HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהוועד המנ הל אחראי לפיקוח על מוסדות העזר, יש מקום שהוא יקיים אחת לתקופה שתיקבע דיון על מצבה הכספי של כל אחת מהחברות שבבעלות הע"ל, שבו יוצג המידע הרלוונטי וייבחנו האפשרות והצורך לבקש דיבידנדים.
דיבידנדים מעמרי סוכנות לביטוח בע"מ חברת סלע, ממוסדות העזר של הע"ל, עוסקת בביצוע, בייזום ובניהול של פרויקטים בתחום הבנייה.
משנת 1994 החזיקה סלע ב-40% ממניות עמרי סוכנות לביטוח בע"מ (להלן - עמרי), ומשנת 2001 היא מחזיקה בכ-66% .
ממניותיה בדוחות הכספיים של הע"ל לשנים 2004 -2006 מצוינות הכנסות מדיבידנד ללא פירוט מקורן.
בבדיקה שעשה מ שרד מבקר המדינה עלה כי כמה מהדיבידנדים שקיבלה הע"ל בשנים אלה - 180,000 -300,000 ש"ח לשנה - מקורם בעמרי.
בביאורים לטיוטת הדוח הכספי של הע"ל לשנת 2008 , שהעבירה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה, צוין כי הע"ל מחזיקה ב-40% ממניות עמרי וכי .
41 'בעניין זה ראו לעיל, עמ 1221 .
)(דיווחים על הנעשה במוסדות העזר 42 בביאורים לדוחות הכספיים של הע"ל לשנת 2008 נכתב כי סכ ומים אלה הועברו להע"ל "על חשבון דיבידנד שיתקבל ויועבר לאחר הסדרת התנאים לחלוקה על פי חוק".
הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל 1239 .
מניות אלה "מוחזקות בנאמנו" ]סלע[ ת על ידי43 .
הערה דומה מופיעה גם בביאורים לדוחות הכספיים המבוקרים של הע"ל לשנים 2007- 200144 .
ואולם הועלה כי בנוסח הסופי של הדוח הכספי של הע"ל לשנת 2008 , שאושר בנובמבר 2009 , נמחק הביאור בעניין עמרי.
ההנהלה החדשה הסבירה למשרד מבקר המדינה כי שינוי זה נעש ה משום שברישומי רשם החברות שבמשרד המשפטים (להלן - רשם החברות) רשומה סלע כבעלים של עמרי ללא כל הסתייגות, ואין בהע"ל מסמכים המעידים כי היא בעלת מניות בעמרי.
בבדיקה נוספת שעשה משרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 נמצאו פרוטוקולים של ישיבות הוועד המנהל בעת כהונתן של ההנהלות הקודמות ומסמכים נוספים, שמהם עולה האפשרות שחלק ממניות עמרי שבהן מחזיקה סלע שייכות להע"ל אף על פי שאינן רשומות על שמה בפנקסי הרישום של המדינה (בעניין דפוס פעולה דומה של הע"ל לגבי רישום נכסי מקרקעין שלה ראו להלן בפרק הבא).
לבעלות על חברה יש משמעויות נרחבות, בהן חובת הפיקוח על הנעשה בה והזכות לקבל ממנה דיבידנדים וכן היא עשויה להשפיע באופן מהותי על מצב הנכסים של בעליה וכפועל יוצא על ההון שלו.
על כן, משרד מבקר המדינה העיר להנהלה החדשה כי עליה לבדוק ביסודיות אם מניות עמרי המוחזקות בידי סלע שייכות, ולו בחלקן, להע"ל.
בדצמבר 2009 , בתגובה על הערות משרד מבקר המדינה האמורות, הודיעה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה כי "עניין מניות עומרי המוחזקות על תוצאותיה".
]נודיעכם[ בנאמנות בחברת סלע ייבדק.
בתום הבדיקה בינואר 2011 עדכנה ההנהלה החדשה את משרד מבקר המדינה כי "ביקו רת שתתבצע בדיקה ]אשר המליץ [ ראשונית של הנושא נערכה ע"י מבקר הפנים היו"ר [ .
מקיפה ע"י גורם חיצוני בלתי תלוי שיביא את מסקנותיו להחלטת ההנהלה קבלו את המלצת מבקר הפנים והחליטו לקבל חוו"ד משפטית ]סלע[ ויו"ר]החדש חיצונית בנושא.
נכון לעכשיו, המניות נמצאות בסלע".
עמרי מסרה באותו החודש למשרד מבקר המדינה כי על-פי הסכם הקצאת המניות שלה לסלע בשנת 1994 והסכם רכישת מניות נוספות של עמרי בידי סלע בשנת 2001 "כל מניות עמרי הוקצו או נרכשו ע"י סלע ואין כל איזכור בהם בדבר היותה של סלע מחזיקה בהן .
ככל שקיימים]הע"ל[ בעקיפין עבור חילוקי דעות בדבר הבעלות על מניות אלו הרי שעמרי אינה צד להם".
סלע הודיעה באותו החודש למשרד מבקר המדינה כי "לא .
]הע"ל[ בפועל הינו השקעה של ]חלק ממניות עמרי [ מצאנו כל סימוכין לכך כי לצורך בדיקת סוגיה זו".
]הע"ל[ הסכמנו לשתף פעולה עם בפברואר 2012 מסרה ההנה לה החדשה למשרד מבקר המדינה כי על פי חוות דעת משפטית שהע"ל קיבלה "מן הבחינה הקניינית, המניות הנדונות נרכשו מכתחילה על ידי סלע ונותרו בבעלותה עד עצם היום הזה".
בישיבת דירקטוריון הע"ל בספטמבר 2011 "לאחר שחוות הדעת הועברה לעיון חברי הדירקטוריון מבעוד מועד, ולאחר שניתנה בפניהם סקירה מפורטת באשר לחוות הדעת כמו גם .
43 הכוונה היא ל-40% מתוך66% .
ממניות עומרי בהן מחזיקה סלע 44 הדוחות הכספיים של הע"ל לשנים 2006 -2007 נחתמו ואושרו בידי ההנהלה החדשה.
יצוין כי לפי הודעת סלע למשרד מבקר המדינה מינואר 2011 "הפעם הראשונה שהופיע ביאור כזה.
החומרים שביססו אותה, ולאחר שהתקיים דיון מעמיק בעניינה, החליט הדירקטוריון לאשר את מסקנותיה.
החלטת הדירקטוריון דווחה באסיפת המועצה בדצמבר [ 2011.
פעילות כלכלית באמצעות מוסדות העזר .
במהלך השנים קיימה הע"ל פעילות כלכלית ענפה באמצעות כמה ממוסדות העזר שלה, והיו תקופות שבהן גופים הקשורים אליה ניהלו כספי ציבור בסכום כולל של עשרות מיליארדי ש"ח.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמוסדות המנהלים של הע"ל ידונו בשאלה אם יש מקום ראוי וכדאי שגוף כדוגמת הע"ל, שמטרתו לעסוק בנושאים הנוגעים לארגון עובדים, יחזיק - במישרין ובעקיפין - בגופים בעלי אופי כלכלי - פיננסי על כל האחריות המשתמעת מכך ויתוו מדיניות ברורה בנושא.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2011 מסרה ההנהלה החדשה כי בשנים 2009 -2010 "מתוך חשיבה מעמיקה ואחראית" היא הובי לה "מהלך משמעותי, [ בעל השלכות ציבוריות נכבדות, של ויתור על שליטה בנכסים כלכליים - חברת ה.
תשורה, קרן הע"ל וחברות הקשורות בהן וכן קופ"ח לאומית - כיום ]כך ש באופן ישיר בגופים בעלי נפח כלכלי פיננסי משמעותי ביחס ]הע"ל[ לא שולטת לפעילותה העיקרית".
זכויות בנכסי מקרקעין .
במשך שנים רבות נוהלו נכסי המקרקעין והכספים של קופ "ח לאומית והע"ל בערבוב מוחלט.
בשנת 1979 התריע מבקר המדינה על מצב לא תקין זה45 , ושני הגופים החלו לפעול להפרדה בין הרישומים והמשאבים של כל אחד מהם.
פעילות זו התגברה לאחר חקיקת חוק ביטוח בריאות ממל כתי, התשכ"ד - 1994 , שחייב רישום נפרד ומסודר של כספי קופ"ח לאומית ונכסיה.
פעילות ההנהלות הקודמות בנושא מאחר שלא עלה בידי הע"ל וקופ"ח לאומית להגיע לידי הסכמה בדבר חלוקת נכסי מקרקעין, בשנת 1996 הם החליטו לפנות לבוררות חיצונית בנושא לפני שופט (בדימוס).
45 ,מבקר המדינהדוח על הביקורת בקופת החולים לעובדים לאומיים של הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל ( 1979.
) הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל 1241 .
לקראת הבוררות עשתה הע"ל בדיקה מקיפה בה היא איתרה 174 נכסים השייכים לכאורה להע"ל ולקופ"ח לאומית במשותף וכן נכסים נוספים של הע"ל.
עם זאת, שלא כמו קופ"ח לאומית, שניהלה רישום מסודר וממוחשב של הנכסים והעסיקה אדם שהיה אמון על ניהולם השוטף עבורה, הע"ל לא ניהלה רישומים מ סודרים ולא העסיקה אדם לשם ניהולם.
על כן במהלך הבוררות התקשתה הע"ל להוכיח את תביעתה ונאלצה להסתמך על רישומי קופ "ח לאומית אשר טענה כי להע"ל אין זכויות ברבים מהנכסים הנתבעים.
באוגוסט 1998 הכריע הבורר לגבי חלוקת הזכויות בנכסים וקבע כי להע"ל זכויות בעלות בשיעורים של עד 50% בחלק מן הנכסים בלבד (להלן- בוררות 1998 .
) הבורר קבע, בין היתר, כי "עתה משנקבעו הזכויות בנכסים יוכלו באי כוח בעלי הדין, בלא קושי מיוחד, להגיע לכלל הסכמות, תוך התחשבנות הדדית, באשר לרישום הנכסים בפועל ובאשר לתשלום דמי שכירות או דמי שימוש אחד למשנהו".
באוקטובר 1998 העריך שמאי מקרקעין, שהיה מקובל על הצדדים, כי סך דמי השכירות החודשיים שהע"ל זכאית לקבל מקופ "ח לאומית בגין 76 נכסים שבהם החזיקה קופ "ח לאומית והבורר הכריע כי גם להע"ל זכויות בעלות בהם הוא כ - 89,000 .
דולר לא כולל מע"מ הביקורת העלתה כי גם לאח ר בוררות 1998 וקבלת חוות הדעת של השמאי לא ניהלו ההנהלות הקודמות של הע"ל כראוי את המידע על נכסי המקרקעין שלה, ובכלל זה המידע על השימוש בהם, ולא השלימו את רישום זכויותיה בהם בפנקסי הרישום של המדינה.
מחדלים אלה מנעו ניצול מיטבי של הנכסים בידי הע"ל למימוש יעדיה.
בין היתר, בשל אי - רישום זכויותיה בנכסים היא לא יכלה למכור את חלקה בהם ולהשתמש בתמורה או לשעבד את חלקה בהם לשם נטילת הלוואות.
מינואר 2001 התגלעו מחלוקות חדשות בין הע"ל לקופ "ח לאומית, בין השאר בעניין דמי שכירות שהע"ל זכאית לקבל מקופ"ח לאומית.
בדוח ועדת הב יקורת של הע"ל לשנים 2002 -2003 התריעה הוועדה, בין היתר, כי יש להשלים את המהלכים לרישום נכסי מקרקעין על שם הע"ל בפנקסי הרישום של המדינה, על פי ההכרעה בבוררות 1998.
פעילות ההנהלה החדשה בנושא כדי לאתר את כל נכסיה, לקבל מידע מהימן על הנעשה בהם ולהשביחם התקשרה ההנהלה החדשה של הע"ל עם חברה לאיתור נכסים בספטמבר 2007 .
החברה מצאה כי מרבית נכסי המקרקעין של הע"ל אותרו בבדיקה שביצעה הע"ל לקראת בוררות 1998 , אך התריעה על כך שגם לאחר מכן הע"ל לא הקפידה על רישום נכסיה כדין ולא עקבה כראוי אחר הנעשה בהם.
ביולי 2008 התקשרההע"ל עם סלע בהסכם לקבלת שירותי ניהול לנכסי המקרקעין שלה.
בספטמבר 2008 החלו הע"ל וקופ"ח לאומית הליך של בוררות נוספת בנושא נכסי המקרקעין לפני שופט (בדימוס) 46 .
בוררות זו נסבה על מחלוקות כספיות שהתגלעו לאחר בוררות 1998 בין הע"ל לקופ"ח לאומית בעניין חובותיהןזו לזו בשל שימוש בנכסים בעבר ודמי השכירות הראויים שעל קופ "ח לאומית לשלם להע"ל בעתיד.
נוסף על כך, נדונה חלוקת הזכויות בין שני הגופים לגבי כמה נכסים (להלן - בוררות 2008.
) מאחר שכאמור גם לאחר בוררות 1998 לא ניהלו ההנהלות הקודמות כראוי את נכסי הע"ל ולא רשמו אותם כנדרש בפנקסי הרישום של המדינה, גם בבוררות 2008 נאלצו נציגי הע"ל להיעזר בעיקר בנתוני קופ"ח לאומית על השימוש בנכסים והתשלומים בגינם בעבר.
הביקורת העלתה כי את ההחלטה לקיים את בוררות 2008 קיבל היו"ר החדש וכי הבוררות התחילה בלא שהוועד המנהל אישר הליך זה.
היקף נכסי המקרקעין שבהם מדובר, משמעותם מבחינת הניהול הכלכלי של הע"ל והתמשכות המחלוקות בין הע"ל לקופ"ח לאומית לגבי הנכסים, הביאו לכך שדרך ההתמודדות של הע"ל עם מחלוקות אלה דרשה קביעת מדיניות.
על כן, לדעת משרד מבקר המדינה, היה על היו"ר החדש להציג לפני הוועד המנה ל את מלוא המידע בנושא ובכלל זה את החלופות לטיפול במחלוקות, עלויותיהן, משכן הצפוי והתוצאה המשוערת של כל אחת מהן, ולבקש את אישור הוועד המנהל לחלופה הכדאית ביותר לדעתו בטרם יישומה.
יצוין כי עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2010 , ניתנו בבוררות כמה פסקי ביניים בנושאים עיקריים שנדונו בה.
ההנהלה החדשה מסרה למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 כי "כל עוד לא זכויות הע"ל [ לא ניתן לפעול לרישום]לאומית להע"ל[ הסתיימה הבוררות בין קופ"ח , שכן ישנן מחלוקות תלויות ועומדות לגבי הזכויות בנכסים והסדרת דרך ]בנכסים הרישום המשותף בהם.
רישום מסודר ]הע"ל[ כיום, מנהלת סלע עבור]עם זאת[ .
ומקצועי לגבי כל הנכסים הנמצאים בהליך הבוררות כך שמתקיים מעקב מסודר בנכסים.
בנוסף, מתכנסת מדי מספר שבועות ]הע"ל[ מאוד על כל הנכסים וזכויות , לרבות חוזי שכירות".
]הע"ל[ ועדת נכסים שדנה בהיבטים שוטפים של נכסיעל כך הוסיפה סלע בהודעתה למשרד מבקר המדינה באותו החודש כי "הוועד המנהל על תמונת המצב, עדכוני סטאטוס ועל ]יו"ר סלע [ מעודכן באופן שוטף ע"י ".
]בבוררות[ ההתקדמות והמחלוקות משרד מבקר המדינה העיר להע"ל על כך שעד מועד סיום הביקורת היא לא פעלה לרישום הערות אזהרה ב פנקסי הרישום של המדינה שימנע פגיעה אפשרית בזכויותיה בנכסים בנסיבות האמורות, ולהסרת שעבודים שהוטלו בעבר על נכסי הע"ל לטובת גופים אחרים.
בהודעתה של סלע למשרד מבקר המדינה היא ציינה כי "תיבדק האפשרות לרישום הערת אזהרה לטובת הע"ל גם במצב הנוכחי".
בישיבת ועדת הכספים של הע"ל שהתקיימה ביוני 2011 ציין סמנכ"ל הכספים של הע"ל כי הדוחות הכספיים של הע"ל לשנת 2009 "מצביעים על שיפור בהיקף .
46 מדובר בשופט אחר מזה שפסק בבוררות 1998.
הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל 1243 .
הגירעונות מקשים ]עם זאת [ .
הנכסים, בתוצאות הפעילות ובקיטון הגרעון בהון עלינו מאוד בפעילות מול בנקים וחברות ביטוח.
יש לפעול להצגת ת מונה נכונה .
יש לזכור כי כל הנכסים המשותפים עם קופ"ח ]הע"ל[ יותר של מצב הנכסים של לא באים לידי ביטוי ברכוש הקבוע וגם הנכסים הבודדים שרשומים לא ]לאומית[ משוערכים.
יש לבדוק את האפשרות להביא לדוחות את כלל הנכסים המשותפים וכן לבדוק האפשרות לשערך נכסים אלו על מנת לפתור את בעיית הגרעון בהון".
בהמשך לדברים אלה החליטה הוועדה "להיערך לשערוך הנכסים לקראת דוחות 2010 .
 נכסי מקרקעין המנוהלים במקצועיות וביעילות יכולים לשמש מקור הכנסה בעל ערך לשם השגה מיטבית של מטרות הגוף שהם בבעלותו: אפשר להשכירם, לשעבדם בעת נטילת הל וואות או למכרם, ויש בהם להשפיע על ההון המיוחס לבעליהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ההנהלה החדשה לנקוט בכל הדרוש על מנת שפעולות שבהן החלה למיצוי זכויותיה הקנייניות והכספיות של הע"ל בנכסים המשותפים לה ולקופ"ח לאומית ורישומן בפנקסי המדינה, יסתיימו בהקדם האפשרי, וכן לטפל כראוי בנכסי הע"ל אחרים.
על הוועד המנהל לפקח על הנעשה בנושא.
המידע על מספר החברים .
מספר חברי הע"ל הוא נתון מהותי להע"ל משום שהוא משפיע על היקף פעילותה ועל הכנסותיה.
לפי חוקת הע"ל, חבר בהע"ל הוא מי שמילא את התנאים המצטברים האלה: עובד שמלאו לו 18 שנים וקיבל עליו את משמעת הע"ל ומוסדותיה המנהלים; מילא בקשה להתקבל כחבר; התקבל כחבר; ומשלם דמי חבר להע"ל.
עוד נקבע בחוקה כי חבר זכאי לבחור למוסדות הע"ל לאחר 12 חודשי חברות ולהיבחר למוסדותיה לאחר 24 חודשי חברות וכי חבר שלא שילם את דמי החבר במשך שישה חודשים רצופים, חברותו תפקע אוטומטית.
לפי החוק העותומאני, כל אגודה עותמאנית חייבת להחזיק פנקס שבו יירשמו שמות חבריה ותאריך קבלתם אליה.
לפיכך בחוקת הע"ל נקבע כי הע"ל תנהל פנקס חברים ובו יירשמו שמו של כל חבר, מענו, מספר זהותו, תאריך תחילת חברותו ותאריך פקיעתה.
פעילות הנהלה קודמת בנושא 1.
באוקטובר ובנובמבר 2006 התקבלו במשרד מבקר המדינה שתי תלונות על אי-סדרים לכאורה הנוגעים להצגת מספר חברי הע "ל.
בתלונה אחת (אנונימית) 1244 דוח שנתי62 .
נטען כי הנתונים שהע"ל מפרסמת לגבי מספר החברים בה אינם מקבלים ביטוי בדוחותיה הכספיים, והועלה חשד להיעלמ ות כ -90 .
מיליון ש"ח מדמי החבר בתלונה אחרת נטען כי מספר החברים הרשומים בפנקס הבוחרים של הע"ל קטן בשיעור ניכר ממספר החברים אותו היא מפרסמת בציבור, והועלה חשש כי לצורכי הבחירות בהע"ל שנקבעו לדצמבר 2006 "הועלם" מספר רב של חברים.
את התלונה הזאת הגיש מר שמחי, לי מים היו"ר החדש, שכאמור התמודד באותה העת על ראשות הע"ל ונבחר לתפקיד בפברואר 2007.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בעקבות התלונות האמורות התברר כי ההנהלות הקודמות ניהלו שלושה קובצי מידע לגבי חברי הע"ל: בקובץ אחד נכלל כל מי ששילם דמי חבר להע"ל במועד כלשהו משנ ת 1995 , לרבות מי שהפסיק לשלם דמי חבר במשך יותר משישה חודשים רצופים ולא הגיש בקשה בכתב להפסיק את חברותו, כלומר גם מי שאינו חבר על פי חוקת הע"ל; בקובץ אחר רשום כל מי שנחשב לחבר הע"ל לפי חוקתה, כלומר כל מי שמשלם דמי חבר כנדרש בחוקה; ובקובץ נוסף רשומים רק בעלי זכות הבחירה מבין חברי הע"ל, כלומר מי שמשלם דמי חבר כנדרש ובעל ותק של 12 .
חודשי חברות לפחות הביקורת העלתה כי בעת הצגת פעילותה של הע"ל לפני הציבור ומוסדות מדינה השתמשה ההנהלה הקודמת בראשות מר אשכנזי ומר רוסו בנתוני הקובץ הראשון, אף שהוא כולל מספר רב של אנש ים שאינם חברים בהע"ל לפי החוקה.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה בפברואר 2011 טען מר אשכנזי כי "מעולם לא בנוגע ]תי[ באיסוף הנתונים ובניהול קבצי המחשב.
הנתונים שמסר ]תי[עסק ודווחו לחברי ההנהלה על]לי[ למספר החברים היו.
הנתונים שנמסרו-ידי המנכ"ל והגורמים המקצועיים".
פעילות ההנהלה החדשה בנושא באוגוסט 2007 , כמה חודשים לאחר תחילת כהונתה של ההנהלה החדשה, פנה אליה משרד מבקר המדינה בבקשה לקבל נתונים בדבר מספר חברי הע"ל העדכני והפעולות שנקטה לתיקון האי-סדרים בנושא זה.
באוקטובר 2007 השיב היו"ר החדש למשרד מבקר המדינה כי "כמי שהעלה את הנושא על סדר היום הציבורי, ואף יזם את הפנייה בנושא למשרד מבקר המדינה, וכמי שביקש למנוע הפצת מספרים סתמיים, הגובלת במצג שווא ביחס למספרם הנכון של חברי הע"ל, ראיתי לנכון להציב את הנושא בראש סדר העדיפויות שלי כיו"ר החדש של הע "ל.
הנושא מטופל על -ידי באופן אישי.
כשהיעד שהצבתי לעצמי הוא גיבוש רשימה אמיתית של חברי הע "ל.
בשלב זה אני בהחלט יכול , שעליו דווחה הנהלת הע ]של החברים [ לעדכנך, כי המספר המוגזם "ל הקודמת בשעתו, אכן לא היה ולא נברא.
עם סיום הטיפול בנושא.
תועבר על -ידי הצעה מתאימה למשרד מבקר המדינה".
בתלונה ששלח היו"ר החדש למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2006 , טרם בחירתו לתפקיד יו"ר הע"ל, שבה טען כאמור כי יש אי-סדרים בנושא מספר חברי הע"ל, הוא ציין בין היתר כי: "בהיותה אגודה עותמאנית הפועלת ע"פ החוק ומכוחו, הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל 1245 .
, כגוף]הע"ל[ ובהיותה ארגון עובדים, חלים עלציבורי, כללי המשפט המנהלי.
על החובות המוטלות על גוף ציבורי נמנית גם החובה ליתן מידע נכון, אמין ובדוק".
למרות זאת, הביקורת העלתה כי באתר האינטרנט שההנהלה החדשה השיקה בדצמבר 2008 היא פרסמה נתון שגוי לגבי מספר החברים בהע"ל, הגדול בהרבה ממספר העובדים שהיא העריכה כי חברים בה.
בינואר 2009 , עם גילוי הממצא האמור, העיר משרד מבקר המדינה להנהלה החדשה על כך, והיא הודיעה כי תפעל לתיקון העניין.
עוד מסרה ההנהלה החדשה כי היא נמצאת בשלבים מתקדמים של בדיקת מספר החברים בהע"ל והעברת הנתונים בנושא למדיה מגנטית, אשר לאחריהם יהיו בידיה נתונים מדויקים שיאפשרו לה לעקוב אחר שינויים במצבת החברים ולנהל טוב יותר את הקשר עם חברי הע"ל.
בפברואר ובאוקטובר 2009 מסרה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה את מספר החברים בה על פי נתוני המערכת החדשה שהופעלה בהע"ל.
הביקורת העלתה כי למרות האמור לעיל, באוקטובר 2009 עדיין פורסם באתר האינטרנט של הע"ל מספר שגוי של החברים בה, שהיה גדול בהרבה מהנתון שהיא מסרה למשרד מבקר המדינה באותו החודש בנושא זה.
בדצמבר 2009 שוב העיר משרד מבקר המדינה להנהלה החדשה על הליקוי האמור.
בבדיקה נוספת שעשה משרד מבקר המדינה בשנת 2010 נמצא כי הפרסום השגוי הוסר מאתר האינטרנט של הע"ל.
מספר חברי הע"ל הוא נושא הנוגע לשורש קיומה של הע"ל ומשמש, בין היתר, אמצעי לבקרה על נאותות היקף הכנסות הע"ל מתשלומי המס של חבריה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הע"ל להקפיד על ספירה מדויקת של חבריה ורישומם התקין, לשמור מידע זה כראוי, לעקוב אחריו מפעם לפעם ולוודא כי המידע שהיא מפרסמת בעניין זה יהיה מהימן.
בתגובתה מינואר 2011 מסרה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה כי "כיום מתנהל, בין היתר, רישום הפרטים של ]הע"ל[ במערכת עיבוד הנתונים של החברים.
המערכת מתעדכנת לגבי התנועות והשינויים הן במספר החברים והן בהכנסות מדמי חבר.
מתקיים מעקב תמידי בעניין זה".
הליכי אישור תנאי העסקה של בכירים בהנהלה החדשה והפיקוח בנושא .
במועד עריכת הביקורת בהע"ל לא היו בחוקת הע"ל ובנהליה הוראות בדבר אופן אישור תנאי העסקתם של בכירים בהע"ל, חוץ ממנכ"ל הע"ל.
ההיבט הפלילי והפגיעה בכללי מינהל תקין בכל הקשור לאופן שבו בעלי תפקידים בכירים בהנהלות הקודמות של הע"ל נטלו מקופתה כספים במסגרת תנאי העסקה מסוימים נדונו בהרחבה בבתי משפט 47 .
משרד מבקר המדינה לא עסק בכך בביקורת זו.
להלן ממצאים שהעלתה הביקורת בעניין הליכי אישור שכר בכירים והוצאותיהם וכן הפיקוח הפנימי בהע"ל בנושא זה בתקופת ההנהלה החדשה: הליכי אישור שכר 1.
: התשתית העובדתית ואמות המידה לקבלת ההחלטות סמוך לבחירתה נקטה ההנהלה החדשה הליך של אישור שכר בכירים בוועדת הכספים (להלן גם - הוועדה).
הישיבה בנ ושא זה התקיימה ביוני 2007 , ולפי הפרוטוקול שלה, באותה העת כיהנו בוועדת הכספים היו"ר החדש וארבעה חברי ועד מנהל אחרים - יו"ר האגף לאיגוד מקצועי בהע"ל דאז (להלן - יו"ר אג"מ), מנהלת מחלקת כוח אדם בהע"ל דאז (להלן - מנהלת מחלקת כ"א), יו"ר סלע ויו"ר ועד עובדים מסוים.
כן הוזמן לישיבה והשתתף בה המנכ"ל החדש.
הדיון בשכרו של היו"ר החדש נכרך בדיון בשכרם של המנכ"ל החדש ויו"ר אג"מ.
שלושתם יצאו מהישיבה לפני הדיון בשכרם, ואולם טרם יציאתם מסר היו"ר החדש לחברי הוועדה את דעתו לגבי השכר שראוי לפסוק לשלושתם.
היו"ר החדש ציין כי בבדיקה שעשה בשירות הציבורי הוא לא מצא תפקיד דומה לזה של יו"ר הע"ל, אולם הוא העלה כי מנכ"לים של חברות בשירות הציבורי משתכרים בין 30,000 ש"ח ליותר מ - 80,000 ש"ח בחודש, לפי גודל החברה.
היו"ר החדש לא הציג בישיבה מסמכים המבססים את המידע שמסר.
את דבריו הוא סיכם במילים אלו: הינו ]הע"ל[ "מתוך ראיה מערכתית אני סבור שהשכר הראוי ליו"ר50 אלף ש"ח ]אג"מ[ ויו"ר]הע"ל[ ברוטו ולמנכ"ל33 .
"אלף ש"ח לחודש לאחר ששלושת הבכירים האמורים יצאו מהישיבה אמר יו"ר סלע כי "לדעתי לגבי שכר הבכירים הייתה מאוד צנועה.
א]היו"ר החדש[ הקביעה שלני סבור שיש בקופ[ להקביל את שכר הבכירים לזה הנהוג" ולכן יש להקביל את שכר ]ח לאומית קופ[ לזה של מנכ"ל]היו"ר החדש[" ומכאן סך של]ח לאומית60 אלף ש"ח לחודש בקופ[ .
סמנכ"ל]החדש[ הינו שכר ראוי בשלב זה ליו"ר" משתכר כ ]ח לאומית-45 אלף ש"ח בחודש ולכן יש להקביל את שכ לשכר ]אג"מ[ ויו"ר]המנכ"ל החדש [ ר בקופ[ הסמנכ"ל".
אני סבור ששכר של ]ח לאומית43 אלף ש"ח לחודש לתפקידים קופ[ אלה ראוי בשלב זה.
יש לזכור שמבחינת סדרי גודל היקפי הפעילות של"ח ולכן ההקבלה האמורה".
גם יו"ר סלע לא הציג ]הע"ל[ גדולים מאלה של]לאומית מסמך המאשש את הנתונים שמסר.
לפי פרוטוקול הישיבה, חברת הוועדה ששימשה כיו"ר ועד עובדים מסוים ציינה כי "הבכירים רצו להיות צנועים ואני בדעה ", ולאחר מכן הוחלט פה אחד כי שכרו של היו"ר החדש יהיה ]יו"ר סלע [ של 60,000 ש"ח (ברוטו) לחודש וכי גם המנכ"ל החדש וגם יו"ר אג"מ יקבלו 43,000 .
ש"ח (ברוטו) לחודש יצוין כי בתגובתה מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה טענה חברת הוועדה ששימשה כיו"ר ועד עובדים מסוים כי היא מעולם לא ראתה את פרוטוקול הישיבה .
47 )ת"פ (מחוזי ת"א 40138/08 'מ"י נ אברהם הירשזון; ת"פ (מחוזי ת"א) 40139/08 מ"י נ' עובדיה בן-סלים כהן ; ת"פ (מחוזי ת"א) 40138/08 מ"י נ' יצחק בן דוד רוסו; ע"פ 7641/09 אברהם הירשזון נ' מ"י.
הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל 1247 .
האמורה ואף לא הייתה ערה לדבר קיומו, וכי הדברים המיוחסים לה בפרוטוקול אינם נכונים.
לדבריה, למיטב זיכרונה, בישיבה סוכם על שכר נמוך הרבה יותר מזה שצוין בפרוטוקול כהחלטה.
לעומת זאת, בתגובתו מינואר 2012 למשרד מבקר המדינה טען יו"ר סלע, שהשתתף כאמור בדיון ובהחלטה האמורים, כי "הפרוטוקול הכספים.
ואת ]ועדת[ משקף בצורה נכונה ואמינה את מהלך הדיון של ישיבת ההתייחסיו"ר ועד העובדים [ ויות וההחלטות בישיבה של כל המשתתפים כולל של ".
]האמורה בבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי את ההחלטה בעניין שכרם של היו"ר החדש, המנכ"ל החדש ויו"ר אג"מ קיבלו שני חברי ועד מנהל 48 , וכאמור שלא על סמך עבודת מטה מסודרת וללא הצגת מסמכים שיאששו את הנתונים ששימשו בסיס להחלטה ואת הרלוונטיות שלהם להע"ל, כפי שראוי היה לעשות בעניין מהותי זה.
בבדיקת משרד מבקר המדינה עלה גם כי בינואר 2007 היה שכר מנכ"לים בחברות ממשלתיות ובחברות בת ממשלתיות כ - 20,000 ש"ח בחודש (בחברה לא עסקית בעלת מחזור הכנסות של פחות מ-10 מיליון ש"ח בשנה המעסיקה עשרות מעטות של עובדים) עד כ - 42,000 ש"ח בחודש (בחברה עסקית בעלת מחזור הכנסות של עשרות מיליארדי ש"ח בשנה המעסיקה אלפי עובדים).
על כן לא ברור מה מקור הנתונים הגבוהים שמסר היו"ר החדש לוועדה.
נוסף על כך, לדעת משרד מבקר המדינה, לא היה מקום לה שוואה שנעשתה בוועדה בין שכר בכירים בהע"ל לשכר בכירים בקופ "ח לאומית, הגם במעמד שונה, שכן מדובר בגופים שהיקפי הפעילויות שלהם וסוגיהן שונים לחלוטין.
יצוין כי במועד קבלת ההחלטה היה מחזור הפעילות השנתי הממוצע של קופ"ח לאומית גדול פי 100 .
הגורם המ אשר: (א) בביקורת הועלה כי סמכויות ועדת הכספים כלל לא הוגדרו בשנים 2007 ו- 2008 .
עוד הועלה כי ההחלטות שקיבלה ועדת הכספים בעניין שכר הבכירים יושמו בלא שהובאו לאישור הוועד המנהל, ואף לא דווחו לו.
יודגש כי בישיבת הוועד המנהל שהתקיימה ארבעה חודשים קודם לכן, בפברואר 2007 , ובה הודיע היו"ר החדש כי מינה את המנכ"ל החדש, הוא מסר כי תנאי העסקתו של המנכ"ל יובאו לאישור הוועד המנהל כנדרש בחוקה.
(ב) הביקורת העלתה כי המנכ"ל החדש גם קיבל בינואר 2008 תוספת שכר בסכום של משכורת חודשית - "משכורת 13 "- ללא אישור של הוועד המנהל כנדרש בחוקה, ואף בלא שתוספת שכר זו דווחה לוועד המנהל.
בספטמבר 2010 הסביר היו"ר החדש למשרד מבקר המדינה כי ה"החלטה על משכורת 13 התקבלה בישיבת ועדת הכספים בתאריך ]החדש[ למנכ"ל .
48 יו"ר סלע וחברת ועד עובדים מסוים.
לפי הודעותיהם של מנהלת מחלקת כ"א ויו"ר סלע למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 ובינואר 2011 , בהתאמה, מנהלת מחלקת כ"א שהייתה גם היא חברה בוועדה יצאה מהישיבה עוד בטרם הדיון על שכרם של היו"ר החדש, המנכ"ל החדש ויו"ר אג"מ, ולא השתתפה בו.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי משכורת זו נכללה כבר בתלוש השכר של המנכ"ל החדש לחודש דצמבר 2007 ושולמה לו עד 6.
משמעות הדברים היא שמשכורת13 שולמה למנכ"ל החדש אפילו לפני שוועדת הכספים דנה באפשרות לאשרה.
במצב זה לא ברור מי נתן לאגף הכספים של הע"ל את ההוראה לשלמה.
יצוין כי מי שאישרו את משכורת 13 בישיבת ועדת הכספים (בדיעבד כאמור) הם היו"ר החדש ושני חברי ועד מנהל אחרים שעבדו בהע"ל והיו כפופים למנכ"ל החדש במסגרת עבודתם.
בפרוטוקול הישיבה האמורה לא פורטו השיקולים לאישור זה.
היו"ר החדש הודיע בישיבה כי "מקובל במערכת השירות הציבורי והעסקי שמנכ"ל מקבל משכורת 13 "המנכ[ .
על פועלו של ובהתאם לנהוג ]ל החדש משכורת ]מנכ"ל החדש[כפי שהצגתי, אני מבקש לאשר ל13 ", והבקשה אושרה פה אחד.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי רק המנכ"ל החדש קיבל תוספת שכר מסוג זה בהע"ל בתקופת כהונת ההנהלה החדשה.
בדצמבר 2009 הציג משרד מבקר המדינה לפני ההנהלה החדשה אתעיקרי ממצאי הביקורת האמורים.
כעבור כמה ימים הודיעה ההנהלה החדשה כי "שכר יובאו לאישור הוועד המנהל ע"י יו"ר ועדת ]היו"ר החדש [ ותנאי העסקה של הכספים".
בדיקה שעשה משרד מבקר המדינה העלתה כי עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2010 , תשעה חודשים לאחר ההודעה האמורה למשרד מבקר המדינה, טרם הוצגו שכרו ויתר תנאי העסקתו של היו"ר החדש לפני הוועד המנהל לשם בחינתם ואישורם.
בספטמבר 2010 , בעקבות הערת הביקורת האמורה, הודיעה שוב ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה כי תנאי העסקתו של היו"ר החדש וגם תנאי העסקת המנכ"ל החדש יועלו לדיון בישיבת ועדת הכספים וכי "בישיבת הוועד ותאושר כפי ]בנושא[ תידון המלצת ועדת הכספים]לאחריה[ המנהל אשר מתוכננת שהוועד המנהל ימצא לנכון".
הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל 1249 .
לדעת משרד מבקר המדינה, לשם הגברת הפיקוח והבקרה בנושא והשמירה על שקיפות ומינהל תקין ראוי כי יהיה גוף שידון בשכר היו"ר ויאשרו, מלב ד הוועד המנהל, כפי שמקובל במוסדות אחרים בעלי מאפיינים ציבוריים ואף בחברות פרטיות.
גוף שכזה יכול להיות המועצה הארצית או הרכב מצומצם שתמנה המועצה לעניין זה.
על הע"ל לעגן בחוקה או בנוהל את התהליך לאישור שכרם ויתר תנאי העסקתם של יו"ר הע"ל ושל בכירים אחרים בהע" ל, בנוסף למנכ"ל, ולהקפיד על יישומו.
בדיונים בענייני תנאי העסקה (כמו בדיונים בנושאים אחרים) יש לקבל את ההחלטות לאחר בחינת תשתית עובדתית ואמות מידה מבוססות ובהתחשב במלוא השיקולים הנוגעים בדבר, בהם מצבה הכספי של הע"ל.
משרד מבקר המדינה העיר למוסדות הע"ל כי עלי הם לבחון את המתחייב מממצאי הביקורת שלעיל גם לגבי תנאי ההעסקה של היו"ר החדש והמנכ"ל החדש.
בתגובתה מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה מסרה ההנהלה החדשה כי היא אינה חפה מטעויות, ]ו[ ,פעלה "בתקופה כאוסית וביצעה רפורמות היסטוריות רבות שנבעו, ככל הנראה, מחוסר תשומת לב מספקת בתקופה זו, ופועלת לתיקונן.
ההנהלה החדשה קיבלה על עצמה להמשיך בדרך תיקון הליקויים במלוא העוצמה, ברוח הדברים אשר הועלו בטיוטת דוח מבקר המדינה תוך תיקון הליקויים.
לאלתר" (ההדגשה במקור).
בנושא תנאי ההעסקה של בכירים, בינואר 2011 אישרה המועצה בהמלצת הוו עד המנהל לתקן את החוקה באופן שייקבע בה כי הוועד המנהל יאשר את מדיניות השכר בהע"ל וכן את שכר יו"ר הע"ל והמנכ"ל שלה.
נוסף על כך, בישיבת הוועד המנהל באותו החודש הודיע היו"ר החדש כי הוועדה הציבורית שהקים49 תדון בתנאי ההעסקה שלו ושל המנכ"ל החדש ותגיש לוועד המנהל המלצות בעניין; היו"ר גם הודיע כי עד שיתקיים דיון בתנאי העסקתו כאמור לעיל ותתקבל הכרעה בעניינם, הוא מפחית ביזמתו את שכרו באופן משמעותי לכ- 45,000 ש"ח (ברוטו).
המנכ"ל החדש הודיע באותה ישיבה כי עד שתנאי העסקתו כאמור לעיל יידונו ויוכרעו, הוא מפחית בהסכמה את ש כרו לכ- 40,500 ש"ח (ברוטו) לחודש ויחזיר את משכורת ה-13 שקיבל בעבר.
היו"ר החדש מסר באותה ישיבה כי הוועדה הציבורית תביא את המלצותיה לוועד המנהל עד 14.
כאמור, לפי הודעת ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה, בפברואר 2012 הוועדה הציבורית טרם גיבשה המלצות בנושא.