HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תפקידי הוועדה הם: להחליט על כל התקשרות לביצוע עבודה או לרכישת שירותים של המשרד או של יחידה שבו; להחליט על עריכת מכרז ולאשר את מסמכי המכרז; לבדוק את ההצעות שהוגשו במכרז ולבחור בהצעה המתאימה ביותר או להחליט שלא לבחור בשום הצעה.
ועדת המכרזים אינה רשאית לאצול את תפקידיה האמורים, אולם היא רשאית למנות ועדת משנה שתביא לפניה המלצה.
על פי נוהלי המשרד אחרי שוועדת המכרזים אישרה להכין מכרז, היא תודיע על כך ליחידה המזמינה את הטובין או את השירות.
משלב זה היא רשאית להתחיל בהכנת המכרז7 .
)(ב ועדת המכרזים המרכזית של המשרד מנ והלת בידי גף מכרזים ורכישות הכפוף לסמנכ"ל למינהל ולמשאבי אנוש.
אחרי שוועדת המכרזים בוחרת את הספק הזוכה במכרז, ולאחר אישור חשב המשרד וחתימה על החוזה נכנסת ההתקשרות לתוקף.
במאי 2007 פרסם המשרד מכרז פומבי להפעלת שירותי חינוך והשכלה לנוער מנותק (להלן - מכרז היל"ה 2007 ).
ממסמכי המשרד עולה כי אחרי שוועדת המכרזים החליטה לבחור בחברה למתנ"סים כזוכה, עתר מציע אחר במכרז לבית המשפט.
בעקבות עתירה זאת ובעקבות עתירה שכנגד התקיימו במשך כשנה דיונים משפטיים לגבי זהות הזוכה במכרז.
בספטמבר 2008 החליטה ועדת המכרזים לבטל את מכרז היל"ה 2007 ולפרסם מכרז פומבי חדש, מפני שלא נותרה שום הצעה שעמדה בתנאי המכרז.
בד בבד אישרה הוועדה להאריך את ההתקשרות עם החברה למתנ"סים עד קבלת תוצאות במכרז החדש.
במאי 2009 פרסם המשרד מכרז פומבי חדש להפעלת שירותי חינוך והשכלה לנוער מנותק (להלן - מכרז היל"ה 2009 ).
למכרז זה הוגשו ארבע הצעות, ביניהן הצעתה של החברה למתנ"סים, וועדת המכרזים החליטה באוגוסט 2009 לבחור בחברה כזוכה במכרז.
שימור הידע בתכנית היל"ה .
לפי הוראת תכ"ם אשר פורסמה באוגוסט 2008 העוסקת ב"נהלי עבודה ושימור ידע בעבודת ועדות המכרזים", על עורך המכרז להציג בפני מקבלי ההחלטות כחצי שנה לפני תום תקופת ההתקשרות הראשונה או לקראת עריכת מכרז חדש דוח מעקב מסכם ומפיק לקחים שיכלול בין היתר סיכום ומסקנות, לרבות כל התיקונים הנדרשים במכרז חדש (אם הומלץ לקיימו) בכל התחומים שנסקרו.
ההוראה גם קובעת ש"אחת לשנה י רכז נציג עורך המכרז מידע בדבר ההתקדמות במימוש המכרז בדוח ריכוז שנתי", וכן שהדוח השנתי יתייחס להיקף הרכישות הכמותי .
7 המשרד התקשר עם קבלן אחר שתפקידו לסייע ליחידה המזמינה בהכנת מכרזים ולבדוק הצעות למכרזים.
והכספי שנעשו במסגרת המכרז ולאיכות השירות שסיפק הזוכה ויכלול גם סיכום ומסקנות.
מעבר לחובת הפיקוח שנדרש המשרד לקיים על עבודת הקבלן כאמור בהוראת התכ"ם, מוטלת על היחידה המקצועית במשרד, שהזמינה את השירותים, האחריות הכוללת להפעלת השירותים שמספק 998 דוח שנתי61ב .
לפיכך עליה להתמצא בנעשה בתכנית שאותה מפעיל הקבלן, לקבוע דרכי פעולה ושיטות עבודה בתכנית, לאגם משאבים ולהקצותם ביעילות.
קבלת המידע גם תאפשר לה לנסח את דרישות המשרד מהקבלן במכרז הבא שהמשרד יפרסם.
הוראת התכ"ם קבעה מהו המידע שהמשרד צריך לקבל מקבלן במהלך פרויקט וכן לקראת סיומו ויציאה למכרז חדש.
ההוראה פורסמה זמן קצר קודם שוועדת המכרזים אישרה למינהל לפרסם מכרז פומבי חדש לתכנית היל"ה, ומטבע הדברים לא יושמה בנוגע לדוח ריכוז שנתי ובנוגע לדוח מעקב מסכם.
לדעת משרד מבקר המדינה על גף מכרזים ורכישות במשרד לוודא שהיחידות במשרד יפעלו על פי הוראת התכ"ם האמורה כדי להבטיח את שימור הידע שנצבר במהלך תקופת ההתקשרות.
על המינהל והאגף לקבל סיכום פעילות והמלצות בכתב לגבי התכנית, על פי הוראת התכ"ם, כדי שיוכלו לעקוב אחר ביצועה, לשפר אותה ולגבש את מתכונת ההתקשרות והדרישות מהקבלן במכרז הבא.
התייעצויות עם קבלן: רקע משפטי .
בפסק דין שנתן בית המשפט העליון, בשבתו כבית משפט לערעורים בעניינים מינהליים, בינואר 2007 נכתב: "מכרז ציבורי הו א הזמנה של רשות מינהלית לתחרות מאורגנת לקראת כריתת חוזה.
נורמות המכרז הציבורי, שנקבעו בחקיקה ועוצבו בפסיקה, שואבות את חיותן מעקרונות המשפט המינהלי.
על ועדת המכרזים, כגוף המנהל את המכרז בנאמנות עבור הציבור כולו, לפעול בהגינות (מהותית ודיונית), ביושר, בשוו יון, בסבירות, ללא שיקולים זרים או שרירות ואין בידה להתנות על כך"8.
)(א בתקנות נקבע כי מ סמכי המכרז יכללו בין היתר "כל מסמך או מידע אחר הדרושים לדעת ועדת המכרזים לשם ניהול תקין והוגן של המכרז, וכדי להבטיח את קבלת ההצעה המעניקה את מרב היתרונות למשרד "; " גוף צי בורי יערוך מכרז.
באופן שקוף ככל הניתן בנסיבות העניין, הוגן ושוויוני, המבטיח את מרב היתרונות לגוף הציבורי".
(ב) המכרז הציבורי מושתת על שני עקרונות יסוד: הראשון, הגשמת המטרה הציבורית של שמירה על עקרון השוויון וטוהר המידות על ידי מתן הזדמנות שווה לכל המציעי ם.
עיקרון זה, כדברי הנשיא ברק, הוא "נשמת אפו" של המכרז הציבורי.
העיקרון השני הוא השאיפה לנהוג ביעילות ובחיסכון בכספי הציבור על ידי השגת מרב היתרונות למזמין באמצעות מנגנון התחרות 9 .
בפסיקה הודגשה גם חשיבות השמירה על דיני המכרזים כדי למנוע פגיעה באמון הציבור ברשויות המדינה בכלל ובשיטת המכרזים בפרט: "האינטרס הציבורי אינו רק האינטרס .
8 עע"ם 5853/05 'אחים כאלדי בע"מ נ' רכבת ישראל בע"מ ואח , תקדין (להלן - פס"ד אחים כאלדי בע"מ).
9 עע"ם 1966/02 המועצה המקומית מגאר נ' ג'מאל אבראהים , פ"ד נז ( 3 )505 , 510 .
בקבלת ההצעה הזולה ביותר, אלא זהו בעיקר האינטרס הציבורי בהבטחת אמון הציבור בשיטת המכרזים ובמינהל הציבורי בכלל"10 .
מן השאיפה לשמור על אמון הציבור נגזרים גם כללים למניעת ניגוד עניינים של עובדי ציבור המבוססים על כללי המינהל התקין, על חובת ההגינות ותום הלב, על דיני הנאמנות ועל כללי הצדק .
פס"ד אחים כאלדי בע"מ 1000 דוח שנתי61ב .
הטבעי שלפיהם אין לאפשר לבעל עניין להחליט בעניין שלו.
על עורך המכרז מוטלת החובה לוודא שמציע הזוכה במכרז לא יהיה במצב של ניגוד עניינים במתן השירות.
בהוראות התכ"ם נקבע: "יועץ או מומחה המועסק על ידי המשרד או מטעמו כנותן שירות או כמבצע עבודה, לא יהיה רשאי להשתתף במכרז בנושא שבו הוא ייעץ למשרד כמומחה או כעורך מפרט - בין כספק ראשי ובין כספק משנה"; ועדת המכרזים "תהיה רשאית להיוועץ במי שאינו חבר בוועדת המכרז ים, לרבות במי שאינו עובד של עורך המכרז ובלבד שאינו מצוי בניגוד עניינים וחתם על שמירת סודיות".
בפסק דין של בית המשפט העליון שעניינו יועץ לוועדת המכרזים שהיה בקשרי עבודה עם חברה שהייתה לה זיקה לאחת החברות המתמודדות במכרז11 :נכתב "רשות ציבורית המקיימת מכרז, חי יבת לנהוג בהגינות ותוך שמירה קפדנית על כי נעשה.
]להיראות[ כללי הצדק הטבעי.
צדק צריך לא רק להיעשות אלא גם עקרונות אלה אינם עולים בקנה אחד עם האפשרות כי זה הנותן ייעוץ לרשות הציבורית באשר לאופן הכנת המכרז ישתתף הוא עצמו - אם במישרין ואם בעקיפין באמצעות תאגיד אשר בשליטתו - באותו מכרז.
מצב דברים זה אינו מתקיים אם זה שמייעץ לרשות הציבורית, עתיד הוא עצמו להשתתף במכרז; שכן אותו מייעץ מעמיד עצמו במצב של ניגוד אינטרסים.
ניגוד אינטרסים זה, אינו עולה בקנה אחד עם האופן שבו רשות ציבורית צריכה לנהל את מכרזיה.
בפסק דין נוסף של בית המשפט העליון שבו הוא נדרש לדיון מעמיק בסוגיה של ניגוד אינטרסים בשלב הכנת המכרז נקבע: "מבחינת הקווים המנחים אשר מן הראוי שיחולו על מכרז.
כפי שלא משתפים משתתף בין המשתתפים במכרז בדיונים עובר למתן ההחלטה בדבר בחירת הזוכה, כך גם אין לשתף צד כאמור בהליכים הכרוכים בהכנת המכרז.
יש למנוע כל רושם של ניגוד אינטרסים העלול להיווצר בעיני יתר המתחרים, שהרי יכול ותעלה הטענה כפי שעלתה כאן, כי מי שהשתתף בצורה כלשהי בהכנת המכרז היה בסוד העניין.
אם נוקטים בשיטת המכרז, נעשה הדבר כדי לתת מלוא המשקל לעקרון לפיו על רשות ציבורית לנהוג בדרך השוללת הן העדפה פסולה והן היווצרותו של רושם, מוצדק או בלתי מוצדק, של העדפה כאמור"12.
סוגיה זו נידונה גם בספרות המשפטי ת: "מגישת הפסיקה שפורטה עד כה ניתן ללמוד כי אין (ולא היתה) כל מחלוקת בפסיקה בעניין האיסור העקרוני על כל קשר או מגע בין מפרסם המכרז לבין מי מהמשתתפים הפוטנציאליים, כבר החל משלב הכנת המכרז.
האיסור הינו מעצם מהותו וטיבו של המכרז, האמור להיות תחרות כלכלית, תוך שוויון בין כל המשתתפים.
ברור הוא כי כל קשר או מגע קודמים פוגמים בחזות השוויון במכרז.
אין לכך כל קשר לשאלה אם הופר השוויון בפועל אם לאו.
זאת מכיוון שמדובר במבחן נורמטיבי ולא במבחן סיבתי עובדתי.
לכן הקפדה על עקרון זה היא גם מעניינו של משתתף פוטנציאלי במכרז.
11 בג"ץ 202/90 יב"מ ישראל בע"מ נ' משרד המשפטים, משרד האוצר, כלל מערכות בע"מ וקונתהל בע"מ, פ"ד מה( 2 )265 ', עמ719.
12 בג"ץ 794/78 'חרות בע"מ ואח' נ' שר הבריאות ואח, פד"י לג( 2 '), עמ716 ,718.
אם תערך פניה אליו למתן יעוץ בקשר להכנת מכרז- אמור לקחת בחשבון כי יעוץ זה עלול לסכן את השתתפותו במכרז"13 .
יצוין כי הוראות התכ"ם מאפשרות לעורך המכרז לאסוף מידע ולערוך בירורים בנושא, ואולם עליו לעשות זאת בהליך שקוף ושוויוני, שבו כל גורם הנוגע לתחום יוכל לתרום מידע ולהעיר הערות נחוצות, ובכך ייושם עקרון השוויוניות.
13 ,שמואל הרציגדיני מכרזים כרך ג' (מהדורה שניה) , 2005 ', עמ 493-494 .
על החברה למתנ"סים בהיותה חברה ממשלתית המספקת שירותים לציבור הרחב חלים עקרונות המשפט המינהלי, וביניהם החובה לנהוג בהגינות ובשוויוניות.
כמו כן עליה להימנע מלהימצא במצב של ניגוד עניינים14 .
התייעצויות פסולות עם החברה למתנ"סים לפני פרסום מכרז היל"ה 2009 .
על פי מכרז היל"ה 2009 נדרשת החברה למתנ"סים להעניק למשרד את השירותים האלה: להעסיק מורים שילמדו במסלולי הלמידה השונים לנוער המנותק; להעסיק מנחי השכלה וחינוך שילוו את המורים בתכנית ואת המדריכים לקידום נוער ביחידות לקידום נוער; לנהל מן הבחינה הפדגוגית את התכנית וליזום פיתוח תכניות לימודים חדשות; להפעיל מרכז בחינות שבו ייבחנו בני הנוער המשתתפים בתכנית; להפעיל מערך קורסים לרכישת מיומנויות השכלתיות, חברתיות ומקצועיות.
ממסמכי האגף לקידום נוער עולה כי החל בנובמבר 2008 ועד סוף מרס 2009 , כחודשיים אחרי שוועדת המכרזים אישרה להכין מכרז חדש לתכנית היל"ה ועד יומיים לפני מועד הדיון בוועדה על נוסח המכרז החדש, קיבל האגף מהחברה למתנ"סים, שהייתה כאמור אחת המתמודדות במכרז היל"ה 2009 , הערות והמלצות לגבי נוס ח המכרז האמור.
הערות והמלצות אלה נרשמו ב -12 )מכתבים (בדואר אלקטרוני ששלחו עובדי החברה למתנ"סים לאגף לקידום נוער; לחמישה מן המכתבים צורפו סיכומי דיונים של עובדי החברה ובהם המלצות לגבי נוסח המכרז.
יצוין כי על פי התיעוד ברור היה לעובדי האגף שהחברה עומדת להשתתף במכרז (ראו להלן).
(א) בסוף נובמבר 2008 כתבה ראש תחום פרויקטים לאומיים בחברה למתנ"סים (להלן - מנהלת הפרויקטים), לאגף לקידום נוער על כמה נושאים במכרז היל"ה 2009 כוח[ .
, ובין השאר: "תנאי הסף וענין הניסיון של הגוף דורש שיפורים מטה ]אדם- להגדיר מחדש את התפקידים"; "שכר המנחים חייב שיפור הכולל את המידרג והתנאים.
לוגיסטיקה ומשרדים - אני אכתוב לך פירוט מסויים ויותר מדויק.
הייתי משנה את מפרט המחשוב שמופיע".
היא הציעה גם לשנות את תנאי הסף של כמה משרות של עובדים בכירים בתכנית וסיימה את מכתבה בציינה: "זה בינתיים ובטוח שיש עוד ועוד אפרט יותר ו/או אתקן מה ששלחתי.
זה ממש יריה מהמותן כי הבטחתי לך.
מקוה שנתתי לפחות התחלות".
(ב) החל בתחילת דצמבר 2008 קיימו עובדים של החברה למתנ"סים בתכנית היל"ה - מנהלת הפרויקטים, הרכזת המינהלית של תכנית היל"ה, האחראית לתכניות לימודים בתכנית, המנהל הפדגוגי של התכנית ומתאם המחשוב מטעם החברה - חמש פגישות שבהן בחנו את סעיפי מכרז היל"ה 2007 ורשמו את המלצותיהם לשינוי הסעיפים לקראת מכרז היל"ה 2009 .
את ההמלצות האלה העבירו לאגף לקידום נוער.
המלצות החברה התייחסו למרבית סעיפי המכרז והן .
פס"ד אחים כאלדי בע"מ משרד החינוך 1003 .
נגעו בדרישות הסף מהמציעים במכרז, בתכנים הפדגוגיים בתכנית היל"ה כמו מסלולי הלימוד בתכנית, בתנאי הסף לבעלי תפקידים מטעם הקבלן, ברשימת הדיווחים שעל הקבלן להעביר לידי המשרד, בתנאי השכר של המורים והמנחים בתכנית ובדבר נוסח ההצעה המבוקש ממציע במכרז.
עובדי החברה שהשתתפו בפגישות האמורות העבירו גם המלצות והערות נוספות לאגף לקידום נוער, לרבות תרשים מבנה ארגוני מוצע לתכנית והצעה לתצורת הפעלה של מערכת המחשבים שעל הקבלן לספק ליחידות לקידום נוער.
מן התיעוד האמור עולה תמונה של מסכת התייעצויות רציפה וכוללת של האגף לקידום נוער עם עובדי החברה למתנ"סים לגבי נוסח מכרז היל"ה 2009 :.
להלן שלוש דוגמאות (א) מן המכתבים האמורים של עובדי החברה לאגף לקידום נוער עולה שמנהל האגף ונציג האגף נפגשו שלוש פעמים לפחות עם עובדי החברה ודנו בנוסח סעיפי מכרז היל"ה 2009 .
לדוגמה, בתחילת דצמבר 2008 כתבה מנהלת הפרויקטים בחברה לנציג האגף על פרקי המחשוב וההתארגנות במכרז היל"ה 2009 :וסיכמה המנהל הפדגוגי ומתאם [ "ולהשלמת הנושא, קבעתי היום פגישה אצלך עם , בעיקר לענין זה.
שנוכל לגלגל ביחד את הגישה והדילמות ]המחשוב של התכנית בהן אנו נתקלים ונסמן פתרונות מתאימים".
יצוין כי במסמכי האגף לקידום נוער לא נמצאו פרוטוקולים של הפגישות האמורות ולכן אי-אפשר לדעת מה נידון בהן.
(ב) באמצע דצמבר 2008 כתבה מנהלת הפרויקטים בחברה לנציג האגף בנושא קביעת המפתח למספר משרות המנחים במכרז.
למחרת השיב לה נציג האגף: "אני צריך לעש ות חשיבה נוספת על ההתנהלות בנושא זה, אני כמובן אעדכן אותך".
(ג) שלושה ימים לפני מועד כינוסה של ועדת המכרזים לדיון בנוסח המכרז, במרס 2009 , כתב המנהל הפדגוגי של התכנית מטעם החברה למתנ"סים למנהל האגף לקידום נוער על מודל העבודה של התכנית: "קראתי ונראה לי שחסר הסבר ביחס למנחה קידום נוער.
בעניין מנחה השכלה הדבר ברור, וכן ביחס למנהל ההשכלה החרדי".
למחרת השיב לו מנהל האגף: "סיכמנו בשיחה שאתם מוסיפים את מה שנראה לכם כחסר (כולל הגדרות תפקיד משימות וכו') בהקשר השכלה כך שכרגע זה בידך להעביר אלינו את התיקונים והתוספות".
על פי התיעוד ידע האגף בעת ההתייעצויות האמורות שבכוונת החברה למתנ"סים להתמודד במכרז היל"ה 2009 : בסיכום הפגישה השלישית שכתבה החברה ושלחה לאגף בתחילת דצמבר 2008 היא ציינה לגבי קצובת הנסיעה של עובדים בתכנית כי " כל שאר הניגשים למכרז יתקצבו אוטו ]'חברה ב [ כמובוסים!
על רשות מינהלית שמפרסמת מכרז חל כאמור איסור להתייעץ בעניין הכנתו עם מציע בכוח במכרז, מפני שההתייעצות עמו תעניק לו יתרון על פני שאר המציעים ואף ייתכן שעצותיו יהיו בהתאם לאינטרסים שלו ולא של המשרד.
ההתייעצויות של עובדי מינהל חברה ונוער עם החברה למתנ"סים לגבי נוסח המכרז, כאשר היו ערים לכך שהחברה היא מציעה בכוח ועתידה להשתתף במכרז, פגעו במטרת המכרז הציבורי - עקרון השוויון שבין כל המציעים, ובכלל זה בחזות השוויון במכרז.
משרד מבקר המדינה בדק כיצד טיפל האגף לקידום נוער בהמלצות החברה למתנ"סים לניסוח מכרז היל"ה 2009 .
החל בסוף ינואר 2009 קיימו מנהל האגף ונציג האגף ישיבות לצורך הכנת מכרז היל"ה 2009 ולאחר מכן, בתחילת מרס משרד החינוך 1005 .
2009 ,, הודיע מנהל האגף למנהלת גף מכרזים ורכישות שהכנת המכרז הסתיימה וביקש לקבוע מועד לאישור המכרז בוועדת המכרזים כדי לפ רסמו.
את המלצות החברה למתנ"סים רשם האגף על גבי טיוטת המכרז.
בסוף מרס 2009 התכנסה ועדת המכרזים לדיון בטיוטת המכרז.
מפרוטוקול הדיון עולה כי הוועדה אישרה לפרסם את נוסח המכרז, בכפוף להערות חברי הוועדה ולבדיקת המכרז בידי נציג היועצת המשפטית של המשרד, ומינתה ו עדת משנה לבדיקת ההצעות שיתקבלו שבה היו חברים גם מנהל האגף לקידום נוער ונציג האגף.
פורסם המכרז נמצא שחלק מהמלצותיה של החברה למתנ"סים שולבו בנוסח המכרז, להלן דוגמאות: (א) במכרז היל"ה 2007 נקבע תנאי סף שלפיו: "על המציע להיות גוף שעיסוקו חינוך או פדגוגיה בעל ניסיון מוכח של 3 שנים אחרונות לפחות בהרכשת השכלה וחינוך לבני נוער בכל התחומים הבאים: הבניית מסלולי למידה.
והפעלתם במערכות חינוך פורמליות ו/או בלתי פורמליות, בהיקף שנתי מינימלי של 2,000 בני נוערוהפעלת 200 עובדים לפחות בתחום החינוך ו/או השכלה ו/או הוראה" (ההדגשות במקור).
בהמלצת החברה למתנ"סים מדצמבר 2008 " :צוין שיש לשנות סעיף זה 500 מוריםולא 200 עובדים" (ההדגשה במקור), ובהמלצה נוספת של מנהלת הפרויקטים בחברה: "אני מבינה ש 2,000 .
אין לשנות ]בני נוער [ חייב לנסות לשנות מ -200 עובדים ל -200 מורים לפחו ת.
זכור שאחת הבעיות היא גיוס מורים ולא עובדים" (ההדגשות במקור).
נמצא שחלק מהמלצתה זו של החברה למתנ"סים שילב האגף לקידום נוער בטיוטת המכרז, והיא נכללה גם בנוסח הסופי שאישרה ועדת המכרזים: "בהיקף שנתי מינימלי של 2,000 בני נוערוהפעלת 200 מורים לפחות בתחום החינוך ו/או השכלה מדי שנה" (ההדגשות במקור).
האגף שינה, אם כן, את הדרישה מ "200 "עובדים לפחות בתחום החינוך" ל200 .
"מורים לפחות (ב) במכרז היל"ה 2007 הוגדרה משרת הרכז המינהלי של הפרויקט: "הרכז א]תעשייה וניהול[ יהיה אקדמאי במינהל עסקים או הנדסתו ניהול בעל ניסיון של 5 שנים אחרונות לפחות בניהול פרויקט גדול אחד לפחות בהיקף של 5 מיליון₪ לשנה" (ההדגשות במקור).
יצוין כי מאז שנת 2005 משמשת בתפקיד הרכזת המינהלית של התכנית עובדת שלה תואר ראשון במשפטים.
בדצמבר 2008 המליצה החברה לשנות את הגדרת המשרה: "הרכז יהיה אקדמאי, בעל ניסיון של 5 שנים אחרונות לפחות בניהול תקציבי של פרוייקט גדול אחד בהיקף של 10 מיליון ש"ח לפחות.
כאן חשוב הניסיון בהיקפים גדולים יותר מכול דבר אחר.
תחום התואר לא משנה כלל לענין זה".
בהמשך אותו חודש המליצה כאן הובא במק[ .
החברה: "רכז מנהלי ]ור שמה של הרכזת המינהלית של התכנית הרכז יהיה אקדמאי, בעל ניסיון של 4 ,שנים אחרונות לפחותבניהול תקציבי .
לא ניהול פרויקט אלא ניהול תקציבי של פרויקט גדול אחד לפחות בהיקף של 5 מליון לפחות.
יותר חשוב הנסיון המוכח!
" (ההדגשות במקור); "ראה הערות שהכנסתי לניסיון הרכז המנהלי.
הוא צריך ניסיון בניהול כספי ולא בניהול פרויקט".
במסמכי האגף לקידום נוער נמצא דף צמוד להמלצות החברה, ובו רשם נציג האגף: "רכז מינהלי לבדוק להוסיף כל תואר אקדמאי עם ניסיון גבוה של שנים (5 ) מדעי החברה (משפטים)" (ההדגשה במקור) וציין במפורש את שמה של הרכזת המינהלית של התכנית.
מהערות שנרשמו בכתב יד על גבי טיוטת המכרז ממרס 2009 עולה שהיא כללה שינויים שעשה האגף, לרבות שינוי נוסח הניסיון המקצועי של הרכז המינהלי, שלפיו הוא יהיה בעל ניסיון גם בפן התקציבי של ניהול פרויקט.
נמצא כי בעקבות המלצות החברה שינה האגף לקידום נוער את הגדרת המשרה בטיוטת המכרז, ושינוי זה נותר על כנו גם בנוסח המכרז שפורסם: "על הגוף המציע להציג רכז מינהלי אשר יהיה אקדמאי בעל תואר ראשון לפחות ובעל ניסיון של 3 שנים אחרונות לפחות בניהול תקציבי של פרוייקט גדול אחד לפחות בהיקף של 5 מיליון₪ לשנה" (ההדגשות במקור).
האגף השמיט את הדרישה שהרכז יהיה בעל תואר אקדמי במינהל עסקים או בהנדסת תעשייה וניהול או בניהול, כחלופה לניסיון מקצועי.
(ג) במכרז היל"ה 2007 " :נקבעעל המבצע הפדגוגי להקצות על חשבונו משרד פעיל במרכז הארץ לביצוע הפעילות נשוא מכרז זה אשר ישמש כנקודת קשר בין המשרד (כולל: מינהל חברה ונוער והמחוזות השונים) לבין המבצע הפדגוגי.
האתר יתאים לפעילות משרדית/טכנית הקשורה בתכנון, הפעלת התכנית ובקרה עליה, תוך הקצאת כל האמצעים הנדרשים לקיומה של הפעילות".
בדצמבר 2008 העירה החברה למתנ"סים לאגף לקידום נוער: "לא משתמע מזה שהחדרים נפרדים ומיועדים להילה.
כול מי שיש לו משרדים ברחבי הארץ ובמרכז, עונים לקריטריון הכללי הזה.
המשרד יהיה ייעודי לנשוא מכרז זה, באופן שיהיו בו די חדרי עבודה לצוות המטה, מינהלה וחדר התכנסות לכל המנחים.
אם לא תכתוב אז כל משרד קיים יענה למכרז".
הערת החברה גררה שינוי בנוסח המכרז שפורסם, ובו נרשם: "( 1 )על המבצע הפדגוגי להקצות על חשבונו משרד פעיל במרכז הארץ הייעודי לביצוע הפעילות נשוא מכרז זה, אשר ישמש כנקודת קשר בין המשרד (כולל: מינהל חברה ונוער והמחוזות השונים) לבין המבצע הפדגוגי.
האתר יתאים לפעילות משרדית/טכנית הקשורה בתכנון, הפעלת התכנית ובקרה עליה, כולל מקום מתאים להתכנסות צוותי המנחים לישיבות (לפחות 40 מנחים) תוך הקצאת כל האמצעים הנדרשים לקיומה של הפעילות" (ההדגשה במקור).
(ד) במכרז היל"ה 2007 נקבע תנאי סף שלפיו "ע ל הגוף המציע להיות בעל ניסיון בניהול ותחזוקת רשתות מחשבים הפרוסות ב -20 מוקדים לפחות ברחבי הארץ בהיקף מינימלי כולל של 100 תחנות מחשב" (ההדגשות במקור).
החברה למתנ"סים המליצה בדצמבר 2008 .
לשנות את נוסח התנאי: "ברחבי הארץ להוסיף לפחות ב -3 מחוזות ממחוזות המשר ד.
500 תחנות לפחות", ובהמשך אותו חודש היא המליצה שוב: "להזכירך: לפחות ב -3 .
)תחנות (זה תנאי סף של החברה)" (ההדגשות במקור האגף לקידום נוער שילב חלק מהמלצתה של החברה בטיוטת המכרז והוא אומץ גם בנוסח שפורסם: "ברחבי הארץ (לפחות ב-3 מחוזות ממחוזות המשרד) בהיקף מינימלי כולל של 100 .
)תחנות מחשב" (ההדגשות במקור מתשובתו של משרד החינוך למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 , עולה שהנוסח הסופי של המכרז נקבע ללא קשר להערותיה האמורות של החברה למתנ"סים.
בהתייחסו לתשובת המשרד מעיר משרד מבקר המדינה כי בחינת הטי וטות השונות של המכרז העלתה שבשלב ראשון, אחרי שקיבל האגף לקידום נוער את הערות החברה, שולב חלק ניכר מהן בטיוטת המכרז, בנוסח המדויק שהציעה החברה.
רק לאחר מכן, בשלב שני, החל האגף בהתייעצויות עם גורמים נוספים בנוגע לנוסח המכרז, לרבות עם יועץ מיוחד שעמו התקשר המ שרד לשם הכנת מכרזים, ובתוך כך שילב האגף הערות נוספות של החברה בטיוטת המכרז.
לדוגמה, יומיים לפני הדיון בטיוטת המכרז בוועדת המכרזים, מסר האגף ליועץ המיוחד שינויים נוספים בטיוטת המכרז, על פי הערות שקיבל מהחברה למתנ"סים.
כאמור, שלושה ימים לפני מועד כינוסה של ועדת המכרזים ביקש האגף מהחברה להשלים פרטים בנוסח אחד מסעיפי המכרז.
החברה למתנ"סים השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי "כלל לא בטוח שהשינויים שביצע המשרד במכרז לא היו מתבצעים בכל מקרה עקב העובדה שכאמור המדובר בשינויים ענייניים שנגעו לטובת תפעול התכנית.
אין בהערות שהתקבלו להעניק יתרון כלשהו לחברה ואף לא למנוע ממציעים מתאימים להגיש הצעות" (עוד בעניין תשובתה של החברה למתנ"סים - ראו להלן).
לדעת משרד מבקר המדינה, מכלול המידע שבתיעוד האמור מלמד שהיה קשר ישיר בין המלצות החברה לבין השינויים במכרז שביקש לעשות האגף לקידום נוער.
חלק מן השינויים הללו אף מצאו ביטוי בנוסח הסופי של המכרז שפורסם.
מכאן שמקצת מסעיפי המכרז נוסחו בהשפעתה של החברה למתנ"סים, שהשתתפה בו, כך שגם יתאים לאינטרסים שלה.
החברה התערבה באופן גס בהליכי הכנת המכרז, ועובדי המינהל אפשרו לה לעשות זאת.
חלק מהשינויים שנעשו, לדוגמה פריסת רשתות מחשבים במחוזות המשרד, גרמו להגבהת מחסומי הכניסה הניצבים בפני מציעים בכוח במכרז.
בלי לקבוע אם המלצות החברה היו ראויות ומכוונות לשיפור המכרז, ניתן לומר שעצם קיומם של דיונים והעברת מידע בין מציעה בכוח - החברה למתנ"סים - לבין המינהל פגעו בשוויון שבינה לבין מציעים אחרים ובחזות השוויון במכרז.
התייעצות פסולה עם החברה למתנ"סים לאחר פרסום המכרז ובטרם נקבע הזוכה בו .
סוגיית התקשורת שבין מציעים בכוח לרשות מינהלית שפרסמה מכרז נידונה בספרות המשפטית: "בשלב הראשון של המכרז, בטרם חלף המועד האחרון להגשת ההצעות, לכאורה אין כל פגם בקיומו של קשר בין המציעים הפוטנציאליים לבין נציגי הרשות.
ייתכן שגורם מסוים זקוק להבהרה של איזו מדרישות המכרז, ייתכן שמציע פוטנציאלי מבקש לבטל או לשנות דרישה כלשהי מדרישות המכרז או להציע הצעה חלופית להצעה המבוקשת על ידי הרשות וכדו'.
בתקשורת מעין זו אין כל פגם והיא אף חיובית כל עוד היא נעשית בשקיפות מלאה, במובן זה שכלל רוכשי מסמכי המכרז מודעים לה ולתוכנה באופן מלא.
בהתאם לכך תקשורת בלתי-שקופה בין נציגי הרשות המנהלית לבין מי מהמציעים הפוטנציאליים יוצרת מראית עין של משוא פנים ושל העדפה, מעוררת חשד לפעולה הנוגדת את טוהר המידות, ופוגעת באמון המציעים ובאמון הציבור בכללותו ברשות המנהלית"15.
יצוין כי גם בשלב שלאחר פרסום המכרז, עורכת הרשות המנהלית לעתים שינויים בנוסחו.
למשל, בעקבות שאלות של מציעים במפגש קבלנים.
יוצא אפוא שנוסח המכרז אינו נקבע סופית בהכרח בשלב פרסום המכרז.
במכרז היל"ה 2009 נקבע: יתקיים מפגש קבלנים אשר במהלכו יינתנו הסברים והבהרות של נציגי המשרד; רצוי שהקבלן, או נציג מטעמו, ישתתף במפגש הקבלנים, ישאל ויברר כל פרט הדרוש לו לשם הגשת ההצעה; המשרד יענה על השאל ות רק במסגרת מפגש הקבלנים; לא תהיה שום אפשרות אחרת לקבל מידע או לברר פרטים כלשהם בהקשר למכרז זה; סיכום הכולל את התשובות על השאלות יישלח למשתתפים במפגש; כל תשובה אשר לא קיבלה את ביטויה במסגרת מסמך זה אינה מחייבת את המשרד; סיכום התשובות הוא הקובע ויהיה חלק בלתי נפרד מהמכרז; "אם המציע יתקל בשאלה בעלת חשיבות, במהלך הכנת הצעתו, לאחר המועד האחרון להעברת השאלות, הוא רשאי להגיש את .
15 ,עומר דקלמכרזים כרך שני , 2004 ', עמ54.
שאלתו אך ורק בכתב" (ההדגשה במקור) לגף מכרזים ורכישות במשרד; גף המכרזים יבחן את השאלה ויחליט אם להשיב, ואם כן - תינתן התשובה בכתב בלבד לפונה וכן תפורסם באתר האינטרנט של המשרד, לפי שיקול דעת הגף.
על פי התיעוד, ארבעה מציעים הגישו הצעה למכרז היל"ה 2009 , ובהם גם החברה למתנ"סים.
גם אחרי שפורסם מכרז היל"ה 2009 שוחחו עובדי החברה למתנ"סים עם עובדי האגף לקידום נוער על נוסח המכרז.
נמצא כי באמצע מאי 2009 , שלושה ימים לאחר פרסום המכרז, שאלה מנהלת הפרויקטים בחברה למתנ"סים את נציג האגף לקידום נוער לגבי המבנה הארגוני של מטה תכנית היל"ה במכרז, והוא השיב לה.
למחרת תשובתו של נציג האגף כתבה מנהלת הפרויקטים לנציג האגף, אשר העביר את ההודעה למנהל האגף: "בעניין ה מנחים שדברנו היום.
אנחנו עדיין מופלים לרעה אם ברצוננו להעסיק מנחים עם מספר שנות ותק הגדול מ-1 ;"שנה "אם אנחנו רוצים להתמודד עלינו לקחת רק מנחים על פי הדרישות המינימאליות במכרז.
ההפרש הוא מאות אלפי שקלים"; "לנו יש מנחים והגופים האחרים צריכים לגייס.
בשום מקום לא כתוב שעליהם להעסיק את המנחים הקיימים ולכן הם משוחררים מכול מחוייבות.
זה יהיה נאיבי מצידינו להציג רשימת מנחים בזה בפעם הקודמת.
]נכשלנו[ למכרז הבא שאינם ברי תחרות כלכלית.
כבר תחשוב על זה ואני מציעה שתתייעצו ביניכם על ההשלכות והאם הן רצויות לכם".
מן התיעוד עולה כי להתכתבות היו שותפים עובדי המינהל ועובדי החברה למתנ"סים, בלי שיחידות אחרות במשרד או ועדת המכרזים היו שותפות לה.
גם בלי להתייחס לסוגיית תנאי העסקתם של מנחים בתכנית, הרי תוכן ההודעה מעיד שהחברה התערבה בניסוח תנאי המכרז בעניין זה.
ביולי 2009 התריע מציע א' לפני מנהלת גף מכרזים ורכישות כי במכרז היל"ה 2009 ,נחשף מידע חסוי הקשור למכרז "מתוך גופים או ועדות" של המשרד ופירט את טענותיו: במפגש מנהלי השכלה במחוז תל אביב של התכנית מטעם החברה למתנ"סים, אחת המנחות מסרה את שמות ארבעת הגופים שהגישו הצעות למכרז וכן את שמה של עובדת של מציע א', שאותה הציע במכרז לתפקיד מנהלת התכנית; כעבור כמה ימים שמעה אותה עובדת על דליפת המידע ממציע אחר במכרז.
מציע א' ציין: "הדבר גורם לנו לחשוש מהאופן בו מתנהל ההליך ומקבלת ההחלטות".
בעקבות זאת דנה ועדת מכרזים בסוף יולי 2009 בחשדות שהועלו, ומפרוטוקול הדיון עולה כי חברי ועדת המשנה הכחישו "קשר לטענות שהועלו".
עם זאת כדי למנוע חשש מפגם בהליך בדיקת ההצעות ועל פי החלטת הוועדה, נבדקו ההצעות בידי ועדה מקצועית בהרכב שונה לחלוטין מהרכב ועדת המשנה, והיא לא כללה נציג של המינהל.
החליטה ועדת המכרזים לבחור בחברה למתנ"סים כזוכה במכרז מן האמור לעיל עולה שגם לאחר פרסום מכרז היל"ה 2009 המשיכו עובדי המינהל לקיים דו -שיח עם עובדי החברה למתנ"סים על נוסח המכרז.
נראה כי לרשות החברה עמד נתיב ישיר ובלעדי להצגת שאלות והצעות ולקבלת מידע מהיחידה המקצועית במשרד, וזו השיבה לה שלא בהליך שקבע המשרד.
ממצאי הביקורת העלו תמונה מדאיגה בדבר קיום קשר משמעותי בין מינהל חברה ונוער לבין החברה למתנ"סים, בכל הנוגע לשיתוף החברה בהכנת מכרז היל"ה 2009 , עד כדי טשטוש הגבולות שבין המשרד כמזמין השירות ועורך המכרז לבין החברה שידוע היה שתהא מציעה במכרז.
כאשר התערבה החברה למתנ"סים בניסוח סעיפי המכרז שבו עמדה להשתתף, תוך כדי שיתוף פעולה עם עובדי המינהל, היא הייתה נתונה במצב של ניגוד עניינים שכן בהיותה קבלן מבצע ומציע במכרז היא עלולה להעלות הצעות שיש בהן כדי לעצב את התכנית ואת תנאי המכרז בהתאם לאינטרסים שלה.
החברה למתנ"סים השיבה למשרד מבקר המדינה כי הערותיה הועברו לאגף לקידום נוער על פי בקשתו.
לעומת זאת השיב משרד החינוך כי במסגרת הכנת המכרז העבירה החברה למשרד מסמכים, ניירות והודעות דואר אלקטרוני שונות, "גם כאלו של א הוזמנו או התבקשו.
כולל הערות שעלו בדיונים פנימיים של החברה".
יצוין כי על פי התיעוד, האגף ביקש מעובדי החברה למתנ"סים הצעות לניסוח סעיפים שונים במכרז היל"ה 2009 .
לעומת זאת הרכזת המינהלית של תכנית היל"ה מסרה ביוני 2010 שהחברה העבירה את הצעותיה למשרד ביזמתה.