HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד אמרו נציגי הנהלת העמותה לצוות הביקורת כי מתחילת פרויקט צ'רנוביל ועד נובמבר 2011 הביאה העמותה לארץ כ -3,000 ילדים בגילים שונים שסבלו מקשיים חברת יים, סוציאליים או רפואיים, וכי הוא נועד להצלת ילדים יהודים מאזור האסון.
במאי 2003 נחתם הסכם בין העמותה לבין משרד הרווחה להפעלת הפנימייה על ידי העמותה בהתאם לחוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה-1965 (להלן- חוק הפיקוח על מעונות).
תוקפו של ההסכם פג באוגוסט 2004 והוא הוארך אוטומטית לשלוש שנים נוספות, עד אוגוסט 2007 (להלן- ההסכם עם העמותה).
בהמשך נחתמו הסכמים חדשים עם העמותה החל ביוני 2010 (למפרע מפברואר2010 ).
במועד סיום הביקורת היה תוקף ההסכם האחרון עד יולי2013.
משרד מבקר המדינה בדק את התנהלות משרד הרווחה בפרויקטצ'רנוביל ואת התקשרותו עם העמותה כמפורט להלן.
הבדיקה לא כללה את תנאי ההחזקה של הילדים, את טיב הטיפול שסיפקה העמותה ואת המערכת החינוכית והדאגה לצורכי הילדים.
פיקוח משרד הרווחה על הטיפול בילדים .
קביעת קריטריונים ונורמות לכניסה לפנימייה : כאמור, משנת 1992 התכנית הממשלתית להבאת ילדים לישראל היא נעל"ה.
בחוזה שנחתם בין המינהל לבין מינהלת נעל"ה נקבעו קריטריונים ונורמות שלפיהם היא פועלת, כזרוע הארוכה של המדינה, באיתור הילדים ובמיונם לפני הגעתם לישראל.
בחוזה נקבע כי צוותי הסברה יצאו למדינות הרלוונטיות ושם יקיימו כנסים ומפגשים לילדים ולהוריהם ויספקו מידע מפורט על התכנית.
מיון המועמדים יכלול שאלונים ומבחנים שיבצעו צוותי מיון מקצועיים הכוללים פסיכולוגים, עובדי הוראה ועובד סוציאלי דוברי שפת הילדים.
הביקורת העלתה כי משרד הרווחה לא בחן את ילדי צ'רנוביל לפי הקריטריונים והנורמות שלפיהם נבחנים ילדי נעל"ה, וגם לא קבע אחרים לבחינת ילדים אלה ובכלל זה אמות מידה לבחינת מידת הנזקקות שלהם ולבדיקת התאמתם לקליטה בפנימייה בארץ.
המשרד גם לא בחן מי הגורם המוסמך מטעם המדינה להחליט על הבאת ילדים אלה לישראל.
משרד הרווחה טען בתשובתו כי אינו נושא באחריות לשלב שקדם להגעת הילדים לפנימייה.
הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם 197 .
:שם הדוח הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר מדינה מעיר כי על משרד הרווחה היה להתריע לפני הגורמים הרלוונטיים כדוגמת רשות ההגירה, משרד החוץ ומשרד החינוך שהעמותה מביאה ילדים בלא שגורם כלשהו מטעם המדינה שותף להחלטותיה.
השמת ה תלמידים: (א) ההסכם עם העמותה קובע כי היא מתחייבת "לקבל למעון אך ורק חניכים אשר יופנו אליהם ע"י המשרד ו/או מי שיאושר ע"י המשרד כגורם כללי המיון, האבחון ]ל[ .
עוד קובע ההסכם כי "המשרד יפנה אליו חניכים בכפוף וההשמה הנהוגים במשרד".
הוועדה לתכנון, טיפול והערכה (להלן - הוועדה או ועדת החלטה) היא מסגרת בין-מקצועית המתכנסת לדיון, לאבחון ולקבלת החלטה בעניינם של ילדים הנמנים עם אוכלוסיית היעד שהוגדרה בתקנון עבודה סוציאלית של משרד הרווחה (להלן - התע"ס).
תקנות הפיקוח על מעונות (אחזקת ילדים במעון רגיל), התשכ"ו-1965 (להלן- תקנות החזקת ילדים במעון), קובעות כי ועדת החלטה תפעל במחלקה לשירותים חברתיים ברשות המקומית שבתחומה נמצא מקום מגוריו של האחראי לקטין.
בוועדת החלטה חברים בין היתר מנהל המחלקה לשירותים חברתיים של הרשות המקומית, העובד הסוציאלי המטפל בילד ובמשפחתו ונציגים של שירותי החינוך, כגון מורה או יועץ.
בהתאם לצורך מוזמנים לדיון הוועדה או לחלק ממנו גם הילד או הוריו.
הוועדה נדרשת לקיים אבחון מעמיק ולהעריך את מצב הילד, משפחתו וסביבתו, ורשאית להחליט על המשך טיפול בו בחיק המשפחה או במסגרת הקהילה, או על הוצאתו מהבית.
בפני הוועדה מוצגים מסמכים מקצועיים שהם בסיס חיוני לקבלת ההחלטה בעניין הילד.
כאשר מתקבלת החלטה על הוצאת ילד מביתו נדרשת הוועדה להמליץ על סוג המסגרת הראויה לילד, על אורך התקופה המומלצת להשמה, על הזרם החינוכי המתאים ועוד.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי ההסכם שעליו חתם עם העמותה הוא הסכם אחיד שלא התאים למאפיינים המיוחדים של הפרויקט, ולכן לא היה אפשר להחיל את תנאיו על העמותה.
עוד מסר כי נוהלי העבודה לא התאימו לפרויקט ייחודי זה, ועל כן לא יהיה נכון לבחון אותו בהתחשב בנהלים שהיו מקובלים במשרד לטיפול בפנימיות בעבר ואשר מקובלים כיום.
הביקורת העלתה כי אף שבהסכם עם העמותה נקבע כי החניכים יופנו לפנימייה בהתאם לכללי האבחון, המיון וההשמה הנהוגים במשרד הרווחה, לא החיל המשרד על ילדי צ'רנוביל את הוראות התע"ס האמורות או למצער הנחיות אבחון ומיון אחרות.
המשרד א פשר לעמותה, בהסכמת ההורים, את הבאת הילדים וקליטתם בפנימייה בישראל, דבר הכרוך בעזיבת ביתם ומדינתם, בטרם התקיימו לגביהם אבחונים ודיונים מקדימים בידי אנשי מקצוע.
בין היתר לא נבדקו כושר הסתגלותם לחברה חדשה, יכולתם להתמודד עם מצבי לחץ ועם הניתוק והמרחק מהבית, התאמתם החברתית, רמת הלימודים הנדרשת להם וההתאמות הפסיכולוגיות והרפואיות הנדרשות.
נציגי העמותה מסרו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי העמותה נהגה לקיים מפגשים בבתי הכנסת בחו"ל.
משפחות שהיו מעוניינות לשלוח את ילדיהן לפרויקט צ'רנוביל הגיעו למפגשים אלה, מילאו שאלון פרטים אישיים והביאו לנציג העמותה מסמכים המעידים על מצבו הסוציאלי והלימודי של הילד.
כאשר גיבשה העמותה קבוצת ילדים, הם נשלחו לפנימייה בישראל.
שם הדוח: הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נמצא כי רק בדיעבד, לאחר השמת הילדים בפנימייה, התכנסה ועדת החלטה41 לדיון שבו הוצגו חוות דעת עליהם מפי עובדי הפנימייה והוגדרו יעדים עבור כל ילד.
בדיונים אלו לא התקבלה החלטה בעניינם, כנדרש בחוק ובתקנות: לא נבחנה המסגרת הראויה והמתאימה להשמתם ולהמשך הטיפול בהם, שכן ההחלטה בעניינם התקבלה עוד בטרם התכנסה הוועדה - וכל זאת בניגוד להסכם עם העמותה, שמשמעותו החלה של הוראות התע"ס.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי הילדים הוצאו מבתיהם ללא התייעצות מוקדמת עמו.
מעורבותו בפרויקט החלה רק מרגע הגעתם לפנימייה, ועל כן לא הייתה ברירה אלא לקיים את ועדות ההחלטה בדיעבד, במטרה לקבוע תכנית טיפול אישית לכל ילד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה שילדי צ'רנוביל מובאים לארץ במשך שנים בלא שפעל לעצור תופעה זו או למצער להתנות את הסיוע במימון הפרויקט בקבלת הסכמתו מראש, לפני הבאת הילדים לישראל.
יש לראות בחומרה את התנהלות המשרד בכך שא פשר את הבאת הילדים, הכרוכה בעזיבת מדינתם, ביתם וחיק הוריהם ומשפחתם - הגם שאלה נעשו בהסכמת ההורים ולעתים אף בהתאם לרצונם ובחירתם; ושאפשר לעמותה לקבל חניכים שלא הופנו אליה על ידיו או על ידי מי שהוא אישר כגורם מפנה, בלי שהחניכים עמדו בכללי המיון, האבחון וההשמה הנהוגים במשרד, ובלי שטובתם והשלכות המעבר שלהם לישראל נבחנו כלל בידי גורם מקצועי בלתי תלוי בעמותה.
ההקפדה על טובת הילדים ובדיקת התאמתם לקליטה במסגרת זו בישראל היו הכרחיות גם נוכח העובדה שהמשרד מממן את הפנימייה.
(ב) על פי נוהל "טיפול קונסולרי במועמדים לעליה" של לשכת הקשר נתיב, נתיב אחראית לקביעת זכאותם של יוצאי חבר המדינות ומזרח אירופה לעלות לארץ לפי חוק השבות וכן להנפקת אשרות עלייה עבורם.
גם על פי הנהלים של נעל"ה נתיב היא הגורם הממלכתי היחידי המוסמך לקבוע את זכאותם של המועמדים לנעל"ה יוצאי חבר המדינות לבוא ארצה על פי חוק השבות.
הביקורת העלתה כי משרד הרווחה לא וידא שהעמותה העבירה לנתיב את שמות ילדי צ'רנוביל לבחינת זכאותם על פי חוק השבות כדרוש, לא לפני הבאתם לישראל ואף לא לאחריה.
מינוי אפוטרופוס : נוהל משרד הרווחה "התערבות רפואית בקטינים המובאים ארצה מחו"ל ושוהים במסגרות שבאחריות ו/או בפיקוח שרותי הרווחה (ממשלתיות, רשויות מקומיות, צבוריות ואחרות)" (להלן - נוהל התערבות רפואית) קובע: "ילדים הנמצאים בארץ תקופה ארוכה ושוהים במסגרות של שירותי הרווחה או שעפ"י התחזית עשויים לשהות פרקי זמן ממושכים במסגרות אלו: המסגרת הקולטת אותם חייבת לדאוג שימונה לכל ילד אפוטרופוס".
עוד קובע הנוהל: "הדיווח התקופתי והשנתי של מפקחי השירותים הרלבנטיים .
41 חברי הוועדה המתכנסים בדיעבד הם מפקחת פנימיות מחוזית של משרד הרווחה וכל צוות הפנימייה - מנהל, עובדת סוציאלית, פסיכיאטרית, מורה ואם הבית.
בדיון מציג המורה את מצבו הלימודי של הילד, ואם הבית מעדכנת על אירועים חריגים.
דנים באבחונים שעבר הילד ומעדכנים עד כמה השתלב בפנימייה.
הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם 199 .
:שם הדוח הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לטיפול בקטינים המגיעים מחו"ל יכלול מימצאי בדיקת התיעוד כאמור וכן פרטים על היישום של כללי נוהל זה".
בקשה למינוי אפוטרופוס נוסף לקטין או במקום הורהו מוגשת לבית המשפט לענייני משפחה על ידי בא כוח היועץ המשפטי לממשלה בצירוף תסקיר של עובד סוציאלי לעניין סדרי דין, שבו ניתנות תמונת מצבו של הקטין והמלצה על מינוי אפוטרופוס וכן מנומקת ההמלצה למינויו.
בינואר 1995 העביר מנהל האגף לשירותים חברתיים ואישיים דאז במשרד הרווחה למנהלי מחוזות המשרד מסמך ובו מצוינים התנאים לקליטת ילדים ללא הורים במסגרות בארץ.
בין היתר קובע המסמך כי יש לוודא כי לכל ילד כאמור מונה אפוטרופוס, ובמקרה שלא מונה אפוטרופוס יש לדווח על כך לפקידת סעד ראשית לחוק הנוער.
בפגישת עובדי משרד הרווחה ונציגי העמותה שהתקיימה בדצמבר 1995 עלה כי "יש צורך לטפל במינוי אפוטרופוס לכל ילד מתחת לגיל 14 שנים המגיע לפנימיה".
ביוני1996 פנתה נציגת הייעוץ המשפטי של משרד הרווחה, האמונה על הטיפול בהליכי מינוי האפוטרופסות, למנהל הפנימייה בבקשה שישלח רשימת מסמכים הנדרשים לבקשת מינוי אפוטרופסות לילדים שבפנימייה.
העביר המשרד למנהל הפנימייה את נוהל התערבות רפואית בשנים 2007 -2004 דרש המשרד מהעמותה לפעול למינוי אפוטרופוס לילדי צ'רנוביל בבית משפט בישראל.
במכתבה של מפקחת פנימיות מחוזית (להלן - המפקחת על הפנימייה) לעמותה ממרץ 2007 צוין: "ללא אפוטרופסות עפ"י חוק לא נוכל לאשר ילדים אלו ע"י משרד הרווחה".
בביקורת נמצא כי משנת 1997 ועד2012 היו בידי הייעוץ המשפטי של משרד הרווחה מסמכים של כ-50 ילדים בלבד מכל אלפי הילדים שהביאה העמותה באותן שנים, לצורך הסדר מינוי אפוטרופסות.
עוד נמצא כי המפקחים והייעוץ המשפטי של משרד הרווחה לא תיאמו את הפעולות מול העמותה, ולא דיווחו אלה לאלה על מינוי אפוטרופסים או על היעדרם.
מהמסמכים המצויים במשרד האפוטרופוס הכללי והכונס הרשמי שבמשרד המשפטים עולה כי בידי העמותה מסמכים שונים, כגון תעודות הלידה של הילדים ומסמך הסכמה של הוריהם לכך שיצאו ממדינת מוצאם עם נציג העמותה וישהו בישראל.
במקרה שהורה אחד נפטר, מצורפת גם תעודת הפטירה שלו.
במסמך ההסכמה מצהירים ההורים כי הם מעניקים לעמותה את הזכות לטפל בכל הקשור ברווחת הילד, לימודיו והטיפול הרפואי בו בישראל, וכן מוצהר שם כי הילד יכול לצאת ממדינת המוצא שלו בהתאם לחוקיה.
המסמכים חתומים על ידי נוטריון מקומי, הם מתורגמים לעברית וחתומים אף על ידי נוטריון מישראל.
העמותה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מיוני 2013 (להלן- תשובת העמותה) כי במקרים לא מועטים נמנע מינוי העמותה כאפוטרופוס בשל קשיים טכניים שמשרד הרווחה היה מודע להם.
העמותה הסבירה כי חלק מהילדים הגיעו לתקופות קצרות בלבד ולא התאפשר למנות להם אפוטרופוס.
עוד מסרה כי בידיה האישורים להחזקת הילדים בישראל כנדרש על פי החוק במדינות מוצאם.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי הלשכה המשפטית שלו פנתה כמה פעמים לעמותה בעניין הילדים שלא מונה להם אפוטרופוס, וכי למרות תזכ ורות רבות לא התקבלו המסמכים הדרושים ולא היה שיתוף פעולה מלא בנושא זה מצד העמותה.
המשרד צירף לתשובתו מסמך ששלחה הלשכה המשפטית שלו לעמותה באוגוסט 2012 (תקופת הביקורת), אשר מתאר את תמונת המצב אשר למינוי אפוטרופסים לילדי הפרויקט.
ממסמך זה עולה כי מבין 52 ילדים רק 200 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לשישה היה צו אפוטרופוס תקף.
אשר לאחרים- 20 חזרו לחו"ל במועדים שונים; אחד- הוריו בישראל; לאחד מונה אפוטרופוס אחר; שלושה - בגירים; ול-21 מהקטינים חסרו הסכמות תקפות של ההורים או של האפוטרופוס החוקי בחו"ל ולחלקם חסר גם צילום דרכון.
מהאמור לעיל עולה כי משרד הרווחה לא אכף על העמותה את דרישתו, לרבות את הוראות הנוהל, לפעול למנות לילדים אפוטרופסים בישראל, וכי המפקחים על הפנימייה לא דיווחו על אי-מינוי אפוטרופסים כנדרש.
יוצא שאלפי ילדים שהגיעו לישראל כחלק מפרויקט צ'רנוביל שהו בארץ בלא שמונה להם אפוטרופוס כדין.
כמו כן המשרד המשיך להעביר לעמותה כספים בגין חלק מהם.
מתשובת משרד הרווחה אף עולה כי לחמישה משבעת הילדים הנמצאים בפנימייה בשנת הלימודים התשע"ד ( 2014 -2013 ) והממומנים על ידו, לא רק שלא מונה אפוטרופוס, גם אין הסכמת הורים תקפה.
היעדר התיאום והדיווח משמעותם כשל בפיקוח משרד הרווחה על מילוי התנאים שקבע להשמת הילדים.
יתרה מכך, המשרד נתן יד להחזקת ילדים בישראל על ידי העמותה ולא וידא שהסכמות הורי הילדים תקפות (ראו להלן בפרק על פרסום מכרז להתקשרות).
גיל הילדים : תקנות החזקת ילדים במעון קובעות כי "אם טרם מלאו לילד 12 שנים, לא יתקבל הילד למעון במטרה להחזיק ו בו במשך תקופה העולה על חודשיים ולא יוחזק בו כאמור אלא על פי החלטת פקיד סעד42, בית משפט או הועדה".
בהחלטת הממשלה שדנה בהקמת תכנית נעל"ה נקבע שבני הנוער שיגיעו לישראל יהיו בני 16-14 .
כאמור, התכנית מוצעת לבני נוער מגיל13 ותשעה חודשים, במסגרת הסכמים לשיתוף פעולה בין ממשלת ישראל לבין הממשלות במדינות שמהן מובאים הילדים.
נמצא כי משרד הרווחה א פשר לעמותה להחזיק בפנימייה במסגרת פרויקט צ'רנוביל גם ילדים בני פחות מ-12 .
שנה, בהם גם בני שש ושמונה משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנה לות משרד הרווחה, שא פשר לפנימייה שבפיקוחו להחזיק ילדים כה צעירים בניגוד לתקנות החזקת ילדים במעון ובניגוד להחלטת הממשלה.
מעמד הילדים בישראל : לתלמידי נעל"ה מונפקת אשרת תלמיד מסוג א2 .
שתקפה לשנה אחת ואפשר להאריכה לשנתיים נוספות מרבית הילדים שהגיעו לפרויקט צ'רנוביל הם ילידי חבר המדינות, בעיקר מאוקראינה ומבלרוס.
הילדים נכנסו לישראל באשרת תלמיד מסוג א2 או באשרת תייר מסוג ב2.
)(א נמצא כי בשנת הלימודים התשע"ג, במרץ 2013 , אשרת שהייתם של שניים מתשעת הילדים ששהו בפנימייה במסגרת הפרויקט ובמימון המשרד, לא הייתה תקפה, ואילו אשרת שהייתם של שני ילדים נוספים לא הייתה תקפה במהלך שהותם למשך כמה חודשים.
42 בחוק להחלפת המונח פקיד סעד (תיקוני חקיקה), התשע"א-2010 , הוחלף המונח לעובד סוציאלי לעניין סדרי דין.
הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם 201 .
:שם הדוח הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בביקורת עלה כי משרד הרווחה לא בדק אם העמותה חידשה את אשרות השהייה של הילדים בישראל.
בהיעדר חידוש הפכו חלקם לשוהים בלתי חוקיים, עד הפנייה לחידוש האשרה.
בתשובת העמותה נמסר כי היא מחדשת את אשרות הילדים בהתאם לצורך.
היו מקרים שבהם חידוש האשרה נדחה מסיבות טכניות כגון צורך בחידוש הדרכון, או כאשר לא היו דפים בדרכון שאפשרו מקום להחתמת האשרה.
(ב) המפקח הארצי על הפנימיות (להלן - המפקח הארצי) מסר לצוות הביקורת בפברואר 2012 כי מימון משרדהרווחה להחזקת הילדים בפנימייה היה מיועד לבעלי אזרחות זרה.
לאחר שהילדים הופכים לאזרחי ישראל, השמתם בפנימייה צריכה להיעשות באמצעות לשכת הרווחה באזור מגוריהם, בהתאם לקריטריונים הקיימים וכנהוג לגבי כלל ילדי ישראל.
נמצא כי משרד הרווחה לא בדק אם חל שינוי במעמדם החוקי של הילדים במהלך השנים.
עוד נמצא כי אף שחלק מהילדים ששהו בפנימייה במסגרת המכסות של המשרד התאזרחו וקיבלו מעמד של עולה חדש, המשיך המשרד להעביר לעמותה מימון עבור החזקתם.
להלן בלוח 1 מפורטות דוגמאות לתשלומי הרווחה ושינוי המעמד החוקי של הילדים: לוח 1 שינוי במעמד החוקי של הילדים ותשלום הרווחה .
הילד חודש העלייה חודשי התשלום .
של משרד הרווחה מספר חודשי .
א 11/2006 9/2000 - 8/2011 57 .
ב 5/2005 9/2002 - 8/2011 75 .
** ג 3/2007 9/2005 - 8/2009 29 .
** ד 3/2007 9/2005 - 8/2009 29 .
* מספרהחודשים מהחודש העוקב לחודש העלייה ועד חודש התשלום האחרון.
** הורי התלמידות עלו אתן לישראל.
משרד מבקר המדינה מעריך את תשלום היתר בגין ארבעת הילדים שבטבלה לעיל בכ-539,000 ש"ח43 .
עולה כי משרד הרווחה שילם לעמותה מאות אלפי שקלים ביתר עבור החזקתם של ילדים בפרויקט זה במשך שנים, גם לאחר ששונה מעמדם.
על משרד הרווחה היה להתוות לעמותה את ההליך הנדרש להשמת הילדים בעת שינוי מעמדם לאזרחי ישראל.
קרי: האפוטרופוס או מי שמחזיק בילד נדרש לפנות אל לשכת הרווחה במקום מגוריו של הילד לדיון של ועדת החלטה בעניינו - דבר שלא נעשה.
43 מכפלת190 חודשים ב-2,835 ש"ח (תשלום חודשי נכון לספטמבר2012.
שם הדוח: הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בעקבות בירור שקיים צוות הביקורת עם המפקח הארצי בדבר רשימת ילדים שכללה בעלי מספר זהות (כלומר התאזרחו), הודיע המפקח בינואר 2012 לצוות הביקורת כי "בעל תעודת זהות ישראלית אינו זכאי למימון בפרויקט אלא אם פנה לוועדת החלטה ביישובו (כדין כל ילד ישראלי)".
המפקח הורה להפסיק את העברת המימון לעמותה בגין ילדים שקיבלו מספרי זהות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי עליו לשקול את האפשרויות החוקיות העומדות לפניו אשר לכספים ששולמו ביתר ושלא בהתאם להסכם עם העמותה, לרבות אפשרות של דרישה להשבת כספים.
בתשובת העמותה נמסר כי במסגרת הבנות בעל פה עם נציגי משרד הרווחה נקבע כי גם הילדים שהתאזרחו ימשיכו לשהות בפנימייה במסגרת המכסות של המשרד, ובין היתר גם ילדים יתומים.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי במקרים שבהם ילדים התאזרחו עקב עליית הוריהם לישראל, נהג המשרד לפנים משורת הדין והמשיך לשלם לעמותה על מנת למנוע פגיעה בילדים ולאפשר להם לסיים לימודיהם כנדרש ובתיאום עם הוריהם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי משרד הרווחה לא צירף לתשובתו אסמכתאות להחלטה כזו ומסמכים המתעדים ועדות החלטה או תיאום עם ההורים כנדרש.
מינהל תקין מחייב את המשרד לתעד החלטות כאלה , אם ניתנו, בידי הגורם המוסמך בו - דבר שלא קרה.
מצבת הילדים בפנימייה: (א) בתע"ס נקבע כי המחלקה לשירותים חברתיים ביישוב מגוריו של הילד אחראית לטיפול בילדים הנשלחים לפנימיות.
אחריות זו כוללת את כל השלבים של תהליך סידור ילד מחוץ לבית ושל המעקב אחריו, מהדיון בהצעה להוצאתו ועד שובו לביתו והשתלבותו במשפחתו.
עוד נקבע בתע"ס כי מדי חודש ישלח משרד הרווחה לפנימייה דוח נוכחות חניכים, ועל הפנימייה חלה החובה לשלוח מיד למשרד דיווח על חניכים שעזבו.
כן נקבע כי על עזיבה חייבים בדיווח הן המעון והן המחלקה לשירותים חברתיים.
הביקורת העלתה כי משרד הרווחה לא שייך את פנימיית ילדי צ'רנוביל למחלקה לשירותים חברתיים שתהא אחראית להשמת הילדים ולמעקב אחר הטיפול בהם.
על כן לא היה גורם נוסף על הפנימייה שנדרש לדווח על מצבת הילדים העדכנית.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי היעדרן של המחלקות לשירותים חברתיים כחלק מהפרויקט הקשה על מעקב, פיקוח ובקרה מקצועיים אחר הנעשה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בנסיבות שתוארו לעיל נעדר גורם פיקוח מרכזי וחיוני על הפנימייה, ועל אף הקושי שעליו העיד משרד הרווחה הוא לא פעל לשנות זאת במשך שנות הפרויקט.
הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם 203 .
:שם הדוח הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )(ב נוסף על הוראת התע"ס האמורה נקבע בהוראת תע"ס אחרת כי דמי ההחזקה ישולמו למעון על ידי משרד הרווחה, מיום כניסת הילד למעון ועד יום עזיבתו.
כמו כן, בהסכם עם העמותה נקבע כי היא מתחייבת "לדווח למשרד מידי חודש בחודשו, לפי הכללים שנקבעו ע"י המשרד על כל שינוי במצבת החניכים בפנימייה".
בנובמבר 2006 הובא לידיעת מרכזת השירות לילד ולנוער דאז במחוז תל אביב והמרכז כי ילדי צ'רנוביל יוצאים לחבר המדינות לכמה חודשים להיפגש עם בני משפחותיהם.
בעקבות זאת, באותו חודש שלחה המפקחת על הפנימייה למנהל הפנימייה "נוהל יציאת פנימיית צ'רנוביל לחוץ לארץ", ולפיו המשרד ישלם לפנימייה עבור תקופה של עד שבועיים בלבד על שהותו של ילד בחו"ל במקרים שבהם הוא יוצא לביקור בגלל מוות או מחלה סופנית של קרוב משפחה מדרגה ראשונה בלבד.
נקבע, בין היתר, כי בקשה לנסיעה תוגש מבעוד מועד לאישור מפקח מחוזי.
עוד נקבע כי אם שהה החניך בחו"ל יותר מהתקופה המאושרת או נסע מסיבות אחרות, ידווח המוסד מיד על עזיבה והחניך לא ייחשב עוד כתלמיד פנימייה.
הביקורת העלתה כי משרד הרווחה לא פיקח על יציאת הילדים לחו"ל.
לא נמצאו מסמכים המתעדים הגשת בקשות כאמור לאישור המפקחת על הפנימייה, גם לאחר נובמבר 2006.
יתרה מכך, נמצא כי המשרד שילם לעמותה בגין החזקה שנתית של הילדים בפנימייה אף שחלקם שהו בה רק כמה חודשים בשנה.
נמצא כי לעתים נסעו ילדים לחו"ל וחזרו רק לאחר כמה חודשים, אך המשרד שילם לעמותה כספים עבורם גם בעת היעדרותם.
להלן בלוח 2 פירוט דוגמאות של תשלומימשרד הרווחה וחודשי השהייה של ילדים אלה בישראל: לוח 2 תשלומי משרד הרווחה וחודשי השהייה של ילדים בישראל .
ו 06/2007 - 11/2007 .
04/2011 - 02/2012 15 6/2007 - 2/2012 56 41 .
ז 06/2007 - 11/2007 .
04/2010 - 02/2012 27 6/2007 - 2/2012 56 29 .
ח 06/2007 - 12/2007 .
12/2009 - 02/2012 39 6/2007 - 2/2012 56 17 .
ט 09/2009 - 03/2010 6 9/2009 - 7/2011 22 16 .
* מקור: מערכת אביב, הנתונים נכונים לפברואר2012.
שם הדוח: הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מהאמור לעיל עולה שמשרד הרווחה שילם לעמותה יותר מפי שניים מן המגיע לה עבור החזקת ילדים שבפועל כלל לא היו בישראל.
היעדר הפיקוח והבקרה של המשרד גרם לבזבוז כספי ציבור שלא לצורך.
בתשובת העמותה נמסר כי מספר הילדים שדווח למשרד הרווחה ושבגינם התקבל תשלום היה נמוך תמיד מסך כל הילדים ששהו בפנימייה.
עוד נמסר כי היו מקרים שילדים שביקרו את הוריהם בארץ המוצא לא שבו לישראל.
עם זאת, מתוך ידיעה שילדים אלה היו צפויים לחזור לפנימייה, לא גרעה העמותה את שמם ממצבת הילדים שדווחה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי משרד הרווחה יכול לממן רק ילד שאובחן על ידי ועדת החלטה ולא "מאגר של ילדים".
לפיכך, לא ניתן היה להעביר לעמותה תשלום בגין ילד שאינו נמצא בישראל.
ההסכם עם העמותה קובע כי היא מתחייבת "להחזיר למשרד מיד כל סכום עו ]ה[דף שקיבל מעבר למגיע בהתאם למספר החניכים שהיו בפועל בפנימייה]ה[מהמשרד, או קיבל".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי משנודע למשרד שילדי הפנימייה נעדרים מהארץ לתקופות ארוכות, וכיוון שלא היה גורם נוסף שאמור לדווח על עזיבת תלמידים, כפי שקיים בכל פנימייה אחרת - היה עליו לבצע בפנימייה בדיקות נוכחות, ולו אקראיות, ולא להסתפק בדיווחי העמותה ולהסתמך עליהם.
על המשרד היה להיעזר במידע הקיים ברשות ההגירה לצורך פיקוח ובקרה על נוכחות הילדים בארץ לפני העברת תשלומים לעמותה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי לא זו בלבד שלא בדק את מצבת החניכים בפנימייה, אלא שגם לאחר שהובא לידיעתו דבר יציאת ילדים מהארץ לא אכף את נהליו הוא ולא דרש מהעמותה להחזיר סכומים עודפים שקיבלה ממנו בהתאם להסכם עמה.
בתשובת העמותה נמסר כי המציאות הקיימת בפנימייה הייתה ידועה למפקחים במשרד הרווחה לאורך כל שנות ההתקשרות ביניהם, לרבות הידיעה כי העמותה מחזיקה במספר ילדים העולה על מספר המכסות שהעניק משרד הרווחה.
לדעת משרד מבקר המדינה, משרד הרווחה כשל כאשר לא וידא יישום הנהלים על ידי גופים המתקשרים עמו.
האחריות לבדיקת יישום הנהלים מוטלת על גופי הפיקוח והבקרה של המשרד.
משרד הרווחה הודיע בתשובתו כי יבדוק את המקרים שבהם העמותה לא דיווחה על ילדים ששהו בחו"ל מעבר למותר בנוהלי חופשות והמשרד המשיך לשלם לה בגינם.
כמו כן יבחן את האפשרויות החוקיות העומדות לרשותו לקבלת החזר כספי אם אכן יידרש הדבר בעקבות הבדיקה.
(ג) כאמור, משנת 1995 ועד1998 הגדיל משרד הרווחה את מכסות הזכאות המרביות של הפנימייה עבור טיפול בילדים השוהים בה במסגרת הפרויקט מ-26 ל-71.
הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם 205 .
:שם הדוח הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נציגי העמותה אמרו לצוות הביקורת בנובמבר2011 כי לעתים שהו בפנימייה יותר מ-71 ילדים, אך אלה לא דווחו למשרד הרווחה שכן מספרם הכולל היה גדול מהמספר המרבי של המכסות שתקצב המשרד.
הביקורת העלתה כי משרד הרווחה ידע שבפנימייה שוהים ילדים נוספים על אלה שהעמותה דיווחה עליהם.
למשל, מנהל השירות לילד ולנוער של המשרד דאז כתב בדצמבר 1997 ללשכת היועץ המשפטי של המוסד לביטוח לאומי: "הריני לאשר כי בפנימיית חב"ד (צ'רנוביל) בכפר חב"ד שוהים כיום 110 .
ילדים בממוצע ועדת ההחלטה האזורית.
אישרה סידורם של 45 ילדים מתחת לגיל12 אשר אושרו להם מכסות".
במאי 2004 :סיכם המפקח הארצי דאז ביקור בפנימייה וכתב "לדברי ההנהלה קרוב ל-2000 חניכים הגיעו לפרויקט.
חשוב שנקבל דווחי מעקב או דוחות אחרים שקיימים בהנהלת הפנימייה לגבי קבוצות אלו או חלקם לפחות".
נמצא כי אף שמשרד הרווחה אישר לעמותה מימון עבור 71 ילדים השוהים בפנימייה, הוא לא פיקח על שהותם של הילדים הנוספים שהעמותה הביאה לישראל ולא דרש ממנה לעמוד בהתחייבותה על פי ההסכם ולדווח על כל שינוי במצבת החניכים בפנימייה.
לתשובת העמותה צורפה "מצבת ילדים" בפנימייה שמנתה 42 רשומות נכון ליולי2013.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי ב"מצבת הילדים" כלולים בגירים שגילם מעל 20 שנה, וכי12 מה-42 .
הם בעלי אזרחות ישראלית משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה על שא פשר החזקת ילדים בפנימייה שקיבלה את מימונו, ללא כל פיקוח על מצבת הילדים בה.
על המשרד לתת דעתו על שהות הקטינים לצד בגירים בפנימייה שבפיקוחו.
בדיקת מצבם הרפואי של הילדים : (א) תקנות החזקת ילדים במעון קובעות בין היתר כי "במעון יספקו לילדים השוכנים בו את השירותים הרפואיים הבאים: ( 1 ) ( ;בדיקה רפואית שיגרתית אחת לשנה2 ( .
;) טיפול רפואי שוטף4 ) מעקב אחרי ילדים חולים ואישפוזם;.
(6 ) פיקוח רפואי כללי".
במהלך השנים ציין משרד הרווחה במסמכים שונים כי ילדי צ'רנוביל מגיעים מאזור הפגיעה של האסון וכי במרביתם עדיין ניכרות השפעות הקרינה.
למשל, במאי 1999 כתב המפקח המחוזי דאז כי הילדים מוצאים מאזורי קרינה וסובלים מתופעות לוואי שלה.
בפברואר 2004 כתב המפקח הארצי דאז כי "אוכלוסיית החניכים/ות מגיעה בעקרה מאזורים שהיו ידועים כמוכי קרינה" וכי "תחלואת החניכים/ות במקום רבה יותר".
גם במכרז הפומבי שפרסם משרד הרווחה באוקטובר 2010 להפעלת פנימייה עבור ילדי צ'רנוביל צוין כי בילדים השוהים בפנימייה התגלו בעיות רפואיות בגין הקרינה, לרבות גידולים מסוכנים.
שם הדוח: הבאת ילדים לישראל שלא על ידי הוריהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הביקורת העלתה כי יותר מ-25 שנים מאז אסון צ'רנוביל לא בחן משרד הרווחה, עם גורם מוסמך ובלתי תלוי המתמחה בהשפעות האסון44 , אם הילדים המגיעים במסגרת הפרויקט אכן מוגדרים נפגעי האסון, ואם האזורים שהם מגיעים מהם עדיין מוגדרים כאזורי סיכון.
נציגי העמותה מסרו לצוות הביקורת בנובמבר 2011 כי רופאה המגיעה אל הפנימייה בודקת את מצבם הרפואי של הילדים.
עוד נמצא כי משרד הרווחה לא בדק את התיקים הרפואיים של הילדים, לא ביקש מידע מהעמותה על מצבם הרפואי ועל הטיפול הרפואי המוענק להם ולא ביצע מעקב אחר מצבם הרפואי, וזאת אף שעל פי הצהרותיו היו לילדים בעיות רפואיות בגין הקרינה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי בבסיס האישור של הממשלה להקצאת האמצעים לטיפול בילדים מאזור צ'רנוביל עמדו האסון והשפעותיו הרפואיות על הילדים, ואף על פי כן לא דאג המשרד בכל השנים שחלפו לבסס את הצהרותיו ולעקוב אחר מצבם הרפואי של הילדים ואחר הטיפול בהם, על כל המשתמע מכך.
(ב) המינהל דורש מכל פנימייה לבטח את תלמידי נעל"ה בביטוח רפואי ובביטוח שיניים.
במשרד הרווחה לא נמצאו מסמכים המעידים שדרש מהעמותה לבטח את הילדים השוהים בה בביטוח רפואי, או המעידים שיש לילדים ביטוח רפואי כלשהו והם זוכים לטיפול הרפואי שהם זקוקים לו.
משרד הרווחה צירף לתשובתו מכתב מהעמותה מ-21.
13 , שלפיו לילדים כיסוי ביטוחי של חברה פרטית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד הרווחה היה לדרוש אסמכתה מגורם בלתי תלוי או לקבל העתק מפוליסת הביטוח, על מנת לוודא שהילדים מבוטחים כראוי, וכן היה עליו לעקוב אחר מצבם הבריאותי במהלך כל תקופת ההתקשרות עם העמותה.
אופי הפיקוח: משרד הרווחה מפקח על הפנימייה על פי חוק הפיקוח על מעונות.
הוראות התע"ס קובעות שלוש רמות פיקוח על פנימיות: אינטנסיבי, אינטנסיבי למחצה ובלתי אינטנסיבי.
רמת הפיקוח נקבעת בין השאר על פי מדדים כמו סוג החינוך שניתן בפנימייה, גיל הילדים, מספר הילדים ששלח משרד הרווחה וקיומו של גורם פיקוח נוסף על הפנימייה.