HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במסגרת תפקידו עבד מנהל א' באופן שוטף עם הזכיינים והמשווקים ובין היתר טיפל בתלונות נגד משווקים.
: בדיקת החשד לקבלת טובות הנאה בדצמבר 2005 התקבלה במפעל תלונה ולפיה אחד המשווקים (להלן - משווק א') שיחד לכאורה את מנהל א' בדרכים שונות, ובהן גביית תשלום מופחת עבור מכונית שמכר לו ומימון נסיעתו לחו"ל.
בהוראת היו"ר והמנכ"ל בדקו המבקר הפנימי של המפעל (להלן - מבקר הפנים) ומנכ"ל של חברה לייעוץ ביטחוני שהמפעל מעסיק 51 (להלן- היועץ הביטחוני) את הטענות שבתלונה.
ממצאי הבדיקה העלו חשש כי משווק א' אמנם נתן למנהל א' טובות הנאה כספיות בנוגע לרכישת המכונית ולמימון הנסיעה לחו"ל.
בדוח הבדיקה מינואר 2006 שהכין מבקר הפנים (להלן - דוח הבדיקה או הדוח) צוין כי מנהל א' טען ששילם את מלוא התשלום עבור המכונית והשיב למשווק א' את התשלום בגין נסיעתו לחו"ל, שהיה למעשה הלוואה, אולם בבדיקה לא נמצאו סימוכין לטענות אלה.
50 'בעניין זה ראו לעיל, עמ906.
51 חברה זו נותנת למפעל שירותי ייעוץ וכוח אדם לצורכי ביטחון, כולל אבטחת מידע.
אחד מעובדיה מועסק כקצין הביטחון של המפעל.
בדוח הבדיקה נקבע כי גם אם יימצא שטענות מנהל א' נכונות, עצם הקשרים הכספיים בין השניים, בייחוד ללא ידיעת הממונים על מנהל א', אינם עולים בקנה אחד עם כללי האתיקה ועם הנורמות המקובלות.
בדוח הודגש כי קשרים כספיים בין משווק לעובד בכיר במפעל "אינם יכולים שלא לפגום באובייקטיביות ושיקול הדעת הנקי הנדרשים מכל עובד במפעל.
הנ"ל נכון בעיקר לגבי עובד בעמדה אשר.
לפעולותיו עשויה להיות השפעה על תוצאותיו ]'מנהל א [ בכירה כשל ".
]'משווק א[ הכספיות של .
בדוח צוי בחר להסתיר פרטים מהותיים ]'מנהל א [ ,ן בחומרה כי "לאורך הבדיקה שבוצעה ושינה את גרסתו מספר פעמים.
שינוי הגרסאות נבע בעיקר לאור העובדה שהוצגו בפניו כאילו הדבר נבע ]'מנהל א[ הוכחות ותיעוד אשר לא עלו בקנה אחד עם טענותיו.
טענתו של מלחץ נפשי אינה יכולה להוות הסבר מספק למעשיו.
ניתן לציין ברמת ודאות גבוהה כי אלמלא , עשויים היינו להיוותר עם ]'מנהל א [ היה מתגלה תיעוד הסותר את גרסתו הראשונית של גרסה זו אשר אינה משקפת נאמנה את העובדות להווייתן".
יודגש כי מבקר הפנים והיועץ הביטחוני לא בדקו אם מנהל א' נתן למשווק א' דבר מה בתמורה לטובות ההנאה שקיבל ממנו לכאורה, כיצד השפיעו הקשרים ביניהם על פעולות מנהל א' במפעל ואם נגרם למפעל נזק בשל קשריהם.
אי-ביצוע בדיקה זו צוין באופן ברור בדוח הבדיקה.
עם זאת הובהר בדוח, כאמור, כי יש למנהל א' היכולת להשפיע על תוצאותיו הכספיות של משווק א' במפעל, וכי "ניתן לציין אינה יכולה ]שהייתה בין השניים[ ברמת וודאות גבוהה כי מערכת יחסים מעין זו ".
]ביניהם[ להתקיים במנותק מיחסי העבודה השוטפים בדוח הבדיקה הומלץ לבצע בדיקות נוספות על מנת לשפוך אור על פרטי האירוע ולבדוק את נכונות המידע שמסרו המעורבים בו.
מכל מקום, בדוח נקבע כי "חומרת הפרטים והתנהלות המעורבים, כפי שידועים עד כה, מדברת בעד עצמה ואינה יכולה שלא לזכות למענה מצד המפעל".
אי-העברת הפרשה לחקירת משטרה: בינואר 2006 בחן אחד מהיועצים המשפטיים החיצוניים של המפעל52 (להלן- היועץ המשפטי החיצוני) את ההיבט הפלילי של המעשים המיוחסים למשווק א' ולמנהל א', ובחוות דעת שהגיש ליו"ר ולמנכ"ל קבע כדלהלן: ".
]'ממשווק א' למנהל א[ קיים חשש לכאורה למתן טובות הנאה כספיותשינויי הגרסאות והסתירות בין הנוגעים בדבר, מחזקים חשש זה.
יוער, כי נמסרו לנו תוצאות בדיקת פוליגרף , אצל מומחה מטעמו, ולפיהן דיבר אמת ]'מנהל א [ שעבר .
אין ]ששילם במזומן[ כששלל לקיחת שוחד על ידו, ובנתונים שמסר ביחס לתשלומים לשלול את האפשרות.
שלאחר חקירה ממצה, יתברר כי גרסתו זו אכן נכונה.
באשר למשמעות מתן טובות הנאה לכאוריות אלו, הרי מ[ שלאור תפקידו של ]'נהל א , מתן טובות הנאה ]'משווק א [ במפעל, ויכולתו להשפיע על יחסי המפעל עם .
שוב, ]'מנהל א[ לשחד את]'משווק א[ כספיות.
עלול להצביע על ניסיון של הכרחי לציין שבשלב זה מדובר בחשש בלבד, שחקירה ממצה עשויה להפריך.
למפעל, מחד, אין את הכלים לערוך חקירות ממצות של חשדות פליליים, ומאידך, אם .
52 יועץ זה, המתמחה בין היתר בדין הפלילי, מספק למפעל זה שנים רבות שירותים משפטיים במגוון תחומים.
מתעורר חשד בפלילים לגבי עובד של המפעל ונותן שירותים של המפעל, בהקשר לעבודתם במפעל ועבור המפעל, נראה כי מן הראוי להעביר את הנושא לבדיקת המשטרה.
אחרת עלול להיווצר רושם לפיו המפעל נמנע מלבדוק חשדות בפלילים כנגד עובדיו ונותני השירו תים שלו, ומנסה לטשטש את הדברים ולכסות על עובדיו ונותני השירותים שלו.
במקרה דנן, בו מעורבים גם גורמים נוספים כמו המתלונן, העשויים לרצות להפיץ ולפרסם את הפרשה בעצמם, המידע עלול במילא להגיע למשטרה.
סיכומו של דבר, נראה כי אין מנוס מדיווח למשטרה על הממצאים והעברת הנושא לטיפולה .
למותר לציין כי אין בהעברת הנושא לטיפול משטרתי משום נקיטת עמדה מצד המפעל כי בוצעו בהכרח עבירות פליליות, אלא רק הבנה כי קיים חשד בעניין, וכי לפיכך מחובת המפעל להעביר את הנושא לבדיקה על ידי הרשויות המתאימות לבדיקת חשדות מסוג זה" (ההדגשות א ינן במקור).
הביקורת העלתה כי המנכ"ל, מר שאול סוטניק, והיו"ר, מר שמעון כצנלסון, לא פעלו על פי חוות הדעת של היועץ המשפטי החיצוני ולא העבירו את הפרשה לבדיקת המשטרה.
למרות חומרת החשדות שהועלו, ואף שבדיקת הפרשה לא מוצתה, ובין היתר לא נבדק אם נגרם נזק למפעל - החליטו היו"ר והמנכ"ל לסיים את הטיפול באמצעות הוצאת מנהל א' לפנסיה מוקדמת.
לא נמצאו אסמכתאות ובהן הסבר להחלטה.
השותפים להחלטה מסרו למשרד מבקר המדינה כמה הסברים לקבלתה: (א) המנכ"ל הסביר למשרד מבקר המדינה באפריל וביוני 2006 כי חוות דעתו של היועץ המשפטי החיצונ י לא הייתה מקובלת עליו.
הוא חשש כי דיווח למשטרה יגרום לפרסום הפרשה בציבור ולנזק תדמיתי למפעל.
כמו כן, לטענתו, מנהל א' היה נתון באותה העת במצוקה אישית קשה והוא לא רצה לגרום לו קושי נוסף הכרוך בחקירת משטרה.
מטעמים אלה, לדברי המנכ"ל, החליטו הוא והיו"ר שמנהל א ' יפרוש פרישה מוקדמת ובכך תסתיים הפרשה.
המנכ"ל ציין כי פנה למנהל א' והציע לו לפרוש, ולא - הוא ידווח על הפרשה למשטרה, ומנהל א' הסכים.
לדברי המנכ"ל, הוא ביקש חוות דעת נוספת בנושא מיועצת משפטית חיצונית אחרת של המפעל, המתמחה בדיני עבודה (להלן - היועמ"ש החיצונית), וזו קבעה כי המפעל אינו חייב להעביר את הפרשה לטיפול המשטרה.
משרד מבקר המדינה לא מצא בביקורתו וגם לא קיבל מהמפעל אסמכתה לחוות דעת כזאת.
יתרה מזו, ההסברים שנתנו המפעל, המנכ"ל והיו"ר בתשובתם למשרד מבקר המדינה מינואר 2007 (להלן- תשובת המפעל) והיועמ"ש החיצונית בתשובתה מדצמבר 2006 , בעניין חוות הדעת, לא תאמו במלואם ולא היו ברורים.
לפיכך, גם לפיהם לא ניתן לדעת אם היועמ"ש החיצונית התבקשה לחוות את דעתה לגבי ההיבטים הפליליים של הפרשה, ואם כן - כיצד ייעצה למפעל לפעול.
(ב) מזכיר המפעל הסביר למשרד מבקר המדינה באוגו סט 2006 כי שיקול נוסף לאי - העברת הפרשה למשטרה היה שמנהל א' היה אמור לשמש כעד לטובת המפעל בכמה תיקים המתנהלים בבית משפט.
היו"ר מסר למשרד מבקר המדינה בהמשך אותו החודש כי אינו זוכר שעניין העדות הועלה בפורום כלשהו בנוכחותו כשיקול לדרך טיפול המפעל בפרשה.
מדברי מזכיר המפעל והיו"ר לא ניתן ללמוד מה מידת חשיבותן של עדויות מנהל א' למפעל, והאם נבחנה האפשרות להשיג עדויות דומות מאחרים, דבר שהיה ראוי לעשותו נוכח החשדות הפליליים המיוחסים למנהל א'.
מכל מקום, לדעת משרד מבקר המדינה, הכריכה בין מתן העדויות לבין ההחלטה אם להעב יר את הפרשה לחקירת המשטרה היא פסולה.
יש בה כדי 958 דוח שנתי57ב .
ליצור חשש, ולו למראית עין, לגבי מהימנות העדויות.
העובדה שבמסגרת הסכם הפרישה עם מנהל א' נתן לו המפעל הטבות כספיות חריגות (ראו להלן) מעצימה את החשש האמור.
(ג) היו"ר הבהיר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2006 כי לאחר קבלת דוח הבדיקה, עמדתו הנחרצת הייתה כי יש להעביר את הפרשה לחקירת משטרה.
אולם הוא שינה את עמדתו משום שהמנכ"ל הביע חשש שפרסום הפרשה יגרום נזק תדמיתי למפעל, הבהיר לו שוועד העובדים של המפעל מתנגד לפיטורי מנהל א' וטען כי היועמ"ש החיצונית קבעה שהמפעל אינו חייב לפנות למשטרה.
היו"ר הדגיש כי בטרם שינה עמדתו, הוא ביקש מהמנכ"ל לבדוק אם נגרם למפעל נזק ממעשי מנהל א' או משווק א', והמנכ"ל השיב לו כעבור זמן מה כי בדיקה בנושא העלתה שהמפעל לא ניזוק.
יצוין, כי בפגישה במרס 2006 מסר המנכ"ל גם לנציגי משרד מבקר המדינה שלא נגרם למפעל נזק.
בביקורת משרד מבקר המדינה לא נמצא כי בדיקה בנושא אכן נעשתה.
(ד) בתשובת המפעל מינואר 2007 הודגש כי החוק אינו מחייב להודיע למשטרה על חשדות לביצוע מעשה פלילי, ולכן יכלו היו"ר והמנכ"ל להחליט שלא להתלונן על הפרשה במשטרה.
בתשובה פורטו ההסברים המוזכרים לעיל, ובעיקר הודגש כי בבסיס ההחלטה עמד כשיקול -על רצונם של היו"ר והמנכ"ל למנוע את פרסום הפרשה בציבור מאחר שהפרסום עלול לגרום נזק תדמיתי גדול ולפגוע בהכנסות המפעל וכפועל יוצא מכך להקטין את הסכומים המוקצים למטרות ציבוריות.
בתשובה גם ניתנו כמה הסברים חדשים.
בין היתר נטען לראשונה כי בכירה לשעבר [ ההחלטה התבססה על "עצה משפטית קודמת שניתנה למפעל עצמו, על ידי , מספר חודשים קודם, בעניין של עובדת ]במשרד המשפטיםאחרת , ובה נקבע כי מפעל הפיס אינו מחויב לפנות למשטרה" (ההדגשות במקור).
לדעת משרד מבקר המדינה, הגם שבחוק לא נקב עה חובה מפורשת להתלונן במשטרה על חשדות לביצוע מעשה פלילי, לאור חובת הנאמנות המוטלת על היו"ר והמנכ"ל כלפי הציבור והמפעל, ולנוכח חומרת העניין, שכן מדובר בחשש לשוחד הקשור לעבודה, היה עליהם להעביר את הנושא לחקירת משטרה, בהתאם לחוות דעתו של היועץ המשפטי החיצוני.
רק בדרך זו היה ניתן לאשש או להפריך במידת ודאות גדולה ביותר את החשדות הכבדים שהועלו כלפי מנהל א' ומשווק א', ולקבוע כיצד לנהוג בהם.
משלא עשו כן, גם העבירו היו"ר והמנכ"ל מסר שלילי לעובדי המפעל וסוכניו, ולפיו המפעל מעדיף לסיים מהר ככל האפשר פרשיות כגון אלה בלי למצות את הבדיקה והדין עם החשוד ואפילו מעניק לחשוד תנאי פרישה משופרים (ראו להלן), ובלבד שהפרשה לא תתפרסם בציבור.
ההסברים השונים שניתנו למשרד מבקר המדינה לגבי ההחלטה שלא להעביר את הפרשה לטיפול המשטרה והיעדר התיעוד של תהליך קבלת ההחלטות בנושא, מעלים ספקו ת באשר לעובדות הקשורות בטיפול בפרשה וחשש שההחלטה האמורה לא התקבלה בתהליך הולם שבו נשקלו מלוא השיקולים הדרושים.
אי-בדיקת האפשרות שהמנהל השפיע על תוצאותיו הכספיות של המשווק: למפעל יש תכנית תמריצים למשווקים, שבה נקבעים בכל שנה יעדי המכירות של כל משווק והע מלות והפרסים שיקבל אם יעמוד בהם.
בין היתר, מפעל הפיס 959 .
באמצעות שינוי יעדי המכירות של המשווקים ניתן להשפיע על תוצאותיהם הכספיות.
לשם הכנת תכניות התמריצים השנתיות למשווקים נעזר המפעל בחברה חיצונית (להלן - החברה החיצונית).
טיוטות תכניות התמריצים מגיעות לאישור סמנכ"ל השיווק של המפעל והמנכ"ל.
בדוח הבדיקה ובחוות הדעת של היועץ המשפטי החיצוני נקבע כאמור כי ביכולתו של מנהל א' להשפיע על תוצאותיו הכספיות של משווק א' ועל יחסיו עם המפעל, אולם לא צוינו הדרכים שבהן יכולה השפעה זו להיעשות.
ביוני 2006 טען המנכ"ל לפני נציגי משרד מבקר ה מדינה כי מנהל א' לא היה מעורב בהכנת תכנית התמריצים של המשווקים בשום שנה.
ואולם משרד מבקר המדינה העלה כי מנהל א' היה המעורב היחיד מטעם המפעל בהכנת טיוטת תכנית התמריצים של המשווקים לשנת 2006 .
ממכתב יו"ר החברה החיצונית למפעל אף עולה כי לאחר שהחברה הגישה את הטיוטה למנהל א', איפשר המנהל למשווקים לערער על היעדים שנקבעו בטיוטה ועשה בה שינויים, שלא כפי שנהג בשנים קודמות מי שהיה מעורב מטעם המפעל בהכנת טיוטות תכניות התמריצים למשווקים.
באוגוסט 2006 , בעקבות הערות משרד מבקר המדינה, סמנכ"ל השיווק של המפעל- שאישר את טיוטת התכנית - עשה לבקשת המנכ"ל בדיקה מסוימת לגבי היעדים שבטיוטה.
בהמשך החודש מסר הסמנכ"ל ליו"ר את ממצאי בדיקתו וקבע כי למיטב הבנתו טיוטת התכנית הייתה סבירה, ולמיטב ידיעתו מנהל א' פעל בנושא זה בצורה מקצועית ולא ניסה להשפיע על יעדיו של משווק א'.
לא מן הנמנע שבדיקה יסודית של מעורבותו של מנהל א' בתכנית התמריצים של המשווקים לשנת 2006 ושל פעולותיו בתחומים אחרים הייתה מעלה כי הוא לא השפיע על תוצאותיו הכספיות של משווק א'.
אולם הביקורת העלתה שהמפעל לא בדק באופן מעמיק אם מנהל א' השפיע בדרך זו או בדרכים אחרות על תוצאותיו הכספיות של משווק א'.
בעקבות הביקורת של משרד מבקר המדינה, ביקש המנכ"ל ביולי 2006 ממבקר הפנים ומהיועץ הביטחוני לבצע בדיקה מעמיקה של הקשרים בין משווק א' למנהל א', ובכלל זה לבדוק אם מנהל א' נתן למשווק א' דבר מה בתמורה לטובות ההנאה שקיבל ממנו לכאורה והאם נגרם למפעל נזק בשל מעשיהם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 מסר מבקר הפנים כי הבדיקה נמצאת בעיצומה.
לדעת משרד מבקר המדינה, עוד בשלב הראשון של בדיקת הפרשה ובוודאי בטרם הוחלט כיצד לסיים את הטיפול בה, היה על המפעל לבדוק את מכלול היבטיה, לרבות השאלה האם מנה ל א' נתן דבר מה למשווק א' בתמורה לטובות הנאה שקיבל ממנו לכאורה, והאם במעשיהם השפיעו באופן כלשהו על המפעל.
זאת במיוחד משום שבדוח הבדיקה צוין במידה רבה של ודאות כי הקשרים בין שני אלה לא יכלו "להתקיים במנותק מיחסי העבודה השוטפים" ביניהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהיעדר מידע מבוסס ובדוק על מידת ההשפעה של הקשרים בין השניים על המפעל, לא יכלו המנכ"ל והיו"ר לקבל החלטה מושכלת בעניין אופן סיום הפרשה.
בתשובתו מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה הכחיש מנהל א' מכול וכול את החשדות המיוחסים לו.
הוא טען כי בכל שנות עבודתו במפעל הו א פעל בהגינות, במסירות ובטוהר מידות, כי לא קיבל כל טובת הנאה ממשווק א', כי כל פעולותיו עם המשווק נעשו בתום לב וללא כוונה לרווח אישי, וכי פעולותיו לא יכלו להשפיע על תוצאותיו הכספיות של המשווק.
הוא אף הכחיש כי היה מעורב בהכנת תכנית התמריצים של המשווקים לשנת 2006 , וטען כי בכל שנות עבודתו ניהל רק את תכניות התמריצים של הזכיינים53 .
הוא הוסיף, כי מאחר שלא קיבל מהמפעל את דוח הבדיקה הוא אינו יכול להגיב באופן מפורט על ממצאיו.
עם זאת ציין בתשובתו כי גם בפני המפעל הוא הכחיש את החשדות, ולאחר פגישה עם המנכ"ל והיועץ המשפטי החיצוני בינואר 2006 הוא אף הודיע למפעל בכתב כי הוא מסכים לצאת לחופשה של 30 יום, אם יחליט המפעל להעביר את הפרשה לחקירת המשטרה, והביע את ביטחונו שחקירה משטרתית תטהר אותו מכל חשד.
אולם לדבריו, בסופו של דבר החליט המפעל להציע לו לפרוש לפנסיה מוקדמת, ולאחר שקיל ת הדברים, ובכלל זה עגמת הנפש הצפויה ועניינים אישיים נוספים, הוא החליט להיענות להצעה ולהימנע ממאבק על מקום עבודתו.
גם משווק א', בתשובתו מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה, הכחיש את כל החשדות המיוחסים לו.
הוא טען כי לא נתן טובת הנאה כלשהי למנהל א' ולא קיבל ממנו שום טובת הנאה, וכי למיטב ידיעתו מנהל א' לא היה יכול כלל להשפיע על תוצאותיו הכספיות ועל פעילותו כמשווק.
הוא הדגיש, כי בכל שנות פעילותו במפעל הוא מילא את תפקידו כהלכה ולטובת המפעל ועמד בכל דרישותיו בהצלחה רבה ובעמל רב, ללא מעורבות של מנהל א' או קשר אליו.
לדבריו, חרף פניותיו למפעל, הוא לא קיבל את תוצאות בדיקת הנושא, ולכן סבר שהחשדות כלפיו הופרכו.
הוא הדגיש כי הוא מוכן להעמיד את כל פעולותיו לבדיקה, לרבות חקירת המשטרה או משפט.
לנוכח החשד למעשים פליליים והחשש שהיה בהם כדי להשפיע על המפעל, הביא משרד מבקר המדינה א ת הפרשה לידיעת היועץ המשפטי לממשלה.
המשנה לפרקליט המדינה (עניינים פליליים), שבחן את המסמכים בנושא, סבר שיש בהם כדי להצביע על חשד לביצוען של עבירות פליליות מסוג שוחד ועל כן הורה על חקירת משטרה בנושא.
בעת סיום הגיבוש של דוח ביקורת זה טרם הסתיימה חקירת המשטרה.
: ' הסדרי הפרישה של מנהל א (א) במאי 2004 החיל, כאמור, שר האוצר את סעיפים 29-29 ב לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 (להלן- חוק יסודות התקציב), על המפעל.
עקב כך, בין היתר, חלק מתנאי השכר והפרישה של עובדי המפעל הושוו לנהוג בשירות המדינה.
בפברואר-מרס 2006 ניהל המנכ"ל משא ומתן עם מנהל א' על תנאי פרישתו.
היועמ"ש החיצונית קבעה בחוות דעת מפברואר 2006 , כי שיעור הקצבה שמנהל א' זכאי לו, על פי הנהוג לגבי עובדים בעלי פנסיה תקציבית בשירות המדינה, הוא 31.
83 % , וכי אין שום אפשרות לאשר לו שיעור קצבה גבוה מכך.
כמו כן ציינה, כי רק במקרים חריגים ביותר מאשר נציב שירות המדינה תקופת הסתגלות של חודש עד שלושה חודשים, וספק רב אם ניתן לאשר למנהל א' תקופת הסתגלות כלשהי.
הביקורת העלתה כי בהסכם הפרישה של מנהל א', שאותו הכינה היועמ"ש החיצונית ושנחתם במרס 2006 (במהלך הביקורת), נקבעו לו, על אף האמור בחוות הדעת האמורה לעיל, קצבה .
53 בתכנית התמריצים של הזכיינים נקבעים יעדי המכירות של כל זכיין והעמלות והפרסים שיקבל אם יעמוד בהם.
בשיעור38% ותקופת הסתגלות של חמישה חודשים.
כמו כן נדחה מועד פרישתו למאי 2006 , על חשבון ימי חופשה צבורה, כדי שיהיה אפשר להעלותו בדרגה לפני פרישתו.
לפי הודעת המשנה לממונה על השכר במשרד האוצר (להלן - הממונה על השכר) למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2006 .
, גם דבר זה אינו מקובל בשירות המדינה מהאמור לעיל עולה כי לא זו בלבד שהמפעל לא בדק במלואם את החשדות החמורים שהועלו נגד מנהל א' ולא הודיע עליהם למשטרה, אלא שבהסכם פרישתו מהמפעל הוא אף זכה בהטבות כספיות חריגות.
לדעת משרד מבקר המדינה, לא היה ראוי שהמפעל יעניק למנהל א' הטבות כספיות כאמור.
(ב) על פי סעיף 29 לחוק יסודות התקציב, אם המפעל מעוניין לתת לעובדיו הטבות כספיות חריגות, עליו לקבל מראש את אישור הממונה על השכר, והסכם שנחתם בלא אישורו בטל.
הביקורת העלתה כי המפעל לא ביקש את אישו ר הממונה על השכר להסכם הפרישה של מנהל א', הכולל כאמור הטבות כספיות חריגות.
היו"ר הודיע למשרד מבקר המדינה כי לאחר שהוחלט שמנהל א' יפרוש פרישה מוקדמת, הוא הורה למנכ"ל לפעול בעניין זה על פי כללי הממונה על השכר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיולי 2006 "מסר המנכ ל, בין היתר, כי "הסכם הפרישה , וזאת מאחר ולא ניתנו בו תנאי ]על השכר[ לא הועבר לאישורו של הממונה]'של מנהל א[ על[ פרישה חריגים.
עמידת ההסכם בסטנדרטים ציבוריים ובכללים המאושרים על ידי הממונה היועמ"ש החיצונית ועל ידי היועץ לענייני הסכמי עבו[ אושרו על ידי]השכר".
]דה של המפעל במכתב מאוקטובר 2006 הסבירה היועמ"ש החיצונית כי תקופת ההסתגלות הארוכה ושיעור הקצבה המוגדל שנתן המפעל למנהל א' אושרו בעבר (בדצמבר 2004 ) על ידי הממונה על השכר לכמה עובדים שפרשו פרישה מוקדמת מהמפעל והיו בעלי ותק כשל מנהל א'.
מהאמור לעיל עולה כי לדעת המפעל, משנתן הממונה על השכר אישור לתנאי שכר או פרישה חריגים לעובדים מסוימים, תקף אישור זה גם לגבי עובדים אחרים, ואין צורך בקבלת אישור נוסף מהממונה לקבוע להם את התנאים המיטיבים.
לדעת משרד מבקר המדינה, עמדה זו מרוקנת מתוכן את סעיף 29 לחוק יסודות התקציב.
מטרת הסעיף היא לאפשר לממונה על השכר לבחון כל בקשה לחריגה מהתנאים המקובלים לגופה, בהתחשב בסיבת הפרישה, בסיבה לחריגה ובנסיבות נוספות החשובות להחלטתו.
על כן, בכל מקרה שבו מבקש המפעל לקבוע תנאי שכר או פרישה חריגים למי מעובדיו, גם אם התנאים החריגים אושרו בעבר לעובדים אחרים, עליו לבקש אישור מיוחד לכך.
הדבר חשוב במיוחד כשמדובר בעובד הפורש פרישה מוקדמת בשל חשד לפלילים, שכן אפשר שנסיבות פרישתו ישפיעו על החלטת הממונה על השכר.
מכל מקום, מאחר שמדובר בעניין הנוגע לפרשנות של סעיף 29 , על המפעל היה לקבל את תגובת הממונה ע ל השכר על פרשנותו האמורה בטרם נחתם הסכם הפרישה עם מנהל א'.
בתשובה לשאלת משרד מבקר המדינה הבהיר המשנה לממונה על השכר באוקטובר 2006 מדצמבר[ כדלהלן: "אישור תנאי הפרישה לפורשי מפעל הפיס 2004 נועד עבור קבוצה ] ספציפיתסגורה של עובדים אשר פרטיהם הוצגו בפנינו.
ולא ניתן להחיל תנאים אלה ללא אישור הממונה על השכר - על עובדים אחרים במפעל הפיס.
אישרנו את תנאי הפרישה על 962 דוח שנתי57ב .
פי רשימה שמית , כאשר הובטח לנו כי בעתיד כל פורש בפרישה מוקדמת ממפעל הפיס למפעל מיולי [ יפרוש על פי תנאים אשר יאושרו על ידנו מראש.
רצ"ב מכתבנו בנושא 2005 .
יצוין כי נסיבות סיום העבודה הינן רלוונטיות לקביעת תנאי הפרישה המאושרים על] .
)ידנו" (ההדגשות במקור בתשובת המפעל מינואר 2007 למשרד מבקר המדינה, עמד המפעל על דעתו כי נהג כשורה וטען שלכל היותר ניתן לומר "שזהו נושא שיתכנו לגביו חילוקי דעות משפטיים, ולמפעל היה בסיס סביר לעמדתו.
גם אם יונח - הנחה שאיננו סבורים שהיא נכונה - כי המפעל טעה כאן, הרי זו במובהק טעות שנעשתה בתום לב ושהיא סבירה ביותר בנסיבות העניין" (ההדגשה במקור).
לדעת משרד מבקר המדינה, על הממונה על השכר להידרש להסכם הפרישה שחתם המפעל עם מנהל א', לבחון את היבטיו השונים ולטפל בעניין.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 מסר הממונה על השכר כי יטפל בנושא כאמור בהמלצת משרד מבקר המדינה וכמתחייב מתוקף תפקידו.
הדיווח לדירקטוריון : בפגישה שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם המנכ"ל ביוני 2006 "הועלה כי המנכ ל והיו"ר לא דיווחו על הפרשה ועל אופן טיפולם בה לדירקטוריון המפעל.
(א) המנכ"ל הסביר למשרד מבקר המדינה ביוני ובאוגוסט 2006 , כי בהסכם של המפעל עם משווק א', נקבע שהמפעל יכול לבטל את ההסכם ללא נימוק בסוף שנת 2006 , ולשם כך עליו לשלוח לו הודעת ביטול לא יאוחר מסוף אוקטובר 2006 .
המנכ"ל טען כי חשש שאם ייוודע למשווק א' לפני משלוח הודעת הביטול על הכוונה לבטל את ההסכם עמו, הוא יפנה לבית משפט ויקבל צו מניעה נגד ביטול ההסכם ואז ייווצר מצב לא רצוי שבו משווק עובד על פי צו מניעה.
מסיבה זו, לדברי המנכ"ל, הוא והיו"ר סיכמו כי ימסרו לדירקטוריון דיווח בנושא רק לאחר משלוח הודעת הביטול למשווק א', באוקטובר 2006.
נמצא כי כבר באוגוסט 2006 דיווח מבקר הפנים לוועדת הביקורת של דירקטוריון המפעל על עיקרי ממצאיו הנוגעים למנהל א' ולמשווק א', ודוח הבדיקה המלא צורף לפרוטוקול הישיבה.
באותה הישיבה השתתפו היו"ר והמנכ"ל באופן פעיל.
פרוטוקול ישיבה זו של ועדת הביקורת אושר בישיבת דירקטוריון המפעל באוקטובר 2006 , שבה הודיע המנכ"ל כי "בכוונת המפעל בעקבות אי סדרים שהתגלו בין משווק זה לעובד ]'משווק א[ לבטל את המשך ההתקשרות עם ".
]המפעל[ )(ב באוגוסט 2006 טען היו"ר בפני משרד מבקר המדינה טיעון שונה מזה שהעלה המנכ"ל בשמו.
לטענת היו"ר, הוא לא דיווח לדירקטוריון על הפרשה על מנת שהיא לא תודלף ותתפרסם בציבור.
היו"ר הסביר כי לאחר שהמנכ"ל מסר לו שהיועמ"ש החיצונית קבעה שהמפעל אינו חייב להודיע למשטרה על הפרשה, הוא סבר שאין מדובר בעניין פלילי אלא רק בהפרה של נהלים ובפגיעה בטוהר המידות, וכאמור, הבין מהמנכ"ל שהמפעל לא ניזוק בגלל הפרשה.
על כן, לטענתו, ראה בטיפול בפרשה, לרבות ההחלטה שמנהל א' יפרוש לפנסיה מוקדמת, עניין ניהולי שוטף שאינו מצריך דיווח לדירקטוריון או אישור שלו.
לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות העניין היה על היו"ר והמנכ"ל לדווח לדירקטוריון על טיפולם בפרשה בזמן אמת ולאפשר לו להנחות אותם לגבי הטיפול הראוי בה ובמקרים דומים שעלולים להתרחש.
: ' הפסקת ההתקשרות עם משווק א הביקורת העלתה כי בחוות דעת מפברואר 2006 בחן היועץ המ שפטי החיצוני, לבקשת היו"ר והמנכ"ל, את האפשרויות להפסקת ההתקשרות עם משווק א'.
ראשית ציין כי תקופת ההסכם עם המשווק היא לחמש שנים ומורכבת משנתיים עם אפשרות להאריכה בשלוש שנים החל בסוף יולי 2006 .
לפיכך יוכל המפעל להפסיק את ההתקשרות עם המשווק כבר בסוף יולי 2006 .
היועץ המליץ כי אם יבחר המפעל באפשרות זו, הוא יודיע על כך למשווק א' לא יאוחר מסוף מאי 2006 .
האפשרות השנייה שהעלה היועץ היא כפי שהסביר המנכ"ל לעיל, להפסיק את ההתקשרות בסוף שנת 2006 .
האפשרות השלישית והאחרונה שהעלה היא הפסקת עבודת המשווק אם תיפתח חקירה משטרתית בעניינו.
היועץ המשפטי ציין כי בהסכם נקבע שלמשווק לא תהיה עילת תביעה או טענה כלפי המפעל בשל נקיטת האפשרות הראשונה או השנייה, אולם לא מן הנמנע שהוא יפנה בכל זאת לבית המשפט כדי למנוע את הפסקת ההתקשרות עמו אף אם יפעל המפעל על פי אחת משתי אפשרויות אלה.
היועץ לא קבע בחוות דעתו לגבי איזו משתי האפשרויות הסיכוי שיוגש צו מניעה הוא קטן יותר.
כאמור, עוד באמצע מרס 2006 חתמו היו"ר והמנכ"ל על הסכם הפרישה של מנהל א'.
נוכח האמור לעיל לא ברור מדוע היו"ר והמנכ"ל לא הודיעו למשווק א' על הפסקת ההתקשרות עמו כבר במאי 2006 , אלא האריכו את ההתקשרות עמו ואפשרו לו להמשיך ולעבוד עם המפעל עד דצמבר 2006 , ולטענת המנכ"ל הוא גם דחה בשל כך את הדיווח החשוב בעניין זה לדירקטוריון המפעל.
: קבלת מסמכים משרד מבקר המדינה נתקל בקשיים רבים בעת שביקש מהמפעל מידע ומסמכים הנוגעים לפרשה המתוארת לעיל: לפי כללי מינהל תקין, יש לשמור את כל המסמכים הנוגעים לעובדי המפעל ולסוכניו בתיקיהם האישיים, כדי לאפשר בקרה פנימית וחיצונית על פעילותם ועל הטיפול בהם.
אולם בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה לא נמצא בתיקים האישיים של מנהל א' ומשווק א' ובתיקים אחרים של המפעל, שום מסמך הקשור בפרשה.
לעומת זאת, חלק מהמסמכים נשמרו אישית בידי המנכ"ל.
בתחילת הביקורת סירב המנכ"ל למסור למשרד מבקר המדינה מסמכים אלה, ורק לאחר שמשרד מבקר המדינה עמד בתוקף על קבלתם מסר המנכ"ל את חלקם, ולא דיווח כי יש במפעל מסמכים נוספים.
משגילה משרד מבקר המדינה כי יש מסמכים נוספים, וחזר ודרש באופן נחרץ כמה פעמים לקבלם, מסר המנכ"ל את יתר החומר.
ניסיונות המנכ"ל, מר שאול סוטניק, להסתיר מסמכים ממשרד מבקר המדינה ולמנוע ביקורת בנושא פסולים ואינם עולים בקנה אחד עם הקבוע בחוק.
התנהגות זו חמורה במיוחד נוכח מעמדו הבכיר והדוגמה שהוא אמור לתת לעובדי המפעל.
בנסיבות אלה על המפעל לקבוע בנהליו את החובה לתעד בתיקיו הרשמיים את כל המסמכים הנוגעים לעובדיו ולסוכניו, גם מסמכים הנוגעים לנושאים רגישים, ולוודא את ביצועה של חובה זו.
לפי ההסכם של המפעל עם המשווקים, על המשווקים לבטח את הכספים שברשות הזכיינים ואת כרטיסי "חיש גד" הפעילים54 (להלן- ביטוח הכספים).
המפעל מתיר למשווקים לגבות מהזכיינים עד 75% .
מעלות ביטוח זה בחודשים נובמבר -דצמבר 2004 נשלחו למרבית זכייני המפעל מכתבים אנונימיים, שבהם נטען כי המשווקים גבו מהזכיינים ב עבור ביטוח הכספים תשלומים הגדולים במאות אלפי שקלים מהמותר להם.
להלן עיקרי הממצאים שהעלה משרד מבקר המדינה לגבי הבדיקות שעשה המפעל בעניין מכתבים אלה וטיפולו בתוצאותיהן: חשד להדלפת קובץ הזכיינים על ידי עובדת המפעל במחשבי המפעל יש מאגר מידע (להלן - מאגר) ובו, בין היתר, נתונים אישיים ועסקיים על זכייני המפעל, לרבות שמותיהם, מספרי תעודות הזהות שלהם, כתובותיהם ומספרי הטלפון שלהם ונתונים על המכירות שביצעו ועל העמלות שקיבלו (להלן - קובץ הזכיינים).
המאגר רשום לפי חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א - 1981 , אצל רשם מאגרי המידע ב משרד המשפטים.
משמעות הדבר היא, בין היתר, כי אסור לאדם להשתמש במידע מהמאגר שהגיע אליו בתפקידו כעובד אלא לצורך ביצוע עבודתו.
הפרה של איסורים אלה היא עבירה פלילית שדינה מאסר.
גם ההסכם הקיבוצי של המפעל ונהליו מחייבים את עובדיו לשמור על סודות המפעל, ובכללם מידע הכלול במאגרי מידע, ולא לגלותם לאחר.
בשל טבעו הרגיש והסודי של המאגר, רק למספר מצומצם של עובדים במפעל ניתנה הרשאה המאפשרת להם לפתוח אותו ולקבל מידע מתוכו, הכול לצורכי עבודה בלבד.
הדלפת מידע מהמאגר יש בה כדי לפגוע באינטרס של הציבור, המייחס חשיבות רבה להגנה על הפרטיות, והיא אף עלולה לפגוע בפעילות המפעל (בין היתר המידע עלול להגיע לגורם שישתמש בו נגד המפעל ולחשוף אותו לתביעות בגין פגיעה בפרטיות).
לפיכך על המפעל לדאוג כי רק למורשים לכך תהיה גישה למאגר ולהרתיע את עובדי המפעל מהדלפת מידע ממנו.
: בדיקת חשד להדלפה בעקבות משלוח המכתבים האנונימיים, עלה במפעל החשש כי מי מעובדיו הדליף נתונים מקובץ הזכיינים שבמאגר לגורם חיצוני, וזה השתמש בהם למשלוח המכתבים.
משום כך הורה המנכ"ל לקצין הביטחון של המפעל (להלן - הקב"ט) וליועץ הביטחוני לחקור את הנושא.
בינואר 2005 , לאחר חקירה מקיפה, קיבל המנכ"ל דוח ביניים על ממצאי החקירה (להלן - דוח הביניים).
בדוח זה הועלה החשד כי אחת מעובדות המפעל (להלן - העובדת) הדליפה מידע מקובץ הזכיינים לגורם חיצוני.
בדוח פורטו הממצאים שעליהם מבוסס החשד ונמסר כי העובדת מכחישה בכל תוקף חשד זה.
בדוח צוין כי אגב החקירה נמצא גם כי העובדת .
54 ,כרטיסי "חיש גד" חסרי ערך כספי קודם מכירתם.
לצורך הפיכתם לבעלי ערך כספי ומכירתם חייב הזכיין להקיש סיסמה סודית במסוף שבתחנת המכירה.
השתמשה בכתובת הדואר האלקטרוני (להלן- דוא"ל) שלה במפעל להפצת חומר פורנוגרפי בהיקף גדול.
בסיום דוח הביניים ניתנו המלצות בעניין הדרכים האפשריות להמשך הטיפול בהדלפה.
בין היתר צוין כי ניתן לשקול לפטר את העובדת מאחר שלנוכח ממצאי החקירה אין המפעל יכול לתת בה אמון, או להעבירה לתפקיד זוטר יותר שאינו דורש אמינות גדולה, משום שהנושאים שבטיפול האגף שבו היא עובדת הם רגישים ביותר, ולחלופין להמשיך את החקירה בדרכים שפורטו בדוח.