HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כדי למנוע מעילות דרוש הליך מקיף ומורכב הכולל ביסוס תרבות .
ארגונית נאותה, הגברת המודעות לנושא בקרב עובדי הארגון, זיהוי מוקדם של הסיכונים .
ונקודות החולשה במערכות הארגון, בניית תוכנית מוסדרת למניעת מעילות והטמעת .
בקרות ומערכות ייעודיות להפחתת הסיכונים.
הליך זה הוא חלק מנורמות מקובלות לניהול .
סיכונים כלל-ארגוני, ובכלל זה סיכוני מעילות, אשר התפתחו בעשורים האחרונים.
ביקורת זה נשען על תוצאות סקר מקיף שביצע משרד מבקר המדינה בקרב 74 משרדי .
ממשלה וחברות ממשלתיות.
הסקר מיפה וניתח מערך בקרות רלוונטיות בתחומי ניהול .
סיכונים, מערכות מידע ובקרות תפעוליות למניעת מעילות בהיבטים האלה: משאבי אנוש .
ושכר , רכש ומלאי, גבייה ואמצעי תשלום.
הממצאים העולים בביקורת זו מצביעים על ליקויים במערך ניהול הסיכונ ים למניעת .
מעילות במשרדי הממשלה ובחברות הממשלתיות בנושאים האלה: אי-קביעת מדיניות או .
אי-עדכונה; אי -מינוי מנהל סיכונים ארגוני; היעדר פעילות של ועדת היגוי לניהול סיכונים; .
אי-ביצוע סקרי סיכונים ארגוניים וסיכוני תקשוב; אי -שימוש במערכות מידע תומכות .
לניהול סיכונים ; היעדר ביקורת פנימית על ניהול הסיכונים; היעדר מנגנוני דיווח על .
כשלים ועל אירועי סיכון; אי-שימוש בטכנולוגיות להתמודדות עם מעילות ולאיתורן.
כן עלו ליקויים בנוגע לבחינת יישום בקרות תפעוליות המבוססות על שיטות עבודה ועל .
התנסויות מיטביות שהוכרו כיעילות וכמועילות במניעת מקרי מעילה בתחומי משאבי אנוש .
ושכר, רכש ומלאי, גבייה ואמצעי תשלום.
בדוח זה הוצגו דוגמאות רבות לפעולות בקרה .
תפעוליות מקובלות אשר עשויות להביא להפחתת סיכוני מעילה, אך אינן מיושמות .
עם זאת, יש לציין כי החשכ"ל מוביל פעילות ענפה בתחום ניהול הס יכונים .
התפעוליים הנמצאים תחת אחריותו, הן באמצעות יחידת ניהול הסיכונים והן באמצעות .
הטמעת בקרות רוחביות במערכת מרכב"ה.
היקף הפעילות הכספית של משרדי הממשלה והחברות הממשלתיות, אופיים, מורכבותם .
ומספר העובדים הגדול בהם - כל אלה חושפים אותם למעילות שאותן יש למנוע.
משרדי הממשלה והחברות הממשלתיות וכן על החשכ"ל ורשות החברות הממשלתיות .
לתת את דעתם על המסקנות וההמלצות שהועלו בדוח זה, להפיק לקחים מהליקויים .
שצוינו בדוח ולפעול לתיקונם.
מפתח הקיצורים שמות 74 הגופים המבוקרים .
השם המלא של הגוף המבוקר הקיצור המופיע בדוח .
דירה להשכיר - החברה הממשלתית לדיור ולהשכרה בע"מ דירה להשכיר .
האגודה לתרבות הדיור האגודה לתרבות הדיור .
האיגוד - חברה להעברת טכנולוגיה האיגוד .
החברה הישראלית לחקר מדעי החיים בע"מ החברה לחקר מדעי החיים .
החברה הלאומית לאספקת פחם בע''מ חברת הפחם .
החברה הממשלתית להגנות ים המלח בע"מ חל"י .
החברה הממשלתית להגנות מצוקי חוף הים התיכון בע"מ החברה להגנות מצוקי חוף הים התיכון .
החברה הממשלתית לתיירות חמ"ת .
החברה לחינוך ימי בישראל (בתיה"ס הימיים) (חל"צ) החברה לחינוך ימי .
החברה למתנ"סים (מרכזים קהילתיים בישראל בע"מ) החברה למתנ"סים .
החברה לפיתוח חוף אילת בע''מ החברה לפיתוח חוף אילת .
החברה לפיתוח מזרח ירושלים בע"מ החברה לפיתוח מזרח ירושלים או פמ"י .
החברה לפיתוח עכו העתיקה ונצרת בע"מ החברה לפיתוח עכו העתיקה ונצרת .
החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בירושלים בע"מ החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי .
החברה לשירותי איכות הסביבה בע''מ (ESC) החברה לשירותיאיכות הסביבה .
הכפר הירוק ע"ש לוי אשכול הכפר הירוק .
המועצה הישראלית לצרכנות המועצה הישראלית לצרכנות .
המכון הגיאופיסי לישראל המכון הגיאופיסי .
מניעת מעילות במשרדי ממשלה ובחברות ממשלתיות חברות ממשלתיות .
הקרן למורשת הכותל המערבי הקרן למורשת הכותל .
הרשות לחינוך והכשרה ימיים הרשות לחינוך והכשרה ימיים .
התעשייה האווירית לישראל בע''מ התעשייה האווירית .
חברת איסורד בע"מ איסורד .
חברת אלתא מערכות בע"מ אלתא .
חברת דואר ישראל בע"מ דואר ישראל .
חברת החשמל לישראל חברת החשמל .
חברת חוצה ישראל חוצה ישראל .
חברת מקורות פיתוח וייזום בע"מ מקורות פיתוח וייזום .
חברת נתיבי איילון בע"מ נתיבי איילון .
חברת נמל אשדוד בע"מ נמל אשדוד .
חברת נמל חיפה בע"מ נמל חיפה .
חברת נמלי ישראל פיתוח ונכסים בע"מ חנ"י .
חברת נצר השרון בע''מ נצר השרון .
חברת נתיבי הגז הטבעי לישראל בע''מ נתג"ז .
חברת פארק אריאל שרון בע''מ (חל"צ) פארק אריאל שרון .
חברת תשתיות אנרגייה בע"מ תש"ן .
חלד - חברה ממשלתית עירונית לשיקום, דיור ופיתוח בע"מ חלד .
חלמיש חברה ממשלתית עירונית לדיור, לשיקום .
ולהתחדשות שכונות בתל אביב -יפו בע"מ חלמיש .
חקר ימים ואגמים לישראל חקר ימים ואגמים או חיא"ל .
כפר הנוער על שם מאיר שפיה מאיר שפיה .
כפר הנוער החקלאי "מקוה ישראל" מקווה ישראל .
מדרשת שדה בוקר בנגב בע"מ מדרשת שדה בוקר .
מקורות חברת מים בע"מ מקורות .
נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה נתיבי ישראל .
נת"ע - נתיבי תחבורה עירוניים בע"מ נת"ע .
עמידר החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ עמידר .
ערים - חברה לפיתוח עירוני בע''מ ערים .
רותם תעשיות בע"מ רותם .
רכבת ישראל רכבת ישראל .
רפאל מערכות לחימה מתקדמות בע''מ רפאל .
שחם מקורות ביצוע בע''מ שחם .
שקמונה - חברה ממשלתית עירונית לשיקום הדיור בחיפה שקמונה .
המשרד לביטחון הפנים המשרד לביטחון הפנים .
המשרד להגנת הסביבה המשרד להגנת הסביבה .
המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל .
המשרד לשירותי דת המשרד לשירותי דת .
המשרד לשיתוף פעולה אזורי המשרד לשיתוף פעולה אזורי .
מניעת מעילות במשרדי ממשלה ובחברות ממשלתיות משרדי ממשלה .
משרד האוצר משרד האוצר .
משרד האנרגייה משרד האנרגייה .
משרד הבינוי והשיכון משרד הבינוי והשיכון .
משרד הבריאות משרד הבריאות .
משרד החוץ משרד החוץ .
משרד החינוך משרד החינוך .
משרד החקלאות ופיתוח הכפר משרד החקלאות .
משרד הכלכלה והתעשייה משרד הכלכלה .
משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה משרד המדע .
משרד המשפטים משרד המשפטים .
משרד הרווחה והביטחון החברתי משרד הרווחה .
משרד העלייה והקליטה משרד העלייה והקליטה .
משרד הפנים משרד הפנים .
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים משרד התחבורה .
משרד התיירות משרד התיירות .
משרד התקשורת משרד התקשורת .
משרד התרבות והספורט משרד התרבות והספורט .
משרד ראש הממשלה משרד ראש הממשלה .
שיא ההתפתחות ו ההתעצבות של המוח האנושי הוא בשנות החיים הראשונות של הילד (להלן - .
הגיל הרך 2 ), ובכלל זה ההתפתחות המנטלית, הרגשית והפיזית שלו.
להשקעה בגיל הרך יש ערך בריאותי, חברתי וכלכלי - יש בידה לחסוך השקעת כספים ציבוריים .
בטווח הרחוק (בתחומי הבריאות , התעסוקה והרווחה) והיא מביאה תשואה גבו הה יחסית .
להשקעה בגילים בוגרים יותר .
איתור בעיות , מצבי סיכון ופערים ומתן מענה טיפולי וחינוכי .
איכותי ובמועד מוקדם ככל האפשר הם מנוף לצמצום פערים ולהצלחה עתידית.
העולה ממחקרים, ילדים ממשפחות במצב חברתי -כלכלי נמוך הם המרוויחים העיקריים .
מתוכניות התער בות איכותיות בשנים הראשונות של חייהם3.
,בישראלתינוקות ופעוטות בגיל י שלושה חודשים עד שלוש שנים (להלן - פעוטות) - בהם .
מתמקד דוח זה 4 - מטופלים לרוב במסגרות טיפוליות-חינוכיות משני סוגים, אלא אם כן הם .
נשארים בחיק הבית או המשפחה: במשפחתונים ( מסגרות לפעוטות בודדים) או במעונות יום .
(מסגרות למספר גדול יותר של פעוטות).
יש מסגרות "בעלות סמל" 5 (להלן- מסגרות סמל, מעונות סמל, משפחתוני סמל) - שבהן המחיר .
מפוקח, ההורים יכולים לקבל השתתפות של המדינה בשכר הלימוד (סבסוד) בכפוף למבחני .
תמיכה והארגונים המפעילים אות ן מתחייבים לתנאי הפעלה בפני האגף למעונות יום .
ומשפחתונים בזרוע העבודה 6 (להלן- האגף למעונות יום או האגף) .
הגיל הרך מוגדר בצורות שונות לצרכים שונים, ולרוב הכוונה לגילים אפס עד שש .
3 ראודברי הסבר להצעת מחליטים " קידום הנושא האסטרטגי לטיפול 'שיפור מיומנויות ' כנגזרת מהערכת המצב .
האסטרטגית כלכלית -חברתית לממשלה - שנות החיים הראשונות (גילאי לידה עד שש) להערכת המצב של .
הממשלה" מטעם המועצה הלאומית לכלכלה (יוני 2020 .
4 החל מגיל שלוש ילדים זכאים להתחנך בגני ילדים של משרד החינוך והרשות המקומית תחת חוק לימוד חובה, .
דוח זה אינו עוסק בגני ילדים אלו.
לעניין גני ילדים ראו במקבץ דוחות זה, דוחיישום רפורמות וצמצום .
פערים בחינוך לגיל הרך - ביקורת מעקב".
5 "סמל מסגרת" ניתן למעונות יום או משפחתונים שעמדו בדרישות האגף - סמל מסגרת מאפשר את פעולתה מהבחינה .
המינהלתית והתקציבית; "סמל ארגון" ניתן לארגון המפעיל מסגרות סמל לאחר שעמד בדרישות האגף וקיבל ממנו הכרה.
ארגונים המפעילים מסגרות סמל כפופים להסכם הפעלה או כתב התחייבות שחתמו מול האגף למעונות יום, לפיו הם מחויבים .
לפעול בהתאם לחוק הפיקוח ולהוראות האגף; להעניק לפעוטות השוהים במעון סביבה חינוכית וטיפולית, הכוללת הקפדה .
על פעילות ברמה גבוהה, תזונה נאותה, דאגה לבטיחות ולבריאות, ניקיון , סדר ו ת ברואה ; לעמוד בדרישות שונות בנוגע למבנה .
ולציוד, בטיחות, תקן כוח האדם והכשרתו וכד'; ולאפשר לאגף לבצע עליהם פיקוח.
בשנת התשפ"א היו כ - 470 ארגונים מפעילים .
שהפעילו כ - 2,030 מעונות סמל- 7% מהם הפעילו10 מעונות או יותר, והיתר הפעילו פחות מ- 10 .
6 על פי החלטת הממשלה 133 מיום 19.
21 , זרוע העבודה תעבור ממשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (כשמו .
אז), שאליו שויכה בעת הביקורת אל משרד הכלכלה והתעשייה.
כמו כן, תחום מעונות היום יעבור עד ליום 1.
,למשרד החינוךלרבות האחריות המקצועית והפדגוגית, ההסדרה, ה בינוי והפיקוח על מעונות היום, אך למעט מנגנון .
סבסוד שכר הלימוד, אשר יישאר באחריות זרוע העבודה.
22 התקבלה החלטת ממשלה בדבר אופן העברת .
סמכויות בתחום מעונות היום לשרת החינוך והבאת העניין לאישור הכנסת כמתחייב על פי חוק.
הטיפול בפעוטות וחינוכם במעונות יום ובמשפחתונים בבעלות פרטית וניהול עצמאי (מסגרות ללא סמל, להלן - מסגרות פרטיות, מעונות פרטיים).
על פי חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות, התשע"ט-2018 (להלן- חוק הפיקוח החדש, ראו .
פירוט להלן), מסגרות משני הסוגים נתונות לפיקוח ממשלתי על הנעשה בהן.
בשנת 2020 היו בישראל כ- 548,200 תינוקות ופעוטות בגילי אפס עד שלוש שנים7 , והטיפול בהם .
היה לפי החלוקה הבאה: לפי נתוני האגף למעונות יום ומשפחתונים ומשרד הרווחה והביטחון החברתי 8 , בשנת .
הלימודים התשפ"א (2020 - 2021 )9 שהו לפחות 147,400 פעוטותבמסגרות בעלות סמל 10 , .
שהם כ-27% מכלל הפעוטות בארץ וכ-48% מהפעוטות ששהו במסגרות כלשהן לפי סקרי .
כ - 117,400 מהפעוטות ששהו במסגרות סמל, שהם כ -21% מכלל הילדים .
בגילאים אלה, קיבלו סבסוד שכר לימוד ברמה כלשהי12.
לפי סקרי הלמ"ס, כ- 190,800 פעוטות, שהם כ-35% מכלל הפעוטות בארץ, שהו בשנת .
הלימודים התש"ף ( 2019 - 2020 ) במסגרות פרטיות13 , מסגרות שהיו באותה עתללא פיקוח .
וללא אפשרות לקבלת סבסוד.
7 חישוב על בסיסנתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס), שנתון סטטיסטי לישראל 2021 - מספר .
3 :" אוכלוסייה, לפי קבוצת אוכלוסייה, דת, מין וגיל".
- ממוצע שנת 2020 , בוצע ניתוח הנתונים של שלושה .
שנתונים של בני אפס עד שלוש.
יצוין שקיים פער בין שנתון גיל לשנת לימודים, וכי יש אפשרות להצטרף למעונות .
יום ומשפחתונים במהלך שנת הלימודים (בניגוד למצב בגני הילדים של משרד החינוך).
מעונות סמל רבים מקבלים .
פעוטות מגיל חצי שנה בלבד.
8 על פיחוק פעוטות בסיכון (הזכות למעון יום), התש"ס -2000 , פעוטות שהוגדרו כפעוטות בסיכון זכאים לשהות במעון .
יום או משפחתון הסמוך למקום מגוריהם.
המחלקה לשירותים חברתיים ברשות המקומית ושירותי הרווחה אחראים .
על נושא זה, והפעוטות מושמים במסגרות בעלות סמל מטעם האגף למעונות יום.
9 שנת הלימודים מתחילה בספטמברומסתיימת באוגוסט.
10 בשנה זו היו עוד כ- 15,600 מקומות במסגרות הסמל, אך לאגף אין מידע אם אוישו על ידי פעוטות שהוריהם לא ביקשו .
סבסוד או נותרו פנויים.
בהיעדר נתונים אלה, הנתון לא נכלל בספירה כאן.
לפי נתוני האגף, בסוף שנת הלימודים .
התשפ"א היו מקומות מאושרים לכ- 144,400 פעוטות בכ- 2,030 מעונות בעלי סמל(על פי דוח מעונות סמל שהופק .
ביוני 2021) ולעוד כ- 18,600 פעוטות בכ- 3,590 משפחתונים בעלי סמל(על פי דוח משפחתוני סמל שהופק ביוני .
עוד לפי נתוני האגף, בשנה זוהופיעו כ- 107,700 פעוטות במערכת הסבסוד של האגף (יודגש כילא כולם היו .
זכאים לסבסוד בסופו של דבר) כרשומים למעונות, ועוד כ- 12,875 הופיעו כרשומים למשפחתונים(על פי קובץ סבסוד .
) עד לשנת הלימודים התשפ"ב (2021 - 2022 ) לא הייתה מערכת רישום אחודה למעונות, ולכן .
לאגף לא היו נתונים מלאים על הילדים הרשומים, אלא רק על הילדים שביקשו סבסוד - ראו להלן.
משפחות ילדים ונוער בקהילה במשרד הרווחה והביטחון החברתי, בשנת הלימודים התשפ"א שהו כ- 19,000 פעוטות .
בסיכון במעונות סמל (מעונות רגילים או מעונות רב-תכליתיים); ועד כ - 7,800 פעוטות בסיכון שהו במשפחתוני סמל .
(על פי נתונים שהופקו באוגוסט 2021 לגבי חודש יולי2021) .
11 ,חישוב על בסיס נתוני הלמ"סשנתון סטטיסטי לישראל 2021 - מספר72 , לוח4.
3" : ילדים בחינוך הקדם-יסודי .
ובמעונות יום, לפי בעלות על הגן, גיל הילד וקבוצת אוכלוסייה".
על פי הנתונים, בשנת התש"ף שהו כ - 305,360 .
פעוטות (בגילי אפס עד שלוש) במסגרות פרטיות או ציבוריות, כולל במסגרות החינוך המיוחד .
קיבלו סבסוד מכוח חוק פעוטות בסיכון, והיתר היו זכאים לו לפי דרגות הסבסוד של האגף למעונות יום .
13 לגבי פעוטות במסגרות סמל, קיימים פערים בין נתוני הלמ"ס המבוססים בעיקר על סקרים לבין הנתונים המינהליים .
של האגף למעונות יום ומשרד הרווחה.
ה | הטיפול בפעוטות וחינוכם במעונות יום ובמשפחתונים דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 .
ההערכה היא כי יתר הילדים- כ- 210,000 פעוטות 14, שהם כ-%38 ,מכלל הפעוטות בארץ .
שהו במסגרות ביתיות (וטופלו בידי בני משפחה או מטפלות15 .
תרשים1: התפלגות כלל הפעוטות בגילי אפס עד שלוש, לפי מסגרת הטיפול .
על פי נתוני האגף למעונות יום ונתוני הלמ"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהבחינה ההיסטורית, את מעונות היום הקימו ארגוני נשים במטרה לדאוג להשגחה הולמת על .
הילדים כאשר אימהותיהם יוצאות לעבודה, כלומר במטרה לדאוג לצורכי ההורים.
של המאה ה -20 התבררשבמשפחות רבות לא זכו ילדים לטיפול ולטיפוח הולמים ולתנאי .
התפתחות נאותים בגלל מצוקה כלכלית של הוריהם, וכך הורחבו בהדרגה שירותי מעונות היום.
במוסדות החדשים שהוקמו הושם יותר דגש על הדאגה לצורכי אותם הילדים 16 , תוך התמקדות .
בפן הטיפולי, אך על פי דוח הוועדה לשינוי כלכלי חברתי (הידועה בשם "ועדת טרכטנברג"), .
באותו שלב לא הוטמעה בהם ההבנה של הצרכים החינוכיים-התפתחותיים של פעוטות בגילים .
זאת על בסיס ההנחה שלא היה שינוי גדול במספר הפעוטות בארץ בין השנים התש"ף והתשפ"א .
15 לאורך הדוח ההתייחסות למטפלות, גננות, ומחנכות -מטפלות ה יא בלשון נקבה מכיוון שלרוב מדובר בנשים .
במקצועות אלו, אך הכוונה גם למטפלים.
16 " ,אברהם דורוןהרחבת רשת מעונות היום לילדים בגיל הרך בישראל בשנות ה-70 : חקר מקרה של מדיניות חברתית", .
ביטחון סוציאלי 101 (יוני2017 '), עמ124.
17 דוח הוועדה לשינוי כלכלי חברתי, ברא שות פרופ' מנואל טרכטנברג (אוקטובר 2011 '), עמ47.
הטיפול בפעוטות וחינוכם במעונות יום ובמשפחתונים עד להשלמת יישום החלטת הממשלה מיולי 2021, ,שהורתה על העברת התחום למשרד החינוך .
זרוע העבודה במשרד הכלכלה והתעשייה (להלן - זרוע העבודה או הזרוע) היא האחראית על .
מעונות היום והמשפחתונים, באמצעות האגף למעונות יום.
האגף למעונות יום הוא הגוף האחראי .
הן על המסגרות בעלות הסמל (כ- 2,030 מעונות יום וכ- 3,600 משפחתונים 18 )- כוללקביעת .
קריטריונים וסטנדרטים להפעלתן, פיקוח עליה ן, רישום וקבלה וקביעת זכאות לסבסוד שכר .
הלימוד - והן על יישום חוק הפיקוח החדש ותקנותיו - המסדירים רישוי ופיקוח לכל מסגרת בה .
שוהים שבעה פעוטות ומעלה, כולל מסגרות פרטיות19.
בינואר2022 - לאחר סיום הביקורת - .
התקבלה החלטת ממשלה המשלימה את פרטי המעבר של תחום מעונות היום למשרד החינוך, .
פרט לנושאי סבסוד שכר הלימוד ולתחום המשפחתונים הנשארים בזרוע העבודה (להלן - .
החלטת הממשלה מינואר 2022 )20 .
ההחלטה כפופה לאישור הכנסת כמתחייב על פי חוק .
תקציב האגף למעונות יום לשנת 2020 היה כ-1.
68 מיליארד ש"ח והתחלק בין תחומי הפעילות .
העיקריים של האגף באופן הזה: .
תרשים 2: התקציב המאושר של האגף למעונות יום ומשפחתונים, לפי תחומי .
על פי נתוני תקציב המדינה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
במשפחתונים בעלי סמל שוהים לכל היותר חמישה פעוטות .
19 נוסף על המסגרות לפעוטות, האגף למעונות יום אחראי על סבסוד שהות בצהרונים של גני ילדים באופן הבא: האגף .
אחראי למתן סבסוד להורים הזכאים לכך בגין עלות שהייתם של ילדיהם בצהרונים המוכרים על ידי משרד החינוך .
(בגני הילדים הציבוריים המתוקצבים על ידי משרד החינוך בחינוך הרשמי, בחינוך המוכר שאינו רשמי ובחינוך .
מדובר בילדים בגילי שלוש עד שש המתגוררים ביישובים באשכולות חברתיים -כלכליים 6 - 10 .
לסבסוד צהרונים מאת משרד החינוך זכאים הורים לילדים בגילי שלוש עד שש באשכולות למ"ס 1 - 5 והורים לילדים .
בגילי שש עד שמונה בכל האשכולות.
20 החלטת הממשלה951 ( 9.
תקציב האגף גדל בכ- 417% בין השנים2004 ל-2020 , בין היתר בשל החלטות ממשלה בדבר .
שילוב א ימהות במעגל העבודה, הגדלת היצע המסגרות לפעוטות, העמקת הסבסוד לאוכלוסיות .
ראויות לקידום וטיוב איכות הטיפול במסגרות 21 :, כמוצג בתרשים להלן .
תרשים 3: התקציב המאושר והביצוע בפועל של תקציב האגף למעונות יום .
ומשפחתונים, 2004 - 2020 )(במיליוני ש"ח .
לפי הדין עד לחקיקת חוק הפיקוח החדש, נדרש האגף למעונות יום לפקח על כל המעונות שיש .
בהם יותר משני פעוטות (בהתאם ל חוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה -1965) .
במשך השנים הפיקוח והאכיפה של האגף למעונות יום התמקדו במסגרות בעלות סמל מטעם .
לאחר שוועדה מייעצת בראשות פרופ' רוזנטל פרסמהב-2009 בחסות האגף למעונות יוםאת .
המסמך " סטנדרטים להפעלת מסגרות חינוכיות לפעוטות" (להלן - מסמך הסטנדרטים), שקבע .
רמת סף מזערית של איכות חינוך-טיפול הנדרשת מן המסגרות23 , ולנוכח פוטנציאל הנזק הבלתי .
הפיך לילדים כתוצאה מטיפול לקוי בגיל הרך, המליצה הוועדה לשינוי כלכלי חברתי ב-2011 .
21 למשל, החלטות הממשלה3689 ( 5.
18 ); ומגוון החלטות בנושאי בינוי מעונות יום חדשים במגזרים שונים.
היתר דוח קודם של מבקר המדינה בנושא: דוח שנתי 61ב (2011 '), בפרק "מעונות יום ומשפחתונים לפעוטות", עמ .
22 ,מרכז המידע ומהחקר של הכנסת מריה רבינוביץ', מסגרות לילדים בגיל הרך: סקירת רקע ( 2019 '), עמ6 .
למשל, בג"ץ 701/07 עו"ד יוסי דוידוביץ נ ' שר התמ"ת (פורסם במאגר ממוחשב, 25.
אחרים אמונים מכוח חוק הפיקוח מ-1965 על הפיקוח על מוסדות שאינם מעונות יום לפעוטות, כמו מוסדות לחוסים .
כגון קשישים או אנשים עם מוגבלות.
23 סטנדרטים להפעלת מסגרות חינוכיות לפעוטות: דו"ח ועדה מייעצת בראשותה של פרופ' רוזנטל (ינואר .
2009 ) (להלן- מסמך הסטנדרטים).
את הוועדה מינה בדצמבר 2004 ,מנכ"ל המשרד דאזוהיא כללה נציגים ממשרדי .
ממשלה, אקדמיה, בטיחות וגהות, וארגונים המפעילים מסגרות סמל.
הוועדה התייחסה לכל מסגרת קבוצתית שבה .
שוהים תינוקות ופעוטות מחוץ לביתם.
הטיפול בפעוטות וחינוכם במעונות יום ובמשפחתונים שהממשלה תיקח אחריות גדולה יותר להקניית יכולות גנריות בגילים הצעירים, כולל בגילי אפס .
עד שלוש, ובכלל זה תגביר את הפיקוח - הן הטכני-בטיחותי והן התוכני - על מסגרות סמל ועל .
על רקע זה, ונוכח מקרים של פגיעה והזנחה במסגרות פרטיות, חוקק ב -2018 חוק הפיקוח .
החדש, ובינואר 2021 הותקנו מכוחו תקנות הפיקוחעל מעונות יום לפעוטות (תנאים לפעילות .
של מעון יום לפעוטות), התשפ"א -2021 (להלן- תקנות הפיקוח החדשות) 25 .
החדשים מחייבים כל מסגרת שבה שוהים שבעה פעוטות ומעלה - הן מסגרות בעלות סמל והן .
מסגרות פרטיות - לקבל רישיון מאת האגף ולעמוד לשם כך בתנאי סף מי נימליים בתחומי .
הבטיחות, תקן צוות-פעוטות (היחס בין מספר אנשי הצוות ומספר הפעוטות), הכשרת הצוות, .
קביעת סדר יום ותוכנית התפתחותית לפעוטות, היעדר רישום פלילי לכל מי שבא במגע עם .
הפעוטות, שטח מינימלי לפעוט ועוד.
החוק והתקנות גם מסדירים את דרכי הפיקוח ואת אמצעי .
האכיפה שיעמדו לרשות האגף.
התקנות ייכנסו לתוקפן בהדרגה.
ביחס למצב ששרר קודם לחקיקת חוק הפיקוח החדש, שבו לא הייתה לרשויות המדינה כמעט .
כל נגיעה לגבי המסגרות הפרטיות, החוק ותקנותיו משפרים את יכולת הרשויות להבטיח תנאי .
בטיחות ואיכות בסיסיים לכל הפעוטות שבמעונות26 .
התפתחויות נוספות כללו את חקיקתחוק .
התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות, התשע"ט -2018 ; את הקמת .
הוועדה הבין -משרדית ל שיפור וייעול מערך מעונות היום בעלי סמל 27 ; ואת הקביעה בדבר .
העברתו של רוב תחום מעונות היום למשרד החינוך28 - מהלך שמטרתו לשפר את הטיפול בתחום .
בזכות יתרונות משרד החינוך כגוף תורתי, מפקח חינוכי ומאסדר.
בחודשים ינואר -נובמבר 2021 בדק משרד מבקר המדינה את הטיפול בפעוטות בגילי אפס עד .
שלוש במסגרות השונות, את הסדרי הפיקוח והסבסוד ואת יישום ההסדרה על מסגר ות פרטיות .
הביקורת נעשתה באגף למעונות יום ומשפחתונים בזרוע העבודה .
בדיקות השלמה ואיסוף נתונים בוצעו באגף להכשרה מקצועית וכוח אדם .
בזרוע העבודה, במוסד לביטוח לאומי (להלן - בט"ל), במשרד הרווחה והביטחון החברתי (להלן .
- משרד הר ווחה), במשרד החינוך, במספר רשויות מקומיות (תל אביב-יפו, ירושלים, סכנין ופתח .
תקווה), בחברה חיצונית המפעילה את מוקד קביעת הזכאות לסבסוד עבור האגף למעונות יום .
ובמספר ארגונים המפעילים מעונות סמל.
24 דוח הוועדה לשינוי כלכלי חברתי, עמ' 48 .
הוועדה גם המליצה על העברת התחום למשרד החינוך ועל הקמת .
גוף מקצועי אשר יתווה אסטרטגיה - ראו בהמשך.
גם הצוות הבין־משרדי לבדיקת המיקום של אגף מעונות יום המליץ .
ב-2016 על קידום חוק פיקוח חדש- ראו דוח הצוות (2016 '), עמ7 .
הצוות הוקם בהתאם להחלטת הממשלה631 .
25 החלטת הממשלה3955 ( 8.
18 ) קבעה תקציב ליישום חוק הפיקוח החדש של 40 מיליון ש"ח בשנה למשך7 .
החלטת הממשלה מינואר 2022 .
במעונות שבהם שוהים שבעה פעוטות ומעלה .
27 החלטתהממשלה 4496 ( 7.
28 על פי החלטות הממשלה133 ( 19.
22 ), בכפוף לאישור הכנסת, ופרט לתחומי סבסוד שכר הלימוד .
כאמור, בעת סיום הביקורת (נובמבר2021 , להלן- מועד סיום הביקורת) הגורם בעל הסמכות .
הוא האגף למעונות יום.
עקב החלטות הממשלה על העברת הסמכות והאחריות ברוב תחום .
מעונות היום למשרד החינוך, ההמלצות בדוח מופנות למשרד החינוך (פרט להמלצות בתחומי .
הסבסוד והמשפחתונים, שלא מועברים).
אולם יודגש כי חלק מסעיפי החלטת הממשלה מינואר .
טעונים אישור הכנסת, וזה טרם ניתן במועד סיום גיבוש הדוח .
תמונת מצב: הסדרי הטיפול בפעוטות .
הטיפול בפעוטות בישראל בהשוואה בין-לאומית .
פריון ילודה גבוה יחסית למדינות ה - OECD : חלקם שלהפעוטות באוכלוסייה בישראל גבוה .
ביחס לשאר מדינות ה- OECD - שיעור הילדים בגיל לידה עד גיל ארבע עמד בשנת 2015 על .
3% מכלל האוכלוסייה בישראל, לעומת 5.
8% בממוצעבמדינות ה - OECD29 .
שיעור פריון הילודה הגבוה בישראל לעומת מדינות ה- OECD .
תרשים4: שיעורי הפריון (מספר הילדים לאישה), מדינות ה- OECD , 2019 .
על פי נתוני ה- OECD30 , בעיבודמשרד מבקר המדינה.
שיעור הפעוטות השוהים במסגרות: שיעור הפעוטות השוהים במסגרות יום (בעלות סמל או .
פרטיות) בישראל הוא מהגבוהים בעולם המפותח - 58% לעומת36% בממוצע ב- OECD : .
29 ,מרכז טאוב, דנה וקניןמסגרות חינוך לגיל הרך בישראל בהשוואה בין-לאומית : שיעורי השתתפות, תעסוקת .
אימהות, מדדי איכות והישגים עתידיים (2020 ), עמ' 5.
30 OECD Data: Fertility Rates [ קישור.
הטיפול בפעוטות וחינוכם במעונות יום ובמשפחתונים תרשים 5 : שיעוריהפעוטות השוהים במסגרות, מדינות ה - OECD , 2018/9 .
על פי נתוני ה- OECD31.
חופשת הלידה בתשלום ותעסוקת אימהות: את שיעור השהות הגבוה במסגרות ניתן להבין .
בין היתר על רקע אורך חופשת הלידה בתשלום בישראל, הקצר ביחס למקובל במדינות ה- .
OECD32 - 15 שבועות בישראל, לעומת18 - 54 שבועות בממוצע ב- OECD (כאשר במדינות שונות .
- כגון שוודיה, אוסטרייה, גרמניה וקוריאה - נהוגה מעבר לחופשת הלידה בתשלום גם חופשת .
2 Enrolment in childcare and pre , OECD Family Database [ קישור.
32 ,חוק עבודת נשיםהתשי"ד -1954 מאפשר לנשים לקחת חופשת לידה של עד26 שבועות מהלידה- אך מתוכם, לפי .
, ]נוסח משולב[ חוק הביטוח הלאומיהתשנ"ה -1995 ,רק ב-15 שבועות הראשונים הן יכולות להיות זכאי ות לתשלום .
בדמות דמי לידה מהבט"ל; באפשרותן גם להאריך את החופשה עד שנה מיום הלידה במקרים מסוימים, במסגרת .
חופשה ללא תשלום, בתנאים הקבועים שם, בלי לאבד את מקום עבודתן.
על הקשר בין שיעור ההשתתפות .
במסגרות, אורך חופשת הלידה בתשלום ושיעור התעסוקה של אימהות, ראו מסגרות חינוך לגיל הרך בישראל .
בהשוואה בין-לאומית , עמ' 11 .
33 Paid parental and home care leave - הגדרותיה של חופשת ההורות משתנות ממדינה למדינה, ולרוב שיעור התשלום .
בה נמוך מזה המוצע במהלך חופש הלידה; הוצגו שתי סוגי החופשות שבתשלום - חופשת לידה וחופשת הורות.
תרשים6: אורך חופשות הלידה וההורות בתשלום (בשבועות); ושיעורי .
תעסוקת אמהות לפעוטות, מדינות ה- OECD , 2018/2019 .
על פי נתוני ה- OECD34 .
מהתרשים עולה כי בהתאמה לחופשת הלידה הקצרה יחסית בישראל, בישראל גם שיעור .
התעסוקה של אימהות לפעוטות בגילי אפס עד שלוש הוא גבוה יחסית - 76% לעומת .
59% בממוצע במדינות ה- OECD .
יוצא כי המטרה שלשמה הוקם מערך המסגרות בעלות .
הסמל בראשיתו, קרי, עידוד תעסוקת אימהות - הושגה.
לדעת חוקרים, ישראל ייחודית .
בכך שהן שיעור הילודה והן שיעור ההשתתפות של נשים בגילי הורות במעגל העבודה .
גבוהים ושלובים זה בזה 35.
ההוצאה הציבורית על מסגרות לפעוטות: ההוצאה בישראל על חינוך - טיפול לפעוטות .
עמדה בשנת 2013 על כ - 0.
23% מהתמ"ג, לעומת כ - 0.
2% מהתמ"ג בממוצע במדינות ה- .
ECDO36, בשעה שבישראל שיעור הפעוטות מתוך כלל האוכלוסייה כמעט כפול מן הממוצע .
בשנת2017 , מבין22 מדינות שהיועליהן נתונים, ישראל הייתה במקום ה-18 .
מבחינת שיעור ההשקעה37 .
כמו כן יצויןשמלבד ההשקעה הישירה, ניתנות בישראל הטבות מס .
34 שיעור תעסוקת נשים בגילי15 - 64 שילדן הצעיר בגילי0 - 3 , בשנת2019 , מתוך נתוני ה- OECD [ קישור; ] OECD .
1 Key characteristics of parental leave systems, Family Database [ קישור, קישור; ] , OECD Family Database .
2 Maternal employment [ קישור.
35 ,מוסד שמואל נאמן, מנואל טרכטנברג"היפוך הפירמידה ": חזון ומדיניות לגיל הרך בישראל (מרץ 2019 ) (להלן .
- טרכטנברג, היפוך הפירמידה), עמ' 19 .
36 OECD, Education at a Glance 2016: OECD Indicators, Table C2.
Expenditure on early childhood educational .
37 OECD Family Database, PF3.
1, Public spending on childcare and early education, Chart PF3.
expenditure on childcare and pre -primary educa tion and total pu blic expenditure on early childhood education and .
care, as a % of GDP, 2017[ , קישור] .
לפי נתונים אלו, ב-2017 השקיעה ישראל 0.
04% מהתמ"ג בטיפול בפעוטות.
יודגש כי ייתכן שנתוני 2013 ונתוני2017 .
נאספו בדרכי מדידה שונות .
הטיפול בפעוטות וחינוכם במעונות יום ובמשפחתונים להורים לילדים (אולם, כדי ליהנות מהן יש הגיע לסף הכנסה מסוים, ומשפחות בעלות הכנסה .
נמוכה לא תמיד מגיעות לסף זה).
מבחינת החלוקה בין הוצאה פרטית (תשלומי ההורים) לבין ההוצאה הציבורית על השהות .
במסגרות לפעוטות , בשנת 2018 הייתה ההוצאה הציבורית הממוצעת על מסגרות .
לפעוטות במדינות ה- OECD כ-71% ,מכלל ההוצאה (פרטית וציבורית) על מסגרות אלו .
אך בישראל הייתה ההוצאה הציבורית כ-8%138 מכלל ההוצאה על מסגרות אלו, כמוצג .
תרשים 7: שיעור ההוצאה הציבורית מתוך סך ההוצאה (פרטית וציבורית) על .
מסגרות לפעוטות, מדינות ה- OECD ,שיש לגביהן נתונים 2018 .
על פי נתוני ה- OECD , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
תקני איכות: איכות הטיפול המוענק במסגרות לגילי לידה עד שלוש נבחנת לרוב בשני מדדים: .
איכות מבנית ואיכות תהליכית.
האיכות המבנית מתייחסת לתשומות: מספר הילדים בקבוצה, .
היחס בין מספר הילדים ומספר המטפלים, גודל המבנה, רמת ה השכלה של הצוות, ההכשרה .
המקצועית והניסיון של הצוות החינוכי וההדרכות וההשתלמויות שהוא עובר.
מתייחסת לתהליך החינוכי והטיפולי במסגרת: האופן שבו פונה המטפלת או הגננת לילד, .
האינטראקציה שנוצרת בניהם, התגובתיות לצ ורכי הילד ולרצונותיו וכ ו'39 .
38 OECD, Edcation at a Glance 2021: OECD Indicators (2021), Table B2.
39 מסגרות חינוך לגיל הרך בישראל בהשוואה בין-לאומית , עמ' 19 ; סטנדרטים להפעלת מסגרות חינוכיות .
לפעוטות, עמ' 23 ,; סמדר מושלחינוך לגיל הרך כמנוף לצמצום אי שוויון: מחקר, מדיניות ופרקטי קה, סקירה .