HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
105 היחידה למיסוי בין-לאומי היא חלק מהחטיבה המקצו עית ברשות המסים והוקמה בשנת 2001 .
היחידה אחראית בין היתר לכך: ייעוץ למשרדי השומה בעת הכנת שומות הנוגעות למיסוי בין- לאומי; קידום יוזמת חקיקה וכתיבת חוזרים; קבלת החלטות מקדמיות בעסקאות בין -לאומיות וקיום קשרים שוטפים עם רשויות מס בחו"ל.
106 ראו פנייתו של מנהל היחידה למיסוי בין-לאומי אל מנהל רשות המסים לשעבר, שנת 2012.
רשות המסים בישראל | 297 .
שהרשות הציבה הרשות ציינה כי בשל אילוצי תקציב וכוח אדם היא לא השתתפה בפעילות בנושא תכנוני מס אגרסיביים שקיים ארגון ה- OECD.
אי-יכולת ה של הרשות לאתר פרצות מס בזמן אמת .
המציאות הכלכלית אינה קופאת על שמריה, ועם שינויים דינמיים אלו הולכות וגוברות מורכבותן של העסקאות המבוצעות במשק הישראלי.
על מנת שהרשות תוכל לטפל בעסקאות שמטרתן הפחתת מס בלתי לגיטימית עליה לאתרן בזמן אמת ולהתמודד אתן במהירות.
עקב עלייה משמעותית בשנים האחרונות במתן חוות דעת, ובעיקר בעסקאות בהיקפים כספיים מהותיים, אשר מנצלות פרשנות לא ראויה של דיני המס 107 ויש להן השפעה המוערכת במיליארדי שקלים לקופת המדינה, בדצמבר 2015 פורסם חוק הטבות במס ויעוץ במס (תיקוני חקיקה), התשע"ו-2015, אשר תיקן את הפקודה וקבע כי נישום שקיבל חוות דעת108 המקנה לו או נועדה להקנות לו- יתרון מס או שנקט עמדת מס המ נוגדת לעמדת הרשות ידווח על כך לרשות במסגרת הדוח השנתי שהוא מגיש לה.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שהרשות תעקוב אחר אופן יישומו של תיקון החקיקה האמור ותבחן את האפקטיביות שלו.
כמה רשויות מס בעולם ביצעו שינויים מערכתיים והקימו יחידות ייעודיות להתמודדות עם פרצות מס.
לדוגמה, הרשות בבריטניה הקימה "יחידת מודיעין להתחמקות ממס" ( Avoidance Intelligence Unit ).
בשנת1999 הוקם בארצות הברית ושמו– " The Office of Tax Shelter Analysis" שמטרתו לרכז את הטיפול בתכנוני מס ולהגביר את השקיפות וחובות הגילוי לגבי תכנונים אלו.
גם רשות המס באוסטרליה הקימה כמה גופים ייחודיים לטיפול בתופעת תכנוני המס האגרסיביים: צוות היגוי ללוחמה בתכנוני מס שירכז את הטיפול בתכנוני מס וינחה את יתר הגופים ברשות המס, יחידת איסוף מודיעיני וניתוח נתונים בנושא תכנוני מס אגרסיביים וכוח משימה מיוחד לטיפול מוקדם בתכנוני מס שיטתיים המשווקים לכמה נישומים.
הביקורת העלתה כי אין ברשות גורם מרכז ומתכלל המופקד על הטיפול באיתור ובזיהוי של פרצות מס.
יחידות השדה השונות הן המאתרות את התכנונים, וזאת אם הן מצליחות לאתר תכנונים מורכבים אלו.
יש חשש כי בהיעדר גורם המרכז והמתכלל את הטיפול בנושא נפגעת יכולתה של הרשות לאתר פרצות מס חדשות ולבחון כיצד הן משפיעות על השגת המטרות ויעדי- העל שהרשות הציבה.
107 'ראו דוח הצוות להגברת האכיפה והגבייה, עמ81.
108 התיקון לפקודה מגדיר חוות דעת כחוות דעת כתובה וחתומה בידי נותן חוות הדעת שניתנה לאדם במישרין או בעקיפין, ומקנה או נועדה להקנות יתרון מס ובלבד שהתקיים לגביה אחד מאלה: שכר הטרחה בגין חוות הדעת כולו או חלקו מחושב לפי בסיס הצלחה ושכר הטרחה הוא לפחות 100,000 .
"ש"ח; מדובר בחוות דעת שהיא "תכנון מדף 298 | דוח שנתי 67א .
לדוגמה, נראה כי הרשות לא פעלה בזמן אמת על מנת להתמודד עם שינויים בתחום מיסוי התיירות הרפואית.
תיירות רפואית מוגדרת כנסיעה של חולה למדינה אחרת לשם קבלת טיפול רפואי משמעותי תמורת תשלום 109 .
תחום פעילות זה התפתח במידה ניכרת בארץ בשנים האחרונות, ועל פי הערכות משרד התיירות בשנת 2011 הגיעו לישראל כ- 26,000 תיירים לשם קבלת טיפול רפואי.
משרד הבריאות העריך כי בשנת 2011 הסתכמו הכנסותיהם של בתי החולים בישראל מתיירות רפואית בכחצי מיליארד שקלים 110 .
נמצא כי חברות ישראליות העוסקות בתחום תיירות רפואית מדווחות לרשויות מס ערך מוסף על עסקאותיהן במע"ם בשיעור אפס וזאת תוך ניצול סעיף הקיים בחקיקה למתן פטור לפי סעיף 30()(א8 ,)(ז) לחוק מס ערך מוסף התשל"ו-1975.
בשנת1991 פרסמה הרשות חוזר מקצועי111 שעל פיו כל שירות רפואי שניתן לתייר יהיה חייב במע"ם בשיעור אפס.
נישומים רבים ניצלו מדיניות זו להרחבת הפרשנות בנושא הוראות הסעיף, באופן שכל טיפול קוסמטי שמקבל תייר במכון רפואי יהיה חייב במס ערך מוסף בשיעור אפס.
במהלך הביקורת באוקטובר 2015 החליטה החטיבה המקצועית לשנות את המדיניות שנקטה קודם לכן - היא צמצמה את מתן היקף ההטבה והחילה אותה רק על תיירות רפואית, באופן שלמעשה רק שירות שנותן בית חולים לתייר יהיה חייב במס ערך מוסף בשיעור אפס 112 .
במועד סיום הביקורת עדיין לא הוציאה החטיבה המקצועית ברשות חוזר מקצועי המנחה את משרדי מע"ם בנושא התיירות הרפואית ולא הוציאה הנחיות לטיפול רוחבי בתיקים אלו עקב שינוי מדיניות החטיבה המקצועית.
כמו כן, אף שמדובר בסוגיה המשפיעה על כלל הציבור בישראל, לא התקיימה כל התייעצות בנושא בין משרד הבריאות, משרד התיירות והרשות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מנהל הרשות לבחון את הצורך בקביעת גורם מרכז ומתכלל לטיפול בתכנוני מס שירכז את הטיפול בנושא, יתעדכן באופן קבוע ושוטף בתכנוני המס המתבצעים חדשות לבקרים, ינתח את תכנוני המס, יקטלג אותם ויקבע את דרך הטיפול בהם באופן שיתאים את הרשימה לחיי הכלכלה העכשוויים.
הרשות השיבה כי היא מפעילה מנגנון לזיהוי, לניתוח ולעדכון של תכנוני המס החדשים המשמש את אנשי השומה ברשות המסים.
109 ,ראו משרד מבקר המדינהדוח שנתי 63ג לשנת 2012 ולחשבונות שנת הכספים 2011 (פורסם בשנת2013 .
) 110 ראו משרד הבריאות, המלצות הוועדה המייעצת לחיזוק מערכת הבריאות הציבורית בראשות שרת הבריאות לשעבר יעל גרמן, 25.
111 ראו חוזר 2/1991 - .
אשפוז של תייר בבית חולים 112 .
שינוי מדיניות זה בא לידי ביטוי במסגרת פרסום החלטת מיסוי מקדמית בנושא רשות המסים בישראל | 299 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא די במנגנון האמור שמפעילה הרשות, ועליה לבחון אם נחוץ לקבוע גורם מרכזי ומתכלל שירכז את עבודת כל הגורמים ברשות, יתאם ביניהם ויסייע לגבש את רשימת תכנוני המס.
עוד השיבה הרשות כי: "היא חרטה על דגלה את המאבק בהון השחור בתכנוני המס הלא לגיטימיים.
חלק ניכר מהעשייה הנרחבת בה מצויה הרשות בשנים האחרונות הוקדש לטיפול בסגירת פרצות מס ובתכנוני המס הבלתי ראויים, אם בדרך של חקיקה, פרסום החלטות מיסוי וחוזרים מקצועיים ואם בדרך של טיפול שומתי ואף בהתמודדות בבתי משפט.
ככל שיינתן לרשות זמן לדיונים בוועדת הכספים תוכל הרשות לממש יותר מתוכניותיה בתחום החקיקה ולחדד ולשפר נושאים הטעונים חידוד כפי שהצביע עליהם המבקר בדו"ח זה".
דוח הוועדה לשינוי כלכלי-חברתי משנת 2011 קבע כי בישראל יש פער ניכר בין הפעילות הכלכלית המדווחת לבין הפעילות הכלכלית בפועל, המוערך בכ-50 מיליארד שקלים בשנה.
מנהל רשות המסים הקודם העריך כי כ-40 מיליארד שקלים בשנה מקורם בין היתר בתכנוני מס.
הליקויים שהעלה משרד מבקר המדינה בדוח זה מלמדים, כי במבחן התוצאה, התמודדותה של הרשות עם תכנוני המס באמצעות ריכוזם ברשימת תכנוני המס החייבים בדיווח לא צלחה: משנת 2006 לא עדכנה הרשות את רשימת תכנוני המס החייבים בדיווח, הרשימה איננה נותנת מענה לכל ההתפתחויות והחידושים בתחום תכנוני המס, ו היא לוקה בחסר ואיננה מגשימה בצורה המיטבית את תכלית החקיקה - הפניית תשומת לבה של הרשות לקיומו של תכנון המס.
הרשות לא הצליחה ליצור הרתעה מביצוע תכנוני מס אגרסיביים.
היא אף לא הצליחה לאכוף את הוראות המס, להביא לענישת מתכנני המס, והיא אינה יכולה לספק נתונים על שיעור הנישומים המתחמקים מדיווח על תכנוני מס אגרסיביים.
בדרך כלל הליך סגירת פרצות מס אורך זמן רב ומושפע בין היתר, מתהליכי חקיקה, ועל כן פרצות שכאלו עלולות להישאר במשך פרק זמן ארוך בחוקי המס.
אמנם משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הצעדים שנקטה הרשות לסגירת חלק מפרצות המס בשנים האחרונות, אך לדעתו אין בהם די.
לא היה די בטיפולה של הרשות בפרצות מס האחרות המאפשרות הימנעות מתשלומי מס הנאמדים בסכומים מהותיים, וטיפולה בהן נמשך זמן רב מדי.
על משרד האוצר והרשות לפעול במשותף בנחישות לסגירת פרצות מס הגורמות לאבדן הכנסות למדינה ולהגדלת אי -השוויון.
סגירה של הפרצות הקיימות תביא לצמצום התמריצים ליצירת תכנוני מס.
גביית המסים בישראל היא המקור העיקרי של הכנסות המדינה.
אכיפה יעילה כנגד מתכנני המס צפויה להגדיל במידה ניכרת את בסיס המס בישראל, להביא להגדלת המקורות שבידי הממשלה ולכונן מערכת מס צודקת ושוויונית יותר.
מרכיב מהותי במדיניות המס הוא השוויוניות - תשלום מס הוא נטל המוטל על הציבור כולו, וכל אחד מהיחידים הנכללים בו צריך לשאת בחלקו באופן שוויוני.
על הרשות להקטין את התמריץ הכלכלי לביצוע תכנוני מס ולהתחמקות מתשלום מס אמת, על מנת להימנע מהטלת נטל מס כבד יותר על אזרחים שומרי חוק וכן כדי להבטיח שלא יצא חוטא נשכר.
עד לשנת 2003 הייתה נהוגה במדינת ישראל שיטת מס טריטוריאלית, עם כמה זיקות פרסונליות ל גבי הכנסות אשר התקבלו בחו"ל.
בשל שיטת מס זו חלק גדול מההכנסות של תושבי ישראל אשר הופקו בחו"ל לא היו חייבות במס בישראל.
בעקבות תיקון מס' 132 )לפקודת מס הכנסה (נוסח חדש , התשכ"א-1961 , אשר נכנס לתוקף ב- 1.
03 , הפכה שיטת המס בישראל לשיטת מס פרסונלית, שלפיה מי שמוגדר "תושב ישראל" יהיה חייב במס בישראל על כלל הכנסותיו, לרבות אלו אשר הופקו, נצמחו או התקבלו מחוץ לישראל.
במסגרת רפורמת המיסוי הפרסונלי נקבעו "כללי מקור", לשם קביעת המקור הגאוגרפי של הפקת ההכנסה.
קביעת כללי המקור מבוססת על ההנחה שלפיה לא ייתכן שלהכנסה מסוימת יהיה יותר ממקור אחד, ועל התפיסה שלפיה יש להעניק זכות מיסוי למדינה אחת, ובכך למנוע מיסוי כפול של הכנסות 5 .
חשיבותם של כללי המקור לגבי תושבי ישראל היא בעיקר לעניין זיכוי מסי חוץ.
כללי המיסוי הבין-לאומי בישראל כפופים לאמנות המס שעליהן חתומה מדינת ישראל.
אמנות אלו קובעות בין השאר לאיזו מדינה מבין שתי מדינות שהתקשרו ביניהן באמנת מס יש זכות מיסוי בלעדית או זכות מיסוי ראשונית - וכנגזרת מכך זכות מיסוי שיורית6.
סעיף 7 לאמנת המודל7 שפרסם OECD קובע כי "רווחיה של חברה תושבת מדינה מתקשרת באמנת מס יהיו כפופים למס באותה מדינה בלבד, אלא אם כן החברה מנהלת עסקים במדינה האחרת באמצעות מוסד קבע8 במדינה האחרת".
על כן, כדי לקבוע אם למדינה האחרת יש זכות למסות פעילות של חברה, יש להחליט אם החברה נחשבת מי שיש לה מוסד קבע במדינה זו.
מוסד קבע מוגדר בסעיף 5(1 ) של אמנת המודל האמורה - מקום עסקים קבוע שבאמצעותו מבוצעים בחלקם או במלואם עסקי המיזם.
5 להלן פירוט כללי המקור העיקריים המפורטים בסעיף4 א לפקודה: הכנסה מעסק תמוסה לפי מקום הפעילות העסקית מניבת ההכנסה; הכנסה מעבודה תמוסה לפי מקום ביצוע העבודה; הכנסה ממשלח יד תמוסה לפי מקום מתן השירות; הכנסות מריבית, דמי ניכיון והפרשי הצמדה ימוסו לפי מקום מושב המשלם; הכנסות מדמי שכירות של נכסים מוחשיים ימוסו לפי מקום השימוש בנכס המושכר.
הכנסות מתמלוגים ודמי שימוש בנכס ערטילאי ימוסו לפי מקום מושב המשלם, וכך גם הכנסות מדיבידנד, קצבה, מלוג ואַּנֹונָה.
(א) לפקודה 7 מרבית אמנות המס מבוססות על מודל בין-לאומי מקובל של הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי ( Organisation for Economic Co -operation and Development - OECD ).
המודל כולל סעיפים בדבר מניעת כפל מס בנוגע לכמה קטגוריות של הכנסה.
8 בכמה אמנות מס שישראל חתומה עליהן- למשל אמנות המס עם בריטניה, צרפת וגרמניה - נעשה שימוש במונח "מפעל קבע".
רשות המסים בישראל | 177 .
מיסוי רווחים של תושב חוץ (יחיד או תאגיד) נעשה באמצעות ניכוי במקור מתשלומים המועברים אליו מישראל לחו"ל, כתמורה עבור פעילותו בישראל.
לניכוי כאמור יש חשיבות, מכיוון שבהיעדרו לא תיפרע חבּות המס, הואיל ולא ניתן לאכוף את המס על מקבל התשלו ם בחו"ל.
בחודשים אפריל-אוקטובר 2015 בדק משרד מבקר המדינהאת טיפולה של רשות המסים בישראל במיסוי הכנסות של תושבי ישראל בחו"ל.
בדיקות השלמה נעשו באגף הכלכלן הראשי ובאגף החשב הכללי במשרד האוצר, במוסד לביטוח לאומי (להלן - הבטל"א) ובבנק ישראל.
טיפול לקוי באישור העברות כספים לחו"ל .
סעיף 164 לפקודה קובע חובת ניכוי מס במקור על כל המשלם תשלומים שונים המפורטים בסעיף, בתקנות שהותקנו על פיו ובצווים שפורסמו מכוחו.
בסעיף 170 לפקודה ובהוראת הביצוע 34/93 בעניין "ניכוי מס במקור מתשלומים לתושבי חוץ " (להלן - הוראת הביצוע), נקבע כי על המשלם למי שאינו תושב ישראל חלה חובת ניכוי מס הכנסה במקור בשיעור של 25% .
חובה כאמור חלה בתנאי שהתשלום הו א הכנסה החייבת במס בישראל שלא נוכה בגינה מס במקור לפי סעיפים אחרים בפקודה, ושלא הוכח לדעתו של פקיד השומה כי המס שולם או ישולם בדרך אחרת.
ישראל חתומה עם 54 מדינות על אמנותלמניעת כפל מס.
אמנות אלו, בהיותן דין ספציפי, גוברות על הדין הכללי.
לפיכך גם אם התשלום שהועבר מישראל לחו"ל חייב בניכוי מס במקור לפי הדין הכללי, יש לבדוק באמנת המס הרלוונטית שמא יש מקום להפחתה בניכוי כאמור.
הועלהכי 12,614 (כ-52%) מ- 24,441 האישורים שניתנו בשנת 2014 על ניכוי מס במקור בעת העברות כספים לחו"ל, ניתנו על ידי חמישה משרדי שומה - פקיד שומה למפעלים גדולים (פשמ"ג), פקיד שומה תל אביב 5 (להלן- תל אביב 5) , פקיד שומה כפר סבא, פקיד שומה גוש דן ו פקיד שומה חיפה.
העובדים המטפלים במשרדים אלו במתן האישורים עושים זאת כחלק ממטלותיהם השוטפות, והזמן המוקצה לבדיקות הכרוכות במתן האישורים מושפע מהעומס המוטל על עובדים אלו.
בחלק מהמשרדים קיים עומס רב על העובדים, בשל ריבוי הדרישות לאישורי ניכוי מס במקור לגבי העברות לחו"ל.
לדוגמה, בתל אביב 5, שבו מונפקים כ- 1,600 אישורים כאלו בכל שנה, מופקד עובד אחד בלבד על ביצוע הבדיקות הנדרשות בעניין זה.
בנובמבר 2014 התריע פקיד שומה בתל אביב 5 לפני סמנכ"ל בכיר למינהל ומשאבי אנוש דאז ברשות כי החוליה המרכזית במשרדו, המופקדת בין היתר על מתן אישורי ניכוי מס במקור לגבי העברות לחו"ל, 178 | דוח שנתי 67א .
הבקשות לאישור ניכוי .
התפקיד מופעלת למעשה על ידי רכז החוליה בלבד, בסיוע חלקי של מפקח מס בחוליית ניכויים.
הרשות לא עשתה עבודת מטה לקביעת תקן כוח האדם שיופקד על בדיקת הבקשות לאישור ניכוי מס במקור לגבי העברות הכספים לחו"ל, על פי העומס המוטל על משרדי השומה, וממילא לא הוגדרו דרישות התפקיד: שליטה בשפה האנגלית, הכשרה בתחומי המיסוי הבין-לאומי וכו'.
הועלה כי בדיקות אלו מבוצעות על ידי עובדים שונים במשרדי השומה, לפי שיקולים של פקיד השומה האזורי, ולא לפי התאמת העובד לתפקיד: שליטתו בשפה האנגלית, התמצאותו בכללי המיסוי הבין-לאומי ובאמנות למניעת כפל מס ועוד.
קביעת תקן כוח אדם כאמור תאפשר לבצע את מלוא הבדיקות הנדרשות לפני מתן האישורים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לבחון את האפשרות לקבוע לגבי כל משרד שומה תקן כוח אדם לבדיקת בקשות כאמור, ובכלל זה להגדיר את הכישורים הנדרשים לכך.
התקנות9 מסמיכות את פקיד השומה להפחית, בתנאים מסוימים, את שיעורניכוי המס במקור או לפטור תשלום מניכוי זה.
בשנת 1993 פרסמה הרשות הוראת ביצוע, ולפיה בקשה לפטור מניכוי מס במקור או להפחתת שיעור המס תנומק ותגובה במסמכים המתאימים, לרבות ההסכם בין נותן התשלום למקבל והחשבוניות שבהן מפורטים מהות התשלום והסכום ששולם.
כמו כן , נקבע בהוראת הביצוע כי "חובה על כל מי שהוסמך להעביר תשלומים לחו"ל או לאשר העברתם, לשמור בצורה מסודרת על כל המסמכים וההוכחות ששימשו בסיס להעברה או לאישור".
לגבי מיסוי בין-לאומי , בדיקת המסמכים נצרכת גם כדי לקבוע את המקום שממנו נשלטת ומנוהלת החברה, ובהתאם לכך את מקור ההכנסה10 .
משרד מבקר המדינה בדק את דרך פעולתו של משרד השומה כפר סבא, בכל הנוגע לשמירת המסמכים של כמה חברות שבתיקיהן נרשמו (בשנים שיפורטו להלן) עשרות העברות לחו"ל, בסכומים של עשרות מיליוני דולרים.
הועלה כי בתיקים אלו אין מסמכים11 המעידים על דרישה של משרד השומה לקבל את מסמכי המקור או על בדיקה כלשהי של משרד השומה לגבי ההעברות האמורות.
שותפות א': בשנים 2008-2007 ביצעה שותפות זו 20 העברותשל כספים לחו"ל, בסכום של כ-12.
5 מיליון דולר (כ- 625,000 דולרבממוצע בכל העברה).
בדיווחיה לרשות על העברות אלו ציינה השותפות כי הן היו תשלומים בגין "שירותים מקצועיים".
יצוין כי גם שלוש חברות הקשורות .
9 תקנות מס הכנסה (ניכוי מתשלומים לתושב חוץ), התשנ"ג-1992.
10 ראו בעניין זה חוזר מס הכנסה 4/2002 .
"בנושא "קווים מנחים לקביעת שליטה וניהול 11 .
פרט לשני מקרים רשות המסים בישראל | 179 .
לשותפות זו ביצעו 55 העברות לחו"ל בין שנת 2007 לינואר 2015 , בסכום של כ-7.
7 מיליון דולר בסך הכול (כ- 140,000 דולר בממוצע להעברה).
שותפות ב': שותפות זו העבירה לחו"ל בשנים 2013-2010 כספיםרבים, אך לא ברור למי הם יועדו, מכיוון ששמות המוטבים בחו"ל לא נרשמו במאגר "שירות עיבודים ממוכנים " של הרשות (להלן - שע"ם או מאגר שע"ם).
לדוגמה, בשנת 2010 העבירה שותפות זו לחו"ל כ-168 מיליוןש"ח, כ-149 מיליוןמהם לגורם אחד.
ואולם בשע"ם צוין לגבי המוטבים לתשלומים אלו כי הם "לא מאותרים".
הדבר חזר ונשנה גם לגבי השנים 2013-2011 , שבהן העבירה שותפות זו לחו"ל מאות מיליוני ש"ח בכל שנה.
יצוין כי גם חברה הקשורה לשותפות זו העבירה בשנים 2011-2009 יותר מ-10 מיליוןש"ח לחו"ל, וכי גם לגבי המוטבים לתשלומים אלה צוין בשע"ם כי הם "לא מאותרים".
רכז חוליה מרכזית במשרד השומה כפר סבא הסביר למשרד מבקר המדינה כי לפחות בחלק מהמקרים הוגשו מסמכים, אולם הם הוצאו מהתיקים כדי לפנות מקום בארכיון.
משרד מבקר המדינה מציין כי הוצאת מסמכים מהתיקים אינה מאפשרת למפקחי המס להסתייע בהם בעת עריכת שומות בנוגע לגופים שצוינו לעיל או בעת ביצוע ביקורות ניכויים.
בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 (להלן- תשובת הרשות) צוין כי "המשרדים בודקים את מסמכי ההעברה ולא מאשרים העברות ללא בדיקה.
יש לזכור כי מדובר בכמויות אדירות של חומר שלרוב לא נעשה בו שימוש נוסף, ולכן רק במקרים בהם נראה שיהיה צורך בבדיקות נוספות או בטיפול שומתי בעתיד, החומר נשמר בתיקים.
כל סוגיה שנבדקת שומתית, ניתן לדרוש לגביה מסמכים והסברים מהנישום בכפוף להתיישנות.
יוער, כי נושא זה ייבחן גם במסגרת הפרויקט 'משרד ללא נייר' שברשות המסים".
על הנהלת הרשות ל רענן את הנחיותיה ל עובדי משרדי השומה לגבי שמירת המסמכים (כאמור בהוראת הביצוע) , ובכלל זה לגבי המסמכים שיתויקו בתיק הקבע, לגבי המסמכים שיימסרו לביעור לאחר תום תקופת ההתיישנות, ולגבי הגורם המוסמך להחליט על ביעור מסמכים.
כמו כן, על הרשות לשקול להנחות את משרדי השומה לסרוק מסמכים החשובים לצורך קבלת החלטות על אישורי העברות כספים.
על פי הנחיות הרשות12 ,לפני מתן האישור על ניכוי מס במקור יש לבצע הליך מעין שומתי.
לדוגמה, בנוגע לתשלומים בגין שירותים מקצועיים, לדמי ניהול או לכל תשלום אחר לגוף קשור, נקבע בהנחיות כי " יש לבחון אם אינם בגדר העברת רווחים ויכולים להיחשב כדיבידנד".
לגבי שירותים מקצועיים בארץ נקבע כי "יש לבדוק משך שהייתו של תושב חוץ בארץ על מנת לבדוק אפשרות של קיום מפעל קבע או בסיס קבוע בישראל".
הנחיות אלו מצריכות את נותני .
12 ראו "הוראת ביצוע- דברי הסבר לשאילתה NHUL " (מספטמבר1997 .
) 180 | דוח שנתי 67א .
האישורים להיות בעלי ידע שומתי מקיף, ובכלל זה ידע שומתי בתחום המיסוי הבין-לאומי.
בהקשר זה ראוי לציין כי אף שאישור הניכוי במקור הוא לכאורה אישור זמני13 , קבע בית המשפט העליון14 כי שומת ניכויים למעסיק לא תכלול הכנסה שדיווח עליה העובד קודם לכן15 ,גם אם אי[ "דבר זה -בדיקת ההכנסה שדיווח עליה העובד עלול לנבוע במקרים מסוימים מחוסר תשומת לב או (חלילה) מרשלנות ] .
"הרשות, ולכך יש מחיר על מנת למצוא את האיזון בין מיצוי הבדיקה לבין אי-פגיעה בעסקים של הנישום, מן הראוי שהרשות תשקול לקבוע בנהליה כי במקרים שבהם תידרש בחינה מעמיקה, למשל בעת ביצוע עסקאות מורכבות, ייתן משרד השומה אישור מותנה, עד לגמר הבדיקה, לגבי העברת התשלום לחו"ל בניכוי סכום המס.
נוסף על כך, על הרשות לקבוע בנוהל את פרק הזמן שיוקצב לביצוע בדיקה, ובכלל זה את פרק הזמן שיוקצב לביצוע בדיקה מעמיקה.
בתשובת הרשות צוין כי "באשר להצעת המבקר למתן אישור מותנה, זוהי הצעה שאיננה ניתנת לביצוע, מאחר שמדובר בכמויות גדולות וברצון של המשלם לוודאות מסוימת .
יחד עם זאת, במקרים חריגים ועסקאות מורכבות, משרד השומה, בהתייעצות עם המטה, מסכים להפקדת המס בידי נאמן עד להשלמת הבירור, והכול בהסכמת הנישום".
על פי הוראת הביצוע דלעיל, לצורך קבלת אישור ניכוי במקור בנוגע להעברות כספים לחו"ל יכול הנישום לפנות הן למשרד השומה שבו מתנהל תיק השומה שלו והן למשרד השומה שבו מתנהל תיק הניכויים שלו.
הועלה כי המדיניות לגבי מתן אישורים ולגבי רמת הבדיקות הנדרשת אינה אחידה.
עקב כך יכול הנישום, שתיקי השומה והניכויים שלו מנוהלים במשרדי שומה שוני ם, לפנות למשרד שבו ננקטת מדיניות מקִלה בנוגע לבדיקת מהות התשלומים או לקביעת סיווגם, דבר המשפיע על שיעור ניכוי המס במקור שיחויב בו בגין תשלומים אלה.
לדוגמה, לגבי העברות כספים של נישומים לספק חו"ל מסוים, אושרו להם במשרדי שומה שונים שיעורים שונים של ניכוי מס במקור, אף שמדובר באותו סוג העברה.
רוב הסכום ששולם לספק זה בשנת 2014 הועבר לארצות הברית.
3 מיליוןש"ח מסכום זה ניתן פטור מלא מניכוי מס במקור, לגבי כ-10 מיליון ש"ח נוכה מס במקור בשיעור של 10% ,ולגבי שאר הסכום נוכה מס .
13 בתחתית טופס האישור נכתב כי "אישור זה הוא לצורך קביעת ניכוי מס במקור בלבד.
השיעור הסופי ייקבע על ידי פקיד השומה".
תים טלקום אינטרנשיונל בע"מ נ' אייזנברג, (פורסם במאגר ממחושב, 1.
במקרה זה היה מדובר בהכנסת עבודה הנובעת ממימוש אופציות של מניות המעביד רשות המסים בישראל | 181 .
במקור בשיעור של15% , כמתחייב על פי האמנה שנחתמה בין ישראל לארצות הברית16 לגבי "מתן זכות שימוש".
בתשובת הרשות צוין כי "על מנת למנוע אי אחידות וחוסר ודאות לגבי הגורם המטפל, נקבע כי הנפקת האישור אפשרית רק במשרד השומה בו מתנהל תיק השומה.
רק אם לא קיים תיק שומה, ניתן לבצע את ההעברה במשרד בו מתנהל תיק הניכויים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי בשנת 2014 לבדה ניתנו במשרד שומה תל אביב 5 ,שרוב התיקים המתנהלים בו הם תיקי ניכויים, כ- 1,600 אישורים, רובם של נישומים שתיקי השומה שלהם מתנהלים במשרדי שומה אחרים.
נתון זה מעיד כי גם אם קיימת הנחיה כאמור לעיל, היא אינה מיושמת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לבצע בדיקות מדגמיות בנוגע לאחידות הטיפול של המשרדים בבקשות האישור.
נוסף על כך, מן הראוי שהרשות תקבע בהוראת הביצוע כי ככלל, למעט חריגים שיוגדרו, יינתן האישור על ידי המשרד שבו מתנהל תיק השומה של הנישום.
סעיף173 לפקודה קובע כי במקרים מסוימים רשאי פקיד השומה לערוך שומת ניכויים למי שחייב לנכות מס במקור לפי סעיף 170 לפקודה ולא ניכה אותו כלל או ניכה רק את מקצתו.
משרד מבקר המדינה העלה כי בשנת 2013 עשה משרד שומה תל אביב 5 ביקורת ניכויים בבנק גדול לגבי שנת המס 2009 .
בביקורת התברר כי בנובמבר 2001 נתןמשרד השומה אישור גורף לבנק 17 לנכות מס על העברות כספים למדינות שישראל חתומה על אמנות אתן, על פי שיעורי המס המופחתים הקבועים באמנות אלו; האישור הגורף ניתן לגבי שלושה סוגי תשלומים (דיבידנד, ריבית ותמלוגים), ללא הגבלת זמן וללא צורך באישורו של פקיד השומה.
משרד השומה נתן את האישור האמור, אף שבהוראת הביצוע נקבע כי כל אישור יינתן לשנה מסוימת ולגבי סכום מוגבל של כספים המועברים למקבל מסוים בחו"ל, כדי שיהיה ניתן לבדוק כל סוג של העברה, לסווג אותה ולקבוע את המס שיחול עליה.
האישור לא תועד בשע"ם ו התגלה רק בעת ביצוע ביקורת הניכויים, כ-12 שנה לאחר שניתן.
פקיד השומה תל אביב 5 קבע כי הוא יבוטל מ- 1.
התברר כי חלק מאישורי ניכוי המס במקור בנוגע להעברות כספים לחו"ל הונפקו בעבר גם על ידי מחלקות שונות במטה הרשות 18 .
16 אמנה בין ממשלת ישראל ובין ממשלת ארצות הברית לגבי מסים על הכנסה.
נוסח אחרון של אמנה זו נכנס לתוקף ב- 1.
את האישור נתן מי ששימש אז רכז חוליה מרכזית בפקיד שומה למפעלים גדולים 18 בתקופה שבה טיפל מטה הרשות בבקשות לאישורי ניכוי מס במקור.
כיום מטופלות בקשות כאלה רק במשרדי השומה האזוריים.
לבנקים (או לאיגוד הבנקים) אישורים "קבועים" לגבי המס שיש לנכות במקור על העברות לחו"ל.
בעקבות האישור הגורף שצוין לעיל, דרש משרד שומה תל אביב 5 מהבנקים שבאחריותו 19 ומאיגוד הבנקים למסור לו את העתקי האישורים הגורפים שניתנו להם, כדי לבחון את תקינותם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות ל בחון דרכים לריכוז כל האישורים הידניים שנתנו עובדיה בעבר ושאינם מתועדים במאגר הניכויים הממוחשב של הרשות; לתעד במערכת הממוחשבת האמורה את אישורים אלו ולקצוב את תוקפם.
מן הראוי שכל בקשת אישור ניכוי מס במקור תיבחן בעת שיגישו אותה הנישומים; וכי חידוש תוקפם של אישורים אלו יהיה לזמן קצוב.
כדי לזרז את ההליכים הקשורים בהעברת כספים לחו"ל, קבעה הרשות בהוראת הביצוע סוגי תשלומים שרשאי הבנק להעביר לחו"ל בל י ניכוי מס במקור20 , על סמך הצהרת המשלם בטופס שנקבע לכך.
על ההצהרה להינתן על פי הנדרש בטופס האמור, ויש לציין בה, או על גבי העתק שלה, כי היא הצהרה לצורכי מס ולצרף לה אסמכתאות.
הצהרה זו זהה להצהרה שממלא הנישום במשרדי השומה כאשר הוא מגיש בקשה לאישור על שיעור ניכוי המס במקור.
על פי הוראת הביצוע, אם הצהיר תושב ישראל בטופס שהוא ממלא בבנק כי התשלום לתושב החוץ הוא עבור ביצוע שירותים בחו"ל, לא תחול על הבנק החובה לנכות מס במקור מהתשלום, עד לתקרה שנתית שנקבעה.
13 הייתה התקרה 60,000 ,דולרוב- 1.
14 נקבע כי התקרה תהיה 250,000 דולר.
כאמור לעיל, פקיד הבנק נסמך על הצהרת הנישום.
מההצהרה ניתן ללמוד על סוג התשלום ועל "בעל הזכות שביושר"21 (כלומר, מי שזכאי להקלת המס על פי אמנת המס הרלוונטית בין ישראל לבין מדינה מסוימת כתושב של אותה מדינה, ולא כמי שמתחזה לתושב אותה מדינה).
הועלה כי טופסי הצהרות הנישומים אינם ממוחשבים.
עוד הועלה כי הטפסים הממולאים בסניפי הבנקים אינם מועברים לרשות המסים, הגם שהם משמשים כאמור הצהרה לצורכי מס.
19 שהם רוב הבנקים המסחריים הפועלים במדינת ישראל.
20 למשל, תשלומים עבור שירותי תיירות המבוצעים בשלמותם בחו"ל; תשלומים עבור שירותי ביטוח הניתנים בחו"ל, לשם כיסוי סיכונים בחו"ל; ובתנאים מסוימים, תשלומים לנותני שירותים בחו"ל עבור שירותים שניתנו במלואם בחו"ל.
רשות המסים בישראל | 183 .
הלבנת הון באמצעות המנגנון המתואר לעיל ניתן, ללא קושי, להעביר כספים מישראל לחו"ל, דבר המגביר את הסיכון לניצולו לרעה לצורך הלבנת הון22; כמו כן מאפשר מנגנון זה להימנע מדיווח לרשות ולהסוות את מקור הכספים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לפעול למחשוב הטפסים האמורים, כדי להקל על משרדי השומה את ביצוע הבדיקות המדגמיות לגבי העברות לחו"ל שמבצעים הבנקים.
נוסף על כך, מחשוב הטפסים עשוי להקל על הנישום, הנדרש כיום להציג לרשות אישור מהבנק על ניכוי המס, כדי לקבל ממנה אישור על ניכוי מס במקור בישראל ולהציגו לרשות מס זרה23 .
סעיף 170 לפקודה חל גם על כל מוסד כספי שבאמצעותו מועבר התשלום לחו"ל.
הרשות בודקת העברות כספיות לחו"ל הנעשות באמצעות המערכת הבנקאית.
ואולם לעתים נעשות העברות לחו"ל שלא באמצעות המערכת הבנקאית, אלא למשל באמצעות נותני שירותי מטבע הפועלים בארץ או באמצעות חברות פרטיות העוסקות בהעברת כספים לחו"ל.
העברות אלו מבוצעות ללא פיקוח וכן ללא תיעוד שיאפשר בקרה על המשלם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לבחון את הצורך בשינוי הוראות הדיווח החלות על הגופים החוץ בנקאיים ובהחלת חובת דיווח על העברות כספים לחו"ל מעל לסכום מסוים שייקבע.
בתשובת הרשות צוין כי "רשות המסים פועלת לעריכת רפורמה בתחום, לרבות החלת הוראות דיווח מקוון על העברות כספים לחו"ל".
על פי הנחיית הרשות, חברות המוגדרות "חברות מיוחדות" רשאיות להעביר לחו"ל כל תשלום שמותר להעבירו על פי הוראות הפיקוח על מטבע חוץ (להלן - מט"ח), בלא אישור מוקדם מרשויות המס, למעט שני סוגי תשלום כמפורט בהנחיה.
חברה מיוחדת היא חברה הממלאת את כל הדרישות המפורטות בהנחיה, ובהן הדרישה שמחזור העסקים שלה יהיה יותר מ-10 מיליון דולר בכל אחת משלוש שנות המס שקדמו להגשת הבקשה להיחשב חברה מיוחדת.
הועלה כי הרשות אינה דורשת שהחברות המיוחדות ימסרו לה דוח ממוחשב על העברות כספים לחו"ל, וכי חברות אלה מגישות לה רק דוח מודפס - ועל כן הנתונים הנוגעים להעברות אלו אינם נכללים במאגר הניכויים הממוחשב של הרשות.
עקב כך לא ניתן להצליב נתונים אלה לצורכי בקרה.
עוד הועלה כי במאגרי המידע של הרשות (בנוגע לשומה וניכויים) אין סימון מזהה לחברות .
22 הלבנתהון היא ביצוע פעילות לשם הטמעת רכוש והון שמקורם בעבירה במערכת הכלכלית הפיננסית, והפיכתם בדרך זו ל"חוקיים" לכאורה.
23 כיום נדרש נישום כזה לגשת עם האישור הידני שקיבל מסניף הבנק למשרד השומה ולקבל ממנו אישור ידני, שאותו הוא מציג לרשות המס במדינה הרלוונטית.
מיוחדות, ולכן לא ניתן לדעת את מספרן, וכן לא ניתן לדעת מהם הסכומים שהן העבירו לחו"ל בכל שנה, וכמה ביקורות ניכויים בוצעו בהן בכל שנה.