HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד הכלכלה מסר בתשובתו כי "מרבית התוכניות של משרד הכלכלה במסגרת ההחלטה .
היו תכניות רב שנתיות אשר החברות הראשונות שזכו להן יקבלו את מלוא המענק רק בשנת .
2020 ,ועל שנה זו יתקבל מידע מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה רק בשנת 2022 - 2023 .
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 נוכח העובדה כי חלק מהמענק ניתן בשנים 2017-2019 ובהיעדר שיעור שיפור גבוה יותר .
בצפון מהממוצע הארצי במדדים כלכליים, משרד מבקר המדינה ממליץ לשלב בחינת .
מדדים כלכליים באופן שוטף עבור המענק שכבר חולק לצורך בחינת אפקטיביות .
הפעולות שבוצעו בעקבות החלטת ממשלה לחיזוק חבל ארץ ובפרט הצפון על מנת לבחון .
את השפעתן, בדרך שתביא לצמצום פערים בטווח הבינוני והארוך.
שיתוף ציבור - מדגם מייצג .
בתהליך שיתוף הציבור שנערך כאמור עבור משרד מבקר המדינה נבחנה מידת שביעות הרצון .
הכללית בתחום התעסוקה.
עלה כי 44% ,מהנשאלים כלל אינם מרוצים38% מרוצים במידה .
מסוימת ו -17% מרוצים מאד.
עוד עלה כי 46% מהנשאלים חשים כי לא חל שיפור בתחום .
התעסוקה בארבע השנים האחרונות, בעוד ש-36% חשים כי חל שיפור מסוים ו-18% חשים כי .
שביעות הרצון ירדה בקרב האוכלוסייה הצעירה וככל שרמת ההשכלה גבוהה .
לשאלה בנושא השיפורים שחלו בארבע השנים האחרונות בפרויקטים שתוקצבו בהחלטת .
הממשלה 2262 בתחומי הכלכלה, הבריאות, התחבורה והחינוך, רק6% מהנשאלים ציינו כי .
השיפור הגדול ביותר מבין הפרויקטים העיקריים שבוצעו על ידי המדינה הוא בפרויקטים בנושא .
מקומות תעסוקה חדשים ורק 4% ציינו כי השיפור הגדול ביותר הוא בפרויקטים בנושא אזורי .
תעשייה חדשים (כאשר 13% ו-14% ציינו כי פרויקטים בנושא מקומות עבודה חדשים ופרויקטים .
בנושא אזורי תעשייה חדשים בהתאמה מהווים שיפור נוסף, אך לא הגדול ביותר).
מאפייני התעסוקה במחוז הצפון .
במטרה לבחון את מאפייני התעסוקה במחוז הצפון התבקשו הנשאלים לתת פרטים בין היתר .
על מקום העבודה ושכר, ונשאלו כיצד הם תופסים את שכרם לעומת עבודה דומה במחוזות .
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון תרשים 45: התפלגותמקום העבודה, לפי מחוזות .
תרשים 46: התפלגות שכר .
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים 47 : תפיסת השכר לעומת שכר עבור עבודה דומה במחוזות אחרים .
תרשים 48: התפלגותהשכר לפי מקום העבודה, לפי מחוז ות .
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון הנתונים האלה מצביעים על כך ש-13% .
מהתושבים עובדים מחוץ למחוז הצפון69% מהתושבים .
העריכו כי הם משתכרים פחות מהשכר הממוצע במשק, ו-65% מהם העריכו כי שכרם נמוך .
לעומת שכר על עבודה דומה במחוזות אחרים.
בחינת רמת השכר לפי המחוז שהם עובדים בו מעלה כי עובדים היוצאים לעבוד מחוץ למחוז .
הצפון משתכרים יותר מאלו העובדים במחוז.
מנתוני הסקר עולה כי יש חוסר שביעות רצון רב בתחום התעסוקה.
מצביעים על שכר נמוך של האוכלוסייה.
מרבית התושבים סבורים כי שכרם נמוך לעומת .
השכר במחוזות האחרים ולדעת התושבים, בשנים האחרונות לא חל שיפור מהותי בתחום .
במסגרת הסקר נבחן גם נושא הביטחון האישי, שלא בא לידי ביטוי בהחלטת הממשלה 2262 , .
אך הוא משפיע על רמת החיים של התושבים.
המשתתפים במדגם נשאלו על מידת שביעות .
רצונם מרמת הביטחון האישי בכמה היבטים - ביטחון אישי במקום המגורים ותחושת ביטחון .
ללכת לבד באזור המגורים בשעות החשיכה; נוכחות משטרתית מספקת במקום המגורים ואם .
היא מסייעת בשמירה על הביטחון האישי; ופריסת שירותי כיבוי אש.
תרשים 49: תפיסתהשיפור בנושא הביטחון האישי .
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מהנתונים עולה כי38% מהתושבים מרגישים תחושת ביטחון רבה במקום המגורים.
זאת, 42% מהם סבורים כי הנוכחות המשטרתית אינה מספיקה או שהיא אינה מסייעת .
בשמירה על הביטחון האישי.
ניתוח הנתונים מעלה כי תחושת הביטחון האישי גבוהה יותר .
בחברה היהודית; בקרב החברה הערבית רק 27% מרגישים בטוחים מאוד ללכת לבד .
בשעות החשיכה לעומת 52% בחברה היהודית.
כמו כן 29% בקרבהחברה הערבית .
מרגישים ביטחון אישי במידה רבה במקום המגורים לעומת 48% בחברה היהודית.
פריסת שירותי כיבוי אש, 21% מהתושביםבקרב החברה הערבית סבורים כי הפריסה .
ביישובים שהם חלק ממועצה אזורית תחושת הביטחון האישי גבוהה .
מאוד, ואילו במועצות המקומיות תחושת הביטחון האישי היא הפחותה ביותר.
משטרתית ופריסת שירותי כיבוי אש נתפסות בערים כמספיקות יותר ובמועצות המקומיות .
הסקר בחן אם לנשאלים יש פתרונות מיגון נאותים.
תרשים 50: שיעור התושביםשיש להם פתרונות מיגון נאותים .
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון למרבית הנשאלים (72% ) ישפתרונות מיגון נאותים, כלומר ממ"ד בבית, מקלט בבניין המגורים .
או מקלט ציבורי קרוב מוכן לשימוש בשעת חירום.
בחברה היהודית ל-83% יש תנאי מיגון נאותים .
הצעדים במסגרת התוכנית הרב -שנתית בתחומי פיתוח כלכלי ותשתיות בוצעו מבלי .
שנבחנו קודם לכן החסמים, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה.
השינויים שבוצעו במסגרת .
התוכנית הרב-שנתית בתחומי פיתוח כלכלי ותשתיות לא תרמו לעידוד מעבר חברות .
לצפון ובכללן חברות עתירות ידע, לעידוד התעסוקה ולקידום המטרות שנקבעו בתוכנית.
מחוז הצפון נשאר נמוך במדדים הכלכליים לעומת המחוזות האחרים.
היא כי התוכנית הכלכלית לא תרמה דיה לשיפור גבוה יותר של מחוז הצפון מהממוצע .
הארצי בכל המדדים והפערים בעוני, קשיי פרנסה ותעסוקה בין מחוז צפון לבין מחוז .
המרכז אף גדלו מאז החלטת הממשלה.
מומלץ כי משרד הכלכלה יבחן את המדדים .
הכלכליים באופן שוטף ואת אפקטיביות הפעולות שנכללו בהחלטת הממשלה על מנת .
לבחון את השפעתן ואת הצורך בתוכנית המשך לצורך צמצום בפערים בין מחוז הצפון .
פיתוח התיירות במחוז הצפון .
במחוז הצפון מגוון אתרי תיירות בתחומים שונים, ובהם אתרי נוף וטבע; מקומות קדושים לנוצרים, .
ליהודים, למוסלמים ולבהאים; אתרים היסטוריים; ואתרי ארכיאולוגיה .
פורה לפיתוח תעסוקה ויזמות.
השקעה נכונה וארוכת טווח בתחום התיירות עשויה להעצים את .
יתרונותיו הייחודיים של מחוז הצפון ותתרום לתושביו הן מ הבחינה הכלכלית והן מ הבחינה .
פיתוח התיירות במחוז הצפון לפי החלטת הממשלה .
פיתוח התיירות במחוז הצפון נכלל בהחלטת הממשלה 2262 .
כחלק מנושא הפיתוח הכלכלי .
הנושאים שנכללו בהחלטה הם השתתפות בתקצוב תשתיות ציבוריות; הקצאת תקציבים בתחום .
המלונאות; קידום תיירות נכנסת באזור צפון הכנרת, בדגש על תחום המשולש הקדוש לנוצרים .
שבין כפר נחום לטבחה והאזורים הסמוכים לו; והקצאת 8 מיליון ש"ח בפריסה לשנתיים לצורך .
עידוד אירועי תרבות וספורט תיירותיים בשיתוף עם משרד התרבות והספורט.
שנקבעו בהחלטת הממשלה משנת 2017 :לפיתוח התיירות במחוז הצפון .
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 לוח 10: התקציבים לפיתוח התיירות במחוז הצפון שנקבעו בהחלטת .
הממשלה 2262 )(במיליוני ש"ח .
נושאים לפיתוח שנכללו בהחלטת הממשלה התקציב בהחלטה .
תקצוב תשתיות תיירות ציבוריות 50 .
השקעה בפרויקטים בתחום המלונאות 60 .
קידום התיירות הנכנסת לאזור צפון הכנרת 93 - .
עידוד אירועי תרבות וספורט תיירותיים94 8 .
,כאמורבעבודה בנושא שדרוג המערכת הכלכלית בצפון, צוין כי התיירות במחוז ה צפון היא .
בעבודה הועלו החסמים לפיתוח התיירות במחוז ה צפון ונערך מחקר כיצד .
ניתן להשתמש בתיירות כמנוע לצמיחה כלכלית ותעסוקתית של מחוז הצפון.
שהוצעו בעבודה זו היו עיצוב אשכולות תיירות לפי שילוב העקרונות הנוגעים למרחב נושאי, .
למרחב גיאוגרפי, לעסקים משלימים ולמינוף ההיצע הקיים; בהתאם לכך, הומלץ על הקמת .
מינהלת שתעסוק בתכנון תיירותי, בפיתוח תשתיות, בשיווק, בהנגשת מידע, בניהול שוטף, .
בהכשרה מקצועית ו בטיפוח יזמים.
בעבודה נבחנה הערכת התרומה הכלכלית והתעסוקתית של פיתוח תיירות תרבותית בדגש אתני .
התואם את המגמות הקיימות בשטח , לפי שלושה תרחישים לגידול התיירות באזור 95 .
בתרחיש השמרני, השקעה ממוצעת של כ-40 מיליון ש"ח בשנה תניב גידול מוערך בהכנסות .
התיירות בהיקף של יותר מ-700 .
כאמור, בעבודה שנערכה בהובלת שלושת האשכולות בא זור הגליל 96 , צוין כי נדרשת השקעה .
של כ-890 ,מיליון ש"ח בתיירות במחוז הצפון, בין היתר לצורך הקמת מינהלת תיירות משותפת .
שינוי חוק לעידוד השקעות הון בתיירות, עידוד יזמים בתחום המלונאות, מסלולי סיוע ייעודיים .
לעסקי תיירות פנים, הקמת שוק אוריינטלי-תרבותי בגליל, הק מת מרכז יין בחבל דלתון, מתן .
93 באמצעותקידום מקומות אכסון חדשים .
94 הנושא הוטל עלמשרד התרבות והספורט ועל משרד התיירות .
האחריות לאיגום התקציבים ו להוצאתם הוטלה על .
95 תרחיש שמרני- גידול של 15% במספר המבקרים הישראלים היומיים וגידול של10% במספר הלינות של תיירי פנים .
בתרחיש זה אין התייחסות לשינוי במאפייני הביקור של תיירות נכנסת למחוז הצפון.
תרחיש ביניים - גידול .
של 20% במספר המבקרים הישראלים היומיים, גידול של15% במספר הלינות של תיירי פנים ישראלים וגידול של .
10% במספר הלינות של תיירות נכנסת למחוז הצפון.
תרחיש אופטימי - גידול של 25% במספר המבקרים הישראלים .
היומיים, גידול של 20% במספר הלינות של תיירי פנים ישראלים וגידול של15% במספר הלינות של תיירות נכנסת .
96 תוכנית לפיתוח הגליל בהובלת אשכולות באזור הגליל.
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון תמריצים ליזמי אטרקציות עוגן, פיתוח פרויקטים תיירותיים, הקמת רשת שבילים תיירותיים .
וסלילת שבילי אופניים.
נתונים אלו מחדדים הפערים בין הפעולות והתקציב שיועד במסגרת החלטה 2262 לבין .
המלצות העבודה שנערכה בהובלת שלושת האשכולות באזור הגליל בנושא.
פיתוח תשתיות ציבוריות .
בהחלטת הממשלה 2262 נקבעלהנחות את משרד התיירות להשתתף בתקצוב תשתיות תיירות .
ציבוריות במחוז הצפון לפי נוהל פיתוח תשתיות תיירותיות ציבוריות של משרד התיירות (להלן - .
נוהל צת"פ), ובכפוף להגשת בקשות פרטניות מהרשויות המקומיות הזכא יות.
המצטבר שנקבע לפיתוח תשתיות ציבוריות במחוז הצפון הוא 50 מיליוןש"ח בפריסה שווה על .
פני השנים 2017 ו-201897 .
עוד נקבע כי אם בכל אחת משנות הפעילות לא יאושרו בקשות בסכום .
שנקבע, תתאפשר הסטת התקציב שלא נוצל לטובת תשתיות ציבוריות אחרות על פי נוהלי .
נוהל פיתוח תשתיות תיירותיות ציבוריות .
סיוע לפיתוח תשתיות תיירותיות ציבוריות הוא חלק מפעילותו השוטפת של משרד התיירות וחלק .
על פי נוהל צת"פ, רשאים הרשויות המקומיות98 וגופים ציבוריים שפועלים ללא .
מטרת רווח ולפעילותם זיקה מהותי ת לענף התיירות בתחום התשתיות הציבוריות 99, להגיש .
בקשה להשתתפות משרד התיירות במימון רלוונטי ללא אבחנה בין אזורי הארץ.
התיירות בעצמו יכול להציע פרויקט תיירותי בהתאם לנוהל צת"פ.
הנוהל מבחין בין ערי ליבה100 .
לבין ערי היתר, כאשר70% מהתקציבמיועד לערי ליבה ו-30% .
לערי היתרבנוהל נקבעו תנאי .
סף ואמות מידה שלפיהם ייקבע הסיוע לפרויקטים השונים.
98 רשויות מקומיות- עיריות, מועצות מקומיות ומועצות אזוריות.
99 כגון רשות העתיקות וקק"ל .
100 ערי ליבה - ירושלים, אילת, עכו, נצרת, טבריה וסובב כנרת ומצפה רמו ן.
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 :על פי נוהל צת"פ, הפרויקטים העומדים בתנאי הסף ידורגו לפי אמות המידה שלהלן .
לוח 11: אמות המידה לדירוג פרויקטים העומדים בתנאי הסף: .
אמת המידה משקל בציון הסופי .
תרומה לתיירות פנים 10% .
תרומה לתיירות נכנסת 35% .
תרומה לפיתוח כלכלי של האזור 15% .
יכולת תחזוקת הפרויקט 15% .
התאמה למדיניות ממשלה ומשרד התיירות 15% .
התרשמות כללית מהפרויקט 10% .
על פי נוהל צת"פ, משרד התיירות .
הציון בכל אמת מידה ישוקלל על ידי מכפלתו במשקל אמת המידה.
הציון הסופי בנקודות .
לפרויקט יחושב כממוצע הציונים של כל חברי הצת"פ101.
,כאמור נקבעה אמת מידה (15% ) לפרויקטים התואמים את מדיניות הממשלה כפי שהיא באה .
לידי ביטוי בין היתר בהחלטות הממשלה שונות ללא ה בחנה בין מחוז הצפון, מחוז הדרום ושאר .
כלומר, בעקבות החלטה 2262 ,ולאו דווקא בשל הסעיפים המתייחסים לצעדי .
משרד התיירות, פרויקטים ממחוז הצפון זכאים לניקוד בשל התאמה למדיניות הממשלה.
יצוין כי בנובמבר 2015 התקבלה החלטת הממשלה4415 - "תכנית לאומית אסטרטגית לפיתוח .
הנגב" - שהתמקדה במחוז הדרום , כך שגם פרויקטים ממחוז הדרום זכאים לניקוד בשל התאמה .
הכנסות מתיירות פנים מהוות חלק ניכר מהרווחים בענף התיירות במדינות רבות בעולם.
UNWTO102 נותחו, בין היתר, שווקי תיירות הפנים הגדולים בעולם 103 .
נמצא כי שוק תיירות הפנים .
העולמי גדול פי 6 משוק התיירות הבינלאומי.
ההוצאה בשוק תיירות הפנים 104 גבוהה יותר .
מההוצאה בשוק התיירות הבינלאומית ברוב היעדים שנבדקו105 .
ההוצאה בשוק תיירות הפנים .
במדינות ה- OECD גבוהה פי שלוש מההוצאה בשוק התיירות הבינלאומי למדינות אלה.
101 :כחברים בצת"פ ימונו בעלי התפקידים הבאיםיו"ר צת"פ - סמנכ"ל בכיר לפיתוח תשתיות והשקעות, חברים בצת"פ: .
חשב משרד התיירות, ראש מינהל השיווק או נציגו מאגף חו"ל, נציג אגף התקציבים במשרד האוצר.
102 Understanding Domestic Tourism and Seizing its Opportunities .
103 בדוחהוצגו גם הצעדים שננקטו לקידום התיירות המקומית בתקופת התאוששות ענף התיירות ממשבר מגפת .
104 הוצאות המבקר שהוא תושב המדינה.
105 ב-20 מתוך36 מדינותשנבדקו .
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון בתרשים 51 מוצגים שיעורי הוצאות תיירות הפנים והתיירות הנכנסת מכלל ההוצאות בתיירות .
לשנת 2018106 :כפי שהוצגו בדוח .
תרשים 51: שיעורי הוצאות תיירות הפנים והתיירות הנכנסת מכלל ההוצאות .
בתיירות לשנת 2018 : .
המקור: ארגון התיירות העולמי Understanding Domestic Tourism and Seizing its Opportunities" " ספטמבר .
106 הניתוח התבסס על נתוני ההוצאה המקומית הזמינים עבור 36 שווקים (מרבית הנתונים מתייחסים לשנים 2018 .
ו-2017 , מיעוטם מתייחס לשנים 2014 ,2015 ו-2016) .
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תיירות הפנים היא חלק מהותי בתיירות בישראל ומשכך השפעתה על כלכלת המדינה107 .
6% מהלינות בישראל וכ- 57.
2% מפדיון התיירות בישראל היו מישראלים108 .
התיירות בישראל סובל מתנודות בגלל המצב הביטחוני והפוליטי.
תיירות הפנים יציבה יותר מן .
התיירות הנכנסת, כך שהיא עשויה לאזן את המשבר בענף התיירות ואת השפעותיו הכלכליות .
והתעסוקתיות בתקופות שבהן מגיעים מעט תיירי חוץ.
באזורי פריפריה, התעסוקה נשענת יותר .
על התיירות ומכאן חשיבותה של התיירות בכלל ותיירות הפנים בפרט על הכלכלה והתעסוקה .
בפריפריה בתקופות שיגרה.
ציון הסף הנדרש לתקצוב פרויקט שהכניסה אליו היא ללא תשלום הוא 55 נקודות, וציון הסף .
הנדרש לתקצוב פרויקט הגובה תשלום הוא 70 נקודות.
כפי שניתן לראות בלוח שלעיל , .
פרויקטים שאינם תורמים לתיירות נכנסת וגובים דמי כניסה, לא יוכלו להגיע לציון הסף שנקבע .
בנוהל צת"פ (70 נקודות) ולא יוכלו לקבל סיוע.
גם פרויקטים שאינם גובים דמי כניסה ואינם .
כלולים בהחלטת ממשלה מפורשת לא יוכלו להגיע לציון הסף הנדרש (55 נקודות), אם הם .
אינם תורמים לתיירות נכנסת.
יוצא אפוא שפרויקטים התורמים רק לתיירות פנים והכניסה אליהם .
בתשלום לא יקבלו סיוע.
מדיניות משרד התיירות .
בנספח א' לנוהל צת"פ מפורטת מדיניות משרד התיירות לתקצוב תשתיות ציבוריות תיירותיות.
בנספח א' לשנת 2018 " נרשם כיהחל משנת 2017 קידם משרד התיירות את'המוצר הדרומי ' .
במרחב הגיאוגרפי שבין מצפה רמון לאילת, מתוך תפיסה שלמדבר הישראלי יש יתרון יחסי .
והוא מוצר תיירותי ייחודי בפרט בעונת החורף.
משרד התיירות מיקד פעילות שיווק ותשתיות .
מתוך מטרה להפוך את המוצר למוצר תיירותי בר -שיווק.
המשרד ימשיך ויקדם את המוצר .
המדברי גם בשנת 2018 .
"עוד צוין בנספח לשנת 2018 כי "המשרד מעוניין לפתח אזורים דומים .
בשנת 2018 החליט המשרד להתמקד במרחב המדברי שנמצא ממזרח לעיר ירושלים .
ועד ים המלח ובין וואדי קלט למצדה ובסמוך למרחב זה.
המשרד יקדם תכנית תשתיות תיירותית .
ויסייע למועצות ולגורמים רלוונטיים הזכאים להגיש בקשות במסגרת נוהל זה לפתח מוצר תיירותי .
עלה כי בנספח א' לנוהל צת"פ בשנים 2017 ו-2018 אין אזכור של קידום מחוז הצפון כחלק .
ממדיניות משרד התיירות.
נמצא כי מדיניות משרד התיירות בשנים 2017 ו-2018 כיוונה לקידום התיירות במחוז .
הדרום, ולא כללה את קידום מחוז הצפון.
מומלץ כי משרד התיירות יבחן את מדיניותו .
ובפרט את נספח א ' לנוהל צת "פ והתאמתם להחלטות ממשלה לקידום הצפון.
107 תיירות משפיעה על עלייה ברמת הצריכה, מגבירה את הפעילות בשוק וכתוצאהמכך, מעלה את רמת התמ"ג.
108 ריכוז נתוני תיירות פנים ותיירות נכנסת ושיעור תיירות הפנים בישראל לפי מדדי לינות, פדיון ואוכלוסייה - משרד .
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון הסיוע לרשויות מקומיות בפיתוח תשתיות תיירות ציבוריות .
כאמור, בהחלטת הממשלה 2262 נקבע כי משרד התיירות י שתתף בתקצוב תשתיות תיירות .
ציבוריות במחוז הצפון בסך 50 מיליון ש"ח בפריסה שווה על פני השנים2017 ו-2018109.
סכומי הסיוע לתשתיות תיירות ציבוריות במחוז הצפון בשנים 2015 - 2019: .
תרשים 52: סכומי הסיוע לתשתיותתיירות ציבוריות במחוז ה צפון, .
2015 - 2019 ( במיליוני ש"ח) .
על פי נתוני משרד התיירות.
יצוין כי סכומי הסיוע למחוז הצפון בשנים 2016 - 2019 כוללים תקציב תוספתי בסך11 מיליון .
ש"ח לכל אחת מהשנים 2016 - 2019 , שנקבע בהחלטת הממשלה 959 , "תכנית לפיתוח .
ולהעצמת הישובים הדרוזים והצ'רקסים" ( 18.
16 ), ותקציב תוספתי בסך מיליון ש"ח לכל אחת .
מהשנים 2014 - 2017 , שנקבע בהחלטת הממשלה1052 , "תכנית רב שנתית לפיתוח ולהעצמת .
הישובים הדרוזים ברמת הגולן לשנים 2016-2017 ( " 15.
מהנתונים עולה כי התקציב לפיתוח תשתיות ציבוריות במחוז הצפון בסך 50 מיליון ש"ח, .
שנקבע בהחלטה 2262 לשנים 2017 ו-2018 ,היה קטן מסכום הסיוע שהועבר בפועל בכל .
אחת מהשנים 2015 ו-2016 (57 מיליון ש"ח ו-65 .
משרד מבקר המדינה מציין כי התקציב לפיתוח תשתיות ציבוריות במחוז הצפון בהחלטת .
הממשלה 2262 , נקבע בהתאם להערכה של משרד התיירות בהתאם לניצול התקציב .
מכאן שתקציב זה לא שיקף העדפה של מחוז הצפון.
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 להלן שיעור הסיוע לפי מחוזות בשנים2015 - 2019 : .
תרשים 53: שיעורהסיוע, לפי מחוזות, 2015 - 2019 .
להלן שיעורי הסיוע למחוז הצפון (ללא חיפה) מתוך הסיוע הכולל לשנים 2015 - 2019: .
תרשים 54: שיעורי הסיוע למחוזהצפון (ללא חיפה) מתוך הסיוע הכולל, .
על פי נתוני משרדהתיירות .
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון .
מהנתונים עולה כי בשנת 2016 היה שיעור הסיוע למחוז הצפון33% מתוך הסיוע הכולל.
החלטת הממשלה 2262 המתייחסת לשנים2017 ו-2018 , ירד שיעור זה ל-26% ו-8% .
עוד עולה כי בשנת 2019 עלה שיעור זה ל-17%.
הנתונים מראים כי בשנים2017 ו-2018 סך הסיוע לפיתוח תשתיות תיירות ציבוריות בצפון .
(56 ו-20 ( מיליון ש"ח) ושיעור הסיוע מהסיוע לפיתוח תשתיות בכלל הארץ26% ו-8% ) היו .
נמוכים לעומת שנים קודמות, וכי בשנת 2019 שאליה לא התייחסה החלטת הממשלה .
2262 גדל היקף הסיועלמחוז הצפון ושיעורו לעומת המחוזות האחרים.
הממשלה 2262 לשנים2017 ו- 2018 .
לא הגדילה את הסיוע למחוז הצפון .
פרויקטים בתחום המלונאות .
בהחלטת הממשלה 2262 נקבע כי משרד התיירות ישקיע בפרויקטים בתחום המלונאות במחוז .
לצורך כך, בשנים 2017 ו-2018 יקצה משרד התיירות ממקורותיו60 מיליוןש"ח בפריסה .
הפרויקטים ייבחנו ויאושרו במינהלת ההשקעות110 לפי בקשות שיוגשו ועל פי נוהלי משרד .
בכל שנה תתאפשר הסטת תקציב שלא נוצל לטובת פרויקטים אחרים בתחום .
המלונאות על פי נוהלי המשרד111 .
נוהל סיוע להקמהאו הרחבה של בתי מלון בישראל נועד לעודד הקמה והרחבה של בתי מלון .
בישראל הכלולים במפת אזורי עדיפות ובמסגרת התקציב שיאושר לצורך כך לפי חוק העידוד .
במסגרת הנוהל מחליטה מינהלת ההשקעות על מתן כתבי אישור להקצאת מענקים בשיעור .
של עד 20% מהיקף ההשקעה המוכרת לפרויקט באחד מהמסלולים הקבועים בנוהל.
לעודד הקמת בתי מלון עממיים החליטה הממשלה 112 כי למענק לפי חוק העידוד תינתן תוספת .
בתצורה של מענק מינהלי לתקופה של שלוש שנים - מ - 1.
מההשקעה המוכרת להקמה של פרויקט ברמה עממית.
בנספח ג' בנוהל ניתנה העדפה בניקוד .
של עד 30 נקודות מתוך 100 האפשריות לבקשות לפי אזורים גיאוגרפיים: אזור ירושלים - 30 .
נקודות, טבריה- 25 , נצרת, סובב כנרת, אילת ומצפה רמון- 20 , ערי החוף- 18 ויתר האזורים .
שבמפת אזורי העדיפות 15 .
110 מינהלת ההשקעות הוקמה מתוקף חוק עידוד השקעותהון, התשי"ט-1959.
112 החלטת הממשלה 1556 ( ", "עידוד תוספת של חדרי אירוח עממיים באמצעות מענק מנהלי 19.
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 סיוע לפרויקטים בתחום המלונאות .
להלן הסיוע בתחום המלונאות במחוז הצפון בשנים 2014 - 2019 :, במיליוני ש"ח .
תרשים 55: הסיוע ב תחום המלונאות במחוז ה צפון, .
2014 - 2019 (במיליוניש "ח) .
מהנתונים עולה כי בשנים 2017 ו-2018 אושר סיוע בסך 52 מיליוןש"ח לפרויקטים בתחום .
המלונאות במחוז הצפון.
סכום זה הוא 86% מהתקציב שהוקצה בהחלטת הממשלה 2262 .
עולה כי סך הקצאת תקציב לפרויקטים מלונא יים במחוז הצפון שנקבע בהחלטת הממשלה, .
העומד על 30 מיליון ש"ח לשנה, נמוך מסכום הסיוע לפרויקטים מלונאי ים שניתן למחוז הצפון .
עלהכי התקציב לפיתוח תשתיות ציבוריות במחוז הצפון, שנקבע בהחלטת הממשלה .
2262, נוצל בשיעור86% והייתה ירידה מכ-32 מיליון ש"ח בשנת2016 ל- 19 מיליון ש"ח .
מומלץ כי משרד התיירות יבחן דרכים להעדפת מחוז הצפון, בהמשך .
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון תמיכה בפעולות שיווק לאירועים תיירותיים .
משרד התיירות מעודד קיומם של אירועי תיירות שימשכו תיירות נכנסת ותיירות פנים.
המשרד מציע לתמוך בפעולות השיווק של אירועים תיירותיים 113 .
משרד מבקר המדינה בדק את מבחני התמיכה שפרסם משרד התיירות לתמיכה בפעולות .
השיווק לאירועים תיירותיים בשנים 2017 - 2020 .
בביקורת נמצא כי בחלק מתנאי הסףלקבלת .
התמיכה נקבע כי העלות המינימלית להפקה תעמוד על 500,000 ש"ח.
תיירותיים, נקבע כי על מארגן האירוע לשלם לפחות 50,000 ש"ח לשיווק בחו"ל ולפחות 75,000 .
לגבי שיווק פנים, נקבע כי מיקום האירוע המינימלי צריך להיות במרחק של .
לפחות 80 ,ק"מ בקו אווירי מתל אביבוכן נקבעו שיעורי תמיכה שונים לאירועים במרחקים שונים .
מתל אביב בקו אווירי (מעל 80 ק"מ).
נמצא כי התנאים במבחני התמיכה מתאימים לאירועים גדולים שתקציבי השיווק שלהם גבוהים.
יצוין כי בהליך שיתוף הציבור העלו נציגי רשויות קטנות וכאלו שאין בידן מקורות להשלמת .
התקצוב כי תנאים אלו מונעים מהן להגיש בקשות לתמיכה במסלול שפורסם.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד התיירות יבחן גיבוש תבחינים לסיוע שיותאם .
לאירועים רלוונטיים מבחינת גודלם והיקפם במחוז צפון.
תוכנית אב לתיירות במחוז הצפון .
אחד הנושאים המהותיים ביותר שעלו בתהליך שיתוף הציבור שבוצע עבור משרד מבקר המדינה .
הוא היעדר תוכנית אב לפיתוח התיירות במחוז הצפון, מתוך ראייה כוללת על תחום התשתיות .
ומתוך הסתכלות ותכנון אזורי כולל המייצר סינרגיה ההופכת את מחוז הצפון או חלקים ממנו .
למרקם אחד בנושא התשתיות.
בסוף 2020 החליטה הממשלה114 " להטיל על שרת התיירות להכין תכנית פיתוח ארצית רב .
שנתית לתשתיות תיירותיות במדינת ישראל, המבוססת על תכנון וקביעת יעדים ארוכי טווח .
בראייה אסטרטגית, ובכלל זה להכין תכניות אזוריות רב שנתיות לפיתוח תשתיות התיירות .
בישראל בדרום ובצפון על מנת למקסם את הפוטנציאל של תשתיות התיירות לשמש מנועי .
צמיחה משמעותיים לכלכלת ישראל.
בכך יתאפשר מיצוי יעיל ואפקטיבי של תקציבי תשתיות .
התיירות ותועלתן הכלכלית".
113 )על פי הוראת תקנון כספים ומשק (תכ"מ6.
114 החלטתהממשלה 514" , תוכנית רב שנתית לפיתוח תשתיות תיירות במדינת ישראל" ( 8.
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את ההחלטהלהכין ת וכנית פיתוח ארצית רב -שנתית .
לתשתיות תיירותיות במדינת ישראל, ובכלל זה להכין תוכניות אזוריות רב -שנתיות בדרום .
מומלץ כי משרד התיירות ישלים את גיבוש התוכניות האזוריות בדרך שתיתן ביטוי .
למדינות הממשלה לחיזוק הצפון.
משרד התיירות מסר בתשובתו מ- 25.
21 כי בימים אלו הוא מסיים כתיבה של עבודה .
אסטרטגית המתמקדת בפיתוח מוקדי התיירות בצפון.
שיתוף הציבור - קבוצת מיקוד בנושא פיתוח התיירות במחוז הצפון .
בינואר 2021 בוצע, כאמור , עבור משרד מבקר המדינה תהליך שיתוף ציבור בנושא פיתוח .
במסגרת התהליך התקיים מפגש עם בעלי תפקידים מהסקטור הפרטי .
והציבורי במחוז הצפון ממגוון תחומים ו מרשויות מוניציפליות.
במפגש עלו מאפיינים מרכזיים .
המספק ים נקודות מבט חשוב ות על חסמים לפיתוח תחום התיירות במחוז הצפון ועל פתרונות .
במפגש הועלה כי חסרה יד מנחה, לרבות מנהיגות תיירותית למחוז הצפון, ולא גובשה תוכנית .
גג ואף מדיניות ברמת המדינה לקידום התיירות במחוז הצפון.
לכן, כל גורם נאלץ לפעול בעצמו .
למען הצלחתו והישרדותו (לפעמים גם על חשבון גורמים אחרים באזור) ישירות מול הגורמים .
במשרד התיירות, והרבה מהקורה בתחום התיירות במחוז הצפון הוא פועל יוצא של יוזמה, שיתופי .
פעולה ותוכניות ברמה המקומית.
במפגש הוצפו בעיות מהותיות הן ברמת הניהול והן ברמת הצרכים והקצאת המשאבים לקידום .
חלק מהבעיות משליכות באופן ישיר על יכולת הרשויות המקומיות במחוז .
לממש תקציבים והחלטות ממשלה (כגון 2262), ומדגישות את הפער הקיים בין הצרכים .
והיכולות בשטח לבין הבנת האמצעים והדרכים למימושם מצד הממשלה בכלל ומצד משרד .
יודגש, כי מטרת שיתוף הציבור היא לבצע הליך איכותני של הצפת קשיים, אתגרים, והזדמנויות.
הגם שההליך שיתף מנעד רחב של נושאי תפקידים ממגוון תחומים, הרי שהוא אינו מתיימר .
להיות מייצג מבחינה סטטיסטית והוא נועד בעיקרו לתת תמונה על הלך הרוח ביחס לנושאים .
האמורים ולהרכיב פסיפס של עמדות ורעיונות לשם המחשת התמונה המלאה.
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון החסמים המהותיים בתיירות בצפון כפי שהשתקפו בתהליך שיתוף הציבור .
על פי נתוני תהליך שיתוף הציבור בעיבוד משרד מבקר המדינה.
היעדר מנהיגות תיירותית במחוז הצפון: קיים חוסר בניהול תחום התיירות ב מחוז הצפון .
מתוך ראי יה רחבה והוליסטית המחבר ת בין אוסף הנקודות התיירותיות הקיימות כיום לבין .
הצרכים, היכולות והרצונות של הרשויות המקומיות והגופים השונים הקשורים לתחום התיירות .
קיים נתק בין "השטח" לבין משרד התיירות, הבא לידי ביטוי במידע חלקי בנוגע לצרכים .
וליכולות בשטח, לאי-ביצוע א ו ביצוע חלקי של החלטות ופרויקטים, לשימוש בכלים ומשאבים .
שאינם מותאמים למחוז (לדוגמה, תנאים בקול קורא שאינם מאפשרים לחלק מיישובי הצפון .
תשתיות תיירות: הועלו כמה ליקויים בתפקודו של משרד התיירות בהקשר למאפיינים ו לצרכים .
השונים של הרשויות המקומיות ו של גופים שונים העוסקים בתחום התיירות בצפון: .
היעדר ראייה כוללת בנוגע ל תחום התשתיות בצפון: היעדר ראייה כוללת, מעבר לחלוקה .
עלה חוסר בהסתכלות ותכנון אזורי כולל המייצר סינרגיה ההופכת את הצפון או .
חלקים ממנו למרקם אחד בנושא התשתיות.
חוסר בפיתוח ותמיכה שוויונית לרשויות המקומיות: כל רשות מנסה להשיג תקציבי תשתיות .
ולאשר תוכניות כתלות בקשרים עם מקבלי ההחלטות ובקרבה אליהם.
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 פער בהבנת נושא התשתיות במגזרהערבי : משרד התיירות אינו מכיר במידה מספיקה את מצב .
התוכניות והתקצוב בתחום תשתיות התיירות אינם רלוונטיים בדרך כלל .
עבור המגזר הזה, שכן הם עוסקים בפיתוח מתקדם יחסית של תשתיות, בעוד המגזר הערבי .
מתמודד עם היעדר תשתיות בסיסיות.
מיקוד המאמץ בערים המרכזיות: מרבית ההשקעה בתשתיות היא בערים מרכזיות במחוז הצפון .
(בעיקר טבריה ועכו), ואילו המרחב כפרי, העיירות, הטבע ו המרחב חקלאי מוזנח בתחום .
התקשורת עם משרד התיירות .
חוסר תקשורת בין השטח למשרד התיירות: לתחושת המשתתפים במפגש, לא קיים דיאלוג .
רציף מול משרד התיירות , ומשכך מנגנון קול קורא שהמשרד משתמש בו מנותק מהצרכים .
התחושה עלתה ביתר שאת מצד נציגי הרשויות המקומיות הקטנות ( שאינן .
ערים) ומצד נציגי המגזר הערבי.
קולות קוראים: הקולות הקוראים מיועדים בעיקר לרשויות המקומיות הגדולות והמבוססות יותר, .
אשר להן ידע, כ"א ייעודי לנושא ויכולת העמידה בתנאים ( matching לדוגמה).
עונות על קולות קוראים, בעוד הרשויות המקומיות הקטנות יותר נותרות מחוץ למעגל התקציבים .
חוסר בהבנת הצרכים הקיימים בשטח בנושא תיירות הפנים: משרד התיירות אינו מבין את .
החשיבות שבתיירות הפנים כמקור הכנסה עיקרי במחוז הצפון.
כיום, מרבית המשאבים .
המיועדים לתשתי ות ומשאבים אחרים מופנים לתיירות נכנסת (חוץ), וכפועל יוצא נושא תיירות .
הנפגעים המרכזיים ממדיניות זו הן הרשויות המקומיות הקטנות והעסקים .
המקומיים הנשענים יותר על התיירות המקומית מאשר על תיירות נכנסת.