HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ועדת הבחירות לא פיתחה בקרות ממוכנות לבחינת תקינות הנתונים לפני הצגתם לציבור ואף לא בדקה את איכות הנתונים, ולפיכך קובץ הנתונים השגוי לא התגלה לפני הצגתו לציבור הרחב.
לאור זאת באתר תוצאות ההצבעה בבחירות לכנסת ה-21 הוצגו במשך כחצי שעה תוצאות לא נכונות כתוצאות האמת, וכן במשך קרוב ליממה בחלק מהיישובים הוצג שיעור הצבעה שגוי, לדוגמה: גבוה מ- 100% .
ועדת הבחירות תחקרה את התקלות שאירעו בליל הבחירות לכנסת ה-21 בנושאפרסום תוצאות הבחירות, והתחקיר הובא לעיונם ולאישור ם של יו"ר הוועדה ומנכ"לית הוועדה.
בעקבות התחקיר, בבחירות הבאות התווספו כלים ממוחשבים רבים לבחינת כלל התהליכים הקשורים להצגת תוצאות ההצבעה ובהם: פיתוח בדיקות תקינות ממוכנות של נתוני תוצאות ההצבעה שמטרתן לוודא שהנתונים תואמים את הנתונים המצופים ושאין בהם נתונים חריגים, למשל: שאין קלפיות ששיעור ההצבעה בהן היה גדול מ- 100% , וכן הוספת בקרה מונעת שבה גורם מטעם הוועדה מאשר את תקינות הנתונים לפני העלאתם למערכת 7 .
כמו כן הוועדה הוסיפה תהליך של חזרה טכנית לבחינת המערכות בבחירות לכנסות ה -22 וה-23 הפער תוקן, ותהליך פרסום תוצאות ההצבעה לציבור היה תקין.
מוצע שוועדת הבחירות תתעד את השלבים בתהליך פרסום תוצאות ההצבעה ואת הבקרות שיש לבצע ובהן הבדיקות שמוודאות שאין מידע ישן בממשקים ובבקרות לבדיקת תקינות הנתונים לפני הצגתם לציבור.
סריקת טופסי 24 ועיבוד המידע .
טופס 24 מכיל בין היתר משוב על עבודת מזכיר ועדת הקלפי ביום הבחירות.
את הטופס ממלא אדם שתפקידו לקלוט את חומרי ההצבעה מהמזכיר באתר הדילוג.
לקראת מערכת הבחירות לכנסת ה-22 פיתחה ועדת הבחירות טופס במערכת2 להזנת נתוני טופס24 .
הוועדה העסיקה קלדנים בוועדות האזוריות לצורך הזנת נתוני טופס 24 למערכת2.
| 1202 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 בליל הבחירות לכנסת ה -22 ( , בשבע 70% ) מעשר הוועדות שנבדקו דווח על תקלות בתהליך ההקלדה של טופס 24 , על בעיות בתקשורת ועל איטיות של מערכת2 .
פער זה הובא לידיעת ועדת הבחירות במסמך הפערים על הבחירות לכנסת ה-22 .
בעקבות הליך הפקת לקחים שקיימה ועדת הבחירות, היא שינתה את תהליך העבודה ובבחירות לכנסת ה-23 נסרקו טופסי 24 בוועדות האזוריות ובוצע תהליך של עיבוד המידע במשכן הכנסת באמצעות זיהוי תווים אופטי ובקרת איכות על הנתונים שקלטה המערכת.
משרד מבקר המדינה מציין את השיפור שביצעה ועדת הבחירות בתהליך.
שינוי תהליך הגיוס של מזכירי הקלפי .
ועדת הבחירות ביצעה שינויים בתהליך גיוס מזכירי קלפי בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו.
להלן פירוט: העלאת הגיל המזערי של מזכירי ועדות הקלפי ל-21 שנים: בעקבות לקחים שעלו בכנס הפקת הלקחים שקי ימה הוועדה לאחר הבחירות לכנסת ה-21 העלתההוועדה את הגיל המזערי של מזכירי ועדות הקלפי ל-21 .
שנים בדיקה אם יש למועמדים רישום פלילי: כחלק משלבי המיון נבדק אם יש למועמדים רישום פלילי, כיוון שמזכיר הקלפי אמון בין היתר על טוהר הבחירות בקלפי.
לצורך יישום הלקחים עדכנה ועדת הבחירות בינואר 2020 את הכללים שנקבעו בסעיף 17 בחוק הבחירות.
הגדלת מאגר השאלות למבחן למועמד למזכיר קלפי: בשלוש מערכות הבחירות שנבדקו כלל המבחן המקוון למועמדים למזכיר קלפי 25 שאלות.
במערכת הבחירות לכנסת ה-22 מאגר השאלותשהכינה הוועדה לכל המבחנים הכיל 31 שאלות וממנו הוגרלו 25 שאלות עבור כל מועמד.
בעקבות הערת משרד מבקר המדינה בנושא זה במסמך הפערים לכנסת ה-22 הגדילה ועדת הבחירות את מאגר השאלות ל-50 שאלות בבחירות לכנסת ה-23 .
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב ביצוע שינויים אלו .
להלן רשימת תהליכים ומערכות חדשים שהטמיעה ועדת הבחירות במהלך שלוש תקופות הבחירות שנבדקו ובמהלך היערכותה לבחירות החדשות והם ראויים לציון לחיוב: פיתוח מערכת שליטה ובקרה (BI ) להצגת סטטוס הפעילות בוועדות האזוריות: בתקופת הבחירות לכנסת ה-22 פיתחה ועדת הבחירות מערכת שליטה ובקרה, וזו הופעלה .
| 1203 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 לראשונה בבחירות לכנסת ה-22 ולאחר מכן גם בבחירות לכנסת ה-23 .
המערכת הציגה נתונים שאיפשרו לוועדת הבחירות לעקוב אחר הנעשה בוועדות האזוריות ולזהות עיכובים ובעיות בזמן קצר.
צילום קלפיות במהלך ספירת הקולות ובאירועים חריגים למניעת פגיעה בטוהר הבחירות: בבחירות לכנסות ה-22 וה-23 הציבה ועדת הבחירות עורכי דין כמפקחי טוהר הבחירות בקלפיות בכל רחבי הארץ.
תפקידם היה לסייר בין הקלפיות, לוודא שתהליך ההצבעה מתנהל באופן תקין וסדיר ולתעד את הביקור בכל קלפי.
אם במהלך שהותם בקלפי התרחש אירוע חריג ועלה חשד סביר לפגיעה בטוהר הבחירות - היה עליהם לקבל מוועדת הבחירות אישור לתעד את האירוע במצלמת גוף או במצלמה אחרת.
באישור ועדת הבחירות בחלק מהקלפיות צולם תהליך ספירת הקולות.
הקמת מערכות מידע לביצוע בקרות ממוחשבות לבחינת אמינות נתוני ההצבעה.
הקמת מערכת מידע למבצע טוהר הבחירות החל בבחירות לכנסת ה-22: במסגרת המבצע נעשתה בדיקה נרחבת של הקלפיות ונעשו מאמצים רבים להבטיח את טוהר הבחירות ותוצאותיהן (ראו פירוט בפרק בנושא "מבצע טוהר הבחירות").
התקנת רכיב תוכנה שמונע את העברת המידע ברשת החל ב בחירות ל כנסת ה-22 .
שימוש בגלאי לאיתור חומרי ההצבעה בוועדות האזוריות - ראו פירוט בפרק בנושא "שימוש בגלאי לאיתור חומרי ההצבעה".
הוספת תהליכים לשיפור הבקרה על מספר המעטפות החיצוניות שמתקבלות במשכן הכנסת בליל הבחירות וזיהוי הבדלים בין מספר המעטפות שהגיעו למשכן הכנסת למספר הרשום בפרוטוקול או על גבי המעטפה.
הצבת מכונות לספירת מעטפות חיצוניות.
חזרה גנרלית שמכילה את כלל התהליכים: ביצוע תרגילים שמדמים את המציאות מול כלל הגורמים המעורבים כדי לדמות את תהליך הבחירות.
| 1204 | מערכותהמידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה -21, ה-22 וה-23 סיכום .
הבחירות לכנסת עומדות בבסיס אופיו הדמוקרטי של המ שטר בישראל , ולפיכך יש חשיבות רבה לכך שתהליך הבחירות יהיה שקוף ושתוצאות הבחירות ייצגו את רצון הבוחר.
פגיעה באמינות, בזמינות ובסודיות של המידע המצוי במערכות המידע המשמשות את תהליך הבחירות עלול לפגוע באמון הציבור בתהליך הבחירות.
ההיערכות הממשלתית לטיפול בתחום הגנת הסייבר החלה לפני יותר מעשור, ובשנים 2011 ו-2015 קיבלה הממשלה החלטות להסדרת התחום.
הפעילות הממשלתית שנעשתה בתחום הגנת הסייבר במהלך השנים הייתה אמורה להוביל לקיום פעולות היערכות של ועדת הבחירות בשלבים מוקדמים יותר, ובכלל זה הפעלת ועדת היגוי להגנת הסייבר ויישום החלטותיה.
היערכות מוקדמת יותר - אילו נעשתה בין מערכות הבחירות - הייתה עשויה לתת מענה רחב ויסודי יותר לתחום רגיש זה.
ועדת הבחירות הכירה באיום של תקיפת סייבר על מערכת הבחירות רק במחצית שנת 2017 , לאחר החשש לשיבוש תוצאות הבחירות בארה"ב.
במועד זה החלה ועדת הבחירות לפעול למיפוי האיומים בתחום בשיתוף מערך הסייבר.
בשלהי שנת 2018 גיבשה הוועדה תפיסת הגנה לטיפול בסיכונים קריטיים שהגדירה והחלה לפעול להגנת המערכות והתהליכים הקריטיים בהתאם לתפיסת ההגנה שגיבשה.
עם זאת, בביקורת עלתה שורה של פערים בתחומים של הגנת הסייבר, ניתוח נתונים ככלי מסייע לבקרה על תהליך טוהר הבחירות וביקורת מערכות מידע.
כן הועלו פערים בעניין גיבוש מדיניות הגנת הסייבר ובתחום התקשוב.
מוצע שוועדת הבחירות תכנס את ועדת ההיגוי להגנת הסייבר ותגבש את עקרונות המדיניות ל עבודת ועדת הבחירות בתקופת בחירות ו בתקופת שגרה, תקופות השונות זו מזו באופן ניכר.
כן מוצע שהוועדה תאמץ כנורמות מקצועיות מחייבות (בשינויים המחויבים) את הכללים המנחים של רשות התקשוב ומערך הסייבר - גופים האחראים להנחיית המשרדים בתחומים אלו - או תאמץ כללים אחרים לפי סטנדרטים בין-לאומיים, זאת נוסף על הוספת כלים ייעודים, כדי להתמודד עם תקיפות מורכבות של ארגונים.
ביצוע פעולות פיתוח ופעולות לתיקון פערים שעולים בתקופת הבחירות מסכן את הפעלת המערכות ועלול להביא לתקלות, ולכן מוצע שהוועדה תפעל באופן שוטף להעלאת רמת ההגנה של מערכותיה ובכלל זה תבצע ניהול סיכוני סייבר באופן שוטף ותעקוב אחר הטיפול בפערים.
עוד מוצע שהוועדה תכנס ועדות היגוי שיהיו אחראיות לוודא שהפ יתוח והתחזוקה של המערכות מתנהלים בהתאם לתכנון.
בכל הקשור לנושאים של בקרה על טוהר הבחירות, מוצע שהוועדה תקפיד שבתהליכים רגישים כמו הטיפול בקלפיות שעלה בהן חשש לטוהר הבחירות תתבצע קבלת ההחלטות בידי שני גורמים שאין ביניהם תלות, ואדם אחד לא יוכל לבצע לבדו את התהליך במלואו.
כמו כן ראוי לבצע בדיקה מדגמית של הנתונים שהוזנו במערכת המידע בהשוואה לטפסים הידניים.
מומלץ שהוועדה תרחיב את השימוש בניתוח נתונים ככלי מסייע לקבלת החלטות ולהפקת לקחים על אירועים שהיו במערכות הבחירות הקודמות כדי לשפר את היערכותה לבחירות הבאות.
| 1205 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | מערכות המידע והגנת הסייבר בבחירות לכנסות ה-21, ה-22 וה-23 תצוין לחיוב עמידתה של ועדת הבחירות בביצוע שלוש מערכות בחירות בפרק זמן קצר של שנה אחת.
כמו כן, בביקורות נמצא כי חל שיפור בהיבטים שנבדקו בין שלוש מערכות הבחירות, וראוי לשמר מגמה זו.
נוכח התפתחות הטכנולוגיה והגידול בשימוש בהצבעה באמצעות מעטפות כפולות והעלויות הכרוכות בכך, מוצע שוועדת הבחירות תקיים הליך בחינה יסודי ונרחב של האפשרות למחשוב תהליך פנקס הבוחרים ותהליך הזדהות הבוחר בקלפי, וכן תבחן את האפשרות לשפר את הזדהות הבוחר באמצעות שימוש בתעודת הזהות החכמה.
בבחינה זו יש לשקול את מכלול השיקולים הרלוונטיים, את השלכות השינוי ואת התאמתו להליך הבחירה בישראל.
מחשוב התהליך צפוי לייתר את מבצע המעטפות ה כפולות וצפוי בעקיפין לתרום לטוהר הבחירות בישראל.
עוד מוצע כי ועדת הבחירות ומשרד הפנים יחדשו את פעילות הוועדה הציבורית לבחינת מחשוב מערכת הבחירות לכנסת ולרשויות המקומיות, וימליצו על התנאים הנדרשים למחשוב תהליך הזדהות הבוחר בקלפי ובהמשך למחשוב תהליך הבחירה כולו בהתאם להתפתחויות הטכנולוגיות ולניסיון שנצבר בנושא זה בעולם.
על ועדת הבחירות ויתר הגופים המבוקרים לפעול לתיקון הליקויים ולבחינת ההמלצות.
במאי 2019 פרסם משרד מבקר המדינה דוח בעניין "היבטים בפעילות המשטרה הצבאית החוקרת"1 (להלן- הדוח הקודם או הביקורת הקודמת).
בדוח הנוכחי מובאים ממצאי המעקב אחר תיקון הליקויים העיקריים שצוינו בדוח הקודם.
הדוח הקודם הצביע על ליקויים בפעילות המשטרה הצבאית החוקרת (להלן - מצ"ח) בתחומי החקירות, המודיעין, קבלת שירותים מגורמים חיצוניים המסייעים לחקירות ומערכת המידע הממוכנת של ה.
כן הועלה בדוח הקודם חשש לפגיעה בעצמאות היחידה לבצע את משימותיה.
מצ"ח היא יחידה בתוך חיל המשטרה הצבאית הכפופה לקצין המשטרה הצבאית הראשי (להלן - קמצ"ר), אשר כפוף לראש אגף כוח אדם (להלן - אכ"א) בצה"ל.
ייעודה המרכזי של היחידה על פי פקודת הארגון שלה הוא לה יות גוף חקירות לגילוי עבירות צבאיות ושאינן צבאיות, שבוצעו על ידי חיילים ואחרים, שחוק השיפוט הצבאי, התשט"ו -1955 (להלן- חוק השיפוט הצבאי) חל עליהם.
מצ"ח שואבת את סמכויות החקירה שלה מחוק השיפוט הצבאי ומפקודת מטכ"ל בנושא בדיקה וחקירה של מצ"ח .
על פי פקודת הארגון שלה, תפקידיה העיקריים של מצ"ח הם לבצע פעולות למניעת עבירות ביחידות ולחקור עבירות צבאיות ושאינן צבאיות ; להפעיל גוף מודיעין ובילוש לשם איסוף מידע, מחקר והערכה; לאסוף ולהכין חומר ראיות להעמדת עבריינים לדין; ולשתף פעולה עם משטרת ישראל וגופי חקירה מקבילים (שאינם צבאיים).
מצ"ח פועלת בשני מרחבים גיאוגרפיים - צפון ודרום, ולכל מרחב כפופים כמה בסיסים.
נוסף על כך פועלים במצ"ח כמה גופי מטה, ובהם - ענף חקירות ומודיעין (להלן - עח"ם), שתפקידו לספק תמונת מודיעין אינטגרטיבית לכל גורמי המשטרה הצבאית וכן לפקח על הפעילות המקצועית בבסיסי מצ"ח באופן שוטף.
כמו כן מצ"ח מפעילה את היחידה המרכזית לחקירות מיוחדות (להלן - ימל"ם) ואת היחידה הארצית לחקירות הונאה (להלן - היאח"ה ) הכפופה אליה והמתמחה בחקירות עבירות הונאה, עבירות כלכליות ועבירות מחשב ; וכן ואת היחידה הארצית לחקירות מבצעיות (להלן - יאל"ם).
כוח האדם ביחידת מצ"ח, נכון למועד סיום הביקורת, יוני 2021 , מנה486 חיילים בהתפלגות הבאה: קצינים - 61 , נגדים- 37 וחיילים בשירות חובה- 388.
1 ,מבקר המדינהדוח שנתי 69ב (2019 '), "היבטים בפעילות המשטרה הצבאית החוקרת", עמ2283.
| 252 | היבטים בפעילות המשטרה הצבאית החוקרת- ביקורת מעקב תרשים 1 : המבנה הארגוני של מצ"ח בשגרה2 .
המקור: מטה מצ"ח, ינואר2021.
בתרשים שלהלן מוצגים היקפי פעילות מצ"ח והתפלגויותיה בשנים2017 עד2020: .
תרשים2 : ,נתוני פעילות מצ"ח 2020 -2017 .
על פי נתונים שהתקבלו ממצ"ח, בעיבוד משרד מבקר המדינה * ייתכנו מספר מעורבים שייחקרו באותו תיק חקירה.
מעורב הינו מי שנחקר תחת אזהרה.
נכון למועד סיום ביקורת המעקב.
המבנה הארגוני של מצ"ח עבר כמה שינויים מאז הדוח הקודם .
| 253 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | היבטים בפעילות המשטרה הצבאיתהחוקרת - ביקורת מעקב פעולות הביקורת .
בחודשים אוקטובר 2020 עד יוני2021 בדק משרד מבקר המדינה את תיקון הליקויים העיקריים שצוינו בדוח הקודם.
המעקב נעשה בצה"ל: ביחידת מצ"ח, במפקדת קמצ"ר, באכ"א, באגף התכנון ובאגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (להלן - אט"ל); ביחידת הממונה על הביטחון אשר במשרד הביטחון (להלן - המלמ"ב); ובמרכז הלאומי לרפואה משפטית.
תוכנית המודיעין השנתית של מצ"ח מכווינה את פעילות גורמי האיסוף, ההערכה והאכיפה ביחידה באמצעות קביעת נושאי ההתעניינות3 .
בשנת העבודה2020 נקבעו נושאי ההתעניינות שלהלן: אמצעי לחימה (אמל"ח), סחר בסמים, שימוש בסמים בנסיבות צבאיות, הונאה ועבירות במעורבות קצינים ואנשי קבע.
תרשים 3 : ,שיעורן של חקירות מצ"ח ביחס לכלל הפעילות השנתית ומספרן 2017 , 2020 .
על פי דוחות הפעילות השנתיים של מצ"ח, בעיבודמשרד מבקר המדינה.
3 נושא התעניינות - תופעה המוגדרת על ידי המפקדים הבכירים בחיל משטרה צבאית, בהמלצת ראשת עח"ם, שלגביה יש למקד את הפעילות המודיעינית בדרגי האיסוף השונים, כמו גם את פעילות האכיפה.
| 254 | היבטים בפעילות המשטרה הצבאית החוקרת- ביקורת מעקב מהנתונים דלעיל עולה כי שיעור החקירות בנושא סמים הינו גבוה משמעותית מחקירות בנושאים אחרים.
זאת, למרות שבנושא אמל"ח ונשק, לדוגמה, עולה מסיכום שנת העבודה 2020 של מצ"ח כי קיימת מגמת עלייה בהיקף אירועי גניבות כלי נשק וחלקיו.
גם בביקורת מעקב של משרד מבקר המדינה על הדוח בנושא "התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים ואירועי ירי ביישובי החברה הערבית וביישובים מעורבים" נמצא כי יש עלייה מתמדת וניכרת בגניבות של מכלולי נשק וכי יש חוסר ניכר בדיווח על גניבות אמל"ח מצה"ל4.
בתגובת צה"ל מאוגוסט 2021 למשרד מבקר המדינהצוין כי תמהיל האכיפה ביחידת מצ"ח הוא ראוי ומאוזן, וכי מספר החקירות אינו מלמד על היקף ההשקעה בהן .
עוד צוין כי עיקר משאבי היחידה מושקעים בחקירות של פשיעה חמורה (כולל עבירות בנשק) , ואף הוקמה יחידה משותפת למצ"ח ולמשטרת ישראל שנועדה לסיכול ולפענוח עבירות בנשק בצה"ל.
עוד צוין שם כי יחידת מצ"ח פועלת על בסיס הערכת מצב מתמשכת והיא בוחנת כל הזמן את הצורך בעדכון מיקוד האכיפה.
מומלץ כי מצ"ח תמשיך לבחון כיצד ניתן להגביר את המאמצים לסכל ולמנוע עבירות חמורות נוספות, לצד תחום הסמים, שהשפעותיהן משמעותיות ואף חורגות מגבולות צה"ל, דוגמת גניבת אמ ל"ח.
עוד מומלץ שמצ"ח תבחן האם נכון להכניס לנושאי ההתעניינות תחומים חדשים, כגון עבירות במרחב המקוון ובתחומי הסייבר.
ניהול החקירות והטיפול במוצגים .
בהנחיית מפקד מצ"ח בנושא הביקור בזירת עבירה (להלן - הנחיית ביקור בזירת עבירה) מפורטים המקרים שבהם מחויבים חוקרי מצ"ח לבקר בזירת עבירה.
בהנחיה נקבע כי הימצאות חוקרי מצ"ח בכל הזירות היא תנאי הכרחי לביצוע משימה מושלמת.
בהנחיה זאת נקבע לגבי הביקור בזירת עבירה כי יבוצע תיעוד מלא של הזירה בדוח שיצורפו אליו כלל תצלומי הווידיאו וה תמונות שצולמו בזירה.
זאת, נוסף על דוח של המעבדה לזיהוי פלילי של משטרת ישראל (להלן - מז"פ) אם נכחו בזירה מטעמה (בזירות עבירה מורכבות ).
בהנחיית מפקד מצ"ח בנושא הסמכת זירות עבירה נקבע כי הסמכת זירות עבירה תתקיים מדי שנה בשנה, משכה יהיה חמישה ימים, היא תכלול 17 תוכני חובה המפורטים שם, ובין היתר: שיעור בנושא איסוף ושימור ראיות, סדנת שרטוט הזירה, תרגול זירות עבירה, ביקור במטה הארצי של המשטרה; ובסיומה יתקיים מבחן מסמיך.
4 ,מבקר המדינהדוח שנתי 71ג (2021 ), "התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים ואירועי ירי ביישובי החברה הערבית וביישובים מעורבים - ביקורת מעקב", עמ' 34.
| 255 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | היבטים בפעילות המשטרה הצבאיתהחוקרת - ביקורת מעקב בביקורת הקודמת נמצאו ליקויים בטיפול של חוקרי מצ"ח בזירות עבירה , ובין היתר, היעדר תיעוד מרחקים, מיקומים וכיוונים, פתחים וסימני פריצה לזירה וכן שרטוטים וריכוז תצלומים שהוכנו בעקבות הביקור בזירות עבירה ושלקו בחסר.
בתגובת מצ"ח לממצאי הביקורת הקודמת מאוקטובר 2018 צוין כי היא פועלת להקמת צוות עצמאי בתחום הזיהוי הפלילי, אשר יהיה כפוף מקצועית למשטרת ישראל אולם יהיה שייך ארגונית ובאופן מבצעי למצ"ח.
בהתייחסות יחידת הממונה על ביקורת המדינה והפנים במשרד הביטחון לתיקון הליקויים שעלו בביקורת הקודמת, שכללה את התייחסות צה"ל (להלן - התייחסות צה"ל לתיקון הליקויים), צוין כי אכ"א קבע תקן לטובת איוש טכנאי מז"פ ביחידת מצ"ח, וכי התקן יאויש בשנת 2019.
עוד צוין בהתייחסות צה"ל לתיקון הליקויים כי תבוצע הסמכה מקצועית בנושא הטיפול בזירות עבירה באוגוסט 2019.
:בעניין זה נמצא במעקב כלהלן 1.
מדוחות הבקרה של עח"ם שנעשו בשנת2020 עולה כי נמצאו כמה ליקויים בטיפול בזירות עבירה.
משיחות שקיים צוות הביקורת עם בעלי תפקידים שונים במצ"ח עולה כי עח"ם מפקח על תיקון הליקויים, וכי מדובר בליקויים ספורים.
מצ"ח בחנה את האפשרות להקים צוות עצמאי בתחום הזיהוי הפלילי והגיעה למסקנה כי הקמתו של צוות כזה אינה יעילה.
בדצמבר 2020 מסרה ראשת עח"ם לצוות הביקורת כי נוכח מספר הזירות הקטן ושיתוף הפעולה המצוין שיש ליחידה עם המשטרה, כך שלכל זירה מגיע טכנאי מז"פ ולעיתים אף מעבדה ניידת (בהתאם לאופי הזירה) - הוחלט שאין צורך בהקמת צוות שכזה; זאת גם בהתחשב בכך שלצורך הפעלה מיטבית של צוות כזה נדרשים כמה טכנאי מז"פ ביחידה, ערכות מיוחדות, כלי רכב ואמצעים רבים שעלותם מסתכמת במיליוני שקלים.
נוכח החלטה זאת ביטלה מצ"ח את תקן טכנאי המז"פ מתוך ההבנה כי אין צורך בתקן זה .
בשנת 2019 התקיימה השתלמות שנקראה "הסמכת חקירות מוות".
משכה היה יומיים במקום חמישה, היא התמקדה בתחום של חקירות מוות ולא כללה את מרבית תוכני החובה שבהנחיית מפקד מצ"ח בנושא הסמכת זירות עבירה.
בשנת 2020 תוכננה השתלמות בת שלושה ימים בנושא אירועי מוות וזירות עבירה, אולם היא לא התקיימה, לדברי מצ"ח, נוכח מגבלות הקורונה.
בתגובת צה"ל מאוגוסט 2021 למשרד מבקר המדינה צוין כי ההשתלמות הקרובה צפויה להתקיים ברבעון האחרון של שנת 2021.
בביקורת המעקב עלה כי הליקויים בנושא הטיפול בזירות עבירה תוקנוחלקית: ביקורות פנימיות של מצ"ח מעידות על שיפור הטיפול בזירות עבירה אם כי עדיין קיימים ליקויים המחייבים המשך טיפול במקצועיות החוקרים.
עוד עלה כי ההסמכה המקצועית בנושא זירות עבירה לא מקוימת כסדרה בהתאם להוראת מפקד מצ"ח.
| 256 | היבטים בפעילות המשטרה הצבאית החוקרת- ביקורת מעקב מומלץ כי מפקד מצ"ח ימשיך ליזום פעולות לשמירת הכשירות המקצועית בתחום הטיפול בזירות עבירה, ובכלל זה יוודא כי הוראתו בעניין ההסמכה המקצועית בתחום זה מקוימת .
בהנחיית הביקור בזירת עבירה נקבע כי בכל בסיס יהיו ערכות זירה המכילות, בין היתר, פנס ראש, מצלמת תמונות, מצלמת ויד יאו, קונוסים לסימ ון מוצג, סרט סימון לבן לתיחום, קופסת גירים, חצובה למצלמה, תרסיס צבע מלא, מצפן, ערכות דגימת שתן, כפפות גומי ומספריים.
בביקורת הקודמת עלה כי ערכות הזירה היו במצב תחזוקתי ירוד, וברבות מהן הציוד היה חסר ותקול.
בהתייחסות צה"ל לתיקון הליקויים נכתב כי בוצע רכש של 25 ערכות זירה חדשות, וכי הן חולקו לכלל היחידות.
בביקורת המעקב נמצא כי חל שיפור במצב ערכות הזירה: משיחות שקיים צוות הביקורת במסגרת ביקורת המעקב עם בעלי תפקידים שונים במצ"ח, ובכלל זה עם מפקד מצ"ח, מפקד היאל"ם, מפקד בסיס מצ"ח דן, מפקד בסיס מצ"ח יואב וראש מדור פיקוח וחקירות בעח"ם, וכן מדוחות ביקורת של מצ"ח משנת 2020 עלה כי בבסיסי מצ"ח יש ערכות זירה חדשות, כי מפקדי בסיסי מצ"ח מפקחים על מצב ערכות הזירה, וכי הערכות מתוחזקות.
בדוח המסכם את ביקורות עח"ם בתחום החקירות שנערכו בחציון הראשון של שנת 2020 נכתב כי ערכות הזירה הן חדישות ונופקו לאחרונה, וכי לא עלו ליקויים מהותיים לגביהן.
באדיבות מפקד בסיס מצ"ח יואב.
בביקורת המעקב עלה כי מצ"ח רכשה ערכות חדשות וכי חל שיפור בטיפול של מצ"ח בתחזוקתן השוטפת של ערכות זירות העבירה.
כלומר, הליקויים בנושא זה תוקנו במלואם.
| 257 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | היבטים בפעילות המשטרה הצבאיתהחוקרת - ביקורת מעקב הטיפול במוצגים .
חוק השיפוט הצבאי מסמיך כל חוקר מצ"ח5 ליטול או לצלם כל חפץ לצורך גילוי האמת.
בהנחיית מפקד מצ"ח בנושא הטיפול במוצגים נקבעו הוראות לאיסוף המוצגים, סימונם ושמירתם בחדר המוצגים וכן תיעודם לשם שמירה על שרשרת ראיות תקינה ושלמה.
הביקורת הקודמת הצביעה על ליקויים בארבעה בסיסי מצ"ח, ובהם - סידור לקוי או חלקי של חדרי המוצגים , טיפול לקוי במוצגים מיוחדים וליקויים בתיעוד המוצגים.
בהתייחסות צה"ל לתיקון הליקויים צוין כי ההנחיות הנוגעות לתחום זה יחודדו ותבוצע בקרה שוטפת על הנושא, וכי מתנהלת עבודת מטה לבחינת הקמת חדר מוצגים ארצי ביחידת מצ"ח.
בביקורת המעקב עלה כי חל שיפור ניכר בניהול חדרי המוצגים בבסיסים: בהנחיית מפקד מצ"ח בנושא בעלי תפקידים בבסיס מצ"ח מדצמבר 2020 נקבע שסגן מפקד הבסיס, בשירות קבע, ישמש אח ראי המוצגים בבסיס, לרבות ניהול חדר המוצגים ותפעולו.
בביקורת המעקב עלה, משיחות עם בעלי תפקידים שונים וממסמכים, כי אכן סגני מפקדי בסיסי מצ"ח הם שאחראים לחדרי המוצגים בבסיסים, וכי הם עברו לשם כך השתלמות יומית.
חדרי המוצגים נבדקים בספירות יומיות ובביקורות עיתיות של סגני מפקדי הבסיסים וכן בביקורות של מפקדי המרחבים.
כמו כן חדר המוצגים נבדק בביקורות חצי-שנתיות של עח"ם, שבעקבותיהן מבוצעות ביקור ות חוזרות כדי לוודא את תיקון הליקויים.
נוסף על חדרי המוצגים המנוהלים בבסיסי מצ"ח השונים, והנמצאים בתהליך של שדרוג, היחידה הקימה חדר מוצגים ארצי לנשק ורק בו נשמרים כלי הנשק אשר נאספו בזירות עבירה.
סיכומי ביקורות חצי-שנתיות שנעשו בשנת 2020 מעידים גם הם על השיפור שחל בניהול חדרי המוצגים בבסיסי מצ"ח, כמפורט בדוגמאות שלהלן בלוח 1: .
5 בלשון החוק: "קצין בודק".
| 258 | היבטים בפעילות המשטרה הצבאית החוקרת- ביקורת מעקב לוח 1: דוגמאות לממצאי הבקרות הפנימיות של מצ"ח בתחום הטיפול במוצגים, 2020 .
20 סגנית מפקדת הבסיס מנהלת את המוצגים ברמה טובה מאוד, תוך .
מעורבות ובקרה של מפקד הבסיס.
המוצגים מנוהלים בצורה מעולה חדר המוצגים נקי ומסודר , וכלל .
המוצגים חתומים על ידי בעלי התפקידים הרלוונטיים.
20 חדר המוצגים מאורגן ומסודר באופן מופתי.
ניכרת מגמת שיפור באופן הטיפול במוצגים .
20 ניכרים שיפור משמעותי ועיסוק רציני בתחום .
ניהול חדר המוצגים למופתהמוצגים מסודרים היטב, המגירות .
מתויגות, הכספים נעולים בכספת וספורים היטב.
על פי נתוני מצ"ח, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בביקור של צוות הביקורת בבסיס מצ"ח יואב במרץ 2021 התרשם הצוות לחיוב מחדר המוצגים בבסיס ומצא כי המוצגים נקלטים בו באופן שיטתי, הם מטופלים כראוי ומתועדים בצורה מסודרת.
מפקד הבסיס מסר לצוות כי רק הוא או סגניתו מטפלים במוצגים שנאספו בזירות העבירה.
לדבריו, כאשר מדובר בחפצים אישיים שנלקחו מזירות מוות של חיילים הנושא רגיש במיוחד, והם נשמרים בתוך כספת בחדר המוצגים.
תמונה 2: חדר המוצגים בבסיס מצ"ח יואב .
צולם על ידי צוות הביקורת במרץ 2021.
| 259 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | היבטים בפעילות המשטרה הצבאיתהחוקרת - ביקורת מעקב תמונה 3: חדר מוצגיםחדיש ( קיים בבסיסי מצ"ח בבית ליד, בפילון ובג'למה) .
תמונה 4: חדר מוצגים ארצי לנשק .
צולם על ידי צוות הביקורת באפריל 2021.
,בביקורת נמצא אפוא כי הליקויים בטיפול במוצגים בבסיסי מצ"ח תוקנווכי התחום מבוקר באופן תדיר.
| 260 | היבטים בפעילות המשטרה הצבאית החוקרת- ביקורת מעקב קבלת שירותים מגורמים חיצוניים .
בביקורת הקודמת נמצא כי לעיתים חקירות מצ"ח מתעכבות בשל עיכובים בקבלת אותם שירותים, כמפורט להלן: .
הסדרת משרה בתקן במעבדת הנשק בחטיבת הזיהוי הפלילי במשטרה .
יחידת מצ"ח מסתייעת במעבדות המטה הארצי של המשטר ה לביצוע בדיקות פורנזיות6 לשם קידום פעולות חקירה נדרשות בתיקי נשק ואמצעי לחימה.
כדי שמצ"ח תוכל לקבל שירותים מחטיבת הזיהוי הפלילי של המשטרה, דורשת ממנה המשטרה להציב במעבדת הנשק חייל עם כישורים מתאימים לתפקיד בודק נשק.
בביקורת הקודמת עלה כי אף שמשנת 2015 פעלהמצ"ח מול גורמי אכ"א להסדיר תקן שכזה, עד מועד סיומה לא הוסדר התקן.
עוד נמצא כי בפועל, בתקופת הביקורת הקודמת, הוצבה במעבדה בחלק מהזמן חיילת, אך ללא תקן, ובתקופות מסוימות לא הוצב כלל בודק מטעם מצ"ח במעבדת הנשק.
בשל כך בדיקת מוצגים ששלחה היחידה באותן תקופות התעכבה או לא בוצעה כלל.
בהתייחסות צה"ל לתיקון הליקויים נכתב כי אושר תקן עתודאי לתפקיד בודק נשק במטה הארצי של המשטרה, וכי התקן יפורסם.
בביקורת המעקב עלה כי הליקוי לא תוקן: לא פורסם תקן לתפקיד בודק נשק כאמור.
יצוין כי גם בהיעדר תקן ייעודי, עוד בביקורת הקודמת הציבה מצ"ח ביוזמתה במעבדת הנשק של חטיבת הזיהוי הפלילי בודקת נשק על תקן של חוקר מצ"ח, וזאת כדי להתמודד עם הפער.
מומלץ כי אגף התכנון ואכ"א יפרסמו תקן של בודק נשק עבור מצ"ח.
קבלת חוות דעת רפואית-משפטית מהמרכז הלאומי לרפואה משפטית .
נוהל הפעילות של צה"ל מול המרכז הלאומי לרפואה משפטית (להלן - המרכז לרפואה משפטית או המרכז) קובע את דרך הטיפול בגופות חללי צה"ל המגיעות למרכז לרפואה משפטית.
נוהל הפעילות מסדיר, בין היתר, את הבדיקה החיצונית ואת הנתיחה של גופה לשם קביעת סיבת המוות.
על פי הנוהל, מפקד מצ"ח נמנה עם הגורמים הרשאים לבקש ביצוע של בדיקה חיצונית או נתיחת גופת חלל צה"ל לשם קביעת סיבת המוות; המרכז לרפואה משפטית יעביר חוות דעת .
6 פורנזי- ששייך או קשור ליישום ידע מדעי ושיטות מדעיות לצורך פיענוח פשעים ובירור בעיות משפטיות, על פי מילון רב-מילים במרשתת.
| 261 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | היבטים בפעילות המשטרה הצבאיתהחוקרת - ביקורת מעקב רפואית-משפטית על נתיחת הגופה עד 60 יום מביצועה; אם לא הסתיימה כתיבת חוות הדעת בתוך 60 יום- יעביר המרכז דוח ביניים (חוות דעת שאינה סופית) והסבר מנומק לעיכוב.
בביקורת הקודמת עלה כי ב-54% מהמקרים שנבדקו בשנת2017 המרכזחרג מטווח 60 הימים להגשת חוות הדעת הרפואית-משפטית , והדבר הביא להתמשכות של ממש בחקירות מצ"ח.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הקודמת ציין משרד הבריאות, אליו כפוף המרכז לרפואה משפטית, כי הזמן הריאלי שבו המרכז יכול להתחייב על השלמת חוות הדעת הוא עד 90 .
יום עוד צוין בהתייחסות זאת כי ביולי 2018 התקיימה ישיבת עבודה משותפת במרכזבהשתתפות ראש מטה אכ"א, ראש מחלקת נפגעים בצה"ל, מפקד מצ"ח, התובעת הצבאית הראשית ונציג חיל הרפואה.
הדיון עסק בממשקי העבודה ו יחסי הגומלין בין צה"ל לבין המרכז וסוכם שם, בין היתר, כי מנהל המרכז יעשה מאמץ לקצר את משך הטיפול.
בהתייחסות צה"ל לתיקון הליקויים צוין כי באכ"א תיבחן לעומקה האפשרות למנות במרכז רופא משפטי מטעם הצבא.
בביקורת המעקב התברר כי לא מונה רופא משפטי מטעם הצבא שיעבוד באופן קבוע במרכז: מפקדת קצין רפואה ראשי (מקרפ"ר) איתרה מועמדת להתמחות ברפואה משפטית במרכז לרפואה משפטית, אך המועמדת דחתה את ההצעה.
מאז ניסו גורמי משאבי אנוש במקרפ"ר למצוא רופא אחר שיהיה מעוניין בהתמחות בתחום זה, אך הניסיונות לא צלחו.
עם זאת, בביקורת ה מעקב עלה כי ננקטו מהלכים לשיפור יחסי העבודה בין המרכז לבין מצ"ח, וכי חל שיפור בעמידת המרכז לרפואה משפטית במועדים שנקבעו להעברת חוות דעת רפואיות-משפטיות לצה"ל.
להלן הפרטים: לפני כשנה וחצי הקימה מצ"ח ביאל"ם, העוסקת בחקירת אירועים מבצעיים ותאונות אימונים, צוות ייעודי לטיפול במקרים של מוות שאינו בפעילות מבצעית (להלן - משב"ם), אשר עובד בין היתר גם עם המרכז לרפואה משפטית.
ראש יאל"ם מסר לצוות הביקורת בדצמבר 2020 כי מאז הקמת הצוות שיתוף הפעולה עם המרכז לרפואה משפטית מתנהל היטב , וכי הקמת הצוות שיפרה את זמני קבלת תוצאות הבדיקות מהמרכז לרפואה משפטית לגבי אירועי משב"ם.
עוד מסר ראש יאל"ם כי בחלק מהמקרים נכנס לנתיחת הגופה קצין מהצוות, וכך המידע החיוני לחקירה מגיע אל מצ"ח מהר יותר; וכי בחלק מהמקרים האחרים המרכז לרפואה משפטית מוסר לצוות את המידע טלפונית סמוך לאחר נתיחת הגופה ועוד לפני כתיבת חוות הדעת.