HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בסעיף 428 לחוק העונשין[11] , כאשר המעשה שהאדם נדרש לעשותו הוא בעל אופי מיני; (2 ) מעשים מגונים כמשמעותם בסעיפים348 ו-349 ( ;לחוק העונשין3 ) הצעות חוזרות בעלות אופי מיני, המופנות לאדם אשר הראה למטריד כי אינו מעוניין בהצעות האמורות; ( 4 ) התייחסויות חוזרות המופנות לאדם, המתמקדות במיניותו, כאשר אותו אדם הראה למטריד כי אינו מעוניין בהתייחסויות האמורות; (5 ) התייחסות מבזה או משפילה המופנית לאדם ביחס למינו או למיניותו, לרבות נטייתו המינית".
וממשיך החוק וקובע שאם ההצעות או ההתייחסויות כאמור בסעיפים (3( ) או4 ) הופנו בנסיבות מסוימות לאדם הנמנה עם קבוצת אוכלוסייה מסוימת, יש לראות אותן כהטרדה מינית גם אם המוטרד לא הראה למטריד שאינו מעוניין בהן.
עם הקבוצות האלה נמנים, בין היתר, עובדים במסגרת יחסי עבודה ותלמידים או סטודנטים הלומדים במוסדות המקנים השכלה עיונית, דתית או מקצועית לבוגרים (בהם המוסדות להשכלה גבוהה), שההצעות או ההתייחסויות הופנו אליהם אגב ניצול יחסי מרות בעבודה או בלימודים.
החוק מבקש למנוע גם פגיעות נלוות להטרדה ולתלונה עליה ומגדיר התנכלות כ"פגיעה מכל סוג שהוא שמקורה בהטרדה מינית, או בתלונה או בתביעה, שהוגשו על הטרדה מינית"12 .
החוק והתקנות מפרטים מה נדרש ממעביד לעשות כדי ליצור סביבת עבודה חופשית מהטרדה מינית ומהתנכלות: עליו לנקוט אמצעים סבירים בנסיבות העניין כדי למנוע הטרדה מינית או התנכלות במסגרת יחסי העבודה על ידי עובדו או על ידי ממונה מטעמו אף אם אינו עובדו (להלן - חובות מניעה); לקבוע דרך יעילה להגשת תלונה ולבירורה; לטפל ביעילות בכל מקרה של הטרדה מינית או התנכלות שהגיעו לידיעתו; לעשות כל שביכולתו כדי למנוע את הישנות המעשים וכדי לתקן את הפגיעה שנגרמה למתלונן; ולהגן ככל האפשר על כבודם ועל פרטיותם של כל הנוגעים בדבר: המתלונן, הנילון והעדים (להלן - חובות טיפול).
לשם מילוי חובותיו של המעביד קובעים החוק והתקנות שהוא חייב, בין היתר, לנקוט את הפעולות האלה: 1 .
לאפשר לעובדיו להשתתף בפעילות הדרכה והסברה שעניינה מניעת הטרדה מינית והתנכלות; 2 .
להעמיד את הוראות החוק והתקנות לעיונם של עובדיו וממונים מטעמו; 3 .
אם הוא מעסיק יותר מ-25 עובדים, לקבוע תקנון שבו יובאו עיקרי הוראות החוק בדבר הטרדה מינית והתנכלות במסגרת יחסי עבו דה, ויפורטו דרכי הגשת תלונות שעניינן הטרדה מינית או התנכלות והטיפול בהן, ולפרסם את התקנון בין עובדיו; 4 .
לקבוע בהסדר המשמעת הנהוג אצלו שהטרדה מינית והתנכלות הן עברות משמעת חמורות ולהתאים את הוראות הסדר המשמעת לקביעה זו ולהוראות בתקנות; 5 .
למנות אחראית (או אחראי) שמתפקידה לקבל תלונות 13 , לבררן ביעילות וללא דיחוי, להגיש למעביד סיכום בכתב של בירור התלונות, מסקנות והמלצות ולתת ייעוץ, מידע והדרכה לעובדים הפונים אליה.
התקנות קובעות שמרגע שקיבל המעביד את הסיכום ואת ההמלצות מהאחראית, עליו להחליט בתוך שבעה ימי עבודה אם לנקוט צעדים, וכיצד עליו להפעיל את סמכויותיו "לגבי כל אחד מאלה:" 1 .
מתן הוראות למעורבים במעשה ונקיטת צעדים למניעת הישנות המעשה ולתיקון הפגיעה שנגרמה למתלונן; 2 .
פתיחה בהליכים משמעתיים לפי הסדר המשמעת החל אצלו.
המעביד ימסור למעורבים .
11 חוק העונשין, התשל"ז-1977.
ההתייחסות להתנכלות בדוח זה תהיה כהגדרתה בחוק למניעת הטרדה מינית 13 בתקנה4 (ג) לתקנות נקבע כי "ככל שניתן, ימנה מעביד אישהלאחראית".
על כן ההתייחסות בדוח זה תהיה בדרך כלל לאחראית, למעט מקרים שבהם מונה גבר לאחראי.
מוסדות להשכלה גבוהה 1571 .
בדבר הודעהמנומקת על החלטותיו, ואם החליט שיש לנקוט צעדים, יפעל ללא דיחוי לביצוע ההחלטה.
החוק והתקנות חלים על מוסדות המקנים השכלה לבוגרים (ובכלל זה מוסד להשכלה גבוהה) בשינויים המחויבים, "ולעניין זה יראו את המוסד - כמעביד, את המורה או המרצה - כעובד או כממונה מטעם המעביד ואת התלמיד או הסטודנט - כעובד".
תנאי הלימודים והתנאים הנלווים להם 1572 דוח שנתי63ג .
ייחשבו כאילו היו ענייני עבודה, והטיפול המשמעתי בנושא במוסדות להשכלה גבוהה ייעשה על פי הסדרי המשמעת שקבע כל מוסד לעצמו, המותאמים לנילונים השונים: חברים בסגל האקדמי הבכיר והזוטר14, חברים בסגל המינהלי וסטודנטים.
פרסומים מראים שתופעת ההטרדות המיניות היא רחבה וחמורה במיוחד כשמתקיימים יחסי היררכיה ותלות בין ממונים ובין הכפופים להם, למשל במקומות עבודה, וכי שיעור המתלוננים מקרב המוטרדים הוא מזערי15 .
עם זאת, הפרסומים מלמדים גם שאי -אפשר לאמוד את ממד י התופעה בישראל, שכן נעשו בארץ סקרים ומחקרים מעטים בלבד שמטרתם לברר את היקפה ואת מאפייניה.
על פי פרסומים התופעה קיימת גם בצבא ובמוסדות להשכלה גבוהה.
יצוין כי במוסדות להשכלה גבוהה יחסי היררכיה ותלות הם מורכבים במיוחד, שכן הם מתקיימים בין חברי הסגל האקדמי הבכיר, חברי הסגל האקדמי הזוטר, חברי הסגל המינהלי והסטודנטים.
בחודשים מרס 2011 עד אוקטובר2012 בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, את האופן שבו מקיימים המוסדות להשכלה גבוהה את החובות המוטלות עליהם לפי החוק והתקנות16.
הבדיקה נעשתה, בין היתר, באמצעות משלוח שאלונים ל-29 המוסדות.
כמו כן, נבדק טיפולן של שתי אוניברסיטאות- העברית ובר -אילן - בתלונות ובמידע שקיבלו על הטרדות מיניות והתנכלויות שביצעו לכאורה עובדיהן.
בדיקות השלמה נעשו במל"ג ובוות"ת.
התקנון שר המשפטים, בהסכמת שר העבודה והרווחה ובאישור הוועדה לקידום מעמד האישה של הכנסת, קבע תקנון למניעת הטרדה מינית שישמש דוגמה למעבידים (להלן - התקנון לדוגמה), כנדרש בחוק.
על פי החוק והתקנות, מחובתו של מעביד המעסיק יותר מ-25 עובדים להתאים את הוראות התקנון לדוגמה לתנאיו המיוחדים של מקום העבודה, להסדר המשמעת שלו ולשפת עובדיו ולפרסם אותו בין עובדיו.
את התקנון שנעשו בו ההתאמות האמורות (להלן - התקנון המותאם) עליו להעמיד במקום בולט לעין, ואם הדבר נדרש - ביותר ממקום אחד, ולמסור אותו לארגון העובדים היציג ולכל עובד שיבקש זאת.
כשמדובר במוסד להשכלה גבוהה, יש מקום למסור את התקנון המותאם לכל ארגוני העובדים (המייצגים את הסגל האקדמי הבכיר, את הסגל האקדמי הזוטר ואת הסגל המינהלי), לאגודת הסטודנטים ולכל עובד או סטודנט .
14 סגל אקדמי בכיר- פרופסור מן המניין, פרופסור חבר, מרצה בכיר, מרצה.
סגל אקדמי זוטר - מדריך, אסיסטנט, עוזר הוראה, עוזר מחקר.
15 אורית קמיר, "החוק הישראלי למניעת הטרדה מינית: איפה אנחנו במלאת לו עשור", משפט ועסקים ט' התשס"ח (ספטמבר 2008 '), עמ17 ; אביגיל מור, "הטרדה מינית במקום העבודה, שיעוריה, מאפייניה ותפישות מגדריות ביחס אליה", סוגיות חברתיות בישראל , 11 (2011 '), עמ4 (להלן- מור 2011 ,); ליאת לבנוןמילים מטרידות - סוגיות בהטרדה מינית מילולית (2011 '), עמ40.
16 משרד מבקר המדינה בדק בעבר את הטיפול של צה"ל ושל הרשויות המקומיות בהטרדות מיניות: ראו דוח שנתי 57א (2006 ,"), "הטיפול של צה"ל בהטרדות מיניות עמ' 151 ; דוחות על הביקורת בשלטון המקומי (מרס 2009 ), "הטיפול במשמעת בשלטון המקומי", עמ' 199.
מוסדות להשכלה גבוהה 1573 .
מעביד שאינו עושה כן עובר עברה פלילית, "דינו- קנס[17] , וקנס נוסף לכל שבוע שבו נמשכה העבירה".
17 ההוראות לגבי שיעור הקנס קבועות בסעיף61 לחוק העונשין, התשל"ז-1977.
כאמור, משרד מבקר המדינה שלח שאלונים לשמונה אוניברסיטאות ול -21 מכללות כדי לבדוק את האופן שבו הן מקיימות את החובות המוטלות עליהן לפי החוק והתקנות.
מהתשובות שהתקבלו לשאלונים עולים הממצאים האלה: 1.
שבע אוניברסיטאות ושש מכללות התאימו כנדרש את התקנון ופרסמו אותו בשנים 1998 -1999 , כלומר סמוך לפרסום החוק והתקנות.
יתר המוסדות להשכלה גבוהה התאימו את התקנון בשנים 2012-200218.
היה על המוסדות לקבוע סמוך לכניסת החוק לתוקף תקנונים מותאמים לתנאים המיוחדים של סביבת העבודה בהם.
העיכובים הניכרים בקביעת תקנונים מותאמים אינם עולים בקנה אחד עם הנדרש.
,ארבע אוניברסיטאות ומכללה אחת התאימו את התקנון, ולו באופן חלקי לשפות עובדיהן והסטודנטים שלהן ופרסמו אותו בשפות נוספות מלבד עברית: מכון ויצמן - באנגלית, האוניברסיטה העברית - באנגלית ובערבית, האוניברסיטה הפתוחה - באנגלית, ומכללת אשקלון ברוסית.
מכון ויצמן והפתוחה הסבירו כי פרסום התקנון בעברית ובאנגלית נותן מענה לקבוצות האוכלוסייה הרלוונטיות במוסדות.
יש לציין לחיוב במיוחד את אוניברסיטת בר- אילן, שפרסמה את התקנון המותאם בשלוש שפות נוספות מלבד עברית - רוסית, ערבית ואמהרית.
לעומת זאת, ארבע אוניברסיטאות - תל-אביב, חיפה, בן -גוריון, הטכניון - ו-20 .
מכללות פרסמו את התקנון המותאם בעברית בלבד בעקבות הביקורת הודיעו בינואר 2012 אוניברסיטת חיפה, הטכניון והנדסה ירושלים כי בכוונתם לפרסם את התקנון בשפות נוספות.
מכללת אורט בראודה הודיעה כי תפרסם את תקנונה הן בשפה הרוס ית והן בשפה הערבית, ואוניברסיטת תל-אביב הודיעה כי תתרגם את התקנון לאנגלית.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהתקנונים במוסדות להשכלה גבוהה נוגעים גם לקבוצות אוכלוסייה שאינן שולטות בעברית, על כל המוסדות להתחשב גם בקבוצות אלה ולתרגם את התקנונים לשפות שייתנו מענה הולם לקבוצות אוכלוסייה רבות ככל האפשר.
האחראית למניעת הטרדה מינית התקנות קובעות שמעביד חייב למנות אחראי מטעמו, ויותר מאחד לפי הצורך, בהתחשב במספר מקומות העבודה ובפיזורם הגאוגרפי.
לפי התקנות, תפקידי האחראי: לקבל תלונות בעניין הטרדה מינית והתנכלות; לקיים בירור ביעילות וללא .
18 אוניברסיטת בן-גוריון, המכללה להנדסה ירושלים ומכללת ת"א -יפו - בשנת 2002 ; בצלאל, אפקה, צפת ותל -חי - בשנת 2004 ; הדסה, האקדמיה למוסיקה ולמחול ואריאל - בשנת 2005 ; ביה"ס הגבוה לטכנולוגיה - בשנת 2006 ; מכללת גליל מערבי - בשנת 2007 ; רופין- בשנת 2008 ; המכון הטכנולוגי- בשנת 2009 ; מכללת כנרת- בשנת 2010 .
בידי מכללת אשקלון אין אסמכתאות המאפשרות לדעת מתי פורסם לראשונה תקנון מותאם.
מוסדות להשכלה גבוהה 1575 .
דיחוי לשם מתן המלצות בכתב למעביד בדבר הטיפול הנדרש במקרה של הטרדה מינית; לתת ייעוץ, מידע והדרכה לעובדים ולסטודנטים הפונים אליו.
על המעביד להשתדל למנות אדם שיתאים לתפקיד מבחינת כישוריו ומעמדו המקצועיים, יחסי אנוש 1576 דוח שנתי63ג .
שלו ובקיאותו בחוק, בתקנות, בהוראות התקנון ובהסדר המשמעת החלים במוסד.
על המעביד גם להשתדל למנות לתפקיד אישה.
מניתוח השאלונים עולה שרוב האוניברסיטאות (שש משמונה) מינו אחראית או אחראי סמוך לכניסת התקנות לתוקפן כנדרש.
שתי אוניברסיטאות - הטכניון ובן-גוריון - מינו אחראית בשנת 2000 .
, כשנה וחצי אחרי שהתקנות נכנסו לתוקף ואולם רוב המכללות (12 מ-21 ) מינו אחראית או אחראי באיחור, בשנים-2001 200719 .
משרד מבקר המדינה מעיר למכללות האמורות כי היה עליהן לבצע את המינוי סמוך ככל האפשר לכניסת החוק והתקנות לתוקף.
מהתשובות לשאלונים עולה ששש אוניברסיטאות מינו אחראית אחת, אוניברסיטת בן-גוריון מינתה אחראית וארבעה סגנים (גבר ושלוש נשים) המפוזרים בכמה קמפוסים (הקמפוס המרכזי, קמפוס שדה בוקר וקמפוס אילת) והאוניברסיטה הפתוחה, המפוזרת בכמה קמפוסים ברחבי הארץ, מינתה ארבעה אחראים (גבר ושלוש נשים).
עוד עולה מהשאלונים ש-12 ( מכללות מינו כמה אחראים: שבע מכללותאפקה, בצלאל, הדסה , הנדסה ירושלים, ספיר, צפת ות"א -יפו) מינו שני אחראים (במכללת ת"א -יפו מונו לתפקיד גבר ואישה; במכללת אפקה מונו אחראית וסגנית לאחראית); חמש מכללות מינו שלושה או ארבעה אחראים: אחוה מינתה אחראית אחת מהסגל האקדמי (דקנית הסטודנטים) ושתי אחראיות מהסגל המינהלי; אריאל מינה אחראית ועוד שלוש נציגות מהסגל האקדמי, מהסגל המינהלי ומהסטודנטים; ביה"ס הגבוה לטכנולוגיה מינה נוסף על האחראית שלושה סגנים (שתי נשים וגבר אחד) לשלושת הקמפוסים; רופין מינה אחראית ושני ממלאי מקום (אישה וגבר); ומכללת תל-חי מינתה שתי אחראיות מהסגל האקדמי ואחראית אחת מהסגל המינהלי.
מהנתונים עולה שחלק ניכר מהמכללות - שהן קטנות מהאוניברסיטאות בשטחן, במספר עובדיהן ובמספר הסטודנטים הלומדים בהן - מינו כמה אחראיות ואחראים, ואילו שש אוניברסיטאות, שהן גדולות בהרבה ולחלקן יש כמה קמפוסים מרוחקים זה מזה, מינו אחראית אחת או אחראי אחד בלבד.
למשל, לאוניברסיטה העברית יש ארבעה קמפוסים בשתי ערים - שלושה בירושלים (הר הצופים, גבעת רם ועין כרם) ואחד ברחובות; אך רק באוקטובר 2011 , במהלך הביקורת בנ ושא, מונו לאחראית סגנים הפרוסים בקמפוסים אלה.
19 אשקלון וכנרת- בשנת 2001; ת"א-יפו ואריאל - בשנת 2003; תל-חי, צפת, אפקה ובצלאל - בשנת 2004 ; הדסה- בשנת 2005 ; ביה"ס הגבוה לטכנולוגיה- בשנת 2006 ; גליל מערבי ורופין- בשנת 2007.
מוסדות להשכלה גבוהה 1577 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על האוניברסיטאות לשקול למנות באופן קבוע לכל אחד מהקמפוסים המרוחקים אחראיות למניעת הטרדה מינית עם מלוא הסמכויות כדי לאפשר נגישות מרבית אליהן בשעת הצורך, ולמצער לקבוע שחובה על האחראיות להימצא פרקי זמן סבירים בכל אחד מהקמפוסים.
בתשובתה מינואר 2012 למשרד מבקר המדינה הודיעה בר-אילן כי "תיבדק גם בפקולטה לרפואה הממוקמת בצפת".
]אחראית[ האפשרות למינוי 1578 דוח שנתי63ג .
הדרכה מקצועית תפקידה של האחראית למניעת הטרדה מינית במוסד להשכלה גבוהה הוא רגיש, מורכב וקשה, ועליה להכיר היטב את החוק, את התקנות ואת הרגישויות הכרוכות בנושא.
האחראית היא הגורם המוסמך במוסד לענות לשאלות בכל הקשור להטרדה מינית והתנכלות, להדריך עובדים וסטודנטים, להפיץ ביניהם מידע ולייעץ להם.
כדי שתוכל למלא את תפקידה ביעילות ובמקצועיות, כפי שהתקנות מחייבות, ראוי שהיא תקבל הדרכה ראויה, וראוי לעגן את החובה להדריכה בתקנון המותאם, כפי שנעשה בנוגע לבעלי תפקידים אחרים.
כך לדוגמה, בתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים), נקבע ש"חברי ועדת מכרזים, חברי ועדת פטור משרדית וחברי ועדת פטור מרכזית יהיו מי שעברו הכשרה לפי תכנית שאושרה בידי החשב הכללי".
כמו כן נקבע הסדר של פטור מהכשרה והסדר של העברה מכהונה למי שלא עבר הכשרה כנדרש.
משרד מבקר המדינה בדק אם האחראיות שמונו קיבלו הכשרה מקצועית, ואם כן, היכן נעשתה ההכשרה וכמה זמן נמשכה.
אם ההכשרה לא נעשתה על ידי גורם מקצועי חיצוני למוסד, נבדק איזו הדרכה קיבלו האחראיות על ידי המוסד עצמו, אם בכלל.
להלן ממצאי הבדיקה: 1.
מהתשובות לשאלונים עולה שבארבע אוניברסיטאות קיבלו האחראיות הדרכה מגורמים פנימיים, כגון היועץ המשפטי של המוסד או קודמתן בתפקיד, בפגישות שקיימו א תם: באוניברסיטה הפתוחה קיבלה האחראית הדרכה בפגישה שנמשכה שעתיים עם היועצת המשפטית של המוסד; בטכניון קיבלה האחראית הדרכה מקודמתה בתפקיד ומהיועצת המשפטית של המוסד, אך לא נמסר כמה זמן נמשכה ההדרכה; בבר-אילן קיבלה האחראית הדרכה בכמה פגישות עם הנשיא, עם היועץ המשפטי ועם האחראית היוצאת, אך האוניברסיטה לא מסרה כמה זמן נמשכה ההדרכה.
אוניברסיטת תל-אביב השיבה כי לאחראית הנוכחית, כמו לכל האחראיות שקדמו לה, יש הכרה וידיעה מקיפה של תחום ההטרדות המיניות, וכי האוניברסיטה אינה יכולה לאמוד את מספר שעות ההדרכה שקיבלה האחראית מגורמים פנימיים (הלשכה המשפטית ואחראיות קודמות).
בארבע האוניברסיטאות הנותרות קיבלו האחראיות הדרכה מקצועית חיצונית: האחראיות בבן-גוריון ובחיפה קיבלו הדרכה מקצועית שנמשכה כשמונה שעות; האחראית באוניברסיטה העברית קיבלה הדרכה ראשונית של 24 שעות ושתי "הדרכות ריענון" של 18 ;שעות בסך הכולבמכון ויצמן השתתפה האחראית (עורכת דין במקצועה), לדברי המכון, בכמה ימי השתלמות.
מהתשובות לשאלונים עולה שהאחראיות ב-15 מ-21 המכללות קיבלו הדרכה כלשהי.
האחראיות ב-11 מכללות קיבלו הדרכה מקצועית חיצונית: בשמונה מהן נמשכה ההדרכה בין יום ליומיים ( צפת, אחוה, הדסה, אשקלון, רופין, תל -חי, ביה"ס הגבוה לטכנולוגיה והמכון הטכנולוגי), במכללת גליל מערבי היא נמשכה 60 ,שעותובמכללת אורט בראודה היא נמשכה 25 שעות (נוסף על הדרכות המתקיימות בכל שנה); האחראיות בהנדסה ירושלים קיבלו הדרכה בשלושה מפגשים (שהתקיימו במרכז לנפגעות אונס ותקיפה מינית).
האחראיות בארבע מכללות קיבלו הדרכה פנימית: בשנקר התקיימו כמה פגישות פנימיות עם המנכ"ל שהוא עו"ד בהכשרתו ועם האחראיות הקודמות בתפקיד; במכללות ספיר וסמי שמעון קיבלו האחראיות הדרכה מהיועץ המשפטי של המוסד שנמשכה כשמונה שעות; ובבצלאל קיבלה האחראית הדרכה פנימית וייעוץ משפטי אך לא צוין כמה זמן היא נמשכה.
יצוין כי בינואר 2012 ,, במהלך הביקורת, השתתפו, לדברי בצלאל האחראית וממלא מקומה בסדנת הדרכה בנושא.
מוסדות להשכלה גבוהה 1579 .
בשש מכללות- האקדמיה למוסיקה ולמחול, אריאל, כנרת, עמק יזרעאל, ת"א- יפו ו אפקה - לא קיבלו האחראיות כל הדרכה פנימית או חיצונית.
המכללות אריאל, אפקה ות"א-יפו ציינו שלאחראית או לאחראי יש הכשרה מיוחדת בנושא (באריאל בקרימינולוגיה ובשתי המכללות האחרות - במשפטים).
לדעת משרד מבקר המדינה, בהיעדר הדרכה מקצועית בתחום ההטרדות המיניות עלו לה להיפגע יכולתם של אחראים אלה למלא כהלכה את התפקיד החשוב שהוטל עליהם, שכן מדובר בתפקיד ייחודי ומורכב שאינו נוגע בהכרח לתחום התמחותם.
האוניברסיטה הפתוחה הודיעה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מינואר 2012 .
כי תדאג שכל האחראים יעברו השתלמות מתאימהתל-אביב הודיעה כי היא מקבלת את המלצת משרד מבקר המדינה לקיים הכשרה ספציפית בתחום הטיפול בתלונות על הטרדה מינית לאחראית ולסגנה.
מכללת תל -אביב-יפו הודיעה כי תקפיד לקיים לממלאי התפקידים הנוגעים בדבר השתלמויות בנושא מניעת הטרדה מינית.
חיפה ציינה בתשובתה כי האחראית שנבחרה לתפקיד היא חברת סגל אקדמי בכיר בתחום העבודה הסוציאלית שחוקרת בין היתר את תחום "הפגיעה המינית".
משרד מבקר המדינה מעיר שמפאת חשיבותו של העניין וייחודיותו, ראוי שכל המוסדות להשכלה גבוהה יקפידו שכל האחראיות שהם ממנים, לרבות האחראיות שהתמחותן המקצועית היא בתחומים ק רובים לנושא (כגון משפטים, קרימינולוגיה, עבודה סוציאלית), יקבלו הדרכה מגורמים מקצועיים מוסמכים קודם כניסתן לתפקיד ואף במהלך כהונתן בו.
כמו כן על משרד המשפטים, שהשר העומד בראשו ממונה על ביצוע החוק ועל התקנת התקנות, לקבוע בתקנות חובה כאמור בדומה לחובה שנקבעה בתקנות חובת המכרזים.
הסגל שאליו שייכות האחראיות במוסד אקדמי יש היררכיה ברורה בין הסגל האקדמי הבכיר, הסגל האקדמי הזוטר, הסגל המינהלי והסטודנטים, ושוררת ביניהם תלות הנובעת מהמבנה הארגוני.
משרד מבקר המדינה בדק עם איזה סגל נמנות האחראיות, האקדמי או המינהלי, ואם הן עובדות פעילות של המוסדות להשכלה גבוהה.
מתשובות האוניברסיטאות עולה שבחמש מהן - העברית , חיפה, תל-אביב, בר - אילן ובן-גוריון - האחראיות נמנות עם הסגל האקדמי הפעיל (בחיפה האחראית וסגנה נמנים עם הסגל האקדמי.
בבן-גוריון נמנים ארבעת הסגנים של האחראית עם הסגל המינהלי.
בתל-אביב האחראית נמנית עם הסגל האקדמי, וסגנה - עם הסגל המינהלי הבכיר); ובשתיים מהן, מכון ויצמן והאוניברסיטה הפתוחה , האחראיות נמנות עם הסגל המינהלי הפעיל.
בטכניון, לעומת זאת, מכהנת כיום אחראית חברת הסגל האקדמי שפרשה לגמלאות (פרופסור אמריטוס), והי א מסתייעת בשתי חברות סגל מינהלי המשמשות "מתאמות למניעת הטרדה מינית".
מתשובות המכללות עולה שבארבע מהן נמנות האחראיות עם הסגל האקדמי (האקדמיה למוסיקה ומחול, ספיר, בצלאל והמכון הטכנולוגי ); בשש מכללות האחראיות נמנות עם הסגל המינהלי ( אשקלון, כנרת, שנקר, עמק יז רעאל, מוסדות להשכלה גבוהה 1581 .
ביה"ס הגבוה לטכנולוגיה וגליל מערבי ); בשמונה מכללות מכהנות אחראיות מהסגל האקדמי בצד אחראיות מהסגל המינהלי (צפת, אחוה 20 , הדסה, הנדסה ירושלים, אריאל, תל-חי, ת"א -יפו ואפקה ); בשתי מכללות נמנות האחראיות עם הסגל האקדמי וממלאי מקומן עם הסגל המינהלי (רופין וסמ י שמעון); במכללת אורט בראודה האחראית, שהיא יועצת פסיכולוגית, נמנית עם הסגל המינהלי (בחצי משרה) ועם הסגל האקדמי (בחצי משרה).
האחראית באחוה היא מורה מן החוץ 1582 דוח שנתי63ג .
משרד מבקר המדינה מעיר למוסדות להשכלה גבוהה כי לנוכח ההיררכיה וההבדלים בין הקבוצות, וכדי להגיע לאובייקטיביות רבה ככל האפשר בבירור התלונות, מן הראוי שהמוסדות להשכלה גבוהה ילמדו את המידע שהוצג בפרק זה וישקלו לאמץ את דרכו של הטכניון (מינוי של פרופסור אמריטוס לאחראית) או דרכן של מקצת המכללות (מינוי אחראיות הנמנות הן עם הסגל האקדמי והן עם הסגל המינהלי).
מכללת אשקלון הודיעה כי החליטה לאמץ את המלצותיו של משרד מבקר המדינה ומינתה גם אחראית הנמנית עם הסגל האקדמי.
מכון ויצמן הודיע כי יבחן את האפשרות למנות גם אחראית הנמנית עם הסגל האקדמי.
הפצת חומר הסברה כאמור, על המעביד לנקוט כל אמצעי סביר כדי למנוע הטרדה מינית או התנכלות.
עליו להביא לידיעת כל עובדיו את האיסור החוקי על הטרדה מינית והתנכלות, להבהיר להם מה הן חובות המעביד על פי החוק והתקנות, ולדרוש מכל ממונה ומכל עובד, ובמוסדות להשכלה גבוהה גם מכל סטודנט, להימנע מהטרדה מינית ומהתנכלות לכל אדם.
אחד האמצעים המקובלים לשם כך הוא הפצה ופרסום של מידע וה סברים בנושא (להלן - חומרי הסברה) על לוחות המודעות, באתר האינטרנט, בדואר אלקטרוני, בידיעונים השנתיים ועוד.
מאחר שבכל שנה נוספים למוסדות להשכלה גבוהה סטודנטים חדשים, יש חשיבות מיוחדת לפרסום חומרי הסברה בנושא בתדירות גבוהה.
משרד מבקר המדינה בדק אם הופצו או פורסמו במוסדות להשכלה גבוהה בכל אחת מהשנים 2009 ו-2010 ובמחצית הראשונה של שנת2011 חומרי הסברה שהבהירו לסגל האקדמי, לסגל המינהלי ולסטודנטים מהן הטרדה מינית והתנכלות, אילו איסורים חלים עליהם בעניין זה, ומהן חובותיהם של המוסדות כמעבידים.
הבדיקה העלתה שמקצת המוסדות לא הפיצו ולא פרסמו בכל שנה חומרי הסברה לכל העובדים והסטודנטים שלהם כנדרש, ואחרים פרסמו חומרי הסברה באמצעים שלא היה בהם כדי להבטיח שכלל העובדים והסטודנטים במוסדות ייחשפו למידע.
להלן דוגמאות: הטכניון - בשנים 2009 -2011 לא פרסם הטכניון כלל חומרי הסברה לס גל האקדמי; בשנת 2009 הוא לא פרסם כלל חומרי הסברה לסגל המינהלי; בשנים 2009 -2011 פרסם חומרי הסברה לסטודנטים בשנתון המופץ ביניהם בכל שנת לימודים.
מכון ויצמן - בשנים 2009 -2010 פרסם המכון חומרי הסברה על לוחות המודעות ובאתר האינטרנט שלו, אך הוא לא פרסם חומרי הסברה בדואר אלקטרוני; בשנת 2011 .
, במהלך ביקורת זו, הוא פרסם חומרי הסברה גם בדואר אלקטרוני מכללת אפקה - בשנים 2009 -2011 פרסמה המכללה חומרי הסברה על לוחות המודעות ובאתר האינטרנט שלה, אך היא לא פרסמה חומרי הסברה בדואר אלקטרוני.
מוסדות להשכלה גבוהה 1583 .
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לעמוד בדרישות החוק והתקנות ולמנוע ככל האפשר הטרדות מיניות בתחומם של המוסדות להשכלה גבוהה, עליהם לעמוד על כך שכל הגורמים הנוגעים בדבר - הסגל האקדמי, הסגל המינהלי והסטודנטים - יקבלו בכל שנה, נוסף על השתתפותם בפעולות הדרכה והסברה (ראו להלן), את כל חומרי ההסברה הק יימים בנושא.
לשם כך על המוסדות להשתמש בכמה מהאמצעים שלהלן להפצה ולפרסום של חומרי הסברה: לוחות המודעות, אתר האינטרנט, דואר אלקטרוני, ידיעונים, שנתונים וחוזרים.
בינואר 2012 הודיעהטכניון למשרד מבקר המדינה כי משנת הלימודים הבאה יקבל כל סטודנט חדש ערכה, שכבר הוכנה, העוסקת בנושא הטרדה מינית; נוסף על כך יישלח דואר אלקטרוני בנושא לכלל הסטודנטים, ותהיה התייחסות לכך גם באתר האינטרנט של דקן הסטודנטים.
כמו כן הודיע הטכניון כי הוא מתכוון להכין תקציר של התקנון למניעת הטרדה מינית ולשלוח אותו בדואר האלקטרוני לסגל המינהלי ולסגל האקדמי.
בנובמבר 2012 הודיע הטכניון למשרד מבקר המדינה כי פרסם (באוקטובר אותה שנה) חוברת זכויות לכלל עובדי הקבלן במוסד בארבע שפות (עברית, רוסית, אמהרית וערבית), שהחלק האחרון שלה עוסק בהרחבה במניעת הטרדה מינית.
בינואר 2012 הודיעמכון ויצמן כי שלח בעבר "מספר פעמים הודעות רענון לכלל האוכלוסיות במכון, באמצעות דוא"ל", וכי הוא "מקבל בחיוב את המלצת הביקורת להפצת חומר הסברה לכלל האוכלוסיות במכון מדי שנה".
הפתוחה הודיעה כי נוסף על חומר ההסברה שהיא מפיצה לסטודנטים בנושא, היא תפיץ חומר הסברה מתאים גם בין עובדיה המינהליים וחברי הסגל האקדמי.
מכללת אשקלון הודיעה כי בכוונתה לשלוח את התקנון בדואר אלקטרוני לחברי הסגל האקדמי במכללה, זאת נוסף על פעולות שנקטה בעבר, לרבות פרסום התקנון לסטודנטים ברחבי הקמפוס ובאמצעות אגודת הסטודנטים.
מכללת גליל מערבי הודיעה כי בעקבות הביקורת היא תפרסם ותשלח חומרי הסברה בכל האמצעים האפשריים: לוחות מודעות, אתר האינטרנט, הדואר האלקטרוני, הידיעונים והשנתונים.
קיום כנסים התקנות קובעות כי "מעביד יאפשר לעובדיו להשתתף, במשך שעות העבודה, בפעולות הדרכה והסברה, שעניינן מניעת הטרדה מינית והתנכלות.
ובלבד שאין בכך כדי לפגוע במהלך התקין של העבודה".
המעביד יכול לארגן בעצמו פעולות הדרכה והסברה או לאפשר לארגון עובדים יציג לארגן אותן.
מעביד שהוא מוסד להשכלה גבוהה צריך לאפשר גם לסטודנטים הלומדים בו להשתתף בפעולות ההדרכה.
משרד מבקר המדינה בדק באמצעות השאלונים אם בתקופה ינואר 2009 - יולי2011 התקיימו במוסדות להשכלה גבוהה פעולות הסברה כלשהן מלבד הפצת חומר כתוב, כגון הרצאות, סדנאות, הצגות וסרטים (להלן - כנסים), כפי שנדרש בתקנות.
בטבלה שלהלן מובאים פרטים על מוסדות להשכלה גבוהה שלא קיימו כנסים לכל אוכלוסיות היעד - סגל אקדמי, סגל מינהלי וסטודנטים - בתקופה ינואר 2009 - יולי 2011: 1584 דוח שנתי63ג .
הסטודנטים הסגל המינהלי הסגל האקדמי המוסד .
- - - (רק לסגל הזוטר) תל-אביב .
- - - האקדמיה למוסיקה .
- - - הנדסה ירושלים** .
- + + המכון הטכנולוגי .
* הסימן "+" מציין שהתקיימו כנסים והסימן "-" מציין שלא התקיימו.
** הנדסה ירושלים הודיעה למשרד מבקר המדינה כי בשנת הלימודים התשע"א הוצג נושא ההטרדה המינית באופן עיוני ובמסגרת דיון, וכי בהתשע"ב יתקיימו הדרכות שונות בנושא לסגל ה אקדמי ולסגל המינהלי.
גם סמי שמעון הודיעה כי דקנט הסטודנטים יקיים פעולות הסברה וכנסים בשיתוף אגודת הסטודנטים.
מהטבלה עולים הממצאים האלה: מוסדות להשכלה גבוהה 1585 .
)(א ב-12 ,מוסדות להשכלה גבוהה (מכון ויצמן, הפתוחה, צפת, אחוה הדסה, האקדמיה למוסיקה ומחול, הנדסה ירושלים, כנרת, שנקר, עמ ק יזרעאל, ת"א -יפו, אפקה) לא התקיימו בשנתיים וחצי שקדמו לביקורת כנסים לשום אוכלוסייה מאוכלוסיות היעד.
(ב) ברוב המוסדות להשכלה גבוהה לא התקיימו בשנתיים וחצי שקדמו לביקורת כנסים לסגל האקדמי (16 מ-29 ( ) ולסטודנטים22 מ-29 .
) )(ג ב-14 מוסדות לא התקיימו כנסים לסגל המינהלי.
(ד) אוניברסיטה אחת (בר-אילן) ציינה כי היא העבירה "עד לפני שנתיים" סדנאות והדרכות, אך לא פירטה מתי הן התקיימו.
(ה) בביה"ס הגבוה לטכנולוגיה התקיים לראשונה כנס לסגל המינהלי במהלך הביקורת, ביולי 2011 .
ביה"ס מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2012 כי האחראית בודקת עם אגודת הסטודנטים כיצד לקיים בתקופה הקרובה הדרכה לסטודנטים.
(ו) בשני מוסדות (אחוה וגליל מערבי ) התקיימו כנסים אחרי קבלת השאלונים (בגליל מערבי התקיים כנס לכל עובדי המינהל בנובמבר 2011 ; באחוה התקיימו כנסים לסגל האקדמי ולסגל המינהלי בינואר ובמרס 2012 , ונמסר למשרד מבקר המדינה שבכוונת המכללה לקיים כנסים במהלך השנה גם לסטודנטים).
החוק למניעת הטרדה מינית העלה את המודעות לנושא, שהוא רגיש ומורכב, אך עדיין בולטים בחסרונם בשיח הציבורי והתקשורתי היכרות עם החוק, הבנתו וידיעה מה מותר ומה אסור על פיו21.
העלאת המודעות, בין היתר באמצעות הסברה תדירה וראויה, יכולה להוביל לשינוי ביחסים בין המינים וביחס לכבוד האדם ולהשפיע על סוגיית ההטרדות 22 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על המוסדות להשכלה גבוהה לשקול לקיים כנסים לעובדים ולסטודנטים, ובעיקר לסטודנטים חדשים, כדי שכל הנוגעים בדבר ידעו מהם האיסורים והחובות החלים עליהם, אילו זכויות יש להם ואילו חובות חלות על המוסדות עצמם.
על האחראיות להשתמש באמצעים יעילים אחרים, כגון לומדות (תכנוֹת הדרכה ולמידה) שעובדים וסטודנטים יוכלו לצפות בהן.
משרד מבקר המדינה שאל בשאלון אם הייתה חובה להשתתף בכנסים, ואם ידוע למוסדות מה היה מספר המשתתפים בכל כנס.
בטבלה שלהלן מרוכזים הנתונים שמסרו המוסדות שקיימו כנסים לפחות לאחת מאוכלוסיות היעד (מוסדות שלא קיימו כנסים אינם כלולים בטבלה): .
21 ,אורית קמירזה מטריד אותי - לחיות עם החוק למניעת הטרדה מינית (2009) , 'עמ 11-12.
22 אורית קמיר, "החוק הישראלי למניעת הטרדה מינית: איפה אנחנו במלאת לו עשור", משפט ועסקים ט' התשס"ח (ספטמבר 2008.
) מוסדות להשכלה גבוהה 1587 .
הסטודנטים הסגל המינהלי הסגל האקדמי .
לא ידוע רשות לא ידוע רשות לא ידוע* רשות העברית .
לא ידוע רשות לא ידוע רשות לא ידוע רשות חיפה .
- - ידוע חובה ידוע רשות הטכניון .
- - - - לא ידוע רשות תל-אביב .
לא ידוע רשות לא ידוע רשות לא ידוע רשות בן-גוריון .
- - לא ידוע חובה לא ידוע חובה בר-אילן .
ידוע רשות ידוע חובה - - אריאל .
ידוע רשות לא ידוע רשות לא ידוע רשות ספיר .
- - ידוע חובה - - אשקלון .
- - ידוע חובה - - בצלאל .
- - לא ידוע רשות לא ידוע רשות רופין .
ידוע רשות ידוע חובה ידוע חובה תל-חי .
- - ידוע חובה ידוע חובה מכללת .
לא ידוע רשות לא ידוע חובה לא ידוע רשות אורט .
- - ידוע חובה ידוע חובה ביה"ס .