HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על פי החלטה זו, מדובר לרוב ברכישת קרקעות שבוצעה לפני עשרות שנים (לרוב לפני קום המדינה), והמקרקעין רשומים בדרך כלל על שם הבעלים ללא מספר זיהוי ועל כן קיים חשש רב יותר לזיופים.
מדובר לרוב בזכויות שערכן גבוה ולהבדיל מכספים המוחזקים בבנקים או במוסדות פיננסיים בכפוף לרגולציה, בנושא המקרקעין - אין גורם אחר המחזיק בנכסים ומפקח עליהם.
כדי לקדם את החלטתה הגישה היחידה להנהלת האגף תכניות עבודה בנושא זה בשנים 2009 ו-2014 .
6 ראו בעניין זהדוח הוועדה לבדיקת התפקידים, המבנה ודרכי הפעולה של האפוטרופוס הכללי וכונס הנכסים הרשמי (1993.
) 1264 |דוח שנתי 68ג .
בתכנית העבודה של היחידה להרחבת מערך הגילוי משנת 2014 נכתב בעניין זה כי היא ביצעה מיפוי ודיווחים של מידע שהתקבל ואותרו כ-2,500 חלקות מקרקעין שלגביהן ראוי לבצע פעולות גילוי.
עם זאת צוין שם, כי "מדובר במיפוי חלקי", וכי "ההערכה היא כי במיפוי שיטתי ניתן יהיה לאתר מאות חלקות נוספות".
גם באפריל 2015 קבעה היחידה במסגרת הערכת מצב שקיימה כי יש לפעול "להגדלת מספר הנכסים החשודים כעזובים" , המטופלים על ידי האפוטרופוס הכללי.
בבקשת התקציב לשנת הכספים 2016 , שהגישה הנהלת האגף במאי2015 להנהלת משרד המשפטים, נכתב כי במגבלות כוח האדם הקיים "עיקר העבודה היא טיפול בדיווחים המתקבלים אצל האפוטרופוס הכללי באופן סביל מגורמי חוץ, להבדיל מביצוע איתור יזום של נכסים עזובים על-ידי האפוטרופוס הכללי תוך הצלבת מאגרי מידע שונים"; זאת הגם ש"קיימת חשיבות בביצוע איתור יזום של מקרקעין עזובים".
לאור זאת ביקשה הנהלת האגף תוספת כוח אדם להקמת תת -מחלקה לגילוי יזום של מקרקעין שתאפשר "לאפוטרופוס הכללי למלא בצורה טובה יותר את תפקידו", ולממש "אינטרס ציבורי מהמעלה הראשונה, כחלק משמירה על הסדר הציבורי ועל מנת למנוע השתלטות שלא כדין" על קרקעות פרטיות7.
עד שנת 2017 אספה היחידה באופןיזום 3,600 רשומות של נכסי מקרקעין.
אולם בבקשת התקציב לשנה האמורה נכתב כי נדרשים לה 4 תקני כוח אדם נוספים לשם הרחבת בסיס הנתונים בהסתמך על מקורות מידע נוספים.
ממסמכי היחידה עולה כי היא ביצעה מיפוי חלקי של חלקות מקרקעין שיש יסוד סביר להניח שהן בגדר נכסים עזובים וכן יזמה גילוי של נכסי מקרקעין בהיקף מצומצם ביחס לתכניות העבודה שהציגה להנהלת האגף, וזאת מחמת היעדר משאבים.
הועלה כי בשנים האחרונות ביקש האגף מהנהלת משרד המשפטים מדי שנת כספים להגדיל את מערך איתור נכסי המקרקעין באמצעות גילוי יזום אולם בקשתו לא נענתה בחיוב.
בתגובת האגף מדצמבר 2017 על ממצאי הביקורת (להלן גם - תגובת האפוטרופוס הכללי) נכתב כי הרחבת הפעולות היזומות לאיתור נכסים עזובים מחייבת את הגדלת כוח האדם לטיפול בתחומים אלה עקב עומס רב המוטל על העובדים בביצוע המשימות הקיימות.
עם זאת, היחידה פועלת באופן מתמיד להגדלת מספר תיקי המקרקעין שבהם היא מטפלת.
7 בקשת תקציב לשנת הכספים2016 , מיום19.
15 ; על דברים אלו חזרה הנהלת האגף גם בבקשת תקציב לשנת הכספים 2017 , מיום5.
משרד המשפטים | 1265 .
לאיתור בעלי הזכויות .
לגישת היחידה, תפקידה כולל גם גילוי יזום של נכסי מקרקעין.
אי לכך, על היחידה לגבש תכנית פעולה לכל אחת ממחלקות הגילוי במחוזות האפוטרופוס הכללי, שבה יפורטו פעולות שיטתיות לאיתור עצמי של נכסים עזובים המצויים בתחום אחריותם של המחוזות.
חוק האפו"כ מסמיך את האפוטרופוס הכללי לטפל בנכסים עזובים הנמצאים בחו"ל של אזרח ישראלי, של תושב ישראל ושל תאגיד שרשום בישראל או שהוקם בה (להלן - נכסי ישראלים בחו"ל).
היחידה אינה מנסה לאתר נכסי ישראלים בחו"ל, למעט במקרים בודדים שבהם נודע לה עליהם אגב איתור נכסים בארץ של נעדר מסוים.
האפוטרופוס הכללי גם לא בחן את האמצעים המינהליים העומדים לרשותו לביצוע תפקידו האמור בהתייחס למשאבים החומריים והאנושיים הנדרשים לאיתור הנכסים הללו.
בתשובתו על ממצאי הביקורת כתב האפוטרופוס הכללי כי תפקידו אינו לאתר רכוש עזוב בחו"ל, וכי תכלית החוק לא הייתה להסמיכו לכך, אלא במקרים נדירים שבהם ניתן לו צו ניהול לגבי נכסים בארץ וקיים מידע נקודתי על נכס בחו"ל; ואכן טופלו מקרים ספורים כאלה.
זאת ועוד, בדיקת היקף נכסים עזובים של ישראלים בחו"ל דורשת משאבים אדירים ואינה עומדת במבחני עלות-תועלת.
על פי החוק יש לאפוטרופוס הכללי סמכות לפעול לאיתור נכסים עזובים שנמצאים בחו"ל השייכים לישראלים, לאיתור בעלי הזכויות בהם ולניהולם .
הלכה למעשה, האפוטרופוס הכללי מפעיל סמכות זו במקרים נדירים בלבד.
אם האגף סבור שהעניין אינו בסמכותו, עליו לבחון את הנושא בהיוועצות עם היועץ המשפטי לממשלה.
אם בחינת הנושא תוביל למסקנה שהטיפול הנדרש לאיתור נכסים בחו"ל אינו ישים או אינו כדאי בראי טובת הציבור וחובת ההגנה על זכות הקניין הפרטי, אזי ראוי שהאפוטרופוס הכללי ישקול להציע תיקונים להגדרת "נכס עזוב" בחוק האפו"כ.
בכלל נכסי ישראלים בחו"ל ניתן למנות גם רכוש יהודי של נספי שואה שבעלי הזכויות בו מכוח דיני הירושה הם ישראלים.
עם זאת, האפוטרופוס הכללי אינו מטפל בתחום זה ואף אינו מנהל מאגרי מידע על הנכסים הללו.
יצוין כי ארגונים בין-לאומיים מנהלים מאגרי מידע העוסקים בהשבת נכסי נספי השואה והניצולים מכמה ממדינות אירופה, ואלה עשויים ללמד על זכויותיהם של צאצאי הנספים.
בדצמבר 2017 כתב האגף בתגובתוכי הטיפול בהשבת רכוש יהודי של נספי שואה נתון לסמכותו של המשרד לשוויון חברתי מכוח כמה 1266 |דוח שנתי 68ג .
בפברואר 2018 הוסיףהאגף בתגובתו למשרד מבקר המדינה כי סמכות הטיפול בנכסים עזובים בחו"ל מוקנית לו על פי חוק האפו"כ רק לגבי נכסים של אזרח, תושב או תאגיד ישראלי.
חוק האפו"כ מקנה לאפוטרופוס הכללי סמכות לטפל בנכסים עזובים של ישראלים גם בחו"ל.
סמכות סטטוטורית זו אינה מתייתרת מכוח החלטות ממשלה המטילות על גורמים אחרים לטפל ברכוש יהודי של נספי שואה, אלא משלימה אותן.
לאור עמדת האפוטרופוס הכללי בעניין זה כאמור עליו להפעיל את סמכויותיו גם לגבי נכסים עזובים של נספי שואה בחו"ל השייכים לאזרחי ישראל, לתושביה ולתאגידים הרשומים בה.
יישום חובת הדיווח לאפוטרופוס הכללי .
חוק האפו"כ מחייב עובד ציבור, שנודע לו אגב מילוי תפקידו על נכס עזוב או שיש לו יסוד להניח שהוא עזוב, להודיע על כך לאפוטרופוס הכללי ולמסור לו את הפרטים הידועים לו על הנכס.
מידע על נכסים עזובים יכול להימצא בידי אחד או יותר מן הגורמים האלה: עובדי רשויות מקומיות, המופקדים על גביית ארנונה בגין נכסים בתחום הרשות המקומית; עובדי רשות המסים (מס רכוש), המופקדים על גביית חובות בגין בעלות בקרקע; גורמים במשטרת ישראל או במחלקת רווחה ברשות מקומית, המקבלים דיווח על מות אדם ערירי; גורמים ברמ"י שלעתים נתקלים במקרה שבו יש חשד לקיומו של נכס עזוב.
כאשר בעליהם של נכס ניתקו את הקשר מרשויות המופקדות על גביית מסים, על הרשויות הללו לבדוק את סיבת הניתוק, ואם התברר שהנכס עזוב - עליהן להודיע על כך לאפוטרופוס הכללי.
הבדיקה העלתה כי לאפוטרופוס הכללי אין ממשק עבודה פעיל וסדיר עם כמה גופים שברשותם מידע חשוב על אודות נכסים עזובים.
גופים אלה אף אינם מדווחים באופן רציף ושגרתי לאפוטרופוס הכללי על נכסים הנחשדים כעזובים, אלא בדיעבד.
כל זאת למרות החובה שמטיל עליהם חוק האפו"כ בעניין זה.
:רמ"י שטח מדינת ישראל הוא כ-21 מיליון דונם, רק כ-7% מהם נמצא בבעלות פרטית.
היתר, כ-93% משטחה, הם מקרקעי ישראל המנוהלים משרד המשפטים | 1267 .
רמ"י נתונים היכולים .
עזובים ובאיתורם, היא .
בנאמנות בידי רמ"י: כ-70% ,מכלל השטח האמור נמצא בבעלות המדינה כ-11% בבעלות רשות הפיתוח8 וכ-12% .
בבעלות קרן קימת לישראל רמ"י מתכננת, מפתחת ומשו וקת את מקרקעי ישראל עבור בעליהם הרשומים.
קרקעות שהוחכרו לדורות נרשמות ברמ"י על שם החוכרים, אולם רמ"י אינה מיּודעת בדבר גורל הקרקעות שחוכריהן נפטרו ולא הוצאו בגינן צווי ירושה או צווי קיום צוואה.
קרקעות אלה עשויות להיכלל בגדר "נכסים עזובים" על פי חוק האפו"כ, אולם במאגרי המידע שברשותה אין תיעוד בדבר נכסי מקרקעין הנחשדים כעזובים.
בנובמבר 2017 המציאה רמ"י למשרד מבקר המדינה, לבקשתו, רשימה בת 40,000 חלקות קרקע שבעלי הזכויות בהן אינם מזוהים באמצעות מספרי תעודות זהות או מספרי תאגיד.
לגבי חלק מנכסים אלה קיים יסוד סביר להניח שהם עזובים.
משרד מבקר המדינה העלה כי אף על פי שיש בידי רמ"י נתונים היכולים לסייע במיפוי נכסים עזובים ובאיתורם, היא לא דיווחה לאפוטרופוס הכללי על נכסים שבעלי הזכויות בהם חשודים כנעדרים.
האפוטרופוס הכללי כתב בתשובתו כי מאז שנת 2015 מסרה לו רמ"י דיווחים בודדים בלבד בדבר חשד למקרקעין עזובים שיש לה מידע עליהם.
בנסיבות המתוארות לעיל וכדי לאתר נכסים עזובים, על האפוטרופוס הכללי ועל רמ"י לגבש מתווה משותף לאיתור קרקעות שבעלי זכויות החכירה בהן אינם ידועים או שלא נהגו בהן מנהג בעלים במשך תקופה שיגדירו שני הגופים האלה.
החוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים לדיור (הוראת שעה), התשע"ד-2014 (להלן- החוק לקידום הבנייה) מסדיר את הליך השבת זכויות החכירה בקרקע לרמ"י, במקרים שבהם החליטה מועצת מקרקעי ישראל לשנות את ייעודה של קרקע חקלאית לקרקע למגורים; זאת בהתאם לתכנית מועדפת לדיור שהוחלה על מתחם קרקע מסוים, אשר הממשלה או ועדת שרים שמינתה לעניין זה הכריזה עליו כעל מתחם מועדף (להלן - מתחם מועדף).
נוסף על כך, על פי החלטות מועצת מקרקעי ישראל, אם שונה ייעוד קרקעות בתכנ ית למטרת מגורים או תעסוקה, והנהלת רמ"י החליטה כי הקרקעות .
8 רשות הפיתוח הוקמה בשנת1950 על פי חוק רשות הפיתוח (העברת נכסים), התש"י-1950 :, ראו צו בדבר מינוי רשות פיתוח מתוקף חוק רשות פיתוח (העברת נכסים), התש"י-1950 (פורסם בי"פ, תשי"א, עמ' 166 , 24.
רשות הפיתוח יועדה לנהל הן את האדמות שהופקדו בידי האפוטרופוס לנכסי נפקדים במשרד האוצר והן את הקרקעות שהופקעו על פי חוק רכישת מקרקעין (אישור פעולות ופיצויים), התשי"ג-1953 .
דרושות לשיווק מידי, היא תשלח לחוכר דרישת השבה עד המועד הנקוב בה.
בתמורה להשבת זכויות החכירה בקרקע, זכאי החוכר לקבל פיצוי כספי עבור זכויותיו במקרקעין או לקבל זכות ייזום בקרקע.
עניינה של זכות הייזום הוא היכולת לרכוש מרמ"י מגרש לבנייה בפטור ממכרז.
החוק לקידום הבנייה מקציב לכל היותר 60 יום לבעל זכויות במתחם מועדף לחתום על הסכם להשבת הזכויות לרמ"י תמורת פיצוי כספי בשיעור מוגדל9.
תחילת התקופה האמורה היא במועד שבו הציעה רמ"י לבעל הזכויות להתקשר עמה בהסכם ההשבה.
השבת זכויות החכירה לרמ"י מאפשרת לה לשווק את הקרקעות ליזמים ולקבלנים, ובלבד שאיתרה מבעוד מועד את בעלי הזכויות.
(1) כשנתיים לאחר תחילת החוק לקידום הבנייה, באוגוסט 2016 , דיווחה רמ"י לאפוטרופוס הכללי על זכויות חכירה שיש יסוד להניח שהן בגדר נכסים עזובים, במתחם מועדף באשקלון.
הדיווח נעשה עקב אי -יכולתה של רמ"י ליצור קשר עם בעלי הזכויות כאמור במטרה להציע להם את הסכם ההשבה.
בשל סד הזמנים להתקשרות עם רמ"י ביקש האפוטרופוס הכללי מבית המשפט צו ניהול זמני על הנכסים הללו, טרם נקיטת פעולות לאיתור בעלי הזכויות.
בעקבות ממצאי הביקורת כתבה האפוטרופסה הכללית בינואר 2018 למנהל רמ"י, כי החוק לקידום הבנייה קובע לוחות זמנים מצומצמים ולכן כל עיכוב בטיפול האגף באיתור בעלי הזכויות בנכסי המקרקעין עקב אי -קבלת המידע הדרוש על אודותם מרמ"י, עלול לגרום לפגי עה משמעותית בזכויות הבעלים.
זאת "באופן לא הוגן ולא מוצדק, ובניגוד לתכלית חוק האפוטרופוס הכללי והחוק לקידום הבנייה, גם יחד".
זכות הייזום שמורה אך ורק לבעל זכויות בקרקע שחתם על הסכם השבה עם רמ"י במועד הקבוע בחוק, ולכן מסירת דיווח מאוחר לאפוטרופוס הכללי על אודות נכסי מקרקעין החשודים כעזובים עלולה לקפח את זכותם של בעלי זכויות לגבי הקרקע לפיצוי מוגדל חלף השבתה.
בדצמבר 2017 כתבה רמ"י למשרד מבקר המדינה כי החוק לקידום הבנייה נועד להגדיל את היצע הדירות בשוק המקרקעין בלוח זמנים קצר, בהתאם למדיניות הממשלה.
"במציאות זו בלתי סביר שרמ"י תעכב שיווק של מאות יחידות דיור, ושמרביתו ה, משום שקיימות מספר חלקות שהן ככל הנראה נכסים ]ת[נפד עזובים".
בפברואר 2018 הוסיפה רמ"י וכתבה כי היא אינה יודעת .
"תמריץ מיוחד" כהגדרתו בחוק לקידום הבנייה משרד המשפטים | 1269 .
בראשיתה של קביעת מקרקעין כמועדפים אם קיימים במתחם נכסים עזובים, אם לאו.
"רמ"י מבצעת בדיקת בעלות מקדמית ראשונית, שממנה לא ניתן לקבוע האם מדובר בנכס עזוב" וכי רק לאחר יצירת קשר עם בעלי הזכויות הרשומים ובמידה ומתגלה נכס עזוב מקפידה רמ"י לעדכן את האפוטרופוס הכללי.
לנוכח מציאות זו, על רמ"י למפות את הנכסים הרשומים במאגריה אשר אין לבעליהם סממני זיהוי כלל, טרם הגדרת קרקע כמתחם מועדף ולדווח על כך לאפוטרופוס הכללי מבעוד מועד.
כך אפשר יהיה לאתר את הבעלים, והם יוכלו לממש את זכותם לפיצוי מוגדל חלף השבתה.
התנהלות כזו גם תאפשר לרמ"י לשווק את המגרשים בלוח הזמנים שקבע החוק לקידום הבנייה.
(2) בדצמבר2016 העבירה רמ"י לאפוטרופוס הכללי רשימה נוספת של נעדרים הרשומים כבעלי זכויות במקרקעין במתחם המיועד לדיור באשקלון, לשם איתורם זמן קצר לפני תום המועד לחתימה על הסכם השבה.
הרשימה האמורה כללה שמות ומספרי זהות בלבד, ללא מידע נוסף.
בדיעבד התברר כי חלק מהחוכרים האמורים היו תושבי חוץ שיוצגו בפני רמ"י על ידי עורך דין.
אך מידע זה לא נמסר לאפוטרופוס הכללי.
על רקע זה פנתה המחלקה המשפטית באפוטרופוס הכללי (להלן - המחלקה המשפטית) לרמ"י וקבלה על התנהלותה בנושא, לרבות: אי -היערכותה מבעוד מועד לאיתור בעלי הזכויות בקרקעות; העברת דיווח חסר על כלל בעלי הזכויות הנעדרים; ואי-מסירת כל הפרטים הרלוונטיים הנוגעים לבעלי הזכויות האמורים המתועדים בתיקי רמ"י.
(3) גורמי האפוטרופוס הכללי ביקשו מרמ"י לגבש "מתווה עבודה משותף ביחס לבעלי זכויות שאינם מאותרים בתכניות עתידיות ו/או אחרות שמקודמ ות מכוח החוק לקידום הבנייה".
בפגישה שקיימו הצדדים בעניין זה בינואר 2017 סוכם כי רמ"י תשקול להעביר מראש לאפוטרופוס הכללי את כל המסמכים הרלוונטיים לאיתור בעל זכויות חכירה נעדר, לרבות דיווח בדבר חובות כספיים בתיק ופרטי זיהוי אישיים.
נוסף על כך התבקשה רמ"י להימנע מלפגוע בזכויותיהם של חוכרים נעדרים ולהאריך את המועד שנקבע בחוק לחתימה על הסכמי השבה בין רמ"י וביניהם.
בעלי זכויות ב-3,078 .
עד מועד סיום הביקורת לא גיבשו רמ"י והאפוטרופוס הכללי מתווה משותף לאיתור נעדרים, שהם בעלי זכויות בנכסי מקרקעין.
מציאות זו עלולה לפגוע בזכויותיהם של אות ם נעדרים.
פקודת הקר קעות (רכישה לצורכי ציבור), 1943 , מסמיכה את שר האוצר להפקיע מקרקעין מידי בעלי הזכויות בהם לשם שימוש בקרקע לצורכי ציבור, תמורת מתן פיצוי לבעלי הזכויות ועל פי התנאים הקבועים בפקודה.
כבר בתכנית העבודה של היחידה לביצוע פעילות יזומה לאיתור נכסי מקרקעין עזובים משנת 2009 נכתב כי היחידה תפנה לרמ"י בדרישה לקבל "דיווחים ביחס למקרקעין שהופקעו ובעליהם לא קיבלו פיצוי".
בתשובתה על ממצאי הביקורת כתבה רמ"י כי במרבית המקרים בדקה המדינה את זהותם של בעלי הזכויות בקרקעות טרם ההפקעה, אך במקרים שבהם לא היה רישום של מספרי הזהות במסמכי הזכויות, לא הייתה אפשרות לאתר את בעלי הזכויות בנכסים אלה.
חוק האפו"כ קובע כי נכס עזוב הוא, בין היתר, נכס שבעליו אינו ידוע, ולכן במקרים שבהם רמ"י מתקשה לזהות את בעלי הזכויות בנכסי המקרקעין שהיא מנהלת, לרבות נכסים המועמדים להפקעה לטובת הציבור, עליה לדווח עליהם לאפוטרופוס הכללי.
:רשות המסים ממסמכי היחידה עולה כי אחת הדרכים לאתר נכסי מקרקעין עזובים היא לאתר את בעלי החובות בנכסים אלה.
הנחת המוצא היא שהרשויות האמונות על המיסוי והגבייה אוצרות מידע אמין, הכולל פרטי זיהוי של החייבים ושיוכם האישי-קנייני לנכסים שעליהם רובץ החוב.
בעל קרקע פנויה שאינה קרקע חקלאית חויב בעבר לשלם מס רכוש מכוח חוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ"א-1961 .
החל בשנת2000 בוטל מס רכוש אך הוא חל על שנות המס שקדמו לה10 , ולכן רשות המסים עוסקת בגביית חובות העבר המסתכמים ביותר מ-4 .
מנתוני רשות המסים עולה כי בעלי זכויות ב -3,078 יחידות קרקע מוגדרים "מנותקים", שהרשות לא הצליחה ליצור עמם קשר במשך עשרות שנים ואשר חובם הצבור מסתכם בכ -210 מיליון ש"ח בגין אי-תשלום מ ס רכוש.
מדובר בהגדרה פנימית של הרשות שאינה תואמת בהכרח את הגדרתם של "נכסים עזובים" לפי חוק האפו"כ ולפי נוהלי האפוטרופוס הכללי.
10 'חוק מס שבח מקרקעין (תיקון מס45 ), התשנ"ט-1999.
משרד המשפטים | 1271 .
בתכנית העבודה של היחידה באפוטרופוס הכללי מאוגוסט 2014 להרחבת מערך הגילוי, נכתב כי המידע הנמצא אצל רשות המסים "בדבר נכסים 'מנותקי קשר' הוא בסיס חשוב לאיתור נכסים עזובים".
עם זאת, בסיכום ישיבה פנימית שהייתה ביחידה בפברואר 2017, נכתב כי הממשק בין האפוטרופוס הכללי ובין רשות המסים טרם קודם, וכי קידומו אינו כלול בעת הזאת בתכנית העבודה.
בדצמבר 2017 מסרה רשות המסים בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי מערכת מקוונת, שתאפשר התחברות קלה באמצעות המרשתת למאגרי המידע שברשותה, נמצאת בשלבי פיתוח מתקדמים אשר צפויים להסתיים במהלך שנת 2018 , וכי המערכת תועמד לרשות האפוטרופוס הכללי.
סיוע מצד האפוטרופוס הכללי באיתור בעלי הזכויות "מנותקי הקשר" עשוי לקדם הן את גביית חובות מס רכוש והן את איתור בעלי הזכויות במקרקעין.
אי לכך, על רשות המסים לוודא כי המערכת המקוונת החדשה תוקם ותופעל, ועל האפוטרופוס הכללי לוודא כי היחידה תעשה בה שימוש.
ראוי גם ששני הגופים האמורים יקבעו מתווה לשיתוף פעולה סדור ביניהם, לצורך קבלה ומסירה של מידע הדרוש להם.
פקודת המסים (גביה) קובעת כי חוב בגין מיסוי מקרקעין שלא נפרע יהיה שעבוד ראשון על אותם מקרקעין, אם נרשם בגינו עיקול בלשכת רישום המקרקעין.
במקרה שבו נשלחו דרישות תשלום לבעלי הזכויות במקרקעין, אשר לא נענו, מפעילה רשות המסים את סמכותה למימוש השעבוד הרובץ על הנכס האמור באמצעות פנייה ללשכות ההוצאה לפועל ברשות ה אכיפה והגבייה בבקשה למנות כונס נכסים לשם מכירת הנכס ושימוש בתקבולי המכירה לכיסוי החוב.
ביוני 2013 פנה מנהל המחלקה המשפטית באפוטרופוס הכללי ליועץ המשפטי של רשות המסים בבקשה לעכב את הליכי הגבייה בגין חובות מס רכוש עקב חשד סביר להיות המקרקעין נשוא החובות בגדר נכסים עזובים על פי חוק האפו"כ: "מדובר בנכסים אשר החובות שלהם הצטברו ונשכחו במשך שנים רבות, וכל ניסיונות הרשות ליצור קשר עם החייב עלו בתוהו".
מנהל המחלקה המשפטית קבל על כך כי "במספר לא מבוטל של מקרים, לא רק שנציגי הרשות אינם מיידעים את האפוטרופוס הכללי בדבר נכס עזוב.
אלא הם ממהרים למנות כונס ולפעול למכירת הנכס, ולאחר מכן לא ניתן להשיב את הגלגל לאחור".
בפנייתו האמורה ביקש מנהל המחלקה המשפטית כי רשות המסים תמלא את החובה המוטלת עליה בחוק האפו"כ באמצעות קביעת נוהל פנימי שיחייב את עובדי הרשות לדווח באופן מידי לאפוטרופוס הכללי 1272 |דוח שנתי 68ג .
על נכס החשוד כעזוב שקיים בגינו חוב מס, כדי למנוע פגיעה חמורה ובלתי הפיכה בזכויות הקניין של הנעדרים, בעלי הנכסים העזובים.
כעבור שנה, ביוני 2014 , שב מנהל המחלקה המשפטית ופנה ליועץ המשפטי של רשות המסים עקב אי-טיפול הרשות בנושא זה והמשך ניהול הליכים למימוש נכסים באמצעות כונסי נכסים שממנים רשמי ההוצאה לפועל.
פגישה בנושא זה נערכה בין הגורמים האמורים במרץ 2016 , אךטרם גובש נוהל משותף בין הגופים, ורשות המסים אף לא מסרה לעובדיה הנחיות מתאימות בכתב.
בתגובתה על ממצאי הביקורת מדצמבר 2017 כתבה רשות המסים כי במסגרת הליכי מימוש מקרקעין של חייבי מס רכוש נעדרים היא אינה מנועה מלפעול לאיתורם באמצעים העומדים לרשותה, אף שהמידע על נכסיהם מועבר לאפוטרופוס הכללי.
כמו כן, לא ידוע לרשות המסים על החלטה המחייבת אותה לוותר על מיצוי הליכי הגבייה בנושא חובות מס רכוש של חייבים שאין לגביהם פרטים מזהים המאפשרים את איתורם המידי, כל עוד לא ניתן לאפוטרופוס הכללי צו ניהול על נכסיהם.
נמצא כי רשות המסים נהגה בעבר לגבות חובות מס רכוש מנכסים עזובים בצל מחלוקת משפטית שהייתה לה עם האפוטרופוס הכללי בנוגע להיקף סמכותה החוקית מכוח פקודת המסים (גביה) בנושא זה.
על רשות המסים מוטלת חובת דיווח לאפוטרופוס הכללי כנדרש בחוק.
משום כך עליה לגבש עם האפוטרופוס הכללי נוהל משותף שיסדיר בבירור את התנאים לעיכוב הליכי הגבייה מנכסים עזובים בגין חובות מס רכוש, עד איתור בעלי הזכויות; וזאת בטרם מתן צו ניהול לאפוטרופוס הכללי על נכסים אלה.
על רשות המסים להפיץ בקרב עובדיה הנחיות בנושא זה בהתאם לנוהל שיגובש כאמור.
איתור בעלי הזכויות בנכסים .
חוק האפו"כ קובע כי כאשר נודע לאפוטרופוס הכללי על קיומו של נכס עזוב לכאורה, עליו לערוך חקירה כדי לברר אם יש מקום לניהולו של הנכס על ידיו, והוא אף מוסמך לאסוף ראיות לשם כך.
לשם יישום הוראות החוק ומכוח האחריות שהוטלה עליו פיתח האפוטרופוס הכללי כלים מקצועיים, מומחיות ומיומנות לאתר יחידים וקבוצות שיש להם זכויות בנכסים שיש יסוד להניח שהם עזובים.
איסוף הראיות מתמקד בראש ובראשונה באיתור הבעלים ויורשיהם, והאפוטרופוס הכללי רשאי בעניין זה להגיש בקשה לבית המשפט המחוזי משרד המשפטים | 1273 .
ופיקדונות ללא תנועה .
להזמין ולחקור כל אדם.
מחלקת האיתור האמונה על הליך החקירה נעזרת לצורך עבודתה במקורות מידע שונים.
עם מקורות אלה נמנים: הרשות המקומית הרלוונטית; המאגר הממוחשב של רשות האוכלוסין ותיקיהם האישיים של הבעלים וקרוביהם; נציגויות ישראל בחו"ל; ולשכות רישום המקרקעין.
מדי שנה נפתחים במחלקת האיתור ובמחלקות הגילוי במחוזות יותר מ-1,000 תיקי גילוי חדשים.
נוסף על כך, בשנת2017 היו רשומים במערכת הבנקאית 476,000 חשבונות בנק ופיקדונות ללא תנועה של יחידים11 (להלן ביחיד וברבים - פקל"ת) בסך מצטבר של 5.
2 מיליארד ש"ח; מתוכם כ-78,000 פקל"ת על שם נפטרים, בסך מצטבר של כ-1.
איתור בעלי זכויות בחשבונות בנק ובפיקדונות רדומים .
החוק להגנת רכוש מופקד, התשכ"ה -1964 , מחייב כל מי שנמסר נכס כלשהו להנהלתו או לשליטתו (להלן - בעל השליטה) לטובתו של אחר (להלן - בעל הזכות) - על פי הרשאה או מינוי או בחזקת נאמן - למסור לאפוטרופוס הכללי הודעה על כך הכוללת את תיאור הנכס, שם בעל הזכות בו ומענו הידוע לאחרונה; וזאת, בין היתר, בחלוף עשר שנים מיום שבעל הזכות נתן לבעל השליטה את ההוראה האחרונה בעניין הנכס.
פקודת הבנקאות, 1941 (להלן- פקודת הבנקאות) מטילה על תאגיד בנקאי את החובה ליצור קשר עם בעלי פקל "ת, סמוך למועד פירעונו של הפיקדון ולהשקיע את כספי הפקל"ת לזכות בעל הפיקדון באופן שקבע נגיד בנק ישראל באישור שר האוצר, אם בעל הפיקדון לא אותר בתוך חודשיים.
נוסף על כך, החל בשנת 1981 הוטלה חובה סטטוטורית על הבנקים מכוח פקודת הבנקאות ליצור קשר מדי חצי שנה עם בעלי הפקל"ת.
ממסמכי היחידה עולה כי על פי סיכום בין הצדדים, הסכימו הבנקים לדווח לאפוטרופוס הכללי על פקל"ת שבעליהם לא אותרו כעבור עשר שנות ניתוק, ובלבד שהסכום המופקד בחשבון הבנק עולה על 2,500 ש"ח.
דיווחי הבנקים לאפוטרופוס הכללי מוזנים למערכת הממוחשבת של מחלקת האיתור, והיא מקצה משאבי זמן וכוח אדם לאיתור בעלי החשבונות.
בדצמבר 2017 הודיע איגוד הבנקים12 למשרד מבקר המדינה כי אין לו התנגדות כי ייקבע הסדר עדכני שיאפשר דיווח של הבנקים לאפוטרופוס הכללי על פקל"ת בכל סכום שהוא.
11 ,פיקדון ללא תנועה מוגדר בפקודת הבנקאות1941: "פקדון, בין במטבע ישראלי ובין במטבע חוץ, שלגביו עברו עשרה חודשים מהיום שנתקבלה ההוראה האחרונה מבעל הפקדון".
חובה זו עוגנה גם בצו הבנקאות (פיקדונות ללא תנועה), התשס"ה-2000.
12 איגוד הבנקים בישראל הוא עמותה רשומה שבה חברים 15 תאגידים בנקאיים מסחריים (שלושה מהם הם בנקים זרים בעלי סניפים בישראל), ומטרתו העיקרית היא לסייע בקידום ענייניו של המגזר הבנקאי (לעיל ולהלן - איגוד הבנקים).
ראוי אפוא כי האפוטרופוס הכללי ובנק ישראל יסדירו את דיווחי הבנקים על פקל"ת שהסכום המופקד בהם אינו עולה על 2,500 .
בישיבה שהייתה במשרד המשפטים בנוגע לקידום הליכי חקיקה באוקטובר 2013 בנושא איתור בעלי הפקל"ת , הדגישה מנהלת היחידה "את חוסר היעילות והזמן הרב שמתבזבז בעבודה מבוזרת אל מול סניפי הבנק השונים".
לנוכח זאת סוכם בישיבה כי תוטל בחוק חובה על הבנקים למנות "רפרנט מקצועי בנושא אשר יהיה איש הקשר למול האפוטרופוס הכללי", שיוסמך לרכז את הטיפול באיתור בעלי הפקל"ת בכל סניפי הבנק ולהעביר את המידע הרלוונטי.
בעקבות ממצאי הביקורת כתב בנק ישראל לאגף בנובמבר 2017 , כי לשם טיוב ממשק העבודה שביניהם נשוא הליקוי שמצאה הביקורת כאמור, הוא יכול, בין היתר, להסתייע ברפרנט הייעודי שמינו הבנקים מכוח הוראות בנק ישראל לטיפול בפניות של לקוחות בענייני הפקל"ת, לצורך ריכוז פעולות התיאום והדיווח לאפוטרופוס הכללי.
לדעת בנק ישראל, הסתייעות בגורם זה מייתרת את הצורך בתיקון חקיקה.
לאור האמור בפניית בנק ישראל, ראוי שהאפוטרופוס הכללי יבוא בדברים עם איגוד הבנקים כדי להסדיר את קשריו השוטפים עם הבנקים, וכדי לבחון אם ניתן לעשות זאת באמצעות הרפרנט הייעודי שמינו הבנקים לטיפול בלקוחות בענייני הפקל"ת.
בשנת2014 יזם בנק ישראל שינויי חקיקה שנועדו להרחיב את חובות האיתור המוטלות על תאגידים בנקאיים של בעלי הפקל"ת ושינוי דרכי ההשקעה של כספים אלה.
בעקבות זאת אף גיבש בנק ישראל, בתיאום עם האפוטרופוס הכללי, טיוטת הוראות של המפקח על הבנקים בדבר ניהול פקל"ת (להלן - טיוטת ההוראות).
הטיוטה כוללת הוראות בדבר הפעולות שעל הבנקים לבצע לשם איתור בעלי הזכויות בפקל"ת וכן הוראות הנוגעות ליישום חובת הדיווח לאפוטרופוס הכללי על ידי הבנקים13 .
על אף הסכמת כל הגורמים הנוגעים בדבר לטיוטת ההוראות, היא לא אושרה, ומשום כך לא הוסדר אופן העברת הדיווחים של הבנקים לאפוטרופוס הכללי.
במועד סיום הביקורת היחידה עדיין מקבלת מהבנקים מידע חסר על אודות הפקל"ת.
13 על פי טיוטת ההוראות, הדיווח ייעשה בטבלה המפרטת את נתוני הפקל"ת הנדרשים ליחידה, לרבות: מספר החשבון; סוג החשבון; שם בעל החשבון; מספר זהותו; מענו; תאריך הגדרת החשבון כפקל"ת; תאריך פטירת בעל החשבון; סכום הכספים המופקדים בחשבון; אישור שהבנק נקט את הפעולות הנדרשות לאיתור בעל החשבון או יורשיו; וכן פרטי אנשי הקשר בבנק שאליהם יוכל נציג היחידה לפנות בנושא הנתונים האמורים.
משרד המשפטים | 1275 .
בנק ישראל כתב בתגובתו מדצמבר 2017 , כי בעקבות ממצאי הביקורת בעניין זה הוא הבהיר לאפוטרופוס הכללי כי אין מניעה מצדו לקדם את יישום ההוראות ואת דגם הדיווח שגובש כאמור באמצעות ממשק ישיר בין האפוטרופוס הכללי ובין איגוד הבנקים.
זאת גם ללא צורך בשינויי חקיקה.
על האפוטרופוס הכללי ובנק ישראל להסדיר את שיתוף הפעולה הרצוי בין הבנקים לבינו במסגרת יישום חובת הדיווח הקבועה בחוק האפו"כ.
על בנק ישראל להמשיך ולקדם שינויי חקיקה בנושא זה, אם יגיע למסקנה שהנחיותיו לא השיגו את התוצאה הרצויה.
פקודת הבנקאות אינה מפרטת את הדרכים ליצירת קשר עם בעלי הפקל"ת, אולם חוזר המפקח על הבנקים משנת 1998 קבע כי על הבנקים לנקוט לשם כך אמצעים שונים, לרבות בדיקת פרטי הזיהוי והכתובת של בעלי הפקל"ת באמצעות מרשם האוכלוסין.
בעקבות פסיקת בג"ץ משנת 2004 , שבה נקבע כי השמירה על צנעת הפרט מחייבת את הגבלת הרשאות הבנקים לקבלת מידע מהמאגרים ברשות האוכלוסין14 , תוקן חוק מרשם האוכלוסין, התשכ"ה-1965 (להלן- חוק מרשם האוכלוסין), ונקבעה בו במפורש הסמכות להעביר פרטי רישום ממרשם האוכלוסין לגוף הפועל מכוח חיקוק15.
בדיון פנימי שהיה באגף ביולי 2016 אמרה מנהלת היחידה כי ברשות מחלקת האיתור יותר מ -50,000 דיווחים מהבנקים בנוגע לפקל"ת , אך המחלקה אינה יכולה לטפל בהם: "אם אנחנו רוצים לקדם פרויקטים לטיפול בחשבונות עזובים צריך מערכת מחשוב שתתן כלים גם לניתוח".
בתגובה לכך אמר האפוטרופוס הכללי דאז כי בהנחה שליכולות האיתור של היחידה אין ערך ייחודי, למעט במקרים מורכבים, הרי שיש להטיל את חובת האיתור של בעלי הפקל"ת על הבנקים.
האפוטרופוס הכללי ציין כי טיפול היחידה בנושא זה כרוך בעלויות כספיות המושתות על הציבור, היות שרוב בעלי הפקל"ת מאותרים טרם הוצאת צו ניהול שבגינו רשאי האפוטרופוס הכללי לגבות דמי ניהול: "המצב אנומלי שכן אנחנו מבצעים פעולות ראשוניות וגם לא מקבלים בגינן כסף", ולכן במצב הקיים "יתכן על כל דיווח של הבנק".
]על הבנקים[ שכדאי להטיל אגרת תשלום בדיקות מדגמיות שעשתה מחלקת האיתור העלו כי בשליש מהדיווחים הבנקאיים על אודות פקל"ת ניתנים הבעלים לאיתור "בקלות רבה", כגון: אחזור מסמכי הלקוח ובירור כתובת עדכנית במרשם האוכלוסין.
שליש את בעלי [ נוסף מהדיווחים "מצריך פעולות נוספות אך גם בו ניתן לאתר בקלות יחסית".
רק בשליש מהדיווחים מדובר במקרים מורכבים ]הזכויות .
14 בג"ץ8070/98 ,'האגודה לזכויות האזרח בישראל נ' משרד הפנים ואח פ"ד נח(4 )842 (2004 ); דנג"ץ4907/04 'איגוד הבנקים בישראל נ' האגודה לזכויות האזרח בישראל ואח (פורסם במאגר ממוחשב, 12.
) 15 ראו סעיף29 א בחוקמרשם האוכלוסין ותקנות מרשם האוכלוסין (מסירת פרטי רישום לגוף הפועל מכוח חיקוק), התשס"ט-2009.
הדורשים מחקר גנאלוגי מעמיק המתחקה בין השאר אחר היורשים, שבו מתמחה היחידה.