HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יצרן המייצר חשמל באמצעות טורבינה המונעת בפחם, בסולר או בגז 16 .
במועד כתיבת הדוח, חברת החשמל לישראל בע"מ היא בעלת רישיון ההולכה 17 בטיפולועדות התכנון בבקשות יה של חברה ו' נמצאו ליקויים, כמפורט במבקר המדינה, דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2009 (אוקטובר2010) ', עמ616.
הרשות לשירותים ציבוריים- חשמל 837 .
אי-חתימתה על הסכם עקרונות לרכישת גז, על הסכם בין בעלי המניות שלה, על הסכם תכנון והקמה של המתקן ועל הסכמי מכירת חשמל לצרכנים.
בדצמבר 2006 החליטה רשות החשמל לתת רישיון ייצור מותנה חדש לחברה ו', ושר התשתיות הלאומיות דאז, מר בנימין בן-אליעזר, אישר אותו בחתימתו.
תוקף ר ישיון זה הותנה בעמידת חברה ו' בלוח הזמנים שנקבע לכמה אבני דרך, ובכלל זה סגירה פיננסית בתוך 18 חודשים.
ביוני2008 פקעתוקף רישיונה של חברה ו' משום שהיא לא עמדה בלוח הזמנים האמור.
משרד מבקר המדינה מעיר כי רשות החשמל פעלה בניגוד לאמור בתקנות, שכן היא החליטה על מתן הרישיונות המותנים לחברה ו' בדצמבר 2005 ובדצמבר 2006, אף שלא היו לה זכויות על מקרקעין, שהחזקת ם היא מן התנאים למתן הרישיון המותנה.
רשות החשמל הודיעה למשרד מבקר המדינה במאי 2012 כי בעקבות הביקורת, "הרשות ומשרד האנרגיה בחנו בשנית את ההוראות לזיקה לקרקע כפי שהן הוגדרו בתקנות משק החשמל (יצרן חשמל פרטי קונבנציונלי), תשס"ה -2005 , ובשנת2011 עודכנו תקנות אלו כך שתוקנה הגדרת 'זיקה לקרקע' גם ל'זכות לקבלת זכויות במקרקעין' וזאת, בין השאר, כדי להתאים את נוסח התקנות באופן חד יותר לפרשנות שהייתה נהוגה טרם לכן.
מכאן שניתן לתת רישיון במקרים בהם היזם הציג מסמכים הנותנים לו זכות עתידית לקבלת זכויות בקרקע ('אופציה על הקרקע')".
פקיעת תוקף הרישיון וחידושו באוגוסט 2009 תוקנו תקנות התנאים למתן רישיון ותקנות יצרן קונבנציונלי18 .
בהוראות המעבר לתיקון נקבע כי יצרן חשמל פרטי שתוקף רישיונו פקע לאחר 1.
08 רשאי לבקש במהלך 60 יום לכל היותר ממועד החלת ה תקנות, כלומר עד 9.
09 , כיהרשות לא תראה ברישיונו רישיון שפקע תוקפו, כי יבוצעו התאמות ברישיונו וכי יידחה המועד לסגירה פיננסית ברישיונו, ובלבד שיעמוד בתנאים מסוימים.
בפברואר 2010 החליטה רשות החשמל על חידוש רישיונה המותנה של חברה ו'.
בביאורים להחלטה צוין כי תוקף רישיונה המותנה הקודם של חברה ו' פקע ביוני 2008 ,והוחלט לראות בו רישיון שלא פקע תוקפו.
נמצא כי בהצעת ההחלטה כתבה ראש אגף רישוי ופיקוח ברשות כי חברה ו' לא הגיעה לסגירה פיננסית במועד, ולכן פקע תוקף רישיונה המותנה ביום 26.
08 ; לדבריה בחרה חברה ו' שלא להגדיל את היקף הערבות כדי לחדש את רישיונה.
עוד ציינה ראש האגף כי במענה לבקשת חברה ו' להיכלל בהסדר האמור לעיל נדרשה חברה ו' להציג אסמכתאות מעודכנות לעמידתה בתנאי קבלת הרישיון, והיא הציגה אותן במלואן רק בינואר 2010 .
18 תקנות משק החשמל (תנאים ונהלים למתן רישיון וחובות בעל רישיון) (תיקון), התשס"ט-2009 ; ,)תקנות משק החשמל (יצרן חשמל פרטי קונבנציונלי) (תיקוןהתשס"ט-2009 .
התקשרויות משרד הביטחון עם חברה ו' לרכש חשמל .
ההסכם הראשון ביוני 2004 חתמו מורשי החתימה של משהב"ט על הסכם התקשרות עם חברה ו' לרכש 250 מגה-ואט חשמל לשנה , לתקופה של עשר שנים עם שתי אופציות להארכה (להלן - ההסכם הראשון).
פטור ממכרז על פי חוק חובת המכרזים, המדינה לא תתקשר בחוזה לביצוע עסקה או לרכישת שירותים, אלא על פי מכרז פומבי, המעניק לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו.
תקנה 3(2) לתקנות חובת המכרזים (התקשרויות מערכת הבטחון), התשנ"ג-1993 (להלן- תקנות המכרזים - משהב"ט), קובעת בין היתר כי משהב"ט לא יהיה חייב לקיים מכרז לשם רכש של שירותים עם ספק שהוא הספק היחיד בישראל של אותם שירותים או הגוף היחיד בישראל שבידיו היכולת הטכנולוגית או המדעית או התשתית הדרושות למתן אותו שירות (להלן - ספק יחיד), והכול אם ניתנה חוות דעת בכתב של גורם מקצועי במשהב"ט שנקבע לכך שלפיה אותו ספק הוא ספק יחיד ואם אין מקום לקיום מכרז בהשתתפות מציעים ממדינת חוץ.
משהב"ט התקשר עם חברה ו' בפטור ממכרז.
בהסכם ההתקשרות שנחתם בין משהב"ט לחברה ו' ביוני 2004 נקבעשעד 30.
04 על חברהו' להודיע למשהב"ט כי קיבלה את האישורים הנדרשים, לרבות אלו הנוגעים למימון הקמת תחנת הכוח והפעלתה, וכי אם לא תמסור הודעה כאמור, יהיה כל צד רשאי לבטל את ההסכם בהודעה בכתב לצד האחר בתוך 30 .
יום בביקורת נמצא כי משהב"ט הסתפק בהודעתו של מנכ"ל חברה ו' מ-30.
04 ,ולפיה קיבלה חברה ו' את כל האישורים הנדרשים לסגירה פיננסית על פי ההסכם, אף שלא צורפה להודע ה זו שום אסמכתה לכך.
בדיעבד, במרץ 2006 התברר שהודעה זו לא הייתה נכונה, ובעת שניתנה, טרם הושלמה הסגירה הפיננסית.
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט לא וידא כנדרש שלהודעת מנכ"ל חברה ו' יצורפו המסמכים המעידים על ביצוע הסגירה הפיננסית החתומים בעת גיבוש הסכם ההתקשרות וחתימתו.
זאת ועוד, משנודע למשהב "ט שהודעת מנכ"ל חברה ו' בדבר ביצוע הסגירה הפיננסית אינה נכונה ושחברה ו' אינה עומדת בתנאי ההסכם, היה עליו לתבוע מחברה ו' למלא את תנאי ההסכם ולשקול לנקוט צעדים נוספים, לרבות בחינת עצם תוקפו של ההסכם.
זיקות לבעלי עניין מנכ"ל משהב"ט ששימש בתפקידו בעת שנחתם ההסכם הראשון עם חברה ו' (מר עמוס ירון, להלן - המנכ"ל לשעבר), כיהן לפני כן כעשר שנים כמנכ"ל שכיר של אחת מהחברות היזמיות הרשות לשירותים ציבוריים- חשמל 839 .
בעת חתימת ההסכם החזיקה חברה יזמית זו בכמחצית מהון מניותיה של חברה ו'19 .
את המשא ומתן עם חברה ו' לשם התקשרות לרכש חשמל ניהל משרד הביטחון בשנת 2004 , .
ואף לפני כןממסמכי משהב"ט עולה כי המנכ"ל לשעבר קיבל בסמוך למועד החתימה של ההסכם הראשון עדכון מהיועץ הכלכלי של משהב"ט בעניין המשא ומתן עם חברה ו', ואף אישר את ההסכם.
מעט לפני החתימה על ההסכם הראשון, המליצה היועצת המשפטית של מערכת הביטחון באותה עת, עו"ד צביה גרוס (להלן - היועצת המשפטית), שלמען "הנראות הציבורית" יימנע המנכ"ל לשעבר מלחתום על אישור ההסכם הראשון.
לפיכך באותו החודש חתם על אישור הסכם זה המשנה למנכ"ל דאז, מר יחיאל חורב .
המנכ"ל לשעבר מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מ -8.
10 כי חלפו מספר שנים מאז סיים את תפקידו כמנהל שכיר בחברה של אחת היזמיות עד להתקשרות בהסכם הראשון - די זמן לצינון.
הוא הוסיף כי פנה מיזמתו ליועצת המשפטית, ובתיאום עמה ועל פי המלצתה העביר את הטיפול בנושא כולו לידי המשנה למנכ"ל, שפעל בעצמאות מלאה בעניין זה.
לטענתו, כל שרצה הוא לוודא כי "משהב"ט יבחן את האפשרות וייהנה כלכלית מהסכם לרכישת חשמל עם יצרן חשמל פרטי ויוזיל את עלויות החשמל של המשרד", ולכן מדי פעם בפעם מצא לנכון להתעדכן בלי להתערב.
מהסברי היועצת המשפטית של מערכת הביטחון למשרד מבקר המדינה מפברואר 2011 ומבדיקת משהב"ט עמה עולה כי היא לא הייתה מעורבת בהליכים שקדמו לחתימת ההסכם הראשון עם חברה ו' עד מאי 2004 , ומשנודע לה על ההתקשרות היא המליצה למנכ"ל לשעבר שלא לחתום על ההסכם.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי היה על המנכ"ל לשעבר לפנות ללשכה המשפטית במשרדו עם תחילת המגעים עם חברה ו', להצהיר על זיקותיו לבעליה ולקבל הנחיה כיצד לפעול.
התוספת להסכם הראשון (להלן - ההסכם השני) 1.
על פי החוקוהתקנות, רשות החשמל היא שתרכז את הטיפול במתן רישיונות ייצור חשמל ליצרני חשמל פרטיים ותבחן אם הם עומדים באבני הדרך שנקבעו ברישיונותיהם.
לפיכך אמור להיות בידיה מידע עדכני בעניין התקדמות היצרנים הפרטיים במסלול לקבלת הרישיון הקבוע.
בחוות דעת שהכינה בפברואר 2008 היועצת המשפטיתדאז של הרשות, עו"ד אורית פרקש הכהן (שמונתה במרץ 2012 )ליו"ר רשות החשמלהיא כתבה כי "קשה לומר שאילו יצא משהב"ט במכרז היום, יראה לפניו מציע אחד בלבד", וכי "יזמים רציניים יכולים באופן תיאורטי לתפוס 'קצב' התקדמות רציני, מתוך מוטיבציה לזכות בהתקשרות רצינית עם צרכן דוגמת משרד הביטחון".
עוד ציינה היועצת המשפטית דאז של הרשות כי אישור הממשלה לזכייתה של אחת ממתחרותיה של חברה ו' במכרז (מכרז לרכש חשמל שקיימה המדינה בו התמודדה חברה אחרת; להלן - המכרז האחר) יאפשר למתחרה להתמודד בכל מכרז של צרכנים, ובכלל זה במכרז של משהב"ט.
במאי 2008 ניתןלחברה מתחרה אישור על הזכייה במכרז האחר.
19 במועד סיום הביקורת החזיקההחברה היזמית שבה עבד המנכ"ל לשעבר, יותר מ-10% מהון המניות של חברה ו'.
בדיון שקיים סגן בכיר לחשכ"ל עם נציגי משהב"ט במר ץ 2009 סוכם כי "אין טעם לצאת במכרז מכיוון שהיצרנים הפוטנציאלים נמצאים היום בעיכוב בלוחות הזמנים ביחס לחברה ו', בין היתר מבחינת זמינות הקרקע, המצב התכנוני של הקרקע וחוזה לרכישת גז טבעי.
על כן קיים חשש להיוותר עם מציע יחיד במכרז ההדגשה במק[ .
"]ור משרד מבקר המדינה מעיר, כי הסיכום היה בניגוד לאמור בחוות דעתה של היועצת המשפטית של הרשות מפברואר 2008 , ואשר העתקה הועבר ליועצים המשפטיים של מערכת הביטחון ושל משרד האוצר, בדבר השתתפותם הצפויה של יזמים אחרים במכרז, לו יקוים כזה - במיוחד לנוכח ה התקדמות שעליה דיווחו היזמים המתחרים בפברואר 2009.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי היה על משהב"ט לבחון סיכום זה עם הגורמים המקצועיים ברשות החשמל, בטרם קיבל את ההחלטה להימנע מלהעמיד למבחן את הצעות מתחריה של חברה ו', באמצעות קיום מכרז.
בדרך זו הנציח משהב"ט את העדפתה של החברה על פני מתחריה.
משהב"ט הסביר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי אין לדרוש ממנו להטיל ספק בהמלצות הגורמים הממשלתיים המקצועיים האמונים על הרפורמה במשק החשמל, מפני שאין זה תחום התמחותו.
עוד הסביר משהב"ט בדצמבר 2011 , כי היועצת המשפטית של הרשות השתתפה בדיון שקיים המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) ב -11.
08 , ובו דן בהתקשרות עם חברה ו'.
בדיון סוכם כי קיום מכרז חדש לאספקת חשמל עלול להימשך זמן רב, ובשלב זה לחברה ו' יתרון ברור על פני מתחריה.
משהב "ט גם הסביר, כי עצם ההשתתפות של היועצת המשפטית בדיון מוכיחה כי חוות דעתה האמורה לעיל מפברואר 2008 נבחנה והובאה בחשבון.
יצוין כי בבדיקת פרוטוקול הדיון לא נמצא שמשתתפיו דנו באופן מפורש ומפורט בחוות הדעת של היועצת המשפטית.
כאמור הגורם המוסמך והמקצועי המטפל ישירות ברישוי יצרני החשמל הפרטיים ועוקב אחר התקדמותם באופן שוטף, הוא רשות החשמל.
מפברואר 2008 ועד לדיון במרץ2009 חלפה שנה, ולדעת משרד מבקר המדינה, נוכח האפשרות שמתחרי חברה ו' הדביקו בפרק זמן זה את הפער, היה על משהב"ט לשתף את רשות החשמל בדיוניו ולהתחשב בדעתה בטרם יכריע בנושא זה.
על סמך הדיון האמור המליץ חשב משהב"ט, מר יצחק (צחי) מלאך, במאי 2009 להאריך אתתוקף ההסכם עם חברה ו'.
בדצמבר 2009 קבע מנכ"ל משהב"ט דאז, מר פנחס בוכריס, כי על חברה ו' יהא להשלים את הסגירה הפיננסית בתוך חצי שנה, כלומר עד יוני 2010 ; ההסכם עם חברהו' ייחתם בתוך חודש ימים, ו"לא תהיה הארכה נוספת ברגע שיפוג הזמן שנקבע בהסכם".
המנכ"ל קבע מפורשות כי "במידה והחברה ]'ו[ לא תסגור פיננסית את העיסקה, לא תהיה למשהב"ט מחוייבות כלפי החברה, וההסכם יבוטל".
בעקבות הנחיות מנכ"ל משהב"ט ביקש ראש חטיבת התשתיות מיו"ר ועדת הפטור העליונה במשהב"ט ב-10.
09 לפטור ממכרז את עסקתרכש החשמל מחברה ו', על סמך תקנה 3(6 ) לתקנות המכרזים - משהב"ט, עקב היותה התקשרות המשך עם ספק מטעמי חיסכון או יעילות.
מהאמור לעיל עולה כי משהב"ט המשיך לעמוד על קיום ההתקשרות עם חברה ו' ונמנע מהשגת היתרונות האפשריים של קיום מכרז, אף שחברה ו' לא עמדה בתנאי ההסכם המקורי ל אספקת חשמל, ומטרת ההתקשרות המקורית עמה לא הושגה.
התוספת להסכם עם חברהו' נחתמה בדצמבר 2009 אחרי שחברה ו' הצהירה כי בידיה כל האישורים הנחוצים לייצור חשמל ולהספקתו.
יצוין כי ברשימת בעלי הרישיונות המותנים הרשות לשירותים ציבוריים- חשמל 841 .
באתר האינטרנט של רשות החשמל, שעודכנהבאפריל 2009 , לא הופיע שמה של חברה ו'.
נוסף על כך, החלטת רשות החשמל מפברואר 2010 לחדש אתרישיון הייצור הזמני של חברה ו', שפורסמה באתר האינטרנט שלה, מלמדת שתוקף רישיונה פקע ביוני 2008 והרישיון לא היה תקף עד סוף ינואר 2010 .
נמצאכי היועץ המשפטי למערכת הביטחון , עו"ד אחז בן ארי, השיב בינואר 2010 לנציגי יזם מתחרה שקבלו על היעדר הרישיון של חברה ו', כי למיטב ידיעתו יש לחברה ו' רישיון תקף.
משרד מבקר המדינה מעיר כי היה על היועץ המשפטי למערכת הביטחון לבדוק ביסודיות את הצהרות חברה ו' לפני החתימה על התוספת להסכם ולפני מתן התשובה הלא מדויקת לנציגי היזם המתחרה.
בדיקה כזאת הייתה יכולה להיעשות באמצעות פנייה לרשות החשמל, ו ביתר קלות על ידי חיפוש המידע באתר האינטרנט שלה.
משהב"ט הסביר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי בתוספת להסכם אין שום הצהרה של חברה ו' כי היא בעלת כל האישורים המתאימים לייצר ולספק חשמל, ולפיכך לא נדרַש לבדוק את הצהרותיה לפני החתימה על התוספת.
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט כי תשובתו אינה מספקת.
בתוספת להסכם צוין כי היא חלק בלתי נפרד מההסכם מיוני 2004 , וכי הוראות ההסכם המקורי הן חלק בלתי נפרד מהוראות התוספת להסכם.
לפיכך הצהרות חברה ו' בהסכם הראשון, ובכלל זאת הצהרותיה בדבר החזקתה באישורים מתאימים לייצר ולספק חשמל, הן חלק מהוראות התוספת.
בתוספת להסכם, שנחתמה בדצמבר2009 )(ההסכם השני, התחייבה חברה ו' להשלים את הסגירה הפיננסית בתוך חצי שנה, עד יוני 2010 .
מפניית מנכ"ל חברהו' לחשב משהב"ט ביוני 2010 וממסמכים אחרים עולה, כי חברה ו' לא עמדה גם בהתחייבותה זו.
יצוין כי חברה ו' השלימה את הסגירה הפיננסית רק בסוף נובמבר 2010 .
10 הציג ראש היחידה לנושאים כלכליים באגף הכספים שבמשהב"ט, הכפוף לחשב משהב"ט, לפני ראש חטיבת תשתיות הצעת תחשיב של חברה אחרת (להלן - חברה ב'), המתחרה בחברה ו', ולפיה תוענק למשהב"ט הנחה ממחירי תעו"ז (תעריפי עומס וזמן)20 .
ביולי 2010 הודיע חשב משהב"ט, מר מלאך, למנכ"ל משהב"ט, מר אודי שני, כיהצעת חברה ב' מגלמת חיסכון של למעלה מ-1.
5 מיליארד ש"ח בכל שנות תוקף ההסכם, לעומת הצעת חברה ו', וכי התחשיב של חברה ב' הועבר לחברת ייעוץ חיצונית לשם קבלת חוות דעת בעניין נתוני החישוב ופוטנציאל החיסכון הכלכלי.
כעבור כמה ימים כתב חשב משהב"ט לגורמים שונים במשרד שאם לא תינתן לחברה ו' ארכה ואם יבוטל ההסכם עמה, היא לא תוכל להשלים את הסגירה פיננסית ולא תהיה לה זכות קיום.
בסופו של דבר לא המתין משהב"ט לחוות הדעת של החברה החיצונית על ההצעה של חברה ב', ובספטמבר 2010 חתם על הסכם חדש עם חברה ו' (להלן - ההסכם השלישי).
יודגש כי מענה חברת הייעוץ ניתן בכתב רק ב-8.
20 תעריף חשמל המחושב לפי עומס הצריכהאצל צרכנים שמותקן אצלם מונה אלקטרוני המתוכנת לעניין זה.
א משהב"ט הסביר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי תחשיב החברה המתחרה לא היה ברור לחברת הייעוץ החיצונית, וזו כתבה למשהב"ט כי "אין שום אפשרות להבין את ההצעה", ולפיכך לא היה אפשר להסתמך עליו בקבלת ההחלטות.
עוד הסביר משהב"ט כי המענה הכתוב של חברת הייעוץ החיצונית אמנם התקבל לאחר החתימה על ההסכם, אך התרשמות מהתחשיב הובאה לידיעת ראש חטיבת תשתיות בטלפון לפני החתימה.
משהב"ט הסביר עוד, כי השיקול המרכזי בהחלטתו להתקשר רק עם חברה ו' היה העובדה שחברה ב' מסוגלת לספק רק מחצית מהחשמל הנדרש למשרד, ואם יחליט לפצל את ההתקשרות לא תהיה לחברה ו' זכות קיום, ולכן היא לא תוכל לספק למשרד את המחצית השנייה של החשמל שהוא זקוק לו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בקשתו של ראש היחידה לנושאים כלכליים להעביר את הצעת המתחרה לבחינת חברת הייעוץ החיצונית הועלתה בתחילת יוני 2010 , ועד חתימת ההסכם השלישי חלפו יותר משלושה חודשים.
די היה בתקופה זו כדי שמשהב"ט יקבל הבהרות מהחברה המתחרה לגבי התחשיב שהציגה וכן חוות דעת בכתב מהחברה החיצונית קודם קבלת ההחלטה לדחות את ההצעה, בייחוד משום שמדובר בהתקשרות שסכומה מגיע לכ-400 .
מיליון ש"ח לשנה משרד מבקר המדינה גם מעיר, כי מאחר שחברה ב' העלתה הצעה העשויה להביא לחיסכון כספי ניכר, היה על משהב"ט לקיים הליך תחרותי בין חברה ו' ומתחרותיה בהתאם לחוק חובת המכרזים והתקנות שהותקנו על פיו, ובהתאם לתוצאותיו לקבל החלטות שיביאו לחיסכון המרבי.
משרד מבקר המדינה העלה עוד כי להתקשרות זו לא התבקש אישור ועדת הפטור העליונה במשהב"ט, כמתחייב על פי הדין, וממילא לא ניתן אישור כזה .
בדצמבר 2010 הסביר סגן היועץ המשפטי למערכת הביטחון דאז למשרד מבקר המדינה, כי להבנתו לא נדרש אישור ועדת הפטור להתקשרות, כיוון שמדובר בעדכון הסכם ולא בהתקשרות המשך.
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט כי כיוון שההסכם הראשון וההסכם השני לא קוימו, אין מדובר בהתקשרות המשך, אלא בהתקשרות שתחילתה בעת החתימה על ההסכם השלישי.
לפיכך מדובר בהתקשרות חדשה המחייבת אישור של ועדת פטור ככל התקשרות בפטור ממכרז.
בחוק שירות הציבור (הגבלות לאחרפרישה), התשכ"ט -1969 (להלן- חוק הצינון), נקבע איסור מוחלט ולפיו "מי שטיפל, אגב מילוי תפקידו בשירות הציבור, בענין פלוני של אדם פלוני, לא ייצג אחרי פרישתו מהשירות את האדם באותו ענין כלפי המוסד של שירות הציבור שבו שירת".
יודגש כי איסור הייצוג במקרה זה אינו מוגבל בזמן והוא תמידי.
ביולי 2008 מונההמנכ"ל לשעבר שהיה מעורב בכריתת ההסכם הראשון של משהב"ט עם חברה ו' מר עמוס ירון, ליו"ר הדירקטוריון של חברה ו'.
משרד מבקר המדינה העלה כי המנכ"ל לשעבר חתם כיו"ר הדירקטוריון של חברה ו' על ההסכם השלישי עם משהב"ט, שכותרתו "תוספת להסכם רכש חשמל".
משרד מבקר המדינה מעיר כי חתימתו של המנכ"ל לשעבר על ההסכם השלישי, תוך ייצוג חברה ו' כלפי משהב"ט, אינה עולה בקנה אחד עם חוק הצינון, האוסר ייצוג כזה, והיה עליו להימנע מכך.
הרשות לשירותים ציבוריים- חשמל 843 .
חתימת ההסכם עם מקורות .
לפי פרוטוקול ישיבת ועדת הכספים של מקורות מיום 23.
07 , מקורות צורכתכ-2 מיליארד קווט"ש בשנה, וההוצאה השנתית של ה על צריכת חשמל היא 500-700 מיליון ש"ח.
כדי לחסוך בהוצאותיה בחנה מקורות עוד בשנת 2004 אפשרות לרכוש חשמלמיצרני חשמל פרטיים וליהנות מהנחה.
בישיבות של דירקטוריון מקורות ביוני וביולי 2008 הוחלט להנחות את ועדת המכרזים של מקורות לקיים הליך מיון מוקדם (PQ - Pre Qualification ) של יצרנים אפשריים, ובסיומו לנסח מכרז לבחירת יצרן חשמל פרטי.
בישיבה ביולי 2008 צויןכי "הליך ה -PQ יהיה על בסיס מספר תנאי סף - רשיון מותנה לייצור חשמל במועד הגשת ההצעה או תהליך המבטיח קבלתו תוך חודש ממועד פרסום ה-PQ.
" ביולי2008 פרסמה מקורות הזמנה להשתתף בהליך מיון מוקדם שליצרני חשמל פרטיים לשם מכירת חשמל למקורות.
בהזמנה פורטו תנאי הסף שבהם נדרש המציע לעמוד, ובהם - "למציע רישיון או רישיון מותנה לייצור חשמל".
המציע נדרש לצרף למסמכי ההצעה העתק של הרישיון.
במועד שנקבע להגשת ההצעות, 15.
08, הגישה חברהו' למקורות את הצעתה וציינה כי יש לה רישיון מותנה להקמת מתקן לייצור חשמל.
למסמכי ההצעה צורף העתק של הרישיון שלה מדצמבר 2006, שהתברר למקורות מאוחר יותר שתוקפופקע עוד ביוני 2008.
08 קבעה ועדת המכרזים לרכישת חשמל של מקורות כי ההצעה של חברהו' מתאימה לדרישות ההזמנה למיון המוקדם.
הוועדה ציינה כי בהליך המיון המוקדם הוגשה רק הצעתה של חברה ו' ונמצא שהיא עומדת בכל תנאי המכרז, לרבות תנאי הסף שלו.
מתשובת היועץ המשפטי של מקורות למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2010 עולה כי באפריל 2009 נודעלו מפרסומי רשות החשמל באינטרנט שלחברה ו' אין רישיון.
בתגובתה של מקורות מיום 11.
09 על עתירה מינהלית שהגישה חברת דליה אנרגיות21 , שעיקרה דרישה לשינוי תנאי הסף שקבעה מקורות בהליך המיון, צוין כי "כל תנאי הסף אשר נקבעו על ידי מקורות בהזמנה הינם ענייניים, רלבנטיים וחיוניים לצורך מכירת החשמל למקורות", וכי "גורם שאין ברשותו הרישיונות, ההיתרים, הנכסים וההסכמים הקבועים בתנאי הסף שבהזמנה, אינו שונה באופן מהותי מכל גוף נטול יכולת".
משרד מבקר המדינה מעיר למקורות, כי משהתברר לה באפריל 2009 'שחברה ו לא עמדה בתנאי סף חיוני של המכרז שבו זכתה, היה על מקורות לבחון את משמעות הפגם ואת השפעתו על הזכייה במכרז.
21 דרישה לבטל תנאיםבמסמכי ההזמנה ולחלופין לבטל את הליך המיון המוקדם שנקטה מקורות - עת"מ (ת"א) 2524/08 דליה אנרגיות נ' מקורות חברת המ ים בע"מ, פ"מ.
העתירה נדחתה בהסכמת הצדדים בלא שנידונה לגופו של עניין .
מראשית שנות התשעים של המאה העשרים ראו ממשלות ישראל בהכנסת יצרני חשמל פרטיים למשק החשמל בישראל פעולה חיונית להגדלת כושר הייצור של משק החשמל - כדי לספק את הביקוש ההולך וגדל לחשמל - וליצירת משק חשמל תחרותי.
בעשור האחרון מנסים כמה יזמים, ובהם חברה ו', להקים מתקנים פרטיים שביכולתם לייצר חשמל בהיקף ניכר.
ממצאי הביקורת בעניין טיפול הגורמים הממשלתיים, ובהם משהב"ט, ממ"י ומקורות, בהתקשרויות עם חברה ו' מלמדים על התנהלות לא תקינה ושלא בהתאם לחוק ותקנותיו : מתן הקלות לחברה ו' והימנעות מקיום מכרז פומבי אשר י עניק לכלל היזמים שוויון הזדמנויות להגיש את הצעותיהם ויאפשר למקיים המכרז להפיק את התועלת המרבית.
יתר על כן, ההתקשרויות של משהב"ט ו של מקורות עם חברה ו' נעשו בלי שנבדק ביסודיות אם היא אכן עמדה בתנאי הסף להתקשרויות.
ממשלת ישראל העניקה במהלך השנים לגופים פרטיים ולחברות שונות רישיונות וזיכיונות לחיפוש ולהפקה של משאבי טבע יקרי ערך בתחומי מדינת ישראל.
בהתאם לחקיקה בישראל, המדינה אמורה לדאוג לחלקה במשאבי הטבע באמצעות תקבולים שונים, ובראשם התמלוגים.
חובת התשלום של תקבולים אלו למדינה חלה על אותם גורמים פרטיים בגין המשאבים שהפיקו.
החקיקה מטילה חובת תשלום שיעורי תמלוגים מסך שוויו של החומר שהופק, בהתאם לסוגים השונים של משאבי הטבע.
שם הדוח: שם הדוח: גביית תמלוגים ושימוש במשאבי טבע מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 .
לפי החקיקה במדינת ישראל 1 , אחראים משרדים וגופים שונים בממשלה לטיפול במשאבי הטבע שבתחום אחריותם ולהסדרת השימוש בהם.
למשל, משרד האנרגיה והמים אחראי לטיפול במשאבי הגז והנפט, להענקת רישיונות לכריית חומרי חציבה ומחצבים וכן לגביית התמלוגים בגין כריית מחצבים; רשות המים אחראית לאסדרת משק המים; משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 2 (להלן- משרד התמ"ת) אחראי לטיפול במשאבי הטבע שמקורם בים המלח; ורשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י) אחראית לניהולם ולגבייתם של התמלוגים על חומרי החציבה הנכרים ממחצבות ברחבי ישראל ומשמשים לתעשיית התשתיות, הפיתוח והבנייה במדינה.
בחודשים פברואר -נובמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה את הפיקוח על מתן רישיונות וזיכיונות לניצול משאבי טבע בישראל ואת אופן גביית התמלוגים בגינם.
הביקורת נעשתה באגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - אגף החשכ"ל), ברמ"י, במשרד האנרגיה והמים, ברשות המים וכן במשרד התמ"ת.
היקף התמלוגים בהכנסות המדינה .
מדי שנה בשנה מפרסם אגף החשכ"ל את הדוחות הכספיים של ממשלת ישראל.
בביאור 9 לדוחות הכספיים ליום 31.
11 הובא לראשונה גילוי על אומדן התמלוגים העתידיים שהממשלה זכאית להם.
אומדן זה נערך בהתאם להנחיות תקן חשבונאות ממשלתי מס ' 19 בדבר "הפרשות, התחייבויות תלויות ונכסים תלויים".
על פי הנחיות אלו יש לתת גילוי לנכסים תלויים המגלמים את אומדן השווי של התמלוגים העתידיים.
להלן בטבלה 1 אומדן השווי של נכסים תלויים בגין התמלוגים העתידיים העיקריים שהממשלה זכאית להם ממשאבי טבע נכון ליום 31.
11 :)(במיליוני ש"ח טבלה 1 אומדן התמלוגים העתידיים נכון ל- 31.
אומדן התמלוגים מקור התמלוג .
1,750 מחצבי חול וחצץ .
11,920 סה"כ מהטבלה עולה כי אומדן השווי של התמלוגים העתידיים ממשאבי טבע עומד על כ -12 "מיליארד שח, מרביתם מתמלוגי נפט, גז ואשלג.
ההיקף הניכר של הסכומים והצפי לגידול .
1 פקודת המכרות מסדירה את אופני החיפוש והכרייה של מחצבים במדינת ישראל; חוק זיכיון ים המלח, התשכ"א - 1961 ;, מסדיר את תחום כריית המחצבים בתחומי ים המלח חוק הנפט, התשי"ב- 1952 .
, מסדיר את אופני החיפוש וההפקה של גז ונפט ואת הפיקוח עליהם 2 יצוין כי בינתיים שמו של המשרד שונה, בשנת 2013 .
,למשרד הכלכלה משרד האוצר 127 .
ניכר בנתח ההכנסות מתמלוגים על משאבי טבע בעתיד מחדדים ומחזקים את הצורך להגביר את הבקרה ואת הפיקוח על תשלומי תמלוגים אלו ולבחון דרכים להגדלת היקף התמלוגים שייגבו.
שיעורי התמלוגים ממשאבי הטבע ואופן חישובם .
פקודת המכרות - תמלוגים בגין מחצבים פקודת המכרות קובעת ומסדירה את אופני החיפוש והכרייה של מחצבים במדינת ישראל ואת הפיקוח עליהם.
הפקודה מבחינה בבירור בין חומרים המוגדרים חומרי חציבה 3 ובין אלו המוגדרים מחצבים4:.
גם המחצבים מחולקים לשני סוגים מחצבים יקרים 5 ומחצבים שאינם יקרים6.
הגופים הכורים מחצבים חייבים לשלם תמלוגים ודמי חכירה למדינה.
התוספת השלישית לפקודת המכרות נוגעת לתמלוגים: "בעד מחצבים יקרים או בעד מתן אופציה לחכירת מחצבים כאמור - לפי הסכם בין המחכיר לבין החוכר, אולם לא פחות מחמישה אחוז ים למאה מן המחצב או משוויו כשהוא במכרה; בעד מחצבים שאינם יקרים או בעד מתן אופציה לחכירת מחצבים כאמור - שני אחוזים למאה מן המחצב או משוויו כשהוא במכרה".
בתחום המחצבים גובה משרד האנרגיה והמים תמלוגים מחברה ב'7 בגין הפוספטים ש היא מפיקה, בהתאם לאמור בפקודת המ כרות.
התמלוגים שמשלמת החברה מחושבים לפי 2% מהסכום המתקבל ממכפלת הערך הבסיסי בסנט לטון של פוספט גולמי (שמעודכן באמצעות הצמדתו למחיר הבין-לאומי) במספר טונות הפוספט הגולמי שנכרו באותה תקופה.
יצוין כי נוסחת החישוב לקביעת שווי הערך הבסיסי של מחצב הפוספטים מורכבת.
בין חבר ה ב' למדינה התגלעו בעבר מחלוקות בעניין זה, והן הובילו להליך גישור שבסופו נחתם ב - 15.
10 הסכם בין הצדדים המסדיר את הסוגיה.
מינהל אוצרות הטבע שבמשרד האנרגיה והמים (להלן - מינהל אוצרות הטבע) הוא האחראי לגביית התמלוגים.
11 כתב מנהל תחום בכיר ח שבונאות וכלכלה במינהל אוצרות הטבע למנהל המינהל: "לדעתי, גובה התמלוגים עבור המחצבים לפי פקודת המכרות הקיימת הינם מאוד נמוכים, אופן ההכרה בהוצאות אינו ברור דיו, ועולה השאלה, האם בכלל ההכרה בהוצאות היא נכונה.
מחצבים הינם אוצר טבע, המדינה ביצעה שינוי מקיף לג בי כלל התקבולים ( Government Take .
) שהמדינה גובה מנכסי נפט וגז במסגרת חוק ששינסקי ההצעה היא לבחון את נושא התמלוגים ממחצבים בדומה לבחינה שבוצעה בתחום הנפט והגז בשנה הקודמת".
3 סעיף108 לפקודה מגדיר מהי מחצבה וקובע כי "חומר חציבה" הוא כל אחד מהחומרים שאפשר לכרותם במחצבה.
4 "מחצבים" הם כל החומרים בעלי ערך כלכלי שהם חלק מקליפת האדמה או שמוצאם הטבעי בקליפת האדמה - לרבות שמן מינרלי, חמר, אספלט וגז טבעי, ולמעט מחצבי תמיסה או כבול, אילנות, עצי בניין וכל תוצרת יער כיוצא באלה - או החומרים שהוגדרו במונח "מחצבה" בסעיף 108.
"מחצבים יקרים" כוללים אבנים יקרות, מתכות יקרות ורגבי מתכות יקרות 6 "מחצבים שאינם יקרים" כוללים את כל המחצביםמלבד המחצבים היקרים.
7 'חברה ב היא חברת בת של כימיקלים לישראל.
זוהי החברה היחידה בישראל, נכון למועד הביקורת, שכורה מחצבים כהגדרתם בפקודת המכרות ומשלמת תמלוגים בגינם.
כבר בשנת 1998 החליטה ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה כי משרד התשתיות הלאומיות (כיום משרד האנרגיה והמים) יגבש הצעת חוק שתחליף את פקודת המכרות.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי מהלך זה טרם בוצע.
יצוין כי בסיכום דיון שהתקיים ב - 31.
11 בלשכת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי -פיסקלי) עו"ד אבי ליכט, ו עסק בין השאר בבעיות הנוגעות לפקודת המכרות, נכתב: "מדובר בשיעור נמוך ביותר בהשוואה לשיעור התמלוגים בחוקים אחרים.
שיעור התמלוגים לגבי מחצבים יקרים ומחצבות אינו קבוע בחקיקה.
גם כאן יש צורך בבחינת ההסדרים הקיימים והתאמתם לתפיסות העדכניות של צדק חלוקתי.
על משרד האנרגיה והמים בשיתוף משרד האוצר לגבש עמד ה בעניין זה.
יש לפעול בעניין זה כבר עתה ואין מקום לחכות לתיקון כולל לפקודת המכרות.
נוסחת החישוב לקביעת שווי המחצב על פי הפקודה הינה ארכאית ומעורפלת, ולפיכך הוסכם כי יש להתאימה לנוסחה מודרנית, בהירה ומדויקת - לרבות בעניין הרכיבים לקביעת שווי המשאב".
בתשובתו של מנכ"ל משרד האנרגיה והמים מר שאול צמח מיום 3.
הדוח מתאר את המצב הקיים בתחום גביית התמלוגים ללא הצגת ההתקדמות הרבה שחלה בעניין זה בשנים האחרונות.
כך למשל, למרות הקשיים המשרד הצליח להגדיל את התמלוג הנגבה בגין הפקת פוספטים בשיעור משמעותי ביותר (מ-8 סנט לטון גולמי כרוי בשנת 2002 ליותר מ-73 סנט בשנת 2011 .
המשרד יזם בחינה מחודשת של גובה התמלוגים הנגבים מאוצרות טבע במטרה לקבוע את היקפם הראוי בד בבד עם מציאת האיזון הנכון בין העלאת הכנסות המדינה לבין יצירת תנאים מתאימים להמשך פיתוחם של משאבי הטבע.
בדיקת הנושא תלווה בשינויים בחקיקה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי חלק ניכר מהעליה בסכום התמלוג בגין הפקת פוספטים נובע מעלית מחירו של מחצב זה בשוק.
פקודת המכרות - תמלוגים בגין חומרי חציבה פרק נפרד בפקודת המכרות (חלק י"ב) עוסק במחצבות ובהסדרת כרייתם של חומרי החציבה.
המפקח על המכרות שבמשרד האנרגיה והמים מעניק רישיונות ומפקח על המחצבות, אולם רמ"י גובה את התמלוגים בגין חומרי חציבה אלו.
שיעור התמלוגים בגין חומרי חציבה אינו מעוגן בחקיקה.
כיום גובה רמ"י תמלוגים מבעלי המחצבות בהתאם לתעריפים שקבעה מועצת מקרקעי ישראל על פי סוג חומר החציבה.