HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במכתב לחברת הדואר מיוני 2008 דחתה רשות החברות את תשובתה של החברה מן הסיבה שרכיבי הסיכון של תשלומים אלו במעמד חתימת ההסכם עם המדינה וביצועו אינם שווים בהכרח לרכיבי הסיכון שלהם כיום.
במכתב התשובה שלה ביקשה הרשות כי "יינתן גילוי לעמדת הרשות לפיה יש להוון את ההתחייבות על בסיס תזרימי המזומנים העתידיים הצפויים לפי שיעור ריבית המשקף את הסיכון הגלום בהתחייבויות האקטואריות ומחיר גיוס החוב של החברה הכולל פרמיית סיכון".
הועלה כי ביאור מעין זה לעמדת רשות החברות לא נרשם בספרי החברה לשנת 2007 .
גם בדוחות הכספיים לשנים 2008 -2009 , שבהם הוונו החבויות האקטואריות לפי שיעור היוון חסר סיכון (%3.
5 ), לא ניתן גילוי לעמדתה השונה של רשות החברות38 .
עמדתה זו של רשות החברות, שהוצגה בהערותיה לדוחות הכספיים של החברה לשנת 2007 , שונה מן העמדה שהציגה בתשובתה למשרד מבקר המדינה.
לדבריה בתשובתה זו: "אין הצהרה מפורשת שבישראל יש שוק עמו ק39 , הפרקטיקה הנהוגה בקרב החברות המדווחות בישראל מתבססת על ההנחה שלא קיים שוק עמוק לאג"ח קונצרני בישראל, אנו סבורים שהחברה פעלה בהתאם להנחיות התקן הבינלאומי IAS-19 .
" משרד מבקר המדינה מעיר לחברת הדואר כי בדוחותיה הכספיים של חברת החשמל לישראל (להלן - חברת הח שמל), שבהם נתלתה חברת הדואר כ"נורמה" להצגת חבות אקטוארית, הציגה חברת החשמל ניתוחי רגישות על מידת השפעתם של גידול או קיטון באומדנים המרכזיים של החבות האקטוארית40 .
לעומת זאת, חברת הדואר לא הציגה ולא נדרשה על ידי רשות החברות להציג ניתוח רגישות מעין זה, שניתן היה ללמוד ממנו מהו סכום השינוי בחבות .
38 בשנים 2008-2009 לא העירה הרשות באופן ספציפיבנוגע ל שיעור ההיוון, אלא דרשה באופן כללי "שיעור היוון הולם" (בהערותיה לשנת 2008 ) וחישוב ההתחייבות לפי חוזרי הרשות (בהערותיה לשנת 2009 ).
משנת 2010 שונה שיעור ההיוון בשל המעבר לדיוו ח כספי על פי כללי התקינה הבין-לאומית, והוא מחושב לפי עקום הריביות שמפרסמת החברה המצטטת שבחר אגף שוק ההון באוצר, שגם הוא מבוסס על איגרות חוב מדינה חסרות סיכון.
39 "שוק עמוק" מוגדר כשוק של ניירות ערך בו היקף המסחר הוא כזה שגם מספר ניכר של עסקאות לא ישפיעו על מחיר השוק.
40 לדוגמה, בדוח הכספי לשנת 2011 התייחסה חברת החשמל לשלושה אומדנים כאלו: לשיעור הריבית להיוון, לשיעור הגידול בשכר ולשיעור גידול הפנסיה.
חברת דואר ישראל בע"מ 635 .
האקטוארית הנוגע לשינוי מסוים בשיעור הריבית להיוון.
ניתוח רגישות כאמור מצביע על ההשלכות של כל שינוי באחד האומדנים האקטואריים על תזרים המזומנים של החברה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברת הדואר כי מן הראוי שתערוך בחינה כוללת של כל היבטי ההפקדות והחבויות האקטואריות.
מן הראוי גם שבעניין שיעור ההיוון של החבויות האקטואריות תבקש רשות החברות את חוות דעת המוסד הבין-לאומי לתקינה חשבונאית.
על פי הדוח של אקטואר החברה מיולי 2011 , אין המודל האקטוארי שלו לוקח בחשבון פרישה מוקדמת, אף שתכני ת הייצוב מדצמבר 2011 כוללת פרישה "בהסכמה" של 500- .
עובדים בעניין זה הסבירה חברת הדואר בתשובתה מאוגוסט 2012 על הבהרות שהתבקשו באותו החודש כי "הסדרי פרישה נעשים רק מעת לעת לאחר שהושגו הסכמות עם נציגות העובדים ועם הגורמים הרלוונטיים במדינה.
כתוצאה מכך א ין לחברה תכנית לפרישה מוקדמת כהגדרתה בתקן 19 .
"הבינלאומי המצריכה רישום התחייבות בגינה היועצים העריכו כי פרישה עתידית של 216 עובדים תחסוך לחברה של כ-37 מיליון ש"ח בשנה41.
עם זאת, בדוח היועצים צוין כי אין בתכנית פרישה מוקדמת של כ-200 עובדים כדי לייצב את חברת הדואר לאורך זמן.
בדצמבר 2011 פרסמה רשות החברות חוזר בנושא התחייבויות יחסי עובד -מעביד ואקטואריה בדוחות כספיים.
בהוראות החוזר ביקשה הרשות את תיעודם של תהליכי המיפוי של החבות האקטוארית, וכללה בהן הנחיה כי בכל חברה ממשלתית יובאו הנחות האקטואריה לאישורו של הדירקטוריון.
עוד ביקשה הרשות לעלות את נושא החוזר לסדר היום של הדירקטוריון בתוך 90 ימים מיום הוצאתו של החוזר, לקבל החלטה בדבר יישומו ולהגיש לרשות דוח בעניינו.
הביקורת העלתה כי החברה לא המציאה לרשות החברות דוח בדבר יישומו של החוזר.
רשות החברות לא אכפה על החב רה לקיים את הוראותיה לדווח לה בפירוט על סעיפי החישוב האקטוארי והליכי אישורם במוסדות החברה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברת הדואר כי מאחר שהנדבך המרכזי בתכנית הייצוב שהיא הכינה הוא פרישת עובדים, היה על החברה לממש את אותו חלק של התכנית שהיה באפשרותה לממן ממקורותיה העצמיים בלי להמתין לסיוע חיצוני ממשרד האוצר, ולכלול את הכספים המיועדים למימון תכניות פרישה מוקדמת של עובדים בחבות האקטוארית ובתיק הנכסים האקטוארי.
עתידה של חברת בנק הדואר חברת בנק הדואר התאגדה בישראל והחלה בפעילותה ביום 1.
06 כחברה בת של חברת הדואר מכוח סעיף 88 יא(ב) לחוק הדואר, כפי שתוקן במסגרת חוק המדיניות הכלכלית לשנת .
41 כל עוד יישמר יחס של עד1:3 .
בין פורשים לנקלטים 636 דוח שנתי64א .
הכספים 2004 (תיקוני חקיקה), התשס"ד- 2004 .
עם הקמת חברת הדואר הסתיימה ערבותה של הממשלה לפעילות הבנק כשהיה תחת גגו של משרד התקשורת.
הצורך בהבטחת כספי הלקוחות בנפרד מנכסיה של חברת הדואר הוביל לפתרון משפטי של הקמת חברת בנק הדואר.
באוגוסט 2008 החליטה כאמור הממשלה לפעול להסרת חסמים בפעילות חברת הדואר וחברת בנק הדואר, המקשים על פעילותן כחברות עסקיות.
בהמשך להחלטה זו נכנס לתוקפו ביום 31.
12 'תיקון מס11 לחוק הדואר.
תיקון זה כללביצוע הפרדה מבנית מלאה של הממשל התאגידי42 בין החברה לבנק הדואר ועיגון סמכויות פיקוח ואכיפה על החברה הבת וכן הוראות צרכניות בנוגע לשירותי בנק הדואר.
לפיכך, נקבע כי לחברת בנק הדואר ימונה דירקטוריון, והוא יבחר את הנהלת החברה.
הפרדה מבנית זו חייבה את קביעתו של סכום ההון העצמי של בנק הדואר ואת דרכי מימונו.
בסוף 2006 , במסגרת הוועדה לבחינת הרחבת התחרות בתחום הבנקאי הקמעונאי, פרסם החשב הכללי בקשה לקבלת מידע 43.
הוא ביקש מעשרות גופים כלכליים, רובם גופים בין - לאומיים, להציע הצעות כיצד ניתן לפתח את בנק הדואר.
בד בבד שכר החשב הכללי שירותיו של יועץ לצורך בחינת ההצעות שיתקבלו, ובסופו של יום היה על היועץ להמליץ על מתכונת הפעילות האופטימלית בעבור בנק הדואר.
היועץ המליץ להפוך את בנק הדואר לבנק מסחרי קמעונאי גם כדי להגביר את התחרות במערכת הבנקאית וגם בשל הנחת העבודה כי בטווח הא רוך יהפוך הדבר את בנק הדואר למנוע הצמיחה של חברת הדואר.
הוא המליץ כי עד שיופרט בנק הדואר תכשיר הממשלה את הקרקע לעניין זה באמצעות ביצוע שינויים רגולטוריים ושינויים מבניים הנדרשים להפיכת בנק הדואר לבנק מסחרי.
על פי המתווה שהוצע, הרוכש של חברת הדואר וחברת בנק הדואר יזרים לבנק הון ויבצע את השדרוגים הנדרשים במערכות המחשוב, שיובילו בסופו של יום (תקופה מסוימת לאחר שהבנק יימכר) לקבלת רישיון בנקאי.
07 שלח המפקח על הבנקים דאז מכתב לחשב הכללי ובו פירט את עמדתו של בנק ישראל בכל הנוגע לפעילותו של בנק הדואר.
לדבריו, "יש לפעול להפיכת בנק הדואר לתאגיד בנקאי וליישם זאת בתהליך ההפרטה של חברת הדואר.
עמדתנו זו נגזרת הן מהצורך להגביר את התחרות במגזר הבנקאות הקמעונאית והן מהצורך לשמור על יציבותו של בנק הדואר".
במכתבו הדגיש המפקח דאז כי בנק ישראל סבור כי הפיקוח על בנק הדואר צריך לעבור לידיו של המפקח על הבנקים בטרם יקבל בנק הדואר רישיון, ובכפוף לתנאים האלה: ביסוס עצמאות תאגידית לחברת בנק הדואר, ביסוס תשתית ארגונית לחברת בנק הדואר לפי הסטנדרטים החלים על תאגידים בנקאיים והון עצמי מינימלי בסך 150 .
מיליון ש"ח לתשובתו מינואר 2013 צירף משרד התקשורת העתק מכתב ששלח ב- 25.
07 מנכ"ל משרד התקשורת דאז אל החשב הכללי דאז, ובו נכתב: "אין אנו רואים, בעתיד הנראה לעין, ולפחות לא עד למימוש מהלך ההפרטה במלואו, לגבי חברת הדואר כולה על מרכיביה השונים, כל אפשרות להסכים לתהליכים אותם מציע בנק י שראל: הפרדה תאגידית מוחלטת במקביל להפיכת בנק הדואר לתאגיד בנקאי.
אין צורך להרבות מילים בדבר השפעתו השלילית של תהליך מוצע זה על יכולתה של חברת הדואר להמשיך ולתפקד במתכונתה הנוכחית.
עמדתנו היא כי תהליך פתיחת שוק הדואר לתחרות, ולאחר מכן ביסוסה של התחרות שתיווצר.
הינו עניין הצפוי להימשך מספר שנים, ובמהלכן איבוד נתחי השוק הצפוי לחברת הדואר במגזרי .
'דירקטוריון, הנהלה, מבקר פנימי, יועץ משפטי וכו 43 הבקשה לקבלת מידע ( RFI ) היא פנייה לרוכשים פוטנציאליים לקבל מידע על שירות או על שוק מסוים.
מטרת הפנייה לסייע לגורם המזמין לקבל מידע כדי להכין מכרז שימצה את האפשרויות העומדות לפני המדינה כשהיא באה להפריט או לשנות את מבנה חברת הדואר ובנק הדואר.
חברת דואר ישראל בע"מ 637 .
הפעילות השונים יחייב הסתמכות על ההכנסות מהשירותים הכספיים הניתנים על ידי חברת הדואר מטעם חברת בנק הדואר".
את עמדתו זו של משרד התקשורת לא קיבל בנק ישראל, שהוא הגוף המוסמך על פי חוק 44 .
להעניק רישיון לתאגיד לעסוק בפעילות בנקאית בנובמבר 2008 נערך דיון פנימי ברשות החברות בנוגע לחברת בנק הדואר.
הדיון נערך בראשותו של המשנה למנהל הרשות.
בפרוטוקול הדיון נכתב כי "יש לקדם את המהלך של הפיכת בנק הדואר לחברה נפרדת.
לצורך כך ינקטו הצע דים הבאים.
שיתוף ]בין השאר [ פעולה עם אגף תקציבים לצורך קביעת ההון העצמי ועיצוב הסכם העברת עובדים ונכסים , ככל שיידרש".
]מחברת האם לחברה הבת[ הועלה כי הדיונים בין הגורמים הנוגעים בדבר התקיימו במהלך 2008 -2011 , אך רק ביולי 2012 הוסדרו יחסי שתי החברות בתיקוןלחוק הדואר, התשמ"ו - 1986 .
תיקון זה חייב את החברה לבצע הפרדה מבנית מלאה של הממשל התאגידי בין חברת הדואר לבין חברת בנק הדואר.
גם לאחר הסדרת החקיקה, עדיין לא באו חברת הדואר והגורמים המפקחים עליה לידי הסכמה בנושאים עקרוניים כמו מקורות המימון להון העצמי של החברה הבת והעברת נכסים ועובדים מהחברה האם לחברה הבת.
כפי שעולה מעמדתו של בנק ישראל, ללא השלמת הליכי הפרדה אלו לא יהיה ניתן לקדם את תהליך הפיכת בנק הדואר לבנק מסחרי.
בתשובתה מינואר 2013 השיבה רשות החברות כי היא תייעץ ותסייע לחברת הדואר ככל הנדרש, כדי לאפשר לה ליישם את כינונו של בנק הדואר באמצעות ההון העצמי הנדרש.
בתשובתו מינואר 2013 'ציין משרד התקשורת: "אנו סבורים כי תיקון מס 11 .
מהווה פלטפורמה ותשתית עתידית להרחבה נוספת של פעילות בנק הדואר עד כדי הפיכתו לתאגיד בנקאי לכל דבר ועניין.
אין בידי המשרד כל סמכויות לאפשר את הפיכת בנק הדואר לתאגיד בנקאי לכל דבר ועניין".
לדעת משרד מבקר המדינה, העיכובים הרבים בקידום הליכי ההפרדה המבנית בין חברת הדואר לחברת בנק הדואר פוגעים בפוטנציאל למנף את פעילותו של בנק הדואר שתסייע לשמירה על יציבותה של חברת הדואר; וזאת לנוכח הירידה הקיימת, וזו הצפויה, בהיקף הפעילות ובכדאיות הכלכלית של הפעילות בשירותי הדואר המסורתי.
על כל הגופים המוסדיים הנוגעים בדבר לדון בהאצת התהליכים המתבקשים לשם השגת מטרת הפיתוח של בנק הדואר.
אולי בכך טמון הפוטנציאל האמיתי לשמירת איתנותה של קבוצת הדואר.
זאת ועוד, פיתוח בנק הדואר יכול להוות עוד נדבך חשוב בהפחתת הריכוזיות בתחום הבנקאות הקמעונאית, בייחוד באזורי הפריפריה.
ההון העצמי הדרוש לחברת בנק הדואר בסעיף 88 'יד בתיקון מס11 לחוק הדואר נקבע כי המפקח על בנק הדואר במשרד התקשורת רשאי לתת הוראות, בין היתר, בדבר ההון העצמי המזערי הנדרש מהחברה הבת כתנאי למתן השירותים הכספיים.
הוראות אלה ייקבעו בהתייעצות עם החשב הכללי במשרד האוצר.
בדיון בוועדת הכלכלה של הכנסת ביוני 2012 ציין יו"ר דירקטוריון חברת הדואר כי בשל מצבה הכספי של החברה אין ביכולתה להעמיד ממקורותיה שלה הון עצמי לחברה הבת.
44 חוק הבנקאות(רישוי), התשמ"א - 1981.
הוסיף כי ללא סיוע חיצוני להעמדת ההון העצמי הדרוש, "יישום החוק והוצאתו לפועל.
משרד מבקר המדינה בדק את עבודת המטה שעניינה קביעת ההון העצמי המינימלי הדרוש לבנק הדואר בפעילותו כחברה העומדת בפני עצמה.
הועלה כי בנושא זה נערכו שני תחשיבים: 1 .
ביולי 2009 ערכה חברת ייעוץ חיצונית תחשיב בעבור רשות החברות (להלן- תחשיב א).
התחשיב נערך במסגרת בחינת הפרדה תאגידית (לא תפעולית) בין החברות לצורך מימוש פוטנציאל פעילותו של בנק הדואר.
במאי 2012 ערך המפקח על בנק הדואר במשרד התקשורת תחשיב לצורך קביעת ההון העצמי המזערי הדרוש לחברת בנק הדואר כתנאי למתן השירותים הפיננסיים (להלן - תחשיב ב).
ראוי להדגיש כי שני התחשיבים לקביעת ההון העצמי של חברת בנק הדואר משקפים את ההון העצמי הדרוש לפעילותו של בנק הדואר כחברה הקשורה בטבורה לחברת הדואר.
אין התחשיבים משקפי ם את ההון העצמי שיידרש לבנק הדואר בעתיד; אם יוחלט על הרחבת שירותיו הפיננסיים באופן שיאפשר לו לעמוד בדרישותיו של בנק ישראל, והוא יוכל לתת אשראי ללקוחותיו או לשלם ריבית על פיקדונות הציבור ממקורותיו העצמיים.
לפיכך, גם אם תיפתר בקרוב שאלת ההון העצמי הדרוש לפעי לותו הנוכחית של בנק הדואר, אין כל תכנון עתידי למקורות המימון בנוגע להון העצמי הנדרש לו כתאגיד בנקאי.
לתשובתו מינואר 2013 צירף משרד התקשורת את נוסח הוראות הניהול התקין שהוציא בנובמבר 2012 ובו נקבע כי ההון העצמי המזערי של חברת הדואר צריך לעמוד על כ-63 מיליון ש"ח, בכפוף לשינויים אפשריים בהיקף פעילותו של בנק הדואר; לשינויים אפשריים בהנחות על בסיסם חושב ההון העצמי, לרבות תנאי ההסכם העתידי שייקבע בין החברה לבנק הדואר; לאופן סיווגו של בנק הדואר בידי רשויות מע"ם; ולשינויים שיחולו בפעילותו.
כמו כן ציין המשרד: "הבהרנו לא אחת לנציגי חברת הדואר, כי פעילות חברת הבת תורשה.
אך ורק אם יהיה לה (לחברה הבת), הון עצמי כפי שיורה המפקח.
כל שנותר לנו לציין הוא כי נושא המקורות להון העצמי נבחנים על ידי גורמי הממשלה הרלוונטיים והחברה".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החברות ומשרד התקשורת כי עליהם לקבוע את האומדן להון העצמי הנדרש לחברת בנק הדואר לשם הרחבת פעילותה בתחום השירותים הפיננסיים, עד כדי הפיכתה לתאגיד בנקאי מסחרי, ואת דרכי מימונו של הון זה.
בעת חקיקת תיקון מס' 11 לחוק הדואר, בדיון בוועדת הכלכלה של הכנסת באפריל 2012 ציין המפקח על בנק הדואר במשרד התקשורת כי אין המדינה ערבה לכספי הציבור המופקדים בבנק הדואר וכי "הכספים אינם מובטחים".
הוא הוסיף כי "בשלב הזה כל גורמי הממשלה סברו בסופו של יום שיש להותיר את המצב הזה על כנו".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החברות ומשרד התקשורת כי דבריו אלו של המפקח על בנק הדואר מחזקים את הצורך בהפרדה הונית בין שתי החברות.
הפרדה שתמנע מלקשור את יכולתה של חברת בנק הדואר לערוב לכספי פיקדונות הציבור, אך ורק בהסתמך על הונה ומצבה הכספי של חברת הדואר.
חברת דואר ישראל בע"מ 639 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלות חברת הדואר וחברת בנק הדואר, על משרד התקשורת, על רשות החברות ועל דירקטוריון חברת הדואר להשלים בהקדם את ההפרדה ההונית בין חברת הדואר לבנק הדואר ולגבש דרכים ליצירת ההון העצמי הנדרש לבנק הדואר ולהבטחת פיקדונות לקוחותיו.
הגילוי בדוחות הכספיים של חברת בנק הדואר בשנת 2011 עמד מחזורו הכספי של בנק הדואר על 22% ,מכלל הפעילות של קבוצת הדואר דהיינו 393 מיליון ש"ח מתוך סך הכנסות הקבוצה שעמד על1.
בפברואר 2007 ביקש המפקח על בנק הדואר במשרד התקשורת ממומחה לתקינה חשבונאית לחוות את דעתו בכמה שאלות חשבונאיות הנוגעות לדרכי הגילוי והדיווח הנאותות שעל חברת בנק הדואר לנקוט בהצגת דוחותיה הכספיים.
בחוות דעת זו קבע המומחה, בין השאר, כי "על חברת בנק הדואר לערוך דוחות כספיים מלאים.
כמו כן, בביאורים לדוחות הכספיים יש לכלול גם באור על מגזרי פעילות, שבו תופרד הפעילות עבור משרדי הממשלה מהפעילות עבור לקוחות פרטיים.
ניתן לראות במדיניות החשבונאית ואופן הדיווח של הבנקים המסחריים בישראל משום אמת מידה ראויה (' benchmark' ), לדיווח החשבונאי של בנק הדואר על אותן פעילויות המתקיימות הן בבנק הדואר והן בבנקים המסחריים.
במאזן המאוחד של חברת הדואר יש לכלול באור על מגזרי פעילות שבו תוצג פעילות בנק הדואר כמגזר עסקי".
הועלה כי המלצותיו אלו של המומחה לא יושמו, אף שתמך בהן הממונה על חשבונאות מיסוי והערכת חברות ברשות החברות.
בדוחותיה הכספיים של חברת בנק הדואר הוצגו רק הכנסות הבנק.
הוצאותיה של חברת בנק הדואר לא נרשמו בדוחותיה הכספיים אלא הוצגו, ולא בטור נפרד, בדוח הרווח וההפסד של חברת הדואר.
יוצא אפוא שבדוחותיה הכספיים של חברת בנק הדואר המבוקרים בידי רואה חשבון, לא מוצגות הוצאותיה ורווחיותה של החברה בכלל ושל כל אחד ממגזרי פעילותה בתחום השירותים הפיננסיים בפרט.
בעניין זה ציינה חברת הדואר בתשובתה מפברואר 2013 כי "באשר למדיניות החשבונאית לאחר כניסתו לתוקף של תיקון מס' 11 לחוק הדואר, הרי שאלה יישקלו בבוא העת על ידי החברות בהתייעצויות עם רואי החשבון שלהן ויובאו לעיונה של רשות החברות הממשלתיות".
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות החברות ועל דירקטוריון החברה לדון במתכונת הראויה להצגת דוחות כספיים מלאים של חברת בנק הדואר, ברוח המלצותיו של המומחה לתקינה חשבונאית, בעיקר בשל כניסתו לתוקף של תיקון מס' 11 לחוק הדואר ביולי 2012.
פתיחת שוק הדואר לתחרות שירותי הדואר בישראל מתחלקים לשני תחומים: תחום מוסדר ותחום לא מוסדר.
ה תחום המוסדר (דברי דואר שמשקל ם אינו עולה על 500 גרם) כולל את התחום השמור (דברי דואר הנשלחים בארץ, ומחיר משלוחם אינו עולה על 5.
4 ש"ח) ואת התחום הלא שמור (דברי דואר שמחירם עולה על 5.
)ש"ח או שהם נשלחים לחו"ל התחום הלא מוסדר ( דברי דואר שמשקלם יותר מ-500 גרם) פתוח לתחרות לכל גורם המעוניין בכך, ללא כל צורך בקבלת רישיון או היתר ממשרד התקשורת .
על פי חוק הדואר, כל עוד לא נפתח התחום השמור לתחרות, חברת הדואר אמורה לפעול באופן בלעדי בתחום זה.
לשר התקשורת, בהתייעצות עם שר האוצר, מוקנית הסמכות לקבוע את תעריפיה של החברה.
בשנת 2011 הסתכמו כאמור הכנסות קבוצת הדואר ב -1.
על פי נתוני החברה, ההכנסות מהתחום השמור עמדו על כ -716 מיליון ש"ח (כ -40% ) ומהתחום הלא שמור על כ-185 מיליון ש"ח (כ-11% ); ההכנסות מהתחום הלא מוסדר היו 486 מיליון ש"ח (כ-27% ); ומבנק הדואר, כאמור, כ-393 מיליון ש"ח (כ-22% .
כדי למנוע פגיעה באיתנות הפיננסית של חברת הדואר החליטה הממשלה כאמור לפתוח באופן הדרגתי את שוק הדואר לתחרות, כפי שפורט בסעיף 1 'ד בתיקון מס8 .
לחוק הדואר בשנים 2007- 2006 יושמו שני השלבים הראשונים כפי שמפורט בחוק בתהליך פתיחת התחום השמור לתחרות.
ביולי 2007 נפתחו שירותי הדואר הכמותי לתחרות מלאה.
פתיחה זו הובילה לנגיסתם של מתחרי חברת הדואר בנתח השוק שלה בתחום הדואר הכמותי.
בדיון בוועדה לניהול סיכונים של דירקטוריון החברה ב- 25.
11 ציין המשנה למנכ"ל : "מבין 15 הלקוחות הגדולים ביותר בשוק רק אחד שולח את הדואר הכמותי שלו באמצעותנו בלבד.
"האחרים שולחים כמחצית איתנו וכמחצית עם המתחרה כדי להתמודד עם שינויים מהותיים בשוק תחרותי המליצה כאמור ועדת שגיא לאפשר לחברת הדואר "גמישות תעריפים", דהיינו אפשרות להוזיל תעריפים במגזרי פעילות מסוימים שבהם נקבעו תעריפי החברה בתקנות והתבססה בהם תחרות.
הוועדה המליצה כי גמישות התעריפים תיושם רק אם נתח השוק של החברה באחד משלושה מגזרי פעילות של דואר כמותי45 ירד מתחת ל-%5046 .
הביקורת העלתה כי אין בידי משרד התקשורת נתונים עדכניים 47 על נתחי השוק במגזרי הפעילות של הדואר הכמותי, ולכן לא ניתן להעריך את חלקה של חברת הדואר במגזרים אלו ולא נשקל אפוא הצורך במתן גמישות תעריפים לחברה בתחום (כאמור זהו גם המצב בהתייחס לבסיס המידע העומד לפני ועדת רייך הבוחנת את שיטת אסדרת שוק הדואר בכללותו).
בהקשר זה יוער כי משרד התקשורת מפקח רק על התחום המוסדר.
משרד התקשורת הסביר בתשובתו שאין בנמצא נתונים על נתחי השוק בתחומי הדואר הכמותי מפאת "חוסר שיתוף פעולה של בעלי ההיתר להעברת דיווחים אודות נתחי שוק".
בעניין זה ציינה עוד חברת הדואר בתשובתה כי "יש להניח כי לבעלי ההיתר אין כל עניין למשרד התקשורת" (ראו להלן).
]נתחי השוק[ להעביר את הנתונים הללו .
45 דואר רגיל כמותי, דואר רשום כמותי ודואר בין-לאומי כמותי יוצא.
46 הוועדה המליצה לאפשר לחברה גמישות בקביעת התעריפים באותו מגזר שבו התממש תנאי הירידה מתחת לסף של %50 .
היקף פעילות באותו מגזר 47 הנתונים האחרונים המעודכנים הקיימים במשרד התקשורת הם מספטמבר 2010.
חברת דואר ישראל בע"מ 641 .
ללא מדידת נתחי השוק של חברת הדואר ושל שאר החברות הרלוונטיות בתחומים הפתוחים לתחרות48, לא ניתן היה ליישם את השלבים השלישי והרביעי בתהליך פתיחת שוק הדו אר לתחרות.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי היה על משרד התקשורת לאכוף את חובת הדיווח מול כל בעלי ההיתר לחלוקת דואר ולהטיל על סרבני הדיווח עיצומים כספיים, ובמידת הצורך לשקול גם התליית רישיונם.
בתשובתו מינואר 2013 מסר משרד התקשורת כי "בכוונת המשרד לפעול אל מול בעל י ולאחר קבלתם, המשרד יפרסם את נתחי השוק".
]המעודכנים[ ההיתרים לקבלת הנתונים 2.
במסגרת יישום שני השלבים הראשונים בתהליך פתיחת שוק הדואר לתחרות הוציא משרד התקשורת ל-104 חברות היתר לאיסוף, להעברה או למסירה של מכתבים ול-9 חברות נוספות הוציא היתר למתן שירותי דואר כמותי.
הועלה כי סעיף 1 ד לחוק הדואר טרם יושם.
בסעיף זה נקבע כי השלב השלישי בתהליך פתיחת שוק הדואר לתחרות יתבצע ביולי 2009 במתווה הזה: אם יימצא כי היקף התחרות בתחום השמור אינו עולה על 65% , ייפתחו לתחרות65% לפחות (אך לא יותר מ-70% ) מפעילות שוק הדואר בתחום זה.
הדבר ייעשה באמצעות הפחתת הכמות המזערית של דברי דואר הנדרשת למשלוח דואר כמותי.
עוד נקבע כי "החל ביום י"ט בתמוז התש"ע (1 ביולי 2010 ,) רשאי השר, אם ראה שיש לעשות כן לטובת הציבור או לשם קידום התחרות, לתת רישיונות כלליים נוסף על הרישיון הכללי שניתן לחברה.
וכן לאפשר לפעול לפי היתרים או לתת רישיונות מיוחדים המאפשרים הרחבה נוספת של התחרות בתחום השמור".
על פי נתוני משרד התקשורת, כפי שנמסרו לחברת הדואר, נתח השוק של חברת הדואר בתחום הדואר הכמותי עמד נכון לספטמבר 2010 על 76.
9% , ובתחום הדואר היחידני בארץ (במחיר נמוך מ-5.
4 ש"ח לפריט) היה חלקה 100% .
על פי נתונים אלו, שהם כאמור הנתונים האחרונים המצויים בידי משרד התקשורת הנוגעים לנתחי השוק, רוב שוק הדואר בתחום השמור אינו פתוח לתחרות49 .
יוצא אפוא כי עד מועד סיום הביקורת טרם יושמו הוראות החוק הנוגעות למתן היתרים למפעילי דואר כדי ליישם את השלב השלישי בתהליך פתיחת שוק הדואר לתחרות.
אי-הוודאות בנוגע למועד השלמתו של התהליך מקשה על התכנון העסקי של חברת הדואר.
על פי הערכות משרד התקשורת, כ-20% מהתושבים בישראל אינם מקבלים את דברי הדואר בבתיהם אלא במרכזי החלוקה השכונתיים שבהם מתבצעת חלוקת דואר מרוכזת.
כלומר, ללא מתן גישה לבעלי ההיתר לחלוקת דואר כמותי למרכזים אלו, לא תתאפשר תחרות מלאה בתחום הדואר הכמותי.
48 תחום הדואר הכמותי שאינו דואר רשום; תחום הדואר הכמותי הרשום; תחום הדואר הבין-לאומי הנכנס -חבילות ושירותי בלדרות; ותחום הדואר הבין -לאומי היוצא בתחום המוסדר.
49 התחום השמור, שהיה אמור להיפתח לתחרות בשלב השלישי על פי נוסחהחוק, מוגדר כתחום בפיקוח משרד התקשורת, דהיינו דברי דואר שמחיר משלוחם הוא עד פי ארבעה וחצי ממחיר משלוח מכתב רגיל בישראל; לכן, תחום זה מתייחס רובו ככולו לדואר מכתבים, כמותי ויחידני.
בשנים 2006 -2012 ערך משרד התקשורת שלושה שימועים בנושא מתן גישה למרכזי החלוקה לבעלי רישיונות לחלוקת דואר.
להלן פרטי השימוע השלישי : ביום 25.
12 יצא משרד התקשורת בהודעה לתקשורת, וזו לשונה "משרד התקשורת פרסם שימוע לפני קבלת החלטה, שמטרתו מתן גישה למרכזי חלוקת הדואר למתחרים.
בכך, מתכוון המשרד לבטל חסם תחרותי העומד כיום בפני מתחרים בעלי היתרים, ולאפשר להם גישה למרכזי החלוקה, המשמשים 'כתובת' ל-20% מכלל הנמענים בישראל".
בהזמנה לשימוע זה ציין משרד התקשורת שהוא סבור כי "החלופה המוצעת בשימוע השני מהווה פתרון ראוי ומאוזן".
עם זאת, "בשל משך הזמן הרב שחלף ממועד קיום השימועים בסמך, הינכם מוזמנים להגיש את עמדתכם בנדון".
בהקשר זה יצוין כי באוקטובר 2010 ,הודיעה גב' רונית קן, הממונה דאז על הגבלים עסקיים לחברת הדואר כי היא שוקלת להכריז עליה כבעלת מונופולין בגישה לנמעני מרכזי חלוקת דואר.
היא הוסיפה שהיא שוקלת להורות לה לפתוח את מרכזי החלוקה למתחריה.
בהודעתה לציבור, באוקטובר 2010 , ציינה הרשות להגבלים עסקיים כי "שליטה בלעדית זו במרכזי החלוקה גורמת לכך שאיש זולת דואר ישראל אינו יכול להציע שירותי שילוח דואר, ובכלל זה דואר כמותי, לנמענים אשר תיבות המכתבים שלהם מצויות במרכזי חלוקה.
משכך דואר ישראל הינה, לכאורה, בעלת מונופולין בגישה לנמעני מרכזי חלוקה, והממונה שוקלת להכריז עליה בהתאם".
בתשובתה מספטמבר 2012 הסבירה הרשות להגבלים עסקיים: "שורה של שיקולים אמנם בעניין פתיחת מרכזי החלוקה לבעלי [ הובילו את הממונה להימנע מלהתערב בשוק בעת הזאת , אולם נבקש להדגיש כי.
הממונה יהא נכון לשקול לשו ]ההיתר לחלוקת דואר כמותי ב ולהידרש לשאלת פתיחת מרכזי החלוקה לתחרות בעתיד, ככל שהתנאים לכך יבשילו".
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התקשורת לבחון את יישום הוראות החוק בקשר לפתיחת שוק הדואר לתחרות, תוך כדי תשומת לב לאיזון ראוי בין האינטרסים השונים: שמירת יציבותה של חברת הדואר והבטחת תחרות הוגנת לכלל שחקני השוק בד בבד עם שמירת האינטרסים של הציבור הרחב בקבלת שירות יעיל במחיר סביר.
היבטים חשבונאיים בדוחות הכספיים של חברת הדואר .
עמידה בתקינה החשבונאית 1.
תקן חשבונאות בין-לאומי IAS-12 דן בטיפול החשבונאי במסים על ההכנסה.
נכס מס נדחה הוא סעיף מאזני המייצג נכס או הטבת מס צפויה בגין הפרשים הנוצרים מפער הזמן בין הכרה בהוצאה בדוחות הכספיים ובין הכרה בהוצאה בדוח השנתי למס הכנסה על פי חוקי המס50 .
הפרשים אלו נוצרים, בין השאר, בגין תחזית החברה לניצול עתידי של הפסדי החברה לצורך מס, מכיוון שהיא צופה שבעתיד היא תהיה רווחית במידה שתאפשר לה לקזז לצורך מס את הפסדי העבר מרווחיה העתידיים, ובכך להקטין את תשלומי המס העתידיים.
במאזן החברה לשנת 2008 שנערך לפי שיטת התקינה הישראלית, נרשם לראשונה נכס מס נדחה בסכום של כ-11 מיליון ש"ח.
משמעות רישום זה היא יצירת הכנסה באותו סכום בשנת המס 2008 .
במאזן החברה לשנת 2009 נרשמו בחברה הפסדים לצורך מס בסך של כ-12.
50 על פי סעיף 24 " לתקן, הבסיס להכרה בנכס מס נדחה הוא נכס מסים נדחים יוכר בג ין כל ההפרשים הזמניים הניתנים לניכוי במידה שצפוי שתהיה הכנסה חייבת שכנגדה ניתן יהיה לנצל את ההפרש הזמני הניתן לניכוי".
עם זאת, התקן מציין כי "קיומם של הפסדים לצרכי מס שטרם נוצלו, מהווה ראייה חזקה כי ייתכן ולא תהיה הכנסה חייבת עתידית".
חברת דואר ישראל בע"מ 643 .
מיליון ש"ח, ועל פי ביאור20 (ו) במאזן החברה לשנת המס 2010 שנערך לפי התקינה הבין- לאומית, נרשמו בחברה הפסדים לצורך מס בסך של כ-34 .
מיליון ש"ח על פי כללי התקן החשבונאי האמור, כדי להכיר בנכס המס בשנים 2008 -2009 צריכות היו להיות בידי הנהלת החברה תחזיות להכנסה חייבת בשנים הבאות.
אולם הועלה כי תחזיות החברה שהוצגו למשרדי הממשלה השונים באותה תקופה, לא הציגו תמונה אופטימית בנוגע לתחזית הרווחיות של החברה.
להפך, בשנים 2008 -2009 התריעה החברה כי בשל יישום דוח ועדת שגיא ופתיחת שוק הדואר הכמותי לתחרות, צפויים הפסדיה לגדול בשנים הבאות51.
אשר לדוחות הכספיים לשנת 2008 , יצוין כי בישיבת ועדת הכספים של הדירקטוריון ביום 26.
09 אמר נציג משרד רואה החשבון המבקר דאז: "לא יצרנו נכס מס, כי קיבלנו תחזית להפסד ב- 2009 , 2010, ו- 2011 ".
גם בדוח הדירקטוריון של החברה לשנת 2008 , שהוגש באוקטובר 2009 עם הדוחות הכספיים לאותה שנה, צוין בסעיף1 כי "השינויים בשוק הדואר ופעילות הרגולטור.
צפויים להשפיע לרעה בצורה משמעותית על התפתחות החברה".
למרות האמור בדוח הדירקטוריון, המשקף את עמדתה של החברה ממועד פרסום מסקנות ועדת שגיא בספטמבר 2006 , נרשם נכס מס נדחה בניגוד לכללי החשבונאות ובניגוד לדבריו של רואה החשבון המבקר דאז כאמור.
הועלה כי בהערות רשות החברות לטיוטת הדוחות הכספיים השנתיים של החברה לשנת 2008 , שנשלחו לחברה במרץ 2009 .
, לא הייתה כל התייחסות לעניין המסים הנדחים 2.
התקינה החשבונאית הבין -לאומית מחייבת שימוש נרחב במומחים ובנותני חוות דעת מקצועיות.
רוב הסעיפים המהותיים - נכסים או התחייבויות - בדוח הכספי של חברת הדואר מבוססים על חוות דעת של מומחים.
הועלו מקרים שחברת הדואר לא צייתה להנחיות של רשות החברות, הנוגעות לבדיקת הערכות ואומדנים בדוחות הכספיים.
לדוגמה, בשל חשיבות רכיב האקטואריה בדוחות הכספיים52 דרשה רשות החברות מהחברות הממשלתיות בדצמבר 2011 , כי כל ההנחות האקטואריות של החברה יובאו לאישור הדירקטוריון.
חברת הדואר לא יישמה את עיקרי דרישה זו, והנחות יסוד אלו בחישוב האקטוארי לא נדונו בישיבות הדירקטוריון, ומיותר לציין כי הוא לא אישר אותן.
דוגמה נוספת היא קבלת חוות דעת מרואה החשבון המבקר של החברה, שעניינה הכרה לצורך מס של רישום הוצאה כנגד יצירת הפרשה להשוואת תנאי העבודה של עובדי קבלן לאלה של עובדים מן המניין, וזאת בניגוד לכללי אי -תלות שקבעה רשות החברות.