HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על פי חוק הבי קורת הפנימית, לא תופסק כהונתו של מבקר פנימי שלא בהסכמתו לפני תום התקופה לה נתמנה, והוא לא יושעה מתפקידו, אלא אם כן החליט על כך הדירקטוריון או הגוף הממלא תפקיד הדומה לתפקיד הדירקטוריון, לאחר, שבין היתר, ניתנה למבקר הפנימי אפשרות לשאת לפני אותו גוף את דברו בעניין.
בהיעדר יו"ר הנהלה ונציגי ציבור, כאמור לעיל, לא התכנסה הנהלת הקרן מאז מאי 2006 .
עם מינוים, התכנסה הנהלת הקרן במרס 2008 ודנה בהצעה למנות לקרן מבקר חיצוני, ברמת שופט בדימוס, וגם החליטה לפתוח בהליך לתיקון תקנון הקרן באופן שיאפשר מינוי מבקר שאינו ע ובד המשרד.
בישיבת הנהלת הקרן מיולי 2008 הבהיר יו"ר הנהלת הקרן, כי "ההחלטה להביא מבקר חיצוני אינה על בסיס אישי", וכי הנהלת הקרן "החליטה כי נכון שמבקר חיצוני, שהינו גם שופט בדימוס, ירכז את עבודת הביקורת והכל במטרה לשפר את עבודת הביקורת".
בביקורת המעקב עלה, כי הדיון ממרס 2008 נערך ללא נוכחות מבקר הקרן ובלי שניתנה לו אפשרות להגיב.
עוד עלה, כי באמצע שנת 2008 החליט מטה הקרן להעסיק משרד רואי חשבון לעריכת ביקורת בקרן, ללא ידיעתו של מבקר הקרן.
בעקבות התכנסות הנהלת הקרן במרס 2008 ,, הוחל בהליך לשינוי תקנון הקרן ובמועד סיום הביקורת נמצא, כי שר הביטחון אישר את השינוי המוצע, וכי עדיין נדרש אישורו של שר האוצר ולאחר מכן לאישורה של ועדת העבודה והרווחה של הכנסת.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה רבה וכפגיעה בכללי מינהל תקין את העובדה, כי במשך כשנתיים הגיעה הביקורת הפנימית בקרן לכדי שיתוק.
מעבר לכך, על אף טענות חוזרות ונשנות של מנהל הקרן ושל מבקר הקרן, לאורך תקופה ממושכת - כולל עד ספטמבר 2009 - המשרד לא מיצה את הטיפול בנושא ולא נקט פעולות ארגוניות או אחרות כדי .
26 במהלך שנת 2007 , בלי שהועסק רו"ח חיצוני, הגיש מבקר הקרן למשטרת ישראל תלונות על מימוש פיקדונות במרמה, עקב אחר התחייבות הבנקים לערוך ביקורת פנימית בנושאי מימוש הפיקדונות, הגיש הצעות לשינויים בטופס הבקשה למשיכת כספי הפיקדון במטרה לצמצם את ההונאות ולשפר את הבקרה, וערך בקרה על מימושי פיקדונות בייעוד של נישואין.
להתמודד עם הבעיות שהועלו.
בפועל, מבקר הקרן לא קיבל מענה לטענותיו, ואילו בנוגע לטענות מנהל הקרן, הרי שפרט להתכתבות ענפה במשך כשנתיים, הסתפק המשרד בניסיונות לאתר למבקר תפקיד חלופי, דבר שלא צלח.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בשל חשיבותו של מוסד הביקורת הפנימית בכלל, ובקרן שתקציבה מסתכם בכ -1.
5 ,מיליארד ש"ח בפרט היה זה מחובתם של המשרד, של מנהל הקרן ושל הנהלת הקרן למצוא את הדרכים המתאימות כדי לאפשר ביקורת פנימית תקינה בקרן, כנדרש על פי חוק הביקורת הפנימית, תקנון הקרן, הוראות הקרן וכללי מינהל תקין.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי בשל חשיבותו הציבורית של הנושא, הרי שבהיעדר פתרון מיידי למצב ה קיים, ראוי שמנהל הקרן והנהלת הקרן יביאו את הנושא לידיעתו של שר הביטחון, מתוקף אחריותו המיניסטריאלית.
כמו כן, נוכח ממצאי פרק זה וממצאי הביקורת בכללותה, מן הראוי ששר הביטחון ישוב וישקול את שינוי תקנון הקרן.
מתן שירותי ייעוץ והכוונה ביישוב י פריפריה בביקורת הקודמת נמצא, כי היחידה לא קבעה אמות מידה לבחינת התועלת בנסיעת נציגי הלשכות למתן שירותי ייעוץ והכוונה לחיימ"שים המתגוררים בערי הפריפריה, לא התאימה את תדירותן לכמות החיימ"שים שהתייצבו לקבלת שירותי היחידה, ו לא בחנה את הסיבות לשיעורי ההתייצבו ת הנמוכים של חיימ"שים בלשכות ואת נחיצותם של שירותים אלה, במתכונתם הקיימת.
בשנת 2004 פרסם ראש היחידה תכניתאסטרטגית, שמטרתה הרחבת הנגישות של שירותי היחידה לחיימ"שים ושיפור איכות השירות המוענק להם, תוך שיתוף פעולה עם מרכזים עירוניים ברשויות המקומיות ועם גורמ ים אחרים (להלן - התכנית ).
מטרת התכנית ה ייתה, שהיחידה באמצעות הלשכות תהווה סמכות עליונה וגורם מוביל, שינחה את מכלול הגורמים הפועלים (רשויות מקומיות, משרדי ממשלה, מוסדות להשכלה גבוהה, מעסיקים גדולים ועוד) לטובתו של החיימ"ש בכל הנוגע לזכויותיו, בעיקר חיימ"שים מאזורי הפריפריה וחיימ"שים בעלי רקע חברתי-כלכלי נמוך.
בשנים 2007- 2005 נפתחו46 מרכזי ייעוץ והכוונה 27 .
אמות המידה ששימשו לבחירת היישובים שבהם יוקמו מרכזים אלה, כללו, בין היתר, את מספר החיימ"שים בכל יישוב, מספר החיימ"שים ביישוב שהגיעו לקבל שירות בלשכות היחידה, צרכים ייחודיים של היישוב, ונכונותו של ראש הרשות המקומית.
למעשה, הוקמו מרכזים משני סוגים: מרכז ייעוץ והכוונה הפועל כשלוחה של לשכות היחידה, ועוסק בהסברה ובמסירת מידע על זכויותיו של החיימ"ש, ייעוץ והכוונה לרכישת השכלה גבוהה, ייעוץ בתחום של הכשרה מקצועית והפ ניה לתעסוקה; .
27 חלק מהם נסגרו, כך שבסוף שנת 2007 פעלו41 .
מרכזים 258 דוח שנתי60א .
ומרכז צעירים, שהוא פרי של שיתוף פעולה בין מספר גורמים, לרבות ג'וינ ט ישראל, משרדי ממשלה, רשויות מקומיות וקרנות.
על פי המסמכים, מרכזי צעירים קמו במטרה לקדם את השתלבותם המיטבית של צעירים בני גיל 18-30 בחיי החברה הישראלית.
המרכזים נועדו לאגד תחת קורת גג אחת מערך של שירותים עבור צורכיהם הייחודיים של אוכלוסיית הצעירים ביישוב, בין היתר, בתחומים של תעסוקה, השכלה, מנהיגות ומעורבות חברתית, תרבות ופנאי.
על פי הסכם בין המשרד לבין רשויות מקומיות שבהן הוקמו מרכזי ייעוץ והכוונה, המשרד נושא בעלויות חד -פעמיו ת להקמת המרכז ולרכישת מחשב בסכומים של 15,000 ש"ח ו- 4,000 ש"ח, בהתאמה, ומשתתף במימון הפעילות השוטפת בסכום של 22,000 ש"ח לשנה.
הרשות המקומית מצדה מתחייבת, בין היתר, להעסיק עובד, שייתן ייעוץ והכוונה לאוכלוסיית החיימ"שים, ולהעמיד לרשותו משרד שבו יוכל לקבל קהל ולייעץ לחיימ"שים.
המשרד מכשיר, מדריך ומנחה את העובדים בנושאים הקשורים בהכוונת חיימ"שים.
ג'וינט ישראל בשיתוף עם גורמים אחרים, וביניהם היחידה, מממנים פרויקטים המתבצעים במרכזים (מרכזי ייעוץ והכוונה ומרכזי צעירים).
עד דצמבר 2007 חתם המשרד על הסכמים עם 32 רשויות מקומיות והעביר אליהן תשלומים בסך של כ -1.
מיליון ש"ח במאי 2008 פרסמה היחידה דוח, שמטרתו הערכת תרומתם של מרכזי הייעוץ וההכוונה ומרכזי הצעירים ביישובי הפריפריה לקידום יעדי הקרן והיחידה.
בהתאם לדוח, היעד של הרחבת הנגישות לאוכלוסיית החיימ"שים מהפריפריה אכן הושג, כיוון שבעקבות הקמת המרכזים בפריפריה חל גידול בחלקם היחסי של חיימ"שים מיישובי פריפריה המבקרים במרכזים ובלשכות מכ -24% בשנת 2003 לכ-51% בשנים 2006 -2007 .
נוכח חשיבות המרכזים וחשיבות הרחבת הנגישות לחיימ"שים באזורי פריפריה, החליטה הנהלת הקרן ביולי 2008 לתקצב כל מרכז ב- 50,000 ש"ח ובסך הכל 2 .
מיליון ש"ח לשנה משרד מבקר המדינה מעיר, כי בחינת שיעורי ההתייצבות צריכה להתייחס באופן נפרד לקהל היעד, שאליו בעיקר כוונה התכנית - חיימ"שים מיישובי פריפריה.
בביקורת המעקב עלה, ששיעור החיימ"שים מיישובי הפריפריה שבאו לקבל שירותי ייעוץ והכוונה עלה מכ - 7.
5% בשנים 2003 ו- 2004 , טרם הקמת המרכזים, לכ-%22 בממוצע מסך הפוטנציאל בשנים- 2005 200728 .
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הרחבת הנגישות של שירותי ייעוץ והכוונה בתחומי השכלה, הכשרה מקצועית ותעסוקה לחיימ"שים מיישובי הפריפריה ואת מגוון הפרויקטים המתבצעים במרכזים.
יש חשיבות אפוא בהמשך נקיטת צעדים שיביאו להרחבת נגישותם של המרכזים ובהעלאת המוטיבציה של חיימ"שים להשתמש בשירותים שהם מציעים.
28 על פי הנתונים בדוח ממאי 2008 , בשנים 2005 -2007 ביקרו כל שנה בממוצע 16,330 חיימ"שים מיישובי פריפריה במרכזים ובלשכות, ובממוצע בכל אחת מהשנים 2005 -2007 75,066 חיימ"שים מיישובי הפריפריה היו משוחררים עד חמש שנים וזכאים להטבות.
מכאן, ש בממוצע כ-22% מפוטנציאל החיימ"שים ביישובי פריפריה ביקרו במרכזים ובלשכות.
גם הנתונים בנוגע לשנים 2003 -2004 .
מקורם בדוח זה ממצאי מעקב 259 .
ב ביקורים שערכו נציגי משרד מבקר המדינה במהלך ביקורת המעקב בעשרה מרכזי ייעוץ והכוונה ומרכזי צעירים 29, הע לו נקודות חוזק ותורפה בפעילות המרכזים, כמפורט: 1 ) השירות שניתן לחיימ"שים במרכזי צעירים איכותי יותר בהשוואה לשירות הניתן לחיימ"שים במרכזי הייעוץ וההכוונה, זאת בשל מספר גורמים וביניהם: א.
ניהול והפעלת המרכזים : שעה שלמרכזי הצעירים תכניות עבודה שנתיות, הכוללות, בין היתר, מטרות, לוח זמנים, תקציב ומדדי הצלחה, למרכזי הייעוץ וההכוונה אין תכניות עבודה.
בין היתר, כתוצאה מכך, הם אינם יוזמים, באותה מידה כמו מרכזי הצעירים, את פיתוחם של תחומי הליבה השונים (השכלה, הכשרה מקצועית ותעסוקה) כדי לממש את ייעוד המרכזים, ועיק ר פועלם של מנהלי מרכזי הייעוץ וההכוונה מתבטא במתן שירות לחיימ"ש שמגיע לבקר במרכז.
נוסף על כך, אין ביכולתם לבחון את הביצוע לעומת התכנון, את ההישגים מול היעדים ואת הפעילויות מול הצרכים בשל היעדרה של תכנית עבודה שנתית.
תשתית פיזית של המרכזים : מרכזי הצעי רים ממוקמים לרוב במבנים נעימים ונוחים יותר, ובכולם חדרי ייעוץ ואזורי ישיבה.
לעומתם, חלק ממרכזי הייעוץ וההכוונה ממוקמים בחדרים שאינם מתאימים לייעודם, שגם הגישה אליהם אינה נוחה, ובחלקם אין שילוט ברור המצביע על דרך הגישה אליהם.
כמו כן, אחד המרכזים ממוקם במקלט עירוני, ללא תאורה נאותה וללא מקום ישיבה נוח לחיימ"שים.
2 ) היחידה לא הכינה תכנית הכשרה סדורה, שאמורה לשמש את כל עובדי המרכזים.
ככלל, רק כשמרכז מוקם, ולעתים כשמתחלפים עובדים במרכז, מעבירה הלשכה האזורית הדרכה או השתלמות של מספר שעות או יום שלם, כאשר גם התכנים של השתלמויות אלו אינם מוגדרים מראש.
3 ) על פי הוראת היחידה בנוגע לפעילות מרכזים עירוניים, מנהל לשכה יפיץ ליועצי ההכוונה הצעות עבודה שקיבל ממעסיקים.
בביקורת המעקב עלה, כי המרכזים אינם מקבלים מהלשכות הצעות עבודה, ובפועל, המרכזים מוסרים לחיימ"שים רק הצעות עבודה שהם עצמם משיגים ממעסיקים.
על היחידה לפעול לתיקון הליקויים האמורים.
כמו כן, נוכח ההבדלים שעלו בביקורת המעקב בין שני סוגי המרכזים ונוכח ההחלטה לתקצב את המרכזים מתקציב הקרן בנוסף לתקציב היחידה, על מנהל הקרן והיחידה לתת את הדעת לאפשרות לתקצב כל מרכז, לאחר בדיקה, על פי צרכיו, בשאיפה שמרכזי הייעוץ וההדרכה יפעלו במתכונת של מרכזי הצעירים.
שיפור איכות השירות אחת ממטרות התכנית הייתה שיפור איכות השירות לחיימ"שים.
בין היתר, קבעה התכנית, כי ייבנה בסיס מידע, שיתבסס על משוב החיימ"שים, לצורך הפקת לקחים, וייקבעו מדדים ותקנים לשירותים ולפעילויות של היחידה.
בביקורת המעקב עלה, כי היחידה לא נקטה פעולות בתחומים אלה.
29 מרכזי ייעוץ וההכוונה בבית שמש, בירוחם, בלוד, ובקריית גת; ומרכזי צעירים באור עקיבא, באשדוד, בדימונה, בחדרה, במגדל העמק וברחובות.
דיווחים על פעילות הלשכות ועל פעילות היחידה ושיטת שכר עידוד ביחידה בביקורת הקודמת נמצא, כי בהיעדר כללי דיווח אחידים, הייתה אי -התאמה בין נתונים שונים המת ייחסים לפעילות הלשכות והיחידה.
כמו כן, בחינת חלק מהמדדים ששימשו לתשלום שכר עידוד ביחידה, העלתה ספק אם בשיטת שכר העידוד יש כדי לשפר את השירות המוענק לחיימ"שים הפונים אל היחידה .
בביקורת המעקב עלה, כי בשנת 2006 ביצע אגף אב"ם עבודת מטה, שבעקבותיה שונתה בשנת 2007 שיטת שכר העידוד ביחידה.
בעקבות זאת, פרסמה היחידה בפברואר 2008 הוראה מעודכנת בנוגע לדיווח הלשכות לצורך חישוב שכר העידוד.
בשיטת שכר העידוד המעודכנת נקבעו מדדי יעילות ומדדי איכות והדיווחים על פעילות הלשכות והיחידה מתבססים על רישומים ממוחשבים.
אתר האינטרנט של היחידה ליחידה אתר באינטרנט (להלן - האתר), שכתובתו מפורסמת בלשכות, בעלונים ובחומרי הסברה המופצים לחיימ"שים.
באתר מידע, בין השאר, על זכויות והטבות לחיימ"שים, מקומות תעסוקה ואפשרויות לימוד.
בביקורת הקודמת נמצא, כי רוב דפי האתר לא עודכנו וחלק מהמידע שהופיע באתר היה שגוי .
בביקורת המעקב עלה, כי המידע המופיע בו עדכני.
איחוד היחידה עם האגף הביטחוני-חברתי .
במסגרת ביקורת שעשה משרד מבקר המדינה בנושא "האגף הביטחוני -חברתי" שבמשרד30 (להלן- האגף), צוין, שהמשרד מקיים רצף של פעילות בתחום האזרחי: האגף עוסק בנוער מכ יתות י"א עד לחיילים בשירות צבאי, והיחידה מתחילה את פעילותה במהלך שירותם הצבאי של החיילים, לקראת הטיפול בחיימ"שים.
האגף והיחידה שמים דגש מיוחד על אותן האוכלוסיות, כדי לסייע להשתלבותן בחברה הישראלית.
משרד מבקר המדינה העיר אז, כי ראוי שהמשרד יבדוק אם יש יתרונות ותועלת באיחוד של האגף והיחידה, במטרה לאפשר ראייה מתכללת של הקשר בין המשרד לבין האוכלוסייה האזרחית וייעול התהליכים.
בנובמבר 2007 ,", בתגובתו במסגרת "הערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה ציין המשרד, כי "הנושא יוצג בפני המנכ"ל להחלטתו.
צפי הסיום, עד סוף שנת 2007 ".
בביקורת המעקב התברר, כי עד אמצע שנת 2009 לא חל כל שינוי בנושא.
בהתייחסות המשרד מיוני 2009 לממצאי ביקורת המעקב צוין שמנכ"ל המשרד, מר פינחס בוכריס, הבהיר, כי נושא איחוד היחידה עם האגף הביטחוני- חברתי יידון במסגרת בחינה כוללת לארגון מחדש של המשרד על אגפיו השונים.
30 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58 א( 2007 ), פרק "האגף הביטחוני-חברתי", עמ' 559- 576.
הקרן לקליטת החייל המשוחרר (הקרן) נועדה לתת מסגרת כוללת של זכאויות לחייל משוחרר ולמי ששירת שירות אחר בעל חשיבות לביטחון המדינה או לצרכיה החברתיים-קהילתיים , ומיועדת לסייע להם ולהקל על השתלבותם וקליטתם בחיי חברה תקינים מיד לאחר תום שירותם.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לאחר שחלפו 15 שנים מאז שנחקק חוק קליטת חיילים משוחררים ונוכח הניצול החלקי של תקציבי הקרן לסיוע נוסף לאורך השנים, קיימת חשיבות שהקרן תפעל ליישום התכנית שסיכמה לאחרונה ותביא לניצול מרבי של תקציב הקרן לסיוע נוסף.
מעבר לכך, על אף טענות חוזרות ונשנות של מנהל הקרן ושל מבקר הקרן, לאורך תקופה ממושכת וגם עד ספטמבר 2009 המשרד לא מיצה את הטיפול בנושא ולא נקט פעולות ארגוניות או אחרות כדי להתמודד עם הבעיות שהועלו.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי בשל חשיבותו הציבורית של הנושא, הרי שבהיעדר פתרון מיידי למצב הקיים, ראוי שמנהל הקרן והנהלת הקרן יביאו את הנושא לידיעתו של שר הביטחון, מתוקף אחריותו המיניסטריאלית.
בתקופה אוקטובר 2008 עד אפריל 2009 בדק משרד מבקר המדינה את התנהלות משרד הביטחון בתחום מסוים.
הבדיקה נערכה במשרד הביטחון; בתעשייה האווירית לישראל בע"מ; באלתא מערכות בע"מ 1 ; וברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ.
ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח פרק זה במלואו על שולחן הכנסת אלא לפרסם את עיקרי הסיכום שלו, בהתאם לסעיף 17 ,לחוק מבקר המדינההתשי"ח - 1958 .
במערך היחסים בין משהב"ט לתעשיות הביטחוניות הממשלתיות ממלא משהב"ט, בו -זמנית, מספר תפקידים ופועל במספר "כובעים" - לקוח, בעלים, רגולטור, ריבון ומקדם שיווק.
פעולות משהב"ט ב"כובעים" אלה בתחום מסוים, ללא הגדרה ברורה של כל אחד מהתפקידים, יוצרים לא אחת טשטוש תחומים, ניגודי אינטרסים מּובְנִים ופגיעה בערכים ציבוריים, כמו כללי מינהל תקין וניהול תקציבי וחשבונאי נאות.
במשהב"ט התפתחה זה שנים תרבות ארגונית לקויה בתחום מסוים זה, שבסיסה, ברעיון חיובי בעל ערך מוסף ומועילות למערכת הביטחון כולה.
אולם, בהיעדר כללים, נהלים ואמות מידה, ותחת עמימות מובנית, נגרמת פגיעה חמורה בכללי המינהל התקין.
לדעת משרד מבקר המדינה, לא ראוי שההתנהלות כפי שעלתה בדוח תימשך בדרך זו.
על משהב"ט להשתית תחום מסוים זה על אדנים ברורים של כללי מינהל תקין.
לשם כך עליו לקבוע עקרונות ואמות מידה אשר יקחו בחשבון את הניסיון רב -השנים שהצטבר, ויבטיחו תהליכי החלטה שיטתיים וסדורים, מחד גיסא, תוך מתן מרחב מוגדר של שיקול דעת למקבלי ההחלטות, מאידך גיסא.
בגיבושה של תשתית זו יש כדי להגדיר את גבולות הסמכות ולאפשר קיום תהליכי בקרה ושק יפות נאותים.
על משהב"ט לפעול לשינוי המצב שבו תחום מסוים זה מנוהל במשרד זה זמן רב שלא בשקיפות תקציבית וחשבונאית ותוך פגיעה משמעותית ביכולת מנגנוני הפיקוח והבקרה לפעול.
יש לפעול לכך שהדוחות הכספיים של משהב"ט ותקציב הביטחון יתנו ביטוי מלא לכלל הפעולות .
1 אלתא היא גוף מבוקר לפי סעיף9 (7 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1959 נוסח[ , בהיותה חברה]משולב-בת ממשלתית, בבעלותה המלאה של התע"א שהיא חברה ממשלתית.
הנעשות בתחום זה, זאת כדי להבטיח פעולה נאותה בתחום התקציבי והחשבונאי.
הדרגים הניהוליים הבכירים ביותר של משהב"ט ושל מערכי הפיתוח נדרשים למנוע המשך המצב העולה מהדוח, ולפעול לתיקונו תוך קביעת כללים ברורים ומנגנוני פיקוח ובקרה הדוקים, כדי שהדרכים למימוש הכוונה הרצויה יעוגנו, יעמדו בכללי המינהל התקין ויתרמו באופן סדור ומוסדר לפעילות מערכת הביטחון.
לאור חשיבות הנושא והשפעתו הרחבה, ראוי כי שר הביטחון יידרש לממצאים המועלים בדוח זה, לרבות בחינת המשמעויות למצב המתואר, ותיקונו היסודי על ידי המופקדים על כך.
על פי הוראת המשרד המגדירה, בין השאר, את ייעודה, תפקידיה והמבנה הארגוני שלה (להלן - המ"ב ארגון), היחידה אחראית לפעילות המוזיאונית של המשרד, ובהתאם לכך, היא אחראית למוזיאונים השונים של המשרד הפרושים ברחבי הארץ ומציגים את התפתחות הכוח הצבאי של עם ישראל מאז ראשית הציונות המודרנית; וייעודה - "לאצור מוצגים הקשורים בהתפתחות כוח המגן של היישוב בארץ ישראל ובהתפתחות הכוח הצבאי של צה"ל; להמחיש את מלחמתו של עם ישראל על קיומו העצמאי בארצו, ולהנחיל את מורשת הקרב של כוחות המגן ושל צה"ל, לנו ולדורות הבאים"1 .
07 פרסם המשרד נוסח חדש של ההוראה, ובמסגרתו תוקנו גם ההגדרות של מהות היחידה וייעודה.
נוסח זה משנת 2007 החליף ניסוח קודם, זאת כחלק מיישום הערות מבקר המדינה בדוח הביקורת בעניין הצורך בתיקון ובעדכון המ"ב ארגון.
היחידה מנוהלת על ידי מטה, שבראשו עומד מנהל היחידה, הכפוף לסמנכ"ל המשרד וראש אגף משאבי אנוש.
באחריות היחידה מצויים 12 ,מוזיאונים, שתשעה מהם הוקמו על ידי עמותות שייצגו גורמים שנטלו חלק בפעילויות של כוחות המגן של היישוב בארץ, שניים הוקמו בסיועו של המשרד2 ואחד הקים המשרד בעצמו3 .
במקביל לתהליך ארגונה והפעלתה של היחידה במסגרת המשרד, התנהלו מחוץ למסגרת זו שני תהליכים נוספים של הקמת מוזיאונים ואתרים להנחלה ולהנצחה של המורשת הצבאית, במימון מלא או חלקי מתקציב המדינה לרבות תקציב הביטחון: האחד - הקמה והפעלה של מוזיאונים מכוח שיתוף פעולה בין יחידות שונות בצה"ל לבין עמותות מורשת של אותן היחידות (להלן - המוזיאונים הצבאיים); והאחר - הפעילות להקמתו של מרכז לאומי לגבורה ולהנצחה בהר איתן שליד ירושלים (להלן - המרכז בהר איתן) ע ל בסיס החלטת ממשלה מ - 1980 בעניין זה4.
בשנת 2005 בדק משרד מבקר המדינה היבטים מרכזיים במדיניותם ובפעילותם של המשרד והיחידה בנוגע למוזיאונים של המשרד, למוזיאונים הצבאיים ולמרכז בהר איתן.
ממצאי הדוח התפרסמו בדוח שנתי של מבקר המדינה לשנת 20065 (להלן- הביקורת).
במהלך החודשים אוגוסט 2008 - ינואר 2009 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב בנושא (להלן - המעקב) במטרה לעמוד על מידת תיקון הליקויים, שעלו בביקורת, ואשר העיקרי בהם הוא חסרונן של מדיניות, מטרות ואמות מידה מוזיאוניות מקיפות.
המעקב בוצע במשרד: במטה היחידה, במוזיא ון "בתי האוסף" (לתולדות צה"ל) ובאגף משאבי אנוש (להלן - אמ"א).
וכן בצה"ל: באגף התכנון שבמטכ"ל.
מאז הביקורת חלו שיפורים באופן פעולתם המוזיאונית של המשרד והיחידה.
שיפורים אלה באים לכלל ביטוי בעיקר בשיפוץ התערוכות והמבנים של המוזיאונים, בשדרוג מערכות מיזוג ומולטי -מדיה במוזיאונים, ובהתייעלות בחלוקת המשאבים המופנים למטרות אלה.
עם זאת, לא חל שינוי עקרוני ומהותי בהתייחסות המשרד לנושא המוזיאוני מזו שנמצאה בביקורת: ההצגה המוזיאונית של היסטוריית כוחות המגן שפעלו ערב הקמת המדינה ושל צה"ל עדיין מתנהלת ללא תפיסה ומדיניות כוללות; היא נשארה מבוזרת, ונחלקת בין המוזיאונים של המשרד לבין אלה שמחוצה לו; רק שניים מבין .
מוזיאון ההעפלה וחיל הים ומוזיאון בית הפלמ"ח 3 .
)מוזיאון "בתי האוסף" (לתולדות צה"ל 4 ראו גם מבקר המדינה , דוח שנתי 47 ( 1997 ), בפרק על "המרכז הלאומי לגבורה ולהנצחה בהר איתן", עמ' 868.
5 ראו מבקר המדינה , דוח שנתי 57 א( 2006 ,) בפרק על "פעילות משרד הביטחון להצגה ולהנחלה של מורשת הקרב של צה"ל ושל כוחות המגן שקדמו לו ", עמ' 215.
12 המוזיאונים שבאחריות היחידה6 מציגים גם את התפתחות צה"ל; ופרט לאחד מהם7 , המוזיאונים מציגים את ההיסטוריה הרלוונטית להם מנקודת מבטם של מייסדיהם וממשי כיהם; בהתאם לכך, גם השקעת המשאבים, בעיקר מתקציב הביטחון, הכרוכים בהפעלת מערכת מוזיאונים זו, עדיין אינה מתבססת על מדיניות, תפיסה, מטרות או אמות מידה מוזיאוניות ברורות, אחידות וכוללות.
על פי נתונים שמסרה היחידה לבקרה ותקציבים באמ"א, האחראית על תקציב היחידה, עמד תקציבה של היחידה לשנת 2008 על כ-17 מיליון ש"ח לעומת ביצוע של כ-12.
יצוין, שתקציב זה אינו מבטא את כלל עלויות התפעול של מערכת המוזיאונים של המשרד.
כך למשל, הוא לא כולל את ההוצאות הכרוכות בתפעול המוזיאונים, שמימונן נעשה מתקציבי אגפים אחרים של המשרד, כגון שכר 19 העובדים שבתקן היחידה9 .
, חלק מעלויות האחזקה ועלויות האבטחה בשנת 2008 ביקרו במוזיאונים של היחידה כ- 356,800 מבקרים- עלייה של כ- 12% לעומת 2007 (כ- 318,000 מבקרים).
ההכנסה השנתית מדמי כניסה באותה השנה הייתה כ -2.
2 מיליון ש"ח - עלייה של כ-29% לעומת שנת 2007 (כ-1.
:להלן הממצאים העיקריים שעלו במעקב 1.
התפיסה, המדיניות והמטרות המוזיאוניות של המשרד ושל היחידה בביקורת עלה, שבחירת המשימות לביצוע במהלך שנת העבודה אינה מונחית על ידי תפיסה ומדיניות כוללות של הכיוונים, שאליהם שואפים המשרד והיחידה לפתח את מכלול המוזיאונים של המשרד.
עוד צוין שם, שבחירת המשימות לביצוע במהלך שנת העבודה של היחידה אינה נעשית במסגרת של שיטה מוגדרת אלא באקראיות.
בתגובתו במסגרת הערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה מדצמבר 2006 מסר המשרד (להלן- תגובת המשרד מדצמבר 2006 ), כי הוא "יגבש מסמך מדיניות בכל הקשור למוזיאונים שבאחריותו, לרבות קריטריונים מתאימים.
מסמך זה יושלם עד סוף מרס 2007 .
" במעקב נמצא, כי מסמך המדיניות האמור לא גובש.
זאת על אף שלנוכח ההערה בדוח הביקורת תוקנה המ"ב ארגון בעניין זה, ובנוסחה החדש היא קובעת, שתפקידיה של היחידה כוללים גם מתן המלצות בפני הנהלת המשרד על מדיניות כוללת לביצוע ייעוד היחידה.
במסמכים לא נמצאה עדות לכך, שהיחידה מבצעת תפקיד זה.
מוזיאון "בתי האוסף" (לתולדות צה"ל) ומוזיאון ההעפלה וחיל הים 7 .
)מוזיאון "בתי האוסף" (לתולדות צה"ל 8 הפער של כ-4.
5 מיליון ש"ח מבטא העמדה תקציבית שלא נוצלה להעתקת מוזיאון "בתי האוסף" (לתולדות צה"ל).
9 תקן עובדי היחידה עמד בשנת 2008 על20 עובדים.
כמו כן מועסקים ביחידה 20 חיילות (מהן שתיים במטה היחידה ויתרתן מדריכות במוזיאונים) וכ -20 עובדי קבלן הנשכרים לפי הצורך, דוגמת מדריכות, קופאיות ועובדי תחזוקה.
העסקת האחרונים היא על חשבון תקציב היחידה.
בעניין גביית דמי כניסה ראו בהמשך 266 דוח שנתי60א .
בהתייחסות המשרד לדוח המעקב ממאי 2009 (להלן- התייחסות המשרד) ציין סמנכ"ל המשרד וראש אמ"א, תא"ל (במיל') רוני מורנו, כי הנושא עלה לראשונה על שולחנו עם קבלת דוח המעקב11 , והוא יתייחס אליו עד סוף שנת 2009 , לאחר גיבוש עבודת מטה בעניין זה.
בשלב ראשון הוא הנחה את מנהל היחידה לנסח המלצות למדיניות לצורך גיבוש המסמך בעניין זה.
בנוגע לתקציב ולתעדוף ההשקעות בפועל של היחידה נמצא במעקב, כי חלק מהתקציב מיועד מראש לנושאים, כגון תשלומים למועסקים ביחידה המוגדרים כ"יועצים" וכ"עובדים בחוזה מיוחד"12 .
יתרת התקציב מחולקת בין המוזיאונים על בסיס תהליך תעדוף של הדרישות, שמפנים מנהלי המוזיאונים למטה היחידה.
עיקר הוצאותיה של היחידה הן על שיפוצים של מבנים ושדרוג מערכות שונות, כגון מולטימדיה ומיזוג, והמשימות שמבוצעות הן בגדר פתרון בעיות שוטפות, ולא כאלה המבטאות ביצוע של תפיסה מוזיאונית כוללת.
עוד נמצא במעקב, כי המשרד והיחידה לא החליפו תצוגות ישנות ואף לא תכננו החלפות כאלו, מעבר למה שכבר היה בתכנון או בביצוע בעת הביקורת בשנת 2005 ; כמו כן, ביצוע פרויקטים של בינוי והחלפת תצוגות נמשך למעלה מעשר שנים, למשל, במוזיאונים: "אסירי המחתרות", עכו מ- 1990 , "בית הגדודים" מ- 1995 ו"בית השומר" מ- 1997 .
מנהל היחידה מר צבי עדן מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2008 , כי לנוכח העובדה שתהליכי החידוש והשיפוץ של תצוגות ישנות הם ממושכים ויקרים, הפתרון היעיל בעניין רענון תצוגות הוא, לדעתו, בהצגת תערוכות מתחלפות.
מנהל היחידה ציין גם אז וגם במסגרת התייחסות המשרד, כי פעילות זו מעלה את תודעת הציבור לקיומם של המוזיאוני ם, מביאה אליהם מבקרים ומגדילה את ההכנסות.
בהקשר זה יצוין, כי חלק גדול מהתצוגות המתחלפות, כגון התערוכות, שמתקיימות לא אחת במוזיאון "אסירי המחתרות, י -ם" ובמוזיאון "ההעפלה וחיל הים", אינן קשורות ליעדי היחידה ואינן ממחישות את המורשת הצבאית של מדינה ישראל.
משרד מבקר המדינה העיר, כי כל עוד המשרד אינו קובע תפיסה, מדיניות ומטרות מוזיאוניות כוללות ובלא החלפה של תצוגות ישנות, מצטמצמת פעילותה של היחידה בעיקר לאחזקה שוטפת.
כתוצאה מכך, היא אינה מבצעת פעילות של פיתוח המוזיאונים שבאחריותה, ולפיכך ממלאת את ייעודה באופן חלקי בלבד.
בהתייחסות המשרד נמסר, כי מנהל היחידה הונחה להכין תכנית רב -שנתית לשיפוץ כלל המוזיאונים הזקוקים לשיפוץ.
לאחר גיבוש התכנית יפעל סמנכ"ל וראש אמ"א לתקצובה ולשילובה בתכנית עבודה רב-שנתית של היחידה.
עוד נמסר, כי מנכ"ל המשרד אישר במסגרת תכנית העבודה לשנת 2009 תוספת של2 מיליון ש"ח לצורך החלפה ושדרוג התצוגות.
11 סמנכ"ל המשרד וראש אמ"א הנוכחי נכנס לתפקידו בספטמבר 2008.
דוגמת עובדים בתחומי ההדרכה והקופאות ממצאי מעקב 267 .
)מוזיאון "בתי האוסף" (לתולדות צה"ל מוזיאון "בתי האוסף" (לתולדות צה"ל) (להלן - המוזיאון) הוא ייחודי בין המוזיאונים של המשרד, בעיקר משום שהוא מייצג את הממד הכלל-צה"לי, והוא מופעל ללא סיוע של עמותת מורשת, ועל כן, הוא מייצג באופן מיטבי את המהות הממלכתית של פעילות היחידה13 .
ברם, בביקורת עלה, שהפעלתו לוקה, בין השאר בליקויים הבאים: א.
תכנון עתידו של המוזיאון - הדיונים סביב עתידו של המוזיאון נמצאים שנים רבות על סדר יומו של המשרד.
מאז שנפתח בסוף שנות השמוני ם נדונות שתי אפשרויות: האחת - להעביר את המוזיאון הממוקם במחסנים ובמבנים בשכונת מנשייה שביפו לאתר חלופי, והאחרת - לבנות מוזיאון חדיש באתר הנוכחי.
בתגובת המשרד מדצמבר 2006 נאמר בנוגע להעברת מוזיאון "בתי האוסף", כי "מנכ"ל המשרד הנוכחי בוחן בימים אלה מחדש המשמ עויות של נושא העברת מוזיאון בתי האוסף, לרבות ההחלטה של העברתו למרכז רבין".
בתגובתו לממצאי המעקב מיוני 2009 מסר מנכ"ל המשרד מר פינחס בוכריס, כי הנושא נמצא על שולחנו ל"החלטה סופית לגבי אחת משתי אפשרויות, להעבירו לאתר חלופי או להשאירו במקומו ולפתחו".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לנוכח העובדה שהצורך לבחור בין שתי האפשרויות דלעיל נמצא על שולחנם של מנכ"לי המשרד מאז שנת 2004 , מן הראוי היה שההחלטה בנושא תתקבל מזמן.
ההקצאות התקציביות - ההקצאות התקציביות שהמוזיאון זוכה להן הן נמוכות יחסית למוזיאונים אחרים, ורמת התחזוקה בו נמוכה ואינה יכולה למנוע נזק ממשי למוצגים.
בתגובתו מדצמבר 2006 מסר המשרד, כי לאחר הקמת המוזיאון "להנהלת המשרד היה ברור כי מדובר בתצוגה ארעית שתהפוך לתצוגת קבע במסגרת המוזיאון שיבנה בעתיד (לכן ההשקעות באתר הנוכחי נמוכות יחסית)".
במעקב עלה, כי על אף שחלה עלייה ברמת ההשקעות במוזיאון, עדיין לא חל שינוי יסודי במצבו; ותכנית העבודה המבוצעת במוזיאון, שרובה ככולה בנייה ושיפוצים, עדיין אינה מיישמת תכנית מוזיאונית כוללת הנובעת מהחלטות עקרוניות בנוגע לעתידו.
עיקר עבודות התשתית במוזיאון נעשות שלא ביוזמת המשרד, אלא כתוצאה מצורך חיצוני, כגון אישור פרויקט בניית הרכבת הקלה.
ביצוע פרויקט זה גרר עמו העברת נתח מהשטח שעליו פועל המוזיאון 14 .
לטובת הרכבת הקלה בחוזה שנחתם בין המשרד לבין החברה שמבצעת את פרויקט בניית הרכבת הקלה הוסכם, כי לבד ממימון בנייתה של כניסה חדשה ורחבה בצד הצפון -מערבי של המוזיאון15 , תממן החברה גם מבנים חדשים להנהלת המוזיאון וסככות חדשות לרכב-קרב משוריין, שימוקם מחדש ברחבי המוזיאון.
כמו כן, מאז המחצית השנייה של שנת 2007 השקיעה היחידה מתקציביה כ - 700,000 ש"ח בשיפוץ מבנים וצנרת מים.
13 איסוף פריטי הציוד הצבאי האצורים והמוצגים במוזיאון החל בתחילת שנות הששים של המאה העשרים - כ-20 .
שנה לפני פתיחתו 14 בצד הדרום-מזרחי.
לצד תחנת הרכבת הישנה הנמצאת אף היא בשיפוץ 268 דוח שנתי60א .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ת כנית העבודה במוזיאון, הנעזרת בעבודות הנעשות באתר על ידי גורם חיצוני חשובה לשם שיפור הן של האיכות והמראה של המוזיאון, הן של התשתית הפיזית שלו והן של שמירת הפריטים שבו.
עם זאת, אין בכך כדי להוות תחליף להחלטות עקרוניות, שעל המשרד לקבל בנוגע למיקומו, לאופיו, למראהו ולתפקודו העתידיים של מוזיאון זה.