HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ראוי כי משטרת ישראל תבדוק את נכונות ההוראות לשימוש בתכשירי הגנה ותפיץ הנחיות מתוקנות אם יהיה בכך צורך.
בהנחיות המחודשות שהופצו כאמור בסוף 2013 אכן שונו ההוראות לשימוש בתכשירי ההגנה, ונכתב בהם כי יש לחדש את ההתמגנות בתכשירי הגנה בכל שעתיים וכן אחרי הזעה.
היעדר תכנית לאומית למניעת סרטן העור .
הפעולות למניעת סרטן העור צריכות ללוות את האדם במהלך כל ימי חייו, בכל המסגרות שאליהן הוא משתייך - בגנים, בבתי ספר, בצבא, במקומות העבודה, במקומות בילוי וכו'.
פעולות המניעה כוללות נושאים רבים הקשורים להגנה מפני השמש: חינוך ילדים, נוער ומבוגרים מפני הסכנות שבחשיפה מוגברת לקרני השמש; פיקוח על אמצעי הצללה המחויבים על פי החוק במעונות יום, בגני ילדים, בבתי ספר ובבריכות שחייה; במהלך השירות הצבאי; פיקוח על האספקה והשימוש באמצעי הגנה ופיקוח רפואי על עובדים המשתייכים לאוכלוסייה בסיכון לחלות בסרטן העור ונחשפים לשמש עקב עבודתם; קביעת חובה לאמצעי הצללה בחופי הים ובמרחב הציבורי; הקלות ברישוי אמצעי הצללה; הסדרת השימוש במתקני שיזוף; פיקוח על תכשירי הגנה מפני השמש; סימון לבוש עם מקדמי הגנה מקרינת השמש; פרסום תחזית הקרינה בישראל והשימוש בה.
קבלת החלטות על הצורך ועל האפיקים הנכו נים להשקעה בחינוך למניעה על בסיס מידע שנאסף על התחלואה, על התמותה ועל דרכי ההתנהגות בשמש.
נושאים אלו הם באחריותם של כמה משרדי ממשלה ויש צורך בשיתוף פעולה ובתיאום בין הגורמים השונים.
ליקויים בהסברה כתוצאה מהיעדר תכנית לאומית .
היעדר תיאום בפעולות ההסברה במערכת החינוך: כאמור לעיל האגודה למלחמה בסרטן שולחת חומרי הסברה ומעבירה הדרכות והרצאות במוסדות חינוך ללא תשלום.
מוסדות החינוך רשאים לפנות גם למשרד הבריאות לקבלת חומרי הסברה בנושא נזקי השמש, והם אמורים לשמש את צוותי המורים להעברת התכנית לתלמידים.
:שם הדוח סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עם זאת נמצא, בין היתר בגלל היעדרה של תכנית לאומית, כי אין תיאום בין פעולות האגודה, משרד החינוך ומשרד הבריאות בנושא ההסברה במוסדות חינוך.
לאף אחד מהגופים הללו אין כל מידע אילו מוסדות חינוך (בתי ספר וגני ילדים), וכן כמה תלמידים ובאילו שכבות גיל נחשפו לתכניות ח ינוכיות בנושא סכנות השמש.
לפיכך ייתכן שתלמידים במוסדות חינוך מסוימים לא קיבלו כל הדרכה בנושא; כמו כן לא נעשה כל מעקב של משרד החינוך אחר התממשות השפעתן הצפויה של התכניות שבעקבותיו ניתן להפיק לקחים.
: היעדר תיאום בהסברה לציבור הרחב משרד הבריאות מקיים מפעם לפעם קמפיינים לציבור הרחב בנושא "קידום בריאות הציבור" בכל פעם בנושא אחר.
סמנכ"ל הסברה וקשרי חוץ במשרד הבריאות אחראי לקיום קמפיינים אלו לפי תכנית עבודה מתוקצבת.
בביקורת עלה, כי האגודה למלחמה בסרטן היא זו שמקיימת מדי שנה בשיתוף משרד הבריאות וקופות החולים את שבוע המודעות לסרטן העור.
במהלכו היא מפרסמת נתונים על התחלואה, יוצאת בקמפיינים בנושא ומתאמת פתיחת מרפאות לבדיקות לקהל הרחב.
בביקורת נמצא כי עד היום לא יצא משרד הבריאות בקמפיינים בנושא סרטן העור, והוא מסתמך רק על עבודתה הברוכה של האגודה למלחמה בסרטן (שאיננה נתמכת על ידי משרד הבריאות).
זאת - בלי שבדק, במסגרת תכנית לאומית שבה יתואמו כל פעולות ההסברה, את התועלת המופקת מהקמפיינים.
על המשרד לבחון אם נכון להמשיך להסתמך על עבודת גופים אחרים בביצוע פעולות למען בריאות הציבור, או שיש מקום גם לפעולות של המשרד כהשלמה לפעולותיהם של אותם גופים.
תקציב פרסום לעומת תקציב "קידום בריאות" בקופות החולים .
בעבר התקיימה תחרות פרועה בין קופות החולים על מספר המבוטחים באמצעות פיתוח סניפים מפוארים והוצאות שיווק בהיקפים גדולים.
מחשש לפגיעה בשירותים הניתנים למבוטחים הוחלט להגביל פרסומת זו, ובתקנות ביטוח בריאות ממלכתי נקבעה תקרה של גובה ההוצאה המותרת לצורך שיווק עצמי של קופות החולים, שאין בו תועלת ישירה לבריאות.
לעומת הפרסום שנועד לעודד הצטרפות של מבוטחים נוספים לקופה, קיים הפרסום מטעם קופות החולים שנועד ל"קידום בריאות" שתכליתו לעודד, בין השאר, פעולות מניעה בקרב המבוטחים.
פרסום מסוג זה הוא חלק מתכנית מובנית ומקצועית שנועדה לקדם בריאות בנושא מסוים, אך הוא אמור להיות מוחרג ולא להיכלל בתקציב הפרסום המוגבל של הקופה 176 .
משרד הבריאות קבע חלק מזערי מתוך תקציב השיווק של כל קופה שיש להקדישו לקידום בריאות.
176 כדי שפרסום ייחשב כקידום בריאות עליו להיות חלק מתכנית מקצועית מובנית שנועדה לקדם בריאות בנושא מסוים, ועל הפעילות להתאים למסר.
שם הדוח: סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 כבר בדוח קודם של מבקר המדינה177 הועלה, שקשה להבחין בבירור בין פעילות מותרת של קופות החולים המוגדרת כ"קידום בריאות" או "מידע לציבור", ובין פעילות שנועדה לשווק את הקופה ולמשוך אליה מבוטחים.
נמצא, כי גם קופות החולים לא יצאו בקמפיינים לקידום המודעות למניעת סרטן העור, וגם הן מסתמכות על עבודתה הברוכה של האגודה למלחמה בסרטן.
אחת הקופות מסרה למשרד מבקר המדינה, כי ההגדרות המבחינות בין מסע פרסום שנחשב לעניין התקציב כפרסום נטו, ובין פרסום הנחשב כ"קידום בריאות" אינן ברורות, וכל קופה מגדירה בעצמה את הנושא.
לפיכך רצוי שמשרד הבריאות יגדיר לקופות בבירור למה בדיוק הוא קורא "קידום בריאות".
בסופו של דבר נוטות הקופות שלא להשקיע בפרסומים לקידום בריאות מחשש שזה יטיל עליהן הגבלות תקציביות.
מאוחדת כתבה בתגובתה מאוקטובר 2013 , כי הגבלת תקציב השיווק על ידי משרד הבריאות מחייבת אותה לבחור ולתעדף את נושאי קידום הבריאות שיובלטו.
התעדוף נקבע על ידי גורמי הרפואה במאוחדת, בהתבסס על נתונים אפידמיולוגים וקליניים.
מכבי מסרה למשרד מבקר המדינה כי היא והאגודה למלחמה בסרטן הפיקו סרטון בנושא הגברת המודעות לסרטן העור וחשיבותו של המעקב.
בינואר 2014 , לקראת מועד סיום הביקורת, החלו לשדר את הסרטון בחדרי ההמתנה בכל הסניפים של הקופה.
משרד הבריאות כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2013 , כי הגדרת תקציב "קידום בריאות" ברורה ביותר לאנשי הפרסום בקופות החולים, וכל בקשה לשימוש בתקציב "קידום בריאות" מוגשת מראש לאגף לפיקוח על קופות החולים ומועבר לאישורו של סמנכ"ל הסברה ויחסי ציבור במשרד הבריאות, כדי לוודא כי אין חפיפה בין קמפיינים שונים והוא תואם את מדיניות המשרד.
משרד הבריאות הוסיף, כי "בשנים האחרונות לא כל הקופות ניצלו תקציב זה במלואו".
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד הבריאות להגדיר בבירור לקופות החולים מה היא הוצאה על קידום בריאות (תכניות ארוכות טווח, מדידות, רב -מקצועיות, יעדים ברורים שמבוססים על שיפור הבריאות), ומה היא הוצאה על שיווק (קצר טווח, צר יותר מבחינה מקצועית, לא תמיד משפיע על הבריאות, לא תמיד מדיד).
לאחר מכן על המשרד לבחון את תעדוף הקופות לנושאי קידום בריאות ולעודד אותן לבחור בנושא מניעת סרטן העור וחשיבות האיתור המוקדם שלו.
גיבוש המלצות משרד הבריאות למניעת סרטן העור .
המחלקה לקידום בריאות ב משרד הבריאות יזמה בשנת 2005 תהליך שנ ועד לקבוע יעדים מוגדרים, יחד עם התערבויות מוכחות עד שנת 2020 .
במסגרת "תכנית 2020 ", מקיים הממונה הארצי על היזמה במשרד הבריאות זה כמה שנים פעילות לגיבוש המלצות בנושא .
177 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56ב ( 2006 ), "אמצעים להגברת התחרות בין קופות החולים וניידות המבוטחים ביניהן", עמ' 499.
:שם הדוח סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 "מניעת מלנומה בעקבות היחשפות לקרינה על סגולה".
טיוטת ההמלצות כוללות איסוף נתונים בנוגע לתחלו אה במהלך השנים; גיבוש יעדים להפחתת היארעות המחלה בישראל; גיבוש התערבויות בנושא מניעה ראשונית (מניעת חשיפה לשמש; עידוד השימוש באמצעי הגנה; מניעת השימוש במתקני שיזוף); גיבוש המלצות למניעה שניונית לבדיקות לאיתור מוקדם של סרטן העור.
ואולם עד מועד סיום הביקורת ההמלצות טרם פורסמו.
על משרד הבריאות לפרסם את ההמלצות בכל הנוגע למניעת סרטן העור במסגרת תכנית 2020 .
ההמלצות יכולות לשמש גם בסיס לתכנית לאומית כאמור 2.
בכינוס בין-לאומי שהתקיים ב - 2012178 בקנדה ציינו חוקרים ישראלים בין השאר, כי עיקר המאמצים במניעת סרטן העור בישראל הושקעו בחינוך להתנהגות נכונה בשמש.
לדעת החוקרים על משרד הבריאות לשנות את האסטרטגיה מחינוך להתנהגות בשמש, לפעולות מעשיות - כמו הרחבת השטחים המוצלים והוזלת תכשירי ההגנה מהשמש.
על משרד הבריאות לבחון, כחלק מהכנת התכנית הלאומית, את הערות החוקרים ואת כיווני הפעולה הרצויים, כדי לקדם את המניעה של סרטן העור באופן היעיל ביותר.
עלייה בשיעור המלנומות החודרניות .
עידוד פעולות לאיתור מוקדם של סרטן העור צריך להביא לידי העלאת אחוזי הגילוי של המלנומות בשלב המוקדם שלהם (ממוקד וחודרני בשלבים הראשונים), לעומת המלנומות שהתגלו בשלבים מתקדמים (חודרני בשלבים מתקדמים יותר).
מניתוח הנתונים על השינויים שחלו במהלך השנים 2010 -2000 בשיעור המלנומות הממוקדות לעומת אלו החודרניות עולה, כי בשנים 2005 -2000 הייתה עלייה מדי שנה בשיעור המלנומות החודרניות ביחס לממוקדות ( 70.
6% ב- 2005) , בשנים 2008 -2005 הייתה ירידה בשיעור המלנומות החודרניות ביחס לממוקדות ( 64.
4% ב- 2008) , ובשנתיים האחרונות שלגביהן יש נתונים - 2010 -2009 ישנה שוב עלייה בשיעור המלנומות החודרניות ביחס לממוקדות ( 72.
נתון זה עלול להעיד על רמת מודעות נמוכה ל חשיבותו של ה גילוי המוקדם של סרטן העור, ודורש בחינה של הצורך בהגברת ההסברה בנושא - דבר שלא נעשה.
על משרד הבריאות לבחון, כחלק מהכנת התכנית הלאומית, את הנתונים של שיעור המלנומות החודרניות ביחס לממוקדות.
על המשרד לבדוק אם בעקבות העלייה שחלה בשנתיים האחרונות בשיעור המלנומות החודרניות ביחס לממוקדות יש לנקוט צעדים כלשהם.
178 World Alliance for Risk Factor Surveillance (WARFS) Global Conference, thThe 7 .
Toronto, Ontario, Canada, October 2011 602 דוח שנתי64ג .
,משרד מבקר המדינה סבור כי כדי לקדם ולשפר את המניעה האיתור והטיפול בסרטן העור על משרד הבריאות ליזום ולהוביל תכנית לאומית למניעת סרטן עור שתופעל במשך כל השנה לטווח של שנים, בדומה לנושאי מניעה בריאותיים אחרים כגון: מניעת השמנה, מניעת עישון, מניעת התמכרויות לאלכוהול וסמים.
ישתתפו בה כל משרדי הממשלה, קופות החולים, האגודה למלחמה בסרטן וגורמים רלוונטיים נוספים, כל אחד בתחום אחריותו.
על התכנית הלאומית לכלול בתוכה גם את הגופים הלא אזרחיים כמו הצבא והמשטרה (ראו גם להלן).
סרטן העור היא מחלה שכיחה וקטלנית.
כמדינה שטופת שמש שבה רמת הקרינה גבוהה במשך כל השנה, חלק ניכר מאוכלוסי ית ישראל נמצא בסיכון גבוה לחלות בה.
עם זאת, ניתן בקלות יחסית למנוע את המחלה, לאבחן אותה ואף לטפל בה, ואם היא מאובחנת בשלב מוקדם - גם לרפא אותה.
הצללה במעונות יום ובמשפחתונים : מוצע כי משרד הכלכלה ישקול לשנות את הפרוגרמה לתכנון מעונות יום כך שתחייב את כל מעונות היום והמשפחתונים, גם אלו המוקמים במבנים ישנים, בהצללה מזערית של 25% משטח החצר; מן הראוי שמשרד הכלכלה ומשרד הבריאות יקימו מערכת ממוחשבת משותפת לפיקוח על הליקויים במעונות היום, לצורך מעקב אחר תיקונם גם בנושא ההצללה.
הצללה בגני ילדים ובבתי ספר: מוצע כי משרד החינוך ישקול להגדיל את אחוזי ההצללה המזעריים הנדרשים בגני ילדים (יותר מ- 25% משטח החצר) ובבתי ספר ( יותר מ - 15% ) שנקבעו עוד ב - 1997 ; מוצע כי הרשויות המקומיות ומשרד החינוך יבחנו את האפשרות להעדיף הצללה טבעית באמצעות עצי צל מתאימים, שיש להם גם יתרונות סביבתיים ולימודיים.
: פיקוח על ההצללה על משרד הבריאות לקדם את מערכת המחשוב כך שירוכז בה מידע על הביקורות ב גני ילדים ובבתי ספר של החינוך המוכר שאינו רשמי לצורך פיקוח על תיקון הליקויים; ראוי ש הן בודקי הבטיחות במוסדות החינוך הממלכתי מטעם הרשויות המקומיות בפיקוח משרד החינוך והן מפקחי בריאות הסביבה מטעם משרד הבריאות, יקפידו על מדידת שטח ההצללה ולא יסתפקו בהערכה כללית, כדי לוודא שההצללה עומדת בדרישות.
הגנה על תלמידים מפני השמש : ראוי כי משרד החינוך ירענן וירחיב את ההנחיות להגנה מפני השמש בשיעורי חינוך גופני; יקבע הנחיות להגנה על ילדים מהשמש במהלך קיום טקסים; וישלב בחוזריו את הנחיות משרד הבריאות לניהול של מחנה נוער במקומות מוצלים.
:שם הדוח סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 5.
מניעת החשיפה לקרינה בחופי הים: על משרד הפנים להשלים את פרסום ההוראה המחייבת בנוגע למידת ההצללה הנדרשת בחופי הים; לקבוע באמצעות הרשויות המקומיות שיט ת מדידה ברורה ואחידה להצללה הנדרשת בשטח החוף, ו לפקח על קיומה של הצללה מספקת ובחינם בחופים המותרים לרחצה; על הרשויות המקומיות, המצילים ומשרד הפנים לבחון את האפשרות להארכת שעות העבודה של המצילים בחופי הרחצה גם לשעות אור שיש בהם פחות קרינה; מומלץ שרשות הטבע והגנים תשקול להאריך את שעות פתיחת האתרים בהתאם לשעות הזריחה והשקיעה, כדי ש הציבור יוכל לבלות בהם גם בשעות שיש שבהן פחות קרינה.
: הצללה בבריכות שחייה ובפארקי מים על משרד הבריאות בשיתוף משרד הפנים לבחון את הדרך המשפטית שבה ניתן לחייב בריכות שחייה שנבנו לפני דצמבר 2008 בהצללה גם מעל המים ולא רק בשטח החצר ; ראוי שמשרד הבריאות יקדם את הקמתה של מערכת ממוחשבת שבה ירוכזו נתוני הביקורות המבוצעות בבריכות שחייה, כדי לאפשר פיקוח על מצב התברואה וההצללה ולעקוב אחר תיקון הליקויים; על משרד הפנים ומשרד הבריאות למצוא את הדרך המשפטית לחייב התקנת אמצעי הצללה מעל אזורי המתנה למתקנים בפארק מים, כמו חובת ההצללה הקיימת מעל ארגזי החול בגני ילדים.
: הצללת גני משחקים על משרד הפנים והרשויות המקומיות לקבוע הוראות מחייבות להצללת גני המשחקים; על מכון התקנים לקבוע את התקן הראוי לתכנון ההצללות בגני המשחקים , כדי לשמור על בטיחותם של הילדים; על הרשויות המקומיות לפעול להצללת גני המשחקים שבאחריותם, ולקבוע לוחות זמנים להשלמת ההצללה של כל גני המשחקים.
מדידות שטחי הצללה על ידי גורמים מפקחים רבים - התייעלות, תיאום ואיחוד : ראוי שכל הגורמים המודדים והמפקחים - משרד הבריאות, משרד החינוך, משרד הכלכלה, משרד הפנים והרשויות המקומיות יגיעו להסכמה בנוגע לכללים אחידים של אופן המדידה, האמצעים שישתמשו בהם למדידה ואופן ההערכה או המדידה של אחוזי ההצללה; יש לידע בכך את כל מפקחי בריאות הסביבה בלשכות הבריאות המחוזיות והנפתיות, את בודקי הבטיחות מטעם הרשויות המקומיות והמבדקה המופעלת על ידי משרד הכלכלה.
מוצע בין היתר גם לשקול את האפשרות להקים גוף שיבצע את המדידות בעבור כל הגופים.
מניעה ואבחון של סרטן העור בקרב עובדים: על משרד הכלכלה למפות את מקומות העבודה שבהם חשופים העובדים לקרינת השמש, ולשקול את הדרך הראויה לפקח על המעסיקים כדי לוודא שהם מקיימים את חובותיהם על פי החוק להגנה על העובדים מפני השמש; על משרד הכלכלה ומשרד הבריאות לקדם את הפיילוט בנו גע להעברת מידע למשרד הכלכלה על חולים בסרטן העור שלגביהם קיים חשש כי נגרם כתוצאה מתנאי עבודתם.
הסדרת השימוש במיטות שיזוף: על משרד הבריאות לקדם את התקנת התקנות המסדירות שימוש במכוני שיזוף ומגבילות את השימוש בהם מתחת לגיל 18 ; להציב יעדים להפחתת שיעור המשתמשים, ולבחון לאורך זמן את השינויים שיחולו בשימוש בהם.
שם הדוח: סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 11.
תכשירי הגנה מפני השמש: על משרד הבריאות לנקוט בכל הצעדים שיאפשרו לו לבצע בדיקות מדגמיות של תכשירי ההגנה; עליו לשקול לחייב את היצרנים לציין עליהם גם תאריך תוקף מדויק (חודש ושנה), וגם את הזמן שהתכשיר שומר על יעילותו מרגע הפתיחה; על רשות ההגבלים העסקיים לבחון אם קיים מונופול בתחום תכשירי ההגנה; על משרד הבריאות לבחון דרכים להוזלת מחיריהם של תכשירי ההגנה; מומלץ כי רשות הטבע והגנים תשוב ותבדוק את האפשרות להוזלת מחיריהם של תכשירי ההגנה הנמכרים באתריה; על המשרד וקופות החולים לקיים עבודת מטה ולתאם ביניהם את ההנחיות לגובה מקדם ההגנה הרצוי ל שימוש ב תכשירי ההגנה, כדי שבכל הפרסומים יהיו המלצות זהות; על משרד הבריאות לבחון את הצורך לעדכן את הנוהל הישראלי בהתאם לתקן האוסטרלי המעודכן, ולהוסיף עדכונים בעתיד לפי הצורך.
לבוש ובגדי ים בעלי מקדמי הגנה מפני השמש לילדים: מוצע כי שר הכלכלה ישקול להכריז על תקן ישראלי רשמי ומחייב בנוגע לסימון לבוש עם מקדמי הגנה מקרינת השמש, כפי ש מקובל באוסטרליה; תיבחן האפשרות שהתקן יחייב כתיבת הסבר בעברית לסימון מקדם ההגנה המוצמד לבגדים, והצמדת אזהרה בנוגע לפעולות העלולות לפגוע ברמת ההגנה ש הם מספקים.
תחזית הקרינה העל-סגולה: פרסום תחזית הקרינה עשוי לתרום למודעות הציבור לסכנות של קרינת השמש, ולקידום השימוש בו כמדד להחלטה על קיום או ביטול פעילות בשמש.
על משרד הבריאות יחד עם השירות המטאורולוגי לפעול להרחבת הפרסום של תחזית הקרינה.
הסברה וחינוך: ראוי כי משרד החינוך י רכז מידע על אודות היקף הפעילות החינוכית המתקיימת במוסדות החינוך בנושא הה תגוננות מפני השמש ויחקור את מידת השפעתה; על משרד הבריאות להציב יעדים הבוחנים את מידת השפעת התכניות החינוכיות תוך שימוש בסקרי התנהגות של המלב"מ והלמ"ס; על המלב"ם והלמ"ס לתאם ביניהם ביצו ע סקרים, כדי למנוע בזבוז משאבים והטרדת הציבור שלא לצורך; על משרד הפנים לבחון אפשרות לעודד את הרשויות המקומיות להציב מכונות אוטומטיות לממכר תכשירי הגנה בכל החופים המוכרזים כמותרים לרחצה , תוך בחינת האפשרות לפקח על המחירים ועל מקום הצבתן כדי שתישמר יעילות התכשירים; על משרד הבריאות לעודד את הקופות לקיים פעולות של הסברה והדרכה למבוטחיהן, כדי לסייע במניעה ובאיתור מוקדם של סרטן העור; על המשרד לפרסם ההמלצות ל"מניעת מלנומה בעקבות היחשפות לקרינה על סגולה" ואת היזמה ל"עתיד בריא 2020" .
:שם הדוח סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 15.
ביצוע בדיקות עור תקופתיות לא וכלוסייה בסיכון גבוה : על משרד הבריאות לשקול אם יש מקום להקים ועדה שתבחן את תוצאות המחקר הייחודי שבוצע בגרמניה וסקר אוכלוסייה נרחבת.
ראוי שהוועדה תכלול את נציגי קופות החולים, האיגוד המקצועי לרפואת עור, אפידמיולוגים וכלכלני בריאות שיבחנו עלות לעומת תועלת בבדיקות סקר לאוכלוסייה בסיכון שהוגדרה בחוזר למניעה ולגילוי מוקדם מ - 2012 ; לקבוע את הדרך שבה יבצעו בדיקות מעקב לאוכלוסייה בסיכון; לשקול את חלוקת האוכלוסייה לפי רמות סיכון שונות (למשל - מועדות נמוכה, בינונית וגבוהה) וקביעת תדירות המעקב אחריהן לפיהן; לשקול יצירת מנגנון שיזכיר למבוטחים המשתייכים לאוכלוסייה בסיכון בנוגע לצורך בבדיקה תקופתית; לשקול אם יש מקום לצרף למדדי האיכות לרפואת הקהילה של קופות החולים גם את סיווג המבוטחים המשתייכים לקבוצת סיכון לחלות בסרטן העור, ואת אחוז ביצוע בדיקות העור התקופתיות לאוכלוסייה בסיכון גבוה.
: ביצוע בדיקות הדמיה שלא לצורך לחולי מלנומה משרד מבקר המדינה ממליץ לאיגודים ה רופאים ה מקצועיים, למשרד הבריאות ולקופות החולים המאשרות את ביצוע בדיקות ההדמיה, לחדד את ההנחיות ב נוגע לבדיקות הדמיה לחולים במלנומה ממוקדת , ולקבוע את המקרים שבהם יש להימנע מבדיקה זו כדי לצמצם נזקי קרינה מיותרים ולחסוך בעלויות.
: הטיפול הייעודי במלנומה בשלבים המתקדמים על משרד הבריאות לשקול להנחות בתי חולים חסרי ניסיון בניתוחים של כריתת המלנומה יחד עם כריתת קשרית זקיף (קשרית לימפה) להציע לחולים לפנות לבתי החולים המנוסים בכך; על משרד הבריאות לקבוע מדיניות אחידה לכל בתי החולים, ולפיה יופנו חולי מלנומה בשלבים המתקדמים של המחלה לאחד המרכזים הרפואיים המנוסים ולהבטיח את קיומה.
ניסויים קליניים ב טיפול בסרטן העור: על משרד הבריאות לרענן את נושא הפיקוח והבקרה על הניסויים הקליניים המתבצעים בישראל: להשלים את המידע על הניסויים ולהקפיד מכאן ולהבא על עדכון שוטף של המידע; לפעול ל תיאום, לשיתוף פעולה ולהאחדת בסיס המידע בין שתי היחידות של המשרד שעוסקות בניסויים קליניים הנערכים בישראל; להתחיל במבדקים מדגמיים של הניסויים המ תבצעים בישראל; לפעול לרישום מלא ועדכני של ניסויים אלו במאגר העולמי.
על משרד הבריאות לפעול להשלמת חוק הניסויים הרפואיים בבני אדם.
מניעתו ואיתורו של סרטן העור בצה"ל: מוצע כי צה"ל ישקול לקבוע פקודות ברורות בנוגע לחבישת כובעים רחבי שוליים (לאחר הגדרת ממדיהם) בעת פעילות בשמש, ולא יסתפק בחבישת כומתה בלבד; יבדוק את רמת ההגנה הניתנת על ידי הבדים שמהם מיוצרים המדים והכובעים; ישקול לקבוע פקודות המחייבות הצללות בטקסים ובמגרשי מסדרים לפחות לקהל הצופה במסדרים; יפעל להבטיח חלוקת תכשירי הגנה בעלי מקדם הגנה מתאים לכל החיילים בעת פעילות בשמש, בין בסדיר ובין במילואים, ולהבטיח את השימוש בהם; על צה"ל להסדיר מעקב רפואי אחרי חיילים בסדיר שבעת קביעת הפרופיל הרפואי שלהם התברר כי הם שייכים לקבוצת סיכון לחלות בסרטן העור.
שם הדוח: סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 20.
מניעת סרטן העור במשטרת ישראל : ראוי כי משטרת ישראל תרכז במאגרי המידע שלה נתונים עדכניים בנוגע לשוטרים המשתייכים לאוכלוסייה בסיכון לחלות בסרטן העור, ולשוטרים שחלו ב ו.
עליה להשתמש במידע חיוני זה כחלק מהשיקולי ם להצבתם לתפקידיהם.
ראוי כי המשטרה תבחן אילו בדים יכולים לענות על מגוון הצרכים של השוטרים ולספק הן אוורור והן מקדמי הגנה גבוהים , ותשקול לספק בקיץ כובעים ומדים בעלי מקדמי הגנה ראויים.
תכנית לאומית למניעה ולאיתור של סרטן העור: על משרד הבריאות האחראי לבריאות הציבור, ליזום ולהוביל תכנית לאומית עקבית ומתמשכת למניעה ולאיתור מוקדם של סרטן העור, אשר תכלול את כל משרדי הממשלה והגורמים הרלוונטיים: קופות החולים, משרד הכלכלה, משרד החינוך, משרד הביטחון, צה"ל, משטרת ישראל, הרשויות המקומיות, השירות המטאורולוגי שבמשרד התחבורה ועוד; על כל הגורמים לפעול , כל אחד בתחום אחריותו, כדי לצמצם את חשיפת האוכלוסייה לקרינה ולשפר את המודעות לצורך במניעת המחלה ובאבחון נגעי עור, ובכך יתרום את חלקו להצלת חיים.
:שם הדוח סרטן העור - מניעה, איתור וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014
משרד הבריאות (להלן גם - המשרד) מפעיל מרכז גריאטרי ממשלתי בראשון לציון (להלן - המרכז הגריאטרי או המרכז), והקרקע שהוא הוקם עליה (ששטחה כ-52 דונם) היא בבעלות עיריית ראשון לציון (להלן גם - העירייה).
למרכז תקן 7 של340 מיטות - 183 מיטות באחריות משרד הבריאות 8 - 104 מהןמיועדות לאשפוז קשישים סיעודיים ו -79 מיועדות .
7 התקן נקבע ברישיון של משרד הבריאות מיוני 2013.
8 ברישיון של המרכז רשומות עוד25 מיטות לאשפוז יום שיקומי שמשרד מבקר המדינה לא כלל בתחשיב התקן האמור.
לדברי הממונה על רישוי בתי חולים במשרד הבריאות, בפועל אין מיטות כאלו כבר עשרות שנים והן רשומות ברשיון של המרכז הגריאטרי "עקב סיבה הסטורית לא ברורה".
שם הדוח: המרכז הגריאטרי הממשלתי בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לאשפוז קשישים תשושי נפש9 , ונוסף על כך157 מיטות באחריות משרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה) המיועדות למגורי קשישים עצמאיים ותשושים - 127 מיועדות למגורי קשישים תשושים ו -30 מיטות מיועדות למגורי קשישים עצמאים10 .
משרד הבריאות מגדירמגורים של קשיש במסגרת סיעודית - בבית אבות סיעודי או במחלקה סיעודית בבית אבות שחלק מדיירי ו אינם סיעודיים או במרכז גריאטרי ממשלתי - כאשפוז סיעודי, אף שבפועל המסגרת היא של מגורים בהשגחה רפואית.
משרד הבריאות אחראי לאשפוז הסיעודי.
המשרד מקצה לכל קשיש שהוגדר סיעודי לפי הקריטריונים של משרד הבריאות "קוד", דהיינו הקצאה כספית לצורך אשפוזו של הקשיש במוסד סיעודי.
הקשיש ובני משפחתו משתתפים בעלות האשפוז הסיעודי לאחר מבחני הכנסה שעושה משרד הבריאות לקשיש ולילדיו, ואת יתרת העלות מממן המשרד במסגרת ה"קוד".
בשנים 2003 ו- 2004 , בעת שהמרכז הגריאטרי היה מאוכלס כמעט באופן מלא, החליטה הממשלה לסגור אותו 11.
מ - 2004 פעילות המרכז הצטמצמה מאוד, ובתחיל ת ינואר 2014 , שהו בו44 ( קשישים בלבד13% )מהתפוסה שנקבעה בתקן- מהם 26 קשישים סיעודיים ותשושי נפש שבאחריות משרד הבריאות ו-18 קשישים תשושים שבאחריות משרד הרווחה אשר שילם למשרד הבריאות עבור שהייתם במקום.
צוות של כ-220 עובדי משרד הבריאות (עובדי מדינה), המאייש ים כ -195 משרות, טיפל באוכלוסיית קשישים זו 12 .
מקיים משרד הבריאות מגעים עם גורמים שונים לגבי עתיד המקום בשנים 2012 ו- 2013 לסירוגין בדק משרד מבקר המדינה, בין היתר, אילו פעולות נקטו משרדי הבריאות והאוצר ליישום החלטות הממשלה: בתחילה ההחלטה להע ברת המוסד הגריאטרי לתפעול בידי גורם חוץ -ממשלתי ולאחר מכן ההחלטה לסגור את המקום; כיצד טופלה דרישת עיריית ראשון לציון לקבל לידיה את המתחם שבו פועל המרכז הגריאטרי בתום תקופת החכירה; אילו פעולות נקט משרד הבריאות כדי לשַמֵר את המקום כמוסד גריאטרי שייתן לקשישים טיפול הולם ותנאי אכסניה נאותים; אילו פעולות נקטו משרדי הבריאות והאוצר כדי להבטיח את זכויות העובדים במרכז הגריאטרי והאם כל הגופים פעלו לפי כל כללי היעילות והחיסכון.
הבדיקה נעשתה במשרד הבריאות ובמשרד האוצר.
בירורים נעשו בעיריית ראשון לציון, במשרד הרווחה, בקופת חולים מאוחדת (להלן גם - מאוחדת), במכבי שירותי בריאות (להלן גם - מכבי)13 וברשות הארצית לכבאות והצלה (להלן - שירותי הכבאות).
9 קשישים סיעודיים- קשישים הסובלים ממגבלות פיזיות מסוימות שמצבם מחייב מעקב רפואי מיומן במסגרת בעלת אופי רפואי; קשישים תשושי נפש - קשישים מתהלכים הסובלים מירידה בתפקודי המוח, באופן שמצריך עזרה מלאה בפעילות היום-יום.
10 קשישים עצמאיים - קשישים המסוגלים לבצע את פעולות היום יום ללא עזרה; קשישים תשושים - קשישים הזקוקים לעזרה חלקית בפעולות היום -יום.
משרד הרווחה משלם למשרד הבריאות עבור שהייתם של הקשישים התשושים והעצמאיים במרכז.
11 החלטת ממשלה803 מ- 15.
03 והחלטת ממשלה 2481 מ- 15.
ב- 2004 הסתיימה תקופת חכירה של 50 .
שנה של המקום מעיריית ראשון לציון 12 יש לציין כי במרכז מעין זה, שלא כבמרבית מקומות העבודה, נדרשת עבודה של 24 שעות ביממה, והיא מתבצעת בשלוש משמרות ביום.
הדבר מצריך עובדים רבים, לא כולם עובדים בו זמנית, ולא כולם במשרה מלאה.
13 עם קופות החולים מאוחדת ומכבי ניהלו משרדי הבריאות או האוצר מגעים כדי להעביר לידיהן את פעילות המרכז (ראו בהמשך).
:שם הדוח המרכז הגריאטרי הממשלתי בראשון לציון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הפעלת המרכז הגריאטרי .
המרכז הגריאטרי בראשון לציון, כמו כמה מרכזים גריאטריים אחרים, הוקם בידי שירותי הג'וינט בישראל 14.
על פי מס מכים של משרד הבריאות ושל עיריית ראשון לציון, בשנת 1976 קיבלה הממשלה לידיה את החזקה המלאה, בין היתר, על מרכז זה, ומאז עובדיו הפכו לעובדי מדינה.
עד שנת 2000 השקיע משרד הבריאות עשרות מיליוני ש"ח15 לשיפור השהייה של הקשישים במרכז.
הקרקע שעליה הוקם המרכז הוחכרה לפנים לג'וינט, ובשנת 2004 עתידה הייתה להסתיים תקופת חכירתה, שארכה 50 שנה.
בינואר 2000 - ארבע שנים לפני תום תקופת החכירה- הודיעה העירייה למשרד הבריאות כי היא מבקשת לקבל לידיה את המבנים והקרקע בשנת 2004 .
העירייה הסבירה למשרד הבריאות שהיות ומדובר במרכז גריאטרי, היא מעלה מבעוד מועד את הדרישה לקבל לידיה את המקום, כדי שהמשרד יוכל להיערך למציאת מקומות אשפוז חלופיים לקשישים השוהים במקום וכן כדי למנוע קבלת קשישים נוספים למקום.
העירייה הציעה להקים צוות בהשתתפות נציגים של העירייה ושל משרד הבריאות שיתאם את הליכי הפינוי של המרכז ואת העברתו לידי העירייה בתום תקופה זו.
ביוני 2000 התקיימה פגישה של נציגי העירייה ונציגי משרד הבריאות.
אחת ההצעות שעלו בפגישה הייתה שהעירייה תחתום על הסכם חכירה חדש עם משרד הבריאות.
אך העירייה לא הסכימה להאריך את תוקפו של הסכם החכירה ובינואר 2014 - 13 שנים לאחר מכן - הסכם כזה עדיין לא נחתם.
הצעה נוספת שעלתה באותה פגישה הייתה שהעירייה תפעיל את המרכז כמלכ"ר באמצעות עמותה עירונית, והמשרד הסכים להצעה זו.
לאחר מכן, באוגוסט 2000 עלתה הצעה נוספת- להקים חברה ממשלתית-עירונית שתפעיל את המקום החל מינואר 2004 .
שלוש ההצעות שעלו לא יצאו מהכוח אל הפועל לנוכח ההסכמה שנתנה עיריית ראשון לציון שאת המרכז הגריאטרי תפעיל אחת מקופות החולים, פנה בפברואר 2007 צוות בין -משרדי שכלל נציגים ממשרדי הבריאות והאוצר לארבע קופות החולים כדי שיבחנו אם ביכולתן להפעיל את המרכז (ראו בהמשך).
החלטות הממשלה בעניין סגירת המרכז הגריאטרי או העברתו לגורם חוץ-ממשלתי .
בשנים 2003 ו- 2004 :קיבלה הממשלה שתי החלטות בעניין סגירת המרכז הגריאטרי (א) בספטמבר 2003 החליטה הממשלה 16 כיהמרכז יפסיק לקלוט מאושפזים חדשים ב- 14.
03, וכי מתקניו יועברו לעמותה בשליטת עיריית ראשון לציון עד 1.
באותה עת אושפזו במרכז 183 קשישיםסיעודיים ותשושי נפש מטעם משרד הבריאות ו -149 .
קשישים מטעם משרד הרווחה .