HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדברי ענבל, בשנים האחרונות היא פועלת במסגרת תכנית לאיתור הסיכונים בבתי החולים הממשלתיים והפחתתם, בין היתר, באמצעות יחידות לניהול סיכונים.
עבודת היחידות נגזרת בראש ובראשונה מהפקת לקחים כתוצאה מהתביעות המוגשות נגד כל בית חולים.
בדוחות הכספיים של בתי החולים הממשלתיים ל-31.
04 הוצגה יתרה כוללת של תביעות תלויות בגין רשלנות רפואית בסך כ -1.
היתרה היא תוצר של הערכה משוקללת שעושה ענבל.
נמצא כי היתרה לא הוצגה בדוחות הכספיים של הממשלה לשנת 2004 וגם לא לשנה הקודמת, אף שהמידע זמין לחשבונאי הראשי.
רק במרס 2006 , בעקבות פגישה עם נציגי משרד מבקר המדינה, שבה הובהר לו חלקה של ענבל בנושא זה, פנה אליה החשבונאי הראשי לקבלת מידע בדבר יתרת התביעות נגד המדינה המטופלות בקרן.
ואכן, בדוח הכספי ל - 31.
05 פרסם החשבונאי הראשי לראשונה את יתרת התביעות המנוהלות על ידי ענבל שאינן מכוסות על ידי הקרן הפנימית; הסכום היה כ-2 .
נוסף על תביעות בגין רשלנות רפואית, מוגשות לעתים גם תביעות נגד רופאים עובדי מדינה (להלן - הרופאים) המיוצגים בידי ארגון הרופאים עובדי המדינה (להלן - ארגון הרופאים או אר"מ) במסגרת הדין המשמעתי והפלילי22 ובמסגרת עבודתם בפרקטיקה הפרטית שלהם.
מבירור שעשה משרד מבקר המדינה בעקבות התשובות שהתקבלו לטיוטת הדוח עולה, כי בנובמבר 1995 חתמו ממשלת ישראל, ההסתדרות הרפואית בישראל (להלן- הר"י) וארגון הרופאים עובדי המדינה על הסכם (להלן - ההסכם) אשר לפיו תעביר המדינה מדי שנה סכום שהוא מכפלה של 855$ במספר הרופאים באותו מועד לקרן ביטוח סיכונים מקצועיים (להלן - קרן ביטוח) שיקים אר"מ23.
על פי ההסכם, קרן הביטוח תתקשר עם גורם מבטח לצורך הסדרת הביטוח המקצועי של הרופאים בעבודה שאינה מבוטחת על ידי ענבל ולשם הגנה משפטית בהליכים משמעתיים, פליליים וכד'.
בנספח להסכם מפורטים, בין היתר, מרכיבי הביטוח.
אומנם לתביעות אלה אין משמעות כספית אך הן מבוטחות על ידי המדינה 23 יצוין כי משרד הבריאות מנכה מכל רופא סך של250$ .
לשנה כהשתתפות עצמית 270 דוח שנתי57ב .
משרד הבריאות העביר לארגון הרופאים ב-2006 בגין ביטוח זה כ-17.
9 מיליון ש"ח (לעומת כ-16.
5 מיליון ש"ח- ב-2005, כ-16.
2 מיליון ש"ח- ב-2004 וכ-17.
9 מיליון ש"ח- ב- 2003 ).
על אף בקשת משרד מבקר המדינה ממשרד הבריאות להעביר אליו את הפוליסה, היא לא הועברה לידיו.
היועצת המשפטית והחשב של משרד הבריאות הסבירו למשרד מבקר המדינה כי הפוליסה אינה נמצאת ברשותם.
בנובמבר 2006 כתב המשנה למנכ"ל משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי "חרף ניסיונותינו במהלך השנים.
לא עלה בידינו להשיג את פוליסת הביטוח".
סגן בכיר לחשכ"ל השיב באותו מועד תשובה דומה.
המשנה לממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר תיאר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2007 את השתלשלות העניינים שהובילה לחתימה על ההסכם בשנת1995 , ואת המגעים שנוהלו בין הצדדים מאז.
הוא הוסיף כי "מן הראוי היה שהר"י ואר"מ יעבירו למעסיקים כל מידע בנוגע לפוליסה הנרכשת על -ידם, לרבות הכיסויים הנכללים בה, וכל מידע כספי מבוקר הנוגע לכספי הקרן.
פניות המדינה אל הר"י ואר"מ בנושא זה הושבו ריקם".
לדעת משרד מבקר המדינה, אי -קבלת הפוליסה חורגת מכללי מינהל תקין.
על המדינה לדרוש את הפוליסה מבעל הפוליסה, ארגון הרופאים, כדי שתוכל לבחון אם הכספים שהיא משלמת משמשים למטרה שלשמה הם מיועדים.
ראוי שהמדינה תבחן אם קיימים פערים בין המרכיבים שנקבעו בנספח להסכם ובין הפוליסה ותבדוק אם היא משלמת תשלומים כפולים - פעם אחת דרך ענבל ופעם נוספת באמצעות ארגון הרופאים.
ראוי שכאשר יעלה שוב לדיון הביטוח לרופאים עובדי המדינה, ידאגו משרד הבריאות ומשרד האוצר לעגן בהסכם את קבלת הפוליסה לעיונם.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה התנהלות זו של משרד האוצר ומשרד הבריאות.
הטיפול בתביעות אזרחיות .
בתביעות, למעט תביעות נזיקין, כאמור, מטפל היועץ המשפטי של המשרד הממשלתי הנתבע ביחד עם הפרקליטות.
כאשר מתקבלת פנייה טרם נקיטת הליך משפטי מנסה המשרד לסיים את הסכסוך ללא הליך כזה, ואם הדבר לא עלה בידו, בדרך כלל התובעים פונים לערכאות.
אופן הטיפול של היועצים המשפטיים של המשרדים בתביעות שהוגשו נגד המדינה נקבע בהנחיות היועץ המשפטי לממשלה.
הפרקליטות מייצגת את המדינה בתביעות ובעתירות בתחום המנהלי, האזרחי והחוקתי המוגשות לבתי המשפט נגד משרדי הממשלה.
על פי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, על היועץ המשפטי של המשרד שמקבל כתב תביעה להעבירו בתוך שלושה ימים לפרקליטות המחוז שבו נמצא בית המשפט הדן בתביעה ולהציג את עמדתו הראשונית.
עם קבלת כתב תביעה בפרקליטות המחוז נפתח תיק בהתאם לנוהל פתיחת תיק.
הפרקליט המטפל בתביעה בשיתוף יחידת הייעוץ המשפטי במשרד הנתבע מרכזים את פרטי התביעה ומסמכי הראיות ובשלב הראשון מנסים לפתור את הסכסוך בדרך של פשרה עם התובע (לרוב הפשרה כרוכה בתשלום פיצויים).
אם הצדדים לא הגיעו להסכמה, הם ממשיכים את ההליך בהידיינות רגילה.
הליך הפשרה ב-2001 פרסם החשכ"ל הוראות תכ"ם24 בדבר פשרה בתביעה שהמדינה צד לה.
על פי ההוראה, לצורך פשרה בכל הערכאות השיפוטיות שסכומה אינו גדול מ -125,000 ש"ח דרושה הסכמה של נציג הפרקליטות הרלוונטי25 לאחר שהתייעץ עם החשב ועם היועץ המשפטי של המשרד הנוגע בדבר, ככל שהדבר אפשרי.
בפשרות בסכומים גדולים יותר דרושה הסכמה של נציג הפרקליטות, מנכ"ל המשרד או מנהל מחלקת התביעות של המשרד, חשב המשרד הנוגע בדבר וסגן בכיר לחשכ"ל שאותו הסמיך החשכ"ל לשם כך.
לדעת משרד מבקר המדינה, הואיל ולפשרה עשויה להיות השלכה על מהלכים נוספים, בפשרות בסכומים גבוהים במיוחד או בפשרות שעלולות להיות להן השלכות עקרוניות על החשכ"ל לשקול היוועצות בגורם מקצועי שמתמחה בניהול סיכונים.
התיקים בפרקליטות המדינה ובפרקליטויות המחוז מנוהלים ידנית ונתוניהם אינם מוזנים למערכת ממוחשבת.
להעברת תיקים באופן ידני מפרקליטות המחוז לפרקליטות המדינה26 יש סיכונים: היא גורמת לעיכוב בטיפול בתביעות ועשויה לגרום לאיבוד מסמכים.
בהיעדר מערכת מחשב הפרקליטות אינה יכולה לרכז מידע לצורכי ניהול ולשם קבלת החלטות כראוי, לאמוד בסוף כל שנה את עלות התביעות התלויות ועומדות ולהעריך את משך הזמן שנותר לסיום הדיון בהן.
לדברי המשנה לפרקליט המדינה לעניינים אזרחיים (להלן - המשנה), במקרים רבים ניהול תביעה נמשך כמה שנים ממועד קבלתה ועד מתן פסק הדין, דבר המקשה על ההיערכות.
עוד הוסיפה כי קיים פער עצום בין הסכומים שנתבעים מהמדינה ומצוינים בכתב התביעה לבין הסכומים שמשולמים בפועל, ולכן אין בהזנת הנתון של סכום התביעה במערכת מחשב שום תועלת.
לדעת משרד מבקר המדינה, תהליך העברת תיקי התביעות בין פרקליטויות המחוז לפרקליטות המדינה באופן ידני לקוי.
הזמן הרב שחולף ממועד קבלת כתב התביעה עד מתן פסק הדין מלמד שנחוץ לנהל את התביעות במערכת ממוחשבת, שתכלול אומדנים על התשלום העתידי ועל עלויות כגון ייעוץ משפטי חיצוני.
דרך ניהול זאת מתחייבת מכללי חשבונאות מקובלים, מצורכי תקצוב ומסדרי מינהל תקין.
בעניין העברת התיקים באופן ידני השיבה הפרקליטות בדצמבר 2006 .
"ככלל העברת התיקים בין המחוזות לפרקליטות אינה מלווה בקשיים ואף לא גוזלת זמן אלא ההיפך מכך (נחסך זמן סריקת המסמכים).
לכך יש להוסיף כי מספר התקלות במעבר הידני היה מועט.
יחד עם זאת, סריקת המסמכים והעברתם באופן ממוחשב ייתכן ותועיל מבחינות אחרות".
ההוראות מסתמכות על הנחיות היועץ המשפטי לממשלה באותו עניין 25 .
נציג הפרקליטות שמטפל מטעמה בתיק התביעה 26 .
התיקים מועברים בכל מצב שבו נדרשת מעורבות של דרג בכיר בפרקליטות המדינה 272 דוח שנתי57ב .
במהלך 2006 נעשה אפיון למערכת ממוחשבת חדשה ("תנופה") שאמורה לענות על צורכי הפרקליטות בנוגע לניהול התיקים.
אולם לדברי המשנה, אין כוונה לכלול במערכת הערכה כלשהי בנוגע לסכום שיידרש לסילוק התביעה.
בדצמבר 2006 השיבה הפרקליטות כי "החשש הוא שהצד השני יוכל לדעת בכמה אנו מעריכים את התביעה".
בעניין הסכום ציינה הפרקליטות כי צריך למצוא פתרון חסוי "בגלל חֶסיון עו"ד לקוח".
היא ציינה גם כי "בימים אלו" פועל במשרד המשפטים צוות שמנסה לאתר את צורכי המערכת בכל הנוגע לניהול תיקי תביעה, והדוח יועבר אליו.
מאוגוסט2004 ועד מועד סיום הביקורת (ספטמבר2006 ) פנה החשבונאי הראשי לפרקליט המדינה כמה פעמים בבקשה לקבל לידיו את כל המידע שבפרקליטות על התביעות התלויות נגד המדינה, אולם עד מרס 2006 .
לא סיפקה לו פרקליטות המדינה מידע כלשהו לטענת המשנה, הגילוי שיינתן לתביעות במאזן המדינה לא נדון עדיין באופן עקרוני.
פרקליטות המדינה אינה מעריכה את הנזק הכספי העלול להיגרם למדינה בעקבות תביעה זו או אחרת, ולכן הפרקליטות אינה מקצה משאבים בהתאם לסיכון הכספי שמציבה כל תביעה.
בתחילת שנת 2000 הגישה ועדה לשר המשפטים דוח לשם בחינת מבנה הפרקליטות והיערכותה לקראת המאה ה-21 (להלן- הדוח).
בדוח נכתב, בין היתר, כי "יש ייחוד לפרקליטות כמייצגת המדינה בהליך אזרחי.
בדרך כלל מדובר בהליכים אזרחיים שאופיים ציבורי מובהק - מימוש זכויות של אזרחים על פי חוקים סוציאליים שונים, הליכים הנוגעים לזכויות בקרקעות, לתכנון ולבנייה ולפעילות עסקית הקשורה בקופה הציבורית.
עד עתה נמנעה הפרקליטות, בדרך כלל, מלהתייחס לערך הכספי של התיק כמדד להשקעת תפוקות ואין נשקלים בהקשר זה שיקולי עלות תועלת".
לדעת משרד מבקר המדינה, על פרקליטות המדינה ופרקליטויות המחוזות לנהל את התביעות באמצעות מאגר מידע ממוחשב שיהיו בו כל הנתונים הרלוונטיים.
ראוי כי נתונים יהיו נגישים גם לגורמים נוספים (מחוץ לפרקליטות), אך המבנה שלהם ייקבע כך שכל גורם יהיה חשוף רק למידע שחיוני לו כדי למנוע דליפת מידע.
בדוח צוין עוד כי "יש צורך במערך מחשוב עדכני ויעיל, כך שסביבת העבודה תותאם לשנת 2000 ,.
נדרשת מערכת שתתן מענה לנושא ניהול תיקים שיטתי ואחיד בכלל הפרקליטויות לצורך בעיבוד נתונים ובמדידת תפוקות".
מאגר מידע ש לם בנוגע לתביעות חיוני לצרכים תקציביים וחשבונאיים, לשם היערכות הממשלה וגם לצורך הפקת לקחים מתביעות קודמות כדי לטפל בנקודות תורפה ולמנוע הישנות של תביעות.
בהקשר זה ראוי לציין כי לשכת הייעוץ המשפטי של המשטרה פיתחה והטמיעה מערכת ממוחשבת לניהול הטיפול בתביעות שהוגשו נגד המשטרה.
במהלך 2006 העבירה המשטרה דוח שנתי ל-2005 לפרקליטות על הטמעת המערכת הממוחשבת.
בדוח צוין, בין היתר, כי המערכת משקפת את מספר תיקי הנזיקין במשטרה ואת התפלגותם לפי פרמטרים שונים, והמידע הנאגר בה ישמש לצורך הפקת לקחים, שיפור השירות, רענון נהלים וכיו"ב כדי שמספר התביעות והוצאות המשטרה בעטיין יפחתו.
הדיווח על יתרת התביעות .
כל גוף עסקי מפרסם דוח כספי בתום כל שנה.
בהתאם לתקני חשבונאות ולתקנות ניירות ערך (עריכת דוחות כספיים שנתיים), התשנ"ג -1993 , יש להציג בביאורים לדוחות הכספיים פרטים בדבר התביעות שהוגשו נגד הגוף ושבגינן לא הופרש כסף.
בביאור זה ניתנת הערכה כללית על התביעות שהוגשו נגד הגוף.
ההערכות נעשות בידי היועצים המשפטיים של הגוף.
נמצא כי בדוחות הכספיים שמגיש משרד האוצר אין מידע בביאורים על החשיפה לתביעות שהוגשו נגד משרדי הממשלה.
החשבונאי הראשי הסביר למשרד מבקר המדינה כי לדעתו הערכות מעין אלו ביחס למדינה הן בסמכות הפרקליטות, אולם היא אינה עושה אותן.
תקני חשבונאות27 ,קובעים כללים בדבר המדידה והרישום של התחייבויות תלויות.
בין היתר נקבע כי הסכום שיירשם בדוחות הכספיים28 אמור לשקף את האומדן הטוב ביותרשל הסכום לסילוק המחויבות שהנתבע היה מוכן לשלם ביום המאזן.
עוד קובעים התקנים כי התחייבויות תלויות עשויות להתפתח בצורה שלא נצפתה מלכתחילה, ולפיכך יש להעריך כל העת אם שימוש במשאבים הפך צפוי.
אם צפוי שתידרש הקצאת משאבים כספיים בגין פריט שקודם לכן טופל כהתחייבות תלויה, יש להפריש כסף בדוחות הכספיים לתקופה שבמהלכה חל השינוי.
בנובמבר 2006 השיב סגן בכיר לחשכ"ל למשרד מבקר המדינה כי "הוועדה הבינלאומית לכתיבת כללי חשבונאות למגזר הציבורי פרסמה תקן חשבונאי להתחייבויות תלויות.
בשנת 2007 צפוי המוסד הישראלי לתקינה חשבונאית למגזר הממשלתי לאמץ את התקן האמור ולנהוג לפיו בכל הקשור להכרה, מדידה והצגה של התחייבויות תלויות.
במסגרת הקמת המערכת הממוחשבת החדשה ("תנופה") יוגדרו על ידי היחידה לחשבונאות ודיווח דרישות המידע הנחוץ לדיווח החשבונאי, וזאת - בהתאם לדרישות התקן".
הצגה זו מהותית לא רק לשם הגילוי הנאות במאזן המדינה אלא גם לשם תקצוב כלכלי ככל שניתן של סכומים שייתכן שהממשלה תיאלץ לשלם כדי לסלק את ההתחייבות או את התביעה.
במדידת ההתחייבויות הנובעות מתביעה על החשבונאי הראשי להביא בחשבון גם את הגורמים האלה: התוצאות האפשריות של התביעה, תזרימי המזומנים הקשורים עם תוצאות אלו (לרבות עלויות המתייחסות לתביעה), עיתוי תזרימי המזומנים, ההסתברות של התוצאות האפשריות והסיכונים וחוסר הודאות הקשורים לתביעה.
יוצא אפוא שלשום גורם ממשלתי אין מידע או הערכה על העלות המשוערת לסילוק התביעות שהוגשו נגד משרדי הממשלה עד תאריך מסוים.
אי - הצגה נאותה של היתרות פוגמת בשקיפות כלפי הציבור ואינה עולה בקנה אחד עם כללי חשבונאות ועם כללי המינהל התקין.
27 תקן חשבונאות בינלאומי 37 , הצעה לתקן חשבונאות ישראלי10 ותקן אמריקאי5.
לרבות הביאורים לדוחות הכספיים, המהווים חלק בלתי נפרד מהם 274 דוח שנתי57ב .
תקצוב ומערכת מידע כאמור, כתב תביעה שמגיע למשרד ממשלתי מטופל תחילה ביחידת הייעוץ המשפטי של המשרד הנתבע בשיתוף עם הפרקליטות.
החשבים של המשרדים הנתבעים מקבלים לראשונה מידע על תביעות שהוגשו נגד משרדיהם רק עם קבלת דרישה כלשהי לתשלום בגין ניהול התביעה כגון תשלום למומחים ולהוצאות משפטיות.
הוראות התכ"ם אינן מסדירות את הטיפול בתביעה בטרם ניתן לגביה פסק דין.
נוכח היעדר אומדנים לגבי התביעות הצפויות ותקצוב חסר של התקנות המיועדות לתשלום פסקי דין ולהוצאות משפטיות (להלן - תקנות ייעודיות), נמצא כי ברוב התקנות הייעודיות נעשו שינויים תקציביים גדולים במהלך השנה השוטפת.
לרוב, התקציב המקורי בתחילת השנה היה נמוך במידה ניכרת מן התקציב של סוף השנה.
להלן מספר דוגמאות אקראיות29 לשינויים שנעשו בתקנות ייעודיות בשנים 2004 -2005 :)(באלפי ש"ח .
2005 שם תקנה מספר תקנה .
5 5 2,581 2,656 0 הוצאות משפטיות 06010302 .
3 2 1,290 2,503 1,450 ייעוץ וייצוג משפטי 06090103 .
2 1 12,632 12,646 4,646 תשלומי נזק וייעוץ .
2 2 2,215 2,255 388 הוצאות משפטיות 07100718 .
2 3 1,997 3,625 1,369 תשלום פסקי דין .
4 4 1,678 1,529 14 תשלום ע"חפסקי דין 36010144 .
4 6,209 23,117 0 תשלום פסקי דין .
2 18,042 20,000 10,000 פסקי דין ושונות 98033104 בתשובתו מנובמבר2006 למשרד מבקר המדינה ציין המשנה למנכ"ל משרד הבריאות כי אכן "אין תקציב נאות, המשקף את העלויות הצפויות בגין תביעות תלויות.
מצב זה יצר קשיים גדולים בשנים האחרונות".
עוד ציין כי בשנת 2004 התקבל פסק דין נגד המדינה בנושא שיפוי על שירותים פסיכיאטריים בשני בתי חולים פסיכיאטריים; עלותו הייתה כ-70 מיליון ש"ח, ו"מיותר לציין שלא היה כיסוי להיקף תביעה כזה.
היקף התקציב בתקנה הוא כ-2 מיליון ש"ח בלבד.
יש התחייבויות קבועות, בגין תשלומים על פסקי דין שנפסקו בשנות ה-80 וה-90 , לפיהם אנו מממנים עלויות אשפוז שוטפות.
ההיקף הכולל של התחייבויות אלה עומד על כ-1 מיליון ש"ח לכן התקציב הפנוי לטובת פס"ד שוטפים עומד על1 .
הדוגמאות נלקחו מדוח ביצוע התקציב המפורסם באתר האינטרנט של משרד האוצר משרד האוצר 275 .
הואיל והחשביםותקציבני המשרדים לא מקבלים מידע על כל תביעה שמתקבלת במשרדיהם, אין ביכולתם לחזות תקצוב ותשלום בגין תביעות בשנים הבאות.
אגף התקציבים במשרד האוצר לא ביקש שלשם תקצוב נכון יעבירו לו חשבי המשרדים מידע על תביעות שהוגשו כנגד משרדיהם וסכומים בגינם אמורים להיות משולמים בשנה העוקבת.
התקצוב נעשה בשיטת "הטייס האוטומטי"30 בלי לקחת בחשבון את התביעות שתלויות ועומדות נגד המשרדים.
בהיעדר מידע התקציב שמוקצה למשרדים בגין התביעות אינו משקף באופן נאות את העלות הצפויה של סילוקן אלא את הסכום ששולם בגין התביעות בשנה שחלפה.
בהיעדר תק צוב מתאים נאלצים החשבים לפנות במהלך השנה לאגף התקציבים בבקשה לעשות שינויים תקציביים מהותיים (כדי לא לחרוג מתקנות התקציב שהוקצו לתשלום בגין התביעות), וכך פוגעים בתועלת וביעילות של התכנון התקציבי31 .
בינואר2007 השיב הממונה על אגף התקציבים למשרד מבקר המדינה כי "בהיעדר בסיס הנתונים כאמור, לא ניתן לאמוד את סך ההוצאות החזויות בשנה כלשהי, בגין הנושא האמור (הן בפילוח משרדי והן בתקציב המדינה כולו).
לפיכך, במקרים רבים לא מתוקצבות תקנות המיועדות לתשלומים בגין פסקי דין לחובת המדינה.
יש לציין כי במקרים המעטים בהם יש אומדן להוצאות משפטיות בשנה כלשהי, מתוקצבות תקנות ייעודיות.
עם הסדרת בסיס נתונים, כך שניתן יהיה לבנות תחזיות מהימנות לנושא, יתוקצבו הנושאים האמורים בתקנות המיועדות לכך".
תשלום התביעות תקנות הוצאה לפועל של פסקי-דין נגד המדינה, התשל"ז -1976 (להלן- התקנות), קובעות כי עם הינתן פסק דין נגד המדינה יעביר הפרקליט32 לחשב המשרד הנוגע בדבר בקשה לתשלום של הסכום שנפסק לטובת הזוכה ויצרף אליה העתק מאושר של פסק הדין.
בדיקה שעשה משרד מבקר המדינה העלתה, כי ב-2005 שילמו משרדי הממשלה יותר מ-200 מיליון ש"ח לסילוק תביעות משפטיות מתקנות ייעודיות בלבד.
בהתאם להוראות התכ"ם, על החשב להעביר לזוכה את הסכום המגיע לו "ללא דיחוי, ויזקוף את הסכום לחובת תקציב המשרד".
כמו כן, הוראות התכ"ם מחייבות את המשרדים לפעול במסגרת החלוקה המפורטת בחוק התקציב ובתקנות.
נמצא כי בחלק מתקציבי המשרדים היו תקנות שמיועדות לתשלום בגין פסקי דין, ובחלקן לא היו כאלה.
למשל, במשרד להגנת הסביבה לא הייתה במועד הביקורת תקנה ייעודית לתשלום הוצאות משפטיות ופסקי דין, ולכן עם מתן פסק דין החשב שילם את הסכום שנפסק לטובת הזוכה מתקנה בתחום שלדעתו קשור לעילת התביעה.
חשב המשרד הסביר למשרד מבקר המדינה, כי הואיל ובכל פעם המשרד נתבע על עניינים אחרים, כל תשלום נזקף לתקנה אחרת.
החשב הוסיף כי לא עומדים לרשותו כלים סטטיסטיים לאומדן ההוצאות המשפטיות הצפויות, והדבר פוגע בשקיפות הפעולות של המשרד.
ב-2006 שילם החשב תשלומים בגין פסקי דין .
30 הכוונה לאופן הכנת הצעת תקציב שנתי באמצעות מנגנון עדכון אוטומטי של התקציב המקורי של השנה השוטפת.
ראה דוח שנתי 55 ב של מבקר המדינה(2005 '), עמ231.
31 ראוי לציין שגם אילו היה התקצוב מתומחר מעת לעת היה כנראה צורך לעשות בכל זאת שינוי בתקנות, אולם כנראה היה מדובר בפחות שינויים ובסכומים נמוכים יותר.
32 לפי התקנות, "הפרקליט - (1 ) לגבי פסק דין של בית משפט שלום, בית משפט מחוזי או בית דין לעבודה - פרקליט המחוז; (2 ) לגבי פסק דין של בית המשפט העליון- אחד מאלה: פרקליט המדינה, המשנה לפרקליט המדינה, מנהל המחלקה האזרחית של פרקליטות המדינה".
מארבע תקנות תקציב שונות; תשלום אחד בגין תביעה שהוגשה על ידי עובד המשרד שולם באמצעות תקנה של שכר עבודה.
במאי 2006 פנה החשב לתקציבן המשרד בבקשה לתקצב תקנה נפרדת לתשלום הוצאות משפטיות מתקציב המשרד כדי שהכסף לא יוצא בכל פעם מסעיף אחר.
סגן בכיר לחשכ"ל הודיע למשרד מבקר המדינה כי "לאחר התערבות החשב, תוקצבה תקנה ייעודית לתשלום פסקי דין".
מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה השיב למשרד מבקר המדינה כי באוקטובר אותה שנה תוקצבה תקנה נפרדת לפסקי דין "למען השקיפות" וכדי שתהיה למשרד יכולת לקיים מעקב ובקרה אחר תשלום בגין פסקי הדין שנפסקו נגד המשרד.
חשבים אחרים הסבירו למשרד מבקר המדינה שלעתים התקציב בתקנה לא מספיק לתשלום בגין כל פסקי הדין שנפסקו כנגד המשרד.
במקרים אלה הם נאלצים לשלם גם מתקנות אחרות שקשורות לעילת התביעה או לחרוג מהתקציב בתקנה המיועדת ולהגיש בקשה לשינויי תקציב כדי לא לחרוג מהתקציב בתקנה בסוף השנה.
חשב משרד הפנים הסביר למשרד מבקר המדינה כי למשרד הפנים הוקצתה תקנה להוצאות משפטיות שממנה משלם המשרד הן הוצאות משפטיות לטיפול משפטי והן הוצאות בגין פסקי דין.
עד סוף חודש יוני 2006 לא היה כל תקציב בתקנה זו, והביצועבפועל היה כמיליון ש"ח.
משרד הפנים השיב בינואר 2007 כי בתקנה לא היה תקציב עד יוני משום שכלל לא אושר תקציב מדינה עד אותו חודש.
עוד הסביר החשב, כי ב-2004 המשרד נתבע בסכומים גדולים, ומאחר שלא היה די תקציב בתקנה שולמו בהוראתו כספים גם מתקנות אחרות שקשורות לתביעה.
סגן בכיר לחשכ"ל השיב למשרד מבקר המדינה כי חשב משרד הפנים פרסם הנחיה שתשלום הוצאות בגין פסקי דין שנפסקים נגד המשרד יהיה "אך ורק מהתקנה הייעודית (ואם חסר תקציב בתקנה החשב יבקש תוספת תקציב)".
לדעת משרד מבקר המדינה, על החשכ"ל להסדיר בהוראות התכ"ם את תשלום ההוצאות המשפטיות (לרבות פשרות ותשלום ליועצים חיצוניים) באופן אחיד בכל המשרדים כדי להגביר את השקיפות ואת הבקרה על ביצוע התשלומים.
,)חשב משרד השיכון שילם חלק מההוצאות המשפטיות מתקנה ייעודית (בתקציב הרגיל וחלק הוא זקף לעלות פרויקטים בתקציב הפיתוח.
לדבריו, "ייחוס תשלום פסקי הדין לתקציבים הרלוונטיים עשוי להגביר את רמת המודעות של בעלי התקציב במשרד לחשיבות הטיפול היסודי בתביעות ולשימוש הנכון בתקציבים אשר מצויים באחריותם".
לטענת החשבונאי הראשי, אין מידע על סכום התביעות הכולל שמשולם מדי שנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף התקציבים לקבוע דרך לתקצוב תשלום בגין פסקי דין והוצאות משפטיות.
זקיפה של הוצאות לתקנות תקציב שאינן מתאימות עלולה לגרום לחריגה ממגבלת התקציב שאושר לתוכנית מסוימת ולדיווח לא נכון על העלויות של הפעילויות שתוקצבו.
הנחיות ברורות של החשבונאי הראשי בסוף כל שנה מעביר החשבונאי הראשי חוזר לכל החשבים על "סגירת שנה" ; הוא מבקש מהם דיווחים שונים כגון התאמות בנקים, דוח ביצוע הרשאה להתחייב ומידע בגין התקשרויות מהותיות (שסכומיהן חורגים מ-100 מיליון ש"ח).
מעיון בחוזרים אלו עולה כי החשבונאי הראשי לא ביקש מחשבי המשרדים מידע כלשהו על התביעות שהוגשו כנגד המשרד.
לדבריו, משרד האוצר 277 .
הואיל והתביעות מטופלות בפרקליטות, וליועצים המשפטיים של המשרדים אין מידע מספיק עליהן, הוא מבקש מידע מהפרקליטות.
להלן דוגמה לתביעה שלא דווחה לחשכ"ל ולכן לא קבלה ביטוי בדוחות הכספיים של הממשלה: בשנת 2000 הגישו יותר מ-100 רשויות מקומיות, מועצות אזוריות ועיריות תביעות משפטיות נגד מינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י) באשר לפרשנות של סעיף 21 לתוספת השלישית לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965 , הדן בחיוב ממ"י בתשלום חלף היטל השבחה בגין עסקאות מסוימות כאמור בסעיף הנ"ל.
הסכום הכולל של התביעות היה גדול מ -2 מיליארד ש"ח.
משנת 2000 נעשו ניסיונות לסיים את התביעה גם בהליך גישור שנכשל, אולם עד לנובמבר 2006 .
טרם הסתיימו הדיונים בתביעה משנת 2000 ועד ספטמבר2006 ,שילם ממ"י מאות אלפי שקלים עבור הטיפול בתביעות אולם הכספים שולמו מתקנות שונות ולא מתקנת הוצאות ייחודית.
לדברי חשבות ממ"י, עם מתן פסק הדין הוא ישלם בגין הוצאות על תביעות מהתקנה של התשלומים השוטפים (הפרשות לרשויות חלף היטל השבחה) ולא מתקנה של הוצאות משפטיות.
הואיל ומדובר בסכומים גדולים, עם קבלת התביעות בשנת 2000 פנה ממ"י לאגף התקציבים כדי שיתקצב את הסכום הדרוש המשוער.
על אף הסכום הגדול שעלול ממ"י להידרש לשלם, תביעות אלה לא קיבלו ביטוי כלשהו בדוח הכספי של הממשלה אף לא באחת מהשנים 2000 -2005 .
אילו פנה החשבונאי הראשי למשרדים או לאגף התקציבים היה מקבל נתונים חלקיים בלבד על התביעות.
על אגף החשכ"ל לדרוש מהחשבים להעביר אליו בסוף כל שנה את רשימת התביעות לפי שלבי הטיפול בהן ואת הסכומים המשוערים על פי הערכות היועצים המשפטיים והפרקליטים.
רשימה כזו תהווה את תשתית הנתונים בדוח הכספי של הממשלה.
סגן בכיר לחשכ"ל השיב למשרד מבקר המדינה כי עדיף שמידע חלקי לא יוצג כלל משום שהוא עלול להטעות.
לדעת משרד מבקר המדינה הצגת המידע המצוי בנוגע לתביעות נגד המדינה בדוחות הכספיים של הממשלה בציון העובדה שמדובר במידע חלקי עדיפה מאי- הצגתו כלל.
ערבויות המדינה הביקורת על ערבויות המדינה העלתה, כי המידע המוצג בד וחות הכספיים של ממשלת ישראל בנוגע לערבויות שנתנה המדינה אינו מלא ושקוף ואינו כולל מידע על אודות החשיפה האמיתית לסיכונים של המדינה.
הוא אינו כולל מידע על ההשלכות הכספיות בגינן.
לפיכך בעת מימוש ערבויות מדינה עשויה הממשלה להידרש לשאת בעלויות גבוהות ובלתי צפוי ות.
נוכח העובדה שסדרי התקבולים והתשלומים בגין הערבויות אינם מוסדרים ואינם אחידים ונוכח הסכום הגדול של ערבויות המדינה, על החשכ"ל לקבוע בהקדם נהלים ברורים לניהול הערבויות, לרישומן ולפיקוח עליהן.
בניהול ערבויות המדינה ובקרן לכיסוי הפסדים נמצאו ליקויים רבים.
הוא הדין בניהול הסיכונים שאליהם נחשפת המדינה עקב מתן הערבויות.
על כן ראוי שהחשכ"ל יטפל בניהול הסיכונים שאתם מתמודדת המדינה באופן שוטף ובעתות משבר.
כמו כן, ראוי שהחשכ"ל יקבע נהלים לקרן לכיסוי הפסדים וישפר את ניהולה.
המדינה נותנת ערבויות להלוואות בסכומים גדו לים, והסיכונים שהיא לוקחת על עצמה אינם זניחים, ואם הקרן עלולה שלא לכסות כנדרש את ההפסדים - במידה שייגרמו - יש לתת לכך ביטוי בתקציב המדינה.
תביעות נגד משרדי הממשלה הטיפול החשבונאי והתקציבי בתביעות נגד המדינה, כפי שמנהלים החשכ"ל, אגף התקציבים ופרקליטות המ דינה לקוי ביותר.
היעדר המידע בנוגע לתביעות המשפטיות במיליארדי ש"ח המתנהלות נגד משרדי הממשלה עלול להביא לאי - יעילות בטיפול בסילוק התביעות.
התנהלות זו גם אינה עולה בקנה אחד עם עקרונות הגילוי הנאות והשקיפות לציבור.
אם המדינה תחויב בתשלומים בסכומים גדולים בגין תביעות אלה, עלולה להיות לכך השפעה ניכרת על סדרי העדיפויות של הממשלה בהקצאת התקציבים למשרדים.
על פרקליטות המדינה ועל משרד האוצר להקים מערכת מחשוב שתסייע לממשלה בניהול התביעות לשם הפקת לקחים ולשם מתן גילוי מלא בתקציב המדינה ובדוחות הכספיים של הממשלה לסכומי ה תביעות; רישום התביעות ומעקב אחריהן יאפשרו לאתר מוקדי סיכון ולהגביר את הנשיאה באחריות.
'הפיקוח והבקרה על חברה א .
חברה א' היא חלק מקבוצת חברות שהממשלה שותפה בבעלות עליה.
שר האוצר הוא האחראי לפעילות הקבוצה.
חברה א' מחזיקה ומשתמשת בנכסים של המדינה.
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים מארס עד ספטמבר 2006 היבטים של הפיקוח והבקרה על קבוצת החברות ואת יישום החוקים והתקנות שהקבוצה כפופה להם.
הביקורת העלתה ליקויים בסדרי הפיקוח והבקרה על פעילות קבוצת החברות, הן במשרדי הממשלה והן בחברות עצמן.
ועדה ובה נציגים של משרדי הממשלה השונים, שאמורה הייתה לטפל בענייני קבוצת החברות, הפסיקה להתכנס בשנת 1999 .
מינוי הדיר קטורים מטעם המדינה באחת החברות הקשורות בקבוצה נעשה שלא בהתאם להוראות חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 , אף שאין מסמכים המעידים כי הממשלה פטרה חברה זאת מהוראות החוק.
החלטות לאשר השקעות של חברה א' התקבלו בלא שהוכנה ואושרה תכנית אסטרטגית בדבר כיווני הפעילות ו ההשקעה של הקבוצה כולה ושל חברה א' בפרט.
כמו כן הגורמים הממשלתיים לא בדקו האם השימוש בנכסי המדינה שבידי חברה א' הוא השימוש המיטבי.
הבקרה על ביצוע התקציב ועל הדיווחים הכספיים של חברה א' לקתה בחסר, והדבר הקשה על בחינה של יישום החלטות שהתקבלו בחברה ועל קבלת החלטות מושכלות בדבר פעולות שהיה עליה לנקוט.
 על הגורמים הממשלתיים הנוגעים בדבר לתת את הדעת לצורך לבחון מחדש את סדרי הפיקוח והבקרה של המדינה על קבוצת החברות ולבדוק אם השימוש בנכסיה הוא השימוש המיטבי.
כן יש לפעול לחיזוק מנגנוני הפיקוח והבקרה בתוך הקבוצה.
תקציב המדינה הוא הכלי העיקרי שב אמצעותו מיושמת המדיניות הכלכלית של הממשלה, ולפיכך יש לו השפעה מכרעת על התהליכים הכלכליים והחברתיים במדינה.
התקציב הוא הביטוי הכספי של תכנית עבודה שנתית או רב-שנתית של הממשלה והוא אמור לשקף את יעדי הממשלה ואת סדר העדיפויות שלה בנוגע לחלוקת המשאבים העומדים לרשותה.
לפי סעיף 3 לחוק יסוד: משק המדינה, תקציב המדינה ייקבע בחוק, לשנה אחת, ויצוינו בו הוצאות הממשלה הצפויות והמתוכננות.
הצעת חוק התקציב המוגשת לכנסת צריכה להיות מפורטת ויש לצרף אליה אומדן של המקורות למימון ההוצאות.
אגף התקציבים במשרד האוצר (להלן - אג"ת) מ ופקד, בין היתר, על גיבוש הצעת תקציב המדינה לשם הבאתו לאישור הממשלה; על הכנת הצעת חוק התקציב, המבוססת על הצעת התקציב שאישרה הממשלה, שתוגש לאישור הכנסת; על מעקב אחר ביצוע התקציב וטיפול בשינויים הנדרשים בו במשך שנת הכספים.
תקציב המדינה נחלק לסעיפים (בדרך כלל שם הסעיף מעיד על המשרד הממשלתי שאחראי לאותו סעיף).
הסעיפים עצמם נחלקים לתחומי פעולה, וכל תחום פעולה נחלק לתכניות.
לאחר שחוק התקציב מאושר שר האוצר קובע, מתוקף סמכותו על פי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 (להלן- חוק יסודות התקציב או החוק), הוראות מינהל בכל הנוגע לפירוט נוסף של תכניות התקציב (להלן - תקנות).
התקנות והשינויים שנעשים בהן במשך השנה משמשים בסיס לניהול הפעילות השוטפת של המשרד ולבקרה של אג"ת ואגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל) על ביצוע התקציב.
התקנות נחלקות לתקנות הוצאה ולתקנות הכנסה, לפי אופיין.