HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במהלך הביקורת, בדצמבר 2010 , מסר ראש ענף התיישבות ומרכיבי ביטחון בפקע"ר לצוות הביקורת, כי "היחידה להתיישבות יכולה להקצות תקציב לרכש מרכיבי ביטחון בסיסיים בסדר עדיפות השונה מזה של ענף התיישבות.
בכל מקרה יש תאום בין ענף התיישבות והיחידה להתיישבות".
במאי 2011 מסר ראש היחידה להתיישבות ותשתיות לאומיות במשהב"ט לצוות הביקורת, כי "אין זה מן הנמנע שאם תקציב זה היה מופנה ישירות לפיקוד העורף , אזי סדר העדיפות שלהם במימושו היה שונה".
באוגוסט 2011 מסר ראש היחידה להתיישבות ותשתיות לאומיות במשהב"ט, כי "תקציבי פקע"ר (מס' 16 ) להקמת מרכיבי הביטחון הבסיסים הצטמצמו בשנים האחרונות לאור מדיניות האוצר.
צמצום התקציבים לא אפשר לפקע"ר לממש את אחריותו בתחום זה" (ההדגשה במקור).
עוד מסר, כי "במסגרת תכנית עבודה שנתית, המוגשת בתחילת כל שנה לאישור מנכ"ל משהב"ט מופיעים גם סעיפים תקציביים שסוכמו בהחלטות ממשלה לעניין הקמת מרכיבי הביטחון ביישובים חדשים.
החלטות המגדירות את היקפי התקציבים והחלוקה בין פקע"ר למשהב"ט".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח דבריהם של ראש היחידה להתיישבות ותשתיות לאומיות במשהב"ט וראש ענף התיישבות ומרכיבי ביטחון בפקע"ר לצוות הביקורת בדבר סדרי העדיפויות השונים של הגופים שבראשם הם עומדים, ראוי שצה"ל ומשהב"ט יקבעו גורם אחד בעל ראייה כוללת, שיהיה אחראי למימוש כלל התקציבים המיועדים למימון מרכיבי הביטחון הבסיסיים ביישובים בסדר עדיפות מוסכם ועל סמך קריטריונים ברורים.
הקצאת מרכיבי ביטחון בנוהל פקע"ר נקבע, כי מרכיבי הביטחון נועדו לתת מענה לביטחון השוטף כדי לאפשר לתושבים להגן על היישוב, ולשמש מכשול וגורם מרתיע בפני התקפת אויב מערכתית, פיגוע חבלני או פיגוע פלילי.
עוד נקבע בנוהלי פקע"ר, כי על מג"ב להקצות רב"ש ליישובים המוגדרים בסיווג "קדמי", "תפר" ו"רגיש" ללא קשר לגודלם, לאופיים ולגודל אוכלוסייתם.
בדצמבר 2010 מסר ראש ענף התיישבות ומרכיבי ביטחון לצוות הבי קורת, כי הדרישה בנוהל פקע"ר היא לרב"ש במשרה מלאה.
לעומת זאת, בנוהלי מג"ב והמשטרה נקבע כי ניתן להעסיק רב"ש במשרה חלקית וכי לעתים ניתן להעסיק רב"ש אחד עבור מספר יישובים בו-זמנית ("רב"ש גושי").
משרד מבקר המדינה בחן את הקצאת מרכיבי הביטחון של מג"ב ופקע"ר ליישובים המסווגים.
בסוף דצמבר 2010 הקצתה המשטרה ליישובים שסווגו על ידי פקע"ר 208.
4 תקני רב"ש (%65 מהנדרש) ב-238 משרות, מתוכם45 רב"שים במשרה חלקית51 .
51 בתשעה יישובים "קדמיים", שישה יישובי "תפר" ו-30 יישובים "רגישים" הוקצו תקני רב"ש במשרה חלקית.
נמצאו 11 רב"שים המשמשים כרב"שים גושיים האחראים בסך הכל ל-27 יישובים, וכל אחד מהם אחראי, בדרך כלל, לשניים או לשלושה יישובים.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1739 .
נכון לסוף דצמבר 2010 ,", בחמישה יישובים בסיווג "קדמי11 יישובי "תפר" ו-57 " יישוביםרגישים" לא הקצתה המשטרה רב"ש.
עוד יצוין, כי ב -24 יישובים לא אוישו משרות רב"ש אף על פי שהיה להן תקן מאושר.
בספטמבר 2011 על מערך ]עבודת מטה [ מסרה המשטרה, כי "במסגרת עמ"ט הרב"שים שנעשה באג"ת בשיתוף עם מג"ב נקבע, כי סיווג היישוב יקבע את היקף המשרה: משרה מלאה לרב"ש בקו 1740 דוח שנתי62 .
חצי משרה ביישובים המוגדרים 'סמוכי תפר' ו'רגיש' למעט רב"ש גושי שיוצב על משרה מלאה.
הרב"ש הגושי הינו תוצר של איתור מענה בטחוני במציאות של מיעוט משאבים.
תפקידו של רב"ש גושי נבחן שנית לאור הנוהל הקיים ונמצא שאין מקום לשינויים אלא להתאמות מקומיות.
הנושא בכללו מבוקר ומפוקח.
עם זאת, הנושא יועלה שנית לדיון פנימי בפורום קציני יישובים כנדרש".
בספטמבר 2011 מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי פקע"ר ומג"ב יסיימו תהליך בחינה של תקני הרב"שים בהתאם לסיווג היישובים והיקף משימותיהם עד סוף 2011.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי האחריות לקביעת הסיווג הביטחוני ומרכיבי הביטחון של כל יישוב מוטלת על פקע"ר.
היעדרם של רב"שים, ובמיוחד ביישובים בסיווג "קדמי" או "תפר", הוא פגיעה קשה במערך ההגנה של היישובים עד כדי סיכון חיי אדם.
נוכח הפערים בין דרישת פקע"ר להצבת רב"שים במשרה מלאה ביישובים המסווגים ובין הגדרת המענה של המשטרה לעניין הקצאת "רב"שים גושיים" ורב"שים ליישובים "רגישים" ו"סמוכי תפר", כפי שהובהר לעיל, על המשטרה ופקע"ר לגבש תפיסה אחידה בנוגע להיקף ההעסקה הנדרש ולאופן הפעלת הרב"ש ביישובים המסווגים, ובהתאם לצורך לעדכן את הנהלים הקיימים.
לאחר מכן, על המשטרה לפרסם תכנית לאיוש משרות הרב"ש, בהתאם לתפיסה שתגובש.
ממסמכי הביקורת עולה, כי ישנם מקרים שבהם אי-העסקת רב"שים נמשכת חודשים רבים ולעתים אף שנים.
כך למשל, משרת הרב"ש ביישובים המסווגים כיישובים "קדמיים" - מצפה הילה ולהבות הבשן - נכון למועד סיום הביקורת, מרץ 2011 .
, אינה מאוישת כשנה וחצי וכארבע שנים וחצי, בהתאמה בפברואר 2009 ציין רמ"ח יישובים במג"ב בפנייה לראש מחלקת משאבי אנוש בשל מעמדם כשמ"ז ]רב"שים[ במג"ב, כי "הקושי באיתור וגיוס 52 שוטר מוסף [ , שכר נמוך, ד]זמנירישות התפקיד.
הפגיעה בביטחון היישובים ובמרכיבי הביטחון הקיימים ביישוב בהם לא פועל רב"ש היא קשה מאוד.
מדובר במכלול רחב מאוד של מערך אבטחה, מרכיבי ביטחון ותקציבים המוקצים ליישוב ובהיעדרו של רב"ש המערך פשוט קורס".
נכון לסוף 2010 הקצה מג"ב 9.
5 תקני רב"ש (במשרות חלקיות) ל -18 יישובים שסווגו על ידיו כ"סמוכי תפר" ו"מעבר בטוח" ואשר סווגו על ידי פקע"ר כיישובים בסיווג "עורף".
בינואר 2011 ,המליצה רמ"ח תכנון במשטרה בדיון בראשות ראש אג"ת במשטרה ניצב דוד קראוזה, בנושא מערך הרב "שים, על ביטול תקני הרב"שים ביישובי ה"מעבר הבטוח".
בסיכום הדיון נקבע, כי יבוטלו תקנים אלה כדי להסיטם ליישובים שבהם חסר תקן של רב"ש.
בביקורת עלה, כי במועד סיום הביקורת, מרץ 2011 , .
החלטה זו הייתה עדיין בשלבי ביצוע .
52 שוטרים המועסקים בחוזה העסקה בן שישה חודשים.
העסקתם ניתנת להארכה לתקופות נוספות של שישה חודשים לפי צורכי המשטרה.
לשוטרים אלה מעמד נחות ממעמדם של שוטרים המשרתים בשירות קבע, והם אינם זכאי ם להטבות כספיות ולהכשרה מקצועית בדומה לשוטרים בשירות הקבע.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1741 .
בספטמבר 2011 מסרה המשטרה, כי "במשטרת ישראלהתבצעה בשנת 2011 עבודה סדורה בנושא אשר בסיכומה נקבע הצורך בהמשך הפעלה של הרב"שים ביישובים השונים.
הצורך ברב"שים חיוני, וכי "למשטרת ישראל מכוח אחריותה יש את הסמכות המלאה לפרוס את כוחותיה בראייתה, ]ביטחון הפנים [ לבט"פ לרבות תקינה והצבת רב"שים".
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה, כי הגורם האחראי לסיווג היישובים ולרמת מרכיבי הביטחון הבסיסיים שמקבל כל יישוב הוא פקע"ר ולא משטרת ישראל.
המשטרה מצד אחד לא הציבה את כל הרב"שים שהיא אמורה להציב ביישובים "הקדמיים", ביישובי "התפר" וביישובים "הרגישים", ומצד שני היא הציבה רב" שים במקומות שבהם הצורך הביטחוני אינו מוכר על ידי פקע"ר, שהוא הגורם הביטחוני המוסמך לאשר זאת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשטרה לפעול להקצאת הרב"שים בהתאם לסיווג של פקע"ר.
בה בעת על פקע"ר ועל המשטרה לערוך בחינה משותפת בדבר הצורך בהקצאת תקני הרב"שים האמורים, ולבדוק האם חלו שינויים באיומים הביטחוניים על יישובים אלה.
נוסף על כך, על המשטרה לבחון דרכים כיצד לשפר את תהליך איתור המועמדים לאיוש משרות הרב"ש.
בספטמבר 2011 מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי פקע"ר ומג"ב יסיימו את תהליך הבחינה של תקני הרב"שים בהתאם לסיווג ה יישובים והיקף משימותיהם עד סוף 2011.
ד בנוהל מג"ב ובהוראת הק"ם53 ,של צה"ל נקבעו תחומי האחריות של הרב"ש הכוללים, בין היתר, את החובה לבצע ביקורת וטיפול במרכיבי הביטחון לשם שמירה על שלמותם, ובהם מחסן הנשק, הגדר הביטחונית, התאורה הביטחונית, מתקני ההתרעה והאזע קה.
בעניין זה מסר במרץ 2011 רמ"ד אחזקת מרכיבי ביטחון בפקע"ר לצוות הביקורת, כי "היעדר רב"ש ביישוב משמעותו פגיעה באחזקה שוטפת של מרכיבי הביטחון ביישוב, זאת מאחר ואין למועצה נקודת קצה חיונית למעקב ופיקוח על תקינות המרכיבים ביישוב".
במועד סיום הביקורת, מרץ 2011 , מימן פקע"ר את עלות האחזקה של מרכיבי הביטחון שהקים ב-34 יישובים "רגישים" (מתוך53 יישובים) אשר מג"ב מגדירם בסיווג "עורף", אף על פי שלא התקיימה בנוגע אליהם הדרישה הכתובה בנוהל בדבר הצבת רב"ש במשרה מלאה והקצאת רכב ביטחון על ידי מג"ב.
עלות האחזקה השנתית של מרכיבי הביטחון ביישובים אלו הסתכמה בשנת 2010 בכ- 724,000 .
ש"ח המשטרה, כאמור, לא הקצתה ליישובים אלו תקן רב"ש במשרה מלאה כמתחייב בדרישות פקע"ר.
בספטמבר 2011 מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי עמדת פקע"ר היא שביישובים שבהם אין רב"ש אין להפסיק את העברת התקציבים ה נדרשים לשמירה על כשירות מרכיבי הביטחון, כדי שתהיה יכולת ליישוב להמשיך ולתחזק את המרכיבים בעצמו, לשם יכולת הגנה מפני האיומים הקיימים.
53 ( הוראת קבע אג"ם 07/01 ) מספטמבר 2003 .
ההוראה עוסקת בתפקידי הרב"ש הפועל בשטחים שבהם האחריות הביטחונית מוטלת על צה"ל.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1743 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי עמדת פקע"ר, כפי שבאה לידי ביטוי בתשובת צה"ל, עומדת בסתירה לנוהל פקע"ר הקובע, כי הצבת רב"ש על ידי מג"ב הוא תנאי לסיווג היישוב כ"רגיש".
ואם פקע"ר סבור, כי יש להמשיך לממן אחזקת מרכיבי ביטחון גם במקרים שבהם אין רב"ש ליישוב, עליו לשנות את הנוהל.
במסגרת שינוי זה ראוי, כי ייקבע מי הגורם האחראי לאחזקת מרכיבי הביטחון ביישובים שבהם לא מכהן רב"ש.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי כל עוד לא שונה הנוהל, על פקע"ר לנהוג לפי הנוהל הקיים.
בביקורת עלה, כי ב -15 יישובים, המסווגים על ידי פקע"ר כיישובים בסיווג "רגיש", לא הקים פקע"ר מרכיבי ביטחון.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הסיווג של היישוב כ"רגיש" מחייב להקצות לו את מרכיב י הביטחון הדרושים.
אי -הקצאת מרכיבי ביטחון מרוקנת מתוכן את תכלית הסיווג, ועלולה לסכן חיי אדם עקב היעדר מתן המענה הביטחוני המתבקש במקרה של התממשות האיום.
על פקע"ר ומג"ב לבחון את ההצדקה בסיווג יישובים אלו כיישובים בסיווג "רגיש", ואם ייקבע שהסיווג הוא אכן "רגי ש", ראוי להקים בהם את מרכיבי הביטחון הנדרשים.
כאמור, המשטרה מעסיקה חלק מהרב"שים כ"רב"שים גושיים" האחראים למספר יישובים.
בנוהל מג"ב העוסק בהפעלת הרב"שים נקבעו, בין היתר, מסגרות הזמן שעל רב"ש להקצות לטובת סיורים מחוץ לתחום היישוב בהתאם להיקף משרתו54.
אין בנוהל זה התייחסות לאמות מידה להקצאת "רב"שים גושיים", ובכלל זה התייחסות ליישובים הזכאים ל"רב"שים גושיים" ומספר היישובים שלהם יהיה אחראי כל "רב"ש גושי".
ממילא, אין בו התייחסות לפירוט מסגרות הזמן שאמורים ה"רב"שים הגושיים" להשקיע בכל אחד מהיישובים שבתחום אחריותם.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח מרכזיותו של הרב"ש במערך האבטחה של היישובים, על המשטרה בתיאום עם פקע"ר לעדכן את הנהלים ולקבוע אמות מידה להקצאת "רב"ש גושי", ולהגדיר את היקף משרתו ופירוט משימותיו.
על פי נוהלי מג"ב, הרב"ש אמור לפעול "אך ורק בתחום המגזר הכפרי" בכפיפות למפקד החבל במפקדה הכפרית.
יוצא אפוא, שאת המענה הביטחוני ביישובים שאינם כפריים ואשר נמצאים באזורים המאוימים ביטחונית (לפי קביעת פקע"ר) אמורה לספק תחנת המשטרה המקומית.
לעומת זאת, על פי נוהלי פקע"ר, על מג"ב להקצות רב"ש לכל היישובים המסווגים.
כאמור, פקע"ר אינו מבדיל ברשימותיו בין יישובים עירוניים לבין יישובים כפריים.
על פי רשימות פקע"ר, ב-15 יישובים עירוניים היה מג"ב אמור להציב רב"ש, דבר שלא נעשה.
יישובים אלה, כאמור, אינם מופיעים ברשימות מג"ב כיישובים מסווגים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על פקע"ר ועל המשטרה לבחון האם המענה הביטחוני הניתן באמצעות תחנות המשטרה ביישובים העירוניים המסווגים נותן מענה לצורך הביטחוני שממלא הרב"ש.
בהתאם לתוצאות בחינה זו, על פקע"ר לבחון אם יש צורך בשינוי נהליו או שעל המשטרה להציב רב"ש ביישובים אלו, הגם שהם אינם שייכים למגזר הכפרי.
בספטמבר 2011 מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי "על המשטרה/מג"ב למלא אחר חובתה בהצבת רב"ש הן ביישוב עירוני וכפרי כאחד.
כמו כן, בהמשך להערת המבקר, פקע"ר יבחן את הנושא במשותף עם מג"ב במסגרת עבודת המטה המתקיימת בין פקע"ר למג"ב - צפי לסיום העבודה הינו סוף ]שנת העבודה[ שנ"ע 2011.
54 רב"שים המועסקים בחצי משרה, שלושת רבעי משרה ומשרה מלאה אמורים לערוך סיורים מחוץ ליישוב בהיקף של 32 ,40 ו-54 .
שעות, בהתאמה אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1745 .
ח ממסמכי מג"ב עולה, כי למרות האמור בנוהלי מג"ב, כאמור, מג"ב והמשטרה הקצו תקני רב"ש בארבעה יישובים עירוניים55: לפיד, גן נר, קציר-חריש וחורפיש.
לפי ההגדרה של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה 1746 דוח שנתי62 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לפי הגדרות המשטרה (המבוססות על הגדרות הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה) שיוך היישובים למגזר הכפרי נקבע, כאמור, על פי מספר תושביהם.
כיוון שחלק מהיישובים במגזר זה מצויים בתהליכי גידול, הרי שבמרוצת הזמן הם יפסיקו להיות יישובים כפריים, בלי שח ל שינוי ברמת האיום והסיווג הביטחוני שקבע להם פקע"ר.
לפיכך, כדי לשמר את המענה הביטחוני הנדרש ליישוב, על המשטרה לקבוע אמות מידה לטיפול במקרים מעין אלו, או לשקול את הרלוונטיות של היות היישוב "כפרי" לצורך הסיווג הביטחוני.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי הליקויי ם בהקצאת מרכיבי הביטחון ביישובים המסווגים והאופן שבו המשטרה מציבה רב"שים ביישובים, עלולים לפגוע בביטחון תושבי היישובים ולגרום לבזבוז משאבים.
על פקע"ר והמשטרה למצוא בהקדם פתרון להקצאת מרכיבי הביטחון והצבת הרב"שים ביישובים.
שומרים שכירים בחוק הרשויות ה מקומיות (הסדרת השמירה), התשכ"א - 1961 (להלן- חוק השמירה), נקבע, כי "שר הפנים רשאי לאחר התייעצות עם שר הביטחון, ובנוגע לשטח שבאחריות המשטרה - , ]השר לבט"פ[ לאחר התייעצות עם שר המשטרה להטיל צו חובת שמירה על תושבי יישוב או יישובים (להלן - צו שמירה)".
משניתן צו זה, על הרשות המקומית שבתחומה נמצא היישוב או היישובים שעליהם חל צו השמירה להסדיר בחוק עזר את ביצוע חובת השמירה על ידי התושבים.
שר הפנים צריך להסדיר בצו את חובת השמירה היכן שצו השמירה חל ביישוב שאינו נמצא בתחומה של רשות מקומית או כשהרשות המקומית אינה מתקינה חוק עזר, כאמור.
בחוק השמירה נקבע עוד, כי לצורך מילוי תפקידה של המשטרה במימוש סמכויות השומר ברשויות שנקבעו בו, יעביר משרד האוצר תקציב מיוחד למשטרה.
יצוין, כי בנוהל פקע"ר אין כל דרישה להצבת שומר בשכר כחלק ממרכיבי הביטחון הנדרשים.
בנוהל מג"ב נקבע, בין היתר, כי אחד מתפקידי מג"ב הוא לאבטח את היישובים במגזר הכפרי שבגזרת האחריות של המשטרה, ולארגן את האבטחה והשמירה בהם.
האחריות לארגון, לניהול ולפיקוח על השמירה ביישובים הוטלה, כאמור, על הרב"שים.
בשנת 2010 מימנה המשטרה136 תקני שומרים בשכר ל-129 יישובים בהוצאה שנתית של כ -10.
ממסמכי מג"ב עולה, כי הקצאת המאבטחים תהיה ליישובים העומדים, בין היתר, באמות המידה הבאות: היישוב באחריות ביטחונית של המשטרה, ביישוב פועל רב"ש ונאכף בו חוק השמירה; ביישוב שבו מספר מחויבי השמירה על פי חוק נמוך מ-40 ,יוקצו שני מאבטחים ביישוב שבו מספר מחויבי השמירה בין 40 ל-120 יוקצה מאבטח אחד, וביישובים שבהם מספר מחויבי השמירה עולה על 120 לא יוקצו מאבטחים; זכאותו של היישוב לשמירה שכירה תהיה גם בהתאם לחוסנו של היישוב והחתך הסוציו - אקונומי שלו, ושמשרת השומר השכיר תהיה בהיקף של 170 שעות חודשיות.
עד מועד סיום הביקורת, מרץ 2011 , עקרונות אלה לא פורסמו בנוהלי מג"ב ובנוהלי המשטרה.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1747 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח היותה של השמירה השכירה אחד משלושת המרכיבים העיקריים, שעליהם, כאמור, מושתת מערך האבטחה של היישובים, ובהתחשב בהוצאה הכספית הגבוהה הכרוכה בשכי רת השומרים, ראוי שמג"ב יעגן את העקרונות האמורים בנוהל מוסדר ומחייב.
משרד מבקר המדינה בחן את סדרי העסקת שומרים על ידי מג"ב בשנת 2010 :והעלה את הממצאים הבאים 1748 דוח שנתי62 .
א לא נמצאו מסמכים המתעדים, כי מג"ב בדק את עניין הפעלת חוק השמירה ופרסום צו השמירה ביישובים שבהם מוצבים השומרים השכירים כתנאי למימון שמירה שכירה ליישובים.
לא נמצאו מסמכים המתעדים, כי מג"ב, בבואו להחליט על חלוקת השומרים, בחן את רמת האיומים הנשקפים ליישובים שלהם הוקצו השומרים או שבדק את עמידתם באמות המידה שנקבעו, ובכלל זה מספר מחויבי השמירה ביישובים , חוסנם הכלכלי של היישובים והחתך הסוציו-אקונומי שלהם.
בשנת 2010 הקצה מג"ב שני שומרים ליישובים שאינם מסווגים "תפר" או "עימות": האחד ליישוב בסיווג "רגיש" (גבעת בר) והשני ליישוב בלתי מסווג ("זוהרים" - מוסד לגמילה מסמים).
בשמונה יישובים56 הועסק שומר שכיר אף על פי שבמועד סיום הביקורת, מרץ 2011 .
, משרת הרב"ש לא הייתה מאוישת בינואר 2011 מסר ראש מחלקת יישובים במג"ב לצוות הביקורת, כי "אין בחינה כוללת ומחדש על הפריסה הקיימת של השומרים.
בחינה פרטנית של התאמת היישוב לאמות המידה המופיעות בנהלים נעשית בעת התעוררות צורך חדש ואז נבחן בצורה פרטנית הצורך בהסטה וויסות של השומרים בין יישובים.
היות ומדובר בסל תקציבי סגור ייתכן וישנם יישובים נוספים העומדים באמות המידה לקבלת שומר שכיר ואשר לא קיבלו מימון לשמירה כזו.
עקרונית לכל יישוב תפר צריך להיות שומר".
בתגובתה לממצאי הביקורת מסרה המשטרה, כי "מדובר בתקציב סגור בהיקף של 136 תקנים והנושא מבוקר לאורך שנים וללא תקלות ובעיות; בוצעו שינויים מינוריים אך ורק במקרים בהם נמצא לאור הבקרה שלנו כי לא מבוצע ניצול של ההקצאה ולכן נדרש ויסות והסטה למקומות בהם יש צורך ויש פוטנציאל יעיל של השמירה השכירה".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על פי השיטה הקיימת במג"ב, כל עוד היישובים מנצלים את ההקצאה שניתנה להם, לא תשונה השמירה הנהוגה בהם - ללא קשר לאיומים הקיימים בכלל הגזרות.
בשיטה הקיימת אין ודאות, כי התקציב שנועד למטרה זו יוקצה בצורה מיטבית.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי מג"ב מקצה שומרים שכירים ליישובים בלי שגיבש נוהל מחייב לעניין אמות המידה להקצאת השמירה השכירה, והוא אינו מקפיד על קיום אמות המידה שנקבעו במסמכיו להקצאת שומרים אלה.
מציאות זו עלולה לפגוע בהקצאה המיטבית של התקציב המיועד למטרה זו.
ראוי, כי המשטרה ומפקדת מג"ב יקבעו נוהל מחייב תוך בחינת הצרכים הביטחוניים של היישובים, כדי שהתקציב שנועד למטרה זו יוקצה בצורה מיטבית.
על פי תפיסת הביטחון של המשטרה, במרחב הכפרי היישוב אמור להיות "אוטונומיה ביטחונית".
כלומר, על היישוב להיות ערוך למתן מענה עצמאי באירוע .
56 ביישובים קציר -חריש, מבוא בית"ר, ניצני עוז, בית ניר, מאור, מגן שאול, רם און ומעלה החמישה.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1749 .
פח"ע עד להגעת כוחות תגבור והעברת האחריות אליהם.
בנוהל מג"ב (להלן- נוהל הפעלת כיתת כוננות) הוגדר הייעוד של כיתת הכוננות ל"מתן מענה מבצעי לטיפול באירוע פח"ע (חיסול/מזעור) בשלביו הראשונים, עד העברת האחריות לכוחות המקצועיים והמשך טיפול בתחומים/נושאים כפי שיקבעו על ידי מפקד האירוע".
בנוהל הפעלת כיתת כוננות נקבע, כי חברי כיתת הכוננות יחויבו להתנדב למשמר האזרחי ולעבור הכשרה לפי הצורך.
כיתות הכוננות אמורות למנות בין 12 ל-20 לוחמים, וניתן יהיה להפעילן במקרים כלהלן: בעת איר וע פח"ע, במצבי כוננות, בהתראות מודיעיניות ובאבטחת אירועים המוניים ביישוב (כמו טקסים ומופעים).
עוד נקבע בנוהל, כי לאחר אימון הקמה של כיתת הכוננות עליה לשמור על כשירותה המבצעית באמצעות אימון אחד בשנה.
האימון אמור לכלול מטווחים (ירי יום ולילה) ורענון של תפקיד י המתנדבים וסמכויותיהם, ופקודות האבטחה של היישוב.
בנוהל הפעלת כיתת כוננות נקבע, כי "חבר כיתת כוננות אשר לא ביצע מטווח/אימון משמר, בפרק זמן של מעל לשנה, יגרע מסד"כ הכוננות עד להשלמת מטווח אימון/משמר".
בנוהל אין התייחסות לסיווגי היישובים שבהם צריכה לפעול כי תת הכוננות היישובית.
יצוין, כי הציוד לכיתות הכוננות נרכש על ידי פקע"ר.
יוצא אפוא, כי על פי הגדרת הייעוד של כיתות הכוננות בנוהל מג"ב, כיתת הכוננות היישובית אמורה לפעול בכל היישובים המסווגים.
הביקורת בדקה את כיתות הכוננות היישוביות וכשירותן המבצעית ביישובים שבהם האחריות לאבטחת היישובים מוטלת על המשטרה וביישובים שבהם צה"ל אחראי לביטחון השוטף באמצעות רב"שים שמעסיקה המשטרה.
בבדיקה עלו הממצאים הבאים57: 1 ) מתוך320 יישובים מסווגים רק ב -205 יישובים (כ -64% מהיישובים) יש כיתות כוננות.
2 ) ב-106 יישובים (כ -51% מהיישובים עם כיתת כוננות) מספר חברי כיתת הכוננות היה קטן מהגודל המזערי שנקבע לכיתת הכוננות (לפחות 12 .
)חברים 3 ) לפי רישומי מג"ב, בשנת 2010 התאמנו רק 75 כיתות כוננות ביישובים המסווגים (כ-37% מכיתות הכוננות הקיימות).
ברישומים אלו לא צוינו שמות חברי כיתות הכוננות שהתאמנו, מועדי האימון ורמת הכשירות של המתאמנים.
בהיעדר מידע זה לא ניתן להיוודע על פערים ברמת הכשירות של חברי כיתות הכוננות, ככול שהם קיימים.
4 ) למפקדת מג"ב אין מידע בנוגע לכשירות הציוד שנרכש עבור כיתות הכוננות היישוביות.
57 משרד מבקר המדינה העלה ליקויים דומים בנוגע לגודלן של כיתות הכוננות ולשמירה על כשירותן בדוח שנתי 61א ( 2010 ), פעילות ביטחון שוטף (בט"ש) בגבול ישראל- ירדן בגזרת פיקוד המרכז.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1751 .
משרדמבקר המדינה מעיר, כי כיתות הכוננות הן מרכיב חשוב במערך האבטחה של היישובים במגזר הכפרי.
למרות זאת, מרבית כיתות הכוננות ביישובים שבאחריות מג"ב אינן נמצאות בכשירות הנדרשת, ובחלק מהיישובים לא קיימת כיתת כוננות כלל.
מציאות זו אינה עולה בקנה אחד עם תפיסת הביטחון של המשטרה המתייחסת ליישוב כאל "אוטונומיה ביטחונית", ויש בה כדי לפגוע בהגנה על תושבי יישובים אלה.
על מג"ב לערוך בדיקה מעמיקה של כל מערך כיתות הכוננות היישוביות, ובהתאם לתוצאות בחינה זו להביאן לכשירות הנדרשת, או לחלופין, לשנות מרכיבים בתפיסה הביטחונית, ולפי הצורך לפרקן ולהחזיר את האמצעים לצה"ל.
נוסף על כך, על מג"ב לשפר את רמת המעקב והבקרה בריכוז דיווח מפורט על המתאמנים וההערכה על רמת כשירותם.
בתגובתה לממצאי הביקורת מסרה המשטרה, כי "קיים פער במספר רב של יישובים אשר בהם אין כיתות כוננות יישוביות.
מדובר בכוח של אזרחים מתנדבים אותם מנסה מג"ב לעודד להתנדבות להגנה על היישוב.
לאור האמור לעיל יזומן דיון קונקרטי פנימי בפורום היישובים מג"ב ובהמשך יזומן דיון משלים מול פקע"ר וגורמים נוספים (ראש היחידה להתיישבות ורכז מרכז המועצות האזוריות) ובהתאם לכך יוגשו ההמלצות למפקד מג"ב".
ב בשנת 2009 החליט מג"ב על הקמת כיתות כוננות מרחביות/מועצתיות (במקביל להפעלתן של כיתות הכוננות היישוביות) המבוססות על מתנדבים המתגוררים בתחום המועצה, ועל כך שבסיס ההפעלה שלהן יהיה במועצה האזורית.
על פי נוהלי מג"ב, כיתות אלו מיועדות לשמש ככוח התערבות מהיר בעת אירוע פח"ע וכוח עתודה מבצעי לסיוע ליחידות מג"ב באירועים ביטחוניים, פלילים ובמבצעים נרחבים כגון דליקות, חיפושים ותגבור במצבי חירום.
כיתות אלו 58 אמורות למנות עד54 חברים בהרכב של שלוש כיתות בנות18 לוחמים, וצריכות לכלול חברים עם רקע מקצועי בתחום הרפואה, הקשר, הקליעה וניהול משא ומתן.
בנוהל מפורטת תפיסת ההפעלה, האמצעים הנדרשים ותהליך ההכשרה והשמירה על הכשירות באימונים דו-שנתיים.
בביקורת עלה, כי כיתות הכוננות המועצתיות שהקים מג"ב מונות ברובן בין 10 ל- 20 חברים.
על פי רישומי מג"ב, ביצעו כיתות הכוננות שגרת אימונים מגוונת, שכללה בין שניים לארבעה אימונים בשנה.
ממסמכי מג"ב לא ניתן לקבוע האם כל חברי כיתת הכוננות המועצתיות התאמנו כנדרש בנוהל.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ראוי שהמשטרה תבחן האם התפיסה של מתן מענה לצורך המבצעי באמצעות כיתות כוננות יישוביות היא נכו נה ובת-מימוש, או שעל המשטרה לתת מענה לצורך מבצעי זה בדרכים אחרות, לרבות על ידי כיתות הכוננות המועצתיות.
למגזר הכפרי יש תפקיד חשוב ביותר ביישוב אדמות מדינה ובשמירה עליהן.
אף שהיקפי הפשיעה המדווחת במגזר הכפרי נמוכים יחסית להיקפים של כלל הפשיע ה המדווחת במדינה, להיקף הפשיעה במגזר הכפרי משמעות רבה לעניין תחושת הביטחון של התושבים במגזר זה וליכולתו של המגזר הכפרי למלא אחר תפקידיו החשובים.
פרשת דרומי59 העלתה לסדר היום הציבורי את תחושת חוסר האונים של תושבים במגזר הכפרי, נוכח חולשתה של המשטרה בטיפול בפ שיעה במגזר הכפרי.
בביקורת עלה, כי לחלק מהתושבים במגזר הכפרי אין אמון ביכולת המשטרה לטפל בפשיעה החקלאית.
מצב שהוביל, בין היתר, לשימוש בגופים חוץ-משטרתיים או התנדבותיים לשם מניעת פשיעה - מחד, ולאי- דיווח של תושבים למשטרה על חלק ממעשי הפשיעה במגזר הכפרי - מאידך.
קיימות שמונה כיתות כוננות אזוריות במרחב צפון, חמש במרכז ושבע בדרום 59 התפרסם בפסק דיןת"פ (באר -שבע) 1010/07 - מדינת ישראל נ' שי דרומי, מובא בתקדין.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1753 .
משרד מבקר המדינה ער לעבודה המקיפה שעשתה המשטרה בעבודת הרה-ארגון של מג"ב ובפרסום תפיסת ההפעלה החדשה והתמורות שחלו בעקבותיה.
עם זאת, נמצא בביקורת, כי עבודת הרה -ארגון לא כללה ניתוח של מרכיבים חשובים בפעילות מג"ב במגזר הכפרי.
נוסף על כך, נמצאו ליקויים בנושאי ארגון ותקינה שעליהם העיר מבקר המדינה בעבר בדוח על ארגון ותקינה במג"ב 60 , ובכלל זה פרסום פקודות ארגון ללא ניתוח כל הצרכים המבצעיים וללא הקצאת מלוא המשאבים הנדרשים לביצוע המשימות.
בדברים אלה יש כדי לפגוע ביכולת מג"ב לבצע את משימותיו.
יחידות המשטרה לא עמדו בזמני התגובה לקריאות מצוקה שנקבעו בנהלים, נמצאו ליקויים בתיאום הפעילות בין כוחות מג"ב וכוחות המשטרה "הכחולה" והמשטרה לא החילה נוהל הקובע את המספר המזערי של ניידות סיור האמורות לפעול במרחב הכפרי.
נוכח הליקויים שעלו בביקורת, על המשטרה לבחון דרכים לשיפור יכולתה להתמודד עם הפשיעה במגזר הכפרי, ובכלל זה תיקון הליקויים בתחום הארגון והתקינה.
נוסף על כך, על המשטרה לשפר את מדידת היקפי הפשיעה על ידי הסתייעות בנתונים הקיימים במועצות האזוריות, ואת המדידה של פעילות יחידות מג"ב.
ראוי גם, כי המטא"ר בשילוב מג"ב יגדירו מחדש את המושג פשיעה חקלאית, יכללו בה גניבת רכוש חקלאי ביישובים שאינם משתייכים למגזר הכפרי, ויטילו על מג"ב לטפל בפשיעה זו.
כמו כן ראוי למדוד פעילות זו כדי לקבל תמונה מלאה על פעילות מג"ב נגד גניבת רכוש חקלאי.
בתחום הביטחון השוטף על המשטרה, צה"ל, המשרד לבט"פ ומשהב "ט לקבוע כללי עבודה לתיאום פעילותם לשם הקצאה יעילה של המשאבים המוקצים למטרה זו כדי להשיג את מרב הביטחון לאזרחים.
60 ראוהערת שוליים מס' 8.
דוח שנתי59 ב' של מבקר המדינה10 (להלן- הדוח הקודם או דוח 59 ב) עסק בסוגיות של עבודה מחוץ לתפקיד - עבודה פרטית ופרקטיקה פרטית, כהגדרתן בתקשי"ר (להלן - עבודות מחוץ לתפקיד) - של שני מנהלי מרכזים רפואיים מהגדולים במדינה: פרופ' זאב רוטשטיין, מנהל המרכז הרפואי המשולב ע"ש חיים שיבא, תל השומר (להלן - המרכז הרפואי שיבא)11 ;, שהוא בית חולים ממשלתי ופרופ' גבי ברבש, מנהל המרכז הרפואי תל אביב על שם סוראסקי, תל אביב-יפו .
9 פרופ' ברבש הפסיק את כהונתו כיו"ר דירקטוריון החברה ביוני 2009.
10 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59ב ( 2009 ), בפרק "עבודות מחוץ לתפקיד של מנהלי בתי חולים", עמ' 493-506 .
11 פרופ' זאב רוטשטיין מכהן כמנהל המרכז הרפואי שיבא מאוקטובר 2004 .
(להלן- המרכז הרפואי תל אביב)12, שהוא בית חולים עירוני-ממשלתי 13 .
בין היתר העלה הדוח שגורמי האסדרה (הרגולציה) - משרד הבריאות ונציבות שירות המדינה (להלן - הנציבות או נש"מ) לא השלימו את עבודת המטה שבה התחילו עוד בשנים 2003 ו- 2004 בנוגע לסוגיה שעניינה קביעת כללים לאסדרת עבודה נוספת של מנהלי בתי החולים, הן במסגרת עבודה פרטית והן במסגרת פרקטיקה פרטית.
כמו כן היה אפשר ללמוד מהדוח על היעדר דיווח והיעדר שקיפות בבקשות של מנהלי בתי החולים לקבלת היתרי עבודה פרטית.
בהתאם להוראות סעיף 16 (א) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 נוסח[ , במרץ]משולב 2009 הניח ראש הממשלה דאז, מר אהוד אולמרט, בשם ממשלת ישראל, על שולחן הכנסת את הספר "הערות ראש הממשלה לדין וחשבון השנתי מספר 59 ב' של מבקר המדינה" (להלן - הערות ראש הממשלה).
הערות אלה התייחסו, בין היתר, לנושא "עבודות מחוץ לתפקיד של מנהלי בתי חולים".
בחודשים מאי -אוקטובר 2011 עשה משרד מבקר המדינה מעקב אחר הפעולות שנקטו משרד הבריאות והנציבות לתיקון הליקויים - הן במישור הכללי-מערכתי והן במישור הפרטני-פרסונלי - בנוגע לסדרי הדיווח והאישור בעניין העבודות הפרטיות של פרופ' רוטשטיין ושל פרופ' ברבש14 .
הביקורת נעשתה בעיקר במשרד הבריאות ובנציבות.
בדיקות השלמה נעשו בעיריית תל אביב-יפו ובאגף התקציבים במשרד האוצר.
12 פרופ' גבי ברבש מכהן כמנהלהמרכז הרפואי תל -אביב משנת 1993 , למעט שנתיים וחצי שבהן כיהן כמנכ"ל משרד הבריאות (בשנים 1996 -1999 .
) 13 מגבלות דומות לאלה שבתקשי"ר חלות על עבודות מחוץ לתפקיד של מנהלים ורופאים בבתי חולים עירוניים-ממשלתיים, למעט הגבלת ההשתכרות.
14 פרופ' אבי ישראלי כיהן כמנכ"ל משרד הבריאות בשנים 2003 -2009 ; החליפו בתפקיד ד"ר איתן חי -עם, שכיהן כמנכ"ל משרד הבריאות בשנים 2009 ו- 2010 ; במאי 2010 .
החליפו בתפקיד פרופ' רוני גמזו משרד הבריאות 453 .