HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הרפואי, יקשה עלינו להמשיך ולהעניק ש ירותי רפואה מצוינים עבור כולנו.
אנו פונים אליך, ובאמצעותך - גם לבני משפחתך וחבריך, בבקשה להיות שותפים למאמץ זה ולתרום למחלקה בה אושפזת או לאחד מהצרכים הרבים של בית החולים".
בשולי המכתב מצוין כי: "למען הסר ספק אנחנו מבקשים להבהיר כי אין בפנייה זו משום לחץ לתרומה מצידך או התניה לטיפול רפואי בבית החולים".
המכתב הגיע לתקשורת ועורר הדים.
במענה לפניית התקשורת לדובר המשרד הודיע המשרד: "משרד הבריאות מתיר לבקש תרומות לפי חוזר מנכ"ל משנת 2004 ובתנאי שהדבר נעשה בתום הטיפול עם שחרור החולה ובתנאי שהטיפול אינו מותנה במ תן או אי מתן התרומה ולפי הקריטריונים הקובעים לאילו מטרות ניתן לתרום המעוגנים בחוזה".
עוד צוין בהודעת המשרד כי חוזר המנכ"ל מציין דרך אחת ראויה למתן אפשרות למטופלים לבחור אם ברצונם לתרום או לאו, והיא הצבת מעטפות ובהן מכתב פנייה סמוך לדלפקי השחרור בבית החולים.
ביוני 2009 כתב מנהל בית חולים ח' למנכ"ל המשרד כי בית החולים פעל לאחר קבלת ייעוץ משפטי ולאחר עיון בתקנות המשרד.
הייעוץ שקיבל בית החולים קבע כי מכובד יותר לשלוח מכתבים מסוג זה למטופלים בתום הטיפול בדואר.
מנהל בית החולים הוסיף כי שליחת המכתבים הסתיימה.
משרד מבקר המדינה בדק בדלפקי השחרור וסמוך להם במחלקות הכירורגיות בבית חולים ד ' ובבית חולים א ', ולא מצא כי הוצבו בהם מעטפות עם מכתבי פנייה לחולים המשתחררים.
יש לציין כי בנוהלי אגודות ידידים שליד בית החולים ט' הנוגעים לקבלת תרומות מבודדים, וכפי שהומצאו למשרד מב קר המדינה בידי הנהלת בית החולים ט', מצוינת האפשרות של קבלת תרומה "על ידי הפנייה של הרופא המטפל לחולה שאושפז או שהולך להינתח, לתרום עבור המחלקה".
עם זאת כתב מנהל בית החולים למשרד מבקר המדינה ביולי 2009 כי "בהתאם להנחיות המופיעות בחוזר מנכ"ל המשרד הצוות יודע שאין לפנות למאושפזים, אלא רק אם מבקשים בעת שחרורם לתרום או לסייע למחלקה".
הדבר מחזק את הצורך שבתי החולים יוודאו שאגודות הידידים שלידם לא יפעלו בניגוד לנוהליהם, לנוהלי המשרד ולחוזריו ולדין הקיים בנושא זה.
יש לציין כי עמדת משרד המשפטים בסוגיית קבלת תרומות מחולים היא שאף אם מדובר בקבלת תרומה לאחר שחרור מאשפוז הדבר אינו עולה בקנה אחד עם חוק הסיוג.
לדעת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) בתרומות מחולים לאחר שחרורם מאשפוז גלום פוטנציאל למתן תרומה שלא מתוך רצון חופשי40 .
ביוני 2006 פנה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) למשרד הבריאות וביקש לקבל את התייחסות המשרד להצעתו לאסור תרומות מחולים לאחר שחרורם מבית החולים.
40 עמדה זו הובעה בדיון של הצוות הבינמשרדי לבחינת קבלת תרומות בינואר 2006.
בבדיקה נמצא כי המשרד לא בחן את הנושא ולא דן בו בהמשך לבקשת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ); ממילא לא השיב המשרד לפניית המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ).
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות, משרד האוצר ומשרד המשפטים לבחון בהקדם את הסוגיה על מגוון היבטיה ולגבש עמדה שתעלה בקנה אחד עם האילוצים התקציביי ם, עם ההתנהלות הקיימת בפועל במערכת הבריאות ועם הערותיו של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ).
לאחר גיבוש העמדה ראוי לעגנה בנוהל ולהפיצה לכלל המרכזים הרפואיים ולמערכת הבריאות כולה.
תרומות ממטופלים בטיפול ממושך .
ביוני 2005 הכין המשרד טיוטת חוזר בנושא "תרומות ממטופלים בטיפול ממושך- במוסד רפואי".
טיפול ממושך הוגדר בטיוטה טיפול מרפאתי או טיפול במסגרת אשפוז הנמשכים ברציפות מעל שנתיים.
מטרת החוזר הייתה לקבוע כללים שבהם מותר לחרוג מהעיקרון שלפיו חל איסור על קבלת תרומה מהמטופל או מבן משפחתו לפני סיום הטיפול.
הטיוטה קובעת: היזמה להענקת תרומה תבוא מצד המטופל או מצד בן משפחתו בלבד, ואין לעודדה בשום צורה ואופן; חל איסו ר מוחלט על התניה כלשהי של שירות בתרומה; ניתן לקבל כתרומה אך ורק ציוד משקי או אחר התורם ישירות לרווחת המטופל עצמו או לרווחת מטופלים אחרים (כגון: מזגן, וילונות וכו'); במקרים שבהם תתקבל תרומה כספית היא תופקד ותטופל כמפורט בחוזר המשרד משנת 1998 , ותשמש רק לרכיש ת ציוד או שירותים התורמים ישירות לרווחת המטופל עצמו או לרווחת מטופלים אחרים; ערך התרומה לא יעלה על סך של 5,000 ש"ח לכל מטופל לשנה.
בספטמבר 2005 כתב יו"ר הלשכה לאתיקה בהר"י, פרופ' אבינועם רכס, למשנה למנכ"ל המשרד והציע לדון עמו בעניין גיבוש כללים לבתי חולים לאשפוז ממושך.
לא נמצא שהמשנה למנכ"ל המשרד, או מי מטעמו, דנו עם הלשכה לאתיקה בהר"י בנושא אשפוז או טיפול ממושך.
המשרד גם לא פרסם נוהל למתן תרומות ממטופלים בטיפול ממושך, אף שהוא גיבש את הטיוטה עוד ביוני 2005.
 קבלת תרומות מחולים היא תופעה נפוצה.
ראוי להסדי ר בנהלים ובהנחיות את סוגיות התרומות מחולים, לרבות תרומות ממטופלים בטיפול ממושך.
המשרד גם טרם ערך ביקורת בנידון, אף שהצהיר על כוונתו לעשות זאת כבר בשנת 2004 .
לדעת משרד מבקר המדינה, חשוב לערוך בהקדם ביקורת בנושא על כל היבטיו.
הפעלת מעון יום שיקומי על ידי אגודת ידידים .
נמצא כי בבית חולים ט' פועל מעון יום שיקומי לפעוטות עיוורים ולקויי ראייה בגילאי 0-3 .
מעון זה מופעל על ידי אגודת הידידים.
אגודת הידידים מעסיקה שם 21 .
עובדים במקצועות שונים.
המימון לשכר העובדים מתקבל ממשרד הרווחה אגודת הידידים מפעילה, אם כן, את המעון השיקומי, אולם מבחינת שכר העובדים היא משמשת צינור בלבד.
כאמור, מטרות אגודות הידידים הן לסייע לפעילות בתי החולים בתחומים שונים, אולם עולה השאלה אם ראוי שאגודת ידידים תפעיל מעון טיפולי, תקיים קשרי עובד ומעביד עם קבוצת עובדים גדולה ותישא בכל ההתחייבות הקשורות בכך.
יש מקום שהמשרד יבוא בדברים עם משרד הרווחה כדי להחליט על מתכונת הפעלת המעון האמור.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 : "יש למצוא את הדרך להעביר את הפעילות לכל הפחות לתאגיד הבריאות".
פעילות בתי חולים בגיוס תרומות .
משרד מבקר המד ינה בדק בין היתר את פעילות בתי החולים בנושא גיוס התרומות, ומצא כי לא תמיד נעשית פעולת הגיוס באמצעות אגודת הידידים, אלא לעתים באמצעות תאגיד הבריאות או באמצעות עובדי בתי החולים באופן שאינו מוסדר.
להלן הפירוט: גיוס באמצעות תאגיד בריאות נמצא כי תאגיד הבריאות של בית חולים ז' (להלן - קרן המחקרים) התקשר בהסכם בפברואר 2008 עם חברה פרטית (להלן- החברה) לצורך גיוס תרומות לטובת קרן המחקרים והמרכז הרפואי.
בהסכם נקבע כי תמורת התרומות שתגייס החברה ושיועברו לקרן המחקרים, לטובת המרכז הרפואי, תשלם קרן המחקרים לחברה עמלה של 10% מסכום התרומה שתתקבל בפועל.
עוד נקבע בהסכם כי הוצאות הטיסה, נסיעות פנימיות בחו"ל ואש"ל ימומנו נוסף על עמלה המפורטת לעיל41.
בהסכם שנכרת בין קרן המחקרים לבין החברה לא נקבע שחל על החברה איסור לפנות לחולים מאושפזים או שהיו מאושפזים במרכז הרפואי ז' או .
41 כפוף לתכנית נסיעות שנתיתשתגיש החברה ושתכלול את כל הפעולות המתוכננות על ידיה לצורך גיוס התרומות באותה שנה.
לגופים עסקיים הנתונים בקשרים מסחריים עם המרכז הרפואי ז' ולבקש מהם תרומות.
עוד עולה כי החברה אינה מקבלת על עצמה סיכונים כספיים.
לדוגמה: במקרה שבו עלות הנסיעה לחו"ל והוצאות האש"ל לצורך גיוס תרומות יהיו גבוהות מהיקף גיוס התרומות תישא קרן המחקרים באותן עלויות.
יש ל ציין כי לפי תקנות יסודות התקציב (כללים לפעולות תאגיד הבריאות), התשס"ב- 2002 על תאגיד הבריאות לחתום הסכם פעילות עם בית החולים שלידו הוא פועל.
הסכם הפעילות מוגש לאישור המשרד.
הביקורת העלתה כי בהסכם הפעילות שנחתם במרס 2003 ושתוקפו הוארך עד תום דצמבר 2009 אין אזכור לפעילות זו של קרן המחקרים.
מנהל המרכז הרפואי ז', השיב בנובמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי בהסכם הפעילות הבא יוסיפו את עניין גיוס התרומות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לבחון אם התקשרות קרן המחקרים של המרכז הרפואי ז' או של כל מוסד רפואי אחר בהסכם עם גוף פרטי לגיוס תרומות ותשלום עמלה בגין הכספים המגויסים, וכן אם השתתפות בעלויות גיוס התרומות והאפשרות להוצאה כספית בגין זה, עולות בקנה אחד עם הוראות המשרד בנושא התרומות ועם הוראות המשרד בנושא פעילות התאגידים.
המשרד השיב בדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי עליו ל דון בסוגיה זו.
בעיקר במצב שבו אין חוג ידידים למרכז הרפואי.
גיוס תרומות באמצעות עובדי בתי החולים לפי סעיף 42.
813 ,(ד) לתקשי"ר הממשלה החליטה להתיר לעובדי מדינה , אשר יקבלו את אישור שר הבריאות, להתרים בארץ ובחוץ לארץ לטובת אגודות ידידים של בתי חולים ממשלתיים, ולגבות כספים שנתרמו לטובת גופים אלה, ובלבד שפעולות אלו לא ייעשו בשכר.
בדרך כלל קיבלו מנהלי בתי החולים אישורים כאלה.
הבדיקה העלתה כי לעתים גם מנהלי מחלקות בבתי החולים עוסקים בגיוס תרומות.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמשרד ונש"מ יבחנו בכל בתי החולים הכלליים הממשלתיים מי עוסק בגיוס תרומות ולמי יש אישור לעסוק בכך.
בהתאם לצורך ולנוהלי המשרד יש לבחון אם להנפיק אישורים נוספים.
תרומות הן מקור לשיפור המערכת הרפואית הציבורית ולקידומה, ופעילות אגודות הידידים בצד המרכזים הרפואיים היא מבורכת ותורמת רבות למערכת הבריאות, בפרט בהיעדר תקציבים ממשלתיים מספיקים לפיתוח מערכת זו.
עם זאת, משרד מבקר המדינה סובר שעל המשרד ועל בתי החולים הממשלתיים להסדיר את מערכת היחסים ביניהם לבין אגודות הידידים באמצעות נהלים וכריתת הסכמים אשר יאפשרו שקיפות אודות פעילות האגודות לעיני המשר ד.
אגב זאת יש לאפשר שקיפות גם לביקורת מטעם משרד מבקר המדינה באמצעות קביעה ברורה בתקנוני העמותות, זאת - בהיות אגודות הידידים נסמכות על תרומות מהציבור ופועלות עבור בתי חולים ציבוריים או ממשלתיים ובשמם.
על אף הצורך להסתמך על קבלת תרומות למימון פעולות הבינוי, כדי להבטיח טיפול רפואי נאות וראוי יש להכין תכנית אב אשר תדרג את סדרי העדיפות לקידום מערכת הבריאות, תוך כדי התייחסות להגדלת הביקוש ולהתפתחויות הטכנולוגיות.
יש לדאוג שהבניה באמצעות תרומות לא תיצור כפל תשתיות במערכת הבריאות.
על המשרד בשיתוף בתי החולים הממשלתיים להבטיח כי חברי המוסדות המנהלים באגודות הידידים שעל יד בתי החולים לא יהיו במצב של ניגוד עניינים.
לצורך כך עליהם להסדיר מצבים שבהם חבר בוועד המנהל הוא גם ספק או נותן שירותים של אותו בית חולים, שבו פועלת אגודת הידידים, בעת גיבוש כריתת הסכמים בין בתי החולים לבין אגודות הידידים או באמצעות נוהל בנושא תרומות.
על המשרד לפעול לקבלת מידע נאות על פעילות אגודות הידידים שליד בתי החולים הממשלתיים ולהסדיר את פעילותן מול המרכזים הרפואיים שבשמם הן פועלות ואל מול המשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמשרד יבחן אפשרות לאמץ את העקרונות בטיוטת הנוהל של שירותי בריאות כללית בנוגע לעמותות הפועלות ליד מוסדותיה, בשינויים המתחייבים.
לאורך זמן חלים שינויים באומדנים של פרויקטים לבינוי, שינויים בשערי המטבעות ושינויים נוספים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות ומשרד האוצר לגבש מדיניות לגבי מעורבותם בפרויקטים שעיקר מימונם הוא מתרומות.
אגודות ידידים שליד המרכזים הרפואיים הן גופים בעלי מאפיינים ציבוריים, שחלקם הם גופים מבוקרים.
לכן לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי הפעולות שהן מבצעות ייעשו על פי העקרונות שמנחים גופים ציבוריים בפעילותם בתחום זה.
לפיכך מן הראוי שגופים אלו יפעלו לפי עקרונות של שוויון, הגינות ושקיפות.
בכלל זה מן הראוי שהתקשרויותיהם עם הקבלנים ועם הספקים ייעשו בהתאם לעקרונות דיני המכרזים, דבר שיש בו כדי להבטיח שוויון הזדמנויות בין המציעים ומקסום היתרונות לגוף המתקשר.
ראוי כי בתי החולים, במסגרת ההסכמים שאותם יכרתו עם אגודות הידידים, יעגנו בהסכמים את העקרונות הללו.
קיימת תופעה מקובלת ונפוצה של תרומות מחולים שהיו מאושפזים או מטופלים בבתי החולים או במוסדות רפואיים אחרים וקיים חשש להתניית טיפול רפואי בתשלום.
עד כה לא בדק משרד הבריאות את הנושא.
לדעת 802 דוח שנתי61ב .
משרד מבקר המדינה חשוב לערוך בהקדם ביקורת בנושא זה על כל היבטיו.
כמו ראוי להסדיר בנהלים ובהנחיות את סוגיות התרומות מחולים, לרבות מטופלים בטיפול ממושך.
למען הגברת השקיפות בפעילות מול חברות תרופות תוקן חוק ביטוח בריאות ממלכתי בינואר 2011 , כך שהגופים התורמים למוסדות בריאות ידווחו לשר הבריאות על סכומי התרומות ועל שמות הרופאים והחוקרים בתחום הרפואה או הבריאות, שלהם ניתנה תרומה בשווי שנתי העולה על 2,500 ש"ח.
גם על הגופים שקיבלו תרומה מוטל לדווח לשר הבריאות על סכומי התרומה או על שוויָה הכספי.
אחרי שהמשרד יקבל את הדיווחים הללו ראוי שיבדוק אותם גם כדי לעמוד על אפשרות לניגוד עניינים וכדי לבחון סוגיות אתיות שונות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדי הבריאות, האוצר והמשפטים, בשיתוף נציבות שירות המדינה, לבחון את נושא העסקת כוח האדם הממומן כיום באמצעות אגודות הידידים וחברות מסחריות במחלקות בתי החולים הממשלתיים.
מדובר במימון מצד גורמים פרטיים ומצד גורמים מסחריים, ובעיקר חברות תרופות הנתונות בקשרים מסחריים עם המרכזים הרפואיים.
ראוי גם לסיים בהקדם את הכנת נוהל התרומות המיוחד למערכת הבריאות, שהעבודה עליו נמשכ ת כבר יותר מחמש שנים.
אוניברסיטאות, מכל לות אקדמיות, בתי חולים, מכוני מחקר, חברות פרטיות שונות ומשרד הביטחון משת משים בבעלי חיים (להלן - בע"ח) לצורכי מחקר והוראה בתחומי מדעי החיים, הר פואה והפסיכולוגיה ול צורכי פיתוח ובדיקה של תרופות וחומרים10 .
סוגיית הניסויים בבע"ח מעסיקה את העולם המערבי כבר שנים רבות המצדדים בכך טוענים שהניסו יים מאפשרים להציל חיי אדם, להאריכם ולשפר את איכות החיים.
המתנגדים סבורים כי חלק גדול מ הניסויים מיותר, וכי הניסויים גורמים לבעלי החיים סבל רב שלא לצורך.
יצוין כי בדוח זה משרד מבקר המדינה אינו נוקט עמדה באשר לשאלה אם ראוי לבצע ניסויים בבע"ח, אלא בודק את איכות הפיקוח על ניסויים בבע"ח לפי חוק צער בעלי חיים (ניסויים בבעלי חיים), התשנ"ד- 1994 (להלן- חוק הניסויים) ואת קיום הניסויים לפי החוק ולפי כללי צער בעלי חיים (ניסויים בבעלי חיים), התשס"א- 2001 (להלן- כללי הניסויים בבע"ח) והנהלים הקיימים.
בקרב העוסקים בביצוע ניסויים בבע "ח מקובל כי יש להקפיד ולקיים שלושה עקרונות בסיסיים11 :לפי סדר העדיפויות הזה1 ( .
החלפה eplacementR )- שימוש בחלופות לביצוע הניסוי בדרכים שאינן כרוכות בשימוש בבע"ח (אם קיימות), ובכלל זה שימוש בתרביות רקמה, מערכות מבחנה ומודלים ממוחשבים; 2 .
הפחתה ( Reduct ion )- שימוש בחיות ברמת ההתפתחות הנמוכה ביותר שבה המחקר יכול להתבצע, וכן שימוש במספר המזערי ביותר של בע"ח המאפשר את השגת מטרות המחקר; 3 .
העדנה ( Refinement )- שיפור שיטות הניסוי על מנת ל מזער את הכאב והלחץ הנגרמים לבעלי החיים.
באוגוסט 1994 חוקק בישראל חוק הניסויים, ונקבע כי שר הבריאות יהיה ממונה על ב יצועו.
מדברי הה סבר להצעת החוק12 עולה כי מטרת ו "למצוא א ת ה איזון המתאים בין הצורך להמ שיך ולבצע ניסויים בבעלי חיי ם כדי לקדם את המ חקר והרפואה, ובין הצורך למנוע ניסויים מיותרים ומזעור הסבל הנג רם לבעלי חיים במהלכם".
ה חוק מתיר ניסויי ם בבע"ח, אולם מטי ל עליהם הגבלות רבות ברוח שלושת העקרונות הנזכרים וקובע הלי כים למתן היתר ים לניסויים ולפיקוח עליה ם.
לפי הח וק והכללים ניתנים שני סוגי היתרים: 1 .
היתר כללי למוסד לעשות ניסויים; 2 .
היתר לעשות ניסוי מסוים שניתן לחוקר שהוסמך לכך.
בחוק הניסויים נקבע כי תוקם מועצה לניסויים בבע"ח (להלן - המועצה), וכי היא תהיה הממונה על ביצוע החוק13 .
להלן נתונים על מיני בע"ח שבהם נעשה שימוש למטרות ניסויים בארץ בשנים 2004 -2009 ומספר הניסויים שנעשו בהם; הנתונים כוללים גם את הנתונים של .
מקצתם גם למטרות של רווחת בע"ח .
11 :ראו The Principles of Human Experimental Russell, W.
12 ראו: הצעת חוק צער בעלי חיים, התשנ"ב- 1992 , הצ"ח 2127.
בעניין המועצה והרכבה, ראו להלן 1476 דוח שנתי61ב .
משרד הביטחון, אף שהמועצה אינה כוללת אותם בנתוניה (על כך יפורט בהמשך בפרק על משרד הביטחון): המועצה לניסויים בבעלי חיים 1477 .
2009 2008 2007 2006 2005 2004 מין בע"ח .
62,424 67,459 83,665 75,302 77,110 83,689 חולדה .
2,899 2,914 2,603 3,524 5,126 5,216 מכרסמים אחרים(1) .
2,426 3,021 3,496 2,800 2,625 3,042 ארנבות .
115 66 65 50 104 188 קרניבורים(2) .
3,094 2,499 6,780 5,468 1,426 1,823 חיות משק(3) .
48 54 69 75 56 43 קופים .
72 90 43 56 250 10 יונקים אחרים .
32,358 24,916 34,096 27,880 33,663 20,000 עופות(4) .
32,677 20,988 6,842 6,644 2,254 6,846 בע"ח בעלי דם .
il/Download/pages/UsRs.
נתוני משרד הביטחון הערות: (1) פסמון, שרקן, אוגר, גרביל, קוצן, מריון, נברן, ירבוע, נמנמן .
(2) חתול, כלב, קרניבורים(אוכלי בשר) אחרים.
(3) סוס, חמור, פרד, חזיר, עז, כבש, בקר.
(4) תרנגולות, תרנגולות הודו, תנשמת, בז, שליו, יונה, צוצלת, קורמורן, אווז.
(5) זוחלים, דו-חיים, דגים .
מהנתונים עולה כי בשנת 2007 הייתהעלייה של כ -10% במספר הכולל של בע"ח ששימשו לניסויים לעומת מספרם בשנים 2004 -2006 , בשנת 2008 הייתה ירידה של כ -5% לעומת מספרם ב - 2007 , ובשנת 2008 הייתה ירידה של כ-8% לעומת מספרם ב- 2007 .
בע"ח שבהם השתמשו לניסויים באופן הנרחב ביותר הם עכברים, וחלה ירידה חדה בשימוש בהם בשנת 2009 .
בשנת 2009 חלה עלייה גדולה בשימוש בעופות, בבע"ח בעלי דם קר ובקרניבורים (אוכלי בשר) לעומת שנת 2008 .
לפי השוואה שעשתה המועצה עם מדינות של האיחוד האירופי 14 נמצא כי בשנת 200515 עלה מספרם הכולל של בעלי החיים ששימשו לניסויים בישראל רק על מספר בע"ח אלה בצ'כיה ( 330,933 ), בפינלנד ( 256,646 ( ) ובאוסטריה 167,312 ).
המדינות האחרות ביצעו מחקרים במספר גדול יותר של בע"ח.
il/Download/pages/Israel_eu.
נתוני האיחוד האירופי מעודכנים עד לשנה זו בלבד 1478 דוח שנתי61ב .
בשנת 2004 פרסם מבקר המדינה דוח על נושא הפיקוח על ניסויים בבע"ח16 (להלן - הדוח מ- 2004,) ובו צוינו ליקויים רבים באיכות הפיקוח שנעשה על הניסויים על ידי המועצה ועל ידי מוסדות אחדים להשכלה גבוהה.
16 ,ראו מבקר המדינה דוחות על הביקורת באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה , "הפיקוח על ניסויים בבעלי חיים".
יוני 2004 ', עמ 181-204 .
המועצה לניסויים בבעלי חיים 1479 .
09 קיימה הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת ישיבה בעניין ממצאי הדוח מ- 2004 והמלצותיו, בהשתתפות הגורמים הנוגעים בדבר.
בתחילת הישיבה הודיע נציג משרד מבקר המדינה כי המבקר החליט לעקוב אחר תיקון הליקויים שעליהם הצביע בדוח מ - 200417 .
הוועדה קבעה בסיכום הישיבה כי "על המועצה.
לפעול לגבית אגרות החל משנת 2010 .
הוועדה תפנה למשרד האוצר על מנת לוודא שהכספים שייגבו מאגרות יופנו להגברת הפיקוח וייעול עבודת למועצה ליזום פורום וולונטרי שי ]המליצה[ .
הוועדה ]המועצה[ תכנס.
פעמיים לבין הארגונים העוסקים ]בבע"ח[ בשנה, לשיח פתוח בין הגופים העוסקים בניסויים ".
יו"ר הוועדה, ח"כ יואל חסון, כתב ב ]בע"ח[ בהגנה על - 17.
09 למבקר המדינה, השופט (בדימוס) מיכה לינדנשטראוס, כי הוועדה מבקשת ממבקר המדינה, "במסגרת דו"ח הביקורת לבדוק ול תת את הדעת על: 1 .
מצב גביית האגרות על ידי המועצה.
העסקת וטרינרים נוספים במועצה כתגבור לוטרינרית היחידה המועסקת על ידה כיום".
בתשובתו מינואר 2010 הודיע מבקר המדינה ליו"ר הוועדה: "משרדי ייתן את הדעת לנושאים שפורטו במכתבך האמור, בהתאם לבקשת הוועדה".
בחודשים אפריל -אוגוסט 2010 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין את דרכי עבודתה של המועצה ואת הפעולות שעשתה לפיקוח על ניסויים בבע"ח.
בדיקות בנושא הפיקוח על ניסויים בבע"ח וטיפול ברווחת בע"ח שמשמשים לניסויים נעשו גם בשלוש אוניברסיטאות: אוניברסיטת בר -אילן, אוניברסיטת תל -אביב והאוניברסיטה העברית.
בירורים נוספים נעשו במשרד הבריאות ובמכללה האקדמית להנדסה ע"ש בראודה.
נתונים בנושא התקבלו גם ממשרד הביטחון.
הדוח גם כולל מעקב אחר מקצת מהליקויים שצוינו בדוח הקודם.
פיקוח המועצה לניסויים בבעלי חיים .
כאמור, באוגוסט 1994 חוקק בישראל חוק הניסויים.
בסעיף 2 לחוק נקבע כי תוקם מועצה לניסויים בבעלי חיים שתמנה 23 חברים שימונו על ידי שר הבריאות (להלן - השר), ובהם, בין היתר, נציגי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, דֵקָנים של בתי ספר לרפואה, נציגי ממשלה ונציגי ארגונים למען בע"ח.
המועצה הוקמה בשנת 1995 .
את יו"ר המועצה ממנה השר מבין נציגי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
כיום יו"ר המועצה הוא פרופ' אהוד זיו אשר מונה לתפקידו בשנת 2004.
תקציב המועצה לשנים 2009 ו- 2010 הסתכם בכ- 207,000 ש"ח בשנה.
יש לציין כי משכורות של שלושת עובדי המועצה - המזכירה, הי ועץ המדעי והרופאה הווטרינרית - אינן משולמות מתקציב המועצה אלא מתקציב משרד הבריאות.
תקציב המועצה משמש להוצאות שוטפות, בעיקר הוצאות מינהל.
יצוין כי חברי המועצה אינם מקבלים שכר והחזר הוצאות מהמועצה בגין ביצוע תפקידם.
17 תוצאות המעקב אחר תיקון הליקויים שצוינו בדוח משנת 2004 מוזכרות בדוח זה בפרקים השונים לפי הנושאים של הליקויים.
תפקידי המועצה נמנו בסעיף 4(1)-(5 ) לחוק הניסויים, ובהם, בין היתר, התפקידים האלה: לקבוע, באישור השר, כללים למתן היתרים לביצוע ניסויים בבעלי חיים ואת דרכי ביצועם כדי להביא לצמצום הסבל הנגרם לבע"ח ולמניעת ניסויים מיותרים ; לקבוע כללים בדבר ההכשרה בתחום מזעור הסבל לחיות מעבדה; ליזום תכניות הסברה בנושאים שבתחום פעילותה ותכניות השתלמות המועצה לניסויים בבעלי חיים 1481 .
והדרכה לחוקרים בנושאיםהנוגעים לניסויים בבע "ח; המועצה אף מוסמכת לגבות אגרות לבקשות ולהיתרים.
בשנת 2001 התקינה כאמור המועצה את כללי הניסויים בבעלי חיים שבהם נכללים, בין היתר, הכללים שקבעה המועצה הלאומית למחקר של ארצות הברית (להלן - כללי NRC18 ) בעניין אופן ביצוע ניסויים בבע"ח, וכן הוראות הנוגעות למתן היתרים לביצוע ניסויים במוסדות, הוראות להכשרת חוקרים והוראות לדרכי ביצוע ניסויים.
על פי סעיפים 13 ו-16 :לחוק הניסויים, על המועצה להקים שתי ועדות1 .
ועדה למתן היתרים לביצוע ניסויים בבעלי חיים (להלן - ועדת היתרים ארצית19 ;)2 .
יו"ר ועדת הביקורת של המועצה הוא נציג שר המשפטים, וחבריה הם מנהל השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות או נציגו וחוקר מתחום הרפואה או מדעי החיים.
כאשר נוכח הווטרינר של המועצה כי ניסוי נערך בחריגה מהיתר שניתן , הוא מוסר לוועדה את המלצתו והיא רשאית לבטל או להשעות את ההיתר שניתן למוסד או לניסויים, לשנותו ולהתנות את המשך הניסויים בכל תנאי שתמצא לנכון (סעיפים 16[ב] ו-16 לחוק הניסויים).
הוועדה רשאית ל]ג[ הורות זמנית על הפסקת הניסויים גם בלי ששמעה את טענות המוסד (סעיף 16[ד] .
)לחוק מהאסמכתאות עולה כי פרט לפנייה אחת בשנת 2005 , שבעקבותיה התכנסה ועדת הביקורת, לא הייתה כל פנייה של הווטרינר לוועדה עד אוגוסט 2010 .
דבר זה, מעיד אף הוא על כך כי מנגנון זה של פיקוח שנקבע בחוק כמעט שאינו מתקיים הלכה למעשה (ראו בהמשך לעניין יעילות הפיקוח של המועצה).
נוסף על שתי הוועדות הנזכרות לעיל בחוק הניסויים, הקימה המועצה גם ועדת ערר קבועה.
חברי ועדה זו הם היועץ המדעי והרופאה הווטרינרית של המועצה וכן יו"ר ועדת ההיתרים הארצית ונציג בית החולים הווטרינרי, והם דנים בהיקף משרת וטרינר במוסדות שבהם יש חילוקי דעות לגבי היקף המשרה שקבעה המועצה בעניין משרתו21.
כמו כן הוקמו ועדות אד-הוק לטיפול בנושאים שונים.
מהפרוטוקולים של ישיבות המועצה עולה כי היא דנה בנושאים עקרוניים וגם דנה במשך זמן רב בנושאים ניהוליים שוטפים.
עקב כך חלק מהנושאים העקרוניים אינם נדונים מפאת קוצר הזמן.
18 National Research Council.
Guide for Care and Use of Laboratory Animals .
19 החוק מתיר בסעיף14 .
את קיומן של ועדות כאלה גם במוסדות השונים .
20 יצוין כי ועדה זו אינה עוסקת בביקורת.
"ראו הרחבה בנושא זה בפרק "פעילות המועצה 1482 דוח שנתי61ב .
לדעת משרד מבקר המדינה על המועצה לבחון את האפשרות להקים ועדות משנה קבועות נוספות לנושאים שונים, על מנת שתוכל לטפל כראוי בכל הנושאים שבאחריותה.
ועדות כאלה יוכלו להתכנס בין התכנסויות המועצה ולהכין נושאים להחלטת המועצה או לקבל החלטות סופיות על פי הסמכויות שתיתן להן המועצה.
כך יוגדל היקף הנושאים הנדונים, ולמועצה ייוותר די זמן לעיסוק בנושאים עקרוניים.
המועצה לניסויים בבעלי חיים 1483 .
הרכב חברי המועצה ונוכחותם בדיונים .
לפי סעיף 2 (א) לחוק הניסויים הרכב החברים במועצה יהיה כדלהלן: "ששה נציגי האקדמיה למדעים, מהם שניים מתחום מדעי החיים או הרפואה וארבעה מתחום מדעי החברה, הרוח, המדעים המדויקים והמשפטים, אחד מכל תחום; מנהל בית ספר לרפואה וטרינרית; שני דיקאנים של בית ספר לרפואה או סגניהם; נציג המועצה המדעית של ההסתדרות הרפואית בישראל; נציג המועצה המדעית של הסתדרות ה רופאים הוטרינרים שהוא רופא וטרינר; נציג התאחדות התעשיינים; נציג שר הבריאות; נציג שר החינוך, התרבות והספורט; נציג שר המדע, האומנויות והטכנולוגיה; נציג שר המשפטים; נציג השר לענייני דתות; נציג השר לאיכות הסביבה; יושב ראש הוועדה לניסויים בבעלי חיים במערכת הבטחמנהל [ ון; המנהל או מי שהוא הסמיך לכך; שלושה נציגים ]השירותים הוטרינריים במשרד החקלאות שהומלצו על ידי ארגון הגג של הארגונים למען בעלי חיים".
בדברי ההסבר להצעת החוק לא הובאו הסברים להרכב המועצה.
בדיון של ועדת החינוך והתרבות של הכנסת מפברואר 1992 , שבו דנו, בין היתר, בהצעה לחוק בנושא זה צוין כי המועצה תכלול שישה נציגים מן האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, שניים מהם מתחום מדעי החיים או הרפואה וארבעה מתחום מדעי החברה, הרוח או המשפטים.
הנימוק לבחירתם של הנציגים האחרונים היה: "לא פי[ לתת למעונינים בניסויים שליטה עלקוח על ניסויים בבע"ח, שכן הנציגים .
מייצגים את החירות האקדמית במובן היותר ]שאינם ממדעי החיים והרפואה תיאורטי, בלי להיות קשורים" (ההדגשה אינה במקור).
סעיף7 לחוק הניסויים קובע את דרכי ההתכנסות וסדרי העבודה של המועצה: "(א) המועצה תתכנס שלוש פעמים בשנה ל פחות, וכן לפי דרישת שליש מחברי המועצה.
(ג) המועצה תקבע את סדרי עבודתה ככל שלא נקבעו בחוק זה".
בביקורת הנוכחית הועלה כי המועצה טרם קבעה תקנון הקובע את סדרי עבודתה.
יצוין כי בשנים 2006 -2009 התכנסה המועצה ארבע עד חמש פעמים בשנה (יותר מהנדרש בחוק).
משרד ה בריאות והמועצה כתבו בתשובתם מדצמבר 201022 למשרד מבקר המדינה (להלן - תשובת משרד הבריאות והמועצה), כי "קיימים הוראות ונהלים לא פורמאליים לעבודת המועצה.
עם זאת לאור ההערה נייסד נהלים בהתאם".
סעיף7(ב) לחוק הניסויים קובע כי "רוב חברי המועצה יהוו מניין חוקי לאישור כללים".
הועלה כי המועצה לא קבעה מה צריך להיות המניין המזערי שעל פיו יתקבלו יתר החלטותיה וכן לא קבעה מהו היחס הראוי לדעתה, לצורך קבלת החלטות מסוימות, בין מספר הנציגים ה"מעוניינים בניסויים" (על פי ההגדרה שנזכרה לעיל בדיון של ועדת החינוך והתרבות של הכנסת מ- 1992 ) לבין מספר נציגים מארגון "נח" 23 ומספר הנציגים הבלתי קשורים (האמורים להוות את רוב החברים).
כך לדוגמה הועלה כי בישיבות המועצה שהתקיימו בינואר ובמאי 2010 השתתפו 14 ו-11 חברים בהתאמה; ושמונה מחברי המועצה בכל ישיבה היו נציגים העוסקים בניסויים או "מעוניינים בניסויים".
22 משרד הבריאות והמועצה לניסויים כתבו תשובה משותפת לטיוטת דוח של משרד מבקר המדינה.
ארגון הגג של הארגונים למען בעלי חיים 1484 דוח שנתי61ב .
לדעת משרד מבקר המדינה, יש חשיבות רבה להרכב המועצה, ועל כן יש להקפיד שבישיבות המועצה ובעת קבלת החלטותיה תהיה נוכחות של הנציגים מהתחומים השונים הנזכרים לעיל.
כמו כן, על מנת לוודא כי החלטות המועצה יתקבלו בהרכב ראוי של חבריה, עליה לקבוע מ ניין מזערי לקבלת החלטות עקרוניות ואת הרכבו של מניין זה, כך שתהיה בו נציגות למגוון התחומים.
מנכ"ל משרד הבריאות כתב בתשובת משרד הבריאות והמועצה מדצמבר 2010 , כי הוא קבע בעקבות הפנייה של משרד מבקר המדינה, שישיבות המועצה והחלטותיה יתקבלו במניין מזערי של שמונה חברים לפחות, אשר ימנה: שני נציגים מהאקדמיה למדעים; נציג אחד מביה"ס לרפואה וטרינרית; נציג אחד מהמועצה המדעית של ההסתדרות הרפואית בישראל או של הרפואה הווטרינרית או של התאחדות התעשיינים; נציג אחד של משרד הבריאות; שני נציגים לפחות ממשרדי החינוך, המדע והטכנולוגיה, המשפטים, הדתות, הגנת הסביבה, החקלאות או נציג המועצה לניסויים בבע"ח של משרד הביטחון; ונציג אחד מארגון "נח".
המנכ"ל הורה למועצה לקבל החלטה זו בישיבתה הקרובה.
מינואר 2008 עד מאי 2010 קיימה המועצה 11 .
ישיבות מהפרוטוקולים של ישיבות אלה עולה כי ארבעה חברים נכחו בפחות ממחצית הישיבות : נציג האקדמיה למדעים מתחום המדעים המדויקים, נציג האקדמיה למדעים מתחום המשפטים, מנהל השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות, ונציג מארגון "נח".
בממוצע השתתפו כ-12 חברי מועצה בכל ישיבה מהישיבות הנזכרות24 .
נציגי משרד המדע ומשרד הדתות עדיין לא מונו באותה תקופה ולפיכך לא נכחו בדיונים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המועצה לפעול להגברת נוכחות חברי המועצה בישיבות על מנת שההחלטות שמתקבלות בדיוניה ישקפו את דעת רוב החברים בה ולא את דעת המיעוט.