HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
להלן בטבלה 2 מכסת הק "מ השנתית הנהוגה בשירות המדינה המוקצית לפי רמות ניידות לבעלי רכב שירות: בנק ישראל 715 .
טבלה2 : רמות הניידות בשירות המדינה לבעלי רכב שירות מכסת ק"מ שנתית רמת הניידות 4,500 א 6,000 ב 8,000 ג 10,000 ד מטבלה 2 עולה כי מכסת הק"מ המרבית לעובד ברמת הניידות הגבוהה ביותרהיא 833 ק"מ לחודש8 .
להלן בטבלה3 :מכסת הק"מ החודשית והשנתית המוקצית לבעלי רכב שירות בבנק טבלה 3 *: מכסות הק"מ הנהוגות בבנק ישראל מכסת הק"מ השנתית מכסת הק"מ החודשית דרגת העובד בבנק 8,040 670 י"א 9,900 825 י"ב-י"ג 12,360 1,030 י"ד 16,560 1,380 ט"ו 20,040 1,670 ט"ז 21,000 1,750 י"ז-י"ט 24,000 2,000 כ-כ"ג .
* הנתונים נלקחו מהוראות הבנק בעניין משאבי אנוש ומינהל, שכר ודיווחים, פרק א'.
יצוין כי אף שבטבלה הדרגה הגבוהה ביותר היא כ"ג, בבנק נהוגה גם דרגה כ"ד אשר מזכה במכסות ק"מ זהות לדרגה כ"ג.
מטבלה 3 עולה כי המ כסות שהבנק מקצה לעובדיו גדלות ככל שדרגת העובד גבוהה יותר.
בדיקה שעשה משרד מבקר המדינה העלתה כי כשני שלישים מעובדי הבנק הקבועים מדורגים בדרגה ט"ז ומעלה, ולפיכך כל אחד מהם זכאי למכסה שנתית של יותר מ- 20,000 ק"מ.
יצוין כי מכסה זו כפולה מזו המוקצית לעובדי המדינה ברמת הניידות הגבוהה ביותר.
מכסות הק"מ שהבנק קובע לעובדיו הולכות וגדלות לפי דרגתו ומעמדו של העובד בבנק, ולא לפי נסיעותיו בתפקיד, וגבוהות במידה ניכרת ולא סבירה מאלה הנהוגות בשירות המדינה.
המכסות אינן מותאמות לאופי הפעילות של העובד וליכולתו לנצל את מכסת הק"מ.
יצוין שהבנק משלם לעובדיו החזר הוצאות משתנות לפי המכסות שהוקצו אף אם לא נוצלו בפועל (ראו להלן).
8 יצוין כי בנסיבות חריגות ובתפקידים מסוימים תיתכן תוספת של עד 2,000 .
ק"מ לשנה 716 דוח שנתי57ב .
החזר הוצאות קבועות לפי דרגת הניידות שהוקצתה לעובד נקבעים החזרי התשלומים החודשיים הקבועים שהוא יקבל במשכורתו, ללא צורך לדווח על נסיעותיו בפועל.
להלן בטבלה 4 התפלגות התשלומים החודשיים הקבועים שקבע הבנק, לפי דרגת העובד: טבלה 4 : תעריפי החזר ההוצאות הקבועות החודשיות הנהוגים בבנק ישראל .
דרגת הניידות המקבילה .
בשירות המדינה החזר נטו .
99 ט"ו ומעלה סכומי ההחזרים הקבועים בגין הוצאות הנסיעה שהבנק משלם לעובדיו, כמפורט בטבלה 4 , זהים לאלה שנקבעו בשירות המדינה לרמות ניידות א' עד ד'.
נוכח העובדה שרמות הזכאות מותאמות ל -14 דרגות, אשר 10 מהן ברמת ההחזר העליונה, ארבע רמות ההחזר שקבע הבנק, ובייחוד הרמה העליונה, נקבעו באופן מוטה כך שמרבית עובדי הבנק ייהנו מרמות ההחזר העליונות שאינן משקפות את התפלגות הדרגות.
9 החזר הוצאות משתנות החזר ההוצאות המשתנות בגין נסיעה בתפקיד בשירות המדינה נעשה לפי חישוב של מרחקי הנסיעה שעליהם דיווח העובד ועל פי תעריף לכל ק"מ, כפי שקובע החשכ"ל מפעם לפעם.
בהוראת השעה קבע החשכ"ל את אופן תשלום ההוצאות המשתנות בגין כל ק"מ שנסע העובד בתפקיד, לפי דיווח חודשי.
עוד נקבע בהוראה כי "בעלי רכב שירות ואישי יהיו חייבים להמשיך ולהגיש את הדוח החודשי על נסי עותיהם בתפקיד.
על נסיעות בתפקיד בעיר בה מקום העבודה של העובד או בעיר היעד, ניתן לדווח ללא פירוט עד ל -500 .
ק"מ בחודש במקרים בהם היקף הנסיעות בעיר עולה על 500 ק"מ בחודש, על העובד לדווח פירוט מלא על כל נסיעה.
בהוראת השעה נקבע כי "מבעל רכב שירות שנסיעותיו בתפקיד במשך השנה יסתכמו בפחות קילומטרים ממכסת הקילומטרים שנקבעה ברמת ניידותו כחובת דיווח בסיסית שנתית.
ינוכה החלק היחסי השנתי המתאים של ההוצאות הקבועות", וכי "אם מתברר על פי הדוחות החודשיים במרוצת השנה, כי העובד לא מבצע את המכסה היחסית הבסיסית.
יש לעדכן מייד את ההוצאות הקבועות".
מהוראה זו עולה שהעובד חייב למלא מכסה מזערית של נסיעות בתפקיד הטעונות דיווח.
9 יצוין כי יותר מ-80% מעובדי הבנק מדורגים בדרגהט"ו ומעלה.
נמצא כי החזר הוצאות הנסיעה המשתנות שהבנק משלם לעובדיו בגין נסיעה ברכב בתפקיד, אינו מותנה בדיווח או בנסיעות בפועל אלא משולם לעובדים כסכום קבוע לפי מכסת הק"מ שהוקצתה לכל עובד.
לדעת משרד מבקר המדינה, החזר הוצאות ללא צורך בנסיעות בפועל או בדיווח כלשהו, אינו סביר ונוגד את כללי המינהל התקין.
כפל תשלומים בגין נסיעות בתפקיד לגבי עובדים בשירות המדינה קובעות הוראות התקשי"ר10 כי "עובד אינו זכאי להחזר הוצאות נסיעה בתפקיד, כאמור, אם קיבל, או תבע כבר, את החזר ההוצאות בעד אותה נסיעה ממוסד ממשלתי אחר או מכל גוף אחר.
"11 ממסמכי הבנק עולה שאם עובד הבנק נסע במסגרת תפקידו, הוא רשאי לדווח על הנסיעה ולקבל בגינה החזר הוצאות לפי תעריפי תחבורה ציבורית, נוסף על התשלומים המשולמים לו כאמור בגין הוצאות נסיעה בתפקיד (הקבועות והמשתנות) ללא דיווח חודשי.
בדיקה שעשה משרד מבקר המדינה העלתה שבכל שנה הבנק משלם כ- 130,000 ש"ח בגין החזר הוצאות נסיעה בתפקיד שדווחו למדור שכר בבנק, נוסף על התשלומים שמשולמים כאמור.
הביקורת העלתה כי הבנק משלם לעובדיו החזר הוצאות נסיעה בגין נסיעות שנסעו בפועל, שהן למעשה כפל תשלום בעבור הוצאה שבגינה כבר שולמו לעובד התשלומים הקרויים "החזר הוצאות נסיעה בתפקיד" במסגרת מכסת הק"מ המאושרת12 .
לדעת משרד מבקר המדינה, כפל תשלומים חורג מכל נורמה ציבורית ומנוגד לעקרונות המינהל התקין, ויש לחדול ממנו לאלתר.
מנכ"ל הבנק מר יעקב דנון, הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 (להלן- תשובת הבנק או התשובה) כי "החזר הוצאות רכב מהווה במדינה הטבת שכר לכל עניין ודבר.
כמו כן, חלוקת ההקצבות בין הדרגות השונות מהווה לא אחת הטבת שכר בשירות המדינה, שמטרתה ליתן הטבת שכר אשר לא ייכלל במסגרת הרכיבים הפנסיונים.
" בתשובת הבנק מצוטטות כמה מהמלצות "ועדת רכב" ממארס 197913 ונאמר בהן כי "בהדרגה הפכה השתתפות בהוצאות רכב .
גם לשיטה למתן תוספות סמויות בשכר.
במצב הקיים ישנה מערכת של דיווחים שבחלקם כוזבים, בעלת היבטים מוסריים שליליים מרחקי לכת.
" הבנק הוסיף בתשובתו כי "החזרי הוצאות נסיעה בתפקיד היו מעוגנים בחוקת העבודה לעובדי בנק ישראל עוד קודם לחוק יסודות התקציב.
מדובר בתוספות שניתנו במהלך שנים רבות, בהסכמים שנחתמו כדין בין הצדדים.
10 תקנון שירות המדינה שנקבע ע"י נציב שירות המדינה וכולל הוראות המסדירות הליכים מינהליים.
שהרי לא דיווח שביצע את הנסיעות או חרג מהמכסה שהוקצתה 13 הוועדה מונתה במשרד האוצר, ובמסגרת פעילותה היא דנה במיסוי ההטבות הקשורות לרכ ב ובהגדרת החזקת הרכב לשכירים הזכאים לקבל מהמעביד הוצאות החזקת רכב.
לדעת משרד מבקר המדינה, אף אם תשלום החזרי הוצאות רכב הוא לכאורה הטבת שכר לעובדים, אין בכך משום מתן היתר לעוות ולנתק לחלוטין את הזיקה למטרת ההחזר באופן של מתן "החזרים" לעובדים, ללא עמידה בקריטריונים בסיסיים לזכאות, כגון בעלות על רכב, רישיון נהיגה בר תוקף, ואף ללא דיווח.
נוהג זה חורג מכל נורמה ציבורית ומנוגד לכללי מינהל תקין ולהוראות הדין החלות על עובדי ציבור.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין מקום לאימוץ של נורמות "פסולות" והצדקתן בטענה שהן "נהוגות" במגזרים שונים.
גם אם חוק יסודות התקציב לא חל על ההסכמים שנחתמו בבנק עוד קודם לחקיקתו, אין זה ראוי ציבורית לנהוג לפי הסכם פסול שנוגד את תקנת הציבור.
לכן על הבנק להפסיק לאלתר נוהג זה.
קידום עובדי הבנק בדרגות .
שיטת הקידום סולם הדרגות הנהוג בבנק ישראל הוא סולם אחיד לכל העובדים, מקצועיים ומינהליים כאחד.
לכל תפקיד (עיסוק) נקבע מתח דרגות מסוים.
לכל עיסוק נקבעו תיאור תפקיד, דרישות יסוד לתפקיד, ואופן הקידום בדרגות.
כפי שנהוג בשירות המדינה, גם בבנק אפשר להתקדם לדרגה אישית מעל לטווח הדרגות הקבוע לכל עיסוק.
ממסמך שהכין הבנק במארס 2000 עולה, כי מתחילת שנות השמונים של המאה ה-20 ואף קודם לכן היית ה עמדת הנהלת הבנק שיש למנוע, או לפחות לצמצם, את ממדי שחיקת השכר של עובדי הבנק לעומת קבוצות במגזר הציבורי.
כדי לממש עמדה זו קבע הבנק, בהסכם עם ועד העובדים, שיטה שמטרתה קידום מואץ של עובדים, באמצעות שיעור שנתי קבוע של עובדי הבנק שיקודמו בדרגה (להלן - המכסה).
רשימת העובדים שיקודמו נקבעת לפי כמה כללים, כגון הערכות העובד (ראו להלן).
לפי הסכם זה, עד שנת 2001 , לדוגמה, קודמו בכל שנה 45% מעובדי הבנק.
שיעור זה הוקטן בהדרגה ובשנת 2006 קודמו24% .
מהעובדים יצוין כי נוסף על שיעור זה מגיש הוועד להנהלת הבנק מדי שנה בשנה רשימת עובדים בשיעור של 3% .
מעובדי הבנק שהוא ממליץ לקדם מאז 199314 הורחב מסלול הקידום בבנק בשלוש דרגות ועודכנו תעריפי השכר של הדרגות כ"ב-כ"ד, כדלהלן: ב - 1993 עודכנה המשכורת הקובעת לבעלי דרגה כ"ב והיא גבוהה ב-10% מהמשכורת הקובעת בדרגה כ"א; ב- 1994 עודכנההמשכורת הקובעת לבעלי דרגה כ"ג והיא גבוהה ב-10% מזו שבדרגה כ"ב; וב- 2000 עודכנה המשכורת הקובעת לבעלי דרגה כ"ד והיא גבוהה ב -16% מזו שבדרגה כ"ג.
הועלה כי במהלך השנים קבע הבנק עיסוקים חדשים לעובדים שהגיעו לדרגות השיא בעיסוקיהם, והוסיף דרגה למתח הדרגות בכל עיסוק.
בדרך זו, עובדים שהגיעו לדרגה העליונה במתח הדרגות של עיסוקם סווגו בעיסוק חדש, שאפשר להם להמשיך ולהתקדם.
14 הסכם קיבוצי מיוחד לעובדי בנק ישראל מיום 21.
לאחר שנקבע שיעור הקידום15 , קובעת הנהלת הבנק בכל שנה "מפתח כללי רוחב" של קידום העובדים, המדרג את העובדים בכל מחלקה בבנק ומשמש כלי עיקרי לעמידה במכסה.
ככלל, מכסת המקודמים נקבעת בהתחשב במשך השהייה בדרגה לפי קבוצות מדרג בסולם הדרגות.
בדרגות הגבוהות יותר נקבע קידום אטי יותר.
הבנק מקיים תהליך מובנה לקביעת העובדים שיקודמו ובכלל זה קביעת מדדים לשקלול "ציון הקידום"16 לעובדים וכן ביצוע סטטיסטיקות, הערכות ודיונים ב פורומים שונים עד לקביעת הרשימה הסופית.
במארס 2000 פרסמה מחלקת משאבי אנוש מסמך עקרונות בעניין שיטת קידום העובדים בבנק.
בין היתר מפורטת במסמך עבודה שעשה צוות הבנק לניתוח שיטת הקידום בבנק בהשוואה לשיטות קידום בארגונים אחרים.
הצוות הצביע על ליקויים עקרוניים ב שיטת הקידום הנהוגה בבנק והציע כמה הצעות לשינוי השיטה והתאמתה למבנה הארגוני בבנק, לאופי פעילותו ולהרכב העובדים.
ההמלצות כוללות: (1 ) הפרדת תהליך הקידום מהסכמי השכר; (2 ( ;) יצירת דיפרנציאציה בתהליך הקידום3 ( ;") קביעת "ציון קידום4 ) קביעת כללי קידום רוחביים; (5 ( ;) קידום עובדים איטי בדרגות הבכירות6 .
) שינויי עיסוקים נמצא כי בקביעת כללי הקידום עשה הבנק עבודה מקיפה וראויה שמאפשרת מיצוי של כלל הנתונים כדי לקבוע את זכאות העובד להתקדם בדרגה.
אולם מתברר שעד שנת 2005 המשיכה המכסה השנתית להיות יעד עיקרי לקביעת הרשימה השנתית של המקודמים, ותהליך הקידום לא הופרד מהסכמי השכר.
מנהל מחלקת משאבי אנוש בבנק, מר אבי אידלסון, הסביר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2006 כי החל משנת 2005 קובעת ההנהלה חד-צדדית את שיעור המקודמים השנתי.
לטענתו, קביעה זו מנתקת את הזיקה בין תהליך הקידום ובין הסכמי השכר בבנק, והנהלת הבנק רואה חשיבות בקביעת מכסת הקידום ככלי ניהולי מרכזי בתחום משאבי האנוש.
מנכ"ל הבנק הסביר בתשובתו כי " הגידול בשכר הנובע ממתן דרגות נלקח בחשבון גם בבדיקת השחיקה הנערכת בבנק מעת לעת.
" וכי "קידום בדרגות הינו כלי ניהו לי מהמדרגה הראשונה, שהגם ויכול ומשפיע בדרך עקיפה על שכר ותנאי שכר, אינו מחויב בדיווח מיוחד לממונה על השכר, שכן תוצאותיו מלאו הכי משתקפות בנתוני השכר המדווחים לממונה".
המנכ"ל הוסיף בתשובתו כי בישיבה שהתקיימה בשנת 1986 עם מנכ"ל משרד האוצר דאז והממונה על השכר דאז ביקש הבנק, כי במקום קידום בדרגות של כל עובדי הבנק, כפי שעשתה המדינה בהתאם להסכמי השכר שנחתמו במגזר הציבורי באותה העת, "יינתנו תוספות שכר אשר לא יובילו לקידום כלל העובדים בדרגה.
לאחר הסכמת משרד האוצר, ניתנו לעובדי בנק ישראל תוספות שכר תחת קידום בדרגות" .
בסיכום דבריו בנושא זה ציין המנכ"ל כי "קידום בדרגות הינו כלי ניהולי אשר אינו מחייב בדיווח לממונה על השכר, ואינו זקוק אף לאישור הממונה על השכר באשר לדרך ביצועו.
לדעת משרד מבקר המדינה, קביעת מכסות שנתיות לקידום עובדים בדרגות אינה בהכרח כלי ניהולי אם היא מאלצת לקדם עובדים שבלעדיה לא היו מקודמים.
כל עוד נקבעת המכסה השנתית בצורה מאולצת בעקבות הסכמים עם ועדי עובדים, .
15 נוהלי הבנק מציינים, שהעובדים שיקודמו בדרגה כחלק מתהליך פרישתם מהבנק במהלך שנת העבודה לא ייחשבו במניין המכסה השנתית של קידום עובדים.
16 ציון הקידום מאפשר להנהלה להתייחס לשאלת קידומו של עובד על בסיס קריטריונים מוסכמים הקובעים את מיקום העובד ביחס לכלל העובדים.
היא פוגעת במועילות וביעילות של קידום בדרגות ככלי עיקרי לניהול ותגמול עובדים לפי טיב תפקודם ופריון עבודתם.
כאמור, אמנם בשנים האחרו נות הקטין הבנק את המכסה השנתית ובשנת 2005 ,קבעה הנהלת הבנק את המכסות בלי מעורבות ועדי העובדים בבנק.
אף על פי כן וכפי שעולה ממסמכי הבנק ומתשובתו, יש זיקה ישירה בין הקידום בדרגות לבין השכר.
משכך, כל עוד מדובר בתהליך רגיל של קידום עובדים, לא נדרשת בדיקתו של ה ממונה על השכר.
אולם אם המכסה הופכת למאולצת יש בה סממנים של הטבת שכר, וראוי שמנגנון זה יוגש לבדיקת הממונה על השכר לפני החלתו כדי לוודא שאין מדובר בהטבת שכר חריגה.
מתן שתי דרגות פרישה לפי הוראות התקשי"ר17 (להלן- ההוראות) העובדים במגזר הציבורי מקבלים בדרך כלל בעת פרישתם לגמלאות קידום בדרגה אחת.
דרגתו החדשה של עובד שפרש משמשת לחישוב קצבת הגמלה שיקבל.
בתקשי"ר מפורטים פרקי הזמן המזעריים לשהייה בדרגה לפני פרישת העובד וכן מספר הדרגות המרבי שאפשר לקדם.
מההוראות עולה שככלל, עובד הפורש לגמלאות מקודם בדרגה אחת מעל לדרגה שבה שהה לפני פרישתו, הקידום תלוי במשך השירות ובפרק הזמן ששהה בדרגתו הקודמת.
בנסיבות חריגות כשמדובר בהצטיינות אישית ומקצועית ממושכת של עובד שהשלים במועד פרישתו 40 ,שנות שירות לפחות, מוסמך מנכ"ל המשרד או מנהל יחידת הסמך להמליץ על קידום בכפוף לאישור של נציב שירות המדינה; במקרה זה העובד מקבל קידום בדרגה ותוספת שהייה ששקולים כנגד קידום של "דרגה וחצי".
עוד נקבע בהוראות כי "הקידום בדרגה יוגבל עד לדרגה אחת פחות מהדרגה העליונה, בסולם הדרגות של הדירוג אליו משתייך העובד, כולל תוספת שהייה.
" הסכם הגמלאות של הבנק שנחת ם בשנת 1977 מגדיר מהי המשכורת הקובעת של עובד שפרש לגמלאות כדלהלן: "המשכורת, על מרכיביה.
המגיעה ביום האחרון לחודש שבו חל אותו זמן, לעובד שדרגתו דרגה אחת גבוהה מהדרגה שהיתה לפלוני ערב פרישתו מהשירות".
מתרשומת שכללה הסדרת כמה נושאים ושנעשתה בין ועד העובדים הארצי של הבנק לבין הנהלת הבנק עולה כי בנובמבר 1994 עודכנה חוקת העבודה של הבנק ונקבע בה כי "עובד הפורש לגמלאות.
יקבל דרגה באחד בינואר של שנת הפרישה.
שהה העובד הפורש בדרגה העליונה הקיימת של טבלת הדרגות, יקבל את הדרגה הנוספת, על פי סעיף זה, במועד כניסתה לתוקף של דרגה עליונה חדשה בטבלת הדרגות".
מנהל מדור שכר בבנק הסביר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2006 כי הבנק פועל בהתאם להסכם הגמלאות ולחוקת העבודה של הבנק, ולפיהם עובד הפורש לגמלאות זכאי לגמלה לפי המשכורת הקובעת הצמודה לדרגה הגבוהה בדרגה אחת מדרגתו ערב פרישתו.
מנהל המדור הוסיף, כי עובדים רבים שהו ערב פרישתם מהשירות בדרגה העליונה בסולם הדרגות של דירוגם המקצועי ולכן הוסיף הבנק דרגה נוספת ייעודית לפורשים.
יוצא אפוא כי בשנה האחרונה לעבודתו בבנק מקבל עובד העומד לפרוש לגמלאות דרגה אחת בחודש ינואר בשנת הפרישה, ועם יציאתו לגמלאות הוא מקודם בדרגה נוספת.
לפיכך, חישוב הגמלה נעשה על בסיס קידום בשתי דרגות, וללא מגבלה של הדרגה העליונה הצמודה לדירוג שבו הועסק העובד.
מכיוון שדרגתם של עובדים רבים, לאחר קידומם בשתי דרגות, הייתה מעל לדרגה העליונה הצמודה לדירוגם המקצועי, הנהיג הבנק דרגות נוספות המיועדות לפורשים בלבד, כדי לאפשר להם לקבל תוספת כספית הכרוכה בהעלאה בשתי דרגות.
מנתוני הבנק על עובדיו שפרשו לגמלאות בשנים 2003 -2006 עולה, כי בכל שנה הוא משלם כ-3 מיליון ש"ח בגין תוספת הדרגה השנייה ל-112 .
העובדים שפרשו באותן שנים מנכ"ל הבנק הסביר בתשובתו כי "הנוהג ליתן שתי דרגות פרישה לעובדים הפורשים מבנק ישראל.
היה נהוג בבנק ישראל עוד מימים ימימה, הרבה לפני חקיקת חוק יסודות התקציב.
יוצא אפוא שהנוהג לקדם עובדים ערב פרישתם מהבנק בשתי דרגות לצורך חישוב הגמלה שתשולם להם מהווה הט בה כספית ניכרת שהולכת וגדלה ככל שדרגת העובד גבוהה יותר.
נוכח העובדה שהעדכון האמור בחוקת העבודה נעשה רק ב- 1994 , והואיל והוא הטבת שכר לכל דבר ועניין, היה על הבנק להעביר אותו לבדיקת הממונה על השכר.
הליך המינוי ותנאי העבודה של חברי הנהלת הבנק .
מיום הקמתו של הבנק, חברי הנהלת הבנק (כעשרה במספר) התמנו לתפקידם בידי נגיד הבנק, שלא באמצעות הליך של מכרז פנימי או חיצוני או ועדת איתור וללא בדיקה והמלצה של ועדה ציבורית בלתי תלויה.
החל בשנות התשעים של המאה ה-20 הועברו חברי הנהלה במגזר הציבורי לעבוד לפי חוזים אישיים.
לעומת זאת, תנאי השכר של חברי הנהלת הבנק, שעד אמצע שנת 2005 מונו רובם ככולם מקרב עובדי הבנק, נגזרו מהסכם השכר הקיבוצי שלפיו פועל הבנק.
בעת המינוי לתפקיד קיבלו חברי ההנהלה אחת משתי דרגות ההנהלה המיוחדות שהבנק הקצה לחברי הנהלה, וכל שינוי שנעשה בהסכם השכר הקיבוצי הוחל גם עליהם.
מאמצע שנת 2005 , כמה חודשים לאחר מינויו של פרופ' סטנלי פישר לנגיד הבנק, גויסו לבנק ארבעה אנשים שמונו לתפקידים בכירים ובתוקף תפקידם הם גם חברים בהנהלה: המשנה לנגיד18 , פרופ' צבי אקשטיין; מנכ"ל הבנק, מר יעקב דנון; מנהל מחלקת משאבי אנוש, מראבי אידלסון; ומנהל החטיבה למידע וסטטיסטיקה, מר צחי פרנקוביץ.
עובדים אלה גויסו ומונו לתפקידם ללא הליך של מכרז שוויוני ותחרותי ולא באמצעות ועדת איתור.
עם קבלת העובדים הללו לבנק נחתם עמם חוזה אישי הקובע את תנאי העסקתם ושכרם, ללא תלות בהסכם השכר הקיבוצי של הבנק.
שכרם של פרופ' אקשטיין ומר דנון נקבע בסך של .
18 יצוין כי לפי סעיף 10 לחוק בנק ישראל, המשנה לנגיד מתמנה לתפקידו בידי הממשלה, בהתייעצות עם הנגיד.
50,000 ש"ח ברוטו בחודש, ושכרם של מר אידלסון ומר פרנקוביץ הוא 40,000 ש"ח ברוטו בחודש.
בתשובתו הסביר מנכ"ל הבנק כי "בהתאם לסמכות הנגידים לדורותיהם בחוק בנק ישראל, מינו הנגידים את חברי הנהלת הבנק כמינוי אישי בשל מעמדם המיוחד.
הבנק ראה במשרות אלו, שהינן ספורות ביותר.
המנכ"ל הוסיף כי אף בשירות המדינה נהוג לפטור משרות מקבילות מהחובה לעשות מכרז פומבי לאיושן.
מנכ"ל הבנק הודיע בתשובתו כי בעת האחרונה הנהיג הבנק הליך של הקמת ועדות איתור ומינויים כד י לבדוק את כישוריהם והתאמתם הכללית של המועמדים, טרם בחירתם בידי הנגיד, וכי "הבנק עיגן הסדרה זו בנוהל פנימי שהונהג בבנק".
מן האמור לעיל עולה, שזה שנים היה נהוג שחברי הנהלת הבנק מתמנים בלעדית בידי הנגיד, בלי לקיים הליך פומבי, תחרותי ושוויוני של מכרז או ועדת איתור.
עד אמצע שנת 2005 מונו חברי ההנהלה אף בלי שנחתמו עמם חוזים אישיים כנהוג במגזר הציבורי.
לדעת משרד מבקר המדינה אמנם לנגיד יש סמכות לנהל את הבנק, ואולם מן הראוי שתהליך בחירת עובדים לתפקידים בכירים, שמתוקף תפקידם הם גם חברי הנהלה, ייעשה לפי עקרונות הפומביות, התחרותיות ושוויון ההזדמנויות.
ייבחנו מועמדים אחדים וייבחר מי שמתאים ביותר למשרה, והכול בכפוף לבדיקה והמלצה של ועדת מינויים בלתי תלויה כמקובל לגבי גופים סטטוטוריים, חברות ממשלתיות ומינוי בכירים בשירות המדינה.
במארס 1995 החליטה ועדת השרים לענייני כ לכלה כי על שר האוצר למנות ועדת מומחים ציבורית שתסווג את התאגידים הסטטוטוריים (להלן - הוועדה הציבורית) שעליהם חל סעיף 29 לחוק יסודות התקציב.
בהחלטה נקבע בין היתר כי הוועדה הציבורית תמליץ בנוגע לשכרם של המנהלים ובעלי תפקידים אחרים בתאגידים.
עוד נקבע בהחלטה כי "ועדת השרים רושמת לפניה את הודעתו של שר האוצר כי יבוא בדברים עם נגיד בנק ישראל לגבי הכללת בנק ישראל ברשימת התאגידים שייבדקו במסגרת ועדת המומחים הציבורית הנ"ל".
19 בהמלצות הוועדה הציבורית מאוגוסט 1996 שאומצו בידי שר האוצר ב- 1.
96 נקבע, כי שכר המנכ"לים בת אגידים ציבוריים יהיה נגזרת של רמת סיווג התאגיד (מרמה 1 שהיא הנמוכה ביותר ועד רמה 8 שהיא הגבוהה ביותר), שנקבעת לפי כמה קריטריונים, ובהם היקף פעילות התאגיד ותקינות ניהולו.
שכר זה מתעדכן מפעם לפעם, ובינואר 2006 היה שכר המנכ"ל של תאגיד ברמה הגבוהה ביותר כ - 40,000 ש"ח לחודש.
בדיקת שכרם של חברי ההנהלה הוותיקים והחדשים בבנק מעלה כי שכרם גבוה במידה ניכרת אף מזה שנקבע לתאגיד ברמה הגבוהה ביותר.
יצוין כי בנספח 3 להמלצות הוועדה נאמר ש"מעמד בנק ישראל טרם הוסדר מבחינת עבודת הוועדה".
עד מועד סיום הביקורת, אוקטובר 2006, לא גובשה הסכמה בין משרד האוצר והבנק בשאלת הכללתו של הבנק ברשימת התאגידים שייבדקו בידי הוועדה הציבורית.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על הצדדים להכריע זה כבר בשאלה האמורה.
19 הוועדה הוקמה מכוח החלטת ועדת השרים לעניינ י כלכלה כל/ 218 מ- 14.
בכתב המינוי נתבקשה הוועדה להמליץ על כללים לקביעת שכרם של בעלי התפקידים בתאגידים הסטטוטוריים; לשמש ועדת קבע לסיווג כל תאגיד, לפי הכללים שיאומצו, וכן לצורך עדכונים שוטפים; ולשמש ועדת השגה לתאגידים שסווגו.
שכרם של חברי הנהלת הבנק בעבר ובהווה גבוה בשיעור ניכר מהמקובל בסולמות השכר הממלכתיים ובהשו ואה לטבלת השכר שנקבעה לתאגידים הסטטוטוריים; לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם לא נכלל הבנק ברשימת התאגידים המסווגים בידי הוועדה, היה ראוי שתנאי העסקת הבכירים בבנק יהיו בהתייחס להמלצותיה של הוועדה, ובכפוף לאישורו של הממונה על השכר.
היבטים כלליים של מסגרת תנאי ההעסקה בבנק .
שלח משרד מבקר המדינה את טיוטת הדוח להנהלת הבנק ולממונה על השכר בתשובת הבנק נסקרו כמה היבטים נוספים שדרשו את עיונו ועמדתו של משרד מבקר המדינה.
הממונה על השכר, מר אלי כהן, ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2006 : "אנו שותפים לעמדת מבקר המדינה כי הממצאים.
בכל הקשור לכללים להחזר הוצאות רכב, קידום העובדים בדרגות והענקת שתי דרגות פרישה אינם עולים בקנה אחד עם המקובל בשירות המדינה.
" בעניין מינוי חברי הנהלה ציין הממונה: "אנו בדעה אחת עם העמדה שעולה בטיוטת הדוח שלפיה הליך בחירת חברי הנהלת הבנק צריך להיעשות תוך שמירה על עקרונות הפומביות, התחרותיות ושוויון ההזדמנויות.
" מנכ"ל הבנק הסביר בתשובתו כי "שכר עובדי בנק ישראל מעולם לא היה מבוסס על שכרם של עובדי המדינה, או התייחס אליו באופן כלשהו, לא אחרי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 , וודאי שלא לפני חקיקת החוק האמור.
הפער המשמעותי בין שכרם של עובדי הבנק ותנאי עבודתם לבין כלל עובדי המדינה היה קיים כבר מעת הקמתו של הבנק.
המנכ"ל הוסיף כי "תנאי השכר של עובדי בנק ישראל היו טובים בהרבה, מלכתחילה ובמתכוון, מאלה של עובדי מדינה ומאז ומתמיד היו להם תנאי שכר ייחודיים ותוספות מיוחדות.
לפיכך כל טענה בדוח לפיה הטבה מסוימת אינה קיימת, או שונה מהותית מהנהוג בשירות המדינה, אינה רלוונטית כלל .
בנק ישראל, בהיותו גוף סטטוטורי, אינו שונה מתאגידים אחרים המוקמים על פי דין, ואשר שכר עובדיהם גבוה, לעיתים בשיעור ניכר, מזה שבשירות המדינה.
עוד הוסיף מנכ"ל הבנק בתשובתו: "עצמאותו של הבנק המרכזי ואי תלותו במשרד האוצר הם נדבך מרכזי ומוסכם בארץ ובעולם, ועל כן לא ראוי לדרוש מבנק ישראל כי שכרו ותנאיו יושוו לאלה שבשירות המדינה.
מכאן שטענה כאילו מן הראוי שהשכר בבנק ישראל יפוקח על ידי משרד האוצר על -פי הוועדה לסיווג תאגידים סטטוטוריים.
הכפפת בנק ישראל, בקביעת השכר, ישירות למשרד האוצר, כפי שממליצים עורכי טיוטת הדוח, לא רק שאין ברור על מה היא נסמכת, אלא גם מלמדת על היעדר הבנה אודות תפקידו הייחודי והעצמאי של בנק ישראל במערכת הכלכלית בישראל.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בשירות המדינה יש רמות שכר שונות לדרגים שונים, ואולם בשירות המדינה, ברשויות סטטוטוריות ובחברות ממשלתיות יש מסגרת נורמטיבית כתובה ומקובלת.
הממצאים שצוינו בדוח שפרסם מבקר המדינה באפריל 2006 ואלה שפורטו בדוח זה מצביעים שבמשך שנים רבות הנהיג הבנק בשורותיו תנאי העסקה חריגים הכוללים תוספות והטבות רבות המנוגדות לנורמות 724 דוח שנתי57ב .
ציבוריות מקובלות, למסגרות השכר הנהוגות במגזר הציבורי ולתקנת הציבור.
לעתים הדבר נעשה באמצעות הנהגת סעיפי ש כר פסולים אשר חוקיותם מוטלת בספק.
מבקר המדינה סבור שעל הבנק, כגוף ציבורי שהוקם על פי חוק, להתנהל לפי המסגרת הנורמטיבית הקיימת בשירות הציבורי.
 במסגרת פעילותם של גופים ציבוריים שונים במדינת ישראל נדרשת לעתים עצמאות ואי תלות מקצועית שתאפשר לגופים אלו לקבוע מדיניות, לבקר ולהשיג על דעות והחלטות של גופי ממשל שונים.
עצמאות זו נקבעת לפי חוק ומפרקטיקה נוהגת של פעילות הגוף.
עצמאות זו נתונה בעיקרה לתחומים המקצועיים אך לעתים מיושמת גם במנגנונים מינהליים כדי שיתאפשר לגוף למלא את תפקידיו המקצועיים ללא תלות.
ואולם, על גופים אלה, בהם בנק ישראל, מוטלת גם אחריות וחובה לפעול אגב שמירה על האינטרס הציבורי ולהתנהג לפי ערכים ונורמות נאותים כנדרש מגוף ציבורי שאמון על נכסי הציבור וכספו.
לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם יאושרו לגופים ציבוריים תנאי שכר ורכיבי שכר ייחודיים, עליהם לעמוד בנורמות ציבוריות ובמסגרות השכר הסבירות למגזר הציבורי.
יש להבדיל בין תנאי שכר סבירים לבין תנאי שכר חריגים הכוללים תשלומים בלתי תקינים שנוגדים את תקנת הציבור.
אף שהבנק הוא גוף סטטוטורי, תוספות השכר הנהוגות בו גבוהות במידה חריגה ולא סבירה ממסגרות ומתנאי השכר שנקבעו בתאגידים סטטוטוריים.
על הבנק לאמץ נורמות ציבוריות ראויות ולפעול לפיהן בעניין תהליכי העסקה וסדרי העסקה של עובדים ולהקפיד להשתמש בכספי הציבור בצורה חסכונית ויעילה שתעמוד בהוראות החוק ובתקנת הציבור.
הבנק הוא מוסד ציבורי ואין מקום שינהיג רמות שכר, תנאי שכר, וסדרי מינויים החורגים בצורה בלתי סבירה מאלה הנהוגים במגזר הציבורי.
הבנק נהג בפזרנות ולא שמר על כספי הקופה הציבורית, אלא נתן לעובדיו הטבות מופלגות בשווי עשרות מיליוני שקלים, במקום לנהוג בכספים אלה בחיסכון, בצניעות, וביעילות.
למרות טענותיו, לא הוכיח הבנק אחריות מספקת וניצל בצורה לא ראויה את העצמאות המוחלטת שניתנה לו עד כה.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שהתקציב ותנאי ההעסקה של עובדי הבנק יהיו נתונים לפיקוח ולאישור של גוף חיצוני דוגמת ועדת הכספים של הכנסת20 .
כמו כן, ראוי שהמינויים למשרות בבנק, לרבות למשרות ב כירות, ייעשו באמצעות מנגנונים שיבטיחו שוויוניות, תחרות ושקיפות, כמו מכרז או ועדת איתור, ולאחר בדיקה והמלצה של ועדה ציבורית בלתי תלויה שתבחן את תקינות המינוי ואת הכשירות וההתאמה של המועמדים.
אין באימוץ המלצות אלה כדי לפגוע בעצמאות הבנק אלא מטרתן לוודא שהבנק פועל לפי הנורמות הציבוריות הראויות.
20 /בעניין זה ראו הצעת חוק של ח"כ יעקב ליצמן פ 857/17 "הצעת חוק בנק ישראל (תיקון - תקציב בנק ישראל), התשס"ו- 2006 ", שהונחה על שולחן הכנסת ב- 3.
06 , והצעת חוק של ח"כ אופיר פז -פינס פ/ 1955/17 "הצעת חוק בנק ישראל (תיקון - פיקוח על תקציב בנק ישראל), התשס"ז- 2007 ", שהונחה על שולחן הכנסת ב- 15.
על פי סעיפים 337 ו-342 , התשנ"ה ]נוסח משולב [ לחוק הביטוח הלאומי - 1995 (להלן- החוק או חוק הביטוח הלאומי), מעביד חייב בתשלום דמי ביטוח לאומי ודמי ביטוח בריאות (להלן - דמי ביטוח) בעד עובדו באחוזים מן ההכנסה החודשית.
עוד נקבע בחוק כי "לא יבוא בחשבון סכום ההכנסה של המבוטח העולה על הסכום המרבי המתקבל לפי האמור בלוח י"א" (להלן - ההכנסה המרבית) 1.
החוק קובע שיראו כהכנסתו החודשית של עובד את הכנסתו מהמקורות המפורטים בסעיף 2(2 ) לפקודת מס הכנסה בעד החודש שקדם ל -1 בחודש שבו חל מועד התשלום של דמי הביטוח.
ואלה המקורות המפורטים בסעיף 2(2 " :) לפקודת מס הכנסה השתכרות או ריווח מעבודה; כל טובת הנאה או קצובה שניתנו לעובד ממעבידו; תשלומים שניתנו לעובד לכיסוי הוצאותיו, לרבות תשלומים בשל החזקת רכב או טלפון, נסיעות לחוץ לארץ או רכישת ספרות מקצועית או ביגוד, אך למעט תשלומים כאמור המותרים לעובד כהוצאה; שוויו של שימוש ברכב או ברדיו טלפון נייד, שהועמד לרשותו של העובד, והכל בין שניתנו בכסף ובין בשווה כסף, בין שניתנו לעובד במישרין או בעקיפין או שניתנו לאחר לטובתו " (להלן - השכר).
בשנת 2005 היו רשומים במוסד לביטוח לאומי (להלן- המוסד) 200,625 מעבידים פעילים ששילמו שכר לכ -2.
43 מיליון עובדים בממוצע חודשי.
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, באותה שנה שילמו מעבידים שכר בסכום שנתי כולל של כ- 221.
בשנת 2005 גבה המוסד ממעבידים דמי ביטוח בסכום של 31.
8 מיליארד ש"ח 3, שהם כ - 88% .
מהסכום הכולל של דמי הביטוח שגבה מהציבור באותה שנה .
1 בשנת 2005 ההכנסה המרבית החייבת בדמי ביטוח הייתה 34,820 ש"ח בחודש, פי חמישה מהשכר הממוצע במשק.
2 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ירחון שכר ותעסוקה ספטמבר 2006 , לוח1.
1 - ,"משרות שכיר סך כל השכר ושכר חודשי ממוצע למשרת שכיר".
על פי הגדרת השכר בירחון זה, השכר הוא כל התשלומים ברוטו ששולמו לכל משרות השכיר בחודש ואינו כולל הוצאות עבודה נוספות וסכומים שהמעסיק משלם לקרנות (כגון קרנות פנסיה או ביטוח בעבור שכירים).