HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בביקורת עלה כי משרד הבינוי, שקיבל את ממצאי הדוח משנת 2019 , ובכלל זה בעניין .
הקנסות, לא העביר אותו לידי עמידר ולא פעל לגביית הקנסות.
משרד הבינוי ציין בתשובתו כי בדיון מסכם על אודות הליך הבקרה לשנת 2019 החליט המשרד .
כי לא יטיל את הקנס בגין ההפרות לכאורה אלא יאפשר לעמידר לתקנן, וכי הוא יפעל על פי .
הכלל "אין עונשין אלא אם כן מזהירין".
בדוח שבוצע לשנת 2020 נמצאו חריגות ואי-עמידה של עמידר במדדי השירות והקנסות בגינן .
עמדו על כ- 676,000 ש"ח.
בשנת2021 פנה משרד הבינוי לעמידר בדרישה לתשלום קנסות, בגין .
החריגות הללו ואחרות ונכון למועד סיום הביקורת התנהל ביניהם דין ודברים בנושא.
על משרד הבינוי לפעול לגביית קנסות לפי הנקבע בהסכם השירות.
בקרה על ביצוע משובים וסקרים : על פי המכרז 49 , נדרש היה לבצע בקרה אם עמידר מבצעת .
משוב טלפוני על אופן תיקון הליקויים שנמצאו או שדווחו על ידי דיירים בנוגע ל-20% מהתיקונים .
בדוח הבקרה לשנת 2019 ,צוין כי עמידר עמדה ביעד השנתי של משובים לתיקוני תחזוקת שבר .
שכן לפי הדוח עמד שיעור המשובים מסך תיקוני תחזוקת שבר על כ-72% ( 1,566 משובים מתוך .
2,169 תיקוני תחזוקת שבר בשנת2019 .
בביקורת עלה כי לפי נתוני עמידר לשנת2019 היא ביצעה 48,288 תיקוני תחזוקת שבר, כלומר .
פי 22 מהנתון שהופיע בדוח הבקרה, הווה אומר ששיעור המשובים מסך התיקונים האלה עמד .
בפועל בשנת 2019 על 3.
2% ( 1,566 מתוך 48,288 ), דהיינו שיעור נמוך בהרבה ממדד השירות .
שנקבע בהסכם הניהול (20%.
בדוח הבקרה לשנת2020 צוין כי עמידר לא עמדה ביעד השנתי לביצוע משובים לתיקוני תחזוקת .
שבר, משום שמספר התיקונים שבוצעו היה 2,976 לעומת מספר המשובים שבוצעו שעמד על .
22 , כלומר בוצעו משובים על 0.
בלבד מסך תיקוני תחזוקת שבר .
בביקורת עלה כי על פי נתוני עמידר בוצעו בשנה זו 54,973 תיקוני תחזוקת שבר, כלומר פי18 .
מהנתון שבדוח הבקרה; מכאן, ששיעור ביצוע המשובים היה נמוך עוד יותר ועמד על כ- 0.
מהאמור עולה כי הנתונים שעליהם התבססה הבקרה היו חלקיים .
49 נספח ד' למכרז- "תכולת שירותי בקרה להם מחויב הזוכה במכרז בהתאם להסכמי ההתקשרות בין המשרד לנותני .
השירותים השונים במערך הדיור".
על משרד הבינוי לבחון את הסיבות לפער הניכר (כ -95% ) בין מספר התיקונים שעל פיהם .
בוצעה הבקרה לבין נתוני עמידר, ולפעול לביצוע בקרה מבוססת נתונים מדויקים .
בקרה על אכלוס דירות: על פי המכרז נדרש היה בין היתר לבצע בקרה על מידת עמידתה .
של עמידר במדדים בכל הנוגע לאכלוס דירות שנוספו למלאי או שהתפנו, קרי אם עמידר עמדה .
בתנאי ההסכם ובמשך הזמן לאכלוס דירה בתוך 60 ימי עבודה מיום קבלתה ממשרד הבינוי או .
בביקורת עלה כי בקרה זו בוצעה בשנת 2019 אך לא בוצעה בשנת2020 .
חברת הבקרה מסר ה בתשובתה מינואר 2021 כי בשנת2020 לא בוצעה הבקרה עקב אילוצי .
על פי המכרז, המטרה בהעסקת חברת הבקרה הייתה בין היתר לסייע למשרד הבינוי בגיבוש .
ההסכמים הבאים ובביצוע התאמות ושינויים לאור התובנות שעלו מתהליך הבקרה.
הביקורת העלתה כי משרד הבינוי לא קיים הליך של בחינת ממצאי הבקרה והפקת לקחים .
על מנת לברר את ההסברים לחריגות ולליקויים שהועלו בבקרה על מנת לפעול לצמצומם .
ולתיקונם לצורך מימוש המטרות שהציב במכרז.
הפיקוח של משרד הבינוי על הנכסים ורמת התחזוקה .
לפי הסכם הניהול, משרד הבינוי רשאי למנות מטעמו מפקחים לבדיקת הנכסים ורמת תחזוקתם .
והתאמתם לכללים ולסטנדרטים שנקבעו בהסכם.
הביקורת העלתה כי המשרד לא מינה מפקחים מטעמו לבדיקת הנכסים ורמת תחזוקתם, .
והוא לא ביצע בדיקה של הנכסים, לא בעצמו וגם לא באמצעות חברת הבקרה.
על משרד הבינוי לוודא את ביצוען של כל הבקרות בהתאם להסכם, ומומלץ כי ישתמש .
בתוצרי הבקרות לצורך שיפור עבודתה של עמידר.
תחזוקתדירות עמידר - החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ סדרי התקשרויות לביצוע עבודות שיפוץ .
סדרי בחירת קבלני שיפוצים .
עמידר היא חברה ממשלתית, ועליה לבצע את התקשרויותיה על פי הוראות חוק חובת המכרזים, .
לצורך ביצוע עבודות שיפוץ התקשרה עמידר בשנת 2017 , בדרךשל מכרז מסגרת, עם קבלני .
שיפוצים בחלוקה של 12 אזורי פעילות (חמישה מכרזים באזור הדרום, חמישה מכרזים באזור .
המרכז ושני מכרזים באזור הצפון) לתקופה של שנה עם אפשרות להאריך את ההתקשרות עד .
בשנים 2018 - 2020 ,פורסמו מכרזים נוספים להתקשרות עם קבלני שיפוצים וזאת .
בעקבות מחסור בקבלני שיפוצים בעמידר.
מטרת כל המכרזים הייתה לבחור כמה ספקים שמהם .
יבחרו מפעם לפעם את הספק שייתן שירותים גם עבור עבודות מוקד התחזוקה וגם עבור ביצוע .
שיפוצים לצורך אכלוס חוזר ושיפוצים עמוקים.
במכרז נקבע כי תכולת העבודה תחולק ותפוצל .
באופן שווה בין כמה זוכים שעימם ייחתמו הסכמי מסגרת.
עוד נקבע כי אם על סמך ציוני .
הבקרות שייערכו יימצא שאיכות עבודתו של הקבלן טובה, עמידר רשאית להעניק לקבלן .
עדיפות במסירת עבודות שיפוץ.
תרשים 21: מספר הקבלנים שעימם עמידר התקשרה והסכום הכולל ששולם .
עבור עבודות השיפוץ, 2018 - 2020 (במיליוני ש"ח) .
מהתרשים עולה כי בשנת 2020 פחתהיקף ההתקשרות עם הקבלנים בכ-30% לעומת .
סיבה עיקרית לכך היאשבשנת 2020 פחתו התקציבים שהועברו לעמידר עבור .
ניהול ותחזוקה של הדיור הציבורי בעקבות היעדר תקציב מדינה מאושר.
התשלומים לקבלנים בשנים אלו כללו גם תשלומים ששולמו לקבלנים עבור ביצוע עבודות .
נוספות שהם עשו שאינן שיפוץ עמוק או שיפוץ לצורך אכלוס חוזר , כגון עבודות לחיזוק .
מבנים ועבודות עבור פרויקטים אחרים שאינם חלק מהסכם הניהול.
לפי תקנות המכרזים50 , בהתקשרות שלחברה ממשלתית בגודלה של עמידר לביצוע עבודה או .
לרכישת שירותים לא נדרש מכרז אם שוויה של העבודה אינו עולה על 200,000 ש"ח.
כי במכרז מסגרת תפנה ועדת המכרזים לקבלת הצעות מכל ספקי מכרז המסגרת לגבי כל .
הזמנת עבודה או שירותים.
בהתאם לכך, בנוהל "מכרזים והתקשרויות" קבעה עמידר כי בהזמנות .
ששווין גבוה מ- 200,000 .
ש"ח תבוצע פנייה פרטנית לכל ספקי המכרז כדי לקבל מהם הצעות .
לפי נתוני עמידר, בשנים 2018 - 2020 היו83 פרויקטים שעלותם גבוהה מ- 200,000 ש"ח, בסך .
מיליון ש"ח, ורובם נגעו לחיזוק מבנים .
נמצא כי ועדת המכרזים לא פנתה לקבלת הצעות בנדון מכל ספקי המכרז אף שמדובר .
היה בהזמנות ששווין מעל 200,000 ש"ח; בפועל, את זהות הקבל נים קבעו מחלקות .
ההנדסה במחוזות (הצפון, המרכז והדרום), והם נבחרו בהתאם לשיקולים מקצועיים .
ולמומחיות הנדרשת מהחברה בביצוע העבודה , וכן על פי מידת פניותם לביצוע העבודה.
עמידר מסרה בתשובתה, כי חיזוק מבנים מחייב מומחיות מיוחדת של הקבלן המבצע, ולעיתים .
אף נדרש סיווג קבלני מתאים; במקרים כאלו, לא נעשית פנייה פרטנית לקבלן אם הוא אינו .
כשיר לביצוע העבודה, וזאת אף אם הוא נכלל במכרז המסגרת.
עמידר הוסיפה שמנהלי .
ההנדסה בחברה יודעים מהו היקף הפעילות האפשרי של הקבלנים, ומטעם זה, מלכתחילה, .
הם לא פונים לקבלנים שאינם פנויים.
על עמידר להקפיד על ביצוע התקשרויותיה בהתאם לתקנות החלות עליה ולנהלים .
עוד מומלץ כי עמידר תבחן דרכים לעודד קבלנים נוספים להשתתף במכרזיה.
בקרה על חלוקת עבודות בין קבלני שיפוצים .
בנוהל עמידר51 נקבע כי אחת לשנה באחריות מחלקת אחזקה ומכרזים לדווח לוועדת המכרזים .
על האופן שבו התחלקו העבודות בין כל הקבלנים בשנה שחלפה.
51 נוהל"עבודה מול קבלנים בביצוע עבודות אחזקה" .
תחזוקתדירות עמידר - החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ נמצא כי מחלקת אחזקה ומכרזים לא דיווחה לוועדת המכרזים על חלוקת העבודות בין .
הקבלנים בשנים שנבדקו (2018 - 2020 ) .
נוסף על כך, ועדת המכרזים מצידה לא דרשה .
לקבל את פרטי חל וקת העבודות ולא דנה בכך, וכפועל יוצא מכך לא נבחנו הסיבות .
לפערים בחלוקת העבודות בין קבלני השיפוצים השונים.
משרד מבקר המדינה בדק את חלוקת עבודו ת השיפוצים בין הקבלנים השונים והעלה כי .
אף שנדרשה חלוקה שוויונית, בפועל נמצאו פערים ניכרים בין הקבלנים שנבחרו.
בשנת 2019 הועסקו 109 קבלני שיפוצים ששולמו להם 231 מיליון ש"ח, כאשר כ -50% .
מהסכום- 115 מיליון ש"ח, שולמו ל-20 מהם(כ-18%) , ולכל קבלן שולם בממוצע סכום .
7 מיליון ש "ח; בשנת 2020 הועסקו 101 קבלני שיפוצים ששולמו להם 177 מיליון .
ש"ח, כאשר 100 מיליון ש"ח (כ-56% ) שולמו ל-21 מהם (כ-20%) , ולכל קבלן שולמו .
תרשים 22: ,חלוקת עבודות השיפוץ והבנייה בין הקבלנים 2020 .
על ועדת המכרזים לדון בנתונים על חלוקת העבודות לקבלנים כפי שהיא כיום, לבחון .
את הסיבות לפערים ולפעול לחלוקה שוויונית.
עמידר מנהלת את מרבית דירות ה דיור הציבורי (כ- 38,000 מתוך כ- 50,000).
הוקמו לפני יותר מ-40 שנים, ומתגוררים בהן דיירים הנמנים עם האוכלוסיות ברמה הסוציו- .
אקונומית הנמוכה בישראל.
הסכם הניהול של עמידר עם משרד הבינוי מסדיר את אופן .
ניהול מערך הדירות, ובכלל זה את אחריותה לתחזוק תן על מנת להבטיח את קיום זכויותיו .
וחובותיו של דייר זכאי, לפי חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי, התשנ"ח-1998 , ותקנותיו.
במסגרת פעולותיה לתחזוקת הדירות מבצעת עמידר, באמצעות קבלנים חיצוניים, עבודות .
תחזוקה שוטפת, שיפוץ עמוק ושיפוצים לפני אכלוס.
בדוח זה שבחן את הנעשה בנושא .
זה בשנים 2018 - 2020 הועלה כי עמידר ביצעה פעולות רבות שכללו עבודות תחזוקה .
ותיקון ליקויים בכ- 27,600 דירות ושיפוץ של כ - 6,800 .
דירות, אולם טיפולה טעון שיפור .
למשל, בתחום התחזוקה השוטפת עליה לקצר את משך זמן הטיפול בליקויי בטיחות .
בתחום החשמל לצורך עמידה בלוח הזמנים שנקבע.
כמו כן, נדרש לקצר את משכי .
הטיפול בתקלות הנוגעות למערכת המים כדי לצמצם את הפגיעה ברווחת הדיירים.
על כך, יש להסדיר מנגנון לעדכון אוטומטי של הדיירים בדבר מצב הטיפול בפנייתם.
בנושא שיפוץ הדירות - מספר הדירות שבוצע בהן שיפוץ עמוק עמד על כ-970 בממוצע .
לשנה אף שהצורך לפי הערכת עמידר היה כ- 2,000 ,בשנה.
לגבי אכלוס חוזר של דירות .
בכ-13% מן המקרים שנב דקו חרגה עמידר ממשך הזמן המרבי שנקבע לכך ( 60 ימי .
עבודה), וכ-39% מהדירות המיועדות לאכלוס עמדו ריקות למעלה מ-300 ימים.
התקציב הבסיסי שהקצתה המדינה בתחילת כל שנה עבור פעולות התחזוקה היה נמוך .
בהרבה (בשיעורים של 320%- 490% ) מהתקציב שהוקצה בסופו של דבר עד סוף השנה, .
שאף הוא בחסר מהצורך שהעריכה עמידר, ועקב כך מתבצעות פעולות אלה במשורה.
נכון לשנת 2021 היו35 מבנים שבהם דירות בניהול עמידר שאותם היא סיווגה כמסוכנים .
דירות שסווגו כלא ראויות למגורים וטרם טופלו נוכח מגבלות תקציב .
על משרד הבינוי והשיכון ועמידר לפעול לתיקון הליקויים שהועלו בדוח זה על מנת לשמור .
על רמה נאותה של דירות הדיור הציבורי.
תחזוקתדירות עמידר - החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ
לפי חוק לימוד חובה, התש"ט-1949 ,כל ילד ונער חייב ללמוד במסגרת חינוכית (גן ילדים או .
בית ספר; להלן גם - בי"ס).
החוק קובע זכות לימוד חינם במוסד חינוך רשמי לילדים מגיל שלוש .
רשות מקומית היא רשות החינוך המקומית לגבי תחום שיפוטה של אותה .
הקמתם של מוסדות חינוך רשמיים למתן חינוך חובה חינם לילדים ונערים הגרים בתחום .
שיפוטה של רשות חינוך מקומית מסוימת מוטלת על המדינה ועל אותה רשות חינוך מקומית .
בין התפקידים שמשרד החינוך (להלן גם - המשרד) אחראי למלא: תקצוב הפיתוח של בתי .
הספר (להלן גם - בתי"ס או בתיה"ס): בנייה של מוסדות חינוך חדשים , חידוש מבנים קיימים .
והשתתפות במימון מבנים יבילים ובשכירת מבנים למוסדות חינוך ברשויות המקומיות במקרה .
לצורך כך המשרד מתכנן ומפיק פרוגרמות (פרוגרמה של מוסד חינוך - מסמך המגדיר .
את עקרונות התכנון הפיזי של מוסד חינוך) ומקצה משאבים.
הרשות המקומית היא המבצעת .
את הפיתוח והבנייה של מוסדות החינוך, וזאת במימון משרד החינוך2.
הגורם האחראי למשימה זו במשרד הוא מינהל הפיתוח (להלן גם - המינהל), ובו אגף מיפוי .
ותכנון ואגף בינוי ותקצוב.
הרשות המקומית רשאית להגיש למינהל בקשה להקמת מוסד חינוך .
חדש שיאכלס כמות מסוימת של כיתות או להוסיף כמות מסוימת של כיתות למוסד קיים 3 .
מיפוי ותכנון ממפה את צורכי כלל מערכת החינוך בכיתות לימוד, מטפל בבקשות שמגישות .
הרשויות המקומיות לבינוי מוסדות חינוך, מכין את הפרוגרמות למוסדות החינוך ובודק את .
התוכניות האדריכליות להקמתם.
אגף בינוי ותקצוב אחראי להקצאת התקציבים לפרויקטים .
המאושרים ולבקרה על ביצועם.
להלן תרשים המתאר את ההליך לאישור ותקצוב של הקמה או הרחבה של מוסדות חינוך: .
1 ראו חוק לימודחובה, התש"ט -1949 , סעיפים2 ,7.
2 ,משרד האוצרהצעת תקציב משרד החינוך לשנת התקציב 2016 -2015 (אוגוסט2015.
3 ,משרד החינוךהנוהל להגשת בקשות להקצאת תקציבים לפיתוח מוסדות חינוך - בנייה חדשה והרחבת .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים תרשים 1: השלבים העיקריים בתהליך לאישור ותקצוב של בינוי או הרחבה .
* הרשות המקומית יכולה להגיש בקשה נוספת בשנה העוקבת.
** בראשה עומד מנהל מינהל הפיתוח וחברים בה נציגי יחידות הייעוץ המשפטי וחשבות המשרד.
*** הרשות המקומית יכולה להגיש בקשה נוספת בשנה העוקבת.
ה | פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 .
זה שנים רבות קיים ב מערכת החינוך בישראל מחסור בכיתות לימוד תקניות העומדות .
בסטנדרטים פיזיים ופדגוגיים המאפשרים למידה בתנאים ראויים.
מחסור מתמשך זה הוא אחת .
הבעיות המרכזיות של מערכת החינוך בישראל.
בשל המחסור, תלמידים רבים לומדים בכיתות .
צפופות, במבנים יבילים (שאינם מבני קבע, כגון קרוואנים) ובמבנים שכורים שמלכתחילה לא .
נועדו לשמש כמבני חינוך .
למרות כוונת משרד החינוך להוביל תהליך של בניית כיתות לימוד .
במסגרת תכנון ארוך טווח, כפי שבא לידי ביטוי בשלוש תוכניות החומש שהופעלו מאז שנת .
2007 ,, עדיין נמשך המחסור בכיתות לימוד תקניות, ובמקומן מסופקים פתרונות מאולתרים.
בשנת 2020 עמדהמחסור בבתי הספר ובגני הילדים על 10,219 כיתות לימוד - גידול של כ-36% .
לעומתשנת 2017 , שבה עמד המחסור על 7,487 כיתות.
אם כן, המחסור בכיתות גם גורם לכך שתלמידים לומדים בסביבת לימודים לא -ראויה וגם .
משמש אחת הסיבות לצפיפות ה גבוהה בכיתות הלימוד בישראל , שהיא בין הגבוהות בעולם .
מצב זה עלול לפגוע בהישגי התלמידים ולהעלות את ר מת האלימות הבית-ספר ית.
מאז 2007 מתקצב משרד החינוך את בניית כיתות הלימוד על פי תוכניות חומש העוסקות בפיתוח .
מוסדות חינוך וקובעות את מספר כיתות הלימוד (גני ילדים, חינוך יסודי ועל-יסודי וחינוך מיוחד) .
שאת הקמתן הוא יתקצב במהלך שנות יישום התוכנית.
הוספת כיתות הלימוד עשויה להתקיים .
הן במסגרת הקמת מוסדות חינוך חדשים והן במסגרת הרחבת מוסדות חינוך קיימים.
החומש מגובשות בשיתוף משרד האוצר ומותנות באישורו: משרד האוצר מתקצב אותן במסגרת .
תקציב הפיתוח השנתי שהוא מקצה למשרד החינוך.
מטרות תוכנית החומש לשנים 2017 - 2021 , .
כפי שהוגדרו במסמכי משרד החינוך4" , היותקצוב 17,000 כיתות לימודוצמצום פערי הכיתות .
ברשויות ובמגזרים השונים" ו"]המחסור[ בינוי כיתות בהתאם למדיניות הקטנת מספר התלמידים .
בכיתות לפי מדד עשירוני הטיפוח [5 .
להלן נתונים בדבר מספרי הכיתות שתוקצבו בתוכני ות החומש, תקציבי תוכניות החומש .
והתקצוב הממוצע לכיתת לימוד בכל תוכנית חומש: .
4 ,מינהל הפיתוחדגשים בתוכנית העבודה תשע"ח - | תשע"ט 2017 -2018 ', עמ7.
5 מדדה טיפוח של המשרד מודד חסך חינוכי בישויות שונות (מוסד, רשות, י י שוב, שכונה).
הוא מ ורכב מהשכלת ההורה .
המשכיל במשפחה ( 40%) ; ( רמת ההכנסה לנפש במשפחה20%) ; ( פריפריאליות בית הספר20%) ; שילוב של הגירה וארץ .
מדד הטיפוח מחושבלפי תלמיד, אך הוא אינו אישי אלא בית -ספרי: רצף ציוני מדד י הטיפוח של התלמידים .
העשירון הגבוה ביותר הוא עשירון 1 - אוכלוסייה חזקהשאינה זקוקה לטיפוח נוסף .
ביותר הוא עשירון 10 - אוכלוסייה חלשה הזקוקה ביותר לטיפוחנוסף.
מדד הטיפוח ה בית- ספר י הוא ממוצע העשירונים של .
המדד ה רשות י, הי ישוב י או ה שכונ תי הוא ממוצע העשירונים של התלמידים המתגוררים באזור .
מדד הטיפוח מתעדכן בכל שנה.
ראו אתר האינטרנט של משרד החינוך, יחידת המדען הראשי: .
il/sites/ChiefScientist/learning -from-research/measure/Pages/ses -index.
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים תרשים 2 : נתוני תוכניות החומש לבינוי כיתות לימוד .
• מספר הכיתות שתוקצבו בכל תוכנית חומש מקיף הן כיתות גן והן כיתות בי"ס.
• העלות של כיתת גן גבוהה מהעלות של כיתת בי"ס, כך שהעלות הממוצעת לכיתה מושפעת .
מהחלק של כל אחד מסוגי הכיתות במספר הכיתות הכולל.
• תוכנית החומש 2012 - 2016 נועדה מלכתחילה לתקצב 8,650 .
בחודשים פברואר - אוגוסט 2021 בדק משרד מבקר המדינה את נושא בינוי כיתות הלימוד, ובכלל .
זה המחסור המתמשך בכיתות לימוד במערכת החינוך, התכנון הרב -שנתי של בינוי כיתות .
הלימוד במסגרת תוכניות החומש, תהליך האישור והתקצוב של הבקשות שמגישות הרשויות .
המקומיות לבינוי כיתות לימוד, ביצוע התקציבים שאושרו לשם כך והפיקוח והבקרה על ביצוע .
התקציבים בהתאם להתקדמות בבינוי הכיתות.
הבדיקה כללה עוד את השימוש במבנים יבילים .
ובמבנים בשכירות, הבינוי של כיתות לימוד חדשניות והטיפול במבני חינוך מתפנים.
נערכה במינהל הפיתוח של משרד החינוך - באגף מיפוי ותכנון, ביחידת התקצוב ובאגף בינוי .
בדיקות השלמה נערכו במינהל כלכלה ותקציבים במשרד החינוך ובאגף התקציבים .
עוד נערכו בדיקות פרטניות בארבע רשויות מקומיות - הרצלייה, דאליית אל- .
כרמל, אלעד, אופקים - ונאספו נתונים מ -12 רשויות מקומיות נוספות: לקייה, אום אל -פחם, .
נצרת, מודיעין עילית, בית שמש, צפת, דימונה, טבריה, קריית ים, קריית מוצקין, פתח תקווה, נס .
יישום המרכיבים להכנת תוכנית ייעודית לבינוי .
כיתות לימוד בתוכנית החומש .
תוכנית החומש של משרד החינוך מבטאת למעשה את מדיניותו בנוגע לפיתוח הפיזי של מוסדות .
בכך מהווה תוכנית החומש תוכנית ייעודית, כהגדרתה במדריך התכנון הממשלתי6 .
פי המדריך, תוכנית ייעודית כוללת ארבעה שלבים עיקריים: .
• הגדרת הצורך 7 והבניית התהליך לזיהוי הנושאים שיש לטפל בהם ותיחומם, תוך .
שיתוף כל בעלי העניין בתוך המשרד הממשלתי ומחוצה לו; .
• גיבוש תמונת מצב שתניח את תשתית הנתונים לביסוס מדיניות חדשה, לרבות הפקות .
לקחים והערכות שנעשו לתוכניות קודמות; .
• גיבוש כיוון אסטרטגי המוסכם על כל בעלי העניין ומספק בין היתר את הבסיס .
הרעיוני והעקרונות המכוונים לתוכנית פעולה ומגדיר את מטרתה; .
• קביעת פרטי התוכנית ובהם יעדים ברורים, תקנות תקציביות, מנגנון למעקב אחר .
יישום התוכנית ומדדי תפוקה ותוצאה.
ערב גיבוש תוכנית החומש האחרונה לבינוי כיתות לימוד (לשנים 2017 - 2021 ) נדרש היה משרד .
החינוך לתת מענה למגוון נושאים הנוגעים באופן ישיר או עקיף לבינוי כיתות הלימוד, בהתבסס .
על מטרות ויעדים שקבע המשרד ו/או נקבעו בהחלטות הממשלה: .
6 ,האגף לתכנון מדיניות במשרד ראש הממשלהמדריך התכנון הממשלתי / שלבים בגיבוש תוכנית ייעודית, .
7 ההחלטה על הצורך לחולל שינוי מחייבתהתמודדות עם סוגיות יסוד: הגדרת הבעיה שיש לפתור; הבנת המסגרת .
הערכית שהביאה לצורך; בחינת נחיצות התערבות הממשלה; והערכת יכולתה של ההתערבות להשפיע על הבעיה.
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים ה תוכנית האסטרטגית 2016 - 2019: בין המטרות והיעדים שהציב משרד החינוך בתוכנית .
האסטרטגית שלו לשנות הלימודים התשע"ז -התשע"ט ( 2016 - 2019 )8 (להלן- התוכנית .
האסטרטגית)9 " הייתה המטרה קידום שוויון הזדמנויות ומיצוי הפוטנציאל לכל ל האוכלוסיות .
בישראל ", והיעד שנקבע היה "קידום חינוך איכותי בפריפריה הגיאו -חברתית ובקרב אוכלוסיות .
החלטות ממשלה : שתי החלטות ממשלה, הרלוונטיות לתקופת תוכנית החומש האחרונה, .
עסקו בנושא פיתוח יישובי המגזרים הדרוזי והבדואי, ובכלל זה בינוי כיתות לימוד נוספות במגזרים .
החלטת ממשלה נוספת, מספטמבר201312 , קבעה כי עלמשרד החינוך, בתיאום עם .
הממונה על התקציבים במשרד האוצר, להקצות לרשות מקומית שחתמה על הסכם גג את .
הסכום הנדרש להקמת מוסדות החינוך המתוכננים בשכונות הנבנות בעקבות חתימה על הסכם .
גג ואשר הרשות המקומית מחויבת להקים לא יאוחר ממועד אכלוס הדירות13 .
יעדים נוספים ארוכי טווח נקבעו בהחלטות ממשלה אחרות ולהם נגיעה לתכנון רב- שנתי של .
יעדים אלה התייחסו לרמת הצפיפות בכיתות בישראל (ראו פירוט להלן), שהיא .
גבוהה ביחס למדינות בעולם המפותח; ונקבעו במדיניות שגיבש משרד החינוך להתאים את .
מוסדות החינוך לצורכי התלמידים במאה ה-2114 .
גיבוש תוכנית החומש: בתהליך גיבוש תוכנית החומש אומד מינהל הפיתוח את הצרכים .
החזויים של מערכת החינוך בכיתות לימוד חדשות (כיתות גן וכיתות בי"ס) עבור חמש השנים .
הוא עושה זאת על בסיס הצרכים שעלו בשנה שקדמה לתחילת תוכנית החומש .
והתבטאו בבקשות שהגישו הרשויות המקומיות לבינוי כיתות לימוד בשנה זו, ובהתייחס לגידול .
החזוי באוכלוסיית התלמידים.
הצרכים נידונים עם משרד האוצר, ולבסוף נקבעת מסגרת .
מוסכמת למכסת כיתות הלימוד שתתוקצב במסגרת תוכנית החומש.
התוצר הסופי של התהליך .
הוא סיכום המציג את מספר הכיתות שיתוקצבו בכל אחת מ שנות תוכנית החומש במסגרת .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2022 (להלן- תשובת משרד החינוך) מסר משרד .
החינוך, כי מינהל הפיתוח פועל ב שיתוף פעולה עם המינהל הפדגוגי בתכנון מוסדות חינוך .
ומרחבי למידה חדשניים, וכן עם יחידת המדען הראשי ואגף אסטרטגיה ותכנון של המשרד .
במתן המענים התכנוניים האסטרטגיים, ועם אגף מוסדות חינוך ואגף רישוי בנושא ההכרה בצורך .
8 שנת הלימודים מתחילה ב-1 בספטמבר ומסתיימת ב-30 ביוני בחינוך היסודי וב-20 ביוני בחינוך העל-יסודי.
9 ,אגף בכיר אסטרטגיה ותכנון, משרד החינוך התוכנית האסטרטגית תשע"ז -תשע"ט .
10 מטרה ג', יעד8 ,שם, עמ' 11.
11 החלטת הממשלה 959 , "תוכנית לפיתוח ולהעצמת היישובים הדרוזיים והצ'רקסיים לשנים 2016 - 2019( " 10.
החלטת הממשלה 2397 , "תוכנית לפיתוח כלכלי חברתי בקרב האוכלוסייה הבדואית בנגב 2017 - 2021( " 12.
12 החלטת הממשלה768 ( ", "הסכמי גג עם רשויות מקומיות לטובת הסרת חסמי שיווק ופיתוח 9.
הסכם בין רשות מקרקעי ישראל או משרד הבינוי והשיכון ובין רשות מקומית בדבר שיווק של קרקעות לבני יה .
13 ,מבקר המדינהדוח שנתי 72 א- חלק שני (2021" ,) היבטים בהסכמי הגג שנחתמו עם רשויות מקומיות- דוח מיוחד", .
14 ,מבקר המדינהדוח שנתי 71 ב(2021 ), "המוכנות לשוק העבודה המשתנה- הסביבה הלימודית בבתי הספר העל- .
יסודיים כתשתית להקניית מיומנויות המאה ה -21 " (להלן- "הסביבה הלימודית"), עמ' 163.
עוד ציין משרד החינוך, כי בעת בניית תוכנית החומש משותפים נציגי השלטון .
המקומי בדיונים עם משרד האוצר ומטה הדיור על הקצאת כיתות לימוד במסגרת הסכמי גג.
עולה שהתוצר הסופי של תוכנית החומש הוא מספר הכיתות שמתוקצבות בכל שנה .
במסגרת המכסה הכוללת של הכיתות שנקבעה לתוכנית, אך אין הוא מספק תמונת מצב .
על המחסור הכולל בכיתות לימוד ועל מכלול ההיבטים הנוגעים לכך: הצורך העולה .
בהתאם לתחזיות הגידול באוכלוסיית התלמידים והתפלגותם לפי שכבות גיל ומגזרי חינוך, .
הצורך להתמודד עם צפיפות בכיתות, הצורך לצמצם את מספר הכיתות הנמצאות במבנים .
יבילים והצורך לעדכן את הפרוגרמות באופן שיתאימו לסביבה הלימודית הנדרשת .
לתלמידים במאה ה- 21 .
עוד עולה שבכל שלוש תוכניות החומש של המשרד מאז 2007 לא נקבע מנגנון מעקב .
כמו כן, בפועל לא ביצע המשרד הערכה מעצבת (הערכה תקופתית .
בתקופת המימוש של תוכנית רב-שנתית כדי לשפרה במהלך היישום) או הערכה מסכמת .
(הנעשית לאחר שהסתיים יישומה של תוכנית רב -שנתית ומאפשרת להטמיע לקחים .
בגיבוש התוכנית הבאה) אף לא לאחת מהתוכניות.
הערכות כאלה חשובות במיוחד עבור .
תוכניות החומש לבינוי כיתות לימוד, הכוללות פעילות תקציבית בהיקף של מיליארדי .
שקלים מול כל הרשויות המקומיות.
כמו כן, נמצא שלא נעשה תהליך של הפקת לקחים .
בעקבות תוכניות החומש.
מומלץ שמשרד החינוך, העוסק בגיבוש תוכנית החומש לשנים 2022 - 2026 , יתבסס על .
עקרונות התכנון הרב -שנתי לתוכניות ייעודיות של משרדי ממשלה, ובכלל זה ישתף .
בגיבושה גורמים מחוץ למשרד החינוך, ובהם את אלה שמייצגים את השלטון המקומי; .
יתבסס על מטרות ארוכות טווח ועל יעדי המשרד הנוגעים לבניית מוסדות חינוך; יקבע .
עקרונות מנחים שקופים לתוכנית החומש הבאה בהתבסס על סדרי העדיפויות הנגזרים .
ממטרות המשרד ויעדיו שלהם נגיעה לבניית מוסדות חינוך חדשים; יגדיר מהו מחסור .
בכיתות לימוד ויקבע את היקף הצרכים הנגזרים ממנו.
עוד מומלץ למשרד לבצע, עובר .
לגיבוש תוכנית החומש החדשה, הערכה מסכמת של תוכנית החומש האחרונה, .
המסתיימת ב-2021 , ולהנהיג בתוכנית החומש הבאה תהליכי הערכה ובקרה שיאפשרו .
להגביר את היעילות בביצועה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד החינוך, כי במסגרת הכנת תוכנית החומש הבאה .
לבינוי כיתות ( 2026-2022 ), מינהל הפיתוח קובע קריטריונים לתקצוב, וכפי שהמליץ מבקר .
המדינה, הוא משתף בתהליך את כל הגורמים הנוגעים בדבר.
כמו כן ציין המשרד כי ישקול .
לשלב בתוכנית מנגנון להערכה תקופתית ולהטמעת לקחים שהופקו.
המחסור בכיתות לימוד .
המחסור במגזר החרדי ובמגזר הלא -יהודי לפי דוחות מבקר מדינה קודמים: לפני יותר .
מעשור, בטרם הוקצו תקציבים לבינוי כיתות לימוד במסגרת תוכניות החומש, פרסם מבקר .
המדינה שני דוחות שעסקו במחסור בתשתיות ה פיזיות של מוסדות החינוך במגזר החרדי ובמגזר .
פיתוח מוסדות חינוך- בנייה חדשה והרחבת מבנים קיימים הלא-יהודי 15 .
מביקורות אלהעלה, בין היתר , כי במגזר החרדי יש מחסור במבני חינוך, ובעטיו .
שוכנו כיתות רבות של מוסדות החינוך החרדיים במבנים יבילים ובמבנים שכורים, וחדרי ספח .
(חדרי מורים, מזכירות, יועץ וכדומה) שימשו כחדרי לימוד.
עוד עלה אז שחלק מהמבנים היבילים .
והארעיים ששימשו בחינוך החרדי היו מסוכנים ובלתי ראויים לשמש כחדרי לימוד.
החינוך במגזר הלא-יהודי נמצא הן מחסור בכיתות לימוד והן צפיפות בכיתות, בחצרות ובשטחים .
ברבות מהרשויות המקומיות בשני מגזרים אלה קיי מת מצוקת קרקע המיועדת .
למוסדות חינוך, מצב שמגביל את היכולת לבנות מוסדות ומאלץ את הרשויות המקומיות .
להשתמש במבנים לא-תקניים, ובכלל זה מבנים שכורים , כחלופת מענה.
כמפורט להלן ובהמשך, מחסור זה לא צומצם גם לאחר יישום שלוש תוכניות החומש .
החלטת הממשלה על תוכנית החומש לשנים 2007 - 2011 (להלן גם- תוכנית החומש .
הראשונה): בהחלטת ממשלה משנת 200716 , שעניינה"תוכנית החומש לבניית כיתות לימוד .
בשנים 2007 - 2011 ", נקבע כי בשנים אלו ייבנו 8,000 כיתות(גני ילדים, חינוך יסודי ועל-יסודי .
וחינוך מיוחד) בעלות כוללת של כ-4.
עוד נקבע כי לפחות 1,000 כיתותמהן .
ישמשו " לצמצום מספר הכיתות הלא תקניות לרבות בעיות בטיחות ואכלוס יתר".
במסגרת התוכנית 8,053 .
במסמך מנובמבר 2011 אמד מרכז המחקר והמידע של הכנסת את המחסור בכיתות לימוד כפער .
בין מספר הכיתות שמינהל הפיתוח הכיר בצורך לבנותן ובין מספר הכיתות שתוקצבו 17 .
המסמך, בשנת 2011 הכיר המשרד בצורך לבנות 4,780 כיתות, ומהן תוקצבו 1,684 ,כיתות .
דהיינו, הפער עמד בשנה זו על 3,096 כיתות (כ-65% )18.
תוכנית החומש לשנים 2012 - 2016 (להלן גם- תוכנית החומש השנייה): תוכנית החומש .
שאושרה לשנים 2012 - 2016 קבעה שתתוקצב הקמתן של 8,650 כיתות- תוספת של 597 כיתות .
(כ-7% ) למספר הכיתות שתוקצבו בפועל בתוכנית החומש הראשונה.
בסופו של דבר, במסגרת .
תוכנית חומש זו תוקצבו 13,868 כיתות לימוד בעלות של 11.
24 מיליארד ש"ח, כ-60% מעבר .
למספ ר הכיתות שתוכננו בתוכנית החומש, בין היתר בשל הצורך להוסיף כיתות גן רבות לאחר .
שהוחל חוק לימוד חובה על הגילים 3 - 4 בעקבות אימוץ הממשלה את המלצות הוועדה לשינוי .
כלכלי-חברתי 19 (ועדת טרכטנברג).
בשנת2016 , השנה האחרונה של התוכנית, הכיר המשרד .
בצורך לבנות 9,216 כיתות, ואולם הוא תיקצב 2,673 )כיתות (בשנה זו לבדה20 , דהיינו, הפער בין .
15 ,מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2007 (2008 ), "התשתיות הפיזיות של מוסדות החינוך .
במגזר החרדי", עמ' 27" ; התשתיות הפיזיות של מוסדות החינוך במגזר הלא יהודי", עמ' 73.
16 החלטה הממשלה1410 , "תוכנית החומש לבניית כיתות לימוד בשנים2007 - 2011( " 18.
17 הכנסת- מרכז המחקר והמידע, בינוי כיתות לימוד חדשות למגזרים השונים במערכת החינוך ( 21.
18 הפער שנכוןלהביא בחשבון הוא של שנה בודדת ולא המצטבר, שכן הפער המצטבר של כל השנים כולל בקשות .
שהוגשו, לגבי כיתות רבות, ביותר משנה אחת, לאחר שלא תוקצבו בשנה קודמת אף שהוכרו בצורך.
המצטבר כולל כפילויות, ולכן הוא מוטה כלפי מעלה.
לפיכך הפער של השנה האחרונה בתוכנית החומש הוא הנכון .
מבחינת יישום התוכנית - כל מספר גדול יותר יכול לכלול כפילויות.
19 החלטת הממשלה4088 , ( ולפיה משנת הלימודים התשע"גמאוגוסט 2012 ) יש לספק חינוך חינם בגנים הציבוריים .
עבור ילדים בני 3 - 4 ( 8.
20 ,מינהל הפיתוחתוכנית חומש לתקצוב כיתות 2017 -2021 - הצגה לוועדת חינוך בכנסת (יולי 2017 '), עמ4.
מספר הכיתות המתוקצבות למספר הכיתות שהוכר הצורך בהן עמד בשנה זו על 6,543 כיתות .