HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הועלה כי הרשות לא העבירה עותק של דוח הבדיקה הסופי לכל חברי הדירקטוריון ולא יזמה דיונים מקצועיים יסודיים על המלצותיו.
היא לא נקטה צעדים ליישומן של מסקנות הדוח על אף האפשרות שתהיה להן השפעה מהותית על פעילות אגף הכספים של חח"י, ובמיוחד של ההמלצות האופרטיביות הכלולות בו, שיכלו לכאורה להשפיע גם על מקורות גיוסי ההון והיקפיהם בתקופה הרלוונטית.
רק ביום שהרשות קיימה ישיבה חד -פעמית במשרדיה בעניין ממצאי הדוח, היא העבירה בדואר אלקטרוני עותק שלו לגורמים הרלוונטיים, ובהם יו"ר הדירקטוריון, היועץ המשפטי והמזכיר של החברה, עו"ד דוד יהב.
לטענת אגף הכספים בחברה, טיוטת הדוח הועברה למנהל הכספים דאז, מר ירון מגל, יממה אחת בלבד בטרם קיימה הרשות ישיבה41 , ובה הוצגה לראשונה טיוטת הדוח על ידי מחברו.
לאחר אותה ישיבה לא נערכו כל דיונים נוספים ב ין הרשות ובין החברה על ממצאי הדוח ומסקנותיו אחרי שהושלם.
במכתב מאוגוסט 2009 החברה הבהירה למשרד מבקר המדינה, כי למיטב ידיעתה "טיוטת הדוח לא הושלמה לדו"ח מלא".
בתשובתה ממאי 2010 ,ציינה רשות החברות כי דוח הבדיקה המקיף הוכן לצרכיה ובישיבה שנערכה במשרדיה בינואר 2008 הוא הוצג בפני נציגים בכירים בהנהלת חח"י ובפני נציגי הגורמים הרלוונטיים - רשות החשמל, החשכ"ל, משרד האנרגיה והמים ואגף התקציבים - "בישיבה הוצגו בפני נציגי הנהלת החברה ויו"ר הדירקטוריון ממצאי הדוח וכן נמסר לנציגי החברה והודגש בפניהם כי רשות החברות מצדדת בקידום הנפקה בשוק ההון הישראלי".
בתשובתה מנובמבר 2011 הוסיפה הרשות, כי קיימה שיחות וישיבות עבודה רבות עם המנהלים ואנשי הכספים בחברה וכן ישיבות פנימיות ברשות החברות ובמשרד האוצר בנוגע לחלופות לגיוסי ההון של החברה בשנים 2008 -2009 ,, תוך שימוש, בין היתר בממצאי דוח הבדיקה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי היה כי הרשות תקבע אילו המלצות היא מאשרת וכיצד תפעל ליישומן.
כמו כן, ראוי היה שרשות החברות תחליט אילו הנחיות והוראות היא נותנת לחברה כפועל יוצא של יישום המלצות הדוח שאומצו על ידה.
מן הראוי היה כי הרשות תדרוש מהחברה לקיים דיון מקיף בדירקטוריון על ממצאי הדוח הסופי ומסקנותיו, ותוודא כי בטרם תפעל החברה לגייס הון, ייבחנו עד תום ממצאי הדוח וההמלצות שצוינו בו.
סעיף11()(א9 א) לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 , קובע כי נדרש אישור הממשלה במקרה שבכוונת חברה ממשלתית להעניק זכות או ליטול על עצמה התחייבות, שיכול שיהיה בה כדי להגביל, במישרין או בעקיפין, את הממשלה.
לפי סעיף 11 )(ביתקבל אישור הממשלה על פי הצעת שר האוצר ושר האנרגיה והמים שהוגשה לממשלה בצירוף חוות דעת של רשות החברות.
בפועל, החברה פונה לרשות החברות, לפני ביצוע ג יוס הון או קבלת הלוואה הכוללים הגבלות על מדיניות הממשלה שמטרתן להבטיח את החזרת החוב למלווים (להלן - ביטחונות), כדי שאלה יובאו לאישור הממשלה, ובידי הרשות נתונה ההחלטה אם להמליץ בפני הממשלה לקבל את בקשת החברה.
בינואר 2009 המליצה הרשות לממשלה לאשר את גיוס ההון של החברה שנעשה בפברואר 2009 באמצעות חברה א'.
המלווים הישראלים דרשו כי אם במועד .
41 ,בפגישה נכחו, בין היתר, מנכ"ל החברה דאז, מר עמוס לסקר, וסמנכ"ל הכספים דאז מר ירון מגל, מטעם חח"י והנציג דאז מטעם רשות החברות בדירקטוריון החברה, מר אהרון גולדמן.
384 דוח ביקורת שנתי 63א .
כלשהו במשך חיי האג"ח תחדל החברה להחזיק ברישיון הולכה, הם יהיו זכאים לבחור בכך שהתחייבות החברה כלפיהם תועבר לחברת ההולכה.
החברה טענה כי מאז שנת 2002 עמדה הרשות בסירובה לתת ביטחונות למשקיעים ישראלים בהנפקותיה הפרטיות של החברה בישראל, כמו אלה הניתנים למשקיעים בהנפקות החברה בחו"ל.
מדיניות הרשות בשנים שנבדקו הייתה שלא לתת ביטחונות למשקיעים ישראלים בהנפקות החברה, וגם בנסיונות לגייס הון מהציבור בישראל בשנים 2008 -2009 דחתה הרשות את בקשות החברה לכלול ביטחונות לרוכשי אג"ח שלה בתשקיפים שרצתה לפרסם לצורך גיוס ההון.
בתשובה מספטמבר 2008 ששלח סגן מנהל הרשות דאז, מר ערן היימר, למנהל אגף הכספים בחברה דאז, מר ירון מגל, לקראת פרסום תשקיף, הוא ציין כי "אין צורך בסעיף הסבה.
תנאים צריכים להיות כמו בתשקיף הקודם".
בסיכום דיון שהתקיים במאי 2009 לקראת פרסום תשקיף ונשלח על ידי הרשות ביוני 2009 לחברה הובהר, כי התשקיף יהיה ללא ביטחונות ונושא הביטחונות ייבחן בעתיד, אם יידרש הדבר.
יצוין כי לביטחונות הניתנים למלווים עשויה להיות השפעה ניכרת על שיעור הריבית שמש למת חח"י לרוכשי האג"ח שלה.
בתשובת מנהל רשות החברות דאז, ד"ר אודי ניסן, מפברואר 2012 צוין כי "במסגרת תפקידי כמנהל רשות החברות עלו עשרות מקרים של דילמות על רמת התערבות בפעילות החברות בכדי לכוון את החברה לכיוון שלי נראה נכון יותר, ראוי יותר וכדומה.
צריך לזכור שמנהל רשות החברות אינו מנכ"ל על של החברות הממשלתיות ואינו מחליף את מנהלי החברות ומועצות המנהלים.
למנהל הרשות יש חובות וסמכויות בחוק".
בעניין מתן הביטחונות הרשות מציינת בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממאי 2010 , אשר בהן]שתי חברות השקעה פרטיות[ , כי "לפני עסקאות אושר לראשונה חברת ההולכה שאמורה לקום במסגרת השינוי [ להעביר חוב לחברת המסירה , מעולם לא הגיעה לבדיקת הרשות הצעה לבדיקת גיוס הון בין אם בארץ ]המבני ובין אם בחו"ל המבקשת לאשר מתכונת זו".
בתשובתה מנובמבר 2011 ציינה הרשות כי מדיניותה "אינה שלא לתת ביטחונות למשק יעים ישראלים בהנפקות החברה", והיא המליצה לאשר ביטחונות בכמה הנפקות.
הרשות הבהירה כי המשקיעים בישראל אינם דורשים ביטחונות והתניות כפי שדורשים משקיעים בחו"ל, ואין מקום כי חברה תגביל את עצמה יותר מהנדרש.
בהתחשב בהשפעה האפשרית על העלויות של גיוסי ההון, על הרשו ת לבחון את מדיניותה בעניין הביטחונות הניתנים לרוכשי אג"ח של החברה, ולקבוע עמדה ברורה בנוגע לתנאים ולהגבלות בגיוסי ההון של החברה שראוי להביא לאישור הממשלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, הרשות התנהלה בנושא גיוסי ההון של החברה כגוף טכני המתאם בין החברה לממשלה, במקום שתמלא את תפקידה כזרוע ממשלתית המפקחת באופן ממשי ואפקטיבי על פעילותה של חברה ממשלתית בעלת חוב עצום המעוניינת להגדיל את חובה.
בשל מצבה הכספי של החברה והיקפם הגדול של גיוסי ההון שלה המטילים עליה נטל כספי ניכר במשך שנים רבות, על הרשות לגלות מעורבות גדולה יותר בגיוסי ההון ולוודא כי החלטות על גיוסים יתקבלו רק לאחר בדיקת צורכי החברה וכל החלופות האפשריות.
386 דוח ביקורת שנתי 63א .
מעורבות רשות החשמל בהנפקותיה של חח"י .
הרשות לשירותים ציבוריים - חשמל, הוקמה בשנת 1996 על פי חוק משק החשמל.
סעיף 21 לחוק משק החשמל קובע כי על רשות החשמל לפעול"בהתאם למטרותיו של חוק זה ובהתאם למדיניות חברת החשמל לישראל בע"מ 387 .
הממשלה, למדיניות השר או למדיניות השרים42 ,בהתאם לסמכויותיהם לפי כל דין בתחום משק החשמל, וכן תפקח על מילוי ההוראות לפי חוק זה ולפי הרישיונות ותמלא את התפקידים שנקבעו לה בחוק זה ושהוטלו עליה לפי כל דין אחר".
חוק משק החשמל קובע בסעיף 31)(ב כי " לצורך קביעת התעריפים, תבצע הרשות פעולות של בקרת העלויות של בעל רשיון ספק שירות חיוני43; הרשות רשאית שלא להביא בחשבון, לענין קביעת תעריפים, הוצאות, כולן או חלקן, אשר לדעתה אינן דרושות למילוי חובותיו של בעל רשיון ספק שירות חיוני".
מרכיב חשוב44 במכלול ההוצאות של החברה הוא הוצאות המימון על הלוואותיה, ורשות החשמל אמורה לבדוק הוצאות אלו.
סעיף 32 (א) לחוק משק החשמל קובע:"הרשות תקבע את התעריפים מעת לעת והם יעודכנו לפי נוסחת עדכון שתקבע הרשות".
בהתאם לסעיף זה הרשות קובעת בסיס תעריפים ונוסחת עדכון לפי עלות סל התשומות המוכרות בבסיס התעריפים.
במהלך השנים האחרונות התייקרו גיוסי ההון של חח"י באופן ניכר, והם נעשו בשיעורי ריבית גבוהים בהרבה מבעבר.
להלן תרשים המראה את המרווח הקיים בשנים 2005 -2009 ,בשערי הריבית של החברה בהנפקות הפרטיות של אג"ח לעומת אג"ח דומות של מדינת ישראל ושיעור מרווח הריבית שמוכר לחברה באמצעות תעריף החשמל (הנתונים נמסרו על ידי החברה): בתשובת רשות החשמל למשרד מבקר המדינה מפברואר 2012 צוין כי נתונים אלו משקפים מרווח בגין הנפקות לא סחירות, כאשר הפרמיה המשולמת על אי-סחירות זו מוערכ ת בכ - 0.
רשות החשמל הוסיפה כי הפערים בין המרווח על .
42 חוק משק החשמל, התשנ"ו - 1996 , מגדיר בסעיף 2 כ"שר" את שר האנרגיה והתשתית, וכ"השרים" את שר האנרגיה והתשתית ואת שר האוצר.
43 "רישיון ספק חיוני" מוגדר בחוק משק החשמל כ רישיון לניהול המערכת להולכה או לחלוקה של חשמל.
44 בתשובת רשות החשמל למשרד מבקר המדינה מפברואר 2012 עולה, כי "בשנים האחרונות נעו הוצאות המימון בין 9% ל- 13% .
"מההכנסות 388 דוח ביקורת שנתי 63א .
הלוואות אלו ובין המרווח המוכר לצורכי תעריף מסתכמים לפי חישוביה בכ-120 מיליון ש"ח, שהם בחישוב שנתי כ- 0.
ממחזורה חברת החשמל לישראל בע"מ 389 .
לאחר שהחברה השלימה פעולות של גיוס הון ושיעורי הריבית שהייתה צפויה לשלם לא הוכרו במלואם על ידי רשות החשמל בבסיס התעריף הקיים, היא פנתה לרשות החשמל בבקשה לעדכנו כחלק מסל התשומות לייצור חשמל.
לדוגמה, סמנכ"ל הכספים בחברה, מר הראל בלינדה, כתב ליו"ר רשות החשמל במכתב מפברואר 2009 , כי הריבית השולית שתהיה מוכרת בגיוס ההון שנעשה בינואר 2009 נמוכה ביותר מ -2% מהתשואה שהונפקו בה האג"ח, וביקש הכרה במלוא עלויות הגיוס באמצעות תעריף החשמל.
בתשובת רשות החשמל למשרד מבקר המדינה מפברואר 2012 צוין כי ניסיון העבר מלמד שהחלטתה על בסיס תעריפים חדש המתפרסמת לשימוע היא "רצפה", ולאחר הצגת טענות החברה בהליך השימו ע נקבע תעריף סופי גבוה יותר.
בדוח שהכינה חברת ייעוץ אסטרטגי עבור החברה בדצמבר 2008 :שכותרתו "בחינת השפעת המשבר הפיננסי על פעילות חברות חשמל בעולם", היא המליצה שהחברה תנהל משא ומתן עם הגורם המפקח עליה כדי להיערך לגידול הצפוי בעלויות המימון שלה.
נמצא כיבעניין גיוסי ההון של החברה לא מתקיים קשר מקצועי רציף בינה ובין רשות החשמל, משום שהן חלוקות בדעותיהן, בין היתר, בעניין האחריות למימון הפיתוח של משק החשמל.
דירקטוריון החברה ורשות החברות אינם פונים לרשות החשמל כדי לדעת מהי עמדתה לפני שהם מקבלים החלטה בנוגע לא ישור גיוס הון.
למעשה, רשות החשמל אינה מעורבת ב"זמן אמת" בגיוסי ההון של החברה, אלא מקבלת, בדרך כלל, עדכונים הנוגעים לנתוני הגיוס רק לאחר שהסתיים, או בשלב שתנאיו הגיעו לשלבי סיכום סופיים בין החברה ובין המפיצים והמשקיעים.
כתוצאה מכך רשות החשמל מבצעת פעולות בקרה על עלויות המימון של החברה רק בדיעבד.
על אף החלטת הדירקטוריון בישיבתו מנובמבר 2008 , כי "החברה תודיע מראש לרשות החשמל ולרשות החברות על שערי הריבית", כדי שהרשות תתחשב בהוצאות הריבית המשולמות בפועל במסגרת עדכון תעריף החשמל, נמנעה החברה מלעשות זאת.
בישיבת דירקטוריון החברה מיום 21.
10 שעסקה בטיוטת דוח מבקר המדינה, ציין יו"ר ועדת הכספים של החברה, מר מיכה לזר: "ביקשתי שיעבירו את הנתונים האלה לרשות החשמל על מנת שיהיו מודעים לכך שאנחנו מגייסים ב -10% מחוסר ברירה.
החברה לא פעלה לפי בקשתי".
בתשובתה של רשות החשמל מ מאי 2010 , צוין כי מאז הקמתה "המדיניות הרגולטיבית של עלות גיוס ההון מתבססת על גישה נורמטיבית .
נכון אמנם שהרשות בוחנת בתחילת כל תקופת בוחן את עלויות גיוס ההון תוך בקרת עלויות וניהלה מעקב אחר עלויות גיוס ההון במהלך תקופת הבוחן, אך המדיניות ארוכת הטווח של הרשות היא לחזק את נדבך המדיניות הנורמטיבי של העלות המוכרת של גיוסי ההון (כמו בשאר העלויות), תוך יצירת הידברות עם רגולטורים אחרים לצורך גיבוש מדיניות אכיפת סטנדרטים של ניהול עסקי ופיננסי שיאפשרו לחברה לנהוג באופן מושכל לאור עלויות גיוס הנורמטיביות הנקבעות ע"י הרשות במסגרת ספרי התעריפים" (ההדגשות במקור).
בתשובת רשות החשמל למשרד מבקר המדינה מפברואר 2012 צוין שהחברה כגוף עסקי צריכה לממן בעצמה את הרכוש הקבוע "ועלותו מתומחרת, לאחר הפעלתו, במחיר המוצר בדרך של פחת ותשואה", וכי "מימון מראש של תוכנית 390 דוח ביקורת שנתי 63א .
הפיתוח באמצעות התעריף הוא חריג, ונעשה רק למימון תוכניות החירום".
רשות החשמל הוסיפה, כי הפערים הקיימים בין עלויות הגיוס של החברה לאלו המוכרות באמצעות התעריף "לא פגעו ברווחיותה ויציבותה של החברה, אלא בראש ובראשונה אי עמידתה במתווה ההתייעלות וההפקדות לקופת הפנסיה".
יצוין כי נו שא מעורבותה של רשות החשמל בגיוסי ההון של החברה עלה גם במסמך פנימי שהכין, בספטמבר 2008 , צוות מקצועי ברשות החשמל על פי בקשת חברי מליאת הרשות, בנושא: "צעדים חברת החשמל לישראל בע"מ 391 .
"רגולטורים תומכים למימון פרויקטים בהקמה על רקע משבר משק החשמל במסמך, שהוכן כמצע לדיון בעקבות בקשת ה חברה למימון השקעותיה בכלל ולמימון פרויקטי חירום במקטע הייצור בפרט, הוצעו מספר חלופות אפשריות שיסייעו לחברה כשהיא מגייסת הון זר.
אחת מהחלופות הייתה "תכנית למיצוב מחדש של משק החשמל בקרב שווקי ההון - צעדים רגולטוריים בוני אמון מול שווקי ההון בארץ ובחו"ל", ולפיה היה על רשות החשמל להודיע מראש כי בכוונתה להכיר בעלויות הריבית הנקובה בהנפקת אג"ח של החברה בשווקים בחו"ל, וזאת בכפוף לבדיקה פרטנית של ההלוואה ולאישור מליאת רשות החשמל.
בתשובת רשות החשמל למשרד מבקר המדינה מפברואר 2012 צוין כי המסמך האמור הוכן כמצע לדיון לקראת החלטה על מימון תכנית החירום, בשלב שבו טרם אושרה ההחלטה על בסיס התעריף.
"אם אכן הייתה נדרשת החברה לממן את תוכנית החירום בהלוואות, היה מקום לשקול להודיע לחברה על שיעור התשואה המוכר על הלוואות למימון התוכנית.
אולם סופו של דבר חלופה זו נדחתה על ידי הרשות ומימון תוכנית החירום בוצע באמצעות תוספת תעריפית".
לדעת משרד מבקר המדינה, בעקבות גיוסי ההון של החברה בשנים האחרונות לצורכי השקעות החברה ולהחזר חובותיה, וכחלק מהתנהלות תקינה שוטפת בין רשות החשמל כגוף מאסדר ובין החברה, נראה כי היה על רשות החשמל לשקול ליידע מר אש את החברה בהכרה הצפויה בעלויות של גיוסי ההון באמצעות תעריף החשמל.
רשות החשמל מודיעה על בסיס תעריפי החשמל ועל אופן חישובן של העלויות המוכרות לחברה לשם ייצור החשמל באמצעות פרסום ספר תעריפים.
ביולי 2002 פרסמה הרשות ספר תעריפים45 שתוקפו עד סוף 2005 .
סעיף81 בספר קבע כי יהיו בתוקף החל מתאריך ]בעניין גובה תעריף החשמל [ "ההחלטות לעיל 5.
2002 (להלן 'נקודת המוצא') ועד 31.
)'(להלן 'סוף תקופת הבוחן והיה ב'סוף תקופת הבוחן' לא ייקבעו תעריפים חדשים, תהיינה החלטות אלה בתוקפן עד למועד קביעת התעריפים החדשים על ידי מליאת הרשות".
בפברואר 2010 פרסמה46 רשות החשמל את החלטותיה בדבר בסיס תעריפי החשמל המעודכנים שהתבססו על בדיקות שכבר השלימה בעניין העלויות המוכרות לחברה.
נמצא כי דרך קביעתו של תעריף החשמל על ידי רשות החשמל, והעובדה שהיא לא קבעה את בסיס תעריף החשמל כפי שהייתה צפויה לעשות כבר בשנת 2006, השפיעה על קביעת דירוג האשראי של החברה, והיה בה כדי להביא את החברה לשלם שיעורי ריבית גבוהים בגיוסי ההון שלה בישראל ובחו"ל.
לדוגמה, בהודעה לציבור שפרסמה חברת דירוג בשנת 2006 היא הודיעה על הורדת דירוג החברה מ- AAA ל- AA+/NEGATIVE.
ב ין היתר, מפאת "אי -ודאות בקשר למבנה התעריפים החדש שצפוי להיכנס לתוקף בשנת 2007 והשלכותיו על תוצאותיה של החברה".
(דוגמאות נוספות לכך בשנים 2008 -2009 .
) בתשובתה ממאי 2010 למשרד מבקר המדינה ציינה רשות החשמל כי "לאורך כל התקופה מ- 31.
2005 ועד לקביעת בסיס התעריף החדש למקטע היצור בפברואר 2010 .
45 "תעריפי חשמל ואמות מידה לשנים 2002 -2005 ודרך עדכונם", הרשות לשירותים ציבוריים חשמל, יולי 2002.
46 יצוין כ י ביולי 2008 פרסמה רשות החשמל לשימוע טיוטה של בסיס התעריפים החדש.
392 דוח ביקורת שנתי 63א .
ביצעה הרשות עדכונים שוטפים ועדכונים שנתיים של תעריפי החשמל".
רשות החשמל הסבירה כי מלבד הסיבות המוזכרות בהודעת חברת הדירוג לעיתונות המשפיעות לרעה על דירוג האשראי של החברה, "ראוי לציין גם את הבעיות הקשות בהתנהלות דירקטוריון ה חברה והנהלת החברה בכל הקשור לניהול המערך הפיננסי של החברה בגיוסי ההון שהודגמה באופן ברור וחד על ידי טיוטת מבקר המדינה לאורך חלקים נבחרים בדוח", ולדעתה הן כמה "מהסיבות העיקריות לעלויות גיוסי ההון הגבוהות חברת החשמל לישראל בע"מ 393 .
"של החברה בתשובת רשות החשמל למשרד מבקר המדינה מפברואר 2012 היא הוסיפה, כי "דירוג החברה ירד בפעם הראשונה עוד בסמוך לתום תקופת הבוחן הקודמת, והמשיך לרדת לאחר פרסום ההחלטה לשימוע ביולי 2008 , אשר כאמור מהווה 'רצפה' לתעריף החדש, ולכן עם פרסומה הוסרה מרבית 'אי הוודאות'".
בתשובתה מיולי 2010 ציינה החברה כי "צרכי המימון והנזילות של החברה אינם ניתנים לדחייה בשל אי ההכרה בהוצאות המימון במסגרת התעריף", ולמרות ניסיונותיה לדעת מראש את שיעור ההכרה הצפוי בעלויות הגיוס, רשות החשמל מסרבת ליידע אותה בשל מדיניותה לעשות בקרת עלויות רק בדיעבד.
עוד הוסיפה החברה "כי גם בדיעבד מסרבת רשות החשמל להכיר במלוא עלויות גיוס ההון של החברה", ופניותיה אליה ולמשרדי הממשלה בעניין זה הושבו ריקם.
לדעת משרד מבקר המדינה, איחור של למעלה מארבע שנים בקבלת החלטתה של רשות החשמל בעניין בסיס התעריף, מקשה על חח"י לכלכל את צעדיה גם בתחום גיוסי ההון.
בהתחשב במשקל שניתן לאי -הודאות הנוגעת לעדכון בסיס תעריף החשמל בקביעת דירוג האשראי של החברה, מן הראוי היה שרשות החשמל תדון ותחליט בעניין במועד שנקבע לכך.
מן הראוי שגם דירקטוריון החברה יהיה מודע לעמדתה של רשות החשמל לפני החלטתו בעניין גיוסי הון ותנאיהם, כדי להביאה בחשבון בעת קבלת ההחלטות.
,גיוסי ההון של ממשלת ישראל ושל חברות ישראליות, לרבות אלה של חח"י נעשות גם באמצעות הנפקות אג"ח שלהן בחו"ל.
חלק ניכר מהאג"ח המונפק בחו"ל נרכש על ידי תושבי ישראל שהערכת הסיכון שלהם בנוגע לאג"ח של החברה נמוכה יותר מזו של משקיעים שאינם ישראלים (להלן - המשקיעים הזרים).
מנתוני המחלקה לפעילות המשק במטבע חוץ בבנק ישראל עולה, שכבר בסוף 2004 החזיקו משקיעים ישראלים בכ -30% מהאג"ח של ממשלת ישראל ובכ-20% .
מהאג"ח של חברות ישראליות, רובן של חח"י, שהונפקו בחו"ל בתכנית ההפצה של אג"ח החברה המונפקות בחו"ל ניתנה הוראה למפיצי ההנפקה שלא למכור או להעביר את האג"ח למוסדות פיננסיים ישראליים, לרבות סניפים של מוסדות פיננסיים ישראליים בחו"ל.
יתרה מזאת, בתכנית ההפצה קיימת הוראה שלפיה אין להעביר אג"ח של חח"י למוסדות פיננסיים ישראליים גם במהלך המסחר באג"ח הנערך בשוק המשני, וכי יש לראות החזקה כזאת כמבוטלת.
הועלה כי למרות ההגבלות האמורות והעלויות הנוספות הקיימות, בדרך כלל, ברכישת האג"ח מגורם אחר שרכש אותן בעת הנפקה מהחברה, משקיעים ישראלים רוכשים אג"ח של החברה בהיקפים ניכרים, מיד לאחר ההנפקה, במסגרת המסחר בשוק המשני ובאמצעות משקיעים זרים הפועלים כסוכנים של המשקיעים הישראלים.
כך נוצר מצב שמשקיעים זרים הפיקו רווח על חשבונם של משקיעים ישראלים בפרק זמן קצר, הנובע מההפרש בין מחיר האג"ח בהנפקה הראשונית בחו"ל ובין מחירן בעת מכירתן למשקיעים הישראלים בש וק המשני.
394 דוח ביקורת שנתי 63א .
להלן נתונים על סכום החזקותיהם המינימלי של תושבי ישראל 47 באג"ח של החברה שהונפקו בחו"ל מינואר 2008 .
47 הנתונים התקבלו מהחטיבה למידע וסטטיסטיקה בבנק ישראל המקבלת דיווחים חודשיים שוטפים מבנקים ומברוקרים ישראליים על החזקותיהם של תושבי ישראל בנכסים בחו"ל.
חברת החשמל לישראל בע"מ 395 .
ועד ינואר 2009 , המלמדים על רכישות של האג"ח בהיקפים ניכרים למרות ההוראות המגבילות לעיל (נתוני יולי 2009 :)במיליוני דולרים טבלה 8 : סכום ההחזקות המינימאלי של תושבי ישראל באג"ח של חח"י שהונפקו בחו"ל .
בחודש ההנפקה סכום הגיוס מועד ההנפקה .
51 55 אין החזקות 250 ינואר 2008 .
25 19 25 1,000 מאי 2008 .
42 42 59 500 ינואר 2009 .
118 116 84 1,750 סך הכול יצוין כי נתונ ים אלו אינם כוללים החזקות של ישראלים באג"ח של החברה באמצעות בנקים וברוקרים בחו"ל, או מקרים שבהם מחזיק האג"ח רושם בישראל את החזקתו באמצעות דרכון זר ומציין כתובת מגורים בחו"ל.
לפיכך שיעור ההחזקה בפועל של ישראלים באג"ח של החברה שהונפקו בחו"ל עשוי להיות גבוה יותר, והוא מוערך על ידי בכירים בשוק ההון הישראלי ולפי פרסומים בתקשורת 48 , ביותר מ-50%.
יצוין כי החברה קיבלה בגיוסי ההון שלה בחו"ל פטור מניכוי מס במקור בגין תשלומי ריבית על ההלוואות שהחברה מגייסת מתושבי חוץ, בהסתמך על נתונים שמסרה לרשות המסים שלפיהם האג"ח יופצו למשקיעים תושבי חוץ.
החזקתם של ישראלים באג"ח של החברה שהונפקו בחו"ל מיד לאחר ההנפקה, עלולה לעורר חשש כי מלכתחילה לא היה מקום לכך שרשות המיסים תיתן פטור גורף מניכוי מס במקור להנפקות האג"ח בחו"ל.
בתשובת רשות המסים למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 צוין כי המיד ע האמור "יכול וייבדק במסגרת ביקורת תיק הניכויים של החברה הנדונה, אשר יבדוק בין היתר את אמיתות העובדות וכנגזרת מכך את תחולת האישור.
ובכל מקרה היה ותושב ישראל (שאינו פטור כאמור) מחזיק באג"ח המדובר ומקבל ריבית בגינה הרי שריבית זו אינה פטורה בידיו, לא לפי האישור ולא לפי הסעיף המסמיך".
נראה שההוראות המגבילות ישראלים ברכישת האג"ח של החברה שהונפקו בחו"ל מביאות גם לידי פגיעה בגיוסי ההון של מדינת ישראל בחו"ל.
בדוח שפרסם בנק ישראל49 נקבע כי עלויות הגיוס של מדינת ישראל בהנפקותיה בחו"ל פוחתות עקב החזקתם של תושבי ישראל באג"ח של חברות ישראליות הנסחרות בחו"ל, כיוון שגובה החזקות אלו הוא אחד הגורמים המשפיעים על תפיסת הסיכון בהשקעות בישראל, הקיימת אצל משקיעים זרים כשהם שוקלים רכישה של אג"ח שהנפיקה ממשלת ישראל.
יצוין כי הפגיעה בהיקף הביקושים להנפקות אג"ח של המדינה בחו"ל, ו כתוצאה מכך - גידול אפשרי בריבית על האג"ח הממשלתיות, היו בין הסיבות שכבר בשנת .
48 אבי בר -אלי, " 600 מיליון דולר יזרמו השבוע לשוק האג"ח", THE MARKER ( 15.
49 דוח בנק ישראל מיוני 2005 בעניין "גורמים המשפיעים על מרווח התשואות של אג"ח".
396 דוח ביקורת שנתי 63א .
2004 ,ביטל אגף החשכ"ל הגבלה שהייתה קיימת בגיוסי ההון של המדינה בחו"ל ולפיה עד אותו מועד לא הורשו משקיעים ישראלים לרכוש בשוק הראשוני אג"ח ממשלתיות שהונפקו בחו"ל.
נמצא כי האג"ח שהחברה מנפיקה בחו"ל כוללים ביטחונות טובים יותר מאלו הכלולים באג"ח של החברה המונפקות בישראל.
הביטחונות הניתנים לאג"ח המונפקות בחו"ל כוללים, בין היתר, שיעבוד צף על כל נכסיה של החברה לטובת רוכשי האג"ח.
לטענת החברה, רשות החברות היא המונעת את העמדת הביטחונות הניתנים בגיוסי ההון בישראל בקו אחד עם אלו הניתנים בחו"ל.
בתשובתה מיולי 2010 ציינה החברה כי היא "רואה חשיבות גדולה במתן בטחונות זהים למשקיעים ישראלים ופועלת רבות להשגתם.
מניעת משקיעים ישראלים מלרכוש אג"ח של החברה שהונפקו בחו"ל.
מקורה במדיניות רשות החברות ולא, בשום פנים ואופן, במדיניות החברה".
בתשובת החברה מיוני 2012 היא הוסיפה כי רשות החברות אישרה שסעיף "האפליה" לא יופיע בהנפקות אג"ח של החברה, אך "לבסוף לאור בעיות ניכוי מס במקור סעיף זה נשאר בתשקיף בחו"ל".
בתשובת הרשות מנובמבר 2011 למשרד מבקר המדינה צוי ן כי היא "לא מנעה ממשקיעים ישראלים את האפשרות לרכוש אג"ח של החברה שהונפקו בחו"ל".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בהמלצות להרחבת כושר הגיוס של חח"י בישראל שהיו כלולות בדוח הבדיקה שקיבלה רשות החברות בינואר 2008 צוין: "יותר ויותר גורמים מציבים כתנאי הכרחי להשקעתםבאגרות החוב של החברה את הדרישה להסדרים שיבטיחו אותם או יתנו להם אפשרות לפירעון מוקדם של החוב בעת ביצוע השינוי".
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות החברות לבחון שוב את סוגיית האפליה לרעה של משקיעים ישראלים שנמנעת מהם האפשרות לרכוש אג"ח של החברה המונפקות בחו"ל.
מן הראוי שהיא תבחן גם את האפשרות לתת ביטחונות דומים למשקיעים באג"ח הן בהנפקות בישראל הן בהנפקות בחו"ל, העשויה להביא לידי הפחתת שיעור הריבית שהחברה משלמת בגיוסי הון בישראל.
בהתחשב בשיעורי ההחזקה הגבוהים של ישראלים באג"ח של החברה הנסחרות בחו"ל, מן הראוי שהדירקטוריון יבדוק את האפשרות לגייס חלק מהון זה בישראל בעלויות נמוכות יותר.
גיוס הון בישראל באמצעות הנפקת אג"ח .
חברה המעוניינת להנפיק לציבור 50 את האג"ח שלה (להלן - הנפקה ציבורית) חייבת לפרסם תשקיף.
הוראת סעיף 15 (א) ל חוק ניירות ערך, התשכ"ח - 1968 (להלן- החוק), קובעת כי " לא יעשה אדם הצעה לציבור אלא על פי תשקיף שהרשות התירה את פרסומו.
החברה מביאה בתשקיף מידע לציבור שיאפשר לו לבחון באופן מקיף, בין היתר, את מצבה ואת היעדים שימומנו מהסכום שיגויס, .
50 הבורסה הישראלית לניירות ערך מתירה לחברה ישראלית להנפיק אג"ח לציבור אם היא עומדת באחד מהתנאים האלה: א.
הון עצמי שאינו פוחת מסכום של 16 מיליון ש"ח.
שווי מניות של לפחות 200 מיליון ש"ח.
סדרת האג"ח המונפקת היא בשווי של לפחות 200 מיליון ש"ח.
חברת דירוג ישראלית קבעה דירוג אשראי של לפחות ( A- ) לחברה המנפיקה או שחברת דירוג זרה קבעה לה דירוג אשראי של לפחות ( BBB - .
) 398 דוח ביקורת שנתי 63א .
ולהחליט אם להשקיע בה ולרכוש את האג"ח שלה.
החוק והתקנות שהותקנו על פיו מפרטים איזה מידע יש לכלול בתשקיף ולצרף אליו.
בתנאים מסוימים שפורטו בחוק ובתקנות שהותקנו על פיו, חברה ציבורית רשאית לבצע מספר הנפקות של אג"ח באמצעות שימוש בתשקיף מדף.
חברות ציבוריות יכולות לגייס הון באמצעות חברת החשמל לישראל בע"מ 399 .
תשקיף המדף במשך שנתיים מיום פרסומו, וזאת בכ פוף לעמידתם בתנאים המופיעים בתקנות ניירות ערך (תנאים להצעה על פי תשקיף מדף), התשס"ו - 2005 , הדורשים בין היתר, עמידה בחובות הדיווח החלות עליהן.
חברה שיש לה תשקיף מדף בתוקף יכולה לגייס הון ללא צורך בקבלת היתר נוסף מהרשות לניירות ערך, ולהסתפק בפרסום דוח קצר המפנה את המשקיעים לתשקיף המדף שההנפקה מתבססת עליו.
השימוש בתשקיף המדף הפך כלי חשוב לגיוסי הון של חברות ישראליות, אך בשל העובדה שהחברה לא קיימה דרישות הנוגעות לחובות הדיווח החלות עליה והגישה את דוחותיה הכספיים באיחור, לא ניתנה לה האפשרות לגייס הון בדרך זאת גם בתחילת 200951.
הביקורת העלתה כי מאז ההנפקות הציבוריות האחרונות של החברה בשנים 2002 -2005 שהתבססו על תשקיף החברה שפורסם בשנת 2002 , ובמסגרתן גויס סכום של כשישה מיליארד ש "ח, חדלה החברה לגייס הון בישראל באמצעות הנפקה לציבור.
נמצא כי בשנת 2005 עשתה החברה מספר ניסיונות להנפיק אג"ח לציבור, והיא הכינה כמה טיוטות של תשקיפים שהוגשו לרשות לניירות ערך, אך הדבר לא יצא לפועל.
זאת, בין היתר, בשל מחלוקות בין החברה ובין הגורמים השונים המאשרים את התשקיף - משרד האנרגיה והמים, רשות החברות ועוד.
החברה והגורמים האלו לא הצליחו להגי ע להסכמות, בין היתר, בנוגע לניסוח התשקיף בעיקר בעניין השינוי המבני המתוכנן והביטחונות שיינתנו לרוכשי האג"ח.
לפיכך נאלצה החברה לגייס הון באמצעות הנפקות פרטיות של אג"ח למשקיעים מוסדיים, ולא באמצעות הנפקות ציבוריות על פי תשקיף שמחירן לחברה המגייסת הוא, בדרך כלל, נמוך יותר.
החברה ציינה בתשובתה מיולי 2010 למשרד מבקר המדינה כי כישלון הוצאת התשקיף בשנת 2005 נבע, בין היתר, מכך שלטיוטת התשקיף שהיא הכינה התקבלו "רשימות ארוכות של הערות במספר סבבים, ממספר גורמים במדינה.
כאשר הערות גורם אחד סתרו לעיתים הערות גורם אחר (ההדגשה במקור)".
ואולם, למרות מאמציה להיענות לדרישות ולהערות הגורמים השונים בכפוף ללוח הזמנים, היא לא הצליחה לנסח תשקיף שיקבל את כל האישורים המתחייבים.
בשנת 2007 הכינה החברה תשקיף והגישה אותו לרשות החברות ולרשות לניירות ערך, אבל ההנפקה הציבורית לא יצאה לפועל עקב חילוקי דעות פנימיים בחברה בנוגע לניסוח סעיפים מסוימים בתשקיף ובדוח הכספי שההנפקה הזאת הייתה אמורה להתבסס עליו.
בעקבות זאת החליטה החברה באוגוסט 2007 על ביטולו של התשקיף.
בתשובתה של החברה מיולי 2010 נאמר שהיא "סבורה, כי יש ערך רב לפרסום תשקיף והיא ע שתה מספר נסיונות וממשיכה לפעול לשם פרסום תשקיף.
בין היתר, לצורך הגדלת בסיס הביקוש הפוטנציאלי בשוק הישראלי.
אך מרגע שהדבר לא צלח, אין לה ברירה אלא להמשיך לגייס הון בדרכים האלטרנטיביות שעומדות לרשותה, למימון פעילותה השוטפת ולפיתוח משק החשמל במדינה".
החברה הבהירה בתשובתה כי "מאחר שפרסום התשקיף הינו כה מורכב והתעכב משך זמן רב, נאלצה החברה להתמקד בערוצי הגיוס האחרים ולהשהות את הטיפול בתשקיף עד להשלמת הגיוסים בערוצים האחרים".
בתשובתה ממאי 2010 הדגישה רשות החברות כי הנפקת האג"ח המתוכננת לציבור בשנת 2007 נבחנה על ידי הרשות והגורמים הרלוונטיים, אך נעצרה על ידי החברה "משיקוליה העסקיים והמסחריים ולא בשל מחלוקות עם רשות החברות".
51 יצוין, כי רשות ני"ע הטילה בדצמבר 2008 על החברה עיצום כספי בסך 259,000 ש"ח, בגין איחור בפרסום הדוחות הכספיים של הרבעון השני לשנת 2008.
400 דוח ביקורת שנתי 63א .
בתשובתו מאפריל 2010 ,השיב משרד האנרגיה והמים כי מחלוקות רבות מורכבות ומהותיות, בין החברה לגופים אחרים בנוגע לפעילות ולמצב הפיננסי של החברה מנעו אותה מלהגיע לנוסח מוסכם של תשקיף לצורך ביצוע הנפקה ציבורית.
חברת החשמל לישראל בע"מ 401 .
לדעת משרד מבקר המדינה, הנפקה ציבורית היא כלי בעל חשיבות רבה לגיוס הון.