HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת הפרקליטות כי אכן יש להביא בהקדם סוגיה זו לדיון ולהכרעה של פרקליט המדינה, זאת בייחוד נוכח העובדה שעשויות להיות לדבר השפעות חמורות על הנאשם, על סנגורו ועל ההליך המשפטי.
ליקויים בהליך ההעתקה של חומרי החקירה .
החסד"פ קובע כי זכות העיון בחומר חקירה כוללת גם את הזכות להעתיקו, וכי עיון בחומר החקירה או העתקה ממנו יהיו במשרד תובע או במקום אחר שתובע הועיד לכך, ובמעמד אדם שתובע מינה, דרך כלל או לעניין פלוני, כדי להבטיח שהעיון וההעתקה ייעשו בהתאם לחוק ולהוראות התובע.
ככלל, על התביעה מייצגי המדינה בערכאות | 1363 .
להעמיד את החומר לעיון ההגנה בתנאים הולמים, וההגנה תישא בעלות העתקתו31 .
הליך ההעתקה בשלוחות חטיבת התביעות במשטרה .
חטיבת התביעות במשטרה מונה שמונה יחידות ובהן 25 שלוחות הפרושות ברחבי הארץ.
ככלל, הליך העתקת חומרי החקירה בכל אחת מהשלוחות מתבצע בימים וב שעות שנקבעו לקבלת קהל, באמצעות מכונות צילום הנמצאות בשלוחות.
בחלק מהן נציג מטעם התביעה מצלם את החומר עבור הסנגורים, ובחלקן הוא מפקח על הסנגור המבצע את הצילום בעצמו, במכונת צילום באמצעות מטבעות כסף.
עבור כל דף צילום נגבה תשלום, והוא מועבר לחברה פרטית שהמכונ ות בבעלותה.
ביחידת תביעות תל אביב בלבד נציג המזכירות סורק את חומרי החקירה ומעבירם לסנגור בדואר האלקטרוני או במדיה אחרת על פי בחירתו.
צילום הנעשה באופן ידני תמורת תשלום הוא איטי יותר, עלותו גבוהה יותר, והסיכוי שיחולו בו תקלות רב יותר.
בדיוני "פורום עדכון ה דדי" של משרד המשפטים והמשרד לביטחון פנים מדצמבר 2016 צוין כי בדרכי הצילום הנוהגות בשלוחות התביעה של המשטרה יש בעיות קשות: "כיום נעשה צילום החומר במקומות אלה על ידי הסנגורים עצמם תוך בזבוז זמן וכסף משוועים.
קשה לתאר עד כמה המצב היום בלתי יעיל ובזבזני וכמה תקלות נגרמות ודיונים נדחים בשל בעיות בצילום החומר".
יצוין כי בדיון של פורום ראשי יחידות תביעה שקיימה חטיבת התביעות ביוני 2017 ציינה ראש יחידת תביעות ירושלים כי בהיעדר תיקיות המיועדות לתרשומות פנימיות של תובעים, נחשפים סנגורים למסמכים שאינם חומרי חקירה.
על כן הוצע באותו מועד לעבור לשיטה חדשה ובה חומרי החקירה ייסרקו ויועברו באמצעות מדיה דיגיטלית, שכן פתרון זה "יעיל, ירוק וסביבתי, חסכוני, מייתר את הצורך בהדפסה מיותרת של דפים, מנגיש את החומר למכשירים ניידים, מאפשר מפתוח שלו ובכך מסייע בלימוד החומר ובטיפול בו.
אם נצליח לקדם פתרון כזה, נעשה מהפכה אמתית שתחסוך כסף וזמן רב".
ביוני 2016 הנחה מפכ"ל המשטרה את הסמפכ"ל למפות את הסיכונים הכרוכים בהליכי ההעתקה המתוארים לעיל ולהציע דרכי העתקה חלופיות.
במסמך מאוגוסט 2016 בו רוכזו הנתונים מכל היחידות נכתב כי אין אחידות בדר כי הצילום בשלוחות השונות; כי חלה פגיעה במתן השירות בעקבות עומס הבקשות לצלם בו זמנית את תיקי החקירה; כי יש סיכון שיועברו לידי הסנגורים חומרי חקירה שאינם מותרים להעברה על פי דין; כי יש חשש שיאבדו חומרי חקירה; וכי אין הלימה בין ריבוי המטלות של עובדי המזכירות לבין מצבת כוח האדם הקיים.
31 בש"פ 1956/12 מדינת ישראל נגד פרדי אלגמיל (פורסם במאגר ממוחשב, 7.
עם זאת נפסק כי במקרים חריגים כגון בתיקים רחבי היקף רשאי בית המשפט מכוח סמכותו להורות לתביעה לסרוק את החומר עבור הנאשם ולבחון כיצד לחלק את עלות הסריקה ב ין הנאשם למדינה.
בשנים 2016 ו-2017 נדונו כמה פתרונות אפשריים לבעיה האמורה, אולם אלו נמצאו לא ישימים מסיבות שונות, ובהן מצוקת כוח אדם, מכשור ושיקולי תקציב.
עמדת חטיבת התביעות הייתה כי פרויקט תיק חקירה דיגיטלי ישמש פתרון לבעיה.
יצוין כי על פי הערכו ת המשטרה ביצוע פרויקט תיק חקירה דיגיטלי עתיד להימשך לפחות עד יולי 2018 , ואולם עולה ספק ממשי לגבי האפשרות לסיים את הפרויקט במועד זה (ראו להלן).
ביוני 2017 התקיים דיון בנושא בהשתתפות מפכ"ל המשטרה וסגנו.
בדיון סיכם המפכ"ל כי המטרה היא למצוא פתרון שישתלב עם פרויקט תיק חקירה דיגיטלי ולא לנקוט מהלך שיהיה כרוך בהוצאות גדולות "לשימוש מספר חודשים בלבד".
לחלופין, יש לנהל שני העתקים של תיק החקירה, שאחד מהם יועבר לצילום חומרי החקירה, בכפוף לבקרה.
מסתמן שעד אשר יושלם פרויקט תיק חקירה דיגיטלי וניתן יהיה להעביר את כל חומרי החקירה במלואם באופן דיגיטלי לסנגורים צפוי לעבור זמן ניכר.
נוכח הסיכונים שבדרכי הצילום הקיימות, כפי שעלו בבדיקת חטיבת התביעות, ראוי שהמשטרה תבחן שוב את ההיערכות להסדרת הנושא ואת ההיתכנות של מימוש חלופות ראויות אך לא יקרות להליך ההעתקה הנוכחי.
הליך ההעתקה ביחידות הפרקליטות .
בהתאם למכרז פומבי מאוגוסט2014 למתן שירותי העתקת דיסקים וצילום מסמכים באתרי פרקליטויות המחוז (להלן - המכרז) התקשר משרד המשפטים עם חברה פרטית לביצוע הליך ההעתקה של חומרי החקירה (להלן - החברה).
נציגים של החברה מוצבים בחמישה מחוזות ברחבי הארץ והם שמבצעים את צילום החומרים 32 במכונות צילום, תמורת תשלום לפי מספר הצילומים.
הליך הצילום מתבצע בהנחיית נציג משרד המשפטים על פי סדרי עדיפויות המתחשבים בתאריך הדיון בבית המשפט ובמידת דחיפותו של הטיפול בתיק.
את הרישום והתיעוד של עבודות הצילום מבצעים נציגי החברה באופן ידני בטפסים הכוללים את פרטי התיק ופרטי המונה של מכונת הצילום33 .
את התשלום עבור הצילומים גובים נציגי החברה מהסנגורים בהגיעם לקבל את חומרי החקירה שצולמו.
במהלך הביקורת עדכן משרד המשפטים כי במקרים שבהם היקפו של חומר החקירה רב, מספר הסנגורים גדול או כאשר בית המשפט מנחה אותו לעשות כן, חומר החקירה אינו מצולם אלא נסרק ומועבר לרשות ההגנה באמצעות קובצי מחש ב.
כמו כן ציין משרד המשפטים כי הוא בוחן את .
העתקת תקליטורים אינה מבוצעת על ידי החברה, אלא על ידי עובדי משרד המשפטים 33 .
בנוסף, נעשה תיעוד של פרטי העברת התיק לצילום על ידי המזכירות ביחידות הפרקליטות מייצגי המדינה בערכאות | 1365 .
האפשרות להתקשרות עם ספק פרטי לצורך קבלת שירותי סריקה של מסמכים.
עוד צוין כי לעתים דווקא סנגורים מעדיפים לקבל את חומרי החקירה בהעתק צילומי קשיח בלבד ולא על גבי מדיה דיגיטלית.
בתשובת החברה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2017 נאמר כי במקרים בהם מדובר בחומרי חקירה רבים היא דואגת לתוספת של כוח אדם ושעות עבודה על מנת לעמוד במטלותיה.
כשלים טכניים שונים עלולים לפגוע ביכולת לממש את הזכות המהותית לעיון ולהעתקה: איכות העתקה ירודה, עיכוב בהעברת החומרים לנאשם, טעויות אנוש בפעולות הצ ילום, אי -סדר בתיקי החקירה, אובדן חומרים או צילום חומרים האסורים בצילום.
מטבע הדברים הסיכוי לקיומם של כשלים אלו גדול יותר בתיקי מעצר המצריכים העברת חומר מהירה ובתיקים מרובי מסמכים שבהם נדרש צילום של עמודים רבים; בה בעת, לא פעם דווקא תיקים אלו עשויים להיות ר גישים יותר, ומכאן שלכשלים בצילומם עלולות להיות השפעות חמורות.
לנוכח חשיבותה של זכות העיון וההעתקה והשפעתה הרבה על הגנת הנאשם, נדרשים התאמה וייעול של דרכי ההעתקה הקיימות, למשל באמצעות סריקה או העתקה דיגיטלית במקום צילום על גבי נייר.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי הדבר נכון על אחת כמה וכמה לנוכח ההתפתחויות הטכנולוגיות שחלו משנת 1965 , מועד חקיקתו של החסד"פ.
על פי חוק חובת המכרזים, התשנ"ב -1992 (להלן- חוק חובת המכרזים).
לאחר שלב המכרז מוסדרת מערכת היחסים בין הצדדים בחוזה, הקובע את תנאי ההתקשרות, לרבות את האפשרות להאריך אוטומטית את החוזה עם סיום המועד שנקבע במועד החתימה עליו.
הארכת ההתקשרות טעונה אישור של ועדת המכרזים במשרד.
במועד סיום הביקורת - כשלוש שנים לאחר תחילת תקופת ההתקשרות של משרד המשפטים עם החברה - אישרה ועדת המכרזים של משרד המשפטים להאריך את תקופת ההתקשרות עם החברה שלוש פעמים, כאמור בתנאי החוזה.
הביקורת העלתה כי בתקופה האמורה אישורי ועדת המכרזים לחידוש ההתקשרות ניתנו באיחור של כמה חודשים כל פעם, והצדדים חתמו על חוזה ההתקשרות רק במחצית השנייה של שנת ההתקשרות ואף לאחר מכן.
משמע שבמהלך כל תקופת ההתקשרות היו חודשים רבים שבהם פעלו הצדדים בניגוד לדין וללא חוזה תקף.
משרד המשפטים ציין בתשובתו מינואר 2018 כי לרוב הוא מחדש התקשרויות מראש, וכי הוא יקפיד על כך בהמשך על מנת שגם ליקויים חריגים כמתואר בדוח הביקורת לא יישנו.
עיכובים ביצירת תשתית להעברת חומרי חקירה באופן דיגיטלי .
לפרקליטות ולמשטרה קשרי עבודה רבים הכוללים העברת מידע ונתונים מתיקי חקירה, לרבות חומרי חקירה, לצורך ההחלטה אם להעמיד לדין את החשודים בתיק ולצורך ניהול התיק.
אחד הממשקים הממוחשבים הנדרשים לעבודה מתואמת וסדורה בתהליך העברת התיקים הוא ממשק להעברת תיק חקירה דיגיטלי מהמשטרה לפרקליטות.
ממשקי המערכת הממוחשבת לתכנון, ניהול ובקרה - פרקליטות המדינה - (להלן - מערכת תנופ"ה) עם המערכות הממוחשבות במשטרה, בהם מערכת פל"א, הם נדבך מרכזי בעבודה המשותפת בין הגופים.
ממשקים אלו מחייבים הליכי אפיון ותכנו ן קפדניים, קביעת לוחות זמנים לביצוע ותהליכי עבודה מתואמים.
הביקורת העלתה כי בשנת 2006 ,החלו הנסיונות להקמת ממשק ממוחשב בין היתר לשם העברת תיקי חקירה בין המשטרה לפרקליטות, אולם הלכה למעשה נמצא כי במועד סיום הביקורת, בשל קשיים שהתעוררו במהלך העבודה, התהליך עדיין לא הושלם ותאריך היעד לסיומו שב ונדחה.
סוגיות העברת מידע, לרבות חומרי חקירה באופן דיגיטלי בין הגופים נדונו במשך השנים במסגרות שונות, ובהן צוות משותף למשרד המשפטים ולמשטרה שהוקם בדצמבר 2006 ; פרויקט "ענן אכיפה" מאוגוסט 2013 ; צוות עבודה לאפיון תיק החקירה הדיגיטלי; ועדת היגוי משותפת מיוני 2015 .
החל בשנת 2013 אף החלה העברת מידע, במסגרתה מועברים באופן אלקטרוני נתונים רישומיים - כגון פרטי החשוד וסעיף העבירה - מתיק המשטרה במערכת פל"א למערכת תנופ"ה (ללא חומרי חקירה), זאת בד בבד עם העברת תיק החקירה הפיזי המלא לפרקליטות.
בין הקשיים שהועלו בנסיונות להקים ממשק ממוחשב היו היעדר סינכרון בין מערכת המחשוב של הפרקליטות לבין מערכות המחשוב השונות של המשטרה והעובדה שהמשטרה לא יכולה להתחייב כי כל חומר החקירה הקיים בתיק הנייר הפיזי ייכלל בתיק החקירה הדיגיטלי שיועבר לפרקליטות.
מייצגי המדינה בערכאות | 1367 .
בספטמבר 2016 הנחה מפכ"ל המשטרה את הסמפכ"ל, את מנהל מינהל טכנולוגיות במשטרה (להלן - מנ"ט) ואת ראש אח"ם להשלים בתוך שנה - קרי עד ספטמבר 2017 - .
"את פרויקט "ענן אכיפה/תיק חקירה דיגיטלי בינואר 2017 החל לפעול "צוות אפיון משותף" המתכנס באופן קבוע.
במאי 2017 ,הודיעה המשטרה לפרקליטות כי היא משדרגת את מערכת פל"א ובעקבות כך תידחה השלמתו של תיק החקירה הדיגיטלי ליולי 2018 .
יצוין כי נציגי מינהל טכנולוגיות במשטרה, האמונים על תחום המחשוב במשטרה, הסתייגו מתאריך יעד זה והדגישו את המורכבות הטכנולוגית הכרוכה בהעברת חלק מהמסמכים והנתונים באופן דיגיטלי.
גם גורמי המקצוע במשרד המשפטים העלו ספקות בנוגע לאפשרות העמידה בתאריך יעד זה, שכן חלק גדול מפרויקט תיק החקירה נמצא בשלב של אפיון ראשוני בלבד, של אבטיפוס לכל היותר.
להשלמת הפרויקט נדרש אפיון מפורט, שבמסגרתו עולים בדרך כלל צרכים נוספים, אילוצים ומגבלות, נדרשים פיתוח, בדיקות ותיקונים, שלבים הכרוכים לעתים גם בהשהיות ועיכובים.
בהינתן שפעולות האפיון המפורט יחלו באפריל 2018 מסתמן "כי תיק חקירה דיגיטלי מלא לא יושלם בלוחות זמנים סבירים".
מהאמור לעיל עולה כי יש ספק של ממש שהפרויקט יסתיים במחצית הראשונה של שנת 2018 .
כפי שעולה מהודעת המשטרהעולה אפוא כי במועד סיום הביקורת, כ-12 שנים לאחר שהוחל לראשונה לנסות להסדיר את הממשקים הממוחשבים בין המערכות הממוחשבות של הפרקליטות והמשטרה, פרויקט תיק חקירה דיגיטלי עדיין מתעכב ותאריך היעד לסיומו שב ונדחה.
המשטרה ציינה בתשובתה כי כיום אגפי החקירות והמודיעין ומנ"ט משקיעים תשומת לב רבה בפרויקט תיק חקירה דיגיטלי, אולם על מנת שהפרויקט יהיה שלם ומלא יש עוד כברת דרך.
הפרויקט מתנהל בצורה יעילה יותר בין הגופים וקצב פיתוח המשימות של הפרויקט הולך וגובר הן בפרקליטות והן במשטרה.
המשטרה פירטה כמה תחומים בפרויקט ש יש לתת עליהם את הדעת ואשר כרוכים בקשיים, למשל נושא ההנגשה של התיק הדיגיטלי להנהלת בתי המשפט או שינויי חקיקה נדרשים בתחום החתימה האלקטרונית.
כמו כן, נדרשים תתי-פרויקטים שיסדירו כמה תחומים, למשל העברת תוצרי וידאו ואודיו באופן דיגיטלי, שינוי שיטת העבודה של חוקרים בע קבות תיקון 75 באופן שישפיע גם על תהליכי העבודה הטכנולוגיים ועדכון קובץ החוקים המשטרתי.
עוד ציינה כי היא שמה דגש על ייעול תהליכים טכנולוגיים מול גופים נוספים שהיא משתפת פעולה אתם באופן שוטף.
למשל, במסגרת קבלת מידע מבנקים, העברה דיגיטלית של תיעוד וידאו של חק ירות ילדים ואנשים עם מוגבלות, קבלת תמלילים מחברת התמלול, והפעלת מערכת חסיונות ממוחשבת.
המשטרה ציינה בפברואר 2018 כי החל במאי 2018 יועברו לפרקליטות כל המסמכים שבמערכת הפל"א.
לפי תשובת המשטרה, פרויקט תיק חקירה דיגיטלי הוא הפתרון המחשובי המרכזי שעתיד לאפשר א ת הסדרת הליקויים הנוגעים להעברת מלוא חומרי החקירה המעודכנים.
תשובה זו משקפת את החשיבות ואת המורכבות שבקידום הליכי האפיון, הגיבוש וההשלמה של הפרויקט.
לפיכך על המשטרה לפעול להשלמת הפרויקט על סמך תכנית עבודה מפורטת הכוללת אבני דרך ולוחות זמנים, וכל זאת בשיתוף ובתיאום עם הפרקליטות וכלל הגופים הנוגעים בדבר.
מייצגי המדינה בערכאות | 1369 .
הטיפול בחומרי החקירה ושמירתם .
חומרי החקירה בתיק הפלילי כוללים מסמכים שונים שהמשטרה יוצרת במהלך החקירה כגון הודעות, מזכרים ודוחות.
כמו כן, במסגרת החקירה תופסת המשטרה מפעם לפעם חפצים או מסמכים הדרושים לה לצורך החקירה (להלן - חפצים, מוצגים או תפוסים), וזאת בהתאם לסמכותה על פי פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) התשכ"ט -1969 (להלן- פסד"פ מעצר וחיפוש או הפקודה).
נכון לשנת 2015 היה בחזקת המשטרה מלאי של כ- 670,000 מוצגים.
בכ-20% מתיקי החקירה הנפתחים נתפסים מוצגים, וכ -3% מהתיקים שבהם נתפסים מוצגים הם תיקי פשע חמור שהעונש עליהם הוא מאסר של יותר מ-15 .
שנה הטיפול הנאות במוצגים והשמירה עליהם חשובים מאוד להשלמת הליך החקירה ומיצוי הדין עם נאשמים.
למשל, אם מוצג שיועד לשמש כראיה בהליך הפלילי אבד, בוער בטעות או בטרם עת, או ניזוק עד כי לא ניתן להציגו כראיה, עשוי הדבר לגרום לביטול ההליך הפלילי או להפחתת חומרת סעיף האישום.
אם מוצג שיש להשיבו לבעליו אבד, ניזוק או בוער, עשויה להתקיים עילת נזיקין כנגד המשטרה.
חשוב מאוד גם לשמור על מוצגים אשר נקבע כי יש לחלטם לטובת המדינה34 וזאת על מנת לשמור על ערכם ולהפיק מהם את המרב מעבר לפן של העונש המוטל על הנאשם.
להלן בתרשים 5 נתוניםעל מספר המוצגים הקיימים במשטרת ישראל, לפי סוג המוצג: .
34 בפסד"פ (מעצר וחיפוש) נקבע כי בית המשפט רשאי להורות על חילוט של חפץ כעונש אם האדם שהורשע במעשה העבירה שנעשה בחפץ הוא בעליו.
תרשים 5 : מספר המוצגים במשטרת ישראל לפי סוג .
המקור: מצגת למפכ"ל מ- 27.
הנתונים נכונים לשנת2015.
מהתרשים עולה כיהמוצגים הנפוצים ביותר הם דיסקים, טלפונים, סמים, כסף ומסמכים , וכי שיעורם - 30% מכלל המוצגים.
בדרך כלל מוצג נתפס על ידי שוטר או חוקר בזירה, או נמסר להם, והוא מועבר לגורם המרכז את החקירה המקבל את ההחלטה אם המשטרה תמשיך להחזיק במוצג.
במידה והוחלט להחזיק במוצג הוא מועבר למחסן המוצגים הנמצא בכל תחנת משטרה לצורך קליטתו לאחסון ולרישום במערכת, ו הוא נשמר במחסן התחנה.
ככלל, חומרי חקירה בהעתקי נייר, מוצגי נייר35 ודיסקים נשמרים בתיק החקירה הנמצא אצל הגורם החקירתי המטפל בתיק ולאחר מכן מועבר לתובע או לפרקליט המטפל.
לאחר שהטיפול בתיק הסתיים, הוא מועבר למשרד הרישום בתחנת המשטרה ונשמר שם בהתאם לתקופות השמי רה הקבועות בדין.
מדי שישה חודשים מיום תפיסת המוצג, וכל עוד לא הוגש כתב אישום, על .
מסמכים שנתפסו המשמשים כראיה ולהבדיל ממסמכים שיצרה המשטרה בעצמה מייצגי המדינה בערכאות | 1371 .
השוטר האחראי למוצג (להלן- רשם המוצגים) להגיש לבית המשפט בקשה להארכת ההחזקה בו.
לאחר שאין עוד צורך במוצג (משום שהחקירה נסגרה ללא הגשת כתב אישום, משום שהמוצג לא הוגש כראיה, או משום שהוגש כראיה ואין עוד צורך בו), מתקבלת החלטה מה ייעשה במוצג: השמדה, חילוט לטובת המדינה, החזרה או שמירה לתקופה מסוימת או לצמיתות.
אופן שמירת המוצגים בתחנות המשטרה .
פסד"פ מעצר וחיפושמעניקה לשוטר סמכות לתפוס חפץ אם יש לו יסוד סביר להניח כי נעברה בו עבירה או עומדים לעבור בו עבירה או שהוא עשוי לשמש ראיה בהליך פלילי וזאת עד אשר יוגש לבית המשפט.
בית המשפט יכול לחייב את אוצר המדינה בנזיקין אם חפץ שתפסה המשטרה אבד או ניזוק.
משטרת ישראל הסדירה את נושא הטיפול במוצגים בכמה הוראות, והעיקרית שבהן היא פקודת מטא" ר שעניינה "תפיסת חפצים הקשורים לעבירה והטיפול בהם" מינואר 2015 .
פקודת מטא"ר זו קובעת עקרונות כלליים לתפיסה של מוצגים, מגדירה מי הגורמים האחראים לשמירתם ולניהולם, לרישומם ולסילוקם, וקובעת כי כל שוטר המטפל במוצג שנתפס ינקוט אמצעים סבירים לשמור על שלמותו, למנ יעת נזק למוצג ולמניעת פגיעה בראיות שיש בו לעניין העבירה.
יצוין כי עד שנת 2015 כללה פקודת המטא"ר הוראות מפורטות בדבר אופן שמירת המוצגים בהתאם למאפייניהם, לרבות אריזתם, מקום הנחתם ותנאי חדר המוצגים וכן היא התייחסה לסוגי מוצגים מיוחדים, אך ההוראות האמורות בוט לו.
כמו כן, לחטיבת החקירות במשטרה יש כמה נהלים העוסקים בטיפול בסוגים מסוימים של מוצגים כגון כלי רכב, נשק, ציוד צבאי, סמים ומחשב.
יוער כי פקודת המטא"ר האמורה כללית ואינה קובעת הוראות לגבי אופן שמירת המוצגים, שלא כנוסחה הקודם.
כמו כן, בשנת 2015 נכתבה טיוטת נ והל חטיבת החקירות שנועד להחליף את הנהלים הפרטניים, ואולם עד מועד סיום הביקורת עדיין לא אישר אגף החקירות את הטיוטה.
עוד יוער כי בפקודת המטא"ר נכתב שהמוצגים יאוחסנו על פי סוגיהם, ערכם ותכונותיהם, כקבוע בנוהלי אח"ם או בנוהלי אג"ם36, אולם אין למשטרה נהלים מפורטים לגבי כל סוגי המוצגים.
משטרת ישראל כתבה בתשובתה כי הצעת חוק בנושא שמירת מוצגים לצרכים ראייתיים נמצאת בשלבי אישור במשרד המשפטים ועוסקת בהסדרת נושא תקופות שמירת המוצגים.
כמו כן המשטרה נערכת להקמת .
אגף מבצעים 1372 |דוח שנתי 68ג .
מרכז ארצי לאחסון מוצגים.
היא הוסיפה כי נושא שמירת מוצגים נ דון בהחלטה של בית המשפט העליון בשנת 2015 ובתיק נוסף משנת 2017 שטרם התקבל פסק דין בעניינו, וכי עם אישור החוק וקבלת ההחלטה בבית המשפט יגובש נוהל מסודר בעניינם של כלל המוצגים (ראו להלן).
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרת ישראל כי בתשובתה אין מענה ממשי לשיהוי בטיפולה בנושא.
על המשטרה לפעול אפוא לאלתר לגיבוש נהלים מפורטים לגורמי השטח שיסדירו את אופן שמירת המוצגים מאחר שאי-אישורו של תזכיר החוק והדיונים בבית המשפט אינם מצדיקים את דחיית הטיפול בנושא.
כאמור, לשמירה על המוצגים חשיבות רבה לעניין השלמת הליך החקירה ומיצוי הדין עם נאשמים.
אולם לא פעם עלה בפסיקת בתי המשפט ודווח בפרסומים שונים כי לא נשמרו מוצגים כנדרש.
במהלך חקירה נתפסו במוסך שבבעלות התובע חלקי חילוף החשודים כגנובים ואף הוגש נגדו כתב אישום 37 .
בתום ההליך הפלילי זוכה התובע והגיש תביעה אזרחית נגד המשטרה, בין היתר בשל נזק שנגרם לחלקי החילוף שנתפסו בזמן שהיו במשמורת המשטרה.
בית המשפט קבע כי "קשה לחלו ק על שהמשטרה לא שמרה על חלקי החילוף.
להפך, השוטרים השליכו את חלקי החילוף לשקים ולארגזים שאינם מתאימים מבלי להפריד חלק לחלק והפקירו אותם לפגעי מזג האויר.
אמה של קורבן רצח פנתה לבית המשפט בבקשה לקבל את הטלפון הסלולרי של בתה שהיה ראיה מרכזית במשפט, אך נמסר לה כי הוא לא אותר39 .
מהפרסום בכלי התקשורת עולה כי המכשיר אבד, אולם בעקבות עוגמת הנפש שנגרמה לאם החליט רשם המוצגים בתחנת המשטרה הרלוונטית לסרוק את המוצגים הרבים בתחנה בחיפוש אחר המכשיר, ובאפריל 2017 .
במסגרת חקירה פלילית תפסה המשטרה רכב, והוא הו בל למגרש אחסנה.
לאחר מכן התיק נסגר מחוסר ראיות, המשטרה ביקשה מבית המשפט צו להשמדת הרכב, וזה ניתן ללא קבלת התייחסות בעל הרכב.
בעל הרכב הגיש לבית המשפט בקשה להחזרת התפוס, ובית המשפט קיבל את הבקשה והורה למשטרה להחזיר את התפוס אך .
37 תא (י-ם) 1641/09 יובל גילה נ' מדינת ישראל (פורסם במאגר ממוחשב, 29.
) 38 בית המשפט אף חייב את המשטרה לפצות את התובע על הנזק בסך 87,600 ש"ח שנגרם לחלקי החילוף.
39 )'ראו בהקשר זה תפ"ח (נצ 502/07 אילנה ראדה נ' מ"י (פורסם במאגר ממוחשב, 4.
17 ) 'החלטה בבקשה מס146.
מייצגי המדינה בערכאות | 1373 .
הופתע לגלות כי הרכב כבר הושמד .
בית המשפט, בהליך אזרחי 40 , מתח ביקורת על המשטרה וקבע שהיה עליה לפנות לבעל הרכב ולתת לו זכות טיעון בעניין ההשמדה41.
אגף חקירות ומודיעין במשטרה מסר כי כל אימת שנמצאו ליקויים בשמירה על חומרי חקירה או על מוצגים ממונה קצין בודק או גורם בדיקה אחר לטיפול בעניין.
משרד מבקר המדינה ביקש לקבל ממחלקת המשמעת במשטרה את רשימת המקרים שבהם מונו גורמים בודקים לבחינת ליקויים בשמירה על מוצגים בשנים האחרונות.
המשטרה מסרה כי אין לה את הנתונים המבוקשים, וכי אין גורם אחד המרכז את כלל המידע על גורמי בדיקה שמונו ואת ממצאי בדיקתם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרת ישראל כי בהיעדר מידע כזה נפגעת יכולתה להפיק לקחים מהבדיקות שנעשות.
על המשטרה לפעול לריכוז כלל הנתונים על מינוי גורמים בודקים ועל ממצאי בדיקתם, לנתח את המסקנות, הלקחים וההמלצות בנוגע לטיפול בחומרי חקירה ולהיעזר בתובנות אלו לצורך קיום פעולות בקרה ותיקון בכלל היחידות והמחוזות.
בפברואר2015 , במסגרת החלטה בבקשה למשפט חוזר42, קבע בית המשפט העליון בדן יחיד כי אין לגורמי האכיפה סמכות להורות על השמדת מוצגים מכוח הפסד"פ בין שהם הוגשו כראיה ובין לאו (ראו להלן).
באוגוסט 2015 מינה ראש אח"ם צוות בראשות ניצב משנה לבחון את נושא שמירת המוצגים במשטרה (להלן - צוות שמירת מוצגים), לצורך בחינת המשמעויות של דבריו האמורים של בית המשפט העליון, וכן במסגרת ההיערכות לשינוי חקיקה בתחום בעקבות כך שמשרד המשפטים שקד על הכנתה של הצעת חוק בנושא שמירת מוצגים (ראו להלן).
צוות זה התבקש לנתח את המצב הקיים תוך השוואה לארגונים אחרים, לבחון את המשמעויות המשפטיות, הלוגיסטיות והתקציביות של השינויים הנדרשים, לגבש המלצות מערכתיות ולהגיש לאישור הממונים תכנית לביצוע ההמלצות.
הצוות התבקש להציע תוצרים לראש אח "ם עד סוף נובמבר 2015.
צוות שמירת מוצגים בדק את הנושא באמצעות הפצת שאלון לכל משרדי הרישום בארץ, ביקורים בכמה משרדי רישום ומחסני מוצגים, השוואה לגופים אחרים ועוד.
במרץ 2016 ,פרסם הצוות דוח שממצאיו היו חמורים .
40 תא (נצ') 50481 -05-12 קאסם יוסף נ' מ"י (פורסם במאגר ממוחשב, 26.
) 41 בפסק הדין חויבה המשטרה לשלם לתובע 17,700 .
בגין ערך הרכב ועוגמת נפש 42 מח 8498/13 סולימאן אל-עביד נ' מדינת ישראל (פורסם במאגר ממוחשב, 12.
15,) החלטת כבוד השופטת נאור.
והמצב במשרדי הרישום הוגדר על ידי כותביו כ"קטסטרופה", ובידי המפכ"ל כ"מביש".
על פי ממצאי הדוח לעתים נעלמו מוצגים קריטיים ששימשו ראיה מרכזית.
עוד הוצגו בדוח כמה דוגמאות לתקלות שחלו בשמירה על מוצגים שבגינן התביעה המשטרתית נאלצה להגיע להסדרי טיעון מקלים עם נאשמים.
כמו כן נכתב בדוח כי יש מחסור במקומות אחסון למוצגים, ועקב כך מוצגים מאוחסנים במקומות לא מתאימים הגורמים לנזקים עד כדי אובדן מוחלט של מוצגים: מוצגים המאוחסנים במכולות; מוצגים חשופים לפגעי מזג האוויר; זוחלים ומכרסמים שורצים במכולות ובמחסנים; המוצגים זרוקים בערימות ללא סדר.
אמצעי האבטחה על המוצגים בחלק מהתחנות אינם מספקים; בכמה מקרים נפרצו מקומות האחסון ונגנבו מוצגים; נמצא חוסר בציוד אחסון - מדפים, אמצעי אריזה וכיו"ב.
בחלק ניכר מהיחידות נעשה שימוש בעגלות סופרמרקט לשינוע המוצגים; אין התייחסות מיוחדת למוצגים הזקוקים לתנאי אחסון מיוחדים (כגון אחסון בקירור); בתחנות נצברות כמויות גדול ות של סמים, ובשל היעדר תנאי שמירה נאותים הם מתכלים.
עוד צוין בדוח כי משנת 2003 שילמה המשטרה פיצויים בסך כ-2.
54 מיליון ש"ח לפחות43 .
בגין תביעות לפיהן המשטרה לא שמרה כראוי על רכוש ומוצגים צוות שמירת מוצגים המליץ, בין היתר, על הקמת מרכז לוגיסטי ארצי (להלן - מרלו"ג) לשמירת מוצגים לטווח ארוך 44 ובו ירוכזו המוצגים לאחר שלב החקירה על מנת להפחית את העומס בתחנות ולשפר את הארגון והיעילות של השמירה על המוצגים.
בדיון מיוני 2016 אישר מפכ"ל המשטרה את המלצות צוות שמירת מוצגים, בכפוף לבדיקה כלכלית, והנחה כי "יש להתחיל לעשות סדר בתחנות בראייה של התפיסה העתידית (הפרדה בין שוטף לשמירה בטווח הארוך)".
בעקבות אישור המפכ"ל הוקם בחטיבת החקירות צוות נוסף ליישום המלצות הדוח (להלן - צוות היישום), בשיתוף אגף תכנון וארגון במשטרה (להלן - אג"ת).
המשטרה התקשרה גם עם חברת ייעוץ לצורך קביעת מודל לתפעול המרלו"ג על בסיס ניתוח נתונים ותמחור , מיפוי נפחי האחסון הנדרשים, הכנת מפרט למכרז וקביעת קווים מנחים לשמירת המוצגים בתחנות.
בדיון במרץ 2017 ציין המפכ"ל כי תהליך מימושו של מכרז המרלו"ג צפוי להימשך זמן רב, וכי "יש להיות מוכנים מוקדם ככל הנית ן .
הדוח מסייג כי מערכת הנזיקין במשטרה תלויה בכך שהמזין סיווג נכונה את התיק הרלוונטי 44 הצוות התייחס לתקופות השמירה של כל מוצג באופן מחמיר יותר מזה שנקבע בטיוטת תזכיר הצעת החוק בנושא שמירת מוצגים כנוסחה באותה עת.
לאחר שהתקבלו הערות לתזכיר החוק צומצמו תקופות השמירה .
מייצגי המדינה בערכאות | 1375 .
ולא להמתין לקבלת התקציב או לסיום הטיפול במכרז השינוע"45 .
תאריך היעד להקמת המרלו"ג נקבע לדצמבר 2018 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי על אף חומרת המצב העולה מהדוח ועל אף הצורך הדחוף בתיקונו, הרי שבמועד סיום הביקורת, כשנה וחצי לאחר שהוגשו המלצות הצוות, טרם הסתיים ההליך ליישום ההמלצות.
במסגרת זו, המשטרה עדיין לא נקטה צעדים ממשיים לסידור מחסני המוצגים לצורך היערכות לשינויים הצפויים כפי שהנחה המפכ"ל.
הדוח עסק גם בהיבטים אחריםהנוגעים לשמירת מוצגים והעלה ממצאים קשים: לעתים תפיסת מוצגים מתבצעת גם כאמצעי ענישה; נתפסים מוצגים רבים שאינם רלוונטיים לתיק; התעורר קושי ממשי באיתור בעלים של מוצגים שהיה צורך להחזירם; התביעה המשטרתית והפרקליטות אינן מקפידות לקבל החלטות לגבי המוצגים בעצמם או באמצעות בית המשפט; לרשמי המוצגים אין מידע מדויק בנוגע למספר המוצגים השמורים בתחנה ולמספר המוצגים שסולקו; חסרים נהלים מסודרים לאחסון מוצגים ולסילוקם; לא מתבצעים פיקוח ובקרה הולמים בנוגע ליישום נוהל לרישום מוצגים ולטיפול בהם; יש מחסור בכלי רכב מתאימים לשינ וע המוצגים (לבית משפט, למעבדות וכדו'), ועקב כך לעתים המוצג משונע באוטובוס; אין נהלים לגבי שינוע מוצגים; אין מפתח תקינה לתפקיד רשם המוצגים ותנאי העבודה במחסנים קשים.
בהתייחס לממצאים אלה המליץ צוות שמירת המוצגים על פרסום נוהל שיאגד את כל הכללים הנוגעים לטיפול בכל סוגי המוצגים ויחליף את הנהלים הפרטניים בנושא; על התקנת מדפים מתאימים במשרדי המוצגים ואספקת ציוד לתפעול שוטף של משרדי המוצגים; על שדרוג אמצעי האבטחה שבמחסני המו צגים; על הוצאה לפועל של פרויקט לשינוע המוצגים למז"פ; על קביעת כללים לטיפול במוצגי סמים ועל טיפול בסילוק מוצגים שאין בהם צורך מחדרי הרישום.
בדיון של ראשי האגפים הרלוונטיים46 באפריל2016 אף ציין ראש אג"ת כי "גם כעת בתנאים הנוכחיים ניתן לשפר את איכות שמירת המו צגים, באמצעות אמצעים, תהליכים, הכשרות ואנשים".
במועד סיום הביקורת, שנה וחצי לאחר שהוגשו ההמלצות, הן עדיין לא יושמו.
45 עודלפני ש החלה העבודה בנושא שמירת המוצגים התבצעה במשטרה עבודה בנושא שינוע המוצגים ממחסן המוצגים לצרכים שונים - לשם בדיקות מעבדה, לגורמי התביעה או לבית המשפט.
)אג"ת, אח"ם ואת"ל (אגף תמיכה לוגיסטית 1376 |דוח שנתי 68ג .
המשטרה מסרה בתשובתה כי היא בוחנת דרכי פעולה לשיפור המצב הקיים בנוגע לשינוע מוצגים והשמדת סמים במחסני המוצגים.
היא הוסיפה כי בתחילת שנת 2018 הוקצו למחוזות משאבים לטיפול במחסני המוצגים, על בסיס תכנית מסודרת שביצע כל מחוז.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי אין בתשובתה כדי לקדם את יישומן של מרבית ההמלצות של צוות שמירת המוצגים.
לנוכח המצב הקשה במשרדי הרישום ובמחסני המוצגים שעליו עמדה המשטרה, עליה לפעול באופן מיידי ליישום המלצותיו של הצוות שאינן תלויות בהקמת המרלו"ג.
בתשובה נוספת של המשטרה מפברואר 2018 נכתב כי הבחינה בנוגע לשינוע מוצגים והשמדת סמים החלה עוד באמצע 2013 .
אולם גם בחינה זו לא הסתיימה כעבור כחמש שנים 6.
משרד מבקר המדינה ביקר בארבעה משרדי רישום ומחסני מוצגים במשטרת ישראל המשמשים לאחסון ראיות בעניינם של תיקים פעילים ותיקים שהסתיימו, ולהלן הממצאים: א.