HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד קבע מנהל השו"ט כי על הווטרינרים הפרטיים לדווח לשו"ט על ביצוע החיסונים.
באפריל 2016 שלח מנהל השו"ט הודעה נוספת למגדלי הצאן ולרופאי הצאן בישראל, ולפיה החיסונים נגד אבעבועות צאן ודבר צאן יהפכו ל חיסוני רשות החל ביולי 2016.
בהודעה נאמר: "לאור העובדה שבשנים האחרונות היו מקרים בודדים בלבד של שתי המחלות, קיימו לאחרונה השירותים הווטרינריים, בהשתתפות נציגים מהאקדמיה והרופאים המטפלים בעדרי צאן, דיון הערכת סיכונים להתפרצות שתי המחלות ולקביעת מדיניות החיסון נגדן בעתיד.
בהתאם להערכת המצב, הואיל ומחד, הסיכון להתפרצות מחלות אלה הוא נמוך ביותר ומאידך קיימים תרכיבים יעילים לחיסון עדרי צאן שבעליהם ירצו בכך".
לנציגי משרד מבקר המדינה הסביר מנהל השו"ט עוד כי מחלות אלה אינן מידבקות לבני אדם, וגם זה היה שיקול בהחלטתו.
יצוין, כי הרופא הממונה על בריאות הצאן 25 מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי הביע התנגדות לביטול חובת החיסון נגד מחלות צאן אלה, כיוון שהן אנדמיות לאזור המזרח התיכון והוא צופה שהתחלואה בהן תשוב אם החיסונים יופסקו.
גם שלושה מנהלים של לשכות וטרינריות אזוריות מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי הם סבורים שהח יסונים היו חיוניים והיה מקום להשאירם חיסוני חובה.
משרד החקלאות השיב למשרד מבקר המדינה בעניין זה: "אכן לרופא הצאן במטה השו"ט .
אך הוא היה בעמדת מיעוט מוחלט בדיונים.
כל מנהלי הלשכות הווטרינריות השתתפו בדיוני ניתוח הסיכונים.
רובם ככולם תמכו בשני המהלכים".
בספטמבר 2017 התקיים דיון בהשתתפות עובדי השו"ט העוסקים בבריאות הצאן ובראשם מנהל יחידת השו"ט בשדה ("פורום צאן").
בדיון עלה כי המידע שבידי השו"ט בעניין החיסונים שבוצעו נגד אבעבועות צאן ודבר צאן לוקה בחסר כיוון שהווטרינרים הפרטיים לא הקפידו למסור לשו"ט דיווחים על כך.
אחד ממנהלי הלשכות הווטרינריות האזוריות הצביע לפני נציגי משרד מבקר המדינה על החסרונות הגלומים בהפרטת החיסונים, שלוותה לאחר מכן בביטול חובת החיסון נגד מחלות אלה.
לדבריו, כל עוד ביצעו עובדי הלשכה את החיסונים הוא ידע אילו עדרים חוסנו, אולם עתה הוא חסר מידע כזה , כיוון שווטרינרים פרטיים אינם מקפידים לדווח ללשכה על חיסונים שביצעו והשו"ט אינם אוכפים עליהם חובה זו.
ההפרטה וביטול חובת החיסון הותירו אפוא את הלשכה הווטרינרית ללא מידע על שיעור החיסונים בעדרים, אף שהיא עודנה אחראית לט יפול במ קרים של התפרצות המחלות בארץ; במצב עניינים זה לדבריו, אם חלילה תפרוץ מחלה יחסר מידע שעל בסיסו ניתן לקבל החלטות "למי לגשת קודם" - היכן שיעור הכיסוי החיסוני נמוך והיכן נמצאים עדרים שאינם מחוסנים.
עוד הוסיף, כי כל עוד חיסנו השו"ט את העדרים נגד מחלות אלה, היה עליהם להגיע גם לעדרים קטנים במקומות נידחים כדי לעשות כן, ובמחיר אחיד; לעומת זאת וטרינריים פרטיים אינם מחויבים להגיע לכל דורש כדי לבצע את החיסון, והם יכולים לסרב להגיע למקומות מסוימים או לדרוש מחיר גבוה יותר עבור הגעה למקומות מרוחקים, וכתוצאה מכך בעלי עדרים עלולים לוותר על החיסונים, שממילא הפכו לרשות.
25 :לפי אתר השו"ט, הרופא הממונה על בריאות הצאן מטפל בנושאים האלה שמירה על בריאות עדר הצאן הישראלי; ניטור ומניעה של מחלות מידבקות בצאן ; סיוע להפחתת תחלואה בזמן התפרצות מחלות; ייעוץ לרופאים, למגדלים, לאגודת הנוקדים ול שירות ההדרכה והמקצוע בכל הקשור לרפואת צאן; ביקורים תכופים במשקי הצאן בניסיון לאתר בעיות ולפתרן.
il/vet/Yechidot/Tzon/Pages/default.
aspx משרד החקלאות ופיתוח הכפר |967 .
בדיווחים של וטרינרים .
את חובת הדיווח הזו; .
מן האמור לעיל עולה כי לאחר הפרטת החיסונים נגד אבעבועות צאן ודבר צאן וביטול החובה לחסן נגד מחלות אלה נוצרה בעיה: השו"ט תלויים בדיווחים של וטרינרים פרטיים על עדרים שחיסנו; הווטרינרים הפרטיים אינם ממלאים באופן מלא את חובת הדיווח שהטילו עליהם השו"ט; כתוצאה מכך לשו"ט חסר מידע בנוגע להתחסנות העדרים, ואם תפרוץ מחלה חוסר המידע עלול לפגוע ביכולתם לטפל בכך.
בתשובת משרד החקלאות נאמר, כי "חובת ויד וא התיעוד של החיס ונים המבוצעים בעדרי הצאן מוטלת על מנהלי הלשכות עצמם.
יש להם את הסמכות, הזמן והכלים לבצע זאת.
יוער כי כאשר האחריות לחסן נגד שתי מחלות אלה הייתה באחריות הלשכות, הכיסוי החיסוני לא עלה על 40%-30% כך שמ וטב לתת לבעל העדר את היכולת לחסן כרצונו מאשר להיות תלוי בחיסון ע"י הלשכה".
משרד מבקר המדינה מעיר ל משרד הח קלאות כי תשובתו כשלעצמה חושפת ליקוי בפעולות השו"ט שכן עולה ממנה כי כאשר האחריות לשני החיסונים הייתה מוטלת על הלשכות הווטרינריות האזוריות ובעת שביצוע שני החיסונים היה בגדר חובה, שיעור הכיסוי החיסוני של עדרי הצאן בארץ היה חלקי מאד - כשני שלישים מן הצאן לא חוסן.
כאמור, בהודעה מאפריל 2016 של מנהל השו"ט למגדלי הצאן בדבר ביטול חובת החיסון נגד אבעבועות הצאן וד ב ר הצאן נאמר כי "בשנים האחרונות היו מקרים בודדים בלבד של שתי המחלות".
עם זאת נמצא כי לאחר שבוטלה חובת החיסון - מיולי 2016 ועד סוף דצמבר2017 - דווח לשו"טעל 43 ראשי צאן שלקו באבעבועות צאן; ראשי צאן אלה נמצאו במקומות שונים בארץ: בנגב, בעמקים, בשרון, בגליל המערבי וברמת הגולן.
בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה נכתב: "ביטול חובת חיסון ככל שניתן, והפרטת הביצוע לשוק הפרטי.
היא מדיניות השו"ט מזה עשרות שנים.
מדיניות זו מקובלת הן בכל המדינות המפותחות והן במשרד החקלאות.
ישנן מזה שנים מחלות רבות המאיימות ופוגעות בעדרי המקנה, שאין המדינה מתערבת בשליטה בהן.
המדינה שומרת על זכותה להתערב במקרים של התפרצות רחבה המהווה איום על בטחון תזונתי, פגיעה משמעותית בכלכלה הלאומית או ביצוא.
לא ד ב ר הצאן ולא אבעבועות הצאן עונות כיום על תנאים אלה.
המדינה גם לא חייבה לחסן נגדן עד לפני עשר ועשרים שנה, בהקבלה, והחלה בכך לאור מצב מסוים זמני.
לכן, לאחר שנים של מקרים בודדים בלבד מדי שנה, ביצעו השו"ט ניתוח סיכונים.
והחליטו תחילה להפריט את הביצוע לאחר מכן לבטל את חובת החיסון"; "בכל מקרה, בכל מחלה ובכל חיסון ובדיקה, ראוי לבצע מעת לעת בדיקת מדיניות בסגנון ניתוח-סיכונים".
המשרד הוסיף בתשובה מינואר 2018 התייחסות לכיסוי החיסוני הנמוך שהיה בתקופה שהשו"ט בצעו את החיסונים.
בתשובה נאמר, כי הדבר היה עקב "שיתוף פעולה דל מצד המגדלים ומשאבים חסרים".
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת השו"ט כי מאחר שהיא אחראית לטיפול במקרי התפרצויות של מחלות, מן הראוי שתבחן דרכים לאכוף על הווטרינריים הפרטיים לדווח לשו"ט על חיסונים שביצעו; עוד יש לבחון כיצד ניתן להבטיח שלא ייווצר קושי עתידי לטפל במקרים של התפשטות המחלות, עקב המידע החלקי שבידי השו"ט בעניין זה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |969 .
והתקנות עדיין חסרות .
אחת הדרכים למניעת מחלות בקרב בעלי חיים ולטיפול בהן היא מתן חיסונים (תרכיבים וטרינריים).
תקנות מחלות בעלי־חיים (מיקרואור גניסמים, תרכיבים ומעבירים), התשל״ה-1975 (להלן- תקנות התרכיבים), מחייבות קבלת היתר ממנהל השו"ט לייבוא, ייצור, הפצה והחזקה של תרכיב26 .
בשו"ט יש מחלקה לפיקוח על תכשירים ותרכיבים וטרינריים (להלן - מחלקת תרכיבים).
מי שמבקש היתר לייצור או יבוא של תרכיב וטרינרי צריך להגיש למחלקה "תיק תרכיב" ובו בקשה לרישום התרכיב בפנקס התרכיבים ומסמכים הנוגעים לתרכיב27 אלה נבדקים על ידי עובדי המחלקה, ובסיום בדיקת המסמכים מנהל המחלקה ממליץ למנהל השו"ט אם ל אשר את תיק התרכיב.
לאחר אישור תיק התרכיב נשלחות אצוות של התרכיב לבדיקה במעבדה לביקורת תרכיבים, שנמצאת במכון הווטרינרי ע"ש קמרון.
היעדר הוראות ביצוע בתקנות התרכיבים .
תקנות התרכיבים אינן מפרטות מה הם התנאים לקבלת היתר לרישום תרכיב ומה הם המסמכים שיש לכלול בתיק התרכיב במסגרת בקשה לרישום תרכיב בישראל.
משרד החקלאות מוסמך לעדכן תקנות אלה ולכלול בהן הור אות ביצוע בדבר המסמכים הנדרשים, הליך בדיקת הבקשות, אמות המידה להחלטה בנוגע אליהן, תנאי הייצור הנאותים עבור תרכיב וטרינרי שמיוצר בישראל ועוד.
עלה כי משרד החקלאות לא עדכן את תקנות התרכיבים וכי מיום שהותקנו ועד סיום הביקורת, ספטמבר 2017 - יותר מארבעה עשורים- עדיין חסרות התקנות את הוראות הביצוע הנדרשות.
ללא עדכון תקנות התרכיבים היה מקום שמשרד החקלאות יקבע לכל הפחות נהלים שיפרטו את כל הוראות הביצוע הנחוצות, אולם עד העשור הנוכחי המשרד לא עשה כן.
רק בשנים האחרונות החל המשרד לקבוע ולפרסם נהל ים הנוגעים להיבטים השונים של ייצור וייבוא של תרכיבים, לידיעת יצרני התרכיבים והיבואנים.
כך לדוגמה, רק בספטמבר 2016 קבע המשרד נוהל שמנחה את היצרנים והיבואנים בנוגע למבנה ולתכולה של תיק התרכיב שהם מגישים לשו"ט.
26 תרכיב אשר הוגדר בתקנות כתרכיב נסיוב וכל מוצר ביולוגי שהופק ממיקרואורגני סם למעט אנטיביוטיקה.
27 ,"משרד החקלאות, "נוהל מבנה ותכולת תיק רישום תרכיב2016 .
במועד סיום הביקורת, תחילת ספטמבר 2017 , עדיין לא הושלמו כל הנהלים הרלוונטיים: עדיין לא הותקן נוהל בנוגע לתנאי הייצור הנאותים של תרכיבים.
בתשובת המשרד נאמר כי "לשו"ט היו נהלים בעבר, אשר פירטו בין היתר את הדרך והדרישות להגשת תרכיב.
ובשנים האחרונות אכן עודכנו הנהלים ונכתבו חדשים"; "פעילות השו"ט בתחומי תרכיבים נעשית תחת מחסור בכוח אדם.
השו"ט מסכימים כי יש חשיבות להסדרת הרגולציה.
בשנים האחרונות נעשים בשו"ט מאמצים רבים להסדיר, לשפר ולייעל את עבודת השו"ט בתחום הפיקוח על תרכיבים.
במקביל נעשים מאמצים להגברת השקיפות (עריכת שימועים ציבוריים ופנייה לתעשייה טרם פרסום הנהלים, עריכה לראשונה אי פעם של רשימה פומבית ושקופה המפורסמת באתר השו"ט של תרכיבים רשומים.
)"; "עם סיום כתיבת הנהלים, יפעלו השו"ט.
על משרד החקלאות לפעול כדי להשלים בהקדם את עדכון תקנות התרכיבים ואת החלק החסר בנהלי הביצוע בנושא.
נוהל בנוגע לתנאי ייצור נאותים יאפשר לשו"ט להגביר את הפיקוח על איכות התרכיבים; הוא נדרש גם ליצרנים ישראלים המעוניינים לשווק את תרכיביהם למדינות מפותחות הדורשות עמידה בתנאי ייצור נאותים.
החלטת הממשלה על עדכון התקנות .
בישיבת ועדת השרים לרגולציה במאי 2016 התייחסמנהל מדיניות רגולציה במשרד החקלאות לתחומים שבהם יופחתו עלויות הרגולציה, ובהם תחום התרכיבים הווטרינריים.
מדבריו עלה כי תהליך רישומו של תרכיב וטרינרי הוא ממושך - 19 חודשים בממוצע - וכן שהדרישות הרגולטוריות בתחום זה "לא מוגדרות ולא ברורות".
נוסף על כך שלא הוגדרו באופן מספק הדרישות הרגולטוריות בתחום התרכיבים הווטרינריים - כעולה לעיל מממצאי הביקורת וכן בדבריו של מנהל מדיניות רגולציה במשרד החקלאות - התברר כי משך בדיקת הבקשות לרישום תרכיבים התארך במקרים מסוימים עד שנים.
בתשובת המשרד נאמר, "לאחר שנים רבות שבהן היו עיכובים משמעותיים .
משך זמן הערכת התיקים ]תיקי תרכיבים[ בהליכי הערכת התיקיםהתקצר משמעותית, וכיום אין תיקים שממתינים במשך שנים לבדיקה והערכה (כיום בדיקת תיק אורכת כ-3-4 )חודשים".
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |971 .
בישיבת ועדת השרים האמורה התקבלה החלטה 28 אשר לאחר מכן קיבלה תוקף של החלטת ממשלה, ולפיה על משרד החקלאות לתקן את תקנות התרכיבים "תוך אימוץ דרישות טכניות המקובלות במדינות האיחוד האירופי לעניין תכולה ומבנה של תיק לרישום תרכיב לשימוש וטרינרי, קביעת תוקפם של ההיתרים הניתנים.
וקביעת הוראות בעניין תנאי יצור נאותים ( GMP ) אשר יחולו על יצרנים שיבקשו לקבל אישור עמידה בדרישות האיחוד האירופי".
עוד נקבע כי עד תיקון ה תקנות יש לפעול בהתאם לנהלים שיגבש המשרד, בין היתר בעניינים אלו: (א) התכולה והמבנה של תיק התרכיב.
(ב) דרישות בדבר תנאי ייצור נאותים אשר יחולו על יצרנים שיבקשו ל ייצא לאירופה.
עוד נקבע כי יש "לפעול להרחבת הנוהל למתן היתר לייבוא, החזקה והפצה של תרכיבים וטרינריים אשר אושרו במדינה מוכרת כהגדרתה בתקנות הרוקחים (תכשירים), התשמ"ו-1986".
בהחלטת הממשלה נקבע כי על משרד החקלאות לפרסם לציבור כמה נהלים בנוגע לתרכיבים, בהם נוהל בעניין תנאי ייצור נאותים - שאותו הוטל על המשרד לפרסם עד דצמבר 2016 .
כמו כן הוטל על המשרד להגי ש לאישור משרד המשפטים עד 31.
17 טיוטת תיקון לתקנות התרכיבים.
נוהל בעניין תנאי ייצור נאותים : תקנות הרוקחים (תנאי ייצור נאותים לתכשירים), התשס״ט -2008 , מגדירות "תנאי ייצור נאותים לתכשיר רפואי " (GMP ) כמכלול הפעולות שנועדו להבטיח שהתכשיר מיוצר לשימושו המיועד על פי העקרונות המקצועיים המחייבים, כמפורט בהגדרה.
התקנות מסמיכות את משרד הבריאות לפקח על יצרני התכשירים הרפואיים.
בתקנות התרכיבים אין הוראות בנוגע לתנאי ייצור נאותים של תרכיבים וטרינריים.
עלה, כי עבור יצרנים ישראלים שמעוניינים לייצא לחו"ל את תרכיביהם הוראות כאלה נחוצות כדי שיוכלו לשווקם למדינות הדורשות את אישורו של המאסדר במדינת הייצוא לכך שהתרכיבים יוצרו בתנאי ייצור נאותים; ככלל מדובר במדינות באירופה.
מאחר שמשרד החקלאות לא קבע הוראות כאלה ואינו מ פקח על ייצור התרכיבים הווטרינריים, הוא אינו יכול לספק ליצרנים ישראלים אישור מסוג זה, ויש בכך כדי לפגוע בהם.
על פי החלטת הממשלה היה על המשרד להשלים את כתיבת הנוהל בעניין תנאי ייצור נאותים עד דצמבר 2016 .
בתשובה מיוני2017 למשרד מבקר המדינה מסר הממונה על מחלקת התרכיבים כי אמנם הושלמה כתיבת הנהלים הנוגעים לאישור תרכיבים וטרינריים והם פורסמו לציבור, אך עדיין לא הושלמה כתיבתו של הנוהל בנוגע לתנאי ייצור נאותים של תרכיבים.
במהלך הביקורת ציין הממונה על מחלקת תרכיבים לפני נציגי משרד מבקר המדינה כי משרד החקלאות לא עסק עד כה בנושא תנאי הייצור הנאותים של .
28 החלטה מס' רגו/4 של ועדתהשרים לרגולציה מיום 23.
16, אשר צורפה לפרוטוקול החלטות הממשלה וקיבלה תוקף של החלטת ממשלה ביום 9.
16, ומספרה הוא1521/(רגו4 .
) 972 |דוח שנתי 68ג .
תרכיבים, וכי לעובדים חסרים ידע והכשרה כדי לפקח על כך.
באוגוסט 2017 עדכןהממונה על המחלקה את משרד מבקר המדינה כי "לאחרונה נבחרה במכרז.
רופאה וטרינרית שעסקה בתעשייה במשך 10 שנים ב-GMP", והוא צופה שהדבר יאפשר "קידום משמעותי מאוד עבור הנושא".
בתשובת משרד החקלאות נכתב, "בשל מחסור בכוח אדם ועל רקע הבנת היקף האסדרה ומורכבות הטיפול המקצועי הנדרשים, נבחנה אפשרות לשיתוף פעולה עם משרד הבריאות.
לא התאפשר בסופו של דבר"; נדרשת הכשרה נרחבת של כוח האדם במשרד בתחום זה - מדובר במיומנות ייחודית (לשם השוואה, למשרד הבריאות יש צוות ייעודי לנושא זה .
); כאמור "קלטו השו"ט רופאה וטרינרית שעסקה בנושא בתעשייה, בסיועה נעשה מקצה שיפורים לטיוטת הנוהל.
בימים אלה מצויה בשלבי עבודה מתקדמים כתיבת טיוטת נוהל יצרן-יבואן (תנאי יצו ר נאותים)".
משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שמשרד החקלאות יפעל באופן נמרץ להשלים את כתיבת הנוהל בנושא תנאי ייצור נאותים של תרכיבים וטרינריים כדי שיוכל לפרסמו בהקדם ולפקח על יישומו.
תיקון תקנות התרכיבים: בהחלטת הממשלה נקבע כאמור שעל משרד החקלאות להגיש למשרד המשפטים טיוטה לתיקון תקנות התרכיבים עד סוף דצמבר 2017 .
ואולם בירורים במחלקת תרכיבים ובלשכה המשפטית של משרד החקלאות העלו כי כתיבת הטיוטה מתעכבת ולא תושלם במועד.
לדברי הממונה על המחלקה, בהחלטת ועדת השרים נקבע שהמחלקה תקבל תוספת של שתי משרות, כדי שתוכל לבצע את משימותיה ובהן תיקון התקנות; אולם עד אוגוסט 2017 לאנוספו למחלקה עובדים ולכן התעכב תיקון התקנות.
הלשכה המשפטית של משרד החקלאות השיבה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2017 כי "גם אם בעת הזו תגובש ותושלם העמדה המקצועית ותיפתר בעיית כוח האדם של השירותים הווטרינריים, המשרד לא יוכל לעמוד במועדים .
שכן גם עבודת הכתיבה המשפטית עצמה ]בהחלטת הממשלה [ שנקבעו תארך זמן".
בתשובת משרד החקלאות נאמר כי "לוחות הזמנים שהוצגו בוועדת השרים לחקיקה נקבעו תוך הנחה שהמחלקה תקבל 2 תקני כ"א נוספים לטובת הנושא.
אולם איוש התקנים עוכב.
נכון לתאריך זה, תקן אחד אויש בחודש ספטמבר 2017 , ועל כן לא ניתן היה לפעול לקידום האסדרה אלא הושקעו המשאבים הקיימים רק בטיפול במשימות שוטפות"; "רשימת תתי -הנושאים הוצגה בוועדת השרים לרגולציה.
בימים אלה מצויה בשלבי עבודה מתקדמים כתיבת טיוטת נוהל יצרן-יבואן (תנאי יצור נאותים) ותחל כתיבת נוהל לשחרור אצוות.
עם סיום כתיבת הנהלים, יפעלו השו"ט מול הלשכה המשפטית במשרד לכתיבת טיוטת התקנות, אשר תתבסס מבחינה מקצועית על הנהלים שיכתבו".
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |973 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאו ת כי עליו לטפל בהקדם בחסמים המעכבים את תיקון תקנות התרכיבים.
כמו כן עליו לתת את הדעת ללוח הזמנים שנקבע לשם כך בהחלטת הממשלה, ואם לא יוכל לעמוד במועדים שנקבעו - לפנות לממשלה ולבקש ארכה.
ביצוע תצפית שדה בתרכיב וטרינרי ללא קבלת אישור השו"ט .
אישור לשימוש בתרכיב בארץ נעשה על פי נוהל "מבנה ותכולת תיק רישום תרכיב" שמשרד החקלאות הפיץ ליצרנים וליבואנים של תרכיבים בספטמבר 2016 (להלן- הנוהל).
בנוהל נקבעו השלבים לאישור רישום של תרכיב וטרינרי בישראל: (א) היצרן או היבואן יגיש למחלקת תרכיבים בשו"ט את תיק התרכיב לצורך קבלת החלטה אם ניתן לרשום את התרכיב בישראל29 .
(ב) תיעשה הערכה של תיק התרכיב במחלקה.
(ג) אם יינתן אישור לכך אצווה של התרכיב תישלח לבדיקה של המשרד במעבדה.
(ד) אם השלבים הקודמים עברו בהצלחה יאשרו השו"ט ליצרן או ליבואן לבצע ניסוי שדה (להלן גם - תצפית שדה) בתרכיב.
במסגרת זו ינוסה התרכיב על בעלי חיים במשק או בכמה משקים כדי לבחון אם הוא בטוח לשימוש עבורם ואם אין לו השפעה קלינית שלילית עליהם.
ניסוי שדה יעשה אם כן רק לאחר שיושלמו בהצלחה שלבים קודמים לו.
לעניין תצפית השדה מסר הממונה על המחלקה: כי " יצרן התרכיב מציע פרוטוקול תצפית ואנחנו מאשרים את הפרוטוקול יחד עם הרופא הווטרינר בשו"ט האחראי על התחום (דגים, עופות, בקר.
)"; "פרוטוקול נכתב בהתאם למקובל במדינות מפותחות (קיים בעולם נוהל אחיד.
)"; "פרוטוקול התצפית מפרט מה לעשות, למי לדווח ומתי - במקרים של תחלואה או תמותה חריגים.
תאורטית אפשר להוסיף תנאים נוספים "; על היצרן לקבל אישור מהשו"ט לפרוטוקול התצפית.
יצוין, כי בשלבי הפיתוח של תרכיבים וטרינריים עושים היצרנים ניסויים, בין השאר על בעלי חיים, לבדיקת יעילותם ובטיחותם של התרכיבים.
אולם ניסויים אלה מתבצעים בתנאי מעבדה.
ניסוי שדה נעשה בשלב מאוחר יותר, וביצועו מותנה כאמור בהשלמת השלבים המוקדמים בבדיקת התרכיב בשו"ט ובאישור השו"ט ליצרן או ליבואן לבצעו.
29 על פי הנוהל, המבנה ו התכולה של תיק ה תרכיב יהיו לפי עקרונות הדירקטיבה האירופית 2001/82/EC , ונהלי-( Notice To Applicants - Eudralex - Volume 6B (NTA של הרשות האירופית לתרופות המתפרסמים באתר האינטרנט של האיחוד האירופי.
אישור השו"ט ואף בלי .
נמצא כי חברה שמייצרת תרכיבים וטרינריים ביצעה בקיץ 2017 ניסוי שדה בשלושה משקים בארץ, לבדיקת השפעתו של תרכיב מסוים על בעלי חיים.
הניסוי בוצע מבלי שהשו"ט נתנו אישור לכך; בטרם הגישה החברה לשו"ט את כל המסמכים שנדרשו בתיק התרכיב, מבלי שהשו"ט בדקו אצווה של התרכיב ובלא שהחברה הגישה לשו"ט את פרוטוקול הניסוי לבדיקה.
לשו"ט נועד על ביצוע הניסוי רק לאחר שהסתיים.
ביצוע ניסוי שדה בתרכיב לפני שהושלמו בהצלחה שלבי הבדיקה המוקדמים אינו רק מנוגד לנוהל, אלא גם עלול לסכן את בעלי החיים שהתרכיב ניתן להם ובכך גם לפגוע בפרנסת החקלאים המגדלים אותם.
בתשובה מנובמבר 2017 :של מנהל השו"ט בפועל למשרד מבקר המדינה נאמר כי במרץ 2017 מסרו נציגי החברה לשו"ט כי תיק התרכיב אינו עומד בדרישות הנוהל, וכי שלב הפיתוח טרם הסתיים, והחברה התבקשה להשלים את הנדרש בטרם יתקבל התיק להערכה.
בין היתר, מסרו נציגי החברה כי חסרים ניסויים בתרכיב והשו"ט מסרו להם כי לשם ביצוע ניסויים אלה עליהם לקבל היתר מהמועצה לניסויים בבעלי חיים, כנדרש בחוק צער בעלי חיים (ניסויים בבעלי חיים), התשנ "ד-1994.
נציג השו"ט לא הבין כי כוונת נציגי החברה לניסויים בשדה וחשב שמדובר בהמשך הליך המחקר והפיתוח של התרכיב , שיתבצע במעבדה.
דבר ביצועו של ניסוי השדה הובא לידיעת גורמי הפיקוח בש ו"ט כחודש לאחר סיומו, ואז התבר ר שעקב אי-ההבנה האמורה הבינו נציגי החברה שבאפשרות ה לבצע את הנ יסוי במשקים.
המשרד הוסיף כי השו"ט ידאגו להגברת המודעות לנוהל, בין היתר באמצעות הפצתו בקרב היצרנים והיבואנים של תרכיבים, כדי לחדד את הוראותיו ולמנוע מקרים כאלה בעתיד.
מנהל השו"ט בפועל הוסיף במכתבו למשרד מבקר המדינה כי השו"ט פנו אל המשקים בהם התבצע הניסוי ונענו שלא נצפו נזקים או תמותה חריגה בקרב בעלי החיים מהסוג שעליו נוסה התרכיב.
הוא כתב עוד, כי עובדי השו"ט הבהירו לנציגי החברה שמייצרת את התרכיב שהיה עליה לקבל את אישור השו"ט לביצוע ניסוי השדה.
משרד מבקר המדינה מעיר לשו"ט כי עליו לפעול כדי למנוע מקרים דומים בעתיד.
בין היתר עליו לבחון אם הוא פועל באופן מספק כדי להביא לידיעת יצרנים ויבואנים את הנהלים שקבע בתחום התרכיבים , ולפקח עליהם באופן הדוק כדי שיוכל לחשוף בזמן אמת ביצוע פעולות בניגוד לנהלים ולהפסיקן לאלתר.
לכך יש חשיבות נוכח העובדה שליקויים בתחום התרכיבים עלולים לסכן את בריאות בעלי החיים שעליהם נעשים הניסויים וכתוצאה מכך גם את פרנסת החקלאים.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |975 .
אי-קיום דיון ב דוח מבקר הפנים בנושא תרכיבים .
על פי חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב-1992, "הוגש דין וחשבון של המבקר הפנימי.
תקיים הנהלת הגוף הציבורי דיון בממצאיו תוך 45 .
"ימים מיום הגשתו מבקר הפנים של משרד החקלאות (להלן - מבקר הפנים) בדק לסירוגין בחודשים אפריל 2014 - יוני2015 אתהמערך לרישום התרכיבים בש ו"ט.
בינואר 2016 הגיש מבקר הפנים להנהלת המשרד את דוח הביקורת הסופי על ממצאי בדיקתו.
הדוח עסק, בין היתר, בדרך הקמת היחידה לפיקוח על תרכיבים ועל תכשירים וטרינריים, במידת השתלבות היחידה במבנה הארגוני של השו"ט ובדרכי עבודתה, ובאסדרה החסרה בנוגע לאישור תרכיבים.
בבירור שעשו נציגי משרד מבקר המדינה עם מבקר הפנים במחצית השנייה של 2017 הוא מסר כי אף עלפי שחלפה יותר משנה וחצי מאז הגיש את הדוח להנהלת משרד החקלאות, היא לא דנה בממצאיו.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת משרד החקלאות כי אי-קיום דיון של הנהלת המשרד בממצאי מבקר הפנים אינו עולה בקנה אחד עם האמור בחוק.
הביקורת הפנימית מיועדת לייעול ותיקון של עבודת המש רד.
המשרד אף משקיע בה משאבים כספיים, ולכן אי-דיון בממצאי הביקורת כמוהו כבזבוז משאבים.
עוד יש בכך כדי לפגוע במעמדו של מבקר הפנים.
בתשובת המשרד מנובמבר 2017 נאמר כי אינו מקבל את הטענה כי לא דן בדוח מבקר הפנים.
לדבריו, "נערכו מספר דיונים בנושא רישוי תרכיבים וטרינריים בלשכת מנכ"ל, נשמעו טענות מצד חברות ובעלי עניין ואף התקבלו החלטות והתקיים סיור מקצועי באחד המפעלים ללימוד הנושא".
לתשובתו צירף המשרד סיכום דיון מנובמבר 2015 שהתקיים בלשכת המנכ"ל ובו נכחו נציגים של חברות המשווקות תרכיבים וטרינריים.
בתשובה מינואר 2018 כתב המשרד, כי התקיימו דיונים בנושא התרכיבים והעובדה "שמבקר הפנים לא נוכח בדיון או לחילופין דו"ח הביקורת לא הוזכר בסיכום הדיון אינו אומר שהנושא לא מתייחס לליקויים שעלו"; עוד כתב המשרד כי התקיימה ישיבה עם מבקר הפנים בנושא כוח אדם.
בתשובה מפברואר 2018 למשרד מבקר המדינה כתב מבקר הפנים של משרד החקלאות: " מאחר ולא הוזמנתי לדיון המתייחס לממצאי דו"ח הביקורת וממילא לא קיבלתי דיווח בנושא, הרי שלא ידוע לי על תיקון ליקויים בעקבות הדו"ח".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי הדיון שאת סיכומו צירף לתשובתו היה בשנת 2015 בעוד שמבקר הפנים הגיש את דוח הביקורת שלו בשנת 2016 .
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למשרד החקלאות, כי דיונים עם גורמים במשרד ומחוץ לו בנושא תרכיבים שנעשו במהלך העבודה השוטפת, ושמבקר הפנים ממילא לא הוזמן אליהם, אינם מייתרים את החובה המוטלת על הנהלת המשרד לייחד ישיבה לצורך דיון קונקרטי בממצאי הביקורת הפנימית שנכתבו בדוח על המערך לרישום תרכיבים, זאת בנוכחות מבקר הפנים ובנוכחות נציגים רלוונטיים של השו"ט.
על הנהלת המשרד לקיים לאלתר דיון בממצאי דוח מבקר הפנים ולפעול לתיקון ליקויים עליהם הצביע, ככל שלא תוקנו עדיין.
טיפול המשרד בשני מקרים של חשש להימצאות בניגוד עניינים .
הפסיקה עסקה רבות ב נושא ניגוד העניינים ו קבעה כי כלל יסוד בשיטתנו המשפטית הוא כי על עובדי ציבור להימנע ממצב של ניגוד עניינים.
כלל זה מטרתו לצפות פני עתיד ולמנוע את הרע בטרם יארע30 .
גם בספרות המשפטית נקבע כי "עקרון יסוד בשיטתנו המשפטית הוא כי אסור לבעל תפקיד ציבורי להימצא במצב של ניגוד עני ינים"; מצב זה " פוגע באמון הציבור במערכת השלטונית", "ואין כל דרישה שניגוד העניינים אכן יתממש".
ניגוד עניינים אסור שיתקיים אף ל"מראית פני הדברים", למען שמירה על אמון הציבור במערכת הציבורית31.
סוגייתהפתרונות ל ניגוד העניינים נדונה אף היא בספרות המשפטית ו בבתי המשפט32.
הפתרונותלמניעת מצבים אלו משתנים בהתאם לחומרת החשש ונעים על הטווח שמהודעת בעל התפקיד על היכרות או נגיעה לעניין; מילוי התפקיד בשיתוף גורמים נוספים; הסדרי הימנעות מטיפול בעניינים המעלים חשש לניגוד עניינים; ועד פסילת מועמד או בעל תפקיד מלכהן בו במצב של ניגוד עניינים חמור.
הסדרים למניעת ניגוד עניינים של מנהל השו"ט: על פי תקנות התרכיבים, למנהל השו"ט הסמכות להחליט על רישום תרכיב וטרינרי.
הוא מוסמך לתת היתר ליצרן בישראל של תרכיב וטרינרי וכן ליבואן של תרכיב וטרינרי.
30 בג"ץ 531/79 סיעת הליכודבעיריית פתח תקווה נ' מועצת עיריית פתח תקווה, פ"ד לד ( 2 )566 (1980 .
) 31 ,טנה שפניץניגוד עניינים במגזר הציבורי למעשה ולהלכה (התשע"ד), עמ' 41-47 .
32 ,הסוגייה עלתה גם בדוחות מבקר המדינה.
ראו לדוגמה: מבקר המדינהדוח שנתי 66 ג(2016 ,) :בפרק על משרד החקלאות ופיתוח הכפר"הטיפול בניגודי עניינים ובמכרזי כוח אדם" , עמ' 985 עד1009 .
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |977 .
מנהל השו"ט שכיהן בתפקיד מיוני 2011 עד סוף מאי 2017 (להלן- מנהל השו"ט) הועסק קודם לכן, משנות השמונים של המאה העשרים, באגודה הנותנת שירותים וטרינריים לחקלאים (להלן - האגודה), ובשש השנים שקדמו למינויו לתפקיד מנהל השו"ט שימש הרופא הראשי שלה.
במסגרת פעילותה יש לאגודה קשרי גומלין עם השו"ט, בין השאר בעניין בקשותיה לקבלת היתרים לי יבוא תרכיבים וטרינריים.
מנהל השו"ט הצהיר לפני משרד החקלאות על זיקתו לאגודה בטופס שהתבקש למלא, טופס שמטרתו למנוע הימצאות עובד במצב של ניגוד עניינים.
ההסדרים למניעת ניגוד עניינים: עם כניסתו לתפקיד של מנהל השו"ט שלח לו היועץ המשפטי של משרד החקלאות מסמך הנחיות שהוכן עבורו למניעת ניגוד עניינים (להלן - ההסדר הזמני).
בהסדר הזמני נאמר כי היקפם הנרחב של קשרי הגומלין של האגודה עם השו"ט לא יאפשר למדרו מכל עיסוק בנושאים הקשורים לאגודה בלי לפגוע במילוי תפקידו.
לפיכך, "ככלל, במסגרת הסדר זה לא תהיה מנוע מעיסוק או טיפול ב , למעט ]האגודה[ כל נושא בו מעורבת במקרים המפורטים להלן", ביניהם: "בפניות של .
]האגודה[ לשו״ט בסוגיות בה ן יש .
]לה[ אינטרס משל עצמה .
- לא תהיה מעורב במשך תקופה של שנתיים מיום כניסתך לתפקיד.
לאחר תקופה זו הנך רשאי להיות מעורב בדיונים, התייעצויות וקבלת החלטות, לאחר התייעצות עם היועץ המשפטי למשרד"; "בנושאים חדשי ם בהם תפנה [ה.
]אגודה לשו״ט (ואי ן לה בהם אינטרס משל עצמה) - במשך שנתיים מיום כניסתך לתפקיד ניתן לקיים דיונים והתייעצויות אך קבלת ההחלטות בפניות תחייבנה אישור מנכ״ ל המשרד ולאחר התייעצות עם פורום מקצועי בכיר בשו״ט בתחום הרלוונטי ועם הלשכה המשפטית.
לאחר שנתיים לא יחולו הגבלות בעניינים מסוג זה.
]ההדגשות במקור[ " נמצא כי רק בנובמבר2013 , כשנתיים וחצי לאחר שמנהל השו"ט נכנס לתפקיד, הכין עבורו משרד החקלאות הסדר ניגוד עניינים קבוע.
את ההסדר הקבוע הכין המשרד רק לאחר שמבקר הפנים פנה ללשכה המשפטית של המשרד לבירור העניין.
הלשכה המשפטית השיבה למבקר הפנים כי הכינה את ההסדר הזמני כיוון שנדרשו כמה השלמות מידע לפני שיהיה אפשר להפוך את ההסדר לקבוע; ההשלמות בוצעו אך בשל תקלה עריכת ההסדר הקבוע לא בוצעה; בעקבות פנייתו של מבקר הפנים ולאחר שהתבררה התקלה הוכן ההסדר הקבוע.
הלשכה המשפטית של המשרד כתבה למשרד מבקר המדינה, כי ההסדר הזמני לא היה מוגבל בזמן והיה תקף עד שהוחלף בהסדר הקבוע.
החלטות הנוגעות לאגודה בנוגע ל תרכיב נגד מחלת קטרת העור: בקיץ 2012 פרצה מחלת קטרת העור33 בעדרי בקר ברמת הגולן ומשם התפשטה דרומה.
השו"ט השתמשו עד לאותה עת בתרכיב מסוג מסוים (להלן - תרכיב א'), אך כיוון שנמצא זיהום באצוות מסוימות שלו הוחלט להחליפו מיד בתרכיב אחר.
התברר לשו"ט כי האגודה היא היחידה בישראל שמסוגלת לייבא תרכיב אחר נגד המחלה.
החל באוגוסט 2012 נתנו השו"ט לאגודה היתרים לייבאמנות של התרכיב האחר (להלן - תרכיב ב'), על פי בקשות שהגישה להם מפעם לפעם.
מנהל השו"ט היה מעורב במתן ההיתרים.