HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
12 את המלצותיו לשר האוצר עד ליום פורסמה באתר האינטרנט של רשות המיסים "הודעה לעיתונות" 2012 בחודש אוקטובר ובה נאמר: "הוועדה לבחינת סוגיית חברות הארנק וחברות ההחזקה נפגשה היום עם נציגים בכירים של לשכת רואי חשבון, לשכת עורכי הדין ולשכת יועצי המס במטרה לקבל את התייחסותם לכיווני ההחלטה הסופיים שגיבשה לטיפול בסוגיית 'חברות הארנק' וחברות ההחזקה הפרטיות.
כפי שהוצג, הוועדה סבורה שיש מקום למסות את הרווחים הבלתי מחולקים שנוצרו בחברות הארנק ובחברות ההחזקה באופן שוטף, מידי שנת מס.
הוועדה גיבשה שתי חלופות אפשריות למיסוי חברות הארנק וחברות ההחזקה הפרטיות שהוצגו היום בפני ראשי הלשכות במטרה לשמוע את התייחסותם לחלופות המוצעות".
בהודעה זו פורטו שתי החלופות: .
מודל המחייב מיסוי חברות ארנק באמצעות חיוב במס של בעלי המניות היחידים 1 בגין מחצית מרווחי חברות הארנק שלא חולקו במהלך שנת המס.
מיסוי חברות החזקה פרטיות באמצעות חיוב במס של בעלי המניות היחידים בגין מחצית מהרווחים הפאסיביים שנצמחו בחברות ההחזקה הפרטיות ולא חולקו במהלך שנת המס.
"המודל המתמרץ": חיוב כלל החברות, שהן בעלות אחוז רווחיות גבוה ולא 2 חילקו דיבידנדים משמעותיים, בתשלום מס, המחושב כריבית מדי שנה, בגובה , בגין סכום המס הנובע מהרווחים הבלתי מחולקים של החברות.
8%- ל4% שבין בסיום ההודעה צוין: "סיום עבודת הוועדה צפוי בזמן הקרוב ומיד לאחר מכן יוגשו המלצותיה לשר האוצר".
הוכנה טיוטת דוח ביניים על עבודת הצוות.
בטיוטת דוח הביניים הוצגו 2013 במרץ שתי החלופות לעיל ונוספה חלופה שלישית בשם "המודל המשולב".
עוד נכתב בטיוטת דוח הביניים כי לגבי חברות משלח 13על חברות מעטים יד יוחל המודל המחייב, ואילו לגבי חברות החזקה פרטיות יוחל המודל המתמרץ.
לפקודת מס הכנסה: "חברה שהיא בשליטתם של 76 להלן ההגדרה המלאה של "חברת מעטים" על פי סעיף 13 .
"חמישה בני אדם לכל היותר ואיננה בת חברה ולא חברה שיש לציבור עניין ממשי בה מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים755 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל.
אולם לא הגישה דוח סופי לשר האוצר 2013 הוועדה סיימה את עבודתה בשנת : "על שר 14 המליץ המשרד2018 משרד מבקר המדינה מציין כי באוקטובר האוצר או מנהל הרשות, לפי העניין, לקיים דיון מעמיק בהמלצות כל ועדה מקצועית עם כל הגורמים הרלוונטיים, ובו יפרט המנהל את הטעמים לדחיית ההמלצות או לאימוצן ואת עמדתה של הרשות בדבר הסוגיות העיקריות שעמדו לפני הוועדה.
על משרד האוצר ועל רשות המיסים לדון בהמלצות של הוועדות המקצועיות וכן של ועדות בין-משרדיות בתחום המיסים ולפעול לקידומן.
מן הראוי שבנושאים המתאימים תפעל הרשות להגברת השקיפות ותשקול לפרסם לציבור המלצות של ועדות מקצועיות שאומצו, אף כשמדובר בוועדה פנימית.
כך גם יגבר אמון הציבור ברשות, שהוא אחת מאבני היסוד לפעילותה".
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האוצר לגבש נוהל לעבודת ועדות מקצועיות אשר מונו על ידי שר האוצר ולהשלים גיבוש דוחות סופיים לועדות מקצועיות המתמנות בנושאים שונים.
(להלן - תשובת הרשות), 2020 בתשובת רשות המיסים לטיוטת דוח הביקורת מיוני ציינה הרשות כי הליקוי עליו מצביע המבקר הינו פרוצדורלי לאמור הוועדה עשתה את שמוטל עליה והגישה את המלצותיה, כפי שמוזכר פעמים מספר בדוח המבקר.
מעבר לכך, לאחר תום עבודת הוועדה נערכה ישיבה בה הוצגו לשר בפירוט ממצאי , ולאחר מכן נערכה סדרת פגישות להבהרה, להעמקה, 2013 הועדה באפריל ולבחינת חלופות עם השר, סגן השר, ומנכ"לית משרד האוצר.
בנוסף ציינה הרשות בתשובתה כי הוועדה מונתה על ידי משרד האוצר והוא האחראי על התנהלותה ועל עמידתה בלוח הזמנים.
פורסמו באתר רשות המיסים המלצות מפורטות להערות הציבור 2013 באוקטובר בנושא מיסוי חברות ארנק (להלן - מסמך הרשות), ובהן גם המלצות הנוגעות למודל המשולב שהוצג בטיוטת דוח הוועדה.
במסמך ההמלצות הוגדרו קבוצות החברות על פי סוג הפעילות שלהן ומבנה הבעלות: חברות נושאי משרה או חברות שכירים; חברות חיץ; וחברות צוברות.
חברה צוברת היא חברה לה רווח עודף מצטבר; "רווח עודף" הוא הרווח השנתי בניכוי מס חברות .
15 ממחזור ההכנסות של החברה25% ודיבידנד שחולק ליחידים ובניכוי .
156 ' "ועדות מקצועיות ברשות המיסים", עמא69 דוח מבקר המדינה ראה 14 הגדרת "חברה צוברת" רלוונטית גם להכנסות של חברות נושאי משרה או חברות שכירים, הכנסות שאינן 15 .
נובעות מפעילות בעל המניות כנושא משרה או כשכיר 756 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה ובו הציג נציג16 נערך דיון בוועדת משנה של ועדת הכספים של הכנסת2014 ביוני רשות המיסים את מסמך הרשות כ"טיוטה להמלצות ששר האוצר עוד לא אישר באנו להציג אותה".
בסיכום דיון ]לבקשת יו"ר ועדת המשנה[ אותן אבל לבקשתך זה לא נתקבלו כל החלטות.
מלבד דיון זה, לא נערך כל דיון אחר בכנסת בנוסח זה .
172016 בדצמבר235 של המלצות הרשות עד להשלמת חקיקת תיקון פרסמה המועצה הלאומית לכלכלה באתר האינטרנט שלה חוות דעת 2014 ביוני נפרדת בנושא מיסוי רווחים לא מחולקים, ואלו עיקריה: 15-.
המיסוי הדו-שלבי בישראל מאפשר דחיית מס בלתי מוגבלת בזמן בסך כ 1 מיליארד ש"ח בשנה לחברות, והוא לא בהכרח תורם להגדלת הפעילות הכלכלית במשק.
מניתוח נתוני רשות המיסים עולה שחלק ניכר מרווחי החברות מועברים לחברות 2 .
החזקה, והן מעדיפות לשמור את רווחיהן ולא לחלקם כדיבידנד ליחיד לא 2010 - 2005 .
מהנתונים המצרפיים של כלל החברות בישראל עולה שבשנים 3 מיליארד ש"ח לשנה55- מיליארד ש"ח מרווחי החברות, כלומר כ330-חולקו כ בממוצע.
ככל שהחברה יותר רווחית, כך היא מחלקת פחות דיבידנד.
חברות ההחזקה ומשלח היד מאופיינות בשיעורי רווחיות גבוהים במידה ניכרת 5 לעומת שאר החברות במשק, ושיעור הרווחים הלא-מחולקים שלהן גבוה משאר החברות במשק.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את עבודת המטה המקיפה והמעמיקה, בניתוח בסיס הנתונים של כלל החברות במשק לאורך כמה שנים, אשר בוצעה על ידי המועצה הלאומית לכלכלה ושעליה היא ביססה את חוות דעתה.
ועדת המשנה של ועדת הכספים למאבק בהון השחור בנושא "תכנוני מס אגרסיביים - המצב הנוכחי 16 .
ועדה זו אישרה את הוראת 13.
16 לפקודה אושר בוועדת הכספים של הכנסת ביום 235 נוסח תיקון 17 .
16 השעה לחלוקת דיבידנד מוטב ביום מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים757 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל עמד משרד מבקר המדינה על התנהלות הוועדות18בדוח מבקר מדינה האמור לעיל המקצועיות ברשות המיסים, בציינו: "ברשות לא מתקיים מעקב אחר עבודת מרבית הוועדות המקצועיות הפנימיות, החל ממינוין ועד להשלמת עבודתן, על ידי גורם מרכז בדרג מטה.
עבודות מטה נקטעות באיבן ואינן מקודמות; לא קיימת מתודולוגיה לפעילות של ועדות מקצועיות ולטיפול בהמלצות מיסוי שלהן.
מן הראוי שהרשות תנהל בנוגע לכל ועדה מקצועית 'תיק ועדה' שבו ייכללו גם הנמקות מפורטות לקבלה או לדחייה של כל אחת מהמלצות הועדה.
כמו כן, על מנכ"ל משרד האוצר לקבוע בנוהל באילו ועדות מקצועיות בתחום המיסים תהיה נציגות גם של אגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר.
זאת ועוד, מן הראוי שבנוהל ייקבעו החובה לדון בהמלצות של ועדה מקצועית; הפורום שבו ייערך דיון בהמלצות של הוועדה וכן החובה לערוך פרוטוקול הכולל הנמקות מפורטות".
(להלן - תשובת הכלכלנית הראשית) נמסר 2020 בתשובת הכלכלנית הראשית מיוני כי "המצב היום הוא שאין נוהל עבודה במשרד האוצר הקובע כיצד תבוצע מלאכת חקיקת המס, החל מתהליך גיבוש המדיניות ועד להשלמתה.
לעיתים קרובות, מינהל הכנסות המדינה נחשף לראשונה להצעות חקיקה בנושאי מיסים במועד שבו על המשרד להפיץ תזכיר חוק לגבי התיקון המוצע, או זמן קצר קודם לכן, וישנם גם מקרים שמינהל הכנסות המדינה לא נחשף כלל לתיקון החקיקה המוצע.
אגף הכלכלן הראשי לא היה מעורב בחקיקת הוראת השעה.
בדיקה שנערכה עם הכלכלן הראשי באותו מועד, מצביעה על כך שהאפשרות לקביעת הוראת שעה לחלוקת דיבידנד בשיעור מס מוטב.
אכן עלתה לדיון אצל השר ובה השמיע הכלכלן הראשי את התנגדותו הנחרצת למהלך.
באותו דיון הנושא לא הוכרע אך גם לא עלה שוב בדיונים לאגף הכלכלן [ בהמשך.
הידיעה על חקיקת המבצע לחלוקת דיבידנדים הגיעה , רק לאחר שהוא נידון בוועדת כספים והיה דבר מוגמר.
אנו מסכימים עם ]הראשי ההמלצות בנושא קביעת נוהל מדיניות וחקיקת מס בטיוטת הדוח ורואים חשיבות להמלצת המבקר לגיבושו בהקדם.
חקיקת הוראת השעה בנושא דיבידנד מוטב מהוה דוגמה לחשיבות מעורבות אגף הכלכלן הראשי בהליך גיבוש 2016 בשנת מדיניות המס ובחקיקת המס כבר מתחילתו.
באותו מקרה אגף הכלכלן הראשי, לא היה מעורב בחקיקת הוראת השעה ולא נלקחו בחשבון שיקולים כלכליים ושיקולים של השלכות על מערכת המס בעתיד ועל הכנסות המדינה העתידיות, שיש להם השפעה משמעותית על המשק הישראלי.
הכוונה לשיקולים כגון: הצמיחה במשק, חלוקת ההכנסות, צמצום אי השוויון, מסרים בעלי השלכות שליליות לבעלי החברות ועוד.
ייתכן ואילו שיקולים אלו היו נלקחים בחשבון תוצאת החקיקה הייתה שונה מזו שהתקבלה, כמו גם השפעת החקיקה על המשק בישראל".
169 ,156 ,155 '"ועדות מקצועיות ברשות המיסים", עמ ),2018( א69 דוח שנתי ראו מבקר המדינה, 18 758 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה "התקיימה אצל מנכ"ל משרד האוצר2020 עוד צוין בתשובת הכלכלנית כי בפברואר פגישה נוספת לעניין גיבוש הנוהל לחקיקת מס, בהשתתפות מנהל רשות המיסים, הכלכלנית הראשית ואנשי מקצוע נוספים משני האגפים.
בפגישה חזר המנכ"ל וקבע כי יגובש נוהל עבודה לחקיקת מס, במטרה ליצור מדיניות מיסוי המביאה לידי ביטוי את כלל השיקולים המקצועיים של הגורמים הרלוונטיים במשרד תוך ביצוע עבודה מקיפה ומסודרת ודיון מתכלל.
עוד ציין המנכ"ל, שלאור אישור התקציב הקרב יש דחיפות בסיום קביעת הנוהל בהקדם האפשרי.
מינהל הכנסות המדינה ניסח טיוטת הצעה לנוהל עבודה, אולם קידום נושא זה הוקפא במשרד האוצר עקב משבר הקורונה".
מצב עניינים בו עבודת מטה, נמשכת כשנתיים, ואינה מתגבשת לכלל דוח סופי בהתאם לכתב המינוי של הוועדה אינו מצב רצוי, בעיקר נוכח ההשלכות של הפסד תקבולי המס למדינה הנובע מהתמשכות הטיפול בנושא ונוכח ובדיוני 2004 זיהוי פרצת המס לאורך השנים - במחקר של בנק ישראל בשנת .
הגשת דוח סופי ודיון בו יטייבו את תהליכי 2011 ועדת טרכטנברג בשנת קבלת ההחלטות בנושאים בעלי משמעות ציבורית ושקיפותן.
מומלץ כי משרד האוצר יגבש נוהל למעקב ופיקוח אחר עבודת ועדות מקצועיות שהוקמו מכוח כתב מינוי מטעם שר האוצר ויוודא כי אומנם תוצרי הוועדות מוגשים כנדרש, ובמועדים שנקבעו.
מאפיינים של מס החברות בישראל והשפעתו על התמריץ לפעול במסגרת חברה פרסם משרד האוצר את פרק מס החברות מדוח הכנסות המדינה 2019 בנובמבר ובו נכללו המסקנות האלה: 2018 - 2017 לשנים מיליארד ש"ח.
8- הסתכמה גביית מס חברות ב2016 .
בשנת 1 מיליארד ש"ח ששילמו מוסדות כספיים כמע"מ על רווח, כך2.
5 גבייה של מיליארד ש"ח.
2-שגביית מס חברות (ללא מע"מ על רווח) הסתכמה ב סכום דומה 2014 מיליארד ש"ח, ובשנת32.
3 נגבה מס חברות של2015 בשנת מיליארד ש"ח.
מס חברות הוא שלישי בחשיבותו במדרג הכנסות המדינה ממיסים אחרי מע"מ 2 מסך הכנסות 12.
5% שיעורו עמד על 2016 ומס הכנסה על יחידים.
מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים759 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל , לאחר תשלום מס חברות, מחולקים2016 מרווחי החברות בשנת16% -.
"רק כ 3 לבעלי המניות החייבים במס על דיבידנד.
בעבר, בכל עת שהופר האיזון לטובת החברות, חל מעבר יחידים ל'חברות הארנק'.
יש בכך הפסד הכנסות לא מתוכנן למדינה וצמצום ממדי הפרוגרסיביות של מערכת המס".
, 212,000- עלה מספרן ל2017 חברות.
בשנת141,000 פעלו בישראל2005 .
בשנת 4 וקצב גידול מהיר יותר משל עסקים שבראשם עמד4% גידול שנתי ממוצע של יחיד.
זו עדות שאכן, יחידים רבים העדיפו לפעול בחברות, וחלקם עשו כן משיקולי מס.
לא היה רווח לצורכי 19, לששת העשירונים הראשונים של החברות2016 .
בשנת 5 מהחברות 61% 2014 מס, וכך גם לחלק מהחברות בעשירון השביעי.
בשנת לא דיווחו על רווח, ולכן לא שילמו מס.
בקרב החברות הלא-מרוויחות נמצאו חברות שפעילותן זניחה וחברות שמייצרות לבעלי המניות הכנסות משכר.
מההכנסה 40% מכלל החברות, ריכזו0.
1% חברות באלפיון העליון, היינו188 .
6 מההכנסה60% מהחברות ריכזו99.
לעומתן35% אך שילמו מהמס.
65% ושילמו OECD -מחקר משווה למדינות ה שיעור מס החברות הסטטוטורי הוא שיעור המס הנקבע על פי חוק, והוא חל על ההכנסה החייבת, שלא כמו שיעור מס החברות האפקטיבי, שהוא תחשיב המביא בחשבון הטבות מס למיניהן, פטורים, ניכויים וזיכויים.
שיעור המס הסטטוטורי הנקבע על פי פקודת מס הכנסה חל על ההכנסה מחברות אלא אם כן נקבע אחרת לגבי סוג מסוים של חברות (למשל על פי מספר חוקי עידוד).
כמו כן על פי החוק בישראל קיימים שיעורי מס מועדפים לעידוד השקעות ובהן ישראל, שיעור מס החברות הוא יחסי (שיעור OECD- מדינות מה26-.
ב20הון קבוע מההכנסות), ואילו בתשע המדינות האחרות המס הוא פרוגרסיבי, היינו שיעור מס מופחת על רווחים נמוכים.
בהתאם למחזור הכנסות החברות.
19 ההפרש בין שיעור המס הסטטוטורי לבין שיעור המס האפקטיבי בישראל נובע בעיקר מהוראות החוק 20 , חברות הזכאיות להטבות מכוח חוק עידוד זה, הן לא החברות 1959-לעידוד השקעות הון, התשי"ט הטיפוסיות באמצעותן ניתן לנצל את מודל המיסוי הדו-שלבי.
760 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה בדוח האמור לעיל של משרד האוצר הוצג מחקר שנערך באוניברסיטת אוקספורד .
OECD-ובו נבחנו שיעורי המס הסטטוטורי ושיעורי המס האפקטיבי במדינות ה : 3 הנתונים מרוכזים להלן בלוח OECD, 2017 - שיעורי מס חברות (סטטוטורי ואפקטיבי) במדינות ה:3 לוח הפרששיעור המס האפקטיבישיעור המס הסטטוטוריהמדינה הונגריה 11 9.
3 פינלנד 20 18 +2 קוריאה 22 18 +4 בריטניה 20 18.
5 אסטוניה 20 24 -4 לוקסמבורג 29.
9 מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים761 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלהפרששיעור המס האפקטיבישיעור המס הסטטוטוריהמדינה אוסטרליה 30 26.
המקור: משרד האוצר, על פי מחקר אוניברסיטת אוקספורד שיעור OECD -מהנתונים עולה כי חוץ מאסטוניה וצ'ילה, בכל שאר מדינות ה היה נמוך משיעור המס הסטטוטורי; ההפרש עמד 2017 המס האפקטיבי בשנת בממוצע.
לנוכח שיעור המס האפקטיבי הנמוך יחסית, נראה אפוא 3%-על כ כי יש בו משום תמריץ נוסף להתאגד באמצעות חברה ולא באמצעות יחיד.
פנה משרד מבקר המדינה אל רשות המיסים בבקשה לקבל נתונים 2020 בפברואר על שיעור הרווחים הנצברים המצרפי של החברות, כפי שהתקבל מדיווחי החברות , והם מפורטים להלן בלוח 21 התקבלו נתוני הרשות2020 .
במרץ2018 - 2013 לשנים : 3 ובתרשים4 ) וחישוב הסכום 6111 " בטופס הדיווח המפורט השנתי (טופס 9980 נתוני הרווחים חושבו על פי "שדה 21 תיקים 1,491,451 תיקים מתוך 601,034 הכולל של כל השדות הללו בטפסים.
סך הכל נכללו בחישוב ).
2018 - 2013 (לשנים 762 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה222018 - 2013 , סך הרווחים הנצברים המצרפי של החברות:4 לוח השנה23)מספר הדוחות שנכללו בחישוב המצרפירווח נצבר (במיליארדי ש"ח 2013 453.
1 94,670 2014 490 96,781 2015 571.
המקור: נתוני רשות המיסים (במיליארדי שקלים)2018 - 2013 , רווחים שנצברו בחברות:3 תרשים המקור: נתוני רשות המיסים.
, ולכן הנתונים אינם משקפים את 2018 נכון לסיום מועד סיום הביקורת טרם נקלטו כל הדוחות לשנת המס 22 .
2018 מלוא הרווחים הצבורים לסוף שנת הנתונים נוגעים רק לרווחים צבורים ולא להפסדים צבורים, המופיעים גם הם במקצת הדוחות שהוגשו 23 .
לשנות המס האמורות מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים763 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל היקף הרווחים הצבורים ממחיש את פוטנציאל הגבייה הטמון במיצוי שיטת המיסוי הדו-שלבי כפי שעלה לאורך השנים ושהיה ידוע במשך כשני עשורים.
, עדיין נותרו סכומי 2017 וחלוקת הדיבידנד המוטב בשנת 235 גם לאחר תיקון מיליארד ש"ח.
600-רווחים שהולכים וגדלים בחברות, והם מסתכמים ביותר מ מומלץ כי משרד האוצר יבחן את סוגיית צבירת הרווחים בחברות בישראל ואת אופן מיסוים תוך התייחסות לפוטנציאל הגבייה ולעיתוי תשלום המס.
עבודת המטה לקראת הצעות החקיקה למיסוי רווחים לא-מחולקים ששמה "חברות ארנק", החליטה הממשלה לבצע 1900 ', בהחלטה מס11.
16 ביום , 1963-שינויים בפקודת המס ובחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג בנוגע למיסוי רווחים שנצברו בחברה ולא חולקו תקופה ממושכת.
באותו חודש תזכיר), שכלל פרק בנושא חברות ארנק, פורסם תזכיר חוק הההתייעלות (להלן - בנוסח התואם את החלטת הממשלה האמורה לעיל.
עיקר השינויים בפקודה נגע למיסוי הכנסותיהם של נושאי משרה, הפועלים באמצעות חברה כהכנסתם האישית; משיכות כספים של בעל מניות מחברה ימוסו לפקודה לעניין 77 כהכנסות בעל המניות; ביטול חלק מהמגבלות הקבועות בסעיף סמכות המנהל לחייב במס רווחי חברה אשר לא חולקו.
הונחה על שולחן הכנסת הצעת החוק הממשלתית של חוק 31.
16 ביום ההתייעלות (להלן - הצעת החוק או הצעת החוק המקורית), והיא אושרה בקריאה תיקוני החקיקה המוצעים בעניין 24.
16 ראשונה ביום חברות הארנק.
בדברי ההסבר להצעת החוק צוין כי "מטרת התיקונים המוצעים היא מתן כלים לרשות המיסים להתמודד עם תכנוני מס המהווים ניצול לרעה של שיטת המיסוי הדו-שלבי החלה על חברות".
עוד צוין בדברי ההסבר כי "התמריץ לפעילות , בשל ההכבדה המוצעת בנטל המס על 2017 באמצעות חברה צפוי לגדול בשנת הכנסות גבוהות של יחידים וכן בשל ההקלה המוצעת בשיעורי המס על הכנסות של חברה".
התנהלו דיונים נמרצים בין רשות המיסים לנציגי 2016 בחודשים נובמבר ודצמבר .
מתוך כך חלו שינויים 25לשכת רואי החשבון, לשכת עורכי הדין ולשכת יועצי המס הצעת מהותיים בהצעת החוק שהובאה בסופו של דבר לאישור הכנסת (להלן - החוק הסופית).
חוק ההתייעלות ובו תיקוני החקיקה בדבר מיסוי הרווחים הלא- .
16 מחולקים, פורסם ברשומות ביום .
יצוין כי בעבודתה קיימה ועדת ארבלי דיונים עם לשכות אלו 25 764 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה ועדת ארבלי דנה במיסוי הרווחים.
הצגת חלופות מיסוי למקבלי ההחלטות: 1 הבלתי מחולקים שנצברו בכלל החברות במשק, ובאופן ספציפי בחברות נושאי ובחברות צוברות רווחים בשיעורים גדולים.
בתזכיר 27, בחברות החזקה26משרה נידונו חברות נושאי 2016 שהציגה רשות המיסים בפני הממשלה מאוגוסט משרה בלבד.
אם כן, למקבלי ההחלטות הוצגה חלופת מיסוי אחת בלבד.
בטיוטת הדוח על אודות מיסוי הרווחים הבלתי מחולקים של כלל החברות במשק, עמדה ועדת ארבלי על פוטנציאל מס בשיעור של מיליארדי שקלים בשנה, אך ממצאים אלו לא זכו לביטוי מיטבי בתזכיר שהגישה רשות המיסים.
בתשובת הרשות צוין: "תזכיר החוק המוזכר בפסקה, הינו ההמלצה הסופית של רשות המיסים, המשקף את דעת אנשי המקצוע ברשות המיסים, ואת החלטותיהם של מקבלי ההחלטות במשרד האוצר.
תזכיר החוק אושר על ידי כל אגפי האוצר".
עוד ציינה הרשות בתשובתה כי הצמצום במודל שאומץ ביחס לוועדת ארבלי מקורו בעמדתה שלא לפגוע בהשקעות ריאליות הנעשות בחברות ישראליות במשק הישראלי.
בעניין זה ציינה הכלכלנית הראשית במשרד האוצר, בתשובתה לטיוטת דוח כי בכדי שמינהל הכנסות המדינה יוכל לבצע את תפקידו 2020 הביקורת מיוני כראוי עליו להיות מעורב החל משלב גיבוש המדיניות, דבר שלא קרה במקרה זה, שבו תזכיר החוק לא הגיע כלל לידי אגף הכלכלן הראשי לפני פירסומו.
בתזכיר, בפרק ב' ששמו "מיסוי רווחי חברה", הוערך .
הצגת אומדן הכנסות: 2 מיליון ש"ח מדי שנה בשנה300 שהגידול הצפוי בהכנסות המדינה יעמוד על (להלן - האומדן).
משרד מבקר המדינה פנה אל רשות המיסים בבקשה לקבל את הבסיס לאומדן התקבלה תשובת הרשות: "תוספת ההכנסות ממיסים בגין 2018 זה.
בפברואר מיליון ש"ח לשנה.
אומדן זה בוצע בשנת 300 פרק חברות הארנק נאמדה בסך ).
מדובר בתוספת הכנסות שנתית ולא חד פעמית.
2016- ו2015 (לגבי2015 האומדן התייחס רק למשיכות כספים של בעלים יחידים בחברה (לימים סעיף מדובר בשומות פרטניות 77 ) לפקודה), מכיוון שלעניין תיקון סעיף 1(ט3 א הסכומים נמוכים (שכן רבים 62 למספר מוגבל של יחידים, ולעניין סעיף מטופלים בשומות בשוטף)".
לתשובתה זו צירפה הרשות את התחשיב המקורי.
על פי טיוטת דוח ארבלי, חברות נושאי משרה או חברות שכירים הן חברות בשליטתם של עד חמישה בני 26 ,אדם ושהכנסתן, כולה או חלקה, נובעת מפעילותו של בעל המניות בה כנושא משרה בחבר בני אדם אחר או חברה שמתקיימים יחסי עבודה בין בעל המניות בה למקבל השירותים מהחברה.
בטיוטת הדוח של ועדת ארבלי חברות ההחזקה הוגדרו "חברות חיץ", חברה שהיא בשליטה של עד חמישה 27 בני אדם ולפחות מחצית מהכנסותיה בשנת המס נובעות מהכנסות פסיביות (כגון דיבידנד, ריבית, רווחי שותפות, דמי שכירות, רווח הון וכיו"ב).
מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים765 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל נמצא כי הרשות לא הבהירה לקראת הליך החקיקה, ביחס לפרק בתזכיר הדן במיסוי רווחים של חברות, כי היא למעשה אינה צופה תוספת גבייה משמעותית בעקבות תיקוני החקיקה מחברות אלא דווקא מיחידים, בסעיף שהתייחס למיסוי משיכות בעלים.
אי-שקיפות הדיונים עם הלשכות המקצועיות כאמור, נוסח הצעת החוק הסופית שהובא לאישור הכנסת גובש לאחר דיונים בהשתתפות רשות המיסים והלשכות 2016 שהתקיימו בחודשים נובמבר ודצמבר המקצועיות.
בתשובת הרשות צוין: "לנציגי הממשלה אין שליטה על לוח זמני הדיונים שלה .
לוועדה מגיעים נציגים שונים מטעם הציבור.
לעתים חברי ]של וועדת הכספים[ הכנסת מבקשים מנציגי הממשלה להגיע להסכמות עמם, בנוגע לתיקונים בהצעת חוק.
האמונים על התיעוד בשלב הזה אינם נציגי הממשלה אלא נציגי הכנסת, או הוועדה, ואכן נכתבים פרוטוקולים המפורסמים באתרי הוועדה, ומשקפים את הנאמר בה.
הם מקבלי ההחלטות בשלבי החקיקה, והם הקובעים את לוחות הזמנים ואת עמדות ציבור בעלי העניין בהן הם בוחרים להתחשב".
הועלה כי הרשות לא תיעדה דיונים אלו, שלא התקיימו במסגרת דיוני ועדת הכספים ובהם למעשה גובש מחדש נוסח הצעת החוק, אף על פי שהם הביאו .
2016 לצמצום ניכר של יעדי המיסוי שהופיעו בהחלטת הממשלה מאוגוסט לפקודה (בעניין זה ראו 77 כמו כן התווספו התניות רבות על תחולת סעיף בהמשך) וכן הוחרגו מתחולת החוק כמה חברות ארנק.
להלן עיקרי השינויים הנוגעים למיסוי משיכות של בעל מניות מהותי ולמיסוי רווחים שנצברו בחברות ארנק: ) 1(ט3 השינויים בהצעת החוק הסופית לעומת התזכיר, בנוגע לסעיף לפקודה - מיסוי משיכות בעל מניות מהותי בחברה: שקלים; 100,000 .
החרגת משיכות של עד 1 .
הארכת התקופה המיועדת להשבת כספים שנמשכו, כך שלא ייחשבו כמשיכה 2 יום ממועד המשיכה עד לתום שנת המס שלאחר שנת המס שבה90 מחלוף נמשכו; יום;60 .
מתן אפשרות למשיכה מחדש של כספים שהושבו וזאת למשך 3 766 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה ; יום30 .
ביטול הסעיף שחייב מיסוי משיכות של מלאי עסקי בידי בעל המניות בתום 4 :.
שינוי התנאי למיסוי בעל המניות בכל הקשור לשימוש בדירה במסגרת החברה 5 בעוד שבמקור נקבע חיוב לבעל המניות עבור כל דירה, בהצעת החוק הסופית נקבע חיוב כזה רק עבור דירה ש"עיקר השימוש בה הוא לצרכיו הפרטיים של בעל המניות"; .
הוספת דרישה לוועדת הכספים לאשר צו של האוצר, הקובע מהו "נכס" בחברה 6 ;שייחשב משיכת בעלים .
שינוי שיטת החיוב עבור משיכת נכס: בעוד שבמקור נקבע כי משיכה זו תחויב 7 לפי שווי השוק של הנכס, בהצעת החוק הסופית נקבע כי הנכס יחויב רק בגין עלותו כפי שהוגדרה בחוק; .
הוספת התניות לקיזוז יתרת זכות בחברה אחת של בעל המניות מיתרת החובה 8 ;שלו בחברה אחרת שעליה הוא חייב במס ומשיכות 2017 .
מתן אפשרות להשבת משיכות בעלים של כספים עד לתום שנת 9 ;, כך שלא ייחשבו משיכה2018 בעלים של נכסים עד לתום שנת .
13 ) רק למשיכות כספים שנעשו מיום1(ט3 .
הגבלת תחולת סעיף 10 ) הם שינויים יחסית1(ט3 בתשובת רשות המיסים צוין: "השינויים שנעשו לסעיף מינוריים וברובם מהווים הפחתת בירוקרטיה ונבעו משיקולי עלות תועלת.
הסעיף למעשה "חיסל" את תכנון המס המבוסס על שימוש בכספים ללא תשלום מס בשלב השני על ידי בעלי השליטה בחברות, וכן תנועות סיבוביות של משיכת והחזרת כספים.
כן ציינה הרשות בתגובתה כי השינויים עסקו גם בנושאים ".
שבזבזו זמן דיונים יקר ומשאבי מערכת רבים כל השנים".
א 62 השינויים בהצעת החוק הסופית לעומת נוסח התזכיר בנוגע לסעיף לפקודה - מיסוי בעלי חברות ארנק: .
החרגת בעלי מניות מהותיים בחברות ההחזקה הפרטיות, כך שאדם שהוא בעל 1 מניות מהותי בחברת האם וגם בעל מניות מהותי בחברה הנשלטת על ידה, לא יחויב במס על הכנסותיהן.
מיסוי רווחים לא-מחולקיםמיסוי רווחים לא-מחולקים767 פרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראלפרק שני: משרדי הממשלה - רשות המיסים בישראל מחברות הארנק במשק הן חברות החזקה - כאמור לעיל, חברות שיש28כמה והן הוחרגו מחקיקת חברות הארנק.
29להן החזקה מהותית בחברות מוחזקות נוצר אפוא תמריץ, גם לשאר חברות הארנק שנכנסו לתחולת החוק, לעקוף את החקיקה החדשה באמצעות כניסת היחיד לתחולת הגדרת "בעל מניות מהותי" בחברה המוחזקת.
יצוין, כי בכל עבודת המטה של רשות המיסים לא נמצא כל תיעוד שיש בו כדי להסביר מהו היסוד להבחנה בין נושאי משרה שלא יחויבו במס - כיוון שהם בעלי מניות מהותיים בחברת ארנק, ובה בעת הם בעלי מניות מהותיים בחברה לכאלו שיחויבו במס כיוון שאין להם החזקה מהותית בחברה -המעסיקה אותם המחזיקה אותם.
העלאת מבחן רף הכנסות חברת המעטים מלקוח יחיד של החברה, מ 2 .
כדי שחברה תיחשב כחברת ארנק70%-ל .
אי-מיסוי רווחי שותפות.
הפסקה המופיעה בתזכיר ובהצעת החוק המקורית, 3 הושמטה שבה צוין כי חברת הארנק תחויב במס גם על "חלקה ברווחי שותפות", בהצעת החוק הסופית.
יתרה מזו, נוספה פסקה שהוראתה הייתה מנוגדת לפסקה המקורית, ובה נקבע: "לא יראו שירות שניתן על ידי שותף בשותפות, לאותה שותפות, כשירות שניתן לאדם אחר".
הוגדר כי תחולת החיוב תחול על בעלי המקצוע המופיעים 2016 .
בתזכיר באוגוסט 4 (א) לפקודה.
השמטתה של1 ב75 בהגדרת "משלח יד מיוחד" כהגדרתו בסעיף הגדרה זו בהצעת החוק הסופית פתחה שרשרת התדיינויות עם כל מיני בעלי מקצוע (על כך - ראו בהמשך).
בנוגע לחברות הארנק ציינה הרשות בתשובתה: "החברות המדוברות בחקיקה הן רק חברות שהן במהות חברות של שכירים (שאינם בעלי שליטה) וכן ספקים שמתקרבים מהותית להגדרת שכיר.
לא היה רצון וכוונה למסות מבנים של החזקות הפועלים במשק, שכן בעלי שליטה יכולים למשוך דיבידנד לחברת ההחזקות כתחליף למשיכת דמי הניהול או שכ"ט או בכל דרך אחרת".
על הליקויים בעבודת המטה ועל השינויים שקדמו להגשת הצעת החוק הסופית : "יו"ר 29.
16 אפשר ללמוד גם מהודעת הכנסת על דיון שהתקיים ביום העוסק ]חוק ההתייעלות[ ועדת הכספים.
קטע דיון בפרק של חוק ההסדרים זאת לאחר שרשות המיסים שהיא זו שניסחה את החוק במיסוי 'חברות ארנק'.
כאמור, מערכות המידע של רשות המיסים אינן כוללות סיווגים או חתכים המאפשרים לכמת את שיעורן 28 .
של חברות ההחזקה מחברות הארנק לרוב אין זהות מלאה בין בעלי המניות בחברה המחזיקה לבעלי המניות בחברה המוחזקת וכן בין שיעורי 29 .
ההחזקות של היחיד בחברה המחזיקה לשיעורי ההחזקות של היחיד בחברה המוחזקת 768 2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א| א71 דוח שנתי| מבקר המדינה והביאה אותו לדיון, הגישה רק לפנות בוקר נוסח מעודכן שחברי הכנסת לא .
הביע תרעומת ]יו"ר ועדת הכספים [ .
הספיקו לראותו לפני תחילת הדיון קשה על התנהלות רשות המיסים.
מדובר בנוסח השונה מנוסח החוק כפי שאושר בקריאה ראשונה".
על עצם העלאת הנושא 30היועצת המשפטית של ועדת הכספים העירה בדיון זה במסגרת חוק ההתייעלות ועל ריבוי התיקונים שהובאו בסמוך למועד הוועדה, וטענה שהדבר מקשה על חבריה לקבל החלטה מבוססת.
ציינה היועצת המשפטית: 15.
16 בדיון נוסף בוועדת הכספים של הכנסת ביום "הדיונים כאן, במיוחד בימים האחרונים, היו דיונים לא מסודרים, אינטנסיביים מאד, הנוסחים הגיעו אלינו ברגע האחרון פעמים רבות.
חברות ארנק, למשל, נוסח ששונה כאן לגמרי על ידי הממשלה עצמה, אפילו לא על ידי הוועדה, הממשלה הגישה עוד נוסח ועוד נוסח, ותיקנה את עצמה ותיקנה שוב ושוב עד שיצא תחת ידיה נוסח אחר לחלוטין ממה שהובא בקריאה הראשונה".
, בהתייחסו לרפורמה מסוימת שנחקקה במסגרת חוק 2004 יצויין כי בשנת על עקרון ההשתתפות, שהוא אחד מעקרונות היסוד 31ההסדרים, עמד בג"ץ של הליך החקיקה במשטר הפרלמנטרי והחוקתי בציינו כי במסגרת עקרון ההשתתפות, לא די במתן אפשרות פיזית לנכוח בהצבעה, אלא יש להבטיח עבור חבר הכנסת גם את "האפשרות המעשית לגבש את רצונו" בנוגע להצעת החוק.