HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לכן חשוב שתהיה בידי רמ"י, האחראית לקידום תהליך הרישום, מערכת מידע מרכזית אשר תתמוך בתהליך על כל שלביו.
משרד מבקר המדינה בדק את פעולות רמ"י בתחום זה.
להלן הממצאים: היעדר מרכז מידע , מעקב ובקרה בין -משרדי לרישום זכויות: ועדת דליצקי המליצה על הקמת מרכז מידע, מעקב ובקרה שתפעיל ועדת ההיגוי (להלן - מרכז המידע): מערכת שתכלול נתונים עדכניים ואחידים שיעמדו לרשות כל הגופים המעורבים בתהליך רישום הזכויות וגם לרשות ועדת ההיגוי, ותספק לוועדה תמונת מצב מלאה של כלל התיקים בשלבים שונים של הרישום.
על פי המלצות הוועדה, "מערכת המידע תבנה כך שתוכל לתת נתונים על המעבר מתהליך לתהליך, זיהוי צווארי בקבוק, זיהוי תיקים אשר נעצרו בתהליך, על בעיות מיוחדות שהופיעו והשפעתן על המשך התהליך.
מערכת המידע תכלול נתונים על אתרים שנבנו בעבר ואשר רישומם טרם הסתיים ".
הביקורת העלתה כי ועדת ההיגוי לא הקימה את מרכז המידע.
שם הדוח: משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 : מערכת לניהול רישום הפרצלציה ברמ"י המרכז לרישום פרצלציות והסדר קרקעות ברמ"י (להלן - המרכז) אחראי לייזום כל הפרצלציות במקרקעי ישראל, טיפול בהן, מעקב אחריהן ובקרה עליהן.
המעקב מתבצע באמצעות מאגר מידע ממוחשב המכונה "מערכת מעקב פרצלציות והסדר קרקעות" (להלן - מערכת הפרצלציות) .
את רישום הפרצלציו ת בפועל מבצעים הן המרכז, בעיקר ב"אתרים ללא אב" 24 , הן גורמי חוץ כגון יזמים, חברות מתכננות ומשרד הבינוי (להלן - גורמי חוץ), ובאחריות רמ"י להבטיח כי גורמים אלו יבצעו את הרישום כמתחייב מהחוזים עמם.
המערכת הממוחשבת של רמ"י אמורה להבטיח טיפול יעיל, סדור, אחיד, מק צועי ומתועד בתכניות שבהן נדרש לבצע רישום של הפרצלציה.
כמו כן היא אמורה לשמש כלי לבקרה ולמעקב אחר תהליך רישום פרצלציה שנעשה בידי גורמי חוץ.
מערכת לניהול, שליטה ובקרה שאינה אמינה ועדכנית עלולה לגרום לכך שתכניות שבהן נדרש לבצע פרצלציה לא ייקלטו בה, או שייפלו פגמים במעקב אחר קידומן והטיפול בהן יתעכב או לא ייעשה כלל.
רמ"י קבעה נוהל 25 שמטרתולהגדיר את פעולותיה בנושא ייזום הפרצלציה, הכנת תצ"רים ורישומן וניהול המעקב והבקרה על הכנת תצ"רים ורישומן ב אמצעות גורמי החוץ.
בנוהל נקבעו סדרי קליטת הנתונים הנוגעים לתהליך הפרצלציה.
על פי הנוהל, רמ"י תפעל לאיתור תכניות מאושרות או הרשאות לתכנון שניתנו לגורמי חוץ, ותפתח עבורן תיק פרצלציה במערכת הפרצלציות.
רמ"י תעקוב אחר התקדמות הרישום ותעדכן באופן שוטף את שלב ביצוע הפרצלציה.
כך נקבע לגבי מקרים שבהם מסרה רמ"י הרשאות לתכנון לגורמי חו ץ: "ייפתח, באופן אוטומטי, תיק פרצלציה חדש עם קליטת הרשאה חדשה לידי אגף התכנון ברמ"י במערכת לניהול פרויקטים[26] .
שלבי התקדמות תהליך התכנון, כפי שיעודכנו במערכת לניהול פרויקטים, יקלטו במערכת מעקב הפרצלציות".
בביקורת עלה כי בפועל אין אפשרות טכנית ליישם את הוראת הנוהל: בין מערכת הפרצלציות לבין המערכת לניהול פרויקטים אין מישק ( interface ) מקוון המאפשר פתיחת תיק פרצלציה בעת פתיחת הרשאה לתכנון.
לכן מידע על תהליך הפרצלציה עבור תכניות מפורטות שתוכננו בידי גורמי חוץ מגיע למערכת הפרצלציות ברמ"י בשלבים מאוחרים של התכנון, או אפילו בשלב אישור התכנית המפורטת במוסדות התכנון.
לעתים מידע זה אינו מגיע כלל.
הדבר מונע מרמ"י לבצע פיקוח ומעקב אחר רישום הפרצלציה שנעשה בידי גורמי חוץ, לזהות חסמים ועיכובים בתהליך ולזרז אותו אם נדרש לעשות כן, ופוגע בתהליך רישום הזכויות כולו.
כדי לעמוד על מידת השליטה של רמ"י בפרצלציות שנמצאות בתהליך עבודה, סקר משרד מבקר המדינה את כל 60 התכניות שאושרו במוסדות התכנון על מקרקעי ישראל בשנת 201327 .
בתכניות אלו נכללו 44,511 .
יחידות דיור להלן הממצאים: .
24 שיכון שנבנה על מקרקעי ישראל ושהוקצה על ידי רמ"י, אולם אין לגביו גוף שיטפל בפעולות הנדרשות שיאפשרו לו את רישום הזכויות, לרבות אתרי בנה ביתך, חברות שפשטו רגל וכו'.
מערכת שבאמצעותה רמ"י מנהלת את תהליך התכנון על מקרקעי ישראל 27 .
למעט שתי תכניות ביהודה ושומרון משרדהבינוי 495 .
:שם הדוח משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 1.
המרכז לא הזין למערכת הפרצלציות 19 מבין 60 התכניות; בסך הכול היו בהן .
5,657 יחידות דיור, והן ממילא לא הופיעו כלל במערכת.
לגבי10 תכניות אחרות, הכוללות 8,880 יחידות דיור, המרכז אמנם הזין את .
פרטיהן הראשוניים למערכת הפרצלציות אך לא עדכן מידע על שלב .
הפרצלציה שבו הן נמצאות, ובחלקן אף לא הזין מידע זה כלל.
מהנתונים שלעיל עולה כי לרמ"י אין מידע על התקדמות תהליך רישום הפרצלציה ב-29 מבין60 ( תכניות 48% ) אשר תכנונן אושר בשנת 2013 , הכוללות 14,537 ( יחידות דיור 32% ).
יצוין כי28 מ-29 תכניות אלו תוכננו בידי גורמי חוץ, ומאחר שלרמ"י אין שליטה על תהליכי העבודה בגופים אלו, חיוני שהיא תפקח על התקדמות הפרצלציה בצורה הדוקה יותר.
מערכת לניהול רישום בתים משותפים ברמ"י : לצד רישום פרצלציות והסדר קרקעות, אחראית רמ"י לבדיקת מסמכי הבתים המשותפים שמגישים לה גורמים שונים ולחתימה על יהם.
בנוגע לקרקעות שרמ"י משווקת ישירות ל חברות משכנות 28, היאמטילה עליהן את ביצוע הפעולות הללו בחוזים שהיא חותמת עמן.
כמו כן רמ"י מפעילה מיקור חוץ לרישום בתים משותפים בלשכת הרישום; במועד סיום הביקורת העסיקה לשם כך שתי חברות.
לצורכי ניהול תהליך רישום בתים משותפים, תיעודו ומעקב אחריו רמ"י מפעילה מערכת ממוחשבת נפרדת מזו של תחום פרצלציות והסדר קרקעות .
הנתונים למערכת רישום הבתים המשותפים מוזנים בידי החברות שרמ"י מעסיקה ב מיקור חוץ לאחר קבלת המסמכים המאשרים את רישום הפרצלציה בלשכת הרישום.
נמצא כי אי-אפשר להזין למערכת רישום הבתים המשותפים את השלב שבו נמצא תהליך רישום הבית ה משותף, וגם לא מידע מפורט על חסמים המעכבים את הרישום.
לכן רמ "י אינה יכולה להפיק מהמערכת דוחות מנהלים שישקפו את תמונת המצב לאשורה; אין באפשרותה להתעדכן בדבר חסמים בתהליך ולגבש להם פתרון, וגם לא להפיק מידע ניהולי על כלל התכניות שבתהליך, על הזמן שאורך כל שלב ו כדומה.
מידע זה חשוב כדי לבחון את מידת עמידתה של רמ"י בתכניות העבודה שלה ואת מידת יכולתה ליישם את החלטות הממשלה בתחום זה.
בתשובתה ציינה רמ"י כי אינה אחראית לרישום בתים משותפים, וכי האחריות לרישום מוטלת על החברות המשכנות, הקבלנים או היזמים.
לכן אין בידיה מידע מפורט על השלב שבו נמצא תהליך רישומו של כל בית משותף, אלא רק מידע כולל על החסמים ברישום בתים משותפים.
חברה שבונה ומוכרת יחידות דיור על קרקע של רמ"י 496 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי היעדר מידע מפורט בנוגע לשלב שבו נמצא תהליך רישומו של כל בית משותף מעלה ספקות לגבי אמינות המידע הכולל המצוי בידיה אשר לחסמים ברישום בתים משותפים.
בהיעדר מידע אמין נפגעת יכולת הניהול של רמ"י, ובכלל זה ניתוח המידע לגבי היקף יחידות הדיור שבהן תהליך הרישום מעוכב, אפיון החסמים הגורמים לכך וקביעת סדר עדיפויות מיטבי להסרתם .
הפגיעה ביכולת הניהול של רמ"י גוברת בשל היעדר מישק בין מערכת המידע של רישום הבתים המשותפים ובין מערכת הפרצלציות.
לכל מערכת מסד נתונים נפרד והן בלתי -תלויות זו בזו, ומשמעות הדבר היא חוסר תאימות של הנתונים ופערי מידע המביאים לפגיעה ביכולתה של רמ "י לפקח על הטיפול בתכניות ולעקוב אחריהן לאורך כל תהליך הרישום עד סיומו, קרי רישום הזכויות .
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שרמ"י היא האחראית לתהליך של קידום רישום הזכויות והיא המתקשרת עם הגורמים הפרטיים - חברות משכנות, קבלנים ויזמים - ראוי שהיא תקיים מנגנון מעקב ובקרה על עמידתם במחויבויותיהם, לרבות אלו הנוגעות לתהליך הרישום.
כדי לבחון את ההשלכות של היעדר המישק בין המערכות בדק משרד מבקר המדינה עשר תכניות שנבחרו אקראית מבין 200 התכניות שנרשמה בהן פרצלציה בשנת 2013 ושהיו אמורות לעבור לשלב הבא בתהליך - תחום רישום הבתים המשותפים.
הבדיקה העלתה כי בשתיים מבין עשר התכניות שלחה רמ"י הודעה לחברה המשכנת שלפיה אפשר לעבור לשלב הבא, אך עשתה זאת רק שמונה חודשים לפחות לאחר רישום הפרצלציה.
לגבי אחת מעשר התכניות רמ"י כלל לא הזינה את הפרטים למערכת רישום הבתים המשותפים ולכן הטיפול בה כלל לא החל.
היעדר מישקי מידע עם הגופים המעורבים בתהליך הרישום: רישום הזכויות הוא תהליך מורכב שברובו מתנהל ב"טור", ובכל אחד משלביו מעורבים גופים ממשלתיים ופרטיים שונים - תחילת פעולות הרישום של גוף אחד מותנית בסיום פעולות הרישום של גוף אחר.
לעתים קרובות יש בידי חלק מהגופים מידע שעשוי לשמש בסיס נתונים מהימן לפעילות הגופים האחרים ולפעילותה של רמ"י בפרט.
הביקורת העלתה כי אין לרמ"י מישקי מידע עם הגופים המעורבים בתהליך רישום הזכויות על אף נחיצותם, הנובעת ממורכבותו של התהליך, כפי שפורט לעיל.
מן המקובץ יוצא אפוא כי רמ"י מפקחת בצורה לקויה ורופפת על התקדמות תהליך הפרצלציה, ובפרט בתכנ יות מפורטות שמקדמים גורמי חוץ, דבר שמונע ממנה מידע שלם, מדויק וזמין על מצאי תכניות על קרקעות המדינה שבהן טרם נעשתה פרצלציה.
זהו מידע בסיסי הנדרש למקבלי ההחלטות לצורך ניתוח המצב הקיים, והוא הבסיס לתכנית העבודה של רמ"י בתחום זה וליכולתה להתערב בתהליך במידת הצורך.
:שם הדוח משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 זאת ועוד, אף שרמ"י אחראית לתהליך של קידום רישום הזכויות כולו, אין לה מערכת מידע המאפשרת לה לנהל את פעולות הרישום בכל השלבים ולפקח על אמינותן ושלמותן; זו הסיבה לכך שאין לה גם תמונת מצב כוללת ומהימנה המאפשרת מעקב ובקרה על תהליכי הרישום, בכל אחד משלבי הרישום.
במצב זה אין באפשרות רמ"י לזהות "צווארי בקבוק " בתהליך, תכניות אשר תהליך רישומן נעצר ובעיות מיוחדות העלולות להשפיע על המשך התהליך.
בהקשר להיעדר מ ישקי מידע עם הגופים המעורבים בתהליך רישום הזכויות, ראוי שרמ"י תשקול את הדרכים העומדות לפניה לשיתוף מידע עם הגופים הללו, ובהם לשכת רישום המקרקעין ומשרד הפנים - מידע הנדרש לה לאימות הנתונים שעל בסיסם היא פועלת, לעדכונם באופן שוטף ולזירוז הטיפול בשלבים השונים של רישום הזכויות.
רמ"י ציינה בתשובתה כי אין בידיה מישק מקוון בין מערכת הפרצלציות למערכת לניהול פרויקטים של אגף התכנון שכן המערכת מיושנת, ואין מערכת אחת שנותנת תמונת מצב של התהליך מתחילתו ועד סופו.
לדברי רמ"י, הנושא נמצא בתכנית העבודה של אגף מערכות מידע בה ויש לתקצבו כנדרש ולהעמיד לכך כוח אדם ייעודי.
עוד צוין: "עדכון לגבי כל התכניות המתוכננות על מקרקעי ישראל, וכל הפרצלציות המבוצעות על ידי גורמי חוץ, יעשה במסגרת השינוי הארגוני ושיפור המישקים - בכלל, ומול אגף התכנון - בפרט, כך שמחלקות התכנון יעדכנו את יחידת הפרצלציות באגף בעלות ורישום לגבי כל תכנית הידועה להם".
רמ"י הוסיפה בתשובתה כי היא מודעת לחשיבות יצירתה של מערכת מידע מרכזית לניהול כל תהליך הרישום מתחילתו עד סופו, ולצורך להשקיע בכך משאבי תקציב וכוח אדם בתחום מערכות המידע במסגרת התכנית הרב-שנתית של עבודת אגף מערכות המידע ברמ"י.
משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי מודעותה לחשיבות הקמת מערכת מידע מרכזית לניהול תהליך ר ישום הזכויות על שלביו טרם תורגמה לשפת המעשה: טרם נקבעה תכנית רב-שנתית מפורטת, וממילא טרם הוקצו משאבים - תקציבים וכוח אדם - להפעלתה.
לדעת משרד מבקר המדינה, הניהול הלקוי של המידע בתהליך רישום הזכויות על ידי רמ"י נותן משנה תוקף לצורך בהקמת מרכז מידע בעל מישקי ם בין הגופים הנוגעים בדבר, כפי שהמליצה ועדת דליצקי - מרכז שטרם הוקם, כאמור.
אכיפת רישום הזכויות במקרקעין על ידי רמ"י בעניין שיווק הקרקע מתקשרת רמ"י עם יזמים, קבלנים וחברות משכנות (להלן - היזמים) בשלושה סוגים עיקריים של חוזים - חוזי פיתוח, חוזי חכירה וחוזי מכר.
בחוזים אלו מטילה רמ"י על היזמים אחריות לרישום הזכויות, ולרשותה מגוון כלים כלכליים ומשפטיים לאכיפתה.
משרד מבקר המדינה בדק כיצד השתמשה רמ"י בכמה כלים כאלה.
להלן הפרטים: הגשת תלונות לרשם הקבלנים במשרד הבינוי: על פי חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות, התשכ"ט - 1969 , לרשם הקבלנים שבמשרד הבינוי סמכויות לנקוט מגוון אמצעים כנגד יזמים שהפרו את התחייבויותיהם, כגון התראה, נזיפה, קנס והתליית תוקפו של הרישום.
מנתוני רמ"י עולה כי בשנים 2006 -2003 היא הגישה 46 תלונות נגד יזמים שלא עמדו בהתחייבויותיהם כאמור, ורשם הקבלנים נקט אמצעי משמעת נגד חלקם.
לדוגמה, בשנת 498 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 2006 הגישה רמ"י 15 תלונות לטיפול הרשם.
בתשעה מהמקרים הביאה התלונה לזירוז פעולות היזם לרישום הזכויות או לסיומן, ובשישה מקרים התקדם הטיפול בנושא.
בשני מקרים נקט רשם הקבלנים התליית רישום וביטול רישום בפנקס הקבלנים.
במסגרת פעילות זו נרשמו באותה שנה הזכויות ב- 1,304 יחידות דיור.
תוצאות אלו מעידות על האפקטיביות של כלי זה - הוא הביא לזירוז היזמים במילוי התחייבויותיהם.
על כן ניתן היה לצפות שרמ"י תרחיב את השימוש בו.
ואולם בביקורת עלה כי משנת 2007 לא הגישה רמ"י ולו ת לונה אחת לרשם הקבלנים, ובפועל שיתוף הפעולה בין שני הגופים הופסק.
רמ"י ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי שיתוף הפעולה שלה עם רשם הקבלנים נפסק מאחר שההליכים היו ארוכים מדי, ולא תמיד היו לרשם הקבלנים אמצעי אכיפה אפקטיביים וברוב המקרים ניתנו ארכות לרישום בתים משותפים; עם זאת, ציינה, שהיא פועלת בימים אלה לחידוש שיתוף הפעולה עם רשם הקבלנים בנושא אכיפת הרישום.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שאמצעי אכיפה זה הוכח כיעיל, על רמ"י להסדיר את שיתוף הפעולה עם רשם הקבלנים ולחדש את הגשת התלונות נגד כל היזמים אשר הפרו את התחיי בויותיהם לרישום הזכויות.
על שני הגופים לגבש סדרי עבודה ביניהם כדי לקצר את הליכי הפעולה ולייעל את כלי האכיפה הנתון בידי רשם הקבלנים.
רמ"י ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי החליטה להגביר את האכיפה נגד קבלנים על ידי תביעות משפטיות, הליך שלדבריה היה מוצלח יותר ופורסם באמצעי התקשורת ובאתר האינטרנט של רמ"י, ולכן גם עורר הד ציבורי והניע את הקבלנים לפעול.
היא ציינה כי אמצעי אכיפה נוסף שהפעילה הוא מניעה מקבלנים שהגישה נגדם תביעה על אי -רישום להשתתף במכרזי שיווק שלה עד הסדרת הנושא.
ערבויות להבטחת רישום הזכויות: במסגרת תפקידו של משרד הבינוי כממונה על ייזום וביצוע של מדיניות הממשלה בתחום הבנייה למגורים, גם הוא משווק קרקעות לבניית יחידות דיור באמצעות מכרזים ליזמים.
בחוזים שעליהם חותם משרד הבינוי הוא מטיל על היזמים את חובת רישום הזכויות ביחידות הדיור על שם רוכשיהן, ואף קוצב פרקי זמן מרביים: רישום המבנה כבית משותף תוך שישה חודשים ממועד רישום הפרצלציה, ורישום זכויות הרוכשים תוך שלושה חודשים ממועד רישום הבית המשותף.
כדי להבטיח שהיזמים יעשו כן , המשרד מקפיא 10% מערבויות הביצוע; שחרורן מותנה ברישום הזכויות 29.
בביקורת נמצא כי בש ונה ממשרד הבינוי, רמ"י אינה דורשת מהיזמים להפקיד ערבויות לביצוע התחייבויותיהם לרישום הזכויות, ובכך מוותרת על כלי הרתעה יעיל להבטחת פעולה זו.
29 שחרור הערבות מותנה ברישום זכויות של רוכשי יחידות הדיור לגבי50% מהיחידות במתחם לפחות.
:שם הדוח משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שנטילת ערבות כספית עשויה לשמש אמצעי אכיפה יעיל לדרבון היזם לעמוד בהתחייבויותיו, לרבות ק ידום רישום הזכויות, ראוי שרמ"י תשקול את אימוצו כחלק ממנגנון האכיפה של רישום הזכויות שהיא מפעילה.
מנגנון להבטחת רישום זכויות המשתכן : כאמור, חובת רישום הזכויות מוטלת על היזמים, והם גובים מרוכשי יחידות הדיור תשלום מראש עבור הוצאות הרישום.
חובה זו מעוגנת בחוזה בין רוכשי היחידות לבין היזמים.
מאחר שרישום הזכויות בדרך כלל לא נעשה בסמוך למכירת היחידות, היזמים מנהלים רישום פנימי בספריהם, האמור לשקף את המכירה לרוכש הראשון וכן את העברת הזכויות מרוכש אחד למשנהו , אך אינו תחליף לרישום זכויות כדין.
חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות), התשל"ה - 1974 , מתנה את שחרור הערבות שנגבתה מהיזם כדי להבטיח את כספי הרוכש ברישום הזכויות, זאת כאשר מדובר בבנייה על קרקע פרטית .
בבנייה על מקרקעי ישראל, ערבות המכר משתחררת עם חתימת רוכש יחידת הדיור על חוזה חכירה עם רמ"י, דבר שאינו תלוי בפעולת רישום הזכויות.
משמעות הדבר היא כי בפועל, בקרקע של המדינה, ערבות חוק המכר אינה מבטיחה לרוכש יחידת הדיור את רישום הזכויות כדין.
רמ"י מחייבת את היזמים, במסגרת חוזי פיתוח או חוזי חכירה, לסיים את רישום הפרצלציה30 ואתרישום הבית המשותף בתקופה קצובה, אך אינה מטילה עליהם חובה להשלים את התהליך עד רישום זכויות רוכש יחידת הדיור בלשכת הרישום.
יוצא אם כן כי לרמ"י אין מנגנון המבטיח את רישום הזכויות כדין.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הציגה רמ"י עמדה שלפיה גם החברה, היזם או הקבלן וגם החוכרים נושאים באחריות לבצע רישום, ורמ"י מנסה - על ידי פרסום באמצעי התקשורת - להעלות את מודעות הציבור לחשיבות הרישום ולהניעו לפעולה מול החברה, היזם או הקבלן.
לדעת משרד מבקר המדינה, אמנם יש חשיבות לפרסום באמצעי התקשורת לשם העלאת מודעות הציבורי לחשיבות הרישום, אולם אין בכך די.
ראוי שרמ"י תשקול לפתח מנגנון אפקטיבי שיאפשר לחייב את היזמים להשלים את רישום זכויות הרוכשים בזמן קצוב.
היעדר אפקטיביות של פעולות שנקטה רמ"י לקידום רישום הזכויות בחינת מגמות הרישום בשנים 2013 -1998 העלתה כי בשנים 2007 -1998 הצטמצם מספר יחידות הדיור שלא בוצע לגביהן רישום מכ- 420,000 לכ- 245,000 , אולם בתקופה 2013 - 2007 התהפכה המגמה- חלה עלייה במספר יחידות הדיור שלא בוצע לגביהן רישום, מכ- 245,000 לכ- 330,000.
בחוזי חכירה, אם ביצוע פרצלציה מוטל עליהם 500 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בתשובתה הציגה רמ"י מגוון פעולות שנקטה, בתחומים שונים, לקידום רישום הזכויות.
להלן הפרטים: רמ"י דיווחה כי פעלה לקידום רישום הפרצלציה, בין היתר על ידי הידוק האכיפה של חובת החברות המתכננות לרישום פרצלציה במקביל לתהליך התכנון; קיום פגישות תכופות עם מרבית הוועדות המקומיות לקידום אישור התצ"רים; איתור אתרים ללא אב וביצוע הכנה ורישום של הפרצלצ יה; הידוק שיתוף הפעולה עם הגורמים המעורבים בתהליך רישום הזכויות; והעלאת רעיונות לקיצור הליכים והסרת חסמים.
כמו כן דיווחה רמ"י על פעולותיה לקידום רישום בתים משותפים, ובהן: הגשת תביעות משפטיות נגד יזמים שאינם רושמים בתים משותפים (להלן - סרבני רישום); פרסום רשימת סרבני רישום בעיתונות ובאתר רמ"י; מניעת השתתפות סרבני הרישום במכרזים של רמ"י31 ; קיום מפגשים יזומים עם נציגי יזמים המנהלים יותר מ-100 יחידות דיור לצורך מעקב, דיווח ומתן עזרה לקידום רישום הזכויות; והקמת פורום עורכי דין ונציגי יזמים ברמ"י לדיון בחסמי הרישום ואף יצירת קשר ישיר לטיפול מידי במקרים דחופים ובעייתיים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי מגוון הפעולות שמנתה לא הצליח, בסופו של דבר, לצמצם בצורה משמעותית את מצאי יחידות הדיור שבהן רישום הזכויות לא הושלם.
יתרה מזו, בשנים 2013 -2007 חל גידול במספר יחידות הדיור שהזכויות בהן לא נרשמו, מכ- 245,000 לכ- 330,000 ,, דבר שמלמד על אפקטיביות מוגבלת אם בכלל, של אותן פעולות שנקטה רמ"י במסגרת קידום רישום הזכויות.
אין די בפעולות שנוקטת רמ"י לצמצום מספר הדירות שבהן רישום הזכויות לא הושלם; נדרש כי הנהלת רמ"י תגבש תכנית אסטרטגית ומתכללת לקידום רישום הזכויות, שתתבסס על המלצות הוועדות המקצועיות, לרבות ההמלצות הנוגעות להטמעת תהליך רישום הזכויות בתהליך התכנון ול שיווק קרקע למגורים לאחר רישום הפרצלציה.
על התכנית גם לכלול כלים לייעול תהליכי ה ארגון והניהול של רישום הזכויות ולהגברת אכיפתו.
עיכוב ביישום הרפורמה ברמ"י .
בשנים 1986- 2004 מינתה הממשלה שלוש ועדות32 לבחינת יעדי המדיניות הקרקעית במדינת ישראל.
המלצות הוועדות אומצו בידי הממשלה והמועצה.
במאי 2009 החליטה הממשלה על המשך יישום הרפורמה ועל הקמת רשות מקרקעי ישראל.
אחד הנדבכים המרכזיים של הרפורמה הוא צמצום החיכוך בין החוכרים לבין רמ"י באמצעות הקניית בעלות על מקרקעין עירוניים המיועדים למגורים ולתעסוקה לבעלי חוזי חכירה אשר רכשו זכויות מהוונות33 .
שחרור רמ"י מהניהול השוטף של חוזי החכירה במקרקעין שייעודם למגורים, על ידי הקניית בעלות לחוכר ורישום הבעלות בלשכת הרישום, אמור היה להוביל .
31 רמ"י מאפשרת לסרבני רישום להשתתף במכרז רק אם יפקידו ערבות לרישום על סך 100,000 .
ש"ח 32 ועדת גולדברג משנת 1986 .
, ועדת רונן וועדת גדיש 33 על פי חוזה חכירה שבו שולמו מראש דמי החכירה (תשלום שנתי בגין שימוש במקרקעין בהתאם למטרת ההקצאה) בעבור יתרת תקופת החכירה.
:שם הדוח משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לצמצום השירותים הישירים שעליה לתת לחוכרים, וכך לאפשר לה להתרכז בפעולות הליבה שנקבעו לה: שיווק מקרקעין ושמירה עליהם.
הקניית הבעלות ורישומה בלשכת הרישום נעשים, כאמור, בכמה שלבים, ובהם רישום הפרצלציה, רישום הבית המשותף ורישום הזכויות.
בהיעדר רישום הזכויות אי -אפשר לרשום בעלות ולא מתבטל הצורך לקבל שירות עבור הנכס ברמ"י, דבר שלא מאפשר את צמצום החיכוך בין רמ"י לחוכרים, ובעקבות זאת פוגע גם ביישום הרפורמה.
יצוין כי הקניית בעלות על פי הרפורמה הוגבלה לנכסים שנבנו על קרקעות שבבעלות המדינה ורשויות הפיתוח, ואינה כוללת נכסים שנבנו על קרקעות קק"ל (ראו פירוט להלן).
מכאן שאף שהיעד שנקבע הוא צמצום היקף השירות שרמ"י צריכה לתת לחוכרים, חלק ניכר מהם ימשיכו לקבל שירות ממנה ולא תוקנה להם בעלות על הקרקע34.
נכון לאוקטובר 2014 , העריכה רמ"י את מצאיהנכסים המועמדים להקניית בעלות בכמיליון נכסים, שהבעלות על כ - 352,000 מהם כבר הוקנתה.
בלוח שלהלן מפורט הרכבם של כ- 654,000 :נכסים שעדיין יש להקנות את הבעלות עליהם .
פירוט הנכסים על מקרקעי ישראל שיש להקנות את הבעלות עליהם .
סוגי הנכסים מספר הנכסים .
נכסי קק"ל (מהם בכ- 80,000 טרם נרשמו הזכויות) 311,000 .
נכסים שבהם טרם נרשמו הזכויות* 250,000 .
נכסים שאפשר להעביר את הבעלות עליהם (בתמורה וללא תמורה) 93,000 .
נכסים שנבנו על קרקעות קק"ל וטרם נרשמו בהם זכויות .
יוצא אפוא כי מבין 654,000 הנכסים רמ"י יכולה, על פי הרפורמה, להקנות מיד את הבעלות על כ - 93,000 , שהם רק כ - 14% מן הנכסים.
לגבי יתר הנכסים, כ - 561,000 , עומדים לפני רמ"י חסמים המעכבים את העברת הבעלות עליהם.
להלן הפרטים: מהנתונים המוצגים לעיל עולה כי בכ- 330,00035 יחידות דיור (כ-%47) אי-אפשר להקנות בעלות מאחר שטרם נרשמו בהן הזכויות.
זאת בין היתר בשל הליקויים הרבים שעלו בדוח זה הנוגעים לפעילות רמ"י בעניין רישום הזכויות: ליקויים בארגון ובניהול של נתונים בתהליך הרישום, ליקויים בתכנון ובביצוע של תכניות העבודה לרישום הז כויות ואף אי -יישום או יישום חלקי של החלטות הממשלה והמועצה הנוגעות לקידום רישום הזכויות.
במשך יותר מעשור מאז הוחלט לקדם את רישום הזכויות, היקף יחידות הדיור שטרם נרשמו זכויותיהן צומצם אך במעט.
34 ראו גםמבקר המדינה, דוח שנתי 64ג ( 2014 " ), בפרקבחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל", עמ' 349-319 .
35 250,000 נכסים שבהם טרם נרשמו הזכויות, בתוספת של 80,000 נכסי קק"ל שבהם טרם נרשמו הזכויות.
שם הדוח: משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, נדרש כי הנהלת רמ"י תגבש תכנית אסטרטגית שתקבע את מכלול הצעדים להשלמת רישום הזכויות ביחידות דיור על קרקעות שבניהולה, וגם תבטיח רישום הזכויות בעוד מועד ביחידות דיור על מקרקעין שתשווק בעתיד.
הדבר עשוי לתרום ליישום הרפורמה כמתוכנן.
נכסים בבעלות קק"ל בדוח מבקר המדינה 64ג36, בהתייחסו לנושא הקניית הבעלות על קרקעות קק"ל, ציין משרד מבקר המדינה כי רמ"י אמנם ביקשה לצמצם את החיכוך עם החוכרים בנוגע לקבלת אישור להיתר בנייה, אולם בכל הנוגע לשאר הנושאים - כגון קבלת משכנתה, העברת זכויות והארכת תוקף החוזה - היא עדיין מחויבת לתת שירות, עובדה המטילה עומס כבד על עובדיה.
משרד מבקר המדינה העיר כי ביצוע הרפורמה ללא חתימה על הסכם עם קק"ל אינו מאפשר העברת בעלות בכ- 311,000 יחידות דיור, שהיו אז כ-40% .
מכלל היחידות שנותרו להקניית בעלות בביקורת עלה כי עדיין לא חל שינוי בעניין זה.
משרד מבקר המדינה שב ומעיר כי ביצוע הרפורמה ללא חתימ ה על הסכם עם קק"ל מונע העברת בעלות בכ- 311,000 יחידות דיור37.
רשות מקרקעי ישראל אחראית לקידום של רישום הזכויות בפנקסי המקרקעין ליחידות הדיור שמוקמות על מקרקעין שבניהולה .
מועצת מקרקעי ישראל הטילה עליה גם את האחריות להשלמת הפיגור שהצטבר במשך שנים ברישום הזכויות במאות אלפי יחידות דיור.
רישום הזכויות כדין מקנה לרוכש יחידת הדיור הגנה על זכות הקניין, וכן מאפשר למדינה לנהל רישום מרוכז ומסודר של מארג הזכויות במקרקעין בישראל.
רישום הזכויות קיבל משנה חשיבות כשהוגדר כאחד הנדבכים המרכזיים ברפורמה ברמ"י , שמטרתה לצמצם את החיכוך בין החוכרים לבינה .
ואולם רמ"י לא השיגה את המטרות שקבעה לה הממשלה ולא את היעדים שקבעה לעצמה בשתי תכניות חומש שביצוען נמשך כעשר שנים , קרי השלמת רישום הזכויות ביחידות דיור שבהן טרם נעשה הדבר .
37 נכון למועד סיום הביקורת כ-48% מכלל הנכסיםשיש להקנות את הבעלות עליהם.
:שם הדוח משרד הבינוי - רשות מקרקעי ישראל - רישום זכויות במקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בביקורת נמצאו ליקויים רבים הנוגעים לבסיס פעולות הניהול והארגון של רמ"י: אין לרמ"י מערכות ממוחשבות לשליטה ולבקרה על תהליך רישום הזכויות, ולכן לא איתרה חסמים בתהליך ולא גיבשה להם פתרונות.
רמ"י גם לא אכפה על חברות מנהלות את התחייבויותיהן לרישום הזכויות, ולא פעלה בהתאם להחלטת המועצה לשווק קרקעות למגורים רק לאחר שנרשמה בהן פרצלציה - פעולה שיכלה להקל מאוד על השלמת רישום הזכויות.
ליקוי זה בשיווק אף הולך ומעמיק, שכן גם ביחידות דיור שנבנו בשנים האחרונות נוצר פיגור ברישום הזכויות והוא מתווסף על הפיגור הקיים ברישום זכויות ביחידות דיור שהוקמו בעבר.
גם משרד הפנים כשל בתפקידו להקים ועדות משנה שיאפשר ו קידום רישום הזכויות באמצעות חוק רישום שיכונים ציבוריים.
התוצאה היא שמאז 1998 אומצו המלצות ועדת דליצקי בשנת 1998 , במשך כ -16 שנים, הצטמצם מספר יחידות הדיור שלא נעש ה להן רישום זכויות אך במעט: מ- 420,000 יחידות לכ- 330,000 בסוף שנת 2013.
על רמ"י לפעול להשגת המטרה שהציבה הממשלה - הדבקת הפיגור ברישום הזכויות ביחידות דיור שנבנו בעבר , והבטחת רישום הזכויות בקרקעות למגורים שישווקו בעתיד באמצעות הטמעת תהליך הרישום בתהליך התכנו ן והביצוע.
לשם כך על רמ"י להתייחס לתחום זה כ אל פרויקט שהמשאבים שיוקצו לו יותאמו לתכנית עבודה שתגובש ולה יעדים כמותיים, לוחות זמנים ודרכי פעולה סדורות שיביאו להשגת התוצאה בפרק זמן קצר.
אחת הפעולות המשמעותיות שעשויות למנוע את הגדלת היקף יחידות הדיור שזכויותיהן אינן נרשמות היא שיווק הקרקע רק לאחר הפרצלציה.
אשר לפיגור הקיים ברישום זכויות ביחידות דיור, על רמ"י לאתר חסמים בתהליך רישום הזכויות, להעריך מהו היקפם ולגבש להם פתרונות.
בה בעת על תכניתה של רמ"י לתת את הדעת לצורך בפיתוח והפעלה של מערכת אכיפה אפקטיבית שתבטיח את רישום הזכויות כדין.
שם הדוח: משרד ראש הממשלה - תכנון עבודה במשרד ראש הממשלה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבוא .
משרד ראש הממשלה מרכז את עבודת המטה במישור הלאומי, מוביל רפורמות בשירות הציבורי ומקדם פרויקטים בעלי חשיבות לאומית.
מנכ"ל משרד רה"ם מוביל ומרכז מטעמם של הממשלה וראש הממשלה את עבודת המטה המתבצעת במשרד בתחומים הכלכליים, החברתיים והאזרחיים.
מדצמבר 2011 מכהן מר הראל לוקר כמנכ"ל משרד רה"ם.
להלן יפורטו היחידות הארגוניות העיקריות במשרד רה"ם העוסקות בעיקר בתחום הכלכלי-חברתי.
דוח זה אינו עוסק ביחידות משרד רה"ם שעיקר פעילותן בתחום הביטחוני.
במוקד העיסוק בתחומי החברה והכלכלה במשרד רה"ם עומד המטה הכלכלי-חברתי של המשרד, בראשות מנכ"ל המשרד.
המטה הוקם על פי החלטת ממשלה מאוקטובר 2012 , והוא מאגד כמה יחידות שהיו קיימות במשרד זה כבר.