HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מר אקירוב ביקש להדגיש כי בתקופה שפעל למען האוניברסיטה בעניין הפרויקט (מרס 2007 - נובמבר 2007 ) הוא לא היה "בניגוד עניינים כלשהו שכן בניית פרויקט ממילא בירושלים היתה כבר בעיצומה", וכי "לא צמחה לו או לקבוצ ת אלרוב טובת הנאה איזו שהיא מפעילותו זו ".
עוד ציין מר אקירוב כי "מעורבותו בפרויקט הייתה מוגבלת (אם כי תרמה תרומה מכרעת לקבלת השינויים שנדרשו על ידי האוניברסיטה בתנאי ההתקשרות ולהצלחת המשא ומתן שנוהל בעניין זה עם חברת שיכון עובדים.
כן ציין, כי בפגישה ה יחידה עם נציגי חברת שיכון עובדים שבה השתתף הוא "הצליח למתן את דרישותיה של חברת שיכון עובדים בתגובה לדרישות האוניברסיטה לביצוע שינויים בתנאי ההתקשרות", וכי פעולתו "נעשתה אך ורק למען האוניברסיטה ולטובתה שלה " (כל ההדגשות במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר לאוני ברסיטה ולמר אקירוב כי לעניין ניגוד עניינים קבע בג"ץ31 כי "האיסור הוא על הימצאות במצב בו עלול להיות ניגוד עניינים.
מטרת הכלל היא למנוע פיתוי מאדם ישר והגון, בחינת אל תביאונו לידי ניסיון.
די בכך שקיימת אפשרות ממשית של ניגוד עניינים".
יובהר כי הפרסום בעיתונים אינו תחליף לדיווח שהיה על מר אקירוב למסור לאוניברסיטה על קשריו עם חברות סולל בונה ושיכון עובדים לפני שימונה לצוות המשא ומתן, ואכן בתיקי האוניברסיטה לא נמצאו מסמכים המלמדים כי קשרים אלה היו ידועים באותה עת לחברי הוועד המנהל ולהנהלת האוניברסיטה.
כמו כן יובהר כי בפגישה האמורה עם נציגי שיכון עובדים שבה השתתף מר אקירוב אכן התקבלו דרישות האוניברסיט ה, אולם גם התקבלו דרישות שיכון עובדים, ובהן הדרישה להגדלת שטחי המסחר שבפרויקט והדרישה לאפשר להקים בניין מעונות נוסף.
אמנם אין מניעה להשתמש במומחיותם ובניסיונם של נציגי הציבור החברים בוועד המנהל בבחינת סוגיות עקרוניות הנוגעות לתחומים שעליהם הם אמונים, ואף יש לעודד שימוש כזה ולברך עליו.
ואולם כאשר מדובר בבחינת התקשרויות פרטניות של האוניברסיטה עם גופים וחברות במשק יש לנהוג משנה זהירות ולבחון אם חברי הוועד המנהל אינם עלולים להיקלע עקב כך למצב שיש בו ניגוד עניינים או למצער פוטנציאל לניגוד עניינים.
פוטנציאל כזה קיים, בין היתר, כאשר חבר הוועד המנהל שיש לו קשרי עבודה וקשרים עסקיים שוטפים עם חברה, דוגמת הקשרים בין מר אקירוב ובין חברת סולל בונה, מעורב, במישרין או בעקיפין, בניהול משא ומתן מטעם האוניברסיטה הנוגע לחברה זו.
חשש לניגוד עניינים קיים גם לאחר חתימת החוזה בין הצדדים, כל עוד נמשכת הבנייה ולא נגמרה ההתחשבנות ביניהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, מינויו של מר אקירוב לראש צוות המשא ומתן העמיד אותו אפוא במצב שבו יש למצער פוטנציאל לניגוד עניינים, ולכן היה עליו לדווח מבעוד מועד לוועד המנהל ולהנהלת האוניברסיטה על כל זיקותיו לפרויקט, בכלל זה זיקות עקיפות.
31 בג"ץ 531/79 סיעת "הליכוד" בעיריית פתח-תקוה נ' מועצת עיריית פתח -תקווה ואח', פ"ד לד(2 )566 .
אוניברסיטת תל-אביב 1425 .
משרד מבקר המדינה מעיר לחברי הוועד המנהל כי בדיקה מראש של פעולות העלולות להעמידם במצב של ניגוד עניינים היא חיונית לניהולה התקין של האוניברסיטה ואף תסייע להם, שכן היא עשויה למנוע מהם להיקלע בפועל למצבים כאלה.
אין לראות בדרישה לבדוק סוגיות אלה משום פגיעה או הבעת אי -אמון בחברי הוועד הנוגעים בדבר.
לכן היה עליהם לבקש ממר אקירוב לפני מינויו ליו"ר הצוות, ולמצער בעקבות בקשתו של פרופ' גליל, למסור מידע על עיסוקיו בתחום הנדל"ן, על מנת שהיועצת המשפטית תוכל לבחון אם מעורבותו במשא ומתן עם שיכון עובדים עלולה להעמיד אותו במצב של ניגוד עניינים; על היועצת המשפטית היה לעמוד על כך שמר אקירוב ימסור את המידע הנדרש, בייחוד לאחר שפרופ' גליל העלה את הנושא, גם אם לא התבקשה במפורש לבדוק את הנושא.
מר אקירוב ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי פעולותיו "במסגרת חברותו כנציג ציבור בוועד המנהל של אוניברסיטת תל -אביב נעשו בהתנדבות מלאה, בלא שקיבל, בקשר לכך טובת הנאה כלשהיא ומבלי שעמד במצב של ניגוד עניינים, והכל - בתום לב, מתוך מניעים טהורים ותחושת שליחות ציבורית, במטרה לקדם את ענייניה של האוניברסיטה ולמקסם את טובתה" (ההדגשות במקור).
אמנם התנדבותו של מר אקירוב ראויה לשבח.
עם זאת מסקנת משרד מבקר המדינה היא שמר אקירוב היה במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים ולכן נדרש הטיפול המשפטי האמור.
יודגש כי אין בממצאים שהובאו בפרק זה כדי לקבוע כי מר אקירוב פעל לקידום ענייניו בכלל ובניגוד לטובתה של האוניברסיטה בפרט.
רישום פרוטוקולים32 כאמור, על פי נתוני האוניברסיטה השתתף מר אקירוב בארבע ישיבות שעסקו במשא ומתן עם חברת שיכון עובדים.
הועלה כי לשתיים מישיבות אלה לא נרשמו פרוטוקולים, ולכן לא ניתן לדעת מי השתתף בהן, במה הן עסקו והאם התקבלו בהן החלטות.
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי רישום ראוי של פרוטוקולים היה מגביר את שקיפות הדיונים של צוות המשא ומתן, וניתן היה ללמוד מהפרוטוקולים מה היו העמדות שהובעו, אילו החלטות התקבלו ומה היה חלקו של כל אחד מחברי הצוות בתהליך קבלת ההחלט ות בנושא.
יש אפוא להצר על כך שהדבר לא נעשה כנדרש.
שינויים בתנאי ההתקשרות 1.
במסמכי המכרז שנמסרו בספטמבר 2006 לשבעת היזמים האמורים לעיל פורטו תנאי ההתקשרות.
ואולם במהלך המשא ומתן עם שיכון עובדים התקיים ביזמת הנשיא דאז, פרופ' גליל, משאל בין הסטודנטים "להבנת עמדתם בנושא המעונות", ובעקבותיו נעשו כמה שינויים, חלקם משמעותיים, בתנאי ההתקשרות של הפרויקט.
חלק מהשינויים בוצעו על פי דרישת האוניברסיטה וחלקם על פי בקשת שיכון עובדים.
להלן כמה מהשינויים, כפי שפורטו ביולי 2008 במכתבו של סמנכ"ל הנדסה ותחזוקה של האוניברסיטה לנשיא האוניברסיטה: (א) במסמכי המכרז לא נקבעו דמי השכירות המרביים עבור רוב הדירות, למעט 613 דירות שיהיו בפיקוח האוניברסיטה ודמי השכירות עבורן יהיו נמוכים ממחירי השוק.
בתנאים החדשים נקבעו דמי שכירות מרביים עבור כל הדירות; (ב) במסמכי המכרז נקבע כי את כל הדירות שלא יושכרו לסטודנטים מאוניברסיטת תל אביב יוכל היזם להשכיר לסטודנטים מאוניברסיטות אחרות, ואילו בתנאים החדשים נקבע כי שיעור הדירות שיושכרו לסטודנטים מאוניברסיטאות אחרות לא יעלה על 20% מהדירות בפרויקט; (ג) בתנאים החדשים נקבע כי תוקם קרן מלגות שמכס פיה יינתנו "מלגות מגורים" לסטודנטים מהפריפריה ולסטודנטים מעוטי יכולת; (ד) בתנאים החדשים ניתנה ליזם האפשרות להגדיל את שטחי המסחר בכ- 2,000 מ"ר ולהקים בניין דירות נוסף ובו כ-200 .
מיטות יצוין כי ביוני 2007 דיווחו מר אקירוב ומנכ"ל האוניברסיטה לוועד המנהל כי אפשר שיבוצעו שינויים בתנאי המכרז.
בעקבות זאת העירה היועצת המשפטית כי יש "לבדוק האם בעקבות שינוי התנאים ניתן להמשיך ולקיים את המו"מ עם המציע הקיים".
בעקבות כך ביקש יו"ר הוועד המנהל דאז מהיועצת המשפטית כי "תבדוק את העניין ובאם יש סכנה לתביעה מצד חברה אחרת תיידע ".
"על החובה לרשום פרוטוקולים מדויקים ראו לעיל בפרק "מינויים אוניברסיטת תל-אביב 1427 .
הביקורת העלתה כי היועצת המשפטית לא דיווחה לוועד המנהל על תוצאות בדיקתה, ואף לא נמצאו מסמכים המלמדים שהיא בחנה אם היה בשינוי התנאים משום הפרת עקרונות השוויון וההגינות בדרך הפוגעת בשאר היזמים שהשתתפו במכרז.
היועצת המשפטית כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי מאחר שבדיקתה העלתה שאין מניעה להמשיך במשא ומתן, ואין חשש לתביעה, לא היה עליה לדווח לוועד המנהל על תוצאות הבדיקה.
לדבריה, ההחלטה אם הבדיקה "תיעשה בכתב אם לאו", הייתה נתונה לשיקול דעתה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אכן ההחלטה אם הבדיקה תתועד בכתב וידווח על תוצאותיה לוועד המנהל היא עניין שבשיקול דעת.
עם זאת, מאחר שסוגיית שוויון הזדמנויות בין המציעים בכוח היא נושא חשוב ורגיש, ומכיוון שהכדאיות הכלכלית של הפרויקט עבורם תלויה במידה רבה בתנאי ההתקשרות וכל שינוי בהם יכול להשפיע על הצעתם, היה ראוי שהי ועצת המשפטית תעלה על הכתב את תוצאות בדיקתה ואת מסקנותיה ותביא אותן לידיעת הוועד המנהל, גם אם לא נדרשה במפורש לעשות זאת.
באפריל ובמאי 2007 הסמיך כאמור הוועד המנהל את הצוות הפועל בנושא המעונות ואת העומד בראשו, מר אקירוב, להמשיך בניהול המשא ומתן עם שיכון עובדים.
הוועד המנהל החליט כי יש לקבל את אישורו לפני החתימה על ההסכם.
בישיבת הוועד המנהל ביולי 2008 דיווח מנכ"ל האוניברסיטה כי באותו חודש "ייערך טכס החתימה על הסכם המעונות שבמסגרתו יבנו 8 בניינים חדשים במתחם ברושים וישופצו המעונות הקיימים במתחם איינשטיין, כך שבסך הכל יהיו כ- 2,300 .
"מיטות המיועדות לסטודנטים ואנשי סגל צעירים באותו חודש חתמו האוניברסיטה ושיכון עובדים על הסכם לתכנון ולבנייה של פרויקט המעונות ועל הסכם לתפעול המעונות ולניהולם.
לפי ההסכמים קיבלה עליה שיכון עובדים לתכנן, לשפץ, לבנות, להפעיל ולנהל את הפרויקט בשיטת B.
הפרויקט יכלול מעונות סטודנטים, שטחי מסחר, שטחים לשימוש האוניברסיטה ושטחים ציבוריים.
בתמורה למילוי התחייבויותיה תקבל שיכון עובדים מהאוניברסיטה הרשאה לתפעל ולנהל את הפרויקט ולקבל דמי הרשאה שישלמו דיירי המעונות ומפעילי השטחים המסחריים.
ת קופת התפעול והניהול נקבעה ל-24 שנים וחצי, ובסיומה יוחזרו הזכויות על כל המבנים ושטחי הפרויקט לאוניברסיטה33.
הביקורת העלתה כי בניגוד להחלטת הוועד המנהל, ההסכמים עם חברת שיכון עובדים לא הובאו כנדרש לאישורו לפני שנחתמו.
אין מסמכים המלמדים שהוועד המנהל או היועצת המשפטית התריעו לפני הנוגעים בדבר על אי-קיום ההחלטה האמורה.
33 נמצא כי במועד סיום הביקורת השיפוצים במתחם "איינשטיין" הסתיימו, והעבודות במתחם "ברושים" נמצאות בשלבים של חפירה ודיפון.
 אוניברסיטת תל-אביב 1429 .
בשנים האחרונות הורחבו מאוד קשרי האוניברסיטה עם גורמים פרטיים וציבוריים מתחומים שונים כגון התעשייה, המסחר, השירותים והנדל"ן.
כמו כן לנוכח השינויים שבוצעו בחוקת האוניברסיטה הוטלו על הוועד המנהל ועל חבריו סמכויות רבות, וכפועל יוצא מעורבותם בפעילותה השוטפת של האוניברסיטה גברה.
ואולם מהממצאים שבפרק זה עולה כי חברי הוועד המנהל, ובהם נציגי הציבור מהתחומים האמורים, לא הפנימו די הצורך את העובדה ששינויים אלה מחייבים אותם לנקוט את כל הצעדים הדרושים כדי שלא ייקלעו למצבים של ניגוד עניינים ואף חשש לניגוד עניינים.
בפועל חלק מחברי הוועד המנהל, ובייחוד מר אקירוב, נקלעו למצבים שהיה בהם חשש לניגוד עניינים בין פעילותם באוניברסיטה ובין פעילויות אחרות שלהם.
משרד מבקר המדינה ער לכך שחברי הוועד המנהל באוניברסיטה ממלאים את תפקידם בהתנדבות ומשקיעים מזמנם וממרצם לקידום האוניברסיטה וההשכלה הגבוהה בישראל.
עם זאת, גם כאשר מדובר בהתנדבות עלולים קשרים עסקיים ואישיים ליצור מצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים ולפגיעה בפעילותה התקינה של האוניברסיטה ובאינטרסים שלה.
לפיכך על האוניבר סיטה, כגוף הנותן שירותים לציבור שפעילותו ממומנת ברובה מכספי ציבור, לנקוט בהקדם את כל הצעדים הדרושים בעניין זה ובכלל זה שיותקן לאלתר נוהל שבו יפורטו חובות הדיווח של חברי הוועד המנהל על קשריהם השונים ודרכי הפעולה שיש לנקוט כדי למנוע מהם להימצא במצבים של ניגוד עניינים או חשש לניגוד עניינים.
סיום כהונתו של פרופ' צבי גליל כנשיא .
על פי סעיף 45 לחוקה נשיא האוניברסיטה ממונה לחמש שנים, ובתום תקופת הכהונה הראשונה הוא יוכל לשוב ולהתמנות לתקופת כהונה נוספת אחת של חמש שנים.
החוקה מפרטת את ההליכים שבמסגרתם ניתן להעביר נשיא מתפקידו: על פי סעיף 47.
1 לחוקה שהייתה בתוקף ביוני 2009 "הוועד המנהל יהיה רשאי לסיים את תקופת כהונתו של הנשיא טרם זמנה, ובלבד שיצביעו בעד החלטה זו בהצבעה חשאית לפחות שני שלישים (2/3 ) מחברי הוועד המנהל".
2 "שני שלישים (2/3 ) מחברי הסנאט יהיו רשאים לפנות אל יו"ר הוועד המנהל בבקשה שתופעל סמכות הוועד המנהל, המוקנית לו בסעיף 47.
תאמה החלטת הוועד המנהל לפנייתו של הסנאט, יידרש רוב רגיל של הוועד המנהל לקבלת החלטתו זו".
פרופ' צבי גליל החל לכהן כנשיא האוניברסיטה ביוני 2007 והיה אמור לסיים את תקופת כהונתו הראשונה ביוני 2012 .
כאמור, לאחר כניסתו של פרופ' גליל לתפקידו היו לו חילוקי דעות ואף עימותים בנושאים שונים שעמדו על סדר היום של האוניברסיטה, עם חלק מנציגי הציבור בוועד המנהל ובהם יו"ר הוועד דאז, מר דב לאוטמן, ומר אקירוב.
במרס 2009 "החלה כאמור דר מרידור לכהן בתפקיד יו"ר הוועד המנהל, ובסוף יוני 2009 ', כעבור כשלושה חודשים וחצי בלבד, הסתיימה ביזמתה כהונתו של פרופ גליל, כשנתיים לאחר שהחל לכהן בתפקידו.
לדברי יושבת הראש לשעבר, קודם לגיבוש החלטתה בעניין זה היא נפגשה עם עשרות נושאי משרות בכירות, הן 1430 דוח שנתי61ב .
ניהוליות והן אקדמיות, ושמעה מהם "ביקורת נוקבת על תפקודו של פרופ' גליל"; חלקם אף הודיע לה כי בכוונתם להגיש "דרישה פורמאלית להדחת הנשיא".
להלן פרטים על ההליך שבסיומו הופסקה כהונתו של פרופ' גליל קודם זמנה (להלן - הליך הפסקת הכהונה): אוניברסיטת תל-אביב 1431 .
09 נפגשה יושבת הראש דאז ביזמתה עם פרופ' גליל.
מתרשומת מהפגישה שכתבה עולה, שהיא הודיעה בה לפרופ' גליל כי "לאחר שהקדישה מחשבה מעמיקה למצב האוניברסיטה, לאור המטלות והאתגרים שעומדים בפניה שקיבלה מגורמים שונים בקמפוס מאידך, ומגורמים שונים ]ולנוכח החיזוק[ ,מחד הבאים במגע עם האוניברסיטה בארץ ובחו"ל, ובמיוחד לנוכח התקופה בה מצויה האוניברסיטה בצל המשברים הפנים אוניברסיטאיים בפרט, ובצל המשבר הארצי הגיעה לכלל מסקנה, כי פרופ' ]היא[ ,הפוקד את מערכת ההשכלה הגבוהה בכלל גליל אינו מתאים לשמש כנשיא האוניברסיטה".
בפגישה פירטה יושבת הראש, על פי התרשומת, את הטענות שהיו לה בדבר תפקודו של פרופ' גליל ו"הציעה לו לפרוש מתפקידו בדרך מכובדת וראויה שתסוכם ביניהם".
כעבור שבוע ימים התקיימה פגישה נוספת בין השניים ובה הודיע פרופ' גליל, על פי תרשומת שכתבה יושבת הראש, כי הוא אינו מוכן להתפטר, שכן הוא סבור ש"לא יהיה רוב בוועד המנהל להליך הדחה" שלו.
פרופ' גליל כתב בתשובתו מינואר 2011 למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי בשיחה עם ד"ר מרידור "אמרתי לה שאיני מוכן להתפטר משום שתיפקודי כנשיא הוא טוב והולם ואיני רואה הצדקה לפיטורין.
לאחר אותה פגישה התקשרתי ליו"ר חבר הנאמנים.
מר גולדברג דיווח לי כי הוא התקשר מיד לד"ר מרידור והיא הודיעה לו שאין בכוונתה לפעול להדחתי בישיבה הקרובה.
בדיעבד, מובן כי תוכן שיחה זו אינו עולה בקנה אחד עם פעולותיה של ד"ר מרידור".
09 התקיימה ישיבה רגילה של הוועד המנהל בראשות ד"ר מרידור ובה נכחו הנשיא, שלושת נציגי הסנט - פרופ' תלמה לייבל, פרופ' אהוד טולידאנו ופרופ' אורי שקד, נציגי הציבור הוותיקים - מר אקירוב ומר קרול, ושני נציגי ציבור חדשים (שזו הייתה ישיבתם הראשונה) - פרופ' גולדמן וד"ר גלייטמן34 .
מהפגישה נעדר רקטור האוניברסיטה דאז, פרופ' דני לויתן, ששהה אותה עת בחו"ל, ונציגת הציבור, עו"ד אורן.
בתום הישיבה ביקשה יושבת הראש מחברי הוועד המנהל (אך לא מהמשקיפים) להישאר בחדר הישיבות לצורך דיווח והתייעצות (להלן - ישיבת ההמשך).
מתרשומת לא רשמית של ישיבת ההמשך, שאינה נושאת תאר יך, שהכינה יושבת הראש, עולה כי לאחר שהיא דיווחה לחברי הוועד המנהל על שיחותיה האמורות עם פרופ' גליל, הוא הציג את עמדתו בנושא ועזב את מקום הישיבה.
לאחר מכן קיימו חברי הוועד המנהל התייעצות ובה הביעו כל החברים, בהם שלושת נציגי הסנט, את דעתם כי על פרופ' גליל לה תפטר, "שכן לאור התנהלותו, תפקודו ותכונותיו, אינו יכול לכהן עוד כנשיא האוניברסיטה".
על פי התרשומת האמורה, "התייעצות חברי הוועד המנהל הביאה אותם לכלל מסקנה, כי יש לאפשר לפרופ' גליל להתפטר מתפקידו בתוך 48 שעות, בצורה מכובדת וראויה.
אי הסכמתו תאלץ את חברי הוועד המנהל לפעול להדחתו, בהליך של הדחה, כקבוע בחוקת האוניברסיטה".
(ג) לאחר ישיבת ההמשך דיווחה יושבת הראש לשעבר לבא כוחו של פרופ' גליל, עו"ד גיורא ארדינסט, על מסקנת הוועד המנהל35 'בישיבה זו, ולאחר שפרופ גליל התייעץ עם בא כוחו הוא הודיע ליושבת הראש למחרת היום, ב- 30.
09 , כי החליט לפרוש מתפקידו כנשיא האוניברסיטה, ושלח הודעה על דבר פרישתו מהתפקיד לכל עובדי האוניברסיטה.
34 'בעניין זיקתם של חלק מנציגי ציבור אלה לד"ר מרידור ולמר אקירוב, ראו לעיל עמ 1393 .
35 בעניין גרסתו של עו"ד ארדינסט לגבי הדיווח שמסרה לו יושבת הראש לשעבר על ההחלטה שקיבל הוועד המנהל בנושא, ראו להלן עמ' 1408.
(ד) בישיבת מליאת הסנט, שהתקיימה ביולי 2009 ובה נדונה פרישתו של נשיא האוניברסיטה מתפקידו, נמתחה ביקורת קשה על נציגי הסנט בוועד המנהל שלא שיתפו את הסנט בנושא חשוב זה.
אחד החברים העיר כי "הרושם הוא שכל ההליך נעשה בחופזה וללא כל שקיפות.
יתרה מזאת, באותה עת שהה הרקטור בחו"ל, ומחובתו להשתתף בדיון כזה.
ולא יתכן שדיון כזה יתנהל ללא אוניברסיטת תל-אביב 1433 .
ואולם ההצעה להביע אי -אימון בפעילות חברי הסנט בוועד המנהל ולקרוא להם לפרוש לאלתר מתפקידם נדחתה ברוב זעום.
בתשובותיהם של נציגי הסנט בוועד המנהל למשרד מבקר המדינה הם ציינו כי פעלו בנושא זה משיקולים של "טובת האוניברסיטה".
ואלה הממצאים שהעלה משרד מבקר המדינה בעניין ישיבת הוועד המנהל וישיבת ההמשך: (א) יושבת הראש לא דיו וחה מבעוד מועד למוסדות העליונים של האוניברסיטה - חבר הנאמנים והסנט - על כוונתה להביא להפסקת כהונתו של פרופ' גליל ולא התייעצה אתם בעניין זה, כפי שראוי היה לעשות לנוכח העובדה שמדובר בנושא חשוב ומהותי, ואף לא דיווחה להם על כך בדיעבד.
(ב) ישיבת ההמשך שבה הוחלט להודיע לפרופ' גליל כי עליו להתפטר התקיימה ללא המשקיפים הקבועים (המנכ"ל, היועץ המשפטי ויו"ר אגודת הסטודנטים), שאמורים על פי החוקה להשתתף בישיבות הוועד המנהל.
(ג) בסדר היום המתוכנן של ישיבת הוועד המנהל האמורה, שהועבר לחברי הוועד המנהל ולמשקיפים לפני הישיבה, לא נאמר כי הוועד המנהל צפוי לדון בסיום כהונתו של נשיא האוניברסיטה, ולכן איש מהם לא היה יכול להתכונן לדיון בנושא ואף להתייעץ בעניין זה עם גורמים אחרים לקראת הדיון.
(ד) לא הוכן פרוטוקול רשמי מסודר ומפורט דיו של ישיבת ההמשך.
(ה) יושבת הראש קיימה את הישיבה אף שרקטור האוניברסיטה דאז לא נכח בה.
יצוין כי שניים מהחברים (פרופ' גולדמן וד"ר גלייטמן) שנכנסו לתפקידם בסמוך למועד הישיבה, השתתפו בדיון ואף תמכו במהלך שהביא להפסקת כהונתו.
(ו) ההחלטה להודיע לפרופ' גליל כי עליו להתפטר לא התקבלה בהצבעה חשאית כנדרש בחוקה.
משר ד מבקר המדינה מעיר כי שיטת ההצבעה אינה עניין טכני אלא מהותי, ולא בכדי נקבע בחוקה כי החלטות בעניינים אישיים וכבדי משקל, כגון העברת נשיא מתפקידו, יתקבלו בהצבעה חשאית.
להלן יפורטו תשובות לממצאי משרד מבקר המדינה בעניין זה: (1) בספטמבר 2009 כתבה ד"ר מרידור למשרד מבקר המדינה כי אמרה לכל מי שהיה מעורב במינויה ושאתו דיברה לפני שהתמנתה, "ושגרס שיש להדיח את באה להדיח את פרופ' גליל".
לדבריה ]היא[ גליל (כולל למר אקירוב) שאין]'פרופ[ מאז נכנסה לתפקיד דיברו אתה רבים, בהם מר אקירוב, על הצורך להביא להדחת פרופ' גליל, אך היא התחמקה מכל דיון בעניין זה, משום שרצתה לגבש דעה עצמאית ולא להיות מושפעת מדעות שגובשו על סמך תפקודו של פרופ' גליל לפני כניסתה לתפקידה.
היא הוסיפה כי חלק מהאנשים שאמרו לה כי פרופ' גליל אינו ראוי לתפקידו היו מעורבים "בסכסוך אישי שפרץ בין הנשיא לבין יו"ר הוועד המנהל , מר דב לאוטמן, ושנמשך כשנה וחצי".
]הקודם[ יושבת הראש ציינה במכתבה כי עקב תפקודו הלקוי של פרופ' גליל היא הגיעה "למסקנה הקשה, הכואבת, אך ההכרחית: אחריותי הציבורית כיו"ר הועד המנהל 1434 דוח שנתי61ב .
מחייבת אותי לנסות להביא לסיום כהונתו כנשיא האוניברסיטה.
המשך כהונתו של פרופ' גליל שלוש שנים נוספות הוא הרה אסון לאוניברסיטה.
היה צורך דחוף לקבל החלטות ולבצען בשל הגידול הניכר הצפוי בהוצאות ובגירעון.
לכן לא היה מקום לדחות את ההחלטה".
אוניברסיטת תל-אביב 1435 .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 ציינה יושבת הראש כי "גיבשה את עמדתה במנותק לחלוטהגיעה באופן ]ש[ .
ין מדבריו של מר אקירוב.
העובדה עצמאי למסקנות דומות למסקנותיו של אקירוב ולמסקנותיהם של אחרים - אין בה כדי לפגום פגם כלשהו - אלא, אדרבה, לכל היותר להראות שאנשים שונים לחלוטין הגיעו למסקנות זהות ביחס לתיפקודו של פרופ' גליל".
פרופ' גליל מסר ל משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי התמנה לתפקידו בעיצומו של משבר תקציבי באוניברסיטה, ולמרות זאת היו לו הישגים רבים: אוניברסיטת תל אביב היא היחידה שעלתה בשני דרגים בין -לאומיים בתקופת כהונתו, הוא הצליח לגייס תרומות משמעויות על אף המשבר הכלכלי, איזן את התקציב, פעל למצוינות במחקר ובהוראה, קלט יותר מ -60 אנשי סגל צעירים שחלקם שב מחו"ל והתחיל בפעולות לשיפור היחס לסטודנטים.
(2) במכתבה מספטמבר 2009 למשרד מבקר המדינה כתבה ד"ר מרידור כי "סיום כהונתו של פרופ' גליל לא היה הדחה".
גם בפגישה שהתקיימה באוגוסט 2010 בין יושבת הראש ובין נציגי משרד מבקר המדינה היא טענה כי מאחר שפרופ' גליל הגיש מכתב התפטרות לא היה צורך לנקוט את הליך ההדחה הקבוע בחוקה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 ציינה יושבת הראש כי "לו ביקש פרופ' גליל לקיים הליך הדחה, כפי שניתנה לו האפשרות, היה מתקיים הליך הדחה מלא וגם שקוף.
פרופ' גליל העדיף, מסיבות מובנות, לקיים הליך שקט ודיסקרטי".
עוד ציינה כי אין זה המקרה הראשון שבו מתבקש בעל תפקיד בכיר במדינת ישראל לפרוש מתפקידו עקב חילוקי דעות עם הממונים עליו או עקב אי-התאמה לתפקיד.
לרוב הדבר נעשה "בדיסקרטיות וב חשאיות"; וכך נהגה אף היא, לאחר שהתייעצה בעניין זה עם "מומחה ליעוץ אירגוני ולניהול".
לעניין הישיבה שבה החליטו חברי הוועד המנהל להודיע לנשיא כי עליו להתפטר טענה יושבת הראש לשעבר כי לא מדובר בישיבת המשך אלא בישיבת התייעצות.
בישיבה כזאת, "אשר איננה במסגרת ישיבה פורמאלית אין צורך או חובה בעריכת פרוטוקולים, אין צורך או חובה בזימון מוקדם או פירוט נושאים לסדר יום ואין חובת הצבעה כלל - חשאית או גלויה".
לדבריה, חברי הוועד המנהל שנעדרו מהישיבה, ובהם הרקטור, קיבלו דיווח על אודותיה והביעו את תמיכתם בעמדתה.
(3) בתשובתולמשרד מבקר המדינה מסר פרופ' גולדמן כי לא היה שום פסול בהשתתפותו בדיון ובקבלת ההחלטה החשובה, כחודש לאחר שמונה לתפקיד, שכן למד "לעומקה את סוגיית תפקודו של פרופ' גליל" ובחן אותה "בלב פתוח ונפש חפצה, ללא משוא פנים ובהיעדר כל דעה קדומה".
פרופ' גולדמן ציין כי גיבש את דעתו על בסיס בדיקה אישית ועצמאית שעשה ועל סמך היכרות מעמיקה עם המוסד ומצא "כי סיום כהונתו של פרופ' גליל חיוני לאוניברסיטה, ויפה שעה אחת קודם".
ד"ר גלייטמן כתב למשרד מבקר המדינה בתשובתו כי לפני שנכנס לתפקידו הוא קיים "פגישות ושיחות עם גורמים שונים.
עם פרופ' צבי גליל, בהן למד.
אודות ]ו[ השקפתו ועמדותיו ביחס לאוניברסיטה כמו גם ביחס לסוגיות המרכזיות הניצבות מעת שמונה אדם כחבר במוסד דמוי הוועד ]ו[בפניה".
ד"ר גלייטמן ציין כי "להבנת המנהל, חובה עליו להתמודד עם כל סוגיה העולה לדיון באותו מוסד, גם אם המדובר בסוגיה קשה".
לדעת משרד מבקר המדינה, אף שלהלכה פרופ' גליל התפטר, שכן הוא חתם על מכתב התפטרות, הרי שרצף האירועים שתוארו לעיל, ובייחוד החלטתם של חברי הוועד המנהל לתת לנשיא אולטימטום של 48 ,שעות מלמד שההליך שבעקבותיו סיים פרופ' גליל את תפקידו היה למעשה הליך הדחה.
כמו כן אין לקבל את הטענה שישיבת ההמשך הייתה "ישיבת התייעצות" בלבד, שכן מדובר למעשה בישיבה שהתקבלה בה החלטה חשובה ותקדימית.
ישיבה כזאת יש לקיים על פי כל הנהלים המקובלים ולהקפיד על רישום פרוטוקול מסודר שישקף נאמנה את מה שהתרחש בדיון.
אוניברסיטת תל-אביב 1437 .
זאת ועוד, לדעת מ שרד מבקר המדינה, לא היה מקום לקיים דיון ואף לקבל החלטה בעניין רגיש ומהותי זה - סיום כהונת נשיא - ללא נוכחותו של רקטור האוניברסיטה, שהוא בעל הסמכות האקדמית העליונה שלה, המשמש ממלא מקום הנשיא בהיעדרו.
הרצון לשמור על "דיסקרטיות וחשאיות" אינו יכול להצדיק דרך פעולה שבמהותה אינה עולה בקנה אחד עם חוקת האוניברסיטה.
לכן לא היה מקום לקבל בחפזה החלטה על סיום כהונת נשיא, וראוי היה להודיע מראש בסדר היום של הישיבה על הכוונה לפעול לסיום כהונת הנשיא.
פעולה בדרך זו הייתה מאפשרת הכרעה לאחר קיום התייעצויות ובחינה נרחבת יותר ב ידי כל אחד מהצדדים.
בדרך זו אף ניתן היה להבטיח קיום הליך שקוף יותר שיהיה גלוי לחברי מוסדות נוספים באוניברסיטה כגון הסנט וחבר הנאמנים.
: הדיווח לפרופ' גליל על ההחלטה כאמור, בתרשומת ישיבת ההמשך נכתב כי "התייעצות חברי הוועד המנהל הביאה אותם לכלל מסקנה, כי יש לאפשר לפרופ' גליל להתפטר מתפקידו בתוך 48 .
שעות, בצורה מכובדת וראויה אי הסכמתו תאלץ את חברי הוועד המנהל לפעול להדחתו, בהליך של הדחה, כקבוע בחוקת האוניברסיטה".
באוגוסט 2010 נפגשו נציגי משרד מבקר המדינה, לבקשתה של יושבת הראש, עם בא כוחו של פרופ' גליל, עו"ד גיורא ארדינסט.
לאחר הפגישה כתב עו"ד ארדינסט למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי יושבת הראש הודיעה לו ב - 29.
09 מיד לאחר ישיבת הוועד המנהל כי "בישיבה הוחלט על הדחתו של פרופ' גליל.
עוד מסרה יושבת הראש כי הוחלט לתת לפרופ' גליל 48 שעות טרם פרסום דבר הדחתו, בהן תינתן לו הזדמנות להודיע על פרישה מתפקידו".
עו"ד ארדינסט הוסיף וציין כי בפגישה שהתקיימה למחרת במשרדו, ובה השתתפו מטעם הוועד המנהל יושבת הראש דאז ומר רן קרול, וכן השתתפה בה שותפתו של עו"ד ארדינסט "התמונה שהוצגה לנו הייתה שהחלטה בדבר הדחתו של פרופ' גליל כבר התקבלה על ידי הוועד המנהל.
והחלטותיו של פרופ' גליל, כמו גם הייעוץ שניתן לו, נעשו על סמך הנחה זו".
בהמשך לכך מסר גם פרופ' גליל למשרד מבקר המדינה כי החליט להתפטר מתפקידו לאחר שבא כוחו הביא לידיעתו כי יושבת הראש הודיעה לו כי הוועד המנהל החליט פה אחד להדיחו מת פקידו, וכי אם לא יתפטר בתוך 48 שעות ההחלטה להדיחו תיכנס לתוקפה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 כתב מר רן קרול כי למיטב זיכרונו הציגו הוא ויושבת הראש לבא כוחו של פרופ' גליל "תמונה מלאה בקשר לדיוני הוועד המנהל, ההחלטה שהתקבלה והסיבות להחלטה".
הודעתם של עו"ד ארדינסט ופרופ' גליל למשרד מבקר המדינה בעניין הדיווח שמסרה יושבת הראש לגבי ההחלטה שהתקבלה בישיבת ההמשך אינה עולה בקנה אחד עם התרשומת מאותה ישיבה, ולפיה לא התקבלה החלטה על הדחה אלא החלטה לפתוח בהליך של הדחה (שלא ברור כיצד יסתיים), ועם מכתבו האמור של מר קרול.
לדעת משרד מבקר המדינה, מצב שבו לאחר ביצוע מהלך רגיש ומשמעותי כל כך של סיום כהונת נשיא אוניברסיטה יש שתי גרסאות שונות בדבר אופן קיום ההליך ונסיבות סיום הכהונה הוא מצב בעייתי העלול ללמד על ניהול כושל של ההליך; אפשר שקיום קפדני של הכללים בנושא, לרבות תיעוד מדויק, היה מונע את אי - הבהירות האמורה.
על האוניברסיטה להפיק במהרה את הלקחים מאירוע זה.
 אוניברסיטת תל-אביב 1439 .
כאמור, משרד מבקר המדינה לא בחן בביקורת זו את אופן תפקודו של הנשיא ואת מידת הצלחתו במילוי תפקידו.
ההחלטה בעניין זה מצויה בתחום שיקול הדעת של חברי הוועד המנהל, ומשרד מבקר המדינה לא מצא מקום לעסוק בכך.
בביקורת זו נבחן ההליך שבעקבותיו הסתיימה כהונתו של פרופ' גליל.
הבחינה העלתה ליקויים מהותיים בנוגע לתקינותו של ההליך, שנעשה בחפזה, בלא שעמד על סדר היום של הישיבה כמתחייב מהחוקה ואף לא תועד כהלכה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח חשיבותה הרבה של משרת הנשיא, ומאחר שלהליך סיום כהונתו של נשיא יש היבטים אישיים, ראוי היה שהליך כזה יקוים לא רק בהתאם לנדרש ולמתחייב מהחוקה, אלא גם בזהירות המרבית ובשקיפות הראויה.
בדוח זה הועלו תקלות וליקויים מהותיים מאוד, לרבות בהתנהלות נציגי ציבור בוועד המנהל של האוניברסיטה.
עם זאת, לא נעלם מהעין שחברי הוועד המנהל של האוניברסיטה, ובכללם יושבת הראש לשעבר ד"ר מרידור וחבר הוועד המנהל מר אקירוב, פעלו מתוך כוונה לסייע לאוניברסיטת תל-אביב, כמוסד השכלה גבוהה מרכזי במדינת ישראל.
מן הפרט אל הכלל: נציגי הציבור בוועדים המנהלים של האוניברסיטאות בישראל, העושים את מלאכתם בהתנדבות ומתוך שליחות, הם נדבך חשוב ומרכזי בניהול ובהובלה של מוסדות אלו.
תרומתם כפולה - הם תורמים במומחיותם ובניסיונם שצברו בשנים רבות של עשייה; כמו כן הם מביאים את נקודת המבט הציבור ית לתהליכי החשיבה, הבחינה וההחלטה של הוועדים המנהלים.
אשר על כן יש מקום לעודד את שילובם של הטובים ביותר בגופים אלו.
ממצאיו של דוח זה מלמדים כי יש לפעול לכך שעבודת הוועדים המנהלים בכלל, ושילובם של נציגי הציבור בוועדים המנהלים בפרט, יושתתו על שני עוגנים חשובים: האחד - הגדרה ברורה של התפקידים, הסמכויות ותחומי האחריות של כלל הגופים והגורמים המנהלים של האוניברסיטה, כדי להבטיח סביבה תפקודית ברורה ומוגדרת של הוועד המנהל ונציגי הציבור שבתוכו.
העוגן השני - נקיטת צעדים שיבטיחו שכל הפעולות הנוגעות למינוים של נציגי הציבור לוועד המנהל ולפעילותם בו ייעשו על פי הנורמות הציבוריות המחייבות את האוניברסיטה כמוסד ציבורי הממומן מתקציב המדינה.