HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על פי פקודה זו, תא השגחה הוא תא המצויד במצלמה ללא אזורים נסתרים וללא עצמ ים בולטים המאפשרים פגיעה עצמית והמיטה בו מקובעת לרצפה.
(א) ביוני 2007 נכתב ב"נייר עמדה בנושא- דרכי התמודדות עם אובדנות בקרב אסירים ועצורים"25 , שהוציא מינהל טיפול ושיקום (להלן- נייר העמדה), כי זה שנים רבות לא חל שינוי במצב תאי ההשגחה.
במסמך הוצע להגדיל במידה ניכרת את מספר תאי ההשגחה במתקני הכליאה השונים.
ביולי באותה השנה הנחה נציב בתי הסוהר את ראש מינהל התכנון לבצע מיפוי של תאי ההשגחה הקיימים ולהציג תכנית להגדלת מספרם שבה יפורטו העלויות הנדרשות ולוח הזמנים לביצועה.
מדיון שקיים נציב בתי הסוהר בפברואר 2008 עולה כי אכן נעשה מיפוי של תאי ההשגחה במתקני הכליאה.
עם זאת לא הוצגה תכנית כוללת להקמת תאי השגחה, בין היתר עקב שינויים ארגוניים בשב"ס, שבמסגרתם הוקם אגף האסיר והועבר לידיו ריכוז הטיפול בנושא מניעת אבדנות של כלואים.
(ב) מדוח ועדת חקירה לבדיקת נסיבות התאבדותו של עצור באוגוסט 2009 עולה כי אמנם היו בשב"ס תאים המצוידים במצלמות, אולם הם לא הלמו את ההגדרה של תא השגחה המפורטת בפקודה למניעת אבדנות.
לפיכך גורמים שונים בשב"ס הגדירו תאים אלה במגוון הגדרות: "תא רגיל עם מצלמות", "תא מפוקח עם מצלמות" ו"תא השגחה".
בסיכום ממצאי ביקורת בנושא יישום הנחיות למניעת אבדנות, שערך אגף האסיר בבתי המעצר בספטמבר 2009 , נכתב כי פעמים רבות אין תנאים מיטביים לפיקוח על אסירים בהשגחה: חסרים תאי השגחה, והמבנה של חלק מהתאים הקיימים אינו מאפשר התבוננות על כל שטח התא.
(ג) לפי שב"ס, עד לאחרונה לא היה מפרט לתא השגחה בשב"ס, והתאים נבנו על פי דרישות מפקדים ביחידות, שהתבססו על תנאי המקום.
מלבד זאת, במתקני המעצר שהועברו מהמשטרה לשב"ס היו תאי השגחה שנבנו על פי המקובל במשטרה ולא עמדו בדרישות שב"ס.
לנוכח האמור לעיל וכדי לאפשר השגחה מתאימה על כלואים הנמצאים בסיכון אבדני אפיין שב"ס בסוף שנת 2009 ארבעה סוגים של תאי כליאה, שבכל אחד מהם אפשר לשכן אסיר שנקבעה לו אחת מרמות ההשגחה: (1 ( ;) תא רגיל2 ) תא רגיל עם מצלמה, שהוא תא שמותקנת בו מצלמה המכסה את שטח התא ככל האפשר, חוץ מן השירותים והמקלחת, וככל האפשר אין בו נקודות עגינה לתלייה; (3 ) תא פיקוח, שהוא תא מפוקח באמצעות מצלמה בעל דלת כניסה שקופה בחלקה ודלת מקלחת המאפשרת צפייה ברגלי הכלוא ובראשו, וככל האפשר אין בו נקודות עגינה לתלייה; ( 4 ) תא השגחה, שהוא תא חלק ומרופד המפוקח באמצעות מצלמה בעל דלת כניסה שקופה בחלקה ודלת מקלחת המאפשרת צפייה ברגלי הכלוא ובראשו.
השאיפה היא שהכלוא ישהה בתא ההשגחה זמן קצר, וכדי להאריך את שהייתו בתא כזה לאחר 24 שעות נדרש אישור של גורמי פיקוד וטיפול בכירים ושל רופא היחידה.
הכנסת כלוא לתא השגחה היא חלופה לשימוש בכבילה כדי למנוע ממנו לפגוע בעצמו.
בכך מנסה שב"ס למנוע מעשה אבדני תוך צמצום הפגיעה בכבודו של הכלוא.
25 נייר המטה מסכם את עבודתו של צוות עבודה לבחינה מחודשת של דרכי ההתמודדות עם אבדנות בקרב אסירים, שהתמנה על פי הוראת נציב שב"ס ממאי 2007 .
מניעת אבדנות אסירים ועצורים 1843 .
על פי תכנית רב -שנתית לשנים 2010 -2014 , ייבנו במתקני הכליאה השונים 200 ,תאי פיקוח40 מהם בשנת 2010, ו-30 ,תאי השגחה6 מהם בשנת 2010 .
יצוין כי עד לסוף נובמבר 2010 נבנו20 תאי פיקוח ו-4 תאי השגחה בלבד.
10 מסר שב"ס למשרד מבקר המדינה כי עד 1.
2011 תסתיים בנייתם של 20 תאי פיקוח ו-2 תאי השגחה נוספים.
נוסף על כך, היות שכ-45% מהכלואים שהתאבדו לא הוגדרו אבדניים ושוכנו בתאים רגילים, התאים הרגילים ישופצו כדי לצמצם את נקודות האחיזה בהם ואת האמצעים העלולים לשמש לביצוע מעשה אבדני.
לפי הפקודה למניעת אבדנות, אפשר ככלל לשבץ כלואים ברמות ההשגחה השונות בכל אחד מסוגי התאים שפורטו לעיל.
כאמור, שיבוצם של הכלואים הנמצאים בסיכון אבדני בתאים לפי סוגיהם וקביעת אופן המעקב אחר הכלואים הללו ואופן ההשגחה עליהם ייעשו בידי גורמי הפיקוד והטיפול במתקן הכליאה.
ההשגחה השוטפת מבוצעת בידי הסוהר באגף שבו נמצא הכלוא בתדירות שהוגדרה, והיא כוללת יצירת קשר עין עם הכלוא, וידוא שאין בתא אמצעים פיזיים שעלולים לאפשר פגיעה עצמית ובמידת האפשר שיחה קצרה עם הכלוא.
נוסף על השגחת הסוהר באגף, חובש, מנהל האגף, מפקד המשמרת ועו"ס עוקבים אחר הכלוא ומטפלים בו בתדירות שנקבעה בפקודה.
יצוין כי המעקב וההשגחה המפורטים לעיל נקבעו עוד בנוסחים קודמים של הפקודה למניעת אבדנות והם חלק משגרת העבודה של שב"ס.
לשם שיפור ההשגחה על אסירים אבדניים בוחן שב"ס שימוש באמצעי ניטור טכנולוגיים שיתריעו מידית בעת ניסיון אבדני, נוסף על השימוש במצלמות בתאים השונים: שב"ס עורך תכנית הרצה (פיילוט) לבחינה של מערכת גלאים אקטיביים המתריעים על כניסה של כלוא לתא השירותים והמקלחת ועל שהותו שם ללא תנועה.
כך כלוא הנמצא בתא השירותים והמקלחת, שאינו מפוקח באמצעות מצלמה, יישאר במעקב.
התאבדויות רבות התרחשו בתא השירותים והמקלחת, ומכאן חשיבות הפיקוח על אזור זה, שיאפשר לסוהרים להחיש עזרה בזמן לכשיארע ניסיון אבדני.
השימוש באמצעי זה משמש תחליף להתקנת מצלמות בתאי השירותים והמקלחת ומאפשר שמירה על חיי האסיר בלי לפגוע בפרטיותו.
כמו כן במאי 2010 פרסם שב"ס מכרז לאספקה ולהתקנה של מערכות לגילוי ניסיונות התאבדות של כלואים.
המערכות הללו יאפשרו לשדר למרכז בקרה נתונים פיזיולוגיים חריגים של כלוא הנובעים מניסיון התאבדות באמצעות צמיד המותקן על ידו, וכך יוכלו הסוהרים להגיב במהירות.
מלבד האמצעים הטכנולוגיים, הקצה שב"ס30 ,משרות של סוהרים21 מהן בשנת 2010 , לצורך השגחה אישית על כלואים בסיכון אבדני (להלן - סוהרי השגחה).
לפי הפקודה למניעת אבדנות, במקרים חריגים ועל פי החלטת מפקד מתקן הכליאה, כאשר הדבר הכרחי ואפשרי יוצמד סוהר השגחה לצורך צפייה רציפה בכלוא, וישמש תחליף לכבילתו.
לפי פקודת נציבות אמצעי ריסון, כבילת אסיר מותרת, בין היתר, אם היא נחוצה כדי למנוע ממנו להזיק לעצמו, וזאת על פי התנאים והמגבלות הקבועים בפקודה.
שימוש בסוהרי השגחה מאפשר לשב"ס לצמצם את כבילות הכלואים.
טיפול ותמיכה בכלוא כאמור, אנשים השוהים במאסר או במעצר נמצאים בסיכון גבוה להתאבד לעומת כלל האוכלוסייה, שכן חוויית הכליאה עשויה להיות מלווה בתחושות של לחץ, חרדה, דיכאון, אבדן הכבוד העצמי ובידוד חברתי.
ליווי הכלוא ותמיכה וטיפול בו עשויים לסייע לו בהתמודדות עם הקליטה והשהות במתקן הכליאה וכך להפחית מניעת אבדנות אסירים ועצורים 1845 .
את המוטיבציה שלו להתאבד.
בטיפול בכלוא הנמצא בסיכון אבדני משולבים מערכי בריאות הנפש (פסיכיאטרים), העבודה הסוציאלית, החינוך והדת.
מערך בריאות הנפש : שירותי בריאות הנפש בשב"ס ניתנים על ידי מרכז בריאות הנפש (להלן - מב"ן) הפועל במתקני שב"ס.
מב"ן כפוף למרכז בריאות הנפש המאוחד באר יעקב-נס ציונה של משרד הבריאות (להלן - מרכז בריאות הנפש באר יעקב) והוא נותן שירותים 1846 דוח שנתי61ב .
פסיכיאטריים לכלואים בבית חולים פסיכיאטרי הממוקם במתחם איילון ברמלה וכן שירותי אבחון, תמיכה ומעקב פסיכיאטריים אמבולטוריים בכלל מתקני הכליאה.
אופן פעילותו של מב"ן וחלוקת האחריות בינו ובין שב"ס נדונו בשנת 2001 על ידי ועדה בין-משרדית לנושא שירותי בריאות הנפש בשב"ס (להלן - הוועדה הבין- משרדית), שחבריה היו נציגים משב"ס, מהמשרד לביטחון הפנים, ממ שרד הבריאות וממשרד המשפטים.
בדוח הוועדה הבין-משרדית26 נקבעו המלצות בעניין פעילות מב"ן ובכלל זה תקינת כוח האדם.
בתקן כוח האדם של מב"ן נקבעו 12.
25 משרות פסיכיאטר, שבכללן מנהל מב"ן, והוא לא השתנה גם לאחר העברת מערך הכליאה של עצורים פליליים וביטחוניים ואסירים ביטחוניים לשב"ס.
בספטמבר 2009 פנה נציב בתי הסוהר למנכ"ל המשרד לביטחון הפנים ולמנכ"ל משרד הבריאות בבקשה לבחון את הדרכים האפשריות לתגבר את מערך בריאות הנפש בשב"ס.
בפברואר 2010 שלח מנהל מב"ן מכתב למנהל מרכז בריאות הנפש באר יעקב ובו ציין כי מספר הכלואים בשב"ס גדל במידה ניכרת מאז כינוסה של הוועדה הבין- משרדית בשנת 2001 , ואילו מספר רופאי מב"ן העובדים בפריפריה27 , אשר קבעה הוועדה בשנת 2001 , לא השתנה.
עוד ציין מנהל מב"ן כי בשנה האחרונה מנהל שב"ס פרויקט רחב יריעה בנושא מניעת התאבדויות ובמסגרתו הוא מקים, בין היתר, מערך נרחב לקליטת עצורים ואסירים ולמיונם שישולבו בו גם פסיכיאטרים.
נוסף על כך, הוא ציין כי הפקודה המעודכנת של הנציבות למניעת אבדנות, העוסקת בכלואים במצוקה נפשית או בסיכון אבדני, מחייבת מעורבות רבה יותר של המערך הפסיכיאטרי.
נוכח האמור, סיכם מנהל מב"ן, ראוי לשבת על המדוכה ולפעול לתקנון מסגרות מב"ן באופן שיהלום את צורכי שב"ס בשנים הקרובות.
בפברואר 2010 התקיים דיון בהשתתפות נציגים משב"ס, מהמשרד לביטחון הפנים וממשרד הבריאות ובו סוכם כי יש לפעול להקמת ועדה בין-משרדית לבחינת התגבור הנחוץ.
כמו כן סיכמו משרד הבריאות ושב"ס כי שב"ס יממן מתקציבו העסקת ארבעה פסיכיאטרים נוספים במב"ן עד מציאת פתרון קבוע לפי המלצות הוועדה הבין-משרדית.
עד מועד סיום הבדיקה, יוני 2010 , לא מונתה הוועדה הבין-משרדית ולא גויסו ארבעה פסיכיאטרים על פי הסיכום בין משרד הבריאות לשב"ס.
מנהל מרכז בריאות הנפש באר יעקב מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2010 כי אוישו שתיים מארבע משרות הפסיכיאטרים שמשרד הבריאות ושב"ס החליטו להוסיפן וכי בתוך חודשיים יאוישו שתי המשרות הנוספות.
משרד הבריאות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2010 כי ועדה שמינה מנהל מרכז בריאות הנפש באר יעקב בחנה בחינה מעמיקה את הטיפול הנפשי בכלואי שב"ס, וביולי 2010 היא פרסמה דוח שבו המליצה להקים מערך אמבולטורי במתקני הכליאה, קרי להקים בכל אחד ממתקני הכליאה מרפאה לבריאות הנפש ולהעסיק בה צוות רב-מקצועי - פסיכיאטר, קרימינולוג, פסיכולוג ועו"ס.
המשרד ציין כי הוא תומך בהמלצה זו מן הבחינה המקצועית וכי לכשתקום הוועדה הבין-משרדית היא תקבע את תכנית הפעולה בנושא.
26 דו"ח הוועדה הבין-משרדית בנושא שירותי בריאות הנפש בשב"ס , מרס 2001.
27 רופאים בפריפריה הם רופאים הנותנים שירותים פסיכיאטריים אמבולטוריים במתקני הכליאה של שב"ס.
מניעת אבדנות אסירים ועצורים 1847 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוגוסט2010 מסר המשרד לביטחון הפנים שהופצה טיוטת כתב מינוי לשותפים בוועדה הבין-משרדית וכי כתב המינוי צפוי להיחתם בקרוב.
מערך העובדים הסוציאליים : לעובדים הסוציאליים (להלן - עו"סים) תפקיד מרכזי באבחון כלואים אבדניים, במעקב אחריהם ובטיפול בהם.
כאמור, לפי הפקודה למניעת אבדנות, העו"סים מעורבים בקביעת רמת ההשגחה לכלואים אבדניים, במתן הנחיות לגבי דרכי ההשגחה עליהם ובמעקב אחר מצבם.
בנייר העמדה משנת 2007 נכתב כי "מתוך המחקרים והעבודות עולה כי תקופת מעצר ואוכלוסיות ייחודיות הינם גורמי סיכון גבוה לאובדנות.
שירות בתי הסוהר תקנן מבחינה טיפולית באופן הולם את בתי הסוהר בהם שוהים אוכלוסיות ייחודיות (נשים, נוער טעוני פיקוח) אשר נותן מענה גם להתמודדות עם אובדנות.
יש מקום לתקנן בהתאם גם את בתי המעצר, על מנת להגדיל את יכולת האיתור והאבחון של אוכלוסיה זו הנמצאת במצב משברי ובסיכון גבוה".
בדיון שהתקיים באוגוסט באותה השנה החליט נציב בתי הסוהר כי תקינת העו"סים בבתי המעצר לא תטופל בשלב זה באופן גורף אלא רק באופן פרטני על פי דרישות "מהשטח".
יצוין שתקינת כוח האדם של העו"סים בבתי המעצר זהה לתקינת העו"סים בבתי הסוהר, למרות השוני בין אוכלוסיית העצורים לאוכלוסיית האסירים מבחינת הסיכון לאבדנות וקצב התחלופה שלהם במתקני שב"ס.
באוקטובר 2009 כינס שב"ס אנשי מקצוע חיצוניים ואנשי סגל לדיון בנושא מניעת האבדנות כדי לקיים סיעור מוחות ולהעשיר את סגל שב"ס בתובנות של מומחים בתחום.
בסיכום הדיון נכתב, בין היתר, כי קליטת בתי המעצר בשב"ס גרמה למהפך בהדגשים בעבודת העו"סים, שכן הצרכים של עצורים לתקופות קצרות שונים מאלו של האסירים, וכי היום מתמקדים העו"סים בבתי המעצר באבחון לצורך מניעת התאבדות במקום בתהליכי טיפול.
גם בדוח הביקורת הפנימית של המשרד לביטחון הפנים צוין כי העו"סים בבתי הסוהר, ובייחוד בבתי המעצר, עוסקים בעיקר במיון כלואים ופחות בטיפול בהם.
עוד צוין בדוח כי מספר משרות העו"סים שהוקצו לבתי המעצר אינו מספיק ולא כל משרות העו"סים הקבועות בתקן מאוישות, ויש בכך כדי להוסיף על העומס הרב המוטל עליהם.
שב"ס מסר בתגובתו על דוח הביקורת הפנימית כי מצוקת איוש תקני העו"סים ידועה ועלתה פעמים רבות בפורומים שונים וכי נציב בתי הסוהר הנח ה את הגורמים השונים לבחון את הסוגיה.
לדבריו, הנושא נמצא בטיפול גורמי מטה בארגון.
כמו כן ציין שב"ס בתגובתו כי בתחילת ינואר 2010 14 מ-231 תקני העו"סים לא היו מאוישים.
עוד נמסר כי גיוסם של קרימינולוגים קליניים לסיוע בתהליכי האבחון והמיון אמור להקל את העומס על העו"סים בתחום זה.
תומכים מלווים לכלואים בהשגחה : בשנת 2009 החל שב"ס להכשיר אסירים ועצורים לתפקיד של תומכים המלווים כלואים שנמצאים בסיכון אבדני והוגדרו אסירי השגחה (להלן - תומכים).
התומכים נבחרים על ידי הגורמים המקצועיים ונותנים את הסכמתם לכך.
הם עוברים הכשרה ומקבלים הדרכה מלווה מהצוות המקצועי בשב"ס, וחלקם מקבלים שכר עבור פעילותם.
תפקידם הוא להיות נוכחים כל העת ליד האסיר הנמצא בסיכון אבדני, לתמוך בו ולהתריע לפני הצוות המקצועי על הידרדרות במצבו הנפשי או על חשש למעשה אבדנות.
יצוין כי ב"תכנית להפעלת אסירים חונכים לאסירי השגחה (רמה א', ב')" מנובמבר 2009 ובדיונים פנימיים קבע שב"ס שהפעלת תכנית התומכים אינה משחררת את הארגון מאחריותו כלפי הכלואים, והתומכים אינם נושאים באחריות בכל הקשור לפגיעות מניעת אבדנות אסירים ועצורים 1849 .
עצמיות של הכלואים הנמצאים בהשגחה.
באפריל 2010 פעלו בשב"ס 181 .
תומכים 1850 דוח שנתי61ב .
הכשרת אנשי סגל והדרכתם .
איתור מוקדם של סימנים המעידים על נטיות אבדניות, ערנות אנשי סגל בשב"ס ומעורבותם בהשגחה על הכלואים האבדניים הכרחיים להתמודדות עם נושא האבדנות בקרב כלואים.
כדי להטמיע בקרב הסגל את החשיבות שמייחס שב"ס לנושא מניעת אבדנות כלואים ולתת לו כלים להתמודד עם נושא האבדנות נערכות לסגל הכשרות והדרכות שוטפות בנושא.
נושא מניעת האבדנות משולב בקורסי הכשרה לבעלי התפקידים בשב"ס.
כל סוהר שאינו קצין משתתף בשני קורסי הכשרה - האחד עם התגייסותו לשב"ס והשני כעבור שנתיים.
בקורסים אלה נלמד נושא מניעת האבדנות של כלואים ומושם בו דגש בזיהוי סימנים המעידים על אבדנות ובנוהלי דיווח ודרכי פעולה בעקבות ניסיון אבדני של כלוא, שבכללם הגשת עזרה ראשונה והזעקת עזרה.
ההכשרה נעשית בדרך של הרצאות והתנסות אישית של הסוהרים בתרגילים המדמים מצב אמתי.
קצינים בשב"ס מקבלים הכשרה בנושא בקורס הקצינים, ועו"סים מקבלים הכשרה בנושא בקורס ייעודי הנערך עם התגייסותם לשב"ס ובקורס עו"ס מתקדם כעבור ארבע עד חמש שנים.
יצוין שעם העברת בתי המעצר לשב"ס קיים שב"ס קורס הכשרה לשוטרים ששירתו בבתי המעצר ועברו לשרת בשב"ס, ובמסגרת הקורס נלמד גם נושא מניעת האבדנות.
כאמור, בשנת 2010 גייס שב"ס למערך האבחון שמונה קרימינולוגים קליניים והקצה 21 משרות של סוהרי השגחה.
במאי2010 קיים שב"ס קורס הכשרה לקרימינולוגים הקליניים וביולי 2010 , לאחר סיום הבדיקה, הוא קיים קורס הכשרה ייעודי לסוהרי השגחה.
נוסף על ההכשרות מקיים שב"ס הדרכות שוטפות לסגל.
פעמיים בשנה משתתפים סוהרים באימון דו-יומי המתקיים במרכזי אימונים מחוזיים ובו מנחה עו"ס בכיר הדרכות בנושא מניעת אבדנות.
בהדרכות הללו מנותחים אירועי אבדנות שהתרחשו במתקני שב"ס ומופקים מהם לקחים, ובסוף האימון נבחנים הסוהרים בנושא.
עו"ס ים ואנשי הסגל המינהלי משתתפים פעם בשנה בהדרכות יומיות שמשולב בהן נושא מניעת אבדנות.
ביולי 2010 קיים שב"ס לראשונה השתלמות של חמישה ימים לעו"סים בנושא מניעת אבדנות.
ההשתלמות נערכה על ידי ארגון הג'וינט, אשר פיתח עם משרד הבריאות תכנית למניעת אבדנות באוכלוסייה הכללית והתאים אותה לצורכי שב"ס.
כמו כן מדי שנה בשנה בשנים האחרונות בוחן שב"ס את מוכנות הסגל למניעת אבדנות באמצעות שאלון.
התשובות משמשות גם בסיס לפיתוח ההדרכות בנושא.
תוצאות השאלונים בשנת 2009 מעידות כי אנשי סגל מכירים ומבינים היטב את הבעיה על כלל מרכיביה, אולם מנהלי האגפים אינם בקיאים דיים בפרטי הפקודה למניעת אבדנות.
בשנת 2010 הכניס שב"ס למערך ההדרכה של אנשי סגל תוכנה ללימוד עצמי בנושא איתור סימנים המעידים על סיכון לאבדנות של כלוא.
מניעת אבדנות אסירים ועצורים 1851 .
אחד הכלים הארגוניים לשיפור ההתמודדות עם אבדנות כלואים הוא תחקור מעשי התאבדות ובכלל זה איתור הכשלים הנוגעים להם, הפקת לקחים והטמעתם בפעילות הארגון.
לפי פקודת נציבות 1852 דוח שנתי61ב .
רשויות בדיקה28, יש למנות ועדת חקירה עקב מות כלוא29 , ומינויה בסמכות ראש אגף האסיר30 .
ועדה זו תורכב משני קצינים ותכלול רופא, והעומד בראשה יהיה בדרגת כלאי ומעלה.
עם סיום עבודתה תגיש הוועדה דוח לראש אגף האסיר, והוא יורה בכתב לבצע את המלצותיה המקובלות עליו, יקבע את זהות האחראים לביצוע ההמלצות ואת המועדים לביצוען ויוודא כי ההמלצות אכן מיושמות.
כמו כן ראש אגף האסיר ידווח באופן שוטף לראש ענף משטר ומשמעת של שב"ס על ביצוע ההמלצות, וראש ענף משטר ומשמעת יעקוב אחר יישום ההמלצות שאושרו וימציא לנציב בתי הסוהר דיווח על ביצוען אחת לחצי שנה או במועדים אחרים שייקבעו.
ביוני 2009 קבע נציב בתי הסוהר שיו"ר ועדת חקירה לעניין התאבדות כלוא יהיה בדרגת סגן גונדר.
מבדיקת תיקים של ועדות חקירה לעניין התאבדות כלואים שמונו בשנים 2008 - 2009 עולה כי שב"ס ממנה ועדת חקירה עקב כל התאבדות של כלוא, וזו בוחנת את המקרה ומגישה את המלצותיה.
ההמלצות עשויות להיות המלצות אישיות הנוגעות לאנשי סגל שנקבע כי היו אחראים לכשלים שהתגלו בבדיקת האירוע האבדני; המלצות הנוגעות למתקן שבו התרחש האירוע; והמלצות מערכתיות לשיפורים בארגון.
כך, למשל, ועדת חקירה שמונתה לבחון התאבדות של אסיר באוגוסט 2008 המליצה לשקול שיבוץ כלואים אבדניים עם כלואים אחרים באותו התא כדי להגביר את ההשגחה עליהם.
הוראה בעניין זה שולבה בפקודה למניעת אבדנות.
ועדת חקירה שמונתה לבחון את התאבדותו של עצור באוגוסט 2009 המליצה לעדכן בפקודה למניעת אבדנות את סוגי התאים בשב"ס, הציוד שצריך להיות בהם והוראות ההשגחה על כלואים בתאים השונים.
במאי 2010 עודכנה הפקודה על פי ההמלצות.
עוד עולה כי המסקנות וההמלצות של ועדות החקירה נבחנות על ידי ראש אגף האסיר31 .
, והוא קובע מי אחראי ליישום כל אחת מההמלצות ועוקב אחר יישומן ראש ענף משטר ומשמעת עוקב אחר אימוץ ההמלצות ויישומן ומעביר לנציב בתי הסוהר דיווח בנושא.
מלבד זאת, מינהל הדרכה בשב"ס משלב תחקירים של מעשי התאבדות בהכשרות ובהדרכות השוטפות של סגל שב"ס ומפיץ תחקירים לכלל הסגל לצורכי לימוד והפקת לקחים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי שב"ס מצוי בעיצומו של תהליך רב-מערכתי לגיבוש וליישום אמצעים שונים לשיפור יכולת ההתמודדות שלו עם אבדנות כלואים במתקני הכליאה שבאחריותו.
בתהליך זה משולבים אנשי סגל מתחומי הטיפול, הביטחון והלוגיסטיקה בכל הדרגים, .
28 'פקודת נציבות מס 01.
29 ועדת חקירה ממונה מכוח סמכות הנתונה לנציב בתי הסוהר לפי ס' 131 א לפקודת , התשל"ב]נוסח חדש[ בתי הסוהר-1971 .
, והיא מוסמכת להזמין עדים ולגבות עדויות 30 לפי פקודת נציבות מות אסיר- חקירה ודיווח (מס' פקודה 04.
00 ), מינוי ועדת חקירה עקב מות כלוא ייעשה על ידי נציב בתי הסוהר או סגנו.
נוסח פקודה זו לא עודכן על פי הנוסח המעודכן של פקודת נציבות רשויות בדיקה, והוא משקף את המצב בעבר.
31 כמה מהוועדות מונו על ידי הנציב או סגנו על פי נוסח פקודת הנציבות מות אסיר- חקירה ודיווח.
מניעת אבדנות אסירים ועצורים 1853 .
והוא כולל שיפור של אבחון הכלואים בסיכון אבדני, ההשגחה עליהם והטיפול בהם, הכנסת טכנולוגיות חדשות לשימוש, גיוס כוח אדם מקצועי וביצוע הכשרות והדרכות לאנשי סגל לשם הטמעת חשיבות הנושא ומתן כלים להתמודדות עם כלואים בסיכון אבדני.
ואולם שב"ס טרם תקצב כמה מהאמצעים והפעולות שתכנן לנקוט.
על שב"ס למצוא את המקורות התקציביים הדרושים ליישום התכנית הרב-שנתית להתמודדות עם אבדנות כלואים, להטמיע בארגון את מכלול השינויים הנובעים מהתכנית, ולבצע מעקב שו טף לבחינת יעילותה ותוצאותיה.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 269 .
כ-%10 מכלל אוכלוסיית ישראל הם בני 65 ומעלה19 (להלן- קשישים20 ,) .
ורבים מהם לוקים בבריאותם ובתפקודם הפיזי, ההכרני (קוגניטיבי) והנפשי הקשיים מתבטאים בניהול משק הבית, בהתמצאות בזמן ובמרחב ובפעולות היומיום (אכילה, התלבשות, רחצה, טיפול בהפרשות, ניידות בבית ומחוצה לו).
עם העלייה בתוחלת החיים ובשיעור הקשישים בקרב האוכלוסיי ה עולה גם שיעור הקשישים המוגבלים בתפקודם והזקוקים להשגחה בכל שעות היממה ולעזרה בפעולות היומיום ובניהול משק הבית.
אפשר לטפל בקשישים המוגבלים במסגרות שונות: בביתם ובקהילה, במוסדות המיועדים לכך ופעמים בבתי החולים הכלליים והשיקומיים-גריאטריים, אבל הטיפול בקשיש במסגרת משפחתו וחברתו - שהם סביבתו הטבעית - נתפס עדיף מן הטיפול במסגרת מוסדות (בתי אבות ובתי חולים סיעודיים), ולרוב עלותו נמוכה התשנ"ה]נוסח משולב[ יותר.
לפיכך פרק י' בחוק הביטוח הלאומי- 1995 (להלן- חוק הסיעוד), הדן בביטוח סיעוד, נועד בין היתר להשאיר את הקשישים במסגרת הקהילה זמן ממושך ככל האפשר באמצעות מתן טיפול אישי לזקוקים לעזרה בביצוע פעולות היומיום, טיפול המקל גם על משפחותיהם.
חוק הסיעוד מקנה לקשישים סיעודיים זכאות לגמלת סיעוד.
הזכאות נקבעת לפי תוצאות מבחני תפקוד שבהם נבחנת מידת תלותו של הקשיש בזולת לצורך ביצוע פעולות היומיום (להלן - מבחני תלות21 ).
את המבחנים מבצע המוסד לביטוח לאומי.
הנה כי כן, חוק הסיעוד הישראלי משקף את המגמה הרווחת במדינות המערב להרחיב את שירותי הטיפול והסיוע לאוכלוסיית הקשישים במסגרת הקהילה22.
אחת הדרכים להשאיר בקהילה קשישים המוגבלי ם בתפקודם והזקוקים להשגחה בכל שעות היממה היא טיפול בהם בביתם.
היות שקשה לגייס עובדים ישראלים לטיפול בהם במשך כל שעות היממה, הפתרון לכך הוא העסקת עובדים זרים (להלן - עו"ז או עו"זים).
זכאותו של הקשיש לקבל היתר להעסקת עו"ז (להלן - היתר העסקה) נקבעת לפי תוצאות מבחני התלות.
לאחר שנקבעת זכאותו של הקשיש ניתן לו היתר העסקה לפי חוק עובדים זרים, התשנ"א- 1991 (להלן- החוק או חוק עו"ז).
על פי חוק זה, עו"ז הוא עובד שאינו אזרח ישראל או תושב בה.
משרד הפנים מופקד, בין השאר, על קביעת המדיניות בנושא כניסתם של עו"זים לישראל ויציאתם ממנה, על פי חוק הכניסה לישראל, התשי"ב- 1952 (להלן- חוק הכניסה לישראל), ועל פי התקנות שהותקנו מכוחו.
לפי חוק הכניסה לישראל, לא יינתנו לעו"ז23 אשרה ורישיון ישיבה (להלן- רישיון עבודה או רישיון ישיבה), אלא אם כן המבקש להעסיק את העו"ז מחזיק בהיתר העסקה24 .
על פי נתוני רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול שבמשרד הפנים (להלן- רשות ההגירה), בתחילת אוגוסט 2010 היו בישראל כ - 57,000 היתרים תקפים .
19 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקהשנתון סטטיסטי לישראל 2009 ', מס60 ', עמ110.
20 למילה "קשיש" אין הגדרה בחוק.
להלן נגדיר אדם שגילו65 .
ומעלה בתור קשיש 21 ADL - Activity of Daily Living 22 דוח הוועדה לעיצוב מדיניו ת בנושא עובדים לא-ישראלים בראשות המשנה לנגיד בנק ישראל פרופ' צבי אקשטיין (ספטמבר 2007 '), עמ104.
23 'כהגדרתו בפרק ד1 .
לחוק עובדים זרים 24 סעיף2 .
(ג) בחוק הכניסה לישראל כניסוחו בתיקון תש"ע של החוק 270 דוח שנתי61ב .
להעסקת עו"זים בסיעוד 25.
בנוגע ל -%73 מהם (כ - 42,000 ) היה רשום כי בעל ההיתר העסיק לפחות עו"ז פעיל אחד26 , והיתר- .
25 על פי נתוני יחידת הסיעוד של רשות ההגירה מדצמבר 2009 ,85% מההיתרים התקפים היו ברשות קשישים.
26 כל עו"ז בעל רישיון עבודה רשום במערכת המחשב של משרד הפנים מתוך קישורו להיתר ההעסקה שניתן למעסיקו וציון מצב העסקתו, למשל "עו"ז פעיל" או "נטש".
עובדים זרים בתחום הסיעוד 271 .
27% - לא העסיקו עו"ז פעיל.
במועד זה שהו בישראל כ - 56,000 עו"זים שניתנה להם אשרת כניסה לארץ לצורך עבודה בסיעוד, אבל רישיון העבודה של 10,543 (19% .
) מהם לא היה תקף בספטמבר 2006 אימצה הממשלה27 (להלן- החלטת הממשלה מספטמבר 2006 ) את המלצותיו של צוות בין -משרדי בדבר שיטה ח דשה של העסקת עו"ז בענף הסיעוד28 (להלן- השיטה החדשה), שיטה שנועדה לשפר את איכות הטיפול של העו"ז בקשיש, להבטיח את זכויות העו"ז ולבטל כבילתו למעסיק מסוים29 , להגביר את פיקוח המדינה על העו"זים הנמצאים בארץ ולמצות את העסקתם.
על פי השיטה החדשה, את העו"זים המיועדים לעבודה בסיעוד יביאו לישראל גופים מקצועיים המתמחים והעוסקים באופן בלעדי בהבאה, בתיווך ובטיפול בעו"זים בסיעוד.
גופים אלו יהיו מורשים מטעם המדינה ונתונים לפיקוחה (להלן - לשכות פרטיות או לשכות) 30 .
במאי 2007 עוגנו עיקרי השיטה ב"נוהל לשכות פרטיות להבאה, לתיווך ו לטיפול בעובדים זרים בענף הסיעוד" (להלן - נוהל הלשכות או הנוהל).
בחודשים אפריל-אוגוסט 2010 בדק משרד מבקר המדינה את סדרי טיפולה של רשות ההגירה במתן שירותים לקשישים לצורך העסקת עו"ז 31 .
אלה הנושאים שנבדקו: גיבוש השיטה החדשה להעסקת עו"ז בסיעוד ויישומה; איכות הש ירות הניתן לקשיש; סדרי העסקת עו"ז בסיעוד; מיצוי אפשרויות העסקה של עו"זים בני השמה בסיעוד ועידוד העסקת ישראלים בענף זה; היתרים ללשכות הפרטיות ופיקוח עליהן ועל מעסיקי עו"זים בסיעוד.
הבדיקה נעשתה ברשות ההגירה: אצל הממונה כהגדרתו בסעיף 1 לחוק (להלן - הממונה על מתן היתרים להעסקת עו"זים או הממונה), אצל מרכז יחידת הסיעוד, אצל מרכז לשכות פרטיות בסיעוד ואצל הממונה על האכיפה המינהלית.
בדיקות השלמה נעשו ביחידות אחרות של רשות ההגירה: באגף מרשם ומעמד, במדור תשלומים ואצל המפקחת הארצית על העובדים הסוציאליים שבלשכות הפרטיו ת; במשרד האוצר; ובמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת).
גיבוש שיטה חדשה להעסקת עו"ז בסיעוד והיערכות ליישומה .
הממשלה בהחלטתה מאוגוסט 200532 בנושא הרחבת אפשרויות התעסוקה של ישראלים הטילה, בין היתר, על צוות בין -משרדי בראשות סגן הממונה על .
27 החלטת ממשלה448 מספטמבר 2006.
28 "דוח הצוות הבינמשרדי לבחינת ענף הסיעוד בנושא העסקת עובדים זרים" בראשות רביב סובל, לשעבר סגן הממונה על התקציבים (ספטמבר 2006.
) 29 בג"ץ 4542/02 'עמותת "קו לעובד" ואח' נ' ממשלת ישראל ואח , תקדין.
עד לפסיקת בג"ץ זו הותנה מתן רישיון הישיבה לעו"זים המגיעים לישראל, ובכללם עו"זים בסיעוד, בעבודה עבור מעסיק מסוים .
בפסיקת בג"ץ נקבע כי הסדר זה כובל את העו"ז למעסיק ופוגע פגיעה לא מידתית בזכויות היסוד שלו.
אי-לכך נקבע שם, כי אין שר הפנים רשאי להתנות את רישיון הישיבה שניתן לעו"ז בתנאי האמור, ויש לגבש הסדר העסקה חדש - מאוזן ומידתי - בנוגע לעו"זים.
30 כהגדרתן בסעיף 62 לחוק שירות התעסוקה, תשי"ט - 1959 : "מי שעיקר עיסוקו או מקצתו בתיווך עבודה, למעט שירות התעסוקה".
31 ,ביקורת קודמת בנושא ראו מבקר המדינה דוח שנתי 50 ב( 1999 ), בפרק "מתן היתרי עבודה לזרים המסייעים לזקנים בביתם", עמ' 470.
32 'החלטת ממשלה מס 4099 מאוגוסט 2005.
התקציבים במשרד האוצר דאז מר רביב סובל (להלן - ועדת סובל) לגבש המלצות לשינוי שיטת העסקתם של עו"זים בסיעוד.
בדוח מסכם שהגישה ועדת סובל בספטמבר 2006 היא המליצה על שיטת העסקה חדשה.
באותו חודש אימצה הממשלה את המלצות הוועדה והטילה על שר התמ"ת (הנושא היה אז באחריותו) ליישם את השיטה.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 273 .
לשיטה החדשה שלוש מטרות עיקריות.
המטרה הראשונה היא לשפר את איכות השירות לקשיש ואת איכות הטיפול בו.
לפיכך הוטל על הלשכות הפרטיות לעמוד על צורכיהם הייחודיים של בעלי היתר העסקה הרשומים אצלם, שרובם המכריע הם קשישים, להתאים עו"ז לכל אחד מהם, לדאוג להכשרתו ולפקח על טיב טיפולו בקשיש.
מטרתה השנייה של השיטה החדשה: להבטיח שיישמרו זכויותיו של העו"ז במהלך טיפולו בקשיש.
לפיכך הוטלה על הלשכה גם החובה לדאוג לזכויות העו"ז הנוגעות להעסקתו בסיעוד.
על פי השיטה החדשה, מעסיק בעל היתר העסקה רשאי לעבור מלשכה ללשכה, ועו"ז רשאי לעבור ממעסיק למעסיק ומלשכה ללשכה - והכול בתנאים האלה: שלמעסיק וללשכה יש היתרים כנדרש; שהמעסיק והעובד רשומים בלשכה; ושבידיהם אישור כי הלשכה רשמה שינויים אלו, על פי הנוהל.
ההרשאה לעו"ז לעבור ממעסיק אחד לאחר נועדה למנוע את כבילתו למעסיק מסוים, כפי שהיה נהוג בשיטה הישנה.
המטרה השלישית: למנוע הבאת עו"זים חדשים לישראל לעבודה בסיעוד כל עוד יש עו"זים שאינם מועסקים אף שהם בעלי רישיון תקף לעבודה בסיעוד ובני השמה לפי חוק הכניסה לישראל ולפי נוהלי רשות ההגירה.
לשם כך הוטל על רשות ההגירה להקים מאגר ממוחשב של עו"זים חסרי מעסיקים (להלן - המאגר).
הבאת עו"זים נוספים לארץ תהיה מותנית במיצוי העסקתם של העו"זים הרשומים במאגר.
כללים בנושא תיווך בין-ארצי של עו"ז נקבעו בסעיף 65 ,לחוק שירות התעסוקה התשי"ט- 1959 (להלן- חוק שירות התעסוקה).
נוסף על כך, לצורך יישום השיטה החדשה פרסם משרד התמ"ת במאי 2007 את נוהל הלשכות 33 .