HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ואולם, רבים מהמורים היוצרים את מערך הידע הזה לא קיבלו הכשרה ייעודית למקצוע זה.
לפיכך עולה החשש שרבים מהתלמידים מקבלים תשתית שאינה איתנה, העלול ה להצמיח אצלם קשיים כבר בעת לימודיהם בביה"ס היסודי וביתר שאת כשיתמודדו עם לימוד מקצוע זה בחטיבות הביניים ובחטיבות העליונות ואף כבוגרים, לאחר סיום לימודי החובה שלהם.
פעילות מתוכננת להעלאת שיעור ההכשרה של מורים למתמטיקה: ביוני 2017 הציגה המזה"פ פעילות מתוכננת להעלאת שיעור ההכשרה בקרב המורים שלא הוכשרו להוראת המקצוע ומלמדים מתמטיקה בבתיה"ס היסודיים: פתיחת הרחבות הסמכה בהיקף של 360 שעות בשנות הלימודים התשע"ח -התש"פ (2017 - 2020 ) בארבע מכללות להוראה לפחות.
לא צוין מספר המורים המיועדים לעבור הרחבת הסמכה זו.
מהבדיקה עלה שעל אף כוונת המזה"פ, בשנה"ל התשע"ח (2017 - 2018 )לא החלו לפעול הרחבות הסמכה אלו.
בשנת לימודים זו אישר המשרד לפתוח בשנה"ל התשע"ט (2018 - 2019 )שלושה קורסים להרחבות הסמכה, שיכללו יחדיו כמאה מורים.
עם זאת עלה, שהמזה"פ לא הכינה תוכנית רב-שנתית שלמה ומפורטת להרחבות הסמכה למורי מתמטיקה חסרי ההכשרה הנדרשת .
61 בעלי תואר אקדמי במתמטיקה, או בעלי תואר בוגר בחינוך בהתמחות בהוראת המתמטיקה, או בעלי תעודת הוראה במתמטיקה (לאחר הסבה).
בחינוך היסודי, שהרי היה עליה להתייחס לצורך להכשיר את אלפי המורים למתמטיקה חסרי ההכשרה להוראת המקצוע בחינוך היסודי.
עולה אפוא ספק אם למהלך המתוכנן לשנה"ל התשע"ט יהיה המשך, כל שכן אם תהיה לו השפעה ממשית על רמת ההכשרה של כלל מורי המתמטיקה חסרי ההכשרה הנדרשת בחינוך היסודי, שאותם מאה מורים מהווים אחוזים בודדים מהם .
משרד החינוך מסר בתשובתו כי פרסם "קול קורא " להרחבת הסמכה להוראת המתמטיקה למורים בחינוך היסודי שאין להם הכשרה פורמלית להוראת ה.
על פי תוכנית העבודה , תיפתח קבוצה של כ -25 מוריםבשלוש מכללות שונות.
היקף הלימודים יהיה 360 שעות, והם יחלו בסמסטר ב' התשע"ט (2018 - 2019).
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי לצורך שינוי תמונת המצב בשנים הקרובות, ובפרט לנוכח ההכרה הגוברת בצורך שגם מורים למתמטיקה בחינוך היסודי יוסמכו להוראתה, עליו לגבש תוכנית רב-שנתית לביצוע הכשרה רחבת היקף, שתחול על כל המורים למתמטיקה בחינוך היסודי שלא הוכשרו להוראתה.
בהקשר זה, ולנוכח חשיבות הרצף של לימודי המתמטיקה לאורך כל שלבי החינוך, ראוי לקשור בין תוכנית רב- שנתית כזו לבין "התוכנית הלאומית לקידום המתמטיקה" - שנועדה לשפר את לימוד המתמטיקה בחט"ע ועד כה אין בה כל התייחסות למתמטיקה בחינוך היסודי (ראו להלן) - ולבין הצורך בשיפור הכשרת המורים הקיימת ובהתאמתה לצורכי החינוך היסודי.
הבאת רובם הגדול של מורי המתמטיקה לרמת ההכשרה הנדרשת להוראה איכותית של המקצוע תחזק את הבסיס המתמטי בקרב תלמידי החינוך היסודי ותשפר את יכולותיהם והישגיהם העתידיים בלימודי המתמטיקה בחינוך העל-יסודי.
בה בעת, על מטה המשרד לעודד הן סטודנטים במוסדות האקדמיים להוראה והן את המוסדות עצמם לתת עדיפות להכשרה בתחום הוראת המתמטיקה בחינוך היסודי.
הוראת המתמטיקה בחינוך העל-יסודי .
הוראת המתמטיקה בחינוך העל -יסודי היא בעלת שני שלבים - הוראת המתמטיקה בחט"ב והוראת המתמטיקה בחט"ע.
בחט"ב נלמדים תחומי האלגברה והגיאומטרייה ונבנית תשתית הידע ללימודי המתמטיקה בשלב החט"ע.
בחט"ע נלמד המקצוע בשלוש רמות - רמה בסיסית של 3 יחידות לימוד (להלן - יח"ל), רמה מתקדמת של 4 יח"ל והרמה הגבוהה ביותר- 5 יח"ל.
רמה זו מכינה למעשה את בוגריה להמשך לימודים גבוהים במקצועות המדעיים והטכנולוגיים.
על פי דרישותיו הרשמיות של משרד החינוך, כפי שהוגדרו בחוזר מנכ"ל תשע"ז 5 (א), ההכשרה הנדרשת להוראת מתמטיקה בחינוך העל -יסודי היא תואר ראשון (B.
) במתמטיקה או במקצוע עתיר מתמטיקה; ורישיון הוראה 982 |דוח שנתי 69ב .
במתמטיקה לכיתות ז'-י' (לצורך הוראת המתמטיקה בחט"ב ובכיתה י') 62 או רישיון הוראה במתמטיקה לכיתות ז'-י"ב (לצורך הוראת המתמטיקה בכיתות י"א -י"ב)63.
"על מנת לקבל תמונת מצב בנוגע לקיומו ולהיקפו של "מחסור איכותי במורים למתמטיקה בחינוך העל -יסודי, בדק משרד מבקר המדינה את רמת ההכשרה של המורים למתמטיקה בחינוך העל-יסודי.
נמצא כי מתוך קרוב ל-9,000 המורים למתמטיקה שלימדו בשנה"ל התשע"ח בבתיה"ס העל-יסודיים, רק לכ -39% הייתה ההכשרה הנדרשת להוראת המתמטיקה.
שיעורם של מורים אלו בבתי ה"ס שהם חט"ע בלבד היה הנמוך ביותר, כמוצג להלן: תרשים 4 : הכשרה של מורים למתמטיקה בחט"ע .
המקור: קובץ נתוני משרד החינוך על המורים למתמטיקה בשנה"ל התשע"ח, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* הכשרה נדרשת - ההכשרה הנדרשת על פי נוהלי המשרד כדי ללמד את המקצוע בשכבת גיל מוגדרת.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך, כי נתוני למ"ס לשנה"ל התשע"ו (2015 - 2016) מצביעים עלשיעור גבוה משמעותית של מורים בעלי הכשרה מתמטית בחט"ב ובחט"ע מהנתון המצוין בדוח הביקורת: בעוד על פי דוח הביקורת 39% מהמורים למתמטיקה בחינוך העל-יסודי הם בעלי ההכשרה הנדרשת להוראת המתמטיקה, על פי תרשים שצירף המשרד לתשובתו .
62 בעלי תואר בוגר בחינוך עם התמחות בהוראת המתמטיקה יוכלו לקבל רישיון להוראת המתמטיקה בכיתות ז' -י' בהתאם לנהלי משרד החינוך.
63 כדי ללמד בכיתות י"א-י"ב ברמה של 5 יח"ל נדרש החל משנה"ל התשע"ז סיום בהצלחה של תכנית להרחבת הסמכה להוראת מתמטיקה ברמה של 5 .
יח"ל משרד החינוך |983 .
(המתבסס על נתוני למ"ס), שיעור המורים למתמטיקה בחט"ב שהם בעלי רקע השכלתי להוראת המתמטיקה עמד במגזר היהודי על כ-54% ובמגזר הערבי על כ-74% ; ושיעורם בחט"ע עמד במגזר היהודי על כ -62% ובמגזר הערבי על כ-78% .
עוד ציין המשרד כי נתוני למ"ס שעליהם הוא מתבסס בתשובתו פורסמו לפני חוזר המנכ"ל תשע" ז/5, אשרהגדיל את שיעור המורים שהינם בעלי הכשרה מתאימה (כלומר, שיעור המורים בעלי ההכשרה המתאימה אף גבוה יותר כיום לעומת האמור בתשובתו).
יצוין כי סיבת הפער בין הנתונים המוצגים בדוח הביקורת (שחושבו מתוך קובץ נתוני המורים למתמטיקה לשנה"ל התשע"ח שהת קבל ממשרד החינוך) ובין נתוני למ"ס שהציג משרד החינוך בתשובתו: הביקורת התייחסה בראש ובראשונה למורים למתמטיקה שהם "בעלי ההכשרה הנדרשת להוראת המתמטיקה" בשכבת הגיל העל -יסודית שבה הם מלמדים (על פי הדרישות הפורמליות של משרד החינוך), ואילו נתוני למ"ס (לשנה"ל התשע"ו) מתייחסים למורים למתמטיקה בעלי "רקע השכלתי במתמטיקה"64 ,", שהיא הגדרה רחבה יותר מהגדרת "ההכשרה הנדרשת דהיינו ישנם מורים למתמטיקה בעלי "רקע השכלתי במתמטיקה" (ובכללם בעלי השכלה במקצוע קרוב בעל לימודי מתמטיקה מוגברים), שאינם בעלי ההכשרה הנדרשת להוראת המתמטיקה על פי הדרישות הפורמליות של משרד החינוך.
על כל פנים, אין בתשובת המשרד כדי לסתור את השיעור הגבוה של המורים למתמטיקה בחט"ב ובחט"ע בשנה"ל התשע"ח החסרים את ההכשרה המתאימה.
שיעורם הנמוך של המורים למתמטיקה בעלי ההכשרה הנדרשת להוראת המקצוע בחינוך העל-יסודי מצביע על כך, שחלק ניכר מתלמידי חטיבות הביניים והחטיבות העליונות אינם זוכים ללמוד מתמטיקה באיכות מספקת, שתאפשר להם למצות את יכולותיהם.
בכך עלולה להיפגע אפשרותם להשתלב בלימודים גבוהים בתחומים מדעיים וטכנולוגיים ועלולה להיפגע יכולתם להתמודד עם כל תחום הדורש חשיבה לוגית וכמותית.
ניסיון לשיפור הוראת המקצוע במסגרת "התוכנית הלאומית לקידום המתמטיקה": בין השנים 2006 - 2012 חלה ירידה של כ-31% בשיעור התלמידים הניגשים לבחינת בגרות ברמה של 5 יח"ל במתמטיקה – מכ-12,900 .
64 ( "עובדי הוראה במערכת החינוך, תשע"ז 2016/17 )", הודעה לתקשורת, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, 15 במרץ2017 ', עמ 13 - 14 : רקע השכלתי: הוגדר לעובדי הוראה לאנגלית/מתמטיקה על פי תחומי הלימוד לתואר בקבצים המינהליים של מקבלי תארים במוסדות להשכלה גבוהה, להלן: הוראת מתמטיקה = התמחות בהוראת מתמטיקה במכללות האקדמיות לחינוך ותחומי לימוד לתואר מתמטיקה, ס טטיסטיקה, מדעי המחשב, מדעים פיסיקליים ותחומי הנדסה.
תלמידים לכ-8,900 תלמידים65,.
כפי שמציין משרד החינוך בשנים אלו "נרשמה ירידה באיכות ההוראה ותלמידים רבים ויתרו על האתגר ובחרו ב-4 ,יח"ל.
מנגד פגעה הירידה בלימודי המתמטיקה בתלמידים ובתלמידות שיכלו ורצו ללמוד ברמה של 5 יח"ל, אך הדבר נמנע מהם.
למרבה הצער, הם איבדו את ההזדמנות לקבל את אחד המפתחות החשובים להמשך השתלבותם בתחומי המדעים והטכנולוגיה".
עוד מציין המשרד, כי ישראל הידרדרה גם בדירוגים הבין-לאומיים: על פי מדד Nuffield Foundation (המדרג אתשיעור תלמידי י"ב הניגשים לבחינה מתקדמת במתמטיקה) , ישראל מדורגת בקבוצת הדירוג השלישית (קבוצה C ) עם9.
בראש הדירוג (קבוצה A ) עם יותר מ- 31% ניצבות מדינות כמו יפן, קוריאה, סינגפור וניו-זילנד66.
על רקע הירידה החדה בשיעורהתלמידים שניגשו לבחינת בגרות במתמטיקה ברמה של 5 יח"למשנת 2006 ואילך, יזם משרד החינוך את "התוכנית הלאומית לקידום המתמטיקה" (להלן - התוכנית הלאומית למתמטיקה).
תוכנית זו החלה לפעול בתחילת שנה"ל התשע"ו (ספטמבר 2015 ), ובין יעדיה67 - העלאת המודעות הציבורית לחשיבות ההשקעה במתמטיקה ובמדעים , לרבות הגדלת מספר הבוגרים שייבחנו ויקבלו תעודת בגרות ברמת 5 יח"ל וכן שיפור באיכות הוראת המקצוע68.
הפעילות להרחבת ההסמכה של מורי המתמ טיקה בחינוך העל -יסודי : כדי להשיג את היעדים של הגדלת כוח ההוראה ושיפור ההוראה ברמה של 5 יח"ל במתמטיקה, נקבעו פעולות ייעודיות למורים המלמדים 5 :יח"ל ובהן אלוטיפוח המורים באמצעות הקמת קהילות למורים, חניכת מורים, פיתוח מקצועי לרכזי מתמטיקה, הקמת מערך הדרכה מחוזי ממוקד למורים והשתלמויות ייעודיות למורים; הרחבת מאגר המורים שילמדו ברמה של 5 יח"ל בשנים הבאות באמצעות הרחבת ההסמכה ל-200 מורים המלמדים ברמות של 4 ו-5 יח"ל; הסבת מהנדסים ובוגרי חוגים מדעיים להוראת המתמטיקה במסגרות הכשרה ייחודיות; הסבת בוגרי B.
Ed בהוראת המתמטיקה בחט "ב להוראה בחט "ע; עידוד סטודנטים הלומדים מתמטיקה באוניברסיטאות להשתלב בהוראת המתמטיקה עם סיום הלימודים.
65 יצוין כי בשל הגידול השנתי הרציף במספר התלמידים הנבחנים בבחינות בגרות, שיעורם של התלמידים שנבחנו ב -5 יח"ל במתמטיקה מתוך כלל התלמידים שניגשים לבחינות בגרות במתמטיקה ירד בשיעור גבוה יותר: בשנת 2006 עמד שיעור התלמידים שנבחנו ב -5 יח"ל מתוך כלל התלמידים שניגשו לבחינות בגרות במתמטיקה על כ-20% , ובשנת2012 הוא עמד על כ-13% , דהיינו ירידה של35%.
66 מתוך אתר משרד החינוך- "לתת חמש - התוכנית הלאומית לקידום המתמטיקה: איך נולדה התוכנית, רקע ונתונים" edu.
il/sites /special/5/Pages/Five.
67 חוזר מנכ"ל משרד החינוך התשע"ו1 /א9.
7-16 ", "תוכנית לקידום המתמטיקה והמצוינות המדעית (1.
) 68 ;בין הפעולות שנכללו בתוכנית: תוספת שעות לימוד להוראת המתמטיקה בחט"ב ובחט"ע תמיכה של חונכים בלימודי המתמטיקה בחט"ב ובחט"ע; סיוע של תומכי הוראה בעלי ידע מתמטי מתאים לעבודת המורה בכיתות הלומדות מתמטיקה ברמת 5 יח"ל; בניית סביבות מתוקשבות של חומרי הלמידה של 5 יח"ל; ליווי התוכנית במחקר הערכה על ידי הרשות הארצית למדידה והערכה (ראמ"ה); הוספת מדד איכות בהערכת בתיה"ס על פי אחוז הלומדים ל-5 יח"ל במתמטיקה; הגדלת הבונוס המחושב בקבלה לאוניברסיטאות לבוגרי 5 יח"ל במתמטיקה.
במסגרת התוכנית הלאומית למתמטיקה נערכו משנה"ל התשע"ו ועד שנה"ל התשע"ח הרחבות הסמכה באוניברסיטאות למורים על מנת להכשירם להוראת המתמטיקה בחט"ע ברמה של 5 יח"ל.
כוונת המשרד היא להכשיר עד סוף שנה"ל התש"פ (אוגוסט 2020) כ-700 ממורי החט"ע להוראת מתמטיקה ברמה של 5 יח"ל.
תוספת כזו של מורים בעלי הכשרה להוראת המתמטיקה בחט"ע ברמה של 5 יח"ל תאפשר הגדלה ניכרת של מספר התלמידים הניגשים לבחינת בגרות ברמה זו.
יצ וין כי הפעולות שננקטו במסגרת התוכנית הלאומית במתמטיקה הגדילו מדי שנה את מספר התלמידים הניגשים לבחינת הבגרות במתמטיקה ברמה של 5 יח"ל, וכבר בקיץ התשע"ח ניגשו לבחינה זו כ-18,000 תלמידים - עלייה מכ-11,000 תלמידים שניגשולבחינה זו בקיץ התשע"ה, טרם הפעלת התוכנית.
יש לראות בחיוב את גיבוש התוכנית הלאומית למתמטיקה, ובכלל זה את המהלך הנרחב של הרחבת ההסמכה למורי המתמטיקה בחט"ע לצורך הכשרתם להוראת המקצוע ברמה של 5 יח"ל.
מהלך זה תרם ליציאה מהמשבר, שבו רק מיעוט של תלמידים למדו ונבחנו ברמה גבוהה זו, והוא ממחיש את האפשרות לגבש מדיניות מערכתית עקיבה ולהקצות לה משאבים ("תוכנית לאומית") על מנת לחזק מקצוע לימוד חשוב, שבו אין די מורים בעלי הכשרה מתאימה.
עם זאת, התוכנית הלאומית למתמטיקה אינה נותנת מענה להיעדר הכשרה נדרשת בקרב מורי המתמטיקה בחינוך היסודי ובקרב מורי המקצוע בחינוך העל-יסודי, שאינם מלמדים מתמטיקה ברמה של 5-4 .
יח"ל משרד החינוך מסר בתשובתו כי נוסף על הרחבות ההסמכה להוראת המתמטיקה ברמות של 4 ו-5 יח"לבמתווה ההוראה החדש , ייפתח במוסדות ההכשרה להוראה מסלול חד-חוגי להוראת מתמטיקה בבתי ה"ס העל-יסודיים; ומורים למתמטיקה בעלי רישיון להוראה בכיתות ז'-י' יוכלו ללמד מתמטיקה ברמה של 3 יח"ל עד כיתה י"ב, היות שחומר הלימוד במתמטיקה ב-3 יח"ל נלמד כולו בהכשרה להוראת המתמטיקה לכיתות ז'-י'.
הדבר יעודכן בחוזר מנכ"ל.
נוכח חשיבותם של לימודי המתמטיקה והשמירה על איכות ההוראה, שיש לה ביטוי גם במגמת המשרד לבצע הרחבות הסמכה למורים המלמדים מתמטיקה למרות שהם חסרים את ההכשרה הדרושה לכך, ראוי שהמשרד יכלול בתוכנית הלאומית למתמטיקה גם הרחבת הסמכה למורי המתמטיקה בחינוך היסודי וככל שנדרש הדבר, גם למורי המתמטיקה בחינוך העל-יסודי, מעבר להסדרת ההרשאה להוראת מתמטיקה ברמה של 3 'יח"ל למורים בעלי רישיון הוראה לכיתות ז-י'.
בכך תבטא התוכנית את מדיניות המשרד לקידום לימודי המתמטיקה אצל כל התלמידים.
תכנון ללא נתונים מספקים : נקודת המוצא של המזה"פ בתכנון הדרכים לסגירת הפערים במורים למתמטיקה לחינוך העל -יסודי היא ההערכה 986 |דוח שנתי 69ב .
שהפעולות שהיא נוקטת, ובכללן תוכנית הרחבות ההסמכה וההחלטה כי עד שנה"ל התשפ"ב (ספטמבר 2021 ) יהיו כל המורים למתמטיקה בחינוך העל- יסודי בעלי הסמכה כנקבע בחוזר מנכ"ל, תביא לכך שבתוך שנים אחדות לא יהיה מחסור איכותי או כמותי במורים למתמטיקה בחינוך העל-יסודי.
ואולם כפי שעלה בביקורת, המשרד לא ביסס את הרחבות ההסמכה במסגרת התוכנית הלאומית למתמטיקה על נתונים בדבר מספר המורים חסרי ההכשרה הנדרשת בחטיבות הביניים ובחטיבות העליונות והתפלגותם הגיאוגרפית והמגזרית.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי הפעילות להרחבת ההסמכה אינה נסמכת על מיפוי וניתוח מדויק של צורכי הוראת המתמטיקה בכלל מערכת החינוך, ואינה מביאה בחשבון היבטים גיאוגרפיים או אזוריים ומגזריים.
מבחינה זו, לא מתבטא כאן ניתוח יסודי של המחסור במורים למתמטיקה, המתחשב במכלול ההיבטים.
לכן ספק אם התוכנית הלאומית למתמטיקה צפויה לחולל שינוי של ממש בהוראת המתמטיקה בטווח הארוך במערכת החינוך בכללותה ובכל שלבי החינוך.
כבסיס לתהליך תכנון שנועד לתת מענה כולל לצרכים בכוח אדם במקצוע המתמטיקה, על המשרד למפות ולנתח את מאפייני המחסור הכמותי והאיכותי במורים לכל שלבי החינוך, בהתאם לעדכו ן דרישות ההוראה, וכן על פי החוסרים במגזרים ובאזורים השונים.
לאחר גיבוש תמונת מצב כוללת של מאפייני המחסור במורים והפערים הצפויים בין הביקוש להיצע, על המשרד לגבש תוכנית פעולה ארוכת טווח לסגירת פערים אלה, הכוללת יעדים ומדדים מתאימים.
על תוכנית זו להקיף כלים שיעודדו סטודנטים ללמוד תחום זה כדי לענות על הצורך העתידי במורים למתמטיקה, ולהציג פתרונות להכשרת מורים למתמטיקה ופיתוח מקצועי בכל הרצף: בשלב ההכשרה במוסדות המכשירים, בהשמה של מורים להתמחות ובמהלך הקריירה בשלבי החינוך השונים.
הוראת העברית בחינוך היסודי ובחינוך העל-יסודי .
הוראת העברית69 בחינוך היסודי .
מטרותיה העיקריות של הוראת העברית בחינוך היסודי, על פי משרד החינוך, הן אלו: התלמידים ישלטו בעברית התקנית וידעו להשתמש בה; .
69 במסגרת הביקורת נבדקה הוראת העברית (בחינוך היסודי ובחינוך העל-יסודי) כשפת אם, דהיינו הוראת העברית במגזר היהודי.
במגזר הערבי נלמדת העברית כשפה שנייה, ולפיכך הדוח אינו עוסק בהכשרתם של המורים לעברית במגזר הערבי.
יבינו טקסטים דבורים וכתובים במגוון סוגות; יביעו את עצמם בכתב ובעל פה לצרכים שונים; יהיו קוראים משכילים חובבי -ספר; ירחיבו את הידע הלשוני ואת אוצר המילים.
המשרד שואף לפתח את מקצוע הוראת העברית בחינוך היסודי לכדי מקצוע של "חינוך לשוני", אשר "מטפח אדם אורייני, היודע ואוהב את שפתו ומסוגל להשתמש בה כתשתית ללמידה והרחבת הדעת ולצרכים חברתיים ותרבותיים".
החינוך הלשוני חורג מהוראת השפה כשלעצמה, ועקרונותיו אמורים להשתלב גם בהוראת המקצועות האחרים, שבהם נעשה שימוש נרחב בשפה.
תחום החינוך הלשוני הוא תחום מתפתח, ואין עדיין מסלול הכשרה אקדמי בחינוך לשוני באוניברסיטאות ובמכללות להוראה.
בשנת 2014 מינה יו"ר המזה"פ ועדה לנושא " הכשרת מורים וגננות בתחום החינוך הלשוני בקדם- יסודי וביסודי ".
ב -2016 הגישה הוועדה את המלצותיה, ובהן חיוב כל הסטודנטים להוראה בלימודי חינוך לשוני (שילוב חטיבת לימודים בלימודי חינוך לשוני במתווה ההכשרה להוראה) והקמת מסלול התמחות בחינוך לשוני במכללות להוראה.
המלצות הוועדה הועברו לטיפול מל"ג ובמועד סיום הביקורת, אוגוסט 2018 .
, טיפול זה טרם הסתיים בהיעדר מסלול התמחות בחינוך לשוני, המורים בעלי ההכשרה הנדרשת כיום להוראת העברית בבתיה"ס היסודיים הם מורים בוגרי המכללות להוראה (לתואר בחינוך או במסגרת הסבת אקדמאים), שלמדו במסלול של לימודים מוגברים בלשון עברית.
שיעורם של מורים אלה, מקרב כלל המורים המלמדים עברית בחינוך היסודי, הוא נמוך מאוד: על פי נתוני מרכז המחקר והמידע של הכנסת, בשנת 2012 עמד שיעור המורים בעלי ההכשרה ללימוד עברית מקרב כלל המורים המלמדים עברית בחינוך היסודי במגזר הממלכתי-יהודי על 14% ובמגזר הממלכתי-דתי - 6% בלבד.
המצב לא השתפר, ואף הורע, בחלוף כשש שנים: בתחילת 2018 העריכה המזה"פ את שיעור בעלי ההכשרה ללימוד עברית בחינוך היסודי הממלכתי -יהודי ב-12%.
בתחילת2018 גיבשה המזה"פ תוכנית לאומית לקידום השפה העברית, שנועדה לחזק ולתגבר את לימודי העברית בכל רמות החינוך - הקדם-יסודי, היסודי והעל-יסודי (להלן - התוכנית הלאומית לעברית).
התוכנית הלאומית לעברית אושרה בידי מנכ"ל המשרד, ויישומה החל בשנה"ל התשע"ט (ספטמבר 2018.
) בתוכנית הלאומית לעברית מפורטות הבעיות במצב הקיים, שעיקרן הן אלו: תלמידים ממעטים בקריאת טקסטים מורכבים ומתקשים בניסוח רעיונות מורכבים בדיבור ובכתיבה , ומנגד קיים מחסור במורים שהוכשרו להוראת העברית.
התוכנית הלאומית לעברית מציגה, בין היתר, כמה צעדים שעניינם הכשרת המורים, ובהם שינוי המודל להכשרת מורים ב חינוך היסודי בתחום החינוך הלשוני והפיכתו ל תחום התמחות לבחירה במכללות להוראה.
הצעה זו הוגשה לבחינת מל"ג.
צעדים נוספים הם פיתוח תוכניות ייחודיות למורים 988 |דוח שנתי 69ב .
בחינוך היסודי והעלאת תנאי הסף להוראת עברית.
כמו כן, התוכנית כוללת הגדלה הדרגתית של מס פר המורים לעברית המשתתפים בהשתלמות מקצועית בחינוך לשוני - מ-12% מהמורים בחינוך היסודי בשנה"ל התשע"ז (2016 - 2017) ל-20% ( מהמורים בשנה"ל התש"פ2019 - 2020.
) משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את התוכניות והפעולות שנוקט משרד החינוך לפיתוח תחום החינוך הלשוני כתחום ההכשרה העתידי של מורי העברית בחינוך היסודי.
עם זאת, הביקורת העלתה כי הצורך להכשיר מורים בתחום החינוך הלשוני לא נכלל במסגרת תכנון ארוך טווח של כ"א בהוראה ואינו מקבל ביטוי במודל החיזוי .
עוד העלתה הביקורת כי אף שמדובר בתוכנית לאומית, נציגי המזכירות הפדגוגית, האמונים על התוכנית, לא שותפו בדיונים על גיבוש המודל.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי בטווח השנים הקרובות המחסור החמור במורים לעברית בעלי הכשרה מקצועית מתאימה (לפחות בתחום הלשון העברית כתחום קרוב לחינוך לשוני) אינו מקבל מענה מספק: ההשתלמויות המקצועיו ת אכן עשויות לסייע בשיפור הוראת העברית בחינוך יסודי, אולם אינן יכולות להחליף הכשרה מקצועית מקיפה במקצוע זה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך, כי במתווה החדש של ההכשרה להוראה יוכנס רכיב חובה של "חינוך לשוני" במסלול ההכשרה להוראה בבתי"ס יסודיים , במטרה לתת מענה לחוסר בהורא ת עברית איכותית ביסודי וכדי לטפח אדם אורייני.
משרד מבקר המדינה מציין כי מלבד צעד חשוב זה בהכשרה העתידית של מורים חדשים בחינוך היסודי במסגרת המתווה החדש, על המשרד למפות את צרכי הוראת העברית בחינוך היסודי, לקבוע תוכנית להכשרת כל המורים לעברית המלמדים בחינוך היסודי וחסרה להם ההכשרה הנדרשת, ולהיערך ליישומה בהקדם האפשרי.
הוראת העברית בחינוך העל-יסודי .
מקצועהלשון העברית בחינוך העל -יסודי הוא מקצוע ותיק הנלמד במכללות להוראה (כתואר בחינוך עם התמחות בהוראת לשון עברית לחינוך העל-יסודי).
על פי משרד החינוך, הוראת העברית בחינוך העל- יסודי נועדה לשפר את הכשירות הלשונית של התלמידים בקריאה, בכתיבה, בהאזנה ובדיבור ולשכלל אותה.
הכשירות הלשונית חיונית לטיפוח אדם אורייני, והיא הבסיס לכל תחומי הדעת.
מבדיקת נתוני משרד החינוך על הכשרתם של המורים לעברית בחינוך העל-יסודי (במגזר היהודי - הממלכתי והממלכתי-דתי) עולה, כי רובם חסרי הכשרה להוראת המקצוע, כמוצג להלן: תרשים 5 : מורים להוראת העברית בחינוך העל-יסודי מכאן שרוב תלמידי החינוך העל-יסודי לומדים עברית ממורים שלא הוכשרו ללמד את המקצוע.
בתוכנית העבודה לשנה"ל התשע"ח של המפמ"ר לעברית בחינוך העל - יסודי מצוינים, בין היתר, היעדים בנושא כוח ההוראה לשנה"ל הזאת ולשנים שלאחריה.
ככלל, המטרה היא העלאת מספר המורים שהוכשרו להוראת המקצוע.
לשנה"ל התשע"ח נקבעו יעדים של פעילות מול מוסדות ההכשרה להוראה לצורך גיבו ש תוכניות הכשרה למורים ו בניית מתווה להכשרה רב-שנתית (השתלמות) למורים בפועל ללא הכשרה פורמלית ; לשנות הלימודים התשע"ט (2018 - 2019 ( ) והתש"פ2019 - 2020 ) נקבע יעד של הכשרת 30% מהמורים לעברית בחינוך העל -יסודי בתוכניות הכשרה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך, כי הוא פועל להשגת היעד האמור באמצעות התוכנית הלאומית לעברית שנבנתה במהלך התשע"ח, אשר בין השאר הציבה לה למטרה את פיתוח איכות ההוראה ואת קידומה, ובאמצעות כ-30 השתלמויות מקצועיות למורים הנערכות מדי שנה.
המשרד ציין, עם זאת, כי ההשתלמויות אינן בגדר מענה אסטרטגי רחב היקף למחסור במורים בעלי הכשרה מתאימה, וכי ניסיון שעשה להגדלת מספר הסטודנטים ללימודי הוראת עברית באמצעות מתן מלגות לא הניב תוצאות עד עתה.
מכל האמור לעיל על מידת הכשרתם של המורים לעברית בחינוך היסודי ובחינוך העל-יסודי להוראת המקצוע עולה, כי רובם הגדול של המורים אינם בעלי ההכשרה הנדרשת.
בכל הנוגע לשינוי המדיניות המתבקש בהוראת העברית בחינוך היסודי, המשרד מצוי בשלבים ראשוניים בלבד.
לעת עתה לא מו כשרים מורים חדשים לעברית בתחום החדש (חינוך לשוני), והמורים לעברית בחינוך היסודי אינם עוברים הכשרות כנדרש.
אשר לחינוך העל יסודי - הרחבת הכשרתם של מורים חסרי ההכשרה הנדרשת נעשית בעיקר באמצעות הוצאתם להשתלמויות, אולם השתלמויות אלה אינן מספיקות להקניית ההכשרה הנדרשת.
המדיניות החדשה של משרד החינוך בנושא הוראת העברית בחינוך היסודי - המתבטאת כאמור בגיבוש מקצוע החינוך הלשוני ובפעילות לפיתוח מסלול של הכשרה בתחום זה - מבקשת בין היתר לענות על הצורך בכוח הוראה בעל הכשרה מתאימה בחינוך לשוני.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי השינוי שנעשה אינו מעוגן במודל החיזוי, בתכנון ארוך טווח של כ"א בהוראה ובתוכנית הלאומית לעברית.
דהיינו, המודל לא יבטא את הצפי לביקוש למורים לעברית שיעמדו בדרישות ההכשרה להוראת העברית לשלב חינוך זה, וממילא לא יינתן למהלך להעלאת דרישות ההכשרה של מקצו ע זה תיעדוף בתקצוב המוסדות המכשירים סטודנטים או בגיבוש תוכניות הכשרה מיוחדות.
על משרד החינוך לעגן את תחום החינוך הלשוני במודל החיזוי, בתוכנית הלאומית לעברית ובתכנון כ"א בהוראה לטווח ארוך, על מנת שיהיה ניתן לגבש מענה סדור ושיטתי למחסור במורים בתחום זה.
אשר לחינוך העל- יסודי - על המשרד לגבש תכנית רחבת היקף, המגובה בתמריצים מתאימים, על מנת להרחיב בשנים הבאות את ההכשרה של מורים החסרים את ההכשרה הנדרשת.
הוראת האנגלית בחינוך היסודי ובחינוך העל-יסודי .
בעיות בהוראת אנגלית והישגים לא מספקים של התלמידים באנגלית: אנגלית נחשבת בארץ ובעולם לשפה הבין-לאומית החשובה ביותר.
במדינות רבות היא משמשת שפת-אם, ובמדינות רבות אחרות היא נלמדת כשפה זרה ראשונה.
אנגלית היא השפה השלטת בתקשורת, באקדמיה, במדע, בעסקים, בתחום המחשבים ובאינטרנט.
האנגלית משמשת בסיס ללימודים גבוהים ולמחקר והיא גם בסיס לתקשורת בחלק גדול מארצות העולם.
לימוד האנגלית חשוב למתן אפשרות לניידות חברתית ולהרחבת האפשרויות לקידומו של כל אחד מבוגרי מערכת החינוך בעתיד70.
מקצוע האנגלית נלמד בבתיה "ס בכל .
70 'משרד החינוך, חוזר מנכ"ל מס0129 ( ", "הוראת האנגלית בבתי הספר9.
שלבי החינוך ובכל המגזרים, והוא חובה החל בכיתה ד'.
קושי בשליטה ברמה הנדרשת באנגלית יכול להיות חסם להצלחה בלימודים גבוהים.
על פי עמדת המשרד ועל בסיס תוצאות מבחנים בינלאומיים באנגלית שעוברים התלמידים, הישגי תלמידי ישראל באנגלית אינם טובים.
במסגרת התוכנית הלאומית לאנגלית שהכין המשרד ב-2016 צוין, כי לימודי האנגלית במערכת החינוך ס ובלים מבעיות מתמשכות, הפוגעות קשות באיכותם.
בין הבעיות שהעלה המשרד: בתי"ס רבים אינם מקצים את מלוא השעות הנדרשות ללימוד המקצוע; שיעור גבוה מתלמידי החטיבות העליונות אינם ניגשים לבחינת בגרות באנגלית; רמת האנגלית של בוגרי מערכת החינוך אינה מספקת; קיים מחסור מתמשך במורים לאנגלית; לשיעור ניכר מהמורים לאנגלית אין את ההכשרה הנדרשת במקצוע זה .
לצד האמור לעיל על ההישגים הלא מספקים של התלמידים באנגלית, אף בביקורת עלה כי מורים רבים המלמדים אנגלית לא הוכשרו ללמד מקצוע זה - מתוך 13,300 המורים המלמדים אנגלית במערכת החינוך, לכ-40% מהם אין הכשרה ללמד מקצוע זה.
להלן שיעור המורים חסרי ההכשרה להוראת המקצוע, אשר לימדו אותו בחינוך היסודי, בחטיבות הביניים ובחטיבות העליונות בשנה"ל התשע"ז (2016 - 2017:) תרשים6 : שיעור המורים לאנגלית חסרי ההכשרה בשנה"ל התשע"ז .
המקור: נתוני משרד החינוך, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי התופעה רחבה במיוחד בחינוך היסודי, שבו קרוב למחצית מהמורים הם חסרי הכשרה מתאימה.
בחטיבות העליונות, שבהן לכשליש מהמורים אין הכשרה מתאימה אף שמדובר בתלמידים שצריכים לעמוד בהצלחה בבחינת בבגרות באנגלית, משמעותה של תופעה זו קשה במיוחד.
מתן מענה ל מחסור איכותי במורים לאנגלית: על מנת לתת מענה לחוסר במורים שהוכשרו ללמד אנגלית, גיבש המשרד בשנת 2016 את התוכנית לקידום לימודי האנגלית במערכת החינוך "ישראל עוברת לאנגלית מדוברת" (להלן - התוכנית הלאומית לאנגלית).
בתוכנית הוצגו הפערים הגדולים הבין- מגזריים ברמת הידע באנגלית בקרב התלמידים - בין המגזר הממלכתי-יהודי למגזר הלא-יהודי; בין החינוך הממלכתי (יהודי) לחינוך הממלכתי-דתי (להלן - הממ"ד); והמצב החמור מא וד במגזר הבדו אי בנגב.
נטען כי רמת האנגלית של בוגרי ביה"ס התיכון אינה מספקת לצרכים של המאה ה -21 .
לפיכך נקבעו משימות ויעדים כמותיים רב-שנתיים בתחומי הישגי התלמידים במבחני המיצ"ב, במספר הניגשים לבחינת הבגרות ובהרחבת אוצר המילים של התלמידים בשלבי החינוך השונים.
הנתונים שעליהם מתבססת התוכנית: באפריל 2016 הוצגה למנכ"לית משרד החינוך דאז התוכנית לאנגלית, המראה שקיימים במערכת החינוך כ -13,000 מורים לאנגלית, אבל רק כ-57% .
מהם הוכשרו ללמד את המקצוע בעדכון סטטוס של התוכנית לאנגלית מספטמבר 2017 צוין, כי בשנים2018 - 2019 צפוי מחסור של כ-700 מורים לאנגלית בכל שלבי החינוך- בחינוך היסודי, בחט"ב ובחט"ע (וזאת בלי לה ביא בחשבון את המורים המלמדים אנגלית אף שלא הוכשרו לכך).
הביקורת העלתה כי התוכנית לאנגלית אינה מתייחסת למחסור האיכותי של מורים לאנגלית, אף על פי שכמעט מחצית מהמורים המלמדים אנגלית הם חסרי הסמכה והכשרה נדרשת (כפי שהן מוגדרות ב חוזר מנכ"ל משרד החינוך מיולי 2018) .
אומנם התוכנית כללה קורס שנתי להרחבת הסמכה ל -200 מוריםבכל שנה, אך הרחבת ההסמכה לא תוקצבה ולא בוצעה.
התוכנית גם אינה מביאה בחשבון את אלפי המורים שמלמדים ברשתות החינוך, וצפוי שמורים חסרי הכשרה מתאימה שכיחים גם בהן.
זאת ועוד, הת וכנית אינה מתבססת על מסד נתונים מחוזי או גיאוגרפי, ואינה קובעת יעדים הקובעים עדיפות לאזורים שבהם שיעורי המורים בעלי ההכשרה הנדרשת נמוכים במיוחד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי כדי להשיג את מטרות התוכנית לאנגלית, עליה להתבסס על מסד נתונים מהימן, לטפל במחסור האיכותי של המורים לאנגלית ולהביא בחשבון את המצב ברשתות החינוך ואת הפערים האזוריים.
הכשרת מורים לאנגלית במסגרת ה תוכנית הלאומית לאנגלית: התוכנית הלאומית לאנגלית הגדירה מגוון אמצעים, חלקם בשיתוף קרנות וגופים חיצוניים אחרים, לצורך השגת מטרות התוכנית ויעדיה.