HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר, כי גיבוש הסכם קיבוצי חדש הוא צעד נכון, אולם הוא אינו מהווה תחליף לעריכת עותק מעודכן של ההסכם הקיבוצי הקיים, וכן לקביעת מנגנון עדכון שוטף לעותק ההסכם הקיבו צי, אשר ישרת הן את הגורמים המטפלים באע"צים בצה"ל והן את האע"צים עצמם.
עדכון פקודות והוראות על פי פקודת מטכ"ל בנושא תעסוקת אזרחים, הסכם העבודה הקיבוצי ייקרא עם הפקודות הנוגעות לתעסוקת אזרחים, כפי שהן מתפרסמות מדי פעם בפעם בהוראות הפיקוד העליון, בפקודות מטכ"ל או בהוראות הפנימיות של מרכז תע"ץ.
על פי הפקודה בנושא תעסוקת אזרחים, במקרה של סתירה בין הפקודות לבין ההסכם הקיבוצי, הוראות ההסכם גוברות.
מפקדי היחידות שבהן מועסקים אזרחים יפעלו בהתאם להוראות ההסכם.
idf/sites/taaz/6523242/default.
א פקודות מטכ"ל - על פי פקודת הארגון שלו, מרכז תע"ץ נושא באחריות לעדכון פקודות מטכ"ל בנושא תעסוקת אזרחים עובדי צה"ל, ולפרסומן באמצעות מזכירות הפיקוד העליון.
בפרק 41 של פקודות המטכ"ל, הדן באע"צים, נמצאות כ- 60 פקודות מטכ"ל העוסקות בהיבטים שונים, כגון תנאי עבודה, משמעת עבודה ועוד11.
בביקורת נמצא, כי נכון ליוני 2013, כ -30 פקודות מטכ"ל - המהוות כמחצית מכלל הפקודות, ובכלל זה פקודות המסדירות נושאים מהותיים כקליטת עובדים חדשים, יציאה לקורס או להשתלמות, שעות עבודה וכד', הן ישנות - בנות 15 ,20 ואף30 שנה- ואינן מעודכנות.
למשל, אין בהן התייחסות להיבטים שונים של תעסוקת אזרחים הנוגעים לענייני הפרט של אע"צים, כגון: תקופת הניסיון של האע"ץ ואישור ביצוע של שעות נוספות.
לפי נתוני מרכז תע"ץ מיוני 2013 , הוא החל בתהליכי עדכון של חלק מפקודות המטכ"ל האמורות: ארבע פקודות היו באותה עת בשלבי עדכון מתקדמים; הטיפול בכ-10 פקודות נוספות נמשך בלי שהסתיים לפחות שנתיים-שלוש; והטיפול ב -14 .
הוראות שונות - לצד פקודות מטכ"ל מפרסם מרכז תע"ץ הוראות פנימיות.
ההוראות הפנימיות כוללות נושאים המתייחסים לתעסוקת אע"צים בצה"ל, כלהלן: (א) הסכמים לגבי קבוצות עובדים מצומצמות בלבד; (ב) תנאי שירות מיוחדים לקבוצת עובדים מצומצמת; (ג) פירושים להסכם הקיבוצי; (ד) הסכמים חדשים שטרם פורסמו בפקודות מטכ"ל או בהסכם הקיבוצי.
ההוראות הפנימיות חלות על המפקדים המעסיקים אע"צים המוזכרים בהוראות.
באתר הצה"לי של מרכז תע"ץ מפורסמות כ-90 .
הוראות פנימיות גם לגבי הוראות אלו נמצא נכון ליוני 2013, כי כ-70% מהן (כ-65 הוראות) ישנות - חלקן בנות 10 שנים ויותר, ואינן מעודכנות.
כך למשל, ההוראה הפנימית בנושא "השתלמויות עובדים - סדרות חינוך" מ -1984 אינה רלוונטית עוד, שכן ההשתלמויות המצוינות בה אינן נערכות עוד.
לפי נתוני מרכז תע"ץ, סטאטוס הטיפול בהוראות האמורות היה כלהלן: שלוש הוראות היו בשלבי עדכון מתקדמים; ב-13 הוראות נמשך הטיפול בלי שהסתיים לפחות שנתיים -שלוש; ובכ-40 הוראות נוספות - טרם החל הטיפול בעדכונן או בביטולן.
נוסף על ההוראות הפנימיות, מפרסם מרכז תע"ץ באתר האינטרנט הצה"לי שלו סוגים שונים של מסמכים המהווים את מכלול נורמות העבודה של הגורמים המטפלים באע"צים בצה"ל מול מרכז תע"ץ בנושאים השונים.
מסמכים אלו נקראים לעתים "נוהלי עבודה", לעתים הם מרוכזים ב"חוברות נושאיות", ובמקרים אחרים הם מנוסחים כ"טפסים", כ"רשימות בדיקה" וכיו"ב.
לעתים אותו מסמך מופיע במספר מקומות; במקרים מסוימים מוצגים מסמכים שונים המתייחסים לאותו נושא, תחת כותרות שונות, ולא תמיד הם נושאים תאריך.
במקרים אלו לא ברור האם כל המסמכים בנושא המסוים הם רלוונטיים ותקפים, ואם לא - אילו מסמכים הם העדכניים ביותר.
פקודות, אך חלקן בוטלו )צבא ההגנה לישראל (צה"ל 141 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוהלי עבודה ברורים, מפורטים ומעודכנים הם גורם חשוב ביותר ביכולתם של האחראים לניהול משאבי אנוש ושל מפקדים ברמות השונות לתת את המענה המיטבי בתחום הטיפול בפרט, ולהוות כלי עבודה לטיפול בפרט ולשמירה על זכויותיו.
המצב המתואר לעיל מעלה חשש, שהגורמים האחראים לטיפול באע"צים בצה"ל עלולים לעבוד בהסתמך על הוראות חלקיות או לא רלוונטיות, או לפעול בתנאי חוסר ודאות לגבי תוקף הוראות, רשימות וטפסים אלו, ולגבי יכולתם לפעול על פיהם.
מצב זה יש בו כדי לגרום לחוסר בהירות בנוגע לכללים שעל פיהם חייבים לפעול הגורמים המטפלים באע"צים בצה"ל; ועלול אף לגרום לחוסר שוויון בכך שמקרים דומים יטופלו באופן שונה.
על אכ"א ומרכז תע"ץ לפעול כדי שמכלול הנורמות הנוגעות להעסקת אע"צים יהיו מעודכנות, מתואמות וזמינות לגורמים המקצועיים המטפלים באע"צים בצה"ל, למפקדים ולאע"צים עצמם.
בהתייחסותו ממרץ 2014 לממצאי הביקורת ציין צה"ל בנושא זה, כי בכוונתו לסיים את עדכון פקודות המטכ"ל העיקריות עד סוף שנת 2014 , ואת עדכונן של חלק מפקודות המטכ"ל האחרות עד לאמצע שנת 2015 .
נוסף על כך ציין צה"ל, כי בימים אלה נכתבת פקודת קבע של מרכז תע"ץ, הצפויה להתפרסם באוגוסט 2014 ; וכי צה"ל מבצע מספר פעולות שנועדו להנגיש את המידע לאע"צים, ובין היתר: הקמת מוקד טלפוני לשירות הפרט, וארגונו מחדש של אתר האינטרנט של מרכז תע"ץ בתוך אתר אכ"א הצה"לי.
תכניות לתקינה של מערך האע"צים .
בעת קליטתו לעבודה ובהתאם למקצועו, קובע מרכז תע"ץ לאע"ץ המועסק, על בסיס ההסכם הקיבוצי, שייכות לקבוצה מקצועית, כלומר, דירוג מקצועי 12 .
קיימים מספר דירוגים מקצועיים, חלקם דירוגים הקיימים גם במשק האזרחי, כגון: דירוג המהנדסים, דירוג הטכנאים ודירוג המח"ר13 (להלן- דירוגי האקדמאים), דירוג מנהלי ודירוג מקצועות טכניים (להלן - מקצ"ט); וחלקם דירוגים הייחודיים לצה"ל, כגון: דירוג מנהלי עבודה (להלן - דירוגים צה"ליים).
אע"ץ, בין אם במסגרת ההסכם הקיבוצי ובין אם על בסיס חוזה אישי, נקלט בצבא לאחת משתי מסגרות ניהול תקציב: "שיא רגיל"14 - תקציב שממנו משולם שכרם של עובדים המועסקים בתפקידים על פי הפרסום בתקני היחידות, כפי שמאשר אגף התכנון במטכ"ל (להלן - אג"ת); או במסגרת "תקציב משימתי" - תקציב שניתן לאגפי המטכ"ל, לפיקודים המרחביים .
12 הדבר נכון גם לגבי חלק מהאע"צים שנקלטו לעבודה על בסיס חוזה אישי.
במסגרת חוזה זה, האע"ץ צמוד בקידומו ברמות השכר לכללים החלים על הדירוג המקצועי שאליו הוא שייך (להלן - חוזה אישי צמוד דירוג ודרגה).
האקדמאים במדעי החברה והרוח 14 "שיא" מוגדר כ"מספר האנשים המרבי שנקבע ליחידה, לעוצבהאו לחיל"; או "סך כל המשאבים לאותה מסגרת" (לפי "המילון למונחי צה"ל ", בהוצאת אג"ם -תוה"ד, התשנ"ח -1998.
שם הדוח: צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 ולזרועות כדי לרכוש להם כוח עבודה נוסף, מעבר לזה המאייש תקנים צבאיים15 .
בתקופת הביקורת מרבית האע"צים (כ-86% ) היו עובדים משימתיים, ורק כ-14% הועסקו על בסיס תקנים צבאיים, כלומר נקלטו במסגרת "שיאים רגילים".
במשך שנים רבות לא נקבעו תקנים לתפקידי האע"צים המשימתיים.
לאע"ץ שנקלט במסגרת תקציב משימתי שויכו דירוג, דרגה ומקצוע, אך לא תפקיד שנקבע לו תקן.
עדכון חשוב שנקבע בהסכם הקיבוצי הוא הסכם דור ב'16 .
עובדי דור ב' כפופים להוראות ההסכם הקיבוצי, ההסכמים וההסדרים הנלווים אליו, ולמספר שינויים שנקבעו בהסכם דור ב'.
בהסכם דור ב' נקבע שינוי, הנוגע לעובדים המשימתיים בלבד: מנגנון המקשר, לראשונה, את שכרו של העובד לא רק לדירוג אליו הוא שייך ולדרגה, אלא גם לרמת הבכירות והתפקיד שאותו הוא מבצע בפועל.
וכך נקבע שם: "עובד יזוכה בדירוג וברמה התואמים את תפקידו"; ו"קידום העובדים יהיה במסגרת מתח הדרגות התקני הצמוד לתפקיד".
בהתאם למסמך שהוציא אג"ת בנובמבר 2006 , אשר עסק בהיבטים ארגוניים של מערך האע"צים באט"ל, הנחה סגן הרמטכ" ל דאז, כי יש לקבוע תקנים לתפקידי האע"צים המשימתיים.
לפי הנחיותיו, נקבעו שישה תקנים משימתיים: שלושה תקנים לתפקידים מקצועיים: תקן ראשוני מקצועי (תר"מ) - מיועד לעובדים זמניים בתקופת הניסיון (מקביל לתקני קבע בדרגת רב-סמל); תקן מקצועי מובהק (תמ"מ) - מיועד לעובדים מקצועיים קבועים (מקביל לתקן קבע בדרגת רב-סמל בכיר); תקן בכיר מקצועי (תב"מ) - המיועד לעובדים מקצועיים בכירים קבועים (מקביל לתקן קבע בדרגת רב-נגד).
כן נקבעו שלושה תקנים לתפקידים בכירים: תקן מקצועי ניהולי (תמ"נ) - מיועד לעובדים בתפקידי ניהול (מקביל לתקן קבע בדרגת רס"ן); תקן ניהולי בכיר (תנ"ב), המיועד לעובדים בתפקידי ניהול בכיר (מקביל לתקן קבע מובהק בדרגת סא"ל); ותקן ניהולי בכיר מאוד (תס"נ), המיועד לעובדים בתפקיד ניהולי בכיר מאוד (מקביל לתקן קבע בדרגת אל"ם).
בכל רמת תקן הוגדרו טווחי דרגות השכר שאליהן ניתן להתקדם, בהתאם לאמות מידה שנקבעו, כגון פרקי זמן מזעריים (פז"ם).
מלאכת התקנון והזנת המינויים אמורה הייתה להביא למצב שבו כל עובד משימתי יאייש תקן ברמת בכירות המתאימה לתפקיד שאותו הוא ממלא בפועל.
יובהר, כי קביעת תקנים לתפקידי האע"צים המשימתיים, פרסום המינויים וה זנתם כללו אמנם מבחינה פורמאלית גם את התפקידים של העובדים הוותיקים (להלן - דור א'), אך שכרם של עובדים אלו וקידומם לא הושפעו מן המהלך17 .
לפיכך, מלאכת התקינה הייתה מהותית במיוחד בכל הקשור לעובדי דור ב'.
על פי הנחיית סגן הרמטכ"ל דאז, האגפים במטכ"ל, הפיקודים המרחביים והזרועות מיפו את כל תפקידי האע"צים המשימתיים, וסיווגו אותם לפי רמות הבכירות האמורות.
בשלב זה נדרשו הגורמים האמורים לפרסם מינוי על תקן לכל אע"ץ משימתי בהתאם לתפקיד שהוא ממלא, ולהזין את המינוי במערכות הממוחשבות.
15 תקציב זה מוגדר על ידי אג"ת, ובמסגרת השיא התקציבי המשימתי שקובע היועץ הכספי לרמטכ"ל.
16 ההסכם עוגן בשני פרוטוקולים עוקבים שהוצאו בעקבות ישיבה שנערכה בספטמבר 2007 , וכן בפרוטוקול המתקן חלק מן ההוראות, אשר נחתם באפריל 2008.
07 , שעליו חתומים נציגים בכירים של צה"ל ומשהב"ט, צוין כלהלן: "שכרם של העובדים שהתקבלו לעבודה בצה"ל לפני 9.
וכן תנאי עבודתם, לרבות סדרי עבודה ומשמעת, שעות עבודה, תנאי חופשה ומחלה, מעמדם, אופן קידומם בדרגות, סיום עבודתם, תנאי פרישתם לגמלאות וכיוצא מזה, כנהוג וכאמור בהסכמים ובהסדרים הקיבוציים הקיימים כיום, לא יושפעו כלל מתקנון המערכת".
)צבא ההגנה לישראל (צה"ל 143 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 ראש מרכז תע"ץ דאז ציין בשיחה עם נציגת משרד מבקר המדינה מאוגוסט 2013 , כי תהליך התקינה היה חדשני וטוב כשיצא לדרך, משום שלראשונה הכניס סדר מסוים בניהול מערך האע"צים, וקבע קידום על פי תקן.
עם זאת, המהלך לא הושלם, ונדרשים בו שינויים בטרם יושלם.
מדובר במהלך אשר דימה את עולם האע"צים לעולם משרתי הקבע, הקבלה שלא ממש מתאימה, משום אופיים השונה של המערכים.
שעה שמשרתי הקבע מתקדמים על ידי כך שהם מחליפים תפקידים בתדירות גבוהה יחסית, ואמורים לבצע תפקידים שונים במהלך שירותם, חלק גדול מן האע"צים אמורים לבצע אותו תפקיד משך שנים רבות.
התקינה כפי שבוצעה אינה עולה בקנה אחד עם מטרה זו, משום שהיא מתאימה למערך שהוא דינמי יותר ולתחלופת תפקידים תכופה.
דברים ברוח זו הציג מרכז תע"ץ בפני סגן הרמטכ"ל דאז כבר ביוני 2012 , במסגרת הצגת סטאטוס התכנית לייצוב מערך האע"צים האמורה.
לגבי שישה סוגי התקנים שנקבעו צוין שם, כי הם אינם מתאימים לאופי המערך (קביעות, גיוס בגיל מבוגר, יציבות בתפקיד, מקצועות יצרניים), וכי סוגי תקינה רבים מדי מסרבלים ניהול מצבות מול תקנים.
שם הומלץ להגדיר ארבעה סוגי תקנים: תקן זמני, תקן מקצועי, תקן ניהולי ותקן ניהולי בכיר.
זאת במטרה שעובד שאינו ניהולי ינויד פעם אחת בלבד במהלך עבודתו, מתקן זמני לתקן קבוע.
בביקורת נמצא, כי בחלוף כחמש עד שש שנים מאז הוחל בהסדרת נושא התקנים, עדיין לא הושלם תהליך התקינה האמור, ולמעשה לא באה תקינה זאת לידי מימוש.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי השלמת תהליך התקינה ומימושה הלכה למעשה דרושים לצו רך הניהול הנכון והשוטף של מערך האע"צים, ואמורים לתרום לייצוב המערך.
על אכ"א ומרכז תע"ץ לפעול להשלמת תהליך זה ומימושו הלכה למעשה.
בהתייחסותו ממרץ 2014 לממצאי הביקורת ציין צה"ל, כי אכן התקינה הלכה למעשה לא באה לידי מימוש, אם כי בשנים האחרונות הייתה התקדמות לא מבוטלת בנושא זה בגופים רבים בצה"ל; כי במהלך החודשים האחרונים שקד מרכז תע"ץ על הפעלה מלאה של תכנית התקינה המקורית; וכי בכוונת צה"ל לסיים את הטמעת התקינה עד סוף שנת 2014.
נוהלי הקידום של אע"צים לדרגות בכירות .
הקידום של אע"צים עובדי דור א' במתח הדרגות בתוך הדירוגים השונים הוא בעיקרו, כמו במסגרות ציבוריות אחרות, תלוי בזמן: בחלוף הפז"ם מעת שקיבל דרגה מסוימת, העובד זכאי לקבל דרגה גבוהה יותר (בכפוף לקיום מספר תנאים נוספים, כגון חוות דעת שנתיות בציון מסוים).
מנגנון קידום זה נקרא בצה"ל "מסגרת קידום שוטף".
במסגרת זו יכול כל עובד להתקדם בדרגות בתוך הדירוג המקצועי שאליו הוא שייך, עד לדרגה הגבוהה ביותר שנקבעה עבור דירוג זה במסגרת הקידום השוטף.
כך למשל, הדרגה הגבוהה ביותר שאליה ניתן להתקדם במסגרת קידום שוטף עבור דירוגי האקדמאים, הייתה בתקופת הביקורת דרגה 42 ; הדרגה הגבוהה ביותר עבור הדירוג המנהלי הייתה21 ; והדרגה הגבוהה ביותר עבור דירוג 144 דוח שנתי65ב .
שם הדוח: צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 מקצ"ט הייתה 1518.
קידום בדרגות משקף מטבע הדברים גם שיפור בשכ ר העובדים המקודמים.
מערך האע"צים מתאפיין בעיקרו כמערך יצרני ומקצועי.
מהאע"צים נדרשת, מאופי עיסוקיהם, התמחות מקצועית ויציבות בתפקיד לאורך שנים רבות.
משום כך, אע"צים רבים הגיעו בעשור או שניים הראשונים לעבודתם בצה"ל לדרגה הגבוהה ביותר במסגרת הקידום השוטף, ובהיעדר אפשרות לשנות תפקיד, נשארו בדרגה זו שנים רבות נוספות.
עם זאת, חלק מהאע"צים שינו תפקיד ועברו למשרות ניהול, כגון מנהלי עבודה או מנהלי ייצור, אך לא תוגמלו בהתאם לשינוי באופי עבודתם, בהיעדר דרגות נוספות שאליהן ניתן להתקדם.
מאפיינים אלה של המערך העלו בפני ה צדדים להסכם הקיבוצי את הצורך לבחון את האפשרות לקדם עובדים בדירוגים שונים לדרגה שמעבר לדרגה הגבוהה ביותר במסגרת הקידום השוטף.
לגבי הדירוגים האקדמאים מדובר בדרגה 43 ; לגבי הדירוג המנהלי, מדובר בדרגה 22 ; ולגבי דירוג מקצ"ט- בדרגה 16 (השתיים האחרונות נקראות בצה"ל וכך ייקראו להלן - 43 ומקבילותיה19 .
באוקטובר1999 עוגנו לראשונה בפרוטוקול כללי קידום לדרגה43 בדירוגים האקדמאים ומקבילותיה (להלן - הסכם קידום לדרגה 43 ומקבילותיה).
על פי ההסכם, עובד יוכל להתקדם לדרגה 43 :או מקבילותיה אם הוא שייך לאחת משלוש קבוצות א.
"עובד להלן [ ברמת רב סרן- ", כפי שהוגדר בפרוטוקול ובכפוף לתנאים מסוימים ]רס"ן שהוגדרו בו; ב.
"בעל תפקיד ניהולי", כפי שהוגדר בפרוטוקול ובכפוף לתנאים מסוימים שהוגדרו בו; ג.
כל עובד בעל ותק מעל 25 או26 שנים- בכפוף לתנאים מסוימים שהוגדרו בפרוטוקול.
בהסכם לקידום לדרגה 43 ומקבילותיה הוגדרה "ועדה עליונה" - בהשתתפות נציגי משהב"ט, צה"ל וארגון עובדי צה"ל - אשר בסמכותה לאשר עובד כ"עובד ברמת רס"ן" או "בעל תפקיד ניהולי", בכפוף להגדרות שבפרוטוקול20.
בהסכם קידום לדרגה43 ומקבילותיה שהיה בעל תוקף מוגבל נקבע, כי תוקפו הינו עד ליום 1.
04 , וכי החל מתאריך זה לא יקודמו עובדי צה"ל לדרגה43 ,)(או מקבילותיה אלא אם ייחתם הסכם חדש בנושא זה.
בכך יצרו הצדדים להסכם דרגה "חסומה" (כך היא מכונה בצה"ל, וכך להלן - דרגה חסומה), המוענקת על פי הסכמים המוגבלים בזמן או במספר הדרגות.
מאז ובמהלך העשור שלאחר מכן נחתמו מספר הסכמים נוספים המקצים דרגות חסומות.
כך למשל, בשנים 2004 -2002 ניתנו לאע"צים בצה"ל1,500 דרגות (500 .
בכל שנה) בדירוגים הצה"ליים בלבד בספטמבר 2007 חתמו הצדדים עלהסכם חדש בנושא זה, אשר הוגבל בהיקף הדרגות לקידום.
בהסכם בנושא "קידום עובדים בדירוגים ארציים ודירוגים צה"ליים" (להלן - הסכם ההקצאה משנת 2007 ), נקבע, כי יקודמו "עד1000 עובדי צה"ל לדרגות כפי שיפורט בהמשך".
בהסכם פורטה רשימת הדרגות הבכירות לקידום לפי הדירוגים, בציון הפז"ם הנדרש בדרגה הקודמת והוותק הנדרש כאע"ץ.
כך למשל נקבע, כי עובד בדירוג אקדמאים, בדירוג המנהלי או בדירוג מקצ"ט יקודם לדרגה החסומה (43 ,22 או16 .
18 קיימות גם דרגות42 ,+21+ ו-15 +, המתעדכנות אוטומטית לעובדים אשר להם פז"ם לדרגות אלו, והם בעלי חוות דעת מזכה (בציון מסוים).
19 :ישנם גם אע"צים שקודמו לדרגות בכירות יותר44 ו-45 , אך בהיקף מצומצם מאוד.
במסגרת דוח זה לא נבדק אופן הקידום לדרגות אלו.
במסגרת דוח זה גם לא נבדק אופן הקידום בדירוגים האחרים (שאינם הדירוגים האקדמאיים, מנהלי ומקצ"ט), למעט במסגרת שאלונים שחולקו (על כך ראו להלן בהמשך).
20 ,הוועדה העליונה הוגדרה בהסכם כ"ועדה בהשתתפות הממונה על תעסוקת אזרחים במשהב"ט יו"ר ארגון עובדי צה"ל וראש מרכז תע"ץ".
)צבא ההגנה לישראל (צה"ל 145 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 בהתאמה ולפי העניין) אם שהה לפחות שש שנים בדרגה העליונה בקידום השוטף, ואם הוא בעל ותק של 26 ;שנה כאע"ץובכפוף לחוות דעת בציון מסוים והמלצת מפקד.
בהסכם נוסף ממאי 2008 באותו נושא הוקצו150 דרגות נוספות לדירוג אקדמאים ולדירוג מקצ"ט (להלן - הסכם ההקצאה משנת 2008 ,).
נקבעו קריטריונים למתן הדרגות ובעיקר - קדימות פז"ם בדרגה; הפעם ללא התייחסות לוותק כאע"ץ.
מאז פג תוקפם של הסכמי ההקצאה משנת 2007 ומשנת2008 , לא נחתם כל הסכם (פרוטוקול) לעיגון כללים או אמות מידה לקידום לדרגה 43 ומקבילותיה21.
על פי נתוני מרכז תע"ץ, נכונים לאוגוסט 2013 , באט"ל, בחה"א, בחה"י ובחמ"ן היו בסך הכל כ- 3,400 אע"צים בדירוג האקדמאים, בדירוג המנהלי או בדירוג המקצ"ט.
350 מהם (כ-%10 ) היו בעלי דרגה43 או מקבילותיה22.
במועד זה, נמצאו עובדים רבים בדרגה העליונה בקידום השוטף ובמצב שלפיו הם עומדים לפחות באחת מאמות המידה שנקבעו בעבר בהסכמי העבודה לקבלת דרגה 43 ומקבילותיה, ואינם יכולים לקבל דרגה כזאת בהיעדר הסכם בנושא קידום לדרגה 43 .
ומקבילותיה בשנים האחרונות כך, למשל, על פי נתוני מרכז תע"ץ מיולי 2013 , בקרב האע"צים במספנת חה"י (בחה"י כולו כ-800 אע"צים) היו באותה עת93 עובדים בדירוגי האקדמאים בדרגה עליונה בקידום השוטף (42 ( ), והיוו פוטנציאל לקבלת דרגה חסומה43) מטעמי ותק בעבודה של לפחות 26 :שנים, כלהלן73 עובדים בעלי ותק של36-26 ;שנים19 עובדים בעלי ותק של 41-37 שנים; ועובד אחד בעל ותק של45 ,שנה.
לשם השוואה83 עובדים בדירוגי האקדמאים במספנה היו באותה עת בעלי הדרגה החסומה 43.
בביקורת התברר, כי בסמוך לחתימה על הסכם ההקצאה משנת 2007 , קבע ראש מרכז תע"ץ דאז אמת מידה נוספת לקידומם של אע"צים לדרגה 43 ומקבילותיה, והיא- שהאע"ץ ממלא תפקיד בתקן רס"ן, ושוהה שלוש שנים בדרגה קודמת, ללא קשר לוותק שלו.
במסגרת זו ניתנו דרגות לעובדים בודדים במהלך שנת 2007 .
ראש מרכז תע"ץ בתקופת הביקורת מסר לנציגת משרד מבקר המדינה באוגוסט 2013 , כי קיים דפוס פעולה, שלפיו ראש מרכז תע"ץ יכול לקבל החלטה לקדם לדרגה 43 עובד היושב על תקן צבאי בדרגת רס"ן 23 ; וכי לאחרונה הוא הניע מהלך לקביעתו של מנגנון המאפשר למפקדים לתת לאע"צים דרגות חסומות אישיות, וזאת על פי שיקולם ובהתאם לאמות מידה של מצוינות.
בפגישה שקיימה נציגת משרד מבקר המדינה באוגוסט 2013 עם ראש ענף פרט במרכז תע"ץ וכל ראשי המדורים בענף נמסר לה בעניין זה, כי אין נוהל, הוראה או כללים כתובים לעניין הליך הקידום האמור, שיצר בזמנו מפקד מרכז תע"ץ, ואין אמות מידה העומדות בבסיסו.
הלכה למעשה, לבקשות לקידום לדרגה (במקרים שבהם האע"ץ יושב על תקן רס"ן) מצורף מכתב בחתימת קצין בדרגת אל"ם המעיד על בכירות תפקידו של העובד, על אופק שירות של לפחות שלוש שנים, ופז"ם של שלוש שנים מהדרגה האחרונה.
הבקשה נבחנת במדור, ומועברת לאישורו של ראש המרכז.
21 למעט פרוטוקול אחד שעיגן כללי קידום לדרגה43 .
לגבי יחידה מסוימת בחמ"ן בלבד 22 מספר מצומצם של אע"צים היו בדרגה44.
23 יודגש, כי קידום המתבסס על היות העובד בתקן רס"ן אינו תכוף משום מיעוט האע"צים היושבים על תקנים צבאיים ובפרט על תקן זה.
שם הדוח: צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 3 .
כאמור, במהלך הביקורת הפיץ משרד מבקר המדינה שאלונים לאע"צים ולמפקדיהם חולקו שאלונים ל-327 :אע"צים231 ,באט"ל53 בחה"א ו-43 בחמ"ן.
כן חולקו שאלונים ל-69 ,מפקדים באט"ל ובחמ"ן.
במסגרת השאלון נתבקשו האע"צים, בין היתר לתת ציון למידה שבה צה"ל פועל עבורם בנושא של אפשרויות קידום.
טווח הציונים הוגדר בין: 1 - אינו פועל כלל, ועד5 - פועל במידה רבה.
לשאלה זו ענו312 אע"צים.
קרוב ל-80% מן המשיבים נתנו את הציון3 ומטה בנושא זה; כ-54% נתנו את הציון2 ומטה.
הנתונים מצביעים אפוא, שרוב האע"צים העריכו את המידה שבה צה"ל פועל עבורם בנושא של אפשרויות קידום ברמה נמוכה עד בינונית.
במסגרת השאלון למפקדים של האע"צים נתבקשו המפקדים, בין היתר, לתת ציון למידה שבה עומדים לרשותם מנגנוני טיפול וסיוע לקידומם של עובדים הראויים לדעתם לקידום.
טווח הציונים הוגדר בין: 1 - אין כל מנגנון טיפול וסיוע; ועד5 - יש מנגנוני טיפול וסיוע טובים.
כ-64% מן המשיבים נתנו את הציון3 ומטה בנושא זה; כ-40% נתנו את הציון2 .
ומטה מהנתונים עולה שרוב המפקדים סברו כי חסרים להם מנגנוני טיפול וסיוע לשם קידום עובדים, וכי אלה הקיימים הם ברמה בינונית ומטה.
בשיחות שקיימה נציגת משרד מבקר המדינה עם מפקדים, עם קציני אזרחים ועם אע"צים באט"ל נטען, בין היתר, כי השיטה של הקצאת דרגות חסומות על פי הסכמים, מפעם לפעם, ובהיקף קטן, יוצרת אפליה בין עובדים.
בפגישה מאפריל 2013 עם שמונה מפקדים במפעל המרכבה והרק"ם שבמש"א תל השומר הועלתה, בין היתר, הטענה, כי יכולת המערכת לתגמל עובדים טובים וותיקים היא "דלה מאוד".
מממצאי הביקורת עולה, כי אין בצה"ל אמות מידה קבועות ועקביות המעוגנות בכתב בנוגע לקידום אע"צים מעבר לדרגה המרבית בדירוג השוטף, והקידום נעשה מדי פעם בפעם ב מסגרת הסכמי עבודה ובאמצעות הקצאות מוגבלות בהיקפן, כאשר אמות המידה לקידום משתנות מהסכם להסכם.
כמו כן, עד מועד סיום הביקורת קודמו מספר אע"צים היושבים על תקן צבאי בדרגת רס"ן, לדרגה 43 .
לדפוס זה, שהחל כחריג שיצר ראש מרכז תע"ץ בעבר, אין עיגון בכתב בהוראה פנימית או בנוהל של מרכז תע"ץ, או במסמך חתום בין הצדדים במסגרת ההסכם הקיבוצי.
לדעת משרד מבקר המדינה, במצב שנוצר ישנם אע"צים, אשר אינם יכולים להתקדם בדרגה וברמות השכר כפי שקודמו חבריהם לעבודה בעבר, גם אם הם עומדים באמות המידה שנקבעו בעבר בהסכמים, וזאת מהסיבה שבשני ם האחרונות לא נחתמו בין מעהב"ט ובין ארגון העובדים הסכמי שכר בעניין זה; נוסף על כך, העובדים אינם יודעים ואינם יכולים לדעת האם ובהתאם לאילו אמות מידה יוכלו להתקדם בעתיד.
מצב הדברים האמור עלול לפגוע בנכונותם של עובדים לקחת על עצמם תפקידים בעלי מאפיינים ניהולי ים, הכרוכים באחריות ובמאמץ גדולים, באין לצדם גם קידום לדרגות שכר בכירות בגין זאת.
בהתייחסותו ממרץ 2014 לממצאי הביקורת מסר צה"ל, בין השאר, כי הענקת דרגות אלה כרוכה בהסכם בין המעסיק ובין ארגון העובדים, כפי שקורה מפעם לפעם, לא בקבועי זמן ולא לפי החלטה של גוף כזה או אחר; וכי אין חריגה מהסכמי עבודה במצב שבו עובד פרש לגמלאות בלי שזכה לקבל דרגה בכירה, "ויתרה מזאת, אין בכך פגם נורמטיבי המעיד על דרכו של המעסיק".
)צבא ההגנה לישראל (צה"ל 147 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 ,משרד מבקר המדינה מודע לרגישות הרבה של הנושא הכרוך בהסכמי עבודה אולם המצב שנוצר עלול לעורר חשש לפגיעה ב עיקרון שוויון ההזדמנויות להתפתחות בעבודה, ועלול אף לגרום בפועל לאפליה בין עובדים.
אלו עלולים גם לפגוע בהנעת עובדים, העשויים לחוש שאין להם אופק קידום.
לפיכך, על אכ"א ומרכז תע"ץ, בשיתוף ובתיאום עם משהב"ט וארגון עובדי צה"ל, בכפוף להסכמי העבודה הקיימים, לבחון סוגיות אלו ואת השלכותיהן האפשריות, להסדיר אותן ולעגן את ההסדרה במסמכים הנדרשים, ובכלל זה בפקודות, בהוראות ובנהלים.
שכר עידוד לאע"צים באט"ל .
לפי פקודת קבע של אט"ל בנושא "מערכות שכר עידוד במערך אט"ל" (להלן - פקודת שכר עידוד במערך אט"ל), אשר פורסמה בשנת 1996 ועודכנה בשנת2010 , שכר עידוד משמש כאמצעי בידי הנהלת ארגון לתמרוץ ולהנעה של העובדים להשגת מטרותיו.
מטרות אלו עשויות להיות: הגדלת התפוקה, שימוש נכון במשאבים, שיפור האיכות ועוד.
שכר העידוד מבוסס על שני מרכיבים עיקריים: העלאת תפוקת העובד ואיכותה הניתנות למדידה, ומתן תמורה כספית בעבורן באופן ששני הצדדים - המעסיק והעובד - יוצאים נשכרים.
שיטות שכר העידוד נקבעו בשירות הציבורי במטרה לתמרץ עובדים להגדיל את התפוקה, וכיום שכר העידוד משולם לכמעט מחצית מעובדי המדינה24.
שיטות שכר עידוד נהוגות גם לגבי אע"צים בצה"ל.
שיטת שכר עידוד פותחה לראשונה בצה"ל בשנת 1956 במרכז ציוד שבאט"ל (להלן- מר"ץ), ומאז ועד מועד סיום הביקורת פותחו כ-57 שיטות שכר עידוד בשמונה מרכזים לוגיסטיים שונים הכפופים לאט"ל.
שיטות שכר עידוד נהוגות בגופים נוספים באט"ל וכן בגופים נוספים בצ ה"ל, ובעיקר בחה"א ובמספנת חה"י.
בתקופת הביקורת, כ-5,000 אע"צים בכלל צה"ל עבדו לפי שיטות שכר עידוד.
בהסכם הקיבוצי נקבע, כי מעהב"ט וארגון עובדי צה"ל יפעלו במשותף "להקמת מועצות יצור בכל העבודות אשר לדעת שני הצדדים אפשר להקימן".
מועצות הייצור יוקמו על יסוד ]י[ ,תקנון שהוסכם בין הצדדים, אשר מצורף כנספח להסכם הקיבוצי.
בהתאם לתקנון האמור מועצות הייצור יורכבו באופן פריטטי - מחצית החברים ייבחרו על ידי הנהלת המפעל ומחציתם על ידי העובדים בבחירות אישיות ישירות.
בין תפקידי מועצות הייצור נמנה בתקנון "טיפול בכל הבעיות הקורות בקביעת נורמות ושכר עידוד ובדרכי הביצוע".
גוף נוסף אשר הוקם על פי התקנון הוא "ועדה מרכזית למועצות המשותפות לפריון העבודה והייצור", אשר תפקידה להדריך ולפקח על עבודת מועצות הייצור, והיא מסתייעת בעבודתה במכון לפריון העבודה והייצור25.
הוועדה המרכזית היא למעשה גוף הנקרא ה"וועדה לקשירת השכר לתפוקה ביחידות צה"ל", המורכב מנציגי מעהב"ט ונציגי ארגון עובדי צה"ל והמכון .
24 משרד מבקר המדינה בדק בשנת2011 את נושא "שכר עידוד בשירות המדינה".
ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 62 (מאי 2012 '), עמ45 .
25 מדובר בגוף המשותף לממשלה, להתאחדות בעלי התעשייה בישראל, להסתדרות ולאגודת המהנדסים והאדריכלים בישראל.
שם הדוח: צבא ההגנה לישראל (צה"ל) - מערך האזרחים עובדי צה"ל (אע"צים) מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 ;לפריון העבודה והייצור; שבראשותו יושבים במשותף נציג משהב"ט ונציג ארגון עובדי צה"ל ואשר האחראי עליו ועל קביעת מדיניות שכר העידוד הוא סמנכ"ל וראש אמ"ש.
בהוראה פנימית של מרכז תע"ץ משנת 1999 בנושא שכר עידוד (להלן- ההוראה בנושא שכר עידוד) נקבעו, בין היתר, העקרונות הכלליים המתחייבים בכל שיטות שכר עידוד הנהוגות בצה"ל; הכללים המאפשרים להפעיל ביחידה מערכת שכר עידוד; תהליך אישור השיטה והפעלתה; ושיטת ביצוע שינויי ם ותיקונים בשיטה שאושרה; והיא מפרטת את הגופים העוסקים בנושא שכר עידוד בצה"ל, סמכויותיהם ויחסי הגומלין שביניהם.
על פי ההוראה, מרכז תע"ץ נושא באחריות המטה בצה"ל בנושא שכר עידוד לאע"צים.
אחריות המטה של מרכז תע"ץ בנושא זה באה לידי ביטוי גם בפקודת הארגון שלו, שבה נקבע, כי בין תפקידי ענף ארגון ושכר במרכז נמנית גם השתתפות בקביעת מדיניות שכר עידוד ויישומה ביחידות המעסיקות אע"צים.
התשלומים המשולמים לעובד במסגרת שכר עידוד נקראים פרמיות ( premium pay) .
פרמיה היא תוספת שכר בשיעור מסוים מהמשכורת (בכפוף לשיעור המרבי שנקבע, הנקרא "תקרת הפרמיה"), הניתנת בגין העלאת פריון העבודה, הנמדדת בעיקר במונחים של כמות ויעילות.
כך למשל, אם נקבע זמן תקן לביצוע משימה מסוימת, והמשימה נעשתה בזמן קצר יותר, תינתן פרמיית שכר עידוד בגין כך.
שכר עידוד יכול שיינתן גם במטרה לשפר את איכות העבודה, ואז המשתנים הנמדדים הם, בין היתר: שיעור התוצרים הפגומים, שיעור התלונות לגבי המוצר הסופי וכיו"ב.
בהוראה בנושא שכר עידוד נקבע, כי התייעלות העובדים נמדדת על בסיס מדדים החשובים להשגת יעדי הארגון, ובראש הרשימה נמנים שם פריון העבודה (תפוקה) ושיפור האיכות.
כאמור לעיל, בתקופת הביקורת כ -5,000 אע"צים (כ-69% מן האע"צים בצה"ל) קיבלו פרמיות שכר עידוד: כ-3,800 מהם (כ-76% ) מועסקים באט"ל.
העלות השנתית של תשלומי פרמיות שכר העידוד באט"ל הייתה בתקופת הביקורת כ-80 מיליוני ש"ח (כ-50 מיליוני ש"ח מהם שולמו לעובדי המש"א).
תשלום הפרמיה החודשית לעובד נע בין 300 ש"ח ועד ל- 2,000 ש"ח, ובממוצע1,450 .
ש"ח לעובד גוף המטה האחראי לנושא שכר העידוד באט"ל הוא מחלקת תכנון וארגון (תוא"ר) וענף שיטות ומחקר שבה (להלן - ענף שיטות).