HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן על פי המבנה החדש במדור תוקם חוליה מאוחדת אשר תעסוק במחקר הונאה סייבר ואכ"ל (אכיפה כלכלית).
הקמת יחי דה ייעודית ברמה הארצית לטיפול בנושא כסף מזויף תשפר את הכיסוי המודיעיני ברמה הארצית שתהווה בסיס טוב יותר ליצירת תמונת מודיעין רחבה, ברורה ומקיפה".
היערכות בנק ישראל למקרה של זיוף מטבע בהיקף נרחב .
זיוף מטבע בהיקף נרחב עלול לחייב את החלפתו של עריך מסוים, כפי שהתרחש בכמה מדינות בשנים האחרונות19 .
למצב זה יש התייחסות בנוהל של .
הודו, בריטניה, קנדה 840 |דוח שנתי 68א .
מחלקת המטבע מ-201320 .
מטרת הנוהל היא לקבוע את הפעולות שיש לבצע במחלקת המטבע במצבי חירום כדי למנוע מצב של זיוף מטבע ואת הפעולות שיש לבצע אם התגלה מטבע מזויף.
הנוהל קובע את הפעולות שיש לבצע "במצב חירום במקרה וימצא זיוף בהיקף נרחב": במקרה של התרחשות אירוע מסוג זה, תנחה מחלקת המטבע את הבנקים שלא למחזר מזומנים; המחזור יבוצע אך ורק על ידי בנק ישראל לאחר שהבנק ישקול את הצעדים להתמודד עם התופעה; המחלקה תיערך לקליטת העריכים החשודים בזיוף מהמחזור; ב מקרה של גילוי זיוף - יתקיים מסע הסברתי בקרב הציבור לצורך שמירת אמונו במטבע; חזרה לשגרה תוגדר על ידי מנהל מחלקת המטבע בהתאם לשיקול דעת.
כמו כן, על כל אנשי הצוות לערוך סיכום של הנתונים ולשמרם בהישג יד, כך שניתן יהיה לשלוף אותם להמשך פעילות.
נמצא כי הנוהל כל לי מאוד, וחסר בו תיאור ברור ומפורט של הצעדים שעל בנק ישראל לנקוט במקרי חירום ותרחישים שונים הקשורים לזיוף מטבע.
בנק ישראל מסר בתשובתו כי "מחלקת המטבע תעבה את הנוהל הקיים ככל שניתן, תוך התחשבות בשיקולי סודיות, וניהול סיכונים אשר מטבעם מוגדרים כגבוהים בתחום פעילות זה".
בחירת הדמויות שיופיעו על השטרות .
סעיף 42 (א) לחוק בנק ישראל קובע כי "הנגיד, באישור המועצה21 ,והממשלה יקבע את ערכם הנקוב של שטרי הכסף שיוצאו, צורתם, תוכנם, ושאר פרטיהם"22 .
20 ,""בדיקת זיוף מטבע והפצת המידע אודותיו למערכת הבנקאית ולמשטרה במצבי חירום 18.
21 על פי חוק בנק ישראל, התשי"ד-1954 , "הממשלה תמנה ועדה מייעצת של לא יותר מאחד-עשר חברים.
הוועדה תייעץ לנגיד בכל ענין שעליו להיוועץ איתה לפי חוק זה, ובכל ענין אחר הנוגע לתפקידי הבנק".
22 עד יוני2010 , המועד שבו נכנס חוק בנק ישראל לתוקף, היה בתוקף חוק בנק ישראל, התשי"ד- 1954 , שקובע כי "הבנק רשאי להוציא ולחזור ולהוציא מטבע בסכום שלא יעלה על הסכום שקבע הנגיד בהתייעצות עם הוועדה ובאישור הממשלה", וכי "הנגיד, בהתייעצות עם המועצה ובאישור שר האוצר, יקבע את ערכם הנקוב, צורתם, תכנם ושאר הפרטים של שטרי -הכסף ; שטרי]כאמור[ שיוצאו-הכסף ישאו את חו תם חתימותיהם של הנגיד ושל יושב-ראש המועצה".
בספטמבר2006 המליצה מחלקת המטבע על הנפקת סדרה חדשה של שטרות.
לאחר קיומם של דיונים פנימיים בבנק ישראל, שבהם התקבלו החלטות עקרוניות בנושאים כגון שם המטבע, מוטיבים עיצוביים, צבעים, גודל השטרות וכד', החל תהליך עיצוב השטרות החדשים.
התהליך כלל קיומה של תחרות ארצית פומבית לבחירת עיצוב השטרות; בחירת העיצוב והמעצב בסיוע הוועדה לתכנון שטר י כסף, מעות ומטבעות זיכרון (להלן - ועדת טירקל או הוועדה); אישור השטרות על ידי נגיד בנק ישראל (להלן - הנגיד) והמועצה המייעצת של בנק ישראל (להלן - המועצה המייעצת); אישור השטרות על ידי הממשלה, והכרזה ופרסום ברשומות על ידי משרד המשפטים.
בישיבתה ממאי 2009 המליצה ועדת טירקל כי השטרות החדשים יישאו את דמויותיהם של הרצל, בן גוריון, בגין ורבין שהוצעו על ידי הנגיד דאז.
יו"ר הוועדה ציין בישיבה כי "ישנה חשיבות עליונה להיותם של האישים מבין אבות המדינה והחותמים על הסכמי השלום", ולאחר ההמלצה קוימה התייעצות במועצה המייעצת, והיא אישרה את הדמויות.
שר האוצר דאז התנגד לדמויות שנבחרו וגם בציבור נשמעו קולות המתנגדים להחלטה.
נוסף על כך משפחת בגין התנגדה להופעת דמותו של ראש הממשלה המנוח על השטר.
לאור זאת, פנה שר האוצר דאז בבקשה לכלול בסדרה דמויות של נשים וכן לשקול שיקולים נוספים, ובכלל זה האפשרות שהסדרה תוקדש להנצחת זכרם ופועלם של אנשי תרבות ורוח.
בעקבות כך החליט הנגיד להחזיר את רשימת הדמויות לדיון נוסף בוועדת טירקל.
בפתיחת ישיבת הוועדה מנובמבר 2011 אמר יו"ר הוועדה כי איננו נוהג להביע את דעתו בתחילתו של דיון, אולם הציע לאשר מחדש את ההחלטה הקודמת של הוועדה ממאי 2009 , והוועדה אישרה אפוא בשנית את אותן הדמויות שאושרו באותו מועד.
הוועדה ציינה כי היא "חוזרת וסומכת את ידיה על הנימוקים לבחירת דמויות אלה.
ומוסיפה כי בחירת דמויות מתחום השירה ו/או הספרות, כפי שהציע שר האוצר, עלולה לעורר מחלו קות וקשיים ביתר שאת".
יו"ר הוועדה הוסיף כי "בבחירתנו את הדמויות האמורות דובר על דמויות שבקונצנזוס.
הרשימה של אנשי רוח היא ארוכה וודאי תעורר מחלוקות רבות מאלו שהתעוררו כאן".
בשתי ישיבות נוספות שקיימה הוועדה ביוני וביולי 2010 המשיכו חברי הוועדה בדיונים לגבי סוג הדמויות שיופיעו על גבי השטרות - מדינאים או אנשי רוח.
בישיבתה מחודש יולי 2010 הציע אחד מחברי הוועדה את דמותם של רחל המשוררת, שאול טשרניחובסקי, לאה גולדברג ונתן אלתרמן.
חבר אחר בוועדה אמר בתגובה: "אני חושב שאם נבחר דמויות אלו תקום צעקה גדולה בציבור, חלק יאמרו מדוע רק משוררים אשכנזים ולא ספרדים ועוד.
בדיון הקודם בחרנו דמויות ויש להשאיר את אותן דמויות".
בישיבתה מאוגוסט 2010 המליצה הוועדה לשנות את הדמויות המקוריות ולבחור בדמויות האלה: רחל המשוררת, שאול טשרניחובסקי, לאה גולדברג ונתן אלתרמן.
אולם, למרות המלצת הוועדה החליט הנגיד על ארבע דמויות אחרות שבכוונתו להביא לאישור הממשלה והן: בגין, רבין, ש"י עגנון ורחל המשוררת.
גם החלטה זו עוררה התנגדות נרחבת מצד הציבור, והנגיד החליט לבסוף לא להגיש הצעה זו לממשלה וחזר פעם נוספת לוועדת טירקל.
לבסוף קיבל הנגיד את המלצת הוועדה ובאפריל 2011 הביא לאישור הממשלה23 את דמויותיהם של רחל המשוררת, שאול טשרניחובסקי, לאה גולדברג ונתן אלתרמן24 .
יצוין כי השטר הראשון בסדרה (בעריך של50 ש"ח) הופץ לציבור בספטמבר 2014 , והשטר השני (בעריך של200 ש"ח) הופץ בדצמבר2015.
מעיון בפרוטוקולים של ועדת טירקל עולה כי לאחר דיונים רבים הגיעה הוועדה להסכמה שאנשי רוח יחליפו את המדינאים על גבי השטרות.
אחד מחברי הוועדה הציע את שמות ארבעת המשוררים שלדעתו דיוקניהם צריכים להופיע על השטרות, והצעתו התקבלה ללא דיון מעמיק בחלופות אחרות.
עוד עולה כי לא נעשתה פנייה לציבור על מנת לשתפו בתהליך ולאפשר לו להציע רעיונות לדמויות שלדעתו ראוי שיופיעו על גבי השטרות.
בנק ישראל מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2017 כי "בכל הנוגע לבחירת הדמויות, לא נעשתה פניה לציבור שכן זהו תפקידה ולשם כך בדיוק הוקמה וקיימת ה וועדה לתכנון ועיצוב שטרי כסף, מעות ומטבעות זיכרון.
הדמויות שהומלצו על ידי הוועדה, נקבעו על ידי הנגיד סטנלי פישר והובאו, בהתאם להוראות חוק בנק ישראל לאישור המועצה המנהלית ואישור ממשלת ישראל".
בתשובה נוספת שמסר בנק ישראל במאי 2017 ציין כי "לאחר עבודה מסודרת ומאוזנת, אשר כללה, בין היתר, תהליך התייעצות רחב בבנק ישראל ודיונים מעמיקים עם הוועדה המייעצת לנגיד כאמור, מילא הנגיד דאז את תפקידו הקבוע בחוק לקבוע את המוטיב העיקרי של השטרות החדשים והדמויות שיופיעו עליהם, כשלב ראשון והכרחי בתהליך הנפקת הס דרה החדשה.
במסגרת דיוני הוועדה המייעצת נבחן הנושא לעומק פעמים רבות לאורך תקופה של כשנתיים ואף הוחלפו הדמויות שהוצעו בראשונה.
23 יצוין כי הדמויות אושרו פעמיים על ידי שתי ממשלות מכהנות בחודשים אפריל 2011 ואפריל 2013.
24 )א שלב בחירת העיצוב 15.
11 - פתיחת תחרות העיצוב הארצית הפומבית (השתתפו 77 מציעים שהגישו109 הצעות); מינוי ועדת מומחים מקצועית לבחינת העיצובים; הגשת עבודות עיצוב על ידי מעצבים גרפיים מקרב הציבור; שיפוט על ידי ועדת המומחים; בחירת שלוש העבודות הזוכות על ידי ועדת טירקל בהשתתפות מומחים; ב) דירוג ההצעות הזוכות - 8.
11 - )דירוג הנגיד את שלושת העיצובים הזוכים; גהפיכת העיצוב לשטר 11.
12 - אישור העיצוב הדיגיטלי לשני העריכים הראשונים; ד) באפריל 2013 אישרה הממשלה את העיצוב, סימני הביטחון ויתר מרכיבי השטרות.
הציבוריות שדיוקניהם .
העומדות על הפרק המלצת הוועדה, בחירת הדמויות על ידי הנגיד דאז נידונה גם במועצה המייעצת וגם במועצה המנהלית של בנק ישראל ובשתי ממשלות מכהנות.
קביעת הנגיד אושרה על ידי המועצה המנהלית בבנק ישראל ובממשלה כנדרש".
בשל החשיבות הציבורית והחברתית שיש לבחירת הדמויות הציבוריות שדיוקניהם יופיעו על השטרות, יש מקום שבנק ישראל ישקול לקיים גם הליך המאפשר לציבור להתייחס להצעות שעל הפרק.
הביקורת מעלה כי משנת 1997 מתקשר בנק ישראל עם ספק אחד מסוים לצורך הדפסת השטרות, וכי הבנק לא תיעד פניות לספקים נוספים לשם קיום הליך תחרותי להדפסת השטרות.
עוד נמצא כי אין בבנק ישראל נוהל בעניין שמירת הסודיות של תהליך זה.
בעניין זיופי המטבע נמצא כי אין במשטרה גורם ייעודי אכיפתי אשר לרשותו הכלים, הידע והמשאבים הנדרשים להתמודדות עם תופעת זיופי מטבע, אף שלתופעה זו יש פוטנציאל לערעור היציבות הכלכלית והיא גם עלולה לשמש לצורך מימון פעולות טרור.
מעבר לנזק הכלכלי, זיוף מטבע הוא גם פגיעה חמורה בציבור, באמונו במטבע וכן פגיעה במוניטין הלאומי ים.
קיימת אפוא חשיבות חברתית מהמעלה הראשונה לצמצום תופעת ז יופי מטבע, ולכן על המשטרה לפעול להקמת מערך ייעודי לטיפול בתופעה זו ולהמשיך לעבוד בשיתוף פעולה עם בנק ישראל בהתמודדות עם התופעה.
על בנק ישראל לבצע פעולות מבעוד מועד על מנת להבטיח את הפצת הסדירה של השטרות וכן לגבש נוהל מפורט וברור בעניין שמירת הסודיות בנוגע לפעילות מחלקת המטבע בכלל ולתהליך ייצור השטרות בפרט.
רשות שדות התעופה (להלן - רש"ת או הרשות ) הוקמה על פי חוק רשות שדות התעופה, התשל"ז -1977 (להלן- חוק או חוק רש"ת).
בחוק נקבעו גם תפקידיה, בין היתר: להחזיק, להפעיל, לפתח ולנהל את שדה התעופה בן גוריון (להלן - נתב"ג) ושדות התעופה הפנים ארציים המפורטים בתוספת לחוק, לבצע בהם פעולות תכנון ובנייה ולספק בהם שירותים נלווים לכל הפעולות האלה.
פעילות הרשות ממומנת מהכנסותיה, שהן אגרות והכנסות מגורמים המפעילים שטחי מסחר ושירותים בתחומי הרשות ומעברי הגבול היבשתיים, ואינה מתוקצבת בת קציב המדינה.
הרשות נדרשת להכין ולהגיש לאישורו של שר התחבורה, בכל שנה , את התקציב לפעולותיה השוטפות וכן תכנית ותקציב לפיתוח ו של כל אחד משדות התעופה שלה, כמפורט בסעיף 37 .
לחוק ההכנסות של הרשות בשנת 2015 הסתכמו ב-3.
5 מיליארד ש"ח הכנסות מסחריות, ו -1.
8 מיליארד ש"ח הכנסות מאגרות.
הרווח התפעולי השנתי של הרשות הסתכם באותה שנה ב -830 מיליון ש"ח.
בשנים האחרונות השקיעה הרשות מכספיה לתכנונו ולבנייתו של שדה התעופה "רמון", ולפרויקטים שונים בנתב"ג כגון - בניית מגדל פיקוח חדש, הקמת הזרוע הרביעית בטרמינל 3 ושדרוג המסלולים.
נוסף על כך מעבירה הרשות למדינה חלק מרווחיה הצבורים.
הרשות אחראית למתן זיכיונות למפעילי חנויות בשטחי נתב"ג ובשדות התעופה הפנים הארציים האחרים, ולהשכרת שטחי שירות נוספים לעסקים כגון - מסופי מטענים, בלדרות ועוד.
סך הכנסות הרשות ממתן זיכיונות בנתב"ג הסתכמו ב -2015 בכ-1.
4 מיליארד ש"ח, רובן מזיכיון למכירת מוצרי אלכוהול, טבק, קוסמטיקה ועוד (להלן - LTPCCD )'או זכיין א4.
בחודשים ספטמבר 2016 - פברואר2017 בדק משרד מבקר המדינה את ההתקשרויות המסחריות של הרשות בנתב"ג.
בחוק נקבע כי מועצת הרשות (שמתמנה ע"י שר התחבורה) והיו"ר שלה ינהלו את רשות שדות התעופה.
במועד הביקורת כיהן מר יורם שפירא כסמנכ"ל למסחר ופיתוח עסקי (להלן - סמנכ"ל מסחר).
מנכ"ל הרשות שנבחר ע"י מועצת הרשות בהמלצת שר התחבורה הוא מר יעקב גנות.
הקצאת שטחי המסחר מתוך שיקול עיקרי של מקסום הכנסות הרשות .
תאגיד סטטוטורי ממלא תפקיד בעל אופי ציבורי, ולפיכך הוא מחויב לפעול לא רק על פי שיקולים עסקיים למען השאת רווחים, אלא גם מתוך מחויבות לטובת הציבור.
יתרה מזו - כאשר קיימת התנגשות בין שיקולים עסקיים ובין חובתו של התאגיד הסטטוטורי למל א את תפקידו הציבורי כנאמן הציבור - חובתו הציבורית גוברת.
4 Liquor,Tobacco, Perfume,Cosmetics,Confectionery,Drugstore 788 |דוח שנתי 68א .
דברים אלה יפים אף לעניינה של רש"ת שתפקידיה אינם מתמצים במתן שירותים בעלי אופי עסקי, אלא אף בתפקידים בעלי אופי ציבורי-שלטוני מובהק, כגון - קידום התובלה האווירית ופיתוחה, שמירה על רמה נאותה של בטיחות הטיסה ואבטחתם של שדות התעופה5 .
החוק קובע בסעיף 5 (ג) כי "במלאה את תפקידיה ובמתן שירותים לפי סעיף זה תונחה הרשות בעקרונות קידום התובלה האווירית ופיתוחה, יעילות תפעול שדות התעופה של הרשות והשגת הרמה הנאותה של בטיחות הטיסה ושמירתה".
כמו כן קובע החוק בסעיף 7 כי "קו מנחה בפעולות הרשות יהיה לנהל את כלל שדותיה ועד מה שניתן - כל שדה תעופה משדותיה, על יסוד חישובים כלכליים וכמפעל הנושא את עצמו".
רש"ת היא המנהלת היחידה של שטחי שדות התעופה במדינת ישראל.
בד בבד עם שירותי התעופה השונים שהיא מספקת לנוסעים ולחברות התעופה, ר ש"ת לבדה חולשת על הזיכיונות המסחריים בשטחי שדות התעופה למכירת טובין פטורי מכס, בעיקר לנוסעים בנתב"ג.
רש"ת שואפת למקסם את רווחיה מהזיכיונות שהיא מעניקה לזכיינים השונים, והיא מצהירה על כך באופן ברור וגלוי.
רש"ת מנוהלת כעסק שמפעיל את נכסיו באופן שיניבו תמורה כספית מקסימלית.
מועצת רש"ת (להלן - המועצה) פועלת כדירקטוריון בחברה, והרשות מפרסמת דוחות כספיים ומשלמת מס הכנסה על הרווחים.
לרש"ת יש זכות בלעדית להקנות זיכיונות בדיוטי פרי6 ובשטחים אחרים בנתב"ג.
ב- 2004-2003 , לקראת פתיחת טרמינל3 בנתב"ג, הזמינה הרשות מספר חוות דעת מיועץ בין -לאומי בנושא הפעילות המסחרית בטרמינל 3 .
עבודות היועץ בחנו את תמהיל החנויות הנדרש ומספר הזכיינים המועדף בכל תחום וכדו'.
היועץ המליץ על מתן זיכיון לזכיין אחד להפעלת חנות ה- LTPCCD , זכיין אחר להפעלת החנות למוצרי חשמל, וזכיין יחיד נוסף להפעלת חנות הממתקים.
בשלושת התחומים האלה נעשית רוב הפעילות המסחרית של הדיוטי פרי.
היועץ ציין כי בבדיקתו הגיע למסקנה שפיצול הזכיינות ליותר מזכיין אחד בכל אחד מתחומים אלה, יוריד את הפדיון של החנויות.
היועץ אף ציין כי "חשוב להדגיש שהתדריך ליועצים היה שמטרתה של רש"ת היא למקסם את ההחזר הכלכלי מהזיכיונות בטרמינל 3 ".
בשנים 2012-2010 , בעקבות דוח מבקר המדינה7 , שוב הזמינה הרשות בדיקת כדאיות של פיצול הזכיינות משלוש חברות ייעוץ (בעניין זה ראו להלן).
בהתאם להמלצת הייעוץ בשנים 2012-2010 החליטה רש"ת להעדיף זכיין יחיד לכל אחד מהתחומים העיקריים בדיוטי פרי.
בפועל, בהחלטה זו מגבילה הרשות תחרות בעסקים אלה.
מתן זיכיון יחיד לממכר כל סוגי הטובין פטורי המכס בשדה התעופה מאפשר לזכיין הבלעדי לקבוע מחירים הנראים זולים בהשוואה למחירי השוק המקומי החייב במכס.
ואולם, היעדר התחרות עדיין עלול להותיר בידיו שולי רווח רחבים בהשוואה למחירי הקנייה שלו.
חשוב לציין כי הפטור ממסים ומכסים שניתן .
5 בג"ץ 8299/01 ועד העובדים של ההנדסאים, הטכנאים, המהנדסים והאקדמאים ברשות שדות התעופה נ' רשות שדות התעופה בישראל, ס (2 )230 (2005.
) 6 חנויות המוכרות טובין פטורי מכס 7 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59 (2009 ), בפרק "הכנסותיה של רשות שדות התעופה ממסחר", עמ' 1479 רשות שדות התעופה |789 .
לטובין הנמכרים בשדה התעופה עשוי להגיע לפער של עשרות אחוזים ממחירי השוק המקומי.
פער כזה מאפשר מכירה במחירים מוזלים במיוחד לקהל הנוסעים מישראל לחו"ל, והוא מסביר בחלקו את היקף המכירות הגדול בדיוטי פרי.
בשנים 2004-2003 התקיימו מספר דיונים בוועדת הכלכלה של הכנסת (להלן- ועדת הכלכלה) בנושא שטחי המסחר של הרשות לקראת פתיחת טרמינל 3 .
בישיבות אלה נדונה השאלה אם הרשות פעלה די הצורך להחדרת תחרות במכירות של טובין פטורי מכס בשטחי המס חר בדיוטי פרי.
בסוף 2003 ביקשה ועדת הכלכלה מהממונה על ההגבלים העסקיים להכין בעבורה חוות דעת בנושא "האם קיימים שיקולים בעלי משקל שהיה בהם כדי לפטור את ההסדר למתן זיכיון לזכיין אחד בלבד (מבין כל אחד מהזיכיונות העיקריים) בשטחי המסחר בנתב"ג 2000.
" הממונה על ההגבלים העסקיים ציין בחוות דעתו, כי ככלל, קיום תחרות בין זכיינים שונים המוכרים מוצרים זהים או דומים בטרמינל 3 צפוי להיטיב עם הצרכנים ולהביא לידי הורדת מחירים.
ככל שתתקיים תחרות אינטנסיבית יותר בין זכייני ממכר טובין פטורי מכס - כן צפויים המחירים לצרכן להיות זולים יותר.
הוא הוסיף כי אי -פיצול זיכיונות בין מתחרים משמעו מניעת תחרות על לבו של הצרכן.
הממונה על ההגבלים העסקיים הוסיף כי השיקול העיקרי שהדריך את רש"ת במתן זיכיונות יחיד היה השאת הפדיון שלה עצמה.
לדעתו, השיקול להשאת פדיון אינו פסול בהכרח כאשר מדובר בגוף כלכלי טהור, אך בוודאי שהוא פסול מלהצדיק את הפעולה של מתן זיכיון יחיד לפי דיני ההגבלים העסקיים.
מקסום דמי הזיכיון אינו הדרך העיקרית לפעול למען טובת הציבור, ודווקא בדיני התחרות האינטרס העיקרי הוא זה של טובת הצרכן.
עוד הועלה על ידי הממונה כי הענקת בלעדיות לחנויות דיוטי פרי בשדה התעופה ממקסמת את רווחיו של בעל הזיכיון שניתן לו מעמד מונופוליסטי.
בתמורה לקבלת זיכיון מונופוליסטי יסכים בעל הזיכיון להציע סכום גבוה יותר בעבורו לרשות שדות התעופה.
חשוב לציין כי ב-2004 העלתה רש"ת לפני ועדת הכלכלה טיעונים ולפיהם תחרות בין זכיינים עשויה להביא לידי עליית מחירים, אף שלדעת המומחים מטעמה - קיומה של תחרות אכן עשוי להוריד את המחירים לצרכני הדיוטי פרי.
בדוח הוועדה להגברת התחרות במשק הישראלי משנת 2011 (להלן- ועדת טרכטנברג) הודגש הצורך בהורדת רמת המחירים בשווקים בין היתר באמצעות הגברת התחרות.
בהמשך לדוח הוועדה החליטה הממשלה8 , בין היתר "לקבוע בחוק כי אחת ממטרותיו של כל רגולטור ציבורי, בנוסף לכל מטרה אחרת שנקבעה לו לפי כל דין, תהיה האחריות לרווחת הצרכנים, לרבות יוקר המחיה, ולקידום התחרות בתחום שעל הסדרתו אמון הרגולטור וכי בהפעלת סמכויותיו לפי כל דין ישקול גם שיקולים אלה תוך מילוי חובת הנמקה לעניין זה.
" בתשובת הרשות מיוני 2017 למשרד מבקר המדינה (להלן - תשובת רשות שדות התעופה) צוין כי "הרשות פעלה ועודנה פועלת גם לקידומם של מכרזים ולהחלתם של הסדרים חדשים אשר מטרתם הינה הוזלת השירותים לנוסע.
זאת באותם עניינים בהם התחרות פחות משוכללת, ובהם הנוסע אכן נזקק לשירותים בשדה מבלי יכולת .
8 'החלטה מס4027 של הממשלה מיום 25.
11 790 |דוח שנתי 68א .
פועלת רש"ת כ-"מנהל עסקים", ולכן עליה לפעול בהקשר אליהן בהתאם לחוק ההגבלים העסקיים, .
בהגינות עסקית ובאחריות כנדרש מתאגיד ממשלתי, כאשר האינטרס העיקרי הוא זה של טובת הצרכן, ולא של מקסום הכנסותיה מלאה לבחור; כך הוא הדבר למשל בתחום שירותי ההסעדה, ובשירותי הסעת המוניות.
" במהלך 2013 בחנה הרשות להגבלים עסקיים את ההתקשרות של רש"ת עם זכיין להפעלת מסוף מטען בנתב"ג.
רש"ת חלקה על סמכותם של הרשות להגבלים עסקיים והממונה על ההגבלים העסקיים לבחון את ההתקשרות האמורה, בטענה כי ההתקשרות אינה כפופה לחוק ההגבלים העסקיים, התשמ"ח -1988 (להלן- חוק ההגבלים העסקיים).
בעקבות פניית רש"ת הועברה המחלוקת להכרעת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי-פיסקלי).
בהכרעתו מיוני 2013 כתב המשנה ליועץ המשפטי לממשלה כי "אין בחוק רש"ת, או בחוק אחר, הוראה המגבילה את תחולתו של חוק ההגבלים העסקיים על רש"ת.
בהיעדר הוראה כזו אין לומר כי קיים לרש"ת פטור גורף מהחוק.
יתר על כן, גם מבחינה פרשנית אין להסיק כוונה משתמעת לפטור כזה בעיקר לגבי רש"ת.
רש"ת היא מהתאגידים הציבוריים הגדולים ביותר, ובעלי מא פיינים כלכליים משמעותיים, הן מבחינת אופי פעילותה, והן מבחינת השפעתה על המשק.
העוצמה הכלכלית של רש"ת, אופי פעילותה הייחודי והעובדה שהיא מפעילה את שער הכניסה האווירי כמעט בלעדי של ישראל.
בהיבט זה הצורך בפיקוח על פעולתה של רש"ת, בהיבט התחרותי, הוא חיוני ביותר.
לפיכך, פרשנות תכליתית מביאה למסקנה שיש להחיל את החוק על רש"ת".
עם זאת הובהר כי "תחולתו של חוק ההגבלים העסקיים אינה גורפת כיוון שלא כל פעולה של רש"ת עונה על הגדרת "מנהל עסקים".
בחלק מפעולותיה פועלת רש"ת בכובע רגולטורי בעל מאפיינים שלטוניים ולא כמנהל עסקים.
ייתכנו פעולות שעליהם החוק לא יחול, בהיותן פעולות שאינן עסקיות".
מכאן, שמסקנת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה היא כי חוק ההגבלים העסקיים חל על רשות שדות התעופה בכל ההתקשרויות העסקיות שבהן היא פועלת כ"מנהל עסקים".
היותה של הרשות המפעילה היחידה של כל שדות התעופה במדינת ישראל, הופך אותה לאחראית הבלעדית להקצאת שטחי המסחר בכל שדות התעופה ומעברי הגבול.
בהתקשרויות אלה פועלת רש"ת כ-"מנהל עסקים", ולכן עליה לפעול בהקשר אליהן בהתאם לחוק ההגבלים העסקיים, בהגינות עסקית ובאחריות כנדרש מתאגיד ממשלתי, כאשר האינטרס העיקרי הוא זה של טובת הצרכן, ולא של מקסום הכנסותיה.
דמי הזיכיון המינימליים בנתב"ג .
דמי הזיכיון שמשלמים הזכיינים לרשות - (להלן- דמי ההרשאה) נקבעים לרוב במכרזים.
דמי ההרשאה צמודים למדד וצמודים בשיעור מסוים לגידול בתנועת הנוסעים (ככל שגדלה תנועת הנוסעים כן גדל תשלום דמי ההרשאה).
הרשות קובעת את דמי ההרשאה המינימליים במכרז, ובפועל הם משמשים כתנאי סף להשתתפות במכרז.
דמי ההרשאה המינימליים נקבעים על פי דמי ההרשאה והפדיון השנתי האחרון של הזכיין הקיים.
הרשות דורשת במכרזים שלה דמי הרשאה מינימליים גבוהים מאוד.
הזכיינים מוכנים לשלם ואף משלמים סכומי עתק בהשוואה למחירי שכר דירה בקניונים הגדולים, בין רשות שדות התעופה |791 .
בין מציעים במכרזים, .
אינה פועלת להגברתה - בניגוד .
הממשלה היתר בגלל הצפי להיקפי מכירה גדולים, הזכות למכור מוצרים ללא מכס והבלעדיות שמעניקה להם הרשות שמאפשרת להם לגבות מחירים גבוהים.
כל אלה עשויים להניב לבעלי הזיכיון רווחים גבוהים.
בדוח שהזמינה רש"ת מחברת ייעוץ כלכלי ביוני 2016 בנושא "משמעויות השינויים האקסוגניים והגידול בתנועת הנוסעים על תשלומי הזכיינים לרשות" הובאו נתונים על השכרת חנויות ב -11 הקניונים הגדולים ברחבי המדינה: מהנתונים עולה כי דמי השכירות הממוצעים בקניון היקר ביותר הגיעו ב-2015 ל- 1,059 ש"ח למ"ר בממוצע לחודש, לעומת דמי ההרשאה למ"ר בטרמינל 3 בנתב"ג שהגיעו ל- 7,313 ש"ח למ"ר בממוצע לחודש - יותר מ - 590% מהמחיר הממוצע למ"ר בקניון היקר ביותר.
דמי ההרשאה למ"ר בנתב"ג לחנויות ה- LTPCCD אף מגיע ל- 18,000 .
ש"ח לחודש מבדיקת מספר המציעים בהתקשרויות העסקיות של הרשות בשלוש השנים האחרונות עולה כי מ -15 התקשרויות שהיו בטרמינל 3 , בשתיים מהם לא פורסם מכרז אלא נוהל מו"מ, בחמישה מכרזים הייתה הצעה אחת בלבד, ובחמישה מכרזים היו רק שתי הצעות.
בחלק מההתקשרויות עם הזוכים במכרזים נקלעו הזכיינים לבעיות כלכליות (ראו להלן).
גובהם של דמי ההרשאה המינימליים שהרשות קובעת במכרזים שהיא מפרסמת בטרמינל 3 עלולים להיות אחד הגורמים לכך שמספר המציעים במכרזים רבים הוא מועט, וברוב המקרים יש מציע אחד או שניים בלבד.
כתוצאה מזה כמעט שאין תחרות בין מציעים במכרזים, ולמעשה - הרשות אינה פועלת להגברתה - בניגוד להמלצות של ועדת טרכטנברג ולמדיניות הממשלה.
השפעת הגידול במספר הנוסעים בנתב"ג על גובה דמי ההרשאה .
הסכם השמיים הפתוחים (להלן - שמיים פתוחים) אושר על ידי ממשלת ישראל באפריל 2013 .
לפי ההסכםיתווספו טיסות מישראל לשדות תעופה רבים באירופה.
כתוצאה ממדיניות זו היה צפוי גידול של ממש בתנועת הנוסעים בשל הגברת התחרות בענף התעופה.
יצוין כי יש מדינות באירופה החתומות על הסכם השמים הפתוחים זה כ-20 שנה, וחלק ניכר מהטיסות בשדות התעופה ברחבי אירופה נעשה באמצעות טיסות 9LOW COST .
מועצת הרשות החלה לקיים דיונים בנושא כבר בשנים 2012-2011 כהכנה להתרחבות הצפויה של טיסות LOW COST בישראל.
בעבודות ייעוץ שהזמינה הרשות בשנים 2012-2011 נערכה השוואה בין שוק הדיוטי פרי בעולם לשוק הדיוטי פרי בארץ ונמצא שממוצע הקניה של הנוסע בנתב"ג גדול יותר משל הנוסע באירופה.
9 ( חברת תעופה זולה Low-cost carrier או(LCC ; טִיסַת חֶסְֶך הוא כינוי ל טיסה ב חברת תעופה שמחירי טיסותיה נמוכים מאוד בהשוואה לחברות התעופה הלאומיות; המחיר הנמוך מתאפשר בשל היעדרם של שירותים מסורתיים לנוסע.
השפעת הסכם "השמיים הפתוחים " מורגשת מאוד, ובשנים האחרונות חלה עלייה גדולה במספר הנוסעים בנתב"ג.
בשנת 2015 עברו בנתב"ג כ -15.
7 מיליון נוסעים יוצאים ונכנסים, עלייה של כ-9.
8% בהשוואה לשנת2014 .
משנת2012 - שנת2015 עלתה תנועת הנוסעים בשיעור מצ טבר של 26.
להלן בלוח 1 נתוני תנועת הנוסעים היוצאים לשנים 2015-2011 , ושיעור הגידול בהשוואה לתקופה המקבילה אשתקד: .
לוח 1 : תנועות נוסעים יוצאים מנתב"ג .
שנה נוסעים יוצאים שיעור הגידול השנתי בהשוואה .
לתקופה המקבילה אשתקד .
מהלוח עולה כי למעט שנת2012 , בכל שנה החל בשנת2011 עלה מספר הנוסעים היוצאים ב-6% לפחות, כאשר ב-2015 הייתה עלייה של כמעט10% לעומת השנה הקודמת.
על פי בדיקות שקיימה הרשות, הגידול במספר הנוסעים גרם לעלייה בתשלום דמי ההרשאה של הזכיינים לרש"ת (בהתאם לחוזים הצמודים לשיעור השינוי בתנועת הנוסעים), אך הוא לא גרם לעלייה מקבילה בפדיון המכירות בכלל, ובפדיון לנוסע בפרט.
לטענת הרשות, הנוסעים שנוספו מתאפיינים בנטייה להוציא סכומים נמוכים יותר בחנויות הדיוטי פרי.
כמו כן, נוסעים שהגדילו את תדירות נסיעותיהם לחו"ל - רוכשים בממוצע פחות מוצרים בכל נסיעה.
לדוגמה, נוכח הגידול בתנועת הנוסעים החליטה רש"ת על הפעלה מחודשת של טרמינל 1 , כאשר הנוסע עובר את תהליכי הרישום והבידוק הביטחוני בטרמינל 1 , ולאחר מכן מועבר לדיוטי פרי בטרמינל 3 .
מנתוני הרשות על שנת2015 עולה, כי נוסע שעבר בידוק בטרמינל1 רכש מוצרים בדיוטי פרי בכ-13% פחות בממוצע מנוסע שעבר בידוק בטרמינל3 .
הרשות ציינה בתשובתה כי בעת בחירת הזכיינים הנוכחיים, לא ניתן היה לחזות את הגידול במספר הנוסעים בטווח הקצר.
ל דוגמה, תחזית הנוסעים שהכין משרד התחבורה בתחילת 2016 חזתה בתרחיש אופטימי ביותר כ-16.
8 מיליון נוסעים, כאשר מספר הנוסעים בפועל היה כ-17.
כמו כן ציינה הרשות כי ההנחה שפדיון הזכיינים יעלה ביחס ישר לתנועת הנוסעים הייתה הנחת העבודה שהתבססה על ניסיון ונתונים כלכליים מהעבר.
הרשות הוסיפה כי במכרז ה - LTPCCD מ-2012 , הדרך להתמודד עם ההשפעות הבלתי צפויות מתכנית השמיים הפתוחים הייתה הוספת מנגנון לניהול משא ומתן עם הזכיין בשנת 2018.
רשות שדות התעופה |793 .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי היא לא נערכה כראוי להשפעת העלייה הצפויה במספר הנוסעים.
בפועל, לא נערכה הרשות לגידול במספר הנוסעים, לא צירפה לנוסחאות ההצמדה של דמי ההרשאה את ההשפעות האפשריות של הגידול בכמות הנוסעים ושינוי התמהיל שלהם, ולא שקלה את האפשרות לשנות את תמהיל החנויות כדי להתאימו להרגלי הקנייה של הנוסעים.
בקשות הזכיינים לקבלת הנחות .
כאמור לעיל חלה עליה חדה בתשלומי דמי ההרשאה שמשלמים הזכיינים בדיוטי פרי לרשות, לעומת עליה מתונה, אם בכלל, בפדיון המכירות ברוטו שלהם.
חלק מפדיון הזכיינים אינו מושפע מהגידול בתנועת הנוסעים שחל בשנים האחרונות (ראו להלן).
נוכח היקפי התשלום הגבוהים בערכים מוחלטים בכלל, וכאחוז מהפדיון בפרט, פנו לרשות בסוף 2015 ו-2016 זכיינים רבים, וחברה א' בראשם, והתלוננו על שחיקה ברווחיות ועל אי -יכולתם לעמוד בתשלומים הגבוהים.
כמה זכיינים אף פנו אליה בבקשה לסיים את החוזים.
כדי לבדוק את מצבם של בעלי ההרשאה חילקה הרשות את החנויות בהתאם להיקף ההכנסות שהיא מקבלת מכל אחת מהן.
הרשות חילקה את החוזים לשלוש קטגוריות: (א) חוזים קריטיים לרשות - מעל 100 ;מיליון ש"ח (ב) חוזים מהותיים לרשות - בין 10 ל-100 ;מיליון ש"ח (ג) חוזים שאינם מהותיים - עד 10 מיליון ש"ח.
מלבד חלוקה זאת בדקה הרשות שני פרמטרים נוספים שעשויים להצביע על חוסר כדאיות להפעלת חנות בנתב"ג - (א) ניתוח התשלום לרשות כאחוז מהפדיון; (ב) רגישות הפדיון לתנועת הנוסעים.
להלן בלוח 2 מוצג שיעור התשלום ביחס לפדיון של בעלי ההרשאה להפעלת החנויות באולם היוצאים בנתב"ג לשנת 2015.
לוח2 : ,שיעור התשלומים של הזכיינים לרשות מפדיונם 2015 .
תשלום כשיעור מהפדיון מספר זכיינים .
מהלוח עולה כי כשליש מהזכיינים שילמו לרשות בשנת201510 יותר מ-%40 מפדיון המכירות שלהם ובחלק מהמקרים אף קרוב ל-60% .
10 סה"כ התשלו מים לרשות, מחולקים לדמי ההרשאה ולדמי השימוש (תשלום נוסף בעבור השימוש בנכסים כגון מחסנים ומשרדים).
שפרסמה לטרמינל 3 לא דאגה הרשות ליציבות החוזים עם הזכיינים בטרמינל 3 , אלא למקסום ההכנסה הקבועה של הרשות בעיקר בניתוח כדאיות שהכין יועץ חיצוני במאי 2010 נמצא, כי היחס שבין דמי הרשאה לפדיון של גופים קמעונאים בנמלי תעופה בעולם נע בין 20% ל-30% , והממוצע הוא 26.
לעומת זאת היו דמי ההרשאה של חנות LTPCCD בנתב"ג באותו מועד 43% מהפדיון.
היועץ ציין כי "במצב הקיים, דמי ההרשאה הם כנראה מקסימאליים מבחינת התשלום שהזכיין יכול לעמוד בו מבלי לעבור להפסד תפעולי או להיקלע לקשיים כלכליים".
דמי ההרשאה לחנות ה - LTPCCD הגיע בשנת 2015 לכ-58% .