HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
החלטה 5 4 8 / (דר 14:) בהמשך לכניסתו לתוקף של חוק הדיור הציבורי בינואר 2013 קיבלה הממשלה החלטה12 ולפיה יש "לאפשר רכישת דירות דיור ציבורי על ידי זכאי הדיור הציבורי, בהתאם להוראות חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה), התשנ"ט- 1998.
" בתשובתו מדצמבר 2014 ציין משרד הבינוי כי "המשרד החל במבצע רכישת דירות למלאי הדירות בשיכון הציבורי, במסגרתו ירכשו 1,500-1,000 ,דירותבהתאם לתקבולים העתידיים, רובן באזורי ביקוש ובהתאם לצרכים המוגדרים של האגף לסיוע בדיור".
נכון למועד סיום הביקורת הודיע משרד הבינוי כי במסגרת יישום חוק הדיור הציבורי הוא מכר כ- 1,500 דירות וכנגד רכש דירות ספורות.
ועדות ציבוריות לנושא הדיור הציבורי סוגיית הדיור הציבורי נדונה בוועדות שונות שהוקמו לצורך מציאת פתרונות למצוקות כלכליות וחברתיות הנוגעות לציבור בכלל ולאוכלוסיות חלשות בפרט.
המלצות ועדות אלה נגעו גם בצורך בראייה כוללת לטווח ארוך של סוגיית הדיור הציבורי ובצורך שבהרחבת מלאי הדיור הציבורי ושמירה עליו.
בשנים האחרונות פעלו שלוש ועדות כאלה ששתיים מהן הוקמו בעקבות המחאה החברתית בקיץ 2011.
"הוועדה לשינוי כלכלי חברתי ": בעקבות המחאה החברתית בקיץ 2011 הכריז ראש הממשלה מר בנימין נתניהו, באוגוסט 2011 , על הקמת ועדת מומחים שמטרתה לבחון .
לרבות פתרונות לעולים ולעמותות, דיור מוגן לקשיש ומקבצי דיור 11 ,ראו מבקר המדינהדוח 59ב ( 2009 '), בפרק "הקצאת דיור ציבורי לזכאים", עמ262 .
12 'החלטה מס548/(דר14 ,") בנושא "חוק הדיור הציבורי 1.
:שם הדוח משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ולהציע פתרונות למצוקה שמקורהביוקר המחיה במדינת ישראל (להלן - ועדת טרכטנברג).
בכתב המינוי לוועדה נקבעו משימותיה ובהן "התווית צעדי יישום לתכנית הדיור שהושקה על ידי הממשלה ביולי 2011" .
בספטמבר 2011 הגישה ועדת טרכטנברג את המלצותיה לראש הממשלה.
בתחום הדיור הציבורי המליצה הוועדה לממשלה כי "לאור צמצום מלאי הדירות בדיור הציבורי שברשות המדינה, לנוכח היקפי ההמתנה הרחבים ועל מנת להקל על האוכלוסיות הממתינות לדיור ציבורי מוצע לפעול לשמירה על המלאי הקיים של הדיור הציבורי, בכלל זאת להפסיק את מבצעי המכר הנהוגים מעת לעת במשרד הבינוי, על מנת להבטיח כי מלאי זה ישמש כפתרון דיור לזכאים עתידיים"13 .
)(ההדגשה אינה במקור בנובמבר 2011 'החליטה הממשלה (החלטה מס 3756 ) לאמץ את המלצות הוועדה ולהטיל על ראש הממשלה ועל שר האוצר להביא לאישור הממשלה הצעות החלטה מפורטות ליישום דוח הוועדה.
במרץ 201214, במסגרת יישום המלצות ו עדת טרכטנברג, קיבלה הממשלה כמה החלטות בנושאי דיור, ובין השאר " בהמשך להמלצת הוועדה לשינוי כלכלי -חברתי בדבר הצורך בשמירה על המלאי הקיים של הדיור הציבורי, לבטל את חוק הדיור הציבורי.
כמו כן, לא לחדש את מבצעי המכר של דירות הדיור הציבורי שהוצעו לזכאים במהלך השני ם האחרונות".
בינואר 2013 נכנס לתוקפו כאמור חוק הדיור הציבורי ובמסגרתו חזר משרד הבינוי למכור דירות דיור ציבורי לדיירים זכאים.
עוד יצוין כי כספי מכר הדירות אמורים אמנם לשמש לרכישה של דירות למאגר הדיור הציבורי , אך על פי הערכה מקורבת של משרד הבינוי התמורה הממוצעת בגין מכירת דירה לזכאים תהיה כשליש מעלות רכישה של דירה למאגר הדיור הציבורי.
משרד מבקר המדינה מציין כי ללא הרחבת מקורות התקציב לרכישת דירות, מעבר לתמורה שתתקבל בגין מכר הדירות הישנות, ימשיך להידלדל מלאי הדיור הציבורי ותצומצם האפשרות להקצות פתרונות כאלה לזכאים.
הוועד ה למלחמה בעוני : בשנת 2013 מינה שר הרווחה ועדה למלחמה בעוני בראשותו של מר אלי אלאלוף (להלן - הוועדה למלחמה בעוני), ו מטרת-העל של הוועדה הייתה לגבש המלצות לצמצום ממדי העוני ולהגברת שוויון ההזדמנויות .
בוועדה היו 50 חברים בהם נציגים של משרדי ממשלה, לרבות נציגי משרד הבינוי, וכן נציגים של מוסדות המדינה, האקדמיה ומומחים לתחומים שונים.
הוועדה עסקה ב תחומים שונים וב הם תחום הדיור.
במסקנותיה הצביעה הוועדה על כך, ש ההוצאה על דיור מהווה נטל כלכלי כבד על האוכלוסייה בכלל ובקרב אנשים החיים בעוני בפרט, וכן הצביעה על המחסור ההולך ומחריף בדירות דיור ציבורי.
הוועדה קבעה כי משנות התשעים של המאה העשרים הצטמצם מאגר הדיור הציבורי בכ- 38,000 יחידות דיור (להלן- יח"ד), לעומת פחות מ- 1,000 יח"ד שרכש משרד הבינוי בתקופה זו שהתווספו למלאי הדיור הציבורי.
עקב כך, במאגר הדיור הציבורי מצויות כיום כ - 70,000 יח"ד בלבד (כולל בתי גיל הזהב) לעומת .
13 דוח ועדת טרכטנברג, בפרק "הדיור- עיקרי ההמלצות", 26.
14 'החלטה מס 4433 " בנושאהגדלת הסיוע הממשלתי בתחום הדיור ושמירת מלאי פתרונות דיור ציבורי לזכאים (במסגרת יישום המלצות דו"ח הוועדה לשינוי כלכלי -חברתי - דו"ח "ועדת טרכטנברג")", 18.
שם הדוח: משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 כ- 108,000 בשנת 1998 , דהיינו ירידה של כ -35% .
שיעורה של כמות זו במלאי הדיור במשק הוא %3 ( לעומת שיעור כפול%6 ) בשנת 199815.
ביוני 2014 הגישה הוועדה למלחמה בעוני את המלצותיה לשר הרווחה.
בה מלצותיה ציינה הוועדה כי יש לשאוף להפחתת שיעור העוני בישראל ל שיעור ה ממוצע במדינות ה- OECD בתוךעשר שנים וכי כדי לעמוד ביעד זה נדרש שהמלצות הוועדה ייושמו במלואן בתוך שלוש עד חמש שנים.
אשר לתחום הדיור קבעה הוועדה כי ההוצאה על דיור היא נטל כלכלי כבד על האוכלוסייה בכלל ובקרב אנשים החיים בעוני בפרט.
סך ההוצאה על דיור של אנשים החיים בעוני, אשר מתגוררים בשכירות באזור המרכז מגיע בממוצע לכ -61% מהכנסתם.
כשמוסיפים לכך את העלויות הנלוות לדיור כגון הוצאות מים, חשמל וארנונה המספר מטפס לכ-74% מהכנסות משק הבית.
הוועדה קבעה גם כי מדינת ישראל אינה ממלאת בצורה מספיקה את חובתה להבטיח לאזרחיה העניים דיור נאות בעלות סבירה וכי במטרה לעשות כן עליה למצות את הכלים המרכזיים העומדים לרשותה - דיור ציבורי, סיוע בשכר דירה, וסיוע ברכישת דירה.
כמו כן קבעה הוועדה כי מלאי הדיור הציבורי קטן במידה ניכרת מן המלאי במדינות מערביות אחרות, הסיוע בשכר הדירה אינו מוצמד לשינויים בשכר הדירה בשוק הדירות ןלכן הוא נשחק במשך השנים ו עבור ורוב הזכאים הוא מכסה רק חלק קטן משכר הדירה.
הוועדה המליצה בין היתר לבחון את כללי הזכאות לדיור ציבורי ולשכירות ארוכת טווח ואף להרחיב את תחולתם כך שייכללו בזכאים קבוצות נוספות שאין להן מענה לפי הכללים הנוכחיים .
הוועדה המליצה, בין השאר, להגדיל את סכום הסיוע בשכ"ד לזכאים בהדרג ה ולהצמידו לשינויים בשכר הדירה בשוק הדירות .
שיעור הסיוע הכולל לאחר מתן התוספת יהיה 95%- 40% משכ"ד הממוצע.
המלצה זו תסייע לכ- 96,000 משקי בית ועלותה כ-950 מיליון ש"ח לשנה.
עוד המליצה הוועדה להגדיל את היצע הדיור הציבורי בכ-700 עד כ- 1,000 יחידות דיור מדי שנה בשנה ב-15 השנים הבאות.
עלות יישום ההמלצה - כ-450 .
מיליון ש"ח לשנה כמו כן המליצה הוועדה על הגדל ה הדרגתית של תקציב התחוזקה לדיור ציבורי .
עד מועד סיום הביקורת המלצות הוועדה לא נידונו בממשלה וממילא לא אושרו על ידה.
בתשובתו מסר משרד הבינוי כי יישום המלצותיה של הוודעה למלחמה בעוני כרוך בהקצאת תקציבים המסתכמים במילארדי שקלים שאינם עומדים לרשותו.
15 החישוב נעשה ביחס למספר משקי הבית במדינה בשתי התקופות.
:שם הדוח משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבינוי לבצע עבודת מטה לאפיון צורכי הדיור של אוכלוסיית הזכאים לדיור ציבורי ולקביעה של מגוון המענים שהמשרד יספק לצרכים אלה.
במסגרת זו ראוי שהמשרד יתחשב בהמלצות של הוועדות בנוגע לסיוע בדיור לזכאים.
תוצריה של עבודת מטה שכזו צריכ ים להביא לידי גיבוש תכנית עבודה רב -שנתית בעלת סדרי עדיפויות המביאים בחשבון התפתחויות כלכליות ואחרות , קביעה של מספר הדירות הנחוצות בהווה ובעתיד, מקומן הגאוגרפי, גודלן ואפיונן, וקביעה של מגוון פתרונות הדיור ומסגרת התקציב הנדרשת.
עליו גם להצביע על מקורות התקציב, אם ממשאביו הפנימיים, לרבות הכנסות ממכר דירות, אם כתוספת תקציבית ייחודית.
מאחר שמדובר בתכנית בעלת אספקטים לאומיים ראוי לשקול הבאתה לאישור הממשלה כולה כדי שזו תקבע את הקצאת התקציב ההולמת על פי סדר העדיפות הלאומי.
הביקורת העלתה כי עד 2013 לא קייםהמשרד עבודת מטה בנושא זה, וממילא לא גיבש תכנית כוללת מתוך ראייה מערכתית ארוכת טווח הנוגעת בצרכים, בחלופות האפשריות למתן המענים ובתקציב שיוקצה לשם כך.
בכך ל א השכיל המשרד לספק מענה ראוי כדי להעניק סיוע הולם לאוכלוסיית חסרי הדיור מעוטי היכולת.
ממסמך של משרד הבינוי עולה כי בשנת 2013 הואהחל ב"שינוי המדיניות הממשלתית בנושא הסיוע בדיור" במסגרת זו המשרד הציע שתוענק זכאות לדיור ציבורי רק לזכאים בעלי קושי כלכלי וקושי בריאותי (פיזי או נפשי) אשר מצבם אינו צפוי להשתפר בעתיד.
בעלי קושי כלכלי בלבד או כאלה המוגדרים סיעודיים שבעתיד סביר להניח שיעברו למסגרת סיעודית, יקבלו סיוע בשכ"ד לטווח ארוך.
המשרד גם המליץ להעלות את גובה הסיוע בשכ"ד לזכאים אלה לפי מספר הנפשות במשפחה.
תכניתו של המשרד אמורה לתת מענה ארוך טווח למשפחות הסובלות ממצוקה כלכלית מבלי שימתינו שנים רבות לקבלת דירת דיור ציבורי; כך גם יתקצר התור רק לאלה שזהו הפתרון היחיד האפשרי עבורם.
משרד הבינוי העריך את העלות השנתית לתכנית זו בתוספת של כ-30 מיליון ש"ח.
בתשובתו ציין משרד הבינוי כי באוקטובר 2014 הושג סיכום עם משרד האוצר על תקצוב התכנית בשנת 2015 והמשרד נערך ליישום התכנית ברבעון הראשון של 2015.
בתשובתו מדצמבר 2014 מסר אגף תקציבים במשרד האוצר כי משרד האוצר תומך במדיניות שהציג משרד הבינוי לעניין הזכאות והוסכם בין שני המשרדים ליישמה.
לדעת משרד מבקר המדינה, היעדר ראי יה מערכתית והיעדר מענה מלא לצורכי הדיור הציבורי הן בין הסיבות העיקריות להגדלת הפער בין מספר הזכאים הממתינים לדיור כזה ובין מלאי הדירות המוצע להם.
אם תימשך המגמה הנוכחית ולא ייעשו פעולות תכליתיות למתן פתרונות דיור לזכאים הממתי נים, יימשכו הגידול במספר הממתינים ו הדלדול במלאי הדיור הציבורי ומשך ההמתנה לדירות יתארך .
במצב זה יש פוטנציאל רב לפגיעה בזכותם הבסיסית של הזכאים לסיוע בדיור לחיים בכבוד.
לכן, יש לעשות את כל הדרוש כדי לצמצם את הפער האמור, לגבש לאלתר מדיניות ארוכת טווח בנוגע לסיוע בדיור לזכאים, לקבוע בהתאם לכך תכנית עבודה ארוכת טווח ולהבטיח את הקצאת המשאבים הנדרשים לישומה וליישמה.
שם הדוח: משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 זמן ההמתנה לדיור הציבורי נוהל משרד הבינוי להקצאת דירה לזכאי הדיור הציבורי 16 מסדיר את תהליך ההקצאה ואת המתכונת לקביעת הזכאות (להלן - נוהל ההקצאה).
הנוהל אינו מגביל בזמן את תקופת הזכאות של מי שנקבעה זכאותו וקיבל דירה בדיור הציבורי, בפועל זכאותו היא "זכאות עד", והיא אינה נפסקת ואינה נבחנת עוד על פי הקריטריונים המזכים17 .
בניגוד לכך, מי שנקבעה זכאותו אך טרם קיבל דיור ציבורי, זכאותו תקפה לשנתיים בלבד שבתום התקופה הוא נדרש לחדשה.
לכן, בחלוף זמן ההמתנה הארוך לדיור ציבורי פג לעתים תוקף הזכאות של חלק מהממתינים או שקדימותם בתור מתרחקת, למשל בשל שינוי במספר הילדים מתחת לגיל 21 .
משמעות הדבר היא שאותם זכאים המתינו המתנת שווא במשך שנים רבות, ובסופו של דבר לא התממשה זכאותם.
בשנת 2007 המתינו לדיור ציבורי כ - 2,160 זכאים18 .
בשנת 2011 עלה מספרם של הממתינים ל- 2,340 ובשנת 2014 עלה ל- 2,570 .
ממתינים יוצא אפוא שבמשך שש שנים גדל מספר הממתינים בכ-19% .
זמן ההמתנה של מי שהמתינו בשנת 2014 לקבלת דירה היה בממוצע כ- 2.
7 ;שנים39% ,המתינו עד שנה לקבלת דירה30% - שנה עד שלוש שנים, 14% - שלוש עד חמש שנים, 8% - חמש עד שבעשנים ו -10% המתינו יותר משבע שנים.
תרשים 1 מציג את מספר הממתינים לפי שנים ובתרשים 2 מוצגת התפלגות הממתינים לפי משך ההמתנה (התרשימים מתבססים על נתונים שמסר משרד הבינוי למשרד מבקר המדינה): .
16 נוהל "הקצאת דירות בשכירות בשיכון הציבורי" מיום 18.
17 הבחינה היחידה שת יעשה בנוגע ל דיירי דיור ציבורי היא אם נדרשת החלפה של הדירה בשל מצוקה בריאותית או בשל צפיפות דיור.
18 ,ראו מבקר המדינהדוח 59ב ( 2009 '), בפרק "הקצאת דיור ציבורי לזכאים", עמ253 .
:שם הדוח משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 יצוין כי ביישובים עירוניים הנמצאים באזור ה מרכז תור הממתינים ארוך יותר ומשך ההמתנה מגיע עד כדי שבע שנים ואף עשר שנים.
במקרים מסוימים נמצאו אפילו זכאים הממתינים לדירה קרוב לעשרים שנים.
עם זאת, ביישובים אחרים הנמצאים בפריפריה אין ממתינים כלל או שזמן ההמתנה קצר ואף קיימות דירות במלאי.
למשל, בירושלים - 287 זכאים ממתינים ומהם 9 הממתינים יותר מתשע שנים ; בתל אביב - 177 ומהם 12 הממתינים גם הם יותר מתשע שנים ; בחולון - 132 ומהם 11 הממתינים יותר מעשר שנים; ובבני ברק - 121 זכאים ממתינים לקבלה או להחלפה של דירה בדיור הציבורי ומהם 15 הממתינים יותר מעשר שנים.
לעומת זאת, בבני עי"ש ישנו רק זכאי אחד הממתין לדירה כחמישה חודשים ; בקריית שמונה ממתינים שבעה זכאים וממוצע זמן ההמתנה הוא שבעה חודשים; ובשפרעם ממתינים שני ים וממוצע ההמתנה הוא פחות משנה.
כבר בדוח משנת 2009 העירמשרד מבקר המדינה כי "המתנה כה ממושכת לקבלת דיור ציבורי גורמת סבל ועוגמת נפש לזכאים.
מן הראוי שהמשרד ]משרד הבינוי[ יעשה את כל הדרוש כדי לקצר את משך ההמתנה".
גם בית המשפט המחוזי התייחס לסוגיית ההמתנה הממושכת לקבלת דירה בדיור הציבורי.
בעתירה של זכאית שהמתינה יותר מעשר שנים לדירה ולבסוף פלשה לדירה ריקה, ציין בית המשפט19 כי "מלאי הדירות הולך ומידלדל, מזה, ותור הממתינים הולך ומתארך, מזה.
כך נוצר מצב בו הזכאים לדירה בדיור הציבורי, וביניהם העותרת, ממתינים בתור שנים רבות עד בוש למימוש זכאות זו.
המשאב הציבורי של מלאי הדירות בדיור הציבורי, המוגבל מלכתחילה, מצטמצם אפוא ואין בו כדי לספק את הביקושים.
יפים לעניין זה דברי כב' השופט רובינשטיין 'הדיור הציבורי נועד לזכאים לו במכלולם, המוחילים עד בוש בתור '".
19 עת"מ 17733 -03-13 ,בת שבע אליה נ' מדינת ישראל - משרד הבינוי והשיכון (פורסם במאגר מידע 7.
שם הדוח: משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 יוצא אפוא שאף שמשרד הבינוי משמש מאסדר של תחום הדיור הציבורי, בפועל הוא אינו מנהל אותו ואינו משפיע על תפוקותיו.
פעולותיו להקצאת הדירות לזכאים אינן מתוכננות והוא מגיב לצ ורכי הביקוש על פי היצע הדירות הקיים.
מאחר שההיצע הולך וקטן ומספר הזכאים הממתינים הולך וגדל מתארכים גם זמני ההמתנה.
במציאות כזאת ניטעת בזכאים תקווה למימוש זכאותם, אך לנוכח היעדר מלאי דירות זמינות אין לתקווה זו כל תוחלת ממשית.
אי-מימוש הזכאות לדיור ציבורי וההמתנה הארוכה ללא כל תכלית עלולים לעורר בזכאים, נוסף לפגיעה בכבודם, גם תחושת תסכול ומרמור.
צבר הממצאים שלעי ל מראה על היעדר עיקרון מנחה שיביא לידי הלימה בין הביקוש לדיור הציבורי ובין המלאי המוצע.
כבר בשנת 2000 רשמה הממשלה את הודעת השר דאז כי התוספת השנתית לדיור הציבורי תהיה 2,200 דירות, אך מאז לא יישם משרד הבינוי החלטה זו.
על המשרד לעמוד על היקף הביקוש לסיוע בדיור ולאפיין את הצרכים הייחודיים של הזכאים, ובהתאם לכך להחליט על מגוון הפתרונות שיש ביכולתו להציע להם במסגרת המשאבים העומדים לרשותו.
הדעת אינה סובלת את התמשכותו של המצב הקיים המתעתע באוכלוסייה כה חלשה של זכאי הדיור הציבורי ופוגע בזכותה הבסיסית לחיים בכבוד.
הקצאת דירות לפי המאפיינים האישיים של הזכאים נוהל ההקצאה של משרד הבינוי קובע כי רשימת הזכאים הממתינים לדירה בדיור הציבורי מסווגת לפי סוג הדירה (בהתייחס לגודלה ולקומה שהיא ממוקמת בה) ולפי היישוב שהזכאי מתגורר בו.
את תעודת הזכאות מנפיק המחוז הרלוונטי של משרד הבינוי.
לכל יישוב נתון ישנה רשימת זכאים לפי סדר קדימויות כשבראשה נמצאים דיירי הדיור הציבורי הנדרשים להחלפת דירה בשל מצוקה בריאותית המחייבת קומת נמוכה או קומת קרקע.
אחריהם בסדר הקדימויות ממתינים דיירי הדיור הציבורי שאושרה להם החלפת דירה בשל צפיפות דיור, ואחריהם זכאים שטרם קיבלו דירה.
סדר קדימויות משני קובע כי אם יש יותר מזכאי אחד עם אותם הנתונים ידורגו המועמדים הזהים ביניהם לפי מספר הנפשות במשפחה ומשך זמן ההמתנה ממועד האישור הראשון20.
נוהלמשרד הבינוי מתייחס לצורך בהחלפת דירה בדיור הציבורי לפי המאפיינים האישיים של הזכאי כדלהלן: (א) נכה בכיסא גלגלים הגר בדירה שאינה בקומת קרקע בבניין ללא מעלית או שהדירה צפופה ולא ניתן להתאים אותה למגבלותיו.
(ב) דייר בעל מגבלה פיזית המקשה עליו להגיע לדירה שהוא מתגורר בה.
(ג) צפיפות דיור הנקבעת לפי מספר הנפשות ומספר החדרים בדירה או שטח הדירה, כפי שמפורט בנוהל זכאות לסיוע של בעלי דירה של משרד הבינוי.
מניתוח הנתונים שמסר משרד הבינוי ונעשה בידי צוות הביקורת עלה כי נכון לאפריל 2014 מתוך 2,570 זכאים הממתינים לדיור ציבורי נמצאו 486 דיירי דיור ציבורי הממתינים להחלפת דירה.
משרד מבקר המדינה בדק את זמני ההמתנה של דיירי הדיור הציבורי שהוכרה זכאותם להתאמת דירה או להחלפתה.
20 בעניין זה ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי59('ב 2009 ") בפרק "הקצאת דיור ציבורי לזכאים עמ' 263.
:שם הדוח משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 התאמת דירות לבעלי מוגבלות פיזית זמן ההמתנה לדירות לנכים רתוקים : כאמור, על פי נוהל ההקצאה זכאים בעלי 100% נכותהרתוקים לכיסא גלגלים מקבלים עדיפות בהקצאת דירה והם מוצבים בראש תור הממתינים.
כדי לתת לנכים אלה פתרון פיתח עבורם משרד הבינוי מענה ייחודי ולפיו הוא רוכש עבורם דירות המתאימות לצורכיהם (ראו להלן בפרק "רכישת דירות עבור נכים רתוקים").
הביקורת העלתה שנכון למועד סיום הביקורת, מתוך 132 זכאים שהם נכים רתוקים הממתינים לדירת נ"ר נמצאו 73 ( 55% .
) הממתינים יותר משנה בתשובתו ציין משרד הבינוי כי זכאים לדירות נ"ר אינם נדרשים להמתין לדירה מתפנה מהמלאי אלא עומד לרשותם תקציב לרכישת דירה לבעלות המדינה או לחילופין לבעלותם.
זכאות זו מוקמת להם מיד עם קביעת זכאותם ולכן אין הם נדרשים להמתין בתור.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבינוי כי שיעור הזכאים לדירת נ"ר שלא מימשו את זכאותם במשך יותר משנה אומר דרשני ומעלה ספקות ניכרים בדבר יעילותו של הפתרון המוצע לאוכלוסיה נזקקת זו.
על המשרד לנתח את הסיבות לאי מימוש הזכאות, לבחון אם הפתרון שהוא מציע מתאים לזכאים אלה, אם הזכאים נדרשים לסיוע ביישום הפתרון ואם אין בו חסמים המונעים את יישומו.
כמו כן, על המשרד לבחון אם ניתן להרחיב את מגוון הפתרונות במטרה לקצר את משך ההמתנה למימוש הזכאות של נכים רתוקים ולספק להם פיתרון דחוף.
זמן המתנה לדירות בקומות נמוכות : לפי נוהל ההקצאה, דירה בקומת קרקע תוקצה לנכים רתוקים או למשפחה ובה נכה שנקבע לו אובדן כושר השתכרות בשיעור של 75% ומעלהאו למשפחה שהוועדה הרפואית מטעם משרד הבינוי מצאה שיש הכרח למגורים בקומת קרקע.
נמצא כי נכון לאפריל 2014 , מתוךכל הממתינים לדיור ציבורי 586 מהם ממתינים לדירות בקומות נמוכות בשל מגבלות תנועה, ומתוכם 263 כבר גרים בדירת דיור ציבורי ונמצאו זכאים להחלפת דירה בשל בעיות בריאותיות הדורשות מעבר לדירה בקומה נמוכה.
ביולי 2007 הגיעה סוגיה זו גם לפתחו של בית המשפט המחוזי בירושלים 21 שדן בסוגיית התאמת דירות למוגבלים.
בפסק הדין קבע בית המשפט כי "יש לזכור כי מאגר הדירות בדיור הציבורי מצומצם ביותר וקיים תור ארוך של ממתינים הנזקקים לדיור הציבורי.
לרוב מדובר במשפחות מרובות ילדים, בעלות קשיים כלכליים או מגבלות רפואיות מסוגים שונים.
מאחר ומדובר במאגר של דירות לדיור ציבורי, חשוב להקפיד לא רק על שמירת השוויון לפי סדר הקדימויות אלא גם על שמירת מיון נכון לפי סוגי הדירות, בהתאם לקריטריונים השונים ובהם הקריטריון של המגבלות הרפואיות".
21 עת"מ 242/07 'ועקנין נעמידר - החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ, משרד הבינוי והשיכון וחברת פרזות חברה ממשלתית עירונית לשיכון בע"מ (פורסם במאגר מידע, 11.
שם הדוח: משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבדיקתרשימת הממתינים של משרד הבינוי מינואר 2014 עולה כי זמן ההמתנה הממוצע לדירה בקומה נמוכה בשל מגבלת תנועה הוא שנתיים וחצי.
עם זאת, נמצאו אף מקרים שזמן ההמתנה ארוך עוד יותר; ב-57 מקרים זמן ההמתנה היה 10-5 שנים, ב-19 מקרים- 15-10 שנים וב-2 מקרים יותר מ-15 .
שנים לדעת משרד מבקר המדינה אין להשלים עם המציאות שמשרד הבינוי אינו נותן מענה לזכאים הנזקקים לדירות מיוחדות המתאימות להם.
הדבר מכביד במיוחד על זכאי הדיור הציבורי המוגבלים פיזית הנאלצים לגור שנים רבות בדירות שאינן מותאמות לצורכיה ם, וזכויותיהם הבסיסיות נפגעות בשל כך .
בתשובתו של משרד הבינוי נמסר כי בדעתו לרכוש דירות, בעיקר בקומות נמוכות, שיתאימו לבעלי מוגבלות פיזית.
הדירות יירכשו מכספי קרן הדיור הציבורי ומתקבולי מכירת דירות פנויות.
בהיעדר תכנית ארוכת טווח לפתרון הבעיה אין מסתמן כי מצבם של זכאים אלה ישתפר בקרוב.
הם ימשיכו להמתין זמן רב לדירה המותאמת לצורכיהם, ניידותם תוגבל ותמנע מהן זכותם הבסיסית לחיים בכבוד.
התאמת דירות לגודל המשפחה נוהל ההקצאה מגדיר צפיפות דיור כאשר מתקיים אחד מהתנאים האלה: מגורים של שלוש נפשות ויותר בדירת חדר או מגורים של חמש נפשות ויותר בדירת שני חדרים או מגורים של שבע נפשות ויותר בדירת שלושה חדרים.
על פי הנוהל, זכאים המתגוררים בצפיפות דיור בדירות דיור ציבורי רשאים להחליף את דירתם אם המשפחה גדלה למשל.
לעומת זאת, הנוהל אינו מתייחס למשפחות שקטנו, דהיינו משפחות שבעבר בשל גודלן היו זכאיות לדירות גדולות, ולעתים אף קיבלו שתי דירות, ובחלוף הזמן, לאחר ש הילדים גדלו, המשיכו ההורים הזכאים להתגורר באותן דירות גדולות.
מצב זה משקף חוסר יעילות בניצול הדירות ואי-מיצויו של משאב זה המצוי במחסור תמידי.
כדי לנהל ביעילות את מאגר הדיור הציבורי, על משרד הבינוי לבחון מפעם לפעם את צפיפות הדיור ולהקצות את הדירות מתוך התחשבות במאפיינים המייחדים כל בית אב.
משרד מבקר המדינה בדק את פעולות משרד הבינוי בתחום זה.
להלן הממצאים: זכאים המתגוררים בצפיפות דיור בדירות קטנות : מנתונים שהעבירו עמידר ועמיגור למשרד מבקר המדינה עלה כי כ- 1,35022 דיירי עמידר וכ-190 דיירי עמיגור גרים בצפיפות דיור.
הם מתגוררים בדירות שעל פי נוהל "זכאות לסיוע של בעלי דירה" משנת 1999 שטחן קטן ביחס למספר הנפשות במשפחה.
למשל, משפחה ובה שמונה נפשות גרה בדירת שלושה חדרים בגודל 48 מ"ר בתל אביב; משפחה ובה שמונה נפשות גרה בדירת שני .
22 הנתון כולל גם משפחות ובהן ילדים בני21 ומעלה המתגוררים בדירה שעל פי נוהל ההקצאה אינם נחשבים כזכאים ואינם נספרים במניין הנפשות במשפחה לצורך הקצאת דירה.
לכן, משפחות כאלה אינן מוגדרות על פי הנוהל כמשפחות המתגוררות בצפיפות דיור.
:שם הדוח משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 חדרים בגודל32 מ"ר בפתח תקווה; משפחה ובה תשע נפשות גרה בדירת שני חדרים בגודל 50 מ"ר בראש העין; ומשפחה ובה שמונה נפשות גרה בדירת שלושה חדרים בגודל 56 מ"ר בבני ברק.
בביקורת עלה ש משרד הבינוי אישר החלפת דירה בדיור הציבורי בגלל צפיפות דיור23 ל-223 דיירים שנמצאו זכאים לכך אך טרם נמצאו להם דירות מתאימות.
נמצא שזמן ההמתנה הממוצע להחלפת דירה קטנה בדירה מרווחת יותר הוא כשלוש שנים, ונמצאו אף זכאים הממתינים יותר מ-10 שניםואף 15 .
שנים בנוגע למספר הזכאים שנמצא בביקורת כי הם גרים בצפיפות דיור הסביר משרד הבינוי בתשובתו כי חלקם הם משפחות ובהן ילדים בני 21 ומעלה שעדיין מתגוררים בבית ואינם נכללים בזכאות המשפחתית, לכן אין מדובר בצפיפות דיור.
בהמשך לכך, בתשובה נוספת מינואר 2015 מסר המשרד כי בפועל ישנן לא יותר מ-860 .
דירות המאוכלסות בצפיפות דיור בנוגע לדירות אלה הוא ציין שחלק מהדיירים הרחיבו את הדירות ולכמה מהם הוצעו דירות חלופיות מרווחות יותר אך הם סירבו.
עוד מסר כי הוא ייזום פנייה לכל הדיירים המתגוררים בצפיפות דיור ויודיע להם כי יש באפשרותם להגיש בקשה להחלפת דירה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבינוי כי הפער בין הנתונים שהעבירו עמידר ועמיגור למשרד מבקר המדינה (כ - 1,540 ( דירות) ובין הנתונים שהוא העביר860 דירות) מחייב את בדיקתו המדוקדקת כדי לעמוד על היקף המשפחות שאכן גרות בצפיפות דיור; היעדר נתונים מדויקים פוגם באיכות ההחלטות שהמשרד מקבל ובתקינות סדרי עבודתו.
מתשובתו מינואר 2015 עולה גם הצורך שהמשר ד, בשיתוף עם עמידר ועמיגור, יבדוק מה גודלן של הדירות בפועל ואם אותן הרחבות נעשו באישורו ועל פי חוק ויעדכן בהתאם לכך את רישומיו.
בתשובתה מנובמבר 2014 מסרה עמידר כי "משנת 2008 העבירה חברת עמידר 536 משפחות מדירות קטנות לדירות גדולות וזאת בהתאם לסדר קדימויות שמוכתבים לנו על -ידי משרד הבינוי לצורך ניצול אפקטיבי של מלאי נכסי הדיור הציבורי".
היא הוסיפה שלזכאים הממתינים למעבר לדירה גדולה יותר ישנם שיקולים נוספים, כגון קרבה לקרובי משפחה והעדפה למיקום מסוים, ולא תמיד הם נענים להצעה המוצעת להם.
בתשובתה מדצמבר 2014 הודיעה עמיגור כי הרשימה שעליה התבססה הביקורת "כללה את מספר הנפשות בדירה ולא את מספר הנפשות הזכאיות על פי הגדרת משרד הבינוי".
על פי נתונים שהעבירה עמיגור למשרד מבקר המדינה, ב -112 מהדירות שהיא מנהלת מתגוררים דיירים זכאים בצפיפות דיור כפי שהיא מוגדרת בכללים שנקבעו בנוהל ההקצאה.
היא ציינה כי במקרים מסוימים דיירים אינם מעוניינים לעבור דירה או שהם מאוכלסים בהסכמתם בדירות קטנות והוסיפה כי בחמש השנים האחרונות הועברו 91 משפחות לדירות מרווחות יותר.
23 רבים מהדיירים הגרים בצפיפות דיור לא הגישו בקשה להחלפת דירה או שמלכתחילה הסכימו לקבל דירה קטנה יותר מהקבוע בנוהל ההקצאה.
שם הדוח: משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עולה אפוא שמשרד הבינוי הגדיר מדד לצפיפות דיור אך בפועל קיים קושי לממשו.
לפיכך, מדד זה כמעט שאינו מעשי אם בגלל היעדר דירות גדולות דיין שיתאימו למשפחות המתגוררות בצפיפות דיור אם בגלל רצון הדיירים עצמם המסתפקים בדירות אלה על אף גודלן הקטן.
לדעת משרד מבקר המדינה, במסגרת הכנת תכניות העבודה של משרד הבינוי הנוגעות למתן מענים לצורכי הדיור הציבורי, עליו לכלול גם את השיקול של גודל הדירות ואת הצורך במניעת צפיפות דיור הפוגעת באיכות החיים של הזכאים.
זכאים שמשפחתם קטנה המתגוררים בדירות גדולות או כפולות : מניתוח הנתונים על הדירות המנוהלות בידי עמידר ועמיגור עלה כי יותר מ- 26,000 דירות נמצאות בחזקתם של זכאים ש על פי נוהל ההקצא ה הם זכאים לדירות קטנות מאלה שהם מתגוררים בהן, ומדובר בכ - 43% מכלל דירות הדיור הציבורי; יצוין שבמקרים מסוימים מדובר אף בזכאים שהחזיקו בדירות כפולות .
בדרך כלל, הדבר נובע מקיטון במספר הנפשות במשפחה הזכאית במשך השנים .
כאמור, נוהל ההקצאה אינו מתייחס למצב זה ואינו דורש ממשרד הבינוי ומחברות האכלוס לנקוט פעולות להחלפת הדירה של זכאים אלה לדירה קטנה יותר האמורה להספיק לצורכיהם.
גם הוועדה למלחמה בעוני עמדה על חוסר היעילות הגלו ם בתחום זה וקבעה כי "הדיור הציבורי מתאפיין בהיותו פתרון דיור ארוך טווח ומשמעות הדבר היא שיכולות לחול תמורות רבות במהלך תקופת השכירות של משפחה.
להמחשה, משפחות רבות שאוכלסו בדירות גדולות לפני שנים רבות בהיותן משפחות מרובות ילדים ובחלוף השנים בגרו הילדים, יצאו מהבית, ובדירה נותרו זוג ההורים ולעיתים אף דייר יחיד.
כתוצאה ממגמות אלה נוצרה מציאות לפיה יש חוסר הלימה בין גדלי המשפחות לבין גדלי הדירות.
בהתאם לכך חלק לא מבוטל ממלאי הדירות בדיור הציבורי איננו תואם את היקף הדיירים.
דירות גדולות בהן מתגורר זוג או יחיד, בעוד דירות קטנות משמשות למגורים של משפחות מרובות ילדים".
בביקורת עלה ש כ- 1,200 דיירי דיור ציבורי מחזיקים בשתי דירות וחלקן אוחדו לדירה אחת.
מתוך הדיירים האמורים, 647 דיירים המתגוררים בדירות שבניהול עמידר ו-115 דיירים המתגוררים בדירות שבניהול עמיגור, מחזיקים בשתי דירות נפרדות שלא אוחדו.
עוד עלה כי שש משפחות, שבכל אחת מהן שלוש נפשות בלבד, מחזיקות כל אחת בשלוש דירות נפרדות שסך שטחן עולה על 140 מ"ר לכל משפחה.
יצוין ש אחת מהמשפחות מתגוררת בזכרון יעקב ושם ממתינות שש משפחות זכאים לדיור ציבורי ושתיים מהן כבר ממתינות יותר משלוש שנים.
נמצא גם מקרה בדימונה שבו משפחה ובה תשע נפשות מחזיקה בארבע דירות נפרדות בשטח כולל העולה על 200 .
מ"רכמו כן, נמצאו מקרים של משפחות זכאים המתגוררות במרכז הארץ ובהן מספר נפשות נמוך (בין אחת לחמש) המחזיקות בשתי דירות נפרדות.
למשל, דיירת בנתניה הגרה לבדה מחזיקה בשתי דירות , כ-70 מ"ר כל אחת; משפחה ובה שתי נפשות מחזיקה בשתי דירות ברעננה , 60 מ"ר כל אחת; משפחה ובה שלוש נפשות מחזיקה בשתי דירות בתל אביב , 64 מ"ר כל אחת; ומשפחה ובה שלוש נפשות מחזיקה בשתי דירות בירושלים, האחת 64 מ"ר והאחרת 52 .