HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נמ"ר ומפעיל ומתחזק אותן, האריך למעשה את תלותו בספק בחמש שנים נוספות.
הדבר כרוך גם בהתחייבויות כספיות שחורגות מאלו שאושרו.
בתשובה מנובמבר 2009 הסביר יו"ר ועדת ההיגוי כי "הכיוון העתידי הרצוי להתפתחות של היישומים הקליניים בבתי החולים נידון בפורומים מקצו עיים וניהוליים של הפרויקט מספר פעמים.
המסקנה החד משמעית הייתה שרצוי שזה ".
עוד ציין כי כשהגיע "משבר הרישיונו]יצרן התכנה[ יהיה במוצרית" כלשונו " ניצלנו את הסיטואציה, בסיועו האקטיבי של החשכ"ל דאז על מנת ]ההדגשה במקור[ " להשיג תועלת ממשבר זה לצד העלות בגין תוספת רישיונות".
התועלת שהושגה לדבריו היא "הזכות.
לקבל, ללא תמורה נוספת ]יצרן התכנה [ , כל מוצר של שיפותח ב-5 השנים ממועד ההסכם".
עוד ציין יו"ר ועדת ההיגוי בתשובתו, כי מה שיתקבל מהספק היא רק זכות השימוש במוצרי התכנה, וליישום המוצרים החדשים יידר ש המשרד להיערך ל רכישת שירותים להטמעת התכנה על פי הנהלים המקובלים.
אישור לפעילות נוספת שחורגת ממסגרת ההתקשרות עם הספק צריך להינתן לפי תקנות חובת המכרזים, בהליך קבלת החלטות שיטתי, גלוי ומסודר.
יש ליצור את המסגרות התקציביות המיועדות למימון פעולות אלה וליצור מסגרות מקצועיות לביצוע ולבקרה - לפי נוהל מפת"ח וכללי ההתקשרות, כמתחייב מחוק חובת המכרזים ומהוראות התכ"ם.
המשך התפעול של מערכות נמ"ר .
בהסכם מ - 1998 נאמר כי הספק מתחייב למנות אדם בעל כישורים מתאימים לתפקיד המנהל האחראי לפרויקט כולו ולמנות אנשים בעלי כישורים מתאימים לניהול הפ יתוח של כל תתי -המערכות.
עוד נאמר בהסכם כי כל מינוי של מנהל ממנהלי הפרויקט מטעם הספק וכל שינוי בעניין זה יובאו לאישורו המוקדם של המשרד; המשרד יהא רשאי שלא לאשר את המינוי .
התאמת מנהלי הפרויקט מטעם הספק ויציבות צוות הפרויקט מטעמו העסיקו רבות את מנהלי הפרויקט מטעם המשרד ואף נדונו בהנהלתו.
בתוספת מ - 2006 נאמר כי הספק מתחייב שמנהל הפרויקט מטעמו יישאר בתפקידו עד ינואר 2008 , והספק יעשה את מיטב מאמציו לשמור על יציבות צוות הפרויקט בתקופה זאת.
מהמסמכים עולה כי באפריל 2008 החליט הספק לפטר את מנהל הפרויקט, שהיה מקובל על המשרד.
בעקבות זאת התקיים דיון אצל מנכ"ל המשרד שמטרתו הייתה לבחון את דרכי הפעולה העומדות בפני המשרד, נוכח אי -שביעות הרצון שלו מהשירותים שהוא מקבל, הקושי בשימור כוח האדם והידע הייחודי הנדרש לפרויקט מסוג זה והועלה חשש שהספק לא יהיה מסוגל להמשיך את הפרויקט בהצלחה.
לאחר מכן נסקרו חלופות לתפעול הפרויקט בעתיד, להקמת מערך עצמאי ולהפעלת האתר המרכזי שימשיך ויתמוך במערכת נמ"ר ובתחזוקתה השוטפת.
בדיון הוחלט לבחון את הפתרון המועדף במהלך הרבעון הראשון של 622 דוח שנתי60ב .
עוד נאמר שיו"ר ועדת ההיגוי ינהל מהלכים אלו עד סיומם המוצלח.
כשבוע לאחר מכן התקיים דיון בין הצוות המנהל של הפרויקט לבין מנכ"ל הספק, והועלו בפניו הקשיים בפיטורי מנהל הפרויקט מטעם הספק באותו עיתוי.
נציגי המשרד דרשו כי הספק יפעל לשימור ההון האנושי והידע וייתן מענה הולם לבעיות התחזוקה ולמשימות הפיתוח של הפר ויקט.
בפגישה נוספת, בספטמבר, הביעו נציגי המשרד את אי -הסכמתם ואת מחאתם על כך שאין התקדמות בתפוקות הפרויקט.
תתי-המערכות שפותחו במסגרת הפרויקט תומכות בפעילות בבתי החולים ומטבע הדברים אמורות להמשיך ולפעול, להידרש לתיקון תקלות, לתמיכה מקצועית, לעדכונים ועוד.
מה ממצאים עולה שבשנת 2008 התעוררו קשיים ואי-שביעות רצון מרמת השירותים שהמשרד מקבל.
עם סיומו של שלב הפיתוח וההטמעה של הפרויקט הוא אמור להתחיל את שלב התפעול השוטף, ומתקיימים לגביו שלבים ידועים במחזור החיים של מערכות מידע.
לשלב זה דרושים פתרון שיטתי ויסודי והיערכות מתאימה והאחריות לכך היא של המשרד ובתי החולים.
הנהלת משרד הבריאות לא נערכה כנדרש להמשך תפעולו השוטף של הפרויקט לאחר השלמת הפיתוח של נמ"ר.
הידע המקצועי על פרויקט נמ"ר ומערכותיו נצבר בידי גורמים חיצוניים ששירותיהם נרכשו לתקופה קצובה.
לפיכך על הנהלת המשרד להיערך כראוי לתפעולה ולתחזוקתה של המערכת ולהחליט על כך לאחר עבודת מטה שתבחן חלופות לתפעול השוטף ואת אומדן עלויותיהן.
בד בבד על המשרד לפעול לגיבוש צוות מקצועי של עובדי המשרד שירכז ידע על הפרויקט, ויסייע בהמשך תפעול המערכת ובקבלת החלטות בנושא.
בתשובתו מנובמבר 2009 ציין יו"ר ועדת ההיגוי של פרויקט נמ"ר כי הוא מסכים שהכיוון העתידי הנדרש לתפעול הפרויקט ולתחזוקתו הוא הקמת מערך עצמאי של משרד הבריאות.
עם זאת סייג את דבריו באמרו כי אי-אפשר לבצע את המהלך לפני סוף תהליך השדרוג של התכנה למגזר הרפואי ויש לחזור ולדון בכך במהלך שנת 2010.
פרויקט נמ"ר הוא פרויקט מורכב לפיתוח ולהקמה של מערכת ממוחשבת שאמורה לסייע בניהול פעולות מינהליות וקליניות בבתי החולים ולתרום לייעול מערכת הבריאות הממשלתית.
כדרכם של פרויקטים מסוג זה הוא פרויקט עתיר טכנולוגיות וכרוכים בו שינויים ותוספות.
יחד עם זאת, על הפרויקט להתנהל באופן תקין, במסגרת החלטות מאושרות כדין ותוך כדי בקרה שוטפת והפקת לקחים מכשלים שאירעו.
את המקורות התקציביים למימון פרויקט כה מורכב ועתיר עלויות יש לאשר על פי כללים ובשקיפות מלאה, כנדרש לפי חוק יסודות התקציב וחוק נכסי המדינה וההוראות הנובעות מהם.
בפרויקטים של מחשוב יש לפעול גם לפי הכללים שמפורטים בנוהל מפת"ח.
המקורות התקציביים למימון כל מרכיביו של פרויקט מחשוב צריכים להיות מוצגים במלואם מראש בעת אישורו ולהכיל את עלויות פיתוח התכנה, עלויות תחזוקתה, עלות תשתיות החמרה והתק שורת, עלויות תחזוקתן ועלויות העסקת יועצים.
על המשרד לפתח מנגנוני בקרה ומעקב אחר פרויקטים של מחשוב שהוא יוזם ומבצע.
כיוון שהוא מתכנן להמשיך ולפתח פרויקטים כאלה עבור מערכת הבריאות, עליו ליצור ליבה ניהולית, מקצועית ואיכותית בתחום המחשוב שתהווה חלק מעובדיו התק ניים.
חובה עליו להקצות את המשאבים הדרושים לשימור הידע הנצבר במהלך הייזום, התכנון והביצוע של פרויקטים מורכבים אלה.
שימור הידע בקרב עובדיו יאפשר השבחת פעולותיו ויתרום לניהול תקין ומקצועי.
בחוק מס ערך מוסף, התשל"ו - 1975 (להלן- חוק מע "ם), נקבע כי על עסקה בישראל ועל יבוא טובין יוטל מע"ם בשיעור אחד ממחיר העסקה או הטובין - כיום %162 אולם על עסקאות בתחומים מסוימים ובכללן יצוא טובין, מכירת פירות וירקות ומתן שירות לתייר כהגדרתו בחוק מע"ם - מוטל מע"ם בשיעור אפס.
בחוק מע"ם נקבע כי מי שחל עליו מע "ם בשיעור אפס, דינו לעניין חוק זה כדין חייב במע"ם בשיעור רגיל, דהיינו, אף על פי שלא שולם מע "ם בגין העסקאות שביצע, העוסק זכאי לנכות את המע "ם שהוטל על התשומות ששימשו לצורך העסקאות האלה.
בחוק מע"ם נקבע: (א) בעת יציאתו של "תייר" 3 , כמוגדר בחוק, מישראל הוא זכאי להחזר המס ששילם בעת רכישת טובין בבית עסק שאושר לעניין זה, ובלבד שהוכיח שהתקיימו תנאים אלה: ( 1 ( .
) הוא יוצא מישראל עם הטובין2 ) בידיו חשבונית מס שהוצאה כדין, וכן מסמך אחר ובו פרטים הקשורים למכירת הטובין.
משנת 1998 החזר המע "ם לתיירים מתבצע על ידי תאגיד פרטי שזכה במכרז (להלן - הזכיין) שפרסמה רשות המסים בישראל (להלן - הרשות).
הזכיין פועל בשדות התעופה ובמעברי הגבול.
עובדי הזכיין צריכים לקבל מהתייר שקית סגורה .
09 שונה שיעור המע"ם שונה מ - 15.
3 תייר מוגדר בסעיף1 לחוק מע"ם - יחיד השוהה בישראל על פי אשרה ורישיון לישיבת מעבר או לישיבת ביקור, לפי פסקאות ( 1 ( ) או 2 ) של סעיף 2 (א) לחוק הכניסה לישראל, התשי"ב- 1952 , או מי שהוראות החוק האמור אינן חלות לגביו מכוח סעיף 17 לאותו חוק, למעט מי ששוהה בישראל על פי אשרה לישיבת ביקור כדי לעבוד זמנית בשכר בישראל.
ובה הטובין שנרכשו, בצירוף המסמכים שהונפקו לו בגין הרכישה.
על העובדים לבדוק אם יש התאמה בין הטובין לבין המסמכים, לוודא כי בית העסק שמכר לתייר את הטובין כלול בהסדר החזר המע"ם לתיירים ולוודא את הימצאותה של חותמת אשרת ביקור או אשרת מעבר תקפה בדרכון.
הזכיין מנכה את עמלתו מתשלומי המע"ם שהוא מחזיר לתיירים.
סכום הרכישה המזערי המזכה תייר בהחזר המע "ם הוא סכום בשקלים השווה ל-100 דולר אמריקניים כולל מע"ם, על פי שער החליפין היציג ביום הרכישה.
בשנת 2008 החזירה המדינה לתיירים באמצעות הזכיין יותר מ-80 מיליון ש"ח; סכום זה מבטא מחזור שנתי של רכישות טובין בסכום של כ- 500 מיליון ש"ח על ידי תיירים בישראל שדרשו החזר מע"ם.
בחוק אזור סחר חפשי באילת (פטורים והנחות ממסים), התשמ"ה - 1985 (להלן- החוק או חוק אס"ח איל ת) נקבע שיחול מע "ם בשיעור אפס על מכירת טובין בידי עוסק שאינו תושב אזור אילת לעוסק שהוא תושב אזור אילת לצורך עסקו באזור אילת.
הוראה זו לא תחול על טובין שמפורטים בתוספת השנייה לחוק4.
זאת ועוד, החוק מעניק פטור ממע"ם על מכירת טובין המצויים באזור אילת, בידי עוס ק תושב אזור אילת לצריכה באזור זה או לשימוש בו (למעט טובין המפורטים בתוספת השנייה לחוק), ועל מכירתם של מקרקעין המצויים באזור אילת.
אשר ל מתן שירותים - החוק גם מעניק פטור ממע"ם על מתן שירותים באזור אילת בידי תושב האזור, למעט השירותים המפורטים בתקנות אזור סחר חפשי באילת (פטורים והנחות ממסים), התשמ"ו- 19855 (כמפורט בהמשך), שחל עליהם מע"ם בשיעור אפס.
עלות ההטבה שמקנה חוק אס"ח אילת מוערכת על ידי חטיבת התכנון והכלכלה של הרשות בכ-500 .
מיליון ש"ח בשנה בחודשים מרס עד יוני 2009 בדק משרד מבקר המדינה את הפיקוח של הרשות על החזר המע"ם לתיירים ועל מתן הטבות המס לפי חוק אס"ח אילת.
הביקורת נעשתה בהנהלת הרשות, בתחנת המכס והמע "ם אילת, בכמה משרדי מע "ם ובמשרד התיירות.
בדיקת השלמה נעשתה במשרד פקיד השומה אילת.
בנובמבר 1997 פרסם אגף המכס והמע"ם מכרז לשירות החזר המ ע"ם לתיירים בנקודות היציאה מן הארץ, ולפיו החזר המע"ם ייעשה בידי תאגיד פרטי, תמורת עמלה שתיגבה מהתייר.
במכרז נקבע כי ההתקשרות עם הזוכה היא לתקופה של .
4 :התוספת השנייה לחוק אס"ח אילת כוללת רכב פרטי כהגדרתו בתקנה 1(1 ))(ב לתקנות מס ערך מוסף, התשל"ו - 1976 , למעט רכב המשמש ללימוד נהיגה בבית הספר לנהיגה שקיבל רישיון לכך מאת רשות הרישוי כמשמעותה בפקודת התעבורה, שהוא לשימושו של תושב אזור אילת באזור אילת; אופנוע; טלוויזיה צבעונית, למעט מכשיר המשמש במלון באזור אילת וכל עוד הוא משמש לכך; מדיח כלים ביתי; מייבש כביסה ביתי; מערכת וידיאו-טייפ; מערכת סטריאופונית; מקפיא עמוק; סיגריות וטבק ומוצריו; מצלמת וידיאו-טייפ.
תכשיט שערכו עולה על סכום בשקלים חדשים השווה ל- 200 דולר של ארצות הברית לפי השער היציג שפרסם בנק ישראל לפני מועד המכירה; לרבות שעון; בול כהגדרתו בחוק הדואר, התשמ"ו - 1986.
5 סעיף20 א לתקנות- השירותים שחל עליהם מע"ם בשיעור אפס, כגון הובלת טובין לאילת, שירותי ניהול לבתי מלון, שירותי טכנאות שיניים וכו'.
חמש שנים, ותהיה לרשות אופציה להאריכה, בכל פעם בשנה, עד חמש שנים נוספות.
בהסכם שנחתם עם הזכיין שנבחר נקבע שתוקף ההתקשרות אתו יהיה מנובמבר 1998 עד נובמבר 2003 .
הרשות ניצלה את האופציה שניתנה לה והאריכה את תוקף ההסכם לתקופה כוללת של עשר שנים, דהיינו עד לנובמבר 2008.
ברבות ממדינות מערב אירופה החזרי המע"ם לתיירים מופקדים בידי תאגיד פרטי.
אולם בדיקת הטובין, חשבוניות המס ודרכונו של התייר נעשית בידי פקיד המכס 6.
לעומת זאת, במכרז שקיימה הרשות נקבע שהזכיין מופקד על כל תהליך החזר המע "ם לתיירים - הן על בדיקת הטובין, חשבונית המס והדרכון וקביעת הזכאות של התייר להחזר המע"ם; והן על תשלום ההחזר לתייר בניכוי העמלה.
על פי שיטת ההתחשבנות שנקבעה במכרז, העמלות של הזכיין נגזרות מהסכומים שהוחזרו בפועל לתיירים, ואם נשללת מהתייר הזכות להחזר, הזכיין לא יוכל לגבות עמלה מהתייר או תמורה כלשהי מהרשות.
לפיכך, קיים מצב של ניגוד עניינים מובנה בתהליך החזר המע"ם לתיירים.
מאז תחילת ההסדר הנוכחי של החזר המע"ם לתיירים, לא נתנה הרשות דעתה לניגוד העניינים האמור.
הבעיה עלתה לסדר היום בדוח שהגישה לרשות במאי 2008 ועדה פנימית לבדיקת הסדר החזר המע"ם לתיירים.
בדוח הוועדה הודגש כי ככל שעובדי הזכיין יידרשו לבצע בדיקות קפדניות יותר בעת הטיפול בבקשת ההחזר (כגון ב דיקה אם הטובין מוצאים מישראל על ידי התיירים, בדיקת סוג האשרה בדרכון, בדיקת נאותות הפרטים השונים שמולאו בחשבונית), כן יידרש הזכיין להגדיל את מצבת כוח האדם שלו, מספר גדול יותר של בקשות להחזר המע"ם יידחו על ידי עובדיו, והכנסותיו יקטנו.
הוועדה הציעה שלוש חלופות לתפעול ההסדר הנדון, שתיים מהן מפקידות את הבדיקה בידי עובדי המכס.
אולם שיטת הפעולה לא השתנתה.
היועץ המשפטי של הרשות, עו"ד משה מזרחי, החליט להותיר את ההתקשרות עם הזכיין כפי שהיא ולהגביר את הפיקוח על פעילותו באמצעות העסקת רו "ח חיצוני והקמת מנגנון להטלת קנסות עליו.
לדעת משרד מבקר המדינה, משמעות ההחלטה היא שעדיין אין הפרדה ראויה בין הגורם שבודק את הטובין ומאשר את ההחזר, לבין הגורם שמשלם את החזר המע"ם לתיירים וגובה מהם את העמלה, ולכן ניגוד העניינים המובנה ממשיך להתקיים.
אף אין בהחלטה זו פתרון לבעיית אפקטיביות הבקרה הלכה למעשה על הטובין שנרכשו, כמפורט בהמשך.
6 במדינות מערב אירופה החזרי המע "ם לתיירים מתבצעים בשלושה שלבים: 1 .
הרכישה נעשית בחנויות שמוצג בהן לוגו של חברה זכיינית.
בחנויות מנפיקים לתייר חשבונית מס ייעודית, הכוללת את סכום המע "ם שהתייר אמור לקבל לאחר ניכוי עמלת החברה.
לפני שהתייר עוזב את המדינה או יוצא מתחום האיחוד האירופי עליו להציג את הטובין, את חשבוניות המס ואת הדרכון לאישור בפני פקיד המכס.
התייר מגיש את חשבונית המס המאושרת לסניף של החברה הזכיינית ומקבל את החזר המע"ם.
פיקוח ובקרה ועדה משותפת של הרשות ושל משרד התיירות המליצה על ביצוע ביקורות שנתיות אצל הזכיין וכיצד יערכו.
נמצא כי ממועד תחילת ההתקשרות עם הזכיין ב- 1998 ,עשתה הרשות שלוש ביקורות בלבד על פעילותו.
הועלה כי כל הביקורות נעשו בסניף המרכזי של הזכיין, בנתב"ג; הרשות לא עשתה די לתיקון הליקויים שנמצאו, ובהם: לא נבדק אם הטובין נמצאים בידי מבקשי ההחזר; לא הייתה הקפדה על בדיקת הנתונים בחשבוניות המס ; אושרו החזרי מע "ם עבור רכישות שבוצעו באמצעות המחאות ישראליות וכרטיסי א שראי שהונפקו בישראל ; תיירים קיבלו החזרי מע "ם עבור רכישות מעוסקים שאינם כלולים בהסדר ואינם רשומים במחשבי שע"ם (יחידת שירות עיבודים ממוכנים ברשות) או מעוסקים שלפי המידע שבידי הרשות סגרו את עסקם.
בביקורות הרשות נמצא גם כי תיירים קיבלו החזר עבור טובין שהציגו בעמדה החיצונית המצויה באזור משלוח המזוודות, אף שעל פי הוראות ההסדר היה עליהם להציגם רק בעמדה הפנימית המצויה באזור חנויות הדיוטי פרי, כדי למנוע את האפשרות שיושארו בישראל.
הועלה על ידי הוועדה מקרה שבו חנות בגדים סיפקה לתיירים חשבוניות מס על רכישות שביצעו ישראלים, והתיירים קיבלו בגינן החזרי מע "ם; הרשות לא פתחה בחקירה נגד הגורמים המעורבים והסתפקה בביצוע ביקורת מע "ם והוצאת שומה לחנות האמורה.
בביקורת של משרד מבקר המדינה נמצא כי תיירים קיבלו החזרי מע "ם עבור רכישות בהיקף חריג.
לדוגמה: בשנים 2007 עד 2009 רכשה תיירת טובין 148 פעמים, ותייר רכש טובין124 פעמים.
תייר מסוים רכש פריט אחד בסכום של יותר מ-3.
9 מיליון ש"ח, ותייר אחר רכש טובין בסכום של יותר מ -2.
מיליון ש"ח הרשות לא פעלה לבירור רכישות אלה.
עוד נמצא כי הרשות אינה אוספת ואינה שומרת נתונים על שמותיהם ופרטיהם של התיירים שקיבלו החזרי מע "ם.
לדעת משרד מבקר המדינה על הרשות לקבוע אמות מידה לטיפול ברכישות טובין בידי תיירים; כמו כן ראוי כי הרשות תשמור את נתוני התיירים הרוכשים טובין לצורכי פיקוח ובקרה.
הרשות לא הורתה לגובי המכס לבקר את פעילותו של הזכיין, אף על פי שמדובר בפעילות בתחום שדות התעופה ומעברי הגבול, שהיא באחריות המכס.
בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 היא ציינה כי המלצת היועץ המשפטי שלה בנוגע להמשך ההתקשרות עם הזכיין כפי שהיה בעבר הייתה להעסיק רו "ח חיצוני לצורך הגברת הבקרה, ובכלל זה הבקרה על תהליך החזר המע"ם לתיירים והבקרה על שלב בדיקת הטובין.
עם זאת היא ציינה כי עדיף שהפיקוח והבקרה יתבצעו באופן שוטף על ידי גורמים ברשות אשר להם יש הידע והמקצועיות הדרושים לביצוע הבדיקות, אך אין באפשרות הרשות להעמיד את כוח האדם הדרוש לכך.
לדעת משרד מבקר המדינה כל עוד מתקיים ההסדר במתכונתו הנוכחית, על הרשות לבצע ביקורות תכופות בכל מתקני הזכיין.
כן עליה לפעול לתיקון הליקויים שנמצאו.
ראוי כי הרשות תבחן את האפשרות לקבוע כי משרד האוצר 243 .
הפיקוח על תהליך בדיקת הטובין והמסמכים בידי הזכיין יהיה באחריותם של גובי המכס הנמצאים בשדות התעופה ובכל מע ברי הגבול, שכן ביקורת של רו"ח חיצוני אינה אמורה לעסוק בבדיקה של הטובין עצמם, אלא בעיקר בהתחשבנות הכספית בין הרשות לבין הזכיין.
כמו כן, עליה לבדוק רכישות חריגות הנעשות על ידי תיירים ולקבוע סנקציות שיינקטו כלפי כל בית עסק שינצל לרעה את הסדר החזר המע"ם לתיירי ם.
החוזה המקורי בין הזכיין לרשות נחתם בנובמבר 1998 , ותוקפו הוארך עד לתום התקופה האפשרית - נובמבר 2008 .
הרשות לא נערכה כראוי במהלך שנת 2008 ולא פרסמה מבעוד מועד מכרז חדש לבחירת זכיין למתן שירותי החזר המע"ם לתיירים (להלן - המכרז).
לכן הי א נאלצה להאריך את ההתקשרות עם הזכיין לשנה נוספת, עד נובמבר 2009 , באישור מיוחד של ועדת המכרזים של משרד האוצר.
רק בסוף ינואר 2009 פרסמה הרשות מכרז חדש.
בחוברת המכרז נכללה טבלת נתונים על מספר חשבוניות המס שטופלו ועל סכומי החזרי המע"ם שניתנו לתיירים ב- 2008.
מידע זה הוא חיוני למעוניינים להשתתף במכרז, מאחר שלפי תנאי המכרז עמלת הזכיין נגזרת מהסכומים השנתיים של החזרי המע "ם לתיירים.
מנתוני הטבלה שהתפרסמה עולה כי מספר חשבוניות המס שטופלו בשנת 2008 היה כ- 38,000 , והיקפם הכספי של החזרי המע"ם לתיירים באותה שנה היה כ -47 מיליון ש"ח; סכום זה מבטא עסקאות רכישה של תיירים בישראל לפי הסדר החזר המע"ם בהיקף של כ -303 מיליון ש"ח 7 .
אולם מבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה, בתקופת פרסום המכרז, עלה כי הנתונים שפורסמו בו היו שגויים.
סכום עסקאות הרכישה האמתי של תיירים בישראל שקיבלו החזר מע"ם בשנת 2008 היה כ-500 מיליון ש"ח, והחזר המע"ם בגין העסקאות הללו היה כ -80 מיליון ש"ח; מספר חשבוניות המס שטופלו ב - 2008 היה כ - 300,000 - פי שמונה בקירוב מהמספר שצוין במכרז.
נמצא אם כן הפרש גדול בין הנתונים הכספיים הנכונים לנתונים שפורסמו במכרז.
לפי תנאי המכרז, המציעים מתחרים ביניהם על שיעור העמלה שיגבו מסכום החזר המע"ם לתיירים.
הנתונים השגויים בוודאי השפיעו על התחשיבים הכלכליים של המציעים בכוח, וייתכן שחלקם הסיקו שספק אם כדאי להם להשתתף במכרז.
יצוין כי רק גורם אחד חוץ מהזכיין רכש את חוברת המכרז.
בדיקת משרד מבקר המדינה הביאה את הרשות לתקן את הנתונים השגויים שפורסמו בעניין החזרי המע"ם בעבר ולקבוע מועד חדש להגשת ההצעות.
ביולי 2009 פורסם תיקון למכרז מינואר 2009 ונקבע שההצעות למכרז יוגשו לא יאוחר מ - 8.
לא הוגשו הצעות למכרז זה והרשות האריכה את ההסכם עם הזכיין לשנ ה נוספת, מיום 15.
לפי תנאי הסף שנקבעו במכרז המקורי בשנת 2009 : המציע צריך להיות מוסד כספי כהגדרתו בחוק בנק ישראל, התשי"ד- 1954 ; למציע צריך להיות יחס שוטף חיובי - של אחת לפחות, בין הרכוש השוטף לבין ההתחייבויות השוטפות שלו.
7 שיעור המע"ם בשנת 2008 היה 15.
כי ב בנקים (הנכללים בהגדרת "מוסד כספי") היחס האמור לרוב נמוך מאחת, משום שבנק שואף לתת אשראי ולא להחזיק מזומנים.
לפיכך, הדרך החשבונאית הנכונה למדוד יציבות של בנקים היא לפי יחס הלימות ההון שלהם, ולא לפי היחס השוטף.
כלומר, בשל תנאי הסף האמור נמנעה השתתפותם במכרז ש ל חלק מהגופים שהיו צפויים להשתתף בו (כמו בנקים).
בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 היא ציינה כי החלופות לתפעול החזר המע "ם נדונו בהנהלת הרשות ובשל כך התעכב פרסום מסמכי המכרז.
הרשות הודיעה כי תבחן את הסיבות לכישלון המכרז.
לדעת משרד מבקר המדינה הרש ות לא נערכה כראוי להכנת המכרז שפורסם בינואר 2009 , לשם בחירת זכיין למתן שירותי החזר המע "ם לתיירים.
על הרשות להיערך בדחיפות לפרסום מכרז חדש תוך הפקת לקחים מכישלון המכרז המתוקן.
משרד התיירות על פי סעיף 43 ב לחוק מע"ם לשר התיירות נתונה הסמכות לאשר, בהתייעצות עם הרשות, את בתי העסק שייכללו בהסדר החזר המע"ם לתיירים (להלן - ההסדר), כלומר, רכישת טובין מבתי העסק האלה בידי תייר תזכה אותו בעת יציאתו מישראל בהחזר המע"ם ששילם עבורם.
קבלת אישור הצטרפות להסדר מותנית בביצוע בדיקות בבית העסק על ידי נציגי משרד התיירות, כדי להיווכח כי הוא עומד באמות המידה שנקבעו.
משרד מבקר המדינה מצא ליקויים בפעילות של משרד התיירות: 1.
למשרד התיירות אין תכנית עבודה שנתית שעניינה פיקוח הלכה למעשה על בתי העסק האמורים.
המשרד מאשר בתי עסק שמבקשים להצטרף להסדר ללא התייעצות עם הרשות.
אין העברת מידע מהרשות למשרד התיירות לגבי בתי העסק שאינם רשאים להוציא חשבוניות מס: נכון למאי 2008, כ-980 (18% ) מ- 5,479 בתי העסק שהיו כלולים בהסדר לא היו זכאים להיכלל בו, שכן הם אינם מורשים על ידי הרשות להוציא חשבוניות מס משום שיש להם תיקים סגורים 8 במע"ם, הם עוסקים פטורים שאינם רשאים להוציא חשבוניות מס ועוד.
משרד התיירות אינו מפרסם ברשומות את שמות בתי העסק שהצטרפותם להסדר אושרה בכל שנה, וגם לא את שמות בתי העסק שנגרעו מההסדר - אף שהדבר נדרש בחוק מע"ם.
משנת 2005 עד אפריל 2009 היו יותר מ - 15,000 חשבוניות מס בסכום עסקאות כולל של יותר מ-26 מיליון ש"ח שהמע"ם עבורן לא הוחזר לתיירים, עקב אי-הקפדה של בתי העסק על קיום ההוראות שבהסדר.
הסיבות השכיחות לאי - החזר המע"ם לתיירים היו: (א) בית העסק הנפיק לתיירים חשבונית ייעודית להחזר המע"ם אף על פי שלא עמדו בסכום הרכישה המזערי (לפחות 100 דולר בחשבונית אחת).
(ב) סניפים של בתי עסק שאינם כלולים בהסדר הנפיקו לתיירים חשבוניות ייעודיות.
(ג) בית העסק לא צירף לחשבונית הייעודית את חשבונית המס .
עוסקים שהפסיקו כליל את פעילותם העסקית, והודעה על כך נמסרה לרשות משרד האוצר 245 .
בכך הוטעו התיירים שרכשו בבתי עסק אלה.
אולם משרד התיירות לא היה ער למצב זה, וממילא לא בדק עם הזכיין את הגורמים לו ואת זהות בתי העסק הנוגעים בדבר כדי שיהיה אפשר לפעול לתיקון הליקויים, ולחלופין לפעול להוצאת אותם בתי עסק מההסדר.
בבתי העסק אין טבלאות המפרטות את סכומי החזר המע"ם בניכוי העמלה, והם אינם נוהגים לעדכן את התיירים בעניין זה.
דהיינו, התיירים אינם יודעים מה שיעור העמלה שתנוכה מסכום החזר המע"ם שיקבלו.
בתי עסק מסוימים הכלולים בהסדר מבצעים המרה של מט"ח לשקלים ביחס המרה המרע עם התיירים.
לדוגמה: בית עסק המיר אירו לשקל ביחס של 1:4.
5 , במועד שבו השער היציג של בנק ישראל היה 1:5.
משרד התיירות לא פעל נגד אותם בתי עסק.
בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 היא ציינה כי החל מיוני 2009 .
כל בקשה של בית עסק להיכלל בהסדר אכן מועברת לרשות לאישור בתשובת משרד התיירות למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2009 צוין כי המשרד יבחן את האופן שבו יובא לידיעת התייר הרוכש שיעו ר העמלה הנגבית ממנו.
המשרד גם יפעל בשיתוף פעולה עם הרשות לקבלת מידע על בתי עסק שאינם פועלים על פי ההסדר ובמידת הצורך אף לנקיטת אמצעים כנגדם.
כמו כן, צוין כי לרשות מחלקת הביקורת של משרד התיירות עומדים ארבעה מבקרים בכל רחבי הארץ החולשים על כל תחומי הביקורת, ובשל מגבלות כוח אדם לא ניתן לפקח על כל העסקים הכלולים בהסדר החזר המע "ם לתיירים.
למרות הקשיים, הונחו הגורמים המקצועיים להכין תכנית עבודה שנתית.
עוד צוין שהרשות לא הודיעה למשרד התיירות על בתי עסק שהוסרו מרשימת הזכאות להחזר המע"ם ובעניין זה הגורמים המקצועיים הונחו לפעול להוצאת נוהל עבודה משותף.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד התיירות ועל הרשות לקבוע נוהל שלפיו יאושרו בתי העסק הנכללים בהסדר או ייגרעו ממנו.
על משרד התיירות לקיים פיקוח יעיל על פעילותם של בתי העסק ולפקח על עמידתם בתנאי ההסדר.
על המשרד גם לוודא כי הת ייר ידע מה סכום ההחזר שהוא זכאי לו ולוודא שקיבל סכום זה.
בנובמבר 1985 הוחל חוק אס"ח אילת על אזור העיר אילת.
מטרת החוק, בין היתר, הייתה לסייע בפיתוח האזור על ידי גיוון מקורות התעסוקה, באמצעות עידוד יזמות והרחבת התיירות הנכנסת לאזור.
הרשות אחראית לביצוע החוק.
עיקר ההטבות שמקנה החוק נוגעות למיסוי לפי חוק מע"ם.
סעי ף 5 לחוק אס"ח אילת קובע: (א) יבוא טובין לאזור אילת לשם מכירתם לצריכה באזור או לשימוש בו, יהא פטור ממע"ם.
(ב) על טובין שמוכר עוסק שאינו תושב אזור אילת לעוסק שהוא תושב האזור לצורך עסקו באזור זה, יחול מע"ם בשיעור אפס, דהיינו, על אף שלא שולם מע"ם בגין העסקאות, העוסק שאינו תושב אזור אילת זכאי לנכות את 246 דוח שנתי60ב .
המע"ם שהוטל על התשומות ששימשו לצורך העסקאות האלה.
מע "ם בשיעור אפס לא יחול על טובין המפורטים בתוספת השני יה לחוק, וגם לא יחול על מכירת טובין ליחידים תושבי אילת, למוסדות ללא כוונת רווח (מלכ"רים) ולמוסדות כספיים באס"ח אילת.
(ג) מכירתם של טובין המצויים באזור אילת בידי עוסק תושב האזור, לצריכה באזור או לשימוש בו, ובכלל זה גם לאורחים המבקרים באילת (למעט טובין המפורטים בתוספת השנייה לחוק), תהא פטורה ממע"ם.
(ד) מתן שירותים באזור אילת בידי תושב האזור יהא פטור ממע"ם; לעומת זאת מתן שירותים באזור אילת בידי עוסק שאינו תושב האזור לעוסק תושב האזור יהיה חייב במע"ם בשיעור רגיל, למעט השירותים המפורטים בתקנות אזור סחר חפשי באילת (פטורים והנחות ממסים), התשמ"ו- 1985 (להלן- תקנות אס"ח אילת), שחל עליהם מע"ם בשיעור אפס, כגון הובלת טובין לאילת.
חוק אס"ח אילת מעניק גם הטבות במס הכנסה למעסיק תושב תחום העיר אילת המשלם הכנסת עבודה לעובדו בעד עבודה המתבצעת בתחום העיר, בשיעור של 20% מהכנסת העבודה, אך לא יותר מסכום המס שעליו לנכות מהכנסת העבודה של אותו עובד, וכן הוא מעניק פטור ממס מעסיקים.
הפיקוח על הכנסת טובין לאילת ועל הוצאתם ממנה לצורכי פיקוח על הכנסה והוצאה של טובין הוקמו שלושה מסופים: (א) בנמל התעופה אילת; (ב) לצדו המערבי של כביש הערבה, סמוך למקום המפגש שלו עם אזור אילת (להלן - מסוף הכניסה); (ג) לצדו המזרחי של כביש הערבה, מול מסוף הכניסה (להלן - מסוף היציאה).
על פי הוראות אזור סחר חפשי באילת (פיקוח על הכנסת טובין והוצאתם), התשמ"ו - 1985 (להלן- הוראות אס"ח אילת), טובין המוכנסים לאילת או מוצאים ממנה חובה להעבירם במסופים.
לפי ההוראות האמורות ניתן להכניס טובין לאזור אילת בכל יום שאינו יום מנוח ה, מ -5:00 בבוקר עד 19:00 בערב.
אולם בפועל מסוף הכניסה פועל בימי חול24 שעות ביממה, ולסוף השבוע נקבע הסדר ייחודי, כמפורט להלן.
ניתן להוציא טובין מאס"ח אילת בכל ימות השנה ובכל שעות היממה.
הכנסת טובין מוביל טובין לאילת נדרש על ידי העוסק שאינו תושב אילת להציג בפני פקיד המכס במסוף הכניסה את חשבוניות המס או את תעודת המשלוח או מסמך אחר שאישר המנהל9 כדי שיטביע אותן בחותמת "אזור סחר חפשי אילת" (להלן- החותמת).
חשבונית המס או תעודת המשלוח המוטבעת בחותמת חייבת לכלול את שם רוכש הטובין באס"ח אילת, את כתובתו ואת מספר ה עוסק שלו במע "ם.
פקידי המכס במסוף בודקים באופן מדגמי אם הטובין המפורטים בחשבונית המס או בתעודת המשלוח אכן מוכנסים לאזור, וכן אם הם מיועדים לעוסק תושב אזור אילת לצורכי עסקו.
בשלב זה מאתרים פקידי המכס עסקאות שאינן מזכות במע"ם בשיעור אפס, .
9 סעיף1 לחוק אס"ח אילת מפנה להגדרת מנהל בסעיף1 לפקודת מס הכנסה, המפנה לסעיף 229 .
" בפקודהרשאי שר האוצר למנות מנהל, פקידי שומה ופקידים אחרים או בני אדם אחרים, הכול לפי הצורך ".
כגון אספקת טובין למלכ"רים, למוסדות כספיים וליחידים תושבי אילת, וכן עסקאות בטובין הנכללים בתוספת השנייה לחוק.
לאחר שפקיד המכס במסוף וידא את הפרטים הללו הוא מטביע את חשבונית המס או את תעודת המשלוח בחותמת, וזו משמשת לעוסק שאינו תושב אילת אסמכתה להכנסת הטובין לאס"ח אילת והיא תנאי לדיווח על העסקאות הללו כחייבות במע"ם בשיעור אפס.
נוסף על הבדיקה הפיזית המדגמית של הטובין, פקידי המכס במסוף מקלידים את נתוניהן של חלק מהחשבוניות לבסיס המידע של הרשות.
כך ניתן לאתר מקרים שבהם אין לתת הטבות לפי חוק אס"ח אילת, כגון רישום מספר שגוי של העוסק תושב אזור אילת, איתור עוסקים שלא נרשמו כסניף באילת אף על פי שהם פעילים באילת, ומכירת טובין לעוסק תושב אזור אילת אף על פי שאין התאמה בין הטובין שנמכרו לו לאופי העסק שהוא מנהל.
הקלדת הנתונים גם משמשת את הרשות לצורכי פיקוח ובקרה על דיווח על עסקאות החייבות במע"ם בשיעור אפס, לצורכי סטטיסטיקה ולהעשרת בנק החשבוניות לשם ביצוע בדיקות הצלבה עם דיווחים ממקורות אחרים, לאיתור עסקאות שלא דווח עליהן ולאיתור חשבוניות פיקטיביות.
בשנת 2008 הוגשו לחתימה במסופי הכניסה לאילת כ - 500,000 ;מסמכים מהם כ - 300,000 חשבוניות מס וכ - 200,0 00 תעודות משלוח.
נמצא כי באותה שנה הזינו פקידי המכס לבסיס הנתונים את פרטיהן של כ- 150,000 חשבוניות מס בלבד, שהן כ -50% מהחשבוניות שהוגשו להם.