HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
היות שמדובר בסיכון של ממש למדינת ישראל, על משרד הבריאות בשיתוף משרד הביטחון ורח"ל לקבוע את האופן האפשרי והראוי למדינת ישראל להתמודדות עם התפרצות שפעת פנדמית ולהיערך לכך בהתאם.
בו התייחסות לנושא האשפוז.
יש ו עדכון בשלבי נמצא"ל התוכי משרד הבריאות השיב מוכנות בין-משרדית להתמודדות עם תרחיש השפעת באמצעות תרגול: משרד הביטחון גיבש בפברואר 2018 מסמך תוכנית ההיערכות הלאומית לתרחיש פנדמיה של שפעת 38 - ( להלן גם -כניות ההיערכות התו"ל הכולל) המהווה בסיס לעדכון ו/או להשלמה של תו (תו"לים) של משרדי הממשלה והארגונים השונים להתמודדות עם השפעת הפנדמית.
המסמך נמצא במעמד של טיוטה, ובכוונת משרד הביטחון לעדכנו לאחר תרגיל מנהלים ויישום הערות שונות.
בדצמבר 2018 התקיים משחק מנהלים לבניית המוכנות המשרדית והבין -משרדית פעת פנדמית.
המשחק התקיים בהובלה משותפת של מטה עוזר שר הביטחון לתרחיש של ש להתגוננות, רח"ל ומשרד הבריאות.
מהסיכום של משרד הביטחון עולה כי יש לחדד את נושא .
36 מוסדות האשפוז והיחידות לאשפוז יום בישראל 2017 , משרד הבריאות, תשע"ח -2017 ', חלק א, עמ 47 .
פעלו בסוף שנת 2017 : 5,677 ,מיטות באגף הפנימי 2,354 מיטות באגף ילדים ו-745 מיטות באגף טיפול נמרץ.
37 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 61ב (2011 ,"), בפרק "מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים עמ' 169 ,; מבקר המדינהדוח שנתי 65ג (2015 '), בפרק "השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו", עמ 503 ; דוח שנתי69ב (2019 " ), בפרקפתיחת מחלקות ויחידות בבתי החולים הכלליים", עמ' 700 .
38 "נחשול בריא", תוכנית ההיערכות הלאומית לתרחיש פנדמיה של שפעת (נמצאת במעמד טיוטה), משרד הביטחון, פברואר 2018.
מדינת ישראל -462 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול הסמכות והאחריות בהתמודדות עם ההתפרצות ואת נושא רכישת התרופות והחיסונים ור בכוח אדם ועוד.
עלו גם "אתגרים משפטיים ואתיים", מחס תרגול בין -משרדי לבדיקת המוכנות לאירוע של שפעת פנדמית הוא פעולה חיובית שבכוחה לחשוף את הפערים בין המצב הקיים למצב הנדרש, להעריך את היכולת לצמצם את הפערים, אם מבחינת המשאבים הנדרשים ואם מבחינת שיפור התהליכים, ובהתאם לבנות תוכנית להשלמתם.
על משרד הבריאות ומשרד הביטחון לגבש תוכנית לצמצום הפערים שעלו בתרגול, לרבות הצורך בהסדרת נושא הסמכות והאחריות של הגופים, החוסר בתרופות וחיסונים ואופן חלוקתם.
עליהם גם להעריך את העלויות שיידרשו לשם כך, לקבוע סדר עדיפות להצטיידות ולקבוע את המקורות למימון ההצטיידות.
נוכח חשיבותו של תרחיש הייחוס המאושר בידי שר הביטחון המהווה מרכיב מרכזי בתו"ל הכולל להתמודדות עם מגפת השפעת הפנדמית, על משרד הביטחון לפעול להשלמת עדכונו ולעדכון התו"ל הכולל והפצתם לכלל משרדי הממשלה והגופים הנוגעים בדבר לצורך הטמעה מצידם כנדרש.
התנהלות מערכת הבריאות בעת התפרצות מחלת החצבת .
חצבת מועברת והיא המחלה הזיהומית המידבקת ביותר.
החצבת מנגיףמחלת החצבת נגרמת מאדם לאדם על ידי פיזור הנגיף לסביבה בעת שיעול, עיטוש או מגע עם הפרשות מהאף לאחר שהחולה עזב החולה עד שעתייםשהיה בו להידבק גם בעת שהייה בחדר אפשרוליחה.
כדי למנוע התפשטות חצבת נדרש שיעור כיסוי חיסוני גבוה מאוד באוכלוסייה.
את החדר ירידה בשיעור המתחסנים עלולה להוביל להתפרצות של המחלה39.
חצבת היא אחת מ -72 המחלות שהידבקות בהן מחייבת דיווח של רופאים ומנהלי מעבדות רפואיות למשרד הבריאות 40 לפי פקודת בריאות העם (סעיף 12.
) מחלה זו מחייבת הודעה אינדיווידואלית, כלומר עם שם הנדבק, וההודעה אינה חייבת להיות מיידית 41.
39 :אתר משרד הבריאות alth.
il/Subjects/disease/Pages/Measles.
he 40 תקנה66 לתקנות בריאות העם (מעבדות רפואיות), תשל"ז-1967.
41 'פקודת בריאות העם מס40 , לשנת1940.
מדינת ישראל -463 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול משרד הבריאות אימץ את הגדרות אב"ע להתפרצות של מחלת החצבת.
לפי הגדרות אלה שר זמני התפרצות מחלה היא מצב שבו יש לפחות שני מקרים מאומתים שביניהם ק -מועד הופעת הפריחה אצל הנדבקים היה בפרק הזמן שבין 7 ל-18 יום מיום החשיפה, וקשר אפידמיולוגי או וירולוגי או שניהם גם יחד42 .
בשנים2007 - 2008 הייתה התפרצות של חצבת בישראל ובה נדבקו במחלה כ- 1,500 איש.
באוקטובר2015 הכריז אב"ע על ישראל כעל אחת מ-11 המדינות שלא הייתה בהן העברה אנדמית (תפוצה) של חצבת בשלוש השנים טרם ההכרזה43.
באוכלוסייה שאיננה מחוסנת, אדם חולה ידביק בממוצע 18 אנשים נוספים 44.
הדרך הטובה והבטוחה ביותר למנוע תחלואה היא באמצעות חיסון נגד המחלה במועד.
יעילותו במניעת חצבת גבוהה מאוד (כ-93% לאחר מנת חיסון אחת ו כ-97% לאחר קבלתשתי מנות חיסון).
במעט האנשים שחוסנו ויחלו בכל זאת במחלה, המחלה צפויה להיות קלה ביחס למחלה באנשים שאינם מחוסנים.
בעצמה, ו מחלת החצבתבאין טיפול -30% ממקרי החצבת בקרב מי שאינו מחוסן מתפתחים סיבוכים.
מרבית הסיבוכים קורים אצל ילדים מתחת לגיל 5 ואצל בוגרים מעל גיל 20 .
על פי סקר שנערך בעולם בשנים 1982 - 1995, ( הסיבוכים הנפוצים של חצבת הם שלשול 8% ,) ( דלקת של האוזן התיכונה7% ( , בילדים בלבד) ודלקת ריאות6%)45.
פרכוסים מתרחשים בכ- 0.
דלקת של המוח (אנצפליטיס) מתרחשת בכ - 0.
1% מהנדבקים בחצבת, אצל 25% מהםיישאר נזק נוירולוגי , היא גם מביאה לתמותה בקרב כ-15% מהלוקים בסיבוך.
סיבוך נדיר של המחלה נקרא SSPE (subacute sclerosing panencephalitis), מדובר בניוון של המוח ו של מערכת העצבים המרכזית שמתרחש בממוצע 7 ,שנים לאחר המחלה המתאפיין בהתדרדרות הדרגתית בהתנהגות וביכולת השכלית, בפגיעה בהליכה ולבסוף במוות.
על פי מחקר עדכני, נראה כי שכיחות SSPE עומדת על כ-1 מתוך600 פעוטות שחלו בחצבת כשהיו מתחת לגיל שנה , וכ-1 מתוך 1,400 ילדים שחלו בחצבת כאשר היו גדולים יותר46 .
42 חוזר ראש שירותי בריאות הציבור, הנחיות לאבחון ודיווח מקרים של חצבת, אדמת וחזרת, מרץ 2017 ', מס חוזר: 4/2017 ; World Health Organization: Guidelines for measles and rubella outbreak investigation and response in the WHO European Region.
43 עם זאת, עדיין ייתכנו מקרים מיובאים ובעקבות כך שרשרות הדבקה.
מתוך חוזר ראש שירותי בריאות הציבוררים של חצבת, אדמת וחזרת, מרץ , הנחיות לאבחון ודיווח מק 2017 :, מס' חוזר 4/2017.
il/articles/diseases/measles/ 45 .
מרבית מקרי המוות מחצבת נגרמים מסיבוך זה 46 Wendorf, K.
, Subacute Sclerosing Panencephalitis: The Devastating Measles Complication That Might Be More Common Than Previously Estimated , 65 C LINICAL INFECTIOUS DISEASES 226, (2017) .
מדינת ישראל -464 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול מתחילת לפי גיל בישראל בחצבת התחלואה שיעור 2018 ועד ספטמבר 2019: לפי מחקרים, האוכלוסייה הרגישה ביותר להידבקות במחלת החצבת היא פעוטות וילדים47 .
להלן תרשים המציג את מספר מקרי התחלואה בחצבת בישראל לפי גיל: תרשים 4 : ,מספר מקרי התחלואה בחצבת בישראל לפי גילמתחילת 2018 ועד ספטמבר 2019 .
נתוני משרד הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
כפי שנראה בתרשים, 60% מהנדבקים בחצבת הם ילדים עד גיל9, 44% הםפעוטות וילדים עד גיל ארבע .
עובדה זו מדגישה את חשיבות ההתחסנות נגדה בגיל הרך.
:בעולם החצבת מחלת צמצום בשנת 2010 קבע אב"ע יעדים לשנת 2015 לצמצום מחלת החצבת בעולם: מתן מנה אחת של חיסון ל -90% מהפעוטות בגיל שנה; צמצום שיעור היארעות48 חצבת בעולם מתחת ל -5 מקרים למיליון איש; צמצום שיעור התמותה ב -95% .
מנתוני אב"ע עולה49: 1 .
בשנים2000 - 2017 שיעור היארעות החצבת בעולם ירד מ-145 מקרים למיליון נפש בשנה ל-25 מקרים, ירידה של83% .
, Measles Outbreaks Aaffecting Children in Jewish Ultra-Orthodox Communities in Jerusalem , 136 E PIDEMIOL .
48 ימת במשך פרק זמן נתון.
מספר המקרים החדשים של הופעת מחלה באוכלוסייה מסו 49 התכנית הלאומית למדדי איכות: בתי חולים כלליים וגריאטריים, בתי חולים לבריאות הנפש, טיפות חלב ושירותי חירום, דוח לשנים 2013 - 2018 .
sheets/detail/measles- m/fact roo - https://www.
int/news; https://www.
int/news-room/detail/05- 12-2019-more-than- 140-000-die-from-measles- as-cases-surge- worldwide מדינת ישראל -465 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול 2 .
שיעור התמותה בעולם ירד מכ -535 אלף מקרים בשנת 2000 לכ-110 אלף בשנת 2017 , ירידה של80% , אך עלה בשנת2018 לכ-142 אלף (רובם ילדים מתחת לגיל5.
בשנים 2018-2000 חיסון החצבת מנע כ-23 .
מיליון מקרים של מוות ברחבי העולם 4 .
משנת 2016 שיעור ההיארעות של חצבת גדל ב -31% בכל העולם.
בישראל גדל מספר החולים מ-9 בשנת2016 ל- 3,139 בשנת2018 ( הנתונים אינם כוללים את נתוני התחלואה בשנת 2019 כיוון שאין נתונים לכל השנה).
תרשים 5 : מספר מקרי התחלואה בחצבת בישראל, 2016 - 2018 .
הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
ב-2017 ( הגיע מספר החולים המשוער בעולם 184 מדינות) לכ -7 מיליון חולים 50 , בשנת 2018 דווח על כ -350 אלף חולים בכל העולם, ובשנת 2019 )(עד יולי -על כ -413 אלף חולים.
מדובר במקרים שמאומתים מעבדתית בלבד 51 , וככל הנראה המספרים מגיעים למיליונים.
ב התפרצות החצבת בעולםלהלן מפה מהאתר של אב"ע המתארת את -2018 ועד נובמבר 2019 , ובה רואים כי ברוב העולם נרשמה תחלואה בחצבת (השיעור הוא תחלואה למיליון נפש).
L , Progress Toward Regional Measles Elimination — Worldwide, 2000 –2017, 67 MMWR, 1323 (2018) .
51 הנתונים מאתר ה-WHO " Global Measles and Rubella Update August 2019 " https://www.
int/immunization/newsroom/new-measles-data-august-2019/en / מדינת ישראל -466 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול .
מקור: Global Measles and Rubella Update, WHO November 2019 .
ים החולים בישראל בשנ מספר 2018 - 2019 :)(תקופת ההתפרצות בישראל הגיע מספר החולים בשנת 2018 לכ- 3,100 , ובסה"כ בשנת2018 ועד מועד סיום הביקורת, אוגוסט2019 , מספר החולים עמד על כ- 4,300 .
מתוכם כ-10% הגיעו לאשפוז בבית חולים ואצל כ-4% מהם נרשמו סיבוכים הקשורים בדלקת ריאות ובדלקת קרום המוח 52 .
לפי נתונים על שיעור התחלואה למיליון איש של אב"ע, המעודכנים ליוני 2019 , שיעור התחלואה בישראל הוא 486 , מקום שביעי בעולם53 .
להלן תרשים המציג את נתוני התחלואה לפי מחוזות ונפות המשרד.
52 על פי נתונים שהעביר משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה ביולי2019.
53 הנתונים מאתר ה-WHO " Global Measles and Rubella Update August 2019 " https://docisolation.
guid=f577fb4b-d025-42cf-d41b-1199c0f10968 מדינת ישראל -467 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול תרשים 6 : ,מספר מקרי התחלואה בחצבת, לפי מחוזות ונפותמתחילת 2018 עד ספטמבר 2019 .
הוראות להיערכות ולפעולות נדרשות בעת התפרצות החצבת -תורת לחימה (תו"ל) .
פִרסם חמש אסטרטגיות למניעת תחלואת חצבת והסביר מה נדרש כדי ליישמן, ואלו הן: אב"ע לנטר תחלואה ולעקוב אחריה; להשיג כיסוי חיסוני גבוה של האוכלוסייה ולתחזק אותו באמצעות מתן שתי מנות החיסון; לפתח ולתחזק מוכנות ותגובה מהירה להתפרצות, ולחקור להתמודדות עם ההתפרצויות הבאות; ליצור ביטחון בקרב התפרצויות כדי להפיק לקחים האוכלוסייה ולרתום אותה להתחסן; לחקור ולהבין מה נדרש כדי לתמוך בתחשוב עלות - תועלת של חיסונים ובכלים לאבחון54 .
חוזר משרד הבריאות לחצבת עוסק למעשה בשלוש מחלות -חצבת, אדמת וחזרת -באופן כולל55.
החוזר כולל הוראות לאבחון ולדיווח על מקרי תחלואה: הוא מנחה כיצד יש לאבחן כל מחלה ומחלה, וכן מנחה על חובת דיווח של רופא המחוז על המחלה למשרד הבריאות; אם מדובר בהתפרצות, על האגף לאפידמיולוגיה לדווח על כך גם לאב"ע וכן לדווח על סיום ההתפרצות; החוזר גם מנחה לגבי אבחון מעבדה שיש לבצע, על נטילת דגימות ושינוען ועל .
54 Measles and Rubella Global Strategic Plan 2012 - 2020 Midterm Review.
55 ראש שירותי בריאות הציבורחוזר , הנחיות לאבחון ודיווח מקרים של חצבת, אדמת וחזרת, מרץ 2017 ', מס חוזר: 4/2017 .
החוזר עוסק בשלוש מחלות זיהומיות-חצבת, חזרת, אדמת.
בפרק זה נתייחס למחלת החצבת בלבד.
מדינת ישראל -468 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול תאופן הביצוע של החקירה אפידמיולוגי56 (ראו להלן).
נוסף לחוזר, תדריך החיסונים של משרד הבריאות מנחה, בין השאר, איזה תרכיב חיסון לחצבת נדרש, מהו טיב התרכיב ומהן דרכי האספקה והאחסון שלו; כן הוא מפרט התוויות למתן החיסון57.
עולה מכך, שלמחלת החצבת (כמו גם האדמת והחזרת), אין תו"ל המסדיר את הפעילות הנדרשת בעת ההתפרצות , אלא רק חוזרים של שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות, ובהם הוראות לאבחון ולדיווח על מקרים.
בתשובתו ציין המשרד כי החוזרים הקיימים, לרבות תדריכי חיסונים, מהווים הנחיות למצב הבסיסי ואילו בעת התפרצות עולה הצורך להתייחס לאופייה הפרטני.
בעת ההתפרצות ניתנה התייחסות מלאה ובזמן אמת לכל ההיבטים.
חוזר משרד הבריאות ותדריכי החיסונים מתייחסים לפן חלקי הנוגע לטיפול בהתפרצות של מחלת החצבת; הם אינם מהווים מערכת שלמה המסדירה את אופן הטיפול בהתפרצות של מחלת החצבת.
למשל לא נקבעו בהם, במסודר, אופן הטיפול בחולים, תנאי האשפוז, תנאי הבידוד וכד'; חסרות בהם הוראות פרטניות במקרה של רמת תחלואה באזור מסוים המחייבת לנקוט אמצעים לטיפול בה, כגון זיהוי קבוצות באוכלוסייה שאינן מחוסנות ("כיסים") וחיסונן; חסרה קביעה של השיטות לניטור אפקטיבי של האוכלוסייה המחוסנת וכן קביעה של שיטות החיסון, של דרכי ההיערכות למקרי התפרצות המחלה, השיקולים שיש להביא בחשבון בעת ההחלטה על מלאי תרכיבי ה חיסון הנדרש ועל דרכי אספקת החיסונים -אם מהארץ ואם באמצעות התקשרות מוקדמת עם ספקים מחו"ל שתמומש בעת הצורך; כמו כן גם הגורמים המעורבים בעת התפרצות המחלה לא נקבעו וממילא לא נקבעה אחריותם והממשקים ביניהם, למשל כיצד למסור הנחיות מטעם מערכת הבריאות למערכת החינו ך לצורך צמצום חשיפה והידבקות ולמניעת התפשטות המחלה; כך גם לא הוגדר האופן שבו יש לדווח באמצעי התקשורת על התפרצות המחלה , ולא הוגדרו דרכי ההסברה לציבור לצורך מניעה של התפשטות המחלה.
כך גם לא נקבעו דרכים לתרגול אירוע התפרצות של המחלה ולא האופן שיש להפיק לקחים ממנו.
56 ספציפי או בעל חיים ספציפי התחקות אחר מהלך התפרצות של מגפה ברמת הפרט.
דהיינו, להבין איזה אדם הוא הגורם להפצת מחלה מידבקת.
57 עבור שלוש המחלות (חצבת, חזרת ואדמת) יש חיסון אחד- MMR או חיסון מרובע הכולל גם אבעבועות רוח ונקרא MMR-V .
בדוח הזה נתייחס לחיסון ה-MMR.
מדינת ישראל -469 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול אף שלפני כעשור התפרצה בארץ מחלת החצבת, משרד הבריאות לא גיבש בעקבות זאת תו"ל הכולל תוכנית סדורה, הן להיערכות לקראת התפרצות נוספת של המחלה והן להתמודדות במקרה כזה, המפרטת את המשאבים הנדרשים למימושה ואת דרכי הפעולה שיש לנקוט, תוך התמקדות במחוזות שבהם נצפות התפרצויות חוזרות.
החוזרים שיש בידי המשרד הנוגעים לחצבת אינם מנחים כיצד לפעול במצב של התפרצות המחלה.
אומנם אי אפשר להבטיח שתו"ל היה מונע את ההתפרצות בשנת 2018 , אך הוא היה יכול להיות כלי חיוני לנקיטת פעולות שבכוחן להביא לצמצום של מספר הנדבקים במחלה ולהתמודדות סדורה ושיטתית עם התפרצותה.
בפועל פעל המשרד ככל יכולתו כדי לעצור את ההתפרצות, אולם התקבלו החלטות וניתנו הנחיות נקודתיות (ראו להלן).
להלן ליקויים שעלו מבדיקת אופן ההתמודדות של מערכת הבריאות עם התפרצות החצבת בשנת 2018 .
, לרבות מצב ההתחסנות נגדה .
רניטו -של מחלת החצבת אפידמיולוגיות חקירות .
על לשכת הבריאות שמקבלת דיווח על מחלת החצבת (באמצעות טופס שרופא ממלא ידנית) מרופאים או ממנהלי מעבדות רפואיות, לפתוח בחקירה של כל מקרה מאובחן (להלן -חקירה או תאו חקירה) (מקרה מאובחן הוא כל מקרה שאובחן קלינית, אפידמיולוגי תאפידמיולוגי שבמשרד הבריאות המעבדתית) ולהעביר את הדיווח לאגף לאפידמיולוגי 58 .
באחריות לשכת הבריאות ליצור קשר עם האנשים שבאו במגע עם החולה ולתדרך אותם כיצד עליהם לנהוג - ק אם עליהם להתחסן ואם הם עלולים להדבי -על פי המסקנות שעלו מן החקירה .
חקירות אלה מתנהלות בטפסים הממולאים ידנית.
תהאפידמיולוגי נמצא כי לשכות הבריאות מבצעות חקירות אפידמיולוגיות בשגרה, אולם חקירות אלה לא בוצעו כנדרש נוכח עומס העבודה שנוצר בשיאה של ההתפרצות.
כמו כן, בתחילת ההתפרצות משרד הבריאות לא הכין ת וכנית פעולה להתמודדות איתה, לרבות תגבור כוח אדם וניוד אחים ו אחיות בין לשכות.
לשכות הבריאות, ובפרט הלשכה בירושלים , נדרשו לתפקד במשאביהן הקיימים.
כך למשל היו לשכות שבהן הייתה אחות אפידמיולוגית אחת ובאחר ות שלוש -אחיות ספראין תקן מוגדר למכיוון שזאת אפידמיולוגיות נדרש בלשכת בריאות.
התוצאה היא פגיעה בעבודה.
כי אכן יש קושי ומצוקת כוח אדם במקצוע הסיעוד בשירותי בריאות משרדבתשובתו ציין ה הציבור ומצוקה זו קיימת בשגרה ובחירום, וכי אין למשרד הבריאות אפשרות לגייס "כוח פעל לתגבר את מוקדי ההתפרצות בכוח אדם חיצוני, מילואים" בעת חירום.
עם זאת, המשרד כגון אחיות וסטודנטיות לסיעוד מבתי חולים, אחיות מספקים פרטיים של "שירותי הבריאות לתלמיד" וניוד של אחיות בין מחוזות.
58 חוזר ראש שירותי בריאות הציבורחצבת, אדמת וחזרת, מרץ , הנחיות לאבחון ודיווח מקרים של 2017 ', מס חוזר: 4/2017.
מדינת ישראל -470 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול :אפידמיולוגיות חקירות עומסקושי עקב תאפידמיולוגי חקירה שחייבונוכח ריבוי המקרים לעיתים נזקקו הבריאות בלשכות האפידמיולוגיות מהאחיות חלק, במהלך תקופת ההתפרצות , שנתבקשו לאתר מטופלים ששהו בחדרי החולים קופות של באחיותלשם כך ונעזרו לסיוע .
ההמתנה שבמרפאות, בעת שביקר שם חולה חצבת (איתור מגעים) מהבדיקה עלה שהקופות, שאינן עוסקות בחקירות בשגרה, לא היו ערוכות ל איתור מגעים, לא מבחינת המשאבים שעמדו לרשותן ולא מבחינת ההכשרה הייעודית הנדרשת לשם מתן הנחיות מתאימות לנדבק ולמי שנחשף אליו.
בבקשההבריאות לשכותצפון פנו ה אזורוב בירושלים לחצבתאלפי הנחשפים נוכח למשלכך באזור ; גםבירושלים מכבי למרפאות הייתהדומה פנייה; מאוחדת שלהמרפאות מצוותילסיוע למחלת שנחשף מי עם קשר ליצור מלאומית המשרד של הבריאות לשכות ביקשו המרכז ביקשו שבהם, ספר בביתבגן או הידבקות מקרי שלנמצאו חקירות ; ולהודיע לו על כך החצבת , במקום הספר ביתכך לגננת או למנהל עלההורה של הילד להודיע מ הבריאות לשכת עובדי , הורה לא המערכת המיומנים בסוג פעילות זה לעובדי בניגודואולם, .
בעצמם זאת לעשות והוא גם לא יכול ילדיו של ההידבקותבעקבות את הצוות החינוכי להדריך כיצד הוכשר דיםילחשיפת של במקרהכיצד לפעול והאחרים הילדים את לחסןנדרש האםלהחליט למחלה.
עיכוב בביצוע חקירות אפידמיולוגיות : היות ומדינת ישראל הוגדרה עד ההתפרצות הנוכחית מדינה הנקייה מחצבת, יעד אב"ע הוא שתתחיל חקירה אפידמיולוגית עד 48 שעות מקבלת הדיווח על לפחות80% מהמקרים החשודים59 .
יודגש כי ככל שמתאחרת החקירה, כך מתאחר יישוג הנחשף, וסביר שיעילות החיסון פוחתת ועולה החשש שידביק אחרים.
יש לשאוף להתחיל בחקירה מוקדם ככל האפשר ובכל מקרה לסיימה ולהגיע לשלב החיסון, בתוך מסגרת הזמן שייעד אב"ע.
מדגם אקראי של מבדיקת 160 חקירות בלשכת הבריאות בירושלים בחודשים אוקטובר עד נובמבר 201860 , נמצא כי 92 (כ- 57% )מהן החלו ביום קבלת הדיווח על המחלה ללשכה או למחרת.
ב-50 חקירות היה עיכוב שליותר מ -48 ,שעות, שזהו הסטנדרט המחייב ועד חמישה ימים, ובשאר המקרים - במקרהבחקירה גרם גם לעיכוב במתן החיסון העיכוב.
יותר אף יותר של הסביבה לאפשרות הדבקה בשל הגבוה לחשיפההחולה לסיבוכים, לחשיפת, הצורך ב נרשמה המחלה תחילתמסוימת בחקירהלמשל .
החולה עם ףנוס מגע - 30.
18 , דיווח ראשוני של רופא המשפחה ללשכה הועבר ב- 31.
18 , והחקירה החלה ב- 6.
18 - שישה ב יתהתחילת המחלה הי אחר במקרה; עליה הדיווח מועד לאחרימים - 22.
18 ,דיווח ראשוני נמסר ב- 23.
18 אךהחקירה החלה רק לאחר שמונה ימים נוספים, ב- 1.
59 חוזר ראש שירותי בריאות הציבור, הנחיות לאבחון ודיווח מקרים של חצבת, אדמת וחזרת, מרץ 2017 ', מס חוזר: 4/2017.
חודשי שיא התפרצות המחלה בירושלים מדינת ישראל -471 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול חלון ההזדמנות למתן טיפול מונע לאחר חשיפה הינו משרד הבריאות השיב כי 6 ימים וב-89% .
מהמקרים החקירה בוצעה תוך חלון ההזדמנות בלי תוספת כוח אדם, לא מתאפשר מענה מושלם ב- 100% .
מהמקרים יצוין כי המשרד התחיל ביצוע חקירה עד סוף ימי האפשרות לחיסון ב-90% מהמקרים ובכך אכן מיצה את חלון ההזדמנויות האפשרי לחיסון, אולם הדבר נמוך מהתקנים הבינלאומיים ששמים דגש על מהירות מחשש להדבקה -תתחיל תחקירה אפידמיולוגי עד 48 שעות מקבלת הדיווח בלפחות 80% מהמקרים החשודים , בפועל רק ב -57% .
מהמקרים עמדו בלוח הזמנים שקבע אב"ע :שלמות שאינן אפידמיולוגיות חקירות על לשכת הבריאות למלא אפידמיולוגית בחקירה האנשים שעימם החולה בא במגע ה של כלרשימ -מסגרות אנשים בבני משפחה, חברים ו שונות.
ב כי עלה -20 מתוך160 חקירות שנבדקוהנדבקים סירבו לשתף פעולה ולמסור פרטים ללשכת הבריאות, וב-25 חקירות החולים לא נשאלו על רשימה מלאה של אנשים שעימם באו במגע, מלבד בני המשפחה הקרובים.
משרד הבריאות השיב כי בלי תוספת כוח אדם לא מתאפשר מענה מושלם בכל המקרים.
כמו מצא בהליך פיתוח מערכת ממוחשבת לדיווח וחקירה של מחלות מחייבות הודעה.
כן, המשרד נ הדבר צפוי להקל על הצוותים המבצעים חקירות, וכן לסייע בגיבוש תמונת מצב בזמן אמת.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2019 הציעה מכבי (להלן -תשובת מכבי) רלוונטי להיערכות ולהתנהלות בזמן שהמשרד ישקול לפתח לומדה שתכיל את המידע ה התפרצות ותפיץ אותה במועד תחילת ההתפרצות, כדי לרענן את הידע של הגורמים המטפלים.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות לבחון להכין תוכנית פעולה להתמודדות עם התפרצות החצבת בכלל ועם כיסי תחלואה בפרט.
ראוי שהתוכנית תפרט את המשאבים לטיפול במחלה המתפרצת -בניין הכוח, הפעלתו ודרכי הטיפול בהתפרצות - וכן שתציין את כל הגורמים במערכת הבריאות, את הממשקים ביניהם, וכן את הממשקים עם גורמים שמחוץ למערכת.
כמו כן ראוי שהמשרד ישקול למחשב את אופן עריכת החקירות האפידמיולוגיות וישקול לפתח ממשק למשרד החינוך שדרכו יתאפשר לדווח על מקרי הידבקות של ילדים, תוך הקפדה על שמירת הפרטיות, עד כמה שהדבר נדרש.
מדינת ישראל -472 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול לחצבת חיסונים .
תפתחות רפואה מונעת היא התערבות רפואית המופעלת על פרטים באוכלוסייה כדי למנוע ה של מחלות, ואם הן כבר קיימות -למנוע את המשך התפתחותן ואת הסיבוכים שהן כדי לירידה ניכרת הביאו ברפואה מונעת.
החיסונים הוא חלק עיקרימתן חיסונים עלולות לגרום.
לפי מחקרים שנעשו בעולם, .
, בישראל ובעולם כולומחלות זיהומיותמבתחלואה ובתמותה עלותנמצא כי לחיסון -תועלת הגבוהה ביותר בהצלת חיים ובשיפור בריאות הציבור.
כל דולר אחד שמושקע בחיסון חוסך 16 דולרים של טיפול במקרה של מחלה שיש כנגדה חיסונים בגיל ילדות61 .
חיסון הוא הזרקת רכיב של נגיף או חיידק באופן שאינו גורם לחולי.
בדרך זו מנצל החיסון את טבעית כדי לפתח זיכרון חיסוני נגד מחולל המחלה בלי ללקות בה.
המערכת החיסונית ה בעקבות תהליך זה, הגוף מגביר את חסינותו לאותו נגיף או חיידק, וכך הסיכון להידבק במחלה שהנגיף או החיידק עלול לחולל בגופו של האדם המחוסן מצטמצם באופן ניכר.
חיסונים הביאו שות והקטלניות ביותר שידעה האנושות: מגפת ישירות למיגור של כמה מהמגפות הק האבעבועות השחורות מוגרה בערך בשנת 1980 לאחר שקטלה לפי ההערכות300 מיליון בני אדם במהלך המאה ה-20 ; מחלת הפוליו, שגרמה לשיתוק ולמוות בקרב מיליוני ילדים ברחבי העולם, מוגרה כמעט לגמרי בזכות חיסון שפותח בשנת 195362.
ילדים נגד מחלות זיהומיות.
חיסונים אלה כלולים בסל שירותי לחסן הבריאות ממליץ משרד (להלן הבריאות -סל הבריאות) 63 וניתנים דרך שגרה לתינוקות ולפעוטות מגיל 0 ועד גיל6 ,בתחנות טיפת החלב ולתלמידים עד כיתה ט' דרך שירותי בריאות לתלמיד .
ברחבי הארץ פרוסות כ - 1,000 תחנות טיפ ת חלב שאותן מפעילים משרד הבריאות (להלן -תחנות ממשלתיות), עיריית תל אביב -יפו, עיריית ירושלים וארבע קופות החולים 64 .
שירותי בריאות לתלמיד ניתנים על ידי משרד הבריאות ושני ספקים פרטיים65.
ישות, אוכלוסיות רג וכן כלל המבוגרים במדינה, לרבות קשישים,לחסן גם את המשרד ממליץ חיילים, מטיילים לפני יציאתם למדינות מסוימות, עובדי מערכת הבריאות ותלמידי מקצועות הבריאות66.
61 effective - https://www.
org/about/value/cost The Vaccine Alliance: - , Gavi effective - Cost 62 )דברי ההסבר להצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מדיניות חיסונים לאומית ומתן תמריצים להתחסנות (תיקוני חקיקה), התשע"ט-2018.
63 מקיף את מכלול השירותים, התרופות, הציוד והמכשירים הרפואיים הניתנים לתושבי ישראל סל שירותי הבריאות על ידי קופות החולים, במימון המדינה.
64 כ-40% מהן מפעיל משרד הבריאות באמצעות לשכות הבריאות המחוזיות שלו; עיריות תל אביב-יפו וירושלים מפעילות כ- 4.
5% מהתחנות; וכ-53% תחנות מפעילות קופות החולים.
המשרד רוכש במרוכז את מנות החיסונים הנדרשות ל-14 .
חיסוני השגרה, ומספק אותן לכל אלף התחנות 65 במחוזות דרום, אשקלון וצפון-באמצעות לשכות הבריאות של משרד הבריאות; במחוזות ירושלים, חיפה ונפת ט נפת נתניה) באמצעות ספק פרטי אחר.
נתניה באמצעות ספק פרטי אחד; במחוזות תל אביב ומרכז (למע 66 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 64ג (2014 '), "מערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים", עמ601.
מדינת ישראל -473 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשותטיפול "מרובע") והחיסון הסביל או(חיסון "משולש" הפעיל החיסון .
בישראל החיסון נגד מחלת החצבת יכול להינתן רק בתוך תרכובות עם חיסונים אחרים: תרכיב נגד חצבת, חזרת ואדמת -תרכיב MMR , או תרכיב MMRV שמכיל גם חיסון נגד אבעבועות רוח (להלן ייקראו שני סוגי החיסונים - MMR או החיסון).
החיסון מכיל נגיף חי מוחלש של המחלות ונקרא חיסון פעיל.
הוא ניתן בשתי מנות: מנה ראשונה -מגיל 12 חודשים, מנה שנייה-בגיל 6 .
'בכיתה א יש מצבים שבהם אי אפשר לתת חיסון פעיל וצריך לתת חיסון סביל.
חיסון סביל הוא חיסון שמכיל נוגדנים לאותו מחולל והוא ניתן כאשר אדם לא יכול לייצר בעצמו נוגדנים או שהחיסון עלול לסכן אותו.
הפעיל במחלה, למשל בסיכון גבוה ושנחשפו לחולה מי שנמצאים ליתן ננגד חצבת חיסון סביל תינוקות בגיללנשים הרות שלא חוסנו בעבר, ל 6 - 12 חודשים ולמדוכאי חיסון באופן חמור 67 .
,יעילותו של החיסון הסביל מוגבלת לתקופה קצרהבדרך כלל ל כמה שבועות; בשל התוקף הקצר של החיסון הסביל המלאי הקיים ממנו מצומצם, כפי שיפורט להלן.
חיסון פעיל וסביל יש לתת עד 72 שעות מהחשיפה לחולה ולכל היותר עד6 ימים.
חיסון לאחר החשיפה עשוי למנוע את המחלה או להקל בחומרתה.
להלן (וריד ודרך הבאשפוז לתת דרך השריר או אפשר את החיסון הסביל -IV .
) לחיסון דרך השריר יש שני סוגי תרכיבים שאפשר לתת: גמסטן ובירוגלבין.
המלצות משרד הבריאות הן לתת חיסון IV לנשים הרות ולמדוכאי חיסון ואת הגמסטן והבירוגלבין לתת לתינוקות מתחת לגיל שנה.
יצוין כי חיסון ה-IV .
אינו מיועד רק לחצבת אלא גם למחוללי מחלה רבים אחרים .
את מלאי החיסון הפעיל מזמין משרד הבריאות שלוש שנים מראש, ואת מלאי החיסון הסביל הוא מזמין שנה מראש נוכח התוקף הקצר שלו והעובדה שהכמות הנדרשת ממנו בשגרה היא מגדיל את הזמנותיו לחיסון המצומצמת ביותר.
כאשר יש התפרצות, האגף לאפידמיולוגי ן עד, מלאי שנשאר מהיגודל אוכלוסיית קובע את המלאי הנדרש על בסיס הסביל.
האגף קופות החולים מגמות תקופתיות של צריכה.
ו, כמויות שהוזמנו בשנים קודמות שעברהשנה ה ובתי החולים הם הרוכשים את החיסונים הסבילים מן הספק68 .
בדיון של הוועדה הארצית לאשרור ביעור חצבת ואדמת69 שהתקיים במאי2018 , צוין כי לצורך היערכות ראויה להתפרצות החצבת יש להגדיל את מלאי החיסונים.
הוועדה לא ציינה מהי .
67 אנשים עם ליקוי ראשוני במערכת החיסון, חולי HIV עם דיכוי חיסוני חמור, מושתלי מח עצם עד 12 חודשים לאחר סיום הטיפול, אנשים שמקבלים כימותרפיה מדכאת חיסון עד 6 .
חודשים מסיום הטיפול 68 מתוך: פנקס התרופות של קופת חולים כללית, האגף הרפואי, מרץ1994 ', עמ579.
69 הוועדה הוקמה בהמלצת אב"ע, במסגרת המאמצים הבין-לאומיים לביעור החצבת והאדמת.
מטרת הוועדה היא ראת ביעור המחלות הנ"ל, על סמך דיווחים מהאגף לאפידמיולוגיה ולדווח לעקוב אחרי ההתקדמות המקומית לק לארגון בריאות העולמי פעם בשנה.
אין לוועדה סמכות לחייב את משרד הבריאות לפעולה כזו או אחרת, אך היא משמשת כיועצת.
חברי הוועדה הם אנשי מקצוע (מומחים) בתחום החיסונים והמחלות הזיהומיות, ולא עובדי שרד הבריאות.
מ מדינת ישראל -474 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .