HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לוודא שההוראות בתקנון הקונסולרי בעניין האמור ינוסחו בתיאום עם הרשות.
ממשקי עבודה עם לשכת הקשר "נתיב" .
משנת 1952 ואילך מתמקדת לשכת הקשר "נתיב" (להלן- נתיב), שהיא יחידת סמך במשרד ראש הממשלה, בפעילות לעידוד עלייה בקרב הקהילות היהודיות במזרח אירופה בכלל ובמדינות ברית המועצות לשעבר בפרט 8 .
תפקיד הלשכה הוא "לבדוק ולהמליץ על זכאות העלייה לישראל של יהודים וזכאי עלייה בני ויוצאי מדינות חבר העמים"9.
חוק השבות, התש"י - 1950 קובע תנאים וסייגים שעל פיהם רשאים יהוד י או קרוביו (כהגדרתם באותו חוק) המבקשים להשת קע בישראל לקבל "אשרת עולה".
8 ,ראו מבקר המדינהדוח ביקורת על לשכת הקשר "נתיב" , אוגוסט 2013.
הכוונה למדינות ברית המועצות לשעבר שבהן פועל הארגון משרד החוץ 791 .
:שם הדוח השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 השבות, התשט"ז- 1956 תוגש בקשה לקבלת אשרת עולה על ידי אדם השוהה בחו"ל בנציגות הדיפלומטית או הקונסולרית של ישראל.
בעניין זה קובע התקנון הקונסולרי כי נציגי נתיב במדינות ברית המועצות לשעבר מנפקים את אשרות העלייה, ואילו במזרח אירופה עושים זאת נציגי משרד החוץ, על פי המלצת נתיב.
מינואר 2007 עד אוגוסט 2013 טיפל נתיב בכ- 40,000 בקשות לאשרות עולה, ומתוכן סירב ליותר מ- 3,700 .
אחת הנסיבות שבהתקיימן מורה התקנון הקונסולרי לנציג המשרד בחו"ל לסרב לבקשת אשרת כניסה לישראל היא "אם המבקש נפסל לעלייה".
שיתוף הפעולה בין המשרד ובין נתיב לשם ניפוק אשרות כניסה ואשרות עלייה לישראל במדינות שבהן פועל נתיב אינו מעוגן בנוהל בין -ארגוני מחייב.
מ מסמכי המשרד עולה כי שלוחות נתיב מקיימות קשרי עבודה חלקיים ובלתי מוסדרים ע ם המדורים הקונסולריים בנציגויות.
בבדיקת משרד מבקר המדינה בשלוש הנציגויות האמורות עלה כי במסגרת מתכונת העבודה הנהוגה בשגרירות בטביליסי, נתיב מעביר למדור הקונסולרי את המידע המלא על אדם שהגיש לנתיב בקשה לקבלת אשרת עולה שסורבה, לרבות נימוקי הסירוב.
המידע נשמר במערכת הקונסולרית הממוחשבת בכרטסת מיוחדת לצורך קבלת החלטה קונסולרית אם יגיש אותו אדם בקשה לקבלת אשרת כניסה לישראל.
בתשובת נתיב למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 נכתב כי מתכונת זו נהוגה גם בשגרירות בבאקו (אזרביג'ן).
בשגרירויות בקייב ובמוסקבה אין שיתוף פעולה מלא ושוטף בין המדורים ובין נתיב.
יש מקרים שבהם כבר הגישו בעבר המבקשים בנציגויות לקבל אשרת כניסה לישראל (שאינן כלולות בהסכם הפטור של ישראל עם מדינות אלה) גם בקשות לקבלת אשרת עולה בנתיב, אך לא תמיד מקבל הקונסול מידע רלוונטי מנתיב בנושא.
על אף שנציגי נתיב מו סרים לקונסולים בקביעות פרטים על החלטות סירוב לבקשות האמורות מחמת עבר פלילי, הם אינם מוסרים לקונסולים פרטים על החלטות סירוב מנימוקים אחרים.
בתשובת הקונסול בשגרירות במוסקבה מאוקטובר 2013 למשרד מבקר המדינה נכתב כי הקונסוליה ושלוחת נתיב בוחנ ים את העמקת שיתוף הפעולה ביניהן בנושא, אולם "ברמת המטה נדרש עיגון נוהל עבודה מסודר בין המשרד ובין 'נתיב'".
מנתוני מטה נתיב עולה כי מאז ינואר 2007 עד יולי 2013 סירב הארגון בכל שלוחותיו לבקשות למתן אשרת עולה שהגישו 175 אזרחים זרים ממדינות ברית המועצות לשעבר בעת ששהו בישראל.
משרד מבקר המדינה בדק מדגם אקראי של 53 תיקים מתוך175 התיקים, ומצא ליקויים.
בתגובתו על ממצאי הביקורת כתב האגף לעניינים קונסולריים כי דיוני ועדה בראשות רשות האוכלוסין וההגירה ובשיתוף המשרד שנועדו להסדיר עניין זה, "הופסקו מסיבה לא ידועה".
שם הדוח: השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 3.
הבדיקה העלתה מקרה שבו עקב היעדר מידע לגבי עברו של אזרח זר ניתנה לו בטעות אשרת כניסה: במרץ 2012 הגיש אזרח אוקראיני שהשתמש בפרטי זהות מזויפים המציגים אותו כיהודי, בקשה לשגרירות בקייב לקבל אשרת לימודים בישיבה בישראל.
המבקש צירף לבקשתו הזמנה ממוסד הלימודים התורני.
הבקשה אושרה בידי הקונסול ולמבקש נופקה אשרת לימודים בישיבה.
ביולי אותה שנה ביטלה רשות האוכלוסין וההגירה את האשרה, אחרי שהתברר לה כי המבקש הורחק מישראל כבר בשנת 2004 בעקבות הגשת בקשה לקבלת מעמד עולה על סמך תיעוד מזויף.
מתכתובת שהתנהלה ביולי 2012 בין המחלקה הקונסולרית המרחבית ובין השגרירות בקייב עולה כי הקונסול בקייב לא בדק את מהימנותם של המסמכים שהגיש המבקש.
האפשרות להיוועץ בנתיב כדי לבחון את מהימנות המסמכים שהגיש וכדי לבדוק אם המבקש מוכר לנתיב לא נידונה בתכתובת האמורה, אף שיש ברשות נתיב אמצעים וידע מקצועי לבחינת זכאותו של המבקש מכוח הוראות חוק השבות.
ממשקי מידע מתוקשבים : ממסמכי הרשות וממסמכי נתיב עולה כי אף על פי שהם דנו משנת 2002 ,ואילך בצורך החיוני בממשק מתוקשב בין מערכותיהם הממוחשבות טרם יושם הדבר 10.
בדיון שהתקיים בנושא זה בדצמבר 2011 בנתיב אמר אחד מנציגי הארגון: "הממשק בין נתיב למשרד הפנים עדיין מתעכב ועדיין לא הצלחנו לקדם את ומשרד החוץ".
]מינהל מעברי הגבול[ הממשקים הנותרים מול רשב"ג הביקורת העלתה כי טרם הוקם ממשק מתוקשב בין מערכות המידע הממוחשבות של הרשות ושל המשרד ובין אלו של נתיב.
במצב זה משרד החוץ אינו מקבל מידע מקוון ושוטף מנתיב, הדרוש לנציגיו לצורך הכרעה בבקשות לניפוק אשרות כניסה לישראל.
בתשובת נתיב למשרד מבקר המדינה נכתב כי עד הקמת הממשק המקוון הוא יעביר כל מידע רלוונטי לגורמים המוסמכים במשרד החוץ, במענה לדרישתם.
לדעת משרד מבקר המדינה שיתוף פעולה סדיר בין נתיב ובין המשרד עשוי להועיל לעבודת המדורים הקונסולריים בנציגויות במדינות שבהן פועל נתיב ואף למנוע הכרעות שגויות של הקונסולים בבקשות לאשרות כניסה לישראל.
ראוי אפוא שהמשרד ונתיב יגדירו מתכונת עבודה משותפת, ויפעלו ליצור קשר ישיר וסדור בין מערכות המידע של שני הגופים ובין שליחי הגופים המכהנים בנציגויות.
עד הקמת הממשק המקוון על משרד החוץ ונתיב לסכם ביניהם כיצד להעביר למשרד בא ופן שוטף את רשימת ההחלטות שקיבל נתיב בבקשות לקבלת אשרת עולה, ואת המניעים להן.
10 ,ראו גם מבקר המדינהדוח ביקורת על לשכת הקשר "נתיב" ( 2013 '), עמ 41-40.
:שם הדוח השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ניפוק אשרות עבודהלעובדים זרים .
התנאים למתן היתר למעסיק ישראלי להעסיק עובדים זרים בישראל והתנאים למתן רישיון עבודה (ב/1 ) ואשרת כניסה למטרת ישיבת ארעי בישראל נקבעו הן בחוק הכניסה והן בחוק עובדים זרים, התשנ"א- 1991 (להלן- חוק עובדים זרים).
חוק הכניסה קובע כי לא יינתנו אשרה ורישיון עבודה לאזרח זר בלי שמעסיקו קיבל היתר העֲסקה.
סמכויות שר הפנים לפי החוקים האמורים הואצלו לרשות האוכלוסין וההגירה בהחלטת ממשלה מאפריל 2008 .
המדורים מוסמכים לנפק אשרות עבודה לאזרחים זרים רק אחרי שקיבלו אישור לכך מהרשות.
על פי חוק הכניסה ניתן תוקף האשרה בהת אם לפרק הזמן שנקבע באישור הרשות ועד שלוש שנים.
בשנת 2011 ניפקו כל הנציגויות בחו"ל למעלה מ- 14,000 אשרות עבודה, ואילו בשנת 2012 הן ניפקו כ- 11,000 .
אשרות עבודה הליך ניפוק אשרות העבודה בשנת 2005 פרסמה רשות האוכלוסין וההגירה נוהל להזמנת עובד זר מחו"ל (להלן - נוהל עובד זר), המסדיר את אופן הגשת הבקשה לקבלת רישיון שהייה ואשרת עבודה בידי מעסיק ישראלי עבור עובד זר.
הנוהל, שגובש יחד עם משרד החוץ, קובע בין היתר את הליך הטיפול בבקשה למתן אשרת עבודה על ידי הנציגויות בחו"ל שעיקרו בדיקת התאמה בין נתוני המבקש שהומצאו לרשות ובין המסמכים שהוא נדרש להגיש למדור הקונסולרי.
הנוהל קובע רשימת מסמכים שעל המבקש למסור למדור הקונסולרי כתנאי לקבלת אשרת עבודה מהנציגות.
יתר על כן, הנוהל האמור קובע כי על הנציגות להזמין את העובד הזר לריאיון אישי ולוודא במהלכו כי הוא דובר אנגלית (למעט במדינות ברית המועצות לשעבר שצוינו בנוהל), כי הוא מודע מראש לכך שיועסק בתחום העֲסקה מוגדר וכי אין באפשרותו לשנות את תחום ההעֲסקה לאחר הגעתו לישראל.
זאת ועוד, העובד הזר נדרש לחתום לפני נוטריון על הצהרה שלפיה אין לו קרובי משפחה מדרגה ראשונה בישראל, ולחתום עליה בשנית לפני הקונסול אחרי שהלה הסביר לו את תוכן ההצהרה.
הגם שנוהל הרשות האמור גובש בשיתוף האגף לעניינים קונסולריים במשרד הוא טרם הוטמע בתקנון הקונסולרי, ועל כן קיים פער בתנאי מתן אשרת העבודה בין הנהלים של הרשות לאלה של משרד החוץ.
על פי התקנון הקונסולרי מבקש אשרת עבודה אינו נדרש להמציא לנציגות בחו"ל מסמכים אלה, המפורטים בנוהל עובד זר שקבעה הרשות כתנאי לקבלת רישיון שהייה ועבודה: חוזה עבודה מתורגם לשפה שאותה מבין העובד, הכולל אישור מתורגמן על נכונות התרגום בתוספת עותק באנגלית או בעברית, החתום בידי המעסיק הישראלי והעובד ומאומת בידי עורך דין ישראלי; הצהרת העובד בכתב ידו ובשפתו כי הוא מבין את תנאי חוזה העבודה; ואישור ממשרד העבודה המקומי שהלשכה הזרה היא בעלת רישיון תיווך בתוקף על פי חוקי המדינה שבה היא פועלת.
התקנון הקונסולרי אינו מור ה לקבל את חתימת העובד הזר על רוב המסמכים הנדרשים על פי נוהל הרשות.
יוצא אפוא כי התקנון הקונסולרי אינו מחייב הצגת מסמכים מהותיים, שאותם נדרש העובד הזר להגיש לנציגות בחו"ל על פי נוהל הרשות.
שם הדוח: השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 2.
)(א במהלך הביקורת שקיים משרד מבקר המדינה בנציגויות בקייב ובמוסקבה עלה כי נציגויות אלה אכן לא דרשו לקבל מהעובדים הזרים את המסמכים האמורים שאינם נכללים בתקנון, אף על פי שהם נדרשים בנוהל הרשות.
בביקורת שהייתה בנציגות בטביליסי עלה כי היא דרשה אמנם לקבל חוזה עבודה המתורגם לשפה שאותה מבין העובד, אולם ללא אישור נוטריוני על התרגום.
(ב) נוהל עובד זר והתקנון הקונסולרי קובעים כי במהלך הטיפול בבקשתו צריך העובד הזר לחתום בנציגות על הצהרה שלפיה הוא מסכים לאשר לרשות האוכלוסין וההגירה ליטול ממנו טביעת אצבעות עם כניסתו לישראל או בכל מועד אחר.
בבדיקת משרד מבקר המדינה בשגרירות בטביליסי ביוני 2013 , נמצא כי זה ארבע שנים לפחות לא יישמו את הוראת התקנון, וכי הקונסולים ששירתו בנציגות זו הנפיקו אשרות עבודה למבקשים בלי לקבל את אישורם ליטול מהם טביעות אצבעות בישראל.
לאגף לעניינים קונסולריים אין נתונים בדבר הטמעתה של הוראה זו בקרב שאר הנציגויות בחו"ל.
בתגובתו על ממצאי הביקורת כתב הקונסול בשגרירות בטביליסי: "לאחר ביקור של ביקורת נטילת טביעת אצבעות".
]הסכמה ל[ המדינה התחלנו להפעיל החתמה על (ג) נוהל עובד זר קובע כי אחד המסמכים שעל האזרח הזר להגיש בנציגויות לצורך קבלת אשרת עבודה בתחום הסיעוד הוא תעודה רשמית מאושרת כדין ממשרד ממשלתי רלוונטי במדינת מוצאו.
מסמך זה מאשר שהמבקש עבר הכשרה לסיעוד במוסד מוכר על ידי המשרד.
על רקע זה פעל הקונסול בנציגות בקייב להגביר את הפיקוח על הליך ניפוק אשרת עבודה בתחום הסיעוד למבקשים מקרב אזרחי מולדובה, באמצעות דרישה להמצאת תעודת הכשרה בתחום הסיעוד מאומתת בחותמת אפוסטיל11 .
במענה לתלונה מצד סוכנות כוח אדם מישראל בעניין סירוב הנציגות בקייב להנפיק אשרות עבודה לאזרחי מולדובה שלא המציאו את האישורים הדרושים, כתב הקונסול לראש אגף ומעמד ברשות בנובמבר 2012 : "כניסה לארץ בהתבסס על מסמכי ם חלקיים, בדויים או לא מאומתים כדין, פוגעת באינטרסים של מדינת ישראל".
הביקורת העלתה כי אף על פי כן, הורה ראש אגף מרשם ומעמד ברשות לקונסול בקייב לפטור מדרישה להצגת אישור האימות בחותמת אפוסטיל של מסמכי ההכשרה.
בתגובתה על ממצאי הביקורת כתבה הרשות כי ראש אגף מרשם ומעמד פטר באופן חריג וזמני מבקשי אשרות עבודה ממולדובה להציג אישור אימות למסמכי ההכשרה המקצועית.
אולם בתגובת הקונסול בקייב נכתב כי המדור הקונסולרי פועל בקביעות בהתאם להנחיה זו, "ואין אנו דורשים אימות בחותמ ת אפוסטיל על תעודות הכשרה בתחום הסיעוד של אזרחי מולדובה".
11 מסמכים ציבוריים הנושאים חותמת אפוסטיל, אשר הוצאו באחת המדינות החברות באמנת האג (אפוסטיל), 1961 .
, לרבות מולדובה, תקפים לצורך הצגתם בישראל משרד החוץ 795 .
:שם הדוח השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה ולנוכח הוראות הנוהל ותגובת הרשות בעניין זה, על המדור הקונסולרי בקייב לפעול להבא בהתאם להוראות הנוהל ולדרוש ממבקשי אשרות עבודה ממולדובה להציג תעודת הכשרה מאומתת בחותמת אפוסטיל.
על האגף לעניינים קונסולריים לוודא כי כל הנציגויות בחו"ל מפנות דרישה זו למבקשי אשרות עבודה במדינות השירות.
(ד) נוהל עובד זר קובע כי במועד קבלת אשרת העבודה ימסור הקונסול לעובד עלון מידע - "זכותון בשפה המובנת לו, בו מובהרות היטב חובותיו וזכויותיו" (להלן - זכותון).
כבר בפברואר 2009 הנחה האגף את הקונסולים בכל הנציגויות לחלק לאזרחים זרים המיועדים לעבוד בישראל זכותונים שהפיק משרד הכלכלה בכמה שפות.
אולם האגף לא וידא כי כל הנציגויות יישמו את ההנחיה.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בשגרירויות בקייב ובמוסקבה ביוני 2013 לא נמצאו זכותונים בשפות המדוברות באותן מדינות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב הקונסול בשגרירות במוסקבה כי הזכותונים יעודכנו בקרוב ויפורסמו באתר האינטרנט של הנציגות.
עולה אפוא כי הליך ניפוק אשרות העבודה בנציגויות בחו"ל והוראות התקנון הקונסולרי הנוגעות לכך אינם תואמים את הדרישות שנקבעו בנוהלי הרשות על פי חוק הכניסה לישראל וחוק עובדים זרים, אף שנהלים אלה נכתבו על דעת משרד החוץ.
משרד מבקר המדינה מעיר שכדי למנוע טעויות כאמור, על האגף לכלול בהקדם את הוראות נוהלי הרשות בתקנון הקונסולרי.
כמו כן, חשוב שהאגף יקיים בקרה אחר פעילות הנציגויות בתחום ניפוק אשרות העבודה, כדי לוודא שהן פועלות בהתאם להנחיות המעודכנות ולהוראות החוק.
שירותים קונסולריים ונוטריוניים בנציגויות בחו"ל .
חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו קובע כי כל אדם חופשי לצאת מישראל וכי כל אזרח ישראלי הנמצא בחו"ל רשאי להיכנס אליה.
מימוש חופש התנועה נעשה באמצעות מסמכי נסיעה, שהם תעודות זהות מוכרות במרחב הבין-לאומי המאפשרות מעבר בין מדינות, כניסה אליהן ויציאה מהן (להלן - דרכונים).
חוק הדרכונים, התשי"ב - 1952 (להלן- חוק הדרכונים) והתקנות שמכוחו (להלן - תקנות הדרכונים) מסדירים את סמכויות שר הפנים לניפוק מסמכי נסיעה ישראליים ולהגבלת תוקפם, וכן את אופן הפעלת הסמכויות.
נוהלי רשות האוכלוסין וההגירה מסדירים את ביצועם.
את רוב הסמכויות ליישום חוק הדרכונים בחו"ל העבירה הממשלה גם לשר החוץ בהחלטתה משנת 1952 .
שר החוץ אָצַל את מרבית סמכויותיו האמורות לראש האגף, פרט לסמכות 796 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לשלול דרכון מאזרח ישראלי.
כמו כן אָצַל השר חלק מסמכויותיו לבעלי תפקידים המכהנים בנציגויות בחו"ל.
הליך הטיפול בבקשה להארכת תוקף דרכון ולשינוי פרטים אישיים בדרכון, לרבות מחיקת הגבלות על תוקף הדרכון , אינו מצריך אישור וחתימה של הקונסול.
עם זאת, האחריות הכוללת על שינוי הפרטים האישיים בדרכון, על הארכת תוקפו ועל שינוי ההגבלות הקבועות בו מוטלת על הקונסול.
במסגרת קורס הכשרה שערך האגף במטה המשרד באפריל 2013 למיועדים לתפקידי עובדים מקומיים ישראלים במדורים בחו"ל (להלן - עמ"י) נאמר למשתתפים כי הם אמורים לטפל בבקשות אלה בעצמם באמצעות המערכת הממוחשבת.
בדיקת משרד מבקר המדינה שנעשתה בנציגויות בקייב, במוסקבה ובטביליסי העלתה כי העמ"י מאריכים תוקף של דרכונים ומשנים בהם פרטים, כגון מחיקת הגבלות על תוקף הדרכון, בלא שהק ונסול מעורב בכך.
יש לציין שהסמכויות לנציגים בחו"ל מכוח חוק הדרכונים לא הואצלו לעמ"י.
גם התקנון אינו מסדיר את סמכויותיהם של העמ"י בעניין הפעולות הללו, שאינן מצריכות אישור וחתימה של הקונסול.
מתן סמכות חתימה לעמ"י העמ"י אינם רשאים ואינם מוסמכים לקבל החלטות ולחתום על מסמכים קונסולריים ונוטריוניים, אלא אם כן קיבלו כתב מינוי לכהן כסגני קונסול.
בשנים האחרונות בחנה הנהלת המשרד את האפשרות להעניק גם לעמ"י שלא קיבלו כתב מינוי כאמור, סמכות לקבל החלטות ולחתום על מסמכים קונסולריים ונוטריוניים.
ואולם בדיון האחרון שהתקיים בנושא זה בינואר 2013 בראשות ראש חטיבת תיאום שבלשכת המנכ"ל, נקבע כי "כשיטה לא תינתן סמכות חתימה לעמ"י".
בתקן המשרד קיימת משרה אחת לנציג במשרת סגן קונסול, והיא בתקן השגרירות ברבת עמון.
התקן מאויש בעובד המשרד שמונה לתפקיד בישיבת ועדת המינויים מספטמבר 2009 .
בפרוטוקול הדיון האמור נכתב כי הנציגות ברבת עמון היא "מקום ייחודי, נסיבות שירות מיוחדות, על הסגן להיות בעל יכולת להיות מחליף לקונסול לכל דבר".
התקנון הקונסולרי אינו קובע קריטריונים למינוי עובדים לתפקיד זה, ולא נקבעו תנא י הכשירות הנדרשים לו.
ממסמכי האגף הקונסולרי עולה כי הנוהג המקובל הוא שבמדורים קונסולריים שבהם היקף העבודה מצריך העסקת עובד נוסף בעל סמכות קבלת החלטות וחתימה, מאשר האגף מינוי סגן קונסול מקרב העמ"י.
על פי רוב אישור האגף למינוי עמ"י לתפקיד סגן קונסול מותנה בת נאים אלה: בנציגות מועסק קונסול בכיר הכשיר ללוות את עבודת סגנו; העובד מועסק בנציגות למעלה משנה, נמצא מתאים למילוי התפקיד האמור והוכשר לכך; והעובד צפוי לעבוד בנציגות במשך שנתיים נוספות.
במועד הביקורת שימשו בתפקיד סגן קונסול, נוסף על התקן המאויש ברבת עמון, 11 עמ"י שהועסקו בנציגויות אלה: בריסל, ברלין, לונדון, לוס אנג'לס, מוסקבה, מיאמי, ניו יורק, סן פרנציסקו, פריז, קישיניב ורומא.
:שם הדוח השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הביקורת העלתה כי אף שקיבלו סמכויות לשיקול דעת והכרעה הדומים לאלה של הקונסול, אף לא אחד מהעובדים האמורים קיבל מהאגף הכשרה תואמת לכך.
יתר על כן, במדור הקונסולרי בקישינב אין מכהן קונסול כלל, והעמ"י המכהן שם בתפקיד סגן הקונסול משמש הלכה למעשה ראש המדור הקונסולרי במקום, אף על פי שהוכשר לתפקיד עמ"י בלבד ולא לתפקידים הייחודיים לקונסול.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע בעניין זה אגף מש"א כי "יח ודדו הקריטריונים למינוי עובדים לתפקידי סגני קונסול בנציגויות בחו"ל".
ביצוע פעולות נוטריוניות .
חוק הנוטריונים, התשל"ז- 1976 (להלן- חוק הנוטריונים) מקנה לנוטריון (עורך דין שעסק במקצוע 10 שנים לפחות והוסמך כנוטריון), בין היתר, את הסמכויות האלה: לאמת חתימה על מסמך; לאשר שמי שחתם על מסמך, בשם זולתו, היה מוסמך לכך; לאשר נכונותו של העתק מסמך; לאשר נכונותו של תרגום מסמך; לקבל ולאשר תצהיר והצהרה אחרת; לאשר שאדם פלוני חי; ולאמת הסכם ממון בין בני זוג, שנכרת לפני הנישואי ם.
מתן הכשרה נוטריונית לנציגים חוק הנוטריונים קובע כי נציג קונסולרי ונציג דיפלומטי של המדינה 12 רשאים להשתמש בסמכויות נוטריון במסגרת מילוי תפקידם בחו"ל "ודין פעולה שנעשתה בידי נציג כאמור מכוח סמכויות אלה כדין פעולה של נוטריון" (להלן - הנציג).
בדיקה אקראית של חלק מהפעילות הנוטריונית במדורים בחו"ל העלתה כדלקמן: (א) ביולי 2009 חתם אזרח רוסי לפני הקונסול בנציגות במוסקבה על שטר משכנתה בעברית, והקונסול אישר את חתימתו, אף שלפי דיווח הקונסול האזרח לא הבין את תוכנו של השטר.
(ב) בנובמבר 2011 הגיש אזרחישראלי תושב יפן תלונה לנציבות תלונות הציבור במשרד מבקר המדינה, ולפיה סירב הקונסול בשגרירות ישראל בטוקיו לאשר בחתימתו הצהרה לפי חוק הנוטריונים.
בירור התלונה בנציבות תלונות הציבור העלה כי התלונה הייתה מוצדקת, וכי הקונסול פעל שלא כדין.
(ג) ביולי 2012 נודע בא קראי למחלקה הקונסולרית המרחבית על כמה מדינות שבהן אישים שניתן להם באותן מדינות מעמד של "קונסול כבוד"13 מטעם ישראל "ביצעו פעולות .
12 "נציג דיפלומטי" מוגדר בפקודת הראיות: שגריר, ציר, ממונה על שגריר ות או צירות, יועץ, מזכיר ראשון, מזכיר שני, מזכיר שלישי של שגרירות או צירות, המשמשים בתפקידם במדינות חוץ.
"נציג קונסולרי" הוא: קונסול כללי, קונסול, סגן קונסול, קונסול כללי בפועל, סוכן קונסולרי, המשמשים בתפקידם במדינות שמחוץ לישראל.
שם הדוח: השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 קונסולריות שונות עבור אזרחים ישראלים ומקומיים כאחד", ובייחוד פעולות נוטריוניות, אף שהם אינם מוסמכים לעשות פעולות אלו.
בעניין אחרון זה כתב מנהל המחלקה האמורה בנובמבר 2013 למשרד מבקר המדינה: "הדבר חמור, שכן מדובר בפעולות 'נוטריוניות דמה', שהרי לא נרשמו בספר הנוטריוני הישראלי".
אגף משפט במשרד כתב בעניין זה כי מדובר ב"מיעוט ליקויים ביחס להיקף הפעולות הנוטריוניות המתבצעות מדי יום בכ-100 .
"נציגויות ברחבי העולם 2.
במצגת שהציג אגף משפט לגורמי המשרד בשנת 2013 צוין כי מסמכים שעליהם חותם אדם לפני נוטריון נועדו להבטיח את תקינות פעולותיו המשפטיות של החותם, בין היתר, באמצעות הפקדתם במאגרים רשמיים ובארכיונו של הנוטריון.
כמו כן נכתב במצגת כי אישור נוטריוני הניתן בנציגויות הוא מסמך משפטי בעל תוקף ראייתי אשר עצם החתימה עליו אינה ניתנת לערעור.
חוק הנוטריונים מתנה את מתן הסמכויות הנוטריוניות לנציגים הקונסולריים ולנציגים הדיפלומטיים בהשתתפותם " בהשתלמות קצרה, במתכונת שיקבע המנהל הכללי של משרד החוץ, או מי שהוא הסמיך לכך, בהתייעצות עם ועדת הרישיונות14".
המחלקה למשפט דיפלומטי ואזרחי באגף משפט אמונה, בין השאר, על הכשרת עובדי המשרד בתחומים הנוטריוניים.
ההכשרה שמעניקה מחלקה זו בשיתוף מחלקת הדרכה ומחשוב באגף לעובדי המשרד היוצאים לחו"ל, שהם בעלי זכות חתימה על מסמכי ם נוטריוניים, מסתכמת בשמונה שעות לימוד.
באפריל 2013 כתב מנהל המחלקה הקונסולרית המרחבית לאגף משפט כי הנציגים המשרתים בנציגויות אינם נבחנים במסגרת ההכשרה הנוטריונית הניתנת להם.
בספטמבר אותה שנה כתב אגף משפט למשרד מבקר המדינה בעניין זה: "המשרד מקיים מבחן בתו ם ההשתלמות רק לאותם עובדים שאמורים לשמש כקונסול, במסגרת הקורסים המלאים".
לדעת משרד מבקר המדינה, לאור חשיבות ההקפדה על תקינות הפעילות בתחום הנוטריוני כאמור, על המשרד לוודא שלא רק נציגים בתפקידי קונסולים, אלא כל הנציגים הנדרשים מעת לעת לבצע פעולות נוטריוניות בנציגויות בהיעדר הקונסול, יקבלו את מלוא ההכשרה המתחייבת על פי חוק הנוטריונים.
בינואר 2014 הודיע אגף משפט למשרד מבקר המדינה כי "החל מקורס ההכשרה ליוצאים לחו"ל שיתקיים בחודש פברואר 2014 , תנאי להסמכה הנוטריונית יהיה עמידה במבחן בציון עובר של 80 .
13 תואר דיפלומטי שמעניקה מדינה לתושב מדינה זרה.
תואר זה מסמיכו לייצג אינטרסים של המדינה המעניקה במדינת תושבותו.
14 :"ועדת רישיונות" היא ועדה סטטוטורית הפועלת מכוח החוק האמור והיא מונה שבעה חברים בראש הוועדה מנכ"ל משרד המשפטים, ונוספים עליו שני נציגי לשכת עורכי הדין, שלושה נציגי ציבור ונוטריון.
:שם הדוח השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מפאת חשיב ותה של הפעילות הנוטריונית בנציגויות בחו"ל ומפאת ההשלכות המשפטיות האפשריות על הצדדים הנוגעים בדבר ועל צדדים שלישיים, ראוי שאגף משפט יבחן את הצורך להגדיל את היקף ההכשרה הנוטריונית של עובדי המשרד ולקיים הדרכות עתיות, בייחוד בנציגויות שבהן מתבצעת פעילות זו בהיקף נרחב.
בתשובתו מינואר 2014 כתב אגף משפט כי המשרד מכין תכנית הכשרה חדשה בתחום הנוטריוני שתכלול גם הכשרה מעשית ומשחקי סימולציה, וכי המשרד גם שוקל אפשרות לקיים הכשרות רענון בנציגויות בחו"ל באופן שיטתי, בכפוף לאילוצים תקציביים.
בקרה על הפעילות הנוטריונית בנציגויות המחלקה לרישוי נוטריונים במשרד המשפטים (להלן - המחלקה לרישוי נוטריונים) אמונה על פיקוח רציף על עבודת נוטריונים ברחבי הארץ באמצעות מבקרים המקיימים ביקורות מטעמה.
המחלקה האמורה מקבלת דיווחים שוטפים מהמבקרים, ובסמכותה לנהל מעקב אחר תוצאות הביקורת ובמקרים מתאימים לגבש מסקנות והמלצות בדבר העמדה לדין משמעתי של נוטריונים בכפוף להחלטת היועץ המשפטי לממשלה.
המחלקה גם מבררת תלונות של הציבור הרחב המוגשות נגד נוטריונים ובסמכותה לגבש המלצות בדבר העמדתם לדין משמעתי כאמור.
משרד החוץ אינו מקיים בשגרה בקרה שו טפת על הפעולות הנוטריוניות שעושים הנציגים הקונסולריים והדיפלומטיים בחו"ל, כפי שעושה משרד המשפטים בדבר הפעילות הנוטריונית בישראל.
בתגובתו על ממצאי הביקורת כתב אגף משפט כי הבקרה על הפעילות הנוטריונית משולבת בבקרות התקופתיות שעושים קציני המנהלה האזוריים בנציגויות.
עוד הוסיף , כי ביצוע בקרה "שיטתית" בתחום הנוטריוני מצריכה תקציב ומשאבים.
עד שנת 2013 לא היו קשרי עבודה בין האגף לעניינים קונסולריים ואגף משפט ובין המחלקה לרישוי נוטריונים, בכל הנוגע להתוויית פעולות הבקרה ולמתן הנחיות משפטיות ועדכונים מקצועיים הנ וגעים לפעילות הנוטריונית במדורים.
רק באפריל 2013 , במהלך הביקורת, סיכמו נציגי שני המשרדים לפעול ליצירת ממשק עבודה בתחומים אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי שיתוף הפעולה בין המשרדים האמורים יתבטא גם במתן סיוע והדרכה מצדו של משרד המשפטים לגיבוש מתכונת הבקרה המקצועית הרצויה של מטה המשרד על הפעילות הנוטריונית בנציגויות בחו"ל.
ביצוע בדיקות גנטיות בנציגויות לתינוקות שנולדו בחו"ל .
הזכות לקבלת אזרחות ישראלית מוקנית מכוח העילות המנויות בחוק האזרחות, התשי"ב - 1952 (להלן- חוק האזרחות).
ילד שהורתו ולידתו הייתה בישראל מאישה שהסכימה לשאת היריון וללדת ילד עבור בני זוג (להלן - ההורים המיועדים) במסגרת הסכם שאושר בהליך 800 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: השירות הקונסולרי במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שנקבע בחוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד), התשנ"ו- 1996 (להלן- חוק הפונדקאות), יירשם במרשם האוכלוסין כאזרח ישראלי בהתאם לצו הורות שניתן בבית המשפט לענייני משפחה לבקשת ההורים המיועדים.
בישראל אין כיום חוק המסדיר הכרה בהסכמים לנשיאת עוברים כאמור (להלן - הסכם פונדקאות) הנחתמים ומבוצעים בחו"ל.
לפיכך, לידתו של ילד בעקבות פעולה הסכמית פרטית של אזרחים ישראלים המבוצעת בחו"ל אינה נמצאת בפיקוח המדינה.
בהתאם למקובל כיום בישראל, אזרחים ישראלים המבקשים להוכיח באמצעות בדיקה גנטית כי יש קשר משפחתי בינם ובין מי שנולד בעקבות הסכם פונדקאות פונים לבית המשפט לענייני משפחה, אשר בסמכותו להורות לקיים בדיקות להוכחת הקשר הגנטי.
משנת 2005 ואילךמרכזת מחלקת קשרי חוץ וזרי ם באגף לעניינים קונסולריים את הטיפול בצווים של בית המשפט לענייני משפחה לביצוע בדיקה גנטית בנציגויות בחו"ל.
בשנת 2005 טיפלה המחלקה האמורה בתיק אחד בלבד בנושא זה, בשנת 2010 ב-49 תיקים, ואילו בשנת 2012 היא טיפלה ב -255 תיקים.
אגף משפט מתאם את הפעולות בתחום זה בין משרד המשפטים, פרקליטות המדינה, רשות האוכלוסין וההגירה ובין הנציגויות.
המלצות לתנאי ההכרה בישראל בהסכם פונדקאות בחו"ל ובתוצאותיו הותוו במסקנות ועדה ציבורית, שמינה ביולי 2010 מנכ"ל משרד הבריאות דאז לבחינת אסדרה חקיקתית של נושא הפריון וההולדה בישראל בראשות פרופ' שלמה מור -יוסף (להלן - ועדת מור -יוסף).
דוח ועדת מור-יוסף שפורסם במאי 2012, עוסק בפירוט בסוגיות הערכיות והמקצועיות הכרוכות בנושא הפונדקאות בחו"ל15.
ועדה ליישום המלצות ועדת מור-יוסף הגישה ביולי 2013 את המלצותיה לשרת הבריאות.
יצוין כי משרד החוץ איננו בעל סמכות ההכרעה בסוגיות העולות במסגרת הליך הפונדקאות.
משרד מבקר המדינה בדק את אופן ביצוע הבדיקה הגנטית במדורים, ולהלן הממצאים: 1.
חוק מידע גנטי, התשס"א- 2000 (להלן- חוק מידע גנטי), קובע הוראות לעניין ביצוע בדיקה גנטית להוכחת קשרי משפחה לצרכים שונים, לרבות לצורך הכרה במעמדו האזרחי של אדם באמצעות הוכחת קשר הורי ביולוגי בינו ובין אזרח ישראלי.
שר הבריאות ממונה על ביצועו של חוק זה.
תקנות מידע גנטי (עריכת בדיקה גנטית לקשרי משפחה, תיעוד ושמירת תוצאותיה), התש"ע- 2010 (להלן- תקנות מידע גנטי) קובעות כי בית משפט רשאי להורות על נטילת דגימה מנבדק ששוהה מחוץ לישראל (להלן - הנבדק) בנציגות דיפלומטית או קונסולרית של המדינה בחו"ל.
בנסיבות אלה יזוהה ה נבדק במקום נטילת הדגימה , והדגימה שניטלה מ מנו תישלח למעבדה בישראל בצירוף העתקים של מסמכי הזיהוי ותצלומו העדכני של הנבדק.
כן קובעות התקנות כי מנכ"ל משרד החוץ יקבע הנחיות ביצוע בהתייעצות עם מנכ"ל משרד המשפטים ועם מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה, ובהסכמת מנכ"ל משרד הבריאות.
(א) בהנחיות פנימיות שפרסם משרד הבריאות בדצמבר 2010 (להלן- הנחיות משרד הבריאות) נקבע, בין היתר, כי במקרה שהדגימה תילקח בישראל במקום שאינו מוסד רפואי "מנהל המעבדה בה תתבצע הבדיקה הגנטית אחראי לוודא כי נטילת הדגימה מתואמת.
עם בעל המקצוע הרפואי שעתיד ליטול את הדגימה".
אשר לבדיקת אדם השוהה בחו"ל קבע אותו נוהל כי "נטילת דגימה בחו"ל לשם הבאתה לבדיקה בישראל תיעשה באמצעות משרד החוץ בלבד, לפי נוהל והנחיות של מנכ"ל משרד החוץ".
15 משרד הבריאות, "המלצות הוועדה הציבורית לבחינת הסדרה חקיקתית של נושא הפריון וההולדה בישראל" ( 2012 .