HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בסיסיים שאינם הרחבות יישובים ללא איגום משאבים מצידם של גורמים מתקצבים שמחוץ .
למערכת הביטחון, כלומר היחידה להתיישבות הייתה גורם המימון היחידי.
לדוגמה: שיקום תאורת ביטחון ביישוב מרגליות בשנת 2019 .
שיקום דרך ביטחון ביישוב שתולה בשנת 2020 .
הקמת שער ביטחון ביישוב הר ברכה בשנת 2020 .
רכש מצלמה ביישוב מעלה אפרים בשנת 2021 .
עוד עלה כי פרויקטים מסוימים ממומנים הן על ידי פקע"ר והן על ידי היחידה להתיישבות ללא .
איגום תקציבי מגורמים מחוץ למערכת הביטחון.
לדוגמה: רוב הרכש של רכבי הביטחון בשנים 2018 עד2021 .
שיקום גדר ההתרעה ביישוב טנא עומרים ב -2019 .
שיקום דרכי ביטחון באיו"ש ב-2020 .
בינואר2022 מסר משהב"ט בתגובתו לטיוטת הביקורת (להלן - תגובת משהב"ט) כי היחידה .
להתיישבות פועלת בהתאם להמ"ב 40.
36 שבה נקבע בין היתר כי הגופים המתקצבים מרכיבי .
ביטחון בסיסיים רשאים לתקצבם בשיעור של 100%.
משרד מבקר המדינה מציין כי הליקוי תוקן במידה מועטה באמצעות תיקון המ"ב 40.
באופן שמאפשר ליחידה להתיישבות להשקיע במרכיבי ביטחון בסיסיים , אך ללא .
התייחסות ליתרון היחסי של כל גוף ובאופן שמביא לכך ששני גופים במערכת הביטחון .
מבצעים לעיתים פעילות מקבילה.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי משהב"ט יגדיר גבולות גזרה בין פעילות פקע "ר לבין .
פעילות היחידה להתיישבות בתחום מרכיבי הביטחון הבסיסיים כדי להבטיח יעילות .
הקצאת מרכיבי ביטחון על בסיס סדרי עדיפויות .
בביקורת הקודמת עלה כי כאמור היחידה להתיישבות ופקע"ר מתקצבים בנפרד מרכיבי ביטחון .
בסיסיים על פי סדרי עדיפויות שונים.
פקע "ר מקצה את התקציב להקמה ולרכש של מרכיבי .
ביטחון בסיסיים על פי סדר העדיפויות המבצעי שקובע אמ"ץ, ואילו היחידה להתיישבות מקצה .
את התקציב על פי סדר העדיפויות שקובע שר הביטחון, ואין הלימה בין השניים.
המשאבים המיועדים לטפל במרכיבי הביטחון אינם מופנים ליישו בים שנזקקים להם ביותר, כפי .
שהגדיר הדרג המבצעי בצה"ל.
נוכח היותם של מרכיבי הביטחון אמצעי מבצעי המיועד להגנת יישובים, ונוכח אחריותו הכוללת .
של צה"ל להגנת היישובים, המליץ משרד מבקר המדינה למשהב"ט בביקורת הקודמת כי שר .
הביטחון ומנכ"ל משרדו יטילו על צה"ל לקבוע סד ר עדיפויות אחיד לעבודת שני הגופים .
בהקצאת מרכיבי הביטחון, כל גוף בתחום אחריותו , וכי היחידה להתיישבות תאמץ סדר עדיפויות .
זה, תפעל על פיו ותסדיר זאת בנהליה.
בהתייחסות משהב"ט לממצאי הביקורת הקודמת נמסר כי "היחידה להתיישבות כפופה להנחיות .
שר הביטחון ובהתאם לכך ה ובאו בחשבון בעבר ויובאו בעתיד, סדרי העדיפויות הגזרתיים .
שהוגדרו על ידי שר הביטחון.
יחד עם זאת השיקול המרכזי בהקצאת מרכיב ביטחון הינו הצורך .
הביטחוני והמבצעי שמעלה צה"ל באמצעות הפיקודים המרחביים ופקע"ר".
כי תוכניות העבודה לשנים 2017 ו-2018 של היחידה להתיישבות ושל פקע"ר גובשו "תוך שקיפות .
יצוין כי במאי 2018 קיים מנכ"ל משהב"ט דיון בנושא ממצאי הביקורת הקודמת, ובסיכומו קבע .
כי החל משנת 2019 הוא יאשר את תקציב 1625 בכללותו, בהתאם לסדרי העדיפויות שיקבע שר .
36 המעודכנת הוגדר האופן שלפיו על היחידה להתיישבות לגבש את תוכנית העבודה .
השנתית שלה, ונקבע כי כל סעיף בתוכנית העבודה שלה מחייב את אישור פקע"ר או הפקמ"ר .
הרלוונטי בנוגע לצורך ולתיעדוף של אותו סעיף.
עוד נקבע בהמ"ב כי תוכנית העבודה של .
היחידה להתיישבות תגובש בהתאם לצרכים הביטחוניים, וצוין גם כי בעת הצגתה למנכ"ל .
משהב"ט לאישורו, תוצג גם רשימת האזורים ששר הביטחון או מנכ"ל משרדו קבעו כי הם יקבלו .
העדפה להקצאת מרכיבי ביטחון לאותה השנה.
בביקורת המעקב עלה כי מנכ"ל משהב"ט מאשר את תוכניות העבודה של היחידה .
להתיישבות ושל פקע"ר בנושא מרכיבי הביטחון בראייה מתכללת, במסגרת אישור .
עוד עלה כי פקע "ר מאשר את סעיפי תוכניות העבודה של היחידה להתיישבות, .
והוא עושה זאת בין היתר בהתבסס על הדרישות המבצעיות של הפקמ"רים.
מבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בנוגע להיקף ההשקעה של היחידה להתיישבות .
במרכיבי הביטחון עלה כי תוכניות העבודה של היחידה להתיישבות לשנים 2018 עד2020 .
עדיין אינן עולות בקנה אחד עם סדרי העדיפויות שקבע אמ"ץ.
25 תקציב16 הוא סעיף תקציבי בתקציב המדינה המיועד להוצאות חירום אזרחיות.
רוב התקציב למרכיבי הביטחון .
ממומן מתוך סעיף תקציבי זה.
מרכיבי ביטחון ביישובי העימות בפיקודים המרחביים- ביקורת מעקב לוח 3: סדרי העדיפויות של אמ"ץ והיחידה להתיישבות, 2020 .
סדר העדיפויות שקבע אמ"ץ .
להגנת יישובים סדר העדיפויות שקבע משהב"ט לפעילות היחידה .
להתיישבות בהיבטי מרכיבי ביטחון .
גבול לבנון ורמת הגולן .
איו"ש, בקעת הירדן ומגילות .
גבול ירדן (הערבה, חבל אילות, עמק הירדן ועמק .
יישובי התפר בפקמ"ז והבקעה 6 .
עם זאת יצוין כי על אף הפער בין סדרי העדיפויות, היקף ההשקעה שלא לפי סדר .
העדיפות הצה"לי צומצם משמעותית בהשוואה לביקורת הקודמת.
הקודמת נמצא שבשנת 2017 הקצתה היחידה להתיישבות כ-9% מתקציבה ליישוביאיו"ש .
שעמדו בראש סדר העדיפויות שקבע אמ"ץ.
בשנים 2018 עד2020 הקצתה היחידה .
ליישובי איו"ש כ-23% ,39% ו-43% ,מתקציבה בהתאמה.
בספטמבר 2021 מסררע"ן מרכיבי ביטחון להתיישבות בפקע"ר לצוות הביקורת כי ההבדל .
בתוכניות העבודה נובע מההבדל בין סדרי העדיפויות שקובע מנכ"ל משהב"ט ליחידה .
להתיישבות לבין אלו שקובע אמ"ץ לפקע"ר.
אולם על אף השוני, המשימות בכל אחת מתוכניות .
העבודה מתואמות בין שני הגופים ומול הפקמ "רים כחלק מתהליך התכנון והאישור של תוכנית .
משרד הביטחון מסר בתגובתו כי סדרי העדיפויות המבצעיים שקובע צה"ל להשקעה במרכיבי .
ביטחון נקבעים על פי מוכנות היישובים בהיבט המבצעי, ואילו סדרי העדיפויות של משהב" ט .
מתייחסים למוכנות האזרחית הכוללת ולתשתית ההגנתית הכוללת של היישוב.
קובע את סדר העדיפויות בהתחשב בפרמטרים נוספים על אלו של צה"ל, כגון מספר היישובים .
בכל מועצה אזורית, כשירות מרכיבי הביטחון ביישוב בפועל והפערים בין מרכיבי הביטחון .
הקיימים ביישוב ביחס לדרישה המבצעית.
לדבריו לא קיים פער בין סדרי העדיפויות להשקעה .
במרכיבי ביטחון שקובע פקע"ר לאלו שקובע משהב"ט.
עוד מסר כי תוכניות העבודה של פקע"ר .
ושל היחידה להתיישבות משלימות זו את זו "על מנת לאפשר הגנה מיטבית על היישובים, יעילות .
גבוהה של מערכת הביטחון ומיצוי תקציבי גבוה".
משרד מבקר המדינה מציין כי הליקוי שעלה בביקורת הקודמת בנוגע לפעילותה של .
היחידה להתיישבות על פי סדרי עדיפויות שונים מאלו שקבע אמ"ץ בהתאם לראייה .
המבצעית תוקן במידה רבה.
גיבוש תוכנית העבודה תוך תיאום בין פקע"ר והיחידה .
להתיישבות והתחשבות בצרכים המבצעיים לצד צרכים ביטחוניים-לאומיים אח רים שקובע .
שר הביטחון הביא לצמצום הפער בסדרי העדיפויות בהקצאת המשאבים למרכיבי ביטחון .
בסיסיים בין פקע"ר והיחידה להתיישבות.
משרד מבקר המדינה מציין שנוכח הפערים .
המתמשכים במענה לצורכי הביטחון ביישובי העימות יש חשיבות לגיבוש ת וכנית העבודה .
להקצאת מרכיבי ביטחון בראייה כוללת של מנכ"ל משהב"ט תוך התחשבות בדרישות .
מרכיבי ביטחון ביישובי העימות בפיקודים המרחביים- ביקורת מעקב תקשורת ואמצעי קשר .
הפערים בתקשורת בין כוחות צה "ל ליישובים .
על פי תורת הגנת הייש וב שגיבשה ז"י ב -2017 , אחד מעקרונות הפיקוד והשליטה במסגרת .
הפעולות להגנת היישוב הוא קיומן של רשתות קשר משותפות.
בביקורת הקודמת עלה כי תקשורת רציפה בין כוחות צה"ל לכוחות ההגנה ביישובים הכרחית .
לשם פעילותם המשולבת להגנת היישוב.
לצורך זה פקע"ר נדרש לספק לכל יישוב מסווג אמצעי .
קשר מסוג "ברק כתום" כמפורט להלן: מכשיר קשר לרבש"ץ, מכשיר קשר לרכב הביטחון, .
מכשיר קשר למפקד מחלקת הגנת היישוב ומכשיר קשר לחדר המלחמה (להלן - חמ"ל) .
נוסף על כך, על פי הנהלים על פקע"ר לספק לכל יישוב מכשירי קשר לתקשורת .
פנימית (בין הרבש"ץ ובין חברי מחלקת הגנת היישוב)27.
בביקורת הקודמת נמצא כי מתוך כלל מכשירי "ברק כתום" ומכשירי קשר המיועדים לתקשורת .
פנימית ביישוב שעל פקע"ר היה לספק ליישובים, סופקו בפועל רק כ-28% וכ-63% מכשירים .
בהתאמה, נכון ליולי 2017 .
כמו כן נכון לאותו המועד טרם קבע פקע"ר לוח זמנים להשלמת .
ההספקה של מכשירים אלה.
עוד עלה בביקורת הקודמת כי בהיעדר מכשירי "ברק כתום", .
פקמ"ז ופד"ם נוהג ים לחלק ליישובים מכשירי קשר צבאיים סטנדרטיים לצורך תקשורת בין .
הרבש"ץ ומחלקות הגנת היישוב לבין צה"ל.
זאת בלי שגופים אלה קבעו נהלים לחלוקת מכשירי .
קשר צבאיים או שעשו בקרה על החלוקה.
כמו כן הם אינם מדווחים לפקע "ר על אופן חלוקת .
עקב כך לפקע"ר אין מידע מלא בדבר יכולת התקשורת של היישובים עם כוחות .
בביקורת הקודמת המליץ משרד מבקר המדינה לצה"ל כי כל עוד קיים מחסור במכשירי "ברק .
כתום" ובמכשירי קשר לתקשורת פנימית, עליו לקבוע סדר עדיפויות לחלוקת המכשירים ולמצוא .
פתרון להבטחת תקשורת רציפה של כוחות צה"ל עם היישובים, שבלעדיה עלולות להיפגע .
היכולות המבצעיות של גורמי ההגנה ביישובים אלה.
בדיון שקיים ראש מחלקת מבצעים בפברואר 2018 בנושאתוכנית העבודה לשנה זו בתחום .
מרכיבי הביטחון והגנת היישוב, הוא קבע כי "יש להמשיך ולהשקיע במערכת הקשר.
שתהיה מערכת קשר אחת לכלל הגופים שפועלים במרחב".
במאי 2019 קיים מפקד פקע"ר דיון בנושא סטטוסמכשירי "ברק כתום", ובו ציין כי זוהי מערכת .
קשר הרדיו המבצעי המרכזית לעורף לעשור הקרוב, ונדרש לפתחה בהתאם.
במסמך ההסדרה לתקן מרכיבי ביטחון ביישובים המסווגים למרכיבי ביטחון ממאי 2021 נקבע .
כי למעט יישובים במרחב איו"ש כל יישוב בסיווג "צמוד גדר", "קדמי" ו"סמוך גדר" זכאי לארבעה .
מכשירי "ברק כתום", כל יישוב בסיווג "עורפי" זכאי לשני מכשירי "ברק כתום", וכל רשות מקומית .
שיש בה יישובים מסווגים זכאית לשני מכשירי "ברק כתום".
עוד נקבע במסמך כי על פקע"ר .
"ביישובים בסיווג "עורפי" נדרשים שני מכשירי "ברק כתום .
באיו"ש נדרש מכשיר לכל לוחם במחלקת הגנת היישוב, ובגזרות אחרות מכשיר אחד לכל צמד לוחמים .
לספק לכל לוחם במחלקת הגנת היישוב מכשירי קשר לתקשורת פנימית על פי התקן שקבעה .
ביולי 2021 אישר מפקד פקע"ר את העקרונות האלה לחלוקת מכשירי קשר לתקשורת פנים- .
יישובית (ראו הרחבה בהמשך ) ביישובים המסווגים.
באוקטובר 2021 :מסר רע"ן עורף בפד"ם לצוות הביקורת כי בגזרת פד"ם יש מחסור במכשירים .
15 ,יישובים בסיווג "קדמי" ו"סמוך גדר" קיבלו שני מכשירים במקום ארבעה11 יישובים בסיווג .
"קדמי" ו"סמוך גדר" ושלושה יישובים בסיווג "עורפי" לא קיבלו מכשירים כלל.
בגזרת פד"ם חסרים עשרות מכשירי "ברק כתום".
עוד הוא מסר כי פער זה אמור להצטמצם עם .
מימוש רכש מתוכנן של כמחצית ממכשירי "ברק כתום" החסרים לפי תוכנית העבודה לשנים .
בנובמבר2021 מסר רע"ן עורף בפצ"ן לצוות הביקורת כי לא חסרים מכשירי "ברק כתום", אולם .
מנתונים שמסר בנובמבר 2021 קצין ההגמ"ר באיו"ש לצוות הביקורת עלה כי מתוך כלל מכשירי .
"ברק כתום" הנדרשים על פי התקן, קיימים במצאי 21% מהמכשירים.
עוד מסר כי רק בגזרות .
מסוימות באיו"ש משתמשים במכשירי "ברק כתום".
בגזרות אלו מצאי המכשירים אינו מלא : ב- .
35 יישובים בסיווג "קדמי" בהם נעשה שימוש ב"ברק כתום" יש32% מהמכשירים הנדרשים על .
בנובמבר 2021 מסרמפקד הקשר והאלקטרוניקה בפקע "ר לצוות הביקורת כי אין מחסור .
משמעותי במספר המכשירים בכל הגזרות וכי מכשירי "ברק כתום" חולקו ליישובים בהתאם .
מנתונים שמסר בנובמבר 2021 רע"ן מרכיבי ביטחון להתיישבות בפקע "ר לצוות הביקורת .
עולה כי בגזרת פד"ם אין פערים בחלוקת מכשירי "ברק כתום" וכי הוא שוקד על טיוב תמונת .
מצאי מכשירי "ברק כתום" שח ולקו ליישובים במרחב פקמ"ז ובמרחב פצ "ן.
בגזרת פקמ"ז במרחב איו"ש חסרים עשרות רבות של מכשירי " ברק כתום" למפקדי מחלקות .
הגנת היישוב אך אין כוונה להשלים את הפערים האלה נוכח בעיות הקליטה של מכשירים אלה .
מתוך 121 רבש"צים שהשיבו על השאלון וש יש ביישוביהם מחלקות להגנת היישוב, 29 רבש"צים .
(24% )ציינו כי יש מחסור במכשירי קשר לתקשורת פנימית בין חברי מחלקת הגנת היישוב.
רבש"צים ציינו כי היישובים או המועצות רכשו מתקציבם מכשירי קשר לתקשורת פנימית כדי .
להתגבר על הפער המבצעי האמור .
יצוין כי יותר ממחצית הרבש"צים שהשיבו על השאלון ציינו כי התקשורת בינם ובין כוחות צה"ל .
מתבצעת באמצעות אמצעי קשר שאינם צבאיים בלבד.
מרכיבי ביטחון ביישובי העימות בפיקודים המרחביים- ביקורת מעקב תרשים 5: אמצעי הקשר ביןהרבש "צים לבין כוחות צה"ל .
על פי תוצאות השאלון , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
עולה כי על אף החשיבות הרבה במענה ההגנתי על יישובים לקיומן של רשתות קשר .
כחלק מתורת הגנת היישוב, לצה"ל אין תמונה אחידה וברורה בנוגע לפערים בחלוקת .
מכשירי "ברק כתום" ליישובים המסווגים על כל המשתמע מכך: .
מפקד הקשר והאלקטרוניקה בפקע"ר מסר כי מכשירי "ברק כתום" חולקו בכל .
רע"ן עורף בפד"ם מסר שבגזרת פד"ם חסריםעשרות מכשירי "ברק כתום".
מרכיבי ביטחון להתיישבות בפקע"ר מסר כי במרחב פד"ם אין פערים במכשירי .
מנתונים שמסר קצין ההגמ"ר בפקמ"ז עלה כי מתוך כלל מכשירי "ברק כתום" .
הנדרשים על פי התקן, קיימים במצאי 21% מהמכשירים .
להתיישבות בפקע"ר מסר כי אין לו נתונים מלאים לגבי מצאי מכשירי "ברק כתום" .
במרחב פקמ"ז, וכי באיו"ש חסרים עשרות רבות של מכשירים שאין כוונה להשלימם.
רע"ן עורף בפצ"ן מסר כילא חסרים מכשירי "ברק כתום", אולם הם לא נמצאים .
רע"ן מרכיבי ביטחון להתיישבות בפקע"ר מסר כי אין לו מידע מלא לגבי .
עוד עולה כי פערי התקשורת מביאים לכך שהרבש"צים בוחרים להשתמש באמצעי קשר .
שאינם צבאיים ולא במערכת התקשורת שצה"ל רכש.
צה"ל מסר בתגובתו כי לפני כארבע שנים זיהה פקע"ר כי מערכת "ברק כתום" אינה מתאימה .
לצורכי ההתיישבות, ועל כן החליט שלא להשלים את רכישת המכשירים החסרים ואת השלמת .
הפערים בקליטה וממסרים.
עם זאת הפנה צה"ל בתגובתו למסמך לפיו בשנת 2021 יוקצו1.
"מיליון ש"ח לטובת רכש מכשירי "ברק כתום .
בינואר 2022 מסרה המשטרה בתגובתה לטיוטת הביקורת (להלן- תגובת המשטרה) כי צה"ל .
הגדיר את מערכת "ברק כתום" כרשת התקשורת בינה ובין הרבש"צים, וכי שימוש במכשירים .
או ברשתות אחרים (מלבד רשת "ניצן" המשטרתית ו"ברק כתום") לא יאפשר תקשורת עם .
משרד מבקר המדינה מציין כי הפערים בין תגובת צה"ל בנוגע לרכש המתוכנן של מכשירי .
"ברק כתום" בפד"ם, לתגובת המשטרה, והעובדה כי פקע"ר הקצה תקציב של 1.
ש"ח לפרויקט "ברק כתום" בשנת 2021 , מחדדים את הצורך בתפיסה אחידה בנוגע .
להמשך הצורך במכשירי "ברק כתום".
על פקע"ר לבחון את התועלות והחסרונות במערכת "ברק כתום" ולקבל החלטה בנוגע .
להמשך השימוש בה במסגרת הפעילות להגנת היישובים כדי לאפשר תקשורת רציפה .
וזמינה בין כוחות צה"ל ומשטרת ישראל לבין כוחות ההגנה ביישובים לצורך ביצוע .
בהתאם לכך על פקע"ר לעדכן את תקני מכשירי הקשר בתחום הגנת היישובים .
ככל שנדרש ולגבש את תוכניות העבודה שלו.
מכשירי קשר לתקשורת פנים-יישובית .
בנובמבר 2019 מסר רע"ן מרכיבי ביטחון להתיישבות בפקע"ר לצוות הביקורתכי לצורך שיפור .
התקשורת הפנים-יישובית הקצה פקע"ר תקציב בסך 10.
6 מיליון ש"ח לצורך רכש מכשירי קשר .
חדשים, וכי במהלך 2019 הופץ מכרז לרכש זה.
רכש זה נועד לתת מענה לפער בתקשורת .
הפנים-יישובית שלא נענה על ידי מכשירי "ברק כתום".
בספטמבר 2021 הוצגו למפקד פקע"ר עקרי התפיסה לשיפור מערכת הקשר היישובית לפיה .
תכלית מכשירי הקשר החדשים היא לשפר את התקשורת הפנים -יישובית.
מערכת קשר זו אינה תנאי לתקשורת מול כוחות צה"ל לצורך חבירת כוחות צה"ל ליישובים.
התקשורת של היישוב מול צה"ל תושתת על מכשירי קשר צבאיים סטנדרטיים.
בנובמבר 2021 מסרמפקד הקשר והאלקטרוניקה ב פקע "ר כי המכרז הושלם ופקע "ר רכש אלפי .
מכשירים, אשר מרביתם הגיעו בפועל לישראל בינואר 2021 .
, אך הם טרם חולקו ליישוביםעוד .
מסר כי חלוקת המכשירים ליישובים תתבצע לאחר סיום גיבוש מתווה לחלוקתם על פי סדרי .
עדיפויות שיקבע פקע"ר בשיתוף הפקמ"רים המתוכנן להסתיים עד תום שנת 2021 , אישור .
תפיסת הפעלה למערכת, הסדרת תדרים מול משרד התקשורת והצבת ממסרים.
מרכיבי ביטחון ביישובי העימות בפיקודים המרחביים- ביקורת מעקב עוד הוא מסר כי במסגרת רכש המכשירים נרכשו עשרות תחנות ממסר עבור מכשירים אלו .
שטרם הגיעו לישראל וכי מספר זה אינו עונה באופן מלא על צורכי הכיסוי התקשורתי.
אלו פקע"ר עוסק בניתוח הצרכים, ובכלל זאת גם בחינה למספר תחנות הממסר החסרות.
בביקורת עלה כי הליקוי בנוגע להספקת אמצעי הקשר המיועדים לתקשורת פנימית .
ביישובים והן לתקשורת עם כוחות צה"ל לא תוקן מאז הביקורת הקודמת וכי הפעילות .
המבוצעת כעת בפקע"ר תכליתה לשפר בעיקר את התקשורת הפנים-יישובית.
במכשירי קשר ייעודיים לצורך יצירת תקשורת בין כוחות צה"ל ובין מחלקות הגנת היישוב .
עלול לפגוע בהגנה על היישובים בעת מצב חירום.
צה"ל מסר בתגובתו כי אחריות פקע"ר נוגעת ליכולת הקשר של הרבש"ץ עם מחלקות הגנת .
היישוב בתוך שטח היישוב, וכי מכשירי הקשר לתקשורת פנים-יישובית שרכש פקע"ר - מכשירים .
פשוטים וזולים יותר ממכשירי רשת "ברק כתום" - ישמשו מענה הולם.
עוד מסר כי פקע"ר צפוי .
להשלים את חלוקת המכשירים ואת הקמת הממסרים במהלך החציון הראשון של שנת 2022 , .
והדבר צפוי לשפר באופן מהותי את התקשורת הפנים-יישובית של הרבש"ץ עם מחלקות הגנת .
נוכח העיכוב בחלוקת מכשירי הקשר לתקשורת פנים-יישובית, על פקע"ר לפעול להשלים .
את חלוק ת מכשירים אלה, שצפויים לשפר חלק מהליקויים שעלו בתחום הקשר של .
עוד עלה כי נדרש לגבש פתרון לפערי התקשורת הנוגעים ליכולת השימוש במכשירי .
"ברק כתום" בין היישובים לבין כוחות צה"ל.
להלן פירוט לפי גזרות: .
פערי תקשורת ביישובי פצ"ן .
בביקורת המעקב עלה כי המענה הקיים לקשר בין כוחות ההגנה ביישוב ובין כוחות צה"ל .
במרחב פצ"ן הוא חלקי ביותר , ואף הוחמר מאז הביקורת הקודמת נוכח השינוי בנוהלי .
השימוש במכשירי "ברק כתום" בזמן שגרה ו ללא חלופה ראויה המספקת מענה מידי בזמן .
חירום העלול להתרחש ללא התרעה מוקדמת.
אמצעי התקשורת העיקרי בין הרבש"צים .
לכוחות צה"ל הוא אמצעי קשר שאינו צבאי אשר עלול לקרוס בעת אירוע חירום.
צה"ל מסר בתגובתו כי "הפער הקיים בגזרת פצ"ן עשוי להיות מושלם" באמצעות מכשירי הקשר .
החדשים לתקשורת פנים-יישובית.
משרד מבקר המדינה מציין שמכיוון שמכשירים אלה לא ייתנו מענה לשיפור הקשר עם .
כוחות צה"ל אלא ל שיפור הקשר הפנים -יישובי, מומלץ כי צה"ל י בחן פתרון שייתן מענה .
גם לבעיות התקשורת בין כוחות ההגנה ביישוב לכוחות צה"ל.
פערי תקשורת ביישובי איו"ש .
במאי 2019 קיים מפקד פקע"ר דיון בנושא סטטוס מכשירי "ברק כתום", ובו קבע כי נוכח .
הפערים ביכולת השידור והקליטה של מכשירים אלו במרחב יישובי איו"ש, התקשורת בין כוחות .
צה"ל לכוחות ההגנה ביישוב תיעשה באמצעות מכשירי קשר צבאיים סטנדרטיים (במקום .
בנובמבר 2021 מסר מפקד הקשר והאלקטרוניקה בפקע"ר לצוות הביקורת כי באחריות פקמ"ז .
היה לאסוף את מכשירי ה"ברק כתום" ולחלק ליישובים מכשירי תג"ם במקומם.
מפקד הקשר והאלקטרוניקה בפקע"ר מסר עוד כי מכשירי הקשר לתקשורת פנים -יישובית .
שנרכשו כאמור על ידי פקע"ר אמורים להחליף מכשירי קשר ישנים שברשות היישובים והם .
אמורים לתת מענה חלופי טוב לקשר הפנים-יישובי במרחב איו"ש וכי מכשירים אלו יוכלו כפי .
הנראה לתת מענה גם לקשר עם כוחות צה"ל, אך פתרון זה לא נבחן במלואו.
האחריות לקשר בין היישובים ובין כוחות צה"ל הנעים בצירים הוא באחריות פקמ"ז.
מפקד הקשר והאלקטרוניקה בפקע"ר ציין בפני צוות הביקורת כי העיכוב בחלוקת מכשירי .
הקשר לתקשורת פנים -יישובית, ההתיישנות של מכשירי הקשר שמשמשים את היישובים .
כתקשורת פנים-יישובית וקשיי הקליטה של מכשירי "ברק כתום" הפוגעים בתקשו רת יעילה עם .
כוחות צה"ל הנעים בצירים, הביאו את המועצות האזוריות לרכוש מיוזמתן ומתקציבן מערכות .
קשר אזרחיות הכוללות מכשירים ותחנות ממסר.
חלק ממכשירי הקשר נמסרו לצה"ל לצורך .
רכש זה נעשה ב תיאום עם פקמ"ז שעשה התאמה למכשירי הקשר .
האזרחיים כדי שהם יוכלו לתקשר עם מכשירי הקשר של כוחות צה"ל.
להתיישבות בפקע"ר ציין בהקשר זה כי פקע"ר התנגד למהלך זה, והעדיף להמתין לחלוקת .
במהלך עבודת הביקורת דיווחו כמה רשויות מקומיות באיו"ש 28 לצוות הביקורת כינוכח העיכוב .
בהצטיידות במכשירי קשר חדשים ביישובים ונוכח הפערים בתקשורת בינן לבין כוחות צה"ל, הן .
רכשו מכשירי קשר באופן עצמאי ואף חילקו מכשירי קשר לכוחות צה"ל לשם הבטחת תקשורת .
בנובמבר 2021 מסר קציןההגמ "ר באיו"ש לצוות הביקורת כי החלופה לשימוש במכשירי "ברק .
כתום" היא שימוש במכשירים שרכשו המועצות, וכי הסיבה להמשך השימוש ב"ברק כתום" .
ביישובים בגזרות יהודה ועציון היא שהרשויות המקומיות לא רכשו והטמיעו מכשירי קשר באופן .
עצמאי, ולכן הן נאלצות להשתמש במכשירי "ברק כתום" חרף בעיות הקליטה ומצאי המכשירים .
עוד ציין כי צה"ל לא אסף א ת מכשירי "ברק כתום" שחולקו ליישובים שבהם הופסק .
השימוש בהם, וציין כי מכשירי הקשר לתקשורת פנימית שרכש פקע"ר במסגרת המכרז צפויים .
להחליף את כלל מכשירי "ברק כתום " ולתת מענה מלא לצורכי הקשר לכל היישובים במרחב .
28 המועצות האזוריות גוש עציון, הר חברון, מטה בנימין וקדומים.
מרכיבי ביטחון ביישובי העימות בפיקודים המרחביים- ביקורת מעקב בביקורת המעקב עלה כי קיימים פערי תקשורת בין כוחות צה"ל לבין כוחות ההגנה של .
היישובים באיו"ש, הנובעים מפערי קליטה ו מחוסר במכשירי קשר .
להוות כשל מבצעי חמור במערך ההגנה של יישובים אלו.
באוקטובר 2021 בדק צוות הביקורת את מידת השימוש במכשירי "ברק כתום" בקרב רבש"צים .
מ-12 יישובים (מתשע רשויות מקומיות) באיו"ש, חמישה מהם בגזרות יהודה ועציון.
כי בארבעה מחמישה יישובים בגזרות יהודה ועציון משתמשים במכשירי "ברק כתום " לתקשורת .
שלושה מ הם דיווחו על בעיות קליטה.
שבעת היישובים הנוספים .
משתמשים במכשירי קשר צבאיים סטנדרטיים, ארבעה מ הם דיווחו על בעיות קליטה.
בנובמבר 2021 מסר קצין הגמ"ר באיו"ש לצוות הביקורת כי מכשירי הקשר הצבאיים .
הסטנדרטיים אינם משמשים חלופה מלאה וזמינה למכשירי "ברק כתום" היות שמדובר במכשיר .
גדול ומסורבל שהשימוש בו נעשה בעיקר ברכבי הרבש "צים.
עלה כי הנחיית מפקד פקע"ר בנוגע לחלוקת מכשירי קשר צבאיים סטנדרטיים ליישובי .
איו"ש כחלופה למכשירי "ברק כתום" לא מומשה, עוד עלה כי חלופה זו אינה נותנת מענה .
מבצעי מלא היות וגם למכשירי התג"ם יש בעי ות קליטה בחלק מאזורי איו"ש, ו נוכח .
המגבלות הפיזיות של המכשיר הוא אינו נותן מענה זמין לרבש"צים.
משרד מבקר המדינה מציין כי העיכוב של צה"ל בהספקת מכשירי הקשר ליישובים .
שעליהם החליט בשנת 2019 יצר פער מבצעי שהביא ליוזמה של הרשויות המקומיות .
להשלמת פערי הקשר על ידי רכש עצמי של מכשירים והפצתם גם לכוחות צה"ל.
נוכח זאת, על צה"ל לבחון את המענה המבצעי הראוי והשלם לתקשורת בין כוחות ההגנה .
ביישובים באיו"ש לבין כוחות צה"ל ולוודא את הטמעתו בצורה אחידה בקרב כל הגורמים .
פערי תקשורת ביישובי פד"ם .
בנובמבר 2021 מסר רע"ן עורף בפד"ם לצוות הביקורת כי יכולת הקליטה במרחב פד"ם .
השתפרה מאז הביקורת הקודמת בעקבות שדרוג תחנות ממסר ופעולות נוספות, וכי בתוכנית .
העבודה של גדוד התקשוב האוגדתי לשנת 2022 מתוכננת הקמה של תחנות ממסר נוספות כדי .
לשפר את כיסוי הקשר באזורים מסוימים.
ארבעה מתוך חמישה רבש"צים מיישובים הנמצאים בגזרה המסוימת אשר השיבו על השאלון, .
ציינו כי השימוש במכשירי "ברק כתום " מאפשר תקשורת במידה מועטה בגלל בעיות קליטה.
בנובמבר 2021 מסר ראש ענף מרכיבי ביטחון להתיישבות בפקע"ר לצוות הביקורת כי במרחב .
פד"ם, למעט בחלק מהאזורים, אין פערי כיסוי תקשורת.
בביקורת המעקב עלה כי יש פערי כיסוי תקשורת במרחב פד"ם.
על צה"ל להשלים את הקמת תחנות הממסר המתוכננות לשנת 2022 לצורך שיפור .
הקליטה של מכשירי "ברק כתום" כדי לאפשר תקשורת רציפה בין כוחות הגנת היישוב .
בגזרת פד"ם לבין כוחות צה"ל.
בביקורת הקודמת עלה כי בשל היעדר חלק מתחנות הממסר למכשירי "ברק כתום", יכולת .
הקליטה של מכשירים אלה חלקית, וכתוצאה מכך נפגעת התקשורת בין כוחות צה"ל לכוחות .
ההגנה ביישובים, דבר שעלול לעכב את תגובת הכוחות בעת אירוע חדירה ליישוב.
הקודמת צוין כי נוכח החשיבות הרבה שיש למערכת הקשר בהתמודדות עם חדירות ליישובים, .
על צה"ל בשיתוף משהב"ט לפתור את הבעיה בהקדם.
באפריל 2020 מסר פקע"רלצוות הביקורת כי מאז הביקורת הקודמת הוקמו מספר תחנות ממסר .
חדשות בפצ"ן ובגזרת איו"ש.
בנובמבר 2021 מסר מפקד הקשר והאלקטרוניקה בפקע"ר לצוות הביקורת כיבאיו"ש חסרות .
מספר תחנות ממסר לצורך כיסוי תקשורת מלא לכלל המרחב לרבות צירי התנועה.
תחנות הממסר מסתכמת בכ-20 מיליון ש"ח.
עוד מסר כי פ קע"ר אחראי על הקשר הפנים-יישובי, .
קרי, התקשורת בין הרבש"ץ ובין מחלקת הגנת היישוב ועם כוחות צה"ל בהגיעם ליישוב, וכי .
הפקמ"רים אחראים לתקשורת של כוחות צה"ל הנמצאים מחוץ ליישוב עם הרבש"ץ.
של כוחות הסיור של צה"ל מול הרבש"ץ נעשית ברובה באמצעות ערוץ תקשורת של הרבש"ץ .
לחמ"ל הצבאי הגזרתי שמעביר מידע לכוחות צה"ל הנעים בצירים.
בשאלון לרבש"צים ציינו 28 רבש"צים מיישובים בכלל הגזרות כי יש ביישובם בעיות קליטה .
בביקורת המעקב עלה כי הליקוי הנוגע לפריסת הממסרים תוקן במידה מועטה, ולמרות .
ההשקעה של צה"ל בהקמת תחנות ממסר חדשות בשנים 2017 עד2020 , בכלל ה גזרות .
עדיין יש בעיות קליטה מהותיות.
עוד עלה כי פעילות פקע"ר בחיזוק התקשורת הפנים- .
יישובית אינה נותנת מענה לבעיות התקשורת שמחוץ ליישובים.
הקשר של היישובים עם גורמי החירום .
בביקורת הקודמת עלה כי בכל מכשירי "ברק כתום" שסופקו ליישובים לא נצרבו תדרי .
המשטר ה, ולכן הם אינם יכולים לשמש ליצירת תקשורת עם גורמי המשטרה.
בביקורת המעקב עלה כי הליקוי תוקן בצורה מועטה, שכן במכשירי "ברק כתום " נצרבו .
תדרי חירום ייעודים להפעלה במצב חירום בקשר עם גורמי חירום ובהם המשטרה וכוחות .
כיבוי והצלה (כב"ה), אולם השימוש בתדרים אלו לא תורגל ולא נעשה בהם שימוש.
כן לא נצרבו תדרים של כוחות הצלה אחרים, כגון מגן דוד אדום בישראל (מד"א).
מרכיבי ביטחון ביישובי העימות בפיקודים המרחביים- ביקורת מעקב בשאלון ציינו קרוב למחצית מהרבש"צים (46% ) כי אמצעי התקשורת שברשותם אינם מאפשרים .
להם לנהל תקשורת תקינה עם צה"ל ועם גורמי החירום, ובכללם המשטרה.
תרשים 6: המידהשבה מאפשרים אמצעי הקשר שבידי הרבש"צים לנהל .
תקשורת תקינה עם צה"ל ועם גורמי החירום .
על פי נתוני השאלון לרבש"צים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
תמונת המצב העולה מן השאלון לרבש "צים מצביעה על קושי של קרוב למחצית .
מהרבש"צים לקיים תקשורת עם צה"ל ועם גורמי החירום באמצעות אמצעי הקשר .
בנובמבר 2021 מסר מפקד הקשר והאלקטרוניקה בפקע"ר לצוות הביקורת כי נושא התקשורת .
בין הרבש"צים ומחלקות הגנת היישובים לבין כוחות הביטחון וההצלה כגון המשטרה, מד"א .
וכב"ה, אינו באחריות פקע"ר והוא קשור לסוגיית פיתוח תשתיות ל"רדיו לאומי" שטרם נפתרה.
נושא זה הגם שעולה כפער בתרגילים שמבצע פקע"ר אינו מצוי תחת האחריות של פקע"ר.
הוא מסר כי בעת מצב חירום חבירת כוחות ההצלה והביטחון ליישובים נעשית על פי נוהל .
המחייב יצירת קשר באמצעות מכשירי "ברק כתום" שאינם משמשים את כוחות החירום וההצלה .
בביקורת המעקב עלה כי לכוחות ההגנה ביישוב אין אמצעי תקשורת יעיל וזמין שמשמש .
אותם לתקשורת עם כלל גורמי החירום, ובהם צה"ל, המשטרה וכוחות הצלה אחרים.
צה"ל מסר בתגובתו כי על פי תפיסת ההפעלה הנוכחית, כפי שנקבעה בהוראת הגנת היישוב, .
הרבש"ץ אינו נדרש לקיים שיח עם כוחות החירום שאינם צה"ל (משטרה , כב"ה ומד"א).
מסר כי מוקדי הרשות המקומית או החמ"לים ביישובים הם אלה שינהלו את השיח עם ארגוני .
המשטרה מסרה בתגובתה כי מכשירי "ברק כתום" שצה"ל סיפק לרבש"צים תומכים ברשת .
הקשר המשטרתית, וכי "לאחר תהליך סדור, נקבעו רשתות משטרה שיונגשו לרבש "צים", .
בהתאם לתפיסת הפיקוד והשליטה שסוכמה.
רשתות אלו מיועדות לחבירת הרבש"צים לכוחות .
המשטרה, והן נמסרו לפקע "ר.
עוד מסרה המשטרה כי בעתיד יכולת התקשורת של הרבש"צים .
עם גורמי המשטרה תהיה מלאה.
בביקורת המעקב עלה כי יש פער בין תגובת צה"ל לבין תגובת המשטרה לגבי הצורך .
בהנגשת רשתות משטרה לרבש"צים.
עוד עלה כי האמור בתגובת צה"ל אינו עולה בקנה .
אחד עם ההבנה שיש לרבש "צים לגבי התקשורת הנדרשת עם המשטרה ושאר גורמי .
מצב דברים זה מעיד על חוסר תיאום בתפיסה בנוגע לקשר הנדר ש בין גורמי .
החירום הן בנוגע לדפוס הפעולה הקיים והן בנוגע לזה הרצוי באירועי חירום, אשר עלול .
לפגוע ביכולת החבירה בין כוחות החירום ובכך לסכן חיי אדם.
על צה"ל בשיתוף המשטרה לקבוע תפיסת הפעלה המתואמת עם כלל הגורמים בנוגע .
לתקשורת הנדרשת בין הרבש "צים ובין גורמי החירום.
על צה"ל לעדכן אותה בהוראותיו .
ולהטמיע אותה בקרב הרבש "צים באמצעות הדרכה ותרגול.
המשטרה מסרה בתגובתה כי הגורמים הרלוונטיים במשטר ה ישמחו לשתף פעולה ולסייע .
במימוש פתרונות החבירה של הרבש "צים למערכת הקשר שלה.
בינואר 2022 מסרהמשרד לביטחון הפנים בתגובתו לטיוטת הביקורת כי "בהמשך להמלצת .