HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד הכלכלה, אשר היה שותף להקמה של גופים שנועדו לקדם ענפים שונים במשק, הפסיק בחלוף השנים להיות שותף פעיל בחלק מגופים אלה.
משלושת הגופים שנבדקו, רק עבור גוף אחד (המכון לקרמיקה וסיליקטים) מממן המשרד את הפעילות, אך זאת בניגוד לתבחינים שקבע.
היקף הפעילות של גופים אלו מצויים בקיפאון, והערך המוסף שלהם בקידום תחום פעילותם אינו גדול, ומתעורר אפוא ספק לגבי הצורך בהמשך קיומם במתכונת הקיימת.
המשך קיומו של מכון היין כגוף התורם לקידום ענף היין מחייב את משרד הכלכלה לפעול לשינוי בהרכב בעלי המניות הממשלתיים והפרטיים, ולקבל החלטה אסטרטגית בעניין התחומים שבהם המכון צריך להשקיע את משאביו ובניית תכנית להרחבת מקורות המימון של המכון.
בלי ביצוע שינויים אלו יש לפעול לקיום החלטות הממשלה לפירוק המכון.
על הרשות לחדשנות לבחון את עתיד מכון הקרמיקה, ואם יגיעו למסקנה שיש צורך בהמשך פעילותו, עליהם לסייע למועצת המנהלים והנהלת המכון להכין תכנית הבראה ולבחון דרכים להרחבת תחומי פעילותו.
על משרד ה כלכלה ורשות החברות לבחון בשיתוף מועצת המנהלים של חברת אות המוצר את השתתפות המדינה בניהול החברה, להגדיר מטרות עדכניות ואת דרכי הפעולה והמשאבים הנדרשים להשגתן.
נוסף על כך על רשות החברות לבחון שינוי מבנה החברה לחברה לתועלת הציבור (חל"צ) והעברת מניות הרשומות ע ל שם המדינה למשרד ממשלתי או לשלב אותה בגוף ציבורי אחר שיסייעו לה להשיג את מטרותיה.
על משרד הכלכלה לבחון מחדש את פעילות ם של הגופים שתוארו בדוח ביקורת זה; על המשרד לבדוק כיצד אפשר לסייע לגופים אלה להגשים את ייעודם, ובכלל זה העברת מניות המדינה בהם למשרד ממשלתי או גוף ציבורי אחר, ולחלופין לפעול להפסקת פעילותם.
האפשרות לסגור את מכון היין ומכון הקרמיקה הועל תה בשיחות עם עובדים בכירים במשרד הכלכלה והרשות לחדשנות , שהם הגורמים האחראים על גופים אלו.
נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ (להלן - החברה או נת"י) היא חברה ממשלתית האחראית לתכנון, לפיתוח ולתחזוקה של רשת הכבישים הבין-עירונית בישראל, וכן לפיתוח מסילות רכבת.
החברה מתחזקת באופן שוטף, מפקחת ומנהלת את התנועה ביותר מ -8,000 ק"מ של כבישים, ב -1,300 גשרים ומנהרות, ב-5,600 ק"מ מעקות בטיחות, ב-2,200 ,צמתים ובעשרות אלפי תמרורים שלטים ונקודות מאור.
השווי הכלכלי של תשתיות התחבורה שבאחריות החברה מוערך בכ-110 .
מיליארד ש"ח ביולי 2004 נחתם הסכם תפעול ומימון (להלן- הסכם התפעול) בין החברה ובין ממשלת ישראל.
תוקפו של ההסכם פג בדצמבר 2009 .
בפברואר2011 נחתם הסכם המאריך ומרחיב את הסכם התפעול, ובמסגרתו אושרה תכנית עבודה רב-שנתית לשנים 2016-2011 , בהיקף של 22.
מיליארד ש"ח ובמימון מלא של הממשלה מעצם הגדרתה כחברה ממשלתית החב רה כפופה להנחיות של רשות החברות הממשלתיות.
תקציב החברה מאושר מדי שנה בשנה בידי משרד התחבורה ומשרד האוצר, ובתכנית החומש האחרונה ( 2016-2011 ) נאמד תקציב חטיבת האחזקה בכ- 8.
מיליארד ש"ח תפקוד מיטבי של תשתיות התחבורה מחייב לתחזק אותן ברמה נאותה.
המורכבות של פעילות התחזוקה דורשת ניהול מקצועי והקצאת תקציבים יעילה ההולמת את הצורך.
חטיבת האחזקה בחברה אחראית לביצוע כל הפעילות בנושא.
במועד סיום הביקורת כיהנו מר נסים פרץ כמנכ"ל החברה, שמונה באוקטובר 2015, ומר יהודה נתנאל כסמנכ"ל חטיבת האחזקה (להלן - סמנכ"ל האחזקה), שמונה במאי 2016 .
ביצוע ה תקציב השנתי לעבודות התחזוקה בחברה הסתכם בשנת 2016 ב-1.
מיליארד ש"ח בנובמבר 2015 פתחה המשטרה בחקירה גלויה של חשדות לשחיתות בחברה.
על פי החשד, בין היתר, מינו מנכ"לים שכיהנו בחברה בעבר אנשים מקורבים, בעלי זיקה אישית או פוליטית, לתפקידי מפתח בחברה, וכך שלטו בהליכי ההתקשרות עם ספקים, ניפחו חשבוניות והעבירו תשלומים ביתר מכספי החברה.
כמו כן, החקירה העלתה בעיות לכאורה בענייני פיקוח ובקרה, מצבים של ניגודי עניינים, כשלים בהתנהלות חברי ועדת המכרזים וועדת חריגים, וכשלים בתפקודם של שומרי הסף.
באמצע 2016 גיבשה המשטרה תשתית ראייתית לכאורה נגד11 חברות שסיפקו שירותים לחברה ונגד כ -40 חשודים, בהם בכירים, מנהלים, עובדים זוטרים וכן יועצים, ספקים ונותני שירותים, לעבירות של קבלת דבר במרמה, רישום כוזב במסמכי תאגיד, סחיטה באיומים ועוד.
החקירה חשפה התנהלות פלילית שיטתית ושחיתות עמוקה לכאורה שהייתה נהוגה בחברה משך למעלה מעשור.
אירועים אלה השפיעו מאוד על תפקודה של החברה בכלל ועל תפקודה של חטיבת האחזקה בפרט.
חלק מנושאי המשרות הבכירות בחטיבת האחזקה נאלצו לעזוב את תפקידם, וחלק מהגורמים החיצוניים שעליהם מתבססת עבוד ת התחזוקה נאלצו להפסיק את עבודתם עם החברה.
אירועים אלה גרמו לקשיים בתפקוד השוטף של החברה, ונדרש זמן לא קצר לצורך איוש המשרות מחדש והגדרת תפקידים ותחומי אחריות לבעלי התפקידים ולגורמי חוץ.
בחודשים ספטמבר 2016 עד מרץ2017 בדק משרד מבקר המדינה א ת פעילות החברה בנושא תחזוקת הכבישים, כולל פרויקט התחזוקה בשיתוף המגזר הפרטי באזור חדרה ותחזוקת כבישים מרשויות מקומיות.
הבדיקה נעשתה בחברה, במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - המשרד), באגף תקציבים במשרד האוצר (להלן - אג"ת) וברשות החברות הממשלתיות.
חשיבותה של תחזוקת כבישים .
לתשתיות התחבורה נודעת חשיבות רבה לתפקוד הכלכלי וליציבותה של המדינה במישורים רבים נוספים - חברתיים, בטיחותיים ועוד.
מכאן כי קיימת חשיבות רבה לתחזוקת הכבישים ולמניעת הזנחתם.
רשת הכבישים משמשת תשתית משמעותית לכל תושבי המדינה, ובעיקר לתושבי הפריפריה.
כמה גורמים עיקריים עלולים להביא להידרדרות מהירה ברמתם של הכבישים הבין- עירוניים.
גורמים אלה כוללים בין היתר התיישנות כבישים; עלייה עקבית במספר כלי הרכב בכבישים; עומסים בכלי רכב כבדים; תנאי מזג אוויר קיצוניים; והזנחה של כבישים בעלי תשתית לקויה.
פ עילות התחזוקה כוללת את התחומים האלה: מיסעות, מעקות בטיחות, צביעה, תאורה, שילוט, ניקיון וגינון.
תחזוקה ברמה נאותה יכולה לתרום למניעת הידרדרות באיכותם של התחומים השונים, וכן למנוע את שחיקת הערך התפעולי והכלכלי של הכבישים ונזק עתידי גדול, שיגרום להוצאות כספיות גבוהות מאוד ולפעולות תחזוקה מורכבות יותר.
על פי נתוניה, החברה מתחזקת ומתפעלת מצאי בשווי של כ-110 ,מיליארד ש"ח המורכב מהסעיפים הבאים: כ -8,000 ;ק"מ מסלול 105 ;מחלפים1,300 גשרים ומנהרות; 85,000 ;נקודות אור2,144 צמתים, כרבע מהם מרומזרים; כ-18,000 דונם שטחי גינון; כ-95,000 תמרורים ושלטים; וכ-5,600 ק"מ מעקות בטיחות.
בעבודת התחזוקה כמה שלבים עיקריים, שיפורטו להן.
תחזוקה שוטפת: התחזוקה השוטפת כוללת תכנון וביצוע מגוון פעולות, ההכרחיות לשמירת מצב תקין ובטיחותי של המיסעות, אביזרי הדרך, צדי הכבישים, ואביזרי הבטיחות.
מטרות התחזוקה השוטפת הן שימור הכביש ומערכותיו ברמת שירות טובה ויציבה לאורך זמן; שימור ושיפור בטיחות הנסיעה; ושימור וטיפוח חזות הדרך.
עם פעולות התחזוקה השוטפת נמנות בין היתר ניקוי הכבישים והתשתיות הנלוות; התקנת מעקות בטיחות ותחזוקתם; גינון וגיזום; סימון כבישים; תמרור ושילוט; תיקוני מערכות ניקוז; מניעת חלקלקות של מיסעות; טיפול בבורות; ועוד.
תחזוקה מונעת: התחזוקה המונעת כוללת תכנון וביצוע עבודות שנועדו למנוע הידרדרות ברמת התפקוד של כבישים ומבני הדרך ולהקטין את האפשרות לתופעות שבר בעתיד.
תכנון עבודות של תחזוקה מונעת מבוסס על נתוני נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ |707 .
עם פעולות תחזוקה מונעת נמנות בין היתר ריבוד כבישים, ביצוע הטלאות במיסעות, שיקום מבנה הדרך ועוד.
תחזוקת שבר: תחזוקת שבר נעשית במוקדים אשר הממצאים בהם מצביעים על מדדים נמוכים בתחומים השונים.
השימוש בתשתיות התחבורה במצב זה עלול לגרום נזק ממשי למשתמשי הדרך, לרכושם ולכל גורם אחר הנמצא בסביבה זו.
ביצוע של פעולות תחזוקה במועד תורם מאוד למיתון קצב ה הידרדרות של המיסעה - חלקו העליון של הכביש, הנושא בלחצים ובעומסים, ובכך מאריך את חייה.
זאת ועוד, הדבר מסייע לשמור על רמת שירות גבוהה לאורך זמן ולחסוך מאוד בעלויות, הנוסקות ככל שרמת המיסעה מידרדרת.
בלוח 2 מודגמת עקומת הידרדרות מיסעה לכביש חדש.
תרשים 1: עקומת הידרדרות מיסעה לכביש חדש .
מהתרשים עולה כי כעשור לאחר הקמתו של כביש מתחילה הידרדרות ניכרת ברמת המיסעה.
בכביש שלא טופל במשך 15 שנה מאז הקמתו שיעור ההידרדרות גדל מאוד, והפגיעה ברמת המיסעה בשנתיים שלאחר מכן דומה בעוצמתה לזו שהתרחשה במשך 15 השנים הראשונות בחיי הכביש.
המשמעות הכלכלית היא שבמקום להשקיע 1 ש"ח בתחזוקה בתחילת ההידרדרות יהיה צורך להשקיע5 ש"ח או יותר בהמשך.
תקציב תחזוקת הכבישים בחברה .
תקציב התחזוקה הכולל של החברה וכן פירוט החלוקה הפנימית נקבע מדי שנה בשנה במסגרת אישור התקציב הכולל של החברה.
בלוח 1 מפורט ביצוע תקציב התחזוקה לשנים 2016-2015: .
לוח1 : ביצוע כולל של החברה על פי סעיפי התחזוקה השונים במיליוני ש"ח .
תחזוקה שוטפת 626 567 .
ריבוד ושיקום 348 434 .
כבישים מרשויות מקומיות 108 119 .
PFI תחזוקה חדרה 104 103 .
פרויקטים מתקציב התחזוקה 22 10 .
מוכנות לשעת חירום 1 2 .
מנתוני לוח 1 עולה כי קרוב למחצית מתקציב התחזוקה של החברה מוקדש לתחזוקה שוטפת.
חשוב לציין כי פעולות התחזוקה השוטפת מבוצעות גם במסגרת תקציבי תחזוקת PFI-חדרה3 וכבישים ברשויות מקומיות.
תקציב הריבודים והשיקום הוא פחות משליש מסך התקציב בשנים 2016-2015 .
לקראת הכנת תקציב העבודה לשנת 2017 ביקשה החברה ממשרד התחבורה ומאג"ת להקצות לפעולות תחזוקה כ-1.
8 מיליארד ש"ח; התקציב שאושר לחברה הסתכם בכ-1.
בלוח2 ישנה השוואה בין התקציב שלדעת החברה דרוש לה לשנת העבודה 2017 .
ובין התקציב שאושר לה .
3 Private Finance Initiative - .
ייזום במימון המגזר הפרטי נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ |709 .
קיים פער של כ-450 מיליון ש"ח בין התקציב שלדעת החברה היה דרוש לה .
שאושר לה לוח 2 : תקציב התחזוקה הדרוש של החברה לשנת 2017 לעומת התקציב בפועל (במיליוני ש"ח) .
סיווג \ תיאור התקציב .
תחזוקת שבר ותחזוקה שוטפת .
שימור תחזוקה שוטפת 736 641 .
תחזוקה ושיקום של גשרים 90 87 .
ריבוד והטלאה 550 238 .
טיפול בניקוז ומניעת נזקי שיטפונות 49 30 .
השמשת כבישים מרשויות שבהם רמת .
המיסעה היא ברמה ירודה ביותר 209 185 .
תחזוקה שוטפת לרשת כבישים באזור חדרה 105 105 .
תקציב לאירועים בלתי צפויים .
תחזוקה באירועים בלתי צפויים 35 47 .
מענה לזמן מלחמה או אסון 5 5 .
מנתוני לוח2 עולה כי קיים פער של כ-450 מיליון ש"ח בין התקציב שלדעת החברה היה דרוש לה לשנת 2017 ובין תקציב התחזוקה שאושר לה.
מהנתונים אפשר לראות כי יותר ממחצית הפער הוא בסעיף הריבוד - החברה ביקשה להשקיע 550 מיליון ש"ח בתחום זה, אך אושרו 238 .
מיליון ש"ח בלבד כאמור, המשמעות של מחסור במקורות למימון הטיפול במיסעות היא שבעתיד ייתכן שתידרש השקעה של סכומים הגבוהים מהסכומים המקוריים במאות אחוזים.
אגף תקציבים במשרד האוצר ציין בתשובתו ממאי 2017 כי גיבוש תקציב התחזוקה הוא תהליך מקצועי, המערב את כלל גורמי המקצוע אשר נטלו חלק בכל שלב בגיבושו.
בסופו נחתם סיכום תקציבי בין משרדי האוצר והתחבורה.
נת"י ציינה בתשובתה מחודש מאי 2017 (להלן- תשובת נת"י או תשובת החברה) כי אמנם אג"ת קובע את היקף התקציב הסופי לאחזקה, אך ההחלטה נעשית אחרי 710 |דוח שנתי 68א .
הכבישים דיונים רבים עם גורמי מקצוע בחברה.
עוד הוסיפה החברה כי בהמשך לדיונים בין הנהלת החברה ובין אגף התקציבים, בכוונת משרד האו צר להעביר לה כ-300 מיליון ש"ח עבור השלמת הצרכים לביצוע ריבודים.
לא נמצא תיעוד במשרדי החברה לדיונים בנוגע להחלטה עם אג"ת לקביעת סכום התקציב וחלוקתו לסעיפי המשנה במסגרת תחזוקת הכבישים.
החברה מפיקה כל שנה חוברת תקציב, שבה היא מפרטת את כל סעיפי תקציב התחזוקה.
עם זאת, העלתה הביקורת כי במשרדי החברה לא נמצא פירוט של תקציב התחזוקה וחלוקתו לתתי -סעיפים לשנים 2016-2014 .
לבקשתו של משרד מבקר המדינה הפיקה החברה דוח ובו פירוט מדויק של סעיפי התחזוקה ותתי - סעיפים השונים לשנים הללו.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי היעדר מידע מפורט ומחולק לתתי סעיפים זמין בנושא עקרוני בפעילות החברה עלול לפגוע ביכולתה לבצע מעקב ובקרה על ניצול התקציב ועל הפעילות השוטפת במסגרת פעילות התחזוקה.
החלטת ממשלה בנוגע לקיצוץ בתקציב תחזוקת הכבישים .
באוגוסט 2015 החליטה הממשלה לצמצם בבסיס התקציב של משרד התחבורה לשנת 2016 את תקציב המזומן ואת ההרשאה להתחייב4 בסך של205 מיליוני ש"ח (190 מיליוני ש"ח לתחזוקת כבישים בין-עירוניים ו -15 מיליוני ש"ח לפרויקטים קטנים בתחום הכבישים הבין-עירוניים) 5.
במסמכי הרקע להחלטת הממשלה לא נמצא פירוט באשר להשלכות לטווח הארוך הנובעות מעצם קיצוץ תקציב התחזוקה שעלול לפגוע בתחזוקת הכבישים שטיפולם יידחה, ולהביא לגידול משמעותי בעלויות הכספיות בטווח הארוך, ולא נמצא כי דבר זה עמד לנגד עיניהם של מקבלי ההחלטות.
4 תקציב הרשאה להתחייב הוא הסכום המירבי שהממשלה רשאית להתחייב עליו בשנים הבאות.
5 החלטה385 של הממשלה ה-34 ( ""התאמה במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים 5.
) נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ |711 .
בין השנים 2016-2014 לא הגישה החברה למשרד התחבורה דוחות מפורטים בדבר .
פעילות התחזוקה בתום כל רבעון, וגם לא בסיומה של כל שנת עבודה, כפי שנדרשה על פי הסכם התפעול פיקוח משרד התחבורה על פעילות תחזוקת הכבישים .
מינהל התשתיות והתיאום התחבורתי היבשתי במשרד התחבורה (להלן - מינהל התשתיות) אחראי, בין היתר, על פיקוח ובקרה על היבטים ביצועיים של כלל תשתיות התחבורה היבשתית במדינת ישראל על מרכיביה השונים, ובכלל זאת גם כבישים בין -עירוניים.
עם תפקידיו של מינהל התשתיות נמנים תקצוב פרויקטים תחבורתיים ושיפור תשתיות הבטיחות בדרכים.
נוסף על כך, עליו להקפיד כי הפרויקטים לא יחרגו מהתקציב ומלוחות הזמנים שנקבעו להם.
מינהל התשתיות הוא הגורם המרכז את תהליכי הבקרה על הפרויקטים המבוצעים בידי חברות התשתית 6 , ומטרתו לשפר את איכותם של תהליכי התכנון והביצוע של הפרויקטים התחבורתיים שלהן.
עבור משרד התחבורה תהליכי הבקרה הם אמצעי לניטור סיכונים בפרויקטים ולצמצום חריגות מהתקציב ומלוח הזמנים.
לצורך עבודתו השוטפת משרד התחבורה בשיתוף אגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - אגף החשכ"ל) מפעיל חברות בקרת-על.
תפקידן של חברות אלה הוא להשתתף בתהליכי הליווי, הקידום והבקרה שיוזם משרד התחבורה בפרויקטים שעלותם מעל ל-50 ,מיליון ש"ח, ובהם פרויקטים של חברת נתיבי ישראל.
בין היתר במהלך ביצוע הפרויקט החברות בודקות אם חברת התשתית עומדת בתקציב ובלוחות הזמנים שנקבעו.
נוסף על כך הן מגישות נתונים וחוות דעת על תפקודן של חברות התשתית.
בחברות בקרת-העל פועל צוות יועצים הנדסי, שחבריו מתמחים בבקרה על פרויקטים של תשתיות תחבורה.
כמו כן באמצעות חברות בקרה חיצוניות משרד התחבורה מבצע בקרת חשבונות מדגמית בתחזוקה.
בהליך זה החברות בודקות את דרישות התשלום שמגישות חברות התשתית למדינה וממליצות למשרד התחבורה אם לאשר את התשלום.
על פי הסכם התפעול, בתום 30 יום מכל רבעון תגיש החברה למשרד התחבורה דוח מפורט בדבר הפעולות שבוצעו בתקופת הדוח.
הדוח בגין הרבעון האחרון בשנה יוגש בתחילת חודש דצמבר ויתבסס על אומדני ביצוע.
על פי הסכם התפעול, בכל מקרה של אי -הגשת מסמך או דוח יהיה רשאי החשב הכללי להפסיק העברת כספים לחברה או לקזז את הסכומים הרלוונטיים, לפי שיקול דעתו.
הביקורת העלתה כי בין השנים 2016-2014 לא הגישה החברה למשרד התחבורה דוחות מפורטים בדבר פעילות התחזוקה בתום כל רבעון, וגם לא בסיומה של כל שנת עבודה, כפי שנדרשה על פי הסכם התפעול.
עוד נמצא כי משרד התחבורה לא דרש מהחברה לקבל את הדיווחים התקופתיים המפורטים, וממילא לא היה מעודכן בהתקדמות בעבודות תחזוקה שביצעה החברה.
6 גופים העוסקים בפיתוח תשתיות תחבורה אשר כפופים למשרד התחבורה מקצועית ומנהלית ומהווים את זרוע הביצוע של המשרד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי אף על פי שהחברה משמשת בפועל כזרוע ביצוע של המדינה, ואף על פי שתקציב התחזוקה עומד על כ-1.
5 מיליארד ש"ח בשנה, משרד התחבורה אינו מבצע כל מעקב או בקרה אחר ניהול נושא התחזוקה, פרט לנושא ניצול התקציב ובדיקה מדגמית של הוראות תשלום, שמבצעות חברות הבקרה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי פיקוח ומעקב אחר האופן שבו תקציב התחזוקה מנוצל, בפרט כשמדובר בתקציב של יותר ממיליארד ש"ח, הוא בעל חשיבות עליונה כדי לוודא שתחזוקת כבישים מתבצעת בהתאם לכל הסטנדרטים המקצועיים, כדי להבטיח את תקינות הכבישים ולצורך ניצול תקציבי תקין.
על משרד התחבורה לעקוב אחר פעילות התחזוקה של החברה ולוודא כי פעילות זו מתבצעת על פי כללי עבודה תקינים, ועומדת בתקציב, בלוחות הזמנים ובדרישות האיכות שקבעה החברה.
פעילות תחזוקה של החברה .
כביש סלול נתון ללחצים פיזיים של עומסי תנועה ולהשפעת מזג האוויר.
חלקו העליון של הכביש, הנושא בלחצים ובעומסים, נקרא המיסעה.
הוא מורכב משכבות שונות מעובדות של מצעים, של תשתית ושל אספלט, המונחים על השתית7 .
מן ההיבטים ההנדסיים והכלכליים ייתכנו מיסעות שונות, ולכל אחת מהן עלות ותוחלת חיים שונות.
מבנה המיסעה, עלותה ותוחלת החיים שלה תלויים בעובי השכבות המעובדות ובטיבן; ברמת השירות הרצויה (איכות ונוחות הנסיעה בתנאי בטיחות); באמצעי התחזוקה בתקופת השירות; בתחזית עומס התנועה בתקופה זו; ובתנאים סביבתיים, לרבות סוג הקרקע שעליה בנויה המ יסעה.
להלן פירוט המדדים המשמשים לקביעת איכות המיסעה.
:מדד מצב המיסעהמדד מצב מיסעה, Pavement Condition Index (להלן- מדד PCI ), מחושב על פי סקר חזותי של פני המיסעה וקובע את סוגי הנזקים שנגרמו לה ואת מידת חומרתם.
נזקים אלו יכולים להיגרם מהתיישנות האספלט, מסדקים, מחומר מבני, מהיעדר חיכוך, מהיעדר ניקוז, משקיעות בכביש ומבלאי.
המדד קובע את רמת ההינזקות של המיסעה בסולם שנע מ-0 (כביש משובש מאוד) עד 100 .
)(כביש חדש ותקין לחלוטין 2.
:מדד גליות פני מיסעהמדד גליות פני מיסעה, Present Serviceability Rating (להלן- מדד PSR ), משקף את רמת אי-האחידות בגובה פני הכביש ואת הבעיות בשכבת האספלט העליונה של המיסעה.
מדד זה קובע בצורה אובייקטיבית את רמת התנודתיות של כלי הרכב בזמן נסיעה.
מקורה של התנודתיות הוא בגליות פני המיסעה, הקובעת את מידת האיכות והבטיחות של הנסיעה.
7 ( שתית subgrade )- המפלס הסופי של הקרקע לאחר עבודות העפר.
נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ |713 .
בשנים 2016-2015 ביצעה החברה עבודות ריבוד ב-168 קטעי כבישים.
נתוני החברה נכון למועד סיום הביקורת קיימים כ-1,400 קטעי כביש הזקוקים לפעולות תחזוקה והבטיחות משקפת למעשה את רמת השירות של הכביש.
רמת השירות מדורגת בסולם שנע מ-0 (רמת שירות בלתי נסבלת בשל כביש גלי מאוד) עד5 (רמת שירות גבוהה מאוד בשל כביש חלק ונוח לנסיעה).
בין היתר, תחזוקת המיסעה נועדה להפחית את גליות פני המיסעה, וכך להעלות את הרמה של איכות הנסיעה ושל בטיחותה.
הנזק הנגרם למשתמשים בכביש בשל הידרדרות רמת המיסעה ודחיית הטיפול הנדרש מתבטא לא רק בפגיעה הולכת וגדלה בבטיחות הנסיעה ובגרימת תאונות , אלא גם בגידול ההוצאות התפעוליות8.
מדד חוסר מבני: מדד חוסר מבני מבטא את ההפרש בין התסבולת 9 הקיימת של הכביש במצבו הנוכחי ובין התסבולת המחושבת ה דרושה עבור אופק התכנון בטווח של 20-10 .
שנים קדימההמדד נמדד בסנטימטרים או באינצ'ים.
חוסר מבני יכול לנוע בדרך כלל בין 0 ל-20 ס"מ: חוסר מבני בין 0 ל-5 ס"מהוא זניח, ובדרך כלל אינו דורש טיפול; חוסר מבני גבוה יותר דורש לחדש את שכבת האספלט הקיימת ולהוסיף שכבת אספלט נוספת.
בחברה קיימת מערכת לניהול תחזוקה (להלן - מנ"א), המסייעת למקבלי ההחלטות בחברה לתעדף את קטעי הכבישים שיתוחזקו במסגרת פעולות החברה, וזאת כדי לעמוד במדדי השירות שנקבעו.
המערכת מדרגת את הכבישים בהתאם לנתונים לעיל ובכפוף למגבלת התקציב.
מטרות המערכת הן בין היתר אלה: שיפור איכות הכבישים הבין-עירוניים תוך שימוש באמצעות מודל כלכלי -הנדסי ובמסגרת אילוצי תקציב; בניית מערך תחזוקה הכולל תכנון שנתי ורב-שנתי; הפחתת מספר תאונות הדרכים בעקבות שיפור רמת הבטיחות בכבישים; וניהול מידע על פעולות התחזוקה.
במסגרת תעדוף קטעי הכבישים נמדד גם יחס עלות -תועלת של תחזוק קטעי הכביש.
יחס זה משקף את החיסכון העתידי העשוי להתקבל אם תתבצע ההשקעה הנוכחית בתחזוקה.
מדד זה מחושב על פי ההפרש בין עלויות משתמש הדרך לפני פעולת הריבוד לעלויות משתמש הדרך אחריה.
מדד נוסף הוא מדד נפחי התנועה בכל כביש.
נפחי התנועה משקפים את קביעת מדדי המיסעות, ביחס ישר לשימוש בכבישים ולמספר כלי הרכב העוברים בהם ביממה.
בלוח 3 מוצגים נתונים על עומסי שימוש בכבישים ומדדי המיסעות הנדרשים בהתאם, כפי שקבעה החברה: .
הוצאות על דלק, שמן, צמיגים, חלפים ותיקונים וזמן הנוסעים 9 .
יכולת העמסה של הכביש 714 |דוח שנתי 68א .
לוח 3 : קביעת מדדי מיסעות בהתאם לנפחי שימוש בכבישים במשך 24 שעות .
תחום קלה - 5000 > AADT בינונית - 5,000 -15,000 כבדה - 15,000< AADT .
מצב נזקים PCI 35> 35-60 60 < 40> 40-70 70 < 45> 45-75 75 < .
0 > 8< 4-8 4 > 10< 5-10 5 > .
על פי נתונים שהעבירה החברה למשרד מבקר המדינה, במועד סיום הביקורת היו בחברה יותר מ-1,400 קטעי כביש אשר בהתאם למדדי המיסעות זקוקים לעבודות תחזוקה.
על פי נתוני החברה, עלות התחזוקה של קטעים אלה נאמדת בכ -2.
6 מיליארד ש"ח המהווה השקעה נוכחית.
מאחר שחלק מהכבישים נמצאים במצב תחזוקה ירוד, ההשקעה בתחזוקתם הייתה עשויה להניב חיסכון עתידי של מיליארדי שקלים.
על פי חישוב שערך משרד מבקר המדינה, בהתאם ליחס עלות-תועלת כפי שהוגדר בחברה, החיסכון מסתכם בכ-7.
נמצא כי בשנים 2016-2015 ביצעה החברה עבודו ת ריבוד ב -168 קטעי כבישים.
על פי נתוני החברה נכון למועד סיום הביקורת קיימים כ-1,400 קטעי כביש הזקוקים לפעולות תחזוקה.
בהתאם לקצב הביצוע השנתי בשנתיים האחרונות, החברה מבצעת עבודות תחזוקה ב -6% בלבד ממלאי הקטעים הנדרשים לעבודות תחזוקה.
בתשובתה ממאי 2017 ציינה החברה כי צ ורכי החברה לטיפול הוצגו בדרישות התקציב לחומש ולתוכנית העבודה של שנת 2017 .
החטיבה מבצעת סדר עדיפות בסעיפי האחזקה על פי התקציב המאושר.
ככלל, החברה הייתה רוצה להשקיע משאבים רבים יותר בביצוע עבודות ריבודים, אך נאלצת לשמור על איזון בהתחשב בתקציב הכול ל שהתקבל וכן לדאוג לטיפול בצורכי התחזוקה האחרים .
10 על פי נתוני החברה, לכל אחד מ-1,400 קטעי כביש המחייב טיפול, הוגדר יחס עלות-תועלת.
ממוצע יחס זה בין כל הקטעים מסתכם ב-2.
76 (על כל1 ש"ח שיושקע, יתקבל חסכון עתידי של 2.
סך החיסכון הצפוי, בהתאם להשקעה נדרשת של2.
6 מיליארד ש"ח, תניב חסכון עתידי של כ-7.
מיליארד ש"ח נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ |715 .
נזקקים לתחזוקה אינם .
העבודה בשנים אלו מעיון בנתוני מנ"א עולה כי כ-20% מהכבישים בתכנית העבודה השנתית בתחום זה אינם נקבעים בהתאם לסקרי יחידת המנ"א או למדדי המיסעות המשמשים את החברה לדירוג קטעי הכביש השונים, אלא על ידי גורמי מקצוע מתוך המרחבים השונים.
מעיון ברשימת קטעים זו עולה כי בשנים 2016-2015 נכללו כ -50 כבישיםשנמצאו ברובם לאותם אזורים גיאוגרפיים: 8 קטעים מאזור אילת; 6 ;מאזור אשקלון12 מאזור טבריה; ו-6 מאזור רמת הגולן.
עוד עולה מעיון בנתונים כי רובם של קטעי הכביש אינם עומדים בקריטריונים של ממדי המיסעות, אינם מוגדרים כבעלי נפח שימוש גבוה, ובחלקם הגדול אינם נאמדים ביחס עלות-תועלת המצדיק לתחזק אותם ולא קטעים אחרים.
במשרדי החברה לא נמצאו נימוקים מקצועיים להליך בחירת הכבישים מן המרחבים השונים.
בתשובתה ממאי 2017 ציינה החברה כי עקרונות מערכת המנ"אהם לטפל בכבישים עם נסועה גבוהה ועלות טיפול נמוכה, כך שכבישים עם יחס עלות- תועלת גבוהה נמצאים בראש הרשימה וכבישים עם נסועה נמוכה ועלות טיפול גבוהה נדחקים למטה ואינם מטופלים מחוסר תקציב.
על מנת לתת ביטוי לכבישים אלה11 , מאפשרת החברה למנהלי המרחבים, הגורם המכיר את הכבישים טוב יותר מכולם לבחור מס' כבישים מצומצם לצורך ריבוד.
עוד ציינה החברה כי החל משנת 2017 מקיימת החברה דיונים מקצועיים סדורים לאישור כל תכנית העבודה ובתוך כך גם הכבישים המבוקשים ע"י המרחב.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה לגבש קריטריונים אחידים לבחירת הכבישים שתתחזק במסגרת 20% פעילותה בתחום זה.
כמו כן, עליה לוודא כי ההליך מבוצע בצורה אובייקטיבית ושקופה, השומרת על כללים של מינהל תקין.
היעדר תקצוב מספק לריבודים .
כאמור, בהתאם לנתוני החברה בתכנית העבודה של 2017 , ריבוד של כל קטעי הכבישים המחייבים טיפול בהתאם לנתוני המיסעות מוערך בסכום של כ -2.
ב-2015 הסתכמו תקציבי החברה לריבודים ולהטלאות ב-348 מיליון ש"ח; ב-2016 - ב-434 מיליון ש"ח; וב-2017 - ב-238 מיליון ש"ח.
בפועל, תקציבי החברה אינם עונים על דרישות הרשת, ולכן קטעי כבישים רבים אשר בהתאם למדדים נזקקים לתחזוקה אינם נכללים בתכניות העבודה בשנים אלו.
11 כבישים עם נסועה נמוכה ויחס עלות-תועלת בהתאם.
נוכח החשיבות הנודעת לתשתיות תחבורה ונוכח החיסכון הצפוי מפעולות תחזוקת מיסעות במועד, על משרד התחבורה ועל משרד האוצר, בשיתוף החברה, לבחון אם התקציב הקיים לריבודים ולהטלאות נותן מענה הולם לצרכים, ואם חלוקת התקציב לתחום זה במסגרת תקציב התחזוקה של החברה מניבה את התמורה המרבית להשקעה.
בקרות פנימיות על מנ"א .
על פי נוהל פנימי של החברה12 (להלן- נוהל מנ"א), מנהל מחלקת ניהול אחזקה ומחלקת ניהול גשרים (להלן - מנהל מנ"א או מנהל מנ"ג)13 אחראי, בין היתר, לקיים דיונים שתכליתם להפיק לקחים מסקר שנה חולפת, כולל ניתוח תכנית העבודה והביצוע, וכן לבחון את המודלים ואת תקפות המשקולות הנמדדים והפרמטרים במערכת.
עוד קובע נוהל זה כי מנהל פרויקט מנ"א אחראי לקיים דיונים שתכליתם להפיק לקחים מתהליך תכנון התחזוקה של השנה החולפת באמצעות המערכת.
הביקורת העלתה כי בין השנים 2016-2014 לא נמצא תיעוד לדיונים שקיים מנהל מנ"א עם הגורמים המקצועיים בחברה, כפי שנקבע בנוהל מנ"א; לא הופקו דוחות מקצועיים בנושא, וממילא לא נערכו תהליכים לצורך הפקת לקחים משנים קודמות מבחינת תכנון התחזוקה של שנים אלו.
עוד העלתה הביקורת כי חטיבת האחזקה לא דרשה ממנהל הפרויקט לקיים דיונים או לספק לה דוחות מקצועיים בנושאים אלו.
בתשובתה ממאי 2017 ציינה החברה כי מחלקת המנ"א עברה בימים אלה למבנה הארגוני של חטיבת האחזקה ו כי בכוונתה לעמוד בנוהל , לרבות ביצוע דיונים הכוללים פרוטוקולים וביצוע הפקת לקחים.
משרד מבקר המדינה מעיר לחטיבת האחזקה כי לאור חשיבות תהליך הפקת לקחים, ולאור המידע הרב הנצבר במערכת המנ"א, מן הראוי כי החברה תעשה שימוש יעיל במידע כדי לנתח את הכנתן של תכניות העבודה בחטיבה וכן ניתוח ביצועי הסקרים של השנים הקודמות.
גשר הוא מבנה הנדסי הנשען על סמכים וממוקם מעל מכשול פיזי או שקע, כגון נחל, דרך, מסילת רכבת, והמשמש מעבר לנשיאת עומסים ניידים, כמו כלי רכב, רכבות והולכי רגל.
שמירה על מצב הנדסי ותפקודי תקין של גשרים ועמידה באמות .
"בעניין "תהליך עבודה עם מערכת ניהול אחזקה 13 .
מערכת ניהול תחזוקת גשרים נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ |717 .
לתחזוקתם, ומסיבה זו .
לחברה המידה שלפיהן תוכננו יאפשרו למנוע ליקויים ולהבטיח את שלומם של המשתמשים בהם; כמו כן, קריסה של גשר משמעה עלויות כלכליות ניכרות.
נזק שנגרם לגשר בשל הזנחה עלול להיות בלתי הפיך או כזה שתיקונו אינו כדאִי מהבחינה הכלכלית.
לשם כך יש ליזום פעולות, כמו בדיקות הנדסיות תדירות, עבודות ניטור ועבודות תחזוקה בגשר.
מנתונים שהעבירה החברה למשרד מבקר המדינה עולה כי היא אחראית לתחזק כ-7,000 מבנים: כ-550 מתוכם משמשים כגשרי כלי רכב; כ-250 - מעבר תחתי לכלי רכב; כ-120 - גשר או מעבר להולכי רגל; כ-2,800 - מובילי ניקוז; כ-2,700 מהם הם קירות אקוסטיים ותומכים; ועוד.
לצורך תחזוקת הגשרים שבאחריותה פיתחה החברה הנחיות לסקירת גשרים, וכמו כן היא מפתחת מערכת לניהול תחזוקת הגשרים.
משרד התחבורה לא עסק בתחזוקת גשרים ולא נתן הנחיות לתחזוקתם , ומסיבה זו החברה פועלת ללא ליווי מקצועי, וההנחיות שהכינה לא אושרו בידי גורמים מקצועיים מחוץ לחברה.
משרד מבקר המדינה העיר כבר בשנת 201014 כי משרד התחבורה לאהכין או יזם הכנת תקנות, הנחיות ונהלים המסדירים את נושא תחזוקת הגשרים במדינה והמפרטים את הפעולות שיש לנקוט לשם שמירה על מצב הנדסי תקין של הגשרים ועל תחזוק שלהם.
הביקורת הנוכחית העלתה כי עד מועד סיום הביקורת, מרץ 2017 , משרד התחבורה לא הכין או יזם הכנת תקנות, הנחיות ונהלים המסדירים את נושא תחזוקת הגשרים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי למרות שעברו למעלה מ -7 שנים משרד התחבורה לא קידם את הנושא.
על משרד התחבורה לקבוע הנחיות מקצועיות ברורות בנושא ולוודא כי החברה תיישם אותן.
יחידת מערכת ניהול גשרים בחברה אחראית, בין היתר, על מעקב שוטף אחר מצבו ההנדסי של הגשר.
המעקב מתבצע באמצעות בדיקות תדירות ויזומות, שבהן אפשר לבחון את מצבם הפיזי והתפקודי של רכיבי הגשר.
אם נמצאו ברכיבים פגמים, עליה לבדוק את מידת חומרתם, לקבוע אילו פעולות יש לנקוט לשם תחזוקת הגשר ומה מידת הדחיפות לביצוען, ולהתריע על מצבים מסוכנים הדורשים טיפול מידי.