HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המשטרה נוהגת לסווג את תיקי תאונות הדרכים עם נפגעים 10 :לשני סוגים (א) תאונת דרכים עם נפגעים שאותה היא חוקרת בעצמה ("ת"ד"); (ב) תאונת דרכים קלה שהוגדרה במשטרה כתאונה שאינה נחקרת על ידה ("כללי עם .
10 רק תאונות שדווחו למשטרה.
למשל, המשטרה אינה כוללת ברישומיה נתונים על תאונות שבהן מעורב רכב צבאי בלבד.
הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים | 681 .
החל משנת200811 מסד הנתונים של הלמ"ס מתעדכן גם על פי רישום נפגעי התאונות בבתי החולים (להלן - קובץ טראומה), שמנהל מכון גרטנר לחקר אפידמיולוגיה ומדיניות בריאות (להלן - מכון גרטנר).
בקובץ הטראומה12 נרשמו נפגעי תאונות דרכים נוספים, שאושפזו בבתי חולים אך לא דווחו למשטרה.
להערכת הלמ"ס, חלק מהסיבות האפשריות לכך הן: (א) תאונות שבתי החולים מגדירים כתאונות דרכים אך המשטרה אינה מגדירה ככאלה, כגון נפגעים בתאונות שהיה מעורב בהן כלי רכב שאינו מנועי, כמו אופניים או תאונות של גלגינוע (קורקינט) חשמלי 13; )(בתאונות לא מדווחות למשטרה, כגון תאונות עם רכב בודד; (ג) תאונות שבהן מעורבים נהגים ללא רישיון או נהגים בתקופת פסילה.
המשטרה נוהגת להגדיר, כמקובל במדינות רבות, פצוע קשה כ"אדם שאושפז בעקבות תאונה בבית חולים לתקופה של 24 שעות ויותר, שלא לצורך השגחה בלבד".
בעקבות טענה ולפיה בבתי החולים מאושפזים מספר רב יותר של פצועים קשה שנפגעו בתאונות דרכים מהמספר שעליו דיווחה המשטרה, ביצעה למ"ס מחקר ובו השוותה בין שני הנתונים 14 .
להלן בלוח 1 השוואת הנתונים לשנים 2014-2012 : .
לוח1 : השוואת נתוני נפגעים קשה לפי רישומי המשטרה ולפי קובץ הטראומה, בשנים 2014 -2012 .
מספר הנפגעים קשה בתאונות דרכים 2012 2013 2014 .
לפי קובץ המשטרה* 1,516 1,570 1,503 .
לפי קובץ הטראומה 3,493 3,581 3,413 .
* כפי שנרשמו בדוח למ"ס לשנת2014 ', עמ254.
מהלוח עולה כי מספר הפצועים קשה שאובחן בבתי החולים על פי רישומי מכון גרטנר גדול בשיעור ניכר ממספרם לפי הרישום של המשטרה.
מנהל מכון גרטנר ציין במכתבו למשרד מבקר המדינה כי לדעתו הנתונים היחידים במדינה שהם מלאים, תקפים ומהימנים בנושא נפגעי תאונות הדרכים הם הנתונים שבקובץ הטראומה.
11 בשנת2008 החל מכון גרטנר (ראו להלן) לבצע רישום מקיף של סוגי הפגיעות וחומרתן בקרב כל נפגעי תאונות הדרכים במרבית בתי החולים ( 20 בתי חולים בשנת 2014 ,19 בתי חולים בשנים 2012 ו-2013.
) 12 על פי נתוני למ"ס על תאונות דרכים עם נפגעים בשנת2014.
13 32% מהנפגעים שלא היו רשומים בקובץ המשטרה היו ילדים עד גיל 14 שרכבו על אופניים רגילים, אופניים חשמליים או גלגינוע חשמלי.
כאמור, הלמ"ס מנהלת את נתוני הנפגעים באזורי יהודה ושומרון בסידרה נפרדת 682 | דוח שנתי 67א .
בשנת 2012 בכ-15 מיליארד ש"ח כולל נזקי רכוש מתאונות ללא נפגעים המשנה לסטטיסטיקן הראשי ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2016 (להלן- תשובת למ"ס), כי למ"ס והמשטרה דנו כמה פעמים בפערים האמורים בין הנתונים.
המשטרה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מיוני 2016 (להלן - תשובת המשטרה), כי הפערים הקיימים נובעים בין השאר מהעובדה שהיא מתבססת רק על דיווחים על הערכת מצב הפצועים בעת האירוע שהתקבלו אצלה, ואין לה מידע על חומרת הפגיעה כפי ש נקבעה בבית החולים .
המשטרה הוסיפה כי היא פועלת בשיתוף פעולה עם למ"ס והרשות כדי למצוא פתרונות, שיפח יתו את הפערים בין הנתונים על מספר הפצועים בתאונות, בייחוד מספר הפצועים קשה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על למ"ס, המשטרה והרשות להמשיך לפעול בנושא זה, במטרה לקבוע שיטה אחידה ומתואמת לרישום מספר הנפגעים, שתאפשר לקבל תמונה מדויקת ואמינה יותר של מספר הנפגעים על מנת לגבש תכנית להפחתת מספרם וגם להעריך באופן מדויק יותר את העלות הכלכלית למשק.
העלות הכלכלית של תאונות דרכים למשק .
העלות השנתית הכוללת של נזקי תאונות דרכים למשק הישראלי הוערכה בשנת 2012 בכ-15 מיליארד ש"ח כולל נזקי רכוש מתאונות ללא נפגעים15 .
משרד התחבורה ומשרד האוצר ביצעו חישוב זה, בהתאם לנוהל פר"ת, על בסיס הנתונים שבקובץ המשטרה.
בלוח 2 שלהלן מוצג פירוט של העלויות למשק בגין הרוגים ופצועים מאושפזים: .
15 תאונות ללא נפגעים כגון התנגשויות פנים-אחור של רכבים.
הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים | 683 .
הכאב והצער לוח 2 : עלויות למשק בגין הרוגים ופצועים מאושפזים (במיליוני ש"ח), בשנת 2012 .
פצועים שאושפזו בבתי חולים קשה מאוד 4.
פצועים שאושפזו בבתי חולים קשה 1.
פצועים שאושפזו בבתי חולים בינוני 1.
פצועים שאושפזו בבתי חולים קל 0.
נזקי צער, כאב וסבל של הנפגעים ומשפחותיהם .
מהלוח עולה כי העלויות למשק מכל הרוג ופצוע קשה גבוהות מאוד, ומכאן כי השקעת משאבים בפעולות להפחתת מספר הנפגעים בתאונות דרכים עשויה גם להביא לחיסכון כלכלי רב למשק, נוסף על הפחתת השכול, הכאב והצער.
ועדת השרים לענייני בטיחות בדרכים .
במאי 2006 הקימה הממשלה ה-31 ועדת שרים לענייני בטיחות בדרכים, בראשות שר התחבורה דאז.
ביולי 2009 הקימה הממשלה ה -32 ועדת שרים חדשה לענייני בטיחות בדרכים ומינתה את שר התחבורה, מר ישראל כץ, ליו"ר הוועדה.
הממשלה החליטה כי הוועדה תעסוק בגיבוש מדיניות ממשלתית, בתיאום פעולות הממשלה ובקביעת סדרי עדיפויות בכל הנוגע ל נושא הבטיחות בדרכים והמאבק בתאונות הדרכים.
הוועדה התכנסה שלוש פעמים: בפברואר וביולי 2010 ובינואר2011 .
פעילות הוועדה הסתיימה בתום כהונת הממשלה, במרץ 2013 , והממשלות ה-33 וה-34 לא הקימו ועדת שרים לנושא זה.
מזכירות הממשלה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממאי 2016 " כיממשלת ישראל עוסקת ללא לאות בסוגית המאבק בתאונות הדרכים והנושא מצוי באופן מתמיד על סדר יומה", בין השאר במסגרת דיונים רבים של הממשלה.
מזכירות הממשלה הוסיפה כי הממשלה נוקטת פעולות כלל-מערכתיות למאבק בתאונות הדרכים.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חשיבות הנושא והצורך בתיאום שוטף של פעולות המשרדים השונים במאבק בתאונות דרכים, על הממשלה לבחון את מועילות פעולותיה הנוכחית בנושא, ובמידת הצורך לשקול הקמה מחודשת של ועדת שרים שתנווט את המאבק.
פעולות לצמצום הסיכונים בדרכים .
המלחמה בתאונות הדרכים מחייבת ניתוח וזיהוי של הקבוצות החשופות יותר לתאונות דרכים.
הרשות נעזרת במידע ובנתונים של הלמ"ס, בין השאר, לצורך ניהול וגיבוש של תכניות לשיפור הבטיחות בדרכים.
להלן בלוח 3 ניתוח שהכינה הרשות על מספרי ההרוגים בשנים 2014-201516 הממוינים לפי קבוצות בעלות מאפיינים מיוחדים: .
לוח 3 : מספרי ההרוגים לפי מאפיינים שונים *, בשנים 2015 -2014 .
דרכים בין-עירוניות 188 (59%) 221 (62%) .
דרכים עירוניות 131 (41%) 135 (38%) .
הולכי רגל 125 (40%) 114 (32%) .
מפגיעת כלי רכב כבדים 50 (16%) 66 (19%) .
רוכבי אופנוע 37 (12%) 57 (16%) .
רוכבי אופניים 10 (3%) 15 (4%) .
נהגים צעירים 33 (10%) 37 (10%) .
מגזר המיעוטים 109 (34%) 102 (29%) .
סה"כ הרוגים 319 356 .
על פי נתוני הרשות תיתכן כפילות באיפיון - לדוגמה, נהג אופנוע צעיר שנהרג בדרך בין-עירונית .
מהלוח עולה כי בשנים 2014 ו-2015 מרבית ההרוגים (כ-60% מהם) נפגעו בתאונות בדרכים בין-עירוניות .
כמו כן, שיעור הולכי רגל שנהרגו בשנים אלה היה גדול, בשנת 2014 - 125 (כ-40% ) מכלל ההרוגים בתאונות האמורות, ובשנת 2015 - 114 (כ-32%) מההרוגים (יצוין כי שיעורים דומים היו גם בשנים 2013-2008 .
16 המקור: הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים; אשר למספר ההרוגים ראו הערה 1.
הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים | 685 .
בדרכים בין-עירוניות .
2015-2012 מתאפיין בשיעור הרוגים גדול - יותר מ-100 הרוגים בכלאחת משנים אלו.
נתונים אלה מעלים נקודות תורפה בתחומי הבטיחות בדרכים ומהן ניתן להקיש על תחומי פעולה שיש להתרכז בהם לצורך צמצום מספר הנפגעים.
משרד מבקר המדינה בדק היבטים בפעילות הגופים שהרשות מסייעת להם במימון פעולות לצמצום הנפגעים בדרכים.
שיפור כבישים בין-עירוניים .
תאונות בדרכים בין -עירוניות הן בדרך כלל קטלניות יותר מהתאונות בדרכים עירוניות, בין השאר בגלל מהירות הנסיעה של כלי הרכב.
על פי נתוני הרשות, בשנת 2015 לכל100 ק"מ בדרכים בין -עירוניות היו בממוצע 2.
6 הרוגים לעומת ממוצע של 1.
2 הרוגים ל-100 ק"מ בדרכים עירוניות.
להלן בלוח 4 נתונים על מספר ההרוגים בדרכים, לפי סוג הדרך, בשנים 2015-2012 : .
לוח4 : מספרי הרוגים בתאונות דרכים, לפי סוג הדרך, בשנים 2015 -2012 .
סוג הדרך 2012 2013 2014 2015 .
דרך בין-עירונית 171 178 188 221 .
דרך עירונית 119 131 131 135 .
סך כל ההרוגים 290 309 319 356 .
מהלוח עולה כי מספר ההרוגים בדרכים בין-עירוניות גדל בכ -30% .
בשנים האמורות תשתית דרכים נאותה מסייעת להפחתת שיעור התאונות והפגיעה בגוף וברכוש בשעת תאונה.
ועדת שיינין ציינה כי על פי ניסיון מצטבר בארץ ובעולם, ניתן להקטין במידה ניכרת את מספר התאונות ואת חומרתן באמצעות שיפורים הנדסיים בתשתיות במקומות עתירי תאונות או סיכון ("מוקדי סיכון").
השיפורים יכולים להיות מקומיים באמצעות הקמת תשתיות המותאמות למגבלות המשתמשים בדרך כדי למנוע מראש מצבי סיכון ותאונות.
משרד התחבורה העריך17 כי הירידה במספר ההרוגים ובמספר הפצועים קשה בשנים 2012-2007 התרחשה בזכות השקעות רבות של משרד התחבורה בשיפור תשתית הכבישים (הרחבת כבישים חד-מסלוליים לדו -מסלוליים 18, הוספת מחלפים, והשקעה בתשתית "סלחנית", שמט רתה הקטנת עוצמת הפגיעה, לדוגמה: מעקות סופגי אנרגיה ופסי הרעדה).
17 ראו להלן תכנית אב לתחבורה (2014 ) שהוכנה עלידי משרד התחבורה.
18 המביאה להפחתה ניכרת במספר התאונות הקשות (תאונות חזית-חזית ותאונות רכב בודדות).
משרד מבקר המדינה מעיר כי הגידול במספר הנפגעים בתאונות בשנים 2015-2012 מצביע על כך שהשקעה בתשתיות אינה מענה כולל למאבק בתאונות הדרכים אלא רק מרכיב אחד ממנו.
חברת נת"י היא זרוע הביצוע של משרד התחבורה להקמה ולתחזוקה של כבישים בין-עירוניים.
נת"י הכינה מודל לאיתור מקומות תורפה בכבישים אלה המשווה את מספר התאונות בפועל למספר התאונות הצפוי.
אם מספר התאונות בפועל גדול בהרבה ממספר התאונות החזוי, המקום שבו אירעו אותן תאונות מוגדר כמוקד סיכון.
קריטריון נוסף הוא קטעים או צמתים שנדרש לשפרם על פי דוח שהכינו המשטרה או הממונה על הבטיחות ברשות, בעקבות תאונה קטלנית שאירעה בשלוש השנים האחרונות.
משרד התחבורה הכין תכנית אב לתחבורה בשנת 2014 (להלן- תכנית אב לתחבורה).
חברי הצוות שהכינו את ה תכנית הסתייגו מהמודל שפיתחה נת"י, בין השאר כיוון שלדעתם הגורמים לתאונות דרכים הם לעתים אירועים אקראיים ומרובי גורמים.
משרד התחבורה מסר בתשובתו כי משנת 2017 ישונה סדר העדיפויות הרב-שנתי של חברת נת"י לטיפול במוקדי סיכון.
למשל, שיפור תשתיות בעת פניות שמאלה יתוקצב בראש סדר העדיפויות , ללא מגבלת תקציב, ויועדף על פני פרויקטים גדולים.
משרד התחבורה הוסיף כי הוא פועל גם בתחומים אחרים לשיפור התשתית, למשל באמצעות טיפול בטיחותי בכבישים חוצי יישובים ושדרוג כבישים שהוזנחו במהלך השנים ("כבישים ללא אבא") והעברתם לאחריות נת"י.
ועדה בין-משרדית בראשות מנהל אגף תשתיות בין -עירוניות במשרד התחבורה, אשר עם חבריה נמנים נציגים מנת"י, מהמשטרה ומהרשות, בוחנת את הפרויקטים לביצוע במוקדי סיכון, וקובעת אם לאשרם על פי המודל שהכינה נת"י.
הוועדה גם מאשרת את דרך הטיפול במוקד הסיכון כגון העתקת צומת, התקנת רמזור או אחר.
להלן נתונים על ניצול תקציב מזומן למוקדי סיכון ע"י נת"י, על פי נתוני אגף התקציבים במשרד האוצר (להלן – אג"ת).
הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים | 687 .
42%-30% בשנים 2014-2012 .
שיעור זה גבוה לעומת השיעור הממוצע במדינות ה- OECD שעמד על כ-20% לוח 5 : ניצול תקציב (מזומן ) מוקדי סיכון בנת"י, בשנים 2015 -2013 .
שנה תקציב מקורי (במיליוני ש"ח ) ביצוע תקציב (במיליוני ש"ח) .
מהלוח עולה כי בשנים 2015-2013 לא ניצלה נת"י את מלוא תקציב המזומן למוקדי סיכון.
ביוני 2015 התריע הממונה על התקציבים במשרד האוצר (להלן- ראש אג"ת), מר אמיר לוי, לפני מנכ"ל משרד התחבורה דאז, מר עוזי יצחקי (להלן - מנכ"ל משרד התחבורה דאז) 19 , כי נת"י מתקשה לנצל את התקציבים שהוקצו לה ומתעכבת בביצוע פרויקטי בטיחות.
ראש אג"ת ביקש ממנכ"ל המשרד לשקול מחדש את מנגנוני הקצאת התקציבים בתחום הבטיחות בדרכים כדי לאפשר טיפול יעיל ומהיר במגמת הגידול במספר ההרוגים שהסתמנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה ונת"י לפעול בנחישות לקידום פרויקטים בכבישים ובמוקדי סיכון , כדי לשפר את מידת בטיחותם ולמנוע תאונות ונפגעים.
תאונות דרכים שבהן היו מעורבים הולכי רגל .
הולכי רגל נמנים עם קבוצת משתמשי הדרך הפגיעים ביותר, בין השאר עקב היעדר מיגון ומשקלם הקל יותר לעומת כלי הרכב.
השיעור היחסי של ההרוגים שהם הולכי הרגל מכלל ההרוגים בתאונות עמד על 42%-30% בשנים 2014-2012 .
שיעור זה גבוה לעומת השיעור הממוצע במדינות ה - OECD שעמד על כ -20% .
גם שיעור הפצועים אנוש וקשה גבוה יותר בקרב הולכי רגל שנפגעו בתאונות דרכים.
בדוח ועדת שיינין צוין כי שיפורים שונים בשטח עירוני, כגון בניית מעגל תנועה, הוספת פסי האטה, רִמזור והסדרת צומת עשויים להפחית בעשרות אחוזים את שיעור התאונות ואת שיעור הפגיעות בהם.
בלוח שלהלן מובאים נתונים על התנהגותם בכביש של הולכי רגל בעת שנהרגו בתאונות דרכים בשנים 2014-2012 .
19 מנכ"ל משרד התחבורה סיים את כהונתו ביוני2016.
לוח 6 : התנהגות בכביש של הולכי רגל בעת שנהרגו, בשנים 2012- 2014 .
חצו כביש במעבר חציה 11 26 32 .
חצו כביש שלא במעבר חציה 29 30 44 .
אחר או לא ידוע 41 29 14 .
מהלוח עולה כי בשנים האמורות לעיל חל גידול ניכר במספר הולכי הרגל שנהרגו בעת שעברו במעבר חציה.
על פי נתוני הלמ"ס, בשנת 2014 כ- 1,800 (כ- 14.
8% ) מכלל הנהגים שעברו עבירת תנועה בעת תאונת דרכים לא נתנו זכות קדימה להולכי רגל וגרמו לתאונת דרכים עם נפגעים.
על פי מכון גרטנר, בשנים 2013 ו-2014 חלה עלייה בתמותה בקרב מאושפזים שנפגעו כהולכי רגל בתאונות דרכים לעומת רוב השנים הקודמות.
תאונות דרכים שאירעו במעבר חציה .
בשנים2014 ו-2015 ( נפגעו חלק ניכר מהולכי הרגל ההרוגים 67%-64% )מהם במרחב העירוני.
ועדת שיינין המליצה לבנות מעברי חצייה שיבליטו את נראות הולכי הרגל במרחב ולהגביה את מעבר החצייה.
המכון לחקר תחבורה בטכניון ביצע בעבר מחקר בנושא פתרונות תשתית לשיפור בטיחותם של הולכי הרגל בתנאי הארץ 20.
ממצאי המחקר העלו כי על מנת להפחית במידה ניכרת את מספרם של הולכי הרגל הנפגעים בשטח עירוני יש לבחון את רשת הדרכים העירונית לצורך מזעור אזורי החיכוך בין הולכי הרגל לכלי הרכב ולשם מיתון מהירות הנסיעה של כלי הרכב באזורי הימצאות ופעילות של הולכי הרגל.
בדוח הומלץ לבחון בניסויי שטח מבוקרים בתנאי הארץ פתרונות תשתית למיתון מהירות הנסיעה לפני מעברי חציה, כגון התקנת קווי זיג -זג בסמוך למעברים או הגבהת שטח מעבר החציה ופתרונות תשתית נוספים כגון התקנת רמזורים, איי- תנועה ומעקות בטיחות.
הרשות הודיעה בתשובתה כי יישמה חלק מהפתרונות וחלקם בשלבי יישום - לדוגמא מעבר חצייה מוגבה נכלל בהנחיות הבטיחות והקדמת מופע אור ירוק להולכי רגל בכבישים מסוימים.
כמו כן, המשטרה ציינה בתשובתה כי היא מבצעת סקירות הנדסיות ובטיחותיות במעברי חציה בסמוך לבתי ספר, מתריעה על ליקויי תשתית ומגישה לרשויות המלצות לטיפול.
20 ( ,'דורון בלשה ואח2009 ), המכון לחקר התחבורה בטכניון- מכון טכנולוגי לישראל ומרכז רן נאור לחקר הבטיחות בדרכים.
המחקר מומן על ידי הרשות.
הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים | 689 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי למרות הנתונים על השיעור היחסי הגבוה של מקרי הפגיעה בהולכי רגל בשנים 2014-2012 , רק בשנת 2015 החליטה הרשות לבצע ניסוי בשיתוף רשויות מקומיות לבחינת השפעת הסימון של קווי זיג-זג בסמוך למעברי חציה על הפחתת מספר התאונות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לנקוט אמצעים שונים להפחתת מהירות התקרבותם של כלי הרכב למעברי החציה ולמזעור אזורי החיכוך בין הולכי הרגל החוצים את הכביש לכלי הרכב כדי למזער את הפגיעות בהולכי הרגל.
במרץ2015 נכנס לתוקף תיקוןלתקנה 67 לתקנות התעבורה, התשכ"א-1961, בעניין חובתו של נוהג ברכב כלפי הולך רגל במעבר חציה (להלן - תקנות המשנה).
על פי התקנות, נוהג רכב המתקרב למעבר חציה נדרש להאט את רכבו אם הולך רגל עומד על המדרכה בסמוך למעבר חציה ואם ניכר שבכוונתו של הולך הרגל לחצות את הכביש, לתת לו זכות קדימה.
נוסף על כך מורות תקנות המשנה כי אם התקרב נהג רכב למעבר חציה ובנתיב אחר האט רכב לפני מעבר החציה, יאט הנהג את רכבו לפני מעבר החציה האמור, ואם הרכב בנתיב האחר עצר - יעצור אף הוא.
במאי 2015 פנה מנהל הרשות לראש את"ן, ניצב ירון בארי, בבקשה לאכוף תקנות אלה.
ראש את"ן ציין בתשובתו למנהל הרשות כי את"ן אוכף את התקנות למתן זכות קדימה להולכי רגל במעבר חציה, אך לא את תקנות המשנה, כיוון שאלה לא נכללו בצו התעבורה (עבירות קנס).
המשטרה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מיוני 2016 כי בתכנית העבודה השנתית באת"ן, ניתנה התייחסות לפעילות אופרטיבית בתחום זה, תוך מתן דגש לאכיפת עבירת אי מתן זכות קדימה להולכי רגל.
עוד ציינה כי בשנת 2015 נרשמו כ- 1,300 דוחות בנושא זה.
כמו כן, ציינה המשטרה כי קביעת תקנות המשנה כעבירות קנס נעשית ביוזמת את"ן על מנת שניתן יהיה לאכוף באופן אפקטיבי את התקנות.
משרד התחבורה הודי ע בתשובתו כי הוא פועל לקבלת האישורים הנדרשים להכללת תקנות המשנה בצו התעבורה (עבירות קנס).
המשרד הוסיף כי למשטרה נתונה הסמכות לאכוף את התקנות נגד נהגים שביצעו כל עבירה, ובכלל זה עבירה על תקנות המשנה, וזאת באמצעות הזמנה לדין.
בבירור נוסף שערך משרד מבקר המדינה, מסר משרד התחבורה כי מתקיימים דיונים בנושא, בשיתוף המשטרה, כדי להשלים בהקדם את הצעת התקנות ולהעבירן לאישור הכנסת.
מכלל כלי הרכב תאונות דרכים שבהן היו מעורבים הולכי רגל קשישים .
שיעור הולכי הרגל הנפגעים בקבוצת הגיל 65 ומעלה גדול יחסית לשיעורם באוכלוסייה.
בשנת 2015 27% מסך הולכי הרגל שנהרגו היו בקבוצת גיל זו.
נמצא כי למרות שיעור הנפגעים הגדול בקרב אוכלוסיי ה זו, תקציב הרשות לביצוע פעולות ההסברה המיועדות לה פחת מ- 100,000 ש"ח ב שנת 2014 ל- 70,000 ש"חבשנת 2015.
הרשות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מיוני 2016 (להלן- תשובת הרשות) כי הגורם להפחתת התקציב הוא קיצוץ ניכר בתקציבה ב שנת 2015 יחסית לשנת 2014; והוסיפה כי ביצעה פעולות הסברה נרחבות בנושא הרחבת זכות הקדימה להולכי רגל.
משרד התחבורה הודיע בתשובתו כי הוא פועל לצמצום מספר הנפגעים בקרב אוכלוסייה זו באמצעות שיפורים בתחום הרִמזור, לרבות הארכת משך הרִמזור להולכי רגל, וכי ועדת הבטיחות העירונית במשרד המליצה לכלול בתכנית העבודה של שנת 2016 פרויקטים בקרבת מוסדות לקשישים כדי לשפר את רמת הבטיחות להולכי הרגל בסביבתם.
משרד התחבורה הודיע בתשובתו כי הוא מבצע פעילויות רבות להקטנת מספרם של הולכי רגל הנפגעים בתאונות דרכים, כולל עידוד התקנת מערכות בטיחות מתקדמות וכן אימוץ התקינה האירופאית המחמירה בנושא בטיחות הרכב; וכן פועל להגברת ההגנה על הולכי רגל ולטיפול תשתיתי במוקדים בין-עירוניים אשר זוהו כבעיתיים להולכי רגל.
לדעת משרד מבקר המדינה, על כל הגורמים העוסקים בנושא - משרד התחבורה, המשטרה, והרשות - לפעול בתיאום ובמגוון אמצעים כדי להקטין את מספר הולכי הרגל הנפגעים בתאונות דרכים: להכין תכנית רב -שנתית לצמצום אזורי החיכוך בין כלי הרכב להולכי הרגל ולמתן במידה רבה את מהירויות הנסיעה של כלי הרכב באזורי הימצאות ופעילות של הולכי רגל.
כמו כן, על המשטרה להתארגן להגברת האכיפה הן בקרב נהגים, בהתקרבם למעבר חציה, והן בקרב הולכי רגל החוצים שלא במעבר חצ יה.
בד בבד, על הרשות להרחיב את ההסברה להולכי רגל ו לעודדם לנקוט צעדים שיפחיתו את הסיכון למעורבותם בתאונות, וכן לבחון חלופות נוספות בנוגע להעברת מסרים של חציית כבישים בבטחה.
תאונות דרכים שבהן היה מעורב רכב כבד .
ככל שעוצמת המפגש עם כלי רכב כבד ומהירותו גדולות יותר, גדל הסיכון כי תאונה שבה מעורב כלי רכב כזה תהיה קטלנית.
מ עורבות כלי הרכב הכבדים בתאונות דרכים קטלניות בשנת 2014 היא בשיעור גבוה ביחס ל שיעורם מכלל כלי הרכב .
להלן בלוח 7 נתונים של הרשות על כלי הרכב המעורבים בתאונות קטלניות, לפי סוג כלי הרכב, באותה שנה.
הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים | 691 .
לוח 7 : מעורבות כלי רכב בתאונות קטלניות בשנת 2014 על פי סוגיכלי הרכב .
משאיות מעל34 טון 6 0.
אוטובוס זעיר ומוניות 38 1.
סה"כ* 2,966 100 432 .
* הסכום הכללי אינו תואם את סך כלי הרכב המוצגים בלוחבקטגוריית מצבת כלי הרכב משום שלא נכללים בה הנתונים על כל סוגי כלי הרכב לשנה זו, ובכללם הנתונים על כלי הרכב שבמחוזות יהודה ושומרון ועל כלי רכב אשר היו מעורבים בתאונות שההרוגים בהן נפטרו לאחר יותר מ-30 .
מהלוח עולה כי שיעור התאונות הקטלניות שבהן היו מעורבות משאיות (שמשקלן מעל 3.
5 טון) ואוטובוסים הוא 20.
6% , אף ששיעור כלי רכב אלה מכלל כלי הרכב קטן בהרבה - 3.
תופעה זו באה לידי ביטוי גם בנתוני הלמ"ס, שעל פיהם שיעורן של המשאיות הגדולות (16 טון ומעלה) שהיו מעורבות בתאונות קטלניות היה 6.
5% משיעורן מכלל כלי הרכב - פי 2.
) יצוין כי מנובמבר 2015 מחויבים כלי רכב כבדים חדשים (אוטובוסים, משאיות במשקל 3.
5 טון ומעלה) ואמבולנסים המיובאים לארץ בהתקנת מערכת בטיחות הכוללת התראת סטייה מנתיב והתראה מפני התנגשויות.
שר התחבורה הרחיב תקנה זו, והחל בנובמבר 2016 יחויבו גם כלי רכב אלה משנתון 2012 בהתקנת מערכת הבטיחות האמורה לעיל.
הכשרה של נהגים מקצועיים ברכב ציבורי וברכב תובלה .
משרד התחבורה מינה בשנת 2000 ועדה ציבורית בראשות אלוף (מיל') עמיעז סגיס (להלן - ועדת סגיס) לבחינת מצב ענף ההובלה.
הוועדה הגישה דוח בנושא בשנת 2002 .
בדוח צוין, בין השאר, כי תכנית ההכשרה של נהגי רכב כבד, הן ההכשרה 692 | דוח שנתי 67א .
הבסיסית והן ההכשרה בהמשך העבודה, לא הייתה מספקת.
בין היתר המליצה הוועדה: (א) להחיל חובת התנסות (חניכה) לנהג רכב כבד חדש בדומה לחובה החלה על נהג חדש ברכב פרטי21; )(בלהחיל על נהגי רכב כבד חובת השתלמות מעשית אחת לחמש שנים; (ג) להכיר בעבודת הנהג כעבודה מועדפת ולהוסיף בחוק את ההגדרה של נהג מקצועי 22.
ממשלת ישראל החליטה לאמץ את מסקנות ועדת סגיס.
במועד סיום הביקורת עדיין לא יושמו המלצות אלה והמלצות נוספות של הוועדה.
משרד התחבורה הודיע בתשובתו כי בשנת 2015 החל תהליך תיקון חקיקה23 בדבר חיוב חונך לרכב כבד וציבורי והחלת חובת השתלמות מעשית.
אחד הגורמים לתאונות דרכים הוא אי-תקינות כלי הרכב.
אמנם משקלו של גורם זה קטן בהשוואה לאחרים שנסקרו לעיל, אך כאשר יש ליקוי במערכות חשובות ברכב, כגון מערכת הבלמים ומערכת ההיגוי, נשקף סיכון של ממש לנוסעים בו, לכלי רכב אחרים בכביש ולכלל משתמשי הדרך.
הרשות מתקצבת מדי שנה את פעילותן של ניידות הבטיחות שבאגף הרכב במשרד התחבורה בכ -6.
5 מיליון ש"ח מדי שנה.
בהסכמים (תכניות עבודה) שחתם משרד התחבורה עם הרשות הוא התחייב לביצוע 50,000 .
בדיקות מדי שנה בשנה נמצא כי ההסכם לשנת 2013 בין הרשות לבין משרד התחבורה לביצוע בדיקות בכלי הרכב ולפיקוח על קציני בטיחות נחתם רק לקראת סוף השנה (בדצמבר אותה שנה), ואף ההסכם לשנת 2014 נחתם כמה חודשים לאחר תחילת השנה (במאי אותה שנה).
ניידות הבטיחות מבצעות בדיקות אקראיות של תקינות כלי רכב, בשולי הדרך או ליד מקומות שלהערכת משרד התחבורה מועדים לתנועת כלי רכב לא תקינים.
הבדיקות מתמקדות בכלי רכב ישנים וכבדים (להלן - בדיקות רכב).
במסגרת הבדיקות נבחנת תקינותם של צמיגים, מערכות היגוי, בלמים ושלדה, ובמשאיות נבחן גם משקל המשא.
כמו כן מפקחות הניידות על פעילות קציני בטיחות של חברות הובלה והסעה.
הקריטריונים לבדיקות, שאותם קבע איגוד מכוני הרישוי הבין-לאומי, נחלקים .
21 תקנות התעבורה קובעת כי נהג חדש ברכב פרטי חייב לנהוג בנוכחות נהג מלווה לתקופה מסוימת.
לעומת זאת נהגי הרכב הציבורי ונהגי המשאיות אינם מחויבים בכך.
22 באותו נושא זה ראו גם בדוח זה "תפקוד אגף הרישוי והכשרת נהגים", עמ' 584-547.
23 'ראו הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (הכשרת נוהגים ברכב מקצועי) (תיקון מס 118 ,) התשע"ו-2015.
הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים | 693 .
בשנת 2014 חל גידול במספר כלי הרכב שהורדו מהכביש .
בעקבות ליקויים מסוכנים ובשיעורם יחסית לכלל כלי הרכב שנבדקו, וכן בשיעור כלי הרכב שנמצאו בהם ליקויים מחייבי תיקון לשלוש קבוצות, כמפורט להלן: 1 .
ליקויים מסוכנים- ליקויים שבגינם נשקף סיכון ישיר ומידי לבטיחות; 2 ).
ליקויים חמורים (מחייבי תיקונים- ליקויים העלולים לפגוע בבטיחות הרכב ולסכן את משתמשי הדרך; 3 .
להלן בלוח 8 נתונים על שיעור הליקויים שנמצאו בכלי רכב, בבדיקות שעשה משרד התחבורה בשנים 2014-2012 .
לוח 8 : ליקויים בכלי רכב שנבדקו, בשנים 2014 -2012 .
קבוצת הליקויים 2012 2013 2014 .
מהכביש בגינם 148 ( 0.
נמצאו ליקויים מחייבי .
שנבדקו 49,414 ( 100% ) 43,874 ( 100% ) 37,326 ( 100% ) .
מהלוח עולה כי מספר בדיקות הרכב קטן משנה לשנה למרות הגידול שחל במספר כלי הרכב במדינה, והוא אינו מסתכם ב - 50,000 .
כפי שנקבע בהסכם עם הרשות נוסף על כך, בשנת 2014 חל גידול במספר כלי הרכב שהורדו מהכביש בעקבות ליקויים מסוכנים ובשיעורם יחסית לכלל כלי הרכב שנבדקו, וכן בשיעור כלי הרכב שנמצאו בהם ליקויים מחייבי תיקון.
משרד התחבורה ציין בתשובתו כי ניידות הבטיחות עוצרות לבדיקה בעיקר כלי רכב "חשודים".
על כן, הגידול במספר כלי הרכב שאינם תקינים מצביע להערכתו על תפקודן היעיל של ניידות הבטיחות ולא בהכרח על גידול במספר כלי הרכב שאינם תקינים.
המשרד הוסיף כי הוא מקדם את חוק רישוי שירותים לרכב24 , המסדיר את כל היבטיו של ענף הרכב , וכולל בין השאר, הגברת התחרותיות בענף הרכב , שיגרום להערכתו להגדלת מספרם של כלי הרכב החדשים הבטיחותיים יותר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה לבצע את מספר בדיקות הרכב שנקבעו בהסכם עם הרשות ולוודא כי הסיבה להפחתת מספר כלי הרכב התקינים אכן נובעת מיעילות פעילות ן של ניידות הבטיחות ולא מירידה ברמת התחזוקה של הרכבים.
24 הצעת חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב, התשע"ו -2016.
מ- 5,837 בשנת 2013 ל- 4,009 בשנת 2014 .
בשנים אלה שיעור המשאיות שהורדו מהכביש באמצעות גרירה ושל משאיות שנמצאו בהם ליקויים המחייבים תיקון גדל מכ-17% בשנת 2013 (991 משאיות) .
(784 משאיות) בדיקת תקינותם של אוטובוסים המסיעים ילדים .
ניידות הבטיחות בדקו במהלך חודשי הקיץ את תקינותם של אוטובוסים שהסיעו ילדי קייטנות.
להלן בלוח 9 נתונים על היקף הבדיקות ותוצאותיהן בשנים 2013 ו-2014.
לוח 9: ממצאי בדיקת אוטובוסים - מבצע קייטנות .
קבוצת הליקויים 2013 2014 .
מספר כלי הרכב שנמצאו בהם ליקויים מסוכנים 1 %(0.
מספר כלי הרכב שהורדו מהכביש .
בגין ליקויים מחייבי תיקון 23 %(8.
סה"כ בדיקות 259 %(100) 185 %(100) .
מהלוח עולה כי מספר בדיקות האוטובוסים בשנת 2014 פחת בכ-30% לעומת שנת 2013 .
שיעור כלי הרכב שנמצאו בהם ליקויים מחייבי תיקון קטן אף הוא.
נתונים אלה מצביעים על הצורך להתמיד בפיקוח על תקינותם של אוטובוסים שמסיעים ילדים לקייטנות, כדי להבטיח את בטיחות הסעתם.
בדיקת משאיות שמשקלן מעל 12 טונות .
על פי נתוני הרשות, בשנת 2015 חל גידול של 46% במספר ההרוגים בתאונותשבהן היה מעורבות משאיות שמשקלן מעל 12 ( טון35 הרוגים בשנת 2014 ו-51 הרוגים בשנת 2015 .
)כמו כן, באותה שנה גדל מספר הפצועים קשה בתאונות דרכים אלו.
בתכנית האב לתחבורה שהכין משרד התחבורה הומלץ להגדיל את מספר הניידות הקיימות ולהקצות חלק מהן לביצוע בדיקות במשאיות בלבד, כדי שהן יקיימו לפחות 10,000 בדיקות בשנה.
להערכת מכיני התכנית, הגדלת הסבירות לאיתור ליקויים במשאיות והשבתתן של משאיות שנמצאו לא תקינות עשויות להרתיע את חברות ההובלה ולהביא להגברת האכיפה העצמית (הפיקוח הפנימי ) שלהן בנושא.
נמצא כי היקף הבדיקות שעשה משרד התחבורה במשאיות מעל 12 טוןפחת בשיעור ניכר מ- 5,837 בשנת2013 ל- 4,009 בשנת2014 .
בשנים אלה שיעור המשאיות שהורדו מהכביש ב אמצעות גרירה ושל משאיות שנמצאו בהם ליקויים המחייבים תיקון גדל מכ-17% בשנת2013 (991 משאיות) לכ-20% בשנת2014 (784 משאיות).
הבדיקות העלו גם כי למרות חשיבות תקינותם של הצמיגים לבטיחות כלי הרכב, בכ-37% מהמשאיות שנבדקו היו צמיגים פגומים.
הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים | 695 .
תדירות הבדיקות של כלי רכב כבדים .
בהחלטת הממשלה משנת 2005 נקבע שחובה לבצעבדיקת בטיחות רבעונית של כלי רכב כבדים, ובכלל זה אוטובוסים, במוסך מורשה .
במועד סיום הביקורת משרד התחבורה טרם השלים חקיקה לחיוב בדיקת בטיחות כאמור.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הממצאים החמורים מבדיקות חלקיות שעשה משרד התחבורה לרכבים כבדים בכביש ונוכח הגידול במספר התאונות הקטלניות שנגרמות על ידי אותם רכבים, על משרד התחבורה לפעול בדחיפות להגדלת מספר הבדיקות של כלי רכב אלה ולהשלים את תיקוני החקיקה בנושא.
משרד התחבורה הודיע בתשובתו כי הוא מקדם שינוי חקיקה שיחייב לבצע עוד בדיקה שנתית (נוסף על שתי הבדיקות), וזאת בנוסף לאחריות קצין הבטיחות של החברה לדאוג לתקינות הרכב.