HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
2008* 2007 2006 2005 2004 2003 2002 .
3,812 3,800 3,906 3,686 3,682 3,401 ס"ה .
* הנתונים הכספיים לשנת 2008 אינם סופיים והתקבלו טרם סגירת המאזן.
הנתונים בטבלה דלעיל מצביעים, בין היתר, על ירידה מתמשכת בהכנסות מתרומות של עמותת לב"י בכל שנה לעומת קודמתה החל משנת 2004 שהחריפה בשנים 2007 ו- 2008.
בביקורת נמצא שהעמותה לא ערכה עבודת מטה כדי לנתח ולבחון את הסיבות לירידה בהכנסות מתרומות, וכדי להמליץ בהתאם על חלופות לגיוס תרומות מהציבור.
ממלא מקום יו"ר עמותת לב"י השיב למשרד מבקר המדינה ביולי 2009 , כי "לא ניתן לחזות מראש גובה התרומות לשנה".
הנתונים הכספיים הם במחירים שוטפים 210 דוח שנתי60א .
לדעת משרד מבקר המדינה, על עמותת לב "י לקיים ניתוח מעמיק של סוגיית גיוס התרומות.
בהיעדר ניתוח שכזה, אין בידי העמותה את היכולת הבסיסית להבנת הגורמים לירידה בתרומות, וכפועל יוצא מכך קיים פגם בסיסי ביכולתה לתקן ולשפר את המצב.
נכון לאוגוסט 2009 , בנסיבות הקיימות של משבר כלכלי בארץ ובעולם, קיימת חשיבות יתרה לניתוח שכזה, שאם לא כן, עלולה עמותת לב"י למצוא עצמה בפני שוקת שבורה.
פעילות בחו"ל אישור לגיוס תרומות מחו"ל: כאמור, ב- 19.
73 קיבלה ממשלת ישראל החלטה (מס' 985) הקובעת, כי אישורם של אוספי הכספים השונים בחו"ל יידונו ויתואמו בוועדה העליונה למגבית חירום , שהיא ועדת תיאום המורכבת מנציגי ממשלת ישראל והסוכנות היהודית 13.
ביוני 1985 קבע שר האוצר את רשימת הגופים המורשים לעסוק במגבית בחו"ל למען צרכיה של מדינת ישראל.
קרן לב"י לא נכללה באותה רשימה.
בדוח שנתי 54 א נקבע14 , כי קרן לב"י פעלה לגיוס תרומות בחו"ל בלי שקיבלה את האישור הדרוש לכך על פי החלטת הממשלה דלעיל.
משרד מבקר המדינה העיר אז, כי על משהב"ט לפעול לקבלת האישורים הנדרשים לגופים הפועלים מטעמו לגיוס תרומות בחו"ל עבור מערכת הביטחון.
נמצא, כי נכון לאוגוסט 2009 , הוועדה העליונה למגבית חירום טרם נתנה לקרן לב"י אישור להתרים בחו"ל, ונמצא כי משהב"ט וקרן לב "י לא פנו לוועדה זו כדי לקבלו.
פעילות קרן לב"י ואל"ח בחו"ל : קרן לב"י ואל"ח פועלות בחו"ל במטרה לגייס תרומות.
עיקר פעילותה של קרן לב"י בחו"ל היא בצרפת, והיא מתקיימת במקביל לפעילותה של אל"ח במדינה זו.
להלן נתונים מדוח ות כספיים של עמותת לב"י בשנים 2004 -2007 (באלפי ש"ח ובאחוזים)15 המתייחסים לקבלת תרומות מחו"ל: .
(948) ס"ה הכנסות מתרומות (בארץ ובחו"ל - .
כולל הכנסה מריבית הרשומה בסוגריים) .
4,666 12,903 10,083 10,645 ס"ה הכנסות מתרומות בחו"ל .
13 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 54 א( 2003 ), בפרק "גיוס תרומות עבור צה"ל והשימוש בהן", עמ' 150.
15 הנתונים הכספיים הם במחירים שוטפים.
כאמור לעיל, נכון למועדסיום הביקורת, מאי 2009 , טרם התקבלו נתונים כספיים סופיים לשנת 2008.
)הקרן למען ביטחון ישראל (לב"י 211 17.
1% שיעור הכנסות מתרומות בחו"ל מסך ההכנסות מתרומות 349 322 78 117 ס"ההוצאות עבור פעילות בחו"ל 7.
1% שיעורהוצאות המיוחס ות לפעילות בחו"ל מסך ההכנסות מתרומות בחו"ל .
במהלך שנות פעילותן התעוררו, כאמור לעיל, מחלוקות בין אל"ח לבין קרן לב"י על רקע פעילותן לגיוס תרומות בחו"ל.
כאמור, בעקבות מחלוקות אלו נבחנה, בין היתר, פעילותה של קרן לב"י על ידי מספר גורמים: במאי 1994 אישר ראש הממשלה את דוח ורדי , שבו נקבעו כללים לפעילות קרן לב"י ואל"ח בצרפת ולפעילות קרן לב"י במדינות נוספות .
יש לציין, כי בדוח שנתי 54 א של מבקר המדינה16 אשר עסק בגיוס תרומות לצה"ל נקבע, בין היתר, כי קרן לב"י פעלה שלא על פי הכללים שנקבעו בדוח ורדי; ב- 2005 המליץ מבקר מערכת הביטחון על ביצוע שינויים בכללי הארגון והפעולה של אל"ח ושל קרן לב"י; בדצמבר 2008 המליץ צוות נתיב להשאיר את אל"ח ואת קרן לב"י במתכונתן הנוכחית לתקופת זמן נתונה, שבמהלכה יש לבחון האם לאחדן.
במאי 2009 הודיעה לשכת סגן הרמטכ"ל למשרד מבקר המדינה, כי "קיימת החלטה שקרן לב"י ואל"ח לא תאוחדנה בשנתיים הקרובות".
ראש מטה שר הביטחון הודיע למשרד מבקר המדינה בתגובתו מאוגוסט 2009 , בין היתר, כלהלן: "הבעיות המאפיינות את אל"ח ולב"י ואת יחסי הגומלין ביניהן הוצגו בפני שר הביטחון, לא פעם, כולל בפגישות עם ראשי ארגונים אלה.
הוחלט להשאיר בינתיים את אל"ח ולב"י במתכונתן הנוכחית ולפעול בפרק זמן זה לתיקון הליקויים".
משרד מבקר המדינה מציין כלהלן: במהלך השנים התגלעו חיכוכים קשים בין אל"ח לבין קרן לב"י, שהיה בהם כדי לפגוע במפעל ההתרמה עבור צה"ל ומערכת הביטחון.
ברם, נכון לאוגוסט 2009 , טרם קיבל משהב"ט החלטות עקרוניות ומעשיות שיש בהן כדי לפתור את בעיות היסוד בפעילות אל"ח וקרן לב"י.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מאחר שכבר נערכו בשנים האחרונות דיונים רבים בנושא וניתנו המלצות של ועדות שונות לאורך השנים, ראוי, כי משהב"ט יקבל החלטה עקרונית וחד -משמעי ת בנוגע למדיניות ההתרמה, שלפיה ייקבעו כללים שיבטיחו פעילות מתואמת ומוסכמת של קרן לב"י ושל אל"ח - בין בנפרד ובין במאוחד.
קרן לב"י צרפת : פעילותה העיקרית של עמותת לב "י לגיוס תרומות בחו"ל היא בצרפת באמצעות קרן לב"י צרפת (להלן - לב"י צרפת).
דוח ורדי קבע, כאמור, כללים לפעילות עמותת לב "י בחו"ל בכלל ובצרפת בפרט, וציין, כי יש לקבוע נוהלי עבודה בין עמותת לב "י לבין הגופים הפועלים מטעמה בחו"ל לשם ביצוע בקרה כספית על גיוס התרומות בחו"ל וההוצאות הכרוכות בכך.
מבקר המדינה העיר כבר בנושא דומה בדוח על אל"ח 17, כי "מן הראוי … לעגן כדי להבטיח ]בין אל"ח לבין אגודת הידידים בארה"ב[ בהסכם את היחסים ביניהן בקרה יעילה יותר מצד האגודה על פעולות אגודת הידידים".
בנוהל עמותת לב"י "נוהלי עבודה מול לב"י - צרפת", שמטרתו הסדרת פעילותה של לב"י צרפת מול פעילות אל"ח בצרפת, נקבע, כי "קרן 'לב"י צר פת', מנוהלת על פי נוהלי בקרה פנימיים, שתואמו בין לב "י צרפת וקרן לב"י בישראל".
ברם, בביקורת לא נמצא, כי עמותת לב"י בישראל תיאמה נוהלי בקרה פנימיים עם לב "י צרפת, ולא נמצאו נהלים כאלה בעמותת לב"י.
ממלא מקום יו"ר עמותת לב"י השיב למשרד מבקר המדינה ביולי 2009 , כי "בישראל, בצרפת, בארה"ב ובמדינות נוספות קיימות 'אגודות ידידי לב"י' אשר עמותת [ מגייסות כספים בקהילות ותורמות את הכספים לקרן לב"י.
אין לעמותה כל פיקוח על זרימת הכספים ומשתמע מכך, אין לעמותה כל זכות לבקש או ]לב"י לדרוש דוחות מכל סוג שהוא - אלא רק להודות על פעילותם הענפה לטובת חיילי צה"ל".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ראוי שעמותת לב"י תיזום הסכם בינה לבין לב"י צרפת ובינה לבין אגודות הידידים הפועלות בשמה בחו"ל כדי להסדיר את יחסי הגומלין ביניהן.
אגודת ידידי קרן לב"י ביולי 1989 נרשמה ברשם העמותות עמות ת "אגודת ידיד י קרן לב "י" (להלן - אגודת הידידים), שמטרותיה העיקריות הן "לסייע לעמותה למען בטחון ישראל - לב"י - הקרן להתעצמות צה"ל בהגשמת מטרותיה.
לקיים מפעלים לצורך תמיכה בקרן לב"י.
לגייס חברים, תומכים ואוהדים בארץ ובחו"ל ולשמש גוף מרכז לפעילות חברתית ותרבותית ללב"י".
באפריל 1989 כתב נציג אגודת הידידים לרשם העמותות, כי "קרן לב"י אינה רשאית לבצע הוצאות כספיות ולפיכך אין באפשרותה להפעיל פרויקטים שכרוכה בהם השקעה כספית.
העמותה הנרשמת עתה, תשמש כלי עזר ללב"י ובאמצעותה ייעשו ההוצאות הנדרשות, לעתים, לשם השגת ההכנסות".
במועד סיום הביקורת, מאי 2009 , כיהן אותו אדם כחבר בוועד של עמותת לב"י ובתפקיד היו"ר הזמני של אגודת הידידים.
בהתייחס להסדרת הקשרים שבין מוסדות מתרימים לבין אגודות ידידים, קבע מבקר המדינה כבר בשנת 1995 בעניין גיוס תרומות במוסדות להשכלה גבוהה18 , המתר[ כי "ראוי שהמוסדות יסדירו בהסכמים את הקשרים בינם לבין אגודות ]ימים הידידים שלהם.
מחויב ההיגיון הוא שההסכמים יחייבו, בין היתר, דיווח של האגודות והתחשבנות מלאה בינן לבין המוסדות".
17 ,מבקר המדינהדוח שנתי 52א ( 2002 '), בפרק על "האגודה למען החייל", עמ205.
18 ,מבקר המדינה דוחות על הביקורת במוסדות להשכלה גבוהה , דצמבר 1995 , 'בפרק "גיוס תרומות", עמ42.
)הקרן למען ביטחון ישראל (לב"י 213 .
בביקורת עלה כלהלן: עמותת לב"י לא הסדירה באמצעות הסכם עם אגודת הידידים את מערכת הקשרים ביניהן כדי להבטיח שימוש נאות בשמה של עמותת לב"י ופעילות ראויה למען המטרות של עמותת לב"י; עמותת לב "י הסתייעה באגודת הידידים רק לעתים רחוקות כדי להתקשר עם ספקים בנוגע לאירועי התרמה שהעמותה יזמה.
כאמור לעיל, ממלא מקום יו"ר עמותת לב"י השיב למשרד מבקר המדינה ביולי 2009 .
, כי אין לעמותת לב"י פיקוח כלשהו על זרימת הכספים מאגודת הידידים לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שעמותת לב"י תנהג לגבי אגודת הידידים בהתאם להמלצות שפורטו בדוח מבקר המדינה שלעיל, ותסדיר את מערכת היחסים עמה במסגרת הסכם.
הקרן למען ב יטחון ישראל (לב"י) היא גוף הפועל במטרה לאסוף עבור מערכת הביטחון תרומות, אשר תשמשנה למטרות חינוך, תרבות, מתקנים רפואיים, ציוד רפואי, טיפול בנכי צה"ל ובמשפחות שכולות וכן לכל מטרה אחרת התורמת לביטחון ישראל.
ממצאי הביקורת מצביעים על ליקויים, מהם חמורים, במכלול פעילותה של קרן לב"י, שעיקרם: ירידה מתמשכת בשנים האחרונות בהיקף התרומות והיעדרו של ניתוח להבנת הגורמים לכך, אי-מינוי בעלי תפקידים מרכזיים, מעורבות חיילים בגיוס תרומות, חיכוכים קשים שהתגלעו בין אל"ח לבין קרן לב"י שהיה בהם כדי לפגוע בגיוס כספים בחו"ל ואי -הסדרת נושא השקעת כספי העיזבונות והתרומות שקרן לב"י מגייסת.
הירידה המתמשכת בהכנסות עמותת לב"י בשנים האחרונות, מחייבת את קרן לב"י לקיים ניתוח מעמיק של סוגיית גיוס התרומות.
בהיעדר ניתוח שכזה, אין העמותה יכולה לדעת את הסיבות לירידה בתרומות, וכפועל יוצא מכך קיים פגם בסיסי ביכולת לתקן ולשפר את המצב.
נכון לאוגוסט 2009 , בנסיבות הקיימות של משבר כלכלי בארץ ובעולם קיימת חשיבות יתרה לניתוח שכזה, שאם לא כן, עלולה העמותה למצוא עצמה בפני שוקת שבורה.
נוכח מצב מתמשך של חיכוכים קשים שהתגלעו במהלך השנים בין קרן לב"י לבין אל"ח על רקע חילוקי דעות הנוגעים לגיוס כספים בחו"ל, ראוי שמשהב"ט יקבל החלטה עקרונית וחד -משמעית בנוגע למדיניות ההתרמה, ולפיה ייקבעו כללים שיבטיחו פעילות מתואמת ומוסכמת של קרן לב"י ושל אל"ח בנפרד או במאוחד.
חשיבות מרובה נודעת לתפקיד יו"ר העמותה, בהיותו נושא באחריות כוללת לייצוג קר ן לב"י, לעיצוב תדמיתה ולקביעת מדיניות פעולתה ויעדיה.
על כן ראוי שראש הממשלה יפעל על פי סמכותו וימנה יו"ר קבוע לעמותת לב"י.
מעורבות חיילי צה"ל בגיוס תרומות עבור מערכת הביטחון וצה"ל נוגדת את פקודות הצבא.
על משהב"ט וצה"ל לקיים הבחנה חדה בין פעילות העמותה לבי ן הפעילות המינהלית והארגונית שאמורים לבצע חיילי היחידה הצבאית, ולהקפיד שלחיילים לא תהיה כל מעורבות בנושא גיוס תרומות וגבייתן.
על צה"ל לתקן את הפקודות, כך שהנושא של מחקר ופיתוח אמל"ח יושמט מרשימת הנושאים שעבורם מגייסת קרן לב"י תרומות, שהרי מטרה זו נמחקה מתקנון עמותת לב"י ומהמ"ב.
על עמותת לב"י ליזום הסכם בינה לבין לב"י צרפת ובינה לבין אגודות הידידים הפועלות בשמה בחו"ל, כדי להסדיר את יחסי הגומלין ביניהן.
על הגורמים המעורבים בסוגיית השקעת כספי התרומות שמגייסת עמותת לב"י: משרד המשפטים והאפוטרופוס הכללי, משהב"ט והעמותה לפעול בהקדם על מנת להביא עניין זה על פתרונו, כדי שתמומש החובה לעשות שימוש ראוי ומיטבי בתרומות ולהגשים במלואן את מטרות התורמים והעמותה.
על העמותה ועל משהב"ט לבוא בדברים ביניהם לקיום התאמה מלאה בין הוראות משהב"ט לתקנון עמותת לב"י כדי למנוע אי-הבנות וחילוקי דעות ביניהם.
על העמותה ועל משהב"ט לקבוע עבור אילו גופים תגייס העמותה תרומות, ובנוסף לכך, על העמותה ועל משהב"ט וצה"ל, כל גוף בתחומו, לדאוג לכך, שייעוד העמותה בתקנון העמותה, בהמ"ב ובפקודות צה"ל יעלה בקנה אחד עם קביעה זו.
כעולה מהדוח, המצב בו נמצאת קרן לב"י הוא מדאיג.
בנסיבות אלה על משהב"ט, צה"ל וקרן לב"י לפעול בדחיפות ובאופן יסודי לתיקון הליקויים ולשיפור מצבה של קרן לב"י, כדי למנוע המשך הידרדרות ופגיעה בייעודה וביכולתה של קרן לב"י בתחום גיוס התרומות.
כל אלה, בהתחשב גם במשמעות הערכית-לאומית הטמונה בי סוד ההתרמה עבור מערכת הביטחון.
בשנים 2004 עד 2007 השקיעה התעשייה האווירית לישראל בע"מ (להלן- התע"א) בתחום מט וסי האימון כ -30 מיליון דולר.
באוקטובר 2003 אישר מנכ"ל התע"א דאז, מר משה קרת, את "סביבת האימון וההדרכה" כמנוע צמיחה11 של התע"א, הכולל הספקה של שירותי הדרכה ותמיכה לחילות האוויר, הים והיבשה משלב מיון החניכים לחיל ועד לסיום הפעילות המבצעית.
תחום מטוסי האימון מהווה נדבך מרכזי מסביבת האימון.
במסגרת זו בחנה התע"א את האפשרות לפתח ולייצר מטוס אימון צבאי מתקדם, המאופיין בעלויות תפעול ורכש נמוכות משמעותית מהקיימות.
התע"א איתרה את חברת AVIATION TECHNOLOGY GROUP , INC (להלן- ATG ) (הנמצאת בדנוור .
צפי לגידול במכירות, ברווחים ובתעסוקה התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 157 .
קולורדו בארה"ב) אשר הוקמה לפיתוח ולייצור מטוס סילוני המיועד לשוק האזרחי ( MK-10 ( ) עם מאפיינים דומים לאלה שהגדירה התע"א למטוס אימון צבאי MK-20 לדגם האימון הבסיסי ו - MK-30 לדגם האימון המתקדם) (להלן - פרויקט ה"ג'אבלין").
הפוטנציאל העסקי הטמון בתכנית היה בעל ערך רב מאוד לתע"א וכלל, בין היתר, תוספת תעסוקה בתע"א.
ביוני 2004 הציגה הנהלת התע"א לדירקטוריון, כי ATG תזדקק למקורות כספיים חיצוניים של כ-120 מיליון דולר לצורך פיתוח המטוס, ייצורו ושיווקו וכי חיל האוויר והחלל הישראלי (להלן - חיל האוויר) יהיה בין הלקוחות הפוטנציאליים.
דירקטוריון התע"א אישר את ההשקעה ב - ATG , שתיעשה באמצעות חברת -הבת שהיא בבעלותה המלאה של התע"א ISRAEL AIRCRAFT INDUS TRIES INTERNATIONAL , INC (להלן- חברת-הבת) בכפוף לקבלת האישורים הנדרשים על פי דין, ועל פי אבני הדרך שקבע.
בשנים 2004 עד 2007 חתמה התע"א באמצעות חברת-הבת שלה עם ATG על סדרה של הסכמים.
על פי ההסכמים, תשקיע התע"א באמצעות חברת-הבת 10 מיליון דולר ב - ATG בתמורה ל - 12.
2% מהון המניות של ATG , ולתע"א הזכות למנות לדירקטוריון ATG .
דירקטור אחד מתוך עשרה במאי 2005 אישרה ועדת השרים לענייני כלכלה וחברה (להלן - ועדת השרים) את החלטת דירקטוריון התע"א לרכוש מניות בחברת ATG בסך10 ,מיליון דולר בשלבים, בהתאם לאבני דרך שנקבעו בין הצדדים, שיהוו עד 15% מהון המניות של ATG .
כמו כן, אישרה ועדת השרים, כי כל השקעה נוספת מעבר ל-10 מיליון דולר מותנית בהתחייבות לקוח לתשלום סכום שלא יפחת מ -32.
5 מיליון דולר למטוסים מדגם MK-30 .
בנוסף לכך קבעה ועדת השרים, כי חשיפת התע"א במישרין או בעקיפין, לרבות באמצעות חברת-הבת, בפיתוח, ייצור ושיווק של מטוס .
MK-10 ונגזרותיו ( MK-20 ו- MK-30 ), לא תעלה על50 מיליון דולר (כולל הוצאות שיווק).
בפברואר 2006 אישר דירקטוריון התע"א העמדת קו אשראי בסך של10 מיליון דולר ל - ATG .
בינואר 2007 הציעה הנהלת התע"א לדירקטוריון לרכוש מניות נוספות ב - ATG תמורת50 מיליון דולר, כפוף לקבלת התחייבות ממשקיעים חיצוניים בסכום של 200 מיליון דולר, ולהמיר את ההלוואה שניתנה ל - ATG בסך 10 מיליון דולר להשקעה.
הדירקטוריון החליט, כחלק מהתכנית המוצעת, לאשר הלוואה נוספת ל - ATG שתוגבל לסכום של 18 מיליון דולר.
עד מועד סיום הביקורת, בינואר 2008 , העבירה התע"א ל- ATG בפועל כ-5 מיליון דולר מתוך ה- 18 מיליון דולר שאישר דירקטוריון התע"א.
סך ההשקעות וההלוואות שנתנה תע"א ל- ATG הגיע לכ-25 מיליון דולר.
בנוסף לזאת היו לתע"א עלויות, בעיקר של מחקר ופיתוח (להלן - מו"פ) בנושא פרויקט ה"ג'אבלין" בשנים 2004 -2007 של כ -5 .
מיליון דולר ההשקעה של התע"א ב - ATG הייתה לצורך כניסה לפיתוח ול ייצור מטוס אימון צבאי, ופיתוח המטוס האזרחי ( MK-10 ) היווה תנאי הכרחי לפיתוח המטוסים הצבאיים.
התע"א תכננה, בין השאר, למכור את מטוסי האימון הצבאיים לחיל האוויר הישראלי - את מטוס האימון הבסיסי (20-MK ") כמחליף ל"צוקית 12 , ואת מטוס האימון המתקדם 30)-MK ) כמחליף .
המשמש לאימון ראשוני 158 דוח שנתי60א .
בית הספר לטיסה של חיל האוויר מדריך את פרחי הטיס במטוסי אימון מסוג "צוקית" (כאחת משלוש רמות אימון בביה"ס לטיסה).
מטוסי ה"צוקית" נרכשו כמטוסי "פוגה", ומשמשים את חיל האוויר מאז שנות הששים.
בתחילת שנות השמונים הוסבו מטוסי ה"פוגה" ל"צוקית".
עלויות האחזקה של המטוסים גדלו עם השנים עקב התיישנות רכיבים וקשיים ברכש חלפים.
בשנת 2004 ערך חיל האוויר בדיקת כדאיות כלכלית לרכש מטוס מחליף ל"צוקית", והחליט לבחון את החלפת ה"צוקית" על ידי בקשה לקבלת מידע מחברות שונות.
בספטמבר 2005 הפיץ משהב"ט לחברות בארץ ובחו"ל בקשה לקבלת מידע ( RFI ) בעניין מטוס שיחליף את ה"צוקית".
באפריל 2006 הוגשו המענים ל-RFI , ובהם זה של התע"א.
במאי 2006 החליטו משהב"ט וחיל האוויר להקפיא את תהליך בחינת המטוסים עקב חוסר הוודאות בנוגע למקורות המימון של התכנית, ולצורך בחינה לעומק של החלופה של התע"א לשימור אחזקת מערך ה"צוקית" בעלויות הקיימות.
בספטמבר 2007 הציג מפקד חיל האוויר (להלן- מח"א) לרמטכ"ל במסגרת גיבוש התקציב הרב-שנתי "תפן 2012 " את הצורך ברכישת מטוסי הדרכה חדשים לצה"ל לעשורים הבאים בהיקף כספי של 150 מיליון דולר סיוע, למימוש בשנת 2009 .
הרמטכ"ל אי שר באותו מועד את התכנית המוצעת.
בנובמבר 2007 אישר סגן הרמטכ"ל את בקשת חיל האוויר להקדים את התקציב לרכש מטוסי הדרכה לשנת 2008 .
בדצמבר 2007 הודיעה ATG לתע"א על עצירת פיתוח מטוסי האימון בשל קשיים בגיוס הכספים הנדרשים להמשך הפיתוח.
בעקבות עצירת פיתוח מטוסי האימון על ידי ATG , מחקה התע"א בדוחות הכספיים ליום 31.
07 את מלוא השקעתה ב- ATG , והכירה בהפסד בסכום של25 .
:להלן לוח ובו מפורטים האירועים העיקריים .
בדיקת נאותות של התע"א לחברת ATG .
"ופרויקט ה"ג'אבלין 15.
דירקטוריון התע"א אישר להשקיע10 מיליון דולר בחברת ATG.
חתמו על הסכם שיתוף פעולה 11.
מנכ"ל משהב"ט אישר את בקשת תע"א לרכישת בעלות חלקית ב- .
אישור ועדת השרים לענייני כלכלה וחברה לרכישת מניות בחברת ATG .
( משהב"ט הפיץ בקשה לקבלת מידעRFI ,") למחליף מטוס ה"צוקית .
דירקטוריון התע"א אישר העמדת קו אשראי (הלוואה) בסך10 מיליון .
של משהב"ט משבע חברות, ובכלל זה התע"א אפריל 2006 .
חילהאוויר ומשהב"ט הקפיאו את תהליך בחינת המטוסים.
המשמש לאימון מתקדם התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 159 ועדת סלע שמינה מנכ"ל התע"א הגישה את חוות דעתה והערכתה לתכנית העסקית של מטוס האימון ה"ג'אבלין".
06 הנהלת התע"א הציעה לדירקטוריון לרכוש מניות נוספות ב- ATG תמורת50 מיליון דולר, כפוף לקבלת התחייבות ממשקיעים חיצוניים בסכום של 200 מיליון דולר, ולהמיר את ההלוואה שניתנה ל- ATG בסך 10 מיליון דולר להשקעה.
הדירקטוריון החליט, כחלק מהתכנית המוצעת, לאשר הלוואה נוספת ל- ATG שתוגבל לסכום של18 מיליון דולר.
07 תע"אהגישה למשהב"ט הצעה להחלטת ממשלה נוספת להשקעה ברכישת מניות נוספות של עד 50 מיליון דולר בחברת ATG , כפוף לקבלת התחייבות ממשקיעים חיצוניים בסך 200 מיליון דולר, והמרת הלוואה בסך 10 מיליון דולר שניתנה ל- ATG .
07 התע"א הגישה לחיל האוויר ולמשהב"ט הצעהשל ה"ג'אבלין" כמחליף "צוקית" ו"עיט" בחיל האוויר.
07 מח"א החליט לחדש את ה-RFI.
07 תע"א הגישה למח"א ולמשהב"ט הצעה מעודכנת להצעתה מ- 28.
07 לתחזק את מטוסי ה"צוקית" לתקופה של10 שנים ולבגר את מטוס ה"ג'אבלין".
07 הרמטכ"ל אישר רכש של25 מטוסיהדרכה בהיקף כספי של 150 מיליון דולר סיוע במסגרת התקציב הרב-שנתי "תפן 2012.
07 התע"א מחקה בדוחות הכספיים ליום 31.
07 את מלוא ההשקעה ב- .
ATG והכירה בהפסד בסכום של כ-25 .
משרד מבקר המדינה בדק מספטמבר 2007 ועד ינואר 2008 את תהליך קבלת ההחלטות בתע"א להשקיע בתחום מטוסי האימון, את בדיקות הכדאיות הכלכלית שערכה התע"א, ואת יחסי הגומלין בין התע"א לבין חיל האוויר בנוגע להצטיידות חיל האוויר במטוסי הג'אבלין ( MK-20 , MK-30 .
) הביקורת נערכה בתע"א- בלשכת המנכ"ל, בחטיבת כלי טיס צבאיים - בהנהלת החטיבה ובמפעל להב 14, בלשכת היועץ המשפטי ובארגון הסמנכ"ל לכספים; במשהב"ט - בלשכת היועצת הכלכלית למערכת הביטחון (להלן - יועכ"ל), ובלשכת היועצת המשפטית למערכת הביטחון (להלן - יועמ"ש), במינהל ההרכשה והייצור (להלן - מנה"ר); במשרד האוצר - ברשות החברות הממשלתיות; ובחיל האוויר - במטה ובלהק ציוד.
ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם נתונים מפרק זה כדי למנוע פגיעה בקשרי מסחר בין-לאומיים של המדינה ולשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
חיסיון נתונים אלה אינו מונע]נוסח משולב[ .
את הבנת מהות הביקורת .
14 מפעל להב - מפעל העוסק בפיתוח מערכות להשבחת מטוסים ומסוקים והוא חלק מחטיבת כלי טיס צבאיים של התע"א.
תהליך קבלת ההחלטות של התע"א בשנת 2004 להשקיע בתחום מטוסי האימון .
המודל העסקי באוקטובר 2003 הציג נציג ממפעל להב להנהלת התע"א את סביבת האימון וההדרכה כמנוע צמיחה עתידי של התע"א, אשר יכלול הספקה של שירותי הדרכה ותמיכה לחילות האוויר, הים והיבשה משלב מיון החניכים לחיל ועד לסיום הפעילות המבצעית.
עוד ציין נציג מפעל להב, כי עקב קיצוץ בתקציבי הביטחון ועלייה בחשיבות האימון וההדרכה, המטרה של סביבה זו היא השגת יעדי האימון בתקציבים קטנים יותר, שתיושם על ידי תפישת הדרכה כוללת המשלבת את כל מרכיבי האימון וההדרכה, ובכללם: מטוס אימון, סימולטורים, עזרי הדרכה, תחזוקה ותפעול.
פוטנציאל השוק העתידי לתע"א שהוצג עמד על 500 מיליון דולר בשנה.
מנכ"ל התע"א אישר באותו מועד את "סביבת האימון וההדרכה" כמנוע צמיחה של התע"א.
בעקבות ההחלטה להשתלב בנושא "סביבת האימון וההדרכה" איתרה התע"א את חברת ATG .
חברה זו הוקמה במטרה לפתח ולייצר מטוס סילוני המיועד לשוק האזרחי ( MK-10 ) עם מאפיינים דומים לאלו שהגדירה התע"א למטוס אימון צבאי ( MK-20 לדגם האימון הבסיסי ו- MK-30 לדגם האימון המתקדם).
כחלק ממנוע הצמיחה של "סביבת האימון וההדרכה", הייתה תכנית של התע"א לפתח ולייצר מטוס אימון צבאי, המתבסס על פיתוח מטוס המיועד לשוק האזרחי שתבצע ATG .
שיתוף הפעולה בין התע"א לחברה זו היה אמור להקנות לתע"א יתרונות של השקעה נמוכה יחסית ופתיחת השוק האמריקני ושווקים של המדינות הרוכשות בכספי סיוע.
הרעיון שעמד ביסוד ההתקשרות של התע"א עם ATG היה איתור יצרן מטוסי סילון קטנים אשר החליט משיקוליו הוא לפתח מטוס אשר מתאים בתכונותיו למטוס אימון צבאי.
על ידי כך, יתאפשר לתע"א לרכוש במחיר זול את עלות פיתוח המטוס האזרחי, ועל בסיסו היא תפתח מטוס אימון צבאי, פיתוח אשר צפוי היה להיות כלכלי וטמן חיסכון ניכר בהשקעה של התע"א בעלויות הפיתוח ובלוחות הזמנים.
ביוני 2004 הציג מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים דאז, מר מנחם שמול, לוועדת הכספים של דירקטוריון התע"א את ההשקעה ב - ATG המסתכמת ב -10 מיליון דולר, וציין כי מאז הפסקת פרויקט ה"לביא" בשנת 1987 מחפש מפעל להב הזדמנות עסקית אשר תאפשר לו לחזק את בסיס עסקיו כבעבר.
חשיבות העיסקה למפעל להב רבה והיא מחזירה אותו למעמד של OEM15 .
של מטוס צבאי מאויש אומדן עלויות הפיתוח ולוחות הזמנים ביוני 2004 הציג מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים לדירקטוריון התע"א במצגת, כי הנחת היסוד לתכנית העסקית היא שעלות הפיתוח לדגם האזרחי תסתכם בכ-95 מיליון דולר ובנוסף יידרש הון חוזר של כ-20 מיליון דולר.
עוד הוא הציג, כי בכוונת .
ATG להשיג רישיון לדגם האזרחי במרס 2007 .
אשר לדגם הצבאי הוא הציג, כי .
15 OEM- Original Equipmen t Manufacturer - .
יצרן מטוסים התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 161 .
עלות הפיתוח תסתכם בכ-55 מיליון דולר, מתוכם תממן התע"א32.
5 מיליון דולר ו- ATG תממן22.
לגבי לוחות הזמנים להשלמת הדגם הצבאי צוין במצגת, כי התכנית מניחה "ארבע שנות פיתוח משנת 2006 ועד שנת 2010.
" התכנית העסקית נראתה מבטיחה.
תמורת השקעה של 10 מיליון דולר בחברת .
ATG תקבל התע"א כ -12% ממניות חברת ההזנק, וכן את הזכות להשתמש בתכניות ובנכסים האינטלקטואליים הקשורים למטוס, לשם פיתוח שתי הגרסאות של מטוסי האימון הצבאיים.
התע"א העריכה, שפיתוח מטוס אימון חדש יעלה כ- 150 מיליון דולר, וכתוצאה משיתוף הפעולה תפחת ההוצאה על פיתוח מטוס האימון הצבאי החדש מכ -150 מיליון דולר לכ -55 מיליון דולר, כאשר ATG תשתתף בסכום של 22.
תמורת שיתוף הפעולה תזוכה ATG .
במחצית הרווחים מייצור מטוסי האימון הצבאיים הצלחת המודל העסקי המבטיח מימוש הפוטנציאל הטמון בו הייתה מותנית בקיום מספר תנאים ובינהם: א.
ATG תצליח לגייס את ההון הדרוש להשלמת פיתוח ורישוי המטוס האזרחי בלוח הזמנים המתוכנן.
תנאי נגזר מכך הוא, כי הרווחיות הצפויה מייצור ושיווק המטוס תיראה כדאית בעיני משקיעים פוטנציאליים.
התכונות הטכניות של המטוס האזרחי יאפשרו את הסבתו למטוס אימון צבאי במסגרת העלויות ולוחות הזמנים שהוערכו.
אומדני הכדאיות הכלכלית שהוצגו לדירקטוריון - תחזית המכירות לשוק האזרחי בדצמבר 2003 , טרם כניסת התע"א להשקעה, הנחה מנכ"ל תע"א דאז, מר מ ' קרת, לבצע בדיקת נאותות לחברת ATG ולפרויקט ה"ג'אבלין".
מטרת הבדיקה הייתה איסוף מידע וניתוח של חברת ATG , של פרויקט ה"ג'אבלין" ובמיוחד השוק העתידי שלו.
את הבדיקה ערך צוות של עובדי התע"א בראשות מנהל חטיבת כלי טיס צבאיים דאז, מר מ ' שמול, בינואר 2004 ותוצאותיה הוצגו למנכ"ל התע"א באפריל 2004 ".
בסיכום בדיקת הנאותות נכתב, כי תחזית המכירות של ה"ג'אבלין היא 700 ,מטוסים לעשור לשוק האזרחי.
עוד צוין שם, כי על פי ההתרשמות תחזית המכירות של היצרן "נראית שמרנית וסבירה".
עם זאת צוין בסיכום בדיקת הנאותות, כי נתוני השוק האזרחי שהצי גה ATG התבססו על סקרים כלליים שערכו חברות שונות, וכתוצאה מכך ביסוס השוק אינו מספיק, ומסקנת הצוות שיש לבסס הערכות אלו.
נוכח זאת המליץ צוות הבדיקה לדרוש מ- ATG או לחלופין ליזום בעצמם סקר שוק אזרחי על ידי גוף אובייקטיבי בארה"ב ובשאר ארצות העולם הרלוונטיות, כדי לבסס את ההערכות הקיימות.
עוד צוין, כי "יש סיכוי סביר שהשוק האזרחי, במיוחד בארה"ב גדול מהמוערך על ידי [ החברה ATG .
"] כמו כן, בבדיקת הנאותות הועלה חשש מפני הסתמכות על התחזיות הנ"ל, היות שמטוס ה- MK-10 מוצע לנישת שוק שלא נבדקה עד אותו מועד, בהיותו מטוס סילון אישי-ספורטיבי.
משרד מבקר המדינה מציין, כי בסיכום בדיקת הנאותות אין הסבר ל"התרשמות" של הצוות של התע"א שערך את בדיקת הנאותות בדבר תחזית המכירות, או לחלופין להערכה על סבירות הסיכוי ש"השוק [ האזרחי גדול מהמוערך על ידי החברה ATG.
"] ממסמכי התע"א עולה, כי נוסף על סקר השוק שביצעה ATG , הזמינה ATG מחברה חיצונית סקר שוק למטוסים המיועדים לשוק הנישה האמריקני.
סקר זה הוצג להנהלת תע"א באפריל 2004 , ולפיו אומדן השוק הקונבנציונלי של המיקרו- ג'ט16 יסתכם ב- 5,200 מטוסים במהלך העשור הקרוב.
על פי אומדן שוק זה, צפוי גידול במכירות לשוק זה מ -102 מטוסים לשנה ב- 2007 עד ל-935 מטוסים בשנה ב- 2017 , דהיינו שיעור גידול של כ- 800% .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי סקר השוק שהזמינה ATG מחברה חיצונית, בחן את השוק הקונבנציונלי של המיקרו-ג'ט, ולא את שוק הנישה האזרחי של מטוס ה"ג'אבלין".
דהיינו, בידי התע"א ל א הייתה בחינה יסודית ועצמאית של פוטנציאל שוק הנישה של הדגם האזרחי של מטוסי ה"ג'אבלין".
הדבר היה דרוש במיוחד נוכח העובדה, ששוק זה מצומצם יותר ושונה מהשוק הקונבנציונלי של המיקרו-ג'ט, מאחר שמטוס הג'אבלין פונה לפלח שוק ייחודי המעוניין בתכונות ספורטיביות ומעין צבאיות של מטוס פרטי ואינו מתאים כלל לשימושים עסקיים.
יתר על כן, הדגם האזרחי של ה"ג'אבלין" יקר עד פי 2-3 .
ממטוסי הסילון האישיים אומדני רווחיות הצפויים למטוס המיועד לשוק האזרחי להלן לוח ובו נתונים על עלויות הפיתוח של המטוס המיועד לשוק האזרחי, נקודת האיזון17 , מחיר המטוס, כמות מטוסים וערך נוכחי, ששימשו בסיס לחישובים שהציג מפעל להב בתשובות ל"צוות האדום"18 מ- 13.
04 ", אלה שהציג ה"צוות האדום בדיון מנכ"ל שהתקיים ב - 25.
04 ובמצגת שהוצגה לדירקטוריון התע"א ב - 2.
0419 :)(הנתונים במיליוני דולרים .
שוק מטוסי הסילון הקלים 17 נקודה בה ההוצאות המהוונות של הפרויקט מתאזנות עם ההכנסות המהוונות של הפרויקט.
מעבר לנקודה זו, ההשקעה בפרויקט כדאית.
18 ""צוות אדום - צוות המתמנה על ידי מנהל היחידה העסקית לבחינת פרויקט חדש והגשת המלצו ת לשיפורו.
הצוות כולל מומחים מתחומים שונים, גם כאלה שאינם עובדי החברה.
חברי צוות אדום עצמם אינם משתתפים בפרויקט.
19 בתכנית העסקית לדירקטוריון נערכו בדיקות רגישות למספר מטוסים נמכרים- 300 ,מטוסים400 מטוסים ו-700 .
מטוסים התעשיות הביטחוניות ומשרד הביטחון 163 .
1 711 8% 95 תחשיבי מפעל להב .
2 400 6% 95 תחשיבי ה"צוות .
3 400 6% 95 מצגת של מנהל .
מנתוני הלוח עולה, כי במועדים סמוכים שופרו הפרמטרים שעל בסיסם נערכו החישובים של הכדאיות הכלכלית: מחיר המטוס עלה - מ-3.
3 מיליון דולר, ושיעור ההיוון קטן - מ-8% ל-6% .
כתוצאה משינויים אלה, התקבל ערך נוכחי גבוה יותר ונקודת האיזון קטנה.
כמו כן, ראוי לציין, כי בחישובים שעל פיהם נערכה המצגת לדירקטוריון נערך שיפור נוסף - הוקטנו הוצאות הנהלה וכלליות.