HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הטיפול בבקשות לתרומות נעשה באמצעות ועדת התרומות (להלן גם: הוועדה), שחבריה הם יו"ר הדירקטוריון, המנכ"ל והמזכיר, מר רוני כהן, שמשמש גם כמרכז הוועדה.
בתקופה ינואר 2004 - אפריל 2006 (להלן- התקופה הנבדקת) התקבלו במפעל כ-700 בקשות לתרומות מגופים ומיחידים.
הוועדה אישרה בתקופה זו כ-220 בקשות לתרומות בסכום כולל של כ-4.
סכום התרומה השכיח היה 20,000 ש"ח וניתנו גם תרומות בסכומים קטנים יותר.
לעמותה אחת ניתן סכום יוצא דופן של מיליון ש"ח - ראו להלן.
להלן נתונים על תקציב התרומות וביצועו בשנים 2003 -2006 : .
סכום התרומות שניתנו .
(בש"ח) תקציב התרומות .
297,000 273,000 2003 .
974,000 1,500,000 2004 .
2,340,000 2,500,000* 2005 .
2,267,000 2,510,000 2006 912 דוח שנתי57ב .
5,888,000 6,783,000 סה"כ .
* כולל תרומה בסך מיליון ש"ח לעמותה מסוימת.
מהנתונים בטבלה עולה כי מאז שנת 2003 גדל סכום התרומות שנתן המפעל פי שמונה לערך.
הביקורת העלתה כי על אף האמור לעיל, המפעל לא פירט בהצעות התקציב שהגיש לדירקטוריון את הנימוקים לקביעת הסכום שהקצה לתרומות; מהפרוטוקולים של ישיבות הדירקטוריון שבהן אושרו הצעות התקצ יב גם אין עולה כי מי מהדירקטורים ביקש הסבר לקביעת תקציב התרומות ופרטים על התרומות שניתנו, או שהתקיים דיון בנושא; יצוין כי החלטה של הדירקטוריון בעניין תרומה ספציפית, התקבלה רק בקשר לתרומה בסך מיליון ש"ח שניתנה בשנת 200516 .
נהלים ואמות מידה לחלוקת התרומות הביקורת העלתה כי המפעל העניק את התרומות בלא שנקבע נוהל בנושא.
עם כניסתו של מזכיר המפעל הנוכחי לתפקיד הוא הנהיג לראשונה, בתחילת שנת 2004 , את השימוש בטופס "תרומות (אישור מזכיר, יו"ר ומנכ"ל)" (להלן- טופס התרומות).
בטופס זה מפורטים הנתונים ו האישורים שגופים המבקשים תרומה נדרשים להמציא: פרטים על הגוף ומטרותיו, אישור רשות המסים על ניהול פנקסי חשבונות, ואם מדובר בעמותה - גם אישור ניהול תקין מאת רשם העמותות.
רק במרס 2006 , במהלך הביקורת, התקין המפעל לראשונה נוהל שנועד להסדיר את תהליך מתן התרומות (להלן - הנוהל או נוהל התרומות).
בנוהל נקבע, בין היתר, כי ועדת התרומות "מוסמכת לשקול ולהחליט בכל בקשה, לפי שיקול דעתה.
סכום התרומה הבודדת למבקש כלשהו לא יעלה על 20,000 ש"ח לשנה פלונית.
בסמוך לאחר קבלת החלטת הועדה בעניין בקשה פלונית, יודיע מזכיר החברה למבקש את החלטת הועדה (ללא צורך בנימוקים)".
בנוהל לא נקבעו אמות מידה לקביעת הזכאות לתרומה וסכומה, סדרי עבודתה של הוועדה ועוד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המפעל לקבוע בנוהל אמות מידה לקביעת הזכאות לתרומה וסכומה - ולעדכנן מפעם לפעם - וכן כללים בעניין סדרי עבודתה של הוועדה וחובת ההנמקה של החלטותיה.
16 את ממצאי הביקורת על החלטתה זו ראו בפרק "שימוש בתקציב התרומות למתן חסויות", עמ' 920.
הטיפול בבקשות לתרומות 1.
הועלה כי הוועדה החליטה על מתן התרומות רק בעקבות בקשות שהוגשו למפעל.
היא לא קבעה יעדים למתן התרומות ואילו תחומים עיקריים וחשובים ראויים לתרומה.
זאת ועוד, האפשרות לקבל תרומות לא הובאה לידיעת הצי בור הרחב ולא פורסמה ברבים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המפעל לפרסם את האפשרות לקבל ממנו תרומות.
בתשובתו מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה (להלן- תשובת המפעל) כתב המפעל באשר לפרסום מתן התרומות: "לא נוכל לעמוד בפניות של 55 אלף עמותות.
זו הפשרה הטובה שמצאנו.
לדעת משרד מבקר המדינה, מכיוון שכספי המפעל הם כספי ציבור, על המפעל לקבוע אמות מידה ברורות בעניין הזכאות לתרומה ולקיים את תהליך מתן התרומות באופן שוויוני וגלוי, ולצורך כך עליו להביא את עצם מתן התרומות לידיעת הציבור.
לפי טופס התרומות, תנאי בסיסי לבחינת בקשת התרומה הוא הגשת האישורים המפורטים בטופס.
הביקורת העלתה שוועדת התרומות אישרה בקשות שלא צורפו להן האישורים הנדרשים.
כן אישרה בקשות שצורפו להן אישורים שאינם בתוקף בלא שדרשה מהמבקשים להמציא אישורים מעודכנים.
לדוגמה, בחודשים יולי -דצמבר 2005 אישרה הוועדה מת ן תרומות בסכום כולל של 48,000 ש"ח לשלוש עמותות אף שהן לא המציאו כנדרש אישור ניהול ספרים תקין.
בספטמבר 2005 - מרס 2006 אישרה הוועדה מתן תרומות בסכום כולל של 40,000 ש"ח לשתי עמותות אף שהן לא המציאו כנדרש אישורים על ניהול ספרים תקין ואישור על רישום העמותה, ובינואר 2006 אישרה מתן תרומה בסך 18,000 ש"ח לעמותה אף שלא המציאה כנדרש דף הסבר על העמותה ומטרותיה.
בחודשים מרס 2005 - פברואר 2006 אישרה הוועדה לשש עמותות תרומות בסכום כולל של 74,000 ש"ח, אף שהאישורים על רישום העמותה שצירפו לבקשותיהן לא היו בתוקף.
החלטותועדת התרומות על מתן התרומה וסכומה אושרו בחתימת שלושת חברי הוועדה על גבי טופס התרומות.
הביקורת העלתה כי טופסי התרומות הועברו לחברי הוועדה בנפרד, והם חתמו עליהם בלא שנפגשו עם חברי הוועדה האחרים כדי לדון בבקשות.
גם לאחר שהתקבל במפעל נוהל התרומות, שבו נקבע כי "הבקשות ירוכזו בידי מזכיר החברה, והוא יביא אותן לדיון בפני הועדה", לא נפגשו חברי הוועדה לדון ביחד בבקשות.
עוד הועלה, כי הנימוקים להחלטות על מתן התרומות לא תועדו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המפעל: "אין.
כל פגם בכך שחברי הוועדה המאשרת תרומה אינם נפגשים למטרה זאת במיוחד באופן סדיר, ומנהלים פרוטוקול המתעד את פגישותיהם.
אין כל מניעה שיקבלו החלטות ממין זה באמצעות העברת מסמכים ביניהם".
לדעת משרד מבקר המדינה, לא היה מקום שההחלטה על תרומות תתקבל כדבר שבשגרה בסבב חתימות על טופס התרומות.
קבלת החלטה בלא דיון ובלא תהליך קבלת החלטות סדור ומובנה, ספק אם היא מתיישבת עם החובות המוטלות על נושאי המשרה אשר שימשו כחברי הוועדה.
לצורך קבלת ההחלטות על התרומות, ראוי היה שיקיימו דיון מקיף שיאפשר להם להפיק את מלוא התועלת מהידע ומהניסיון של כל אחד מהם17.
על חברי הוועדה להתכנס ולדון יחד בבקשות באופן סדיר ולפעול על פי הנוהל בנושא זה.
כללי המינהל התקין מחייבים גם רישום של פרוטוקולים מדויקים.
על הפרוטוקול לשקף את שהתרחש בדיון ולהכיל את עיקרי הדברים שנאמרו, ובכלל זה המחלוקות שהתגלעו, ההחלטות שהתקבלו ונימוקיהן.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המפעל לקבוע כללים ברורים לרישום הפרוטוקולים של ישיבות ועדת התרומות.
הביקורת העלתה כי ועדת התרומות לא נקטה שיטה אחידה לרישום שמות הגופים שביקשו ממנה תרומה, ולעתים נרשם שמו של אותו מבקש באופנים שונים.
לדעת משרד מבקר המדינה, הדבר עלול לפגוע ביכולתו של המפעל לקיים מעקב אחר מבקשי התרומות ומקבליהן.
על המפעל לציין ברישומיו ליד שמה של כל עמותה את מספרה אצל רשם העמותות כדי שיתאפשר זיהוי אחיד ועקבי של העמותות ופרטים נוספים שיאפשרו פיקוח מיטבי.
המפעל הודיע למשרד מבקר המדינה כי הוא מקבל את המלצתו בעניין שיטת הרישום ויפעל לתיקונה.
נמצא כי המפעל לא השיב למבקשי תרומות שהחליט שלא להיענות לבקשתם.
מזכיר הוועדה לא עשה זאת גם לאחר שבנוהל התרומות נקבע מפורשות שעליו להשיב בכתב לבקשות שנדחו.
על המפעל להקפיד לקיים את הוראותיו בנושא.
לכ- 20% מהגופיםשביקשו תרומות אישרה הוועדה בתקופה הנבדקת שתי תרומות, ולגופים מסוימים אישרה שלוש או ארבע תרומות.
חלקם אף קיבלו באותה שנה שתי תרומות שסכומן המצטבר גדול מ- 20,000 ש"ח (כאמור, סכום התרומה השכיח בתקופה הנבדקת).
יצוין כי חברי הוועדה וחלק מחברי הדירקטוריון היו מעורבים במתן מקצת תרומות אלו.
להלן דוגמאות: (א) עמותה אחת קיבלה בתקופה הנבדקת ארבע תרומות בסכום כולל של 80,000 ;ש"ח שתיים מהן בסכום כולל של 40,000 ש"ח ניתנו בשנת 2005.
17 ראו בעניין זה גם אתדוח מבקר המדינה על רכישת מניות אלישרא על ידי אלתא (דצמבר 2005 '), עמ19.
)(ב עמותה אחרת קיבלה בתקופה הנבדקת ארבע תרומות בסכום כולל של 45,000 ;ש"ח שתיים מהן, בסכום כולל של 17,000 ש"ח, ניתנו בשנת 2004 , ושתיים, בסכום כולל של 28,000 ש"ח, ניתנו בשנת 2005.
)(ג שבעה גופים קיבלו בתקופה האמורה כל אחד שלוש תרומות בסכום כולל של 27,500 - 58,000 .
ש"ח לעומת זאת, לגופים אחרים שביקשו יותר מתרומה אחת אישרה הוועדה תרומה אחת בלבד, ועמות ות רבות, בהן עמותות המייצגות מגזרים של חסרי יכולת ועמותות אחרות שנזקקו לעזרה בהמשך פעילותן, לא קיבלו אף תרומה אחת.
בהיעדר אמות מידה ובהיעדר נימוקים מתועדים למתן התרומות, אי-אפשר לדעת מדוע קיבלו גופים מסוימים כמה תרומות ואחרים לא קיבלו כל תרומה, ומדוע קיבלו גופים מסוימים תרומות שסכומן גדול מהמקובל.
המפעל כתב למשרד מבקר המדינה כי גופים ספורים קיבלו יותר מתרומה אחת באותה שנה "לאור הצורך של גופים אלה בתרומה גבוהה, אולם לעתיד לבוא יתכן כי תרומה, שסכומה השנתי הכולל עולה על 20,000 ש"ח, תידרש להנמקה נפרדת המבארת את הטעם לכך".
אחד הגופים שקיבל בשנת 2005 שלוש תרומות בסך כולל של 55,000 ש"ח היה מרכז השלטון המקומי בישראל.
יצוין כי מרכז השלטון המקומי ממנה ארבעה נציגים לדירקטוריון המפעל, בהם יו"ר מרכז השלטון המקומי.
יצוין כי מר עדי אלדר, שהיה בתקופה הנבדקת יו"ר מרכז השלטון המקומי ודירקטור במפעל, היה מעורב במתן אחת התרומות 18 .
גם חלק מחברי הדירקטוריון האחרים הם נציגי הרשויות המקומיות.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהענקת התרומות למרכז השלטון המקומי יש טעם לפגם משום החשש להעדפה של גוף שארבעה מנציגיו מכהנים במפעל כחברי דירקטוריון.
המפעל הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "החל משנת 2007 תינתן הקצאה תקציבית למרכז השלטון המקומי, והוא לא יקבל תרומה".
מתן תרומות לגופים שלחברי הוועדה היה בהם עניין מיוחד 1.
בביקורת נמצא כי על גבי כ- 30% ממכתבי הבקשה לתרומה (להלן - מכתבי הבקשה) שנענו בחיוב בתקופה הנבדקת והמכתבים ששלח המפעל באותה תקופה למבקשים המודיעים על אישור התרומה בצירוף ההמחאה (להלן - מכתב ההודעה), היו רשומים בכתב יד שמות של היו"ר, המנכ"ל, המזכיר או אחד מחברי הדירקטוריון.
הביקורת העלתה כי פרוש הדבר הוא שהיה לה ם עניין באישור הבקשות.
מרבית הבקשות שצוין עליהם שמו של אחד מבעלי התפקידים האמורים אושרו.
מעורבות זו מעלה חשש לפעולה בניגוד עניינים.
להלן פירוט בעלי התפקידים, מספר הגופים שקיבלו תרומות בהתערבותם וסכום התרומות שקיבלו: .
18 'בעניין תרומה זו ראו להלן, עמ914.
(א) מר שמעון כצנלסון, יו"ר דירקטוריון המ פעל, לשעבר סגן ראש עיריית אשדוד: שמו נרשם על מסמכים הנוגעים ל -16 גופים- מהם לפחות שישה בעיר אשדוד - שקיבלו בתקופה הנבדקת תרומות בסכום כולל של 213,000 .
ש"ח (ב) מר שאול סוטניק , מנכ"ל המפעל: שמו נרשם על מסמכים הנוגעים ל-11 גופים, שקיבלו בתקופה הנבדקת תרומות בסכום כולל של 156,000 .
ש"ח (ג) מר רוני כהן , מזכיר המפעל: שמו נרשם על מסמכים הנוגעים לשישה גופים, שקיבלו בתקופה הנבדקת תרומות בסכום כולל של 96,000 .
ש"ח (ד) מר עדי אלדר, ראש עיריית כרמיאל, יו"ר מרכז השלטון המקומי וחבר דירקטוריון המפעל: שמו נרשם על מסמכים הנוגעים לשישה גופים - מהם חמישה בעיר כרמיאל - שקיבלו בתקופה הנבדקת תרומות בסכום כולל של 111,000 .
ש"ח הביקורת העלתה, כי אחת מהתרומות שמר עדי אלדר היה מעורב בהן ניתנה מתקציב התרומות, אף שהגוף מקבל התרומה לא הגיש בקשה לתרומה אלא בקשה לתמיכה ממועצת הפיס לתרבות ואמנות 19 ; תרומה נוספת שבה היה מעורב ניתנה למרכז השלטון המקומי בתור "מענק לעידוד המחקר האקדמי בתחום השלטון המקומי - תשס"ה 2004 ", אף שהבקשה הוגשה לקרן מפעל הפיס ע"ש פנחס ספיר - חברת בת של המפעל - ולא לוועדת התרומות של המפעל.
(ה) מר אשר קדוש, תושב גבעת זאב וחבר דירקטוריון המפעל : שמו נרשם על מסמכים הנוגעים לחמישה גופים, שקיבלו בתקופה הנבדקת תרומות בסכום כולל של 96,000 .
ש"ח (ו) מר ג'אקי ואקים , גזבר עיריית חיפה וחבר דירקטוריון המפעל: שמו נרשם על מסמכים הנוגעים לשישה גופים - מהם שלושה בעיר חיפה - שקיבלו בתקופה הנבדקת תרומות בסכום כולל של 111,000 .
ש"ח (ז) מר ישראל יהושע , תושב ירושלים וחבר דירקטוריון המפעל: שמו נרשם על מסמכים הנוגעים לתשעה גופים, מהם שמונה בעיר ירושלים, שקיבלו בתקופה הנבדקת תרומות בסכום כולל של 139,000 .
ש"ח (ח) מר יגאל עמדי, ממלא מקום ראש עיריית ירושלים וחבר דירקטוריון המפעל : שמו נרשם על מסמכים הנוגעים לשישה גופים, כולם מהעיר ירושלים, שקיבלו בתקופה הנבדקת תרומות בסכום כולל של 91,000 ש"ח20.
חברי הדירקטוריון האמורים כתבו בתשובתם למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כדלהלן: מר עדי אלדר ציין: כי הוא "משמש יו"ר מרכז השלטון המקומי, ויש לו עניין גלוי בהקצאת תקציב .
אינם גבוהים, ביחס לחלוקה ]והנושאים את שמו[ למרכז זה.
סך כל הסכומים המפורטים סבירה, עניינית ושוויונית של כספי התרומות, ומכל מקום אין שחר לטענה כי יש לראות בהעברת תרומות אלה משום עניין פרטי.
מר אשר קדוש ציין: "לא השתתפתי ולא פעלתי אצל חברי ועדת קרן היו"ר בדבר אישור או אי אישור תרומה מקרן היו"ר.
העברתי באופן הטכני בלבד בקשות רבות מעמותות ממקומות שונים חלקם אושר וחלקם נידחו" (ההדגשה במקור).
מר ג'אקי ואקים ציין: "מדי פעם פונים אלי עמותות הן מהמגזר הערבי שאני משתייך אליו והן עמותות אחרות הן מחיפה והן מצפון הארץ שרואים בי את נציגם הצפוני במפעל .
19 את ממצאי הביקורת לגבי פעילות המועצה ראו להלן, עמ' 922.
20 'בעניין הייעוד של חלק מתרומות אלה ראו להלן, עמ915.
'הפיס ואני משתדל לעזור" (ההדגשה במקור).
מר ישראל יהושע ציין: כי שימש "'שליח מצווה של אותם עמותות העוסקות בגמילות חסדים.
מר יגאל עמדי ציין: "כחלק מפעילותי הציבורית אני נדרש לסייע לעמותות העוסקות בתחומי החברה והרווחה.
אני עושה זאת ממניעים טובים בלבד, בגלוי ולשם קידום המטרות החברתיות קהילתיות".
מתשובות חברי הדירקטוריון עולה, כי הם ראו כחלק מתפקידם במפעל את הייצוג של גופים מסוימים ופעולה לטובתם.
לדעת משרד מבקר המדי נה, מאחר ששמותיהם של הדירקטורים נרשמו על גבי טופסי בקשות התרומות, היה על חברי הוועדה לבדוק את מהות הקשר שלהם למבקשי התרומות קודם שאישרו את מתן התרומות.
יש לראות בחומרה את מעורבותם של דירקטורים ובכירים במפעל - בגלוי ומאחורי הקלעים - במתן תרומות לגופים מסוימ ים, מעורבות שהקנתה לגופים אלה עדיפות ופגמה בהגינות ובשוויוניות שהמפעל מחויב לפעול בהן.
על המפעל לתת דעתו על מצב בלתי תקין זה ולמסד מנגנון שינטרל את הזיקה האישית של בעלי תפקידים במפעל למתן תרומות.
יצוין כי כבר בשנת 2003 ציין בית הדין האזורי לעבודה כי "נציג י הרשויות .
מעוניינים להציג הישגים בפני ציבור הבוחרים, תושבי ]במפעל[ המקומיות היישובים בראשם הם עומדים, שהרי זו דרכם לשכנע את הציבור כי הם ראויים לאמונם ולקולם ביום הבחירות.
הכהונה בדירקטוריון מפעל הפיס היא אחת הדרכים לעשות כך.
בלשון יותר מפורשת - היכולת להשפיע על הקצאת רווחי מפעל הפיס, כך שיגיעו לתחומי הרשות המקומית שלהם.
כך יוכלו להראות לתושבי המקום, בוחריהם, כי הם פועלים למענם"21 (ההדגשה אינה במקור).
האמור בפסק דין זה אמנם עוסק בהקצאת כספי המפעל לרשויות המקומיות, אולם לדעת משרד מבקר המדינה, המסר שבו רלוונטי גם לשימוש בלתי תקין בכספי המפעל למתן תרומות לגופים שיש לבעלי תפקידים במפעל עניין אישי בסיוע להם.
על המפעל לנקוט את כל האמצעים הדרושים כדי למנוע שימוש לא תקין בתקציב התרומות.
הביקורת העלתה כי מבין התרומות האמורות שחבר דירקטוריון המפעל מר יגאל עמדי היה מעורב בהן, שלוש תרומות, בסכום כולל של 56,000 ש"ח, ניתנו לעמותה בירושלים שיושב ראשה הוא אביו.
על מכתבי הבקשה נרשם בכתב יד שמו של מר יגאל עמדי.
בפברואר 2006 העניק המפעל תרומה נוספת בסך 18,000 ש"ח לעמותה אחרת בירושלים, שאביו של מר יגאל עמדי נמנה עם חברי הוועד שלה.
הועלה כי העמותה שאביו של מר עמדי הוא יושב ראשה נמצאה באותה תקופה בגירעון גדול, וכדי לקבל מרשם העמותות אישור על ניהול תקין לשנת 2006 , היא התחייבה להגיש לו תכנית הבראה.
ממסמכי רשם העמותות עולה כי מר יגאל עמדי העמיד לרשות העמותה הלוואה אישית כדי לסייע לה לכסות את גירעונותיה.
המפעל כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי חברי ועדת התרומות לא ידעו שאביו של מר יגאל עמדי הוא יו"ר העמותה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר ששמו של מר עמדי נרשם על גבי טופסי בקשות התרומות, היה על חברי הוועדה לבדוק את מהות הקשר שלו לעמותות האמורות קודם שאישרו את מתן התרומות.
21 ע"ב (תל-אביב-יפו) 300851/98 'מפעל הפיס נ' גדעון גדות ואח, פורסם בתקדין.
מר עמדי כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי "בפעילותו ההתנדבותית של אבי בעמותות הנ"ל אין במישרין או בעקיפין שום שכר לא לאבי ובטח לא לי.
לא ראיתי משמעות חשובה שמדובר באבי הפועל בעמותות אלו שהרי לא מדובר בצרכיו הפ במסגרת ]אלא[ רטיים פעילותו ההתנדבותית למען הקהילה, פעילות שנועדה לשרת את החברה בתחומים חשובים וראויים, לכן אף לא ראיתי שום ניגוד עניינים בין חברותי בדירקטוריון מפעל הפיס לאישור התרומה לעמותות הנ"ל שאיני פעיל בהם.
ההלוואה האישית שנתתי לעמותה נבעה מהכרה בחשיבות פעילות העמותה ומתוך רצון לסייע באופן אישי במצוקתה.
כפי שניתן ללמוד מהדוחות הכספיים המבוקרים ע"י רו"ח של העמותה הלוואה זו לא נפרעה בחלקה או במלואה".
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את מעורבותו של מר יגאל עמדי במתן התרומות לעמותות שאביו ממלא בהן תפקידים ולקידומן.
על המפעל לבדוק את הנושא ולנקוט את כל הצעדים המתחייבים מכך.
,במכתב הבקשה לקבלת התרומה שהעמותות נדרשות לצרף לטופס התרומות עליהן לפרט את מטרותיהן ופועלן ואת האוכלוסייה שהתרומה מיועדת לה.
הועלה כי עמותות הפועלות במגזר אוכלוסייה מסוים קיבלו בתקופה האמורה שבע תרומות, עמותות של שני מגזרי אוכלוסייה אחרים קיבלו כל אחת שלוש תרומות, וכל שש הבקשות שהגישו עמותות הפועלות במגזר רביעי נדחו.
כשמגזר זה קיבל תרומה היה זה במסגרת תרומה שניתנה לכלל מגזרי האוכלוסייה הנזכרים.
לפי ממצאי הביקורת נראה כי חלוקת התרומות למגזרי אוכלוסייה מסוימים היא, בין היתר, פועל יוצא של מעורבות חברי הדירקטוריון והוועדה ושל היעדר אמות מידה לחלוקת התרומות.
הועלה כי שמונה תרומות, בסכום כולל של 148,000 ש"ח, ניתנו בתקופה הנבדקת לעמותות שהופנו בידי פוליטיקאים או צירפו לבקשתן המלצות ש ל פוליטיקאים, ולעמותות הנקראות על שם אישי ציבור ידועים.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהיעדר אמות מידה עלולים מבקשים בעלי קשרים שהגישו המלצות לזכות בהעדפה בלתי ראויה.
על הוועדה לקבוע אמות מידה כדי להבטיח שבקשות התרומות ייבחנו בצורה שווה והוגנת, תוך מתן ייצוג הולם לכל המגזרים.
מתן תרומות ליחידים נמצא שהמפעל נתן ארבע תרומות בסכום כולל של 60,000 ש"ח לקרובי משפחה של זכיינים22 ותרומה בסך 10,000 ש"ח לזכיין.
מקצת מהתרומות ניתנו באמצעות עמותות מסויימות, לצורך טיפול רפואי.
מאחר שלא נקבעו אמות מידה למתן התרומות ואף לא נקבע בטופס התרומה אילו מסמכים נדרש יחיד לצרף לבקשתו, לא ברור על בסיס אילו נתונים הוחלט לתת את התרומות האמורות.
זכיין הוא בעל עסק עצמאי שקיבל זיכיון למכור כרטיסי הגרלה של המפעל בדוכן או בחנות מפעל הפיס 919 .
לדעת משרד מבקר המדינה, תמיכה בזכיינים או בקרובי משפחתם הנעשית מתקציב התרומות המיועדות לכלל הציבור, עלולה להעלות חשש, שבקבלת התרומה ניתנה להם עדיפות על פני כלל הציבור.
כמו כן ראוי לקבוע אילו מסמכים על יחידים לצרף לבקשתם לקבלת התרומה, כדי שיהיה אפשר לשקול את בקשותיהם באורח מבוסס.
המפעל כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי בכוונתו "לברר את נושא הקריטריונים למתן תרומות, ולבחון במסגרת זאת האם יש מקום למנוע מתן תמיכה פרטנית לקרובי משפחה של זכיינים".
המפעל הוסיף כי עניין מתן התרומות לקרובי משפחה של זכיינים "ייבדק .
לעומקו בידי ועדה שהקים הדירקטוריון, הכוללת את עורכי הדין" של המפעל.
לדעת משרד מבקר המדינה, לצורך מתן התרומות, על המפעל לקבוע בהקדם אמות מידה וסדר עדיפויות, שהם בסיס הכרחי להקצאת כספי ציבור.
קביעת אמות מידה ברורות תצמצם או תמנע העדפה של מגזרים מסוימים, מקורבים וזכיינים ותאפשר ביקורת על החלטות המפעל בדבר מתן תרומות.
על המפעל לשקול להפסיק את מתן התרומות עד להסדרת הדרך לנתינתן וקביעת אמות מידה מפורטות וגלויות.
המפעל כתב למשרד מבקר המדינה בתשובתו כי בדצמבר 2006 "הקפיאה ועדת התרומות את פעילותה.
עד לעריכת בדיקה בדבר הצורך בקביעת קריטריונים.
מפורטים יותר מאלה הקיימים.
לפי שעה פסקה אפוא חלוקת התרומות כלל".
מסירת המחאות התרומות .
רוב מקבלי התרומות מקבלים את המחאת התרומה מהמפעל בדואר, ומקצתם באים למפעל ומקבלים את ההמחאות בלשכות היו"ר, המנכ"ל או המזכיר.
אולם על פי מכתבי ההודעה, המפעל מסר חלק מהמחאות התרומות לידי חברי הדירקטוריון מר יגאל עמדי, מר ג'אקי ואקים, מר ישראל יהושע ומר אשר קדוש, כדי שימס רו אותן לגופים המבקשים.
יש לציין שחברי דירקטוריון אלה גם פעלו כאמור לקבלת אותן תרומות.
מסירת המחאות התרומות באמצעות חברי הדירקטוריון שפעלו לאישור התרומה אינה ראויה.
העובדה שחבר הדירקטוריון שפעל למתן התרומה הוא שמסר את ההמחאה עשויה ליצור רושם אצל מקבל התרו מה כי מוסר ההמחאה השפיע על ההחלטה לתת את התרומה, וכי המקבל חייב לו תודה על כך.
יש בכך טעם לפגם משום שמדובר בכספי ציבור ובנושא משרה ציבורית ולא ב"טובה אישית".
המפעל הסביר למשרד מבקר המדינה כי ההמחאות נמסרו במעטפות סגורות לחברי הדירקטוריון האמורים, כיוון שהם מתגוררים או עובדים בקרבת משרדי הגופים המבקשים.
לדברי המפעל, בין היתר נחסך מנציגי אותם גופים הצורך לבוא למפעל לקבל את ההמחאות, 920 דוח שנתי57ב .
אשר אבדו לפעמים בדואר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המפעל: "לא ידוע לנו מה פגם.
בכך שדירקטורים התנדבו לעסוק בעצמם בחלוקת תרומ ות קטנות לגופים ציבוריים אם לדעת המבקר, בחוות דעתו הסופית, ראוי יהיה לוותר על ]אך[ .
ובייחצו"ן של המפעל הכלי השיווקי של חלוקת שיקים טקסית ולשלוח שיקים בדואר - הדבר ניתן לביצוע".
בתשובתם למשרד מבקר המדינה כתבו חברי הדירקטוריון האמורים, בין היתר, כדלהלן: מר יגאל עמדי כתב: "משנתבקשתי למסור את התרומות לעמותות עשיתי זאת כשליח המעביר את אני [ ,התרומות לעמותות השונות"; מר ג'אקי ואקים כתב: "כדי שלא תיוצר זיקה למראית העין ואפעל כך בעתיד"; מר ישראל יהושע ]מקבל את הביקורת בעניין מסירת המחאת התרומות כתב "חלק מהעמותות (מלשכת המזכיר) ו/או ממני לדאוג להעביר את התרומה ].
[ביקשו מ אליהם, ופעולתי זאת הייתה מבחינת 'המתחיל במצווה אומרים לו גמור'".
לדעת משרד מבקר המדינה, העברת ההמחאות למקבלי התרומות על ידי חברי הדירקטוריון שפעלו לאישור התרומה איננה בגדר "אקט יחצ"ני מובהק" כפי שטען המפעל בתשובתו; העברת ההמחאה בדרך זו עלולה ליצור את הרושם שהתרומה ניתנה בזכות מוסר ההמחאה, ולפיכך היא פסולה.
על המפעל לחדול אפוא מדרך פעולה זו.
קשרי גומלין בין חסויות לתרומות .
המפעל מפרסם את הגרלותיו ואת פעילותו במטרה להגדיל את מכירותיו; הדבר נעשה הן על ידי פרסום באמצעי תקשורת שונים והן על ידי מתן חסויות23 ,לאירועים.
על פי נוהלי המפעל האחריות והסמכות לביצוע התקשרויות לצורכי פרסום שסכומן עד 125,000 ש"ח היא בידי ועדת פרסום שלישית (להלן - ועדת הפרסום)24 .
יצוין כי בנהלים נקבע כי בגלל סכומן הלא גדול של התקשרויות אלה "לא יחולו עליהן נוהלי הרכישות וההתקשרויות המקובלות במפעל הפיס, המחייבות פניות למספר מציעים ומסירת הביצוע למגישי ההצעה הזולה ביותר".
הביקורת העלתה כי לעתים השתמש המפעל בתקציב הפרסום (שנועד כאמור גם לחסויות) לצורך מתן תרומות, ולעתים השתמש בתקציב התרומו ת לצורך מתן חסויות.
להלן עיקרי הממצאים: חשש לשימוש בתקציב הפרסום לתרומות 1.
הועלה שוועדת הפרסום אישרה התקשרויות עם עמותות וגופים לפרסום או למתן חסות, ובה בעת דחתה בקשות של גופים אחרים להתקשרויות כאלה במחירים דומים, שנועדו להביא לפרסום לאוכלוסיות דומות בגודלן או גדולות יותר.
יצוין כי חלק ממקבלי החסויות קיבלו גם תרומות מהמפעל.
מהפרוטוקולים של ישיבות ועדת הפרסום לא ניתן לדעת מה היו השיקולים לאישור בקשה להתקשרות לצורכי פרסום או חסות או לדחיית הבקשה להתקשרות, שכן הפרוטוקולים של ישיבות הוועדה אינם כוללים נימוקים להחלטות אלה.
עולה חשש כי התקשרויות אלה היו תרומות במסווה של פעילות פרסומית.
23 חסות- מתן מענק לגוף בתמורה לפרסום של המפעל באירוע.
24 חברי הוועדה הם סמנכ"ל לשיווק ופרסום (יו"ר), עוזרת היו"ר, ראש אגף שיווק או ראש אגף מכירות (לפי הנושא), נציג אגף רכש והתקשרויות, נציג אגף פרסום ונציג יחידת הדוברות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המפעל כי "החסויות שבתחום פעילותה של וועדת הפרסום השלישית נועדו לנישות קטנות ובלתי מטופלות, קהילות קטנות, קבוצות אידיאולוגיות, קהל שבוי בחמרי קריאה פר טיקולרים, קבוצות מקצועיות וכיו"ב".
סמנכ"ל שיווק, מכירות ופרסום של המפעל (להלן - סמנכ"ל השיווק) כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה באשר לחלק מהגופים שהוועדה אישרה להתקשר אתם כי "וועדת פרסום שלישית לא יכלה להקשיח ליבה לחלוטין לנוכח הבקשות הרבות של עמותות אלו ולנוכח העבודה הקדושה שהן עושות, וכאשר ניתן היה למצוא ערך פרסומי סביר לתמורה שהתקבלה מהעמותות המפורטות.
אישרה הוועדה מתן פרסום או חסות.
לגופים אלו השפעה רבה ביותר על קהלם.
חסות זו חשובה לנו ביותר בפניה שלנו לקהל לקוחות פוטנציאלי בסקטור" (ההדגשה במקור).
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי הוועדה דחתה, בלא שהדבר הוסבר בפרוטוקול, גם מבקשים המתאימים לכאורה לעקרונות שפירטו המפעל וסמנכ"ל השיווק בתשובותיהם למשרד מבקר המדינה.
אולם מאחר שלא נקבעו אמות מידה לבחירת הגופים מקבלי החסות, והוועדה פועלת לפי שיקול דעתה הבלבדי, קיימת אפשרות שהחלטותיה יתקבלו שלא רק משיקולים מקצועיים ענייניים.
להלן דוגמאות להחלטות של ועדת הפרסום, אשר השוואתן להחלטותיה בעניינים דומים מעלה חשש שהן לא נועדו רק להפקת תועלת פרסומית מההתקשרות אלא גם לסיוע לגוף שעמו נעשתה ההתקשרות: (א) לקבוצת כדורסל לנשים בעיר אשדוד שילם המפעל עבור פרסום 30,000 ש"ח; סכום דומה שילם לאיגוד כדורסל ארצי עבור שילוט במשחקי חצי גמר אליפות אירופה בכדורסל.
(ב) בעקבות בקשת יו"ר הדירקטוריון שילם המפעל למארגני פסטיבל שחמט עבור פרסום 65,250 ש"ח, ולפסטיבל אחר שהתקיים ביום ירושלים שי לם המפעל בהתערבות היו"ר 50,000 ש"ח; לעומת זאת את הבקשה למתן חסות לפסטיבל נוסף החליטה ועדת הפרסום להעביר לדיון "למועצה לתרבות ואמנות לועדת פסטיבלים".
(ג) לתחרות בין-לאומית לריקודים בתחום מסוים בעיר אשדוד שילם המפעל עבור חסות 50,000 ש"ח; לעומת זאת, בקשה למתן חסות שהגישה אליפות גביע העולם בתחום זה, שהתקיימה בעיר חולון, נדחתה.
המפעל כתב למשרד מבקר המדינה בתשובתו לגבי ההתקשרות עם קבוצת הכדורסל לנשים כי היא "סיפקה בתמורה לחסות פרסום בכל מגרשי קבוצות הכדורסל של נשים וגברים (סה"כ 18 קבוצות) לכל עונת 2003/2004 .
לעומ הציע שילוט ]הארצי[ ת זאת, איגוד הכדורסל בחמישה משחקים של חצי הגמר, מתוכם שני משחקי גברים ושלשה משחקי נשים.
ההבדל ברמת הקבוצות התאזן, אפוא, בהבדל בהיקף החשיפה".
לגבי הפסטיבלים ציין המפעל: "קשה .
כמו כן, הפרסום בפסטי]אחד לפסטיבל האחר[ מאד להשוות בין פסטיבל נועד ]מסוים[ בל למגזר הרוסי, שהשתתפותו בהגרלות נמוכה משל האוכלוסייה הכללית, ועל כן הוא מהווה יעד .
המומחים בוועדה קבעו שהערך השיווקי של ]הנוסף[ מועדף לשיווק.
בעניין פסטיבל החסות מועט, והעבירו את הנושא לעיון המועצה לתרבות ואמנות, כדי שתבדוק את ההיבט של מתן תרומה".
לגבי התחרויות לריקודים כתב המפעל: כי הן "נערכו בזמנים שונים.
כן עלול תמיד להתברר לאחר מעשה כי נוצרה הזדמנות פרסומית טובה יותר מזאת שכבר נוצלה".
יצוין כי הסברי המפעל שהובאו לעיל לא צוינו בפרוטוקולים של ישיבות ועדת הפרסום.
עוד יצוין כי כבר במרס 2005 המליץ המבקר הפנימי של המפעל "לתעד 922 דוח שנתי57ב .
את שיקולי הוועדה לפחות באשר לרכישות שהחליטה לאשר.
התיעוד אמור לכלול התייחסות לשיקולים המרכזיים (כמותיים ואיכותיים) באופן שניתן יהיה להתחקות בדיעבד ולבחון את סבירות ההחלטה שנתקבלה".
עד מועד סיום הביקורת בנושא, אוגוסט 2006 , לא יושמו המלצות המבקר הפנימי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת הפרסום לכלול בפרוטוקולים שלה, בין היתר, את עיקרי הדברים שהועלו בדיון, את ההחלטות שהתקבלו ואת נימוקיהן.
הועלה שוועדת הפרסום החליטה לממן פרסומים בגופים שונים בגלל בקשות של היו"ר או המנכ"ל .
הדבר מחזק את החשש שבהיעדר אמות מידה לבחירת הגופים שיקבלו חסות או ייתנו שירותי פרסום ישמש תקציב הפרסום למתן תרומה.
להלן דוגמאות: לפי הפרוטוקולים של הוועדה, בשנים 2004 ו- 2005 היא החליטה להתקשר בארבעה הסכמי פרסום או חסות, שהסתכמו ב - 232,250 "ש"ח, לפי בקשת יו ר הדירקטוריון.
כמו כן החליטה להתקשר בחמישה הסכמי פרסום או חסות, שהסתכמו ב- 60,888 .
ש"ח, לפי "בקשתו" או "המלצתו" של המנכ"ל המפעל כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "מנכ"ל ויו"ר פעיל רשאים בהחלט, ואף מצווים, להתעניין בפרטי הביצוע של הגופים הניהוליים הפועלים תחת פיקוחם.
בדבר מעורבות של 'שיקולים, אישיים', כביכול.
ועדת הפרסום השלישית היא ועדה מקצועית, המורכבת מאנשי מקצוע בתחום השיווק והפרסום.
כל החלטותיה הן מקצועיות, ענייניות, ומכוונות מטרה".
סמנכ"ל השיווק של המפעל כתב למשרד מבקר המדינה כי "וועדת פרסום שלישית מכבדת את שפורטו הוצג לוועדה הרקע וההיגיון ]במקרים[ .