HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ליקויים נוספים שהועלו במהלך הביקורת: בעת בדיקת מוצגי דנ"א חוקרי המחלק אינם משתמשים בציוד מיגון נשימתי וחליפות הגנה כנדרש בהנחיות ראש המעבדה; העמדה האוטומטית לצילום ולהטבעה אלקטרונית של ט "א מחשודים שוכנת בחלל הכניסה למעבדה באופן שחשודים, שוטרים ועורכי דין נמצאים בסמיכות למוצגי הדנ"א.
מחלק זיהוי בתחנת אשקלון .
שלא בהתאם להמלצות בדבר תהליכי העבודה הרצויים שהוצגו במצגת למניעת זיהום דנ"א, חדר הבדיקה שבו הוצב משטח לבדיקת מוצגי הדנ"א משמש גם כמחסן ציוד עבור חוקרי הזירה ובו מאוחסנים ציוד לחשיפת ט"א, כלים וחומצות לזיהוי פרטי רכב שזויף וכדומה.
בחדר זה גם נשמרים חפצים אישיים של חוקרי הזירה.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |349 .
יש חשש לזיהום מוצגי .
בעת בדיקת מוצגי דנ"א חוקרי המחלק אינם עוטים בגדים וציוד ייעודיים בהתאם להוראות ראש המעבדה.
זיהום של מוצג בדנ"א זר - של חוקר זירה, שוטר או אזרח - עלול לפגוע בדנ"א שהיה אפשר להפיק מהמוצג ולמנוע את האפשרות לזיהויו.
לחלופין, במקרים חריגים עלול זיהום כאמור להביא לכך שאדם שאינו מעורב בעבירה הנחקרת יקושר לעבירה זו, בעקבות גילוי הדנ"א שלו על המוצג המזוהם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי התנאים הפיזיים, הפרקטיקה הנהוגה במחלקים והצפיפות השוררת במעבדות אינם מאפשרים לחוקרי הזירה ליישם את כל הדרכים למניעת זיהום המוצגים המפורטות במצגת למניעת זיהום דנ"א .
כמו כן לעיתים חוקרי הזירה עצמם אינם ממלאים את כל הוראותיו של ראש המעבדה לגבי שימוש בציוד מיגון אישי.
במצב דברים זה יש חשש לזיהום מוצגי הדנ"א המטופלים במעבדות השטח.
המשטרה מסרה בתשובתה כי נוכח ממצאי הביקורת במחלקי הזיהוי חודדו ההנחיות לנוהל דגימת דנ"א ומניעת זיהום על ידי חוקרי זירה; תחודדנה ההנחיות באשר לשימוש באמצעי מיגון אישיים הן בעבודה בזירה והן בעבודה במעבדת השטח בעת הטיפול במוצגים.
נוסף על כך מבוצע תחקיר בכל אירוע בו מתגלה זיהום של מוצג שטופל במחלקים.
המשטרה הוסיפה, כי היא פועלת לשיפור סביבת העבודה של מחלקי הזיהוי במחוזות, תוך הקצאה והתאמה של המבנים והאמצעים לצרכים המקצועיים.
במערכי מז"פ קיימת מודעות גבוהה מאוד למניעת זיהומים שמקורם בדנ"א .
לצורך שמירה על המוצגים ומניעת זיהומים הפיצה המשטרה הנחיות לכלל השוטרים העוסקים באיסוף ראיות, והיא מבצעת בקרות עתיות בתחנות המשטרה ובמחלקי הזיהוי.
עוד ציינה המשטרה בתשובתה כי רוב דגימות הדנ"א ניטלות בזירות העבירה ואילו במחלקי הזיהוי ("מעבדות השטח") נלקחות ד גימות ממוצגים שנתפסו .
בשים לב להנחיות הקפדניות בנושא ולטכנולוגיה המפותחת בתחום הדנ"א, הסיכון לזיהום המוצג בדנ"א של השוטר המטפל נמוך וזהות השוטר מתגלה כאמור בבדיקה מול מאגר דנ"א של השוטרים.
לעניין היעדר המיגון מסרה המשטרה כי מז"פ תטפל בנושא.
גם אם לטענת המש טרה הסיכון לזיהום מוצגי דנ"א הוא זעיר, החומרה הנובעת מפגיעה בדנ"א שהשאיר חשוד על מוצג, או מזיהומו בדנ"א שאינו מעורב בעבירה הנחקרת, מחייבת את הגורמים האחראיים לכך במשטרה - פיקוד מז"פ ומפקדי היחידות במחוזות המשטרה האחראים פיקודית על קציני הזיהוי וחוקרי הזירה - לפעול ללא דיחוי לתיקון הליקויים שעלו בביקורת.
בכלל זה עליהם לדאוג לתנאים פיזיים נאותים במחלקי הזיהוי ובמעבדות השטח כדי להפחית את הסכנה לזיהום המוצגים.
על פיקוד מז"פ להמשיך לקיים תהליך בקרה עיתי כדי להבטיח את קיום ההנחיות למניעת זיהום מוצגי דנ"א בכל שרשר ת המוצג - מזירת העבירה ועד הגעתם למעבדת דנ"א במטא"ר.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |351 .
כאמור, במז"פ פועל מערך להמצאת ראיות המבוססות על ט"א שהתגלו בזירת עבירה לאחר שאדם נגע בחפץ או במשטח שהיו בזירה22 .
מערך זה מושתת על חוקרי הזירה במחוזות, על המעבדה הניידת ועל המעבדה לפיתוח ט"א (להלן - מעבדת פיתוח), האמונים על יצירת מעתקי ט"א שהושארו בזירת עבירה או הועתקו ממוצגים מהזירה (להלן - מעתקים).
המעבדה להשוואת ט"א (להלן - מעבדת השוואת ט"א) אחראית לניהול מאגר ט" א המשטרתי (להלן - מאגר ט"א) ועל ההשוואה וקביעת התאמה בין המעתקים לבין ט"א שבמאגר המשטרה.
המעבדה להשוואת טביעות אצבע .
כאמור, נטילת נתוני זיהוי (לרבות הטבעת ט"א) וניהול מאגרים של נתוני הזיהוי במשטרה מוסדרים בחוק סמכויות אכיפה.
מאגר ט"א המשטרתי המנוהל במעבדה להשוואת ט"א נחלק למספר תתי -מאגרים, ובין היתר: (1 ) מאגר ט"א של אנשים מזוהים - חשודים שנחקרו בהודעה באזהרה אשר יחידות החקירה הטביעו ט"א שלהם במהלך החקירה.
מאגר זה הכיל במועד הביקורת ט"א שהוטבעו מכ-1.
2 ;מיליון חשודים (2 ) מאגר של מעתקי ט"א שנמצאו בזירות עבירה או של ט"א שמעבדת פיצוח ט"א חשפה במוצגים.
מאגר זה כלל במועד הביקורת כ- 400,000 .
מעתקים (3 ) מאגר ט"א של שוטרים, כדי לזהות בתהליך ההשוואה מיקרים בהם ט"א שהועתקה שייכת לשוטר שפעל בזירה.
מאגר זה כלל במועד הביקורת כ- 44,000 .
שוטרים המעבדה נעזרת במערכת עיבוד נתונים ייעודית - 23AFIS לניהול מאגר ט"א ולתהליך ההשוואה (להלן - מערכת ההשוואה).
המערכת מקושרת ל-91 עמדות הטבעה אלקטרו -אופטיות המוצבות ביחידות משטרה ומיועדות להטבעה אלקטרונית של ט"א מחשודים (להלן - העמדות).
בעמדות הוטמעו תהליכי בדיקה אוטומטיים כדי למקסם את איכות הטבעת ט"א ולמזער שגיאות.
חוקרי המשטרה הוכשרו להפעיל את העמדה ולהטביע ט"א של החשודים.
מערכת ההשוואה הופעלה לראשונה בדצמבר 2014.
לפני התקנת העמדות ביחידות המשטרה נהגו החוקרים להטביע ט"א של חשודים באמצעות דיו על טופסי נייר (להלן - טופסי דיו).
ביחידות החק ירה נסרקו טופסי הדיו כדי ליצור קבצים אלקטרוניים שיתווספו למאגר ט"א.
לפני שמירת הקבצים והוספתם למאגר האנשים המזוהים, סגל המעבדה ביצע .
22 טביעת אצבע שבה קיימים די מאפיינים בכמות ובאיכות באופן שהיא ניתנת להשוואה או לסריקה ממוחשבת.
23 Automated Fingerprint Identification System .
בדיקת איכות כדי לגלות שגיאות שנעשו בהטבעה ולחשוף חשודים המתחזים בחקירתם לאנשים אחרים.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי אף שה משטרה התקינה ביחידותיה עשרות עמדות ואף שחוקרי הזירה ושוטרים ביחידות החקירה הודרכו והוסמכו להשתמש בהן, במועד הביקורת בחלק מהיחידות עדיין ממשיכים להטביע ט"א מחשודים באמצעות דיו על טופסי נייר, ולפיכך מעבדת ההשוואה קיבלה לבדיקה טופסי דיו שהוטבעו במהלך שנת 2017 .
ראש מעבדת ההשוואה מסר לנציגי משרד מבקר המדינה ביולי2017 כי איכות טופסי הדיו הסרוקים המגיעים למעבדה ירודה מאוד, וכי על פי ממצאי בדיקת האיכות שמתבצעת במעבדה יש לתקן 80%-70% מהם והדבר גוזל שעות עבודה רבות מסגל המעבדה.
לעומת זאת, שיעור התיקונים הנדרשים בקובצי ט"א שהוטבעו בעמדות הוא 5%-3% בלבד.
המשטרה מסרה בתשובתה כי היתרונות בשימוש בעמדות האלקטרוניות ידועות לכלל יחידות החקירה אך לעתים כורח המציאות (עמדה תקולה, היעדר עמדה אלקטרונית בנקודה מסוימת ועוד), מחייב שימוש בכל אמצעי שקיים.
אולם נוכח הערת הביקורת, היא תחדד את ההנחיות בנושא לחוקרים ביחידות החקירה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עליה להקפיד על שימוש מלא בעמדות האלקטרוניות - להוציא מקרים שבהם לא קיימת עמדה, או שהיא תקולה, זאת כדי לקבל הטבעות ט"א באיכות גבוהה וכדי לחסוך בשעות עבודה רבות שלא לצורך של סגל המעבדה העומל על תיקון ממצאי טופסי הדיו.
בינואר 2017 הנחה ראש מדור הכוונה ופיקוח במז"פ את קציני הזיהוי המחוזיים לסרוק במחלקי הזיהוי כ - 68,000 טופסי דיו של חשודים שלא הוזנו למאגר האנשים המזוהים.
יודגש כי מדובר בטופסי דיו של חשודים שהוטבעו כבר בשנים 2015 ו-2016 .
ראש מדור פיקוח ובקרה במז"פ כתב בעניין זה למחלקי הזיהוי כי יש לעשות כל מאמץ כדי להשלים את סריקת טופסי הדיו מהר ככל האפשר, וכי "בין הטפסים הממתינים לקליטה ייתכן ומתחבאים גילויים רבים.
]ההדגשה אינה במקור[ " המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |353 .
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בחודשים יוני ואוגוס ט 2017 במחלקי הזיהוי במרחב שפלה במחוז מרכז, במרחבים לכיש ונגב במחוז הדרום ובמרחב איילון במחוז תל אביב, נמצא כי אף שכבר בינואר 2017 הונחו קציני הזיהוי במחוזות לסרוק את הטפסים, חלק ממחלקי הזיהוי טרם השלימו את סריקתם של אלפי טופסי הדיו למאגר ט"א המשטרתי.
עיון בטופסי דיו שטרם נסרקו במרחב נגב העלה כי מדובר בטפסים שהוטבעו בט"א של חשודים בשנת 2015 , בין היתר עקב ביצוע עבירות כגון: גניבה חקלאית, החזקת נשק שלא כדין, הסעת שוהים בלתי חוקיים, השתייכות לארגון טרור, קבלת דבר במרמה, תקיפה, סחר באמצעי לחימה, ייצוא וייבוא של סם מסוכן, סחר בסמים, גניבת רכב וזיוף רכב.
ראש המעבדה מסר ביולי 2017 למשרד מבקר המדינה כי אף על פי שמחלקי הזיהוי החלו לסרוק טופסי דיו ישנים, לא חל למעשה כל שינוי במספרם הכולל של טופסי הדיו שלא נסרקו וחסרים במאגר המשטרתי.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי לעיתים העיכוב הניכר בסריקת טופסי הדיו עלול לפגוע בסיכוי לגלות התאמה בין ט"א שנלקחה מחשוד לט"א מזירות עבירה שטרם פוענחו ולגבש כתבי אישום נגד חשודים אלו.
על המשטרה לפעול ללא דיחוי לסריקת כל טופסי הדיו שהצטברו למאגר ט"א המשטרתי.
המשטרה מסרה בתשובתה כי בעקבות מאמצים שנעשו במחוזותיה נסרקו מרבית טופסי הדיו והליך סריקתם של הנותרים יסתיים בקרוב.
שיהוי בביצוע השוואות ט"א במעבדה .
השוואת מעתק ט"א מזירת עבירה לט"א שבמאגר המשטרתי מבוצעת בכמה שלבים: (1 ;) בדיקה טכנית מקדמית של שלמותו ונכונותו של המידע במעתק (2 ) השוואה ראשונה על ידי משווה במעבדה (להלן - בדיקת משווה) כדי לבדוק אם מעתק ט"א זהה לט"א במאגר החשודים; (3 ) אם המשווה הראשון מצא שיש זהות בין ט"א האמורות מתבצעת השוואה שנייה על ידי משווה בכיר (להלן - משווה בכיר).
אם המשווה הבכיר מאשר את הזהות, המעבדה מכריזה על גילוי זהות בין מעתק הט"א שבתיק ובין הט"א מהמאגר (להלן - גילוי התאמת ט"א).
יחידות החקירה מוסרות למעבדה מעתקים שמקורם בזירות פשע חמור ופע"ר כדי לגבש ראיות נגד חשודים בביצוע הפשעים.
למשך זמן הטיפול במעתקים והשוואתם לט"א במאגר המשטרתי נודעת חשיבות מכרעת כל אימת שהמשטרה נזקקת לראיות כדי לבסס חשד קיים נגד חשוד, וכאשר ראיית ט"א היא המידע היחיד הנמצא בידי יחידות החקירה.
גילוי התאמת ט"א במעבדה מתבצע בשני תרחישים: גילוי התאמה בין מעתק מזירת עבירה שהגיע למעבדה לבין ט"א השמורה במאגר ט"א של החשודים (להלן - גילוי שוטף), גיל וי התאמה ט"א של חשוד שנוספה למאגר לבין מעתק של ט"א שנלקח מזירה של עבירה שאירעה במועד מוקדם יותר (להלן - גילוי מאוחר).
לאחר הטמעת מערכת AFIS והעמדות האלקטרוניות בשנת 2015 הציבו מז"פ וצוות מעבדת ההשוואה יעד ולפיו יינתן "מענה מהיר ומידי" לתהליך השוואת המעתקים מזירות העבירה.
משרד מבקר המדינה בדק מהו משך תהליך השוואה במעבדה.
מנתוני המשטרה עולה כי בשנת 2017 נמצאה התאמת ט"א במעבדה עבור כ- 4,900 ( תיקי מעתקים35% מבין התיקים שנבדקו), ועבור כ- 9,200 ( תיקים65% ) לא נמצאה התאמה24.
בשנה זו נשלחו לבדיקת המעבדה כ- 15,500 תיקי מעתקים שפתחו החוקרים ביחידות המשטרה.
בינואר 2018 המתינו במעבדה להשלמת תהליך ההשוואה 2,643 תיקי מעתקים.
להלן בלוח1 יפורטו של התיקים שהיו בהמתנה במעבדה לסיום תהליך ההשוואה.
לוח 1 : תיקים שהתקבלו במעבדת ההשוואה בשנת 2017 , שהיו בהמתנה לסיום תהליך ההשוואה בינואר 2018 .
המקור: נתוני המשטרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה המשטרה כי מז"פ פועלת כמיטב יכולתה לכך שמעתקי טביעות אצבע ייבדקו במעבדה זמן קצר ככל האפשר לאחר שנקלטו מזירות עבירה, תוך שמירה על איכות ומקצועיות.
עוד מסרה המשטרה כי זמן ההמתנה הממוצע של כלל התיקים הנבדקים במעבדה נמוך ורוב התיקים במעבדה מטופלים תוך מספר ימים.
המשטרה הוסיפה כי בד בבד נבחנות דרכים להתייעלות בתהליך העבודה באמצעות הבניית שינויים טכנולוגיים ועדכון תפיסת הפעלה בממשק בין השטח למעבדה וכן בת וך המעבדה עצמה.
עוד מסרה המשטרה כי יש צורך בתגבור כוח האדם שבמעבדה, מהלך שיאפשר צמצום הדרגתי של העיכוב בטיפול בתיקי בדיקה.
24 תיקים שנפתחו בשנת2017 .
ובשנים קודמות לה המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |355 .
משרד מבקר המדינה מעיר למז"פ ולמשטרה כי שדרוג הטכנולוגיה והמערכות במעבדה וביחידות החקירה, היה אמור לתרום לייעול עבודת המעבדה, כך שתוכל לענות על צורכי יחידות החקירה בזמן קצר.
תיקים רבים נמצאים בהמתנה ממושכת לבדיקת משווה, והדבר מעיד על כשל בהיערכותה של מז"פ להתמודדות עם צורכי החקירה ומערך התביעה ועלול להביא לפגיעה בשלום הציבור או ברכושו, עקב העיכוב באיתור חשודים.
על משטרת ישראל ומז"פ לסכם בהקדם את בחינת דרכי ההתייעלות הנחוצים ולנקוט את הפעולות הדרושות על מנת שהמעבדה תוכל לתת מענה מהיר לתהליך בדיקת מעתקי טביעות האצבע מתחילתו ועד השלמתו.
שיהוי בהמצאת חוות דעת מומחה .
כאמור, משווה בכיר הוא שקובע אם התגלתה התאמה של ט"א ממעתק מזירת העבירה לט"א ממאגר החשודים.
כאשר החשוד מודה שנכח בזירה, אין צורך בהכנת חוות דעת מומחה.
אם החשוד מכחיש שנכח בזירה, כאשר מתקבלת החלטה להגיש כתב אישום המעבדה מתבקשת להכין חוות דעת מומחה.
את חוות הדעת נותן מומחה במעבדה לאחר שנלקחת מהחשוד ט"א נוספת עדכנית, המושווית גם למעתק ט"א מזירת העבירה (להלן - נטילת ט"א חוזרת).
במרץ 2015 קיים המשנה לפרקליט המדינה (עניינים פליליים) דיון בנושא נוהל העבודה המשטרתי בנוגע לנטילת ט"א והיחס להנחיית פרקליט המדינה25 .
בדיון ציין המשנה לפרקליט המדינה כי גילוי התאמת ט"א מבסס חשד סביר שדי בו לצורך פ תיחה בחקירה ומעצר ימים 26 ; עם זאת, אין הוא יכול לשמש "ראיה לכאורה" לצורך מעצר עד תום ההליכים או להגשת כתב אישום.
כמו כן אין הוא בגדר ראיה קבילה לצורך הוכחת אשמה.
המשנה לפרקליט המדינה הוסיף כי כאשר התביעה מבקשת להסתמך על ראיית ט"א לצורך קבלת החלטה על הגשת כתבי אישום, נקיטת הליכי מעצר עד תום ההליכים והוכחת האשמה, יש לקבל חוות דעת מומחה.
מבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה ביולי 2017 במעבדת ההשוואה נמצא כי במעבדה ממתינים כ -700 תיקים לכתיבת חוות דעת מומחה שהתבקשו על ידי יחידות החקירה לצורך הגשת כתבי אישום.
ממלאת מקום ראש המעבדה מסרה באוקטובר 2017 לנציג משרד מבקר המדינה כי להערכתה מומחי המעבדה כותבים כ- 1,100 חוות דעת בשנה הנוגעות לתיקי מעתקים שבהם נמצא גילוי התאמת ט"א.
יוצא אפוא כי שיעור התיקים שהצטברו במעבדה ביולי 2017 לקראת מתן חוות דעת מומחה הוא כ-64% מסך התיקים שנכתבות בעניינם חוות דעת בשנה.
25 הנחיית פרקליט המדינה מספר6.
11 , השלמת חקירה לאחר הגשת כתב אישום, עדכון אחרון, א' אייר התשע"ו, 9 ,במאי2016.
מעצר חשוד במהלך חקירה טרם הגשת כתב אישום 356 |דוח שנתי 68ג .
כמו כן נמצא שלא מתבצע במעבדה רישום ומעקב סדור אחר טיפול המומחים בחוות הדעת ואחר נתינתן.
בתשובתה מסרה המשטרה כי מז"פ עושה ככל יכולתה לצמצם את העיכובים בהפצת חוות דעת של מומחה במעבדת ההשוואה.
מז"פ אינה מתפשרת על איכות ומקצועיות ולכן נוצרים פיגורים במתן חוות הדעת.
נושא הרישום ומעקב סדור אחר טיפול המומחים בחוות הדעת ואחר נתינתם נמצא בעבודה עם נציגי המחשוב וייכנס למערכת המחשוב החדשה המתוכננת עבור המז"פ.
חוות הדעת של מומחי המעבדה נדרשות כדי לאפשר לתביעה להסתמך על ראיית ט"א במסגרת ניהול ההליך הפלילי לצורך הוכחת אשמתו של חשוד.
זו למעשה הסיבה המרכזית לכך שהמשטרה מקיימת ומפעילה את המעבדה וזו גם תכליתה העיקרית של המעבדה.
העובדה שמאות תיקים ממתינים לכתיבת חוות דעת, שהיא תנאי לשימוש בראיית ט"א לצורך הגשת כתב אישום, מלמדת על קיומו של חסם כבד משקל בהליך סיכום החקירה ומיצויה.
חסם זה, הפוגע במישרין ביכולתה של המשטרה למצות הליכי חקירה בתיקי פשע, מחייב טיפול בדרך שתבטיח צמצום ניכר במספר התיקים הממתינים לחוות דעת ובמשך ההמתנה לקבלתן.
יצוין, כי עוזרת ראשת מז"פ לענייני משפט פנתה במאי 2017 ללשכת המשנה לפרקליט המדינה בבקשה לבחון את סוגיית איכות הגילוי של התאמת ט"א שקבע המשווה הבכיר בהתחשב בצורכי התביעה וההליך הפלילי.
הדבר נדרש נוכח העובדה שהמשטרה מבצעת כבר בשלב החקירה בדיקות אימות של זהות החשוד, המייתרות לדעתה את הצורך באשרור הגילוי הראשוני על ידי נטילת ט"א חוזרת עדכנית של החשוד, ומעצימות את מעמד גילוי ההתאמה של ט"א במסגרת הדיון המשפטי.
המשטרה הציעה בין היתר כי חוות דעת מומחה המתבססת על נטילת ט"א חוזרת תתבקש רק לאחר הגשת כתב אישום, כאשר תועלה בדיון המשפטי התנגדות מצד סנגורו של הנאשם, וכי חוות דעת מומחה שאינה מתבססת על נטילת ט"א חוזרת תינתן במקרים חריגים ומנומקים.
בסיכום הפנייה האמורה ציינה המשטרה כי יש צורך דחוף להסדיר את הנושא.
המשנה לפרקליט המדינה מסר בתשובתו מדצמבר 2017 למשרד מבקר המדינה, כי בדצמבר 2017 התחדש בראשותו תהליך בחינת הדרכים לייעול הליכי קבלתן של חוות דעת מז"פ בתחום ט"א ונראה כי הוא יאשר מתווה שבמסגרתו התביעה הכללית תגבש החלטות בדבר הגשת כתבי אישום בתיקים הכוללים ראייה של ט"א ללא חוות דעת מומחה אלא בהסתמך על גילוי התאמת ט"א בלבד.
המשנה לפרקליט המדינה הוסיף כי הוא יבחן את האפשרות להחיל את המתווה המתגבש גם במעבדות מז"פ נוספות כגון מעבדת דנ"א.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |357 .
לאור חשיבות הנושא והמשמעות הנודעת לו על תהליכי העבודה במעבדת השוואת ט"א, על המשטרה והמשנה לפרקליט המדינה לסיים ולסכם מוקדם ככל האפשר את הבחינה וההחלטה בדבר השימוש בדוח הגילוי ובחוות דעת מומחה בהתחשב בצורכי התביעה וההליך הפלילי.
גילוי ופיתוח ט"א בשעות החשכה .
נוהל "בדיקת טביעות אצבע בשעות החשיכה" (להלן - נוהל המשטרה) מגדיר את הקשיים בגילוי ובפיתוח של ט"א בזירות עבירה בשעות החשיכה: קושי באיתור ט"א סמויות עקב התאורה הלקויה; קושי לפתח ט"א על משטחים רטובים ולחים עקב טל ולחות המצטברים בשעות החשיכה.
לפי הנוהל ניתן להפעיל שיטות לפיתוח ולחשיפה של ט"א נסתרות בלילה, אך שיעור הצלחת החשיפה קטן בהרבה משיעור ההצלחה המושגת בעקבות הפעלתן באור יום.
לעתים תהליך הבדיקה מלווה בהשחתה לא מכוונת של ראיות שהיו ניתנות לניצול אילו בוצעה הבדיקה בשעות היום.
סגן המפקח הכללי (להלן - הסמפכ"ל) הנחה בינואר 2016 את אח "ם לבצע עבודת מטה לבחינת המשמעויות של חקירת זירות עבירות פע"ר בשעות החשיכה.
ההנחיה ניתנה לאור השאיפה לתת שירות מיטבי לאזרח שנפגע מעבירות פע"ר בשעות אלו.
כבר באותו החודש הגיש ראש מחלקת סיוע מרחבי במז"פ לסגן ראש אח"ם נייר מטה שכלל המלצות על שיטת הפעלת מחלקי הזיהוי בחקירת זירות עבירות פע"ר בשעות החשיכה תוך שמירה על האיזון הנדרש בין הצורך בשיפור השירות לאזרח לבין הצורך בהגדלת סיכוי מז"פ לאתר מוצגים בזירות עבירה ולסייע בלכידת העבריין.
בנייר המטה הוסבר כי עבודת הזיהוי הפלילי בזירות עבירה מתרכזת באיתור המעורבים בעבירה, קרי באיתור ט"א ובפיתוח מעתקים, ובאיתור מוצגים הנושאים ממצאי דנ"א.
פעולות אלו מושפעות "באופן דרמטי" מחקירת הזירה בשעות הערב והלילה המתאפיינות בהיעדר אור טבעי וברמת לחות גבוהה, המקשים את איתור הממצאים בזירה ואת פיתוחם.
בחינת נתוני המשטרה בנושא זירות עבירה שנחקרו בשנת 2015 העלתה כי שיעור ההצלחה של חוקרים לגלות ט"א בזירות בשעות היום גדול ב-33% משיעור ההצלחה בשעות הלילה, וכי שיעור ההצלחה של חוקרים לגלות בשעות היום מוצגים נוספים ל לא מעתקי ט"א גדול ב -41% משיעור ההצלחה בשעות הלילה.
מנייר המטה עולה כי שיטת החקירה המומלצת של זירות פע"ר היא להאריך את שעות עבודתם של מחלקי הזיהוי עד חצות, ובשעות הלילה לא לחקור זירות 27 .
מאחר שהפעלת החלופות חייבה הקצאת משאבים נוספים למחלקי הזיהוי שביחידות המשטרה, סבר ראש מחלקת סיוע מרחבי שיש לבחון את יישום המלצותיו בסיוע אגף התכנון (להלן - אג"ת).
במאי 2016 הודיע סגן ראש .
27 נוסף על חוסר היעילות של החקירה הונח כי לאחר השעה 22:00 גם האזרח יעדיף שהחקירה תידחה לשעות הבוקר.
אח"ם לסמפכ"ל כי אגפי אח"ם ואג"ת מבצעים בדיקה משותפת ומדוקדקת של "המשמעות המשאבית" ליישום המלצות מז"פ בנייר המטה, והם יגישו את המלצתם המשותפת בקרוב.
מהביקורת עולה כי אגפי אח"ם ואג"ת לא הגישו לסמפכ"ל המלצה כאמור; הסמפכ"ל לא קיים דיון כדי לקבוע מהי השיטה המיטבית להפעלת מז"פ בחקירת זירות עבירות פע"ר בשעות החשיכה, וגם לא הנחה את מחלקי הזיהוי במחוזות המשטרה כיצד עליהם לפעול.
כאמור, נוהל המשטרה קובע כי ניתן לפתח ט"א בלילה אך שיעור ההצלחה של פיתוחן בשעות החשיכה קטן, וכי לעתים הבדיקה כרוכה בהשחתה לא מכוונת של ראיות.
לפיכך נקבע בנוהל כי "ככלל רצוי להימנע מלבצע בדיקות ט"א בשעות החשיכה" וכי הפעלת חוקרי מחלקי הזיהוי לחקירת זירה בשעות החשכה תיעשה במקרים חריגי ם כדלהלן: אם מדובר בזירת פשע חמור, בחקירת אירוע בעל עניין ציבורי וכאשר יש אירועים בעלי שיקולים חקירתיים המחייבים התערבות מידית של חוקר הזירה.
באפריל 2017 פנה סגן ראש מדור הכוונה ופיקוח במז"פ אל קציני הזיהוי הפלילי ביחידות המשטרה בנושא חקירת זירות עבירות פ ע"ר בשעות החשכה, כדי "לפעול להשגת אחידות בשיטת הפעלת מחלקי הזיהוי".
קציני הזיהוי התבקשו לתת את הדעת על "חזון ויעד המפכ"ל" בנושא שירות המשטרה, ועל הקשיים בבדיקת זירות פע"ר בשעות החשיכה, כי "בכל בצורה נאותה ולהנחות את ]עבירת פע"ר[ מקרה בו ניתן לשמר את הזירה האזרח במקום, יש לדחות את בדיקות הזירות לשעות היום, על מנת להגדיל את סיכוי הצלחת הבדיקה".
בדיקת מבקר המדינה בספטמבר 2017 העלתה כי לא כל מחלקי הזיהוי במחוזות ובמרחבי המשטרה פועלים בהתאם לנוהל המשטרה.
להלן בלוח 2 תפורט שיטת הפעלת המחלקים לפי מחוזות ומרחבים נכון למועד הבדיקה (ספטמבר 2017.
) המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |359 .
לוח2 : פירוט שיטת הפעלת מחלקי הזיהוי לפי מחוזות ומרחבים .
מנתוני המשטרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
נמצא כי שלא בהתאם להוראת נוהל המשטרה, חלק ממחלקי הזיהוי מופעלים דרך קבע בשעות החשיכה לחקירת זירות פע"ר , ולא רק במקרים חריגים כפי שהוגדר בנוהל המשטרה.
בתשובתה מסרה המשטרה כי מערך מחלקי הזיהוי מטפל בכל הקשור לעבירות פע"ר בשעות החשיכה והלילה כדי לתת שירות לנפגעי עבירות ולנסות לאתר ממצאים שיביאו לתפיסת החשוד בסמוך לביצוע העבירה.
המשטרה הוסיפה כי היא מבצעת עבו דת מטה סדורה בנוגע למערך מז"פ שטח, ובמסגרתה גם נבחנת שיטת ההפעלה של מחלקי הזיהוי במחוזות בשעות החשיכה וממצאיה יועברו להכרעת הפיקוד הבכיר.
לסוגיית שיטת הפעלת החוקרים במחלקי הזיהוי בחקירת זירות פע"ר בשעות החשיכה יש השפעות על השירות הניתן לאזרח קורבן העבירה, על סיכוי ההצלחה לאתר ט"א ומוצגים בזירה מחד גיסא ועל הסיכון לפגוע בהם מאידך גיסא.
משרד מבקר המדינה מעיר לפיקוד המשטרה כי עליו להשלים בהקדם את עבודת המטה המתבצעת בנושא, ובהתאם לתוצאות עבודה זו עליו להנחות את יחידות המשטרה.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |361 .
פקודת הסמים המסוכנ, התשל"ג ]נוסח חדש[ ים-1973 , קובעת כי לא יגדל אדם סם מסוכן 28 (להלן- סמים), לא ייצר אותו, לא יפיק אותו, לא יכין אותו ולא ימצה אותו מחומר אחר, לא יחזיק אדם סם מסוכן ולא ישתמש בו.
חוק המאבק בתופעת השימוש בחומרים מסכנים, התשע"ג -2013 , מגדיר מהו חומר מסוכן ומהן סמכויות המשטרה בנוגע להשמדתו של חומר שנתפס.
בחוק נקבע כי: לא ייצר אדם חומר אסור בהפצה, לא ימכרו, לא יציגו למכירה, לא ייבאו, לא ייצאו, לא יספקו, לא יסחר בו או יעשה בו עסקה אחרת ולא יחזיק בו לשם ביצוע אחת הפעולות האמורות.
המעבדה האנליטית אחראית לבדיקה ולזיהוי של המוצגים שנתפסים בידי המשטרה והחשודים כסמים או כתחליפי סמים, וכן חשודים כחומרים מסוכנים האסורים בהפצה.
המעבדה פרוסה בשלושה מוקדים - במטה הארצי בירושלים, ובשתי שלוחות: בתחנת נצרת ובמטה המחוז הדרומי של המשטרה.
השלוחות בודקות חומרים החשודים כקנביס או חשיש, והמעבדה במטא"ר בודקת, נוסף על אלו, את כל סוגי החומרים החשודים כסמים או כחומרים מסוכנים.
יחידות החקירה שולחות למעבדה חומרים החשודים כסמים או כחומרים מסוכנים (להלן - התיקים בטיפול המעבדה).
בשנה נתונה המעבדה מטפלת גם בחלק מן התיקים שהתקבלו באותה שנה וגם בתיקים שנתקבלו בשנים קודמות ושעדיין לא טופלו.
המעבדה סוגרת חלק מהתיקים מבלי לבדוק כלל חומר שנשלח (להלן - תיקים שנסגרו ללא בדיקה).
הדבר קורה כשיחידת החקירה סוגרת את תיק החקירה עוד לפני שסגל המעבדה מתפנה לבדוק את החומר הקשור בו, ואם אין די בכמות החומר שנשלח כדי לבצע בדיקה באמצעות המכשור הקיים במעבדה.
להלן בתרשים 7 פירוט מספר התיקים שהתקבלו ונבדקו במעבדה האנליטית על כל שלוחותיה בשנים 2016 -2013 .
28 לפי הפקודה- חומר המפורט בתוספת הראשונה, לרבות כל מלח שלו, וכן כל תכשיר, תרכובת, תערובת או תמיסה של חומר כאמור ומלחיהם.
בין החומרים המפורטים בתוספת - קנביס, אופיום, לס"ד, קוקאין, הרואין מתדון ועוד.
תרשים 7 : התיקים שטופלו במעבדה האנליטית בשנים 2016 -2013 .
מהתרשים עולה כי בכל שנה מספר תיקי המוצגים ששלחו יחידות החקירה למעבדה היה גדול ממספר התיקים שבדק סגל המעבדה.
יצוין כי קיימת מגמה מתונה של גידול במספר התיקים שהמעבדה בודקת בכל שנה.
משרד מבקר המדינה בחן את סטטוס הטיפול בתיקי המוצגים במעבדה האנליטית.
נמצא כי במועד הביקורת ביולי 2017 המתינו 2,256 תיקי מוצגים לטיפול במעבדה, וכי 939 (42% ) מאותם תיקים התקבלו בשנים2015 ו-2016 .
ממסמכי המשטרה עולה כיהעומס במעבדה האנליטית ואי יכולתה לטפל בכל תיקי המוצגים נמשכים כבר כמה שנים.
כבר באוקטובר 2014 , בעקבות עומס תיקי המוצגים שהגיעו לטיפול המעבדה, הגיש צוות בראשות רמ"ח מעבדות במז"פ (להלן - צוות 2014 ) המלצות לראשת חטיבת מז"פ בדבר דרכים לייעול הטיפול בתיקי המוצגים במעבדה האנליטית והגשת חוות דעת בעניינם.
הצוות מצא כלהלן: (1 ) 70%-60% מתיקי המוצגים הם תיקי קנביס וחשיש.
"מתיקי המוצגים מוגדרים "דחופים (3 )40% מהתיקים שסגל המעבדה קבע בחוות דעתו שהחומרים שנבדקו הם אכן סמים אסורים, נסגרו מחוסר ראיות או חוסר עניין לציבור ולא הוגשו בגינם כתבי אישום.
הצוות הציג המלצות לשיפור המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל |363 .
האנליטית ואי יכולתה .
תהליך העב ודה בין יחידות החקירה למעבדה האנליטית, שמטרתן הייתה לתעדף את הטיפול בתיקים במעבדה לפי דרגת הדחיפות והחשיבות של הטיפול בראייה כלל -ארצית, לתת חוות דעת בעניינם של תיקי חקירה כדי לאפשר הארכת תקופות מעצר של חשודים, ולערוך בדיקות מינימליות במעבדה בתיקים אשר יחיד ות החקירה עומדות לסוגרם מטעמי "חוסר עניין לציבור".
הצוות ציין, בין היתר, כי "המשך עבודה במצב הנתון איננו אפשרי ומחייב שינוי מידי הן בהתנהלות המעבדה והן בממשקי העבודה בינה ובין יחידות החקירה, התביעות וכן מעבדות אחרות".
כפועל יוצא מ"עומסי עבודה משמעותיים אשר גורמים ליצירת צוואר בקבוק ענק", מינה סגן ראש אח "ם בספטמבר 2016 צוות נוסף (להלן - צוות 2016 ) שימליץ בפניו על מנגנון משופר של תיעדוף הטיפול בתיקים במעבדת דנ"א ובמעבדה האנליטית.
לראש הצוות מונתה שוב רמ"ח מעבדות במז"פ.
באוגוסט 2017 , שנה לאחר שמונה צוות2016 , מסרה ראשת מחלקת מעבדות לנציג משרד מבקר המדינה כי לפי העקרונות וההמלצות שגיבש הצוות, יש לקבוע לכל מחוז משטרה מהו מספרם המרבי של התיקים שהוא יוכל למסור לבדיקת המעבדה האנליטית, וזאת בהתאם למספר התיקים שהמעבדה מסוגלת לבדוק.
בהתחשב בכך, פיקוד המחוז ויחידות החקירה שלו יידרשו להחליט אילו תיקים יועברו למעבדה ולתעדף את סדר הטיפול בהם.
היא הוסיפה כי הצוות הטיל על נציג חטיבת החקירות באח"ם ועל ראש המעבדה האנליטית לגבש נוהל מפורט בהתאם לעקרונות האמורים, שיסדיר הוראות למחוזות וליחידות החקירה בעניין זה, וכי הנוהל האמור יובא לאישור של ראש חטיבת חקירות ושל סגן ראש אח"ם.
בביקורת נמצא כי העקרונות שגיבש צוות 2016 דומים לעקרונות ולהמלצות שכבר גיבש צוות 2014 .
בפועל חוסר יכולתה של המעבדה לטפל מדי שנה בתיקי מוצגים בעבירות סמים וחומרים מסוכנים נותר בעינו.
בתשובתה מינואר 2018 מסרההמשטרה כי המשימות המוטלות על מז"פ גדלו אך תקן כוח האדם לא גדל בהתאם והדבר גרם לפיגור ניכר בטיפול בתיקים.
מז"פ אינה מתפשרת על איכות ומקצועיות ולכן ריבוי המשימות מקשה על יה לעמוד בלוחות זמנים לטיפול בתיקים ומצריך לתעדף תיקים.
ניתנו ליחידות החקירה במחוזות הנחיות לתיעדוף תיקים על בסיס מכסות שנתיות , ואלה ייושמו מתחילת שנת 2018 ,.
כמו כןלאחר התייעצות עם פרקליט המדינה הוחל להשתמש בחוות דעת ח לקיות ו בדוחות ראשוניים מטעם המעבדה האנליטית לשם מילוי דרישות בתי המשפט בנוגע לדיונים בנושא הליך מעצר ימים ומעצר עד תום ההליכים.
המשטרה חזרה והדגישה כי הגידול המתמיד בהיקף התיקים לבדיקה, ריבוי האריזות ו המוצגים, והצורך בזיהוי חומרים חדשים מחייבים את מז"פ להמשיך ולפעול להתייעלות ולהדבקת הפיגור בטיפול בתיקים, אך כאמור אין ספק שיש צורך בהקצאת כוח אדם שיסייע להפחתת העומסים ויאפשר טיפול מהיר ומיטבי ליחידות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה, כי עליה לבחון את השפעת הפעולות שהיא נוקטת לייעול הטיפול בתיקי המוצגים הקשורים לחקירת עבירות סמים וחומרים מסוכנים על יכולתה של המעבדה האנליטית לטפל בכל התיקים הנמסרים לה בלוח זמנים המתאים לצורכי החקירות.
רכישת ציוד לזיהוי סמים וחומרים מסוכנים .