HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בפיקוח אינטנסיבי על פנימייה נדרש המפקח בין היתר לבצע בקרה על הכנת תכנית טיפול לכל ילד ועל מעקב אחר מצבו הנפשי, הגופני והלימודי של כל ילד.
44 בשנת 1995 הוקם במרכז הרפואי כרמל המחלקה לרפואת הקהילה ואפידמיולוגיה שבמרכז הארצי לבקרת סרטן, פרויקט מעקב אחר מצבם הרפואי של מפני הכור בצ'רנוביל המחזיקים בתעודת "ליקוידטור", שהוא מנטרל אסון צ'רנוביל.
הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם 207 .
:שם הדוח הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 פנימייה בפיקוח שאינו אינטנסיבי היא, בין היתר, פנימייה שעד15% מהילדים שבה, או פחות מ-50 , הופנו אליה על ידי גורמי הרווחה.
פיקוח כזה מותנה בכך שיש גורם מפקח נוסף על הפנימייה.
במקרה כזה נדרש מפקח לבקר בפנימייה שלוש פעמים בשנה בלבד.
נמצא כי פנימיית ילדי צ'רנוביל הוגדרה במשרד הרווחה כמסגרת חינוכית שרמת הפיקוח עליה אינה אינטנסיבית, וזאת אף שלא היה גורם מפקח נוסף ואף שכל הילדים, יותר מ-50 , הושמו בפנימייה בהליך של ועדת החלטה, שאף הוא נעשה רק בדיעבד.
כאמור, בתשובת משרד הרווחה נטען כי נוהלי העבודה במשרד לא תאמו לפרויקט ייחודי זה ועל כן לא יהיה נכון לקשור בין הנהלים המקובלים במשרד לטיפול בפנימיות אז והיום לבין פרויקט צ'רנוביל.
לדעת משרד מבקר המדינה, דווקא במקרה זה, של אוכלוסיית ילדים שהובאו לישראל ללא הוריהם על ידי גורם פרטי, והנתונים לחסותו של משרד הרווחה בלא גורם נוסף המפקח עליהם או דואג לעניינם, היה על המשרד לקיים פיקוח רצוף והדוק על הפנימייה.
משרד הרווחה כתב בתשובתו כי על פי התע"ס הייתה פנימייה זו ראויה לפיקוח אינטנסיבי, וכי המשרד יפיק את הלקחים ומעתה יוגדרו פרויקטים ייחודיים מסוג זה כדורשים פיקוח אינטנסיבי.
עוד טען המשרד כי חלק גדול מהליקויים שצוינו המתייחסים לעבודת המפקח - כגון מינוי אפוטרופוס, בדיקת תוקף האשרה, מעקב אחר יציאת הילדים מהארץ וכניסתם אליה וכן מעמדם - אינם מופיעים כדרישות פיקוח בתע"ס.
המשרד מסר כי אנשי המקצוע שלו התגייסו בכל מאודם להעמיד לרשות הפנימייה ידע מקצועי לניהול פנימייה נורמטיבית שבפיקוח המשרד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי הוראות התע"ס אינן נותנות מענה לטיפול בילדים שהובאו מחו "ל, ולפיכך משדרש המשרד מהפנימייה לעמוד בדרישות נוספות על אלה המופיעות בתע"ס, ולו רק לטובת הילדים שהובאו מחו"ל ומוחזקים בפנימייה, היה עליו לעגן אותן בהסכם ולאכוף אותן.
יש לראות בחומרה את התנהלות משרד הרווחה בעניין זה.
שם הדוח: הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד הרווחה לא בחן את ההיבטים השונים של הבאת ילדי צ'רנוביל לישראל כעבור תקופה כה ארוכה מהאסון - האם הייתה נחיצות בהמשך הבאתם ארצה, הכרוכה בהקצאת משאבים ניכרת, ואם כן, האם הדבר נמצא בין יעדי המשרד לטיפול, האם סדרי העדיפויות של המשרד נותרו כשהיו, והאם חלו שינויי נסיבות וצרכים של הילדים.
המשרד הסתמך על דיווחי העמותה בלי לקיים בדיקות עצמאיות אשר לנוכחות הילדים בפנימייה בפרט ובישראל בכלל.
27 שנים אחרי האסון, משרד הרווחה תומך בהבאת ילדים זרים ללא בחינת המניעים, ללא תבחינים, ללא בחינות נזקקות ובחינות התאמה אחרות וללא פיקוח ובקרה.
אם בחר המשרד לתמוך בילדים אלה ולתקצב סיוע עבורם, אין הוא יכול להתפרק מסמכויותיו ומאחריותו כלפיהם ועליו לשאת בהן, שכן טובתם של ילדים אלו מופקדת בידיו.
אם סבר המשרד שיש להמשיך להביא ילדים אלה לארץ, היה עליו לעשות זאת באישור הממשלה ובדרך שתקבע או לעשות זאת בדרך המקובלת, באמצעות תכנית נעל"ה.
התקשרות משרד הרווחה עם העמותה וההתנהלות הכספית מולה .
משרד הרווחה משלם לעמותה עבור מרבית הילדים "תעריף חינוכי", שהוא התעריף הנמוך ביותר שמשלם המשרד על החזקת ילד בפנימייה.
לתעריף מצורף תשלום נוסף עבור חמישה סלים45 .
בספטמבר2012 עמד התעריף על1,968 ש"ח לחודש לחניך, ותעריף הסלים- על 867 ש"ח.
סך כל התשלום החודשי שהועבר עבור כל חניך היה2,835 ש"ח.
כאמור, המשרד הקצה לפנימייה עד 71 מכסות.
בשנים2000 עד2011 שילם לעמותה יותר מ-18.
5 מיליון ש"ח עבור החזקת הילדים.
בתשובת העמותה נטען כי אף שלפנימייה רישיון של פנימייה שיקומית, התשלום המועבר הוא תעריף חינוכי.
תוקף ההסכם עם העמותה : כאמור, במאי 2003 נחתם הסכם בין משרד הרווחה לבין העמותה שהסדיר את תנאי ההתקשרות ביניהם עד אוגוסט 2007.
נמצא כי עד מאי2010 לא חידש משרד הרווחה את ההסכם כנדרש, וזאת אף ששהו בפנימייה ילדים מטעמו ואף שהמשיך להתנהל מול העמותה כרגיל פרט לאי-העברת כספים (ראו להלן).
היעדר אישור על ניהול תקין של העמותה : בהחלטת ממשלה46 נקבע כי "משרדי הממשלה לא ירכשו שירותים מעמותות בין במכרז ובין שלא במכרז, אלא אם בידי העמותה תעודת 'אישור ניהול תקין' מאת רשם העמותות המעידה כי העמותה מקיימת את דרישות חוק העמותות בכל הנוגע לאופן ניהולה התקין".
45 הסלים הם עבור שיעורי עזר, טיפול פסיכולוגי, נסיעות, כללי, ביגוד וציוד.
46 'החלטה מס562 /(תמ15 ) מיום8.
הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם 209 .
:שם הדוח הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בהסכם עם העמותה נקבע כי היא מתחייבת לחדש את הרישיונות והאישורים הנדרשים על פי חוק, וכי תוקפו של ההסכם מותנה בקיום רישיונות ואישורים אלה.
בבדיקות שעשה רשם העמותות בעמותה בשנים 2004 ו-2006 נמצאו אי-סדרים כספיים בהתנהלותה, והיא נדרשה להתחייב לתכניות הבראה.
בנובמבר 2007 , בעקבות גילוי נוסף של אי-סדרים כספיים בעמותה, שלל ממנה רשם העמותות את תעודת "אישור ניהול תקין".
לפיכך הפסיק משרד הרווחה את העברת הכספים לעמותה החל ביום 1.
במרץ2008 מסר רשם העמותות לעמותה התראה לפני פירוק.
בפברואר 2010 כתבה חשבת משרד הרווחה דאז למפקח הארצי כי היא "רואה בחומרה רבה את המשך שליחת החניכים למעון למרות ידיעתכם כי מ 10/07 נפסל אישור ניהול תקין לעמותה זו".
ישלם המשרד רק לפנימיות שתיבחרנה במכרז סמנכ"ל בכיר ומנהל האגף לשירותים חברתיים ואישיים במשרד כתב במרץ 2010 לחשבת משרד הרווחה דאז כי לא ידוע למשרד על ממצאים שליליים שעלו בבדיקת רשם העמותות, וציין שבתקופה שבה המשרד לא העביר כספים לעמותה שהו ילדי הפרויקט בפנימייה, והמשרד העביר לעמותה באופן קבוע דוח על מצב הכספים המעוכבים.
המשרד הסביר בתשובתו כי כדי למנוע מהילדים עקירה נוספת, העדיף לא לפזר אותם במסגרות אחרות או לשלחם חזרה לארץ מולדתם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה על שלא בחן את האמור בדיווחים על העמותה ולא הגביר את פיקוחו עליה.
לפי כללי מינהל תקין היה מחובתו לבחון את המשך התקשרותו עם העמותה מיד עם קבלת הידיעה על היעדר "אישור ניהול תקין".
כמו כן היה עליו לברר הדברים גם עם רשם העמותות.
ביצוע תשלומים בדיעבד: ב-17.
10 ניתן לעמותה אישור מרשם העמותות על כך שהיא נמצאת בתכנית הבראה נוספת, שמּונה לה חשב מלווה מטעם רשם העמותות ושלאור זאת ניתן לה "אישור ניהול תקין" לשנת 2010 .
לאחר קבלת האישור חתם משרד הרווחה על הסכם חדש עם העמותה (ממאי 2010 עד דצמבר2010 ), וחידש את העברת הכספים השוטפים אליה עבור החזקת הילדים.
ביוני 2010 אישרה סגנית בכירה לחשב הכללי במשרד האוצר למשרד לשלם לעמותה בעבור התקופה פברואר 2010 עד מאי2010 - מועד חתימת ההסכם החדש.
זאת על אף ההתנהלות הבעייתית של משרד הרווחה, אשר לא דאג לקיומו של הסכם בר-תוקף.
בפברואר ובמרץ 2010 פנו נציגי העמותה אל שר הרווחה והשירותים החברתיים דאז, מר יצחק הרצוג (להלן - שר הרווחה דאז), ואל חשבת המשרד דאז בבקשה לתשלום בדיעבד עבור התקופה שבה לא היה לעמותה אישור ניהול תקין - סכום שעמד לטענתם על כ-3.
מיליון ש"ח ביוני 2010 פנה מר נחום איצקוביץ, המנהל הכללי דאז של משרד הרווחה (להלן- מנכ"ל משרד הרווחה דאז או המנכ"ל דאז), לרכז רווחה וביטוח לאומי באגף תקציבים במשרד האוצר ואל סגנית בכירה לחשב הכללי במשרד האוצר בבקשה שיאשרו באופן חריג תשלום של כ-3.
5 מיליון ש"ח לעמותה עבור השנים שבהן לא היה לה אישור ניהול תקין.
בחוות דעת מאוגוסט 2010 של הלשכה המשפטית במשרד האוצר נמסר כי לפי הוראות ההסכם עם העמותה ולפי הוראות החשכ"ל קיימת מניעה להתקשר עם העמותה ולהעביר לה כספים בגין השנים 2010 -2007 .
שם הדוח: הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עם זאת, באוקטובר2010 התקיים דיון במשרדי החשב הכללי במשרד האוצר בהשתתפות נציגי משרד האוצר ומשרד הרווחה ונציגי העמותה, והוחלט "לאשר באופן חריג, כפשרה ולפנים משורת הדין העברת תשלום לעמותה בסך ]ההדגשה במקור[ 2,140,320 ש"ח, בגין שירותים שסיפקה מ-1.
2010 , זאת בכפוף לקבלת כתב ויתור ממורשי החתימה של העמותה על תביעות נוספות".
בנובמבר 2010 העביר משרד הרווחה לעמותה בדיעבד תשלום של כ-2.
1 מיליון ש"ח בגין תקופה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי התנהלותו בכל הנוגע לעמותה הייתה לקויה, משום שבמשך שנים המשיך לקבל את שירותיה בהשמת הילדים בלא שחידש את ההתקשרות עמה ואף שלא היה לה אישור ניהול תקין.
פרסום מכרז להתקשרות להפעלת פנימייה שיקומית : כאמור, בפברואר 2010 דרשה חשבת משרד הרווחה דאז מסמנכ"ל בכיר ומנהל האגף לשירותים חברתיים להיערך מיד ליציאה למכרז לכל המסגרות שמשתמשים בשירותיהן, וכתבה כי "החל מ 1.
"לא ניתן יהיה להשתמש בשירותי גופים שלא יכנסו למכרז באוקטובר 2010 פרסם משרד הרווחה מכרזפומבי ל"הפעלת פנימייה שיקומית עבור 70 ילדים יהודים המובאים מאזור צרנוביל" לשלוש שנים (להלן- המכרז).
במכרז צוין כי אוכלוסיית היעד היא "בנות ובנים יהודים המובאים ארצה מאזור צרנוביל (איזור הכור שהתפוצץ והפיץ קרינה שתוצאותיה מורגשות עד היום) הסובלים מבעיות רפואיות ורגשיות", וכי נדרש "לטפל טיפול רפואי בילדים שנתגלו אצלם בעיות רפואיות בגין הקרינה, כולל טיפול בגידולים מסוכנים או טיפול בבעיות בבלוטת התריס".
כאמור, משרד הרווחה לא קיים בדיקה עצמאית של הצרכים הרפואיים המיוחדים של הילדים לפני פרסום פרטי המכרז.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי היה עליו לבדוק את העובדות בדבר מצבם הרפואי של הילדים וצרכיהם לפני הפרסום.
המשרד קיבל פניות מארבעה מציעים, אך בדצמבר 2010 , עוד בטרם התכנסה ועדת המכרזים לדון בהצעות, פנה יו"ר הוועדה לענייני ביקורת המדינה דאז, ח"כ יואל חסון, לשר הרווחה דאז לקבלת תגובתו על הטענה שלפיה קיים חשש שהמכרז שפרסם משרד הרווחה הוא "מכרז תפור", שמטרתו להעביר 4 .
מיליון ש"ח לעמותה בסוף ינואר 2011 אישרה ועדת הפטור המשרדית התקשרות עם העמותה לתקופה שמ- 1.
מפרוטוקול ישיבת ועדת המכרזים מיוני 2011 עולה כי שלא להמשיך בהליכי המכרז עד לאחר ]דאז[ בעקבות הפנייה האמורה "הורה מנכ"ל המשרד עריכת בירור עם הגורמים המקצועיים באשר להמשך נחיצות וחשיבות הפעלת הפרויקט על כי מאחר ואין זה מתפקידו של משרד ]דאז[ ידי המשרד.
לאור תוצאות הבירור קבע המנכ"ל הרווחה.
לא ימשיך המשרד בפרויקט ביוזמתו שלו.
באשר ל -52 הילדים הנמצאים היום בישראל, התברר כי הוריהם נתנו את הסכמתם לנסיעה לישראל ולמגוריהם בכפר חב"ד ולמינוי ארגון 'צעירי חב"ד' כאפוטרופוס עליהם.
לפיכך נמצא כי לא ניתן להעביר את הקטינים למסגרות אחרות".
לאור האמור לעיל, החליטה הוועדה לבטל את המכרז.
משרד הרווחה טען בתשובתו כי עניין האפוטרופסות של הילדים נבדק במהלך המכרז, הוכנה חוות דעת משפטית בנושא, ובעקבותיה אישרה ועדת המכרזים את המשך ההתקשרות עם העמותה בפטור ממכרז.
עוד נמסר כי החלטת המנכ"ל על הפסקת מעורבות המשרד בפרויקט הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם 211 .
:שם הדוח הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,התקבלה בתום סדרת דיונים שעלה ממנה כי הפרויקט אינו נוגע לאוכלוסיית היעד של המשרד וכי ראוי שיטפלו בו משרדי ממשלה אחרים, העוסקים בהעלאת ילדים לארץ.
במשרד הרווחה לא נמצאה חוות הדעת המשפטית האמורה, לא נמצאו מסמכים המאשרים שהמשרד וידא שהעמותה מונתה לאפוטרופסית על הילדים האמורים, ולא נמצא שהמשרד בדק אם הסכמות ההורים תקפות.
כאמור, מתשובת המשרד אף עלה כי לגבי חמישה משבעת הילדים הנמצאים בפנימייה בשנת הלימודים התשע"ד ( 2014 -2013 .
) לא הייתה הסכמת הורים תקפה ביוני 2011 אישרה ועדת המכרזים את המשך ההתקשרות עם העמותה למימון 60 ,ילדים שעל פי הדיווח לוועדה שהו באותה עת בפנימייה, לתקופה שמיום 1.
מיד לאחר מכן פרסם המשרד הודעה על כוונה להתקשרות עם העמותה כספק יחיד לתקופה זו ממכתב שנשלח לבעלי תפקידים במשרד כחודש לאחר הפרסום האמור עולה כי המנכ"ל דאז החליט שלא להמשיך בפרויקט בקבלת ילדים חדשים, ולסיים את הקשר עם הפרויקט בתום שהייתם של הילדים הקיימים.
עוד עולה שמספר הילדים שהמשרד שילם עבורם בדוח החודשי האחרון הוא 43 בלבד, והוא צפוי לרדת.
עוד נכתב באותו יום כי "כיום שוהים בפנימיית צ'רנוביל 59 ילדים.
מתוכם 17 הכוונה להועדה[ ממומנים עדיין באוהדה- של ]כלומר השמה המשרד".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי אי-ההתאמה בין מספר הילדים המתוקצבים בפועל לבין המספר שפורסם בכוונה להתקשרות עם העמותה מעיד על ליקויים בסדרי הדיווח והבקרה של המשרד שתוצאתם הטעיית הציבור.
בספטמבר 2011 אישרה ועדת המכרזים המשרדית התקשרות עם העמותה לתקופה שמ- 1.
13 עבור החזקה של17 ילדים בלבד.
רק בינואר2012 אישרו המנכ"ל דאז וחשבת המשרד דאז את הארכת ההתקשרות עם העמותה בדיעבד מ-1.
ילדים כאמור, בעקבות בירור שקיים צוות הביקורת עם המפקח הארצי בדבר רשימת 17 הילדים שכללה ילדים בעלי מספרי זהות, הודיע המפקח הארצי לצוות בינואר 2012 שמספר הילדים שהמשרד יממן יופחת לעשרה.
נמצא כי מאוקטובר 2012 ועד מועד סיום הביקורת שהו בפנימייה רק תשעה ילדים במימון משרד הרווחה.
ואולם הביקורת העלתה כי מתשעת הילדים האמורים שבגינם שילם המשרד לפנימייה שניים יצאו מישראל - האחד ביוני 2012 והאחר באוגוסט2012 - ושבו אליה רק ב-31 באוקטובר2012.
מהמתואר לעיל עולה שמשרד הרווחה לא בדק עד2012 אם הילדים שנכללו בדיווחי העמותה ובמסגרת המ כסה היו כאלה שבגינם הייתה העמותה זכאית לתקציב.
הסכמי התקשרות עם העמותה : בחוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), נקבע כי המדינה תתקשר בחוזה לביצוע עבודה או עסקה או לרכישת שירותים על פי מכרז פומבי, הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו.
שם הדוח: הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בשנת2003 ,התחיל משרד הרווחה בתהליך בחינה מחודשת של התקשרויותיו עם פנימיות בשיתוף עם עמותת הפנימיות ותוך התאמת ההתקשרות לדרישות חוק חובת המכרזים.
במסגרת זו ניסח המשרד "הסכם להפעלת מעון" שנכנס לתוקף בתחילת שנת 2010 .
במרץ 2010 הודיעה מנהלת השירות לילד ולנוער במשרד ליו"ר עמותת הפנימיות השיקומיות והטיפוליות ולעובדים העוסקים בתחום כי הפנימיות נדרשות לחתום על הסכם כאמור עד מאי 2010 .
פנימייה שלא תחתום על הסכם לא תהיה זכאית לתשלום מאותו מועד ואילך ה"הסכם להפעלת מעון" מעגן בתוכו את כלל הנושאים הרלוונטיים להחזקת מעון וטיפול בילדים, בהתאם לחוק הפיקוח על מעונות, לתקנותיו ולתע"ס - לרבות מבנה המעון, הפעלתו והאישורים התקפים להחזקתו; שירותים וטיפול שיקבלו החניכים בו; גילי השוהים בו; מכסת החניכים המרבית לקליטה בו; אופן קליטת החניכים או הפסקת שהותם בו וכן הדיווח על נוכחות החניכים במעון.
נמצא כי אף שמשרד הרווחה חידש את ההתקשרות עם העמותה שלוש פעמים - ביוני 2010 (למפרע מפברואר2010 ), בפברואר2011 ובינואר2012 (למפרע מאוגוסט 2011 )- ,ההסכמים האמורים שנחתמו עם העמותה לא היו בנוסח המחייב "הסכם להפעלת מעון", אלא היו הסכמים "למתן שירותים".
הביקורת העלתה כי בשלושת ההסכמים שחתם המשרד עם העמותה לא מוזכרים כלל הפעלת מעון או נושאים הרלוונטיים לכך.
ההסכמים מפנים למפרט של מכרז שכלל לא התקיים.
פרט למספרם המרבי של הילדים והתעריף בגין החזקתם אין בו פירוט של ה"שירותים" שמתחייבת העמותה לספק למשרד ולילדים.
ממשרד הרווחה לא ניתן הסבר לחריגה האמורה.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלות משרד הרווחה בכך שסטה מההסכם להפעלת מעון ובכך שלא עיגן את התחייבות העמותה לטיפול בילדים בהתאם להוראות החוק, התקנות והתע"ס.
המשרד לא התייחס לילדים כפי שנדרש ממנו - כאל קטינים חסרי ישע47 , שחלקם גם עלולים להיכנס להגדרת קטינים נזקקים48 , הזקוקים לטיפול וליחס הולם בהתאם לנורמות שנקבעו עבור ילדים ישראלים - שהוריהם וקרוביהם בישראל - השוהים בפנימייה.
אי-קבלת דוחות כספיים : על פי תקנות הפיקוח על מעונות (דרכי-פיקוח), התשכ"ח-1967 , נדרש מנהל מעון להגיש אחת לשנה לשר העבודה והרווחה מאזן כספי מבוקר.
דוח זה משקף את התנהלותה הכספית של העמותה ואת איתנותה הפיננסית.
בהסכם עם העמותה דרש משרד הרווחה את הצהרתה שיש לה הנדרש בחוק הפיקוח על מעונות ובתקנותיו.
העמותה אף התחייבה להעביר למשרד די ווחים כספיים בהתאם להוראותיו ולהנחיותיו.
נמצא כי משרד הרווחה לא דרש כלל ממנהלי העמותה המחזיקה בפנימייה להגיש לו דוחות כספיים כאמור.
47 בחוק העונשין (סעיף368 א) הוגדר חסר ישע "מי שמחמת גילו, מחלתו או מוגבלותו הגופנית או הנפשית, ליקויו השכלי או מכל סיבה אחרת, אינו יכול לדאוג לצרכי מחייתו, לבריאותו או לשלומו".
48 ,)חוק הנוער (טיפול והשגחה התש"ך-1960 , מגדיר "קטין נזקק" בסעיף2 בין היתר כמי ש"לא נמצא אחראי עליו".
בסעיף ההגדרות מוגדר "אחראי על קטין" - הורה, לרבות הורה חורג, מאמץ, אפוטרופוס או מי שהקטין נמצא במשמורתו או בהשגחתו.
הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם 213 .
:שם הדוח הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי נכון היה שמשרד הרווחה יעקוב אחר התנהלותה הכספית של העמותה באמצעות דרישה להגשת דוחות כספיים, ובפרט נוכח אי- הסדרים בהתנהלותה כפי שעלה בבדיקת רשם העמותות, ונוכח הישנות המקרים של אי-עמידתה בכללי הניהול התקין.
כפועל יוצא מכך היה על משרד הרווחה לבחון את התקשרותו עם העמותה.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלות משרד הרווחה בכל הקשור בפרויקט ילדי צ'רנוביל.
עקרון היסוד של התע"ס הוא שגדילת ילד בחיק משפחתו הטבעית מבטיחה את התפתחותו התקינה.
הילדים הובאו לישראל לאחר שנותקו מבתיהם, מארצם וממשפחותיהם, ונקלטו בפנימייה בלא שהגורמים המוסמכים לכך במשרד בחנו אם יציאתם מן הבית עשויה להיטיב עמם, ואם צרכיו וטובתו של כל ילד נבדקו בהליך סדור מראש באמצעות ועדת החלטה, כפי שנוהג המשרד לעשות - בשינויים המחויבים - לגבי ילדים אזרחי ישראל המוצאים מביתם.
משכך, תמיכת המשרד בעמותה אשר עודדה ניתוק ילדים ממשפחתם, מבתיהם וממולדתם, הגם שנעשה בהסכמת הוריהם, אינה מתיישבת עם בחינת טובת הילד ועם המינהל התקין.
על המשרד היה לקבוע כללים מחמירים יותר להבאת ילדים הכרוכה בניתוק מביתם וממשפחתם כשמדובר באזרחי מדינה זרה, ולהקפיד על קיום אבחון ומיון דווקני לפני הבאת הילדים לפנימייה בארץ.
תמיכת המשרד ניתנה שלא בהתאם להחלטת הממשלה שקבעה שהבאת ילדים לישראל ללא הוריהם תתקיים במסגרת נעל"ה, שהיא תכנית מפוקחת על כל שלביה.
ב-27 השנים שחלפו מאסון צ'רנוביל לא בחן המשרד אם עדיין מתקיים אלמנט של הצלה בקרב הילדים, שנולדו שנים לאחר האסון, ולא נמצאה כל בחינה של מצבם הרפואי.
המשרד כשל בבקרה על ההתקשרות עם העמותה: לא עמד על קיום תנאי ההסכם שחתם עמה בשנת 2003 ; המשיך להעביר כספים גם בשנים שלא היה הסכם בתוקף ולא היה לעמותה אישור ניהול תקין; וחידש את ההתקשרות עם העמותה בשנת 2010 .
בהסכם לרכישת שירותים ולא בהסכם להפעלת פנימייה כדרוש משרד מבקר המדינה מעיר כי אם ראה משרד הרווחה בפרויקט צורך חיוני היה עליו להביאו לאישור הממשלה ולתקצבו בהתאם לקריטריונים שייקבעו.
עמותות המביאות ילדים לפנימיות ב ישראל .
,כאמור, ממשלת ישראל חתמה על הסכמים לשיתוף פעולה עם ממשלות זרות המאפשרים שליחת תלמידים ממדינה אחת להשתתף בתכניות לימודים של המדינה האחרת.
שם הדוח: הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 למשל, בהסכם שנחתם עם ממשלת אוקראינה צוין כי "יישום התכניות הנ"ל יתואם בין משרדי החינוך של שני הצדדים".
משרד החוץ הבהיר בתשובתו מיולי 2013 כי ישנם הסכמים המעגנים עקרונות כלליים לשיתוף פעולה של הגורמים המוסמכים בתחומים המוסדרים, אך אין הם כוללים מסגרת תקציבית או תכנית יישומית לביצוע חילופי תלמידים.
עוד ציין כי גם התכניות לשיתוף פעולה אינן כוללות מסגרות אופרטיביות להבאת תלמידים לארץ.
הביקורת מצאה כי קיימות עמותות המביאות לפנימיות בישראל ילדים ללא הוריהם בלא לתאם עם משרד החינוך.
יובהר כי משרד החינוך משלם שכר לימוד עבור התלמידים האמורים כפי שהוא משלם עבור כל ילד השוהה במדינת ישראל.
משהתחייבה המדינה לפעול בהתאם להסכם לשיתוף פעולה עם ממשלות זרות בתחום החינוך, ומשידע משרד החינוך על הימצאותם של ילדים ללא הוריהם במסגרות חינוכיות בארץ מעצם העברת הכספים בגינם, היה על המשרד לדאוג לקיים את התחייבויות המדינה בנושא.
נציגי מוסדות חינוך מסרו לצוות הביקורת ביוני2012 כי נציגים מטעמם מאתרים את המועמדים בחו"ל ומשווקים את המוסדות על ידי קיום סמינרים או ימי עיון לתלמידים ולהוריהם, שבסופם עוברים המועמדים תהליך מיון לנעל"ה.
מועמדים שעומדים בתנאים הנדרשים לתכנית נעל"ה מטעם המינהל ומינהלת נעל"ה - מתחנכים בפנימייה במסגרת התכנית.
אשר למועמדים אחרים, שלא עמדו בדרישות, רשאית הפנימייה לערער על החלטת מינהלת נעל"ה והערעור נדון בוועדה מיוחדת49 .
בחלק מהמקרים שבהם נדחה הערעור מביאות העמותות את הילדים ארצה ומשכנות אותם בפנימיות שבבעלותן.
נמצא כי מועמדים שנפסלו במיוני נעל"ה משיקולים מקצועיים כגון בעיות נפשיות קשות, סכנה אפשרית לקבוצה וסיכויים קלושים להסתגלות, הובאו לישראל על ידי העמותות.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה הבאת ילדים שנפסלו במבחני המיון בניגוד להחלטת הממשלה הקובעת כי הבאת ילדים ללא הוריהם לישראל תיעשה באמצעות תכנית נעל"ה, ובניגוד לכללי המיון החלים על התכנית.
כאמור, נתיב הוא הגורם מטעם המדינה האחראי לקביעת זכאות לעלייה ליוצאי חבר המדינות.
קבלת אישור מנתיב על זכאותם לפי חוק השבות היא תנאי מוקדם והכרחי לקבלת בני נוער לתכנית נעל"ה.
נמצא כי עמותות המנהלות מוסדות חינוך מביאות ילדים לישראל בלי שתיבדק זכאותם מבעוד מועד על ידי נתיב.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הבאת ילדים מחבר המדינות ללא קבלת אישור מנתיב על זכאותם על פי חוק השבות מבעוד מועד, ובטרם הגיעו לישראל, נוגדת את הכללים בעניין.
49 הרכב הוועדה הדנה בערעורים הוא: המפקח מטעם המינהל, נציגיהמינהלת, המפקח על הפנימייה הנדונה ונציגי הפנימייה.
אם נותרו חילוקי דעות בתום הדיון, המפקח מטעם המינהל הוא הפוסק.
הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם 215 .
:שם הדוח הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 4.
המינהל המפקח על פנימיות וכפרי נוער משלם לכל פנימייה דמי החזקה רק עבור תלמידים שהושמו בה באמצעותו.
משרד החינוך משלם שכר לימוד עבור כל תלמיד הלומד במדינת ישראל.
למינהל ולמשרד החינוך רישומים שונים על התלמידים שהם מתקצבים.
נמצא כי תלמיד שהובא לפנימייה מפוקחת בישראל על ידי עמותה כאמור אינו רשום ברישומי התלמידים במינהל, ולכן המינהל אינו יודע את מספרם הכולל של התלמידים שלומדים בפנימיות שבפיקוחו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך, כמפקח על הפנימיות, כי עליו לדעת כמה תלמידים לומדים בפנימיות שבפיקוחו ומי הם.
על המדינה לאתרם ולפקח על הטיפול בהם.
בינואר2010 נפגשו כמה נציגי עמותות שפנימיות שבבעלותן מפוקחות על ידי המינהל עם ראש המינהל ועם ראש מינהלת נעל"ה, וביקשו שמשרד החינוך יממן את החזקתם של תלמידים שהם מביאים ללא הוריהם במסגרת תכנית נעל "ה.
מסיכום הדיון עולה כי נציגי משרד החינוך סירבו לאשר מצב שבו יש תלמידים "פרטיים" המובאים לארץ בלי שיעברו את תהליך המיון המסודר של נעל"ה, והוחלט שמשנת הלימודים התשע"א ( 2011 -2010 ) ואילך לא ייקלטו בפנימיות אלה תלמידים אלא אם כן עברו את מסגרת המיון והאישור של מינהלת נעל"ה.
בכמה פנימיות לומדים תלמידים מתכנית נעל"ה לצד תלמידים אחרים המובאים מחבר המדינות על ידי עמותות ושלא במסגרת נעל"ה.
אחת הפנימיות ערכה מחקר בקרב שני סוגי הבוגרים, שהשווה פרמטרים כגון השכלה, שירות צבאי, עבודה וזיקה ליהדות.
נציג הפנימייה מסר לצוות הביקורת ביוני 2012 כי לא נמצאו הבדלים מהותיים בין בוגרי נעל"ה לבין הבוגרים האחרים, וכי הוא העביר את תוצאות המחקר לראש המינהל ולמינהלת נעל"ה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי עליו לבחון נושא זה ולקיים בדיקה בלתי תלויה שתסייע בקביעת המדיניות בנושא הבאת ילדים ללא הוריהם.
על משרדי החינוך, החוץ והמשפטים לוודא שהבאת הילדים לארץ על ידי גורמים שונים עולה בקנה אחד עם ההסכמים הבין -לאומיים שמדינת ישראל חתומה עליהם.
שם הדוח: הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 סיכום .
בישראל נמצאים ילדים שהובאו אליה ללא הוריהם.
ילד ללא הורים או ללא אפוטרופוס בישראל, שאין גורם שלטוני שידאג למימוש ההגנה עליו, עלול להיות חשוף לפגיעה.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העיכוב המתמשך בעבודת הוועדה הבין -משרדית שמינתה ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת ובקביעתם ואישורם של נהלים לכניסת ילדים לישראל ויציאתם ממנה.
על רשות ההגירה והמשרדים הרלוונטיים לפעול ללא דיחוי נוסף לאישורם ולהטמעתם של הנהלים, לרבות מנגנוני בקרה ופיקוח על מקום הימצאותם של הילדים ועל הגורם האחראי להם.
עליה לדאוג שיהיה בידיה מידע עדכני ומלא עליהם ולהסדיר את העברתו למשרדים הרלוונטיים, בהתאם לדין ובכפוף להגנת הפרטיות.
מן הראוי שמשרד המשפטים יפעל לקידום הסדרה חוקית של אפוטרופסות נוספת על זו של ההורים השוהים בחו"ל, לילד השוהה לבדו בישראל תקופה ממושכת, וזאת בהתחשב בגילו ובמשך השהות שלו ותוך שמירה על איזון בין אחריות ההורים לבין דרישות החוק להגנה על הילד.
על משרד החינוך לבחון את התכניות שבאחריותו, שבמסגרתן מובאים תלמידים לישראל ללא הוריהם, לרבות בחינת האפשרות לאחד את הליכי המיון ואת דרישות הקבלה לתכנית נעל"ה, למסלול נעורים ולתכנית המגמות.
כמו כן, עליו לקבוע את מדיניות המשך הפעלת התכניות בשים לב לתקציבים המושקעים בהן ולמידת השגת המטרות שהוגדרו להן.
בפרויקט ילדי צ'רנוביל היה משרד הרווחה שותף להבאת ילדים לישראל ללא הוריהם בניגוד להחלטת הממשלה.
בכל השנים מאז אסון צ'רנוביל, ואף בחלוף יותר מחצי יובל, לא בדק המשרד אם עדיין מתקיים אלמנט של הצלה בקרב הילדים, לא עקב אחר מצב בריאותם, לא קבע נורמות או קריטריונים שבהם נדרשו הילדים לעמוד לפני הבאתם ארצה וחרג מהוראותיו שלו בהשמת הילדים בפנימייה בלי שהדבר נבחן על ידי ועדה בלתי תלויה, כנדרש.
המשרד לא בחן אם השתנו סדרי העדיפויות שלו, או הנסיבות והצרכים של הילדים.
בכל שנ ות פעילות הפרויקט כשלו הנהלות המשרד בכך שאפשרו התנהלות זו.
אף שמשרד הרווחה העביר מיליוני שקלים לעמותת צעירי אגודת חב"ד - המרכז כתמיכה בפרויקט, הוא לא פיקח על קיום תנאי ההתקשרות עמה.
בפועל שילם המשרד לעמותה גם בעבור תקופות שבהן תלמידי הפנימייה לא היו בארץ, וגם לאחר שהפכו לאזרחי ישראל והעמותה לא הייתה זכאית עוד לקבל מימון בגינם.
על משרד הרווחה לבדוק נושא זה ולפעול להשבת כספים ששולמו ביתר לעמותה.
הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם 217 .
:שם הדוח הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 חלק מן הילדים מגיעים לתכניות שבפיקוח משרד החינוך וחלקם מובאים לישראל בידי גורמים פרטיים, ללא ידיעת המדינה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין המדינה יכולה להסכים לתופעה של הבאת ילדים אליה ללא הוריהם בידי מי שאיננו מוסמך על ידה ובלי שיהיה בידיה מלוא המידע עליהם.
במצב זה אין המדינה יכולה לפקח על הטיפול בילדים אלה, בשים לב לאמנה הבין-לאומית שהיא חתומה עליה.
על המשרדים הנוגעים בדבר ללמוד את הממצאים שהועלו בדוח זה ולבצע חשיבה מחודשת בנושא חשוב ורגיש זה.
חוק כלי-היריה, התש"ט - 1949 (להלן- החוק או חוק כלי הירייה),3 והתקנות שהותקנו על פיו מסדירים את נושא הרישוי, הנשיאה וההחזקה של כלי ירייה.
השר לביטחון הפנים (להלן - השר) ממונה על ביצוע החוק, ולפיו עיסוק בכלי ירייה לרבות ייצור, ייבוא, ייצוא, רכישה, מכירה, משלוח, אחסון, הובלה, החזקה ונשיאה לא ייעשה אלא על פי רישיון4 .
האגף לרישוי כלי ירייה (להלן- האגף) במשרד לביטחון הפנים (להלן - המשרד לבט"פ) הוא האחראי למתן רישיונות לעיסוק בכלי ירייה.
לשכות האגף פזורות בשישה מחוזות (צפון, .
3 זהו אחד מחוקיה הראשונים של המדינה, תוקפו משנת 1949 , והוא החליף את פקודת כלי הירייה המנדטורית (הצ"ח התש"ט, 28,34.
4 במרץ 2013 בחרה ועדת המכרזים של המשרד לביטחון הפנים "יועץ מקצועי לשם קידום רפורמה בחוק כלי ירייה, תש"ט- 1949 ", שנדרש לסייע בהכנת תזכיר חוק חדש.