HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מוטלת עלי ו החובה להכין תכניות לימודים להוראת השואה לכל המגזרים ולכל הגילים, להרחיב את הוראתה גם לתחומי דעת נוספים, לבדוק את הפעילויות ואת תכניות הלימוד במכונים, לספק למורים אמצעים פדגוגיים כדי להתמודד עם השאלות המורכבות הכרוכות בהוראת נושא רגיש זה ולהנחותם.
מינהל תקשוב ומערכות מידע (להלן - המינהל) אחראי לתחום מערכות המידע במשרד החינוך (להלן - המשרד).
המינהל הוא הגוף המופקד על ניהול תשתיות המחשוב, על הנתונים המערכתיים ועל שירותי המחשוב של משרד החינוך.
מנהלת המינהל כפופה ישירות למנכ"ל המשרד.
הוצאות המינהל בשנת 2007 היו כ-117 מיליון ש"ח.
כ-77 מיליון ש"ח- 66% מהתקציב- הוצאו בתקנה תקציבית "שירותי מחשוב ויישומים", בעיקר עבור שירותי כוח אדם חיצוני.
בשנת 2008 היה סך ההוצאות כ-133 מיליון ש"ח.
כ-99 מיליון ש"ח- 74% מהתקציב- הוצאו בתקנה האמורה לעיל.
הוצאות משכורת והוצאות נלוות של 46 ,עובדי מדינה שאף הם עובדי המינהל, אינן נכללות בהוצאות התקציב של המינהל, אלא בסעיפים אחרים שבתקציב המשרד.
במאי 2009 הועסקו במינהל313 :עובדים46 עובדי מדינה ו-267 עובדי חברות כוח אדם, מהם 252 עובדים המועסקים במסגרת מכרזי בתי תכנה ו-15 בשיטת עלות בתוספת עמלה (+ COST ).
העסקת עובדי כוח אדם חיצוני נעשית באמצעות 11 .
חברות כוח אדם המינהל אחראי לאספקת שירותים למוסדות חינוך בתחומים האלה: 1 .
פיתוח ותחזוקה של מערכות מידע, ובכללן: מערכת מידע לניהול בית ספר (להלן - מנב"ס), כלי פדגוגי לשימוש המורה (להלן - מנבסון), מערכות מרכזיות web-יות4 (כמו שיבוץ של מורים, מערכת דיווח נתוני שכר למורים עובדי מדינה - מדב"ס), תשתיות טכנולוגיות כמו רשת התקשורת המינהלית (קישורים), עמדות מחשבים למורים, תחזוקת מחשבים מינהליים ותשתיות מקומיות בבתי ספר, ומתן שירותי התקנה, הדרכה, תמיכה והטמעה של יישומים לבתי ספר.
שירותים לעובדי הוראה, כגון שירותים ומידע אישי (צפייה בתלוש שכר, דוחות השתלמות) ותכניות לימודים.
שירותים ומידע לקהלי יעד: מוסדות רשויות, תלמידים והורים.
בחודשים פברואר -ספטמבר 2009 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בניהול המינהל, ובכללם: תכנון תכנית העבודה ותקצובה; תפקוד ועדת ההיגוי לענייני מחשוב; סדרי העסקת עובדי חברות כוח אדם ובתי תכנה; הסכם השקעה חוזרת עם חברה; פרויקט מנב"ס ומנבסון ואבטחת המידע.
הביקורת נעשתה במשרד .
מערכות בעלות ממשק אינטרנט ובהן אוסף טכנולוגיות ויישומים שונים משרד החינוך 847 .
החינוך, ובדיקות השלמה נעשו בבתי ספר, ברשות מקומית ובמשרד האוצר - באגף התקציבים ובאגף החשב הכללי (להלן - החשכ"ל).
תכנון תכנית העבודה ותקצובה .
נוהל מפת"ח 5 (להלן- הנוהל) הוא נוהל מסגרת לטיפול כולל בניהול המחשוב בארגון, ובכלל זה בניית תכנית עבודה ליחידת המחשוב.
על פי הנוהל, תכנית העבודה השנתית (להלן - התכנית) היא הבסיס והמסגרת לכל פעילות יחידת המחשוב ולתקצובה.
התכנית בנויה על פי שני סוגי תקציבים: תקציב פיתוח לפי מערכות ותקציב תחזוקה לפי נושאים.
הנוהל קובע כמה שלבים בבניית התכנית, ובהם: ריכוז הדרישות של המשתמשים; תמחור הדרישות; הגדרת הגורם האחראי לביצוען; בניית מסגרת תקציבית מפורטת לפי אותן דרישות; מעקב אחר ביצוע; מידע להנהלת הארגון; בקרות והתראות; סיכום תכנית עבודה שנתית.
בנוהל נקבע כי "גורם הפיתוח האחראי לדרישה, יגדיר משימות לגורמים מבצעים עפ"י התמהיל התקציבי של הדרישה, לו"ז לסיום, והגדרת התוצרים והמוצרים של הדרישה.
בתהליך זה מוגדרת לכל דרישה טבלת תכנון משימות עפ"י גורמים מבצעים.
טבלה זו מהווה מסגרת בסיסית בתכנית העבודה".
על המשתמש (יוזם הדרישה) להגדיר בין היתר את התועלת או החיסכון הצפוי ואת סדר העדיפויות לדרישות שהגיש.
על פי הסדר הזה ינופו דרישות בסדר עדיפות נמוך עד שתיווצר התאמה בין היכולת לבצע משימות ובין התקציב הנתון.
על הגורם המבצע להעריך את העלויות ולוח הזמנים לפי פירוט המרכיבים השונים, ולקיים מעקב אחר מצב המשימות על ידי השוואה של תכנון מול ביצוע בהיבטי לוח הזמנים, תקציב ותוצרים.
גם הגורם האחראי לדרישה צריך לבצע מעקב אחר המשימות הנוגעות בה ולקבל דיווח על מצבן.
עוד נקבע בנוהל: יש להגיש להנהלת ה משרד מידע ריכוזי המציג נתוני תכנון לעומת הביצוע; יש לקבוע אמות מידה לבקרה והתראה על חריגות תקציב ומצב משימות; יש להגדיר את תהליך סיכום התכנית בשני אופנים: הליך טכני, שבו תוערך יכולתם של גורמי הפיתוח לעמוד ביעדי התכנית באמצעות השוואת התכנון לביצוע לפי מדדים שיוגדרו על ידי גורמי הנהלה, והליך חשיבתי להערכת ההון האנושי שיידרש נוכח פערי היכולת הקיימים בתהליכי היישום והטכנולוגיות הצפויות.
הביקורת העלתה שאין בידי המינהל נתונים כספיים על העלות של כל פרויקט ומשימה, ולכן גם אין אפשרות לקבל את העלות המצטברת לכל פרויקט ומשימה.
הביקורת מצאה שתהליך בניית תכנית העבודה לא .
5 נוהל מפת"ח (מסגרת פיתוח ותחזוקה) הוא נוהל מסגרת לטיפול כולל בניהול המערכת הממוחשבת בארגון הן ברמת הפרויקט והן ברמת הארגון בכללותו.
הממשלה החליטה שהנוהל יחול על כל המערכות הממוחשבות הממשלתיות, על מערכות שהמשרדים מפתחים בכוחות עצמם, ועל מערכות הנבנות בידי גו רמי חוץ (ספקי חומרה ותכנה).
בדיקת משרד מבקר המדינה התבססה על מהדורה 8.
0 של נוהל מפת"ח שפורסמה בשנת 2006 .
נעשה על פי הנדרש בנוהל: אין חלוקה בין מערכות לתחזוקה ומערכות לפיתוח (כך גם בתקציב המינהל); אין הערכות תקציביות לפי דרישות; אין ניפוי דרישות לפי סדרי עדיפויות; אין גיבוש מסגרת תקציבית מפורטת לפי דרישות; לא תמיד נעשית בדיקה של עלות-תועלת בהשוואה לחלופות; לא מתקיים דיון עם הנהלת המשרד בעניין חריגות בביצוע המשימות וסיכום התכנית.
בתשובת המשרד מדצמבר 2009 נמסר כי כל הפעילויות של המינהל מסווגות למשימות.
עוד נמסר כי במינהל נאספים ומתועדים כל נתוני העלות במונחים של חודשי אדם המושקעים בכל פרויקט ומשימה, וניתן לבצע הערכת עלות עבור כל פרויקט, וכי קיים תיעוד המפרט כמה זמן נמצאת כל מערכת בפיתוח וכמה זמן היא נמצאת בתחזוקה.
לעניין הקשר שבין הנהלת המשרד למינהל צוין כי הדיון עם ההנהלה נעשה בדרך כלל במסגרת "מרתון תקציבי", וכי לפני כשנה הוקם מינהל התכנון במשרד החינוך בהתאם למתודולוגיה שקבע משרד ראש הממשלה, ומועברים אליו דיווחים ותכניות עבודה בהתאם לדרישותיו.
המשרד הוסיף שהמינהל מדווח להנהלה כנדרש ולפי בקשתה, וכי ההנהלה מקיימת מעקב אחר דיווחים אלה ואחר משימות המינהל בהתאם לשיקול דעתה.
משרד מבקר המדינה מעיר שהפעילויות המתוארות בתשובת המשרד אינן עולות בקנה אחד עם אלו הנדרשות על פי הנוהל.
כתוצאה מכך הנהלת המשרד אינה מקבלת דיווח מפורט על התמורה בעבור התקציב שהיא מקציבה למינהל.
ועדת ההיגוי לענייני מחשוב .
החלטת הממשלה 6 משנת 1997 קובעתשמנכ"ל של כל משרד ממשלתי ימנה ועדת היגוי לענייני מחשוב (להלן - הוועדה), שתפקידיה בין היתר הם: הנחיית פעילות המחשוב והתקשורת; גיבוש סדרי תכנון, בקרה ופיקוח על פיתוח ורכש מערכות מידע במשרד; גיבוש תקציבים, תפיסות מחשוביות לעבודת המשרד, סדרי קדימויות ואבטחת מי דע.
בראש הוועדה יעמוד מנכ"ל המשרד או הסמנכ "ל למינהל, וחבריה יהיו מנהל אגף מערכות מידע במשרד, קצין הביטחון, היועץ המשפטי, חשב המשרד, המבקר הפנימי, קצין התקציבים, והממונה על אבטחת מידע רגיש במשרד ראש הממשלה.
הוראת תכ"ם (תקנון כספים ומשק, מטעם החשב הכללי)7 , אשר הייתה בתוקף עד אוגוסט 2008 (ושאינה מופיעה בתכ"ם החדש), קבעה שלא יאוחר מ -31 במרס בכל שנה יוגשו לחברי הוועדה המסמכים האלה: הצעה לתכנית עבודה שנתית לשנה הבאה ודוח על התקדמות המיזמים שאושרו על ידי הוועדה בשנה הקודמת, שלהם יהיה אחראי מנהל מערכות המידע של המ שרד; דוח ביצוע התקציב של השנה הקודמת (בסעיפי המחשוב), שלו יהיו אחראים חשב המשרד וקצין .
הוועדה תדון בהצעה ותמליץ על תכנית מחשוב, והיא תובא לאישור אגף התקציבים במשרד האוצר.
תכנית זו תוגש לאגף התקציבים לא יאוחר מ-30 ביוני בכל שנה.
הביקורת העלתה שאמנם הוקמה ועדת היגוי שבה משתתפים הסמנכ"ל למינהל ולמשאבי אנוש (כיו"ר), חשב המשרד, מנהלת המינהל, המבקר הפנימי ואחרים, אך הוועדה אינה ממלאת את מכלול תפקידיה, והיא דנה רק בנושאים הנוגעים לאבטחת מידע.
במכתב שכתבה מנהלת המינהל אל מנכ"לית המשרד במאי 2005 היא הציעה להרחיב את תפקידיה של ועדת ההיגוי הקיימת ולהסמיכה לטפל בכל נושאי מערכות המידע.
לפי המכתב, תפקידיה של הוועדה יהיו לקבוע מדיניות, לאשר את תכנית העבודה השנתית ולקבל דיווחים על ביצוע בשנה הקודמת.
באוקטובר 2005 הודיעה עוזרת המנכ"לית למנהלת המינהל, לחשב המשרד ולסמנכ"ל מינהל לכלכלה וכספים שהמנכ"לית החליטה על צירוף שני יועצים חיצוניים לוועדה.
הביקורת העלתה שההחלטה לא בוצעה.
מהאמור לעיל עולה כי עד מועד סיום הביקורת לא פעל המשרד לפי החלטת הממשלה, אשר ייעדה לוועדה תפקידים מרכזיים.
מן הראוי שנוסף על העיסוק בנושאי אבטחת המידע, תעסוק הוועדה בשאר התפקידים שהוטלו עליה ובכלל זה תקבע את מדיניות המשרד בנושא המחשוב, תאשר תכנית עבודה שנתית ורב-שנתית, תקבע סדרי עדיפויות למיזמים, תעקוב אחר התקדמות המיזמים שאושרו בתכנית, ותאשר את תקציב המחשוב.
נוכח פעילותה המצומצמת של הוועדה, ולמרות היקפי התקציב הניכרים המושקעים במחשוב, יוצא שהנהלת המשרד אינה מפקחת על התוצרים שמתקבלים עבור השקעה כל כך גדולה.
מן הראוי גם שמנכ"ל המשרד יבחן את האפשרות למנות יועצים חיצוניים לוועדה, כפי שהוחלט בשנת 2005 .
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהחשב הכללי יחדשאת תוקפה של הוראת התכ"ם בנושא ועדת היגוי למחשוב ויעקוב אחר ביצועה המלא.
סדרי העסקת עובדי חברות כוח אדם ובתי תכנה .
:הסדרים לרכישת שירותי כוח אדם אגף החשכ"ל פרסם בראשית שנות ה- 2000 מכרזים לרכישת שירותי כוח אדם מקצועי למיזמי מחשוב של הממשלה (להלן - עובדים חיצוניים).
העסקת רוב עובדי המינהל נעשית אפוא באחת משתי דרכי התקשרות עם עובדים חיצוניים שקבע החשכ"ל: (א) באמצעות חברות כוח אדם בשיטת עלות בתוספת עמלה (+ COST .
) (ב) באמצעות בתי תכנה בדרך של שעות עבודה במקצועות של טכנולוגיית המידע והתקשוב.
באוגוסט 2002 , בעקבות המכרז בשיטת עלות בתוספת עמלה (+ COST ), פרסם החשכ"ל הוראת שעה 8 ובה רשימה של עשר חברות כוח אדם שזכו במכרז לאספקת שירותי כוח אדם במקצועות המחשוב.
בהוראה נקבעו הנחיות לתשלום שכר לעובדים במקצועות המחשוב וטבלת שכר, וצוין בה שהשכר החודשי לעובד הוא השכר המרבי שייקבע על ידי מנהל המחשוב הראשי של המשרד הממשלתי, ושמורה לו הזכות לקבוע שכר נמוך יותר מהשכר המצוין בטבלה.
מקצועות המחשוב (וטכנולוגיות המידע) חולקו לשישה תחומים, ובכל תחום נקבעו שלוש רמות שכר לפי כישורי העובד ותפקידו.
על פי הוראת השעה חולקו עשר החברות שזכו במכרז לשתי קבוצות (קבוצה א' וקבוצה ב'), ונקבע עם איזו קבוצה יעבוד כל משרד ממשלתי.
בהוראה נקבע שהמשרד יעבוד עם החברות שבקבוצה א', וכי "בכל המקרים בהם המשרד ידרוש לקבל שירותים הנכללים בהוראת שעה זו מעובד שהמשרד בחר בו מראש, יבקש זאת המשרד מספקי 'הקבוצה הקבועה' בסבב מחזורי, לפי הסדר ברשימת הקבוצה הקבועה, כדי שמספר העובדים המסופקים על -ידי כל אחד מהספקים שבקבוצה הקבועה יהיה שווה.
כך ייעשה גם כאשר שירותי העובד עוברים מספק קיים".
הביקורת העלתה שבניגוד להוראת השעה, אשר קובעת שעל המשרד לעבוד רק עם חברות השייכות לקבוצה א', המשרד עובד עם חברה מקבוצה ב'.
הביקורת אף העלתה כי כל העובדים שהמשרד מעסיק לפי שיטת עלות בתוספת עמלה מועסקים באמצעות חברה מקבוצה ב', בניגוד להוראת החשכ"ל, וכי היקף ההתקשרות עמה בשנת 2008 היה כ- 5.
מיליון שקלים בתשובה על שאלת משרד מבקר המדינה – "מדוע כ ל העובדים בשיטת עלות בתוספת עמלה מועסקים באמצעות חברה שאינה נמנית עם הקבוצה שעמה רשאי המשרד לעבוד?
" - הציג המשרד את דף הפרסום של הוראת השעה עם רשימת החברות שאושרו למשרדי הממשלה, ובו הוספו בכתב יד ובחתימתו של חשב המשרד דאז שלוש חברות שאינן שייכות לקבוצה שהמשרד רשאי לעבוד עמה, ובהן החברה הנזכרת.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 הודיע חשב המשרד דאז שהכללת החברה בקבוצת הספקים נעשתה "אך ורק לאחר התייעצות אשר נתן את אישורו המפורש לעבודה מול ]דאז[ עם סגן החשב הכללי חברה זו".
יצוין כי חשב המשרד לא צירף כל אסמכתה התומכת בטענתו.
יוצא אפוא כי חשב המשרד דאז חרג מסמכותו בכך שהוסיף ספקים לרשימה והתיר למשרד להתקשר עם חברה שלא נמנתה עם הקבוצה שהמשרד אמור היה לעבוד עמה על פי הוראת השעה.
השינוי שהוכנס אינו תקין ופוגע בעקרונות יסוד של שקיפות ושוויון בין ספקים.
בקרה על נוכחות העובדים: בדיון שהתקיים אצל מנכ"לית המשרד דאז, גב' רונית תירוש, במרס 2005 טען חשב המשרד דאז שעובדי החברות מחתימים כרטיס ואינם מבצעים את עבודתם.
מנהלת המינהל טענה שאין לה אפשרות .
8 הוראת שעה משקי 2002/40.
היא הוסיפה במכתב למנכ"לית שכל העובדים נדרשים להחתים כרטיס בשעון נוכחות, והפיקוח על כך נעשה בדרך המקובלת במשרדי ממשלה.
בדיון נוסף שהתקיים במאי 2005 הוחלט שהחשב יגבש הצעה כיצד ניתן לקיים בקרה על נוכחות העובדים.
מועד היעד למימוש ההצעה נקבע ליוני 2005.
התברר כי מאז ובמשך כארבע שנים הנושא לא טופל.
בספטמבר 2008 פנה המשרד לספק תכנה בדרישה לכתיבת מודול (בתכנה הקיימת להחתמת כרטיס בשעון הנוכחות) לביצוע מעקב אחר משימות העובדים, עם אפשרות להזנת תכנון חודשי של שעות לכל עובד.
פיתוח התכנה לא הסתיים עד מועד סיום הביקורת, בספטמבר 2009 .
בתשובת המשרד מנובמבר 2009 הודיעהמנהלת המינהל שמודול התכנה מצוי בשלבי פיתוח אחרונים, והטמעתו בקרב העובדים צפויה להתבצע בתוך כשישה חודשים.
בביקורת נבדק מדגם אקראי של כרטיסי שעון נוכחות של עובדים חיצונים, ובו נכללו גם עובדים בשיטת ה עלות בתוספת עמלה (רשימה תקפה ל - 22.
) הביקורת העלתה של-4 מ-21 עובדים שנכללו במדגם אין כרטיס נוכחות.
התברר כי עובדים אלה מדווחים באופן ידני, וכי על פי דיווחים אלה שכרם משולם.
בתשובת המשרד מנובמבר 2009 הודיעה מנהלת המינהל כי "כל ארבעת העובדים האמורים עוסקים בהכנת משימות מוגדרות והבקרה על עבודתם נעשית מידי חודש ב חודשו על ידי האחראי מטעם המשרד המפקח על התפוקות ועל התוצרים של עבודתם, ומאשר את התשלום בגינם".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמשרד יוודא לאלתר כי לכל עובד חיצוני יש כרטיס נוכחות, וכי שכרם ישולם אך ורק על פי דיווח באמצעות כרטיס נוכחות המוחתם בשעון נוכחו ת.
יודגש כי החשכ"ל וחשב המשרד הצטרפו לעמדה זו כפי שעולה מתשובותיהם למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 , שבהן הם כתבו כי יש להחתים את ארבעת העובדים האמורים לעיל על דוח משולב של שעון נוכחות ודיווח ידני, שיאושר על ידי מנהלת המינהל ויצורף לחשבונות המוגשים לתשלום על ידי חברות כוח האדם.
:הענקת סמכויות לעובדים חיצוניים בנוהל שפרסמה נציבות שירות המדינה נקבע כי "קבלן או עובד חברת כ"א המועסק על ידי משרד לא יהיה מעורב בפעולות הביצוע הייעודיות של המשרד; הוא לא ישתלב בהיררכיה של המשרד ולא יעביר הוראות לעובדים אלא באמצעות הנהלת המשרד או על ידי עובד אחראי שנקבע לכך.
הוא לא ייצג את המשרד כלפי חוץ ולא ישתמש בניר הרשמי של המשרד לצרכי התכתבות"9 .
הביקורת העלתה שהמינהל מתנהל ללא הגדרה פורמאלית של בעלי התפקידים בו, סמכויותיהם, אחריותם וכפיפותם.
בהיעדר הגדרת תפקידים ביקש משרד מבקר המדינה הסבר על המבנה הארגוני של המשרד והתפקידים הכלולים בו, .
9 'הודעה מס48 /נב של נציבות שירות המדינה מיולי 1992 .
והעלה שמבין 13 ממונים שהשתלבו בהיררכיה של המינהל, שלושה הם עובדים חיצונים: האחראית על התשתיות; מנהל משאבים, רכש ותקצוב; האחראית על פעולות התקשוב במערכת החינוך.
יצוין כי בנוסף על כך שסמכויות ניה ול ניתנו לעובדים חיצוניים בניגוד לנוהל, לא הובהרו החובות המשפטיות הקשורות בתפקידיהם של העובדים החיצוניים, לרבות חובות הנובעות מדינים החלים על עובדי מדינה.
העובדים החיצוניים שולבו היטב בעבודת המשרד, וכבעלי תפקידים בכירים מרוכז בידיהם ידע מקצועי שהיה אמור לה יות בידי המשרד.
:העסקת עובדים בתפקידים מינהליים בביקורת עלה ששני עובדים חיצוניים הוצבו בתפקידי מטה ועסקו בעניינים מינהליים: מנהל משאבים, רכש ותקצוב וכותב מפרטים טכניים למכרזים.
יצוין כי על פי הוראות השעה, מטרת ההתקשרות עם חברות כוח אדם ובתי תכנה הייתה לקבל שירותי עובדים במקצועות המחשוב וטכנולוגיית המידע, אך המינהל הפר הנחיות אלה והעסיק באמצעות אותן חברות עובדים בתפקידים מינהליים בתנאי שכר שנקבעו לעובדי מחשוב.
משרד מבקר המדינה כבר העיר על כך בדוחות ביקורת קודמים בנושא 10 , אך הדבר טרם תוקן.
עלויות רכישת שירותי מחשוב .
הוצאות על עובדים חיצוניים: על פי הנתונים שמסר המינהל, ההוצאה בגין רכישת שירותי כוח אדם חיצוני הייתה בשנת 2008 כ-82.
4 מיליון ש"ח, שהם כ-62% מהוצאות המינהל לאותה שנה, שהיו כ -133 מיליון ש"ח.
במאי 2009 העסיק המינהל267 )עובדים (חלקם במשרה חלקית באמצעות חברות כוח אדם ובתי תכנה, בעלות חודשית של כ-7.
כמו כן העסיק המינהל 46 עובדי מדינה (שכרם של עובדים אלה לא נכלל בסכומים שפורטו לעיל).
בטבלה שלהלן מובאים נתונים על עלויות ההעסקה של העובדים החיצוניים במאי 2009: % מסך העובדים מספר עובדים עלות בש"ח .
10 ,מבקר המדינהדוח שנתי 46 ( 1996 ), בפרק "מערכות מידע ממוחשבות לניהול בתי ספר", עמ' 382 ; דוח שנתי 47 ( 1997 ), בפרק "כוח אדם באגף למיכון ולמערכות מידע", עמ' 356 ; ודוח שנתי 52 ב ( 2002 '), בפרק "התקשרויות של מינהל תקשוב ומערכות מידע", עמ682.
11 30 בין 10,001 ל- 20,000 .
40 107 בין 20,001 ל- 30,000 .
33 87 בין 30,001 ל- 40,000 .
9 23 בין 40,001 ל- 50,000 .
3 8 בין 50,001 ל- 60,000 .
1 3 בין 60,001 ל- 70,000 .
במאי 2009 הייתה העלות לעובד של העובדים החיצוניים גבוההביחס לזו של עובדים בכירים בשירות המדינה.
עלות השכר של כמעט כמחציתם - כ-120 , הייתה מעל ל- 30,000 ש"ח; העלות לעובד של11 עובדים הייתה 50,000 - 70,000 .
:ותק של העובדים החיצוניים זה שנים לא נוספו במערכת הממשלתית תקני כוח אדם בתחומי המחשוב.
העסקת עובדים ב אמצעות מכרזי כוח אדם בתחומי המחשוב נועדה לזכות בגמישות ניהולית ולנצל כוח אדם מקצועי בתחום על ידי גיוס עובדים מקצועיים לפרקי זמן קצובים בלי להופכם לעובדים קבועים.
הביקורת העלתה שחלק מהעובדים במינהל, בהם עובדים שעלות שכרם גבוהה מאוד, מועסקים כבר שנים רבות.
ל הלן טבלה המראה את התפלגות הוותק במינהל של העובדים החיצוניים (על פי נתוני חודש מאי 2009:) % מסך עובדים מספר עובדים ותק 19 51 עד שנה 12 32 שנה-שנתיים 23 62 3-5 שנים 26 69 6-10 שנים 20 53 מעל10 שנים 100 267 סה"כ מנתוני המשרד ומהטבלה עולה שכמעט מחצית מהעובדים החיצוניים ( 46% ) מועסקים במינהל יותר מחמש שנים, מהם53 ( עובדים20% ) מועסקים מעל עשר שנים, מתוכם חמישה עובדים מועסקים יותר מעשרים שנה.
55 מ-187 עובדים חיצוניים שעבדו במשך כל שנת 2008 דיווחו על יותר מ -180 שעות חודשיות בממוצע, ומהם 15 עובדים דיווחו על 200 .
שעות חודשיות בממוצע ויותר לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח עלויות השכר הגבוהות מאוד של כמחצית מהעובדים החיצוניים, ונוכח אי-ניצול יתרון הזמניות שבהעסקת 854 דוח שנתי60ב .
העובדים החיצוניים, על הנהלת המשרד ונציבות שירות המדינה לבחון דרך יעילה לניהול פרויקטים של מחשוב במינהל, ובכלל זה את מתכונת ההעסקה של העובדים החיצוניים.
בתשובת המשרד מנובמבר 2009 הודיעה מנהלת המינהל כי תפיסת מכרזי כוח האדם אכן נעשית במטרה לזכות בגמישות ניהולית, וכי מרבית עובדי המחשוב כיום הם עובדים חיצוניים מכיוון שבמשרדי הממשלה קיימת זה 15 שנה הקפאה של מצבת כוח האדם ביחידות המחשוב, סוגיה המצויה בדיונים בין החשכ"ל, אגף התקציבים, היחידה להסכמי שכר במשרד האוצר ונציבות שירות המדינה.
עוד נאמר כי פרישה ותחלופה מסיבית של עובדים מקצועיים עלולה לשתק את פעילות מערכות המחשוב, ושימור העובדים המקצועיים שהם בעלי ותק והיכרות מעמיקה עם מערכות המשרד מאפשר למינהל לשמר את הידע ולהפעיל מערך שירותי מחשוב ביעילות רבה יותר, תוך חיסכון בעלויות, וכי סעיפים אלה הוכנסו למכרזים על מנת לשמור על האינטרסים של משרדי הממשלה בשימור עובדים, והם מגובים בהוראות תכ"ם.
יצוין כי טענתה של מנהלת המינהל אינה עומדת במבחן המציאות, בין היתר נוכח עלויות ההעסקה הגבוהות של העובדים החיצוניים, משך הזמן שבו הם מועסקים במינהל, והעובדה שהחובות המשפטיות הקשורות לתפקיד וחלות על עובדי מדינה אינן חלות עליהם.
כמו כן הידע המקצועי האמור להיות מרוכז בידי המינהל מצוי בידי העובדים החיצוניים, דבר שלכאורה עשוי להפוך את המינהל ל"לקוח שבוי", ומחייב הסדרה דחופה של סוגיית חלוקת התפקידים בין עובדי מדינה ועובדים חיצוניים ותקנון ליבה ניהולית של עובדים ביחידות המחשוב במשרדי הממשלה.
מן הראוי שמשרד האוצר ונציבות שירות המדינה יסיימו את עבודת המטה בנושא, וכי ייקבעו ויאוישו התקנים הנדרשים להסדרת הנושא.
:ממצאי בדיקה חיצונית בדצמבר 2004 הגיש יועץ מחשוב דוח ביניים על ביקורת שעשה במינהל על פי בקשת חשב המשרד דאז.
במסקנות הביקורת הנוגעות לעבודה של חברות כוח אדם חיצוני נאמר שההוצאות בגין עובדים חיצוניים הן ההוצאות העיקריות בתקציב המינהל - כ-60% מהתקציב השנתי.
עוד נטען בדוח כי "אין כל הצדקה, להעסקה של מעל 50 עובדי חברות ברמה1 ו-2 .
רמות אלה הן רמות השכר הגבוהות ביותר מבין שש רמות השכר במכרז החשכ"ל בתגובתה על דוח הביניים מסרה מנהלת המינהל במרס 2005 למנכ"לית המשרד דאז, גב' רונית תירוש, כי "הפער בין המחירים המרביים של הספקים מצביע על כך שאין טעם להתייחס לרמות אלא למחירים המוצעים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי בפועל יש פערים משמעותיים בין התעריפים ברמות השונות.
בתשובת המשרד מנובמבר 2009 הודיעה מנ הלת המינהל כי תשובתה למנכ"לית התבססה על נתונים שהיו נכונים לשנת 2004 , שבה קיבל המשרד הנחות ניכרות מארבע חברות, אך הנחות אלה כבר בוטלו.
היא הוסיפה כי המינהל עושה מאמץ לצמצם את מספר העובדים ברמות השכר 1 ו-2 .
, שהן כאמור רמות השכר הגבוהות ביותר לדעת משרד מבקר המדינה, המינהל אינו עושה די לצמצום מספר העובדים ברמות השכר האמורות לעיל, ומצב זה עדיין נמשך.
מן הראוי משרד החינוך 855 .
שהמינהל ינקוט צעדים ממשיים לתיקון המצב, שטומן בחובו הוצאות ניכרות לאוצר המדינה.
נמצא שהעובדים החיצוניים שולבו היטב בעבודת המינהל, בידיהם מרוכז ידע מקצועי שהיה אמור להיות בידי המינהל, עלויות ההעסקה שלהם גבוהות מאוד, והעסקתם אינה ארעית.
הביקורת העלתה שחלק מהליקויים הועלו כבר בביקורות קודמות של משרד מבקר המדינה במשרד החינוך.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המשרד לבחון ללא דיחוי וביסודיות מהי הצורה הנאותה לנהל פרויקטים של מחשוב בהיבטי עלות, יעילות, תכליתיות, תקינות, ושמירה על מאפיינים ייחודיים של ליבת העבודה של המינהל.
הסכם השקעה חוזרת עם חברה .
במאי 2004 'נחתם הסכם בין המשרד ובין חברה א לשכירת רישיונות תכנה וזכות לשדרוגן עבור כל מערכת החינוך ( School Agreemen t ,).
ההסכם נחתם לחמש שנים בעלות כוללת של כ-53 'מיליון ש"ח (לא כולל מע"מ).
בהסכם התחייבה חברה א להעמיד לרשות המשרד תקציב של כ-2.
3 מיליון דולר לתקופה מרבית של חמש שנים, להשקעה חוזרת, לשיפור תשתיות התקשוב במערכת החינוך.
היקף התקציב לניצול נקבע לפי שנה, באופן פרוגרסיבי משנת 2004 עד שנת 2009 .
על פי ההסכם, תקציבים אלה יושקעו בתשתיות תקשוב, אך לא ברישיונות תכנה, על פי החלטת המשרד ובאישור חברה א'.
המשרד קבע שהגוף האחראי למימוש ההסכם הוא המינהל, אשר יביא את הצעותיו לתכנית השקעה חוזרת לפני ועדה שמינה המשרד ובה שותפים חמישה חברים.
ההחלטה במה להשקיע תהיה בידי המינהל ובאישורן של הוועדה וחברה א'.
בחירת הספקים, ההתקשרות עמם והתשלום להם ייעשו על ידי חברה א'.
יצוין כי אף שההתקשרות עם הספקים והתשלום להם בוצעו על ידי חברה א', שעליה לא חל חוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 , חוק זה חל על המשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לנקוט משנה זהירות במקום שבו הסכם עלול לפתוח פתח לכך שרכישות בסכומים משמעותיים כל כך המתבצעות עבורו ייעשו שלא לפי חוק חובת המכרזים.
מינהלת מנב"ס וקישורים .
מינהלת מנב"ס וקישורים (להלן - המינהלת) היא גוף הפועל במ סגרת המינהל.
המינהלת מפקחת על יישום, הקמה, הפעלה, הטמעה ושירות לקוחות של מערכות שבהן נעשה שימוש בבתי ספר ברחבי הארץ, ובהן: מנב"ס - מערכת מידע לניהול בית ספר, המאגדת מידע אדמיניסטרטיבי ופדגוגי ומאפשרת הפקת דוחות ניהוליים; מנבסון - כלי פדגוגי לשימוש מורים, ה מאפשר הזנת ציונים, הערכות, אירועי משמעת, הפקת דוחות ועוד; מדב"ס - מערכת לדיווח על נתוני שכר למורים עובדי מדינה; שילוב - מערכת לניהול ילדים בעלי צרכים מיוחדים בבתי ספר.
הפיתוח והתחזוקה של המערכת הם באחריות המינהל, אך הם נעשים על ידי כוח אדם חיצוני.
לצורך מימון המינהלת נכללה בתקציב המינהל תקנה תקציבית נפרדת: "מינהל בית ספרי וממ"ח" (מחשוב מערכת חינוכית).
תקציבה בשנת 2007 היה כ- 12 מיליון ש"ח, ובשנת 2008 - כ-15 .
מיליון ש"ח התקשרות להפעלת המינהלת: באפריל 2006 התקיים מכרז ל"הקמה ותפעול מינהלת לשילוב יישומים מינהלים מתוקשבים במערכת החינוך", ובו זכתה חברה ב'.
בשנת 2006 נחתם הסכם עם החברה, והוא כלל אפשרות הארכה לעוד ארבע שנים.
ביולי 2008 אישרה ועדת הרכישות את הארכת ההסכם מ- 1.
8 מיליון ש"ח (כולל מע"מ).
על פי ההסכם, התמורה עבור השירותים שמספקת חברה ב' תשולם בכל רבעון לפי התפוקות בפועל.
התפוקות יימדדו בעזרת נוסחאות המכילות רכיבים שונים, ולכל רכיב: יחידות מדידה, מחיר של כל יחידה ומשקל הרכיב בחישוב התמורה.
התברר שאף שההסכם נחתם בשנת 2006 , עד מועד סיום הביקורת (ספטמבר 2009 ) לא הצליח המינהל ליצור כלים למדידת התפוקות לפי הנוסחאות שנקבעו בהסכם.
עקב כך משולמת לספק 90% מהתמורה המרבית לפי ההסכם, באישור מנהלת המינהל וחשבות המשרד.
ביוני 2007 כתבה מנהלת המינהל מכתב לחשבות המשרד כדי לקבל אישור לתשלום חריג זה, ובו ציינה: "מאחר וטרם הושלמה התקנה והפעלת המערכת למדידת התפוקות בפועל, אנו מעריכים כי תמורה זו היא תמורה הולמת.
על פי הסיכום בפגישה המו"מ בנושא, תשולם לספק תמורה בגובה 90% מסכום ההתקשרות לשנה זו.
לאחר הפעלת מערכת מדידת התפוקות במלואה או ברובה, תתבצע בדיקת חוזרת של גובה התמורה.
במידה ויתגלה פער משמעותי, תושלם ההתחשבנות במהלך שנת ההתקשרות השנייה".
במכתב אחר, מדצמבר 2007 , כתבה מנהלת המינהל לסגן חשב המשרד דאז: "הפעלת התוכנה למדידת תפוקות מתעכבת, ולהערכתנו תסתיים בתום הרבעון השני, כלומר בתחילת מרס 2008 ".
באותו החודש השיב סגן החשב למנהלת המינהל שהוא מאשר לשלם לחברה 90% מסכום החוזה, "מאחר וכפי שציינת במכתבך התוכנה הבודקת טרם נכנסה לפעולה".
בהתייחסותו להערת הביקורת מאוקטובר 2009 כתב ס גן חשב המשרד דאז כי הוא אישר את התשלום האמור לעיל משום שהבין שמדובר בשנה אחת בלבד, לאחר ששאל ונענה שבתוך שנה תהיה מערכת שתמדוד את התפוקות, דבר שלא מומש.
עוד הוא מסר כי לדעתו המשרד לא היה צריך לפרסם מכרז שאין משרד החינוך 857 .
באפשרותו למדוד את תפוקותיו, כאשר התפוקות הן המדד העיקרי לתשלום, וכי כאשר ידע המשרד שהמצב יימשך יותר משנה, היה עליו לפרסם מכרז חדש.
בנושא זה העלה סגן חשב המשרד הנוכחי ספקות לגבי גובה התשלום המשוער, ומסר לחשב המשרד שעל פי חישובים שעשה מגיעים למשרד החזרים כספיים.
לביקורת נמסר על ידי מנהלת המינהל כי סכום התשלום החריג ( 90% מהתמורה המרבית על פי ההסכם) נקבע במשא ומתן שנוהל בעל פה עם החברה.
חלק מכספי ההשקעה החוזרת של חברה א' (כ- 107,000 דולר) תוקצבו בהסכם מינהלת מנב"ס לפיתוח תכנה למדידת התפוקות של חברה ב'.
פיתוח התכנה נעשה על ידי חברה שנבחרה לשם כך, והתשלום בוצע ישירות על ידי חברה א' על פי ההסכם בינה ובין המשרד.
מעיון בפרוטוקולים של ישיבות המינהל התברר שפיתוח התכנה נכשל.
בפרוטוקול מאוקטובר 2008 נגעה בנושא מנהלת המינהל, באמרה: "מה שנבנה עד כה לא משמש אותנו בכלל.
מבקשים שהמערכת תפותח מחדש באיכות ראויה.
לא יתכן שנמשיך לעבוד ללא מערכת".
עובדת שהייתה אחראית על המינהלת מטעם המשרד אמרה באותה ישיבה: "המערכת כמו שהיא לא מסוגלת לתת מענה לצרכים המינימאליים של המשרד".
עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2009 , לא הופעלה התכנה.
הביקורת העלתה שטרם הושלם פיתוח התכנה שמודדת את תפוקות הספק לפי אמות המידה שנקבעו בהסכם, ולכן כבר יותר משנתיים וחצי משלם המשרד לספק בכל רבעון, באישור חשב המשרד, 90% מהחשבונית שהספק מגיש בהתאם להיקף החוזה השנתי.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה מצב זה, שבו מתקיים מכרז ונחתם עם ספק הסכם, שבו המינהל מתחייב לשלם לספק לפי תפוקות, כשאין בידו אפשרות למדוד אותן, וכתוצאה מכך התשלום נעשה לפי הערכה, אשר אין הסבר על מה היא מבוססת מכיוון שהמשא ומתן עם הספק לא תועד.
בסוף שנות השמונים יזם המשרד את הקמת המנב"ס.
המנב"ס נועדה לספק למנהל בית הספר כלי ממוחשב להשגת פתרונות להפעלה יעילה של בית הספר, ולסייע לסגל המורים והעובדים במילוי תפקידם.