HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד החקלאות מסר בתשובתו כי התקנת תקנות חוק הסטנדרטים מחייבת התייעצות עם משרדים שונים כגון משרדי הבריאות והכלכלה וכן עם מועצת הצמחים, וכי העיכוב בהתקנתן נבע ממחלוקות מקצועיות.
הוא הודיע כי כתיבת התקנות ודברי ההסבר להן הושלמה והם יועברו לשר החקלאות כדי שיפיצם לאישור סופי של המשרדים השונים.
65 במועצת הצמחים מעריכים שלקוח שקנה פירות והסתבר שאיכותם ירודה מאוד ימתין כחודש עד שיקנה שוב פירות מאותו סוג.
66 על פי ד"ר אמנון ליכטר מהמחלקה לחקר תוצרת חקלאית לאחר קטיף במינהל המחקר החקלאי ועל פי ד"ר זהר כרם מהמחלקה לביוכימיה, מדעי המזון והתזונה בפקולטה לחקלאות, האוניברסיטה העברית בירושלים.
67 הסיווג לאיכויות שונות במחירים שונים (סוג א' / סוג ב') עשוי למנוע אבדן של תוצרת מאיכות נמוכה אך ראויה למאכל מבחינת בטיחות ומבחינת איכות.
68 ,דברי ההסבר להצעת חוק הסטנדרטיםהצעות חוק - הממשלה התש"ע מס' 511 ', עמ 1098.
69 'ראו גם בקובץ דוחות זה את הפרק "הטיפול בהליכי חקיקת משנה במערכת הממשלתית", עמ 000.
70 משרד החקלאות ופיתוח הכפר- החטיבה למחקר, כלכלה ואסטרטגיה, "שרשרת הערך בשיווק פירות וירקות טריים" (מצגת מ- 21.
) אבדן מזון- השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות 197 .
:שם הדוח אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 על משרד החקלאות להשלים בהקדם את תהליך התקנת התקנות לחוק הסטנדרטים, באופן שיממש את מטרת החוק להבטיח הספקה של תוצרת חקלאית העומדת בתקני האיכות והבטיחות.
בתוך כך על משרד החקלאות להציב לנגד עיניו גם מניעה של אבדן תוצרת חקלאית , בין היתר על ידי צמצום פערי התיווך והגברת היציבות במחירים לחקלאים, וטיפול בעודפי יבול המיטיב עם הסביבה71.
מבדיקת הנוסח האחרון של טיוטת התקנות ממאי 2014 עולה כי אף שהחוק הסמיך את שר החקלאות לקבוע סטנדרט בסיסי של איכות ולצדו סטנדרט משופר72 , וכן כלליםלהבחנה ביניהם, התקנות מגדירות סטנדרט בסיסי בלבד.
מכאן שאם יתקבל הנוסח הנוכחי של התקנות, הן לא יקדמו את אחת המטרות העיקריות של החוק - קביעת דרגות שונות של איכות.
יחידת השירותים להגנת הצומח ולביקורת במשרד החקלאות מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2014 כי לגבי התקנים הוחלט בסופו של דבר להסתפק בקביעת דרישות מזעריות לשיווק, ולדרוש הקפדה על אחידות המוצר באריזה מבחינת דרגת ההבשלה, האיכות וכו'.
שר החקלאות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי משרדו שוקד על קידום התקנת תקנות "נוהל בסיסי" וכי לאחר מכן ייקבע "נוהל משופר" של איכות.
שיווק פירות בוסר מדי עונה, כמעט בכל סוגי הפירות, נשלחות לשוק כמויות מסוימות של פירות בוסר - פירות שלא הגיעו לדרגת ההבשלה המזערית73 .
הסיבה לכך היא ניסיון של חקלאים להקדים ולשלוח לשוק פירות בתחילת העונה כאשר המחירים בשיאם, ולעתים גם לחסוך בהוצאות הגידול.
מועצת הצמחים מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2014 כי אף שכמויות פרי הבוסר הנשלחות לשוק אינן גדולות על פי בדיקתה (כ-1% מהדגימות), הנזק שהן גורמות משמעותי מאוד מניסיונה - הפחתת הצריכה, קושי בשיווק התוצרת וירידת המחיר לחקלאים.
התופעה של מכירת פרי בוסר מסבה אפוא אבדן תוצרת כפול: פעם אחת בכך שפירות וירקות נקטפים טרם זמנם ולרוב סופם להיזרק; ופעם שנייה עקב הימנעות הצרכנים מקנייה חוזרת של אותו סוג פרי או ירק למשך תקופה מסוימת.
כתוצאה מכך נפגעים החקלאים והצרכנים כאחד.
לפי מועצת הצמחים תופעה זו חוזרת על עצמה מדי עונה, והדרך היעילה ביותר למנוע שיווק פרי בוסר ואבדן תוצרת עקב כך היא למנוע את הקטיף המוקדם.
"באשר לטיפול מיטיב עם הסביבה ראו להלן בפרק "טיפול בעודפי מזון לפי מדרג עדיפויות 72 .
"בחוק מוגדרים הללו כ"נוהל בסיסי" וכ"נוהל משופר 73 אמות המידה לקביעת רמת ההבשלה בפירות ובירקות לפי סוגם מפורטות בטיוטתהתקנות.
שם הדוח: אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 3.
הפיקוח על מכירת פרי בוסר היה במשך שנים רבות נתון בידי צוות מצומצם במועצת הצמחים, מכוח סמכויותיה של המועצה לפי חוק מועצת הצמחים, אשר התיר לה להשמיד תוצרת שאינה מתאימה לתקן שנקבע לשיווק74 .
על פי חוק הסטנדרטים, הטיפול בנושא הועבר משנת 2012 למשרד החקלאות ובוטל הסעיף בחוק מועצת הצמחים שהסמיך את המועצה לקבוע את תקני השיווק75 .
בטיוטת התקנות, בפרק הנוגע ל"דרישות מזעריות לאיכות", נקבע כי חובה לשווק צמחים (פירות וירקות) בה תאם לדרישות ההבשלה.
ואולם כל זמן שהתקנות אינן נכנסות לתוקף, גם נושא זה אינו מטופל על פי חוק הסטנדרטים ובפועל ממשיכה מועצת הצמחים לטפל בו.
בביקורת נמצא כי הפיקוח על מכירת פרי בוסר במועצת הצמחים מקיף רק את הפירות שאינם הדרים ולא את ענפי הירקות ופרי ההדר.
כתוצאה מכך מינים כמו אבטיחים, מלונים ותותים, המסווגים בענף הירקות, וכן פירות הדר, אינם בפיקוח מבחינת מידת הבשלתם.
מועצת הצמחים מסרה ביוני 2014 למשרד מבקר המדינה שפיקוח כזה אכן נחוץ ביותר גם לגבי אבטיחים ומלונים.
בטיוטת התקנות נכלל פיקוח על שיווק בוסר גם בירקות ובהדרים, אולם גם הוא אינו מקיף את כל המינים שמן העניין, כמו למשל המנגו, המטופל כיום על ידי מועצת הצמחים.
מכאן שאם תאושר טיוטת התקנות בנוסחה הקיים יוכנסו לפיקוח על שיווק בוסר גם ירקות והדרים, אולם יופסק הפיקוח על מנגו.
מועצת הצמחים מסרה עוד למשרד מבקר המדינה כי כל עוד משרד החקלאות אינו מטפל בפיקוח על פירות בוסר ממשיכה היא לעסוק בכך, ואולם מאז חוקק החוק אין היא רשאית להוציא את התוצרת מהשוק או להשמיד פירות בוסר, אלא רק להתריע על כך.
ממשרד החקלאות נמסר למשרד מבקר המדינה שפעילות מועצת הצמחים בנושא זה היא וולונטרית, וכי הגורם המוסמך לטפל בו לפי חוק הסטנדרטים הוא משרד החקלאות.
עוד מסר המשרד בתשובתו כי מועצת הצמחים כתבה הנחיות לעניין זה וכי כיום היא הממונה על האכיפה, שתלויה באופן משמעותי בשיתוף הפעולה של המגדלים.
עם זאת, נמסר בתשובת המשרד כי נושא הבוסר יזכה להתייחסות בתקנות חוק הסטנדרטים וההנחיות שנקבעו יעוגנו בתקנות.
משרד מבקר המדינה מציין כי העיכוב הרב בהתקנת התקנות לחוק הסטנדרטים גורם נזק לטיפול בקטיף מוקדם ובשיווק פירות בוסר, הן בכך שהנושא אינו מטופל ואינו נאכף על ידי משרד החקלאות כפי שקובע החוק, והן בכך שמועצת הצמחים המטפלת בו באופן וולונטרי אינה בודקת את כלל המינים, ואינה מפקחת למשל על אבטיחים, על מלונים, על תותים ועל כל סוגי ההדרים.
לחוק מועצת הצמחים 75 סעיף29(2 ) לחוק מועצת הצמחים, שאליו מפנה סעיף58 .
בחוק הסטנדרטים אבדן מזון- השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות 199 .
:שם הדוח אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 6.
מבחינת האכיפה נמצא גם כי חוק הסטנדרטים וטיוטת התקנות אינם מגדירים .
את סמכויות הפקחים מטעם משרד החקלאות לעניין פרי שנפסל עקב סכנה .
בריאותית או עקב איכות ירודה, כמו פרי בוסר 76 , ואינם מתייחסים לטיפול .
הראוי בהם מהבחינה הסביבתית.
מהאמור לעיל עולה כי אף שהתופעה של שיווק פרי בוסר חוזרת על עצמה מדי עונה, פוגעת בחקלאים ובצרכנים ומביאה לאבדן תוצרת, משרד החקלאות ומועצת הצמחים לא עשו די במהלך השנים כדי למגרה.
בחוק הסטנדרטים ובטיוטת התקנות יש ניסיון לטפל בה, אולם גם הוא חלקי וכאמור טרם יצא לפועל.
על משרד החקלאות, ביחד עם מועצת הצמחים, לבחון מחדש את טיפולם בתופעת שיווק פירות הבוסר ולתת לה מענה הולם ומהיר, אם בתקנות לחוק הסטנדרטים ואם באופן אחר.
השמדת תוצרת מטעמי כשרות .
בישראל מושמדים מדי יום מטעמי כשרות כ- 2%-1% מכלל התוצרת של פירות וירקות.
על פי נתוני השיווק ניתן להעריך אפוא כי מדי שנה מושמדות עשרות אלפי טונות של יבול.
הרה"ר היא הגוף הממונה על נושא הכשרות בישראל, לרבות מתן תעודות כשרות ופיקוח על כשרויות לפי חוק הרבנות הראשית לישראל, התש"ם- 1980 ,ולפי חוק איסור הונאה בכשרות התשמ"ג- 1983 .
המשרד הממשלתי הממונה על הרה"ר הוא המשרד לשירותי דת.
שני סעיפי הכשרות העיקריים שבעטיים מושמדת או אובדת תוצרת כיום הם "תרומה גדולה ותרומת מעשר" ו"איסור ערלה".
תרומה גדולה ותרומת מעשר (להלן - מעשר) - על פי ההלכה, ובהתאם להנחיית הרה"ר, מעט יותר מ-1% מהתוצרת יש להפנות למאכל בעלי חיים (בתנאי שהם שייכים לכהן) או להשמדה 77; איסור ערלה - תנובת העץ בשלוש השנים הראשונות שלו אסורה במאכל.
בנוסף קיימת מצוות ה שמיטה - איסור לעבוד את האדמה ולשווק את תוצרתה בכל שנה שביעית.
יצוין כי בימינו נמצאו כמה פתרונות הלכתיים לשיווק תוצרת בשנת שמיטה, כגון הסתמכות על היתר מכירה או על אוצר בית דין78.
76 בהצעת החוק נכללו סעיפים המקנים לפקחים ולמינהל שירות המזון במשרד הבריאות סמכויות לפסול לשיווק ואף להשמיד תוצרת שאינה עומדת בדרישות החוק - סעיף 12 וסעיף 14 )(ד להצעת החוק.
77 הנחיות הרבנות הראשית, אגף כשרות ארצי, המדור למצוות התלויות בארץ.
לא כל אחד מפתרונות הלכתיים אלה מקובל על כל האוכלוסייה הדתית במדינה 200 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 כמות התוצרת המושמדת ואיכותה משרד מבקר המדינה מצא כי אין בידי המשרד לשירותי דת, הרה"ר, משרד החקלאות או מועצת הצמחים נתונים כלשהם על אודות כמות התוצרת המושמדת או אובדת מטעמי כשרות, אם כמעשר, אם כערלה ואם בשנת שמיטה, כמה מתוכה מועבר להאכלת בעלי חיים וכמה להשמדה.
כך גם אין בידם נתונים על איכות התוצרת המושמדת - כמה מתוכה באיכות גבוהה, כמה באיכות נמוכה יותר וכמה אינו ראוי למאכל אדם.
הרה"ר מסרה למשרד מבקר המדינה כי על התוצרת המופרשת כמעשר להיות ראויה למאכל אדם, אך אין צורך שתהיה באיכות גבוהה.
יש חקלאים המפרישים מעשר עוד בשטחי הגידול או בבתי האריזה, ובוחרים על פי רוב את התוצרת באיכות הנמוכה ביותר.
לעומת זאת, יש חקלאים השולחים את התוצרת לשווקים הסיטוניים כשאינה מעוׂשרת, ואז מופרש המעשר בשוק, לעתים מתוך תוצרת באיכות ט ובה שנועדה למכירה.
יו"ר התאחדות חקלאי ישראל מסר למשרד מבקר המדינה כי כמחצית מהתוצרת המושמדת אכן באיכות נחותה ביותר, ואולם המחצית האחרת בהחלט ראויה למאכל אדם, לא כל שכן לתעשייה79 .
כתוצאה מכך, מעשר המופרש בשוק הסיטוני ובמקומות אחרים הוא לעתים מתוצרת באיכות טובה או לפחות כזו הראויה למאכל אדם.
על היקף הכמויות המושמדות בשווקים הסיטוניים ניתן ללמוד ממסמך של הרה"ר שבו צוין כי בשוק הסיטוני בצריפין העריכו בשנת 2013 כי רק עלות הפינוי וההובלה לאתר פסולת של חלק מהמעשר עומדת על כמיליון ש"ח בשנה.
המשרד לשירותי דת מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי נתון זה שגוי ועמד באותה עת על 355,000 ,ש"ח ואילו לאחר מכן הוחלט להעביר חלק מהמעשר להאכלת בעלי חיים של כהן וכתוצאה מכך פחת הסכום האמור ל- 90,000 ש"ח.
עוד מסר המשרד לשירותי דת כי אין אפשרות לרכז נתונים מדויקים על כמות התוצרת הנלקחת למעשרות בשל מגבלות כוח אדם ותקציב, וכי הפתרון המועדף לגבי פינוי תוצרת זו הוא העברתה למאכל בעלי חיים שנמכרו לכהן.
לדברי המשרד הרבנות מנסה לעשות כך כשמתאפשר הדבר ובפרט בשווקים ה סיטוניים הגדולים.
המועצה הדתית ירושלים מסרה למשרד מבקר המדינה כי ההפרשות לתרומות ולמעשרות בירושלים מועברות לגן החיות העירוני.
מהאמור לעיל עולה כי כמויות גדולות של פירות וירקות הראויים למאכל אדם, ולעתים אף באיכות גבוהה מאוד, מושמדות או אובדות מטעמי כשרות, בלי שהמשרד לשירותי דת, הרה"ר, משרד החקלאות או מועצת הצמחים יחזיקו בנתונים לגביהן.
עוד נמצא כי למרות הנחיית הרה"ר כי ניתן להעביר פירות וירקות מעשר למאכל בהמות של כהן, נעשה הדבר בהיקף מצומצם בלבד ביחס לכלל הכמויות המושמדות בישראל כמעשר.
79 ראו גם: אורה קורן ועדי דברת-מזריץ, "חקלאים: כחצי מהיבול המושמד בשל חובת המעשר - ראוי למאכל", דה מרקר חדשות, 28.
אבדן מזון- השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות 201 .
:שם הדוח אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 העברה לנזקקים על פי ההלכה, תוצרת שמיטה מותרת לאכילה באופן מסוים, וכן פירות ערלה מותרים בדרך מסוימת לאכילה למי שאינו יהודי.
נמצא כי אף ששיעור משמעותי מהתוצרת הנפסלת למאכל או לשיווק בשל איסור ערלה או שמיטה ראויה למאכל אדם ולעתים אף הנה באיכות גבוהה - לא בחנו המשרד לשירותי דת, הרה"ר, משרד החקלאות ומועצת הצמחים את האפשרות להפנות תוצרת זו, בכפוף לדרישות ההלכה, להאכלת נזקקים, יהודים או שאינם יהודים.
על כן רובה הגדול של תוצרת זו אובד או מופנה להטמנה באתרי פסולת - על כל ההשלכות החברתיות, הכלכליות והסביבתיות הכרוכות בכך.
ריבוי כשרויות וכפל מעשר הסמכות למתן ההכשר מבחינת תרומות ומעשרות היא בידי הרבנות שבתחום הרשות המקומית, הכפופה לרה"ר.
במקביל למערך הכשרות הממלכתי הזה פועלים עשרות גופים פרטיים המכונים "בד"צים" (בתי דין צדק), המעניקים למפעלים ולבתי עסק תעודות השגחה "למהדרין" תמורת תשלום80 .
בדוח מבקר המדינה מאוקטובר 2014 צוין כי "גופי הכשרות הפרטיים אינם כפופים לכללי אסדרה או שקיפות: מחיריהם אינם מפוקחים, וחלקם אינם מאוגדים.
כמו כן, אין בידי המשרד לשירותי דת רשימה של הארגונים הפרטיים המעניקים תעודות כשרות"81.
יצוין כי התשלום שגובים גופים אלה מהחקלאים גבוה באופן משמעותי מהתשלום שגובה מהם הרבנות המקומית, ומתווסף עליו.
בביקורת נמצא ש"ריבוי הכשרויות" מביא לעתים גם לכפל מעשר, כאשר גוף כשרות אחד אינו סומך ידיו על תעודת הכשרות שהנפיק גוף כשרות אחר כגון הרה"ר או בד"ץ "מהדרין" אחר.
התוצאה במקרים כאלה היא הכפלה של התוצרת החקלאית המושמדת, לרבות תוצרת איכותית, שכן המעשר הנוסף נלקח מתוצרת שהופרש ממנה כבר מעשר.
לדוגמה, לפי מדריך כשרות שמפרסמת המועצה הדתית ירושלים, בשוק הסיטוני בעיר קיימת "הקפדה מכל התוצרת ללא הסתמכות על שום הפרשה קודמת או כל קולא אחרת" 82 .
יצוין כי גם צה"ל נוהג לדרוש מכל ספק תעודת כשרות, דבר הגורר לעתים הפרשת מעשר נוסף.
80 ,ראו בעניין זה מבקר המדינהדוח שנתי 59ב ( 2009 ), "הפיקוח על כשרות המזון" (להלן- דוח הכשרות), עמ' 991-990 .
81 מבקר המדינה, דוח שנתי 65א ( 2014 '), "מיסוי רבנים, 'מקובלים' ובד"צים", עמ 303-302 .
82 "מדריך כשרות פסח תשע"ד ולכל ימות השנה לקראת שנת השמיטה", בהוצאת הרה"ר והמועצה הדתית ירושלים ( 2014 ); דוח הכשרות, עמ' 1004 -1001 .
שם הדוח: אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 פיקוח ובקרה של הרה"ר יש שהרבנות המקומית שוכרת את שירותיו של גוף פרטי לצורך מתן אישורי כשרות.
לדוגמה, השוק הסיטוני בצריפין - הגדול מסוגו במדינה - נמצא בתחום אחריותה של המועצה הדתית באר יעקב.
היות שלמועצה אין מחלקת כשרות, נשכרו על ידה שירותיו של גוף פרטי לפקח על הכשרות בשוק הסיטוני.
גוף זה מנפק לסוחרים תעודת כשרות חתומה בשתי חותמות, האחת של הרבנות המקומית והשנייה של הגוף הפרטי עצמו.
היועץ המשפטי של הרה"ר הלין על הבעייתיות שבמצב זה בפני מנכ"ל המשרד לשירותי דת והרה"ר, במכתבו מיולי 2014 : "הרבנות המקומית באר יעקב אינה מעורבת כלל, לכאורה, בניהול השוטף של הכשרות בשוק הסיטונאי שדרכו עוברת סחורה הנצרכת על ידי ציבור צרכנים גדול ובכללם שומרי כשרות רבים.
על גבי אישורי הכשרות שמוציא המכון הגוף [ לתוצרת]הפרטי החקלאית היוצאת מן השוק מופיעים, ככלל, שתי חותמות כשרות.
האחת, של הרבנות המקומית באר עושה]הגוף הפרטי[ יעקב שהמכון בה שימוש בהסכמתה, והשנייה, של המכון עצמו.
]הגוף הפרטי[ ,דומה שאין להכביר מילים אודות הכשל שבסיטואציה האמורה.
יסודה של הרבנות המוסדית-ממלכתית הוא שהסמכות למתן תעודת הכשר נתונה בידי גורם רבני-שלטוני, ככלל, הרב המקומי, המופקד על תחום הכשרות ואשר תחתיו פועלת מערכת ציבורית שלטונית שנועדה להנחות ולפקח על שירותי הכשרות הניתנים.
ההתנהלות המפורטת לעיל מהווה לכאורה התפרקות של הרבנות המקומית מאחריותה, סמכותה ושיקול דעתה".
משרד מבקר המדינה העלה כי המעשר והפיקוח עליו, כמו גם פסילת תוצרת חקלאית בשל איסור ערלה, נעשים לעתים, כמו במקרה האמור, על ידי גופים פרטיים וללא כל פיקוח של הרה"ר.
בנסיבות אלה יש קושי לרה"ר לדעת מה נעשה בתוצרת, אם הופרש כפל מעשרות אם לאו, אם נשלחה התוצרת להאבסת בעלי חיים ומה כמויות התוצרת הראויה למאכל אדם שנשלחו לאתרי הפסולת.
המשרד לשירותי דת מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי פעילות נותני ההכשרים הפרטיים אינה כפופה לפיקוח הרה"ר והמשרד לשירותי דת, למעט על פי חוק איסור הונאה בכשרות, התשמ"ג - 1983 , וכי מערך הכשרות הנו באחריות המועצות הדתיות והרשויות המקומיות.
המועצה הדתית באר יעקב מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 כי כחודש קודם לכן פנתה במכתב למשרד לשירותי דת בבקשה לאשר לה תקן למפקח כשרות כדי לאפשר לה לפקח על השוק הסיטוני.
המועצה הדתית ירושלים מסרה בתשובתה כי לדעתה ראוי להסדיר את נושא ריבוי הכשרויות על ידי כך שגופי הכשרות הפרטיים יידרשו לקבל רישיון מהרה"ר והיא תפקח על פעילותם, הן מבחינת מחירי שירותי הכשרות והן מבחינת רמת הכשרות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לשירותי דת ועל הרה"ר לבדוק את תופעת ריבוי הכשרויות ואת השלכותיה על היקף השמדת פירות וירקות, ולבחון את האפשרות לקבוע תקן כשרות אחד לתוצרת חקלאית שיהיה מקובל על כל הנוגעים בדבר, וסמכות אחת להענקת תעודת הכשרות.
אבדן מזון- השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות 203 .
:שם הדוח אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח כמות הנזקקים למזון במדינה, יהודים ושאינם יהודים, על המשרד לשירותי דת, הרה"ר, משרד החקלאות ומועצת הצמחים לשתף פעולה לצורך גיבוש דרכים להפניית תוצרת חקלאית האובדת או מושמדת מטעמי כשרות לנזקקים, בהתאם לדרישות ההלכה; מוצע כי פעולות אלה יבוצעו בשיתוף עם המועצה לביטחון תזונתי ועם עמותות להצלת מזון.
באשר לתוצרת חקלאית שאינה ראויה למאכל אדם, על המשרד לשירותי דת ועל הרה"ר לפעול בשיתוף עם משרד החקלאות ועם המשרד להג"ס לניצול יעיל של תוצרת זו באופן שיתרום גם לצמצום היקפי הטמנת הפסולת83 .
בתשובת המשרד לשירו תי דת נמסר כי המשרד והרה"ר מכירים בחשיבות הנושא בהתאם לאיסור "בל תשחית".
המשרד הוסיף וציין כי מדובר בסוגיה הדורשת תיאום בין-משרדי וכי במסגרת תיאום כזה הוא יפעל יחד עם הרה"ר לתת ככל הניתן את הפתרונות ההלכתיים הנדרשים.
חינוך הציבור להפחתת בזבוז מזון .
צמצום היווצרותם מלכתחילה של עודפי מזון הוא כאמור הדרך הראשונה במעלה לטיפול באבדן מזון - כך מתכלים פחות משאבי טבע הנדרשים לייצור המזון ופוחתים הנזקים הנלווים לכלכלה, לחברה ולסביבה, לרבות הצורך לטפל בסילוק הפסולת.
המפתח להפחתה משמעותית בכמויות המזון האובד והמבוזבז נמצא בידי הציבור הרחב.
מודעות הציבור לערכו של המזון ולמשמעויות בזבוזו, כמו גם חינוך הציבור לצמצום הבזבוז ונכונותו לשנות הרגלי צריכה והרגלי שימוש במזון, עשויים להפחית בעשרות אחוזים את כמויות המזון הנזרק לאשפה, הן במשקי הבית והן בגופים המספקים מזון, ולהוות חיסכון כספי משמעותי עבורם.
תכניות חינוך והסברה למניעת בזבוז בעולם .
במדינות ובאזורים שונים בעולם יזמו ממשלות תכניות ומסעי הסברה להפחתת בזבוז המזון, אשר עשויים לשמש מודל לחיקוי עבור ממשלת ישראל: בריטניה בשנת 2000 פתחה ממשלת בריטניה ביזמה רחבת -היקף, בהשתתפ ות גופים ציבוריים ופרטיים, להפחתת בזבוז המזון.
היא הקימה עמותה ללא כוונת רווח בשם Waste & Resources Action Program (להלן- WRAP ) לשם יישום תכנית למזעור הניצול של משאבי טבע, לצמצום בזבוז המזון ולהקטנת נפחי ההטמנה.
"ראו פירוט להלן בפרק "טיפול בעודפי מזון לפי מדרג עדיפויות 204 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 במסגרת התכנית נערכו סקרים ומחקרים נרחביםלהבנת הגורמים לבעיית בזבוז המזון ב כל אחד משלבי שרשרת הספקת המזון, ולשם איתור פתרונות אפשריים.
תוצאות הסקרים והמחקרים הובילו למסע הסברה שהשיקה WRAP ב- 2007 וסיסמתו"אהוב אוכל, שנא בזבוז" ( Love Food - Hate Waste )- שמטרתו הייתה להגביר את מודעות הצרכנים להיבטים הסביבתיים והכלכליים הכרוכים בבזבוז מזון.
מסע ההסברה העלה את נושא המזון לכותרות החדשות ולסדר היום הציבורי, תוך הצעת שיטות מעשיות לצרכנים ולמשקי הבית להפחתת הבזבוז.
להלן דוגמה לכרזה על משאית לפינוי אשפה כחלק ממסע ההסברה84" :.
בשלט נכתבאוהבי האוכל חוסכים כסף.
"ליש"ט בחודש על ידי השלכת פחות מזון לפח ב- 2009 דיווחה WRAP כי לאחר מסע ההסברה מ - 2007 נקטו1.
8 מיליון משקי בית בבריטניה צעדים לצמצום כמויות המזון שהם זורקים, וכתוצאה מכך פחתה כמות המזון שנזרקה בכ- 137,000 טונות ונחסכו כ-300 מיליון ליש"ט בשנה 85 .
ב- 2009 גם הכריזה ממשלת בריטניה "מלחמה על הבזבוז", ופרסמה צעדים מעשיים לצמצום בזבוז המזון בבריטניה, כמו: (א) תכנון מראש של קניית המזון ושל הארוחות 86 ; )(ב התחשבות בתוקף המוצרים; (ג) שימוש בשאריות מזון (פורסמו מתכונים מתאימים); (ד) .
שם 86 לדוגמה, במקום מבצע של 1+1, הוצע מבצע של 1+1 ( להקפאה" one free to freeze" ), כדי לעודד תכנון מראש ולהימנע מרכישת אוכל מיותר.
אבדן מזון- השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות 205 .
למידת שיטות לאחסון המזון לשם הארכת טריותו WRAP ממשיכה לפעול להפחתת בזבוז המזון בשיתוף עם יצרנים, סיטונאים, חנויות, קהילות מקומיות וכ-300 רשויות מקומיות87.
בספרו "פסולת - חשיפתה של שערוריית בזבוז המזון העולמי" משנת 2009 , פירט ההיסטוריון הבריטי טריסטרם סטיוארט את האמצעים שכל אדם יכול ליישם כדי לצמצם את בזבוז המזון.
הוא הציע, בין היתר: (א) לא לציית לתאריכי התפוגה באופן עיוור - לטעום או לפחות להריח כל מוצר לפני שזורקים אותו; (ב) להעדיף רשתות מזון המפרסמות כי הן תורמות את עודפי המזון שלהן; (ג) לספר לילדים על האנשים שמגדלים את המזון שהם אוכלים ועל המאמץ המושקע בו, כדי שילמדו להעריך אותו88.
מסע הסברה במערב לונדון בשנים 2013 -2012 הביא לירידה בשיעור של כ-14% בבזבוז המזון תוך שישה חודשים בלבד.
ההסברה הושתתה על פרסומים ברדיו, בעיתונות המקומית, על גבי מכוניות ואוטובוסים, בחנויות ובשלטי חוצות, ועל מעורבות קהילתית.
עלותה הייתה 168,472 ליש"ט ותוצאתה חיסכון שנתי של15.
5 מיליון ליש"ט, מתוכם1.
3 מיליון ליש"ט חיסכון שנתי לרשות המקומית ו-14.
מיליון ליש"ט לתושבים בכנס ש קיימה WRAP בפברואר 2014 בלונדון, הודיעה העמותה כי מאז 2007 (השנה שהושק בה מסע ההסברה הארצי הנרחב) חלה ירידה בשיעור 21% בכמות המזון המבוזבז בבריטניה (למעלה מ-1 )מיליון טונות בשנהוהצרכנים חסכו 13 מיליארד ליש"ט89.
האיחוד האירופי ב- 2011 גיבש האיחוד האירופי (EU) רשימת עצות להפחתת בזבוז המזון במשקי הבית 90 .
תכננו את ארוחותיכם לכל השבוע.
בדקו אילו מצרכים יש לכם והוסיפו לרשימה רק את המצרכים החסרים.
אל תתפתו להצעות ואל תצאו לקניות כשאתם רעבים.
 "קנו גם פירות וירקות "כעורים .
הם טובים לצריכה ומזינים גם אם אינם מושלמים מבחינת המראה.
 דאגו לתקינות המקרר .
בדקו איטום וטמפרטורה.
לטריות מרבית ולהארכת תקופת השימוש יש לשמור את המזון בטמפרטורה שבין 1 ל-5 .
פרי שזה עתה התרכך יכול לשמש להכנת עוגות, ואילו ירקות ניתן לנצל להכנת מרק.
 למדו להבין את המונחים "לשיווק עד" ו"עדיף להשתמש לפני" 91 .
אלה הן הצעות היצרנים לתוחלת האיכות המרבית של המוצר ואין הן מצביעות דווקא על תפוגת בטיחות המזון.
World Resources Institute, "Reducing Food Loss and Waste", working paper, May 2013 .
88 אור עזרתי, "האיש שמבשל ארוחות ל- 5,000 "איש משאריות מזון", "הארץ 1.
com 90 FAO - 2013 ', עמ39.
91 ראו להלן בפרק "תוקף מזון- תאריכי תפוגה והנחיות אחסון".
שם הדוח: אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015  השתמשו בשאריות.
במקום לזרוק אותן לפח, השתמשו בהן כמרכיבים לארוחה למחרת.
 מה שנכנס ראשון יוצא ראשון .
בקנותכם מזון חדש, העבירו את הפריטים הקודמים לקדמת המקרר והמזווה ואת החדשים מקמו מאחור.
כל אחד יכול למלא את צלחתו מחדש אחרי שסיים.
 קנו רק מה שאתם צריכים.
לדוגמה, קנו פירות וירקות בתפזורת ולא באריזה, בהתאם לצורך.
הקפיאו מנות של מזון מבושל לימים שאתם עייפים מכדי לבשל.
אם אתם אוכלים רק חלק מהלחם, הקפיאו אותו והפשירו פרוסות אחדות לפי הצורך.
 הפכו שאריות מזון לדשן לגינה.
לא ניתן להימנע כליל משאריות מזון, אך אפשר לנצל אותן לקומפוסט - דשן לצמחים.
הולנד מ- 2010 פעלו משרד החקלאות והמשרד לעניינים כלכליים בהולנד במטרה להפחית את בזבוז המזון ב-20% עד 2015 : הם הכריזו על 2014 כ"שנה של הפסקת בזבוז המזון" בשיתוף עם תעשיית המזון; יזמו מסעי הסברה להעלאת המודעות לבזבוז מזון ותחרויות ופרסים לעסקים ולצרכנים שיציעו שיטות יעילות להפ חתת בזבוז המזון או למניעתו; וכן הציעו תמיכה למסעדות שאינן מבזבזות מזון.
צעדים נוספים שנקטו משרדים אלה היו מתן המלצות לצרכנים לגבי אחסון מזון והסרת חסמים למניעת בזבוז המזון ולהפחתתו.
כחלק מתהליך הסרת החסמים הובהרו המונחים לפקיעת תוקף מזון "עדיף לשימוש לפני" ו"לשימוש עד" ונבחנו שינויים אפשריים בחקיקה כמו מתן פטור מסימון תאריך התפוגה על מוצרים בעלי תוחלת חיים ארוכה במיוחד ומתן פטור לתורמי מזון מאחריות לנזק.
הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי ( OECD) - עידוד הפחתת פסולת במשקי הבית מדינות חברות ב- OECD אימצו שיטות שונות לעידוד הציבור להפחתת פסולת, לרבות פסולת מזון, באמצעות היטלים על איסוף פסולת ממשקי הבית.
דוח של הארגון מ- 201392 מצא בין היתר שהטלת היטלים על פינוי הפסולת היא דרך יעילה להפחתת כמות הפסולת, עד כדי 20%.
בדוח צוין כי קיימות שיטות שונות לגביית ההיטלים על איסוף פסולת ממשקי הבית: לפי תעריף אחיד , לפי גודל הבית, לפי תדירות איסוף הפסולת, לפי משקל או לפי נפח.
גביית ההיטלים משתנה ממדינה למדינה: במדינות שבהן ההיטל הוא על פי משקל או נפח (שווייץ, קוריאה הדרומית, יפן) נמצא שמשקי הבית מייצרים פחות פסולת (בין 25% ל-35% ,)פחות לעומת מדינות שהתעריף בהן אחיד.
92 ראו הערה11 ', עמ227 ,228.
אבדן מזון- השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות 207 .
:שם הדוח אבדן מזון - השלכות חברתיות, סביבתיות וכלכליות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מסקנת הדוח האמור היא כי מדיניות משולבת של היטלים על הפסולת, של הפרדת סוגי הפסולת ושל הסברה היא השיטה היעילה ביותר לעידוד התנהגות המיטיבה עם הסביבה במשקי הבית.
פעולות המשרד להג"ס ומשרד החינוך לעידוד הפחתת הצריכה ולצריכה נבונה .
המשרד להג"ס, כחלק מהיעד שהציב לעצמו להפחתת כמויות הפסולת הנוצרות מלכתחילה, פועל גם לחינוך הציבור להפחתת הצריכה ולצריכה נבונה.
בשנת 2011 יזם המשרד ומימן תשדיר בטלוויזיה בנושא קנייה מופרזת במרכולים, שסופה זריקת מזון ובזבוז כסף.
המשרד גם מפעיל אתר הסברה אינטרנטי לשמירה על הסביבה 93 , ובין היתר משיא בו עצות לצרכנות נבונה על ידי תכנון הקניות מראש.
משנה זו מציעים משרד החינוך והמשרד להג"ס השתלמויות למורים ולגננות בנושא קיימות והפרדת פסולת.
בתכניות לימוד אלה יש התייחסות גם לנזקים שגורמת הצריכה ה מופרזת לסביבה וכיצד ניתן להפחית את כמויות הפסולת באמצעות צמצום הצריכה ובאמצעות צריכה נבונה.
משרד החינוך והמשרד להג"ס מסרו למשרד מבקר המדינה ביולי 2014 כי מורים מכ-500 בתי ספר (מתוך כ- 1,700 בתי ספר יסודיים וכ-800 חטיבות ביניים) וכ- 1,000 גננות (מתוך כלל הגננות ב - 10,000 גני ילדים) השתתפו בתכנית האמורה.
משרד החינוך מסר גם שהגורמים הבוחרים אם להכניס את התכנית לבית הספר או לגן הם מנהלי בתי הספר והגננות, לעתים בעידוד הרשות המקומית או גורמי הפיקוח במשרד החינוך.
עוד מסר המשרד להג"ס כי הוא מבצע פעולות מגוונות להטמעת עקרונות לפיתוח בר -קיימא במערכת החינוך ובקהילה, ובכלל זה גם הטמעת הנושא של צמצום יצירת עודפי מזון.
עם זאת מסרו גורמים במשרד כי הנושא של אבדן מזון בכללותו והדרכים להתמודדות עמו נמצא עדיין בלימוד, במטרה לטפל בו בהמשך כמו באחדות מהמדינות המפותחות.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעולותיהם של המשרד להג "ס ומשרד החינוך לחינוך ילדי הגן ותלמידי בית הספר להפחתת הצריכה ולצריכה נ בונה במסגרת החינוך לקיימות בכלל ולהפחתת הפסולת בפרט.
עם זאת, התכנית עוסקת במידה מועטה בבזבוז מזון ואינה מהווה חלק מתכנית הלימודים הרשמית של משרד החינוך, אלא נתונה כאמור לבחירת מוסדות החינוך, וכתוצאה מכך רובם הגדול של ילדי ישראל טרם נחשף אליה.
בביקורת נמצא כי במשרד הכלכלה, האחראי גם לנושאי צרכנות ומסחר, בין היתר באמצעות הרשות להגנת הצרכן והסחר ההוגן (להלן - הרשות להגנת הצרכן), וכן במועצה הישראלית לצרכנות - לא גובשו תכניות לחינוך הציבור להפחתה בצריכת המזון ולצמצום בזבוזו.