HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד מומלץ כי רשות המיסים תקבע ותפרסם אמנת שירות לציבור.
שירות הולם, מהיר ואיכותי של רשות המיסים יתרום לשיפור המענה הניתן לנישומים, לצד .
עמידה בכלל יעדי הרשות.
חברת נתיבי איילון בע"מ (להלן גם - נת"א או החברה) היא חברה ממשלתית על פי חוק החברות .
הממשלתיות, התשל"ה -1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות).
היא הוקמה בשנת 1970 .
בבעלות שווה של ממשלת ישראל ועירייתתל אביב -יפו (להלן - עיריית ת"א), לשם הקמתו של .
עורק התחבורה נתיבי איילון.
במהלך השנים נוספו לה פרויקטים אחרים, והיא שימשה בעיקר .
זרוע ביצוע של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה או מת"ח) לקידום, .
לתכנון ולביצוע של פרויקטים בתחום התחבורה בסביבה עירונית, בעיקר במטרופולין תל אביב- .
נוסף על כך קידמה החברה פרויקטים עבור עיריית ת"א ורשויות מקומיות אחרות במטרופולין .
ביוני 2016 ,הושלמה עסקת הפרדת ההחזקות בחברה בין המדינה לעיריית ת"א .
והחברה הפכה להיות בבעלות מלאה של המדינה.
משהושלמה עסקת הפרדת ההחזקות בחברה, התקבלו שתי החלטות ממשלה (ראו פירוט .
להלן) שהגדירו מחדש את מטרות החברה, ובין היתר הרחיבו את תחומי פעילותה.
ההחלטות, החברה הוגדרה זרוע לביצוע מטלות ישירות של הממשלה באמצעות מת"ח על פי .
המטרות האלו: תכנון של פרויקטים תחבורתיים עירוניים ומטרופוליניים בכל רחבי הארץ .
וביצועם; הקמה וניהול של צוות תוכנית אב לתחבורה 1 בכל הארץ למעט במטרופולי ן ירושלים; .
ניהול, ייזום ופיתוח של פרויקטים טכנולוגיים תחבורתיים בתשתיות, וכן התאמת התשתיות .
להתפתחויות טכנולוגיות בכלי רכב ובמתקני הדרך; תכנון, פיתוח, תחזוקה וניהול ה תנועה של .
מתקני תחבורה ציבורית (להלן - תח"ץ) ודרכים במרחב העירוני והמטרופוליני.
בשנת 2018 התחילה החברה בתהליך של התארגנות מחדש, ובמסגרתו מונתה הנהלה חדשה, .
שונה המבנה הארגוני, הוחלפו כמעט כל העובדים, הוכנסו לשימוש מערכות מחשוב, שונו שיטות .
העבודה בחברה וכן נכתבו מחדש נוהלי החברה.
החברה במהותה היא חברה המנהלת פרויקטים.
כיום, כמו בעבר, החברה משמשת בעיקר זרוע .
ביצוע של מת"ח בכל הקשור לקידום, לתכנון ולביצוע של פרויקטים במרחב העירוני.
2020 ו-2021 96% ו-97% (בהתאמה) מכלל הכנסות החברה התקבלו ממת"ח.
פועלת עבור רשויות מקומיות שונות ותאגידים הקשורים אליהן , וכן היא מבצעת עבודות תשתית .
עבור חברות ממשלתיות אחרות, ובהן נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ .
(להלן - נת"י), רכבת ישראל בע"מ (להלן - רכבת ישראל) ונת"ע - נתיבי תחבורה עירוניים בע"מ .
1 תפקידיו של צוות תוכנית אב הם הכנת תוכנית אב לתחבורה ותוכניות אסטרטגיות, תכנון מערכות התחבורה, פיתוח .
מודלים תחבורתיים ועוד.
2 על פי הדוחות הכספיים של החברה לשנת2020 .
חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים מת"ח ממ מן את מרבית הפרויקטים שבאחריות החברה, והוא מתקצב אותם בהתאם לעלותם, .
כך שלא אמור להיווצר לחברה רווח או הפסד.
החברה מקבלת הרשאות תקציביות או חותמת .
על חוזי מימון עם הגורמים המממנים, ובה בעת מתקשרת עם ספקים שונים לצורך ביצוע .
החל בשנת 2019 נת"א מקבלת ממשרד התחבורה מימון ישיר עבור התקציב הארגוני .
על פי הדוחות הכספיים לשנת2020 ,, לחברה כמה נכסים הנמצאים בבעלותה ובהחזקתה .
מרביתם מכוח הפקעות או רכישות שביצעה בעבר בפרויקטים שניהלה, והם לא נוצלו במלואם .
כמה מהנכסים הם נכסים להשקעה, אחרים - נכסים מניבים שהחברה .
משכירה לצדדים שלישיים.
תרשים 1: ,התפלגות של הכנסות החברה מתחומי פעילותה השונים 2020 .
על פי נתוני הדוחות הכספיים לשנת 2020 .
ב-2020 גיבשה החברה תוכנית אסטרטגית, שבמסגרתה קבעה שלושה כיווני פעילות .
תחבורתיים וארגוניים, הנגזרים מהחלטות הממשלה.
על פי הדוחות הכספיים של החברה לשנת .
2020 , הפעילויות האלה הןבתחומי מומחיות המבדלים את נת"א מחברות ממשלתיות אחרות .
שהן זרוע ביצוע של מת"ח.
ואלה שלושת תחומי הפעילות: .
3 ( "עד למועד זה עבדה נת"א בשיטת "עלות בתוספת רווח Cost Plus ), כך שפעילותה הארגונית מומנה מתשלום עמלה .
ששילמו לה הגופים שמימנו את הפרויקטים שבביצועה.
עמלה זו חושבה כשיעור מעלות העבודות שביצעה נת"א, .
ראו בעניין זה מבקר המדינהדוח שנתי 66 א(2015) , "חברת נתיבי איילון בע"מ- ניהול .
פרויקטים והעסקת יועצ ים", עמ' 698.
ה | חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים 1.
הפחתה של השימוש ברכב פרטי וצמצום התלות בו באמצעות יצירת חלופותוחיבוריות וכן .
יישום כלים התנהגותיים.
בתחום זה החברה מנהלת, בין היתר, את הפרויקטים "מהיר לעיר" .
(שעלותו הכוללת נאמדת בכ -3.
8 מיליארד ש"ח), "נתיבים מהירים" (שעלותו הכוללת .
8 מיליארד ש"ח) ו"אופנידן" (שעלותו הכוללת נאמדת בכ-817 .
שימוש אפקטיבי בדרכים הכולל ניהול של תנועה, של ביקושים ושל תשתיות לצורך .
אופטימיזציה של השימוש בדרכים.
בפרויקטים בתחום זה אפשר למנות את תחזוקת נתיבי .
איילון, הפרדות מפלסיות, כבישים וגשרים בגוש דן.
שילוב של טכנולוגיות בעולם התחבורה והתשתית- הטמעה של טכנולוגיות במערכות .
התחבורה והתאמת התשתיות לטכנולוגיות עתידיות, כגון הקמת מרכז ניסויים עבור חברות .
המפתחות טכנולוגיות תחבורתיות ונדרשות לבחון אותן בתנאי שטח.
להלן תרשים המבנה הארגוני של החברה: .
תרשים 2: המבנה הארגוני של החברה .
חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים על פי מסמכי החברה, המבנה הארגוני של החברה נגזר מפעילות החברה.
העיקריים של החברה מנוהלים בשתי מנהלות בכפיפות ישירה למנכ"ל - מנהלת פרויקטים יזמיים .
(נתיבים מהירים) ומנהלת "מהיר לעיר" - בנפרד מחטיבת ההנדסה, אשר מנהלת את יתר .
לוח 1: נתוניםכלליים על פעילות החברה, 2019 - 2020 )(במיליוני ש"ח .
שנת 2020 (במיליוני ש"ח) שנת 2019 (במיליוני ש"ח) .
)סך מאזן (סוף שנה 665 517 .
)צבר הזמנות (סוף שנה 7,600 6,200 .
השתתפות מת"ח בתקציב .
הארגוני (תקורות) 80 75 .
)מספר עובדים (סוף שנה 175 162 .
החל בשנת 2018 חלה האצה בהיקף פעילות החברה, ומחזור הפעילות שלה גדל מ-309 מיליון .
ש"ח ב-2017 ל-1,296 מיליון ש"ח ב-2020 .
משרד התחבורה מפקח על פעילות החברה ומבקר אותה, והוא כאמור המזמין העיקרי של .
עבודותיה והגוף המממן את מרבית פעילותה.
מינהל תכנון ופיתוח תשתיות במת"ח 4 (להלן- .
מינהל התשתיות) הוא הגורם העיקרי במת"ח שאחראי לבצע בקרות על פעילות חברות .
התשתית, ובהן נת"א, נת"י, כביש חוצה ישראל בע"מ (להלן - חוצה ישראל) ונת"ע.
לחוק החברות הממשלתיות, רשות החברות הממשלתיות עוקבת אחר פעילות החברה.
זה החברה כפופה להנחיותיה, הוראותיה וחוזריה של הרשות.
אגף התקציבים במשרד האוצר .
(להלן - אג"ת) ואגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - אגף החשכ"ל) עוקבים אף הם אחר .
בשנת 2015 פרסם מבקר המדינה דוח ביקורת על אודות תהליכי ניהול הפרויקטים והעסקת .
היועצים בחברה וכן על אודות נושאים הקשורים לפיקוח ולבקרה עליה5 (להלן- דוח מבקר .
"בעבר נקרא "מינהל תשתיות ותיאום .
5 ,מבקר המדינהדוח שנתי 66א (2015) , "חברת נתיבי איילון- ניהול פרויקטים והעסקת יועצים", עמ' 687 - 726.
ה | חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים המדינה מ-2015 ).
בשנת2019 פרסם המשרד דוח ביקורת בנוגע לפרויקט "מהיר לעיר" ופרויקט .
"נתיבים מהירים" שהחברה מקדמת 6 (להלן- דוח מבקר המדינה מ-2019 .
בחודשים ספטמבר 2021 עדמרץ 2022 בדקמשרד מבקר המדינה את נתוניה הפיננסיים של .
החברה, את הליך ההתארגנות מחדש, את תהליכי העבודה בכל הנוגע לניהול פרויקטים ואת .
תהליכי הבקרה על החברה.
הנתונים הכספיים והמידע הכמותי בדוח הביקורת נכונים לסוף שנת .
2020 , בהתאם לדוחות הכספיים לשנת 2020 .
)(אלא אם כן צוין אחרת בגוף הדוחהביקורת .
נעשתה בנת"א ובמשרד התחבורה.
בדיקות השלמה נעשו ברשות החברות הממשלתיות .
התארגנות החברה מחדש .
משהושלמה עסקת הפרדת ההחזקות בחברה בין המדינה לעיריית ת"א, התקבלו שתי החלטות .
ממשלה שהגדירו מחדש את מטרות החברה, ובין היתר הרחיבו את תחומי פעילותה.
המטרות העיקריות שנקבעו לחברה בהחלטות האלה: .
בהחלטת ממשלה 2558 מ-20177 (להלן- החלטת הממשלה מ -2017 ) הועברה נת"א .
לבעלות מלאה של המדינה, והחברה הוגדרה זרוע לביצוע מטלות ישירות של הממשלה .
באמצעות משרד התחבורה, על פי המטרות הללו: .
תכנון, קידום, ניהול וביצוע של פרויקטים תחבורתיים עירוניים ומטרופוליניים, בכל רחבי .
הארץ, בכלל זה פרויקטים תחבורתיים תומכי דיור ופרויקטים תחבורתיים המקדמים .
תח"ץ והפחת ת השימוש ברכב פרטי ; ניהול הטיפול בכל הכרוך בהפקעות, בכלל זה .
ניהול של ביצוע פינויים ושל תפיסת חזקה בקרקע מופקעת לצורך ביצוע המטרות .
הקמה וניהול של צוות תוכנית אב לתחבורה למטרופו לין תל אביב, על כל מרכיביו בכל .
תחומי התחבורה, תשתיות תחבורה ותחבורה ציבורית, עריכה וניתוח של תחזיות, סקרים .
ניהול, ייזום ופיתוח של פרויקטים טכנולוגיים תחבורתיים בתשתיות וכן התאמת .
התשתיות להתפתחויות טכנולוגיות בכלי רכב ובמתקני הדרך.
תכנון, פיתוח, תחזוקה וניהול תנועה של דרכים במרחב העירוני והמטרופוליני , כפי .
6 ,מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד - משבר התחבורה הציבורית (2019) , "הקמת מסלולי תחבורה ציבורית .
ונתיבים מהירים במטרופולין תל אביב -יפו", עמ' 285 - 381.
7 החלטת ממשלה2558/(חכ62 )מ-24.
17 בנושא "העברת חברת נתיבי איילון בע"מ לבעלות מלאה של המדינה- .
חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים 2.
החלטת הממשלה421 מ-20208 (להלן- החלטת הממשלה מ-2020 ) שבין היתר תיקנה את .
החלטת הממשלה מ-2017 , כך שהחברה תהיה אחראית להקמה ולניהול של צוות תוכנית .
אב לתחבורה בכל הארץ, חוץ מבמטרופולין ירושלים (במקום רק במטרופולין תל אביב- .
לעניין מטרה זו תשמש החברה זרוע ביצוע של הממשלה לביצוע מטרות ישירות .
ומוגדרות; היא תהיה אחראית גם לתכנון, לפיתוח, לתחזוקה ולניהול של מתקני תחבורה .
ציבורית ושל דרכים (במקום רק "תנועה של דרכים") במרחב העירוני והמטרופוליני, כפי .
שתקבע המדינה, ולעניין זה תשמש זרוע ביצוע של הממשלה בתחומי הניהול.
בהחלטת הממשלה1305 ממרץ20229 (להלן- החלטת ממשלה ממרץ 2022 ) מונתה נת"א .
לחברה הממונה, כהגדרתה בחוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן, התשפ"ב- .
2021 (להלן- חוק מס גודש), וכן מונתה לרשות הממונה בפרויקט הנתיבים המהירים לפי .
חוק נתיבים מהירים, התש"ס-2000 .
הסכם מסגרת בין המדינה לבין החברה .
על פי תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים), התקשרות של .
משרד, כהגדרתו בתקנות, עם חברה ממשלתית בפטור ממכרז צריכה להיעשות בהסכם .
משרד ממשלתי רשאי לערוך התקשרות מסגרת עם חברה ממשלתית אם החברה .
הממשלתית מהווה 11 זרוע לביצוע מטלות ישירות ומוגדרות של הממשלה, בתחומי פעילות שבהם .
אין לחברה הממשלתית תחרות 12 ; או אם החברה מהווה זרוע ביצוע של הממשלה בתחומי .
הניהול וקיימות נסיבות מיוחדות שבשלהן הפעילות באמצעותה היא חיונית לשם הגשמת מטרת .
מדיניות של הממשלה בצורה המיטבית.
על פ י התקנות13 , הסכם המסגרת ייערך על ידי המשרד .
של השר הממונה על החברה הממשלתית, בהתאם למסמך עקרונות הסכם המסגרת, שבו בין .
היתר ייתחם ההסכם בהיקף כספי, במשך הזמן ובתחומי הפעילות.
ועדת שרים בראשות שר .
על הסכם המסגרת לכלול גם מנגנוני בקרה ופיקוח לגבי פעילות .
החברה ליישום הסכם המסגרת.
על פי החלטות הממשלה מ-2017 ומ-2020 , בהתאם לכמה מן המטרות שנקבעו לה, תשמש .
החברה זרוע לביצוע מטלות ישירות של הממשלה באמצעות מת"ח, ובהקשר של חלק אחר .
מהמטלות - תשמש החברה זרוע ביצוע בתחומי הניהול.
כמו כן נקבע בהחלטות כי פעילות .
החברה לצורך מימון ומימוש מטרותיה תיעשה על בסיס הסכמים שייחתמו בין המדינה לחברה, .
בכפוף לקבלת האישורים הנדרשים על פי דין, בכלל זה לפי תקנות חובת המכרזים.
8 החלטת ממשלה421 מ- 7.
20 בנושא "העברת פרויקטים תחבורתיים מחברת יפה נוף תשתיות ובנייה בע"מ לחברות .
ממשלתיות - תיקון החלטות ממשלה".
9 החלטת הממשלה1305" ,1 .
אישור מינוי חברת נתיבי איילון לחברה הממונה ליישום הוראות חוק מס להפחתת גודש .
התנועה באזור גוש דן וכן לרשות ממונה לפרויקט הנתיבים המהירים בגוש דן 2 .
הוספת מטרות לחברת נתיבי אילון .
בע"מ ולחברת נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ ותיקון החלטות" (17.
11 כאמור בתקנה3 ד(ב) לתקנות- על פי מסמכי היסוד שלה ועל פי החלטת הממשלה שהקימה אותה.
12 כאמור בתקנה3()ד(ב1 )(א) לתקנות- או בתחומי פעילות הקשורים באופן בלתי נפרד לפעילות הליבה של החברה, .
שבה אין לחברה הממשלתית תחרות.
ה | חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים בהתאם לתקנות חובת המכרזים הסכם המסגרת אמור לכלול כמה נושאים: תיחום ההיקף .
הכספי של פעילות מת"ח עם החברה, תקופתה ותחומיה; התחייבות החברה כי התקשרויותיה .
עם צדדים נוספים, ככל שהן נובעות מן ההתקשרות עם המדינה, ייעשו במכרז; קיום מנגנוני .
בקרה ופיקוח על החברה.
עוד אמור ההסכם לכלול את הנושאים האלה: הסדרת מכלול היחסים .
וההתחייבויות בין המדינה לחברה; הגדרה של תפ קידי החברה, של מטרותיה, של סמכויותיה, .
של אופן פעילותה ושל אופן קבלת מימון מהמדינה; מנגנוני תשלום והתחשבנות המחייבים את .
שני הצדדים; מנגנונים לאישור תשלומים חריגים לספקים ושימוש בסעיפי בצ"ם14 ; מנגנוני דיווח .
על פעילותה ועל ניצול הכספים המועברים אליה; המבנה הא רגוני שלה, תקני כוח האדם .
והתקציב הארגוני שלה; מנגנוני תמרוץ להתייעלות ולעמידה בתכולות הפרויקטים, בתקציב .
ובלוח הזמנים שנקבע להם.
בדוח מבקר המדינה מ-2015 נמצא כי החברה פועלת מיום הקמתה בלי שנחתמו בינה, בין משרד .
התחבורה ובין עיריית תל אביב הסכמים שיסדירו את פעילותה עבור המדינה והעירייה.
לדוח הביקורת כתב מת"ח כי עם הפיכת החברה לחברה ממשלתית מלאה, ייחתם הסכם שבין .
היתר יסדיר את התקורה שתשולם לחברה ואת תחומי הפעילות שבהם תעסוק וכן יוסדר המבנה .
בשנת2017 שב והעיר המבקר כי טרם נחתם הסכם עם החברה16 .
נכון למועד סיום הביקורת- יותר מחמש שנים לאחר שהושלמה הפרדת ההחזקות בנת"א, .
ומשהחברה בבעלות ממשלתית מלאה - לא נחתם הסכם מסגרת בינה לבין הממשלה.
בהחלטות הממשלה נקבע כי פעילות החברה תיעשה על בסיס הסכמים שייחתמו בין .
המדינה לחברה, הסכמים שאמורים לעגן נושאים שונים בכל הנוגע למסירת עבודות, .
לאופן הפעולה של החברה מול הממשלה ולפיקוח ולבקרה עליה.
עם זאת, במהלך השנים .
האלה מסר משרד התחבורה לחברה עבודות ופרויקטים רבים ללא הסכם וללא הליך .
מסודר של ביצוע התקשרות בפטור ממכרז, כל זאת שלא בהתאם לתקנות חובת המכרזים.
כפי שיפורט בהמשך הדוח, היעדר הסכם פוגע גם בתפקודה של החברה, שכן הוא יוצר .
אי-ודאות ועיכובים בקבלת תקציבים וחושף אותה לסיכון שהממשלה לא תכיר בחלק .
נת"א כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממאי 2022 (להלן- תשובת נת"א) כי היא פעלה .
וממשיכה לפעול באינטנסיביות מול כל הגורמים הרלוונטיים לצורך חתימה על הסכם מסגרת.
החברה הוסיפה כי החברה ומשרדי התחבורה והאוצר גיבשו טיוטת הסכם אך יש עדיין כמה .
נושאים שנויים במחלוקת שנדונים בין גורמי הממשלה, וכי ההסכם צפוי להיחתם במהלך שנת .
מת"ח כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיוני2022 (להלן- תשובת מת"ח) כי חיזוק החברה .
ופיקוח על יעדיה ומטרותיה נמצא על סדר היום שלו, וכי בעת הקרובה עתיד להיחתם הסכם .
מסגרת בין מת"ח, משרד האוצר ונת"א, אשר ייתן לנת"א את התשתית האדמיניסטרטיבית .
הנדרשת כדי לעמוד במטרותיה וביעדיה, אשר מתרחבים מדי שנה בשנה.
עלויות בלתי צפויות מראש .
15 ,מבקר המדינהדוח שנתי 66א (2015) , "חברת נתיבי איילון- ניהול פרויקטים והעסקת יועצים", עמ' 695 - 696 .
16 ,מבקר המדינהדוח שנתי 68א (2017) , "משרד התחבורה והבטיחות בדרכים- פיקוח ובקרה על פעילותן של חברות .
תשתית בתחום התחבורה היבשתית", עמ' 472 - 473 .
חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים מכין בחודשים האחרונים טיוטת הסכם מסגרת, וכי התקיימו דיונים רבים בין הצדדים בשיתוף .
רשות החברות הממשלתיות, וגובשה טיוטה שרובה מוסכמת על הצדדים, למעט סעיף העוסק .
בנכסים ונמצא במחלוקת בין משרד האוצר לבין נת"א ורשות החברות הממשלתיות.
לתקנה 3 ד(ג) לתקנות חובת המכרזים פורסמו באתר המרשתת (האינטרנט) של מינהל הרכש .
הממשלתי עקרונות להסכם מסגרת, וכעת נדרש להביאם לאישור קבינט חברתי-כלכלי כנדרש .
כמו כן גובשה הצעה להחלטת ממשלה שנוסחה על ידי מת"ח, משרד האוצר ומשרד .
המשפטים, אך רשות החברות הממשלתיות טרם אישרה אותה.
רשות החברות הממשלתיות כתבה בתשובתה ממאי 2022 (להלן- תשובת רשות החברות .
הממשלתיות) כי ככלל, לפי עמדתה, יש להקפיד כי הסכם המסגרת שמגוב ש אינו פוגע בקיומה .
של החברה כאורגן עסקי ועצמאי, וכי דירקטוריון החברה נותר אפקטיבי וההסכם לא מרוקן .
הרשות הוסיפה כי ככל הידוע לה סעיפים בנוסח שמבוקש כעת לכלול .
בטיוטת ההסכם, השוללים מהחברה זכויות על נכסים שברשותה, לא נכללו בעבר בהסכמי .
מסגרת מול חברות ממשלתיות, ולפיכך הרשות מצאה לנכון להתנגד לעצם הכללתם בהסכם.
הרשות כתבה עוד כי היא רואה חשיבות רבה בחתימה על הסכם מסגרת המסדיר את היחסים .
בין המדינה לחברה הממשלתית, ועל כן היא פועלת ותפעל בשיתוף פעולה עם יתר הגורמים .
כדי להגיע להסכמות גם בעניינים שנותרו במחלוקת ולסייע בקידום החתימה על ההסכם, תוך .
שמירה על עצמאותה של החברה ועל זכויותיה.
על משרד התחבורה, נת"א, רשות החברות הממשלתיות ומשרד האוצר, לפעול כדי ליישב .
את המחלוקות בעניין הסכם המסגרת ולחתום על הסכם מסגרת בין המדינה לחברה כדי .
להסדיר את הפעילות המשותפת, בהתאם להחלטת הממשלה ולתקנות חובת המכרזים.
מטרות החברה ותחומי פעילותה .
נוסף על נתיבי איילון, שתי חברות ממשלתיות נוספות משמשות גם הן זרועות ביצוע של משרד .
התחבורה בקידום פרויקטים של תשתיות כבישים: נת"י וחוצה ישראל.
שלוש החברות אל מול משרד התחבורה דומה במהותה, ועיקר ההכנסות של שלושתן מקורו .
בלוח שלהלן מוצגת השוואה של תחומי הפעילות של שלוש החברות: .
ה | חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים לוח 2 : תחומי פעילותן של נת"א, נת"י וחוצה ישראל .
החברה מטרות החברה העיקריות ותחומי פעילותה .
נת"א ביצוע פרויקטים תחבורתיים עירוניים ומטרופוליניים בכל רחבי הארץ, ובהם פרויקטים .
תומכי דיור ופרויקטים המקדמים תח"ץ והפחתה של שימוש ברכב פרטי; .
צוות תוכנית אב לתחבורה בכל הארץ למעט במטרופולין ירושלים; .
פרויקטים טכנולוגיים; .
ניהול תנועה ומתקני תח"ץ במרחב העירוני; .
החברה הממונה ליישום הוראות חוק מס גודש באזור גוש דן; .
רשות ממונה בפרויקט הנתיבים המהירים.
נת"י ניהול תנועה של כל רשת הכבישים הבין-עירונית; .
הקמה של רשת הכבישים הבין -עירונית; .
הקמה של תשתית מסילתית; .
הקמה של נמל תעופה משלים לנמל התעופה בן גוריון; .
תפעול ותחזוקה בשעת חירום של הדרכים הבין -עירוניות; .
ביצוע פרויקטים תחבורתיים שיש בהם כדי לתמוך בהפחתת הגודש במרחבים העירוניים: .
חדרה-נתניה, אשדוד -אשקלון, ראש העין, מודיעין ובאר שבע.
ישראל התוויה, תכנון, פיתוח, ביצוע והקמה של תשתית מסילתית, לרבות מסילת ברזל, תחנות .
רכבת, כל המתקנים ומבני הדרך הקשורים והנלווים אליהם ; .
פיקוח ובקרה כרשות ממונה על חברות המפעילות פרויקטים תחבורתיים של כבישי אגרה .
המופעלים באמצעות הסקטור הפרטי; .
קידום פרויקט קו רכבת קלה במטרופולין חיפה בין נצרת לחיפה; .
המשך סלילתו של כביש 6 , הרחבת חלקים מהכביש וביצוע פרויקטים נלווים, סמוכים .
פרויקטים בתחום התחבורה הציבורית באזור חיפה והקריות (בעיקר קווי מטרונית); .
ביצוע פרויקטים תחבורתיים, עירוניים ומטרופוליניים, באזור חיפה והצפון, המהווים, .
תומכים או נלווים לפרויקטי תחבורה ציבורית או פרויקטים שיש בהם להפחית את .
על פי מסמכי החברות והחלטות ממשלה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
המטרות של החברות הממשלתיות הללו נקבעו בהחלטות ממשלה בעת הקמתן.
מתקבלות החלטות ממשלה חדשות המעדכנות את מטרות החברות.
חברה קובעות באילו תחומים יש לחברה הרשאה לעבוד ואילו עבודות אפשר להטיל עליה.
בפועל, כפי שאפשר לראות בלוח, קיים דמיון, ולעיתים חפיפה בחלק ממטרות החברות.
למשל, בהתאם למטרות שהוגדרו לחברות, הן לנת"א והן לחוצה ישראל אפשר למסור .
פרויקטים תחבורתיים עירוניים ומטרופוליניים באזור חיפה והצפון, המשמשים פרויקטי תח"ץ או .
פרויקטים שיש בהם כדי להפחית את השימוש ברכב פרטי.
חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים קביעת תחומי הפעילות של חברות התשתית .
בכל הקשור לקביעת תחומי הפעילות של חברות התשתית וחלוקת העבודות והפרויקטים .
התחבורתיים ביניהן - עשויות להיות כמה גישות.
אפשר לקבוע את תחומי הפעילות כך שכל .
חברה תתמחה בתחום מסוים, ולחלופין אפשר שתהיה חפיפה בין חברות בחלק מתחומי .
הפעילות, ואולי אף בכולם.
לכל גישה כזאת כמה יתרונות וחסרונות.
חברה בתחום מסוים מובילה למיקוד ולהתמקצעות בליבת העשייה שלה; מחד גיסא, חפיפה .
בתחומי הפעילות מעודדת תחרות בין החברות ועשויה לסייע בוויסות עומסים אצלן.
גיסא, חפיפה כזאת עלולה להוביל לכפל מנגנונים והוצאות, בכלל זה הקמה של יחידות דומות .
בחברות והתקשרויות עם ספקים (למשל יועצים) באותם תחומי תוכן17.
בדוח מבקר המדינה מ-2015 עלה כי החלטות לגבי פרויקטים הנמסרים לטיפולה של נת"א .
מתקבלות בנוגע לכל פרויקט בנפרד ונובעות ממגוון שיקולים.
בעניין זה השיב מת"ח כי בעת .
הקצאת פרויקטים הוא מביא בחשבון, בין היתר, את העומס שבו מצויה החברה ואת יכולותיה 18.
,בביקורת הנוכחית עלה כי החלטות הממשלה, המעדכנות מפעם לפעם את מטרות החברות .
מתקבלות בהתאם לצורכי הממשלה באותה העת.
כך לדוגמה, החלטת הממשלה מ-2020 .
התקבלה עם סיום ההתקשרות של הממשלה עם חברת יפה נוף תחבורה ותשתיות בע"מ 19 .
(להלן- יפה נוף), משעלה הצורך להעביר את הפרויקטים שהיו בתחומי אחריותה לחברות .
אחרות בתחומי התחבורה.
יפה נוף ניהלה פרויקטים בתחום העירוני, ולכן עקרונית נת"א היא .
שהייתה אמורה לקבל לידיה את הפרויקטים הללו.
ואולם, כיוון שהיה מדובר בפרויקטים רבים, .
החלטת הממשלה תיקנה את מטרותיהן של חוצה ישראל ושל נת"י, וכן אישרה לחברת נמלי .
ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ לבצע פעולות עבור הממשלה, כך שלאחר התיקון היה אפשר .
למסור גם להן חלק מהפרויקטים של יפה נוף.
בביקורת עלה כי מת"ח לא גיבש מסמך מדיניות הנסמך על עבודת מטה, כזאת הנעשית .
מתוך ראייה מערכתית ועומדת על היתרונות והחסרונות של האפשרויות השונות לחלוקת .
תחומי הפעילות בין חברות התשתית.
על כן, החלטות הממשלה שקבעו את מטרות חברות .
התשתית ואת תחומי הפעילות של החברות התקבלו בהתאם למצב ששרר בעת קבלתן, .
בלי שנעשתה עבודת מטה לגיבוש אסטרטגיה בעניין.
היעדר מדיניות ברורה גורם גם .
לחוסר ודאות מנקודת מבטן של חברות התשתית, והוא עלול להקשות עליהן לתכנן את .
מת"ח כתב בתשובתו כי לפי עמדתו, הקווים המנחים בנוגע לתחום הפעילות של כל חברה .
מעוגנים בהחלטות הממשלה ובמטרות החברה שאושרו על ידי הגורמים המוסמכים לכך, וכי .
תחום מומחיות החברה, יכולותיה והיתרון היחסי שלה היו פקטור משמעותי בקביעת החלוקה .
17 טיוטת מסמך מרשות החברות- "בחינת שינוי מטרות בחברות התחבורה".
18 ,מבקר המדינהדוח שנתי 66א (2015) , "חברת נתיבי איילון- ניהול פרויקטים והעסקת יועצים", עמ' 695 - 696.
19 חברה עירונית בבעלות מלאה של עיריית חיפה, העוסקת בתכנון ובביצוע של פרויקטים של פיתוח עירוני במטרופולין .
עד אותה העת שימשה יפה נוף, בין היתר, זרוע ביצוע של מת"ח במטרופולין חיפה והצפון.
ה | חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים אג"ת כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2022 (להלן- תשובת אג"ת) כי במסגרת .
החלטת ממשלה ממרץ 2022 הוטל על נת"א לנהל את פרויקט הגודש, וכן היא הוגדרה כרשות .
ממונה בפרויקט הנתיבים המהירים.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה, למשרד האוצר ולרשות החברות .
הממשלתיות להכין עבודת מטה משותפת שבה תיבחן בראייה מערכתית וכוללת חלוקת .
תחומי האחריות בין חברות התשתית, ובכלל זה יתרונותיהן וחסרונותיהן של הגישות .
השונות, בין היתר לאור הניסיון שהצטבר עד כה.
מומלץ כי בהתאם למסקנות תגובש .
הצעת החלטה לממשלה אשר תכלול קווים מנחים למסירת עבודות לחברות הממשלתיות .
בדרך זו הפעלת הסמכות למסירת עבודות ע"י משרדי התחבורה והאוצר תעשה .
בדרך מושכלת והדבר יתרום לטיוב פעולות חברות התשתית בראייה ארוכת טווח.
רשות החברות הממשלתיות כתבה בתשובתה כי בשנים האחרונות חלוקת הפרויקטים בין .
חברות התחבורה על ידי מת"ח לא נעשתה בהכרח לפי חלוקה לתחומי פעילות ברורים.
ציינה הרשות כי היא עצמה קידמה בשנה האחרונה עבודת מטה להסדרת תחומי הפעילות בין .
החברות, במטרה לאפיין את נקודות החוזקה של כל חברה ואת יתרונותיה היחסיים בשוק.
המתווה המוצע כלל איחוד של שתיים מתוך שלוש חברות התחבורה אשר קיימת ביניהן חפיפה .
במסגרת מהלך זה, לשם קידום הנושא, נפגשו נציגי הרשות עם שרת .
התחבורה עם כניסתה לתפקיד, עם אנשי משרדה וכן עם הצוותים הרלוונטיים במשרד האוצר , .
במטרה ליישם במשותף את המתווה המוצע.
מסירת פרויקטים לחברות התשתית .
על פי סעיף 3(5 ,)(א) לתקנות חובת המכרזים, התקשרות עם חברה ממשלתית להזמנת טובין .
עבודה או שירותים, שוועדת הפטור של המשרד של השר הממונה על החברה הממשלתית .
אישרה כי היא נעשית בהסכם מסגרת, בתוך תקופת הסכם המסגרת - אינה טעונה מכרז, .
בתנאים המצטברים הבאים: (א) קיימת חברה ממשלת ית אחת שעימה יש הסכם מסגרת, אשר .
במסגרתו ניתן לבצע את ההתקשרות.
אם קיימות כמה חברות לעניין זה - יש לערוך מכרז סגור .
ביניהן; (ב) החברה הממשלתית התחייבה כי התקשרויותיה עם צדדים נוספים, ככל שהן נובעות .
מן ההתקשרות עם המדינה, ייעשו במכרז.
במהלך השנים מסר משרד התחבורה פרויקטים רבים לנת"א ולשאר חברות התשתית בלי .
שקיים הסכם מסגרת בין המדינה לנת"א.
עוד עלה בביקורת כי משרד התחבורה לא ערך .
מכרזים בין החברות, הגם שהיו עבודות שעלו בקנה אחד עם מטרותיהן של שתי חברות .
על מת"ח לפעול בהתאם להוראות תקנות חובת המכרזים, ואם הדבר נדרש, עליו לערוך .
מכרז בין חברות התשתית.
חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים תוכניות ארוכות טווח .
הכנת תוכניות עבודה רב -שנתיות ושנתיות היא חשובה ביותר לצורך השגת היעדים במרב .
בתוכנית עבודה רב -שנתית, וגם בתוכנית השנתית הנקבעת לפיה , אמורים להיות .
מוגדרים היעדים, אבני הדרך, המשאבים, המקורות התקציביים ולוחות הזמנים ליישו ם התוכנית.
קביעת ת וכנית עבודה רב -שנתית לחברות התשתית מאפשרת קידום מתוכנן וממושך של .
פרויקטים, תוך שמירה על רמת ודאות גבוהה ועל מקורות למימון התוכנית.
חומש כמה עקרונות מרכזיים: בדיקת הכדאיות הכלכלית של כל פרויקט; זמינות הפרויקט .
מהבחינה הסטטוטורית ; מסגרת תקציבית מאושרת ; עמידה בסדר העדיפויות של מדיניות .
בהצעת התקציב של משרד התחבורה לשנות הכספים 2021 ו-2022 נכתב .
כי תוכניות הפיתוח ארוכות הטווח מאפשרות יציבות לחברות הביצוע , וכך גם לשוק המקומי .
והבין-לאומי, בכל הקשור לפרויקטים המבוצעים בשנים הקרובות.
עוד נכתב כי תיאום המועדים .
לתוכניות הפיתוח של חברות הביצוע השונות, יאפשר בניי ה של תוכנית אסטרטגית לכלל .
הדרכים בישראל, תוך סנכרון בין הכבישים במטרופולינים לכבישים הבין-עירוניים ולתשתיות .
חברות אחרות בתחומי תשתיות תחבורה, כגון נת"י ורכבת ישראל, מגבשות תוכניות חומש .
בשיתוף משרד התחבורה ומשרד האוצר, ועל כן יש ודאות והסכמה בעניין הפרויקטים הנמסרים .
בביקורת עלה כי שלא בהתאם להמלצת משרד האוצר וכמקובל בקרב חברות תשתית .
אחרות, נת"א פ ועלת ללא תוכנית חומש, דבר היוצר חוסר ודאות בכל הקשור לפרויקטים .
שתידרש לבצע בשנים הקרובות ול הקצאת המשאבים המתאימים לצורך קידום .
יצוין כי במועד סיום הביקורת החברה עסקה בהכנת תוכנית חומש.
מומלץ שנת"א תשלים את גיבוש תוכנית חומש בשיתוף משרד התחבורה ומשרד האוצר, .
בשל חשיבות התוכנית ליעילות התפקוד שלה וליציבותה ולנוכח התקציבים המועברים .
אליה בשיעור הולך וגדל.
נת"א כתבה בתשובתה כי היא פועלת בשיתוף משרדי התחבורה והאוצר לאישור תוכנית חומש .
שגובשה עימם, כחלק מאישור ומחתימה על הסכם מסגרת בין הצדדים.
מת"ח כתב בתשובתו כי במסגרת הסיכום התקציבי לשנים 2021 - 2022 הוקצו תקציבי חומש .
בסכום של מיליארדי ש"ח לטובת קידום פרויקטי תחבורה ציבורית בתווך העירוני וקידום של .
פרויקטי הסעת המונים נוספים על ידי החברה: ביצוע הקו הכחול בסכום של 2.
וביצוע הקו החום בסכום של מיליארד ש"ח (עבור השלמת תכנון ועבודות קידום זמינות); המשך .
קידום שלב ב' של פרויקט הנתיבים המהירים ; וקידום פרויקט אם המושבות.
תקציב חומש לתחזוקת כבישים בסכום של 500 מיליון ש"ח ולתחז וקת הרכבלית בחיפה בהיקף .
בעקבות זאת, בהסכם המסגרת של החברה המתגבש בימים אלו יסוכם בין .
החברה למשרדי האוצר והתחבורה היקף תקציב הפיתוח הרב-שנתי שיקודם על ידי החברה .
רשות החברות הממשלתיות כתבה בתשובתה כי ככלל הסכם המסגרת שנערך עם חברה .
המשמשת זרוע ביצוע מעגן בתוכו את תוכנית החומש עבור החברה מושא ההתקשרות, וכי .