HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתו מנובמבר 2012 למשרד מבקר המדינה ציין המשרד כי מאחר שבעת הקצאת הדירה למפעל היה מלאי דירות גדול ביישוב ולא הייתה כל מניעה להקצות למפעל דירה ממאגר הדיור הציבורי, בייחוד בשל העובדה שסיפק תעסוקה לתושבים, הוא הקצה דירות של הדיור הציבורי לצורכי המפעל.
משרד מבקר המדינה מעיר לעמידר כי היא חרגה מהכללים בכך שלא הורתה למפעל להגיש בקשה חדשה לאחר שהסתיימו שלוש שנות שכירות ולא נתנה את דעתה לכך שמשנת 2004 לא נחתם חוזה שכירות הנוגע לדירה.
עמידר לא הסבה את תשומת לבו של המשרד כי בדירה מתגוררת, ללא אישור, משפחה שאינה זכאית דיור ציבורי.
יתרה מזאת, המשפחה התגוררה בדירה אף שהמפעל נסגר, ובוודאי שאין ההקצאה למגורים שלא לזכאים מוצדקת עוד.
בסופו של דבר, רק בדצמבר 2011 , כשלוש שנים לאחרשהמפעל נסגר ולאחר שהביקורת בנושא זה החלה, פינתה עמידר את הדירה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד שהוא המשיך להשכיר דירה ממאגר הדיור הציבורי למפעל הטקסטיל, שהוא עסק פרטי, בלי שבחן אם דירה זו נדרשת בעבור זכאים, ולא עמד על כך שבעקבות סגירתו של המפעל תושב הדירה לאלתר למאגר הדיור הציבורי.
זאת ועוד, האישור שנתן המשרד בשעתו למפעל לקבל לשימושו דירה ממאגר הדיור הציבורי, אף אם היה חיוני באותה עת ונעשה על סמך היעדר ביקוש לדירות ביישוב, הוא חריגה מנוהלי המשרד.
לכן, ראוי היה להגבילו בזמן ולבחון מפעם לפעם אם ראוי ונכון להמשיך את ההקצאה החריגה.
לאחר שהמפעל נסגר והדבר היה ידוע לכול, היה על המשרד להורות לעמידר לדרוש השבתה של הדירה לאלתר, דבר שלא נעשה.
: דירה במצפה רמון המושכרת לבית מלון מפברואר 2005 , ובמשך יותר משבע שנים, המשרד משכיר באמצעות עמידר דירה במצפה רמון לבית מלון.
בדי רה ארבעה חדרים, שטחה 94 מ"ר והיא משמשת למגוריהם של עובדי בית המלון.
הביקורת העלתה כי בתיקי המשרד ובתיק הנכס שבידי עמידר אין פרוטוקול של ועדת ההקצאות או כל חומר רלוונטי אחר שהוגש לוועדה המעידים על הנימוקים להקצאה חריגה זו שאינה נמנית עם היעדים המתירים הקצאת דירות ממאגר הדיור הציבורי.
המשרד ציין בפני רלוונטי בחזקת נעדר".
]ה[ משרד מבקר המדינה כי "תיק מצפה רמון במהלך הביקורת, בסוף 2011 , דרשה עמידר מהנהלת בית המלון להשיב את הנכס בתוך שלושה חודשים, עד סוף מרץ 2012 .
אף על פי כן, עד מועד סיום הביקורת לא הוחזר הנכס לעמידר.
בתשובתו ציין המשרד כי הוא הנחה את עמידר להשיב את הדירה למאגר הדיור הציבורי.
בתשובתה מנובמבר 2012 למשרד מבקר המדינה הודיעה הנהלת בית המלון כי תפעל להשבת הדירה בהקדם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי הוא חרג מהוראותיו שלו בכך שאפשר להנהלת בית המלון להמשיך ולהשתמש בנכס השייך למדינה במשך כשבע שנים, בלי שהמשרד יבחן מפעם לפעם את האישור החריג שניתן כבר בשנת 2005 .
העובדה שפרוטוקול ועדת ההקצאות והחומר הנלווה אינם בנמצא ולא ניתן לדעת מה היו הנימוקים למתן האישור החריג, אינה מאפשרת ללמוד על השיקולים שעמדו לעיני הוועדה כשאישרה את ההקצאה החריגה.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את הרשלנות של המשרד בשמירה על מסמכיו.
על המשרד ועל עמידר לפעול להשבת הדירה לאלתר, לטובת אכלוס זכאים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד השיכון כי כבר שנים ארוכות שהוא משכיר דירות לגופים עסקיים ופרטיים בניגוד ליעדים הציבוריים המותרים שהוא בעצמו קבע בנהליו.
על המשרד לבחון מחדש את פרטיהם של שוכרי דירות הדיור הציבורי שאינם זכאים ולוודא שהם עומדים בכללי ההקצאה שהוא קבע.
אם אין הם עומדים בכללים אלה, עליו לפנותם לאלתר.
הקצאה שלא על פי היעדים המאושרים חורגת מהכל לים שקבע המשרד ופוגעת בזכויותיהם של זכאי דיור ציבורי הממתינים שנים רבות לדירות ונאלצים להתמודד עם הצורך למצוא לעצמם פתרון דיור המתאים פחות לצורכיהם וליכולותיהם.
יתרה מזאת, המשרד לא מילא כיאות את תפקידיו וחובותיו בכל הקשור לנכסי המדינה שהופקדו בידיו.
הוא לא הקפיד להקצות את דירות הדיור הציבורי רק על פי הכללים המותרים וממילא אפשר למי שאינו זכאי דיור ציבורי ליהנות מהטבות כלכליות לא לו.
בפגיעה בזכויות זכאי הדיור הציבורי עלולה להיפגע גם הגשמת החובה החוקתית של המדינה להבטיח "רשת מגן" למעוטי האמצעים בחברה מכוח חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
משרד הבינוי והשיכון 323 .
שם הדוח: שם הדוח: דירות דיור ציבורי שהושכרו שלא לזכאי דיור ציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 תקופת השכירות .
הכללים להארכת תקופת השכירות הנוהל משנת 2003 קובע שחוזה שכירות בין הגוף השוכר לחברת האכלוס יהיה לתקופה של שנה.
מנהל המחוז של המשרד רשאי להאריך את תקופת השכירות בשנה נוספת וועדת ההקצאות רשאית לאשר הארכה נוספת לשנה שלישית.
בקשה להארכת תקופת שכירות לאחר שלוש שנים תוגש כבקשה חדשה ותובא לדיון במשרד.
סעיף 5 לנוהל משנת 2012 קובע כי המחוז יעביר כל בקשה להארכת חוזה30 .
לאישור ועדת ההקצאות אי-עמידה בכללים להארכת תקופת השכירות בביקורת נבדקו יותר מ -200 תיקי הקצאה של דירות המושכ רות שלא לזכאים, שנמצאו בטיפול חברות האכלוס, כולם מהתקופה שלפני פרסום הנוהל משנת 2012 :.
להלן הממצאים בקרת המשרד: כדי לאכוף את הכללים להגבלת תקופת השכירות נדרשים מנגנוני בקרה והתרעה.
בביקורת עלה כי למשרד אין מנגנון שיטתי המתריע על סיום חוזי השכירות עם הגופים השוכרים.
יוצא אפוא שהמעקב אחר תוקף החוזים אינו מספק.
המשרד לא דרש מחברות האכלוס לעקוב אחר סיום תקופת השכירות ולא עמד על כך שהארכתם תיעשה רק לאחר מתן אישורו.
בעניין זה יודגש שברוב המקרים מדובר בתקופות שכירות ארוכות מאוד (בדרך כלל יותר משלוש שנים) המחייבות הגשת בקשה חדשה להמשך השכירות (כנדרש בנוהל משנת 2003)31 .
בסופו של דבר לא נחתמו חוזי שכירות תקפים בין חברות האכלוס לשוכרים.
בתשובתו הודיע המשרד כי החל בבחינה מחודשת של כל חוזי השכירות הקיימים עם גופים ציבוריים שאינם עומדים בקריטריונים הנוגעים לקבלת דירות דיור ציבורי ליעדים ציבוריים.
בחינה זו תסייע לו להחליט באופן מושכל אם לדרוש את השבת הדירות למאגר הדיור הציבורי או לאפשר את המשך השכרתן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי קיומו של חוזה בר -תוקף, לרבות אישור מסודר להמשך תקופת השכירות, מחויב בשל חובת הנאמנות של המשרד לנהל את הרכוש הציבורי שבידיו באופן מיטבי ובשל החובה להקפיד על סדרי מינהל תקין.
לכן, קיימת חשיבות יתרה לקיום דיון בטרם תאושר הארכת חוזה שכירות.
הדיון הוא שלב הכרחי כשיש להחליט אם עדיין קיימת הצדקה לכך שדירות ממאגר הדיור הציבורי יושכרו למי שאינו מוגדר זכא י, דהיינו לצורך יעדים ציבוריים אחרים.
בהיעדר דיון ענייני כזה, השכירות הזמנית הופכת לשכירות מתמשכת ללא כל תנאי וסייג ומשמשת לכל מיני מטרות, זולת מגורי זכאים.
על המשרד לעקוב אחר פקיעת תוקף חוזי השכירות ולהקפיד ולדרוש מחברות האכלוס כי הגופים השוכרים יגישו בכל שנה בקשה להארכת חוזה השכירות שתידון במשרד.
לכשניתן האישור, על המשרד לוודא כי הוא מגובה בחוזה בר-תוקף.
מתום שנת השכירות הראשונה 31 כאמור, על פי הנוהל משנת 2012 השוכר נדרש להגיש בקשה למשרד כבר בתום שנת השכירות הראשונה.
: בקרת חברות האכלוס בנוגע לחברות האכלוס עלה שלעמיגור, לפרזות ולחלמיש אין מנגנון שיטתי לבקרה ולמעקב המתריע על מועד סיום תקופות חוזי השכירות עם השוכרים.
בתשובתה מדצמבר 2012 למשרד מבקר המדינה ציינה עמיגור כי היא מקיימת מעקב ברמות שונות אחר סיום חוזי השכירות לפי טיבם, אבל כשמדובר בחוזים עם גופים ציבוריים "היה מקובל כי החוזים נמשכים באופן אוטומטי מבלי להאריכם עד לביטול ההרשאה".
היא הוסיפה כי בעקבות הוראותיו של המשרד לעניין הטיפול בדירות המושכרות שלא למגורי זכאים, לרבות הוראותיו מנובמבר 2010 ומאוקטובר 2011 הנוגעות להארכת תקופות השכירות, היא גיבשה נוהל בעניין והנחתה בהתאם את סניפי החברה.
בתשובתה מנובמבר 2012 למשרד מבקר המדינה הודיעה פרזות כי תפעל להסדרת מנגנון ממוחשב המתריע על סיום תקופות השכירות עם הגופים הציבוריים, ועל פי כך תפעל לקבלת אישור מסודר להארכתן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי עליו לוודא שחברות האכלוס הפועלות מטעמו ובשמו מפעילות מנגנון שיטתי למעקב אחר תוקף חוזי השכירות ואחר הבקשות להארכת תוקפם, שיספק להם כלים שיאפשרו את יישומם של נוהלי המשרד.
בהיעדר היישום כאמור הופכת השכירות הזמנית לשכירות קבע הבאה על חשבון זכאי הדיור הציבורי.
אי-תקינות מינהלית בהקצאת דירות ובהסדרת שכירותן משרד מבקר המדינה בחן 20 פרוטוקולים של ועדת ההקצאות בדיוניה משנת 2004 ואילך בבקשות להקצאה או להארכת חוזי שכירות (להלן - הפרוטוקולים).
נמצא כי לחמישה מהפרוטוקולים שהוגשו לוועדה לא צורף חומר נלווה שיש בו כדי להבהיר ולנמק את הקצאת הדירה ליעדים ציבוריים ולא למגורי זכאים.
בתשעה מהפרוטוקולים התייחסה הוועדה רק לחלק מהמידע ועליו ביססה את החלטותיה.
לרוב היא לא התייחסה למלאי הדירות הריקות ביישוב ולצורכי הזכאים לדירות אלו.
הביקורת העלתה שבמקרים שהמשרד החליט להשיב את הדירות לטובת מגורי זכאים, החלטותיו בדרך כלל לא נאכפו.
למשל, ממסמך של אגף נכסים ודיור במשרד, מיוני 2012 , עלה כי מתוך כ -70 דירות המ ושכרות לרשויות מקומיות שהוועדה דרשה להשיבן הוחזרה דירה אחת בלבד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי החלטה על הקצאת דירות שלא על פי כל הפרמטרים מעלה את החשש שצורכי הזכאים וזכויותיהם החוקתיות נדחקים והופכים משניים וההחלטות המתקבלות אינן מבוססות כנדרש.
ראוי כי הח לטה כבדת משקל כמו הקצאת דירה למי שאינו זכאי דיור ציבורי תתקבל על סמך התייחסות לכל התנאים הנדרשים.
יש להקפיד על הנמקה מלאה ועל תיעודן של ההחלטות שהתקבלו.
תיעוד הולם הוא צורך חיוני העולה מסדרי מינהל תקין; הוא מתווה הליכי חשיבה ותכנון סדורים, הבניה של שיקול ה דעת ועמידה בחובת ההנמקה.
כמו כן, הוא מאפשר רציפות הזיכרון הארגוני ושימורו בטווח הקצר והארוך.
לכן, על המשרד לשוב ולרענן בפני ועדת ההקצאות את הצורך לפעול על פי סדרי מינהל תקין, לרבות החובה לתעד כהלכה את דיוניה.
משרד הבינוי והשיכון 325 .
שם הדוח: שם הדוח: דירות דיור ציבורי שהושכרו שלא לזכאי דיור ציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 בתשובתו ציין המשרד כי "ועדת ההקצאות התייחסה במה לך ישיבותיה לכל המידע שהיה ברשותה ושקלה הקצאת דירה גם לאור הצרכים בישוב לאותה עת באופן עקרוני, גם אם התייחסות זו לא נכללה בפרוטוקול".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי תשובתו מצביעה על התנהלות בלתי תקינה - הקצאת דירות דיור ציבורי לאלה שאינם זכאים היא בעלת משמעות כבדה; מצד אחד מדובר בדירות העשויות להוות פתרון מגורים הולם לנזקקי הדיור הציבורי וזאת כחלק מחובתה של המדינה להבטיח "רשת מגן" לזכאים ושבהיעדרה עליהם למצוא חלופה פחות מתאימה, ומצד אחר מדובר בהטבה כלכלית למי שנהנה ממנה.
לכן, אין די בדיון שבעל -פה ועל המשרד חלה החובה להעלות על הכתב את הנימוקים להחלטותיו בדבר הקצאת הדירות.
על הנהלת המשרד לשוב ולרענן את כללי חובת הנאמנות של המשרד לניהול ראוי של הרכוש הציבורי שהופקד בידיו ולפעול ליישומם.
בתשובתו הנוספת מאפריל 2013 צייןהמשרד כי "החל משנת 2012 מתעדים פרוטוקוליועדת ההקצאות את מכלול המידע והמסמכים המלווים אשר הובילו לקבלת ההחלטה".
להלן דוגמאות שבהן לא יושמו החלטות ועדת ההקצאות להשיב את הדירות והן נותרו בידי שוכריהן: 1.
: שתי דירות בראש פינה שהושכרו למועצה המקומית משנת 1998 , במשך יותר מ -14 שנה, המועצה המקומית ראש פינ ה שוכרת שתי דירות צמודות קרקע ממאגר הדיור הציבורי והן משמשות את לשכת הרבנות המקומית של המועצה הדתית.
יודגש כי דירות קרקע הן דירות בעלות פוטנציאל התאמה לזכאים נכים וקיימת מצוקה קשה בזמינותן.
בשנת 2006 פנתה המועצה המקומית לוועדת ההקצאות בבקשה להעביר את חוזההשכירות על שמה של המועצה הדתית ולהשכיר ישירות לה את הדירות.
בפרוטוקול מספטמבר 2006 ציינה הוועדה כי "בשלב זה אין למחוז משרד הבינוי והשיכון מועמדים נכים לדירות, אולם אם ".
הוועדה החליטה להמשיך ]אחרים[ הדירות יהיו ריקות ניתן יהיה לאכלס אותם בזכאים ולהשכיר את ה דירות למועצה המקומית לשימושה של לשכת הרבנות המקומית למשך חצי שנה נוספת, ובסיום תקופה זו להשכירן לזכאי דיור ציבורי (להלן - החלטת הוועדה).
בביקורת עלה שהחלטת הוועדה לא יושמה.
עד מועד סיום הביקורת, כשש שנים לאחר אישור הארכת החוזה בחצי שנה בלבד, לא נחתמו חוזי שכירות חדשים בנוגע לשתי הדירות והן עדיין משמשות את לשכת הרבנות המקומית, ואת שכר הדירה משלמת המועצה הדתית.
עמידר, המנהלת את הדירות מטעם המשרד, לא דרשה את השבתן למאגר הדיור הציבורי כפי שנקבע, והמשרד מצדו לא עקב אחר יישום החלטת הוועדה ולא וידא כי הדירות יפונו לטובת זכאים.
בתשובתה מנובמבר 2012 למשרד מבקר המדינה הודיעה המועצה המקומית ראש פינה כי כבר בשנת 2006 ביקשה להעביר את חוזי השכירות על שמה של המועצה הדתית ומסרה שאין בכוונתה להמשיך ולשכור את הדירות; לטענתה, מאותו המועד היא לא חתמה על חוזי שכירות לדירות ולא נדרשה לשלם בעבורן שכר דירה.
בתשובתה ציינה עמידר כי בשנת 2007 ,אישר המשרד למכור את הדירות למועצה המקומית ומאז הוא לא דרש ממנה לפעול להשבת הדירות.
בתשובתו ציין המשרד כי הוא אכן אישר את מכירת הדירות למועצה המקומית, אך העסקה לא צלחה.
בנובמבר 2012 הוא הנחה את עמידר לדרוש את השבת הדירות למעגל האכלוס.
משרד מבקר המדינה מעיר לעמידר על שלא יישמה את החלטת הוועדה ולא השיבה את הדירות למאגר הדיור הציבורי כבר בשנת 2006 , לאחר מועד קבלת ההחלטה, ולכל המאוחר בשנת 2007 .
משהתברר שעסקת מכירת הדירות לא צלחה משרד מבקר המדינה מעי ר למשרד השיכון על שהעדיף למכור את הדירות ולא עמד על כך שמדובר בדירות ייחודיות המתאימות למגורי זכאים נכים.
36 דירות בקריית ארבע שהושכרו למשרד הביטחון : משנת 1995 המשרד משכיר ל משרד הביטחון , באמצעות עמידר, 36 דירותדיור ציבורי בקריית ארבע למגורים של חיילי מג"ב.
בנהלים משנת 1988 ומשנת 2003 לא נכללו צורכי מערכת הביטחון במסגרת היעדים הציבוריים להקצאת דירות ממאגר הדיור הציבורי.
רק בנוהל משנת 2012 עודכנו הכללים ונכללו בהם גם צרכים אלו.
הביקורת העלתה שאף על פי שחלפו יותר מ-17 שנה מאז הקצה המשרד את הדירות ל משרד הביטחון, לא נחתם חוזה שכירות בין עמידר למשרד הביטחון, וזאת בשל חילוקי דעות על נוסחו של החוזה.
עם זאת, משרד הביטחון שילם שכר דירה בעבור הדירות .
רק במהלך הביקורת, בנובמבר 2011 , הודיעה עמידר למשרד הביטחון כי עליו להגיש למשרד בקשה להארכת תקופות ה שכירות, ואם לא יגיש בקשה כזאת עליו לפנות את הנכסים עד סוף אותה שנה.
למרות הודעתה של עמידר לא הגיש משרד הביטחון בקשה כאמור, ועמידר והמשרד לא עשו דבר בעניין, לרבות צעדים למימוש הפינוי.
נכון למועד סיום הביקורת עדיין לא באו הצדדים לידי הסכמה על תנאי החוזה וטרם נחתם חוזה שכירות ביניהם.
בתשובתו מדצמבר 2012 למשרד מבקר המדינה הודיע משרד הביטחון כי "ניסח הסכם שכירות עוד בשנת 2000 אותו העביר לעמידר בצירוף הזמנה והתחייבות חשב לתשלום .
זו בחרה שלא לחתום על ההסכם אך אישרה את ההזמנה.
נציין כי הזמנה ]עבור שכר הדירה[ מהווה הסכם לכל דבר ונשלחת על ידי משרד הביטחון לעמידר מידי שנה".
בתשובתה ציינה עמידר כי משרד הביטחון לא חתם על חוזה שכירות ואין הוא משתף עמה פעולה, למעט בנושא התשלומים.
עמידר הוסיפה כי המשרד דרש ממשרד הביטחון את השבת הדירות, והטיפול בעניין זה התנהל ישירות בין שני המשרדים ללא התערבותה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הביטחון, למשרד ולעמידר כי אין זה ראוי שבמשך יותר מ-17 .
שנה הם לא הסדירו את יחסיהם בחוזה שכירותאין לקבל את השיהוי המתמשך וההזנחה בטיפול בחתימת החוזה.
התנהלות מעין זו מעידה על זלזול מצדם של משרד הביטחון, של המשרד ושל עמידר בכל הנוגע להקפדה על סדרי מינהל תקין.
על המשרד ועל עמידר לפעול בדחיפות לחתימת חוזה שכירות ביניהם לבין משרד הביטחון ולהקצות את הדירות למטרה זו רק לאחר שבחנו אם אין הן נדרשות בראש ובראשונה לזכאים.
משרד הבינוי והשיכון 327 .
שם הדוח: שם הדוח: דירות דיור ציבורי שהושכרו שלא לזכאי דיור ציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 תשלומי שכר דירה .
סוגי תעריפי השכירות תשלומי שכר הדירה מהווים חלק מהכנסות תקציב המדינה ומשמשים בין היתר לרכישה של דירות חדשות ולתחזוקה ושיפור של דירות קיימות.
המשרד הוא זה הקובע את גובה שכר הדירה בדיור הציבורי וחברות האכלוס גובות א ותו מהשוכרים.
שכר דירה חופשי: כאמור שד"ח הוא שכר דירה בסיסי האמור לשקף את שכר הדירה ב שוק החופשי, הנקבע מפעם לפעם על בסיס הערכת שמאי והוא נגבה בדרך כלל ממוסדות ציבוריים השוכרים דירות דיור ציבורי.
מאז 2005 לא עודכנו תעריפי השד"ח והם נמוכים בעשרות אחוזים משכר הדירה הנהוג בשוק החופשי32 .
: ) שכר דירה מדורג (סוציאלי שכר דירה המיועד לזכאי דיור ציבו רי.
גובהו נקבע על פי תעריף השד"ח ועל פי הרכב המשפחה והכנסתה הכוללת.
תעריף מינימום לשכר דירה מדורג משלם זכאי המתקיים מקצבת הבטחת הכנסה בלבד.
העלייה בשכר דירה מדורג מוגבלת לתוספת של 50 ש"ח לשנה.
תעריף זה משמש את המשרד גם בהשכרת דירות למוסדות המשכנים חוסים.
שכר דירה לבתי כנסת: שכר דירה בגובה 50% מתעריף שד"ח, המשולם בעבור דירות שיועדו למגורים ומשמשות בתי כנסת.
אי-תשלום שכר דירה בביקורת נמצאו מקרים שגופים ציבוריים השוכרים דירות דיור ציבורי לא שילמו שכר דירה במשך תקופה ארוכה.
להלן הממצאים: חוב בגין 11 דירות שהושכרו לעיריית ירושלים עיריית ירושלים שוכרת 11 דירות ממאגר הדיור הציבורי.
בשנת 1995 פסקה העירייה מלשלם את דמי השכירות של הדירות, משום שלטענתה עמד לחובתה של עמידר סך של כ- 6.
5 מיליון ש"ח בגין ארנונה על דירות שהיא מנהלת בירושלים.
רק בשנת 2000 שבה העירייה לשלם דמי שכירות, אך את החוב שצברה במשך חמש שנים לא שילמה.
לפי חישוביה של עמידר מדובר בחוב של כ-2.
עד מועד סיום הביקורת לא באו הצדדים לידי הסכמה בקשר לחובות ההדדיים, והחובות נותרו בעינם.
על המשרד לקדם הסדרת מנגנון ליישוב מחלוקות כספיות או אחרות הע ומדות תלויות בינו לבין גופים ציבוריים שאינם עומדים בתנאי חוזי השכירות.
עליו לפעול לגביית התמורה ההולמת בגין השכרתם של נכסי המדינה.
בתשובתה מנובמבר 2012 למשרד מבקר המדינה ציינה עיריית ירושלים שהיא העבירה מדי שנה בשנה את תשלומי דמי השכירות בגין הדירות המושכרות לה בקיזוז חובות הארנונה של .
32 משנת 2007 עלה שכר הדירה בשיעור של כ -32% בערכים נומינליים (כ -20% בערכים ריאליים).
עמידר הנוגעים לדירות רבות אחרות בעיר.
העירייה הודיעה כי היא מקבלת את המלצתו של משרד מבקר המדינה לשוב ולקיים דיון בין הצדדים כדי לקבוע מנגנון מוסכם שיביא לפתרון המחלוקות הכספיות.
בתשובתו הודיע המשרד כי יפעל לאלתר להסדרת מנגנון לפתרון סוגיית חילוקי הדעות עם הרשויות וזאת באמצעות היועץ המשפטי לממשלה.
משרד מבקר המדינה מעיר לעמידר ולעיריית ירושלים כי אין הדעת סובלת שבמשך שנים כה רבות תיגרר מחלוקת כספית ביניהן בלי שתבוא על פתרונה.
120 דירות שהושכרו למינהל הדיור במתחם נווה כנרת בטבריה והעברתן לאחריותו רקע: משנת 1978 מינהל הדיור33 שוכר120 דירות מהמשרד בעבור משרד הרווחה והן משמשות למגורי חוסים.
בחוזי השכירות שנחתמו בין עמידר למינהל הדיור נקבע שניתן להאריך את תקופת השכירות באופן אוטומטי ללא כל הגבלה, כל עוד אחד מהצדדים לא הודיע מראש על רצונו להפסיק את ההתקשרות.
תשלומי שכר הדירה: שכר הדירה המשולם בעבור הדירות הוא שכר דירה מדורג (סוציאלי) משום שהדירות משמשות למגורי חוסים.
באוגוסט 2005 הנחה המשרד את עמידר להעלות את תעריף שכר הדירה של הדירות ב -50 ש"ח בכל שנה.
בעקבות ההנחיה פנתה עמידר למינהל הדיור במטרה להחתימו על חוזה חדש ועל עדכון שכר הדירה.
אולם מינהל הדיור סירב לחתום על נוסח החוזה המוצע ועל עדכון תעריף שכר הדירה.
בשנת 2009 סוכם בין המשרד למינהל הדיור כי מ- 1.
10 שכר הדירה יעלה בכל שנה ב-50 ש"ח למשך שש שנים.
לפי הסיכום, בתחילת 2012 אמור היה גובה שכר הדירה בעבור דירת שלושה חדרים לעמוד על כ-475 ש"ח לחודש.
הביקורת העלתה שלמרות הסיכום משנת 2009 המשיך מינהל הדיור לשלם שכר דירה שלא עודכן, ובאוקטובר 201234 עמד שכר הדירה בעבור דירת שלושה חדרים על 325 ש"ח.
עוד עלה כי הסיכום בין הצדדים לא גובה בחוזה שכירות מעודכן.
הודעה חד -צדדית של מינהל הדיור על הפסקת תשלומי שכר הדירה: ביוני 2010 .
החליט מינהל הדיור להפסיק לשלם את דמי השכירות על הדירות לטענתו, מדובר בנכסים של מדינת ישראל ובקרקע של רשות מקרקעי ישראל 35 (להלן- רמ"י), שמעולם לא הוקצתה לגורם כלשהו, לרבות משרד הבינוי והשיכון.
לטענת מינהל הדיור "מדובר בנכס ייחודי המשמש שנים רבות עבור משרד הרווחה ומנוהל ע"י מינהל הדיור ואינו מהווה יחידת מגורים שניתן לשווק, ולפיכך אנו סבורים שמן ]מינהל הדיור[ הממשלתי .
33 מינהל הדיור מופקד מטעם מדינת ישראל על ניהול מבנים ונכסים שבשימוש או ב החזקה של משרדי הממשלה ושל יחידות הסמך שלהם.
עברו הדירות במתחם כנרת לידי מינהל הדיור כמפורט בהמשך 35 'בתיקון מס7 משנת 2009 לחוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך- 1960 , נקבע כי מינהל מקרקעי ישראל יהפוך להיות רשות - "מוקמת בזה רשות מקרקעי ישראל שתנהל את מקרקעי ישראל".
התיקון נכנס לתוקף במרץ 2013 .
משרד הבינוי והשיכון 329 .
שם הדוח: שם הדוח: דירות דיור ציבורי שהושכרו שלא לזכאי דיור ציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 הראוי שהנכס יוכר כנכס מדינה של הדיור הממשלתי ולא ישולמו דמישכירות לעמידר".
עוד טען מינהל הדיור כי תחזק באופן שוטף את המתחם ויש לקחת בחשבון את הכספים הרבים שהשקיע בשיפוץ המבנים ואת העובדה שללא הקרקע (בניהולו של רמ"י) שווי המבנים נמוך.
מינהל הדיור הוסיף כי עמידר משמשת רק אמצעי להעברת כספי שכר הדירה ממשרד הרווחה למשרד הבינוי והשיכון תוך כדי לקיחת עמלה גבוהה משכר הדירה המשולם, וזאת בלי לתחזק את הדירות.
בד בבד פנה מינהל הדיור לרמ "י בבקשה שתקצה את הקרקע ישירות לו.
רק בינואר 2011 חזר בו מינהל הדיור ושב לשלם את דמי השכירות לפי התעריף הישן, שוב בלי שייחתם חוזה שכירות בין הצדדים.
הסכמה על תשלום שכר דירה לא מעודכן: בדיון שהתקיים ביוני 2011 ובו השתתפו נציגים מהמשרד וממינהל הדיור, סוכם כי מינהל הדיור ימשיך לשלם את דמי השכירות לפי התעריף הישן עד חתימת חוזה שכירות חדש.
עקב המחלוקות בין הצדדים, בעניין תנאי השכירות, לא נחתם חוזה חדש.
דיון אצל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה: בהמשך לדיון מיוני 2011 ונוכח העובדה שלא נחתם חוזה חדש ביקשה עמידר לקיים דיון אצל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה לעניינים אזרחיים (להלן - המשנה ליועץ המשפטי) ליישוב המחלוקות בין הצדדים.
בדיון שהתקיים ביוני 2012 השתתפו בין הי תר נציגי המשרד, נציגי עמידר ונציגי מינהל הדיור.
בסיכומו של הדיון קבעה המשנה ליועץ המשפטי כי "במידה ועמידר לא ממלאת תפקיד ללא תיווך ]המשרד[ משמעותי בניהול הנכסים שברשותה יש לנהל את היחסים מול משב"ש עמידר".
אשר לשכר הדירה היא קבעה כי כל עוד לא הופקע הניהול מידיה של עמידר, יש להמשיך ולשלם לה את תשלומי שכר הדירה, לרבות החוב שנצבר (בתוספת ריבית והצמדה), וזאת ללא עדכונם.
אם לא תיפתר שאלת הוצאת הנכסים מידיה של עמידר, יחל המינהל לשלם לעמידר דמי שכירות מעודכנים.
בתשובתה טענה עמידר כי מינהל הדיור עשה במתחם כבשלו; הו א ביצע תוספות בנייה ושינויים פנימיים למכביר, ללא אישורה, והתנגד להעלאת דמי השכירות.
כמו כן, עיכב מינהל הדיור את תשלומי דמי השכירות והתנה את חידושם בחתימה על חוזה שכירות שהוא ניסח המכשיר את כל תוספות הבנייה שביצע במתחם ומטיל על עמידר את האחריות להן ואת תשלומי האגרות וההיטלים העירוניים בגינן.
עמידר פנתה למשרד, למשרד האוצר, למינהל הדיור ולמשנה ליועץ המשפטי לממשלה וקבלה על התנהלותו של מינהל הדיור.
עוד ציינה עמידר כי "בסופו של דבר נסגרו המחלוקות בין המשרדים ללא קבלת עמדת עמידר וללא להעברת הדירו[ שיתופה במשא ומתן ויידועה על כך בדיעבד".
עמידר הוסיפה כי ]ת, ראו להלן השינויים שבוצעו בתכנית המתאר החלה על הקרקע בוצעו ללא ידיעתה.
בתשובתו הודיע המשרד כי "אכן ראוי כי המשרד יגבה שכר דירה השווה לערך שכר דירה כלכלי, אולם בשל הקושי האמיתי של הגורם השוכר לעמוד בעדכון מלא וחד פע מי של תשלומי שכר דירה, פעל המשרד בשנים האחרונות להעלאה מדורגת של תשלומי שכר דירה בגין הדירות.
אף הגיע לסיכום בנושא עם מנהל הדיור הממשלתי".
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את פעולותיו החד-צדדיות של מינהל הדיור - הפסקת תשלומי שכר הדירה והסירוב לעדכון שכר הדי רה.
בכך נהג "מנהג בעלים" ברכוש לא לו.
בתשובתו מאפריל 2013 למשרד מבקר המדינה ציין מינהל הדיור כי הוא "פרע את כל חובו היועץ [ לעמידר בגין דמי השכירות של מעון נווה כינרת, בהתאם להנחיית המשנה ליועמ"ש "]המשפטי לממשלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, בכל הנוגע לעדכון שכרהדירה של הדירות במתחם נווה כנרת פעל משרד השיכון בחוסר נחישות וגילה אזלת יד.
על המשרד היה לנקוט צעדים ברורים ונמרצים כדי לבוא לידי הסכמה עם מינהל הדיור בכל הנוגע לגובה דמי השכירות ולחתום עמו על חוזה שכירות מעודכן.
אם לא באו הצדדים לידי הסכמה, היה עליו לפנות ליועץ המשפטי לממשלה בהקדם האפשרי כדי ליישב את המחלוקות; רק ביוני 2012 , במהלך הביקורת, הוא עשה זאת באמצעות עמידר.
בחוסר המעש עד לביקורת הפר המשרד את חובותיו כנאמן על נכסי ציבור בכל הנוגע למתחם נווה כנרת, ובוודאי חרג מערכי החיסכון והיעילות בניהול נכסי מדינה.
שינוי ייעוד הקרקע: בספטמבר 2006 אישר שר הפנים תכנית מפורטת36 של מחוז הצפון במינהל התכנון שבמשרד הפנים הנוגעת למתחם נווה כנרת.
בתכנית הוחלט על שינוי הייעוד של השטח החקלאי שעליו בנוי המעון לשטח לתעשייה ותכנון עתידי של האזור כשטח למוסד, שטח פרטי ושטח לבנייני ציבור.
בתכנית זו, לעומת קודמתה, נעשו שינויים ניכרים בייעודי הבנייה ובהיקפיה.
את הבקשה לשינוי הייעוד הגישו השוכרים37 .
הביקורת העלתה כי התכנית גובשה והוגשה למינהל התכנון בלי לקבל את אישורו של משרד השיכון כבעלים של הדירות ושל עמידר כמנהליהן.
בתשובתו ציין המשרד כי רק בעקבות הביקורת נודע לו על המהלך שנקט מינהל הדיור שהביא בסופו של דבר לשינוי ייעוד הקרקע.
עמידר בתשובתה הודיעה כי בשטח בוצעו שינויים ללא ידיעתה.
הדרך שבה שונה ייעוד הקרקע של נווה כנרת מלמדת על מעורבות מצומצמת ביותר של המשרד ושל עמידר בפעולות הנוגעות למתחם, שאפשרה למינהל הדיור לפעול על פי רצונו ולהתעלם מסמכותם של בעלי הנכסים ומנהליהם.
יוצא אפוא שהבקרה והפיקוח של המשרד ושל עמידר על הדירות האמורות במתחם נווה כנרת הייתה רופפת ביותר.
היטלים עירוניים על הדירות במתחם נווה כנרת: בשנת 2010 קיבלה עמידר מעיריית טבריה דרישה לתשלום של כ -17 מיליון ש"ח בגין היטלים על שינויים ותוספות בנייה שנעשו במתחם.
במכתב שהעביר ביוני 2010 למינהל הדיור ציין המשרד כי ההיטלים נדרשים עקב שינויים ותוספות בנייה שנעשו במתחם באישורו של מינהל הדיור.
לפיכך, על מינהל הדיור להסדיר את תשלום ההיטלים מול העירייה.
בד בבד הודיעה עמידר, במכתבה למינהל הדיור מיוני 2010 , כי השינויים ותוספות הבנייה נעשו בלי שניתן אישורה לכך38.
, ולכן מינהל הדיור הוא זה שצריך לשאת בתשלום ההיטלים .
36 /תכנית מספר ג 13214 שכותרתה "מעון נווה כנרת ומעון רמת טבריה".
התכנית מהווה שינוי לתכניות מתאר תקפות - טבריה ג/287 /וטבריה ג 1323.
37 ההנהלות של מעון נווה כנרת ושל מעון רמת טבריה, שני מעונות החוסים השוכרים את הדירות ממינהל הדיור.
38 בנספח א לחוזה השכירות ביו עמידר למינהל הדיור מספטמבר 1978 צוין בסעיף2 כי "משרד העבודה והרווחה יוכל לעשות תוספות בנייה או הרחבת דירות בדירות שהן בשטח המתחם רק ".
]עמידר[ לאחר הסכמת החברה משרד הבינוי והשיכון 331 .
שם הדוח: שם הדוח: דירות דיור ציבורי שהושכרו שלא לזכאי דיור ציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 החלטת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה בנוגע לתשלומי היטלים בעבור דירות המתחם: בדיון כאמור שהתקיים ביוני 2012 עוד קבעה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה כי "מינהל הדיור ידאג להסדרת התשלום עבור ההיטלים מול העירייה" ויפעל למניעת הליכי הוצאה לפועל מול עמידר.
גיבוש הסכם להעברת הדירות: ביולי 2012 , כחודש לאחר הסיכום עם המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, התקי ימה פגישה בהשתתפותם של מנהל מינהל הדיור, של נציגי החשב הכללי במשרד האוצר ושל נציגי משרד השיכון.
בפגישה סוכם כי באוקטובר 2012 יועבר מעון נווה כנרת לניהולו של מינהל הדיור.
בתמורה לכך הוא ישלם למשרד2 מיליון ש"ח שייפרסו על פני ארבע שנים.
עוד סוכם כי "מינהל הדיור ידאג להסדרת התשלום עבור ההיטלים מול העירייה".
חישוב ערך הדירות: על פי מסמך של חשבות המשרד מיולי 2012 , חישוב ערך הנכסים לצורך העברתם למינהל הדיור נעשה על פי "היוון זרם המזומנים העתידי ל-25 שנה לפי 4% ריבית להיוון וב -50% הנחה" (להלן - התחשיב), כאשר זרם המזומנים העתידי מתבסס על שכר הדירה המתקבל בעבור הדירות.
לטענת המשרד, סכום זה נקבע על בסיס התחשיב האמור וניתנה הנחה של 50% .