HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במסגרת זאת מצביע המסמך על מספר מסקנות ובהן: הצורך לבחון את הכשירות וההסמכה של נהגי הנגמ"ש; אי-בקיאות של אנשי מערך המילואים בהוראות הבטיחות; אי-הכרת הוראות הבטיחות הנוגעות לחובת חגי רת חגורת בטיחות על ידי נהגי נגמ"ש; ואי-הקפדה על הימצאותו של הנהג בתוך תא הנהג כאשר מדף 16 תא הנהג סגור ב"פרפרית".
במסמך נכתב, כי "סגירת מדף הנהג הינה האמצעי האפקטיבי ביותר לשמירה על חיי הנהג במצב של התהפכות וכי מדובר באקט חשוב ומציל חיים".
בעקבות הצגת מסקנות ועדת החקירה לרמטכ"ל בדצמבר 2007 ,, הורה הרמטכ"ל, בין השאר כי "תיבחן ותאושר כשירותם של הנהגים למשימה על ידי מפקד בדרגת קצין לפחות"; "חובה לחגור חגורת בטיחות ברק"ם וברכב בכל משימה (למעט במקום בו הוגדר ע"י מפקד חטיבה צורך מבצעי).
בכל מקום בו מותקנת חגורה יש לחגור אותה"; מדף הנהג ברק"ם יהיה סגור בכל נסיעה (למעט העמסה, פריקה, ומשטחי טיפולים)".
צוות בדיקה של מבק"א יבשה בדק את יישום הלקחים מהאירוע האמור במסגרת שלושה תרגילים חטיבתיים של יחידות בסדיר ובמילואים.
מהבדיקה של מבק"א יבשה עולה, כי חלק מהמפקדים ומנהגי הנ גמ"שים לא הטמיעו את הלקחים מאירוע התהפכות הנגמ"ש, כלהלן: 1.
בחטיבה בשירות סדיר (אשר כללה גם יחידות מילואים) נבדקו 18 נגמ"שים: ב -16 נגמ"שים נמצא, כי הנהגים הוכשרו כנדרש והנהג נמצא עם מדף סגור ועם חגורת בטיחות.
בעלי תפקידים בשני נגמ"שים לא עברו רענון כמתחייב.
הנהגים בנגמ"שים אלה נסעו עם מדף סגור, אך לא ידעו על הצורך בחגירת חגורות בטיחות.
כן נמצא, כי מפקדים ונהגים בחטיבה עברו רענון כנדרש ואף צפו בסרט המשחזר את האירוע האמור, אך המפקדים והנהגים בשני הנגמ"שים לא למדו ולא הכירו את האירוע.
בתרגיל של חטיבתמילואים נמצאו נגמ"שים (לא נכתב כמה נגמ"שים) שבהם היה מדף הנהג פתוח, ראשו של הנהג מחוץ לנגמ"ש וללא חגורת בטיחות.
בהתאם לאמור במסמך, "חלק קטן מנהגי הנגמ"ש והמפקדים לא הכירו את החובה בחגירת חגורת בטיחות", ונמצאו גם מפקדים ונהגים אשר הכירו את ההוראות המחייבות נסיעה עם מדף סגור וחגורת בטיחות, אך לא עשו זאת "מטעמי נוחות".
גם בתרגיל של חטיבה סדירה נוספת נמצאו נהגים ומפקדים הנוסעים בנגמ"שים כאשר הנהג נוסע עם מדף פתוח וראש בחוץ.
כן נמצא, כי בשיירה שהוביל סגן מפקד אחד הגדודים בחטיבה, נסעו כלל הנהגים עם מדף נהג פתוח ועם ראש מחוץ לנגמ"ש.
15 /בית הדין הצבאי המיוחד בקריה בתל אביב; תיק מ8/08 .
16 דלת צוהר הנהג ודלת צוהר המפקד ברכב -קרב משוריין (להלן - רק"ם) נקראות "מדף נהג" ו"מדף מפקד", בהתאמה.
צבא ההגנה לישראל 61 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל - הפקת לקחים בצה"ל ויישומם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מות חייל מהתהפכות רכב סיור ביוני 2012 התהפך רכב סיור במהלך פעילות בט"ש לאורך הגדר ברמת הגולן.
כתוצאה מהאירוע נהרג חייל ושלושה חיילים נפצעו.
בסיכום הרמטכ"ל מיולי 2012 לתחקיר האירוע שהוצג בפניו הוא קבע, כי "בתאונה זו קיימים מאפיינים דומים אשר עלו בתחקירי אירוע קודמים".
הרמטכ"ל הפנה לשני אירועים קודמים שבהם נהרגו חיילי צה"ל: אירוע מיוני 2007 שבמהלכו התנגש ג'יפ צבאי ברכב אזרחי במהלך נסיעה מנהלתית; ואירוע מנובמבר 2007 "שבמהלכו התהפך ג'יפ צבאי בדרכו למשימת פתיחת ציר.
בהקשר זה הדגיש הרמטכל, כי "כאשר מעמיקים בשני התחקירים עולה בצורה ברורה ומובהקת, כי לא יושמו כלל המסקנות והלקחים, כמו גם הכשלים המרכזיים חוזרים על עצמם.
הדבר מעיד על הלמידה שלנו כמערכת מאירועי העבר, יישום הלקחים לאורך זמן ואופן הטיפול באירועים מסוג זה".
ירי של כוחותינו על בי ום אויב בחטמ"ר שומרון במאי 2012 , במהלך תרגיל גדודי במחסום חווארה (בגזרת חטיבה מרחבית שומרון), שהתנהל במתווה של אירוע של פעילות חבלנית עוינת במחסום, הגיע קצין הבטיחות החטיבתי בלבוש אזרחי מכיוון העיר שכם, כביום אויב, והחייל שהיה בעמדה במקום ירה בקצין הבטיחות ופצע אותו באופן בינוני.
מפקד פקמ"ז מינה צוות מומחים במטרה לבחון את האירוע ולגבש המלצות בנושא.
במצגת לסיכום התחקיר קבע ראש צוות המומחים, בין השאר, כי "קיים דמיון רב בין אירוע זה לאירוע ירי על כוח ביום אויב בחטמ"ר צפונית.
בעזה (גדוד 202 ), מה שמלמד שעל אף שתחקיר זה הוגדר 'תחקיר דגל' לנושא תרגילים בפעילות מבצעית, בפועל לקחיו טרם הושרשו והפכו לנורמה קיימת"; וכי "תמונת המצב בפקמ"ז כמו גם בפד"ם ופצ"ן, כפי שעולה בדוח איננה מעודדת והיא משקפת נורמות לקויות בתחומים המקצועי והמשמעתי".
במסמך של מבק"א יבשה בנושא תובנות מרכזיות מאירועי בטיחות לשנת 2012 נכתב, כי בין התובנות המרכזיות העולות מאירוע זה: פריצת מעגלי הבטיחות בתרגיל זה; ולא נלמדו לקחים מאירוע ירי דו-צדדי שהתרחש בגדוד 202 .
בחטיבה המרחבית הצפונית בגבול רצועת עזה יצוין, כי במסמכי מבק"א יבשה, המסכמים את עיקרי התו בנות והלקחים בבטיחות לשנים 2012 ו- 2013 , נכתב, כי מאפייני התאונות בכל אחת משנים אלה הינם, בין השאר, "תולדה" של "פערים בלמידה מאירועים קודמים".
הישנות אירועים בתחום הבט"ש לפי הפ"ע בנושא המטה המקצועי במטכ"ל, מקחצ"ר שבזרוע היבשה אחראית לפיתוח של תו"ל הרלוונטיות לכוחות החי"ר, ובמסגרת זאת היא אחראית, הלכה למעשה, על תחום תו"ל הבט"ש בצה"ל.
המפקד המערכתי של הגנת הגבולות בכל זירה הינו הפיקוד המרחבי.
המפקדה המרכזית השולטת על מרחב הבט"ש בכל גזרה הינה מפקדת האוגדה, והיא עושה זאת באמצעות חטיבות מרחביות.
המענה המבצעי עצמ ו ניתן באמצעות כוחות סדירים וכוחות מילואים המקיימים סבבי תעסוקה מבצעית (להלן - תע"ם) בבט"ש.
הסבבים בין הכוחות השונים בפעילות הבט"ש מחייבים הכנת הכוחות השונים לתע"ם, ובמסגרת זאת גם לימוד ההיסטוריה הגזרתית, והם מחייבים פעילות ייעודית להכשרת הכוחות לפעילותם ב בט"ש ולהטמעת לקחי העבר בקרב הכוחות השונים הלוקחים חלק בפעילות הבט"ש.
הכוחות המקיימים את סבבי התע"ם מתאמנים לקראת התע"ם בבסיסי אימון פיקודיים.
שם הדוח: צבא ההגנה לישראל - הפקת לקחים בצה"ל ויישומם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ענף תו"ל בט"ש במקחצ"ר הוא המנחה המקצועי מטעם קצין הח"יר והצנחנים הראשי לנושא תו"ל הבט"ש.
בין משימות הענף נמנית בדיקת לימוד ויישום לקחי אירועי הבט"ש מתחקירים וכתיבה והטמעה של "אירועי דגל" בבט"ש.
מדי שנה בשנה מפרסם ענף תו"ל בט"ש במקחצ"ר מסמך שכותרתו "פקודה ותובנות מרכזיות מתחקירי דגל" (להלן - פקודת תחקירי דגל).
במסמך כזה לשנת 2014 ניתח ענף תו"ל בט"ש תחקירים מבצעיים משנת 2013 , כדי לרכז מתוכם את התובנות המרכזיות שעל המפקדים ללמוד, ללמד וליישם בפעילות בט"ש.
המסמך מרכז גם תובנות שעלו בענף במסגרת ביקורות שעורכת זרוע היבשה.
יישום לקחים מתחקירי דגל בפקודת תחקירי הדגל מינואר 2013 לשנת 2013 ובפקודה המקבילה מינואר 2014 לשנת 2014 )נכתב, בין השאר, כי "נקודת חולשה מרכזית שעלתה בביקורת" (של זרוע היבשה הייתה "כי קיימת אי-בהירות בקרב הכוחות, מפקדים ולוחמים, בכל הקשור ללמידה והטמעה של תחקירים בכלל ותחקירי דגל בפרט".
כן נכתב במסמכים אלה, כי "מפקדים אינם יודעים/מכירים אילו תחקירים מוגדרים תחקירי דגל ברמות השונות"; "כמות התחקירים שהוגדרו עם השנים עצומה ואינה מאפשרת למידה והטמעה בקרב המפקדים והלוחמים"; "התחקירים כפי שהם עמוסים בחומר רב שלא מאפשר למידה ממוקדת של הלקחים והתובנות בכלל, ולמידה והטמעה במהלך שיגרת הבט"ש בפרט"; "התחקירים אינם נגישים וזמינים; לא מתבצעת למידה אפקטיבית והטמעה מקצועית של אירועי העבר, הלקחים כמעט ולא מיושמים בשטח, ואנו עדים לשגיאות ותקלות שחוזרות על עצמן".
יישום לקחים מאירועי חטיפת חיילים בנובמבר 2011 מינה הרמטכ"ל צוות בראשות אלוף (תא"ל בדרגתו דאז) נעם תיבון, אשר בחן את המענה המבצעי ל"התמודדות עם אירועי החטיפה".
עבודת הצוות התמקדה באיומי החטיפה לאורך גבולות המדינה (העבודה לא עסקה באיומי חטיפה בחו"ל או באיומי החטיפה ביהודה ושומרון).
במסגרת עבודת הצוות נבחנו אירועי החטיפה השונים בגבולות משנת 2000 ואילך: אירוע החטיפה בהר דב באוקטובר 2000 , שבמהלכו נחטפו החיילים סמ"ר בני אברהם ז"ל, סמ"ר עומר סועאד ז"ל וסמל עדי אביטן ז"ל; ניסיון חטיפה שסוכל בכפר ע'ג'ר באוקטובר 2005 ; חטיפתו של החייל גלעד שליט ממרחב כרם שלום ביוני 2006 ; וחטיפתם של סמ"ר אלדד רגב ז"ל ורס"ל אהוד גולדווסר ז"ל ביולי 2006 .
בהתאם למסמך לסיכום עבודת הצוות מדצמבר 2011 (להלן- דוח תיבון), הצוות אסף במסגרת עבודתו "את כל התחקירים והמסמכים הנוגעים לחקר האירועים" שאותם הוא בדק, וכן נפגש עם המפקדים שע מדו בראשות ועדות הבדיקה השונות שמונו לחקר אירועי חטיפה שונים מהעבר, עם מפקדים בגזרות שבהן אירעו אירועי חטיפה ועם לוחמים שהיו מעורבים בהם.
אחת המסקנות שעלו בדוח תיבון הייתה, כי מאפייני האירועים שנבדקו "דומים ברוב הפרמטרים"; וכי "ניתן לומר שהלקחים שהפיקו הצוותים השונים והרמות המתחקרות השונות מהאירועים גם הם דומים - ולצערנו לא ניתן לראות גרף שיפור משמעותי מאירוע אחד למשנהו".
דוח תיבון הצביע על לקחים אשר חוזרים על עצמם, ובכלל זה "הסתמכות יתר בקרב המפקדים הבכירים על מודיעין טרום האירוע"; האירועים כולם כללו "מפגש של כוח .
עם כוח בט"ש שגרתי הפועל בנקודת תורפה בשגרה מבצעית ]של האויב[ מיוחד ומיומן לקויה"; "תפישות מבצעיות לא מתעדכנות"; "אי-זמינות/רלוונטיות עתודות/כוחות התערבות"; "שחיקה מבצעית המייצרת נקודות תורפה"; "אירוע חטיפה המתרחש בנקודות תורפה מוכרות"; "בכל המקרים .
המפקדים לא השכילו להשפיע על האירוע" בשל מיקומם; ו"פערי שליטה בכוחות לפני האירוע ובמהלכו".
צבא ההגנה לישראל 63 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל - הפקת לקחים בצה"ל ויישומם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בדוח תיבון צוין, שבעבודתו נתקל הצוות ב"פער בתהליך איסוף התחקירים ועבודת צוותי הבדיקה של האירועים השונים", וכי "זמינותם של המסמכים הרלוונטיים נמוכה עד בלתי קיימת17 , מה שבהכרח משפיע על ההיכרות של המפקדים והלוחמים עם לקחי האירועים והיכולת ללמוד מהם"18 ; "בכל האירועים והגזרות בולט תהליך ניהול ידע חסר- אין הכרות עם היסטוריה גזרתית, 'אירועי דגל' ולקחים רלוונטיים מאירועים קודמים".
דוח תיבון הצביע גם על כך ש"בעקבות כל אחד מהאירועים ניתנו הנחיות רבות שרובן ככולן לא יושמו!
מה שמביא ל'חזרתיות' בין האירועים השונים - הן במאפייני האירוע והן בשגיאות ובתקלות של כוחותינו".
דוח תיבון הוצג בפני פורום מטכ"ל בראשות הרמטכ"ל בינואר 2012 .
הרמטכ"ל בסיכומו לדיון בעניין קבע, כי הוא מקבל את עבודת הצוות ו"מאשר את המלצותיה, בכפוף לסייגים שבסיכום".
הוא עמד על המשותף לכלל אירועי החטיפה - התרחשותם בנקודת תורפה מאותרת מראש; עמד על החשיבות בהפחתת פעילות שגרתית והרחבת פעילות יזומה; פירט את סדר העדיפויות שעליו צריך להתבסס המענה לאירוע; הדגיש את הצורך להטמיע בחיילים את הנחישות שיש להפגין במטרה למנוע חטיפה; והצביע על הצורך להבטיח את מיקום המפקדים בגזרה ובמפקדות בהתאם לתפקידם.
צה"ל כארגון לומד נוקט פעילות נרחבת ללימוד מניסיון העבר, לתחקור אירועים ולהפיק לקחים, והוא גם נוקט ככלל פעילות נרחבת על מנת ליישם את הלקחים שנלמדו לשם שיפור ומניעת אירועים דומים בעתיד.
עם זאת, בביקורת עלה, כי חרף פעילות צה"ל בנושא, בתחומי פעילות מרכזיים שנב דקו - תחום הבטיחות, תחום הבט"ש ואירועי חטיפת חיילים - קיימת תופעה נרחבת וחמורה של אירועים החוזרים על עצמם עקב אי-יישום לקחים שהופקו בעבר מאירועים דומים.
לדעת משרד מבקר המדינה, הישנות המקרים והיקפם הרחב מצביעים על ליקויים בפיקוח ובבקרה על יישום לקחים.
על סג ן הרמטכ"ל, באמצעות חטיבת תוה"ד, לבחון באופן רחב ומערכתי את תופעת האירועים החוזרים האלה, לאתר את הגורמים העומדים בבסיס תופעה זאת, ולהנחות את הגורמים השונים בצה"ל כיצד למגר אותה.
17 אלוף נעם תיבון ציין בפגישה מיוני 2014 עם נציגי משרד מבקר המדינה בהקשר לקביעה זאת, כי היא מתייחסת בעיקרה למסמכים הנוגעים לאירוע החטיפה בהר דב באוקטובר 2000 .
18 בעניין זה המליץ הצוות להנפיק למפקדים ערכה ובה כלל התחקירים הנדרשים.
יצוין, כי פקודת תחקירי הדגל לשנת 2014 , שהפיץ ענף תו"ל בט"ש בזרוע היבשה ואשר כוללת התייחסות לתובנות מרכזיות מתחקירי דגל, מתייחסת גם לאירועי החטיפה.
שם הדוח: צבא ההגנה לישראל - הפקת לקחים בצה"ל ויישומם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 סיכום .
צה"ל רואה בתחקיר כלי מרכזי - מנהיגותי ומקצועי - של המפקד ללמידה ולהשתפרות ביחידתו וביחידות כפופות לו, והוא חיוני לשם קבלת המידע הדרוש כדי להפיק לקחים וליישמם.
תכלית התחקיר ויישום הלקחים היא לשפר את תחומי הפעילות השונים בצבא ולמנוע הישנות של אירועים בלתי רצויים.
חרף החשיבות שצה"ל מייחס לתהליך הפקת הלקחים וליישומם, ולמרות הפעילות הרבה שהוא נוקט בנושא, ממצאי הביקורת מצביעים על ליקויים בעריכת התחקירים בצה"ל, המשמשים בסיס להפקת לקחים, וכן על כך שקיימת תופעה נרחבת וחמורה של אירועים החוזרים על עצמם בתחומי פעילות מרכזיים שנבדקו, למרות לקחים שהופקו בעבר מאירועים דומים.
יוצא אפוא, שעדיין קיימת תמונת מצב מדאיגה בנוגע למצב עריכת התחקירים בצה"ל ובנוגע ליישומם של הלקחים.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח החשיבות המרכזית שיש בצה"ל לתחקיר ככלי להפקת לקחים, והחשיבות המרכזית ביישומם כדי למנוע הישנות אירועים בלתי רצויים בעתיד, על צה"ל לפעול לתיקון הל יקויים שעלו בביקורת זאת בנוגע לעריכת התחקיר ובנוגע ליישום הלקחים בקרב המפקדים בצה"ל, שעליהם הוטלה האחריות לקיים את התחקירים וליישם את לקחיהם.
צבא ההגנה לישראל 11 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל - בית הספר למודיעין וארגון ההדרכה בחיל המודיעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
לפי הפ"ע העוסקת באמ"ן שבמטה הכללי, ייעודו של אמ"ן הוא, בין השאר, "להתריע על מלחמה, על מעשה איבה, על פעילות עוינת, על איום או על מהלך, העלולים לסכן את מדינת ישראל".
בין תפקידיו המרכזיים של אמ"ן: לספק ולוודא את נגישות המודיעין הרלוונטי לרמות השונות; לאסוף ולחקור מודיעין עבור צה"ל ומערכת הביטחון; לקיים תהליכי בניין כוח על פי חמשת המרכיבים המרכזיים: תורה, ארגון, כוח אדם, הדרכה4 .
ואמצעים; ולהיות סמכות מקצועית כוללת לתורת המודיעין בצה"ל בנספח לבניין הכוח בהפ"ע האמורה נקבע, בין היתר, כי בתחום התורה יהווה אמ"ן סמכות מקצו עית ראשית בצה"ל לתורת המודיעין, והוא אחראי לגיבושה, החל מרמת הפיקוד המרחבי ועד לרמת הגדוד.
בתחום כוח האדם נקבע, כי אמ"ן יאתר, יכשיר ויאמן כוח אדם לצורכי עבודת המודיעין ביחידות אמ"ן, במטכ"ל ובזרוע היבשה.
בתחום ההדרכה נקבע שם, כי אמ"ן יקיים הכשרות יסוד והכשרות מתקדמות לכוח אדם שבשיוך חמ"ן; אמ"ן ישתתף בגיבוש התכנים המודיעיניים להכשרות הפיקודיות והמקצועיות בצה"ל, מחוץ לאגף המודיעין; ויגבש ספרות מודיעינית מקצועית לצורכי ההדרכה.
לפי הפ"ע העוסקת בקציני חיל ראשיים בצה"ל, קצין חיל ראשי הוא קצין במטה המקצועי של המטה הכללי אשר משמש, בין היתר, כסמכות מקצועית ראשית בשם מפקדו (הרמטכ"ל, מפקד הזרוע וראש אגף במטכ"ל), כלפי כלל יחידות צה"ל, בנושאים שבאחריותו.
קצין חיל ראשי עומד בראש מפקדת קצין חיל ראשי.
בהפ"ע האמורה צוין, כי ככלל, מפקדת קצין חיל ראשי בונה את הכוח הצבאי.
קצין החיל הראשי של חמ"ן הוא קמנ"ר.
קמנ"ר כפוף לראש אמ"ן ופעילויותיו מתואמות על ידיו.
קמנ"ר נושא באחריות לכל התפקידים של קצין חיל ראשי הנוגעים לנושאי המודיעין וליחידות חמ"ן, וביניהם: גיבוש ופיתוח תורת המודיעין ושילובה בתורת הלחימה של צה"ל; תכנון וארגון אימונן של היחידות החיליות או המקצועיות; והדרכת המקצועות הייעודיים בצה"ל.
קמנ"ר עומד בראש מקמנ"ר.
הפק"א של מקמנ"ר מינואר 2014 קובעת, כי מקמנ"ר נושאת בין יתר תפקידיה באחריות לתכנון, ניהול ובקרה על תהליכי בניין הכוח של חמ"ן, הנוגעים למערכים השונים של אמ"ן, לרבות להוות סמכות תורתית באמ"ן ולגבש ולהטמיע את התורה החילית, וכן לשאת באחריות מטה לנושא ההדרכה באמ"ן.
גופי המטה המרכזיים במקמנ"ר, שמתפקידם לממש את אחריות המטה בנושאים אלה הם: בתחום התורה - מחלקת מוד"ש של מקמנ"ר; ובתחום ההכשרה וההדרכה - בית הספר למודיעין.
מפקד בית הספר ממלא גם את תפקיד המטה של רמ"ח ההדרכה החילי.
בעקבות סיכום של ראש אמ"ן מדצמבר 2012 לתפיסת ההדרכה של חמ"ן 5 (להלן- תפיסת ההדרכה החילית) הוקם בחמ"ן במרץ 2013 , במסגרת בית הספר למודיעין, ענף ההדרכה החילי, הכפוף פיקודית למפקד בית הספר למודיעין בתפקידו הנוסף כרמ"ח ההדרכה החילי (פירוט בנוגע לתפקידם של גורמי מטה אלה - ראו בהמשך).
ההכשרה בחמ"ן נעשית בעיקרה בבסיס ההדרכה שלו - בית הספר למודיעין.
על פי הפק"א שלו מיולי 2005 (בנושא הפק"א - ראו בהמשך), ייעודו הוא להוות בסיס ההדרכה של חמ"ן ללי מוד מקצועות המודיעין ותומכיו.
בין יתר תפקידיו, להכשיר ולהסמיך כוח אדם במגוון המקצועות ותפקידי המודיעין ותומכיו בחמ"ן, בחיל הים .
5 ,תפיסת ההדרכה של חמ"ן היא מתווה של עקרונות המכוונים את שיקולי ההדרכה של הארגון שתכליתם השגה מיטבית של יעדיו.
מטרתה להוות גורם מכוון בכל הקשור לשיקולי ההדרכה, לדרכי ההתנהגות של הארגון, לנורמות ולסדרי עדיפויות.
שם הדוח: צבא ההגנה לישראל - בית הספר למודיעין וארגון ההדרכה בחיל המודיעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 וביחידות המודיעין הפיקודיות; ליזום, לתכנן ולבצע קורסים והשתלמויות בנושאי מודיעין; לאמן את הפרט, המכלול והמסגרת בראייה של השילוב בין המערכים השונים בחמ"ן; ולהוות מרכז פיתוח הדרכה לכלל יחידות חמ"ן.
במרץ 2015 מנתה מצבת אנשי בית הספר למודיעין (ל א כולל חניכים) מאות רבות של אנשים, כרבע מתוכם קצינים, כחמישית מהם נגדים, קצת יותר ממחציתם חוגרים בשירות חובה.
בבית הספר למודיעין מקבלים חיילי חמ"ן במסגרת קורסי היסוד השונים הכשרה בסיסית למקצוע, בין היתר, בתחומי המחשבים, האלקטרוניקה, הערבית, ביטחון המידע, התרגום, המחקר וההאזנות.
רוב החיילים המגיעים לבית ספר למודיעין מאותרים במיונים קדם - צבאיים מקיפים לחמ"ן, ולאחר מכן הם מוסמכים בטירונות המתקיימת בבסיס הטירונים, המהווה חלק מבית הספר למודיעין.
בנוסף לכך, נעשות בבית הספר למודיעין ההשלמות החיליות של קורסי קמ"נים, הכשרות מתקדמות והכשרות מפקדים, וכן קורסי פיקוד והדרכה לסגל ההדרכה.
בראש בית הספר למודיעין עומד קצין בדרגת אלוף משנה הכפוף לקמנ"ר.
בתקופת הביק ורת היו מתקניו המרכזיים של בית ספר למודיעין במחנה "גלילות", שבו נעשית עיקר פעילות ההכשרה.
לפי נתוני מקמנ"ר מינואר 2015 , נערכים בבית הספר למודיעין77 קורסי יסוד מתוך82 קורסים כאלה הקיימים בחמ"ן.
הכשרות אלה מורכבות משלב ההסמכה למקצוע, אשר מתקיים במסגרת הקו רס בבית הספר למודיעין, ושלב ההסמכה לתפקיד אשר מתקיים באחריות היחידה שאליה שובץ בוגר הקורס.
משכן של ההכשרות הנערכות בבית הספר למודיעין נע בין ארבעה ל-28 שבועות.
בחמ"ן מתקיימות גם כ-320 ,הכשרות מתקדמות כמחציתן נערכות בבית הספר למודיעין והשאר ביחידות חמ"ן השו נות.
הכשרות אלה כוללות הכשרות של שלב מקצועי, הכשרות מקצועיות תחומיות והכשרות של מפקדים.
על פי נתוני בית הספר למודיעין, בשנת 2014 הוכשרו בו בהכשרות השונות כמה עשרות אלפי חיילים וקצינים, לפי הפירוט הבא: כ -%2 שוחרים6; כ -%21 טירונים; כ -%16 חניכים בהכשרות יסוד; כ-12% צוערים; וכ-48% .
חיילים וקצינים בהכשרות מתקדמות על פי נתונים אלה, הנשר של החניכים בשנת 2014 עמד על%0.
מיולי 2014 עד יוני 2015 בדק משרד מבקר המדינה את בית הספר למודיעין ואת ארגון ההדרכה בחמ"ן (נתונים מסוימים עודכנו באוגוסט 2015 ).
בתחום ארגון ההדרכה בחמ"ן נבדקו: קיום תורות למערכים השונים באמ"ן כבסיס לתוכני ההכשרה; קביעת מדדי כשירות של מקצועות המודיעין השונים ; ארגון גורמי המטה במקמנ"ר העוסקים בתחומי ההדרכה וההכשרה; מעורבות חמ"ן בהכשרת המודיעין בצה"ל; והיערכות בסיס הטירונים כמחנה רב- יחידתי בשעת חירום.
בתחום בית הספר למודיעין נבדקו: המבנה הארגוני של בית הספר וניהול הסגל שלו; פיתוח ההדרכה והבקרה ההדרכתית; הכשרת ה קצונה הזוטרה; הדרכת תחום המחקר; והכשרת טירוני חמ"ן.
הביקורת נערכה בבית הספר למודיעין, במקמנ"ר ובחטיבת תוה"ד.
כמו כן, נערכו בדיקות השלמה באג"ת.
6 נער או נערה המתנדבים לאימון וללימוד קדם-צבאיים קודם שהתגייסו לשירות ביטחון.
צבא ההגנה לישראל 13 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל - בית הספר למודיעין וארגון ההדרכה בחיל המודיעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם מספר נתונים מפרק זה, לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
אי-קיום תורות צבאיות למערכים השונים בחמ"ן כבסיס לתוכני ההכשרה 1.
חטיבת תוה"ד במטכ"ל הגדירה תורה צבאית (להלן- תורה) כמכלול העקרונות והכללים, המושגים והמונחים, התהליכים והמתודולוגיות המחייבים, הנוגעים לחשיבה ולהחלטה על ייצור הידע ותוצרי הידע הצבאיים על ידי ממלאי התפקידים בצבא.
התורה מגלמת ומבטאת את לקחי הניסיון הצבאי בהתאמה למאפיינים ולדרישות של ההווה והעתיד.
חטיבת תוה"ד קבעה גם את מדרג התורות בהתאם למדרגיות הארגון והפעולה הצבאיים.
לפי קביעה זאת, "כל תוצר ידע תורתי מושפע או נובע מן הגבוה ממנו, מתואם עם המקבילים לו ומהווה מקור לנמוכים ממנו".
להלן מדרג התורות: התורות הבסיסיות של המפקדה הכללית (להלן - התורות הבסיסיות או התורה הבסיסית); תורות יסוד תחומיות ברמת המפקדה הכללית; תורות יסוד אגפיות או זרועיות (להלן - תורות יסוד או תורת יסוד); ותורות תחומיות אגפיות או זרועיות (להלן - תורות תחומיות או תורה תחומית).
התורה הבסיסית, שכתיבתה היא באחריות חטיבת תוה"ד במטכ"ל, היא המסד העקרוני והמכנה המשותף לתורות הלח ימה של הרמות, הדרגים, ומערכי הסיוע השונים.
לפי ההגדרה של חטיבת תוה"ד, התורות הבסיסיות הן "האבן הראשה והיסוד של כלל התורות בצה"ל".
תורת היסוד אמורה להיגזר, בין היתר, מהתורה הבסיסית, והיא פיתוח ופירוט של התורות ברמת המפקדה הכללית בכל אחד מתחומי העשייה הצבאיים.
האגף או הזרוע כותבים את תורת היסוד, תוך בחינה של חטיבת תוה"ד.
התורות התחומיות נגזרות מתורות היסוד, מתבססות עליהן ומהוות את פיתוחן והרחבתן בתחומיהן, ואף הן נכתבות על ידי האגף או הזרוע.
במסמך של חטיבת תוה"ד בנושא "תפיסת ההדרכה הצבאית- טיוטה רשמית" מדצמבר 20147 (להלן- תפיסת ההדרכה הצבאית של חטיבת תוה"ד) נאמר כי "למפקדות הזרועות והחילות אחריות על בניין הכוח, לרבות גיבוש התורה החילית והזרועית והקניית הכשירות לכוחות".
בין יתר תחומי אחריותן המפורטים במסמך זה: "הגדרת כשירויות; אישור תיקי יסוד להקניית הכשירות, לרבות אישור תורתי לתכנים הנלמדים; הכנת תוכנית הערכת הדרכה חילית או זרועית".
השילוב הנחוץ בין שני מרכיבי בניין הכוח הללו השזורים זה בזה - קיום תורות ופעילויות הכשרה והדרכה - עולה גם על פי תפיסת ההדרכה של אמ"ן מדצמבר 2012 , שם נאמר כי "בה"ד 15 .
" המקצועי שנקבעו לכל מקצוע/תפקיד]תורת הלחימה[ יכשיר לאור התו"ל שילוב זה עולה גם בסיכום דיון של ראש אמ"ן לשעבר, אלוף אביב כוכבי, לפורום היגוי של אמ"ן מפ ברואר 2014 ,, שבו הצביע על חשיבות הזיקה בין התורה ובין ההכשרה ועמד על החשיבות של "הנגשת התורות המערכיות בקורסים הבסיסיים, ]התחומיות[ קמ"נים, כחלק מחומר הלימוד, וככלי עזר ]קורס[ המתקדמים וכמובן בהשלמת למשימות השונות הניתנות לחניכים" (ההדגשה במקור).
פורסמה תפיסת ההדרכה הצבאית של חטיבת תוה"ד במעמד קבע 14 דוח שנתי66ב .
שם הדוח: צבא ההגנה לישראל - בית הספר למודיעין וארגון ההדרכה בחיל המודיעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 "תורה ב סיסית: מודיעין" ותורת היסוד של אמ"ן "תורה בסיסית: מודיעין" היא אחת מהתורות הבסיסיות8 של המפקדה הכללית שנקבעו בעקד של חטיבת תוה"ד בנושא מסמכי היסוד הביטחוניים והצבאיים מפברואר 2011 .
תורה בסיסית בראייה של המסתייע ]המודיעיני[ זאת "מגדירה את העקרונות הכלליים לדרישות למענה (גורם מבצעי)".
תורה זו אמורה להוות את הבסיס לתורת היסוד של אמ"ן, שממנה אמורות להיגזר כאמור התורות התחומיות ברמת אמ"ן של מערכי המודיעין השונים.
לפי העקד האמור, לכל תורה בכל דרג יש טכניקות, נהלים, הוראות ותרגולות (להלן - טנ"ה), המסבירים את אופן יישומה של התורה בעשייה הצבאית הרלוונטית, כגון טכניקות לחימה, הוראות מקצועיות, הוראות תורתיות ונהלים.
בביקורת נמצא, כי לא קיימת זה שנים רבות "תורה בסיסית: מודיעין", שכתיבתה היא כאמור באחריות חטיבת תוה"ד במטכ"ל.
על אף היעדרה של תורה זו, שאמורה הייתה להיות בסיס לתורת היסוד של אמ"ן, גובשה ונכתבה בשנים 2015 - 2013 באמ"ן תורת יסוד, שאושרה על ידי ראש אמ"ן ועל ידי קמנ"ר והופצה באפריל 2015.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי כתוצאה מאי-קיומה של "תורה בסיסית: מודיעין", תורת היסוד הקיימת של אמ"ן אינה נגזרת כנדרש מתורה בסיסית זו, אשר אמורה להגדיר בראיית המטכ"ל את העקרונות הכלליים למענה המודיעיני בראייה של הגורם המבצעי.
בנוסף לכך, קיים חשש שהתורות התחומיות הקיימות של מערכי אמ"ן השונים (בנושא התורות התחומיות ראו להלן), שכאמור נגזרות מתורת היסוד, ואשר מהוות את הבסיס לתוכני ההכשרה וההדרכה למקצועות המודיעין - גם הן אינן עונות כנדרש על ראיית המטכ"ל בתחום המודיעין.
על חטיבת תוה"ד לגבש ולסכם בהקדם האפשרי את "תורה בסיסית: מודיעין", ולאחר מכן לבחון בשיתוף עם מקמנ"ר את התאמתן של תורת היסוד והתורות התחומיות של אמ"ן אליה.
זאת, כדי לוודא את קיום המדרג הנדרש בכתיבת התורות, ובכך להשיג עבודה מתואמת ומשולבת בין המטכ"ל לבין זרועותיו השונות.
תורות תחומיות באמ"ן על פי הפק"א של מחלקת מוד"ש במקמנ"ר ממרץ 2013 :, למחלקה זאת שני ייעודים מרכזיים היא מנחה מקצועית ואחראית לבניין הכוח של מערך מוד"ש בצה"ל, ובד בבד היא גוף המטה מטעם קמנ"ר, אשר מופקד על עבודת המטה ואחראי לריכוז ולגיבוש תורות המודיעין השונות באמ"ן.
על פי הפק"א האמורה, בין יתר תפקידיה של מחלקת מוד"ש "לגבש ולהטמיע את ולפעול לשילובה במסגרת התו"ל הרב חילי ]תורת היסוד של אמ"ן[ התורה הבסיסית האגפית ;.
לשאת באחריות ]תורות תחומיות [ ביבשה; לגבש תורות יסוד מודיעיניות תחומיות פיקוד מרח[ להכשרת ולהסמכת כוח אדם (חוגרים וקצינים) מהפקמ"ר ועד הגדוד בסדיר ]בי ובמילואים באמצעות בה"ד 15.
8 יתר התורות הבסיסיות הן: מבצעים, מידע, לוגיסטיקה, מינהל כוח אדם צבאי, ארגון ובניין הכוח, אימונים, פיקוד ושליטה.
צבא ההגנה לישראל 15 .
:שם הדוח צבא ההגנה לישראל - בית הספר למודיעין וארגון ההדרכה בחיל המודיעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מלאכת כתיבת התכנים של התורות התחומיות של אמ"ן היא באחריותם המקצועית של מערכי אמ"ן ויחידותיו, שכל אחד מהם הוא "מומחה תוכן" לתחומו הוא.
בסיכום של ראש אמ"ן ל"תפיסת ההכשרה והאימונים" מפברואר 2012 נכתב, כי ראש אמ"ן עמד על כך "שהכרחי שתהיה לאמ"ן תורה כללית, ותורות נושאיות לכל תחום .
התורה היא הבסיס שבאמצעותו אמ"ן מתפתח והיא מאפשרת יצירת שפה משותפת בין המערכים ובמסגרת אמ"נית".
בביקורת עלה, כי לשמונה מבין 12 הנושאים המרכזיים שנקבעו באמ"ן, אשר אמורה להיות להם תורה תחומית, אין כלל תורה תחומית כתובה או שהתורה הקיימת אינה מעודכנת.
לחמישה נושאים אין תורה כתובה,שלוש תורות תחומיות נוספות או חלקים מהן אינם מעודכנים זה שנים רבות, ועבודת המטה לעדכונן לא הסתיימה.
נמצא, כי הפער של היעדר תורות תחומיות בחמ"ן נמשך כבר מספר שנים.
בסיכום של ראש אמ"ן מאוגוסט 2012 הוא הנחה, בין היתר, על כתיבת תורות תחומיות של המערכים, וציין כי "על אף שמדובר בתהליך ארוך טווח יש להתחיל ולעסוק בנושא באופן מיידי וככלל, תוך חצי שנה לכל המאוחר יש לסיימו".
עוד ציין ראש אמ"ן, כי "התורה היא הבסיס המקצועי לכל נדבכי העשייה בחיל"; וכי האחריות להצגת סטאטוס כתיבת התורות של המערכים עוד במהלך שנת העבודה היא של קמנ"ר.
כשנה לאחר מכן לא חל שינוי במצב.
בספטמבר 2013 ציין קמנ"ר כי "אנו לא עומדים בהנחיית ראש אמ"ן שניתנה לפני יותר משנה.
צריך להגיד ביושר כי אין באמ"ן עיסוק שיטתי וסדור בסוגיית התורה.
וכי הפער בנושא זה נמשך".
בסיכום דיון מנובמבר 2013 נכתב, כי "ראש אמ"ן ציין כיהיעדר התקדמות בכתיבת התורה במרבית המערכים הינה תעודת עניות והדגיש שמעבר לכך שמשמעות הדבר שהנחייתו בנושא, אשר ניתנה מספר פעמים בשנה וחצי החולפות, לא מומשה ", הרי שהדבר מהווה עדות מהדהדת למידת החשיבות שמערכי ומפקדי אמ"ן מייחסים לתחום זה".
בנוסף לזאת, סיכם ראש אמ"ן לוח זמנים של עד ארבעה חודשים ממועד הדיון, ועל פיו "תוצג לעיונו תורה כתובה בכל מערך" (ההדגשות במקור).
נמצא, כי גם הנחיה זאת לא מומשה.
בסיכום דיון נוסף בראשות קמנ"ר מספטמבר 2014 נאמר, כי "קמנ"ר מתרשם מהתקדמות מועטה ולא מספקת.
וכי נדרש ממפקדי היחידות והמערכים להשקיע ולהתקדם בנושא".
כאמור, ליקוי זה לא תוקן עד מועד סיום הביקורת, כשנה לאחר מכן.
רמ"ח מוד"ש מסר לנציגי משרד מבקר המדינה בספטמבר 2014 , כי בנושא התורות התחומיות שבאמ"ן קיימת "לקונה" גדולה.