HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד נקבע בנוהל כי "היה וחברי ועדת ההתקשרויות לא הגיעו לכלל הסכמה, זכות ההכרעה תהיה של המנכ"ל".
בתקופת הביקורת התכנסה הוועדה לפחות פעם בשבוע.
משרד מבקר המדינה בדק היבטים בהתנהלות ועדת ההתקשרויות ובהליך קבלת ההחלטות שלה.
כאמור, הנוהל הקודם קבע כי החלטת הוועדה תתקבל ברוב קולות של חבריה.
נמצא כי בנוהל החדש הושמט סעיף זה ולא נקבעה לו חלופה, ואף לא הובהר כיצד יתקבלו החלטות הוועדה.
בפברואר 2013 פרש מן הרשות מנהל הטלוויזיה בפועל, שנמנה עם חברי הוועדה, ועד דצמבר 2013 , לאחרמועד סיכום הביקו רת, טרם מונה לו מחליף.
זאת אף שבתקופה זו התכנסה הוועדה לפחות פעם בשבוע ואישרה התקשרויות לרכישת עשרות הפקות.
בהיעדרו של גורם מקצועי כה מרכזי בטלוויזיה, פחת משקלם של הגורמים המקצועיים בתחום התוכן בוועדת ההתקשרויות.
:שם הדוח התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 3.
פרוטוקול של ישיבת ועדה נועד לשקף תמונה אמינה ומלאה של מה שהתרחש בדיון.
ככלל, יש לכלול בפרוטוקול את עיקרי הדברים, עיקרי המחלוקות, ההחלטות שהתקבלו, נימוקיהן, הצעדים האופרטיביים הנדרשים, על מי מוטל הביצוע ולפי איזה לוח זמנים.
בג"ץ14 " שם דגש על חשיבות עריכת פרוטוקולים מלאים ואמינים, וקבע כיכסדרי המינהל התקינים, חייבת ועדה לרשום פרוטוקול אשר ישקף את עיקרי המידע שהובא לפניה ואת ההחלטות שנתקבלו בעקבות אותו מידע".
עוד קבע בג"ץ כי פיקוח ובקרה על עבודתה של הוועדה יהיו אפקטיביים "רק אם נדאג מראש לדיווח מהימן וראוי באשר להליכי קבלת ההחלטות בוועדה".
גם בנוהל ההתקשרויות הקודם, שהיה בתוקף עד מאי 2012 , נקבע כי "יו"ר הוועדות ידאגו לרישום פרוטוקול מישיבות הוועדות ומהחלטותיהן, לרבות שמות המשתתפים, תפקידיהם, פרטי הדיון, עיקרי הדברים שנאמרו, עמדות המשתתפים, ההחלטות שנתקבלו, הנימוקים לקבלתן והסיבות לדחיית חלופות אחרות".
כאמור, בנוהל החדש הושמטה הוראה זו.
נמצא כי הפרוטוקולים של ישיבות ועדת ההתקשרויות שהתקיימו מינואר 2012 ועד יוני 2013 נכתבו באופן מצומצם ביותר וכללו רק סיכומי החלטות שהוועדה קיבלה.
הפרוטוקולים לא כוללים כל מידע חשוב אחר על מהלך הדיון, כמו: עמדותיהם השונות של המשתתפים בדיון, הנסיבות שבהן התקבלו ההחלטות, הערות של המשתתפים והסיבות לבחירת הפקות מסוימות ולדחייתן של הפקות אחרות, בעניינן של אילו הפקות לא הגיעו חברי הוועדה לכלל הסכמה והמנכ"ל השתמש לגביהן בזכות ההכרעה שניתנה לו.
במרץ 2013 העירה נציגת הייעוץ המשפטי של הרשות בוועדת ההתקשרויות על כך במכתבה אל המנכ"ל, וציינה כי מכיוון שהפרוטוקולים של ישיבות ועדת ההתקשרויות הם תמציתיים ואינם משקפים את נסיבות החלטותיה בנוגע לכל התקשרות, חסרים פרטים חשובים על ההפקה ועל עקרונות ההתקשרות, והדבר מקשה על פעילות ועדת מו"מ מול המפיקים לקראת החתימה על ההסכם עמם.
בתשובות שמסרו למשרד מבקר המדינה סמנכ"ל הכספים, נציגת הייעוץ המשפטי של הרשות ומנהל מחלקת התעודה, החברים בוועדה, הם אכן אישרו כי הפרוטוקולים של ועדת ההתקשרויות לא שיקפו את כל מה שנאמר בוועדה.
מנכ"ל הרשות מסר בתשוב תו כי הפרוטוקולים שיקפו את עיקרי הדברים שנאמרו במהלך הדיון.
הוא הוסיף כי "היו ישיבות רבות שהיו קצרות והפעולה בהן הייתה טכנית בלבד של אישור ההתקשרות או הסרת החסמים ללא ויכוחים או התדיינות".
משרד מבקר המדינה מעיר כי הן תשובת המנכ"ל והן הפרוטוקולים התמציתיים מצביעים על כך שוועדת ההתקשרויות קיבלה חלק מהחלטותיה, בהן החלטות הנוגעות להפקות שעלותן מיליוני ש"ח, בלי שקיימה דיון מקצועי ויסודי כנדרש, או בלי שקיימה דיון כלל.
העובדה שלעתים התקיים דיון אולם לא נרשם פרוטוקול מפורט, ולעתים לא התקיים דיון טרם אישור ההפקות, מלמדת על אופן תפקודה הלקוי של ועדת ההתקשרויות ושל העומד בראשה.
14 בג"ץ 3751/03 אילן נ' עיריית תל אביב יפו, פ"ד נט(3 )817 ( 2004 .
שם הדוח: התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מנכ"ל הרשות הודיע בתשובתו כי לאחרונה החלה הרשות להקליט את ישיבות ועדת ההתקשרויות וכי תמלילי הישיבות מופצים בין כל המשתתפים בישיבות.
כאמור, לפי הנוהל מנהל הטלוויזיה ומנהל חטיבת התכניות הם חברי ועדה מן המניין.
לפיכך, כאשר ועדת ההתקשרויות דנה בתכניות של הטלוויזיה בערבית אמורים להיות נוכחים גם מנהל הטלוויזיה בערבית ומנהל חטיבת התכניות בערבית.
במהלך שנת 2013 התקיימו לפחות11 ישיבות של ועדת ההתקשרויות שדנו בהצעות להפקות לטלוויזיה בערבית, שהתקבלו באמצעות פנייה לציבור או פנייה יזומה.
הביקורת העלתה כי מנהלת חטיבת התכניות בערבית לא הוזמנה לישיבות האמורות, אף שהיא חברת ועדה מן המניין ואף שהיא ריכזה את הטיפול בהצעות שהוגשו לרשות.
תקנות חובת המכרזים קובעות כי גוף ציבורי שהחליט לבצע התקשרות שלא באמצעות מכרז ינהל את ההליכים לקראת ההתקשרות, ככל הניתן בנסיבות העניין, באופן שקוף, הוגן ושוויוני.
עוד נקבע בתקנות כי עליו לפרסם את החלטתו המנומקת באתר האינטרנט שלו בתוך חמישה ימי עבודה ממועד קבלת ההחלטה.
משרד מבקר המדינה בדק במסמכי ועדת ההתקשרויות את תהליך אישורן של 30 ההצעות שהוגשו לרשות בפניות יזומות בשנת 2012 .
נמצא כי הליך בחירת ההצעות התנהל בחוסר שקיפות וכי לא ניתן לדעת מהמסמכים פרטים כמו מועד קבלתן ברשות, למי נמסרו, מי אנשי התוכן ברשות שבחנו אותן, האם נבחנו בהשוואה להצעות האחרות ומהי חוות הדעת שניתנה לגביהן .
כמו כן ועדת ההתקשרויות לא רשמה את הנימוקים לבחירתן של הצעות אלה.
ההחלטות שמתקבלות בוועדת ההתקשרויות לגבי ההפקות קובעות במידה רבה את תכני השידורים לציבור הצופים ואת אופיו של ערוץ 1 .
לדעת משרד מבקר המדינה, הליך בחירת ההפקות הזוכות בוועדת ההתקשרויות צריך להתנהל בשקיפות מרבית.
על הנהלת הרשות להקפיד כי החלטות מסוג זה, הן בוועדת ההתקשרויות והן בכל פורום מקצועי אחר, תהיינה מפורטות כנדרש על פי כללי המינהל התקין.
יש להקפיד על כך ביתר שאת כאשר מדובר באישור הפקה בעקבות פנייה יזומה, זאת תוך מתן גילוי מלא ופומבי לסיבות להתקשרות בפנייה יזומה ולא בדרך המלך של פנייה לציבור.
:שם הדוח התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 6.
משרד מבקר המדינה העלה שני מקרים שבהם הרשות פרסמה פנייה לציבור לקבלת הצעות ממפיקים, ולאחר שההצעות התקבלו הן דורגו על ידי מנהלי התוכן, אולם בוועדת ההתקשרויות נבחרו הצעות של מפיקים אחרים שהגישו את הצעותיהם במסלול של פנייה יזומה.
(א) הפקת סדרה לחגים: במאי 2012 פרסמה הרשות שתי פניות לציבור המזמינות הצעות להפקת שתי סדרות בנות ארבע תכניות כל אחת לחגים - האחת בתחום הבידור והאחרת בתחום דת ומסורת.
הסכום הכולל שנקבע לכל סדרה היה כ - 800,000 .
ש"ח לפניות אלו התקבלו 12 הצעות.
מנהל מחלקת הבידור ומנהלת מחלקת דת ומסורת הציגו בטבלה את 12 ההצעות האמורות וציינו את חוות דעתם ליד כל אחת מהן.
לגבי שתיים מהן- האחת בתחום הבידור והאחרת בתחום דת ומסורת - חוות הדעת הייתה חיובית, ואילו לגבי יתר ההצעות חוות הדעת היו שליליות או סבירות.
טבלה זו הועברה למי שמילא את מקומו של מנהל חטיבת התכניות15 והוא העביר אותה למנכ"ל בסוף יולי 2012 .
מספר ימים לאחר מכן העביר מנהל חטיבת התכניות למנכ"ל את אותה טבלה, אולם בלי העמוד ה שבה מפורטת חוות הדעת המקצועית של מנהלי המחלקות כאמור לעיל, וביקש שהוועדה תדון בהצעות האמורות שהתקבלו במסגרת הפנייה לציבור.
בנוסף להן הוא הגיש הצעה אחרת בתחום הבידור שלא נכללה בין ההצעות האמורות, כיוון שהוגשה לרשות במסלול של פנייה יזומה.
באוגוסט 2012 אישרה ועדת ההתקשרויות את ההתקשרות בתחום הבידור עם המפיק שהגיש את הצעתו בפנייה יזומה, ולא את ההצעה שהומלצה על ידי אנשי התוכן במחלקת הבידור.
עוד נמצא כי ההצעה הנוספת לא טופלה באופן זהה להצעות האחרות: היא לא נמסרה לרכז ההתקשרויות לבדיקת עמידתה בתנאי הסף שנקבעו ב פנייה לציבור, וגם לא הובאה לידיעתו ולחוות דעתו של מנהל מחלקת הבידור, שאף לא הוזמן לישיבת ועדת ההתקשרויות.
מנהל חטיבת התוכניות מסר בתשובתו כי הוא בדק את כל ההצעות שהגיעו במסגרת הפניות לציבור ולדעתו הן היו בינוניות ובלתי מספקות, ולכן החליט לבחור בפנייה היזומה שהתקבלה ברשות לאחר המועד האחרון שנקבע בפנייה לציבור, מהשיקול שהיא תיטיב עם צופי הערוץ.
(ב) הפקת סדרת דרמה לטלוויזיה בערבית: בספטמבר 2012 פרסמה חטיבת התכניות של הטלוויזיה בערבית פנייה לציבור להפקת סדרת דרמה בת 12 פרקים בעלות כוללת של 2.
במסגרת פנייה זו התקבלו הצעות משישה מפיקים.
ועדת ההתקשרויות אישרה לבחור שתי הצעות מהפנייה לציבור: אחת לדרמה משפחתית ואחת לדרמה חברתית.
במאי 2013 , לאחר בחינת ההצעות על ידי מנהלי התוכן בטלוויזיה בערבית, הודיע מנהל הטלוויזיה בערבית למנכ"ל כי הטלוויזיה בערבית החליטה לבחור שתי הצעות מבין ההצעות שהוגשו במסגרת הפנייה לציבור, והציג בפניו פרטים לגבי ההצעות שנבחרו.
שבועיים לאחר מכן פנה מנהל הטלוויזיה בערבית לוועדת ההתקשרויות וביקש להביא לדיון בישיבה הקרובה בקשה לאשר שתי הצעות לשתי סדרות טלוויזיה.
התברר כי ההצעה שהוא הגיש עבור סדרת הדרמה החברתית התקבלה בפנייה יזומה (להלן - הצעה א') ונשאה שם דומה להצעה שהתקבלה במסגרת הפנייה לציבור.
מנהל חטיבת התכניות היה באותה עת בחופשה 1452 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בפרוטוקול ועדת ההת קשרויות ממאי 2013 נכתב כי "הוגשו 6 הצעות, כולן עמדו בתנאי ".
מנהל הטלוויזיה בערבית ממליץ לאשר את כיוון שחברי הוועדה לא קיבלו את המידע המלא הם סברו שההצעה היזומה היא אחת משש ההצעות שהתקבלו במסגרת הפנייה לציבור.
התברר כי הצעה א' לא הובאה לידיעתם ולחוות דעתם של הגורמים המקצועיים בחטיבת התכניות בערבית.
עוד התברר כי מנהלת חטיבת התכניות בערבית לא הוזמנה לוועדה אף שהיא חברת ועדה מן המניין בישיבות שבהן דנים בתכניות של הטלוויזיה בערבית, ולכן לא יכלה לחוות את דעתה במסגרת הוועדה.
לאחר ישיבת ועדת ה התקשרויות קיבלה מנהלת התכניות בערבית את פרוטוקול הישיבה, ומאחר שלא ידעה כלל על ההצעה הנוספת שהתקבלה בפנייה יזומה, ובשל שמה של ההפקה, היא סברה שמדובר בהפקה שהתקבלה במסגרת הפנייה לציבור.
אי לכך כתבה מנהלת התכניות בערבית למנהל הטלוויזיה בערבית כי בפרוטוקול הו ועדה חלה טעות ברישום שם המפיק של ההצעה שנבחרה.
במהלך הביקורת ולאחר הערתה של מנהלת התכניות בערבית פנה מנהל הטלוויזיה בערבית אל ועדת ההתקשרויות וביקש לבטל את בחירת הצעה א'.
הוועדה אישרה את בקשתו והחליטה לבחור במקומה את ההצעה שנבחרה מבין ההצעות שהתקבלו במסגרת הפנייה לציבור.
בתשובת מנהל הטלוויזיה בערבית למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 הוא הסביר כי שקל ובחן את המלצותיה של מנהלת חטיבת התכניות אך לא הסכים להן, לכן הפעיל את סמכותו המקצועית כמנהל המדיה, וכיוון שהאמין בהצלחת התכנית בחר בהצעה א'.
הוא טען כי הגורמים הממיינים הם רק חלק מהליך קבלת ההחלטות ואינם בלעדיים בהליך זה, והוסיף כי לאחר שמנהלת חטיבת התכניות מסרה לו כי יש להיצמד להצעות שהוגשו במסגרת פנייה לציבור הוא משך את ההצעה שהתקבלה בפנייה ישירה.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר ועדת ההתקשרויות ולמנהל הטלוויזיה בערבית כי מקרה זה מעיד על החשיבות של בחינת ההצעות בכפוף להמלצות מנהלי התוכן, ובכלל זה השתתפותם בישיבה או לחלופין קיום שיחה עמם לפני בחירת ההפקות.
ההתנהלות המתוארת בנוגע לשתי ההצעות שנבחרו הן בטלוויזיה בעברית והן בטלוויזיה בערבית מעוררת תהיות רבות לגבי האופן שבו נבחרות ההפקות לשידור ברשות.
התברר כי לפני ועדת ההתקשרויות לא הוצגו מידע מלא והנתונים הרלוונטיים לשם קבלת החלטה מושכלת.
על יו"ר הוועדה לחדד ולרענן את ההנחיות בדבר האופן שבו יוגשו הצעות לדיון בוועדה ובדבר המסמכים והפירוט הנדרשים.
:שם הדוח התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל הרשות כי התעלמות מהמלצות הדרג המקצועי ללא הנמקות פוגמת בתקינות ההליך, ואינה מתיישבת עם עקרון השוויון והשקיפות ועם השאיפה לבחור בהצעה המיטבית.
התנהלות זו, שלפיה הועדפה הצעה שהתקבלה בפנייה יזומה על פני הצעות שהתקבלו ממפיקים במסלול של פנייה לציבור מבלי ש ניתנו נימוקים מקצועיים משכנעים להעדפה, מעלה חשש שהשיקולים לכך לא היו ענייניים.
יתרה מכך, קיום הליך תחרותי של פנייה לציבור מצד הרשות מחייב אותה לעמוד בתנאיו.
אם סברה הרשות כי אף אחת מן ההצעות אינה מתאימה ואינה ממלאת אחר דרישותיה, היה עליה לקבל החלטה מנומקת שלא לבחור באף הצעה ולבחון את הצורך בקיומו של הליך חדש.
מפיקים שטרחו להגיש את הצעותיהם על פי הנהלים לא זכו להליך הוגן, אף שהצעותיהם נמצאו ראויות לכאורה, על ידי הגורמים המקצועיים ברשות.
תכנון תקציבי לרכש הפקות כאמור, התקציב המינימלי לרכישת הפקות נקבע בתיקון לחוק.
משרד מבקר המדינה בחן את ערך ההפקות שהרשות פרסמה לציבור וההפקות של הפניות היזומות שאושרו בוועדת ההתקשרויות בתקופה שבין ינואר 2012 לאמצע שנת 2013 , בהשוואה לתקציב שעמד לרשותה.
נמצא כי בתקופה האמורה אישרה ועדת ההתקשרויות לפרסם פניות לציבור לרכישת הפקות ואישרה התקשרות עם מפיקים שהגישו את הצעתם במסגרת פניות יזומות בסך של 278 מיליון ש"ח, זאת אף על פי שהתקציבלרכישת הפקות שעמד לרשותה עד סוף שנת 2013 היה144 מיליון ש"ח בלבד.
גם אםהיתרה תמומן מתקציב ההפקות לשנת 2014 שנאמד בכ-94 מיליון ש"ח16, צפויה חריגה בסךכ-04 מיליון ש"ח.
היות שהרשות אמורה לפרסם פניות נוספות לציבור ולאשר הפקות נוספות במסגרת פניות יזומות במהלך 2013 ו- 2014 .
, צפוי היקף החריגה להיות רחב יותר כתוצאה מכך שבשנת 2012 הערך הכולל של פניות שפורסמו לציבור וההפקות שאושרו מפניות יזומות היה גבוה פי 3.
5 מהתקציב לרכישת הפקות לאותה שנה, חלק ניכר מההצעות שהגישו המפיקים נדון בוועדת ההתקשרויות רק במהלך שנת 2013 , ולגבי חלקן נאמר למפיקים שההסכם עמם ייחתם רק בשנת 2014 .
חריגות אלה נבעו מכך שוועדת ההתקשרויות פעלה בלא שהיו בפניה נתונים מעודכנים לגבי הסכומים שעליהם התחייבה בפני המפיקים בשנת 2012 .
הרשות גם לא יידעה את ציבור המפיקים בכך שחלק מההפקות יידחו לשנים הבאות.
לדוגמה, בשנת 2012 פרסמה הרשות שש פניות לציבור בתחום הדרמה.
להלן טבלה המציגה פרטים על הפרסומים: הנושא שבו התבקשו הצעות, מועדי הפרסום של הפניות לציבור, התאריך האחרון להגשת הצעות, תאריך ההחלטה בוועדת ההתקשרויות וסטטוס ההתקשרות נכון ל- 30.
הנושא מועד התאריך מועד ישיבת ועדת סטטוס .
סכום מוערך התלוי בהכנסות הרשות 1454 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הפרסום האחרון .
להגשת הצעות ההתקשרויות ההתקשרות .
סדרת סיטקום יוני 2012 12.
מהטבלה עולה כי אף שהרשות פרסמה שש פניות לציבור בתחום הדרמה בשנת 2012 , היא דחתה שתיים מהן לשנת 2014 .
לגבי היתר, עד מועד סיכום הביקורת הושלם הטיפול בהצעות שהתקבלו במסגרת פנייה אחת בלבד, זאת לאחר שחלפה יותר משנה מהתאריך האחרון להגשת ההצעות ומבלי שהרשות הודיעה בעת פרסום הפנייה לציבור כי ההפקות יידחו לשנים הבאות.
משרד מבקר המדינה מעיר למנהל חטיבת התוכניות ולסמנכ"ל הכספים כי היה עליהם להציג, עוד טרם פרסום הפניות לציבור, באופן שוטף ושיטתי את ערכן המצטבר של ההתחייבויות להפקות שנטלה על עצמה הרשות, כדי להימנע מהישנות חריגות כאמור.
מנכ"ל הרשות מסר בתשובתו כי הנחה את הגורמים הרלוונטיים ברשות לרכוש תוכנה לניהול הפניות לציבור והפניות היזומות ולמעקב אחריהן מרגע פרסומן לציבור ועד קבלת החלטה בוועדת ההתקשרויות.
עד אז ינהלו מנהל חטיבת התוכניות ומנהל הטלוויזיה בערבית מעקב אחר ההפקות החדשות באמצעות תוכנת אקסל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המנכ"ל, מתוקף תפקידיו כמנכ"ל, כעורך ראשי האמון על התוכן המשודר וכיו"ר ועדת ההתקשרויות, מוטלת האחריות לטיפול בנושא ההתקשרויות להפקות בכללותו ולקידומו.
עליו לנקוט יזמה ולשפר את תהליכי ההתקשרות לרכישת הפקות מקומיות תוך שמירה על כללי מינהל תקין כדי להגביר את הרלוונטיות של שידורי הטלוויזיה של רשות השידור בקרב קהל הצופים.
:שם הדוח התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מנכ"ל הרשות הסביר בתשובתו כי לרשות לא היה את הניסיון המקצועי והניהולי בטיפול בהפקות חיצוניות בהיקפים של עשרות מיליוני ש"ח, וכי עומסי הטיפול בהתקשרויות להפקות בעקבות הצורך לעמוד בהוראות החוק הערימו קשיים אובייקטיביים בהתמודדות מול מסת ההתקשרויות, שאותם לומדים הגורמים המקצועיים כדי לשפר את ההליכים.
עוד הוסיף כי כחלק מהפקת הלקחים מדוח הביקורת וכדי לייעל את תהליך ההתקשרות עם מפיקים החליטה ועדת ההתקשרויות לשכור את שירותיה של חברה לייעוץ ארגוני, כדי שתבצע בדיקה של כל התהליכים הכלולים בנוהל ההתקשרויות.
ניהול משא ומתן עם המפיקים .
בנוהל נקבע כי לאחר אישור ועדת ההתקשרויות, המאשרת גם את מסגרת התקציב להפקה, יזמין רכז ההתקשרויות את המפיקים שהצעותיהם אושרו , לנהל משא ומתן עם הרשות על הצעתם בנוגע לעלות ההפקה ורכיביה, לתנאים להפסקת ההתקשרות עם המפיק לפני תום ההפקה, ולבעלות על ההפקה וזכויות השידור.
הנוהל קובע שהרשות תמנה ועדת מו"מ שבראשה יעמוד נציג מחטיבת התכניות, וחבריה יהיו נציג אגף הכספים, יועץ משפטי ומנהל חטיבת מבצעים והפקה.
יו"ר ועדת מו"מ יקבל ממנהל המחלקה הרלוונטית להפקה, קודם כינוס הוועדה, הנחיות בנושאי התוכן של ההפקה.
לקראת פתיחת המשא ומתן מגיש המפיק תקציב הפקה מפורט הנבדק על ידי מחלקת ארגון ותחשוב כלכלי.
לאחר שוועדת מו"מ מגיעה להסכמות עם המפיק בנוגע להצעתו, מחלקת ארגון ותחשוב כלכלי מכינה את טיוטת הסכם ההתקשרות עם המפיק ומעבירה אותה לאישור הלשכה המשפטית של הרשות.
ההסכם נמסר לאישור ועדת מכרזים של הרשות ולאישור "ועדת 250 אלף" של המליאה.
עם קבלת האישורים חותמים המנכ"ל או סמנכ"ל הכספים על ההסכם מטעם הרשות, בהתאם לגובה סכום ההתקשרות.
עם תחילת יישום נוהל ההתקשרויות במאי 2012 החליט מנהל חטיבת התכניות שאין עובד בחטיבתו שמתאים לשמש כיו"ר ועדת מו"מ.
לכן מונה לתפקיד זה מנהל חטיבת מבצעים והפקה17 .
, שאחראי על ההיבטים הטכניים של ההפקה יוצא אפוא שבניגוד לנוהל, יו"ר ועדת מו"מ אינו נציג של חטיבת התכניות.
כאמור, לאחר אישור ועדת ההתקשרויות מוזמנים המפיקים לנהל משא ומתן עם הרשות על הצעתם.
נוהל ההתקשרויות קובע כי ועדת מו"מ תסיים את עבודתה בתוך 15 ימים ממתן ההודעה למפיק על תחילת המשא ומתן, אלא אם כן דרש המפיק פרק זמן נוסף והרשות אישרה זאת.
משרד מבקר המדינה בדק, ביחס ל -65 ההסכמים שנחתמו בתקופה מ- 1.
13 , את משך הזמן שעבר מתאריך אישור ההפקה בוועדת ההתקשרויות ועד החתימה על ההסכם עם המפיק.
17 עם סיום כהונתו כמנהל חטיבת מבצעים והפקה בפברואר 2013 הוא ביקש מממלא מקומו למלא גם את תפקיד יו"ר ועדת מו"מ.
שם הדוח: התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הבדיקה העלתה כי ממועד אישור ועדת ההתקשרויות ועד תאריך החתימה על ההסכם חלפו בממוצע כ -104 ימים.
עוד עלה כי 14 הסכמיםמבין ה -65 נחתמו בעקבות משא ומתן שארך בין 160 ל-275 ימים.
לדוגמה, באוקטובר 2012 דנה ועדת ההתקשרויות בהצעות להפקות שהתקבלו בעקבות פנייה לציבור בתחום התעודה והחליטה לאשר הפקת 14 סרטי תעודה.
נמצא כי עד סוף יוני 2013 חתמה הרשות על הסכם להפקת סרט אחד בלבד מבין 14 .
הסרטים שאושרו מנכ"ל הרשות הסביר בתשובתו כי התארכות המשא ומתן עם המפיקים נבעה מחוסר הניסיון של הרשות בניהול הפקות מקומיות בהיקף גדול ומהיעדר מדיניות בנושא זכויות יוצרים.
עוד הוסיף כי מספטמבר 2012 הונהג בוועדת ההתקשרויות פורום "הסרת חסמים" שדן בבעיות הנוגעות לחתימה על הסכמים והביא לפתרונן.
משרד מבקר המדינה בדק את הסיבות שגרמו לקשיים בהליך המשא ומתן ולהתמשכותו מעבר לסביר.
להלן הפרטים: (א) כאמור, הפרוטוקולים של ועדת ההתקשרויות, שהיא הוועדה המנחה את ועדת מו"מ, אינם מפורטים דיים וחסרים בהם פרטים בנוגע להפקה שאושרה, כמו המועדים והתנאים להפסקת ההתקשרות עם המפיק.
(ב) אחד הנושאים המשמעותיים הנדונים בוועדת מו"מ הוא חלוקת זכויות היוצרים על ההפקות בין הרשות לבין המפיקים.
מסיכומי החלטות של ועדת מו"מ משנת 2012 התברר כי הדיון בנושאים אלה מעכב פעמים רבות את הליך המשא ומתן, וכי במקרים אלה יש לחזור לוועדת ההתקשרויות כדי שתנחה את הצוות בנושא.
נמצא כי רק ביולי 2013 מינה המנכ"ל צוות לבחינת חלוקת זכויות היוצרים בהפקות חיצוניות, שבו נכללו מנהל חטיבת התכניות, סמנכ"ל הכספים ונציגת לשכת הייעוץ המשפטי.
באוגוסט 2013 הגיש הצוות את המלצותיו לוועדת ההתקשרויות וזו אישרה אותן.
(ג) במהלך המשא ומתן על נציג אגף הכספים בוועדת מו"מ לבדוק את תקציב ההפקה שהגיש המפיק, בהשוואה לתעריפים ולהסכמים של הרשות עם איגודי היוצרים.
נמצא כי התעריפים וההסכמים נקבעו עוד בשנות התשעים של המאה העשרים והם אינם מעודכנים ואינם מוסכמים על ארגוני היוצרים.
כתוצאה מכך יש חילוקי דעות בין המפיקים לוועדה על עלויות רכיבי ההפקה, והדבר מעכב את התהליך.
סמנכ"ל הכספים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 כי הרשות נתונה במשא ומתן עם חלק מהארגונים המייצגים של המפיקים בקשר לעדכון התעריפים, אך מטבע הדברים משא ומתן זה יארך זמן.
על מנת לייעל את התהליך הרשות מקדמת מכרז לבחירת משרדי רואי חשבון שבין היתר "יערכו ויתחזקו" סרגל עלויות מפורט שישמש ככלי עזר בידי צוות המשא ומתן ויסייע בבדיקת תקציבי ההפקות.
יצוין כי במהלך השנים 2012 ו- 2013 הצביעו עובדי הלשכה המשפטית ברשות פעמים מספר על בעיות בתפקודה של ועדת מו"מ: הישיבות מתארכות הרבה מעבר לזמן הנדרש; יש פערים גדולים בין הדרישות של הגורמים המקצועיים בוועדת מו"מ, דבר המחליש אותה מאוד בשמירה על האינטרסים של הרשות; חלוקת הסמכויות בין ועדת מו"מ לוועדת ההתקשרויות רשות השידור 1457 .
:שם הדוח התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 אינה ברורה, ולכן במקרים רבים סוגיות העולות במהלך המשא ומתן חוזרות לוועדת ההתקשרויות; אין לרשות עמדות ברורות ועקביות בסוגיות רבות העולות שוב ושוב, כגון השתתפות של גורמים נוספים לרשות במימון ההפקה, חלוקת רווחים ומסחור בארץ ובחו"ל, ושידור במדיה דיגיטלית והזכויות עליה.
נושא התמשכות הליך המשא ומתן עלה גם בישיבת ועדת התוכן מספטמבר 2013 .
המשתתפים בישיבה הצביעו על כך שהעיכוב בחתימת ההסכמים נובע מהתנהלות ועדת מו"מ.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת הרשות כי הליך המשא ומתן בין הוועדה למפיק הוא דינמי ולעתים עשוי להימשך זמן רב, הן בשל דרישות הרשות והן בשל דרישות המפיק.
על הרשות לטפל בחסמים האמורים כדי למנוע את העיכובים בחתימת ההסכמים התלויים בה.
מנכ"ל הרשות הודיע כי ועדת ההתקשרויות גיבשה הצעה לפרסום מכרז לתפקיד יו"ר ועדת מו"מ, כיוון שתפקיד זה דורש ידע בתחום ניהול משאים ומתנים.
עוד הוסיף כי עד לסיום המכרז הוא יעמוד בראש ועדת המו"מ להפקות בסכומים גדולים.
בשנת 2012 נדרשה הרשות לחתום על הסכמי התקשרות לרכישת הפקות בסכום כולל של 74 מיליון ש"ח.
בשנת 2013 נדרשה לחתום על חוזים בסכום כולל של כ-71 .
מיליון ש"ח (א) במהלך חודש דצמבר 2012 חתמה הרשות על16 הסכמים עם מפיקים, בערך כספי של כ-21 מיליון ש"ח, שהם כ -30% מסך ההתחייבויות של הרשות להפקות מקומיות קנויות לאותה שנה.
נמצא כי שבעה מההסכמים, בסכום של כ -2.
7 מיליון ש"ח, אושרו בוועדת ההתקשרויות בסוף נובמבר ובתחילת דצמבר 2012 , ובתוך זמן קצר נחתם ההסכם עם המפיקים.
חתימה על חוזים בהיקף כספי כה רחב בחודש האחרון של השנה מעלה חשש כי הרשות חתמה על חוזים אלה כדי לעמוד בהתחייבויותיה ל רכישת הפקות מקו מיות על פי החוק, וכי חתימה על הסכמים בפרק זמן כה קצר לא מאפשרת לרשות למצות את מרב זכויותיה במשא מתן עם המפיקים.
(ב) נמצא כי גם בשנת 2013 חתמה הרשות, בשני החודשים האחרונים של השנה, הסכמים בערך כספי של כ-24 מיליון ש"ח, שהם כשליש מסך ההתחייבויות של הרשות להפקות מקומיות קנויות לאותה שנה.
כבר ביולי 2013 פנתה נציגת לשכת הייעוץ המשפטי אל יו"ר הרשות ואל המנכ"ל והתריעה על הנזקים הנגרמים לרשות כתוצאה מכך שלקראת סוף השנה, ותוך זמן קצר, היא נאלצת לחתום על חוזים רבים.
היא ציינה כי מצב שבו ועדת מו"מ נדרשת לערוך הסכמי התקשרות רבים בסכומים גדולים ובתקופה קצרה מקשה עליה לבצע את עבודתה נאמנה, בצורה מקצועית ותוך שמירה על האינטרסים של הרשות ועל זכויותיה.
היא הוסיפה כי "רשות השידור מחויבת לחוק ולהוצאה הקבועה בו להפקות .
יחד עם זאת, ולא פחות חשוב, על הרשות להוציא כספיה בצורה מבוקרת, אחראית, תוך בחינת כל ההיבטים המקצועיים של כל תכנית ותכנית, התאמתם לשידור הציבורי ושמירה על האינטרסים וזכויות הרשות בכל הסכם הפקה".
שם הדוח: התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי עליה להפיק לקחים מהמצב שאליו נקלעה בשנים 2012 ו- 2013 ולפעול כבר מתחילת השנה לתכנן את שלבי רכישת ההפקות, ולבצע את הליך רכישתן על פני כל השנה, על מנת שלא לרכז בחודש האחרון חתימה על מספר רב של הסכמים להפקות.
פיקוח הרשות על ההפקות .
בנוהל נקבע כי לכל הפקה ימונה מפיק אחראי מטעם הרשות (להלן - מפיק אחראי) ותפקידיו יהיו בין השאר ללוות את ההפקה מבחינת התוכן; לוודא שהמפיק החיצוני עומד בהתחייבויותיו לרשות ומספק את כל הפריטים שעליהם התחייב בהסכם; לאשר את שלבי ההפקה ואת התשלומים למפיק.
עוד נקבע בנוהל כי לכל הסכם שייחתם עם מפיק חיצוני יצורף נספח שבו יפורטו עלויות ההפקה והרווח למפיק.
במהלך ביצוע ההפקה יועברו למפיק תשלומים בהתאם לאבני דרך שייקבעו בהסכם ובכפוף לאישור המפיק האחראי.
המפיק האחראי הוא במרבית המקרים עובד המחלקה מתחום ההפקה, כמו דרמה, בידור או תעודה.
משרד מבקר המדינה בדק את פעולות הפיקוח של חטיבת התכניות בתקופה שבין ינואר 2012 ליוני 2013 :.
להלן פירוט הממצאים 1.
הנוהל קובע כי על המפיק האחראי להגיש למנהל חטיבת התכניות דוח מסכם בכתב על ההפקה והתקדמותה, ולפרט בו האם המפיק עמד בתנאי ההתקשרות מבחינת אספקת התשומות והתוצר הסופי שהתקבל.
הדוח הסופי של המפיק האחראי יצורף לחשבונית המאושרת לתשלום, המועברת למחלקת הכספים על ידי מנהל החטיבה.
התברר כי מנהל חטיבת התכניות לא דרש מהמפיקים האחראים להגיש לו את הדוחות האמורים, לא הכין טפסים ייעודים לדיווח ולא קבע הנחיות להגשתם.
המפיקים האחראים לא הגישו דוחות כאלה, ומנהל החטיבה אישר את תשלום החשבוניות למפיקים החיצוניים מבלי שצורף הדוח כנדרש בנוהל.
מנהל חטיבת התכניות הודיע בתשובתו כי בעקבות הביקורת תידרך את כל מנהלי המחלקות להעביר דוחות מפורטים בכל שלבי ההפקה.
עוד הוחלט כי הדיווח יהיה על גבי טופס שבו יירשמו גם תקציב ההפקה ומרכיביה.
עוד קובע ה נוהל כי המפיק האחראי מטעם הרשות לא יאשר את התקדמות ההפקה והתשלומים למפיק החיצוני אם הייתה סטייה ניכרת בביצוע ההסכם, אלא לאחר שהסטייה אושרה בכתב על ידי מנהל חטיבת התכניות והרשות קיזזה את התשלומים בגין סטייה זו.
משרד מבקר המדינה העלה מקרים שבהם שילמה הרשות תשלום מלא עבור הפקות אף שהיו חריגות מתנאי ההסכם: (א) תכנית א': בינואר 2013 חתמה הרשות הסכם להפקתתכנית בידור בעלות של 213,000 ש"ח.
על פי הפירוט התקציבי המצורף להסכם, התכנית הייתה אמורה לכלול רשות השידור 1459 .
:שם הדוח התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 חמישה ימי צילומי חוץ, שתומחרו בסכום כולל של 44,500 ש"ח.
למפיק האח ראי מטעם הרשות לתכנית זו מונה מנהל מחלקת הבידור.
מדוח של מבקרת הפנים של הרשות ממאי 2013 עולה כי בפועל התקיים רק יום אחד של צילומי חוץ.
המבקרת העירה על כך שלא נמצאו אסמכתאות לכך שהמפיק האחראי אכן אישר את ההפחתה במספר ימי צילומי החוץ.
מבדיקת אישור רואה החשב ון של המפיק על הוצאותיו בפועל עולה כי אמנם ההוצאות בסעיף צילום חוץ הסתכמו ב- 11,500 ש"חבמקום 44,500 ש"ח, אולם הסכום הכולל של ההפקה לא הופחת ועלות רכיבי הפקה אחרים גדלו בהפרש האמור.
כך לדוגמה סעיף "מנחה ואמנים " גדל ב - 11,000 ש"ח, ונוסף סעיף "צילום מערכון " בסך 12,500 ש"ח.
נמצא כי המפיק האחראי לא אישר את השינויים האמורים, לא הגיש למנהל החטיבה דוח מסכם לגבי הפקה זו ולא דיווח על הסטייה המשמעותית בביצוע ההסכם בטרם אישר את התשלום.
למרות זאת מנהל חטיבת התכניות אישר את מלוא התשלום עבור עלות הפקת התכנית, בסך 213,00 0 .
ש"ח (ב) תכנית ב': ביוני 2012 נחתם הסכם להפקתסדרת דרמה בת 26 פרקים בעלות של כ-7.
על פי הפירוט התקציבי המצורף להסכם, תסריט הסדרה תומחר בכ- 470,000 ש"ח.
מדוח שלהמבקרת הפני מית של הרשות עולה כי בפועל ההפקה נעשתה ללא תסריט, ובכל זאת הרשות שילמה את מלוא הסכום שנקבע בהסכם.