HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ה | השירות הלאומי והשירות האזרחי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מנתוני הביטוח הלאומי לדצמבר2019 עולה כי השכר החודשי הממוצע שקיבל גבר .
מהחברה החרדית בקבוצת הגיל האמורה שלא שירת כמתנדב היה 7,372 ,ש"חואילו .
גבר מהחברה החרדית ששירת כמתנדב קיבל בעשר שנות עבודתו הראשונות שכר .
חודשי ממוצע בסך 8,815 ש"ח- תוספת בסך 1,443 ש"ח (ששיעורה כ-20% ,)מהשכר .
ובשנים שלאחר מכן קיבל תוספת של 776 (כ- 10.
מעידה אפוא כי השירות הוא גורם המגדיל במידה ניכ רת את ההכנסה של גבר .
מהחברה החרדי במשך שנות עבודתו לעומת ההכנסה של כלל הגברים החרדים 95 .
מתנדבות מהחברה הערבית : כ-59% מהמתנדבות בשנים 2010 - 2014 שגילן היה .
25 -35 בסוף שנת2019 היו מועסקות במועד זה , ואילו בקרב כלל הנשים בחברה .
הערבית בנות גילן רק 50% היו מועסקות.
דהיינו שיעור הנשים המועסקות מהחברה .
הערבית שהתנדבו לשירות היה גדול ב -9% מכלל הנשים בקבוצת גיל זו מקרב .
השירות תרם אפוא לגידול (בשיעור של כ -18% ) בשיעור המועסקות .
השכר החודשי הממוצע של נשים מהחברה הערבית בקבוצת הגיל האמורה שהתנדבו .
לשירות הוא 5,378 ש"ח, לעומת שכר חודשי ממוצע של 6,412 ש"ח לכלל הנשים .
עולה אפוא כי לכאורה ההתנדבות לשירות אינה מקנה .
עם זאת, יצוין כי על פי הבדיקה הכלכלית יש כמה סיבות .
לדוגמה: מרבית המתנדבות הערביות מתנדבות לשרת בתחום .
החינוך, שבו השכר נמוך יחסית (ראו להלן גם בדוח בפרק "התנדבות בקרב החברה .
ערך השירות הישיר של המתנדב: השוואה לשכר התיאורטי שהיה מקבל המתנדב אילו .
ביצע את עבודתו ההתנדבותית בשכר.
כיוון שהשירות אינו תחליף לעבודה קיימת, נאמד .
ערך השירות של המתנדבים בשיעור של 50% - 70% .
משכר המינימום הפסד התוצר האלטרנטיבי בתקופת השירות: השכר ש המתנדב היה מרוויח אילולא .
התנדב, אלא היה חלק מכוח העבודה.
אשר למתנדבים מהחברה החרדית, מאחר שמתנדב .
בגיל השירות אינו רשאי לעבוד (ראו להלן), ממילא אין הפסד של תוצר אלטרנטיבי.
מתנדבת מהחברה הערבית, בהנחה שהיא הייתה עובדת ומקבלת את השכר הממוצע .
במשק לנשים שכירות עד גיל 24 )(מהחברה הערבית, הפסד התוצר היה 4,368 ש"ח96 .
בהתחשב בכך ש שיעור המועסקות בקרב הנשים ערביות בנות 18 - 24 היה29% לשנת .
2018 ,, על פי נתוני הלמ"סהפסד התוצר האלטרנטיבי למתנדבת הסתכם בכ- 19,000 ש"ח .
חיסכון בתשלומי קצבאות בתקופת השירות: על פי הבדיקה הכלכלית היה חיסכון .
זניח (בסך 684 ש"ח) בתשלומי קצבת הבטחת הכנסה למתנדב מהחברה החרדית לכל .
תקופת השירות לעומת מי שאינו מתנדב, וכן חיסכון של כ- 23,100 ש"ח בתשלומי קצבת .
95 היווןבשיעור 5% לפרק זמן של 40 שנה.
התחשיב נחלק לשתי תקופות - גיל 25 - 35 וגיל35 .
96 שכר העובדת בסך 3,360 ש"ח בתוספת עלויות למעביד בסך30% .
השירות הלאומי והשירות האזרחי לימודים בכולל .
אשר למתנדבת מהחברה הערבית, החיסכון בתשלומי קצבת הבטחת .
הכנסה לכל תקופת השירות הסתכם ב- 1,904 .
על פי הבדיקה הכלכלית, עלות ההשקעה בשירות של מתנדבים מקרב החברה החרדית .
מוחזרת למדינה במשך השנים.
שכן, שיעור הגברים החרדים המועסקים בסוף שנת 2019 .
שהתנדבו לשירות היה גדול ב-25% משיעור כלל הגברים החרדים המועסקים בקבוצת .
גיל זו, ושכרם החודשי הממוצע היה 8,815 ש"ח לעומת 7,372 ש"ח, בהתאמה.
על מנת להשיג איזון בין ההשקעה בשירות לתועלת המופקת ממנו, די ל הגדיל את שיעור .
התעסוקה של גברים חרדים ב- 5% , ודי בתוספת של642 ש"חלשכרם .
עוד עולה מהבדיקה הכלכלית כי על מנת להחזיר למדינה את ההשקעה בשירות של .
המתנדבות מהמגזר הערבי ולהשיג איזון בין ההשקעה בשירות לתועלת ממנו, נדרשת .
תוספת שכר של 209 ש"ח בחודש במשך חיי העבודה של המתנדבת (אף שבפועל שכרן .
קטן ב - 1,034 ש"ח) או לחלופין- גידול של 3.
9% בתעסוקה (לעומת גידול של9% .
בהתאם, ממצאי המחקר הכלכלי בכל הנוגע לתועלת הכלכלית של העסקת מתנדבות .
מהמגזר הערבי לא מובהקים, הגם ששיקפו בעיקרם עודף תועלת חיובי.
ממצאי הבדיקה הכלכלית מלמדים אפוא כי עודף התועלת על העלות בהפעלת מתנדב .
מהחברה החרדית הוא בממוצע בטווח של 389,000 - 422,000 ש"ח, כלומר, ההתנדבות .
של גברים חרדים בשירות מניבה תועלת משקית כלכלית, בעיקר עקב גידול בשיעורי .
התעסוקה והשכר יחסית לגברים חרדים מועסקים אחרים.
ממצאי הבדיקה הכלכלית .
בנוגע למתנדבות מהחברה הערבית אינם מובהקים: עודף התועלת על העלות הוא .
בממוצע בטווח של ( 9,000-)- 123,000 ש"ח.
עם זאת, הטווח של עודף התועלת על העלות .
הוא חיובי ברובו, וכדי לחדד את המסקנות נדרש מחק ר נוסף המבוסס על נתונים .
המאפשרים פילוח של אוכלוסיית מתנדבות זו לתתי-קבוצות.
השירות האזרחי כרוך בהשקעת משאבים ניכרת של המדינה, שהרי ההתנדבות מקרב .
החברה הערבית והחברה החרדית ממומנת כמעט במלואה מתקציב המדינה.
מקום שהרשות תשלים את הבדיקה הכלכלית בנוג ע לתתי -קבוצות של מתנדבות .
מהחברה הערבית וכן בנוגע לקבוצות מתנדבים אחרות, שהכדאיות הכלכלית של .
הפעלתן טרם נבדקה, תבצע בדיקות אלו באופן עיתי ותציג את תוצאותיהן לציבור כחלק .
ראוי כי ממצאי בדיקות אלו ישמשו את הרשות בין היתר בפעולותיה, לעידוד .
ההתנדבות בק רב האוכלוסייה החרדית ולהרחבה של מסגרות ההתנדבות בעבור .
אוכלוסייה זו וכי בנוגע לאוכלוסייה הערבית הרשות תבחן דרכים להגביר את התועלות .
הכלכליות בקרב המתנדבות והמתנדבים, ובכלל זה באמצעות הקניית כלים למתנדבות .
ולמתנדבים להשתלב בתחומי תעסוקה שיניבו להם הכנסות עתידי ות גבוהות יותר .
והשתלבות מיטבית בשוק התעסוקה.
ה | השירות הלאומי והשירות האזרחי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 פיקוח ובקרה על הפעלת השירות .
אחד מתפקידיה המרכזיים של הרשות הוא לבצע בקרה ופיקוח על הפעילות בתחום השירות .
האזרחי ועל הגופים המוכרים, הגופים המפעילים והמתנדבים 97 .
בשנת2017 תפקיד זה עוגן בחוק .
ממסמכים שמסרה הרשות למשרד מבקר המדינה לצורך הבהרת פעולותיה כמפקחת על .
השירות האזרחי וכמבקרת את עבודת הגופים האמורים עולה כי היא עוסקת בעיקר בבחינה .
ואישור של גופים מפעילים; בבדיקת איוש של משרות המתנדבים בגופים המפעילים; בבדיקה .
של בקשות הנוגעות למתנדבים (בקשות לאישורי עבודה, לימודים, אישורים רפואיים, בקשות .
להפחתת שעות התנדבות ובקשות הנוגעות לרציפות השירות); בבדיקת הנוכחות של המתנדבים .
במקומות השירות; בביצוע בקרות בדירות השירות אל מול דרישות התשלום של הגופים המוכרים .
תשתית המידע המשמשת לפיקוח ובקרה .
לצורך מילוי תפקידי הרשות בתחום הפיקוח והבקרה זקוקה הרשות למידע מלא ומעודכן על .
המתנדב, הגוף המוכר המטפל בו, הגוף המפעיל ומקום השירות שבו הוא מתנדב.
על המתנדבים, הגופים המפעילים אותם ומקומות השירות הרשות מרכזת במסד נתוני .
ביוני 2019 הרשות החליפה את המערכת הממוחשבת לניהול מסד הנתונים בעיקר .
כדי לספק לרשות כלי משופר ל בקרה ושליטה על פעולות הגופים המוכרים ועל פרטי .
כלי זה מספק מידע לדוגמה על הקצאת המתנדבים לגופים המפעילים, על התחומים .
השונים (כגון חינוך), על מקומות השירות ועל שעות ההתנדבות.
במהלך הביקורת מסרה הרשות למשרד מבקר המדינה שלוש פעמים את מסד הנתונים .
על המתנדבים הפעילים לשנת התש"ף, בחלוקה בין מתנדבים מתוקף חוק השירות .
הלאומי-אזרחי ובין מתנדבים מתוקף חוק שירות אזרחי.
נמצא כי במסד הנתונים היה חסר מידע.
במסד הנתונים ממרץ 2020 חסרו נתונים .
בנוגע לכשליש מהמתנדבים ( 5,900) , לדוגמהעל זהות הגוף המפעיל, על מקומות .
השירות ועל יישוב המגורים; במסד הנתונים ממאי 2020 חסרו נתונים בנוגע לכ-8% .
( מהמתנדבים 1,400) , לדוגמהעל יישוב מקום השירות ועל יישוב המגורים; במסד .
הנתונים מיוני 2020 צומצם החסר בנתוניםלכ-3% ( מהמתנדבים580) , לדוגמה על .
הרשות השלימה במידת-מה את הנתונים במסד זה באמצעות .
המידע המצוי בידי הגופים המוכרים.
97 החלטתהממשלה 2295 ", "הקמת מינהלה לשירות אזרחי לאומי בישראל ( 19.
כאמור, בחוק שירות לאומי- .
אזרחי משנת 2014 נקבע כי יראו במינהלת השירות האזרחי רשות השירות הלאומי -אזרחי.
השירות הלאומי והשירות האזרחי נמצא כי במסד הנתונים של הרשות על המתנדבים אין מידע על תחומי הפעילות .
של המתנדבים (כגון חינוך, רווחה ובריאות).
א ומנם רישום הגוף המפעיל עשוי לתת .
אינדיקציה על תחום ההתנדבות, כמו למשל משרד החינוך, ואולם כשליש .
מהמתנדבים (כ- 5,400 ) מועסקים ישירותבידי הרשות (בעיקר מתנדבים מהחברה .
הערבית, מתנדבים עם מוגבלות ונוער במצוקה), ולגביהם גם אינדיקציה כזו לא .
לבקשת משרד מבקר המדינה הרשות העבירה נתונים על תחומי הפעילות .
של מתנדבים פעילים מקרב החברה הערבית, נתונים שאינם נכללים במסד הנתונים .
האמור על המתנדבים אלא קובצו ידנית ממקורות שונים.
על הרשות לנהל קובצי מידע מלאים ומדויקים על כלל המתנדבים, לרבות מידע .
הרלוונטי לפיקוח ובקרה, ובין היתר על מקומות השירות ותחומי ההתנדבות.
על פי חוק שירות אזרחי מ -2017 הרשות מוסמכת לאשר גופים כגופים מפעילים בתנאי .
שהם עומדים בתנאים שהוגדרו בחוק, לרבות תחומי פעילותם.
לגבי גופים שכבר שימשו .
באותה עת כגופים מפעילים נקבעו הוראות מעבר, ולפיהן יש להסדיר את אישורו ורישומו .
של גוף שהפעיל מתנדבים ערב תחולת החוק עד ליום 1.
נמצא כי עד למועד סיום הביקורת, כשנה לאחר המועד שנקבע בחוק, טרם אישרה .
הרשות 186 גופים מפעילים שפעלו טרם כניסתו של החוק לתוקף וטרם סיימה את .
)גופים מפעילים נוספים שכבר אושרו (כמפורט בלוח שלהלן .
בשנה זו כל הגופים האלה שימשו כגופים מפעילים.
אי-הסדרת רישומם של הגופים .
המפעילים כנדרש אינו מאפשר לרשות לוודא כי כל הגופים המפעילים עומדים .
במהלך התקופה שבה טרם הוסדר רישומם של הגופים המפעילים נתנה הרשות לגופים .
אלה קודים זמניים במערכת הממוחשבת שכוללת גם את מסד הנתונים על המתנדבים, על .
ה | השירות הלאומי והשירות האזרחי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 לוח8: גופים מפעילים שקיבלו קוד זמני במערכת .
קוד מקום השירות מקום השירות מספר המתנדבים .
55555 מקום שירות ציבורי שאושר אך טרם קיבל קוד .
66666 מקום שירות לא- ציבורי שטרם אושר 34 .
77777 מקום שירות ציבורי שטרם אושר 152 .
88888 מקום שירות לא- ציבורי שאושר וטרם קיבל קוד .
על פי נתוני רשות השירות ה לאומי-אזרחי, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בנוגע למתנדבים בגופים המפעילים האלה (כ- 2.
5% מהמתנדבים), מסד הנתונים .
של הרשות חסר אפוא מידע בדבר זהות הגוף המפעיל.
משכך אין בידה גם מידע .
על מקום השירות של המתנדב והיישוב שבו הוא משרת.
על הרשות להשלים בחינה ואישור של כל הגופים המפעילים, ובכלל זה של קרוב .
ל-200 הגופים המפעילים שפעלו טרם כניסתו של החוק לתוקף.
בהתאם את מסד הנתונים בדבר גופים אלו לשם טיוב הפיקוח של הרשות על כל .
המתנדבים והגופים המפעילים.
ממצאי הפרק מצביעים על כך שבסיס הנתונים של הרשות חסר.
פעולת תיקון בתחום זה .
תתרום לטיוב הפיקוח של הרשות על הפעלת השירות.
פיקוח ובקרה על הפעילות בשטח .
הרשות מבצעת את עיקר הבקרה על הגופים המוכרים והמפעילים ועל המתנדבים באמצעות .
באפריל 2015 התקשרה הרשות בהסכם עם החברה לצורך קבלת שירותי דיווח .
ובקרה על "מערכת השירות הלאומי -אזרחי" החל מספטמבר 2015 ועד מרץ 2016 .
האריכה הרשות את ההסכם לתקופות נוספות שהאחרונה בהן היא עד לאפריל 202099 .
99 תקופת ההסכם בכל שנה היא מתחילת חודש מאי עד סוף חודש אפריל שלאחריו.
השירות הלאומי והשירות האזרחי על נספחיו פורטו סוגי הבקרות הנדרשות ומספר הבקרות מכל סוג: בקרות במקומות השירות .
ובדירות המסופקות למתנדבים ובקרות בקורסי עברית.
על פי ההסכם, על החברה לקיים כ- 10,500 בקרות בסך הכול במהלך שנת עבודה- כ- .
8,000 בקרות על מקומות שירות וכ - 2,500 בקרות על הכשרות וקורסים למתנדבים.
ובהמשך, העריכה הרשות את מספר הבקרות הנדרשות בשנה בכ - 20,000 .
הפעילות של החברה לשנת 2019 , היא ביצעה כ- 16,400 :בקרות77% מהן על נוכחות .
המתנדבים; 20% על הכשרות וקורסים; ו-3% .
נמצא כי תוכנית הפיקוח והבקרה של הרשות על הגופים המוכרים, הגופים .
המפעילים והמתנדבים התבססה על פעילות הבקרה בשטח של חברת הבקרה .
על פי דוחות ביצוע שהגישה החברה לרשות, החברה בדקה את נוכחות .
המתנדבים במקומות השירות, את דירות השירות שהגופים המוכרים מעמידים .
לרשות המתנדבים ואת הקורסים ללימוד עברית למתנדבים שהרשות מפעילה.
פי התוכנית, חלק מהבקרה נעשתה בביקורים מתואמים בשטח עם הגופים .
המוכרים, וחלק בביקורי פתע.
תוכנית הפיקוח והבקרה לא כללה נושאים נוספים .
בהפעלת השירות, לדוגמה שיבוץ המתנדבים לתפקידים השונים, ההתנהלות .
הכספית של הגופים המוכרים, פעילות הרכזות והרכזים שמלווים את המתנדבים .
ותוכני התפקידים של המתנדבים.
בהסכם שבין הרשות לחברה הקבלנית נקבע שעל החברה להגיש לרשות תוכנית עבודה .
שנתית בחודש אוקטובר שלפני תחילת שנת העבודה, לצורך בחינה ואישור.
נמצא שבידי הרשות לא היו תוכניות העבודה של החברה הקבלנית לשנת העבודה .
2017 - 2018 ו-2018 - 2019 .
בידי הרשות הייתה תוכנית עבודה שנתית ממאי2019 .
, אולם הרשות לא אישרה אותה מראש .
הרשות מסרה במהלך הביקורת כי התקיימו מפגשים עם נציגי החברה הקבלנית והוצגו .
בהם תוכניות העבודה, וציינה כי אין תיעוד למפגשים אלה או לתוכניות שהוגשו.
על הרשות להרחיב את הבקרה והפיקוח המבוצעים על ידה כך שיכללו גם פיקוח על .
שיבוץ המתנדבים לתפקידים השונים, על ההתנהלות הכספית של הגופים המוכרים, על .
פעילות הרכזות והרכזים שמלווים את המתנדבים ועל תוכני התפקידים של המתנדבים.
על הרשות לבחון מראש את תוכנית העבודה שמציעה החברה הקבלנית ולאשרה כנדרש .
הרשות מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי זה יותר משנה היא נמצאת בתהליך .
אסטרטגי לצורך הבניה מחדש של פעילותה, לרבות טיפול ברוב הליקויים שעלו בביקורת, וכמו .
כן היא מגבשת מודל מתכונת חדשה במטרה להבנות את הליך הפיקוח והבקרה.
ה | השירות הלאומי והשירות האזרחי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 הטיפול בנושאי הפרט של המתנדבים .
הטיפול בפניות המתנדבים .
על פי חוק שירות אזרחי100 על מנכ"ל הרשות למנות עובד של הרשות לתפקיד ממונה על פניות .
הציבור (להלן - הממונה).
תפקיד הממונה לברר את פניות הציבור ובכלל זה את פניות מקבלי .
השירות מהגופים המפעילים בנוגע לשירות וכן פניות ממתנדבים.
לאחר בדיקת הפנייה, אם מצא .
הממונה שהפנייה מוצדקת, עליו להודיע על כך לפונה, לגוף המוכר, לגוף המפעיל ולמתנדב .
הנוגעים בדבר, ולפרט בהודעתו את ממצאי הבירור והמלצותיו בדבר הדרכים לתיקון הליקוי .
אם מצא הממונה שהפנייה איננה מוצדקת או שאיננה ראויה לבירור, יודיע על כך לפונה.
עוד נקבע בחוק כי השר הממונה על השירות רשאי לקבוע הוראות לעניין דרך הפנייה לממונה 101 , .
אופן בירור הפניות והמועדים לבירורן .
על פי נתונים משוערים שהעבירה הרשות במאי 2020 היא קיבלה בממוצע כ-300 פניות בשבוע .
ממועמדים להתנדבות, מתנדבים פוטנציאליים ובני משפחתם, ובתקופות מסוימות, כמו בתחילת .
שנת השירות, מספר התלונות הממוצע אף גבוה יותר.
יוצא אפוא שהרשות מקבלת כ- 15,000 .
פניות בשנה בקירוב102 .
יצוין כי באותה עת הרשות לא ריכזה נתונים ולא פרסמה דוח שנתי .
שעניינם פניות שהתקבלו באותה שנה.
במהלך הביקורת הרשות החלה להפעיל מערכת ממוחשבת לניהול פניות מהציבור, לרבות .
ממשקים ממוחשבים עם גופים מוכרים.
נכון לתקופה שלאחר סיום הביקורת, נובמבר 2020 , .
המערכת הייתה בשלב הטמעה, לרבות הזנת הפניות לתוכה בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה103 נקבע בנוגע להתקנת תקנות: "שראו רשות אחרת .
שהוענקה להם סמכות להתקין תקנות, חייבים לנקוט יוזמה תוך זמן סביר לאחר שהחוק .
העניק סמכות זאת, ולשקול מתי וכיצד להפעיל את הסמכות.
החובה לנקוט יוזמה ולשקול .
את הצורך בהתקנת תקנות חלה גם על סמכות-רשות".
בהנחיה מובאת פסיקת בג"ץ 104 : .
"גם כאשר המחוקק לא קבע חובה להפעיל סמכות בדרך מוגדרת, נולדת וקמה יחד עם .
הקניית הסמכות גם החובה לשקול את עצם הצורך וההצדקה להפעלתה של הסמכות".
טיפול יעיל בפניות ציבור טעון כמה פעולות: קבלת הפנייה ותיעודה; ניתוב הפנייה לגורמי .
הטיפול הרלוונטיים; מעקב אחר הטיפול בפנייה; קבלת מענה מגורמי הטיפול, ואם הפנייה .
מוצדקת תיעוד בדבר הנעשה לצורך תיקון המצב; ולבסוף - "סגירת מעגל" ומתן מענה .
ריכוז ממצאים של פניות ציבור עשוי לאתר קשיים מערכתיים הטעונים טיפול.
101 ניתןלהגיש לרשות פניות בכמה דרכים: בטופס מקוון באתר הרשות במרשתת, בדואר האלקטרוני, ברשתות .
החברתיות ו בטלפון, בשיחה עם מוקד השירות של הרשות .
זאת לפי מכתב ששלח הממונה למשרד מבקר המדינה .
הרשות איננה מבחינה בין פניות ותלונות כיוון שלדברי הממונה הרוב הגדול של הפניות הן לגבי מידע ובירורים .
3100 :, "חקיקת משנהנוהל והנחיות".
104 בג"ץ 297/82 , ברגר נ' שר הפנים פ"ד לז(3 )29 ,47.
השירות הלאומי והשירות האזרחי הרשות ניהלה את הטיפול בפניות הציבור במסמך עבודה המתאר את אמצעי התקשורת .
שמהם התקבלו הפניות, עיקרי תהליך העבודה - פנייה לגורם המקצועי, קבלת מענה, .
שליחת תגובה לפונה וכדומה - וזמני הטיפול בפניות ובתלונות.
על פי מסמך זה, על הממונה .
להעביר את הפנייה לגורם המקצועי שנושא הפנייה נמצא בתחום אחריותו לרבות גופים .
מוכרים לצור ך טיפול ומתן מענה; אם הועבר לגוף מוכר - על הגוף המוכר להשיב לפונה, .
והוא אינו נדרש להודיע לרשות על ממצאיו ומסקנתו.
הרשות מסרה בתשובתה כי נושא הטיפול בתלונות הציבור אמור להיות מעוגן בתקנות ולא .
הרשות הוסיפה כי התקנות בנוגע לטיפול בתלונות הציבור טרם הותקנו, נוכח המספר .
הרב של הנושאים שיש להסדיר בתקנות על פי הוראות החוק, ובשל תכיפות מערכות הבחירות .
נמצא כי הגם ששלוש שנים לאחר חקיקת חוק שירות אזרחי טרם נקבעו הוראות לעניין .
דרך הפנייה לממונה כאמור, הרשות ניהלה את הטיפול בפניות הציבור באמצעות מסמך .
עוד נמצא כי במסמך זה הטילה הרשות את האחריות לבירור פניות הנוגעות .
לדוגמה בדירות שירות, בעבודת הרכזים והרכזות ובמקומות השירות על הגופים המוכרים; .
וכי המסמך לא הופץ לגורמים שמחוץ לרשות ואף לא פורסם לגופים המוכרים ולא פורסם .
כמו כן הרשות לא קבעה לוחות זמנים מחייבים לטיפול בפניות.
מומלץ כי הרשות תפעל לגיבוש ן של תקנות בנושא, ועד להשלמתן תסדיר בנוהל את .
הטיפול בפניות הציבור ו בתלונות , לרבות סדרי העבודה ולוחות הזמנים לטיפול בהן, תוך .
הבחנה בין פניות לקבלת מידע לבין תלונות.
עוד מומלץ להבחין במסגרת התקנות .
שיותקנו בין טיפול שהוא בסמכות הרשות לבין טיפול שהוא בסמכות הגורמים המוכרים .
ולהסדיר את פיקוח הרשות על טיפול זה.
ריכוז הפניות ומעקב אחר תוצאות בירורן .
פניות ציבור, לרבות תלונות מתנדבים, עשויות להתקבל ברשות עצמה ובגופים המוכרים.
מעבירה את מרבית הפניות שהיא מקבלת לטיפול הגופים המוכרים , ולקרן לחיילים משוחררים.
לדוגמה, הרשות העבירה לגופים מוכרים ולקרן לחיילים משוחררים תלונות של מתנדבים על .
תהליך הרישום והשיבוץ של מתנדבים, על יחס לא נאות של גוף מפעיל למתנדב ועל קושי .
למצות זכויות של מתנדב לאחר סיום שירותו.
פניות הנוגעות לגוף מוכר אחד עשויות להציף .
קשיים שרלוונטיים לגופים מוכרים אחרים.
ריכוז ממצאי הטיפול בכל הפניות שהתקבלו ברשות .
ובגופים המוכרים עשוי לסייע לרשות לאתר קשיים מערכתיים בטיפול במתנדבים.
על פי מסמך האפיון של הרשות את המערכת הממוחשבת לניהול תלונות, היא כוללת .
תלונות שקיבלה הרשות ואין בה מידע על תלונות שקיבלו גופים מוכרים.
אינה מסווגת את הפניות שקיבלה לנושאים.
ה | השירות הלאומי והשירות האזרחי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 הרשות מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי בכוונתה לכלול במערכת הממוחשבת גם .
פילוח של התלונות לפי נושאים.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הפעלת המערכת הממוחשבת לניהול פניות .
אולם, נמצא כי הרשות לא קבעה לוחות זמנים מחייבים לטיפול בסוגי הפניות .
מומלץ כי הרשות תכלול בהטמעת המערכת הממוחשבת לניהול פניות את כל המידע על .
פניות שהתקבלו מהציבור לרבות פניות לגופים המוכרים, וכן סדרי עבודה ולוחות זמנים .
לנוכח הטיפול של הרשות בתלונות עד אמצע 2020 והשינוי שנעשה .
באמצעות המערכת הממוחשבת, יש מקום שהרשות תבצע סקר שביעות רצון בקרב .
הפונים אליה ובקרב המתנדבים באופן סדור ועיתי.
על הרשות לפרסם את תהליך ונוהלי .
הטיפול בפניות הציבור לכל הגורמים הרלוונטיים - הגופים המוכרים, הגופים המפעילים .
והמתנדבים - ובאתר האינטרנט שלה, ומומלץ כי הרשות תפיק דוח שנתי על הפניות .
והתלונות שנתקבלו ודרכי הטיפול בהן, ותקיים דיון בדוח זה לצורך טיוב השירות לציבור .
הטיפול במניעת הטרדות ופגיעות מיניות כלפי .
החוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח-1998 (להלן- החוק למניעת הטרדה מינית), נועד לאסור .
הטרדות מיניות והתנכלות, ומטרתו להגן על ערכים חשובים כמו כבוד האדם, חירותו, פרטיותו .
והזכות לשוויון בין המינים.
החוק קובע אילו מעשים מ הווים הטרדה מינית אסורה, ו מבהיר .
שהתנהגויות המפורטות בחוק עלולות להוביל לענישה פלילית ולפסיקת פיצויים.
מעשים העולים כדי הטרדה מינית יכולים להיות מטופלים בשלושה מסלולים משפטיים: (א) .
המסלול הפלילי, הקובע שההתנהגות היא עבירה פלילית שניתן להגיש בגינה כתב אישום ; (ב) .
המסלול האזרחי, המאפשר לנפגע להגיש נגד התובע תביעה אזרחית לפיצוי כספי ; (ג) מסלול .
דיני העבודה והדין המשמעתי 105 .
החוק למניעת הטרדה מינית קובע כי מעסיק חייב לנקוט אמצעים סבירים כדי למנוע הטרדה .
מינית או התנכלות במסגרת יחסי עבודה, ולטפל בכל מקרה כאמור.
על מעסיק המעסיק יותר .
מ-25 ,עובדים לקבוע תקנון שבו יובאו עיקרי הוראות החוק בדבר הטרדה מינית והתנכלות .
105 החוק למניעת הטרדה מינית סעיפים5 ,6 ו-6.
השירות הלאומי והשירות האזרחי ויפורטו בו דרכי הגשת התלונות שעניינן הטרדה מינית או התנכלות והטיפול בהן.
לפרסם את התקנון בין עובדיו106 .
החוק חל גם בעניין מתנדבי השירות .
בתקנות למניעת הטרדה מינית (חובות מעסיק), התשנ"ח -1998 (להלן- התקנות), נקבע כי על .
מעסיק למנות לנושא אחראי מטעמו לתפקיד שכולל: קבלת תלונות; קיום בירור לשם מתן .
המלצות למעסיק בדבר טיפול במקרה של הטרדה מינית או התנכלות במסגרת יחסי עבודה; .
ומתן ייעוץ, מידע והדרכה לעובדים הפונים אליו.
עוד נקבע בתקנות כי מי שמעסיק יותר מ- 25 .
עובדים חייב לערוך בתקנון התאמות שיבטאו את המאפיינים הייחודיים של מקום העבודה , .
למשל הקשורים בסוג פעילותו או כל תכונה אחרת המייחדת אותו כמעסיק.
הפיקוח על הטיפול בתלונות על הטרדות מיניות .
מתנדבים בשירות מופעלים למעשה בידי הגופים המוכרים שקובעים את שיבוצם, משלמים להם .
את דמי הכלכלה ובמידת הצורך מעמידים לרשותם דירות מגורים.
הרשות אחראית לפקח על .
הגופים המוכרים, הגופים המפעילים והמתנדבים, לרבות על תנאי השירות וזכויות המתנדבים, .
ולבצע פיקוח ובקרה על הגופים107 .
פיקוח הרשות בכל הנוגע לתלונות על הטרדות מיניות כלפי מתנדבים נעשה על פי "נוהל מניעה .
וטיפול בהטרדות ובפגיעות מיניות" של ה רשות מאוקטובר 2019108 .
הנוהל מפרט התנהגויות .
שמהוות הטרדה מינית על פי החוק למניעת הטרדה מינית והנחיות לביצוע לגופים המוכרים .
לרבות בנושאים של הסברה, מניעה ודרכי טיפול במתנדבים שהוטרדו.
הממונה על פניות הציבור לתפקיד האחראי על פי חוק מניעת הטרדה מינית.
לצד החשיבות הרבה הנודעת לטיפול יעיל ומעמיק בתלונות על הטרדות מיניות, יש לתת את .
הדעת למידת הפגיעות האפשרית המתווספת כלפי מתנדבים בשירות: כ-82% מהמתנדבים הן .
נשים צעירות בנות 18 - 20 , חלק מהן מתגוררות מחוץ לבית הוריהן, בדירות שנשכרו עבורן בידי .
מנוהל מניעה וטיפול בהטרדות מיניות עולה כי האחריות לטיפול בתלונות על הטרדות מיניות .
כלפי מתנדבים בשירות מוטלת על שמונת הגופים המוכרים.
פיקוח על גופים אלה מחייב הגדרה .
מדויקת של אחריותם והדרכים למימושה, וכן יצירת תשתית דיווח מספקת של הגופים לרשות.
על פי נוהל מניעה וטיפול בהטרדות ובפגיעות מיניות, גוף מוכר נדרש לדווח לרשות בסוף כל .
שנת התנדבות על טיפולו בתלונות על הטרדות מיניות, על מאפייני הפגיעה שנגרמה על פי .
התלונה ועל מאפייני התלונה; על הטיפול בתלונה; על מקומות שירות שבהן נפגעו מתנדבות; .
ועל לקחים והמלצות להמשך העבודה.
106 " מסגרת יחסי עבודה" הוגדרה בחוק כ"מקום העבודה, מקום אחר שבו מתנהלת פעילות מטעם המעסיק, תוך כדי .
העבודה, או תוך ניצול מרות ביחסי העבודה בכל מקום שהוא".
108 הנוסח של הנוהל פורסם לראשונה ב שנת 2014 ונוסח מעודכן פורסם בקובץ הנהלים של הרשות ב שנת 2019.
ה | השירות הלאומי והשירות האזרחי | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 נמצא כי מכיוון שנוהל הרשות חל רק על גופים מוכרים, וארגון "חברים" האחראי לליווי .
המתנדבים החרדים בשירות אינו גוף מוכר, הרי שלמעשה הרשות לא הסדירה את .
האחריות לטיפול במניעת הטרדות ופגיעות מיניות במתנדבים חרדים.
בידיה נתונים בדבר תלונות של מתנדבים חרדים על הטרדות מיניות או לחלופין נתונים .
המלמדים שלא היו תלונות כאלה.
מומלץ כי הרשות תפעל להחיל את נוהל ה על מתנדבים מקרב החברה החרדית.
הרשות ציינה בתשובתה כי בכוונתה להתאים את הטיפול בנושא גם למתנדבים מקרב החברה .
נמצא שהרשות קיבלה דיווחים כאמור רק מחלק מהגופים המוכרים.
עמדה על כך ששאר הגופים ידווחו לה כנדרש כדי שתוכל לוודא שתלונות על .
הטרדות מיניות במתנדבים מטופלות באופן מספק.
בשנת 2018 ארבעה משמונת הגופים המוכרים לא דיווחו לרשות כנדרש על .
הטיפול בתלונות על הטרדות מיניות - האגודה להתנדבות בישראל, בת עמי, .
העמותה לשוויון חברתי ואופק.
גוף אחד - חיבור חדש - דיווח שלא קיבל .
כלל תלונות על הטרדות.
מספירה שערך משרד מבקר המדינה על פי .
דיווחים אלה, הרשות קיבלה בסך הכול 20 תלונות על הטרדות מיניות בשנה .
מהדיווחים של הגופים המוכרים אי אפשר לדעת כיצד טופלו התלונות, .
ועל פי התיעוד, הרשות לא בדקה זאת.
בשנת 2019 אחד הגופים המוכרים - אופק - לא דיווח לרשות כנדרש; שני .
גופים - חיבור חדש ושוויון חברתי - דיווחו שלא קיבלו תלונות כלל, וגוף אחד .
- בת עמי - לא דיווח כנדרש אך מסר מידע מפורט על חמישה מקרים של .
מספירה שערך משרד מבקר המדינה על פי דיווחים אלה, .
הרשות קיבלה בסך הכול 71 תלונות על הטרדות מיניות בשנה זו.
של הגופים המוכרים אי אפשר לדעת כיצד טופלו התלונות, ועל פי התיעוד, .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה העמותה לשוויון חברתי כי לא מצאה את דרישת .
הרשות לדיווח לגבי השנים 2017 - 2018, וכי הדיווח הוצג בכנס שהתקיים עם נציגי הרשות .
ולמיטב ידיעתה נרשם בפרוטוקול.
עמותת אופק ציינה כי היעדר הדיווח בשנים 2018 ו-2019 .
נבע מהעובדה כי לא היו תלונות בנושא בשנים אלו.
האגודה להתנדבות בישראל מסרה כי .
לא נמצא במערכות המידע שלה דיווח לשנת 2018 , אךקיים דוח חודשי לרשו ת על כל .
המקרים של פגיעות במקומות השירות ב אותה שנה.
על הרשות לעמוד על קבלת דיווחים של הגופים המוכרים כנדרש בנוהל מניעה .
וטיפול בהטרדות ובפגיעות מיניות, ועל הגופים המוכרים להקפיד ולדווח כנדרש, גם .
במקרים שבהם לא קיבלו תלונות בנושא.
השירות הלאומי והשירות האזרחי ג.
בסקר הביטחון האישי של הלמ"ס לשנת 2017 , שפורסם בשנת 2018 , נמצא כי .
121,000 בני20 ויותר (כ- 2.
2% מהאוכלוסייה בטווח גיל זה), בהם 96,000 נשים, נפגעו .
בשנת 2017 מהטרדה מינית.
5% מהנשים שהוטרדו נפגעו במקום עבודתן109.
ממסקנות סקר זה עולה לכאורה כי שיעור התלונות שעליהן קיבלה הרשות .
דיווחים מהגופים המוכרים (כ- 0.
4% ) נמוך באופן משמעותי (פי5.
ההטרדות המיניות באוכלוסייה.
נוכח השיעור הנמוך של דיווחי התלונות מומלץ כי הרשות תיזום סקרים עיתיים .
בקרב המתנדבים והמתנדבות בע ניין הביטחון האישי שלהם וחשיפתם .
להטרדות מיניות, כדי להגביר את המודעות לנושא ולאמוד את היקף התופעה .
לפי נוהל מניעה וטיפול בהטרדות ובפגיעות מיניות הטרדות מיניות הוטל על הממונה לפקח .
על המניעה והטיפול גם בגופים המפעילים.
בחלק מהגופים המפעילים מ תנדבים עשרות .
ואף מאות מתנדבים, למשל: משרד החינוך, משטרת ישראל , בתי חולים ומגן דוד אדום.
נמצא כי הרשות לא פיקחה על טיפול הגופים המפעילים בתלונות על הטרדות .
בכלל זה, הרשות לא בדקה אם הגופים המפעילים מטפלים בתלונות, אם .
התלונות נבדקות באופן ממצה ואם נע שות הפעולות הנדרשות על פי ממצאי .
על פי נוהל מניעה וטיפול בהטרדות ובפגיעות מיניות הטרדות מיניות על כל גוף מוכר לגבש .
נוהל לטיפול בתלונות על הטרדות מיניות, בעברית ובערבית, ולהתאים את תוכנו לעקרונות .
שנקבעו בחוק ובנוהל הרשות.
על הגוף המוכר גם להפיצו ולהגיש העתק ממנו לרשות.
נמצא שרק באוגוסט 2019 - במהלך הביקורת- העבירה העמותה לשוויון חברתי .
לרשות את הנוהל, וכי עד אותו מועד לא פעלה הרשות כדי לקבלו.
נמצא שבידי הרשות לא היו נהלים של הגופים המוכרים בשפה הערבית, אף .
ששפת אימם של כרבע מהמתנדבים היא ערבית (רובם המכריע - נשים).
עוד נמצא שנהלים של שני גופים מוכרים - עמינדב ובת עמי - לא כללו פרטים .
שנדרשים על פי נוהל מניעה וטיפול בהטרדות ובפגיעות מיניות של הרשות.
מניעת הטרדות מיניות בקרב אלפי מתנדבות ומתנדבים וטיפול בתלונות על ידי מאות אנשי .
צוות בגופים המוכרים והמפעילים כרוכה גם ביצירת מערך של הסברה ובקביעת כללי .