HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
חלק מהליכי בנייה בקרקע פנויה מעלים לעתים את הצורך בהכשרת הקרקע, עוד בטרם מתחיל הבינוי העיקרי, וזאת כדי לאפשר למבקשי היתרים לקדם באופן יעיל את המיזם כולו.
במקרים שבהם הבינוי העיקרי אמור להיעשות באמצעות הצבת מבנים יבילים, הכשרת הקרקע לקליטת המבנים והכנת התשתיות מהוות חלק מהותי במיזם.
מתן היתר לביצוע עבודות חפירה ודיפון בקרקע בסעיף 145 ,(ב) לחוק התכנון והבניה התשכ"ה- 1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה), נקבע כי " בקשה להיתר כאמור בסעיף קטן (א) תוגש לרשות הרישוי המקומית וזו לא תיתן את ההיתר, אלא אם כן העבודה או השימוש שבעדם מבוקש ההיתר מתאימים לתכנית ולתקנות אחרות לפי חוק זה החלות על הקרקע או הבניין הנדונים".
הביקורת העלתה כי במרץ 2011 , לפני שאישרה הוועדה המקומית שימוש חורג בקרקע, ולמרות התנגדות משרד החינוך למתן פתרון למוסד החינוכי על ידי שיכון תלמידיו במבנים יבילים, הוציאה ועדת הרישוי היתר חפירה ודיפון להקמת מבנים יבילים וליישור השטח (שהוגבל בתנאים ובהם התחייבות משפטית להשבת המצב לקדמותו וקבלת אישורו של מנהל רשות העתיקות להוצאת ההיתר).
בעקבות הוצאת ההיתר לחפירה ודיפון החלה העמותה לעקור עצים וליישר את השטח, וזאת בלי שמולאו כל תנאי ההיתר.
בתשובתה הראשונה מסרה העירייה כי ועדת הרישוי אישרה "בקשה מצומצמת שכללה חפירה בשטח", והבקשה אושרה "תוך התנאתה בתנאים מיוחדים שנועדו להבטיח השבת המצב לקדמותו אם לא יינתן היתר לבקשה העיקרית".
עוד מסרה העירייה כי "היתר החפירה לא נחתם ולא נמסר למבקשים, שכן לא מולאו כל תנאיו".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 (להלן- תשובתה השנייה) ציינה העירייה כי הבקשה להיתר חפירה אושרה "מבחינה עקרונית" אבל בפועל לא הוצא היתר בנייה חתום למבקשים, וזאת "מפאת שטרם נתמלאו התנאים המיוחדים שנקבעו בהחלטה ובפרט - לא הומצאה התחייבות משפטית להשבת המצב לקדמותו".
משרד מבקר המדינה העיר לעירייה כי קיום הליך להוצאת היתר לביצוע עבודות חפירה ודיפון לפני שהוועדה המקומית אישרה שימוש חורג בקרקע אינו תקין, גם אם ההיתר הותנה בתנאים.
זאת, משום שבכך נקבעות עובדות בשטח קודם שנשמעו התנגדויות של מי שרואים עצמם נפגעים מא ישור השימוש החורג.
כמו כן, הליך מעין זה עלול לגרום לנזקים בלתי הפיכים בקרקע בכלל ובאתר המסווג כאתר עתיקות בפרט.
בתשובה השלישית למשרד מבקר המדינה הודיעה העירייה, בין היתר, כי השתלשלות העניינים נבעה מנסיבותיו החריגות של המקרה והיא "תולדה של צורך הציבורי וה אנושי הדחוף במציאת משכן חינוכי ראוי עבור תלמידים צעירים אשר נותרו ללא פתרון הולם".
עוד מסרה העירייה כי פעלה בעניין זה "תחת האילוץ האמיתי למצוא פתרון לתלמידים והמחסור בכיתות לימוד".
בסיכום תשובתה מסרה העירייה כי תקפיד על יישום הלקחים הנובעים מהערות מבקר המדינה.
משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי גם כאשר הרשות פועלת תחת אילוצים ובהם לחץ של לוח זמנים, חלה עליה החובה להקפיד ולמלא באופן דווקני את כל דרישות החוק.
כך בכלל ובמיוחד כשמדובר בענייני מקרקעין, כשהנזק הנגרם עלול להיות בלתי הפיך.
אי-קבלת אישור רשות העתיקות לביצוע עבודות חפירה ודיפון בחוק העתיקות, התשל"ח- 1978 (להלן- חוק העתיקות), נקבע בסעיף 29 (א) כי "באתר עתיקות לא יעשה אדם ולא ירשה לעשות אחד מאלה אלא באישור בכתב ובהתאם לתנאיו: (]מנהל רשות העתיקות[ מאת המנהל1 ) בניה, סלילה, הקמת מיתקן, חציבה, כרייה, קידוח, הצפה במים, סיקול, חרישה, נטיעה או קבורה".
בסעיף 1 לחוק העתיקות הוגדר אתר עתיקות כ"שטח המכיל עתיקות, שהמנהל הכריז עליו לפי סעיף ]מנהל רשות העתיקות [28 (א)".
כפי שצוין לעיל, הקרקע שהוקצתה לעמותה הוכרזה כאתר עתיקות, והדבר נרשם בנסח הטאבו של הקרקע.
על פי נוהלי מינהל ההנדסה של העירייה, בשעת הגשת בקשה לפעולה במקרקעין נפתח תיק בקשה ובו טופס המרכז את כלל התנאים וההגבלות החלים על מגיש הבקשה (להלן - טופס תנאים מוקדמים), לרבות אישור של מנהל רשות העתיקות אם הקרקע מוכרזת כאתר עתיקות.
בנוהל נקבע כי יש למלא את כל התנאי ם המוקדמים לפני החלטתה של הוועדה המקומית אם לאשר או לא לאשר הקצאת קרקע.
על פי תכנית בניין עיר המאושרת, תכנית ח"פ 918 , החלקה שיועדה להקצאה מסווגת כאתר עתיקות, וככזו כל פעילות בה הייתה אמורה לקבל היתר מרשות העתיקות על פי דין.
הביקורת העלתה כי לאחר שהוצג בפני מנהל אגף הרישוי של העירייה מסמך מטעם מנהל רשות העתיקות המהווה לכאורה אישור לפעול בשטח12 , הורה בטעות ראש אגף הרישוי על מחיקת התנאי מטופס הבקשה.
בתשובתה של רשות העתיקות מדצמבר 2011 נמסר כי "עיריית חיפה לא פנתה לרשות העתיקות בנוגע להקצאת קרקע ו/או קבלת אישור רשות העתיקות בחלקה 284 בגוש 11200 .
12 המסמך שהוצג למנהל אגף הרישוי של העירייה היה אישור רשות העתיקות לביצוע עבודות הכשרת קרקע בחלקה סמוכה (חלקה 238 ) שיועדה במועד מוקדם יותר להקמת גני ילדים.
משרד מבקר המדינה העיר לעירייה כי לפני שהוחלט על מתן היתר חפירה ודיפון, היה על הוועדה המקומית לוודא שמולאו כל התנאים הנוגעים להימצאותה של הקרקע המוקצית בשטח המוגדר אתר עתיקות, כפי שנקבע בחוק.
בתשובתה השנייה מסרה העירייה כי היא תפעל "למניעת הישנות מקרים דומים" וכי תפעל מול רשות העתיקות לקביעת נהלי עבודה שישפרו את התיאום ביניהן.
משרד מבקר המדינה העיר לעירייה כי הוראה על מחיקת תנאי המחייב את אישורו של מנהל רשות העתיקות להוצאת היתר חפירה ודיפון, או כל תנאי סטאטוטורי מחייב אחר, מחייבת בדיקה יסודית טרם מתן ההיתר.
בין היתר, בחינה מדוקדקת של המסמכים המוצגים, תיעוד המסמכים בתיק הבקשה ותיעוד מפורט של ההחלטה על כך שהתנאי מולא בהתאם לדרישות החוק.
עוד העיר משרד מבקר המדינה לעירייה כי אופן ניהול, מעקב והתיעוד אחר מילוי התנאים לקבלת היתרי בניה, לרבות היתרי חפירה ודיפון, לקה בחסר.
הדבר גרם לעירייה לפעול להוצאת היתר על אף שהתנאים להוצאתו לא התמלאו במלואם.
בתשובתה השלישית מסרה העירייה כי "הכשלים בתיק נבחנו והלקחים הוסקו".
כמו כן ציינה בתשובתה כי יוסקו בעירייה המסקנות הנדרשות בעניין ניהול רשימת התנאים הנדרשים כתנאי להוצאת היתריי בניה.
מתן היתר לכריתת עצים כחלק מתהליך של הכשרת קרקע לבנייה, או לחלופין להצבת מבנים יבילים, עולה לעתים הצורך בפינוי עצים הנטועים בקרקע אם באמצעות העתקתם למקום אחר אם על ידי כריתתם.
לצורך הסדרת הנושא קבע משרד החקלאות נוהל לכריתה או להעתקה של אילנות מוגנים ברשויות מקומיות (להלן - הנוהל).
בנוהל נקבע כי הרשות המקומית חייבת לפרסם באתר האינטרנט שלה החלטות הנוגעות לבקשות למתן היתר לכריתת עצים או להעתקתם, ועליה להתנות את כניסתו לתוקף של היתר כזה במילוי תנאים מסוימים הנוגעים לכריתה או להעתקה של עצים.
עוד נקבע כי החלטות לאשר כריתה או העתקה של עצים "יכנסו לתוקף בחלוף 14 .
"יום מיום פרסומם הביקורת העלתה כי ב - 29.
11 הגישה העמותה לעירייה בקשה לקבלת היתר לכריתת עצים בתחום שבו תוכנן להקים את המבנים היבילים של המוסד החינוכי, וב- 31.
11 היא מסרה לעירייה תשלום כופר בעבור הכריתה.
נמצא כי מפקח העצים של העירייה התיר לעמותה לכרות את העצים שבקרקע על יסוד הבקשה להיתר חפירה ודיפון שהוציאה ועדת הרישוי, בלי שפרסם את דבר כריתת העצים, כמתחייב בנוהל משרד החקלאות.
יצוין כי בביקורת עלה שבמועד הפנייה של העמותה למפקח העצים של העירייה נכללו בטופס בקשת ההיתר האמור כל החתימות הנדרשות, לרבות חותמת של יו"ר הוועדה המקומית, אך חתימתה הידנית של יו"ר הוועדה המקומית חסרה.
הביקורת העלתה כי בתחילת אפריל 2011 , זמן קצר לאחר הוצאת ההיתר לכריתת עצים, בוצעו בשטח עבודות חישוף שכללו כריתת 28 ,עצים מסוגים שונים אף שבמועד זה עדיין לא הושלם הליך הוצאת היתר החפירה ודיפון.
משרד מבקר המדינה העיר לעירייה על שלא פרסמה הודעה על כריתת עצים, כמתחייב מהנחיות משרד החקלאות, ובכך מנעה מהציבור את הזכות השמורה לו בחוק להתנגד למ תן ההיתר לכריתת עצים.
משרד מבקר המדינה הוסיף והעיר כי ראוי שעל ההיתר לכריתת עצים שהעירייה מוציאה יצוין באופן בולט כי הוא אינו תקף ללא היתר חפירה ודיפון או היתר בנייה בתוקף.
בתשובתה הראשונה מסרה העירייה כי "אכן לא הייתה הקפדה על מילוי נוהל משרד החקלאות לע ניין פרסום בקשות והחלטות כריתה וזאת עקב אי בהירות ששררה בקרב הגורמים המקצועיים הרלוונטיי ם בדבר אופן ישום הנוהל".
עוד נקבע נוהל עבודה לפיו הונחו ]ו[ .
מסרה כי "בעקבות הביקורת תוקן הנושא עד חלוף המועד להגשת ]לעצים[ הגורמים המקצועיים לא להוציא היתר כריתה ערר עליו".
העירייה הוסיפה בתשובתה כי הורתה לעמותה לעצור את העבודות לאלתר, וכי העמותה פינתה את כלי העבודה מהשטח לפני שבוצעו עבודות חפירה כלשהן במגרש.
משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי היה עליה לפעול מבעוד מועד כדי למנוע את כריתת העצים והפגיעה הסביבתית בעטיה.
על העירייה לנקוט את כל האמצעים החוקיים העומדים לרשותה כדי להשיב ככל שניתן את מצב הקרקע לקדמותו.
ממצאי הביקורת מלמדים שבהתנהלותה של העירייה נרשמו כשלים שפגעו באינטרסים הציבוריים וכן ליקויים שמנעו מן הציבור לממש את זכותו להתנגד לפעולותיה ולהציע חלופות אחרות להקצאה המתוכננת.
כמו כן, התהליך למתן היתר לכריתת עצים הביא לידי נזקים בלתי הפיכים בקרקע ולעצים הגדלים בה.
על העירייה לטפל בבעיית המחסור בכיתות לימוד לתלמידי המוסד החינוכי ולפעול בשיתוף משרד החינוך למציאת פתרון קבע הולם, וזאת בלי לפגוע באינטרסים ציבוריים חשובים אחרים, תוך כדי הקפדה על כל דין ועל סדרי מינהל תקין.
על העירייה לבדוק כיצד התאפשרו החריגות והליקויים במקרה זה, להפיק את הלקחים הנדרשים למניעת כדי למנוע הישנות ליקויים מעין אלה בעתיד.
הספרות הבין-לאומית מונה יתרונות רבים לעיסוק של נשים בוגרות, נערות וילדות (להלן - נשים) בספורט, ובכלל זה תרומה לבריאותן ולרווחתן, העצמתן, שיפור הערכתן העצמית וסיוע לאינטגרציה החברתית שלהן, הפרכת נורמות מגדריות וסטריאוטיפים, קידום שוויון מגדרי ועידוד מנהיגות והישגיות בקרב נשים.
באמנת האו"ם מדצמבר 1979 בדבר ביטול האפליה נגד נשיםנקבע, בין היתר, כי המדינות החתומות עליה מתחייבות לתת שוויון הזדמנויות לנשים בכל הנוגע להשתתפות פעילה בספורט ובתחום החינוך הגופני.
מדינת ישראל אשררה אמנה זו בנובמבר 1991 בתוספת הסתייגות מכמה סעיפים הקשורים לענייני דת3 .
נושא השתתפות נשים בספורט בארץ קיבל בע בר ביטוי בדוחות של ועדות ציבוריות ובחקיקה: 1.
ועדות ציבוריות שבדקו את מצב הנשים בספורט בארץ ציינו את חוסר השוויון המגדרי שקיים בתחום זה: (א) ועדת מליניאק לבדיקת מצב הספורט בישראל (להלן - ועדת מליניאק) כתבה בדוח מאוגוסט 1993 :, בין היתר, כי "מתוך אוכלוסיית ישראל, 51% הן נשים, אולם מכלל העוסקים בספורט חלקן של הנשים הוא רק 25% ככל שהספורט תחרותי יותר, מספר]וכי[ "הנשים הפעילות בו יורד4 .
)(ההדגשה אינה במקור הוועדה המליצה להקים יחידה עצמאית לספורט נשים במינהל הספורט שבמשרד החינוך, התרבות והספורט5 (להלן- משרד הספורט).
יחידה זו אכן הוקמה והיא פועלת במשרד הספורט.
3 כתבי אמנה 1035 , כרך31- .
אמנה בדבר ביטול אפליה נגד נשים לצורותיה 4 ,מליניאק אריה דין וחשבון הוועדה לרפורמה במבנה מערכת הספורט בישראל (אוגוסט 1993.
) 5 במסגרת הקמת הממשלה ה-31 בשנת 2006 הופרדו תיקי התרבות והספורט מתיק החינוך והועברו למשרד המדע והטכנולוגיה.
במסגרת הקמת הממשלה ה-32 בשנת 2009 הועברו הסמכויות בתחום התרבות והספורט ממשרד המדע והטכנולוגיה למשרד חדש - משרד התרבות והספורט.
משרד התרבות והספורט 1493 .
)(ב בדוח ממרץ 1998 ,שכתבה ועדה בראשות השופט (בדימוס) דב לוין שהוקמה לצורך בדיקת מבנהו ודרך פעולתו של הספורט בישראל (להלן - ועדת לוין), נאמר, בין היתר, כי: 1494 דוח שנתי63ג .
"תרבות הספורט מהווה בעולם המודרני חלק נכבד ומשמעותי בתרבותו של עם.
מעמד האשה בספורט משקף, לא אחת את מעמדה בחברה.
ככל שחברה מטפחת שוויון הזדמנויות, ככל שהיא פלורליסטית וליברלית יותר, כן זוכה בה האשה למעמדה הראוי.
מהעדויות שהובאו בפנינו למדנו, על מקרים רבים בהם ספורטאיות הופלו לרעה בהשוואה לספורטאים, על גורמים החוסמים פיתוח ספורט נשים ועל ייצוג בלתי הולם של שנים בוועדות ובהנהלות איגודים [6] , התאחדויות וכד'.
קידום ופיתוח נשים בספורט נראה לנו טבעי והכרחי אם ברצוננו להשתית תרבות הספורט והפעילות הגופנית על ערכים חברתיים נאורים.
השתתפותן של הנשים צריכה למצוא איפוא את ביטוייה ככל הניתן בכל תחומי הספורט ובכל התפקידים"7 )(ההדגשה אינה במקור.
ועדת לו ין המליצה בדוח, בין היתר, כי "מוסדות וארגוני ספורט יקפידו, שבתקנוניהם יבואו לכלל ביטוי הצורך במתן שוויון הזדמנויות ובמיצוי הפוטנציאל ההישגי של נשים בספורט" ויקפידו שלנשים יהיה ייצוג הולם בהנהלותיהם.
כמו כן המליצה הוועדה כי "רשות הספורט והחינוך הגופני[8] תעודד פיתוח וטיפוח תוכניות מיוחדות לקידום והגדלת היצע הפעילויות לילדות ולנערות בספורט.
"; כי "המועצה העליונה[9] לספורט בישראל תפעל למען הכשרת מנהיגות בקרב נשים בספורט" וכי "אמצעי התקשורת האלקטרונית והכתובה, יפעלו על מנת להגדיל באופן משמעותי את החשיפה של נשים בספורט" 10.
בתיקון משנת התשס"ד לחוק הספורט, התשמ"ח - 1988 (להלן- חוק הספורט), נקבע בין היתר כי בקרב העובדים וההנהלה של גופי ספורט המקבלים תמיכה לפי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 (להלן- חוק יסודות התקציב), יהיה ייצוג הולם לנשים בסוגי המשרות השונים .
בחוק נקבע כי על גופי ספורט לדווח אחת לשנה לוועדה לקידום מעמד האישה של הכנסת על ביצוע הוראה זו.
עוד נקבע בחוק הספורט כי התאחדות או איגוד יתקינו תקנונים שיסדירו את הניהול התקין של הענף או של ענפי הספורט שהם מרכזים, וכי בתקנונים אלה ייקבעו הוראות בעניין מתן הזדמנות שווה לפעילות נשים בספורט.
להלן יפורטו החלטות והמלצות של גופים שונים בעניין קידום ספורט נשים וכן פעולות שונות שבוצעו בעניין זה: 1.
באוגוסט 2004 מינתה שרת החינוך, התרבות והספורט דאז, גב' לימור לבנת (להלן - שרת הספורט או השרה), ועדה מייעצת לעניין קידום נשים בספורט (להלן - ועדת קונסטנטיני או הוועדה).
בדוח הוועדה מפברואר 2005 צוין, בין היתר, כי הרקע להקמתה היה "התוכנית הלאומית לקידום ופיתוח פעילות נשים בספורט שמינהל הספורט החל בגיבושו[11] ודוח הוועדה הציבורית.
6 איגוד כולל אגודות ספורט שבכל אחת מהן כמה קבוצות הנחלקות לפי גיל המשתתפים בהן.
7 ,דב לוין ועדת השופט (בדימוס) לוין לבדיקת מבנה ודרך פעולתו של הספורט בישראל, דו"ח סיכום, ( 1998 '), עמ45.
8 בשנת 2000 ,עברה רשות הספורט והחינוך הגופני למשרד החינוך התרבות והספורט ומאז היא נקראת מינהל הספורט.
9 ועדת לוין המליצה להקים מועצה לאומית לס פורט, שתהיה הגוף העליון המוסמך להתוות מדיניות, להציע דרכי פעולה, לקבוע סדרי עדיפויות בפיתוח ענפי ספורט, לטפל בגיוס משאבים כספיים ולקדם את עצמאותם של האיגודים בהתאחדויות הספורט.
10 ,לעניין יישום המלצות ועדת לוין וועדת מליניאק ראו מבקר המדינהדוח שנתי 56ב ( 2006 '), עמ 623-624 .
11 'בעניין תכנית זו, המלצותיה ויעדיה, ראו להלן עמ 1490.
משרד התרבות והספורט 1495 .
לחלוקת כספי המועצה לתקציב 2004 , אשר גרסו כי, בראי מיעוט מספרן של ספורטאיות פעילות ביחס לספורטאים, קיים צורך לפתח, בצד הפעילות הקיימת, תשתיות (ובמיוחד הון אנושי) של ספורט נשים ונערות שיהוו בסיס מקצועי מתאים לפיתוחו של ספורט הנשים על 1496 דוח שנתי63ג .
בהתאם, בכתב המינוי נתבקשה הוועדה להמליץ על דרכי פעולה ליישום התוכנית הלאומית, ובזה מתמקד דוח זה"12 .
עוד כתבה הוועדה בדוח שהגישה: "מצבן העגום של הנשים בספורט הינו פועל יוצא של שני כשלים עיקריים: האחד, אי-שוויון מתמשך בין המינים בהקצאת משאבים לספורט אשר הוביל באופן ישיר למיעוט מספרן של ספורטאיות ילדות, נערות ונשים; השני, העדר רצון, חזון ותכנון מסודר ומקיף לקידום פעילות של נשים בספורט כמו גם בקרה ופיקוח לקויים על השימוש שנעשה בתקציבים המיועדים לפעילות נשים בספורט".
הוועדה ציינה בדוח ארבע המלצות עיקריות: להקים מועצה לאומית לקידום נשים בספורט (ופירטה את תפקידיה); להקים יחידה ביצועית שתהיה אחראית ליישום היעדים שתגבש המועצה הלאומית לקידום נשים בספורט; לדאוג לתקציבים ייעודיים לפיתוח תשתיות לספורט ילדות, נערות ונשים; לדאוג לקידום נשים בספורט באמצעות חינוך ושינוי עמדות.
הוועדה ציינה בדוח כי הקמת מ ועצה לאומית לקידום נשים בספורט, כאמור בהמלצותיה, היא תנאי הכרחי להשגת המטרה; אולם חיוני להקים גם גוף "שיפעל בצורה אקטיבית ואופרטיבית ליישום, הלכה למעשה, של המטרות והיעדים שתקבע המועצה לקידום ספורט נשים כמו גם יפקח על השימוש שנעשה בתקציבים שייועדו למטרות אלה".
בדצמבר 2004 החליטה המועצה להסדר ההימורים בספורט (להלן- המועצה להסדר ההימורים), בהמלצת שרת הספורט, להקציב לפרויקט לאומי לקידום ספורט נשים סכום של 80 .
מיליון ש"ח שייפרסו על פני שמונה שנים לפחות המועצה להסדר ההימורים קבעה בהחלטתה כי "כל התשלומים יעשו על ידי המועצה על פי ביצוע בפועל וכנגד המצאת האישורים המתאימים".
בספטמבר 2007 אישר משרד המשפטים אמות מידה שלפיהן יחולקו הקצבות המועצה להסדר ההימורים לקידום ספורט נשים לאיגודי ספורט והתאחדויות ספורט.
מינהל הספורט שבמשרד הספורט (להלן - מינהל הספורט) מסייע בקידום הספורט על ידי מתן הקצבות לרשויות המקומיות ומתן תמיכות להתאחדויות, לאיגודים ולאגודות ספורט, ובפיתוח הספורט על כל ענפיו ורמותיו (ספורט עממי, קהילתי, תחרותי והישגי).
כמו כן עוסק המינהל בקביעת אמות מידה לתמיכה בגופי ספורט וברשויות מקומיות והפעלתן ומוביל מהלכי תיאום בין גופי הממשלה, גופי ספורט, רשויות מקומיות ובעלי עניין שונים בתחום הספורט.
במינהל הספורט פועלת מחלקה לספורט נשים.
המינהל אחראי, בין היתר, מתוקף תפקידו, לפעול לקידום ספורט נשים בישראל ולפקח על האופן שבו הגורמים הנוגעים בדבר יבצעו את הפרויקט.
בפברואר 2005 הגישה המחלקה לספורט נשים במינהל הספורט לשרת הספורט את "התכנית הלאומית לספורט נשים בישראל 2005 -2012 " (להלן - התכנית הלאומית לספורט נשים או התכנית).
בתכנית הוצבו שלוש מטרות -על: (א) הקמת תשתית איכותית של ספורטאיות בפריסה ארצית (הגדלת מספר הספורטאיות וקבוצות הנשים); (ב) קידום מנהיגות נשים בספורט (מאמנות וחברות בארגוני הספורט במדינה); (ג) שינוי עמדות ביחס לספורט נשים (להלן - היעדים המרכזיים של הפרויקט).
התכנית כללה, בין היתר, נתונים ויעדים כמותיים .
12 משרד מבקר המדינה מציין כי משרד הספורט הודיע לו כי אין בידיו כתב המינוי של הוועדה.
משרד התרבות והספורט 1497 .
לגבי פרמטרים שונים בספורט הנשים ובכלל זאת ב עניין גידול במספר הספורטאיות13.
13 משרד הספורט הסביר למשרד מבקר המדינה במאי 2011 , כי אמות המידה שלפיהן חושבו בתכנית הלאומית לס פורט נשים הנתונים בעניין מספר הספורטאיות שונו בשנים שלאחר מכן.
עקב כך לא ניתן היה להשוות בין הנתונים והיעדים לגבי מספר הספורטאיות שצוינו בתכנית ובין הנתונים שרוכזו בעניין זה בשנים שלאחר מכן.
במרץ 2005 , בעקבות המלצות דוח ועדת קונסטנטיני והגשת התכנית הלאומית לספורט נשים, התקבלה החלטת ממשלה 3416 ולפיה שרת הספורט הוסמכה להקים מועצה ציבורית לקידום ספורט נשים בישראל ליד משרד הספורט (להלן - החלטת הממשלה או החלטת הממשלה ממרץ 2005 .
) :בהחלטת הממשלה נאמר, בין היתר, כי תפקידי המועצה הם כלהלן "לשמש גוף מייעץ לממשלה, למשרד החינוך והתרבות והספורט ולשרה בכל הנוגע לקידום ופיתוח ספורט ילדות, נערות ונשים בישראל.
ובכלל זה לייעץ לשרה בכל הנוגע לקביעת אמות מידה לתמיכה בספורט נשים, לפי סעיף 3 א' לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985"14 .
עוד נקבע בהחלטת הממשלה כי על המועצה לפעול לקידום מדיניות לפיתוח ספורט הנשים בישראל, לרבות פיתוח ענפי הספורט האולימפיים; לגבש תכניות פעולה רב -שנתיות ליצירת תשתית רחבה לפעילות ספורט נשים ולקידום ספורט הישגי, במסגרת גופי הספורט, מוסדות החינוך, הגורמים הממשלתיים והרשויות המקומיות ולקיים מעקב ובקרה לגבי יישום תכניות אלה; לגבש המלצות לפיתוח מנהיגות לספורט הנשים בישראל; לפעול לשינוי עמדות בקרב הציבור בישראל בכל הנוגע לספורט הנשים; לפעול לקידום הצעות חקיקה בתחומי פעילותה של המועצה, לרבות שינוי החוק להסדר ההימורים בספורט, התשכ"ז - 1967 , ולייעץ למשרדי הממשלה הרלוונטיים בנושא דרכי אכיפתם של חוקים אלה, כדי לעודד מתן הזדמנות שווה לפעילותן של נשים בענפי הספורט השונים (להלן - תפקידי המועצה על פי החלטת הממשלה).
כמו כן נקבע בהחלטת הממשלה כי יהיו במועצה 15 חברים שימונו על פי כישוריהם, ניסיונם וכן תפקידם או עיסוקם בתחומי פעולתה של המועצה.
תוקף מינוי חברי המועצה יהיה שלוש שנים, והשרה רשאית להאריכו בשלוש שנים נוספות.
על פי ההחלטה, המועצה תתכנס לפחות שמונה פעמים בשנה ותמסור דוח שנתי על פעולתה ופעולת ועדותיה לשרה וליו"ר הוועדה למעמד האישה בכנסת.
כמו כן נקבע בהחלטה כי המועצה תקבע תקנון לפעולתה והשרה תחליט אם לאשרו, ובמידת הצורך המועצה תקבע גם נוהלי עבודה לפעולתה ולפעולת ועדותיה.
פעילותה המינהלית של המועצה תמומן מתקציב משרד החינוך, ה תרבות והספורט.
בהתאם להחלטת הממשלה, ביוני 2006 מונתה והחלה לפעול מועצה ציבורית לקידום ספורט נשים בישראל (להלן - המועצה לספורט נשים), ומאז עומדת בראשה גב' חנה גרטלר (להלן - יו"ר המועצה).
בפברואר 2007 , כשנתיים לאחר החלטת הממשלה וכשמונה חודשים לאחר התחלת פעילות המועצה, פרסם משרד הספורט מכרז למתן "שירותי ייעוץ לקידום קבוצות נשים ונבחרות נשים העוסקות ]של המועצה [ לתוכניות שונות בספורט".
במכרז זכה מכון וינגייט לחינוך גופני ולספורט (להלן - המכון או מכון וינגייט או הקבלן), והסכם עמו בנושא נחתם רק ביוני 2007.
מתוקף זכייתו במכרז מפעיל המכון את יחידת המטה של המועצה - היחידה המקצועית לקידום נשים בספורט (להלן - היחידה המקצועית לקידום נשים בספורט, או היחידה המקצועית, או יחידת המטה), שתפקידה ליישם את היעדים של המועצה לספורט נשים, בהתאם למדיניות השרה ולאישור משרד הספורט.
תפקידי היחידה המקצועית הם: לחתור להשגת מטרות המועצה לספורט לנשים .
14 סעיף זה עוסק בתמיכה במוסד ציבור שאינו ממוסדות המדינה, הפועל למ טרה של חינוך, תרבות, דת, מדע, אמנות, רווחה, בריאות, ספורט וכו'.
משרד התרבות והספורט 1499 .
באמצעות פעולות של חינוך, שיווק, שינוי עמדות, פיתוח מנהיגות, אכיפה, שיתופי פעולה ומלגות; להעריך את הפעולות והתנאים הנדרשים בשטח למימוש יעדי המועצה לספורט נשים; לגבש בשיתוף איגודי הספורט והתאח דויות הספורט תכניות ארוכות טווח לקידום נשים בספורט; להמליץ 1500 דוח שנתי63ג .
על סדרי עדיפויות לחלוקת כספי המועצה להסדר ההימורים ותקציבי המדינה המיועדים לקידום נשים בספורט; לקיים מנגנון מעקב ובקרה כדי לוודא שגופי הספורט מממשים את תכניותיהם ומעבירים את הכספים למטרות שלשמן ה ם נועדו.
בשנת 2010 , לאחר תום תקופת ההתקשרות הראשונה, זכה המכון במכרז לספורט ]המקצועית[ נוסף שהוציא משרד הספורט ל"הפעלת היחידה הלאומית נשים".
המימון לפעולות המועצה לספורט נשים הוא כאמור כלהלן: (א) הקצבות המועצה להסדר ההימורים (כ-80 מיליון ש"ח שייפרסו על פני שמונה שנים לפחות) המיועדות ליצירת תשתיות בלבד (הגדלת מספר הספורטאיות בענפים האישיים והגדלת מספר הקבוצות בענפי הספורט הקבוצתי; להלן - הגדלת מספר הספורטאיות והקבוצות) וניתנות לאיגודי ספורט והתאחדויות ספורט ולאגודות החברות בהם; (ב) בהתאם להחלטת הממשלה, משרד הספורט נושא כאמור בהוצאות על פעילויות מינהליות ואחרות של יחידת המטה של המועצה לספורט נשים ומתקצב אותה בסכום של 1.
בשנת 2011 תמכה המועצה לספורט נשים ב-13 איגודי ספורט והתאחדויות ספורט בענפי הספורט האלה: ארבעה ענפי כדור קבוצתי ים15 ותשעה ענפים אישיים16 ובאגודות באותם תחומים, בהתאם לאמות המידה שפורסמו; וכן בחמישה "גופי רוחב"17 :)בשיעורים הבאים (מסך תקציב תמיכתה בספורט הנשים %10 ,להתאחדות ספורט בתי הספר %5 ליחידה לספורט הישגי 18 ,%3 ,להתאחדות ספורט נכים %1 לספיישל אולימפיקס 19 ו-%4 לאיילת20 .
הפעולות שביצעו משרד הספורט והמועצה לקידום ספורט נשים יכונו בדוח זה "פרויקט קידום ספורט הנשים" או "הפרויקט".
,להלן תרשים המתאר את המבנה הארגוני של הפרויקט לקידום ספורט נשים את קשרי הגומלין שלו, את מקורותיו הכספיים, את יעדיו המרכזיים, את הענפים והגופים המתוקצבים במסגרתו, את הפיקוח והבקרה על הפרויקט ואת אופן הכוונתו: .
כדורגל, כדורסל, כדורעף וכדוריד 16 ,)שיט, ג'ודו, שחייה (לרבות אמנותית), טאקוונדו, התעמלות (לרבות אמנותית אתלטיקה, טניס, טניס שולחן (משנת 2008 ), טריאתלון (משנת 2010.
) 17 גופים העוסקים בכמה ענפי ספורט.
גוף משותף למינהל הספורט ולוועד האולימפי בישראל 19 .
ספורטאים הסובלים ממגבלות פיזיות או מנטליות קשות 20 .
גוף המאגד ענפי ספורט שאינם אולימפיים משרד התרבות והספורט 1501 בחודשים דצמבר 2010 - יוני 2011 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין היבטים בפעולות לקידום יישום החלטת הממשלה ולהשגת יעדי הפרויקט ואופן ביצועו, וכן בדק את תפקוד המועצה לספורט נשים, את אופן הפיקוח של משרד הספורט על הפרויקט, התקשרויות עם ערוצי מדיה והתקשרויות להעסקת עובדים ויועצים שבוצעו במסגרת הפרויקט, והיבטים בהליכי מינוי יו"ר המועצה ובתפקודה.
הבדיקה בוצעה במשרד הספורט, במועצה לספורט נשים, ביחידת המטה של המועצה - היחידה המקצועית לקידום נשים בספורט שמפעיל מכון וינגייט, ובמועצה להסדר ההימורים.
בדיקת השלמה נעשתה בוועד האולימפי בישראל.
הפעולות לקידום יישומה של החלטת הממשלה ממרץ 2005 .
בהחלטת הממשלה ממרץ 2005 נקבע כאמור כי שרת החינוך, התרבות והספורט הוסמכה להקים את המועצה לספורט נשים אשר תייעץ לגורמים המבצעים בתחום ספורט נשים.
קידום השגתם של היעדים שנקבעו בהחלטת הממשלה היה תלוי באותם גורמים מבצעים וחייב הטלת משימות מוגדרות על גורמים אלה ומעקב אחר אופן ביצוען.
להלן יפורטו המהלכים ליישום החלטת הממשלה ממרץ 2005: 1.
הקמת המועצה ופרסום המכרז להפעלת הפרויקט: כאמור, כבר בדצמבר 2004 ,, עוד לפני שהתקבלה החלטת הממשלה האמורה הקצתה המועצה להסדר ההימורים את עיקר תקציבו של הפרויקט הלאומי לקידום ספורט נשים.
אף על פי כן, רק בפברואר 2007 , כשנתיים לאחר שהתקבלה החלטת הממשלה וכשמונה חודשים לאחר התחלת פעילות המועצה, פרסם כאמור משרד הספורט מכרז להתקשרות עם קבלן מבצע (שייתן שירותים לצורך יישום תכניות המועצה), וההסכם בין המשרד לקבלן הזוכה (מכון וינגייט) נחתם רק ביוני 2007 .
לאחר זכייתו במכרז הקים כאמור המכון יחידת מטה- היחידה המקצועית לקידום נשים בספורט המשמשת כזרוע המבצעת של משרד הספורט ליישום יעדי המועצה לספורט נשים שנקבעו בהחלטת הממשלה; רק בספטמבר 2007 הסתיים גיבושן של אמות המידה שלפיהן יחולקו לאיגודי ספורט והתאחדויות ספורט הקצבות המועצה להסדר ההימורים לפרויקט, ורק בתחילת שנת 2008 החלה חלוקת הקצבות אלה לקידום ספורט נשים.
בתשובת משרד הספורט למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 נמסר כי חלק מהעיכובים ביישום החלטת הממשלה והמתחייב ממנה נגרמו מתחלופה גבוהה של השרים שהיו אחראים לתחום הספורט ומחילופי כוח אדם בהנהלת משרד זה וגם משקילה ולמידה של צורכי הפרויקט ומגיבושם.
לדעת משרד מבקר המדינה, הזמן הממושך שנדרש למשרד הספורט לפרסום המכרז להפעלת הפרויקט, ולגיבוש ההסכם עם הקבלן המבצע ולהשלמת גיבושן של אמות המידה לחלוקת הקצבות המועצה להסדר ההימורים לאיגודי ספורט ולהתאחדויות ספורט גרם לעיכוב משמעותי בהתחלת פעילות המועצה לספורט נשים ובקידום מטרות הפרויקט.
היה על משרד הספורט להיערך כיאות, זמן קצר ככל האפשר לאחר החלטת הממשלה ממרץ 2005 , לקידום הפרויקט.
על משרד הספורט להפיק את הלקחים הדרושים בנושא כדי למנוע את הישנותם במסגרת פרויקטים עתידיים שהוא יהיה אחראי לביצועם.
: הגדרת יעדי הפרויקט במכרז בהסכם שנחתם ביוני 2007 עם מכון וינגייט, בעקבות זכייתו במכרז, צוין כי עליו לתת למועצה לספורט נשים ייעוץ בשלושה נושאים: "תכנון, בניה והפעלת תוכנית להגדלת מספר קבוצות ספורט נשים"; "איתור ספורטאיות, הקמה וליווי נבחרות ספורט"; ו"בניית תוכנית לביצוע הכשרות מאמנים".
משרד מבקר המדינה מציין שבתכנית הלאומית לספורט נשים ובהחלטת הממשלה ממרץ 2005 נכללו כאמור יעדים מרכזיים נוספים לפעילות המועצה לספורט נשים שלא פורטו במכרז מפברואר 2007 והזוכה בו לא נדרש לפעול להשגתם: גיבוש המלצות לקידום מנהיגות נשים ופעולה לשינוי עמדות בקרב הציבור בכל הנוגע לספורט נשים; לא נמצא כי קידומם של יעדים אלה הוטל על גורם ביצוע אחר.
נחוץ היה שמשרד הספורט יגבש, בסמוך לאחר שקיבלה הממשלה את ההחלטה האמורה, תכנית פעולה מעשית ומפורטת להשגת כל יעדי הפרויקט ובה יצוין מי יבצע כל מ שימה במסגרת יעדים אלה, כיצד היא תתוקצב ותיושם ומהו לוח הזמנים לביצועה.
רק המכרז השני, שבוצע כאמור במרץ 2010 , כחמש שנים לאחר שהתקבלה החלטת הממשלה האמורה, כלל את כל שלושת היעדים המרכזיים האמורים שצוינו משרד התרבות והספורט 1503 .
בהחלטת הממשלה- גיבוש תכניות פעולה ליצירת תשתית רחבה לפעילות ספורט נשים, המלצות לקידום מנהיגות נשים, ופעולה לשינוי עמדות בקרב הציבור בישראל בכל הנוגע לספורט הנשים; אולם לא יועד תקציב לשני היעדים האחרונים.
עקב כך נגרם עיכוב נוסף בהשגת שני היעדים האמורים.