HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יודגש, כי ביקורת חשבונאית מהווה כלי עיקרי בביקורת של חברות, וחברות ממשלתיות בכללן.
על כן, חיזוק הפיקוח חייב העצמה של כל נושא הטיפול החשבונאי ברשות החברות.
ומעל הכל:רשות החברות היא המפקחת על חברות ממשלתיות.
תפקידה להתריע על אי תקינויות ולפעול לתיקונן".
הרשות הוסיפה בתשובתה כי .
46 כך לדוגמה, יתרת החייבים לתעשייה האווירית לישראל בע"מ עומדת על 412 מיליון דולר (מתוך הדוח הכספי של החברה ל- 31.
אין בעמדה זו בכדי להעמיד את הרשות כ"מפקח על ביחס לכלל החובות המוטלות על החברות הממשלתיות".
עוד הוסיפה בתשובתה כי".
הרשות עוסקת, בעיקרו של דבר, ככל שהדבר נוגע לתפקידי הפיקוח, בהיבטי ממשל תאגידי של החברות הממשלתיות.
לא זו אף זו, הרשות הינה נדבך משלים למוסדות החברה האמונים על פי דין על הפיקוח על החברה, ובראש ובראשונה דירקטוריון החברה וועדת הביקורת.
נציין כי יתרה בסך של כ-6 מיליארד ש"ח בסעיף חייבים ויתרות חובה של חברות ממשלתיות, מתוך היקף מאזן של כ-170 מיליארד ש"ח אינה מהותית ביחס למאזנים ולהיקף הפעילות של החברות.
לדעת משרד מבקר המדינה לא זו בלבד ש -6 מיליארד ש"ח הם סכום מהותי המהווה כ-10% מכלל יתרות החוב המוכרות במאזן המדינה, אלא לרשות החברות יש חובה לפקח ולבקר באופן שוטף את אופן הטיפול של החברות בחובו ת כלפיהן.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מבלי להפחית מאחריותן ומחובתן של החברות עצמן ומוסדותיהן לגבות בנמרצות וביעילות את כל החובות עבורן, על הרשות להגביר את הפיקוח על החברות הממשלתיות ואת המעקב אחר טיפולן בגביית החובות.
זאת ועוד על הרשות ליישם את האמור לעיל בתשובתו של מנהל הרשות בכל הנוגע לתפקיד הרשות כגוף שעורך מעקב ופיקוח על החברות הממשלתיות.
מצבת החובות ואופן גבייתם הם בגדרי "מצבה הכספי" של חברה ממשלתית, כאמור בחוק, ועל כן באחריות רשות החברות להנחות לעקוב ולפקח גם על תחום זה.
מינהל הגבייה באגף החשכ"ל .
מבנה מינהל הגבייה ביוני 2005 הוגש לחשב הכללי דאז דוח של וועדה ל"בחינת גביית חובות לממשלה (למעט מיסים ושכ"ע)"; את הוועדה (להלן - הוועדה) מינה החשכ"ל.
במסקנותיה העיקריות של הוועדה נכתב כי הטיפול בהליכי גביית החובות לממשלה ניכר בחוסר יעילות; הממשלה אינה פועלת כישות משפטית אחת בביצוע הליכי הגבייה; בהיעדרה של יד מרכזית מכוונת שאמורה להנחות ולקבוע כללים במסגרת מדיניות אחידה, הרי שביזור הטיפול בגבייה (של המשרדים ושל המטה) גורם לחוסר אחידות בדבר ולשיטות גבייה שונות; היעדר מידע מרכזי, אמין ועדכני של מצבת החובות מונע רישום נאות של נכסי המדינה כמתחייב.
עוד קבעה הוועדה כי "קיימת תמימות דעים בקרב חברי הוועדה לגבי הצורך הבלתי נמנע בהקמת גוף מטה מרכזי בחשב הכללי (להלן - "מינהל לגביה") אשר ינחה את המשרדים במסגרת מדיניות מרכזית, גיבוש עקרונות וקביעת כללי טיפול אחידים בהתאמה לסיווג החובות ומאפייניהם וע"פ הקדימות הנדרשת (גובה החוב וגיולו).
המינהל לגבייה יושתת על מטה מצומצם של בעלי התפקידים הבאים: מנהל, צוות מינהלה, רואה חשבון, עורך דין, כלכלן, מערכות מידע ונהלים".
נמצא כי במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2011 , מינהל הגבייה שהוקם באגף החשכ"ל מאויש בכלכלן (פקיד גבייה) שכפוף לממונה העוסק בשני תחומים נוספים - הלוואות וביטוח ממשלתי.
איוש מצומצם זה אמור לרכז בפועל את כל הטיפול בחובות בסך מיליארדי שקלים למשרדי הממשלה השונים, להתוות מדיניות גבייה אחידה, לגבש כללי טיפול בחובות וליזום קידום פתרונות משפטיים וטכנולוגיים לייעול הגבייה הממשלתית.
בתשובתו של סגן בכיר לחשכ"ל, מר ערן היימר, מיום 13.
11 (להלן- תשובת אגף החשכ"ל) נכתב כי "אנו מסכימים למסקנה במסגרת פרק זה לפיה מבנהו הנוכחי של מינהל הגבייה והאיוש המצומצם בו כדברי המבקר אינו מאפשר לו לתת מענה מלא בתחומי הפיקוח והבקרה על התהליך והטיפול בגביית החובות על -ידי משרדי הממשלה.
עם זאת נציין כי מינהל הגבייה הינו גוף מטה שתפקידו לפקח, להנחות ולבקר את משרדי הממשלה ופעולותיהם בכל הקשור לנושא גביית החובות לממשלה, ליזום תיקוני חקיקה על מנת לייעל את גביית החובות ולגבש עקרונות מדיניות ונהלים לגבי אופן גביית החובות והוא אינו בא להפחית מן האחריות של משרדי הממשלה בכל הנוגע לגביית חובות כלפיהם.
בנוסף נציין כי אנו בעיצומה של עבודת מטה לטובת הגדרה מחדש של מבנה המינהל ותפקידיו".
לדעת משרד מבקר המדינה, המבנה של מינהל הגב ייה במתכונתו הנוכחית אינו בגדר מענה מקצועי הולם בתחומי הבקרה והפיקוח על תהליך גביית החובות על ידי משרדי הממשלה.
מערכת לדיווחי חשבים החשבים של משרדי הממשלה השונים כפופים מקצועית לאגף החשכ"ל ומעבירים דיווחים שונים לגורמי המטה באגף.
בהמלצות הוועדה נכתב כי "על המינהל להגדיר מנגנוני דיווח תקופתיים, ברמת המשרד, המטה ושירותי התמך", וכי "יש לבחון מדי תקופה שתקבע מדדי איכות מוגדרים לבחינת יעילות הביצוע של המינהל והגבייה בכלל, ולאורם ייבחן גם מעמד המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות".
נמצא כי במינהל הגבייה אין מערכת ממוכנת למידע המאפשרת קבלה מסודרת ואמינה של דיווחים בדבר החובות הקיימים למשרדי הממשלה.
זאת ועוד, טרם נקבעו נהלים המחייבים את החשבים במשרדי הממשלה לדווח למינהל הגבייה על התפתחות שיעורי הגבייה והיקפי החוב לסוגיו בזמנים קבועים ומוגדרים.
יצוין כי בשנת 2010 החל אגף מערכות מידע בחשכ"ל להשתמש ב"מערכת לדיווחי החשבים".
בשנת 2010 הכין האגף מסמך אפיון של מערכת הדיווחים וממנו עולה כי באמצעותה אפשר לעשות את אלה: דיווח ממוחשב במתכונת אחידה לאחר הפעלת בדיקות קלט ושלמות; להגביר את מהימנות הדיווחים המתקבלים ממשרדי הממשלה השונים ולהבטיח את שלמותם; להחליף את הצורך בדיווחים ובמעקבים ידניים; לאפשר תחקור בדיעבד והשוואת נתונים לתקופות קודמות.
כיום החשבונאי הראשי באגף החשכ"ל משתמש במערכת זו לצורך קבלת דיווחים על אודות יתרות מאזניות וכספיות שמשמשות להרכבת מאזן המדינה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החשכ"ל לפעול להצבת "מערכת לדיווחי החשבים" גם לרשות מינהל הגבייה.
בתשובתו של החשבונאי הראשי נכתב כי "הערת המבקר בנושא מקובלת.
החשכ"ל יפעל לקידום יישום מערכת דיווחי החשבים גם בגין דיווחי מינהל הגביה".
פרסום מכרז לשירותי גבייה 1.
בתכנית העבודה של מינהל הגבייה לשנת 2009 נכתב כי במהלך אותה השנה יפורסם מכרז לעורכי דין העוסקים בגבייה, כחלק ממאמצי החשכ"ל לשמור על נכסי המדינה וזכויותיה.
עורכי הדין שייבחרו במכרז אמורים לתת למשרדי הממשלה שירותים של גבייה משפטית ונקיטת הליכי הוצאה לפועל נגד החייבים לממשלה.
הפעילות הזאת חיונית לצורך קידום הטיפול בחובות וגבייתם, לרבות משלוח מכתבי התראה לחייבים, סקירת המידע בתיקים קיימים, פתיחת תיקי הוצאה לפועל בגין שטרות והמחאות, הגשת תביעות על סכום קצוב, חקירות יכולת47, עיקולים, תפיסה ומימוש נכסים וכן ניהול הליכי כינוס נכסים ופירוק חברות.
משרד מבקר המדינה מצא כי למרות הזמן הרב שחלף, טרם פורסם מכרז עורכי הדין לשירותי הגבייה.
בשנת 2009 'פרסם מינהל הגבייה מכרז מס5/09 (להלן- המכרז) לקבלת הצעות להיכלל במאגרים של ספקי שירותים לגבייה עבור משרדי הממשלה 48 ; המאגר אמור לתת מענה לגביית חובות עבר שסכומם יותר מ -50 מיליון ש"ח או גביית חובות שוטפים מעל 10 מיליון ש"ח, וכן ייתן המאגר מענה לגביית חובות קטנים מאלה.
השירותים שנדרשו היו גביית חובות על פי פקודת המסים (גבייה)49 .
כמו כן נכתב בתנאי המכרז כי ייתכן שהספק יידרש לבצע שירותי טיוב של נתוני החובות שיועברו אליו ממשרדי הממשלה השונים וחקירות לאיתור חייבים או נכסים.
בספטמבר 2009 נשלחו הודעות לחברות שנבחרו במכרז, ומאותו המועד יכלו משרדי הממשלה המעוניינים לפנות אליהן על פי הכללים שהופיעו בנספח א' למכרז לצורך קבלת הצעות מחיר וביצוע של הליך תיחור50.
התברר כי משרדי הממשלה לא השתמשו כלל בשירותיהן של החברות הזוכות במכרז.
נציגי מינהל הגבייה הסבירו למשרד מבקר המדינה ביולי 2011 כי מאחר שהמכרז עסק רק בחובות שניתנים לגבייה על פי פקודת המסים (גבייה) ובשל הליך התיחור הנדרש, לא השתמשו משרדי הממשלה בשירותים אלו.
בדיקת איתנותם הפיננסית של החייבים השונים ויכולת החזר החוב הנגזרת מכך 48 מדובר בשירותי גבייה וטיוב נתונים של חובות שטרם הגיעו לשלב של נקיטת הליכים משפטיים.
49 פקודה המסדירה את פעולות האכיפה והגבייה שרשאים לבצע משרדי הממשלה הפועלים במסגרתה.
יצוין כי חלק ממשרדי הממשלה אינם פועלים על פי פקודה זו.
הליך תחרותי בין הספקים שיבצעו המשרדים משרד האוצר 123 .
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי "הסוגיה קשורה קשר הדוק למצב הקיים בכל הנוגע למבנה מינהל הגבייה ולעובדה כי שירותי הלשכה המשפטית למינהל עמדו בשנים האחרונות בצמצום.
כפי שהובהר, אנו בעיצומה של עבודת מטה לטובת הגדרה מחדש של מבנה המינהל הרצוי תוך התי יחסות לסוגיית השירותים המשפטיים לפעילותו".
לדעת משרד מבקר המדינה, על החשכ"ל לפעול ללא דיחוי להסרת חסמים המעכבים את פרסום המכרז לעורכי הדין.
כמו כן, עליו לבחון את הסיבות המונעות מהמשרדים להשתמש במאגר חברות הגבייה.
יש חשיבות עליונה להמצאתם בהקדם של כלי ביצוע למשרדי הממשלה השונים שבעזרתם יהיה אפשר לייעל את הגבייה ולהרתיע את החייבים.
שיתוף הפעולה בין רשויות המדינה לגביית חובות במסקנות הוועדה נקבע כי "הטיפול בהליכי גביית החובות לממשלה מאופיין בחוסר יעילות.
הממשלה אינה פועלת כישות משפטית אחת בביצוע הליכי הגביי ה.
התשתית המשפטית ככל שישנה אינה מהווה מענה להתמודדות ראויה והולמת והסיוע המשפטי הניתן רופף".
עוד קבעה הוועדה "כי אין כל מניעה בדין ובחוק מלהקים מאגר מידע של חייבים וחובות לממשלה, וניתן לשלב בו מידע ממאגרי מידע ממשלתיים אחרים, וזאת בכפוף למגבלות הקיימות בחוק הגנת הפרטיות והתקנות שהותקנו מכוחו.
" בטל"א נדרש לביצוע מבחני הכנסות למבוטחים כדי לקבוע את זכאותם לקבלת גמלאות ובמקרים מסוימים אף לצורך חישוב סכום הגמלה.
העברת מידע מרשות המסים לידי בטל"א מגבירה את יכולת הבקרה של בטל"א לגבי זכאות המבוטחים לקבלת תשלומ י גמלאות.
כמו כן, לצורך ייעול הגבייה של דמי הביטוח הלאומי, נדרש מידע מרשות המסים בדבר ממצאי ביקורות הניכויים שערך מס ההכנסה וכן אפשרות להטלת עיקולים הדדיים ממוכנים על יתרות זכות במס ההכנסה ובביטוח הלאומי51 .
יצוין כי כבר בדוח 57 ב של מבקר המדינה 52 נכתב כי "מן הממצאים הנוגעים לביקורות הניכויים לשנים 2001 -2005 עולה שהעברת נתונים על שומות מרשות המיסים למוסד הייתה מאפשרת למוסד להגדיל את סכום דמי הביטוח שהוא מחייב בהם את המעבידים בעשרות מיליוני ש"ח.
על המוסד ליזום פנייה לשר הרווחה, שעל פי החוק ניתנה לו הסמכות לקבוע הסדר בתקנות, ולהציג לפניו את הצורך להתקין תקנות בדבר סוגי המידע שהמוסד רשאי לקבל מרשות המיסים, ולבקשו שיתקינן".
במרוצת הביקורת הזאת נמצאו תכתובות שונות מהשנים 2008 -2010 , שבהן דרש בטל"א מידע מרשות המסים על אודות הכנסות של מבוטחים.
כך לדוגמה, במכתב מיום 21.
10 ששלחה מנכ"לית בטל "א, גב' אסתר דומיניסיני, למנהל רשות המסים, מר יהודה נסרדישי, נכתב כי "עפ"י סעיף 139 ( 24-21 ) וסעיף141 )'(ט לחוק ההסדרים לשנת 2009 אושרה קבלת מידע לצורך קביעת זכאות לגימלה וכן .
51 כך תימנע החזרת כספים בגין יתרת זכות מרשות המסים לנישום שחייב כ ספים לבטל"א ולהפך.
52 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 57 ב( 2006 ), "ביקורת ניכויים- חיוב מעבידים ועדכון גמלאות", עמ' 814.
מידע לצורך קביעת חיוב בדמי ביטוח (תיקון סעיף 384 א' לחוק ביטוח לאומי, ותוספת לוח י"ז).
למרות הזמן שחלף טרם הצלחנו לקבל מכם את מה שקבוע בחוק אשר על כן, נבקשך להסדיר העברת המידע בעניינים הבאים: חברות משפחתיות וחברות בית.
עיקולים הדדיים ממוכנים על יתרות זכות במס הכנסה, מע"מ, בטוח לאומי".
בתשובת החטיבה המשפטית של רשות המסים נכתב כי "החובה לשמור בסוד מידע שהגיע לרשות המס לפי חוקי המס נועדה להבטיח לנישום כי מידע שנמסר על ידו או בעניינו (ממעסיק למשל) לא יימסר אלא לתכלית לשמה נמסר או לתכלית שנקבעה בחוק במפורש .
חובה זו נועדה להבטיח לנישום המוסר את הפרטים הנדרשים כי אין חשש שמא המידע יגיע לכתובת לשמה לא ניתן המידע.
העברת מידע בין המוסד לביטוח לאומי לרשות המיסים מוסדרת בהוראת החוקים הרלבנטיים, לצרכים המפורשים בחוק ובמידה הנדרשת.
נושא זה של העברת מידע בין רשויות אלה תוקן אך לאחרונה בח וק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התוכנית הכלכלית לשנים 2009 ו- 2010 ), תשס"ט- 2009 בו תוקנו הוראות העברת המידע בין רשות המיסים לבין הביטוח הלאומי והוסדרו באופן מקיף.
העברת מידע מרשות המיסים למוסד לביטוח לאומי מוסדרת בסעיף 235 (ב) לפקודת מס הכנסה ובסעיף 384 א לחוק הביטוח הלאומי.
הסעיפים מאפשרים העברת מידע מסוים לצורכי קביעת זכאות לגימלה.
ומתאפשרת העברה של שלושה סוגי מידע לצורך קביעת חיוב בדמי ביטוח לאומי.
ויודגש ניתן למסור רק את המידע המוגדר בסעיפים אלו לצורך תכליות קביעת הזכאות או קביעת החבות כאמור לעיל ובמידה הנדרשת.
מידע שאינו עומד בתנאי הסעיפים האמורים אינו בר מסירה אלא בכפוף להיתר שר האוצר.
אין סמכות למסירת מידע לצורכי גביית חובות שנוצרו.
בוועדת טרכטנברג בפרק "מערכת המס-עיקרי ההמלצות", המליצה הוועדה על הקמת צוות בראשותו של מנהל רשות המיסים להעמקת הגבייה בין היתר תוך בחינת שימוש נרחב במערכות המידע הממוחשבות המצויות בידי הממשלה.
המלצה זו מונחת בפני הממשלה בשלב זה" (ההדגשות במקור).
החטיבה המשפטית הוסיפה כי "פקודת המיסים (גבייה) והתקנות מכוחה הן קובעות את דרכי העיקול.
מיכון אלקטרוני של העיקולים הו כנס לאותה הפקודה בתיקון שנכנס לתוקף במהלך שנת 2011 '(תיקון מס8 ))לפקודת המיסים (גבייה אך הוא מחייב קיומם של מספר תנאים לרבות היערכות מתאימה של מטיל העיקול וצד ג' מקבל העיקול.
יצויין כי מתן גישה ישירה לביטוח הלאומי בהטלת עיקולים למול נושים אחרים מעוררת טענה של העדפת נושים".
בתשובת חטיבת שירות הלקוחות נכתב כי "באשר לשומת הניכויים: רשות המיסים בישראל מעוניינת בקבלת נתוני ביקורת הניכויים של בטל"א, בדיוק כשם שהבטל"א מעוניין בביקורת רשות המיסים בתחום זה.
דיונים בנושא זה ובהרכב המידע ואפיונו הסתיימו, והעברת המידע משע"ם53 לבטל"א- אושרה - בכפוף לתוכנית העבודה, יכולות הביצוע, כוח אדם והמשאבים העומדים לרשות שע"ם.
למותר לציין כי שע"ם הינו גוף המהווה חלק אינטגראלי מרשות המיסים וככזה עליו לעמוד ראשית במטלות הקבועות בתוכנית העבודה ובהפניית המשאבים לצרכי רשות המיסים.
למעלה מן הצורך יצוין, כי בימים אלה נדון עניין זה גם מול אגף התקציבים (יחד עם צוותים של הצדדים) המנסה לגשר על הפערים האחרונים בין הצדדים - הן באשר לאפיון סופי של המידע והן באשר לדרכי העברתו.
לעניין זה יצוין, כי נושא העדר המשאבים וכוח אדם בשע"ם הועלה בפני אגף התק ציבים .
שירות עיבודים ממוכנים ברשות המסים משרד האוצר 125 .
כחסם העשוי לפגוע בהעברת המידע.
לגבי המידע המבוקש בנושא חברות משפחתיות וחברות בית, סוכם על העברת המידע לבטל"א עפ"י הנתונים שקיימים בידי רשות המיסים ושע"ם אמור לבצע בהקדם העברה זו עפ"י תוכנית העבודה ובהקדם".
באוקטובר 2010 פנתה סמנכ"לית אגף הגמלאות בבטל "א למינהל הגמלאות שבמשרד האוצר וציינה כי "בהמשך לבקשתי 54 להעברת קובץ מקבלי פנסיות מהאוצר.
המוסד משלם קצבאות זקנה עם השלמת הכנסה לקשישים שהגיעו לגיל פרישה.
תשלום הגימלה להבטחת הכנסה מותנה במבחן הכנסות המבוסס הן על מידע שאנו מקבלים ממקורות שונים והן על מידע שהקשיש עצמו מוסר לנו.
אדגיש, הקובץ ישמש אך ורק לצורך מבחן הכנסות לתובעי השלמת הכנסה ויאפשר תשלום גימלאות רק למי שזכאי לכך".
יצוין כי רק בסיום הביקורת, ספטמבר 2011 , .
התקבל האישור ממינהל הגמלאות להעברתו של קובץ זה בתשובתו של סגן בכיר לחשכ"ל, מר מרדכי אליש ע, מ - 16.
12 נכתב "אנו מברכים ותומכים במסקנות המבקר לגבי שיתוף פעולה עם משרדי ממשלה בכלל ולגבי העברת מידע בפרט ופועלים ברוח זו בהתאם לחוק.
מינהלת הגימלאות קיבלה את בקשת המידע של ביטוח לאומי באוקטובר 2010 .
מינהלת הגימלאות איננה סוברנית להעביר מידע מסוג זה שהתבקש ע"י ביטוח לאומי, ללא אישור מצד הועדה לאבטחת מידע ופרטיות במשרד האוצר כמתחייב ע"פ חוק הגנת הפרטיות.
כעת משנתקבל האישור מצד הועדה באוגוסט 2011 , אנו פועלים מול ביטוח לאומי להסדרת אופן העברת המידע, לרבות אבטחת מידע והתדירות בה יועברו הנתונים.
נושא זה הינו טכני ברובו וצפוי להסתיים בהקדם".
משרד מבקר המדינה מעיר כי מדוגמאות אלה ניתן ללמוד שמן הראוי לממש בהקדם האפשרי את המתחייב ממסקנות הוועדה בדבר הגברת שיתוף הפעולה בין גופי הממשל השונים בתחום גביית החובות.
לדעת משרד מבקר המדינה, היעדר של העברת מידע בין רשויות המדינה השונות פוגע פגיעה של ממש ביכולת הגבייה של המדינה, מאפשר לחייבים לחמוק מתשלום חובותיהם ועשוי להביא לחלוקת כספי ציבור לאנשים שאינם זכאים לכך על פי חוק.
כאמור, על הנהלת משרד האוצר בשיתוף הגורמים הנוגעים בדבר לפעול בהקדם להסדרת שיתוף הפעולה בין הגופים והרשויות שבאחריותה ובין בטל"א.
מודול הגבייה במערכת מרכב"ה לצורך ניהול חשבונאי מיטבי של החובות למשרדי הממשלה, במערכת מרכב"ה יש מודול גבייה מיוחד (להלן - מודול הגבייה).
מודול זה מאפשר ניהול שוטף של חובות, לרבות תזכורות, מתן דיווח מפורט לגבי כל חייב וחיוב רלוונטי, חישובי ריבית והצמדה, הרחבת אמצעי התשלום הנתמכים (הוראות קבע, כרטיסי אשראי, שרת התשלומים הממשלתי וכן המחאות ומזומן), בקרה ומעקב אחר הגבייה באמצעות אחזור דוחות ניהוליים שונים בחתכים נרחבים וכן ביצוע התאמות בנק אוטומטיות.
54 הבקשה הראשונה נשלחה ביולי 2010.
לצורך ביצוע תכנית חלוץ והטמעה ראשונית של מודול הגבייה נבחרו משרדים שיש בהם פעילות ענפה בנושאי ניהול חובות וגבייה, למשל רשות המים, משרד התקשורת והמשרד להגנת הסביבה.
מתכתובות שנמצאו במינהל הגבייה עולה כי בדיונים שונים הוצג שהמשרדים האמורים מתקשים לבצע את הליך הגבייה עקב היעדרו של מודול גבייה מתאים במרכב"ה.
עוד עולה כי על אף שמערכת מרכב"ה פועלת ברשות המים משנת 2004 ובמשרד להגנת הסביבה- משנת 2005 , בשנת 2009 הועלה הצורך לאפיין ולהפעיל מודול הגבייה במרכב"ה במשרדים אלו.
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2011 , מצא משרד מבקר המדינה כי טרם הועמד מודול הגבייה לרשות המשרדים שנבחרו.
אגף החשכ"ל כתב בתשובתו כי "תפיסת הפתרון לגבי ניהול הגבייה משליכה על ההחלטה ביחס למודול הגבייה וביחס להפניית חובות המשרדים לגבייה באמצעות המרכז לגביית קנסות ולא ביצוע הגבייה במשרד הממשלתי.
מינהל הגבייה גיבש במהלך שנת 2011 תפיסת עבודה ביחס לניהול חובות המשרדים שבמרכזה ביצוע גבייה "רכה" במשרד הממשלתי ומיד לאחר מכן הפניית הגבייה "הקשה" למרכז לגביית קנסות כל אימת שהדבר ניתן תוך יישום מדורג של המהלך.
ברי, שתפיסת העבודה כאמור משליכה על הצורך/אי -הצורך ביישום מודול הגבייה במש רדים השונים".
לדעת משרד מבקר המדינה, על מינהל הגבייה לפעול ביתר שאת כדי ליישם את התכנית לשיפור מערכת הגבייה ולהוציאה מן הכוח אל הפועל בהוראות מחייבות ולפעול להטמעתה בכלים השונים המצויים בידו, לרבות מערכת מרכב"ה.
רשות האכיפה והגבייה הוקמה בינואר 2009 , והיא מאגדת בתוכה את האחריות ללשכות ההוצאה לפועל הפועלות מתוקף חוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז - 1967 , ואת המרכז לגביית קנסות הפועל מתוקף חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ"ה - 1995 .
על פי החוק, המרכז לגביית קנסות (להלן - המרכז) מוסמך לגבות קנסות שהטיל בית משפט, קנסות מינהליים, קנסות של ברירות משפט, אגרות בתי משפט והוצאות לטובת המדינה.
סמכויות המרכז הן נרחבות, והוא רשאי להטיל עיקולים ולתפוס מיטלטלין, לדרוש מגוף ציבורי מידע על החייב או נכסיו וכן רשאי לפנות לבית המשפט בבקשות לעיכוב יציאה מן הארץ ולמינוי כונס נכסים על נכסי החייב.
במאי 2009 'נכנסה לתוקפה הוראת שעה בתור תיקון מס29 לחוק ההוצאה לפועל שתחולתה על בקשות לביצוע חיוב ב"מסלול המקוצר".
מטרת הוראת השעה הייתה לסייע הלכה למעשה בגבייה של חובות מסוג שטרות, פסקי דין ותובענות בסכום קצוב, כשגובה החוב הפסוק אינו עולה על 10,000 ש"ח.
יצוין כי בעקבות משרד האוצר 127 .
תיקון זה הפנה מינהל הגבייה של משרדי הממשלה חייבים בעלי תמהיל חובות של סכומים קטנים ורבים (כגון אגרות חדרי מיון) לגבייה באמצעות ה"מסלול המקוצר".
המרכז לגביית קנסות 1.
בהמלצות הוועדה נכתב כי "הוועדה התלבטהבסוגיית מעמד המרכז לגביית קנסות ומיקומה במערכת הממשלתית.
קיימת תמימות דעים בין חברי הוועדה כי אין מקום לכפל מערכות גבייה וכי על הגוף המרכזי שיוקם לאגד בתוכו את כלל מערכות הגבייה באשר הם תחת קורת גג אחת.
לעניין זה סבורה הוועדה כי מעמד המרכז לגביית קנסות, אשר הוקם ע"פ חוק והוכפף לשר המשפטים, ראוי שייבחן בהמשך לאחר הקמת גוף מרכזי בחשב הכללי ועד להוכחת יעילותו.
אולם בתקופת המעבר עד לביצוע גוף מרכזי שיוקם, יש להגדיר את הזיקה ומערכת היחסים עם המרכז לגביית קנסות".
בדצמבר 2010 אישרו שר האוצר ושר המשפטים כי על פי חו ק המרכז לגביית קנסות, יוכל המרכז לגבות את חובותיהם של משרדי ממשלה שעליהם חלה פקודת המסים (גבייה), אולם רק לאחר אישורם של השרים והחשבים של משרדים אלו.
כיום ההצטרפות של משרדי הממשלה השונים להסדר הגבייה באמצעות המרכז היא וולונטרית ובלא שנקבעו הוראות ברורות ומ חייבות בנושא זה.
כך לדוגמה, בדיון מנובמבר 2010 בהשתתפות נציגי משרד האוצר ומנהלת המרכז לגביית קנסות בנושא "ממשקים שבין רשות האכיפה והגבייה לבין משרדי הממשלה" הוחלט כי "במידה ונמסרו חובות לגבייה דרך המרכז לגביית קנסות, לא ניתן יהיה להעביר תיקים מאותו סוג חוב לגבייה בדרך אחרת.
זאת על מנת למנוע מצב בו יופעלו כנגד החייב שתי מערכות גבייה".
בתשובת רשות המים נכתב כי "אין ספק בחשיבות של פעולה מערכתית בקשר לסוגית ניהול החובות במשרדי הממשלה.
גוף זה יתווה מדיניות מקצועית ויסייע וייזום פעולות בתחום.
גוף זה גם יכול לנהל גבייה של משרדים, אולם החובות צריכים להיות חובות שהליך התהוותם קל וברור.
עם זאת, חובות מורכבים שהינם פונקציה של משתנים רבים לא יכולים להיעשות על ידי גוף חיצוני, שכן אין הוא מכיר את מהות החיוב.
" לדעת משרד מבקר המדינה, סוגיית ניהול חובות המדינה ומימוש גבייתם ביעילות ובמהירות היא סוגיה מערכתית הנוגעת למשרדי ממשלה רבים, שבהם חישוב החובות וגבייתם נעשים על פי משתנים רבים ושונים.
הגבייה המבוזרת שהתבצעה עד כה בכל משרד ומשרד לא היתה יעילה, הצטברו חובות בסכומים ניכרים עבור המדינה ונפגעה יכולת ההרתעה שלה.
על משרדי הא וצר והמשפטים לפעול בנחרצות כדי לבסס רשות מרכזית אחת; רשות זו תפעל לרכז את כלל המידע והטיפול בגביית החובות לממשלה ובתוך כך תיתן מענה לסוגיות השונות שבמאפייני החוב וגבייתו.
עוד נמצא כי חסרה הנחיה מחייבת לאופן הרישום החשבונאי של חובות שהועברו לטיפולו של המרכז.
בהיעדרה של הנחיה חשבונאית זו עלולים חשבים במשרדי הממשלה השונים לא רק לאמץ שיטות שונות לניהול חשבונאי אלא שגם ליצור רישום חשבונאי כפול של אותו החוב, הן בספרי המרכז והן בספרי המשרד.
בתשובתו של החשבונאי הראשי נכתב כי "כיום רשות האכיפה מנהלת את החייבים שלה אך ורק בספרי עזר ללא רישום חשבונאי מלא של החוב, כלומר לא ייתכן מצב של ניהול חשבונאי כפול הן בספרי המשרד הממשלתי והן בספרי רשות האכיפה.
יחד עם זאת אנו מקבלים את הערת המבקר ונבחן את הצורך להוציא הנחיות נוספות בנושא".
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף החשכ"ל ליזום הוראת תכ"ם שתקבע הנחיות וכללים ברורים ומחייבים לעניין גובה החובות וסיווגם, ואלה יועברו על ידי המשרדים לטיפולו של המרכז.
יתרה מכך, יש להגדיר את אופן הרישום החשבונאי, להסדיר ולהבהיר את הסוגיה על כלל היבטיה כדי לתרום להתייעלות בגביית החובות.
בתשובת רשות האכיפה נכתב כי "בימים אלה פועלת רשות האכיפה והגבייה בשיתוף עם החשב הכללי לכתיבת נוהל תכ"ם שיחייב את משרדי הממשלה להפנות את גביית החובות שתוקפם פג, לטיפול המרכז לגביית קנסות.
מהלך זה נעשה בברכת שר המשפטים הממונה על הרשות ובין היתר בעקבות ביקורת זו".
הביקורת העלתה ליקויים רבים וחמורים בהליכי רישום החובות למדינה, בהליכי המעקב והפיקוח בעניינם ובשיטות גבייתם.
התהליכים הננקטים כיום לרישום החובות ולניהולם פוגעים קשה ביכולת המדינה לגבות את חובותיה וגורמים לאבדן של מיליארדי ש"ח לקופת המדינה.
נוסף על כך, הזמן הרב העובר ממועד החיוב הראשוני ועד תחילת הפעולות לגבייתו פוגע פגיעה של ממש ביכולת לגביית החובות ובמימושם ומעיד על אזלת יד, ולעתים אף על רשלנות בגבייתם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הממשלה להידרש לסוגיה זו ולפעול ללא דיחוי ובנחרצות להקניית סמכויות וכלים שיאפ שרו גבייה יעילה של החובות.
מן הראוי שפעולות אלה יבוצעו לפי הצורך בתיקוני חקיקה, בנהלים, בהגדרת הסמכות והאחריות, בנושאי איגום המשאבים וריכוז המאמצים במסגרת גוף שלטוני מרכזי אחד ויעיל עם סמכויות אפקטיביות, תוך כדי יצירת שיתוף פעולה בין רשויות השלטון הנוגעות בדבר.
נחרצות הממשלה בגביית חובותיה בסכומים של מיליארדי שקלים אמורה לתת בידיה מקורות כספיים רבים שיוכלו לממן, בין השאר, פתרונות כלכליים וחברתיים העומדים על סדר יומה; זאת ועוד, גבייה נחושה תרתיע את החייבים לה, תתרום לכיבוד החוק ותבטיח מינהל תקין.
תקציב המדינה הוא הכלי העיקרי לניהול וליישום המדיניות הכלכלית של הממשלה, ויש לו השפעה מכרעת על התהליכים הכלכליים והחברתיים ועל מצב הביטחון במדינה.
התקציב אמור להיות הביטוי הכספי של תכנית עבודה שנתית או רב-שנתית של הממשלה ולשקף את יעדי הממשלה ואת סדר העדיפויות שלה בעניין חלוקת המשאבים העומדים לרשותה.
הדיווח על ביצוע התקציב אמור לשקף את ההוצאות הכספיות ולשמש רכיב הכרחי לבחינה של מידת השגת היעדים ושל 128 דוח שנתי62 .
תוצאות הפעולות שנעשו באמצעות תקציב המדינה.
משרד האוצר, כנאמן הציבור, חב חובת שקיפות בהכנת התקציב ובדיווח על השימוש בו כדי לאפשר לכנסת ולציבור להפעיל פיקוח ובקרה נאותים על ניצול המשאבים המוקצים למשרדי הממשלה ועל השימוש בכספי הציבור.
אגף התקציבים במשרד האוצר (להלן - אגף התקציבים), האחראי להכנת תקציב המדינה, מגיש לממשלה הצעה בדבר המסגרת הכוללת של ההוצאה ומכין את תכנית ההקצאה של המשאבים לפעילותם של משרדי הממשלה ולענפי המשק.
אגף התקציבים ממלא גם תפקיד מרכזי בטיפול בבקשות של משרדי הממשלה לאישור שינויים בתקציבם במהלך שנת הכספים.
בחודשים אפריל 2010 - מאי 2011 בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, כמה היבטים בתהליך הכנת תקציב המדינה לשנים 2009 -2012 .
דוח זה משמש גם דוח מעקב אחר תיקון ליקויים בהכנת תקציב המדינה שהועלו בדוח 55ב3 (להלן- הדוח הקודם).
הבדיקה נעשתה בעיקר במשרד האוצר ובמשרד ראש הממשלה.
בדיקות השלמה נעשו במשרד החינוך, במשרד התחבורה, במשרד לביטחון הפנים, במשרד להגנת הסביבה, במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - התמ"ת), במשרד הבריאות, ובלשכת היועץ המשפטי לממשלה.
הקשר שבין תקציב המדינה לתכניות העבודה של המשרדים .
רקע קביעת תכניות עבודה שנתיות של משרדי הממשלה, לרבות הצבת יעדים ותפוקות מדידות, מחייבת לקיים קשר הדוק לתהליך בניית תקציב המדינה.
היעדים הנקבעים בתכניות העבודה של משרדי הממשלה אמורים להיות מושגים באמצעות ביצוע משימות המתוקצבות בתחומי הפעילות הרלוונטיים.
כדי לאפשר את השגת היעדים והמדדים נדרשת עבודת מטה שבמסגרתה ייבדק אם התקציב המיועד למשימות הרלוונטיות אינו חסר או עודף.
בשנת 1989 הצביעה הוועדה הציבורית - מקצועית לבדיקה כוללת של שירות המדינה וגופים הנתמכים מתקציב המדינה, בראשות מר חיים קוברסקי ז"ל, על כמה חולשות בתהליך התקצוב במשרדי הממשלה.
בין היתר ציינה הוועדה כי: "א.
למערכת התקצוב אוריינטציה לתיאור תשומות, בעיקר תשומות כספיות לשכר או פרויקטים (פרט לאינפורמציה על שיא כוח אדם, שגם הוא מהווה תשומה); אין בתקציב מידע על תוכניות, תוצאות, 'תפוקות' או 'הישגים' כלשהם.
כתוצאה מכך, אין אפשרות לבחון את הזיקה בין הוצאות לתוצאות במסגרת תהליך התקצוב - ולא כל שכן, אי אפשר להעריך לפיו את היעילות של תכניות.
התקציב הנוכחי הוא 'תקציב פריטים' ( Line-Item ) המאופיין בפירוט רב, שלא זו בלבד שהוא פוגם ביכולת הראייה הכוללת ובהתמקדות בעיקר - אלא שהוא גם פוגע בגמישות הניהול.
שכן, כאשר קיים פירוט רב למנהלים - .
3 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55 ב( 2005 '), עמ207 .
לא נותר להם כמעט כל מקום להחליט על הנהגת שינויים בדרכים להשגת המטרות: אלו 'רשומות' ומוכתבות מראש בתקציב, וכל שינוי בהן מחייב תהליך ארוך ומסובך של אישורים.
התקציב אינו פרוגרמטי, כלומר - התשומות מוצגות לפי יחידות ארגוניות ולא לפי תכניות או פעולות.
כתוצאה מכך, לא רק שאין אפשרות לבחון את יעילותן של תכניות - אלא אין בו אפילו מידע על יעילותן".
הנושא שב ונזכר בדוח הקודם ובו נאמר כי "שיטת התקצוב ומבנה התקציב אינם מאפשרים להציג בבהירות את יעדי המדינ יות הכלכלית ואת סדרי העדיפות של הממשלה, אינם מאפשרים למשרדי הממשלה להשתמש בתקציב ככלי ניהולי להשגת היעדים שנקבעו להם, ואינם מאפשרים למדוד את הקשר בין ההוצאות שנעשו לבין התוצאות שהושגו".