HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כאשר מופקדים בידי רשות ציבורית בנאמנות תקציב מדינה או משאבים לשם מימוש זכות בדין למען ציבור הזכאים, מחובתה לממש את הזכות ולתת אותה לזכאים לה.
פעמים רבות מי שנפגעים מאי-מיצוי הזכויות הם דווקא אלו שזקוקים להן במיוחד, כגון חברי קבוצות מודרות וחלשות, והדבר מביא להגדלת הפערים בחברה 27 .
חוק ביטוח בריאות קבע את סלהטיפולים הפר ה-רפואיים שקופות החולים מחויבות לתת לפעוטות ולילדים הזקוקים להם .
ילדים עם הפרעות התפתחות הנמצאים במסגרות חנ "ם זכאים לקבל מהקופות סל טיפולים מכוח חוק ביטוח בריאות.
עם זאת, מתלונות הורים לילדים הזקוקים לטיפולים ומגורמים רבים עמם נפגשו עורכי הביקורת בין היתר מהמחלקה להתפתחות הילד, מקופות החולים, ממכונים להתפתחות הילד בבתי חולים, ממערכת החינוך המיוחד ומעמותות המפעילות יחידות להתפתחות הילד, עלו כמה חסמים המקשים על קבלת הטיפולים: 1.
חלק מהילדים נמצאים במסגרות חנ "ם עד שעות אחר הצהריים המאוחרות ( 18:00 -16:45 ) ולכך מתווסף זמן הסעתם בחזרה לביתם.
סדר יום זה, ומחויבותם לילדים נוספים במשפחה, אינו מאפשר להוריהם להגיע אתם לטיפולים מחוץ לחנ"ם; 2.
חלק מהילדים מתקשים בניידות, והדבר גורם לקשיים ולעלויות הכרוכות בהסעתם.
לעיתים זהו גם נטל כלכלי כבד מדי המהווה חסם כאשר הדבר נוגע לאוכלוסיות מוחלשות או כאלו המתגוררות בפריפריה ושהמרחק מאזור מגוריהם למקום הטיפול עשוי להיות רב; 3.
מרבית הטיפולים מוצעים על ידי הקופות בשעות הבוקר דבר המקשה על ההורים וגורם להם הפסד ימי עבודה; 4.
טיפולים בשעות אחה"צ פחות יעילים בגלל עייפות וחוסר ריכוז הילדים 28 ; 5.
מתן טיפולים אחה"צ בקופות חסר את היתרון של נתינתם במסגרת החינוכית המשמשת כסביבתם הטבעית של הילדים; .
27 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65ג (2015 ,) בפרק "אי-מיצוי של זכויות חברתיות", עמ' 3.
28 ,כדוגמהבתלונה שהוגשה למאוחדת ונמצאה מוצדקת עלה כי הופסקו טיפולי ריפוי בעיסוק לילד על רצף האוטיזם שניתנו אחה"צ מאחר והילד לא היה מרוכז בשעה זו והטיפולים לא היו יעילים.
נגרם חוסר תיאום מקצועי בין המטפלים במערכת החינוך לבין המטפלים בקופות (ראו הרחבה בנושא חוסר תיאום בין מטפלים במערכת החנ "ם לבין מטפלים במערכת הבריאות).
פסיביות של הקופות ומשרד הבריאות בנוגע לצורך בניצול הזכות לאבחונים וטיפולים פרה-רפואיים: בדוח קודם בנושא אי-מיצוי זכויות חברתיות קבע מבקר המדינה כי טיפול שיטתי במיצוי זכויות מחייב שלושה שלבים עיקריים: בחינת היקף התופעה, זיהוי החסמים למיצוי הזכויות וגיבוש תכנית עבודה אופרטיבית שמטרתה הסרת החסמים למיצוי זכויות הזכאים באופן סדור ולפי סדר עדיפויות.
נמצא כי קופות החולים ומשרד הבריאות לא בחנו את היקף התופעה של אי- ניצול סל השירותים על פי חוק ביטוח בריאות בנושא טיפולים פרה-רפואיים על ידי הילדים הזכא ים להם.
הם גם לא עמדו על כך שיש חסמים המונעים את מימוש הסל, וממילא לא פעלו להסרתם על מנת להנגיש את השירותים.
כמו כן, ה קופות גם אינן פועלות באופן פרו אקטיבי לניצול סל השירותים ואופן תפקודן מקשה את קבלת הטיפולים (כמפורט להלן).
אי-ניצול טיפולים מכוח חוק ביטו ח בריאות על ידי התלמידים שיש להם בעיות מורכבות - בשנת 2015 היו רשומים באגף חנ"םשבמשרד החינוך למעלה מ- 32,000 ילדים בגילאי9-3 , מהם, על פי נתוני משרד החינוך כ- 2,600 ילדים שיש להם בעיות מורכבות29; משרד מבקר המדינה בחןאקראית כמה תיקים רפואיים של ילדים עם בעיות מורכבות, בכל אחת מהקופות.
נבדק האם הילדים קיבלו טיפולים ב קופות החולים או במימונן במקומות אחרים (למשל מרפאות חוץ של בתי חולים, טיפולים פרטיים וטיפולים בבית) או נבדקו על ידי רופא מומחה לנירולוגיית ילדים ולהתפתחות הילד אשר אמור לבחון, בין היתר, את הצורך הרפואי בטיפולים אלו .
מהבדיקה עלה כי יש ילדים30 שלא קיבלו כלל טיפולים שהיו זכאים להם מתוקף חוק ביטוח בריאות.
תופעה זו מחייבת בחינה של הקופות, הן כדי לעמוד על היקפה הכולל והסיבות לה והן לצורך צמצומה כדי להבטיח שכל ילד שיש לו בעיות מורכבות יקבל את מלוא ה טיפולים שהוא זקוק להם על פי צרכיו הרפואיים.
משרד הבריאות מסר בדצמבר 2016 כי המחלקה להתפתחות הילד תסב את תשומת לבן של הקופות ו העמותות למידע על הזכאויות המתפרסם באתר "כל הבריאות".
29 לצורך הביקורת נכללו בהגדרה "ילדים שיש להם בעיות מורכבות" ילדים שעל פי רשומות משרד החינוך סבלו מאחד מהליקויים האלה: פיגור קשה או עמוק/סיעודי; פיגור בינוני או בינוני מורכב; שיתוק מוחין או נכות פיזית קשה אחרת.
30 מכיוון שהטיפולים בתחום התפתחות הילד יכולים להינתן במגוון מקומות, דיווחי הקופותלמשרד מבקר המדינה על מספר הילדים שלא קיבלו טיפולים כלל לא היו מדויקים.
לאחר בדיקה נוספת של חלק מתיקי הילדים שדווח כי לא קיבלו טיפולים כלל עלה כי רק חלק מהם אכן לא קיבלו טיפולים: בכללית לא קיבלו כלל טיפולים 20 מבין50 הילדים שתיקיהם נבדקו בדיקה נוספת; במכבי לא קיבלו טיפולים 9 מבין 43 ; במאוחדת לא קיבלו36 מבין 50 ; בלאומית24 מבין 40.
המשרד הוסיף כי בעקבות הביקורת הוא יוסיף עד מרץ 2017 לבקרות המחוזיות של רפואת הקהילה דרישה מהקופות למסור מידע בנושא ניצול סל הטיפולים בתחום התפתחות הילד, כדי שהקופות יהיו ערות לנתונים שיש להן בעניין זה.
הכללית מסרה בדצמבר 2016 כי היא מש קיעה משאבים רבים בתחום, וכי היקף הטיפולים גדל בהתמדה.
במקרים בהם לפי שיקול דעת רפואי של רופא מומחה מטעם הקופה, קיים צורך רפואי ליתן טיפולים רפואיים, מעבר לתכנית הטיפול המותאמת במסגרת החנ"ם, הקופה מאשרת זאת.
מכבי מסרה בדצמבר 2016 ובינואר2017 כי במסגרת הראייה הקלינית הרב - מקצועית היא מייחדת לילד ו למשפחתו מקום מרכזי.
הטיפול הנדרש והנאות לכל ילד, ראוי שייגזר בהתאם לאבחון, לקביעה קלינית ובאופן המתאים והמקדם ביותר לכל ילד.
מכבי ציינה שבקרב ילדים עם בעיות התפתחות מורכבות יש לעיתים כאלו, שעל פי שיקול דעת רפואי, אינם זקוקים לטיפולים פר ה-רפואיים .
בדיקת משרד מבקר המדינה נעשתה כאמור אקראית והתייחסה רק לילדים להם בעיות התפתחות מורכבות; ואולם נוכח התוצאה שעולה מהבדיקה ולפיה יש מבין ילדים אלו, לא מעט ילדים שלא קיבלו כלל טיפולים, על קופות החולים ומשרד הבריאות לבחון באופן כולל, את היקף התופעה של אי-ניצול סל השירותים , בנושא טיפולים פרה -רפואיים , על ידי הילדים הזכאים להם; קיימת אפשרות שדווקא באשר לילדים להם בעיות התפתחות קלות יותר, הנטיה לוותר על הטיפולים, נוכח החסמים הקיימים, תהיה רבה יותר.
עשויה להיות לכך השלכה הפוגעת בהתפתחותם.
לכן על הקופות לפעול באופן פרו אקטיבי כדי לוודא כי מלוא הטיפולים הנחוצים והחיוניים להתפתחות הילדים, אכן יינתנו להם.
על משרד הבריאות לפקח על הפעולות לבחינת החסמים ולהגדלת שיעור הניצול.
זמני המתנה ממושכים לאבחונים ולטיפולים במכונים וביחידות ונזקיהם .
השירותים הכלולים בסל השירותים שקבע חוק ביטוח בריאות אמורים להינתן בתוך פרק זמן סביר.
בגלל חשיבות ההתערבות המוקדמת של אבחון ילדים עם הפרעות התפתחות ושל הטיפול בהם קבע משרד הבריאות, באופן ייחודי לגבי תחום התפתחות הילד, כי משך ההמתנה המרבי לאבחון ולתחילת טיפול גם יחד (מרגע הפנייה הראשונה של המשפחה לקופה), הוא שלושה חודשים 31 .
בביקורת נבחנו פרקי זמן ההמתנה במכונים וביחידות להתפתחות הילד, ולהלן יוצגו הממצאים: .
31 חוזר מינהל רפואה 19/2013, "מתן השירותים בתחום התפתחות הילד על ידי קופות החולים " (יולי 2013 .
) משרד הבריאות |401 .
:זמני המתנה במכונים של בתי החולים להלן בתרשים 1 דוגמאות לזמני המתנה במכונים בבתי החולים לפי הנתונים שאסף משרד הבריאות באמצע שנת 2014 ובשנת2016 : .
תרשים1 : )דוגמאות לזמני המתנה במכונים בבתי החולים (בחודשים .
זמני המתנה במכונים של קופות החולים: דוגמאות לזמני ההמתנה לטיפולים במכונים של קופות החולים יוצגו בתרשים 2 שלהלן32 .
32 המידע נמסר מקופות החולים ונכון למועד מסירתו יוני/יולי 2016 .
זמני ההמתנה משתנים באופן תדיר.
תרשים 2 : דוגמאות לזמני המתנה לפי מקצועות במכונים של קופות החולים (בחודשים) .
זמני המתנה ביחידות ובשלוחות 33 :להתפתחות הילד זמן ההמתנה לטיפולים ביחידות ובשלוחות מוצג בתרשים 3 :שלהלן .
תרשים 3 : דוגמאות לזמני המתנה ביחידות להתפתחות הילד ובשלוחות (בחודשים) .
מתרשימים 3-1 עולה כי זמני ההמתנה לאבחון ולטיפול בתחום התפתחות הילד חורגים בהרבה מאלה שקבע המשרד - עד שלושה חודשים.
לעתים זמני ההמתנה מתמשכים במידה בלתי סבירה - שנה ויותר.
33 קופות החולים מפעילות שירותי התפתחות הילד גם בשלוחות של הקופות אשר לא קיבלו הכרה כיחידה להתפתחות הילד.
מתן טיפולים פרה-רפואיים בהקדם האפשרי הוא קריטי להתפתחות ילד שסובל מקשיים התפתחותיים.
עיכוב בטיפולים עלול לגרום להחמצת "חלון הזדמנויות" לטיפול אפקטיבי בהפרעות שאובחנו, שכן לעתים לא ניתן להדביק את העיכוב ההתפתחותי שנוצר והנזק לילד אינו ניתן לתיקון.
למשל, רופאים מומחים לנירולוגיית ילדים והתפתחות הילד הסבירו לצוות הביקורת כי ילדים שלא פיתחו מ יומנויות אכילה עד גיל שנתיים לערך וילדים שלא פיתחו את יכולת ההליכה עד גיל שלוש לערך יזדקקו לשיקום; פעוטות שיש להם קושי בדיבור ולא מטופלים עלולים להימנע מביצוע פעולות ולפתח בעיות רגשיות וחברתיות ויזדקקו גם לטיפול באמצעות קלינאי תקשורת, לטיפול פסיכולוגי, לריפוי בעיסוק ועוד; ילדים שיש להם בעיות נירולוגיות מוטוריות (כגון שיתוק מוחין) שאינם מקבלים טיפול רציף בהקדם עלולים להתקשות לכופף מפרקים (קונטרקטורות מפרקים) ועלולים להזדקק לניתוחים אורתופדיים מורכבים .
זמני ההמתנה הארוכים והעיכובים, כתוצאה מכך בטיפול, עלולים להעמיק את הפערים בחברה.
שלא כאוכלוסייה בעלת יכולת כלכלית שיכולה לממן בעצמה רכישת טיפולים באופן פרטי, הורים משכבה סוציו-אקונומית נמוכה עלולים לוותר על הטיפולים לילדיהם והדבר יפגע בהתפתחותם.
בכך גם נגרמת פגיעה בעקרון השוויון על פי סעיף 3 ( לחוק ביטוח בריאותראו בפרק בנושא החזרים כספיים של קופות החולים עבור טיפולים פרטיים).
מאוחדת מסרה בדצמבר 2016 כי היא מיישמת נוהל פנימי לקידום תורים דחופים לאבחונים וטיפולים ולקיצור זמני המתנה; מאפשרת שיטת תגמול שעתית בשכר גבוה כדי להוסיף שעות לאבחונים ולטיפולים; וכי בתקופות ביטולים, כגון בחופשות, היא מבצעת "מרתונים" של אבחונים ברצף לצמצום רשימות ההמתנה.
עיכוב בכינוס ועדות השמה בשל התארכות זמני ההמתנה: סעיף 7 (א) לחוק חנ"ם קובע כי תלמיד (בגיל 3 עד21 ) עם צרכים מיוחדים זכאילשירותי חינוך מיוחד , וכי ועדות השמה קובעות באיזו מסגרת חינוכית הוא זכאי ללמוד (גן או כיתה לחינוך רגיל, גן לחינוך מיוחד, בית ספר לחינוך מיוחד, כיתה לחינוך מיוחד בבית ספר לחינוך רגיל או שילוב התלמיד בכיתה רגילה בבית ספר לחינוך רגיל).
דיוני ועדות ההשמה מתקיימים בנוגע לכל ילד הזקוק לכך, אחת לשלוש שנים או במעברים של הילד משלב חינוך אחד לשני (כגון מגן ילדים לבית ספר יסודי, מבית ספר יסודי לחטיבת הביניים).
כדי לאפשר למערכת החינוך להיערך לקראת שנת הלימודים הבאה, קבע חוזר מנכ"ל משרד החינוך34 כי יש להגיש בקשות לוועדות השמה של תלמידים בגיל הרך והעולים לכיתה א' עד לסוף מרץ בכל שנה, כדי שאלו יסיימו את דיוניהן עד סוף מאי.
לא ניתן לממש את הזכאות על פי החלטות ועדות השמה שהתקבלו לאחר מועד זה אלא בשנה שלאחר מכן .
בפנייה לוועדות ההשמה או השילוב נדרשים ההורים להגיש מסמכים רפואיים, לרבות אבחונים של רופאים מומחים מהמכונים להתפתחות הילד.
34 ,חוזר מנכ"ל משרד החינוך "יישום חוק החינוך המיוחד: ועדת שילוב מוסדית, ועדת השמה ביושבה כערר על ועדת שילוב, ועדת השמה וועדת ערר ", (ינואר 2014 ) (להלן- חוזר בנושא ועדות השמה ושילוב).
אגף חנ"ם שבמשרד החינוך מסר במהלך הביקורת כי בשל העומס וזמני ההמתנה במכונים להתפתחות הילד חלים עיכובים של ממש בקבלת אבחנות של מומחים הנדרשות לשם החלטת ועדות ההשמה והשילוב35 .
משרד הבריאות מסר בדצמבר2016 כי הפנייה לוועדות ההשמה מתעכבת בין היתר משום ש גני הילדים מבצעים הערכות לצורך בהפניית הילדים רק מאמצע שנת הלימודים ומפנים לוועדות ההשמה באיחור, בשל עיכוב בפניות של הורים לוועדות, בשל הצורך בתמיכת שירותי הרווחה בהליך הפנייה של חל ק מהמשפחות ובשל הצורך במתן טיפול רגשי למשפחות שעדיין אינן מוכנות לפנות לוועד ות השמה.
לדברי משרד הבריאות, על משרד החינוך לגלות גמישות ולאפשר השמות בחנ"ם גם במועדים מאוחרים יותר וכן לבצע שינוי בנ והלי ועדות ההשמה החריגות בנוגע למקרים המורכבים , על מנת למנוע מילדים הפסד של שנת לימודים.
משרד החינוך מסר בינואר 2017 כי מערכת החנ"ם אמורה לארגן את משאביה ותכניותיה חודשיים לפני פתיחת שנת הלימודים על ידי הקצאת תקנים, איוש משרות ובניית מערכת תמיכה של שירותים פרה -רפואיים ואחרים וכי קיום ועדות השמה מעבר למועד שנקבע לא תאפשר להקצות את המשאבים הדרושים למתן מענה לילדים שעברו ועדות השמה במועד.
על משרדי הבריאות והחינוך לבצע עבודת מטה משותפת לבחינת מנגנון שיבטיח כי עיכובים בקבלת האבחונים מהמכונים לא יפגעו ביכולת של ועדות ההשמה להחליט בנוגע למוסד המתאים ביותר לילדים ולמועד המתא ים להשתלבותם בו, זאת כדי למנוע מילדים הפסד של שנת לימודים שלמה או לימודים במסגרת שאינה מתאימה להם.
שיבוץ מאוחר מדי או שיבוץ במסגרת לא מתאימה עלולים למנוע את קידום הילדים ואף לגרום להידרדרות בהישגיהם36 .
35 ,על פי ניתוח שנעשה במהלך הביקורת6% מוועדות ההשמהלקראת שנת הלימודים התשע"ו, (כ- 2,900 מתוך כ- 46,000 ילדים) התקיימו לאחר המועד הקובע- בין 1.
36 "מהאגף לחנם נמסר ביולי 2016 כי לקראתשנת הלימודים התשע"ו הוחלט כי אם יביאו ילדים אישור מהמכונים להתפתחות הילד ולפיו יהיה האבחון מוכן עד סוף מאי, תתקיים ועדה בעניינו ביוני.
קשיים הנובעים מטיפולים פרטיים בתחום התפתחות הילד .
כדי לקצר את זמני ההמתנה לטיפולים בתחום התפתחות הילד ולאפשר לילדים לממש את זכאותם, קבע משרד הבריאות בחוזר שהוציא בשנת 201037 וחזר וקבע בחוזר משנת 2013 בנושא מתן השירותים בתחום התפתחות הילד כי אם יתעכב האבחון או מתן הטיפול יותר משלושה חודשים, יהיה זכאי הילד להחזר כספי בגין רכישת השירות באופן פרטי, בכפוף לתעריפון ובקיזוז השתתפות עצמית (להלן - החזרים).
בהמשך לחוזרים אלו מימנו הקופות בשנת 2013 כ-1.
4 ,מיליון טיפוליםולכ- 84,000 (6% ) מהמטופלים ניתנו החזרים, עקב המתנהשל יותר משלושה חודשים.
יש לציין לחיוב ניסיון זה של המשרד לתת מענה חלופי לזמני ההמתנה הארוכים , אולם מדרך הפעולה האמורה עולות כמה בעיות עקרוניות: 1.
עידוד של הרפואה הפרטית בתחום התפתחות הילד על חשבון המדיניות המוצהרת של משרד הבריאות לעודד את הרפואה הציבורית וכן להקטין את ה"הוצאה הלאומית הפרטית לבריאות" ; 2.
"יצירת "רפואה לעשירים- ילדים למשפחות ששפר עליהן גורלן הכלכלי יוכלו לקבל טיפולים שהם זקוקים להם במועד מוקדם, לעומת ילדים אחרים שלא יזכו לכך; 3.
המטפלים הפרטיים אינם מחויבים בקשר מקצועי רציף עם מטפלים מטעם קופות החולים ועם הגורמים האחראים במערך התפתחות הילד בקופות בכל הנוגע לתיאום המטרות הטיפוליות ולעדכון בהתקדמות הטיפול ובהשגת היעדים שנקבעו.
עקב כך נפגעים הרצף הטיפולי, האפשרות לעבודת צוות רב מקצועי ויעילות הטיפול; 4.
מאחר שהמשרד לא קבע כללים בנוגע למועד ההחזר המגיע להורים , עלולה ההמתנה להחזר להימשך חודשים רבים.
יודגש בהקשר זה כי בחוזר העוסק בהחזר תשלומי מבוטחים עבור טיפולים מסוימים שניתנו במסגרת השב"ן, נקבע פרק זמן מירבי להחזרי תשלומים 38 ; 5.
תעריפוןהטיפולים נקבע לפני כ -20 שנה, והוא נע בין 120 ל-150 ש"ח לטיפול.
ואולם עלות הטיפולים הפרטיים בפועל נעה בין 250 ל-350 ש"ח לטיפול.
עקב כך ההחזר בגין הטיפול הפרטי הוא חלקי ביותר ואת הפער נאלצים ההורים להשלים (ראו בפרק "התעריפים שמשלמות הקופות ליחידות ").
מכבי השיבה בנובמבר 2016 כילדעתה ה חוזרים גורמים נזק עצום למערכת הבריאות הציבורית, ויש לבטל ן.
מכבי הוסיפה כי העלייה בביקוש לאבחונים ולטיפולים מצריכה הגדל ת צוותים, אולם אינה מגובה בתקציבים לקופ ות, ובמצב זה קביעת פרק זמן אחיד של עד שלושה חודשים לתחילת הטיפול בכל הילדים, ללא הבדל .
37 סמנכ"ל לפיקוח על קופות החולים ושירותי בריאות נוספים 1/10 - "שירותים בתחום התפתחות הילד" מינואר 2010 .
38 סמנכ"ל לקופו"ח ושב"ן במשרד הבריאות - "כללים לתכניות לשירותי בריאות נוספים (שב"נ)" (ספטמבר 2003.
) משרד הבריאות |407 .
ביניהם, מקשה לתת טיפול מהיר במקרים הדחופים .
לדברי מכבי, יש להשאיר למטפל את ההחלטה על דח יפות הטיפול , כפי שנעשה בכל תחום רפואי אחר.
מאוחדת מסרה בדצמבר 2016 כי החוזרים גורמים לכשלים הנובעים מעירוב מימון פרטי וציבורי, כפי שציין מבקר המדינה בדוח קודם39 .
מאוחדת הוסיפה כינוצר מצב שבו מטפלים עובדים במשרה חלקית במסגרת הציבורית וביתר הזמן עובדים במסגרות פרטיות , דבר הפוגע במכונים וביחידות הציבוריות , בעיקר בפריפריה.
מאוחדת ציינה כי חוק ביטוח בריאות מבוסס על ניהול הטיפול על ידי הקופות ולא על החזר ים כספיים, כמו בחברות ביטוח , וכי הפיכת הקופות לגורם משלם ללא יכולת ניהול ובקרה פוגעת בילדים הנזקקים לטיפול.
עוד ציינה מאוחדת כי החוזרים יוצרים הפליה בין מטופלים בעלי יכולת לאחרים.
משרד הבריאות מסר בינואר 2017 כי"ביטול מנגנון ההחזרים שנקבע בחוזר לא יפתור את בעיית אורכי התורים ולקופות לא יהיה כל אינטרס לשיפור המצב.
הורים שהפרוטה מצוייה בכיסם יפנו למימון פרטי במקום מימון ציבורי, ובמקרה הגרוע למי שלא מצויה בידו הפרוטה ויאלץ להמתין בתורים ארוכים - יקבל טיפול מאוחר (דבר שעלול לפגוע ביכולת של ילדו להשתלב בחינוך הרגיל) או שיעבור הזמן וכבר גם לא יהיה זכאי לטיפול כלל במסגרת הסל כי ילדו יעבור את גיל הזכאות המפורט בסל".
המש רד הוסיף, כי בשנים 2013-2009 גדלמספר הילדים שקיבלו טיפול ב-44% ומספר הטיפולים ב-48% , נתונים המראים כי בעקבות החוזר הטיפולים הפכו לנגישים יותר.
לדברי המשרד, הדבר מצביע על קיצור זמני ההמתנה ועל שיפור הנגישות לשירותי התפתחות הילד, הודות לאפשרות שנקבעה בחוזר לקבל החזרים בגין טיפולים פרטיים.
המשרד ציין כי המחלקה לטיפול באוטיזם מנחה את קופות החולים להגדיל את היקף ההתקשרויות עם מטפלים במטרה לצמצם את ההחזרים בגין טיפולים פרטיים.
בעניין סכום ההחזרים ציין המשרד כי תשלום הקופות ליחידות נקבע בהתאם לתעריפון, בניכוי השתתפות עצמית.
ניסיון העבר מלמד כי העלאת סכום ההחזרים בגין הטיפולים הפרטיים עלולה לגרום להעלאת התשלום שיגבו המטפלים הפרטיים וממילא לאי-השגת המטרה - הקטנת ההוצאה של המבוטחים .
המשרד הודיע כי בעקבות הביקורת האגף לפיקוח על הקופות ושירותי בריאות נוספים הוא מגבש טיוטת חוזר שתחייב מתן החזרים בדומה לכללים שנקבעו לגבי תכניות השב"ן, וכי הנהלת המשרד תקיים דיון בנושא החוזרים במרץ 2017.
משרד מבקר המדינה מדגיש כימשרד הבריאות אינו יכול להסתפק בטענה ולפיה העלאת סכום ההחזר תביא להעלאת מחיר הטיפול הפרטי, בלי להציע מענה חלופי.
התעריף נקבע לפני שנים רבות, ולכן חלה בו שחיקה , הגורמת להכבדה כלכלית על משפחות הילדים.
על משרד הבריאות לבחון מדי פעם בפעם את הרלוונטיות של התעריפון ולעדכנו.
עליו גם לקבוע פרק זמן שבו על קופות החולים לתת החזרים עבור הטיפולים הפרטיים, זאת בדומה להחזרים תמורת טיפולים שניתנו במסגרות השב"ן.
הדבר יצמצם את הנטל הכלכלי המוטל על הורי הילדים.
39 ,מבקר המדינהדוח שנתי 63ג (2013 ), בפרק"היבטים במערכת הרפואה הפרטית - מדיניות, אסדרה וכלי פיקוח", עמ' 601.
על עניין זה על משרד הבריאות בשיתוף קופות החולים לקבוע מתכונת לקיום קשר מקצועי רציף בין המטפלים הפרטיים ובין יתר הגורמים המטפלים וכן לקבוע גורם מתאם ומתכלל בקופת החולים שבה מבוטח הילד שיופקד על עניין זה ( Case manager .
)על המשרד גם לבחון את הבעיות העקרוניות שעוררו החוזרים משנת 2010 ומשנת2013, וכן לבחון את טענות הקופות לגבי ההנחיות שנקבעו בחוזרים, זאת כדי לתת מענה הולם לצורך בקיצור זמני ההמתנה לטיפולים לילדים ולהבטיח שכל הילדים יקבלו את הטיפולים שהם זכאים להם במועד הנדרש, ללא תלות ביכולות הכלכליות של הוריהם.
חסמים במתן טיפולים פרה-רפואיים במסגרות החינוך המיוחד (חנ"ם) .
חוזר משרד החינוך בנושא עבודת מטפלים במסגרות החנ "ם40 קובע כי צוות רב - מקצועי של המסגרת החינוכית יקבע את הצורך של תלמידים בטיפול פרה-רפואי, את סוג הטיפול שיינתן ואת היקפו.
קביעתו של הצוות תתבסס על היעדים שהוגדרו בתכנית הלימודים האישית של התלמיד (להלן - תל"א)41, במסגרת מטרות חנ "ם ובהתחשב במגבלות המשאבים העומדים לרשות המסגרת החינוכית.
לצרכים רפואיים של התלמיד שאיתרו גורמים רפואיים מחוץ למערכת החינוך יינתן מענה במסגרת החנ"ם, רק אם מתן המענה תואם את מטרות החנ "ם ומוגדר בתל"א.
תקצוב האגף לחינוך מיוחד לטיפולים הפרה-רפואיים .
מוסדות החינוך ומרכזי התמיכה היישוביים-אזוריים (להלן - מתי"אות)42 הם הקובעים את ההיקף והמהות של הטיפולים שיקבלו הילדים (טיפול יחידני, טיפול קבוצתי או טיפול כיתתי).
החלטותיהם נגזרות מהמספר הכולל של שעות הטיפולים הפרה - רפואיים - שעות סל השח "ם שהקצה להם אגף חנ "ם במשרד החינוך וממספר המטפלים הזמינים במוסד החינוכי שבו ניתנים הטיפולים.
בשנת הלימודים התשע"ו ( 2016-2015 ) היה סל השח"ם לתלמידים בחנ"ם (לא לתלמידים בשילוב) כ - 79,000 .
40 /חוזר מנכ"ל משרד החינוך נ"ט 10 ,)(א 1.
2-22 , "קווים מנחים לעבודתם של מטפלים פרא - רפואיים במסגרות החינוך המיוחד", ( 1.
) 41 התכנית, המחויבת על פי חוק חנ"ם, מתארת את רמת תפקודו של התלמי ד עם הצרכים המיוחדים וכן קובעת את המטרות והיעדים הלימודיים שעליו להשיג, פרק הזמן הנדרש להשגתם, האמצעים הדרושים לכך ואמות המידה לבדיקת השגתם של המטרות והיעדים.
42 /על פי חוזר מנכ"ל נ"ח9 (א) מ- 1.
98 - מתי"א היא "זרוע ביצועית וארגונית של תכנית השילוב לתלמידים עם צרכים מיוחדים בפיקוח החינוך המיוחד בכל רשות מקומית".
שעות בחינוך הרשמי43 וכ- 22,000 שעות בחינוך המוכר שאינו רשמי (להלן - החינוך המוכש"ר)44 .
בביקורת עלה כי מוסדות החינוך והמתי"אות אינם נדרשים לדווח לאגף חנ"ם על מספר הטיפולים שקיבל כל תלמיד ועל סוג הטיפולים.
על כן אגף חנ"ם אינו יכול לדעת אם התקציב שניתן, לרבות התקציב הכספי שהוקצה לטיפולים פרה-רפואיים , שימש להשגת היעדים שנקבעו 45 .
יתרהמזו, ל משרד החינוך אין מידע בנושא, לא באגפים המנהלים את כוח האדם ולא באגפים המנהלים את התקציב והכספים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי הקצאת תקציב ייעודי בלי שיש בידיו מידע בנוגע לאופן ניצולו, פוגעת ב יכולתו לנצל ביעילות את התקציב .
יצוין כי מבקר המדינה העיר בעבר למשרד החינוך46 כי עליולקשור בין תקציב ו לבין תכנית העבודה שלו, כך שתכלול את המידע התקציבי.
מבקר המדינה ציין כי הדבר יאפשר לעקוב ביעילות רבה יותר אחר ביצוע התקציב ולוודא שהתקציב משמש ל ביצוע המשימות ו להשגת היעדים שנקבעו בתכנית העבודה.
משרד החינוך מסר בנובמבר 2016 כי מערכת ממוחשבת שתאפשר מעקב וריכוז של צרכים נמצאת בתהליך פיתוח.
על אגף חנ "ם במשרד החינוך לרכז נתונים בנוגע לתכניות הטיפול בילדים (תל"א) והטיפולים שניתנו בפועל, כדי שיוכל לבחון אם התקציב שהקצה מנוצל ביעילות.
הנתונים ישמשו גם תשתית שלפיה יוכלו משרדי החינוך והבריאות וקופות החולים להחליט במקרים שהטיפולים אינם ניתנים במסגרת סל שח "ם, אם להשלים אותם באמצעות סלי השירותים האחרים.
פיתוח מערכת ייעודית יכול לסייע בעניין זה.
על משרד החינוך לוודא כי נקבעו יעדים מוגדרים לגבי פיתוח המערכת וכן לוח זמנים מוגדר להטמעתה בהצלחה ובמהירות.
43 מוסדות החינוך הרשמי משתייכים למדינה או לרשויות המקומיות, ועובדי ההוראה שלהם הם עובדי מדינה.
המוסדות, המשתייכים לחינוך הממלכתי או לחינוך הממלכתי-דתי, כוללים בעיקר גני חובה, בתי ספר יסודיים וחטיבות ביניים.
44 מוסדות החינוך המוכר שאינו רשמי הם בבעלות רשויות מקומיות ותאגידים (למשל רשתות חינוך) או בבעלות גופים פרטיים.
עובדי ההוראה בהם מועסקים על ידי הבעלים, ומימון שכרם הוא באמצעות תקציב שמעביר לשם כך משרד החינוך.
45 התקציב שמעביר משרד החינוך למוסדות החינוך מנוהל בעיקר כ"שעות", כאשר לכל שעה נקבע ערכה השקלי.
46 ,מבקר המדינהדוח שנתי 67 א(2016 ), בפרק "תקציב משרד החינוך- היבטים בתכנון, בפיקוח ובבקרה", עמ' 359 .
אי-הקצאת מלוא מכסת שעות סל שח "ם .
חוזר משרד החינוך בנושא "יישום חוק החינוך המיוחד: שירותים פרה -רפואיים לתלמידים במסגרות החינוך המיוחד" מספטמבר 1999 (להלן- חוזר שירותים פרה- רפואיים בחנ "ם) קובע את המתכונת להקצאת השעות.
אשר למסגרות החינוך הרשמי, נקבע בחוזר כי לקראת כל שנה יקצה אגף חנ"ם את שעות התקן להוראה ושעות סל שח "ם למפקחים במחוזות משרד החינוך.
המחוזות יקצו את השעות למוסדות החנ "ם שבאחריותם הישירה (בתי הספר לחינוך מיוחד), והמתי"אות הכפופים למחוזות יקצו את השעות למוסדות החנ"ם שבאחריותם (גני חנ"ם וכיתות חנ"ם בבתי ספר רגילים) .
השעות יוקצו בהתחשב במספר התלמידים, בסוג הכיתה על פי לקות התלמידים, בסוג בית הספר או הגן ובגילי הילדים (להלן - מכסת הזכאות המחושבת).
נוסף על כך, כל מחוז מקבל בכל שנה תקציב תוספתי (סל שעות נוסף ) לפתיחת כיתות חדשות ולשעות סל שח"ם לכ יתות אלה , על בסיס שיעור הגידול הטבעי במספר התלמידים.
הקצאה חסרה של שעות סל שח "ם: בבדיקת הנתונים בנוגע להקצאת שעות סל שח"ם בשנת הלימודים התשע"ו ( 2016-2015 ) נמצא כי אגף חנ"ם לא הקצה למחוזות, וכי המחוזות לא הקצו למתי"אות שבתחומם שעות סל שח"ם על פי מלוא מכסת הזכאות המחושבת ( 100% :).
להלן פירוט הקצאה למחוזות: הועלה שלמחוז דרום הקצה אגף חנ"ם רק 63% משעות סל שח"ם; למחוז ירושלים - 69% בלבד; למחוז תל אביב- 84% בלבד; למחוז מרכז - 85% בלבד ולמינהל החינוך ההתיישבותי - 73% בלבד.
הקצאה למוסדות: על פי חוזר בעניין שירותים פרה -רפואיים בחנ"ם - במסגרות החינוך הרשמי, המתי"א יקצה (לגני חנ"ם וכיתות חנ"ם בבתי ספר רגילים) לכל מוסדות החנ"ם שבאחריותו לפחות 70% משעות סל שח"ם הנגזרות ממכסת הזכאות המחושבת.
בנוגע למסגרות החנ"ם בחינוך המוכש"ר, אגף חנ"ם יקבע את סך שעות השח"ם ויקצה אותן באמצעות המחוזות ישירות לכל מסגרת חנ "ם.
הביקורת העלתה כי המתי"אות והמחוזות מקצים שעות סל שח"ם בהיקף קטן מהנדרש לפי חוזר שירותים פרה-רפואיים בחנ "ם.
להלן פירוט: החינוך הרשמי: 30% ממוסדות החנ "ם הפועלים בחינוך זה קיבלו פחות מ-70% משעותסל השח "ם על פי מכסת הזכאות המחושבת.
למשל, בית ספר המשתייך למתי "א באר שבע במחוז דרום קיבל 34% מהשעות; בית ספר המשתייך למתי"א נצרת במחוז צפון קיבל 41% ; בית ספר המשתייך למתי"א שפרעם במחוז צפון קיבל 25% ; בית ספר המשתייך למתי"א כפר כנא במחוז צפון קיבל 0% ; בית ספר המשתייך למתי "א חולון במחוז תל אביב קיבל 17% ; בית ספר המשתייך למת"יא רחובות במחוז מרכז קיבל 54% .
ממה שהם זכאים לו החינוך המוכש"ר: 43% ממוסדות החנ"ם הפועלים בחינוך זה קיבלו פחות מ-70% משעות סל השח "ם ממכסת הזכאות המחושבת.
למשל, בית ספר במחוז חיפה קיבל 42% מהשעות; בית ספר במחוז ירושלים קיבל 27% ; בית ספר בנצרת במחוז צפון קיבל 36% .
אגף חנ"ם במשרד החינוך מסר למשרד מבקר המדינה במהלך ביצוע הביקורת כי בניגוד להוראות החוזר, שלפיהן שעות סל השח"ם לא יפחתו מ -70% ממכסת הזכאות המחושבת, בפועל השעות שמוסיף אגף חנ"ם בכל שנה (על בסיס שיעור הגידול הטבעי במספר התלמידים ) ומעביר למחוזות אינן "צבועות " לטובת סל שח"ם.
לפיכך, המחוזות שמקצים את השעות למתי"אות אינם מקצים את שעות סל השח"ם למתן שירותים פרה-רפואיים , אף שהשעות מיועדות לכך, אלא לשעות הוראה לצורך פתיחת כיתות חדשות לחנ"ם.
משרד החינוך מסר בדצמבר 2016 כי נוכח ממצאי הביקורת, מ שנת הלימודים התשע"ח ( 2018-2017 "), "יצבע אגף חנ"ם מתוך שעות הגידול הטבעי המועברות למחוז 70% משעות השח"ם (צפי על פי הממוצע שלחמש השנים האחרונות) באופן שלא יאפשר לתת פחות מ-70%.
השימוש ביתרת שעות סל שח "ם: חוזר שירותים פרה -רפואיים בחנ "ם קובע כי המתי"אות יקצו את 30% הנותרים של השעות(חוץ מ-70% המחויבים להקצאהלסל שח"ם), לצורך טיפולים פרה-רפואיים בהתאם לסדר העדיפויות שלהלן: 1.
השלמת70% לכיתות חדשות ולמסגרות שמספר הילדים בה ן גדל במידה ניכרת; 2.
השלמת צרכיםלטיפולים פרה-רפואיים מעבר למכסת ה-70% ; 3.
השלמת צרכים לטיפולים פרה-רפואיים לתלמידים בכיתות מקדמות מעבר למוקצה להם בתכנית השילוב; 4.
השלמת צרכים לתלמידים בכיתות רגילות שוועדת שילוב מצאה שהם נזקקים לתגבור מיוחד.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף חנ"ם כי אין לקבל את ההקצאות החלקיו ת של השעות שלו למחוזות ואת הקיצוץ הנוסף שעושים המחוזות והמתי"אות בהקצאת השעות למוסדות שבאחריותם.
בסופו של דבר מקבלים המוסדות הרבה פחות ממה שהם זכאים לו.
האחריות למחדל זה מונחת לפתחו של משרד החינוך בכלל ואגף חנ"ם בפרט, שאינם מפקחים כראוי על הקצאת השעות למוסדות.
משרד החינוך מסר בנובמבר 2016 כינכון למועד הביקורת אין מערכת שמדווחת על התמיכה האישית הניתנת לכל תלמיד על פי סוגי הטיפולים, וכי אכן יש מוסדות שמוקצים להם פחות מ -70% משעות סל השח"ם שהם זכאים להן לפי מכסת הזכאות המחושבת.