HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
רשות המסים מסרה בתשובתה מדצמבר 2008 כי "יש לפעול מול משטרת ישראל ולארגן נוהל מסודר בכל הקשור להעברת ידיעות בזמן אמת, נוהל שיביא לשיפור מערך היס"ם וגידול בהיקף תפיסות הסמים".
משרד מבקר המדינה בדק 27 בקשות להיתרים למסירת מידע בנושאי סמים שנשלחו ממשטרת ישראל למטה הסמים שברשות המסים מינואר עד אוגוסט 2012 .
הבדיקה העלתה כי חלה הרעה בתחום זה: בשישה מקרים נמשך הטיפול בקבלת ההיתר בין 14 ל-20 ;ימים בחמישה מקרים נמשך הטיפול בין 21 ל-30 ימים; ובארבעה מקרים נמשך הטיפול יותר מ-30 .
ימים משטרת ישראל ציינה לפני משרד מבקר המדינה כי לעתים היא אינה מבקשת מרשות המסים מידע שנדרש לה למאבק בהברחות סמים.
זאת משום שההיתר למסירת המידע אינו מתקבל בזמן סביר, ולעתים הוא מגיע כאשר הוא כבר איננו נחוץ.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המסים כי עליה להסדיר באופן מידי את משך הטיפול בבקשות למסירת מידע.
כמו כן, מומלץ לשקול להקים צוותי חקירה משותפים לרשות המסים ולמשטרת ישראל, לשם הגברת השיתוף במידע.
יחידות המודיעין בבתי המכס נועדו לסייע ליחידות השונות בהם, באמצעות אספקת מידע על מבריחי טובין, מבריחי סמים, מבריחי כסף ומבריחי אמצעי לחימה.
על יחידת המודיעין לאסוף מידע ממקורות שונים, ובכללם משטרת ישראל, ולהזין אותו למערכת המידע הממוחשבת של מינהל המכס.
משרד מבקר המדינה השווה בין פעילותן של יחידות המודיעין בבתי המכס השונים בשנת 2011 , בכל הנוגע לאיסוף יזום של פרטי ידיעות בתחום הברחות סמים והלבנת ההון והזנתם למערכת המידע הממוחשבת של מינהל המכס.
נמצא כי יחידת המודיעין בבית המכס נתב"ג הזינה את מערכת המידע של מינהל המכס בתשעה פרטי ידיעות בלבד.
זאת לעומת 25 עד45 הזנות שביצעו יחידות המודיעין בבתי המכס האחרים.
על פי נתוני בית המכס נתב"ג, מנעה היס "ם בבית המכס בשנת 2011 כ-120 מקרים של הברחות סמים.
בבדיקה של משרד מבקר המדינה הועלה כי כל תפיסות הסמים לא נעשו בעקבות מידע מודיעיני, אלא נבעו מבדיקות אקראיות שוטפות.
2 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59( ב 2009,) 'בפרק "פעולות למניעת הברחות של טובין", עמ241.
יחידת המודיעין בבית המכס נתב"ג אינה יוזמת פעילויות, ופגישות עבודה מסודרות בינה ובין היס"ם ובין בודקי המכס בנתב"ג אינן מתקיימות.
על פי נוהלי העבודה של מינהל המכס, על יחידות המודיעין בבתי המכס להפעיל מקורות ולספק מידע שיוכל למקד את יחידת הבודקים במבריחים פוטנציאלים.
על יחידת המודיעין להשיג את רשימות הנוסעים עוד לפני נחיתתם ולבדוק לגבי מי מהם קיים מידע מחשיד, למשל מי מהם נוהג לצאת את גבולות הארץ לתקופות קצרות; מי מהם נתפס בעבר בהברחות; ולמי מהם יש קשרים עם גורמי פשע.
הועלה כי לרוב מידע כזה אינו נמסר ליחידות הבודקים בנתב"ג.
עוד הועלה כי יחידת המודיעין בנתב"ג אינה מבקשת מיחידת הבודקים דיווח בדבר אפקטיביות המידע שמסרה להם, ולפיכך אינה יכולה לגבש מסקנות לייעול פעולתה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על יחידת המודיעין בבית המכס נתב"ג לשפר ולייעל את עבודתה: עליה להשיג ולהפיץ מידע שיביא למיקוד הבודקים בעת ביצוע הבדיקות, וכן לבדוק אם נעשה במידע שימוש ובאיזה אופן, כדי שיהיה אפשר להפיק לקחים שיסייעו לייעל את תפקוד היחידה.
רשות ה מסים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי לצורך איסוף מידע מודיעיני על מבריחים פוטנציאלים נבנית תכנת מחשב חדשה וייחודית, שתוכל לבנות פרופיל של נוסעים שחשודים בהברחה ולסייע באיתורם.
ממרץ ועד לסוף אוקטובר 2012 התקבלו בבית המכס נתב "ג 45 ידיעות מודיעיניות ממשטרת ישראל בדבר חבילות שיש חשד שהן מכילות סמים, אשר אמורות להגיע לארץ.
הנחיית רשות המסים קובעת כי יש להזין את פרטיו של מי שאמור לקבל את החבילה במערכת הממוחשבת.
המערכת הממוחשבת אמורה להתריע על הגעת החבילה, כדי שיהיה אפשר לעכבה עד שישלים בית המכס את בדיקתה.
נמצא כי עובדי היס "ם בבית המכס נתב"ג לא הצליחו לאתר, בהסתמך על המערכת הממוחשבת, אף אחת מהחבילות שיש חשד שהן מכילות סמים, שכן במערכת הממוחשבת אין אפשרות לרשום את כל הפרטים של מי שאמור לקבל את החבילה.
נוסף על כך, לא היה ניתן להסתמך על נתוני חברת דואר ישראל, שכן המעקב של החברה אחר החבילות אינו ממוחשב.
רשות המסים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי המערכת "אינה מאפשרת כיום טיפול ותיעוד בדיקה באופן פרטני.
בשל מגבלה מיחשובית, הנושא מטופל לקראת מערכת דור חדש".
על רשות המסים לתקן בדחיפות את הליקויים שצוינו לעיל.
לשם כך עליה לרתום לעזרתה את הגורמים הנוגעים בדבר, ובכלל זה משטרת ישראל וחברת דואר ישראל.
כאשר יחידת הבודקים בבית המכס נתב"ג מבצעת בדיקות באולם הנוסעים, היא תופסת לעתים הברחות טובין בכמויות מסחריות.
מידע בדבר הברחות מסחריות הוא בעל חשיבות, שכן הוא יכול לתרום להרחבת רשימת הנישומים החייבים במס.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי בית המכס נתב "ג אינו מוסר מידע על הברחות למס הכנסה, אף שהדבר יכול לתרום להרחבת רשימת הנישומים ולחייבם במס.
זאת אף שבמקרים מסוימים היו היקפי ההברחות גבוהים, עד כדי פתיחה בחקירה.
רשות המסים הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "בכל הקשור להברחות מסחריות, אכן יש מקום להרחיב את רשת הנישומים.
והוחלט לסנכרן בין מערכות המידע השונות של הרשות בכדי למקסם את הפוטנציאל הקיים להרחבת רשת הנישומים שאינם מדווחים ואינם רשומים בכל מערכי המס, במקרים שנמצא חשד שיש להם מקורות הכנסה מהברחות או מיבוא מסחרי".
כאשר בודקי המכס תופסים טובין מוברחים, אך כאלה המותרים ביבוא - על הנוסע המבריח לשלם את המס בעבור הטובין המוברחים, נוסף על קנס מינהלי, ולאחר מכן יוחזרו לו הטובין.
אם לא שילם הנוסע את המתחייב על פי החוק, מועבר הטיפול בעניין ליחידת התפיסות בבית המכס.
אם מדובר בטובין האסורים ביבוא, מועבר הטיפול בעניין ליחידה המתאימה בבית המכס - היס"ם או יחידת התפיסות.
בבדיקת משרד מבקר המדינה בעניין זה הועלו ליקויים אלה: 1.
כאשר נתפסים טובין מוברחים, על הבודקים באולם הנוסעים בנתב"ג למלא טופס ידני הועלה כי מילוי הטופס נעשה שלא על פי כללים אחידים.
כמו כן, כתב היד בטופס וחתימת הבודק עליו אינם תמיד ברורים דיים, ולפיכך פעמים רבות אי -אפשר לדעת מיהו הבודק שמילא את הטופס ומהם פרטי האירוע.
טופס שמולא באופן לא ברור מועד לתקלות ועלול להביא לקשיים בבירור תלונות של נוסעים.
נמצאו מקרים שבהם התלוננו נוסעים שנבדקו שטובין שנתפסו במכס לא הוחזרו להם, אולם בשל אופן מילוי הטפסים נתקל בירור התלונות הללו בקשיים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על רשות המסים לבדוק בקפידה את התלונות לגבי היעלמם של טובין במקרים שלגביהם נטען כי לא הוחזרו לבעליהם.
כמו כן, על רשות המסים לפעול למחשוב טופס התפיסה בנתב"ג, כדי לאפשר בקרה טובה יותר על עבודת הבודקים ועל התפיסות שנעשו.
בתשובתו של מנהל רשות המסים למשרד מבקר המדינה צוין כי טופס תפיסה ממוחשב נכלל במערכת המכס הממוחשבת שנמצאת כיום בפיתוח.
לדבריו, טופס זה ימולא על פי כללים אחידים, וייכלל בו כל המידע הרלוונטי.
בחוק איסור הלבנת הון נקבע כי על הבודקים מוטל גם לבדוק הכנסת כסף למדינה באופן בלתי חוקי.
על פי חוק זה, על הנוסעים להצהיר על הכנסה של כסף מזומן או של המחאות בנקאיות והמחאות נוסעים שערכם גדול מהסכום שנקבע מדי פעם בפעם לצורך עניין זה (במועד הביקורת היה הסכום 100,000 ש"ח); ואולם הם אינם חייבים להצהיר על המחאות אישיות.
יצוין כי ניתן להמיר המחאות אישיות בדוכנים לשירותי המרת כסף3 , וממילא להכניס כסף לארץ ללא פיקוח.
בבדיקת משרד מבקר המדינה הועלו מקרים שבהם נמצאו ברשותם של נוסעים שנבדקו בבואם לארץ המחאות אישיות בסכומי כסף הגבוהים מ- 100,000 .
ש"ח לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות המסים ועל הרשות לאיסור הלבנת הון ליזום תיקון של הנהלים, התקנות והחוק, כדי שיהיה אפשר להחיל את האיסור הנוגע להלבנת הון גם על המחאות אישיות.
היועצת המשפטית של הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון הטרור השיבה למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 כי "במסגרת הצעת חוק איסור הלבנת הון (תיקון מספר10 ), התשע"ב- 2011 (אשר עברה קריאהראשונה ביום 19.
11 ), הוצע לתקן את החוק במספר נושאים, במטרה לייעל את יישומו של החוק ולהתאים את החוק לדרישות הבין -לאומיות העדכניות בעניין איסור הלבנת הון ומימון הטרור.
הוצע, בין היתר, להרחיב את הגדרת המונח 'כספים'.
מזומנים, המחאות בנק ]ולקבוע שהיא תכלול [ ,איות, המחאות נוסעים, ניירות ערך למוכ"ז שטרות סחירים, כרטיס תשלום וכל אמצעי תשלום אחר למוכ"ז".
3 ,מבקר המדינהדוח שנתי 60ב ( 2010,) " בנושאהפיקוח על נותני שירותי מטבע ", עמ' 133.
טרקלין העסקים ("מצדה") ממוקם בטרמינל 1 (נמל התעופה הישן).
הטרקלין משרת אורחים רשמיים של המדינה ואת מי שמשלמים עבור שירותי הטרקלין.
הנוסעים, אורחי הטרקלין, יורדים מהמטוס ביציאה מיוחדת ומגיעים אליו ברכב מיוחד, מלווים בנציג הטרקלין.
בטרקלין העסקים יש שלושה חדרי המתנה.
הבדיקות הביטחוניות, ביקורת הגבולות וביקורת המכס מתבצעות בטרקלין.
בבדיקת משרד מבקר המדינה הועלה כי בטרקל ין העסקים נתב"ג אין מסלול אדום ומסלול ירוק, ובמקום זאת הנוסעים נדרשים למלא הצהרת מכס בדבר הטובין שהביאו עמם.
הועלו כמה ליקויים הנובעים ממצב זה ומהיעדר תנאים פיזיים מספקים לביצוע הבדיקות: 1.
המקבלים את פני הנוסעים יכולים להיכנס לטרקלין העסקים תמורת תשלום ולהמתין עם הנוסעים עד לסיום כל הבדיקות.
ניתן לנצל מצב זה לביצוע הברחות.
בית המכס נתב"ג מפעיל רק עובד אחד במשמרת בטרקלין העסקים.
כאשר נוחתים כמה מטוסים בו -בזמן ומספר רב של נוסעים מגיע לטרקלין, אין די בעובד אחד כדי לבצע את הבדיקות ולפקח על המתרחש.
מכשיר השיקוף שמשמש את בית המכס נתב"ג בטרקלין העסקים הוא מכשיר ייעודי לתיקי יד ולא למזוודות.
במקרה הצורך נאלץ אפוא עובד בית המכס לבדוק את המזוודות בדיקה ידנית.
בטרקלין העסקים אין חדר לביצוע בדיקות ידניות, ומשום כך בעת הבדיקה נאלצים עובדי בית המכס לפתוח את המזוודה על תכולתה לפני שאר הנוסעים.
מכיוון שהנוסעים המשתמשים בטרקלין העסקים הם אורחים של מדינת ישראל או מי שמשלמים כדי לקבל שירות ייחודי זה, הרי שיש בכך משום פגיעה ברמת השירות שהם אמורים לקבל וכן פגיעה בפרטיותם.
בשל כך קיים חשש כי עובדי בית המכס יימנעו מלבצע את כל הבדיקות שהיו מבצעים אילו היה הנוסע הנבדק עובר באולם הנוסעים.
כאשר נוסע המשתמש בטרקלין העסקים חשוד בהברחת טובין על גופו, הוא צריך להיבדק באמצעות משקף ייעודי לגוף האדם, הממוקם בטרמינל 3 .
גם במקרה זה קיים החשש כי בשל מעמדו של הנוסע יימנעו עובדי בית המכס מלהפנותו לטרמינל המרוחק.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על רשות המסים לפעול להימצאותם של כל האמצעים הנדרשים לביצוע בדיקות למניעת הברחות בטרקלין העסקים.
הרשות השיבה למשרד מבקר המדינה כי "תפעל למציאת פתרון הולם" בעניינים האמורים.
ועדת התפיסות של בית המכס נתב"ג קובעת אם על מי שהבריח טובין המותרים ביבוא יוטל קנס מינהלי או שיוגש נגדו כתב אישום.
בנוהלי רשות המסים נקבע כי לפני ועדת התפיסות יובאו מקרים שבהם כמות הטובין שנתפסה הייתה רבה, וכן מקרים שבהם הטובין שנתפסו היו בעלי ע רך כספי גבוה או נתפסו בנסיבות שבהן התעורר חשד לכוונה פלילית.
בוועדת התפיסות של בית המכס נתב"ג מכהנים נציג מהנהלת בית המכס, יועץ משפטי ברשות המסים וממונים על יחידת שונות בבית המכס.
בכל ישיבה של ועדת התפיסות דנים ב-10 עד 15 .
מקרים של הברחות בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי עד יוני 2012 נמסרו לחברי ועדת התפיסות של בית המכס נתב"ג פרטי האירועים שבהם היה עליהם לדון רק בעת התכנסותה של הוועדה.
חברי הוועדה לא יכלו אפוא ללמוד את פרטי המקרים לעומקם ולהשוותם למקרים שאירעו בעבר - כדי לקבל החלטה מיטבית.
דברים אלה אמורים בייחוד לגבי חבר הוועדה שהוא יועץ המשפטי ברשות המסים, מכיוון שעליו גם לבחון אם החקירה נעשתה כנדרש.
בעקבות הערת משרד מבקר המדינה בנושא זה החל בית המכס נתב"ג ביוני 2012 , בעת ביצוע הביקורת, להביא לפני חברי הוועדה את פרטי המקרים יום לפני מועד התכנסותה.
ביוני 2010 הכינה הסגנית הבכירה של היועץ המשפטי של רשות המסים חוות דעת בנושא הברחת טובין על ידי קטינים.
לפי חוות הדעת, אין להגיש כתבי אישום נגד קטינים שעברו במסלול הירוק בלי שהצהירו על טובין חייבי מכס שהם נושאים.
עוד נאמר בחוות הדעת שגם אם הטילה ועדת התפיסות בבית המכס קנס מינהלי על הקטין, או שהקטין עצמו ביקש להישפט - יש לוותר על הקנס ועל הגשת כתב אישום ולהסתפק בהחרמת הטובין בלבד.
עם זאת צוין כי אם הקטין מבצע את העברה שוב או שהעברה נעשתה בנסיבות מחמירות, יש לפנות לייעוץ המשפטי של רשות המסים להגשת כתב אישום.
בבדיקת משרד מבקר המדינה הועלה כי אכן נתפסו קטינים בהברחות סיגריות בכמויות מסחריות.
אולם בהתאם למדיניות רשות המסים לא ננקטו נגדם צעדי ענישה.
קיים חשש כי מצב זה יכול לשמש תמריץ לניצולם לרעה לצורך הברחות.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי ליצור הרתעה יש לפעול בראש ובראשונה נגד מי שמנצל קטינים להברחות.
בדיקת משרד מבקר המדינה בבית המכס נתב"ג העלתה כמה ליקויים בפעילותן של היס"ם ויחידת המודיעין בו.
נוסף על כך הועלה כי לעתים תנאי העבודה של יחידת הבודקים בבית המכס אינם מאפשרים להם לבצע בדיקות כנדרש.
יש על כן לשפר את מערכת הגילוי של הברחות טובין וסמים בבית המכס.
על רשות המסים לבחון אם היעדים שנקבעו בהחלטת הממשלה בנוגע להקמת יחידה למניעת הברחות סמים הושגו במלואם.
כמו כן, על רשות המסים לדאוג לתנאים מתאימים בבית המכס נתב"ג לביצוע חקירות; לשיפור ההכשרה של עובדיה; לקיצור משך הטיפול בבקשות המשטרה לקבלת מידע; ולשיפור ניכר של עבודת יחידת המודיעין בבית המכס.
נוסף על אלה, משרד מבקר המדינה ממליץ לנקוט פעולות אכיפה נגד מי שהשתמשו בקטינים להברחות טובין בכמויות מסחריות, וכשנדרש גם נגד הקטינים עצמם - כדי למנוע תמריץ לשימוש בקטינים להברחות.
חברת דואר ישראל בע"מ (להלן - חברת הדואר או החברה) החלה לפעול במרץ 2006 על פי רישיון שקיבלה מכוח חוק הדואר, התשמ"ו- 1986 (להלן- חוק הדואר).
על פי נתוני הדוח הכספי לשנת 2011 העסיקהחברת הדואר כ- 6,500 עובדים, מחזור המכירות השנתי שלה עמד על כ -1.
8 מיליארדש"ח והיא הפעילה כ-700 יחידות דואר .
החברה מספקת שני שירותים עיקריים - שירותי דואר, לרבות שירות שליחים מהיר מקומי ובין-לאומי (כ -1.
25 מיליארדש"ח בשנה), ובנקאות מוגבלת באמצעות חברה בת, חברת בנק הדואר בע"מ (להלן .
9 על פי רישיונה, חברת הדואר חייבת בהספקת שירות אוניברסלי, שמשמעו הספקת שירותי דואר בסיסיים, והנגשתם לכל תושבי המדינה במחיר אחיד.
חברת דואר ישראל בע"מ 619 .
שם הדוח: שם הדוח: עניינים כספיים בחברה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 .
גם- בנק הדואר) הנמצאת בבעלותה המלאה של חברת הדואר, לרבות תשלום חשבונות, המרת מטבע חוץ ותשלומי קצבאות (כ -400 מיליוןש"ח בשנה).
יתרת מחזור המכירות השנתי מקורה בשירותים נוספים בהיקף של כ -130 מיליוןש"ח בשנה.
בחודשים מרץ-נובמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה את מצבה הכספי של חברת הדואר 10 ואת תפקודם של הגורמים המפקחים עליה.
הביקורת נערכה בהנהלת החברה.
בדיקות משלימות נעשו במשרד התקשורת, ברשות ההגבלים העסקיים ובמשרד האוצר - באגף התקציבים, באגף החשב הכללי, באגף שכר והסכמי עבודה (להלן - הממונה על השכר), באגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון (להלן - אגף שוק ההון), ברשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות) וברשות המסים בישראל.
שינויים מבניים בחברת הדואר .
הפרטה בשנת 2002 שכרו משרדי התקשורת והאוצר את שירותיה של חברת ייעוץ בין -לאומית לצורך קביעת המתכונת לפתיחת שוק הדואר לתחרות.
בספטמבר 2003 הגישה חברת הייעוץ את מסקנותיה.
בין היתר המליצה חברת הייעוץ על תהליך הדרגתי לפתיחתו של שוק הדואר לתחרות, שייעשה בידי הממשלה.
בספטמבר 2003 אימצה הממשלה 11 את עיקרי מסקנות חברת הייעוץ והחליטה להפוך את רשות הדואר לחברה ממשלתית.
הממשלה הטילה על מנהל רשות החברות לגבש, עד ספטמבר 2004 , הצעת החלטה בעניין הפרטת רשות הדואר.
לשם כך בוצע בינואר 2004 תיקון מקיף בחוק הדואר12 ,.
חברת דואר ישראל וחברת בנק הדואר שהוקמו מכוח תיקון החקיקה מינואר 2004 , החלו בפעילותן רק במרץ 2006.
10 הנתונים והממצאים בדוח זה מתייחסים גם לחברת בנק הדואר אלא אםצוין אחרת.
11 'החלטת ממשלה מס788 מיום 15.
12 התיקון נעשה במסגרת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה), התשס"ד- 2004 .
בספטמבר 2006 החליטה הממשלה13 להסדיר את פעילותה של חברת הדואר ולקדם את מהלך הפרטתה.
על פי החלטה זו, היה על רשות החברות להגיש הצעה למכירת מניות החברה, וזאת עד סוף 2006 .
נמצא כי הצעת רשות החברות הוצגה לשר התקשורת רק בדצמבר 2009 .
האיחור בהצגת ההצעה נבע, בין השאר, מעיכובים בהגדרת מבנה פעילותו של בנק הדואר ותחומי פעילותו, עקב מחלוקת בין הגורמים הרלוונטיים - משרד האוצר, בנק ישראל ומשרד התקשורת.
המחלוקת נסבה על נקודות מהותיות כמו שיטת הפיקוח על בנק הדואר והצורך בהפרדה מוחלטת בינו לבין חברת הדואר, לפני קידום מתווה הפרטת החברות.
בסופו של יום, לא אימצו משרדי האוצר והתקשורת את ההצעה של הרשות.
על אף היעדר הסכמה בין המשרדים על מתווה ההפרטה, לא גובשו חלופות אחרות למתווה מוסכם של הנפקת מניות החברה לציבור.
עקב כך נמנעו מהחברה כמה מהיתרונות הגלומים בהנפקת מניות חברה, כמו שיפור מבנה ההון ונזילות החברה בא מצעות גיוס הון עצמי לקידום תכניות הפיתוח וההשקעות שלה, הוספת ערך לחברה באמצעות מיתוגה כחברה "ציבורית" ושיפור יכולתה לגייס הון זר.
בעניין אי -יישום מתווה ההפרטה ציין משרד התקשורת בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 : "על אף שעיקר הטיפול בנושא זה אינו במסגרת הסמכות הנתונה לשר התקשורת, נציין שאכן ההחלטה בדבר הפרטת חברת הדואר יושמה רק באופן חלקי, שכן בשנת 2010 הנפיקה החברה אגרות חוב לגופים מוסדיים, אולם עד כה טרם פרסמה תשקיף לציבור ולא בוצעה מכירת מניות החברה לציבור".
בינואר 2013 השיבה רשות החברות למשרד מ ]מבקר המדינה[ בקר המדינה כי "ידוע למבקר כי רשות החברות פעלה במרוצת השנים האחרונות לקידום הפרטת הדואר, לפיתוח בנק הדואר ובסיוע לחברה ביצירת מקורות הכנסה נוספים.
עמדת האגפים באוצר הנוגעים בדבר, בצורך בקידום ההפרטה נתקלה בהתנגדות משרד התקשורת".
בתשובתה למשר ד מבקר המדינה מפברואר 2013 ציינה חברת הדואר כי היא לא עמדה בהתחייבותה בדבר רישום למסחר של איגרות החוב שהונפקו בהנפקה פרטית לציבור, ולדבריה "לנוכח החשיפות של החברה הנובעות מהפרשות שהיה צריך לבצע בדוחות הכספיים כתוצאה מהחובה החוקית להשוואת תנאי עובדי קבלן, אותן היה צריך לפרסם בתשקיף".
13 'החלטת ממשלה מס438 מיום 12.
חברת דואר ישראל בע"מ 621 .
משרד מבקר המדינה מעיר לחברת הדואר כי תשובתה נוגעת להפרשה חשבונאית בסכום של מאות מיליוני שקלים (כ- 300-500 מיליון ש"ח בשנים 2008 -2011 ,) שרשמה החברה בדוחותיה הכספיים בשל אי-יישומו של חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ"ו - 1996 , המחייב את חברות כוח האדם לתת לעובדי קבלן תנאי שכר שווים לאלה של עובדים מן המניין.
החברה רשמה את ההפרשה בעקבות תחשיב שהעלה כי עובדים אלו אינם מקבלים את זכויותיהם.
מאחר שהפסיקה מטילה אחריות על מזמין העבודה (חברת הדואר) לבדוק ולוודא כי עובדי קבלן מקבלים את המגיע להם 14 , בהיעדר בדיקה כזו החברה עלולה להידרש לשלם חלק מפערי השכר שלא שולמו.
החברה רשמה הפרשה זו בספריה אך השחירה את הסעיפים החשבונאיים שבהם צוינה ההפרשה בדוחותיה הכספיים שפורסמו לציבור באתר רשות החברות, וזאת מחשש לתביעות מצד עובדי קבלן.
,בעת הקמתה הועמדה לחברת הדואר הלוואה ממדינת ישראל, באמצעות החשב הכללי בסך של כ-260 מיליון ש"ח, צמודה למדד המחירים לצרכן ובריבית שנתית של 6.
פנתה החברה לחשב הכללי ולרשות החברות בבקשה לפרוע חוב זה בפירעון מוקדם היא קיבלה את הסכמתם בכפוף לתנאים שנקבעו בהסכם בינה לבין החשב הכללי.
על פי החלטת דירקטוריון החברה מיום 24.
10 ביצעה החברה מהלך לגיוס כספים באמצעות הנפקה פרטית של איגרות חוב (להלן גם - אג"ח), למשקיעים המפורטים בתוספת הראשונה לחוק ניירות ערך, התשכ"ח- 1968 .
הביקורת העלתה כי הנהלת הח ברה לא הציגה לפני הדירקטוריון חלופות לגיוס כספים מהמשקיעים המוסדיים, כמו הנפקה לציבור בארץ או בחו"ל או קבלת אשראי בנקאי.
בתשובתה ציינה החברה כי ביום 1.
09 היא קיימה דיון ובו הוצגה חוות דעתו של משרד עורכי דין שהמליץ, בין היתר, על חלופה להנפקה למשקיעים מוסדיים.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברת הדואר כי בדיון האמור לא התקיים כל דיון מעמיק בנושא חלופות ההנפקה אלא הייתה זו אמירת אגב של המנכ"ל בנוגע לכוונת החברה לגייס כספים בעתיד הקרוב.
10 הונפקו איגרות החוב וגויסו400 מיליון ש"ח.
כמו כן נחתם הסכם שטר הנאמנות15.
איגרות חוב אלו עומדות לפירעון של הקרן ב-20 תשלומים חצי-שנתיים שווים במהלך 2021- 2012 צמודים למדד המחירים לצרכן ובריבית שנתית של%3.
בשטר הנאמנות התחייבה חברת הדואר "לא למשכן או לשעבד את נכסיה או את הכנסותיה, כולם או .
14 לדוגמה, בפסק דין שניתן בבית הדין הארצי לעבודה, ע"ע 273/03 דברת שוואב נ' מדינת ישראל - משרד החקלאות ופיתוח הכפר ואח' תקדין ( 2006]) , נקבע כי על חברת כוח האדם לשלם לעובד הקבלן המועסק ישירות על ידה את כלל הזכויות המגיעות לו, ורק במקרה שלא הייתה מסוגלת לעשות כך היה על המזמין (במקרה זה מדינת ישראל) לעשות כן - "אחריות המדינה מעוגנת בכך, של כמזמין [ עניין הבטחת התשלום בגין זכויות העובד, קמה למדינה מעין אחריות משותפת, שהינה תולדה של חיובה לבדוק ולהקפיד כי קבלן כוח האדם ]העבודה עמו היא מתקשרת נושא בתשלום זכויות עובדיו".
שטר הנאמנות הוא מסמך ההתקשרות בין החברה ובין הנאמן של רוכשי איגרות החוב 16 .
עד למועד סיום הביקורת, החברה עמדה בפירעונות האג"ח התקופתיים 622 דוח שנתי64א .
אלא אם כן קבלה החברה הסכמה מראש ובכתב מאת מחזיקי אגרות החוב לפי הרוב הנדרש", וזאת עד הרישום למסחר של איגרות החוב (פרט לחריגים שפורטו בשטר).
על פי סעיף 11 לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 , יש לקבל את אישורה של הממשלה בין היתר ל"זכות שהעניקה חברה או התחייבות שנטלה על עצמה חברה אשר יכול שיהיה בה כדי להגביל, במישרין או בעקיפין, את הממשלה, בין בתפקידה השלטוני ובין במעמדה כבעלת מניות בחברה".
הביקורת העלתה כי אישור כזה לא ניתן לחברת הדואר.
כמו כן, בהסכם שנחתם בין החברה ובין החשב הכללי ביום 25.
10 סוכם כי ב"תוך שמונה עשר חודשים מההנפקה הפרטית למוסדיים תבצע החברה רישום למסחר".
הועלה כי החברה לא יישמה סעיף זה בהסכם.
בתשובתה ציינה החברה כי היא נסמכה על שתי חוות דעת ממשרד עורכי דין, ולפיהן "לצורך הנפקת אגרות חוב, הן בהנפקה פרטית לגופים מוסדיים והן לציבור, אין צורך באישור ממשלה אך המליצו לתאם את המהלך עם רשות החברות הממשלתיות.
בהקשר זה יצוין, כי רשות החברות הממשלתיות הינה משקיפה קבועה ומוזמנת קבועה לישיבות הדירקטוריון, וכל פרוטוקולי הדירקטוריון נשלחים לרשות החברות הממשלתיות, אשר הייתה מודעת להתנהלות החברה בקשר להנפקת האג"ח".
משרד מבקר המדינה מעיר לחברת הדואר כי בחוזר רשות החברות מיום 6.
83 שכותרתו "מעמד נציג רשות החברות הממשלתיות בדירקטוריון חברה ממשלתית" כתב מנהל הרשות דאז: "עלי להדגיש כי אין לראות בנוכחותו של נציג הרשות בישיבות הדירקטוריון או ועדותיו כאישור לפעולות הטעונות אישורה שאותו יש לקבל בפניה בכתב או בע"פ".
משרד מבקר המדינה מעיר עוד לחברה כי חוות הדעת המשפטית שעליה הסתמכה חברת הדואר ניתנה לפני שגובש מתווה ההנפקה.
מתווה זה קבע, כפי שצוין בשטר הנאמנות, כי החברה תעניק התחייבות לרוכשי איגרות החוב בהנפקה הפרטית כי לא יוטל כל שעבוד עתידי על נכסי החברה ללא הסכמה מוקדמת שלהם.
תנאי זה משמעותו מגבלה מהותית על יכולתה של החברה לגייס חוב בעתיד, למשל, למימון השינויים המבניים וההשקעות הנדרשות בבנק הדואר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה היה לפרוס לפני הממשלה את מתווה ההנפקה ולקבל את אישור ה, כנדרש בחוק, לרבות השלכות המגבלות על יצירת השעבוד.
דירוג האשראי הוא תהליך המתבצע בידי חברות דירוג, ומטרתו העיקרית היא להעריך את הסבירות של יכולת פירעון החוב בעתיד על ידי החברה המנפיקה.
באוגוסט 2011 , במסגרת מעקב שנתי שוטף אחר חברת הדואר, הודיעה חברת ה דירוג כי היא מורידה את דירוגן של איגרות החוב בדרגה אחת, דהיינו מדירוג Aa3 לדירוגA1 , ומשנה את אופק דירוגן מ"יציב" ל"שלילי".
במרץ 2012 הודיעה חברת הדירוג על הורדת דירוג האשראי של חברת הדואר בדרגה נוספת, לדירוג A2 .
על פי תנאי הנפקת איגרות החוב, ממועד הורדת הדירוג בשתי דרגות יועלה שיעור הריבית השנתית ב- 0.
במקרה זה, המשמעות היא תשלום נוסף של כמיליון ש"ח בשנה על מלוא החוב.
חברת דואר ישראל בע"מ 623 .
דירוג האשראי הנוכחי פוגע באופן ניכר באפשרותה של חברת הדואר לגייס הון או חוב 17 בשוק ההון או בשוק הבנקאי בריבית סבירה.
הוא גם מקשה על החברה לממש את התחייבותה המעוגנת בהסכם עם החשב הכללי, בדבר רישום למסחר בבורסה של איגרות החוב שהונפקו בהנפקה פרטית במרץ 2010 .
להערכתה של החברה נמנע ממנה חיסכון של כ-25 מיליון ש"ח לשנה.
בדצמבר 2012 ציין סגן הממונה על התקציבים במכתבו לחברת הדואר כי אחד הצעדים שנדרשת להם התקדמות "באופן מיידי" הוא רישום למסחר של איגרות החוב.
יוצא אפוא כי העיכובים הרבים ביישום מתווה ההנפקה, לרבות חילוץ החברה ממצבה הכספי הבעייתי, פגעו בדירוג האשראי של החברה וביכולת גיוס ההון והאשראי שלה.
חברת הדואר צפתה כי גם אם תיושם תכנית הבראה שהגישה למשרד האוצר (ראו להלן), תהיה החברה ביתרת מזומנים שלילית בשנת 2016 ; משרד האוצר לא אישר את תכנית ההבראה.
אי-יישום עיקריה של תכנית ההבראה מעלה את החשש כי החברה תיקלע למצוקת מזומנים ולקושי אמתי בפירעון איגרות החוב, אם לא יינקטו הצעדים הנדרשים.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח מצבה הכספי הנוכחי של החברה יש צורך לבחון אם התועלות ברישום איגרות החוב למסחר (כמו הגדלת סחירות איגרות החוב, הגדלת השקיפות בפעולות החברה ובתמריץ שלה להתייעל) עולות על הסיכונים הטמונים בו, כגון הורדה נוספת של דירוג האשראי של החברה ופגיעה חמורה ביכולת גיוס האשראי שלה במחיר הון סביר.
שיטת האסדרה (הרגולציה) של חברת הדואר בחלק ממגזרי פעילותה, חברת הדואר פועלת בשוק תחרותי הכפוף לבקרה ולפיקוח של כמה גופים ממשלתיים - משרד התקשורת, משרד האוצר (רשות החברות, הממונה על השכר, אגף התקציבים, אגף שוק ההון ואגף החשב הכללי), רשות ההגבלים העסקיים ובנק ישראל.
האסדרה של פעילויות חברת הדואר אמורה להתנהל תוך כדי הבחנה בין תפקידה של המדינה (דהיינו משרד האוצר) כבעלת מניות השואפת למקסם את רווחי החברה ובין תפקידה כמאסדר השואף לתחרות הוגנת בשוק הדואר (דהיינו משרד התקשורת), האמור לראות לנגד עיניו גם את טובת הצרכנים בשוק זה ולשמור על עקרונות השירות האוניברסלי 18.
יכולתה של החברה לשמור לטווח ארוך על איתנותה העסקית תלויה ביכולתה לפתח "מנועי צמיחה" חדשים.
אולם כל שינוי מסוג זה טעון אישור מקדמי של המאסדרים.
בהיעדר פורום רגולטורי משותף, ההתדיינות עם המאסדרים השונים, כל אחד בנפרד, כרוכה בסרבול רב.
התנהלות זו פוגעת באופן ניכר ב"יכולת התגובה" של החברה לשינויים התכופים, טכנולוגיים ואחרים, בשוק הדואר וביכולת ההתמודדות שלה בשוק תחרותי ודינמי.
דוגמה לכך היא ההשתהות הרבה בתיקון החוק שנועד להגמיש את פעילותו של בנק הדואר.
עבודת המטה על תיקון החוק החלה כבר בשנת 2008, לאחר החלטת ממשלה בנושא "הסרת חסמים בפעילות .
גיוס חוב הינו גיוס אשראי למשל באמצעות הנפקת אגרות חוב 18 על פי רישיונה, חברת הדואר חייבת בהספקת שירות אוניברסלי, שמשמעו הספקת שירותי דואר בסיסיים, והנגשתם לכל תושבי המדינה במחיר אחיד.
"חברת הדואר ובנק הדואר 19 .
חילוקי דעות על מהות התיקונים הנדרשים בין המאסדרים השונים עיכבו את הגשתו של תיקון החוק לכנסת.
התיקון הושלם ונכנס לתוקפו רק ביום 31.
, כעבור ארבע שנים בעניין זה ציין הממונה על אגף התקציבים בתשובתו מינואר 2013 : "אנו סבורים כי 'יכולת התגובה' של החברה לשינויים התכופים בשוק אינה תלויה באופן כה משמעותי בגורמי האסדרה השונים אלא בראש ובראשונה בהנהלת החברה וביכולתה לגבש מנועי צמיחה ואפיקי רווח חדשים.
אנו שותפים לעמדתכם כי יש לפשט את הליכי האישור של שינויים בפעילות חברת הדואר ובכך לאפשר לחברה גמישות גדולה יותר בהתמודדותה בשוק התחרותי בדואר הכמותי וכן במטרה לפתח מנועי צמיחה חדשים לחברה".
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח היעדר הסכמות בעבר בין הגורמים המאסדרים (ראו גם להלן) ולנוכח החשיבות המהותית הכרוכה בייצוב חברת הדואר על אלפי עובדיה, מן הראוי לשקול הקמתו של פורום שיורכב מנציגי הגורמים המפקחים על חברת הדואר, ולו יוענקו סמכויות אל מול שוק הדואר בכלל.
פורום זה יעסוק בקביעת כללים בנוגע לשוק הדואר בכלל ולחברת הדואר וחברת בנק הדואר (להלן - קבוצת הדואר) בפרט, בכל הנוגע לקביעת תעריפים, לאמות מידה לשירות, להמשך פתיחת השוק לתחרות וכד', ובכך יוכל להסיר חסמים בדרכה של חברת הדואר לקראת עתיד חדש של פעילות מאוזנת ורווחית.
גיבוש תכנית אסטרטגית לחברת הדואר בעשור האחרון חברת הדואר מתמודדת עם ירידה מתמדת בתחום הדואר המסורתי, וזאת בשל פיתוח חלופות אינטרנטיות וסלולריות להעברת מסרים.