HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהתייחס לחוק ההסדרים, עמד בית המשפט על כך שמדובר "בהליך חקיקה המקשה מאוד על קיומו של דיון מעמיק וממצה, ואשר פוגע ביכולתם של מקבלי ההחלטות בממשלה ובכנסת לגבש עמדה מבוססת לגבי כל אחד מהנושאים המופיעים בהצעת החוק".
נוכח הבעייתיות הרבה הכרוכה במנגנון חקיקה זה, ציין בית המשפט כי "מן הראוי שהשימוש בו, אם בכלל, יהא מושכל ומוגבל".
הכלכלנית הראשית ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה: "הדיונים בנוגע להצעת החוק ומתווה המבצע לחלוקת הדיבידנדים התקיימו בין רשות המיסים ללשכות המקצועיות.
ללא ידיעת אגף הכלכלן הראשי, וממילא ללא מעורבותו לא ניתן לכלכלן הראשי לחוות שוב את דעתו או לאמוד את ההכנסות ממיסים שיתקבלו משינוי החקיקה שהוצע, אלא לאחר שהוצג בוועדת כספים והיווה הלכה למעשה את עמדת משרד האוצר.
מצב זה היה נמנע אילו היה נוהל עבודה במשרד האוצר המערב לאורך כל התהליך את כלל הגורמים הרלוונטיים לחקיקת המס, ובפרט את אגף הכלכלן הראשי".
il/News/ PressReleases/ pages/ press291116ab.
aspx ראו אתר הכנסת 30 .
)2004( 14 )2(, פ''ד נטארגון מגדלי העופות בישראל אגודה חקלאית שיתופית בע"מ 4885/03 בג"ץ 31 מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים769 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המיסים ולמשרד האוצר (אגפי התקציבים והכלכלן הראשי) לבחון מתכונת הצגת שינויים בפני המחוקק לכל דבר חקיקה ולכלול את עיקרי השינויים; הנמקות לסעיפים המחריגים אוכלוסיות נישומים; תחשיב של עלות ההחרגה של אוכלוסיות אלו ותחשיב כללי של אומדן גבייה שנתי מעודכן.
כמו כן כדי לאפשר למחוקק לקבל החלטה מושכלת ומבוססת, מן הראוי שרשות המיסים ומשרד האוצר יציגו בפני הכנסת את יעדי גביית המס , כך שלאחר 32השנתית בכל אחד מסעיפי המס החקיקה הרלוונטיים מעשה יוכל המחוקק לבחון את השפעות החקיקה והשלכותיה משזו עמדה בתוקף תקופה מסוימת.
אומדני גביית המס תחזיות ההכנסה ממיסים של משרד האוצר היו מוטות כלפי מעלה: 2012 בשנת מיליארד ש"ח מהתחזיות, כך שנוצר גירעון 14.
2-ההכנסות בפועל היו נמוכות ב פורסם דוח מיוחד של משרד מבקר 2014 מיליארד שקל.
ביולי40-תקציבי של כ ועמידה ביעד הגירעון" ובו 2012 - 2011 המדינה - "משרד האוצר - הכנת תקציב .
למשרד האוצר אין נוהל הקובע כיצד מכינים את תחזית ההכנסות, 1" :צוין כך .
נמצאו ליקויים רבים בהכנת תחזית 2 .
מי אחראי להכנתה ומי הגורם המאשר .
משרד האוצר לא עושה כל אומדן להסתברות 3 .
ההכנסות ממיסים במשרד האוצר .
משרד מבקר המדינה מעיר זאת הפעם 4 .
של טעויות לתחזית בסדרי גודל שונים הרביעית למשרד האוצר על העדר תיעוד של ישיבות שהן צומת מרכזי בקבלת .
משרד ראש הממשלה טרם קידם את הצעת החוק בנושא המועצה 5 .
ההחלטות הלאומית לכלכלה, מעמדה, סמכויותיה ותפקידיה".
אף על פי שהגורם הממונה על הכנת אומדן ההכנסה ממיסים הוא אגף הכלכלן , ברשות המיסים פועלים צוותי מטה, והם שמכינים 33הראשי במשרד האוצר אומדנים על בסיס מאגרי רשות המיסים.
אומדן שהביא בחשבון את 2016 הועלה כי הכלכלן הראשי לא הכין במהלך שנת לפקודת 235 בשל חקיקות המס של תיקון2017 ההכנסות האמורות להתקבל בשנת מס הכנסה והוראת השעה לדיבידנד מוטב.
האומדן שעמד לפני מקבלי ההחלטות מיליון ש"ח.
300-הוא זה שהכינה רשות המיסים במסגרת התזכיר והסתכם כאמור ב לפקודת המס והוראת השעה לחלוקת דיבידנד.
77 ,א62 ,1ט3 32 על פי אתר משרד האוצר: "אגף הכלכלן הראשי הינו יחידת מטה במשרד האוצר ואחראי על חיזוי ומעקב 33 .
אחר המשתנים הכלכליים המשפיעים על המשק הישראלי, גיבוש מדיניות המס של ישראל 770 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה בעניין זה צוין בתשובת הכלכלנית הראשית: "תזכיר חוק זה לא הגיע לידי אגף הכלכלן הראשי לפני פרסומו ולכן לא ניתן היה לבצע הערכת הכנסות ממיסים הנובעות ממנו.
נקודה זו מדגישה את הצורך בנוהל מסודר שיאפשר הצגת חקיקת מס לאגף הכלכלן הראשי ולכל הגורמים הרלוונטיים האחרים, לפני פרסום תזכיר החוק.
נקודה זו רלוונטית במיוחד במקרים שבהם תיקון החקיקה הוא במסגרת חוק ההסדרים אשר מפורסם על ידי המחלקה המשפטית במשרד האוצר, בשונה מתזכיר חוק רגיל בנושאי מס המפורסם על ידי המחלקה המשפטית של מינהל הכנסות המדינה".
, עם השלמת חקיקת חוק ההתייעלות, ערכו שני כלכלנים (האחד 2017 בינואר מרשות המיסים והשני מאגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר) תחשיב בנוגע לתחזית 13.
9- יחולק דיבידנד בסך כ2017 הגבייה העתידית מדיבידנד.
הם העריכו שבשנת מיליארד ש"ח מסכום זה היה אמור להתקבל מהקדמת דיבידנד 5-מיליארד ש"ח: כ מיליארד ש"ח) היה אמור להתקבל ממהלך 9-, והשאר (כ2019- ו2018 מהשנים העסקים הרגיל של חלוקת דיבידנדים בהתאם לממוצע השנים הקודמות.
הועלה כי בשל הערכת חסר זו, הוערך במשרד האוצר כי הגידול בהכנסות מיליון ש"ח בלבד.
700- על כ 2017 בגין המס על הדיבידנד יעמוד בשנת מיליארד ש"ח, בגינו שולם מס של 61-בפועל, חולק דיבידנד בהיקף של כ עמד 2016 ביחס לשנת2017 מיליארד ש"ח, והגידול בדיבידנד בשנת15.
3-על כ מיליארד 1- נגבה מס על דיבידנד מוטב בהיקף של כ2017 ברבעון הראשון של שנת ש"ח.
כלומר, גם בהנחה של גביית מס לינארית על פני כל תקופת ההטבות היה , כי סך הגבייה הכולל של המס על הדיבידנד המוטב 2017 אפשר להסיק כבר במרץ מיליארד ש"ח.
4-צפוי להיות גבוה מ יתר על כן, באומדן ההכנסות היה ראוי להביא בחשבון גם את הרצון הטבעי של הנישום לדחות את מועד תשלום המס רחוק ככל האפשר, עד למועד האחרון הקבוע פורסם חוק לעידוד השקעות 12.
17 - בהוראת השעה , ולפיו בכפוף לקיומם של כמה 2012- והוראת שעה), התשע"ג69 'הון (תיקון מס תנאים מצטברים, יכלה חברה לשלם מס חברות בשיעור מופחת על הכנסתה .
מס החברות המוטב נקבע בהתאם לשיעור 31.
11 הצבורה שנצברה עד ליום ההכנסה הצבורה הנבחרת, היינו שיעור ההכנסה שהחברה ביקשה להפשיר מכלל ההכנסה הצבורה.
בהודעתה לעיתונות - יום לאחר סיום תוקפה של הוראת השעה, 1- הימים האחרונים, החל מה11 - ציינה רשות המיסים כי "במשך12.
13 ביום על כוונתן ] חברות שבחרו להיכנס לחוק214 מתוך[ חברות88 בנובמבר, הודיעו מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים771 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל חברות בינוניות40-להיכנס להוראת השעה כשמתוכן, רק ביום האחרון, הצטרפו כ מיליארד ש"ח 3.
172-וגדולות למהלך כשתוספת המס בגין יום זה בלבד עומדת על כ מסך גביית המס בהוראת השעה)".
72%-(המהווה כ וגם 2017 עודכנה באפריל2017 הועלה כי תחזית ההכנסות ממיסים לשנת מיליארדי ש"ח.
297- מיליארדי ש"ח ל294.
5-זאת באופן חלקי מ מיליון ש"ח בהכנסות 300 הוערך גידול של2016 כאמור, בתזכיר החוק באוגוסט המדינה מדי שנה בשנה.
, עשרה חודשים לאחר השלמת חקיקת הוראת השעה בעניין הדיבידנד 1.
17 ביום דיון הפקת -המוטב, נערך דיון בראשות סגן שר האוצר ומנכ"ל משרד האוצר (להלן הלקחים).
מטרת הדיון הייתה לבחון את חקיקת חוק ההתייעלות והוראת השעה האמורה לעיל.
בדיון נכחו הכלכלן הראשי, החשב הכללי, מנהל רשות המיסים דאז ובעלי תפקידים נוספים מאגפים אלו.
בדיון הפקת הלקחים האמור ציין מנהל רשות המיסים דאז בעניין אומדן ההכנסות ממיסים: "נשאלנו על ידי אגף התקציבים (מקרו) בכמה אנו מעריכים את ההכנסות מסעיף זה.
אנו לא ציפינו במועד החקיקה להיקפים גדולים במיוחד.
גם מבצעים קודמים של דיבידנדים מוטבים (או רווחים הראויים לחלוקה) לא זכו להצלחה ".
בדבריו הזכיר מנהל הרשות גם את הגבייה של 5% או12% מרובה.
מס בשיעור של שנבעה מהעלאת מס הדיבידנד לבעלי מניות 2011 מיליארד ש"ח מס דיבידנד בשנת 4 - וציין כי "ההנחה 30% לשיעור של 25% - עלייה משיעור של 2012 מהותיים בינואר ".
2011 היא שבאותה עת חילקו בעלי השליטה את העודפים הרלוונטיים עד לסוף במסגרת הוראת השעה לשנים 2009 יצוין כי ה"מבצע" על דיבידנד נערך בשנת ולפיה דיבידנדים מ"רווחים ראויים לחלוקה" שנצברו עד סוף שנת 2010 - 2009 בלבד.
רווחים אלו היו זכאים לשיעור מס מוטב של12% , מוסו בשיעור של2002 בעת מכירת המניות או פירוק החברה.
אומנם הוראת השעה חייבה למסות10% נוספים, אך בוטל הצורך למכור את המניות2%-(בכפוף לעמידה בכמה תנאים) ב או לפרק את החברה לשם כך.
772 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה נמצא כי דברי מנהל רשות המיסים דאז - על מיצוי העודפים בחלוקת ", לא תאמו את היקפי העודפים כפי שעלה 2011 הדיבידנדים "עד לסוף שנת מיליארד 90-מעבודת המועצה הלאומית לכלכלה.
עודפים אלו הסתכמו בכ הצביעו על 2015 .
יתר על כן, נתוני הרשות לסוף שנת342010 ש"ח בסוף שנת מיליארד ש"ח.
580-יתרת עודפים בחברות בהיקף של כ הועלה כי אומדן הרשות לגבי סך המיסוי הצפוי משינוי החקיקה בנוגע למשיכות בעלים התבסס על נתונים לא מעודכנים: התחשיב נערך בשנת ; הנתונים על משיכות 2016 אף שהחקיקה גובשה רק בשלהי שנת 2015 ; האומדן2011 נלקחו מדיווחים ישנים יחסית של שנה אחת בלבד - שנת התייחס רק למשיכות של יחידים מחברות ולא למשיכות של חברות בע"מ (ועל כך ראו גם בהמשך).
אם כן, לנוכח ההתנהלות האמורה לעיל ולנוכח הצורך להתבסס על נתונים מעודכנים בעת קבלת ההחלטות, משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המיסים לשקול להגדיר בסיסי נתונים מסוימים כ"קובצי קבע" לעדכון שוטף.
במקרה דנן, הגדרת בסיס הנתונים של רווחים לא-מחולקים כקובץ קבע הייתה מאפשרת לעקוב ברציפות אחר היקף הרווחים הלא-מחולקים בחברות ולבחון אם אומנם לחקיקה החדשה בנוגע לחברות ארנק השפעה מועילה על שינויי ההתנהגות של החברות בכל הנוגע לצבירת רווחים לא-מחולקים.
מאגר כזה עשוי לשמש את כל הגורמים הרלוונטיים - החטיבה המקצועית והחטיבה לתכנון וכלכלה ברשות המיסים; בנק ישראל; המועצה הלאומית לכלכלה ואגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר.
בתשובת הרשות צוין: "הרשות לא יזמה את הוראת השעה לחלוקת דיבידנד מוטב.
תיקון חקיקה זה התבקש על ידי הלשכות, בשל הכוונה (שהתממשה), שנוספו בתיקון 77א ו 62 להטיל מס על חברות ארנק ורווחים לא מחולקים בסעיפים .
הלשכות ביקשו את התיקון מהשר ומחברי הכנסת.
הם שהחליטו לאשר את 235 החקיקה.
בחישוב כולל סכום הדיבידנדים שחולקו גבוה אף יותר, כיוון שהסכום המוצג אינו כולל דיבידנד שהתקבל בידי בעלי מניות זרים וחברות ישראליות, כך פחת באופן משמעותי 77 שסכום הרווחים הצבורים בחברות ושהיו כפופים לסעיף אף יותר".
בעניין זה צוין בתשובת הכלכלנית הראשית: "בהקשר זה נציין כי במצב הנוכחי המידע העובר לאגף הכלכלן הראשי הוא על פי דרישה פרטנית מרשות המיסים ובשל חובת סודיות המידע מועבר רק לאחר אישור ועדה להעברת מידע ברשות לעיל.
2 בכפוף לקריטריונים של סיווג הרווחים העודפים - ראה הערה בכוכבית בלוח 34 מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים773 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל המיסים.
מצב זה מביא לכך שמידע מועבר באיחור ובאופן חלקי ואינו מאפשר מתן מענה מהיר ועדכני המתאים לדינמיות של עבודת חקיקה.
מוצע כי יומלץ על ביצוע תיקון חקיקה ותינתן הרשאה בחוק לאגף הכלכלן הראשי לקבל קבצי מידע סטנדרטים באופן שוטף ללא בקשה פרטנית, ומידע חיוני אחר - לפי בקשה".
משרד מבקר המדינה ממליץ להסדיר את דרכי העברת המידע בין רשות המיסים לאגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר, תוך שמירה על חובת סודיות המידע, לצורך מימוש אחריותו בתחום גיבוש מדיניות המס של ממשלת ישראל, ובחינת השלכות המקרו כלכליות של יוזמות חקיקה בתחום זה.
כמו כן ממליץ משרד מבקר המדינה לערוך השוואות מפעם לפעם בין אומדני קובצי קבע לאומדנים שמפיקים גורמים אחרים כדוגמת אגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר והמועצה הלאומית לכלכלה, וכן לבחון הסדרת מעורבותו של מינהל הכנסות המדינה בתהליך הכנת אומדני מס בטרם חקיקת המס לשם טיוב האומדנים.
עבודת המטה שקדמה לחקיקת הוראת השעה לדיבידנד מוטב בנושא חקיקת חברות ארנק, שלח 2016 מאוגוסט1900 .
16 נשיא לשכת רואי חשבון דאז מכתב לשר האוצר ביום על סעיפי מס מסוימים שנכללו בתזכיר חוק ההתייעלות, ובהם פרק חברות הארנק.
וכך ציין: "אנו בדיעה שערב העלאת מס היסף.
כמו גם ההכבדות בחקיקת חברות הארנק.
יהיה זה נכון לקבוע לתקופה של המחצית הראשונה .
מס מופחת בגין משיכת רווחי דיבידנד על ידי בעלי שליטה.
2017 לשנת הנסיון שנצבר בישראל בקביעת שיעורי מס מופחתים על דיבידנד לחלונות זמן קצרים.
הוכיחו את עצמם כיעילים".
בדיון בוועדת הכספים, כמופיע בפרק ח' (מיסים) 7.
16-סוגייה זו עלתה ב בהצעת חוק ההתייעלות.
בדיון זה ציין מנהל רשות המיסים דאז את הדברים הבאים: "אנסה להתייחס.
הלשכות המקצועיות אמרו, כדי לפתוח דף חדש של כל העסקים שעשו משיכות, לקחו דירות, יש להם עודפים - בין אם זה ארנק, בין אם זה לא ארנק- הם מבקשים לעשות מהלך חד-פעמי של ניקוי שולחן, חלוקת דיבידנד בהנחת מס ובכך להפחית רווחים צבורים שצפויים [ מה שנקרא מס.
] לפקודת מס הכנסה235 להיות ממוסים בהמשך עם תיקון של הלשכות הועברה לאוצר.
יש עכשיו דיונים באוצר בנושא.
אם זה יסתדר, נוכל להסכים להוראת שעה.
אם לא, נצטרך לדון מה קורה עם זה.
אם תהיה הסכמה אוצרית, נכין מיד נוסח".
בדיון זה ציין יו"ר הועדה: "בכל מקרה צריך ".
]שר האוצר[ לבקש אישור מהשר 774 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה צוינה אמירת סגן השר2017 בפרוטוקול דיון הפקת הלקחים שנערך בנובמבר ש"הוא אישר את מהלך הדיבידנד המוטב במסגרת חקיקת חברות הארנק".
16-הוראת השעה אושרה בוועדת הכספים של הכנסת ב .
הוראה זו אפשרה בין השאר 29.
16 במסגרת אישור חוק ההתייעלות ביום בשיעור מס 35חלוקת דיבידנד מוטב למי שהם "בעלי מניות מהותיים" בחברות .
33%37 במקום25% של36מופחת פרסמה ועדת הכספים של הכנסת הודעה על אישור פרק "חברות 7.
ביום 2 הארנק" בחוק ההתייעלות.
זאת לאחר "שעות רבות של דיונים בוועדה ומשא ומתן שקיימו נציגי רשות המיסים עם נציגי הלשכות המקצועיות, לשכת רואי חשבון, לשכת יועצי המס, לשכת עורכי הדין איגוד מנהלי הכספים ואחרים".
כמו כן צוין בהודעה זו: "נושא שטרם נסגר הינו בקשת הלשכות המקצועיות לקבוע, כי לגבי מס הדיבידנד.
דרישה זו צריכה להידון אצל שר האוצר בטרם תתקבל או תידחה לקראת אישור החוק".
, כשלושה חודשים לאחר 7.
16 מהאמור לעיל עולה כי בדיון ביום פרסום התזכיר ושבוע לפני אישור חקיקת הוראת השעה בוועדת הכספים, טרם נוסחה הצעת הוראת השעה וממילא לא הוגשה למקבלי ההחלטות במשרדי הממשלה הרלוונטיים (משרד האוצר ומשרד המשפטים).
כך ולשנים 2017 לא נידונו המשמעויות המקרו-כלכליות של ההוראה לשנת שלאחר מכן והשפעותיה על השווקים השונים ובפרט שוק הדיור.
נמצא בביקורת כי הגם שמדיניות האוצר המוצהרת, שיקפה בעת הזו רצון "לצנן" את שוק הדיור ולצמצם את היקף שוק הדירות להשקעה 235 (לדוג' ניתן לציין כי במסגרת אותו חוק התייעלות בו קודם תיקון לפקודה, נכלל "מס ריבוי דירות" שתהליך חקיקתו הושלם אולם הוא נפסל לבסוף בבג"ץ) מתן האפשרות ל"שחרור" של מיליארדי ש"ח, העלה את הביקושים להשקעות בשוק הדיור, כפי שיפורט בהמשך.
טרם החקיקה, למשל בדיונים שנערכו אצל מנכ"ל משרד האוצר בדצמבר 3 נימקו נציגי אגף התקציבים והכלכלן הראשי במשרד האוצר, מדוע לשיטתם אין על משיכת דיבידנד בתקופה מסוימת.
24% כל הצדקה להנחת מס בשיעור של בין שאר הנימוקים ניתן לציין: אין הצדקה ל"מבצע מס" כזה, שהרי אין מצוקה לפחות 10% - לפקודה בזו הלשון: "מי שמחזיק במישרין או בעקיפין, לבדו או יחד עם אחר ב 88 ראו בסעיף 35 .
"באחד או יותר מסוג כלשהו של אמצעי השליטה בחבר בני אדם .
כלומר, סך הטבת המס היא כרבע 76% (כולל מס יסף) משמעו 33% מתוך 25% 36 .
2017 הוראת השעה הייתה בתוקף בין החודשים ינואר לספטמבר 37 מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים775 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל תקציבית אלא להפך, יש עודפי גבייה; לא מכבר נעשו מבצעי מס כדוגמת חלוקת הדיבידנד ומבצעי "גילוי מרצון".
במהלכים אלו רק המאיון העליון נהנה מהנחת המס; ריבוי מבצעים כאלה מעודד את העשירים להימנע מתשלום שיעור המס הקבוע בחוק מתוך רצון להמתין למבצע הבא.
עמדת רשות המיסים, כפי שהובאה , הייתה כי רצוי לקדם את הוראת השעה מתוך היענות לבקשת 38גם בדיון בכנסת הלשכות המקצועיות לחלק את הרווחים הצבורים בחברות בהנחת מס.
לשיטת לפקודת מס הכנסה, שאמור 235 הרשות, רצוי לעשות כן לפני יישום תיקון למסות רווחים שלא מוסו טרם החקיקה ובשיעור מס גבוה יותר.
לא נמצא תיעוד לדיונים האמורים לעיל, כל שכן לקיום עבודת מטה במשרד האוצר שבה נידונו הנימוקים הללו.
על פי הוראת השעה הנחת המס ניתנה רק למי שהוא "בעל מניות מהותי", כך שנוצר פער ברור בין האינטרס של בעל מניות מהותי למשוך דיבידנדים לאינטרס של בעל מניות אחר.
כך לדוגמה, בחלוקת דיבידנד במסגרת הוראת , ואילו בעל מניות אחר ישלם 25% השעה ישלם בעל המניות המהותי מס של (כולל מס יסף).
28% מס של לא נמצא כי נדונו ההשלכות של פער זה (למשל-פוטנציאל ליצירת תכנוני מס לא ראויים כדי להיחשב "בעל מניות מהותי" או נטילת הלוואות מחברה לשם מימון המס המופחת על הדיבידנד).
בדיון הפקת הלקחים שנערך, כשנה לאחר השלמת החקיקה, הציג מנכ"ל משרד האוצר את השתלשלות האירועים כדלהלן: "הוחלט בשלב הראשוני כי הוראת השעה הנוכחית בנושא המס המופחת על דיבידנד לא תיכלל.
בהמשך, התקיימו שיחות ודיון נוסף, ובו הוחלט על ידי סגן השר והמנכ"ל, לאשר את חקיקת הדיבידנד המוטב המנכ"ל ציין את ראש אגף התקציבים דאז וסגניתו [ וזאת בידיעת אגף התקציבים ".
נוסח זה של סיכום הדיון הופץ להערות האגפים הרלוונטיים באוצר, ועל ]דאז : 5.
17 דברים אלו של המנכ"ל הגיב בדוא"ל רפרנט רשות המיסים באג"ת ביום לא הכירו את ההסכמה לשלב את הנושא הזה בחוק ההסדרים ]ראש אג"ת וסגניתו[" עד בוקר ההצבעה בקריאה שניה ושלישית.
וגם בתוך הדיון בוועדת]חוק ההתייעלות[ כספים התנגדו במפורש לצעד הזה.
בנוסף לא הוסבר מבחינה מהותית על ידי רשות המיסים מדוע היה נדרש לשלב את הצעד במסגרת החקיקה שכן אם סגירת פירצת המס הייתה אפקטיבית לא היה צורך בכך.
עוד נאמר כי באופן מסורתי לפחות חלק גדול מגורמי המקצוע באוצר מתנגדים למבצעים מסוג זה בשל ההשלכות השליליות שהוצגו והעובדה שמבצעים כאלה קרו בעבר לא אומר שהם משקפים מדיניות נכונה".
2016 דיון של ועדת הכספים של הכנסת בדצמבר 38 776 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה התנגדו להחלטה]ראש אג"ת וסגניתו[ על כך השיב המנכ"ל באותו יום: "זה נכון והחלטה התקבלה בידיעתם בבוקר קריאה שנייה ושלישית.
נשארו מספר שאלות פתוחות שצריך לעשות בגינן את הבדיקה והן החשובות להפקת לקחים להמשך מה החלק שהינו חברת ארנק שנכנס מכאן להבא לבסיס מה החלק שהתקבל חד פעמי , ] לפקודה235 כלומר, מהם התקבולים הקבועים הצפויים מדי שנה בעקבות תיקון[ ההפחתה[ ולעניין מבצע הדיבידנדים מה החלק שאמור להתקזז בשנים הבאות , לאחר שיחה שלי עם ]בגביית מס בשנים הבאות ביחס לשנות עבר כמס דיבידנד ובהמשך לסיכום דיון אבקש להתחיל בבדיקה בהקדם ולפני סיום ]אגף החשכ"ל[ לנהל דיון מסודר על המסקנות2018 ושחרור רזרבה2019 דיוני ההתאמות לתקציב כדי לדעת לתכנן יותר נכון קדימה".
בדבריו אלו כיוון המנכ"ל לצוות בדיקה שהקים לפקודת מס הכנסה.
235 בעניין עבודת המטה שקדמה לגיבוש תיקון2018 בפברואר 11-, בשיעור של כ 2016 יצוין כי רוב רובה של הגבייה העודפת בשנת , גרף הדיבידנדים שיוצג בהמשך), נבעה 6 מיליארד ש"ח (ראו תרשים ממימוש הנחת המס בהוראת השעה ("מבצע דיבידנדים") ולא מהחקיקה הנוגעת לחברות ארנק.
נבע מרצון 2017-בתשובת הרשות צוין: "חלק מהגביה העודפת מהוראת השעה ב הנישומים לממש את הנחת המס, אך חלק מהגביה העודפת, נבע גם מההיערכות לחקיקה הנוגעת לחברות הארנק".
עולה כי עובר לחקיקת הוראת השעה בכנסת, מקריאת פרוטוקולי הדיונים בוועדת הכספים של הכנסת לא נמצא כי הרשות הציגה אומדן לסך הרווחים הצבורים בחברות, שמהם ניתן למשוך דיבידנד בהנחת מס, או אומדן לניצול ההטבה.
בתשובת הרשות צוין: ".
כלקח מהוראות שעה קודמות, בהן האומדנים לא היו מדויקים, הציגה רשות המיסים את סך הרווחים הצבורים, ולא את אומדן הגבייה מתוכו".
פנה משרד מבקר המדינה אל אגף הכלכלן הראשי וביקש לקבל 2017 באוקטובר נתונים על מחקרים שהם ערכו בעבר בעניין חברות ארנק.
בתשובתם הם ציינו החברות הגדולות 50 .
של 2012 כי "במסגרת עבודה שערכנו בנושא זה בשנת , השנה אשר שימשה בסיס לאומדנים באותה 2007-מבין החברות שהיו קיימות ב[ מלמדת כי כמחציתן אכן 'שיחררו' רווחים במסגרת הוראת השעה, בסך של]39עת , אולם הואיל וזו הייתה שנת המשבר 2008 הנתונים העדכניים ביותר שהיו זמינים באותם הימים היו לשנת 39 .
היא שנבחרה כמייצגת 2007 הפיננסי, שנת מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים777 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל קמו לא2007 מיליארד ש"ח.
מובן כי סכום זה מוטה כלפי מטה, שכן מאז1.
5-כ מעט חברות ארנק ו/או החזקה, כך שלו היינו עורכים אמידה דומה בקרב החברות סביר להניח שהיינו מקבלים פוטנציאל גבוה יותר של רווחים לא 40הגדולות כיום מחולקים בקרב אותן חברות.
המשמעות היא שניתן היה לקבל אומדן מושכל על פוטנציאל הרווחים שלא חולקו אשר לגביהם עשויה להיות רלבנטית הוראת השעה".
פנה משרד מבקר המדינה אל מחלקת החקיקה בלשכה המשפטית 2017 באוקטובר ברשות המיסים וביקש לקבל אסמכתאות בנוגע לעבודת המטה שנעשתה בעניין ציין מנהל המחלקה: "הוראת השעה עלתה 2018 הוראת השעה.
בתשובתו באפריל במסגרת רביזיה שהגישו חברי ועדת הכספים.
ועדת הכספים הבהירה שללא קבלת הרביזיה הועדה לא תאשר את התיקון בנושא חברות הארנק.
הנוסח תואם עם ועדת הכספים יום לפני הדיון.
לאחר שהנושא המוסדר בו אושר על ידי סגן השר ומנכ"ל האוצר, בידיעת אגף תקציבים.
הנוסח הוא יישום טכני של ההסכמות המהותיות בקשר להוראת השעה.
אין לי נתונים לגבי עמדתם של כל אחד מהגורמים.
אציין גם כי במהלך הדיון בוועדת הכספים עלתה הרביזיה להצבעה ללא התנגדות אגף תקציבים".
מתשובת מנהל המחלקה עולה כי לא נמצא תיעוד לעבודת מטה סדירה שבה מוצגות עמדות כלל הגורמים.
לתיעוד התהליך חשיבות יתרה בעבודת מטה שמוצגות בה עמדות מקצועיות מנוגדות, בייחוד עמדה המתנגדת לעמדת רשות המיסים ואשר מגיעה מאגף התקציבים בדיוני ועדת הכספים.
בתשובת הרשות צוין: "נציגי רשות המיסים עיכבו את ההצבעה על ההחלטה במסגרת הרביזיה עד לקבלת עמדת אגף תקציבים, שאישר בשלב הזה את ההצעה.
הדבר נעשה בשיתוף הגורמים השונים בתוך משרד האוצר ומחוצה לו.
עבודת המטה הינה החלק הראשון של הליך החקיקה, כמתואר לעיל.
הליך זה אכן מתועד ומגובה על פי הנהלים אשר חלק כתובים וחלקם בגדר תורה שבעל פה.
הוראת השעה הייתה בקשה של הלשכות משר האוצר.
שר האוצר וסגנו החליטו לקבל את הבקשה.
בשל כך הוראה זו נכנסה רק בשלב הדיונים בוועדת הכספים ולא בהצעת החוק.
החקיקה הייתה בידיעת אגף תקציבים, וגם אם אגף זה חשב כי החקיקה אינה נכונה, הרי שהרשות קיבלה על כך הנחייה מהשר וכן מוועדת הכספים שביקשה את החקיקה".
בתשובת הכלכלנית הראשית צוין: "כגוף האמון, בין היתר, על מדיניות המס, מינהל הכנסות המדינה צריך להיות מעורב בגיבוש מדיניות המס והוראות החוק ולא להיות רק גורם מעיר על טיוטת החוק".
40 778 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האוצר ולרשות המיסים כי כחלק מעבודת המטה לקראת תיקון חקיקה או הוראת שעה, הם יופצו, טרם הגשתם לכנסת, לכל הגורמים הרלוונטיים, וזאת לשם קבלת הערותיהם: אגף הכלכלן הראשי ואגף התקציבים במשרד האוצר; המחלקה הפיסקלית במשרד המשפטים והלשכה המשפטית ברשות המיסים.
כמו כן ראוי לתעד את הדיונים הנערכים כחלק מעבודת מטה ולעגן את התהליך בנוהל מסודר כדי להבטיח את ביצועו בעתיד.
תמריץ להתאגדות כשותפות לתכנון מס א לפקודה; שתי חלופות 62 ההוראות הנוגעות לחברות ארנק מופיעות בסעיף עיקריות לתחולתו: .
" הכנסת חברת המעטים נובעת מפעילות היחיד בחבר בני אדם אחר כנושא 1 משרה או הענקת שירותי ניהול, והיחיד או חברת המעטים היו נושאי משרה באותו חבר בני אדם".
"הכנסת חברת המעטים נובעת מפעילות היחיד בחבר בני אדם אחר, בעבור 2 .
"אדם אחר, והיא מסוג הפעולות הנעשות בידי עובד בעבור מעסיקו צוין כי חברת ארנק תחויב במס גם על 2016 כאמור לעיל, בתזכיר באוגוסט "חלקה ברווחי שותפות" - פסקה זו הושמטה מנוסח הצעת החוק הסופית.
יתרה מזו, נוספו גם חריגים מפורשים לגבי שותפויות: ביחס לחלופה הראשונה צוין ש"לא יראו שותף בשותפות שאינה נסחרת בבורסה כנושא משרה"; ובעניין החלופה השנייה צוין ש"לא יראו שירות שניתן על ידי שותף בשותפות, לאותה שותפות, כשירות שניתן לאדם אחד".
כלומר, חקיקת חברות הארנק (סעיף א) אינה חלה על חברת ארנק שעיקר הכנסותיה הוא משותפות שבה מאוגד 62 .
בעל המניות, והוא מעביר לחברת הארנק את חלקו בהכנסות של השותפות משרד מבקר המדינה מעלה חשש כי מצב זה מאפשר תכנון מס פשוט ולפיו נישומים יפעלו באמצעות שותפויות כמוצא פשוט לתחולת סעיף א.
62 ,בתשובת הרשות צוין: "רשות המיסים איננה מסכימה עם פרצת המס המוצגת שכן התכנון המוצע הינו מלאכותי וניתנה לכך התייחסות ברורה בחוזר מס ".
10/2017 הכנסה מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים779 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל משרד מבקר המדינה מציין כי בהעדר בסיס נתונים של שותפויות (שהשותפים בהן נישומים כיחידים), לא ניתן לנתח את היקפה של תופעת הניצול לרעה של הפרצה האמורה.
דוגמה לכך היא מצב שבו שני יחידים עוסקים בתחום מקצועי זהה (עריכת דין, ראיית חשבון, אדריכלות, ייעוץ וכיוצ"ב), וכל אחד מהם פועל באמצעות חברת ארנק בבעלותו.
כדי לצאת מתחולת הסעיף, כל שהם צריכים הוא להקים שותפות שנותנת שירותים באותו תחום מקצועי, אף שבפועל כל שותף פועל בנפרד עם הלקוחות שלו.
רווחי ה"שותפות" נמשכים אל חברות הארנק של השותפים, וההכנסות הללו הן ההכנסות היחידות שיש לחברות הארנק.
מן הראוי כי רשות המיסים תיתן דעתה לפרצה זו אשר אף הוגדרה על ידה כתכנון מס מלאכותי ותבחן דרכים למניעתה.
התאמת הוראת השעה למדיניות הכלכלית-חברתית של הממשלה למערכת המס השפעה ניכרת על הצמיחה במשק ועל חלוקת ההכנסות, מדדי אי- השיוויון, שוק ההון, שוק הדיור וכיוצ"ב.
עמד מבקר מדינה על כך כי: 2013 אשר פורסם בשנת 41בדוח מבקר המדינה "במשרד האוצר אין גוף שמרכז את ניתוח ההשפעות והתוצאות של החלטות מיסוי על מערכת המס והמשק, על חלוקת ההכנסות ועל משתנים כלכליים אחרים, ואת המעקב והבקרה אחריהן.
במשרד האוצר יש כמה גופים העוסקים בגיבוש מדיניות המיסוי, לעתים ללא כל תיאום ביניהם מן הראוי שגוף אחד ירכז את המידע הרלוונטי מהגופים השונים.
בלשכת מנכ"ל משרד האוצר - צומת מרכזי בקבלת החלטות - לא נמצאו מסמכי ביסוס, סיכומי דיונים ופרוטוקולים על דיונים בתחום המיסים.
תהליך קבלת ההחלטות של משרד האוצר בתחום המס לקוי, אינו מבוסס על עבודת מטה מסודרת הכוללת הצגת חלופות, ואינו מתועד כנדרש".
פורסמו באתר בנק ישראל דבריה של נגידת בנק ישראל בישיבת 29.
17 ביום ועמידה במגבלות 2021 - 2019 הממשלה על אודות תוכנית התקציב לשנים .
היא ציינה כי "התחזיות המקרו כלכליות המעודכנות 2018 הפיסקליות לשנת של משרד האוצר דומות לאלה של בנק ישראל ומקובלות עלינו.
התמונה העולה מהניתוח שהציג אגף התקציבים, היא שכבר היום.
סדר , בנושא "החלטות בתחום המיסים - תהליך קבלתן 2013 אשר פורסם באוקטוברא64 דוח מבקר מדינה ראה 41 .
145 'והתאמתן ליעדי הממשלה", עמ 780 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה , וזאת כדי לעמוד2019- מיליארד ש"ח ב10-הגודל של הצעדים הנדרשים הוא כ ביעד הגירעון.
צעדים נוספים ידרשו גם בשנים שלאחר מכן.
התאמות אלו אינן כוללות את ההוצאות שיהיו, אם התכניות שהופעלו במסגרת נטו משפחה יוארכו גם לשנים הבאות, את ההגדלה של קצבאות הנכים, וירידה בתקבולי המיסים בגין " (ההדגשה אינה במקור).
כמו כן ציינה הנגידה 2017-דיבידנדים, בשל הקדמתם ל כי הפחתת מיסים במצב שבו המשק מצוי בתעסוקה מלאה היא "פרו-מחזורית", כלומר תרומתה להרחבת הפעילות היא קטנה.
יתרה מזו, הפחתת מיסים במועד מסוים עשויה להוביל דווקא להעלאת מיסים בעתיד, במקרה של האטה בפעילות.
שימשו בין השאר לצמצום בגירעון השנתי 2017 יצוין כי עודפי ההכנסות בשנת :422017 מוצגים נתוני ביצוע התקציב לשנת5 ולהפחתת מיסים.
להלן בלוח , אגף החשב הכללי במשרד האוצר.
2017 "ריכוז קבצי נתונים - אומדן ביצוע תקציב", נתונים לשנת 42 מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים781 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל 2017 נתוני ביצוע התקציב לשנת:5 לוח הוצאות והכנסות הממשלה 2017 התקציב (מיליוני ש"ח) לשנת התקציב על המקורי 43הביצוע שינוייו ההפרש המצטבר מהתקציב הביצוע המקורי מהתקציב המקורי (%) ) / גירעון (-)+ עודף ( - ללא מתן אשראי נטו36,644 -24,795 11,849 67.