HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בשנת 1973 הגדיר הסוציולוג דונלד קרסי10 את שלושת היסודות, אשר בהתקיימם נוטה אדם .
יסודות אלו, המהווים בסיס להגדרת מעילה , מכונים "משולש המעילה", כפי .
שמדגים להלן תרשים 1 : .
תרשים1: משולש המעילה על פי קרסי .
על פי עופר אלקלעי, "המדריך השלם לביקורת חקירתית" (2021( )להלן - אלקלעי, 2021 ,) בעיבוד משרד .
מעילה נעשית על פי רוב ב אמצעות הסתרת הפעולה על ידי רישום כוזב, זיוף מסמכים, .
מניפולציה בספירות, השמדת רישומים והסטת האשמה.
להלן בתרשים 2 ניתן לראות דוגמאות .
לתחומים שבהם ניתן למעול בארגונים: .
Cressey, Other people's Money: A Study in the Social psychology of Embezzlement , Patterson Smith .
ה | מניעת מעילות במשרדי ממשלה ובחברות ממשלתיות דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 .
תרשים2: דוגמאות לתחומים שבהם ניתן למעול בארגונים .
על פי אלקלעי , 2021 , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
כל ארגון חשוף למעילות ולא ניתן למנוע לחלוטין את הסיכון לכך.
עם זאת הארגון יכול לצמצם .
את הסיכון באמצעות מגוון פעולות, החל ב יצירת תרבות ארגונית והעלאת המודעות לנושא .
בקרב המנהלים בכל הדרגים ובקרב בעלי תפקידים רלוונטיים נוספים בארגון (כגון אנשי משאבי .
אנוש, רכש, כספים ומערכות מידע), דרך בניית תוכנית מוסדרת למניעת מעילות וכלה בהטמעת .
מערכות ייעודיות להתמודדות עם מקרים כאלה.
להלן תרשים 3 המדגים את הפעילויות .
העיקריות להתמודדות עם מעילות בארגון: .
מניעת מעילות במשרדי ממשלה ובחברות ממשלתיות תרשים 3: פעילויות עיקריות להתמודדות של ארגון עם מעילות .
בדצמבר 2020 פרסם ה-ACFE תוצאות סקר השוואתי11 הנוגע להשפעת נגיף הקורונה על יכולת .
התמודדותם של ארגונים עם מעילות.
הסקר העלה בין היתר כי הקורונה הגבירה את הקושי .
למנוע, לאתר ולתחקר מעילות.
להלן תרשים 4 מציג אתתשובות הנשאלים בעניין השינוי ברמת .
הקושי בהתמודדות עם מעילות בעקבות משבר הקורונה: .
11 :לדוח הסקר המלא ראו- https://www.
com/uploadedFiles/ACFE_Website/Content/covid19/Covid .
f 19%20Benchmarking%20Report%20December%20Edition.
תרשים4 : השינוי ברמת הקושי בהתמודדות עם מעילות על רקע משבר .
על פי נתוני סקר ACFE , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מתרשים 4 ניתן לראות כי כ-75% מהנשאלים ציינו כי תקופת הקורונה הקשתה את ההתמודדות .
עם מניעת מעילות, איתורן ותחקורן.
כמו כן ציינו הנשאלים כי הם מזהים מגמה מתמשכת של .
עלייה בביצוע מעילות וכי הם צופים שמגמה זו תימשך ביתר שאת בשנת 2021 .
כמו כן, סקר שפורסם12 בישראלעל ידי פירמת רואי חשבון בשנת 2021 העלה כי המשבר .
הכלכלי שנגרם בעקבות מגפת הקורונה הביא לעלייה בחשיפת פרשיות מעילה בחברות אשר .
קרסו או הגישו בקשה להקפאת הליכים.
עוד העלה הסקר כי בשנתיים האחרונות ארבע מכל .
חמש מעילות בוצעו על ידי גורמים בכירים בארגון.
מדובר בהמשך המגמה בעשור האחרון של .
ביצוע מעילות על ידי גורמים בכירים שצברו ותק רב בארגונים שהם פוע לים בהם, הבינו את .
תהליכי העבודה בארגונים ואיתר ו את נקודות החולשה במערכי הבקרה שלהם, ריכזו בידיהם .
סמכויות וקיבלו גישה למערכות הניהוליות של הארגונים.
נורמות מקובלות לניהול סיכוני מעילות מודל COSO .
באמצע שנות השמונים של המאה העשרים הוקם בארצות הברית ארגון מוביל בתחום .
המתודולוגיות לניהול סיכונים הפועל לשיפור איכות הדיווח הכספי באמצעות אתיקה עסקית .
ובקרות פנימיות יעילות (להלן - ארגון ה- COSO13 ), במסגרת פעילות הוועדה הלאומית למניעת .
12 להרחבה ראו set2- testing- focused-and- https://www.
il/insights1/BRS/dedicated/ .
13 The Committee Of Sponsoring Organizations - COSO 26%51% .
קשה הרבה יותרקשה יותר ללא שינויקל יותר קל הרבה יותר .
מניעת מעילותאיתור מעילות תחקור מעילות .
מניעת מעילות במשרדי ממשלה ובחברות ממשלתיות הונאות ומעילות בדיווח הכספי.
ארגון ה - COSO הוא יוזמה משולבת של חמישה ארגונים 14 , .
ומטרתו הראשונית הייתה ללמוד את עולם הדיווחים הכספיים במטרה לפתח המלצות למניעת .
הונאות ומעילות בדיווח הכספי.
בהמשך הורחבה מטרת הארגון להובלה בשלושה תחומים .
השלובים זה בזה: ניהול סיכונים; בקרה פנימית; הרתעה מפני מעילות והונאות.
5 מפורטים הפרסומים העיקריים של ארגון ה- COSO :בתחומים אלו ממועד הקמתו .
תרשים 5: פרסומים עיקריים של ארגון ה- COSO ,1992 - 2017 .
על פי פרסומי ארגון ה- COSO , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בשנת 1992 פרסם הארגון את מודל "בקרה פנימית: מסגרת משולבת" (להלן- המודל), המיועד .
לחברות, להנהלת החברות ולרואי החשבון המבקרים של החברות.
מודל זה נחשב מאז למקובל .
בעולם ליישום בקרה פנימית בארגונים, ואומץ בישראל הן על ידי החשב הכללי במשרד האוצר .
והן על ידי רשות החברות הממשלתיות.
המודל הגדיר בקרה פנימית כתהליך המתוכנן על ידי הנהלת החברה במטרה להשיג ביטחון .
סביר כי החברה תעמוד במטרותיה בתחומים האלה: אמינות הדיווח הכספי ; ציות לחוקים .
ולתקנות רלוונטיים ; תפעול - יעילות ומועילות של פעולות החברה.
על פי המודל, עבור כל אחת .
מן המטרות נדרשת החברה לבחון בכל רמה ארגונית חמישה רכיבים של בקרה פנימית כפי .
שמדגים להלן תרשים 6 : .
14 חמשת הארגונים הם: .
American Accounting Association (AAA) ; American Institute of Certified Public Accountants (AICPA) , Financial .
Executives International (FEI ); Institute of Management Accountants (IMA); The Institute of Internal Auditors (IIA).
תרשים 6: "קוביית COSO ", מודל1992 .
מקור התרשים: ארגון ה - COSO , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
במאי 2013 עדכן ארגון ה- COSO את המודל.
המודל המעודכן כלל 17 עקרונות המחולקים בין .
הרכיבים השונים, ותחת רכיב ניהול הסיכונים נמצא גם עיקרון מספר 8 המדגיש את מחויבות .
הארגון לנקוט גישה פעילה לצורך מניעת הונאות ומעילות , לרבות בחינת תרחישי מעילות, .
במסגרת תוכנית מתמשכת למניעת הונאות ומעילות.
על התוכנית להתמקד בשלושה מישורים .
עיקריים: בקרות-על ברמת הארגון , לרבות פיקוח ובקרה של הדירקטוריון על הנהלת החברה.
בקרות מונעות המשולבות בתהליכי העבודה השוטפים.
בקרות מגלות באמצעות דוחות חכמים המופקים מכלי בקרה ייעודיים, כגון השוואת נתונים .
בין המערכות התפעוליות למערכות הכספיות.
בספטמבר 2016 פרסם ארגון ה- COSO מדריך חדש בנושא מניעת הונאות ומעילות15 .
המדריך, כדי לרתום את כל בעלי התפקידים בארגון ליצירת הרתעה מביצוע מעילה, כל ארגון .
נדרש ליישם חמישה עקרונות של ניהול סיכוני מעילות, בהתאם לרכיבי הבקרה הפנימית, להלן .
הפירוט: סביבת הבקרה : לבנות תוכנית יעילה לניהול סיכוני הונאה המשקפת את ציפיות .
הדירקטוריון ו ההנהלה הבכירה של החברה ו את התחייבותם ליושרה ו ל ערכים אתיים .
ולהטמעתם בקרב עובדיה.
15 COSO's Anti-Fraud Management Guide (2016) :.
להרחבה ראו https://www.
org/documents/coso -fraud-risk- .
management -guide -executive -summary.
מניעת מעילות במשרדי ממשלה ובחברות ממשלתיות הערכת סיכונים : לבצע הערכת סיכונים מקיפה במטרה לזהות שיטות הונאה וסיכונים .
ייחודיים, להעריך את השפעתם ואת סבירות התרחשותם, לבחון פעולות בקרה קיימות .
וליישם פעולות למזעור סיכוני הונאה שיוריים16.
פעילויות בקרה : לפתח וליישם פעולות בקרה יעילות למניעה ול חשיפה של מקרי הונאה .
המתרחשים כעת בחברה או כאלה שהתרחשו בה בעבר אך לא נחשפו בזמן.
מידע ותקשורת: ליצור מנגנון דיווח יעיל לקבלת מידע על אודות מקרי הונאה פוטנציאליים .
וליישם גישה מגובשת לחקירתם ולתיקונם.
פעילויות ניטור: לבצע הערכה מתמשכת במטרה לוודא שכל חמשת העקרונות של ניהול .
סיכוני הונאה מיושמים בפועל ושליקויי ה תוכנית מדווחים בזמן לגורמים האחראים לתיקונם , .
לרבות ההנהלה הבכירה ו הדירקטוריון.
תקן ISO 31000 פורסם בשנת2009 על ידי ארגון התקנים הבין-לאומי והוא מהווה אוסף תקנים .
בתחום ניה ול הסיכונים, אשר מטרתם לסייע בניהול הסיכונים בארגון כולו, בחלק מן הארגון או .
התקן מאפשר הגדרת מסגרת לניהול סיכונים, הגדרת תהליכי ניהול סיכונים .
והנחיות לטיפול בסיכונים.
כמו כן התקן מגדיר את היחסים בין המסגרת לבין התהליכים, ועל .
ידי כך מגביר את היעילות והמועילות של ניהול הסיכונים.
אוסף התקנים כולל, בין השאר, את .
• ISO 31000:2009 : עקרונות והנחיות ליישום ניהול סיכונים בארגון.
• ISO 31010:2009 : שיטות להערכת סיכונים.
• ISO Guide 73:2009 .
: מונחים בתחום ניהול סיכונים .
• ISO 31004:2013: הנחיות ליישום ISO 31000 .
לאחר פרסומו בשנת 2009 אומץ התקן בהדרגה כתקן הלאומי הרשמי לניהול סיכונים במדינות .
רבות, ובהן : ארצות הברית, בריטניה, גרמניה, דנמרק, הולנד, יפן, פינלנד, צרפת, קנדה ושוודיה.
ב-2019 פורסם התקן הישראלי 31000 "ניהולסיכונים - קווים מנחים", המאמץ את מהדורת ISO .
16 סיכון שיורי- רמת הסיכון שנותרה לאחר יישום אמצעי הבקרה.
פעילות למניעת מעילות במבט בין-לאומי משווה .
כאמור, מעילות נחשבות לאירוע משברי בכל ארגון.
ממשלות שונות בעולם וארגונים בין-לאומיים .
עמדו על הצורך בקידום פעילות אסדרה למניעת מעילות.
גם מבקרי מדינה בממשלות שונות .
בוחנים את נושא מניעת המעילות ומפרסמים דוחות בנושא.
להלן מובאות כמה דוגמאות מהעולם .
שמהן ניתן ללמוד על מעורבות הממשלות בנושא.
פעילות אסדרה בעולם למניעת מעילות .
בהחלטת ממשלה 2118 מאוקטובר201417 " :הוגדרה רגולציה (אסדרה) לעניין ההחלטה כךחוק .
או תקנה בת פועל תחיקתי המהווה כלל התנהגות מחייב במסגרת פעילות כלכלית או חברתית, .
ושהוא בר אכיפה על ידי רשות מינהלית מוסמכת לפי דין".
מדינות בעולם נקטו פעילות אסדרה .
במטרה לנסות ולמנוע מעילות במגזר הציבורי.
להלן כמה דוגמאות בעניין זה: .
המדינה אסדרה בנושא מניעת מעילות .
בשנת 1992 פרסם ארגון ה- COSO מודל לפיתוח מערכת בקרה פנימית יעילה .
ולתחזוקתה, המסייעת להשגת יעדי הארגון, ובכלל זאת ל התאמתו לשינויים .
בסביבה העסקית והתפעולית.
בשנת 2002 פרסם הממשלהאמריקאי את חוק ה -SOX18 .
ציבוריות הכפופות לתקנות הוועדה לניירות ערך ולבורסות של ארצות הברית, .
ומטרותיו העיקריות ה ן חיזוק מערך הבקרה הפנימית ותיקון ליקויים, באמצעות .
דרישה לאפש ר גילוי חולשות מהותיות בבקרה הפנימית וחיוב לבצע פעולות .
בשנת 2010 פרסם הממשל האמריקאי את חוקהרפורמה בוול סטריט והגנת .
הצרכן דוד-פרנק 19 , אשר קבע בין היתר כיהוועדה לניירות ערך ולבורסות של .
ארצות הברית תקים יחידה שתעסוק בקבלת מידע על מעשי מעילות ו הונאות .
מהציבור, תשמור על סודיותם של חושפי המעשים ו תוודא כי הם מתוגמלים .
בריטניה בשנת 2007 נכנס לתוקף חוק ה- The Fraud Act 2006 ,, אשר קובע, בין היתר .
הגדרות חוקיות לעבירות פליליות בתחומי ההונאות והמעילות .
בשנת 2010 פרסם הממשל הבריטיקוד ממשל תאגידי המציב סטנדרטים .
בנושא פעילות הדירקטוריון, ובכלל זאת יעילותו , הגמול שמקבלים חבריו , .
אחריותיותו ויחסיו עם בעלי המניות.
קוד זה פורסם מחדש בשנת 2018 .
17 החלטת הממשלה 2118 , "הפחתת הנטל הרגולטורי- דיון בהחלטת ועדת שרים לענייני חברה וכלכלה מס.
18 The Sarbanes -Oxley Act of 2002 - חוקסֶרְבֶנְס -אֹוקְסְלִי הוא חוק פדרלי של ארצות הברית, שנחקק בעקבות כמה .
מקרים שבהם קרסו חברות עסקיות ציבוריות במפתיע בשל מעילות ואי-סדרים שהובילו לדיווחים כ ספיים מטעים.
19 The Dodd -Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act .
20 ,שם" Increasing Regulatory Enforcement and Remedies" .
מניעת מעילות במשרדי ממשלה ובחברות ממשלתיות המדינה אסדרה בנושא מניעת מעילות .
אוסטרליה בשנת 2008 פרסמה ממשלת אוסטרליה תקן הכולל הנחיות ליישום פעולות .
בקרה נגד הונאות ושחיתות.
התקן מפרט כיצד למנוע ולאתר סיכוני מעילות .
והונאות וכיצד להגיב להם.
התקן עודכן על ידי ממשלת אוסטרליה21 בשנת .
בשנת2011 פרסמה ממשלת אוסטרליהמדריך 22 להנהלה הנושאת באחריות .
ליעילות ולמועילות של בקרות סיכוני ההונאה במגזר הממשלתי.
האיחוד האירופי ארגון ה- OECD מגדיר יושרה ציבורית כך23" : התאמה עקבית של ערכים, עקרונות .
ונורמות אתיות משותפות, לשמירה על האינטרס הציבורי ולהעדפתו על פני .
אינטרסים פרטיים במגזר הציבורי".
בשנת 2017 אימץ הארגון המלצות בנושא .
יושרה ציבורית, וקבע כי הרכש הממשלתי והתשתיות הממשלתיות הם תחומים .
שראוי להתמקד בהם כדי לייצר יושרה ציבורית.
הנציבות האירופית 24 פרסמה בשנת2011 תוכנית אסטרטגית25 :שמטרותיה .
לשפר ולעדכן פעולות למניעת מעילות ולאיתור ן ולפתח שיטות לחיקורן; להשיב .
סכום כספי גבוה ככל שניתן ממעילה שבוצעה; להגביר את ההרתעה באמצעות .
הטלת סנקציות נגד מפירים.
תוכנית זו עודכנה על ידי הנציבות האירופית בשנת .
21 :להרחבה ראו - corruption-and-fraud- revised- publishes- australia- https://www.
22 :להרחבה ראו 494728869- https://nla.
23 :להרחבה ראו integrity- public- https://www.
org/gov/ethics/recommendation/ .
24 הנציבות האירופית היא הרשות המבצעת של האיחוד האירופי והיא היוזמת של מרבית חוקיו.
לקיום אמנות האיחוד ו לניהולו השוטף.
25 CAFS - Commission Anti -Fraud Strategy .
העולמית התקנים המקצועיים הבין -לאומיים של לשכת המבקרים הפנימיים העולמית .
(להלן -IIA ) שאימצה מדינת ישראל26 קובעים כי חלק מ תפקידה של ביקורת .
פנימית הוא להעריך את הפוטנציאל להתרחשות מעילות והונאות; להעריך את .
יעילותן ומועילותן של הבקרות 27 ואת ניהול הסיכונים בידי הארגון28 .
קובעים כי מעילה היא סיכון תפעולי, וכי הנהלת הארגון היא זו שאמורה .
על כן מניעת מעילות היא משימה משותפת של מנהל הסיכונים .
ושל שומרי הסף הנוספים בכל ארגון מ תוך שיתוף ההנהלה .
ה-IIA :פרסם גם הוראות הנוגעות במישרין לנושא מניעת מעילות .
הוראה 13 GTAG (דצמבר2009 ) בנושא "מניעתמעילות ו הונאות ואיתורן בעולם .
הטכנולוגי", הסוקרת מתודולוגיות לאיתור מעילות והונאות ו את השימוש בכלים .
טכנולוגיים להשגת מטרה זו.
הוראה 16 GTAG (אוגוסט2011 ) בנושאשילוב תחקור נתונים בביקורת, אשר .
מטרתה לסייע במעבר מביקורת ידנית לטכנולוגיות תחקור נתונים מתקדמות.
פי ההוראה, השימוש בטכנולוגיות תחקור נתונים מאפשר זיהוי חריגים העשויים .
להעיד על מעילה בארגון.
בארצות הברית לשכת רואי חשבון ציבוריים בארצות הברית (להלן - AICPA )29 פרסמה .
באוקטובר 2002 את תקן ביקורת SAS99 , אשרחל על רואי החשבון המבקרים .
ודן בפעולות שעל המבקר לבצע, בכל הנוגע לבחינת הסיכונים בתחום .
המעילות וההונאות שאליהם חשוף הארגון המבוקר.
פעילות אסדרה בישראל .
חוק העונשין, התשל"ז -1977 (להלן- החוק), אינו מגדיר "מעילה" כעבירה בפני עצמה.
מוגדרות כמה עבירות המבוצעות במסגרת מעשה מעילה, ובהן מרמה והפרת אמונים, קבלת .
דבר במרמה, זיוף, רישום כוזב במסמכי תאגיד , גניבה, גניבה בידי עובד, גניבה בידי עובד הציבור , .
גניבה בידי מנהל וגניבה בידי מורשה.
על פי החוק, דינו של הגונב ככלל הוא מאסר של שלוש .
אשר לגניבה בידי עובד, המחוקק החמיר וקבע עונש מאסר ארוך יותר.
נקבע כי "עובד הגונב דבר שהוא נכס מעבידו, או שהגיע לידי העובד בשביל מעבידו, וערכו .
עולה על אלף שקלים חדשים, דינו - מאסר שבע שנים".
אשר ל גניבה בידי עובד ציבור אף נקבע .
26 IIA - Institute of Internal Auditors .
, לשכת המבקרים הפנימיים העולמיתהתקנים המקצועיים הבין -לאומיים של .
לשכת המבקרים הפנימיים העולמית (IIA ) משמשים בעבודתםכ- 200,000 מבקרים פנימיים חברי ה-IIA, בכ-180 .
תקנים אלה אומצו גם על ידי האו"ם OECD ו-IFAC (שבהם מדינת ישראל חברה), על ידי EU (שאליו מדינת .
ישראל נספחת), ועל ידי INTOSAI - ( איגוד מבקרי המדינה בעולםשבו חבר משרד מבקר המדינה הישראלי).
27 תקן2120 של לשכת המבקרים הפנימיים העולמית (2017.
A2 של לשכת המבקרים הפנימיים העולמית (2017.
29 AICPA - American Institute of Certified Public Accountants .
מניעת מעילות במשרדי ממשלה ובחברות ממשלתיות בסעיף 390 לחוק עונשחמור יותר - "עובד הציבור הגונב דבר שהוא נכס המדינה או דבר שהגיע .
לידיו מכוח עבודתו, וערכו עולה על אלף שקלים חדשים, דינו - מאסר עשר שנים".
בדומה לעונש הקצוב על עבירת גניבה בידי עובד, גם על עבירות גניבה בידי מנהל וגניבה בידי .
מורשה נקבע עונש מאסר של שבע שנים.
להלן הפעילויות העיקריות שנוקטים גופים מאסדר ים בישראל להתמודדות עם מעילות: .
החשב הכללי: בשנת 2012 הוקמה באגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל ) .
יחידה לניהול סיכונים (להלן - היחידה).
לראשות היחידה מונה מנהל סיכונים ראשי שבאחריותו .
להתוות מתודולוגיה לניהול הסיכונים התפעוליים בחשבויות משרדי הממשלה (להלן גם - .
המשרדים) , ובחטיבות מטה החשכ"ל.
תחומי האחריות של היחידה הם: הטמעת תשתית מיכונית .
לניהול הסיכונים שבאחריות החשכ"ל; ריכוז מפת חשיפות לסיכונים תפעוליים מהותיים ; הכנת .
תוכנית ייעודית שתובא לאישור החשכ"ל.
ביחידה נבנתה מתודולוגיה ממשלתית לניהול סיכונים, .
והותוותה תוכנית ביקורת מונחית סיכונים הצופה פני עתיד.
כמו כן נבנתה מערכת ניהול סיכונים .
אשר המתודולוגיה שלה הותאמה לטכנולוגיה הקיימת במודול של ניהול הסיכונים (להלן - .
מערכת GRC30 RM31 )של מערכת מרכב"ה32 .
)"(ראו להלן פירוט בפרק "ניהול סיכונים .
1 " שכותרתהעקרונות לניהול סיכונים תפעוליים בחטיבות מטה באגף .
החשב הכללי ובחשבויות משרדי הממשלה" מיולי 2016 (להלן- הוראת ניהול סיכונים), .
המבוססת על מודל COSO , צוין כי"בעשורים האחרונים ניכרת מגמה ברורה של התפתחות .
וחיזוק מנגנוני ממשל תאגידי בעולם ובישראל.
כחלק ממגמה זו וכאמצעי לפיתוח כלים .
אפקטיביים ליישום ממשל תאגידי, ארגונים רבים בעולם, וביניהם ארגונים ממשלתיים, בוחרים .
להטמיע תהליכי ניהול סיכונים חוצי ארגון - Enterprise Risk Management (ERM).
לניהול סיכונים באגף החשכ"ל הינה גישה מבוזרת, המטילה את האחריות הישירה לניהול .
הסיכונים על ראשי החטיבות באגף החשכ"ל ועל החשבים במשרדי הממשלה , שהינם 'נוטלי .
הסיכונים', מכוונת זיהוי תרחישים עתידיים להתממשות סיכונים שהשפעתם מהותית במיוחד, .
לרבות בחתך של תהליכים חוצי ארגון, ונתמכת על ידי מנהל הסיכונים ב אגף החשכ"ל שהינו .
גורם מקצועי מנחה התומך מתודולוגית בתהליכי ניהול סיכונים באגף".
בסיכונים תפעוליים השזורים בפעילות אגף החשכ"ל, בחטיבות המטה ובחשבויות משרדי .
ההוראה מפרטת את העקרונות ליישום ניהול סיכונים תפעוליים וקובעת כ י על משרדי הממשלה .
להטמיע תהליך של ניהול סיכונים תפעוליים שיאפשר לחשכ"ל לקבל תמונה כוללת של .
החשיפה לסיכונים שבאחריות ראשי החטיבות והחשבים ושל הפעולות שהם עושים כדי להפחית .
30 Risk Management - .
31 Governance , Risk and Compliance - מונח המכסה את גישת הארגון בין שלושת התחומים: ממשל תאגידי, ניהול .
32 מרכב"ה(מערכת רוחבית כוללת במשרדי הממשלה ), היא מערכת ארגונית ממוחשבת לניהול נכסי המדינה .
ומשאביה, בצורה אחידה ואינטגרטיבית בין המשרדים ובתוכם, בפלטפורמת SAP.
ה טמעת מרכב"ה במשרדים .
מסייעת בניהול הרפורמה החשבונאית, הלוגיסטית והרפורמה במשאבי האנוש.
מרכב"ה פועלת בכלל הארגונים .
הממשלתיים (למעט המגזר הב יטחוני ) והיא משרתת עשרות אלפי משתמשים פנימיים וחיצוניים , ובהם משרדי .
הממשלה, בתי חולים ממשלתיים (בתחום משאבי אנוש בלבד ) ו יחידות סמך.
33 הוראות תכ"ם- הוראות החשכ"ל המחייבות את משרדי הממשלה ואת יחידות הסמך שלהם.
המונח "סיכונים תפעוליים" בהוראה זו כולל מעילות, הונאות, טעויות אנוש, .
כשלי מערכת וסיכונים נוספים שבתחומי אחריות ו של אגף החשכ"ל.
עבודה" בהוראה, תהליך ניהול הסיכונים באגף החשכ"ל מבוסס על מודל "שלושת קווי ההגנה" .
בניהול סיכונים, המתווה שלושה רבדים לפעילותם ולאחריותם של הגורמים השותפים לתהליך: .
(א) נוטלי הס יכונים והגורמים הכפופים אליהם ישירות; (ב) מנהל הסיכונים הראשי באגף .
החשכ"ל; (ג) הביקורת הפנימית באגף החשכ"ל.
רשות החברות הממשלתיות: חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975, קובע כי תפקידה .
של רשות החברות הממשלתיות (להלן גם - רשות החברות או הרשות) הוא, בין היתר , לייעץ .
ולסייע לחברות הממשלתיות בניהול עסקיהן.
בשנת 2007 פורסמו תקנות החברות הממשלתיות .
(דוחות נוספים בדבר אפקטיביות הבקרה הפנימית על דיווח כספי), התשס"ח-200734 (להלן- .
התקנות), ולפיהן תצרף חברה ממשלתית לדוחותיה השנתיים דוח נוסף (לפי הטופס שבתוספת .
השנייה לתקנות) בדבר אפקטיביות הבקרה הפנימית על דיווח כספי בהתבסס על מודל בקרה .
מקובל, שבו יפורטו החולשות המהותיות, אם קיימות, וייכללו הצהרות חתומות של כל נושא .
משרה החתום על הדוחות הכספיים או על דוח הדירקטוריון.
מודל הבקרה המקובל הוא מודל .
COSO או מודל אחר שאישר שר האוצר לחברה מסוימת .
נוסף על כך , בתקנות החברות .
הממשלתיות נדרש גם רואה החשבון המבקר של החברה לצרף דוח שיכלול את חוות דעתו .
בדבר אפקטיביות הבקרה הפנימית על דיווח כספי בחברה ובדבר חולשות מהותיות שהוא זיהה, .
בהתבסס על מודל בקרה מקובל, לרבות כאלה שלא ניתן להן גילוי נאות בהערכת הדירקטוריון .
ביוני 2009 פרסמה רשות החברות את חוזר 2009/1 בעניין "ניהול סיכונים תאגידי בחברות .
ממשלתיות" (להלן - חוזר ניהול סיכונים 2009) .
מטרת החוזר הייתה לקבוע עקרונות להסדרת .
חובתה של חברה ממשלתית למסד תהליך לניהול הסיכונים שאליהם היא חשופה תוך כדי .
על פי החוזר, כל חברה ממשלתית צריכה לקבוע את סוגי הסיכון שאליהם .
היא חשופה, ליצור ביניהם מדרג, לקבוע סדרי עדיפות לטיפול ולהגדיר את הגורמים הרשאים .
ליצור חשיפות לסיכונים, לטפל בהם ולהגדיר את תהליך הבקרה הפנימית במסגרת החברה, .
כולל אופן הדיווח לדירקטוריון.
החוזר מטיל על הדירקטוריון את האחריות להתוות ולאשר את .
מדיניות ניהול הסיכונים של הנהלת החברה, לפקח על ביצועה ולבחון פעם בשנה לפחות את .
מערך ניהול הסיכונים בחברה.
כל חברה צריכה למנות מנהל סיכונים ולערוך סקר סיכונים .
בתקופה שלא תעלה על שלוש או חמש שנים מיום ביצוע הסקר הקודם (בהתאם לסיווג .
בשנת2018 ביצעה רשות החברות סקר רוחבי, אשר כלל27 חברות ממשלתיות בנושא "ניהול .
סיכונים תאגידי בחברות ממשלתיות".
על פי הסקר, אשר דירג את תהליך ניהול הסיכונים הקיים .
34 תקנות אלו חלות על חברה ממשלתית או על חברה בת ממשלתית שמתקיים בה אחד מהתנאים האלה לפחות: (א) .
סך ההכנסות השנתיות בדוחות הכספיים עולה על 400 ;מיליוני ש"ח(ב) היקף הנכסים בדוחות הכספיים עולה על .
400 ;מיליון ש"ח(ג) היקף הנכסים או הפרויקטים המופעלים או המנוהלים על ידי החברה, בעבורה או בעבור המדינה .
או בעבור אחרים, עולה על 400 מיליוןש"ח; (ד) תאגיד שהוראות פרק ו' לחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968 , חלות .
35 סיווג החברה נקבע על ידי "הוועדה לסיווג חברות ממשלתי ות", ומושפע מגודל החברה וממורכבותה.
מדורגות בסולם 1 - 10.
לסיווג החברה השפעות על מגוון נושאים, כגון שכר עובדים בכירים והעסקת יועץמשפטי .
להרחבה ראו: classification- https://www.
il/he/departments/policies/companies .
מניעת מעילות במשרדי ממשלה ובחברות ממשלתיות בחברות שהשתתפו בסקר, הציון הממוצע הכולל לחברה עמד על 55 נקודות מתוך100 .
תוצאות הסקר פרסמה רשות החברות בתחילת שנת 2020 חוזר מעודכן- "חוזר ניהול סיכונים .
תאגידי בחברות הממשלתיות וחברות בת ממשלתיות"36 (להלן- חוזר ניהול סיכונים 2020 ).
פי החוזר, מטרתו העיקרית היא להציע כללים ועקרונות להבטחת קיומו, יעילותו ופעילותו .
התקינה של מערך ניהול סיכונים אפקטיבי בחברות הממשלתיות ובחברות בת ממשלתיות .
בהתאם לחוזר, על כל חברה למסד תהליך מסודר לניהול הסיכונים להם היא חשופה, תוך יצירת .
על דירקטוריון החברה להתוות מדיניות ניהול סיכונים ולפקח על ביצועה.
מערך זה, אשר יוטמע כחלק אינטגרלי בכל התהליכים בחברה, צפוי להפחית את רמת הסיכון .
לה חשופה החברה ולמנוע או לצמצם את התממשותם.
עוד נקבע בחוזר כי "כחלק מפעילותן .
השוטפת, החברות חשופות לסיכונים שונים.
על מנת להשיג את יעדיהן, על החברות להתמודד .
כראוי עם הסיכונים להם הן חשופות תוך הסתמכות על מערך ניהול סיכונים המסייע בידי .
ההנהלה והדירקטוריון לזהות את הסיכונים ולנהל אותם בהתאם ליעדי החברה ומטרותיה".
בדומה לחלוקה שהוגדרה בהוראת התכ"ם החלה על משרדי הממשלה, גם בחוזר ניהול סיכונים .
2020 :הגורמים העיקריים בחברה השותפים לתהליך ניהול סיכונים כולל מחולקים לשלושה (א) .
יחידות הארגון שהן בעלות הסיכון או מנהלות אותו (קו הגנה ראשון); (ב) מנהל סיכונים ראשי .
של החברה המהווה גוף מפקח ומנחה מטעם ההנהלה וועדת ניהול הסיכונים (קו הגנה שני); (ג) .
ביקורת פנימית וביקורת חיצונית בלתי תלויות (קו הגנה שלישי).
הנהלת החברה והדירקטוריון .
אחראים להגדרת הממשקים בין היחידות העסקיות השונות ובין האורגנים השונים ובפרט בין .
גופי הבקרה, כגון ניהול סיכונים, ביקורת פנימית, ביקורת חיצונית וציות.
רשות ניירות ערך: בדצמבר 2006 הוגשו ליו"ר רשות ניירות ערך המלצות הוועדה לבחינת קוד .
ממשל תאגידי בישראל (להלן - ועדת גושן ) שעיקרן הערכת אפקטיביות הבקרה הפנימית.
בשנת 2009 תוקנו תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים ), התש"ל-197037 כך שנוספו .
בהן הוראות המבוססות על המלצות ועדת גושן ועל חוק ה-SOX והן מכונות ה-SOX .
תכלית התיקון לתקנות היא שיפור איכות הדיוו ח הכספי והגילוי בדוחות כספיים של תאגידים .
באמצעות ביצוע הליך זיהוי, הערכה וניהול סיכונים.
לשכת רואי החשבון בישראל: תקן ביקורת 240 של לשכת רואי החשבון בישראל, אשר .
פורסם באוגוסט 201838 , מסדיר בין היתר את אחריות רואה החשבון המבקר של הארגוןליישם .
נהלים להשגת מידע המשמש לצורך זיהוי סיכונים המתייחסים להצגה מוטעית מהותית שמקורה .
בתרמית, בין שמקורה בדיווח הכספי ובין שבשימוש לא מורשה בנכסים.
רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון: בשנת 2006 פרסמה רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון חוזר .
בדבר "מעילות והונאות מצד גורמים בתוך הארגון וגורמים מחוץ לארגון", אשר עודכן בספטמבר .
החוזר קובע כמה מהלכים שעל גוף מוסדי לבצע כדי לצמצם את הסיכון למעילות .
להלן העיקריים שבהם: .
36 חוזר 2020-13-1 (פורסם ב- 8.
חוזר זה החליף את חוזר 2009/1 .
37 תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים) (תיקון), התש"ע-2009 , ק"ת319 .
38 )תקן ביקורת (ישראל240 של לשכת רואי חשבון בישראל "אחריות המבקר לשקול אפשרות קיומה של תרמית .
במסגרת ביקורת של דוחות כספיים".
התקן מבוסס על התקן הבין-לאומי ISA240 שלהפדרציה הבי ן-לאומית של .
על הדירקטוריון לקבוע מדיניות, לאשר אמצעי ם ושיטות לדרכי התמודדות עם הונאות .
ומעילות; לוודא ביצועו של סקר סיכונים בנושא הונאות ומעילות; לוודא קיומו של ערוץ .
תקשורת ישיר ( כגון "קו חם " או תיבת תלונות) לעובדי הגוף המוסדי המעוניינים לדווח על .
חשדות לאי-סדרים, ולהבטיח את שמירת סודיות הדיווח .
על הנהלת הגוף המוסדי לעגן את המדיניות שקבע הדירקטוריון במערכת נהלים פנימיים .
תוך כדי קביעת מדרג סמכויות, מנגנוני דיווח והפרדת תפקידים בכל תחומי פעילות הגוף .
על תוכנית העבודה של המבקר הפנימי להתבסס, בין היתר, על הערכת סיכוני הונאות .
הפיקוח על הבנקים : בשנת 2004 תוקנה39 ,פקודת הבנקאות1941 (להלן- הפקודה), ונקבע .
כי תאגיד בנקאי ידווח למבקר הפנימי של התאגיד ולמפקח על הבנקים בהקדם האפשרי על .
חשש סביר שעובד מעובדיו או נושא משרה בו היו מעורבים במעילה שסכומה עולה על סכום .
כמו כן, נקבע בפקודה כי אחת לשנה יגיש המפקח על הבנקים דין וחשבון .
לוועדת הכספים של הכנסת בדבר מספר המעילות שדווח לגביהן כאמור, ולגבי מעילות .
שהמפקח סיים את טיפולו בהן - יפורטו גם אופן הטיפול בהן והממצאים שהתגלו (למעט דרכי .
בהוראת ניהול בנקאי תקין 351 ובהוראת דיווח לפיקוח על הבנקים808 , הסדיר .
המפקח על הבנקים את מתכונת הדיווח, את מועד הדיווח, את הסכום המ זער י לדיווח ופרטים .
בלוח 1 להלן מרוכזים נתוני הדיווח של הבנקים למפקח על הבנקים על מעילות .
בסכומים אשר עלו על סכום הדיווח המזערי שנקבע בהוראות בשנים 2018 - 202040.
לוח 1 : ,ריכוז נתוני דיווח על מעילות במערכת הבנקאית2018 - 2020 .
מספר הדיווחים 16 15 19 .
על פי נתוני הפיקוח על הבנקים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
39 'חוק לתיקון פקודת הבנקאות (מס21 ), התשס"ד-2004.
40 :להרחבה ראו https://www.
il/he/BankingSupervision/Pages/fraud.
מניעת מעילות במשרדי ממשלה ובחברות ממשלתיות פעולות הביקורת .
בחודשים דצמבר 2020 - יולי2021 בדק משרד מבקר המדינה אתהפעילויות המבוצעות למניעת .
מעילות במשרדי ממשלה ובחברות ממשלתיות.
משרד מבקר המדינה ערך בדצמבר 2020 סקר .
מקיף (להלן - הסקר) בקרב 74 ארגונים ממשלתיים41 (השמות המלאים של הארגונים והקיצורים .
שניתנו להם מפורטים במפתח הקיצורים בסוף הדוח) : 23 משרדי הממשלה 42 (להלן גם - .
המשרדים) ו-51 חברות ממשלתיות (להלן גם- החברות).
מרב התשובות התקבלו בין דצמבר .
2020 לינואר2021 , ומיעוטן התקבלו במהלך החודשים מרץ ואפריל2021 .
שאלונים בתחומי סיכון עיקריים בפעילות משרדי הממשלה והחברות הממשלתיות: (א) ניהול .
סיכונים; (ב) מערכות מידע; (ג) משאבי אנוש ושכר; (ד) רכש ומלאי; (ה) גבייה; (ו) אמצעי .
ההיענות לסקר הייתה כמעט מלאה ועמדה על 99% מכלל השאלונים שהועברו לגופים .