HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
64 תלונות לאלף לקוחות בממוצע בשנת2015, ל-6.
03 תלונות לאלף לקוחות בממוצע בשנת2021 .
התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ מומלץ כי חח"י תבחן את המדדים השונים אותם היא קובעת ואת ערכי היעד המומלצים .
למדדים אלה, כמו גם את הסיבות לאי עמידתה במדדים השונים שנסקרו בפרק זה, ותגבש .
על בסיס מסקנותיה תוכנית לשיפור השירות ללקוחותיה.
על החברה לעקוב אחר אופן .
ביצוע התוכנית והשגת יעדיה באופן שוטף.
רשות החשמל השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי היא מבקרת את ביצועי מוקד103 , .
וכי מגמתהירידה ברמת השירות בשנת 2019 ידועה לה.
בהתאם לכך היא העבירה הנחיות .
לחח"י וגיבשה אמת מידה חדשה הניתנת למדידה בעניין רמת השירות.
לתוקף בשנת 2020 , ונקבע כי יוטל קנס על הפרתה.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כיבשנים 2016 - 2020 התאפיין מוקד103 .
בחוסר יציבות בכוח האדם שלו, וכי בוצע בו תהליך ארוך של החלפת המערכת לניהול פניות .
הלקוחות, וזאת לצד משבר הקורונה בשנים 2019 - 2020 .
כל אלה הביאו לשינוי תהליכי העבודה .
במוקד ולמשבר משמעותי בשירות הלקוחות של החברה והשפיעו על רמת השירות שסיפקה .
חח"י ציינה כי בעקבות כך היא גיבשה תוכנית עבודה שתכליתה לשפר את .
רמת השירות ללקוחותיה ולצד יעדים להתייעלות בהיבטי כוח אדם ותפעול.
מעבר של חלק מהפעילויות של מוקד 103 למיקור-חוץ, שינוי ארגוני בחטיבת שירות הלקוחות, .
קידום פיתוחים טכנולוגיים ודיגטציה ועוד, ויישומה הביא לשיפור ברמת השירות בשנת 2021 .
וברבעון הראשון של שנת2022.
הניתוח לעיל מראה כי הירידהשהציגה חח"י בעלויות התפעול ללקוח במקטע האספקה בהיקף .
של 46% בין השנים 2020-2017 לוותהבירידה במדדי איכות השירות.
למרות זאת, על פי גיליון .
הציונים של חח"י בשנת 2020 , עמד אגףשירות הלקוחות ביעדים שנקבעו לו וקיבל ציון 98143 .
להלן ציוני האגף והחטיבהבשנים 2017-2021144: .
143 כאמור, הציון מורכב מציונים של ארבעה היבטים שונים.
מדדי איכות השירות שהובאו בפרק זה שייכים להיבט לקוח .
ביתר ההיבטים - היבט פיננסי, תהליכים פנימיים ולימוד וצמיחה - לא נרשמו שינויים גדולים בציונים שהם קיבלו .
(בשנת 2016 קיבלה החברה ציון מלא בהיבטים אלה; בשנת2019 נרשמה הרעה בציון של ההיבט הפיננסי, אך ביתר .
השנים - 2018 ,2020 ו-2021 הוא קיבל ציון מלא; ובשנת2020 נרשמה ירידה קלה בציון של מדד לימוד וצמיחה, אך .
ביתר השנים הוא קיבל ציון מלא).
144 הנתונים לשנת2021 הם חצי-שנתיים, ולפי הנתונים האחרונים שחח"י העבירה.
ה | התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ תרשים 51: ,ציוני אגף שירות לקוחות 2017 - 2021 , ,חטיבת שירות לקוחות .
2017 - 2019 ,וחטיבת שיר"ה 2020 - 2021 .
על פי נתונים שהעבירה חח"י במרץ 2022 , בעיבוד של משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי אין הלימה בין ציוני אגף שירות לקוחות והחטיבה שאליה הוא משתייך .
לבין ביצועי שירות הלקוחות של החברה.
למשל, בשנים 2018 - 2019 נרשמה הרעה בכל .
המדדים שהוצגו לעיל, אולם ציוני האגף והחטיבה עלו.
דוגמה זו מצביעה על כך שהשיפור .
בציונים לא נבע משיפור מהותי במדדים, אלא משינויים בשיטת חישוב ה מדדים ובמשקלם .
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את המעקב ואת הבקרה הניהולית שחח"י עורכת מדי .
עם זאת, הדוגמאות לעיל מצביעות על חוסר עקביות במדידות ועל שינויים תכופים .
במדדים וביעדים, הגורמים לחוסר הלימה בין ציוני היחידות המוצגים להנהלת החברה .
והדירקטוריון בדוחותיהן לבין ביצועיהן בפועל בראיה רב שנתית השוואתית.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי "אין קשר בין שיטת חישוב המדדים והיעדים .
השינוי ביעדים ובמדדים הוא תוצר של שינוי באסטרטגיה של חברת .
החשמל וביכולת הביצוע שלה באותה שנה, הנחזות מראש".
145 יצוין כי חח"י הסבירה במסמכיה משנת 2020 כי במהלך השנה בוצעו שינויים בערכי היעד של המדדים, תוך .
התחשבות במשבר הקורונה.
התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ מומלץ כי חח"י תגבש מדדים אפקטיביים לבחינ ה של הפעילות שלה ושל יעילותה באופן .
רוחבי ולאור ך זמן וכן מומלץ להמעיט בשינויים תכופים במדדים וביעדים בכדי לשפר את .
ההשוואתיות ואת האפקטיביות של המדידה.
אם החברה משנה את היעדים ואופן חישובם, .
עליה להציג נתונים אלה גם עבור שנים קודמות, וכך היא תוכל לבחון את ביצועיה לאורך .
כמו כן, מומלץ להציג את הסיבות לשינוי היעדים.
יעילות בחח"י - תמונת מצב .
משרד מבקר המדינה בחן מגמות בהתייעלות של חח"י באמצעות רשימת מדדים שגיבש בחלוקה .
לקטגוריות האלו: התייעלות בכוח אדם, יציבות פיננסית, יעילות תפעולית, יעילות בפיתוח .
והקמת פרויקטים ורמת שירות.
בכל קטגוריה בחן משרד מבקר המדי נה כמה מדדים שעשויים .
להצביע על מידת היעילות של החברה על פני שנים - בשנת 2015 ;לפני הרפורמה והשינוי המבני .
בשנת 2018 שנת הרפורמה; ובשנת 2020 לאחר שנתיים של יישום הרפורמה.
המדדים השונים שנבחנו: .
לוח 9: מדדי יעילותבחח"י, 2015 , 2018 ו- 2020 .
EBITDA ( במיליוני ש"ח) 7,152 7,959 7,525 .
חוב (ב מיליוני ש"ח) 44,580 38,337 30,013 .
עלות תפעול במערך הייצור למגה - ואט מותקן .
(ב אלפי ש"ח)**** 145 144 146 .
עלות תפעול בהולכה (ב ש"ח לקילו-ואט מותקן) 16.
עלות תפעול ללקוח במקטע החלוקה (ב ש"ח ללקוח) 307 (2017 ) 340.
עלות גז (ב דולר אמריקני ל- MMBTU ) 5.
השקעות ברשת (ב מיליארדי ש"ח) 1.
דקות אי -אספקה 200*** 173.
יעד הרפורמה לשנת 2020 : 7,411 עובדים קבועים 9,277 8,206 7,403 .
ה | התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ 2015 2018 2020 .
יעד הרפורמה: 2,600 -2,900 עובדים ארעיים 2,263 2,738 3,203 .
יעד הרפורמה: 10,800 עובדים***** 12,371 11,476 11,483 .
הוצאות השכר במיליוני ש"ח (במחירי 2020 ) 4,934 .
ממוצע עלות השכר לעובד ב ש"ח לשנה (במחירי 2020 ) 401,746 .
( 405,303 ) 423,928 .
( 422,682 ) 430,980 .
מספר התלונות ש ל לקוחות חח"י 15,105 18,257 22,695 .
מספר התלונות בנושא שירות 774 689 2,047 .
:מקרא הרעה במדד היעילות.
על פי נתונים שונים של חח"י, בעיבוד של משרד מבקר המדינה.
** הנתונים הם מהדוחות הכספיים של חח"י.
ייתכנו הבדלים בין נתוני לוח זה לנתונים שמוצגים בדוח, .
שמקורם ב נתונים שהעבירה חח"י למשרד מבקר המדינה.
יצוין כי נוסף ע ל עובדים קבועים ועובדים .
ארעיים חח "י מעסיקה גם עובדים בהסכם מיוחד (בין היתר, עובדים שהתקבלו לביצוע משימה .
מוגדרת הנמשכת תקופה קצובה, עובדים בחוזה אישי הקובע לכל עובד את שכרו ותנאי העסקתו , .
עובדים עם מוגבלויות, חניכים ושוליות וסטודנטים שקיבלו מלגה); על כן, מספר העובדים הקבועים .
והארעיים אינו מסתכם למספר הכולל של עובדי בחברה.
*** ב שנת 2015 היה אירוע מזג אוויר קיצוני שהעלה באופן ניכר את דקות אי- האספקה בשנה זו.
בלוח הם בנטרול אירוע זה.
**** הנתונים בלוח זה שונים ב מעט מהנתונים המוצגים בתרשים 30 , משום שמשרד מבקר המדינהניטרל .
את התחנות שחח"י מכרה במסגרת הרפורמה.
**** * היעד נכון לדצמבר 2021 משום שיעדי העובדים הארעיים תקפים משנה זו .
מהלוח עולה כי חלה הרעה בשישה מ-15 ( מדדים שנבחנו40% ,)ובעיקר במדדי התפעול .
והפיתוח; כי בארבעה מדדים אחרים ( 27% )לא נרשם שינוי; וכי בעוד חמישה מדדים .
יש לציין כי המדדים מוצגים בנקודת הזמן של שנתיים וחצי ממועד .
קבלת ההחלטה על הרפורמה (הנתונים האחרונים הקיימים), וחלק מהתועלות .
מההתייעלות צפויות להתקבל בתום הרפורמה (לאחר 2025 ), על כן תמונת המצב עשויה .
להשתנות בשנים הקרובות.
התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ אף שחח"י מיישמת את מכלול הצעדים שנקבעו במסגרת הרפורמה במשק החשמל, ועל .
אף השיפור במצבה הפיננסי של החברה וצעדי ההתייעלות השונים שהיא נוקטת בשנים .
האחרונות, ניכר כי נותרו פעילויות רבות בחברה שניתן לשפר ולייעל.
מכלול המגמות והמדדים שהוצגו ולנתח את הסיבות לכך שלא נרשם בהם שיפור מהותי, .
ולהציג את התוצאות לצוות המעקב אחר האיתנות הפיננסית של חח"י בראשות מנהל .
רשות החברות הממשלתיות, וצוות המעקב אחר הרפורמה ברשות מנכ"ל משרד האנרגייה .
ומנכ"ל משרד האוצר, שנקבעו בהחלטת הממשלה משנת 2018 .
חח"י, להמשיך ולעקוב אחר מדדים אלה ולבחון דרכי התייעלות נוספים אשר יביאו .
להמשך שיפור ביעילותה של חח"י, ככל הנדרש.
ה | התייעלות בחברת החשמל לישראל בע"מ סיכום .
משק החשמל בישראל התאפיין בריכוזיות גבוהה ובשליטה מלאה של חח"י שהייתה .
מונופול בעל שליטה מוחלטת בכל המקטעים בשרשרת החשמל.
שהתאפיינה בחוסר יעילות לצד שינויים שחלו במשק החשמל, ובהם כניסת יצרני חשמל .
פרטיים, לרבות באמצעות מתקני אנרגייה מתחדשת, והאתגרים העומדים בפני החברה, .
חייבו עריכת רפורמה מקיפה במשק זה.
במשך למעלה משני עשורים ניסתה הממשלה .
לערוך שינוי מבני במשק החשמל ובחברת החשמל, אך ללא הצלחה.
בשנת 2018 הגיעה הממשלה להסכמות עם חח"י ועובדיה על רפורמה ושינוי מבני במשק .
מטרתה של רפורמה זו היא להגביר את התחרות במשק החשמל ולייעל אותו, .
בין היתר באמצעות העברת חלק מהפעילות בו ליצרני חשמל פרטיים, מיקוד פעילותה של .
חח"י במקטעי הרשת באמצעות ייעול פעילותה וחיזוק איתנותה הפיננסית וכן העברת .
פעילות ניהול המערכת מידי חח"י לידי חברה ממשלתית ייעודית.
הצעדים ש עליהם הוחלט במסגרת הרפורמה מתירים לחח"י לפעול בכל ארבעת .
כך, הרפורמה הותירה בידי חח"י חלק מפעילות הייצור ואף התירה לה להקים .
תחנות ייצור חדשות ושימרה את מעמדה המונופוליסטי של החברה בפעילויות ההולכה .
ממצאי דוח זה מצביעים על כך שחח"י מיישמת את צעדי ההתייעלות השונים שנקבעו .
ברפורמה, ובכלל זה צמצום מצבת העובדים הקבועים, מכירת תחנות כוח לפי לוחות .
הזמנים שנקבעו ונקיטת צעדי התייעלות פנימיים, אולם ניכר כי מכלול הצעדים האלו אינם .
מביאים לשיפור הנדרש ביעילותה של החברה בפרט וביעילות משק החשמל בכלל, וניכר .
כי יידרשו בהמשך צעדים נוספים לייעול החברה ומשק החשמל.
הביקורת נערכה באמצע תקופת יישום הרפורמה, אולם כבר כעת ניתן לראות כי כ-44% .
78 מיליארד ש"ח, מתוך 6.
237 מיליארד ש"ח) שהיו צפויות להתקבל .
על כן, מומלץ כי שרת האנרגייה ושר האוצר, ביחד עם צוות המעקב .
אחר האיתנות הפיננסית של חח"י וצוות המעקב אחר יישום הרפורמה יעקבו אחר .
התקדמות ביצוע הרפורמה וההתייעלות בחברה ויבחנו דרכים נוספות לייעול החברה ומשק .
כמו כן, על משרד האנרגייה, משרד האוצר, רשות החברות הממשלתיות, הממונה .
על השכר, ורשות החשמל לנתח את תוצאות הרפורמה ולהפיק את הלקחים לטובת גיבוש .
רפורמות עתידיות במשק החשמל ובכלל.
ייצור חשמל וצריכתו הם מרכיב מכריע בשגשוגן הכלכלי של מדינות מודרניות אשר תלויות בו .
לצורך ייצור חשמל, תחנות הכוח משתמשות באמצעים שונים ובהם דלקים .
מאובנים (נפט, פחם וגז טבעי).
ייצור חשמל מדלקים אלו כרוך בפליטת גזי חממה וחומרים .
מזהמים מקומיים 2 , שלהם השפעה שלילית על בריאות האדם והסביבה.
המודרניים, אשר מלווה בעלייה ברמת החיים, מובילה להגברת התלות בחשמל ולעלייה .
בצריכתו, וכפ ועל יוצא מכך לעלייה בפליטות גזי חממה.
במשך השנים הגבירו פליטות אלה את .
התחממות כדור הארץ והובילו לתופעות הרסניות, כגון עליית גובה פני הים ואירועי מזג אוויר .
קיצון - שיטפונות, בצורות, גלי חום ושריפות.
ההתחממות הגלובלית ומשבר האקלים המחריף לאורך השנים הביאו את מדינות העולם .
לחשיבה מחודשת על אופן הייצור והצריכה של החשמל בעתיד, מתוך ההבנה כי נדרשים .
מהלכים מיידיים לצמצום ההתחממות הגלובלית במידה ניכרת.
תכנון ארוך טווח של משק .
האנרגייה נפוץ ברוב מדינות העולם המערבי, והקו המנחה המרכזי בתכנון משקי החשמל .
ופיתוחם הוא צמצום פליטות גזי החממה ואף איפוסן עד שנת 2050.
דרך מרכזית להפחתת פליטות גזי חממה היא מעבר לייצור חשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות, .
ובהן אנרגיית מים, אנרגיית רוח ואנרגייה סולרית, לצד צמצום ייצור החשמל באמצעות שריפת .
בשונה מייצור חשמל באמצעות דלקי מאובנים, ייצור חשמל באנרגיות מתחדשות .
נקי מפליטות גזי חממה ומזהמים מקומיים.
במדינות רבות בעולם נקבעו יעדים ארוכי טווח .
להפסקה מוחלטת של שימוש בדלקי מאובנים לייצור חשמל ויעדים להגדלת ייצור החשמל .
באמצעות אנרגיות מתחדשות.
בשנת 2015 היה משק החשמל בישראל אחראי לכ-48%3 .
מפליטות גזי החממה במשק כולו .
בשנה זו חתמה ישראל על הסכם פריז והחליטה4 על קביעת יעדי הפחתת פליטות גזי חממה של .
7 טונה לנפש בשנת 2030 במשק כולו.
יעד זה עודכן 5 ביולי2021 לכמות פליטות גזי חממה .
2 )אלה החומרים המזהמים העיקריים הנפלטים בתהליך ייצור החשמל באמצעות דלקי מאובנים, מלבד גזי חממה: (א .
תחמוצות גופרית ( SO2 ( ); (ב) תחמוצות חנקןNOX ( ); (ג) חומר חלקיקי עדין מרחףPM .
3 בשנת2015 , מתוך סך פליטות הפחמן הדו-חמצני במשק הישראלי בסך 79 מיליון טונה, כ-38 מיליון טונה פחמן דו- .
חמצני נפלטו משריפת דלקים לייצור חשמל.
4 החלטת הממשלה542 ( 20.
5 החלטת הממשלה171 ( 25.
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם של 58 מיליון טונה בשנת 2030 במשק כולו (השקולים ל-5.
2 טונה לנפש 6 ,) ולכמות פליטות גזי .
חממה שמקורן בייצור חשמל בסך של 267 מיליוןטונה (שקולים ל -2.
גילוי מאגרי הגז מול חופי ישראל בעשורים האחרונים, לצד הצורך בצמצום זיהום האוויר המקומי .
מייצור חשמל והצורך בהפחתת פליטות גזי חממה במסגרת התחייבויות בין-לאומיות , הביאו את .
ממשלת ישראל ואת משרד האנרגייה לקבל כמה החלטות שמטרתן לצמצם את השימוש בפחם .
בייצור חשמל, תוך הגדלת השימוש באנרגיות מתחדשות ובגז טבעי.
מדיניות זו מכוונת לתמהיל .
ייצור של כ-70% בגז טבעי וכ-30% באנרגיות מתחדשות עד שנת 2030 .
במהלך העשור האחרון, מרבית החשמל המיוצר בישראל היה באמצעות תחנות כוח .
קונוונציונליות המפיקות חשמל על ידי שריפת פחם או גז טבעי.
גילוי מאגרי הגז שינה, בין היתר , .
את תמהיל הדלקים בייצור החשמל כך שחלקו של הגז הטבעי בייצור גדל על חשבון הפחם.
בשנת 2020 ,כ-67% מהחשמל שיוצר בישראל היה באמצעות גז טבעי ו-26% באמצעות פחם, .
כ-6% באמצעות אנרגיות מתחדשות וכ-1% באמצעים אחרים כגון סולר .
2010 ,בה כ-59% מהחשמל המיוצר היה באמצעות פחם וכ-39% באמצעות גז טבעי והיתר .
באמצעים אחרים כגון סולר .
חלקו ההולך וגדל של הגז הטבעי בתמהיל הדלקים של משק החשמל בישראל במהלך השנים .
האחרונות יצר צורך אסטרטגי בגיוון הדלקים לצו רכי חירום - במקרה של פגיעה באספקת הגז .
מתקני ייצור חשמל פועלים באמצעות שני סוגי דלקים (דו-דלקיות), .
ותחנות ייצור חשמל בגז טבעי יכולות לפעול בסולר במקום בגז במקרה הצורך.
מחויבות בהחזקת מלאי סולר לשעת חירום.
בחודשים מרץ עד דצמבר 2021 בדק משרד מבקר המדינה אתאופן קבלת ההחלטות של משרד .
האנרגייה על שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם לגז טבעי, לרבות התחשיבים שבוצעו .
והחלופות שנשקלו בבסיס החלטות אלו.
הביקורת נעשתה במשרד האנרגייה, ברשות החשמל, .
בחברת החשמל לישראל ובמשרד להגנת הסביבה (להלן - המשרד להג"ס).
נעשו בחברת נגה - ניהול מערכת החשמל בע "מ (להלן - חברת ניהול המערכת).
6 כמות פליטות גזי חממה לנפש לא צוינה בהחלטת הממשלה, וחושבה על ידי משרד מבקר המדינה לפי תרחיש ביניים .
בתחזית גידול האוכלוסייה בישראל על פי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
7 החלטת הממשלה קבעה כי הפחתת פליטות גזי חממה שמקורן בייצור חשמל עד לשנת 2030 תהיהבהיקף של כ - .
30% ביחס לפליטות שנמדדו בשנת2015 , אשרהסתכמו ב-37.
ה | שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם .
ייצור חשמל באמצעות פחם במשק החשמל .
במשק החשמל בישראל פועלות עשר יחידות ייצור חשמל בפחם בהספק כולל של 4,840 .
מגוואט, כולן בבעלותה של חברת החשמל לישראל (להלן - חח"י או החברה) ומופעלות על .
יחידות אלו ממוקמות בשני אתרים: תחנת הכוח אורות רבין בחדרה (להלן - תחנת אורות .
רבין) ותחנת הכוח רוטנברג באשקלון (להלן - תחנת רוטנברג).
בתחנת אורות רבין פועלות שש .
יחידות ייצור בהספק כולל של 2,590 מגוואט, ובתחנת רוטנברג פועלות ארבע יחידות ייצור .
בהספק כולל של 2,250 .
בעשור האחרון הותקנו מתקנים להפחתת פליטות מזהמי ם (להלן - סולקנים) ביחידות הייצור 5 .
- 6 שבתחנת אורות רבין וביחידות הייצור 1 - 4 שבתחנת רוטנברג 8 .
סוף אורך החיים ההנדסי של .
יחידות אלו הוא בין 2040 ל-2049 .
ביתר היחידות - יחידות 1 - 4 שבתחנת אורות רבין - לא הותקנו סולקנים, וסוף אורך חייהן .
ההנדסי הוא בשנת 2033 .
תרשים1 שלהלן מתאר את המאפיינים של היחידות הפחמיות במשק .
החשמל בישראל ואת ייעודן בהתאם להחלטות שהתקבלו.
8 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 68א (2017 .
"), "השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל .
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם תרשים 1: המאפיינים והייעוד של יחידות הייצור הפחמיות במשק החשמל .
על פי נתוני רשות החשמל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
על פי נתוני רשות החשמל , בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מדיניות הפחתת השימוש בפחם לייצור חשמל .
בתחילת העשור הקודם יותר ממחצית מייצור החשמל בישראל היה באמצעות פחם.
ייצור חשמל באמצעות פחם גורם לזיהום אוויר, ולכן בשנים האחרונות התקבלו כמה החלטות .
שמטרתן הפחתת השימוש בפחם לייצור חשמל בישראל.
החלטות אלה הקטינו את שיעור ייצור .
החשמל בפחם מ-46% בשנת2015 לכ-26% בשנת 2020 .
בדצמבר 2015 הכריז שר האנרגייה על הפחתה של 15% בשימוש בפחם לייצור חשמל בתחנות .
הכוח בישראל משנת 2016 ואילךבהשוואה לשיעור השימוש בפחם בשנת 2015 .
,החליט שר האנרגייה על עקרונות מדיניותולפיהם בכל זמן תינתן עדיפות לייצור חשמל בגז .
טבעי על פני ייצור חשמל בפחם, תוך הפעלת היחידות הפחמיות בעומס המזערי המאפשר .
גמישות ואמינות בנוגע לאספקת החשמל למשק 9 .
בינואר 2018 החליטושר האנרגייה והשר .
להגנת הסביבה על הפחתת השימוש בפחם לייצור חשמל בשיעור של 30% באופןמיידי, זאת .
ביוני 2018 החליטה הממשלה 10 על רפורמה במשק החשמל, ובין היתר הטילה על שר האנרגייה .
להגיש לממשלה עד יום 1.
18 הצעה להחלטה בעניין הצעדים אשר יבטיחו את סגירת יחידות .
1 - 4 שבתחנת אורות רבין עד יוני 2022 .
עוד החליטה הממשלה על הקמת שתי תחנות ייצור .
חשמל בטכנולוגיית מחזור משולב (להלן - מחז"מים) בתחנת אורות רבין הפועלים באמצעות גז .
טבעי על ידי חח"י בהספק מותקן של כ - 1,200 מגוואט, אשר יחלו לפעול בשנת2022 ויאפשרו .
את הפסקת הפעילות השוטפת של יחידות 1 - 4 .
ביולי 2018 התקבלה החלטת ממשלה11 להפסקת פעילותן השוטפת של היחידות הפחמיות 1 - .
4 שבתחנת אורות ר בין לא יאוחר מיום 1.
22 ( :, ובהתקיים שני תנאים א) תתקיים יתירות .
באספקת גז טבעי באמצעות חיבורם של שלושה מאגרים; ו-(ב) יופעל המחז"ם הראשון בהספק .
בנובמבר 2019 החליט שר האנרגייה על הסבה הדרגתית של יתר יחידות הייצור הפחמיות .
(יחידות 5 - 6 שבתחנת אורות רבין ויחידות 1 - 4 שבתחנת רוטנברג) לשימוש בגז טבעי עד שנת .
2025 לשם הפסקת השימוש בפחם בשגרה במשק החשמל עד שנה זו.
שר האנרגייה 12 על שימור יחידות1 - 4 שבתחנת אורות רבין לצורך שמירה על האמינות, הזמינות .
והרציפות של אספקת החשמל למשק בשעת חירום.
להחלטות אלו, כפי שעולה מתחשיבי רשות .
החשמל (להלן - הרשות) עלות משקית עודפת נטו בסך כולל של כ-2.
צפויות להקטין את שיעור הייצור בפחם במשק בשנת 2025 לכ-3%13 .
באוקטובר 2020 החליטה הממשלה 14 על הגדלת יעדי ייצור החשמל מאנרגיות מתחדשותכך .
שעד שנת 2030 30%15 מייצור החשמל יהיה באמצעות אנרגיות מתחדשות (יעד הביניים עודכן .
החלטה זו למעשה מכוונת למשק חשמל המבוסס על גז טבעי70% ) .
ועל אנרגיות מתחדשות - בעיקר מייצור פוטו-וולטאי ( 30% ) בשנת2030 .
9 לצורך ניהול מערכת החשמל יש להחזיק כושר ייצור זמין לצורך עלייה בביקושים לחשמל בעונות מסוימות או בשעות .
מטעמים תפעוליים יש צורך בהפעלת היחידות הפחמיות בעומס מזערי כדי שיוכלו להיות זמינות בשעת .
10 החלטת הממשלה3859 ( 3.
11 החלטת הממשלה4080 ( 29.
12 עקרונותמדיניות - בחינת היקף ואופן השימור של יחידות ייצור חשמל 1 - 4 בתחנת הכוח "אורות רבין" מיום 8.
13 על אף הפסקת השימוש בפחם לייצור חשמל בעת שגרה, הצורך בשימור היכולת לייצור חשמל בפחם בשעת חירום .
דורש ייצור חשמל מזערי באמצעות פחם בעת שגרה.
14 החלטת הממשלה465 ( 25.
15 היעד הקודם לייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות היה17% בשנת2030 , לפי החלטת הממשלה542 משנת2015.
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם תרשים 2 מתאר את ההחלטות המרכזיות להפחתת השימוש בפחם לייצור חשמל החלבשנת .
תרשים 2 : ההחלטות המרכזיות להפחתת השימוש בפחם, 2015 - 2021 .
תרשים 3 שלהלן מציג את השימוש בפחם ואת סך הייצור המשקי בשנים 2015 - 2020 .
תרשים 3 :ייצור החשמל השנתי בפחם , וסך ייצור החשמל המשקי, .
על פי נתוני רשות החשמל , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מתרשים 3 ניתן לראות כי בפועל נתח ייצור חשמל בפחם מסך ייצור החשמל המשקי ירד .
מ-45% בשנת2015 ל-26% בשנת2020 , ירידה של כ-19 נקודות אחוז, אשר נבעה בין .
היתר מהמדיניות שנקטה ישראל במשך השנים להפחתת השימוש בפחם לייצור חשמל.
במסגרת התייעצות שר האנרגייה עם רשות החשמל בעניין מדיניות הפחתת השימוש בפחם .
בשנת 2019 סקרה הרשות את מדיניות הפחם הנהוגה במדינות המערב.
תרשים 4: מדיניות השימוש בפחם במדינות המערב שסקרה רשות החשמל .
עלה כי מרבית המדינות גורטות את התחנות הפחמיות או ממשיכות להפעילן, ואילו מדינות .
מעטות מסבות אותן לגז.
מהסקירה שעשתה הרשות עולה כי הסבת תחנות פחמיות לגז .
נדירה יחסית, והיא בוצעה בכמה עשרות יחידות ייצור בארצות הברית ובשני מחוזות .
בקנדה, בעיקר באזורים שבהם מחיר הגז נמוך יחסית.
מדינות שבהן יש חשש לביטחון .
האנרגטי ממשיכות להפעיל תחנות פחמיות, ואינן מסבות את התחנות לגז או סוגרות אותן.
כמו כן באף אחת מהמדינות שסקרה הרשות לא נמצאה מדיניות של שימור התחנות .
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כייש לה ניסיון מוכח שיש בו כדי להבטיח את .
ביצוע הפרויקט בצורה מיטבית, וכי במסגרת פרויקט הפחתת פליטות ביצעה החברה בהצלחה .
החזרה של שש יחידות פחמיות לעבודה לאחר שאלו הושבתו תקופה משמעותית - כשנה לכל .
לאור החשיבות בהחזרת יחידות 1 - 4 משימור בזמן קצר בעת התממשות אירוע חירום, .
מומלץ כי משרד האנרגייה יבחן אם מתווה השימור והניסיון הקיים בחברה אכן מאפשרים .
החזרה מהירה לפעילות כנדרש מתרחישי הייחוס לאירוע חירום.
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם שימור יחידות 1 - 4 בתחנת אורות רבין .
הפסקת פעילותן השוטפת של יחידות 1 - 4 .
יחידות 1 - 4 בתחנת אורות ר בין הוקמו בתחילת שנות השמונים של המאה העשרים , והן מייצרות .
חשמל בפחם כדלק ראשי ובמזוט כדלק גיבוי.
ביחידות אלה, כאמור, לא הותקנו אמצעים .
להפחתת פליטות, ולכן זיהום האוויר הנפלט מהן גבוה לעומת מתקני הייצור האחרים16.
בשנים 2015 - 2016 התקיימו דיונים בין נציגי משרד האנרגייה, המשרד להג"ס, משרד האוצר .
והרשות כדי להתמודד עם פליטת זיהום האוויר מהיחידות הפחמיות 1 - 4 שבתחנת אורות רבין.
במסגרת דיונים אלו נבחנו כמה חלופות עיקריות 17 ,ובהן: התקנת סולקנים; הסבת היחידות לגז .
טבעי או הקמת מחז"מים הפועל ים על גז טבעי; וסגירת היחידות הפחמיות (סגירה מוחלטת .
שלהן או שימורן והפעלתן במקרה חירום, בכפוף להיתכנות טכנית לכך) 18.
עמדתם של משרדי האוצר והאנרגייה ושל הרשות הייתה כי החלופה המועדפת היא חלופת .
הסולקנים, בעיקר בשל העובדה כי לחלופת השימור אין הוכחה לישימות הנדסית, ובפרט האם .
בעת הצורך יהיה ניתן להחזיר את יחידות 1 - 4 .
לייצור בזמן סבירכפי שמסרה הרשות למרכז .
המחקר והמידע של הכנסת באוגוסט 2016 , "חוסר הוודאות באשר לישימות ההנדסית של .
חלופת השימור הוא בעייתי במיוחד בישראל, ועשוי למעשה לסכן את הביטחון האנרגטי שלה, .
וזאת מכיוון שישראל היא 'אי אנרגטי' (כלומר אינה יכולה להסתמך על אספקת חשמל ממדינות .
שכנות בעת הצורך)" 19.
כאמור, בשנת 2018 החליטה ממשלת ישראל על הקמת שני מחז"מים בתחנת אורות רבין 20 .
בהספק כולל של כ- 1,200 מגוואט אשר יאפשרו את הפסקת פעילותן השוטפת של יחידות1 - .
4 ,באתרזאת בכפוף ליתירות אספקת גז טבעי משלושה מאגרים.
הממשלה 4080 מיולי 2018 הטילה הממשלה על שר האנרגייה לבחון את אופן השימור הנדרש .
והיקפו לצורך ההפעלה של יחידות 1 - 4 , לרבות פתרונות חלופיים בשים לב לצורכי המשק בעת .
חירום, ולבחון את צמצום השימוש ביחידות אלה עד הפסקת פעילותן השוטפת.
בפברואר 2021 החליט שר האנרגייה על שימור יחידות 1 - 4 בתחנת אורות רבין.
עוד החליט השר כי בתקופת השימור משרד האנרגייה .
ימשיך לעקוב אחר מוכנות המשק למצב חירום ואחר יישום החלופות להבטחת הזמינות והאמינות .
16 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 68א (2017 .
17 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 68א (2017 .
18 היבטים בפעילות תחנות כוח פחמיות, מרכז המחקר והמידע של הכנסת (דצמבר2016.
19 היבטים בפעילות תחנות כוח פחמיות, מרכז המחקר והמידע של הכנסת (דצמבר2016.
20 חח"י העריכה את פרויקט הקמת שני המחז"מים בתחנת אורות רבין בעלות של כ-3.
21 בהתקיים שני התנאים שפורטו בהחלטת הממשלה4080 בדבר הפסקת פעילותן השוטפת של יחידות4-1 : קיום .
יתירות באספקת הגז הטבעי למשק בישראל ותחילת הההפעלה של המחז"ם הראשון בתחנת אורות רבין בהספק .
של אספקת החשמל למשק בתרחישים השונים, בין היתר במצבי ם של אי-אספקת חשמל .
כתוצאה ממחסור בדלקי גיבוי.
אם יושלם יישום החלופות לפני תום תקופת השימור, ייבחן הצורך .
בהמשך שימור היחידות עד תום תקופה זו.
עוד נקבע בהחלטה כי בסמוך לתום תקופת השימור .
ייבחן הצורך בדבר קביעת עקרונות מדיניות חדשים בעניין זה.
המשרד להג"ס השיב למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כיכדי להתמודד עם משבר האקלים .
ולהשיג את היעד האסטרטגי של כלכלה נקייה ותחרותית, יש להאיץ את המעבר של המשק .
משימוש בדלקים מזהמים לאנרגיות מתחדשות, נקיות וכלכליות, וכי הוא מקדם מעבר זה ופועל .
להפחית את זיהום האוויר ואת פליטת גזי החממה מתחנות כוח פוסיליות.
להג"ס כי בנובמבר 2021 פנתה אליו חח"י וציינה כי תידרש דחייה במועד השימור של שלושה .
חודשים עבור שתיים מיחידות 1 - 4 ושנה עבור שתי יחידות נוספות.
עוד מסר המשרד להג"ס כי .
במרץ 2022 הגישה חח"י בקשה לדחייה ארוכה יותר של11 חודשים עבור שתי יחידות ו-20 .
חודשים עבור שתי יחידות נוספות, וכי משמעות דחייה זו היא המשך זיהום אוויר שעלותו החיצונית .
מיליון ש"ח ליום ליחידה אחתעוד ציין המשרד להג"ס כי הוא דרש מחח"י .
לספק נתונים ומידע לבחינת הבקשה, ובפרט להציג חלופות לצמצום הצורך בדחייה זו או .
המשרד להג"ס השיב כי לא הוצגו לו נתונים המאפשרים את שקילת הבקשה לדחייה .
במועד הסגירה ולכן מיוני 2022 החברה תוכל להפעיל את היחידות רק במצב שאי-הפעלתן .
תוביל להפסקה באספקת החשמל, וכי הוא ימשיך במעקב אחר ההפעלה להבטחת הפעלת .
היחידות רק במצב חירום המחייב זאת.
חח"י מסרה למשרד מבקר המדינה ביוני 2022 כי יחידות1 - 4 מופעלות זה כמה שנים בעומס .
מזערי, בהתאם למדיניות משרד האנרגייה והמשרד להג"ס לצמצום מרבי של השימוש בפחם.
עוד מסרה החברה כי בחודשים נובמבר 2021 עד מאי2022 הוגשו למשרד להג"ס מסמכים רבים .
באשר לצורך המערכתי בהמשך הפעלת עד ארבע יחידות ייצור מיחידות 1 - 4 בתחנת אורות .
עוד ציינה החברה כי היחידות מופעלות במינימום הנדרש ובהתאם לקבלת הוראות .
מפורטות מחברת ניהול המערכת וכי החל מחודש יוני 2022 ,היחידות יופעלו במתכונת חירום .
כלומר רק כאשר אי הפעלתן עלולה לגרום לשיבושים באספקת החשמל ובהולכתו.
החברה כי הפעלת יחידות 1 - 4 נדרשת, בין היתר, לנוכח עיכובים בהקמת יחידות70 - 80 בשל .
נסיבות חיצוניות הקשורות במגפת הקורונה.
החלטת שר האנרגייה בנושא שימור יחידות 1 - 4 שבתחנת אורות רבין התקבלה לאחר היוועצות .
ברשות, אשר פרסמה באוגוסט 2020 טיוטה להערות הציבור 22 (להלן- טיוטת השימור) ובנובמבר .
2020 את עמדתה הסופית23 (להלן- מסמך השימור ).
במסמך השימור הטמיעה הרשות חלק .
מהתייחסויות הציבור לטיוטה וכללה תחשיבי עלויות ותועלות תוך ביצוע ניתוחי רגישות .
22 בחינת שימור יחידות 4-1 אתר "אורות רבין", טיוטה להתייחסות הציבור, רשות החשמל (אוגוסט 2020 .
23 החלטה 58909 - עמדת רשות החשמל במסגרת חובת היוועצות טרם קביעת עקרונות מדיניות בעניין שימור יחידות1 .
- 4 באתר אורות רבין, החלטת רשות החשמל מישיבה 589 מיום 1.
להחלטה צורף מסמךבחינת שימור יחידות .
1 - 4 באתר אורות רבין" מאוקטובר 2020.
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם תחשיבים אלו בחנו שתי חלופות: שימור יחידות 1 - 4 עד סוף החיים ההנדסיים שלהן בשנת .
2033 (להלן- חלופת השימור), לעומת גריטה שלהן בשנת 2022 (להלן- או חלופת הסגירה 24.
מסקנתה של הרשות במסמך השימור הייתה כי על סמך הנתונים הידועים לה על תרחיש החירום .
המרכזי, ובהתייחס לכלל העלויות, התועלות, האילוצים והסיכונים הקיימים בפרויקט השימור, .
לא ניתן להצביע על כדאיות כלכלית בפרויקט זה.
עם זאת ציינה הרשות כי אם תרחיש החירום .
יכלול מחסור בסולר הגורם לאי-אספקת חשמל, ייתכן כי תהיה כדאיות לשימור היחידות .
לתקופת ביניים, עד לבחינת מגוון החלופות לביטוח המשק מתרחיש של אי-אספקת חשמל ועד .
ליישום החלופה הכדאית ביותר .
משרד האנרגייה השיב למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כילמחסור בסולר יכולות להיות .
השלכות משמעותיות על היכולת לייצר חשמל, ורשות החשמל אף הצביעה בעבודתה על הסיכון .