HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
החולים, ההסתדרות הרפואית בישראל, יחידות משרד הבריאות, יושבי ראש המועצות .
הלאומיות 17 וגורמים נוספים.
חולים ועמותות חולים, חברות מסחריות, וכל גורם ציבורי או .
פרטי רשאים להגיש בקשות להכללת תרופות וטכנולוגיות חדשות בסל.
איסוף נתונים והערכה מקצועית .
האגף להערכת טכנולוגיות בסל הבריאות : בחודשים מרץ עד נובמבר בכל שנה מבצע .
האגף להערכת טכנולוגיות בסל הבריאות שבמשרד (להלן - האגף להערכת טכנולוגיות), .
בסיוע גורמים מקצועיים נוספים במשרד ומחוצה לו, הליך של איסוף נתונים והערכה .
פורום טכנולוגיות רפואיות: בחודשים אפריל עד יוני בכל שנה מתכנס פורום טכנולוגיות .
רפואיות (להלן - פורום טכנולוגיות או הפורום) ובוחן את כל הבקשות המוגשות להרחבת .
הסל וקובע אם הן עומדות בתנאים הדרושים לצורך הכללת ן בסל.
דיוני ועדת הסל וועדת המשנה: בחודשים ספטמבר עד דצמבר מדי שנה מתקיימים דיוני .
ועדת המשנה18: לקראת דיוני ועדת הסל ובד בבד עימם מתכנסת ועדת המשנה; תפקיד .
ועדת המשנה - לאסוף נתונים, לתמחר לפיהם את התוספת התקציבית הנדרשת עבור .
התרופות והטכנולוגיות שהוגשו (לפי היקף השימוש הצפוי ומחיר התרופה או הטכנולוגיה) .
ולהגיש את התמחור לוועדת הסל.
בוועדת המשנה חברים נציגי משרדי הבריאות והאוצר .
ונציגי ארבע קופות החולים.
ועדת הסל: בהתאם לנוהל שר הבריאות ממנה, בהסכמת שר האוצר, את יו"ר ועדת הסל .
ואת חבריה; הרכב החברים בוועדת הסל אמור לשקף נקודת מבט ציבורית רחבה לצורכי .
בריאות האוכלוסייה, תוך ייצוג של היבטים רפואיים, כלכליים , חברתיים, אתיים ועוד, ועל .
כן בין חברי ועדת הסל נכללים ארבעה נציגי ציבור, ובהם מומחים מתחום האתיקה.
החברים דנים בבקשות ונעזרים בחומרי רקע מקצועיים שמוגשים להם.
נותנת הוועדה ציון לכל אחת מהבקשות שקיבלה וכך קובעת את סדר העדיפויות של .
בין השיקולים שנבחנים לצורך קביעת סדר העדיפויות: יעילות התרופה .
או הטכנולוגיה בטיפול במחלה; יכולתה של התרופה או הטכנולוגיה למנוע מחלה; יכולתה .
של התרופה או הטכנולוגיה להציל חיים או למנוע תמותה; יכולתה של התרופה או .
הטכנולוגיה להאריך חיים, תוך התחשבות באיכות החיים הצפויה של המטופל; קיום חלופה .
טיפולית ובדיקת יעילות החלופה; קיום ניסיון בארץ ובעולם בשימוש בתרופה או .
בטכנולוגיה; העלות הכלכלית במישור הפרט ובמישור הלאומי לעומת מסגרת התקציב; .
התועלת הצפויה מהכללת התרופה או הטכנולוגיה בסל לטווח הקצר והארוך.
17 מועצות מקצועיות של מומחים רפואיים המייעצות למשרד הבריאות בתחומים רפואיים שונים.
18 הוועדה פועלת החל משנת2005 בהתאם להחלטת הממשלה 4111 ," מנגנון הערכת טכנולוגיות רפואיות" ( 9.
תודגש מורכבות ההחלטה לביצוע התיעדוף בין הבקשות המלווה בהתלבטויות , .
שכן כל תרופה או טכנולוגיה שוועדת הסל דנה בה חשובה כשלעצמה, אך בשל .
אילוצי התקציב לא ניתן לכלול את כולן בסל השירותים באותה שנה.
אישור הרחבת סל שירותי הבריאות: בחודשים דצמבר וינואר, בתום דיוני ועדת הסל, .
מוצגות המלצות הוועדה למועצת הבריאות 19 וזו דנה בהן ומקבלת מנציג הוועדה דיווח לגבי .
עקרונות העבודה של הוועדה ושיקוליה וכן התייחסות להיבטים מיוחדים שיש להדגיש ועלו .
חברי המועצה מקבלים הבהרות מקצועיות בהתאם לצורך ומחליטים אם .
לייעץ לממשלה לאמץ את מסקנות ועדת הסל; לאחר מכן שר הבריאות, בהסכמת שר .
האוצר, מביא את ההמלצות לאישור הממשלה.
לאחר שמתקבלת החלטת ממשלה .
מתפרסם בציבור פירוט של התרופות והטכנולוגיות שהוחלט לכלול בסל באותה שנה.
פעילות חטיבת טכנולוגיות רפואיות, מידע ומחקר בנוגע להרחבת סל שירותי הבריאות .
את התהליך לאישור התוספת לסל שירותי הבריאות מובילה חטיבת טכנולוגיות רפואיות, מידע .
ומחקר במשרד הבריאות (להלן - חטיבת טכנולוגיות).
מנהלת חטיבת טכנולוגיות חברה בוועדת .
הסל, ואחראית לעבודת הוועדה ולריכוז פעילותה; המנהלת חברה גם בוועדת המשנה ועומדת .
בראשה, וכן היא עומדת בראש פורום טכנולוגיות.
להלן הגופים העיקריים בחטיבה הרלוונטיים .
להרחבת סל שירותי הבריאות: .
אגף מדיניות טכנולוגיות רפואיות שבחטיבה: אחד מתפקידי האגף הוא להעריך תרופות .
וטכנולוגיות רפואיות ולהתוות מדיניות לאומית בנוגע לאימוצן ולהטמעתן במערכת הבריאות.
האגף להערכת טכנולוגיות בסל הבריאות : האגף מרכז את העבודה המקצועית הנוגעת .
להכנת החומר המקצועי לו ועדת הסל .
על פי הנוהל האגף אוסף נתונים לגבי התרופות .
והטכנולוגיות המוצעות ומבצע הערכה מקצועית בעניינן, אשר כוללת, "ככל הניתן": הערכה .
רפואית-קלינית המתבססת על בטיחות ויעילות, הערכה אפידמיולוגית של היקפי המטופלים .
והערכת צרכים, סקירת הניסיון הקיים בשימוש בתרופה או בטכנולוגיה, הערכה כלכלית של .
הוספת התרופה או הטכנולוגיה לסל, פירוט החלופות הקיימות וכן התייחסות להיבטים נוספים .
כגון היבטים חברתיים ומשפטיים.
כמו כן, האגף מרכז חוות דעת של מומחים מקצועיים לגבי .
התרופות והטכנולוגיות.
אגף הרוקחות: האגף ממונה על רישום מכשירים רפואיים המועמדים לסל ועל רישום תרופות .
אתיות, גנריות 20 וביוסימילר21.
19 מועצת הבריאות הוקמה מכוח חוק ביטוח בריאות, ותפקידה בין היתר לייעץ לשר הבריאות בנושאים שונים הקבועים .
יו"ר המועצה הוא שר הבריאות, ונכללים בה 46 חברים המייצגים גופים ממגוון תחומים: ממשלתיים, ציבוריים .
)תרופה גנרית היא תרופת העתק של תרופה אתית (מקור .
21 תרופת ביוסימילר היא עותק כמעט זהה של תרופה ביולוגית.
הרחבת סל שירותי הבריאות- תוספת תרופות וטכנולוגיות המרכז הלאומי לבקרת מחלות ( מלב" ם ) שבחטיבה : המרכז מפעיל רשמים המרכזים מידע .
על מספר החולים במחלות מסוימות, מידע הנחוץ לעיתים לוועדת הסל ולוועדת המשנה.
קביעת התוספת התקציבית עבור המרכיב הטכנולוגי .
עלות סל שירותי הבריאות מתעדכנת מדי שנה בהתאם לשלושה מרכיבים: שיעור עליית מדד יוקר הבריאות 22: אופן החישוב של מדד זה מעוגן בחוק; שינויים דמוגרפיים שחלים באוכלוסייה : בחוק נקבע כי שר הבריאות ושר האוצר .
רשאים לעדכן את הסל בגין מדד זה (על פי המלצת מועצת הבריאות ובאישור ועדת .
העבודה והרווחה של הכנסת) 23.
אופן חישוב העדכון מעוגן בהחלטת הממשלה; מקדם טכנולוגי 24: המקדם הטכנולוגי נקבע, בכל שנה, במסגרת דיונים ובחינת סדרי .
העדיפויות של תקציב המדינה, והוא משקף את שיעור התוספת התקציבית השנתית .
להרחבת סל שירותי הבריאות עבור התרופות והטכנולוגיות המוצעות לוועדת הסל.
עדכון התוספת הטכנולוגית במדינות אחרות 25: על אף העלויות ההולכות ומתייקרות בכל .
מערכות הבריאות המערביות, נתח התקציב המיועד למערכות בריאות במימון ציבורי מוגבל, .
והדבר מחייב להקצות את המשאבים בהתאם לסדרי העדיפויות ש ייקבעו ולתכנן את סל .
השירותים באופן שייתן מענה מיטבי לאוכלוסייה.
מדינות רבות בעולם מחפשות דרכים לבלימת .
עלויות במערכת הבריאות ולקבלת החלטות מושכלות לגבי הקצאת משאבים ציבוריים, תוך .
שמירה על עקרונות של שוויון וערבות הדדית.
על פי השיטה הנהוגה במרבית המדינות, הסדרת הזכאות הציבורית לתרופות וטכנולוגיות .
במערכת הבריאות מגדירה בבירור את התרופות והטכנולוגיות שהמבוטח זכאי לקבל במסגרת .
הביטוח (הפר טי או הציבורי).
לעיתים קרובות בסל השירותים מוגדרים גם תנ אי השימוש .
בתרופות ובטכנולוגיות המסוימות והגבלות השימוש בהן.
תרופות וטכנולוגיות שאינן נכללות .
ברשימה אינן זוכות, בדרך כלל, למימון ציבורי.
22 אופן חישוב המדד נקבע בתוספת החמישית לחוק, ורכיביו הם מדד השכר למשרת שכיר במגזר הבריאות, מדד .
המחירים לצרכן, מדד השכר למשרת שכיר במגזר הציבורי, מדד שכר למשרת שכיר בממשלה מרכזית , מדד תשומות .
הבנייה ומדד שכר המינימום.
לכל אחד מרכיבי המדד האמורים שיעור יחסי שונה, וניתן לשנות את הרכבו בהחלטה .
של שרי הבריאות והאוצר ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.
23 במשך השנים גדל התקציב גם בשל הגידול שחל בכל שנה במקדם הדמוגרפי, אשר בהתאם להחלטת ממשלה .
משנת 2014 נקבע לפי שיעור הגידול באוכלוסייה בשנה הקודמת בהתאם לפרסום הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
מפעם לפעם מתקיימים דיונים בנוגע לעדכון המקדם הדמוגרפי.
24 מקדם זה נועד לשמור על הסל מעודכן בתרופות ובטכנולוגיות החדישות שבאמצעותן ניתן לשפר במידה ניכרת את .
איכות חייהם של מטופלים רבים ואף להציל את חייהם, אשר יעילותן כבר הוכחה בניסויים קליניים.
25 ,המכון הלאומי לחקר שירותי הבריאות ומדיניות הבריאות כנס ים המלח השמיני , " קופות החולים: המשטר .
התאגידי, הגבולות וסלי השירותים" (מאי 2017 '), עמ109.
אנגליה: המסגרת הכללית המוגדרת בחוק מחייבת את מערכת הבריאות האנגלית לספק .
שירותי בריאות כוללניים שעומדים במבחני עלות לעומת יעילות, בהתאם לצורך הרפואי.
הוקם גוף ( NICE - National Institute for Health and Care Excellence ) שתפקידו לקדם מצוינות .
בשירותי הרפואה וניצול יעיל של משאבי מערכת הבריאות באנגליה.
הערכות של תרופות וטכנולוגיות רפואיות חדשות בהתבסס על מדד QALY (Quality Adjusted .
Life Year)26 , הכוללות הנחיות לאימוץ תרופות ו טכנולוגיות אלה במסגרת שירותי הרפואה .
המלצות הגוף מחייבות את הגופים הא חראים למימון שירותי הבריאות במדינה .
NICE בוחן כל תרופה וטכנולוגיה בפני עצמה, ללא השוואה לתרופות ול טכנולוגיות .
אחרות המועמדות להכללה בסל.
אוסטרליה: בשנת 1953 , במסגרת חקיקת חוק ביטוח הבריאות באוסטרליה, גובשה רשימת .
תרופות אשר אזרחי המדינה זכאים לקבלן במימון ציבורי.
הגוף הממליץ לשר הבריאות .
האוסטרלי על הכללת תרופות חדשות מתכנס ארבע פעמים בשנה ונדרש על פי חוק לשקול .
את היעילות של כל תרופה חדשה המובאת לפניו, את בטיחות השימוש בה, את יכולתה לשפר .
את איכות חיי המטופל ואת יחס העלות של כל תרופה כאמור לעומת יעילותה.
הם נציגי ציבור, כלכלני בריאות, רוקחים קהילתיים, רופאים כלליים, פרמקולוגים קליניים .
ומומחים רפואיים אחרים.
כאשר ניתנת המלצה לכלול ברשימת התרו פות האמורה תרופה .
חדשה, הנושא מועבר לטיפולה של ועדת מחירים המייעצת לשר הבריאות בנושא מחירי .
ועדת המחירים רשאית לנהל עם ספק התרופה משא ומתן על המחיר.
רשאי לכלול ברשימת התרופות שניתן להן מימון ציבורי רק תרופה שקיבלה המלצה חיובית .
אם מדובר בתרופות יקרות במיוחד , נדרש אישור קבינט להוספתן לסל.
הולנד: נקבעה רשימה מוגדרת של תרופות ואביזרים רפואיים הכלולים בסל שירותי הבריאות .
שר הבריאות מחליט אם להוסיף תרופות לסל בהתאם להמלצות ועדה מייעצת.
עדכון הסל מתבצע אחת לחודש.
המדדים שלפיהם נקבע אם תרופה חדשה תיכלל בסל הם .
עלות התרופה לעומת התועלת שבה, חומרת המחלה שעבורה מיועדת התרופה ותוספת העלות .
לעניין ההחלטה אם לכלול תרופה בסל, כל תרופה נבחנת בפני עצמה ולא יחסית .
לתרופות אחרות המועמדות להכללה בסל.
החל משנת 2005 נדרשים ספקי התרופות לצרף .
לבקשת ההכללה בסל גם ניתוח של עלות לעומת תועלת ושל תוספת התקציב הנדרשת.
הוועדה המייעצת לשר הבריאות ההולנדי מנתחת ומסכמת את הנתונים שהגישה לה החברה .
המשווקת ומגישה לשר הבריאות דוח בצירוף המלצות.
השר מתחשב בהמלצות הוועדה .
המייעצת אך לא מחויב לפעול לפיהן.
ניסיונות לעגן את עדכון המרכיב הטכנולוגי בסל באמצעות קביעת מקדם : במשך .
השנים בוצעו כמה ניסיונות לקבוע את האופן שבו יעודכן מרכיב הטכנולוגיות בתוספת לסל .
שירותי הבריאות, אך הדבר לא התממש .
הניסיונות התבססו על קביעת מקדם שלפיו יעודכן .
26 מדדהמשמש להערכת תוצאות בריאותיות הנובעות מהשקעות המינהל הציבורי, וזאת על ידי מדידת התועלת .
הכלכלית משנות חיים שהתווספו בעקבות התערבויות רפואיות או הפעלת תוכניות טיפוליות רפואיות, בשילוב .
ההערכה לגבי איכותן של אותן שנות חיים, ראו להלן.
הרחבת סל שירותי הבריאות- תוספת תרופות וטכנולוגיות ועדת טל משנת 1999: ועדת טל, ועדת חקירה פרלמנטרית בראשות חבר הכנסת דאז דוד .
טל, שבדקה את היישום ו המימון של חוק ביטוח בריאות ממלכתי המליצה בשנת 1999 לעגן .
בחוק את מנגנון העדכון של המקדם הטכנולוגי ולקבוע ששיעורו יהיה 2% מעלות סל שירותי .
ועדת גרמן משנת 2014: בשנת2014 המליצההוועדה המייעצת לחיזוק מערכת הבריאות .
הציבורית (להלן - ועדת גרמן)28 לקבוע בחוק או בהחלטת ממשלה כי התוספת הטכנולוגית .
השנתית לשירותים הניתנים במסגרת החוק לא תפחת מ- 0.
8% מעלות סל שירותי הבריאות, .
שכן אם שיעורה יהיה קטן מרף נמוך זה עלולות להישלל מהציבור תרופות וטכנולוגיות רפואיות .
חיוניות ואף עלולה להיגרם פגיעה בבריאות הציבור ובאמונו במערכת הבריאות29; .
המלצת משרד הבריאות מ שנת 2019: בינואר2019 הגיש משרד הבריאות לראש הממשלה .
דאז המלצה לקבוע מקדם טכנולוגי קבוע לסל שירותי הבריאות בשיעור שינוע בין 1.
;בהתאם ליכולות הממשלה .
הצעות חוק פרטיות: במשך השנים הוגשו גם כמה הצעות חוק פרטיות בנושא, אולם נכון .
למועד סיום הביקורת באוקטובר 2021 (להלן- מועד סיום הביקורת) יוזמות החקיקה לא התגבשו .
ההצעה האחרונה הונחה על שולחן הכנסת ה-23 , ועדלמועד פיזורה לא נדונה 30 .
לפי הצעה זו, נוכח ההמלצות המקצועיות של משרד הבריאות יש לקבוע תוספת שנתית קבועה .
לתקציב סל שירותי הבריאות בשיעור של 1.
65% מעלות סל שירותי הבריאות לצורך הוספת .
תרופות, מכשור וטכנולוגיות רפואיות חדשות לסל.
בתרשים שלהלן מוצגת התוספת לסל שירותי הבריאות לצורכי עדכון טכנולוגי כשיעורה מעלות .
הסל בכל אחת מהשנים 1998 - 2021 : .
27 בעקבות כך, ההסתדרות הרפואית בישראל (הר"י) המליצה בשנת2011 כי העדכון הטכנולוגי יהיה קבוע בשיעור של .
28 את הוועדה מינתהבשנת 2013 שרת הבריאות דאז כדי לבחון את הסוגיות שעימן מערכת הבריאות נדרשה להתמודד, .
כדי לנתח אותן וכדי לגבש המלצות לחיזוק מערכת הבריאות הציבורית ופתרונות לבעיותיה.
29 הוועדה המייעצת לחיזוק מערכת הבריאות הציבורית, דין וחשבון (2014 .
30 הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי(תיקון - תוספת שנתית קבועה לסל שירותי הבריאות לצורך הוספת תרופות, .
מכשור וטכנולוגיות רפואיות חדשות), התשפ"א -2020.
תרשים5: התוספת השנתית לסל שירותי הבריאות לצורכי עדכון טכנולוגי .
כשיעורה מעלות הסל , 1998 - 2021 .
מהתרשים עולה כי ב-21 (כ-90%) מ -24 השנים שבתקופה 1998 ועד2021, שיעור .
התוספת השנתית לסל שירותי הבריאות לצורכי עדכון טכנולוגי מכלל עלות הסל, היה .
5% ,הרף התחתון עליו המליצו הוועדות שעסקו בכך; בארבע (כ-15%) מ-24 .
השנים הללו הוא אף היה קטן מ- 0.
8%, השיעור שוועדת גרמן הגדירה כאמור כשיעור .
ההכרחי לשמירה על איכות שירותי הרפואה הניתנים במסגרת הסל.
אם יופעל מנגנון ולפיו בכל שנה תוקצה לסל תוספת שנתית בשיעור קבוע מעלות הסל, משמע .
שהתוספת התקציבית האמורה תגדל בכל שנה.
לדוגמה, אם המקדם הטכנולוגי שלפיו תחושב .
התוספת השנתית יהיה 1.
65% לשנה (בהתאם להצעת החוק האחרונה שהונחה על שולחן .
הכנסת בנובמבר 2020 ), הרי שאם בשנת 2021 היקף סל שירותי הבריאות הסתכם בכ -58 .
מיליארד ש"ח, אז בשנת2022 תהיה עלות העדכון כ-950 מיליון ש"ח.
מגמת הגידול בהקצאה השנתית להרחבת הסל, המסתמנת במשך 30 השנים הבאות31 : .
31 בתחשיב המוצג בתרשים לא מובאת בחשבון הצמדה של סכום זה גם למדד יוקר הבריאות ולגידול הדמוגרפי .
שמתרחשת בכל שנה ומשפיעה על סכום העדכון של הסל.
הרחבת סל שירותי הבריאות- תוספת תרופות וטכנולוגיות תרשים 6: עלות הרחבת הסל בשיעור של 1.
על פי נתוני עלות סל שירותי הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
כפי שעולה מהתרשים, אם המקדם הטכנולוגי יגדל ב שיעור קבוע של 1.
שבשנת 2051 , בעוד30 שנה, תהיה עלות הרחבת הסלכ-1.
הסתייגויות מקביעת מקדם טכנולוגי קבוע: במשך השנים עלו גם הסתייגויות בנוגע לצורך .
לעדכן באופן קבוע וידוע מראש את הרכיב הטכנולוגי, כפי שעולה למשל מדוח ועדת גרמן: במדינות המפותחות שיעור הגידול בהוצאה עקב אימוץ תרופות וטכנולוגיות חדשות כפול .
משיעור התוספת הטכנולוגית שהוקצתה לתקציב הסל, ואולם במדינו ת אלו שיעור התוספת .
נוגע להקצאה לכל מערכת הבריאות, ואילו בארץ השיעור אינו כולל הקצאה לבתי החולים, .
ותקציבם למימון שיפורים טכנולוגיים מתקבל ממקורות אחרים 33 ; אם סכום העדכון יהיה גדול מדי, ייתכן שיאומצו תרופות וטכנולוגיות חדשות בלי צורך קליני .
מובהק העומד במבחן עלות לעומת תועלת; .
32 השנה הראשונה היא שנת הבסיס, שבה מתבצע העדכון הראשון בשיעור 1.
65% , ששוויו למועד סיום הביקורת950 .
33 כגון: עדכון מחיר יום אשפוז, עדכון תעריפי הפרוצדורות במחירון משרד הבריאות ותרומות.
על פי עמדת משרד האוצר , כפי שבאה לידי ביטוי בדוח ועדת גרמן, כל תוספת ריאלית .
למערכת הבריאות צריכה להיבחן לעומת תוספות תקציביות למערכות ממשלתיות אחרות, .
בראיית מקרו של קביעת סדרי עדיפויות לאומיים.
עדכון קבוע במסגרת חקיקה עלול לפגוע .
בגמישות הקצאת התקציב.
במקום להגדיל את תקציב הסל בהתאם לתוספת הטכנולוגית .
המתעדכנת בשיעור קבוע, ראוי להרחיב את הנושאים שייכללו במסגרת הגדרת הסל וכך .
להרחיב את הקצאת המשאבים הנדרשים לשם כך.
אישוש לעמדת משרד האוצר ניתן .
למצוא גם בדוח השנתי של בנק ישראל לשנת 200634, ולפיו עדכון בשיעור קבוע פוגע .
ביכולת הממשלה להתאים את המדיניות הפיסקלית לצרכים האחרים של המשק.
על פי עמדת משרד הבריאות, היות שסכום המקדם הטכנולוגי נקבע בכל שנה מחדש .
והוא אינו ידוע מראש, עליו להתנהל במצב של אי-ודאות , והדבר פוגע ביכולתו לתכנן את .
סדרי העדיפויות בכל הנוגע לשירותי הבריאות שבכוונתו לספק, בדגש על התכנון ארוך .
בתגובת משרד הבריאות על ממצאי הביקורת מדצמבר 2021 (להלן - תגובת משרד הבריאות) .
הוא הוסיף וציין כי מדי שנה מגיעות לישורת האחרונה של עבודת הוועדה תרופות וטכנולוגיות .
בעלות כוללת של כשני מיליארד ש "ח, אשר כולן עברו את כל שלבי הוועדה, ונמצא כי יש בהן .
צורך רפואי ברור , ואולם התקציב השנתי המיועד להרחבת הסל נמוך משמעותית מהסכום .
האמור, ועל כן לא כל התרופות והטכנולוגיות מאושרות.
בתגובת משרד האוצר על ממצאי הביקורת מדצמבר 2021 (להלן- תגובת משרד האוצר) הוא .
ציין כי יש לאפשר לממשלה את גמישות ההחלטה בת יעדוף מקורותיה התקציביים בת חום .
הבריאות ולא לייצר מנגנון שיכפה עליה הפניית משאבים לתחום מסוים ללא יכולת לשקלל את .
כלל צו רכי הבריאות במערכת.
תכנון ארוך טווח בתחום התרופות אינו מוגבל על ידי חוסר ודאות .
תכנונית בתחום התקצוב, אלא מההתקדמות הטכנולוגית ה מהירה.
מומלץ כי משרדי הבריאות והאוצר ב שיתוף קופות החולים יבחנו את ההשפעות של .
השיטה הנהוגה לקביעת סכום המקדם הטכנולוגי, גם אל מול השיטות הנהוגות במדינות .
מפותחות בעולם וכן יבחנו אם יש צורך בהסדרתה.
בכלל זה מומלץ גם לבחון, אם יש .
מקום לקבוע שיעור מזערי לעדכון שנתי של המקדם, כך שרמת אי הוודאות התכנונית .
תקטן, התכנון ארוך הטווח יתאפשר וניתן יהיה להתמודד באופן איכותי יותר עם צורכי .
משרד הבריאות ציין בתגובתו כי במסגרת דיוני התקציב לשנים 2021 ו-2022 הוא דן בצורך .
בעדכון הדרך שבה מחושבים שיעור עליית מדד יוקר הבריאות, השינויים הדמוגרפיים שחלים .
באוכלוסייה והמקדם הטכנולוגי.
במסגרת הדיונים סוכם על תוספת חד פעמית של 50 מיליון .
ש"ח לתקציב לשנים 2021 - 2024 ;, וזאת בעקבות עדכון המקדם הטכנולוגיעם זאת , בדיונים לא .
הושגה הסכמה על עדכון המנגנון לקביעת המקדם הטכנולוגי כפי ש הוא הציע.
34 ,בנק ישראלדין וחשבון 2006 (פורסם בשנת2007.
הרחבת סל שירותי הבריאות- תוספת תרופות וטכנולוגיות שילוב שירותים הנכללים בתוספת השלישית לחוק .
החוק מגדיר ומפרט את סל שירותי הבריאות שכל תושב בישראל זכאי לו.
נכללת רשימה של שירותים, המוצגים בחוק בשתי תוספות: התוספת השנייה לחוק, ובה מובאת .
רשימת הש ירותים הרפואיים שעל קופות החולים לספק לחבריהן (להלן - התוספת השנייה .
לחוק); והתוספת השלישית לחוק, ובה מצוינים השירותים שבאחריות המדינה, כלומר באחריות .
משרד הבריאות, לספק לתושבים (להלן - התוספת השלישית לחוק)35 .
הסל דנה בתרופות וב טכנולוגיות הקשורות לשתי התוספות.
נוהל עדכון סל שירותי הבריאות מפברואר 2010 מגדיר את סל שירותי הבריאות כסל השירותים .
המפורט בתוספת השנייה לחוק ובצו ביטוח בריאות ממלכתי (תרופות בסל שירותי הבריאות), .
, הנוהל אינו מתייחס לשירותים המנויים בתוספת השלישית לחוקהנוהל קובע .
כי על ועדת הסל לדון רק בהכללת שירותים, תרופות וטכנולוגיות המצוינים בתוספת השנייה .
לחוק במסגרת תקציב שיועד לכך.
הכללת תרופות וטכנולוגיות חדשות בתוספת השלישית .
נעשתה עד לשנת 2010 בהתאם לתקציב נפרד שנקבע בדיוני התקציב השנתיים בין משרד .
בשנת 2010 התקבלה החל טת ממשלה 36 ולפיה בנוגע לשנים 2011 - 2013 הוועדה תייעץ .
לממשלה לא רק בדבר התוספת השנייה לחוק, כפי שהיה עד אז, אלא גם בדבר התוספת .
גם במסגרת קבלת החלטות הממשלה בנושא המדיניות הכלכלית ותקציב .
המדינה לשנים 2013 ו-2014 ובמסגרת הסיכוםבין שר הבריאות ל שר האוצר בנוגע למנגנון .
עדכון עלותו של סל שירותי הבריאות בשנים 2014 - 2016 , החלטה זו נשארה37.
יצוין כי מנתונים שהעביר משרד הבריאות לצוות הביקורתבאפריל 2021 עולה כי בכל אחת .
מהשנים 2015 - 2021 יועדו בממוצע כ- 2.
5% מהתקציב השנתי המוקצה לתוספת לסל שירותי .
הבריאות למימון שירותים הכלולים בתוספת השלישית; ובסך הכול בתקופה זו גדל התקציב .
עבור התוספת השלישית בסכום כולל של כ-74 .
עלה כי משנת 2015 ועד סיום הביקורת לא התקבלו החלטות ממשלה בנושא עדכון סל .
השירותים גם בדבר התוספת השלישית לחוק והאישור לכך, שהסכום המוקצה להרחבת .
הסל ישמש גם למימון תוספת זו, ניתן בכל שנה בדיעבד - בעת שהממשלה מאשרת את .
35 רפואה מונעת אישית; אשפוז סיעודי; מכשירים לשיקום, להליכה ולניידות.
תחומים אלו היו אמורים לעבור לאחריות .
קופות החולים לאחר תקופת מעבר של שלוש שנים ממועד חקיקת חוק ביטוח בריאו ת ממלכתי, אולם בפועל במועד .
סיום הביקורת אלו עדיין נשארו באחריות המשרד.
36 החלטת הממשלה2081 ( 15.
37 הכנסת, מרכז המחקר והמידע, הכנסת טכנולוגיות חדשות לסל שירותי הבריאות שבאחריות משרד הבריאות, יולי .
מומלץ כי משרד הבריאות יפעל לעדכון נוהל עדכון סל שירותי הבריאות כךשתוסדר בו .
התשתית הנורמטיבית לשילוב שירותים הנכללים בתוספת השלישית לחוק בסל, לרבות .
הקביעה האם מימון השירותים הכלולים בתוספת השלישית יהיה חלק מסכום עדכון .
השירותים המנויים בתוספת השנייה או יינתן מעבר לתוספת זו.
השוואה בין הנקבע בנוהל עדכון סל שירותי הבריאות .
לבין ההתנהלות בפועל .
בלוח שלהלן מוצגים הפערים העיקריים בין אופן עדכון הסל לפי הוראות הנוהל ובין אופן עדכונו .
בפועל, שהועלו בביקורת: .
לוח 3: פערים עיקריים בין הוראות נוהל עדכון סל שירותי הבריאות לאופן .
על פי נוהל עדכון סל שירותי הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* לדוגמה: הישיבה האחרונה של ועדת הסל לשנת 2020 התקיימה ביום 18.
התכנסה לאשר את המלצות הועדה ביום 19.
הרחבת סל שירותי הבריאות- תוספת תרופות וטכנולוגיות מהלוח עולה כי בפועל פורום טכנולוגיות, ועדת הסל, ועדת המשנה ומועצת הבריאות לא .
פעלו בהתאם לקבוע בנוהל, בין היתר, בכל הנוגע לצורך לשקף ל ציבור את פעילות .
הוועדה, את החלטותיה ואת הבסיס להן.
על משרד הבריאות לוודא שכלל הגורמים יפעלו בהתאם לנוהל, ואם מצא המשרד שאחד .
או יותר מהגורמים פעל שלא לפי הנוהל, המשרד יבחן את הסיבות לפעילות החריגה, .
ואם יעלה צורך בעדכון הנוהל, יש לבצעו.
משרד הבריאות ציין בתגובתו כי יפעל לעדכון הנוהל.
שקיפות בתהליך לאישור הרחבת סל שירותי הבריאות .
לקבוע את ההמלצות לגבי סדרי העדיפויות בתקצוב תרופות וטכנולוגיות רפואיות חדשות שהנן .
חלק מתקציב הבריאות, ושקיפות פעילותה תאפשר לרשות המחוקקת, וכן לציבור ולגורמים .
אחרים, להבין מהם סדרי העדיפויות שלפיהם נקבע התקציב ולהשפיע עליהם ועל אופן הקצאת .
אחד הגורמים העיקריים שאמור להקנות אמינות לפעילות ועדת הסל הוא חתירתה לשקיפות.
במחקר שנערך באוניברסיטת אוקספורד עלה38 כי ישנםמספר תנאים עיקריים שמביאים לאמון .
ותמיכה ציבורית בהחלטות שמתקבלות.
הראשון והחשוב שבהם הוא "פומביות", ועניינו המידה .
שבה המדדים והשיקולים בקבלת החלטות, וכן תהליך הדיון עצמו, ידועים לציבור הרחב ונגישים .
לו לצורכי עיון (להלן - מודל השקיפות).
בעניין שקיפות עבודת ועדת הסל, נדרש לאזן בין החשש מהדלפות ומהפעלת לחצים על חברי .
הוועדה לבין הצורך לאפשר לציבור לעקוב אחרי הליך קבלת ההחלטות.
יצוין כי החל משנת 2008 בדיוני ועדת הסל מתאפשרת נוכחות עיתונאים, שיכולים לדווח .
לציבור על הדיונים בסיום התהליך.
ועדת הסל גם מפרסמת באתר המרשתת של משרד .
הבריאות את עיקרי החלטות הוועדה בסמוך למועד הדיונים 39.
עם זאת, נמצא כי מודל השקיפות לוקה בחסר, כמפורט להלן40: .
:שקיפות החלטות פורום טכנולוגיות פורום טכנולוגיות משמש מסננת ראשונה לבחינת .
התאמת הבקשות שמוגשות לוועדת הסל לדיון במסגרת הוועדה; אם הפורום מצא שהתרופה .
או הטכנולוגיה המוצעת אינה מתאימה לדיון בוועדת הסל מאחר שהיא כבר כלולה בסל או .
38 Daniels N and Sabin J (2002), Setting Limits Fairly: Can we learn to share medical resources?
39 הדבר מאפשרלכל המעוניין בכך להגיש ערעור על החלטות הוועדה, וזו דנה בכל הערעורים המוגשים.
40 ,"ראו יעל עשור, "בין נגישות למידע למניעת לחצים: מודל השקיפות של ועדת הסל medic , סל שירותי הבריאות .
2021 (2020 '), עמ 31-34.
מסיבה אחרת, עליו לשלוח הודעה למגיש הבקשה (ואם היא מתאימה לטיפול במסגרת אחרת .
יש להעבירה להמשך טיפול בהתאם לכך).
להלן נתונים על שיעור הבקשות שפורום טכנולוגיות דחה מכלל הבקשות שהוגשה בקשה .
לכלול אותן בסל בשנים 2018 - 2021 : .
לוח4: ,סיכום ההחלטות שהתקבלו בדיוני פורום טכנולוגיות 2018 - 2021 .
בקשות לכלול בסלטכנולוגיות .
שאינן תרופות בקשות לכלול בסל תרופות סה"כ .
2018 138 69 50% 574 34 6% 14% .
2019 132 52 39% 616 55 9% 14% .
2020 145 58 40% 762 75 10% 15% .
2021 102 60 59% 767 90 12% 17% .
המקור: נתוני האגף להערכת טכנולוגיות בסל הבריאות, משרד הבריאות.
מהנתונים בלוח עולה כי בשנים 2018 - 2021 שיעור הבקשות לטכנולוגיות שאינן תרופות שפורום .
טכנולוגיות דחה היה גדול יותר משיעור הבקשות לתרופות שהוא דחה (בממוצע 46% לעומת .
יצוין כי בשנים2018 ו-2021 הפורום דחה לפחות מחצית מהבקשות לטכנולוגיות .
שאינן תרופות, בשל אי- עמידתן בתנאים הנדרשים.
נמצא כי אף ששיעור הדחיה של פורום טכנולוגיות את ה בקשות להכללת תרופות .
וטכנולוגיות לסל שירותי הבריאות הוא גבוה יחסית - ממוצע של 46% באשר לטכנולוגיות .
שאינן תרופות ו-9% לתרופות, הפרטים בנוגע לדחיות אינם מובאים לידיעת ועדת הסל ; .
אשר על כן, לוועדה אין תמונת מצב מלאה בנוגע לכלל הבקשות שהוגשו.
בתגובת משרד הבריאות הוא ציין כי שיעור הדחייה הגדול של טכנולוגיות שאינן תרופות נובע .
מכך שחלקן אינו מתאים לדיון בסל מהבחינה המשפטית, או ש הן כבר כלולות בסל.
המשרד, כי פורום טכנולוגיות מקדים את שלב ועדת הסל , וכי ב סמכות המשרד , ברמה .
המשפטית והמקצועית, לבדוק את התאמת הבקשות להכללה בסל.
לפי עמד ת המשרד ההליך .
אינו נוגע לעבודת ועדת הסל ועלול לגרום להצפת הוועדה במידע מיותר שיעמיס על עבודתה .
ויגרום לעיכוב בעבודתה וביכולתה לתת מענה מהיר והולם לציבור .
עם זאת המשרד ציין כי .
הנושא יטופל במסגרת עדכון הנוהל.
הרחבת סל שירותי הבריאות- תוספת תרופות וטכנולוגיות היעדר השקיפות בפעילותו של פורום טכנולוגיות פוגע בשקיפות של התהליך ואינו .
מאפשר לכלל הגורמים שתהליך הרחבת הסל נוגע להם - קופות החולים, בתי חולים, .
איגודים מקצועיים, ארגוני חולים, מטופלים וחברות תרופות - להסיק מסקנות בנוגע .
למאפייני הבקשות שנדחו, למשל: האם יש להן מכנה משותף המעיד על חסמים המונעים .
את עמידתן בדרישות, האם הגדרות התנאים ו הדרישות ברורות לכול , האם ההליך .
המינהלי מתקיים כראוי והאם ה תרופה או הטכנולוגיה כבר כלולה בסל והמטופלים זכאים .
מומלץ כי משרד הבריאות יבחן את המנגנון המתאים לדיווח על החלטות פורום טכנולוגיות .
ויקבע זאת במסגרת נוהל עדכון סל שירותי הבריאות - למי יש להודיע על ההחלטות ומה .
תהיה מתכונתן של ההודעות הללו; הדבר יאפשר ללמוד על השיקולים שלפיהם החליט .
הפורום אם תרופה או טכנולוגיה מוצעת מתאימה או אינה מתאימה לדיון במסגרת ועדת .
הגברת השקיפות של התהליך תייעל את עבודת כל הגורמים המעורבים בו ואף .
תגביר את אמון הציבור בתהליך.
שקיפות החלטות ועדת המשנה של ועדת הסל: ועדת המשנה היא הגוף המקצועי האחראי .
לגבש את הערכת העלויות עבור כל תרופה וטכנולוגיה מוצעת - מרכיב המשפיע על ההחלטה .
אם לכלול את הבקשה במסגרת ההרחבה שתאושר לסל.
מכאן הרגישות הייחודית שיש לוועדת .
המשנה וחשיבותה, כגורם מכריע בנוגע להחלטות על הרחבת הסל.
בביקורת עלה שפעילות ועדת המשנה אינה שקופה לציבור , חבריה הם נציגי ממשלה - .
משרדי הבריאות והאוצר וכן נציגי קופות החולים, ולא משתתף בה נציג ציבור.
שעיתונאים מורשים לנכוח בדיוני ועדת הסל, נאסר עליהם להיות נוכחים בדיוני ועד ת .
המשנה , והפרוטוקולים של דיוניה אינם מתפרסמים לציבור .
הנימוק להיעדר שקיפות של ועדת המשנה הוא החשש מחשיפת מידע רגיש, שעלול להביא לכך .
שגורמים חיצוניים בעלי עניין, כגון חברות התרופות, ישפיעו על חברי הוועדה ועל החלטותיהם; .