HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
השוואת העלויות שבוצעה על ידי משרד מבקר המדינה ביחס לרכבי הנוסעים הצמודים .
(לרבות השוואת השירותים), מעלה כי חלופת הליסינג זולה בכ-10% בהשוואה לעלות .
הכוללת של מינהל הרכב ועשויה להביא לחיסכון פוטנציאלי של כ-6 מלש"ח בשנה .
(הנובע משיפור רמת איכות השירות והפחתת גיל הרכבים) 164.
יצוין כי הבדיקה התבססה על הנחה לפיה הגיל הממוצע של רכבי המינהל הינו שנתיים.
בהנחה שמרנית, שכן הגיל הממוצע של רכבי הנוסעים הפעילים היה נכון לינואר 2022 כ-5 .
במידה והבדיקה הייתה מתבססת על גיל ממוצע זה, הדבר היה מוסיףלתוספת עלות של .
יותר מ-25% ממחיר המחירון של רכב חדש.
נוסף על כך, ייתכן כי אם מינהל הרכב ימקסם את יתרונותיו לגודל ויעביר היקף רכבים משמעותי .
לשירותי ליסינג, תנאי העִסקה בגין שירותי הליסינג עשויים להשתפר לעומת התנאים שקיבל .
הגוף עם צי הרכב הגדול, תוך הקטנת העלויות165 .
עוד יש לציין כי מעבר לעלויות הישירות שתוארו לעיל, המעבר של רכבים ממשלתיים לשיטת .
הליסינג ייצור למשרדי הממשלה הכנסה חד-פעמית של כספים ש הושקעו במהלך השנים לצורך .
מימון פעילות מינהל הרכב.
כך לדוגמה, כספים שנגבו מהמשרדים לטובת צבירה בקרן חידוש .
רכבים166 וההכנסות הצפויות בגין מכירת כלי הרכב יוחזרו למשרדים, שכן החלפת הרכבים .
תתבצע על ידי חברת הליסינג.
מנתוני מינהל הרכב עולה כי סכומים אלו167 מוערכים בכ-365 .
מלש"ח עבור רכבי נוסעים (214 מלש"ח עבור רכבי נוסעים צמודים ו-150 מלש"ח כנגד רכבי .
נוסעים - איגום) 168 .
בדומה יש לצפות כי כרי ות הביטחון שמנהלת חברת ענבל ועומדות בסה"כ .
163 בחירה זו נעשתה שכן הסכם הליסינג של הגוף שנבדק משקף באופן מהימן יותר את המחירים שחברות הליסינג .
יוכלו להציע למינהל הרכב.
164 מתוך7 קבוצות הרכב שנבחנו, ב-4 קבוצות רכב, המהוות כ-91% מסך רכבי הנוסעים הצמודים, מחיר הליסינג היה .
נמוך ביחס לעלות הכוללת של מינהל הרכב.
בנוסף, ב-2 קבוצות רכב העלות הכוללת של מינהל הרכב הייתה .
נמוכה יותר, ובקבוצה 1 לא היה הבדל בעלויות בין שתי החלופות.
סך החיסכון הפוטנציאלי מבוסס על מעבר של4 .
קבוצות הרכב בהן מחיר הליסינג נמוך יותר, כאשר מעבר מלא של כלל הרכבים הצמודים מקטין את החיסכון .
הפוטנציאלי בכ-100 אש"ח בשנה (ומביא לשיעור חיסכון כולל מהמעבר לשיטת הליסנג של כ-9% ביחס לעלות .
הכוללת של מינהל הרכב).
165 צי מינהל הרכב הוא כ- 4,500 כלי רכב פעילים, ומתוכם כ- 2,150 רכבי נוסעים פעילים (שמתוכם 1,580 כלי רכב .
נוסעים צמודים ו-567 )כלי רכב נוסעים איגום, היקף הגדול באופן משמעותי מצי הרכב הגדול שנבדק.
166 בהתאם להוראת התכ"ם, חיובי משרדי הממשלה למינהל הרכב בגין קרן החידוש מתבצעים כל רבעון במהלך .
תקופת החזקת הרכב על ידי המשרד הממשלתי ונשמרים בקרן לצורך רכישת רכב חדש בעת הצורך.
בתת-הפרק "חידוש כלי רכב (קרן החידוש)".
167 מנתוני מינהל הרכב עולה כי סך הסכומים בעבור כלל צי הרכבים של מינהל הרכב מוערך בכ-920 מלש"ח.
168 סכומים אלו כוללים את הכספים בקרן החידוש, אשר חלקם הועברו בהתאם לסיכום התקציבי לקופת המדינה .
ה | מינהל הרכב הממשלתי על כ-592 מלש"ח, יותאמו להיקף הרכבים המצומצם בכ-50% , ובהתאם לכך תתאפשר צמצום .
כריות העודפים בהיקף של 150 עד300 מלש"חנוספים 169.
עולה כינוסף על פוטנציאל החיסכון הכספי הישיר ממעבר של רכבי הנוסעים לחלופת .
הליסינג, הנובע מהפערים בין החלופות השונות, יש פוטנציאל להכנסה חד -פעמית של .
יותר מ-500 מלש"ח, שמקורם במכירת צי רכבי הנוסעים של המדינה, העברת כספי קרן .
החידוש שנצברו בגינם לאוצר המדינה וצמצום כריות הביטחון שבחברת ענבל.
כך, קיימים יתרונות תפעוליים אחרים של מודל הליסינג, ובהם הפחתה של המשאבים .
הניהוליים המופנים במודל הנוכחי לתהליכי הרכב השוטפים (קנייה, מכירה, תחזוקה וכיסוי .
ביטוחי), העברת האחריות טיב השירות לחברות הליסינג ומיקוד פעילות המינהל בניהול, .
בפיקוח ובבקרה של התחום.
ממינהל הרכב מסר כי " כל נכס ממשלתי שיימכר יצור הכנסה חד פעמית, אשר לאחר מ כן .
תאלץ להיות משועבדת לרכש עתידי בשיטת הליסינג אשר לה מגבלות רבות, כלכליות ואחרות".
בתשובת מינהל הרכב בהתייחס לחלופת הליסינג נכתב בתשובת מינהל הרכב כי "אף לא אחד .
מן הגופים המקבילים המובילים ב- OECD .
"אינם עובדים בשיטת הליסינג ואף אינם שוקלים זאת .
לדברי המינהל, "תפיסת הרכש הממשלתי המרכזי המובלת ע״י ה - OECD , הבנק העולמי וגופי .
הרכש הממשלתי המובילים בעולם המערבי, אשר על פיה, על רכש ממשלתי להיות בידיים .
תפיסה זו מושתת ת על תפקידם של גופי רכש מרכזיים כשומרי סף בתחום הרכש .
הממשלתי אשר מועד לפורענות מחד, ומן החובה לשוויון בין המציעים בשוק מאידך.
שימוש ברכש מרכזי לקידום מדיניות הממשלה אף היא הינה גישה אשר מקודמת בנמרצות על .
ידי גופים בין לאומיים ולאומיים בעולם, ולדידנו, במיוחד בשוק הרכב בישראל (יבואנים וליסינג) .
אשר סובל מבעיות תחרות רבות".
המינהל הוסיף כי תפקידו של החשב הכללי הוא לשמש שומר .
סף בתחום הרכש הממשלתי ולהיות גורם האמון על השוויון בין הספקים הפוטנציאליים בתחום .
הרכב, ואין מקום להעביר את הרכש הממשלתי המרכזי לידיים פרטיות .
עוד מסר המינהל בתשובתו כי " למעט סוגיית היעילות הכלכלית, ממנה מינהל הרכב מתנגד .
למסקנות אליהן הגיע מבקר המדינה ויתר ההערות בגוף ההתייחסות, מינהל הרכב יבחן את .
שיפור תהליכי העבודה בהתאם להמלצות".
משרד מבקר המדינה מציין כי ניהול מכרז מרכזי לרכישה ותפעול צי הרכבים הממשלתי .
בשיטת הליסינג מתיישב עם תכליות הרכש המרכזי, ויש בו כדי להביא להפקת המרב .
מיתרונות הרכש המרכזי.
כמו כן, מבדיקת משרד מבקר המדינה לגבי הסקירה הבין - .
לאומית שהועברה ממינהל הרכב הממשלתי עולה כי בחלק מהמדינות שנסקרו קיים .
שימוש, ולו חלקי, ברכבי הליסינג או ההשכרה כחלק מהצי הממשלתי.
169 הרחבה בנושא כריות העודפים הנמצאים בחברת ענבל: ראו תת-הפרק "כיסויי ענבל לצי הרכב הממשלתי: תחזוקה .
מינהל הרכב הממשלתי בנוסף על כך, יצוין כי שלא בהתאם לעמדת מינהל הרכב השוללת את חלופת הליסינג .
מן היסוד בטענה שעל רכש ממשלתי להישאר בידיים ממשלתיות, מינהל הרכב והחשכ"ל .
ביצעו בעצמם בשנים 2019 - 2020 , לפני מועד הביקורת, בדיקות לבחינת הכדאיות .
הכלכלית שבמעבר לחלופת הליסינג.
נוכח הנתונים שהוצגו, משרד מבקר המדינה ממליץ לחשב הכללי ולמינהל הרכב לבצע .
בחינה חוזרת של חלופת הליסינג, שתתבסס על תחשיבים והנחות התואמות את הנתונים .
הקיימים ואת המצב בפועל, ובכלל זה בחינה של סוגי הרכבים שבהם קיימת כדאיות .
להפעיל מודל כזה, ובהתאם לתוצאות הבחינה לבחון אפשרות של מעבר חלקי או מלא .
ה | מינהל הרכב הממשלתי סיכום .
הממצאים העולים מדוח זה מציגים ליקויים במגוון תחומים הנוגעים למינהל הרכב .
הממשלתי שהינו הגורם האחראי להספקת שירותי רכב למשרדי הממשלה.
כי צי הרכב הממשלתי הכולל כ - 4,500 רכבים פעילים, חורג במידה ניכרת מהחלטת .
הממשלה בדבר גיל הרכבים הרצוי (גיל כלי הרכב הממוצע עומד על 6 שנים וכ-40% .
מרכבי המינהל חורגים מגיל הרכבים הרצוי) ונשען על רכבים מזהמים (למינהל 12 רכבים .
עוד עולה כי הוראות תכ"ם מתחומי הבטיחות, התקינה וניהול התקציב אינן .
מיושמות בפועל, דבר אשר גובה עלויות כספיות גבוהות הניתנות לחיסכון.
הרכב לפעול לשיפור של תפעול צי הרכב, לרבות עמידה במודל גיל הרכבים שנקבע; .
שיפור מנגנון המכירה; ופיקוח ובקרה נאותים על צי הרכב ועל הנהגים המורשים לנהוג .
כן מומלץ כי המינהל יפעל לקליטת רכבים חשמליים בצי הרכב המופעל .
על ידו וכן יבחן את החלופות הקיימות לניהול צי הרכב הממשלתי, לרבות מעבר לשיטת .
זאת במטרה להביא לחיסכון בעלויות לצד שיפור באיכות הרכבים הפעילים ובטיב .
בעידן הצריכה של המאה העשרים ואחת, כל אדם כמעט הוא צרכן של מוצר כלשהו.
הצרכנים בישראל נמצא לעיתים קרובות בעמדת נחיתות מול בעלי העסקים - בעיקר צרכנים .
מקרב האוכלוסיות הראויות לקידום, כמו עולים חדשים, קשישים וקטינים, בין היתר בשל .
תחכומם של מוצרים רבים והיעדר מידע מסודר עליהם.
מכאן הצורך להגן על האינטרסים של .
לשם כך חוקקו חוקים רבים שנועדו להבטיח את זכויותיהם, והוקמה מערכת אסדרה .
ממשלתית להטמעת ההוראות של החוקים בנושאי הצרכנות ולאכיפתן.
החקיקה הצרכנית בישרא׳ל כוללת חוקים רבים, שהמרכזי שבהם הוא חוק הגנת הצרכן, .
התשמ"א-1981 (להלן- חוק הגנת הצרכן).
החוק מטיל על בעלי העסקים חובות שעיקרן גילוי .
וסימון, וכן אוסר על הטעיית הצרכן ועל ניצול מצוקותיו.
שר הכלכלה והתעשייה 1 (להלן- שר .
הכלכלה) הוא הגורם שאחראי ליישום הוראות חוק הגנת הצרכן וחוק המועצה הישראלית .
לצרכנות, התשס"ח -2008 (להלן- חוק המועצה).
כמו כן משרד הכלכלה והתעשייה (להלן - .
משרד הכלכלה) מטפל בנושאים נוספים הנוגעים לתחום הגנת הצרכן.
במסגרת החוקים הוקמו .
גופים שתפקידם לפקח על נושאי הגנת הצרכן, לאכוף את חוקי הגנת הצרכן ולשמור על זכויותיו.
הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן (להלן - הרשות להגנת הצרכן) היא רשות עצמאית שהוקמה .
מכח סעיף 19 א לחוק הגנת הצרכן 2 ביוני2006 .
המועצה הישראלית לצרכנות (להלן גם - .
המועצה) היא חברה ממשלתית 3 המשמשת ארגון צרכנים על פי חוק המועצה.
והמשפטים סמכויות הנוגעות ליישום הור אות חוקים אלה וכלים שעשויים להשפיע על טיפול .
הממשלה בסוגיות צרכניות.
למשרדי ממשלה נוספים, כמו משרד הכלכלה, משרד התקשורת .
ומשרד האנרגייה, ולבנק ישראל סמכויות רגולטוריות בתחומים שהם מופקדים עליהם, לפעול .
בעניינים הנוגעים לפגיעה בציבור הצרכנים.
נוסף על אלה, גופים לא-ממשלתיים שונים פועלים .
בתחומים שבהם לדעתם הרגולטורים לא נותנים מענה ראוי לציבור הצרכנים.
בחודשים יולי 2021 עדמרץ 2022 (להלן- תקופת הביקורת), בדק משרד מבקר המדינה את .
הפעולות שנקטו משרדי ממשלה וגופים נוספים בתחום הגנת הצרכן.
הביקורת נערכה ברשות .
להגנת הצרכן, המועצה הישראלית לצרכנות, משרד הכלכלה, באגף התקציבים במשרד האוצר .
(אגף התקציבים) ובנק ישראל.
בדיקות השלמה נעשו בהנהלת בתי המשפט, במשרד .
המשפטים, פרקליטות המדינה, ברשות התחרות וברשות החברות הממשלתיות.
פגישות עם מומחים וחוקרים מהאקדמיה, גופי צרכנות פרטיים - מועדון חבר לאנשי הקבע .
1 בעבר נקראשר התעשייה המסחר והתעסוקה.
2 תיקון20 לחוק הגנת הצרכן, אשר תוקןבמסגרת חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב .
והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2006 ,) התשס"ו-2006.
3 25% ממניות החברה מוחזקות על ידי מכון התקנים הישראלי, והיתר בידי המדינה.
סוגיות בהגנה על הצרכן וגמלאי הצבא ומועדון חבר צרכנות, מועדון טוב תרבות ופנאי לעובדי המדינה (מועדון טוב), .
מועדון ביחד בשבילך, מועדון קרנות השוטרים - קודם כל בשבילך (קרנות השוטרים) ומועדון .
צרכנות פיס פלוס (מועדון מפעל הפיס).
בדצמבר 2021 הביקורת ערכה סקר שיתוף ציבור שכלל למעלה מ -600 משיבים.
עסקו בעוולות צרכניות שנגרמו וטיפול הרשויות בהן, בתודעה הצרכנית ובשיעור העוולות .
הצרכניות שחווה הציבור בשנתיים שקדמו לסקר ברכישות מוצרים ושירותים בתחומים שונים .
(להלן - סקר שיתוף ציבור ).
שער ראשון: אסדרה צרכנית בראייה .
במחצית השניי ה של המאה העשרים הוכרו דיני הצרכנות כענף נפרד של כללים ועקרונות.
הגידול בסחורות ובשירותים צרכניים הביא להרחבת דיני הגנת הצרכן, שנועדו לתת מענה לצורך .
בהסדרת היחסים שבין הצרכן לבין העוסק - זאת מתוך הכרה בנחיתותו של הצרכן בעסקאות .
אלו מול העוסק, שהוא בעל כוח כלכלי רב יותר ובעל ידע ומומחיות, ובצורך להגן על הצרכן .
מרכישת מוצרים או שירותים שאינם מתאימים לצרכיו או שאינו יכול להשתמש בהם באופן ראוי.
זכות ציבור הצרכנים לשמירת זכויותיו ולהגנה מפני העוסקים היא אחת מזכויות היסוד, והיא .
חשובה במיוחד עבור צרכנים בשכבות הסוציו -אקונומיות הנמוכות 4.
דיני הגנת הצרכן קיימים גם .
במשפט העברי - לדוגמה איסור על שימוש במידות ומשקלות שאינם מדויקים, איסור על הונאה .
במחיר הן במכר והן בשכירות, איסור על גניבת דעת ואף יש הלכות בעניין פיקוח על המחירים5.
בישראל התפתחו דיני הגנת הצרכן והסחר ההוגן בהדרגה משנות השבעים של המאה .
ב-1981 נחקק חוק הגנת הצרכן וחוקים נוספים בתחום 7 ,אולם נותרו תחומים רבים .
מתחילת שנות האלפיים נעשו תיקוני חקיקה שהסדירו נושאים נוספים, .
במסגרתם הורחבו סמכויות הרגולטורים8, לרבות האפשרות למתן סעדים משמעותיים לצרכנים.
חוק הגנת הצרכן נועד לתקן את האסימטריה של יחסי הכוחות בין העוסק לצרכן באמצעות .
הוראות, המגנות באופן מובהק על האינטרסים של האחרון.
עם זאת, יש להדגיש כי זכויות הצרכן .
4 מתוך דברי הסבר להצעת חוק המועצה הישראלית לצרכנות, התשס"ה -2005.
5 "כלהמפקיע שערים שמוכר יותר מהראוי רשאים להלקותו ולענשו כפי הראוי", שולחן ערוך, חושן משפט, סימן רלא .
(שלא לרמות במדה ובמשקל כיצד יעשה אותם וכיצד ישקול וחייבים להעמיד ממונים על המדות ועל השערים), סעיף .
6 :לדוגמהחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי"ח-1957; פקודת המשקלות והמידות, 1947; חוק המכר (דירות), .
התשל"ג-1973; חוק התקנים, התשי"ג -1953; וחוק שיפוט בתביעות קטנות, התשל"ו-1976.
7 חוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ"א-1981; חוק חוזה הביטוח, התשמ"א-1981; חוק הפיקוח על השירותים .
הפיננסיים (ביטוח), התשמ"א-1981; חוק החוזים האחידים, התשמ"ג-1982; חוק האחריות למוצרים פגומים, התש"ם - .
1980; חוק איסור הונאה בכשרות, התשמ"ג -1983; חוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו -1986; חוק ההגבלים העסקיים, .
התשי"ט-1959 - שונהלחוק התחרות הכלכלית, התשמ"ח - 1988.
8 הרשות להגנת הצרכן, הרבנות הראשית, בנק ישראל ועוד.
ה | סוגיות בהגנה על הצרכן אינן מוחלטות, והמחוקק ביקש ליצור מערכת שתגן על הצרכן, תוך שמירה על האינטרסים .
במסגרת הביקורת ביצע משרד מבקר המדינה סקר שיתוף ציבור שבו נבדקו סוגיות הקשורות .
להגנת הצרכן ולגופים שאחראים לטיפול בסוגיות אלה.
מהסקר עלה כי אף שהציבור מחשיב .
את עצמו כבעל מודעות צרכנית גבוהה, יש בקרבו בלבול וחוסר ודאות לגבי הגוף שיש לפנות .
אליו במקרה של פגיעה בצרכן, לגבי תחומי האחריות של כל גוף ולגבי הכלים שעומדים לרשותו .
להלן תרשים המתאר את מידת המודעות של הציבור לגופים שאליהם יוכל .
לפנות בעניין עוולה צרכנית.
תרשים 1: הגופים שהציבור חושב שניתן לפנות אליהם לגבי עוולה צרכנית .
על פי נתוני סקר שיתוף ציבור, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהתרשים עולה כי מרבית הציבור ( 70%) נוטה לפנות לבית העסק אם נעשתה כלפיו עוולה .
צרכנית, וזאת אף שסקר11 של ארגון צרכנים מ-202212 העלה כי 68% מהמשיביםלא היו מרוצים .
מטיפול בית העסק בתלונתם.
עוד נמצא בסקר של ארגון הצרכנים כי כמחצית מהמשיבים היו .
צריכים לפנות לבית העסק לפחות שלוש פעמים בנוגע לאותה תלונה, וכי רבע מהמשיבים לא .
עוד עולה מהתרשים כי המודעות לרשות להגנת הצרכן ולמועצה לצרכנות .
דיני הגנת הצרכן, כרך ב', סיני דויטש .
10 " :משתתפי הסקר נשאלוככלל, כאשר את/ה מבצע/ת רכישות של מוצרים או מקבל/ת שירותים שונים ונעשתה לך .
עוולה, למי את/ה חושב/ת שאת/ה יכול/ה לפנות כדי להתלונן?
" (מספר המשתתפים: N=613).
11 ארגון אמון הציבור ערך סקר בקרב 1,630 צרכנים במטרה לאפיין את חוויית השירות שלהם מול עסקים ונותני .
שירותים בעת הגשת תלונה.
12 ""אני רק רוצה שיקשיבו לי- על אמון בין עסקים וצרכנים בישראל - ממצאי סקר הצרכנים הגדול", מרץ 2022 , אתר .
האינטרנט של אמון הציבור.
סוגיות בהגנה על הצרכן נמוכה - רק 34% ו-37% מהמשיבים ציינו כי הם חושבים שניתן לפנות לרשות להגנת הצרכן .
ולמועצה הישראלית לצרכנות בהתאמה לגבי עוולה צרכנית, על אף שהן עשויות לסייע אם .
הטיפול בתלונה מול בית העסק לא צלח.
המועצה לצרכנות מסרה בתגובתה למשרד מבקר המדינה ביוני 2022 (להלן- תגובת המועצה .
לצרכנות) כי בסקר שהיא ערכה בשיתוף חברת מחקר13 נבחנה מידת ההיכרות של הציבור עם .
הגופים המקדמים את האינטרס הציבורי.
הציבור נשאל לגבי מידת היכרותו עם גופים אלה, הן .
בשאלה פתוחה והן בשאלה סגורה.
33% מהנשאלים השיבו כי הם מכירים את המועצה .
בתשובתם על השאלה הפתוחה , ו-73% השיבו שהם מכירים אותה בתשובתם על השאלה .
להלן תרשים המתאר את שיעור הצרכנים הפונים לגופים צרכניים בעקבות עוולה צרכנית.
תרשים 2: שיעור הפונים לגופים המטפלים בתלונות צרכנים, 2020 - 202114 .
מהתרשים עולה כי רוב הציבור, 70% ממנו, לא פנ ה בשנתיים האחרונות לגוף צרכני , .
לרבות המועצה לצרכנות והרשות להגנת הצרכן.
ציבור הצרכנים נוטה לפנות יותר למועצה .
6% ( ) או לרשות להגנת הצרכן 12.
2% ) על פני גופי צרכנות לא-ממשלתיים .
- שיעור הפונים לאלה יחד עומד על כ-10% .
להלן תרשים המתאר סיבות אפשריות למיעוט הפניות לגופי הצרכנות, כפי שעלו בסקר שיתוף .
דיאלוג ייעוץ ארגוני, מחקר והדרכה בע"מ .
14 השאלה שהמשתתפים ענו עליה הייתה: "האם בשנתיים האחרונות פנית לאחד הגופים שלהן, שמטרתם לסייע .
(מספר המשתתפים: N=570 .
ה | סוגיות בהגנה על הצרכן תרשים 3: הסיבות למיעוט הפניות לגופים צרכניים, 2020 - 202115 .
על פי נתוניסקר שיתוף ציבור, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהנתונים שנאספו בסקר עולה כי כמחצית מהמשיבים אינם מוצאים לנכון לעמוד על .
זכויותיהם הצרכניות בגלל הטרחה הרבה, הזמן הנדרש לכך ומחירו הנמוך של המוצר.
עולה כי 36% מהמשיבים לסקר אינם מכירים את הגופים הצרכניים המרכזיים ו-10% אינם .
כמו כן נמצא כי בממוצע יותר מ-60% מהפונים לגופים צרכניים קיבלו מענה (הרשות .
להגנת הצרכן - 75% ,והמועצה לצרכנות - 65% ,)אולם פחות מ-50% מהם היו מרוצים .
במידה גבוהה מהטיפול שקיבלו.
בתרשים שלהלן מתוארת רמת שביעות הרצון מפניות לגופים צרכניים בשנים 2020 - 2021 : .
15 :השאלה שהמשתתפים ענו עליה הייתה: "מדוע לא פנית לאף אחד מהגופים האלו (מספר משתתפים327N=).
סוגיות בהגנה על הצרכן תרשים 4: רמת שביעות הרצון מפניות לגופים צרכניים , .
,על פי נתוני סקר שיתוף ציבורבעיבוד משרד מבקר המדינה.
נוכח רמת המודעות הנמוכה של הצרכנים לפעילות הרשות להגנת הצרכן ( 34% ) .
ומהמועצה לצרכנות (37% ,)מוצע כי שר הכלכלה יבחן אילו צעדים לנקוט כדי להביא .
לידיעת הציבור את דבר פעילותן.
אסדרה בתחום הגנת הצרכן - סקירה בין- .
האסדרה של זכויות צרכניות החלה להתגבש בעולם עוד בשנות השישים של המאה הקודמת.
נשיא ארה"ב ג'ון קנדי, בנאומו על זכויות הצרכנים במרץ 196217 , עיצב את חמש הזכויות .
העיקריות של הצרכן 18 : הזכות להגנה על בריאות ועל בטיחות; הזכות להגנה על אינטרסים .
כלכליים; הזכות לתבוע פיצויים; הזכות לחינוך צרכני; והזכות לייצוג משפטי.
זכויות אלו התקבלו בקווים המנחים להגנת הצרכן של האו"ם19 ובהמשך עוגנו בדירקטיבות של .
האיחוד האירופי 20 , נוסף על דיני הגנת הצרכן שהתגבשו בכל מדינה של האיחוד.
16 " :השאלה שהמשתתפים ענו עליה הייתהבאיזו מידה היית מרוצה מהמענה ומהשירות שקיבלת מ ___ והרגשת שהם .
דאגו לשמור על האינטרס הצרכני שלך?
" (מספר המשתתפים: N=57.
כדי להגביר את מודעות ציבור הצרכנים לזכויותיהם, יום זה נקבע ב-1983 כיום הצרכן הבין- .
מתוך האתר של המועצה הישראלית לצרכנות.
18 זכויות צרכן אלה אושרו על ידי האו"ם ב-1985 .
(מתוךהאתר של המועצה הישראלית לצרכנות).
19 United Nations Guidelines for Consumer Protection ( ; הנחיות האו"ם להגנת הצרכנים UNGCP ) הן מערכת עקרונות .
להגדרת המאפיינים העיקריים של חקיק ה אפקטיבית להגנת הצרכנים, מוסדות אכיפה ותיקון ומערכות לסיוע .
למדינות המעוניינות בגיבוש חוקי ם מקומי ים ואזוריים, כללים ותקנות המתאימ ים לנסיבות הכלכליות והחברתיות .
והסביבתיות שלהם, וכן לק ידום שיתוף פעולה בי ן-לאומי בין המדינות החברות ועידוד שיתוף החוויות להגנת .
ההנחיות אומצו לראשונה באפריל 1985 , לאחר מכן ביולי 1999 ולאחרונה בדצמבר 2015.
20 דירקטיבות מחייבות את המדינות החברות באיחוד האירופי להגיע לתוצאה, אך מתירות להן לקבוע איך להשיגה.
ה | סוגיות בהגנה על הצרכן עיגן האיחוד שורה של דירקטיבות נוספות שהסדירו נושאים 21 שונים בתחום הגנת הצרכן.
מדירקטיבות אלו שימשו בסיס לחקיקה הצרכנית בישראל משנות האלפיים.
הדין הישראלי בתחום הגנת הצרכן בהשוואה לאירופה .
קיימים הבדלים רבים בין דיני הצרכנות בישראל, הדין האמריקאי והדירקטיב ה הצרכנית .
כמו כן קיים שוני גדול בחקיקה בין המדינות השונות בתוך האיחוד האירופי.
ישראל: הזכות להגשת תביעה ייצוגית מוסדרת בחוק תובענות ייצוגיות, ה תשס"ו-2006 (להלן- .
חוק התובענות או חוק התובענות הייצוגיות).
בין היתר, בתחום הגנת הצרכן שבה התובענה .
הייצוגית 22 היא מעין אכיפה אזרחית של זכויות הצרכן בשל אכיפה בלתי מספקת23 .
האיחוד האירופי: תובענה ייצוגית אינה קיימת במשפט האירופי ברמת האיחוד אך קיימת בחלק .
הגנת הצרכן באיחוד האירופי מבוססת על מעורבות הרשויות והארגונים .
באיחוד החלו לנקוט צעדים להכרה בתובענות קבוצתיות, אך עדיין אין ניסיון .
והתובענה הייצוגית הם שני כלים משמעותיים להגנת הצרכן במדינה .
ישראל: סעיף 31 לחוק הגנת הצרכן קובע שדין מעשה או מחדל בניגוד לפרקים שהוגדרו בחוק .
הגנת הצרכן כדין עוולה לפי פקודת הנזיקין (להלן ]נוסח חדש[- )פקודת הנזיקין, כלומר כל .
הנפגע או ניזוק, יהיה זכאי לתרופה מידי עושה העוולה או האחראי לה.
וקשר סיבתי בין ההטעיה לבין הנזק, לרבות הסתמכות הצרכנים על ההטעיה הצרכנית25.
21 חבילות טיול, תנאים לא הוגנים, Timesharing ביחידות נופש, מכר מרחוק, צווי מניעה, מכר של טובין צרכניים, ביטוח .
חיים, מכר צרכני ותעודת אחריות, פרסומת מטעה, עסקאות רוכלות.
22 המוגדרת בחוק תובענות ייצוגיות, כתובענה המנוהלת בשם קבוצת בני אדם שלא ייפו את כוחו של התובע המייצג .
לכך , ואשר מעוררת שאלות מהותיות של עובדה או משפט המשותפות לכלל חברי הקבוצה.
23 ,סיני דויטשהשוואה בין דיני הגנת הצרכן באירופה לבין דינים אלו בישראל (עמ' 31.
24 ( נציבות הסחר הפדרלית Federal Trade Commission) .
25 סעיף31 א מקנה לצרכן, בתנאים מסוימים זכות לתבוע פיצוי ללא הוכחת נזק, בהפרות מסוימות כגון, אי השבת כסף .
או אי הפסקת חיובים מתמשכים, והכל בהתאם לכללים שנקבעו בחוק ועוד.
כמו כן, סעיפים 18)א(ג ו-18 א(ד) לחוק .
הגנת הצרכן מקנים לצרכן, במקרים מסוימים זכות לתבוע פיצוי ללא הוכחת נזק גם במקרה של איחור נותן שירות .
כגון, איחור בהספקת מוצר או איחור טכנאי בנסיבות המפורטות בסעיף.
סוגיות בהגנה על הצרכן עוד יצוין כי בחוק הגנת הצרכן יש הוראה שהסמיכה את בית המשפט להורות, בעקבות הרשעה, .
לדווח שפסק דין חלוט או על תיקון לפרסום מטעה26, יפורסמו ברבים ויקבע מי יישא בהוצאות .
מסריקת תיקים שנדונו בבתי המשפט נראה כי לא היה שימוש רב בסעד מסוג זה27.
האיחוד האירופי: באיחוד יש במקרים מסוימים התייחסות להוכחת נזק28 , ובמקרים אחרים אין .
ארה "ב: במשפט האמריקאי אין צורך בהוכחת נזק בהיבט של השבת רווחים.
כוללות הוצאת תקנות, תביעה בענישה אזרחית נגד מי שהפרו את החלטותיה ותביעת פיצויים .
או השבה29 מהעוסקים כאשר התנהגותם הייתה בלתי הוגנת.
במשפט האמריקאי "הטעיה" היא .
כל מקרה שבו העוסק לא הצליח להוכיח את אמיתות מצגיו.
סעד נוסף שפיתחה ה-FTC הוא .
בהוראה הכללית 31 ניתנה ל-FTC .
הסמכות למנוע תחרות בלתי הוגנת .
ישראל: סעיף 31 בחוק הגנת הצרכן (סעיף הפיצויים) קובע כי דין מעשה או מחדל בניגוד .
לפרקים שהוגדרו בחוק זה כדין עוולה לפי פקודת הנזיקין.
בפקודה32 ניתן לדרוש צו עשה או לא .
הסבירות לדרישה זו נמוכה, שכן העלויות הן גבוהות והתועלת האישית לצרכן נמוכה.
במשפט הישראלי יש לבית המשפט ולבית הדין לחוזים אחידים סמכות לפסול תנאי מקפח .
החל מנובמבר2020 ניתנה לרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגןהסמכות להוציא .
צו מינהלי להפסקת הפרה, למניעת הישנותה ולתיקונה.
האיחוד האירופי: צווי מניעה הם סעד מקובל בדין במדינות האיחוד בתחום הגנת הצרכן, .
בעיקר לגבי תנאים לא הוגנים בחוזים אחידים.
מי שמוסמכים לדרוש צווי מניעה הם גופים .
ציבוריים מוסמכים34 וכן ארגונים שמטרתם הגנת הצרכן (המוגדרים בדירקטיבה האירופית35 ) .
ואשר אוסרים את המשך השימוש בתנאי המקפח.
ארה "ב: בידי הFTC- נתונה הסמכות להוציא צווי מניעה.
גוף זה מעסיק יותר מ- 1,000 עובדים .
מקצועיים, רובם מתחומי המשפט, הכלכלה והחשבונאות.
ה - FTC מטפלת בהטעיות כלפי .
הצרכנים ובהתנהגות בלתי הולמת של עוסקים.
הוצאת צווים מינהליים היא חלק עיקרי .
בסמכו תה להטיל צווי מניעה כדי להבטיח שמעשים דומים לא יישנו.
27 מסריקה באתר נבו ב- 26.
22 על פי הפרמטרים: אזכור חקיקה- סעיף 33 ,, בחוק הגנת הצרכן- נמצאו 2 .
28 בדירקטיבה המתייחסת לפרקטיקות מסחריות לא הוגנות ( Unfair Terms in Consumer Contract Directive 1993.
29 בהשבה העוסק חייב להשיב את מה שהרוויח מפעילות בלתי הוגנת, ללא צורך בהוכחת נזק.
30 Corrective Advertising .
31 סעיף 45 , פרק2 , סימן15 של הקוד האמריקאי( 15 U.
32 סעיפים 71-75 לפקודת הנזיקין.
33 לבית הדין לחוזים אחידים ניתנה הסמכות בסעיף 17 )(גלחוק החוזים האחידים, התשמ"ג -1982 וזאת על פי תיקון 5 .
לחוק- "לתת כל צו להבטחת קיום החלטתו כאמור, ובכלל זה לחייב את הספק להשתמש בנוסח המתוקן של החוזה .
האחיד", מבדיקה שנעשתה בפסיקה, נראה שלא נעשה שימוש בסעד זה.
34 Qualified Entities .
35 Directive 2011/83/EU of the European Parliament and of the Council .
ה | סוגיות בהגנה על הצרכן לכלול מגוון רחב של מצגים מטעים של מוצרים או שירותים, ונוסף על צו המניעה - גם צו עשה .
שיחייב גילוי פרטים למניעת הטעיה.
התערבות בית המשפט הפדרלי אפשרית רק במסגרת .
שיקולים מוגדרים36 כבדי משקל ויוצאי דופן.
להלן לוח ובו עיקרי ההבדלים בין ישראל, האיחוד האירופי וארה"ב לגבי תובענות ייצוגיות, זכות .
לוח 1: אסדרה בתחום הגנת הצרכן - סקירה בין-לאומית .
פעילות הממשלה בתחום הגנת הצרכן .
חוק הגנת הצרכן הוא החוק המרכזי להבטחת זכויותיהם של הצרכנים .
תיקונים רבים והותקנו מכוחו תקנות חדשות - לדוגמה, נוספו הוראות מיוחדות בדבר עסקה .
מתמשכת, עסקת מכר מרחוק ועסקה ברוכלות, והותקנו על פיו תקנות בדבר ביטול עסקה37 .
החוק עוסק בכמה סוגיות, ובהןאיסור הטעיה וניצול מצוקה (ובכלל זה מצוקה הנובעת מחולשה .
גופנית או שכלית או מאי-ידיעת השפה), וכן החובה לסמן טובין 38 ולהציג מחירים על המוצרים39 .
36 ההחלטה תשונה רק אם היא קפריזית או שרירותית או התקבלה תוך שימוש לרעה בשיקול הדעת.
37 תקנות הגנת הצרכן (ביטול עסקה), התשע"א-2010.
38 על פי סעיף 3 לחוק הפרשנות, התשמ"א-1981 , טובין מוגדרים כנכסים מוחשיים שאינם מקרקעין.
"ראו להלן בפרק "הצגת מחיר .
סוגיות בהגנה על הצרכן בחוק נקבעו מדרג עונשין וקנסות לפי חומרת העבירה, והוא נותן סעדים אזרחיים לצרכן בצד .
הרשות להגנת הצ רכן היא גוף מרכזי המופקד על תחום הגנת הצרכן, כמו כן בידי משרד .
הכלכלה 40 והמועצה לצרכנות יש כלים נוספים שמספקים מענה לסוגיות צרכניות שונות.
בחוק הגנת הצרכן נעשו במהלך השנים יותר מ -60 תיקונים41 , שנועדו להתאימו למציאות .
הצרכנית המתפתחת ולספק מענה הולם לצרכנים.
על פי סעיף 37 לחוק, שר הכלכלה אמון על .
ביצוע החוק ורשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.
חלק מהתיקונים לחוק הם תיקונים .
בסוגיות ספציפיות כגון רכישת שירותים במכון כושר ורכישה של יחידת נופש.
הרשות להגנת הצרכן היא בעלת סמכויות מינהליות ופליליות, ותפקידה בין היתר לאכוף את .
הוראות החקיקה הצרכנית, ובראשה חוק הגנת הצרכן.
על פי החלטת ממשלה מ -196942 הוקמה .
המועצה הישראלית לצרכנות, שהייתה יחידת סמך במשרד הכלכלה (לשעבר משרד התעשייה, .
מתוקף ח וק המועצה הפכה המועצה לחברה ממשלתית עצמאית.
מסקר שיתוף ציבור עולה כי הצרכן הישראלי רואה את עצמו כבעל מודעות צרכנית גבוהה: כ- .
80% מהמשיבים ציינו כי הם בודקים חשבוניות, בודקים חיובים בכרטיסי אשראי, משווים מחירים .
ומקבלים כמה הצעות מחיר לפני רכישה של מוצרים.
אולם בבחינה פרטנית יותר עולה כי חלק ניכר מהמשיבים אינם מכירים את מרבית הזכויות שחוק .
הגנת הצרכן ותקנותיו מקנים להם כצרכנים 43 ,.
מבין אלה שציינו כי הם מכירים את החוק80% .
אינם משתמשים בכלים שהוא מספק כדי לדרוש פיצוי אם נעשתה להם עוולה צרכנית.
בחינת הפעילות של גופי הצרכנות בישראל: .
פעילות הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן .
הרשות להגנת הצרכן הוקמה מכוח החלטת ממשלה 416744 מאוגוסט2005 .
זו מינתה ועדת השרים לחקיקה במרץ 2006 צוות בין משרדי לגיבוש תפיסת אכיפה לדיני הגנת .
הצרכן והסחר ההוגן בישראל, כדי שזו תשמש ותנחה את הרשות שתוקם.
ההחלטה תוקן חוק הגנת הצרכן 45 ,ונקבע בו כי תוקם רשות ממשלתית אשר תהיה עצמאית .
תקציבית ומינהלית, ותהיה הזרוע הביצועית של שר הכלכלה בכל הקשור לזכויות הצרכן.
על פי החלטה זו הרשות תעסוק באכיפת חוק הגנת הצרכן וחוקים נוספים לפיהם מוסמך .
הממונה לפעול, וזאת על מנת למנוע נזקים העלולים להיגרם לצרכן אגב רכישת שירות או מוצר .
40 לדוגמה: האגף למשקלות ומידות; מינהל התקינה.
41 תיקון63 לחוק הגנתהצרכן, אפריל 2022.
42 החלטת הממשלה 206 ( 7.
43 26% מהםאינם מודעים לאפשרות של ביטול עסקה תוך 14 ימים; 33% אינם מכירים את החובה להציג מחיר על גבי .
כל מוצר; 48% אינם מכירים את האיסור לחייב צרכן שהודיע כי ברצונו להתנתק משירות; 62% אינם מכירים אתחוק .