HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עיקר פעילותו של המרכז הוא ניהול תנועת הרכבות בזמן אמת תפעולה ובקרה עליה.
חברת רכבת ישראל בע"מ 773 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - הובלת מטענים ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לוח 3 .
מדדי איכות השירות, 2014 -2012 , אחוזים .
הפעלת רכבות 62 68 82 .
דיוק ביציאה 50 60 81 .
דיוק בהגעה 39 44 80 מהלוח עולה כי בשנת 2014 היה שיפור ניכר בכל אחד מהמדדים של איכות השירות.
ממסמכי החטיבה עולה כי הסיבות לביטול רכבות מתוכננות או לאיחורים היו חוסר מטען להובלה, איחור בהעמסת הקרונות על ידי הלקוח, טעינה לא תקינה, הגעת רכבת באיחור אשר גררה איחור ביציאה, קרון פסול, תקלות טכניות במערך הרכבת וסגירת מסילה לצורך שיפור תשתית ובטיחות.
יצוין כי חלק מסיבות אלה אינן בשליטת הרכבת.
ביוני 2014 כונסה ישיבה של הנהלת הרכבת על סקר שעשתה ההנהלה על פי דרישות ת"י .
ISO 900112 , שבה נמסר דיווח על המצב, דיווח על פעולות מתקנות והמשך השימור של דרישות התקן ברכבת.
בין היתר הוחלט כי עד אמצע שנת 2015 על מנהל חטיבת המטענים להכין אמנת שירות ללקוחות החטיבה.
ביוני 2015 הודיעה הרכבת כי כתיבת אמנת השירות נדחתה והיא בוחנת מחדש את כתיבתה.
מגבלות העבודה עם נמלי הים במהלך הביקורת עלו בעיות שהשפיעו על היקף הובלת המטענים ברכבת ועל העמידה בתכניות, כגון תיאום של פריקת מטענים וטעינתם בנמלים.
כיוון שחלק נכבד מהובלת המטענים ברכבת הוא אל הנמלים ומהנמלים, למישק בין הרכבת לנמלים השפעה מהותית על הצמיחה של ההובלה.
בתחום הנמלים צוותי הנמל מטעינים ומפרקים את המכולות, והרכבת מפעילה את הקטרים והקרונות להובלת המכולות ליעדם.
כבר ב תכנית אב למטענים משנת 2009 צוין כי בנמל חיפה חסרות תשתיות של שלוחות למסופי המכולות ולחצרות המפעלים, דבר שהקשה על הרכבת להוסיף רכבות מטען שיובילו מכולות אל הנמל וממנו.
בתחילת שנת 2014 העלו נציגי הרכבת לפני הנהלת נמל חיפה את הצורך להגביר את ההובלה ברכבת מהנמל ואליו.
בעקבות זאת הגדילה הרכבת בשנת 2014 את מספר הקרונות שאפשר להפעיל ביום מ-120 ל-160.
במאי 2014 העלה יועץ מנכ"ל הרכבתלפני מנכ"ל נמל חיפה, מר מנדי זלצמן, את בעיית תשתית המסילות בנמל חיפה וציין שהן ישנות מאוד ורובן קוצרו או פורקו, וכי "מגבלה זאת מהווה חסם להגדלת היקף הובלת מכולות ברכבת בנמל חיפה וממנו".
במאי 2014 סוכם בין ה רכבת ובין נמל חיפה על הצורך בהארכת המסילות בכ-100 מטרוהקמת מסילה נוספת באורך של כ -300 .
מטרעלות העבודה הוערכה ב -10.
12 תקן בין -לאומי המגדיר דרישות למערכת ניהול האיכות והבקרה בארגונים.
עמידה בדרישות מעידה כי הארגון מסוגל לספק באופן עקבי מוצר העומד בדרישות הלקוח ובדרישות תחיקתיות ישימות.
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - הובלת מטענים ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 הרכבת התחייבה לממן %50 מהעלות, ונקבע שהרכבת ונמל חיפה יפנו לחנ"י13 בבקשה למימון יתרת עלות העבודות.
סמנכ"ל התפעול של נמל חיפה השיב ליועץ מנכ"ל הרכבת בנובמבר 2014 כי בדיון באותו חודש עם נציגי חנ"י הם דחו את בקשת הנמל.
נציגי חנ"י מסרו ל נציגי משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי הארכת המסילות בנמל חיפה לא עמדה בראש סדר העדיפויות שלה באותה עת.
יצוין כי בישיבה בין נציגי נמל חיפה, חנ"י והרכבת בסוף מרץ 2015 הוחלט, בין היתר, כי רכבת ישראל תממן את רוב עלות שיפור מערכת המסילות בנמל והיתרה תמומן על ידי נמל חיפה.
שעות העבודה וסידורי העבודה של עובדי נמל חיפה לא תמיד מתאימים לדרישות התפעוליות של הרכבת, בייחוד במשמרות ערב ולילה, ולכן אין באפשרות הרכבת לנצל את תשתיות הנמל באופן מלא.
יצוין כי החל משנת 2014 דנים הצדדים בבעיות ומנסים למצוא פתרון.
בניגוד למסופים אחרים בנמל חיפה, במסוף הכרמל14 אין תשתית של מסילות.
לפיכך יש צורך בשינוע מכולות לערוגת הרכבת15 , הנמצאת במרחק ארוך יחסית, ופעולה זו מקטינה מאוד את יעילות עבודת הרכבת.
בתשובה שמסרה חנ"י למשרד מבקר המדינה באפריל 2015 צוין כי "המרחק לערוגת הרכבת הקיימת במסוף המזרחי אינו גדול ואינו אמור להוות בעיה בטעינה ופריקה של רכבות".
באותו עניין ציין נמל חיפה בתשובה שמסר למשרד מבקר המדינה באותו החודש (להלן - תשובת נמל חיפה) כי "המרחק של פסי הרכבת מן הערוגות פוגע ביעילות של פריקת/טעינת הרכבת".
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה, האחראי לרכבות ולנמלים, לפעול לקידום שיתוף הפעולה בין הצדדים, במטרה להגביר את היקף הובלת המטענים ברכבת מנמל חיפה ואליו.
כאמור, מאחר שפעילות רכבות הנוסעים בשעות הלילה היא מועטה, רוב פעילות רכבות המטען הייתה אמורה להיעשות בשעות הלילה.
שעות פעילות אלו אינן תואמות את שעות הפעילות של עבודת נמל אשדוד עם הרכבת, כפי שנכתב בתכנית של הרכבת משנת 2013.
דבר זה מאלץ את הרכבת להוביל מכולות לנמל בשעות היום ולא בשעות הלילה.
במאי 2014 דנו נציגי הרכבת ונציגי נמל אשדוד בהפעלת הרכבת בשעות הלילה.
נציגי הרכבת הציגו את הצפי להיקף הפעילות של הרכבת בנמל, והניחו שהוא יגדל בעתיד.
נציגי נמל אשדוד השיבו כי הנמל יפעיל משמרת לילה בתנאי שתהיה עבודה מספקת.
13 חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ היא חברה ממשלתית בבעלות מלאה, והיא פועלת מתוקף חוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד - 2004 .
החברה הקימה את נמלי הים המסחריים בחיפה, באשדוד ובאילת ומפתחת אותם.
בשנים האחרונות הקימה שני נמלים: נמל איתן באשדוד ונמל הכרמל בחיפה.
14 מסוף הכרמל נכנס לפעילות בשנת 2011 .
, והוא מסוף המכולות הגדול בנמל חיפה 15 .
מקום בנמל שבו מתקיימות פריקה וטעינה של מכולות לצורך הובלתן מהרכבת או אליה חברת רכבת ישראל בע"מ 775 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - הובלת מטענים ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתשובה שמסר נמל אשדוד למשרד מבקר המדינה באפריל 2015 (להלן- תשובת נמל אשדוד) צוין כי "חברת הנמל ערוכה לעבוד מול הרכבת גם בשעות הלילה.
הדבר מותנה בשירות רציף של הרכבת בשעות אלו, ככל שיהיה כזה (כעת השירות אינו רציף)".
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה, הרכבת ונמל אשדוד למצוא פתרון על מנת לאפשר הובלת מטענים ברכבת גם בשעות הלילה.
לאורך עשרות שנים הוקם בנמל אשדוד ומחוצה לו מערך מסילות ושלוחות לפי הצרכים באותו זמן וללא תכנון כולל לטווח הארוך.
בעורף הנמל פועלים שלושה מסופי מכולות פרטיים המקושרים במסילות לרכבת.
מבנה המסילות הקיים אינו מתאים לצרכים הנוכחיים: המסילות ברובן קצרות מהנדרש ושטחי התפעול אינם גדולים די הצורך, דבר היוצר קשיים תפעוליים רבים.
בנמל אשדוד קיים מסוף מכולות - נמל היובל - המופעל על ידי נמל אשדוד.
במסוף זה לא נסללה מסילה לרכבת ואין שטח עריכה למטענים.
בתשובתה של חנ "י מאפריל 2015 צוין כי "בעת תכנון נמל זה על ידי רשות הנמלים דאז, נבחנו חלופות לשינוע רכבתי לנמל היובל ולבסוף נבחרה החלופה של הקמת מסוף הרכבת מחוץ לנמל, בין השאר משיקולי ם הנדסיים ותפעוליים".
בתשובת חברת נמל אשדוד צוין כי "למיטב ידיעתנו והבנתנו, הטענה שלא קיים שטח לסלילת מסילה אינה נכונה.
וניתן לתכנן באזור זה שטח ייעודי לפריקה ולטעינה של מכולות לרכבת.
כמובן שיהיה צורך בבדיקה תפעולית לנושא וכן בתכנון הנדסי מותאם לכך".
עוד ציינה חברת הנמל כי היא מצטרפת לעמדת המבקר וסבורה כי היעדר התכנון לטווח ארוך והיעדר מסילות ושטחי עריכה בקרבת רציף "איתן" יעמיד את חברת הנמל בעמדת נחיתות תחרותית ויפגע בהגדלת היקפי השינוע של מטענים ברכבת".
לדעת משרד מבקר המדינה, היעדר תכנון לטווח הארוך, שמתבטא בהיעדר חיבור בין המסילות ובהיעדר שטחי עריכה בנמל, עלול לפגוע בקידום הובלת המטענים הן בנמל והן ברכבת.
בשנים האחרונותבנו הרכבת וחנ"י במשותף מסוף רכבת חדש בעורף נמל אשדוד (להלן - מסוף נמל אשדוד או המסוף החדש).
המסוף החדש הכולל מסילות ושטח אחסון, והוא אמור להחליף את המסילה הקיימת בנמל.
לפי החלטה משנת 2007 של הגופים הנוגעים בדבר (משרד התחבורה, חנ"י, הרכבת וחברת נמל אשדוד), יפעיל המסוף החדש יזם פרטי.
בדצמבר 2012 הציע מנכ"ל הרכבת, מר בעז צפריר, למנכ "ל משרד התחבורה להפעיל את המסוף החדש באמצעות הרכבת או באמצעות חברת הבת להובלת מטענים שתוקם (ראו להלן), בעיקר מפאת חשיבות המסוף לרכבת, הצורך בהבטחת התחרות בתחום הובלת מטענים, קיום האינטרס הלאומי בהגברת כמות המטענים המובלים ברכבת והצורך להרחיב את תחומי פעילותה של חברת הבת שאמורה לקום.
בינואר 2013 דחה מנכ"ל משרד התחבורה את טיעוני הרכבת והסביר כי ההחלטה להפעיל את המסוף החדש באמצעות יזם פרטי התקבלה כבר בשנת 2007 .
המנכ"ל הוסיף כי רוב מסופי המטענים במדינה מופעלים באמצעות גורמים פרטיים, המקפידים על מתן תנאים שווים ללקוחות , וכי הפעלת המסופים נעשית בפיקוח הדוק של הרכבת ושל חנ"י, ולטענת המנכ"ל אין לראות במסוף החדש נכס אסטרטגי של חברת הבת.
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - הובלת מטענים ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 יצוין כי המסוף החדש נבנה בשנים 2014 -2011 , וכי חלקה של הרכבת במימון הבנייה הסתכם ב- 126.
הועלה כי אף עלפי שבניית המסוף הושלמה, פרסמה חנ"י מכרז להפעלתו רק בסוף מרץ 2015.
בתשובת נמל אשדוד צוין כי "חברת הנמל מצטרפת לעמדת המבקר כי לאור הזמן הרב שחלף מאז התקבלה ההחלטה בנושא, בשנת 2007 , והמצב התחרותי שהשתנה בתחום הנמלים באופן דרסטי, יש לשקול מחדש לטובת התחרות השוויונית במשק הנמלים מהי הדרך המיטבית להפעיל את מסוף יובל".
אגף התקציבים ציין בתשובתו כי "אנו סבורים שהשינויים שמציין המבקר בטיוטת הדו"ח מאז התקבלה ההחלטה על העברת תפעול מסוף היובל לזכיין פרטי, אינם מצדיקים את שינוי עמדת הממשלה בעניין זה".
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שההחלטה למסור את תפעול המסוף החדש לזכיין התקבלה בשנת 2007, היה על הרכבת, משרד התחבורה, חנ"י ונמל אשדוד לשקול אותה מחדש ולהביא בחשבון את כל ההשלכות שיהיו להחלטה שתתקבל בעניין זה.
כל זאת בהתייעצות עם רשות ההגבלים העסקיים.
הדבר מקבל משנה תוקף נוכח ה שינויים הרבים המתוכננים בתשתיות ובמאפייני העבודה בעקבות הקמת הנמלים החדשים ובגלל החשש לפגיעה בתחרות.
כמו כן, יש לוודא כי הפעלת המסוף באמצעות גורם פרטי לא תאפשר הסטת מטענים למשאיות במקום להובילם ברכבת, כדי להבטיח את השגת היעדים הלאומיים של הפחתת העומס בכבישים ומניעת הפגיעה באיכות הסביבה.
בתכנית אב אסטרטגית לפיתוח נמלי הים המסחריים שגיבשה חנ"י בשנת 2006 תוכננושני נמלים חדשים במרחבים של נמלי חיפה ואשדוד: נמל המפרץ ונמל הדרום.
עוד ב שנת 2007 אישרה הממשלה את הקמתם ו את הפעלתם בידי המגזר הפרטי.
בשנת 2013 אישרה ועדת השרים לענייני פנים ושירותים את תכנית המתאר הארצית לנמלים.
ב- 2014 הוכרזו הזוכים להקמת הנמלים , והיקף העבודות הוער ך בכ-7.
כמו כן פרסמה חנ"י את השלב הראשון במכרז לבחירת המפעילים הפרטיים של הנמלים והכריזה על הזוכים.
לפי עבודה שהכין יועץ מנכ"ל הרכבת בדצמבר 2014 (להלן- עבודת היועץ), עד שנת 2020 תנועת המטענים ברכבת אל הנמלים ומהם צפויה לגדול ב-88% .
לכן נקבע כי שיפור החיבור של המסילות לנמלים הוא מרכיב ראשון במעלה להשגת יעדי התכנית ולהרחבת השימוש ברכבת לצורך הובלת מטענים.
לפי עבודת היועץ, לצורך תפעול הרכבות בנמלים, על תשתית המסילות בנמל הדרום לכלול מסילות פריקה וטעינה ותחנות עריכה ועבודה, והן צריכות להיות קרובות לרציף, כמקובל בנמלי העולם.
בעבודת היועץ צוין כי לפי צפי ההובלה של נמל הדרום ובהנחה שיגדל נתח השוק של ההובלה ברכבת באופן ניכר, כיוון שהמסילה שתכננה חנ"י לא תשתלב במערך המסילות של תחנות המיון הקיימות, היא לא תיתן מענה מתאים.
היועץ המליץ לחבר את מסוף נמל הדרום לתחנת המיון החדשה ולהרחיב אותה.
חנ"י מסרה בתשובתה כי "לנמל הדרום מתוכנן מסוף רכבת משלו ולא ישתמש במסוף הרכבת אשדוד".
חברת רכבת ישראל בע"מ 777 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - הובלת מטענים ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לגבי נמל המפרץ שבחיפה, ציין היועץ כי המרחק מנמל זה למגרשי העריכה של הרכבת יהיה גדול יחסית (4.
5 ק"מ), והדבר יפגום ביעילות ובתפוקה של ההובלה.
היועץ המליץ גם להוס יף מסילות מיון צמודות לנמל המפרץ ולתכנן חיבור ישיר בין נמלי המפרץ לתחנת העריכה בנשר.
הרכבת ציינה בתשובתה כי "לגבי הנמלים החדשים, מתקיים כיום הליך מתקן בו מבוצע תאום מול כלל הגורמים הרלוונטיים (משרד התחבורה, חברת נמלי ישראל, רשויות מקומיות וזרועותיהן כדוגמת חברת יפה נוף) לצורך חיבור הנמלים החדשים לרשת מסילות הרכבת".
עוד כתבה הרכבת: "סוכם כי הרכבת תבצע את השלוחה לנמל הדרומי, אך מתכונת הביצוע של הנמל הצפוני טרם נקבעה ע"י משרד התחבורה".
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה לקדם פתרון כולל לנמלים החדשים וכן לנמלים ולמסופים הקיימים, שישפר באופן ניכר את התשתיות המשמשות להובלת מטענים ברכבת ויאפשר שילוב יעיל של מערך הרכבות בנמלים.
על פי תכנית "לילה טוב" שיזם משרד התחבורה בשיתוף נמלי חיפה ואשדוד, היבואנים, היצואנים וחברות התובלה בשנת 2010 , יקבלו היצואנים והיבואנים שיובילו בלילה את סחורותיהם מהנמלים או אליהם במשאיות תמריץ כספי, וזאת ב מטרה להפחית את העומס בכבישים בשעות שיא הפעילות במשך היום.
אולם על פי התכנית, ההטבה אינה ניתנת בגין הובלת מכולות הנעשית בחלקה ברכבת, אף שהשלמת ההובלה נעשית באמצעות משאיות, כאמור לעיל, ובשעות הלילה.
עידוד הובלת מטענים בלילה הוא כשלעצמו חיובי, לכן לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שהמעורבים בנושא יבדקו איך לעודד הובלת מטענים בלילה גם באמצעות הרכבת.
לקוחות הרכבת ופוטנציאל ההובלה .
הרחבת מספר הלקוחות והרחבת היקף ההובלה של הלקוחות הקיימים חשובות מאוד להגדלת היקף הובלת המטענים ברכבת.
במועד הביקורת היו לרכבת 12 ,חוזי הובלה פעילים.
ככלל לקוחות הרכבת הקבועים בתחום הובלת המטענים הם חברות פרטיות וציבוריות.
בתחום המכולות, לקוחות הרכבת הם חברות השירות.
החל משנת 2014 נוקטת הרכבת צעדים שונים כדי לבסס את שליטתה במערך הובלת המכולות בתחומי הניהול והתפעול.
חלק מהתכניות שלעיל בדקו את הדרכים להגדלת היקף המטענים המובלים ברכבת.
בין היתר צוין בתכניות כי העמסת עלות הקמת שלוחות למפעלים על מחיר ההובלה הקשתה על הרכבת להשיג לקוחות חדשים, וכי הובלת האשפה מהמרכז ומהצפון לדרום וחול ואגרגטים מהדרום למרכז היא בעלת הפוטנציאל הגדול ביותר בתחום.
עוד צוין בתכניות כי יש לעודד הובלה ברכבת של חומ"ס גם באמצעות סובסידיה מוגדלת.
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - הובלת מטענים ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בדיקת משרד מבקר המדינה של נתוני הרכבת על היקף הובלת לפי סוגי מטענים ברכבת העלתה כי בהיקף הובלת אגרגטים, חול והאשפה לא חל גידול מהותי בשנים 2014 -2010 .
המשרד להגנת הסביבה מסר למשרד מבקר המדינה כי מטרתו היא לטפל באשפה ולמחזר אותה כך שכמות האשפה שתוטמן תהיה מזערית.
לפי מסמכי המשרד להגנת הסביבה משנת 2014 ,היעד שלו הוא מחזור 50% מהאשפה.
לפי חישובי משרד מבקר המדינה, כ-2.
8 מיליון טונות פסולת יועדו להטמנה בשנת 202016.
יצוין כי הובלת פסולת וחול ב- 2014 הסתכם ב-0.
משרד התחבורה מסר כי "נציג המשרד להגנת הסביבה היה חבר בוועדת ההיגוי בין משרדית של הכנת תכנית לעידוד הובלת מטענים ברכבת שהוכנה ע"י משרד התחבורה".
כמו כן, המשרד להגנת הסביבה הסביר במאי 2015 למשרד מבקר המדינה כי "המשרד להגנת הסביבה עבד בשיתוף פעולה מלא מול חברת רכבת ישראל וממשיך לעשות זאת מול נציגי הרכבת".
משרד מבקר המדינה מעיר כי בשל חשיבותה של הובלת האשפה לפעילות השוטפת של הרכבת ולפיתוח תשתיות בעתיד, המשך תיאום ושיתוף פעולה הדוק עם המשרד להגנת הסביבה בנושא הובלת אשפה להטמנה חיוני ביותר.
הובלת חומ"ס ברכבת כפופה ל חוק החומרים המסוכנים והתקנות וההיתרים שהוצאו מכוחו על ידי המשרד להגנת הסביבה, המסדירים את פעילות הובלת החומרים המסוכנים ברכבת, לרבות אחסנתם במסופים השונים .
בנובמבר 2013 הוציא הממונה על אכיפת חוק זה במשרד להגנת הסביבה הוראת שינוי בתנאים של היתר הובלת חומ"ס לנמל חיפה.
תחולתם של תנאים אלו נקבעה מיד ואי-יישומם יגרור, כפי שנקבע בכלל לגבי חריגות מתנאי ההיתר, אחריות אישית ופלילית.
הרכבת הסבירה למשרד להגנת הסביבה באותו חודש כי היא אינה יכולה למלא את התנאים הנוספים שנקבעו בהיתר, בין היתר בשל תחולתם המידית, וביקשה להשהות את תחולתם.
בדצמבר 2013 החליטו הרכבת והמשרד להגנת הסביבה להקים צוות משותף שיבחן את התרחישים והפתרונות האפשריים ולהאריך את ההיתר הקיים עד המועד שייקבע לפי עבודת הצוות.
המשרד להגנת הסביבה הסביר למשרד מבקר המדינה כי טרם הטמעת התנאים כאמור בהיתר הרעלים של הרכבת, הוא העביר את סט התנאים לעיון וקבלת התייחסות הרכבת והתקיימו ישיבות אתה.
המשרד גם ציין כי ניתנו לרכבת כמה הארכות להעברת התייחסות לטיוטת התנאים, ומשלא התקבלה כל הערה או התייחסות של הרכבת, עדכן הממונה את תנאי היתר הרעלים של הרכבת כמתואר לעיל.
16 לפי מסמך של המשרד להגנת הסביבה "ניהול חומרים מהפכת הפסולת בישראל" ממאי 2014 , היקף הפסולת המיוצרת בישראל מדי שנה היה בשנת 2012 כ-4.
8 מיליון טונות וצוין שצפוי גידול של כ-2% .
מדי שנה חברת רכבת ישראל בע"מ 779 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - הובלת מטענים ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מהמתואר לעיל עולה שטרם הוצאה לרכבת הוראת השינוי בתנאים של היתר הרעלים, המשרד להגנת הסביבה והרכבת לא שיתפו פעולה ביניהם.
שיתוף הפעולה דרוש כדי לבדוק אם הגוף מסוגל למלא את התנאים החדשים ומוכן לקראתם מהבחינה התפעולית, הארגונית והתקציבית.
במקרה שלעיל התנאים החדשים חייבו גם שיתוף של גורמים אחרים, כמו נמל חיפה ומערך הכבאות וההצלה , ולכן היה על הרכבת ועל המשרד להגנת הסביבה לתאם גם עמם.
התשתיות להובלת המטענים .
הובלת מטענים ברכבת נשענת במידה רבה על התשתיות של הובלת נוסעים והיא נסמכת על מסופי מטען ייעודיים שבהם מועמסים ונפרקים המטענים.
על פני רשת המסילות הקיימות פרוסים תשעה מסופי מטענים, ומכמה מסופים מסתעפות שלוחות פנימיות למפעלים וללקוחות נוספים.
הצורך להרחיב את התשתיות להובלת מטענים הועלה בהרחבה בכל התכניות שהוכנו עבור הרכבת ועבור משרד התחבורה שפורטו לעיל, וצוין בהן כי הוספה של מסופים ברחבי הארץ חיונית כדי לאפשר את הצמיחה ואת הפיתוח של הובלת המטענים.
בתחילת המאה העשרים גובשה תכנית לפיתוח תשתית הרכבות בישראל שכללה בין היתר מסילות חדשות, פיתוח מסילות קיימות, שדרוג רציפים בתחנות קיימות, הקמת תחנות חדשות לנוסעים ולמטענים, וקליטת ציוד נייד חדש כגון קרונות וקטרים.
התקציב הכללי לפיתוח תשתיות הרכבת בשנים 2018 -2004 הוא כ-30 "מיליארד ש ח.
התקציב הייעודי לתשתיות מטענים הוא כ-278 מיליוני ש"ח, כלומר כאחוז אחד מכלל תקציב פיתוח התשתיות (יצוין כי חלק מההשקעות לפיתוח תשתיות משמשות גם להובלת מטענים).
כמחצית מתקציב זה נועד למימון חלקה של הרכבת בהקמת מסוף הרכבת שבנמל אשדוד (ראו לעיל).
יתר התקציב נועד לכמה פרויקטים ובהם שדרוג מסילות ומסופים, פיתוח תחנת תפעול וקידום תכניות סטטוטוריות של פרויקטים בתחום ההובלה.
הרכבת עושה שימוש נרחב בשטחי מקרקעין לצורך פעילותה השוטפת עבור מסילות, מסופים, מתחמים תפעוליים ותחנות רכבת.
פעילות הרכבת לפיתוח מקרקעין מצריכ ה הסדרת זכויות מקרקעין וחתימ ה על הסכמי הרשאה או חכירה.
להלן, מוצגים ארבעה פרויקטים עיקריים לפיתוח תשתיות להובלת מטענים: 1.
השדרה המסילתית המזרחי ת: המדינה מעורבת בתכנון מערכת הובלת המטענים.
תמ"א 4217 היא תכנית אב משולבת לדרכים (כבישים ומסילות) , הנמצאת בהליכי תכנון משנת 2008 עלידי משרד התחבורה ו משרד הפנים.
בתחום המטענים, התכנית כוללת עיגון סטטוטורי של שדרת מסילות אורך בין הנגב למרכז הארץ, מסילה הנמשכת עד מפרץ חיפה (המסילה המזרחית), מסופים לפריקה ולטעינה של רכבות והעברת מטענים בין משאיות לרכבת.
אחד הפרויקטים החשובים לעידוד הובלת המטענים ברכבת בתמ"א 42 הוא פרויקט המסילה המזרחית.
המסילה המזרחית נועדה לחבר בין צפון הארץ למרכזה ובין היישובים בפריפריה לערים הגדולות, והיא חשובה מאוד להתפתחות הובלת המטענים ברכבת, בהם חומרי חציבה (ראו להלן).
מסילה זו מיועדת גם להיות גיבוי למסילת החוף, והיא תאפשר .
17 תמ"א42 מחליפה את תמ"א3 לכבישים ואת תמ"א23 .
למסילות ברזל 780 דוח שנתי66א .
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - הובלת מטענים ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 שינוע מטענים וסחורות לאזורי התעסוקה שלאורכה.
המסילה אמורה גם להסיט את הובלת החומ"ס מאזורים צפופים לאזורים דלילי אוכלוסייה, דבר שישפר את הבטיחות שבהובלתם.
תכנית המסילה המזרחית הוכרזה כתכנית תשתית לאומית עוד ביוני 2006 .
לפי החלטת הממשלה משנת 201018 , חברת כביש חוצה ישראל תתכנן ותבצע את הפרויקט.
בינואר 2012 אישרה ות"ל את תוואי המסילה המזרחית, ולפי התכנון היא תתחיל לפעול בשנת 2018 .
אומדן העלות היה לפי פירוט התכנית כ-2 מיליארד ש"ח.
פרויקט המסילה המזרחית התחיל אפוא כפרויקט שעיקרו הובלת מטענים.
אולם עם השנים הוא התפתח גם כפרויקט להסעת נוסעים, ובשל כך היקפו התרחב, הנדסית ותקציבית.
התפתחות זו הביאה למורכבות תכנונית וסטטוטורית וגם להארכת הזמן שתוכנן להקמתו.
בסיכום דיון מיולי 2014 בנושאמצב הפרויקט ובדיקת הכדאיות של המסילה המזרחית, מסר מנכ"ל חברת כביש חוצה ישראל, מר ראובן לבאון, כי אומדן עלות הפרויקט הגיע ל- 7.
2 מיליארדש"ח, וכלל מרכיבים שלא נכללו באומדן המקורי.
נמסר גם שהזמן המשוער להשלמת הפרויקט הוא כחמש שנים.
סמנכ"ל בכיר לתכנון כלכלי במשרד התחבורה ציין כי לאור הקמת נמל הדרום ונמל המפרץ, המסילה המזרחית הכרחית להובלת המטענים, וביקש מהמעורבים בפרויקט נתונים עדכניים.
בדיון שהתקיים ב נובמבר 2014 במשרדהתחבורה סוכם שהכדאיות של המסילה המזרחית תיבדק שוב לאחר סיכום המפרט עם משרד האוצר, חברת כביש חוצה ישראל ואגפים במשרד התחבורה, תוך בדיקת כמה חלופות.
לוח זמנים ראשוני להשלמת הבדיקה נקבע כעבור שישה חודשים.
אף על פי שכבר בשנת 2006 הוכרז פרויקט המסילה המזרחית כתכנית תשתית לאומית, שינוי תצורתו הביא לגידול באומדן העלויות והיה הסיבה העיקרית לעיכוב בהשלמת הפרויקט.
אגף התקציבים במשרד האוצר מסר בתשובתו כי "המסילה המזרחית במתכונתה כיום הינה מסילת נוסעים ומטענים בעלות של למעלה מ -7 מיליארד ש"ח, שאין כדא יות כלכלית להקמתה.
אנו סבורים כי יש לבחון ביצוע של המסילה המזרחית במתכונת מצומצמת (מסילה למטענים בלבד), על מנת למנוע בזבוז כספי ציבור".
לדעת משרד מבקר המדינה, על המעורבים בפרויקט המסילה המזרחית, בעיקר משרד התחבורה, משרד האוצר ומשרד הפנים, לבדוק את החלופות הקיימות ואת הכדאיות הכלכלית והישימות של כל אחת מהן לטווח קצר ולטווח ארוך.
כאשר תיבחר החלופה המועדפת, על כל הגורמים שלעיל לפעול ביתר שאת כדי לקדם את ביצועה.
שינוע חומרי חציבה: במטרה ליצור היצע של מקורות נוספים לאספקת חומרי גלם למשק הבנייה אושרה בשנת 1998 תכנית מתאר ארצית (תמ"א 14)19 .
בשנת 2007 ,הורתה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה על עדכון התכניתובספטמבר 2010 אישרה את .
18 החלטת ממשלה מספר 1421 ,.
בנושא זה ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 65א ( 2014 ), בפרק "תכניות נתיבי ישראל - פיתוח מערך הרכבות", עמ' 541.
תכנית מתאר ארצית חלקית לאתרי כרייה וחציבה לחומרי גלם לבנייה ולסלילה חברת רכבת ישראל בע"מ 781 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - הובלת מטענים ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מסמך המדיניות, הכולל אמצעים משלימים לתכנון וניהול של משק הכרייה והחציבה לשנת 2040 (תמ"א14)ב20.
רק בינואר 2014 פנה מנהל התכנון של משרד הפנים לסמנכ"ל בכיר לתכנון כלכלי במשרד התחבורה להגיש הצעת מחליטים לממשלה בנושא יישום מדיניות התכנון והניהול לאתרי כרייה וחציבה.
לפי ההצעה יוטל על הרכבת לפעול בשיתוף משרד התחבורה, משרד הפנים ומשרד התשתיות בנושאים של תכנון והוצאה לפועל של מערך שינוע חומרי הגלם מאתרי הכרייה והחציבה ועד אתרי הפריקה.
לפי ההצעה, מערך השינוע יכלול שלוחות של המסילה, מסועים וכן שימושי קרקע נלווים.
חיבור מחצבת תמר שבדרום לרשת המסילות הארצית והקמה של לפחות מסוף פריקה אחד בסמוך למוקדי הביקוש במרכז הארץ יהיו בעדיפות עליונה ויוצאו לפועל בתוך עשר שנים.
בהצעה הומלץ גם להטיל על הגופים שלעיל לעודד הובלה חוזרת של חומרי חציבה ברכבות המוליכות אשפה מאזור המרכז לאתרי ההטמנה בדרום.
בעקבות בקשת משרד הפנים, במרץ 2014 מינה מנכ"ל משרד התחבורה את מנהל אגף בכיר רכבות במשרד לבחון את השינוע של חומרי החציבה במסילות, בדגש על השינוע מאתרי הכרייה בדרום אל מרכז הארץ.
החל מאפריל 2014 כונסו כמה דיונים בנושא שבהם השתתפו נציגים ממשרד התחבורה, ממשרד הפנים ומהרכבת.
בישיבות דנו במצב תכנית המתאר הארצית ובשילובה עם פרויקט המסילה המזרחית.
ביולי 2014 כתב מנהל אגף בכיר רכבות אל מנכ"ל הרכבת כי חשוב מאוד לחבר מסילות ממחצבת תמר לרשת הארצית וכן לקדם לפחות מסוף פריקה אחד בסמוך למוקדי הביקוש במרכז הארץ.
הוא גם ביקש לבחון את כלל המשמעויות לקידום הפרויקט.
בדיון מנובמבר 2014 דיווחו המשתתפים עלמצב התכנית והוחלט בין היתר לקדם את התכנון הסטטוטורי של השלוחה בין מישור צפע שבאזור ים המלח למחצבת תמר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי יישום תכנית המתאר הארצית היה אטי: עברו כמעט ארבע שנים מאז אישרה אותה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה ועד תחילת הטיפול בה באופן אינטנסיבי יותר בידי משרד הפנים ומשרד התחבורה.
בתשובה שמסר משרד הפנים באפריל 2015 למשרד מבקר המדינה צוין כי לדעתו "על הגורמים המקצועיים הרלוונטיים, קרי משרד התשתיות, האחראי על אספקת חומרי גלם ועל משרד התחבורה - האחראי על תשתיות התחבורה, לבחון את הצרכים והכלים התחבורתיים האפשריים ולקדם את התכנון המפורט לאתרי טעינה של חומרי הגלם.
לכשיגובשו התכניות המפורטות יספק משרד הפנים את הכלים התכנוניים המתאימים".
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הדחיפות בהובלת חומרי החציבה מהדרום למרכז הארץ וההתמשכות הכרוכה בהוצאה לפועל של התכנית, על כל הגורמים המעורבים, בעיקר משרד התחבורה ומשרד הפנים, לקדם ביתר שאת את הנושא.
פרויקט הנמל היבשתי : פרויקט הנמל היבשתי הוא מיזם שנדון שנים ארוכות במשרד התחבורה בשיתוף הרכבת וחנ"י.
הנמל היבשתי אמור להיבנות במרכז הארץ על תוואי המסילה המזרחית המתוכננת, לשמש פתרון למחסור בשטחי אחסון בנמלים ולחסוך .
20 ,בנושא זה ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 65א ( 2014 ), "הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה", עמ' 345.
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - הובלת מטענים ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בנסיעות אל הנמלים ומהם.
התנועה בין הנמלים חיפה ואשדוד לנמל היבשתי תיעשה באמצעות הרכבת, ונסיעות משלימות ייעשו באמצעות משאיות.
הנמל היבשתי יוכל להציע מגוון שירותים נוספים, בדומה לשירותים הניתנים במסופים שבעורף הנמלים (לדוגמה, אחסנת מכולות ועמילות מכס).
לפי תכנית הרכבת משנת 2010 ,)(ראו לעיל אומדן ההשקעה בפרויקט היה 360 מיליוןש"ח, ותוספת ההכנסה השנתית לרכבת נאמדה ב-75 מיליוןש"ח לשנה.
בתכנית צוין: "לצרכי תכנון הנמלים ומערך ההובלה הכולל בארץ חשוב לקבל החלטה בטווח הקצר אם להקים את הנמל היבשתי ובאיזה לו"ז.
החלטה זו צריכה להשתלב בהחלטה על הקמת קו הרכבת המזרחית".
בדיון מיולי 2012 בראשותו של מנכ"ל משרד התחבורה סוכם להמשיך לקדם את החלופות של הנמל היבשתי ולהציגן לפני ועדת התכנון של מחוז המרכז להמשך התהליך.
בישיבה שהתקיימה ב יולי 2014 במשרד התחבורה דנו במצב הפרויקט ובכדאיות של המסילה המזרחית.
סמנכ"ל בכיר לתכנון כלכלי במשרד התחבורה מסר בישיבה: "ככל הידוע לי נושא הנמל היבשתי נמצא בהקפאה".
מנכ"ל חברת כביש חוצה ישראל מסר כי חנ"י הפסיקה לקדם את הפרויקט בשל התנגדות של ראש המועצה הארצית לתכנון ולבנייה ושל ועדת התכנון של מחוז המרכז.
בדיון מנובמבר 2014 ,שבו דנו בין היתר במסילה המזרחית ובבדיקות כדאיות עדכניות, נקבע כי תיעשה בדיקת רגישות כלכלית לפרויקט ה נמל היבשתי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי עד מועד סיום הביקורת הגורמים המעורבים בנושא של הקמת הנמל היבשתי - משרד התחבורה, הרכבת וחנ"י - לא קיבלו החלטה בנושא.
משרד התחבורה הודיע בתשובתו כי בחינת כדאיות כלכלית שנעשתה בשנת 2012 קבעה שהפרויקט נמצא כדאי למשק.
עוד צוין כי ביולי אותה שנה סוכם בדיון שקיים מנכ"ל המשרד על המשך קידום הפרויקט.
התלות של הנמל היבשתי במסילה המזרחית והתועלות שניתן ל הפיק ממנו מחייבות בדיקת היתכנות ותכנון מקביל של שני הפרויקטים.
לדעת משרד מבקר המדינה, אם אכן קיימת כדאיות כלכלית לפרויקט, על משרד התחבורה לפעול לקבלת החלטה בנושא, ולבחון דרכים לטיפול במכשולים הקיימים.
שלוחות למפעלים : בדוח של תכנית אב למטענים מיוני 2014 צוין כי הקמת שלוחות למפעלים, למחצבות ולאתרים אחרים היא לרוב תנאי של הלקוחות להובלת מטענים ברכבת.
על פי הכללים הנהוגים, הקמת השלוחות צריכה להיות ממומנת על ידי המפעל.
בדוח הומלץ לשנות את המדיניות, בתיאום בין משרדי התחבורה והאוצר, כך שהשלוחה תהיה חלק מרשת המסילות הארצית וכדאיותה הכלכלית למשק ת יבחן באמצעות נוהל משותף למשרד האוצר ולמשרד התחבורה (להלן - נוהל פר "ת)21.