HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתה מפברואר 2018 מסרה חברת הפארק למשרד מבקר המדינה כי בכוונת הנהלת החברה להביא בפני דירקטוריון החברה את סוגיית הידוק הפיקוח של הדירקטוריון על תפקוד מנכ"ל החברה והדרג הניהולי על מנת שידון בה ויקבל החלטות.
:תקופת ההתקשרות נחל כופר הוא נחל אכזב ואחד היובלים הצפוניים של נחל איילון.
חברת הפארק יזמה פרויקט שבמסגרתו יוסט הנחל, יבוצע בו שיקום אקולוגי ויוקם במקום פארק שישמש לפעילות פנאי ונופש בטבע.
במסגרת המתחם שבו מתבצע פרויקט נחל כופר תוכננו לאורך הנחל גם שבילים, אזורים מוצללים, שבילי אופניים ונקודות תצפית עבור המבקרים.
בנספח א' של ההסכם הרשמי נקבע, בין היתר, כי קק"ל תקציב לחברת הפארק סך של 3.
4 מיליון ש"ח להקמת הפרויקט כנגד העתקי חשבוניות שימסור לה הקבלן המבצע פרויקט זה, וכי ההתקשרות ביניהן תימשך חמש שנים, עד פברואר 2019 .
בנספח ב' נקבע כי תקופת ההתקשרות לביצוע פרויקט המשתלה תהיה בגדר "הארכה לתקופת ההתקשרות הרשומה בנספח א', קרי משנת 16/2/2019 ועד שנת 16/2/2024.
" בישיבת ועדת המכרזים של קק"ל ביוני2014 הבהיר מנכ"ל קק"ל כי העיכוב בחתימת ההסכם בין קק"ל לחברת הפארק נגרם, בין היתר, מחילוקי דעות בינו ובין חברת הפארק בנוגע לתקופת ההתקשרות - חברת הפארק הייתה מעוניינת שההתקשרות תימשך חמש שנים, ואילו הוא ביקש להאריך את תקופת ההתקשרות לעשר שנים.
באותה ישיבה הסביר המנכ"ל לוועדה כי דירקטוריון קק"ל אישר הקצבה של כ-3.
4 מיליון ש"ח לפרויקט שלא קק"ל מבצעת בפארק, וכי הסכום האמור בתוספת הוצאותיה של קק"ל על הנטיעות שהיא תבצע בפארק הם התמורה שקק"ל תשלם עבור התקשרות עם חברת הפארק לתקופה כוללת של עשר שנים.
ממסמכי חברת הפארק עולה כי את פרויקט נחל כופר ביצע קבלן שחברת הפארק אישרה את ההתקשרות עמו כבר בנובמבר 2013 , כעשרה חודשים לפני שנחתם ההסכם בין קק"ל לחברת הפארק.
הקבלן החל בביצוע הפרויקט בדצמבר 2013 , ובעת חתימת ההסכם ונספחיו כבר היה הפרויקט בשלבי עבודה מתקדמים וכמעט הסתיים.
בספטמבר 2014 , בסמוך לאחר חתימת ההסכם עם חברת הפארק, קיבלה קק"ל חשבוניות של הקבלן לתשלום, ובשלהי שנת 2014 ותחילת שנת 2015 מסרה קק"ל לחברת הפארק סך של3.
באוקטובר2014 התקיים טקס חנוכת פרויקט נחל כופר, והשתתפו בו בין היתר יו"ר קק"ל ומנכ"ל קק"ל.
הסתיים ביצוע פרויקט נחל כופר קרן קיימת לישראל | 1805 .
בפגישות שקיים משרד מבקר המדינה עם מנהלת אגף התקשרויות ומנכ"ל חברת הפארק ביוני וביולי 2017 , בהתאמה, הם לא ידעו להסביר מדוע נקבעה בנספח א' להסכם תקופה של חמש שנים להתקשרות לביצוע פרויקט נחל כופר, המסתיימת בפברואר 2019 .
מנכ"ל קק"ל מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2017 כי לצורך תשלום לפרויקט נחל כופר, קק"ל לא הייתה צריכה להשתמש במבנים בפארק, וכי "מטרת סע' 4 נחל[ בנספח בעניין תקופת ההתקשרות היא להסדיר את הישיבה של קק"ל ]כופר במבנים בפארק במסגרת שיתוף הפעולה".
מהאמור עולה שתקופת ההתקשרות של חמש שנים שנקבעה בנספח א', שעניינו פרויק ט נחל כופר, הייתה ארוכה מהתקופה שנדרשה לביצוע הפרויקט, ולמעשה נועדה להכשיר את שימושה של הנהלת קק"ל במבנה 5 עד שנת2019 .
קק"ל כלל לא הייתה מעורבת בביצוע פרויקט נחל כופר או בפיקוח עליו, ואף לא הייתה כוונה שהיא תהיה מעורבת בכך, ומכאן שלא נדרש כי קק"ל תקבל מבנים לשם ביצוע התחייבויותיה בגין פרויקט זה ולא הייתה הצדקה לכך שהיא תקבלם.
על כן, הסדרת השימוש של קק"ל במבנים בפארק במסגרת נספח נחל כופר לא הייתה אפשרית גם לפי ההסכם.
:אישור העברת כספים לפרויקט ללא מעורבות בביצוע על פי הנהוג בקק"ל בשנים 2013 ו-2014 , הליכים לבחינת האפשרות להשתתף במימון או בביצוע של פרויקט מתבצעים לגבי פרויקטים הנמצאים בשלב הייזום ולפני תחילת העבודה, וזאת על מנת שקק"ל תהיה שותפה לביצוע הפרויקטים ולא תשמש רק כצינור להעברת כספים.
ככלל, קק"ל מעדיפה לבצע פרויקטים בעצמה - באמצעות עובדי מפ"ק או באמצעות קבלני משנה בפיקוח עובדי מפ"ק (להלן - ביצוע עצמי).
רק במקרים חריגים אישרה קק"ל שהפרו יקט יבוצע באמצעות קבלן שאותו יבחר הגוף שבתחומו יבוצע הפרויקט (להלן - נוהל פדיון).
כל אימת שננקט נוהל פדיון, מעורבותה של קק"ל בפרויקט מצומצמת ובאה לידי ביטוי בכך שמהנדס מטעם מפ"ק מלווה את הפרויקט ובין היתר בודק את תכניות הפרויקט, את כתבי הכמויות ואת המפרט הטכני שגיבש הגוף שבתחומו יבוצע הפרויקט וקובע אם לאשרם לפני שאותו גוף מפרסם מכרז לביצוע העבודות.
בפברואר 2014 , בעת שפרויקט נחל כופר כבר היה כאמור בשלבי ביצוע של קבלן ששכרה חברת הפארק, התחיל מנכ"ל קק"ל לבחון את האפשרות כי קק"ל תשתתף במימונו, ורק בסמוך לאוגוס ט 2014 , .
כשהפרויקט עמד להסתיים, נחתם ההסכם הרשמי 1806 |דוח שנתי 68ג .
מהאמור לעיל עולה כי שלא כנהוג בפרויקטים אחרים שקק"ל מתקצבת, ובלי שניתנו הנמקות לכך, בעניינו של פרויקט נחל כופר שימשה קק"ל רק צינור להעברת כספים, בלא שהייתה מעורבת בביצוע הפרויקט, אף לא במסגרת המצומצמת של נוהל פדיון.
:השתתפות במימון פרויקטים שאינם כלולים בהסכם כתב כמויות הוא מסמך המפרט את כל העבודות המתוכננות לביצוע במסגרת פרויקט מסוים, לרבות חומרים ומחירים .
כתב הכמויות מאפשר לתמחר את העבודות המתוכננות ולבצע בקרה על ביצוען.
כאמור, בהסכם נקבע כי קק"ל תקצה סך של 3.
4 מיליון ש"ח לקידום פרויקט נחל כופר בהתאם לתכניות ולכתב הכמויות המצורפים להסכם ובהתאם לקבלת העתקי חשבוניות של הקבלן שחברת הפארק העסיקה לשם ביצוע הפרויקט.
ממסמכי חברת הפארק עולה כי חוץ מפרויקט נחל כופר בוצעו במתחם נחל כופר עבודות לביצוע שני פרויקטים נוספים - הקמת גשרון הולכי רגל מעל נחל כופר והקמת פסל.
עוד עולה מהמסמכים כי הקבלן שביצע את פרויקט נחל כופר ביצע עבור חברת הפארק עבודות של פיתוח שבילי אופניים בפארק בסמוך למתחם נחל כופר.
בסמוך לאוגוסט 2014 ובנובמבר אותה שנה ביקש מנכ"ל קק"ל ממרחב מרכז במפ"ק לבדוק את העבודות שביצעה חברת הפארק במסגרת הפרויקט בנחל כופר, וזאת כדי לקבוע אם ראוי שקק"ל תשלם לה, בהתאם לדרישת החברה וכנגד חשבוניות שהיא הציגה, סכום כולל של כ-3.
4 מיליון ש"ח במסגרת השתתפות קק"ל במימון עבודות אלה.
יצוין כי לבקשה לא צורף ההסכם בין חברת הפארק לקק"ל.
בעקבות כך קיים מהנדס מטעם מרחב מרכז סיורים במתחם נחל כופר בשיתוף עם המפקח על הפרויקט מטעם חברת הפארק, והוא קיבל מהמפקח הסברים בעל פה על העבודות שבוצעו ועל כתבי הכמויות של אותן עבודות ואישר כי הסכומים שננקבו בחשבוני ות שחברת הפארק הגישה לקק"ל תואמים לסכומים שנדרשו למימון העבודות.
בהתבסס על אישור זה שילמה חטיבת הכספים של קק"ל סכום של 3.
4 מיליון ש"ח לחברת הפארק.
ממסמכי חברת הפארק עולה כי עלות ביצוע פרויקט נחל כופר הסתכמה בפועל בכ -2.
8 מיליון ש"ח בלבד, וכי בין החשבוניות שקק"ל קיבלה מחברת הפארק ושילמה את הסכומים הנקובים בהן נכללו גם חשבוניות בגין עבודות שבוצעו במתחם נחל כופר ובסמוך לו אשר קק"ל לא התחייבה לממן את ביצוען במסגרת ההסכם, כמפורט להלן: קרן קיימת לישראל | 1807 .
מתוך סכומן של החשבוניות שהסתכם כאמור בכ -3.
4 מיליון ש"ח, רק כ-422,000 ש"ח שימשו בוודאות למימון ההתחייבויות לפרויקט נחל כופר על פי ההסכם.
סכום של כ-715,000 ש"ח נועד לממן פרויקטים אחרים (פסל וגשרון), וסכום של כ-2.
3 מיליון ש"ח שולם כנגד חשבוניות שהסכומים שצוינו בהן נועדו לממן עבודות בפרויקט נחל כופר ובפרויקט נוסף (פרויקט שבילי אופניים), שאותם ביצע כאמור אותו קבלן.
במסגרת החשבוניות לא בוצעה הפרדה ברורה בין הפרויקטים ובין עלות הביצוע של כל אחד מהם.
בכך שמנכ"ל קק"ל לא שיתף את הגורמים המקצועיים ממפ"ק בהליכי קבלת ההחלטות לגבי השתתפות קק"ל בפרויקט נחל כופר, שלא כנהוג וכמצופה ממנו, הוא פגע ביכולתם של גורמי המקצוע לבצע בקרה ראויה על אופן ביצוע ההסכם, והדבר אפשר תשלום עבור עבודות שלא נכללו בפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר גם לחברת הפארק על שהגישה לקק"ל דרישה לתשלום עבור עבודות שעל פי ההסכם קק"ל לא הייתה אמורה להשתתף במימונן.
ממצאי הביקורת שלעיל, וכן ממצאי הביקורת על תחזוקת הנטיעות בפארק, מדגישים את החשיבות שבשיתוף הדרגים המקצועיים בקק"ל, כדוגמת מפ"ק, בתהליכי קבלת החלטות, וזאת בין היתר על מנת למנוע תקלות במימושן.
על קק"ל למסד הליכים שנועדו להבטיח כי הדרגים המקצועיים ישותפו בהליכי הכנת הסכמים הנוגעים לתחומי אחריותם, וכי ההסכמים יועברו לידיעתם לאחר החתימה.
מעורבות ההנהלה המצומצמת .
אחד מתפקידיו של מנכ"ל קק"ל היה יישום המדיניות של יו"ר קק"ל, של ההנהלה המצומצמת ושל הדירקטוריון וועדותיו, באמצעות הפעלת החטיבות והאגפים השונים בקק"ל, תוך פיתוח ממשקי עבודה מסונכרנים בין כלל היחידות בקק"ל, וכן ייצוג קק"ל לפני גורמי חוץ שונים, על פי החלטות ההנהלה.
כאמור, בסמוך למאי 2013 אישרו יו"ר קק"ל והיו"ר העמית בעל פה למנכ"ל קק"ל לפעול לקידום מתווה של שיתוף פעולה עם חברת הפארק, ולפיו החברה תעמיד לרשותה של קק"ל מבנה, וקק"ל תשתתף בפרויקטים שונים בפארק כגון הקמתה והפעלתה של משתלה וסלילת שבילי אופניים.
בדצמבר 2013 , לקראת סיום השיפוץ של מבנה5 בפארק לצורך איושו על ידי הנהלת קק"ל ולאחר שמנכ"ל קק"ל ומנכ"ל חברת הפארק החלו להחליף טיוטות ראשונות של הסכם, קיימה ההנהלה המצומצמת דיון בנושא "משרדי קק"ל בפארק אריאל שרון"; בישיבה נכחו יו"ר קק"ל, היו"ר העמית, אחד משני סגני היו"ר (גאל גרינוולד) ומנכ"ל קק"ל.
בישיבה האמורה דיווח יו"ר קק"ל, בין היתר, בהתבסס על מידע שמסר לו לדבריו מנכ"ל קק"ל, כי המעבר של משרדי הנהלת קק"ל לפארק יתבצע בחודשים ינואר-פברואר 2014 , וכי ה"מבנים בהם ימוקמו משרדי קק"ל הינם חלק מהעשייה המשותפת של קק"ל וחברת פארק אריאל שרון שמתבטאת במספר פרויקטים אשר יוקמו בשטח הפארק כגון הקמת משתלה אשר תספק עצים לנטיעה בשטח הפארק ושבילי אופניים שקק"ל תפרוץ בשטח הפארק".
בעקבות דיווח זה הטילה כאמור ההנהלה המצומצמת על מנכ"ל קק"ל לגבש את עקרונותיו של הסכם שיתוף הפעולה בין קק"ל לחברת הפארק.
כאמור, במועד הישיבה האמורה (דצמבר2013 ) מנכ"ל קק"ל ומנכ"ל חברת הפארק עדיין היו חלוקים ביניהם בנושאים מהותיים הנוגעים לשיתוף הפעולה בין קק"ל לבין חברת הפארק, ובהם נושאים אלה: שטח המבנים הכולל שיוקצה לשימוש קק"ל בפארק; משך השימוש של קק"ל במבנים; הוצאות השימוש במבנה (חשמל, מים, ניקיון וכיוצ"ב) שקק"ל תישא בהם; פרטי הפרויקטים בפארק שקק"ל תשתתף במימונם או בביצועם והיקף השתתפותה הכספית בהם.
לנוכח החלטת ההנהלה המצומצמת האמורה קיים מנכ"ל קק"ל במשך כמה חודשים משא ומתן עם מנכ"ל חברת הפארק, ובמהלכו יישבו הצדדים את חילוקי הדעות ביניהם וגיבשו פתרונות מוסכמים, וככל הנראה בסמוך לאוגוסט 2014 נחתם ההסכם הרשמי בין שני הגופים.
נמצא כי לפני חתימת ההסכם לא פנה מנכ"ל קק"ל להנהלה המצומצמת על מנת לקבל את אישורה לפרטי שיתוף הפעולה שאותם סיכם עם מנכ"ל חברת הפארק.
בישיבות ועדת המכרזים של קק"ל שהתקיימו ביוני וביולי 2014 , לפני שמנכ"ל קק"ל חתם על ההסכם, דנה הוועדה בבקשת המנכ"ל כי הוועדה תאשר לו להתקשר עם משתלות פרטיות לשם רכישת שתילים שקק"ל אינה מגדלת במשתלותיה וכן לשם אספקתם לחברת הפארק במסגרת שיתוף הפעולה עמה.
בישיבות אלה הביעה היועצת המשפטית דאז של קק"ל (להלן - היועצת המשפטית) התנגדות לבקשה, בין היתר בנימוק שלדעתה נדרש כי היו"רים בפרט וההנהלה המצומצמת בכלל יאשרו את פרטי שיתוף הפעולה עם חברת הפארק.
מההקלטות הרשמיות של הישיבות שנמצאו במשרדי קק"ל עלה כי בישיבות אלה מנכ"ל קק"ל כעס על עצם העלאת דרישה זו על ידי היועצת המשפטית.
במשך כל הישיבות שהתקיימו בנושא זה חזר וטען המנכ"ל שמדובר בהחלטה בעניין הנתון לסמכותו הבלעדית.
באחת מישיבות הוועדה מסר המנכ"ל כי "הכל מתואם עם הגורמים המוסמכים", ובמענה על הערת היועצת המשפטית כי את זאת ביקשה מלכתחילה - שהנושא יובא לאישור ההנהלה המצומצמת, השיב קרן קיימת לישראל | 1809 .
המנכ"ל כי ההנהלה המצומצמת אינה מאשרת נושאים כאלה, אבל "הם יודעים וזה בסדר גמור".
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל קק"ל כי ההנהלה המצומצמת הסמיכה אותו רק לגבש את עקרונות ההסכם עם חברת הפארק, ועל כן לפני שחי יב את קק"ל בהתחייבויות כספיות ואחרות במסגרת הסכם ארוך טווח וכה משמעותי היה עליו להביא לדיון בהנהלה המצומצמת את פרטי ההסכם שגיבש ולקבל את אישורה לחתימתו.
בביקורת הועלה שגם לאחר חתימת ההסכם עם חברת הפארק, ולמרות חשיבותו, לא דיווח מנכ"ל קק"ל להנהלה המצומצמת ע ל החתימה ולא הציג לה העתק של ההסכם הכולל את פרטי שיתוף הפעולה שסוכמו, וזאת שלא כמצופה ממנכ"ל של חברה, לא כל שכן חברה בעלת מאפיינים ציבוריים, שאמור לפעול בשקיפות ולדווח לגורם שהוא כפוף לו, במקרה זה - ההנהלה המצומצמת, כיצד ביצע את הנחיותיו.
:היו"רים בספטמבר 2015 כתב יו"ר קק"ל למשרד מבקר המדינה כי לאחר שההנהלה המצומצמת הסמיכה את מנכ"ל קק"ל לקדם את שיתוף הפעולה עם הפארק, קידם המנכ"ל את שיתוף הפעולה האמור ללא מעורבותו של היו"ר.
עוד מסר יו"ר קק"ל כי בספטמבר 2015 , המועד שבו פנה אליו משרד מבקר המדינה בנושא, הוא עדיין לא ראה את ההסכם, וכי תוכן ההסכם ומועד חתימתו לא הובאו קודם לכן לידיעתו.
כאמור, מאידך, מנכ"ל קק"ל מסר לוועדת המכרזים של קק"ל ביוני וביולי 2014 , לפני חתימת ההסכם, כי פרטי שיתוף הפעולה עם חברת הפארק ידועים להנהלה המצומצמת.
כמו כן, בתשובתו למשרד מב קר המדינה מדצמבר 2017 טען מנכ"ל קק"ל כי הוא דיווח ליו"ר קק"ל וליו"ר העמית באופן שוטף על חילוקי הדעות, על ההסכמות ועל ההתפתחויות במשא ומתן עם חברת הפארק, ועל פרטי ההסכם המהותיים.
מנכ"ל קק"ל מסר כי היו"רים הם שהנחו אותו כיצד לפעול, והוסיף כי "ככל שטענתי שההחלטה מצויה בסמכותי הרי שהיא הייתה מתואמת, מאושרת ומגובה ע"י היו"רים".
מהאמור לעיל עולה כי גם בנושא זה אין הלימה בין טענותיהם של מנכ"ל קק"ל ויו"ר קק"ל, ולא ניתן להכריע בשאלה אם מנכ"ל קק"ל מסר בעל פה ליו"ר קק"ל את פרטי שיתוף הפעולה שגיבש עם מנכ"ל חברת הפארק27 .
גם מתשובתו של מנכ"ל קק"ל לא ברור מה כללו הדיווחים שהמנכ"ל ציין שמסר ליו"רים, ומה טיבו של האישור שהוא קיבל מהם לטענתו.
יצוין כי בתגובה על ממצאי הדוח שמסר היו"ר העמית למשרד מבקר המדינה הוא לא התייחס לנושא זה.
27 כאמור, קבלת תשובות סותרות מבעלי תפקידים שהיו מעורבים בקבלת החלטות בקק"ל בשנים 2012 עד2014 היא דפוס פעולה שהועלה גם בדוח הביקורת הקודם על קק"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר קק"ל על כך שעד מועד סיום כהונתו בקק"ל, בנובמבר 2015 ,, הוא השתמש במבנים שבפארק לטענתו בלא שראה את ההסכם שמכוחו קק"ל קיבלה זכות שימוש בהם, ואף בלא שידע פרטים בסיסיים מתוכנו כגון משך השימוש במשרדים, מהות השימוש בהם והתחייבויותיה של קק"ל בתמורה לכך.
מצופה היה מיו"ר קק"ל, כמי שעו מד בראש ההנהלה המצומצמת, שיקפיד לדרוש מהמנכ"ל, הכפוף להחלטות הנהלה זו, למסור להנהלה המצומצמת דיווח שוטף על פעולותיו.
במאי2017 מסרה קק"ל למשרד מבקר המדינה "דוח תיקון ליקויים- יישום והתייחסות קק"ל לדו"ח מבקר המדינה בנושא 'פעולות לפיתוח מקרקעי ישראל'" (להלן - דוח תיקון ליקויים של קק"ל).
מהדוח האמור עולה כי בנוהל עבודת הדירקטוריון וועדותיו שאושר בינואר 2017 נקבע כי בכל אחת מישיבות הדירקטוריון וועדותיו יסקור מנכ"ל קק"ל את סטטוס הביצוע של החלטות קודמות.
על קק"ל להקפיד על יישום הוראה זו.
כמו כן עליה למסד הליכים שיבטיחו כי מי שמשמש בתפקיד מנכ"ל קק"ל ידווח לדירקטוריון ולוועדותיו בתדירות שתיקבע על פעולותיו בנושאים בעלי חשיבות.
על יו"ר דירקטוריון קק"ל לוודא כי דיווח כאמור יימסר ויתועד.
השתתפות קק"ל במימון ובביצוע של פרויקטים ברחבי הארץ היא למעשה מעין תמיכה כספית בגופים שבתחומם מתבצעים הפרויקטים.
בנספח א' בהסכם נקבע כאמור כי קק"ל תקצה כספים למימון פרויקט בפארק שבמועד חתימת ההסכם קבלן של הפארק כבר החל לבצעו (פרויקט נחל כופר), ובנספח ב' בהסכם נקבע כי קק"ל תספק שתילי עצים ושיחים המיועדים להישתל בפארק לשימוש חברת הפארק וכן תקים משתלה בפארק (המשתלה).
הכוונה כי קק"ל תסייע לפיתוח פרויקטים בפארק באה לידי ביטוי גם קודם לחתימה.
לדוגמה, בישיבת ועדת הכספים של דירקטוריון קק"ל ובישיבת ההנהלה המצומצמת של קק"ל, שהתקיימו בדצמבר 2013 , ובהן השתתף גם מנכ"ל קק"ל, דיווח יו"ר קק"ל כי במסגרת שיתוף הפעולה עם חברת הפארק קק"ל תבצע או תממן פרויקטים כגון הקמת משתלה או שבילי אופניים בשטחי הפארק.
גם מנכ"ל קק"ל מסר כאמור לחברי ועדת המכרזים ביוני 2014 כי במסגרת שיתוף הפע ולה עם חברת הפארק תקדם קק"ל פיתוח של כמה פרויקטים בפארק; כי מדובר בפעולה שהיא "כמו כל פרויקט אחר שקק"ל מבצעת"; וכי הדירקטוריון כבר אישר הקצאה של 3.
4 מיליון ש"ח למימון פרויקט בפארק שלא קק"ל מבצעת.
קרן קיימת לישראל | 1811 .
הקמת משתלה וביצוע פרויקט נחל כופר נמנים עם הפעילויות שמפ"קמתמחה בהן ואחראי להן.
קבלת ההחלטות בנוגע להשתתפות קק"ל בפרויקטים בפארק הייתה כרוכה בתהליכי בחינה וחשיבה בנושאים מקצועיים רבים, ובהם: מספר השתילים שקק"ל תספק לפארק; אופן הגידול של השתילים בפארק והגורם שיקים את התשתיות הכרוכות בכך; התחזוקה וההפעלה של משתלה ושל נטיעות במקומות אחרים בפארק; בחינת סוגי העבודות בפארק שחברת הפארק מעוניינת שקק"ל תבצע או תשתתף במימונם.
בכלל זה היה צורך להחליט אם מפ"ק נוהג לבצע עבודות כאלה במסגרת פרויקטים אחרים; אם הידע שבידיו וכוח האדם שברשותו מאפשרים לבצעם; ומהו היקף המימון שקק"ל תשקיע בפרויקטים בפארק בהתחשב במהותם, במידת ההשקעה בפרויקטים אחרים ועוד.
הביקורת העלתה כי את מרבית תהליכי הבחינה והחשיבה שקדמו לקבלת החלטותיו של מנכ"ל קק"ל בדבר השתתפות קק"ל במימון או בביצוע של פרויקטים בפארק קיים המנכ"ל עצמו, תוך שהוא נמנע מלשתף את הדרג המקצועי של מפ"ק בהם, ואף נמנע מלשמוע את עמדתם המקצועית.
זאת אף שכאמור מדובר בנושאים שכולם באחריותו ובתחומי התמחותו של מפ"ק.
יצוין כי אמנם בחודשים אוגוסט-דצמבר 2013 נעזר מנכ"ל קק"ל בגורמי מקצוע במפ"ק לשם קבלת נתונים בסיסיים לגבי האפשרות להקים משתלה בפארק לפי צורכי הפארק והערכה ראשונית של העלויות הכספיות הכרוכות בכך, ועד מרץ 2014 נעזר במפ"ק לשם גיבוש רשימת השתילים שקק"ל יכולה לספק לפארק; אולם לאחר שנציגי חברת הפארק הסתייגו ממתווה המשתלה שהציג מפ"ק, ובין היתר ביקשו לקבל עצים בוגרים שקק"ל אינה מגדלת במשתלותיה, הופסקה מעורבות מפ"ק בנושא, ואת יתר תהליכי הבחינה של המשתלה ושל שיתוף פעולה לגבי פרויקטים אחרים בפארק ביצע המנכ"ל ממועדים אלה עד לחתימת ההסכם בלי שביקש לקבל ממפ"ק את עמדתו המקצועית לגביהם.
מאסמכתאות שמצא משרד מבקר המדינה במשרדי קק"ל עולה כי בדיון של ועדת המכרזים של קק"ל ביוני 2014 , שבו נדון נושא רכישת שתילים שקק"ל אינה מגדלת במשתלותיה לשם אספקתם לפארק, הביע מנהל מפ"ק את מורת רוחו מכך שלהנהלת מפ"ק כלל לא ניתנה האפשרות להשתתף בהליכי הבחינה בנושאים המקצועיים של שיתוף הפעולה; גם היועצת המשפטית דאז של קק"ל ציינה כי לדעתה על מפ"ק ללוות הליכים אלה; אולם מנכ"ל קק"ל לא הגיב על אמירות אלה.
בדוח הביקורת הקודם על קק"ל הועלה כי בתהליך שהשתרש בקק"ל בשנים 2012 עד2014 נושאי משרה מועטים בקק"ל שנבחרו על פי מפתח פוליטי - ארבעת חברי ההנהלה המצומצמת, ובעיקר יו"ר קק"ל והיו"ר העמית - הם שהכריעו הלכה למעשה אילו פרויקטים קק"ל תממן ותבצע, 1812 |דוח שנתי 68ג .
באיזה אזור בארץ תבצעם ובאילו תנאים, וזאת במסגרת פעילות של ועדה שבה השתתפו בעלי תפקידים מקק"ל וממפ"ק ושמה "ועדת הפרויקטים העליונה".
בדוח הביקורת הקודם צוינו ליקויים חמורים, עמוקים ויסודיים הנוגעים לאופן שבו קיבלה הנהלת קק"ל האמורה החלטות בנוגע למימון ולביצוע של מאות פרויקטים בהיקף כספי כולל של כמיליארד ש"ח.
בין היתר צוין בדוח כי "הליכי קבלת ההחלטות הללו התאפיינו בריכוזיות מצד יו"ר קק"ל.
בשלבים השונים של קבלת ההחלטה, וכן בחוסר שקיפות, ובשיקול דעת נטול מגבלות, לרבות מהבחינה התקציבית, בנוגע לדחייה או לאישור של פרויקטים, ובנוגע למודל התמיכה בכל פרויקט מבחינת: שיעור השתתפותה הכספית של קק"ל במימונו; המקור הכספי למימון (מותנה תרומה, תקציב מפ"ק או שילוב של השניים); והגורם המבצע את הפרויקט (קק"ל או הגוף הפונה או שילוב של השניים).
כך התקבלו בקק"ל, במשך שלוש שנים לפחות, החלטות בתחום שיש בו כדי להשפיע השפעה ניכרת על פיתוח קרקעות ברחבי המדינה וכפועל יוצא מכך - על כלל תושביה, וכל זאת - ללא פיקוח ובקרה בקק"ל ומחוצה לה על פעילות ציבורית חשובה זו".
בתגובותיו של מנכ"ל קק"ל מנובמבר 2015 ומינואר2016 על טיוטת דוח הביקורת הקודם על קק"ל הוא הדגיש כי לא הייתה לו כל השפעה על בחירת פרויקטים בקק"ל, וכי לא היה מעורב בשום צומת מהצמתים שבהם התקבלו החלטות לגבי זהותם, אופן ביצועם ומקורות מימונם של פרויקטים.
כמו כן המנכ"ל הסביר כי הוא נשא בתפקיד ביצועי בלבד שנועד להוציא לפועל את החלטות ההנהלה בהתאם למדיניות ולסדרי עדיפויות שקבע הדירקטוריון.
המנכ"ל הוסיף כי "הגורם שהוסמך לכך ותחת שרביטו ואחריותו מצויים כל הפרויקטים והתהליכים המתלווים, הינו מנהל מפ"ק" וחזר והדגיש כי מפ"ק "בהגדרה והלכה למעשה, מהוה את הגורם המעורה, המעורב, המקצועי, הנושא באחריות המלאה והישירה לכל דבר ועניין הקשור, בין היתר, לכל הפרויקטים שמבצעת קק"ל ברחבי הארץ".
מממצאי הביקורת הנוכחית עולה כי שלא כנטען בתשובתו האמורה למשרד מבקר המדינה, בכל הנוגע לפארק אריאל שרון החליט מנכ"ל קק"ל באילו פרויקטים תשתתף קק"ל, האם קק"ל תשתתף במימונם או בביצועם, כיצד הם יבוצעו ומה יהיו המקורות למימונם, וזאת בלא שהעביר את הנושא לבחינתם של גורמי המקצוע בקק"ל (מפ"ק), ואף בלא שנימק את החלטותיו ובלא שתיעד את אופן קבלת ההחלטות.
אף שמהדוח הקודם על קק"ל עלה כי הליכי קבלת ההחלטות שהיו נהוגים בקק"ל בשנים 2012 עד2104 היו בעייתיים ביותר ולקויים מיסודם, אין בכך כדי להצדיק או להכשיר את הליכי קבלת ההחלטות שנקט מנכ"ל קק"ל כדי להביא לכך שקק"ל תשתתף בפיתוח פרויקטים בפארק.
קרן קיימת לישראל | 1813 .
מהותיות, וגם לא הציג .
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל קק"ל כי בעוד שבמסגרת התהליכים שנבחנו בביקורת הקודמת נמצא כי ניתנה לגורמי המקצוע במפ"ק האפשרות לחוות את דעתם לגבי הפרויקטים, אם כי לא התאפשר להם להכריע בעניינם, וככלל הם אף עודכנו לגבי ההחלטות הסופיות שהתקבלו לגבי הפרויקטים שנבחרו, הרי שבכל הנוגע להסכם עם חברת הפארק הגורמים המקצועיים בקק"ל שותפו במידה פחותה אף יותר.
בעת שמנכ"ל קק"ל ביקש ממפ"ק לפעול לקידום הפרויקט בפארק, הוא לא שיתף את הגורמים המקצועיים במפ"ק בתהליכי קבלתן של החלטות מקצועיות מהותיות, וגם לא הציג להם בדיעבד את ההסכם עם חברת הפארק.
בתשובת קק"ל למשרד מבקר המדינה מפברואר 2018 נמסר כי היא מובילה "מהלך משמעותי של אצילת סמכויות, בגדרו נבחנות דרכים וחלופות להעצמת הדרג המקצועי בשכבת הביניים, והורדת סמכויות קבלת ההחלטות מהמטה לשטח", זאת כדי למנוע ריכוזיות יתר בתהליך קבלת ההחלטות בארגון.
בספטמבר2015 מסר יו"ר קק"ל למשרד מבקר המדינה כי כוונתו הייתה שכל שיתוף פעולה פרטני שיתבצע במסגרת המיזם המשותף הכולל עם חברת הפארק יאושר במתכונת המקובלת בקק"ל באותה העת, ובין השאר כי ועדת הפרויקטים תדון גם בפרויקטים בפארק ותבחן אם לאשרם.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי יו"ר קק"ל השתתף באוקטובר 2014 .
בטקס חנוכת מתחם נחל כופר בפארק משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה רבה ליו"ר קק"ל כי אף שידע שקק"ל משתתפת בפרויקט נחל כופר, ולמרות תשובותיו למשרד מבקר המדינה כי מדובר בפרויקט שנדרש היה שוועדת הפרויקטים העליונה תבחן אם לאשרו, הוא לא נקט שום פעולה על מנת שהפרויקט יובא לבחינת ועדת הפרויקטים.
בכך הוא א פשר למנכ"ל קק"ל שלא לשתף את הגורמים המקצועיים בקק"ל בתהליך קבלת ההחלטות בנוגע לפרויקטים בפארק, שלא בהתאם לכללים הנהוגים בקק"ל בנושא.
בדוח תיקון ליקויים של קק"ל מסרה קק"ל כי על פי נהלים שקבעה, החל משנת 2017 יתבצע הליך הבחינה והאישור של השתתפות קק"ל בפרויקטים באמצעות "קולות קוראים" שיתפרסמו לציבור.
במסגרת הליך זה הוועדה שתדון בפרויקטים תפעל בראשות המנכ"ל ובהשתתפות עובדים מקצועיים, ולא ישתתפו בה נושאי משרה מהדרג הפוליטי.
הליכי הבחינה יתבצעו על פי אמות מידה שייקבעו מראש באותם "קולות קוראים".
החלה קק"ל ביישום המתווה האמור 1814 |דוח שנתי 68ג .
על קק"ל להקפיד כי הליכי הבחינה והאישור של פרויקטים יתבצעו על פי הנהלים שנקבעו, בידי הגורמים שהוסמכו לכך ותוך שיתוף דרגי הביצוע המקצועיים ותיעוד תהליכי הבחינה והנימוקים לקבלת ההחלטות.
בתשובתה של קק"ל למשרד מבקר המדינה מפברואר 2018 היא הודיעה בין היתר כי הטמיעה תרבות ארגונית של חובת תיעוד ורישום הן בדיונים פנימיים והן בממשקים עם גורמי חיצוניים.
חתימת קק"ל על ההסכם .
הקניית הרשאות החתימה לבעלי תפקידים בארגון מטרתה לקבוע מי מהם מוסמכים ורשאים לחייב את הארגון להתקשר עם גורמי חוץ.
קביעת סמכויות החתימה נועדה לאפשר רק לבעלי התפקידים המוסמכים לכך לבצע התקשרויות עם גורמי חוץ ולחתום על המסמכים הנוגעים להן, לשמור על כללי הבקרה ולבצע הפרדת תפקידים נאותה.
מקובל שהסמכות לחייב את הארגון מותנית בחתימתם של שני בעלי תפקידים על מסמכי ההתקשרות - אחד מהם הוא האחראי לתחום שבו עוסקת ההתקשרות, ותפקידו של השני לבצע בקרה נוספת כדי לקבוע אם ראוי לאשר את ההתחייבות.
על פי רוב, הרשאות החתימה מוגדרות באופן שככל שסכום ההתחייבות של הארגון גדול יותר וככל שלהסכם שבו עוסקת ההתקשרות נודעת חשיבות רבה יותר מבחינת הארגון, תידרש חתימתם של בעלי תפקידים בכירים יותר בארגון על ההתחייבות.
על פי הרשאות החתימה שהיו בתוקף בקק"ל במועד חתימת ההסכם הרשמי, כל שניים מששת בעלי התפקידים המפורטים להלן, ובלבד שלפחות אחד מהשניים הוא דירקטור, היו מוסמכים לחייב את קק"ל בחתימתם בכל ענייניה ועסקיה בישראל או מחוצה לה, ללא מגבלת סכום: יו"ר קק"ל, היו"ר העמית, שני סגני היו"ר (ארבעת אלה הם דירקטורים), מנכ"ל קק"ל ומנהל חטיבת הכספים של קק"ל.
על התחייבות של קק"ל בסכום שבין מיליון ש"ח עד 5 ,מיליון ש"ח הוסמכו לחתום גם מורשי חתימה מדרגים נמוכים יותר בקק"ל ובלבד שהחותם השני על ההתחייבות יהיה אחד מששת בעלי התפקידים הבכירים המפורטים לעיל, ועל התחייבות קטנה ממיליון ש"ח הוסמכו לחתום מורשי חתימה אחרים.
כלומר, כדי לחייב את קק"ל בסכום גדול מ-5 מיליון ש"ח נדרש היה שאחד החותמים לפחות יהיה אחד הדירקטורים הבכירים בקק"ל: יו"ר קק"ל, היו"ר העמית או אחד משני סגני היו"ר.
הסכום הכולל של התחייבויותיה של קק"ל במסגרת ההסכם הרשמי מוערך ב-7.
2 ,מיליון ש"ח לפחות כמפורט להלן בלוח 1: קרן קיימת לישראל | 1815 .
לוח1 : סכומי התחייבויותיה של קק"ל לחברת הפארק במסגרת ההסכם ביניהן .
תיאור ההתחייבות הכספית .
המוערכת (במיליוני ש"ח) .
הקצאת כספים לפרויקט נחל כופר 3.
ייצור וגידול של100,000 שתילי עצים ושיחים 3.
סה"כ התחייבויות קק"ל לפיההסכם 7.
הסכום צוין בהסכם ** הסכום לא צוין בהסכם.
מדובר בהערכות שביצע בעל תפקיד במפ"ק המתמחה במשתלות, לבקשתו של מנכ"ל קק"ל, מדצמבר 2013 עד מרץ2014 .
יצוין כי בישיבת ועדת המכרזים של קק"ל שהתקיימה ב -15.
14 מסר מנכ"ל קק"ל כי הנטיעות יעלו לקק"ל "מ יליוני ש"ח".
בהערכות שנעשו בחברת הפארק בפברואר 2015 נאמדה התחייבות זו בסכום של11 מיליון ש"ח.
יצוין כי כל ההערכות האמורות לא כוללות את עלות הקמת המשתלה הפתוחה.
הערכה לגבי עלות זו לא קיבלה ביטוי במסמכים שהועברו למשרד מבקר המדינה.
בפגישה מיולי 2017 מסר מנכ"ל קק"ל למשרד מבקר המדינה כי הוא לא יודע מה העלות של הקמת משתלה פתוחה, וכי לא ביקש לקיים בדיקה להערכת עלות זו.
הביקורת העלתה כי אף שלפי הרשאות החתימה שהיו בתוקף בעת חתימת ההסכם עם חברת הפארק נדרשה כאמור חתימתו של לפחות אחד הדירקטורים הבכירים בקק"ל (יו"ר קק"ל, היו"ר העמית או אחד משני סגני היו"ר) על ההסכם, מנכ"ל קק"ל החתים במקומם את מנהל חטיבת הכספים של קק"ל על ההסכם, בלא שעדכן אותו בהיקף הכספי של ההתחייבויות.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל קק"ל כי נקיטת פעולות לביצוע ההסכם בלי שנחתם כנדרש על פי נוהל זכויות החתימה אינה תקינה.
עוד הוא מעיר כי משהוגש ההסכם לחטיבת הכספים של קק"ל ולפני החתימה עליו, היה על מנהל חטיבת הכספים לברר מהו הסכום הכולל שקק"ל התחייבה לשלם במסגרת ההסכם.
מנכ"ל קק"ל מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2017 כי הוא אמנם נתן דוגמת חתימה שלו לחוברת זכויות החתימה של קק"ל, אולם לטענתו לא קרא את החוברת ולא ידע מהו תוכנה ומה מתחייב ממנה.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל קק"ל כי לא מתקבל על הדעת שגורם המוסמך לחתום על התחייבויות כספיות בסך מיליוני ש"ח לא יהיה ער למגבלות החלות על היקף סמכותו בנושא זה.
על קק"ל לוודא כי כל בעלי התפקידים בה שעוסקים בהסכמים ובהתחייבויות, ובעיקר מורשי החתימה, ידעו מהן הסמכויות והמגבלות שנקבעו בנושא זה, וכי לפני שמסמכים כאלה ייחתמו יוודאו החותמים שסכומי ההתחייבויות תואמים את הסמכות שהוקנתה להם.
על חטיבת הכספים לוודא שההנחיות בנושא מיושמות כראוי לפני שהיא מבצעת תשלומים.