HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ציבוריים, אשר חלים על עשרות אלפי עובדים.
עוד יצוין כי במועד סגירת דוח הביקורת, תלוי .
ועומד סכסוך עבודה עם הסתדרות המורים, הנוגע ליותר מ- 100,000 .
אג"ת מסר כי התקציב למימון ההסכם עם העובדים הסוציאליים שנחתם במאי 2022 שוריין עוד .
בשנת 2019 ואגף השכר מסר כי לצורך החתימה על עסקת החבילה בנובמבר 2021 הוקצתה .
"מסגרת עלות לפתרון בעיות" בסך כ-500 .
38 ,מכתבו של הממונה על השכר למנכ"ל משרד האוצר 8.
39 נוסף על נושאים אחרים כגון תוספת למשרד הביטחון והסכמים קואליציוניים.
מגמות ותחזיות כלכליות, אגף הכלכלן .
הראשי, מצגת לשר האוצר, יוני 2021 ,; דוא"ל מאג"ת למשרד מבקר המדינה 18.
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי מהאמור עולה כי ביולי 2021 פרסם משרד האוצר לציבור את תכנית התקציב הרב שנתית .
לשנים 2022 עד 2025 תחת הנחה כי "בשנים 2022-2021 לא ייחתמו הסכמי שכר חדשים .
בעלי משמעויות תקציביות בכלל המגזר הציבורי".
עלה כי התגלעה מחלוקת בין אגף .
השכר לבין אג"ת בדבר ביסוס תכנית התקציב הרב שנתית (הנומרטור) על הנחה זו.
השכר היה בדעה כי ההנחה האמורה נכתבה ללא תשתית עובדתית איתנה וללא תאום .
עימו ואג"ת היה בדעה כי ההנחה הייתה מבוססת.
נמצא כי בפועל במהלך השנים 2021 - .
2022 נחתמו כמה הסכמים עם ארגוני עובדים וכי במועד סגירת דוח הביקורת, תלוי ועומד .
סכסוך עבודה עם הסתדרות המורים, הנוגע ליותר מ- 100,000 עובדים.
גיבוש הנומרטור מתוך הנחה כי לא ייחתמו הסכמי שכר חדשים בעלי משמעויות תקציביות .
בתקופה הרלוונטית, צריך להתבסס גם על התייעצות מקצועית עם אגף השכר בדבר .
הסכמי שכר צפויים בתקופת התכנית הרב שנתית.
ויתור על התייעצות מקצועית כאמור .
עלול להוביל למצב בו הממשלה תמצה את מקורותיה, ולא תותיר מקורות מתאימים למימון .
הסכמי שכר המונחים לפתחה.
מומלץ שמשרד האוצר יגבש את התכנית הרב שנתית (הנומרטור) גם על סמך התייעצות .
מקצועית עם אגף השכר כאמור, ישקף לממשלה פרטים אודות הסכמי שכר הצפויים .
בתקופת התכנית הרב שנתית ומקורותיהם, וכן יציין באופן מפורש בפני הגורמים .
המקצועיים השונים במשרד האוצר את ההנחות בתחום הסכמי השכר ששימשו אותו לצורך .
שילוב אומדן העלות הכספית בעת גיבוש הנומרטור יאפשר גם מימוש המלצת .
דוח ה- OECD לקבועעוד ל פני תחילת המשא ומתן עם ארגוני עובדים מגבלת תקציב, כדי .
לשפר את תהליך המיקוח ולשמור על זכותה של הממשלה להקצות הוצאות ציבוריות על .
סמך סדרי העדיפויות שלה.
מימון הסכם מסגרת מאפריל 2016 .
באפריל2016 נחתם הסכם המסגרת בין הממשלה, באמצעות הממונה על השכר, ומעסיקים .
בהסכם המסגרת הוסכם, בין היתר, על מתן תוספות שכר והטבות .
נוספות בשכרם של עובדים המיוצגים על ידי ההסתדרות, על ביטול סכסוכי עבודה מסוימים .
שהיו תלויים ועומדים באותה עת ועל המשך דיונים בנושא "מבנה העסקה ושיפור רמת .
ההסכם חל על כ - 300,000 עובדים, בהם עובדי שירות המדינה, עובדי השלטון .
המקומי, עובדי מינהל ומשק בבתי חולים וחלק מעובדי החברות הממשלתיות.
להלן כמה מפרטי הסכם המסגרת: .
תקופת ההסכם: עד סוף שנת2017 .
40 ,בסיס להסכם הזה היו הסכמות בדבר תוספות שכר, בין משרד האוצר לבין הסתדרות העובדים החדשהבסוף שנת .
2015 , וטרם כניסתו של הנומרטור לתוקף.
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי 2.
תוספות שכר שיחושבו כאחוז מהשכר יינתנו בגין השנים2013 - 2017, בשיעור כולל של .
5% )בעד כל אחת מהשנים41 .
מההסכם עולה כי נקבע שהקצאת תוספות השכר .
תהיה בשיעור הולך וגדל עם השנים, עד שנת 2018 .
ההסתדרות התחייבה כי במשך תקופת ההסכם לא תנקוט נגד מי מהמעסיקים או יחידה .
מיחידותיהם אמצעי שביתה, מלאה או חלקית, או כל פגיעה מאורגנת אחרת בהליכי .
העבודה ובסדריה, לגבי העניינים שהוסדרו בהסכם זה (להלן - תקופת השקט התעשייתי).
מימון הדחייה של חלק מתוספת השכר .
נמצא כי לאחר חתימת הסכם המסגרת באפריל 2016 , ובמסגרת הכנת תקציב .
המדינה לשנים 2017 - 2018 , העלה משרד האוצר כי מימוש ההסכם יוביל לחריגה מן .
המסגרת הפיסקאלית שנקבעה בהצעת התקציב.
אג"ת מסר למשרד מבקר המדינה שהוא גיבש את הצעת התקציב מתוך הנחת עבודה .
שמדובר ב"תקציב ללא גזירות", ובחן שתי חלופות עיקריות לפתרון החריגה: (א) הגדלת .
הגירעון בכ-2 "מיליארד ש"ח, למימון החריגה.
על פי נתוני אגת, משמעות חלופה זו היא .
למעשה הלוואה מן הציבור בריבית של כ-1% .
בשנה, תוך חריגה מהמסגרת הפיסקאלית .
(ב) דחיית תשלום של תוספת שכר בשיעור 1% .
ההסתדרות התנתה דחייה זו בהגדלת .
על פי נתוני אג"ת, החלופה השנייה, דחיית תשלום תוספת שכר בשיעור 1% תמורת .
הגדלת תוספת השכר ב- 0.
25% , אקוויוולנטית להלוואה מן הציבור בריבית שנתית .
מומלץ כי החלטה הנוגעת לדחיית תשלום תוספת שכר בתמורה להגדלת שיעור .
תוספת השכר, תכלול גם מידע מפורט בדבר עלות ההגדלה.
נמצא כי משרד האוצר בחר בחלופה השנייה, היקרה יותר, משיקולים אלה: חשיבות .
ההתכנסות למסגרת הפיסקאלית שנקבעה, בשל חשש מביקורת במישור הבין-לאומי על .
הניהול הפיסקאלי, אשר תגרור ירידה בדירוג האשראי של ישראל ועלייה בהוצאות המדינה .
על החזר חובות (מעבר להחזרי הקרן והריבית); חשש מפריצת תקציב המדינה, בשל .
דרישות של משרדי ממשלה לחריגות נוספות לצורך הגדלת תקציביהם; דחיית תוספת .
השכר לעובדים גם לאחר תום תקופת ההסכם מספקת שיפור בתנאי שכרם גם ללא הסכם .
תקף, ובכך דוחה את מועד החתימה על הסכם מסגרת נוסף, שעלותו גבוהה יותר .
41 ההסכם קובע גם כי ישולמו לעובדים מענק חד-פעמי ותוספת שקלית אחידה החל ביולי 2016.
42 ערך מתן התוספת בשנה- 0.
25% , השווה ל-280 מיליון ש"ח (על פי נתוני אגף השכר), חלקי2 מיליארד ש"ח (סך .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי אג"ת הוסיף בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כ י דחיית התשלומים אותתה לציבור .
ולמשרדי הממשלה על חומרת המצב והעניקה לגיטימציה ציבורית למאמץ הפיסקאלי .
שהשפעתה אינה נאמדת במסגרת חישובי התשואה להסכם זה.
באוגוסט 2016 נחתם תיקון להסכם המסגרת, שעיקרו הגדלת מסגרת עלות תוספת השכר .
בגין תקופת ההסכם לשיעור כולל של 7.
5% ), תמורת הסכמת ההסתדרות .
לדחות את מתן חלק מתוספת השכר כאמור.
תוספת השכר נפרסה אפוא כך: 1.
25% (דחייה של חצי שנה עקב .
18 - השלמה ל-6% ;)(דחייה של חצי שנה עקב התיקון להסכם .
)(דחייה של שלושה חודשים .
מנתוני אגף השכר עולה כי ההוצאה הממשלתית בגין תוספת 0.
השכר שנקבעו מלכתחילה בהסכם המסגרת מוערכת ב-286 מיליון ש"ח בשנה.
נמצא כי כעבור כשנה וארבעה חודשים מ התיקון האמור של הסכם המסגרת, .
במסגרת גיבוש ת קציב המדינה לשנת 2019 , העלהמשרד האוצר פעם נוספת כי .
מימוש ההסכם יוביל לחריגה מן המסגרת הפיסקאלית שנקבעה בהצעת התקציב 43 .
ולכן ביקש לדחות שוב חלק מתשלומי השכר.
לפיכך נחתם בינואר 2018 תיקון נוסף .
של הסכם המסגרת , שעיקרו הגדלת תוספת השכר האמורה ב- 0.
9% , תמורת הסכמת ההסתדרות לדחות חלק ממועדי הקצאת העלות.
תוספת השכר נפרסה כך: 1.
19 - השלמה ל-6% (דחייה של8 חודשיםעקב תיקון ההסכם ); 1.
9% (דחייה של9 חודשיםעקב תיק ון ההסכם).
השכר שנקבעו מלכתחילה בהסכם המסגרת מוערכת ב-171 מיליון ש"ח בשנה.
תוספת זו, על פי התיקון להסכם המסגרת, ניתנה לאחר תום תקופת ההסכם, דהיינו .
לאחר תום תקופת השקט התעשייתי.
43 הסכםהמסגרת האמור נחתם בינואר 2018 , וכחודשיים לאחר מכן נחקק חוקתקציב המדינה לשנת 2019.
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי יוצא אפוא כי בעת שבה הממשלה חתמה על הסכם המסגרת באפריל 2016 .
(באמצעות הממונה על השכר) היא קיבלה על עצמה התחייבות עתידית, אך בעת .
גיבוש תקציב 2018-2017 (במהלך המחצית השנייה של שנת2016 ), התברר כי סך .
התחייבויות הממשלה לשנים האלה גבוה מסך ההוצאה המותרת על פי חוק הפחתת .
הגרעון והגבלת ההוצאה התקציבית, תשנ"ב-1992 .
בהמשך לחתימה על ההסכם .
הממשלה לא נקטה פעולה מאזנת, כנדרש בחוק יסודות התקציב, באחת מהדרכים .
הבאות: הקטנת סכום ההוצאה הממשלתית באותה שנ ה; הטלת מס, אגרה או .
תשלום חובה אחר, או הגדלת שיעורם; או הגדלת הכנסות המדינה בדרך אחרת .
במצב זה בחר משרד האוצר באוגוסט 2016 להגדיל את .
ההתחייבות העתידית הנובעת ממימוש ההסכם בכ -286 מיליון ש"ח בשנה, החל .
במרץ 2019 , ובינואר2018 בחר להגדיל פעם נוספת את ההתחייבות ב-171 מיליון .
ש"ח, החל בדצמבר 2019 , ובס ך הכול ב -457 מיליון ש"ח בשנה.
האוצר שנועדו לשמור על מסגרת תקציב המדינה לשנים 2017 - 2018 ולשנת2019 .
נדרשו לאחר שהחתימה על הסכם המסגרת המקורי באפריל2016 נעשתה שלא .
בהתאם לעיקרון העומד בבסיס הנומרטור, ולפיו הגדלה של הוצאה ממשלתית .
שגורמת לחריגה מס כום ההוצאה הממשלתית המותרת מחייבת נקיטת פעולה .
אג"ת השיב למשרד מבקר המדינה כי ההסכמים לדחיית התשלום על הסכמי המסגרת .
נעשו כחלק מתהליך הבנייה והאישור של תקציב המדינה, והמקור התקציבי למימונם נכלל .
בהצעות התקציב שאושרו בהמשך.
מומלץ שמשרד האוצר יוודא שהגדלת התחייבויות עתידיות במסגרת חתימה על כלל .
הסכמי השכר , תיעשה בהתאם לעיקרון האמור העומד בבסיס הנומרטור .
משרד מבקר המדינה ביקש לבחון את אופן קבלת ההחלטות של אג"ת בנושא תיקוני .
ההסכם הקיבוצי, אולם נמצא כי אין לאג"ת תיעוד של תחשיבים שבוצעו לקראת .
החתימה על ההסכם הקיבוצי מאפריל 2016 ותיקוניו, באוגוסט2016 ובינואר2018 , .
לרבות חוות הדעת והחלופות שהוצגו לפני ההחלטה על דחיית מועדי התשלום .
בתמורה להגדלת תוספת השכר.
עוד נמצא כי לאג"ת אין תיעוד הנוגע להערכת .
הסיכונים שהוא מבצע לקראת סיום גיבוש הסכמים מרכזיים, לרבות הערכת העלות.
מימוש שלושה הסכ מי שכר .
משרד מבקר המדינה בחן את חמשת הסכמי השכר הגדולים (מבחינת היקף העובדים שעליהם .
הם חלים), מבין ההסכמים שנחתמו בין השנים 2016 ו-2021 , ובדק את פריסת תוספות השכר .
להלן יובאו ממצאים בדבר שלושה הסכמים שבהם תקופת תשלום תוספות .
השכר הייתה מאוחרת יחסית, גם אחרי סיום תקופת ההסכם.
44 ראו גםדוח מבקר המדינה מ- 2020 ', עמ600.
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי בשלושת ההסכמים תקופת מימוש ההסכם, כלומר תשלום תוספות השכר, הייתה מאוחרת .
יחסית לסיום תקופת ההסכם.
הסכם מסגרת מאפריל 2016 .
בלוח להלן מוצגים נתוני אג"ת על ההוצאה הממשלתית על מימוש הסכם המסגרת ותיקוניו .
(באוגוסט 2016 ובינואר 2018 ) מאפריל 2016 .
ואילך בהוצאה ה כוללת על יישום ההסכם שני .
מרכיבים עיקריים: האחד - תוספות שכר לכ- 300,000 העובדים שהסכם המסגרת חל עליהם, .
והשני - ששיעורו 37% מהראשון- תוספות שכר לעובדים בגופים ביטחוניים (לרבות משרתי קבע .
בצה"ל), ששכרם צמוד לשכר ה עובדים שהסכם המסגרת חל עליהם (בנוגע להצמדת שכר .
גופים מסוימים לשכר העובדים במגזר הציבורי - ראו להלן).
בתרשים שלאחר הלוח מוצגים .
נתונים על מימוש הסכם המסגרת: שיעור תוספות השכר (לאחר הגדלת ההתחייבויות) וההוצאה .
הממשלתית עליהן לאורך שנות תקופת ההסכם והשנים שבהן שולמו תוספות שכר אלה, לאחר .
לוח 2: סך ההוצאה הממשלתית על יישום הסכם המסגרת, החל ב- 2016 .
השנה סך ההוצאה הממשלתית, .
במיליוני ש"ח התוספת השנתית להוצאה .
על ההוצאה של שנה קודמת, .
2020 ואילך 9,031 3,336 .
על פי נתוני אגף השכר, בעיבוד משרדמבקר המדינה.
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי תרשים 14: שיעור תוספות השכר וסך ההוצאה הממשלתית על יישום הסכם .
המסגרת (במיליוני ש"ח), 2013 - 2020 .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי מהלוח ומהתרשים עולה כי הממשלה חתמה על הסכם המסגרת ב-2016 אולם דחתה .
בכמה שנים את עיקר ההוצאה על מימושו, בכל הנוגע לשיעורי התשלום של תוספות .
למעשה, 65%45 משיעור תוספות השכר בשנים2016 - 2020 המתחייבות מהסכם .
המסגרת היו לאחר תום תקופת ההסכם והשקט התעשייתי (ינואר 2018 ), בהיקף כספי .
4 ( מיליארד ש"חמהם 14.
7 מיליארד ש"חבשנים 2019 - 2020 ,לאחר תקופת .
משכך, במשך שלוש שנים שבהן ההוצאה הממשלתית על תוספות שכר אלה .
הייתה הגבוהה ביותר - 2018 - 2020 , לא הייתה למעשה התחייבות של ההסתדרות שלא .
לנקוט נגד מי מהמעסיקים או יחידה מיחידותיהם אמצעי שביתה, מלאה או חלקית, או כל .
פגיעה מאורגנת אחרת בהליכי העבודה ובסדריה.
מימוש הסכם המסגרת נעשה אפוא תוך .
ניתוק במידת מה של תקופת ההסכם והשקט התעשייתי מתקופת תשלום תוספות השכר.
למעשה, רוב תשלום תוספות השכר והנשיאה בנטל העמידה בהתחייבויות היו מאוחרים .
יחסית, בעת שבה יש חשש לפגיעה מאורגנת בהליכי העבודה ובסדריה.
הסכם בין המוסדות להשכלה גבוהה בישראל לבין .
ארגוני הסגל האקדמי הבכיר .
בדצמבר 2016 נחתם הסכם קיבוצי בין מוסדות להשכלה גבוהה המיוצגים בידי ועד ראשי .
האוניברסיטאות, לבין ארגוני הסגל האקדמי הבכיר במוסדות להשכלה גבוהה בישראל, .
המיוצגים בידי המועצה המתאמת של ארגוני הסגל האקדמי הבכיר במוסדות להשכלה גבוהה .
בישראל (להלן - הסכם הסגל הבכיר).
ההסכם חל ישירות על כ- 5,300 עובדים.
רואה הסכם זה כבעל השפעת רוחב על עשרות אלפי עובדים המיוצגים בידי ארגוני הסגל הבכיר .
והזוטר באוניברסיטאות ובמכללות.
הסכם הסגל הבכיר קובע מסגרת של עלות תוספות שכר בסך 9% , עבור תקופת ההסכם- .
19 (שש שניםבסך הכול).
עוד קובע ההסכם כי הצדדים .
מתחייבים שעד תום תקופת ההסכם לא ינקטו אמצעי שביתה או השבתה, מלאה או חלקית, או .
כל פגיעה מאורגנת אחרת בהליכי העבודה ובסדריה (תקופת השקט התעשייתי); תשלום .
תוספות השכר יחל בינואר 2017 .
על פי אגף השכר, סך העלות המצטברת של ההסכם בשנים 2017 - 2021 היה כ- 234.
ש"ח, ומינואר 2022 ואילך העלות עומדת על כ-95 מיליון ש"ח בשנה.
נתונים על מימוש הסכם הסגל הבכיר: שיעור תוספות השכר והערך הכספי המצטבר שלהן .
במיליוני ש"ח, לאורך שנות תקופת ההסכם והשנים שבהן שולמו תוספות שכר אלה, לאחר תום .
45 :אופן החישוב1 - ( 2.
75% - תוספת השכר עד תום תקופת השקט התעשייתי, חלקי7.
9% - תוספת שכר אחוזית .
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי תרשים 15: שיעור תוספות השכר וההוצאה הממשלתית המצטברת עליהן .
(במיליוני ש"ח) , 2014 - 2021 .
יוצא אפוא כי 50% מתוספות השכר ( 4.
5% מ-9%) המתחייבות מהסכםהסגל הבכיר היו .
בתקופת ההסכם ו השקט התעשייתי (ובסך הכול 75.
25 מיליון ש"ח מתוך עלות כוללת של .
5 מיליון ש"ח לשנים2017 - 2021) .
הסכם בין מרכז השלטון המקומי לארגון המורים בבתי .
הספר העל-יסודיי ם ובמכללות .
במרץ 2016 נחתם הסכם קיבוצי בין מרכז השלטון המקומי ושלוש הערים הגדולות ירושלים, תל .
אביב-יפו וחיפה לבין ארגון המורים בבתי הספר העל -יסודיים ובמכללות (להלן - הסכם .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי המורים).
ההסכם קובע מסגרת של עלות תוספות שכר בשיעור של 6% , עבור התקופה שבין .
16 (בסך הכול ארבע שנים).
עוד קובע ההסכם כי הצדדים מתחייבים שעד .
תום תקופת ההסכם לא ינקטו אמצעי שביתה או השבתה, מלאה או חלקית, או כל פגיעה .
מאורגנת אחרת בהליכי העבודה ובסדריה (תקופת השקט התעשייתי); תשלום תוספות השכר .
בתרשים להלן מוצגים נתונים על מימוש הסכם המורים: שיעור תוספות .
השכר והערך הכספי שלהן במיליוני ש"ח, לאורך שנות תקופת ההסכם והשנים שבהן שולמו .
תוספות שכר אלה, לאחר תום תקופת ההסכם.
תרשים 16: שיעור תוספות השכר וההוצאה הממשלתית עליהן .
(במיליוני ש"ח) , 2013 - 2018 .
יוצא אפוא כי 17% (1% מתוך 6% )מתוספות השכר המתחייבות מהסכם המורים היו .
בתקופת ההסכם והשקט התעשייתי , וכי 83% מתוספות השכר ניתנו לאחר תקופה זו.
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי ✰ .
מתשובות של גופים למשרד מבקר המדינה עלה כי פריסת תשלומי השכר שנבעו מההסכמים .
גם לשנים שמעבר לתקופת ההסכם נעשתה לבקשת המעסיקים: ההסתדרות השיבה כי מצב .
זה התרחש לבקשת המדינה וכחלק משיקוליה התקציביים.
ועד ראשי האוניברסיטאות השיב כי .
ההסכם בין המוסדות להשכלה גבוהה בישראל לבין ארגוני הסגל האקדמי הבכיר מגלם ויתורים .
מצד ארגוני הסגל האקדמאי הבכיר ולא היה מקום לדרישה לחפיפה בין מועדי תשלום פעימות .
השכר לבין ההתחייבויות לשקט התעשייתי.
ארגוני הסגל הבכיר והמועצה המתאמת המייצגת .
אותם השיבו כי הם נעתרו לבקשת המעסיקים (האוניברסיטאות) לפרוס את קבלת התוספות .
שאושרו במסגרת עלות ההסכם הקיבוצי, והסכימו, שלא לטובתם, שהתוספות ישולמו לאחר .
המועצה המתאמת הוסיפה, כי קיים נוהג, עליו היא מלינה, שמשא ומתן מתחיל .
רק לאחר תום תקופת הסכם השכר; "כפועל יוצא.
נפ תחים המשאים והמתנים על הסכמי .
באופן שמייצר צורך בתשלומים רטרואקטיביים, במקביל לדרישה .
לפריסה ודחייה של התשלומים"; "במצב כזה.
אין הלימה בין תקופת השקט התעשייתי לבין .
אגף השכר השיב כי המציאות המתוארת, בה משא ומתן מתחיל לעתים .
רק לאחר תום תקופת השקט התעשייתי, נובעת מאילוצים שונים ובראשם קביעת מדיניות השכר .
הרוחבית במגזר הציבורי על ידי הממשלה.
אגף השכר ציין כי הסכמי שכר נחתמים לרוב בשיהוי .
ביחס למועד תום ההסכם הקודם.
מומלץ כי במסגרת גיבוש מדיניות שכר ממשלתית כאמור, משרד האוצר יעלה לדיון את .
סוגיית התחייבויותיה העתידיות של הממשלה למימוש הסכמי שכר, בשנים שלאחר .
תקופות ההסכמים על ההיבטים השונים של הסוגיה, לרבות גידול בתוספות השכר בשנים .
שבהן אין התחייבות לשקט תעשייתי ולרבות האפשרות לפעול מבעוד מועד לגיבוש .
זאת לצורך גיבוש מדיניות ממשלתית גם בסוגיה הזו, ומימושה בהסכמי שכר .
כמו כן מומלץ שמשרד האוצר יפעל לכך שיגובשו הסכמי שכר שעלויותיהם יתפרסו על .
תקופות ההסכמים, בהלימה ככל הניתן לתקופת הנומרטור ותוך התחשבות במכלול .
ההתחייבויות של הממשלה במהלך השנים שבהן ניתנות תוספות השכר , בדרך שבה .
ישרור שקט תעשייתי במגזר הציבורי ברציפות; שכן בדרך זו להסכמי השכר יינתן ביטוי .
מלא בתקציב התלת-שנתי (נומרטור).
במצב הקיים, הממשלה דוחה הוצאות שכר לשנים .
הבאות והדבר מייצר ניצול מקורות תקציביים שנועדו למטרות אחרות ושיעבוד מקורות .
בע קבות זאת אין לממשלה די משאבים ליישום החלטות בעלות .
משמעות פיסקאלית רב - שנתית, והיא נאלצת להגדיל את הוצאותיה כדי לדחות את .
כך קרה כאמור בעת שהוחלט לדחות מתן תוספות שכר, בתמורה .
להרחבתן בעלות שנתית של 457 .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי הצמדות שכר .
שכרם של עובדי שירות המדינה נקבע, כאמור, לפי שלוש קבוצות של משתנים: מתכונת העסקה .
ומאפייני העובד; מאפיינים אישיים של העובד וסוגן והיקפן של הוצאותיו.
בשירות הציבורי נקבעים בהסכמי שכר, שהם תוצר של משא ומתן בין ארגוני העובדים ובין .
במציאות יחסי העבודה שהתגבשה בארץ יש תופעה של הצמדות שכר: קבוצת עובדים כוללת .
בהסכם קיבוצי שחתמה מול המעסיק סעיף אשר מבטיח כי שכר, דרגות או תוספות שניתנו .
במגזר אחד יוענקו גם לה.
הסיבות הבולטות לתופעה זו: (א) ניסיון של קבוצת עובדים חלשה .
להיצמד לקבוצה חזקה, בעלת כושר מיקוח ולחץ; (ב) רצון של קבוצת עובדים החותמת על .
הסכם קיבוצי לפני שקבוצות אחרות מסיימות את המשא ומתן, להבטיח שתקבל אותם התנאים .
שהן יקבלו לאחר מכן; (ג) רצונן של קבוצות עובדים להבטיח את ייחודן המקצועי ואת שייכותן .
לשכבת עובדים מסוימת 46.
ביתהדין הארצי לעבודה, בפסק דין בעניין מועצת פועלי באר שבע, קבע כי הוראת הצמדה .
בהסכם קיבוצי תפורש על דרך הצמצום וכי הצמדה להסכם מסוים או לסקטור מסוים אינה .
יכולה להיות משתמעת או מובנת מאליה, והיא בבחינת יוצא מן הכלל המחייב הוראה מפורשת .
(להלן - הצמדות מפורשות)47 .
כמה שנים לאחר מכן, עמד בית הדין הארצי לעבודה על הדרכים .
האפשריות לפרשנות הוראת הצמדה בהסכם קיבוצי, בציינו: "השאלה אם מנגנון ההצמדה .
שנקבע בהסכם ההצמדה יצר הצמדה אוטומטית או הצמדה המחייבת יישום והתאמה צריכה .
להיבחן בכל מקרה לגופו, על בסיס הוראות ההצמדה בהסכם הקיבוצי הספציפי, לפי כללי .
הפרשנות החלים על הוראותיו של ההסכם הקיבוצי".
משרד האוצר מבחין בין הצמדות מפורשות לבין השלכות רוחב ולבין "זיקות": .
:הצמדות מפורשות הצמדות אלה יכולות להיקבע בחקיקה, בהחלטות ממשלה, .
בפסיקה, בהסכמים קיבוציים שונים וכו'.
הן אחד הגורמים המשפיעים על שכרם של חלק .
מעובדי השירות הציבורי: השכר של קבוצת עובדים אחת צמוד (במידה מלאה או חלקית) .
לשכר קבוצה אחרת; השכר של עובדים בקבוצה האחת משתנה משום שחל שינוי בשכר .
עובדים בקבוצה שהם צמודים אליה.
לדוגמה, טבלאות השכר של עובדי דירוג המחקר .
הביטחוני בשירות המדינה מוצמדות לטבלאות השכר של הסגל האקדמי באוניברסיטאות, .
ולכן כאשר טבלאות השכר של הסגל האקדמי מתעדכנות (בשל תוספת או מכל סיבה .
אחרת), יעודכנו בהתאם טבלאות השכר של עובדי דירוג המחקר הביטחוני 48 .
46 :ס' אדלר, "הסכם קיבוציים: מסגרת, תחולה ותיאום", בתוךספר בר ניב , לקט מאמרים בדיני עבודה (1987 '), עמ .
47 /דב"ע (ארצי) לה4-7 מועצת פועלי באר שבע - מפעלי ים המלח בע"מ (פורסם במאגר ממוחשב, 26.
48 )בעס"ק (ארצי 38740 -12-12 מדינת ישראל - ארגון סגל המחקר במערכת הביטחון, ברפאל ובמשרד ראש .
הממשלה (פורסם במאגר ממוחשב, 13.
14 ), עמד בית הדין הארצי על הדרכים האפשריות לפרשנות הוראת .
הצמדה, בציינו: "השאלה אם מנגנון ההצמדה שנקבע בהסכם ההצמדה יצר הצמדה אוטומטית או הצמדה המחייבת .
יישום והתאמה צריכה להיבחן בכל מקרה לגופו, על בסיס הוראות ההצמדה בהסכם הקיבוצי הספציפי, לפי כללי .
במקרה שעמד להכרעתו קבע בית הדין, לאחר שנדרש .
לפרשנות ההסכם הקיבוצי הרלוונטי, כי הן לשון הוראת ההצמדה והן הוראות ההסכם בכללותן תומכות בפרשנות .
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי ההצמדה בין הגופים בשירות הציבורי משווה את רכיבי השכר ולא את סך השכר, אף על .
פי שלעיתים התפקיד והעיסוק שונים בתכלית.
:השלכות רוחב כאשר ניתנת תוספת שכר לקבוצת עובדים אחת, נוצרת ציפייה לתוספת .
שכר בקרב קבוצת עובדים אחרת או בקרב כמה קבוצות, אשר דומות במאפיינים מסוימים .
התוספת שניתנה היא אפוא בעלת השלכת רוחב.
:זיקה בסיכומים בין משרד האוצר לצה"ל נקבע כי קיימת זיקה בין קבוצות עובדים .
במערכת הביטחון, כמפורט להלן.
ישנן שתי קבוצות מרכזיות של עובדים ומשרתי קבע שההצמדות או השלכות הרוחב או הזיקות .
חלות עליהן: האחת בגופי הביטחון והשנייה במוסדות להשכלה הגבוהה.
מפורשות, מלאות או חלקיות, הנוגעות לקבוצות אחרות, כגון: בין סנגורים ציבוריים לבין עובדי .
פרקליטות המדינה; בין עובדי כפרי הנוער לבין עובדי ה הוראה במערכת החינוך; בין עובדי .
מינהל ומשק במוסדות בריאות ממשלתיים לבין עובדי מינהל ומשק בקופת חולים כללית; .
והצמדות שכר בשלטון המקומי, לדוגמה הצמדת תנאי ההעסקה של עובדי מועצות דתיות .
לתנאים של עובדי רשויות מקומיות.
ההסתדרות השיבה למשרד מבקר המדינה כי ההצמדות מגבירות את היציבות של מערכת יחסי .
העבודה באמצעות קישור בין קבוצות עובדים שונות בעלות מאפיינים דומים, באופן שמאפשר .
אסדרה ריכוזית של תנאי עבודה תוך צמצום הסיבות לעימותים בין עובדים למעסיקים.
הצמדות בין גופי ההשכלה הגבוהה .
להלן יובא פירוט הצמדות מפורשות והשלכות רוחב במוסדות להשכלה גבוהה.
הצמדת שכר מפורשת בדירוג המחקר הביטחוני בשירות המדינה לשכר ה סגל .
האקדמי באוניברסיטאות: באוגוסט 2000 נחתם הסכם קיבוצי עם ארגון סגל המחקר .
הביטחוני בשירות המדינה.
לפי ההסכם, טבלת השכר של עובדי המחקר הביטחוני תוצמד .
לשינויים בטבלת השכר של הסגל האקדמי באוניברסיטאות.
הצמדת שכר מפורשת בדירוג המחקר האזרחי בשירות המדינה ל שכר בדירוג .
המחקר הביטחוני: באוגוסט 2001 נחתם הסכם קיבוצי עם הסתדרות העובדים החדשה.
לפי ההסכם, טבלת השכר של עובדי המחקר האזרחי בשירות המדינה תוצמד לשינויים .
בטבלת השכר של עובדי המחקר הביטחוני.
:השלכות רוחב על פי אגף השכר, ישנן השלכות רוחב בין מסגרות עלות הסכמי השכר .
של עובדי הסגל המינהלי באוניברסיטאות, עובדי הסגל הבכיר במכללות ועובדי הסגל .
הזוטר באוניברסיטאות לשכר הסגל האקדמי באוניברסיטאות; כמו כן ישנן השלכות רוחב .
שלפיה הוסכם על החלה אוטומטית של השינויים בטבלת השכר של הסגל האקדמי בטבלת השכר של עובדי .
המחקר, ולא נדרשים ניהול משא ומתן וחתימת הסכם קיבוצי כתנאי ליישום השינויים בטבלת השכר של הסגל .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי בין מסגרות עלות הסכמי השכר של עובדי הסגל הבכיר במכללות, לשכר עובדי הסגל .
המינהלי במכללות ועובדי הסגל הזוטר במכללות.
התרשים להלן מציג את הצמדות השכר המפורשות והשלכות הרוחב במוסדות להשכלה גבוהה .
ומספרי העובדים במוסדות.
תרשים 17: הצמדות שכר במוסדות להשכלה גבוהה .
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי הצמדת שכר בגופי הביטחון לשכר בשירות .
להלן יובא פירוט הצמדות השכר בגופי הביטחון, לרבות ביטחון הפנים, לשכר בשירות .
יצוין כי בבסיס הצמדות אלה עומד מעמדם של משרתי הקבע בצה"ל, המשרתים .
בשירות הביטחון הכללי ובמוסד והמשרתים במשטרה ובשב"ס, אשר אינם רשאים להתאגד .
בארגון עובדים יציג ולנהל משא ומתן קיבוצי לגבי תנאי שירותם.
הצמדה מפורשת של שכר משרתי הקבע בצה "ל לשכר עובדי המדינה : בהחלטת .
ממשלה ש/40 מ- 1979 נקבע כי כל השינויים בשכר עובדי הדירוג האחיד והעובדים .
בדירוגים המקצועיים בשירות המדינה, שיחולו בתקופה שבין אפריל 1978 לבין מרץ .
1980 , ייושמו בהתאמה על משרתי הקבע 49 .
על פי דברי הסבר להחלטת ממשלה .
מאוחרת יותר, לשון ההחלטה ש/40 נקבע אומנם בתחולה לתקופה מסוימת, אך היא .
"יושמה ופורשה כממשיכה לחול גם לאחר אותה תקופה".
על פי אגף השכר, החלטה .
ש/40 נועדה לקבוע מנגנון לעדכון שכרם של משרתי הקבע, מכיוון שאינם רשאים .
להתאגד בארגון עובדים יציג ולנהל משא ומתן קיבוצי לגבי תנאי שירותם.
נוסף על הצמדת שכר משרתי הקבע לשכר עובדי המדינה נקבעים תנאי שכר גם בדרך .
של סיכומים בין משרד האוצר לבין משרד הביטחון וצה"ל.
הצמדה מפ ורשת של שכר ה שוטרים ו ה סוהרים לשכרם של משרתי הקבע .
בצה "ל : בהחלטת ממשלה מ-1979 /(להלן: ש33 ) שעניינה השכר במשטרת ישראל .
"נקבע כי "תישמר ההשוואה בין שכר השוטרים לבין השכר בצה"ל .
זיקה בין ה שכר בשירות הביטחון הכללי (שב"כ) ובמוסד למודיעין ולתפקידים .
מיוחדי ם (מוסד) לשכר בצה"ל: בסיכומים בין משרד האוצר לשב"כ ולמוסד מהשנים .
1996 - 1997 נכתב כי קיימת זיקה בין השכר של העובדים בשב"כ ובמוסד לשכר .
49 /החלטת הממשלה ש40 ( 11.
50 החלטת הממשלהש/33 ( 4.
51 עד לשנת2015 אגף השכר נקט במונח "הקבלה".
בסיכומים בין משרד האוצר לבין השב"כ והמוסד נקבע המונח .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי תרשים 18: הצמדות השכר בגופי הביטחון לשכר בשירות המדינה .
על פי אגף השכר, העלות הכספית הכרוכה בהצמדת השכר בגופי הביטחון וביטחון .
הפנים - משרתי קבע בצה"ל ועובדי שאר הגופים, לשכר בשירות המדינה, היא כלהלן: .
העלות של כל תוספת שכר בשיעור 1% שנקבעת בהסכם מסגרת קיבוצית עם .
ההסתדרות - שמייצגת בין השאר את עובדי המדינה, עובדי רשויות מקומיות ועובדי .
סיעוד במוסדות בריאות (אחיות ואחים) - מסתכמת בכ-600 מיליון ש"ח בשנת 2021 , .
ועלות ההצמדותהנובעות מתוספת כזו היא כ-270 מיליון ש"חנוספים (כ-45%.
שירות הביטחון הכללי השיב למשרד מבקר המדינה, כי שיטת ההצמדה שומרת על היעדר .
שחיקת השכר הצה"לי והשכר בשירות הביטחון, כפי שהוסכם עם משרד האוצר.
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי הביטוי הכספי של תוספות השכר עקב הצמדה .
משרד מבקר המדינה בדק את יישום ההצמדה של השכר בגופי הביטחון לשכר עובדי המדינה.
לצורך כך נבדקו תוספות שכר אחוזיות ותוספות שכר שקליות.
2 מבין5 תוספות השכר האחוזיות הגדולות (בהיבט סך ההוצאה הממוצעת השנתית) שניתנו .
למשרתי קבע בצה"ל ב -202052 הן תוספת הסכם 2009 (כ-5% מבסיס השכר שנקבע .
בהסכם) ותוספת הסכם 2011 (כ- 7.
)מבסיס השכר2 תוספות אלה ניתנו במסגרת .
הסכמים קיבוציים לעובדי שירות המדינה, ובשל ההצמדות האמורות, ניתנו גם למשרתי .
הקבע בצה"ל ולמשרתים במשטרה ובשב"ס.
כיוון שתוספות השכר האלה מחושבות כאחוז מבסיס השכר, ובסיס השכר בצה"ל גבוה .
מבסיס השכר במשרדים (בנוגע לכל אחד מן הדירוגים), תוספות 2009 ו-2011 התבטאו .
בתוספת שקלית ממוצעת גבוהה יותר בצה"ל.
בלוח שלהלן תוצג ההוצאה השנתית .
הממוצעת למשרה בשנת 2020 על כל אחת משתי התוספות לעובד על פי כתב מינוי במשרד .
ממשלתי, למשרת קבע בצה"ל, וכן למשרת במשטרה ולמשרת בשב"ס, ששכרם צמוד .
לוח 3: ההוצאה השנתית הממוצעת על תוספת שכר ממוצעת למשרה, .
תוספת 2011 5,215 9,664 11,852 11,262 .
תוספת 2009 3,311 6,105 7,433 7,032 .
על פי נתוני אגף השכר, בעיבוד משרד מבקרהמדינה.
מהלוח עולה כי שווי ההוצאה השנתית הממוצעת על תוספת השכר בגין הסכם 2011 .
בצה"ל, במשטרה ובשב"ס גבוה (בערכים נומינאליים) פי 1.
)(בהתאמה משווי ההוצאה הממוצעת על תוספת שכר למשרה במשרדי הממשלה.
שווי ה הוצאה השנתית הממוצעת על תוספת השכר בגין הסכם 2009 ,בצה"ל .
במשטרה ובשב"ס גבוה (בערכים נומינאליים) פי 1.
ההוצאה הממוצעת על תוספת השכר בגין הסכם 2009 במשרדים.
52 חמש התוספות הן תמריץ לחוגרים, תוספת הסכם2011 , תוספת שקלית2016 , תוספת מקצועית לחוגרים ותוספת .
53 כיוון שההצמדה נוגעת לעובדים על פי כתב מינוי לעובדים בדירוגים השונים, חושבה התוספת הממוצעת במשרדים .
לפי סך ההוצאה השנתית חלקי 25,000 .
העובדים שנמצאים בדירוג .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי 2.
באפריל2016 נחתם כאמור הסכם המסגרת, ובו הוסכם על מתן תוספתשכר של 7.