HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מיכל אלברשטין, "נציבות למניעת הטרדה מינית כטיפול בצל הסמכות: בין קרבנות ותוקפים" 73 (המאמר טרם פורסם).
במאמר מדובר על טיפול בתלונות באוניברסיטת בר אילן על ידי הממונה באוניברסיטה (המכונה "נציבה").
178 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה ערכה מנכ"לית המשרד 2019 משרד המשפטים מסר בתשובתו כי בסוף מאי דאז ישיבה עם נציגי אגף המשמעת בנש"ם, ובה הוצגו קשיים הנוגעים להיקף הדיווח הנדרש ולמרחב שיקול הדעת של הממונות במשרדי הממשלה.
אגף המשמעת התבקש לערוך חשיבה מחודשת לגבי ההנחיות הניתנות לממונות בעניין הדיווחים לאגף המשמעת על הטרדות מיניות.
נוסף על כך התבקשה מנהלת האגף לשוויון מגדרי בנש"ם למפות את האתגרים העומדים לפני משרדי הממשלה במהלך הטיפול בתלונות על הטרדה מינית מול אגף המשמעת.
לנוכח מספר התלונות, המלמד ככל הנראה על תת-דיווח, על נש"ם לבחון, בשיתוף יחידת נפגעי עבירה בפרקליטות המדינה, את השימוש במסלולי הטיפול החלופיים להליך המשמעתי כדי לפרוץ דרכים חדשות לטיפול בהטרדות ולהרחיב את מבחר הכלים העומדים לפני הנפגעות.
כן עליה לבחון בשיתוף בעלי מקצוע מתחומי ידע אחרים את הדרכים להסרת החסמים המונעים הגשת תלונות, לחזק את מעמדן של הממונות ולהקנות להן כלים חדשים להתמודדות עם הקשיים שהן נתקלות בהם.
פעולות נוספות למניעת הטרדה מינית במגזר הציבורי מאז מחקר העשור (ראו לעיל), שבו עלה ששיעור התלונות הגדול ביותר במגזר הציבורי היה בגופי הצבא והביטחון, חלו שינויים בהתנהלות גופים אלה.
גופי הביטחון הגדולים - צה"ל, המשטרה ושב"ס - מאופיינים בהיותם ארגונים סגורים המפוזרים ברחבי הארץ, מעסיקים מספר גדול של אנשים ויש בהם היררכיה ברורה.
למרות המורכבות הזאת הם פעלו לשינוי התרבות הארגונית ולמניעת הטרדות מיניות בקרב העובדים.
משרד מבקר המדינה ממליץ לנש"ם לבחון את השינויים בטיפול בהטרדות מיניות שנעשו בצה"ל, במשטרה ובשב"ס ולבחון אילו מהם ניתן ליישם גם בגופים שבאחריותו.
להלן פרטים על כמה מהפעולות שנקטו גופים אלה ואשר הביאו לשינוי.
1979 פקודת המטכ"ל בנושא "איסור פגיעה על רקע מיני" משנתתקנון מותאם: עוסקת בטיפול בהטרדות מיניות ומניעתן בצה"ל.
הפקודה למעשה היא תקנון למניעת הטרדה מינית המותאם לאוכלוסיית החיילים ולמאפיינים הייחודים של 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי179 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | השירות הצבאי.
במהלך השנים עודכנה הפקודה מפעם לפעם ונעשו שינויים בתקנון את "פקודת איסור הטרדה 2015 למניעת הטרדה מינית.
המשטרה פרסמה בשנת מינית, פגיעה מינית והתנכלות במשטרה, מניעה ודרכי טיפול".
הפקודה מגדירה , היא מפרטת את הגורמים שאפשר 74באופן מפורש מהם "יחסי מרות" במשטרה להגיש להם תלונה על הטרדה מינית וקובעת חובה ייחודית של דיווח על הטרדה ואת הפעולות שנדרשת הממונה לבצע לאחר קבלת תלונה בעניין זה.
75מינית את עבירת ההטרדה המינית לרשימת עבירות המשמעת 2008 שב"ס הוסיף בשנת .
76המפורטות בפקודת בתי הסוהר התאמת תקנונים לאופי המיוחד של כל גוף מסייעת להקטין את מספר ההטרדות המיניות.
כאמור מומלץ כי נש"ם תבחן את הצורך בתקנונים מותאמים בעיקר בגופים ובמשרדים גדולים שיש להם מאפיינים ייחודיים.
את מרכז התמודדות ותמיכה 2012 צה"ל הקים בשנתליווי, תמיכה והסרת חסמים: (מהו"ת).
המרכז נותן סיוע וליווי רגשי לנפגעות הטרדה מינית, אלימות במשפחה והיריון לא רצוי.
המרכז מעניק תמיכה נפשית לנפגעת ומלווה אותה לכל אורך הליך בירור התלונה.
גם במשטרה קצינת בריאות הנפש מלווה את המתלוננת בכל שלב משלבי הבירור של תלונתה.
יועצת המפכ"ל לענייני נשים (יוהל"ן) מוסמכת להעניק למתלוננת עשרה ימי מחלה עד לסיום הבירור הראשוני.
המתלוננת מקבלת חוברת הדרכה המסבירה את הליך הגשת התלונה ובירורה.
יחידת יוהל"ן נותנת מענה מקצועי גם למפקד שביחידתו הוגשה תלונה ומעניקה לו כלים להתמודד עם אירוע ההטרדה.
יחידת יוהל"ן מיידעת את המתלוננת על התקדמות ההליכים, דואגת לרווחתה ומסייעת לה אם ברצונה להיות מוצבת במקום אחר.
יצוין כי צה"ל, המשטרה ושב"ס פיתחו פתרונות שונים שיקלו את הגשת התלונות על הטרדה מינית ויסייעו ליחידותיהם למנוע ככל האפשר הטרדות מיניות.
שלושת הגופים פעלו להרחבת מערך הממונות על מניעת הטרדה מינית והתאמתו למספר הגדול של היחידות הפזורות בכל רחבי הארץ.
ח לפקודה מגדיר את המונח "יחסי מרות", שאיננו מוגדר בחוק למניעת הטרדה מינית, 1 סעיף 74 ,כ"יחסים שבין מפקד ופקוד בכל נתיבי הפיקוד או יחסים שיש בהם מרות או סמכות או השפעה בין במישרין ובין בעקיפין".
לפקודה קובע כי החובה חלה על שוטר או מפקד שהיה עד להטרדה או שמע ממתלונן על 9 סעיף 75 .
הטרדה שחווה וכן מפקד שהובא לידיעתו מידע המעלה חשד למעשה של הטרדה מינית .
2008-), התשס"ח 35 ' חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס 76 180 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה בצה"ל הוחלט על תוכנית ניסיונית המרחיבה את כלי הפעולה של הצבא לצורך בירור תלונות על הטרדה מינית, ויחידת יועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר (יוהל"ם) מכשירה קצינים בודקים שמתמקצעים בבירור תלונות בתחום זה חלף בירורן ביחידת משטרה צבאית חוקרת (מצ"ח).
במשטרה הסתיים הליך כתיבתו של נוהל חדש שיאפשר למתלוננות לקבל ייעוץ וליווי משפטי החל משלב הגשת התלונה.
גורם חשוב נוסף המסייע בהסרת החסמים הוא הירתמות ראש המערכת להוקעת נשלחה לכל קציני הצבא איגרת הרמטכ"ל אשר 2015 התופעה.
כך לדוגמה, במאי הציבה גבול ברור ומחמיר לגבי מערכות יחסים בהתקיימם של יחסי מרות.
איגרת זו משמשת קריאת כיוון ברורה לכלל חיילי צה"ל, ולפיה המערכת הצבאית לא תהיה סובלנית כלפי כל גילוי של הטרדה מינית ושימוש לרעה בסמכויות הפיקוד.
ואכן, 2017 מלמדים כי בשנת 2018 נתוני אירועי הפגיעה על רקע מיני שהתפרסמו ביולי - 2016 דיווחים בשנת 802 דיווחים על הטרדות מיניות בצה"ל, לעומת 893 נרשמו .
30%- - עלייה של כ 2015 , ולעומת שנת 11%-עלייה של כ מנגד, מנתוני מח"ש שנמסרו לוועדת הכנסת לקידום מעמד האישה עולה כי בשנים הייתה מגמת עלייה במספר התלונות שהגישו שוטרות כנגד שוטרים, 2015 - 2013 חלה ירידה במספרן.
הסבר אפשרי לכך הוא שהמפכ"ל דאז הורה שלא 2015 ומשנת לטפל בתלונות אנונימיות.
אגף המשמעת בנש"ם מסר בתשובתו כי אכן יש צורך בקיומו של גורם טיפולי מתחום העבודה הסוציאלית בכל משרד שיספק מענה רגשי למתלוננת, בין היתר, קודם קבלת ההחלטה בדבר הגשת תלונה לנש"ם וכדי לסייע בהסרת החסמים להגשת תלונה.
כמו כן, אגפי נש"ם העוסקים בתחום זה מסכימים כי יש צורך בהקמת מוקד מקצועי שייתן מענה ותמיכה רגשית ראשונית עבור העובדים והעובדות בשירות המדינה.
הקמת מוקד זה כפופה לאישור תקציבי.
ההליכים האמורים, הנותנים למתלוננת מעטפת תמיכה, מסייעים רבות בצמצום החסמים להגשת תלונות.
על נש"ם לבחון את הסיוע הנדרש לנפגעות כדי לחזק את ביטחונן, להקל עליהן את הליך הגשת התלונה ולהגביר את תחושת המוגנות שלהן, ולצורך כך לגייס את ראשי המערכות למאבק בהטרדות המיניות.
בצה"ל מפקדי היחידות נדרשים לקיים פעולות הדרכה והסברה מותאמות: פעולות הסברה לחיילים באופן שוטף, ויחידת יוהל"ם מפקחת על ההדרכות.
חיל האוויר מלווה על ידי איגוד מרכזי הסיוע זה יותר משלוש שנים, והאיגוד מעביר 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי181 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | הדרכות והכשרות בקביעות.
השופטים הצבאיים, הדנים בכתבי האישום שמגישה מצ"ח בעקבות תלונות, מקבלים הכשרה מיוחדת.
במשטרה יחידת יוהל"ן יצרה לומדה ממוחשבת שכל שוטר מחויב ללמוד עם גיוסו למשטרה.
נוסף על כך נערכות הדרכות מדורגות ומותאמות בכל הקורסים במכללה הלאומית לשוטרים.
בשב"ס כל סרטונים 23 עובד נדרש לעבור שתי הכשרות בשנה.
כמו כן הופצו בכל יחידות שב"ס המציגים סיטואציות מחיי היומיום של הסוהרים ומסבירים מה ההתנהגות המטרידה האסורה.
הסרטונים נגישים באתר השב"ס.
נוסף על כך חולקו לכלל הסוהרים פנקסי כיס עם תמצית התקנון למניעת הטרדה מינית וטלפונים לפנייה בשב"ס ומחוצה לו.
גופי הביטחון הגיעו למסקנה שאין להסתפק בהדרכה חד-פעמית למניעת הטרדה מינית, וההכשרות בתחום זה הפכו לחלק מובנה בעשייה השנתית.
ההדרכות השוטפות מביאות להגברת המודעות ולהפנמה של חוסר הסובלנות לקיומן של הטרדות מיניות.
אגף המשמעת בנש"ם מסר בתשובתו כי אכן יש צורך בקיום הדרכות שוטפות להגברת המודעות ולהפנמה של חוסר הסובלנות לקיומן של הטרדות מיניות.
לפיכך, אגף המשמעת נענה להזמנות לביצוע הרצאות והדרכות בנושא ואף יוזם הרצאות והדרכות.
בצה"ל יחידת יוהל"ם אוספת נתונים על הטרדות איסוף נתונים ומיפוי צרכים: מיניות בצבא ומנתחת אותם בקביעות.
במשטרה יחידת יוהל"ן אוספת נתונים בדבר התלונות על הטרדה מינית בתוך המשטרה וכן בדבר תלונות של אזרחים על הטרדה מינית בידי שוטרים.
כמו כן, בסקר האקלים הארגוני שעורכת המשטרה מפעם לפעם הורחב הפרק העוסק בהטרדות מיניות.
הסקר מאפשר לזהות מגמות הנוגעות לתופעת ההטרדות המיניות.
יחידת יועצת נציבת בתי הסוהר מיפתה את הפניות שקיבלה לצורך איתור המקומות המועדים לפגיעה, ובהתאם לתוצאות המיפוי ערכה שינויים בתקנון ובהכשרות שהיא מקיימת בתחום.
אגף המשמעת בנש"ם מסכים בתשובתו כי איסוף נתונים מסייע במיפוי הצרכים של כל גוף, ויהיה בו כדי לסייע לשפר את הטיפול באירועי הטרדה מינית.
האגף לשוויון מגדרי מסר בתשובתו שהוא סבור כי קיום סקר מקיף ביחידות הממשלה לאיסוף מידע בדבר אירועים שאינם מדווחים יוסיף ליכולתה של נש"ם לתת מענה איכותי יותר בתחום זה בשירות המדינה.
האגף לשוויון מגדרי הוסיף כי קבע בתוכנית תוכנית לליווי מקצועי בנושא מניעת הטרדות מיניות 2020 העבודה שלו לשנת במשרדים וביחידות שניכר שיש בהם מורכבות מיוחדת.
182 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה משרד מבקר המדינה ממליץ לנש"ם לאסוף נתונים, שכן הדבר יסייע במיפוי הצרכים של כל גוף, יציג תמונה של מאפייני המטרידים וההטרדות ויסייע בזיהוי אוכלוסיות המועדות להיפגע ובהכנת תוכניות הכשרה והסברה ממוקדות וייעודיות.
 החוק למניעת הטרדה מינית מספק לנפגעות מגוון מענים משפטיים שנים 20 בדין הפלילי, בדין האזרחי ובדיני העבודה.
לאחר שחלפו מחקיקת החוק המודעות הציבורית להטרדה המינית כתופעה גברה, וניתן להצביע על שינויים חברתיים ביחסו של הציבור להטרדות מיניות.
עם זאת, ממצאי הביקורת מצביעים על היעדר איסוף נתונים רשמי ומקיף על התופעה, המאפשר לבחון את היקפה וחומרתה ולהציע תוכניות אופרטיביות למיגורה.
הנתונים החלקיים שנאספו מלמדים שהטיפול בהטרדות מיניות ובמניעתן בכל אחד משלושת המסלולים שנקבעו בחוק ובכולם יחד אינו נותן מענה מלא לבעיה.
נמצא כי קיימים חסמים תרבותיים, חברתיים ומשפטיים שבעטיים נפגעות רבות נמנעות מלפעול בדרכים שהחוק מציע, ואכן, קיים תת-דיווח על הטרדות מיניות בכל אחד מהמסלולים שנקבעו בחוק.
שנה חלק מתכליות החוק הושגו, ועדיין נדרש להטמיע את 20 לאחר הוראותיו בשיח החברתי, להנגיש את ההליכים המשפטיים ולהתאימם למציאות המשתנה, לפעול להסרת החסמים ולחזק את מנגנוני הפיקוח והבקרה בתחום זה.
מוצע למשרד המשפטים לאסוף נתונים ולבצע מחקרים שיטתיים כדי לבחון את יישום החוק ולאפיין חסמים בשלושת המסלולים שנקבעו בו.
בהתאם לממצאים יש לבחון את הצורך בתיקוני חקיקה מתאימים.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי183 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | חלק שני הטרדות מיניות בגופים ממשלתיים בעלי ממשקים שונים עם הציבור - משרד הבריאות ומשרד החינוך מבוא , קובע כי מעסיק חייב לנקוט אמצעים 1998-החוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח סבירים, בנסיבות העניין, למניעת הטרדה מינית או התנכלות במסגרת יחסי עבודה, על ידי עובדו, או על ידי ממונה מטעמו אף אם אינו עובדו, ולטפל בכל מקרה כאמור שנודע לו עליו.
במסגרת פעולת המערכת הממשלתית והציבורית מקיימים עובדי ציבור ממשקים עם קהלים שאינם בגדר עובדים ישירים של המעסיק.
לדעת הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי של הכנסת, החוק אינו מבהיר באופן חד-משמעי שחובת המעסיק למנוע הטרדה מינית אינה חלה רק על הטרדות מיניות שבין עובדים, אלא גם על הטרדות בממשקים שבין עובדים ובין מי שאינם עובדים.
מנגד, עמדת מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים היא כי חובת המעסיק לפעול כנגד הטרדות מיניות .
77בידי עובדיו חלה, על פי החוק, גם על הטרדה כלפי מקבל שירות חלק זה של הדוח יעסוק בהטרדות מיניות בסוגי אינטראקציות שונים בשתי מערכות: במערכת הבריאות ובמערכת החינוך.
להלן יובא תיאור הגורמים המופקדים על הטיפול בהטרדות מיניות בסוגי האינטראקציות השונים.
המניעה והטיפול באירועי הטרדה מינית בקרב עובדי המדינה מוסדרים בחקיקה או במנגנוני טיפול פנימיים, אך לגבי הממשק שבין עובדי המדינה ובין האזרחים והאזרחיות אין הסדרה חד-משמעית, ויש חשש שבמקרים כאלה איש לא יישא באחריות לטיפול בהטרדות ובמניעתן.
חוות דעת לוועדת שרים וחקיקה בעניין: הצעת חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון - הרחבת 77 .
2016-התחולה לגבי מוסד ציבורי הנותן שירות חיוני), התשע"ז 184 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינההטרדות מיניות וגורמים מטפלים במשרד הבריאות ובמשרד החינוך: 16 תרשים על פי נתוני משרד הבריאות ומשרד החינוך, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
פעולות הביקורת בדק משרד מבקר המדינה את נושא ההטרדות 2019 עד מאי 2018 בחודשים מרץ המיניות במשרד הבריאות ובמשרד החינוך, שבהם מתקיים מגע יומיומי עם ציבור נרחב באוכלוסייה.
במשרד הבריאות נעשתה הבדיקה במטה המשרד ובנציבות קבילות הציבור למקצועות הרפואה.
בדיקות השלמה נעשו בקופות החולים ובנציבות שירות המדינה.
במשרד החינוך נעשתה הבדיקה במחלקת הייעוץ המשפטי, בשירות הפסיכולוגי הייעוצי (להלן - שפ"י) ובאגף הבכיר למשמעת ולטוהר המידות.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי185 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | הטרדות מיניות במערכת הבריאות לפגיעות מיניות, ובכללן הטרדות מיניות, במסגרת טיפול רפואי יש מאפיינים ייחודיים.
כמעט כל טיפול רפואי, החל מסיעוד דרך מקצועות פרה-רפואיים וכלה ברופאים ורופאי שיניים, מצריך מגע פיזי, ולכן נדרשת הקפדה יתרה שהבדיקה לא תיחווה כהטרדה מינית.
מטופלים ומטופלות עלולים להיות מוטרדים בידי אנשי צוות רפואה ומטפלים, וגם נשות הצוות הרפואי עלולות לחוות הטרדות מיניות מצד מטופלים ומלוויהם.
הטרדות מיניות עלולות להתקיים גם בין עובדים במשרד הבריאות ובמערכת הבריאות.
מערכת הבריאות בישראל מורכבת ממוסדות שונים: מטה משרד הבריאות ולשכות הבריאות הפזורות ברחבי הארץ משמשים הגורם הממשלתי המאסדר, המנחה והמפקח לגבי מגוון מוסדות הבריאות בארץ.
שירותי הבריאות בקהילה ניתנים בין היתר בידי ארבע קופות החולים, הפועלות כתאגידים רפואיים ללא מטרות רווח .
1994-ומעניקות שירות לכלל אזרחי המדינה על פי חוק בריאות ממלכתי, התשנ"ד עוד פועלים ברחבי הארץ תחנות לאם ולילד (טיפת חלב) ומכונים ומרפאות מקצועיות בבעלות פרטית אחרת.
נוסף על שירותי הבריאות בקהילה פועלים מוסדות אשפוז, חלקם בבעלות ממשלתית וחלקם בבעלות 300-בישראל יותר מ מרכזים רפואיים 10( בתי החולים הממשלתיים 23 פרטית.
בבעלות משרד הבריאות בתי חולים גריאטריים-שיקומיים).
העובדים 5 , מרכזים לבריאות הנפש 8 ,כלליים במוסדות האשפוז הממשלתיים הם עובדי משרד הבריאות.
שאר מוסדות האשפוז הם בבעלות קופות החולים, גורמים פרטיים או רשויות מקומיות.
להלן פירוט מוסדות האשפוז בישראל לפי הבעלות עליהם ופירוט מבנה המרכזים הרפואיים הממשלתיים לפי סוגי האשפוז.
מוסדות האשפוז בישראל: 17 תרשים על פי נתוני אגף המידע במשרד הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
186 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה הגופים העוסקים בטיפול בהטרדות מיניות במשרד הבריאות: 18 תרשים על פי נתוני משרד הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
המערכת הרפואית, כמו מערכות מורכבות אחרות, היא מערכת היררכית שמתקיימים בה יחסי מרות.
הטיפול בהטרדות מיניות בין עובדים במערכת הבריאות נעשה לפי הנורמות שחלות על כל משרדי הממשלה.
במשרד הבריאות מונתה ממונה על מניעת הטרדה מינית הכפופה להוראות נש"ם.
במסגרת הטיפול בתלונה נדרשת הממונה לגבות את עדות המתלוננת ולהעביר 4,000 -את התלונה לאגף המשמעת בנש"ם.
הממונה במשרד הבריאות אחראית לכ עובדים ועובדות במשרדי המטה ובלשכות הבריאות הפזורות ברחבי הארץ.
כמו כן, בתי החולים הממשלתיים מונו ממונות על מניעת הטרדה מינית בין עובדי 23 בכל בית החולים.
תלונות על הטרדה מינית נגד עובדי משרד הבריאות: 6 לוח 2018 - 2016 ,ובתי החולים הממשלתיים השנהמספר התלונות 2016 29 2017 26 2018 32 .
המקור: נתוני נש"ם 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי187 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | ,בתי החולים מעסיקים מגוון רחב של עובדים: רופאים, אחים ואחיות, עובדי סיעוד עובדים מינהליים, סניטרים, מתנדבות שירות לאומי ועוד.
העובדים חלקם עובדי משרד הבריאות, וחלקם מועסקים על ידי גופים אחרים, כמו תאגידי הבריאות וקבלנים חיצוניים.
מתנדבות בנות השירות הלאומי מופנות לבתי החולים בידי .
2017-עמותות שונות שהן "גופים מוכרים" לפי חוק שירות אזרחי, התשע"ז התקנות למניעת הטרדה מינית חלות גם על קופות החולים ובתי החולים שאינם ממשלתיים.
במוסדות אלו המתלוננת פונה אל האחראית למניעת הטרדה מינית, והאחראית תפקידה לברר את התלונה ולהגיש את המלצותיה למנכ"ל המוסד.
במשרד הבריאות הוקמה נציבות קבילות הציבור למקצועות הרפואה (להלן גם - ) 3(א29 נציבות הקבילות או הנציבות).
פעילות הנציבות מוסדרת מתוקף סעיף .
הנציבות מטפלת בתלונות בתחומים קליניים על מוסדות 1940 לפקודת בריאות העם רפואיים ועל אנשי מקצועות הבריאות (רופאים, אחיות, מיילדות, פסיכולוגים, מוסדות גריאטריים, מרפאות בריאות הנפש וכד') במסגרת הרפואה הציבורית והפרטית, כאשר עולה חשש להתנהגות שאינה אתית או לחריגה מתקן מקצועי סביר.
בין היתר, הנציבות מבררת תלונות על הטרדות מיניות שנעשו בידי אנשי הצוות הרפואי במהלך טיפול רפואי.
הפיקוח על יישום החוק למניעת הטרדה מינית במוסדות הרפואיים הדיווח למשרד הבריאות על תלונות והטיפול בהן בבתי החולים הממשלתיים מונו כאמור ממונות על מניעת הטרדה מינית, וקופות החולים מינו אחראיות למניעת הטרדה מינית על פי התקנות.
לפי התקנות תפקידן של הממונות לקבל תלונות, לקיים בירור לשם מתן המלצות למעסיק ולתת ייעוץ, מידע והדרכה לעובדים.
כל מרכז רפואי שבבעלות פרטית או רשות מקומית קובע בעצמו את נהליו לטיפול בתלונות על הטרדות בידי אנשי הצוות הרפואי הן כלפי עובדות המרכז והן כלפי מטופלים ומטופלות.
הביזור הגיאוגרפי והתאגידי של משרד הבריאות ושל המוסדות הכפופים לו והיעדר מידע מרוכז על אנשי צוות רפואה נילונים עלולים להוביל להיעדר אחידות בטיפול בנושא.
כך לדוגמה, האחראיות בקופות החולים מסרו כי הן מטפלות גם בתלונות של מטופלות כנגד עובדי קופת החולים ולא רק בתלונות של עובדים ועובדות .
ואולם רק שתי קופות חולים קבעו במפורש בתקנון למניעת הטרדה מינית 78בקופה כי האחראית תקבל גם תלונות של מטופלים ומטופלות.
16 ישיבת ועדת הכנסת לקידום מעמד האישה ביום 78 188 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה משרד הבריאות לא הנחה את מוסדות מערכת הבריאות כיצד להתאים תקנוניהם, ואין גוף מפקח המוודא כי החוק מיושם.
שלא כמו מערכת הבריאות, שלגביה לא הוסדר הדיווח על הטרדות מיניות, לגבי מערכת ההשכלה הגבוהה ומערכת הביטחון תוקנו תקנות החוק למניעת הטרדה חובות 9 .
במסגרת התיקון נקבעו בתקנה 2014 מינית (חובות מעסיק), בשנת ייחודיות למניעת הטרדה מינית שיחולו על המוסדות להשכלה גבוהה ועל כוחות .
לפי התקנה גופים אלו נדרשים להגיש אחת לשנה לרשות לקידום מעמד 79הביטחון האישה ולוועדת הכנסת לקידום מעמד האישה דין וחשבון ובו פירוט של הפעולות שנקט המוסד למניעת הטרדה מינית בתחומו וכן של מספר התלונות שהוגשו לאחראית במוסד ושל אופן הטיפול בהן.
דרישה זו מעודדת את הטיפול בהטרדות המיניות ואת האכיפה בתחום זה במוסדות להשכלה גבוהה ובכוחות הביטחון.
משרד הבריאות הוא המאסדר של כל מוסדות מערכת הבריאות, ומתוקף כך, עליו לפעול להגברת הפיקוח גם בתחום המניעה והטיפול בהטרדות מיניות בכל המערכת.
פיקוח יעיל על יישום החוק למניעת הטרדה מינית במוסדות הרפואיים מחייב קבלת דיווחים מהמוסדות על הפעולות שנקטו למניעת הטרדה מינית.
תמונת המצב שהייתה מתקבלת מהמידע הייתה מאפשרת למשרד הבריאות לעמוד על נקודות התורפה בטיפול של המוסדות בנושא זה ולחדד את הוראות הדין בהתאם לנדרש.
כי החוק שותק בעניין תפקידי המאסדרים 2019 משרד הבריאות טען בתשובתו מיולי בכל הנוגע למעסיקים הפרטיים, וממילא לא נקבעו בו סמכויות פיקוח, חקירה ואכיפה.
עוד ציין כי יש חשש שפיקוח רגולטורי צמוד אינו הולם את כוונת המחוקק, שביקש לתת את הכוח להחליט על ערוץ הפעולה בידי המתלוננות והמתלוננים.
כי בכוונתו לבחון את הצורך 2019 כאמור, משרד המשפטים ציין בתשובתו מאוגוסט בהתאמות הנדרשות גם על מעסיקים של מספר גדול של עובדים.
9 בהחלת הוראות תקנה התקנה החילה חובות ייחודיות למניעת הטרדה מינית מלבד החובות המוטלות על פי החוק, ובהן: 79 ביצוע פעולות הדרכה והסברה שעניינן מניעת הטרדה מינית והתנכלות אחת לשנה לפחות; מינוי שני אחראים למניעת הטרדה מינית במוסדות גדולים; קיום הכשרה לאחראים שהיקפה לא יפחת שעות ואשר תעסוק בין השאר במהות התפקיד, בהכרת החוק למניעת הטרדה מינית, בדרכי 18-מ מניעה ובאופן הטיפול בתלונות; הגדרת "כוחות הביטחון" בחוק למניעת הטרדה מינית היא: צה"ל, המשטרה, שב"ס וארגוני הביטחון האחרים של המדינה.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי189 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד הבריאות יבחן עם משרד המשפטים קביעת הנחיות לקבלת המידע הדרוש ממוסדות מערכת הבריאות בכל הנוגע לפעולותיהם למניעת הטרדות מיניות ולטיפול בהם, כדי שתהיה בידי משרד הבריאות תמונת מצב שתאפשר לו להפיק לקחים ולקבוע הנחיות מתאימות, כל זאת בהתאם לאפשרויות העומדות לרשותו על פי הדין.
דיווח לנציבות קבילות הציבור על מקצועות הרפואה סוגיית העברת המידע על נילונים היא סוגיה מורכבת הדורשת מידתיות ואיזון בין זכויות הנילון לשמירה על פרטיותו ולהגנה על חופש העיסוק שלו - כל עוד לא הורשע בדין פלילי או משמעתי - ובין זכות המטופלות והמטופלים שלא להימצא בסיכון לפגיעה במהלך הטיפול.
אין בידי משרד הבריאות ריכוז של נתונים על מטפלים שהוגשו נגדם תלונות על הטרדה מינית, ולכן גם אין ביכולתו לעקוב אחר התלונות והנילונים ולפעול למניעת הישנות הפגיעה.
על מורכבות הנושא ניתן ללמוד מן המקרה שלהלן, שהועלה לפני ועדת הכנסת לקידום מעמד האישה.
בעקבות תלונה של מטופלת שהוגשה לאחראית למניעת הטרדה מינית באחת מקופות החולים, פתחה קופת החולים בהליך משמעתי כנגד איש צוות הרפואה.
בסוף ההליך הופסקה עבודתו בקופת החולים.
הנילון עבר לעבוד בקופת חולים אחרת בלי שנמסר לה המידע על ההליך המשמעתי, ולאחר זמן מה התגלה כי אותו עובד פגע מינית במטופלות בקופת החולים שאליה עבר.
יצוין כי משרד הבריאות לא יוּדַע על ההליך המשמעתי ותוצאותיו.
מוסדות מערכת הבריאות עצמם אינם אחידים בעמדתם בנוגע להעברת מידע למשרד הבריאות.
כך למשל, במוסד בריאות אחד העבירו לנציבות קבילות הציבור למקצועות הרפואה מידע על איש צוות רפואי שהוגשו נגדו כמה תלונות על הטרדות מיניות ועל ההליך המשמעתי שנערך לו באותו מוסד.
לעומת זאת, מוסד בריאות אחר סירב להעביר לנציבות .
80מידע על הליך משמעתי שערך (ה) לתקנות, הקובעת כי האחראי למניעת הטרדה מינית לא יגלה מידע שהגיע 6 בהסתמך על תקנה 80 .
אליו במהלך בירור התלונה, אלא אם כן הוא חייב לעשות כן לשם הבירור עצמו או על פי דין 190 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה משרד הבריאות מסר בתשובתו כי מועבר אליו מידע על בעלי מקצוע בתחום הבריאות שהורשעו בדין הפלילי או שהוגש כתב אישום נגדם, כדי שינקוט הליך משמעתי מתאים, אך החוק אינו מחייב לדווח על כל תלונה נגד עובד מוסד רפואי.
כמו כן, לדבריו, אין בסיס משפטי למניעת מעבר של בעלי מקצוע ממקום עבודה אחד למשנהו.
משרד המשפטים כתב בתשובתו כי כיום למרבית המוסדות הרפואיים אין אפשרות חוקית לקבל מידע מן המרשם הפלילי.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי כאשר מוטלות הגבלות על בעלי מקצוע מכוח הדין המשמעתי, הוא עוקב אחר יישום ההגבלות, אולם אין לו סמכות לעקוב אחרי אנשי צוות לאחר תום ריצוי העונש.
ראוי לציין כי תלונות המוגשות לנציבות קבילות הציבור על מקצועות הרפואה נשמרות במערכת הממוחשבת של הנציבות, אף שהטיפול בפועל בתלונה יכול להיעשות בידי אחד ממוסדות מערכת הבריאות שבו אירעה ההטרדה.
בשל החשיבות הגדולה של מניעת פגיעה בציבור המטופלים, מומלץ כי משרד המשפטים יבחן את נושא איסוף המידע על הטרדות מיניות באופן ממוסד, לרבות המידע על נילונים שכבר נמסר לנציבות הקבילות בידי מוסדות מערכת הבריאות.
 מן האמור עולה כי משרד הבריאות אינו מפקח על יישום החוק למניעת הטרדה מינית במוסדות רפואיים.
ראוי כי המשרד יבחן את האפשרות לקבל ממוסדות מערכת הבריאות, בהתאם לאפשרויות העומדות לרשותו על פי הדין, מידע על הפעולות שנקטו למניעת הטרדות מיניות ולטיפול בהן, ובכלל זה נתונים על מספר התלונות שטופלו ועל הפעולות שנעשו למניעת הטרדות מיניות.
כן מומלץ כי המשרד ינחה את המוסדות בדבר עריכת תקנונים למניעת הטרדה מינית ויצירת לומדה מקוונת להטמעת הוראות החוק.
הטיפול המשמעתי בהטרדות מיניות במוסדות מערכת הבריאות הליכי הרישוי במקצועות הרפואה השונים, הקובעים גם את ההליכים המשמעתיים והתנאים לביטול רישיון, קבועים בחלקם בחקיקה ראשית ובחלקם בחקיקת משנה.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי191 יישום החוק למניעת הטרדה מינית | יישום החוק למניעת הטרדה מינית | ההליכים המשמעתיים הנוגעים לקובלנות על הטרדות מיניות שונים בין מקצועות הרפואה הן בהיבט של סל הסנקציות והן בהיבט של בעל הסמכות לנקוט הליכים.
לעוסקים בכל אחד ממקצועות הרפואה - רפואה, רפואת שיניים, פסיכולוגיה, מקצועות הבריאות, שיננות וסיעוד - נקבעו הליכים משמעתיים שונים ובעקבותיהם ננקטים אמצעי משמעת שונים.
הליכים משמעתיים בגין עבירות 18 עד מועד סיום הביקורת התקיימו 2015 משנת הליכים נפתחו בעקבות תלונה 16( הטרדה מינית שהתבצעו במהלך טיפול רפואי על מעשים מגונים ושניים בגין קיום יחסי מין עם מטופלות).
לא התקיימו הליכים תיקים משמעתיים 20 .
משמעתיים לגבי עבירות של הטרדה מינית מילולית נוספים שנפתחו בגין תלונות על הטרדות מיניות מטופלים בהליך פלילי, ויחידת הדין המשמעתי ממתינה להחלטה בנוגע להם כדי לדעת אם יש צורך לקיים הליך משמעתי בעניינם.
יצוין כי נציבות קבילות הציבור למקצועות הרפואה ויחידת הדין המשמעתי של משרד הבריאות אינן מוסמכות לפעול כנגד אנשים העוסקים במקצועות שאינם דורשים קבלת רישיון כגון מטפלים ברפואה אלטרנטיבית, פרמדיקים ודולות.
להלן דוגמאות להבדלים בטיפול באנשי מקצוע שונים במערכת הבריאות: .
הוראות החקיקה האמורה לעיל מסמיכות את מנכ"ל משרד הבריאות לפתוח בהליך 1 משמעתי לאחר הגשת כתב אישום רק כנגד רופאים, פסיכולוגים ועובדי מקצועות הבריאות.
כלי משמעתי זה איננו קיים לגבי רופאי שיניים ואחים סיעודיים.
ניתן להשית קנס כספי בהליך משמעתי שנפתח לאחר הרשעה פלילית על 2 עובדי מקצועות הבריאות ועל פסיכולוגים, אך לא על רופאים, רופאי שיניים ואחים סיעודיים.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי השוני בהליכים המשמעתיים קיים בנוגע לכל עבירות המשמעת ואינו ייחודי לסוגיית הטיפול בהטרדות מיניות.
ועוד ציין כי נעשים מאמצים להגברת האחידות במסגרת של תיקוני חקיקה.
השוני בהליכים המשמעתיים במקצועות הבריאות השונים פותח פתח לאכיפה שאיננה שוויונית.
יש מקום שמשרד הבריאות יבחן מה היא הדרך הנכונה להסדרת ההליכים הנוגעים למקצועות הטיפול שאינם דורשים קבלת רישיון וישקול את הצורך בהאחדת הטיפול בתלונות על הטרדה מינית בכלל מקצועות הרפואה ומקצועות הבריאות.
192 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינההטרדות מיניות במסגרת יחסי מטפל-מטופל במערכת היחסים בין מטפל למטופל, המטופל מוחלש לעומת המטפל באופן מובנה.
תחושת הפגיעות רבה לאין שיעור אם ההליך הרפואי (בדיקה או טיפול) מתבצע באיברים אינטימיים.
הבדלי כוח אלו מעצימים את הפגיעה הנגרמת מהטרדה מינית המתרחשת במהלך הטיפול הרפואי, אך הם גם החסם המרכזי המביא לשתיקת המטופלים ולמיעוט הדיווחים על תופעה זו.
כשמדובר במטופלים ומטופלות המאושפזים בבתי החולים הפסיכיאטריים המצב מורכב אף יותר והנפגעים נתקלים .