HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד הבריאות ממליץ על חיסונים ייעודיים גם למבוגרים, לאוכלוסיות רגישו ת, לחיילים, למטיילים לחו"ל ולעובדי מערכת הבריאות.
החיסונים ניתנים בתחנות טיפת חלב, בבתי הספר, בצה"ל וכן במוסדות הבריאות ובלשכות הבריאות המחוזיות של המשרד.
בישראל אין חובה חוקית להתחסן.
שיעור הילדים המחוסנים : עשרות אלפי ילדים לא חוסנו בחלק מהחיסונים או לא חוסנו כלל.
למשרד אין מידע מי מקרב האוכלוסייה לא חוסן - בין היתר בשל סירוב מסיבות אידיאולוגיות או דתיות, שכחה, חשש מתופעות לוואי, קושי טכני או כלכלי, בעיה רפואית - והדבר מקשה עליו להגדיל את שיעור המתחסנים.
מחשוב מערך החיסונים והעברת המידע : שמירה מיטבית על בריאות הציבור מצריכה ביצוע מעקב אחר החיסונים שמקבל האדם ורישום מרוכז ושלם של כל החיסונים שקיבל לצורך כך.
על המשרד לבחון את המשך הפעולות להקמת מאגר נתונים ארצי בנושא החיסונים, ועד להשלמתו לנקוט בצעדים הנדרשים להגביר את מידת העברת המידע בין הגופים ככל הניתן.
הוועדה המייעצת : אחד מתפקידי הוועדה המייעצת הוא להמליץ לראש שירותי בריאות הציבור ולהנהלת המשרד בנוגע לכלל הסוגיות הקשורות לחיסונים בישראל.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הב ריאות לדאוג להימצאותו של כלכלן זמין שיסייע לעבודת הוועדה.
כמו כן, על יו"ר הוועדה לבחון בתחילת כל ישיבה אם יש חשש לניגוד עניינים של מי מחברי הוועדה.
ריכוזיות בתחום החיסונים : המשרד מרכז בידיו את כלל הפעילות הנוגעת לחיסונים בישראל: הוא קובע את המדיניות בענ יין זה וכן מחליט על שינויה אם הדבר נדרש; מרכז את הנתונים הנוגעים לתחלואה, ומחליט נגד אילו מחלות תחוסן האוכלוסייה; קובע לאחר המלצת הוועדה המייעצת אם להשתמש בישראל בחיסונים שעדיין אינם רשומים בארץ, ואפילו אינם רשומים כחיסוני שגרה בעולם (דוגמת החיסון נגד נגיף הפוליו); קובע אם החיסונים אכן נחוצים ואם תועלתם בנוגע למניעת מחלות בקרב אוכלוסיית היעד עולה על חסרונותיהם; מחליט בנוגע לשגרת החיסונים; בודק את יצרניות החיסונים; ויוזם מכרזים לרכישתם.
שם הדוח: מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 יש מק ום שמשרד הבריאות יבחן את האפשרות לשינוי תבנית הפעולה הקיימת באופן שיצמצם את ריכוזיות משרד הבריאות בכלל הפעולות הנעשות בתחום החיסונים ואף יבחן את שינוי הרכב הוועדה המייעצת, תוך מתן אפשרות לנציגים מקרב הציבור להיות שותפים, במידה זו אחרת, בהליכי קבלת ההחלטות, כדי שלא יהיה בה רוב לעובדי מערכת הבריאות הממשלתית; צעדים אלה עשויים להגביר את אמון הציבור במערך החיסונים ולהעלות את שיעור ההיענות לחיסון הן ברגיעה והן בעתות חירום (כולל בהתפרצויות).
חיסוני מבוגרים : אף שיש חשיבות גם לחיסון מבוגרים, המשרד מסתפק בפרסום באתר האינטרנט שלו בנוגע לסוגי החיסונים שהוא ממליץ למבוגרים להתחסן בהם, אולם אינו מקיים פעולות הסברה לעידוד ההתחסנות (למעט נגד שפעת).
המשרד גם אינו מממן חיסונים אלה, ואין לכך תשתית מסודרת.
על המשרד לרכז מ ידע בדבר שיעור המבוגרים המתחסנים בסוגי החיסונים השונים ולפעול להעלאת שיעור זה, בין היתר באמצעות פעולות הסברה בנוגע לחשיבות ההתחסנות והסדרת התשתית לקבלת החיסונים.
כמו כן, על המשרד לבחון את נושא מימון חיסוני המבוגרים.
חיסוני עובדים : עובדי מערכת הבריאות שאינם מתחסנים עלולים לסכן את עצמם, את בני משפחותיהם, את חבריהם לעבודה ואת המטופלים במערכת הבריאות (בייחוד פגים וחולים בעלי מערכת חיסונית חלשה כגון חולי סרטן).
עד כה התחסנו רק חלק מהעובדים.
על משרד הבריאות, הקופות, בתי החולים והגופים המספקים שירותי בריאות לעש ות את הדרוש כדי להעלות את שיעור העובדים המתחסנים, על פי הוראות משרד הבריאות.
על הנהלות גופים אלה למנוע מעובדים שאינם מחוסנים לסכן את מטופליהם ואת הסובבים אותם.
התפרצות מחלות הדורשות התערבות מידית : לעתים מתפשטים בארץ או בעולם נגיפים, הגורמים להתפרצות מחלות מסוכנות הדורשות התערבות מידית של משרד הבריאות לחיסון האוכלוסייה מפניהן.
למשל, התפרצות נגיף הפוליו בנפת חדרה בשנת 1988 ; התפרצותה של שפעת החזירים בעולם בשנת 2009 ; וגילוי נגיף הפוליו בדרום הארץ במאי 2013 .
בעת התפרצותה של שפעת החזירים בשנת 2009 המשרד קרא לכ לל הציבור להתחסן, אולם כ - 12% מהתושבים בלבד נענו לקריאתו.
בעקבות גילוי נגיף הפוליו בשנת 2013 הוציא המשרד לפועל מבצע חיסונים מידי לכל הילדים בארץ שנולדו מינואר 2004 ואילך, והורה לחסן אותם בחיסון המחודש הקיים בעולם משנת 2009 .
באוקטובר 2013 החליט המשרד לתת אתהחיסון המחודש לכלל הילדים, כדי להתמודד עם חדירת הנגיף לארץ.
נוכח הסכנה הנשקפת במקרי התפרצויות של מחלות זיהומיות, על הוועדה המייעצת והאגף לאפידמיולוגיה לדון בכל חיסון חדש הקיים בעולם, המונע מחלה שיש סיכוי שתפרוץ בישראל, להחליט לגביו, לתעד את כל הדיונים בעני ין כל חיסון ולבחון בכל פרק זמן אם יש לשנות את ההחלטות נוכח ההתפתחויות והשינויים.
כן על משרד הבריאות להפיק לקחים מהשיעורים הנמוכים של ההיענות לקריאה להתחסן נגד שפעת החזירים, ובחלק מהאזורים בארץ, לקריאה להתחסן במקרה של התפרצות נגיף הפוליו ב- 2013 .
כאמור, בזמ ן ביצוע הביקורת הקים המשרד את "הוועדה לתכנון וביצוע הליך שיתוף הציבור בעיצוב מדיניות להתמודדות עם בחירת הורים לא לחסן את ילדיהם בחיסוני השגרה", כדי להגביר את נכונות הציבור להתחסן.
מן הראוי שלוועדה יינתנו הנחיות לדון גם במקרי התפרצויות של מחלות.
:שם הדוח מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 8.
חוק ביט וח נפגעי חיסון : ליו"ר ועדת המומחים הקודמת יש השגות על חוק זה בניסוחו הנוכחי.
על משרד הבריאות לבחון את השגותיה, ובמידת הדרוש לפעול לתיקון חוק זה.
על משרד הבריאות לפעול במרץ להעלאת שיעור המתחסנים בקרב הילדים, ולהגביר את מודעות הציבור לחשיבות שיש להתחסנות מבו גרים.
יש להמשיך לבחון את המחסומים הארגוניים המקשים את מתן החיסונים ולפעול להסרתם, להגביר במידת האפשר את הגמישות בנוגע למתן החיסונים, להגביר את השקיפות על ידי מסירת מידע מלא ועדכני לציבור בעניין זה, ולפעול בשיתוף פעולה עם ציבור המתחסנים, קופות החולים והאיגו דים המקצועיים הרלוונטיים.
כל אלו יסייעו בהגברת אמון הציבור בנוגע לחיסונים.
רפואה מונעת היא התערבות רפואית המופעלת על פרטים באוכלוסייה, כדי למנוע התפתחות של מחלות, ואם הן כבר קיימות - כדי למנוע את המשך התפתחותן ואת הסיבוכים שהן עלולות לגרום להם.
ההנחה בבסיס הרפואה המונעת היא שאיתור של שינויים המפריעים לפעילותו התקינה של הגוף (שינויים פתולוגיים) ו מתן הטיפול הנדרש בזמן, ימנעו מחלה ותמותה, ישפרו את איכות החיים של המטופל, ובמקרים רבים יחסכו חלק מהעלויות הכרוכות בטיפול שיינתן לו אם לא תאותר המחלה בזמן.
המדינה אחראית למתן שירותי הרפואה המונעת לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994 (להלן- החוק) והתוספת השלישית משרד הבריאות 653 .
:שם הדוח המערך של תחנות טיפת חלב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לו12 .
משרד הבריאות (להלן גם- המשרד) עושה זאת בין היתר באמצעות תחנות טיפת חלב (להלן גם - תחנות).
בתחנות טיפת חלב ניתנים שירותי רפואה מונעת בכל שנה לכמיליון תינוקות ופעוטות13 (להלן גם - ילדים) וכן להוריהם.
השירות הניתן לילדים בתחנות נועד למנוע את הידבקותם במחלות זיהומיות ולאתר בעיות התפתחות ובעיות בריאות.
בתחנות ניתנים לילדים עד גיל שנתיים חיסונים, לפי תכנית החיסונים שקבע המשרד 14 .
בתחנות גם מבצעים לילדים, מהלידה עד גיל שש, הערכת התפתחות; מפנים את הילדים לפי הצורך למסגרות אבחוניות וטיפוליות; פועלים לגילוי מוקדם של בעיות בריאות , באמצעות בדיקות ראייה, בדיקות תקשורת ובדיקות שפה; השירות הניתן להורים כולל מעקב אחר נשים הרות; הדרכה וייעוץ להורים ולמי שעומדים להיות הורים בנושאים הקשורים לגידול ילדים; ביצוע ביקור בית לאחר הלידה הראשונה ; מתן הדרכה וייעוץ בכל שלבי ההתפתחות של הילדים מהלידה עד גיל שש, והפנייתם של הילדים לבדיקות על פי הנדרש; ייעוץ בנוגע למתן טיפול מוקדם לבעיות רפואיות והתפתחותיות של הילדים; הדרכה לקיום אורח חיים המשפר את הבריאות ומונע מחלות, ובכלל זה הדרכה בנוגע לתזונה נבונה, להנקה, לשמירה על בריאות השן ולשמירה על ה היגיינה; והדרכה בנוגע לבטיחות הילדים.
ברחבי הארץ פרוסות כ- 1,000 תחנות טיפת חלב.
לשכות הבריאות המחוזיות והנפתיות של משרד הבריאות15 (להלן- לשכות הבריאות) מפעילות כ-%43 מהתחנות (להלן גם- התחנות הממשלתיות).
התחנות הממשלתיות פועלות במבנים של הרשויות המקומיות, ועל פי נתוני המשרד בדצמבר 2013 היו בטיפולן כ - 590,000 ילדים; עיריות תל אביב -יפו וירושלים מפעילות, במבנים השייכים להן, כ- 4.
5% מהתחנות (להלן גם - התחנות העירוניות).
בתחנות שמפעילה עיריית ירושלים היו בטיפול כ- 96,000 ילדים ובתחנות שמפעילה עיריית תל אביב- יפו - כ- 37,500 ילדים; קופות החולים (להלן גם- הקופות) מפעילות, לרוב במרפאות שלהן, כ-%52 מהתחנות, בעיקר עבור מבוטחיהן.
בתחנות אלה היו בט יפול כ - 194,000 ילדים16 ; עמותות במזרח ירושלים מפעילות כ- 0.
5% מהתחנות, ובהן היו בטיפול כ- 5,000 .
ילדים כאמור, על פי החוק אספקת שירותי הרפואה המונעת מוטלת על המדינה, אולם מסיבות היסטוריות גם הקופות ועיריות תל אביב -יפו וירושלים מספקות שירותים אלה.
הקופות מפעילות תחנות אצלן גם בשל התחרות ביניהן למשיכת אוכלוסייה צעירה.
יצוין כי השירות בתחנות הממשלתיות והעירוניות ניתן לכלל האוכלוסייה, ו אינו מותנה בהשתייכות ל אחת מהקופות.
את הפעילות של התחנות הממשלתיות (בכל הנוגע לכוח אדם ולציוד) מממן המשרד, וכמו כן הוא משתתף במימון הפעילות של התחנות העירוניות, לפי תחשיב שנקבע .
12 החוק קובע שהמדינה תספק את עיקר שירותי הבריאות לפרט באמצעות קופות החולים.
התוספת השנייה לחוק קובעת את סל השירותים שקופות החולים אחראיות; התוספת השלישית קובעת את השירותים שהמדינה ע צמה אחראית לספק: רפואה מונעת, שירותי גריאטריה, שירותי פסיכיאטריה ומימון רכישת מכשירי שיקום.
13 תינוקות- מהלידה עד גיל שנה; פעוטות - מגיל שנה עד גיל שש.
14 על ליקויים הנוגעים למערךהחיסונים, ראו בפרק "מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים", עמ' 601.
במשרד פועלות שבע לשכות בריאות מחוזיות, וחלקן מחולקות ליחידות משנה שנקראות נפות לשכות הבריאות המחוזיות והנפתיות משתייכות לשירותי בריאות הציבור של משרד הבריאות, ומטרתן היא ליישם את המדיניות שנקבעה בנוגע לבריאות הציבור בתחומים שונים.
בכל לשכת בריאות יש גם מחלקות שאינן שייכות לתחום בריאות הציבור, ומטרתן היא לבקר כל מוסד בתחום התמחותו, וכן לתת לאזרח שירות על פי המדיניות שנקבעה במשרד הבריאות.
16 כ- 100,000 ילדים מבוטחי שירותי בריאות כללית; כ - 51,500 ;מבוטחי מכבי שירותי בריאות כ- 26,300 מבוטחי קופת חולים מאוחדת; וכ - 16,200 .
מבוטחי לאומית שירותי בריאות 654 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: המערך של תחנות טיפת חלב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בעבר.
הקופות מממנות בעצמן את הפעילות של התחנות שהן מפעילות, למעט התחנות באזור יהודה ושומרון, שבגין הפעלתן המשרד מתגמל את הקופות בסכומי כסף.
בחודשים דצמבר 2012 - ספטמבר 2013 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת על מערך תחנות טיפת החלב בישראל.
הביקורת נעשתה בעיקר בנוגע לנושאים האלה: השירות לילדים ולהורים בתחנות כולל שעות הפעילות שלהן; כוח האדם בתחנות; מצבן התחזוקתי של התחנות; מערכות המחשב בהן; שיתוף הפעולה בין קופות החולים בנוגע למתן שירותי טיפת חלב וקיומו של כפל תשתיות בתחום זה; וארגון מחדש של מערך שירותי טיפת חלב.
הביקורת נעשתה במשרד הבריאות, בארבע קופות החולים - שירותי בריאות כללית (להלן - הכללית), מכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי), לאומית שירותי בריאות (להלן - לאומית) וקופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת) - וכן בעיריות תל אביב-יפו וירושלים.
בדיקות השלמה נעשו במשרד האוצר, במפעל הפיס ובכמה רשויות מקומיות.
השירות הניתן בתחנות טיפת חלב .
כוח האדם בתחנות מחסור באחיות בתחנות 1.
בתחנות מועסקות בעיקר אחיות, וכן מועסקים בהן רופאים ומזכירות17 .
הוראות המשרד קובעות כי חישוב התקן 18 ייעשה כך שלכל 50 ,נשים הרות 100 תינוקות ו -375 פעוטות נדרש להעסיק אחות במשרה מלאה (40 )שעות שבועיות19 .
הבדיקה העלתה שברבות מהתחנות- הן אלה שמפעיל המשרד והן אלה שמפעילות הקופות ועיריות ירושלים ותל אביב -יפו - התקן קטן מהדרוש על פי הוראות המשרד.
למשל, מנתוני עיריית ירושלים עולה כי חסרות לה 18 משרות של אחיות20, ומנתוני עיריית תל אביב -יפו עולה כי חסרות לה 6.
5 משרות; לטענת לשכת הבריאות המחוזית דרום חסרות במחוז 11.
המשרד מבצע מדי שנה בשנה, באמצעות לשכות הבריאות, בקרות בתחנות שהוא בוחר הביקורת העלתה כי בבקרות שעושה המשרד בתחנות הוא אינו בודק אם הן עומדות בתקן שקבע בנוגע להעסקת האחיות.
התפקידים נכתבו בלשון זכר או נקבה, אך מתייחסים לשני המינים 18 .
תקן הוא רשימת המשרות שהוקצו לגוף מסוים 19 'חוזר מנכ"ל מס 12/07 "בנושא "סטנדרט (תקן) להפעלת השירות המונע לפרט בטיפות חלב מ- 13.
20 על פי נתו נים שמסרה עיריית ירושלים באפריל 2013 בנוגע למספר התינוקות והפעוטות המטופלים בתחנות שהוא מפעילה.
על פי חישוביה של העירייה חסרות לה 76 משרות, אולם בחישובים לא הובאה בחשבון העובדה שכבר שנים רבות העירייה אינה נותנת שירות לנשים הרות.
:שם הדוח המערך של תחנות טיפת חלב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובתו מדצמבר 2013 ציין המשרד כי הוא מקבל את הערת הביקורת, וכי יחל לבדוק נושא זה בבקרות שהוא מבצע.
מטלות נוספות שמבצעות האחיות הביקורת העלתה שממועד פרסום החוזר בדבר ה תקן הנדרש לאחיות בתחנות, שנת 2007 , הוסיף המשרד נהלים שלפיהם נדרשות האחיות בכל התחנות לבצע מטלות נוספות, בלי שניתן לכך ביטוי בשינוי התקן.
להלן מטלות נוספות שהאחיות בכל התחנות21 נדרשות לבצע, כפי שעולה ממכתבו של ראש שירותי בריאות הציבור (להלן גם - ראש השירות) אל מנכ"ל המשרד פרופ' רוני גמזו מספטמבר 2011 : איתור נשים נפגעות אלימות; איתור נשים שלקו בדיכאון במשך ההיריון או אחרי הלידה; איתור ילדים בסיכון; השתתפות בוועדות שונות; מתן שני חיסונים נוספים22 ; עידוד ההנקה, מתן הדרכה בנוגע לבטיחות הילדים ובנוגע לתזונת נשים הרות; וטיפול בנשים הרות בסיכון נמוך23.
ראש השירות ציין במכתבו שתוספת המשימות המוטלות על האחיות גורמת להן לבדוק תינוקות רק חודש לאחר הלידה ואף יותר מכך, במקום לבדוק אותם לא יותר משבועיים לאחר הלידה 24 , כפי שדורשות הוראות המשרד; להקצות זמן קצר לטיפול בנשים הרות ובילדים, ועקב כך לבצע פעולות באופן חלקי ולא על פי הנהלים; לאי-ביצוע פעולות נדרשות, כגון בדיקות סינון, הכוללות בדיקת ראייה, בדיקת תקשורת, בדיקת התפתחות, מדידת גובה ומשקל ובדיקת רופא; ולבטל ביקורי בית, שהתחנות רואות בהם נדבך מרכזי בשירות שהן נותנות 25 .
ראש השירות הדגיש שהקשיים הנגרמים עקב תוספת המשימות באים לידי ביטוי בעיקר במקומות שיש בהם ילודה גבוהה, כגון יישובי המגזר הערבי ויישובים שבהם מתגוררת אוכלוסייה חרדית (צפון הארץ, אלעד, ירושלים ובית שמש).
בנוגע לאי-ביצוע בדיקות סינון יצוין עוד כי עקב עומס העבודה המוט ל על האחיות, קיבלו עובדי התחנות כמה פעמים הוראות לדחות את ביצוען של בדיקות סינון בגילים מסוימים.
לדוגמה, במחוז חיפה הנחתה סגנית רופא המחוז כמה תחנות, שלא להזמין אליהן במשך כמה חודשים בשנת 2012 ילדים בני שלוש ומעלה לביצוע בדיקות סינון; הנחיה דומה נתן ראש השירות לנפת פתח תקווה בשנת 2010 .
כמו כן, בבקרות שעשה המשרד בשנת 2012 ב-61 תחנות שמפעילים כל הגורמים, הועלה כי הסיבה לכמה ליקויים שהתגלו בפעילות התחנות היא במשימות הנוספות שהוטלו על האחיות המועסקות בהן (ראו גם להלן, בפרק "ליקויים בפעילות התחנות").
21 בכ- 1,000 התחנות של כללהמפעילים.
22 החיסון נגד חיידק הפנוימוקוקוס - הגורם לדלקת ריאות, לדלקת קרום המוח, לדלקת אוזניים ולאלח דם - ניתן לתינוקות בגיל חודשיים, ארבעה חודשים ושנה, ונוסף לשגרת החיסונים בשנת 2009 ; החיסון נגד נגיף הרוטה - הגורם לשלשולים קשים - ניתן לתינוקות בגיל חודשיי ם, ארבעה חודשים וחצי שנה, ונוסף לשגרת החיסונים בשנת 2010 .
האחריות לטיפול בנשים הרות בסיכון גבוה עברה מהמשרד לקופות 24 בדיקה עד גיל שבועיים חשובה בין היתר כדי לוודא שהתינוק חזר למשקל לידתו עד10 ימים מיום הלידה, וצהבת הילוד שלקה בה, אם לקה, נמצאת בנסיגה, וכן כדי לתדרך את ההורים בנוגע לטיפול באזור הטבור של התינוק.
על פי הוראות המשרד יש לבקר בכל בית שנולד בו ילד בכור 656 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: המערך של תחנות טיפת חלב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקרהמדינה מעיר שעיכוב או אי -ביצוע של פעולות מניעה שונות, כגון בדיקות סינון, עלול לגרום לילדים מסוימים נזק בלתי הפיך.
עוד עלה כי ישנן פעילויות נוספות - כגון חיסוני נוסעים לחו"ל וחיסונים נגד כלבת - שלא מבוצעת בתחנות אלא בלשכות הבריאות.
פעילויות אלה נעשות בידי אחיות שבמקור יועדו לעבוד בתחנות, אולם בפועל הן מבצעות פעילויות אלה בלשכות הבריאות.
יוצא שיש פחות אחיות בתחנות בגלל פעילות שאינה קשורה לרפואה המונעת הנוגעת לילדים.
מכיוון שבמרבית התחנות הממשלתיות והתחנות העירוניות אין מזכירות, עוסקות האחיות גם בעבודות מנהלת יות - מענה לטלפונים, קביעת תורים, בירור בנוגע להורים לתינוקות שלא הגיעו במועד שנקבע להם ועוד.
בשל חוסר זמן אין לאחיות לעתים אפשרות לבצע פעילויות אלה.
במשרד הבריאות התקבלו תלונות של הורים על המתנה ממושכת למענה טלפוני בתחנות, וגם במשרד מבקר המדינה התקבלו כמה תלונות דומות.
כמו כן התקבלה במשרד מבקר המדינה תלונה על שאחיות התחנות אינן מזכירות להורים שלא חיסנו את ילדיהם במועד לחסן אותם.
להערכת ראש השירות, פריון עבודה של האחיות יעלה בכ-20% , אם יתווסף תקן להעסקת מזכירות בתחנות.
העומס המוטל על האחיות בתחנות הממשלתיות ובתחנות העירוניות עלול לגרום, ולעתים אכן גורם להפרת נוהלי המשרד ולפגיעה בשירות שתחנות טיפת החלב נותנות לציבור.
על המשרד לתת מענה לנושא זה26.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 כתב משרד הבריאות כי הוא מכין תכנית רב- שנתית לתגבור התחנות בכוח אדם נוסף, בין היתר בגלל המשימות הנוספות שהוטלו על האחיות.
לדברי משרד הבריאות התכנית תוגש לאישורו של משרד האוצר לאחר קבלת אישורה של שרת הבריאות.
המשרד הוסיף כי בשל מחסור כללי באחיות קיים קושי לגייס כוח אדם נוסף.
קושי בגיוס אחיות למגזר החרדי יש אוכלוסיות שמתאפיינות בדפוסי התנהגות ייחודיים, כגון האוכלוסייה החרדית.
עקב כך על העובדים בתחנות המשרתות אוכלוסיות כאלה להיות בעלי כישורים מתאימים לכך.
הביקורת העלתה כי בתחנות שפועלות במגזר החרדי בירושלים, בני ברק, בית שמש ואלעד יש כ -20 משרות שאינן מאויש ות.
בשל כך יש עומס עבודה על האחיות המועסקות בתחנות אלה, דבר הגורם בין היתר להמתנה ארוכה לקבלת חיסונים ולביצוע בדיקות סינון.
לקראת סוף שנת 2012 החלו מגעים בין משרד הבריאות למשרד האוצר כדי לקדם דרכים לפתרון בעיית איוש המשרות במגזר החרדי בדומה לדרך הפעולה שנהגו בה בעבר לגבי המגזר .
יש לציין כי העומס על האחיות בתחנות שמפעילות הקופות לא נבדק בביקורת זו משרד הבריאות 657 .
:שם הדוח המערך של תחנות טיפת חלב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הבדואי בדרום הארץ 27 , כולל מתן תמריצים לאחיות.
במגעים אלה התבקשו נציגי משרד הבריאות למסור למשנה לממונה על השכר נתונים משלימים להמשך הטיפול בנושא.
ואולם מתשובתו של המשנה לממונה על השכר למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 עלה שעדאותו חודש משרד הבריאות טרם מסר לו את הנתונים המשלימים הנדרשים להמשך הטיפול בנושא - ועקב כך הקושי לגייס אחיות לעבוד במגזר החרדי בעינו עומד.
על משרד הבריאות ומשרד האוצר לקדם את היוזמה בה החלו, ולהביא למימושה של תכנית לעידודן של אחיות לעבוד במגזר החרדי בהקדם האפשרי.
שעות קבלת הקהל בתחנות והפעלת מוקד מקצועי - חסם לקבלת השירות 1.
השירות לציבור בתחנות טיפת החלב ניתן בדרך כלל בימים ראשון עד חמישי, בשעות העבודה הרגילות ( 16:00 -8:00 ,).
רבים מההורים אינם יכולים להגיע לתחנות בזמנים אלה בעיקר עקב עבודתם, ולכן רצוי שבתחנות יינתן שי רות גם בזמנים שאינם זמני העבודה הרגילים, כגון שעות הערב או ימי שישי.
הבדיקה העלתה כי בתחנות ממשלתיות רבות לא ניתן שירות בשעות הערב או בימי שישי (למשל, בתחנות הממשלתיות דימונה ה' בדימונה ובתחנה י' אזורים בנתניה), מכיוון שמתן השירות בזמנים אלה תלוי בהסכמה של האחיות שעובדות בתחנות.
גם חלק מהתחנות שמפעילות ארבע הקופות ועיריית ירושלים אינן פתוחות בזמנים אלה.
כל התחנות שמפעילה עיריית תל אביב-יפו פתוחות פעם בשבוע לאחר שעות העבודה הרגילות.
מתלונות שהתקבלו במשרד מבקר המדינה עלה כי הורים נמנעו מלעשות בדיקות לילדיהם, או דחו את מתן החיסונים לילדיהם למועד מאוחר מהמומלץ בלוח חיסוני השגרה, מכיוון שביישוב שבו הם גרים לא נתנו התחנות שירותים בשעות הערב או בימי שישי.
שעות הפעילות של תחנות שאינן מתאימות לצרכים של הקהל המקבל מהן שירותים הן אפוא חסם לקבלת השירותים.
מפאת החשיבות של ביצוע בדיקות הסינון ושל מתן החיסונים במועד, ועל מנת לאפשר לכל ההורים ולכל הילדים לקבל את השירות המגיע להם על פי חוק, יש לוודא שתחנות טיפת החלב יהיו פתוחות בשעות המתאימות להורים.
המשרד מסר בתשובתו מדצמבר 2013 כי הוא מברך על ההמלצה להרחבת שעות הפעילות של התחנות ופועל לכך, אך העניין כרוך בשינוי תקנים והסכמי שכר.
27 מכיוון שגם האוכלוסייה הבדואית מתאפיינת בדפוסי התנהגות ייחוד יים, היה קושי לאייש את המשרות של האחיות שנועדו לתת שירות המונע למגזר הבדואי בדרום.
כדי להתגבר על הקושי נתן המשרד מענקים מיוחדים לאחיות שעברו לעבוד בתחנות המשרתות מגזר זה, ועקב כך אוישו כל המשרות של האחיות בתחנות אלה.
בעניין זה ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 63 ג( 2013 ,) בפרק "שירותי הבריאות בפריפריה- בתי החולים והקהילה" עמ' 805 ואילך, תת פרק "מחסור בכוח אדם רפואי וסיעודי בפריפריה" עמ' 827 .
ואילך 658 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: המערך של תחנות טיפת חלב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 2.
,מוקד מקצועי שייתן מענה לשאלות של הורים בנוגע לשירות הניתן בתחנות טיפת החלב עשוי לסייע בשיפור השירות.
ואולם המשרד אינו מפעיל מוקד כזה.
מן הראוי לשקול להקים מוקד שייתן מענה להורים בנוגע לשירותים הניתנים בתחנות, או לכלול את מתן המענה בשירות הניתן במוקד הקיים כיום במשרד28.
ביצוע בדיקות סינון לילדים בני שלוש-שש למצבו הבריאותי ולהתפתחותו של הילד בגיל הרך יש השפעות ניכרות על תפקודו כבוגר.
יש לעקוב אחר מצבו של הילד מיום לידתו ולוודא שמצבו הבריאותי, התפתחותו וגדילתו תקינים.
גילוי מוקדם של ליקויים בהתפתחות הילד ושל בעיות בבריאותו, והדרכת ההורים בנושאי בריאות, יאפשרו לתת לילד שהתגלו אצלו ליקויים כאלה טיפול מוקדם.
על פי נוהל המשרד29 , יש לבצע בתחנות את ההדרכות להורים ואת בדיקות הסינון, הכוללותבדיקת ראייה, בדיקת תקשורת, בדיקת התפתחות, מדידת גובה ומשקל ובדיקת רופא.
את בדיקות הסינון יש לבצע מהמועד הראשון שבו הגיע התינוק לתחנה30 ועד גיל שש31 - במועדים המפורטים בנוהל.
יצוין כי להדרכות ההורים ולביצוע בדיקות הסינון יש חשיבות רבה ביותר בעיקר בקרב אוכלוסיות חלשות, שבהן המודעות לנושא הבריאות נמוכה יותר.
ואולם בביקורת עלה כי רוב התחנות שמפעילים הגורמים השונים מבצעות בדיקות סינון לשיעור נמוך של ילדים בני שלוש-שש.
לדוגמה, שיעור הביצוע של בדיקת ראייה לילדים בני שלוש במכבי בשנת 2012 היה%50 , ולילדים בני שש היה %3032; שיעור הב יצוע של בדיקת התפתחות לילדים בני שלוש בלאומית היה באותה שנה %3033.
שיעור הביצוע של בדיקות רופא לילדים בני חמש -שש בעיריית ירושלים היה %534 ; שיעור הביצוע של בדיקות ראייה לילדים בני חמש בעיריית ירושלים היה %7535 ; שיעור הביצוע של בדיקות ראייה לילדים בני חמש בעירי ית תל אביב -יפו היה %7036 .
יצוין כי השיעור הנמוך של הילדים שנעשו להם בדיקות סינון בולט לעומת שיעור הילדים שחוסנו מגיל לידה עד שנתיים בכלל התחנות, העומד על 97%-90% .
נוסף על כך, הועלה כי בבקרות שעושה המשרד על פעילות התחנות נבדק מהו שיעור הביצוע של בדיקות סינון בקרב ילדים עד גיל שלוש בלבד.
28 מוקד "קול הבריאות" נותן מידע בנוגע לתחומי העיסוק והפיקוח של משרד הבריאות, אך לא בנוגע לשירות הניתן בתחנות טיפת חלב.
29 'נוהל מס 3/2004 בדבר "הטיפול בתינוק ובפעוט בתחנות חלב לבריאות המשפחה ('טיפות חלב')", מ- 24.
עד שבועיים מיום לידתו 31 .
החיסונים בתחנות ניתנים עד גיל שנתיים, וההשלמות עד גיל שש 32 .
מנתונים שמסרה מכבי 33 מנתוני הבקרות שעשה משרד הבריאות אצל כלל המפעילים בשנת 2012 .
34 מסיכום נתוני הפעילות של עיריית ירושלים בתחנות שלה, שנעשה בשנת 2011 .
35 מנתוני עיריית ירושלים מינואר 2014 , לילידי 2006.
36 מסיכום נתוני הפעילות של עיריית תל אביב -יפו בתחנות שלה, שנעשה בשנת 2010.
:שם הדוח המערך של תחנות טיפת חלב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובתו מסר המשרד כי כלי הבקרה של המשרד תוקנו, ונוספו מדדים של בדיקת שיעור הביצוע של בדיקות סינון לילדים בגיל חמש, במטרה לקדם פעילויות אלה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי עליו לבחון בנוגע לאילו שכבות גיל ולאילו בדיקות סינון בתחנות של כל המפעילים יש שיעור ביצוע נמוך, ולאחר מכן לנקוט פעולות הסברה בקרב הורים באוכלוסייה כולה בעניין חשיבותן של בדיקות אלה.
כמו כן על משרד הבריאות לדון בשימוש המועט בשירותי טיפת חלב בנוגע לילדים בני שלוש-שש.
ליקויים בפעילות התחנות המשרד מפקח ועושה בקרות, באמצעות לשכות הבריאות, על השירות שנותנות התחנות של כלל המפעילים: המשרד, הקופות ועיריות תל אביב -יפו וירושלים.
עד שנת 2012 נעשו הבקרות במסגרת מחוזית, ולהנהלת המשרד לא הייתה תמונת מצב ארצית של הליקויים.
בשנת 2012 עשה המשרד בקרות ב -61 תחנות, והציג לראשונה את הליקויים במאי 2013 בדוח שכותרתו "סיכום בקרות ארצי בשירות המונע בטיפות חלב לשנת 2012"37 .
;בדוח צוינו ליקויים רבים, ובהם ליקויים בנוגע לביקורי הבית במשפחות שנולד להן ילד בכור לאי-ביצוע פעולות שבאחריות התחנות לבצע; לטיפול בנשים הרות; לאי -ההפרדה ב ין השירות המונע לשירות הטיפולי (הקורטיבי) בכמה קופות; ולאחסון לקוי של חיסונים.
לכמה קופות ולעיריות ירושלים ותל אביב-יפו היו השגות, בין היתר, על מידת נכונותם של כמה מהליקויים שצוינו בדוח.
למשל, בסיכום הדוח נכתב כי כרטיסיות הילדים באחת הקופות אינן נעולות, אף שלטענת הקופה כל המידע אצלה ממוחשב, ואין לה כלל כרטיסיות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כאשר מפיץ משרד הבריאות דוח בקרה מסכם, עליו לבחון עם המפעילים השונים אם יש להם השגות על האמור בדוח המסכם ולעדכן אותו בהתאם.
ראוי גם לבחון את ממצאיו לצורך איתור ליקויים מערכתיים בתחנות של המפעילים השונים, כדי לשפר את השירות בתחנות.
מתן שירותים בתחנות, מעבר לנקבע בהוראות המשרד בעת ביצוע הביקורת כ -60 תחנות ממשלתיות ועירוניות מבין כ - 1,000 התחנות של כלל המפעילים נתנו יותר שירותים מהנדרש בהוראות38, כגון קיום סדנאות להורים, מתן טיפולים פסיכולוגיים וקיום קשר של צוות התחנה עם גני הילדים.
זאת בעיקר עקב העידוד והתמיכה הכספית של הרשויות המקומיות שהתחנות האמורות פועלות בשטח השיפוט שלהן.
37 בדוח נכתב כי בתחנות אלה טופלו 29,343 ,תינוקות 141,227 פעוטות ו- 3,702 .
נשים הרות בבקרות נבדקו 861 כרטיסי בריאות של נשים הרות, תינוקות ופעוטות, שטופלו בתחנות טיפת חלב של כלל המפעילים.
38 ,כגון בחלק מהתחנות בערים חיפה, נתניה, רמת גן, טבריה, שפרעם, ירושלים, מעלות תרשיחא לוד, באר שבע וחדרה.
שם הדוח: המערך של תחנות טיפת חלב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 יש לראות בחיוב את הפעילות התומכת של הרשויות המקומיות למתן השירותים הנוספים.
מערכות המחשב בתחנות .
כדי לנהל את הפעילות המתבצעת בתחנות מותקנת בהן תכנה ממוחשבת.
בכמחצית התחנות הממשלתיות ובתחנות שמפעילות עיריות תל אביב -יפו וירושלים מותקנת תכנת "מחשבה בריאה", ובמחצית האחרת של התחנות הממשלתיות מותקנת תכנת "רחל"י" (רשומת חיסונים לאומית לישראל)39.
תכנת מחשבה בריאה כוללת נתונים בנוגע לחיסונים (סוג החיסון, למי ניתן ומתי) וכן בנוגע לבדיקות הסינון ולפעולות נוספות שהאחיות מבצעות.
תכנת רחל"י כוללת נתונים הנוגעים לחיסונים בלבד40 (ראו גם בפרק "מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים")41.
היעדר מידע מרוכז בנוגע ל בדיקות סינון ולחיסונים הביקורת העלתה שבתחנות הממשלתיות שבהן מותקנת תכנת רחל"י, שכאמור לא ניתן להזין בה את הנתונים הנוגעים לבדיקות הסינון, האחות מזינה את הנתונים האמורים לקבצים אחרים במחשב או שהיא כותבת אותם ידנית.
עוד עלה בביקורת שהתכנות מחשבה בריאה ורחל"י אינן מקושרות זו לזו.
יוצא שאין מידע ממוחשב מלא ומרוכז על כלל הפעילות הנעשית בתחנות הממשלתיות הכוללת בין היתר חיסונים ובדיקות סינון (המקיפה כ - 64% .