HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מ"ר משרד הבינוי 453 .
:שם הדוח משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבינוי כי הדעת אינה סובלת שמשפחות זכאים קטנות יגורו בדירות גדולות ואף יעמדו לרשותן שתי דירות ויותר, בשעה שזכאים אחרים ממתינים עד בוש לאותן דירות.
מדובר במאגר גדול ביותר של מאות ואף אלפי דירות שבניהול יעיל ניתן לשחרר מתוכו דירות לטובת הזכאים הממתינים.
על המשרד לבצע אחת לתקופה מעקב אחר מספר הדיירים הגרים בדירות הדיור הציבורי, ואם יתברר שקיימות חריגות מהקבוע בנוהל ההקצאה יש לבצע התאמות העולות בקנה אחד עם הנוהל.
על המשרד להקים מנגנון שיבחן, יעקוב ויעודד את התאמת הדירות לגודל המשפחות הזכאיות במשך כל תקופת המגורים.
הדבר יביא לייעול ולמיצוי מיטבי של משאב הדיור הציבורי.
בתשובתו מדצמבר 2014 ציין משרד הבינוי כי הוא מקבל את הערת הביקורת שניתן לעשות שימוש יעיל יותר במלאי הדיור הציבורי, אך הוא גם ער לקשיים הכרוכים בהעברת הדיירים מדירה לדירה, בייחוד כאשר מדובר באוכלוסייה מבוגרת ש כבר מתגוררת בדירה עשרות שנים.
המשרד הוסיף כי "מרבית המשפחות המתגוררת בעודף שטח הינן משפחות בנות 3-1 נפשות הזכאיות לדירות בנות2.
5-3 ,חדריםאשר כמעט אינן נמצאות במלאי " (ההדגשה אינה במקור).
אשר למחסור בדירות קטנות, משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבינוי כי בנושא דירות נ"ר (ראו להלן) ציין המשרד שהמחסור החמור ביותר הוא דווקא בדירות גדולות האמורות לשמש משפחות גדולות ואילו בתשובתו לעיל הוא ציין שדווקא דירות קטנות אינן מצויות במלאי.
בתשובתו פירט המשרד גם כמה פעולות שעשה.
במהלך הביקורת, במאי 2014, פנה משרד הבינוי לעמידר ו לעמיגור ב מכתב בנושא "פעילות לקבלת דירות ממשקי בית המתגוררים ביותר מדירה אחת" .
במכתב התבקשו שתי החברות לטפל ב מקרים שבהם משפחות קטנות מחזיקות ביותר מדירה אחת ביישובים באזורי ביקוש, והדירות שהם מחזיקים בהן אינן מאוחדות (הקריטריון הקובע הוא קיומו של מטבח בדירה).
הן התבקשו להעביר את הדיירים למגורים בדירה אחת שתספק פתרון דיור נאות.
בשלב הראשון התבקשו שתי החברות לפעול רק במשקי בית המונים עד שלוש נפשות ומתגוררים באחד מהיישובים המופיעים ברשימת היישובים הנחשבים מבוקשים.
המשרד הוסיף שמשנת 2007 הוא פועל לעידוד מעבר קשישים מהדיור הציבורי לבתי גיל הזהב.
על פי נתוניו הנכונים לשנת 2011 , בדרך זו הוא השיב64 .
דירות למאגר הדיור הציבורי שיועדו לאכלוס חוזר בביקורת עלה שהחברות פנו לזכאים כאמור (עמידר ל-120 משקי בית ועמיגור ל -20 משקי בית) בדרישה להחזיר בתוך שלושה חודשים את הדירה הקטנה מבין הדירות ש הם מחזיקים בהן.
עוד הן הודיעו לזכאים כי אם הם לא יחזירו את הדירה, בנובמבר 2014 יועלהשכר הדירה של ה דירה הנוספת לשכר דירה מלא ולא יינתנו הנחות בשכר הדירה בגין הדירה הנוספת.
בתשובתה מסרה עמידר כי משרד הבינוי החל לטפל בנושא במאי 2014 .
משרד הבינוי הנחה אותה לטפל בהחזרתן של 125 דירות בלבד שאינן מאוחדות.
לנוכח ההנחיה נשלחו מכתבים ותזכורות לכל הדיירים.
בהמשך לכך, מנובמבר 2014 עודכן שכר הדירה לשכר דירה מלא עבור הדירה שהזכאים נדרשו להחזיר ולא החזירו.
באזורי ביקוש התבקשה עמידר להגיש תביעות נגד משפחות המונות 3-1 נפשותשסירבו לבקשתה.
עד נובמבר 2014 הוחזרו רק שבע מתוך 125 .
הדירות 454 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עמיגור מסרה בתשובתה כי משרד הבינוי הנחה אותה לפעול להחזרת דירות שאינן מאוחדות פיזית שבהן מחזיקות משפחות ובהן עד שלוש נפשות.
מבדיקה שעשתה עמיגור עולה כי 59 משפחות מחזיקות בשתי דירות עם מטבח משותף ו-43 מחזיקות בשתי יח"ד עם שני מטבחים ומתוכם 25 משפחות ובהן יותר משלוש נפשות.
מתוך 18 המשפחות הנותרות החזירה משפחה אחת דירה ו-17 משפחות נדרשו לשלם שכר דירה מלא עבור הדירה שהתבקשו להחזיר.
עמיגור ציינה כי פעלה על פי הוראות משרד הבינוי, ואם תקבל הנחיות חדשות היא תפעל לפיהן, לרבות פתיחת הליכים משפטיים.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעילותו זו של משרד הבינוי במטרה לייעל את ניהול הדיור הציבורי, אך מדובר בצעדים ראשוניים בלבד.
על המשרד להשלים את הפעולות הנדרשות לצורך זה; עליו לקבוע את מדיניותו בנוגע לאכיפת הנחיותיו להשבת הדירות הגדולות שבהן מתגוררות משפחות קטנות ולהקצות את הדירות המתפנות לזכאים הממתינים.
ראוי גם שהמשרד יפעל לתיקון הנוהל באופן שייקבעו בו מנגנון להתאמה של גודל הדירה לגודל המשפחה גם לאחר האכלוס וכן מנגנון פיקוח על הוראותיו ואכיפתן.
דירות שאינן מאוכלסות על פי הנתונים של משרד הבינוי, 609 דירות של עמידר מתוך כל הדירות של הדיור הציבורי אינן מאוכלסות נכון לאוגוסט 2014 .
:כמה מהסיבות לכך הןדירות המיועדות להריסה , דירות שנדרש בהן שיפוץ בעלות גבוהה, דירות שדיירים פלשו אליהן בלי שקיבלו אישור לגור בהן, דירות שזכאים לא מוכנים לגור בהן, עודף היצע דירות באזור ודירות הממתינות לאכלוס דייר חדש לאחר שהקודם עזב או נפטר.
מנתוני עמידר הנכונים למרץ 2014 עולה כי 471 דירות, מתוך 609 הדירות הריקות, מוגדרות על ידי משרד הבינוי כמיועדות לאכלוס.
חלק מהדירות נמצאות באזורי ביקוש במרכז הארץ שבהם תור ארוך של ממתינים, למשל בראשון לציון, ברעננה, בהרצליה, בהוד השרון ובבית שמש.
מתוך 471 הדירות146 מהןאינן מאוכלסות כבר יותר משנה: 2 דירות אינן מאוכלסות מאז שנות החמישים והשישים של המאה הקודמת, 9 אינן מאוכלסות יותר מ -20 שנים, 24 דירות- 20- 10 שנים, 9 דירות- 10-5 שנים ו-102 דירות ריקות בין שנה ל-5 שנים.
בתשובתו מדצמבר 2014 מסר משרד הבינוי כי באוגוסט 2012 הוא הנחה את חברות האכלוס להעביר לו מידע על דירות שאינן מאוכלסות מיד עם פינוין, וזאת כדי לבחון את הכדאיות הכלכלית במכירתן לצורך רכישת דירות אחרות במקומן או לחילופין באכלוסן מחדש.
על פי תשובתו, מאותו מועד הוא העביר למכירה 40 דירותבמטרה לרכוש במקומן 60 דירות אחרות.
מתשובתה של עמידר עולה כי לדעתה ישנן כל מיני סיבות לאי-אכלוסן של דירות במשך שנים רבות והן: סירובם של זכאים להתגורר בדירות המוצעות להם, איסור אכלוס עקב הגדרתה של הדירה באזור שחל עליו תכנון חדש של רשות מקרקעי ישראל, עלות שיפוץ גבוהה שמשרד הבינוי לא אישר ו"איסור אכלוס בשל צו הנדסי, החלטה של המשרד למכור דירות מסויימות וייעוד של הדירה שאינו מאפשר לאכלס אותה אלא באוכלוסייה יעודית ולא תמיד יש מועמדים".
:שם הדוח משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבינוי כי טיפולו ב-40 דירות הוא זניח לעומת הטיפול המתבקש, דהיינו טיפול בכ-600 דירות העומדות ריקות.
המשרד לא בחן באופן פרטני את הסיבות לכך שמאות דירות עומדות ריקות, חלקן שנים רבות , וזאת בשעה שמנגד קיים מחסור חמור בדירות לזכאים, אשר ממתינים תקופה ארוכה ביותר למימוש זכאותם.
עליו היה למפות את הסיבות לאי -אכלוס הדירות ולבחון אלו מהן ניתן להשיב למאגר הדיור הציבורי ואלו מהן נדרשות להחלטה אחרת, למשל מכירתן בשוק החופשי.
אשר לדירות שניתן להש יבן למאגר, עליו לפעול להשבתן למצב תקין ולהתאימן לזכאים הממתינים לדיור ציבורי.
מיפוי הסיבות לאי-האכלוס הוא כלי מהותי היכול לסייע בניהול תקין ויעיל של משאב לאומי ונתון לאחריותו של המשרד.
ממצאי הביקורת מראים שמשאב זה של מאגר הדיור הציבורי לא נוהל באופן יעיל במשך זמן רב.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה מצב שבו דירות אינן מאוכלסות במשך שנים רבות ואף לא נעשה בהן כל שימוש יעיל או מניב אחר, בעוד הביקוש לדיור ציבורי הולך וגדל כל הזמן.
חמורה במיוחד הסוגיה ב נוגע ל-146 דירות שמשרד הבינוי הגדירן כ"מיועדות לאכלוס " והן עומדות ריקות יותר משנה.
רק במהלך הביקורת החל משרד הבינוי לעמוד על אי -מיצוי פוטנציאל הדירות הריקות וקבע בתכנית העבודה מאפריל 2014 כי המשרד יבצע "מעקב שוטף של דירות (ונכסים) פנויים והחשת אכלוסן על-ידי זכאים לדיור ציבורי.
נכסים שאין עניין לאכלסם בדיירי דיור ציבורי יפעיל המשרד לחץ מתמיד על החברה המאכלסת ועל רשות מקרקעי ישראל למכור נכסים אלו".
כדי למקסם את הכנסות משרד הבינוי שישמשו אותו לצורכי הזכאים הוחלט גם שהמשרד יבצע "מעקב רציף והדוק מול עמידר ורשות מקרקעי ישראל למכירת דירות חד קומתיות פנויות באזורי ביקוש".
עוד הוחלט כי יש להרוס או למכור דירות שאינן ראויות לשמש דיור ציבורי.
בתשובתו מדצמבר 2014 כתב המשרד כי כ -40 מהדירות הועברו למכירה, באמצעות עמידר; ממסמכי עמידר עולה כי 31 מהן נמכרו במכרז בשוק החופשי.
משרד מבקר המדינה העיר ל משרד הבינוי כי עליו למפות בהקדם את הנכסים האמורים ולפעול ככל הנדרש כדי לייעל את השימוש בהם בין באמצעות שיפוצם ואכלוסם מחדש בין באמצעות מכירתם בשוק החופשי אם לא ימצא להן ביקוש, והכול לטובת זכאי הדיור הציבורי.
אסדרת תחום הסיוע בשכ"ד .
כלי נוסף העומד לרשותו של משרד הבינוי בסיוע לחסרי דירה הוא סיוע בשכ"ד, לצורך שכירת דירה בשוק החופשי.
סיוע זה ניתן הן לזכאי משרד הבינוי הן לזכאי משרד הקליטה.
התנאים לקבלת הזכאות לסיוע, למשך תקופת הסיוע, לסכום הסיוע ולאופן קבלתו מפורטים בנוהל "השתתפות בתשלום שכר דירה" מינואר 2012 .
באוגוסט 2014 היה מספר הזכאים שקבלו סיוע בשכ"ד כ- 142,000 - 74,000 ( מהם%52 ) מהם עולים24 .
והיתר זכאי משרד הבינויבשנת 2014 .
שנים מיום עלייתם 456 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הסתכם הסיוע של משרד הבינוי בשכ"ד ב -1.
5 מיליארד ש"ח, ונהנו ממנו כרבע מכלל שוכרי הדירות בארץ.
סכום הסיוע לכל זכאי היה בשנה זו בין 89 ש"ח ל - 3,000 ש"ח בחודש - ובממוצע כ-880 ש"ח.
הסיוע בשכ"ד ניתן באמצעות עמידר (החברה מטפלת בכ -48% ממקבלי הסיוע) ועוד שתי חברות פרטיות (להלן - חברות הסיוע).
גובה הסיוע נקבע לפי מספר הנפשות במשפחה ועל פי הכנסותיה.
משרד מבקר המדינה בדק את פעולות משרד הבינוי לאסדרת תחום הסיוע בשכ"ד.
להלן הממצאים: דיור ציבורי הוא פתרון דיור לטווח הארוך המקנה ודאות לזכאים לו, ועל עלותו המשתנה לעתים רחוקות מפקח משרד הב ינוי.
לעומת הדיור הציבורי, הסיוע בשכ"ד הוא זמני ויש לחדש בכל שנה את הזכאות לו, והוא מכסה רק חלק משכר הדירה בשוק החופשי.
מקבלי הסיוע חשופים לשינויים בגובה שכר הדירה ולדרישת המשכיר לפינוי הדירה, לעתים בתוך פרק זמן קצר יחסית; מצב זה אינו יכול להבטיח לזכאים לסיוע בשכ"ד רמת ודאות סבירה בנוגע למקום מגוריהם וליכולתם לעמוד בהוצאות לדיור.
לנוכח אי -ודאות זו ובשל ההיקף הרחב של מקבלי הסיוע בשכ"ד, כ- 142,000 בתי אב כאמור, מתעורר צורך חיוני שמשרד הבינוי המשמש מאסדר של תחום זה, יקיים עבודת מטה ובמסגרתה יבחן דרכים לביסוס הוודאות של מקבלי הסיוע בשכ"ד בנוגע לגובה הסיוע, למשך הזמן שבו הם יקבלו את הסיוע ולמשך תקופת השכירות.
משרד מבקר המדינה כבר הצביע על אי-עדכון הסיוע בשכ"ד בדוח משנת 201025 שם ציין כי "משנת 2005 ועד שנת 2010 לא חל שינוי בגובה הסיוע שמעניק המשרד.
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בשנים 2010 -2004 חלה עלייה ניכרת בגובה שכר הדירה בשוק החופשי: בגובה דמי השכירות בממוצע ארצי חלה עלייה של כ-25% , ובאזור המרכז נרשמה באותה עת עלייה של יותר מ -30% .
נוכח הפער שנוצר בין גובה הסיוע למחירי השכירות יש חשש שבפועל זכאים מוותרים ע ל הסיוע, שכן אין ביכולתם לעמוד בהוצאה לשכירות".
תמונת המצב בתחומים אלה כבר הועלתה במחקר של הבט"ל משנת 200426 (להלן- המחקר של הבט"ל).
במחקר נמצא כי מנגנון הסיוע בשכ"ד המופעל בישראל שונה מזה הנהוג ביתר המדינות החברות בארגון OECD.
בניגוד לרוב מדינות OECD נושא הסיוע בשכ"ד בארץ אינו מעוגן בחקיקה, ובאין חקיקה המעגנת את הזכות לקבלת סיוע בשכ"ד, הוא ניתן על פי הנהלים של משרד הבינוי.
גם הוועדה למלחמה בעוני27 קבעה כי "הסיוע בשכ"ד ניתן מכוח נהלים שנקבעו במהלך השנים בתיאום בין משרד הבינוי והשיכון לבין משרד האוצר, ואינו מוסדר בחוק ייעודי.
העוגן החוקי נמצא בחוק התקציב ובתעודות הזכאות שמנפיק המשרד, שהן בגדר התחייבות של המשרד למתן סיוע לתקופה של שנה".
בתשובת משרד האוצר צוין כי עיגון הקצבאות בחקיקה פוגע בגמישות הממשלה.
יתרה מזאת, יש בו גם כדי לפגוע ביכולת להגיב מהר כלפי הזכאי ם משום שהליך שינוי גובה הקצבה בהחלטה מינהלית קצר בהרבה מהליך תיקון חקיקה.
25 ,ראו מבקר המדינהדוח 61ב ( 2011 '), בפרק "טיפול בבקשות לסיוע בשכר דירה", עמ689.
26 " ,לאה אחדות, דליה גורדון הסיוע הממשלתי במימון שכר דירה: מי נהנה וכמה?
" , המוסד לביטוח לאומי, מינהל המחקר והתכנון, ינואר 2004 ', עמ14.
27 הוועדה למלחמה בעוני בישראל- ועדת המשנה לענייני דיור, דוח ועדת המשנה לענייני דיור, יוני 2014 ,עמ' 21 .
יש לציין כי הממשלה טרם דנה בהמלצות הוועדה משרד הבינוי 457 .
:שם הדוח משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר כי יש לבחון את הדרך הראויה להסדרת נושא הסיוע בדיור באמצעות שכ"ד מתוך ראייה מערכתית ועקרונית, ועל משרד הבינוי ומשרד האוצר לשקול לעגן תחום זה, הנוגע למימוש זכויות בסיסיות של אוכלוסיות חלשות, בחקיקה.
יודגש כי הגמישות המיוחסת להליך מינהלי לא באה לידי ביטוי בפועל, ובמשך שנים רבות לא עודכנו תעריפי הסיוע בשכ"ד על פי ההתפתחויות במשק.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי היה שמשרדי הבינוי והאוצר יבחנו את הדרכים כיצד למזער את רמת א י-הוודאות המלווה את מדיניות הסיוע בדיור באמצעות השתתפות בשכ"ד כדי שהזכאים לו יוכלו לתכנן את פתרונות הדיור הזמינים להם בשנים הקרובות.
אולם בביקורת עלה שמשרד הבינוי לא קיים עבודת מטה לצורך גיבוש האסטרטגיה הרצויה והמתאימה לסיוע זה.
עדכון תעריפי הסיוע בשכ"ד מטרת הסיוע בשכ"ד היא לסייע לנזקק לעמוד בהוצאות לשכר דירה בלי לפגוע בצרכים בסיסיים אחרים שלו.
מגבלת התקציב מחד גיסא וגודל האוכלוסייה המקבלת סיוע בשכ"ד מאידך גיסא מחייבים את הגבלת גובה הסיוע.
על פי נתוני הלמ"ס, מינואר 2008 עדדצמבר 2013 עלה שכר הדירה בכ-50% ; בשנת 2013 היה שכר הדירה 3,497 ש"ח לחודש בממוצע לעומת 2,330 ש"ח בשנת 2008 (במונחים ריאליים - עלייה של כ-30% .
) נטל ההוצאות לדיור מכביד בעיקר על שכבות האוכלוסייה שהכנסותיהן נמוכות או בינוניות.
על פי נתוניה משנת 2012 , בשלושת העשירונים הנמוכים שבהם נכללים כ- 285,400 משקי בית, נטל הוצאות הדיור על שכירות הגיע לרף של30% מההכנסה או עבר אותו28 .
נטל ההוצאה של העשירון הרביעי על דיור בשכירות הגיע לרף של 29%.
הצורך בעדכון שוטף וריאלי של תעריפי הסיוע בשכ"ד עלה גם במחקר של הבט"ל וגם בדוחות של הוועדות השונות.
במחקר של הבט "ל נמצא שגובה הסיוע בישראל נמוך יחסית לסיוע הניתן במדינות .
OECD וגם אופן קביעתו שונה - "גובה התמיכה במדינות [ OECD ] נקבע בדרך כלל כפונקציה של ההוצאה בפועל על הדיור, גובה ההכנסה הכוללת והאחוז שמהווה ההוצאה לדיור מן ההכנסה הכוללת .
בישראל הסיוע לשכ "ד ניתן על-ידי השתתפות בהוצאות שכר דירה בשוק החופשי או באמצעות מגורים והנחות בשכ"ד בדיור ציבורי.
אולם סכומי הסיוע בדיור בישראל, בכל מסלולי הסיוע השונים, אינם פונקציה של גובה שכר הדירה, והם משתנים בעיקר לפי הכנסה, מצב משפחתי וותק בארץ.
ישראל הוציאה על סיוע כספי בדיור כ - 0.
5% בממוצע בכלל מדינות ה- OECD.
דוח הוועדה למלחמה בעוני קבע כי "אנשים עניים אשר מתגוררים בשכירות באזור המרכז, מוציאים על דיור כ-61% מהכנסתםבממוצע - נטל דיור עצום.
כשמוסיפים לכך עלויות דיור נלוות כגון מים, חשמל, וארנונה המספר מטפ ס ל-74% - כשלושה רבעים מהכנסות משק הבית.
בעשור האחרון חלה נסיגה של ממש ברמת הסיוע לדיור ובמועילותו, בכל מסלולי הסיוע.
מגמה שהחריפה במיוחד את מצבם של עניי ישראל.
28 בשנת 2012 הייתה הכנסתם הממוצעת כ- 5,578 ש"ח, דהיינו40% מההכנסה הממוצעת לחודש של כלל משקי הבית.
שם הדוח: משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 רמת הסיוע בשכ"ד נשחקה מאוד בעשור האחרון והיא אינה מוצמדת להוצאה הריאלית של שכר הדירה בשוק.
בחמש השנים האחרונות חל שיפור מסוים במדרגות הסיוע בשכ"ד, אולם הוא 'קוזז' ונמחק בעלייה בגובה שכר הדירה בשוק באותה תקופה.
עדיין קיים פער גדול בין הסיוע שניתן לזכאים לבין שכר הדירה שאותו הם משלמים, ופער זה הולך ומתרחב.
פער המימון מחייב את המשפחות העניות להפריש מסל התצרוכת המדולדל ממילא לטובת דיור ובהכרח לצמצם בהוצאות חיוניות אחרות כגון בריאות, חינוך ואוכל"29.
בדוח טרכטנברג30 צוין כי "נוכח שחיקת הסיוע בשכ"ד הן ביחס לעליית מחירי השכירות בשוק החופשי והן ביחס לגובה הסיוע בשנים הקודמות, מומלץ לעדכן את גובה הסיוע בשכ"ד".
כאמור, בעקבות דוח זה אישרה הממשלה במרץ 2012 את החלטתהלהגדיל את הסיוע הממשלתי בתחום הדיור.
החלטה זו כללה תוספת תקציבית של 160 מיליון ש"ח לבסיס תקציב הסיוע בשכ"ד.
התוספת האמורה כוללת את הגדלת הסיוע בשכ"ד לזכאים הממתינים לדיור ציבורי (כ-2% ממקבלי הסיוע) שיקבלו סיוע מוגדל של עד 3,000 ש"ח וכן את יתר הזכאים (98% ממקבלי הסיוע) המקבלים סיוע חודשי הנע בין 89 ש"ח ל- 1,470 ש"ח.
הביקורת העלתה כי משרד הבינוי אינו בוחן באופן קבוע את השינויים בגובה שכר הדירה ואת היכולת הפוטנציאלית של הזכאים לסיוע בשכ"ד להתמודד עם עלייה במחירי השכירות, ובולטת בהיעדרה מתכונת לעדכון גובה הסיוע בשכ"ד.
משרד הבינוי מסר בתשובתו מדצמבר 2014 כי "המשרד שותף לדעת המבקר שיש לקבוע מתכונת לעדכון גובה הסיוע ובמאי 2014 פנה המשרד למשרד האוצר בבקשה לכלול את עדכון סכומי הסיוע בשכר דירה בגיבוש תוכנית תקציב 2015 .
יחד עם זאת, אגף תקציבים במשרד האוצר סירב לדרישה זו".
בתשובתו הסביר משרד האוצר כי עדכון גובה ההשתתפות בשכר דירה, אפילו בסכום קטן, לכמות כה גדולה של זכאים כרו ך בנטל כב ד מאוד על תקציב המדינה.
הוא ציין כי מקבלי הסיוע בשכ"ד הם כ -25% מכלל שוכרי הדירות במשק והגדלת הסיוע עלולה להשפיע על המחירים בשוק השכירות כולו.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח העלייה החדה במחירי הדיור והכבדת נטל ההוצאות לדיור, ובייחוד על השכבות החלשות, ולנוכח מסקנות המחקר של הבט"ל ומסקנות הוועדות השונות שעסקו בנושא הסיוע בשכ"ד ובשל השחיקה בגובה הסיוע בשכ"ד, על משרד הבינוי, בשיתוף עם משרד האוצר, לגבש מתכונת לעדכון גובה ההשתתפות בשכר דירה באופן שתימנע שחיקה בלתי סבירה בסיוע זה, תוך כדי נגיעה במכלול ההשלכות של הצורך בקביעתה הנוגעות למשק בכלל ולאותן אוכלוסיות מוחלשות הנזקקות לסיוע בפרט לשם מימוש זכויותיהן הבסיסיות.
במידת הצורך על משרד הבינוי להעלות את הסוגייה לדיון והחלטה בממשלה.
29 הוועדה למלחמה בעוני בישראל- ועדת המשנה לענייני דיור, דוח ועדת המשנה לענייני דיור, יוני 2014 ,עמ' 4 ,31.
30 דוח ועדת טרכטנברג, בפרק "הדיור - עיקרי ההמלצות", 26.
:שם הדוח משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 סדרי תיאום בין-משרדי וניהול תחום הסיוע בדיור .
כאמור, כ - 2,570 זכאים של משרד הבינוי וכ - 27,000 זכאים עולים ממתינים לקבלה או להחלפה של דירה בדיור הציבורי.
משרד מבקר המדינה בדק את סדרי התיאום בין משרדי הקליטה והבינוי ואופן הטיפול של כל אחד מהם ברשימת הממתינים שהוא מנהל.
להלן הממצאים: קריטריונים לזכאות לדיור ציבורי לעולים ולוותיקים מאגר הדיור הציבורי הוא מאגר אחד המיועד לזכאי משרד הבינוי ולזכאי משרד הקליטה31 .
משרד הבינוי הוא האחראי למאגר ואת הדירות מנהלותחברות האכלוס .
ביוני 2006 הודיע סמנכ"ל בכיר לאכלוס דאז במשרד הבינוי לחברות האכלוס כי מאחר שסך הפתרונות לדיור הניתנים לזכאים עולים עולה על סך הפתרונות הניתנים לוותיקים, נקבע כי ותיקים יקבלו 70% מהדירות המתפנות ועולים יקבלו 30% מהן.
בהמשך לכך, בדצמבר 2007 הודיע להן הסמנכ"ל כי על פיהנחיית השר דאז , יאכלס משרד הבינוי 65% מהדירות המתפנות בזכאים ותיקים ואת יתר הדירות (35%) יאכלסמשרד הקליטה בזכאים עולים.
הקריטריונים לקבלת זכאות לדיור ציבורי עבור עולים ופעולות משרד הקליטה לניהול רשימת הממתינים של זכאים עולים מפורטים בנוהל "זכאות והקצאת דיור ציבורי לעולים" של משרד הקליטה משנת 2009 (להלן- נוהל זכאות לעולים).
הקריטריונים ל קביעת זכאות לדיור ציבורי לזכאים עולים שונים מאלה שנקבעו לוותיקים , וככלל הם גמישים יותר.
הקריטריון היחיד המשותף לשתי הקבוצות הוא הדרישה שהזכאי חייב להיות "חסר דירה", דהיינו יחיד בגיל 21 ומעלה או משפחה שאין להם ולא היו להם לאחר 1.
71, בנפרד או במשותף עם אחרים, זכויות כלשהן בדירה או בחלק מדירה בשלבי בנייה.
בעטיו של השוני בקריטריונים של שני המשרדים מוגדרים יותר זכאים עולים מאשר זכאים ותיקים.
יודגש כי בניגוד להפרדת הניהול בכל הנוגע להקצאת דירות ממאגר הדיור הציבורי, הסיוע בשכ"ד מנוהל כולו בידי משרד הבינוי, תוך כדי מתן הקלות לזכאים עולים על בסיס נתונים שמשרד הקליטה מעביר למשרד הבינוי.
דוגמה להקלה בקריטיונים של זכאים עולים בהשוואה לוותיקים נוגעת להגדרה של משפחה חד-הורית.
לפי משרד הבינוי, משפחה חד-הורית שבה לפחות שלושה ילדים והיא מתקיימת מקצבת הבטחת הכנסה מוגדרת זכאית לדיור ציבורי.
לעומת זאת, על פי כללי משרד הקליטה משפחות חד-הוריות מקבלות זכאות ללא כל תלות במספר הילדים במשפחה.
בתשובתו מנובמבר 2014 ציין משרד הקליטה כי "מספר הזכאים העולים גדול יחסית מול מספר הזכאים הוותיקים בגלל מספר העולים הגדול שהגיע ב"ה למדינת ישראל.
בגלל האפיון משרד העלייה והקליטה פועל על פי ]למשפחה[ המיוחד של העולים ובמיוחד מספר הנפשות קריטריונים של זכאות המתאימים לעולים ושאושרו על ידי הממשלה.
יודגש שהזכאות לקשישים היא אחידה בין שני המשרדים ובפועל אוכלוסיית הקשישים העולים מהווה רוב מקרב כלל הזכאים לפתרונות של דיור מוגן.
זאת בגלל מבחני הכנסה והגדרת 'חסר דירה'".
31 תקופת הזכאות לסיוע בדיור ציבורי לעולים היא 15 .
שנים מיום העלייה בסיום 15 השנים עוברים העולים העונים על הגדרת הזכאות של משרד הקליטה לטיפולו של משרד הבינוי.
על פי נהליו, משרד הבינוי בוחן את הזכאות לדיור ציבורי לעולים שזכאותם הסתיימה.
תקופת הזכאות לקשישים עולים שעלו מספטמבר 1989 .
אינה מוגבלת בזמן 460 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עוד ציין המשרד כי מספר הנפשות הממוצע של משפחות עולים נמוך ממספר הנפשות הממוצע במשפחות שאינן משפחות עולים.
מתן זכאות רק למשפחות עולים ובהן שלושה ילדים לפחות תביא לידי כך שמספר העולים הזכאים לדיור ציבורי ייקטן באופן ניכר, וזאת משום שאחוז משפחות העולים ובהן יותר משני ילדים עומד על כ-15%.
משרדי הקליטה והבינוי עוסקים שניהם במתן פתרונות דיור, האחד לוותיקים והאחר לזכאים עולים.
מתכונת הסיוע בדיור אינה מגובשת באופן מערכתי וכל משרד פועל בנפרד על פי קריטריונים משלו.
עקב כך יש ליקויים בניהול שתי רשימות הממתינים, ונוסף לחוסר היעילות שבניהול הרשימות, נוצר לעתים עיוות בלתי סביר בשל היעדר כללי זכאות אחידים בין לוותיקים ולעולים.
להלן הפרטים: תכנון תקציבי לקוי: בשנת 2012, במסגרת יישום המלצות ועדת טרכטנברג, יישם משרד הבינוי החלטת ממשלה32 שקבעהכי יש להגדיל את הסיוע בשכ"ד ל"ממתינים לדיור ציבורי", באופן שהסיוע המרבי יהיה 3,000 ש"ח לחודש.
מטרת עדכון זה הייתה לאפשר סיוע ריאלי בשכ"ד, לפי מחירי השוק, לזכאים הממתינים לדיור ציבורי.
אולם בעבודת המטה שקיים משרד הבינוי נכללו רק אלה שהוא קבע את זכאותם, אף שהצורך בעדכון גובה שכר הדירה רלוונטי גם לזכאים עולים.
על פי מדיניות זו העריך משרד הבינוי את אומדן עלות התוספת שנדרשה בגין השינוי והגיש אותו לאישורה של הממשלה.
הממשלה בהחלטתה האמורה אישרה את מתן ההגדלה ולא כללה בה את זכאי משרד הקליטה.
בהמשך להחלטה האמורה הגישו ח"כ מרינה סולודקין ז"ל ואחרים עתירה נגד מדינת ישראל ומשרדי הממשלה הנוגעים בדבר על אפליה לכאורה בין זכאי הדיור הציבורי של משרד הבינוי לאלה של משרד הקליטה 33 .
בעקבות העתירה הושגה הסכמה בדצמבר 2013 בין משרדי הבינוי, הקליטה ו האוצר, ולפיה עולים שהוכרו כזכאי דיור ציבורי מטעם משרד הקליטה העומדים גם בקריטריונים של משרד הבינוי יקבלו סיוע מוגדל לשכ "ד בדומה לזכאי הדיור הציבורי של משרד הבינוי.
רישום כפול : מהשוואה שעשה משרד מבקר המדינה בין רשימות הממתינים לדיור ציבורי של שני המשרדים עלה כי 44 מהזכאים רשומים בשתי הרשימות.
מדובר אמנם בשיעור נמוך של חריגים, אך עם זאת ראוי שמשרדי הבינוי והקליטה ינהיגו מנגנון קבוע של פיקוח על רשימות הממתינים שימנע רישום כפול.
שונּות בקריטריונים להקצאת פתרונות דיור: מאחר שקיים מאגר אחד של דירות בדיור הציבורי, המיועד לזכאים של משרדי הבינוי והקל יטה כאחד, ומאחר שהקריטריונים לזכאות ושיעור הקצאת הדירות לכל קבוצת זכאים שונים בכל משרד, עלול להיווצר מצב של עיוות בזכאויות לפתרונות הדיור.
בתשובתו הסביר משרד הקליטה כי המענה טמון בעובדה שלזכאים עולים מוקצים רק 35% .
מהדירות המתפנות וכן בהחלטה שלא להקצות להם דירות גדולות .
33 בג"ץ 7303/12 ,ח"כ מרינה סולודקין ז"ל ואח' נ שר הבינוי והשיכון, משרד העלייה והקליטה, משרד האוצר, משרד הבינוי והשיכון וממשלת ישראל (פורסם במאגר מידע, 9.
:שם הדוח משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 יודגש כי גם הוועדה למלחמה בעוני עסקה בנושא זה והעלתה את החשיבות שבקביעת כללים אחידים לעולים ו לוותיקים .
הוועדה ציינה כי "לכללי זכאות אחידים חשיבות רבה בהקצאה בצורה שוויונית של משאב ציבורי יקר שנמצא במחסור.
במצב הנוכחי קיימים כללי זכאות שונים לוותיקים לעומת עולים, כאשר ההבדל המשמעותי ביניהם הוא בכך שהכללים לזכאות ולעדיפות בהקצאת דירה גמישים יותר במשרד לעלייה וקליטה".
הוועדה הוסיפ ה כי היא "סבורה שיש לגבש כללים אחידים לזכאות לדיור ציבורי, לרבות בין עולים לבין ותיקים.
שיש מקום להשתמש בסיוע בדיור כאמצעי לגיטימי לקליטת עלייה.
בדרך זו יהיה ניתן ליישם בהדרגה את העיקרון של שוויון וכלליים אחידים לזכאות לכלל הציבור ובמקביל לתת ביטוי לערך של קליטת עלייה".
לדעת משרד מבקר המדינה, יש טעם לפגם בעובדה שניהול הממתינים לדיור ציבורי נעשה בנפרד, בשני משרדים שונים, על פי כללים נפרדים וללא ראייה מערכתית כוללת; הדבר עלול לפגוע בהקצאה יעילה של משאב המצוי במחסור, וכן לפגוע בעקרון השוויון.
הניהול הנפרד אי נו מאפשר לגבש תכנית עבודה אחת מתוכללת הנוגעת לכלל הזכאים שעל בסיסה יוגדרו גם הצרכים התקציביים.
לנוכח ממצאי הביקורת , ראוי שמשרדי הבינוי והקליטה יקיימו עבודת מטה משותפת לגיבוש מערך כללים אחוד שיחול על כלל אוכלוסיית הזכאים, ותיקים ועולים כאחד, כפי שנהוג בנוג ע ל סיוע בשכ "ד.
באופן זה ניתן יהיה לייעל את ניהול מאגר הדיור הציבורי ולמנוע עיוותים בהקצאת דירות לזכאים.
בגיבוש מערך הכללים יש להביא בחשבון את המאפיינים הייחודיים של כל קבוצת זכאים ולהתאימם אליה.
חריגה מתקופת הגדרת הזכאות להיכלל כעולה זכאי לדיור ציבורי : תוקף הזכאות לדיור ציבורי לעולים הוא 15 .
שנים מיום העלייהמבדיקת נתוני הממתינים ברשימה של משרד הקליטה עלה כי המשרד אינו מעדכן את רשימת הממתינים באופן רציף; מתוך 27,176 זכאים עולים, 582 ( מהםשאינם מוגדרים נכים רתוקים או קשישים34 ) נמצאים בארץ יותר מ-15 שנים, דהיינו לפי נוהל זכאות לעולים הם אינם מוגדרים כזכאים עולים, וזכאותם אמורה להיבחן על פי נוהל ההקצאה של משרד הבינוי.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הקליטה כי עליו לעדכן את רשימת הממתינים באופן עקבי כדי שייכללו בה רק זכאים העומדים בכל הקריטריונים שהוא בעצמו קבע.
אי-מיצוי הזכות לדיור 35 .
הבטחת הצדק החברתי אינה תלויה רק בעצם קיומן של זכויות חברתיות, אלא גם במימושן והענקתן לכלל הזכאים להן.
בפועל בשל חסמים כגון אי -הכרה של הזכויות ושל .
לנוהל זכאות לעולים תקופת הזכאות לקשישים ולנכים רתוקים אינה מוגבלת 35 " ראו בקובץ דוחות זה את הפרקאי-מיצוי של זכויות חברתיות ", עמ' 46-3.
שם הדוח: משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 האפשרויות וההסדרים הקיימים, ביורוקרטיה ואי -ידיעת השפה, רבים אינם ממצים את זכויותיהם, ובייחוד בני השכבות החלשות, הזקוקים להן במיוחד.
חסמים למיצוי הזכויות עלולים אפוא להביא לידי הגדלת הפערים בחברה36 .
גופים ציבוריים רבים מעניקיםזכויות מגוונות מתוקף חוקים או תקנות.
על הרשות הציבורית חלה חובה לממש את הזכות ולתת אותה לזכאים לה, וכנאמן הציבור ראוי שהיא תספק לציבור לכל הפחות מידע על עצם קיום הזכות ועל התנאים לקבלתה באופן מלא ושקוף.
לשם כך ראוי שהרשות הציבורית תנקוט פעולות שמטרתן הסרת חסמים העומדים בפני הזכאי כדי שיוכל לממש את זכויותיו.
אולם בכך לא סגי, ראוי שרשות ציבורית שיש ברשותה מידע על זכות שנוצרה לזכאי ברשות אחרת, פעמים כיוון שזכות שנותנת רשות ציבורית אחת כרוכה בזכות שנותנת רשות ציבורית אחרת, תנקוט פעולות כדי ליידע את הזכאי על כך.