HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מנהלת הכספים במכון גב' גילה לוקר מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה כי נתונים על אודות התקציב נמסרו לנציגי משרד האוצר בהתאם לבקשותיהם במסגרת העבודה המשותפת עמם במהלך השנה, וכי מצגות על אודות תקציב המכון הועברו למשרד הכלכלה לאחר אישורן בוועד הפועל.
מכון התקנים מסר בתגובתו כי התקציב לשנת 2016 אושר בוועד הפועל ב- 30.
ומאוחר יותר הועבר למשרד הכלכלה ולמשרד האוצר מכון התקנים | 839 .
נמצא כי בשנים 2015-2014 אישרהוועד הפועל את התקציב השנתי מאוחר יותר מכפי שנקבע בחוק יסודות התקציב, וכי התקציב לא הובא לאישור שר האוצר.
נמצא כי גם תקציב 2016 אושר והובא למשרד האוצר באיחור.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי עליו לגבש את התקציב ולמסור את הנתונים כדין במועד הקבוע לכך בחוק יסודות התקציב.
קביעת מדיניות ארוכת טווח: תקנון המכון קובע כי הוועד הפועל מוסמך לבצע את כל הפעולות הנתונות בסמכותו של המכון, ובכלל זאת "לקבוע את המדיניות הכללית של המכון, בתחום מטרותיו".
מנכ"ל המכון הקודם מסר בתגובתו באפריל 2016 למשרד מבקר המדינה כי באמצע 2014 הוא קיבל את אישור הוועד הפועל לפרסם מכרז לקבלת ייעוץ לבניית תכנית אסטרטגית למכון.
המכון קיבל שתי הצעות מחברות ייעוץ, אך התהליך לא יצא לפועל בשל פרישתו ביוני 2015.
נמצא כי הוועד הפועל מאשר מדי שנה תקציב לשנת עבודה אחת בלבד, אינו פועל מתוך ראייה רב -שנתית ואינו מגדיר יעדים ארוכי טווח.
לדעת משרד מבקר המדינה "קביעת מדיניות כללית" טומנת בחובה גם קביעת תכניות ארוכות טווח, ועל כן על הוועד הפועל ליזום בהקדם תכניות אסטרטגיות ארוכות טווח ומדיניות שממנה ייגזר תקציב רב-שנתי.
בעניין היעדר מדיניות ארוכת טווח, יצוין כי המכון שוכן על אחד מאזורי הקרקעות היקרים ביותר במדינה.
עם זאת, הוא סובל ממצוקת מקום חמורה שאילצה אותו לפצל חלק ממעבדותיו לשני מבנים שונים ברחבי מגרש המכון.
עובדה זו מקשה על התנהלותן השוטפת של המעבדות שנפגעות גם מהצורך לעשות שימוש משותף בציוד.
בוועדת מעבדות בדצמבר 2014 ציין מנהל אגף תעשייה דאז כי "נושא נוסף שמעכב הקמת מעבדות חדשות הוא מציאת שטחי עבודה.
לאור מצוקת המקום במכון, כל הקמת מעבדה מחייבת תהליך של 'פינוי בינוי '".
בדיון הוועד הפועל בינואר 2015 לאישור תקציב 2015 ציינה מנהלת הכספים כי "הגידול בהוצאות תפעוליות נובע מהתייקרות ארנונה".
נמצא כי עלויות הארנונה של המכון הן כ-2.
נמצא כי הוועד הפועל לא דן בהשפעת מיקומו הפיזי של המכון על יכולתו להתפתח, ולא עסק באפשרות לחסוך בעלויות ארנונה באמצעות מעבר למיקום אחר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד הפועל לקבוע את תכנית הבינוי של המכון כחלק מתכנית ארוכת טווח.
מכון התקנים מסר בתגובתו כי הערת משרד מבקר המדינה מקובלת עליו, וכי הוועד הפועל יפעל ליישומּה.
אי-כינוס המועצה הכללית: תקנון המכון קובע כי המועצה הכללית תתכנס לאסיפה שנתית רגילה פעם בשנה, אולם לא יאוחר מ-15 חודשים ממועד כינוס 840 | דוח שנתי 67א .
האסיפה השנתית הרגילה הקודמת.
בישיבת הוועד הפועל בינואר 2015 העלה היו"ר דאז הצעה לכנס את האסיפה עד סוף מרץ 2015 .
ההצעה אושרה פה אחד והתקבלה כהחלטה.
נמצא כי האסיפה הכללית לא כונסה על ידי הוועד הפועל בהתאם לתקנון.
במהלך הביקורת כונסה האסיפה הכללית בפברואר 2016 ,שלוש שנים לאחר מועד האסיפה הקודמת, שהתכנסה בפברואר 2013 .
עוד נמצא כי הוועד הפועל לא דרש את כינוס המועצה, אף שחויב לכך מתוקף החלטתו בינואר 2015 ,וכך גם לא הממונה על התקינה , שמתוקף תקנון המכון מספיקה דרישתו כדי לכנס את המועצה.
מ"מ המנכ"ל מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה כי המכון שוקד על הכנת נוהל המועצה הכללית כך שיקוימו הוראות תקנון המכון, כדרישת ביקורת משרד מבקר המדינה.
היערכות חסרה לישיבות המועצה: בפברואר 2013 התקיימהישיבה של המועצה הכללית של המכון.
נמצא כי המכון לא תיעד את הישיבה בצורה נאותה: פרוטוקול הישיבה אינו כולל את רשימת החברים שהגיעו אליה, אין בו סדר יום ואין בו פירוט של הדוברים והדיונים שהתקיימו.
הפרוטוקול מתייחס לשני נושאים: סקירת מנכ"ל המכון הקודם על אודות פעילות המכון; ובחירת משרד רואה חשבון מבקר.
הישיבה הבאה של המועצה הכללית כונסה רק בפברואר 2016 , ופרוטוקול הישיבה מפרט את שמות הנציגים שהשתתפו בה ואת דבריהם באופן תמציתי.
בישיבה ציין אחד החברים כי "לא קיבלנו חומר רקע מקדים לפני הישיבה.
יש לקבוע נהלים לכינוס אספות כלליות במכון.
העליתי סוגיה זו גם באספה הכללית הקודמת".
מאחר שהמכון הוא גוף ציבורי, חשוב שיעביר למשתתפים מידע מכין לישיבה מבעוד מועד ויקפיד על רישום פרוטוקול שישקף את דברי הנוכחים בישיבה ואת מהלך הדיון.
המכון מסר בתגובתו כי נוהל המועצה הכללית יעסוק גם בנושאים של שליחת מידע מקדים לחברי המועצה ותיעוד נאות של הישיבות.
ביצוע החלטת המועצה ומעקב אחר ביצועה: בתקנות התקנים (תו -תקן וסימן השגחה), התשמ"ב -1982, נקבע כי במכון תפעל מינהלת תו תקן, וכי המועצה הכללית תמנה לה 11 .
חברים, בהמלצת הוועד הפועל, פעם בשלוש שנים בסדר היום של ישיבת המועצה הכללית שכונסה בפברואר 2013 נכללו גם הנושאים של בחירת חברי מינהלת תו תקן ושינוי באיוש ועדות התקינה.
בהצגת המועמדים למינהלת תו תקן, לא הוצגה אף לא אישה אחת.
חברי המכון הסתייגו מהיעדר אישה, ולפיכך החליטה המועצה ברוב של 31 לעומת5 נמנעיםכי "בין חברי המנהלת הבאה תכהן לפחות אישה אחת".
יישום החלטות שקיבל נמצא כי הוועד הפועל לא יישם את החלטת המועצה הכללית, כאמור, והציג באסיפה הכללית שכונסה בפברואר 2016 רשימת מועמדים למינהלת תו תקן שאין בה אישה.
היועץ המשפטי החיצוני א' המליץ לאשר את הרשימה המוצעת כדי שלא לשתק את פעילות תו תקן במכון, וכך אכן נעשה.
נמצא כי הוועד הפועל לא ביצע מעקב אחר החלטת המועצה שעל פיה היה מחויב להתנהל.
עוד נמצא כי הוועד הפועל לא עקב אחר יישום החלטות שקיבל (ראו בפרק טיפול כושל באגף הבניין).
משרד מבקר המדינה מעיר לוועד הפועל כי עליו לעקוב אחר החלטות המועצה ולפעול ליישומן.
מינוי מנכ"ל המכון: במהלך מרץ 2015 הודיע המנכ"ל הקודם של מכון התקנים על סיום תפקידו.
מינה הוועד הפועל ועדת איתור הוועדה התבקשה להביא בפני הו ועד הפועל שלושה מועמדים סופיים.
בסיום הליך הסינון שעליו החליטה ועדת האיתור נותרו שמונה מועמדים סופיים.
15 ראיינה ועדת האיתור את שמונת המועמדים, דנה בכל אחד מהם, ולבסוף בחרה במועמדים א', ב' ו-ג' כמועמדים סופיים.
נציגי התעשיינים ביקשו לדחות את ישיבת הוועד הפועל לבחירת מנכ"ל כדי שיוכלו להציג מועמד נוסף מטעמם (להלן - מועמד ד').
לכן נקבע כי שעה לפני ישיבת הוועד הפועל תתכנס ועדת האיתור כדי שתוכל לאשר את מועמד ותו של מועמד ד'.
15 'התכנסה ועדת האיתור והתרשמה ממועמד ד.
שניים מחבריה שהו בחו"ל, ומונו להם מחליפים שעמדו בקשר טלפוני עם חברי הוועדה ששהו בחו"ל.
בישיבה דווח שיום קודם לכן, ב-23.
'התקבלו קורות החיים של מועמד ד כמה שעות קודם לישיבת ועדת האיתור נפגש מועמד ד' עם נציגת חברת ההשמה, אך בשל קוצר הזמן הוא עבר רק חלק מהליך הסינון.
עוד נמצא כי אחד מחברי ועדת האיתור לא היה נוכח בשתי ישיבות ועדת האיתור.
לפיכך מתעורר ספק כיצד יכול היה להתרשם באופן אישי מהמועמדים.
למרות זאת הנחה טלפונית את מחליפו כיצד להצביע.
15 החליטה ועדת האיתור להעביר לוועד הפועל את שמות מועמדים ב', ג' ו-ד'.
נמצא כי אף שהניקוד שקיבל מועמד א' בתהליך המיון היה גבוה יותר מזה של המועמדים האחרים, ועדת האיתור לא המליצה עליו ולא מסרה את שיקוליה.
בישיבה שנערכה מיד בתום ישיבת ועדת האיתור החליט הוועד הפועל שגם מועמד א' יופיע בפניו.
לאחר הצבעה נבחר מועמד ד' לתפקיד מנכ"ל המכון.
אחד מחברי ועדת האיתור מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי התפטר ממנה עקב התנהלותה בנושא.
עוד נמצא כי במהלך ישיבת הוועד הפועל, הצביע יו"ר המכון לשעבר תחילה בעבור מועמד אחד, ולאחר ספירת הקולות פנה ליועץ המשפטי של המכון עו"ד מוטי שיף ששימש מזכיר הישיבה, ודרש ממנו שיעביר את הצבעתו למועמד אחר.
נמצא כי היועץ המשפטי עשה זאת, ולא דרש הצבעה חוזרת וספירה חוזרת של הקולות.
יצוין כי שינוי ההצבעה של יו"ר המכון לשעבר לא שינה את התוצאה לגבי המנכ"ל הנבחר.
עוד נמצא כי היועץ המשפטי שלח לחברי הוועד הפועל את פרוטוקול הישיבה, הכולל את ההצבעה החדשה של יו"ר המכון לשעבר, ללא שום הסברים.
רק אחרי שמי מחברי הוועד הפועל התלוננו על אי-דיוקים ועל שינויים במניין הקולות לכל אחד מהמועמדים בפרוטוקול לעומת הצבעתם בפועל, ובחלוף יותר משבועיים ממועד פנייתם, שלח היועץ המשפטי את הנוסח עם הבהרה בעניין השינוי במניין הקולות.
היועץ המשפטי מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי היה ראוי לעצור את הישיבה בהתרחש המקרה, אולם מאחר שהפנייה אליו נעשתה בסוף הדיון, כאשר חברים רבים כבר קמו ממקומותיהם, לא יכול היה לעשות זאת.
משרד מבקר המדינה מעיר ליועץ המשפטי שנוכחותו בישיבות הוועד הפועל נועדה להתריע במועד על אירועים חריגים כגון זה.
היועץ המשפטי של המכון מסר בתגובתו מאפריל 2016 כי הערת משרד מבקר המדינה מקובלת עליו, וכי הלקח הופק.
בעקבות בחירת המנכ"ל עתר מועמד א' לבית המשפט.
15 פסל בית המשפט את הליך הבחירה וקבע כי קיים פער שאינו ניתן לגישור בין הליך המיון וההערכה שעבר מועמד ד' לבין זה שעברו שאר המועמדים .
לפיכך הורה שוועדת האיתור תדון מחדש במועמדים ותביא בפני הוועד הפועל את כל המידע הרלוונטי.
ועדת האיתור התכנסה שוב ביום 21.
15 ובחרה פעם נוספת במועמדים ב', ג' ו-ד'.
15 בחר הוועד הפועלשוב במועמד ד' למנכ"ל המכון.
לדעת משרד מבקר המדינה, הממצאים הללו לגבי הליך הבחירה מתחילתו מלמדים על התנהלות לא תקינה, לא שוויונית ולא שקופה של ועדת האיתור.
על הוועד הפועל להפיק לקחים מהליך זה כדי שיוכל ליישמם להבא במכרזים ובוועדות איתור.
מינוי יו"ר המכון למנכ"ל: על פי סעיף 23 לתקנון נקבע כי מנכ"ל המכון לא יתמנה ליו"ר המכון.
בהיעדר מנכ"ל כמה חודשים, הסכים בתחילת יולי 2015 יו"ר המכון לשעבר לבקשת מי מחברי הוועד הפועל לכהן בד בבד גם כמנכ"ל זמני.
15 הודיע יו"ר המכוןלשעבר לחברי הוועד הפועל כי באותו יום תתקיים ישיבה טלפונית של הוועד הפועל, וכי נושא הישיבה הוא החלפת חבר בוועדת האיתור לתפקיד המנכ"ל.
במהלך הדיון הטלפוני הועלה שוב נושא מינוי היו"ר דאז למנכ"ל זמני, בלי שנושא זה הוצג מראש לחברי הוועד הפועל, והוא נבחר ברוב קולות.
היועץ המשפטי של המכון מסר בתגובתו כי נושא מינוי היו"ר גם לתפקיד מנכ"ל לא היה מתוכנן להידון בישיבה, וממילא לא הופיע בסדר היום שהופץ לחברי הוועד הפועל באותו יום.
הצעת המינוי הועלתה במפתיע על ידי אחד מחברי הוועד הפועל, והדיון בנושא הסתיים בטרם הספיק להגיב לסוגיה ולתת עליה את הדעת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על חברי הוועד הפועל ועל היועץ המשפטי למכון לפעול בהתאם לרוח התקנון, ולפיו נדרשת הפרדה בין יו"ר המכון למנהל הכללי של המכון.
משרד מבקר המדינה מעיר ליועץ המשפטי על כך שלא התריע בפני הוועד הפועל על הפעולה בניגוד לתקנון וא פשר את המינוי.
מכון התקנים מסר בתגובתו כי הערת משרד מבקר המדינה מקובל ת עליו וכי ההמלצה תיושם.
ליקויים בסדרי מינהל ובתפקוד שומרי הסף במכון .
ליקויים בפיקוח ובבקרה התקציבית .
במהלך תקופת הפעילות מיוחסות הוצאות ארגון והכנסותיו לסעיפים תקציביים, לרוב בעזרת מערכת מידע ממוחשבת התומכת בתהליכי הרכש והגבייה.
ייחוס ההוצאות וההכנסות לסעיפים התקציביים מאפשר קיום מעקב שוטף והפקת דוחות תקציביים, המשקפים את מידת העמידה של הארגון בתכניותיו.
נמצא כי מערכות המחשוב הנוגעות לתקציב, לחיוב לקוחות ו להפקת חשבוניות ורכש הן מיושנות.
עוד נמצא כי מאופי תהליכי העבודה במכון, חשבונות ההתאמה של הכנסות מראש, של הכנסות לקבל, של הוצאות מראש והוצאות לשלם במכון אינם מדויקים בחודשים הראשונים של השנה, ובדיעבד משייך המכון מתוכם את הסכומים המתאימים לשנה החולפת.
נמצא כי חשבוניות ספקים אינן נסרקות במערכת הרכש.
עוד נמצא כי בשנת 2013 ביצע המכון סקר סיכונים, ובו נבדק גם ה"שימוש בגיליונות אקסל לבניית התקציב ועריכת הבדיקות".
מנהל אגף מחשוב מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי המכון שילם בראשית שנת 2012 כמיליון ש"ח להכנת מכרז לרכישה ופיתוח של מערכת מידע ממוחשבת מבוססת SAP במכון.
עוד מסר כיאחרי שכבר נבחר זוכה במכרז החליט המנכ"ל הקודם שלא לבצע את ההסבה למערכת זו.
המכון מסר בתגובתו כי החליט שלא להטמיע מערכת אינטגרטיבית או מערכת אינטגרטיבית חלקית לתחום התקציב, נוכח העלויות הגבוהות הכרוכות במהלך.
מנהלת הכספים מסרה למשרד מבקר המדינה כי הסכומים עומדים על כ-100,000 דולר לרכישת התוכנה ועל כ-20,000 .
דולר לתחזוקה שנתית לדעת משרד מבקר המדינה, ריבוי מערכות כספיות הנזקקות לחישובים מחוץ למערכת עלול להביא להצגת מידע לא אמין ולא שלם בעניין מצבו הכספי של המכון.
על המכון לשקול שימוש במערכת מידע ממוחשבת אינטגרטיבית בכל הקשור במערך הכספים והרכש של המכון.
מערכת כזו תקל את מלאכת הבקרה ותספק נתונים אמינים ושלמים במהירות רבה יותר, ללא יכולת לשנותם בידי שום גורם.
לפי התקנון, אחד מתפקידיו וסמכויותיו של הוועד הפועל הוא אישור התקציב השנתי של המכון בהתאם להחלטת המכון.
התקציב נידון ומאושר בוועדת הכספים של הוועד הפועל טרם הבאתו לאישור הוועד הפועל.
14 "הציגו מנכל המכון הקודם ומנהלת הכספים, בוועדת הכספים, הצעה לתקציב שוטף ולתקציב השקעות לשנת 2015 .
בינואר2015 אישרהוועד הפועל את הצעת התקציב כפי שהובאה בפניו, ובכך קבע את יעדי ההכנסות שבהם נדרשים האגפים לעמוד וכן את ההוצאות השוטפות וההשקעות הנובעות מהן לכל אגף.
לוח 1: מידע מתוך התקציב המאושר לשנת 201522 (במיליוני ש"ח) .
נתוני הביצוע של תקציב 2014 תקציב 2014 תקציב 2015 .
הכנסות אגף תעשייה 236.
הוצאות אגף תעשייה 216.
נמצא כי תכנית התקציב הפנימית שהכין המנכ"ל, ולפיה נדרשו יחידות המכון לפעול, אינה תואמת את תכנית התקציב שהוצגה לוועד הפועל והיא כוללת הסטת תקציב בסעיפים שונים.
כך המנכ"ל הקודם קבע יעד הכנסות גדול יותר מהיעד שהוצג לוועד הפועל.
כן, הורה לשנות במערכת הפנימית את רישום ההכנסות וההוצאות.
בכך שינה הלכה למעשה את תקציב ההוצאה של מעבדות האגף בלי לקבל את אישור הוועד הפועל.
מנהלת הכספים מסרה באפריל 2016 בתגובתה כי "מנכ"ל המכון בשיתוף עם מנהל אגף התעשייה החליט להציב למעבדות האגף יעדים תפעוליים גבוהים מתקציב ההכנסות השנתי שיוגש לאישור, וזאת על מנת לייצר מוטיבציה ואתגר ברמה התפעולית.
לפיכך, על מנת שתקציב ההכנסות הכולל של אגף התעשייה לא יעלה על התקציב שיוגש לאישור, נרשמה הכנסה במינוס ברמת הנהלת האגף.
יודגש, כי כל ההחלטות הנ"ל לא שינו את תקציב האגף ויושמו בתכנית תקציב המכון לשנת 2015 טרם הגשת תקציב סופי לאישור ועדת הכספים והועד הפועל.
מדובר בהליך ניהולי גרידא".
מנהלת הכספים גם מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה כי להנהלת המכון יש הרשאה מהוועד הפועל לשנות את התקציב ברמת המעבדות ללא דיווח.
דברים דומים מסר ו בתגובתם המכון והמנכ"ל הקודם.
22 התקציב כפי שאושר לגבי אגף תעשייה בוועדת הכספים ביום 31.
14 , ואושר בידי הוועד הפועל ביום 14.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא הוצגה לפניו הרשאה כאמור מהוועד הפועל, וממילא הרשאה כזו שומטת את הקרקע מאישור הוועד את תקציב המכון על סעיפיו.
על הנהלת המכון למסור לוועד הפועל את נתוני התקציב בשקיפות ומבעוד מועד.
לדעת משרד מבקר המדינה , ניהול התקציב וביצועו במערכות המקיימות ביניהן ממשק והעברת נתונים, יכול לצמצם אפשרות לשינויים בתקציב בלי לקבל את אישורם.
טיפול לקוי בהכנסות הנובעות מתשלום מראש עבור בדיקות .
מכון התקנים נוהג לחייב את לקוחותיו לשלם מראש עבור עבודה שאמורה להתבצע בעתיד (להלן - הכנסות מראש) בעבור מגוון שירותים כגון: ביצוע מבדקי התעדה למערכות איכות, מתן היתר לסימון מוצרים בתו תקן, ביצוע בדיקות ייבוא, וביצוע בדיקות מעבדה לצורך אישור מרשויות התכנון והבנייה.
במקרים מסוימים הלקוח בסופו של דבר אינו מזמין את המכון לבצע את השירות שתמורתו שילם מראש23, והכספים נותרים בידי המכון תוךכדי הצגתם כהכנסות מראש.
לאחר שבע שנים שבמהלכן לא דרש הלקוח את החזר הכספים או שלא ביקש שירות כלשהו, המכון מכיר בהכנסה מראש כהכנסה, ומקטין את יתרת ההכנסות מראש.
לוח 2: פירוט הכנסות מראש בדוחות הכספיים של מכון התקנים (במיליוני ש"ח) .
המקור: נתוני מכון התקנים * מתוך טיוטת דוחות כספיים לשנה זו.
בדוח מבקר המדינה בנושא מכון התקנים24 העיר משרד מבקר המדינה שעל המכון למלא את חובתו בביצוע הבדיקות שעבורן שולם לו מראש ולנקוט את כל האמצעים העומדים לרשותו כדי שיוזמן על ידי הלקוח לבדיקות אלו.
כמו כן על המכון לבחון .
23 לדוגמה: מקרים שבהם לקוח אינו מזמין את מכון התקנים לחלק מבדיקות הבניין הנדרשות, או במקרים שבהם התגלו ליקויים (אי -התאמה לתקן) במשלוחי ייבוא.
המכון מאפשר ליבואן לשחרר את הסחורה ממחסן המכס למחסן היבואן מתוך התחייבות שלא לשווק את הטובין עד שיזמין את המכון להשמיד את הטובין או שיזמין את המכון לבדוק כי סילק את הליקויים.
לגבי יבואן שלא הזמין את המכון להשמדה או לסילוק ליקויים, עולה חשש שהפיץ את הטובין בצורה לא חוקית, והמכון מדווח עליו למשרד הכלכלה.
24 ,מבקר המדינהקובץ דוחות ביקורת (2011,) " 'מכון התקנים", עמ255.
שירות ללא דיחוי את הסיבות לאי-ביצוע בדיקות שעבורן שולמו לו מראש כספים, וכן להדק את הפיקוח והבקרה, כך שיוכל למלא את חובתו בביצוע הבדיקות.
המכון מסר בתגובתו כי הנושא ייבדק בוועדת הביקורת, וכי הטיפול ייעשה בהתאם לכללי התקינה החשבונאית.
עוד מסר כי הנהלת המכון התחייבה ליישם את ההחלטות שתקבל ועדת הביקורת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד הפועל להידרש לסיבות שבגינן נותרה הכנסה למכון ללא מתן שירות, בין בשל סיבות באחריות המכון ובין בשל סיבות באחריות לקוחותיו.
בתור תאגיד ציבורי, על המכון להחזיר כספים למי שהפקידם ולא קיבל בגינם שירות.
כמו כן, על משרד הכלכלה, כמשרד האחראי על המכון, לקבל דיווח מהוועד הפועל בנושא טיפולו של המכון בסוגיה זו.
ליקויים בהתקשרות עם יועצים משפטיים .
מינוי יועץ משפטי פנימי ללא מכרז .
מכרז פומבי מהווה את "דרך המלך" למינוי בשירות הציבורי25 , תוך שמירה על שוויון ההזדמנויות, על היעדר שרירות ומשוא פנים.
הגברת יעילות המערכת הציבורית וקיצור משך הזמן לאיוש משרות, מושגת לעיתים באמצעות גיוס ממלאי תפקידים מסוימים במסגרת הליך של ועדת איתור.
עוד בשנת 2003 , פרסמה המועצה לתאגידים ציבוריים26 דוח27 , שבו הוצע כי הליך הבחירה של יועץ משפטי - בין אם יועץ חיצוני ובין אם עובד פנימי קבוע - ייעשה על ידי ועדה לאיתור מועמדים שתבחן את ההיבטים הקשורים בצורכי התאגיד, בדומה לכללים שנקבעו בכללי החברות הממשלתיות (מינוי יועצים משפטיים ושכרם), התשנ"ב-1992 .
הסכם העבודה החל במכון קובע כי איוש תפקיד פנימי מרמת ראש ענף ומעלה ייעשה בדרך של מכרז פנימי, וכי אם לא יימצא מועמד ראוי יתפרסם מכרז חיצוני.
עוד נקבע שיש לפרסם את תואר המשרה, את תיאור התפקיד, את הכישורים הנדרשים, את הדרגה המוצעת ותנאים מיוחדים נוספים אם יש כאלה.
מבירור שערך משרד מבקר המדינה עולה כי לפחות מדצמבר 2010 אוישו כל המשרות ברמות האמורות שהתפנו או שנוצרו, באמצעות מכרז.
25 בחוק שירות המדינה (מינויים) התשי"ט- 1959 נקבע כי "לא יתמנה אדם עובד מדינה, אלא לאחר שנציב השרות הכריז על משרה בפומבי".
26 שר המשפטים דאז מינה בשנת1992 מועצה לתאגידים ציבוריים, שתפקידה להציע קווי מדיניות ודרכי פעולה לתאגידים ציבוריים.
27 ,המועצה לתאגידים ציבורייםהתאגידים הציבוריים - דין וחשבון (יוני 2003.
) 848 | דוח שנתי 67א .
ועדת איתור) משנת 1977 ועד שנת2013 שימש משרד חיצוני בתפקיד היועץ המשפטי למכון (להלן - משרד א').
מבקר המדינה העיר בעניין זה28 " כיראוי שהמכון, כגוף ציבורי, יבחן את העסקת היועמ"ש בלעדית במשך יותר מ-30 שנה, בייחוד כשההעסקה בוצעה ללא הליך מחודש של בחירה".
11 הציג המנכ"ל הקודם בפני ועדת ארגון של הוועד הפועל את הצורך של המכון לגייס יועץ משפטי פנימי, שיספק מענה משפטי לחלק גדול מהנושאים המשפטיים העומדים בפני המכון, וכך יקוצצו העלויות המשפטיות.
עוד מסר המנכ"ל דאז לוועדה כי מבקר המדינה העיר למכון בנושא הייעוץ המשפטי החיצוני הקיים.
ועדת הארגון של הוועד הפועל החליטה בנובמבר 2011 לגייס עו"ד שכיר שישמש יועץ משפטי פנימי של המכון ויטפל בנושאים שבהם אין למשרד א' ידע ייחודי.
נמצא כי, בניגוד לכל האמור, המכון אייש את התפקיד של יועץ משפטי פנימי ברמה מעל רמת ראש ענף, שלא בדרך מכרז (או ועדת איתור).
הועלה כי חודשים לפני מועד ישיבת ועדת הארגון שבה ציין המנכ"ל הקודם, מר דני גולדשטיין, את הצורך לגייס יועץ משפטי פנימי כאמור, הוא כבר ראיין את עו"ד מוטי שיף לתפקיד זה.
יתרה מזאת, מנהל אגף מש"א ומינהל מר יואל מלי שלח טיוטת חוזה העסקה לתפקיד יועץ משפטי לעו"ד שיף עוד בראשית נובמבר 2011 ועו"ד שיף אישר את התנאים הכלולים בחוזה כבר ביום 9.
11 ,כל זאת כאמור עוד לפני הדיון בוועדת הארגון בעניין.
בסמוך לאחר מועד הדיון בוועדת הארגון, בדצמבר 2011 חתמו המנכ"ל הקודם מר גולדשטיין ועו"ד שיף על הסכם להעסקתו כיועץ משפטי וכעובד המכון, אך תוארו נקבע כמנהל המחלקה המשפטית, ומשרד א' המשיך לשמש כיועץ המשפטי של המכון.
נמצא שמנכ"ל המכון הקודם יצר משרה חדשה של מנהל מחלקה משפטית, ללא מכרז או ועדת איתור, ובלי שהוועד הפועל או ועדה מטעמו דנו בתיאור התפקיד, בכישורים הנדרשים, בדרגה המוצעת, ובתנאים מיוחדים אם יש כאלה, וממילא בלי שיאשרו אותם .
המינוי הרשמי של עו"ד שיף כיועץ המשפטי של המכון התקבל במרץ 2013 , רק כעבור כ-15 חודשים.
מנכ"ל המכון הקודם מסר בתגובתו כי בעקבות דוח מבקר המדינה מ-2011 , "לאור העובדה שלא היה תפקיד כזה, הגדרתי, בחנתי מספר מועמדים, וקלטתי מועמד במשרת אימון".
כן מסר שתפקידו של היועץ המשפטי היה להקים את כל הפעילות המשפטית במכון התקנים, לייצר בסיס של ידע ומידע, ולוודא שכל מידע חדש וגם מידע מהעבר יהיו זמינים וחלק מנכסי המכון.
יתרה מזו, עו"ד שיף מונה למעין "מזכיר החברה, תפקידו נקבע לתעד ולסכם ולעקוב אחרי ישיבות הדירקטוריון".
היועץ המשפטי מסר כי תוארו היה בתחילה "מנהל המחלקה המשפטית", מפני שמשרד א' דרש זאת מאחר שההסכם עמו (באותו מועד) קבע כי כל עוד הסכם זה תקף - עו"ד ל' ממשרד א' ייקרא היועץ המשפטי של המכון ויישא תפקיד זה.
28 ,ראו מבקר המדינהקובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 (2011 '), עמ275 .
המכון מסר בתגובתו כי החלטתו לקלוט יועץ משפטי פנימי התקבלה משיקולים ענייניים הקשורים בצרכיו השוטפים של המכון במגוון תחומי הפעילות המשפטית ובריכוז הקשר עם היועצים המשפטיים החיצוניים.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועד הפועל, למנכ"ל המכון הקודם, למנהל אגף מש"א ומינהל ולמבקר הפנימי כי מינוי אישי על ידי גורם יחיד יוצר אפשרות להפרת אמון הציבור בגוף הציבורי כזרוע מבצעת הפועלת בשקיפות מתוך מתן שוויון הזדמנויות.
מינוי כזה עלול להביא לתופעה שבה הַקְּשרים קודמים לכישורים ולקידום מהיר של מי שחפצים ביקרו.
הוא עלול לפגוע בסדרי מינהל תקין ובטוהר המידות.
על המכון היה למנות את היועץ המשפטי בדרך דומה למינוי בכירים אחרים במכון, שנבחרו באמצעות מכרז פומבי או ועדת איתור.
ממלא מקום מנכ"ל המכון מסר בתגובתו ביום 21.
16 (להלן- תגובת המכון מיוני) למשרד מבקר המדינה כי הערת משרד מבקר המדינה מקובלת עליו, וכי תיושם בבחירת היועץ המשפטי הבא.
ליקויים בהתקשרות עם משרדי עורכי דין חיצוניים .
מכון התקנים רוכש שירותים משפטיים בנושאים מגוונים: נושאים הנחשבים נושאי ליבה של המכון, והעיסוק העיקרי הכרוך בהם נוגע לפרשנות חוק התקנים, לתקנון המכון, לתקנות תו תקן29, לכללי התקנים30, לפקודת הייבוא והייצוא31 ולצו ייבוא חופשי32 ,.
נושאים נוספים: ליווי ענייני הרכש של המכון והמכרזים שהוא מקיים התדיינות (ליטיגציה) בשל תביעות נגד המכון, תביעות שהמכון מנהל נגד גופים חיצוניים לו, ניסוח הסכמים ומסמכים משפטיים אחרים, ניסוח נוהלי המכון ובקרה עליהם, קשר עם המחלקה המשפטית של משרד הכלכלה ורשויות נוספות וכדומה.
בתחומים אלו פעלו בתקופת הביקורת היועץ המשפטי הפנימי של המכון, משרד חיצוני א' ומשרד חיצוני ג'.
בתחום דיני עבודה המכון מקבל שירותי ייעוץ משפטי ממשרד ב'.
29 תקנות התקנים (תו-תקן וסימן השגחה), התשמ"ב -1982 .
30 כללי התקנים (עיבוד תקנים ישראליים), התשנ"א-1991.
31 , התשל"ט]נוסח חדש[ פקודת היבוא והיצוא-1979.
32 צו יבוא חופשי, התשע"ד-2014.
ללא מגבלת זמן לוח 3: עלות הייעוץ המשפטי, פירוט לפי משרדים חיצוניים מייעצים ויועץ משפטי פנימי (באלפי ש"ח) .
עלות שכר שלהיועץ המשפטי – – 475 505 511 570 .
פירוט שכר טרחהמשרדי .
עורכי דין חיצוניים: .
משרד א' 2,016 2,182 2,054 1,500 1,291 1,056 .
משרד ב' 136 252 221 193 384 392 .
משרד ג' 23 63 36 340 717 666 .
אחרים 7 44 314 294 155 518 .
סה"כ שכר טרחה משרדי .
עורכי דין מייעצים 2,182 2,541 2,625 2,327 2,547 2,632 .
סה"כ הוצאות משפטיות 2,182 2,541 3,100 2,832 3,058 3,202 .
מקור: נתוני מכון התקנים .
התקשרות עם משרד חיצוני א' .
כאמור, משרד א' כיהן כיועץ המשפטי של המכון משנת 1977 ועד אפריל 2013 .
,מאז נחתם עמו הסכם לשנה והוא מתחדש אוטומטית לתקופות נוספות בנות שנה, ללא מגבלת זמן, להמשך קבלת ייעוץ משפטי כיועץ חיצוני בפטור ממכרז.
מבקר המדינה קבע בדוח33 ]'משרד א[ ש"השירותים המשפטיים שהעניק היועמ"ש למכון, .
הם מגוונים וכוללים תחומי משפט רבים.
תחומים אלה אינם דורשים התמחות בלעדית לעורך דין מסוים, שהוא בגדר ספק יחיד".
יו"ר ועדת הארגון דאז קבע כי משרד א' מקבל כ-2-1.
5 מיליוני ש"ח בשנה, וכי זו "שערורייה" שהוא מייעץ למכון זה 37 .
שנים בדצמבר 2012 הסתיים ההסכם עם משרד א'.
בפברואר 2013 החליטה ועדת המכרזים לאשר התקשרות מחודשת עם משרד א' בפטור ממכרז לפי סעיף 5()(א2 ) לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג -1993 (להלן- תקנות המכרזים) - התקשרות לביצוע עבודה הדורשת יחסי אמון מיוחדים - בלי לקבל הצעות נוספות.
על פי תקנות המכרזים, התקשרות מסוג זה תיעשה ככל הניתן בדרך של פנייה תחרותית להצעות.
אם קבעה ועדת המכרזים כי בנסיבות העניין אין זה אפשרי ואין זה מוצדק .
33 ,ראו מבקר המדינהקובץ דוחות ביקורת לש נת 2011 (2011 '), עמ275.
מיליון ש"ח לערוך פנייה תחרותית, תערוך ועדת המכרזים את ההתקשרות לאחר בדיקת כמה הצעות הבאות בחשבון.
המכון מסר בתגובתו מיוני כי הטיפול המשפטי במכון דורש ידע מקצועי נרחב הכולל השוואות בין-לאומיות, וכי אין פסול חוקי לדעת המכון להעסיק יועץ משפטי במהלך שנים.
עם זאת ציין כי היקף התשלומים למשרד א' מחייב את המכון לבדוק את ההוצאה.
משרד מבקר המדינה כבר העיר למכון34 :'לגבי המשך העסקתו של משרד א "קבלת שירותים מאותו גורם במשך תקופה כה ארוכה יש לה אמנם יתרונות, אך גם יש לה חסרונות ידועים עבור המכון, ובהם חשש לתלות יתר שיפתח ביועץ משפטי, ותיתכן גם פגיעה בעקרון השוויון בהקצאת משאבים ציבוריים".
ועדת הארגון קיבלה הערה זו.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה כי גם לאחר דוח הביקורת מ-2011 ממשיך המכון להעסיק את משרד א' ובכך מנציח את המצב שבו מרכז משרד זה בתוכו את מרבית הידע והטיפול בנושאי הליבה המשפטיים של המכון.
יצוין כי בתשע השנים האחרונות שילם המכון למשרד א' סכום העולה על 15.
6 מיליון ש"ח, ומתחילת מתן השירותים על ידיו שילם יותר מ -50 מיליון ש"ח.
העסקת אותו משרד מעל 39 שנים עלולה לפגוע בעקרון השוויון והצדק החלוקתי בתחום של שימוש במשאבי הציבור.
נמצא כי על אף כניסתו לתפקיד של היועץ המשפטי הפנימי בינואר 2012 המשיך משרד א' לשמש היועץ המשפטי של המכון.
בין יתר פעולותיו: הוא הוזמן לישיבות הוועד הפועל, השתתף בוועדת המכרזים של המכון, והמשיך לתת חוות דעת.
בשנת 2012 שילם המכון למשרד א' סכום של כ -2 מיליון ש"ח.
מכניסתו של היועץ המשפטי הפנימי למכון, והחל להפנות תיקים משפטיים גם למשרד ג' 35 קטנו בהדרגה התשלומים למשרד א': כ-1.
5 מיליוני ש"ח בשנת2013, כ-1.
3 בשנת2014 וכמיליון ש"ח בשנת2015 .
כאמור, רק במרץ2013 קיבל היועץ המשפטי הפנימי את המינוי ליועץ המשפטי של המכון.
הסכם ההתקשרות הנוכחי36 בין המכון למשרד א' כולל שני רכיבים: 1.
שכר טרחה של 600,000 ש"ח עבור התקשרות קבועה בגין 1,500 שעות עבודה שנתיות, המשולם בתשלומים דו-חודשיים.
עבור השעות הללו משלם המכון בין שניתן שירות משפטי ובין שלאו.
תחילה הוסכם כי בשעות אלו יטפל המשרד רק בנושאי ליבה, אך בשנת 2015 הסכים המשרד לכלול במסגרתהשעות האלה גם טיפול בנושאים אחרים.
תשלום נפרד לפי שעות עבודה שבוצעו בפועל בעבור שירותים משפטיים של התדיינות (ליטיגציה).
התשלום נעשה על פי תעריף לשעת עבודה של מבצע העבודה (שותף בכיר, שותף, עורך דין שכיר ומתמחה).
'מפנה היועץ המשפטי תיקים לקבלת ייעוץ גם ממשרד ג 36 ההסכם הנוכחי נחתם באוקטובר2015.
נחלקים לשני סוגי תעריפים: (1 ) שכר לשעת עבודה לטיפולבתיקים שאינם מיוחדים (ראו להלן); (2 ,") שכר לשעת עבודה לטיפול בתיקים "מיוחדים שמשמעותם משפטים שבהם הסוגיות העומדות להכרעה מתבססות על חקיקה המיוחדת לתקינה.
בתיקים מיוחדים אלו, השכר לשעה של כל אחד מעובדי משרד א' עולה עד כדי 50% יותר לשעת עבודה, לעומת שעת עבודה בגין טיפול בתיקים שאינם מיוחדים.