HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המשק הלאומי ימשיך להיות מפותח על בסיס תוכניות מעודכנות ורלבנטיות כפי שגם נעשה עד כה, ובאופן שמבטיח ככל האפשר הקצאת משאבים יעילה ופיתוח התואם את צרכי המשק".
עוד ציינה כי "בשנת 2018 ,, עם ההתקדמות בהקמת הנמלים החדשים והעברת שטחים בהם למפעילים החדשים החלה חנ"י בעריכת תוכנית אב חדשה (מעודכנת) למשק הנמלי לשלושים השנים הבאות.
תוכנית אב חדשה זו תוכן עד סוף 2019.
" משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הודעתה של חנ"י על פעולותיה להתוויית תוכנית האב האסטרטגית החדשה, אשר תתחשב בשינויים במבנה המשק הנמלי.
עליה לעשות כן בהקדם, כדי להבטיח שלרשותם של מקבלי ההחלטות על פיתוח ענף הנמלים בארץ, ושל הגורמים המפעילים או עתידים להפעיל את הנמלים, יעמוד המידע העדכני ביותר, כך שפיתוח ענף הנמלים ייתן מענה מיטבי לצורכי המשק.
25 גידול שנתי ממוצע של כ-4% בשנים2006 - 2015.
26 צע של כגידול שנתי ממו - 7.
מדינת ישראל -221 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים עיכובים וקידום חלקי של תוכניות אסטרטגיות ועסקיות על ידי חברות הנמל .
תהליך הקמת הנמלים החדשים, שהואץ מאז פרסום מכרזי ההקמה וההפעלה שלהם בשנת 2013 , חייב כאמור את חברות הנמל הקיימות להיערך באופן מיטבי לקראת התעצמותה של התחרות בענף נמלי הים בארץ.
חלק הכרחי בהיערכות כזו הוא הכנתן והוצאתן לפועל של תוכניות ארוכות טווח, שמהן תיגזרנה תוכניות עבודה סדורות, שיפורטו בהן הצעדים שעל חברות הנמל לנקוט כדי להבטיח את התמודדותן המיטבית בתנאי ה שוק המשתנים.
מאז פרסום המכרזים אמנם ביצעו חברות הנמל עבודות פיתוח תשתית שונות, אך עבודות אלו לא נתנו מענה לצורך בהיערכות לקליטתן של אוניות מכולה גדולות.
נמל חיפה -עיכובים וקידום חלקי של תוכניות אסטרטגיות ועסקיות על ידי הנמל .
בשנים 2013 - 2016 לא קידמה חנ"ח הכנתה של תוכנית ארוכת טווח ולא נקטה מהלך משמעותי כדי להיערך לתחרות, לא בשיפור התשתיות ולא בייעול כוח האדם.
החלה חנ"ח בבחינת תוכנית אסטרטגית נוכח התחרות הצפויה בתשובתה מאוגוסט 2019 (להלן-תשובת חנ"ח) ציינה חנ"ח כי כחלק מהיערכותה לתחרות, כדי לצמצם את הוצאותיה ולהגדיל את רווחיה, בשנים 2012 - 2014 נקטה החברה כמה פעולות, בהן קידום פרישתם של כ-10% מעובדיה, ייעול בקרב עובדי המינהל, ואישור תוכנית היערכות ארגונית.
ית אופרטיבית להיערכות לתחרות בשנים תוכנ 2016 - 2018 .
בנובמבר2016 הציגה הנהלת נמל חיפה לדירקטוריון החברה מסמך שכותרתו "תוכנית אסטרטגית להתמודדות עם השינויים בסביבה התחרותית" (להלן -כנית האסטרטגית או והת לתנועת המטענים דוח רותם).
במסמך נעשה ניתוח כללי של שוק הספנות הכולל תחזית בישראל, גודלי אוניות המכולה העתידיות ותמונת התחרות הצפויה בפעילות המכולות בנמלי ישראל.
בהמשך הוצגו במסמך ניתוחים עקרוניים של כמה חלופות להתמודדות בתחרות הצפויה ומשמעותן הפיננסית מבחינת חנ"ח.
ההבדל בין החלופות התמקד בשני מרכיבים מהותיים -מת התשתיות והתייעלות כוח האדם והשלכותיה על תזרים המזומנים של התא החברה.
בעת הצגתה ציינו עורכי התוכנית כי השקעה הן בהעמקת הנמל הן בהתייעלות ופרישת עובדים עדיפה, אילו השקיע גורם חיצוני בהעמקת הנמל.
בהיעדר השקעה חיצונית, התייעלות בכוח האדם, ללא השקעה תזרים המזומנים המיטבי של החברה יושג על ידי בהעמקת הנמל.
בהתייחסו לדברים אלה הציג באותו דיון סמנכ"ל הכספים של חנ"ח רשימת נושאים שיש לטפל בהם לצורך ההיערכות לקראת שנת 2021.
בסיכום הדיון רשם לפניו הדירקטוריון את עיקרי התוכנית האסטרטגית והמשמעויות הנובעות לת החברה להמשיך ולקדם את היערכות החברה לתחרות בנמלים ממנה, והורה להנה מדינת ישראל -222 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים החדשים.
עוד החליט הדירקטוריון כי את הרשימה שהכין סמנכ"ל הכספים יש לקדם כתוכנית עבודה מפורטת.
מיום בישיבת דירקטוריון חנ"ח 27.
16 , בהתייחסו להצעת התקציב לשנת 2017 שהובאה לאישור הדירקטוריון, ציין נציג רשות החברות הממשלתיות בדירקטוריון כי הגם שהדירקטוריון התבקש לאשר תקציב לשלוש השנים הבאות, בתקציב שהוצג אין כל התייחסות לתחרות הצפויה בשנת 2021 .
בסיכום הדיון צוין כי "אישור התוכנית נעשה בטרם דיון אסטרטגי אשר עתיד להיערך בדירקטוריון, בנושא המשך הצטיידות החברה, כחלק מהיערכות החברה לקראת הקמת הנמלים החדשים".
בתשובתו מאוגוסט 2019 ציין יו"ר דירקטוריון חנ"ח כי "באפריל 2017 לא הייתה תוכנית אסטרטגית חלוטה מוסכמת על גורמי המדינה (בעלי החברה) וחברת הנמל, וגם לא הייתה לתחושתי אווירה של שיתוף פעולה שיכלה לאפשר לכלל הגורמים הרבים השותפים גיבוש מדיניות מוסכמת.
בשל הפער הזה, גיבוש התוכנית ויצירת שיח משתף וקונסטרוקטיבי מול כלל הגורמים הרלבנטיים היו בלב הפעילות שלי ושל הדירקטוריון מאמצע 2017 ועד היום.
האתגר הגדול ביותר ביצירת האסטרטגיה בחברה כדוגמת נמל חיפה הינה היותה חברה בבע לות מלאה של המדינה ובנוסף לכך נתונה להגבלות של הסכמים קיבוציים רבים.
מכאן הצורך להשיג הסכמה של הגורמים השותפים, דהיינו המדינה וההסתדרות לנושאים מרכזיים בתוכנית.
יצירת תוכנית אסטרטגית מגובשת ומוסכמת היא שלב מקדמי והכרחי לפני כניסה לרמה של תוכניות אופרטיביות ".
היו"ר ציין עוד כי החל ממאי 2017 הנהלת הנמל קיימה דיונים עם הוועדים, ההסתדרות והממונה על השכר בנושא הפרישה ותוכנית ההתייעלות, וכי דיונים אלה נוצלו גם לעיסוק בנושא התשתית.
בתשובתה מדצמבר 2019 , פירטה חנ"ח מספר צעדים בהם נקטה בשנים 2018-2017 בהם ייעול בקרב מגזרי עובדים שונים, וכן פעולות במישור התשתיתי ובהן העמקת תעלת הכניסה ובריכת הנמל, הכשרת נמלי הקישון, הפעלת שער מטענים, הצטיידות במנופים ובגוררות חדשים.
מבקר המדינה מציין לחיוב פעולותיה של חנ"ח כמפורט לעיל.
יחד עם זאת, פעולות אלו לא היו תוצאה של תוכנית כוללת הנגזרת מתוכנית אסטרטגית ארוכת טווח.
נמצא כי מאז הצגתה של התוכנית האסטרטגית בשנת 2016 ועד שנת2018 לא פעלה חנ"ח לפרוט את התוכנית האסטרטגית לתוכנית אופרטיבית ולבניית תקציב רב-שנתי הנגזר מתוכנית כזו.
עוד נמצא כי בשנים 2016 - 2018 לא נקטה חנ"ח צעדים של מ מש לייעול כוח האדם ולהתאמת התשתיות במסגרת קידום ההיערכות לתחרות הצפויה בשנת 2021 , .
ודירקטוריון חנ"ח לא עמד על קיום הנחיותיו בעניין זה בתשובתה ציינה חנ"ח כי בחלק לא מבוטל מהתקופה הרלוונטית עד שנת 2016 , דירקטוריון החברה לא התכנס בשל היעדר קוורום חוקי.
עוד ציינה כי נתקלה בקשיים בהיערכות לתחרות שכן היערכותה לתחרות הייתה תלויה בגורמים חיצוניים לחברה, אשר ללא הסכמתם לא היה אפשר לקדם ולבצע את התוכנית האסטרטגית של החברה, וודאי שלא היה ערך לירידה לרזולוציה של תוכניות אופרטיביות כאשר אין הסכמה על העקרונות המהותיים בת וכנית האסטרטגית.
מדינת ישראל -223 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים משרד מבקר המדינה מציין לפני חברת נמל חיפה כי נכון לקדם הכנת תוכניות אופרטיביות תוך יצירת חלופות לביצוע גם בהעדר הסכמתם של גורמים חיצוניים, על מנת שיתאפשר קידומן לכשיבשילו התנאים לכך.
אי-התוכנית האסטרטגית קידום תוכניות אופרטיביות והקצאת תקציבים ליישום להיערכות לתחרות בשנת 2018 .
במרץ2018 פנה חבר בדירקטוריון ליו"ר הדירקטוריון ולחברי הדירקטוריון וציין כי "בהמשך לדיונים בנושא בדירקטוריון ובוועדותיו, הולכת ומתבהרת הבעיה האסטרטגית הקשה, בפניה צפויה לעמוד החברה בשל התחרות הנמלית הקשה הצפויה לכל המאוחר בשנת 2021 .
קיימת חשיבות עליונה לכך שחברת נמל חיפה תיערך כראוי להתמודד מול בעיה זו, בין היתר באמצעות הכנת תוכנית אסטרטגית ואופרטיבית".
הוא הדגיש כי לדעתו, במסגרת התוכנית האסטרטגית יש לקבוע אסטרטגיה עסקית המותאמת לתחרות הצפויה, בהתחשב במגבלות הקיימות.
בדיון הדירקטוריון מ - 25.
18 ,, שהוצגה בו ההתקדמות בנושא התוכנית האסטרטגית ציין היועץ לתוכנית האסטרטגית כי התוכניות העסקיות טרם הבשילו, וכי "הדברים נמצאים ברמת הרעיון, עוד לא ירדנו לעומקם".
במאי 2018 הציגה הנהלת החברה לדירקטוריון החברה מסמך שכותרתו "ה תוכנית האסטרטגית להתמודדות עם השינויים בסביבה התחרותית".
במסמך זה הוצגו שוב החלופות הקיימות לדעת מחברי המסמך, וצויינו בו שוב המשמעויות הפיננסיות מבחינת חנ"ח.
יודגש כי גם בשנת 2016 וגם בשנת2018 עורכי המסמך הצביעו על כך שהחלופה ולפיה לא ישקיעו כלל בתשתיות ה נמל אך ישקיעו בתוכנית פרישה מוקדמת, היא חלופה עדיפה מבחינת השפעתה על יתרת המזומנים המצטברת של חברת הנמל.
בדיון ממאי 2018 ציינו יו"ר הדירקטוריון ועורך התוכנית האסטרטגית כי לאחר הצגת התוכנית האסטרטגית ביוני 2016 .
, התהליך לא הושלם וכי לא נבחרה החלופה המועדפת סמנכ"ל הכספים הזכיר את שאמר בשנת 2016 , כי אם הנמל לא יבחר ויבצע אחת החלופות תוך שנה עד שלוש שנים הנמל יגיע למצב כספי קשה מאוד עד כדי סכנה לעצם קיומו.
בסיכום הדיון החליט הדירקטוריון על המשך הדיון בתוכנית האסטרטגית, במועד אחר.
18 פנה נציג משרד האוצר בדירקטוריון לחברי דירקטוריון הנמל, וציין כי לדעתו הצעת התקציב הרב -שנתי לשנים 2019 - 2021 אינה מתייחסת להשלכות פתיחתם של הנמלים החדשים, בעיקר נמל המפרץ, על חברת נמל חיפה.
עוד ציין כי תקופת תחזית התקציב הרב- שנתית אמורה להתארך מעבר לשנת 2021 , עד שנת 2028, כד י להביא לידי ביטוי את ההשלכות לטווח ארוך של פתיחת הנמלים החדשים.
הערותיו לא התקבלו על ידי הדירקטוריון, שהחליט לאשר את תקציב ההשקעות לשנת 2019 ואת תקציב ההשקעות הרב-שנתי לשנים 2019 - 2021 .
בביקורת נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, חברת נמל חיפה טרם השלימה את מרכיבי התוכנית האסטרטגית ולא פרטה אותה לתוכניות עבודה רב-שנתיות מפורטות ותקציבים רב-שנתיים מפורטים בהתאם.
מדינת ישראל -224 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים משרד מבקר המדינה ממליץ לדירקטוריון ולהנהלת חברת נמל חיפה לפרוט את התוכנית האסטרטגית לתוכנית אופרטיבית על מנת להבטיח הכנה מיטבית של חברת הנמל לקראת התחרות הקשה הצפויה לה.
חנ"ח השיבה עוד כי התוכנית האסטרטגית נבנתה נדבך על גבי נדבך, וחייבה בשלב ראשון, טרם פריטה לתוכניות אופרטיביות ולבניית תקציב רב-שנתי, הסכמות עם צדדים שלישיים, כפי שהושגו במסגרת הסכם העקרונות.
"ההסכמות שהושגו בהסכם העקרונות מתורגמות לצעדים אופרטיביים בדמות גיבוש שורה של הסכמים מפורטים ובדמות הטמעת התובנות השונות במסגרת תוכניות העבודה של החברה.
החברה ממשיכה בימים אלה בגיבוש תוכניות מפורטות כחלק ממימוש הסכם העקרונות וכחלק בלתי נפרד מיישום האסטרטגיה שלה".
עוד בשה תוכנית היערכות ארגונית בתחום כח האדם, ציינה כי כחלק מהיערכותה לתחרות גי והחלה ליישמה, בין היתר באמצעות גיבושם וחתימתם בראשי תיבות של הסכמי התייעלות בסקטורים השונים.
כאמור, בשנת 2018 נחתם הסכם עקרונות בין הנהלת חנ"ח ובין ההסתדרות, ויישומו המלא אמור לתת מענה לסוגיות הליבה העיקריות הנוגע ות לעתידה של חנ"ח.
יישום זה מצריך הסכמים מפורטים בתחומים שונים, כגון הסכמי עבודה קיבוציים בין חברת הנמל לעובדים והסכמים עם גורמים חיצוניים כגון הסכם מקרקעין עם חנ"י, אך עד מועד סיום הביקורת, וכפי שיפורט להלן, טרם הושלמו יישום הסכם העקרונות וסיכום ההסכמים שיש לבצע על פיו.
בתשובתה מדצמבר 2019 , ציינה חנ"ח כי "השקיעה מאמצים ניכרים במהלך השנתיים האחרונות בגיבושו של הסכם העקרונות, בפריטתו להסכמים מפורטים, ובגיבוש אסטרטגיה להיערכות בהתבסס על ההסכמות הרחבות שהשיגה מול הגורמים הרלבנטיים, אותם היא פורטת למהלכים אופרטיביים נוספים בהתמודדות עם התחרות.
" בתשובתו מאוגוסט 2019 , ציין יו"ר דירקטוריון חנ"ח כי לאחר החתימה על הסכם העקרונות והגם שטרם נחתמו כל ההסכמים הקיבוציים, קיימת ודאות מספקת והסכמה על הנושאים המהותיים של התוכנית האסטרטגית, ולכן אפשר לפרוט אותה לתוכניות רב-יות עם מדדים ברורים.
עוד ציין כי הכנת התוכנית שנת האופרטיבית צפויה להסתיים באוקטובר 2019.
לאחר סיום הביקורת, בנובמבר 2019 , אישר דירקטוריון חנ"ח ת וכנית אופרטיבית רב -שנתית לשנים 2024-2020 , שנגזרה מהתוכנית האסטרטגית של החברה, שבה נבחנו כמה תרחישים אפשריים כבסיס לפעילות החברה.
משרד מבקר המדינה מציין בחיוב את קידום הסכם העקרונות ותכניות אופרטיביות על ידי הנהלת חנ"ח כאמור, אך מדגיש כי ניתן היה לקדם את התוכניות האופרטיבית גם בטרם החתימה על הסכם העקרונות, ולהתוות כמה חלופות לביצוע.
הצעדים המשמעותיים שנקטה בשנה האחרונה, טרם הושלמו ונעשו בלי שתהיה לה תוכנית רב - שנתית מפורטת או תקציב רב -שנתי מפורט, והעיכוב בהכנת התוכנית האסטרטגית ובאימוץ החלופה לפיתוח תשתיות הנמל, עלול להביא לכך שבמועד תחילת פעולת הנמלים החדשים, לא יהיה נמל חיפה ערוך לתחרות.
על חנ"ח לקדם תוכניות אלו.
מדינת ישראל -225 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים נמל אשדוד -עיכובים וקידום חלקי של תוכניות אסטרטגיות ועסקיות .
כאמור, תהליך הקמתם של הנמלים החדשים, שהואץ מפרסום מכרזי ההקמה וההפעלה ים שלהם בשנ2013 - 2014 , חייב את חברות הנמל הקיימות להיערך באופן המיטבי לקראת התעצמותה של התחרות בענף נמלי הים בארץ, הן בהתאמת תשתיות הנמל, הן בהתאמת כוח האדם.
חנ"א החלה בהכנתה של תוכנית אסטרטגית מובנית לצורך היערכותה לתחרות בסוף שנת 2015 , ואישרה אותה בשנת2016 .
, אך לא בחרה בין החלופות שהוצעו בה .
עיכוב בקידום של תחומי ליבה בהיערכות לתחרות החל בשנת 2016 .
האסטרטגית באוגוסט בהמשך להשלמת התוכנית 2016 , כתב מנכ"ל החברה ליו"ר הדירקטוריון ב - 31.
17 כי "לאחר תקופה בת מספר חודשים בה התקיימו דיונים עם יועצי חברת בנוגע לתוכנית האסטרטגית של החברה, אנו נמצאים בשלב שבו אנו דנים בחלופות ]א[ ונדרש לאשר את החלופה הנכונה והמתאי]א[ שהכינה חברתמה ביותר לחברה".
בביקורת נמצא כי במהלך שנת 2017 החלה הנהלת נמל אשדוד לדון בחלופות שהכינה חברת הייעוץ ששכרה, ואת ההכרעה בין החלופות השונות הביאה בפני ועדת הכספים של הדירקטוריון ובפני הדירקטוריון רק ביוני 2018.
בתשובתה של חנ"א על הדוח, מאוגוסט 2019 (להלן-תשובת חנ"א), ובתשובתה מדצמבר 2019 ציינה-כחלק מהסבריה על אישור התוכנית האסטרטגית בידי הדירקטוריון בשנת 2018 - כי במשך שלוש שנים, ממאי2014 עד מאי2017 , לא היה לחברה יו"ר דירקטוריון פעיל, וכי "מאז התמנתה יו"ר קבועה לדירקטוריון, הדירקטוריון ישב על המדוכה על התוכנית האסטרטגית וקיים מספר רב של דיונים בנושא".
עוד פירטה בתשובתה כמה תוכניות שנעשו על ידה לפני שנת 2017 , אך כאמור תוכניות אלה לא אומצו ולא קיבלו את אישורם של הנהלת החברה והדירקטוריון שלה.
בישיבת דירקטוריון הנמל במאי 2018 ציינה אחת הדירקטוריות כי חברת נמל אשדוד התריעה לאורך השנים בפני שר התחבורה כי הנמל לא יהיה מוכן לתחרות, וכבר היום קיים חשש לפגיעה ביכולת התחרות של הנמל.
יו"רית הדירקטוריון ציינה כי באם החברה לא תנקוט בפעולה מיידית קיים חשש לפגיעה ביכולת התחרות של הנמל וכפי שציינה בפני השר, שקיבל את עמדתה, על הנמל להיות ערוך לתחרות כבר בתחילתה.
בתשובת חנ"א היא פירטה מספר מהלכים משמעותיים בהם נקטה בכדי להיערך לתחרות הצפויה, ובהם התאמת רציף 23 לאוניות מכולה בהיקף של14 אלףTEU , התאמת המנופים הקיימים והזמנתם של מנופים חדשים, כמו גם הכנת תוכנית פרישה לעובדים והכנת תוכנית איתנות פיננסית.
מדינת ישראל -226 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעולות שנקטה הנהלת נמל אשדוד.
מבקר המדינה מציין לפני חברת נמל אשדוד כי העיכוב בהכנת התוכנית האסטרטגית ובאימוץ החלופה לפיתוח תשתיות הנמל עלול להביא לכך שבמועד תחילת פעולתם של הנמלים החדשים, נמל אשדוד לא יהיה ערוך לתחרות.
היערכות לתחרות בתחום התשתית .
מגמות בשוק הספנות העולמי והצורך בהיערכות לקליטת אוניות גדולות בחברות הנמל חיפה ואשדוד .
משנת 2013 ,פעלה חנ"י לקידום הקמתם והפעלתם של נמלי ים חדשים בחיפה ובאשדוד האמורים להיות מופעלים ע"י מפעילים שאינם בבעלות ממשלת ישראל.
הנמלים נבנים כבר היום כנמלי מים עמוקים ובהם תשתיות המתאימות לפקידתן של א וניות גדולות.
גם חברות הנמל בחיפה ובאשדוד נדרשות להיערך לקליטת אוניות גדולות, כפי שעלה גם בדיונים בבית הדין הארצי לעבודה, במסמכים של משרד האוצר, בנק ישראל, חנ"י ורספ"ן, ובהחלטת שר התחבורה.
תוכנית אב ועמדת חנ"י מ- 2006: כבר בתוכנית האב שהכינה חנ"י ב-2006 צוין כי נכנסו לשירות אוניות שנפחן 12,500TEU , אליהן יש להתאים את מסופי המכולות העתידיים, וכי אף מתוכננות אוניות שנפחן 18,000 TEU .
בתוכנית צוין כי על נמלי ישראל להיערך לפקידה ישירה של קווי הספנות הגדולים ולא כתחנת קצה.
תחזיות ועמדת רספ"ן מ- 2011 : גם על פי תחזיות רספ"ן מ-201127 צפוי גידול מתמיד בממדי האוניות וצוין חשש כי מסוף 2015 ,לא יתאימו נמלי ישראל לגודל האוניות הצפוי לפיכך הסחר בין ישראל לאסיה צפוי להיות מנותב באמצעות הזנה דרך נמלי שטעון 28 .
לפי רספ"ן, כיוון שאופיים הגיאופוליטי של נמלי שטעון באזורנוהינו בעייתי וכיוון שהזנה מטבעה היא חוליה חלשה בשרשרת האספקה הימית, יש להתאים את התשתיות הנמליות, לרבות עומק הנמל, תשתית הרציפים וממדי ה מנופים כך שיתאימו לגודל האוניות הצפוי ( 18,000 TEU ) וזאת על מנת להבטיח שנמלי ישראל יוכלו לקבל אוניות גדולות בפקידה ישירה.
27 מצגת לשר התחבורה מיוני2011.
28 עקב מגבלות גודלם של נמלי יעד שאינם מתאימים לפקידה ישירה של אוניות גדולות, המכולות נפרקות מהאוניות הגדולות בנמלים גדולים, ומועמסות על אוניות קטנות יותר המתאימות לגודלם של נמלי היעד.
השטעון מייקרת את ההובלה, ולכן גם את ה מדינת ישראל -227 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים 3 .
תחזיות משרד האוצר ועמדתו מ- 2015 .
א על פי תחזיות משרד האוצר משנת תחזית משרד האוצר: 201529 , בהינתן תשתיות מתאימות, בשנים הבאות צפוי לגדול שיעור המכולות המובל באוניות מסוג 30PNP שגודלן מעל 14,000 TEU מכלל המכולות המובל על אוניות המכולה העשויות לפקוד את נמלי ישראל, וכבר בשנת 2026 יגיע לכ-24% מהיקף המכולות באזור חיפה, ול- 36% מהיקף המכולות באזור אשדוד.
להלן בתרשים 7 תחזית האוצרביחס לשיעור המכולות במונחי TEU הצפוי להיות מובל באוניות שגודלן 14,000 TEU .
ויותר תרשים 7 : שיעור המכולות במונחיTEU הצפוי להיות מנוטל באוניות שגודלן 14,000 TEU ויותר מכלל שיעור המכולות שינוטל בנמלי חיפה ואשדוד משרד האוצר.
ב מנתוני אגף התקציבים במשרד האוצר, שהובאו בדוח קודם של עמדת משרד האוצר: מבקר המדינה31 , עלה כי נזקה הכלכלי של התחרות המוגבלת בענף נמלי הים הוא כמיליארד ש"ח בשנה.
במסמך משרד האוצר מ-2015 נותחו כמה חלופות להיערכות לתחרות הצפויה בין הנמלים, וההשקעות הנדרשות לשם מימוש כל אחת מהן.
על פי החלופה שהסתמנה כמועדפת ("תחרות ערה"), חברות הנמל הקיימות יסתפקו במתן מענה לאוניות שגודלן עד 14,000 TEU , תוך מי מוש הפוטנציאל למיקוד במג זרים אטרקטיביים, ותוך התייעלות.
ואולם באותו מסמך צוין כי על מנת שתתקיים תחרות מלאה ("תחרות ראש בראש") בפריקה וטעינה של מכולות בכל סוגי האוניות, ובכלל .
29 הגדרת תוכנית הפעולה הנדרשת להיערכות מיטבית של חברות נמל אשדוד וחיפה אל מול התחרות העתידית מיולי 2015.
31 ראו לעניין זה דוחשנתי 65א (2014 ) על משרד האוצר-רשות החברות הממשלתיות, הפרטות ושינויים מבניים של חברות, עמ' 275.
מדינת ישראל -228 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים זה האוניות הגדולות, שהיא אחד התרחישים המפורטים במסמך, יש להעמיק בחיפה את הרציף המזרחי, ובאשדוד את רציף 23, .
וכן לשדרג את העגורנים ברציפים 4 .
דיונים בבית הדין הארצי לעבודה ב - 2013: עם פרסום המכרז להקמת הנמלים החדשים הכריזה ההסתדרות ב - 15.
13 על סכסוך עבודה בנמלי אשדוד וחיפה , ובעקבותיו ביקש איגוד לשכות המסחר מבית הדין הארצי לעבודה צו מניעה נגד כוונתם של העובדים להשבית את נמלי חיפה ואשדוד.
בא כוחה של ההסתדרות, אשר ייצג את עובדי הנמלים, טען בדיון כי יצירת "שני נמלים חדשים מודרניים עם רציף עמוק ועגורנים חדשים וכן הלאה, הבדלים דרמטיים ברגולציה וביכולת התחרותית, חברות בין-לאומיות, ת עם הנמלים הקיימים".
יוצר חוסר הוגנות באפשרות לקיום תחרות הוגנ בהחלטת בית הדין הארצי לעבודה32 שניתנה ב 23.
13 צוין: "מתוך תגובתה המקדמית של המדינה, כמפורט לעיל, עולה כי לנוכח תוכנית הרפורמה האמורה, אפשר שהנמלים הקיימים יהפכו בעיקרו של דבר לנמלי שטעון לאוניות קטנות.
מעבר לכך, לגבי נמל אשדוד הבהיר.
המנהל היוצא של חברת אותו נמל, שאין ספק שהוא בר סמכא בתחום, בדיון מיום 3.
13 , כי בשעה שהנמל הפרטי שיוקם יתחרה עם הנמל הקיים על אוניות גדולות וקטנות, לנמל הקיים יוכלו להיכנס אך ורק אוניות קטנות.
כך שתחרות לא תתקיים, אלא יהיה מצב של חלוקת שוק.
זאת שעה, שלמעשה ניתן לבצע עבודות שדרוג והעמקה של הנמל הקיים, כשחנ"י תממן רק 30% מעלות אותו שדרוג, ואת השאר תממן חברת הנמל".
התשובה שניתנה להצעה זו הייתה "בשלב זה לא".
עוד צויין בהחלטת בית הדין כי לפני ועדת היגוי מטעם המדינה לקידום הרפורמה בנמלים הדגיש המנהל אז של נמל אשדוד את התחרות החד- צדדית שתקים הרפורמה, את המצב הגרוע הצפוי לנמלים ואת אפשרות הקריסה של חברת הנמל הקיים.
יו"ר נמל אשדוד אז ציין כי לנוכח הכוונה להקפיא למעשה את מצב הנמל הקיים, הוא יקרוס.
המדינה לא חלקה על הדברים הללו בדיון בבית הדין.
הייתהבהמשך ההחלטה לגבי נמל חיפה הובהר כי " ]הנהלת נמל חיפה [ פנייה מצידם תנוון.
אך ללא התייחסות ראויה עד כה".
בית הדין ציין במפורש למנוע מצב שבו הנמל י כי "התמונה המצטיירת מן האמור לעניין השלכת הרפורמה הנמלית החדשה על הנמלים הקיימים היא שכיום בהעדר תוכניות שדרוג לנמלים הקיימים.
ובהעדר נכונות לבחון הנמלים הקיימים".
ובהמשך ציין בית שדרוגם, יש חשש אמיתי לניוון או אפילו לקריסה של הדין, "כאן המקום להבהיר כי על מנת לקדם את פני הצפוי על פי מתווה רפורמת הנמלים הפרטיים המתיישמת כיום, עתה הוא הזמן לפעול בנמלים הקיימים, ולא לשקוט על השמרים ולהמתין להתממשותה המלאה של הרפורמה החדשה".
:עמדת בנק ישראל במחקר של מחלקת המחקר של בנק ישראל33 מ-2014 צוין כי שני הנמלים שיוקמו יאפשרו קליטתן של אוניות מכולה גדולות ויאפשרו את התאמתם של נמלי ישראל למגמה השולטת בעולם הספנות בשנים האחרונות -גידול בשימוש באוניות בעלות .
32 לשכת המסחר תל אביב והמרכז-איגוד לשכות המסחר נגד הסתדרות העובדים החדשה, סק"כ 40815 -07-13 בע"מ15 .
)(סגן הנשיאה יגאל פליטמן 33 בנק ישראל, ההתפתחויות הכלכליות בחודשים האחרונים137 , אוקטובר2013 עד מרץ2014.
מדינת ישראל -229 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים מסופי מכולות יש יתרון קיבולת גדולה, המוזיל את ההובלה.
עוד צוין כי להקמתם של שני בכך שהם צפויים לשפר את יעילותם של הנמלים הוותיקים, כיון שנוצרת תחרות.
במחקר לחצי התחרות בחלקי את צוין כי "אם ההשקעה תתמקד במסוף אחד בלבד הדבר יצמצם הארץ הקרובים לנמל שלצידו לא יוקם מסוף חדש" -ולתחרות מוגבלת יש השפעה מזיקה חיה.
:עמדת שר התחבורה בישיבת דירקטוריון חנ"ח מדצמבר 2015 ציין יו"ר חברת הנמל כי שר התחבורה בהמלצת רספ"ן הדגיש שאוניות גדולות של 18 אלף יוכלו להיכנס, לרציף המזרחי.
בישיבת דירקטוריון נמל אשדוד מיום 5.
17 ציין שר התחבורה כי "יהיו כאן שני נמלים, תהיה תחרות, תשתית השדרוג והתשתיות שאנחנו עושים יהיו ברמה שוויונית לשני הנמלים".
מהאמור עול ה כי בתוכנית האב של חנ"י, בתחזיות ובעמדת רספ"ן ובתחזיות משרד האוצר צוין כי אוניות גדולות יתפסו נתח שוק משמעותי יותר ויותר בתובלה הימית העולמית.
עמדת בנק ישראל, עמדת משרד האוצר, דברי השופטים בבית הדי ן הארצי לעבודה ועמדת שר התחבורה הדגישו שלצורך תחרות מלאה בכל גדלי האוניות, הן בצפון הארץ הן בדרומה, יש לקיים ארבעה נמלים שבכוחם לטפל בכל סוגי האוניות.
חברת נמלי ישראל -היערכות חלקית של החברה לקליטת אוניות גדולות בנמלים הקיימים .
ל פי חוק רספ"ן וכתב ההסמכהתפקידי חנ"י בתחום התשתיות ע .
בדברי ההסבר להצעת חוק רספ"ן, צוין כי מטרת החוק היא לשנות את מבנה ענף השירותים הנמליים תוך יצירת הפרדה בין תפעול הנמלים לבין ניהול הנכסים הפיזיים והפיתוח העתידי הפועלים בנמלים ובין הפעילות בנמלים השונים.
זאת לשם יצירת תחרות בין הגורמים שלהם השונים.
כאמור, מודל ה- Landlord , המודל הנפוץ בעולם לניהול נמלים מודרניים, שימש בסיס לשינוי המבני בנמלי הים.
על פי מודל זה, התאגיד הציבורי מספק את התשתי ות הנמליות ואחראי לפיתוחן.
חברות הפעלה פרטיות חוכרות רציפים מה Landlord - ומתחרות ביניהן על פריקתם וטעינתם של המטענים בקו המים, באמצעות מתקנים וציוד להפעלת הנמל, הנתונים בבעלותן.
המפעילים הנותנים את שירותי הנמל במודל ה Landlord - משתמשים בתשתיות משותפות34.
בהתאם לעמדת חנ"י בנוגע לעידוד התחרות בתחום הנמל, מודל ה - Landlord מבטיח תחרות ושיפור נכבד ברמת ה שירות למשתמשים בנמל.
ה Landlord - אחראי ליצירת "שדה משחק הוגן": הבטחת תנאי תחרות הוגנים בין המפעילים בתחום הנמל והבטחת תנאים תפעוליים שווים ואי-תלות בין מפעילים, וכן פיתוח תשתיות משותפות והבטחת שירותים נמליים ברמה נאותה לכלל המשתמשים בתחום הנמל35 .
34 ראו לעניין זה דוח מבקר המדינהדוח שנתי 59ב (2009 '), "הרפורמה בנמלי הים" עמ1102.
35 ממסמכים בהם הציגה חנ"י את עמדתה לפני הממשלה על תפקיד ה- Landlord , לפני החלטת הממשלה מ-2008.
מדינת ישראל -230 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים לפי סעיף 9 ()(ב5 ) לחוק רספ"ן, תפקידה של חברת הפיתוח והנכסים הוא לתכנן ולפתח את הנמלים המנויים בתוספת השנייה, לפי תוכניות פיתוח, והכל במטרה לתת מענה לצורכי המשק ובכפוף למדיניות הממשלה ולהוראות השרים לעניין זה; ולפי סעיף 9()(ב9 ) לחוק, לפעול לקידום התחרות בין הגורמים הפועלים בנמלים המנויים בתוספת השנייה 36 .
על פי סעיף10 לכתב ההסמכה של חנ"י שניתן לפי סעיף9 (א) לחוק, חנ"י תעמיד לשימוש חברות הנמל את השטחים התפעוליים של הנמלים בתנאים שייקבעו בהסכם בין חנ"י לחברות הנמל.
בפברואר 2005 חתמו חברות הנמל וחנ"י הסכמי ביניים, שנועדו לקבוע באופן זמני את התנאים שחנ"י וחברות הנמל יפעלו לפיהם עד שייחתם בין הצדדים הסכם מפורט על תנאי העמדתם של הנכסים לשימושה של חברת הנמל (להלן -ההסכם המפורט).
תוקפו של הסכם הביניים על פי ההסכמים, בשטח התפעולי של הנמל, שהוא שטח תת היה חצי שנה.
-ימי, תינתן ברת הנמל זכות מעבר ושימוש לא בלעדיים; חנ"י תשמר על חשבונה את עומק מי הים לח ותדאג להעמקתם בתעלות הכניסה, במעגלי הסיבוב ולאורך הרציפים השונים, הכל בהתאם להוראות רספ"ן וככל הדרוש לתפקודו התקין של הנמל ולבטיחותם של כלי השיט הנכנסים הנדרשות לשם כך, לרבות חפירת קרקע הים ותתלנמל; ותבצע את העבודות הימיות -קרקע הים.
על פי סעיף 23 (ב) לחוק רספ"ן (שאומץ גם לכתב ההסמכה של חנ"י סעיף 16 ), רספ"ן מוסמכת להורות לחנ"י לגבש תוכנית לפיתוח הנמלים והצעת תקציב תוכנית כאמור, זאת לאחר שחנ"י נתנה הזדמנות לחברות הנמל להשמיע את טענותיהן.
לאחר גיבוש התוכנית, על חנ"י להגישה לאישור השרים בכל שנה.
הפרטים שייכללו בתוכנית הפיתוח, מתכונתה והיקפה יהיו כפי שתורה רספ"ן, והיא תתייחס גם לפיתוח רב-שנתי ולפיתוח המיועד להתבצע באמצעות אחר, ותפרט את המקרקעין המיועדים לרכישה על ידי חנ"י.
סעיף 17 לכתב ההסמכה קובע כי חנ"י תבצע את תוכניות הפיתוח שאושרו לפי הוראות סעיף 23(ב) ו-(ג) לחוק, בכפוף לתקציב המאושר ולקיום המקורות למימונו.
החברה תטפל גם בכל נושאי התכנון, הבנייה והרישוי הנדרשים לצורך יישום תוכניות הפיתוח וביצוען, לרבות קבלת הדרושים על פי כל דין.
הרישיונות, ההיתרים והאישורים יצוין כי על פי הכללים שקבע מנהל הרספ"ן37 , חנ"י אחראית לתחזוקה ושיקום של1 מ' מקו המים לתוך הרציף, וחברות הנמל אחראיות לתחזוקה ושיפוץ מעבר ל-1 מ' מקו המים פנימה לכיוון היבשה.
חדשים, הערוכים חרף כל האמור, ובניגוד לעבודות שביצעה חנ"י בעת הקמת הנמלים ה מבחינה תשתיתית לקליטתן של אוניות מכולה גדולות, הרי שחנ"י לא פעלה די בנוגע להיערכות התשתיתית של הנמלים הוותיקים, ובעיקר נמל חיפה, לתחרות הצפויה מהנמלים החדשים -הכל כפי שיפורט להלן.
חיפה, אשדוד ואילת 37 'תשקיף חנ"י פרק ו14.
מדינת ישראל -231 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים חנ"י -לקליטת לטובת היערכות היקף ההשקעה של חנ"י בנמלים הקיימים אוניות מכולה גדולות .
בנמלים הקיימים שינוי נוסחת החישוב של דמי השימוש וצמצום השקעות חנ"י בשנים 2010 -2018 .
על פי סעיף4 (א) לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה -1975 , על חברה ממשלתית לפעול לפי השיקולים העסקיים שחברה לא-קבעה לה ממשלתית נוהגת לפעול על פיהם, זולת אם הממשלה, באישור ועדת הכספים, שיקולי פעולה אחרים.
הממשלה לא קבעה לחנ"י שיקולי כפי שיפורט בהמשך, בהתאם לחוק רספ"ן ולכתב ההסמכה, על חנ"י לגבש פעולה אחרים.
(אחת לשנה), לאחר שאפשרה לחברות הנמל להשמיע את הצעותיהן ובקשותיהן לעניין, צעת תקציב לתוכנית הפיתוח.
עוד נקבע בחוק כי החברה תבצע הצעה לפיתוח הנמלים וכן ה את תוכניות הפיתוח שאושרו בכפוף לתקציב המאושר ולקיום המקורות למימונן.