HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
14 ( :מודלים בולטים בקבוצה זו1) Wijnholds and Kapteyn (W&K )- מודד את הירידה ביתרות בעקבות אי-יכולת לגלגל .
חוב חיצוני לטווח קצר ובריחת הון בעקבות המרות למט"ח של תושבים מקומיים; ( 2 ) Reserve Adequacy Assessment .
(ARA )- מודד את הסיכונים הפוטנציאליים ואת ההשפעה על מאזן התשלומים בשעת משבר באמצעות שקלול חוב .
חיצוני לטווח קצר, M2 .
, התחייבויות אחרות של המשק לתושבי חוץ ותקבולי יצוא .
15 מודל בולט בקבוצה זו: Jeanne and Rancière (J&R ), המחשב את רמת היתרות המיטבית באמצעות כיול של מודל .
עלות/תועלת או עלות החזקה מול הרווח מהיכולת לענות לביקוש המקומי ולשרת את החוב החיצוני בזמן משבר.
16 BIS (Bank for International Settlements), The Size of foreign Exchange Reserves management and EX intervention .
(October 2019), 104 , p.
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים1: תוצאות סקר התפלגות פופולריות השימוש במדדים ובמודלים .
להערכת רמת היתרות בבנקים מרכזיים לשנת 2018 , באחוזים .
נתוני BIS , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* בקולומבייה היתרות נדרשות לכסות לפחות את הגירעון הצפוי בחשבון השוטף בתוספת סילוק חוב .
חיצוני בשנה העוקבת; במקסיקו מיושם מודל הסיכון של Ibarra ואחרים משנת2011 ; בדרום אפריקה .
מניחים קריטריון של עד 6 ;חודשי כיסוי היבוא בפולין עושים שימוש באינדיקטור פנימי המשקלל את .
מבנה החוב לטווח הקצר ואת הזרימה הפוטנציאלית של השקעות בתיקים זרים; בארגנטינה, בערב .
הסעודית ובתאילנד משתמשים בניתוח תרחישים המבוססים על זרימות הון קיצוניות לפרקים; בפרו .
מיושם מודל מורחב של R&J המביא לידי ביטוי מיצוב פיננסי; בהונג-קונג ובערב הסעודית הית רות נדרשות .
לגבות את בסיס הכסף (M0 .
מהתרשים עולה כי בנקים מרכזיים נוהגים להשתמש במגוון מודלים לאמידת הרמה הרצויה .
המודל הפופולרי (בקרב כ-80% ממשתתפי הסקר) והחשוב ביותר (לדעת כ-40% ממשתתפי .
הסקר) הוא ARA , מודל הנמנה עם קבוצת המודלים המשקללים.
מודלים אלו נפו צים היום .
גישה זו מאפשרת שימוש בפרמטרים פשוטים, נהירים, מדידים וזמינים .
ברמה בין-לאומית, ולכן תומכים בביצוע השוואה.
מנגד, לגישה חסרונות הנובעים הן מהיעדר .
התייחסות למרכיב העלות של היתרות והן מהתבססות על כללים ישימים אך לא מיטביים .
כללים אלו מעוררים חשש לסיכון גבוה של המודלים, ומשכך מחייבים .
התייחסות לטווח רחב של אפשרויות ותרחישים, לניתוחי רגישות ולהשוואה עם מדינות דומות17 .
בסקר שביצע הבנק העולמי ב-2019 בהשתתפות85 בנקים מרכזיים דיווחו62% מהם כי הם .
משתמשים בשני מודלים לפחות לאמידת הרמה הרצויה, ו -40% מהם דיווחו כי הם משתמשים .
לפחות בשלושה מודלים18 .
17 בנק ישראל, חטיבת השווקים - ניהול אסטרטגי, הרמה הנאותה של היתרות (יוני 2020 .
18 World Bank Group, Inaugural RAMP Survey on the Reserve Management Practices of Central Banks (201 9), pp.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב ביוני 2020 סקרהחטיבת השווקים בבנק ישראל את יישום המודלים להערכת הרמה הרצויה .
התרשים להלן מתאר את תוצאות הסקירה בנוגע לרמת היתרות שהחזיק .
בנק ישראל בפועל במועד הסקירה על פי שלוש הגישות לאמידת הרמה הרצויה ובהשוואה .
לקבוצת המדינות המקובלת להשוואה עם ישראל 19 .
תרשים2: רמת היתרות שהחזיק בנק ישראל בפועל יחסית לתוצר ובהשוואה .
לרמה הרצויה לפי גישות אמידה שונות בהשוואה בין-לאומית, יוני 2020 * .
19 במסמך שפרסמהIMF ב-2015 מפורטת המתודולוגיה לסיווג מדינות לשווקים מפותחים ומתפתחים על בסיס שני .
מדדים: (1 ") "רמת הגמישות הפיננסית החיצונית– מדד משקלל לאמידת הגמישות בשוק מטבע-החוץ, המשקלל, .
בין השאר, את מרווחי bid-ask בשוק מטבע-החוץ, את ר מת הפתיחות של החשבון הפיננסי ואת רמת יעילות השוק; .
(2 ") "רמת הגמישות הכלכלית– מדד משקלל להערכת היכולת להסתגל לזעזועים חיצוניים.
יעילות שוק הסחורות, גמישות שוק העבודה ודירוג החוב הממשלתי החיצוני.
ראו: IMF, Assessing Reserve Adequacy .
- Specific Proposals (April 2015), pp.
ישראל ממוקמת בסמוך לקו ההפרדה בין שווקים מפותחים למתפתחים, כפי שהוא נקבע בשני המדדים.
IMF מבצעת תהליך הערכה עבור המדינות החברות בה.
בתהליך שהיא מבצעת עבור ישראל היא משווה בין גובה .
היתרות של ישראל לקבוצה של עשר מדינות שנמצאו הקרובות ביותר לקו ההפרדה.
סקירת בנק ישראל מבוססת .
על המלצת הקרן, למעט הוספת צ'ילה, הדומה לישראל על פי שני המדדים, והחסרת סין, בשל הבדלים גדולים .
בגודל הכלכלה, בשקיפות הנתונים ובמדיניות שער החליפין.
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 .
נתוני בנק ישראל, בעיבוד משרדמבקר המדינה .
* הקו הצהוב מסמן את רמת היתרות הנדרשת לפי המדד.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב התרשים להלן מרכז את רמת היתרות הרצויה למדינת ישראל בהתאם למודלים השונים ולטווח .
השימושים הפוטנציאליים לפי בנק ישראל יחסית לרמתן בפועל, במיליארדי דולרים ובאחוזים.
תרשים 3: ,רמת היתרות הרצויה למדינת ישראל לפי מודלים שונים .
טווח תרחישים של השימושים הפוטנציאליים ושל רמת היתרות בפועל, .
במיליארדי דולרים ובאחוזים, יוני 2020 .
במיליארדי דולרים באחוזים .
מינימום מקסימום ממוצע ממוצע כשיעור מהתוצר .
מודלים לרמה המיטבית .
השימושים הפוטנציאליים 90 127 109 28% .
הבדיקה (יוני 2020 ) 150 38% .
נתוני בנק ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהתרשימים ניכר כי רמת היתרות בבנק ישראל (העומדת על כ -46% מהתוצר נכון .
לפברואר 2021 ) גבוהה מהרמה הרצויה לפי כל גישות האמידה המקובלות (העומדת .
בממוצע כשיעור מהתוצר על כ-15% עד22% ), וגבוהה מהרמה הממוצעת של היתרות .
בקרב מדינות ההשוואה בכל המדדים המקובלים.
יצוין כי רמת היתרות הממוצעת בקרב .
מדינות ההשוואה אף היא גבוהה מהרמה הרצויה ומצביעה על נטייה להחזיק רמת יתרות .
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 קביעת רמת היתרות על ידי בנק ישראל .
כאמור, בהתאם לסעיף 40 (א) לחוק, הסמכות לקבוע את הרמה הרצויה של היתרות לטווח .
הארוך נתונה בידי נגיד בנק ישראל.
הוועדה המוניטרית רשאית, באישור שר האוצר, לשנות את .
העקרונות שעל פיהם יקבע הנגיד את הרמה הרצויה.
משנת 2008 עודכנה הרמה הרצויה ארבע .
התרשים להלן מציג את רמת היתרות בפועל יחסית לרמה הרצויה שקבעו נגידי בנק .
ישראל בתקופה שבין דצמבר 2007 עד פברואר2021.
תרשים4: רמת היתרות בפועלביחס לרמה הרצויה שקבעו נגידי בנק ישראל, .
דצמבר 2007 עד פברואר 2021 , במיליארדי דולרים .
התרשים מציג גידול של כ-157 מיליארדי דולרים (השקולים לכ- 550%) ברמת היתרות .
מדצמבר 2007 , ובפרט ברמתן בשנת2020 , על רקע משבר הקורונה.
עלייה ברמה הרצויה שקבעו נגידי בנק ישראל במשך התקופה עם הגידול ברמת היתרות .
ועם הצורך בעדכון השי מושים הפוטנציאלים העומדים בבסיס חישוב הרמה הרצויה .
המתואמים עם הצמיחה, וכן בולטת חריגה גדולה (בהיקף של כ-75 מיליארדי דולרים נכון .
לפברואר 2021 ), מהגבול העליון החל מיולי2017 .
בנק ישראל כתב למשרד מבקר המדינה בתשובתו מיום 13.
21 (להלן תשובת בנק ישראל) כי .
החריגה מהרף העליון של הרמה הרצויה נותרה נמוכה עד דצמבר 2018 ונאמדה בכ-5 מיליארד .
דולרים, וכי רק במהלך 2019 גדלה הסטייה לכ-16 מיליארד דולרים בדצמבר2019 .
מרכישות בהיקף של כ-4 מיליארד דולרים ומרווחים בהיקף של כ-6 מיליארד דולרים שהיוו כ- .
עוד הדגיש הבנק כי הגידול המשמעותי בחריגה חל רק במהלך 2020 ועיקרו נבע .
20 במרץ2008 נקבעה הרמה לטווח 35 עד40 ;מיליארדי דולרים בנובמבר 2008 עודכנה הרמה לטווח 40 עד44 מיליארדי .
דולרים; באוקטובר 2010 עודכנה הרמה לטווח 65 עד90 מיליארדי דולרים, ובתחילת2015 עודכנה הרמה לטווח70 .
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב מרכישות בהיקף של כ -21 מיליארד דולרים, מהפקדות מט"ח של האוצר בהיקף של כ -15 .
מיליארד דולרים ומרווחים בהיקף של כ -11 מיליארד דולרים.
זאת על רקע משבר הקורונה .
והרעת התנאים הכלכליים במשק שדרשו מבנק ישראל להפעיל מספר כלים שנועדו לסייע .
בהתמודדות עם המשבר ולצמצם את הפגיעה הכלכלית.
התרשים להלן מציג שני תרחישים שונים לגידול היתרות אלמלא התפרצות נגיף הקורונה .
המבוססים על קצב גידול היתרות בעבר.
תרשים 5: ,תרחישים לרמת היתרות על בסיס קצב הגידול בעבר .
נתוני בנק ישראל בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהתרשים ניכר כי בשני התרחישים המתארים את החריגה מהרף העליון בהסתמך על נתוני .
עבר של קצב גידול היתרות קיימת חריגה מהרמה הרצויה שנעה בין 30 ל-63 מיליארדי דולרים .
חריגה מתחת לרף התחתון של הרמה הרצויה עלולה לפגוע ביכולת לספק מענה הולם בשעת .
חירום לביקוש גובר למט"ח.
מנגד, חריגה מעל הרף העליון מגדילה את חשיפת הבנק המרכזי .
לסיכון מוניטין שעלול להתרחש כתוצאה מפיחות במטבעות שהיתרות מוחזקות בהם (עיקר .
החשיפה היא לשער הדולר, שנכון למועד סיום הביקורת, כ -68% מהיתרות מוחזקות בו).
כזה מתורגם להפסדים לא ממומשים בערך היתרות שפוגעים באמינות המוסדית של הבנק .
המרכזי, ועלולים להשליך על כל המשק.
בנק ישראל ציין בעבר כי עצמאותו של הבנק המרכזי .
מושפעת ישירות מאמינותו במילוי המנדט שניתן לו וכי בנק ישראל הוא מוסד עצמאי, שאמינותו .
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 היא המפתח להצלחתו.
לפיכך לכל נזק מוניטין עשויות להיות השלכות מקרו-כלכליות מרחיקות .
במצגת שהציגה הנגידה לשעבר ב- 21.
17 לוועדת הכספים של הכנסת צוין כי אף שהתערבות .
בנק ישראל מגדילה את רמת היתרות, רמתן יחסית לתוצר נותרה יציבה (ב -30%)22.
הביקורת העלתה כי השימוש ביחס שבין רמת היתרות לתוצר הוצג בידי בנק ישראל כדי .
להראות שלכאורה אין גידול ניכר ביתרות לאחר העלייה המהותית ברמת היתרות, ממרץ .
2017 , ובהיעדר הצדקה אחרת לסטייה המסתמנת מהרמה הרצויה.
עוד יצוין כי מדד זה .
הוא אחד מני רבים שנהוג להשתמש בהם וכן כי בעת האחרונה חלה עלייה ניכרת גם בו, .
כך שנכון לסוף פברואר 2021 היה היחס 45.
9% (כפי שאפשר לראות בתרשים להלן).
תרשים 6: ,רמת היתרות יחסית לתוצר .
ינואר 2010 עד פברואר 2021 , באחוזים .
21 BIS, The challenge of managing large FX reserves: the case of Israel (October 2019), "The Size of foreign .
Exchange Reserves management and EX intervention ", p.
22 בנק ישראל, מצגת לוועדת הכספים של הכנסת - ד"ר קרנית פלוג, נגידת בנק ישראל, "מדיניות רכישות מטבע החוץ, .
יתרות מטבע החוץ וניהולן" ( 21.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב התרשים להלן מתאר את הגורמים שהביאו לשינויים ברמת היתרות בבנק ישראל בשנים 2013 .
תרשים7: הגורמים שהביאו לשינוי ברמת היתרות בשנים 2013 עד 2020 , .
במיליוני דולרים ובאחוזים .
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מהתרשים ניכר כיהמקור העיקרי לשינויים ברמת היתרות הוא רכישות מט"ח שביצע בנק .
ישראל (כ -58% בשנים2013 עד2020 ו-68% בשנים2013 עד 2019 ) ושינויים בערכן .
הנובעים מרווחים, שיערוך מחירים והפרשי שערים הנגזרים מאופן ניהולן בידי הבנק .
(כ-25% בשנים2013 עד 2020 ).
נוסף על כך, ניכר גידול חריג בהיקף של כ-14.
דולר ים ברמת היתרות בשנת 2020 בשלהעברות הממשלה במשך משבר הקורונה23 .
בנק ישראל ציין במכתבו לצוות הביקורת מיום 11.
21 כי הסטייה מהרמה הרצויה לרמת היתרות .
בפועל מקורה ברכישות מט"ח, שהן חלק מארגז הכלים לניהול המדיניות המוניטרית של בנק .
עוד נכתב כי בתחילת 2015, בעקבות עדכון הפרמטרים למרכיבי השימושים ביתרות, .
עדכנה הנגידה לשעבר את הרמה הרצויה לטווח 70 עד 110 .
מיליארדי דולריםעוד ציין הבנק .
במכתבו כי מאותו מועד נבדקו הפרמטרים כמה פעמים וכי בעקבות העדכון האחרון, מיוני 2020 , .
נמצא כי אין מקום לשנות את הרמה הרצויה .
משרד מבקר המדינה מציין כי סטייה מהותית ברמת היתרות מהרף העליון של ה רמה .
הרצויה שקבע נגיד בנק ישראל (סטייה בהיקף של כ-68% נכון לסוף פברואר2021 ) .
מצביעה על החזקת יתרות עודפות ועלולה להטיל סיכון מוניטין על בנק ישראל.
מומלץ כי בנק ישראל ימשיך לבחון באופן עתי את הרמה הרצויה של היתרות ואת היקף .
החריגה ממנה ויציג נימוקים לצבירת יתרות עודפות ואת העלויות הכרוכות בכך.
23 מדובר בכספים שהממשלה גייסה בחוץ-לארץ במשך המשבר במט"ח והפקידה בחשבונות בנק ישראל בתמורה .
לשקלים שנועדו למימון הפעילות הממשלתית.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב התרשים להלן מציג את הגידול ברמת היתרות בשנים 2017 עד2020 בקרב קבוצת המדינות .
המקובלת להשוואה עם ישראל.
תרשים 8: הגידול ברמת היתרות בהשוואה בין-לאומית .
בשנים 2017 עד 2020 , במיליוני דולרים ובאחוזים .
נתוני IMF , בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהתרשים עולה כי רוב המדינות בנות-ההשוואה למדינת ישראל הגדילו את רמת היתרות .
בשנים האחרונות, אך גידול ניכר, ובפרט במשך משבר הקורונה , נרשם בקרב המדינות .
שהחזיקו ברמת יתרות גבוהה יותר בשנים האחרונות.
עוד עולה מהתרשים כי עד 2020 .
הגידול ברמת היתרות בישראל עמד על כ-70% ביחס לינואר2017 והיה הגבוה ביותר .
מבין המדינות בנות ההשוואה.
לדעת משרד מבקר המדינה מומלץ להמשיך לבחון האם החריגה מהרמה הרצויה והחזקת .
תיק יתרות גדול אינן מעודדות שימוש נרחב בכלי זה חלף כלים מוניטריים אחרים שיש .
בידי הבנק למימוש יעדיו דוגמת שינוי שער הריבית והרחבה כמותית.
סעיף 53 (ב) לחוק מקנה לוועדה המוניטרית סמכות להחליט שבנק ישראל יתערב במסחר בשוק .
המט"ח במקרים של דעתה הדבר נדרש לשם השגת מטרותיו ולמילוי תפקידו, זאת אף אם .
ההתערבות תביא לסטייה זמנית מרמת היתרות הרצויה.
חריגה ארוכת טווח (מאז יולי 2017 ) .
מהרמה הרצויה אינה נחזית כזמנית, בעיקר ברקע הגידול הרציף ברמת היתרות מעבר לרמה .
הרצויה והחריגה ממנה, חריגה המוערכת בכ -75 מיליארדי דולרים נכון לסוף חודש פברואר .
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 בנק ישראל מסר לצוות הביקורת כי הסטייה מהרמה הרצויה נועדה לאפשר לבנק לנהל את .
המדיניות המוניטרית בצורה מיטבית, בהתאם לכוונת החוק, וכי היתרות ימומשו בתקופה .
שהתנאים הכלכליים במשק יתמכו בכך.
משרד מבקר המדינה ממליץ לבנק ישראל להמשיך לבחון את התארכות הסטייה מרמת .
היתרות הרצויה, ובמידת הצורך לפעול להסדרתה.
שימוש ביתרות להשגת יעדי המדיניות .
פרוץ המשבר הפיננסי ב-2008 הוביל להפחתת ריביות בבנקים מרכזיים ברחבי העולם לשיעורים .
חלקם הפחיתו את הריבית לתחום השלילי, והיו שהפעילו נוסף על כך תוכניות של .
הקלה כמותית כדי להוריד ישירות גם את התשואות הארוכות.
מדיניות מוניטרית עולמית מרחיבה .
זו הובילה, בין היתר, לייסוף במשקים קטנים ופתוחים לתנועות הון שהתנאים הכלכליים ששררו .
בהם היו טובים, לרבות מערכת פיננסית יציבה, עודף בחשבון השוטף ויחס חוב -תוצר סביר.
התפתחויות אלה ניכרו גם בישראל ונמנו עם הגורמים שהובילו להפחתת שער הריבית בידי בנק .
ישראל ולרכישות מט"ח מסיביות.
בדוח שכתבה הוועדה המוניטרית למחצית השנייה של 2016 .
היא העריכה, בהסתמך על הערכות חיצוניות שגיבשו בנקים להשקעות מובילים בעולם ועל .
הערכות פנימיות שוטפות, כי שער החליפין של השקל יוסף ביתר בשנים האחרונות.
הודגש כי "מטרה מרכזית של ההתערבות בשוק המט"ח היא מיתון ייסוף היתר הנובע .
מהתנאים הנוכחיים בכלכלה העולמית והמדיניות המוניטארית המרחיבה בעולם ".
לדברי הוועדה אלה התבטאו בהתחזקות השקל מעבר לגורמים יסודיים ומחזוריים, בהם שיעורי .
הצמיחה, פערי תוצר יחסיים, תנאי הסחר החיצוניים ופער הריבית הריאלית24 .
24 בנק ישראל, דוח המדיניות המוניטרית - המחצית השנייה של 2016 (פברואר2017 '), עמ16 - 17.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב בנק ישראל כתב למשרד מבקר המדינה ב- 11.
21 כי בהערכת הסטייה של שער השקל הנוכחי .
משער היכול להיחשב שער שיווי משקל, כדי להעריך את השער ואת הסטייה ממנו נעשה שימוש .
במודלים אקונומטריים25 המבוססים על תיאוריה כלכלית.
עוד נכתב כי למודלים חשיבות מרכזית .
בהבנת הדינמיקה של השינוי בין שער החליפין בפועל ובין המצופה על פי השינויים בגורמים .
הכלכליים הבסיסיים במשק.
כך הם משמשים כלי התומך בתהליך קבלת ההחלטות בתחום .
מדיניות שער החליפין ורכישת היתרות.
בנק ישראל הוסיף במכתבו כי בישיבת הוועדה .
20 הראו המודלים סטייה משיווי משקל של השקל בטווח 0% עד21% .
במודלים החיצונים, שמקורם בבתי השקעות זרים, וטווח מצומצם יותר, שנע בין2% עד 6.
במודלים הפנימיים של הבנק .
משרד מבקר המדינה מציין כי טווח הסטייה במודלים הנמצאים בשימוש הבנק רחב בטווח .
של עד 21% במודלים החיצוניים ועד 4.
ימשיך לבחון את הצורך בהתאמת המודלים המשמשים אותו להערכת הסטייה של שער .
השקל הנוכחי משער היכול להיחשב שער שיווי משקל , לרבות מתן דגש בדבר ההתאמה .
לאיתור תנועות הון חריגות המצביעות על סטייה משיווי המשקל.
בתשובת בנק ישראל נכתב כי שימוש במגוון מודלים תורמים להבנת הדינמיקה בשוק המט"ח .
שעשויה לתרום לגיבוש מדיניות שער החליפין, וכי הבנק פועל לניתור תנועות ההון למשק הן .
דרך נתוני מאזן התשלומים והן דרך נתוני עסקאות בשוק המט"ח שמשמשות בגיבוש המדיניות .
התרשים להלן מציג את השינוי בשער החליפין של השקל יחסית למטבעות מרכזיים בשני .
25 המודלים שבשימוש הבנק נחלקים לשתי קבוצות: (1 ) מודלים מסוגBEER ( Behavioral Exchange Rate Equilibrium ,) .
המסבירים את הדינמיקה של שער החליפין של שיווי המשקל לטווח בינוני עד ארוך על סמך תנאי הסחר, פער בין .
השקעת זרים במדינה להשקעת מקומיים בחוץ -לארץ וגובה הפריון; ( 2 ) מודלים מסוג FEER ( Fundamental .
Equilibrium Exchange Rate ), המניחים כי גירעון (עודף) בחשבון השוטף יוביל לפיחות (ייסוף) בטווח הבינוני עד .
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים9: שער החליפין של השקל יחסית למטבעות מרכזיים .
בשנים 2000 עד 2020 , בש"ח .
התרשים מראה את מגמת הייסוף בשער השקל יחסית לאירו ו לליש"ט בעשור האחרון, ובשנים .
האחרונות גם יחסית לדולר.
בין הגורמים שהובילו את המגמה במשך התקופה בלטו העודף .
המתמשך (מאז 2003 ) בחשבון השוטף של המדינה והשיפור הצפוי בו בעקבות הפקת מאגרי .
הגז הטבעי שאותרו; הצטרפות מדינת ישראל למדד 26WGBI , שהביאה לגידול בהיקף ההחזקות .
של משקיעים זרים בנכסים שקליים 27 ; הגידול בהשקעות זרות ישירות בכלכלה הישראלית .
והגידול בהיקף עסקאות הגידור שמבצעים משקיעים מוסדיים, בהן נמכרים דולרים עם עליית .
ייסוף השקל מעורר ויכוח אם התופעה תורמת לכלכלה המקומית או פוגעת בה, ובפרט אם .
התערבות בנק ישראל בשוק המט"ח מידתית.
כאמור, מאז שנת 2008 התערב בנק ישראל בשוק .
המט"ח לאחר שבעשור שקדם למשבר הפיננסי הוא נמנע מביצוע רכישות.
הביקורת עם נציגי חטיבת השווקים נמסר כי הגידול ברמת היתרות בעשור האחרון נבע ממניעים .
26 בספטמבר2019 פורסמה הודעה של חברת המדדים FTSE RUSSELL (חברת- בת של הבורסה לניירות ערך בלונדון - .
LSE ) בדבר הכללת אג"ח ממשלת ישראל למדד World Government Bond Index .
הכללתו הביאה לרכישת סדרות .
אג"ח שקליות בהיקף גדול.
27 בנק ישראל, דוברות והסברה- הודעה לעיתונות, "הרצאת הנגיד בכנס אלי הורביץ 2020 : האתגרים לכלכלת ישראל .
והטיפול בהם, כמרכיב הכרחי ביציאתו של המשק הישראלי ממשבר הקורונה" ( 14.
28 בנק ישראל, דוברות והסברה- הודעה לעיתונות, "הועדה המוניטרית מודיעה על שינוי במדיניות הבנק בפעילותו .
בשוק המט"ח: הוועדה מצהירה מראש על תכנית רכישת 30 מיליארדי דולר במהלך שנת2021 "( 14.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב שונים: רכישת יתרות נועדה תחילה להגדיל את חוסן המדינה במצבי חירום, ואילו הגידול העודף .
ברמתן יחסית לרמה הרצויה עד פרוץ משבר הקורונה (ב-2020 ) נגרם מתמיכה בניהול המדיניות .
המוניטרית שנועדה לשמור על יציבות מחירים ועמידה ביעדי האינפלציה שקבעה הממשלה 29 , .
בהתאם למטרות בנק ישראל הקבועות בחוק.
לדברי נציגי חטיבת השווקים, החריגה המהותית מהרמה הרצויה במהלך 2020 (המוערכת בכ- .
75 מיליארדי דולרים עד סוף פברואר 2021 .
) היא תולדה של התערבות מסיבית במסחר .
התערבות זו נועדה לסייע למשק לאחר שהמשבר הביא להתכווצות הפעילות הכלכלית.
ישראל כתב למשרד מבקר המדינה ב- 11.
21 כי "רכישות המטבע מהוות נדבך נוסף במדיניות .
המוניטארית המרחיבה של בנק ישראל.
מדיניות זו כוללת ריבית נמוכה מאוד - 0.
כמותית - רכישות של אג"ח ממשלתי ואג"ח חברות, הלוואות מוניטאריות מכוונות אשראי, וכן .
רכישות מטבע שמטרתן למנוע ייסוף שאינו תואם את התנאים הבסיסיים של המשק.
עשוי לפגוע בפעילות המגזר הסחיר, והוא גם מעמיק את ירידות המחירים בזמן שהאינפלציה .
שער החליפין הוא אחד מערוצי ההשפעה של המדיניות המוניטרית על המחירים.
משער החליפין למחירים מבטאת את השינוי במחירים הנובע משינוי בשער החליפין.
מרחיבה צפויה להביא ללחצים לפיחות ולהאצת קצב האינפלציה דרך מנגנון התמסורת, ואילו .
מדיניות מוניטרית מצמצמת צפויה להביא לייסוף ולהאטת קצב האינפלציה.
בבנק ישראל בדצמבר 2018 הודגשה חשיבות רמת התמסורת לקבלת החלטות בתחום המדיניות .
התרשימים להלן מציגים את רכישות המט"ח שעשה בנק ישראל בהשוואה ליעדי .
האינפלציה ולשער החליפין של השקל והדולר בתקופה שבין ינואר 2010 עד ינואר2021.
29 באוגוסט 2000 החליטה הממשלה על תוואי יורד של יעד אינפלציה, שבסיומו, מ-2003 , הוגדר יעד האינפלציה כיעד .
יציבות מחירים בטווח 1 עד3 .
30 בנק ישראל, חטיבת המחקר, התמסורת משער החליפין למחירים (דצמבר 2018 '), עמ37 .
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים10: רכישות מט"ח בידי בנק ישראל .
בהשוואה לעמידה ביעדי האינפלציה בתקופה .
שבין ינואר 2010 עד ינואר 2021 , במיליוני דולרים ובאחוזים .
נתוני בנק ישראל והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
* החל מאפריל 2013 החל בנק ישראל ברכישתמט"ח במסגרת התוכנית להפחתת השפעתה של הפקת .
מהתרשים ניכר כי בעשור האחרון רכש בנק ישראל מט"ח בעיקר בחודשים שהייתה סטייה .
מהרף התחתון של האינפלציה (1% ), בהתאם להגדרת מטרתו של הבנק לשמור על יציבות .
נוסף על כך, בשנים 2013 עד2018 רכש הבנק 13.
5 מיליארדי דולרים במסגרת .
התוכנית להפחית את השפעת הפקת הגז הטבעי על החשבון השוטף.
עם זאת אפשר לראות כי .
בחודשים מעטים (13 חודשים בין אוגוסט2010 למאי2019 ) במשך התקופה רכש בנק ישראל .
מט"ח למרות העמידה ביעדי האינפלציה וכי כמה מהרכישות בוצעו בחודשים מעטים ( 11 .
חודשים בין ינואר2010 ליולי2011 ) שבהם האינפלציה חרגה מהרף העליון של היעד ( 3% .
יתרה מזו, עולה כי למרות רכישת היתרות המסיבית בשנים האחרונות, האינפלציה אינהעומדת .
ביעדה, למעט בתקופות שבין יוני-נובמבר 2018 ובין ינואר-מאי 2019 בהן האינפלציה עמדה .
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב תרשים 11: רכישות מט"ח בידי בנק ישראל .
בהשוואה לשער החליפין של השקל והדולר בתקופה .
שבין ינואר 2010 עד ינואר 2021 , במיליוני דולרים ובש"ח .
* החל מאפריל 2013 החל בנק ישראל ברכישת מט"ח במסגרת התוכנית להפחתת השפעתה של הפקת .
מהתרשים ניכר שבנק ישראל רוכש מט"ח בתיאום עם התנודות בשער החליפין של השקל .
כאשר שער החליפין במגמת ירידה הרכישות גוברות, ואילו עלייה בשער החליפין .
ממתנת את היקף הרכישות.
במחקר שפרסמה חטיבת המחקר ביולי 2018 נמצא כי ביותר מ- .
90% מהמקרים רכישות מט"ח בלתי צפויות גורמות פיחות מיידי בערכו של השקל יחסית לדולר .
וכי ההשפעה מיידית ומתמידה במשך חודשיים עד שלושה חודשים קלנדריים 31 .
משרדמבקר המדינה מציין כי ניכר שרכישות המט"ח מתואמות עם התנודות בשער .
החליפין של השקל והדולר.
עם זאת, רכישת היתרות בשנים האחרונות לא הובילה .
לעמידה ביעד האינפלציה, ברוב התקופה שחלפה מיוני 2014, בעוד שתרמה ל פיחות .
יצוין כי על רקע הלחצים הדפלציונים שעימם מתמודד המשק בשנים .
האחרונות יתכן כי ללא התערבות בנק ישראל בשוק המט"ח תיסוף השקל והסטייה מיעד .
האינפלציה היו גבוהים יותר.
31 בנק ישראל, חטיבת המחקר, רכישות המט "ח שבנק ישראל עורך: השפעתן המיידית והמתמדת על שער .
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 לדעת משרד מבקר המדינה מומלץ להמשיך לבחון שימוש בכלים מוניטריים אחרים, כדי .
לתמוך ביעדי המדיניות המוניטרית, בפרט לנוכח העלות הנוצרת כתוצאה מהסטייה .
מהרמה הרצויה של היתרות והסיכונים הכרוכים בכך.
שימוש ביתרות לתמיכה בפעילות הכלכלית .
בנק ישראל מפעיל מכלול שיקולים בעת פעילותו בשוק המט"ח.
השיקולים המרכזיים הנבחנים .
הם רמת הפעילות הכלכלית בכלל ומצב היצוא בפרט, שיעור האינפלציה, היציבות הפיננסית .
במחקר שפרסםIMF ביוני2020 נטען שבמקרים רבים בנקים מרכזיים מצדיקים את התערבותם .
בשער החליפין בצורך לייצב תנועות הון זמניות חריגות.
ב מסגרת זו צוין כי ביקורת מרכזית .
המופנית כלפי הבנקים המרכזיים היא שהתערבותם אינה מידתית ונועדה לווסת את שער .
החליפין הרחק משיווי המשקל הבסיסי כדי לתמוך, בין היתר, ביצוא 33 .
עוד צייןIMF ב-2015 כי .
התערבות חד-צדדית גדולה וממושכת בשוק המט"ח יכולה להסיט את שער החל יפין משיווי .
המשקל ולהחמיר את חוסר האיזון החיצוני של המדינה וכן עלולה להשפיע על מדינות אחרות34 .
פעילות של בנקים מרכזיים בשוק המט"ח לשם מניעת התחזקות של המטבע המקומי מכונה .
מאחוריה ניצבת התפיסה שהפיחות בשער החליפין מצמצם את המידה .
שההאטה הכלכלית במשקים אחרים משפיעה על הפעילות המקומית 35 ופועל להשגת יתרון .
בסחר בין-לאומי באמצעות הגדלת כדאיות היצוא והפחתת עלות שכר העובדים - ייסוף המטבע .
מגביר את התחרות מול מחירי סחורות (מוצרים מוחשיים) ושירותים (מוצרים לא -מוחשיים) .
מיובאים, וכך מקשה על היצואנים36 ועלול לפגוע בתעשיות מקומיות.
בדוח הוועדה המוניטרית .
למחצית השנייה של 2016 צוין כי היצוא תורם לגידול בתוצר ונמנה עם הגורמים התורמים לפריון .
הגבוה במגזר הסחיר ולדחיפת הצמיחה של המשק.
משכך חשוב לקובעי המדיניות למנוע, .
במידת האפשר, פגיעה בלתי הכרחית בו 37 .
מאידך גיסא, יש גישה כלכלית הגורסת שהגדלת היצוא אינה מטרה אלא אמצעי למימון היבוא .
ולהגדלת רווחת המשק וכי תמיכה ממשלתית ביצוא תוביל להיצע דולרים עודף, שתוביל לירידה .
בשער החליפין, לפגיעה בכדאיות היצוא ולהגדלת כדאיות היבוא לאורך זמן.
32 בנק ישראל, שאלות ותשובות : מדיניות בנק ישראל בשוק מט "ח ( 5.
il/he/Markets/Clarifications/Pages/QAPolicy.
33 IMF Working Paper - Research Department, FX Intervention to Stabilize or Manipulate the Exchange Rat e?
Inference from Profitability (June 2020), p.
34 IMF, Assessing Reserve Adequacy - Specific Proposals (April 2015), p.
35 בנק ישראל, דוח המדיניות המוניטרית - המחצית השנייה של 2016 (פברואר2017 '), עמ17.
36 היצואנים מקבלים תמורה במט"ח, ואילו חלק ניכר מהוצאותיהם, לרבות שכר עבודה, נקוב בש"ח.
מהוצאותיהם נקוב במט"ח, לרבות רכישת חומרי גלם, מכונות וציוד, ואלו מקזזים חלק מהשפעת הייסוף.
37 בנק ישראל, דוח המדיניות המוניטרית - המחצית השנייה של 2016 (פברואר2017 '), עמ18.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב אפקטיבית שתביא לגידול ביצוא תביא בטווח הארוך, בוודאות גבוהה, לגידול דומה ביבוא 38 .
כלכלנים התומכים בגישה זו ביקרו את בנק ישראל על רכישות מט"ח בטענה שאין הן מידתיות .
ושהתערבותו יוצרת ביקוש עודף למט"ח, מביאה לפיחות מכוון בשקל ופוגעת ביבוא אלטרנטיבי, .
בהורדת יוקר המחייה וברווחת תושבי המדינה.
מחקר שבוצע בבנק ישראל ב -2018 מצא כי פיחות .
של 1% מתבטא בעלייה של 0.
25% במחירים בתוך חצי שנה39.
בשיחות שקיים צוות הביקורת עם נציגי בנק ישראל נמסר כי ההתערבות אינה יוצרת ביקוש עודף .
למט"ח אלא סופגת היצע עודף שאי אפשר לגשר עליו באמצעות יבוא, זאת בשל חסמים במשק .
שאין הממשלה מטפלת בהם כיאות.
דוח העלאת רמת החיים בישראל באמצעות הגדלת פריון .
העבודה, שפרסמה חטיבת המחקר בבנק ישראל באוגוסט 2019 , הדגיש את יתרונות פתיחות .
הסחר הבין-לאומי לשיפור הרווחה ולהגדלת הפריון.
נוסף על כך, נטען בדוח כי תהליך היבוא .
לישראל ממושך ויקר יחסית לזה שבמדינות OECD אחרות.
משכך הומלץ, בין היתר, להמשיך .
לבחון דרכי פעולה הנהוגות במדינות מובילות בתחום הרגולציה של כל קטגוריית יבוא, לאמץ .
אותן בישראל 40 ולצמצם מעורבות של יצרנים מקומיים בקביעת התקינה41 .
שיעור ההשקעה של ישראל (כשיעור מהתוצר) בתשתיות ובהון העסקי42 נמוך יחסית לממוצע .
משכך, הגדלת יבוא ההון צפויה להגדיל את הפריון ולתרום לצמיחה הכלכלית.
התרשים להלן מציג את התפתחות הסחר הבין -לאומי של מדינת ישראל בענפי הסחורות .
והשירותים בעשור האחרון ואת הגורמים המרכזיים שתרמו לשינויים בהם.