HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ציינו כי פנו למרכז ההשקעות לקבלת מענק 16 צרכנים השיבו כי המענק לא שימש שיקול מכריע בהחלטתם להתחבר לרשת החלוקה של הגז הטבעי.
בין היתר ציינו הצרכנים כי "המענק שולי וזניח"; "מענק של 250 אלף ש"ח להשקעה של 5 מיליון זה מענק נמוך!
"; "למפעלים בסדר גודל שלנו המענק זניח יחסית לפרויקט"; "גובה המענק מצחיק!
לא רלוונטי ולא עוזר בשום דבר"; "המענק שולי ואינו משנה באופן משמעותי את כדאיות ההשקעה".
עד למועד סיום הביקורת, לאחר אישור מענק ל-78 מפעלים, מרכז ההשקעות או משרד הכלכלה בשיתוף רשות הגז לא ערכו בחינה מעמיקה של אפקטיביות מסלול המענק לפי הוראת מנכ"ל 4.
ללא בחינה כאמור, לא יכול משרד הכלכלה לדעת אם הגדלת המענק כפי שהציע מינהל סביבה ופיתוח בר קיימא, או בשיעור ים אחרים, הייתה מביאה לגידול במספר הצרכנים שהיו בוחרים להסב את מתקני הצריכה שלהם לשימוש בגז טבעי.
כמו כן , לא נבחן אם ביטול המענק והקצאת המשאבים והתקציב שיועד לכך למטרה אחרת היו אפקטיביים יותר ממתן מענק.
לדעת משרד מבקר המדינה, קשיי המימון שעליהם מעידים הצרכנים נובעים, בין היתר, ממורכבות הליך ההסבה.
בכלי הסיוע הנוכחיים אין די להקל על קשיי מימון אלו.
מן הראוי, כי אחת לתקופה תבחן רשות הגז את הכלים העומדים לרשותה לעידוד חיבור צרכנים לרשת החלוקה של הגז הטבעי, ובכלל זה את אפקטיביות המענקים שנותן מרכז ההשקעות; על מרכז ההשקעות לבחון אחת לתקופה את אפקטיביות מסלול המענקים שהוא נותן מכוח הוראת מנכ"ל 4.
5 , ולקדם בהתאם לתוצאות בחינה זו התאמות ושינויים נדרשים בהוראת המנכ"ל ובמסלול המענקים61 .
אג"ת ורשות הגז ציינו בתשובתם לטיוטת דוח הביקורת כי הרשות, אג"ת ומשרד הכלכלה בודקים באופן שוטף את הוראת המנכ"ל ומעדכנים אותה בהתאם לנסיבות ולמציאות היומיומית הדינ מית, כך שתיתן מענה מיטבי לצורכי התעשייה.
לגישת אג"ת העולה מתשובתו לטיוטת הדוח, התיקון לחוק ההסדרים צפוי להביא להוזלת הליך ההסבה ולקיצור ניכר של משך הזמן הנדרש לביצועו.
הרשות הוסיפה לעניין זה כי במועד תשובתה נבחנת ההוראה פעם נוספת לאור השינויים במחירי התזקיקים, כך שייתכן שיוגדלו המענקים וישונו דרכי פריסתם כדי להתאימם לסביבת השוק הנוכחית של ענף האנרגיה בעולם לצרכנים.
עוד ציינה הרשות כי לגישתה נכון יהיה לקבוע כי המענקים הניתנים ייבדקו בראייה כוללת, כלל-משקית, על ידי גוף האמון לכך, דהיינו על ידי הרשות.
בתשובתו לטיוטת דוח הביקורת מאפריל 2016 , ציין משרד הכלכלה כי בשל ירידת מחירי המזוט והנפט בשנת2015 , שהביא לירידה בכדאיות ההסבה לגז טבעי, יזם המשרד תכנית להגדלת שיעור המענקים.
כמו כן ציין המשרד כי בכוונתנו לקיים יחד עם רשות הגז סקר בקרב הצרכנים שחוברו וצרכנים פוטנציאליים למיפוי החסמים והבעיות המפריעים לביצוע ההסבה וההתחברות לרשת החלוקה.
באפריל 2016 , לאחר סיום הביקורת, עודכנה הוראת המנכ"ל.
במסגרת התיקון נקבע כי עד אפריל 2017 או עד שמחירה הממוצע של חבית נפט יעמוד על 60 דולרים לחבית למשך שלושה חודשים רצופים, לפי המוקדם בין השניים, יעודכן שיעור המענק ל -650 אלף ש"ח לצרכנים גדולים ו - 1.
125 מיליון ש"ח לצרכנים לא גדולים.
כן נקבע כי המענקים יינתנו אף לצרכנים שיצרכו גז טבעי דחוס או לצרכנים .
61 ,לעניין זה ראו משרד מבקר המדינהדוח שנתי 61( ב 2011) ", "מרכז ההשקעות- שם העיר משרד מבקר המדינה למשרד הכלכלה ולמשרד האוצר על הצורך לבחון מדי פעם בפעם באיזו מידה החוק לעידוד השקעות הון (אשר מכוחו מופעל מסלול המענקים במרכז ההשקעות) משיג את מטרותיו.
רשות הגז הטבעי | 937 .
שיתחברו לתחנת כוח מבוססת קוגנרציה עד 16 מגה ואט (להלן - מ"ו)62 , כפוף לתנאים המפורטים בהוראה.
חסמים בקבלת היתר בנייה מהרשות המקומית להסבת מתקני צריכה לשימוש בגז טבעי .
הסבת מתקני צריכה לגז טבעי מחייבת קבלת היתר בנייה מכוח חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965 ,), ומכוח תקנות התכנון והבנייה (הקמת מיתקן גז בלחץ נמוך מאוד התשס"ז-200663.
לטענת התאחדות התעשיינים, רשויות מקומיות משתמשות לעתים בבקשה לחיבור גז טבעי כמנוף להסדרה כוללת של הבנייה בשטח המפעל; עוד נטען כי לשם מתן ההיתר נדרשים אישורים של גורמים נוספים, לרבות כאלה שלהערכת התאחדות התעשיינים אינם הכרחיים לתהליך ההיתר.
כך למשל, נדרשים אישורים של רשות מקרקעי ישראל ושל משרד הבריאות.
התאחדות התעשיינים גורסת כי לתופעה זו השפעה שלילית על הסבת התעשייה לגז טבעי ועל כן יש להורות כי מפעלים לא יידרשו להסדרה תכנונית רטרואקטיבית כתנאי להיתר.
יצוין כי מינהל התכנון רואה קושי במתן הוראה זו לנוכח עמדת הפסיקה בנושא.
הרפורמה שגובשה במסגרת חוק ההסדרים 2015 לא עסקה בחסמים אלו, ולא קודם במסגרתה הליך מקוצר לקבלת היתר להסבת מתקני צריכה לגז טבעי, ובו לוחות זמנים קבועים מראש כדי להבטיח את ודאות הצרכנים.
לאחר קבלת התיקון לחוק נדון הנושא בישיבה שהתקיימה בדצמבר 2015 בעניין זה, בהשתתפות נציגי התאחדות התעשיינים ונציגי משרדי הממשלה.
לדעת משרד מבקר המדינה - על משרד המשפטים, משרד האוצר, רשות הגז ומינהל תכנון למנף את שיתוף הפעולה ולעגן, במסגרת האפשרות החוקית הקיימת, הליך רישוי יעיל לדרישות בגין ההסבה, מבלי לאשר בכך חריגות בנייה קודמות.
בתשובתו לטיוטת דוח הביקורת ציין אג"ת כי גם הוא רואה חשיבות בקיום הליך רישוי יעיל בכלל, ובפרט בכל הקשור להליך ההסבה.
לאור זאת קידם משרד האוצר כמה דיונים בהשתתפות כלל הנוגעים בדבר, כדי לבחון דרכים להקל על הסבת מפעלים בכל הקשור להיתר.
רשות הגז הטבעי ענתה אף ה יא באופן דומה כי המגמה הנוכחית "לאפשר הליך (במקרים מסוימים) של פטור מהיתר בניה".
בתשובתו מאפריל 2016 לטיוטת דוח הביקורת ציין משרד המשפטים כי באשר לייעול הליך הוצאת ההיתר וצמצום האישורים הנדרשים הביעו הגורמים הרלוונטיים נכונות לפעול בהתאם ומתגבשת הצעה בנושא .
באשר לסוגיית הסדרת הבנייה הבלתי חוקית בשטח המפעל ציין המשרד כי במקרים שמתקן הגז המבוקש אינו מיועד להתחבר למבנה בלתי חוקי יהיה אפשר להבחין בינו ובין בנייה נפרדת בשטח .
62 עוד על קוגנרציה ראו להלן בפרק בנושא "קוגנרציה".
תקנות אלו עמדו במועד סיום הביקורת לפני עדכון 938 | דוח שנתי 67א .
לרבות הגז הטבעי המפעל, ולסמן בנייה זו בהיתר כמיועדת להריסה בתוך פרק זמן מוגדר.
במקרה כזה יינתן היתר, ובעל המפעל יפעל להסדרת הבנייה המסומנת או להריסתה עד המועד הקבוע בהיתר.
היעדר אסטרטגיה למעבר כלל המשק לשימוש בגז טבעי .
היעדר תכנית אב למשק הגז הטבעי .
משרד האנרגיה מופקד, בין היתר, על תכנונה וביצועה של מדיניות לאומית בתחום האנרגיה, לרבות תכנון התפתחות משק האנרגיה, קביעת מדיניות ויישומה במשק הישראלי, ייעול השימוש באנרגיה ופיתוח מקורות אנרגיה חלופיים.
לשם קביעת מדיניות ארוכת טווח נדרש המשרד לגבש תכנית אב.
בשנת 2009 התקבלה החלטת שר האנרגיה דאז לגבש תכנית לפיתוח משק האנרגיה.
בספטמבר 2011 החל המשרד בגיבוש התכנית, ואולם במועד סיום הביקורת, יותר מארבע שנים לאחר תחילת גיבוש התכנית, טרם אושרה תכנית האב.
היעדר תכנית אב פוגע באפשרות פיתוחו של משק האנרגיה בראייה ארוכת טווח ומתוך בחינת תמהיל מקורות האנרגיה, לרבות הגז הטבעי64 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האנרגיה כי היעדר תכנית אב למשק האנרגיה על כלל מטרותיו ויעדיו - במיוחד בתקופה זו של תמורות והתפתחויות רבות בתחום, וחרף העובדה שחלפו יותר מארבע שנים מאז החל משרד האנרגיה לגבש את התכנית - הוא מחדל המשפיע על כלל משק האנרגיה, לרבות משק הגז הטבעי65 .
רשות הגז היא הגורם האמון על ה תכנון האסטרטגי לטווח ארוך של משק הגז הטבעי בישראל, בין השאר באמצעות יישום מדיניות הממשלה לקידום משק הגז הטבעי וקביעת תכנית אב למערכת ההולכה ועדכונה.
בהחלטת ממשלה 175 משנת 2009 הוטל על מנהל רשות הגז להתוות תכנית להטמעת השימוש בגז טבעי בתעשייה במטרה להגביר את מודעות צרכני החלוקה לתועלות הטמונות במעבר לגז הטבעי66 .
בשנת 2010 ערכה הרשות, בשיתוף חברת ייעוץ ששירותיה נשכרו לשם כך, סקר לצורך הערכת פוטנציאל הביקוש לגז הטבעי בישראל בתעשייה, בשירותים ובמסחר במקטע החלוקה.
הסקר, שבחן את נתוני צריכת האנרגיה של צרכנים .
64 ,לעניין זה ראו מבקר המדינה דוח שנתי 63א ( 2012) ," תכנון משק החשמל ומימושו", עמ' 106.
65 ,לעניין זה ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 67א ( 2016) , "פיתוח ואחזקת תשתיות אחסנת דלקים והולכתם", עמ' 1061.
66 החלטת ממשלה175 , "הסדרת משק הגז הטבעי", מאי2009.
רשות הגז הטבעי | 939 .
פוטנציאליים ממגוון תחומים ומקורות67 , צפה את פוטנציאל צריכת הגז הטבעי ברשת החלוקה על בסיס צריכת האנרגיה במועד איסוף הנתונים (בשנת 2009 ), ובשנים 2015 ,2020 ו-2030 .
להלן התפלגות פוטנציאל צריכת הגז (במ"ק) הצפויה לשנים 2015 ,2020 ו-2030 בהתאם לממצאי הסקר68: .
לוח2 : צפי פוטנציאל צריכת הגז הטבעי ( BCM) ברשת החלוקה .
צפי פוטנציאל צריכת הגז הטבעי .
עבור צרכנים פוטנציאליים 1.
בהצעת תקציב משרד האנרגיה לשנת 2015 , פוטנציאל צריכת הגז הטבעי ברשת החלוקה הוערך בכ-1.
5 BCM בלבד, כ-20% ;פחות מצפי פוטנציאל הצריכה בסקר הוערך כי צריכה בהיקף זה תביא לחיסכון מצטבר של חצי מיליארד ש"ח עד מיליארד ש"ח בשנה, מבלי להביא בחשבון את התועלת הסביבתית69.
נמצא, כי חרף תוצאות הסקר והערכות הרשות בדבר החיסכון הגלום בחיבור מפעלים לרשת החלוקה, לא הציבה לעצמה הרשות, כמו באשר ליעדיה הקשורים לרשת ההולכה, יעד של פיתוח תכנית אב לרשת החלוקה או הנגשת הגז הטבעי למגוון רחב ככל האפשר של אוכלוסיות במדינה.
הפוטנציאל שנגלה לרשות הגז בסקר שבוצע בהזמנתה לא מונף על ידה ולא מצא את ביטויו ביעדים מדידים.
ועדת צמח ביקשה לקבוע את מדיניות הבטחת צורכי משק הגז הטבעי בישראל, הן לטווח הקצר הן לטווח הארוך.
כבסיס להחלטתה בדבר כמות הגז המרבית המותרת לייצוא, הוועדה בחנה מגוון תרחישים של ביקוש לגז טבעי במשק הישראלי בתחום החשמל, התעשייה והתחבורה וקבעה כי כמות הגז הטבעי שיש להבטי ח לטובת המשק המקומי לפרק זמן של 25 שנים ממועד מתן המלצותיה תעמוד על .
67 בין התחומים שנבחנו: התעשייה הקלה; תעשיית המזון; תעשייה כבדה; משרדים, מבני ציבור ומסחר; מלונות ובתי אבות; מוסדות חינוך ומחקר; בתי חולים ומרכזים רפואיים; קיבוצים; בינוי וחציבה; חקלאות.
68 סקר פוטנציאלביקוש לגז טבעי בתעשייה, שירותים ומסחר עבור רשות הגז במשרד האנרגיה והמים, אפריל 2010.
69 משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים- הצעת תקציב לשנת הכספים 2015.
זאת ועוד, הוועדה עסקה בהיקף הביקוש הכולל בישראל, מבלי שנדרשה לקבוע מדיניות ארוכת טווח לאופן הנגשת הגז לצרכים ולשימושים למיניהם.
כך, הוועדה דנה בהיקף הביקוש הצפוי והיקף הייצוא המותר כנגזרת של בחינה זו ולא נדרשה לדון בגיבוש אסטרטגיה ממשלתית בפריסת קווי החלוקה, בשימושים העתידיים האפשריים בגז הטבעי ובאפשרויות פיתוחם, במימון הקמת רשת החלוקה, במעורבות הממשלתית בהקמתה או באחריות הממשלה להנגשת הגז הטבעי לכלל הציבור בישראל.
תשתית החלוקה של הגז הטבעי במדינה כמיזם לאומי .
בחוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות, התשע"ד -2013 , המחוקק קבע רשימה של תשתיות המוגדרות "תשתית חיונית" לצורך יישום הוראות החוק ותחומי פעילות במסגרת תשתיות אלו 71 .
בדברי ההסבר להצעת החוק צוין כי "ברשימה כלולים תחומי פעילות שבהם נעשה שימוש בתשתית חיונית או במשאב ציבורי או שבמסגרתם מוענק שירות חיוני לציבור".
בין התחומים המנויים בתוספת לחוק מצוי תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון חלוקה לפי חוק משק הגז הטבעי.
בקביעת הרשימה האמורה ראה המחוקק ברשת החלוקה של הגז הטבעי תשתית חיונית בבואו לח ייב את המאסדר לשקול שיקולי ריכוזיות בעת הקצאת זכויות או מתן רישיונות בתחום זה.
ואולם נציגי הרשות הצהירו לא אחת 72 כי גז טבעי אינו מוצר חיוני, בשל היותו מוצר תחליפי לתזקיקי הדלק הזמינים בשוק.
בגישתה האמורה לא הבדילה הרשות בין מגוון השימושים בגז הטבעי ובין מגוון הצרכנים.
לפיכך, לגישת הרשות, רשת החלוקה המחברת את התעשייה (לרבות מפעלים חיוניים73 ), את בסיסי צה"ל, את בתי החולים, את תחנות הכוח הקטנות ואת תחנות התדלוק אינה עונה להגדרה של תשתית חיונית.
הקמתה של חברת נתג"ז, מיזם פריסת רשת ההולכה וחיבור גופים עתירי אנרגיה - כתחנות הכוח והמפעלים הגדולים - לרשת ההולכה, זכו לרוח גבית ממשלתית .
70 'המלצות הוועדה, עמ93 .
הוועדה קבעה כי לאחר אישור המלצותיה יש לעדכן את כמות הגז הטבעי שתובטח לצורכ י המשק לפרק זמן של 25 שנים, בהתבסס על מתודולוגיה דומה לזו ששימשה את הוועדה.
יצוין כי לפני הוועדה עמדו כמה תרחישים להיקף הביקוש לגז הטבעי בשנים אלו, בחלקם הוא היה נמוך יותר ובחלקם גבוה יותר מהביקוש החזוי.
המשרד להגנת הסביבה לא הסכים עם ממדי הביקוש כפי שחזתה הוועדה, וקבע כי אם הוועדה אכן מבקשת לעודד פיתוח תחליפי נפט מבוססי גז טבעי במשק הישראלי - יש לקבוע יעדים שאפתניים הרבה יותר מהנוכחיים, ולשריין כמות נוספת לצריכה מקומית, כך שכמות הגז הטבעי שתעמוד לרשות המשק ב-25 השנים שלאחר מועד פרסום מסקנות הוועדה, תהיה 550 BCM .
71 החוק קובע כי בעת הקצאת זכויות או מתן רישיון לתחום פעילות של תשתית חיונית, על המאסדר המקצה את הזכות לשקול שיקולי ריכוזיות.
72 כך לדוגמה הביע נציג הרשות את עמדת הרשות בסוגיה זו בישיבת ועדת הכלכלה בכנסת, ביוני 2015.
73 בהתאם לחוק שירות עבודה בשעתחירום התשכ"ז -1967 , מפעל חיוני הוא כל מפעל או חלק ממנו, הפועל או שאפשר להפעילו לצורכי הגנת המדינה או ביטחון הציבור או לקיום הספקה או שירותים חיוניים, ושאושר לעניין זה בצו על ידי שר הכלכלה בהתייעצות עם שר הביטחון.
רשימת המפעלים החיוניים נקבעו בצו שפרסם השר כאמור.
רשות הגז הטבעי | 941 .
ולהתייחסות כאל מיזמים לאומיים מהמעלה הראשונה74 .
גם באשר לרשת החלוקה הצהירה רשות הגז במסמכים הנלווים למכרזים למתן רישיונות להקמת קווי החלוקה והפעלתם, כי מטרות חוק משק הגז הטבעי ועיקרי מדיניות משרד האנרגיה ורשות הגז הם "להפוך את הגז הטבעי למקור אנרגיה מרכזי על מנת לתרום לכלכלה, לגיוון מקורות האנרגיה ולאיכות הסביבה; לקבוע את ההסדרים החקיקתיים שיאפשרו את פיתוח ענף הגז הטבעי בישראל, אשר יתבסס על מימון והפעלה באמצעות גורמים פרטיים, באופן שיבטיח אמינות וזמינות של אספקת הגז, איכות ויעילות בפעילותם של הגורמים במשק הגז, תוך שמירה על הבטיחות ומניעת סכנות לאדם ולרכוש"75.
ואולם, בניגוד להצהרותיה, בהיעדר תכנית אב ומדיניות ממשלתית סדורה בתחום משק הגז הטבעי, הרשות פועלת מבלי שגיבשה תכנית או יעדים לטווח הארו ך בנושא פריסת רשת החלוקה, הסקטורים שיחוברו לרשת החלוקה והשימושים העתידיים בגז הטבעי.
עבודת רשות הגז נעשית על פי תכנית עבודה שנתית, ובה מוגדרים יעדי עבודה לטווח קצר בלבד.
הרשות לא קידמה עבודת מטה כאמור ולא בחנה בשיתוף משרדי ממשלה אחרים את האפשרויות העומדות לפני הציבור בישראל - להשתמש בגז הטבעי כמנוע צמיחה לטווח הארוך.
שימושים אפשריים בגז הטבעי לחקלאות, לשכונות מגורים, וכן חיבור של אזורים נוספים על אלו הכלולים בהסכמים עם חברות החלוקה, מקודמים כיוזמות פרטיות הצומחות מהשטח, בלי שהרשות תשמש כמנוע מרכזי המוביל בחינת אפשרויות אלו.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה ראוי שרשות הגז, כגורם האמון על תשתית הגז הטבעי בישראל, תקדם את רשת החלוקה כמיזם לאומי החשוב לפיתוח ענפי המשק, לשם הפחתת התלות במוצרי נפט, הפחתת נזקים סביבתיים ממקורות אנרגיה מזהמים, חיזוק מרכזי תעסוקה, הגדלת הפריון והפחתת יוקר המחיה.
בתשובת רשות הגז לטיוטת דוח הביקורת ציינה הרשות כי עד סוף שנת 2015 הייתה עמדת הרשות כי רשת החלוקה אינה מיזם לאומי או תשתית חיונית שחייבת להגיע בכל מחיר לכל צרכן וצרכן, ופעלה בהתאם למדיניות זו.
עוד ציינה הרשות כי בחודשים שקדמו למועד מתן תשובתה פועלים שר האנרגיה ומנכ"ל המשרד לשינוי מדיניות פריסת רשת החלוקה והגדרתה כתשתית לאומית חיונית.
לעניין זה הוסיף מנכ"ל משרד האנרגיה מר שאול מרידור, כי השינוי האמור יוביל לכך שהממשלה היא שתקבע את היקף הפריסה של רשת החלוקה, בהיותה תשתית לטווח ארוך.
התייחסותה של הרשות לקווי החלוקה של הגז הטבעי כתשתית שאינה חיונית משפיעה על אופן פעילותה לקידום המיזם של פריסת רשת החלוקה וחיבור צרכני הקצה לגז הטבעי.
74 החלטת ממשלה649 /(חכ22 ), "מימון, הקמה והפעלה של מערכת הולכת גז טבעי", אוגוסט 2003.
75 מתוך מסמכי מכרז 62/14 מספטמבר2014 - מכרז למתן רישיון להקמתה ולהפעלתה של רשת חלוקה לגז טבעי באזור ירושלים, לפי חוק משק הגז הטבעי.
חזון חיבור הנגב לרשת החלוקה של ה גז הטבעי .
ממשלת ישראל הציבה את פיתוח הנגב כיעד לאומי, ובהתאם אישרה בשנת 2005 תכנית לאומית אסטרטגית לפיתוחו.
מטרת התכנית "לפתח, לקדם ולבסס את אזור הנגב, להציב אותו במרכז מפת האינטרסים הלאומיים ולהפוך אותו לאזור מושך אוכלוסייה".
התכנית באה לידי ביטוי בפיתוח התחבורה לנגב (כביש 6 והוספת מסילות רכבת חדשות), בהקמת עיר הבה"דים, בעידוד מעבר אוכלוסייה צעירה לנגב ובהקצאת תקציבים במגוון תחומים.
התכנית הלאומית האסטרטגית האמורה גובשה ואושרה לפני התגליות הגדולות של מאגרי הגז לחוף מדינת ישראל ופיתוח משק הגז הטבעי במדינה.
על כן, מטבע הדברים, תכנית זו לא כללה התייחסות לגז הטבעי כמנוע צמיחה אפשרי נוסף לחיזוק האזור ולפיתוחו.
שנה לפני מועד תחילת הביקורת גיבשה המועצה האזורית רמת נגב, בסיוע חברת ייעוץ אסטרטגית, תכנית אסטרטגית להולכת הגז הטבעי לנגב, לאזורים שאינם כלולים ברישיון החלוקה של חברת החלוקה בנגב (להלן - התכנית האסטרטגית).
כפועל יוצא של התכנית האסטרטגית גיבשה המועצה, בשיתוף גורמים רלוונטיים במשרדי הממשלה, לרבות רשות הגז וחברת החלוקה בעלת הרישיון באזור, תכנית להנחת קווי צנרת הולכה בלחץ נמוך לאורך כ-400 ק"מ, בעלות כוללת של כ-461 מיליוני ש"ח.
בין השימושים העתידיים הכלולים בתכנית שגובשה: שימוש בגז הטבעי לאקלום חממות ולולים ולחיטוי הקרקע, חיבור 17 אזורי תעשייה המרוחקים מרשת החלוקה המתוכננת לרשת החלוקה, חיבור מתקני חברת מקורות בנגב, חיבור מלונות ים המלח, חיבור בסיסי צה"ל ומתקני כליאה וחיבור יישובים ושכונות חדשות.
בתשובתה ממרץ 2016 לטיוטת דוח הביקורת ציינה חברת החלוקה כי "באזור הנגב יוקמו כ -120 אלף בתים בשכונות חדשות בשנים הקרובות.
אין הסכם חיבור לצרכנים כאלה.
בסמיכות לקווים יש הרבה מאד צרכנים מסחריים.
במרחק עשרות מטרים מקווים פעילים.
אך אין כלים לחבר אותם".
לתפיסתם של מגבשי התכנית האסטרטגית "הנחת תשתית גז טבעי לאזורי פריפריה בנגב חיונית לפיתוח אזורים אלה לא פחות מתשתיות אחרות כגון: כבישים, מים וחשמל אותם מקבלים תושבי האזור בעלות שווה לכל נפש בישראל הן במרכז הארץ והן באתרים המרוחקים מהמרכז".
לדידם של מגישי התכנית, "משיקולים של צדק חברתי וגם משיקולים כלכליים ולאומיים של חיזוק הפריפריה וחזון הפרחת הנגב, אין סיבה שאזורי הפריפריה במדינה ובכלל זה הדרום והנגב, לא ייהנו מיתרונות של הגז הטבעי כמקור אנרגיה זול ופחות מזהם"76 .
בתשובתה לטיוטת דוח הביקורת ציינה רשות הגז כי הממשלה לא קיבלה עד כה החלטה שעל כל צרכן להתחבר לגז הטבעי, בין שמדובר בצעד שיש בו כדאיות כלכלית למשק או לבעל הרישיון ובין שלא, וכי במועד מתן התשובה הקמתם של קווים באורך מאות ק"מ לצורך חיבור צרכנים שאינם עתירי אנרגיה אינה חלק ממדיניות הממשלה.
כן ציינה הרשות כי באזור הנגב חוברו, או נמצאים בשלב סופי של חיבור, אזורים רבים.
לעניין התכנית שגובשה ציינה הרשות כי מדובר ביוזמה .
76 חזון הבאת הגז הטבעי לנגב- מסמך מדיניות ראשוני.
רשות הגז הטבעי | 943 .
פרטית ובתכנית ששום גורם ממשלתי לא אישר.
אג"ת ציין לעניין זה כי לבקשת נציגי המועצה האזורית זימן אג"ת ישיבה עם נציגי המועצה, נציגי ר שות הגז, ונציגי המשרדים האמונים על הצרכנים הפוטנציאליים באזור והנוגעים בדבר.
בכוונת האגף לפעול בשיתוף פעולה מלא עם נציגי רשות הגז לגיבוש מתווה לקידום הנגשת הגז לאזור, ככל שיוחלט לקדם תכנית זו.
שימוש בגז טבעי לתחבורה .
במטרה להפחית את התלות העולמית בנפט קיבלה הממשלה בשנת 2011 החלטה על הפעלת תכנית לאומית לקידום מעבר לתחליפי דלקים 77 .
את התכנית מקדם משרד ראש הממשלה, בשיתוף משרדי ממשלה אחרים ובהם משרד האנרגיה, אשר אף הקים מינהלת לקידום תחליפי נפט מבוססי גז טבעי לתחבורה.
אפשרות השימוש בגז הטבעי להנעת כלי רכב הועלתה, בין היתר, על ידי ועדת צמח, אשר בתחזיותיה הניחה מעבר לשימוש בגז טבעי בתחבורה בהיקף שנתי של כ- 0.
2 BCM בשנת2020 , שיגדל להיקף שנתי של כ- 4 BCM בשנת204078 .
לשימוש בגז הטבע י בתחום התחבורה כמה יתרונות.
הבולט בהם הוא היתרון הסביבתי - הפחתת הפליטות לאוויר והקטנת זיהום האוויר כתוצאה מכך.
בספטמבר 2015 התקבלה החלטת ממשלה בנושא אוויר נקי באזור מפרץ חיפה 79 .
בין היתר הוחלט על מיזם חלוץ להפחתת פליטות ממשאיות איסוף אשפה בחיפה, באמצעות תמיכה בהתקנת מסנני חלקיקים וברכש משאיות המונעות באמצעות גז טבעי, עד סוף שנת 2015 ובסכום כולל של 11 מיליון ש"ח.
עוד הוחלט על מיזם חלוץ של רכישת 30 אוטובוסים עירוניים המונעים בגז טבעי דחו ס80 , שישמשו לתחבורה ציבורית באזור מפרץ חיפה.
התקציב שיועד למיזם זה עומד על 5 מיליון ש"ח מתקציב משרד התחבורה לשנים 2016-2015 , ועל פי הצורך יוקצה מימון נוסף מתקציב מינהלת תחליפי נפט לתחבורה במשרד ראש הממשלה.
תשתית קווי החלוקה שפורסות חברות החלוקה מבוצעת על פי מפרט שאישרה הרשות בהסכמי החלוקה, בהתאם להצעות הזוכות במכרזים שקדמו להסכמים אלו.
התשתית תואמת את צורכי הצרכנים הקיימים וצרכנים פוטנציאליים של רשת החלוקה בשנים הקרובות.
שימושים עתידיים אפשריים אשר טרם הבשילו במועד תכנון הקווים, מטבע הדברים אינם מקבלים ביטוי בעת תכנון הקווים, ועל כן קוטר הקווים, סוג הצנרת המונחת ורכיבים נוספים אינם תואמים בהכרח שימושים אלו.
77 החלטת ממשלה2790 מינואר2011 , "הפעלת תכנית לאומית לפיתוח טכנולוגיות המקטינות את השימוש העולמי בנפט בתחבורה ולחיזוק תעשיות עתירות ידע בתחום".
78 'דוח ועדת צמח, עמ 56-52.
79 החלטת ממשלה529 מספטמבר2015 , "תכנית לאומית לצמצום זיהום אוויר והפחתת סיכונים סביבתיים באזור מפרץ חיפה".
80 יצוין כי מתקני פריקת גט"ד נועדו לשלב ביניים עד חיבור הנקודה לרשת החלוקה של הגז הטבעי.
מתקנים אלו מאפשרים להנגיש את הגז הטבעי לצרכנים אשר רשת ההולכה או החלוקה המתוכננת טרם הגיעה לאזורם.
הגז הטבעי נדחס במכליות ללחץ של 250 בר ומשונע באמצעות משאיות מיוחדות אל מתקן פריקה.
נכון למועד סיום הביקורת חברת סופרגז היא החברה היחידה בארץ המחזיקה ברישיון חלוקת גט"ד.
כך, מקטע החלוקה מתחנת מפרץ חיפה ל"דור כימיקלים", שמתכננת חברת החלוקה הפועלת באזור הצפון, מתוכנן בהתאם לצרכנים הפועלים באזור זה, במועד הגשת תכניות העבודה לאישור הרשויות המוסמכות.
בהתאם למחויבותה תכננה חברת החלוקה האזורית את ה קו לכושר הולכה של שבעה בר 81 בצינור פלסטיק .
82PE התואם את צורכי הצרכנים והלחצים הצפויים.
הוספת צרכני תדלוק רכבים בספיקה המאפיינת תחנות תדלוק לא תהיה אפשרית בקו החלוקה המתוכנן, שכן הקו אינו מותאם לספיקה המצטברת הצפויה.
זאת ועוד, אחד המאפיינים העיקריים של תחנות תדלוק הוא רמת הלחצים המשתנה בהתאם לצריכת כלי הרכב המתדלקים, להבדיל מצריכה קבועה ואחידה כל הזמן של מרבית צרכני הגז הטבעי, כמפעלי תעשייה ותחנות הכוח.
ההסכמים למתן שירותי חלוקת גז טבעי שעליהם חותמים חברת החלוקה והצרכנים (להלן - הסכם שירותי חלוקת גז טבעי), הם הסכמים אחידים שגיבשה רשות הגז עם תחילת פעילות חברות החלוקה 83 .
הסכמים אלו אינם מותאמים למאפיינים הייחודים של צרכנים כתחנות תדלוק.
כך למשל, בהסכמים כלולה התחייבות של הצרכן להזמנת כמות מינימלית של גז טבעי, ובצדה התחייבות להימנע מצריכת גז טבעי בכמות שעתית או שנתית העולה על הכמות המרבית המצוינת בהסכם עמו; כן הוא מתחייב שלא לצרוך במהלך יום מסוים גז טבעי בכמות העולה על זו שהוכנסה עבורו בנקודת הכניסה לקו החלוקה.
חריגה מכמות זו תחייב את הצרכן בתשלום נוסף.
דרישות אלו, אשר אינן תואמות את המאפיינים הייחודיים של תחנות תדלוק, מעכבות, במועד סיום הביקורת, חתימה של צרכנים בתחום זה על הסכמים לשירותי חלוקת גז טבעי.
בניסיון למצוא פתרון למצב זה, שבו היקף קו החלוקה נגזר מכמות הצרכנים שחתמו בפועל על הסכם שירותי חלוקת גז טבעי, פנתה חברת החלוקה באזור הצפון למשרד להגנת הסביבה, כמשרד המעוניין בקידום המיזם בשל התועלת הסביבתית הטמונה בו, בבקשה שיימצא מימון להתאמת קו החלוקה לצריכה עתידית חיונית - דבר שיחסוך שדרוג עתידי של הקו.
הצעתה של חברת החלוקה הייתה כי הממשלה תקבל על עצמה את עלות שדרוג הקו (להערכתה יידרשו לכך כ -6 ,)מיליון ש"ח והחברה ת וותר על התשלומים הנוספים בגין חריגה מהכמות המרבית שתיקבע בהסכם עם הצרכן העתידי.
במועד סיום הביקורת טרם התקבלה החלטת המשרדים בעניין זה.
81 בר- יחידת מידה של לחץ.
בתהליך העברת גז טבעי ממעמקי הים לצרכני רשת החלוקה מופחת הלחץ ממאות בר בים ללחץ נמוך של ברים ספורים, בהתאם לצורכי הצרכן.
82 PE- ( הכינוי לפוליאתילן polyethylene.
) 83 הנוסח העדכני להסכם מתן שירותי חלוקת גז טבעי בין חברות החלוקה לצרכנים אושר במאי 2012 .
ומפורסם באתר רשות הגז רשות הגז הטבעי | 945 .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות הגז כי כדי לממש את החלטת הממשלה לצמצום זיהום האוויר במפרץ חיפה, היא נדרשת להוביל שיתוף פעולה עם כלל הגורמים הממשלתיים, לרבות באמצעות התאמת התשתיות לצרכים העתידיים.
ראוי כי רשות הגז ולא חברת החלוקה הייתה היוזמת של בחינת הצורך בהתאמת מערך רשת החלוקה לצרכים העתידים - כתחנות תדלוק בגז טבעי, על השינויים וההתאמות המתחייבים - בטרם יחל ביצוע העבודות להנחת הקו.
תכנון ארוך טווח צריך להתחשב בכלל השימושים העתידיים כדי למנוע ככל האפשר את הצורך בהוצאה נוספת בעתיד, אשר ייתכן שתוטל על ציבור הצרכנים.
שיתוף פעולה עם המשרד להגנת הסביבה .
במסגרת קבלתה לארגון ה - OECD התחייבה ישראל על יישום מדיניות משולבת להפחתת פליטות לסביבה ממפעלי תעשייה גדולים בעלי פוטנציאל נכבד של השפעה שלילית על הסביבה.
חוק אוויר נקי, התשס"ח -2008 , קובע כי מקורות פליטה נייחים בעלי פוטנציאל זיהום אוויר גבוה נדרשים לקבל היתר פליטה לאוויר, היתר שתנאיו מבוססים על יישום הטכניקה המיטבית הזמינה84 למניעת זיהום האוויר או למזעורו ככל האפשר.
בכל הנוגע למפעלים קטנים יותר, הפטורים מהיתר פליטה מכוח החוק, מתנה המשרד להגנת הסביבה ברישיונות העסק הניתנים למפעלים את הפליטות המרביות המותרות.
במסגרת מבצע עדכון תנאים ארצי למפעילי דודי קיטור, שאינם טעוני היתר פליטה, פרסם המשרד באוקטובר 2013 הנחיות חדשות לרמת ערכי הפליטה המותרים למזהמי אוויר בכל הנוגע לדודי קיטור, במסגרת התנאים הנדרשים למתן רישיון עסק (להלן - הנחיות ערכי פליטה)85 .
רמת הפליטה המותרת נקבעה על פי מסמך הנחיות טכנ י לשמירה על איכות האוויר של המינסטריון הפדרלי לאיכות הסביבה בגרמניה86 .
כדי לאפשר למפעלים להיערך ליישום ההנחיות החדשות בתנאי רישיון העסק נקבעה תקופת מעבר שבה הם נדרשו להכשיר את המפעל לאסדרה החדשה בתחום.
היערכות זו פירושה התקנת אמצעים למניעת פליטות או לחלופי ן - שינוי במקורות האנרגיה.
לאחר התייעצות של המשרד להגנת הסביבה עם רשות הגז, הוחלט כי מועד יישום ההנחיות ייקבע לתחילת שנת 2015 (ותינתן אפשרות דחייה בשנתיים לבעלי דודים שיציגו חוזה חתום עם חברת החלוקה).
חרף קביעת לוחות הזמנים כאמור, ובשל העיכוב בפריסת רשת החלוקה והעובדה שחיבורם של מפעלים רבים צפוי לארוך עוד זמן לא מבוטל, הוחלט באוקטובר 2014 .
84 BAT - Best available techniques .
85 תנאים ברישיון העסק בנושא פליטות לאוויר מדודי קיטור.
86 TA Luft 2002 - מסמך הנחיות טכניות לשמירה על איכות האוויר, של המיניסטריון הפדרלי לאיכות הסביבה בגרמניה, יולי 2002.
צרכנים לרשת זו ואי- .
לעצמה במשרד להגנת הסביבה על הארכת המועד הקבוע בהנחיות ערכי פליטה לתחילת שנת 2016 , עם אפשרות נוספת לדחייה עד לא יאוחרמתחילת שנת 201887 .
לדעת משרד מבקר המדינה, האטיות בקידום פריסתה של רשת החלוקה ובחיבור צרכנים לרשת זו ואי -הצבתם כיעד לאומי פגעו בעמידה של מדינת ישראל ביעד הפחתת הפליטות לסביבה שהציבה לעצמה, והצריכו התאמת אסדרה לקצב התקדמות פריסת רשת החלוקה בפועל.
חוק משק הגז הטבעי קובע כי "בעל רישיון חייב לתת את שירותיו, באמצעות מתקני הגז שהקים ובהתאם לקיבולתם, לכל צרכן ולכל מי שמבקש להיות צרכן, בהתאם לתנאי רישיונו; השירותים יינתנו בלא הפליה".
עם זאת החוק קובע כי אם ראה המנהל כי לבעל הרישיון אין כדאיות כלכלית בחיבור או בשדרוג הוא לא יחייב אותו בכך "אלא לאחר שיקבע את הסכומים שבעל הרישיון זכאי לקבל בשל כך ואת דרך קבלתם, לרבות בדרך של העלאת תעריפים באישור המועצה, או בדרך של הטלת תשלום על המבקש או על צרכנים מסוימים, או בשילוב של דרכים כאמור, והכל בכפוף לתנאי הרישיון".
הסכמי החלוקה עם חברות החלוקה שזכו במכרזים לאזורים השונים כוללים נספח ובו רשימה של האזורים שבהם התחייבה חברת החלוקה שזכתה במכרז לפרוס את רשת החלוקה, בתוך פרק זמן שהוסכם עליו מראש.
אזורים אלו נקבעו לאחר שחברת החלוקה שזכתה במכרז ערכה סקר צרכנים ובהתאם להצעתה במכרז אשר על בסיסה קיבלה את הרישיון לאזור החלוקה.