HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מאופיין של ההשלמות שדרשה יחידת התביעות של היאל"כ בנוגע לתיקים שהועברו אליה עולים ליקויים בפעולות החקירה שחוקרי המוסד ביצעו20 .
מבדיקת 77 דרישות אלה עולה כי בנוגע ל -18 ( מהתיקים23% ) התבקשו החוקרים להשלים פרטי חקירה, בנוגע ל-29 ( מהתיקים37% ) התבקש ביצועה של חקירה באזהרה, ובנוגע ל -39 ( מהתיקים50% .
) נדרשו החוקרים לחקור אנשים נוספים מיחידת התביעות של היאל"כ נמסר למשרד מבקר המדינה כי מלבד הליקויים שפורטו לעיל, הליקויים השכיחים בחקירות חוקרי המוסד הם אי-עימות החשודים עם הראיות שיש נגדם; ביצוע לקוי של חקירה באזהרה; אי -הקפד ה על דרישות חוק סדר הדין הפלילי (חקירת חשודים), התשס"ב - 2002 , בנושאים, כגון חקירה בשפת האם של העד ותיעוד; אי -צירוף דוח לשם קבילות התצלומים וההקלטות בבית המשפט; אי-תיעוד של חקירה סביבתית 21 ; הבטחת הבטחות לנחקרים בנוגע להמשך הטיפול בתיק ללא סמכות ואף ללא תיעוד.
מכלל הממצאים שהובאו לעיל עולה כי עדיין חוקרי המוסד פועלים על פי התפיסה שעבודתם נועדה לספק מידע בעיקר לשם דחיית התביעה לגמלה.
לא אחת הם אינם ממצים את החקירות ואינם מבצעים את פעולות החקירה הנדרשות לשם טיפול במישור הפלילי במקרים הראויים.
עוד עולה מהממצאים כי בהיעדר מדיניות מגובשת במוסד המסדירה את .
19 מתוך כלל התיקים שתובע הגמלה לא שיתף בהם פעולה עם החוקרים- ב- 45.
5% מהמקרים לא נחקר התובע, אף שנוצר עמו קשר, ב-18% מהמקרים הפסיק התובע לשתף פעולה בזמן החקירה, וב -36% מהמקרים הושארו לתובע הזמנות לחקירה במקום מגוריו ובידי קרוביו, אך הוא לא הגיע לחקירה.
20 לבקשת משרד מבקר המדינה הועברו לבדיקתו 77 בקשות השלמה מתוך כלל בקשות ההשלמה שנשלחו למוסד בשנים 2004 -2007 .
21 החוקרים שואלים שכנים ורושמים דוח פעולה ללא ציון שם השכנים.
ללא גביית הודעה בציון פרטי הנשאלים, מדובר בעדות שמיעה בלבד.
המוסד לביטוח לאומי 1325 .
המקרים שלא תבוצע בהם חקירה בשל היעדר עניין לציבור, נותרה החלטה זו בפועל בידי החוקרים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בעקבות החלטת הממשלה והמלצות הוועדות שפורטו לעיל היה על המוסד לפעול לקביעת מדיניות בנוגע לתפקיד החוקרים ול הביא לידי התוויית אמות מידה, באילו מקרים יסתפקו בגילוי המרמה והפסקת הגמלה ובאילו מקרים יידרש מיצוי החקירה לשם טיפול במישור הפלילי.
ואולם המוסד לא פעל בדרך זו, ובכך הנציח את המצב הקיים ותרם למעשה לבזבוז כספי ציבור.
סדרי העמדה לדין וסגירת תיקים .
היועץ המשפט י לממשלה מופקד על אכיפת החוק, גיבוש מדיניות התביעה והפיקוח על יישומה.
את החקירה מנהלים המשטרה או גורמים שלטוניים שהוסמכו לכך.
את התביעה מנהלים המשטרה, הפרקליטות וכן מי שהסמיך היועץ המשפטי לממשלה להיות תובע בדרך כלל או לסוג של משפטים או לבתי משפט מסוימים או למשפט מסוים22 .
המודל החקיקתי של סמכויות התביעה משקף רעיון של הפרדה בין סמכויות הרשות החוקרת לסמכויות הרשות המאשימה - התובעת, הגם שבחוקים מיוחדים נקבעו סדרי דין מיוחדים, המקנים לאותו גורם שלטוני סמכות חקירה ותביעה כאחד ואף שבעניינים "רגילים" רבים המשטרה מטפלת הן בחקירה והן בתביעה.
המוסד הוא רשות חוקרת.
לא הוענקו לו סמכויות הנתונות לתביעה.
לצורך קבלת החלטות בכל הקשור לעברות כלפי המוסד הוענקו סמכויות אלה ליחידת התביעות ביאל"כ, המתמחה בתחום הפשיעה הכלכלית, לרבות בעברות מרמה כלפי המוסד.
העברת תיקים ליחידת התביעות ביאל"כ .
על פי נוהל מינהל הגמלאות של המוסד, לאחר שהסתיימה החקירה על פקיד התביעות לבחון את ממצאיה, לקבל החלטה בעניין התביעה לגמלה ולהתייעץ עם מנהל המחלקה או התחום הרלוונטים בנוגע להמשך הטיפול במישור הפלילי.
אם מוחלט שיימשך הטיפול במישור הפלילי, התיק מועבר, בצירוף טופס הפנייה, להתייעצות עם נציג של הענף הרלוונטי במשרד הראשי; נציג הענף מחליט, על סמך ניסיונו ועל סמך הממצאים בתיק, אם יש מקום לדון בתיק עם מנהל יחידת התיאום ועם עורך דין מהלשכה המשפטית בישיבה משותפת (להלן - הישיבה המשותפת) לשם גיבוש החלטה בנוגע להמשך הטיפול בתיק; בישיבה המשותפת מוחלט אם להעביר את התיק ליחידת התביעות של היאל"כ לשם החלטה בנוגע .
לחסד"פ 1326 דוח שנתי59ב להגשת כתב אישום.
אם הוחלט בישיבה המשותפת להעביר את התיק ליחידת התביעות של היאל"כ, התיק מועבר, בצירוף תעודת עובד ציבור23 (להלן- תע"צ), שהפקיד שטיפל בתיק ממלא.
משרד מבקר המדינה סבור כי ההליך שנקבע במוסד לטיפול בתיקים שעולה מהם חשד לקיומו של היבט פלילי הוא הליך ארוך ומסורבל.
כנדרש מהחלטת הממשלה, עוד באפריל 2004 מסרה היאל"כ למוסד טיוטה ראשונית של "נוהל שיתוף פעולה בין המוסד לביטוח לאומי לבין משטרת ישראל/היחידה למאבק בפשיעה הכלכלית" (להלן - נוהל שת"פ).
נוהל שת"פ מסדיר את שיתוף הפעולה בין היאל"כ למוסד בנוגע לטיפול זרוע החקירות של היאל"כ בתלונות שהעביר המוסד; בנוגע להעברת מודיעין בין שני הגופים ובנוגע לטיפול בתיקים שחקרו חוקרי המוסד ומועברים ליחידת התביעות של היאל"כ לשם העמדת החשוד לדין.
רק במרס 2007 - כשלוש שנים לאחר תחילת העבודה על נוהל שת"פ ולאחר שבאוקטובר 2006 הודיע המשרד לבט"פ למוסד כי חתימה על הנוהל היא תנאי לחידוש הסמכת חוקרי המוסד לשנת 2007 לחקור לפי סעיף 2 לפקודת העדות - חתם המוסד על הנוהל המסדיר את שי תוף הפעולה בינו ובין היאל"כ.
בנוהל שת"פ נקבע הסדר העברת התיקים ליחידת התביעות לשם בחינת העמדת החשודים לדין.
נקבע כי תיקים שחקרו חוקרי המוסד יועברו ליחידת התביעות לאחר שצוות משותף המורכב מנציג היועץ המשפטי של המוסד, נציג אגף החקירות של המוסד, נציג יחידת התביעות של היאל"כ וראש מפלג חקירות בזרוע ביטוח לאומי שביאל"כ24 (להלן- הצוות) יקבע שיש ראיות לכאורה לביצוע עברה פלילית ושיש עניין לציבור בהעמדת החשוד לדין.
את אמות המידה להעמדת חשודים לדין תגבש היאל"כ על פי מדיניות התביעה של משטרת ישראל ושלה, והצוות יעדכן א ותן מפעם לפעם.
בנוהל נקבע כי השלמות החקירה שיידרשו בתיקים אלה יבוצעו על פי הנחיית הצוות, ונציגי היאל"כ בצוות הם שיחליטו איזה גוף יבצע את השלמת החקירה - המוסד או היאל"כ.
לצורך כל אלה ייפגש הצוות אחת לחודש.
נוהל שת"פ, המסדיר את אופן העברת התיקים לתביעה, היה אמור להחליף את נוהל מינהל הגמלאות של המוסד או להביא לשינויו ולהתאמתו לנוהל שת"פ.
הביקורת העלתה כי המוסד לא שינה, החליף או ביטל את נוהל מינהל הגמלאות וכי הוא ממשיך לעבוד על פיו, אף שהוא אינו עולה בקנה אחד עם נוהל שת"פ.
עוד העלתה הביקורת כי נוהל שת"פ אינו מקוים.
23 על פי סעיף23 , התשל"א]נוסח חדש[ לפקודת הראיות- 1971 , תעודת עובד ציבור היא תחליף למסירת עדות על ידי עובד ציבור.
תעודה זו משמשת "ראיה לכאורה" לאמור בה, בכפוף לזכות לחקור את עורכה.
24 בשנת 2007 שונה שמה של זרוע "ביטוח לאומי" (בטל"א) לזרוע "כללית".
המוסד לביטוח לאומי 1327 .
מביא לידי אי -מיצויו של הטיפול במישור הפלילי, גם במקרים הראויים לכך: (א) במדגם ב' נבדקו 90 תיקים אשר סימנו החוקרים כבעלי חשד לקיומו של היבט פלילי.
מטרת המדגם הייתה לבדוק את מיצוי הטיפול בהליך הפלילי על ידי המוסד.
מבדיקת תיקי מדגם ב' עלה, שגורמי המוסד השונים ובהם פקיד התביעות, מנהל התחום שבו הוגשה התביעה לגמלה ונציג מטעם ענף הגמלאות הרלוונטי הפסיקו את הטיפול במישור הפלילי בכ -96% :מהתיקים, אף שסומן בנוגע אליהם "קיים חשד להיבט פלילי": בכ -85% מהתיקים שהופסק הטיפול בהם קיבל פקיד התביעות את ההחלטה, בכ -9% מהתיקים קיבל אותה מנהל התחום ובכ -6% מהתיקים קיבלו אותה נציג הענף וכן המשתתפים בישיבה המשותפת.
בסופו של דבר ארבעה תיקים בלבד מתוך 90 התיקים שנבדקו הועברו אל יחידת התביעות ביאל"כ לשם החלטה בנוגע להעמדה לדין.
מנהלת מינהל הגמלאות מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2008 כי המונח "היבט פלילי" אינו חד-משמעי אלא מדובר בחשד שיש לבחון, הן בנוגע להשלכה על הזכאות והן בנוגע לכוונה של המבוטח להעלים מידע, ולפיכך סימון החקירה "קיים חשד להיבט פלילי" היא לפי התרשמות החוקר, אשר על פי הניסיון המצטבר, אינה מבוססת דיה בחלק מהתיקים ולעתים עולה שאין לראות בממצאי החקירה ניסיון להעלים מידע במכוון.
מנהלת מינהל הגמלאות סבורה שמתוקף היות המוסד גוף סוציאלי, ראוי שיבחן בראייה כוללת את התיקים ויפעיל גם סינון בתחום מומחיותו.
בתשובתה מפברואר 2009 , מסרה מנהלת מינהל הגמלאות כי לדעתה אין לבטל את נוהל מינהל הגמלאות מאחר שהוא אמור להסדיר את שלבי הליך הטיפול במוסד וזאת כדי למנוע צורך בהשלמת מידע והבהרות נוספות.
בתשובה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 :השיב סגן היועץ המשפטי למוסד "ההתעקשות לקיום הנוהל לשיתוף פעולה בין המוסד לבין היחידה מנותקת מהמציאות" ו: "ההליך שנקבע תלוש לחלוטין מהמציאות ואינו בר קיום".
לדבריו, היחסים בפועל בין המוסד ליאל"כ היו - ועדיין הם - מצוינים, ורצון להכתיב למוסד מתווה שלא מתאים לו ובכך גם חתימה בפועל על נוהל כזה אינם תורמים להתייעלות אלא להפך.
משרד מבקר המדינה סבור כי ההליך שנקבע בנוהל שת"פ בנוגע להעברת תיקי חקירה לתביעה להחלטתה בדבר העמדה לדין תואם את המודל החקיקתי של חלוקת הסמכויות בין הרשות החוקרת לרשות התובעת ואת הצורך לשקול גם שיקולים הנוגעים להיות המוסד גוף להבטחת ביטחון סוציאלי.
לפיכך, וכל עוד נוהל שת"פ בתוקף יש לפעול על פיו.
אם המוסד סבור כי הנוהל אינו ישים וכן אם לדעתו עליו לקבל גם את סמכויות התביעה, עליו ליזום עבודת מטה עם כל הנוגעים בדבר במגמה להציע חקיקה שתסדיר זאת.
באשר לנוהל מינהל הגמלאות, על המוסד לפשט וליעל אותו ולהתאימו למודל החקיקתי אשר פורט לעיל.
(ב) החלטה שלא להעמיד חשודים לדין עקב חוסר עניין לציבור או היעדר ראיות מספיקות צריכה להיות מתועדת ומנומקת.
הדבר חשוב גם לשם ביסוס אמות מידה של שקיפות ואחידות וכן כדי לאפשר פיקוח יעיל על החלטות אלה, כמתחייב במינהל ציבורי תקין.
1328 דוח שנתי59ב כאמור, מבדיקת תיקי מדגם ב' עלה כי ברוב התיקים הפסיק כבר פקיד התביעות את הטיפול במישור הפלילי, מלבד זה במרבית התיקים לא נמצאו מסמכים המתעדים את השיקולים שהנחו אותו בהחלטתו.
גם בכמחצית התיקים שהועברו לטיפול הגורמים האחרים במוסד לא צוינו השיקולים אשר התבססה עליהם ההחלטה שלא לפעול להעמדה לדין.
משרד מבקר המדינה מצביע על כך שגורמי המוסד השונים לא הקפידו על נימוק ותיעוד החלטותיהם בנושא, ובכך מנעו אפשרות לבצע בקרה על התהליך ולבדוק את השיקולים שהנחו אותם.
בתשובה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 השיב סגן היועץ המשפטי של המוסד כי השיקולים שהוא מפעיל בקבלת ה חלטותיו הם אלה המופעלים גם בפרקליטות.
כן הוא ציין: "בשל עומסי עבודה בלתי רגילים היה עלינו לצמצם את המלל שבקבלת ההחלטות כדי לא לעכב את העברת התיקים" וכי גורם הזמן הוא "מרכיב בעל חשיבות עליונה בטיפול בתיקים אלו".
משרד מבקר המדינה מעיר כי מתוצאות המדגם אשר פורטו לעיל עולה כי ברוב המקרים פקידי התביעות אינם מנמקים כלל את שיקוליהם, ובנסיבות אלה אין לדעת אם הם פועלים על פי שיקולי הפרקליטות.
(ג) סעיף 61 לחסד"פ קובע כי התובע מוסמך להורות על השלמת חקירה בעניין חומר שהועבר אליו, אם מצא שיש צורך בכך25.
כאמור, גם נוהל שת"פ קובע כי תובעי היאל"כ יוכלו להפנות את התיק להשלמת החקירה וכן לבחור אילו חוקרים יבצעו את ההשלמה - חוקרי המוסד או חוקרי היאל"כ.
מן הנתונים שמסרה יחידת התביעות ביאל"כ למשרד מבקר המדינה עולה כי בנוגע לכ-%4326 מהתיקים שהועברו אליה מהמוסד מאז הקמת היאל"כ בשנת0042 עד יוני 2008 התבקשה השלמה.
בנוגע לכ-48% מהתיקים הללו לא בוצעו ההשלמות הנדרשות, ו -%52 האחוזים הנותרים עדיין ממתינים לביצוע יתרת ההשלמות שהתבקשו27 .
נמצא כי לא תמיד ביצעו חוקרי המוסד את השלמות החקירה שביקשה היאל"כ לבצע, עקב הנחיה מאפריל 2006 של מנהל אגף החקירות דאז, שלפיה ככלל יבצעו חוקרי המוסד השלמות חקירה רק לאחר בדיקתו אם .
25 אף שהסעיף מציין הוראה למשטרה, אם "רשות חוקרת אחרת" פועלת, מוטלת עליה האחריות לבצע זאת.
26 בסך הכול הועברו 745 ,תיקים.
על פי נתוני היאל"כ 165 תיקים ממתינים לביצוע השלמה, ו-154 תיקים נסגרו במשך השנים.
מאחר שלא פילחה יחידת התביעות את סיבות הסגירה, אי -אפשר לדעת כמה מהם נסגרו משום שלא בוצעה ההשלמה שנדרשה, ולכן הנתון משוער.
27 נתוני יחידת התביעות של היאל"כ משקפים את התיקים שבנוגע אליהם התבקשה כל השלמה שהיא, ובכלל זה השלמת חקירה, השלמה של תע"צ ופרטים אחרים הנוגעים לתובע הגמלה.
המוסד לביטוח לאומי 1329 .
היא מוצדקת, אף שהדבר הוא בסמכות התביעה.
בשל כך לא מוצה בהם ההליך הפלילי.
בתשובה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 מסר מנהל אגף החקירות בעת מתן ההנחיה, כי רק בתחילת הדרך ביקש שהשלמות החקיר ה יעברו תחת ידו לצורך בדיקתם והנחיית החוקרים, וזאת כדי למנוע חקירות סרק וכדומה ולשם ביצוע פיקוח מתחייב.
משרד מבקר המדינה מעיר שבהתנהלות זו המוסד קבע בפועל את מדיניות התביעה, גם במקרים אשר כבר הועברו להחלטת התביעה המוסמכת.
כך הביא המוסד לידי אי -העמדה לדין ש ל חשודים שהגורם המוסמך סבר כי ראוי להעמידם לדין ולירידה לטמיון של משאבי חקירה יקרים.
בפסיקת בית המשפט העליון שפירשה אתסעיפים 60 ו-62 לחסד"פ נקבע כי החלטה בעניין העמדה לדין היא בסמכות המשטרה רק כאשר החקירה עצמה נעשית על ידי המשטרה וחומר החקירה מצוי ביד יה28 .
בנוגע לחקירות שגופים אחרים עושים, יש לפעול על פי הוראת סעיף 241)(ב לחסד"פ ולהעביר את חומר החקירה לפרקליט המחוז , אלא אם כן נקבע בחיקוק הסדר מיוחד לניהולה של התביעה.
מאחר שלא נקבע בחיקוק הסדר מיוחד לניהול התביעות בעברות בנוגע למוסד, הסמכות בעניין זה היא של פרקליט המחוז.
על פי נוהל מינהל הגמלאות המפרט את הליך הטיפול של המוסד בתיק שעולה ממנו חשד להיבט פלילי, אם הוחלט להעביר את התיק לתביעה, הוא מועבר ליחידת התביעות שביאל"כ.
גם על פי נוהל שת"פ, שנחתם בין המוסד ליאל"כ על המוסד להעביר תיקים שחקירתם הסתיימה ליח ידת התביעות שביאל"כ לשם העמדת החשודים לדין.
מכאן שהמוסד ויאל"כ פועלים כביכול שלא בהתאם לדין בהעברת חומרי החקירה ליחידת התביעות של היאל"כ.
עם זאת, משרד מבקר המדינה מציין שיש טעם בהעברת חומרי חקירה שביצע המוסד ליאל"כ, בהתחשב במטרות הקמת יאל"כ ובכך שהיא אמורה להתמחות בהגשת כתבי אישום בעברות מסוג זה.
המשטרה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 כי בחלק ניכר מהמקרים בהם עסקה הביקורת אין בעיית סמכות.
בעיה זו מתעוררת רק במקצת המקרים, כאשר מתקבלת החלטה להחזיר את התיקים למוסד לצורכי השלמה או לגנוז אותם.
בעיה זו אכן דורשת הסדרה.
המשטרה מציעה כי שר המשפטים יתקין תקנות המקנות לתובעי היאל"כ סמכויות ניהול תביעה.
28 רע"פ 03/ 322 משה ח.
בע"מ נ' מדינת ישראל, פ"ד נז(3 )851 .
1330 דוח שנתי59ב משרד מבקר המדינה ממליץ למשטרה ולמוסד לבחון את התשתית החוקית של העברת חומרי חקירה מהמוסד ליחידת התביעות ביאל"כ ובמידת הצורך ליזום חקיקה או התקנת תקנות להסדרתו בהתאם לדין.
מיצוי סנקציות כלפי חשודים בניסיון למרמה .
סעיף 327 לחוק הביטוח הלאומי מאפשר נקיטת סנקציות שאינן פליליות כלפי מבוטחים שניסו להשיג גמלה במרמה.
על פי סעיף זה, אם הוכח לדעת המוסד כי מקבל גמלה מסר מידע מטעה ביודעין או לא מסר מידע שיש לו השפעה על תשלום הגמלה, המוסד יכול לנקוט כלפיו צעדים, אם הוא מגיש תביעה חוזרת.
במרס 2008 פרסמה הביקורת הפנימית של המוסד דוח שעסק ביישום סעיף 327 לחוק הביטוח הלאומי.
מהדוח עלה כי הסנקציות האפשריות לפי סעיף 327 לחוק ננקטות במקרים מעטים ביותר .
מחלקת הביקורת הפנימית ציינה בדוח כי היא חוששת שמא לא ננקטו הסנקציות גם כשהיה אפשר לנקוט אותן.
משרד מבקר המדינה מצא, כי המוסד ממעט להעביר תיקים לתביעה לשם העמדת החשודים לדין; לפי ממצאי הביקורת הפנימית, הוא ממעט גם לפעול נגד המנסים לרמותו באמצעות הפעלת הסנקציה הקבועה בסעיף 327 לחוק הביטוח הלאומי.
היועץ המשפטי למוסד השיב למבקר המדינה: "אכן לא התקיים במוסד דיון מעמיק בעניין יישום סעיף 327 לחוק.
ביקשתי להפעיל את הסעיף במקרים חריגים ביותר.
לאור העובדה שהסניפים לא מפעילים אותו באופן אחיד.
הביקורת צודקת בכך שלא פעלנו די בעניין".
לדעת משרד מבקר המדינה, על המוסד להשתמש בכל ה סנקציות העומדות לרשותו כלפי מבוטחים שניסו להשיג גמלה במרמה , תוך כדי קביעת מדיניות בנוגע לאופן הפעלת הסנקציות השונות והיחס בינן ובין ההליכים הפליליים, עיגון המדיניות בנהלים והבטחת ביצוע אחיד בכלל הסניפים.
סדרי עבודתו של אגף החקירות .
לאגף החקירות במוסד משתייכים מטה ארצי (להלן - מטה האגף), האחראי לניהול מקצועי של מערך החקירות, היחידה הארצית לחקירות הונאה (להלן גם - היחידה הארצית), האחראית לביצוע חקירות יזומות על פי מידע מודיעיני ולטיפול בפרשיות, וכן חוקרי הסניפים, הנותנים מענה לצרכים השוטפים של הסניפים.
המוסד לביטוח לאומי 1331 .
תפקודו של מטה אגף החקירות .
כאמור, מטה האגף אחראי בין היתר להכשרה ולהדרכה של החוקרים; לגיבוש נוהלי עבודה, להנחלתם ולהטמעתם; לניהול מבצעי חקירה; לפיקוח ולבקרה על החוקרים.
חוקרי היחידה הארצית כפופים למטה האגף מבחינה מקצועית וניהולית, והחוקרים הפרוסים בסניפים כפופים לו מבחינה מקצועית29.
הכשרה, הדרכה והסמכה של חוקרים תפקיד חוקרי המוסד הוא לבצע בדיקה וחקירה לפי אמות המידה החוקיות והמקצועיות, ובכלל זה ריכוז מידע ונתונים ממקורות הסובבים את הנחקר, גביית עדויות וגביית הודעת הנחקר לאחר הצגת ממצאי החקירה לפניו.
כאמור, לחוקרים מוקנות סמכויות נרחבות לצורך ביצוע תפקידיהם, ובכלל זה הסמכות להיכנס לכל מקום הנדרש לצורך חקירה, הסמכות לדרוש כל מסמך, הסמכות לחקור כל אדם והסמכות לדרוש מידע מגוף ציבורי.
סמכויותיהם של החוקרים הן בעלות פוטנציאל פגיעה בזכויות חוקתיות של הפרט.
יש להכשיר ולהדריך את חוקרי המוסד בעניין השימוש הראוי בסמכויות הנתונות להם על פי חוק.
מחלקת הדרכה שבאגף ארגון תהליכי עבודה במינהל משאבי אנוש במוסד אחראית לביצוע קורס החקירות ומטה האגף שותף בבניית מערכי ההדרכה שלו.
ועדת מערך ה חקירות המליצה לפתח מערך גיוס, קליטה והדרכה, ואף הציעה מבנה של הכשרה.
על פי הצעת הוועדה, תיעשה הכשרת החוקרים בכמה שלבים, ובהם חניכה של חודשיים לפחות לצד חוקר ותיק; קורס חקירות בסיסי; חניכה נוספת במשך חודשיים לפחות לצד חוקר ותיק וקורס חקירות מרוכז בנושאי צילום, עיקוב ותשאול.
חצי שנה לאחר סיום אותה הכשרה יוסמך החוקר כחוקר עצמאי.
הביקורת העלתה כי בפועל החוקרים מוכשרים באמצעות קורס הדרכה אחד המורכב מחמש יחידות לימוד, בהיקף של כ -170 שעות, ובסופו מתקיים מבחן הסמכה.
קורסי ההדרכה מתבצעים במועדים לא קבועים, כשיש מספיק משתתפים לפתיחת קורס.
בשנים האחרונות הסתיימו קורסים בשנים 2000 , 2005 ו- 2008 .
נמצא כי לעתים חלפו כמה שנים בין מועד תחילת עבודתם של החוקרים למועד הסמכתם: כ-43% מ-63 החוקרים שהשתתפו בקורסי ההדרכה בשנים 2005 ו- 2008 הוכשרו לתפקיד רק בשנת עבודתם השלישית, כ -20% הוכשרו בשנת עבודתם הרביעית וכ -10% הוכשרו בשנת עבודתם החמישית.
מנתוני קובצי החקירות שהעביר המוסד למשרד מבקר המדינה עולה כי בפרק הזמן שבין כניסתם לתפקיד ובין מועד הכשרתם ביצעו החוקרים בדיקות וחקירות לבד, ללא פיקוח של חוקר נוסף.
29 מבחינה ניהולית הם כפופים למנהלי הסניפים שהם פועלים בהם.
1332 דוח שנתי59ב מהמתואר לעיל עולה שבמשך שנים מבצעים החוקרים בדיקות וחקירות, אף שלא הוכשרו לכך כראוי.
דבר זה עלול לפגוע בטיב עבודתם, בהטמעתן של שיטות עבודה ובאחידות הביצוע של פעולות חקירה.
יש לראות בחומרה ביצוען של פעולות חקירה העלולות לפגוע בזכויות יסוד של נחקרים בידי חוקרים שלא הוכשרו לכך.
ממלא מקום מנהל אגף החקירות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 כי תקופת ההמתנה לקורס מנוצלת לתהליך חניכה ולמידה תוך כדי פיקוח הדוק על עבודת החוקר המתלמד.
מלבד זה, תוכני הלימוד בקורס תואמים את תוכני הלימוד כמו שהמליצה עליהם ועדת מערך החקירות.
משרד מבקר המדינ ה מעיר כי בפועל נמצא שחוקרים אשר לא הוכשרו בקורס מבצעים פעולות חקירה ללא ליווי.
מלבד זה, המלצות ועדת מערך החקירות התייחסו גם למבנה תהליך ההכשרה ולא לתכניו בלבד, ואלה לא קוימו.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל העובדה שלחוקרים יש סמכויות חקירה נרחבות וכן כדי להבטי ח שתוצאות פעולות החקירה יעמדו במבחן בית המשפט, ראוי שחוקרים לא יבצעו חקירות בטרם יוכשרו כראוי וכי בתקופת ההמתנה לקורס יבצעו חקירות בפיקוח ובליווי צמודים של חוקרים מנוסים.
המשרד לבט"פ מעניק לחוקרי המוסד סמכות לחקור, על פי פקודת העדות כדי שההסמכה תאושר צריכים להתקיים שלושה תנאים: העובד הוא עובד ציבור הכפוף לדין משמעתי; העובד הוכשר בכל הנוגע לשימוש בסמכויות המוקנות לו, על פי תכנית ההכשרה שאישרה המשטרה; לעובד אין רישום פלילי.
לאחר אישור ההסמכה ניתנת לעובד תעודה המעידה על ההסמכה, החתומה בידי היועץ המשפטי של המשרד לבט"פ.
המשרד לבט"פ מסר למשרד מבקר המדינה כי אין הוא בודק אם החוקרים המוסמכים הוכשרו לתפקידם כנדרש.
בעניין זה המשרד לבט"פ מסתמך על הפנייה ועל ההתחייבות של הגוף המבקש את ההסמכה.
נמצא כי ברשימות שהגיש המוסד מדי שנה בשנה למשרד לבט"פ לשם הסמכת חוקרים נכל לו תדיר גם שמות חוקרים שטרם השתתפו בקורס הדרכה כלשהו מטעם המוסד.
משמעות הדברים היא שחוקרים אשר לא קיבלו כל הכשרה מוסמכים בידי המשרד לבט"פ לבצע פעולות חקירה.
בתשובת המשרד לבט"פ למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 נמסר כי הלשכה המשפטית במשרד לבט"פ תפעל לוודא את קי ומה של תכנית הכשרה לכל גוף אשר יבקש את חידוש ההסמכות לעובדיו.
המוסד השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 כי חוקרים שלא סיימו קורס ונמצאים בהליך של הכשרה לא יקבלו הסמכה לביצוע חקירות על פי פקודת העדות.
המוסד לביטוח לאומי 1333 .
גיבוש נוהלי עבודה קיומם של נוהלי עבודה המסדירים את אופן ביצוע פעולות החקירה חיוני לצורך אחידות פעולותיהם של החוקרים ויעילות ביצוען.
מלבד זה, חשוב כי כל ארגון וכל יחידה מינהלית, ובכלל זה אגף החקירות, יקיימו הליך מובנה של הפקת לקחים לאחר אירועים מסוימים ובכל תקופה קבועה.
גם ועדת מערך החקירות העלתה את הצורך בכתיב ת נוהלי עבודה לניהול אגף החקירות.
בביקורת נמצא כי באגף החקירות קיימים כמה נהלים בנושאים שונים, ואף הופצו בקרב החוקרים מכתבים, ובהם הנחיות בנושאים מסוימים.
ואולם לא יושמו המלצות ועדת מערך החקירות בעניין כתיבת נוהלי עבודה ואין באגף קובץ נהלים עדכני, סדור ומ אורגן, שמוגדרים בו תהליכים וסמכויות ורשומות בו הנחיות ברורות וחד -משמעיות בנוגע לניהול תיק חקירה ובדיקה, לאופן ביצוען של פעולות חקירה, לשיטות דיווח וכיוצא באלה.
מלבד זה, לא מתבצע באגף תהליך של הפקת לקחים מחקירות והפצתם למערך החוקר.
היעדרם של נהלים עלול להבי א לידי איכות נמוכה של החקירות, חוסר שיטתיות, אי-אחידות בביצוע החקירות וגישה אקראית בנוגע למיצוין של החקירות והבדיקות.
על מטה האגף לכתוב נוהלי עבודה ברורים ומובנים לחקירות ולבדיקות השוטפות.
בקרת איכות בקרת איכות היא חלק אינטגרלי של תהליך עבודה תקין ויעיל משום שהיא מאפשרת איתור ותיקון ליקויים וחריגות וכן התייעלות באמצעות למידה והפקת לקחים.
על פי התקן של המוסד, באגף החקירות מוקצה תקן לתפקיד של בקרה ופיקוח (להלן - בקרת איכות), אשר כולל על פי תיאור התפקיד שנכתב במוסד בין היתר: ביצוע בקרה על תיקי חקירה והנחיית החוקרים לבצע חקירות חוזרות והשלמות חקירה; מעקב אחר תיקון הליקויים; הכנת דוחות ביקורת המפרטים את ממצאי בדיקותיו והפצתם לגורמים המתאימים; וביצוע בקרה על נושא שכר העידוד.
על מנהל אגף החקירות לוודא שבקרת האיכות מבוצעת.
נמצא כי בפועל העובד המשובץ בתקן של בקרת האיכות ביצע משימות אחרות וכי אגף החקירות אינו מבצע בקרת איכות על עבודת החוקרים.
מנהל אגף החקירות בתקופה הרלוונטית, מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת, כי בכל שנה הגיעו אליו אלפי תיקים מהסניפים ומהענפים להתייעצות בשל מחלוקות בין פקידי התביעות לחוקרים בסניף, וכך התבצעה בקרה מסוימת על עבודת החוקרים.
מלבד זה, פקידי התביעות המקבלים את ממצאי החקירה מבצעים למעשה את הבקרה על עבודת החוקרים.
1334 דוח שנתי59ב לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה ראוי להחליף בקרת איכות בביקורת אקראית המבוצעת על ידי מטה האגף כמתואר לעיל או בבקרתם של פקידי התביעות.
היעדר בקרה נאותה, סדורה ומובנית מקשה על איתור ותיקון של ליקויים בתהליכי עבודה, חוסר מיומנות של החוקר וניהול לא יעיל של חקירה.
שכר עידוד שכר עידוד הוא מערכת מדידה ותגמול המקובלת בשירות הציבורי.
במוסד נהוג שכר עידוד בנוגע לרוב העובדים.
מערכת זו מודדת את התפוקה של קבוצות עבודה מוגדרות במוסד על פי מודדים שונים, ובהם מודדי יעילות ומדד איכות, ועל פי נתונים אלה ניתנת לעובדים תוספת שכר.
מטרת המערכת היא לעודד את העובדים להתייעל.
גם מערך החקירות30 מתוגמל באמצעות שכר עידוד, אשר שיעורו מגיע לכדי%20 .
מהשכר הכוללמערכת זו מבטאת את יעדי היחידה ומעודדת את החוקרים לסיים את חקירתם של תיקים רבים יותר.
המערכת מודדת את עבודתו של החוקר על פי מודדים של נפח פעילות (מספר תיקים, מספר נחקרים ומספר פעולות חקירה), משך זמן הטיפול בתיק ושיעור השלמות החקירה.
הפעולות הנלוות לחקירה, כגון עריכת שיחות טלפון וצילום מסמכים מגולמים במודדים אלה.
החוקרים נדרשים לסמן במערכת הממוחשבת את מספר פעולות החקירה שהם מבצעים, ועל בסיס רישומים אלה, מספר התיקים שחקירתם הסתיימה ומשך הזמן הנדרש לשם כך, מחושב שכר העידוד שלהם.
ועדת מערך החקירות עסקה גם בנושא שכר העידוד.
הועדה המליצה לעדכן את אמות המידה בנוגע לאיכות ולכמות, וכן לכלול באמות המידה לתגמול החוקרים את הכשרתו של החוקר.
הביקורת העלתה כי לא נקבע מהן הפעולות הנחשבות פעולות חקירה לצורך חישוב שכר עידוד.
מלבד זה, טרם יושמו המלצות ועדת מערך החקירות, ואמו ת המידה שעל פיהם מחושב שכר העידוד של החוקרים לא השתנו מאז שנת 1995.
כאמור, במערכת שכר העידוד במוסד מצוי רכיב של איכות.
גם במערכת שכר העידוד של אגף החקירות מצוי רכיב זה, אך עניין זה אינו מחושב משום שכאמור בין היתר אגף החקירות אינו מבצע בקרת איכות.
ראוי לציין כי בתחילת שנת 2008 הוחלט לעדכן את מערכת המדידה של אגף החקירות ולהקים מערכת בקרת איכות, אך עד מועד סיום הביקורת לא בוצע הדבר.
משרד מבקר המדינה מעיר למוסד כי שכר העידוד במודל הקיים, המבוסס על מספר התיקים שחקירתם הסתיימה, עשוי להיות תמריץ לסגירה מהירה לל א מיצוי החקירה ולהפחית את המוטיבציה לביצוע חקירות .
מלבד חוקרי יחידת ההונאה הארצית המוסד לביטוח לאומי 1335 .
איכותיות משום שהן מצריכות פעולות חקירה רבות יותר וגוזלות זמן רב יותר.
ממלא מקום מנהל אגף החקירות השיב למשרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2008 כי אכן, שיטת התגמול הנוכחית אינה ראויה, ולפיכך יטפל מינהל ארגון ושיטות בשינוי שיטת היישום של שכר העידוד בתכנית העבודה לשנת 2009.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המוסד לבחון את טיב הדרכתם של החוקרים ואת היקפה וכן את היקף הבקרה עליהם.
מלבד זה, עליו לקבוע מודל של שכר עידוד שתהיה לו השפעה מיטבית על עבודת החוקרים.
תפקוד היחידה הארצית לחקירות הונאה של המוסד .
היחידה הארצית לחקירות הונאה הוקמה במוסד על פי החלטת ממשלה שעניינה "תוכנית החירום לצמצום האבטלה" מאוגוסט 200131 .
באותה החלטה נקבע כי יש להרחיב את פעולות האכיפה בתחום תשלום גמלת האבטלה באמצעות הקמת יחידת חקירות מיוחדת במוס ד שתפעל לאיתור מבוטחים שעובדים ובה בעת נרשמים בלשכות תעסוקה כדורשי עבודה ומקבלים דמי אבטלה או גמלת הבטחת הכנסה.
תחילה גויסו שמונה חוקרים ליחידה זו, והיא החלה לפעול באוקטובר 2001.
בשנת 2002 , על פי יזמת שר העבודה והרווחה דאז, הרב שלמה בניזרי, סיכמו שר העבודה והרווחה ושר האוצר דאז, מר סילבן שלום, כי היחידה הארצית של המוסד תורחב 32 .
מכיוון שפעולותיה הביאו לידי חשיפה של מעשי מרמה רבים בנימוקים לאותו סיכום צוין כי שלא כמו החקירות המתבצעות בסניפים, שהן חקירות "מגיבות", חקירות היחידה הארצית הן חקירות יזומות, המבוססות על מידע מודיעיני שוטף שחוקריה אוספים.
מלבד זה, פעולות היחידה הארצית מאופיינות במעקבים, בתצפיות, בחקירות סביבתיות מקיפות ובצילום התובעים בזמן עבודתם.
עוד צוין כי תוצאות פעולותיה של היחידה הארצית מלמדות שאפשר להגדיל ללא היכר את שיעור חשיפת המתחזים באמצעות פעילות חקירה מרוכזת מוגברת המתבססת על מידע מודיעיני ובאמצעות ביצוע פעולות חקירה מיוחדות.
כן הוחלט להרחיב את תחום פעולתה של היחידה הארצית של המוסד, שעד אז עסקה בגמלאות אבטלה בלבד, למניעת ניצול לרעה של חוק הביטוח הלאומי בכל תחומי הפעולה של המוסד.
סיכומו של דבר, היחידה הארצית אמורה לשמש זרוע אכיפה לביצוע חקירות מורכבות ולטיפול במעשי הונאה נרחבים, מורכבים, .
31 החלטת הממשלה605 מ- 23.
32 משמונה חוקרים ל-32 .
חוקרים 1336 דוח שנתי59ב המתפרסים על פני כמה אזורים ואף על פני המדינה כולה והמוסד מגדיר אותם "פרשיות".
ממאפייני החקירות של היחידה הארצית שתוארו לעיל נגזר כי עליה לשתף פעולה עם גורמי אכיפה ארציים במשטרת ישראל כדוגמת היאל"כ.
ליחידה הארצית ארבע שלוחות: בצפון, במרכז, בירושלים ובדרום.
מלבד זה, קיים צוות מודיעין במשרד הראשי העוסק בקשר של אגף החקירות עם גורמי אכיפה אחרים ובבניית תיק מודיעין.