HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מנהל השירותים הווטרינריים פרסם הנחיות ונוהלי עבודה כדי להסדיר את הפיקוח על התכשירים הווטרינריים ואת שיתוף הפעולה בנושא בין השו"ט ובין יחידת הפיצו"ח, אולם בביקורת נמצא כי כל הנהלים לא יושמו בפועל: (א) מנהל השו"ט קבע במרס 2005 נוהל עבודה מחייב בין אנשי הפיקוח על התכשירים הווטרינריים בשו"ט ובין יחידת הפיצו"ח, לאחר שקיים פגישה בנושא בהשתתפות מנהל היחידה ואנשי הפיקוח.
הנוהל עודכן לאחרונה במאי 2007 .
נקבע בו, בין היתר, שכל הביקורות ופעולות הפיקוח ייעשו בתיאום מראש עם האחראי לפיקוח על התכשירים הווטרינריים בשו"ט.
נקבע שיקוימו ישיבות עבודה משותפות ובכל החקירות יהיה נוכח נציג מערך הפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט.
מנהל יחידת הפיצו"ח אחראי להעברת דיווח שבועי וחודשי כתוב אל האחראי לפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט בדבר התקדמות הטיפול בכל הנושאים השונים ובחקירות.
האחראי לפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט יחליט על מיצוי חקירה בתיק מסוים.
עם סיום הכנת כתב אישום תעביר היועצת המשפטית העתק ממנו לידי האחראי לפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט.
מנהל הפיצו"ח התבקש בספטמבר ובנובמבר 2005 להעביר את הערותיו המפורטות לנוהל אולם לא עשה כן.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 921 .
הבדיקה של משרד מבקר המדינה העלתה כי הוראות הנוהל לא מולאו: הביקורות ופעולות הפיקוח ביחידת הפיצו"ח לא נעשו בתיאום עם האחראי לפיקוח על תכשירים וטרינריים; בדרך כלל, לא קוימו ישיבות עבודה משותפות, ונציג הפיקוח על תכשירים וטרינריים לא נכח בכל החקירות; מערך הפיקוח על תכשירים וטרינריים לא קבע כי החקירות מוצו ולא קיבל דיווחים כנדרש.
הטיפול ביחידת הפיצו"ח באירועים שונים בשנים 2005 ,2006 ו-2007 נעשה לפי הוראותיו והנחיותיו של מנהל היחידה בלבד.
כךהיה גם ב-13 תלונות מכ-80 תלונות שהעבירו אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים לטיפול יחידת הפיצו"ח עד אוגוסט 200617 שמשרד מבקר המדינה בדק אותן.
גם התערבותו של מנכ"ל משרד החקלאות בנושא באוגוסט 2005 .
והנחייתו להסדיר את יישום נוהלי העבודה לא הובילה לשיתוף פעולה מפרוטוקול שכתב מנהל הפיצו"ח באוגוסט 2006 עולה כי הוא עצמו ציין שיש לקבל יעדים לפעולה מאנשי המקצוע בשו"ט ולעבוד בתיאום עמם, נמצא כי הוא לא כיבד גם את שלבי הטיפול הראויים שהוא עצמו התווה.
(ב) בנוהל נקבע כי יחידת הפיצו"ח תעביר לעיונו של הממונה על פיקוח על תכשירים וטרינריים את תיקי החקירה לפני שהיא מעבירה אותם ללשכה המשפטית, אך יחידת הפיצו"ח לא עשתה זאת.
כתוצאה מכך לא הייתה בקרה מקצועית על החקירה ואין בטחון שהיא מוצתה עד תום.
הלשכה המשפטית של משרד החקלאות טענה בתשובתה למבקר המדינה מנובמבר 2007 ש"נוהל העבודה בעני ין העברת התיק לממונה על פיקוח תכשירים וטרינריים לפני העברתו ללשכה המשפטית לא תואם עם הלשכה המשפטית ואינו על דעתה".
לדעת משרד מבקר המדינה, אם סברה הלשכה המשפטית כי נוהל העבודה שקבע מנהל השו"ט, איש המקצוע בנושא הווטרינריה, אינו ראוי, חובתה הייתה לפנות אליו בכתב, להעיר לו על כך ולפעול כדי להגיע לנוהל עבודה מוסכם.
יתר על כן, הוראותיו של מנהל השו"ט מאוגוסט 2006 שכללו את הדרישה להעביר את התיק לממונה על פיקוח תכשירים וטרינריים הועברו גם ללשכה המשפטית, אך זו לא הביעה התנגדות להוראות אלה או הסתייגות מהן.
נמצא כי נוהל פיקוח תרופות (שלא נרשם עליו תאריך) שכתב מנהל יחידת הפיצו"ח - אינו עולה בקנה אחד עם הוראות הנוהל שהוציא מנהל השו"ט במרס 2005 .
חילוקי הדעות בין היחידות עולים גם ממסמכים שונים שכתב מנהל השו"ט למנהל הפיצו"ח בשנת 2006 , וממכתביו ממאי2007 שעסקו במספרתלונות שהועברו לטיפולה של יחידת הפיצו"ח.
באלה דרש שיחידת הפיצו"ח תעבוד "בצמידות לנוהל העבודה שאותו סיכמנו ביום 31.
מנהל השו"ט ציין כי מנהל הפיצו"ח הבטיח לעבוד לפי הנוהל שנקבע, אך לא עשה כן.
מנהל יחידת הפיצו"ח כתב בתשובתו מנובמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי "נוסח נוהלי עבודה אשר לעניין ביצוע האכיפה לתכשירים וטרינריים, השתנה מס' פעמים", ובישיבת עבודה בינו לבין מנהל השו"ט נקבעו עקרונות עבודה מסוימים.
מהתיקים נסגרו בשל התיישנות 922 דוח שנתי58ב .
השירותים הווטרינריים טענו בתשובתם למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 ש"נהלי העבודה לא השתנו כפי שטוען מנהל יחידת הפיצו"ח.
מנהל השו"ט פרסם נוסח ברור אחד של נהלים בנושא.
למרות שהתבקש מספר פעמים, בחר מנהל הפיצו"ח שלא להגיב לנוהל - במהלך כתיבתו".
שיתוף פעולה ופעילות בנושאי מודיעין .
מחלקת חקירות ומודיעין של יחידת הפיצו"ח נועדה לספק שירותים למחלקות ולבעלי תפקידים ביחידה.
מטרת החקירות היא לאמת או להז ם את החשדות המיוחסות לאנשים; אם החשד אומת עליה להכין תיק חקירה יסודי כבסיס להכנת תביעה משפטית .
ביחידת הפיצו"ח פועל "מרכז תחום מודיעין" שתפקידו, בין היתר, לתת ייעוץ לרכזי המודיעין במרחבים בהפעלת מקורות מודיעין ובאיסוף מודיעין; ללוות חקירות מסוימות; לתרגם חומר מודיעיני להמלצות לפעילות אופרטיבית בשטח; להיות אחראי לקשר עם גורמי איסוף ומודיעין מקבילים בגופים אחרים; לעסוק באבטחת מידע ובארגון הכשרה מקצועית בתחום המודיעין.
שטחו של מרחב המרכז גדול, והוא משתרע מנחל בזק (אזור חדרה) ועד גדרה וגובל בשטח הרשות הפלסטינית; חלק מהגבול אינו מגודר.
במחוז זה לא מועסק רכז מודיעין לכן אין מפעילים בו "מקורות מידע מודיעיני".
בחקירות מתגלים לעתים ממצאים הנוגעים גם לעבודתן של רשויות אכיפה אחרות כמו רשות המסים, המוסד לביטוח לאומי ועוד.
על מנת למצות את החקירה יש לשתף פעולה עם רשויות אלה.
בדיקת הנהלים של יחידת הפיצו"ח העלתה כי ליחידה יש נוהל לשיתוף פעולה עם משטרת ישראל בלבד.
בעניין זה ראוי לציין שבסיור במעברי הגבול עם שר החקלאות במאי 2007 אמר מנהל יחידת הפיצו"ח כי שיתוף הפעולה בין יחידת הפיצו"ח לגופי אכיפה נוספים אינו ברמה מספקת.
לדעת משרד מבקר המדינה, רצוי שהיחידה תפעל להסדרת שיתוף הפעולה בינה לבין גורמים אלה בנהלים.
עבודת משותפת של יחידת הפיצו"ח והשו"ט מחייבת שיתוף פעולה גם בין גורמי המודיעין ביחידה לאנשי המקצוע בשו"ט.
למרות שבישיבה משותפת ביו הפיצו"ח לשו"ט שהתקיימה בפברואר 2006 נקבע כי "יחידת הפיצו"ח תפעל בנושאי מודיעין, מבצעים וחקירות - עם הדרכה מקצועית של היועמ"ש ואנשי השו"ט" לא היו בשנים האחרונות קשרי עבודה מסודרים בין "מרכז תחום מודיעין" למערך הפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט.
אם יש לי חידת הפיצו"ח מידע מודיעיני, הוא אינו מועבר ליחידת הפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט בצורה שוטפת.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 923 .
תלונות רבות מגיעות לשו"ט ולמשרד החקלאות על שימוש בלתי-נאות בתכשירים וטרינריים.
אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים מעבירים את התלונות לפיצו"ח לצורך ביצוע חקירה.
לאחר סיום החקירה מועברים התיקים ליחידת התביעות שבלשכה המשפטית וזו מחליטה, בין היתר, להטיל קנס אזרחי; להגיש כתב אישום או לסגור את התיק.
בביקורת עלו הממצאים הבאים: 1.
במאי2007 העביר מנהל השו"ט למנהל הפיצו"ח תזכורות כדי שיחקור מספר תלונות חדשות ותלונות שהועברו אליו בעבר וטרם טופלו.
התלונות חמורות ביותר ועניינן שימוש בתרופות שפג תוקפן, שימוש בתרופות שהכילו חומרים רעילים ופגעו בבעלי חיים ושימוש בתרופות שאינן רשומות בישראל.
בבדיקה שערך משרד מבקר המדינה בסוף אוגוסט 2007 התברר שעד אותו מועד טיפלהפיצו"ח באיחור רב רק בשש מ -13 התלונות שהועברו אליו ממאי 2006 עד אפריל2007 .
להלן דוגמה לתלונה שלא טופלה כראוי: ב-14.
07 פנה מגדל סוסים בתלונה לשו"ט על רופא וטרינר שמכר לו ולחברו במרס 2007 חומר נגד קרציות שיעיל לשלושה חודשים במקום חומר שהשתמשו בו קודם לכן שהיה יעיל לשבועיים בלבד.
לאחר הטיפול בחומר נכנסו הסוסים שלו למצוקה ואחת הסוסות מתה.
בדיקת החומר במכון הווטרינרי העלתה שהחומר שניתן לו אסור לשימוש בסוסים, מיועד לבקר ומשמש נגד זבובים וכינים ולא נגד קרציות.
התעורר חשד שמדובר בתכשיר שאינו רשום להתוויה זו.
07 העביר מנהל השו"ט את התלונה למנהל הפיצו"ח וביקשו לפתוח בחקירה מיידית, אך זו לא נפתחה.
רק כחודש מאוחר יותר, ב-1.
07 , פנה מנהל יחידת הפיצו"ח למנהל השו"ט וביקש לקבל חומר ופרטים נוספים בשביל החקירה.
אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים השיבו כי בידיהם רק התלונה של המתלונן שהועברה אל יחידת הפיצו"ח כבר באפריל 2007 , ותפקידה של יחידת הפיצו"ח לחקור ולהשלים את החסר.
עד מועד סיום הביקורת בתחילת ספטמבר 2007 לא טיפלה יחידת הפיצו"ח בתלונה ולא נפתחה בנידון חקירה.
משרד מבקר המדינה בדק את הטיפול הכולל ב-13 תלונות ואירועים מכ -80 תיקים שהעביר ליחידת הפיצו"ח הפיקוח על תכשירים וטרינריים עד סוף אוגוסט 2007 :לטיפול ולחקירה.
אלה הממצאים העיקריים של הבדיקה23 מ-80 ,התיקים שלא טופלו בזמן, נסגרו משום שעברו חמש שנים ויותר מאז נפתחו ולכן חלה עליהם התיישנות; היה שיהוי רב בבדיקת 11 תלונות מה -13 שנבדקו18 , למרות שנושאן היה שימוש בתרופות אסורות ובשלוש מהן הייתה גם מעורבות של רופאים וטרינרים בהנפקת תרופות כאלה; אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים לא שותפו בחקירה ולא קוימה בקרה מקצועית על תוצאותיה; לא הורחבו חקירות נקודתיות גם במקרים שהתעור ר צורך בכך.
להלן מובאים פרטים לגבי שלושה אירועים בולטים.
18 בשמונה מקרים נמשך הטיפול מפתיחתהחקירה ביחידת הפיצו"ח ועד לקבלת החלטה ביחידת התביעות בין שנה לשלוש וחצי שנים ויותר.
בשלושה מקרים אחרים לא הסתיים הטיפול עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2007 .
, לאחר שנה וחצי ויותר 924 דוח שנתי58ב .
חברה א' - ויטמינים ותוספי מזון .
במרס2007 קיבלו אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים תלונה בנוגע למכירה של תכשיר וטרינרי (חומר א') שאינו רשום במדינת ישראל על-ידי חברה א'.
החומר שווק באמצעות שני מכוני תערובת (אחד שיווק את כל הכמות שהייתה ברשותו, כ -1,000 ,טונות ובמחסניו של האחר נמצאו שתי טונות של החומר).
התלונה הועברה לפיצו"ח ולמשרד הבריאות.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה את הממצאים האלה: (א) ב-26.
07 הורה מנהל השו"ט לחברה א' להפסיק מיד את שיווק התכשיר ולאסוף מהשוק את כל פריטיו.
בו ביום התבקשה יחידת הפיצו"ח לפתוח בחקירה דחופה בנושא.
07 , לאחר שהתברר לאנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים שיחידת הפיצו"ח טרם פעלה בנושא למרות הפנייה אליה באפריל 2007 , הורה מנהל השו"ט לפנות שנית אל יחידת הפיצו"ח ולצרף נציג מטעם השו"ט לחקירה, בהתאם לנהלים.
יחידת הפיצו"ח לא פעלה לפי הנהלים שקבע מנהל השו"ט והחלה בחקירה עצמאית: החוקר יצא לחקירה בחברה ללא הכנה מוקדמת, ללא צו חיפוש וללא ליווי מקצועי של אנשי השו"ט.
למרות הוראתו המפורשת של מנהל השו"ט להפסיק את שיווק התכשיר ולאספו, שווקה אותו החברה באין מפריע עד 6.
יחידת הפיצו"ח לא הגיעה אל מכוני התערובת, התכשירים לא נאספו והיו בשימוש נרחב.
(ב) צוות חוקר מהיחידה שהיה בחברה א' ב- 3.
07 לא דרש את הפסקת השיווק של התכשיר על אף מכתבו של מנהל השו"ט האוסר את המשך שיווקו.
חוקרי הפיצו"ח לא חקרו באותו מועד את העובדים במכוני התערובת, לא תפסו את חומר א' שנאסר לשיווק, לא הזהירו את מנכ"ל חברה א' כי המשך השיווק של החומר הוא עברה חמורה ולא לקחו ממנו דגימות לצורך בדיקתן במעבדה כדי ללמוד כיצד הוא פועל.
בסיכום החקירה שכתב החוקר ב- 3.
07 הוא המליץ לבדוק אם החומר הוא תכשיר רפואי או תוסף מזון, ואם יתברר כי התכשיר רפואי, יהיה צורך לדעתו לנקוט הליך משפטי.
לו היה החוקר מגיע לחקירה בליווי איש מקצוע הבקיא בנושא, היה לומד כי השו"ט כבר ערך את הבדיקה הנחוצה והגיע למסקנה כי מדובר בתכשיר רפואי.
יחידת הפיצו"ח לא של חה העתק מדוח החקירה לאנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים ולמנהל השו"ט.
(ג) אחסון החומר האסור לשימוש : החומר האסור לשימוש לא נאסף אלא נשאר במכון התערובת; המנכ"ל של מכון התערובת ששיווק את החומר האסור לשימוש, התחייב בכתב שלא לשווק אותו.
מנהל השו"ט ומשרד הבריאות אישרו לחברה א' ביולי 2007 לייצא את החומר, אולם ברורים שנערכו בנובמבר2007 העלו כי החומר טרם יוצא, ונשאר מאוחסן במכון התערובת באחריותה של חברה א'.
תשובות בעניין זה ששלחו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 הגורמים השונים במשרד החקלאות היו סותרות: מנהל הפיצו"ח טען שפעולת היחידה הייתה מקצועית ומבוקרת הן על - ידי מנהל השו"ט והן על-ידי משרד הבריאות.
הלשכה המשפטית טענה כי החקירה בתיק זה "היא דוגמה, לחקירה יעילה, ממוקדת ומהירה.
על כך מעידה יותר מכל העובדה שכתב האישום הוגש בתוך זמן קצר ביותר, חסר תקדים בתיקים מסוג זה".
השו"ט טענו כי הם "מבקשים לחזק את ממצאי המבקר וסבורים שהיות והחקירה התבצעה ללא מעורבות וליווי של השו"ט, החקירה איננה יסודית ומקצועית.
הנחקר ניצל את חוסר המקצועיות של החוקר והפנה אותו לאפיקים אחרים.
גם הפעולה הדחופה שנדרשה ועליה הורה מנהל השו"ט, מחשש לבריאות הציבור, לדאוג להפסקת שיווק התכשיר, התבצעה באיחור רב".
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 925 .
יש לציין כי בשנת2004 נתפסה חברה א' בשיווק תרופות וטרינריות לא רשומות שנחשדו כמזויפות.
נפתחו הליכים משפטיים באותו תיק ההליך המשפטי התעכב גם בגלל חילוקי דעות בין הלשכה המשפטית לאנש י הפיקוח על תכשירים וטרינריים לגבי הראיות.
כתב אישום בתיק זה צורף לכתב האישום נגד חברה א' על שיווק חומר א' שהוגש ביוני 2007 .
'תלונה נגד רופא וטרינר א .
וטרינר א' ביצע עברות חוזרות בתחום התכשירים הווטרינריים במשך שנים רבות.
הוא נתפס מספר פעמים ואף הורשע פעם אחת בבית משפט בשנת 1996 .
בגין עברות אלה, שאחת מהן הייתה חשד לזיוף תרופות וטרינריות, המליצו אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים למנהל השו"ט בפברואר 2006 להגיש נגדו כתב אישום ולשלול את רישיונו לאלתר.
במאי2006 הועבר התיק למנהלת יחידת התביעות לצורך הכנת כתב אישום, אך היא דרשה מהחוקר להשלים את חומר החקירה בתיק.
המסמכים הנדרשים הומצאו ביולי ובאוגוסט 2006 .
מאוגוסט 2006 עד פברואר 2007 לא ננקטה כל פעולה בתיק זה.
למרות מספר הפעמים הרב שבהן נחשד וטרינר א' בביצוע עברות ולמרות חומרת החשדות לא הוגש נגדו כתב אישום (למעט כתב האישום משנת 1996 .
) לפי סעיף19 בחוק הרופאים הווטרינרים, התשנ"א- 1991 , רשאי השר לבטל בצו את רישיונו של רופא וטרינר, להתלותו לתקופה שקבע או לתת לרופא וטרינר נזיפה או התראה אם ראה, על יסוד קובלנה של מנהל השירותים הווטרינריים או אדם שנפגע, כי נתקיים ברופא הווטרינר אחד מהדברים המפורטים בסעיף, ובין היתר, אם נהג בדרך שאינה הולמת את מקצועו.
מנהלת יחידת התביעות הגישה רק בפברואר 2007 קובלנה נגד וטרינר א' לפי חוק הרופאים הווטרינרים.
עד מועד סיום הביקורת הדיון בעניינו טרם התקיים בגלל בקשת דחייה של עורך דינו.
הפצת תרופה וטרינרית בידי חברה ב' .
בינואר 2007 פנה רופא ראשי ב"אגודה שיתופית לביטוח ולשירותים וטרינריים למקנה בישראל בע"מ" (להלן - חקלאית) למנהל השו"ט והתלונן על כך שחברה ב' מפיצה תרופה וטרינרית ב' לאבקות חלב המיועדות לצאן תוך שימוש במרשמים מזויפים הנושאים שמות של רופאי החקלאית.
יצוין כי באותו חודש שלח רופא צאן בשו"ט מכתב למנהל השו"ט אשר בו דיווח כי בביקוריו במשקי הצאן באזור צפון הארץ באוקטובר 2006 (בחמישה יישובים) מצא בכל המשקים אבקת חלב מתוצרת חברה ב' המכילה אנטיביוטיקה ואת התרופה הווטרינרית ב'.
הווטרינר שטיפל בצאן הדגיש כי לחלק מהמשקים שבהם נמצאה אבקת החלב לא היה כלל רופא מטפל, ואנשי המכירות של החברה הנ"ל שיווקו את אבקת החלב שהכילה תרופות ללא מרשם רופא, כנדרש.
בסוף ינואר 2007 פנה מנהל השו"ט למנהל הפיצו"ח וביקשו לפתוח בחקירה בשל דחיפות הנושא אולם לא נענה.
רופא הצאן בשו"ט פנה למנהל השו"ט רק בסוף ינואר 2007 למרות שהיו בידיו ממצאים על שיווק אבקת חלב המכילה תרופות אסורות לעדרי צאן ובקר לבשר כבר באוקטובר 2006 .
ייתכן שהחברה המשיכה בינתיים למכור את אבקת החלב שהכילה את התרופה הווטרינרית.
אי-תגובה ואי -פעולה מיידית מצד עובדי השו"ט עלולות לפגוע בבריאות הציבור הצורך מוצרים מן החי ואף לעודד עבריינים לעבור על החוק.
יחידת הפיצו"ח פתחה בחקירה עצמאית ולא שיתפה את אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים בחקירה.
באפריל 2007 הורה מנהל הפיצו"ח להעביר לתביעה המלצה להגיש כתב אישום נגד חברה ב' בגין זיוף ועברות נוספות.
ההחלטה על מיצוי החקירה בתיק מסוים היא בסמכותו של האחראי לפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט, אך מנהל הפיצו"ח לא תיאם עמו את החלטתו.
על שימוש בתרופות אסורות בעדרי צאן ובקר לבשר הגיע מידע לשו"ט כבר בנובמבר 2005 .
התלונה הנ וספת מינואר 2007 העידה שהתופעה לא הייתה חד - פעמית.
לכן ראוי היה לרתום גם את מרכז המודיעין של הפיצו"ח לבדיקת הנושא כדי לנסות ולרדת לשורשו של עניין: לבדוק אם יש מעורבים נוספים בפרשה; לבדוק קשרים אפשריים עם משווקים מיו"ש וכדומה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ההתנ הלות שתוארה לעיל גורמת לכך שאין פיקוח אפקטיבי: תלונות לא מטופלות כלל או שהן מטופלות באיחור, הדרג המקצועי אינו שותף בחקירה ולכן חלק מהחקירות אינן מגיעות למיצוי מקצועי.
תוצאותיה של התנהגות כזו עלולות להיות פגיעה חמורה בבריאות בעלי החיים ובבריאות הציבור.
מן ה ראוי כי הנהלת המשרד תית ן את דעתה על הצורך בתיקונו של מצב זה לאלתר.
למשרד החקלאות יש סמכויות תביעה בעניין עברות על פקודת הרוקחים.
הלשכה המשפטית של משרד החקלאות מקבלת החלטות בנוגע לתיקי החקירה (סגירת תיק, הטלת קנס מינהלי, הגשת כתב אישום) ומגישה כתבי אישום.
בלשכה המשפטית שבמשרד החקלאות פועלת יחידת תביעות.
התובעים ביחידה הוסמכו על ידי היועץ המשפטי לממשלה לפי סעיף 12 , התשמ"ב]נוסח משולב[ לחוק סדר הדין הפלילי-1982 .
רוב העברות שבהן מטפלת יחידת התביעות הן מסוג עוון, כלומר התיישנות חלה על ביצוע עברות כאלה אחרי חמש שנים.
מנהלת יחידת התביעות החלה את עבודתה במשרד החקלאות ביולי 2002 כיועצת משפטית של יחידת הפיצו"ח.
עם כניסתה לתפקיד היועצת המשפטית של הפיצו"ח היו במשרד כ-800 תיקים בכל נושאי הפעילות של היחידה וכ-20 תיקי צח"מ (צוות חקירה מיוחד) מהשנים 1999 -2001 שהיה צורך להגיש בהם כתבי אישום.
בשנים 2002 -2004 טיפלה בכל התיקים רק תובעת אחת (היועצת המשפטית של יחידת הפיצו"ח).
בשנת 2005 היא מונתה לשמש כמנהלת יחידת התביעות, ונוספו לה עוד שני תובעים ומתמחה.
יחידת התביעות מנחה את משרד החקלאות ופיתוח הכפר 927 .
גורמי החקירה, מחזירה תיקים להשלמה, מגישה כתבי אישום ואנשיה מייצגים את משרד החקלאות בבתי המשפט.
נוסף על תיקים מהפיצו"ח, מטפלת יחידת התביעות גם בתיקים מאגף הדיג במשרד החקלאות, מהמועצה לענף הלול, ממועצת הדבש ומהרשות לפיקוח חקלאי19 .
בשנת2006 הוטל על מנהלת יחידת התביעות לשמש גם כיועצת המשפטית של השירותים הווטרינריים וכרפרנטית של משרד החקלאות למועצת החלב.
להלן נתונים עיקריים של הלשכה המשפטית על הטיפול בתיקים שהועברו אליה מכל הגורמים בשנים 2002 (מיולי) עד 2006 : .
2006 2005 2004 2003 2002 .
1067 830 864 545 453 סה"כ תיקים חדשים שהתקבלו .
712 667 תיקים של יחידת הפיצו"ח שהתקבלו20 .
337 424 485 418 164 תיקים (גם משנים קודמות) שנסגרו .
237 268 241 161 68 תיקים שבהם הוגשו כתבי אישום .
315 220 305 238 102 תיקים שבהם הוטל קנס מינהלי או .
אזרחי מן הנתונים עולה שחלק הארי של יחידת התביעות מקורו ביחידת הפיצו"ח, כ - 80% וכ- 67% בשנים 2005 ו- 2006 ,בהתאמה.
על פי נתוני יחידת התביעות בתקופה יולי 2002- יולי 2007 היא קיבלה50 .
תיקים בנושא תכשירים וטרינריים עד יולי 2007 נסגרו23 .
נמצא כי נוצר שיהוי רב בטיפול בתיקים של תכשירים וטרינריים ביחידת התביעות.
בשנים 2000 -2006 טופלו ביחידת התביעות רק ארבעה תיקים; בשניים מהם הוגשו כתבי אישום.
באפריל 2006 הכינו אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט רשימה של67 תיקים שדרשו טיפול והועברו אליה במועדים שונים משנת2002 ועד ינואר2006 .
מדובר לכאורה בעברות שבוצעו מאוקטובר 1999 עד ינואר2006 ; לא הוגשו בהם כתבי אישום ולא חלה בהם התקדמות כלשהי מאז סיום החקירה.
תיקי החקירה לא טופלו בזמן סביר: עד מאי 2006 סיכמה יחידת התביעות את הטיפול ב-18 .
לצורך פיקוח ובקרה יעילים על כל שלבי הטיפול בתלונות ראוי שמע רכות המידע הממוחשבות של יחידת הפיצו"ח ושל יחידת התביעות יהיו מקושרות.
כל עוד הן אינן מקושרות, קשה לקיים פיקוח ומעקב על הטיפול בתיקים.
יש פער גדול בין מספר התיקים שאנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים בשו"ט טענו שנדרש בהם טיפול משפטי לבין מספר התיקים שבהם טיפלה יחידת התביעות.
על פי עדכון שהעבירו אנשי הפיקוח על תכשירים וטרינריים לבקשת משרד מבקר המדינה ביולי 2007 , מדובר ב-70 תיקים, לעומת50 .
תיקים על פי נתוני יחידת התביעות השוואה בין שתי הרשימות העלתה שתיקים שנמצאים ברשימה של השו"ט אינם .
19 הרשות לפיקוח חקלאי נסגרה בשנת2007.
20 בשנים2002 ,2003 ו-2004 לא הוצגו תיקייחידת הפיצו"ח בנפרד.
נמצאים ברשימה של יחידת התביעות.
מתעוררת השאלה מה קרה להם ומדוע לא טופלו.
יש לציין כי הגשת כתבי אישום זמן רב לאחר ביצוע העברות פוגעת בהרתעה.
עיכובים בטיפול בתיקים עלולים להביא להקלה ניכרת בעונשם של הנאשמים אם יורשעו, או להחלטה להימנע מהגשת כתב אישום נגדם עקב התיישנות או היחלשות העניין הציבורי בהעמדה לדין.
אכיפת פקודת הרוקחים .
לצורך פיקוח על השימוש בתרופות וטרינריות הוענקה למפקחי יחידת הפיצו"ח סמכות ביקורת לפי סעיף 46 לפקודת הרוקחים.
כמו כן הוסמכו מפקחי היחידה על ידי השר לביטחון פנים לבצע חקירות בקשר לעברות על הפקודה.
משרד מבקר המדינה העלה שיש מחלוקת בין משרד החקלאות לבין משרד הבריאות בשאלות שונות לרבות הגבלת סמכות הביקורת, סמכות התפיסה, סמכות ההשמדה, העדר איסור על ייבוא תכשירים משטחי הרשות הפלסטינית ועוד.
מן הראוי כי המשרדים ילבנו את הנושאים ביניהם ויפעלו להכרעה בהם.
כאמור, תרופות מזויפות מופצות בכל העולם.
נציג משרד הבריאות העריך את הנזק הכלכלי הישיר מעשרים מקרי פשיעה שאירעו בשנת 2006 ,בתחום (התפרצויות וגנבות, זיוף מכירה בלתי-חוקית) בכ-90 .
מיליון ש"ח, לא כולל נזקים עקיפים כמו פגיעה בקניין רוחני 2.
העונשים על עברות לפי פקודת הרוקחות הינם עד חצי שנת מאסר.
משרד הבריאות מעוניין להחמיר את הענישה כדי להגביר את ההרתעה ואף הכין הצעת חוק בנושא.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 הודיע המשרד, כי לאחר שקיבל הערות מכל הגורמים הרלוונטיים הוא מגבש טיוטה סופית להצעת החוק לצורך העברתה לאישור משרד המשפטים, ולאחר מכן תונח ההצעה לתיקון פקודת הרוקחים על שולחן הכנסת.
בסוף יוני2006 התקיימה בלשכתו של מנהל השו"ט ישיבה בנושא "זיוף, ייצור, שיווק ושימוש בתרופות וטרינריות שאינן רשומות".
בישיבה השתתפו איש הפיקוח על תכשירים וטרינריים, נציגי יחידת הפיצו"ח ונציג ממשרד הבריאות.
צוין בה כי החשד העיקרי הוא שחומרי הגלם והתרופות מיוצרים ומוברחים משטחי האוטונומיה בשיתוף פעולה עם חברות מוכרות בארץ, עם רופאים וטרינריים וגם עם רופאים הומניים.
בישיבה הוחלט שנציג הפיקוח על תכשירים וטרינריים יסכם את הנושא במסמך ויכין תכנית מסודרת ויחד עם חוקר מיחידת הפיצו"ח יציג פעילות מסווגת הכוללת יעדים, מטרות ולוחות זמנים.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי השו"ט הכינו תכנית פעולה בתחילת יולי 2006 , אולם השו"ט ציינו בתשובתם למשרד מבקר המדינה שבגלל אי -שיתוף פעולה עם הפי צו"ח בוצע רק חלק קטן מהתכנית.
יחידת הפיצו"ח לא השיבה לטענה זו.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 929 .
ממסמכי משרד הבריאות עולה, כי בתחילת יולי2007 החלה לפעול במשרד הבריאות לראשונה יחידה למאבק בפשע הפרמצבטי21 .
הטיפול בנושא זה בסמכותם של הרוקחים המחוזיים במשרד.
היחידה החדשה אמורה, בין היתר, לאסוף מידע מודיעיני על פשעים פרמצבטיים, לעבדו, לחקור, להכין תיק חקירה, להגיש תלונות למשטרת ישראל ולהעביר חומר לפרקליטות לפי הצורך.
הוקצו לה שלושה תקנים, אולם בעת הביקורת הועסקו בה רק שני עובדים.
את התקן השלישי שהוקצה ליחידה היפנה משרד הבריאות לטיפול בנושא ניסויים קליניים.
בסיום ישיבתה ביולי 2007 הצהירה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת שעל משרד הבריאות להיות הגוף שיוביל את המלחמה בפשיעה הפרמצבטית.
הוועדה המליצה, בין היתר, להאיץ את הטיפול בחקיקה בעניין החמרת הענישה על זיוף וגנבה של תרופות ולקבוע בחוק את המבנה והסמכויות של היחידה למלחמה בתרופות הגנובות והמזויפות במשרד הבריאות.
הוועדה גם דרשה ממשרד הבריאות להחזיר ליחידה את התקן השלישי.
מכירהבלתי-מבוקרת של תכשירים וטרינריים ושימוש בהם ללא פיקוח עלולים לפגוע בבריאות הציבור הצורך תוצרת מן החי.
תרופות ותכשירים וטרינריים שאינם רשומים בהתאם לחוק עלולים להוות סכנה לבריאות הציבור ולבעלי החיים אשר להם הם מיועדים.
ממצאי הפיקוח מעידים על כך שבמערך הייצור והשיווק של התכשירים הווטרינריים ובין המשתמשים בהם נמצאו גורמים שפעלו בניגוד לחוק ומכרו תכשירים העלולים לסכן את בעלי החיים ואת הציבור הצורך מוצרים מן החי.
הפיקוח על תכשירים וטרינריים משותף למשרד הבריאות ולמשרד החקלאות פעולתו העיקרית של משרד הבריאות בעניין זה היא בתחום התרופות המיועדות לבני אדם (תרופות הומניות), אך עליו לפעול גם בתחום התרופות הווטרינריות ולא להצטמצם בעיקר בטיפול בתלונות המגיעות אליו בעניין שיווק תרופה בניגוד להוראות.
בשירותים הווטרינריים שני רופאים וטרינרים המפקחים על השימוש בתכשירים וטרינריים.
יחידת הפיצו"ח במשרד החקלאות משמשת זרוע מבצעת של השו"ט בתחום האכיפה והחקירות.
עיקר הפיקוח על תכש ירים וטרינריים בשו"ט מתמצה בטיפול בנושאים דחופים ואין לה תכנית עבודה מסודרת.
שיתוף הפעולה בין משרד הבריאות לבין משרד החקלאות בנושא הפיקוח על השימוש בתכשירים וטרינריים אינו מוסדר בכתב.
פיצול הסמכויות בין שני המשרדים והעדר הסכם להסדרת הפעילות של כל משרד אינם מאפשרים פיקוח מיטבי בנושא.
יש לעגן את שיתוף הפעולה בין משרד הבריאות ובין השירותים הווטרינריים בהסכם כתוב שימסד את שיתוף הפעולה בין הצדדים ולקבוע בנהלים פעילות משותפת בנושא ואת האמצעים שיוקדשו לכך.
21 פרמצבטיקה- העיסוק בהכנת תרופות, שמירתן וחלוקתן.
יחידת הפיצו"ח מנהלת מאגר נתונים ממוחשב שבו נרשמות כל פעולות האכיפה של היחידה.
ניתוח הנתונים שבמאגר מלמד שהטיפול בתיקים שנוצרו ביחידת הפיצו"ח בכל תחומי הפעילות של היחידה לא היה יעיל במיוחד.
כדי לפקח ביעילות על עבודת היחידה ראוי שהנהלת משרד החקלאות תבחן את תפוקותיה ותדרוש הסברים בעניין זה.
הפיקוח של יחידת הפיצו"ח על תכשירים וטרינריים התבצע בשיתוף פעולה לקוי עם השו"ט.
טיפול בלתי-מקצועי של יחידת הפיצו"ח, הקצאה בלתי -מספקת של משאבים לטובת הפעילות בתחום זה, מחלוקות על סדרי עדיפויות ופעילות של יחידת הפיצו"ח בניגוד לנהלים פגעו ביעילות הפיקוח.
מן הראוי שהנהלת היחידה והנהלת משרד החקלאות ימצאו לכך פתרון.
יש לשנות מהותית את הטיפול באירועים שתכשירים וטרינריים במרכזם.
על ההנהלה לבחון גם אם היחידה צריכה להמשיך ולטפל במשימות שלא הוגדרו יעדיה המרכזיים, אך משיקולים שונים תפסו נפח גדל והולך בפעילותה על חשבון פעילויות הליבה.
כדי לאפשר מעקב יעיל אחר הטיפול בתיקים ולהבטיח שכל התלונות יטופלו ולא יאבדו בין היחידות, ראוי לקשר את מאגר הנתונים של יחידת הפיצו"ח למאגר הנתונים של יחידת התביעות.
כדי לייעל את הפיקוח על תכשירים וטרינריים וליצור הרתעה ראויה על משרד החקלאות ועל משר ד הבריאות ללבן ביניהם בהקדם מספר נושאים שהסדרתם היא תנאי לשיפור האכיפה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 931 .
משרד התקשורת מופקד על אסְדרה (רגולציה) של ענף כלכלי מורכב מאוד, המגלגל סכומי עתק ומספק שירות חיוני לכל האוכלוסייה.
מורכבותו נובעת, בין היתר, משילוב ייחודי של נסיבות: קיומו של שיתוף פעולה כפוי בין מתחרים; פעולתם של גופים בעלי אינטרסים משותפים שאינם עולים תמיד בקנה אחד עם כללי תחרות הוגנת ועם רווחת הצרכנים; שליטתו של מונופול על התקשו רת הקווית; השפעה מיידית ורבה על רווחת הציבור ועל חברות התקשורת הקטנות והבינוניות; באסדרה משולבים שיקולים כלכליים ושיקולים ערכיים כמו אסדרת התוכן או הגישה אליו.
לפי חוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב - 1982 (להלן- החוק), שר התקשורת רשאי להעניק רישיונות למתן שירותי בזק5 כמשמעותם בחוק (להלן- שירותי תקשורת).
הרישיונות נחלקים לש לושה סוגים: רישיון כללי למתן שירותי תקשורת בזק פנים -ארציים או בין- לאומיים; רישיון מיוחד למתן שירותי בזק פנים -ארציים או בין -לאומיים המוגבלים לסוג מסוים של פעולות או של שירותים או לאזור מסוים; רישיון כללי ייחודי למתן שירותי בזק פנים-ארציים נייחים, אף שלא לכלל הציבור בכל הארץ, או אף שלא לפחות באזור שירות מוגדר.
מכוח סמכותו על פי החוק התקין השר בין היתר את תקנות הבזק (הפיקוח על פעולותיו של בעל רישיון), התשמ"ו- 1986 (להלן- התקנות).
באוגוסט 2007 פעלו בישראל15 בעלי רישיונות כלליים למתן שירותי תקשורת: שתי חברות - הוט טלקום בע"מ (להלן - הוט) ובזק, שקיבל ו רישיון למתן שירותי תקשורת פנים-ארציים נייחים; שלוש חברות שקיבלו רישיון כללי ייחודי למתן שירותי תקשורת נייחים פנים - ארציים; ארבע חברות שקיבלו רישיון למתן שירותי רדיו -טלפון נייד בשיטה סלולרית; שש חברות שקיבלו רישיון למתן שירותי תקשורת בין -לאומית (להלן - חברות תקשורת או מפעילים).