HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שלוש הוועדות התעלמו מהמלצות כלכלני בריאות מובילים, כגון פרופ' גלזר ופרופ' שמואלי, הטוענים כי כבר כיום קיימים כמה מאגרי מידע, כגון של חולי סוכרת וחולי יתר לחץ דם, אשר עליהם ניתן לבסס נוסחה ראויה.
גם בוועדת הקפיטציה השנייה, .
64 בג"ץ 6444/03 , 'שירותי בריאות כללית נ' שר הבריאות ואח.
שבה לכאורה שונתה הנוסחה ועודכנו מקדמי הגיל, דאגה הוועדה לאזן את השינוי באמצעות שינוי תעריפי המחלות "ללא נימוק או העברת תמחיר כלשהו".
עוד טענה הכללית, כי בשני העשורים האחרונים חלה התקדמות משמעותית בדיונים מקצועיים בעולם בתחום נוסחת הקצאת משאבים.
הוכנסו פרמטרים נוספים, והדיון הציבורי הוא קבוע, מקצועי ומבוסס על נתונים.
כך לדוגמה, בהולנד, בגרמניה ובאנגליה קיים גוף קבוע המייעץ לפרלמנט בעניין קביעת הנוסחה המתאימה והוכנסו אליה פרמטרים כגון תחלואה, מצב תעסוקתי, שיעור מוגבלות, מצב חברתי-כלכלי ועוד.
אולם בישראל המצב עומד כפי שהיה לפני עשרים שנה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מאז החלת החוק מונו שלוש ועדות.
פרק הזמן שבו פעלה ועדת הקפיטציה השלישית ע ד הגשת המלצותיה ב - 2010 היה ממושך מאוד- יותר משנתיים.
מצב שכזה, שבו לא מופעלת ועדה קבועה, גם מנוגד להמלצות רבות - הן של ועדות קפיטציה שעסקו בנושא, הן של משרד מבקר המדינה.
יתרה מכך, נוכח ההתמשכות כאמור של דיוני ועדת הקפיטציה השלישית והמלצתה שהוועדה הבאה תתכ נס רק לאחר ארבע שנים מפרסום מסקנותיה - יוצא שהוועדה הבאה תתכנס למעשה שש שנים אחרי שמונתה הוועדה השלישית.
משרד מבקר המדינה קורא לשר הבריאות ולשר האוצר לבחון את ההמלצה בדבר הפעלת ועדה קבועה בשילוב אנשי מקצוע שתעסוק בבעיות המתעוררות כל העת בעניין הקצאת המקורות הכספיים לקופות החולים.
דיון במועצת הבריאות או הקמת מועצה לאומית לעניין הקצאת המקורות : לפי החוק פועלת מועצה לביטוח הבריאות הממלכתי - מועצת הבריאות65 .
במשרד הבריאות פועלות גם18 מועצות לאומיות המורכבות מאנשי מקצוע והן מייעצות למנכ"ל המשרד בנושאי בריאות שונים.
משרד מבקר המדינה העיר כי נוכח החשיבות הרבה של הסוגיה הכלכלית-בריאותית של חלוקת המקורות הכספיים בין הקופות, מורכבותה, דעות אנשי אקדמיה וטענות הקופות, יש מקום שההיבטים הכלכליים והשלכותיה הרפואיות של הסוגיה, בין השאר נושא המחלות הקשות, יובאו לפתחה של מועצת הבריאות או שהנהלת משרד הבריאות תשקול מינוי מועצה לאומית ייעודית לטיפול בסוגיה, זאת כל זמן שאין ועדת קפיטציה קבועה.
65 תפקיד מועצת הבריאות לייעץ לשר הבריאות לעניין החוק, בין היתר בנושאי שיעור דמי ביטוח בריאות, אמות מידת להקצאת מקורות להרחבת סל הבריאות, סדרי עדיפות וקדימה בתחום הבריאות לניצול משאבים לפי צרכים שונים, מתן שירותי בריאות על בסיס אזורי או בין-אזורי ועוד.
המועצה פועלת באמצעות ועדות.
תגמול עבור ביצוע יעדים וקידום מדיניות : כדי לייעל את התחרות בין הקופות ולשפר את איכות השירותים הרפואיים ראוי להגדיל את חלקו של התקצוב לקופות המתבסס על עמידה ביעדי ביצוע שיקבע משרד הבריאות.
משרד מבקר המדינה קורא למשרדי הבריאות והאוצר לתקן את אופן חלוקת המקורות הכספיים לקופות, כך שייווצרו כלי מדיניות שיתמרצו את הקופות לפעילויות שונות שמשרדי הבריאות והאוצר מעוניינים לקדם וכן שיהיה להן תמריץ להשקיע יותר לטווח הארוך.
ייתכן שלשם כך יידרש שינוי בחוק.
על משרדי הבריאות והאוצר לקיים דיון ממצה בדבר התמהיל בין תגמול הקופות עבור פעילות והישגים מדידים בפועל ובין תגמול מראש בהתאם לנוסחה קבועה.
"מצב בריאות ": כדי ליצור חלוקה צודקת יותר של המקורות הכספיים בין הקופות וכדי לתמרץ אותן להתחרות גם על מבוטחים קשישים וחולים, מן הראוי שמשרדי הבריאות והאוצר ישקלו לשלב בנוסחת הקפיטציה מדד של "מצב בריאות", ולהפעיל מנגנוני בקרה על מנת למנוע אפשרות של מניפולציה בנתונים.
בסיסי נתונים בנוסחת הקפיטציה : כדי שנוסח ת הקפיטציה תשמש מנוף ראוי לשינוי אפשרי, מן הראוי שבסיס הנתונים שעליו מסתמכים בקביעו ֹת כה משמעותיות יהיה מקיף ומעודכן, ועל משרד הבריאות לפעול כדי לבנות בסיס נתונים כזה.
ניתן לשקול להשתמש בבסיס המידע המסוים שיש בקופות על חולים שהטיפול התרופתי בגינם הוא יקר או לבחור מדגם של מבוטחי הקופות עם נתוני ההוצאה עליהם.
: מחלות קשות כיוון שחלפו שנים רבות מאז שעודכנה רשימת המחלות הקשות, יש מקום שמשרדי הבריאות והאוצר יקיימו דיון ייעודי ומעמיק בעניין הרשימה האמורה וישקלו חלופות כגון הוספת כל המחלות שעלות הטיפול בהן יקרה (מסכום שייקבע); הוספת מחלות יקרות מאוד שמספר החולים בהן מזערי; ביטול חלק מהמחלות והוספת אחרות במקומן; ביטול כל חמש המחלות הקשות; הכנסת סכומי התגמול של המחלות הקשות לנוסחת הקפיטציה תוך מתן משקָלות מיוחדים למצבי בריאות.
ועדה קבועה לחלוקת המקורות : משרד מב קר המדינה חוזר על המלצתו למשרדי הבריאות והאוצר לבחון הפעלת ועדה קבועה לחלוקת המקורות הכספיים בשיתוף אנשי מקצוע שתעסוק בבעיות המתעוררות כל העת, בין היתר בעניין נוסחת הקפיטציה.
שיטת החישוב של נוסחת הקפיטציה אכן מורכבת, ובכל זאת אל למשרדי הבריאות והאוצר לבוא לכלל מסקנה שאין טעם לשוב ולבחון אותה או לעדכן אותה דרך קבע.
נהפוך הוא - ככל שחלוקת המקורות ונוסחת הקפיטציה ייטיבו לשקף את הצרכים הרפואיים ואת סדרי העדיפות הראויים, כך גדלה הסבירות שהקופות יספקו למבוטחיהן שירותים המתאימים לצורכיהם ושתפחת נטייתן להעדיף מבוטחים "רווחיים" יותר.
תביעות רשלנות רפואית, ביטוח, ניהול סיכונים והדין המשמעתי במערכת הבריאות .
תקלות וטעויות במערכת הרפואית הגורמות נזקים למטופלים מ תרחשות מפעם לפעם במוסדות הרפואיים או במוסדות המעניקים טיפול רפואי ואבחון רפואי.
הגורמים להן נחלקים לכמה סוגים: (א) גורמי סיכון שחלקם אינם בשליטת המערכת הרפואית, ולפיכך הם עלולים לגרום לנזקים במהלך פעולות הטיפול הרפואי כגון תגובה בלתי צפויה של המטופל לטי פול הרפואי (נזקים יאטרוגניים13 ); (ב) עומס עבודה המוטל על הצוות המטפל או היעדר תנאים סביבתיים המאפשרים עיבוד וקליטה של נתונים רבים הכרוכים בטיפול בחולה; (ג) טעויות הצוות המטפל, טעויות בשיקול דעת וטעויות אנוש; (ד) רשלנות14 בטיפול הרפואי שאינה מגיעה לכדי עברת משמעת; (ה) רשלנות חמורה שיש בה משום עברת משמעת; (ו) רשלנות פושעת שהיא בבחינת עברה פלילית.
רק מיעוט המקרים מסך האירועים החריגים והכשלים הרפואיים נובעים מרשלנות15 .
בשנים האחרונות חלה עלייה ניכרת ומתמדת בהיקף הדרישות הכספיות והתביעות כנגד המדינה המוגשות לבית המשפט ולמבטחים בגין רשלנות רפואית בישראל.
העלייה אינה נובעת בהכרח מעלייה במקרי הפגיעה הרפואית בעקבות רשלנות אלא בין השאר מעלייה במודעות הציבור לרשלנות רפואית ובעמידתו על זכויותיו להגיש תביעות, וכן מריבוי במספר עורכי הדין.
לפיכך חלה עלייה ניכרת בהוצאה הלאומית לבריאות עקב הוצאות המוסדות הרפואיים על תביעות בגין רשלנות רפואית.
לנוכח זאת, בחמש השנים האחרונות גדלה ההוצאה הכספית של בתי החולים הממשלתיים הכלליים בגין תביעות על רשלנות רפואית בכ-7% ,לשנה ומספר התביעות הללו נגד בתי החולים הממשלתיים, הגריאטריים, הפסיכיאטריים וכן נגד לשכות הבריאות המחוזיות עלה ב-22% משנת 2005 עד שנת 2010 .
גם מנתוני מדנס סוכנות לביטוח בע"מ 16 (להלן- הסוכנות), בהתייחס למוסדות רפואיים המבוטחים באמצעותה, עולה כי התשלום הממוצע לתובע עלה בכ- 260% .
13 נזקים יאטרוגניים: השפעות בריאותיות שליליות הנגרמות במהלך טיפול רפואי או פעולת אבחון, לא בהכרח בעקבות טעויות בטיפול, אלא גם כתופעה הנלווית לטיפול.
14 המונח "רשלנות רפואית" מתייחס להיקף התביעות המוגשות בתחום, לעלויות בגין התביעות הללו, להשלכותיהן וכדומה.
עצם הגשתן אינו מלמד בהכרח על קיומה או על אי-קיומה של רשלנות, וזו נקבעת בפסקי דין על ידי בתי המשפט או במסגרת קובלנה משמעתית במשרד הבריאות.
15 בקליפורניה שבארצות הברית בוצע בשנת 1974 מחקר שבחן 140,000 מטופלים שניזוקו בבתי חולים.
במחקר זה נמצא כי לאחד מתוך כל 20 ;מטופלים נגרם נזק אחד מתוך כל עשרה מטופלים שנפגעו נפטר בעקבות הנזק; אחד מתוך שישה מקרי נזק נגרמו מרשלנות מקצועית.
ראו “The California Medical Insurance Feasibility Study” .
המחקר מובא במאמר Tom Baker, The Medical Malpractice Myth, The University of Chicag o Press 2005 (להלן- מאמרו של טום בייקר).
טום בייקר מתייחס גם למחקר “The Harvard Medical Practice Study” שבוצע בניו יורק בשנת 1984 ובו נמצא כי אחד מתוך 25 מטופלים בבתי חולים ניזוקו מרופאי בתי החולים, וכי ברבע מן המקרים הללו התגלתה רשלנות.
16 מדנס סוכנות לב יטוח בע"מ היא סוכנות הביטוח המבטחת את מרבית הביטוחים המסחריים כנגד רשלנות רפואית במדינה באמצעות הראל חברה לביטוח בע"מ.
בשנים 2005 -2011 ; גם מספר התביעותעלה ב -13% בשנים 2005 -2011 .
ניהול התביעות כרוך בהוצאות ששיעורן כ-40% מסך הפסיקות וכך חלק גדול מהפסיקות אינו מגיע לחולה הניזוק ואינו מוצא לצורכי בריאות.
אין הערכה כוללת של סך עלות הרשלנות הרפואית בכלל המוסדות הרפואיים במדינה17.
הערכת סך החבות האקטוארית 18 - יתרת התביעות התלויות בגין רשלנות רפואית לסוף 2010 שהוגשו נגד בתי החולים הכלליים הממשלתיים בלבד - הסתכמה בכ -2.
35 מיליארד ש"ח, והערכת סך החבות האקטוארית של כל מוסדות הבריאות בבעלות המדינה (בתי חולים כלליים, גריאטריים, פסיכיאטריים, לשכות בריאות והמשרד הראשי) הסתכמה בכ-3.
שיעורי הגידול בעלויות נזקי הרשלנות הרפואית במהלך השנים 2004 -2009 היו גבוהים הרבה יותר משיעורי הגידול של הכנסות בתי החולים ומעליית המחיר עבור יום אשפוז.
במשך השנים הרחיבה פסיקת בתי המשפט את אחריותם בנזיקין של בעלי מקצועות הרפואה והמוסדות הרפואיים ואחריות זאת חלה גם על אנשי סיעוד, על פסיכולוגים, על פיזיותרפיסטים ועוד.
כן הגדילה הפסיקה את הפיצויים הנפסקים לניזוקים19 וגם הקשתה את ההערכה האקטוארית ואת שמירת הכספים לטווח הארוך כנדרש.
בתי החולים הממשלתיים מכוסים במסגרת הקרן הפנימית לביטוחי הממשלה בהנהלת ענבל חברה לביטוח בע"מ20 (להלן- ענבל) בדרך של ביטוח עצמי וללא מעורבות מצד חברות ביטוח מסחריות.
תשלום לנפגעים בגין תביעות רשלנות מקצועית בבתי החולים הממשלתיים נעשה בשיטת תשלום בפועל בגין עלות התביעות שנפסקו והסכמי פשרה בפועל מתוך תקצי בו השנתי של בית החולים, ולא בדרך של רכישת כיסוי ביטוחי, כלומר בשיטת Pay As You Go (להלן- שיטת PAUG ).
אגף התקציבים במשרד האוצר מתקצב את בתי החולים בנושא רשלנות הרפואית על פי מודל המורכב מ-%42 של רמת הסיכון היחסית של בית החולים21 , מ-%38 של ממוצע התשלומים בפו על של מקרי רשלנות בחמש השנים האחרונות22, ומ -%20 על פי ציון ניהול סיכונים 23 .
החיוב של חשבות משרד .
17 על פי דוח חברת מארש, חברה מאנגליה שהיא חברת בת של חברה אמריקנית, אשר שכר משרד האוצר ושפרסמה את מסקנותיה ב- 2007 , הערכת סך תשלומי הפרמיות השנתיות בנושא רשלנות רפואית בישראל היא 1.
2 מיליארד ש"ח נכון ל- 2006 .
לדעת גורמים רבים הערכה זו הכוללת פער בלתי סביר אינה מהימנה כפי שיפורט בהמשך.
18 היתרה כוללת הערכות לגבי תביעות שנפתחו ב- 2010 ועדכון ההפרשה בגין תביעות שנפתחו בשנים קודמות.
19 במקרה קיצוני נפסקו אף 16 .
מיליון ש"ח לחולה אחד 20 ענבל חברה לביטוח בע"מ היא חברה ממשלתית בבעלות מלאה של ממשלת ישראל, ועיקר עיסוקה הוא הספקת שירותי ייעוץ, כיסוי ביטוחי ושירותים פיננסיים עבור ממשלת ישראל.
בין היתר מנהלת ענבל את הקרן הפנימית לביטוחי ממשלה המטפלת בתביעות המוגשות כנגד מוסדות משרד הבריאות, וביניהן כלולות תביעות בגין אחריות מקצועית.
החברה פועלת בכפיפות לאגף החשב הכללי באוצר.
21 על פי מודל שקבעה ענבל המיושם זה כמה שנים.
המודל מורכב מחלקו של בית החולים בתפוסת מיטות, לידות, קבלת חולים למחלקות לב וחזה ול מחלקות הנוירוכירורגיה.
22 ממוצע התשלומים ששולמו בפועל (שיטת PAUG) בגין תביעות בחמש השנים האחרונות.
הבריאות נעשה על פי תשלום התביעות הלכה למעשה של כל בית חולים.
רוב קופות החולים, בתי החולים הציבוריים ובתי החולים הפרטיים מבוטחים בחברות ביטוח מסחריות.
לאחרונהחלו שינויים לרעה בסוגי הפוליסות המוצעות למוסדות המבוטחים, תנאי הפוליסות הוקשחו ועלותן גדלה.
כאשר הוצאותיו של מוסד רפואי בגין רשלנות רפואית עולות, תעלה בוודאות גם הפרמיה שישלם המוסד למבטחת בשנה שלאחר מכן.
לפיכך החלו כמה מוסדות רפואיים לבטח את פעילותם כנגד רשלנות רפואית באמצעות הקמת קרן פנימית לביטוח עצמי (להלן - ביטוח עצמי) תוך כדי שמירת הכספים והשקעתם.
קרן זו מיועדת לשלם הוצאות בגין תביעות רשלנות רפואית עד גובה סכום מסוים.
לרוב רוכשים מוסדות אלו רובד ביטוחי נוסף (ביטוח קטסטרופות) בחברת ביטוח מסחרית.
בתחום הגינקולוגיה והמיילדות הבעיות של תביעות בגין רשלנות חמורות יותר מבשאר התחומים: חלקו היחסי של תחום זה מסך תביעות האחריות המקצועית הוא כ -30% מבחינת מספר התביעות ו -50% ,מבחינת עלותן.
חוק ההתיישנות התשי"ח- 1958 (להלן- חוק ההתיישנות), קובע כי תקופת ההתיישנות בנזיקין היא שבע שנים לאחר התרחשות האירוע שבגינו מוגשת התובענה.
בחישוב תקופת ההתיישנות אין מחשיבים את הזמן שבו טרם מלאו לתובע 18 שנה, באופן שבגין נזק שנגרם בלידה יכול היילוד להגיש תביעה לאחר 25 שנה24 .
העלייה בעלויות התביעות בגין רשלנות רפואית וכן השאיפה המקצועית- רפואית להפחית הסתברות לרשלנות מחייבות את המוסדות הרפואיים להגביר את העיסוק בנושא ניהול הסיכונים ברפואה.
לשם כך הקימו מוסדות אלה, מערכות של ניהול סיכונים העוסקות בשני נושאים עיקריים: (א) ניהול סיכונים משפטיים: ריכוז המידע באשר לאירועים חריגים25 שהתרחשו וצמצום הנזק העלול להיגרם למוסד עקב תביעה עתידית, זאת באמצעות תיעוד האירועים ושמירת המסמכים לעתיד, בחינת החבות הנזיקית והאפשרות שתוגש תביעה עתידית ובחינת עילה לדין משמעתי או פלילי נגד הצוות הרפואי; (ב) ניהול סיכונים מקצועיים: הבטחת איכות ובטיחות בר פואה, דיווח על טעות שהתגלתה והסקת מסקנות למניעת הישנות אירועים ללא קשר לאפשרות שתוגש תביעה.
התחקירים, הדיונים והמסמכים הנערכים במסגרת ניהול הסיכונים עלולים לשמש בהליכים משמעתיים ומשפטיים עתידיים נגד הצוות הרפואי, והדבר פוגע בנכונות הגורמים הרפואיים המע ורבים לשתף פעולה בעת חקירת אירוע, כך פוחתים הסיכויים להפיק לקחים ולשפר את הטיפול הרפואי; בגין העלייה בהיקף התביעות, הפכה הרפואה להיות "רפואה מתגוננת", כלומר נפוצות יותר תופעות דוגמת הַפְנָיָה למפגשי ייעוץ רפואיים רבים וביצוע יתר של בדיקות ותצלומים.
עקב כך גדלות ההוצאות על בדיקות רפואיות, גדלים תקציבי מערכת הבריאות, גדלה .
23 ציון הניתן לכל בתי החולים על ידי היחידה לניהול סיכונים בענבל, ומורכב מציון בגין דיווח על אירועים חריגים ומציון הניתן בגין תשתיות ופעילות היחידה לניהול סיכונים בבית החולים.
במקרים נדירים אף מאריכים בתי המשפט את תקופת ההתיישנות מסיבות שונות 25 אירועחריג הוא מהלך, התפתחות או תוצאה לא רצויים או לא מתוכננים בתהליך טיפול רפואי, ובכלל זה כל הפעולות הקודמות לתהליך הטיפול ולאלה שבאות לאחריו, שהסתיימו בנזק או שעלולות היו להסתיים בנזק פיזי או נפשי.
ההגדרה לקוחה מאתר האינטרנט של הסוכנות.
ההוצאה הלאומית וגם הפרטית לבריאות וגדלה אי -השוויוניות; יש גם חשש כי רופאים יימנעו מלפנות להתמחות בתחומים בעלי סיכון רב לתביעות, דבר שיגביר המחסור ברופאים הקיים ממילא.
הליכי בירור ומשמעת המתנהלים במשרד הבריאות, מתבצעים במשך שנים רבות, והמסקנות מתקבלות שנים לאחר התרחשות האירוע.
בכך יש עינוי דין לחולים ולצוותים הרפואיים; ירידה באמון הציבור בפעילות המשרד; חשש שהריחוק מהאירוע יפריע להסקת מסקנות ראויה וכן עיכוב בהסקת מסקנות מערכתיות המתבקשות מהאירוע.
במהלך השנים דנו ועדות שונות בהיבטים הנוגעים לרשלנות רפואית ופרסמו את מסקנותיהן: הוועדה לבדיקת האחריות לפגיעה בטיפול הרפואי (להלן - ועדת קלינג) משנת 1999 ; ועדת בן דוד וברודט משנת 1999 ; ועדת חלמיש משנת 2003 (שלא גיבשה דוח סופי); הוועדה לבחינת הרפואההציבורית ומעמד הרופא בה (להלן - ועדת אמוראי) משנת 2003 ; הוועדה הבין-משרדית לבחינת הדרכים להקטנת ההוצאה הציבורית בגין תביעות רשלנות רפואית (להלן - ועדת שפניץ) משנת 2005 ; דוח חברת מארש- בחינה וסקר היתכנות: פתרונות שוק חלופיים ( AMS26) עבור כיסוי חבות רשלנות רפואית במדינת ישראל משנת 2007 (להלן- דוח מארש).
לנוכח תמונת המצב של הנזקים הנגרמים למערכת הבריאות בדק משרד מבקר המדינה מינואר ועד דצמבר 2011 :נושאים הקשורים לרשלנות רפואית ובכלל זה מידת יישום מסקנות והמלצות של הוועדות שהוקמו כדי להקטין את ההוצאה הלאומית שמקורה בתביעות רשלנות רפואית; מודלים שונים שהוצעו לפתרון בעיות וכשלים בתחום הרשלנות הרפואית והמכשולים ליישומם; היעדר חובת ביטוח על מוסדות רפואיים; מעבר מוסדות רפואיים לביטוח עצמי ומידת הפיקוח של המדינה על ביטוח זה; סוגיות הקשורות לביטוח הפרקטיקה הפרטית 27 שלרופאים; הסתמכותם של בתי חולים פרטיים על ביטוחי הפרקטיקה הפרטית של הרופאים ועקב כך סבסוד צולב בין הרפואה הציבורית לרפואה הפרטית; פעולות מערכי ניהול הסיכונים במוסדות רפואיים שונים; מידת השיתוף והעברת המידע בין מערכי ניהול הסיכונים במוסדות הבריאות למשרד; השינוי שחל בהליכי דיווח על אירועים חריגים ובתחקור הרפואי לנוכח היעדר חיסיון על דיווחים; מידת קיומו של חינוך באקדמיה לנושא של בטיחות בטיפול וניהול סיכונים; פעילותו של נציב תלונות הציבור למקצועות רפואיים במשרד הבריאות (להלן - נציב התלונות).
הביקורת נעשתה במשרד הבריאות (להלן - המשרד); בארבע קופות החולים (להלן - הקופות) - שירותי בריאות כללית (להלן - הכללית), מכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי), קופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת) ולאומית שירותי בריאות (להלן - לאומית); בענבל, במשרד האוצר - באגף התקציבים, באגף החשב הכללי ובאגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון (להלן - המפקח על הביטוח); בהסתדרות הרפואית בישראל (להלן - הר"י); ובמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - התמ"ת) - ברשות ההגבלים העסקיים.
נעשו בירורים בכמה בתי חולים, בכמה חברות ביטוח מסחריות, במשרד המשפטים, בלשכת עורכי הדין בישראל (להלן - לשכת עורכי .
26 Alternative Market Solution 27 ביטוח עיסוקו של הרופא בפרקטיקה פרטית לאחר שעות העבודה אצל המוסדות הרפואיים המעסיקים.
הדין), באיגוד המקצועי למיילדות וגינקולוגיה של הר"י28 ובכל הפקולטות לרפואה באוניברסיטאות.
העלייה בתביעות רשלנות רפואית .
העלויות הגדלות בגין תביעות רשלנות רפואית .
חיסכון אפשרי בגין ביטוח עצמי (על פי חברת מארש) על פי חברת מארש, תשלומי התביעות של כלל מערכת הבריאות בישראל נמוכים במידה רבה מסך עלות הפרמיה המשולמת.
אפילו ההנחה המזערית של עלויות הפרמיות בסך של 1.
2 מיליארד ש"ח לעומת תשלום תביעות בסך330 מיליון ש"ח ב- 2006 מביאה לדעת מארש לאפשרויות חיסכון של עד870 מיליון ש"ח מדי שנה אם מדינת ישראל תבצע ביטוח עצמי לכלל מערכת הבריאות.
כמו כן קבעה מארש כי יש להביא בחשבון גם כיסוי עלויות נוספות עבור ניהול, הוצאות משפטיות וכדומה, הוצאות שיגיעו להערכתה לכדי 240 ( מיליון ש"ח20% .
)מעלות התביעות לפיכך יגיע סך כל עלות ההוצאות ותשלום התביעות ל-570 מיליון ש"ח.
לכאורה על בסיס ההשוואה בין העלות המזערית של הפרמיות בסך 1.
2 מיליארד ש"ח לתשלום תביעות של570 מיליון ש"ח, העריכה מארש כי מדינת ישראל יכולה לחסוך מדי שנה עד 630 מיליון ש"ח אם תבצע ביטוח עצמי לכלל מערכת הבריאות.
יצוין כי גורמים רבים במערכת הבריאות מס תייגים מהחישובים שערכה מארש: מחשבות משרד הבריאות נמסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2011 כי דוח מארש אינו מעודכן ואינו נותן תמונה מייצגת של העלויות; אגף התקציבים במשרד האוצר כתב בדצמבר 2011 כי על פי חישובי מארש, עלות ביטוחי הרשלנות הרפואית בכלל מערכת הבריאות בסך 1.
2 מיליארד ש"ח לשנה הם הערכות יתר; הכללית לעומתם כתבה כי החישוב שערכה מארש ושהתבסס על תשלום פרמיות, אינו כולל מוסדות שבבעלותם קרן פנימית לביטוח והם אינם משלמים פרמיה; הסוכנות כתבה כי ההנחות העומדות בבסיסו של דוח מארש שגויות וכי ההערכות התבצעו ללא תשתית אקטוארית מתאימה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לנוכח העובדה שהגורמים הממשלתיים מסתייגים ממסקנות דוח מארש, היה ראוי שיהיו בידיהם נתונים מוסכמים ואמינים אחרים.
אך מידע כזה לא קיים, והדבר מלמד כי בידי משרדי הבריאות והאוצר אין נתונים שמהם ניתן לקבל הערכה על הע לויות הכוללות של הרשלנות הרפואית במדינת ישראל.
28 האיגוד המקצועי למיילדות וגינקולוגיה של הר"י עוסק במסגרת הר"י בעניינים מקצועיים ובהכשרת רופאים בכל התחומים של מיילדות, גינקולוגיה ופריון.
יתרת התביעות התלויות כנגד מוסדות רפואה: היעדר מידע 1.
: יתרת התביעות כנגד כלל המוסדות הממשלתיים מנתוני המשרד עולה כי יתרת התביעות התלויות בגין רשלנות רפואית לסוף 2010 שהוגשו נגד בתי החולים הכלליים הממשלתיים היא כ -2.
המשרד כתב למשרד מבקר המדינה באפריל 2011 כי אומדן החבות האקטוארית הכוללת של המדינה - הערכת התביעות התלויות כנגד בתי החולים הממשלתיים הכלליים, הפסיכיאטריים והגריאטריים, לשכות הבריאות והמשרד הראשי .
2 מיליארד ש"ח נכון לדצמבר 201030 .
הערכה זו אינה כוללת את חבות קופות החולים, בתי החולים הציבוריים ובתי החולים הפרטיים.
למשרד ולשום גורם אחר במדינה אין, אם כן, נתונים באשר לחבות האקטוארית הכוללת של כל המוסדות הרפואיים במדינה.
מצב בלתי סביר זה אינו מאפשר הליך קבלת החלטות ראוי של המיניסטריון.
מן הראוי כי המשרד יאסוף נתונים עדכניים מכל מוסדות הרפואה על עלות הרשלנות הרפואית במדינה.
נתונים אלו ישמשו מסד ותשתית לכל דיון והחלטה בנושא.
הכללית כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי מצב דברים זה של מחסור במידע באשר לעלות הרשלנות הרפואית, גם אינו מאפשר קביעת תעריפים נאותים במערכת הבריאות, ובין השאר עדכון שוטף של סל הבריאות ובכלל זאת בתחום המיילדות והטיפול בפגים.
יתרת התביעות נגד קופות החולים והמוסדות הלא ממשלתיים: כאמור, אין למשרד הבריאות ולמשרד האוצר גם הערכה של החבות האקטוארית הכוללת של קופות החולים, של בתי החולים הציבוריים ושל בתי החולים הפרטיים.
המשרד כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2011 כי בתי החולים הגדולים וקופות החולים התאימו לאחרונה את דיווחיהם לתקן חשבונאות מס' 18 - דיווח אחיד, ולפיו הם נדרשים לדווח בדוחותיהם הכספיים על היתרה האקטוארית של .
29 מתוך ניתוח פינ נסי ל - 2010 של בתי החולים הכלליים הממשלתיים ושל תאגידי הבריאות, עמ' 56 .
30 האומדן מתבסס על הרכיבים האלה: (א) הערכת התביעות התלויות כנגד בתי החולים הממשלתיים הכלליים, הפסיכיאטריים והגריאטריים בגין השנים 1985 -2010 בסך 2.
27 מיליארד; (ב) הערכת התביעות התלויותכנגד לשכות הבריאות בשנים 1985 - 2010 בסך754 מיליון ש"ח; (ג) אומדן עלויות בגין אירועים לפני 1985 שטופלו בעבר על ידי מבטחים חיצוניים שסירבו להמשיך ולטפל בסך 167 מיליון ש"ח; (ד) יתרות תלויות בסך 3 .
מיליון ש"ח בגין תביעות נזק לרכוש מטופלים והגנה משפטית 216 דוח שנתי62 .
לדבריו החל בדוחות הכספיים של שנת 2010 נדרשו המוסדות, שתקן זה חל עליהם, להציג את האקטואריה של הרשלנות הרפואית.
מהאמור עולה כי תקן חשבונאות מס' 18 אינו מחייב את בתי החולים הפרטיים, ולפיכך אין למשרד מידע על חבותם האקטוארית; התקן חל על בתי החולים הציבוריים, אולם בביקורת לא נמצא כי מידע על חבותם האקטוארית היה ברשות המשרד עד מועד סיום הביקורת; לפיכך אין בידי המאסדר מידע מרוכז באשר לכלל החבות האקטוארית של כל המוסדות הרפואיים במדינה.
עלייה בתשלומים לנפגעים בגין רשלנות רפואית העלייה בעלוי ות בגין תביעות רשלנות רפואית כנגד המדינה להלן מובאים נתונים שמסר המשרד על התשלומים בפועל לתביעות בגין רשלנות רפואית כנגד המדינה (כולל בתי החולים הממשלתיים הכלליים, הפסיכיאטריים, הגריאטריים, לשכות הבריאות המחוזיות והמשרד הראשי), בשנים 2002 -2008 : .
3,063 4,146 111 1,295 116 מש"ח 2002 .
529 6,163 111 1,614 79 מש"ח (32%-) 2003 .
945 5,842 83 628 101 מש"ח .
1,290 13,205 233 1,805 116 מש"ח .
775 20,533 24 2,360 136 מש"ח .
2,879 17,841 133 2,587 144 מש"ח .
3,191 33,656 198 3,874 154 מש"ח .
31 תקן ח שבונאות מס' 18 ( 2009 ) "דיווח כספי על ידי בתי חולים ציבוריים וקופות חולים" חל על בתי החולים הציבוריים ועל תאגידי הבריאות שבשליטתם, על קופות החולים, על גופים המעניקים שירותי בריאות בשליטתן של קופות החולים ועל תאגידי אחות של קופות החולים.
התקן כולל כללי חשבונאות ודיווח אחידים שיאפשרו עריכת השוואות והקצאה יעילה של המשאבים המשותפים.
התקן אינו חל על בתי חולים פרטיים.
משרד הבריאות 217 3,666 41,197 49 2,300 169 "משח (10%) 2009 32,077 281 2,573 153 מש"ח (9% -*** ) 2010 * .
בסוגריים שיעור העלייה או הירידה בהשוואה לשנה קודמת ** כולל תביעות נגד המכון לרפואה משפטית ונגד המכון לביקורת ותקנים.
*** בשנת 2010 חלה ירידה של כ -9% בהוצאות בגין רשלנות רפואית, אולם מכיוון שתביעות משפטיות מתפרשות על פני טווח של עשרות שנים, ירידה חד -פעמית זו אינה מלמדת על מגמה כלשהי בשיעור ההוצאות לרשלנות רפואית במרכזים הרפואיים.
מתוך דוח פיננסי 2010 .
משרד הבריאות מצא שאי -אפשר לחזות מראש, משנה לשנה, את הוצאות בתי החולים בגין רשלנות רפואית.
בתי החולים פועלים באי -ודאות ומתקשים לתכנן את הוצאותיהם בסעיף זה אשר הולך וגדל לאורך השנים והופך למורגש יותר ויותר בתוך כלל ההוצאות של בתי החולים32 .
העלייה בעלויות בגין תביעות רשלנות רפואית אצל המבטחת העיקרית (באמצעות הסוכנות) 33 הנתונים שמסרה הס וכנות המבטחת כאמור את רוב הגורמים המסחריים נגד רשלנות רפואית במדינה לרבות מרבית קופות החולים (ראו להלן בנושא היעדר תחרות וריכוזיות יתר בשוק ביטוחי הרשלנות המקצועית) באשר למבוטחיה בביטוחי רשלנות רפואית, מלמדים על עלייה מתמדת בתשלום הממוצע לתובע ברשלנות רפוא ית.
התשלום הממוצע לתובע בכלל תביעות הרשלנות הרפואית בשנת 2005 היה 52,629 דולרים ובשנת 2011 היה 137,144 דולרים; התשלום הממוצע לתובע בתביעות מיילדות בשנת 2005 היה 137,523 דולרים ובשנת 2011 היה 327,841 .
דולרים הנה כי כן חלה עלייה ניכרת במשך השנים בעלויות בגין תביעות בנושא רשלנות רפואית כנגד מוסדות הבריאות, ובייחוד בתחום המיילדות לרבות נגד טיפות החלב המבצעות מעקב היריון.
לשכת עורכי הדין כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי בחישוב העלייה בעלויות הנובעות מרשלנות רפואית יש להביא בחשבון גם את גידול האוכלוסין במדינת ישראל.
לדבריה אין זה נכון לומר כי בעבר לא היו תופעות של רשלנות רפואית בארץ, אלא שהציבור לא היה מודע להן.
עלייה במודעות הציבורית, התפתחות דיני הנזיקין ושבירה חלקית של קשר השתיקה של הרופאים הביאו להתפתחות הגשת תביעות בתחום זה, בדומה להתפתחות בתחומי משפט אחרים כגון תובענות ייצוגיות, תביעות בנושאי איכות הסביבה וחומרים מסרטנים.
תביעות של קטינים מוגשות כיום (בגין רשלנות לפני הלידה, במהלכה או בילדות) בגין אירועים שהתרחשו בעבר עד לפני 25 .
32 מתוך ניתוח פיננסי ל - 2010 של בתי החולים הכלליים הממשלתיים ושל תאגידי הבריאות, עמ' 56 .
הנתונים נמסרו מהסוכנות 218 דוח שנתי62 .
הסוכנות כתבה בנובמבר 2011 כי הניסיון בארצות הברית מלמד כי הדרך היחידה להתמודד עם "משבר הרשלנות הרפואית" היא רפורמה חקיקתית.
לדברי הסוכנות פעילויות ניהול סיכונים, חשובות ככל שיהיו, לא יוכלו להדביק את ההתפתחויות החברתיות-משפטיות הגורמות לגידול בהוצאה הלאומית בתחום.
העלייה במספר התביעות המוגשות במהלך השנים .
מספר התביעות המוגשות נגד המדינה בגין רשלנות רפואית מנתוני המשרד עולה כי במהלך השנים חלה עלייה במספר התביעות המוגשות לבתי המשפט ובדרישות הכספיות מחוץ לבית המשפט כנגד המדינה (כולל בתי החולים הממשלתיים הכלליים, הפסיכיאטריים, הגריאטריים, לשכות הבריאות המחוזיות והמשרד הראשי).
בשנת 2005 הוגשו600 תביעות נגד המשרד, ובשנת 2010 כ-735 תביעות, דהיינו עלייה של22% בחמש שנים.
משרד האוצר מסר כי חלה עלייה בייחוד בתביעות נגד לשכות הבריאות המחוזיות המפעילות את תחנות טיפת החלב בעיקר בשל העלייה בתביעות בגין רשלנות בעת מעקב היריון.
אגף הח שב הכללי במשרד האוצר וענבל כתבו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי מתוכנן ניסוי חלוץ (פיילוט) בטיפות החלב בשיתוף הנהלת מחוז צפון של משרד הבריאות במטרה לשפר את איכות הטיפול שמעניקות התחנות ולהגביר את הבטיחות במעקב ההיריון לצורך צמצום הסיכון לרשלנות רפואית.
ל אחר ניסוי החלוץ תיבחן האפשרות ליישמו בפריסה ארצית.
מספר התביעות המוגשות נגד המוסדות הרפואיים המבוטחים בביטוח מסחרי באמצעות הסוכנות הנתונים שמסרה הסוכנות, באשר למבוטחיה בביטוחי רשלנות רפואית, משקפים עלייה מתמדת במספר התביעות המוגשות לבתי המשפט ובדרישות הת שלום המוגשות לסוכנות.
בשנת 2005 הוגשו 1,054 תביעות לבית המשפט, ובשנת 2011 הוגשו 1,196 תביעות, דהיינו עלייה של כ-13% .
העלייה במספר התביעות אינה מצביעה בהכרח על גידול במספר האירועים החריגים שהתרחשו, אלא על הצטברות של תביעות המוגשות מדי שנה, ובכלל זאת בגין אי רועים שהתרחשו בעבר ועד 25 .