HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כתוצאה מכך, הדוחות אינם משקפים באופן מהימן את זמני השירות, ולכן אינם מהווים כלי ניהולי יעיל לאגף.
בעקבות הביקורת פעל האגף מול אגף תקשוב וניהול מערכות מידע שבמשהב"ט (להלן - מל"ן) להפקת דוח המתבסס על נתונים מעודכנים ומדויקים.
בהתייחסותו ממרץ 2014 לממצאי הביקורת הודיע ראש האגף, מר משה צין, כי היות שלא קיים דוח המשקף נכונה את עבודת היחידה, לא ניתן ל קבוע אם היחידה עומדת בלוחות הזמנים או לא.
בנוסף לזאת ציין, כי מאז שנערכה הביקורת עלתה דרישה להפקת דוחות אשר "ישקפו באופן נכון יותר את התחנות השונות בעבודת היחידה", וכי הנושא הועבר למל"ן לפיתוח וטרם הושלם.
בהתייחסותו ממרץ 2014 לממצאי הביקורת מסר מל"ן, בין היתר, כי הנושא נמצא בשלב בחינה, ומתוכנן להתבצע בשנת העבודה 2014 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מצב שבו האגף אינו יודע מהי מידת עמידתה של היחידה בפרקי הזמן שנקבעו בתקנות הליכים ובאמנת השירות, אינו תקין.
מעבר לכך, אי-ידיעה זו פוגעת ביכולת הבקרה של היחידה על פעול ותיה החשובות.
יש לוודא פיתוח כלים לתיקון המצב בהקדם.
בביקורת נמצא, כי מערכת המידע שבשימוש היחידה לוקה בחסר בנוגע למעקב ולבקרה אחר הטיפול בתיקים, כמפורט להלן: א.
האפשרויות להפיק ממערכת המידע דוחות מעקב אחר פעילות היחידה בשלב איסוף החומר מוגבלות.
בשל כך, לא ניתן לאתר בעזרת המערכת את הגורמים האחראיים לעיכוב בטיפול בתיקים - גורמי היחידה, גופים חיצוניים, התובע 8 , או שילוב של גורמים אלה גם יחד.
המידע בדוח המחשב, המציג ריכוז תיקים שבטיפול רופא מומחה, אינו שלם, ומחייב כניסה פרטנית לכל תיק כדי לגבש תמונת מ צב עדכנית.
כתוצאה מכך, לא ניתן, למשל, להסתמך על הדוח האמור כדי לדעת אם העיכוב נגרם מאי-התייצבות תובע לבדיקה או מהשתהות רופא מומחה בכתיבת חוות הדעת הרפואית והעברתה ליחידה.
אין בקרות מובנות (בקרות המהוות חלק בלתי נפרד ממערכת המידע) המזהות ומתריעות על תיקים המתעכבים בשלב איסוף החומר או בשלב קבלת ההחלטה, על פי מאפיינים שנקבעו מראש.
במהלך הביקורת מסרו נציגי היחידה לנציגי משרד מבקר המדינה, כי הטיפול בתביעה הוא לעתים מורכב, ויש כמה סיבות העלולות להביא לידי התמשכות הטיפול בה, וביניהן: .
8 נציגי היחידה מסרו למשרד מבקר המדינה, כי יש מצבים שבהם התובע גורם לעיכוב בטיפול בתיק.
כך למשל, עורכי הדין של התובעים לעתים מנחים אותם להמתין ולראות מהו המידע שתאסוף היחידה, ובהתאם לכך להחליט איזה מידע נוסף ימסרו לה.
:שם הדוח משרד הביטחון - תהליכי העבודה באגף שיקום נכים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 המתנה ארוכה לקבלת מידע מהיחידות הצבאיות שבהן שירתו התובעים, המתנה ארוכה לתיקים אישיים, לרבות כאלה הנמצאים במקשל"ר9 ; עיכוב במסירת מידע הנדרש לבירור התביעה (לעתים דווקא מהתובעים או עורכי דינם); תביעות בגין פגיעה שעבר זמן רב מאז שאירעה, ולכן יש קושי באיתור מידע ועוד.
בהתייחסותו ממרץ 2014 לממצאי הביקורת ציין ראש האגף, כי גורם מעכב נוסף הוא פניות רבות של באי כוח של תובעים המבקשים להתעדכן בסטטוס הטיפול בתביעה.
פניות אלה צורכות זמן לשם מתן תשובות, וזאת על חשבון הטיפול בתביעות עצמן.
יוער, כי אף שהיחידה מזהה סיבות לעיכוב, אין בידי האגף תכנית כיצד יש לפעול כדי לצמצם עיכובים.
בהקשר זה יצוין, כי בסוף שנת 2012 קיים ראש האגף דיון עם ראשת אכ"א בצה"ל בנוגע לאיסוף מידע מצה"ל, אולם לדיון לא הוכן סיכום.
ראש האגף מסר לנציגי משרד מבקר המדינה, כי בעקבות הפגישה עם ראשת אכ"א, לא חל שינוי בנוגע לעיכובים בהעברת מידע ומסמכים ליחידה.
ראש האגף מסר ביוני 2013 לנציגי משרד מבקר המדינה, כי מחסור בתקני כוח אדם ביחידה מהווה גורם מעכב מרכזי בטיפול בתביעות.
יודגש כי בטיוטת בחינה ארגונית של היחידה, שגיבשה היחידה לניהול וארגון באגף ארגון, בקרה ומינהל (אב"ם) 10 ממאי 2011 , הומלץ על סדרת פעולות מתקנות, לרבות במבנה הארגוני של היחידה ובתהליך העבודה.
אולם היא נותרה במעמד טיוטה, ומסקנותיה לא נבחנו על ידי הדרגים הבכירים במשהב"ט, לרבות מנכ"ל משהב"ט דאז וסמנכ"ל וראש אמ"ש (להלן - ראש אמ"ש), וממילא לא יושמו המלצותיה.
היחידה לת ביעות וקביעת זכאות היא שער הכניסה לאגף - הגורם הראשון שעימו בא במגע מי שתובע הכרה כנכה צה"ל, ומכאן חשיבות פעילותה.
נמצא, כי האגף לא קבע לוח זמנים לעבודת היחידה בשלב איסוף החומר, שלב זה נמשך זמן רב, כאשר אלפי תיקים מצטברים וממתינים להשלמות מסמכים, ולא מתקיי ם הליך סדור של מעקב ובקרה במסגרתו.
נוסף על כך, אין מידע המשקף נכונה את עבודת היחידה, ולכן האגף אינו יודע מהי מידת עמידתה של היחידה בפרקי הזמן שנקבעו בתקנות ההליכים ובאמנת השירות של האגף בנוגע לרוב התביעות בגין חבלה ובגין מחלה.
הדבר גם פוגע ביכולת הבקרה של היחידה על פעילויותיה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי כדי למנוע פגיעה בזכויות התובע, קיימת חשיבות גדולה לכך, שהיחידה תעמוד בפרקי הזמן שנקבעו, ותבצע מעקב ובקרה לכל אורך תהליך הטיפול בתביעה.
על ראש האגף לבחון שינויים נדרשים, כגון בתהליכי עבודה ובהטמעת מערכת מחשוב המאפשרת בקרה נאותה, כדי להעניק את השירות המיטבי לתובע.
בנושא תיקים אישיים הנמצאים במקשל"ר ראו בהמשך 10 במחצית שנת 2011 איחד משהב"ט את אגף אב"ם עם אגף משאבי אנוש והקים את אגף מינהל ומשאבי אנוש (אמ"ש).
שם הדוח: משרד הביטחון - תהליכי העבודה באגף שיקום נכים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 היעדר נגישות למידע חיוני ממקשל"ר .
כדי לטפל בתביעה להכרת זכאות, זקוקה היחידה, בין היתר, לתיקים אישיים ולתיקים רפואיים11 של התובעים מתקופת שירותם הצבאי.
תיקים של תובעים שעדיין לא שוחררו מצה"ל (תיקים "פעילים", לרבות של חיילי מילואים) נמצאים במקשל"ר, ואילו תיקים של מי ששוחררו נמצאים בארכיון צה"ל ומערכת הביטחון 12 (להלן- ארכיון צה"ל).
במקשל"ר כמיליון תיקים בתשעה מבנים.
ביולי 2012 העריך מהנדס את היציבות והחוזק של שורות מדפים בשלושה מבין תשעה מחסנים המשמשים לאחסון תיקים במקשל"ר.
על פי חוות דעתו של המהנדס, המצב במחסנים אלה מהווה סכנה בטיחותית חמורה, ויש לאסור כניסה לשלושת המחסנים עד לטיפול בפגמים.
החל ממועד זה נמנעה למעשה הגישה לכ - 300,000 תיקים, ונפגע הטיפול של היחידה בתביעות.
זאת משום שבמקרים רבים לא ניתן לבסס את ההחלטה בתביעה ללא מסמכים מתקופת השירות של התובע.
במסמך של ראש ענף לוגיסטיקה באכ"א לגורמי אכ"א מאפריל 2013 צוין, כי בראשית שנת 2013 .
נבחנו מספר חלופות מול גורמי הבינוי בצה"ל ולא נמצא פתרון מתאים בעבודת מטה בנושא מיכון וגניזת ארכיבי אכ"א מיוני 2013 , הוצע תהליך לפינוי התיקים מהמחסנים המסוכנים שיימשך כשנה וחצי, ובתקופה זו לא תתאפשר אליהם גישה.
יוצא אפוא, שבנוגע לחלק מהתביעות לא תהיה נגישות למידע חיוני מתקופת שירותו הצבאי של התובע במשך כשלוש שנים, מיולי 2012 ועד שנת 2015.
משרד מבקר המדינה מעיר לאכ"א, כי מצב שבו אין נגישות ללמעלה מ - 300,000 תיקים אישיים של חיילים, הוא לקוי, ופוגע בטיפול היחידה בתביעות, ומכאן בזכויות הפרט.
חשוב שאכ"א יפעל ללא דיחוי נוסף לתיקון המצב, כדי לוודא נגישות מלאה לתיקים שבמחסנים המסוכנים.
בעקבות ממצאי הביקורת, הנחה מנכ"ל משהב"ט במרץ 2014 למצוא פתרון מיידי, כדי לאפשר למשהב"ט לקבל את המידע הנחוץ.
בהתייחסותו ממרץ 2014 לממצאי הביקורת מסר צה"ל, כי "בימים אלה סוכמה עבודת מטה" לתיקון המצב בתוך פרק זמן של שלושה חודשים, וזאת בתיאום עם משהב"ט.
באמצע שנת 2012 העביר אכ"א לארכיון צה"ל כ- 30,000 תיקים המיועדים לגניזה.
כדי לקלוט את התיקים באופן המאפשר שליפתם בעת הצורך, נדרש לצרף לתיקים קובץ בפורמט המתאים למערכת הממוחשבת של ארכיון צה"ל.
בפועל נפלו כמה פגמים בקובץ שצורף לתיקים, שמנעו את אפשרות הקליטה של הנתונים בארכיון צה"ל.
למרות התכתבות ענפה בין גורמים בארכיון צה"ל לגורמים במקשל"ר, עד מועד סיום הביקורת לא הוסדרה קליטתם התקינה של התיקים בארכיון.
כתוצאה מכך, לא ניתן לאתר תיקים הנדרשים ליחידה והשייכים לקבוצה זו.
לכל חייל יש תיק אישי, תיק רפואי ולפעמים תיק בריאות הנפש 12 המשמש, ביןהיתר, כמגנזה מרכזית של צה"ל.
:שם הדוח משרד הביטחון - תהליכי העבודה באגף שיקום נכים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 אישור תגמול לנצרך ללא בחינה מספקת .
חוק הנכים מגדיר נצרך כ"אדם שאינו מסוגל להשתכר למחייתו ואין לו הכנסה מספקת למחייתו".
בסעיף 7 לחוק נקבע שיעורם של תגמולים מיוחדים שישולמו לנכים נצרכים שדרגת נכותם אינה פחותה מ -50% (להלן- תגמול נצרך).
בהוראת האגף בנושא תגמול לנצרך נקבע אופן מימוש הזכאות ודרכי הטיפול בתשלום תגמולים לנכים נצרכים.
במטה האגף קיימת ועדת נצרכות, שתפקידה לייעץ לראש היחידה הארצית לשירותי שיקום, המשמש כיו"ר הוועדה13 .
וכקצין התגמולים המוסמך לאשר תגמול נצרך הליך אישור תגמול לנצרך מתחיל במחוז שאליו פונה הנכה המבקש סיוע, בצירוף מסמכים נדרשים, וביניהם טופס הצהרה בדבר הכנסות.
נוסף על כך, כיוון שאחד התנאים לקבלת תגמול נצרך הוא היעדר הכנסה מספקת לשם מחיה, על הנכה לאשר בכתב, כי ידוע לו שבמידת הצורך יהא עליו לחתום על הסכמתו לבדיקה במאגרי מידע של המוסד לביטוח לאומי ושל אגף מס הכנסה.
עובד שיקום או עובד רווחה, לפי העניין, בודק את תוקף אחוזי נכותו של הנכה ומכין דוח המפרט, בין היתר, ניסיונות שיקומיים ותיאור מקומות עבודה.
הרופא המחוזי מפנה את הנכה לצוות רב-מקצועי (להלן - צר"ם) המאויש על ידי רופאים מומחים לשיקום תעסוקתי ולפסיכיאטריה, בהתאם לנסיבות, ותפקידו לייעץ לרופא המחוזי.
בהמשך, ועדה מחוזית בודקת את הבקשה, ואם היא רואה בנכה כמי ש"אינו בר -שיקום" 14 , הבקשה מובאת לדיון בוועדת נצרכות.
בשנת 2012 אישר ראש היחידה הארצית לשירותי שיקום215 .
בקשות חדשות לתגמול נצרך מספר מקבלי תגמול נצרך בשנה זו עמד על 3,085 זכאים.
ההוצאה ל"תגמול נצרך" בשנת זו היוותה כ-26% מסךההוצאות לתגמולים, והיא הסתכמה בכ -357 .
במרץ 2004 התיר שר האוצר דאז לנציבת מס הכנסה15 דאז או למי שהוסמך לכך "לגלות לאגף השיקום [16 ] במשרד הביטחון ידיעות הקשורות למבקשי סיוע כלכלי".
בעקבות מכתב שהעביר ארגון נכי צה"ל אל שר הביטחון דאז, ובו ביקורת קשה, בין היתר, על השימוש במאגרי המידע של אגף מס הכנסה, הוחלט להקפיא את השימוש בהם עד להשלמת עבודת מטה בנושא.
על פי חוות דעת מספטמבר 2004 של סגנית בכירה ליועמ"ש למעהב"ט ויועצת משפטית לאגף השיקום דאז, בשימוש במאגרי מידע על ידי האגף מתקיימים התנאים של תכלית ראויה, מידתיות והרשאה חוקית.
עם זאת, המליצה בין היתר להשתמש במידע ממאגרי המידע "בצורה מבוקרת במקרים של בקשות לסיוע כספי חריג ובקשה לתגמולי מחיה ולא באופן גורף".
במכתבו מדצמבר 2004 עדכן מנכ"ל משהב"ט דאז את יו"ר ארגון נכי צה"ל דאז ואת יו"ר ארגון יד לבנים, וציין, כי "חובתו של אגף השיקום לדאוג לכך שזכויות הזכאים לא ינוצלו לרעה ולא יינתנו זכויות שלא היו אמורות להינתן".
עוד ציין, כי "לאור רגישות הנושא יגובש נוהל עבודה תוך הידברות עימכם".
אף שאחד התנאים לקבלת תגמול נצרך הוא היעדר הכנסה מספקת לשם מחיה ובניגוד לדברי מנכ"ל משהב"ט דאז, במשך למעלה מתשע שנים לא גובש נוהל עבודה במשהב"ט .
13 יתר חברי ועדת נצרכות הם: מפקח ארצי על שירותים סוציאליים לנכים, ראש תחום תגמולי נכים ותשלומים מהיחידה לתגמולים והטבות, רופא מרחבי, ונציג אגף התקציבים.
בהיבט של כושר עבודה כדי להשתכר למחייתו 15 ראו הערת שוליים1 .
לעיל 16 עד שנת 2005 .
טיפל אגף השיקום הן בנכי צה"ל והן במשפחות השכולות ובהנצחת החללים בשנת 2005 .
פוצל האגף לשני אגפים נפרדים: אגף שיקום נכים ואגף משפחות והנצחה 174 דוח שנתי65ב .
שם הדוח: משרד הביטחון - תהליכי העבודה באגף שיקום נכים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 שיקבע את אופן השימוש במאגרי המידע של אגף מס הכנסה והיקפו.
בביקורת עלה כי בפועל האגף אינו עושה בהם שימוש מספק לצורך בדיקת זכאות של מבקשי תגמול נצרך.
בהתייחסותו ממרץ 2014 לממצאי הביקורת צייןראש האגף, כי במקרים שבהם המחוז "סבור" או חברי ועדת נצרכות "התרשמו", שיש מקום לבדיקה מול רשות המסים, מתקיימת בדיקה.
עוד ציין, כי קשה להצביע על קריטריונים קבועים שיש להפעיל לעניין זה, וכי "האגף סבור שאין צורך בנוהל נוסף להסדרת הבדיקה מול רשות המיסים".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מקום שמדובר בהקצאת כספי ציבור בסכומים ניכרים מעבר לתגמולים המקובלים ביחס לנכי צה"ל, אין להסתפק ב"התרשמויות" של חברים בוועדות, אלא דרוש מידע מבוסס בנוגע להכנסותיו של הנכה המבקש להיות מוכר כנצרך.
מידע זה קיים באגף מס הכנסה ומשהב"ט מורשה להשתמש בו.
על כן, יש לראות בחומרה את העובדה שבמשך למעלה מתשע שנים משהב"ט לא קבע אמות מידה לאופן ולהיקף השימוש במאגרי המידע של אגף מס הכנסה לגבי המבקשים תגמול נצרך.
חשוב אפוא, שמנכ"ל משהב"ט וראש האגף יפעלו לתיקון המצב.
בביקורת עלה, כי בדיקות מזדמנות, שמקיים האגף במאגרי המידע של אגף מס הכנסה העלו חשד שישנם נכים המקבלים תגמול נצרך כשברשותם נכסים שונים, כגון קרקעות, מבנים תעשייתיים ורכבי יוקרה.
באוגוסט 2012 התקיים דיון בוועדת נצרכות בנוגע לבקשתו של נכה מסוים לחזור לקבל תגמול נצרך שהופסק לו בשנת 2011 , בשל הכנסות שהיו לו משכר דירה ומשוק ההון.
נציגת אגף הכספים (להלן - אכ"ס), נציגת אגף התקציבים (להלן - את"ק) ומנהלת מחוז השיקום הרלוונטי ציינו, כי על פי המסמכים, לנכה שני נכסים, הוא העביר לחו"ל מאות אלפי דולרים, רכש רכב מעל זכאותו17 וברשותו רכב נוסף על שמו, ולרשותו קרן בסך מאות אלפי ש"ח בחשבון הבנק.
הנציגים האמורים לעיל ציינו, כי לא סביר שאדם הרוכש רכב מעל זכאותו, יחסר לו כסף לממן את צרכיו השוטפים; כי הנכה היה חבר בשני דירקטוריוני ם, ולכן יש לבדוק אם הוא בר-שיקום; כי את הקרן שברשותו יש לחלק כך שתשמש עבורו כדמי מחיה, וכי נוכח העברות הכספים לחו"ל יש לבדוק אם יש ברשותו נכסים גם בחו"ל.
נוכח הנתונים שהוצגו בוועדה, הומלץ לערוך בדיקות נוספות לגבי הכנסות אפשריות של הנכה.
למרות המידע והעמדות שהוצגו בוועדה, החליט סגן ראש האגף וראש היחידה הארצית לשירותי שיקום דאז שכיהן כיו"ר הוועדה, כי הכנסתו של הנכה בשנת 2011 אינה מונעת המשך תשלום תגמול נצרך בקיזוז סכום מסוים.
לגבי רכבו של הנכה היקר מרכב זכאות ציין יו"ר הוועדה דאז, כי "אין ועדת נצרכות מתייחסת לרכב רפואי של הנכה כשיקול לאשר תגמול נצרך".
לגבי הסכום שבחשבון הבנק של הנכה ציין יו" ר הוועדה, כי על פי מדיניות האגף נלקחים בחשבון רק רווחים בגינו.
עוד ציין, כי "לגבי דברים נוספים שאין לנו כרגע הוכחה על קיום הכנסות לא .
17 על פי הוראת האגף בנושא רכב רפואי, האגף מסייע לנכים הזכאים לכך ברכישת רכב, אחזקתו והחלפתו, ומשלם את המס עבור רכב זה (להלן - רכב רפואי).
הזכאות לרכב רפואי נקבעת בהתאם לסוג הפגימה, דרגת הנכות והמגבלות בנהיגה.
הסיוע הוא לקבלת מענק ולהלוואה; גובה הסיוע הכספי מוגבל לדגם "רכב יציג" כמוגדר בהוראת האגף בנושא.
בהתייחסותו ממרץ 2014 לממצאי הביקורת ציין ראש האגף, כי הנכה הוסיף ממקורותיו כ - 65,000 .
ש"ח משרד הביטחון 175 .
:שם הדוח משרד הביטחון - תהליכי העבודה באגף שיקום נכים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 נוכל להתייחס אלא בתום שנת 2012 .
הנכה יהיה חייב להמציא שומה ובדיקה נוספת של האגף על המשך זכאותו.
לאור העובדות שצוינו אני מאשר את תגמול נצרך לשנה מ- 1.
"ובתום השנה הנושא יידון מחדש לאחר בדיקה בינואר 2014 מסר סגן ראש האגף וראש היחידה הארצית לשירותי שיקום18 המכהן כיו"ר הוועדה לנציגי משרד מבקר המדינה, כי על פי שומת מס הכנסה לשנת 2012 שהגיש הנכה בשלהי שנת 2013, אם לא "יתבררו ממצאים מעבר לאלה שברשותנו, נמשיך לאשר את תגמול הנצרך".
בהתייחסותו ממרץ 2014 לממצאי הביקורת ציין ראש האגף, כי בבדיקת הכנסותיו של הנכה שותפו בכירים במשהב"ט, וביניהם היועץ המשפטי למעהב"ט וחשב משהב"ט19 .
יצוין כי אמנם על פי שומות מס הכנסה זכאי הנכה לתגמול נצרך, אולם אורח חייו והנתונים שהובאו בפני ועדת נצרכות אינם תומכים בכך.
בבירור שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה באפריל 2014 עם גורמים שונים במשהב"ט התברר, כי המקרה נמצא בבדיקה.
מבדיקה שערכה חטיבת חשבונות שיקום נכים שבאכ"ס בדצמבר 2011 בהקשר לרכבי יוקרה התברר, כי 28 נכים מקבלי תגמול נצרך רכשו במימון עצמי רכבים היקרים משמעותית מזכאותם הבסיסית לרכב, וביניהם כאלה ששדרגו את רכביהם לרכבי יוקרה 20 .
הפער בין הזכאות הבסיסית לרכב לבין הרכב שברשותם נע בין 32,000 ש"ח ל- 180,000 ש"ח.
יוער, כי על אף שראשת חטיבת חשבונות שיקום נכים המליצה בדצמבר 2011 ,לראש האגף, לבחון את מתן תגמול נצרך לנכים אלה עד למועד סיום הביקורת הדבר לא נעשה.
בהתייחסותו ממרץ 2014 לממצאי הביקורת ציין ראש האגף, כי לצורך מתן תגמול נצרך מורה חוק הנכים על בדיקת הכנסות ולא על בדיקת רכושו של זכאי, "החוק נוקט בלשון 'הכנסה ' ואינו מתייחס לשאר הרכוש שצבר הנכה".
עוד ציין כי לכן אין לראות את רכושו של הזכאי כחלק מהכנסתו לעניין מבחן הזכאות לתגמול נצרך.
בהתייחסותו מיוני 2014 לממצאי הביקורת ציין גם סגן היועמ"ש למעהב"ט, כי על פי החוק, המבחן לזכאות לתגמול נצרך הוא "מבחן הכנסותיו של הנכה ולא מצבת נכסיו".
עם זאת ציין, שבחוות דעת של היועמ"ש למעהב"ט מנובמבר 2013 הונחה האגף כי "אם מסתבר כי אורח חייו של הנכה אינו עולה בקנה אחד עם מצבו הכלכלי המוצהר - יש בידי קצין התגמולים להפעיל שיקול דעת ולא לאשר את בקשתו של הנכה לקבל תגמול נצרך.
ויש יסוד סביר להניח כי הנכה מפיק הכנסה מהונו או מכל מקור שהוא".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח רגישות הנושא והעובדה שההחלטות המתקבלות טומנות בחובן הטבות כספיות ניכרות, נדרש להַבְנות את שיקול הדעת שבקבלתן.
לכן מן ראוי שמשהב"ט יבחן אם יש מקום ליזום תיקון הגדרת הנצרך בחוק הנכים, כך שיתחשב גם בנכסי המבקשים זכאות לתגמול נצרך ולא רק בהכנסותיהם.
זאת, במגמה למנוע ככל הניתן ולפחות .
18 שנכנס לתפקידו עקב פרישתו של הקודם באוקטובר 2013.
חשב משהב"ט נושא גם בתפקיד ראש אכ"ס 20 כגון קדילק, מרצדס180C , וולוו60S , אאודי6A ו-לקסוס 350RX.
שם הדוח: משרד הביטחון - תהליכי העבודה באגף שיקום נכים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 לצמצם מצבים של ניצול לרעה של התגמול לנצרך על ידי אנשים עתירי נכסים.
כדי שנכה יוכר כמי שאיבד את כושר עבודתו, בין זמנית ובין לצמיתות, עליו להופיע כאמור בפני צר"ם.
עם זאת, בביקורת עלה כי במקרה של נָכָה מסוימת חרגו הן הוועדה המחוזית והן ועדת נצרכות מהכללים: הוועדה המחוזית קבעה שהנכה אינה בת-שיקום, וועדת נצרכות אישרה תגמול נצרך, שתיהן על סמך הצהרת הרופא המטפל של הנכה (מומחה לנ וירולוגיה ולטיפול בכאב) 21 , אך בלי שנבדקה על ידי צר"ם כנדרש.
להלן פירוט: הנכה התקיימה מתגמול נצרך החל מאוגוסט 2001 , ובמהלך השנים למדה באקדמיה והחלה לעבוד במגזר הציבורי.
לקראת חידוש תגמול נצרך בשנת 2010 ,, התבקשה כמקובל, להמציא אישורים על גובה השכר, טופס הצהרת הכנסות ודוח מעסיקים מביטוח לאומי.
הנכה לא נענתה לבקשת משהב"ט.
למרות זאת חודש לה פעמיים תגמול נצרך, והתקיימו שיחות עם הנכה, שבהן הוסבר לה הצורך בהמצאת המסמכים הנדרשים.
מדבריה של הנכה עצמה, היה ידוע למשהב"ט, כי באותה תקופה עבדה והשתכרה למחייתה.
בעקבות זאת, זומנה לבדיקה בפני צר"ם ביוני 2010 .
הנכה התייצבה בפני הצוות, אולם לא אפשרה לרופאים לבדוק אותה בשל כאבים מהם סבלה, לדבריה, ועל כן לא ניתן היה לקבוע את כשירותה לעבודה.
בשל כך ובשל אי-העברת המסמכים הנדרשים, הופסק תגמול נצרך באותו חודש.
במחצית השנייה של שנת 2012 פנתה הנכה שוב בבקשה לקבל תגמול נצרך בטענה שאינה מסוגלת לעבוד.
במקום להפנותה לצר"ם ושלא בהתאם לנהלים, התבקש הרופא המטפל שלה להעביר חוות דעת לגבי כשירותה לעבודה.
בחוות הדעת שהעביר קבע שאין לה כשירות לעבודה למשך שנה.
חוות דעת זו לא אפשרה להביא את בקשתה לדיו ן בוועדת נצרכות, שכן מדובר באבדן כושר עבודה זמני.
באוגוסט 2012 העביר הרופא חוות דעת נוספת ובה ציין, "אני סבור כי אובדן כושר העבודה שלה הינו לצמיתות".
בעקבות זאת בספטמבר 2012 קבעה הוועדה המחוזית שהנכה אינה בת-שיקום, ובנובמבר 2012 החליטה ועדת נצרכות לאשר להתגמול נצרך רטרואקטיבית מ - 1.
בהתייחסותו ממרץ 2014 לממצאי הביקורת ציין ראש האגף, כי הגורמים המקצועיים כולל הרופא המרחבי22 אימצו את חוות הדעת של הרופא המומחה המטפל בה.
על בסיס חוות דעת זו החליט קצין התגמולים לאשר לה תגמול נצרך.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי אימוץ חוות דעת של הרופא המטפל במקום עמידה בפני צר"ם, כפי שנקבע בהוראות האגף, ומתן תגמול נצרך גם בתקופה בה עבדה והשתכרה למחייתה, יש בהם כדי לפגוע בעיקרון השוויון.
הרופא האמור מטפל בנכה מטעם האגף בעקבות פסיקת בית המשפט 22 רופא מרחבי ממונה מקצועית על הרופאים המחוזיים שבמרחב טיפולו.
:שם הדוח משרד הביטחון - תהליכי העבודה באגף שיקום נכים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 ליקויים בהליך למינוי רופאים בכירים באגף .
במסגרת הביקורת נבדקו מספר סוגיות בתחום כוח האדם.
בנוגע להליכים למינוי שני רופאים בכירים באגף נמצאו ליקויים, כלהלן: מינוי סגן רופא ראשי בסעיף 2()(א1 ) לתקנות הנכים (טיפול רפואי), התשי"ד- 1954 (להלן- התקנות), נקבע, כי לשם טיפול בנכים ימנה שר הביטחון רופא מוסמך ראשי וסגן, וכי "בהעדר הרופא המוסמך הראשי יהיו נתונות לסגן הרופא המוסמך הראשי סמכויות הרופא המוסמך הראשי ".
במסגרת תפקידו, סגן הרופא הראשי, בין היתר, מנחה את הרופאים המוסמכים במחוזות האגף בפתרון בעיות רפואיות ושיקומיות של נכי צה"ל, ומרכז נושאי בקרה רפואית.
משנת 2007 ועד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2013 , משהב"ט לא אייש בפועל את המשרה של סגן רופא ראשי.
תחילה, בשנים 2010 -2007 לא פרסם משהב"ט מכרז למשרה.
לאחר שבפברואר 2011 פורסם המכרז, התעכבה כינוסה של ועדת בוחנים עד ספטמבר 2012 .
בהמשך, דחה משהב"ט בכשלושה חודשים את שיבוץ הרופא שזכה במכרז למשרה, ולאחר שבדצמבר 2012 שובץ למשרה, הודיע לו ראש האגף כי בעדיפות ראשונה ימשיך לשמש כרופא מחוזי ולא כסגן רופא ראשי.
לאחר שבשנת 2007 פרש סגן הרופא הראשי דאז לגמלאות, בחן משהב"ט אפשרות לבצע שינוי ארגוני באגף.
בדצמבר 2008 הודיע משהב"ט לנש"ם, כי אין בכוונת משהב"ט לאייש את משרת סגן הרופא הראשי, והוא מבקש אישור לשדרג משרה אחרת, בדירוג אחר, באגף.
לבקשה זו השיבה נש"ם, באותו חודש, כי לא ניתן לעשות זאת ללא הסכמה עם ארגון הרופאים עובדי המדינה (אר"מ).
בתחילת שנת 2009 , סמוך למועד פרישתו של הרופא המוסמך הראשי, הגיעו משהב"ט ואר"מ להסכמה להמתין למינוי סגן רופא ראשי עד לאחר מינויו של רופא מוסמך ראשי, כדי לאפשר לאחרון להיות שותף בבחירת סגנו וממלא מקומו.
באוגוסט 2009 נכנס לתפקיד רופא מוסמך ראשי חדש, ובאותו חודש פנה יו"ר אר"מ לראש האגף דאז 23 , וביקש, שתאויש משרת סגן הרופא הראשי.
יו"ר אר"מ חזר על פנייתו בנובמבר 2009.
פנתה נש"ם לאגף וביקשה לברר בנוגע למכרז למשרת סגן רופא ראשי לעסוק בנושא ]דאז[ בתשובתו ציין האגף, בין היתר, כי "כרגע אין בדעת ראש האגף איוש משרת סגן רופא ראשי".
באפריל 2010 פנה יו"ר אר"מ לראש האגף דאז והבהיר, כי אם משהב"ט לא יפעל למינוי סגן רופא ראשי, לא יהיה מנוס מפנייה לערכאות משפטיות בעניין.
משלא נענה, פנה יו"ר אר"מ במאי 2010 לנש"ם וביקש את התערבותה בהסדרת הנושא.
באותו חודש פנתה נש"ם לראש האגף דאז וציינה, כי "אי איוש משרה תקנית תקופה כל כך ארוכה, איננו סביר", ובהיעדר "נימוקים כבדי משקל שעשויים להצדיק מצב זה", יש לפעול מיידית לאיוש המשרה.
באוגוסט 2010 פנו ההסתדרות הרפואית בישראל ואר"מ לבית הדין לעבודה בנושא24.
23 ראש האגף הנוכחי מונה לתפקידו ביוני 2011.
24 ס"ק (תל אביב-יפו) 2140 -08-10 ההסתדרות הרפואית בישראל ואח' נ' משרד הביטחון/אגף שיקום ואח'.
שם הדוח: משרד הביטחון - תהליכי העבודה באגף שיקום נכים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 2 .
פסיקתו של בית הדין התייתרה כאשר בפברואר 2011 פורסם מכרז פומבי לתפקיד האמור.
ועדת בוחנים אמורה הייתה להתכנס באוגוסט 2011 , ומשהב"ט בחר כנציג בוועדה את ראש האגף.
אולם, כיוון שעל פי התקשי"ר ועדה זו אמורה להיות מורכבת מרופאים בלבד25 , נש"ם ביטלה אותה.
בהתייחסותו ממרץ 2014 לממצאי הביקורת ציין ראש אמ"ש, כי "באותה העת מסרה נש"ם למשרדנו כי אין חובה מכוח התקשי"ר לפיה נציג משרד הביטחון בוועדת הבוחנים יהא עובד הנמנה על דרוג הרופאים" (ההדגשה במקור), וכי אין כל מניעה שראש האגף יכהן כנציג בוועדה.
עוד ציין, כי יום לפני כינוס הוועדה הודיעה נש"ם כי שגתה בכך שהתירה הרכב ועדת בוחנים בהשתתפותו של נציג שאינו רופא, וכי בהתאם לכך נקבע כי מועד הוועדה יידחה עד לקביעת נציג בדירוג הרופאים.
כשבועיים לאחר ביטול כינוס ועדת הבוחנים פנה ראש אמ"ש לנש"ם וביקש לאשר שינוי בהרכב ועדת הבוחנים, ולאפשר את השתתפותו של ראש האגף כחבר בוועדה.
רק לאחר כחמישה חודשים הודיעה נש"ם למשהב"ט בינואר 2012 , כי בירור משפטי העלה שקיים צורך בתיקון של חקיקת משנה26 בנוגע לשינוי הרכב ועדת הבוחנים לבחירת סגן רופא ראשי, וש"לא יהיה מנוס מלהתקדם בתהליך ולהביא לסיומו על בסיס הכללים הנהוגים כעת".
לבקשת האגף, ההליך הוקפא זמנית, ורק כעבור כחמישה חודשים נוספים, ביוני 2012 , עדכן משהב"ט את נש"ם, שהנציג מטעם משהב"ט יהיה רופא חיצוני.
בחלוף עוד כשלושה חודשים, בספטמבר 2012 , התכנסה ועדת בוחנים בנש"ם ובחרה סגן רופא ראשי לאגף.
באוקטובר 2012 עדכן ראש אמ"ש את נש"ם ואת יו"ר אר"מ, כי שיבוצו של הזוכה במכרז יידחה בשלושה חודשים עקב אילוצי עבודה27 .
הוא הסביר כי הרופא שזכה מועסק בתפקיד רופא מחוזי במחוז שיקום תל אביב, המחוז הגדול ביותר מבחינת הנכים המטופלים בו, כי הרופא מטפל בנכים רבים שהם נכי "100"+28 , וכי תפקיד רופא מחוזי הוא תפקיד חיוני ביותר שלא ניתן להשאירו בלתי מאויש זמן ממושך.
עוד ציין, כי יפעל מיד לפרסום מכרז לקליטת רופא מחליף שימלא את מקומו כרופא מחוזי.
במענה לעדכון זה הודיעה נש"ם למשהב"ט בדצמבר 2012 , כי נציב שירות המדינה הציע שתי חלופות: "שיבוצו בתפקיד סגן הרופא הראשי לכל המאוחר 3 חודשים ממועד ועדת הבוחנים בה זכה במשרה, ובמקביל ימלא גם את תפקידו הנוכחי כנע"ת[29] , עד לאיוש מחליף", או "שיבוצו בתפקיד בו זכה - סגן הרופא הראשי ולמנות בתפקיד שפינה, רופא במינוי בפועל, עד לסיום הליכי המיכרז".
כשבוע לאחר מכן הודיע ראש האגף לרופא שזכה במכרז, כי מונה לתפקיד סגן רופא ראשי, אך "מבחינת התפקוד השוטף" הוא ימשיך לשמש כרופא מחוזי " בעדיפות ראשונה וקודמת לכל" (ההדגשה במקור).
מכאן, שראש האגף למעשה לא איפשר לו למלא את שני התפקידים במקביל כפי שהנחה נציב שירות המדינה.
כתוצאה מכך, בתום תקופת ניסיון של חצי שנה, הודיע ראש האגף לרופא, כי "בכוונתו להאריך את תקופת הניסיון מאחר ובמהלך ששת החודשים האחרונים לא עבד בתפקידו כסגן רופא ראשי".
25 על פי התקשי"ר, ככלל, מועמדים למשרות המדורגות בדירוג הרופאים ייבח נו על ידי ועדת בוחנים המורכבת מרופאים בלבד.
26 כללי שירות המדינה (מינויים) (מכרזים, בחינות ומבחנים), התשכ"א- 1961 .
זאת בהתאם להוראות התקשי"ר 28 על פי תקנות הנכים (כללים לקביעת דרגת נכות מיוחדת), התשכ"ו - 1965 , זוהי דרגת נכות מיוחדת שקובעת ועדה רפואית במ קרים של נכויות קשות כגון: שיתוק בשתי גפיים או יותר, עיוורון מלא ופגיעת ראש קשה ביותר.
נוסף על תפקידו משרד הביטחון 179 .
:שם הדוח משרד הביטחון - תהליכי העבודה באגף שיקום נכים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 באוגוסט 2013 מסר המשנה ליועמ"ש למעהב"ט לנציגי משרד מבקר המדינה, כי הנושא הובא לידיעתו רק ביולי 2013 כאשר ראש אמ"ש הציג בפניו את המצב, וציין את התנגדות ראש האגף להכיר בתקופה שחלפה כתקופת ניסיון.
השניים החליטו שאי -אפשר לנהוג כך, ושיש להכיר בתקופה כתקופת ניסיון.
לדבריו, מלכתחילה צריך היה לאפשר לרופא למלא תפקידים מסוימים של סגן רופא ראשי, ולתפקיד חיוני של רופא מחוזי צריך היה למצוא פתרון הולם בהקדם האפשרי.
הממונָה על מערכת הביטחון בנש"ם מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה באוקטובר 2013 , כי אמנם התקשי"ר מאפשר במקרים מסוימים להאריך את תקופת הניסיון, אולם לא ניתן להחיל זאת במקרה דנן.
זאת משום שלמעשה תקופת הניסיון נמנעה מהרופא בשל אי- שיבוצו בתפקיד, וזאת בניגוד להחלטת נציב שירות המדינה.
בספטמבר 2013 , כחודשלאחר שנציגי משרד מבקר המדינה נפגשו עם המשנה ליועמ"ש למעהב"ט, הכיר משהב"ט בתקופה שחלפה כתקופת ניסיון ושיבץ רטרואקטיבית את הרופא לתפקיד החל מסוף יוני 2013.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח תפקידי סגן הרופא הראשי, אי -איוש המשרה בפועל משנת 2007 ועד ספטמבר 2013 והתנהלות ראש האגף בנוגע לכך, היה בהם כדי לפגוע בניהול השירותים הרפואיים באגף וכדי פגיעה בזכויותיו של הרופא שזכה במכרז.
למותר לציין, כי האופן שבו התנהל תהליך המינוי בכללותו אינו עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין.
בחירת ממלא מקום רופא מרחבי בשלהי 2011 נאלצה הרופאה המרחבית - מרחב מרכז (להלן - הרופאה המרחבית) להיעדר מהעבודה30.
עקב כך נוצר צורך במציאת עובד שימלא זמנית את תפקידה.