HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הפיקוח על עמידת בעלי הרישיונות בהוראות החוק והתקנות ובתנאי הרישיונות שבידיהם הופקד בידי אגף פיקוח ואכיפה (להלן - האגף) ש במשרד.
האגף מנה באוקטובר 2007 עשרה עובדים במשרה מלאה, והם שימשו בתפקידים טכניים או מינהליים.
האגף עוסק בפיקוח על בעלי רישיונות בזק לסוגיהם בנוגע לקיום הוראות החוק ו תנאי הרישיון ו לאכיפת העמידה בהם, בכלל זה: הבטחת רמת שירות נאותה לצרכנים, הבטחת שירות לכ ול (ש ירות אוניברסלי), מניעת ניצול מעמד מונופוליסטי לשם פגיעה בתחרות, בחינת עמידת חברות התקשורת בתנאים של פריסת שירותיהן, מניעת הפצת תכנים פוגעניים לקטינים, טיפול בפניות הציבור וסיוע בצמצו מן ובמניעתן של הונאות בענף התקשורת.
הפיקוח מתבצע בעיקר באמצעות בדיקת ה דוחות ש בעלי הרישיונות מגישים למשרד מכוח התקנות.
תוצאות פעולות הפיקוח נרשמות בדוחות, ובעלי הרישיונות מתבקשים לה גיב על הממצאים המפורטים ב הם.
לאחר שהמשרד מקבל את התגובות עליו להחליט אילו צעדים לנקוט.
בדו"ח שנתי 57 ( ב של מבקר המדינה 2007 '), עמ695 , פרסם מבקר המדינה ממצאי ביקורת בנושא פיקוח משרד התקשורת על בעלי רישיונות למתן שירותי תקשורת.
בחודשים מרס- אוגוסט 2007 שב ו בדק משרד מבקר המדינה את האופן שבו המשרד מטפל בכשלים ברגולציה ובהסרת המכשולים הפוגעים בתחרות בענף התקשורת.
הבדיקה נעשתה ב אגפי המשרד השונים.
5 ""בזקהוגדר בחוק כ" שידור, העברה או קליטה של סימנים, אותות, כתב, צורות חזותיות, קולות או מידע באמצעות תיל, אלחוט, מערכת אופטית או מערכות אלקטרומגנטיות אחרות".
אחד מהמכשולים הגדולים שניצבו בפני מנוי טלפון בתחרות בשוק התקשורת לפני הפעלת תכנית ניידות המספרים ב- 1.
07 הוא אי-יכולתו לשמור ברשותו את מספר הטלפון שלו - הנייח והסלולרי כאחד - בעת שהוא עבר לחברת טלפון מתחרה.
זאת ועוד, מכשול זה היה חֶסֶם כניסה לשוק ה תקשורת בפני חברות תקשורת חדשות.
"ניידות מספרים" מוגדרת בחוק כ"אפשרות הניתנת למנוי של בעל רשיון לשמור ברשותו את מספר הטלפון שהוקצה לו כאשר הפך להיות מנוי של בעל רשיון אחר באותו איזור חיוג, לענין אותו סוג של שירות בזק".
ניידות המספרים מאפשרת להגביר את התחרות בין חברות הסלולר השונות ובין בזק למתחרותיה חברות התקשורת, לרווחת הלקוח.
יש שלושה סוגים של ניידות מספרים: (א) ניידות גאוגרפית (בין אזורים) - מאפשרת למנוי לעבור בתוך המדינה מאזור חיוג אחד לאחר ובתוך כך לשמור ברשותו את מספר הטלפון שלו (בטלפונים נייחים).
(ב) ניידות בין שירותים - מאפשרת לעבור מטכנולוגיה אחת לאחרת.
כמו כן מאפשרת לשמור על מספר הטלפון במעבר מקו נייד לקו נייח ולהפך.
(ג) ניידות בין חברות תקשורת - מאפשרת לעבור מחברת תקשורת אחת לאחרת באותו סוג שירות, קרי בקו נייח (בזק, הוט) או בקו נייד של חברת סלקום ישראל בע"מ (להלן - סלקום), חברת פרטנר תקשורת בע"מ (להלן - פרטנר), חברת פלאפון תקשורת בע"מ (להלן - פלאפון) ומירס תקשורת בע"מ (להלן - מירס).
בסוג הזה ליכולת הניידות יש חשיבות רבה ביותר לקיום תחרות אמִתית, שכן היא מסירה את החסם הגדול ביותר.
במצב של חופש צרכני יוכל כל אדם לבחור את חברת הטלפון (הנייח או הנייד) שהוא רוצה להשתייך לה, וזאת בלי שייאלץ לוותר על מספר הטלפון שלו.
מספר הטלפון יוצמד לכל לקוח - אדם או ארגון - ורק לו תהא הזכות להשתמש בו.
"מספר קבוע למשתמש" יגביר את התחרות בין חברות התקשורת ויאלץ אותן להשקיע משאבים רבים יותר בשימור לקוחות.
בשנת 2000 תוקן החוק, ונקבע בו (בסעיף 5 א לחוק) כי לשר יש סמכות להורות לחברות התקשורת להפעיל תכנית של ניידות מספרים.
רק בשנת 2002 תוקנו רישיונו ת ההפעלה של חברות התקשורת, וצוין בהם כי בסמכות השר להורות על מהלך שכזה.
בדברי ההסבר להצעת תיקון החוק משנת תשס"ה 6 נאמר כי "חסם להתפתחותה של תחרות בתחום שירותי הבזק הפנים ארציים נייחים ולהגברת תחרות בתחום שירותי רדיו טלפון נייד.
הוא היעדר האפשרות של מנוי לשמור את מספר הטלפון שהוקצה לו, בעת מעבר למפעיל תקשורת אחר".
בסעיף 5 ()א(ה1) לחוק נקבע כי "השר יכין תכנית מספור לעניין ניידות מספרים לגבי בעל רישיון כללי למתן שירותי בזק פנים ארציים נייחים וכן לגבי בעל רישיון כללי למתן שירותי רדיו טלפון נייד (בסעיף קטן זה - תכנית המספור), ויורה לבעלי רישיונות כלליים בדבר יישומה והפעלתה של תוכנית המספור עד יום ח' באלול התשס"ו ( 1 בספטמבר 2006 ); מבנה .
6 הצעת חוק ממשלה143 ( מיום כג בכסלו תשס"ה6 בדצמבר 2004 ') עמ354 ; התיקון נעשה בחוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה) תשס"ה- 2005 , סעיפים46 ו- 47.
התשלומים לעניין זה ייקבע עד המועד האמור בידי השר ושר האוצר, באופן שיבטיח שקיפות מלאה ומניעת כל אפליה".
סעיף 5 ,א(ו) לחוק קובע כי "בעל רשיון כללי יספק ניידות מספרים לכל מנוי שיבקש זאת בתוך יום עבודה אחד או בתוך זמן קצר מזה שקבע השר".
כמו כן נקבע בסעיף 5 ()א(ה2 ) כי אם נוכחו שר התקשורת ושר האוצר (להלן - השרים) כי נוצר צורך ממשי בכך, ומטעמים מיוחדים, יהיו השרים רשאים, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לדחות בצו את יישומה ואת הפעלתה של תכנית המספור לתקופה שלא תעלה על שלושה חודשים.
החוק מגן על הצרכן בין היתר בכך שהמעבר מחברת תקשורת אחת לאחרת אינו כרוך בתשלום ובכך שזמן המעבר יעמוד על "יום עבודה אחד או בתוך זמן קצר מזה שקבע השר".
לפי תכנית המספור שהכין המשרד, זמן המעבר צריך להיות כשלוש-ארבע שעות, ואפשרות הניוד בין חברות התקשורת היא בלתי מוגבלת.
מטבע הדברים, דעתן של אחדות מחברות התקשורת עשויה שלא להיות נוחה מהגברת התחרות, מכיוון שהן ייאלצו להשקיע משאבים רבים יותר בגיוס לקוחות חדשים ובשימור לקוחות קיימים.
כמה חברות תקשורת אף פרסמו אזהרות למשקיעים בעת המצאת תשקיפים לבורסה.
חברת סלקום ציינה כי "התחרותיות בשוק התקשורת הסלולרית תחריף עם יישומה של תוכנית ניידות המספרים".
בתשקיף של חברת פרטנר צוין כי "המשך התחרות בענף עלול לגרום לגידול בעלויות צירוף מנויים חדשים ושמירת מנויים קיימים ושיעור הנטישה מצד המנויים.
התפתחות ברגולציה בכל הקשור לניוד מספר הטלפון הנייד של המשתמש עלולה לפגוע בחברה".
בזק הודיעה לרשות לניירות ערך כי "בנוסף לעלויות הצפויות כאמור, יישום ניידות מספרים, אשר עשוי להקל על מעבר לקוחות מרשת החברה לרשת מתחרותיה בתחום, עלול להשפיע לרעה על התמודדותה של החברה בתחום".
על פי ההערכה הראשונית שהיתה בידי המשרד, המבוססת על דוח של חברת ייעוץ בין- לאומית, פרק הזמן הנדרש ליישום תכנית ניידות מספרים הוא 9-15 חודשים, ועל כן חברות התקשורת יכולות היו להפעיל את תכנית ניידות המספרים ביום 1.
מאז נחקק במרס 2005 התיקון לסעיף 5 אלחוק במסגרת חוק ההסדרים 2005 הקצה המשרד לשם כך 18 חודשים, הכוללים "מקדם ביטחון" של שבעה חודשים.
לכן המועד האחרון שקבע החוק להפעלת תכנית ניידות מספרים היה 1.
מלבד זה נתן המשרד לחברות התקשורת אופציית הארכה בעוד שלושה חודשים.
כחודש לאחר שתוקנו סעיפים קטנ ים 5 א(ה) ו -5 א(ו) הנ"ל קיים המשרד באפריל 2005 "מפגש התנעה", ובו הוצגה לחברות התקשורת הדרך שבה רואה המשרד, בהיותו רגולטור, את יישום תיקון החקיקה.
מיד לאחר המפגש הוקם פורום חברות התקשורת שנועד לגבש עמדה באשר לשיטת העדכון ולמהלכי העבודה ליישום תיקוני החוק.
הפורום נועד גם לייצג את חברות התקשורת מול משרדי הממשלה, ונבחר לו יו"ר.
באותו חודש, כהמשך ל"מפגש ההתנעה", העביר המשרד את טיוטת "תוכנית המספור" לחברות התקשורת, לחוות דעתן.
התכנית קבעה עקרונות ונקודות עיקריות בלבד, מתוך כוונה לאפשר לחברות התקשורת לנהל את ענייניהן בעצמן, בבחינת "תגידו לנו מה, אל תגידו לנו איך" (כדברי הסמנכ"ל לענייני הנדסה ורישוי של המשרד בוועדת הכלכלה של הכנסת).
בתחילת אוגוסט 2005 כתבה פלאפון למשרד כי "חלק מההתאמות הנדרשות צפויות לארוך למעלה מחצי שנה אחרי קביעת האיפיונים" ו"כי לוח הזמנים הקבוע בתוכנית המספור אינו סביר כלל וכלל".
חברת סלקום כתבה גם היא למשרד באותו היום וציינה כי לפי הערכותיה, זמן יישום התכנית יהיה 22-24 חודשים.
שלושה שבועות לאחר מכן ולאחר שניתנו לחברות התקשורת שתי הארכות להגיב לתכנית המספור, פרסם המשרד את התכנית הסופית, וזאת לאחר ש בוצע שימוע בכתב על סמך מסמכים מפורטים שהגישו החברות בתחילת חודש משרד התקשורת 1151 .
התכנית קבעה כי יום 30.
06 הוא היום האחרון להתקנה ולהפעלה של תכנית ניידות מספרים בתחום כל אחת מחברות התקשורת, וכי יום 31.
06 הוא יום גמר בדיקות העבודה בין החברות השונות.
גם לדעת המשרד וגם לדעת חברות התקשורת, הדרך המיטבית לעדכון אמין, זול ויעיל לניוד נתוני לקוח היא להקים מסלקה מרכזית (להלן - המסלקה).
המסלקה תשמש מערכת מרכזית לניהול תהליכי ניוד בין חברות התקשורת.
באוגוסט 2005 הנפיק המשרד רישיון מיוחד להפעלת מסלקה לחברת מ.
מסלקה לתקשוב בע"מ, ובמרס 2006 הנפיק רישיון כזה גם לחברת היולט פקרד (ישראל) בע"מ.
בנובמבר 2005 פנתה הממונה על ההגבלים העסקיים (להלן - הממונה) למשרד כדי לדעת כיצד הוא רואה את מודל הבעלות על הגוף שיפעיל את המסלקה.
בפברואר 2006 , בטרם השיב המשרד לממונה, ביקשו חברות התקשורת מהמונה לאשר להן להקים מסלקה שתהיה בבעלותן ותופעל על ידי גוף שיוקם על ידן.
הן גם הציגו בפניה חלופות של מודלים בבעלויות שונות.
רק בסוף אפריל 2006 , כשישה חודשים לאחר שפנתה אליו הממונה, השיב לה המשרד כי "ניתן להבנתנו להקים ולהפעיל את המסלקה בכל המודלים שה וצגו ואין מבחינת עצם הקמת המסלקה ותפעולה השוטף יתרון מובנה למודל בעלות ותפעול זה או אחר".
בסופו של דבר, כדי להעצים את התחרות בין חברות התקשורת ולצמצם את שיתוף הפעולה ביניהן, דחתה הממונה את בקשתן להקים מסלקה בבעלותן, והמסלקה לא הוקמה.
הממונה כתבה בתגובתה לפ ניית משרד מבקר המדינה בעניין זה כי "במענה לפניה לא פורמאלית של הפורום, ענתה הממונה ביום 17.
06 כי החלופה של מסלקה בבעלות המפעילים מעוררת בעיות קשות בראי חוק ההגבלים העסקיים".
בביקורת שעשה המשרד במרס 2006 בקרב חברות התקשורת כדי לעקוב אחר התקדמות יישומה והפעלתה של תכנית ניידות המספרים נמצא כי הן לא צפויות לעמוד במועדים שנקבעו בחוק.
מדוח "ניידות מספרים - תמונת מצב" מחודש מאי 2006 , שנכתב על ידי הסמנכ"ל לענייני הנדסה ורישוי מר חיים גרון (להלן - הסמנכ"ל) ועל ידי הסמנכ"ל לענייני פיקוח ואכיפה מר צבי יונדלר, ואש ר נשלח לשר התקשורת מר אריאל אטיאס ]חברות התקשורת [ ולמנכ"ל המשרד מר מרדכי מרדכי, עולה כי "אצל חלק מהמפעילים הגדולים 'אחד בפה ואחד בלב באופן פומבי הם טוענים כי לא יוכלו לעמוד ]ההדגשה במקור[ ' בלו"ז שנקבע, אך התמונה ההנדסית המצטיירת היא שהדבר בהחלט ניתן ליישום , ותלוי בהחלטות ההנהלות של המפעילים".
להערכת הסמנכ"לים, "המפעילים יכולים ליישם את התוכנית ככתבה וכלשונה ובלבד שיקצו לכך, ברמת ההנהלה הבכירה של כל מפעיל את כל המשאבים הנדרשים, וכן יפצו על עיכובים שנגרמו עקב התנהלותם עד כה במחירי רכש גבוהים לפריטי ציוד, על מנת להקדים אספקה והתקנה של הציוד במתקניהם".
בסיכום דוח זה ציינו הסמנכ"לים כי על המפעילים להפסיק "לגרור רגליים", כלשונם.
לטענת חברות התקשורת, דוח זה לא הועבר לידיעתן.
ביקורת חוזרת שעשה אגף הנדסה ורישוי של המשרד במהלך חודש יולי 2006 העלתה כי חברות התקשורת מפגרות מאוד אחר לוח הזמנים שהתוותה התכנית בכל המישורים, ומכאן הסיק המשרד שחברות התקשורת התנהלו בעצלתיים.
בזק, לדוגמה, ביקשה מספקיה הבהרות לעניין ההתאמות הנדרשות במתגים רק בחודש אוגוסט 2005 , ורק לאחר ארבעה חודשים הגיעו התשובות.
בחודש יוני 2006 החליטה בזק ליישם את תכנית ניידות המספרים, ורק אז החלו עבודות האפיון הפרטניות, ובחודש ספטמבר 2006 .
טרם נרכש הציוד הנדרש המשרד השיב למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2007 ש"יישום התכנית לא התעכב אך ורק בשל מחדלי 'בזק' והחלטותיה העסקיות אלא גם בעקבות מחדלי חברות מובילות נוספות והחלטותיהן העסקיות שלא ליישם את התכנית במועד".
אף על פי שהחוק קבע כאמור כי ניידות המספרים תופעל עד יום 1.
06 , כלומר בתוך 18 חודשים מיום שנחקק החוק, לא הופעלה ניידות מספרים עד אותו מועד.
זמן קצר לפני המועד שנקבע בחוק להפעלתה עתרו בזק (בג"ץ 6885/06 ) והחברות הסלולריות פלאפון, סלקום ופרטנר (בג"ץ 6886/06 ) כנגד שר התקשורת ואחרים בבקשה למתן צו על תנאי נגד שר התקשורת ליתן טעם מדוע לא יפעל לאלתר לדחיית המועד הקבוע בחוק ליישום והפעלה של ניידות מספרים למועד שיהיה לא לפני 1.
עמדת המדינה בתשובתה לעתירות הייתה כי הקצאת המשאבים לתפעול והעלות הכוללת של יישום ניידות מספרים מוטלות על חברות התקשורת, ומכאן נובע כי יש ניגוד עניינים בין טובת הצרכן ובין טובתן הכלכלית של החברות, וכי "האינטרס של העותרות הוא לעכב ככל הניתן את יישום התוכנית".
שתי העתירות נמחקו לבקשת העותרות בדצמבר 20077.
יצוין כי מחוות הדעת שצירפה בזק לעתירה עולה כי היא רכשה מערכת מיתוג חדשה ושאפה להפעיל את ניידות המספרים במערכת החדשה, אף על פי שהפעלתה אפשרית גם ברשת הקיימת ואף על פי שיש בכך כדי לעכב את מוכנותה להפעלת ניידות המספרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, המשרד היה צריך לפעול לכך שבזק, שהיא גורם מרכזי בניידות המספרים בשל שליטתה בתשתיות, לא תשתהה עד להטמעת מערכת המיתוג החדשה אלא תעמוד בלוח הזמנים שקבע החוק ותפעל באופן יעיל כך שהתכנית לא תעוכב.
ביולי 2006 פנה מנכ"ל המשרד לסמנכ"ל וביקש ממנו חוות דעת הנדסית בעניין ניידות המספרים.
יום למחרת הוגשה למנכ"ל חוות הדעת, וצוין בה שהיא הוכנה על ידי שני מנהלי תחום (להלן - המנהלים) באגף, ושהסמנכ"ל אישר שחוות הדעת מקובלת עליו ומייצגת את עמדת האגף.
בסיכומה של חוות הדעת נכתב כי "לוח הזמנים שהוקצה ליישום ניידות מספרים.
הינו לו ח זמנים סביר והגיוני לפרויקט מסוג זה".
חודש לאחר מכן פנה מנכ"ל המשרד בכתב לשר התקשורת מר אריאל אטיאס ולשר האוצר דאז מר אברהם הירשזון והודיע להם כי "פרק הזמן שניתן בחוק להיערכות החברות, המעוניינות לעמוד בחוק, ליישום והפעלה של תוכנית ניידות המספרים הינו סביר וראוי.
המנכ"ל המליץ ]ההדגשות במקור[ " .
לראות בחברות מפרות חוק כחודשיים לאחר המועד האחרון הקבוע בחוק להפעלת ניידות המספרים פנו המנהלים לסמנכ"ל ב"הצעה לפתרון המשבר ביישום פרויקט ניידות מספרים" הכוללת "איום" מוחשי לחילוט כספי הערבויות שבידי המשרד.
בהצעה נכללה טבלה המפרטת מועדים לאבני דרך ותעריפי "קנסות" לאלה שלא יעמדו בלוח הזמנים.
עוד באותו היום כתב הסמנכ"ל למנכ"ל "הצעה לקידום ניידות מספרים" ותיאר בה מצב של " זילות חמורה של שלטון החוק " והדרכים העומדות בפני המנכ"ל והשר - "חילוט ערבות, בסכומים משמעותיים " - לענישה בגין אי -עמידה בזמנים שצוינו באבני הדרך.
איום מסוג זה לא צלח בעבר, ולכן יש סיכוי שהחברות הגדולות לא יחששו ממנו, אבל צעד זה עשוי "שימנע ביקורת ציבורית מוצדקת על המשרד" (ההדגשות במקור).
בינואר 2007 הוגשה תביעה ייצוגית כנגד בזק, פלאפון, סלקום, פרטנר והוט 8 (להלן - הנתבעים), על נזק שנגרם לקבוצה המיוצגת על ידי התובעים מאחר שהנתבעים פעלו בניגוד לחוק, לטענת התביעה, ולא איפשרו ניידות מספרי טלפון במועד הקבוע בו.
7 בג"ץ 6885/06 , 6886/06 בזק נגד שר התקשורת ואחרים (טרם פורסם).
(ירושלים פרופסור קורינאלדי, חברה למשפטים ואחרים נגד בזק ואחרים , למועד סיום הביקורת ההליך טרם נסתיים.
את טענות התביעה וביקשו לדחות את הבקשה לאישור התובענה כייצוגית.
עד פברואר 2008 לא הוכרע ההליך.
07 כתבו המנהלים עוד חוות דעת הנדסית, ובה לוח זמנים ישים לסיום פרויקט ניידות המספרים - שמונה חודשים מאוחר יותר מהמועד שנקבע בחוק.
בחוות הדעת ציינו המנהלים כי "הרינו חוזרים ומדגישים כי המועד.
ה -1 לספטמבר 2006 , הינו מועד סביר אשר ניתן היה לעמו ד בו ולהביא לסיום מוצלח של הפרויקט, באם אכן הייתה ניתנת ע"י המפעילים העדיפות הראויה לכך".
בחוות דעת זו ציינו המנהלים את התאריך 10.
07 כמועד שבו לדברי האחראי לתיאום הבדיקות בין חברות התקשורת יסתיים הפרויקט, והוא מועד שנקבע על פי מצב ההתקדמות בשטח.
באגף הנדסה ורישוי במשרד העריכו, בהסתמכם על הנחת יסוד של "עקומת למידה"9 ועל כך שחברות התקשורת מקציבות לעצמן זמנים בעלי מקדמי ביטחון מופרזים, שהמועד הריאלי לסיום הפרויקט הוא 9.
07 הודיע המשרד לחברות התקשורת כי התאריך הסופי ליישום פרויקט ניידות המספרים הוא 1.
07 , וזאת לאחר שהביא בחשבון שבשל מורכבות הפרויקט עלולים להיווצר כשלים טכניים שיכולים בסופו של דבר להביא לכישלונו.
בה בעת שלח המשרד גם הודעה לחברות התקשורת בדבר " אי יישום ניידות מספרים - הודעה על כוונה להטיל עיצום כספי לפי סעיפים 37 ()ב(ב2) ו -(5) ו -37 ,)ג(א) לחוק התקשורת (בזק ושידורים התשמ"ב- 1982"10 .
המשרד הודיע כי עקב הפרת החוק הוא שוקל להטיל על חברות התקשורת עיצום כספי 11 בגין הפרת החוק עד למועד ההודעה; לכל אחת מהחברות ניתנה הזכות להגיב עד ליום 24.
07 , ואחר כך עד ליום 12.
מדוחות הביקורת של האגף עו לה כי כבר במרס 2006 היה קצב ההתקדמות של חברות התקשורת אִטי וכי היה צפוי שהן לא יהיו מוכנות לקיים את הוראות התיקון לחוק במועד תחילת תחולתן.
עוד ביקורת, שנעשתה ביולי 2006 , העלתה ממצאים דומים.
כפי שעולה ממסמכי המשרד, חברות התקשורת מפרות את הוראות החוק כבר מיו ם 1.
המשרד כשלעצמו לא נקט פעולות להאצת תהליך ההיערכות לביצוע ההוראות בדבר ניידות המספרים, והוא החל לממש את הסמכויות שהקנה לו החוק רק כתשעה חודשים מיום שחלף המועד הקבוע בחוק להפעלת ניידות המספרים.
משרד מבקר המדינה העלה כי גם לאחר שהחל המשרד לשקול להטיל עיצום כספי על בעלי הרישיונות הוא לא נקט אמצעי אכיפה זה עד פברואר 2008.
המשרד הסביר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מאוקטובר 2007 שנוכח הסכומים הנמוכים של העיצומים שהיה ביכולתו להטיל באותה העת הוא העדיף לקדם תיקוני חקיקה שישולבו בחוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספי ם 2007 (תיקוני חקיקה), התשס"ז - 2007 חוק[ .
", אשר בין היתר יקנו למשרד "את הכלים שנדרשו לו לאכיפה יעילה נגד הפרות]ההסדרים בהמשך לכך תוקן חוק התקשורת ונקבעו סכומי עיצומים גבוהים יותר.
בכוונת המשרד להשלים את בחינת תגובות חברות התקשורת להודעות שקיבלו על הכוונה ל הטיל עליהן עיצומים, כדי שהמנכ"ל יגבש סופית את עמדתו בעניין.
משרד מבקר המדינה פנה אל חברות התקשורת כדי לקבל את עמדתן באשר להשתלשלות העניינים בנושא ניידות המספרים.
המשרד, כאמור, תולה את האשמה בעיכוב יישום תכנית .
9 עקומת למידה מתארת מצב שבו פרק הזמן הנדרש לביצוע תהליך מסוים הולך וקטן ככל שמבצעים אותו פעמים רבות יותר, בשל הניסיון הנרכש.
ההדגשה במקור 11 סכומי העיצומים היו מ - 723,160 ש"ח לחברת פרטנר מפ"א (מפעיל פנים ארצי) ועד 2,031,750 ש"חלספקיות התקשורת האחרות.
ניידות המספרים בחברות התקשורת, מכיוון שהן "גררו רגליים", כלשונו, ואילו מתגובותיהן של החברות עולה תמונה הפוכה לחלוטין, שכן הן תולות את אותה אשמה במשרד.
להלן עיקרי תגובת חברות התקשורת12.
בעניין לוחות הזמנים : לוחות הזמנים שנקצבו ליישום התכנית היו בלתי מעשיים בעליל ונקבעו על ידי המשרד לאחר תהליך בדיקה "עלוב ומקומם".
לוחות הזמנים נקבעו כביכול בהשוואה לפרק הזמן שנדרש לפרויקט ניידות מספרים בבריטניה (הכוונה לדוח שהגישה למשרד חברת הייעוץ הבין-לאומית), אך לא זו בלבד שההשוואה נעשתה על סמך קריטריונים שרירותיים, לא מתאימים בנסיבות העניין ולא מקצועיים, אלא שגם התבר ר שבבריטניה עצמה הוקצבו לוחות זמנים ארוכים בהרבה.
שר התקשורת עצמו הודה כי לוחות הזמנים נכפו עליו על ידי משרד האוצר (ולפיכך ברור כי לא נקבעו על סמך בדיקות מקצועיות אמִתיות).
חברת הייעוץ הבין -לאומית לא בדקה את הנתונים הרלוונטיים בישראל ליישום התכנית אלא עשתה אקסטרפולציה מלוחות הזמנים באנגליה.
בתשובת חברות התקשורת למשרד מבקר המדינה נאמר בין היתר כי לדעתן תכנית המספור שמטיל החוק על השר להכין היא תנאי מקדמי ליישום התכנית על ידן עד ליום 1.
חברות התקשורת טוענות כי משרד התקשורת לא הכין תכנית כנדרש בחוק, וכי אי-העמידה בלוחות הזמנים נובעת גם מהיעדר אפיון, דהיינו מחוסר במסמך מפורט שמשרד התקשורת היה צריך להכין במסגרת התכנית.
בעניין התכנית : לטענת בזק, "כל עוד לא עשה משרד התקשורת את המוטל עליו להכנת תכנית.
הרי לא קמה כלל חובתן של החברות ליישמה".
מתגובות שאר החברות עולה כי המשרד ישב באפס מעשה במשך חמש שנים.
ה"תכנית" שהוכנה על ידי סמנכ"ל המשרד אינה תכנית מספור כדרישת החוק.
החוק לא התכוון שתכנית המספור תהא "מסמך-על" של ארבעה עמודים וחצי.
כוונת החוק הייתה למסמך מקיף ויסודי שכולל לפחות אפיון ראשוני- פונקציונלי.
נייר העבודה שהוכן על ידי המשרד הוא לכל היותר רשימה של עקרונות כלליים לגיבושה של תכנית מספור.
תכנית ניידות המספרים, מעצם טבעה ובייחוד נוכח הוראות המשרד בדבר קיומה בדרך של ניתוב ישיר, דורשת תיאום ואחידות בין חברות התקשורת השונות.
על כן אי אפשר להותיר עניין זה רק בידי החברות הללו, ללא הנחיה מפורטת של משרד התקשורת, ּוודאי שאי -אפשר לעשות כן ועוד לצפות מהן לעמוד בלוחות זמנים "פנטסטיים".
אי-אפשר לקבוע הוראת דין המחייבת צדדים שונים להגיע ביניהם להסכמות ולתיאום בפרק זמן קצוב (וקצר) בלי שיתקיים מנגנון הנחיה והכרעה.
נוכח היעדר קיומה של תכנית מספור של ממש נאלצו חברות התקשורת, בלית ברירה, ליצור מסמך כזה בעצמן.
מדובר במסמך שאורכו יותר מ-60 עמודים (מאות עמודים כולל נספחים).
לגרסת אחת מחברות התקשורת, סעיף 5 א לחוק, קודם שהוא מטיל חובה עליהן, הוא מטיל על השר חובה להכין תכנית מספור לעניין ניידות מספרים שתכיל את כל המאפיינים המהותיים של הפרויקט.
רק לאחר שיכין תכנית כזו רשאי השר להורות לחברות התקשורת ליישמה.
ואולם תחת הכנת תכנית מלאה ושלמה קבע המשרד מספר מצומצם של עקרונות מנחים ליישום התכנית.
לאחר מכן הורה המשרד לחברות התקשורת להמשיך ו לתכנן את שאר מאפייניה של תכנית ניידות המספרים - ואחרי כן ליישמה.
לטענתה, מחדלו של המשרד בעניין זה הוא אחד הגורמים המרכזיים שהביא את חברות התקשורת לידי מצב שבו לא היה באפשרותן לעמוד בלוחות הזמנים למימוש התכנית.
12 משרד מבקר המדינה הכין תמצית מתשובות החברות הוט טלקום, פרטנר, סלקום, מירס, אקספון 018 , בזק בינלאומי, נטוויז'ן013 .
ברק, והביא אותן כלשונן ככל האפשר משרד התקשורת 1155 .
מסלקה מרכזית : רוב חברות התקשורת ציינו שבהיעדר מסלקה מרכזית נוצרה בעיה עצומה ביישום תכנית ניידות המספרים.
היעדרה של מסלקה מרכזית מערים עליהן קשיים ומעכב את יישום התכנית.
ביוני 2006 , לאחר שרשות ההגבלים העסקיים סירבה לאשר מסלקה מרכזית בבעלות חברות התקשורת, כתב למשרד בא -כוח חברת פלאפון כי "קיים צורך ממשי, העולה כדי חובה, לנקיטת פעולות על ידי משרד התקשורת.
בכדי להביא להקמת מסלקה מרכזית לשם יישום תכנית ניידות המספרים.
אם עד כה בחר משרד התקשורת 'לצפות מהצד'.
הנה כעת לא ניתן עוד לקדם את יישום תכנית ניידות המספרים בלי פעולה ממשית ונמרצת של משרד התקשורת.
עמדת רשות ההגבלים העיסקיים מונעת מהמפעילים כל אפשרות לפעול בעצמם בדרך יעילה ואפקטיבית לשם הקמת מסלקה מרכזית, ומכיון שזו לא תקום מעצמה.
הרי שהדרך היחידה להקמת המסלקה המרכזית הינה על ידי פעולה אקטיבית של משרד התקשורת.
במצב הדברים שנוצר, מחוייב משרד ה תקשורת לנקוט שתי פעולות: לפעול להקמת מסלקה מרכזית, ולפעול אצל המחוקק לשינוי לוח הזמנים הלא סביר הקבוע בחוק".
מטעמים אלה, לטענת חברות התקשורת, היה על משרד התקשורת לפעול להארכת מועד יישום תכנית ניידות המספרים.
" בעניין "גרירת הרגליים : אחדות מחברות התקשורת טענו שהנחת היסוד שבבסיס טיוטת הביקורת של מבקר המדינה - הגורסת שחברות התקשורת אינן מעוניינות ליישם את תכנית ניידות המספרים ועל כן הן מעכבות את התהליך - מוטעית מהיסוד.
מאז הוקם פורום חברות התקשורת פעלו החברות במרץ רב לניהולו ולקידומו של פרויקט ניידות המספרים והשקיעו במשימה זו מאות שנות אדם ומאות מיליוני ש"ח.
כחודשיים לפני המועד ליישום ניידות המספרים התחיל פתאום המשרד להנפיק "דוחות ביקורת" שמהם עולות לראשונה טענות נגד חברות התקשורת על "סחבת", טענות שלא כללו ביסוס כלשהו, לטענתן.
דוחות קודמים לא הובאו לידיעתן.
ח ברות התקשורת רואות בניידות המספרים הזדמנות להרחיב את בסיס הלקוחות שלהן, ויש להן אינטרס שתכנית ניידות המספרים תצא לפועל בהקדם האפשרי.
חברות אחדות ענו שהעיכובים שנוצרו מדחיית יישום תכנית ניידות המספרים גרמו להן נזק כספי ממשי בשל חוסר היכולת לנייד אליהן לקוחו ת ולקבל דמי השלמת שיחה, כלומר קישוריות בגין שיחה נכנסת.
בעניין העיצומים : לדברי חברות התקשורת, העיצומים לא היו מסייעים לקידום התכנית, שכן קנסות לא באים במקום עבודה סיזיפית של בניית מערכות מידע חדשות ועדכון עשרות מערכות קיימות אחרות.
המשרד שלח הודעות על כוונתו להטיל עיצומים גם לחברות שהיו מוכנות בזמן.
לפי תשובות חברות התקשורת הן התנגדו להודעת העיצומים בטענות שונות לגופו של עניין, ואחת מהן אף הודיעה למשרד מבקר המדינה שאם תתקבל החלטה סופית לחייבה בעיצומים, בכוונתה לתקוף אותה בבית משפט.
עוד טענו חברות התקשורת, שההחלטה להטיל עיצומים נגועה בחוסר סבירות ובחוסר תום -לב נוכח מחדלי המשרד.
קביעת לוח זמנים לא ריאלי על ידו, ללא בדיקה מתאימה ונוכח העובדה שאצל חלק מהחברות העיכובים נבעו מנסיבות שלטענתן לא היו בשליטתן ובין היתר מתלותן במוכנותן של שאר חברות התקשורת.
הביקורת העלתה כי לפורום חברות התקשורת הוצע להשתמש ללא תשלום באפיון טכני מלא שנבדק ונוסה בכמה ארצות בעולם.
האפיון נכתב על ידי חברת הייעוץ הבין-לאומית, שהיא חברה מובילה ובעלת שם עולמי בתחום, ובידה תכנת מדף ליישום מסלקה מרכזית.
כמו כן נמסר לביקורת כי בכמה מדינות ששטח ן גדול משטחה של ישראל, שמספר המשתמשים בשירותי טלפוניה בהן גדול ממספר משתמשי הטלפוניה בישראל, והן מפותחות פחות מישראל מבחינה טכנולוגית, ביניהן פקיסטן, פרק זמן של 15 חודשים ליישום תכנית ניידות מספרים היה ריאלי ובר-השגה.
התיקון לחוק שעסק לראשונה בניידות המספ רים נחקק כבר בשנת 2000 , והיא החלה לפעול ב- 1.
07 , דהיינו יותר משש שנים אחר כך.
מספטמבר 2006 מפרות חברות התקשורת את החוק.
לטענת החברות הן אינן מפרות חוק, והן אף טוענות כאמור כי לוח הזמנים שנקבע בחוק על פי הצעת הממשלה מלכתחילה לא היה ריאלי ולא נבחן כראוי.
אמנם אחדות מן החברות היו מוכנות במועד, אך לאחרות, בעיקר לבזק, לא היה תמריץ לסיים את פרויקט ניידות המספרים, מכיוון שהיא שאפה להפעיל את ניידות מספרים במערכת מיתוג חדשה שהיא עמדה להפעיל ב- 1.
משרד מבקר המדינה אינו יכול לקבוע איזה חלק מן האחריות לעיכוב נופל אך ורק על המשרד, אולם אין ספק שהתנהלותו כרגולטור הממלא תפקיד מרכזי בהסדרת הענף לא הייתה מיטבית.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה בתשובתו מאוקטובר 2007 כי "המשרד בחר מלכתחילה בגישה של הגבלת התערבות בהחלטות ויישומים של מפעילים למקרים של כשל שוק, פגיעה בצרכן א ו בתחרות או חריגה מהוראות תוכנית ניידות המספרים וכיו"ב, ולא בדרך 'פטרנליסטית' של כפיית פתרון טכנולוגי מסוים, אפילו הוא נחשב לפתרון המיטבי.
משנוכחו המפעילים כי לא יוכלו להקים מסלקה מרכזית בבעלותם, עקב התנגדות הממונה על ההגבלים העסקיים, והחליטו שלא לפעול בדרך של רכישת שרותי מסלקה מרכזית מגורם חיצוני (שיכול שייבחר על ידם במכרז), לא מצא המשרד הצדקה לסטות מגישתו ולכפות עליהם לפעול באמצעות מסלקה מרכזית.
בינואר 2008 , לאחר שניידות המספרים הושקה ופועלת בהצלחה ולמעלה מ - 100,000 ,מנויים מימשו את זכותם לניידות מספרים שבו המפעילים ובחנו את הצורך שלהם משיקולי יעילות, חסכון במשאבים וכיוצ"ב לפעול באמצעות מסלקה מרכזית.
עמדת רובם היתה להמשיך לפעול במתכונת הקיימת, תוך שיפור המערכות, תיקון הליקויים והבאת המערכת ל'בגרות'.
" עמדת המשרד היא כי אין מקום לכפות על חברות התקשורת פתרון שונה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי שניידות המספרים תפעל באופן יעיל, מן הראוי שמשרד התקשורת יבחן שוב את הפתרון המיטבי לביצוע ניידות מספרים באמצעות מסלקה מרכזית שתופעל על ידי גורם חיצוני ושתהיה חלק בלתי נפרד מתכנית המספור.
העברת קול בפס רחב - Voice Over Br oadband - (VOB) .
תחום התקשורת בארץ ובעולם מתפתח בין היתר הודות לטכנולוגיות חדשות.
אחת הטכנולוגיות הבולטות בתחום זה היא IP13 , המאפשרת את השימוש ברשת האינטרנט (להלן- הרשת).
עם התפתחות שימושי הרשת והתפשטותם עלה הצורך בקצב העברת נתונים מהיר יותר מהקיים, וחברות התקשורת החלו להשתמש בטכנולוגיית "פס רחב" 14 ( Broadband .
) השימוש בפס רחב מאפשר להעביר מידע רב באופן מקוון, ובזכות זאת החלו חברות .
13 Internet Protocol .
טכנולוגיה המאפשרת להעביר מידע במיתוג מנות (טכניקה להעברת תשדורות, המנותבות בין צמתים על גבי קווי תקשורת שיתופיים).
14 פס רחב מאפשר להעביר נתונים בנפחים גדולים ובמהירות גבוהה.
בזק משתמשת בטכנולוגיית .
ADSL , והוט בטכנולוגיה של Cable Modem.
מסחריות15 ( לפתח דרכים להעביר קול ושיחות VOIP)16 ברשת כתחליף לשימוש בטלפון המסורתי.
VOB הוא המונח המקצועי שבו עושה המשרד שימוש בהסדרת מתן שירותי VOIP על גבי רשתות של חברות תקשורת אחרות.