HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
(ב) דיונים חוזרים בשתי הוועדות : במכתב של מנהל אגף כלכלה, השקעות ותקציב במשרד (שהוא חבר בוועדה המשותפת) אל מנכ"ל המשרד מאוגוסט 2006 צוין בין היתר בקשר לוועדה המשנה כי "בפועל התברר, כי הרבה מן הנושאים חוזרים ממילא לוועדה העליונה ולמעשה נידונים פעמיים, דבר הכרוך באיבוד זמן כפול ומיותר ויוצא שכרו בהפסדו.
(ג) התפוקות מהדיונים : בדיון שקיימו ביניהם מנהל המינהל ומנכ"ל המשרד במאי 2007 ציין מנהל המינהל כי "אחוז ההחלטות המתקבלות בוועדה ומיושמות בפועל הוא נמוך מאוד וכי תשתית העבודה של הוועדה צריכה להתבסס על.
עדיפות לשווק הקרקע לתיירות במכרז, והקצאת קרקע בפטור ממכרז תעשה כחריג".
בהקשר זה יש להעיר כי מטיוטת דוח בדיקה שנעשתה במינהל ב - 2006 בעניין תוצר ישיבות הוועדה המשותפת בשנים 2005 -2001 עולה כי הוחל בביצוע65 מ-278 ההחלטות (כ-23% ) שקיבלה הוועדה באותן שנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח כל האמור לעיל ראוי שהמינהל ומשרד התיירות יבחנו מחדש את סדרי עבודת הוועדה המשותפת ואת נהליה.
 זה יותר מעשור מנסים יזמים להקים מגרשי גולף בישראל, בדרך כלל כחלק ממיזם תיירותי.
מסקירה שנעשתה במשרד התיירות בשנת 2005 עולה כי במהלך השנים האחרונות הוגשו לו כעשר הצעות להקמת מיזמים תיירותיים הכוללים גולף ברחבי הארץ.
למיזמים כאלה נדרשים משאבי קרקע גדולים המסתכמים במאות ואף אלפי דונמים.
משרד התיירות מופקד על קביעת מדיניות התכנון והפיתוח של התשתיות לתיירות בישראל.
על אף שמיזמים בתחום הגולף נמצאים על סדר יומו של המשרד, לא נמצא שיש לו מדיניות מבוססת בנוגע לתחום זה, אין לו מידע על הביקוש לענף זה בארץ, והוא גם לא קבע אמות מידה שלפיהן יוכל לבחון את הנתונים שמציגים לפניו היזמים.
גם למינהל מקרקעי ישראל, שעל שולחנו מונחות בקשות להקצאת קרקע בפטור ממכרז למיזמים כאלה, אין כלים לבחינת הבקשות, ואף הוא לא מצא לנכון לגבש מדיניות בנושא למרות כישלונות שהיו להקצאות מסוג זה.
אשר למיזם בכפר חיטים, הועלו ליקויים בתהליך קבלת ההחלטות להקצאת השטח למגרשי הגולף: גודל השטח שמועצת מקרקעי ישראל אישרה להקצות לצורכי המיזם לא עלה בקנה אחד עם החלטות שהיא עצמה החליטה בעקבות פסיקת בג"ץ; גודל השטח שאושר במוסדות התכנון לייע וד גולף היה כפליים בקירוב מזה שהקצה המינהל לשם כך, והמינהל לא התנגד לכך; כמו כן נמצאו ליקויים בטיפולו של המינהל בנוגע לשומת הקרקע ובעניין אישור הקצאה לנתינים זרים.
כן לקה בחסר טיפולו של משרד התיירות בנושא תכנון הרכיב המלונאי של המיזם.
אשר למיזם בבאר אורה, נמצאו ליקויים בעיקר בתהליך קבלת ההחלטות של הוועדה המשותפת למינהל ולמשרד.
על משרד התיירות ועל מינהל מקרקעי ישראל לפעול לקביעת מדיניות מנחה בנושא תכנון ופיתוח אתרי גולף בישראל שיכלול את כל ההיבטים הנוגעים לנושא, לרבות פיקוח ובקרה, ולפיו ייבחנו אותם מיזמים.
כמו כן ראוי שהמינהל והמשרד יעשו בחינה מחודשת של סדרי עבודת הוועדה המשותפת ושל נהליה.
בתי הדין הרבניים פועלים כחלק ממערכת המשפט של מדינת ישראל על פי חוק שיפוט בתי דין רבניים (נישואין וגירושין), התשי"ג- 1953 .
יש להם סמכות שיפוט ייחודית בענייני נישואין וגירושין של יהודים וכן סמכויות מקבילות לאלה של בתי המשפט לענייני משפחה ועניינים הכרוכים בתביעת הגירושין, לרבות מזונות לאישה וילדי הזוג.
לבתי דין אלה נתונה בנסיבות מסוימות סמכות מקבילה לזו של בתי המשפט לענייני משפחה בענייני המעמד האישי: חלוקת רכוש, אפוטרופסות, ירושות וצוואות.
ברחבי הארץ פועלים 12 בתי דין רבניים אזוריים.
ערעורים על פסקי דין מוגשים לבית הדין הגדול לערעורים בירושלים.
הרבנים הראשיים לישראל מכהנים, לסירוגין, כנשיאי בית הדין הרבני הגדול.
הדיינים בבתי הדין מתמנים על ידי נשיא המדינה על פי חוק הדיינים, התשט"ו- 1955 .
, לאחר המלצת ועדת המינויים לדיינים הקבועה בחוק 2.
בהתאם לחוק האמור, יקבע שר המשפטים בהסכמת נשיא בית הדין הרבני הגדול, בתקנות או בהוראות מינהל, את סדרי המינהל של בתי הדין הרבניים וימנה על ביצועם את אחד הדיינים או אדם הכשיר להיבחר כרב עיר, שיהיה אחראי בפניהם (להלן - מנהל בתי הדין).
בינואר 1983 נקבעו סדרי המינהל8 והם נוגעים בין היתרלתפקידים המנהליים של אב בית הדין, למזכירות בית הדין שעל פעולותיה המנהליות אחראי המזכיר הראשי של בית הדין, ולשעות שבהן יתקיימו דיונים.
8 סדרי מינהל בבתי הדין הרבניים, התשמ"ג- 1983.
הנהלת בתי הדין הרבניים (להלן- הנהלת בתי הדין), שבראשה עומד מנהל בתי הדין, היא יחידת סמך במשרד המשפטים9, והיא אחראית לניהול בתי הדין בכל הקשור לכוח אדם, לתקציב, לציוד ועוד.
בשנת 2006 עמד התקציב המקורי של הנהלת בתי הדין על כ -106 מיליון ש"ח והביצוע הסתכם ב-113 מיליון ש"ח; בשנת 2007 עמד התקציב על127 מיליון ש"ח.
לפי נתוני הנהלת בתי הדין, הועסקו באמצע שנת 2007 בבתי הדין האזוריים ובבית הדין הרבני הגדול 77 דיינים (לעומת התקן של99 דיינים) ו-281 עובדים (לעומת תקן של199 .
בחודשים אפריל-אוגוסט 2007 בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, בין היתר, את אופן התנהלותן של מזכירויות בתי הדין; נערכה ביקורת מעקב אחר תיקון הליקויים שהועלו בדוח שנתי 54 ב של מבקר המדינה 10 (להלן- הדוח הקודם); כמו כן נבדקו היבטים אחדים של אבטחת מידע במערכת המידע הממוחשבת (להלן - המערכת הממוחשבת).
הבדיקה נערכה בהנהלת בתי הדין ובשני בתי דין אזוריים (תל אביב ופתח תקווה).
לצורך הבדיקה קיבל משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת מהנהלת בתי הדין קובץ נתונים ממוחשב (להלן קובץ הנתונים או הקובץ) על התיקים שנפתחו בחמישה בתי דין אזוריים 11 לתקופה מינואר 2001 ועד דצמבר 2006 .
בתי הדין בתל אביב ובפתח תקווה .
סדרי הטיפול של מזכירויות בתי הדין בתיקים לפי נתוני הנהלת בתי הדין בשנת 2004 נפתחו 63,577 תיקים בכל הנושאים שבהם מטפלים בתי הדין ונסגרו 64,217 ; בשנת 2005 נפתחו 62,371 ונסגרו 62,422 ; ובשנת 2006 נפתחו 64,805 ונסגרו 68,058 ; ובסך הכול נפתחו בתקופה האמורה 190,753 ונסגרו 194,69712 .
תיקים מזכירות בתי הדין היא מנגנון מינהלי אשר לאופן ולאי כות הטיפול שלו יש השלכות, בין היתר, על זירוז הליך מתן הגט לאחר פסק הדין לגירושין; על מעקב אחר תיקים לא פעילים; על יישום החלטות בית הדין ועל עדכון הנתונים הנרשמים במערכת הממוחשבת.
בדיקה מדגמית משרד מבקר המדינה שלף מקובץ הנתונים מדגם של תיקים המנוהלים בבתי הדין האזוריים בפתח תקווה ובתל-אביב שבהם ניתנו פסקי דין לגירושין וננקטה בהם לשון של "חיוב גט", "המלצה לגט" או הוגשה בקשה בתיק על ידי מבקש הגט להפעלת סנקציות לכפיית פסק הדין.
הבדיקה התייחסה ל-252 תיקים שנדונו בבית הדין בתל אביב במהלך שנת 2006 ועד אפריל 2007; ול-42 תיקים שנדונו בבית הדין בפתח תקווה במחצית הראשונה של שנת 2006 .
בבית הדין בתל אביב נדגמו 54 תיקים שהם כ-21% ( מכלל התיקים252 ) ובבית הדין בפתח תקווה .
9 בשנת 2004 עם פירוק המשרד לענייני דתות, עברו בתי הדין לאחריות שר המשפטים.
10 'ראה הערת שוליים מס1.
11 תל אביב, ירושלים, פתח תקווה, אשדוד ואשקלון.
12 לא כולל תיקים המתייחסים לפטור משירות צבאי של בנות שהצהירו על דתיותן; תיקים אלה נפתחו ונסגרו ביום הגשת הבקשה לפטור.
- 17 תיקים שהם כ-40% ( מהתיקים42 .
להלן תוצאות הבדיקה בחתך נושאי היקף הליקויים : הבדיקה העלתה ליקויים בטיפול ב -45 (כ- 83% ) מ -54 התיקים שנבדקו בבית הדין בתל אביב.
ואילו בבדיקת 17 התיקים בבית הדין בפתח-תקווה הועלו ליקויים בטיפול המינהלי ב -12 מהם (כ - 71% ).
בכמחצית מהתיקים שנבדקו בשני בתי הדין האמורים הועלו אף מספר ליקויים.
להלן פרטי הליקויים שהועלו: 1.
טיפול המזכירות בסידור ג ט: לאחר מתן פסק הדין לגירושין על ידי בית הדין ייחשבו בני הזוג כגרושים רק לאחר שיעברו הליך המכונה "סידור גט" שנערך על ידי דיין.
במעמד זה ימסור הבעל לאישה בנוכחות שני עדי גיטין את הגט שכתב סופר גיטין.
לשם כך יש לפתוח תיק לסידור גט.
הליך "סידור גט" מטבעו אמור להיות הליך יעיל ומהיר שנותן מענה זריז וסופי לסעד שביקש התובע והוא הגט.
בית הדין אמור לעקוב אחר הטיפול בתיקים כדי למנוע עיכובים וסחבת שעלולים לפגוע במתדיינים ולערער את אמון הציבור במערכת המשפט.
חוק בתי דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין), התשנ"ה - 1995 (להלן- החוק או חוק קיום פסקי דין) נועד לתת לבית הדין כלים יעילים לאכיפת פסקי דין בעניין מתן גט.
לשון של כפייה, חובה, מצווה, ]למתן הגט[ לפי חוק זה "אין נפקה מינה אם ננקטה בפסק הדין הצעה או לשון אחרת".
החוק קובע כי עם תום שלושים ימים מיום מתן פסק הדין רשאי בית הדין ליתן צו הגבלה, או לשנות צו הגבלה שנתן, והכול בין ביוזמתו ובין לבקשת בעל דין.
בצו הגבלה רשאי בית הדין לפגוע, בין היתר, בזכויות של מי שאינו מקיים את פסק הדין: לצאת מן הארץ; לקבל דרכון ישראלי או תעודת מעבר, להחזיק בהם או להאריך את תוקפם; לקבל, להחזיק או לחדש רישיון נהיגה; לעסוק במקצוע שהעיסוק בו מוסדר על פי דין; לפתוח או להחזיק חשבון בנק, או למשוך המחאה מחשבון בנק.
כמו כן, רשאי בית הדין לכפות על אדם במאסר לציית לפסק הדין, ואף להאריך את המאסר עד עשר שנים.
בית הדין יכול לתת צווים בהדרגה לפי מידת הסרבנות של בן הזוג הנתבע.
הדבר נדרש בהתחשב במצב המיוחד והרגיש של בעלי הדין שרבים מהם אינם מיוצגים ואינם מודעים לזכויותיהם; חלקם גם חוששים לנקוט יוזמות בניהול הליכים בכלל ובהליכים למתן צווי הגבלה בפרט.
ביולי 2007 התקבל בכנסת תיקון לחוק ולפיו רשאי בית הדין בצו הגבלה להורות גם על עיכוב או שלילה של גמלה או קצבה בשיעור הנקוב בחוק לתקופה שלא תעלה על שישה חודשים וניתן יהיה להאריכה לתקופות נוספות.
כמו כן נוספה אפשרות של תפיסת נכסים, רישום עיקול ומינוי כונס נכסים.
בדוח הקודם קבע משרד מבקר המדינה, כי מזכירויות בתי הדין אינן מקיימות מעקב כדי לוודא שפסקי הדין למתן גט מקוימים, ואין מנגנון המאפשר לבתי הדין ליזום מתן צווים לקיום פסקי הדין.
נשיא בית הדין הרבני הגדול מסר בתשובתו לדוח הקודם כי "חשוב להקים מנגנון במזכירויות שיעקוב אחרי העניין, ושיאפשר י וזמה עצמאית של בתי הדין לעקוב אחר ביצועם".
משרד מבקר המדינה המליץ להקים את המנגנון האמור במזכירויות, כדברי נשיא בית הדין הרבני הגדול.
הבדיקה הנוכחית העלתה, כי בחלוף כארבע שנים מאז הביקורת הקודמת, מזכירויות בתי הדין בתל -אביב ובפתח -תקווה וגם ביתר בתי הדין, אינן בודקות מיוזמתן אם פסקי הדין קוימו; ואין מנגנון לשליחת תזכורות לצדדים על זכויותיהם המאפשר לבתי הדין ליזום בעצמם מתן צווים לאכיפת פסקי דין כסמכותם בחוק.
בית הדין מטיל צווי הגבלה, אם הוא מוצא לנכון לעשות כן, רק אם הצד המעוניין מגיש בקשה מיוחדת לעניין זה.
הבדיקה העלתה כי בתשעה תיקים מ-71 (כ- 12% ) טרם בוצע סידור גט עד מועד עריכת הביקורת, אף שלגבי שישה מהם עברו חמישה עד תשעה חודשים ממועד פסק הדין ובשלושה תיקים עברו כשנתיים ועד כשמונה שנים ממועד זה.
בשלושה תיקים אחרים בוצע סידור הגט רק לאחר שעבר פרק זמן של חמישה עד שישה וחצי חודשים ממועד מתן פסק הדין.
מצב זה נגרם גם בשל אי-גילוי יוזמה מספקת מצד המזכירות בזירוז ההליך.
נמצא כי לעתים סידור גט "נדחה ללא תאריך" והטיפול בתיק התעכב עד שהוגשה בקשה חדשה לבית הדין על ידי הצד שנפגע מהדחייה.
אם לא הייתה פנייה לבית הדין כאמור, יכול התיק להישאר כ"אבן שאין לה הופכין".
להלן שתי דוגמאות שבהן מדובר בתיקים של סידור גט שלא חלה בהם כל התקדמות במשך כשמונה וכתשעה חודשים בהתאמה, הם לא הובאו על ידי המזכירות לבית הדין למתן החלטה ואף לא נשלחה תזכורת לצדדים, להעמיד אותם על זכויותיהם: (1) בספטמבר 2006 ניתן בבית הדין בתל אביב פסק דין שחייב את האישה להתגרש מבעלה.
בית הדין ציין ש"על המזכירות לקבוע מועד לסידור הגט בין הצדדים ולהזמינם לדיון".
מועד סידור הגט נקבע כעבור חודשיים, לחודש נובמבר 2006 .
האישה לא הופיעה באותו מעמד.
הדיון נדחה ללא קביעת תאריך בלי שהמזכירות יזמה כל פעולה לחידוש הדיון בתיק.
נמצא כי מאותו מועד ועד מועד הביקורת ביולי 2007 , במשך כשמונה חודשים, לא הייתה התפתחות בתיק.
(2) בהתאם לפסק דין שניתן במאי 2006 בבית הדין בתל אביב, חויב הבעל ליתן גט לאשתו והצדדים זומנו לסידור גט ביוני 2006 .
באותו מועד הצדדים לא הופיעו.
האישה הודיעה לבית הדין כי הזימון לדיון לא הגיע אליה וביקשה לקבוע מועד חדש.
מועד חדש נקבע כעבור כחודשיים וחצי בספטמבר 2006 , ובמועד זה סירב הבעל לתת גט.
הדיון נדחה ללא קביעת תאריך, ושוב המזכירות לא יזמה כל פעולה לחידוש הדיון בתיק.
עד מועד בדיקת התיק בסוף יוני 2007 .
, במשך כתשעה חודשים, לא הייתה כל התפתחות להלן שתי דוגמאות שהמזכירות קבעה מועדים רחוקים לסידור גט: (1) בנובמבר 2006 נתן בית הדין בתל אביב פסק דין שחייב את הבעל בגט.
רק בפברואר 2007 , כשלושה חודשים לאחר פסק הדין, הורה בית הדין למזכירות לפתוח תיק לסידור גט.
המועד לסידור הגט נקבע ליוני 2007 .
, דהיינו כחצי שנה לאחר פסק הדין (2) בית הדין בתל אביב נתן פסק דין לחיוב הבעל בגט באפריל 2006 ובו צוין כי "יש לפתוח תיק לסידור גט".
בפועל פתחה המזכירות תיק לסידור גט רק כשלושה חודשים וחצי לאחר מתן פסק הדין.
הצדדים הוזמנו לסידור גט באוקטובר 2006 , כך שעברו כששה חודשים וחצי ממועד מתן פסק הדין.
המנגנון המנהלי שאמור לעזור לבית הדין להשתמש בכל האמצעים העומדים לרשותו, שהם כאמור לא מעטים ואף הורחבו לאחרונה, לא הוקם עד היום.
מנתוני הנהלת בתי הדין עולה כי בשנים 2003 -2006 נתנו בתי הדין 173 צווי הגבלה ב -151 תיקים.
בנוסף לכך הוטלו בתקופה זו 51 צווי מאסר.
ב-120 מהתיקים (כ-69% ) הביאו הצווים למתן גט.
מכאן שהצווים הם כלי זמין העשוי לקדם במידה ניכרת את מתן הגט.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לאחר מתן פסק הדין על ידי בית הדין, על המזכירות לקבוע סידור גט סמוך עד כמה שניתן למועד פסק הדין; בשום מקרה אין לדחות את קביעת המועד ללא תאריך; באותם המקרים בהם הצדדים או אחד מהם לא פונים לבית הדין בבקשה להמשך הטיפול, על המזכירות לעקוב אחר השתלשלות העניינים בתיק ולהביאו בפני בית הדין למתן החלטה בהתאם.
השיטה הנהוגה בבית הדין בתל אביב, ולפיה על הצדדים לפנות לדיין כדי שייתן הוראה למזכירות לפתוח תיק לסידור גט, גורמת להתמשכות ההליך ויוצרת מעין צוואר בקבוק.
יש לציין כי בבית הדין בפתח תקווה נוהג בית הדין בדרך כלל כבר במעמד מתן פסק הדין לקבוע את המועד לסידור גט, מה שתורם לקיצור פרק הזמן שחולף ממתן פסק הדין ועד למתן הגט בפועל.
מן הראוי שהנהלת בתי הדין תשקול להנהיג נוהג זה בכל בתי הדין.
העדר מעקב של המזכירות אחר הטיפול בתיקים : מזכירות בית הדין אמורה לעקוב אחר התקדמות הטיפול בתיק כדי למנוע עיכובים בהליך השיפוטי.
מעקב פעיל של המזכירות יש בו כדי למנוע סחבת והתמשכות הטיפול.
(א) העדר מעקב אחר אי -פעילות בתיק : הבדיקה העלתה כי 10 מ-71 תיקים (כ-14% ) שנבדקו בשני בתי הדין נשארו פתוחים, ולא ננקטה בהם כל פעולה לקידום ההליכים בתיק במשך כחמישה חודשים ועד למעלה משנתיים.
להלן שלוש דוגמאות: (1) במרס 2003 נתן בית הדין בפתח תקווה פסק דין לגירושין.
העיון בתיק העלה כי התיק נשאר פתוח במשך כשנתיים ללא פעילות, עד פברואר 2005 , המועד שבו הגישה האישה בקשה להבהרה בדבר סמכותו של בית הדין לדון בתביעה.
בפברואר 2006 החליט בית הדין שעל הצדדים לנסח הסכם גירושין, אך הדבר לא נעשה והתיק נשאר פתוח ללא פעילות במשך כשנה ורבע עד מאי 2007 .
, מועד בדיקת התיק על ידי הביקורת במקרה זה השאירה המזכירות את התיק ללא פעילות ולא הציגה אותו בפני בית הדין למתן החלטה במשך פרק זמן מצטבר של מעל לשלוש שנים: בפעם הראשונה במשך כשנתיים ובפעם השנייה במשך כשנה ורבע.
(2) במקרה אחר החליט בית הדין בפתח תקווה באפריל 2005 כי הנתבע שחויב בגט באוקטובר 2001 , לא ייאסר עד שהאישה תבחן את הצעתו החדשה של הבעל מינואר 2005 .
מאז התיק נותר פתוח ללא פעילות וללא התרעה של המזכירות, יותר משנתיים ימים.
להלן פרטים: באוקטובר 2001 פסק בית הדין בפתח תקווה כי הנתבע חייב לתת גט לאשתו.
לאחר דחיות חוזרות ונשנות קבע בית הדין תאריך לסידור גט לסוף מרס 2003 , וקבע שאם הבעל לא ייתן גט לאשתו הוא ידון בהרחבת צווי הגבלה כולל הטלת מאסר שלא בפניו.
בחודש יולי 2004 הוציא בית הדין צו מאסר בפועל נגד הבעל.
על פי התיעוד צו המאסר לא בוצע, ובאפריל 2005 חודש הדיון בעניינו.
באותו מועד החליט בית הדין שצו המאסר, אותו דרשה האישה, לא יופעל עד שהאישה תסכים לבחון את הצעתו החדשה של הבעל.
ממועד החלטה זו עד מועד בדיקת הביקורת, כ-26 .
חודשים, לא הייתה כל התפתחות בתיק (3) ;בתיק נוסף, החליט בית הדין שהבעל יכול לפתוח תיק להיתר נישואין של אישה שנייה הבעל לא פעל בהתאם והתיק לא הומצא לבית הדין על ידי המזכירות למתן החלטה במשך כשנה: משרד המשפטים 943 .
בית הדין בתל אביב התיר בפסק דינו מדצמבר 2005 לבעל לשאת אישה על אשתו שהינה חולה ולא ניתן לתקשר עימה על מנת שתקבל גיטה.
פסק הדין אושר כנדרש באפריל 2006 על ידי נשיא בית הדין הגדול.
בתיק נמצאה הוראה למזכירות שיש לפתוח תיק מתאים להיתר נישואין ולהודיע לבעל.
מהעיון בתיק לא ניתן לוודא אם אמנם הודיעה המזכירות לבעל כי עליו לפתוח תיק בהתאם ובאיזה אופן נמסרה לו ההודעה.
מאותו מועד אין פעילות בתיק.
הנהלת בתי הדין ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2007 , כי לאור ממצאי הביקורת ירוענן נוהל העבודה בנושא, שעיקרו: אחת לחודש יונפק במערכת הממוחשבת דוח על תיקים שאין בהם פעילות במשך שישה חודשים, והם יומצאו להחלטת הדיינים אם לסגור את התיק או לציין את מועד החזרתו לעיונו של בית הדין.
(ב) מעקב לקוי של המזכירות אחר יישום החלטות בית הדין : כדי למגר את תופעת התמשכות ההליכים בבית הדין, או לפחות לצמצמה, על המזכירויות לעקוב אחר מילוי החלטות בית הדין, בין היתר, בדבר הגשת סיכומים על ידי המתדיינים במועדם.
במקרה כזה על המזכירות להעיר לצדדים על אי -קיום החלטת בית הדין כנדרש, ובמקרה הצורך להסב את תשומת לב בית הדין לכך.
בדיקת משרד מבקר במדינה העלתה, כי בשלושה תיקים בבית הדין בתל אביב התארכו ההליכים במספר חודשים (מארבעה עד תשעה חודשים) בגלל הגשת סיכומים באיחור, וזאת למרות בקשת בית הדין מהמזכירות לעקוב אחר הגשתם.
רק בעקבות הבקשות שהגיש לבית הדין אחד מהמתדיינים למתן פסק דין בהעדר סיכומים, הייתה התקדמות בטיפול בתיקים.
להגשת סיכומים במועד על ידי הצדדים ומעקב יזום של המזכירות לשמירת המועדים שנקבעו להגשתם, יש חשיבות רבה למניעת סחבת בטיפול בתיקים.
רישום שגוי במערכת הממוחשבת : רישום שגוי של נתונים במערכת הממוחשבת עלול לפגוע במתדיינים ובמיוחד נודעת חשיבות לעדכון הנתונים והמסמכים הסרוקים בו ולמהימנותם, כאשר חסר התיק המכיל את מסמכי התביעה (ראיה לכך השריפה שפרצה בבית הדין בתל אביב באפריל 2005 שבעקבותיה נשרפו כ - 100,000 ,תיקים והשריפה האחרונה שפרצה בהנהלת בתי הדין בירושלים באפריל 2007 ).
מזכירות בית הדין אמורה להזין למערכת הממוחשבת כל נתון חדש הנוגע לתיקים, כדי שיהיה ניתן לתת דיווח נכון, מדויק ועדכני לדיינים, לבעלי הדין על מצב התיקים ולהנהלת בתי הדין על מספר התיקים הפתוחים והסגורים.
הרישום במערכת הממוחשבת הוא גם כלי מידע ניהולי, ולכן רישום לא מדויק או שגוי פוגע גם ביכולת הניהול והבקרה.
המזכירות אמורה לסגור תיקי גירושין במערכת הממוחשבת לאחר מתן פסק הדין לגט פיטורין.
לאחר מכן היא אמורה לפתוח תיקים חדשים לסידור גט ולצווי הגבלה - הכל בהתאם לנסיבות המקרה.
במקרה שבעקבות ערעור של בעלי הדין על פסק הדין לבית הדין הרבני הגדול, מוחזר התיק לבית הדין האזורי להמשך ההליכים וייפתח בהתאם תיק גירושין שני או יותר.
הבדיקה העלתה כי לגבי 26 מ-54 ( 48% ) התיקים שנדגמו בבית הדין בתל אביב היה במערכת הממוחשבת רישום שגוי של מועד סגירת תיקים.
להלן פרטים: 944 דוח שנתי58ב .
(א) תשעה תיקים (כ- 16.
6% ) נרשמו במערכת הממוחשבת על ידי המזכירות כפתוחים בין חמישה עד כ -26 חודשים, זאת על אף שההליכים בהם הסתיימו במתן פסק דין בנוגע לסעד המבוקש.
ואילו 14 תיקים אחרים (כ-26% ) נרשמו כסגורים, אך רק לאחר שעברו כשלושה עד 46 .
חודשים ממתן פסק הדין (ב) בעניינו של זוג מסוים, אמור היה להיפתח במערכת הממוחשבת תיק גירושין שני עקב הגשת ערעור על ידי האיש ה שחויבה לקבל גט מבעלה.
בית הדין הרבני הגדול דחה את הערעור באוקטובר 2006 והחזירו להמשך דיון לבית הדין האזורי.
הבדיקה העלתה כי בקובץ נתונים צוין כמועד סגירתו של תיק הגירושי ן השני, מועד הסמוך למתן פסק הדין בתיק הגירושין הראשון (אפריל 2006 ) שעה שהתיק השני אמור היה להיפתח רק לאחר מתן פסק הדין בערעור (אוקטובר 2006 .
יש לציין שבמועד הביקורת, ההליכים בתיק טרם הסתיימו (ג) בשני תיקים נוספים ניתנו באפריל 2007 שני פסקי דין לחיוב גט, אך במערכת הממוחשבת צוין כי התיקים נסגרו כ -10 חודשים וכ -15 חודשים בהתאמה, לפני מתן פסק הדין.
לגבי תשעה מ -17 התיקים שנבדקו (כ -53% ) בבית הדין בפתח תקווה צוינו במערכת הממוחשבת נתונים שגויים.
בכל התיקים ניתנו פסקי דין לגירושין, ובחלקם הצדדים אף התגרשו, אך התיקים טרם נסגרו במערכת, אף על פי שחלפו כשנה ועד למעלה מארבע שנים ממועד מתן פסק הדין.
כאמור, הרישום השגוי במערכת הממוחשבת עלול להטעות את הנהלת בתי הדין ואת המזכירויות הנותנות שירות, את הציבור בכלל ואת המתדיינים בפרט - בנוגע למצב הטיפול בתיקים ואף ליצור תמונה שגויה של הנתונים.
על מזכירי בתי הדין הרבניים מוטלת האחריות לאמיתו ת הנתונים במערכת הממוחשבת כדי שאלה ישקפו את מצב הטיפול בתיקים כהווייתו.
רשויות השלטון נועדו לשרת את הציבור ועליהן לדאוג כי יסופק לו שירות יעיל, שוויוני ואיכותי.
משך הזמן העובר בבתי הדין הרבניים ממועד פתיחת התיק ועד לקבלת גט עלול להתארך תוך עינוי דין ועוגמת נפש לאלה המייחלי ם לפתוח דף חדש בחייהם.
הנהלת בתי הדין קיבלה עליה לפעול לשיפור השירות לבאים בשערי בתי הדין ובשנת 1997 היא פרסמה "הצהרה על מחויבות לשיפור השירות לפונים לבתי הדין הרבניים".
בהצהרה פורטו מדדים לטיב השירות.
בדוח הקודם ציין משרד מבקר המדינה שהנהלת בתי הדין עמדה במדדים אלה.
מדדי שירות : בעקבות הערת הביקורת בדוח הקודם, שינתה הנהלת בתי הדין את בסיס הנתונים כך שאין כיום אפשרות להשוות את הנתונים לאורך שנים.
תורנות בזמן פגרת בתי הדין : בדוח הקודם נאמר, שבפגרת בתי הדין בשנת 2003 לא הייתה תורנות של דיינים, למעט בבית הדין בתל-אביב.
בביקורת הנוכחית נמצא כי אמנם בשנת 2007 נקבעו תורנויות דיינים בבתי הדין ברחבי הארץ בתקופת הפגרה אך בבתי דין רבים - רק בחלק מהימים: בתל אביב ובירושלים היו ימים משרד המשפטים 945 .
אחדים שבהם לא נקבעו תורנויות; בבית הדין הגדולובצפת נקבעו תורנויות רק בימים בודדים ובנתניה לא נקבעו תורנויות כלל.
משרד מבקר המדינה מציין, כי אכן חל שיפור במצב; אולם עדיין יש לפעול לכך שיונהגו תורנויות בכל אחד מבתי הדין האזוריים ובכל אחד מימי הפגרה.
טיפול בפניות ובתלונות הציבור : בדוח הקודם נאמר, כי הנהלת בתי הדין טיפלה בתלונות לגופן, אולם לא היו לה נתונים על התפלגות התלונות לפי בתי הדין וסוג התלונות.
כמו כן לא עקבה הנהלת בתי הדין אחר תיקון הליקויים שעלו מהתלונות.
בתשובתו מדצמבר 2003 למשרד מבקר המדינה הודיע מנהל בתי הדין, כי "לאור הביקורת החליטה הנהלת בתי הדין לבצע מעקב מלא על הטיפול בתלונות ובפניות הציבור לרבות הוצאת סיכום שנתי.
ייעשה מאמץ לעבוד בצורה ממוחשבת ולרכז את כל התלונות".
ביקורת המעקב העלתה, כי בתחום זה לא חל שינוי: בידי הנהלת בתי הדין לא נמצאו נתונים על התפלגות התלונות לפי בתי הדין וסוגי התלונות.
הנהלת בתי הדין הודיעה בתגובתה לביקורת הנוכחית, כי הוכנה תוכנה חדשה ליחידת פניות הציבור, שבאמצעותה היא תוכל להפיק נתונים סטטיסטיים והיא עושה כל מאמץ להפעילה.
לפיכך היא מקווה כי בעתיד הקרוב היא תביא לידי יישום את יתרונותיה של התוכנה החדשה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נתונים מרכזיים אודות התפלגות התלונות וסוגיהן עשויים לתת להנהלת בתי הדין תמונה נאותה לצורך תיקון ליקויים ופגמים מערכתיים, מעבר לצורך במענה ובטיפול הפרטני בתלונות שנמצאו מוצדקות.
לשכות ייעוץ והכוון : בדוח הקודם נאמר כי לא הוקמו בבתי דין רבניי ם יחידות סיוע, כמתחייב מהחלטת הממשלה בעניין זה בשנת 1998 .
יחידות סיוע אמורות לתת שירותי אבחון, ייעוץ וטיפול בענייני משפחה.
ביחידות אלה יועסקו עובדים סוציאליים, פסיכולוגים ופסיכיאטרים.
, לא הוקמו יחידות סיוע בבתי הדין משרד המשפטים הפיץ תזכיר חוק בתי דין דתיים (יחידות סיוע), התשס"ו- 2006 , שבו הוצע כי שר המשפטים ושר הרווחה (להלן - השרים) יקימו בצו יחידות סיוע ליד בתי הדין הדתיים, אשר יתנו שירותי אבחון ייעוץ וגישור; השרים יקבעו את דרכי הפעלתן של יחידות הסיוע וכללים לסדרי עבודתן, בהסכמה עם ראש בית הדין הדתי.
הקמתן של יחידות הסיוע תיעשה בהדרגה ותושלם בתוך שנתיים מיום תחילת החוק.
טרם הוגשה הצעת חוק, נוכח מחלוקת על מקורות המימון ליחידות הסיוע.
מסורבות גט ועגונות : בדוח הקודם צוין, כי בתקציב בתי הדין כלול סעיף שנועד למימון פעולות להתרת עגונות ומסורבות גט.
פעולות הנהלת בתי הדין להתרת נישואין של עגונות ושל מסורבות גט מתקיימות בעיקר בשלושה תחומים: איתור הבעלים שנמלטו מנשותיהם; תשלום הוצאות של בתי הדין בחו"ל שנתנו גט לבקשת בית הדין בישראל; ניסיון לשכנע בעלים (או נשים) לתת גט לבני זוגם, למשל על ידי מתן תמריץ כספי.
הנהלת בתי הדין מיישמת את המלצת בית הדין בלי שקבעה נהלים ומבחנים לתשלומים הללו.
תשלומים של מאות אלפי שקלים בשנה על פי המלצת בית הדין וללא מבחנים ברורים, אינו עולה בקנה אחד עם מינהל תקין.
משרד מבקר המדינה המליץ להנהלת בתי הדין לדון בסוג זה של תשלומים, לוודא שהם מבוססים על תשתית משפטית ראויה, ולקבוע נהלים ברורים בעניין יישום המלצות בתי הדין.
הביקורת הנוכחית העלתה, שבעיית מתן תמריץ כספי לבעלים המסרבים לתת גט לנשותיהם וקביעת קריטריונים בנושא זה לא נפתרה.
בוררו ת: מנתוני הנהלת בתי הדין עולה כי בית הדין הרבני פועל גם כבורר.
סוגיית סמכותו של בית הדין הרבני לפעול כבורר מכוח הסכמת הצדדים הוכרעה לאחרונה באפריל 2006 על ידי בית המשפט העליון בשבתו כבית משפט גבוה לצדק13 .
בג"ץ קבע מפורשות כי "סמכות ערכאת שיפוט נקנית מכוח הדין ואין היא נושאת כוח לשאוב את מקורה מהסכ מת הצדדים אלא מקום שהחוק עצמו ראה להכיר בהסכמה כזו בנסיבות מסוימות כמקור לסמכות הכרעה.
גישה דומה ננקטת גם לעניין כוחה של ערכאת השיפוט לפסוק על דרך הבוררות.
משאין לערכאת השיפוט אלא סמכות עניינית שהוקנתה לה בחוק, אין קנויה לה סמכות לדון ולהכריע בעניין כבורר מכוח הסכמת הצדדים אלא אם ניתנה לה סמכות לדון ולהכריע בעניין שאינו ]לבית הדין הרבני[ סמכות כזו במפורש בחוק.
אין לבד"ר ממין העניינים המצוין במסגרת סמכותו הייחודית לפי החוק או בסמכותו המקבילה, אפילו ניתנה הסכמת הצדדים לשיפוט.
לפי אותה תפיסה, אין לביה"ד כוח וסמכות להכריע במחלוקת בעניין שעל פי טיבו אינו בתחום סמכותו ]בעלי הדין[ כבורר מכוח הסכם בוררות בין בעה"ד לפי הדין".
בג"ץ גם הצביע על המחיר הכלכלי והחברתי של גישת בית הדין הרבני, כאשר העיסוק בבוררות בא על חשבון הזמן והמשאבים שעל בית הדין להקדיש לענייני המעמד ה אישי כלהלן: "בית הדין הרבני, המתיימר לפעול כבורר בין צדדים, פועל עדיין תחת הכסות והסממנים של תפקידו הממלכתי.
הוא עושה שימוש לצורך כך במערכת הפיסית והארגונית של בית הדין, במימון המדינה; הוא דן במחלוקות כבורר במסגרת יומן בית הדין, במערך העבודה הרגיל; מכלול ה שירותים, המערך הארגוני והמקצועי, והתקציב הממשלתי משמשים אותו גם לפונקציה זו, שאינה, על פי טיבה, בעלת אופי ממלכתי.
את הזמן שעליו להקדיש לענייני המעמד האישי שבגדר תפקידו הרשמי הוא מקצה בחלקו לפונקציה שיפוטית אחרת שאינה מטעמה של המדינה, אף שהיא נחזית להיות נו שאת חותם המדינה בעיני הציבור הרחב, המתקשה לאבחן בין התפקיד השיפוטי לבין התפקיד הלבר -סטטוטורי שבית הדין ממלא.
עירוב פונקציות זה אינו מתיישב עם עקרון החוקיות, ועם הגדרה נכונה של הפונקציות והסמכויות של ערכאת שיפוט ממלכתית".
בית המשפט העליון עמד על כך שאין מניעה לחוגים שונים בעולם הדתי המבקשים להזדקק למערכות חלופיות של הכרעה בסכסוכים, להקים מערכות כאלה, אך לא על חשבון מערכת השפיטה הממלכתית, שבית הדין הרבני הוא חלק ממנה.
הביקורת העלתה, כי ממאי 2006 , לאחר מתן פסק הדין דלעיל, נפתחו בבתי הדין הרבניים 257 תיקי בוררות14 .
בנושאים שאינם בתחום סמכותם על פי הדין בתשובה של הנהלת בתי הדין מדצמבר 2007 , ציין היועץ המשפטי לשיפוט הרבני, עו"ד שמעון יעקובי, כי לשיטתו, העמדה המשפטית השלילית של הרכב השופטים בבג"ץ סימה אמיר לעניין סמכות בית הדין לדון כבורר הינה בגדר 'אמרת אגב' ( (Obiter Dictum ואינה מבחינת תקדים מחייב; בשנים האחרונות הוגשו מספר הצעות חוק, שתכליתן לבסס את סמכות .
13 בג"ץ 8638/03 סימה אמיר נ' בית הדיןהגדול בירושלים (טרם פורסם).
14 בשנת 2004 נפתחו653 תיקי בוררויות ובשנת 2005 650 .
תיקים משרד המשפטים 947 .
בית הדין הרבני כבורר.
לעצם העניין הוסיף היועץ המשפטי כי טרם נאמרה המילה האחרונה בסוגיה, והעניין תלוי ועומד בעתירה אחרת לבג"ץ.