HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הנושא נדון גם בישיבת פורום הדקאנים עם מנכ"ל משרד הבריאות באפריל 2014 וכן בדיון נוסף של פורום הדקאנים שהתקיים בדצמבר 2016 .
יו"ר פורום הדקאנים כתב בתגובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר2018 כי עומס ההוראה הקלינית בחלק מהמחלקות הוא מקסימלי והדרישה להגדיל את מספר הסטודנטים לרפואה אינה אפשרית.
עד מועד סיום הביקורת, לא ביצע משרד הבריאות מיפוי מלא של השדות הקליניים הקיימים.
התבססות על מיפוי חלקי יכול ליצור תמונה מעוותת ולהביא למסקנות שגויות.
ביוני 2016 פנתה המל"ג לפקולטות לרפואה בעניין הצורך להגדיל את מספר הרופאים; בפברואר 2017 השיב פורום הדקאנים למנכ"ל מל "ג-ות"ת כי הם החליטו לקבל עוד 100 סטודנטיםלחמש הפקולטות לרפואה במהלך שימשך ארבע שנים ומכסת התלמידים בכל פקולטה ת יקבע בהתאם לזמינות של מיטות ומחלקות הוראה בכל אחת מהן; עוד הוסיפו כי ככל שה הצעה תאושר, נדרש לה כיסוי תקציבי מהמל"ג.
מהאמור עולה כי מאז 2011 ,אז הועלה הצורך בהגדלת מספר הסטודנטים לרפואה, עפ"י תכנית סדורה ובהתאם לבדיקת עומס ההוראה הקלינית בבתי החולים והצרכים הנובעים מכך - עדיין לא נעשה דבר.
היעדרה של תמונת מצב מהימנה במשרד בקשר לסטטוס של השדות הקליניים אינו מאפשר לתכנן בצורה מושכלת את מערך לימודי הרפואה בארץ ומקשה על יישומה של שאיפת המשרד ל-900 .
בוגרי רפואה בשנים הקרובותזאת - כדי לתת מענה לצורכי האוכלוסייה ולמנוע היווצרות פער לעומת הממוצע של מספר הרופאים במדינות ה - OECD .
הנכונות להגדיל את מספר הסטודנטים ב -100 במהלך ארבע שנים שהביע פורום הדקאנים בפברואר 2017 , מותנית בזמינות של המיטות ומחלקות ההוראה ובתקצוב מתאים - תנאי שלא יוכל להתקיים ללא היערכות מוקדמת וממוקדת.
בתגובתו כתב משרד הבריאות כי על פי חוק, המל"ג הוא הגוף האחראי להשכלה הגבוהה ולא משרד הבריאות, עם זאת הוסיף שהמשרד משתף פעולה עם המל"ג והפקולטות תוך הכרה בגבולות הסמכות.
בתגובת המל"ג לממצאי הביקורת מדצמבר 2017 (להלן- תגובת המל"ג) היא ציינה כי לאחרונה סוכם עם דקאני הפקולטות לרפואה על מיפוי מרכזי של השדות הקליניים.
לצורך זה הוקם צוות מקצועי משותף לות"ת, למשרד הבריאות ולמשרד ראש הממשלה (המועצה הלאומית לכלכלה).
עבודת המיפוי משרד הבריאות |483 .
לטווח ארוך ובאי-מתן .
נמצאת בעיצומה בהובלת הות "ת באמצעות האוניברסיטאות.
על משרד הבריאות לפנות בו זמנית לבתי החולים כדי להשלים את המידע הנדרש.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי העובדה שהמל"ג אחראית ללימודי ה רפואה על פי חוק, א ינה פוטרת אות ו מהאחריות הכוללת להפעלה תקינה ואיכותית של השדות הקליניים.
משרד הבריאות הוא המאסדר של מערכת הבריאות - הוא הגוף התורתי של המערכת וגם הבעלים של בתי החולים וה וא מספק להם את המשאבים והתשתיות לצורך הכשרת רופאי העתיד ואמור גם לבקר ולפקח על תפקוד המחלקות בבתי החולים.
לפיכך יש לדחות את ניסיונו להתנער ממרכזיותו בכל הנוגע להפעלת השדות הקליניים.
על המל"ג ומשרד הבריאות לבצע בדחיפות עבודת מטה מסודרת למיפוי השדות הקליניים בבתי החולים, כך שניתן יהיה לנצלם ביעילות ולהפיק מהם את מרב התועלת.
עליהם לקבוע תכנית להיערכות עתידית למתן מענה לצורכי כוח האדם הרפואי , ובכלל זה, לקבוע כמה סטודנטים יש להכשיר באוניברסיטאות, כמה שדות קליניים יידרש ו לשם כך ומהו המענה שיש לפתח כדי לאפשר את ה הוראה הקלינית בבתי החולים ולהרחיב אותה גם לקהילה.
כמו כן, עליהם לתת את דעתם על הצורך בגיבוש תכנית תקציבית מתאימה ו באיתור מקורות למימונה.
עד סיום עבודת המטה וקביעת התכנית, על מל"ג -ות"ת לוודא שהפקולטות לרפואה לא יפעילו לחצים לא ראויים על בתי החולים כדי שיעבדו אתם וגם הפוך למנוע מפקולטה להורות במחלקות של בית חולים אחר.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את המחדל של הנהלות המל"ג ומשרד הבריאות המשתקף בהיעדרו של תכנון לטווח ארוך ובאי -מתן מענה יישומי לצרכים הרפואיים של הציבור בישראל.
מחדל זה גם מביא לכוחנות והפעלת לחצים בכל הנוגע להפעלת השדות הקליניים.
מגבלות בהפעלה אפקטיבית של השדות הקליניים .
היכולת להקנות הכשרה קלינית איכותית תלויה בכמה פרמטרים: מספר המיטות המתאימות להכשרה בבתי החולים (במיוחד במחלקות מסוימות); עומס הסטודנטים בקבוצת הלימוד שמסביב למיטת החולה ; עומס שבועות ההוראה במחלקה.
הביקורת בדקה את מצב ההכשרה הקלינית במחלקות בפועל לפי פרמטרים אלו, כדי ללמוד מהם על התועלת והאפקטיביות של ההכשרה הקלינית.
עומס הסטודנטים בהכשרה הקלינית : כדי שההכשרה הקלינית תהיה מועילה ואפקטיבית, על הסטודנטים המשתתפים בקבוצת הלימוד להתנסות בעצמם בתשאול החולה, בבדיקתו ובכל יתר הפעולות שמבצע הרופא.
לימוד והתנסות יעילים מחייבים להגביל את מספר הסטודנטים בכל קבוצת לימוד, כך שמחד יוכלו להיות שותפים פעילים במערך ההדרכות ויפיקו ממנו את המרב, 484 |דוח שנתי 68ג .
ומאידך לא יהיו יותר מדי אנשים סביב החולה, כדי שלא לפגוע בפרטיותו ובמידת שיתוף הפעולה שלו.
דוח גלזר-ישראלי מ -2012 שאת המלצותיו אימצה הות"ת, הגדיר כקבוצה סבירה להוראה קלינית קבוצה שבה כשישה -שמונה סטודנטי ם, וקבע כי רצוי שבכל מקרה לא יעלה מספרם על עשרה.
יצוין כי בהתאם למדד זה נקבע בהסכמים של הפקולטה לרפואה בצפת עם בתי החולים שמלמדים את הסטודנטים שלה, כי התקן לקבוצת לימוד יהיה שישה-שמונה סטודנטים.
בביקורת נמצאו מחלקות רבות שבהן יש יותר משמונה סטודנטים המקבלים את הכשרתם הקלינית במסגרת הסבבים, ולעתים אף 12 .
סטודנטים ויותר להלן דוגמאות לחריגות ממספר הסטודנטים המומלץ לסבב: בטכניון ובבי"ח רמב"ם: בשנת תשע"ו ( 2016 -2015 ) התקיימו במחלקה הנוירולוגית ארבעה סבבים כשבכל אחד מהם היו 9 - 11 סטודנטים.
בשנת תשע"ז ( 2017 -2016 ,) בכל אחת מהמחלקות אורתופדיה, גריאטריה והדמיה השתתפו באחד הסבבים 11 סטודנטים.
באותה שנה היו שני סבבים במחלקת פה ולסת, ובכל אחד מהם השתתפו 16 .
סטודנטים באוניברסיטת תל אביב ובבי"ח איכילוב: בכל אחת מהשנים תשע"ו ותשע"ז התקיימו במחלקת עור בבית החולים שלושה סבבים, ובכל אחד מהם היו 12 סטודנטים.
בשנת תשע"ו התקיימו ארבעה סבבים במחלקה הגניקולוגית, ובכל סבב היו 10- 14 .
סטודנטים באוניברסיטת בן -גוריון ובבי"ח סורוקה: מספר משתתפים גדול במיוחד היה בשנת תשע"ז בסורוקה - שלושה סבבים במחלקה הגניקולוגית, ובכל אחד מהם היו 29-23 סטודנטים15.
בתגובת הפקולטה למדעי הבריאות באוניברסיטת בן גוריון (להלן- בן גוריון) לממצאי הביקורת מדצמבר 2017 היא ציינה כי לפני חמש שנים הגדילה את מספר הסטודנטים לרפואה הלומדים אצלה ובהתאם לכך הוגדלו מספר הסבבים ומספר הסטודנטים בכל סבב; הגדלה נוספת של מספר הסטודנטים תלויה בתוספת של שדות קליניים.
אשר לסבב במחלקה הגניקולוגית, ציינה הפקולטה, כי בסבב זה מתחלקים הסטודנטים לחמישה תתי -קבוצות לסבב פנימי בתוך יחידות החטיבה למיילדות וגינקולוגיה, כשבכל תת-קבוצה יש שישה עד שמונה סטודנטים.
בכך נעשה מיצוי מרבי של משאבי ההוראה תוך מניעת צפיפות של סטודנטים בשדות הקליניים.
15 מפאת העומס לעיתיםמתפצלת קבוצת הלימוד לכמה קבוצות קטנות כשכולן באחריות ה של אותה מחלקה.
למשל - חלק מהקבוצה מופנה למחלקה לרפואה דחופה, חלק למרפאות ו חלק לחדרי הניתוח .
המל"ג והמשרד בשיתוף הפקולטות לרפואה ובתי החולים לא קבעו את מתכונת ההפעלה המחייבת של השדות הקליניים מבחינת גודל קבוצת הלימוד, חרף העובדה שות"ת אימצה את התקן שהציע דוח גלזר-ישראלי; בהיעדר הנחיות ברורות להפעל ת השדות הקליניים ונוכח המצוקה במשאב זה כפי שהעלתה הביקורת, בלתי נמנע שכל פקולטה ובית חולים יפתחו לשם כך מענה עצמי.
במצב זה לא ניתן להבטיח כי ההכשרה הקלינית נעשית באופן האיכותי המחייב, כך שכל סטודנט ייחשף למלוא ההיבטים הקליניים בלי להטיל מעמסה כבדה מדי על המחלקות, לגרום אי-נעימות לחולים ולהטרידם.
מתשובת בן גוריון עולה כי היא מצאה פתרון נקודתי.
על מל"ג-ות"ת בשיתוף משרד הבריאות לבחון את הפתרון כדי להבטיח שההכשרה הקלינית נעשית באופן האיכותי המחייב.
עומס שבועות ההוראה במחלקות הקליניות : פרמטר נוסף המשפיע על האפקטיביות של ההכשרה הקלינית הוא העומס במחלקות הנובע ממספר השבועות שבהם מוטל על המחלקה ללמד.
גם בעניין זה לא קבעו המשרד ומל"ג את מספר השבועות המקסימלי שמחלקה יכולה ללמד ביעילות.
נמצא כי המחלקות מקיימות את לימודי השדות הקליניים לאורך מרבית ימות השנה ( לעומת השנה האקדמית שנמשכת רק 28 שבועות בשנה מתוך 52 ).
בהתחשב בכך שחלק מהרופאים המלמדים, ע וסקים גם בהוראה בפקולטות, במחקר ובהשתלמויות ובהתחשב בחופשות ובחגים, הרי שהעומס המוטל על המחלקות הוא רב למדי.
להלן דוגמאות: בלימודי הרפואה של הטכניון : לימדו בשנת תשע"ז במחלקה פנימית ד' בבית החולים רמב"ם 40 שבועות; במערך הילדים16 במאיר מלמדים כ-41 שבועות מדי שנה ובשלוש מחלקות הילדים בשניידר41 .
שבועות בפורום הדקאנים לרפואה נדון הנושא של עומס ההוראה בשדות הקליניים מספר פעמים בשנים האחרונות , ו בדיון שהתקיים באוגוסט 2010 בהשתתפות מנכ"ל משרד הבריאות דאז, פרופ' גמזו, הוא ציין בקשר לכך, שהוא "מודע לשחיקה המתמדת של הרופאים עקב עומס קליני ועומס הוראה".
אף שלפורום הדקאנים יש יכולת השפעה על עיצוב הכשרתם של רופאי העתיד (למשל, ללא הסכמתו לא ניתן להגדיל א ת מספר הסטודנטים לרפואה בפקולטות), הוא ה סתפק ב כך שדן בנושא ה עומס בשדות הקליניים, אך לא פעל למציאת פתרון מעשי ויעיל לשיפור המצב במסגרת של משאביו וסמכויותיו.
16 ,מערך הילדים במאיר כולל את היחידות המטפלות בילדים בבית החולים ובהן: מחלקת הילדים מיון ילדים, טיפול נמרץ ילדים וכו'.
בתגובתו כתב משרד הבריאות כי לדעתו אין מחסור בשדות קליניים.
עמדתו נסמכת על הבדיקה מאוקטובר 2011 שביצעה ד"ר ורד עזרא שבסיכומה היא מציינת כי עמדתה היא שהיקף הוראה של עד 40 .
שבועות במחלקה הוא סביר בתגובת פורום הדקאנים לממצאי הביקורת מדצמבר 2017 (להלן- תגובת פורום הדקאנים) הוא כתב כי המחלוקת בין משרד הבריאות לבינו נובעת מהבדלי התפיסה על היקף ההוראה (בשבועות) שניתן לדרוש ממחלקה ללמד.
על פי עמדתו לא ניתן ללמד בצורה ראויה יותר מ-30 .
שבועות בשנה בתגובת בית החולים שיבא לממצאי הביקורת מדצמבר 2017 (להלן- תגובת שיבא) הוא ציין כי המגבלה בהכשרה במחלקות תלויה אך ורק בגודל הצוות המלמד במחלקה.
בהינתן תוספת ייעודית של כוח אדם אין סיבה שמחלקה לא תלמד לאורך כל השנה, דבר שיגביר את זמינות הרופאים במחלקות ויועיל גם לחולים.
על משרד הבריאות בשיתוף המל"ג, הפקולטות לרפואה ומנהלי בתי החולים לקבוע את התקן הראוי למספר שבועות ההוראה במחלקות הקליניות ולעגן זאת בנוהל מתאים.
אי-הסדר ה של תהליך ההכרה במחלקות לצורך הכשרה קלינית: כדי להגדיל את מספר השדות הקליניים יש להסמיך מח לקות למשימה זו, ולשם כך יש צורך לקבוע הליך של הסמכה שיבחן את הצורך בשדה הקליני הספציפי ויוודא שהמחלקה המיועדת להסמכה וצוותה עומדים בדרישות האיכות להוראה קלינית.
תהליך זה יכול לתרום גם להגדלת מספר השדות הקליניים בהם מכשירים סטודנטים.
הביקורת העלתה שלא זו בלבד שלמשרד ולפקולטות לרפואה ולמל"ג אין תמונת מצב מלאה על מספר השדות הקליניים בבתי החולים והמחלקות המפעילות אותם, אין להם גם הסדרה שיטתית כלשהי להסמכת מחלקות להכשרה קלינית.
בפועל, כל פקולטה פועלת ישירות כלפי בתי החולים לצורך הפעלת השדות הקליניים וקבוצות הלימוד.
כך למשל, אוניברסיטת ת"א פועלת על פי נוהל סינוף מחלקות קליניות לפקולטה לרפואה שנקבעו בו אמות מידה ל כך17 ; אוניברסיטת בן-גוריון מכירה להכשרה בשדות הקליניים בכל מחלקה שהמועצה המדעית של הר"י הכירה בה להתמחות18.
17 צורכי הפקולטה, הרמה המקצועית, קיום תנאים מתאימים להוראת סטודנטים ברמה נאותה, התאמת צוות המחלקה ובמיוחד מנהל המחלקה, התאמה מבחינה אקדמית ועוד.
18 המועצה המדעית של הר"י היא גוף מייעץ הממליץ למשרד הבריאות ומופקד על ההתמחות וההתמקצעות של הרופאים במדינת ישראל.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות ולמל"ג כי בהיעדר הסדרה מפורשת להסמכת מחלקות, ונוכח המצוקה בשדות הקליניים כפי שהעלתה הביקורת , עלול להיווצר מצב שבו מחלקות שאינן מתאימות להכשרה קלינית יעשו זאת בלית ברירה ואף ללא כל בקרה.
תכנית נוספת ללימודי רפואה באוניברסיטת אריאל .
היעדר תכנון סדור למצאי "השדות הקליניים" לרבות להליך הסמכת מחלקות להפעלתם, בא לידי ביטוי באופן שבו התייחסו המל"ג ומשרד הבריאות לשדות הקליניים המוצעים בתכנית החדשה ללימודי רפואה של אוניברסיטת אריאל, כלהלן: באוקטובר 2013 אישרה מל"ג -ות"ת לאוניברסיטת אריאל (להלן - אריאל) תכנית חדשה לתואר ראשון בלימודי קדם רפואה19 .
בפברואר 2016 הגישה אוניברסיטת אריאל למל"ג בקשה לאישור תכנית ארבע שנתית ללימודי רפואה לסטודנטים בוגרי תואר ראשון בלימודי קדם רפואה או במדעים.
על פי הצעתה יתקבלו בשלב ראשון 70 סטודנטים לשנה, והכשרתם הקלינית לא ת יעשה במחלקות הנוכחיות המסונפות לפקולטות לרפואה של האוניברסיטאות האחרות, אלא תתבסס על הגדלת מספר המחלקות המפעילות שדות קליניים, שיעמדו בסטנדרטים האקדמיים הנדרשים.
בין השאר, הכוונה הייתה להפעיל שדות קליניים במחלקות שאינן מסונפות לאוניברסיטת ת"א וכן בביה"ח וולפסון ובביה"ח מעייני הישועה.
על פי בקשת אריאל, בפברואר 2017 בחן משרד הבריאות את השדות הקליניים החדשים שהציעה, ו קבע כי ברמה האקדמית, הוא ממליץ לאשר את התכנית, בכפוף למדיניות של משרד הבריאות ומל"ג.
בנובמבר 2017 , לאחרמועד סיום הביקורת , אישרה הות"ת להעביר א ת הבקשה לבחינת המל"ג יו"ש20.
בהקשר לצורך במיפוי מלא וראוי כתב המשנה למנהל שיבא למשרד מבקר המדינה בפברואר 2018 כי לפני מיפוי כזה נדרש שהמל"ג תגדיר את הקריטריונים להסמכה, ומשרד הבריאות נדרש לקבוע כמה רופאים נדרשים בעתיד ומכך יהיה עליהם לגזור את מס' הסטודנטים; כמו כן על בתי הספר לרפואה והמל"ג, לקבוע את סטנדרט ההוראה בחלוקה לשבועות ולמחלקות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות, על כך שהמלצתו להרחיב את מאגר המחלקות שיפעילו שדות קליניים, נעשתה בלי שעמדה לנגד עיניו תמונת מצב מלאה המתבססת על ראיה מערכתית מקיפה של מצאי המחלקות המסונפות; יתר על כן, האישור העקרוני שלו ניתן ללא הסדרה וללא קביעת כללים להסמכת המחלקות להוראה קלינית.
19 בסיום התואר יש אפשרות להמשיך לתואר ארבע שנתי לרפואה בתל אביב או בצפת.
המועצה להשכלה גבוהה יהודה ושומרוןסמכות המל"ג יו"ש לגבי המוסדות להשכלה גבוהה שברחבי יהודה ושומרון, תהיה זהה לזו של המל"ג לגבי מוסדות הממוקמים בתחומי הקו הירוק.
הצורך בצמצום מספר הסטודנטים מחו"ל הלומדים בתכניות ללימודי רפואה בארץ בשל המצוקה בשדות קליניים .
נכון לשנת תשע"ו ( 2016 -2015 ,) למדו בטכניון באוניברסיטת תל -אביב ובאוניברסיטת בן -גוריון 537 סטודנטים מחו"ל - כ-18% מכלל 2,968 הסטודנטים הלומדים בפקולטות אלה, וכ -12%21 מ- 4,376 סטודנטים22 בכלל הפקולטות לרפואה בארץ.
הסטודנטים הזרים לומדים רפואה בארץ בתכניות ייעודיות.
גם בתכניות אלו נדרשים הסטודנטים לעבור הכשרה קלינית במחלקות בתי החולים, כך שהם "מתחרים" על השדות הקליניים עם סטודנטים ישראליים ומגבירים את העומס בקבוצות הלימוד; למשל - בשנים תשע"ו ותשע"ז הוכשרו ארבע קבוצות של סטודנטים במחלקות הגינקולוגיות באיכילוב, שלוש מהן של סטודנטים ישראליים ואחת של סטודנטים מארה"ב .
בכל קבוצה היו 10- 14 סטודנטים.
במסגרת לימודי הרפואה בטכניון התקיימו בשנת תשע"ו שבעה סבבים בכירורגיה בבית החולים רמב"ם; ארבעה מהם של סטודנטים ישראלים שמנו 15-13 סטודנטים בכל סבב, ושלושה סבבים של סטודנטים מחו"ל, שלושה עד עשרה סטודנטים בכל סבב.
באות ה שנה התקיימו באותה מסגרת ארבעה סבבים בנוירולוגיה בבית החולים רמב"ם, שלושה מהם של סטודנטים ישראלים ואחד של סטודנטים אמריקאים.
סטודנטים להכשרה של סטודנטים מחו"ל בפקולטות לרפואה בישראל יש מגוון יתרונות: תשתית ליצירת קשרים בינלאומיים, חיזוק המחקר האקדמי, חשיפת האקדמיה הישראלית והישגיה לעולם וחיזוק מעמדה הבינלאומי של מדינת ישראל כמדינה מובילה בתחום הרפואה בעולם המערבי; לתכניות אלו יש גם היבט כלכלי, שכן הן מ שמשות מקור הכנסה לאוניברסיטאות.
עם זאת הפעלתן יוצרת גם כמה קשיים והגבלות, בשל הצורך בחלוק ת המשאבים בין כל התכניות.
המצוקה במשאבים כמו כוח אדם להוראה, תשתיות פיזיות ושדות קליניים מגבירה את הצורך בהסדרה ראויה והוגנת של סדרי העדיפות בהקצאתם לסטודנטים הישראלים ולסטודנטים הזרים.
אי-יישום המלצות ועדת אנדורן: כדי לבחון את הדרכים האפשריות ל"הסדרת פעילות ההכשרה הקלינית בארץ בתכניות לימודים לקראת תואר דוקטור ברפואה בעבור סטודנטים הלומדים במוסדות להשכלה גבוהה בחו"ל", הקימו המל"ג בשיתוף הות"ת בפברואר 2012, ועדה בראשותה של גב' יעל אנדורן, חברת הות "ת אז והמשנה ל ממונה על התקציבים במשרד האוצר לשעבר, (להלן - ועדת אנדורן).
הוועדה ציינה בסיכום המלצותיה , כי השדות הקליניים להוראה ברפואה הם משאב לאומי מוגבל ולכן מתחייבת הקצאה על בסיס סדר עדיפויות לאומי.
הוועדה המליצה על מתן עדיפות בחלוקת .
סטודנטים מחו"ל שהתחילו את לימודיהם בשנת תשע"ו 22 מהם 3,839 .
סטודנטים ישראלים בתכניות הישראליות משרד הבריאות |489 .
המשאבים לסטודנטים הישראליים הלומדים רפואה בארץ ורק לאחר מכן לסטודנטים הזרים.
הוועדה קבעה גם הוראת מעבר לצמצום הדרגתי של מספר הסטודנטים הזרים הלומדים בישראל.
הוראה זו נקבעה משום שבשנת תשע"ב למדו רפואה בארץ 130 סטודנטים זרים ולא ניתן היה לצמצם את מספרם באופן מידי.
את המתווה לצמצום הדרגתי של מספר הסטודנטים מחו"ל ולהגדלת מספר הסטודנטים הישראליים תקבע הות"ת.
לצורך כך, הות "ת תקבע, בתיאום עם משרד הבריאות ומשרד האוצר ובהתאם למספר השדות הקליניים, מכסה מינימלית של סטודנטים ישראליים וות"ת תקבע, בתיאום עם משרד הבריאות, מספר מכסימלי של סטודנטים זרים ללימודי רפואה באוניברסיטה בישראל.
כמו כן הומלץ כי האוניברסיטאות יהיו האחראיות לעמידה ביעדי התכנון שיקבעו הות"ת ומל"ג בנוגע למספר בוגרי הרפואה, בהתאם לאפשרויות של ההכשרה הקלינית בבתי החולים.
באוקטובר 2012 אימצו המל"ג וות"ת את המלצות ועדת אנדורן, וקבעו ש המעקב אחר יישום ההמלצות מוטל על האגפים המקצועיים של הות"ת , ועליהם לדווח על כך למליאת הות"ת.
בדיון בהמלצות דוח ועדת אנדורן שהתקיים במאי 2013 בהשתתפות נציגי משרד הבריאות, הות"ת והאוניברסיטאות, הוחלט כי מספר הסטודנטים הזרים לרפואה לתשע"ד ( 2014 -2013 ) לא יעלה על130 למחזור; משרד הבריאות יהיה אחראי לביצוע המיפוי של פוטנציאל מקומות ההכשרה הקלינית ולניצול בפועל של המקומות בידי הסטודנטים הישראליים והזרים.
כמו כן הוחלט לקיים ישיבת מעקב לאחר שלושה חודשים.
הסתייגות מצדם של דקאני הפקולטות מהמלצות ועדת אנדורן החותרות לאפשרות של הגדלת מספר הסטודנטים הישראלים על חשבון המסלולים לסטודנטים זרים , הועלתה באפריל 2014 בישיבה של פורום הדקאנים , בהשתתפות נציגי המל"ג ומנכ"ל משרד הבריאות דאז, פרופ' רוני גמזו.
הדקאנים טענו כי הגדלת מספר הסטודנטים הישראליים על חשבון המסלולים המיועדים לסטודנטים זרים תתאפשר רק אם יימצא מקור מימון חלופי לשכר חברי הסגל, במקום ההכנסות שמתקבלות מתכניות הלימוד לסטודנטים זרים.
הועלה כי בניגוד להחלטה לקיים פגישת מעקב לאחר שלושה חודשים, מל"ג-ות"ת לא כינסו דיון בעניין זה במשך יותר מארבע שנים שחלפו מאז; משרד הבריאות, כאמור, לא מיפה את פוטנציאל מקומות ההכשרה הקלינית כפי שנקבע שיעשה, ובכך המשיך להנציח את המצב של חוסר ידיעה בנוגע למשאבים שבאחריותו ; מל "ג-ות"ת לא אכפה על האוניברסיטאות ליישם את החלטתה לצמצם בהדרגה את מספר הסטודנטים הלומדים בתכניות חו"ל בפקולטות לרפואה, ובשנת תשע"ו ( 2016 -2015 ) למדו בארץ כ -170 סטודנטים זרים למחזור (ולא 130 כפי שנקבע); וכך בסופו של דבר, אף שחלפו חמש שנים מאז שאימצה הות"ת את המלצות ועדת אנדורן - הן לא יושמו.
מכאן עולה חולשה מ הותית וחוסר נחישות של המל "ג באופן שבו היא מממשת את אחריותה כגוף המאסדר של מוסדות ההשכלה הגבוהה : ההחלטה שקיבלה לצמצם את מספר הסטודנטים הזרים הלומדים בישראל זכתה להתעלמות מצד האוניברסיטאות כשאת המדיניות בנוגע לכך הכתיב פורום הדקאנים; המל "ג נהגה בפסיביות כלפי התנגדות פורום הדקאנים - היא לא הגיבה לטענותיהם ולא נקטה שום צעדי אכיפה ובכך סייעה להפוך את החלטתה לאות מתה.
בתגובת משרד הבריאות הוא כתב כי בשנת 2011 התבצעה בדיקה של השדות הקליניים.
הוא הוסיף כי זוהי בדיקה ארוכה ולכן המשרד "לא ביצע אותה פעמים רבות מידי".
בדיקה זו אינה מחויבת המציאות, משום שהמשרד לא אחראי על הלימודים האקדמיים במדינת ישראל".
המשרד צרף לתגובתו תוצאות ראשונות של מיפוי מיוני 2017 שלטענתו הן לא אחידות ולא ניתנות להשוואה.
משרד מבקר המדינה שב ו מעיר למשרד הבריאות כי העובדה שהמל"ג אחראית על פי חוק על לימודי הרפואה אינה פוטרת אותו מ האחריות להבטיח רמת רפואה הולמת ואיכותית, שהרי הוא ה מאסדר של מערכת הבריאות וגם בעלים של בתי חולים וה וא זה שמספק להם את המשאבים והתשתיות להכשרת רופאי העתיד.
לפיכך יש לדחות את ניסיונו להתנער ממעמדו ה מרכזי בכל הנוגע להפעלת השדות הקליניים.
אשר לתגובת משרד הבריאות בנוגע לבדיקת השדות הקליניים שביצע בשנת 2011 - יצוין כי מדובר בבדיקה חלקית שעשה משרד הבריאות, ובה סקר את המחלקות העיקריות המשמשות להוראה בבתי החולים, ואולם הוא לא כלל בבדיקתו את השדות הקליניים המשמשים את כל הפקולטות לרפואה אלא רק את השדות הקליניים של הפקולטה לרפואה בתל-אביב, הפקולטה לרפואה בבן -גוריון והפקולטה לרפואה בטכניון.
הוא אף לא בדק את מספר הסטודנטים בכל שדה קליני - שהוא מרכיב קריטי להבטחת איכות הלמידה וההכשרה.
המל"ג כתבה בתגובתה כי משסוכם עם משרד הבריאות במאי 2013 כי האחריות למיפוי השדות הקליניים היא של משרד הבריאות וכשהתברר כי לא נעשה דבר, חזרה המל "ג ודרשה את יישום ההסכמות וביצוע המיפוי.
המל "ג הוסיפה כי במכתבה מיולי 2014 לסמנכ"ל בכיר לתכנון אסטרטגי וכלכלי דאז במשרד הבריאות, היא דרשה והבהירה כי ללא המיפוי לא ניתן יהיה להגדיל את מקומות ההכשרה של סטודנטים ישראלים על חשבון סטודנטים זרים.
בלי שנבדקת משמעות התכניות לסטודנטים זרים בשנים הקליניות אין מקום לדרוש מהאוניברסיטאות לצמצם תכניות אלה.
אי א פשר לקבל את תשובת המל "ג המעבירה למשרד הבריאות את האחריות לכך שהיא לא יישמה את המלצות ועדת אנדורן.
המל"ג בשיתוף הות"ת היא זאת שהקימה את הוועדה ואימצה את המלצותיה.
לפיכך מוטלת עליה אחריות רבה - היה מחובתה לפעול כדי לקדם את יישום ההמלצות ובכלל זה לוודא כי המכ סה שקבעה תיושם - דבר שלא התקיים.
החשש שהביעה המל"ג בנוגע להשפעת הגידול במספר הסטודנטים הישראליים על חשבון צמצום מספר הסטודנטים הזרים , נשאר בגדר הצהרה שלא הובילה לפעולות מעשיות - היה עליה לנקוט בכל הפעולות שהתחייבו מההחלטות שהתקבלו.
אם להערכתה פעולות אלו אינן ברות ביצוע, או שאין ב הן כדי לפתור את סוגיית האיזונים הנדרשים בנוגע למספר הסטודנטים הישראליים והזרים, היה עליה להעלות זאת לפני שר החינוך הממונה על ההשכלה הגבוהה.
בכך לא מלאה המל"ג כראוי את אחריותה כגוף האמון על קידום ההשכלה הגבוהה בישראל.
עם זאת, אין ל התעלם גם מאוזלת היד של משרד הבריאות שהיה שותף לדיונים בנוגע ליישום ההמלצות וההחלטות, אך לא מילא את חלקו באחריות זו.
משרד מבקר המדינה מעיר למל"ג, לות"ת ולמשרד הבריאות שאמנם הצהירו בפומבי על אימוץ המלצות ועדת אנדורן, אך נמנעו מליישם אותן הלכה למעשה.
בחינת ההפעלה של השדות הקליניים בבתי החולים כפי שעלתה בביקורת מבליטה את חסרונה של הסדרה בתחום זה.
שני הגורמים המרכזיים המובילים את תהליך הכשרת הרופאים - המל"ג-ות"ת ומשרד הבריאות - נעדרים מהשלב הקריטי בהכשרה שהוא הלימוד וההתנסות בשדות הקליניים, והוא נותר נחלתם של בתי החולים והפקולטות עצמן.
אלו פועלים על פי שיקוליהם, בלי שיש להם יכולת ראייה מערכתית מקיפה שתאפשר לייעל את התהליכים ולנצל את המשאבים המוגבלים של השדות הקליניים הקיימים ברמה הלאומית.
כתוצאה מזה, נוצר עומס רב מאד על מחלקות מסוימות בשעה שייתכן שיש מחלקות שאינן עוסקות בהכשרה קלינית כלל.
המצוקה הקיימת בשדות קליניים כפי שעלתה בביקורת ושעליה הצביע גם פורום הדקאנים, היא חסם מרכזי הן לשיפור ההכשרה והאפקטיביות שלה לסטודנט ואף לרופא, והן להגדלת מספר הסטודנטים הישראלים בפקולטות לרפואה בלי לפגוע באיכות הכשרתם.
ללא ראייה מערכתית מקיפה, לא ניתן לדעת אם אכן יש מצוקה אמתית בשדות קליניים, או שהעומס נוצר עקב ניהול לקוי.
בעניין זה יש לציין את ה תגובה לממצאי הביקורת שהתקבלה משירותי בריאות כללית שהיא קופת החולים הגדולה בארץ והבעלים של כשליש מבתי החולים הציבוריים - הכלליים.
לדעתה קרוב לוודאי שחוסר ההסדרה הקיים בשיתוף הפעולה בין האוניברסיטאות לבתי החולים פוגם הן באיכות והן ביעילות של פעילות השדות הקליניים וההוראה הרפואית בישראל.
על המל"ג ומשרד הבריאות להוביל עבודת מטה בשיתוף פורום הדקאנים ומנהלי בתי החולים להסדרת תהליך הכשרת הרופאים בשדות קליניים.
בכלל זה עליהם לקבוע תקן למספר הסטודנטים שישתתפו בקבוצות הלימוד, את מספר הקבוצות המכסימלי במחלקה, את מספר השבועות המרבי להוראה קלינית בכל מחלקה ואת אמות המידה להכרה ולאישור של מחלקה כמוסמכת להכשרה קלינית.
כמו כן עליהם למפות את היקף השדות הקליניים הזמין ברמה הלאומית.
בהתאם לכללים שייקבעו ולתוצאות המיפוי, עליהם לקבוע אם אכן קיימת מצוקה אמתית בשדות הקליניים כפי שעלתה ב ביקורת ושעליה הצביע גם פ ורום הדקאנים , או שניתן למזער אותה באמצעים ניהוליים כגון: ייעול ההקצאה של השדות הקליניים, הרחבתם למחלקות נוספות, הארכת יום הלימודים במחלקות גם לשעות אחר הצהריים והפעלת משמרות וכדו'.
כך ניתן יהיה לייעל את שלב ההכשרה הקלינית של הסטודנטים, לשמור על איכות ההכשר ה שלהם, ולצמצם את העומס על הרופאים ועל המחלקה כולה.
הצבת מדדים ברורים שיוכלו לשמש יעד לשיפור עשויה להיות גם הזדמנות להעלות את רמתן המקצועית של המחלקות שטרם זכו להכרה כמוסמכות להכשרה קלינית.
אשר לאיזון המספרי בין הסטודנטים הישראליים והזרים - משרד הבריאות ומל"ג כבר אימצו את המלצות ועדת אנדורן, ולפיכך עליהם לפעול מידית לקדמן ולאכפן או לשנותן ככל שיידרש.
אם לא יימצא מענה לסוגיה זו יש לערב בכך את ההנהלות הבכירות של משר ד הבריאות, המל"ג ומשרד האוצר, ואם לא יימצא לכך מענה מוסכם - יש להביא את הסוגיה לפתחם של השרים הנוגעים בדבר.
מצוקה קשה בהכשרת רופאים בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית .
בביקורת הועלה כי ההכשרה הקלינית בבית הספר לרפואה באוניברסיטה העברית נמצאת במצוקה קשה, ומשרד מבקר המדינה מצא לנכון לתת לה ביטוי נפרד.
בשנת תשע"ב ( 2012 -2011 ) למדו849 סטודנטים לרפואה בבית הספר לרפואה באוניברסיטה העברית.
במהלך השנים שחלפו מאז, עלה מספר הסטוד נטים משרד הבריאות |493 .
לרפואה בעברית ל-905 ,סטודנטים970 ,1001 ו-1029 ,בשנים תשע"ג, תשע"ד תשע"ה ותשע"ו בהתאמה (גידול של 180 סטודנטים- כ-21% ).
הסטודנטים של בית הספר לרפואה בעברית מקבלים את הכשרתם הקלינית בבתי החולים הכלליים הדסה ושערי צדק בירושלים ובבית החולים קפלן של הכללי ת ברחובות ובבתי חולים פסיכיאטרים ובהם איתנים.
הסדרי התשלום עם כל אחד מבתי החולים מתבצעים על בסיס שונה.
העומס בשדות הקליניים המסונפים לעברית: נתוני האוניברסיטה העברית מצביעים על עומס חריג בהכשרה הקלינית של הסטודנטים, והוא מעלה חשש עמוק בנוגע לטיבה.
בפרוטוקול ישיבת ועדת ההוראה של בית הספר מ- 8.
15 צוין כיהעומס הגדול על המחלקות מסכן את איכות ההוראה .
למשל: בשנת תשע"ז הוכשרו קלינית בבתי החולים שבהסכם עם בית הספר לרפואה של העברית 15 סטודנטים בממוצע בכל אחת מארבע מחלקות הילדים; במחלקות הכירורגיה - 16-14 סטודנטים; במחלקה הנוירולוגית באחד מבתי החולים לא פחות מ -27 סטודנטים!
בבית החולים איתנים, שהוא חלק מהמרכז הירושלמי הממשלתי לבריאות הנפש ובו מחלקה לטיפ ול בילדים ובנוער, היו בשנת תשע"ז שלושה סבבי לימוד של פסיכיאטריה של הילד כשבכל אחד מהם השתתפו בממוצע 19 .
סטודנטים בניסיון להפחית את העומס בשדות הקליניים, החליטה ועדת ההוראה של בית הספר לרפואה באוניברסיטה העברית (להלן - ועדת ההוראה) בשנים 2015 -2012 על כמה שינויים בתכנית הלימודים ובהם: להקדים את ההוראה הקלינית בכירורגיה משנה חמישית לשנה רביעית, ולבצע פיילוט להוראה קלינית במחלקה לטיפול נמרץ ובמחלקה האורתופדית באסותא מרכזים רפואיים בע"מ.
בישיבת ועדת הוראה שהתקיימה ב- 13.
16 הצביעו הנוכחים על צפיפות ניכרת בשדות הקליניים, ו במיוחד במחלקות פנימית, כירורגיה וילדים עד כדי פגיעה באיכות הלימוד - הקבוצות גדולות מדי ומגיעות אף ל -17 סטודנטים בקבוצה במחלקה הכירורגית, הפסיכיאטרית והנוירולוגית.
ועדת ההוראה סיכמה את הנושא במילים אלה: "ועדת ההוראה של בית הספר לרפואה מוצאת כי עומס ההוראה של חוגי ההוראה הקלינית, במסגרת בתי החולים של הדסה ובתי החולים המסונפים, היא בלתי סבירה ופוגעת קשות ברמת ההוראה הניתנת לתלמידינו.
הוועדה קוראת לדקאן לעשות ככל יכולתו על מנת לסנף לאלתר בית חולים נוסף שיוכל להשתתף בנטל ההוראה לתלמידי רפואה ".
על הפגיעה באיכות ההוראה ניתן ללמוד מהפרוטוקול של ישיבת ועדת ההוראה מ- 6.