HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בביקורת נמצאו ליקויים משמעותיים, חלקם חמורים, בתיאום ובשיתוף הפעולה בין צה"ל, המשטרה והמנהא"ז ובין גופים אלה לגופים אחרים, כגון משרד החקלאות ורשות המים, בתחום אכיפת החוק בנו שאים שנבדקו: עברות של תכנון ובנייה, גנבות מים וקידוחי מים בלתי חוקיים, פגיעה בהגנת הסביבה, שהיית פלסטינים שלא כדין בתחומי היישובים הישראליים באיו"ש ובאכיפת דיני התעבורה.
הליקויים נובעים, בין היתר, מהיעדר הגדרה ברורה של תחומי האחריות שבתחום סמכותם של הגורמים האחראים באיו"ש ומהיעדר פקודות ונהלים, אשר יבטיחו שיתוף פעולה הדוק, ויתרמו למיצוי יעיל של הכוחות הפועלים בתחום אכיפת החוק באזור ולהסדרת הסמכויות ביניהם.
משמעות הממצאים שעלו בדוח זה היא מציאות קשה ומתמשכת באיו"ש בתחום אכיפת החוק ושל "איש הישר בעיניו יעשה" , בעיקר בתחומי התכנון והבנייה, המים והתעבורה.
מדובר בכשל רב -מערכתי, שעל השרים הנוגעים בדבר לתת עליו את הדעת בהקדם.
כדי שאכיפת דיני המים תהיה יעילה ומועילה, קיימת חשיבות רבה שגורם אחד ירכז, יתאם וינחה את פעולתם של הגורמים העוסקים באכיפת דינים אלה.
על המתפ"ש לקבוע את הצעדים הנדרשים כדי שקמ"ט מים יוכל לבצע משימה זו בהתאם לקביעת היועץ המשפטי לאיו"ש.
על המתפ"ש לפעול להסדרת הצעדים הנדרשים כדי שקמ"ט מים יוכל לרכז ולהנחות את כל הגופים העוסקים בנושא זה.
כדי שאכיפת החוק בעניין דיני המים תהיה יעילה ומועילה, קיימת חשיב ות רבה בשיתוף פעולה מיטבי בין כל הגורמים המקצועיים העוסקים בנושא המים באיו"ש.
בתחומי מדינת ישראל פועלים גופים רבים לביצוע אכיפה מינהלית בנושאים שונים, כמו בנייה בלתי חוקית, הגנת הסביבה ופיקוח על תוצרת חקלאית.
משימת האכיפה המינהלית בתחומים אלו באיו"ש הוטלה על יחידת הפיקוח במנהא"ז אשר מתקשה לעמוד במטלותיה השוטפות בתחום המינהלי.
על ראש המנהא"ז לבחון דרכים כיצד לשפר בהקדם את פעילות יחידת הפיקוח בתחומי אכיפת החוק באיו"ש בנושאים האמורים, ולטפל במתואם ובמשותף עם פקמ"ז ומשטרת ישראל בכל הליקויים שהועלו בדוח זה, כדי לגבש חזית פעולה משותפת ומוסכמת על כל הנוגעים בדבר בכל תחומי האכיפה באזור.
על גופים אלו לקבוע נהלי ם מתואמים ביניהם שיבטיחו שיתוף פעולה הדוק, ויפעלו לפיהם.
כמו כן, עליהם לבחון אפשרות למסד פורומים משותפים קבועים, בהשתתפות כל גורמי האכיפה באיו"ש, כדי לדון בבעיות הקשורות בכך וכדי להחליט על הדרכים הנדרשות לפתרונן.
נוסף על כך, חשוב שהשרים הנוגעים בדבר, ובראשם שר הביטחון, השר לביטחון הפנים ושר המשפטים יחליטו על הצעדים הנדרשים כדי להבטיח שהגופים העיקריים המופקדים על אכיפת החוק באזור - צה"ל, המנהא"ז והמשטרה - יפיקו את הלקחים הנדרשים, ויפעלו במתואם ובמשותף כדי להבטיח שיפור הכרחי בתחום השמירה על החוק והסדר באיו"ש , לרווחתה של כלל האוכלוסייה באזור.
אזור יהודה והשומרון 161 .
על פי תפיסת ההפעלה במצבי חירום של משרד החוץ (להלן גם - המשרד) נושא המשרד בכמה תפקידים במערך הממשלתי הכוללים את אלה: ייצוג עמדת ישראל והצגת מידע מדיני והסברתי בחו"ל באמצעות נציגויות המשרד ודובריו ברחבי העולם; מעקב אחר עמדותיהן של מדינות אחרות ושל ארגונים בין-לאומיים ושיקופן לפני מקבלי ההחלטות בישראל וגיבוש המלצות בתחום המדיני; תיאום הפעולות הנדרשות לטיפול בישראלים שנפגעו בפעולות איבה בחו"ל ועדכון בני משפחותיהם על אודות מצבם; ומתן שירותים קונסולריים ואחרים לאזרחים זרים השוהים בישראל, בכלל זה הסגל הדיפלומטי הזר.
אחד מיעדיו של משרד החוץ הוא "שיפור היערכות המשרד והנציגויות למשברים מדיניים -ביטחוניים ולמצבי מלחמה".
כדי לממש יעד זה עושה המשרד בשנים הא חרונות מאמץ מיוחד בתחום ההיערכות הארגונית והמקצועית לתפקוד במצבי חירום.
זה שנים כולל תקנון שירות החוץ (להלן גם - תקנון המשרד) הוראות בעניין היערכות המשרד למצבי חירום.
באוקטובר 2010 נכנס לתוקף "נוהל הפעלת משרד החוץ בחירום ובאירועים חריגים" (להלן - נוהל האב).
נוהל האב מסדיר את פעילות המשרד הן ב"מצב חירום לאומי" והן במצב המוגדר "אירוע חריג במשרד החוץ" בעל השפעות על הביטחון הלאומי.
נוהל האב קובע כי "מצב חירום" הוא "אירוע או תהליך בעל השלכות משמעותיות על יחסי החוץ של מדינת ישראל, המחייב התייחסות מיוחדת וטיפול מיידי השונה מהתנהלות המשרד בעת שגרה".
ואלה תפקידי המשרד במצבי חירום לפי הנוהל: לגבש תמונת מצב אחודה וכוללת עבור הנהלת המשרד וקברניטי המדינה; לבצע הערכת מצב מתמשכת מפעם לפעם; לבצע תהליכי חשיבה ותכנון מדיניות במהלך האירוע; להנחות את הדיפלומטים נציגי ישראל בדבר מסרים מדיניים שעליהם להעביר למקבלי החלטות במדינות האמנתם ולעצב את מסר ההסברה המועבר באמצעי הדיפלומטיה הציבורית; לנהל את ממשקי העבודה עם גורמי חוץ ובייחוד עם הגופים הממשלתיים הרלוונטיים בארץ ובחו"ל.
בחודשים פברואר-דצמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה את היערכות יחידות משרד החוץ השונות לתפקוד במצבי חירום בנושאים אלה: הכשרת מתקני מטה המשרד ועובדיו להתגוננות בעתות חירום; היערכות המשרד לקיום רציפות תפקודית במצבי חירום; היערכותו לטיפול בעורף במצבי חירום; ופעילותו בתחום המדיני במצבי משבר ביטחוניים.
בדיקות השלמה נעשו במטה לביטחון לאומי שבמשרד ראש הממשלה (מל"ל), ברשות החירום הלאומית שבמשרד להגנת העורף (להלן - רח"ל), וכן באגפי המטה הכללי של צה"ל - אגף התכנון (להלן - אג"ת) ואגף המבצעים (להלן - אמ"ץ).
הכשרת מתקני מטה המשרד ועובדיו להתגוננות בעתות חירום .
חוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א - 1951 (להלן- חוק הג"א), קובע הוראות לעניין ציוד ואימון עובדים במפעלים.
בתקנות ההתגוננות האזרחית (ציוד מפעלים מוסדות ואימון עובדיהם), התשל"ג- 1973 (להלן- תקנות הג"א), הוגדר "מפעל" ככולל גם משרד, ו"מפעל מוסדר" הוגדר בין היתר כמקום שבו מועסקים ל פחות עשרה עובדים.
תקנות אלה חלות על מבנים המשמשים את משרדי הממשלה, לרבות מטה משרד החוץ בירושלים (להלן גם - מבנה המטה).
בניית מבנה מטה המשרד הסתיימה בשנת 2001 , והמבנה אוכלס בתחילת שנת 2002 .
על פי תיאור הבניין בתקנון המשרד, הוא בנוי בטכנולוגיות מתקדמות המיועדות לתת מענה לכלל העובדים וציבור השוהים במטה וכן לצרכים התפקודיים והייצוגיים אשר להם הוא נועד.
על פי הנחיות רח"ל משנת 2010 (ראו להלן), המשרד צריך בין היתר להיערך לשיבושים באספקת החשמל למתקניו ולהתקין בתחומו מקורות אנרגיה חלופיים.
בדצמבר 2011 כתב מנהל מחלקת משק לעוזר סמנכ"ל למינהל כי במסגרת ההצטיידות למצבי חירום יש לעשות, בין היתר, את הפעולות האלה: להחליף את הגנרטור למכשיר חזק יותר שיספק את כל צורכי מבנה המטה; להתקין בחדר הפיקוד של יחידת הביטחון מערכת מיזוג אוויר נפרדת לשעת חירום; ולסיים להתקין יחידת מיזוג אוויר כללית של מבנה המטה שתפעל במצבי חירום.
בינואר 2013 כתב משרד החוץ בתגובתו למשרד מבקר המדינה כי חלק מהפעולות האמורות נעשו, הגנרטור לא הוחלף.
אך עד מועד סיום הביקורת לא הושלמו הפעולות הנדרשות להתאמת תשתית החשמל של מבנה המטה לפעילות בעת חירום.
עלפי תקנות הג"א חייבת הנהלת המשרד לדאוג לאימון עובדי המשרד לצורכי התגוננות אזרחית לפי הנחיות פיקוד העורף.
בהתאם לכך מקיים פיקוד העורף מדי שנה בשנה קורס להכשרת כלל מערך הממונים על ההתגוננות האזרחית (ממוני הג"א) במשרדי הממשלה וברשויות נוספות.
ממוני הג"א משמשים בשעת חירום אנשי קשר עם פיקוד העורף, עם משטרת ישראל ועם גורמי ההצלה.
במרץ 2011 כתב ראש אגף מינהל וארגון במשרד לראש אגף משאבי אנוש והדרכה כי לאור התקנות האמורות המשרד נדרש לקיים ימי עיון והדרכה לכל העובדים מטעם ארגון מגן דוד אדום (מד"א) ופיקוד העורף, למנות ממונה הג"א ולקיים תרגילי פינוי, מילוט ויישום לקחים.
באוקטובר אותה שנה כתב ראש מחלקת אוכלוסייה בפיקוד העורף למנכ"ל המשרד כי על המשרד ללמוד את נושא ההתגוננות האזרחית, את תחומי ההתגוננות ואת תפקידיהם של גופי ההצלה משרד החוץ 309 .
הנוספים, את אופן שיתוף הפעולה בין הגורמים הנו געים בדבר, את פעולות ההיערכות שיש לבצע בעת שגרה ואת תפקידם בשעת חירום.
בינואר 2013 כתב צה"ל בתגובתו למשרד מבקר המדינה כי פיקוד העורף ערוך להכשיר את אנשי משרד החוץ בקורס לממוני הג"א, אולם עד כה לא שלח המשרד נציגים מטעמו להשתתף בקורס.
נמצא כי אין במשרד החוץ ממוני הג"א, כנדרש בהוראות תקנות הג"א ובהנחיות פיקוד העורף.
על המשרד למנות עובדים לתפקידים אלה ולהכשירם במסגרת ההדרכה שמקיים פיקוד העורף.
תקנון המשרד קובע, כי יחידת הביטחון הפנימית אחראית "למכלול נושאי הביטחון של מבנה המטה ושל הנציגויות בחו"ל".
תיאור משרתו של קצין הביטחון (הקב"ט) כולל בעיקרו אחריות לביטחון המשרד.
במסגרת תיאור משרתו הוטל עליו אף "לקיים היערכות מוקדמת לשעת חירום בהתחשב באופי האירועים הצפוי, תפקוד המשרד, משימותיו, מתקניו השונים והאמצעים המוקצים לשירותו".
הוראות אלו לא כללו במפורש בין תפקידיו של הקב"ט את האחריות לתחום הבטיחות של המשרד.
ביולי 2011 אירעה דלקה בקומת המחסנים שבמבנה המטה, והיא גרמה גם לדליפת עשן דרך מערכות מיזוג האוויר לקומות אחרות בבניין.
במהלך אותו אירוע, שנמשך כשעה, נמצאו כמה תקלות בטיחותיות משמעותיות, ובייחוד אלה: החייגן האוטומטי לשירותי הכבאות לא פעל, ומכבי האש הוזמנו לבניין רק 19 דקות לאחר היוודע על פרוץ הדלקה; שערי חצרות המשרד ננעלו באופן אוטומטי והמאבטחים לא הצליחו לפתוח אותם ידנית, בין היתר כדי לאפשר לכבאית להיכנס לתחום מבנה המטה; דלתות המעליות - ובתוכן נוסעים - לא נפתחו כנדרש בקומת הכניסה; מערכות אחרות בבניין, לרבות הגנרטור המשרדי, קרסו שמונה דקות לאחר תחילת האירוע; מערכות הבקרה קרסו 17 דקות לאחר תחילתו; מערך התקשוב הושבת ברובו; מכשירי הקשר של המאבטחים שידרו וקלטו רק בטווחים קצרים; מערכת הכריזה נשמעה רק בחלק מקומות הבניין; לא היו ברשות גורמי המינהל במשרד מפות ותרשימים של הבניין; מרכז המצב המשרדי הפסיק לתפקד עקב קריסת המערכות האמורות.
יצוין שבדוח על השתתפות המשרד בתרגיל התגוננות העורף הארצי "נקודת מפנה 5 " מיוני אותה שנה התריעה יחידת מבדק פנים כי יש לתקן תקלות בטיחותיות אלה: הדלתות המרכזיות בבניין, שנועדו ליציאה לאזור המוגן הראשי, הותקנו בניגוד לכיוון המילוט; מנגנון הפתיחה האוטומטי בכמה דלתות חשמליות בקומות מבנה המטה לא היה תקין; הגישה לסולמות המילוט הייתה חסומה; ולא היו אחראים מקרב העובדים להכוונת הקהל לאזורים מוגנים.
בדיון הפקת לקחים ראשוני שהיה במרכז המצב המשרדי בסמוך לאחר הדלקה האמורה, אמר הקב"ט כי "נושא הבטיחות במשרד אינו מוגדר והינו נופל בין הכיסאות.
למזלנו האירוע נגמר בנזק אפסי, אך יש להביא בחשבון כי לא היינו רחוקים ממצב שונה בו הנזק והסכנה היו עשויים להיות גדולים יותר".
הדלקה בקומת מחסני מבנה המטה ביולי 2011 חשפה אפוא כמה וכמה ליקויי בטיחות שהיה בהם לסכן חיי אדם.
בסיכום דיון שהתקיים באגף מינהל וארגון בינואר 2012 בעקבות הדלקה החליט הסמנכ"ל למינהל להטיל על יחידת הביטחון להקים מערך חירום ולהסתייע לשם כך בייעוץ מקצועי.
המערך יעסוק בכלל תחומי ההתגוננות האזרחית, לרבות בטיחות וגהות בעבודה, היערכות לשרפות והתמודדות עם סיכונים אחרים, דוגמת רעידת אדמה והתפשטות חומרים מסוכנים.
בספטמבר 2012 החל המשרד להעסיק יועץ מומחה שנבחר במכרז חיצוני לשם מתן שירותי ייעוץ במכלול היבטי הבטיחו ת של מבנה המטה (להלן - יועץ הבטיחות).
בתשובת המשרד על ממצאי הביקורת מנובמבר 2012 נכתב כי הליקויים הבטיחותיים שנמצאו במבנה המטה בעקבות הדלקה, טופלו לאלתר.
כך למשל, הוצבו אנטנות לשיפור קליטת שידור מכשירי הקשר, שודרג מערך גיבוי המכשור בחדר הבקרה, שופרה מערכת הכריזה בבניין וניתנו הדרכות לפתיחה ידנית של שערי המשרד.
כמו כן מונה כאמור יועץ בטיחות, והוא כבר השתתף בתרגיל הכוננות האזרחי הארצי "נקודת מפנה 6 " באוקטובר 2012 .
אולם בדוח סיכום שכתב יועץ הבטיחות בנובמבר 2012 לתרגיל האמור נמנו כמה וכמה ליקויי בטיחות, לרבות במערכת הכריזה המשרדית, בשילוט ובהכוונת העובדים ליציאות החירום.
לדעת משרד מבקר המדינה נוכח חיוניות הטיפול בליקויים בטיחותיים כגון אלו שנחשפו בעת הדלקה במשרד, ראוי כי מערך הבטיחות שהוקם בשלהי שנת 2012 יפעל על בסיס תכנית עבודה שיטתית שתבטיח הן את תפקודו הסד יר והן את תיקון ליקויי הבטיחות במבנה המטה בדחיפות המתבקשת בנסיבות העניין.
היערכות המשרד לקיום רציפות תפקודית במצבי חירום .
נוהלי המשרד לתפקוד במצבי חירום והטמעתם בקרב העובדים .
משרד החוץ הוא בין הגופים הממשלתיים הנדרשים להמשיך ולבצע בעת חירום תפקידים המוטלי ם עליהם בעת שגרה.
משרד מבקר המדינה בחן את היערכות משרד החוץ להמשיך ולקיים את פעילותו המקצועית בעת חירום.
כללי המינהל התקין מחייבים כי נהלים משרדיים הנוגעים להסדרת תחום אחד יתאימו זה לזה ולא תימצא סתירה בין הוראותיהם, הואיל וחוסר התיאום עלול לגרום לפעילו ת בלתי יעילה ובלתי סדורה של הארגון.
הדברים מקבלים משנה תוקף כשמדובר בנהלים המסדירים את תפקוד הארגון בעת חירום.
במשרד החוץ יש כמה נהלים פנימיים המסדירים את תפקודו בתחומים שונים במצבי חירום, והם כלולים הן בתקנון המשרד - בהוראות המסדירות את פעולת משרד החוץ 311 .
מרכז המצב ב עת חירום והן בנוהל האב מאוקטובר 2010 .
נוהל האב כולל את ההגדרות השונות של "מצב חירום לאומי" אשר נקבעו בנוהל עבודת הממשלה בעת חירום מספטמבר 20084 (להלן- נוהל עבודת הממשלה בעת חירום), ומוסיף על הגדרות אלה את הגדרת "אירוע חריג במשרד החוץ": משבר מדיני מתפתח בעל השפעה על הביטחון הלאומי; פעילות חבלנית עוינת (להלן - פח"ע) נגד שליחים רשמיים של מדינת ישראל, שגרירות או נציגות ישראלית אחרת בחו"ל; פח"ע נגד מוסדות יהודיים בחו"ל; פח"ע בחו"ל שבו נפגעו אזרחים ישראלים; אירוע רב נפגעים אחר בחו"ל שבו נפגעו אזרחים ישראלים; פגי עה במקומות קדושים בישראל; אירוע רב נפגעים בישראל שבו נפגעו אזרחים זרים; כל אירוע אחר שהמנכ"ל החליט להגדירו "אירוע חריג".
נוהל האב קובע כי הוא מהווה את "פרקי-הבסיס לכרך כולל של היערכות משרד החוץ בחירום במסגרת תקנון שירות החוץ.
הוא מחליף פרקי 'חירום' שונים הקיימים בתקנון שירות החוץ.
אחראי תקנון שירות החוץ במטה.
ידאג להרמוניזציה הנדרשת על מנת להכליל נוהל זה בתקנון שירות החוץ הקיים".
במאי 2012 עודכן התקנון בעניינים שונים, אך ההוראות המסדירות את פעילות המשרד במצבי חירום לא הותאמו לנוהל האב.
עקב כך יש הבדלים בין תקנון המשרד לנוהל האב בין היתר במונחים המשמשים בהם וכן בקביעת המבנה הארגוני המיוחד הפועל בעתות חירום.
כך לדוגמה, תקנון המשרד אינו מבחין בין מצבי חירום מלאים למצבי חירום חלקיים לעניין ציוות העובדים, אלא מורה על הקמת צוות עובדים אחד לטיפול במשבר המורכב מ נציגי יחידות שונות במשרד.
לעומת זאת, נוהל האב מבחין בין סוגי מצבי החירום כאמור ומורה על הקמת חמישה צוותי עבודה ייעודיים במצבי חירום מלאים.
משרד החוץ השיב בתגובתו למשרד מבקר המדינה כי כבר באוקטובר 2010 קבעה הנהלת המשרד שנוהל האב הוא חלק בלתי נפרד מתקנון שי רות החוץ, המייתר חלקים בתקנון העוסקים בתפקוד במצבי חירום, וכי נדרש לעדכן את הפרקים המקבילים על מנת למנוע סתירה בין הנהלים בתקנון המשרד ובין נוהל האב.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד החוץ כי לאור האמור בתשובתו עליו לערוך את תקנון המשרד מחדש ולשלב בו את הוראות נ והל האב כפי שהחליטה ההנהלה באוקטובר 2010.
:נוהל האב מגדיר שיטת הפעלה "רחבה" של המשרד במצבי חירום כדלקמן "מעבר כלל/מרבית משרד החוץ למצב חירום לשם ייעול הטיפול באירוע בעל השלכות ברמה הלאומית, בדגש על משבר מלחמתי" (להלן - מצב חירום מלא).
כאמור, נוהל האב קובע את סמכויותיהם והיקף אחריותם של חמישה צוותי עבודה ייעודיים הפועלים ברציפות במצב חירום מלא.
הצוותים פועלים בתחומים אלה: חשיבה ותכנון, גיבוש תמונת מצב, התחום המדיני -אופרטיבי, הסברה ותקשורת ומינהל, וכל אחד מראשי הצוותים אמור להכין נהלים מפורטים להסדרת פעילות .
4 'החלטה מס 4065 מיום 7.
הצוות שבראשותו (להלן - נוהלי המשנה).
נוהל האב מגדיר גם שיטת הפעלה "מצומצמת" - "חלקית" כדלקמן: "התאמה למצב חירום בעל השלכות מצומצמות, הדורש טיפול ממוקד ובידוד האירוע מהמשך התנהלותו השגרתית של משרד החוץ".
במצבי חירום מסוג זה ימנה המנכ"ל מנהל אירוע אשר יקים צוות משימתי על פי אופיו של מצב החירום.
(א) נוהל האב קובע כי על אגף משאבי אנוש והדרכה (להלן - אגף מש"א) לתת מענה מוסדר לקושי שבגיוס עובדים בהיקף הנדרש לכל התפקידים הנחוצים במצבי החירום הן במטה משרד החוץ והן בשלוחותיו שמחוץ למשרד (ראו להלן).
על פי הנוהל, ההסדרה הנדרשת אמורה להתבסס על ההסדרים שנקבעו בחוק שירות עבודה בשעת חירום, התשכ"ז- 1967 (להלן- חוק שירות עבודה בשע"ח), או על כל דין אחר.
נוהל האב אף קובע כי יש לכתוב נוהל להסדרת הקצאת אמצעים (שעות נוספות, מימון כרטיסי טיסה והוצאות אחרות) לשם הבטחת ניהול מטה המשרד ונציגויותיו בחו"ל ותגבורם.
בעניין זה הורה באוקטובר 2010 ממלא מקום המנכ"ל דאז (להלן - מ"מ המנכ"ל) לראש אגף מש"א לכתוב את טיוטת הנוהל בשיתוף אגף כספים ולהגישה לראש חטיבת תיאום לאישור עד ינואר 2011 .
אולם ראש אגף מש"א דאז לא הכין נוהל כאמור.
נוכח הוראות נוהל האב והנחיות מ"מ המנכ"ל האמורות ראוי כי ראש אגף מש"א יחיש את השלמת הכנת הנהלים החסרים לשם מתן מענה לקושי שבגיוס העובדים לביצוע תפקידיהם במצבי חירום (וראו גם להלן).
(ב) באוקטובר 2010 הורה מ"מ המנכ"ל לסמנכ"ל למינהל להשלים את עבודת המטה וכתיבת הנהלים הנוגעים להתגוננות מטה המשרד והנציגויות בחו"ל עד מאי 2011 ; ולהסדיר את נוכחות נציגי המשרד במטה הארצי של המשטרה, במטה רח"ל ובמרכזי ניהול משברים של משרדי ממשלה רלוונטיים אחרים עד אוקטובר 2011 .
,יצוין כי גיבוש נוהל האב ונוהלי המשנה רוכז בידי החטיבה לתכנון מדיניוכי תכנית העבודה שלה לשנת 2011 כללה את השלמת עבודת המטה הדרושה לכתיבת נוהלי המשנה, לרבות אלו של צוות מינהל.
עד מועד סיום הביקורת לא הכין הסמנכ"ל למינהל את נוהלי המשנה לצוות שעל פעילותו הוא ממונה במצבי חירום כפי שנדרש בנוהל האב, ואף לא יישם את ההנחיות של מ" מ המנכ"ל בנוגע להשלמת עבודת המטה וכתיבת הנהלים האמורים לעיל.
החטיבה לתכנון מדיני גם לא פעלה בתחום זה, על אף האמור בתכנית העבודה שלה לשנת 2011.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שאגף מינהל וארגון ישלים בעזרת החטיבה לתכנון מדיני את הפעולות הנדרשות להכנת נוהלי המשנה, כדי להבטיח שהאגף האמור יפעל במצבי חירום לפי הוראות נוהל האב.
נוהל האב מטיל על ראש אגף מש"א להסדיר את סוגיית ההכשרות הנדרשות לכלל עובדי המשרד "לשם תפקוד הולם במצבי חירום/אירועים חריגים מסוגים שונים".
על פי הנוהל נדרשת חטיבת ההדרכה בשיתוף חטיבת התיאום והחטיבה לתכנון מדיני לקבוע מערכת הכשרות מקצועיות לנציגי המשרד האמורים להיות משרד החוץ 313 .
מוצבים בגופי צה"ל השונים במצבי חירום (ראו להלן בפרק על פעילות המשרד בתחום המדיני במצבי משבר ביטחוניים), אשר תכלול גם תרגילים ו"משחקי מלחמה".
באוקטובר 2010 החליט מ"מ המנכ"ל להטילעל ראש חטיבת ההדרכה בשיתוף מנהלת מרכז המצב ונציג המשרד באג"ת להכין עד אוקטובר 2011 תכנית הכשרות לנציגי המשרד המוצבים במצבי חירום בצה"ל.
עד המועד האמור גם נדרשו מנהלת מרכז המצב, מנהל חטיבת ההדרכה והממונה על היערכות בחירום בלשכת הסמנכ"ל למינהל לקבוע תכנית הכ שרות לנציגי המשרד המוצבים בשלוחות המשרד האחרות.
בסיכומים הפנימיים של פעילויות המשרד במצבי חירום אמתיים ובמצבים מדומים שתורגלו בתרגילים צבאיים, בין -משרדיים ואזרחיים אחרים בשנים 2010 -2012 , צוינו החסר בהכשרות מקצועיות והדרכות לעובדים והיעדר יעדי כשירות של העובדים לתפקוד באירועי חירום שונים על פי נוהל האב.
כך למשל, בתחקיר המשרד בדבר השתתפותו בתרגיל צבאי משנת 2011 עלה שיש קושי בהטמעת נוהל האב בקרב עובדים במשרד: לחלק מצוותי העבודה הייעודיים לא הייתה ברורה מהות הפעילות שהם אמורים לקיים במובחן מזו שמתקיימת בצוותים העמיתים.
בדוח הבקר נאמר בהקשר זה, כי "ניכר היה שפרטי נוהל החרום ומשמעויותיו לצוותי המשרד השונים אינם נהירים לרבים מבעלי התפקידים.
בגלל שמשמעותו הפרקטית לא הייתה ברורה".
זאת ועוד, בדיון שהיה בהנהלת המשרד במאי 2011 לסיכום היערכות המשרד לאירועי "יום הנכבה" ופעילותו במסגרת אותו אירוע שהתרחש באותו חודש, נאמר כי לא כל הגורמים הרלוונטיים לתפקוד במצבי החירום השונים מכירים את הנהלים הכלולים בנוהל האב.
במהלך תקופת הביקורת, באוגוסט 2012 , כתב ראש חטיבת התיאום למשרד מבקר המדינה כי טרם גובשה תכנית ההכשרות של נציגי ה משרד המוצבים במערכת הביטחון במצבי חירום.
בתגובת אגף מש"א על ממצאי הביקורת מנובמבר 2012 נכתב כי העובדים מתורגלים באופן שוטף מכורח פעילותם במצבי החירום ובתרגילים הבין-משרדיים התכופים.
כמו כן, המשרד מוודא כי במצב חירום מתודרכים צוותי העבודה הייעודיים לפי אופי הפעילות הנדרשת.
בתגובת החטיבה לתכנון מדיני נכתב כי במהלך שנת 2012 היא החלה להטמיע את נוהל האב הן באמצעות הכשרת מנהלי אירוע לתפקוד במצבי חירום בקורסים ייעודיים והן במסגרת הכשרת עובדי החטיבה המאיישים במצבים כאמור את צוות חשיבה ותכנון.
עם זאת, ממסקנות התחקור הפנימי של אגף מש"א בנוגע להיבטי כוח אדם בפעילות המשרד במבצע הצבאי "עמוד ענן" שהיה ברצועת עזה בנובמבר 2012 (להלן: מבצע "עמוד ענן") עולה כי ראשי צוותי העבודה והעובדים שהוצבו בגופים במערכת הביטחון על פי נוהל האב, לא קיבלו הכשרה מקצועית ייעודית למילוי תפקידם, וכי הדבר פגם בתפקוד המשרד בתחילת המבצע האמור.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד החוץ כי פעילות במצבי חירום אינה יכולה להיחשב הכשרה סדורה של עובדים לתפקוד בעת חירום.
כמו כן, מאז פרסום נוהל האב חלפו יותר משנתיים, אולם רוב העובדים האמורים למלא תפקידים מיוחדים במצבי חירום עדיין לא הוכשרו למילוי תפקידם.
משום כך ראוי שהחטיבה לתכנון מדיני, ראש אגף מש"א ומנהלת מרכז המצב יחישו את יישום נוהל האב ואת החלטות מנכ"ל המשרד בעניין זה ויכינו יחד תכנית הכשרה להטמעת הוראות נוהל האב שתותאם לכל בעלי התפקידים הרלוונטיים, לרבות נציגי המשרד בגופי מערכת הביטחון.
תכנון משאבי האנוש לשירות עבודה בשעת חירום .
פרק ד' בחוק שירות עבודה בשע"ח עוסק בקריאה לשירות עבודה, וניתן להחיל פרק זה במצבי חירום שונים, לרבות בעת קריאה לשירות מילואים בנסיבות חירום לפי חוק שירות המילואים, התשס"ח- 2008 ; בעת הכרזהעל מצב מיוחד בעורף, כהגדרתו בחוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א- 1951 ; וכן בעת הכרזה על אירוע , התשל"א ]נוסח חדש [ אסון המוני, כהגדרתו בפקודת המשטרה - 1971 .
הפרק האמור מסמיך את שר התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - התמ"ת) לקרוא בצו את כל העובדים במפעל חיוני החייבים בשירות עבודה על פי חוק שירות עבודה בשע"ח5 לשירות עבודה באותו מפעל.
מקבלי הצו האמור פטורים משירות מילואים בתקופת שירותם החיוני בעבודה, ועל כן חשוב שרשימות העובדים החיוניים יוכנו מראש ויהיו עדכניות.
כבר בפברואר 1979 הוכרז משרד החוץ "מפעל חיוני" לצורך החלת הוראות חוק שירות עבודה בשע"ח.
משום כך, על פי סעיף 19 לחוק האמור, חייבים עובדי המשרד החיוניים להתייצב לעבודתם על פי צו קריאה כאמור בעת שמוחלת הוראה זו "בזמן, במקום ולפני הרשות שנקבעו לכך בצו.
ולהמשיך באופן סדיר בעבודה זו כל עוד הצו בתקפו".
בדצמבר 2009 הפיצה רח"ל בקרב משרדי הממשלה וגורמי העורף הרלוונטיים את מסמך "איום הייחוס הלאומי" לשנים 2009 -2012 (להלן- "איום הייחוס הלאומי").
מסמך זה מרכז את רוב האיומים על עורף מדינת ישראל בחלוקה לשלושה מחוללי סכנה עיקריים - אסון טבע, איום ביטחוני ותאונה.
המסמך מורה לגופ י העורף ולמשרדי הממשלה להכין תכניות אסטרטגיות להיערכות רב-שנתית על בסיס יעדי ההיערכות שנקבעו במישור הממלכתי.
תכניות משרדיות אלו מוגדרות במסמכי רח"ל "תרחישי ייחוס ענפיים".
על פי מסמך "איום הייחוס הלאומי" על משרד החוץ חלה החובה להתכונן למצבי החירום המפורטים במסמך זה, נוסף על היערכותו למצבי משבר שיש להם היבטים מדיניים ודיפלומטיים שאליהם הוא נערך ממילא.
ואלה יעדי ההיערכות של כלל משרדי הממשלה: מענה מהיר ומדויק לפי מדיניות ההסברה של הממשלה לאלפי .
5 סעיף1 בחוק שירות עבודה בשע"ח מגדיר "מפעל חיוני" בזו הלשון: "כל מפעל או חלק ממנו, הפועל או שאפשר להפ עילו לצרכי הגנת המדינה או בטחון הציבור או ]שר התמ"ת[ לקיום הספקה או שירותים חיוניים, ושאושר לעניין זה בצו על ידי השר בהתייעצות עם שר הביטחון, ובשעת לחימה - על ידי שר הביטחון בהתייעצות עם השר; וכן כל מפעל או חלק ממנו שאפשר להפעילו לצרכי קיום המשק ושפעולתו חיונית לקיום הספקה או שירותים הדרושים לציבור או ליצוא, והשר, אישר אותו בצו לעניין זה".
פונים ביממה למרכזי המידע; התמודדות עם חוסר רצון של עובדים באזורים מאוימים להמשיך לתת שירותים לאזרח; התמודדות עם מחסור בכוח אדם עקב גיוס למילואים, היעדרות או יציאה לחו"ל; תפקוד בעת פגיעה בתשתיות חיוניות לתפקוד המשרד; סיוע לרשויות מקומיות ולמשרדי ממשלה המבקשים את עזרתו; תיאום עם הרשויות הרלוונטיות של הטיפול באוכלוסייה מפונה הנזקקת לשירותי המשרד.
באפריל 2010 הפיצה רח"ל את מסמך "תפיסת היסוד להפעלת העורף במצבי חירום", שהוא מסמך מחייב המפרט את הפעולות שעל הגופים הממלכתיים לעשות כדי להתכונן למצבי חירום ולוודא את המשכיות אספקתם של שירותים ומוצרים לאוכלוסייה האזרחית בעורף (להלן - מסמך תפיסת היסוד).
בבדיקה נמצא כי המשרד לא הכין "תרחישי ייחוס ענפיים" הנוגעים לתפקודו בעת התממשות "איומי הייחוס" שניסחה רח"ל.
המשרד אף לא נערך כראוי להבטיח את המשך תפקודם של עובדיו החיוניים במצבי חירום על פי חוק שירות עבודה בשע"ח ועל פי הנחיות רח"ל.
להלן הפרטים: בדיקת ההיתכנות של יישום נוהל האב שעשתה מחלקת עובדים פנים באגף מש"א (להלן - מח"ע פנים) בתחילת שנת 2011 העלתה כי נדרשים 486 עובדים החיוניים לתפעול המשרד במצבי חירום מלאים.
אולם הערכת אגף מש"א היא כי במצבים כאמור יגויסו חלק מהעובדים לשירות מילואים בצה"ל, חלקם יתקשו להגיע למשרד משום שהם מתגוררים מחוץ לירושלים, ועובדים שהם הורים לילדים ייטו להישאר בביתם כדי להשגיח על ילדיהם.
על פי הנחיות רח"ל, המשרד "צריך לקחת בחשבון שלא יהיה בידיו את כל כוח האדם שיש לו בזמן רגיעה (מסיבות של גיוס מילואים וכו') ולכן הוא נדרש לטפל בכוח האדם החיוני", בעיקר באמצעות מתן הודעות ריתוק לעובדים החיוניים, לפי חוק שירות עבודה בשע"ח.
אי לכך היה על המשרד להיערך למתן צווי ריתוק לעובדים המאיישים את המשרות הקיימות, אם מילוי תפקידם הוא חיוני למשרד במצבי חירום.
בתשובתו על ממצאי הביקורת כתב מנכ"ל משרד החוץ למשרד מבקר המדינה שיש פער ניכר בין תקן כוח האדם שלו ובין התקן הנדרש לפעילותו במצבי חירום.
בתשובת אגף מש"א על ממצאי הביקורת נאמר כי אי -ההתאמה בין הדרישות התפקודיות באירועי החירום ובין משאבי האנוש הקיימים גורמת לשחיקה מתמדת של העובדים.
עד סוף שנת 2012 טרם ערכה הנהלת המשרד התאמה בין הגדרת המשימות הנדרשות מן המשרד בעת חירום על פי נוהל האב לבין כוח האדם הקיים.
כמו כן נמצא שאגף מש"א אינו מנהל רשימות של עובדים חיוניים מקרב מצבת העובדים הקיימת לצורכי הכנת צווי ריתוק משקיים, אם יידרש הדבר במצבי חירום.
אגף מש"א השיב כי יש קושי בהכנת רשימות עובדים לשם הכנת צווי ריתוק משקיים, משום שבכל שנה כ -25% מכוח האדם במשרד מחליפים תפקידים - חלקם יוצאים לשליחות בנציגויות בחו"ל וחלקם שבים למטה המשרד בארץ - ולמרות זאת בכוונת האגף לפנות למשרד התמ"ת כדי לקדם את הוצאתם של צווים אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה דווקא בשל התחלופה התדירה של בעלי התפקידים במשרד, לנוכח המשימות המוטלות עליו במצבי חירום על פי הוראות נוהל האב, יש חשיבות יתרה בהיערכות מראש להכנת צווי ריתוק משקיים לעובדים החיוניים ולרענון הרשימה בכל שנה על פי הצורך.
התקשי"ר קובע כי בעת חירום ניתן לאייש משרות חיוניות על ידי גמלאים כאמור, בפברואר 2010 השתתף המשרד בתרגיל צבאי, שדימה מצבי לחימה כוללים בכמה גזרות ביטחוניות ובו השתתפו יחידות שונות של צה"ל.
במסגרת תחקור השתתפות המשרד בתרגיל המליצה החטיבה לתכנון מדיני במאי 2010 לטפל "בחוסר הכרוני בכוח אדם בעת חירום" ולהקים "יחידת מילואים" של המשרד.
במסמך ההמלצות שהכין צוות "תמונת מצב מדיני" במסגרת האמורה, הוצע למשרד להקים מאגר של אישים רלוונטיים מקרב גמלאי המשרד, גורמי ביטחון לשעבר וחוקרים מהאקדמיה, ולתקצב את העסקתם.
אולם מאגר כאמור לא הוקם.
בתשובת אגף מש"א על ממצאי הביקורת נכתב כי לעובדי המשרד נדרש סיווג ביטחוני גבוה, וכי הליך מתן הכשירות הביטחונית הוא יקר וממושך ויש לעדכנו בכל שנה, ולפיכך יש קושי לגייס מתנדבים וגמלאים לעבודה במשרד במצבי חירום.
משרד מבקר המדינה העיר למ שרד החוץ כי על אגף מש "א לבחון עם גורמי הביטחון המופקדים על תחום זה אם יש דרכים להקמת מאגר של עובדים בעלי כשירות ביטחונית מקרב גמלאי המשרד ומתנדבים לשם סיוע בתפעול המשרד במצבי חירום.
נוסף על כך, על המשרד לבחון את האפשרות להציב מתנדבים וגמלאים בתפקידים שמילו ים אינו מחייב כשירות ביטחונית מיוחדת.
היערכות מרכז המצב לריכוז הפעילות המשרדית במצבי חירום .