HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בדצמבר 2017 מסר משהב"ט למשרד מבקר המדינה בתגובה על ממצאי הביקורת (להלן - תגובת משהב"ט), כי "בבסיס ההחלטה [ על ביטול החלטות ]המנכ"ל ושר הביטחון לשעבר עמדו שיקולים הנוגעים לגמישות התפעולית, קביעת קריטריונים שוויוניים, יכולת איגום המשאבים, הסדרה לאישור תכנית עבודה ועוד ".
עוד מסר משהב"ט בתגובתו כי מסקנות שר הביטחון לשעבר בדבר "חוסר סדר" נפתרו באמצעות הנחיית המנכ"ל לרכז תמונת מצב כוללת של ההשקעה במרכיבי ביטחון ובאמצעות נוהל סדור הקובע קריטריונים ברורים להקצאת משאבים למימוש מרכיבי ביטחון.
הנוהל האמור אושר וצפוי להיות מוטמע בהמ"ב 40.
36 עד סוף2017 (להלן- הנוהל החדש).
27 איגום תקציבי הוא היכולת לשלב גופים נוספים במימון פרויקטים.
בהקשר זה הכוונה לפרויקטים הקשורים בהקמת מרכיבי ביטחון.
בנוהל החדש נקבע כי סדר העדיפויות למימוש מרכיבי ביטחון צריך להיקבע בתיאום עם פקע"ר.
עוד נקבעו בנוהל החדש תנאי סף להקצאת משאבים להקמה ושיקום של מרכיבי ביטחון בסיסיים: היותו של היישוב מסווג למרכיבי ביטחון על ידי פקע"ר28 .
והמלצות פקע"ר והפקמ"רים בדבר קיומו של צורך ביטחוני יצוין כי תנאי סף אלו מעוגנים בהוראות משהב"ט ובנהלים הקיימים.
עוד יצוין כי עד סוף ינואר 2018 הנוהל לא הוטמע בהמ"ב40.
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט כי הנוהל החדש וריכוז תמונת מצב של סך ההשקעות המבוצעות על ידי כלל הגופים במרכיבי ביטחון אינם פותרים את ההב דל בין סדר העדיפויות שקובע שר הביטחון ליחידה להתיישבות להשקעה במרכיבי ביטחון לבין סדר העדיפויות המבצעי שקובע אמ"ץ למטרה זו.
הקצאת מרכיבי ביטחון על בסיס סדרי עדיפויות שונים .
בנובמבר 2016 הגדיר שר הביטחון מר אביגדור ליברמן בדיון שהתקיים בראשותו את סדר העדיפויות ליחידה להתיישבות להשקעה במרכיבי ביטחון והעמיד בראשם את יישובי "עוטף עזה " ובכללם שדרות, ואת יישובי קו העימות בצפון הארץ בסמוך לגבול הצפון ובכללם יישובי הגולן.
ממסמך פקע"ר מדצמבר 2016 עולה כי סדר העדיפויות שהגדיר אמ"ץ לפקע"ר לשנת 2017 להשקעה במרכיבי הביטחון שונה מסדר העדיפויות שקבע שר הביטחון והוא כדלקמן: 1.
יישוביאיו"ש (פקמ"ז) 2.
יישובי"עוטף עזה " (פד"ם) 3.
)יישובי פתחת ניצנה (פד"ם 4.
)יישובים בסיווג "תפר" (פקמ"ז) ויישובים בסיווג "סמוך גדר" (פד"ם 5.
)יישובי גבול סוריה ולבנון (פצ"ן 6.
יישובי בקעת הירדןועמק המעיינות (פקמ"ז) ויישובי הנגב והערבה (פד"ם) .
28 בציון מפורש של טווח הקילומטרים מהגבול הבין-לאומי עבור יישובי פד"ם ( 7 ק"מ) ויישובי פצ"ן (9 .
)ק"מ מרכיבי ביטחון ביישובי העימות בפיקודים המרחביים | 1877 .
בביקורת עלה כי תכנית העבודה של היחידה להתיישבות לשנת 2017 , שגובשה בהתאם להנחיות שר הביטחון , אינה תואמת את הצרכים המבצעיים שהגדיר אמ"ץ היות והיא מקצה כמחצית מסך התקציב ליישובי פצ"ן, הנמצאים במקום החמישי בסדר העדיפויות המבצעי שקבע אמ"ץ לפקע"ר.
לעומת זאת, רק כ-9% מסך תקציב היחידה להתיישבות מוקצים ליישובי איו"ש, הנמצאים בראש סדר העדיפויות שקבע אמ"ץ.
בהקשר זה מסרה במרץ 2017 עוזרת שר הביטחון ליו"ר ועדת המשנה של ועדת חוץ וביטחון לענייני יהודה ושומרון את התייחסות צה"ל בנוגע לתכניות העבודה ותקציב מרכיבי הביטחון באיו"ש לשנים 2017 ו-2018 , בה נכתב כי "יישובי השב"מ29 ,20 במספר, אשר ברובם הם המאוימים ביותר באיום החדירה, צוידו במרכיבי ביטחון טכנולוגיים לפני כעשר שנים.
יישובי השב"מ אינם מוגנים כיום על פי הדרישה המבצעית.
מרכיבי הביטחון איבדו חלק מיעילותם ובנוסף נדרשת תוספת כיסוי בגזרות אשר מלכתחילה לא היה תקציב מספק עבורם".
באפריל 2017 מסר ראש מחלקת (להלן- רמ"ח) מיגון בפקע"ר לצוות הביקורת כי "באם פקע"ר היו מקבלים 30 ]תקציב היחידה להתיישבות[ מיליון ש"חהיינו משתמשים בהם אחרת".
ביוני 2017 היחידה[ מסר רמ"ח מיגון בפקע"ר לצוות הביקורת כי "שני הגופים מנהלים תקציבים נפרדים שהיו אמורים להיות מנוהלים ]להתיישבות ופקע"ר כתקציב אחד על ידי גוף מתכלל.
סדרי העדיפויות להקצאת מרכיבי ביטחון של שני הגופים שונים: שר הביטחון מגדיר את סדרי העדיפויות של היחידה להתיישבות, שהם, נכון להיום, 'עוטף עזה' ולאחר מכן יישובי גבול הצפון.
סגן הרמטכ"ל מגדיר לפקע"ר את סדרי העדיפויות, כאשר נכון להיום המיקוד הוא ביישובי איו"ש.
סדר העדיפויות של פקע"ר נקבע בהתאם לצורך המבצעי, המושפע בעיקר מרמת האי ומהסבירות להתרחשותו".
עוד ]על היישובים[ ום מסר רמ"ח מיגון לצוות הביקורת כי "תקציב מרכיבי הביטחון הממומש על ידי היחידה להתיישבות אינו נותן מענה לצרכים הדחופים, שהם, נכון להיום, השקעה בשב"ם (שטח ביטחון מיוחד) ביישובי יהודה ושומרון".
בתגובת צה"ל נמסר כי "תכנית העבודה לשנים 2018 -2017 של שני הגופים בוצעה תוך שקיפות מלאה ובצורה מתואמת.
קיים שיפור משמעותי באופן התכנון והביצוע של הפרויקטים".
בתגובת משהב"ט נמסר כי "היחידה להתיישבות כפופה להנחיות שר הביטחון ובהתאם לכך בתכנית העבודה 2017 הובאו בחשבון סדרי העדיפויות הגזרתיים שהוגדרו על ידי שר הביטחון בנובמבר 2016 ,.
אף על פי כןהשיקול המרכזי בהקצאת מרכיב ביטחון הינו הצורך הביטחוני והמבצעי שמעלה צה"ל, באמצעות הפיקודים המרחביים ופקע"ר .
נציג פקע"ר הינו חבר בוועדת .
29 שטחים ביטחוניים מיוחדים (להלן - שב"ם) הם שטחים מתוחמים הנמצאים סביב יישובים ישראליים אחדים באיו"ש.
הכניסה לשטחים אלה אסורה.
איסור הכניסה מנוטר באמצעות אמצעים טכנולוגיים לגילוי והתרעה כדוגמת מכ"מים ומצלמות, אשר מזהים תנועות חשודות ומתריעים למוקד ולרבש"ץ.
עד יולי 2017 ב-21 מתוך כ-120 יישובים באיו"ש הוקמו מרכיבי שב"ם טכנולוגי.
אינם מופנים ליישובים .
פקע"ר, בשיתוף עם הפיקודים המרחביים, מגדיר את הצורך המבצעי במרכיבי הביטחון ביישובים.
36 ובהתאם לוועדת ההקצאות - אין באפשרות היחידה להתיישבות לבצע הקמה או רכש של מרכיבי ביטחון ללא אישור פקע"ר.
קיומן של שתי תכניות עבודה נפרדות למרכיבי הביטחון (היחידה להתיישבות ופקע"ר), אשר מתואמות ביניהן ומשלימות אחת את השנייה, מהוות פתרון מאוזן, הנותן ביטוי הולם לצרכים הביטחוניים המבצעיים בהתאם להנחיות שר הביטחון ולעדיפות צה"ל, המשוקפים על ידי שותפות פקע"ר ופק מ"ר בתכנית העבודה של היחידה להתיישבות".
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט ולפקע"ר כי אמנם אין באפשרות היחידה להתיישבות לבצע הקמה של מרכיבי ביטחון ללא אישור פקע"ר, אך קיים הבדל בין סדר העדיפויות שקבע שר הביטחון ליחידה להתיישבות להשקעה במרכיבי ביטחון לבין סדר ה עדיפויות המבצעי שקבע אמ"ץ למטרה זו.
הקצאת מרכיבי הביטחון, כפי שבאה לידי ביטוי בתכנית העבודה של היחידה להתיישבות לשנת 2017 , אינה תואמת את סדר העדיפויות המבצעי שקבע צה"ל, ומביאה לכך שהמשאבים המוגבלים ממילא אינם מופנים ליישובים שנזקקים להם ביותר.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למשהב"ט כי על פי הוראותיו ופקודות צה"ל, גם היחידה להתיישבות וגם פקע"ר עוסקים בהקצאת תקציבים ובגיבוש סדרי עדיפויות למימוש מרכיבי ביטחון.
אולם נוכח היותם של מרכיבי הביטחון אמצעי מבצעי המיועד להגנת יישובים, ונוכח אחריותו הכוללת של צה"ל להגנת היישובים, על שר הביטחון ומנכ"ל משרדו להטיל על צה"ל לקבוע סדר עדיפויות אחיד לעבודת שני הגופים בהקצאת מרכיבי ביטחון, כל גוף בתחום אחריותו.
על היחידה להתיישבות לאמץ סדר עדיפויות זה, לפעול על פיו, ולהסדיר זאת בנהליה.
ההשקעה בשיקום והקמת מרכיבי ביטחון בסיסיים על ידי פקע"ר והיחידה להתיישבות .
36 , פקע"ר אחראי להגדיר רשימה של מרכיבי ביטחון בסיסיים30 , ואילו ועדת ההקצאות הפועלת במשהב"ט בראשות ראש היחידה להתיישבות31 אחראיתלאישור רשימה של מרכיבי ביטחון חריגים.
עוד קובעת ההוראה כי "מרכיבי ביטחון ממומנים הן מתקציב היחידה להתיישבות.
(בדגש על מרכיבי ביטחון חריגים, כהגדרתם) והן מתקציב פקע"ר (בדגש על מרכיבי ביטחון בסיסיים, כהגדרתם)".
30 בנספח להוראה מפורטים מרכיבי הביטחון הבסיסיים שכוללים, בין היתר, גדר היקפית, דרך היקפית, תאורה, שער חשמלי, מערכת כריזה, רכב ביטחון, חדר נשק ומכשירי קשר.
31 ההוראה מפרטת את הרכב ועדת ההקצאות: ראש היחידה להתיישבות מכהן כיושב ראש הוועדה, נציג היחידה להתיישבות מכהן כמזכיר הוועדה, וחברי הוועדה הם ראש ענף התיישבות בפקע"ר, נציגי אגף הכספים והתקציבים במשהב"ט ונציג היועץ המשפטי למערכת הביטחון.
מרכיבי ביטחון ביישובי העימות בפיקודים המרחביים | 1879 .
תקציבה הכולל של היחידה להתיישבות לשנת2016 היה23 מיליון ש"ח, ומכלל זה היא הקצתה למרכיבי ביטחון בסיסיים כ-21.
3 מיליון ש"ח(93% מהתקציב הכולל).
יצוין כי בפברואר 2017 מסר ראש היחידה להתיישבות לצוות הביקורת כי לא חלו שינויים של ממש בסך התקציב ובאופן חלוקתו במשך כמה שנים.
בשנת 2017 גדל תקציב היחידה ל -30 מיליון ש"ח, ומכלל זה היא הקצתה למרכיבי ביטחון בסיסיים כ-24.
8 מיליון ש"ח(83% )מהתקציב הכולל32 .
כלל התקציבים האמורים הוקצו להקמ ת מרכיבי ביטחון נוכח בלאי (שיקום) או צרכים חדשים (התעצמות).
לעומת זאת, בשנים האמורות לעיל השקיע פקע"ר בשיקום מרכיבי ביטחון ובהתעצמות כ-2 מיליון ש"ח ו-17 .
מיליון ש"ח, בהתאמה בתרשימים 4-2 שלהלן מובא מידע בנוגע לתקציב שיועד לשיקום והתעצמות במרכיבי ביטחון בשנים 2016 ו-2017: תרשים2 : שיעור הוצאות היחידה להתיישבות על מרכיבי ביטחון בסיסיים מכלל תקציבה .
על פי נתוני היחידה להתיישבות בעיבוד משרד מבקר המדינה.
32 יתרת התקציב יועדה להשקעה במרכיבי ביטחון חריגים ובפרויקטים בהשתתפות משרדי ממשלה אחרים, ראו פירוט להלן בפרק "ליקויים בפעילות היחידה להתיישבות".
תרשים 3 : חלוקת התקציב לשיקום והתעצמות במרכיבי ביטחון בסיסיים בין פקע"ר ובין היחידה להתיישבות בשנת 2016 )(במיליוני ש"ח .
תרשים 4 : חלוקת התקציב לשיקום והתעצמות במרכיבי ביטחון בסיסיים בין פקע"ר ובין היחידה להתיישבות בשנת 2017 )(במיליוני ש"ח .
על פי נתוני פקע"ר והיחידה להתיישבות בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מרכיבי ביטחון ביישובי העימות בפיקודים המרחביים | 1881 .
ביטחון בסיסיים, וזאת .
יוצא אפוא כי היחידה להתיישבות משקיעה את עיקר תקציבה במרכיבי ביטחון בסיסיים, וזאת בניגוד לע יקרון שנקבע בהמ"ב 40.
36 שעל פיו עיסוקה של היחידה להתיישבות יהיה בדגש על מרכיבי ביטחון חריגים.
למעשה היחידה להתיישבות היא הגורם המרכזי שמשקיע בשיקום והתעצמות של מרכיבי ביטחון בסיסיים, וזאת כאמור שלא על פי סדר העדיפויות המבצעי שקובע צה"ל.
משהב"ט מסר בתגובתו כי "משמעות משפט זה בהמ"ב [40.
36 ]שהיחידה להתיישבות רשאית לממן הקמה ורכש של מרכיבי ביטחון בדגש על מרכיבי ביטחון חריגים (משלימים).
הינה שאת מרכיבי הביטחון החריגים רשאית להקצות רק היחידה להתיישבות והיא איננה מרמזת על עיקר העשייה.
כמו כן נציין כי בהמשך ההוראה נקבע הן בפירוט סמכויות ועדת ההקצאות והן בפירוט סמכויות היחידה להתיישבות, הנחיות להקצאה כספית בהתייחס למרכיבי ביטחון בסיסיים".
עוד מסר משהב"ט בתגובתו כי "בימים אלו מתבצעת עבודת מטה בשיתוף כלל הגופים הנוגעים לרבות היועץ המשפטי למשהב"ט, לעדכון ותיקוף המ"ב 40.
36 ובכלל זה הבהרת הסעיף.
אשר יחדד את כוונת ההוראה כך שהיחידה להתיישבות רשאית לממן הקמה ורכש של מרכיבי ביטחון בסיסיים (לרבות שיקום, ריענון, הקמה) ורכש של מרכיבי ביטחון חריגים".
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט כי המ"ב 40.
36 אינה מבחינה באופן ברור בין תפקידי פקע"ר לבין תפקידי היחידה להתיישבות.
כתוצאה מכך, שני הגופים עוסקים באותו הנושא על פי סדרי עדיפויות שונים, ויש בכך כדי לפגוע בטיפול המיטבי הנדרש להגנת היישובים.
נוכח זאת, במסגרת עבודת המטה לעדכון המ"ב 40.
36 המתבצעת בימים אלועל משהב"ט להגדיר מחדש את פעילותו של כל אחד מהגופים בתחום מרכיבי הביטחון כדי להגיע ליעילות מרבית בהקצאת המשאבים למרכיבי ביטחון בהתאם ליתרונו היחסי של כל אחד מהם.
אחריות לתחזוקת מרכיבי ביטחון .
לאחר הקמתם של מרכיבי ביטחון יש צורך לתחזק אותם באופן שוטף, פעולה המחייבת הקצאת משאבים, כעולה גם מהמ"ב 40.
36 העוסקת ברכישה והקמה של מרכיבי ביטחון אשר כוללים "שיקום, רענון ותחזוקת מרכיבי ביטחון".
06433, אשר נכללת בקובץ הוראות הקובעות עקרונות, שיטות וכללים בנוגע להתקשרויות הרכש של משהב"ט, "חיי מערכת או מוצר משתרעים ל מן הזמן שבו מוגדרים מאפייניהם ועד ליום שבו נשלם תהליך הוצאתם משרות וחדלות ההוצאות השוטפות לאחזקתם ולתפעולם" (להלן – "מחזור חיים").
33 'הוראת משהב"ט מס40.
064 בנושא "הוראות כלכליות להתקשרויות משהב"ט- אומדן עלות מחזור חיים (L.
C )" שעודכנה לאחרונה באפריל2016.
משלימים וחריגים אין .
064 כי היתרונות הגלומים בביצוע אומדני עלות של "מחזור חיים" הם, בין היתר, "ראיה שלמה של משמעויות תקציביות של פרויקט בטווח הארוך ותכנון תקציבים רב-שנתיים.
העלאת הסיכוי למניעת בזבוז תקציבים בשלבים מוקדמים של פרויקט, על ידי זיהוי חוסרים בקיום תקציבים רב-שנתיים הנדרשים בשלבי ההמשך של חיי המערכת.
סיוע משמעותי להערכות נכונה ואופטימלית לתחזוקת המערכת ולתפעולה השוטף ובחירה בין חלופות לוגיסטיות.
שיפור משמעותי בתהליכי התכנון התקציבי הרב-שנתי במערכת הביטחון, כתוצאה מראיה של כל הפרויקטים ומשמעויותיהם התקציביות בטווח הארוך".
בביקורת עלה כי היחידה להתיישבות אינה עוסקת במימון תחזוקתם של מרכיבי הביטחון שהיא מקימה או משקמת.
עוד עלה כי בהחלטת היחידה להתיישבות להשקיע ברכ ישה והקמה של מרכיבי ביטחון משלימים וחריגים אין היא מתחשבת בעלויות "מחזור החיים" של המרכיבים ובכלל זה עלות התחזוקה שלהם, כמתחייב מהמ"ב 40.
:להלן הפרטים באוקטובר 2013 הציג כאמור פקע"ר למנכ"ל משהב"ט את תכניתו לסיווג מחודש של יישובים (תכנית פקע"ר מ-2012 ), ובמרץ2014 אישר שר הביטחון לשעבר תכנית זו.
בהצגת התכנית נקבע כי ההשקעה של גורמים שונים במרכיבי ביטחון שוחקת את תקציב התחזוקה, וזאת לנוכח העובדה כי "יש אחריות וסמכות כפו לה בין הגופים משהב"ט ופקע"ר.
אין הלימה בין בידי גורמים רבים מדי ]נמצאת[ יכולת להתעצמות ]ה[ ,התעצמות לאחזקה שאינם משקיעים באחזקה".
יצוין כי בדיון במרץ 2014 שבו אישר שר הביטחון לשעבר את תכנית פקע"ר מ-2012 .
הוא לא התייחס לנושא התחזוקה בינואר 2016 התקיים דיון בראשות שר הביטחון לשעבר בנושא מרכיבי הביטחון באיו"ש.
בסיכום הדיון קבע השר כי "היות ועלות האחזקה השנתית והרב-שנתית אינה משוקללת כנדרש, נצברים מדי שנה פערים תקציביים הפוגעים הן ביכולתנו לספק מענה הולם, והן ביכולת התכנון השנתית והרב-שנתית".
שר הביטחון הדגיש כי "מעתה ואילך, בכל אישור תקציבי של מרכיבי ביטחון יש לשקלל את עלות האחזקה.
היות ומרכיבי הביטחון השונים אינם השקעה חד-פעמית , אלא כזו הדורשת תחזוקה קבועה ורב-שנתית, אשר מהווה נתח משמעותי מהתקציב".
בפברואר 2017 מסרראש היחידה להתיישבות מר עמיקם סבירסקי לצוות הביקורת כי "היחידה להתיישבות אינה אחראית לאחזקת מרכיבי ביטחון.
אחריות זו מוטלת על פקע"ר בלבד".
יוצא אפוא כי למרות הוראת שר הביטחון מינואר 2016 לשקלל את עלות התחזוקה בכל אישור תקציבי של מרכיבי ביטחון, היחידה להתיישבות לא עשתה זאת בתכנית העבודה שלה לשנת 2017.
מרכיבי ביטחון ביישובי העימות בפיקודים המרחביים | 1883 .
,בתגובת משהב"ט נמסר כי "כאשר פקע"ר מאשר הקמה של מרכיבי ביטחון כחלק מהיותו שותף לתהליך אישור הקצאתם, הוא מפנים את נגזרת ה-LCC ( אחזקה ושימור כשירות ) במסגרת העלות הכוללת של האחזקות, אשר ממומנות בלעדית על ידו.
האחריות להעמדת תקציב אחזקה הינה של משרד האוצר.
למיטב הבנתנו, אין למנוע הקמת מרכיבי ביטחון חדשים לאור חוסר בתקציב האחזקה, דבר אשר עלול לפגוע בביטחון התושבים.
יחד עם זאת ולאור הפערים שעלו, היחידה להתיישבות תבחן עם פקע"ר גיבוש המלצות בנוגע לאחזקה של מרכיבי ביטחון חדשים".
בפברואר 2018 מסר משרד האוצר בתגובתו על ממצאי הביקורת כי "במסגרת תהליך העבודה על גיבוש תקציב המדינה, הגופים המתוקצבים, ביניהם צה"ל ומשרד הביטחון, מעמידים את דרישותיהם התקציביות בפני משרד האוצר, ובהמשך מתבצע תיעדוף של היעדים והשימוש ים בתכניות העבודה של המשרדים השונים, על מנת לעמוד במסגרת התקציבית.
אודות המרכיב התקציבי במימון עלויות התחזוקה של מערך ההגנה ביישובי העימות דומה לסוגיות נוספות שמתבצע בעבורן תהליך תיעדוף בכלל הגופים המתוקצבים.
לפיכך, האחריות לתקצוב של עלויות התחזוקה של מערך ההגנה ביישובי העימות, תוך איזון בינן לבין עלויות ההקמה, מוטלת על משרד הביטחון, במסגרת המקורות שהועמדו בפניו בתקציב המדינה, כפי שאושר בממשלה ובכנסת".
לפי הַע רכה של פקע"ר משנת 2017 , התקציב השנתי הנדרש לתחזוקת מרכיבי הביטחון הבסיסיים, קרי הט יפול השוטף בהם, מסתכם ב -57 מיליון ש"ח (בדומה לזה שבתכנית פקע"ר מ -2012.
) בביקורת עלה כי היקף התקציבים השנתיים שהושקעו בפועל בתחזוקה של מרכיבי הביטחון היה קטן מהיקף התקציבים שנקבעו בתכנית פקע"ר מ -2012 ומהערכת פקע"ר משנת 2017 .
:להלן הפירוט 1884 |דוח שנתי 68ג .
תרשים 5 : תחזוקתמרכיבי ביטחון: התקציב הנדרש יחסית לתקציב בפועל (במיליוני ש"ח) .
על פי נתוני פקע"ר בעיבוד משרד מבקר המדינה.
יצוין כי על פי הנחיות פקע"ר לתחזוקת מרכיבי ביטחון, "כל פגיעה במרכיב בגדר [הביטחון] מחייבת תיקוןמיידי ".
ממסמכי פקע"ר עולה כי בפועל, עקב היעדר תקציבי תחזוקה הולמים, גדרות היקפיות סביב יישובים ברחבי איו"ש ובבקעת הירדן לא שוקמו בהתאם לפקודה.
בעניין זה צוין במסמכי פקע"ר כי "עקב תקצוב חסר בסעיף האחזקה לאורך ]סוגים של מרכיבי ביטחון[ שנים ירדה כשירותם של משקיםרבים כמו דרכי ביטחון אשר ניזוקו משיטפונות, תאורת ביטחון אשר העמודים והקווים בה התיישנו ומכאן, הלך והתעצם לאורך השנים הצורך בשיקום : סלילת כבישי ביטחון מחדש, החלפת קווי תאורה.
וכדומה", וכי "מצב כשירותם של המרכיבים מצביע על פער תקציבי גדול ביכולת לממש את תפיסת ההגנה מפני חדירת מחבלים ליישוב".
מרכיבי ביטחון ביישובי העימות בפיקודים המרחביים | 1885 .
היישובים, ראוי שהוא .
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט וליחידה להתיישבות כי בכך שהיחידה להתיישבות מממנת הקמה של מרכיבי ביטחון ללא התחשבות בעלויות "מחזור חיים" ובכלל זה עלויות התחזוקה, היא אינה ממלאת אחר הוראת המשרד 40.
064 ואחר הנחיית שר הביטחון לשעבר, דבר המהווה פגיעה בכללי מינהל תקין.
להתנהלות זו יש גם השפעה ארוכת טווח על תקציב פקע"ר, הנושא בעלויות התחזוקה של אותם מרכיבים, שכן הגדלת החלק התקציבי שפקע"ר נאלץ להשקיע בהוצאות תחזוקה מביאה לידי צמצום התקציב הזמין עבורו להקמת מרכיבי ביטחון נוספים.
למעשה, ברבות השנים הפכה היחידה להתיישבות לגורם העיקרי שעוסק בהקמה של מרכיבי ביטחון בסיסיים, ואילו פקע"ר, שאמור להיות הגוף המקצועי בתחום זה, הפך לגורם שעוסק בעיקר בתחזוקת מרכיבי הביטחון, אשר חלקם הוקמו על ידי היחידה להתיישבות שלא על פי סדר העדיפויות המבצעי שקבע צה"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל משהב"ט כי הקמת מרכיבי ביטחון ללא התייחסות לעלויות התחזוקה שלהם עלולה ליצור פערים עתידיים בכשירותם.
נוכח ההשפעה הניכרת שיש לעלות התחזוקה של מרכיבי הביטחון על כלל תקציב מרכיבי הביטחון, על מנכ"ל משהב"ט לוודא במהלך איש ור תכנית העבודה של היחידה להתיישבות כי קיימים המשאבים הנדרשים למימון עלויות התחזוקה של מרכיביה.
במועד סיום הביקורת נאמדה עלות השלמת הפערים במרכיבי ביטחון במאות מיליוני שקלים.
נוכח העובדה שצה"ל מופקד על הגנת היישובים, ראוי שהוא יקבע את סדר העדיפויות להקצאת מרכיבי הביטחון המשמשים נדבך ביכולת ו המבצעית להגנת היישובים.
על צה"ל ומשהב"ט, כל אחד בתחומו ובתיאום ביניהם, לגבש בדחיפות תכנית לצמצום הפערים במרכיבי הביטחון בהתאם לסדרי העדיפויות המבצעי שקובע צה"ל, אשר יתייחסו לכלל ההיבטים הנדרשים, לרבות ההיבטים המבצעיים והתקציביים, ולהביאן לאישור הרמטכ"ל ושר הביטחון.
על הרמטכ"ל ושר הביטחון להקצות משאבים בהתאם לתכניות שיאשרו כדי לאפשר את מימושן.
אי-הספקת קסדות ואפודים ל מחלקות להגנת היישוב .
בעבודת מטה שביצע אגף התכנון בצה"ל, באפריל 2017 בנושא הגנת היישוב נקבע כי יחד עם הכוחות ]של היישוב [ "מחלקות ההגנה הגזרתיים יפעלו 1886 |דוח שנתי 68ג .
לשיבוש, למניעה ולסיכול ניסיונות חדירה ליישובים, לצמצום פגיעה בתושבי היישוב ולנטרול המפגעים".
מחלקות להגנת היישוב מאוישות בתושבי היישובים, ותפקידן לספק תגובה ראשונית לאירועי חדירה ליישוב.
בינואר 2017 הסביר קצין ההגמ"ר של פקמ"ז לצוות הביקורת כי "אירועי חדירה ליישובים הם אירועים קצרים שנמשכים פחות מעשר דקות ולכן צריך סד"כ ]סדר כוחות[ זמין בתוך היישוב.
הסד"כ להגנה לעולם לא יוכל לתת מענה מהיר כמו של כיתת הכוננות היישובית בגלל הריחוק היחסי שלו ממקום האירוע".
קצין ההגמ"ר הוסיף כי "תכנית רב [ בעקבות תר"ש- 'גדעון' צומצמו המשאבים וכוח ]שנתית אדם, ולכן הסד"כ ]הצהל"י[ המוקצה להגנת היישובים קטן, על כן עולה הצורך בכיתות כוננות "]מחלקות להגנת היישוב[ .
באותה עבודת מטה של אג"ת נקבע כי ז"י אחראית לאספקת כלי נשק וקסדות, ופקע"ר אחראי לאספקת הציוד הנוסף, ובכלל זאת אפודים.
משרד מבקר המדינה בדק את הציוד של 47 מחלקותלהגנת היישוב בגוש עציון ובגזרתה של עוצבת אדום.
בביקורת עלה כי ב-35 מהן היה מחסור בציוד הנדרש, ובכלל זאת במחלקות להגנת היישוב ביישובים בסיווג "קדמי".
כך למשל לחמש מחלקות לא היו כלל אפודים וקסדות ולארבע מחלקות נוספות לא היו אפודים או קסדות.
צה"ל מסר בתגובתו כי בהתאם לסיכום עבודת המטה בנושא הגנת היישוב, הפיצה ז"י ביוני 2017 פקודה בנושא תקינת האמצעים, אשר כללה תקינה מלאה בהתאם להיקפי כוח האדם במחלקות להגנת היישוב.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על פקע"ר וז"י, כל אחד בתחומו, להשלים בהקדם את הציוד החסר למחלקות להגנת היישוב לפי פקודת התקינה מיוני 2017 , נוכח תרומתן המכרעת של מחלקות הגנת היישוב לשמירה על ביטחון היישובים שאף הוכחה באירועי אמת.
ליקויים בהספקת אמצעי קשר וממסר .
כאמור, כוחות צה"ל וכוחות ההגנה ביישובים (רבש"צים ומחלקות להגנת היישוב) פועלים במשולב להגנת היישוב, והתקשורת ביניהם הכרחית לעבודה המשותפת.
ביוני 2017 מסר פקע"ר לצוות הביקורת כי על פקע"ר לספק לכל יישוב מסווג אמצעי קשר מסוג "ברק כתום" עבור השימושים האלה: מכשיר קשר לרבש"ץ, מכשיר קשר לרכב הביטחון, מכשיר קשר למפקד המחלקה להגנת היישוב ומכשיר קשר לחמ"ל היישוב.
נוסף על כך, על פי הנהלים על מרכיבי ביטחון ביישובי העימות בפיקודים המרחביים | 1887 .
פקע"ר לספק לכל מחלקה להגנת יישוב מכשירי קשר לתקשורת פנימית (בין חברי המחלקה, ביחס של מכשיר קשר אחד לכל שני חברי מחלקה).
ביולי 2017 מסר פקע"ר לצוות הביקורת כי נכון לאותו מועד, פקע"ר סיפק ליישובים כ-28% "מתוך כלל מכשירי ה"ברק הכתום שהיה אמור לספק ליישובים וכ-63% מתוך כלל מכשירי הקשר המיועדים לתקשורת פנימית ביישובים.
כמו כן נכון למועד זה, טרם קבע פקע"ר לוח זמנים להשלמת ההספקה של מכשירים אלה.
בביקורת עלה כי המחסור במכשירי "ברק כתום" בצה"ל פוגע בתקשורת בין יחידות צה"ל לגורמי ההגנה ביישובים.
לדוגמה: ביוני 2016 חדר מחבל לקריית ארבע ורצח ילדה בת13 ופצע חבר במחלקה להגנת היישוב.
בתחקיר האירוע שפרסם פקע"ר נקבע כי "לאור חוסר במכשירים עם תדר 'ברק כתום', עמדת התצפיות הצבאית לא בהאזנה לתדר העיקרי בבט"ש היישוב".
משרד מבקר המדינה מעיר כי המחסור במכשירי הקשר פוגע ביכולת הפיקוד והשליטה של הגופים המעורבים בהגנת היישובים.
פגיעה זו עלולה להיות קריטית לחיי אדם באירועי חדירה ליישובים המסתיימים לעתים תוך דקות ספורות, כפי שקרה בקריית ארבע .
בנספח להנחיות פקע"ר לתחזוקת מרכיבי ביטחון מינואר2016 נקבע כי המכשירים שסופקו ליישובים תומכים ברשת "ברק כתום" הצה"לית וברשת "ניצן" המשמשת את משטרת ישראל.
נמצא כי נכון ל מועד סיום הביקורת ב כל מכשירי ה"ברק הכתום" שסופקו ליישובים לא נצרבו תדרי משטרת ישראל, ולכן הם אינם יכולים לשמש לתקשורת עם גורמי המשטרה.
בביקורת עלהכי בהיעדר מכשירי "ברק כתום ", נוהגים פקמ"ז ופד"ם לחלק ליישובים מכשירי קשר צבאיים סטנדרטיים (מכשירים בתדר גבוה מאוד - תג"ם) לצורך תקשורת בין הרבש"ץ והמחלקות להגנת היישוב לבין צה"ל .
זאת בלי שגופים אלה קבעו נהלים לחלוקת מכשירי הקשר הצבאיים או שעשו בקרה על החלוקה.
כמו כן, הם אינם מדווחים לפקע"ר על אופן חלוקת המכשירים.
עקב כך, לפקע"ר אין מידע מלא בדבר יכולת התקשורת של היישובים עם כוחות צה"ל.
יצוין כי בשל העיכובים בהספקת מכשירי קשר לתקשורת פנימית בין חברי המחלקות להגנת היישוב החלו המועצות האזוריות והיישובים לרכוש בעצמם מכשירי קשר , וקיימים ביישובים מספר רב של מכשירי קשר שאינם נמצאים בשליטה ומעקב של פקע"ר.
משרד מבקר המדינה מעיר לפקע"ר כי היעדרה של תמונת מצב בנוגע ליכו לת התקשורת ביישובים עלול לפגוע ביכולתו להקצות ביעילות את מכשירי הקשר המצויים בידיו .
משכך, כל עוד קיים מחסור במכשירי ה"ברק כתום" ובמכשירי קשר לתקשורת פנימית , עליו לקבוע סדר עדיפויות לחלוקת המכשירים ולמצוא פתרון להבטחת תקשורת רציפה של כוחות צה"ל עם היישובים, שבלעדיה עלולות להיפגע היכולות המבצעיות של גורמי ההגנה ביישובים אלה.
בביקורת עלה כי בשל היעדר חלק מתחנות הממסר למכשירי "ברק כתום", יכולת הקליטה של מכשירים אלה היא חלקית: בגזרת פקמ"ז באיו"ש ובבקעת הירדן, בגזרת פצ"ן באזור מנרה, ובגזרת פד"ם באזור "עוטף עזה " ובגבול מצרים וירדן34 .
בתחקירשביצע פקע"ר לגבי אירוע חדירה ליישוב אפרת בדצמבר 2016 ,שבו חדר מחבל ליישוב, דקר את אחד התושבים ופצע אותו פצעים בינוניים, עלה כי "מערכת 'ברק כתום' לא נתנה מענה באירוע זה עקב בעיות קליטה בחטמ"ר ובאזור המועצה".
]חטיבה מרחבית[ בעניין זה מסר ביוני 2017 רמ"ח מיגון בפקע"ר לצוות הביקורת כי "הפער התקשורתי המרכזי הוא באזור יהודה ושומרון, שם יש כיסוי רק ב-50% מהשטח כתוצאה מהמבנה הטופוגראפי באזור זה.
באזור הערבה אין כיסוי כלל".
עוד הוסיף כי בפצ"ן ובאזור "עוטף עזה " יש כיסוי תקשורתי של מערכת זו בשיעור של 90%-85% .
34 ממסמכי פקע"ר עלה כי בפצ"ן חסר ות כרבע מתחנות הממסר הנדרשות, ובפקמ"ז ובפד"ם חסרות כשליש מתחנות הממסר הנדרשות (בכל אחד מהפיקודים) (מתוך מסמך מפקדת פקע"ר בנושא "התייחסות לפניית נציגי מבקר המדינה - מרכיבי ביטחון", מ-31.
) מרכיבי ביטחון ביישובי העימות בפיקודים המרחביים | 1889 .
משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל כי היעדר חלק מתחנות הממסר פוגע ביכולת השימוש במכשירי ה"ברק הכתום", וכתוצאה מכך נפגעת התקשורת בין כוחות צה"ל לכוחות ההגנה ביישובים, דבר שעלול לעכב את תגובת הכוחות בעת אירוע חדירה ליישוב.
נוכח החשיבות הרבה שיש למערכת הקשר בהתמודדו ת עם חדירות ליישובים, על צה"ל בשיתוף משהב"ט לפתור בעיה זו בהקדם.
משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל כי כברבדוח מבקר המדינה בנושא השריפה בכרמל מיוני 2012 העיר המבקר כי "כדי לנהל אירועי חירום באופן המיטבי, חיוני כי כלל הגופים המטפלים באירוע יוכלו לקיים קשר ביניהם באמצעות מערכת משותפת של תקשורת ושליטה".
נוכח זאת, על פקע"ר בשיתוף הפקמ"רים להשלים בהקדם את ההיערכות הנדרשת בתחום הקשר, לגבש תכנית להשלמת תחנות הממסר החסרות בהתאם לסדר העדיפויות המבצעי, ולוודא כי לכל היישובים יש אמצעי תקשורת בין כוחות ההגנה הנמצאים ביישוב ובין כוחות צה"ל הנמצאים מחוץ לו, אשר אינם תלויים במערכת הקשר האזרחית ומאפשרים תקשורת רציפה.
ליקויים בניהול וב בקרה של פקע"ר על מרכיבי הביטחון .
בסיס מידע אמין ומעודכן הכולל את כל הנתונים בדבר מרכיבי ביטחון הוא תנאי בסיסי לשם קביעת סדר עדיפויות לטיפול במרכיבי ביטחון ולצורך תכנון וניהול תקציב התחזוקה והשיקום.
על פי פקודת המטכ"ל להגמ"ר, תפקיד פקע"ר הוא "לתכנן את מרכיבי הביטחון באזורי מערך ההגמ"ר, לפקח עליהם, לרכז ולנהל תקציב אזרחי ייעודי המוקצה למימוש נושאים אלה".
לצורך כך מנהל פקע"ר בין היתר שתי רשימות: רשימת הפערים ורשימה נוספת הכוללת את מצאי מרכיבי הביטחון בכל יישוב (להלן - רשימת המצאי).
בינואר 2017 וביוני2017 הגיש פקע"ר למשרד מבקר המדינה את רשימת המצאי של מרכיבי הביטחון ואת רשימת הפערים (בהתאמה) בכל היישובים המסווגים.
רשימת הפערים משמשת את פקע"ר לתכנון תכנית העבודה בנושא מרכיבי הביטחון.
ביוני 2017 " מסר רמ"ח מיגון לצוות הביקורת כי רשימת הפערים במרכיבי ביטחון שמתחזק פקע"ר.
מכילה את משימות פקע"ר לאחזקה, שיקום והתעצמות, כפי שעולות מה'שטח' באמצעות הרבש"צים, קציני ההגמ"ר החטיבתיים וראשי מדורי מרכיבי הביטחון בפקע"ר ".
בביקורת עלה כי ניהול רשימת המצאי ורשימת הפערים של מרכיבי ביטחון בסיסיים לוקה בחסר, ובכך נפגעת באופן מהותי היכולת לקיים בקרה על הימצאות מרכיבי הביטחון הנדרשים.
צוות הביקורת בחן בסיור שעשה במאי 2017 בחמישה יישובים בחבל אילות את רשימת המצאי של פקע"ר בהשוואה למצאי בפועל.
בבחינה זו עלה כי הרישום של חלק מהפריטים ברשימת המצאי בכל היישובים הנ"ל אינו תואם את המצב בפועל.
רשימת המצאי ורשימת הפערים אינן כוללות את התקינה של מרכיבי הביטחון לכל יישוב, ומכאן שלא נ יתן להשוות בין המצאי בפועל לבין התקינה הנדרשת, דבר הפוגע ביכולת לאמוד את משמעות הפערים.
רשימת המצאי כוללת מידע חלקי בלבד בנוגע לציוד המחלקות להגנת היישוב: ברשימה מופיע מידע לגבי מכשירי קשר ולא לגבי פריטי ציוד אחרים, למשל אפודים וקסדות.