HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ראוי ששני הגופים האמורים יבחנו את הדרכים להעברת ההפניות ללא שיהוי, שכן אם ההפניה מתעכבת בדרכה אל השירות, הטיפול בקטין מתעכב אף הוא עיכוב מיותר.
משרד הרווחה מסר בתשובתו מ- 14.
07 כי בישיבת תיאום של שירות המבחן עם המשטרה בכל הנושאים המשיקים בעבודת שני הגופים יידון גם נושא פערי הזמן בין מועד משלוח הפניית קטין בידי המשטרה ובין קבלתה בשירות.
המשטרה הוסיפה בתשובתה מ- 22.
07 כי בפגישה שנערכה עם שירות המבחן הוחלט על בדיקה מדגמית של תיקי חקירה כדי לזהות את הגורמים לפער הזמנים האמור.
: הזמנת קטינים לשירות המבחן כאמור, על פי נוהלי השירות, קציני המבחן אמורים להיפגש עם כל קטין שהפנתה אליו המשטרה ולערוך בעניינם חקירה פסיכו- סוציאלית.
בנוהל17 נקבע שהקטין יוזמן לשירות המבחן עם הוריו ואל ההזמנה יצורף דף הסבר על השירות.
עם זאת, יצוין שלשירות אין סמכות לחייב את הקטין להגיע לפגישה.
(א) משרד מבקר המדינה בדק אם הקטינים שהופנו אל שירות המבחן הוזמנו אליו לצורך עריכת חקירה פסיכו-סוציאלית והכנת חוות דעת בעניינם למשטרה.
הבדיקה העלתה כי ב-52 מ-235 הפניות שנבדקו (כ- 22% ) לא הוזמנו הקטינים אל שירות המבחן בעקבות ההפניה.
אף כי מטרת השירות, כמו שבאה לידי ביטוי גם בנהליו, היא להיפגש עם כל קטין סמוך להפנייתו ועוד קודם שהוגש נגדו כתב אישום אין הוא מצליח, על פי הנתונים שהובאו לעיל, לעמוד בכך.
יצוין שנוכח העומס המוטל על קציני המבחן קבעה הנהלת השירות באפריל 2004 סדר עדיפויות לעבודת קציני המבחן, כאשר בראש סדר העדיפויות מצויים התפקידים שהשירות מחויב בהם על פי חוק (הכנת תסקירי מעצר לעצורים וטיפול בקטינים על פי צווי בית המשפט לנוער).
עם זאת, לעניין ביצוע חקירות פסיכו-סוציאליות לא קבע השירות סדר עדיפויות.
14 על פי פקודת המטה הארצי 14.
05 : "עבודת המשטרה עם קטינים"; על פי נוהל חטיבת החקירות 03.
": "הקשר בין יחידות המשטרה לבין שירות המבחן לנוער 15 .
יש לשלוח את הטופס בתוך שלושה ימי עבודה ממועד סיום חקירת הקטין 16 על פי התאריך הרשום בטופס ההפניה.
17 נוהל חקירה פסיכו-סוציאלית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על שירות המבחן לקבוע בנוהל סדר עדיפויות לחקירה פסיכו- סוציאלית הנותן את הדעת בין השאר למדדים חשובים, כגון גיל הקטין, סוג העבירה, נסיבות ביצוע העבירה וחומרתה (עוון או פשע), מספר הפניות קודמות הנוגעות לקטין.
(ב) בעקבות 166 הפניות הוזמנו הקטינים עם הוריהם לשירות המבחן, 38 ( מהם23% ) לא נענו להזמנה ולא באו לפגישה בשירות המבחן, גם לאחר שהוזמנו יותר מפעם אחת (מקצתם הוזמנו חמש פעמים).
מהביקורת עולה כי הפניות רבות לשירות המבחן לא השיגו את מטרתן - איתור קטינים הזקוקים להתערבות טיפולית וסי וע למשטרה להחליט כיצד לטפל בתיק החקירה, שכן לא נוצר קשר עם הקטינים בעקבות ההפניה, אם משום שלא הוזמנו ואם משום שהוזמנו ולא באו.
לעניין הקטינים אשר אינם נענים להזמנות השירות יש לציין שעובדים בכירים במחוזות השירות - ראשי צוותים או מדריכים - הם המחליטים אם להז מין את הקטינים לפגישה או לא.
לפיכך הקטינים שהוזמנו ולא הגיעו הם אלו שבחינה ראשונית העלתה כי יש מקום לקיים עמם פגישה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי ששירות המבחן יבחן אילו אמצעים הוא יכול לנקוט כדי להניע את הקטינים שהוזמנו לפגישה בשירות ואת הוריהם להיענות לה זמנה.
מלבד זה, מאחר שהמשטרה היא המיידעת את הקטין בדבר הפניית עניינו אל שירות המבחן ומאחר שלשירות אין סמכות לחייב קטינים אלה להגיע אליו, כדאי ששני הגופים יבדקו ביחד את הדרכים להגדלת מספר הקטינים המתייצבים לשירות והדרכים לטפל באלה שאינם מתייצבים.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי שירות המבחן יפעל לבחינה מחודשת של דרכי ההזמנה לשירות, ובכלל זה שינוי נוסח ההזמנה לשירות כך שיכלול מידע על מטרות המפגש.
כן תיעשה בדיקה עם המשטרה בדבר קביעת דרכים נוספות להמרצת הקטינים להגיע לשירות.
(ג) המועד שבו מתחיל הקשר של שירות המבחן עם הקטין חשוב במיוחד בהפניות הראשונות, שכן בהפניות אלה הקטינים עומדים רק בתחילת דרכם העבריינית.
אבחון מוקדם ככל האפשר של מצבם והפניית הזקוקים לכך להמשך טיפול יכולים למנוע את הקטינים האלה מלהוסיף לעבור עבירות.
אם שירות המבחן יוצר את הקשר הראשוני עם הקטין רק כמ ה חודשים לאחר שקיבל את ההפניה בגינו, הדבר עלול להפחית את יעילות הטיפול המונע בקטין, שכן קטין הנתון במצוקה המביאה אותו לידי עבירה עלול להוסיף לעבור עבירות אם לא יטופל כראוי.
לפי לוח הזמנים שקבע השירות, קטין שהופנה אל השירות יוזמן עם הוריו לפגישה עם קצין מבחן סמוך ככל האפשר למועד קבלת ההפניה, ולא יותר מ -30 .
יום לאחר אותו מועד מן הביקורת עולה שב -69 ( 56% ) מ -108 הפניות אשר נדרשה בהן חוות דעת לראשונה על הקטין, הוזמנו הקטינים והוריהם לפגישה ראשונה עם קצין המבחן יותר מ-30 יום לאחר מועד קבלת ההפניה בשירות.
בכמחציתן (35 מ-69 ) עברו חודשיים עד שבעה חודשים עד שהוזמן הקטין לפגישה ראשונה עם קצין המבחן.
ב-20 ( 22% ) מ-90 הפניות המדגם שאינן ראשונות הוזמנו הקטינים אל השירות יותר מחודש עד שלושה חודשים לאחר מועד קבלת ההפניה.
כאמור, שירות המבחן שואף להיפגש עם כל קטין שהופנה אליו ס מוך ככל האפשר למועד ההפניה, אולם אינו מצליח לעמוד בכך.
לפיכך בקביעת סדר העדיפויות להזמנת הקטינים לחקירה פסיכו-סוציאלית כפי שהומלץ לעיל, על השירות לתת את הדעת לקטינים שמופנים אליו לראשונה ואם יחליט להזמינם אליו, לעשות זאת בהקדם ולא יאוחר מפרק הזמן המרבי שקבע.
הכנת חוות דעת למשטרה : בחוות הדעת ששירות המבחן שולח למשטרה יש, מלבד המלצה, גם מידע חשוב על הקטין כמו התייחסותו לעבירה, אופן תפקודו במסגרות השונות - במשפחה, במסגרת החינוכית - מידת מעורבותו בעבריינות, מידת הנזק שיינזק הקטין אם יועמד לדין.
חוות הדעת אמורה לסייע למשטרה לקבל החלטה על המשך הטיפול בתיק החקירה: סגירת התיק או העמדת הקטין לדין.
בנוהלי שירות המבחן נקבע שקצין המבחן ישלח את חוות הדעת למשטרה בתוך שמונה שבועות מיום שהתקבלה ההפניה בשירות18 .
חוות הדעת תהיה אחת מאלה: המלצה לסגור את התיק; המלצה להעמיד את הקטין לדין; בקשה מנומקת לדחות את מועד הכנת חוות הדעת.
עוד נקבע בנהלים שקצין המבחן לא יבצע חקירה פסיכו -סוציאלית לקטין המכחיש שעבר את העבירה ומסרב לקיים קשר עם קצין המבחן, עד שתתברר אשמתו של הקטין בבית המשפט.
במקרים כאלה יפעל קצין המבחן לזירוז החלטת המשטרה א שר להעמדת הקטין לדין.
כשמדובר בעבירת סמים והמשטרה החליטה שלא לפתוח תיק פלילי (אי-תביעה סמים), על קצין המבחן למסור את חוות דעתו למשטרה בתוך שלושה חודשים ממועד קבלת ההפניה, ועל פי בקשתו המנומקת אפשר להאריך פרק זמן זה בחודש.
(א) בביקורת עלה כי ב-120 מתוך235 ( ההפניות שנבדקו 51% ) שירות המבחן לא הכין ולא שלח למשטרה חוות דעת על אודות הקטינים.
אשר ל-115 ההפניות שנשלחה בהן חוות דעת - רק ב -56 ( מהן 24% מכלל ההפניות) נכללה המלצה כאמור, ואילו ב -59 ( 25% מכלל ההפניות) נמנע השירות ממתן המלצה כלשהי.
18 בהנחיות המשטרה נקבע כי ככלל יש להמתין להמלצת קצין המבחן עד שמונה שבועות לפני שמחליטים מה יהיה גורל התיק.
בעבירות חמורות או כשהקטין נתון במעצר או כשיש לו תיקי חקירה קודמים שטרם נגנזו או טרם נדונו, אפשר להעביר את התיק לתביעה ולהמליץ להעמיד את הקטין לדין, אף אם טרם חלפו שמונה שבועות - חוץ מחשודים קטינים בני 12-13 שהמשטרה עומדת להעמידם לדין - ולדווח על כך לשירות המבחן.
מהאמור לעיל עולה כי רק בכרבע מההפניות נשלחה למשטרה חוות דעת הכוללת המלצה היכולה לסייע לה להחליט על גורל התיק.
(ב) עוד הועלה כי מבין 115 הפניות שנשלחה בהן חוות דעת למשטרה ב -70 ( 60% ) מהן היא נשלחה באיחור - יותר משמונה שבועות עד כחצי שנה לאחר שהתקבלו ההפניות בשירות המבחן.
במקרים שחוות דעת קצין מבחן אינה מתקבלת בהם בתוך שמונה שבועות המשטרה יכולה לנקוט אחת משתי האפשרויות: להחליט בעניין תיק החקירה בלעדיה או להמשיך ולהמתין לחוות הדעת ולעכב את החלטתה בעניין תיק החקירה, עיכוב העלול לפגוע בזכותו של הקטין לסיום ההליכים שננקטו נגדו במהירות האפשרית.
כל אחת מהאפשרויות האלה יכולה להזיק לקטין.
(ג) המשטרה יכולה להקל ולייעל את עבודת שירות המבחן, שכן מצוי בידיה מידע על הקטין ששירות המבחן יכול להסתייע בו כדי לקבוע סדר עדיפויות להזמנת הקטינים אליו ולהכנת חוות דעת בענ יינם.
כך למשל נקבע בנוהלי המשטרה שאם בשלב ההפניה לשירות המבחן ידוע ליחידת הנוער החוקרת כי היא מתכוננת לסגור את תיק החקירה או לחלופין להעביר את התיק ליחידת התביעה כדי להגיש כתב אישום בתוך זמן קצר19 , יש לציין זאת בטופס ההפניה לשירות20.
בדיקת ההפניות לשירות המבחן העלתה כי בדרך כלל יחידות הנוער במשטרה אינן נוהגות על פי הנהלים כאמור.
עוד נקבע בנוהלי המשטרה שעם גמר החקירה וקבלת ההחלטה בנוגע לגורל חומר החקירה, ובתום תקופת ההמתנה שנקבעה לקבלת חוות דעת שירות המבחן, תישלח לשירות המבחן .
כאשר מדובר בתיק חמור או כאשר לקטין יש תיקי חקירה קודמים שטרם נגנזו או נדונו 20 כאשר יש כוונה לסגור את התיק אין צורך להמתין לחוות הדעת של שירות המבחן; כאשר יש כוונה להעביר את התיק ליחידת התביעה כדי להגיש כתב אישום יש לציין מהו זמן ההמתנה המרבי שהתיק יימצא ביחידת החקירה.
הודעה על סיום חקירת הקטין, המפרטת את ההחלטה שנתקבלה בתיק, ואולם המשטרה אינה מיישמת את הנוהל במלואו, ובמקרים רבים לא נמצאה בתיק הקטין בשירות המבחן הודעה כאמור.
הודעה כזו חשובה במיוחד אם המשטרה קיבלה החלטה כיצד לטפל בתיק החקירה לפני שהתקבלה חוות הדעת של שירות המבחן21.
כאמור, חוות הדעת של שירו ת המבחן נדרשת על פי החוק רק כאשר בכוונת המשטרה להעמיד לדין קטין שטרם מלאו לו 13 שנים.
על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, נדרשת חוות דעת בנוגע לקטינים שעברו עבירות סמים ולא נפתחו להם תיקים פליליים (אי -תביעה סמים).
המשטרה ושירות המבחן הרחיבו את דרישת החוק לכל ל הקטינים החשודים שעברו עבירות, אולם כאמור לעיל, שירות המבחן אינו מצליח לעמוד בכך: קציני המבחן אינם מצליחים להיפגש עם כל הקטינים שהופנו לשירות ולהכין חוות דעת בעניינם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על שירות המבחן והמשטרה לקבוע ביחד מה הן ההפניות אשר מלבד הקבוע בח וק ובהנחיות היועץ המשפטי לממשלה, יש צורך לשלוח חוות דעת בעניינן.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי במפגש תיאום שיקיים שירות המבחן עם המשטרה ייקבעו אמות מידה לקביעת ההפניות שיש צורך במשלוח חוות דעת בעניינן.
גם המשטרה מסרה בתשובתה כי תעשה עבודה פנים-ארגונית במשטרה ובשירות המבחן לזיהוי ולמיפוי המקרים שיש צורך בחוות דעת של שירות המבחן בהם, ובהתאם לכך יקיימו שני הגופים האלה דיונים לגיבוש הסכמות בעניין זה.
סדרי הטיפול בקטינים שהופנו לשירות בגין תיקי אי תביעה על פי הגישה הטיפולית, הרואה דרך כלל בקטין שעבר על החוק עבריין בר שיקום, ובייחוד אם מעד מעידה חד-פעמית, המשטרה משתדלת למנוע את תיוגו של הקטין כעבריין; כדי למנוע ממנו רישום פלילי, בהתמלא תנאים מסוימים, המשטרה נוקטת הליך אי-תביעה 22 , שהיא גונזת בו את חומר החקירה בעניינו של הקטין באופן שאינו מותיר עקבות ברישומים של המשטרה ואינה מגישה נגדו כתב אישום.
על פי נוהלי המשטרה, חומר החקירה ייגנז בהליך אי-תביעה בתנאי שיודה הקטין כי עבר את העבירה, יחתום על "טופס אזהרת קטין", אשר יצהיר בו כי הוא מודה שעבר את העבירה, יודע שעבר על החוק, מבין את התנהגותו ואת תוצאותיה, מביע חרטה, מוכן להתנצל לפני מי שנפגע ממעשיו ומתחייב להימנע מלעבור עוד עבירות.
כשהקטין חותם על הטופס יש להבהיר לאחראים לו שהטיפול של המשטרה בו הסתיים ופרטיו יימסרו לשירות המבחן לנוער, וזה .
21 ב-18 מקרים החליטה המשטרה כיצד לטפל בתיק (לסגור אותו או להעמיד את הקטין לדין) עוד קודם שקיבלה את חוות הדעת של שירות המבחן, כלומר לחוות הדעת לא היה כל משקל בהחלטה על גורל תיק החקירה.
בעשרה מהתיקים לא חיכתה המשטרה לחוות הדעת שמונה שבועות, כנדרש.
בשמונה מהתיקים שלח שירות המבחן את חוות הדעת למשטרה באיחור, ובינתיים החליטה המשטרה לבדה כיצד לטפל בתיק החקירה .
22 הליך אי-תביעה נקרא במועד הביקורת הליך טיפול מותנה אולם לא חל שינוי בטיפול המשטרה בקטינים לפי הליך זה.
בדוח זה משתמשים במונח "אי-תביעה" מאחר שמשרד מבקר המדינה בדק תיקי חקירה שנפתחו במשטרה לפני מועד שינוי שם ההליך.
רשאי להזמין את הקטין כדי לבדוק אם יש צורך לטפל בו.
ככלל, החלטת המשטרה לנקוט הליך אי-תביעה היא החלטה סופית, וקצין המבחן אינו נדרש לחוות דעתו בעניין זה 23.
מנתוני שירות המבחן עולה כי בשנת 2006 הפנתה אליו המשטרה 7,119 ( קטינים 32.
3% מכלל המופנים לשירות באותה שנה) ב- 8,758 הפניות בגין הליך אי-תביעה 24.
בנוהלי השירות נקבע כי כל קטין שהופנה אליו בהליך אי-תביעה יוזמן עם הוריו לשיחת היכרות עם קצין המבחן.
מטרת המפגש עם הקטין ועם הוריו היא לבחון את מצבו של הקטין, להתייחס למעשה העבירה ולהעריך את הצורך בהמשך התערבות טיפולית.
למעשה, הטיפול בקטינים אלה הוא בסדר עדיפויות נמוך, ולפיכך ככלל קטינים אלה אינם מוזמנים אל השירות כדי לבחון את מצבם ולטפל בהם על פי הצורך.
לדברי הנהלת השירות, נהוג להזמין קטינים שהופנו אליהם בגין הליך אי-תביעה במקרים האלה: קטינים שהופנו בגין עבירות של אלימות במשפחה (נהגו בהוריהם באלימות) או בגין עבירות מין; קטינים צעירים מאוד בני 12-13 ; קטינים שהופנו בגין כמה תיקי אי -תביעה (שלושה עד ארבעה).
עם זאת, בידי הנהלת השירות אין נתונים מרוכזים בנוגע להזמנת קטינים שהופנו בתיקי אי -תביעה, ולפיכך אין לה מידע לא על מספרם הכולל של המוזמנים - אם כי ההערכה היא שמדובר באחוזים אחדים בלבד - ולא על התפלגותם לפי אמות המידה דלעיל.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר ששירות המבחן אינו יכול לעמוד ביעד של הזמנת כל קטין אשר הופנה אליו לראשונה בהליך אי-תביעה עליו להגדיר את סדר העדיפויות שלו בעניין זה ולעגן בנהליו את אמות המידה שקטינים אשר הופנו בתיקי אי תביעה יוזמנו על פיהן.
כך יהיה אפשר להבטיח שאותם קטינים אשר השירות סבור, על פי אמות המידה שקבע, כי ראוי להזמינם לצורך אבחון אכן יזכו לכך.
מלבד זה, על השירות עם המשטרה לשקול, באותם מקרים שנקבע בהם כי יש מקום להזמין את הקטין לאבחון בשירות, להתנות את סגירת תיק החקירה בהליך אי-תביעה בש יתוף פעולה של הקטין עם שירות המבחן, כפי שהדבר נהוג בנוגע לקטינים המעורבים לראשונה בעבירות סמים ובעבירות מסוג פשע.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי תיקי אי-תביעה עמדו זה יותר מעשר שנים בסדר עדיפות נמוך בעבודת שירות המבחן על רקע מחסור בכוח אדם.
"יחד עם זאת לאור הת וחלת השיקומית הגבוהה שלהם יעשה השירות בחינה מחודשת של המצב ויביא את הנושא להכרעת הנהלת המשרד".
בעניין זה הוקמה בשירות ועדה לבחינת הנושא ולהצעת דרכי התערבות בזמן מחסור בכוח אדם.
המשך הטיפול בקטינים כאמור, אחת המטרות של הפניית הקטינים אל שירות המבחן לאחר שנפתח להם תיק חקירה היא לבדוק אם יש להמשיך את הטיפול בהם בשלב מוקדם, עוד לפני שהוגש כתב האישום נגדם.
אם לאחר סיום החקירה הפסיכו-סוציאלית קצין המבחן סבור שיש מקום להמשיך את הטיפול בקטין הוא יכול להפנותו לטיפול בשירות המבחן או מחוץ לו.
23 אלא אם כן המשטרה מבקשת ממנו במפורש לחוות דעתו, וכן באי -תביעה בעבירות של החזקת סמים ושימוש בהם - על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה 51.
056 (תיקון התשל"ז), ובאי- תביעה בעבירות מסוג פשע.
24 חוץ מאי-תביעה בעבירות מסוג פשע ואי -תביעה בעבירות סמים.
שירות המבחן מציע כמה טיפולים 25 : טיפול קצר מועד- קצין המבחן שחקר את הקטין חקירה פסיכו-סוציאלית ממשיך את הקשר עמו עוד כמה פגישות; טיפול ארוך טווח ביחידת הטיפול שבשירות26 ; הפניית הקטין להליך גישור - מפגש עם קרבן העברה; הפניית הקטין להליך קד"מ (קבוצת דיון משפחתית) טיפולי, שמכינים בו לקטין תכנית טיפול מובנית בעזרת בני משפחתו וגורמי חינוך או גורמי טיפול אחרים במקום מגוריו.
אם קצין המבחן מעריך שאת הטיפול בקטין יכול להמשיך גורם טיפולי מחוץ לשירות המבחן, עליו למצוא לקטין את מסגרת הטיפול המתאימה לו ביותר בסביבת מגוריו ולתאם עם הגוף המטפל את המשך הטיפול 27.
מבדיקת תיקי הקטינים עלה כי שירות המבחן הציע ל-94 מהם המשך טיפול בעקבות אחת ההפניות אליו או יותר.
ל-49 (52% ) קטינים הוצע טיפול מחוץ לשירות; ל-29 (31% ) הוצע טיפול בשירות; ול-16 (17% .
) קטינים הוצע טיפול גם בשירות וגם מחוץ לו משרד מבקר המדינה בדק אם הטיפול שהוצע לקטין - בשירות או מחוץ לו - התממש, כלומר אם אכן טופל הקטין במסגרת שהוצעה לו.
מהבדיקה עלה כי רק 40 ( 42.
6% ) מ-94 הקטינים שהוצע להם המשך טיפול פעם אחת לפחות בזמן הקשר עמם השתתפו בו השתתפות מלאה.
1% ) מהקטינים שהוצע להם טיפול לא טופלו כלל - לא בשירות המבחן ולא מחוץ לו, כלומר הצעת הטיפול לא התממשה; 15 (16% ) מהקטינים טופלו טיפול חלקי בלבד, על פי רוב מפני שהקטין לא שיתף פעולה בהליך הטיפולי; ועל שישה מהקטינים אין מידע בתיק הקטין - אם הוא השתתף בתכנית הטיפול שהוצעה לו או לא.
יצוין שכאשר הוצע לקטין טיפול רק בשירות המבחן ב-64% מהמקרים לא יצא הטיפול בקטין אל הפועל או שהתממש חלקית בלבד לעומת 39% .
מהמקרים שהוצע בהם טיפול לקטין מחוץ לשירות המבחן בלבד .
חוץ מטיפול הניתן בעקבות החלטות שיפוטיות 26 על פי תקנה8 בתקנות העמדת עבריינים במבחן, קצין מבחן מחוזי ראשי רשאי לטפל בעניינו של כל אדם שרשות מרשויות המדינה או מהרשויות המקומיות הפנתה אליו, על פי ראות עיניו ועל פי אישור של קצין מבחן ראשי.
27 ואלה, בין היתר, גורמי הטיפול שהופנו אליהם הקטינים מחוץ לשירות המבחן: פקידי סעד לחוק הנוער (טיפול והשגחה ), התש"ך - 1960 , עובדים סוציאליים בלשכות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות, יחידות לקידום נוער ברשויות המקומיות, מסגרות קהילתיות לטיפול בנפגעי סמים, פסיכולוגים פרטיים, מסגרות חוץ-ביתיות.
משרד מבקר המדינה בדק מדוע היה הטיפול המוצע חלקי בלבד או שלא יצא כלל אל הפועל הבדיקה העלתה כי בכ-67% מהמקרים סירבו הקטינים להצעה הטיפולית או שהביעו נכונות לקבל טיפול, אך בפועל לא שיתפו פעולה בהליך הטיפולי או ששיתפו פעולה חלקית בלבד.
בכ-15% מהמקרים לא יצאה ההצעה הטיפולית אל הפועל בשל היעדר כוח אדם או משום שלא היה מקום במסגרת המוצעת28.
מהאמור לעיל עולהכי אין די בזימון הקטין אל שירות המבחן בעקבות הפנייתו, בהגעתו של אותו קטין לפגישה עם קצין המבחן ובהצעת המשך טיפול בו מפני שבמחצית המקרים הללו לא יצא הטיפול שהוצע לקטין אל הפועל או שהיה חלקי בלבד.
הסיבה העיקרית היא מידת רצונו של הקטין להשתתף בטיפול ולשתף בו פעולה.
יוער כי בשלבים אלה אין לקצין המבחן סמכות לחייב את הקטין להשתתף בטיפול, סמכות שמקנות לו החלטות שיפוטיות או טיפוליות של בתי המשפט.
לדעת משרד מבקר המדינה, על שירות המבחן לבחון את האמצעים העומדים לרשותו להניע את הקטין לשתף עמו פעולה גם בשלב שהוא אינו מחויב לכך על פי דין; ראוי לתת את הדעת גם לאופן ההפניה של הקטין להמשך טיפול מחוץ לשירות.
פעמים רבות הדבר נעשה באמצעות פנייה בכתב בלבד, ולאחריה קצין המבחן אינו בודק אם אכן נוצר קשר, ראשוני לפחות, בין הקטין ובין הגורם הטיפולי שהופנה אליו.
ראוי לשקול לקיים מפגש ראשון שישתתפו בו הקטין, קצין המבחן והגורם הטיפולי שהוא הופנה אליו במקום מגוריו.
במפגש תיווצר ההיכרות הראשונית בין הקטין ובין מי שימשיך לטפל בו, ויוגדרו מטרות הטיפול.
הליך כזה יכול להגביר את הסיכוי שאכן יצא המשך הטיפול מחוץ לשירות המבחן אל הפועל.
28 בשאר המקרים היו סיבות אחרות או שלא הוסבר העניין בתיק הקטין.
זאת ועוד, השירות פועל במסגרת אילוצי כוח אדם ואף שהוא שואף לאתר בשלבים המוקדמים את כל הקטינים העוברים על החוק וזקוקים להתערבות טיפולית ולטפל בהם, הוא אינו יכול, כפי שתואר לעיל, לעמוד בכך.
יתר על כן, הוא גם מתקשה בשלבים הטרום -משפטיים להשיג את שיתוף הפעולה של הקטינים ל המשך התערבות טיפולית.
לפיכך ראוי היה לשקול את מקומם של הליכי הטיפול בקטינים בשלבים הטרום-משפטיים בסדר העדיפויות של השירות.
הפניית קטינים בסיכון לטיפול פקידי סעד כאמור, שירות המבחן ממליץ למשטרה בעניינם של קטינים - אם להגיש נגדם כתב אישום או לסגור את התיקי ם הפליליים שנפתחו להם.
לעתים השירות אף ממליץ למשטרה לזרז את ההליכים המשפטיים כדי שהתערבות שיפוטית תאפשר לקטין לקבל טיפול סמכותי כשנדרשת התערבות טיפולית דחופה.
לעתים המשטרה מחליטה, משיקוליה, לסגור תיקים של קטינים אשר קציני מבחן לנוער הגדירו קטינים בסיכון, ש נדרשת התערבות טיפולית סמכותית בעניינם.
לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה), התש"ך - 1960 (להלן- ), ]טיפול והשגחה [ חוק הנוער העוסק בטיפול בילדים בסיכון, פקיד הסעד רשאי לפנות לבית המשפט ולבקשו להכיר בקטין שהוא "קטין נזקק" ולקבוע את דרכי הטיפול בו.
לפי חוק זה, "קטין נזקק" הוא גם מי ש"עשה מעשה שהוא עבירה פלילית ולא הובא בפלילים".
לפי החוק, משנוכח בית המשפט כי הקטין הוא נזקק, הוא רשאי לתת לקטין או לאחראי לו כל הוראה הנראית לבית המשפט דרושה לטיפול בקטין או להשגחה עליו.
מבדיקת תיקי המדגם ששירות המבחן המליץ בהם למשטרה לזרז הגשת כתבי אישום נגד הקטינים עלה שבשבעה מהם המשטרה, משיקוליה, לא פעלה על פי ההמלצה ותיקי החקירה נגד הקטינים נסגרו.
שירות המבחן לאחר משלוח ההמלצה למשטרה נוהג להשאיר את תיקי הקטינים שהמליץ להעמידם לדין בסטטוס של "תיקים בהמתנה".
אם בתום שנה מיום ביצוע העבירה - המועד המרבי שאפשר להגיש בו כתב אישום נגד הקטין - לא הוגש כתב אישום, ייגנז תיק הקטין בשירות המבחן ללא טיפול נוסף.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שבמקרים אלו מדובר בקטינים שקציני המבחן העריכו כי היו נתונים במצבי סיכון שונים אשר דרשו התערבות טיפולית סמכותית דח ופה ראוי היה בד בבד עם שליחת ההמלצה למשטרה לשקול גם פנייה לפקיד הסעד המטפל בעניין חוק הנוער (טיפול והשגחה) כדי שיקבל לידיו את הטיפול בקטין.
מאחר שכאמור סגרה המשטרה במקרים אלו את התיק ובהיעדר פנייה לפקידי הסעד נותרו הקטינים ללא טיפול סמכותי, הן של קצין מבחן והן של פקיד סעד, אף שהשירות העריך כי הם נתונים בסיכון.
להלן דוגמה: קטין בן 13 הופנה אל השירות בחודשים פברואר ומאי 2003 בגין שני תיקים פליליים שהואשם בהם בתקיפה ובאיומים - עבירות שהודה בהן הודאה חלקית.
קצינת המבחן העריכה שמדובר בנער צעיר מאוד הזקוק לגבולות ברורים ולקשר סמכותי, ולפיכך באוגוסט באותה שנה המליצה למשטרה להגיש נגדו כתב אישום ולזרז את ההליכים בעניינו.
המשטרה לא הגישה כתב אישום, ובספטמבר 2003 ניתק השירות את הקשר עם הקטין בלי שהפנה אותו להמשך טיפול בקהילה.
בשנים 2004 -2005 התקבלו בשירות הפניות בעקבות פתיחת תיקים פליליים נוספים לקטין בגין 14 עבירות של גנבה ושוד שנעשו בשנת 2004 ; התקבלה גם משרד הרווחה 1073 .
הודעה על מעצרו של הקטין בנובמבר 2004 .
והעתק מכתב אישום שהוגש חודש אחר כך מבדיקת תיק הקטין בשירות עלה כי הקשר עמו חודש רק בפברואר 2005 - 18 חודשים לאחר שהעריכה קצינת המבחן כי מדובר בקטין הנתון בסיכון וזקוק לטיפול והמליצה לזרז את ההליכים נגדו.
כאמור, בפרק הזמן הזה עבר הנער עבירות חמורות, בהיותו בן 14 בלבד.
ביוני 2006 הרשיע בית המשפט את הקטין וגזר עליו עונש מאסר של 14 חודשים, מהם תשעה בפועל והיתר על תנאי.
לדעת משרד מבקר המדינה, כאשר קצין המבחן סבור כי הנער נתון בסיכון וכי אם לא יטופל, מצבו עלול להידרדר, אל לו להסתפק במשלוח המלצה למשטרה בדבר הצורך לזרז את ההליכים המשפטיים נגדו.
ראוי לשקול גם פנייה לפקיד הסעד המטפל בעניין חוק הנוער (טיפול והשגחה) במקום מגוריו של הקטין, כדי שז ה יפעיל במידת הצורך את הסמכויות שהוקנו לו בחוק.
בתשובת משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה הוא מסר כי השירות היה ער להיעדר נוהל מסודר לתיאום העבודה בין קציני המבחן ובין פקידי הסעד לחוק הנוער (טיפול והשגחה) ופעל לכתיבת נוהל בנושא.
טיוטה שלו צורפה לתשובת המשרד.
משרד מבקר המדינה מעיר לשירות כי עליו לפעול להפיכת הטיוטה לנוהל מחייב והבאתו לידיעת כל הגורמים הרלבנטיים.
הטיפול בקטינים שבית המשפט העמידם במבחן .
לפי חוק הנוער, משקבע בית משפט כי הקטין עבר את העבירה שיוחסה לו בכתב האישום, הוא יכול להחליט להרשיע את הקטין ולגזור את דינו על פי דרכי הענישה המצוינות בחוק, ובהן עונש מאסר או החזקתו של הקטין במעון נעול29 , או שהוא יכול לצוות לנקוט אחד האמצעים ודרכי הטיפול המנויים בחוק או יותר מכך.
העמדת הקטין במבחן (להלן - הנבחן) היא אחת מדרכי הטיפול המצוינות בחוק הנוער (להלן - צו מבחן).
על מבחן שהוטל על קטין יחולו ההוראות של פקודת המבחן, בשינויים המחויבים.
בנדון חלות גם ההוראות שבתקנות העמדת עבריינים במבחן.
מלבד זה, ביולי 1999 פרסם שירות המבחן נוהל בדבר "צו מבחן לנוער" (להלן - נוהל מבחן).
לפי תקנות העמדת עבריינים במבחן, קצין המבחן - שבצו המבחן נקבע כי יטפל בנבחן - ידאג לשלומו הגופני והנפשי של הנבחן, לשיקומו החברתי ולחינוכו לאזרחות מועילה באמצעות קשר מתמיד ושיתוף פעולה עם הוריו, האפוטרופוס שלו, משפחתו, השירותים הציבוריים וכל גורם אחר היכול לעזור בכך.
קצין המבחן יסייע לנבחן לקבל הכשרה מקצועית ועבודה, ואם הנבחן קטין, יסייע לו להיקלט במסגרת לימודים מתאימה.
לפי פקודת המבחן, בצו המבחן יהיו הוראות אשר בית המשפט חשב שהן נחוצות כדי להבטיח שהנבחן יהיה נתון בפיקוח ולא יעבור עוד עבירות.
בשנים 2004 -2006 הועמדו במבחן כ-600 קטינים בממוצע בכל שנה.
במדגם שעשה משרד מבקר המדינה נבדקו תיקיהם של 28 קטינים שהועמדו במבחן באמצעות30 צווי מבחן30.
29 "מעון נעול" הוא מקום המשמש למגורים או למשמורת של קטינים מחוץ למשפחתם, החופש של המוחזקים בו מוגבל, ושר הרווחה הכריז כי הוא מעון נעול לעניין חוק זה (חוק הנוער).
שניים מהקטינים קיבלו שני צווי מבחן 1074 דוח שנתי58ב .
,הכנת תכנית התערבות טיפולית לתקופת המבחן, בשיתוף פעולה עם הקטין ומשפחתו וקיום קשר טיפולי רציף בין קצין המבחן ובין הנבחן עשויים לסייע בהצלחת המבחן.
תנאים אלה יניעו את הקטין ליישם את המבחן, ובעזרתם הוא יבין כי מדובר בהליך טיפולי מוגדר, רציף ומחייב, בעל מטרות ויעדים, וכי מטרת ההליך היא לשקם אותו ולשנות את התנהגותו העבריינית.
בתכנית הטיפולית צריכים להיות מפורטים יעדי המבחן ומטרותיו, תדירות המפגשים בין קצין המבחן לקטין, מועדיהם ותכניהם, דרכי הטיפול הנדרשות לשינוי מצבו - טיפול קבוצתי, טיפול פסיכולוגי, הפניה למסגרות טיפוליות שונות בקהילה או בשירות המבחן, כגון טיפול בבעיות של אלימות או שימוש בסמים וכד'.
לאחר הכנת תכנית הטיפול על קצין המבחן להוסיף ולהיפגש עם הקטין פגישות סדירות; עליו לסייע לו, על פי הצורך, להיקלט במסגרת מתאימה של לימודים או תעסוקה או לסייע לו לקבל הכשרה מקצועית ולהתמיד לפעול במסגרת שנקבעה.
קיומה של תכנית טיפולית מוגדרת לתקופת המבחן, שהקטין ומשפחתו שותפים בהכנתה, עשויה להגביר את מחויבותו של הקטין ליישומה ולאפשר לקצין המבחן לנצל את תקופת המבחן לטיפול שיוביל לשיקומו המיטבי של הקטין.
במדגם עלה כי ב-14 מ-30 צווי מבחן לא הוכנה תכנית טיפולית לקטינים.
בחמישה תיקים אחרים הוכנה תכנית חלקית בלבד - הוגדרו מטרות כלליות לתקופת המבחן, אך לא נקבעה תדירות המפגשים בין קצין המבחן לקטין ולא פורטו דרכי הטיפול הנדרשות להשגת מטרות המבחן.
על קציני המבחן להקפיד בכל מקרה על הכנת תכנית טיפולית לקטין, שכן היעדרה עשוי למנוע את השגת יעדי המבחן.
לפי ההוראות של נוהל המבחן, עם תום תוקף הצו על קציני המבחן לסכם עם הקטין את תקופת המבחן; לפי הנו הל, על קצין המבחן לדווח לבית המשפט מדי שישה חודשים כיצד המבחן מתקדם, ובתום תוקף הצו עליו לדווח לו על ההתקדמות של הקטין בתקופת המבחן כולה.
מהמדגם עלה כי בעניין 19 צווים (הנוגעים ל-17 קטינים) לא קיימו קציני המבחן פגישה עם הקטין עם סיום תקופת המבחן כדי לסכם א ת תקופת המבחן ולבחון במשותף באיזו מידה השיג המבחן את מטרותיו.
מלבד זה, לא שלחו במקרים אלו קציני המבחן דיווח לבית המשפט על התקדמות הקטין, לא בתקופת המבחן ולא עם סיומה.
לפי חוק הנוער, קצין המבחן רשאי להחזיר לבית המשפט עניינו של נבחן שהפר את תנאי המבחן ולבקש להחליף את דרך הטיפול בו.
במדגם עלה כי במקרים רבים לא באו הנבחנים לפגישות שקבעו להם קציני המבחן או שהגיעו רק לכמה מהן.
למרות זאת, בשני תיקים בלבד פנו קציני המבחן לבית המשפט בעניינם של קטינים שלא שיתפו פעולה בתקופת המבחן.
מכאן שקציני המבחן מיעטו להשתמש בסמכותם לפנות אל בית המשפט כדי שזה יחליט על המשך הטיפול הראוי בקטין.
לדעת משרד מבקר המדינה, כאשר רבים מהקטינים הנבחנים אינם מצייתים לתנאי צו המבחן, מן הראוי ששירות המבחן יבדוק ביסודיות מדוע הדבר קורה.
מן הראוי שהשירות יבחן את נושא צווי המבחן כדי שיוכל להעריך עד כמה הם יעילים משרד הרווחה 1075 .
ולהפיק את הלקחים הנדרשים.
כך יוכל השירות לסייע לקציני המבחן בבואם להמליץ לבית המשפט לתת צו מבחן לקטין.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי שירות המבחן בונה, בשיתוף ג'וינט-אשלים, תכנית לפיתוח הטיפול על פי "צו במבחן" וכי בתחילת שנת 2009 יהיה אפשרלהפעילה מעשית.
תיאום כוח האדם במכלול הגופים המטפלים בקטינים העוברים על החוק .