HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד נקבע בהנחיה ובנוהל הוועדה כי השר שמציע את המועמד יצרף מכתב בחתימתו, ובו הוא מציין כי הסב את תשובת לבו של המועמד לכך שעל השאלון לשקף באופן מלא ונאות את כ ל המידע הרלוונטי והפנה אותו להוראות בדבר היעדר זיקה לשרים.
בפועל מסתפקת רשות החברות בהודעה מהגורם הממונה על הנושא בלשכת השר, שבה מתוקף הסמכה של השר הוא מודיע כי לאחר שהשר הסב את תשומת לב המועמד כנדרש לעיל, נבדק שהשאלון משקף באופן מלא ונאות את כל המידע הרלוונטי אודות המועמד.
ובמקרה הנדון, בדצמבר 2013 הועברה מלשכת השר דאז לרשות החברות הודעה בלשון זה בנוגע לשאלון שמילא המועמד.
כפי שעולה מכלל הדברים לעיל, המועמד, שאת מועמדותו הציע השר אריאל, לא דיווח על קשריו עם השר ומפלגתו.
יש להעיר לשר אריאל, שהכיר את המועמד, כי לא וידא כיאות, בעצמו או באמצעות לשכתו, כי המידע שהוגש לוועדה באמצעות לשכתו היה אמיתי ונכון, כנדרש בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר השר אריאל כי "מר ישי רובין אינו חבר אישי שלי ואינו נמצא במעגל החברתי שלי (אני איני מוזמן לאירועים משפחתיים שלו והוא אינו מוזמן לשלי).
כל יחסי עם מר רובין הינם יחסים מקצועיים מתוך הערכה רבה לפועלו.
בעיר עכו ובליווי גרעינים משימתיים.
המלצתי שמר רובין ישמש כדירקטור בעמידר נבעה מהרצון להעצים את הפן החברתי של החברה וזאת לאור פעילותו רבת השנים של מר רוב ין בתחום.
ברי כי אני וכל שר אחר איננו ממלא טפסים בשמו של מועמד, ואף אין באפשרותי ובאפשרות כל שר את היכולת לבחון את אמיתות המידע".
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1693 .
משרד מבקר המדינה מעיר לשר אורי אריאל כי מועמד לתפקיד דירקטור בחברה נדרש לדווח לא רק על קשרים חברתיים אלא גם על היכרות אישית, קשרי עבודה עם השר או קשר למפלגת השר.
על השר שמציע את המועמד לאשר - אם באמצעות מכתב שיצרף, כפי שקובעים הנחיית היועמ"ש לממשלה ונוהל הוועדה, ואם באמצעות לשכת השר, כפי שהתירה רשות החברות - כי הסב את תשובת לבו של המועמד לדרישה שעל השאלון לשקף באופן מלא ונאות את כל המידע הרלוונטי וכי הפנה אותו להוראות בדבר היעדר זיקה לשרים.
היות שהשר כאמור הכיר אישית את המועמד, לכל הפחות היה עליו להנחות את לשכתו לבדוק אם המועמד דיווח על כך, ומשלא עשה כן לא מימש את אחריותו לאמיתות המידע על מועמדיו.
מעורבות דירקטורים בניהול השוטף של החברה .
סעיף 92 בחוק החברות קובע כי תפקידיו של דירקטוריון החברה הם בין היתר להתוות את מדיניות החברה ולפקח על ביצוע תפקידיו ופעולותיו של המנהל הכללי.
ואילו תפקיד המנכ"ל מוגדר בסעיף 120 , ולפיו הוא אחראי לניהול השוטף של עני יני החברה במסגרת המדיניות שקבע הדירקטוריון וכפוף להנחיותיו.
הגדרות אלו משקפות את הצורך בהפרדת הרשויות - בין הפיקוח הנתון בידי הדירקטוריון והיו"ר בראשו לבין הביצוע, הנתון בידי המנכ"ל.
לפיכך, כדי שחבר דירקטוריון יוכל למלא את תפקידו כמפקח בצורה נאותה, עליו להימנע מלקחת חלק בביצוע המדיניות, ובכלל זה בניהול השוטף של החברה.
בביקורת נמצא כי על אף האמור התערבו יו"ר עמידר ושני דירקטורים נוספים בניהול עניינים שוטפים של החברה, כמפורט להלן: .
התערבות של היו"ר בהליכי קבלת עובדים .
כפי שפורט לעיל בפרק שעניינו ליקויים בהליכי מינוי עובדים, במהלך שנת 2015 היה היו"ר מעורב בכמה הליכי מינוי של עובדים בחברה.
בכלל זה העביר למנכ"ל החברה את קורות חייהם של מועמדים וביקש ממנו לשוחח עמו אודותם.
בהמשך לכך מונו מועמדים אלה לתפקידים בחברה.
מעורבות דירקטורים נוספים בניהול ענייניה השוטפים של החברה .
בישיבת דירקטוריון שנערכ ה בנובמבר 2014 החליט הדירקטוריון בין היתר כי בכמה נושאים יבצעו דירקטורים בעמידר "פיקוח-על": אחד הדירקטורים, שכיהן גם כיו"ר ועדת הביקורת ובעל ניסיון בתחום הנדל"ן (להלן הדירקטור הראשון), יבצע "פיקוח -על" בנושא התחדשות עירונית, תחום שלפי החלטת דירקטוריון עמידר נועד להיות מנוע צמיחה משמעותי של עמידר; דירקטור אחר, שהיה פעיל בתחום גרעינים קהילתיים (להלן הדירקטור השני), יבצע "פיקוח -על" בעניין הקמת מרכזים קהילתיים שתוקצבו, ויעבוד מול מנהל אגף לקוחות.
הביקורת העלתה כי בפועל חרגו פעולותיהם של הדירקטורים האמורים בנושאים האמורים וכן בנושאים אחרים מגדר הפיקוח, והגיעו לכדי התערבות בעבודתם השוטפת של גורמי הביצוע.
הדירקטור הראשון היה מעורב במהלך השנים 2016-2015 באופן שוטףבעניינים של התחדשות עירונית וכן בנושא הפיתוח העסקי של נכסי החברה, שעליו הוא לא התבקש לפקח באופן ספציפי על ידי הדירקטוריון.
בכלל זה, העביר הנחיות והערות ישירות לסמנכ"לים בחברה ועמד בקשר עם נותני שירותים.
הדירקטור השני היה שותף פעיל בתהליך בחירת מיקומי המרכזים הקהילתיים שעמידר תכננה להקים ובקביעת הגופים שינהלו אותם, ועמד בקשר ישיר בעניין זה עם גורמים במשרד הבינוי.
מעורבותם האקטיבית של הדירקטורים בפעולות החברה פגעה ביכולתם למלא את תפקידם לפקח על פעולות החברה.
הדעת נותנת כי הפיקוח על ידי הדירקטוריון ייעשה כדי לוודא שה חברה ת תנהל על פי הכללים הראויים, וכי הדירקטורים לא יתערבו בפעולות הניהול השוטפות ובביצוע עצמו.
יש להדגיש שהדירקטור הראשון היה יו"ר ועדת הביקורת של החברה, שתפקיד מרכזי שלה הוא לעמוד על ליקויים בניהול החברה.
לפיכך מצופה היה שינקוט משנה זהירות בעניין זה.
יו"ר עמידר מסר בתשובתו בנוגע למעורבותו בהליכי מינויים כי "לא קיים איסור על חברי הדירקטוריון להעביר קורות חיים לגורם הרלוונטי בחברה או לשוחח עמם", ולא מדובר בפגיעה בתפקידיו כדירקטור.
בנוגע למעורבות הדירקטורים האחרים ציין כי ההחלטה למנות מפקחי -על נעשתה עקב סיום תפקידו של מנכ"ל החברה באותה עת, וכי לא מצא אף מקרה שבו נטלו אותם דירקטורים סמכויות מגורמי הנהלה.
בתשובתו מאפריל 2017 ציין הדירקטור הראשון כי "ראיתי לנכון, כפי שעלה מרוח הדברים בישיבת הדירקטוריון, לפקח באופן פעיל על פרוייקט ההתחדשות העירונית.
לא נדרשתי לבצע ביקורת בדיעבד או בקרה שוטפת, אלא לפקח ממש על הפרוייקט".
עוד השיב כי "לא מדובר במע ורבות חריגה עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1695 .
בנסיבות העניין, ואף לו נניח שהיה עלי להיות מעורב פחות, אין בכך כדי לפגום ביכולתי לפקח על הנעשה בחברה".
הדירקטור השני מסר בתשובתו כי בישיבת הדירקטוריון נקבע שיעבוד מול מנהל אגף לקוחות, ומכך הסיק כי עליו להיות מעורב.
עוד מסר כי לא קיבל כל החלטה, וכל שעשה הוא פיקוח פעיל בעניינים שנדרש אליהם.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר ולדירקטורים כי עליהם להקפיד להימנע מהתערבות בעבודתם השוטפת של מנהלים ועובדים הכפופים למנכ"ל, על מנת שלא לפגום בתפקידם כמפקחים וכמתווי מדיניות.
בהקשר זה יש לציין כי ביולי 2016 אישרדירקטוריון עמידר קוד ממשל תאגידי, הקובע בין היתר כי "דירקטור, לרבות יו"ר הדירקטוריון, לא יהיה בעל תפקיד ביצועי או ניהולי בעמידר ויימנע מהשתתפות בניהול השוטף בעמידר".
קבלת החלטות בדרך של משאל טלפוני .
חוזר רשות החברות "עבודת דירקטוריון חברה ממשלתית" קובע כי קבלת החלטות במשאל טלפוני אינה מהווה תחליף לקיום ישיבה וקבלת החלטה לאחר דיון יסודי.
לכן אין להשתמש בה אלא במקרים הנדירים ביותר ויש להביא את הנושא לדיון מלא בישיבת הדירקטוריון הבאה, שבה יידונו גם גורמי הדחיפות.
נמצא כי דירקטוריון עמידר קיבל במהלך 2016-2014 החלטותאחדות בדרך של משאל טלפוני, ובכללן החלטות ייחודיות וחשובות החורגות ממהלך העסקים הרגיל של החברה.
לדוגמה, החלטה על סיום כהונתו של מנכ"ל עמידר באותה עת ובחירת ממלא מקום למנכ"ל מקרב עובדי החברה.
יש לציין כי מבקר המדינה כבר העיר בעבר כי החלטה חשובה ומהותית דוגמת מינוי מנכ"ל בפועל ראוי שתתקבל לאחר דיון מעמיק ולא בדרך של משאל טלפוני28.
בביקורת עלה כי בישיבות שהתקיימו לאחר המשאלים הטלפוניים לא תמיד התקיימו דיונים יסודיים בנושאים שהוחלט בעניינם, כנדרש בחוזר, וגם לא הוצבע על הנסיבות שגרמו לנושאים אלה להיעשות דחופים.
כך למשל בנוגע להחלטה לתת מענק רה-ארגון והתייעלות לכלל עובדי החברה ובנוגע להחלטה לרענן את נוהלי הדיווח בנוגע למערכות יחסים בין עובדים.
28 ,ראו: מבקר המדינהקובץ דוחות ביקורת לשנת 2011, התשע"ב, בפרק "הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים - תפקוד וסדרי מינהל", עמ' 204.
מהאמור עולה כי דירקטוריון החברה ערך משאלים טלפוניים לקבלת החלטות שלא על פי חוזר רשות החברות.
על דירקטוריון עמידר לחדול ככל שניתן מלפעול בדרך זו, שכן הדבר פוגע באיכות תהליך קבלת ההחלטות, ולהשתמש בה רק במקרים נדירים.
על רשות החברות לרענן בפני החברות הממשלתיות את הוראותיה בנושא זה.
בדיקת פוליגרף לעובדים בחברה .
בדיקת פוליגרף הינה הליך הפוגע פגיעה ממשית בזכותו של הנבדק לפרטיות.
עקב כך ונוכח בעיה ברמת האמינות של תוצאות הבדיקה, פרסם היועץ המשפטי לממשלה ב -2003 את ההנחיה "שימוש בבדיקות פוליגרף על -ידי רשויות המדינה" (להלן - הנחיית היועמ"ש) 29 .
ההנחיה, שחלה על רשויות המדינה, קובעת מפורשות כי נוכח הפגיעה הקשה בפרטיות ובזכו ת לכבוד האדם, ככלל אין לבצע בדיקת פוליגרף על ידי רשויות המדינה אלא על פי חוק, כשבעת הזו רק בדיקות לסינון ביטחוני מאושרות בחוק.
בדיקת פוליגרף תאושר גם בתהליך חקירה סטטוטורי או במקרים מיוחדים לשם הגנה על אינטרס ציבורי חיוני המצדיק זאת, וזאת באישור מראש של היועץ המשפטי לממשלה.
הנחיית היועמ"ש מדגישה כי "ככלל, בדיקה של הדלפה מגוף ציבורי לאיתור המדליף אינה, כשלעצמה, בגדר 'המקרים המיוחדים' כאמור".
בשנת 2002 התייחס היועמ"ש לממשלה דאז אליקים רובינשטיין לנושא זה בהקשר של חברות ממשלתיות, עת נדרשו בכירים בחברת אל -על (ש הייתה באותה עת חברה ממשלתית) להיבדק בפוליגרף עקב חשד להדלפות לתקשורת.
באותו עניין הפנה היועמ"ש את תשומת לבו של יו"ר אל -על דאז לסיכום דיון בלשכת היועמ"ש בעניין בדיקת פוליגרף למטרת איתור הדלפות.
בסיכום ההוא נקבע כי "הגם שברורים ומובנים לנו התסכול והכעס סביב הדלפות שנעשות מעת לעת והרצון לאתר את המדליפים.
בשירות הציבורי לצורך השמירה על כבוד האדם ולמניעת כפיה סמויה וסנקציה ישירה או עקיפה בגין חוסר הסכמה, יש להימנע מביצוע בדיקת פוליגרף, למטרת חקירה".
היועמ"ש ציין בפני יו"ר אל-על דאז כי אותו דיון עסק ברשות סטטוט ורית, אך נורמות אלה חלות גם על חברות ממשלתיות, שהן בעלות "דואליות נורמטיבית", המחילה עליהן גם נורמות של שירות הציבור.
בפברואר 2015 ,, בעקבות חשש שתמלול של אחת מישיבותיו הודלף לתקשורת החליט דירקטוריון עמידר כדלקמן: "דירקטוריון החברה רואה בחומרה את העובדה שהק לטה מלאה של ישיבת הדירקטוריון מיום 14 בינואר הודלפה לתקשורת ועל כן מביע נכונות להיבדק בפוליגרף ומבקש מכל מי שהיה חשוף להקלטה ו/או נוכח בישיבה להיבדק בפוליגרף".
03 , אשר עודכנה בתאריך 8.
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1697 .
בעקבות החלטה זו נשלחו בחודשים מרץ-אפריל 2015 עשרה עובדים של עמידר לבדיקת פוליגרף במימון עמידר, על מנת לאמת או להפריך את גרסתם בעניין זה.
יצוין כי בניגוד להחלטת הדירקטוריון, עשר ת חברי הדירקטוריון שנכחו בישיבה ומנו כמחצית מכלל הנוכחים לא נשלחו לבדיקות הפוליגרף.
משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטוריון כי הפניית עובדים לבדיקת פוליגרף פוגעת בפרטיותם ובכבודם, וב היעדר אינטרס ציבורי חיוני המצדיק זאת, ראוי להימנע מלעשות שימוש בכלי זה.
בתשובתו מסר היו"ר כי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה משנת 2003 הוחלה רק על רשויות המדינה, והתייחסותו של היועמ"ש לנושא משנת 2002 איננה משנה מסקנה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם חברות ממשלתיות אינן מרשויות המדינה, אולם חלות עליהן נורמות ציבוריות אשר ראוי שיינתן להן משקל בעת קבלת החלטות, ובכלל זה על שימוש בפוליגרף.
לפיכך, מן הראוי שרשות החברות תבחן את הצורך להטמיע בהוראותיה הנחיות לגבי השימוש בפוליגרף.
רשות החברות מסרה בתשובתה כי תבחן את הנושא ותשקול את הצורך לפרסם עמדה ביחס אליו.
הפקת פלטי פירוט שיחות טלפון של עובדים בכירים .
במהלך הביקורת נדרש קב"ט עמידר דאז להעביר לצוות הביקורת מסמכים הנוגעים לחקירות שביצעה חברת עמידר כנגד עובדים בחברה.
בין המסמכים נמצא פירוט של שיחות מטלפונים ניידים מהתקופה מאי-דצמבר 2014 של כמה בעלי תפקידים בכירים שעבדו באותה עת בעמידר.
השיחות נעשו ממכשירי טלפון שסיפקה עמידר לעובדים הן לצורכי עבודתם והן לצורכיהם הפרטיים.
איסוף של מידע אישי הנוגע לשיחות טלפון של עובד עלול להוות פגיעה בזכותו לכבוד ולפרטיות.
פגיעה בפרטי ות עלולה לעמוד בניגוד לדינים הנוגעים לכך כגון חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א -1981 , ופסיקת בתי המשפט בנדון30 , ועל כן חובתו של המעסיק בטרם יאשר או יבצע פעולה כזו לבחון אם היא עולה בקנה אחד עם אותם דינים, והאם נסיבות העניין מצדיקות או מאפשרות לאשרה למרות הפגיעה בפרטיות.
30 )ראו למשל: ע"ע (ארצי 90/08 טלי איסקוב ענבר נ' מדינת ישראל ואח' (פורסם במאגר ממוחשב, 8.
) 1698 |דוח שנתי 68ג .
ממשלתית, חלה בפעולותיה חובת תום לב מוגברת, וכבר נקבע לגביה ספציפית כי היא כפופה לכללים ולקריטריונים הראויים לגוף ציבורי31.
הקב"ט מסר לצוות הביקורת במאי2016 וכן בתשובתו למשרד מבקר המדינה במרץ 2017 , כי דוחות פירוט השיחות הללו הופקו לטובת חקירה שביצעה עמידר באמצעות משרד חקירות פרטי אחר אחד מבעלי התפקידים.
לדבריו, משרד החקירות שביצע את החקירה הוא שהנחה אותו לבקש את פירוט השיחות עקב חשש שאותם בעלי תפקידים ישבשו את החקירה בשיחות ביניהם.
הקב"ט הוסיף שחקירה זו התקיימה בהוראת יו"ר עמידר בעקבות תלונה כנגד אחד מבעלי התפקידים שהוגשה ליו"ר ועדת הביקורת.
עוד ציין הקב"ט כי עדכן את ממלא מקום המנכ"ל דאז, סמנכ"ל התפעול, בנוגע לפירוטי השיחות.
יצוין כי בתלונה לא הועלתה כל טענה כנגד אדם אחר מבעלי התפקידים.
כנגד עוד בעל-תפקיד מהם נטען שידע על מעשיו הבלתי תקינים של בעל התפקיד שכנגדו הוגשה התלונה, אך לא טיפל בכך.
סמנכ"ל התפעול מסר לצוות הביקורת כי במסגרת תפקידו הוא מקיים שיחות רבות עם הקב"ט.
במסגרת שיחות אלה עדכן אותו הקב"ט גם בנושא החקירה, אולם לא זכור לו עדכון קונקרטי בנושא פלטי רישום השיחות.
משרד מבקר המדינה מציין כי עצם הנחיית משרד החקירות לקב"ט אינה מתיישבת עם הגיונם של דברים, שכן מדובר היה בשלושה בעלי תפקידים שעבדו באותה עת יחד בחברה, ומטבע הדברים קיימו שיחות שוטפות ביניהם.
על כן לא ברור מהו הערך המוסף החקירתי של פירוט השיחות .
בתשובתה מאוגוסט 2017 ציינה עמידר כי במאי2017 החליטה החברה להפסיק את עבודתו של הקב"ט בחברה.
בתשובה נוספת שמסר הקב"ט בדצמבר 2017 , הוא ציין כי יו"ר עמידר ומ"מ המנכ"ל נתנו את הסכמתם ואישורם לביצוע פעולת הפקת פירוט השיחות.
יצויין כי טענה זו לא נמסרה בתשובתו הקודמת והיא גם אינה עולה בקנה אחד עם התייחסויות קודמות שמסר הקב"ט למשרד מבקר המדינה בנדון במהלך הביקורת.
בתשובה למשרד מבקר המדינה מינואר 2018 הכחישו עמידר ויו"ר עמידר את טענת הקב"ט וציינו כי מדובר בגרסה מאוחרת וכבושה, הסותרת גרסה קודמת שלו.
הואיל והפקת פירוט שיחות היא פגיעה בפרטיות, היה על הקב"ט, בין אם הממונים עליו נתנו הסכמתם לביצוע הפעולה כפי שטען ובין אם לאו, להביא את העניין לפני היועץ המשפטי של החברה, על מנת שיבחן אם הדבר עולה בקנה אחד עם הוראות הדינים בנדון ועם המצופה מגוף ציבורי, הנדרש לפעול לפי עקרונות של תום לב וסבירות.
31 רע"א 1784/98 עמידר נ' מנדה, פ"ד נג( 4 )315 ,336 (1999.
) עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1699 .
תשדיר טלוויזיה במימון משרד הבינוי ועמידר שעסק ברובו בפרסום שר הבינוי .
במרץ 2016 השיק משרד הבינוי את הפרויקט "שיקום שכונות חוזר" (להלן - הפרויקט) בערי הפריפריה .
התקציב שהוקצה לשם כך בשלב הראשון היה 280 מיליון ש"ח, ונקבע שיופעל בשכונות מסוימות ב -40 .
ערים במסגרת הפרויקט נועד להתבצע שיקום פיזי של מבנים ושל שטחים ציבוריים, וכן נועדו להתקיים פעילויות חברתיות וקהילתי ות בשכונות.
בהמשך לכך, החל בחודש מאי 2016 קיים שר הבינוי ח"כ יואב גלנט ישיבות תקופתיות למעקב אחר הפעלת הפרויקט.
בין היתר, בחודש יוני 2016 קיים השר ישיבה בנושא שיווק ופרסום הפרויקט בהשתתפות מנכ"ל עמידר, סמנכ"ל השיווק שלה וכן מנכ"ל חברת פרסום שעמה התקשרה עמידר לצורך ביצוע מסע פרסום לפרויקט.
בחודש יולי 2016 הנחה השר כי כארבעה מ יליון ש"ח מתקציב הפרויקט יופנו למסע פרסום לשנים 2017-2016 , באופן שמשרד הבינוי יממן 70% מסכום זה ואת היתרה תממן עמידר.
ב יולי 2016 התקיימה ישיבה נוספת, ובה קבע השר כי יערוך מעקב שבועי אחר יישום הנחיותיו בנושא פרויקט שיקום שכונות.
בהמשך להחלטה על שיתוף הפעולה בין עמידר למשרד הבינוי בנוגע למסע הפרסום, יזם סמנכ"ל השיווק של עמידר בחודש אוגוסט 2016 התקשרות, באמצעות חברת פרסום, עם גופי תקשורת להצגת פעילות משרד הבינוי וחברת עמידר, המשמשת כזרוע ביצוע של המשרד.
ההתקשרות נועדה לחזק את הדימוי של פרויקט שיקום שכונות ואת מיתוגו ולהניע את התושבים להשתתף בו.
בסיכום בין משרד הבינוי לעמידר נקבע כי ההתקשרות עם גופי התקשורת תכלול ראיונות וביטוי תקשורתי לגורמי המקצוע הרלוונטיים במשרד הבינוי ובחברת עמידר.
עוד הוחלט כי התכנים יועברו לאישור דוברות המשרד.
ככלל, המקור למימון פעילות תעמולה והסברה של סיעה בכנסת, ובכלל זה השרים וחברי כנסת החברים בה, הוא כספי מימון מפלגות בלבד.
מנגד, השתתפות גורמים פוליטים ובראש ובראשונה שרים במהלכי הסברה ופרסום של משרדי ממשלה המגיעים מכספי ציבור היא מוגבלת ביותר: שרים יכולים להשתתף רק בתשדירי פרסום ממשלתיים, אשר מעצם טבעם ברור לכול כי הם ממומנים בידי משרד ממשלתי ומטרתם לקדם תכנית או משרד ממשלתי.
ההוראות המסדירות את השתתפותם הן הוראת תכ"ם בנושא פרסומים ממשלתיים שאינם מסחריים32 וכן הנחיות היועץ המשפטי לממשלה33 בנושא השתתפות שרים בתשדירי פרסום 34 .
32 הוראת תקנון, כספים ומשק (תכ"ם) של אגף החשב הכללי מס' 15.
1703 ממרץ2003 , שעודכנה במרץ2013.
34 פרסום כהגדרתו בהוראת התכ"ם - פעולת תקשורת יזומה, המיועדת להעביר מסר לציבור באמצעות אמצעי תקשורת.
פרויקט שיקום שכונות .
הללו קובעות תנאים מחמירים להשתתפותם, ובכלל זה שהפרסום יבטא אך ורק את עמדת המשרד ויהיה קשור בקשר הדוק וברור לעבודת המשרד בלבד.
עוד נקבע בהן כי הדגש בפרסום לא יהיה על נושאי המשרה, והוא לא יהיה פרסומת אישית של עובד הציבור או פרסום המיועד לקידום מטרות אישיות או פוליטיות.
במקרים חריגים, שבהם המהות הייחודית של העניין ואופי הפרסום דורשים זאת, הפרסום יכול לכלול, באופן סביר, מידע הנוגע לפעילות עובד הציבור במסגרת תפקידו, בכפוף לאישור הגורם המקצועי והיועץ המשפטי של המשרד .
נמצא כי בחודש נובמבר 2016 שודרה בערוץ 2 כתבה במסגרת תכנית הראיונות "אנשים", שעסקה בפרויקט שיקום שכונות ביוקנעם, ו התראיינו בה שר הבינוי ורעייתו.
כתבה זו מומנה בידי משרד הבינוי ועמידר במסגרת ההתקשרות עם גופי התקשורת, ושודרה ללא ידיעתו של הגורם המקצועי במשרד (הדוברת) והיועץ המשפטי של המשרד.
מצפייה בכתבה עלה כי בניגוד להוראות תכ"ם ולהנחיות היועץ המשפטי לממשלה, רוב הריאיון (כ -60% )לא נגע לעבודת משרד הבינוי ולא לעמידר , כל שכן לפרויקט שיקום שכונות, אלא לחייהם האישיים של השר ורעייתו .
למשל, היה בו פירוט נרחב באשר לתולדות משפחתה של רעיית השר, אשר גרה בעבר ביוקנעם, ששכונה מסוימת בה זכתה להיכלל בפרויקט.
עוד נמצא שהיועצת דאז של השר לענייני תקשורת (במשרת אמון) הייתה מעורבת בהפקת הריאיון ובקביעת תכניו, לרבות מתן הוראות בימוי ועריכה הנוגעות לאופן שבו יוצגו השר ורעייתו.
נוסף על האמור עלה כי בניגוד לשקיפות המצופה מרשות ציבורית - משרד הבינוי והשיכון - לא פעלה לשכת השר על מנת לתת בכתבה גילוי נאות לצופה שמדובר בכתבה ממומנת מטעם המשרד הממשלתי.
באופן זה הורחקה העובדה שמדובר בכתבה מוזמנת וממומנת, המנוצלת לקידום אישי של השר, ונוצר הרושם כי זהו עניין עיתונאי שראוי לפרסמו לצ יבור ואשר דבר פרסומו מונע משיקולים מקצועיים גרידא.
עולה אפוא כי לשכתו של השר השתמשה בחלק מתקציב הקמפיין התקשורתי, שהשר עסק בקבלת החלטות בנוגע אליו ועקב אחר קידומו, לצורך קידום תדמיתו הציבורית, בניגוד להנחיות היועץ המשפטי לממשלה ולהוראות התכ"ם.
,בעקבות הכתבה פנה משרד מבקר המדינה אל משרד הבינוי לבירור ובעקבות פנייה זו פנה היועץ המשפטי של משרד הבינוי בדצמבר 2016 למנכ"ל משרד הבינוי דאז, הפנה את תשומת לבו לתשדירים במסגרת פרויקט הפרסום שבהם הייתה השתתפות משמעותית של השר, דבר שאינו עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1701 .
עולה בקנה אחד עם הוראות התכ"ם, וביקש ממנו לפעול בדחיפות לבדיקת הנושא.
עוד ציין כי תשדירים אלה לא הועברו לבחינה ולאישור הגורם המקצועי במשרד (דוברת המשרד) לפי הכללים ואמות המידה שנקבעו בהוראות התכ"ם ובהנחיות היועץ המשפטי לממשלה.
בהמשך לכך זימן מנכ"ל משרד הבינוי דאז את המנכ"ל והדוברת של עמידר לבירור הנושא.
בסיכום הישיבה הנחה מנכ"ל משרד הבינוי כי כל תוכני מסע הפרסום "שיקום שכונות חוזר" שישודרו מכאן ואילך יועברו לאישור דוברות המשרד, וכי לא תאושר כל מעורבות של שר או מנכ"ל המשרד בתכנים.
מדובר בהנחיה שהיא למעשה ברוח הוראות התכ"ם והנחיות היועץ המשפטי לממשלה.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את התנהלות מנכ"ל משרד הבינוי דאז לתיקון הליקוי.
בתשובתו למבקר המדינה מאוגוסט 2017 מסר שר הבינוי כי אחת הסוגיות שמשרדו נדרש להן לצורך קידום הפרויקט הייתה אופן מיתוגו, בשים לב לכך שמדובר בנושא שדימויו שלילי על אף חשיבותו החברתית.
אחת מהמלצות גורמי המקצוע הייתה שבמסגרת פרסום הפרויקט יובא גם סיפורם האישי של אנשי ציבור וידוענים שהתגוררו במהלך חייהם בשכונות שבהן בוצעו פרויקטים כאלה, ובכלל זה הוצע גם לשר שהסיפור ה אישי שלו ושל אשתו ישולב בפרסום.
עוד ציין השר כי הדבר נועד לקדם את הפרויקט ולא בא לצורך קידום אישי כלשהו, ובשום שלב בתהליך לא ביקש לקדם את עצמו על חשבון הפרויקט ובוודאי שלא הנחה לפעול בניגוד להוראות.
"בחוכמה שבדיעבד סבורני כי נדרש היה לגלות בעניין זה זהירות רבה יותר, מתוך מחשבה שבהסכמתי להשתתף בחלק מהקמפיין אני עלול להצטייר כמי שמקדם את עצמו.
מטעם זה גם לא ראיתי לפגם בכך שיועצת התקשורת מטעמי (דאז).
תשתתף ותתרום לקמפיין.
מיד לאחר שהובאה לידיעתי הביקורת.
הוריתי למנכ"ל המשרד דאז לפעול.
על מנת להבטיח כי לא יבוצעו פעולות נוספות שאינן עולות בקנה אחד עם.
כך אכן נעשה ובלוח זמנים מיידי".
מתן חסות של משרד הבינוי ללא אישור : הוראת תכ"ם 35 בנושא חסות ממשלתית ופרסומת מסחרית במשרדי הממשלה קובעת כי משרד ממשלתי יהיה רשאי לתת חסות ממשלתית לפעילות רק לאחר שהגיש בקשה לוועדת החסויות המשרדית או הבין -משרדית (בהתאם לסכום ההתקשרות).
ההוראה חלה גם כאשר הפעילות מתקיימת בשיתוף עם גורמים שאינם זקוקים לאישור מהוועדה על מנת לקיימה.
על הוועדה לבחון, בין היתר, אם אכן יש בפעילות עניין ציבורי ברור ותרומה ממשית למטרות הג וף הממשלתי, ולוודא שהפעילות המבוקשת תיעשה בהתאם לכללי מינהל תקין, מניעת ניגוד עניינים, שמירה על עקרונות של שוויון ושקיפות ועוד.
נמצא כי במסגרת ההתקשרות האמורה שודרו בערוץ המוזיקה בטלוויזיה במהלך אוקטובר ונובמבר 2016 שתי תכניות בשכונות עמידר - בדימונה ובמעלות תרשיחא - שבמהלכן התקיים מופע מו זיקה והושקה תחרות בין דיירי השכונות במטרה ל חזק את ה קשר בין הדיירים לשכונה שבה הם מתגוררים.
בתכניות הללו הופיעו סמלילים (לוגואים) של עמידר ושל משרד הבינוי על בימת המופע, המעידים לכאורה על החסות שהם נתנו למופע.
כן התארחו בה - נוסף על יו"ר עמידר וחברים מהנהלת עמידר - גם שר הבינוי וסגנו.
הביקורת העלתה כי לשכת השר לא פנתה אל הגורם המקצועי במשרד (יחידת הדוברות) כדי שזה יפנה לקבלת אישור ה וועדה המשרדית או הבין -משרדית לחסויות , ובכך פעלה בניגוד להוראת התכ"ם ועקפה את סמכ ותה של הוועדה.
כפועל יוצא מכך, נמנע מהוועדה לבחון את טיב הפעילות, הצדקתה ותקינותה.
עמידר, החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ | 1703 .
עמידר היא חברה ממשלתית הפועלת בתחום הדיור הציבורי על מנת לספק פתרונות דיור לאוכלוסייה קשת יום, ורבים הם הנושאים אליה את עיניהם ומצפים לפיתרון שיוציאם ממצוקת הדיור שבה הם נתונים.
פעולותיה של עמידר ממומנות מכספי הציבור, ונוכח זאת מנהליה חבים לציבור את חובת הנאמנות.
בכלל זה, חובה עליהם להקפיד הקפדה יתרה על קיום ההוראות המחייבות של הדין והנהלים ועל תרבות ארגונית נאותה, מינהל תקין וזהירות בכל הנוגע לשימוש במשאבי החברה, שהם משאבי ציבור.
מעבר לכך, מנהלי החברה הם אלה שאמורים לשמש דוגמה לשאר עובדי החברה בהתנהלותם.
ואולם, מממצאי הביקורת עלה כי נושאי משרה בכירים ביותר פעלו בחלק מהמקרים תוך התעלמות מחובות מינהליות וארגוניות החלות עליהם שנועדו להבטיח תרבות ארגונית ההולמת גוף ציבורי, ובכך פגעו בתרבותה הארגונית.
בביקורת עלה שבאותם מקרים הם פעלו תוך חריגה מסדרי מינהל תקינים, שאין לה מקום בחברה ממשלתית הממומנת על ידי הציבור.
כך בין היתר, יו"ר עמידר התערב בהליכי מינוי של עובדים למשרות בעמידר אף שאין זה מתפקידו, ועשה שימוש במשאבי החברה גם לצורך עניין שאינו קשור לחברה ; אחד מחברי הדירקטוריון לא דיווח על זיקתו הפוליטית במסגרת הליך מינויו; מנכ"ל החברה הוביל התקשרות בהיקף ניכר לשכירת משרדים לחברה, מבלי שדיווח על היכרות מוקדמת שלו עם משווק הנכס; בכל הנוגע למינוי עובדים נמצא כי כמה מהם בוצעו בדרך של "חבר מביא חבר" , ללא הליך תחרותי ושוויוני .
בכלל זה, היועץ המשפטי של החברה - שומר סף של החברה - היה מעורב בגיוס עובדת שהיא מכרה שלו ללא הליך תחרותי, וכמוהו פעלו גם סמנכ"ל השיווק ומזכירת החברה דאז .
עוד עלה כי החברה ביצעה התקשרויות רחבות היקף שלא בהתאם לדיני המכרזים .
ממנהלים של חברה ממשלתית מצופה כי ינהגו הקפדה יתרה בכספי החברה, אולם הועלה כי חברי הנהלת עמידר לא נהגו ב כספי החברה בזהירות ובהקפדה הראויות .
המנכ"ל וכמה סמנכ"לים לא נהגו בזהירות המתחייבת בכל הנוגע להוצאותיהם האישיות , וחלקם אף קיבלו כפל תשלום בגין הוצאות אירוח; החברה הקצתה רכבים לבעלי תפקידים, בלא שבחנה כנדרש אם הם זכאים לכך; סמנכ"ל השיווק איפשר שימוש בתקציב הפרסום של החברה לקידום תדמיתו האישית של יו"ר עמידר.
עוד בשנת 1992 ציינהמבקר ת המדינה השופטת מרים בן פורת36 ז"ל כדברים האלה: "על עמידר.
הוטלה אחריות נכבדה לאכלוס ולתחזוקה של דירות המיועדות למשפחות המצוקה ולעולים.
חברה ממשלתית העוסקת באוכלוסייה שהמצוקה היא ממאפייניה המובהקים חייבת במיוחד להקפיד בהוצאותיה ובראש ובראשונה בהוצאות האישיות של נושאי המשרה הבכירים".
ראוי כי דברים אלו יהיו נר לרגלי דירקטוריון עמידר והנהלתה הבכירה.
מבחינה זו יש לציין לחיוב כי עוד במהלך הביקורת החלה עמידר לתקן חלק ניכר מהליקויים שהעלה דוח זה, וליישם את המלצותיו.
בדוח זה הועלה עוד כי משרד הבינוי ועמידר מימנו תשדיר טלוויזיה הנוגע לפרוייקט "שיקום שכונות חוז ר", שבהפקתו הייתה מעורבת לשכת שר הבינוי, ח"כ יואב גלנט, ורובו עסק בחייו האישיים של השר.
פעולות לשכת השר בעניין זה עמדו בניגוד להנחיות היועץ המשפטי לממשלה והוראות התכ"ם האוסרות על פרסומת וקידום אישי של נושאי משרה.
בתשדיר אף לא הובהר כי הוא מומן מכספי ציבור.
בעקבות הביקורת פעלו השר ומנכ"ל המשרד דאז למניעת ליקויים דומים בעתיד.
36 ,מבקר המדינהדוחות ביקורת על האיגודים בתחום הבינוי והשיכון (1992 '), עמ42.
מפעל הפיס (להלן - מפעל הפיס או המפעל) הוקם בשנת 1951 ומאז יש לו מונופול על עריכת ההימורים החוקיים (שאינם הימורי ספורט) בישראל6.
באפריל 2012 נרשם מפעל הפיס על ידי רשם ההקדשות בפנקס החברות לתועלת הציבור כחברה לתועלת הציבור (להלן - חל"צ)7 .
בדירקטוריון מפעל הפיס חברים נציגי העיריות ירושלים, תל אביב-יפו וחיפה ; נציגי מרכז השלטון המקומי; נציגי ארגון המועצות האזוריות ; נציגי שר האוצר ושר הפנים.
במועד הביקורת כיהן כיו"ר דירקטוריון מפעל הפיס, האלוף (במיל') מר עוזי דיין.
הוא מונה לתפקיד על ידי ראש הממשלה במאי 2011 .
האסיפה הכללית של המפעל מורכבת מ -41 ראשי רשויות ומועצות מקומיות.
במפעל הפיס פועלות שלוש חטיבות ומועסקים בו כ -280 עובדים, מתוכם כ -28 עובדים בחוזים אישיים והשאר על פי ההסכם הקיבוצי של המפעל.
המפעל פועל על סמך היתר מיוחד לעריכת הימורים משר האוצר מכוח חוק העונשין, התשל"ז-1977 .
ההיתר, שהיה תקף בתקופת הביקורת, ניתן בפברואר 2012 והיה בתוקף עד דצמבר2016 (להלן- ההיתר).
בתקופת הביקורת גיבשו משרד האו צר ומפעל הפיס היתר חדש, והוא אושר ונכנס לתוקפו בפברואר 2017 .
מכוח החוק וההיתר, משרד האוצר הוא הגוף האמון לשמש כמאסדר של מפעל הפיס8 .
בהיתר נקבעו הוראות ותנאים שנועדו להבטיח כי פעילות המפעל תעלה בקנה אחד עם אופיו הציבורי, כי רווחיו ייֹועדו למטרות ציבוריות וכי הוא יתנהל על פי כללי המנהל התקין ועל פי ההסדרים המתחייבים לשם ניהול סכומי הכסף הגדולים המופקדים בידו.
בין ההסדרים האלה נקבעו הוראות לעניין כשירותם של נושאי משרה בכירים, הוראות למניעת הלבנת הון, דרישה למינוי שומרי סף וגורמי בקרה פנימית אחרים וכן הוראות לעניין פעולתם.