HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כן צוין שהמטרה היא להעתיק את מודל הרשות כך שיופעל מתוך המשרד, בהתאמות הנדרשות.
את מטרתה ותפקידיה 2016 כשנה לאחר מכן, פירטה הממשלה בהחלטתה מאוגוסט הצפויים של החטיבה: פיתוח ויישום מודל של תמריצים שיביא לפיתוח ויישום של כלים ניהוליים לשיפור איכות הטיפול הרפואי והשירות הניתן במרכזים הרפואיים הממשלתיים, לחיזוק משילות המערכת ולחיזוק הבקרה על פעילותם של תאגידי והממשקים בינם לבין בתי החולים.
וכן, "לחזק את מערך בתי החולים 33הבריאות הציבוריים בישראל.
; לשפר ולקדם את האסדרה על מערך בתי חולים.
תוך אבחנה בין תחום הרגולציה על בתי החולים הממשלתיים לבין בתי החולים הציבוריים שבבעלות תאגיד אחר".
גם בהחלטה זו לא צוין שעל החטיבה לתת מענה לסוגיית ריבוי הכובעים של המשרד.
604 '), "סוגיות בתקציב מערכת הבריאות", עמ 2015( ג65 דוח שנתי ראו מבקר המדינה, 32 ליד כל בית חולים ממשלתי פועל תאגיד בריאות המאוגד כעמותה בשם "קרן מחקרים רפואיים פיתוח 33 .
", והוא ישות משפטית נפרדת מבית החולים]שם בית החולים[ תשתיות ושירותי בריאות ליד 918 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה מנגד, באתר האינטרנט של משרד הבריאות ישנה התייחסות לכך שעל החטיבה להוות גורם המסייע בהפרדת ריבוי הכובעים: צוין בו כי אחד מיעדי החטיבה הוא הפרדה בין תפקידיו האסדרתיים של משרד הבריאות לבין התפקידים הנוגעים לניהול ולפיקוח על המרכזים הרפואיים: המרכזים הממשלתיים הכלליים, המרכזים .
34לבריאות הנפש והמרכזים הגריאטריים מבנה חטיבת המרכזים הרפואיים הממשלתיים: 6 תרשים המקור: אתר האינטרנט של משרד הבריאות.
כתב משרד הבריאות (להלן - תשובת 2020 בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר המשרד) כי הקמת החטיבה הביאה לדעתו להפרדה טובה יותר בתפקידיו של משרד הבריאות כבעלים וכמאסדר של בתי חולים, כאשר שני תחומים אלו מתנהלים כיום בהפרדה מוחלטת.
המשרד פועל באופן ממלכתי, מערכתי וענייני בקבלת ההחלטות ובהקצאת המשאבים לכלל בתי החולים ולקופות החולים.
המשרד הוסיף, שניתוק בין בתי החולים למשרד אינו רצוי והוא טומן בחובו נזקים, שכן הוא כרוך בעלויות כבדות ובהסדרים, כמו מתן שירותי רפואה פרטיים בבתי החולים, שיגרמו נזק כבד לשוויוניות במערכת, ליכולת הניהול של המערכת וליעילות ההקצאה הלאומית.
עולה מכך, כי הקמת החטיבה ביקשה לרכז את ניהול בתי החולים הממשלתיים תחת גורם אחד שיפעל בעצמאות מול בתי החולים ומול גורמי חוץ, כשהדבר יתקיים תחת כפיפות ארגונית להנהלת משרד הבריאות.
דוח ביקורת זה בוחן השלכות אפשריות באשר לכך.
מתוך אתר האינטרנט של משרד הבריאות: 34 .
il/UnitsOffice/govHealthCenters/Pages/default.
aspx 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי919 משרד הבריאות | משרד הבריאות | קובע כי על הצעת החלטת ממשלה לכלול דברי3534-התקנון לעבודת הממשלה ה הסבר, שבהם יפורטו נתונים כלכליים, צפי להשלכות על משק המדינה, היקף התקציב הנדרש לביצוע ההחלטה, השלכות ההצעה על מצבת כוח אדם ועוד.
לפי כללי המינהל התקין, דרך קבלת ההחלטות בסוגיות כבדות משקל כוללת מטבע הדברים הליך סדור ושיטתי, לרבות עבודת הכנה מוקדמת המנמקת את הצורך בתפיסה חדשה, וכן גיבוש של תמונת מצב ומסד נתונים, הגדרת חלופות והמלצה על החלופה המועדפת.
בביקורת עלה כי אין תיעוד לכך שטרם קבלת ההחלטה מאוגוסט , נעשתה עבודת הכנה אשר בחנה את הצורך בתפיסה חדשה - כזו 2015 המצדיקה את ביטול הרשות ומנמקת את הקמת החטיבה.
עוד עלה כי הצעת ההחלטה הוגשה בלי שצורפו לה דברי הסבר.
במצב שבו החלטת ממשלה חדשה מבטלת החלטת ממשלה קודמת שהתקבלה רק שנה קודם, ושנבעה מאימוץ מסקנותיה של ועדה ממשלתית מקצועית, נכון היה לצרף להצעת ההחלטה דברי הסבר, כפי שנקבע בתקנון עבודת הממשלה.
משרד הבריאות ציין בתשובתו כי הקמת החטיבה נעשתה מתוך ראיית הקשיים שניצבו באותה עת בפני הקמת הרשות, לרבות התנגדויותיהם של גורמים שונים למהלך ויצירת "ציר חיכוך" נוסף על אלו הקיימים במערכת, ותוך הישענות על עבודת המטה שנעשתה לקראת הקמת הרשות כגוף מנהל של בתי החולים.
זהו לדעתו המהלך הנכון והישים ביותר, ודאי לאותה נקודת זמן.
כפי שהמשרד ציין באתר שלו, אחד מתפקידי החטיבה הוא הפרדה בין תפקידיו הרגולטוריים של המשרד לבין התפקידים הנוגעים לניהול ולפיקוח על המרכזים הרפואיים; משכך, ראוי שהמשרד יחדד את המשמעות של יעד זה וינחה את החטיבה לנקוט פעולות לשם הגשמת היעדים שנקבעו לה בכל הנוגע לדואליות הקיימת בתפקידי המשרד ובהתחשב בהמלצות של הוועדות הציבוריות השונות.
כמו כן, מומלץ כי משרד הבריאות יקיים בחינה סדורה, מידי תקופה, בדבר עמידת החטיבה ביעד זה.
15 ( 29 התקנון אושר בהחלטת הממשלה 35 920 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה תמחור שירותי הבריאות התשלומים שקופות החולים משלמות לבתי החולים תמורת שירותיהם מבוססים על מחיר יום אשפוז, מחיר לפעילויות נבחרות (מחיר דיפרנציאלי) ומחיר לשירות חוץ- אשפוזי (אמבולטורי).
תעריפי השירותים מפורסמים במחירון של משרד הבריאות (להלן - המחירון).
רוב הפעילות הרפואית בישראל מתבצעת במערכת הבריאות הציבורית, שמחיריה (להלן 1996-מפוקחים מתוקף חוק הפיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו - חוק הפיקוח).
חוק הפיקוח מורה על הרכבתה של ועדת מחירים, שחבריה הם שני עובדי משרד האוצר ושני עובדי המשרד הרלוונטי.
בהתאם להוראותיו, משרדי הבריאות והאוצר מציגים את עמדותיהם בפני ועדת המחירים, ולאחר מכן נערך שימוע שבו מעלים בתי החולים וקופות החולים את עמדותיהם בפני הוועדה.
לאחר שמיעת הצדדים מציגה ועדת המחירים בפני שרי הבריאות והאוצר את המלצתה על שיעור ייקור התעריפים, ולאורה מוּצא צו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (למשל: העלאת מחירי האשפוז והשירותים האמבולטוריים) בחתימת השרים.
עוד קובע חוק הפיקוח כי שרים רשאים שלא לקבל את המלצת ועדת המחירים, במלואה או בחלקה, מנימוקים שיירשמו.
מחיר יום אשפוז השפעת מחיר יום אשפוז על קופות החולים מהוצאותיהן של קופות החולים - הכללית, מכבי שירות בריאות (להלן - 43%-כ מכבי), קופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת) ולאומית שירותי בריאות (להלן - לאומית) - הם לרכישת שירותים מבתי חולים.
המחירים במחירון מתעדכנים בהתאם לשינוי במחיר יום אשפוז, המשקף שינויים בהוצאות בתי החולים על שכר וקניות.
מכאן שלשינויים במחיר יום אשפוז ישנה השפעה על הוצאות קופות החולים ותוצאות פעילותן.
על פי הדוחות הכספיים של קופות החולים, זה כעשור הן מצויות בגירעון.
הגם שהן זוכות לתמיכות ממשרד הבריאות, בכפוף לעמידתן בתנאים מסוימים, הן עדיין מצויות בגירעון מצרפי.
להלן נתונים על התפתחות תוצאות פעילות קופות החולים: 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי921 משרד הבריאות | משרד הבריאות | 2017 בהשוואה לשנת 2018 תוצאות פעילות קופות החולים לשנת: 1 לוח 2018 - 2016 והגירעון המצטבר לשנים קופה2017 2018 2018 - 2016 )עודף/(גירעוןעודף/(גירעון) עודף/(גירעון) מצטבר במיליוני ש"ח*באחוזים במיליוני ש"חבאחוזים במיליוני ש"חבאחוזים כללית**) 433( )1.
2( )2( 0 מאוחדת 106 1.
* הוצג מחדש ** כולל גירעון בתי חולים.
המקור: משרד הבריאות, האגף לפיקוח ובקרה על קופות החולים ושירותי בריאות נוספים, .
2018 דוח מסכם על פעילות קופות החולים לשנת בנטרול הכנסות 2018 - 2016 תוצאות פעילות קופות החולים לשנים: 2 לוח מתמיכות ומרווחים או הפסדים חד-פעמיים 2016 *2017 2018 במיליוני ש"ח בערכים נומינליים כללית -1,509 -1,685 -1,693 מכבי- 246 -265 -700 לאומית- 236 -287 -372 מאוחדת-** 136 -132 -611 סה"כ- 2,127 -2,369 -3,376 .
הוצגו מחדש 2017 * נתוני סווגו מחדש.
2016 ** נתוני מאוחדת לשנת המקור: משרד הבריאות, שם.
922 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה ,התפתחות הגירעונות השוטפים המצרפיים של כל קופות החולים: 7 תרשים (במיליוני ש"ח) 2018 - 2014 .
המקור: משרד הבריאות, שם מהוצאות קופות החולים הם 43%- היות שכתשלום הקופות עבור יום אשפוז: עבור רכישת שירותים מבתי חולים, הרי שמחיר נמוך מהעלות של השירותים יביא לפגיעה בספקי השירות (בתי החולים), בעוד שמחיר גבוה מדי יביא לפגיעה בקופות החולים; לכן חשוב שמנגנון עדכון המחירים יהיה מדויק ככל הניתן, לצורך רכשו קופות החולים 2018-יצירת מערכת תמריצים נכונה לכלל השחקנים בשוק.
ב במדד 1% מיליארד ש"ח נטו, כך שכל שינוי של 24.
3-שירותים מבתי החולים בכ מיליון ש"ח.
243-מחיר יום האשפוז השפיע על הוצאותיהן בכ עיקר המימון של פעילות קופות מימון השירותים שמספקות קופות החולים: החולים נעשה באמצעות תקציב סל הבריאות.
סל הבריאות מגדיר את כל השירותים שעל קופות החולים לספק למבוטחים, על פי חוק ביטוח בריאות.
הסל מתעדכן בהתאם למדד יוקר הבריאות, מדד הגידול הדמוגרפי ועדכון בגין טכנולוגיות חדשות.
הגם שעלות יום אשפוז היא מרכיב מהותי מתוך כלל התשומות של קופות החולים, השינוי בה אינו מהווה מרכיב במדד יוקר הבריאות שעל פיו סל הבריאות מתעדכן.
להלן נתונים על השינויים במדד מחיר יום האשפוז ובמדד יוקר הבריאות בשני העשורים האחרונים: 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי923 משרד הבריאות | משרד הבריאות | 2018 - 1996 ,שינויי מדד מחיר יום אשפוז ומדד יוקר הבריאות: 8 תרשים על פי נתוני מכבי שירותי בריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
, מאז נחקק חוק ביטוח בריאות אשר קבע את סל 1995-מן התרשים עולה כי מ הבריאות לקופות החולים, ובפרט בעשור האחרון, מדד מחיר יום אשפוז היה כמעט תמיד גבוה ממדד יוקר הבריאות.
הגישו חלק מקופות החולים עתירות לבית המשפט העליון 2003-1998 בין השנים .
36בשבתו כבית משפט גבוה לצדק (להלן-בג"ץ) בנושא הרכב מדד יוקר הבריאות במהלך השנים בהן דן בג"ץ בעתירות אלה חלו התפתחויות שונות ששינו באופן מהותי את היקף המחלוקת ואת אופייה ואף הוקמה וועדה פרלמנטרית "לבדיקת ".
1994-יישום ומימון חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד בסופו של יום עמדה להכרעת בית המשפט שאלת סבירות קצב פעולת שר האוצר ושר הבריאות לגיבוש מדיניות מוסכמת לעדכון מדד יוקר הבריאות והבאת מדיניות התייחס בית המשפט העליון בשבתו כבית המשפט 2012 זו לכדי מימוש.
ביוני בפסק דינו (להלן - פסיקת בג"ץ) להחלת עדכון מדד יוקר הבריאות 37הגבוה לצדק באופן רטרואקטיבי, עקב השחיקה המתמשכת בתקציבי קופות החולים במסגרת סל הבריאות.
בית המשפט ציין בפסק הדין כי מדובר בסוגיה שאינה פשוטה, וכי הוא מקווה ש"הצדדים ישכילו, במסגרת דיאלוג ביניהם, לתת את הדעת לסוגיה שירותי 6187/01 ); בג"ץ 2000( 729 )5( מכבי שירותי בריאות נ' שר האוצר, פ"ד נד 2344/98 בג"ץ 36 10019/01 ,9163/01 ); בג"ץ 17.
2001 , (פורסם במאגר ממוחשבבריאות כללית נ' שר האוצר שירותי 10778/03 ,8730/03 ); בג"ץ 2002( 521 )5(, פ"ד נושירותי בריאות כללית נ' שר האוצר ) 21.
2012 , (פורסם במאגר ממוחשבבריאות כללית נ' שר האוצר )21.
2012 , (פורסם במאגר ממוחשבשירותי בריאות כללית נ' שר האוצר , 8730/03 בג"ץ 37 924 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה זו על בסיס כלל הנתונים הרלבנטיים ולפותרה".
בית המשפט הורה למשרדי הבריאות והאוצר "להפעיל את שיקול הדעת המסור לרשותם, באופן יעיל ונמרץ, לשם קביעת מנגנון לעדכון מדד יוקר הבריאות במהירות".
עוד קבע בית המשפט כי משרדי האוצר והבריאות לא עשו מאמץ סביר לגיבוש עמדתם ופעלו בעצלתיים תוך שהם נמנעים מקיום פגישות בנושא במשך תקופות ארוכות.
בית המשפט קבע כי המחלוקת "היא בין עמדת משרד האוצר, הגורס כי יש להצמיד את מנגנון עדכון מחיר יום אשפוז למדד יוקר הבריאות, לבין עמדת משרד הבריאות שעל פיה יש לעדכן את מדד יוקר הבריאות בהתאם למחיר יום האשפוז".
בית המשפט הוסיף וציין כי "ייטיבו לעשות המשיבים.
ויקבעו מנגנון פנימי ליישוב המחלוקות שרי הבריאות והאוצר, יו"ר מועצת הבריאות [ ביניהם" וכי "מן הראוי שהמשיבים יתנו את דעתם לתיקון החקיקה הרלבנטית, כך שבמקרה של חוסר ]וקופות החולים הסכמה בין המשיבים יהיה מנגנון הכרעה.
זאת, בין אם בהבאת הסוגיה לפתחה של הממשלה, ובין אם בכל דרך אחרת".
על שינוי משקל המרכיבים השונים בחישוב מדד 38 החליטה הממשלה 2013 במאי גדל המשקל שניתן 2016 יוקר הבריאות ובחישוב מדד מחיר יום אשפוז.
החל משנת למדד השכר במגזר הבריאות, שלפיו בין השאר מחושב מדד יוקר הבריאות; מדד השכר מבטא את השינויים הנורמטיביים בהוצאה העיקרית של קופות החולים ולכן לשינויים בו יש השלכה משמעותית על מדד יוקר הבריאות.
למרות השינויים שנעשו, עדיין קיים פער בין שני המדדים, ולכן ישנה שחיקה שנתית בפיצוי קופות החולים על הפער, כפי שמוצג להלן.
השחיקה השנתית הנובעת מהפרשי השינויים בין מדד מחיר יום :3 לוח (במיליוני ש"ח, מעוגל למאות) 2014-אשפוז למדד יוקר הבריאות, החל ב עלות הסל השנהשינוי במחיר יום אשפוזשינוי במדד יוקר הבריאותשחיקה הוצאות הקופות בגין בתי חולים הוצאה מחושבתשחיקה לשנה בדידה 38,600 2014 3.
83% 15,800 15,700 -100 41,200 2015 2.
49% 17,100 17,000 -100 45,900 2016 2.
68% 19,200 19,100 -100 48,700 2017 3.
02% 20,400 20,200 -200 51,200 2018 2.
50% 21,400 21,300 -100 סה"כ 600 .
על פי נתוני מכבי, בעיבוד משרד מבקר המדינה ).
13 ( 224 החלטת הממשלה 38 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי925 משרד הבריאות | משרד הבריאות | הסתכם הפער בין ההכנסות של 2018 - 2014 עולה כי בשנים 3 מהנתונים בלוח קופות החולים במסגרת סל הבריאות לבין הוצאותיהן המשולמות בהתאם למחיר יום מיליון ש"ח בסך הכול.
היות שמדד יוקר הבריאות אינו מדביק את 600-אשפוז, בכ מדד מחיר יום האשפוז, נתון זה משפיע על המצב הפיננסי של קופות החולים.
כתב משרד הבריאות כי על פי עמדתו, 2020 בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר שאותה הציג גם בפני משרד האוצר, יש לגבש מנגנון שיפצה את קופות החולים בגין תוספת תקנים למערך האשפוז, ייקור בעלויות מעסיק, והצורך בקידום טכנולוגי.
הוא גם הציע מנגנון לשיפורו ולהתאמתו של מדד יוקר הבריאות לייקור התשומות הכללי במערכת הבריאות, באופן שיצמצם מאוד את הפער בין מדד יוקר הבריאות למדד מחיר יום אשפוז.
משרד הבריאות ציין שמשרד האוצר לא מסכים לשינויים אלו.
ציין משרד האוצר, כי הגידול 2020 בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר בהוצאות של קופות החולים נובע בעיקר מהגידול בעלויות שכר, אשר מביא ל'שחיקה' בתקציבן.
משרד מבקר המדינה מציין כי בהינתן שהמחלוקת בין משרדי הבריאות והאוצר בעינה עומדת ראוי שבהתאם לפסיקת בג"ץ הם יפעלו לגיבוש מנגנון הכרעה ביניהם, זאת, בין אם בהבאת הסוגיה לפתחה של הממשלה, ובין אם בכל דרך אחרת.
2016 - 2015 עדכון המחיר ליום אשפוז, לשנים קבעה כי עדכון המדד של מחיר יום אשפוז יתבצע 2013 החלטת הממשלה ממאי לעדכון 2013 .
המודל משנת39לפחות שלוש פעמים בשנה: בדצמבר, ביוני ובאוקטובר המדד התבסס על יצירת תחזית בנוגע להתייקרות של רכיבי המדד, ותיקונים ).
2013 שוטפים של ההתייקרות לפי מדדים בפועל (להלן - מודל עדכון משרד מבקר המדינה בדק את ההחלטות של ועדת המחירים שהתקבלו בין אוקטובר , והעלה כי החלטות שר הבריאות לגבי עדכון מדד מחיר יום 2016 לאוקטובר 2015 :אשפוז השפיע לטובה על מערך בתי החולים הממשלתיים.
להלן הפרטים המליצה ועדת המחירים להקטין את העלייה במחיר יום האשפוז לשנת 2015 בדצמבר בלבד.
68% לקבוע תוספת של 3.
19% , ובמקום תוספת של 2015 .
13 ( 224 החלטת ממשלה 39 .
הפער הוא פיצוי חד-פעמי המבוסס על המדדים בפועל 40 926 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה המלצתה לשימוע בפני מנכ"לי קופות החולים ובתי החולים.
לאחריו היא הותירה את המלצתה על כנה, אף על פי שחבריה נחלקו בעמדותיהם בנוגע לצורך ב"פיצוי חד-פעמי", רכיב שהשינויים בו השפיעו על גובה העדכון.
ואולם, חוק הפיקוח קובע שבמקרה של מחלוקת בין חברי ועדת המחירים תועבר לשר ההמלצה הנמוכה מבין העמדות השונות.
כתב מנהל אגף תכנון, תקצוב ותמחור במשרד הבריאות (להלן - אגף 2016 בינואר התקציבים במשרד הבריאות) לשר הבריאות, כי ראוי לשקול לקבל את המלצות ועדת המחירים באופן חלקי, ולקדם את בירור המחלוקת בין משרדי האוצר ) ללא דיחוי.
5% והבריאות בעניין זה (הפחתה של בהמשך לכך, הודיע שר הבריאות לחברי ועדת המחירים כי החליט שלא לחתום .
הוא נימק את החלטתו בכך שהעדכון במחיר הינו 2015-על צו מחיר יום אשפוז ל .
הוא ציין כי לאחר שקיבל את התייחסויות כלל הגורמים, הן 410.
5% - נמוך יחסית במסגרת השימוע בפני ועדת המחירים הן במסגרת השימוע בפניו, ולאחר ששקל בכובד ראש את המלצות הוועדה וכן את ההשגות שעלו מהגופים השונים במערכת, הוא אינו רואה לנכון לקבל את ההמלצה כאמור ולחתום על הצו.
; בישיבה התחדדה המחלוקת 2016 הישיבה הבאה של ועדת המחירים התקיימה במרץ .
נציגי 2015 בין חבריה לגבי עדכונו בדיעבד של הפיצוי החד-פעמי הנוגע לשנת משרד הבריאות סברו שיש לסטות מהדרך הרגילה שבה פועלת הוועדה והתנגדו למתן הפיצוי, והם אף הביעו ספק ביכולתם של בתי החולים להתמודד עם ההשלכות בגינו.
נציגי משרד האוצר טענו כי לא הוצג בפני ועדת המחירים כל מידע חדש המצדיק סטייה מההתנהלות הרגילה של הוועדה, ולפיכך יש לעדכן את מדד מחיר יום האשפוז לפי המנגנון הקיים.
לבסוף, התקבלה ההחלטה לפי ההצעה הנמוכה ביותר, דהיינו עדכון הכולל פיצוי בדיעבד.
נציגי משרד הבריאות הסתייגו מההחלטה.
, המליצה ועדת המחירים על פיצוי חד-פעמי בגין סטייה 2016 בהמשך לכך, במרץ .
2016 במחיר יום האשפוז עד סוף 1.
6% , שהסתכם בהפחתה של 2015-מהתחזית ב , דחה שר הבריאות את ההמלצה.
הוא 2016 ואולם, כשבועיים לאחר מכן, באפריל נימק את הדחייה, בין השאר, בכך שפיצוי חד-פעמי למשך שנה "מהווה פגיעה קשה בחוסן הפיננסי של מערכת האשפוז הציבורית.
אשר נמצאת במצב תקציבי קשה", ויש בו היתכנות לפגיעה בשירותים שמקבלים אזרחי המדינה.
בדיון הבא של ועדת , לא נדון כלל הצורך בפיצוי בדיעבד.
2016 המחירים, שהתקיים בספטמבר לאחר צורך בעדכונים נוספים שעליהם החליטו חברי ועדת המחירים, הסתכם העדכון הסופי 41 .
11% -ב 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי927 משרד הבריאות | משרד הבריאות | הוא ציין כי המודל החדש יצר קושי גדול 2020 בתשובת שר הבריאות מפברואר והתנגדות של בתי החולים וקופות החולים ליישומו ואכן בסופו של דבר תוקן המודל כך שהוא לא מצריך יותר התבססות על תחזית וכי המנגנון המעודכן שקוף ויעיל בהפעלתו.
2015-המשמעות הכספית של ההחלטה על עדכון מחיר יום האשפוז ל הסתכמו הכנסות בתי החולים הממשלתיים ממתן שירותים רפואיים נטו 2016-ב הייתה מצמצמת את 1%- מיליארד ש"ח.
הורדת מחירו של יום האשפוז ב 10.
108-הכנסות בתי החולים הממשלתיים בכ גם הכנסותיהם של בתי החולים של הכללית היו מצטמצמות.
להלן נתונים על הכנסות .
2016-שירותי בריאות כללית באמצעות בתי החולים שלה לעומת רכישותיה ב (במיליארדי ש"ח) 2016 ,הכנסות שירותי בריאות כללית לעומת רכישותיה: 4 לוח הכנסות והוצאות הכלליתסכום הכנסות ממכירת שירותים למכבי, מאוחדת ולאומית* 1.
5 רכישות מבתי חולים ממשלתיים) 6.
6( רכישות מבתי חולים ציבוריים-עצמאיים) 2( סך הכול רכישות) 8.
6( יתרת רכישות נטו) 7.
1( משרד הבריאות, האגף לפיקוח ובקרה על קופות החולים ושירותי בריאות נוספים - דוח .
2017 מסכם על פעילות קופות החולים לשנת * מתוך נתוני הכללית כפי שהועברו לבקשת מבקר המדינה הייתה מקטינה את הוצאותיה של הכללית על 1%-הורדת מחיר יום האשפוז ב מיליון 86-רכישת שירותים מבתי החולים הממשלתיים והציבוריים-עצמאיים בכ ש"ח.
זאת, לעומת פגיעה בהכנסות בתי החולים שלה ממתן שירותים לשאר קופות מיליון ש"ח.
בסופו של דבר הוצאות הכללית 14.
5-החולים, שהייתה מסתכמת בכ מיליון ש"ח נטו.
71-היו יורדות ביותר מ הוא ציין כי עדכון מחיר יום אשפוז יפגע גם 2020 בתשובת שר הבריאות מפברואר בבתי חולים ציבוריים- עצמאיים.
928 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה מכאן שהורדת מחיר יום האשפוז כפי שהמליצה ועדת המחירים הייתה פוגעת בתזרים המזומנים של בתי החולים הממשלתיים.
לעומת זאת קופות החולים צפויות היו ליהנות מהורדת המחיר.
2013 בדיקה בדיעבד של מנגנון עדכון , המבוסס 2013 בחן משרד הבריאות את מנגנון עדכון המחירים במודל 2016 באפריל על תחזיות של מדדים, והעלה כי התחזיות היו מוטות כלפי מעלה, כלומר המדד שנחזה היה גבוה מדי, וכתוצאה מכך שילמו קופות החולים לבתי החולים ביתר עבור .
אשר על כן, משרד הבריאות היה צריך לעדכן את 2016 - 2013 יום אשפוז בשנים חתמו שרי הבריאות והאוצר על צו פיקוח מחירים המטמיע 2017 , וביולי 2013 מודל מנגנון אוטומטי לעדכון מחיר יום אשפוז.
עם זאת, וחרף השינויים שנעשו, עדיין קיים פער בין מדד מחיר יום האשפוז למדד יוקר הבריאות ונרשמת שחיקה שנתית .
42 לעיל3 בפיצוי קופות החולים על הפער, כפי שעולה כאמור מלוח סוגיית עדכון מחיר יום האשפוז והשלכותיה על תזרים המזומנים 2015 של בתי החולים הממשלתיים ושל הקופות, ובפרט ביחס לשנים , מדגישה את המחלוקת בין עמדת משרד האוצר לבין עמדת 2016 - משרד הבריאות.
מחלוקת זו נדונה גם בבג"ץ, שקבע כי על משרדי הבריאות והאוצר להפעיל את שיקול הדעת המסור לרשותם, לשם קביעת מנגנון לעדכון מדד יוקר הבריאות.
חרף תיקון חלקי של מנגנון עדכון המחירים בעקבות פסיקת בג"ץ, נותרה השחיקה בעינה והיא משליכה באופן שלילי על המצב הפיננסי של קופות החולים.
ההחלטות שהתקבלו הינן בסמכות שר הבריאות ונומקו על ידיו, אך עם זאת נוכח ההשפעה האפשרית שיש למתח המובנה שבו נמצא משרד הבריאות, כמי שנושא בכפל כובעים, על קבלת ההחלטות שלו ממליץ משרד מבקר המדינה, שלפני קבלת החלטות בעניין מדד מחירי יום האשפוז, כמו גם החלטות אחרות שיש להן השלכות פיננסיות על בתי החולים וקופות החולים, משרד הבריאות יבחן ביסודיות את מכלול השיקולים, ובפרט הפיננסיים.
מודל שבמסגרתו שיעור עדכון מחיר יום אשפוז מבוסס על מדדים אקסוגנים של הלשכה המרכזית 42 לסטטיסטיקה.
היות שבמודל זה המדדים הם ללא תחזית, ההליך הוא טכני ולא דורש הפעלה של שיקול דעת מקצועי.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי929 משרד הבריאות | משרד הבריאות | בתשובתו ציין משרד הבריאות שנוסף על הפער בין עדכון מדד מחיר יום אשפוז למדד יוקר הבריאות, יש להביא בחשבון שני מדדים נוספים: מדד קידום דמוגרפי ומדד קידום טכנולוגי, אשר חלה בהם שחיקה מהותית ולכן הם משפיעים על המצב הכספי של בתי החולים וקופות החולים.
הוא העריך את השחיקה בהכנסות של בתי החולים לעומת קופות החולים בגין אי-עדכון מלא של הקידום הדמוגרפי בשנים - 2017 מיליון ש"ח.
העדכון של הקידום הטכנולוגי עמד בשנים 455- בכ2019 - 2014 .
מיליון ש"ח לבתי החולים 160- מיליון ש"ח לקופות החולים וכ 500- על כ 2019 .
אין זה סוד שמערכת הבריאות בישראל נמצאת במצוקה תקציבית קשה קופות החולים מתנהלות בשנים האחרונות בנסיבות קבועות של מצוקה תקציבית המחייבת פעם אחר פעם פעולות לצמצום הגירעון - בין המזרימים להן תקציבים ובין שבאמצעות 43שבאמצעות הסכמי ייצוב כיסוי גירעונותיהן ממקורות עצמיים.
הפער הקיים בין מדד מחיר יום אשפוז למדד יוקר הבריאות הוא אחד מן התורמים לגירעונות אלה.
הנסיבות המתוארות לעיל מחייבות אפוא את משרדי הבריאות והאוצר לאתר דרכים לגיבוש מנגנון לקבלת החלטות מיטביות.
כמו כן, על משרד הבריאות לבחון דרכים לשיפור מדיניותו באופן כללי, בהתחשב במתח המובנה שלו כמאסדר וכבעלים בעת ובעונה אחת, וכן לבחון את השלכותיה האפשריות של סוגיה זו על מערכת הבריאות בכלל.
ליקויים בסדרי הפעילות לקביעת מחירי השירותים הרפואיים כאמור, משרד הבריאות מביא בפני ועדת המחירים את הצעתו למחירים בגין פעולות רפואיות נבחרות ופעולות אמבולטוריות, וכן שינויים נדרשים במחיריהן במהלך השנים.
שר האוצר והשר שהמוצר או השירות מצויים בתחום אחריותו הם בעלי הסמכות להוציא צווי פיקוח לקביעת רמת הפיקוח, וכן צווים לקביעת מחירים ולשינוי מחירים, וזאת על בסיס ההמלצות של ועדת המחירים שהובאו בפניהם.
לצד ועדת המחירים פועלת גם תת-ועדה במעמד ועדה מייעצת, שעוסקת בתמחור שירותים רפואיים.
הרכב תת-הוועדה כולל את נציגי קופות החולים, נציגי ארבעה בתי חולים ונציגי משרדי הבריאות והאוצר.
יו"ר תת-הוועדה הוא ראש חטיבת רפואה במשרד הבריאות.
אחת לשלוש שנים חותמים משרדי הבריאות והאוצר עם קופות החולים על הסכמי ייצוב, שמטרתם 43 להציב לקופות יעדי התייעלות ושיפור ולקדמן לעבר איזון כלכלי; בתמורה לעמידתן בתנאים אלו הן אמורות לקבל תקציב נוסף.
930 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה בהתאם לחוק הפיקוח, תפקיד ועדת המחירים הוא להמליץ על מחירים המשקפים את עלויות הפעולות בבתי החולים.
תעריפים חדשים יכולים להיות בעבור שירותים (עם וללא תמחור 44חדשים לגמרי או תעריפים שנוצרו מפיצול קוד תעריף קודם מחדש).
המחירים המקסימליים של השירותים הרפואיים מפורסמים במחירון.
בתמחור של שירותים רפואיים חדשים או בעדכון מחירים של שירותים רפואיים קיימים, נוהגים משרדי הבריאות והאוצר לעדכן את המחירים ב"משחק מאוזן" - הוזלת מחירים ומנגד ייקור מחירים, וזאת כדי למנוע זעזועים "תקציביים" לקופות החולים או לבתי החולים.
עיכוב בקביעת מחיר של שירות רפואי או בעדכונו עלול לגרום לשינוי סדרי העדיפות של פעילות בתי החולים.
אם המחיר גבוה מדי, עיכוב כזה עלול לעודד בתי חולים לבצע פעילות יתר של ניתוחים וטיפולים רפואיים מיותרים, וייתכנו גם בזבוז של משאבים וכפל תשתיות - הן בבתי החולים הן בקופות החולים.
לעומת זאת, מחיר נמוך מדי עלול לגרום לכך שבתי החולים ידחו או אף לא יבצעו פעילויות לא רווחיות.
הוא גם עלול לגרום למצב שבו ציוד רפואי ירוד לא יוחלף או ירוענן, להפסדים ולגידול בגירעון בתי החולים.
בנוסף, מחיר נמוך אינו מעודד פיתוח שירותים של קופות החולים בקהילה, ומכאן שהוא תורם להעלאת העומס בבתי החולים ופגיעה בשירות לציבור, הגבלת פעילותם של המבוטחים והוצאות מיותרות .
45על טיפולים תחליפיים פרסם משרד הבריאות חוזר מינהל רפואה למנהלי בתי החולים ומנהלי 2007 ביוני האגפים הרפואיים בקופות החולים.
החוזר מסדיר את אופן הגשת ההצעות להכללת שירות חדש במחירון, ובכלל זה הנתונים שיש לצרף להצעה, תמחור השירות קובע 2006 המבוקש ושלבי הטיפול בהצעה.
נוהל עבודת תת-ועדת המחירים ממאי כי סדר היום שלה יופץ בהסכמה בין נציג האוצר ליו"ר תת-הוועדה.
מיעוט תמחור פעולות רפואיות מהם נקבעו לפני 45% ; קודי תעריף במחירון משרד הבריאות 2,138 היו2019 ביולי .
2000 שנת להלן נתונים על מספר העדכונים שנעשו בתעריפי המחירון (הוספת קודים ושינוי :2018 - 2000 קודים) בשנים לכל תעריף נקבע קוד.
לפעמים מפצלים קוד קיים לשני קודים (פעולות) עם מחיר שונה.
44 ), בפרק "הסדרים 2010( ב60 דוח לעניין תמחור שירותים רפואיים, ראו גם מבקר המדינה, 45 .
535 'כלכליים בין קופות חולים לבתי החולים הכלליים והשפעתם על המבוטחים", עמ 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי931 משרד הבריאות | משרד הבריאות | הוספות ושינויים בתעריפים (מספר קודים) של מחירון משרד: 9 תרשים 2018 - 2000 ,הבריאות על פי נתוני משרד הבריאות נעשו כמעט בכל שנה כמה עשרות 2015 - 2000 מן הנתונים עולה כי בשנים ; ואולם 46עדכונים של קודים בתעריף, ולעיתים אף למעלה ממאה עדכונים עדכונים בלבד בשנה.
10 נעשו בממוצע 2018 - 2016 בשנים , כי 2019 אגף התקציבים במשרד האוצר כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר קודים שונים", וכי מרב הקודים 100 "במהלך השנה האחרונה תמחרה הוועדה מעל שתומחרו היו בנושא טיפולי השיניים.
בנוסף, בוצעו תמחורים בקודים הקשורים .
47לניתוחי עיניים ולעדשות טוריות תמחורים ועדכוני מחיר 111 בוצעו 2019 משרד הבריאות ציין בתשובתו שבשנת מהתמחורים היו בתחום 103 חדשים; הוא גם חזר על הודעת משרד האוצר ולפיה בריאות השן, ושהם נדרשו לכך בשל כניסת הרפורמה בסיעוד לתוקף, אשר השיתה על קופות החולים את החובה לספק שירותי בריאות השן לקשישים.
שבעה תמחורים נוספים נדרשו לצורך עדכון סל הבריאות כחלק מהתהליך השנתי השגרתי של .
2012- וב2009- בתקופה זו רק פעמיים נעשו פחות מעשרה עדכונים: ב 46 .
עדשה שתפקידה לתקן את הראייה במסגרת החלפת העדשה הטבעית של העין 47 932 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה ועדת סל התרופות.
בהתחשב בכך - "לא בוצעו כלל עדכוני מחיר נוספים".
משרד הבריאות ציין שהוא "פועל כל העת לשינוי המצב בכדי להביא להתכנסות הוועדה תחומים 17- התכנסה תת ועדת המחירים שש פעמים והיא דנה ב 2018 וכי מספטמבר רפואיים שונים שבוצעה בהם עבודה מקצועית לקביעת מחיר או עדכון מחיר קיים".
המשרד הוסיף כי הוא רואה בפיקוח מחירי שירותים רפואיים כלי מרכזי במקסום אספקת שירותי הבריאות וכי הוא מקדם בכל הכלים העומדים לרשותו מחירון מדויק ככל הניתן, על מנת להביא לחלוקה אופטימלית של שירותי הבריאות בתוך סך המשאבים הקיימים.
עוד הוא הוסיף כי הוא מקדם תחום זה ללא תלות בהכנסות או הוצאות גורם זה או אחר לאותו שירות, אלא תוך שימת המטופל במרכז ובמטרה לספק לאזרחי אוכלוסיית ישראל את הנגישות המקסימלית לשירותים תחת המשאבים הקיימים.