HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
, המעניקה את פרס ספיר לספרות באוגוסט 2011 הודיע היו"ר לחברי הדירקטוריון כי כחלק מקביעת מעמד המפעל כחל"צ יש למנות חברים נוספים לאסיפה הכללית של קרן ספיר (שאינם דירקטורים), אשר ישמשו חברי ועדת הביקורת של הקרן.
היו"ר הציע שלושה מועמדים והציג לחברי הדירקטוריון את קורות החיים שלהם.
הדירקטוריון אישר את הצעת היו"ר מבלי שדן בהתאמתם לתפקיד - הוא לא דרש מהיו"ר פרטים בדבר היכרותם של המועמדים עם נושאי משרה במפעל (ועם היו"ר בפרט), ולא עמד על כישוריהם הייחודיים שיאפשרו להם למלא את התפקיד באופן מיטבי ולטובת הקרן.
בביקורת עלה כי ליו"ר היכרות מוקדמת עם אחת משלושת המועמדים שהוא הציע, וכי היא החתומה על מסמכי המפלג ה שהקים היו "ר; היו"ר הסתפק בהודעה לדירקטוריון כי הכיר את המועמדת בעבר, אך לא פירט את טיב ההיכרות.
בתגובת היו"ר והמזכיר ממרץ 2017 ציין היו"ר כי קשריו עם המועמדת לא היו אישיים או עסקיים, וקיומם לא העלה כל חשש לניגוד עניינים.
מידע זה, לגישתו של היו"ר, לא היה רלוונטי ולא היה בו כדי להשפיע על החלטת הדירקטוריון.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר כי היה עליו להציג לפני הדירקטוריון את מלוא המידע על המועמדים שהציע, ובכלל זה למסור גילוי נאות להיכרותו המוקדמת עמם, אם הייתה כזו, ולאפשר לדירקטוריון לקיים דיון על השפעתם של קשרים אלה וזאת ללא קשר לאופיים.
משרד מבקר המדינה מעיר גם לחברי הדירקטוריון כי היה עליהם לדרוש מהיו"ר להביא לפניהם את מלוא המידע על אודות המועמדים לתפקיד חברי ועדת הביקורת של קרן ספיר, וכן היה עליהם לדרוש פירוט של כישוריהם הייחודיים של המועמדים, ואף לקבל חוות דעת משפטית בנוגע להסדרת מניעה של ניגודי עניינים אם יתעוררו.
מן האמור עולה כי הדירקטורים נעדרו מישיבות רבות שקיים הדירקטוריון, במקרים שנבחנו החליטו החלטות ללא שדרשו שמלוא המידע יהיה בידיהם, או אישרו את החלטות יו"ר הדירקטוריון ללא דיון מעמיק.
מעורבות לא מספקת של האסיפה הכללית במינוי חברי ועדת הביקורת של המפעל .
האסיפה הכללית היא אסיפה של בעלי המניות של המפעל, המורכבת מ -41 ראשי רשויות ומועצות מקומיות35 .
), ומתכנסת אחת לשנה (או בישיבות מיוחדות בין סמכויותיה למנות את ועדת הביקורת של המפעל, אשר תפקידה לבדוק את תקינות פע ולות המפעל ומוסדותיו, לבדוק את השגת יעדי המפעל ביעילות ובחיסכון, להציע לדירקטוריון דרכים לתיקון ליקויים בניהול המפעל ועוד.
בביקורת נמצא כי ביוני 2012 הציעהיו"ר לאסיפה הכללית מועמדים שישמשו כחברי ועדת הביקורת וזאת מבלי להציג גילוי נאות בנוגע להיכרותו עם אותם המועמדים.
האסיפה הכללית לא בחנה את התאמתם של המועמדים ואת היכרותם המוקדמת עם המפעל או עם נושאי משרה בו, לרבות עם יו"ר הדירקטוריון, ואף על פי כן אישרה את מינוים.
רק ימים אחדים לאחר מינוי ועדת הביקורת העביר היו"ר למזכיר , ליועמ"ש הדירקטוריון וליו"ר ועדת הביקורת מכתב גילוי נאות ובו פירט את היכרותו עם כמה מחברי ועדת הביקורת שהוא הציע ושנבחרו.
לא נמצאו מסמכים מתעדים לדיונים עוקבים בנושא במסגרת דיוני האסיפה הכללית.
בתגובת היו"ר והמזכיר ממרץ 2017 ציין היו"ר כי אף שניתנה לחברי הדירקטוריון האפשרות להוסיף שמות לר שימת המועמדים הם לא עשו כן, ולפיכך נותרו המועמדים שהוא הציע המועמדים היחידים.
עוד ציין כי קשריו עם המועמדים לא היו אישיים או עסקיים, ולא הוטלה עליו כל חובה למסור דיווח לדירקטוריון או לאסיפה הכללית על היכרותו עמם.
וכי קיומם של קשרים אלה לא העלה כל חשש לניגוד עניינים והם לא חייבו דיון.
חברי ועדת הביקורת בתשובתם למשרד מבקר המדינה מיולי 2017 הוסיפו וציינו כי קשריהם עם היו"ר היו מרוחקים ולא היוו עילה לפסילתם, ומשכך גם לא היה צורך למסור דיווח אודותיהם.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר כי הסמכות להחליט בנוגע לקיום של קשרים שעלולים להגיע לכדי ניגוד עניינים והצורך להסדיר את מניעתו אינה מסורה למי שהוא בעל הקשרים, קרי במקרה זה - היו"ר, אלא לגורם אובייקטיבי אחר.
לכן היה על היו"ר למסור גילוי נאות על היכרותו המוקדמת עם המועמדים לפני התכנסות האסיפה הכללית ולא אחריה, בטרם התקבלה ההחלטה על מינוי חברי ועדת הביקורת, כדי שהאסיפה תוכל לקבל החלטה שקולה ומבוססת.
משרד מבקר המדינה מעיר גם לאסיפה הכללית, כי היה עליה לדרוש מהיו"ר להביא לפניה את מלוא המידע על אודות המועמדים, לברר האם יש ליו"ר היכרות מוקדמת עם המועמדים שהציע וכן לדרוש פירוט של כישוריהם הייחודיים לתפקיד חברי ועדת הביקורת, דבר שלא עשתה.
35 וכן מנציגים נוספים של העיריות ירושלים, תל אביב-יפו, חיפה ובאר שבע.
הייעוץ המשפטי במפעל הפיס .
היחידה המשפטית במפעל הפיס היא גוף מטה הכפוף למנכ"ל, האחראי לטיפול בנושאים המשפטיים הנגזרים מפעילות המפעל, ובכללם מתן ייעוץ משפטי לכלל היחידות במפעל הפיס.
בראש היחידה ה משפטית עומד היועץ המשפטי, והוא הסמכות המקצועית בכל נושא שעוסקת בו היחידה המשפטית.
נוהל הייעוץ המשפטי מ -2015 :מגדיר את תפקידי היחידה המשפטית, ובהם אחריות לכל הנושאים המשפטיים הנגזרים מפעילות המפעל; אחריות למתן חוות דעת, ייצוג וליווי מפעל הפיס בהיבט של חוק ומשפט; מתן מענה מקצועי לחטיבות המפעל (בנושאים שבתחומה או באמצעות עורכי דין חיצוניים המאושרים בוועדת המכרזים) ואחריות למתן ייעוץ שוטף לממונה על פניות הציבור.
האחריות לנושאים המשפטיים : על אף הפעילות הכלכלית והציבורית הענפה של מפעל הפיס ועל אף ההיקף הגדול של מחזור עסקיו, מנתה היחידה המשפטית במפעל הפיס רק שני עורכי דין: יועצת משפטית ועורכת דין נוספת.
יצוין כי במהלך הביקורת השלים מפעל הפיס עבודת מטה, ובמועד סיכום הביקורת מנתה היחידה ארבעה עורכי דין.
כדי להשלים את הצורך בייעוץ משפטי עבור האגפים, המפעל התקשר באופן קבוע עם עורכי דין חיצוניים.
נוסף לכך הזמין המפעל חוֹות דעת משפטיות בנושאים נקודתיים, שהצטברו בשנים האחרונות למאות חוות דעת.
גם הדירקטוריון הפעיל דרך קבע יועץ משפטי חיצוני, וכמו כן שכר באמצעות ועדת המכרזים של המפעל שירותי ייעוץ משפטי חיצוני אד -הוק עבור משימ ות הקשורות לדירקטוריון36.
בשנים 2016-2013 הסתכמו סכומי כסף אלה ששילם מפעל הפיס למשרדי עורכי דין פרטיים עבור ייעוץ משפטי בכ-18 .
מיליון ש"ח נמצא כי מפעל הפיס שכר את שירותיהם של משרדי עו רכי דין חיצוניים גם בנושאים הקשורים למהות המפעל ולליבת פעילות ו, שבהם נדרשו ידע ובקיאות פנים-אירגוני ים, וזאת ללא פיקוח ובקרה של היועצת המשפטית של המפעל.
היועץ המשפטי הוא "שומר הסף" של מפעל הפיס, ולשם מילוי תפקידו כראוי עליו לפעול מתוך עצמאות מקצועית .
העברת סמכות הייעוץ המשפטי לעורכי דין חיצוניים מסירה באותם מקרים את האחריות ואת המחויבות מהיועץ המשפטי ומעבירה אותן לגורם שאינו חלק מהארגון, ובכך נפגע מנגנון "שומר הסף" המשפטי.
36 ייעוץ משפטי לוועדה הדירקטוריונית, לחבר דירקטוריון, לוועדת הביקורת ועוד.
על כך כבר העיר מבקר המדינה בדוח קודם כי מסירת עבודות לעורכי דין חיצוניים בתחומים רבים הנוגעים לליבת העשייה עלולה לפגוע בעצמאות החברה, והיא מגבירה את תלותה בגורמים חיצוניים37.
יועץ משפטי חיצוני אינו נושא בחובות המוטלות על עובדי המפעל, לרבות החובות כ"שומר סף".
בתשובת היו"ר והמזכיר ממרץ 2017 הם כתבו כי במסגרת המסמך שהכין המזכיר במרץ 2016 ,, שנועד להסדיר את עבודת הייעוץ המשפטי במפעל הפיס נקבע כי היועצת המשפטית אמורה לייעץ לממונה על העסקת יועצים משפטיים חיצוניים ולרכז את כל העניינים המשפטיים במפעל הפיס.
יש למנוע את העברת מרכז הכובד של העבודה המשפטית של מפעל הפיס לגורמים חיצוניים.
על המפעל לחזק את היחידה המשפטית במפעל הפיס על מנת שתיתן מענה לצרכים המשפטיים השוטפים של הארגון, ותרכז את מלוא הטיפול בעניינים המשפטיים של המפעל, תוך איגום ידע ארגוני, צמצום השימוש ביועצים חיצוניים וחיסכון בעלויות הייעוץ המשפטי.
ראוי כי התקשרויות עם משרדי עורכי דין ח יצוניים ייעשו רק במקרים ייחודיים שבהם נדרשת מומחיות מיוחדת, ורק על ידי הלשכה המשפטית.
תפקיד היועץ המשפטי של ארגון הוא תפקיד מפתח המבטיח את פעולתו התקינה של הארגון.
קביעת תנאי העסקה לבכירי מפעל הפיס בניגוד להנחיות משרד האוצר .
במאי 2004 החליט שר האוצר להחיל את חוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985 על מפעל הפיס.
החוק קובע 38 כי המפעל לא יבצע שינויים בשכר, בתנאי הפרישה, בגמלאות ובהטבות כספיות אחרות הקשורות בעבודה, אלא בהתאם למה שהוסכם או בהתאם לנוהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישורו של שר האוצר (אלא אם אלה ניתנים מכוח הסכמים קיבוציים ישנים).
עוד בשנת 2004 הנחה המ מונה על השכר את המפעל כי "למען הסר ספק, החלת הסכמי העסקה/פרישה חדשים טעונה אישור הממונה (הן בדרך של .
37 ,מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי (2016 '), עמ156.
לחוק יסודות התקציב מפעל הפיס | 1743 .
אישור מערכת כללים והן בדרך של אישור הסכמים ספציפיים)".
בהתאם נקבע נוסח הסכם אישי, אשר היה מקובל הן על הממונה על השכר הן על המפעל, אשר חייב את המפעל בכל התקש רות המבוססת על חוזה אישי.
כמו כן, במהלך השנים הנחה הממונה את המפעל בעניין שכר העובדים בכלל ושכר הבכירים בפרט, וקבע תקרות שכר, עדכוני שכר, הנחיות הנוגעות לפנסיה וכיוצא באלה.
בביקורת נמצא כי מתוך 22 הסכמים אישיים39 שחתם המפעל מאז שנת2004 - 17 (77% ) לא עברו לאישור הממונה על השכר וממילא לא קיבלו את אישורו.
בבדיקת חלק מההסכמים האישיים שלא הועברו לעיונו של הממונה על השכר נמצאו חריגות מהכללים שנקבעו בנוסח ההסכם האישי, שנעשו ללא אישורו של הממונה.
היות שהממונה קיבל מדי שנה ממפעל הפיס דיווח על העובדים החדשים שהתקבלו , לרבות תנאי העסקתם ושכרם , היה עליו לדרוש שהסכמי העסקתם של העובדים על בסיס חוזים אישיים יובאו לאישורו לפני שיחלו בעבודתם.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת המפעל כי לא הביאה את הסכמי העסקתם של העובדים בחוזים אישיים לאישורו של הממונה על השכר, בניגוד לאמור בחוק יסודות התקציב ובניגוד להנחיות הממונה.
הדבר מקבל משנה חשיבות כשהמפעל עורך שינויים בנוסח המוסכם עם הממונה על השכר.
בתשובת המפעל למשרד מבקר המדינה מיולי 2017 וכן בתשובתה של מנהלת אגף משאבי אנוש מיולי 2017 הם ציינו כי מפעל הפיס קיבל לאחרונה חוות דעת שקובעת שאין חובה להעביר את ההסכמים האישיים לממונה על השכר, וכי די כי יאשר הממונה על השכר את נוסח הסכם.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת מפעל הפיס כי הנחיית הממונה על השכר ברורה ואינה משתמעת לשני פנים.
נוסף לכך ולא בשולי הדברים, יש לתהות על השיטה שנוקט מפעל הפיס, שהזמין חוות דעת כדי לחמוק מחובתו, פעמים גם בדיעבד; מדובר בדרך לא ראויה, ובשימוש לא נאות בכספי הציבור.
על הממונה על השכר לדרוש ממפעל הפיס להעביר לאישורו את כל ההסכמים האישיים שעליהם חתם מאז שנת 2004 , לבחון אם הם עומדים בכללים, לדרוש את תיקונם לפי הצורך ואף לבחון אם צריך להשיב כספים במקרה ששולמו ביתר.
מתוך כל העובדים שעודם עובדים במפעל במועד הביקורת תחת הסכמים אישיים 1744 |דוח שנתי 68ג .
למפעל הפיס יש כמה נהלים העוסקים בשכר הע ובדים, ובהם נוהל שכר מ-2006 ונוהל קידום דרגה מ-2012 .
כמו כן, במפעל הסכם קיבוצי הקובע את השכר ואת תנאי ההעסקה של עובדי המפעל, וכן מועסקים בו עובדים בהסכמים אישיים (שלא מכוח ההסכם הקיבוצי).
במפעל פועל "פורום שכר", המורכב מהמנכ"ל, סמנכ"ל הכספים ומנהל אגף משאבי אנוש.
הפורום דן בבקשות לקידום בדרגה, עדכון שכר או שינוי בתנאי העסקה של עובדים, ומחליט בהתאם למידע הרלוונטי המובא לפניו, לרבות המלצות ונימוקי המנהלים הישירים והסמנכ"לים בכתב ובעל פה, נתוני התיק האישי של העובד, קידומים היסטוריים, השלכות מערכתיות של עדכונים וכיוצא בזה.
שכר הסמנכ"לים נדון על ידי המנכ"ל בלבד40.
בין ההוראות שהחיל הממונה על השכר נמצאו גם הנחיות בדבר גובה שכר עובדי המפעל, ובעיקר של העובדים הבכירים המועסקים מכוח הסכמים אישיים.
כך למשל בנובמבר 2006 קבע הממונה את תקרת שכרם של בעלי התפקידים הבכירים וביניהם עוזר היו"ר, הסמנכ"לים והמזכיר, בהשוואה לשכר מנכ"ל בחברה ממשלתית שרמת הסיווג שלה 1041 .
עוד קבע הממונה כי מפעל הפיס ינהג במשורה בכל הנוגע לקביעת שכר הבכירים (לרבות שכר המזכיר), כך ששכרם יתפתח עד לתקרת השכר בהדרגה, על פי הישגיהם ותרומתם לגוף.
בהנחיה משנת 2007 ,קבע הממונה כי קידום שכר העובדים בהסכם אישי לא יעלה על 5% .
בשנה בבדיקה נמצא כי מפעל הפיס פעל בכל הנוגע להעלאת שכרם של כמה בעלי תפקידים, באופן שאינו תואם את הנחיות הממונה, ומבלי לדווח לו ולקבל את אישורו.
שכרו של המזכיר הועלה במהלך שנת 2013 ב-20% עד לתקרת השכר הקבועה של המזכיר, וזאת בניגוד להנחיות הממונה הקובעות שהעלאת השכר המקסימלית בשנה תהיה בשיעור 5% .
כמו כן, באותו מועד שבו הוחלט להעלות את שכר המזכיר, קבע פורום השכר כי שכרם של נושאי משרת אמון ייקבע מלכתחילה בגובה תקרת השכר המאושרת על ידי הממונה, ובכך למעשה הצדיק פורום השכר את ההעלאה הגבוהה, המנוגדת להנחיות הממונה.
כאמור בנוהל קידום דרגה 41 חברה ממשלתית היא חברה הנמצאת בבעלות מלאה של המדינה או שהמדינה היא בעלת שליטה בה.
החברות הממשלתיות מסווגות על פי עשר רמות בהתאם לגודל, למורכבות, ליעילות ולמאפיינים נוספים (ובכל רמה מסווגות החברות גם לחברות עסקיות ושאינן עסקיות).
ככל שהסיווג גבוה יותר, חשיבות החברה עולה.
רשות החברות הממשלתיות מפקחת על פעילות החברות ובין היתר גם אחראית לתנאי השכר של העובדים.
סיווג החברה קובע את השכר החודשי של המנכ"ל, אשר שכרו גבוה יותר ככל שסיווג החברה גבוה יותר, ובהתאם לכך נחתם עמו חוזה העסקה.
בכל רמת סיווג זוכות החברות המסווגות כעסקיות לשכר גבוה יותר.
להרחבה ראו עדית סולברג, מנהלים בכירים בחברות ובתאגידים ממשלתיים, בנק ישראל - מחלקת המחקר, אוגוסט 2007.
מבלי לדווח לו, ותוך .
שכרם של בכירים נוספים הועלה באופן רטרואקטיבי ובצורה חדה, בניגוד להנחיית הממונה על השכר, הקובעת כי יש להגדיל בהדרגה את שכר הבכירים, עד לתקרת השכר, על פי הישגיהם ותרומתם לג וף.
ההעלאות הרטרואקטיביות בוצעו בין אם כדי להימנע מקיזוז סכומים ששילם המפעל לבכירים בטעות ובין אם כדי להצדיק החלטות שקיבל המפעל בעבר.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת מפעל הפיס ולפורום השכר כי בכל הנוגע לשכרם של בכירי המפעל, הם חרגו מהכללים שקבע הממונה על השכר, וזאת מבלי לדווח לו ולקבל את אישורו, ותוך שימוש בתירוצים שנועדו להצדיק את מעשיהם.
בתשובת היו"ר והמזכיר ממרץ 2017 , הם הבהירו כי הם מקבלים את הערות משרד מבקר המדינה בהקשר זה וכי לאור הביקורת של משרד מבקר המדינה, ניתנה הנחייה של היו"ר לבדוק את החוזים האישיים ולוודא שאין בהם חריגה מהוראות הממונה על השכר.
משרד מבקר המדינה מעיר לממונה על השכר על שלא פיקח כראוי על שכר הבכירים במפעל.
הממונה על השכר ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיולי 2017 , כי האגף מפקח על השכר במפעל הפיס באופן שוטף ונמצא בקשר רציף עם מפעל הפיס על מנת לוודא שהשכר במפעל משולם על פי החוק.
יחד עם זאת, מערכת היחסים עם מפעל הפיס בנויה על אמון ויכולת הרתעה ואין באפשרות האגף לבחון הסדרים שלא הובאו לידיעתו ולאישורו.
בעקבות דוח מבקר המדינה פנה האגף למפעל הפיס ודרש לקבל את החומרים שלא הובאו לידיעתו.
ככל שיעלה הצורך, בכוונת הממונה לבדוק את נושא תוספות השכר, ואם יתבררו כחריגות, יבטלן, וכמו כן יטפל משמעתית בגורמים האחראים.
על הממונה על השכר לבחון את כל ההסכמי ם הקיימים של בכירים המועסקים במפעל, ואם יימצאו חריגות מהנחיותיו עליו לדרוש שישיבו כספים אלה.
כמו כן עליו לקיים שגרה קבועה של בקרת שכר הבכירים במפעל.
עבודה נוספת של בכירים .
במאי 2010 הפיץ הממונה על השכר הנחיות בדבר עיסוק נוסף של עובדים בכירים בגופים הציבוריים 42 , וקבע כי עובד בכיר לא יהיה רשאי לעסוק בכל עיסוק נוסף (בשכר, בתמורה אחרת או בהתנדבות)43 , אלא אם יינתן לו היתר לכך על ידי האורגן המנהל של הגוף, לשנה אחת בלבד (ולאחריה יהיה צורך בהגשת בקשה חדשה) ולעיסוק אחד בלבד, ובתנאי שאין הוא נתון במצב של ניגוד עניינים.
כן קבע כי הגוף יבצע בדיקות תקופתיות בעניין וידווח אחת לשנה לממונה על השכר על היתרים כאמור שניתנו.
ההסכם הקיבוצי של המפעל אוסר כל עבודה נוספת על כל עובדי המפעל (אלא אם אישר זאת המנכ"ל מראש ובכתב) .
כך גם קובע הקוד האתי של המפעל ונוהל הנוכחות.
כמו כן, נוהל המפעל למניעת ניגוד עניינים 44 מחייב נושאי משרה במפעל לדווח על עבודה, שירותים או כהונה בגוף אחר למנהלת אגף משאבי אנוש.
כעולה מתשובתם של היו"ר והמזכיר למשרד מבקר המדינה ממרץ 2017 , באוגוסט2015 ביקשהההנהלה לתחום את האישורים בזמן, ובהתאם לזאת מתקיים מאז מדי שנה דיון בוועדת הביקורת בנושא רשימת העיסוקים הנוספים של עובדי המפעל.
על אף הכללים המפורטים לעיל בביקורת נמצא כי נכון ליולי 2016 לכמה מבכירי המפעל45 , היה אישור לעסוק בעבודה נוספת, אולם חלק מהאישורים ניתנו בניגוד לכללים אלה ולהנחיות הממונה על השכר.
האישורים ניתנו לתקופה בלתי מוגבלת, חלקם בני יותר מעשור וחלקם ניתנו ליותר מעיסוק אחד מהעיסוקים המופיעים ברשימת העיסוקים המותרים על פי הנחיות הממונה.
זאת ועוד, המפעל גם לא דיווח לממונה על השכר על העיסוקים הנוספ ים של העובדים הבכירים כפי שקובעות ההנחיות.
42 עובד בכיר בהתאם להנחיה, הוא עובד המועסק בחוזה בכירים, בנוסח שאישר הממונה על השכר או בעל תפקיד כהגדרתו בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה -1985 .
בהגדרת עובד בכיר נכללים: יו"ר וחבר דירקטוריון, מועצה או הנהלה; מנכ"ל; סמנכ"ל; מזכיר; מבקר פנים; יועמ"ש וכל מנהל אחר הכפוף במישרין למנכ"ל.
43 הנחיית הממונה על השכר - עיסוק נוסף לעובדים בכירים בגופים ציבוריים, מיום 11.
"עיסוק נוסף" הוגדר בהנחיה כ"כל עבודה המכניסה שכר או עיסוק בעסק שמטרתו היא קבלת הכנסה או רווחים וזאת מחוץ לעבודתו.
למעט רכישת מניות בחברה או חלק בשותפות, בתנאי שהעובד אינו פעיל באיזה צורה שהיא בניהול החברה או השותפות".
כמו כן ההנחיות אוסרות עיסוק בתפקיד "דירקטור מטעם בעל עניין בחברה" וכן בפעילות התנדבותית.
44 נוהל "מניעת ניגוד עניינים והסדרת עסקאות עם גורמים שלנושאי משרה יש בהם עניין אישי", מינואר 2016.
45 ביניהם יו"ר הדירקטוריון, מזכיר החברה, ראש מטה חטיבת המחשוב והתקשורת ומנהלי אגפים ומחלקות.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת מפעל הפיס ובפרט למנהלת אגף משאבי אנוש כי עליהם למפות בדחיפות את כל העיסוקים הנוספים של עובדי המפעל, להפסיק מיד עיסוקים אסורים ועיסוקים מרובים ולדווח מדי שנה על העיסוקים הנוספים של העובדים הבכירים לממונה על השכר.
מפעל הפיס ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיולי 2017 , כי ההנחיה האמורה של הממונה על השכר אינה חלה על מפעל הפיס, כיוון שהיא מופנית לתאגידים סטטוטוריים ומפעל הפיס אינו נמנה עם תאגידים אלה, ובהתאם לזאת מפעל הפיס כלל אינו חייב לדווח לממונה על השכר על העיסוקים הנוספים של עובדיו ומנהליו.
משרד מבקר המדינה מעיר למפעל הפיס כי ניכר מהמסמכים שברשותו שהוא פעל לכאורה במהלך העבודה השוטפת על פי הכללים שנקבעו בהנחיית הממונה, ואין כל הצדקה להתנערותו כעת מתחולתה במפעל.
אי-דיווח או דיווח חלקי על עיסוקים נוספים: בבדיקה נמצא כי כמה מבכירי המפעל, ובהם היו"ר, לא דיווחו על עיסוקיהם הנוספים, או שדיווחיהם היו לקויים וחסרים ולא אפשרו בחינה מעמיקה של עמידתם בכללים.
יו"ר הדירקטוריון : יו"ר הדירקטוריון מועסק במפעל בשכר, במשרה מלאה, החל מספטמבר 2011 .
הסכם ההעסקה שלו קובע כי הוא לא יהיה רשאי לעבוד בעבודה נוספת בשכר, אלא אם אישר זאת הדירקטוריון במפורש.
במאי 2011 , כארבעה חודשים לפני חתימתו על הסכם העסקתו, ניהל היו"ר עם יועמ"ש הדירקטוריון של המפעל (באותה עת) דין ודברים בדבר הסעיף בהסכם האוסר עליו לעסוק בעיסוקים נוספים, וביקש כי הנושא יובא לפני הדירקטוריון כדיווח ולא לאישור.
ביוני 2011 דיווח היו"ר לדירקטוריון בעל פה על עיסוקיו הנוספים .
נמצא כי הדיווח של היו"ר לדירקטוריון היה חלקי וחסרו בו כמה מעיסוקיו הנוספים .
כמו כן הוא לא דיווח על הכנסותיו מהעיסוקים הנוספים46.
הדירקטוריון לא דן בכך ולא נתן אישורו לעיסוקיו הנוספים של היו"ר.
בבדיקה נמצא כי היו"ר לא דיווח על מלוא עיסוקיו הנוספים.
היו"ר שימש יועץ אסטרטגי , מרצה בתשלום וכותב מאמרים .
כמו כן, במועד התחלת עבודתו במפעל הוא היה מנהל ודירקטור בחברות מסוימות.
יצוין כי רק במהלך הביקורת, ביולי 2016 , בעקבות דרישת מנהלת משאבי אנוש .
46 לפי הנחיות הממונה על השכר, בעת מילוי תפקיד נוסף של דירקטור מטעם הציבור - השכר יוגבל לפי תקנות החברות (כללים בדבר גמול והוצאות לדירקטור חיצוני), התש"ט-2000.
היו"ר לא דיווח באופן .
מנושאי המשרה במפעל, מילא היו"ר שאלון נושא מ שרה; עם זאת, גם במסגרת זו, לא הרחיב היו"ר בנוגע לעיסוקיו הנוספים מעבר לדיווחו ביוני 2011.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר על שלא דיווח באופן מלא על עיסוקיו, לרבות על הכנסותיו מהם.
על היו"ר לשמש דוגמה אישית לכל עובדי המפעל, והדרישה לדיווח כזה נועדה למנוע מצב שב ו בעיסוקיו הפרטיים הוא ייקלע למצב של ניגוד עניינים.
אף אם עיסוקיו הנוספים של היו"ר אינם מעוררים חשש לניגודי עניינים, שקיפות בעניין זה היא כלי בקרה מהותי, העשוי למנוע מצבים בעיתיים ובלתי ראויים.
משרד מבקר המדינה מעיר גם לדירקטוריון על שלא בחן אם העיסוקים הנוספים של היו"ר עומדים בהנחיות הממונה על השכר ובכללי המפעל לרבות הסכם העסקתו, ואם יש צורך בקביעת הסדר למניעת ניגודי עניינים בין העיסוקים הנוספים לבין תפקידו כיו"ר מפעל הפיס.
מזכיר המפעל: בהסכם ההעסקה של המזכיר נקבע כי הוא יועסק בהיקף של 50% משרה47 ,, וביתרת זמנו יהיה רשאי להמשיך לעסוק בעבודה אחרת לאחר שיקבל את אישור הדירקטוריון בכתב ומראש, ובלבד שאין ניגוד עניינים בין עבודתו הנוספת ובין תפקידו במפעל.
כאמור הדירקטוריון אישר את מינויו של המזכיר בדצמבר 2011 והמזכיר החל לעבוד בינואר 2012 , אז המציא למנהלת אגף משאבי אנוש רשימה ובה הגדרה כללית של תפקידים שהוא משמש בהם - לדוגמה: "בעל שליטה בחברה" או "בעל חברה", מבלי לפרט את שמות החברות או את מידת מעורבותו בפעילות החברות וכן את שכרו מהן.
מנהלת אגף משאבי אנוש העבירה את המסמך ליועמ"ש הדירקטוריון, כדי שיוצג לפני הדירקטוריון.
המזכיר דרש ממנהלת אגף משאבי אנוש ויועמ"ש הדירקטוריון כי המסמך לא יועבר לעיון ולאישור חברי הדירקטוריון, ונימק זאת בכך ש"הנושא אינו נחלת הכלל ובכלל זה הדירקטוריון".
היועמ"ש של הדירקטוריון קיבל את עמדת המזכיר והציע "שהנושא יעלה לדיון ברמה העקרונית ]המזכיר[ בציון העובדה שירון ]ההדגשה במקור [ חתם על הצהרת ניגוד עניינים ומסר פירוט של כל עיסוקיו הנוספים ליועץ המשפטי של החברה וליו"ר.
בשל צנעת הפרט הפרטים עצמם לא ייחשפו לפני כל חברי הדירקט וריון אך אם מי מהם ירצה לוודא שאכן כך הוא נעמיד את הפירוט - בהיוועצות ובהסכמת ירון - לרשותו".
47 בהמשך הועלה היקף המשרה ל-60%.
מהפרוטוקולים של דיוני הדירקטוריון, מאז העסקת המזכיר בשנת 2011 ,עולה כי היו"ר לא העלה את נושא העיסוקים הנוספים של המזכיר על סדר יומו של הדירקטוריון, ולכן הנושא כלל לא עלה לדיון במהלך ישיבות הדירקטוריון, והדירקטוריון לא ראה את הצהרת המזכיר ואת המסמך שהגיש ובו פירט את עיסוקיו, וכתוצאה מכך הוא לא דן בעיסוקיו הנוספים וממילא לא אישר אותם.
משרד מבקר המדינה מעיר למזכיר כי לא פירט כנדרש את מלוא עיסוקיו, ולא פעל לאישור עיסוקיו כפי שהתחייב בהסכם העסקתו.
הכהונה בתפקיד מזכיר של גוף הפועל למען הציבור מחייבת אותו לעמוד בכללי המנהל הציבורי, לרבות בצורך בשקיפות.
משרד מבקר המדינה מעיר גם ליו"ר, שכמי שניצב בראש הדירקטוריון של מפעל הפיס מצופה ממנו לוודא כי כללי הארגון שאותו הוא משרת נשמרים בקפדנות, על כן היה עליו להעלות את תנאי העסקתו של המזכיר ואת נושא עיסוקיו הנוספים לסדר יומו של הדירקטוריון ולהביאם כנדרש לאישור הד ירקטוריון.
ללא פירוט מלא של עיסוקי המזכיר ובהסתפקות בהצהרתו על היעדר ניגוד עניינים לא ניתן להבטיח שהמזכיר אינו פועל, או שלא יפעל, במצב של ניגוד עניינים.
בכך לא מילא היו"ר את חובתו כלפי מפעל הפיס.
כן ראוי כי חברי הדירקטוריון יתנו דעתם על הנושא ויבחנו אותו בשל חשיבותו הרבה.
מנהלים בכירים: בביקורת עלה שכמה מנהלים במפעל, בהם שומרי סף, החזיקו מניות בחברות שונות - דבר שהוא מותר כשלעצמו ושלפי הנחיות הממונה על השכר אינו נדרש לדיווח, אלא אם מדובר במנהלים ב חברות או בדירקטור , שהוא בעל עניין בחברה - אולם התברר שחלקם גם שימשו בחברות כמנהלים או כדירקטורים מטעם בעלי עניין, ללא קבלת אישור מתאים, לעתים תוך דיווח מאוחר48 .
ולעתים ללא דיווח כלל אגף משאבי אנוש, אשר היה בידו מידע על אודות אחזקת מניות בחברות של מנהלים במפעל, לא בדק את משמעות אחזקת המניות ולא וידא באמצעות בירור הדבר עם כל עובד שעובדים אלה לא מחזיקים במשרת ניהול בחברות שאת מניותיהן הם מחזיקים ושאינם דירקטורים שם (בניגוד להנחיות הממונה על השכר).
האגף גם לא דיווח על האמור להנהלת המפעל ולממונה.
על כן הנושא כלל לא נבדק ולא אושר על ידם.
חלק מהמנהלים השיבו למשרד מבקר המדינה כי הם לא ניהלו את החברות באופן פעיל, ולא קיבלו מהן כל הכנסה או טובות הנאה.
48 כך לדוגמה- דיווחו ב-2016 , שעה ששימשו כדירקטורים כבר מ-2013.
משרד מבקר המדינה מעיר למנהלים כי כיוון שהם רשומים כמנהלים ודירקטורים בחברות, היה עליהם לדווח על כך ללא קשר להכנסותיהם מהחברות או לטובות הנאה אחרות שיכלו לקבל מהן.
מצופה שהמנהלים של המפעל, על אחת כמה וכמה אלה שבתפקיד שומרי הסף, ישמשו דוגמה לשמירה על כללי המינהל.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת מפעל הפיס כי אף על פי שהנחיותיו של הממונה על השכר בדבר עבודה נוספת ניתנו כבר בשנת 2004 , והאמור הודגש גם בנהלים פנימיים של המפעל ובהסכמי העבודה של העובדים, בקרתּה בנושא זה רופפת; חלק מעובדי המפעל והמנהלים הבכירים לא דיווחו על עיסוקיהם הנוספים ולא קיבלו אישור כנדרש בעת שהתקבלו לעבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר גם לאגף משאבי אנוש כי הוא התרשל בפיקוחו על עיסוקיהם הנוספים של עובדי מפעל הפיס.
ליקויים בהתקשרויות מפעל הפיס עם גורמים מחוץ למפעל .
כאמור, מפעל הפיס הוא חברה לתועלת הציבור, ולפיכך, בהתאם לחוק החברות בתקנון מפעל הפיס, נקבעו לו מטרות ציבוריות בלבד.
מבקר המדינה כבר כתב בדוח קודם 49 כי על מפעל הפיס לפעול על פי כללים מהמשפט הציבורי, לפעול על פי אמות מידה אחידות וסבירות, ולקבל החלטות בתהליך הולם שבו יישקלו ויתועדו כל השיקולים הדרושים.
חוק חובת המכרזים, התשנ"ב -1992 קובע כלל שלפיו המדינה, כל ת אגיד ממשלתי, מועצה דתית, קופת חולים ומוסד להשכלה גבוהה, לא יתקשרו בחוזה לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין, או לביצוע עבודה, או לרכישת שירותים, אלא באמצעות מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו.
תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג -1993 , קובעות רשימה של מקרים שבהם יש פטור מחובת עריכת מכרז פומבי, אולם נקבע כי גוף ציבורי יעדיף לבצע התקשרות בדרך של מכרז פומבי רגיל באופן שקוף ככל הניתן, הוגן ושוויוני, המבטיח לו את מירב היתרונות.
כמו כן כתובה בתקנות אפשרות להתקשרות שאינה טעונה במכרז פומבי - קרי בפטור ממכרז או התקשרות - לאחר בחינת כמה הצעות מחיר לאספקת השירות או הטובין, הכול בהתאם להיקף ההתקשרות והשירות או הטובין המוצע.
49 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57ב (2007 '), היבטים בפעילות מפעל הפיס, עמ 1022 -897 .
אופן החלת חוק חובת המכרזים במפעל הפיס .
כאמור, בשנת 2011 ,החיל על עצמו דירקטוריון מפעל הפיס את החוק ותקנותיו בשני סייגים: 1 ) החוק ותקנותיו יחולו במת כונת שחלה על החברות הממשלתיות 2 ) החוק ותקנותיו יחולו עם התאמות מיוחדות באישור הדירקטוריון, שסבר כי אלה נדרשות מתוקף פעילותו של מפעל הפיס.
בהתאם לכך גיבש לעצמו המפעל נוהל רכש.
(נוהל זה עודכן במרץ 2017.
) היקף ההתקשרויות של מפעל הפיס עמד בשנת 2015 על כ-380 מיליון ש"ח, חלק ניכר מסכום זה היה עבור התקשרויות בתחום הפרסום במדיה התקשורתית ובתחום נקודות המכירה וה הפצה של כרטיסי הגרלה - התקשרויות שבהן האפשרות לצאת למכרז פומבי מוגבלת.
משרד מבקר המדינה בחן התקשרויות שאינן בתחומים אלה.
מנתוני המפעל עולה כי מספר ההתקשרויות שנעשו באמצעות מכרז פומבי עלה בין השנים 2013 -2015 .
שיעור ההתקשרויות שנעשו באמצעות מכרז פומבי בשנת 2015 עמד על כ -16% לעומת10% בשנת2013 .
יצוין כי שאר ההתקשרויות נעשו בפטור ממכרז פומבי.
עם זאת, ההיקף הכספי של התקשרויות במכרז ירד מ-248 מיליון ש"ח בשנת2013 ל-168 מיליון ש"ח בשנת 2015 .
גם ועדת הביקורת של המפעל המליצה במרץ 2014 על צמצום ההתקשרויות בפטור ממכרז במפעל למינימום.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצאו מספר מקרים בהם מפעל הפיס לא פעל כפי הראוי לגוף שמטרותיו ציבוריות בכל הנוגע למכרזים, רכש והתקשרויות.
סמכות להתקשרות ישירה של נושאי משרה בכירים: .
דירקטוריון מפעל הפיס אישר ביולי2015 ,לעובדים מדרגת סמנכ"ל ומעלה לרבות היו"ר ומזכיר המפעל, ליזום ולהתקשר בפטור ממכרז עם ספקים ונותני שירותים בשווי כולל של עד 50,000 ש"ח פלוס מע"מ בשנה, ובסכום מירבי בכל התקשרות שלא יעלה על 10,000 ש"ח פלוס מע"מ, ללא צורך במעורבות אגף הרכש וההתקשרויות.
מטרת ההחלטה הייתה לייעל את הליכי הרכש וההצטיידות בסכומים לא גבוהים.