HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על פי התוכנית, ההחלטה על פינוי עשויה להתקבל לנוכח 2018 לאחרונה ביולי איומים מסוימים.
עוד נקבע בתוכנית כי בימי הלחימה הראשונים האויב צפוי לרכז מאמץ ירי רציף ומתמשך לעבר יישובים בסמוך לגבול, וכי בידיו עשרות אלפי טילים ורקטות קצרי טווח.
משרד מבקר המדינה בחן את היערכות צה"ל למימוש תוכנית "מרחק בטוח", ולהלן מובאים הממצאים: פינוי ערים בדוח הקודם צוין כי תוכנית "מרחק בטוח" לא כללה את פינוי הערים הנמצאות בגזרות הצפונית והדרומית, קריית שמונה ושדרות.
בתשובת צה"ל על טיוטת הדוח נכתב שאמ"ץ הנחה את הפיקודים לתכנן אפשרות של פינוי שתי הערים 2016 ממרץ הללו.
בביקורת הנוכחית עלה כי תוכניות "מרחק בטוח" למרחב פד"ם ולמרחב פצ"ן כוללות גם את פינוי הערים קריית שמונה ושדרות.
עם זאת, עד אוקטובר , טרם השלימו הגורמים הרלוונטיים את תוכניות הפינוי של תושבי 2019 .
קריית שמונה ושדרות התוכנית אינה עוסקת בהיערכות הרשויות ומשרדי הממשלה השונים לטיפול במתפנים.
"אמורים להיות מוסדרים באמצעות התוכניות "מלון אורחים" ו"מלונית - ביקורת מעקב(מיגון פיזי, התרעה ופינוי אוכלוסייה) ההיערכות להגנת העורף מפני איום טילים ורקטות | - ביקורת מעקב(מיגון פיזי, התרעה ופינוי אוכלוסייה) ההיערכות להגנת העורף מפני איום טילים ורקטות |65 תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים| פרק ראשון - מערכת הביטחון תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים| פרק ראשון - מערכת הביטחון עיריית קריית שמונה ציינה בתשובתה כי היא קיימה כמה מפגשים בנושא פינוי אוכלוסייה עם משרדי ממשלה רלוונטיים, עם מפקד פצ"ן ועם נציגי פקע"ר, ומועד סיום הביקורת הייתה קיימת רק תוכנית בסיסית לפינוי אוכלוסייה מיוחדת.
]מימוש תוכנית[התשובה נכתב כי "נכון להיום אין הרשות ערוכה ל צה"ל מסר בתשובתו כי הוא מקבל את ממצאי הביקורת בנושא זה, וכי "המוכנות לפינוי ערים נמוכה הן בשל הסבירות הנמוכה יותר לפינוי ערים ביחס לפינוי יישובים, והן לנוכח העובדה כי לערים לא קיימת תכנית קליטה סדורה על ידי פס"ח.
בימים אלה הסתיימה כתיבת הוראת תכנון לפינוי העיר שדרות והועברה להתייחסות הפיקודים".
עוד מסר צה"ל כי הוא פועל להשלמת תוכנית הפינוי לקריית שמונה ואף ביצע היערכות עם הרשות המקומית.
עוד מסר צה"ל כי "גם אם יפונו ערים, פינוי הערים יבוצע לאחר השלמת פינוי היישובים הכפריים, ועל כן יהיה פרק זמן להשלים תכנון מפורט לפינוי הערים בהלימה ליעדי הקליטה שיקבעו על ידי פס"ח".
פינוי ערים הוא אירוע מורכב המחייב תכנון ותיאום בין הרשות המקומית לגורמים המפנים ולגופים נוספים.
על כן יש לסיים את התכנון לפינוי שדרות וקריית שמונה מבעוד מועד ולא להמתין לשעת הצורך כדי שהביצוע, אם יידרש, יהיה מיטבי.
נוסף על כך, נוכח פערי המיגון הקיימים בקריית שמונה ונוכח התרחיש של ירי רציף ומתמשך כפי שצופה צה"ל, על צה"ל - בשיתוף רח"ל ורשות פס"ח - להאיץ את התכנון וההיערכות לפינוי ולקליטה של תושבי קריית שמונה.
אי-הלימות בתוכנית "מרחק בטוח" לפינוי יישובי עוטף עזה (להלן - הפקודה) מגדירה 46" תוכנית "'מרחק בטוח' - פינוי אוכלוסייה אוגדת עזה את "מענה אוגדת עזה למשימת פינוי אוכלוסייה ישראלית על פי החלטת הדרג המדיני/צבאי וכתוצאה מאירוע מלחמתי".
לפי תוכנית זו אוגדת עזה אחראית ק"מ מגבול עזה, 4 לביצוע הפינוי של תושבי היישובים הנמצאים בטווח של עד ובכלל זאת תושבי העיר שדרות.
הפקודה הגדירה משימות עבור שתי החטיבות המרחביות הפועלות בגזרת האחריות של האוגדה.
2019 על ידי רע"ן עורף בפד"ם ועודכנה לאחרונה במרץ 2015 התוכנית נכתבה בדצמבר 46 66 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה:להלן הפירוטבביקורת נמצאו אי-הלימות בין חלקיה השונים של הפקודה.
לעומת זאת, בנספח של 25 הפקודה מתייחסת לפינוי יישובים המיועדים לפינוי.
23 פקודה זו המפרט את יעדי הקליטה צוינו רק עוד נמצא בביקורת כי קיימת אי-הלימה מבחינת סדר העדיפויות שנקבע לפינוי היישובים.
על אוגדת עזה לתקן את הפקודה, ועל אמ"ץ לוודא כי כל מרכיבי הפקודה עולים בקנה אחד ומתואמים כדי להשיג את תכליתה באופן מיטבי.
צה"ל מסר בתשובתו כי התוכנית המטכ"לית עודכנה, וכי הוא יבצע בקרה כדי לוודא שהתוכנית הפיקודית (פד"ם) והאוגדתית תואמות את התוכנית המטכ"לית.
יעדים לקליטת תושבים מפונים כדי להבטיח פינוי מהיר ויעיל של תושבים על צה"ל לדעת מבעוד מועד מה הם יעדי הקליטה שאליהם הוא אמור לפנות את האוכלוסייה.
משרד הפנים באמצעות רשות פס"ח אחראי לקבוע את יעד הקליטה של כל יישוב שיפנה צה"ל.
יישובים 59- מ16-במועד סיום הביקורת רשות פס"ח עדיין לא הגדירה יעד קליטה ל תושבים.
8,000- במרחב פד"ם, שבהם מתגוררים כ24-במרחב פצ"ן וליישוב אחד מ יצוין כי שלושה מהיישובים האמורים במרחב פצ"ן מוגדרים בתוכנית "מרחק בטוח" כיישובים שיפונו בעדיפות הראשונה.
גם לתושבי הערים קריית שמונה ושדרות לא נקבע יעד קליטה.
צה"ל מסר בתשובתו כי "האחריות לקביעת יעדי הפינוי הינה של רח"ל ופס"ח.
במהלך ]לקבוע יעדי קליטה[ צה"ל העלה מספר פעמים דרישות לגורמים אלה החודשים האחרונים, מאז קיום הביקורת חלה התקדמות רבה בתיאום עם הגופים".
עם זאת, בהתייחס לתוכנית רח"ל להוציא את יישובי הצפון מתוכנית "מלונית" ציין צה"ל כי "חל שינוי במדיניות הקליטה של פס"ח ורח"ל והפערים בנוגע ליעדי הקליטה רק גדלו".
כדי לחסוך זמן יקר בשעת חירום ולפנות אוכלוסייה ביעילות ובמהירות דרושה הגדרה מראש של יעדי הקליטה.
על כן, כאמור, על רח"ל, בשיתוף צה"ל, רשות פס"ח ומשרדי הממשלה הרלוונטיים, להשלים בהקדם את גיבושה של תוכנית שלמה לפינוי ולקליטה של תושבי הצפון.
- ביקורת מעקב(מיגון פיזי, התרעה ופינוי אוכלוסייה) ההיערכות להגנת העורף מפני איום טילים ורקטות | - ביקורת מעקב(מיגון פיזי, התרעה ופינוי אוכלוסייה) ההיערכות להגנת העורף מפני איום טילים ורקטות |67 תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים| פרק ראשון - מערכת הביטחון תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים| פרק ראשון - מערכת הביטחוןהיערכות האוכלוסייה לפינוי ובו נותח נושא פינוי היישובים נקבע 2017 במסמך שהכין והפיץ המל"ל באוגוסט לגבי יישובי הצפון הסמוכים לגבול כי לא מתקיימת בהם הסברה בנוגע לפינוי אוכלוסייה בזמן מלחמה.
עוד נקבע במסמך המל"ל כי "יישובי פצ"ן נמצאים, להערכתנו, ברמת כשירות נמוכה לפינוי.
בהינתן הצורך להפעלת התוכנית, צה"ל.
ייתקל בקשיים נוכח חוסר מסוגלות של התושבים לפעול בהיעדרה של הכוונה מתאימה.
יש לפעול באופן מיידי להעלאת המודעות של התושבים באמצעות תוכנית הסברה מפורטת ושוטפת בגזרת פצ"ן".
קיים המל"ל דיון בנושא פינוי אוכלוסייה ובו מסר ראש זירת עורף 2019 בינואר באמ"ץ כי להבדיל מיישובי עוטף עזה, שבהם האוכלוסייה מעודכנת לגבי תוכניות הפינוי והקליטה, ביישובים המיועדים לפינוי במרחב פצ"ן רק ראשי הרשויות המקומיות מעודכנים בנושא.
בהמשך הדיון נקבע כי "נדרש לפתח את מערך ההסברה המקדים תוך תיאום ציפיות עם התושבים העתידיים להתפנות".
האחריות , בתיאום עם רח"ל, צה"ל ומשרד הפנים.
47לכך הוטלה על מטה ההסברה הלאומי בביקורת עלה כי גם פקע"ר סבור שיש לקיים בזמן שגרה היערכות בקרב התושבים לפינוי.
לעומת זאת מפקד פצ"ן לשעבר התנגד לקיום הסברה מקדימה בקרב התושבים.
על פי החלטת מפקד פצ"ן, במועד סיום הביקורת, , ביישובים במרחב פצ"ן לא התקיימה הסברה לתושבים בנושא פינוי 2019 יוני אוכלוסייה, ורק ראשי הרשויות המקומיות ובעלי התפקידים הרלוונטיים מעודכנים בתוכניות הפינוי.
צה"ל מסר בתשובתו כי "תפיסת ההסברה של פיקוד העורף גורסת כי ככל שניתן לאזרח ידע וכלים, ונתרגל אותו למצבי חירום, כך הוא ידע להתמודד עימם טוב יותר.
הוחלט שתהליך ההכנות יהיה ללא הכנה מוקדמת לתושב, על מנת שלא ליצור בהלה לשווא בקרב הציבור.
לכן, הוכנו פליירים נצורים שנמצאים בישובים ובמוקדי ידע לציבור ובפלטפורמות דיגיטאליות.
אשר יחולקו בשעת פקודה".
משרד ראש הממשלה מסר בתשובתו כי "בימים אלו מתקיימים דיונים מקצועיים לעדכון התוכניות 'מלונית' ו'מלון אורחים', וסוגיית ההסברה המקדימה לתושבי יישובי הצפון תעלה ותיבחן בגדר הדיונים הללו".
מטה ההסברה הלאומי הוא גוף במשרד ראש הממשלה שתפקידו לרכז את פעולות ההסברה של הגופים 47 הממשלתיים הן בתחומי החוץ והביטחון והן בתחומים החברתיים-כלכליים (מתוך אתר משרד ראש הממשלה במרשתת).
68 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה משרד מבקר המדינה ממליץ למטה ההסברה הלאומי, לצה"ל ולרח"ל להשלים את הבחינה האמורה בהקדם האפשרי.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את העיסוק של רח"ל, צה"ל, משרד הפנים, משרד הרווחה ומשרד הבריאות בתוכניות לפינוי אוכלוסייה בשבע השנים האחרונות ואת השיפורים שחלו מאז הביקורת הקודמת.
עם זאת, עדיין לא ניתן לממש את התוכניות הקיימות במלואן.
על משהב"ט לבחון, בשיתוף צה"ל ומשרדי הממשלה, את הצרכים השונים לפינוי ולקליטה של אוכלוסייה ואת המענה שנותנת כל אחת מהתוכניות הקיימות ("מרחק בטוח", "מלון אורחים" ו"מלונית").
כמו כן עליו לבחון אילו גופים משתתפים במימוש תוכניות אלה ומה הם המשאבים הנדרשים למימושן.
בהתאם לכך על משהב"ט לגבש הצעה להחלטת ממשלה שתעסוק בתוכנית "מלונית", ולבחון אם יש מקום ליזום עדכון של החלטת הממשלה "מלון אורחים".
נוכח חשיבות התוכניות לפינוי אוכלוסייה, ראוי שהצוות הבין-משרדי יסכם במהרה את התוכנית הרב-שנתית למיגון 302/שהוקם מכוח החלטה ב הצפון, ובכלל זה את היקף התקציב להשלמת היבט מסוים הנוגע לפינוי היישובים בגבול הצפון ויביא זאת לידי ביטוי בתוכנית.
- ביקורת מעקב(מיגון פיזי, התרעה ופינוי אוכלוסייה) ההיערכות להגנת העורף מפני איום טילים ורקטות | - ביקורת מעקב(מיגון פיזי, התרעה ופינוי אוכלוסייה) ההיערכות להגנת העורף מפני איום טילים ורקטות |69 תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים| פרק ראשון - מערכת הביטחון תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים| פרק ראשון - מערכת הביטחוןסיכום על פי איום הייחוס לעורף, על צה"ל להיערך לתרחיש הכולל שיגורים של עשרות אלפי טילים ורקטות לעבר ישראל במהלך תקופת הלחימה.
ההגנה על העורף האזרחי מפני ירי טילים ורקטות כוללת שימוש במגוון אמצעים בתחום ההגנה האזרחית שבהם עוסק דוח זה, כדוגמת מיגון פיזי, גילוי והתרעה ופינוי אוכלוסייה.
נעשתה 2016 יש לציין בחיוב כי מאז הביקורת האחרונה שפורסמה בשנת כברת דרך בתחום מוכנות העורף האזרחי וההגנה עליו מפני איום הטילים והרקטות כלהלן: פקע"ר מבצע תוכנית לצמצום פערי המיגון באזור הצפון מיליון ש"ח; חל שיפור במערך הגילוי וההתרעה; שופרה 150 בהיקף של היערכות משרדי הממשלה הרלוונטיים לפינוי אוכלוסייה ולטיפול בה; על הכנת תוכנית רב-שנתית, תוכנית 2018 הקבינט החליט לראשונה ביולי 500 מיליארד ש"ח, מתוכם5 בהיקף של2030 - 2019 "מגן הצפון", לשנים , אשר נועדה להביא לשיפור היערכות העורף 2019 - 2018 מיליון ש"ח בשנים מפני איום הטילים והרקטות; פקע"ר שיפר את אופן הדיווח של נתוני המיגון לקבינט כך שדיווח זה כבר אינו כולל מקלטים ציבוריים שאינם כשירים.
עם זאת, במועד סיום בדיקות ההשלמה של הביקורת הנוכחית, אוקטובר , עדיין היו קיימים פערים, חלקם מהותיים, בהיערכות להגנת העורף 2019 בתחום המיגון הפיזי, הגילוי וההתרעה וההיערכות לפינוי אוכלוסייה, אשר יש בהם כדי לסכן את חיי התושבים בעת לחימה.
פערים אלה עלולים להשפיע בעיקר על ביטחונם של התושבים ביישובי גבול הצפון הצפויים על פי תרחיש הייחוס להיות תחת ירי מסיבי, רצוף ומתמשך, ועל תושבי הדרום שמתמודדים עם ירי טילים ורקטות זה שנים.
במועד סיום הביקורת נמצא מקור תקציבי לביצוע תוכנית "מגן הצפון" , וטרם גובשה תכולת 2019 - 2018 מיליון ש"ח בשנים 300 בהיקף של .
נוסף על כך, במועד סיום הביקורת לא הוסדרה 2030 - 2019 התוכנית לשנים התשתית הנורמטיבית החיונית לקיומה של עבודה משותפת בין הגורמים המרכזיים האחראים לטיפול בעורף האזרחי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אי-מימוש החלטות הממשלה להגנת העורף במועד והעובדה שאין עדיין הסדר חקיקתי מקיף בעניין העורף זה שנים מעכבים ופוגעים בהכנת העורף לחירום, דבר שעלולה להיות לו משמעות בחיי אדם.
על משהב"ט, המל"ל, משרד הפנים והמשרד לבט"פ לבחון את הליקויים שנסקרו בדוח זה ולהביא לתיקונם בהקדם.
מבוא מדינת ישראל נתונה לאיום חמור ונרחב של טילי קרקע-קרקע (להלן - האיום: טק"ק), טילי שיוט, רקטות קרקע-קרקע (להלן - רק"ק), פצצות מרגמה (להלן - פצמ"ר) ועוד (להלן יחד - האיום האווירי).
מספר הטק"ק והרק"ק הנמצאים ברשות האויבים גדל בהתמדה וכן עוצמת האיום, בייחוד משום שחל שיפור ניכר ביכולת הדיוק שלהם וביכולת גרימת הנזק.
בכך גובר מאוד האיום לפגיעה בתשתיות הלאומיות.
האיום האווירי על העורף של מדינת ישראל התממש בירי של טק"ק מעיראק , במהלך מלחמת המפרץ הראשונה, בירי של אלפי 1991 בחודשים ינואר-פברואר רק"ק ופצמ"רים שביצעו ארגוני טרור מדרום לבנון על יישובי הגליל ועל כוחות , ובירי של ארגונים אלה 2000 צה"ל שהיו בדרום לבנון עד לנסיגת ישראל במאי .
2006 , בייחוד במלחמת לבנון השנייה בקיץ 2006 - 2000 על יישובי הצפון בשנים הרחיבה 2000 ההתקוממות הפלסטינית (האינתיפאדה השנייה) שפרצה בספטמבר את היקף איום הרק"ק והפצמ"רים על ישראל בעיקר מרצועת עזה, שממנה נורו רק"ק ופצמ"רים.
יצוין 21,000 - כ2019 לדרום הארץ ולמרכזה מאז ועד ספטמבר בהקשר זה, כי בנוגע לעוצמת האיומים האוויריים ניתן ללמוד גם מאירועים שהתרחשו בעולם, למשל מתקפת כלי טיס מאוישים מרחוק (כטמ"מים) וטילי שיוט על מתקני נפט של ערב הסעודית שהתרחשה בהתאם למקורות מערביים .
2019 בספטמבר כדי להתמודד עם איומים אוויריים מסוגים שונים מפותחות ומיוצרות מערכות נשק שנועדו להגן על העורף ועל התשתיות החיוניות על ידי יירוט איומים אוויריים מסוגים שונים באמצעות טילים (להלן - הגנה פעילה).
צה"ל מפעיל מבצעית מערכות הגנה פעילה, כגון כיפת ברזל, חץ וקלע דוד, שנועדו בין היתר להבטיח את השרידות של התשתיות החיוניות.
שהכין פיקוד העורף (להלן - פקע"ר) יהיו בידי האויב בשנת 2016 לפי מצגת מיולי מאות אלפי איומים אוויריים.
2020 78 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי | מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי | מבקר המדינה- (להלן - הקבינט המדיני1 אישרה ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי 2016 ביוני (להלן - תרחיש 2020 - 2016 לשנים2ביטחוני) את תרחיש הייחוס המצרפי הלאומי (להלן - רח"ל).
3הייחוס המצרפי), שהכינה רשות חירום לאומית בתרחיש הייחוס המצרפי נכתב כי מדינת ישראל נערכת לקראת אירועי חירום, כגון מלחמה, העלולים לגרום בין היתר לפגיעה בתשתיות הלאומיות שלה ובחוסנה הלאומי; וכי במלחמה צפוי ירי של "מסות גדולות" של טילים ורקטות לעבר מגוון רחב של מטרות בעורף הישראלי.
החלטת הממשלה בנושא תוכנית להגנת תשתיות לאומיות חיוניות ומתקנים אישרה ועדת השרים להכנת העורף לשעת חירום רשימה של 2011 במאירגישים: , המחייבים הגנה, במידת הצורך 4מתקנים ומתחמי תשתיות רגישים שהוגשה לה , כדי להבטיח את השרידות והיתירות שלהם במצבי חירום, 5באמצעות מיגון פיזי ובכך להבטיח את המשך הפעילות של המדינה.
יצוין כי שרידות המתקנים היא מרכיב חשוב בחוסן הלאומי.
חלק מהמתקנים החיוניים לא נכללו ברשימה שאישרה הוועדה.
נוכח האמור, בין היתר בהוראות משרד הביטחון (להלן - משהב"ט), מסמכי רח"ל והחלטות הממשלה כמפורט בהמשך הדוח, נדרש להבטיח המשך פעילות במצבי החירום השונים, כגון מלחמה, ולאחריהם (להלן - המשכיות ורציפות תפקודית) .
כיוון שכך, יש להיערך כנדרש להגנה על התשתיות 6של תשתיות ומתקנים חיוניים והמתקנים האלה מפני איומים אוויריים באמצעים, כגון מיגון פיזי.
היערכות זו עשויה למזער את הנזקים למתקנים אלה אם יתממש האיום.
פעולות הביקורת , לסירוגין, את 2019 עד אפריל 2017 משרד מבקר המדינה בדק בחודשים ספטמבר אופן ההיערכות בין היתר של משהב"ט וצה"ל למיפוי המתקנים החיוניים בגופים מסוימים ולהגנה עליהם מפני האיום האווירי.
כמו כן נבדקו בביקורת היבטים ).
תרחיש הייחוס המצרפי מתכלל את כלל התרחישים הרלוונטיים במתארי האיום השונים 2 רח"ל היא גוף מטה מתאם ליד שר הביטחון למימוש "אחריות-העל" של השר לטיפול בעורף בכל מצבי 3 .
החירום, כגון מלחמה לא ניתן לקבוע מספר מדויק של המתקנים והתשתיות שנכללו בהחלטה בין היתר נוכח כלליות התיאור 4 .
ההחלטה קיבלה תוקף של החלטת ממשלה מיגון פיזי - מיגון באמצעות שכבות העשויות מחומרים שונים.
המיגון נועד לתת מענה לפגיעה "קרובה" 5 .
של הדף ורסס מאיומים אוויריים בדוח זה נעשה שימוש במושגים שונים לפי מסמכים שהתקבלו מהגופים המבוקרים המתארים את 6 .
נוסף על כך, הם תוארו בדוח כרגישים, חיוניים ואסטרטגיים ההיערכות להגנה על מתקנים חיוניים מפני טילים, רקטות ואיומים אוויריים נוספים | ההיערכות להגנה על מתקנים חיוניים מפני טילים, רקטות ואיומים אוויריים נוספים |79 תחומי פעילות לאומים-אסטרטגיים | פרק ראשון תחומי פעילות לאומים-אסטרטגיים | פרק ראשון הנוגעים לתשתית החוקית בעניין האחריות להגנה על מתקנים אלה, פעילות משהב"ט לקביעת תרחישי ייחוס, והתהליך לעדכון התוכניות להגנת תשתיות לאומיות חיוניות ומתקנים רגישים בישראל, אשר גובשו בעקבות החלטת ועדת .
הביקורת נעשתה במשהב"ט: לשכת 2011 השרים להכנת העורף לשעת חירום במאי שר הביטחון, לשכת המנכ"ל, אגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים, מינהל ההרכשה והייצור, אגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון ועוד; בצה"ל: אגף התכנון ואגף המבצעים במטה הכללי; ברח"ל; ובמטה לביטחון לאומי (להלן - המל"ל); ובגופים נוגעים נוספים.
ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם חלקים מפרק זה לשם שמירה על ביטחון המדינה, .
חיסיון ]נוסח משולב [ 1958- לחוק מבקר המדינה, התשי"ח 17 בהתאם לסעיף החלקים מפרק זה אינו מונע את הבנת מהות הביקורת.
קביעת התשתיות הלאומיות החיוניות המיועדות להגנה מפני איומים אוויריים הצעה להחלטת ועדת השרים בנושא הגנה על מתקני התשתיות הלאומיות החיוניות: דנה ועדת השרים להכנת העורף לשעת חירום בנושא תוכנית להגנת 2011 במאי תשתיות לאומיות חיוניות ומתקנים רגישים בישראל.
הוועדה אישרה רשימה של מתקנים ומתחמי תשתיות רגישים המחייבים הגנה בין היתר באמצעות מיגון פיזי.
בהחלטת הוועדה נקבע כי תוקם ועדה בין-משרדית בראשות ראש רח"ל ובהשתתפות משהב"ט ומשרדי ממשלה וגופים נוספים, כגון צה"ל והמל"ל, לקביעת סדרי העדיפויות הלאומיים להגנה על התשתיות החיוניות על בסיס הרשימה שאישרה ועדת השרים (להלן - הוועדה הבין-משרדית); כי ראש רח"ל יגבש הצעה להחלטת ועדת השרים האמורה ולאישור הקבינט המדיני-ביטחוני בתוך חודשיים בנושא מיגון מתקני התשתיות הלאומיות; וכי ההצעה תתייחס בין היתר לקביעת מנגנון לגריעת מתקנים חיוניים מרשימת המתקנים שלעיל, להוספת מתקנים חדשים לרשימה ולקביעת מנגנון להחרגת חלק מהמתקנים מהרשימה.
נכתב כי לא מומשו רוב ההחלטות של ועדת השרים ממאי 7בדוח מבקר המדינה בנושא הגנה על מתקנים רגישים בישראל.
2011 עדכנו רח"ל והמל"ל הצעה להחלטת ועדת השרים להכנת העורף לשעת 2015 במרץ חירום בעניין הסדרת ההגנה על התשתיות הלאומיות החיוניות והמתקנים הרגישים.
בהצעה נכתב כי הנחיית הוועדה הבין-משרדית תכלול התייחסות לכמה נושאים, ), בפרק "ההיערכות למיגון המתקנים הרגישים במדינת ישראל כנגד 2014( ב65 דוח שנתימבקר המדינה, 7 .
53 'האיום עליהם", עמ 80 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי | מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי | מבקר המדינה כגון החרגת חלק מהמתקנים מרשימת המתקנים; וכי רח"ל תשמש מנחה לאומי להסדרת ההגנה על התשתיות והמתקנים האמורים, וכן נקבע אופן תקצובה לשם יישום ההחלטה.
, במשך למעלה משמונה שנים רח"ל טרם 2019 בביקורת עלה כי עד דצמבר הגישה לוועדה ולקבינט המדיני-ביטחוני הצעת החלטה לקביעת מנגנונים לגריעת מתקנים חיוניים מרשימת המתקנים המחייבים הגנה שאישרה הוועדה, להוספת מתקנים כאמור לרשימה ולהחרגת חלק מהמתקנים מהרשימה.
נוכח המשמעויות האפשריות של פגיעה בתשתיות הלאומיות וכדי לקדם את ההגנה עליהן, לרבות מיגונן הפיזי במידת הצורך, על רח"ל להביא לפני הקבינט המדיני-ביטחוני או הממשלה הצעת החלטה כאמור.
2014 כבר עלה בדוח מבקר המדינה משנת כתב ראש 2013 בהקשר לאמור לעיל מציין משרד מבקר המדינה כי בספטמבר חטיבת היערכות ברח"ל דאז למשרד להגנת העורף כי הוא ממליץ "לבחון שוב את שקובעת שלא להגיש הצעת" החלטה כמפורט לעיל.
8ההחלטה למשרד מבקר המדינה כי רח"ל מסרה לו שאי-ההגשה 2018 המל"ל כתב בנובמבר האמורה של הצעת ההחלטה היא בשל הימנעותה של רח"ל מלקבל עליה את האחריות לשמש גורם מנחה להסדרת ההגנה על כלל התשתיות הלאומיות החיוניות והמתקנים החיוניים ובשל "הסעיף התקציבי", שנקבעו בהצעת ההחלטה שלעיל .
2015 ממרץ מסר משהב"ט כי אי-ההגשה האמורה 2019 בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל של הצעת ההחלטה הייתה על דעת השרים להגנת העורף לשעבר ובהתאם להנחיית מנכ"לי המשרד לשעבר על פי חוות דעת משפטית של היועץ המשפטי למערכת הביטחון לשעבר, שסבר כי הצעת ההחלטה האמורה לא הייתה בשלה להבאה לפני ועדת השרים.
עוד מסר משהב"ט כי לפי עמדת רח"ל עליה לשמש הגורם המנחה את התהליך להסדרת ההגנה על כל התשתיות והמתקנים החיוניים, ולפיכך "לא ברורה אמירת המל"ל שרח"ל מנסה להימנע מאחריות זו".
מסר משרד ראש הממשלה כי אם 2019 בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל רח"ל לא תקדם את הצעת ההחלטה בחודשים הקרובים, ישקול המל"ל להעלות לפני ראש הממשלה את נושא קידומה.
במסמך לא פורט מי החליט את ההחלטה.
8 ההיערכות להגנה על מתקנים חיוניים מפני טילים, רקטות ואיומים אוויריים נוספים | ההיערכות להגנה על מתקנים חיוניים מפני טילים, רקטות ואיומים אוויריים נוספים |81 תחומי פעילות לאומים-אסטרטגיים | פרק ראשון תחומי פעילות לאומים-אסטרטגיים | פרק ראשון מסר משהב"ט למשרד מבקר המדינה בין היתר כי מבוצעת עבודת 2019 בדצמבר מטה כדי לכלול בתחום אחריותה של רח"ל גם פעילות להסדרת ההגנה על חלק מהמתקנים החיוניים; וכי רח"ל ממתינה לאפשרות להעלות לפני הממשלה הצעה שתכליתה הגנה על התשתיות החיוניות, 2011 לתיקון החלטת ועדת השרים ממאי ולא מיגונן.
(להלן 2008- בחוק המטה לביטחון לאומי, התשס"חדיווחי המל"ל לראש הממשלה: - חוק המל"ל), נקבע כי אחד מתפקידי המל"ל הוא לדווח לראש הממשלה על יישום ההחלטות של כל ועדת שרים בענייני חוץ וביטחון.
בביקורת עלה כי שלא בהתאם לחוק המל"ל ואף שחלפו למעלה משמונה , המל"ל לא דיווח לראש הממשלה 2011 שנים מהחלטת ועדת השרים ממאי שהצעת ההחלטה לא הובאה לפני ועדת השרים להכנת העורף לשעת חירום ולפני הקבינט המדיני-ביטחוני כנדרש בהחלטה האמורה.
מסר המל"ל למשרד מבקר המדינה כי המל"ל אכן לא דיווח לראש 2019 בינואר הממשלה כאמור, וכי דיווחי המל"ל לראש הממשלה הם בנוגע להחלטות שמבוצעות ולא בנוגע לנושאים שהטיפול בהם עדיין לא הסתיים.
מסר משרד ראש הממשלה כי ועדת 2019 בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל השרים הרלוונטית למצבי חירום קיבלה דיווחים בנושא מיגון התשתיות והמתקנים החיוניים ודנה בכך, ואף הקבינט המדיני-ביטחוני דן בנושא זה, ולכן "אין מקום לביקורת כלפי המל"ל על כך שהנושא לא הובא בפני ראש הממשלה".
יצוין כי בדיונים שלעיל שקיימו ועדת השרים הרלוונטית למצבי חירום והקבינט המדיני-ביטחוני בנושא התשתיות והמתקנים החיוניים כלל לא הועלתה הצעת החלטה לגבי קביעת מנגנונים לגריעת מתקנים חיוניים מרשימת המתקנים, להוספת מתקנים חדשים לרשימה ולהחרגת חלק .
2011 מהמתקנים מהרשימה כנדרש בהחלטת ועדת השרים ממאי הוכנו כמה רשימות של 2011 החל במאירשימות התשתיות הלאומיות החיוניות: תשתיות לאומיות ומתקנים חיוניים שנדרש להגן עליהם, בין היתר, באמצעות מיגון אישרה ועדת השרים להכנת העורף 2011 פיזי.
להלן הרשימות העיקריות: (א) במאי לשעת חירום בהחלטתה רשימה של מתקנים ומתחמי תשתיות רגישים, שנדרש למגנם, וכן מתחמי תשתית נוספים שימוגנו לאחר מכן.
כאמור, חלק מהמתקנים לא נכללו ברשימה שאישרה הוועדה; (ב) יש בידי רח"ל רשימה ממועד בלתי ידוע שלא הובאה לאישור הקבינט המדיני-ביטחוני או הממשלה, הכוללת מתקנים המיועדים 82 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי | מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי | מבקר המדינה למיגון פיזי (להלן - רשימת המתקנים שבידי רח"ל); (ג) בהנחיית ראש הממשלה התקיימה פעילות למיגון פיזי של מספר מתקנים ראשונים רגישים ביותר מתוך , מרביתם כבר 2018 .
ליולי 2011 הרשימה שאישרה ועדת השרים בהחלטתה ממאי מוגנו פיזית; (ד) הוועדה הבין-משרדית הכינה רשימה של מספר מצומצם של מתקנים נוספים שימוגנו פיזית לאחר המתקנים הראשונים שלעיל.
להלן פירוט: בהחלטתה אישרה :2011 החלטת ועדת השרים להכנת העורף לשעת חירום ממאי ועדת השרים להכנת העורף לשעת חירום את סדרי העדיפויות לטיפול במתקנים ומתחמי תשתיות לאומיים ולהסדרת ההגנה עליהם.
כי הוועדה הבין-משרדית תפעל 2011 עוד נקבע בהחלטת ועדת השרים ממאי ל"קביעת הקריטריונים לסוגי המתקנים" הרגישים ול"הערכת הסיכונים וסדרי הקדימויות ברמה הלאומית", על בסיס רשימת המתקנים שאישרה ועדת השרים.
דהיינו, ועדת השרים החליטה כי הוועדה הבין-משרדית תקבע סדרי עדיפויות למיגון המתקנים.
התכנסה 2017 - נובמבר 2011 בחודשים ספטמבר דיוני הוועדה הבין-משרדית: , לא 2019 פעמים, ומאז ועד מועד סיום הביקורת, אפריל 12 הוועדה הבין-משרדית המל"ל דיון בראשותו 2018 התכנסה.
כמו כן בהנחיית ראש הממשלה קיים במרץ בנושא התעדוף של מיגון התשתיות והמתקנים החיוניים בהשתתפות נציגי רח"ל, משרדי ממשלה שונים ועוד.
נוסף על כך, פורום מצומצם של הוועדה התכנס .
הוועדה והפורום 2016 שמונה פעמים.
הדיון האחרון של הפורום התקיים בנובמבר המצומצם דנו בין היתר במתקנים החיוניים שיש למגנם.
כמו כן דנה הוועדה הבין-משרדית בסדרי האישור של רשימת המתקנים הרגישים אמר נציג רח"ל כי לוועדה "יש חירות" להחליט אם לגרוע 2011 כדלקמן: בספטמבר מתקנים מהרשימה שאישרה הממשלה או להוסיף לה מתקנים, וכי החלטות הוועדה החליטה הוועדה כי עליה לגבש 2013 בעניין זה יובאו לאישור הממשלה.
ביולי המלצות וסדר עדיפויות לאומי להגנה על המתקנים ולהביאם לאישור השר להגנת , ועדת השרים להכנת העורף לשעת חירום והממשלה.
9העורף דאז החליט הפורום המצומצם כי רשימת המתקנים 2015 במרץדיוני הפורום המצומצם: סיכם 2016 שסוכמה באותה עת היא הקובעת את אופן תעדוף המיגון.
בינואר הפורום רשימה מצומצמת של המתקנים הראשונים שיש להגן עליהם, בין היתר באמצעות מיגון פיזי, וכי בדיון הבא נדרש להציג רשימה הכוללת את כל המתקנים והמלצה לסוג ההגנה עליהם.
14 ( 1661 בהתאם להחלטת ממשלה 2014 המשרד להגנת העורף הפסיק את פעילותו ביוני 9 ההיערכות להגנה על מתקנים חיוניים מפני טילים, רקטות ואיומים אוויריים נוספים | ההיערכות להגנה על מתקנים חיוניים מפני טילים, רקטות ואיומים אוויריים נוספים |83 תחומי פעילות לאומים-אסטרטגיים | פרק ראשון תחומי פעילות לאומים-אסטרטגיים | פרק ראשון כשבועיים לאחר מכן סיכם הפורום המצומצם בין היתר כי נדרש לגבש ולתעדף סיכם הפורום כי יש להכין 2016 את המשך הרשימה שבידי רח"ל.
גם בפברואר רשימה כזאת ולהציגה בדיון הבא.
אולם בשני הדיונים האחרונים של הפורום, , הוא לא דן ברשימת המתקנים האמורה.
2016 ובנובמבר 2016 שהתקיימו במאי סיכם ראש רח"ל דאז בדיון של הפורום כי יש לבצע עבודת מטה למיפוי 2016 במאי כל שכבות ההגנה הקיימות ואת המתקנים "הנמצאים תחת" שכבות הגנה אלו; וכי לאחר מכן יש להציג לשר הביטחון את ממצאי המיפוי של המתקנים המוגנים ואת הציג ראש רח"ל דאז לוועדה הבין-משרדית את 2016 הפערים בהגנה.
יצוין כי ביולי הפעילות שקיים הפורום המצומצם.
, פנה המל"ל 2018 עוד יצוין כי לאחר תחילת הביקורת, במחצית הראשונה של שנת לראש רח"ל שכיהן באותה תקופה ולמשנה למנכ"ל משהב"ט וממלא מקום ראש רח"ל באותה תקופה בבקשה לתקף את רשימת המתקנים.
ואולם כמפורט בהמשך, רשימה זו לא סוכמה.
ההבדלים בין רשימת המתקנים שאישרה ועדת השרים להכנת העורף בביקורת עלה כי רשימת לשעת חירום לבין רשימת המתקנים שבידי רח"ל: המתקנים הנכללים ברשימת המתקנים שבידי רח"ל שונה מרשימת המתקנים .
זאת, 2011 שאישרה ועדת השרים להכנת העורף לחירום בהחלטתה ממאי כאמור, בלא שרח"ל הביאה לפני ועדת השרים והקבינט המדיני-ביטחוני הצעת החלטה בעניין רשימת המתקנים החיוניים.
עוד עלה בביקורת כי אף הוועדה הבין-משרדית שבראשות ראש רח"ל או הפורום המצומצם שלה או רח"ל לא אישרו את הרשימה שבידי רח"ל.
זאת למעט מספר מצומצם של המתקנים הראשונים המתועדפים למיגון פיזי.
לא נכללו 2011 לדוגמה, חלק מהמתקנים שנכללו בהחלטת ועדת השרים ממאי ברשימת המתקנים שבידי רח"ל.
ההבדלים בין הרשימות של המתקנים המיועדים למיגון פיזי שהוכנו במל"ל, בביקורת עלה כי הרשימה של המתקנים המיועדים למיגון ברח"ל ובפקע"ר: בנושא מיגון מתקנים שונה 2017 שנכללו במצגת של המל"ל מנובמבר מהרשימה של המתקנים שבידי רח"ל.
לדוגמה, ברשימה של המל"ל לא נכללים מספר מתקנים שנכללים ברשימת המתקנים שבידי רח"ל.
לעומת זאת נכללו ברשימה של המל"ל מתקנים שלא נכללו ברשימת המתקנים שבידי רח"ל.