HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה ]ה[ לקדם בהרבה את אז המועצה כי "אין בנמצא מאגר אמיתי רחב ומחייב של חלופות, אך ועדת החלופ תמשיך בעבודתה" ]של המועצה[ ות50 .
50 ראו בדוח מ- 2004 ', עמ192.
משרד מבקר המדינה המליץ באותו הדוח כי "על המועצה לאכוף את הנהלים נהלים לשימוש בחלופות מ [ שהיא עצמה פרסמה בנושא - 1999 , לפעול לקידום ] "המחקר ואף לבחון את הצורך בגיוס מקורות מימון לשם כך51.
המועצה לניסויים בבעלי חיים 1521 .
הביקורת הנוכחית העלתה כי טיפול המו עצה בנושא היה מועט: התקיים דיון בשיטת ניסוי חלופית אחת; בשנת 2008 דנה המועצה בנושא זה בוועדת אד -הוק לבחינת דרכי הבדיקה לנוכחות רעלנים פירוגנים 52 (על כך מפורט להלן); ובמאי 2009 שלח יו"ר המועצה הודעה לכל המוסדות בדבר קיומו של כנס בין-לאומי בנושא "אלטרנטיבות ב ניסויים בבעלי חיים" שהתקיים באוגוסט 2009 .
ועדת אד-הוק הנזכרת דנה בשתי חלופות לניסויים והמליצה כמה המלצות, ובהן: קביעה כי בררת המחדל לבדיקת רעלנים פירוגנים בישראל תהיה בדרך חלופית ולא בניסויים בבע"ח וקביעה כי פיתוחן של דרכים חלופיות מסוימות לבדיקת רעלנים פ ירוגנים במוצרים ייעשה על פי המתכונת שקבעו הרשויות באירופה ובארצות הברית.
עוד המליצה הוועדה כי "תפקיד הוועדות המוסדיות לניסויים בבעלי חיים בבואן לדון בבקשות לעריכת ניסויים הכוללים ביצוע מבחן פירוגניות המחייב שימוש בבע"ח הוא לוודא שנבדקה האפשרות לבצע המרה של בדיקות ]ה[ בטרם ]דוח הוועדה [ הפירוגניות בשיטות החלופיות בהתאם לאמור במסמך זה יונפק האישור".
הוועדה דחתה הצעה שהועלתה במהלך דיוניה להחלפת שיטת ניסוי מסוים בשיטת ניסוי אחרת משום שסברה שאין בה שיפור מבחינת רווחת בע"ח, ולכן לא מצאה סיבה לשנותה.
המועצה אימצה את המלצותיה של הוועדה, והמסקנות הועברו לכל יושבי ראש הוועדות המוסדיות באמצע נובמבר 2009 .
, והם התבקשו לפעול ליישומן 2.
יו"ר המועצה והיועץ המדעי שלה מסרו למשרד מבקר המדינה באפריל ובמאי 2010 כי באף מדינה בעולם אין מכתיבים לחוקרים חלופות לניסויים.
היועץ המדעי הסביר כי בארצות הברית ובאירופה קיימים שני גופים העוסקים בעניין החלופות לניסויים בבע"ח: גוף שמפתח חלופות וגוף שבודק אותן, וכי גם אם הייתה ועדה כזו במועצה, הרי שהיא לא הייתה מפתחת חלופות ולא הייתה בודקת אותן אלא נסמכת על קביעות הגופים הללו בחו"ל.
עוד הסביר היו עץ המדעי כי תפקיד הוועדות הפנימיות המוסדיות הוא לבחון האם ניתן לעשות את המחקר באמצעי אחר.
היועץ המדעי אף ציין כי כל מחקר הוא לגופו, ולכן לא ניתן מראש לקבוע כללים בעניין.
יו"ר המועצה הסביר כי על החוקר לשכנע את הוועדה שמאשרת את הניסוי שזהו האמצעי היחיד לבצע ו, וכי לא קיימות חלופות לניסוי זה.
הוא הוסיף כי המועצה אינה יכולה להיות גוף המפתח חלופות.
מנהל הרשות למחקר ופיתוח של האוניברסיטה העברית, שהוא חבר בוועדה הפנימית העליונה באוניברסיטה העברית, הסביר אף הוא למשרד מבקר המדינה ביולי 2010 כי נושא החלופות והבקרה ע ליו מסובכים מהבחינה העיונית, וכי על מנת להציע חלופה יש צורך להיות מומחה לתחום.
הוא הוסיף כי אם קיימת חלופה, גם החוקר יעדיף להשתמש בה, כיוון שעלותה נמוכה יותר.
בתשובת משרד הבריאות מדצמבר 2010 צוין, בין היתר, כי "נושא החלופות מורכב וקשה ואין כל אפשרות לקבוע מראש חלופה מחייבת למחקר מדעי.
המועצה מאפשרת הפעלתה של כל שיטה חלופית שקיימת בעולם ושניתן להפעילה למטרות ניסוי ספציפי.
אין באף מקום בעולם חלופות מחייבות לניסויים בבע"ח במחקר" (ההדגשה במקור).
פירוגן הוא חומר אשר החדרתו לדם גורמת לעליית החום בגוף 1522 דוח שנתי61ב .
בסוף ינואר 2011 כתבה עוזרת מנכ"ל משרד הבריאות למשרד מבקר המדינהכי מבקר המדינה בנושא פעילות המועצה.
ברצוני להביא ]דוח[ "בהקשר לטיוטת כי בינואר השנה פרסם מנכ"ל משרד הבריאות 'חוזר מנכ"ל ]לבכם[ לתשומת בנושא שינוי הנחיות הצהרת הלסינקי בנוגע לביצוע המועצה לניסויים בבעלי חיים 1523 .
'ניסויים בבעלי חיים[53].
מטרת החוזר היא עדכון ציבור החוקרים, כי על פי הצהרת הלסינקי העדכנית, ביצוע ניסויים בבע"ח אינו מהווה עוד תנאי מחייב מקדים לביצוע ניסויים בבני-אדם.
דבר שאמור להביא, בין השאר, לצמצום ניסויים מיותרים בבעלי חיים.
בנוסף מודגש בחוזר כי על חוקר המבצע ניסוי בבעלי חיים להקפיד על , בין]חוק הניסויים[ עמידה בכל הוראות השאר, על ביצוע ניסוי בבע"ח רק במידה ואין לו חלופה אחרת, ווידוא שימוש במספר המינימלי הנדרש של בע"ח, דאגה לרווחתם של בעה"ח, וצמצום הפגיעה בהם למינימום הנדרש תוך הקפדה על מיזעור הסבל והכאב שיגרמו להם" (ההדגשה אינה במקור).
בחוק הניסויים נקבע, כאמור, כי לא יינתן היתר לביצוע ניסוי בבע"ח אם ניתן להשיג את מטרת הניסוי בדרכים חלופיות סבירות.
על כן על חוקר המבקש לקבל היתר כזה לבדוק את החלופות ולהחליט כי על הניסוי להתבצע בבע"ח.
לדעת משרד מבקר המדינה על המועצה לבחון דרכים אשר יהיה בהן כדי לעודד ולהרחיב את השימוש בחלופות במסגרת ביצוע ניסויים.
לעניין זה ראוי גם כי המועצה תפעל מפעם לפעם להפצה של מידע בקרב מוסדות המחקר על גילויים וחידושים הקיימים בתחום זה בעולם ותוודא כי מידע עדכני כזה עומד בבסיס הליכי הבחינה שמקיימות הוועדות הפנימיות בבואן לאשר ניסויים.
הדבר יחייב את המועצה לקיים מעקב יסודי יותר אחר הליכי בחינה שמבצעות הוועדות הפנימיות בתחום זה.
 חוק הניסויים בא לאזן בין הצורך לבצע ניסויים בבע"ח לשם קידום המדע והרפואה ובין הצורך למזער את הסבל הנגרם לבעלי החיים.
על פי חוק הניסויים, המועצה לניסויים בבעלי חיים היא המופקדת על הפיקוח על הניסויים.
מהממצאים עולה כי המועצה אמנם תיקנה מקצת מהממצאים שהועלו בדוח מ - 2004 אך פיקוחה על המוסדות עדיין טעון שיפור.
על המועצה להגדיר את מדיניותה, לקבוע לעצמה תקנון, להקים ועדות משנה קבועות נוספות שיסייעו למליאת המועצה לתפקד ביתר יעילות.
על המועצה גם לפעול על מנת שנוכחות חבריה בדיונים תהיה גבוהה יותר, וכך ההחלטות שיתקבלו בדיוניה תשקפנה את דעת רוב חבריה.
53 ,בעניין זה ראו מבקר המדינה דוח שנתי 55ב ( 2004 ), בדוח "הפיקוח על ניסויים רפואיים בבני אדם", עמ' 496 .
בדוח צוין כי "ניסויים רפואיים בבני אדם.
נערכים בארץ ובעולם זה עשרות שנים, והם מחייבים הליכי פיקוח ובקרה.
בשנת 1964 גיבש ארגון הבריאות העולמי המלצות מנחות שנאגדו במסמך רשמי הידוע כ"הצהרת הלסינקי".
תכנונו וביצועו של כל הליך ניסויי הכרוך בהשתתפות בני אדם יועבר לשם עיון, הערות והנחיה לוועדה בלתי תלויה שהתמנתה במיוחד לצורך זה (.
תקנות בריאות העם (ניסויים רפואיים בבני אדם), התשמ"א- 1980 .
ו"נוהל לניסויים רפואיים בבני אדם".
שפרסם אגף הרוקחות במשרד הבריאות בשנת 1999 .
", מסדירים את הכללים הנוגעים לניסויים בארץ 1524 דוח שנתי61ב .
בהתחשב במספר המשמעותי של בע"ח שמשרד הביטחון משתמש בהם לצורך ניסויים, ועל מנת שיהיה ריכוז של מכלול הנתונים על שימוש בבע"ח, על המועצה להסדיר ק בלת נתונים כמותיים ממשרד זה ולכלול אותם בנתונים שהיא מפרסמת בעניין זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי משרד הבריאות, משרד הביטחון והמועצה יבחנו אם יש מקום לקבוע שפיקוח על ניסויים שאינם סודיים המתבצעים במשרד הביטחון יהיה בתחום הפיקוח הישיר של המועצה, ואם הדבר מצריך שינוי בחקיקה.
על המועצה לוודא שהמוסדות השונים יפעלו לפי ההנחיות המובאות בחוברת ההדרכה שהיא הוציאה לגבי אופן השימוש בבע"ח במחקר ודרכי החזקתם, וכי המוסדות יעדכנו את הנחיותיהם בנושא בהתאם.
על המועצה לשפר את שיטת הפיקוח שלה על הניסויים כך שהדיווחי ם שמגיעים אליה מן המוסדות ינותחו בסמוך לקבלתם.
זאת על מנת לאפשר פיקוח יעיל וטיפול מהיר ככל האפשר בבעיות שמתגלות.
על המועצה לאשר את תכנית העבודה של הווטרינרית שלה ולהנחותה לתעד ולדווח בכתב באופן שוטף על ממצאי ביקוריה במוסדות המבצעים ניסויים בבע"ח.
נוסף על כך על המועצה לבחון האפשרות לעגן את מעמדו המינהלי וסמכויותיו של היועץ המדעי שלה בכללים שתקבע.
על המועצה ומשרד הבריאות לפעול בהקדם להסדרת נושא גביית האגרות ולהכרעה בסוגיה אם המועצה תוכל להשתמש באגרות לשיפור יכולת הפיקוח שלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לשפר את הפיקוח על הניסויים, על המועצה לבחון ביסודיות את הממצאים המפורטים בדוח זה ולנקוט את הצעדים המתחייבים לתיקונם.
הפיקוח על ניסויים בבע"ח - אוניברסיטת בר-אילן .
הוועדה הפנימית לפיקוח על ניסויים בבע"ח .
סעיף 14 לחוק הניסויים קובע כאמור כי "משרד ממשלתי, מוסד להשכלה גבוהה, מוסד חינוכי או מוסד שאישרה המועצה לעניין זה, רשאים להקים ועדה פנימית אשר אחד מחבריה רופא וטרינר והיא תמלא לעניין אותו מוסד את תפקידי הוועדה שהוקמה לפי סעיף 13.
" המועצה פירטה בנהלים שהוציאה את תפקידי הוועדות הפנימיות, ומהם עולה כי היא ראתה חשיבות רבה לקיום הוועדות הפנימיות לצורך יישום החוק ואכיפתו.
בין היתר הוטל על הוועדות הפנימיות לדון בבקשות של החוקרים באותו המוסד לקבלת היתר לביצוע ניסויים בבע "ח, לעקוב אחרי הניסויים המתבצעים במוסד, לאשר את הכשרתו של עובד לעסוק בניסויים בבע"ח, לבדוק את תנאי החזקתם של בעלי החיים המשמשים לניסוי ואת דרכי הטיפול בהם, לקבל דוחות מבתי המועצה לניסויים בבעלי חיים 1525 .
החיות ומבתי הגידול של בע"ח על אופן הטיפול בהם ולייצג את המוסד לפני המועצה לניסויים בבע"ח.
הנהלת אוניברסיטת בר -אילן (להלן בפרק זה - האוניברסיטה) מפרסמת מפעם לפעם הוראות לסגל האוניברסיטה (להלן - הוראות הנהלה).
בהוראות אלה, אשר עודכנו ב - 1998 בהתאם לחוק הניסויים לצורך הכרה בוועדה הפנימית של האוניברסיטה על ידי המועצה, נקבע, בין היתר, כי הוועדה הפנימית לפיקוח על ניסויים בבע"ח באוניברסיטה (להלן - הוועדה הפנימית) ממונה על ידי דקן 1526 דוח שנתי61ב .
הפקולטה למדעי הטבע, וחבריה הם: ראש הפקולטה למדעי החיים (יו"ר), מנהל בית החיות, רופא וטרינר, מדען שאינו עובד האוניברסיטה, רב הקמפוס ועורך דין.
בנוהלי האוניברסיטה נכתב כי באחריות הוועדה הפנימית "לפקח על הניסויים בבעלי חיים ולוודא שהם נערכים בהתאם לחוק ולכללים של המועצה הארצי ת לניסויים בבעלי חיים ורק ע"י החוקר שהורשה לכך ו/או העובדים המורשים מטעמו".
בדוח מ - 2004 צוין כאמור כי באוניברסיטת בר -אילן קיימת ועדה פנימית אחת54 ,.
הועלה כי לעתים קרובות מספר חברי הוועדה המשתתפים בדיונים קטן ובהיקף מצומצם זה ניתנים האישורים לבקשות.
כמו כ ן הועלה כי אחד מחברי הוועדה שאינו מתחום מדעי החיים או הרפואה אינו משתתף בכל ישיבות הצוות המצומצם.
בביקורת הנוכחית הועלה, כי שלא לפי הוראות ההנהלה הנזכרות, משתתפים בוועדה הפנימית, החל מינואר 2010 ,, שלושה חוקרים מהפקולטה למדעי החיים וטרינר האוניברסיטה 55, מ נהל בית החיות ורב הקמפוס.
שניים מהחוקרים המשתתפים בוועדה מבצעים ניסויים בבע "ח בהיקף נרחב, ורבים מהכלובים שבבית החיות שייכים למחקרים שלהם.
בנוגע לסדרי הטיפול בבקשות להיתרים על ידי הוועדה העלתה הביקורת הנוכחית את הממצאים האלה: חברי הוועדה הפנימית אינם נוהגים בדרך כלל להיפגש כדי לדון בבקשות ולאשר או לדחות אותן; מבקש ההיתר שולח לווטרינר האוניברסיטה את בקשתו בדואר האלקטרוני הפנימי של האוניברסיטה, והווטרינר מעביר את הבקשה למקצת מחברי הוועדה; חברי הוועדה נדרשים לתת את חוות דעתם בלא שהם מקבלים לעיון את חוות הדעת של חבריהם לוועדה על אותן בקשות; חברי הוועדה גם אינם מקבלים שוב את הבקשות לאחר שהעירו הערות לתיקונן, וכך אינם יכולים לוודא שהתיקונים הדרושים תוקנו; הבקשות נשלחות בדרך כלל לאחד מחברי הוועדה שהוא מתחום מדעי החיים, והוא היחיד שמחווה את דעתו; יו"ר הוועדה אינו נוהג לחוות את דעתו אלא רק מאשר בחתימתו את המלצותיהם של החברים האחרים; רב הקמפוס, שהוא חבר הוועדה שאינו מתחום מדעי החיים או הרפואה, אינו מקבל בקשות למתן חוות דעת.
מעיון בפרוטוקולים של הדיונים המעטים שבהם נפגשו חברי הוועדה עולה כי רב הקמפוס נעדר מרובם.
בדצמבר 2010 התקבלה תשובת האוניברסיטה על טיוטת הדוח שקיבלה ממשרד מבקר המדינה (להלן - תשובת האוניברסיטה).
בין היתר צוין בתשובה כי היא פועלת לשיתוף פעולה הדוק יותר בנושא עם רב הקמפוס.
ביוני 2010 החליט יו"ר הוועדה כי על כל מי שמבקש לקבל היתר לניסויים בבע"ח לקבל אישור לבקשתו בחתימה של שלושה מחברי הוועדה: חוקר ממדעי החיים שהוא רשאי לבחור מבין חברי הוועדה, וטרינר האוניברסיטה ורב הקמפוס.
בשונה מהמקובל באוניברסיטאות אחרות .
55 בשונה מאוניברסיטאות אחרות, וטרינר האוניברסיטה אינו מנהל את כל בתי החיות בקמפוס, אלא את בית החיות של המרכז לחקר המוח בלבד.
המועצה לניסויים בבעלי חיים 1527 .
מן האמור לעיל עולה כי בשיטת הפעולה הנוכחית של הוועדה הפנימית אין מתקיים פיקוח ראוי על מתן היתרים לניסויים בבע"ח באוניברסיטה.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש חשיבות מרובה לחברות בוועדה של אדם שאינו בעל עניין במחקרים אשר יכול לדון בבקשות להיתרים מנקודת מבט בלתי תלויה.
ללא השתתפות של גורם כזה בוועדה, הרי שעמדותיה עלולות לשקף גישה של בעלי עניין המאשרים מחקרים זה לזה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לפני קבלת החלטה על מתן היתר לניסוי או על דחייתו על הוועדה הפנימית להקפיד לקיים דיון בהשתתפות כל חבריה.
עיון של כל חבר ועדה בנפרד בבקשות, ללא שמיעת דעותיהם של חבריו לוועדה, מרוקן את המושג "ועדה" מתוכנו.
גם לא ברור מי בסופו של דבר מקבל החלטה סופית במתכונת הקיימת, וכיצד מכריעים במקרה שבו הדעות חלוקות.
נוסף על כך כיוון שבתהליך מתן ההיתר מועלות לעתים דרישות ולפיהן על החוקר לתקן את בקשתו, ראוי שהמידע על התיקונים שהתבקשו יובא לפני חברי הוועדה קודם ההחלטה הסופית.
כמו כן אין מקום לכך שמבקש היתר יוכל לבחור את חבר הוועדה שמאשר את בקשתו, משום שבדרך זו יש חשש שהבחירה תיעשה משיקולים זרים ומבקש ההיתר יפנה לחבר ועדה שהוא סבור שיש סיכוי רב יותר שיאשר את בקשתו.
על הוועדה להקפיד לתעד את החלטותיה, ובכלל זה לרשום בפרוטוקול הישיבה את הדעות השונות לגבי כל החלטה.
הביקורת הנוכחית העלתה כי לאחר אישור הבקשות לניסויים בבע "ח, חברי הוועדה הפנימית אינם עוקבים אחרי הניסויים שאושרו ואינם מוודאים כי הם מתבצעים בהתאם לאישור שניתן.
הם גם אינם מבקרים מדי פעם בפעם בבתי החיות שבקמפוס כדי לבדוק את התנאים הפיזיים שבהם מוחזקים בע"ח המשמשים לניסוי ואת דרכי הטיפול בהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, הפיקוח שעושה הוועדה הפנימית באוניברסיטה על הניסויים המתקיימים באוניברסיטה אינו פיקוח ראוי ומספק.
על הנהלת האוניברסיטה לתת את דעתה בהקדם על סוגיה זו ולקבוע דרכים להגברת יעילותו של הפיקוח.
נוכח הממצאים שהועלו בקשר ל עבודת הוועדה הפנימית למתן היתרים לניסויים בבע"ח באוניברסיטה, על המועצה לפעול לקבלת מידע שוטף על דרכי הפעולה של הוועדה הפנימית ולנקוט אמצעים שהחוק מעמיד לרשותה כדי לוודא את קיום הנחיותיה בנושא.
על פי סעיף12 לחוק הניסויים, המועצה מוסמכת להתיר למוסד עשיית ניסויים בתנאים מסוימים, ובהם התנאי כי המוסד הכין קובץ הנחיות כתובות שאושרו על ידי המועצה ומחייבות את העובדים בנוגע לכל ההליכים הכרוכים בביצוע ניסויים בבע"ח - החזקת בעלי החיים, הטיפול בהם, נוהלי בטיחות ועוד.
בדוח מ- 2004 צוין כי האוניברסיטאותשנבדקו ובכללן אוניברסיטת בר -אילן פועלות לפי הכללים וההנחיות שמפרסמת המועצה מפעם לפעם, אולם רובן לא עדכנו את קובצי ההנחיות שלהן לפי הכללים וההנחיות הללו.
אוניברסיטת בר-אילן הודיעה בתשובתה אז למשרד מבקר המדינה כי היא תפעל לעדכן את הנוהל כמתבקש.
המועצה לניסויים בבעלי חיים 1529 .
כיוון שיש תחל ופה תמידית של חוקרים וסטודנטים העוסקים בניסויים בבע"ח, חשוב להביא לידיעת כל העוסקים במחקר באופן שוטף את הכללים המעודכנים לטיפול בבע"ח שמשתתפים בניסויים, וראוי לוודא מפעם לפעם כי החוקרים והסטודנטים מאשרים כי הם מודעים לכללים הללו.
הביקורת הנוכחית העלתה כי בשנת 2005 פרסמה האוניברסיטה "תקנון נוהלי בצוע ניסויים בבעלי חיים באוניברסיטת בר-אילן" (להלן - תקנון האוניברסיטה או התקנון) וכללה בו את כללי הניסויים בבע"ח שקבעה המועצה בשנת 2001 ואת ההחלטה שבעלי החיים יטופלו על פי כללי NRC56 .
הועלה כי האוניברסיטה לא הפיצה את התקנון המעודכן בקרב כל החוקרים והסטודנטים העוסקים בניסויים בבע"ח, ולמותר לציין כי הם לא נדרשו לאשר בחתימתם שהם מודעים לאמור בו.
על האוניברסיטה להפיץ לאלתר את התקנון המעודכן בקרב החוקרים והסטודנטים העוסקים בניסויים בבע"ח.
כמו כן יש מקום כי תקבע נוהל ולפיו חוקר יוכל לעסוק בניסויים בבע"ח רק לאחר שאישר בחתימתו כי הוא מודע לאמור בתקנון ולמתחייב ממנו57.
בשנת 2005 הוקם באוניברסיטה המרכז הרב -תחומי לחקר המוח (להלן - המרכז לחקר המוח).
בניסויים בבע "ח המתבצעים במרכז זה נכללים גם קופים.
נמצא כי ההנחיות שבתקנון ובכ ללי האוניברסיטה חלות רק על בע"ח המוגדרים כבעלי רמת התפתחות נמוכה מקופים.
הועלה כי האוניברסיטה לא עדכנה את הנחיותיה ונהליה כך שיתאימו לטיפול בקופים שבהם משתמשים בניסויים.
על האוניברסיטה לעדכן את התקנון שלה ולכלול בו הנחיות גם לגבי ניסויים בקופים.
מלבד הת קנון שהוציאה האוניברסיטה, על פי דרישת המועצה בדבר נוהלי ביצוע ניסויים בבע"ח, פרסמה האוניברסיטה הוראת הנהלה הנוגעת לבתי החיות ולוועדה הפנימית לפיקוח על ניסויים בבע"ח.
ההוראה פורסמה בפעם הראשונה בשנת 1982 ועודכנה בשנת 1998 , והיא חלה על בתי החיות ועובדיהם שבפקולטה למדעי החיים.
הועלה כי ההוראה שוב לא עודכנה לאחר שהוקם המרכז לחקר המוח ובו כמה בתי חיות למכרסמים ובית חיות של קופים.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חלוף הזמן והשינויים שחלו בנושא, על האוניברסיטה לעדכן את התקנון שלה ואת הוראות ההנהלה ולהחיל אותם על כל בתי החיות שבאחריותה ועל הניסויים בכל סוגי בעלי החיים שבהם נעשה שימוש בתחומה ובאחריותה.
היתרים לביצוע ניסויים .
מלבד ההיתר הכללי שהמועצה נותנת למוסד לעסוק בניסויים בבע"ח, טעון כל ניסוי היתר נפרד.
על פי חוק הניסויים והכללים שלו, חוקר המבקש לקבל אישור לבצע ניסויים בבע "ח צריך להעביר לוועדה הפנימית במוסד שבו הוא מועסק טופס בקשה לאישור.
על הבקשה לכלול, בין היתר, מידע כללי ופרטים על מטרת הניסוי .
56 כאמור אלו הכללים שקבעה המועצה הלאומית למחקר של ארה"ב הנוגעים לניסויים בבע"ח, והם נכללים בכללי המועצה האמורים לעיל.
57 כיום רק החוקר הראשי מצהיר בטופס הבקשה להיתר כי הוא קרא את חוברת הנהלים של האוניברסיטה.
המועצה לניסויים בבעלי חיים 1531 .
ועל מהלכו המתוכנן, על סוגי בעלי החיים הדרושים לניסוי ומספרם ועל הדרכים למזעור הכאב שלהם, וכן פרטים על המשתתפים המורשים לעסוק 1532 דוח שנתי61ב .
בניסוי לרבות ציון מספר תעודת ההרשאה שלהם, המוסד נותן התעודה וסוג בעלי החיים שלגביהם עברו הכשרה.
בתחתית טופס הבקשה על החוקר לחתום ידנית בסעיף "הצהרת החוקר הראשי" כי הוא קרא את חוברת ההנחיות של המוסד שבו יתקיימו הניסויים והוא מתחייב לפעול לפיהן, כי הו א ושאר המשתתפים עברו הכשרה מתאימה, כי לניסוי המבוקש אין חלופה מתאימה ועוד.
הביקורת הנוכחית העלתה כי מקצת מהחוקרים באוניברסיטה ממלאים את טופסי הבקשות באופן חלקי ולא מדויק, וכי הוועדה הפנימית אינה מקפידה על כך ואינה דורשת את תיקון הבקשות כתנאי לאישורן.
להלן דוגמאות: הועלה כי במקצת מן הבקשות לא פורטו שמותיהם של כל החוקרים המשתתפים בניסוי ולעתים נרשם בבקשה שמו של החוקר הראשי בלבד, גם אם משתתפים בניסוי חוקרים נוספים.
כמו כן נמצא שבטופסי הבקשה נרשמו לעתים שמות של עובדי מעבדה שכלל אינם חוקרים מוסמכים.
לדוגמה, במעבדה של חוקר א' נמצא כי בכל הבקשות שהוגשו לוועדה הפנימית רשומה טכנאית כ"חוקר שותף" וכמורשית לעסוק בניסוי, אף שהיא אינה חוקרת במקצועה.
היא עובדת בחצי משרה במעבדה זו ובחצי משרה נוספת במעבדת מחקר של חוקר ב'.
כן נמצא כי גם בטופס הבקשה שהגיש חוקר ב' לוועדה הפנימ ית רשומה הטכנאית כחוקרת המשתתפת בביצוע ניסויים בקופים, אף כי בירור שנעשה עמה העלה כי אינה משתתפת בניסויים כאלה ואף לא עברה, כנדרש מחוקר העוסק בניסויים בקופים, הכשרה מיוחדת לשם כך.
יצוין כי טכנאים מספקים סיוע טכני ולוגיסטי לחוקרים, השייכים לסגל האקדמי של האוניברסיטה, ואינם עוסקים בפועל במחקר.
על כן רישומה של הטכנאית הנזכרת בטופס הבקשה להיתר כ"חוקר שותף" לא היה תקין, וראוי היה שהוועדה הפנימית תאשר את השתתפותה במעמד זה בניסוי.
על פי הנוהג הקיים, לאחר אישור הבקשה לביצוע הניסוי על ידי הוועדה הפנימית, היא מועברת לאשרור המועצה באמצעות הדואר האלקטרוני.
הועלה כי אף שעל טופס הבקשה מצוין כי "בנוסף לשליחת הטופס, נא להדפיס אותו, לחתום ידנית בסעיף הצהרת החוקר הראשי ולהעבירו לוועדה המוסדית בדואר או במסירה ידנית", האוניברסיטה אינה מקפידה על קיום דרישה זו, והחוקרים אינם חותמים על כל הבקשות כנדרש.
כיוון שחתימה ידנית על ההצהרה שבבקשה מציינת את מחויבותו האישית של המבקש לכתוב בהצהרה, על הוועדה הפנימית של האוניברסיטה להקפיד לדון ולאשר רק בקשות החתומות כנדרש.
הכשרת העוסקים בניסויים .
בסעיף 11 לחוק נקבע, בין היתר, כי "ניסוייםבבעלי חיים יערכו רק על ידי חוקר מוסמך".
כאמור, חוקר מוסמך מוגדר בחוק: "עובד מוסד שמנהל המוסד הסמיכו המועצה לניסויים בבעלי חיים 1533 .
לערוך ניסויים בבעלי חיים ועבר הכשרה בתחום מזעור הסבל לחיות מעבדה כפי שקבעה המועצה בכללים".
לפי כללי הניסויים בבע"ח, הכשרת החוקרים בתחום מזעור הסבל של בעלי החיים צריכה להיעשות במסגרת המוסד58 , בקורס שאושר בידי המועצה לאחר שנבחנה תכנית הלימודים שלו.
בכללים פורטו הנושאים העיקריים שקורסים אלו צריכים לכלול.
בטופס הבקשה נדרש החוקר להצהיר כי "עבר הדרכה בעריכת ניסויים בבעלי חיים ובמזעור הכאב הנגרם להם".
בביקורת הנוכח ית נמצאו ליקויים במערכת ההכשרה של האוניברסיטה; להלן דוגמאות: 1.
בדוח מ- 2004 הועלה כי האוניברסיטה לא פנתה למועצה לקבל את אישורה לקורס הכשרה שקיימה.
כמו כן הועלה אז כי קורס הכשרה זה לא היה קורס רגיל, אלא יום עיון של שמונה שעות בלבד במסגרת סדנה כללית המיועדת לתלמידי מחקר חדשים באוניברסיטה.
המשתתפים ביום העיון לא נדרשו להיבחן.
הביקורת הנוכחית העלתה כי בעקבות דוח הביקורת הקודם שינתה האוניברסיטה את מתכונת הקורס "שימוש בחיות מעבדה", ועתה הוא קורס חובה של 15 שעות שאושר על ידי המועצה.
הקורס רשום במדור בחינות של האונ יברסיטה, והסטודנטים המשתתפים בו חייבים לעבור בחינה בסיומו.
הועלה כי הקורס הוא עיוני בלבד, והסטודנטים אינם מבצעים ניסויים ואף אינם צופים בניסויים לדוגמה, כפי שנהוג בקורס זה באוניברסיטאות אחרות.
האוניברסיטה מסרה בתשובתה כי "יתכן ויש צורך בשילוב אלמנטים מעשי ים בקורס.
אם יוחלט על כך האוניברסיטה תתקצב שילוב כזה".
לדעת משרד מבקר המדינה, על המועצה ועל הוועדה הפנימית של האוניברסיטה לבחון שילוב אלמנטים מעשיים בתכנית הקורס כנהוג במוסדות אחרים.
כאמור, משנת 2005 מתבצעים באוניברסיטה ניסויים בקופים.
לדברי וטרינר האוניברסיטה, הוא מקיים קורס הדרכה לחוקרים ולסטודנטים האמורים לעסוק בניסויים אלו.
הועלה כי הקורס אינו רשום במדור הבחינות, וכי הסטודנטים לא חויבו לעמוד בבחינה בסיומו, בשונה מהקורס לשימוש בחיות מעבדה אחרות כאמור לעיל.
על האוניברסיטה לוודא כי החובות בקורס זה יהי ו זהות לחובות בקורס האחר.
כאמור, כל חוקר וכל סטודנט לתארים מתקדמים, שבמסגרת לימודיו יצטרך לבצע מחקרים בבע"ח, חייב לעבור קורס הכשרה בשימוש בחיות מעבדה וקורס בשימוש בקופים לצורך ניסויים.
מאחר שלעתים הסטודנט משתתף בקורס, אך מתחיל לבצע ניסויים בבע"ח רק לאחר כמה שנים, ולעתים הוא מבצע את הניסויים במוסדות אחרים, ולאו דווקא באוניברסיטת בר -אילן, חשוב כי מי שמסיים את הקורס יקבל מטעם הגורם שביצע אותו תעודת הרשאה הנושאת מספר סידורי, כך שיוכל להציגה בעת הצורך.
בתעודת ההרשאה האמורה שעל כל אוניברסיטה להעניק צריך להיות מצוין כי "כתב הרשאה זה צריך להיות זמין בכל עת לביקורת מטעם המועצה לניסויים .
או בדרכים אחרות הנזכרות בחוק הניסויים המועצה לניסויים בבעלי חיים 1535 .
חוקרים וסטודנטים שסיימו את קורס ההכשרה ואין בידם תעודת הרשאה יכולים להוכיח שסיימו קורס כנדרש על ידי ציון המספר הסידורי של התעודה ושמו של הגוף שבו בוצעה ההכשרה.
הביקורת העלתה כי האוניברסיטה והמועצה לא הקפידו על מניעת ביצוע ניסויים בבע"ח ממי שאין בידו תעודת הרשאה ושלא ציין את מספרה הסידורי בטופס הבקשה לקבלת היתר לביצוע ניסויים בבע"ח.
כן הועלה כי האוניברסיטה אינה נוהגת להעניק למסיימי קורס ההכשרה תעודה המעידה על עמידה בתנאי הקורס ואינה נותנת להם את המספר הסידורי של תעודת ההרשאה, וכי רק סטודנטים או חוקרים המבקשים תעודת הרשאה מקבלים אותה.
נמצא כי לסטודנטים שהשתתפו בקורס ההכשרה באוניברסיטת בר -אילן ועברו למוסדות אחרים ופנו אל האוניברסיטה כדי לקבל את תעודת ההרשאה, הנפיקה האוניברסיטה תעודה על סמך רשימות ידניות בלבד של משתתפי הקורס.
כן נמצא כי פרטי קורס ההכשרה האמור לניסויים בקופים, לרבות רשימת המשתתפים בקורס ומועד הקורס, אינם נמצאים גם בידי גורם מרכזי באוניברסיטה כמו מדור בחינות, וכי אסמכתאות המוכיחות השתתפות של חוקר או סטודנט בקורס ההכשרה לניסויים בקופים קיימות רק ברשימות ידניות שבידי הווטרינר או מזכירת הוועדה הפנימית.
הועלה גם כי יש חוקרים שאינם מבררים את פרטי קורס ההכשרה שעברו, ולכן גם אינם ממלאים את מספר תעודת ההרשאה בטופס הבקשה שלהם.
בבקשה לניסוי על החוקרים ועל יתר משתתפי הניסוי לציין, כאמור בחוק הניסויים, כי הם מורשים לעסוק בניסוי ולרשום את המספר הסידורי של תעודת ההרשאה שניתנה להם על ידי המוסד שהסמיך אותם.
נמצא כי בבקשות רבות לא ציין מגיש הבקשה את המספר הסידורי של תעודת ההרשאה שלו, ולמרות עובדה זו הבקשה אושרה והועברה למועצ ה על ידי הוועדה הפנימית; הועלה כי הוועדה הפנימית והמועצה לא העירו לחוקרים על ליקוי מתמשך זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהיעדר הקפדה על פרט חשוב זה, לא ניתן לדעת אם החוקר והמשתתפים האחרים בניסוי אכן עברו הכשרה מתאימה לעסוק בניסויים בבע "ח.
על חברי הוועדה הפנימ ית של האוניברסיטה לדרוש מהחוקרים להקפיד לציין פרט זה בטופס הבקשה שלהם, ולא לאשר בקשה שהטופס עבורה לא מולא כראוי.
מלבד הנפקת תעודה הנושאת מספר סידורי לכל מסיים קורס הכשרה, מן הראוי שהאוניברסיטה תנהל קובץ ממוחשב שבו רשומים פרטיהם של כל מסיימי קורסי ההכשרה שקוימו באוניברסיטה.
כך תוכל הוועדה הפנימית לקיים מעקב אחר המשתתפים בניסויים, לאמת את הנתונים שמצוינים בטופסי הבקשות לניסויים, ולוודא שרק המורשים לקיים ניסויים בבע"ח לסוגיהם השונים עוסקים בכך.
לניהולו של קובץ כזה חשיבות נוספת, שכן פרטיו יוכלו לשמש מקור לנתונ י המאגר המרוכז האמור להתנהל במועצה59 .
59 ראו לעיל בפרק עלהמועצה בפרק המשנה על קורסי ההסמכה.
המועצה לניסויים בבעלי חיים 1537 .
לפי סעיף 12 לחוק, אחד התנאים למתן היתר מהמועצה לעשיית ניסויים במוסד הוא ש"במוסד מועסק רופא ווטרינר אשר מפקח על בריאות בעלי החיים ורווחתם, נותן להם טיפול רפואי, מופקד על מניעת מחלות, על הקטנת סבלם של בעלי חיים לפני, בעת ולאחר גמר הניסויים, על המתתם במידת הצורך, ואשר מדריך את סגל העובדים בנושאים אלה".
בדוח מ- 2004 צוין שהמועצה קבעה כי אלה הם תפקידי הווטרינר במוסד: גיבוש הנחיות ונוהלי עבודה להחזקת חיות ולטיפול בהן; חברות בוועדת ההיתרים הפנימית של המוסד; אישור ניסויים חדשים במוסד; פיקוח על פרוצדורות חדשות; פיקוח על תנאי החזקת החיות; השגחה לפי הצורך על הניסויים ועל הטיפולים בבע"ח.
עוד צוין בדוח גם כי "ווטרינר אוניברסיטת בר-אילן עובד בחצי משרה לפי אישור המועצה.
הוא יושב דרך קבע במשרד המרוחק משלושת בתי החי שהיו אז [ ות ומ ]באוניברסיטה-22 מעבדות הניסויים המפוזרות בקמפוס.
הווטרינר סבר כי היקף משרתו אינו עונה על צרכי הפיקוח ואף כתב על כך ליו"ר הוועדה הפנימית באוניברסיטה.
לא נמצא שהווטרינר נהג לתעד באופן שוטף את ביקוריו בבתי החיות השונים, כנדרש, ואין לדעת אם עמד במכסת הביקורים המינימלית".
האוניברסיטה כתבה אז בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היקף משרתו של הווטרינר אושר על ידי המועצה, ואילו המועצה כתבה כי בשל גודלם של בתי החיות של האוניברסיטה די בהיקף של חצי משרה על מנת לפקח עליהם.
משרד מבקר המדינה המליץ אז כי "נוכח הליקויים שנמצאו בבתי החיות באוניברסיטה, על האוניברסיטה ועל המועצה לשקול שנית אם משאבי הפיקוח הקיימים עונים על הצרכים".
הביקורת הנוכחית העלתה כי משנת 2004 מועסק וטרינר האוניברסיטה במשרה מלאה, נוכח מינויו גם לווטרינר המרכז לחקר המוח ומנהל בתי החיות שם.
בהמשך להגדלת המשרה של הווטרינר הסכימו ביניהם המרכז לחקר המוח והפקולטה למדעי החיים בשנת 2004 על הסדר ולפיו הווטרינר יקדיש25% מזמן העבודה שלו לפקולטה למדעי החיים, שלה שני בתי חיות ומעבדות רבות.
לפיכך סוכם כי בכל יום ישהה הווטרינר בפקולטה למשך שעתיים לצורך ביצוע תפקידיו בפקולטה כמו הדרכה, פיקוח וטרינרי וכד'.
יצוין כי הצורך בנוכחותו של הווטרינר בפקולטה עלה עקב המרחק הרב שבין המרכז לחקר המוח ובין בתי החיות והמעבדות של הפקולטה למדעי החיים, ומאחר שרוב הזמן נמצא הווטרינר במרכז לחקר המוח, אין הוא יכול לפקח במקביל על שתי יחידות בתי החיות הללו.