HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על כן חברי הוועדה "תומכים במסקנות הוועדות הקודמות באשר לחשיבות קידום החלל האזרחי במדינת ישראל וקוראים לאימוץ מסקנותיהן".
בדוח נסקר בין היתר המשבר "החריף" (כהגדרתו) בתחום לווייני התקשורת בישראל, וצוין בו שמשבר זה בא לידי ביטוי באובדן הלוויין עמוס 5 וכן באובדן הלוויין עמוס 6 , שהיה אמור להחליף את עמוס2 במועד הצפוי לסיום חייו- הרבעון הראשון של שנת 2017 .
וכן את המצב הקיים בתע"א, אשר במועד כתיבת הדוח לא עסקה בפיתוח לווייני תקשורת נוספים, ולא הוזמנו ממנה לווייני תקשורת כאלה.
בדוח תוארו ההשלכות של המשבר, אשר מעמידות ב"סכנה ממשית" את קיומו של תחום לווייני התקשורת בישראל ומשפיעות לרעה על מכלול הפעילות בתחום החלל בישראל: פגיעה קשה ביציבות הכלכלית של חברת חלל וביכולתה לממן בניית לווייני תקשורת חדשים; סיכון אשר ליכולתה של התע"א להמשיך ולהחזיק בקו הפיתוח והייצור של לווייני התקשורת; ברמה הלאומית - יוותרו למדינת ישראל שני לווייני תקשורת בלבד מתו צרת ישראל, ובמקרה חירום יש חשש לפגיעה קשה בכלכלה, בשגרת החיים, וכן סיכון ממשי לאובדן נקודות השמיים של מדינת ישראל בהן ניתן למקם לווייני תקשורת במסלול גיאוסטציונרי31.
,בדוח ועדת החלל נכתב בין היתר כי תוכנית החלל של ישראל בכללותה ובפרט בתחום התקשורת, סובלת מחוסר תמיכה מתאימה של המדינה על אף החשיבות הלאומית שבקיום עצמאי ומתקדם של התחום.
הדוח ציין כמה סיבות לצורך המבצעי בלווייני תקשורת, לרבות: הבטחת חופש פעולה במרחב; שימור שלוש נקודות שמיים העומדות בשלב זה לרשות מדינת ישראל; גיבוי לכבלים התת-ימיים המשמשים לתקשורת בין -לאומית, נוכח איומי סייבר ומתקפות על תשתיות קריטיות, אסונות טבע או אירועי ם מלחמתיים; וקיום יכולות עצמאיות וידע בתעשייה.
31 מיקום הלוויינים בקשת הגיאוסטציונרית מעוגן באסדרה עולמית ונתון לפיקוח ארגון ה -ITU ( International Telecommunication Union ), הפועל במסגרת האו"ם.
מדינה שאינה מציבה לוויין בנקודת שמיים שרשמה ב-ITU .
בפרק זמן של שלוש שנים מאבדת את החזקה על נקודה זו משמעות הדבר היא אובדן הנקודה הגיאוגרפית והאפשרות להשתמש בתחום התדרים הנלווה לה.
בדוח יוחד מקום למאפייני הפעילות בישראל בתחום לווייני התקשורת, וצוין כי מאפיינים אלה אינם מאפשרים לתחום זה להתקיים ביציבות וביעילות.
הוועדה קבעה כי היעדר תוכנית רב -שנתית לפיתוח לווייני תקשורת ונפח העבודה המצומצם הביאו לכך שהפעילות בתחום בארץ לא הייתה רציפה.
עקב כך משך הזמן לפיתוח כל לוויין ושיגורו ארוך מהמקובל בעולם, והעלות יקרה יותר.
בדוח נכתב כי "היעדר מתווה מוסדר לסיוע ממשלתי למו"פ בתחום לווייני התקשורת מייצר אי ודאות, חוסר יציבות וחוסר יעילות.
תכנון קדימה של פעולות הפיתוח והמימון היה מאפשר לצמצם את אי הוודאות, לשמר את היציבות ולשפר את היעילות".
על מנת להתמודד עם המשבר בתחום החלל ולהבטיח את היכולת לממש את צורכי מדינת ישראל בתחום זה המליצה ועדת החלל בדוח לגבש מדיניות לאומית ברורה המגדירה את הפעילות בחלל כיעד בע דיפות לאומית, וזאת באמצעות תוכנית חלל יציבה בעלת יכולות עצמאיות, שכוללת תעשיית חלל ואקדמיה.
באשר לתחום לווייני התקשורת, המליצה ועדת החלל, כי במסגרת ת וכנית החלל "יש לספק תמיכה ייעודית לתחום לווייני התקשורת ויש לראות בכך יעד לאומי מרכזי".
הוועדה המליצה על מתווה של שימוש בלווייני תקשורת מסחריים מתוצרת ישראל ובהפעלת חברה ישראלית, שיספק חופש פעולה, יתירות, שימור של נקודות השמיים ושל יכולותיה של ישראל.
בדוח צוין כי נדרש מערך של לפחות ארבעה לווייני תקשורת פעילים בו-זמנית, מהסיבות הבאות: יתירות וגיבוי, לפחות באופ ן חלקי, למקרה של פגיעה בתפקוד מערכות התקשורת התת-ימיות32 ; שימור שלוש נקודות השמיים ( 17E,65E,4W ,) כולל תחום התדרים באמצעות לוויין אחד בכל נקודת שמיים וגיבוי באמצעות לוויין נוסף בנקודת השמיים 4W ;, החיונית ביותר למדינת ישראל וקיום יציב של החברות הישראליות המייצרות ומפעילות את לווייני התקשורת - התע"א וחברת חלל33 .
בהינתן שמשך החיים הממוצע של לוויין תקשורת הוא15 שנים, הבטחת מערך של ארבעה לוויינים בכל עת מצריכה פיתוח וייצור של לוויין תקשורת אחד לפחות בכל ארבע שנים באופן רציף ומתוכנן.
בדוח של ועדת החלל פורטו הצרכים התקציביים הנדרשים למימוש תוכנית החלל האמורה: .
32 קיבולת העברת הנתונים באמצעות לוויינים וקצב העברתם נמוכים יותר מאשר הקיבולת והקצב של העברת נתונים באמצעות כבלים תת -ימיים.
לכן תקשורת לוויינים היא חלופה חלקית לתקשורת באמצעות כבלים תת-ימיים.
33 הוועדה הדגישה בדוח כי חברת חלל היא אומנם חברה ציבורית, אך מאחר שלמדינת ישראל יש אינטרס לאומי שהפעלת לווייני תקשורת והבקרה והשליטה עליהם יהיו בידי ישראלים, יש צורך להבטיח את האיתנות הפיננסית של החברה.
כדוגמה לסיוע של המדינה לחברות ציבוריות הוזכרה בין היתר ההגנה על מתקני חברות הגז במים הכלכליים של ישראל.
תחום פעילות לאומי אסטרטגי |495 .
בטווח הקצר- סיוע של 20 מיליון ש"ח לחברת חלל34, כדי להבטיח שתפעול לווייני התקשורת והבקרה והשליטה עליהם ייעשו בידי חברה ישראלית, וכדי לשקם את מצבת לווייני התקשורת ולהגן על נקודות השמיים35.
בטווח הבינוני- סיוע של 60 מיליון ש"ח בשנה להתנעה של תוכנית לאומית רב-שנתית לפיתוח ארבעה לווייני תקשורת, אחד בכל ארבע שנים, "מקצה לקצה" בתעשייה הישראלית36 ; סיוע בסכום זה נועד לגשר על הפער בין רכש לוויין מתוצרת זרה לבין רכש לוויין מתוצרת ישראל37 .
כן נדרש סיוע של כ-10 מיליון ש"ח בשנה לשיקום תשתית המו"פ והייצור בתעשייה.
בהיבט הכולל- נדרש בין היתר שילוב של השקעות אזרחיות, אשר יחזקו ויטפחו את התשתיות הלאומיות בדגש על אפשרויות מינוף כלכלי; והגדלת תקציב סל"ה ל-110 מיליון ש"ח בשנה38 , לשם חיזוק תוכנית החלל האזרחית שפועלת באמצעות סל"ה.
נוסף על כך המליצה ועדת החלל לשאוף לכך שבכל ארבע עד חמש שנים ינוהל בסל"ה גם פרויקט מרכזי לפיתוח לוויין לצורך משימה הנדסית ומדעית כלשהי.
ועדת החלל המליצה כי לצורך מתן ביטוי אופרטיבי לתוכנית שהוצעה בדוח, יגבש משרד המדע, בשיתוף המל"ל, הצעת מחליטים לממשלה (הכוונה להצעת מחליטים שתכלול מתווה תקציבי כולל למימוש התוכנית).
גיבוש הצעת מחליטים על פי המלצות ועדת החלל .
כאמור, בסוף שנת 2016 ובמחצית הראשונה של שנת 2017 עסקו המל"ל ומשרד המדע, בשיתוף גורמים נוספים הנוגעים בדבר, בגיבוש טיוטות להצעת מחליטים לממשלה לגבי תוכנית רב-שנתית ללווייני התקשורת.
התוכנית כללה על פי טיוטות אלה פיתוח, ייצור ושיגור של שלושה לווייני תקשורת באופן מדורג במשך כ-12 שנים.
על פי התוכנית ימומנו הפיתוח, הייצור והשיגור במשותף על ידי ממשלת ישראל וחברת חלל.
בביקורת עלה כי במאי 2017 גיבשו משרד המדע, המ ל"ל וגורמים נוספים הנוגעים בדבר מתווה לאישור הקבינט שיהווה בסיס להצעת מחליטים לאישור .
34 לטובת חכירת לוויין תקשורת קיים והבאתו לנקודת השמייםW4 , כפתרון זמני עד לפיתוח לוויין חלופי (לעמוס 6 .
) ושיגורו, דבר שיימשך כשלוש עד ארבע שנים 35 מאחר שפרק הזמן שיידרש לפיתוח לוויינים חלופיים לעמוס6 ולעמוס5 ושיגורם הוא כשלוש עד ארבע שנים, נדרש סיוע לחברת חלל במימון פתרון זמני של חכירת לווייני תקשורת קיימים והבאתם לנקודות השמיים W4 ו-17E .
כלומר, פיתוח כל הרכיבים בישראל 37 להערכת ועדת החלל, הפער הוא60 מיליון דולר, והוא נובע בעיקר מעלות יקרה של רכש תתי- מכלולים ומערכות מחוץ לישראל ומו"פ ייעודי, שנדרש לכל לוויין בנפרד, בשל פרקי הזמן הממושכים בין פרויקט לפרויקט והיעדר תכנון לעתיד.
38 כאמור, תקציב סל"ה לשנים2012 - 2014 היה כ-180 מיליון ש"ח (בממוצע כ-60 מיליון ש"ח לשנה).
סל"ה מסרה למשרד מבקר המדינה באפריל 2017 כי תקציבה בשנת2015 היה37 מיליון ש"ח, ובשנים2016 ו-2017 - 72.
מיליון ש"ח בכל שנה 496 |דוח שנתי 69א .
ותקצוב של הלוויין הראשון בתוכנית (עמוס 8 ) ולקבלת החלטה עקרונית על תוכנית לאומית רב-שנתית.
17 התקיים דיון במל"ל בנושא תוכנית רב-שנתית ללוויינות תקשורת.
הדיון היה בראשותו של ממלא מקום ראש האגף למדיניות ביטחונית, ומלבדו השתתפו בו בין היתר מנכ"ל משרד המדע, מנכ"ל סל"ה ונציגים נוספים לרבות מהמל"ל.
מטרת הדיון הייתה "לנסות ולהתכנס לכדי הצעת מחליטים מתואמת והבאתה לאישור הממשלה/קבינט".
במצגת שהציגו בדיון משרד המדע וגורמים נוספים הנוגעים בדבר פורטו עיקרי הצעת מחליטים מעודכנת.
בהצעת מחליטים זו צוין בין היתר כי יש לקבוע שלמדינת ישראל יש צורך אסטרטגי ביכולות עצמאיות להעברת מידע באמצעות לווייני תקשורת אשר פיתוחם, ייצורם והפעלתם נעשים בישראל; לאשר עקרונות לתוכנית רב -שנתית לקיום, שימור וחיזוק של מערך לווייני התקשורת, כחלק מתוכנית החלל הלאומית בישראל אשר תבטיח בין היתר מתן מענה לכלל הצרכים ותוספת יתירות לתשתית הלאומית בתקשורת כתשתית קריטית לקיום קשר רציף ושוטף בין ישראל לעולם; וכן לאשר תקציב ללוויין הראשון בתוכנית הרב-שנתית (עמוס 8 ).
במצגת הוצגו המקורות התקציביים לפיתוח ולייצור של הלוויין הראשון, שעלותו הכוללת הוערכה בכ-1.
בסיכום הדיון האמור נכתב כי המבנה העסקי המוצע יוצר מורכבות שנדרש לגשר עליה, וכי קיים פער תקציבי למימוש של 75 מיליון ש"ח בשנה, למשך ארבע שנים , סכום שהוא כ -20% מתקציב הפרויקט.
לגבי סכום זה נכתב בסיכום כי מוצע שמשרד האוצר יקצה אותו, וכי באחריות משרד המדע והמל"ל למצות את תהליך ההקצאה מול הגורמים המקצועיים במשרד האוצר בכל הדרגים, כולל שר האוצר.
עוד נכתב כי הכוונה היא להביא לוועדת השרים לאישור הפרויקט39 "החלטה עקרונית ערכית לתוכנית לאומית רב שנתית ללוויינות תקשורת.
ולקבל החלטה ביצועית לפיתוח וייצור של הלוויין הראשון בתכנית: 'עמוס 8 .
"' על אף הסיכום האמור, עד יולי2018 , יותר משנה וחצי לאחר שהוגשו המלצות ועדת החלל לשר המדע, טרם גובשה הצעת מחליטים בעניין, וממילא היא טרם הוצגה לממשלה.
בתגובתו על ממצאי הביקורת מסר המל"ל למשרד מבקר המדינה בינואר 2018 ,כי מאחר שמדובר בהסדרה מורכבת של נושא הכרוך בעלויות כספיות גבוהות ומאחר שההסדרה מצריכה מעורבות של גורמים ממשלתיים ואזרחיים, לוחות הזמנים לגיבושה "עלולים ואף צפויים" להיות ארוכים יותר מלוחות ה זמנים להסדרה של נושא שתלוי בגורמי ממשלה בלבד.
עוד מסר המל"ל כי בכל הנוגע להצעת ההחלטה התקיים משא ומתן ממושך בין התע"א לבין חברת חלל בנוגע למחיר הלוויין, וכי גורמי הממשלה נדרשו לבחון באופן מקיף עם משרד .
39 כאמור, בממשלה ה-34, שהוקמה במאי2015 .
, ניתנו סמכויות האישור לקבינט תחום פעילות לאומי אסטרטגי |497 .
ולקידום פרויקט עמוס .
נושא לווייני התקשורת .
התקשורת, משרד המשפטים וגורמים נוספים הנוגעים בדבר את נושא מכירתה של חברת חלל.
במסגרת תגובתו על ממצאי הביקורת מסר המל"ל למשרד מבקר המדינה מסמכים בעניין התשומות שהשקיע לצורך קידום הנושא, לרבות סיכומים של דיונים שקיים במאי 2017 , רשימות מפגישות שהתקיימו עם נציגי משרד האוצר ביוני ובאוקטובר 2017 וטיוטות של הצעתמחליטים.
משרד מבקר המדינה מעיר למל"ל כי מהמסמכים האמורים עולה שפעילותו לסיכום הצעת מחליטים לקראת הצגתה לממשלה ולקידום פרויקט עמוס 8 לא הביאה עד יולי 2018 לכדי הצגת נושא לווייני התקשורת לממשלה לצורך קבלת החלטות.
המתווה שגיבשו המל"ל, משרד המדע וגורמים נוספים הנוגעים בדבר כלל מימוש של פרויקט הלוויין עמוס 8 ועקרונות בלבד לתוכנית רב-שנתית בתחום לווייני התקשורת, ללא קביעה של מספר הלוויינים שיפותחו, ייוצרו וישוגרו, ללא קביעת לוחות זמנים מפורטים במישור הרב -שנתי וללא הקצאת התקציבים הנדרשים למימוש תוכנית זו.
משרד מבקר המדינה מעיר לגופים האמורים כי אם יהיה מתווה זה בסיס להצעת מחליטים, הוא יצמצם באופן חלקי בלבד, אם בכלל יצמצם, את אי -הוודאות בטווח הארוך בתחום לווייני התקשורת, וספק אם ייתן מענה ראוי לצורך בשמירה על הרציפות והיציבות בתחום ולשיפור היעילות בו, יעדים אשר היו חלק מהמלצות ועדת החלל.
כמו כן, המתווה שגובש הוא פתרון לטווח הקצר בלבד, וספק אם יש בו כדי להביא לפתרון מספק למשבר שאליו נקלעה מדינת ישראל בתחום לווייני התקשורת.
בתגובתה על ממצאי הביקורת מסרה התע"א למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 כי בהיעדר תוכנית ארוכת טווח ומאחר שהחלטות והמלצות בנושא לא מומשו או מומשו בחלקן, נאלצה התע"א להשקיע במשך השנים מרווחיה עשרות מיליוני דולרים בהשתתפות בייצור לווייני תקשורת בכלל ועמוס 6 ,בפרט בכוונה לשמר את התחום בישראל.
בתגובתו על ממצאי הביקורת מסר משרד המדע למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 כי משרד המדע, המל"ל וגורמים נוספים הנוגעים בדבר סברו כי התוכנית הריאלית היא לתקצב את עמוס 8 תחילה בהסכמה עם האוצר ולהתוות בעתיד את התוכנית הרב -שנתית ואת תקצובה, בהתאם לשינויים הטכנולוגיים והצרכים המשתנים ובשים לב לאינטרסים הרלוונטיים של המשרדים המעורבים ולמקורות התקציביים העומדים לרשותם.
עוד ציין משרד המדע כי בכוונתו להמשיך ולקדם את הדיונים על התוכנית הרב-שנתית כשלב ב'.
בתגובתו על ממצאי הביקורת מסר המל"ל למשרד מבקר המדינה בינואר 2018 כי נכון למועד זה לא ניתן לאשר את הצעת המחליטים "המקורית" מינואר 498 |דוח שנתי 69א .
201740 בשלהיעדר מקורות תקציביים.
המל"ל הוסיף כי הצעת ההחלטה העדכנית מדצמבר 2017 שעניינה אישור ותקצוב של לוויין אחד- עמוס 8 - ואישור עקרונות לתוכנית רב -שנתית שבמסגרתה ייוצרו שני לווייני תקשורת נוספים, היא שלב ראשון בתוכנית וכי בשלב השני יאושרו ויתוקצבו שני הלוויינים הנוספים, בהתאם ללוחות זמנים שיפורטו בהצעת ההחלטה.
עוד מסר המל"ל כי אכן היה ניתן להגיע לרמת ודאות גבוהה יותר לו הייתה התוכנית כולה מתוקצבת.
עם זאת, לא ניתן להתעלם מכך שההסדרה הקיימת בהצעת ההחלטה העדכנית להשלמת התוכנית מעלה את רף הוודאות בכל הנוגע ליישום התכולה המלאה של התוכנית.
כן מסר, שלעובדה שלא ניתן היום לקדם את הצעת המחליטים המקורית יש אף יתרונות מסויימים הנובעים מההסדרה לטווח הקצר: ובהם גמישות עתידית שנדרשת בנוגע לרכישה של טכנולוגיות עבור שני לווייני התקשורת הנוספים, נוכח הקצב המהיר של התפתחות הטכנולוגיה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ההחלטה להביא לאישור הממשלה מתווה הכולל עקרונות בלבד של תוכנית רב-שנתית בתחום לווייני התקשורת, ללא גיבוי תקציבי, נתנה מענה חלקי בלבד בכל הנוגע לצמצום אי-הוודאות בטווח הארוך בתחום זה.
יתר על כן, בהבאה לממשלה של המתווה האמור אין כדי להציג לה את המשמעויות, כולל התקציביות, של תוכנית מלאה בתחום לווייני התקשורת, התואמת את המלצות ועדת החלל, בדגש על הסיכונים שנוטלת על עצמה המדינה במקרה של אי-מימושה - הטכנולוגיים, המשקיים, המבצעיים והלאומיים.
18 , לאחר מועד סיום הביקורת, הודיעה חברת חלל לבורסה ולרשות ניירות ערך כי התקשרה בהסכם עם חברה זרה ב' להזמנת ייצור של לוויין ומערכותיו ושירותים נוספים.
חברת חלל ציינה כי הלוויין מתוכנן להימסר לה בנקודת השמיים 4W ולהחליף את הלוויין עמוס 7 .
חברת חלל הוסיפה כי על פי ההסכם היא תשלם לחברה זרה ב' עבור הלוויין 112 מיליון דולר; כי הלוויין יימסר לאחר סיום בדיקתו במסלול לא יאוחר מ -27 חודשים מיום תשלום מקדמה עבורו; וכי לחברת חלל תהיה זכות לביטול ההסכם בתוך 60 יום ממועד החתימה, ללא תשלום דמי ביטול.
כמו כן, אם לא תשולם המקדמה בתוך 60 .
יום ממועד החתימה, יתבטל ההסכם ללא צורך בהודעה על ידי מי מהצדדים על פי הודעת חברת חלל מ -25.
18 לבורסה ולרשות ניירות ערך, הוארכה תקופה זו בעוד 30 יום.
בהודעה של חברת חלל לבורסה ולרשות ניירות ערך מ-24.
18 צוין כי תקופה זו הוארכה עד ה-25.
עד מועד חתימת ההסכם, מרץ 2018 , לא הובא הנושא של פעילות מדינת ישראל בתחום לווייני התקשורת והמדיניות הלאומית בתחום זה לדיון בממשלה.
40 הצעתהמחליטים כללה בין היתר ת וכנית לפיתוח , ייצור ושיגור של שלושה לווייני תקשורת באופן מדורג במשך 12 שנים, בעלות של3.
26 מיליארד ש"ח מתוכם הם חלקה של חברת חלל).
תחום פעילות לאומי אסטרטגי |499 .
יצוין בהקשר זה כי הזמנת לוויין על ידי חברת חלל מחברה זרה ב' כאמור, ולא מהתע"א, עלו לה להביא לפגיעה של ממש ביכולותיה של מדינת ישראל בתחום לווייני התקשורת, דבר שעלול להוריד לטמיון את הישגיה של מדינת ישראל בתחום זה, הישגים אשר מקנים למדינה יכולות אסטרטגיות ומאפשרים מתן מענה לצרכים חיוניים.
מאחר שלחברת חלל הייתה אפשרות לבטל את ההסכם שנזכר לעיל עד 25.
18 ,מצא מבקר המדינה לנכון לפנות ב-16.
18 לראש הממשלה41 במכתב, ובו התריע כי מימוש ההסכם האמור, שבבסיסו מניעים עסקיים של חברת חלל, עלול להביא לפגיעה בפעילות התע"א בתחום לווייני התקשורת נוכח היעדר הזמנות וכן באינטרסים של מדינת ישראל בתחום זה.
מבקר המדינה ציין במכתבו כי נוכח האמור לעיל, בדוח הביקורת שמסכם משרדו מסתמנת בין היתר מסקנה ולפיה יש לנקוט ללא דיחוי את הפעולות הנדרשות לצורך קביעת מדיניות ממשלתית בתחום לווייני התקשורת ותקצובו של תחום זה, על פי סדרי עדיפויות מול נושאים לאומיים אחרים.
מבקר המדינה הוסיף כי מומלץ בין היתר ל הציג את כלל החלופות העומדות על הפרק לממשלה, משמעויותיהן ועלויותיהן, לצד הסיכונים שבאי -מימושן.
מבקר המדינה הדגיש כי פעולות אלה ראוי שיינקטו בטרם ימומש ההסכם האמור בין חברת חלל לחברה זרה ב', זאת על מנת שלא לפגוע בהישגי מדינת ישראל בתחום לווייני התקשורת, וכדי שהמדינה לא תאבד יכולות אסטרטגיות שנבנו במשך עשרות שנים תוך שמירה על האינטרסים שלה.
נוכח ההסכם בין חברת חלל לבין חברה זרה ב' ומכתב מבקר המדינה מ-16.
18 לראש הממשלה ולגורמים אחרים התקיימו ב -24.
18 דיונים במל"ל בנושא לווייני התקשורת, ובהם השתתפו בין היתר גורמים מסל"ה, ממשרד האוצר ומהמועצה הלאומית לכלכלה42.
בדיון שהתקיים במל"ל ב-24.
18 בנושא "סטטוס לווייני תקשורת לאחר פרישת חברת חלל" צוין כי המשא ומתן עם חברת חלל מוצה ללא הסכמות.
משרד מבקר המדינה מציין, כי נכון לסוף יולי 2018 טרם נקבע מועד הצגת הנושא לממשלה.
18 מסר המל"ל למשרד מבקר המדינה כי בכוונתו לקיים ב -1.
18 דיון סטטוס כהכנה לקראת הצגת הנושא לראש המל"ל ולאישור ועדת השרים להצטיידות/קבינט.
41 עותקים מהמכתב נמסרו בין היתר, לשר האוצר, לשר המדע, לשר התקשורת, לראש המל"ל ולמנכ"ל התע"א.
42 בדיון שהתקיים ב-31.
השתתף גם נציג ממשרד התקשורת 500 |דוח שנתי 69א .
נוספים הנוגעים בדבר .
ישראל בתחום לווייני .
לשימור וקידום התחום .
במדינת ישראל נבנתה בעמל רב במשך עשרות שנים תשתית טכנולוגית עצמאית ומתקדמת בתחום החלל, המתבססת על כוח אדם איכותי ומיומן בתעשייה ובאקדמיה ועל תשתיות ייחודיות שנבנו בהשקעה רבה.
הישגיה של מדינת ישראל, שבאו לידי ביטוי בין היתר בשיגור ובתפעול של לווייני תצפית ולווייני תקשורת, הציבו אותה בחזית הידע והעשייה בעולם בתחום החלל.
משנת 2008 נקלעה מדינת ישראל למשבר מתמשך בתחום החלל, לרבות בתחום לווייני התקשורת.
משבר זה נגרם בין היתר בשל היעדר מדיניות לאומית שבמסגרתה נקבעו מטרותיה ויעדיה של המדינה בתחום החלל, ובכלל זה בתחום לווייני התקשורת, ובשל היעדרה של תוכנית רב -שנתית הנגזרת ממדיניות זו, המגובה בתקציב מתאים והנותנת מענה לצרכים של מדינת ישראל בתחום.
משנת 2009 פעלו גופים שונים בנושא תוכנית החלל הלאומית של מדינת ישראל.
ואולם עד יולי 2018 מומשו המלצות גופים אלה באופן חלקי ב יותר או שלא מומשו כלל.
כל זאת למרות החשיבות הלאומית שבקיום עצמאי ומתקדם של התשתיות והיכולות בתחום החלל, למרות הצורך בשמירה על מעמדה של ישראל כמובילה בתחום החלל ולמרות הצורך בקידום התעשייה, הכלכלה, המדע והטכנולוגיה בישראל.
בנוגע לתחום לווייני התקשורת, היעדרן של מדיניות לאומית ושל תוכנית רב-שנתית הנותנת מענה לצרכים ומגובה בתקציב מתאים, גורם בין היתר לחוסר יציבות ולחוסר יעילות בתחום ולפגיעה ביכולתה של התע"א להמשיך ולהחזיק בקו הפיתוח והייצור של לווייני התקשורת, ואף עלול להביא לפגיעה חמורה במענה הניתן לצרכים, חלקם ייחודיים, ובעצמאות התקשורתית של המדינה.
נוכח החשיבות הלאומית הגבוהה של תחום לווייני התקשורת על המל"ל בשיתוף משרד המדע וגורמים נוספים לפעול בהקדם להביא לדיון בממשלה את נושא פעילות מדינת ישראל בתחום זה ואת צרכיה ולהציג בדיון את החלופות האפשריות לשימור וק ידום התחום, ובכלל זה את המלצות ועדת החלל.
כמו כן יש להציג בדיון את החלופה שבה חברת חלל מממשת רכש לוויין תקשורת מחברה זרה.
לקראת הדיון האמור בממשלה על המל"ל, בשיתוף משרד המדע וגורמים אלה לבצע עבודת מטה גם בכל הנוגע לסוגיית שימור תשתית הפיתוח והייצור של לווייני התקשורת בתע"א במקרה שבו תבחר חברת חלל להזמין לוויין מחברה זרה ולא מהתע"א.
כל האמור לעיל נדרש כדי שיתקיים דיון בין היתר בצורכי המדינה לעומת המענה שנותנת כל חלופה, במכלול הסיכונים שבכל חלופה לצד המשמעויות והשיקולים התקציביים, וכדי לאפשר לממשלה לקבל החלטה מערכתית בנוגע לעתיד תחום לווייני התקשורת במדינת ישראל ותיעדופו ביחס לנושאים אחרים, שתתבסס על מלוא המידע הרלוונטי, ולא רק על שיקולים תקציביים בלבד.
תחום פעילות לאומי אסטרטגי |501 .
האינטרסים של מדינת ישראל הנוגעים לפעילות חברת חלל .
אי-עדכון רישיון חברת חלל .
חברת חלל היא הספקית העיקרית בישראל בכל הקשור להספקת שירותים הניתנים באמצעות לווייני תקשורת.
חברת חלל נותנת שירותים באמצעות לוויינים שבבעלותה ובאמצעות לוויינים של מפעילים אחרים שאיתם קשורה חברת חלל בהסכמים.
לצורך כך החברה מבצעת גם מכלול פעילויות נוספות, כגון מימוש רשתות לוויינים שנרשמו על ידי המינהל הישראלי43 ותיאום תדרים44 .
הנעשה על ידה מול מפעילי לוויינים אחרים פעילותה של חברת חלל הוסדרה בשנת 1994 בהתאם לחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב -1982 (להלן- חוק הבזק), בהתאם לפקודת הטלגרף , התשל"ב]נוסח חדש[ האלחוטי-1972 (להלן- פקודת הטלגרף), באמצעות אמנות בין-לאומיות לבזק של ארגון ה -ITU ובאמצעות רישיון מיוחד זמני למתן שירותי בזק שהעניק משרד התקשורת לחברת חלל באוגוסט 1994 .
הרישיון המיוחד הזמני ניתן בהתאם לחוק הבזק ופקודת הטלגרף, ומטרתו להגדיר את שירותי הבזק ואת פעילות הבזק וכן את השירותים המותרים והתנאים לכך.
בין היתר הוגדרו ברישיון סוגי הפעילות של חברת חלל והשירותים שתספק, ובהם התקנה, חיבור, הפעלה ותחזוקה של המערכת באתרים מאושרים; קבלת זכויות שימוש מחברת בזק החברה הישראלית לתקשורת בע"מ לשימוש במ קטע חלל שברשותה לשם העמדתו לשימוש הלקוחות, תוך "תיאום מתאים עם מפעילי הלוויין"; שירות קיבולת מקטע לצורך מתן שירותי תמסורת, והפצה לציבור של שידורי חוזי ושמע שמקורם באלומה הישראלית של הלוויין עמוס; ושידור ללוויין או קליטה מלוויין של אותות חוזי ושמע, באמצעות תחנות הקרקע של בעל הרישיון.
כמו כן, ברישיון פורטו החובות וההגבלות החלים על חברת חלל בענייני הספקטרום 45 , ונכלל תיאור של מה שהוגדר כ"אלומה הישראלית של הלוויין הישראלי עמוס".
הרישיון המיוחד הזמני התייחס ללוויין עמוס, כשהכוונה היא ללוויין עמוס 1 שכאמור שוגר לחלל בשנת1996 ומוקם בנקודת שמיים464W .
43 ארגון ה -ITU ( International Telecommunication Union ) הוא סוכנות של האו"ם בתחום התקשורת האלקטרונית.
מדינת ישראל חברה בארגון וחתומה על האמנות שפרסם.
בהתאם לתקנות ה-ITU , רק מינהל של מדינה יכול לרשום רשת לוויינית.
בישראל המינהל הוא משרד התקשורת.
רישום הרשת הלוויינית מאפשר הגנה עליה מהפרעות של לוויינים אחרים.
44 תיאום תדרים מבוצע בין מינהלים של מדינות שונות ובין מפעילים של לוויינים שונים במשך כל חיי הלוויינים, על מנת למנוע מצב שבו הלוויינים מפריעים זה לזה.
חברת חלל, כמפעילת לוויינים, מבצעת תיאומים עם מפעילי הלוויינים הזרים, ולקוחותיה תלויים בתיאומים אלה.
45 הספקטרום האלקטרומגנטי הוא אוסף כל הגלים האלקטרומגנטיים בכל התדרים האפשריים.
46 אפשר להציב כמה לוויינים באותה נקודת שמיים.
המגבלה על הצבת הלוויינים קיימת בשל הצורך לבצע תיאום של הרשתות של כל לוויין, הנרשמות על ידי ארגון ה-ITU .
95 , ותוקפו הוארך מדי פעםבפעם.
בינואר 1998 ניתן לחברה רישיון מיוחד קבוע עד ינואר 2003 .
עיקרי תנאיו של הרישיון הקבוע זהים לאלה של הרישיון הזמני.
תוקפו של הרישיון הקבוע הוארך גם הוא מדי פעם בפעם, ללא שינוי מהותי בנוסח47 , עד מאי2015 , אז ניתן לחברה רישיון מתוקן (כמפורט בהמשך) (להלן - הרישיון המתוקן).
מחייבת את כל חבריו לפעול בהתאם לתקנות שקבע תקנות אלה מסדירות את הנהלים לתכנון וליישום של מערכות תקשורת, כדי שיימנעו הפרעות הדדיות בין מערכות הפועלות במדינות שונות.
במדינת ישראל משרד התקשורת הוא האחראי לתיאום בכל הקשור לרשתות לווייניות.
ממסמכים שונים עולה כי משנת 1998 , לאחר מתן הרישיון המיוחד הקבוע לחברת חלל, ועד שנת 2015 התרחשו כמה אירועים הנוגעים לפעילותה של החברה בתחום לווייני התקשורת, בין היתר בתחומים הנוגעים לרישיון שברשותה, שהיה בהם כדי להשפיע על תנאיו; כך שהרישיון שניתן לה כאמור בשנת 1998 , כבר לא תאם את פעילותה.
להלן פירוט חלק מהאירועים האמורים: 1.
משנת2000 אגרות החוב של חברת חלל רשומות למסחר בבורסה; בשנת 2005 .
נרשמו מניות החברה לראשונה למסחר בבורסה 2.
בדצמבר2003 שוגר לחלל הלוויין עמוס2 שבבעלות חברת חלל; הלוויין מוקם בנקודת שמיים 4W .
באפריל2008 שוגר לחלל הלוויין עמוס3 שבבעלות חברת חלל; לוויין זה מוקם אף הוא בנקודת שמיים W4.
בשנת2008 הפסיקה חברת חלל לספק שירותים באמצעות הלוויין עמוס1.
באוגוסט2013 שוגר לחלל הלוויין עמוס4 שבבעלות חברת חלל; הלוויין מוקם בנקודת שמיים 65E .
נמצא כי על אף השפעתם של האירועים האמורים שהביאו לכך שהרישיון של חברת חלל לא היה מעודכן ולא תאם את פעילותה, לא פעל משרד התקשורת בתקופה האמורה כדי לעדכן את הרישיון.
כן נמצא כי אף שבמשך השנים פנתה חברת חלל למשרד התקשורת בבקשה לעדכן את תנאי הרישיון בעקבות השינויים בפעילותה, ואף שבעקבות פניות אלה התקיימו דיונים במשרד התקשורת בדבר הצורך לתקן את הרישיון, לא עדכן משרד התקשורת את הרישיון.
במאי2000 פנתה חברת חלל למשרד התקשורת ועדכנה אותו שנוצר מחסור ברוחב סרט בלוויין עמוס 1 .
חברת חלל ציינה שעד לשיגורו של .
47 'למעט תיקון ההגדרה "המנהל" במסגרת תיקון מס1 בשנת2012 ".
עד התיקון הוגדר "המנהל- מנכ"ל משרד התקשורת, ובתיקון שונתה ההגדרה למי שהוסמך על ידי שר התקשורת בעניין הרישיונות המיוחדים.
תחום פעילות לאומי אסטרטגי |503 .
עמוס2 , שתוכנן להתבצע בתחילת שנת 2002 והיה אמור לפתור את המצוקה, יש צורך בהעברה זמנית של שידורי רשות השידור ללוויין אחר.
חברת חלל הוסיפה שתנאי הרישיון משנת 1998 הם "עבור שידור באלומות לוויין עמוס 1 ", וכי היא מעוניינת בהרחבת הרישיון, על מנת שיהיה באפשרותה להמשיך ולספק לרשות השידור את השירות באמצעות לוויין חלופי.
בתשובתו של משרד התקשורת מיוני 2000 הוא דרש מחברת חלל להגיש בקשה חדשה לקבלת רישיון.
בביקורת שנעשתה במשרד התקשורת לא נמצאה בקשה חדשה כאמור שהתקבלה מחברת חלל, וכן לא נמצאו מסמכים המצביעים על טיפולו של משרד התקשורת בנושא.
בפברואר2004 פנתה חברת חלל למשרד התקשורת וציינה כי תוקף הרישיון המיוחד עומד לפוג בסוף אותו חודש, וכי יש צורך לעדכן את הרישיון ולהוסיף בו נתונים המתייחסים ללוויין עמוס 2 , שהחל לפעול בתחילת שנת 2004 .
במשך השנים בחנה חברת חלל את האפשרויות להנפקת מניותיה לציבור.
במרץ 2012 קיימה ועדת הרישוי המשרדית48 במשרד התקשורת דיון בנושא זה, במהלכו עלה כי נדרש תיקון רישיון החברה - הוספת סעיף בנושא חברה נסחרת49 .
בינואר2013 פנתה חברת חלל למשרד התקשורת בבקשה לעדכן את הרישיון לשם התאמתו ל"עידן הנוכחי" וכן להתאמתו להיותה חברה ציבורית "מזה שנים".
חברת חלל ציינה בבקשה כי במרץ 2012 הודיע לה אגף הנדסה ורישוי במשרד התקשורת כי בכוונת משרד התקשורת להכניס תיקון ברישיון המיוחד של החברה, שנועד להתאים את ההוראות בדבר רכישה והעברה של אמצעי שליטה בחברה למצב של חברה ציבורית.
בביקורת עלה כי רק במאי 2015 .
עדכן משרד התקשורת את הרישיון עיסוקה של חברת חלל בתחום התקשורת הלוויינית מוסדר בין היתר בחוק הבזק וכן ברישיון מיוחד שהעניק לה משרד התקשורת, הקובע את סוגי הפעילות המותרים לחברה ואת ההגבלות החלות עליה.
מדובר בהסדרה הכרחית, שנועדה לאפשר למשרד התקשורת בקרה ופיקוח על פעילות החברה בתחום תקשורת הלוויינים, לזהות בעוד מועד תקלות אפשריות, דוגמת התנגשות בין אינטרסים של גורמים הקשורים לתחום זה, ולבצע פעולות למניעתן או לטיפול בהן.
48 ,)ועדה המוקמת בהתאם לתקנות התקשורת (בזק ושידורים) (פרטי בקשה לרישיון מיוחד התשס"ד-2004 , ומטפלת בבקשות בעניין קבלת רישיון מיוחד, חידושו או שינויו.
בראש הוועדה עומד סמנכ"ל בכיר הנדסה ורישוי במשרד התקשורת.
חברה שניירות הערך שלה ומניותיה רשומים למסחר בבורסה 504 |דוח שנתי 69א .
הרישיון המיוחד שנתן .
את תנאי הרישיון עקב .
על אף זאת, במשך כ-15 שנה, בשנים2000 - 2015 , לא עדכן משרד התקשורת את תנאי הרישיון המיוחד שנתן לחברת חלל, על אף השינויים המהותיים שחלו בפעילותה, ובעיקר הפסקת פעילותו של לוויין עמוס 1 , שלצורך "שיווק הקיבולת" שלו ניתן לחברה הרישיון האמור; שיגור שלושה לווייני עמוס נוספים שבבעלות חברת חלל; והפיכתה של חברה זו לחברה ציבורית.