HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במהלך הישיבה חזרו ואמרו הן ]עומד[היום ו המנכ"ל דאז והן אחד הדירקטורים כי אין תאימות בין הקרונות שהוצעו על ידי חברה א ' במכרז לקרונות הקיימים ברכבת, לעומת הקרונות במפרט שהוסכם עליו עם חברה א' לאחר המו"מ, ועל כן תוכל הרכבת להסיעם עם הקרונות הקיימים ברכבת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ועדת המכרזים אישרה לנהל משא ומתן עם חברה א' לקיצור לוחות הזמנים לאספקת הקרונות, ואי לו יתר השיקולים שפירט המנכ"ל דאז בדיווח לדירקטוריון לא צוינו בהחלטת ועדת המכרזים.
בנוגע לתאימות שבין הקרונות החדשים לקרונות הישנים - שיקול זה לא צויין לפני כן בוועדת המכרזים ואף לא במסמכי חטיבת צי נייד ברכבת כשיקול המצדיק ביצוע שינויים במפרט הקרונות.
רכבת ישראל בע"מ 703 .
נציגים מחטיבת צי נייד ברכבת הסבירו לנציגי משרד מבקר המדינה כי הקרונות, בתצורה שנקבעה במפרט המכרז, היו יכולים לנסוע במערך אחד עם קרונות מהצי הקיים ברכבת, אם כי לא היה ניתן לנצל חלק מיתרונותיהם.
כך למשל, מערכת הדיאגנוסטיקה והבקרה בתא הניהוג יכולה לפעול רק אם הות קנה בכל הקרונות שבמערך.
נציין כי מערכת זו הותקנה בקרונות החדשים שנרכשו בעסקה זו בסופו של דבר, ובפרויקט לשדרוג הקרונות הדו - קומתיים הישנים נכללת גם התקנתה של מערכת זו.
עוד עלה בביקורת, כי כבר באוקטובר 2008 צוין במצגת בנושא "תכנית הצטיידות בנייד רכבתי" לשנים 2010 -2015 : "במקרה של מכרז חדש יהיה צורך להגדיר תאימות מלאה בין מערכים חדשים למערכים קיימים ע"מ להבטיח את היכולת ליישם את התוכנית התפעולית".
כך, שאם אכן הגדיר מפרט המכרז קרונות שאינם תואמים את הקרונות הקיימים ברכבת, כטענת המנכ"ל דאז, הרי שמדובר בליקוי מהותי בתהליך הכנת מפרט הקרונות ברכבת, שהביא לאפיון קרונות שאינם עונים לצרכי הרכבת.
חברת הרכבת השיבה כי המנכ"ל דאז הציג לדירקטוריון גם שיקולים נוספים לאלו שעמדו ביסוד החלטתה של ועדת המכרזים.
הדיווח נעשה בתום התהליך ובחירתו לשתף את הדירקטוריון בתועלת וביתרונות שהושגו, לטעמו, היא לגיטימית ואף ראויה, גם אם לא כל אותם השיקולים עמדו ביסוד החלטת ועדת המכרזים בראשית התהליך.
לדעת משרד מבקר המדינה, בדיון על אישור מימושו של ההסכם היה על המנכ"ל דאז להציג בפני הדירקטוריון את ההסכם וכן את מניעי ההחלטה לרכישת הקרונות הצגה מדוי קת ושקופה.
זאת על מנת לאפשר לדירקטוריון לפקח על החלטות ההנהלה.
גם אם בחר המנכ"ל לשתף את הדירקטוריון בתועלות וביתרונות שהושגו, לא היה נכון להציגם כתשומות בתהליך קבלת ההחלטה, שכן הם כלל לא עלו לדיון בשלב זה.
המנכ"ל דאז דיווח בישיבת הדירקטוריון על תוצאות המשא ומתן כך: ".
הסכמנו לכך שהעיצוב של הקרון יישאר כפי שהוא על מנת שהקרון החדש יוכל לדבר עם הקרון הוותיק .
חברה א[ יחד עם' כתבנו את המפרט הטכני של כל הקרונות האלה מחדש ובו הכנסנו את כל ] ,הדרישות הטכניות כפי שאנחנו רצינו אותן ושהן עומדות בכל התקינה החדשה כאשר גם בתקינה החדשה יש רמות מסוימות .
מעל לכל בדקנו שכל השינויים שאנחנו עושים מכניסים אותנו לתוך מסגרת לוח זמנים.
דהיינו אם הקרון הראשון בהצעה המקורית שלהם היה אמור להגיע אחרי 25 חודשים, כאן הקרון הראשון אמור להגיע אחרי14 .
"חודשים הביקורת העלתה כי כבר בהחלטת ועדת המכרזים מ - 11.
מחליטה הוועדה כי התצורה הטכנית של הקרונות תהא דומה ותתבסס על קרונות ה -DD האחרונים שסופקו ]'חברה א [ בעבר ע"י 15 בכפוף למספר שינויים הנובעים בין היתר משינוי/עדכון של סטנדרטים".
גם במסמך של חטיבת צי נייד מ - 17.
10 :שהוצג לוועדת המכרזים נכתב "ההחלטה העקרונית, שהתקבלה בועדת מכרזים עליונה, מתאריך 11.
10 כי יש לרכוש קרונות זהים16 לקרונות הקיימים, עם מספר שינויים המתחייבי ם מתקנים, חייבה מספר שינויים מהמפרט המקורי שפורסם במסגרת המכרז".
כמו כן, במצגת מאוגוסט 2010 :נכתב הבהירה במהלך המו"מ כי המטרה לאספקת הקרונות בלוח זמנים הקצר ביותר ]'חברה א[" .
"ובמחיר הטוב תושג אך ורק במידה ויבוצעו שינויים קלים מאוד יחסית לקרונות הקיימים .
ההדגשה אינה במקור 16 ההדגשה אינה במקור.
משרד מבקר המדינה מעיר כי המנכ"ל דאז לא הציג לדירקטוריון את הדברים הצגה מדויקת: הקו שהנחה את נציגי הרכבת במשא ומתן עם חברה א' היה הכנסת שינויים הכרחיים בלבד בהשוואה לקרונות הקיימים.
מכאן שהאמירה שלו שממנה משתמע כי רק העיצוב של הקרונות שהוזמנו היה כמו בקרונות הישנים, אך המפרט הטכני נכתב מחדש והוכנסו בו כל הדרישות הטכניות של חברת הרכבת "ושהן עומדות בכל התקינה החדשה" - לא שיקפה נאמנה את המצב.
חברת הרכבת טענה בתשובתה כי "קריאה כוללת ומקיפה של הצגת הדברים על ידי המנכ"ל דאז, לרבות לעניין עיצוב הקרונות ולעניין המפרט הטכני, מעלה כי הצגת הדברים שיקפה אל נכון את המציאות, ובכלל זה את העיקרון המוביל לפיו המפרט הטכני, התבסס אמנם על הקרונות הקודמים, אולם הוספו לו דרישות טכניות שהרכבת רצתה, ובראש ובראשונה בהיבט הבטיחותי".
עוד נמצא כי בשום שלב לא קיבל הדירקטוריון דיווח מפורט בנוגע להבדלים שבין המפרט בהסכם שנחתם למפרט המכרז ובנוגע לשינויים בתנאים החוזיים של ההסכם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במהלך שנות השימוש בציוד שנרכש עלולים שינויים אלה לגבות מחיר, הן במונחים כספיים והן במונחים של רמת שירות, ולהקשות את תחזוקת הקרונות.
חברת הרכבת כתבה בתשובתה: "דרישה כי הדירקטוריון ירד לעומקם של פרטי המפרט הטכני והסעיפים החוזיים איננה סבירה.
זהו בדיוק תפקידם של ההנהלה ושל ועדת המכרזים".
עוד כתבה הרכבת בתשובתה כי "הדירקטוריון לא אישר, לא התבקש לאשר, ולא היה זה מתפקידו לאשר את המכרז שפ ורסם לרכש הקרונות, במתכונתו המקורית מלכתחילה וכך גם לא התבקש לאשר שינויים במתכונת ההתקשרות הסופית לעומת המתכונת המקורית".
כן הוסיפה הרכבת כי הנושא הרלוונטי לדיון בדירקטוריון לא היה תהליך המכרז אלא תוצאתו, קרי עקרונות ההסכם שגובש, והתוצאות העקרוניות הנובעות מכך בהיבטי מדיניות החברה ותקציבה.
לטענת הרכבת, במהלך הדיון, מעבר להצגה הכללית, הוצגו לדירקטוריון כמה נקודות פרטניות יותר, כפי שמצא המנכ"ל דאז לנכון.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל ההיבט העקרוני וההשפעות הכספיות הצפויות של השינויים שחלו בהליך המכרז, היה מקום להביא לבחינתו של הדירקטוריון את עיקרי השינויים שבין המפרט והתנאים החוזיים שפורסמו במכרז, לעומת אלה שסוכם עליהם בהסכם.
משרד מבקר המדינה העיר לרכבת, כי דירקטוריון הרכבת קיבל את ההחלטה לאשר את מימוש הסכם רכישת הקרונות על סמך מידע חלקי, ובלי שהובהרו לו הוויתורים שעשתה הנהלת הרכבת במהלך המשא ומתן עם חברה א' ותוצאותיהם האפשריות תמורת קיצור זמני אספקת הקרונות.
התחזוקה של הציוד הנייד ברכבת באמצעות מיקור חוץ נבחנה כמה פעמים בשנים 2009 - 2012 הן על ידי משרד התחבורה ומשרד האוצר באמצעות חברת הבקרה, והן על ידי הרכבת רכבת ישראל בע"מ 705 .
המסקנות שעלו מבדיקות אלה היו כי קיים פוטנציאל להתייעלות תפעולית ולצמצום עלויות ברכבת; הזמינות הנמוכה יחסית של הציוד הנייד ברכבת נובעת, ככל הנראה, ברובה מרמת תחזוקה נמוכה (רמת זמינות נמוכה פוגעת ברמת השירות שהרכבת מספקת, ומצריכה הצטיידות בציוד נייד רב יותר); אין ביכולתה של הרכבת לתחזק ציוד נייד חדש בשל בעיית קיבולת במתקני התחזוקה שקיימת עוד משנת 2009 , וסביר שהוספת ציוד נייד חדש למתקנים העמוסים של הרכבת תקשה על תחזוקה אמינה; מגוון הציוד הנייד הקיים ברכבת גדול מכדי לאפשר תחזוקה י עילה וכלכלית, ואילו ליצרן יש יתרון גדול בתחזוקת הציוד שייצר.
חברת הבקרה המליצה בדוחותיה להעביר את התחזוקה לגורם חיצוני, כמקובל ברוב חברות הרכבות באירופה.
היא ציינה כי מיקור חוץ של תחזוקת הציוד הנייד צפוי לשפר באופן ממשי את מדדי האמינות, הזמינות והדיוק של ש ירות הרכבות, להגדיל את היעילות ואת פיזור הסיכונים, ולאפשר לחברת הרכבת להתמקד בפעילות הליבה שלה.
הנחיות נציגי הממשלה בנוגע לתחזוקת הקרונות 1.
בישיבות שהתקיימו בנובמבר 2009 ,בהשתתפות נציגים ממשרד התחבורה, מהרכבת מאגף התקציבים ומאגף החשב הכללי במשרד האוצר ( להלן - אגף החשב הכללי או אגף החשכ"ל) סוכם כי המכרז לציוד נייד יכלול תחזוקה של הקרונות במיקור חוץ; כי תישמר במכרז האופציה החוזית המאפשרת נסיגה מהסכם התחזוקה ככל שהתנאים לא יאפשרו זאת; וכי נסיגה כזאת תתאפשר רק בהסכמת משרד התחבורה ומשרד האוצר.
כן ניתנו הנחיות מפורטות בדבר המרכיבים שייכללו במסמכי המכרז הקשורים לאופציית התחזוקה.
המכרז שפורסם כלל סעיפים אשר הקנו לרכבת אופציה כללית להזמנת שירותי תחזוקה במיקור חוץ.
גם בהסכם הסופי שנחתם עם חברה א' נכללו הסעיפים הללו, ואולם צוין בו שאם הרכבת תחליט לממש את האופציה, הם יידונו מחדש בין הצדדים ויהיה צורך בהסכמה של שניהם.
10 על החלטתה]'חברה א[הנחה דירקטוריון הרכבת את ההנהלה "להודיע ל לממש את אופציית התחזוקה ולהתחיל לנהל איתה מו"מ על התנאים.
במקביל, להודיע לראשי הוועדים על החלטת הדירקטוריון הנ"ל ולהתחיל לנהל מו"מ עם ראשי הוועד וההסתדרות".
10 הוציאה הרכבת לחברה א' מכתב כוונות ( Letter of Intent - LOI ), ולפיו הרכבת מעוניינת להתחיל במשא ומתן בנוגע לאפשרות שחברה א' תבצע עבודות תחזוקה.
בעקבות החלטה זו החל ועד עובדי הרכבת, בגיבוי הסתדרות העובדים הכללית החדשה (להלן - הסתדרות העובדים), לנקוט שורה של צעדים כדי למנוע את מימושה, בדרישה שהתחזוקה ברכבת תיעשה אך ורק על ידי עובדים המשתתפים בהסכם הקיבוצי.
10 נכנס לתוקפו סכסוך עבודה שהכריז ועד עובדי הרכבת.
אחת העילות לכך הייתה החלטת נציגי הממשלה בנוגע לאפשרות שחברה א' תבצע את תחזוקת הקרונות במיקור חוץ.
10 דיווח מנכ"ל הרכבת דאז לדירקטוריון, כי בעקבות דרישות העובדים הגיע להסכמה עם הסתדרות העובדים על הקפאת המשא ומתן עם חברה א', וביקש את הנחיות נציגי הממשלה.
כן דיווח המנכ"ל, כי על פי ההסכם עם חברה א', האופציה הרא שונה להזמנת 72 קרונות נוספים פוקעת ב- 30.
10 , וכי התנאי של הממשלה לאישור המימוש של האופציה הוא פתיחת משא ומתן עם חברה א' בנוגע להסכם התחזוקה.
בסיכום דיון שהתקיים ב - 16.
10 , בראשות מנכ"ל משרד התחבורה ובהשתתפות נציגים ממשרד התחבורה ויועצים חיצוניים, נכתב: "מנכ"ל משרד התחבורה הנחה את רכבת ישראל לממש את אופציית תחזוקת הקרונות הכלולה במסמכי המכרז, והבהיר פעם נוספת כי האופציה 706 דוח שנתי64א .
לגבי מימוש התחזוקה הייתה ונשארה של הממשלה בלבד".
כן נכתב כי מנכ"ל משרד התחבורה התנה את אישור הרכש של קרונות נוספים (מעבר למנה הראשונה שה וזמנה) בחתימה על חוזה עם הספק לתחזוקת הציוד הנייד החדש במיקור חוץ.
10 אישרו נציגי הממשלה את מימוש האופציה הראשונה להזמנת 72 קרונות נוספים (מלבד ההזמנה הראשונית של 78 קרונות), ושבו והנחו את הרכבת להשלים את המשא ומתן עם יצרן הציוד הנייד לביצוע תחזוקת הציוד על ידו, ולחתום על הסכם תחזוקה מפורט בהקדם האפשרי.
מתרשומת שהוכנה ברכבת בפברואר 2012 עולה, כי במשך כמה חודשים ניהלה הרכבת משא ומתן עם נציגות חברה א' באיטליה, שאליה הוסבו הזכויות והחובות בעניין התחזוקה מחברה א'.
המשא ומתן עסק בעקרונות התחזוקה שעליהם יתבסס הסכם התחזוקה המפורט, והצדדים סיכמו באופן עקרוני את תהליך ההתקשרות שבין שני הצדדים.
ממסמכי הרכבת עולה, כי המשא ומתן נמשך זמן רב בעיקר בשל עיכובים שנבעו מהתנגדותם של ועד העובדים והסתדרות העובדים להוצאת התחזוקה למיקור חוץ.
הביקורת העלתה כי גם בעת עריכת משא ומתן זה, לא הקפידה הרכבת על עקרונות המינהל התקין ולא נרשם פרוטוקול של כל דיוני המשא ומתן, מלבד הדיונים שהתקיימו ב - 17-18 בפברואר 2012.
,חברת הרכבת השיבה, כי בסיום כל דיון שנערך בין הגורמים המקצועיים מטעם הצדדים הוכנה והופצה גרסה מעודכנת של עקרונות התחזוקה שנידונו, והיא משקפת היטב את מהלך הדיון.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מתקנה 7 לתקנות חובת המכרזים עולה שמטרת הפרוטוקול לשקף את תוכנו של המשא ומתן.
הגרסה המעודכנת של ההסכמות שהושגו אינה משקפת את מהלך הדיון אלא רק את תוצאותיו, ולכן אינה יכולה לשמש תחליף לפרוטוקול.
על פי התרשומת שהוכנה ברכבת בפברואר 2012 , החליטה הנהלת הרכבת ב- 18.
12 בבוקר יש לחתום עם חברה א' על הסכם במתווה שונה מזה שהוסכם עליו במשא ומתן: במקום מכתב הצהרת כוונות, הוטל על נציגי הרכבת לחתום עם חברה א', בתוך פחות מ-24 שעות, על הסכם המהווה "מטלה להתארגנות", שבגינה תשלם הרכבת סכום כספי שייקבע.
"המטלה להתארגנות" נועדה לכך שחברה א ' תבצע את ההכנות הדרושות לאספקת שירותי התחזוקה במועד הנדרש.
מנהל מחלקת רכש בין-לאומי ציין בתרשומת כי בעקבות ההנחיה לחתום על הסכם בתוך פרק זמן קצר ביותר, נוצר מצב שלא ניתן היה לקבוע "מטלה להתארגנות" מפורטת ולבחון את סבירות המחירים בצורה מדוקדקת.
12 נחתם הסכם בין הרכבת ובין נציגות חברה א' באיטליה, לאחר שאושר על ידי ועדת המכרזים.
בהסכם נקבע, כי הוא משמש "מטלת התארגנות", ואחריו ייחתם הסכם תחזוקה מפורט.
עוד נקבע בהסכם, כי הרכבת תשלם לחברה א' 3.
5 מיליון אירו בתשלומים על פי "אבני דרך" שנקבעו.
כן נקבע כי אם תבטל הרכבת את "מטלת ההתארגנות", היא תשלם בגין חשבוניות שהוצאו לתשלום בהתאם לאבני הדרך עד מועד הביטול.
על פי דוח שהכינה חברת הייעוץ שהעסיקה הרכבת, יש יותר יתרונות למיקור חוץ בעבור ציוד חדש מאשר בעבור ציוד שכבר קיים ברכבת.
לדוגמה - במקרה של תחזוקת ציוד חדש קל יותר להעביר את מלוא הסיכון ליצרן ולהבטיח ודאות מחירים מלאה עבור הרכבת, כמו כן יש יתרון בכך שהיצרן יהיה אחראי לתחזוקת הציוד שהוא עצמו ייצר.
רכבת ישראל בע"מ 707 .
במרץ 2012 הגיעה הרכבת להסכמה עם ועד העובדים ולפיה בין היתר תבוצע התחזוקה של הקרונות הדו-קומתיים החדשים בידי עובדי הרכבת, ואילו חלק מהצי הנייד הישן יתוחזק במיקור חוץ.
בעקבות זאת, הודיע המנכ"ל הנוכחי של הרכבת, מר בועז צפריר, לנציגות חברה א' באיטליה ב - 28.
12 על ביטול ההסכם עמה.
כפי שנקבע בהסכם, שילמה הרכבת לנציגות חברה א' באיטליה סכום של כ -2 מיליון אירו, שהם 55% מהתשלום המקורי שנקבע לצורך ההתארגנות.
למעשה מדובר בכסף שירד לטמיון.
הקמת מתחמי תחזוקה בישיבה שהתקיימה ב- 16.
10 דיווח מנכ"ל הרכבת דאז למנכ"ל משרד התחבורה דאז על עיכובים בהקמת מתחם תחזוקה חדש בבאר -שבע וציין, כי הקמתו לא תסתיים עד הגעת הקרונות החדשים.
בישיבה זו ציין מנכ"ל משרד התחבורה דאז, כי הוא רואה בחומרה את הפיגור בהקמת המתחם בבאר-שבע.
גם בהוראת נציגי הממשלה מ - 12.
10 נרשם, כי יש לקדם ללא דיחוי את הפיתוח של מתחם התחזוקה בבאר-שבע ומתחמי תחזוקה נוספים, ככל שיידרשו, באופן שיאפשר את תחזוקת הציוד הנייד על ידי היצרן.
אגף התקציבים השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 : "אנו ערים לכך שהקמת מתחם התחזוקה בבאר שבע מתעכבת.
העבודות במתחם הצפוני צפויות להסתיים בתחילת שנת 2014 , והפרויקט כולו צפוי להסתיים במהלך 2015 .
לאור העיכובים בחלק ניכר מפרויקטי הפיתוח ברכבת, ועקב דרישת נציגי הממשלה, הרכבת נמצאת כיום בעיצומו של תהליך שינוי ארגוני, שמטרתו להביא לניהול מקצועי ויעיל יותר של פרויקטי הפיתוח, בדגש על פרויקט החישמול בו החלה החברה לאחרונה".
עד דצמבר 2012 עדיין לא הושלמה ההקמה של מתחם התחזוקה בבאר -שבע, בניגוד להנחיות שנתנו נציגי הממשלה לרכבת, ואת תחזוקת הקרונות החדשים מבצעת הרכבת בעיקר במתחם התחזוקה בלוד.
פיקוח על הרכבת ואסדרת פעילותה מטעם משרד התחבורה ומשרד האוצר .
אסדרת פעילות הרכבת והפיקוח עליה 1.
ב- 2002 התקבלה החלטת ממשלה17 (להלן- החלטת הממשלה מ- 2002 ) בדבר הפיכת רכבת ישראל לחברה בע"מ.
בהחלטה זו הוטל על שר התחבורה ועל שר האוצר להגיש תיקון חקיקה שיסדיר את העברת פעילות הרכבת מרשות הנמלים והרכבות לחברת "רכבת ישראל בע"מ", שהוקמה לשם כך.
ההחלטה קבעה כי בשינוי חקיקה זה ייקבעו בין היתר כללי פיקוח על ענף הרכבת, וסמכויות הפיקוח עליה יינתנו לשר התחבורה.
כן הוחלט להטיל על שר .
17 'החלטה מס 2308 מיולי 2002.
התחבורה ועל שר האוצר להסדיר את הפעלתה על ידי חברת הרכבת ולקבוע בין היתר כי שר התחבורה יהיה השר האחראי לענייני חברת הרכבת.
הביקורת העלתה כי יותר מעשר שנים אחרי החלטת הממשלה, עדיין לא גובשה אסדרה לרכבת, ולא קיימים בארץ תקנים מחייבים בכל הנוגע לרכש של ציוד נייד לרכבת.
הרכבת מאפיינת את הציוד הנייד שתרכוש על דעת עצמה, וקובעת על פי אפיון זה את הדרישות מספקי הציוד, ובכלל זה את התקנים שעליהם לעמוד בהם.
היעדרם של אסדרה ופיקוח עלולים להשפיע על בטיחות הנסיעה ברכבת.
כך לדוגמה, כפי שצוין לעיל, בתהליך רכש הקרונות הדו -קומתיים החליטה הרכבת בשלב הראשון להעדיף תקני EN , ואולם לאחר פתיחת הצעות המציעים החליטה לסגת לתקניUIC שהם מיושנים יותר.
גם בנושאשל זיהום אוויר חסרה בישראל אסדרה המחייבת עמידה בתקני זיהום אוויר, וכתוצאה מכך רכשה הרכבת לבסוף קרונות כוח בעלי מנועים שאינם עומדים בתקנים עדכניים של פליטת מזהמים הקיימים כיום באירופה.
ב- 2008 הוקם במשרד התחבורה אגף רישוי ובקרה מסילתית (להלן בפרק זה- אגף רישוי מסילתי), במטרה להקים מנגנון פיקוח ורגולציה על רכבת ישראל ועל המסילות בארץ.
ב- 2010 הוחלט כי האגף יטפל גם בנושא השירות והתפעול ברכבת.
על פי תכנית העבודה של משרד התחבורה לשנת 2011 , נמנה עם יעדיו העיקריים של האגף גם הנושא של רישוי ציוד נייד.
מנהל האגף דאז מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2012 כי עד אותו מועד לא היה האגף מעורב כמעט בנושא הרכש ברכבת.
עיון בסיכומי דיונים שהתקיימו בהנהלת משרד התחבורה מעיד כי המשרד מכיר בכך שזהו מצב בעייתי.
כך לדוגמה, בדיון שהתקיים ב- 2.
11 התבטא מנכ"ל משרד התחבורה באותה עת כך: "היעד ר הידע המקצועי בתוכנית התפעולית של הרכבת משקפת נכות של המשרד בתחום הרגולציה.
נושא זה יטופל במסגרת הקמת רשות תחבורה ארצית".
משרד מבקר המדינה חזר והעיר למשרד התחבורה, לראשונה בשנת 2003 ולאחרונה בשנת 201218, על שלא השלים את יישומה של החלטת הממשלה מ - 2002 בדברקביעת כללים וסמכויות פיקוח על הרכבת באמצעות שינויי חקיקה; על כך שכמעט כל תחומי הפעילות המקצועית ברכבת נקבעים בלעדית על ידיה; ועל כך שאין זה ראוי שסמכויות הפיקוח על הרכבת יישארו בידי הרכבת עצמה.
כמו כן העיר משרד מבקר המדינה בשנת 2012 על כך שאגף רישוי מסילתי אויש רק במנהל אגף, ולא הועסקו בו עובדים מקצועיים, ובכך נפגעה יכולתו למלא את התפקידים שהוטלו עליו.
בביקורת הנוכחית נמצא כי באגף רישוי מסילתי עדיין קיים מחסור בכוח אדם מקצועי וברגולציה בענייני הרכבת מטעם משרד התחבורה.
היעדר של תקינה ופיקוח בין היתר הם שאפשרו לרכבת לסגת מהתקנים המתקדמים שדרשה בתחילת התהליך, לתקנים של קרונות שאופיינו לפני כעשור.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה רבה את היעדר הטיפול של משרד התחבורה ומשרד האוצר בנושאים אלה במשך יותר מעשר שנים.
זאת על אף הערות חוזרות ונשנות של משרד מבקר המדינה בנושא, והבטחותיו של משרד התחבורה לטפל בליקויים האמורים.
18 ,מבקר המדינה דוח שנתי 62 ( 2012 ), בפרק "חברת רכבת ישראל בע"מ - הטיפול בתאונות ובבטיחות", עמ' 1323 -1342 .
רכבת ישראל בע"מ 709 .
בתשובת אגף התקציבים ממרץ 2012 ,נמסר כי הוא מקדם את האסדרה בתחבורה הציבורית ובכלל זה הוסיף תקציבים לתוספת תקנים באגף רישוי מסילתי.
נמצא כי הפיקוח והבקרה בנושא רכש הקרונות- לרבות מתן האישור לפרסום המכרז, אישור המימוש של כל אחת מהאופציות, פיקוח ובקרה על התהליך וביצוע בקרה תקציבית - פוצל בין כמה גורמים במשרד התחבורה.
כל אחד מהגורמים האלה טיפל בנושא נקודתי הנוגע לרכש, ולפיכך לא פיקח משרד התחבורה על כל התהליך של רכש הקרונות מתוך ראייה כוללת ומקיפה.
המחלקה המק צועית במשרד התחבורה המטפלת באישור עסקאות הרכש ברכבת ומאשרת את התשלומים בגינן היא מינהל תשתיות ותיאום תחבורתי יבשתי, זאת אף שלא מדובר בפרויקט תשתיתי.
אגף רישוי מסילתי, לעומת זאת, הוא חלק ממינהל היבשה.
משרד התחבורה השיב למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 כי הואנמצא בשלבי היערכות מתקדמים לביצוע אסדרה מקיפה של כל פעילות הרכבת, ובכלל זה גם של רכש הציוד הנייד ואחזקתו.
הוא גיבש ואישר במהלך שנת 2012 מבנה ארגוני לגוף שישמש הגורם המקצועי העליון כרגולטור על נושא הרכבות במדינת ישראל (כבדות וקלות).
גוף זה נקרא אגף בכיר לרגולציה על הרכבת, והוא הוקם במסגרת הקמת הרשות הארצית לתחבורה, ומחליף את אגף רישוי מסילתי שפעל במינהל היבשה.
על פי תשובת משרד התחבורה, אגף זה נמצא בתהליכי איוש והוא אמור לקבוע סטנדרדים מקצועיים ודרכי פיקוח על ביצועם לצורך הסדרת הענף.
בין היתר, כבר התחיל האגף בכתיבתם של מפרטים טכניים מחייבים רבים ומגוונים, ובכלל זה גם לציוד נייד - רכש ותחזוקה.
אישור עסקאות רכש של ציוד נייד ותקצובן על ידי נציגי הממשלה בהסכם הפיתוח הוקצה סכום של כ -4 מיליארד ש"ח לרכש של ציוד נייד, מהם כ -2.
7 מיליארד ש"ח שיועדו למימון התחייבויות קודמות, וכ -1.
26 מיליארד ש"ח שיועדו ל"השקעה בציוד נייד חדש, בהתאם לתכנית רכש שתסוכם".
הסכם הפיתוח התייחס לשנים 2008 - 2012 , כך שמדובר בהסכם רב -שנתי.
תכנית "נתיבי ישראל" שאושרה על ידי הממשלה בפברואר 201019 קבעה בין היתר כי תינתן לרכבת הרשאה להתחייב בסכום של 11.
2 ,מיליארד ש"ח 3 מיליארד ש"ח לצורך רכישת ציוד נייד לצורך קו רכבת העמק וקו עכו - כרמיאל ולצורך "חשמול קו עכו-כרמיאל", ו -8.
2 מיליארד ש"ח לצורך "חשמול, ציוד נייד ותחזוקה".
בתכנית נקבע גם כי הסכמי הפיתוח עם חברות התשתית יעודכנו על פיה.
התכנית כללה גם את הסעיף הבא: "להציע לחברת רכבת ישראל בתנאים כפי שייקבעו בין החברה לבין שר התחבורה, להיערך לאספקת ציוד נייד כך שביום העברת הפרויקטים מהחברות המבצעות .
לחברת רכבת ישראל, יהיו ברשות רכבת ישראל הציוד הנייד הדרוש להפעלה סדירה של הקו".
לגבי הסעיף הנוגע להשקעה בציוד ניי ד חדש נרשם בהסכם הפיתוח, כי טרם נקבעה תכולתו ההנדסית, ויש לחלק אותו לאבני דרך מפורטות לאחר שתסוכם תכנית הרכש הנייד בין נציגי הממשלה ובין הרכבת.
כן נכתב, כי למען הסר ספק, עד חלוקת הסעיף לאבני דרך מפורטות לא יבוצעו התחייבויות ותשלומים בגינו.
כמו כן, מופיע רכש של ציוד נייד בהסכם .
19 'החלטה מס 1421 של הממשלה בנושא "נתיבי ישראל- תכנית תחבורה לפיתוח הנגב והגליל, התש"ע- 2010.
הפיתוח ברשימה של פרויקטים "שהעברת הכספים עבורם תהיה אך ורק לאבני דרך הכוללות פירוט של תקציב, תכולה הנדסית ושיטת מדידה".
נמצא שהרכבת מכינה אחת לכמה שנים תכנית תפעולית הכוללת גם את ההצטיידות הנדרשת בציוד נייד לחמש השנים הבאות.
תכנית זו מ וגשת אמנם לנציגי הממשלה, ואולם לרוב אינה כוללת פירוט של התקציב הנדרש לצורך ההצטיידות.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד האוצר ולמשרד התחבורה על שלמעשה לא סוכמה בין נציגי הממשלה ובין הרכבת תכנית כוללת לרכש של ציוד נייד חדש, ובה פירוט של התכולה ההנדסית, החלוקה לאב ני דרך מפורטות וציון התקציב הדרוש לכך, עוד בטרם מומש התקציב, כפי שנדרש על פי הסכם הפיתוח.
עוד העלתה הביקורת שנציגי הממשלה אישרו את כל אחד מהשלבים של עסקת רכש הקרונות בלי לציין מהו התקציב המאושר על ידם לביצועו.
אגף החשכ"ל השיב למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 ( להלן- תשובת אגף החשכ"ל) כי "הוצגה בפני נציגי הממשלה השונים התכנית התפעולית לשנים 2012 -2019 של הרכבת מתוך מטרה לקבוע מהי רמת השירות הנדרשת, וכפועל יוצא הצורך במימוש מנה שלישית של ציוד נייד לרכבת הנגזרת ממנה, ונדונו בהרחבה ובצורה מעמיקה המשמעויות והחלופות השונות בעניין זה, לרבות המשמעויות הכספיות אשר פורטו גם במכתבים אשר הופנו לנציגי הממשלה השונים".
אגף התקציבים השיב למשרד מבקר המדינה ב- 19.
13" : נציגי הממשלה אמנם אישרו את הרכש הנייד מבלי לציין בגוף האישור הכתוב את גובה התקציב המאושר לרכש זה, אך ציינו את כמות הציוד הנייד שמאושר לרכוש.
יש לציין, שטווחי המחירים בשוק עבור יחידת ציוד נייד נידונו והיו ידועים לנציגי הממשלה בעת האישור.
בנוסף, הגישה החברה לנציגי הממשלה מדי שנה את ספר תקציב הפיתוח, אשר כולל את התקציבים המאושרים לרכש ציוד נייד בפריסה על פני שנים.
לאור זאת, אין לראות באישורים אלו כאילו ניתנו ללא תקציב מאושר".
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר ומשרד התחבורה לסכם עם הרכבת את התכנית הכוללת לרכש ציוד נייד, ולא להסתפק רק בבחינת הרכש של המנה השלישית בפני עצמה.
סדרי מינהל תקינים מחייבים שבצד אישור הכמויות של הציוד יצוין גם גובה התקציב המאושר לרכישתו.
חברת הרכבת השיבה, כי ספר הצעת תקציב הפיתוח לשנת 2009 הוא הפנייה לקבלת אישור להתחייבות מנציגי הממשלה ומחברת הבקרה מטעמה, ובו מפורטת התכנית לרכש של ציוד נייד, בהתאם לתקציב שהוקצה לכך בהסכם הפיתוח.
בתקציב הפיתוח לשנת 2010 נכלל גם פירוט חלוקת התקציב בגין יתרה להשקעה ברכש של ציוד נייד בהיקף של 1.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בתקציב הפיתוח של הרכבת לשנת 2009 עדיין לא נקבעה תכולתו של סעיף זה, אלא רק בתקציב הפיתוח לשנת 2010 .
אף שבהסכם הפיתוח נקבע כי עד חלוקת ה סעיף לאבני דרך מפורטות לא יבוצעו התחייבויות ותשלומים בגינו, בוצעו כבר בשנים 2008 ו- 2009 התחייבויות חדשות בהיקף של כ-475 .
)מיליון ש"ח (כפי שיפורט להלן רכבת ישראל בע"מ 711 .
סעיף6 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 (להלן- חוק יסודות התקציב) קובע: "הממשלה רשאית להתחייב בשנת כספי ם פלונית בגבולות הסכומים הנקובים כהרשאה להתחייב בתכניות שבחוק התקציב השנתי לאותה שנה".
בהסכם הפיתוח התחייבה הממשלה כלפי הרכבת לממן בין היתר את ההשקעה הנדרשת בציוד נייד.
מכיוון שהמימון לרכישת הציוד הנייד ניתן מתקציב הפיתוח של משרד התחבורה, הרי שעל פי סעיף 6 לחוק יסודות התקציב, היה על משרד האוצר להקצות בתקציב משרד התחבורה הרשאה להתחייב20 בסכום של 1.
26 מיליארד ש"ח במהלך השנים 2008 -2012 בגין הסכם הפיתוח, והחל בשנת 2010 סכום נוסף של8.
2 מיליארד ש"ח בעקבות תכנית "נתיבי ישראל".
סעיף43 (ב) לחוק יסודות התקציב אף קובע : "חוזה של המדינה שההוצאה הכרוכה בו עולה על 960,000 שקלים חדשים, וההוצאה או ההרשאה להתחייב לא תוקצבו בחוק התקציב השנתי לשנה שבה נחתם - בטל".
הטבלה שלהלן מציגה את תקציבי ההרשאה להתחייב שאושרו בתקנות תקציב 21 המיועדות לרכש של ציוד נייד על ידי הרכבת, ואת הביצוע שנרשם בהן: .
ביצוע הרשאה להתחייב* .
(אלפי ש"ח) תקציב הרשאה להתחייב* .
1,756,908 1,756,878 2010 .
2,544,583 1,756,878 סה"כ .
מקור: מערכת "תקציב" של אגף התקציבים * לצורך ההצגה בטבלה איחדנו את הנתונים המופיעים בשתי תקנות תקציב ששימשו בשנים הללו לרכש של ציוד נייד בעבור הרכבת: תקנה 83060217 (רכש ציוד נייד) ותקנה 79340151 .
)"(ציוד נייד רכבת ישראל; תקנה זו שייכת לתכנית "נתיבי ישראל .
מהטבלה עולה, כי בפועל לא הקצה משרד האוצר בתקנות התקציב המיועד ות לרכש של ציוד נייד לרכבת תקציב הרשאה להתחייב התואם את הסכומים שנקבעו בהסכם הפיתוח ובתכנית "נתיבי ישראל": בשנת 2010 לבדה הקצה משרד האוצר בתקציב משרד התחבורה הרשאה להתחייב בסכום של כ -1.
76 מיליארד ש"ח לצורך רכישת ציוד נייד עבור הרכבת.
הרשאה זו נוצלה במלואה בשנה זו.
ביתר השנים לא הוקצה תקציב של הרשאה להתחייב כלל.
20 תקציב הרשאה להתחייב מציין את הסכום המרבי שניתן להתחייב עליו בשנת הכספים בתקנת תקציב מסוימת, ושההוצאה בגינו עשויה להתבצע גם בשנות הכספים הבאות.
21 תקציב המדינה נחלק לסעיפים (בדרך כלל שם הסעיף מעיד על המשרד הממשלתי שאחראי לאותו סעיף).
הסעיפים עצמם נחלקים לת חומי פעולה, וכל תחום פעולה נחלק לתכניות.
בהצעת חוק התקציב המוגשת לכנסת ובחוק התקציב שהיא מאשרת מפורטת חלוקת התקציב לפי תכניות.
לאחר שחוק התקציב מאושר, שר האוצר קובע, מתוקף סמכותו על פי חוק יסודות התקציב, הוראות מינהל בכל הנוגע לפירוט נוסף של תכניות התקציב - אלה הן תקנות התקציב.
בבקשה שהעביר אגף התקציבים לוועדת הכספים של הכנסת ביוני 2010 לצורך אישור הקצאת תקציב ההרשאה להתחייב המוזכר לעיל בסכום של 1.
76 מיליארד ש"ח נכתב: "פניה זו נועדה לתקצב בהרשאה להתחייב את חלקה של רכבת ישראל בתכנית נתיבי ישראל לשנת 2010 , וכמו כן לבצע שינויים פנימיים בתקציב פיתוח התחבורה".
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה, כי רק ביוני 2011 הגישה הרכבת למשרד האוצר ולמשרד התחבורה תכנית תפעולית מעודכנת לשנים 2012 -2019 הכוללת תחזית לרכש ציוד נייד הנדרש לה בין היתר לצורך עמידה ביעדי תכנית "נתיבי ישראל".
נמצא אפוא כי ההקצאה של התקציב, שלכאורה נועדה לממן את תוספת הציוד הנגזר מתכנית "נתיבי ישראל", לא תאמה את הסכום שהוחלט עליו בהחלטת הממשלה, לא נידונה בהליך מסודר ולא נסמכה על עבודת מטה שבחנה את צורכי ההצטיידות של הרכבת הנגזרים מהחלטת הממשלה.
13 : "בהחלטתהממשלה הוקצה סכום כולל של 8.
2 מיליארד ש"ח עבור'חשמול, ציוד נייד22 ותחזוקה', אשר 1.
76 מיליארד ש"ח מתוכו הוקצו ביוני 2010 לחברה במסגרת הפניה התקציבית הנ"ל, ולאחר דיונים בין משרד האוצר ומשרד התחבורה לבין הרכבת וסיכום פרטי הרכישה.
העובדה שרק ביוני 2011 הגישה הרכבת לנציגי הממשלה תכנית תפעולית מעודכנת, אשר כוללת גם את קווי הרכבת העתידיים שנכללו במסגרת תכנית 'נתיבי ישראל ', אינה סותרת את הצורך הדחוף שהעלתה הרכבת בדבר רכש של חלק מהציוד הנייד כבר בשנת 2010 , ואשר קיבל מענה על ידי הקצאה תקציבית זו, בהתאם לסעיף התקציבי המתאים בהחלטת נתיבי ישראל.
" כן כתב אגף התקציבים ב- 22.