HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על פי חוות הדעת החלטת הנהלת ממ"י להקפיא את האיוש עד גיבוש מדיניות חדשה בנושא על ידי המועצה היא החלטה מובהקת של ניהול מקרקעין במציאות משתנה, היא מוסמכת לקבלה, והיא אף מחויבת נוכח החובה המוטלת על המינהל, כרשות ציבורית, להקצות משאבי ציבור באופן שוויוני וצודק.
יצוין שממ"י לא הפיץ את חוות הדעת המשפטית לכל הגורמים השלטוניים הרלוונטיים, אך אישר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 שהאמור בחוות הדעת משקף את עמדתו.
בחוות הדעת צוין, בין היתר, כי הצעת ההחלטה של האגף החקלאי בממ"י מבקשת להנהיג מדיניות חדשה במספר תחומים: צמצום תקן נחלות על פי החלטת האגודה החקלאית שלא לאיישן באישור הרשות לתכנון; מסירת נחלות בלת י-מאוישות תמורת תשלום; מסירת נחלות בלתי -מאוישות במכרז; הוראות מעבר.
העמדה שמוצגת בחוות הדעת היא שבחינת החלטות המועצה מעלה כי אין כלל התייחסות לנחלות בלתי-מאוישות משום שנחלות נמסרו לשם איושן.
תקן הנחלות לא נקבע בהנחה שהוא "לא יאויש וישמש כרזרבות לזמן בלתי מ וגבל, או לא יאויש כלל" וישמש להגדלת שטח הנחלה, "בניגוד להחלטת שר החקלאות על גודל הנחלות".
לפיכך חלה חובה לאייש את כל הנחלות.
חובה זו באה לידי ביטוי בהסכם 414 דוח שנתי60ב .
המשבצת שעליו חתומות האגודות 19 .
לאחר עשרות שנים שלא אוישו הנחלות ובהתחשב בהטבה הגלומה בהקצאת נחלה ללא כל תשלום נדרשת קביעת מדיניות בעניין נחלות בלתי-מאוישות.
עבודת ועדת המשנה כאמור, מועצת מקרקעי ישראל מינתה במאי 2005 ועדת משנה לדון בהצעת הנהלת ממ"י.
בישיבת ועדת המשנה בדצמבר 2006 הניח ממ"י על שולחנה הצעת החלטה בנושא איוש נחלות פנויות.
ועדת המשנה החליטה בישיבה זו להקים תת - ועדה בהשתתפות עוזר מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מנהל הרשות לתכנון והמשנה למנכ"ל משרד החקלאות ומנהל ממ"י.
תת-הוועדה התבקשה לגבש נוסח להצעת החלטה למועצה בנושא איוש נחלות פנויות.
עד תום הביקורת לא הצליחה תת-ועדה זו לגבש הצעות או המלצות בנושא, וועדת המשנה לא דיווחה למועצה דבר.
יו"ר ועדת המשנה הודיע בתשובתו מאוקטובר 2009 למשרד מבקר המדינה שוועדת המשנה הניחה שהמלצה של הוועדה למועצה לא תידון ותמומש עד השגת פשרה שתהיה מקובלת על הנהלת המינהל, על משרד החקלאות ועל נציגי המתיישבים ותאומץ ותומלץ על ידי ועדת המשנה.
נוסף על כך, אין לו ספק שכל החלטה של ועדת המשנה בנושא צריכה להיות מוסכמת על ידי הצדדים בשל הרכב המועצה.
פערים בין ממ"י לבין משרד החקלאות כאמור, תת-הוועדה לא הצליחה לגבש נוסח להצעת החלטה למועצה בנושא איוש נחלות פנויות.
בין ממ"י ובין משרד החקלאות נתגלעו חילוקי דעות קשים בשאלות יסוד כגון אלה: האם אפשר להקצות נחלות ללא תמורה; אם ישווקו נחלות אלה - מה יהיה אופי המכרז; האם הנחלות בפריפריה יוקצו רק למי שהאגודה תמליץ עליהם; אילו זכויות בנייה יינתנו בהן.
יש לציין שהתקיימו גם דיונים בהשתתפות שרי הבינוי והשיכו ן דאז, מאיר שטרית וזאב בוים, וכן עם שר החקלאות שלום שמחון.
צוות שמינה שר הבינוי והשיכון דאז, מר זאב בוים, בספטמבר 2007 , לא הצליח לגבש הצעה מוסכמת על שני הצדדים.
עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2009 .
לא הושגה הסכמה משרד החקלאות ציין בתשובתו מנובמבר 2009 למשרדמבקר המדינה ש"במבחן התוצאה, הקפאת איוש הנחלות הסבה נזק עצום לתהליכי קליטה ואכלוס של מתיישבים, בעיקר בפריפריה".
משרד החקלאות מתנגד בכל תוקף לאימוץ שיטת המכרז בנוגע לנחלות.
לשיטתו, באזור המרכז יש לבטל את הנחלות הפנויות ולאפשר את עיבוד שטח המשבצת החקלאית.
בפר יפריה יש לעודד את המשך ההתיישבות על ידי הארכת התקופה לאיוש הנחלות לפי הוראה 31 ולעודד קליטת משפחות חדשות.
19 ראה לעניין זה סעיף 4 ,להסכם המשבצת המטיל על האגודה את החובה להקים לבסס ולפתח את הישוב, לדאוג לאכלוסו ולעיבוד הקרקע.
מינהל מקרקעי ישראל 415 .
ממ"י השתהה בקביעת מדיניות חדשה במשך יותר משש שנים, והדבר אינו סביר.
ועדת המשנה וועדת השימוע לא סיימו את עבודתן, מפני שהצוותים שהוטל עליהם לגבש נוס חה מוסכמת לא הצליחו להגיע לפשרה, וכתוצאה מהפערים שבין עמדת ממ"י ובין עמדת משרד החקלאות אין כל התקדמות.
מאוגוסט 2008 ועד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2009 לא התקיימה כל פעילות להסדרת הנושא, והקיפאון נמשך.
בתשובת ממ"י למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 נאמר שהתקיימה ישיבה אצל שר החקלאות, מר שלום שמחון, ובה הוחלט על הקמת צוות משותף לממ"י ולמשרד החקלאות בניסיון לבחון את הסוגיה מחדש כדי להגיע להצעה משותפת.
אם הצוות לא יגיע להצעה מוסכמת, בכוונת המינהל להביא הצעה מטעמו לדיון ולהחלטה במועצה.
על ממ"י ועל משרד החקלאות להגיע בהקדם להחלטה מוסכמת בעניין איוש אלפי הנחלות הפנויות בישראל.
המשך ההקפאה מאז שנת 2003 ישקף כשל בתפקודם של הגופים השלטוניים המופקדים על ניהול המדיניות הלאומית בתחום המקרקעין והחקלאות.
אם הפעולות בעניין זה לא יניבו בתוך זמן קצר הצעת החלטה, יהיה על מועצת מקרקעי ישראל להתכנס כדי להכריע בדבר מדיניות האיוש של הנחלות הפנויות.
ראוי כי שר הבינוי והשיכון ושר החקלאות יעקבו מקרוב בחודשים הקרובים אחר הפעולות הנעשות לשם כך.
כדי לנהל כהלכה את קרקעות המדינה ולקבל החלטות שיאפשרו תכנון מיטבי של ההתיישבות הכפרית יש צורך במסד נתונים מעודכן בתחום זה שישמש בסיס לכל תכנית אסטרטגית.
בממ"י וברשות לתכנון בולט היעדר מאגר מידע מעודכן על נחלות.
איסוף נתונים ברשות לתכנון מאגר הנתונים שנמצא ברשות לתכנון מבוסס על מפקד שמחוזות משרד החקלאות נהגו לעשות אחת לשנתיים עד שנת 2002 .
לפי נתוני המפקד האחרון, ב- 2002 היו בישראל כ -430 מושבים ובהם כ - 32,500 נחלות מתוכננות, מהן כ - 3,940 נחלות פנויות.
הרוב המכריע של הנחלות הפנויות נמצא בפריפריה, באזורי עדיפות בנגב ובגליל.
באזור המרכז היו לפי המפקד האחרון כ-330 נחלות פנויות.
בדיקת מאגר המידע לשנת 2002 מעוררת שאלות בדבר אמינות הנתונים, שכן לפיהם, מספר הנחלות שאוישו ב-12 יישובים באזור המרכז גדול ב-132 מהתקן המאושר.
משרד מבקר המדינה פנה לרשות לתכנון וביקש הסבר לכך.
בתשובה שהתקבלה באפריל 2009 צוין שיש לכך תשובות חלקיות בלבד(מקצת היישובים כללו גם משקי עזר במניין הנחלות; מקצת היישובים צירפו משפחות בחריגה מתקן הנחלות), ואין הסבר מלא לאי-התאמות אלה.
איסוף נתונים בממ"י מאגר הנתונים של ממ"י ידני, הוא אינו מעודכן, ואת הנתונים הכלולים בו קשה לרכז.
לכן אין בידיו נתונים על מספר הנחלות המאוישות ועל מספר הנחלות הפנויות.
היעדר מאגר מידע מעודכן אינו מאפשר ניהול יעיל של נכסי המדינה.
ביישובים חקלאיים רבים ברחבי הארץ יש כ- 4,000 נחלות פנויות שטרם אוישו אפילו בידי המתיישב הראשון, מהן כ-330 באזור המרכז.
לנחלות ערך נדל"ני רב, בעיקר במרכז הארץ, ובדרך כלל הוא אינו משקף ביקוש לצורכי מיזמים בחקלאות אלא לצורכי מגורים.
שני גופים ציבוריים עיקריים עוסקים בשאלת המדיניות שיש ליישם בעניין איוש הנחלות הפנויות: ממ"י ומשרד החקלאות.
שוררים ביניהם חילוקי דעות מהותיים ושום פתרון אינו נראה באופק.
על מ מ"י ועל משרד החקלאות להגיע בהקדם להחלטה מוסכמת בעניין איוש אלפי הנחלות הפנויות בישראל ולהביאה להחלטת מועצת מקרקעי ישראל.
שומה עליהם להקים לאלתר מאגר נתונים ממוחשב אמין שייכללו בו כל נתוני הנחלות המאוישות והפנויות כאחת.
ראוי שמשרד החקלאות וממ"י יבחנו את משטר הנחלות שהונהג ויבדקו אם מה שהיה נכון משנות השישים עד שנות השמונים של המאה העשרים עדיין נכון גם במאה ה- 21.
מינהל מקרקעי ישראל 417 .
מערכת בתי המשפט של ישראל כוללת בין היתר את: בית המשפט העליון, בתי המשפט המחוזיים, בתי משפט השלום, בתי הדין לתעבורה , בתי משפט לענייני משפחה, בתי משפט לנוער ובתי הדין לעבודה (להלן - בתי המשפט).
בתי המשפט פרושים ברחבי המדינה , מאורגנים בשישה מחוזות ומטפל ים בכמיליון תיקים בשנה.
מערכת בתי המשפט מנוהלת על ידי הנהלת בתי המשפט (להלן - הב"ה), אשר אמורה לפקח על פעילות ם התקינה.
בתחילת שנות התשעים של המאה העשרים החל תהליך מחשוב של מערכת בתי המשפט.
תהליך המחשוב כלל בתחילה רק את המזכירויות של בתי המשפט, ולא נדרש למתרחש באולמות המשפט.
במשך התהליך הוכנסו גם מעבדי תמלילים לאולמות המשפט, והחלו לרשום בהם פרוטוקולים ממוחשבים, אך המערכות לא היו מקושרות ביניהן, ולאחר דיון באולם המשפט היה צורך להקליד את שהתרחש בו למערכת המזכירויות.
בסוף שנות התשעים ובתחילת שנות האלפיים הוכנסו לאולמות המש פט תָּכנֹות חדשות, כגון "מחוזי 2000 "" ו"מערכת לניתוב תיקים בסוף שנות התשעים החליטה הב"ה לפתח מערכת חדשה המבוססת על רעיון "התיק האלקטרוני - בית משפט ללא נייר", אך רק בשנת 2003 היא החלה לפתח אותה (להלן - המערכת או הפרויקט או נט -המשפט).
יתרונות התיק האלקטרונ י הוגדרו על ידי מנהל הב"ה דאז, השופט דן ארבל, בין היתר כך: (א) מספר רב של אנשים יוכלו לעיין בה בעת בתיק אחד, כך שלא יקרה עוד שאדם מבקש לעיין בתיק ונענה בשלילה משום שהתיק בלשכת השופט או אבד; (ב) הצדדים ועורכי הדין יוכלו לבצע פעולות בתיק (למשל הגשת מסמכים) על ידי תקשורת מחשבים בלי להטריח את עצמם לבית המשפט ; (ג) את תיק הנייר אפשר לשנות ולשבש , אפשר לחבל בו, להוציא ממנו מסמכים וכד ומה, ואילו בתיק האלקטרוני לא יוכלו לבצע שינוי ים אלא מי שהורשו לעשות כן.
לצורך זה י יעשה שימוש בשיטת החתימה האלקטרונית 3; )(ד מסמכים שיוגשו יי סרקו בסורק אופטי ו יוכנסו למערכת כקבצים; (ה) כל התשלומים יבוצעו ברשת, כך בעלי הדין ונציגיהם לא יזדקקו עוד לאמצעי תשלום אחרים ולהיטלטלות לבית המשפט ; (ו) ייעלמו ערמות התיקים המובאות לשופטים לקראת דיון, וכל שיהא עליהם לעשות כדי לעיין בתיק מסוים הוא להקיש תאריך או מספר תיק; (ז) השופטים יוכלו להשתמש באופן מלא במערכת גם מבתיהם.
מלבד אלה יש למערכת עוד יתרונות רבים, כגון חיסכון ב שטח אחסון, יכולת עיבוד סטטיסטי וזמינות של מידע ניהולי.
הפרויקט פותח על ידי חברה א', הספק הראשי (להלן - הספק הראשי, או הספק), עם שותפיה חברות ב' ו -ג' (חברות ב' ו -ג' ייקראו להלן ספקיות המשנה, ושלוש .
3 בחוק חתימה אלקטרונית, התשס"א- 2001 , נאמר: "חתימה שהיא מידע אלקטרוני או סימן אלקטרוני, שהוצמד או שנקשר למסר אלקטרוני".
החברות יחד ייקראו להלן החברות או הספקיות).
את ארכיטקטורת 4 המערכת הכינה חברה ד'.
כאמור, פיתוח הפרויקט הוחל ב- 2003 ותוכנן להסתיים בפברואר 2006 , אך עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2009 , יותר משלוש שנים וחצי לאחר המועד המתוכנן, הוא טרם הגיע לסיומו, והטמעתו בבתי המשפט עדיין נמשכת.
עד ספטמבר 2009 הופעל הפרויקט בכ-60% מבתי המשפט, והושקעו בו כ-358 .
מיליון ש"ח (במחירים שוטפים), כולל עלויות תפעול ותחזוקה במסגרת הפרויקט הוכנו חוֹות דעת ודוחות אחרים, מקצתם ביזמת הב"ה, ואחרים ביזמת אגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - אגף החשכ"ל).
בין הדוחות שהוכנו: חוות דעת מינואר 2004 שהוכנה על ידי שני יועצים חיצוניים על תהליך ההתקשרות בנושא הקמת מערכת בתי המשפט (להלן - חוות הדעת); דוח סטטוס מיולי 2004 על פרויקט מחשוב בתי משפט, שהכינו שני יועצים (להלן- דוח דסקל); חוות דעת מפברואר 2006 בעניין בקשת הב"ה להארכת ההסכמים עם הספקיות עד דצמבר 2007 , שהוכנה לוועדה המרכזית לענייני תקשוב של החשכ"ל5 (להלן- ועדת התקשוב המרכזית) על ידי צו ות בראשותה של הממונה דאז על מערכות המידע במשרד הבינוי והשיכון, הגב' עדנה גביש (להלן - דוח גביש); דוח ביקורת על התקשרות הב"ה עם הספקיות, שהכין השופט (בדימוס) יעקב שמעוני, שמונה לכך באוקטובר 2007 לפי החלטת ועדת הפטור באגף החשכ"ל (להלן - דוח שמעוני); דוח ישימות ההמלצות שעלו מדוח שמעוני (להלן - דוח הישימות) שהטיל בדצמבר 2007 מנהל הב"ה על צוות בראשות מבקרת הפנים של הב"ה; דוח סיכונים ראשוני על מערכת נט-המשפט, שהוגש ביוני 2008 להב"ה על ידי חברה ה' שנבחרה לתת שירותי בקרה טכנולוגית ופיננסית לפרויקט (להלן - דוח הסיכונים); דוח מדצמבר 2008 בנושא בדיקת יישום נט -המשפט בבתי משפט במחוזות הצפון והמרכז (להלן - דוח חברה ו'); דוח שהגיש רו"ח בדצמבר 2008 לוועדת התקשוב המרכזית, ועסק במימוש ההמלצות שעלו בדוח גביש מפברואר 2006 (להלן- דוח רו"ח); מסמך "פיתוח והטמעת מערכת נט -המשפט - תמונת מצב להמשך" (להלן - מסמך הפיתוח וההטמעה) שהכין באפריל 2009 מנהל מערכות המידע הראשי (להלן - מנמ"ר) של הב"ה.
בחודשים פברואר -ספטמבר 2009 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת על פרויקט מחשוב בתי המשפט.
נבדקו בעיקר: ייזום המערכת ואפיונה; ההתקשרות לפיתוח המערכת; ה תשלומים לחברות; ביצוע מבחני קבלה למערכת; תפעולה ותחזוקתה; קשיים בהטמעתה; סדרי ניהול הפרויקט; ואבטחת מידע.
הביקורת נעשתה בהב"ה ובאגף החשכ"ל, בדיקות השלמה נעשו בבתי המשפט.
אלה היו מנהלי הב"ה בתקופת הפרויקט: השופט (בדימוס) דן ארבל, שמילא את התפקיד עד 1.
05 ; השופט (בדימוס) בעז אוקון, שהחל למלא את מקום השופט ארבל ב - 15.
04 והיה מנהל הב"ה עד 1.
06 ; השופט משה גל שממלא את התפקיד מאותו יום.
השופט אוקון המשיך לנהל את הפרויקט בהתנדבות עד מרס 2007 .
, שבעה חודשים אחרי תום כהונתו כמנהל הב"ה .
4 ארכיטקטורת מחשב עוסקת בעיצוב מבנה החמרה והתכנה של מערכת מחשב ויחסי הגומלין ביניהם.
)בעבר נקראה ועדה זו בשם הוועדה מרכזית לענייני ענ"א (עיבוד נתונים אלקטרוני 998 דוח שנתי60ב .
ההתקשרות לפיתוח המערכת .
ביולי 2000 הוציאה הב"ה מכרז "בקשה להגשת הצעות לפיתוח, תפעול ותחזוקה של מערכת בתי המשפט בשיטת מיקור -חוץ" (להלן - מב"ת 2000 או המכרז).
למכרז ענתה חברה אחת בלבד, ועלות הצעתה הייתה כ -1.
4 מיליארד ש"ח, שהם כ -600 מיליון ש"ח יותר מהאומדן של הב"ה.
בסיום ישיבת ועדת המכרזים בהב"ה בפברואר 2002 הוחלט "לדחות את הצעת המציעים.
לאחר שהסתבר שאין כל אפשרות תקציבית לקבלה".
המציעה הגישה לבית המשפט המחוזי בירושלים עתירה מינהלית נגד הב"ה 6 וביקשה לבטל את החלטת ועדת המכרזים ולחייב את הב"ה לבחור בה ולהתקשר עמה.
העתירה נדחתה בינואר 2003.
בפסק הדין בעתירה ציינה השופטת מוסיה ארד שאחת מטענות העותרת היא שהב"ה עומדת לעקוף את המכרז באמצעות מכרז חדש, על ידי פיצול המכרז לכמה מכרזים נפרדים או על ידי ביצוע התכנית ללא מכרז כלל.
הב"ה השיבה לטענה זו בהודעה שלא היה בכוונתה לפרסם אז (ינואר 2003) מכרז זהה במתכונתו למכרז הנדון.
השופטת ארד ציינה בפסק הדין כי "טענה זו של העותרת כל ]הב"ה[ אין מקומה להידון במסגרת עתירה זו.
בשלב זה לא נקטה המשיבה פעולה מן הפעולות הנזכרות על ידי העותרת.
חזקה על המשיבה כי תפעל בהתאם לדיני המכרזים ולכללי מינהל תקין.
אם תפר המשיבה הוראות אלה, תוכל העותרת לעתור לבית המשפט".
לאחר ביטול המכרז החליטה הב"ה בשנת 2003 לפתח מערכת אחודה אחת שתתבסס על המערכות הממוחשבות שלה ותיבנה בתהליך הדרגתי על ידי הספקיות.
הקמת המערכת הייתה אתגר בן שני שלבים: הראשון, שדרוג יסודי של מערכת המחשוב של בתי המשפט ומעבר למערכת חדשה, והשני, מעבר מעבודה המבוססת על ניירת ל עבודה ב מערכת תיוק אלקטרונית המאגדת עשרות אלפי מסמכים חדשים בכל יום.
בסוף מרס 2004 נחתם הסכם (להלן- ההסכם הראשון) בין החברות, המספקות זה מכבר שירותי מחשוב לבתי המשפט ולהב"ה, שתוקפו היה מינואר 2003 למשך 38 חודשים (עד סוף פברואר 2006 ).
ההסכם כלל שדרוג של כל מערכות המחשב של בתי המשפט ואיחודן למערכת אחת משולבת.
הוא נחתם לאחר שהב"ה קיבלה, בפברואר 2004 , מוועדת הפטור ממכרז שבחשכ"ל (להלן- ועדת הפטור ממכרז) פטור ממכרז לפי תקנה 3(4 ,) לתקנות חובת המכרזים התשנ"ג- 1993 , בהנחה שהמערכות יוכנו לתפעול תקין ואחיד במשך שנתיים -שלוש, ולאחר מכן יפורסם מכרז לתפעול כולל.
בהחלטתה של ועדת התקשוב המרכזית ממאי 2003 צוין שבשל הידע הקיים בידי החברות אושרה הארכת ההתקשרויות עמן לשדרוג של כל מערכות המחשוב בהב"ה למערכת אחת משולב ת, בד בבד עם תפעול ותחזוקה של המערכות הקיימות.
בהסכם הראשון נקבע שחברה א' תהיה הספק שיישא באחריות כוללת לפרויקט, והיא תעסיק את חברות ב' ו-ג' כקבלניות משנה.
עוד נאמר שם שהב"ה מתעתדת לפרסם מכרז פומבי לתפעול מערכת המחשוב של בתי המשפט, וההסכם שנחתם ואופן ביצועו אמורים לאפשר זאת מכל בחינה.
התמורה בגין כל תקופת ההסכם .
6 עת"מ 905/02 Electronic Data Systems Corporation נ' מדינת ישראל , מובא בתקדין.
היא כ -148 מיליון ש"ח, (לא כולל מע"מ).
מועד הסיום של חלקו העיקרי של הפרויקט - מחשוב התחום הפלילי - נקבע ליולי 2005 , ומועד הסיום ומסירת פרויקט ההוצאה לפועל (להלן - נט-ההוצל"פ) ומודול בית המשפט העליון נקבע לינואר 2006 .
עוד נקבע בהסכם שהחברות לא יהיו זכאיות לכל תשלום נוסף בגין הפרויקט, אלא אם כן צוין כך מפורשות בהסכם זה או בנספח כלשהו.
נקבע גם שהחברות יעמידו ערבות בשיעור של 5% מערך ההתקשרות (כ-7.
5 ,)מיליון ש"ח שהב"ה תוכל לחלט אם יופר תנאי יסודי בהסכם.
הפרויקט לא הסתיים במועד שננקב בהסכם הראשון (פברואר 2006 ), ולכן ביקשה הב"ה מוועדת התקשוב המרכזית שבאגף החשכ"ל לאשר את המשך ההתקשרות בפטור ממכרז.
הוועדה המליצה על כך לוועדת הפטור ממכרז שבאגף חשכ"ל, וזו אישרה את הבקשה במרס 2006 .
ההסכם הוארך לתקופה של 13 חודשים, שהחלה בראשית מרס 2006 והסתיימה בסוף מרס 2007 (להלן- התוספת הראשונה).
חברה א' התחייבה להשלים את הפרויקט, על כל תכולת העבודה ( SOW)7 ,המובאת בהסכם הראשון, התוספת הראשונה ומסמכי האפיון המאושרים עד מרס 2007 .
עוד התחייבה החברה להשלים את הקמת נט-ההוצל"פ ואת מו דול בית המשפט העליון עד אותו יום, ואם יחול פיגור במסירה אחרי סוף מאי 2007 מסיבות התלויות בספק, יידחה כל תשלום נוסף שהחברות זכאיות לו מאותו המועד ואילך, ובכלל זה תשלום בסך 16 .
מיליון ש"ח, עד למסירה מלאה של כל המערכת בתוספת הראשונה נקבעו אבני דרך כדלהלן: יו לי 2006 - )ניסוי ראשוני (פיילוט למשך 11 שבועות של הפעלת המערכת בשלושה בתי משפט; אוקטובר 2006 - הפעלת המערכת בשאר בתי המשפט; דצמבר 2006 - הפעלת השלמות פיתוח בבתי המשפט והפעלת המערכת בבית המשפט העליון; מרס 2007 - הפעלת המערכת בלשכות ההוצאה לפועל.
עוד נקבע בת וספת הראשונה, שהב"ה תוכל להאריך את הפרויקט עד סוף דצמבר 2007 , וכי אם יחול עיכוב במסירת הפרויקט התשלומים ייעצרו, והספק ימשיך להפעיל את המערכת ולתחזק את המתקן 8 .
החדש ואת המתקן הישן ללא כל תמורה נוספת עד למסירה מלאה של המערכת מאחר שגם במועד שנקבע בתוספת הראשונה לא הושלם הפרויקט, המליצה ועדת התקשוב המרכזית על המשך ההתקשרות בפטור ממכרז, והחשכ"ל אישר את ההמלצה.
כך נחתמה במרס 2008 תוספת שנייה להסכם הראשון (להלן - התוספת השנייה), ובה ניתנה לצדדים עוד הארכה עד לסוף דצמבר 2008 עם אפשרות הארכה עד לסוף יוני 2009 .
כמו כן הופרדה מערכת נט -ההוצל"פ מהפרויקט במסמך חוזי נפרד, וסוכם שבכוונת הב"ה לפרסם מכרז לתפעול ותחזוקה של מערכת נט -המשפט בסוף שנת 2008 .
בתוספת השנייה נקבע שתשלומם של 12 מ-16 מיליון הש"ח שנידחה בגין הפיגור במסירה אחרי מאי 2007, יועברו לביצוע נט -ההוצל"פ, וארבעה מיליון ש"ח יישמרו כבטוחה להשלמת הפרויקט.
מהתוספת השנייה עולה שהספק לא יהיה זכאי לקבל כל תמורה בגין תפעול ותחזוקה של המתקן הישן אחרי יוני 2008 , אלא אם כן תבקש הב"ה להמשיך ולהפעילו לאחר מסירת המערכת החדשה.
הספק הצהיר שוב שאין לו כל מניעה .
7 Statement of Work - מסמך חוזי המגדיר אחריות, שיטת מעקב ופיקוח, לוח זמנים , אבני דרך, נוהל שינויים והתחייבויות, תכולת הציוד והשירותים, ונושאים נוספים שעל הספק לעמוד בהם במסגרת הפרויקט.
מתקן הוא האתר הפיזי שבו נמצא חדר המחשב המרכזי של מערכת המחשוב 1000 דוח שנתי60ב .
לעמוד בלוח הזמנים החדש הנקוב בתוספת השנייה, וכל עיכוב בביצועו מסיבות התלויות בו ייחשב להפרתו.
עוד הצהיר שאין כל מניעה מבחינת המערכת ותשתיותיה להמשיך את פריׂשתה ואת הטמעתה בבתי המשפט לפי לוח הזמנים החדש.
נקבע שבגין כל חודש איחור באשמת הספק מינואר 2009 , הוא ישלם קנס של 100,000 דולר עד תקרה של 900,000 דולר.
בפועל לא הושלם הפרויקט גם במועד שנקבע בתוספת השנייה, והפטור ממכרז להתקשרות הוארך שוב עד דצמבר 2009 .
כאמור עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2009 , חוברו למערכת רק כ-60% מבתי המשפט, וגם אלה באיחור ניכר.
אף שהספק לא עמד במועדים שהתחייב בהסכם הראשון ובתוספות הראשונה והשנייה למסור בהם את הפרויקט להב"ה, ואף שנקבע מנגנון פיצוי למקרה כזה, לא הוטלו עליו קנסות, ולא חולטו הערבויות שהפקיד.
כמו כן אין בהב"ה אומדן מעודכן ללוח זמנים להשלמת הפרויקט במלואו.
בתשובתה למ שרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 , הודיעה הב"ה כי שאלת התשלום נבחנה לעומקה על כל היבטיה בדיון רב -משתתפים בוועדת הפטור בראשות החשב הכללי, והוחלט שלא להפעיל את הסנקציה האמורה.
תחת זאת הוחלט לחייב את הספקים בהפרשי ריבית בגין הקדמת תשלומים, בטיעון ש"התשתית המאפשרת את ביצוע הסנקציות עסקה בנסיבות שבהן היה ברור כי האחריות לעיכוב רובצת על כתפיו של הספק בלבד.
בנסיבות ההתקשרות הנוכחית, העיכובים לא נבעו בשל אחריותו הבלעדית של הספק ולכן לא היה מקום להפעלת סנקציות ומערכת בתי המשפט הכירה באחריותה לחלק מהעיכובים".
כאמור, ההתקשרות עם הספק נעשתה בפטור ממכרז בהתאם להחלטת ועדת התקשוב המרכזית ממאי 2003 , במטרה לשדרג את מערכות המחשב של בתי המשפט ולאחדן למערכת אחת משולבת.
אולם התברר שהמערכות לא הובאו לבסיס תפעולי משותף, אלא פותחה מערכת חדשה.
דוח שמעוני מאוקטובר 2007 קבע שהב"ה בחרה לה אריך את ההתקשרות עם הספקיות של המערכות שלה (חברות א' ב' ו-ג') ולפטור את עצמה ממכרז נוסף בהנחה שהמערכת החדשה תיבנה בפיתוח הדרגתי של המערכות הקיימות.
הואיל והספקיות הכירו את המערכות הישנות והיו כבר מעורבות בתהליכי העבודה, היה להן יתרון, והיה כמעט הכרחי להמשיך להישען עליהן בתהליכי הפיתוח וההקמה ולבטוח ביכולתן להקים את המערכת החדשה.
הנחות אלו לא עמדו במבחן המציאות.
המערכת החדשה אינה בנויה על המערכות שהיו קיימות, והספקיות לא הצדיקו את האמון שניתן בהן.
בתשובתה מדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה הודיעה הב"ה כי תוצאת השדרוג וההאחדה הייתה הקמה למעשה של מערכת אחת חדשה ואחודה, המבוססת על הידע של כל אחת מן החברות לגבי הצרכים של בתי המשפט.
מהאמור לעיל עולה, כי כבר בשלבים הראשונים של הפרויקט היה ברור שתפותח מערכת חדשה, ושהמערכות הישנות לא יובאו לבסיס תפעולי משותף ולא יאוחדו למערכת משולבת אחת.
מן הראוי היה שהב"ה הייתה מפרסמת מכרז פומבי לפיתוח המערכת, כמתחייב מחוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 ,ומתקנות חובת המכרזים , התשנ"ג- 1993 .
בהתקשרות משרד המשפטים 1001 .
באמצעות מכרז התכולה והעלות של הפרויקט מוגדרות מראש, והאחריות לניהול הפרויקט ולתוצריו מוטלת על הספ ק שהתמחה בנושא המכרז, נבחר בהליך תחרותי ובשקיפות ועיגן בהסכם את התחייבויותיו9 .
מפרוטוקול סיכום ישיבת ועדת הפטור ממכרז מפברואר 2004 עולה שהפטור ממכרז להסכם הראשון ניתן מינואר 2004 עד סוף פברואר 2006 .
כמו כן צוין בפרוטוקול זה שאין לתת פטור למפרע לשנת 2003.
על אף הקביעה המפורשת בפרוטוקול של ועדת הפטור ממכרז שלא יינתן פטור למפרע, חתמה הב"ה על ההסכם הראשון במרס 2004 למפרע לינואר 2003 .
יודגש שהב"ה העסיקה את הספקיות במשך שנה ושלושה חודשים בלי שהיה כל הסכם חתום ביניהן.
בפרוטוקול של ועדת התקשוב המרכזית מנובמבר 2007 נאמר שהוועדה תקבל דיווחים שוטפים רבעוניים ממנהל הפרויקט מטעם הב"ה ומחברת הבקרה שהיא גייסה.
ברם, מנהל הפרויקט לא מסר מדי רבעון דיווחים על התקדמות הפרויקט ועל עיכובים, וגם ועדת התקשוב המרכזית לא עמדה על קבלתם.
בתשובתו מדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה הודיע אגף החשכ"ל כי "הביקורת מתקבלת.
הוועדה תדאג לקבל דו"חות שוטפים רבעוניים".
בנובמבר 2008 פנתה הב"ה לוועדת הפטור ממכרז וביקשה לאשר התקשרות עם הספקיות בפטור ממכרז מיולי 2007 ועד יולי 2010 ובהיקף של36 .
מיליון ש"ח בתשובתו לבקשה זו הודיע מרכז הוועדה למנהל אגף מערכות מידע בהב"ה, כי סגן החשכ"ל ויו"ר הוועדה, מר טל הרמתי, החליט שלא לדון בבקשה עד שיתבהר לו מעמד הפרויקט.
דוח רו"ח שבדק את הנושא בעקבות דרישת סגן החשכ"ל הוגש בדצמבר 2008 לוועדת התקשוב המרכזית והעלה בין היתר כי במרס 2007 לא הסתיים הפיתוח כמתוכנן: ניסוי ראשונ י (פיילוט) בוצע בבית משפט בהרצליה בינואר 2007 ולא במאי 2006 כמתוכנן; פיתוח נט -ההוצל"פ היה רק בשלב אפיון; החברות קיבלו תשלום בעבור תפעול ותחזוקה של המערכות הישנות גם אחרי יוני 2007 ובשנת 2008 , בד בבד עם תשלום בעבור תפעול ותחזוקה של המערכת החדשה; תהליך בניית מכרז חדש להפעלה ולתחזוקה של המערכת הוקפא.
הדוח המליץ להיערך למכרז להפעלה ולתחזוקה של המערכת.
עוד קבע הדוח שיש לבחון מסירת שינויים ושיפורים (להלן - שו"שים) לחברות שאינן הספקיות, כדי שבעתיד יהיו עוד חברות שיכירו את המערכת ויוכלו להתמודד במכרז.
בעקבות הגשת דוח רו"ח, אישרה באפריל 2009 ועדת התקשוב המרכזית את בקשת הב"ה להמשך התקשרות לתחזוקת המערכת החדשה בפטור ממכרז לחצי שנה בלבד; כמו כן, מונה צוות משנה עליו הוטל בין היתר: לבחון את יישום ההחלטות שנתקבלו עד אז; לבחון את עמידת הספקיות בהתחייבויותיהן; לבחון את ישימ ות אבני הדרך בתכנית המשך הפריׂשה; לבחון את סוגיית הפיצויים המוסכמים; להכין מסמך מרוכז לנט -המשפט ולנט -ההוצל"פ, הבוחן את הסיבות .
9 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 58א ( 2007 ,"), "פרויקט מרכב"ה, יישומו וניהולו עמ' 109.
לעיכובים בפריׂשת המערכות ומבהיר את חלוקת האחריות להן בין הממשלה לספקיות, לרבות המלצה למועד שבו יופעלו הפיצויים המוסכמים.
נקבע שצוו ת המשנה יגיש את תוצאות עבודתו ואת המלצותיו עד סוף מאי 2009.
עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2009 , טרם הגיש צוות המשנה את תוצאות עבודתו ואת המלצותיו.
לדעת משרד מבקר המדינה, בעקבות השינויים שחלו בלוחות הזמנים, בגלל הפערים בין מה שהוצג בפני ועדת התקשוב המרכזית ובין הביצוע בפועל, ולנוכח ההשלכות הכלכליות והטכנולוגיות של הפרויקט, מן הראוי היה שוועדה זו תשקול לדרוש שכל שינוי בו יידון ויאושר בה.
מכרז המשך לתפעול ולתחזוקה של המערכת 1.
בפברואר 2006 אימצה ועדת התקשוב המרכזית את המלצת דוח דסקל מיולי 2004 , שעל הב"ה להתחיל מיד בהכנת מכרז לתפעול ולתחזוקה של המערכת, לדרוש מסירת תיעוד מלא ועדכני של המערכות כדי להעביר אחריות לספק חדש, ולקבוע כללי השתתפות במכרז שלא יקנו יתרון לספקיות הוותיקות.
גם בישיבה ממרס 2006 של ועדת הפטור ממכרז נאמר שעל הב"ה לפרסם מכרז לתחזוקת המערכת לא יאוחר מאפריל 2007 " , ואף צוין כילא תינתן הארכה נוספת מעבר ליום 31.
ואולם על אף קביעה זו, לא פורסם מכרז לתחזוקת המערכת עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2009.
לעניין תחזוקת המערכת נדרשו מספר חוות דעת ודוחות שחוברו במהלך הפרויקט לדוגמה, דוח גב יש, שעסק בבקשת הב"ה להארכת ההסכמים עם הספקיות מפברואר 2006 המליץ להתחיל לאלתר בהכנת מכרז להפעלה ולתחזוקה של המערכת, ובו ייאסר על שלוש הספקיות להגיש הצעה אחת, ולפרסמו לא יאוחר מספטמבר 2006 כדי שהספק הזוכה יוכל להתחיל לפעול בין אפריל לדצמבר 2007 .
מסיכום ישי בת ועדת הפטור ממכרז מדצמבר 2007 עולה כי "השתכנעו חברי נכון להיום, יש להמשיך ]כי[ ,הוועדה מטעמי יעילות וחסכון ולאור מצב הפרויקטים להתקשר עם החברות להשלמת הפרויקטים", וכן ש"במהלך תקופת הפטור על הנהלת בתי המשפט לצאת למכרזים לתפעול ותחזוקה של המערכת החדשה, כך שהחל מיולי 2009 המשרד יתקשר לצורך תפעול ותחזוקה של מערכת נט-המשפט עם חברה שתיבחר בהליך תחרותי".
התברר כי לא מומשה ההמלצה שניתנה בדוח גביש ושאומצה על ידי ועדת התקשוב המרכזית כאמור לעיל.
האישור שנתנה ועדת הפטור ממכרז להב"ה לפרסם מכרז תפעול ותחזוקה עד סוף שנת 2009 אינו עולה בקנה אחד עם קביעתה של ועדת הפטור עצמה שלא תינתן הארכה נוספת מעבר לדצמבר 2007 , ואינו מתיישב גם עם התחייבותה של הב"ה משנת 2003 לפרסם מכרז תפעול ותחזוקה כולל "בתוך שנתיים-שלוש".
מתקני התפעול והתחזוקה של מערכות המחשוב של הב"ה נמצאים באתרים של חברה ב'.
מיקום זה מקנה יתרון מובנה לחברה ב' ופוגע משרד המשפטים 1003 .
בסיכויים של מתמודדים אחרים לזכות במכרז לתפעול ולתחזוקה של המערכת.
הב"ה הודיעה בדצמבר 2009 למשרד מבקר המדינה כי "לגבי היתרון בהימצאותם של מתקני מחשוב בנכס של הנהלת בתי המשפט הרי שהדעות המקצועיות בעניין זה אינן חד -משמעיות.
ניתן לסבור כי הימצאותם של מתקני מחשוב בנכס של הנהלת בתי המשפט לא מקטינה יתרונו של ספק המתפעל ומתחזק את המערכת בתוך נכס של בתי המשפט.
פרט לכך אין להנהלת בתי המשפט כל התמחות בהקמה ואחזקת חדרי מחשב, מה גם שהוצאות אחזקה של מתקן כזה יקרות בהרבה משימוש במתקנים קיימים אצל ספקים.
עם זאת, נושא זה נמצא בימים אלה על המדוכה".
בהתייחס לתשובת הב"ה מעיר משרד מבקר המדינה כי הימצאות מתקני התפעול והתחזוקה אצל הספק מקנות לו יתרון לעומת מתמודדים אחרים, דבר המקטין את סיכוייהם לזכות במכרז.
מסמכי הייזום והאפיון של המערכת 1.
נוהלמתודולוגי ית פיתוח ותחזוקה (להלן - נוהל מפת"ח ) הוא נוהל מסגרת לניהול המחשוב בארגון , הן ברמת הפרויקט והן ברמת הארגון כולו.
ברמת הפרויקט מגדיר נוהל מפת"ח כיצד לנהל, לפתח ולתחזק מערכת ממוחשבת בכל היקף ומכל סוג.