HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מן הראוי אפוא, שהתע"א תשפר את יכולות המערכת הממוחשבת באופן שתציג בשגרה את ההחלטות שהתקבלו על פי המהות שלהן, כפי שיקבעו מקבלי ההחלטות.
עוזר המנכ"ל העביר לנציגי משרד מבקר המדינה, על פי בקשתם, את פרטי הפרוטוקולים וההחלטות שהתקבלו בדיוני ההנהלה, שהתקיימו ממאי 2013 עד נובמבר 2014 , כפישהיו רשומים במערכת הממוחשבת בינואר 2015 .
ההחלטות האמורות נועדו להתבצע בתקופה מנובמבר 2013 עד דצמבר 2014 .
דיוני ההנהלה התנהלו בראשות המנכ"ל ובהשתתפות ההנהלה הבכירה של התע"א, ועסקו, בין היתר, בנושאים הבאי ם: הצעת תקציב, הצגת תוצאות עסקיות רבעוניות והתכנית העסקית של התע"א.
הפרוטוקולים כללו פרטים בדבר הנושאים שהועלו לדיון ומשימות שהטיל המנכ"ל על המנהלים הבכירים, כולל .
1222 | דוח שנתי 67א .
התע"א המועדים לביצוע המשימות.
כמו כן, במערכת צוין סטאטוס המשימות - כסגורות (בוצעו) או כמשימות לביצוע (טרם בוצע ו).
מהנתונים דלעיל עלה, כי לגבי 17 משימות מתוך 222 (כ-8% ) היה רשום בינואר 2015 במערכת הממוחשבת סטאטוס "לביצוע", זאת אף שמשימות אלו היו אמורות להתבצע עד דצמבר 2014.
התע"א הודיעה למשרד מבקר המדינה בינואר 2016 , כי לא ניתן להסיק על "אי ביצוע משימה" מעצם היותה פתוחה במערכת.
עוד הודיעה, כי עובדת היותן של המשימות פתוחות במערכת נובעת בעיקר מהתמשכות תהליך הטמעת המערכת לכלל המנהלים והעובדים.
מההתייחסות הפרטנית של התע"א לכל אחת מהמשימות עולה, כי רוב המשימות נעשו במסגרת לוחות הזמנים המקוריים שהוגדרו להן.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי המערכת הממוחשבת למעקב אחר יישום החלטות הנהלה, האמורה לתת תמונה עדכנית של סטאטוס ביצוע החלטות, לא עשתה זאת בחלק מהמקרים, כך שמשימות מסוימות הוצגו בה כפתוחות אף כי הושלמו, לכאורה, כעולה מהתייחסות התע"א דלעיל.
כמו כן, במערכת הממוחשבת לא נרשמו הסיבות לעיכוב בביצוע החלטות, כך שלא ניתן לדעת אם אלה נגרמו מכשלים ביישומן, או מסיבות אחרות, כהסברי התע"א.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי במצב זה לא ניתן לדעת בוודאות אילו מהמשימות הושלמו בלי שהדבר הוזן למערכת הממוחשבת, ואילו משימות לא הושלמו במועד .
דהיינו, מערכת המעקב אחר יישום החלטות ההנהלה אינה משקפת את התמונה האמיתית של יישום החלטות הנהלת התע"א.
נוכח זאת ראוי שהתע"א תפעל בהקדם להטמעת המערכת, על מנת שזו תשקף את מצב יישום ההחלטות לאשורו.
בהקשר לאמור לעיל ראוי לציין, כי אף שעוזרי המנכ"ל , מר ג' סמסון ומר א' אקשטיין19 , העבירו כאמור למנכ"ל עותקים ממכתבי התזכורת שהוציאו לגורמים בתע"א , שלא יישמו במועד החלטות הנהלה (ראו להלן) , הם לא העבירו לטיפול המנכ"ל או לטיפול גורם בכיר בעל סמכויות מטעמו דוחות תקופתיים או דוחות אד-הוק המרכזים את ההחלטות שלא בוצעו, על פרטיהן, בדגש על ההחלטות המהותיות ועל אלה שמועד ביצוען עבר מזמן.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהיעדר מהלך של "היזון חוזר" מעין זה, יש כדי לפגוע בתהליך הבקרה אחר יישום החלטות ההנהלה , ואף להביא לכך שחלק מההחלטות לא תבוצענה במשך פרקי זמן חריגים, או שלא תבוצענה כלל.
כך לדוגמה: ממסמכי התע"א עולה, כי מדי פעם בפעם פנו עוזרי המנכ"ל במרוכז למנהלים בכירים בתע"א בנושא עיכובים בביצוע החלטות הנהלה.
כך למשל, ביוני 2014 העביר עוזר המנכ"ל ל -17 גורמים בכירי ם20 ,בתע"א את מספר המשימות .
סמנכ"לים, סגן סמנכ"ל, מ"מ סמנכ"ל, ראש מינהל ויועץ מיוחד למנכ"ל התעשייה האווירית לישראל בע"מ | 1223 .
שמועד ביצוען עבר ושטרם הושלמו.
להלן בטבלה פירוט בנוגע לנתונים שהעביר עוזר המנכ"ל לשלושה מהסמנכ"לים: .
לוח 1 : מספרמשימות מנכ"ל פתוחות ליוני 2014 .
תפקיד משימות מנכ"ל פתוחות .
סמנכ"ל ומנהל חטיבת אלתא 26 .
יצוין, כיעד ליוני 2014 כלל הגורמיםהבכירים בתע"א, שאליהם פנה עוזר המנכ"ל (עם העתק למנכ"ל), לא ביצעו 315 .
משימות שהטיל המנכ"ל, שמועד ביצוען עבר משרד מבקר המדינה מעיר, כי הפנייה האמורה של עוזר המנכ"ל לא פירטה את המשימות שטרם בוצעו ואת המועדים האחרונים לסיימן, וכן לא התייחסה לתזכורות שהופנו בעבר לגורמים האחראים לביצוע .
בביקורת לא נמצאו תימוכין לתשובות שהעבירו המנהלים לעוזרי המנכ"ל ולמנכ"ל בעניין יישום החלטות ההנהלה, לרבות ה סיבות לעיכוב ביישום ההחלטות.
כמו כן, לא נמצאו תימוכין לפעילות המנכ"ל, מר י' וייס, מול הגורמים האחראים, במטרה להביאם לבצע את המשימות שהוטלו עליהם.
משכך פעילותו לא הייתה מספקת בכל הקשור לבקרה על יישום החלטות ההנהלה.
משרד מבקר המדינה בדק את רשימת21 "מטלות מנכ"ל פתוחות", הכוללתמשימות שעליהן החליטה ההנהלה בראשות המנכ"ל , שהסטאטוס שלהן במערכת הממוחשבת הוא "בפיגור", כפי שבאו לידי בי טוי ברישומים שבמערכת הממוחשבת במאי 2015 .
נמצא, כי במועד האמור הצטברו בתע"א משימות רבותשעליהן הוחלט בדיונים, שהמועד שנקבע לביצוען עבר.
בבדיקה עלה, כי מינואר 2014 ועדאפריל 2015 )(כשנה ושלושה חודשים , הצטברו במערכת הממוחשבת 81 משימות22 "בסטאטוס "בפיגור.
מסקירת המשימות דלעיל עולה, כי לכל אחת מהן נקבע יעד לסיום, ומנהל אחראי לביצועה.
בביקורת לא נמצא ו תימוכין , כי המנכ"ל , מר י' וייס, נקט פעולה כלשהי מול הגורמים האחראים, או לחלופין אישר לדחות את מועדי ביצוע ההחלטות.
21 מהנתונים שהעביר עוזר המנכ"ל לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2015.
לא נמצאו נתונים לגבי כלל המשימות שהוטלו בתקופה האמורה 1224 | דוח שנתי 67א .
ונחרצות מול הגורמים .
הצורך - לדרוש ביצוע .
מיידי של ההחלטות התע"א הודיעה למשרד מבקר המדינה בינואר 2016 , כי אישור דחיית מועד ביצוע ההחלטות נעשה בכתב במערכת, על פי התקדמות הנושא וההיזון החוזר מהחטיבות.
הדחיות אושרו על ידי עוזר המנכ"ל, בשילוב שיקול דעת ובהיוועצות בכתב (מזכרים פנימיים) ובעל פה עם המנכ"ל.
משרד מבקר המדינה מע יר, כי במערכת הממוחשבת לא עודכן סטאטוס המשימות, וכי 81 משימות היו רשומות כאמור בסטאטוס "בפיגור"; זאת שלא בהתאם לתשובת התע"א.
יתר על כן, כאמור, לא נמצאו תימוכין לאישור דחיית מועדי ביצוע ההחלטות.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח האמור לעיל, וכדי לייעל את מערכת הבקרה אחר יישום החלטות הנהלה בתע"א, על עוזר המנכ"ל להעביר דיווח תקופתי מרוכז למנכ"ל, ובו יפרט ויביא לתשומת לבו את ההחלטות שלא בוצעו, בפרט אלו המהותיות, את הגורמים האחראים לכך ואת משך הפיגור בביצוען.
כמו כן , על מנכ"ל התע"א, או גורם בכיר מטעמו בעל סמכויות בעניין, לפעול ישירות ונחרצות מול הגורמים האחראים כדי לקבל הסברים, ובמידת הצורך - לדרוש ביצוע מיידי של ההחלטות.
התעשייה האווירית לישראל בע"מ | 1225 .
התעשייה האווירית לישראל בע"מ (התע"א) היא חברה ממשלתית המחויבת להקפיד על נורמות של מינהל תקין.
בין היתר, עליה לוודא כי ההחלטות שמקבלים הדירקטוריון וועדותיו וההנהלה תיושמנה במלואן ובמועד שנקבע להן, זאת באמצעות מערכות בקרה יעילות, הנותנות מענה לצורכי החבר ה.
יישום מלא וממצה של החלטות הדירקטוריון וההנהלה הינו מהותי לפעילות התקינה של החברה, כדי להבטיח את קידומה בהתאם למדיניות הדירקטוריון.
על אף זאת, עלו בביקורת פגמים בבקרה על יישום החלטות הדירקטוריון וועדותיו, שמקורם בין היתר בפגמים במערכת הבקרה, שתכליתה לאפש ר פיקוח ובקרה אחר יישום ההחלטות.
גם במערכת הבקרה אחר יישום החלטות ההנהלה נמצאו פגמים, אשר הביאו לכך שביצוען של חלק מההחלטות נמשך פרקי זמן חריגים, ואף היה בהם כדי להביא לכך שחלקן לא תבוצענה כלל.
מן הראוי שדירקטוריון התע"א ומנכ"ל התע"א יפעלו להעמקת הבקרה שמקיימים הגורמים האחראים על יישום החלטות הדירקטוריון וההנהלה.
הקרן לפיצוי נפגעי תאונות דרכים (להלן - קרנית או הקרן) היא תאגיד ציבורי שהוקם מכוח חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל"ה-1975 (להלן- חוק הפלת"ד).
קרנית מטפלת בנזקי גוף בלבד, ומטרתה לפצות נפגע הזכאי לפיצויים לפי חוק הפלת"ד, שאין באפשרותו לתבוע זאת מהסיבות האלה: הנהג הפוגע אינו ידוע1 ; אין לנהג הפוגע ביטוח לפי פקודת הביטוח או שהביטוח שיש לו אינו מכסה את החבות הנדונה2 ;המבטח של הפוגע נמצא בפירוק.
הקרן פועלת על פי תקנון הקרן לפיצוי נפגעי תאונות דרכים, התשל"ו-1976 (להלן- תקנון הקרן או התקנון), שמאושר בידי שר המשפטים ובידי ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת (להלן - ועדת החוקה).
לקרנית מינהלה בת שבעה חברים, שממנה שר האוצר.
יו"ר המינהלה בתקופת הביקורת הוא הכלכלן הראשי במשרד האוצר, מר יואל נווה.
הקרן מעסיקה 68 עובדים, מתוכם21 עורכות דין המטפלות בתביעות המתקבלות ו-4 חברי הנהלה: מנכ"ל הקרן, חשב הקרן, מנהלת מחלקת תביעות הקרן ומנהלת משאבי אנוש3 ,.
כמו כן, הקרן מעסיקה במיקור חוץ רופאים חוקרים פרטיים ועורכי דין חיצוניים, המייצגים את הקרן בהתדיינויות המשפטיות4 .
בסעיף15 (א) לחוק הפלת"ד נקבע כי "לשם מימון פעולות הקרן והבטחת יציבותה יקבע שר האוצר בצו, לאחר התייעצות עם שר המשפטים ועם שר התחבורה - (1 ) שיעור באחוזים מדמי הביטוח או סכום בשקלים חדשים מתוך דמי הביטוח, אשר יועברו ישירות או באמצעות כל מבטח לחשבון הקרן".
סעיף 2 לצו הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים (מימון הקרן), התשס"ג -2002 (להלן- צו הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים או הצו), קובע את השיעור מדמי הביטוח שעל חברות הביטוח להעביר לקרנית בכל חודש.
ציבור המבוטחים מממן אפוא את פעילותה של קרנית 5 .
מראשית נובמבר2003 שיעור הגבייה מהמבוטחים עומד על%16 (שהם כ-40 )מיליון ש"ח בשנה מדמי .
"למשל נפגעי תאונות "פָּגע ּובָּרח 2 למשל נפגעים מרכב שהיה נהוג על ידי נהג חסר רישיון, מרכב גנוב, מרכב שנעשה בו שימוש בניגוד לתנאי הפוליסה (דוגמת עסק של הסעת נוסעים בשכר) או מרכב שלא בוטח כחוק (עקב אי-תשלום פרמיית הביטוח).
מנהלת משאבי האנוש היא גם עוזרת המנכ"ל 4 עורכי הדין שהקרן מעסיקה במיקור חוץ מייצגים את קרנית בבתי המשפט בתביעות שמוגשות נגדה, ומגישים תביעות שִׁיבּוב והוצאה לפועל בשם קרנית נגד נהגים ללא ביטוח.
5 על פי קרנית, ציבור המבוטחים מממן כיום כרבע מההוצאות ליישוב תביעות שבהן נושאת קרנית בשנה.
היתרה אמורה להתכסות ברווחי השקעה.
לצו פיצויים לנפגעי תאונות דרכים 1032 | דוח שנתי 67א .
הביטוח בענף רכב חובה7 .
נוסף על כך, עד שנת2013 הועברו בכל שנה כ-156 מיליון ש"ח מ"אבנר חברה לביטוח" (להלן- אבנר)8 .
לקרנית מהדוחות הכספיים של קרנית לסוף ספטמבר 2015 עולה כי היא מנהלת נכסים בהיקף של כ-6 מיליארד ש"ח.
לקרנית שלוש עתודות: עתודה מיוחדת בשל כשל חברות9 בהיקף של כ-2.
7 מיליארד ש"ח, המיועדת לכיסוי התחייבויותיה של קרנית בהתאם לחוק הפלת"ד בגין כשל חברות ביטוח; עתודה לתביעות תלויות10 בהיקף של כ-2.
1 מיליארד ש"ח- ההערכה האקטוארית של עתודה זו מבוססת על הערכת תשלומי תביעות עת ידיים11; ועתודה למימון גירעון שוטף 12 בהיקף של כ -1.
28 מיליארד ש"ח, שמהווה את הסכום העודף, מעבר לסכום העתודה לכשל חברות ביטוח, ומיועדת לכיסוי הגירעון העתידי שיצטבר כתוצאה מעודף הוצאות על הכנסות לפני רווחי השקעות13 .
נכון לסוף שנת2014 טיפלה קרנית ב-7,618 תביעות; באותה שנה התווספו לה כ - 2,500 תביעות חדשות והיא סגרה כ-3,500 תביעות.
תקציב הקרן לשנת2014 עמד על כ-28 .
בחודשים יולי 2015 - פברואר2016 .
בדק משרד מבקר המדינה את פעילות קרנית הבדיקה כללה, בין היתר, את תקציב הקרן, את השקעותיה ואת התקשרויותיה.
בדיקות השלמה נעשו באגף שוק ההון, באגף הכלכלן הראשי ובלשכה המשפטית שבמשרד האוצר; באגף התנועה במשטרת ישראל.
דוח זה אינו עוסק בהתנהלות קרנית בנושא החבות כלפי אוכלוסיית הנפגעים.
הדוח מהווה אחד מצבר דוחות שמבצע משרד מבקר המדינה בתחום תאונות הדרכים.
7 עד סוף אוקטובר2003 , השיעור היה5.
מדמי הביטוח 8 תאגיד אבנר היה בבעלות חברות הביטוח.
משנת 1976 , ובמשך יותר מ-20 שנה, היה אבנר הגורם העיקרי בביטוח החובה לרכב, ונשא בכ-70% מן האחריות הביטוחית.
הביטוח של יתר 30% נעשה על ידי כל אחת מהחברות שבהן נערך הביטוח.
חלקו של אבנר בביטוח החובה ירד בהדרגה, ובשנת 2003 הפסיק התאגיד לקבלעסקים חדשים והתמקד בטיפול בתביעות קודמות.
11 חדל אבנר לפעול כישות עצמאית, ובהחלטת שר האוצר ובהמלצת המפקח על הביטוח, הועברו נכסי אבנר והתחייבויותיו לקרנית.
ההעברה בוצעה בסכומים מוגדרים בכל חודש, עד שנת 2013.
9 עתודה לצורך עמידה בהוראות סעיף12()(א3 .
) לחוק הפלת"ד 10 עתודה לצורך עמידה בהוראות סעיפים12()(א1) ו-(2 .
) לחוק הפלת"ד 11 הסכומים של תשלומי התביעות העתידיים מחושבים על ידי אקטואר הקרן ומבוססים על דפוסי התפתחות התביעות בעבר בתוספת מרווח ביטחון.
12 עד לדוחות הכספיים של קרנית לשנת2015 , כל סכום העתודה נכלל בתוך סעיף העתודה לכשל חברות ביטוח.
החל בדוח הכספי ליום 31.
מוצג הסכום העודף בסעיף מאזני נפרד 13 .
לפירוט על הגירעון השוטף של קרנית ראו פרק "השבת עודפי קרנית למבוטחים" בדוח זה קרנית - קרן לפיצוי נפגעי תאונות דרכים | 1033 .
כיוון שקרנית היא תאגיד סטטוטורי שהוקם על פי חוק הפלת"ד והיא אינה מוגדרת "חברת ביטוח", הוראות חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ"א-1981 (להלן- חוק הפיקוח על הביטוח), אשר מסמיכות את המפקח על הביטוח באגף שוק ההון שבמשרד האוצר (להלן - המפקח/ת על הביטוח או הממונה על שוק ההון) לפקח על חברות ביטוח, אינן חלות עליה.
עם זאת הקרן מחילה על עצמה את חוזרי אגף שוק ההון הרלוונטיים לפעילותה בשינויים המתבקשים.
אופן ביצוע תפקידיה החוקיים ופעילותה השוטפת של קרנית נתונים להחלטתה ולשיקול דעתה של מינהלת הקרן.
על פי צו הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים, לשר האוצר יש סמכויות בהיבטים שונים הקשורים למימון הקרן.
בצו ניתנות כמה סמכויות14 ל"רשות", אשר מוגדרת בפקודת הביטוח כך: "שר האוצר, או אדם או חבר-בני-אדם ששר האוצר מינה אותם בהודעה ברשומות".
באפריל 2013 מינה שר האוצר את המפקח על הביטוח להיות ה"רשות".
בשנים האחרונות פעל אגף שוק ההון כדי להגביר את הפיקוח על קרנית.
כדי להסדיר את סמכויות הפיקוח על קרנית, הציע אגף שוק ההון לקרן שבאמצעות הסכם הדדי היא תתחייב להחיל על עצמה כל הוראה שיוציא המפקח על הביטוח.
בינואר 2012 ניסחו אגף שוק ההון וקרנית "מזכר הבנות ביןקרנית - קרן לפיצוי נפגעי תאונות דרכים לממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון".
ההסכם נועד ליצור מסגרת לשיתוף פעולה בין קרנית לבין הממונה על שוק ההון, ופירט את אופן העבודה ביניהם.
בנייר עמדה שהגיש האגף באוקטובר 2013 ,למנכ"ל משרד האוצר דאז נכתב כי הפיקוח נחוץ כדי להבטיח "את יכולת הקרן לעמוד בתפקידיה החוקיים", וכי הפיקוח עליה "יתייחס, בין השאר, לחישוב העתודה הנדרשת ולניהולה ויבטיח את יכולתה של הקרן לעמוד במחויבויותיה למבוטחים וישמור על יציבות הענף".
בנייר עמדה נוסף15 מאוגוסט2014 ציין האגף כי אי-החלת הוראות חוק הפי קוח על הביטוח על קרנית הביאה "להבדלים ופערים ניכרים בהתנהלות הקרן ביחס להתנהלות מבטח מפוקח (לרבות, איכות האקטואריה, טיפול בתביעות של מבוטחים, מערכות ואבטחת מידע).
כמו כן, עבור עתודה בגין כשל מבטח בענף רכב חובה לא נקבעו הוראות ייעודיות מינימאליות (לרבות, גובה העתודה הנדרש וכו')".
מנכ"ל קרנית, רו"ח איתן השחר, מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2016 כי בחלוף הזמן נראה היה כי מתייתר הצורך בהחלת פיקוח מעוגן על קרנית בשל שיתוף הפעולה החיובי שבינה ובין אגף שוק ההון, ולכן סברה קרנית כי גם המזכר התייתר.
14 כך למשל, סעיף4 (א) לצו קובע כי "חברת ביטוח תדווח לקרן עד ה-20 בכל חודש, על גבי מדיה מגנטית ובמתכונת שתורה הקרן, לגבי פוליסות ביטוח שהוציאה לפי פקודת הביטוח ושדמי הביטוח שולמו בשלהם בחודש הקודם, וכן דיווח כאמור לגבי פוליסות ששונו או שבוטלו, בשינויים המחויבים לפי הענין, פרטים אלה: מספר הרישוי של הרכב, מספר הפוליסה, הסכום הכולל ששילם המבוטח, סכום דמי הביטוח נטו, מועד התשלום, תקופת הביטוח וסכום ההפרשה לקרן ומועד תשלומה וכן כל פרט אחר שתדרוש הרשות והנדרש לצורך מילוי תפקידה של הקרן לפי החוק".
15 נייר "תיקוני חקיקה לאסדרת הפיקוח על קרנית" מיום27.
1034 | דוח שנתי 67א .
מנכ"ל קרנית מסר למשרד מבקר המדינה ממרץ 2016 (להלן- תשובת קרנית) כי היא פועלת "באמצעות מינהלה המגדירה באופן ברור את סמכויות ההנהלה ומנחה אותה בדבר אימוץ חוזרי הפיקוח המתאימים.
יישום ההנחיות מבוצע באופן קפדני וכיאה לגוף ציבורי הפועל שלא למטרות רווח ולמען הציבור".
לדעת משרד מבקר המדינה אין זה תקין שהפיקוח על קרנית יהיה תלוי ברצונה הטוב של המינהלה אשר עלול להשתנות, או במידת שיתוף הפעולה שבין אגף שוק ההון ובין קרנית.
קרנית מסרה בתשובתה כי חוק הפלת"ד ותקנון הקרן "קובעים מנגנוני פיקוח ובקרה על פעילותה של קרנית, לרבות באמצעות מנהלה הממונה, כולה, על ידי שר האוצר, והכוללת חברים ממשרדי ממשלה שונים ,]ההדגשה במקור[ בעיקר משרד האוצר, כאשר יו"ר המנהלה מכהן בתפקיד בכיר (בדרג של מנכ"ל) במשרד האוצר.
החוק יצר, בכוונה תחילה, מערכת איזוני ם בין משרד האוצר, משרד המשפטים ומנהלת קרנית בכל הנוגע להסדרת מערכת הפיקוח על הקרן.
העברת להפר איזון עדין זה אשר נועד ]ה[הפיקוח לגורם אחד מתוך המערך שנקבע, עלול להבטיח מצד אחד, את פעילותה של הקרן כגורם סוציאלי שמטרתו מתן פיצוי לנפגעי תאונות דרכים אשר אין בידם לתבוע מבטח מעורב ומצד שני, להיכנס בנעלי מבטח אשר למרות הפיקוח ההדוק ושמירה על יציבותו, מצד הפיקוח על הביטוח, נקלע לחדלות פירעון".
קרנית הוסיפה בתשובתה כי "בהתאם לפניית הפיקוח על הביטוח והחלטת מינהלת קרנית, קרנית מגישה לפיקוח על הביטוח, אחת לרבעון, את דוחותיה הכספיים וכן שולחת לפיקוח על הביטוח, אחת לחודש, דוח אודות הרכב נכסיה".
בתשובת מנהל צוות ביטוחי חבויות באגף שוק ההון ממרץ 2016 (להלן- תשובת אגף שוק ההון) נמסר כי האגף "שותף להמלצת מבקר המדינה כי יש להסדיר את מערך הפיקוח על קרנית.
האגף סבור כי גוף ציבורי שהוקם מכוח חוק למימוש מטרות ציבוריות ומנהל נכסים בהיקפים אותם מנהלת קרנית חשוב שיהיה מפוקח לשם הבטחת ניהולו התקין ועמידתו במטרות לשמן הוקם".
האגף הוסיף כי הוא "שותף גם לעמדת מבקר המדינה לפיה ראוי שהפיקוח על קרנית יהיה מעוגן בחוק ולא יהיה תלוי במידת שיתוף הפעולה בין האגף ומינהלת קרנית".
לדעת משרד מבקר המדינה, נוסח חוק הפלת"ד אינו מגדיר גורם פיקוח על החלטות הנהלת הקרן ועל פעילותה.
על פי נוסח החוק, המינהלה מתפקדת כהנהלת הקרן, ועל כן היא חלק מן האורגָּן הכולל של הקרן, ומשכך אינה יכולה לשמש גורם פיקוח בלתי תלוי על פעילות קרנית.
זאת ועוד, העברת הדוחות הכספיים למפקח על הביטוח אינה משמשת תחליף לתהליכי פיקוח ובקרה מלאים על פעילות הקרן.
קרנית - קרן לפיצוי נפגעי תאונות דרכים | 1035 .
לדעת משרד מבקר המדינה נוכח היעדר הגדרה ברורה בדבר זהות הגורם המפקח על קרנית, חילוקי הדעות בינה ובין אגף שוק ההון ואי-הבהירות בדבר ההלימה בין הפיקוח הנדרש לבין הפיקוח בפועל, מן הראוי כי הממשלה תגבש במסודר מתווה פיקוח על קרנית שיתאים לפעילותה הייחודית של הקרן.
מוצע שתיבחן האפשרות כי הדבר ייעשה באמצעות אסדרה מתאימה.
בשנת2013 הופץ תזכיר חוק התאגידים הציבוריים, התשע"ג -2013 (להלן- תזכיר חוק התאגידים הציבוריים), המכפיף את כלל התאגידים הציבוריים, ובהם קרנית, לפיקוח רשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות).
אחר י שקרנית ואגף שוק ההון לא הגיעו להסכמה בעניין הפיקוח על קרנית על ידי אגף שוק ההון, הגיע אגף שוק ההון להסכמה עם משרד המשפטים על כך שיוכן תזכיר חוק אחר שיאפשר לאגף שוק ההון לפקח על קרנית, ואחר כך תוחרג קרנית מתזכיר חוק התאגידים הציבוריים ומפיקוח רשות החברות.
על פי עמדת אגף שוק ההון, הידע, המומחיות והכלים לפיקוח על תאגיד שעוסק בביטוח וניהול התחייבויות ביטוחיות נמצאים אצל המפקח על הביטוח ולכן ראוי שהפיקוח על קרנית יהיה בידיו ולא בידי רשות החברות.
אגף שוק ההון מסר בתשובתו כי הוא סבור כי "באחריות משרד המשפטים, בתיאום ושיתוף אגף שוק ההון, לערוך את תיקוני החקיקה הנדרשים על מנת להסדיר את הפיקוח על קרנית".
משרד המשפטים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה ביוני 2016 כי "שאלת הפיקוח על קרנית היא סוגיה שטעונה בח ינה.
תחילתה של בחינת הסוגיה נערכה במסגרת הדיונים על תזכיר חוק התאגידים הציבוריים.
נכון לעכשיו תזכיר חוק התאגידים הציבוריים עודנו בגדר תזכיר וכרגע אינו מקודם, עד אשר קובעי המדיניות ימצאו כי יש מקום לקדמו.
משכך, טרם מוצה הדיון עם אגף שוק ההון בשאלת הפיקוח על קרנית.
ככל שאגף שוק ההון מעונין לפקח על קרנית, יש מקום שיביא את הסוגיה לבחינתנו ואין הכרח להמתין לקידומו של התזכיר שעוסק בהסדרה רוחבית של כלל התאגידים הציבוריים, על מנת לבחון את הסוגיה.
כאמור בתגובתנו הקודמת, הדבר לא נעשה עד כה אלא באופן מצומצם וראשוני, במסגרת קידום התזכיר".
נמצא כי על אף המאמצים שנעשו בשנים האחרונות, מערך הפיקוח על קרנית טרם הוסדר, וטרם נקבעה מסגרת חוקית מתאימה לפעילותה הייחודית של הקרן שתאפשר פיקוח זה.
לדעת משרד מבקר המדינה חשוב שאסדרת הפיקוח על אופן ניהול התאגידים הציבוריים, ובכלל זאת קרנית, תעוגן בחוק ולא תהיה תלויה במידת שיתוף הפעולה בין הגופים.
על כן על הממשלה לפעול לקידום החקיקה כאמור.
במהלך השנים התאימה קרנית את פעילותה לדרישות המפקח על הביטוח מגופים מבטחים.
בשנת 2011 פרסם המפקח חוזר "בירור ויישוב תביעות וטיפול 1036 | דוח שנתי 67א .
בפניות ציבור" 16 (להלן- חוזר יישוב תביעות) והחיל אותו גם על קרנית 17 .
בישיבות שקיימה מינהלת הקרן בחודשים יוני ואוגוסט 2011 דנה המינהלה בצורך בשינוי התקנון של קרנית בעקבות אימוץ החוזר.
בדיונים עלה כי הוראות התקנון אינן מתאימות להנחיות של חוזר יישוב תביעות, ובמקרים רבים אף סותרות אותן.
מתוקף סמכותה החליטה המינהלה בדצמבר 2012 לערוך תיקונים בתקנון.
ביוני 2013 אישרה שרת המשפטים דאז את התיקון, וביולי2013 .
התקיים דיון בנדון בוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת במכתב ששלחו יועציה המשפטיים של קרנית ביוני 2013 ליו"ר ועדת החוקה דאז תיארו היועצים את השינויים המוצעים לתקנון, וביניהם הוספת סעיף 14א18 , אשר "נועדה להכשיר את תחולת הוראות הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון על הקרן, כפי שיהיו מעת לעת, וכן לקבוע שהתחולה תהיה בשינויים המחויבים ובכפוף להוראות הדין החלות על הקרן ולהחלטות המינהלה".
במכתב ציינו היועצים המשפטיים כי הצורך בתיקון "נובע מכך שחוזרי המפקח מנוסחים באופן שחלים לגבי מבטחים, ואילו הקרן איננה כזו כך שחלק מהוראותיהם אינו רלבנטי לקרן".
אגף שוק ההון התנגד להכנסת סעיף 14 א לתקנון, ונציג האגף הסביר בוועדה כי "כאשר המפקח על הביטוח מוציא את החוזרים ואת ההוראות שלו, הוא בורר בקפידה האם כל הוראה.
רלוונטית לקרנית ובהתאם מכיל או מחריג את קרנית מאותה הוראה.
זה למעשה המצב שאנחנו סבורים שצריך להימשך.
יש תיקונים שהם מאד משמעותיים, שיכולים להפר את האיזון הזה ולהשאיר את קרנית ללא פיקוח".
בשל התנגדותו של אגף שוק ההון לנוסח התיקון שהציעה קרנית, לא אושר תיקון התקנון בוועדת החוקה.
עד מועד סיום הביקורת, פברואר 2016 .
, טרם הושלם תיקון תקנון קרנית משרד מבקר המדינה מעיר כי על אף הזמן הרב שחלף מאז החלו המאמצים להסדרת הפיקוח על קרנית, טרם הגיעו קרנית, משרד האוצר ומשרד המשפטים להסכם על מתווה פיקוח ראוי.
נוכח חשיבות פעילותה של הקרן בפיצוי נפגעי תאונות דרכים והיקף הנכסים הנרחב שהיא מנהלת, על הצדדים לפעול בהקדם להסדרת הפיקוח על הקרן.
שר האוצר, מר משה כחלון, מסר בתשובתו ממאי 2016 למשרד מבקר המדינה (להלן - תשובת שר האוצר) כי "קרנית היא גוף ציבורי שהוקם מכוח חוק .
16 חוזר גופים מוסדיים 2011-9-5 מיום28.
החוזר הוחל על קרנית אף שלכאורה אין זה בסמכותו של המפקח על הביטוח לעשות כך בסעיף 13 א לחוזר נכתב כי "הוראות חוזר זה יחולו על כל גוף מוסדי, לרבות הקרן לפיצוי נפגעי תאונות דרכים ('קרנית')".
18 תקנה14 א: "הורה המפקח על הביטוח כי הוראותאשר קבע יחולו גם על הקרן, הן יחולו עליה בשינויים המחויבים ובכפוף להוראות הדין החלות על הקרן; ואולם רשאית המינהלה לקבוע כי הוראות מסוימות שקבע המפקח על הביטוח, יחולו על הקרן בשינויים שהיא תקבע".
קרנית - קרן לפיצוי נפגעי תאונות דרכים | 1037 .
למימוש מטרות ציבוריות והוא מנהל נכסים בהיקפים גדולים.
משום כך נכון שגוף זה יהיה מפוקח על ידי גורם ממשלתי לשם הבטחת ניהול תקין ועמידה במטרות שלשמן הוקם.
אני סבור שהגורם הממשלתי שנכון שיפקח על קרנית הוא אגף שוק ההון".
הנהלת הקרן והמינהלת .
מינוי חברי מינהלת קרנית .
סעיף 13 (א) לחוק הפלת"ד קובע כי "הנהלת הקרן תהיה בידי מינהלה של שבעה חברים שימנה שר האוצר לתקופה של שלוש שנים, רובם נציגי הממשלה ומיעוטם נציגי ציבור ובהם מי שעוסקים בביטוח; שר האוצר ימנה אחד מנציגי הממשלה ליושב ראש המינהלה".
היועץ המשפטי של משרד האוצר עו"ד יואל בריס, ציין בפני נציגי משרד מבקר המדינה כי לפי הנהוג במשרד האוצר, יו"ר המינהלה הוא בדרך כלל מנכ"ל משרד האוצר או מוקבל מנכ"ל19 במשרד האוצר (שאיננו המפקח על הביטוח), וכי יתר חברי המינהלה הם נציג הייעוץ המשפטי במשרד האוצר, נציג משרד המשפטים, נציג משרד האוצר ושלושה נציגי ציבור (ובהם מי שעוסקים בביטוח).
סעיף 13 )(גלחוק הפלת"ד קובע כי "קיום הקרן, סמכויותיה ותוקף החלטותיה לא ייפגעו מחמת שנתפנה מקומו של חבר המינהלה או מחמת ליקוי במינויו או בהמשך כהונתו".
סעיף 9 (א) לתקנון הקרן מציין כי "החלטות המינהלה יתקבלו ברוב דעות של חבריה הנוכחים בישיבה".
מעיון בפרוטוקול ישיבת המינהלה מאוגוסט 2011 עולה כי מנכ"ל קרנית, רו"ח איתן השחר, ציין שהקרן פועלת בהרכב חסר של חברי המינהלה, וכי מצב זה מקשה את תפקודה השוטף, בייחוד בכל הנוגע לוועדת התביעות ולוועדת ההשקעות.
יו"ר המינהלה דאז מסר לחברי המינהלה בתגובה כי יפנה ללשכת שר האוצר כדי לזרז ולקדם את הליכי המינוי של חברי מינהלה חדשים ואת הארכת המינוי לחברי מינהלה ותיקים.
משרד מבקר המדינה בחן את מניין חברי המינהלה, שנכחו בישיבותיה בשנים 2015- 2011 .
לוח1 להלן מציג את מספר חברי המינהלה ואת מספר החברים אשר נעדרו מישיבות בשנים הללו.
19 מנהלי חלק מהאגפים במשרד האוצר נמצאים במעמד של מנכ"ל משרד ממשלתי.
1038 | דוח שנתי 67א .
לוח 1: מספר חבריהמינהלה שנעדרו מישיבות המינהלה בשנים 2015 -2011 .
מינהלה מכהנים מספר חברי מינהלה .
על פי נתוני קרנית בעיבוד משרד מבקר המדינה.
קרנית - קרן לפיצוי נפגעי תאונות דרכים | 1039 .
משנת 2011 ועד סוף שנת 2015 היה מספר חברי מינהלת קרנית .
קטן יותר ממספר חברי המינהלה שהחוק קובע מלוח 1 עולה כי משנת2011 ועד סוף שנת2015 היה מספר חברי מינהלת קרנית קטן יותר ממספר חברי המינהלה שהחוק קובע.
כמו כן, מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בשנים 2014-2012 .
לא מינה שר האוצר יו"ר למינהלת קרנית יצוין כי בנובמבר 2014 מינה שר האוצר דאז יו"ר קבוע למינהלת קרנית.
לפני המינוי פעלה המינהלה עם יו"ר זמני שמונה, בכל תחילת ישיבה, מתוך חברי המינהלה.
הושלם מינוי שבעה חברים למינהלה עוד עולה מלוח 1 כי בכ-60% מ-22 ישיבות המינהלה שהתקיימו בשנים2015- 2011 , לא נכחו בישיבות כל חברי המינהלה, וכי בשני מקרים נכחו בישיבה שני חברי מינהלה בלבד.
למשל, תקציב הקרן לשנת 2012 אושר בישיבת מינהלה20 שבה נכחו רק שני חברים מתוך ארבעה.
קרנית מסרה בתשובתה כי "סעיף 13 (ג) לחוק הפלת"ד מתייחס באופן מפורש לאפשרות שמנהלת הקרן תפעל בתקופות מסוימות בהרכב הנמוך משבעה חברים, ואפשר למנהלת לקבל החלטות למרות שהרכבה לא יכלול שבעה חברים.
חסר חבר מנהלה אחד מתוך כלל החברים המכהנים.
אך טבעי ושכיח במועצות מנהלים שלא מתאפשר לאחד החברים להגיע לישיבה ספציפית, מסיבותיו שלו.
מן הראוי להדגיש, שקרנית קובעת את מועדי ההתכנסות של המנהלה בתחילת השנה, לשנה כולה.
לפיכך קרנית סבורה שהיא פועלת בדרך ראויה וסדורה על מנת להבטיח נוכחות מרבית בישיבות המנהלה על ידי קביעת מועדי ישיבות המנהלה ושליחת זימונים מסודרים, זמן רב מראש".
נוהל "מינהלת קרנית"21 מינואר2003 מרכז את סדרי העבודה של המינהלה וועדותיה ומפרט, בין היתר, מי אחראי לקביעת סדר היום של ישיבות המינהלה, מניין חברי המינהלה הנדרש בישיבות, ואופן רישום הפרוטוקולים של הישיבות.
עוד מציין הנוהל כי "עבודת המינהלה ופעילותה תתבסס על קיום ישיבות מינהלה בהן ידונו נושאים שיעמדו לסדר היום וכן הפעלת ועדות קבועות או מיוחדות על פי הצורך.
המינהלה תתכנס לפי צרכי קרנית, ולפחות ארבע פעמים בשנה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אף על פי שחוק הפלת"ד ותקנון קרנית אינם קובעים מניין חוקי לישיבות המינהלה, אין זה ראוי כי רוב ישיבות המינהלה יתקיימו בהרכב חסר, ואף חמור מכך, שהחלטות מהותיות, כגון תקציב הקרן, יתקבלו בנוכחותם של שני חברי מינהלה בלבד.
עם זאת, נמצא כי הנוהל אינו מפרט בכל כמה זמן על המינהלה לבחון ולקבוע את הרכב ועדותיה , ואינו מציין את מספר החברים שעל מינהלת הקרן למ נות לכל ועדה.
קרנית מסרה בתשובתה כי "נוהל מנהלת קרנית קובע הוראות ונהלים לגבי ועדות המנהלה.
בכלל זה, נקבעו בנוהל הוראות לגבי הרכב הוועדות, וכן כי אלא אם נקבע .
20 ישיבה שהתקיימה ביום 24.
21 תקנון הוא מסמך המהווה את הסכם הבסיס של התאגיד שהוקם.
תקנון קרנית חתום בידי שר המשפטים דאז.
נוהל הוא רשימת כללים המגדירים את דרך ביצועה של משימה מסוימת.
1040 | דוח שנתי 67א .