HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ציינה כי בכוונת מנהל הרשות לבחון מדי פעם בפעם את עמידתן של החברות בלוחות הזמנים .
עוד מסרה הרשות כי היא מקדמת תיקון חקיקה שיאפשר כניסת נתג"ז .
מקרי בוחן: צרכנים משמעותיים שטרם חוברו .
בתי חולים הם צרכני גז לא גדולים, אך יציבותם העסקית וצריכת הגז הקבועה יחסית שלהם .
ממצבת אותם כצרכנים משמעותיים ואף כצרכני עוגן של רשת החלוקה.
מאז פ ורסמו מכרזי רשת החלוקה בשנים 2009 - 2016, חוברו כמה בתי חולים לרשת.
2018 - 2020 חוברו בתי החולים הראשונים: המרכז הרפואי קפלן ברחובות, המרכז הרפואי .
האוניברסיטאי סורוקה בבאר שבע ומרכז רפואי העמק בעפולה.
בתי חולים אלו צורכים גז .
נקבע כיתקציב הת וכנית יהיה 40 מיליוןש"ח.
תוכנן שבתי החולים הזוכים יתחברו .
לרשת וגם יקימו מתקני ייצור חשמל לסיפוק צו רכי האנרגייה שלהם.
בינואר 2021 הודיע משרד .
פורסם באתר הבורסה לניירות ערך .
316 משרד האנרגייה, קול קורא 178/2020 ( ", "האצת חיבור בתי חולים לרשת חלוקת הגז הטבעי 18.
פורסם בהתאם להחלטת ממשלה מס' 326 מ- 16.
2020 :בעניין אישור עדכון התוכנית המפורטת בהתאם לחוק יסוד .
משק המדינה (תיקון מס' 10 ) והוראת שעה לשנת2020 .
האנרגייה כי רשות הגז תעביר 37 מיליון ש"ח לחיבור חמישה בתי חולים לרשת החלוקה: המרכז .
הרפואי שיבא בתל השומר, המרכז הרפואי רבין (בילינסון) בפתח תקווה, בית החולים אסותא .
בתל אביב, המרכז הרפואי רמב"ם בחיפה והמרכז הרפואי לגליל בנהרייה.
בתי חולים אלו צפויים .
להקים מתקני ייצור חשמל בהיקפים של 2.
7 - 5 מגה-ואט למתקן 317 .
בשנת2021 חובר ביתהחולים הדסה עין כרם לרשת החלוקה (לא במסגרת הקול הקורא , אלא .
במסגרת המענק שניתן לחברת החלוקה באזור ירושלים).
משרד מבקר המדינה בדק את מצב החיבור של 22 בתי חולים כלליים לרשת החלוקה של הגז .
הטבעי: 11 בתי חולים ממשלתיים, שבעה בתי חולים של שירותי בריאות כללית (להלן - .
הכללית) וארבעה בתי חולים פרטיים.
בלוח שלהלן מפורט מצב חיבור בתי החולים לרשת החלוקה.
317 המרכז הרפואי שיבא ביקש להקים מתקן ייצור חשמל של עד16 מגה-ואט.
בפועל, עקב אילוצים סטטוטוריים המרכז .
החליט לפצל את התחנה לתחנות קטנות בהספק של עד 5 מגה-ואט כל אחת.
בשלב הראשון אושרה הקמת תחנה .
רשת החלוקה של הגז הטבעי לוח 13: מצב חיבורבתי חולים לרשת החלוקה, מאי 2022 .
- - - - - ; - - - - - - - - ; - - - .
* טריגנרציה - שימוש בו-ב זמן במנוע חום או בתחנת כוח כדי לייצר חשמל, חום וקור.
- - ; ; ; ; - ; - - - - ; ; ; ; - ; - - .
רשת החלוקה של הגז הטבעי מהלוח עולה כי אף אחד מ- 11 בתי החולים הממשלתייםאינו צורך גז טבעי.
18% ) מבתי החולים הכלליים צורכים גז טבעי, שלושה מהם בתי חולים של הכללית ואחד .
עוד עולה מהלוח כי ש לושה מבתי החולים הממשלתיים (כ -27% ) חתומים על .
הסכמי חלוקת גז עם חברות החלוקה, אך טרם חוברו לרשת החלוקה.
הממשלתיים (כ-55%) ו שלושה מבתי החולים של הכללית (כ - 43% ) אינם חתומים על .
ששת בתי החולים הממשלתיים צפויים לחתום על הסכמי חלוקה בשנים .
עוד עולה כי שלושה מבתי החולים הממשלתיים (כ-27% ) ובית חולים אחד .
) אינם צפויים להתחבר לרשת החלוקה .
זאת ועוד, ניתוח היקף הצריכה השנתית הצפוי של בתי החולים הממשלתיים הצפויים .
להתחבר לרשת החלוקה מעלה כי היקף הצריכה הוא 3% - 4% מהיקף הצריכה בשניים .
מאזורי החלוקה, 23% באזור חלוקה אחד ו- 158% .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי חלים עיכובים בחיבור בתי החולים לרשת החלוקה , וזאת .
בשל התנגדויות של רשויות מקומיות וחברות תשתית לפריסת הרשת, דרישות תשלום מצד .
חברות תשתית ואי-שיתוף מידע עם כל שש חברות החלוקה318 .
עוד עולה כי חלק מבתי החולים .
בוחרים משיקולים שונים להמשיך לצרוך דלקים אחרים או מתכננים לצרוך בעתיד חשמל או .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2022 מסר משרד הבריאות כי חלק מבתי החולים .
נמצאים רחוק מתוואי רשת החלוקה, ולכן לא יוכלו להתחבר לרשת גם בעתיד.
הבריאות כי חברות החלוקה אינן מחברות חלק מבתי החולים בשל חוסר כדאיות כלכלית.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי 16 בתי חולים כללייםביקשו להקים מתקני ייצור חשמל: .
תשעה בתי חולים ממשלתיים 319 , ארבעה בתי חולים שלהכללית ושלושה בתי חולים פרטיים.
משרד מבקר המדינה בדק את מצב ההקמה והחיבור של מתקני ייצור החשמל של בתי החולים.
להלן לוח, ובו פירוט מצב ההקמה והחיבור של המתקנים נכון למאי 2022 .
"ראו לעיל פרק "עיכובים וחסמים בפריסת רשת החלוקה .
319 משרד הבריאות זכה באסדרת רשות החשמל מ-2018 בהספק מצטבר של38.
2 מגה-ואט להקמת מתקני קוגנרציה .
לוח 14: מצב ההקמה והחיבור של מתקני ייצור החשמל של בתי החולים .
על פי נתוני רשות הגז וחח"י, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* תשובת מחלק שלילי מוגבל משמעותה מתן אישור הדרגתי לייצור חשמל במתקן החצר.
רשת החלוקה של הגז הטבעי מהלוח עולה כי 13 (כ-81% ) מכלל בתי החולים הגישו לחח"י בקשה להתחבר לרשת .
החשמל - שמונה בתי חולים ממשלתיים, ארבעה בתי חולים של הכללית ואחד פרטי.
תשעה בתי החולים קיבלו תשובות מחלק חיוביות.
מועד החיבור של המתקנים לרשת .
החשמל נקבע לרוב לשנת 2025 ,.
נכון למועד סיום הביקורתכ-18% מכלל בתי החולים .
הכלליים צורכים גז טבעי, ואף לא אחד מבתי החולים הקים בפועל מתקן ייצור חשמל.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בתי החולים לא הקימו מתקני ייצור חשמל בשל .
עיכובים בשילוב המתקנים ברשת החשמל ומגבלות של המשרד להגנת הסביבה320.
חיבורם של בתי החולים לרשת החלוקה, וכן הקמת מתקני ייצור חשמל על ידם, תתרום .
לפיתוח רשת החלוקה ולחיסכון בעלויות האנרגייה לבתי החולים בפרט ולמשק כולו.
רשות הגז, משרד הבריאות והכללית לשתף פעולה עם המשרד להגנת הסביבה, הרשויות .
המקומיות וחברות התשתית הרלוונטיות, לשם הסרת החסמים המעכבים את חיבורם של .
בתי החולים לרשת החלוקה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2022 מסר המרכז הרפואי שמיר כי הוא פועל בימים אלה .
כדי לממש את ההמלצות שבדוח מבקר המדינה, ובכלל זה באמצעות קידומו של מכרז קוגנרציה .
שיאפשר שימוש בגז טבעי לצורך הפקת חשמל.
המרכז הוסיף כי הוא רואה חשיבות רבה בקידום .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממאי 2022 מסרה הכללית כי בימים אלו מקודם הליך חתימת .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2022 מסר משרד הבריאות כי פרויקט חיבור המרכזים .
הרפואיים לרשת החלוקה לא קודם עד שנת 2019 , מאחר שבוטלו מענקים שנועדו לתמרץ את .
החיבור של הצרכנים לרשת החלוקה.
בתשובתם למשרד מבקר המדינה ממאי 2022 ציינו חלק מחברות החלוקה כי ממשלת ישראל .
טרם גיבשה מדיניות המסדירה את החיבור של מוסדות ממשלתיים פוטנציאליים, ובהם בתי .
החולים, לרשת החלוקה של הגז הטבעי.
צרכנים משמעותיים נוספים .
השלימה רשות הגז סקר נוסף לבחינת פוטנציאל הביקוש ברשת החלוקה .
הסקר נערך בכל אזורי החלוקה, וכן נסקר הפוטנציאל באזור י יהודה ושומרון והערבה כחלק .
מהבחינה של האפשרות להרחיב את רשת החלוקה לאזורים אלה (שלא נכללו במפת אזורי .
320 ראו לעיל בתת-הפרק "ייצור חשמל מגז טבעי".
על בסיס סקר זה מיפה משרד מבקר המדינה את עשרת הצרכנים הגדולים (במונחי צריכה .
שנתית), לפי היקפי הצריכה המוערכים לשנת 2018321 , בכל אחד מחמשת אזורי החלוקה (למעט .
הנגב) שטרם חוברו לרשת החלוקה, וסה"כ 50 צרכנים גדולים.
להלן עיקרי הממצאים322 : .
כל50 הצרכנים שאותרו במדגם הם צרכנים גדולים כהגדרתם ברישיונות החלוקה (שהיקף .
צריכתם השנתית צפוי להיות 1 - 12 מיליון מ"ק).
כלל הצרכנים במדגם צפויים לצרוך יחד .
25 צרכנים פוטנציאליים (מחצית הצרכנים במדגם) צפויים לצרוך עד 3 .
11 מהצרכנים הללו צפויים לצרוך5 - 10 .
17 מבין50 המפעלים מוגדרים על ידי משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים .
מפעלים חיוניים323 (לא כולל בתי חולים, שאינם נכללים בהגדרה זו), כך שחלקם היחסי .
של הצרכנים גדול מ-34% מהמדגם.
לדוגמה, באזורחיפה והגליל תשעה מעשרת הצרכנים .
הפוטנציאליים הם מפעלים חיוניים, מהם שלושה מפעלים הממוקמים ביישובים בדירוג .
פריפריאלי 324 4 ומטה.
יש לציין כי במעמד המכרז באזורחיפה והגליל ניתן מענק לחברת .
החלוקה הזוכה "מתוך מטרה לעודד הגעת גז טבעי לפריפריה בכלל, ולאזור הצפון הרחוקים .
(כגון קריית שמונה, רמת הגולן נהרייה וכיו"ב) בפרט" 325.
באזורירושלים נכללים שני בתי חולים ברשימת עשרת הצרכנים הפוטנציאליים הגדולים .
שטרם חוברו, ובאזור המרכז בית חולים אחד.
אחד מעשרת הצרכנים הפוטנציא ליים הגדולים באזור המרכז מדורג במקומות 40 - 50 .
ברשימת המפעלים בעלי ההשפעה הסביבתית הגבוהה ביותר בישראל לפי פרסום המשרד .
להגנת הסביבה בשנת 2019326.
שלושה צרכנים במדגם הם מפעלים שלפי החלטת הממשלה3080 היה צריך לקדם את .
חיבורם לרשת חלוקת הגז הטבעי עד שנת 2019 כדי להביא לצמצום צריכת המזוט במשק.
ניתוח מדגם הצרכנים הפוטנציאליים הגדולים שטרם חוברו לרשת החלוקה מעלה שמדובר .
במגוון רחב של צרכנים, חלקם בתי חולים, מלונות ומפעלים חיוניים למשק הישראלי.
321 מיפוי הצרכנים נעשה לפי היקפי הצריכה שהעריכה הרשות לשנת 2018 , ולא הביא בחשבון תחזיות להיקפי הצריכה .
לשנת 2030 ותחזיות לפוטנציאל צריכה נוסף בגין הקמת מתקני קוגנרציה בעתיד (במסגרת האסדרה שגיבשה באותם .
ימים רשות החשמל להקמת מתקני גנרציה וקוגנרציה מגז טבעי בהספק של עד 16 מגה-ואט), שנכללו בסקר.
עיבוד משרד מבקר המדינה לסקר שערכה רשות הגז .
323 כל מפעל, או חלק ממנו, הפועל או שאפשר להפעילו לצורכי הגנת המדינה, בטחון הציבור, הבטחת המשך הי י צוא .
או הספקת ומתן שירותים חיוניים למשק.
משרד העבו דה, הרווחה והשירותים החברתיים, רשימת מפעלים חיוניים/ .
מפעלים למתן שירותים קיומיים.
324 לפי מדד פריפריאליות של ישובים ושל רשויות מקומיות2015 , הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
מאפיין ומדרג רשויות מקומיות בישראל לפי מיקומן הגיאוגרפי ביחס לריכוזי האוכלוסייה.
המדד פותח על ידי הלשכה .
המרכזית לסטטיסטיקה ופורסם בגרסתו הראשונה בשנת 2008 .
המרוחקת משווקים, מקומות תעסוקה, מסחר, השכלה ופנאי.
325 " ,משרד האנרגייהמקדמים את הגעת הגז הטבעי לצפון" (יוני 2012 .
326 המשרד להגנת הסביבה, "נתוני מדד ההשפעה הסביבתית לשנת 2019( "2019.
רשת החלוקה של הגז הטבעי של 50 צרכנים אלה צפוי לתרום כ-0.
2 BCM לצריכת הגז השנתית ברשת החלוקה - תוספת של .
כ-67% לצריכה הנוכחית.
כאמור, המדגם עוסק בחמישה אזורי חלוקה, לא כולל אזורהנגב.
בחמשת האזורים הללו פוטנציאל הצריכה הנוסף הוא 130% .
בתשובת חלק מחברות החלוקה ממאי2022 צוין כי הסקר של רשות הגז נעשה על בסיס נתונים .
גולמיים שנאספו ובלי לבחון את הרצון או את המוכנות של הצרכנים לחיבור בפועל.
מומלץ כי רשות הגז ומשרד האוצר יגבשו תוכנית ממוקדת להאצת חיבורם של צרכנים .
פוטנציאליים גדולים ובפרט מפעלים חיוניים.
כמו כן, מומלץ כי רשות הגז ומשרד האוצר .
יפעלו למימוש החזון שהם קבעו לחיבור צרכנים בפריפריה הגיאוגרפית של ישראל למקור .
אנרגייה קבוע וזול - גז טבעי - באמצעות חיבור לרשת החלוקה.
המעבר לשימוש בגז טבעי כמקור אנרגייה מרכזי בישראל הוא מיזם בעל חשיבות לאומית .
בשל יתרונותיו הכלכליים, המדיניים והסביבתיים.
ואולם יותר מעשור מראשית פרויקט .
רשת החלוקה נמצא כי הפרויקט מתקדם בקצב איטי לעומת התכנון והתחזיות.
הביקוש של חברות החלוקה ורשות הגז בראשית הפרויקט, שעל בסיסן גובשו יעדים .
לפריסת הרשת בהמשך, לא התממשו הן בנוגע למספר הצרכנים והן בנוגע להיקף .
אי-התממשות תחזיות הביקוש נובע בין השאר מהתמשכות הפרויקט מעבר .
ללוחות הזמנים שנקבעו ברישיונות וליעדים שהציבה הממשלה בנוגע להשלמת הפריסה, .
בשל עיכובים בירוקרטיים של חברות תשתית ורשויות מקומיות, עניינים הנוגעים ל תיאום .
העבודה עם חברות החלוקה; התרחשותם של שינויים טכנולוגיים במשק האנרגייה; .
וקביעת יעדים שאפתניים למעבר לכלכלה דלת פחמן.
הסבת מגזרי ביקוש חדשים , כגון מגזר התחבורה הכבדה והמגזר הביתי, לשימוש בגז .
טבעי, שהייתה עשויה להגביר את הביקוש לגז טבעי ברשת החלוקה, נעשתה באיטיות כך .
שנכון לסיום הביקורת יישוב אחד וארבע שכונות מגורים בלבד חוברו לרשת החלוקה ואין .
תחנת תדלוק בגז טבעי שחוברה לרשת החלוקה.
ההסבה האיטית של מגזרים אלו לצד .
ושינויים טכנולוגיים בתמהיל מקורות האנרגייה ובמשק הגז הטבעי בפרט מעלים ספק לגבי .
היתכנות ההסבה בהיקף משמעותי.
כל זאת, בשעה שהמודל הכלכלי שברישיונות .
החלוקה נותר קשיח למדי למרות שינויים אלו.
ואולם המודל הכלכלי שנקבע ברישיונות .
החלוקה היה ידוע לחברות החלוקה בשלב הגשת ההצעות למכרזים .
המודל הכלכלי אינן גורעות מקיום התנאים והחובות שנקבעו ברישיונות.
המדיניות הממשלתית הייתה כי רשת החלוקה תיפרס ותמומן באמצעות חברות פרטיות .
נוכח קשיים שונים שהתגלו וכדי לקדם את פריסתה של הרשת, החליטו משרדי .
האנרגייה והאוצר לסייע לחברות החלוקה באמצעות מענקי סיוע שונים.
שהעבירו משרד האנרגייה, משרד הכלכלה ונתג"ז, הן לפיתוח רשת החלוקה והן לסיוע .
לצרכני הקצה עד כה, בסכום של כ-537 מיליון ש"ח327 , ואף שעוד צפויים לעבור מתקציב .
המדינה ומתקציביה של נתג"ז עוד כ-480 מיליון ש"ח328 - פרויקט רשת החלוקה אינו עומד .
ביעדים שקבעה הממשלה ובתחזיות בראשית פיתוחה של הרשת.
בביקורת זו עלה כי עד .
דצמבר 2021 צרכוגז טבע י בפועל רק כ -22% ממספר צרכני רשת החלוקהלפי ה יעד .
שנקבע ל שנת 2020 בהחלטתה ממשלה מס' 352.
אי -העמידה ביעד שנקבע, שיעור .
הצרכנים שצרכו גז בפועל, הפחתת היעד ב-50% ודחייתו בחמש שנים- כל אלה צפויים .
להביא לאובדן חיסכון במשק בסכום של כ -0.
327 עד כה השקיעה המדינה בפרויקט רשת החלוקה537 ,מיליון ש"ח40% (217 מיליון ש"ח) שלא בהתאם לעקרונות .
מכרזי רישיונות החלוקה, 23% (124 ,מיליון ש"ח) בהתאם לעקרונות מכרזי רישיונות החלוקה25% (136 מיליון ש"ח) .
סיוע לחיבור צרכנים מרוחקים וצרכנים מסוימים ו-11% (60 .
מיליון ש"ח) מענקי הסבה לצרכני הקצה .
328 מענקים, לרבות מענקי גישור, שמשרד האנרגייה התחייב לתת בהתאם לעמידה באבני הדרך בסכום של .
כ-430 מיליון ש"ח, ותקציב עתידי שרשות ההשקעות עתידה להקצות לצרכני הקצה בסכום של כ -50 .
רשת החלוקה של הגז הטבעי נוכח ממצאים אלה, מומלץ כי משרד האנרגייה יבחן את כלל הנתונים הנדרשים לצורך .
גיבוש תחזית ביקוש מעודכנת, ינתח את תוכניות הסיוע השונות שגובשו ואת השפעתן , .
ובהתאם יגבש תוכניות להשלמת פיתוח רשת החלוקה ויפעל ליישומה.
משרד האנרגיה ידאג שמדיניותו מתואמת עם יחידות הסמך שלו ובפרט עם רשות הגז, וכי .
החלטות רשות החשמל והחלטות רשות הגז ישתלבו אלה עם אלה.
כי משרד האנרגייה יוודא כי מענקי הסיוע הממשלתי והיעדים החדשים שהוא הציב לפיתוח .
הרשת תואמים את החלטותיו בנושא האקלים ואת המדיניות של משרדי הממשלה האחרים .
שלהם השפעה על פיתוח הרשת, כמו המשרד להגנת הסביבה ומשרד התחבורה.
הגז הטבעי הוא מקור האנרגייה העיקרי, הזמין והנקי ביותר העומד לרשות מדינת ישראל .
על משרד האנרגייה, בשיתוף עם משרדי האוצר, הכלכלה והגנת הסביבה, .
לנצל את חלון ההזדמנויות שנותר לניצול גז טבעי, לקדם את השימוש במשאב זה ולפתח .
את רשת החלוקה בצורה מיטבית בהתאם להחלטות הממשלה, כל זאת לשם חיסכון .
בעלויות האנרגייה לתעשייה היצרנית בישראל ולצמצום זיהום האוויר .
מוצרי הדלק חיוני ים לפעילות תקינה של המשק כולו , ויש להם כיום תפקיד מרכזי בפיתוחו של .
המשק ובצמיחתו הכלכלית .
חברת תשתיות אנרגייה בע"מ (להלן - תש"א) 2 היא חברה .
ממשלתית בבעלות מלאה של המדינה, שהוקמה כדי לספק את צורכי משק הדלק, לרבות .
אחסון, הזרמה ואספקה של מוצרי דלק.
תש"א עוסקת בפעילות זו עם חברת הבת שלה - קו .
מוצרי דלק בע"מ (להלן - קמ"ד).
תש"א נוסדה בשנת 1959 ואליה הועברו הזכויות והנכסים של חברת הנפט העיראקית שפעלה .
חברת הנפט העיראקית קיבלה זיכיון של70 שנה מהמנדט הבריטי, וזיכיון .
זה הוכר על ידי מדינת ישראל.
הזיכיון פג בתחילת שנת 2001 .
במשך השנים הרחיבה תש"א את .
פעילותה בהתאם למטרות שפורטו בתזכיר ההתאגדות שלה, רכשה נכסים נוספים והקימה חוות .
קמ"ד, חברת הבת של תש"א, היא בבעלות מלאה של תש" א.
הוקמה בשנת 1960 , כדי לרכוש ולהפעיל את קו הדלק להובלת מוצרי נפט חיפה-תל אביב, .
שהיה בבעלות הממשלה, ואת כל הקשור בו.
מאז ייסודה של קמ"ד התרחבה פעילותה, והיא .
הקימה ומפעילה את הרשת הארצית להולכת הדלקים בין מתקני האחסון השונים ברחבי .
תש"א מחזיקה בעוד שתי חברות שאינן פעילות: ת.
אחזקות בע"מ - בשיעור של .
8% מהון מניותיה; חברה ישראלית לאניות דלק בע"מ- בשיעור של 50% .
תש"א וקמ"ד שבשליטתה עוסקות בעיקר בתכנון, בהקמה בהפעלה ובתחזוקה של מערכי .
אחסנה, הולכה וניפוק דלק.
תש"א וקמ"ד יחדיו כקבוצה ייקראו להלן - החברה.
החשבונאות המקובלים צירוף הנתונים החשבונאיים - תש"א עם קמ"ד - נכלל בדוחות הכספיים .
הדוחות הכספיים המוצגים בהמשך הם הדוחות המאוחדים של החברה אם לא צוין .
אחרת - גם כול המצוין בדוח זה הינו בהתייחס לחברה המאוחדת - כאמור החברה - אלא אם .
בדצמבר 2000 נחתם הסכם עקרונות בין המדינה לבין החברה להמשך פעילותה לאחר תום .
ואולם בעת סיום הזיכיון בשנת2001 המדינה והחברה לא חתמו על הסכם הפעלה .
המגדיר את הנכסים שיישאר ו בידי החברה, הנכסים שיוחזרו למדינה, הסדרי המיסוי, הסדרי .
2 שםהחברה שונה בשנת 2021 .
שמה הקודם של החברה- תשתיות אנרגייה ונפט (תש"ן).
3 בשנת1931 קיבלה חברת הנפט העיראקית ( Iraq Petroleum Corporation - IPC ) מרשויות המנדט הבריטיות זיכיון .
לטפל בנכסים שנבנו במפרץ חיפה, לאחסן דלק שהגיע בצינור מעיראק ולהעביר אותו לבתי הזיק וק בחיפה למשך .
ראו דוח תקופתי של חברת תשתיות אנרגייה לשנת 2021 ', חלק א', עמ4 , סעיף1.
1 ;", Iraq Petroleum .
Company Conventions and Agreements Ordinance " Palestine Gazette 909, no.
2, (August 1939), page 53 .
4 הדוחות הכספיים של תש"א לשנת2020 , באור1 .
חברת תשתיות אנרגיה בע"מ- ביקורת פיננסית תשלום התמלוגים, דמי החכירה (להלן - דמי שימוש 5 ), הסדרי הבעלות על מקרקעין וסוגיות .
אחרות החיוניות להמשך פעילות החברה.
עד יוני 2022 טרם הסתיימו הדיונים בין רשויות המדינה .
ובין החברה, ולא נחתם הסכם הפעלה.
החברה ממשיכה להפעיל את נכסיה בהיעדר הסכם.
בשנת 2020 העסיקה החברה 408 עובדים (כולל 176 )עובדי אבטחה, ומחזור ההכנסות שלה .
מיליון ש"ח החברה מפעילה כ-800 ק"מ של קווי הולכה של דלק, ועוד כ-200 .
ק"מ מצויים בתהליך בנייה.
דונם של קרקעות מוקצים למתקנים שבהחזקת החברה .
החברה היא חברה ממשלתית בהתאם לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975 (להלן- חוק .
החברות הממשלתיות) השר האחראי לענייניה של החבר ה הוא שר האנרגייה, ומשרד האנרגייה .
הוא המשרד המפקח על פעילות החברה.
החברה מספקת יותר ממחצית שירותי אחסון .
התזקיקים, הזרמת התזקיקים ו הפריקה והטעינה של התזקיקים בנמל הדלק בחיפה.
ההגדרה שבחוק התחרות הכלכלית, התשמ"ח-1988, (בשמו הקודם חוק ההגבלים העסקיים, .
התשמ"ח-1988 ,)הקבוצה הינה בעלת מונופולין בתחומים אלו.
החברות לא הוכרזו כמונופול או .
כבעלות מונופולין על ידי הממונה על התחרות"6 .
הוועדה לבחינת תעריפי תשתית במשק הדלק .
קובעת את תעריפי החברה (להלן - ועדת המחירים-אנרגייה) לפי ההנחה ש" תש"ן תש"א[] , .
שהינה מונופול במרבית פעילותיה, ממשלתית מפוקחת, אינה מתמודדת בסביבה עסקית .
במפה1 שלהלן מוצגים האתרים המרכזיים8 של החברה ברחבי הארץ.
5 לפי המתווה של הסכם ההפעלה, דמי השימושהם תשלום המגיע למדינה בעבור נכסים שהמדינה תעמיד לשימוש .
החברה לשם פעילותה במשק הדלק.
6 דוח תקופתי של החברהלשנת 2021 ', פרק א- תיאור עסקי החברה, עמ' 61 ', סע22.
7 דוח משרד האנרגייה, "הוועדה לבחינת תעריפי תשתית במשק הדלק (אפריל 2018 ,) סעיף ג 5.
5 'עמ7 וראו גם סעיף .
8 מסוף הוא מתקן לניפוק מוצרי הדלק למכליות כביש וכן לחוות האחסון .
ה | חברת תשתיות אנרגיה בע"מ- ביקורת פיננסית מפה 1: אתרי אחסון ומסופים של החברה .
על פי נתוני נתוני תש"א, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
חברת תשתיות אנרגיה בע"מ- ביקורת פיננסית בתרשים 1 שלהלן מוצג המבנההניהולי של החברה.
תרשים 1: המבנה הניהולי של החברה .
על פי תש"א, "דוח כספי 2021 '", עמ47 .
בשנת 2021 פרסם משרד מבקר המדינה דוחביקורת, בין היתר בעניין היישום של החלטות .
הממשלה בנוגע לשימוש באנרגייה מתחדשת ; יעדי המשק להקטנת פליטות גזי חממה; והצעדים .
שעל המשק לנקוט כדי לעמוד ביעדים שהממשלה קבעה בתחום זה 9 .
בפעילות הפיננסית של החברה בתקופת המעבר של ענף הדלק בהתאם ליעד עולמי של "נט- .
זירו" בנוגע למניעת פליטות של גזי חממה בשנת 205010.
במרץ2022 התקבלה החלטת ה ממשלה 1231 "שעניינה "אסטרטגיה לפיתוח וקידום מפרץ חיפה .
(להלן - החלטת הממשלה לקידום מפרץ חיפה).
בהחלטה נקבע בין היתר כי יקום צוות .
בהשתתפות נציגי הממשלה (להלן - "צוות המו"מ")11 "כדילקיים מו"מ עם חברת בתי זיקוק .
לנפט בע"מ (להלן - בז"ן), חברת כימיקלים לישראל בע"מ (להלן - כי"ל), וחברת תשתיות .
9 ,מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד , "פעולות ממשלת ישראל והיערכותה למשבר האקלים" (אוקטובר 2021.
10 נט זירומתייחסת למאזן הכולל של פליטת גזי חממה )GHG( ופליטת גזי חממה שהוצאה מהאטמוספרה.
11 נציגירשות מקרקעי ישראל, אגף התקציבים במשרד האוצר, החשב הכללי במשרד האוצר, המשנה ליועצת .
המשפטית לממשלה (משפט אזרחי) ומשרד האנרגייה.
ה | חברת תשתיות אנרגיה בע"מ- ביקורת פיננסית אנרגייה בע"מ (להלן-תש"א).
מטרת הצוות להביא להפסקת פעילות התעשייה הפטרוכימית .
תוך שמירה על הביטחון האנרגטי ואספקת דלקים סדירה למשק ".
בחודשים אוגוסט 2021 עד ינואר2022 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת בנושאים פיננסיים .
הביקורת התמקדה בנושאים האלה: הדוחות הכספיים של החברה לשנים .
2018 - 2020; מגזריהפעילות; היחסים הפיננסיים ו הכלכליים; סעיפים מהותיים מן המאזן ומדוח .
הרווח וההפסד; עבודת רואה החשבון המבקר; וסוגיות בנושאי ממשל תאגידי.
בתש"א, במשרד האנרגייה וברשות החברות הממשלתיות.
בדיקות השלמה נעשו בעיריית חיפה, .
ברשות הספנות והנמלים שבמשרד התחבורה והבטיחות בדרכים, ברשות מקרקעי ישראל (להלן .
- רמ"י), במשרד להגנת הסביבה, באגף החשב הכללי שבמשרד האוצר, ובמינהל התכנון .
הצגת הדוחות הכספיים של החברה וניתוחם .
החברה מפרסמת את הדוח התקופתי שלה על פי חוזר רשות החברות הממשלתיות 12.
התקופתי כולל כדלהלן: תיאור עסקי החברה; דוח הדירקטוריון על מצב ענייני החברה; הדוחות .
הכספיים המבוקרים שלה; דוח מידע נוסף על החברה; ודוח תקופתי בדבר האפקטיביות של .
הדוחות הכספיים של החברה כוללים מאזנים מאוחדים, דוחות מאוחדים על .
הרווח הכולל (דוח רווח והפסד) של החברה, דוחות מאוחדים על השינויים בהון העצמי שלה .
ודוחות מאוחדים על תזרים המזומנים שלה.
משנת 2003 הדוחות הכספייםמבוקרים על ידי משרד .
רואי החשבון (להלן - רואה החשבון המבקר).
רואה החשבון המבקר ציין בחוות דעתו על הדוחות .
הכספיים כי הדוחות נערכו בהתאם לכללי חשבונאות מקובלים בישראל (משנת 2007 בהתאם .
לכללי חשבונאות של IFRS13), ובוקרו בהתאם לתקני ביקורת מקובלים בישראל, לרבות תקנים .
שנקבעו בתקנות רואי-חשבון (דרך פעולתו של רואה -חשבון), התשל"ג -1973 .
של החברה לשנת 2020 נחתמו במרץ2021.
חוות הדעת של רואי החשבוןלשנים שנבדקו .
(2018-2020 ) הייתהח ל קה14.
בלי לסייג את חוות דעתו, כתב רואה חשבון המבקר, "אנו מפנים .
את תשומת הלב לאמור בבאור 1.
2 לדוחותהכספיים בנושא תום הזיכיון של החברה ולפירוט .
בדברההשפעות האפשריות של הסכם העקרונות שנחתם בין המדינה לבין .
החברה ביום 31 בדצמבר2000 ושל הסיכום מיום 6 ביולי2003 .
"על הצגת נכסי החברה .
הדוח על המצב הכספי (המאזן ) .
בלוח 1 שלהלן מוצגים עיקרי הסעיפים שבמאזןהחברה בשנים 2018 - 2020 ושיעורם מסך .
סך המאזן מסומן כשלם (100% .
), ושאר הסעיפים מובאים ביחס אליו .
12 רשות החברות הממשלתיות, "חוזר דוחותכספיים - דוחות שנתיים וביניים" (חוזר 2020-5-1 .
13 International Financial Reporting Standards - IFRS .
מדובר בכללי חשבונאות שמיועדים לדוחות כספיים של חברות .
ציבוריות, כדי שהם יהיו עקביים, שקופים ובני השוואה בין-לאומית.
14 חוותהדעת של רואה החשבון המבקר היא התוצר הסופי של עבודתו בנוגע לדוחות.
חוות דעת חלקה היא חוות דעת .
חברת תשתיות אנרגיה בע"מ- ביקורת פיננסית לוח 1: המצב הכספי של החברה (מאזן) ב-31 בדצמבר 2018 -2020 .
(באלפי ש"ח ו-%) (כולל שינוי בהצגת רכוש שוטף החל משנת 2019 ) .
המקור: הדוחות הכספיים המבוקריםשל החברה ל- 31.
שנה 2020 2020 2019 2019 2018 2018 .
מסך המאזןח"אלפי שמשקל הפריט .
מזומנים ושווי מזומנים 240,495 13.
השקעות לזמן קצר 199,043 11.
חייבים ויתרות חובה 33,707 1.
כ נכסים שוטפים"סה 512,019 23.
:נכסים שאינם שוטפים .
חייבים בגין מלאי דלקים 31,853 1.
השקעות ויתרות חובה לזמן ארוך 10,404 0.
ן להשקעה"נדל 49,544 2.
רכוש קבוע 1,536,779 71.
כ נכסים שאינם שוטפים"סה 1,628,580 76.
)סך המאזן(כ נכסים "סה 2,140,599 100% 1,745,216 100% 1,683,912 100% שנה 2020 2020 2019 2019 2018 2018 .
חלות שוטפת של הלוואות מתאגידים בנקאיים 12,848 0.
ספקים ונותני שירותים 48,397 2.
זכאים ויתרות זכות 118,401 5.
כ התחייבויות שוטפות"סה 179,646 8.
:התחייבויות שאינן שוטפות .
אגרות חוב 349,708 16.
הלוואות מתאגידים בנקאיים 108,388 5.
נטו, התחייבויות בגין הטבות לעובדים 11,156 0.
התחייבויות אחרות לזמן ארוך 15,223 0.
מיסים נדחים 105,346 4.
כ התחייבויות שאינן שוטפות"סה 589,821 27.
כ התחייבויות"סה 769,467 35.
קרנות הון 804,123 37.
יתרת רווח 566,971 26.
כ הון עצמי"סה 1,371,132 64.
)סך המאזן(כ התחייבויות והון "סה 2,140,599 100% 1,745,216 100% 1,683,912 100%שנה 2020 2020 2019 2019 2018 2018 ח"אלפי שמשקל הפריט מסך המאזןח"אלפי שמשקל הפריט מסך המאזןח"אלפי שמשקל הפריט מסך המאזן :נכסים שוטפים מזומנים ושווי מזומנים 240,495 13.
8% השקעות לזמן קצר 199,043 11.
4% חייבים ויתרות חובה 33,707 1.
5% כ נכסים שוטפים"סה 512,019 23.
0% :נכסים שאינם שוטפים חייבים בגין מלאי דלקים 31,853 1.
2% השקעות ויתרות חובה לזמן ארוך 10,404 0.
2% ן להשקעה"נדל 49,544 2.
9% רכוש קבוע 1,536,779 71.
8% כ נכסים שאינם שוטפים"סה 1,628,580 76.
0% )סך המאזן(כ נכסים "סה 2,140,599 100% 1,745,216 100% 1,683,912 100% שנה 2020 2020 2019 2019 2018 2018 ח"אלפי שמשקל הפריט מסך המאזןח"אלפי שמשקל הפריט מסך המאזןח"אלפי שמשקל הפריט מסך המאזן :התחייבויות שוטפות חלות שוטפת של הלוואות מתאגידים בנקאיים 12,848 0.
7% ספקים ונותני שירותים 48,397 2.
5% זכאים ויתרות זכות 118,401 5.
0% כ התחייבויות שוטפות"סה 179,646 8.
3% :התחייבויות שאינן שוטפות אגרות חוב 349,708 16.
3% הלוואות מתאגידים בנקאיים 108,388 5.
9% נטו, התחייבויות בגין הטבות לעובדים 11,156 0.
5% התחייבויות אחרות לזמן ארוך 15,223 0.
6% מיסים נדחים 105,346 4.
67% כ התחייבויות שאינן שוטפות"סה 589,821 27.
7% כ התחייבויות"סה 769,467 35.
0% :הון עצמי הון מניות 38 0.
0% קרנות הון 804,123 37.
8% יתרת רווח 566,971 26.
2% כ הון עצמי"סה 1,371,132 64.
0% )סך המאזן(כ התחייבויות והון "סה 2,140,599 100% 1,745,216 100% 1,683,912 100% .
ה | חברת תשתיות אנרגיה בע"מ- ביקורת פיננסית מלוח 1 עלה כי סכום ההון העצמי ב-31 לדצמבר 2020 היה כ-1.
37 מיליארד ש"ח, מתוכם 567 .
שיעור ההון העצמי מ סך המאזן בשנים 2018 עד2020 נע בין64% .
ל-77%; סכום קרנות ההון בהון העצמי הוא 804 מיליון ש"ח.
בביאורים צוין כי קרנות הון הן "קרן .
לבניית מתקנים לאחסון תת קרקעי וקרן המיועדת למימון השקעות עתידיות במתקנים חדשים .
קרנות ההון ניתנות לחלוקה כדיבידנד"15 .
לא נמצאו דברי הסבר למקור קרנות אלה .
בביאורים לדוחות הכספיים.
מסקירת הדוחות הכספיים של החברה משנות העבר נמצא בדוחות הכספיים לשנת 200716 .
:הסבר למקור הקרנות והרכבן" (1) קרן לבניית מתקנים לאחסון תת קרקעי נוצרה מהחזר .
שנתקבל מקבלן שהיה צריך להקים את המתקן לאחסון תת קרקעי של דלק ונכשל במשימתו; .
קרן ההשקעות מיועדת למימון השקעות עתידיות במתקנים חדשים וישנים תכנית ההשקעה .
טרם נדונה בדירקטוריון החברה ".
יצוין כי, רוב הכספים האלו הושקעו ברכוש קבוע כגון צינורות .
עלה כי המידע המלא שלעיל על קרנות ההון של החברה בשיעור 804 מיליון ש"ח אינו מופיע .
בביאורים לדוחות הכספיים לשנים 2008 עד2020 ,אף שסעיף זה הוא מהותי (כ-40% מהמאזן .
בתשובתה מיוני 2022 הסבירה החברה כי הביאור הקצר בדוחות הכספיים על קרנות ההון עונה .
על דרישות התקן החשבונאי.
מומלץ כי החברה תשלב את מלוא ה מידע על קרנות ההון שלה בדוחותיה הכספיים, היות .
שהמידע הוא מהותי לקוראי דוחות אלה.
עוד עולה מהלוח כי רוב הגידול (מעל 80% ) בסך המאזן בשנת2020 לעומת הממוצע בשנתיים .
הקודמות נובע בעיקר מהנפקת איגרות חוב (להלן - אג"ח)17 בסכום של350 מיליון ש"חהמהווה .
חלק ממימון עלות הנחת קווי הדלק החדשים (כ-200 ק"מ).
קווי דלק אלה מיועדים לתת גיבוי .
(רציפות תפקודית) לתחנות כוח פרטיות המופעלות על ידי גז טבעי.
כמו כן עולה מהדוח כי החברה משקיעה בחידוש הרכוש הקבוע מדי שנה בשנה, זאת מאחר .