לקבוע תעריפון חדש בשנת 2000 דן משרד האוצר בבקשת היחידה לשנות את התעריפים וביקש ממשרד התמ"ת לבדוק את תמחור התעריפים על ידי יועץ חיצוני.
בספטמבר 2000 הגיש היועץ החיצוני למשרד הצעה לתעריף חדש.
התעריפון שהוצע כולל הורדת המחיר של חלק מהבדיקות והעלאת המחיר של בדיקות אחדות.
עד מועד סיום הביקורת, שבע שנים לאחר התחלת הטיפול בנושא, לא הובא התעריפון החדש לדיון בוועדת הכלכלה של הכנסת, כנדרש.
הפעלת מעבדה שמסוגלת לעשות מגוון בדיקות מטרולוגיות ברמת דיוק גבוהה מאוד בידי שירות מטרולוגי של מדינה היא תנאי בסיסי להכרה של מדינות אחרות בשירות האמור.
היחידה מפעילה מעבדה בעיקר לצורכי בדיקות התאמת דגמים לדרישות החקיקה (אישור דגם) ואימות דיוק מחדש של הציוד שמשמש את המבקרים שעושים בדיקות בבתי עסק.
ביולי 1989 הכין הארגון בשביל שירותים מטרולוגיים לאומיים מדריך לתכנון מעבדה מטרולוגית יעילה 19 .
אולם המעבדה המרכזית של היחידה, השוכנת במרתף מתחת למשרדי היחידה במרכז ירושלים, אינה עומדת בדרישות שבמדריך הארגון ואינה מתאימה לבצע חלק מהבדיקות שעל היחידה לעשות.
תוצאות הבדיקות שה יחידה עושה בתחומים רבים אינן מוכרות בידי שירותים מטרולוגיים במדינות אחרות.
המפקח ער למגבלות המעבדה, ובדצמבר 1999 פנה ליועץ חיצוני וביקש חוות דעת בדבר מקום מתאים למעבדה.
בדוח שהגיש היועץ בפברואר 200020 נקבע כי מקומה הנוכחי של המעבדה "אינו עונה לדרישות ממעבדת כיול ברמת דיוק של הציוד הקיים.
המיקום קטן מכדי למלא את המבוקש ואת אשר יוכלל במסגרת האחריות המורכבת (כגון: מוני גז, חשמל, מים, טלפון)".
במארס 2000 קבע מנכ"ל המשרד שיש למצוא למעבדה אתר אחר שיתאים לצרכיה כדי שהיא תוכל לעמוד בדרישות הארגון, אולם עד מועד סיום הביקורת היא לא הועברה למקום מתאים.
הימצאות המעבדה באתר לא ראוי לה פוגעת בתעשייה הישראלית ובצרכנים ומקשה מאוד ליישום את תכנית היחידה להרחיב את התחומים שבהם היא תבצע בדיקות.
( במעבדה יש ציוד המיועד לבדיקת מוצרים ברמת דיוק גבוהה מאודסטיות של 6-10.
) המעבדהנמצאת ברחוב סואן ורעש התנועה בכביש פוגם בדיוק המדידות.
במעבדה יש גם מכשירים לבדיקת מאסה כבדה, אך הגישה אליה היא דרך מדרגות ואין דרך יעילה להכניס למעבדה מאסה כבדה או ציוד שרוחבו יותר מכ-70 .
)ס"מ (רוחב של דלת הכניסה למעבדה המכשירים במעבדה צמודים זה לזה והצפי פות הרבה מונעת שימוש בו זמני בחלק מהמכשירים.
לפי הפקודה, המפקח אחראי לשמירת אבות המידה 21 של מדינת ישראל בתחומים שהפקודה הסמיכה אותו.
באבות המידה משתמשים לכיול הציוד לבדיקת מכשירים במעבדות ולכיול ציוד הבדיקה של היחידה.
אבות מידה הם אבן הפינה של כל מערכת מטרולוגית.
כדי שלא יחולו שינויים באבות המידה יש לשמור עליהם בתנאי אקלים וסביבה מבוקרים.
אבות המידה של מדינת ישראל בתחום משקלות ומידות נמצאים במעבדה של היחידה.
במעבדה אין מערכת אוורור ואין מקום מתאים להחזקת אבות המידה.
תוצאות בדיקות של ציוד לבדיקת תנאי האחסו ן של אבות המידה (טמפרטורה, לחות ורטט) הנמצאים במעבדה מצביעות שתנאי האחסון אינם ראויים, דבר שיכול להשפיע על מידת הדיוק שלהם ושל הציוד המכויל לפיהם.
כדי להגן על באי המעבדה ולמנוע שריפה שעלולה לגרום נזק לציוד יש להתקין במעבדה גלאי עשן ומערכת אוטומטית לכיבוי שריפות.
במעבדה של היחידה אין אמצעי בטיחות כאלה.
הסמכה של מעבדה בידי גוף מקצועי חיצוני היא אישור כי למעבדה מערכת איכות מתאימה, ושיש לעובדיה כישורים מקצועיים לביצוע הבדיקות והכיולים שעליהם לעשות, וכן שציוד הבדיקה והמדידה ותנאי הסביבה במעבדה מתאימים לדרישות התקן לבדיקות במעבדות ( 17025 /IECISO ותקן ישראלי 17025 - לא רשמי22 ).
נוסף על כך, לפי הצורך ההסמכה יכולה לשמש אישור שעובדים במעבדה מסוגלים לעשות כיולים ומדידות בשביל הלקוחות במידת הדיוק הנדרשת.
Planning of Metrology and Testing Laboratories, OIML July 1989 20 מיקום מוצע למעבדת משקלות ומידות, פרופ' עמוס נוטע, פברואר 2002.
21 ( אב מידה reference standard ) הוא אמצעי מדידה או קבוצת אמצעי מדידה המיועדים לשמור ולשחזר יחידות מידה פיסיקליות.
22 תקן ישראלי שאינו רשמי הוא מסמך מנחה שלא קיבל תוקף מחייב.
,משרד התעשייה המסחר והתעסוקה 689 .
בארץ הגוף הסטטוטורי המעניק הסמכה למעבדות ברוב התחומים הוא הרשו ת הלאומית להסמכת מעבדות23 .
היחידה היא בת סמכה בתחומה מכוח הפקודה ואינה צריכה לקבל הסמכה מגוף אחר.
על אף החשיבות של בדיקה חיצונית של פעולות היחידה והמעבדה, בהתאם לתקן 17025 IEC/ISO , המפקח טרם פנה לרשות לקבל הסמכה.
לדברי המפקח, הרשות אינה יכולה להסמיך את היחידה היות שהמעבדה של היחידה אינה עומדת בדרישות התקן למעבדות.
בהיעדר פיקוח על פעולות היחידה בידי הרשות או גוף מוסמך אחר, היחידה פועלת בלי בקרת איכות על עבודתה.
בתשובת הרשות הלאומית להסמכת מעבדות למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 נאמר כי "מעבדת המפקח על מידות ומש קלות אינה עומדת בדרישות התקן הבינלאומי ISO/IEC .
משמעות הדבר היא שלא ניתן להתייחס לתוצאות הכיול או האימות שהיא מבצעת כאל תוצאה עקיבה (traceable) .
לפיכך נאלצים אנשי התעשייה לכייל את מכשיריהם פעמיים ולשלם כפל תשלום (פעם אצל המפקח על מידות ומשקלות ופעם במעבדה מוסמכת המספקת תוצאות עקיבות)".
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לדאוג שהמעבדה תעמוד בדרישות התקן הבין-לאומי.
מינהל תקין דורש שגוף ינהל רישום של הציוד שברשותו, ולפחות פעם בשנה יעשה ספירת מלאי כדי לוודא שהציוד הרשום נמצא ברשותו.
כדי לוודא שהספירה אמינה, ספירת המלאי השנתית צריכה להיעשות בידי עובד שאין לו גישה למלאי או לניהולו.
עוד נדרש שיהיה פיקוח הדוק על הגישה לציוד ועל השימוש בו.
במהלך השנים רכש המשרד בשביל היחידה ציוד יקר, מקצתו נמצא במעבדה ומקצתו מאוחסן אצל גופים פרטיים ברחבי הארץ.
הביקורת העלתה שהמשרד לא עשה ספירת מלאי כדי לאמת את רישומי היחידה בדבר הציוד במעבדה.
אשר לציוד שמאוחסן מחוץ למשרד, הרישום האחרון נעשה ב- 2002 , ארבע שנים לפני מועד הביקורת.
המפקח הודיע למשרד מבקר המדינה שחלק מהציוד שאוחסן מחוץ למעבדה הועבר מאז 2002 לשתי מכולות והן נעולות ונמ צאות בבית של עובד היחידה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אחסון קבוע של רכוש המשרד בביתו של עובד אינו עולה בקנה אחד עם העיקרון של פיקוח על רכוש המדינה.
בתשובתו מסר משרד התמ"ת, " כי הפיתרון שיזם הממונה על מידות ומשקולות אינו ראוי ובכוונת המשרד להורות על העברת הציוד ל מחסן שיועד למטרה זו".
עוד מסר המשרד, "לעניין ספירת מלאי שנתית, נמצא כי היא לא בוצעה כנדרש ולפיכך תתבצע ספירה בהקדם.
בחודשים האחרונים מתבצעת ביחידת מידות ומשקולות בדיקה פנים -משרדית העוסקת, בין היתר, בנושאים הנוגעים לציוד היחידה, רישומו ואחסונו".
 הפעלת שירות מטרולוגי לאומי יעיל בהתאם לתבחינים בין -לאומיים מוסכמים היא תנאי בסיסי לקיומה של תעשייה מתוקנת ולקידום היצוא, וחיונית להגנת הציבור מפני שימוש במכשירי מדידה לא מדויקים.
השירות בישראל ניתן באמצעות .
23 סמכות הרשות להסמיך מעבדות נקבעה בחוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ"ז - 1997.
היחידה למשקלות ומידות במשרד התמ"ת.
היחידה אינה עומדת בתבח ינים אלו ושום מדינה אינה מכירה בתוצאות בדיקותיה.
המשרד מטפל בצורכי היחידה בעצלתיים, אינו פועל די לאכיפת הפקודה ואינו נוקט צעדים נגד מי שעובר לכאורה על הוראותיה.
בשל הזנחת הטיפול בצורכי היחידה ותת אכיפה של הפקודה אין ודאות שמכשירי המדידה מודדים כראוי.
הליקויים שהעלתה הביקורת מצביעים כי המשרד לא מילא את תפקידו וחובתו בתחום כה חיוני לציבור כמו הפיקוח על משקלות ומידות, וכי ליחידה אין מלוא הסמכויות והכלים הדרושים למילוי תפקידה.
על משרד התמ"ת לפעול ביתר שאת להשלמת החקיקה הדרושה ולפעול לבניית שירות מטרולוגי לאומי הראוי למשק מתקדם, אשר יספק את ההגנה הראויה לצרכנים ושירות ראוי ליצרנים ולספקים.
,משרד התעשייה המסחר והתעסוקה 691 .
לפי חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה, התשמ" ד- 1984 (להלן- החוק), המדען הראשי במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - המשרד) מסייע לחברות במימון תכניות מחקר ופיתוח תעשייתי באמצעות מענקים.
הגוף הבוחר את החברות שיקבלו סיוע הוא קרן המחקר של המדען הראשי.
המענקים מותנים בתשלום תמלוגים על הכנסות ממכירת מוצרים שיוצרו לפי ידע שפותח בסיוע המדען הראשי.
תמלוגים אלה הם חלק מתקציבה של קרן המחקר, וההוצאה הממומנת בהכנסות מהתמלוגים מוגדרת הוצאה המותנית בהכנסה.
את התמלוגים גובה קרן תמורה (להלן - הקרן) - גוף שהקים המדען הראשי בשנת 1996 לשם כך.
בשנת 2003 הסתכמו הכנסות הק רן בכ-630 מיליון ש"ח, ובשנים 2000 -2003 היו ההכנסות מתמלוגים בממוצע כ-32% מתקציב יחידת המדען הראשי.
בחודשים מרס -יולי 2006 בדק משרד מבקר המדינה את פעולות הקרן.
הבדיקה נעשתה ביחידת המדען הראשי ובחשבות המשרד.
על פי תקנות לעידוד מחקר ופיתו ח בתעשיה (שיעור התמלוגים וכללים לתשלומם), התשנ"ו- 1996 , חברות המקבלות מענקי מחקר מהמדען הראשי חייבות להגיש לקרן בכל חצי שנה דיווח שעל בסיסו נקבע סכום התמלוגים שישלמו לקרן, בסייגים שנקבעו שם.
רק בשנת 2002 , שש שנים לאחר התקנת התקנות, הכינה הקרן, בשיתוף חשבותהמשרד, נוהל לטיפול בחברות שאינן מוסרות לה את הדיווחים הנדרשים ובחברות שחובן הוגדר והן אינן משלמות אותו.
על פי הנוהל, הטיפול בחברות אלה יהיה כלהלן: (א) תזכורת - הקרן תבקש מהחברה להגיש לה את הדיווח הנדרש או לשלם את החוב.
(ב) התראה ראשונה - הקרן תדרוש מהחברה להגיש לה את הדיווח הנדרש או לשלם את החוב ותודיע לה על עיכוב התשלומים שהיא אמורה לקבל מכל יחידות המשרד המקצות כספים לחברות דוגמת יחידת המדען הראשי, מרכז ההשקעות, היחידה לאזורי פיתוח וקרן השיווק.
(ג) התראה שנייה - הקרן תודיע לחברה על העברת הטיפול בחוב לחשבות המשרד.
(ד) הקרן תעביר את הטיפול בחוב לחשבות המשרד.
במרס 2005 פורסמו הוראות מנכ"ל המשרד בנושא הליך גביית חובות, החלות על כל היחידות המקצועיות של המשרד ובהן הקרן.
בהוראות נקבע כי חשב המשרד או מי שהוסמך על ידו ישמש ממונה על הגבייה וינהל מחלקה באגף הכספים של המשרד שתשמש יחידת הגבייה.
ההוראות קובעות כי 60 יום לאחר שהיחידה המקצועית שלחה לחייב תזכורת שנייה 1 , אם לא הוסדר החוב היא תעביר את הטיפול בחייב ליחידת הגבייה, שהיא בפועל חשבות המשרד.
אמצעי הגבייה העומדים לרשות יחידת הגבייה כוללים בין היתר הטלת עיקולים והגשת תביעות משפטיות.
הוראות המנכ"ל אינן קובעות לוחות זמני ם לפעולות החשבות לגביית חובות.
המשרד אישר את הוראות המנכ"ל בנושא הליך גביית חובות רק בשנת 2005 , כתשע שנים לאחר הקמת הקרן.
בכל אותן שנים פעלו אפוא הקרן והחשבות ללא הכוונה מטעם הנהלת המשרד באשר לגביית החובות למדען הראשי.
בשנים 2002 -2005 טיפלה החשבות רק בש יעור קטן מהחובות שהקרן העבירה לטיפולה, ולמרבית החברות אף לא שלחה מכתב התראה לפני עיקול.
עד אוקטובר 2005 צברו166 חברות חוב בסכום כולל של כ -59 מיליון ש"ח 2 .
שהחשבות הייתה אמורה לגבות בפברואר 2006 הוקמה ועדת פריסות לחובות למדען הראשי המשותפת לחשבות, למדען הראשי ולקרן.
במהלך הביקורת שלחה החשבות התראות לפני עיקול לחברות שחובן עולה על 100,000 ש"ח.
להלן פרטים על טיפולה בגביית החובות: .
גיל החוב הממוצע הסכום הכולל .
סיום הטיפול- החוב נגבה .
התזכורת השנייה בהוראות המנכ"ל מקבילה להתראה השנייה בנוהל של הקרן 2 .
החוב צמוד למדד המחירים לצרכן ונושא ריבית משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 693 17,212 50 2 .
חברות בפירוק- חובות אבודים 36 חודשים 31,429 32 3 .
הוחל בפעולות גבייה בתקופת הביקורת 39 חודשים 963 66 4 .
לא הוחל בפעולות גבייה (סכום החוב קטן מ- 100,000 )ש"ח 58,953 166 סה"כ .
מן הטבלה עולה כי הפעולות לגביית חובן של 32 חברות החייבות סכום כולל של כ-31.
4 מיליון ש"ח (כ-53% מסך החוב לגבייה) החלו רק במהלך הביקורת.
הגיל הממוצע של חובות אלה הוא שלוש שנים.
בין החברות האמורות יש שתי חברות שעניינן הובא לפני ועדת הפריסות ועשר חברות שבעקבות פעולות הגבייה של החשבות ערערו על סכום החוב שנקבע להן והקרן התבקשה לבדוק את ערעורן.
באשר לחברות שחובן קטן מ- 100,000 ש"ח, החשבות החליטה משיקולי עלות ותועלת לדחות את הטיפול בהן.
06 למשרד מבקר המדינה עולה כי לאחר סיום הביקורת החלה החשבות לשלוח מכתבי התראה גם לחברות שחובן היה קטן מ- 100,000 .
 לדעת משרד מבקר המדינה, העיכוב הרב בטיפול של חשבות המשרד בגביית התמלוגים אינו עולה בקנה אחד עם הנורמה הציבורית המחייבת את המדינה לשמור על נכסיה ולממש את זכויותיה לפי החוזים שעליהם חתמה, והוא פוגע בכושר ההרתעה שלה כלפי בעלי חוב.
לא מן הנמנע כי העיכוב בגבייה הקטין את הסכומים הניתנים לגבייה, שכן יש חברות שהחלו בהליכי פירוק ועקב כך פחתו הסיכויים לגביית חובן.
מחלקת עבודות ציבוריות (להלן - מע"ץ או יחידת הסמך) הייתה יחידת סמך של משרד התחבורה.
היא הייתה אחראית לפיתוח, להפעלה ולתחזוקה של רשת הכבישים הבין-עירונית בארץ, למעט קטעים אחדים שבאחריות חברת כביש חוצה ישראל בע"מ וחברת נתיבי איילון בע"מ.
03 החליטה הממשלה1 (להלן- החלטת הממשלה) כי מע"ץ תיסגר וסמכויותיה ופעולותיה יועברו לחברה ממשלתית שתקרא "מע "צ - החברה הלאומית לדרכים ותשתיות תחבורה בישראל בע"מ".
החברה נרשמה בנובמבר 2003 והחלה לפעול ביולי 2004.
05 שינתה החברה את שמה ל"מעצ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ" (להלן - החברה).
בחודשים אפריל-ספטמבר 2006 בדק משרד מבקר המדינה את סגירת יחידת הסמך והקמתה של החברה.
הביקורת נערכה במשרד התחבורה, בחברה, בנציבות שירות המדינה ובמשרד האוצר.
בנוסף נבדקו מסמכים ממשרדי מע"ץ.
1 'החלטה מס779 766 דוח שנתי57ב .
מע"ץ הייתה מורכבת ממטה - היחידה המנהלת והמופקדת על עיצוב המדיניות - וחמישה מחוזות.
מספר העובדים במע"ץ עמד בסוף 2003 על כ-770 עובדים, ובנוסף נעזרה מע"ץ בגורמים חיצוניים לעבודות כגון תכנון ברמות השונות, ניתוחים כלכליים, סקרים ומדידות, תכניות לביצוע, עבודות פיתוח, עבודות אחזקה ופיקוח על הביצוע.
תקציב יחידת הסמך בשנים 2000 -2004 היה כ -2.
1 מיליארד ש"ח לשנה, מתוכם כ -530 .
מיליון ש"ח תקציב אחזקת הכבישים .
עבודת מטה לקראת החלטת הממשלה על סגירת מ ע"ץ: עוד במסגרת הדיונים על תקציב המדינה באוגוסט 1997 החליטה הממשלה לערוך שינויים באופן פעולתה של מע"ץ, שהייתה באותה עת כפופה למשרד השיכון והבינוי, כך שאחריותה תתמקד בקביעת מדיניות, בניהול ובפיקוח על פיתוח ותחזוקה של מערכת הכבישים הבינעירוניים בישראל.
כמו כן הוחלט כי מע "ץ תפסיק לבצע בעצמה עבודות תחזוקה, לא תפעיל ציוד ולא יהיו בבעלותה מפעלים, וכי מצבת העובדים שלה תופחת כחלק ממהלך זה; החלטה זו לא מומשה.
על פי החלטת ממשלה מיום 18.
99 הוכפפה מע"ץ למשרד התחבורה כיחידת סמך של המשרד2 .
בשנת 2002 הוקם צוות בין -משרדי בהשתתפות נציגי משרד האוצר ומשרד התחבורה והסתייע בין השאר בשרותיו של יועץ חיצוני, במטרה לבחון אם המבנה הארגוני הקיים של מע"ץ הולם את משימותיה.
ההמלצה העיקרית של הצוות הבין -משרדי הייתה לשנות את אופי פעולתה של מע"ץ כך שתהיה יחידת מטה שתפקח על ביצוע העבודות השונות בידי גורמי חוץ.
מנכ"ל משרד התחבורה ישב בראשות ועדת היגוי שהוקמה ב- 2002 ודנה בשינוי מעמד של מע"ץ.
בסיכום דיוני ועדת ההיגוי מיום 6.
02 נקבע כי תוכן הצעה מפורטת בדבר הפיכת מע"ץ לרשות דרכים.
כמו כן סוכם למנות שלושה צוותי משנה שילוו על ידי ועדת ההיגו י: צוות משנה לנושא תקציב; צוות משנה לנושא מבנה ארגוני וכוח אדם; צוות משנה לנושא חקיקה.
02 מינה מנכ"ל משרד התחבורה צוות משנה לנושא מבנה ארגוני וכוח אדם.
על הצוות היה להגיש את המלצותיו עד 31.
הביקורת העלתה כי הצוות לא הגיש מסמך מגובש הכולל קביעת כללים להעסקת כוח אדם, תנאי העסקה והכנת סולם שכר ייחודי כפי שנקבע בכתב המינוי שלו.
באשר לשני הצוותים האחרים לא נמצא תיעוד על פעילותם.
החלטת הממשלה וביצועה : 1.
03 החליטה כאמור הממשלה להפוך את מע"ץ לחברה ממשלתית ולהטיל על שר התחבורה ונציב שירות המדינ ה לסגור את מע"ץ על מחוזותיה ולבצע זאת עד 31.