HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תוקפם של שניים מהחוזים פג בספטמבר 2002 , ותוקפו של חוזה אחר פג באוגוסט 2004 .
בשנים 2002 ו- 2004 ביקשה האוניברסיטה מהמינהל לחדש את חוזי החכירה.
המינהל קיבל את בקשת האוניברסיטה, אולם סעיף המונע ]בהם[ נמצא כי עד היום לא נחתמו החוזים, מאחר שלדברי החברה, "הוסף קבלת פיצוי ראוי במקרה של שינוי ייעוד".
]מהחוכר[ בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2007 הסביר המינהל כי הוא הבהיר לאוניברסיטה את עמדתו שלפיה הוא "יפעל בהתאם לנהלי המינהל, וכי החוזים יחודשו עפ"י התנאים הנהוגים כיום בחידוש חוזים חקלאיים".
20 מדובר בפרדס שכאמור עדיין לא ניתן לרשמו על שם האוניברסיטה, מכיוון שהתורם לא הקפיד לעבדו, והמינהל סירב לבקשת יורשיו לחדש את הסכם החכירה שתוקפו פג ב- 30.
מוסדות להשכלה גבוהה 873 .
מהאמור לעיל עולה כי האוניברסיטה ממשיכה לשאת בעלויות החזקת הפרדסים ועיבודם, אף שבמועד סיום הביקורת היא טרם חתמה על חוזי חכירה עם המינהל ואף שיש חשש שהיא עלולה לאבד את זכותה בפרדסים.
החברה הבהירה למשרד מבקר המדינה כי לדעתה יש להמשיך ולהחזיק בפרדסים, גם אם הדבר כרוך בהוצאות, שכן "נסיון העבר מראה, כי במקרים לא מעטים נכסים חקלאיים מושבחים באופן מהותי ביותר".
לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטה להטיל על החברה לבצע בדיקה מעמיקה של כל הסוגיות וההיבטים הכרוכים בהחזקת הפרדסים, ובכללם סוגיות משפטיות, חישובי עלות לעומת תועלת והיבטים ציבוריים הכרוכים בהתחייבויות לתורמים, ולהמליץ לה אילו פרדסים כדאי לה להמשיך ולהחזיק, אם אכן הדבר כדאי, ומה לעשות ביתר הפרדסים.
מן הראוי שהמוסדות המנהלים של האוניברסיטה ידונו בהמלצות אלה ויקבלו החלטות בעניין זה.
מחלקת דיור ומושכרים של האוניברסיטה .
מחלקת דיור ומושכרים (להלן - המחלקה), שכאמור טיפלה בעבר בכל נכסי האוניברסיטה, מטפלת כיום רק בחלק מהנכסים שבקמפוסים וכן בדירות באזור ירושלים שבבעלות האוניברסיטה הנמצאות מחוץ לקמפוסים.
מדובר בדירות מרוהטות ובדירות ריקות המיועדות רק לשימושם של גורמים שונים הקשורים לאוניברסיטה, שחלקן ניתנות ללא תמורה, וחלקן מושכרות תמורת דמי שכירות מופחתים.
המחלקה ממונה על הקשרים השוטפים עם הדיירים, ובכלל זה על גביית דמי השכיר ות, על מסירת הדירות וקבלתן ועל תחזוקת הדירות.
המחלקה אינה מחליטה בעצמה למי להקצות את הדירות, אלא מוציאה לפועל את ההוראות שהיא מקבלת מגופים שונים באוניברסיטה, הממונים על הקצאת הדירות: מדור קליטה שבמזכירות האקדמית (להלן - מדור הקליטה) מקצה 32 דירות; המכון ללימודים מתקדמים מקצה 14 .
דירות; ובית הספר לחינוך מקצה חמש דירות עד מועד סיום הביקורת לא קבעה האוניברסיטה נוהל (הוראת הנהלה) המסדיר את כל העניינים הנוגעים להקצאת הדירות, כגון תחומי אחריותה וסדרי עבודתה של המחלקה; אופן חלוקת הדירות בין הגופים השונים באוניברסי טה; קריטריונים להקצאת הדירות לזכאים השונים; הזכויות והחובות של מקבלי הדירות; קשרי העבודה ויחסי הגומלין בין המחלקה ובין הגופים המקצים את הדירות.
משרד מבקר המדינה העלה כי בהיעדר נוהל כתוב והנחיות ברורות באשר לנושאים שתוארו לעיל, טיפולה של האוניברסיטה בנושאים האמורים היה לקוי.
הבדיקה העלתה כי אף שהסיורים בנכסים לצורך בדיקת תחזוקתם ושמירה על זכויות האוניברסיטה בהם הם בעלי חשיבות רבה, לא נהגה המחלקה לסייר באופן שיטתי בדירות: בדירות המוקצות למכון ללימודים מתקדמים היא אינה מבקרת כלל, ובדירות המוקצות למדור הקליטה ולבית הספר לחינוך היא מבקרת רק בעת מסירתן 874 דוח שנתי57ב .
לדיירים חדשים ובעת קבלת הדירות מדיירים ותיקים.
היא אינה נוהגת לבקר בדירות בעת שהותם של הדיירים בהן, גם אם מדובר בשהות ממושכת של שנתיים ויותר, וגם אינה מתעדת את ביקוריה המעטים בדירות.
זאת ועוד, בתיקי הנכסים שהיא מנהלת אין כל מידע על מצבן של הדירות, על בעיות התחזוקה שלהן, על טיפולים, שינויים ושיפוצים שנעשו בהן במשך השנים ועל העלויות שהיו כרוכות בכך.
עוד העלתה הבדיקה כי גם הגופים האמורים המקצים את הדירות, המקיימים קשר שוטף עם הדיירים, אינם נוהגים לסייר באופן סדיר בדירות ולמסור דיווחים למחלקה.
מדור הקליטה ובית הספר לחינוך אינם מסיירים בדירות כלל, ואילו המכון ללימודים מתקדמים מסייר בדירות מפעם לפעם, לדברי הממונה על הנושא במכון, אולם סיורים אלה מתקיימים רק בעקבות תלונות של דיירים, ולמכון אין כל תיעוד בעניין זה.
האוניברסיטה השיבה בדצמבר 2006 כי זה עשר שנים שהאחריות על התחזוקה והשיפוץ של הדירות מוטלת על מחלקת הבינוי והתחזוקה שלה, וכי המחלקה דואגת שהטיפול בדירות ותחזוקתן יהיו איכותיים ומוקפדים.
עוד ציינה האוניברסיטה כי המחלקה מקיימת קשר רציף עם הדיירים, כי הדיירים פונים למחלקה כל אימת שמתעוררת בעיית תחזוקה כלשהי, וכי הם מקבלים הנחיות ברורות וחד-משמעיות באשר לשימוש בדירות.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהיעדר הליך מסודר של ביקורים תקופתיים בדירות או הליך אחר לבדיקת מצבן של הדירות, אין לדעת אם הן מתוחזקות כהלכה, אם בוצעו בהן שינויים שלא אושרו או אם יש לשפצן.
כמו כן אין לדעת אם הדיירים השוכנים בדירות הם אכן הדיירים שהדירות הוקצו להם, או שמא הועברו הדירות לדיירים לא מורשים או שוכנו בהן דיירי משנה.
משרד מבקר המדינה בדק גם עניינים שונים הנוגעים לפעילותם של שניים מהגופים המקצים את הדירות: (א) מדור הקליטה: המדור ממונה על הקצאת דירות לשלוש קבוצות שונות של חברי סגל אקדמי (ראו להלן).
(1) לא נמצאו באוניברסיטה שום מסמכים שאפשר ללמוד מהם כמה דירות המדור רשאי להקצות לחברי הסגל, לאילו חברי סגל הוא אמור להקצות את הדירות, מי מוסמך לקבוע מה יהיה מספר ה דירות שיוקצו למדור ועל פי אילו קריטריונים המדור קובע מי זכאי להתגורר בדירות.
יצוין כי כבר בדצמבר 1992 פנתה ראש המדור להנהלת האוניברסיטה והתריעה כי אין תקנון כתוב המסדיר את טיפולו של המדור בהקצאת הדירות, וכי המדור פועל על פי נוהלי עבודה פנימיים שגובשו במשך השנים ואינם מעוגנים בהוראות ההנהלה של האוניברסיטה או בהחלטותיה.
לדבריה, "לרוב, מופעל לחץ גדול על לשכת הרקטור מאת ראשי המחלקות, הדיקנים ואף מהנקלטים עצמם לנהוג בניגוד לנהלים או להיגיון בטיעונים שונים ומשונים".
בעקבות פנייה זו החליטה הנהלת האוניברסיטה באפריל 1993 כי הקריטריונים לבחירת הזכאים לדיור יהיו הישגיהם האקדמיים של המועמדים, וכי המזכירות האקדמית תנסח את הקריטריונים האמורים.
מוסדות להשכלה גבוהה 875 .
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא נוסחו הקריטריונים האמורים, וכי הנהלת האוניברסיטה לא קבעה נוהל בעניי ן זה, ולפיכך לא ברור כיצד נקבע מי מחברי הסגל זכאי להתגורר בדירות האמורות.
(2) בעת סיום הביקורת הקצה מדור הקליטה 32 דירות כמפורט להלן: א.
שבע דירות הניתנות למשך שנתיים לישראלים שהשלימו לימודי תואר שלישי בחו"ל, והאוניברסיטה מעוניינת לקלוט אותם ולשלבם בסגל שלה.
11 דירות מרוהטות הניתנותבדרך כלל לפרק זמן של סמסטר אחד למרצים אורחים מחו"ל.
14 דירות מרוהטות הניתנות למשך שנתיים לחוקרים מחו"ל, רובם מהמזרח הרחוק, העושים בארץ פוסט-דוקטורט.
על פי מסמכי האוניברסיטה, שכר הדירה הריאלי בדירות אלה הוא 400-900 ,דולר לחודש אולם האוניברסיטה מסבסדת את שכר הדירה, ועקב כך הדיירים משלמים לה שכר דירה מופחת: לדיירים בדירות מרוהטות ניתן סבסוד בשיעור של 20% , ולדיירים בדירות שאינן מרוהטות ניתן סבסוד בשיעור של 40%.
לא נמצאו מסמכים שאפשר ללמוד מהם מי החליט על עצם מתן הסבסוד, מה היו השיקולים לקבלת ההחלטה ואיך נקב עו שיעורי הסבסוד השונים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטה לבחון את הסוגיות האמורות על היבטיהן השונים ולקבוע כללים ברורים ומחייבים בנושא.
(3) הביקורת העלתה כי המדור הקצה שתי דירות תמורת שכר דירה מופחת לחברי סגל אקדמי קבוע של האוניברסיטה, שאינם נמנים עם שלוש הקבוצות האמורות, ולכן אינם זכאים להתגורר בדירות על פי נוהלי העבודה הפנימיים שגובשו.
עוד העלתה הבדיקה כי המדור איפשר למרצה אורחת מחו"ל להתגורר בדירה של האוניברסיטה למשך שלוש שנים, פרק זמן ארוך בהרבה מהמקובל, שכן כאמור בדרך כלל המדור מאפשר למרצים מחו"ל להתגורר בדירות למשך סמסטר אחד בלבד.
מאחר שכאמור אין תקנון כתוב שבו נקבעו קריטריונים כלליים להקצאת הדירות ואף לא קריטריונים להקצאתן במקרים חריגים, לא ברור מי הסמיך את המדור להקצות דירות שלא על פי נוהלי העבודה הפנימיים למרצה אורח ולחברי סגל שאינם זכאים לכך.
האוניברסיטה השיבה בדצמבר 2006 כי היא "מקבלת את המלצת המבקר בנושא כללי הסבסוד לדירות הסגל ותפעל להכין הוראת הנהלה בתחום כולל התייחסות להקצאת דירות לגורמים השונים.
סוגיית המקרים החריגים תוכלל במסגרת הוראת הנהלה שתנוסח בנדון.
החל משנת הלימודים התשס"ז, סבסוד שכר הדירה של מרצים אורחים מחו"ל הופסק בהוראת נשיא האוניברסיטה".
(ב) המכון ללימודים מתקדמים : המכון ללימודים מתקדמים (להלן - המכון) הוקם בשנת 1975 ביזמה משותפת של האוניברסיטה ושל יד הנדיב (קרן רוטשילד), והוא נועד לשמש אכסניה לקבוצות מחקר בתחומים שונים: לימודי יהדות, היסטוריה, פילוסופיה, מדעי החיים ועוד.
במסגרת קבוצות המחקר פועלים בכל שנה במכון, נוסף על חברי סגל האוניברסיטה, חברי סגל רבים מאוניברסיטאות בארץ ובעולם (להלן - אורחים).
כל קבוצה פועלת בדרך כלל במשך שישה או תשעה חודשים, ובפרק הזמן הזה האורחים מקבלים דיור 876 דוח שנתי57ב .
את תקציב המכון מממנים האוניברסיטה ויד הנדיב.
בשנת הלימודים התשס"ה העמיד כל אחד מהם לרשות המכון כשבעה מיליון ש"ח.
(1) האוניברסיטה הסבירה למשרד מבקר המדינה כי בהסכם שנחתם בינה ובין יד הנדיב התחייבה האוניברסיטה להעמיד לרשות המכון 13 דירות.
אולם ההסכם עצמו לא הומצא למשרד מבקר המדינה, ולא ברור מהן החובות והזכויות של כל אחד מהצדדים, מהם התנאים למתן הדירות ומה תוקפו של ההסכם בכלל ובעניין מתן הדירות בפרט.
בפועל, זה שנים מספר (לפחות משנת 2002 ) האוניברסיטה מעמידה לרשות המכון 14 דירות מרוהט ות - 11 דירות שבבעלותה ושלוש דירות שהיא שוכרת בשוק החופשי.
לא נמצאו מסמכים שמהם ניתן ללמוד מדוע הועמדה לרשות המכון דירה נוספת.
(2) תמורת הדירות שהאוניברסיטה מקצה למכון היא מחייבת את תקציבו בסכום השווה לשכר הדירה המסובסד של אותן דירות ובתשלומי הארנונה שעיר יית ירושלים הטילה על הדירות.
האורחים שהמכון משכן בדירות משלמים רק עבור צריכת המים, החשמל, הטלפון והגז בדירה, ואינם משתתפים כלל בתשלום שכר הדירה והארנונה.
משרד מבקר המדינה העלה כי האוניברסיטה לא בחנה את השאלה העקרונית אם ראוי להעמיד לרשות האורחים דירות ללא תמורה בכלל, ודירות יקרות בפרט.
יצוין כי רוב הדירות האמורות הן גדולות (דירות של ארבעה-חמישה חדרים), אף שרוב האורחים המשתכנים בדירות דרים בהן בגפם, ולכן ייתכן שישתלם יותר לאוניברסיטה לשכן אותם בדירות קטנות יותר או בבתי מלון.
מכל מקום, נושא זה על היבטיו השונים לא נבחן כלל.
(3) בעת שהותם של אורחים שהם חברי סגל מאוניברסיטאות אחרות בארץ (להלן - אוניברסיטאות האם) במכון, הוא נושא בעלות שכרם, ובעניי ן זה מתבצעת התחשבנות בין האוניברסיטה ובין אוניברסיטאות האם, המשלמות לאורח את שכרו.
על פי פקודת מס הכנסה , התש]נוסח חדש[כ"א- 1961 (להלן- פקודת מס הכנסה), טובת הנאה שמעביד נותן לעובדו תיזקף להכנסת העובד החייבת במס.
מתן הזכות לשהות בדירה ללא תמורה או תמורת שכר דירה מסובסד ותשלום הארנונה על ידי המעביד הם בגדר טובת הנאה, ולפיכך חובה לזקפם להכנסת העובד.
משרד מבקר המדינה העלה כי האוניברסיטה אינה מטפלת כראוי בנושא חובת זקיפת ההטבה: אמנם המכון מדווח לאוניברסיטת האם של המרצה כי "המרצה התבקש על ידי המכון להתגורר בירושלים בתקופת המחקר וקיבל מהמכון דירה בת.
חדרים לשהות בה בתקופת זמן המחקר", אולם בדיווח לא מצוינים פרטים על שכר הדירה ש אפשר לגבות עבור אותה הדירה לפי מחירי השוק (להלן - שכר דירה מקובל) ועל סכום הארנונה המוטלת על הדירה והמשולמת על ידי האוניברסיטה, ובהיעדר הפרטים האמורים ספק אם אוניברסיטת האם יכולה לזקוף כנדרש את ההטבה להכנסת העובד.
על האוניברסיטה להקפיד להמציא לאוניברסיטאות האם של המרצים המתגוררים בדירותיה את מלוא הפרטים על ההטבות שהיא נותנת להם - שכר הדירה המקובל וההוצאות הנלוות שהם אינם משלמים - כדי שאוניברסיטאות אלה יוכלו לקיים את מוסדות להשכלה גבוהה 877 .
חובתן על פי דין ולזקוף כנדרש להכנסת המרצים את שווייה של טובת ההנאה שהם מקבלים.
רשות המסים השיבה למשרד מבקר המדינה בינואר 2007 כי "חלק מהשימוש בנכסים מחויב במס כהטבה בידי העובדים.
תיק האוניברסיטה נמצא בביקורת ניכויים.
הממצאים שהתבררו בנושא יקבלו ביטוי בשומת הניכויים שתיערך בשלב שני".
כמו כן השיבה הרשות כי היא תבחן "במסגרת השומתית האם הכנסות האוניברסיטה מהשכרת זכויות במקרקעין עולות לכדי עסק לשם חיובן במס".
(4) שלוש מהדירות שהאוניברסיטה מעמידה לרשות המכון הן דירות שהיא שוכרת זה שנים רבות בשכונה יוקרתית.
כבר באפריל 2000 התברר כי הדירות האמורות, שתוקף חוזה השכירות שלהן עמד לפוג באוגוסט 2000 , טעונות שיפוץ.
נדונו כמה אפשרויות ובהן שכירת דירות אחרות באזור במקום הדירות האמורות, אולם כיוון שהמכון עמד על כך שיש להישאר בדירות, ובעל הדירות סירב לשאת בעלויות השיפוץ, נאלצה האוניברסיטה לשאת בעצמה בעלויות השיפוץ של הדירות, שהסתכמו בכ- 91,000 .
ש"ח במאי 2000 חתמה האוניברסיטה עם משכיר הדירות על הסכם שכירות חדש לחמש שנים, והתחייבה לשלם דמי שכירות חודשיים בסך 750 דולר ומסי ועד בית בסך 120 .
דולר לכל דירה נמצא כי הסכם השכירות האמור נחתם, אף שהלשכה המשפטית של האוניברסיטה הטילה ספק בכך שהמחיר שהאוניברסיטה התחייבה לשלם הוא סביר, ובכדאיות שבהתחייבות לשכור את הדירות לפרק זמן כה ארוך.
עוד העלתה הביקורת כי בשנת 2005 שוב שקלה האוניברסיטה לשכור דירות אחרות באזור במקום הדירות האמורות, בייחוד לנוכח תלונות רבות שהגישו לה אורחי המכון ששהו בדירות בעניין תחזוקת הדירות, שהיא באחריותו של בעל הדירות.
אולם לבסוף חתמה האוניברסיטה באוגוסט 2005 על הסכם חדש לארבע שנים בתנאים דומים לתנאי ההסכם שחתמה במאי 2000 .
יצוין כי גם הפעם הסתייגה הלשכה המשפטית של האוניברסיטה משכר הדירה הגבוה ומתקופת השכירות הארוכה שנקבעו בהסכם, אולם גם הפעם לא התחשבו בדעתה.
על פי הערכת שמאי מאוגוסט 2004 , שבוצעה על פי בקשת האוניברסיטה, שכר הדירה המקובל לדירה באזור האמור הוא 700 .
דולר בלבד נמצא כי האוניברסיטה לא נקטה הליך תחרותי למציאת דירות חלופיות בעלות תכונות דומות, דבר שהיה מאפשר לה לוודא כי היא שוכרת דירות בתנאים הטובים יותר, ובכללם מחיר זול יותר ותחזוקה ראויה.
יצוין כי לפי ההתחשבנות בין האוניברסיטה ובין המכון, אין המכון מחויב במלוא העלות של שכר הדירה, שכן בפועל שכר הדירה המסובסד שהיא גובה מהמכון מחושב לפי 700 דולר לדירה ולא לפי 750 דולר, והיא אף אינה מחייבת אותו במסי ועד בית.
עקב כך הסכום הכולל שהאוניברסיטה מחייבת בו את המכון מדי שנה בשנה נמוך בכ- 5,400 דולר מהסכום שהיה עליה לחייבו בו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטה לבחון שוב את התנאים שבהם המכון פועל ואת קשרי הגומלין בינה ובין יד הנדיב.
במסגרת הבחינה ניתן יהיה לשקול 878 דוח שנתי57ב .
אם יש מקום להמשיך לקיים את ההסדר שלפיו האוניברסיטה מעמידה באמצעות המכון דירות לרשות אורחי המכון, לחשב את הכדאיות הכלכלית של החלופות השונות ולבחון שוב את שיעור הסבסוד הניתן למכון ולאורחיו.
ההכנסות של כל האוניברסיטאות, ובהן הא וניברסיטה העברית, מקורן, בין היתר, בכספי תרומות.
לצורך גיוס התרומות פעלו האוניברסיטאות להקמת אגודות ידידים (שוחרים) בארץ ובכמה מדינות בחו"ל.
רוב האגודות הללו מאורגנות מבחינה משפטית כאגודות עצמאיות, ועם זאת שמן כולל גם את שם האוניברסיטה שפעלה להקמתן במטרה א חת - לסייע לה בגיוס תרומות.
דוחות קודמים של מבקר המדינה21 העלו שחלק מהאגודות בחו"ל משאירות בקרנות שבחזקתן סכומי כסף גדולים שנתרמו עבור האוניברסיטאות.
אשר לאוניברסיטה העברית, כבר בשנת 1981 תוארה התופעה בדוח מיוחד22 שפרסם מבקר המדינה.
מבירורים שעשה משרד מבקר המדינה באוניברסיטה בביקורת הנוכחית עולה כי אגודות שוחרים ממשיכות להחזיק בקרנותיהן סכומים המסתכמים בעשרות ואפילו במאות מיליוני דולרים.
מכיוון שגם נדל"ן בחו"ל יכול לשמש נכסי קרנות, פנה משרד מבקר המדינה לאוניברסיטה וביקש לדעת אם יש לה זכויות בנדל"ן בחו"ל (בין באופן ישיר ובין באופן עקיף, כגון באמצעות אגודות שוחרי האוניברסיטה).
האוניברסיטה השיבה בדצמבר 2006 כי למיטב ידיעתה יש לה זכויות רק בשני נכסים בחו"ל: בית הקיץ של אלברט איינשטיין בגרמניה, הרשום על שם האוניברסיטה, וחלקת קרקע בארצות הברית, שהבירור עם אגודת השוחרים האמריקאית בעניין הבעלות עליה טרם הסתיים.
האוניברסיטה לא פסלה את האפשרות שאגודות השוחרים שלה מחזיקות ברשותן גם נדל"ן.
מהאמור לעיל עולה כי אין לאוניברסיטה מידע מלא על הנושא.
יצוין כי בדוח מ- 1987 העיר מבקר המדינה לטכניון כי עליו לפעול לכך שהאגודות יעבירו אליו את כל התרומות, ההקצבות למחקרים וכספי הקרנות הצמיתות.
באותו דוח עמד מבקר המדינה על כך שכל מוסד להשכלה גבוהה ידאג להסדרת יחסיו עם האגודות בהסכמים חתומים, שבהם יבואו לידי ביטוי גם דרישות בנושאי הדיווח הכספי והעברת כספי התרומות מן האגודות.
לפיכך מן הראו י שבהסכמים בין האוניברסיטה ובין אגודות הידידים שלה יוסדרו כל התחומים הנוגעים ליחסיה עמן, כך שיתאפשר לה לקבל מידע גם על נדל"ן שנתרם לה באמצעות האגודות ולקיים פיקוח על נדל"ן זה, אם יוחלט להשאירו מסיבה כלשהי בידי האגודות.
21 ראודוחות על הביקורת במוסדות להשכלה גבוהה ( 1985 '), עמ 175-199 ; דוחות על הביקורת במוסדות להשכלה גבוהה ובוועדה לתכנון ולתקצוב של המועצה להשכלה גבוהה ( 1987 '), עמ 184-185 (להלן- הדוח מ- 1987.
) 22 ראודוח על הביקורת באוניברסיטה העברית בירושלים ( 1981 '), עמ82.
מוסדות להשכלה גבוהה 879 .
מחלוקות עם מינהל מקרקעי ישראל .
מהביאורים לדוחות הכספיים של האוניברסיטה עולה כי זה שנים לא מעטות יש מחלוקות בין האוניברסיטה ובין המינהל, וכי מחלוקת אחת נסבה על נדל"ן שמחוץ לקמפוסים, הנמצא באזור תלפיות שבירושלים, כמפורט להלן: המינהל תובע מהאוניברסיטה דמי חכירה בסך 11 מיליון ש"ח, מאחר שהיא לאפינתה את הנכס האמור כפי שהייתה אמורה לעשות על פי הסכם משנת 1996 .
האוניברסיטה טוענת, על פי הביאור, שלא פינתה את השטח מאחר שלדבריה המינהל חייב לה מיליון דולר לפי ההסכם האמור.
לדעת משרד מבקר המדינה, כיוון שמדובר בטענות הנוגעות לסכומים ניכרים ולהפרות של הסכמים, וכיוון שמדובר בשני גופים ציבוריים, מן הראוי שהמינהל והאוניברסיטה יפתרו לאלתר את המחלוקות ויסדירו את כל ההתחשבנויות הכספיות ביניהם.
המינהל השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2007 כי יישא וייתן עם האוניברסיטה העברית בעניין נדל"ן זה.
ביקורת של מבקר האוניברסיטה .
בהסכם שנחתם בין האוניברסיטה העברית לחברת הנכסים בינואר 1996 נאמר, בין היתר, כי "החברה תהא כפופה לביקורת מבקר האוניברסיטה ותהא חייבת להציג כל מסמך ממסמכיה, לרבות ספריה, חשבונותיה, מחשביה והפלטים שהופקו באמצעותם, דיווחיה לשלטונות המס וכיו"ב בפני האוניברסיט ה ו/או נציגיה המוסמכים לרבות לשכת מבקר האוניברסיטה, עם דרישתם הראשונית".
מבקר האוניברסיטה נדרש לתפקודה של החברה בשתי בדיקות פרטניות שערך בנוגע לטיפול בנכסים: 1.
בשנת 1999 בדק המבקר את שלבי הטיפול בנכס מסוים מאז התקבל כתרומה ועד שהחברה מכרה אותו.
בדוח שהכין המבקר הוא ציין, בין היתר, כי הוועדה לא הייתה מעורבת דיה במכירת הנכס.
בשנת 2000 בדק המבקר מכירה של דירה בירושלים.
הבדיקה נערכה בעקבות מכתב תלונה שקיבל המבקר מקונים פוטנציאליים, שלפיו היו ליקויים בהליך המכירה, ועקב ליקויים אלה נמכרה הדירה למציע אחר.
משרד מבקר המדינה העלה כי מיום שהוקמה החברה לא עשה מבקר האוניברסיטה ביקורת מקיפה על פעילותה של החברה ועל קשרי הגומלין שלה עם הוועדה ועם האוניברסיטה, ואף לא בדק את אופן טיפולה של מחלקת דיור ומושכרים של האוניברסיטה בהשכרת הדירות.
בדצמבר 2006 השיב מבקר האוניברסי טה למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי בעקבות הביקורות האמורות הוסקו מסקנות מערכתיות לגבי נושאים מהותיים הנוגעים לפעילות 880 דוח שנתי57ב .
החברה, וכי לתקנון הוועדה הוספו סעיפים המחזקים את סמכויות הפיקוח והבקרה שלה על פעולות החברה באשר לנדל"ן.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח שוויו הלא מבוטל של הנדל"ן, החשיבות הרבה הנודעת לאופן הטיפול בו והממצאים שהועלו בדוח זה, מן הראוי שבמסגרת תכניות העבודה השנתיות של מבקר האוניברסיטה, המוגשות לאישור ועדת הביקורת של האוניברסיטה, ישקול המבקר לכלול גם ביקורת מקיפה על ניהול הנדל"ן - הן על פעילות חברת הנכסים והן על תפקודם של הגופים באוניברסיטה העוסקים בהשכרת דירות ובהקצאתן.
כל זאת בהתחשב בסדרי העדיפויות שקבע מבקר האוניברסיטה ובאילוצים הקיימים בעת קביעת תכנית העבודה.
הביקורת על האופן שבו האוניברסיטה העברית מטפלת בנדל"ן שלה העלתה כי האוניברסיטה לא התקי נה נוהל כולל העוסק במגוון התחומים הנוגעים לטיפול בנדל"ן.
בספר הנכסים שהאוניברסיטה מנהלת חסרים פרטים חשובים בדבר הנכסים השונים; ובדוחות הכספיים של האוניברסיטה ניתן לחלק מנכסיה הרבים ביטוי כספי חלקי בלבד, ולחלק לא ניתן ביטוי כלשהו.
רישום הנכסים בספרי רשם ההקדשות ורשם המקרקעין לוקה בחסר, והתגלו אי - התאמות בין הרישומים בפנקסיהם ובין הרישומים בספרי האוניברסיטה, בין היתר מכיוון שהאוניברסיטה לא הקפידה להודיע לרשם ההקדשות על כל נכסיה שהם בבחינת הקדש ציבורי, הרשומים במסגרת הקרנות המיועדות.
קשרי הגומלין בין ועדת הנכסים המשולבת ובין חברת הנכסים לוקים בחסר, ולכן אי-אפשר לפקח כראוי על עבודת החברה.
האוניברסיטה לא עמדה על כך שהחברה תבצע עסקות רק לאחר אישור הוועדה, תקפיד על ביצוע סיורים בנכסים לפי התדירות שנקבעה בתכנית העבודה ותמנע פלישה של גורמים לא מורשים לנכסי האוניברסיטה.
רישום ההכנסות וההוצאות בגין כל נכס לא התבצע כנדרש, ולעתים לא יועדה התמורה מהחזקת הנכסים למטרות שהועידו התורמים.
האוניברסיטה ממשיכה להחזיק בנכסים לא מעטים, ובהם פרדסים, שהחזקתם כרוכה בעלויות לא מועטות, וספק אם היא מפיקה תועלת מהחזקתם.
היא אף לא הסדירה את רישומי זכויותיה בחלק מהפרדסים, ועקב כך היא עלולה לאבד את זכויותיה בהם.
נוסף על כך אין לאוניברסיטה מלוא המידע על נכסים שאגודות הידידים שלה מחזיקות, אין היא יודעת בוודאות מי מהן מחזיקה ברשותה נדל"ן בחו"ל שנתרם עבור האוניברסיטה, ולכן נבצר ממנה לוודא שהוא מני ב תשואה ומוחזק כהלכה, ולהבטיח שזכויותיה בו יישמרו.
עד מועד סיום הביקורת לא הסדירה האוניברסיטה בנוהל כתוב את כל העניינים הנוגעים להקצאת דירותיה לגורמים הקשורים אליה, והטיפול בנושא היה לקוי: לא נקבעו קריטריונים להקצאת הדירות לזכאים השונים, לא נערכו סיורים סד ירים בדירות ולא הוקפד שהן יישמרו בצורה נאותה, ושזכויות האוניברסיטה בהן לא ייפגעו.
בחלק מהמקרים לא בוצעה כראוי חובת זקיפת ההטבה להכנסת הדיירים בגין הדירות שהאוניברסיטה השכירה להם ללא תמורה.
מוסדות להשכלה גבוהה 881 .
על האוניברסיטה להכין בהקדם נוהל עבודה כולל ומחייב שיסדיר את כל ההליכים הנוגעים לניהול הנכסים; להסדיר בדחיפות את כל ההיבטים הנוגעים לרישום הנכסים ולדיווח עליהם; לבחון מחדש את סדרי העבודה בין הגורמים השונים העוסקים בנושא ולהקפיד שהמוסדות המנהלים של האוניברסיטה יקבלו מפעם לפעם דיווחים מרוכזים על מצבת הנכסים.
על המוסדות המנהלים של האוניברסיטה לקיים דיונים ולקבל החלטות בנושא הטיפול בנדל"ן, ובכלל זה בעניין מימוש נכסים לצורך שיפור מצבה הכלכלי של האוניברסיטה.
על האוניברסיטה לדרוש מהחברה וממחלקת דיור ומושכרים להגדיל את תדירות הסיורים ולפעול להגברת יעילותם של הסיורים.
כמו כן עליה לבצע בדיקה מעמיקה של כל הסוגיות וההיבטים הכרוכים בהחזקת פרדסים, ובכלל זה סוגיות משפטיות וחישובי עלות לעומת תועלת.
הנדל"ן של הטכניון מורכב מנכסים המצויים בתוך הקמפוסים עצמם ומנכסים המצויים מחוץ לקמפוסים.
על פי נתוני הטכניון יש לו זכויות, לעתים בשיע ורים נמוכים, ב -44 נכסים המצויים מחוץ לקמפוסים שלו23 - מקרקעין, פרדסים, דירות ומשרדים24.
הניהול השוטף של הנדל"ן של הטכניון מופקד בידי כמה גורמים: אגף נכסים והשקעות (להלן - האגף) אחראי על הניהול השוטף של הנכסים - הן הנכסים שבתוך הקמפוסים, המושכרים לאחרים, והן הנכסים שמחוץ לקמפוסים; מהנדס הטכניון אחראי על תחזוקת הנכסים; ומשרד פרטי של עורכי דין המשמש יועץ המשפטי קבוע של הטכניון (להלן - היועצת המשפטית) אחראי בין שאר תפקידיו גם על הצדדים המשפטיים הכרוכים בניהול הנדל"ן.
על פי חוקת הטכניון, הקורטור יון הוא הרשות העליונה של המוסד והוא מוסמך, בין היתר, לספק את המקרקעין להקמת בנייני הטכניון וכן את הריהוט והציוד הדרושים למוסד.
הוועד המנהל הוא הרשות המכוונת והמחליטה בפעילות השוטפת בין הישיבות של הקורטוריון.
על פי תקנון הטכניון, נקבעו לקורטוריון - ובין ישי בותיו גם לוועד המנהל - סמכויות כלליות של פיקוח על ניהול ענייניו, עסקיו ורכושו של המוסד.
הקורטוריון או הוועד המנהל רשאים לפעול בתחומים אלה לפי ראות עיניהם, בכפוף לכל דין.
בשל החשיבות והייחודיות של הנדל"ן ושל הטיפול בו, סדרי המינהל התקין מחייבים כי הטכניון יציין בחוקה או בתקנון שלו מי ממוסדותיו המנהלים - הוועד המנהל או אחת מוועדות המשנה שלו - מוסמך לקבל החלטות בענייני נדל"ן, כגון קבלתו כתרומה, מכירתו והשימוש בו.
23 לטכניון שני קמפוסים: הקמפוס העיקרי של הטכניון ממוקם בנווה שאנן שבחיפה, ובית הספר לרפואה ממוקם ליד בית החולים רמב"ם.
24 'נכסים אלה נחלקים לשני סוגים, ראו בפרק על האוניברסיטה העברית, עמ855.
משרד מבקר המדינה העלה כי בסמכויות שנקבעו בתקנון לקורטוריון ולוועד המנהל אין כל התייחסות מיוחדת לעניין הנדל"ן הנמצא מחוץ לקמפוס, ולא נקבע מי ממוסדותיו המנהלים של הטכניון ומבעלי התפקידים הבכירים שבו (נשיא הטכניון וסגניו) מוסמך לקבל החלטות בנוגע לקנייה, לקבלה כתרומה, למכירה או להשכרה של נדל"ן זה.
בפועל נהוג להעביר לאישור הוועד המנהל החלטות פרטניות בעניין רכישת נדל"ן, קבלתו כתרומה או מכירתו, אולם משרד מבקר המדינה מצא מקרים שבהם החלטות פרטניות חשובות של הטכניון הקשורות לנדל"ן לא הובאו לאישורו של הוועד המנהל (ראו להלן).
הוועד המנהל לא דרש ולא קיבל בשנים 2000 -2005 דוח מקיף על מצבת הנכסים של הטכניון, וגם לא קיים דיון עקרוני בנושא.
לשם הבטחת טיפול יעיל בנדל"ן לסוגיו השונים ולשם קיום בקרה ראויה, יש חשיבות רבה לקיומו של נוהל עבודה מסודר ומחייב.
באפריל 2002 אישר המשנה לנשיא למינהל ופיננסים דאז "נוהל למכירת נכסי מקרקעין של הטכניון", שעסק רק במכירת נכסים.
אולם הנוהל לא הובא לאישור הוועד המנהל, מאחר שלדברי הטכניון אין בתקנון שלו "הוראה המחייבת קבלת אישורו של הוועד המנהל לקביעת נהלים".
הביקורת העלתה כי עד אוקטובר 2006 לא קבע הטכניון נוהל כולל העוסק במגוון התחומים הנוגעים לטיפול בנדל"ן וכן לתפקידם, לסמכותם ולתחומי אחריותם של כל הגורמים העוסקים בנושא.
בהיעדר נוהל מחייב, אין חלוקת עבודה מסודרת בין הגורמים השונים העוסקים בנושא, כך שבמקרה של אי -ודאות מתקיים דיון בין הגורמים המטפלים בנדל"ן לשם הסדרת הנושא.
לדוגמה, ביולי 2004 ביקש ראש האגף לדעת אם היועצת המשפטית עוקבת אחר תאריכים שבהם מסתיימות חכירות במגרשים, אולם מתשובתה לראש האגף עולה כי היא בעצם סבורה שמעקב כזה עדיף שיבצע מי שמנהל את נכסי הטכניון.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הטכניון לציין בתקנון שלו מי הגורם המוסמך לקבל החלטות בעניין הנדל"ן.
עליו גם לציין מי הגורם המוסמך לאשר נהלים - הוועד המנהל או מי מוועדותיו - ולקבוע לאלתר נוהל עבודה שיסדיר את כל התחומים הקשורים לניהול נכסים - רכישה, קבלה כתרומה, מכירה, החזקה, שימוש, הקצאה, ייעוד התשואה, חישובי כדאיות, הערכת שווי, רישום, דיווח, בקרה וכדומה.
משרד מבקר המדינה העלה כי למ עשה רוב המידע המפורט והמעודכן הנוגע לנכסים השונים של הטכניון נמצא בתיקי הנכסים שהיועצת המשפטית מנהלת במשרדה, ואינו מצוי תמיד בידי האגף.
לדברי הטכניון, "כל תיקי הנכסים והמסמכים שברשות היועצת המשפטית נגישים וזמינים לאגף הנכסים בכל עת".
לדעת משרד מבקר המדינה, על הטכניון לדאוג לכך שיהיו בידיו עותקים של כל המסמכים הקשורים בנדל"ן שבבעלותו, ולא להסתפק בכך שחלק לא מבוטל מהמסמכים העוסקים בנושא נמצא אצל היועצת המשפטית.
מוסדות להשכלה גבוהה 883 .
לא הייתה קיימת בטכניון שום יחידה שעיקר עיסוקה הוא טיפול בנדל"ן בסוף דצמבר 2001 הודיע המשנה לנשיא למינהל ופיננסים דאז לכל הדיקנים וראשי היחידות בטכניון על שינוי בתחומי האחריות.
הוא הודיע בין היתר כי "סגן ראש אגף הכספים להשקעות בשוק ההון, יהיה אחראי לנושא השטחים, נכסים, הסכמי ההרשאה, יחידת הארגון ושיטות הביטוח".
שלושה ימים מאוחר יותר פרסם האגף למשאבי אנוש של הטכניון, כנהוג בטכניון בכלל ולגבי משרות בכירות כאלה בפרט, הודעה על משרה פנויה לתפקיד ראש אגף נכסים והשקעות, והזמין מועמדים העונים לדרישות שפורטו לפנות בעניין זה לאגף משאבי אנוש בימים הקרובים.