HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אולם מנהל רמ"י דאז ועובדים נוספים ברשות חששו כי שילוב פעולות השירות בפעולות הרישום יוביל למצב של ניגוד עניינים מובנה, ועל כן החליט מנהל רמ"י דאז למנוע מהחברות האמורות לגשת למכרז לאספקת ארבע פעולות השירות.
7 התקשרות נוספת, המהווה המשך להתקשרות ראשונה, בתוך שלוש שנים ממועד ההתקשרות הראשונה.
עלה שווייה המצטבר של התקשרות ההמשך על 50% ,משווי ההתקשרות הראשונה טעונה התקשרות ההמשך אישור החשב הכללי.
משרד הבינוי והשיכון 331 .
:שם הדוח בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הביקורת לא מצאה מסמכים המוכיחים כי רמ"י אכן בדקה את העלות שהוצגה על ידי החברות החיצוניות.
יתר על כן, מבקר המדינה מעיר כי שילוב של פעולות רישום זכויות בלשכת הרישום עם ארבע פעולות השירות יוצר ניגוד עניינים מובנה שכן ככל שהרישום יתבצע ביעילות, מספר המשתכנים ה זכאים לקבלת ארבע פעולות השירות יצטמצם, וממילא יתייתר הצורך במתן פעולות שירות לנכסים אלה.
ניגוד עניינים זה לא נבחן על ידי הייעוץ המשפטי או על ידי ההנהלה החדשה ברמ"י.
מבירור שנערך עם רמ"י בינואר 2014 מתברר כי בעקבות הביקורת היא פתרה את בעיית ניגוד העניינים במכרז החדש על ידי כך שהגבילה את התשלום עבור פעולות הרישום בזמן.
ההסכם הקיבוצי והשכר לעובדים על פי החלטת הממשלה, מנהל רמ"י ושר האוצר יפעלו לביצוע השינוי הארגוני; שר האוצר יקבע את התקציב לביצוע המהלך, את כוח האדם הנדרש ואת שכרו; שכר העובדים שיישארו ברמ"י לא יפחת ולא ייפגע עקב המעבר; מנהל רמ"י, הממונה על התקציבים והממונה על השכר באוצר ינהלו משא ומתן עם ההסתדרות הכללית במטרה לחתום על הסכם קיבוצי, שיסדיר את תנאי העבודה ותנאי הפרישה של העובדים שלא יישארו במערכת.
במאי 2011 נחתם ההסכם בדבר מבנה שכר חדש לעובדי רמ"י.
לפי הסכם זה: מעמדם של העובדים יובטח - רמ"י תהיה יחידה במסגרת שירות המדינה, ועובדיה יהיו עובדי מדינה; לכל תפקיד הותאם רובד ולפיו יקבע השכר של העובד, והוא לא יפחת מ- 103% מהמשכורת האחרונה שקיבל לפני הרפורמה כולל שכר עידוד.
קידום העובדים בטווח הרובדים יהיה על בסיס הישגים אישיים ולא לפי ותק.
שכר היסוד יעלה מידי שנה ב-1% ; העובדים יהיו זכאים למענקים אישיים ולמענקים קבוצתיים על סמך עמידה ביעדים אישיים/יחידתיים במקום שיטת שכר העידוד הקיימת - 95% מהעובדים יקבלו תוספת שכר ייחודית לפי ההישגים האישיים בעלות של 1.
כל העובדים יקבלו מענק על בסיס עמידה ביעדים שנתיים של היחידות שאליהן הם משתייכים בעלות של 2% ,מבסיס השכר באותה שנה 95% מהעובדים יקבלו מענק על בסיס אישי בהתאם להערכות אישיות ועמידה ביעדים בעלות של 2% מבסיס השכר באותה שנה; עם כניסת ההסכם לתוקפו יקבלו כל העובדים תוספת רפורמה חודשית של %7.
5 ;מהשכר244 עובדים שמונו לתפקידים ברוטציה 8 יקבלו תוספת שכר חודשית של 5% מהשכר; משפטנים יקבלו תוספת של20% משכר היסוד; עובדים שברשותם תארים אקדמאים יישומיים, מתואר שני ומעלה לצורך ביצוע תפקידם יקבלו תוספת של 5% מהשכר (משפטנים יקבלו גם תוספת זו בהיותם אקדמאים); כל העובדים יקבלו מענק רפורמה בסך 22,500 ש"ח בשלוש פעימות; לא יתקיים מו"מ נוסף על הסכמי השכר עד תפוגת ההסכם בתום חמש שנים.
8 הנהלתרמ"י תגדיר משרות מסוימות (ברמת מנהל מחלקה ומעלה) כמשרות קצובות, שיאוישו לתקופה קצובה (עד 4 שנים), וזאת בשל ההיבטים הכספיים הכרוכים בהן.
כתב המינוי יכלול הודעה לעובד בדבר היות משרה קצובה ובדבר המועד בה תסתיים עבודתו.
שם הדוח: בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 2.
על פי נתוני השכר בפועל, תוספת השכר הממוצעת לעובד ברמ"י (ללא מענקים ותוספות שנתיות) היא כ - 4,300 ש"ח לחודש 9.
מדובר בגידול של כ -%36 לעומת השכר הממוצע לעובד לפני הרפורמה.
בחישוב לפי 676 עובדים ברמ"י מדובר בתוספת של כ-35 מיליון ש"ח לשנה.
מן הראוי לציין כי על פי נתוני הממונה על השכר באוצר, הגידול בשכר הממוצע לעובד לא היה אמור לעלות על כ- 20.
)מהשכר המקביל לפני הרפורמה (כולל מענקים בתשובתו של הממונה על השכר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2013 הוא טען כי באותה תקופה הייתה העלאת שכר כללית במשק של כ- 2.
25% , וכי החישוב שבוצע כולל את שכר העובדים הבכירים ברמ"י ואת שכרם של העובדים בחוזים אישיים, שאינם חלק מההסכם.
בתשובתה של רמ"י למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 היא טענה כי החישוב כולל הפרשות לפורשים, עובדים בחוזים מיוחדים וכן שעות נוספות.
החישוב שבוצע על ידי מבקר המדינה בדבר הגידול שחל בשכר הממוצע ברמ"י, התבסס על נתונים שהתקבלו מהחשבות של רמ"י.
הנתונים אמנם כוללים את שכרם של העובדים בחוזים מיוחדים, אולם אלה מהווים רק 7% מכלל העובדים.
בחישוב האמור לא נכללו מענקים ותוספות שנתיות שלהם זכאים העובדים, נתונים שנכללו בחישוב של הממונה על השכר באוצר.
לפיכך, ההפרש בין שני החישובים, אף שהוא בגדר אומד ן בלבד, מבטא נאמנה לדעת הביקורת את התוספת שקיבלו העובדים בעת השיבוץ לתפקיד החדש (ראו הפרק על הרובדים), שבו קודמו רובם בדרגה או בשתי דרגות.
על פי ההסכם, שכר היסוד של עובדי רמ"י יתבסס על שכרם לפני הרפורמה, לרבות הפרמיה בגין שכר עידוד שקיבלו לפני הרפורמה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי שכר עידוד נועד להעלאת פריון העבודה ולשיפור השירות לציבור, והוא אינו אמור להיות חלק משכר העבודה10 .
כאמור, על פי ההסכם 95% מהעובדים יקבלו תוספת שכר ייחודית לפי ההישגים האישיים בסך 1.
9% מהשכר הכולל; כל העובדים יקבלו מענק על בסיס עמידה ביעדים שנתיים של היחידות שהם משתייכים אליהן, בסך 2% מבסיס השכר באותה שנה, 95% מהעובדים יקבלו מענק על בסיס אישי, בהתאם להערכות אישיות ועמידה ביעדים בעלות של 2% מבסיס השכר באותה שנה.
תוספות אלו אמורות לשמש תחליף לשכר העידוד שקיבלו עובדי רמ"י לפני הרפור מה, אלא שבפועל מענקים אלו יינתנו על בסיס שכר היסוד שכבר כולל את שכר העידוד.
הרוטציה היא מנגנון שנועד בבסיסו לעובדים בתפקידי מפתח, שכן הם עלולים ליצור קשר מיוחד עם קהל הלקוחות של רמ"י שאף עלול להיות פתח למשוא פנים.
על פי ההסכם ממאי 2011 , מונו244 עובדים לתפקידים ברוטציה, וזכו לתוספת שכר של 5% .
9 יודגש כי ההשוואה בין התקופות נעשתה ביחס לכלל מרכיבי השכר.
בקשת משרד מבקר המדינה מרמ"י לקבל לצורך השוואה רק את רכיבי השכר המהווים בסיס לחישוב הפנסיה, לא נענתה.
10 "בעניין זה ראו דוח מבקר המדינה "שכר עידוד בשירות המדינהבדוח שנתי 62 חלק ראשון, כרך ראשון ממאי 2012.
:שם הדוח בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי מרשימת העובדים ששובצו לתפקידי רוטציה עולה כי נכללים בה עובדים שאין להם קשר ישיר לקהל הלקוחות של רמ"י, ובהם סגן מנהל אגף בכיר שירותי מיקור חוץ, ראש תחום נהלים ותהליכי עבודה, מרכז בכיר תכנון פרויקטים, מנהל אגף א' כלכלה, מנהל אגף בכיר מידע מקרקעין ועוד, שקיבלו גם הם תוספת שכר.
לאחר החתימה על ההסכם התחלפה הנהלת רמ"י והמנהל הנוכחי החליט על מתווה מעודכן לרפורמה.
בעקבות זאת נפתח משא ומתן חדש עם ועד העובדים שהסתיים ביוני 2013 בחתימה על עדכון להסכם המקנה לעובדים פיצוי כספי - מענק חד פעמי בגין הישגים אישיים בסך 12.
5 ( מיליון ש"ח750 ש"ח לחודש לעובד מינואר 2012 עד אפריל 2013 ), על כך שהפעלת רמ"י נדחתה למרץ 2013 .
המענקים בגין הישגים אישיים, שאמורים היו להוות תגמול על מצוינות בעבודה שולמו על תקופה שבה הרשות טרם החלה לפעול כלומר על עבודה שטרם בוצעה.
מן הראוי לציין כי המנהל הנוכחי ביקש להגדיל את כוח האדם על מנת לבצע את פעולות חטיבת השירות באמצעות עובדי רמ"י ולהקים לשם כך מרחבים לחטיבת השירות.
עוד התברר כי מנהל רמ"י הנוכחי יזם שינויים ארגוניים מהותיים, תפקודיים וכלכליים שהתבטאו בתוספת של יותר ממאתיים משרות מעבר למשרות המוסכמות, עובדה שחייבה פתיחת משא ומתן מחודש עם העובדים.
מהלך זה הביא לדחיית ביצוע הרפורמה בשנה וחצי ולהתייקרותה בכ-12.
מיליון ש"ח נוספים בתשובת אגף התקציבים באוצר למבקר המדינה מאוקטובר 2013 הוא ציין כי סבר "שתחילה יש להקים את הרשות ולהתחיל ולהפעילה ולבצע בחינה של כלל ההיבטים תוך כדי יישום.
לאחר הפקת הלקחים, יתכן והיה מקום להידרש לשאלות אותן הציגה הנהלת רמ"י.
על אף עמדת נציגי אגף תקציבים, בנוגע להוצאה לפועל של הרפורמה ומשום שהנהלת הרשות עמדה על כך שיש להסדיר את המשאבים בטרם הקמת הרשות, לא היה מנוס מלהגיע להבנות עם הנהלת רמ"י.
השינויים במבנה האירגוני אכן הובילו לפתיחת משא ומתן בין הנהלת רמ"י לעובדים אשר הוביל לעיכוב נוסף ביישום הרפורמה.
" בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 ציין הממונה על ה שכר באוצר כי לאחר החתימה על ההסכם הקיבוצי, במאי 2011 , מונתה הנהלה חדשה לרמ"י, אשר דרשה לשנות את המבנה הארגוני של הרשות.
לאור זאת קמה טרוניה מצד נציגות העובדים על כך שהמתווה לרפורמה שונה בנקודות מהותיות ממה שהוצג להם.
בשל מצב זה חל עיכוב ממושך בהקמת הרשות, שכן נפתח משא ומתן חדש, שהתנהל תחת לחץ של הממשלה ושל הציבור לסיומו המהיר, מצב שאינו מסייע לניהול משא ומתן מול ארגון העובדים.
רמ"י, בתשובתה למשרד מבקר המדינה מ - 6.
14 ,ציינה כי אופן חישוב שכר העובדים התמריצים והתוספות, מנגנון השיבוצים ועוד - כולם חלק מההסכם שהועבר למנהל רמ"י הנוכחי "בירושה" כמוצר מוגמר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כאמור, בתקופת כהונתו של מנהל רמ"י הנוכחי נעשתה רביזיה בשיבוץ העובדים שהייתה אחד הגורמים לחריגה בשכר (ראו בהמשך את הפרק על מינוי עובדים לרמ"י).
שם הדוח: בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 6.
במאי 2011 נחתם גם הסכם לעידוד פרישה של 200 עובדים.
לפי הסכם זה, עובדים שגילם 50 ומטה יקבלו פיצויי פיטורין; עובדים שגילם מעל50 יזכו למסלול פנסיה; עובדים שיפרשו יהיו זכאים לתנאי פרישה מטיבים; פורשים מרצון יזכו לתנאים טובים יותר; הליך הפרישה יתפרס על פני שלוש שנים; המדינה רשאית לא לאשר בקשה של פרישה; אם מספר הבקשות לפרישה יהיה נמוך מ -200 תפעל המדינה להכנה של רשימת עובדים שהיא אינה מעוניינת בהמשך עבודתם ברמ"י; אם מכסה זו לא תתמלא, יפוטרו 30 עובדים לכל היותר ו- 70 עובדים אחרים ינוידו למשרות בתוך שירות המדינה.
אם יתברר כי יותר מ-100 מעוניינים לפרוש - לא יהיו פיטורין כלל.
(א) להסכם התווספו מספר מכתבי לוואי: (1 ) במכתב הנלווה הראשון להסכם הפרישה התחייב מנהל רמ"י דאז לאשר את כל הבקשות לסיום עבודה של עובדי רמ"י במהלך תקופת סיום העבודה (שלוש שנים מיום המעבר), ולא להשתמש בזכות הוטו ששמורה לו מכח ההסכם הק יבוצי, שלפיה הוא רשאי לסרב לבקשת פרישה של עובד הנחשב כעובד נחוץ לרמ"י.
מכתב זה סתר סעיף בהסכם שקבע כי המדינה רשאית לא לאשר בקשת פרישה של אדם.
(2) במכתב נלווה שני להסכם הפרישה אישר הממונה על השכר לסיים את עבודתם של עובדים שגילם 50-42 .
, על פי תנאי הפרישה של עובדים בני חמישים מכתב זה סתר סעיף בהסכם הפרישה שאפשר פרישה רק מגיל חמישים ומעלה.
בפועל פרשו 18 עובדים מתחת לגיל50 , בתנאי פרישה משופרים, כמפורט במכתב הנלווה - מצב שמשמעותו תוספת עלות למדינה.
בתשובת הממונה על השכר למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 עולה כי השימוש במכתבי לוואי להסכמים מאפשר במקרים רבים לסיים סכסוך תוך יצירת הסדר, שבו כל צד מקבל לכאורה את מבוקשו.
כמו כן משמשים מכתבים אלה ליצירת נורמה ייחודית לאותו גוף שעמו נחתם ההסכם, בלי ליצור השלכות רוחביות להסכמים בין האוצר לגופים אחרים.
(ב) על פי מסמך שהכינה רמ"י באפריל 2011 , העלות למדינה של הפרישה הממוצעת לעובד היא כ -812 אלף ש"ח.
בפועל פרשו מרמ"י 184 עובדים, כלומר עלות הפרישה הסתכמה בכ-150 .
מיליון ש"ח הביקורת לא מצאה במסמכים של הממונה על השכר ושל אגף התקציבים באוצר כל עדות לכך שנעשה תחשיב של עלות הפרישה.
ראוי היה שתחשיב כגון זה ישמש גורם עיקרי וכבד משקל בשקלול הנתונים הרלוונטיים במסגרת אישור ההסכמים שנחתמו עם העובדים.
בתשובת רמ"י למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 היא ציינה כי פרישתם המוקדמת של העובדים האמורים חסכה מהמדינה את תשלום משכורותיהם.
:שם הדוח בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובת רמ"י למבקר הייתה נכונה לו נמנעה הרשות מגיוס עובדים חדשים במקום אלו הפורשים.
בפועל העניקה רמ"י תנאי פרישה מוגדלים כדי לעודד את הפרישה, ומנגד היא גייסה עובדים חדשים במקומם, כך שהמדינה לא חסכה בתשלום משכורות.
הרפורמה כרוכה בעלויות חד -פעמיות נוספות, בסך כ -44 מיליון ש"ח, בשל תשלום ליועצים חיצוניים ובשל גיוס עובדים.
לפיכך עלות הרפורמה נגזרת מתוספת שכר שנתית של למעלה מכ-35 מיליון ש"ח ומהוצאות חד-פעמיות בסך 206.
5 :מיליון ש"ח 44 ,מיליון ש"ח ליועצים וגיוס עובדים 12.
5 ש"ח מענק לעובדים ו-150 .
מיליון ש"ח לפורשים משרד מבקר המדינה מעיר כי משמעותו של המתווה המעודכן היא שחסמים שעליהם הצביעו הוועדות השונות, ושבגינם התקבלו החלטות הממשלה הרלוונטיות נותרו על כנם.
כיוון שמרבית פעולות השירות נותרו באחריות רמ"י, הונצח החיכוך עם החוכרים.
הפעולות לייעול רמ"י כגון צמצום כוח האדם בכ -200 משרות, איחוד המרחבים והוצאת פעולות השירות למיקור חוץ- פעולות שבגינן הסכימה המדינה לשאת בתשלום תוספות שכר ותנאי פרישה מוגדלים - לא יושמו.
יוצא אפוא שהמדינה שילמה מיליוני שקלים עבור מתכונת מסוימת של רפורמה אך קיבלה רפורמה במתכונת שונה לחלוטין.
על פי החלטת הממשלה, מנהל רמ"י יפעל לגיוס עובדים ולשם כך יוקם צוות הקמה בראשותו, אשר יקבע מי העובדים שיישארו ברמ"י ומה יהיו תפקידיהם.
עוד נקבע כי לצורך שיבוץ העובדים ברמ"י יקים מנהלה ועדת מינויים (להלן - ועדת שיבוצים), שהוא זה שיעמוד בראשה וימנה את חבריה.
עם חברי הוועדה יימנו סמנכ"ל משאבי אנוש ומינהל; נציג משרד ממשלתי אחר; נציג ההסתדרות; מנהל חטיבה/מרחב/אגף שבו אמורים להתמנות העובדים והיועמ"ש של רמ"י כמשקיף.
העברת סמכויות נציב שירות המדינה למנהל רמ"י לפי החוק יוקנו למנהל רמ"י הסמכויות של שר ושל נציב שירות המדינה בכל הנוגע לעובדי רמ"י לפי חוק שירות המדינה (מינויים).
בנובמבר 2009 החליטה נש"מ להעניק לו גם את תפקיד יו"ר ועדת השירות אשר בנש"ם, סמכות שתופעל כלפי עובדי רמ"י בלבד.
על הסיבות להענקת תפקיד יו"ר ועדת השירות למנהל רמ"י ניתן ללמוד מחוות דעת של העוזרת הראשית של המשנה ליועמ"ש לממשלה, שניתנה בינואר 2010 .
לפי חוות דעת זו החוק והחלטת הממשלה מס' 123 עיגנו את הרפורמה והביאו להקמת רמ"י תוך הפקדת סמכויות פנים-ארגוניות נרחבות בידי מנהל הרשו ת, במטרה להקנות לו את הגמישות הנדרשת לפעילות הארגון.
יתר על כן יו"ר ועדת השירות פועל כאחד מ -11 חברים, אשר מחציתם מייצגים משרדי ממשלה ומחציתם הם נציגי ציבור.
מנגד - חרף הניתוק הארגוני בין רמ"י לנש"ם, על מנהל רמ"י לפעול כנאמן הציבור, ללא שיקולים זרים, ועל כן נקבע כי ניהול כוח האדם של רמ"י יהיה כפוף לדיני מינהל ציבורי ולביקורת שיפוטית ולמבקר המדינה.
שם הדוח: בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובתו של הממונה על השכר למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 הוא ציין כי העברת סמכויות השר ונציב שירות המדינה למנהל רמ"י הוא צעד חריג בשירות המדינה, ולהערכתו המקצועית יקשה מהלך זה על היכולת להוביל מדיניות כוללת במכלול היבטי כוח אדם ושכר, זאת היות ששחקן מרכזי בזירה האמורה - נש"ם - הודר כמעט לחלוטין מהשפעתו ברמ"י, והיות ששינויים שייעשו ברמ"י עלולים להיעשות ללא תיאום עם הנהוג ביתר הגופים שבשירות המדינה.
זאת ועוד, נש"ם מהווה גוף בעל מומחיות בתחומי כוח האדם, אולם רמ"י אינה בעלת מומחיות כאמור.
בחירת עובדים בכירים לרמ"י עקרון השקיפות בשירות הציבורי: ניהול כוח האדם של רמ"י כפוף לכללים המהותיים של השירות הציבורי ולעקרונותיו.
על פי נוהל עבודה של נש"ם מספטמבר 2006 , בדבר איוש משרות באמצעות מכרזים בשירות המדינה, מכרז פנימי או פומבי כפופים לעקרונות היסוד בדיני מכרזים לקבלה או לקידום עובדים: עקרון השוויון - שוויון הזדמנויות לכל מועמד, עקרון הפומביות, עקרון הצדק הטבעי ומניעת משוא פנים.
להבטחת קיומם של עקרונות יסוד אלה יש לשמור על עקרון השקיפות.
מקורו של עקרון השקיפות הוא בתפיסת היסוד של המינהל הציבורי כנאמן הציבור.
מכאן שהמחזיק בסמכויות על פי דין, לרבות חברי ועדת הבוחנים, חייב לפעול מתוך אמון ונאמנות, ושומה עליו לשוות נגד עיניו כל העת את טובת הציבור.
יתר על כן במסגרת הדיון הפנימי בין חברי הוועדה על כל חבר לציין אירועים חריגים או נושאים אחרים בעלי משמעות ובעלי חשיבות למכרז, וכמו כן עליהם לציין האם למשרד מועמד מועדף ואת הסיבה להעדפה זו.
נוהל העבודה האמור הסתמך על בג"צ 3751/0311, ולפיו "האינטרס הציבורי-היינו הבטחת ממשל תקין על ידי ניהול ענייניה של הרשות בדרך שיש בה משום מתן סיכוי שווה ויחס זהה והוגן לכל איש מתוך הציבור.
השוויון על פי עצם הגדרתו, אוסר משוא פנים.
אסור שלחבר ועדת מכרזים תהיה דעה קדומה.
משוא פנים או דעה משוחדת.
בוועדות מכרזים פנימיים יושבים אנשים המכירים את המועמדים.
הכרויות אלו גוררות מטבעם התרשמויות קודמות מן המועמדים והערכות וידע על אודותם.
על חבר ועדת מכרזים לדווח לוועדת המכרזים על כל הנתונים שיש בהם כדי להשליך על ההחלטה של הוועדה לגופה, לרבות נתונים אישיים של חבר הוועדה העשויים להשפיע על החלטתו.
כך למשל, באשר לקשרים אישיים או משפחתיים שיש לחבר עם המועמדים או מי מהם; על היכרות מוקדמת שיש לו עם מועמד או מועמדים.
לעניינו של מכרז פומבי נקבעה חובת הפרוטוקול מפורשות בתקנה 29 .
לתקנות המכרזים כדי להבטיח כי ועדת מכרזים במכרז פנימי לאיוש משרה תמלא תפקידה נאמנה, שומה עליהם על חברי הוועדה לדווח לוועדה בפרוטרוט על קשריהם עם המועמדים או עם מקצתם.
" מבדיקת הליכי מינוי הבכירים ברמ"י נמצא כי המנהל הנוכחי לא הקפיד על שקיפות במהלך מינויים אלו, כמפורט להלן: מינוי סגן מנהל הרשות - מכרז בין-משרדי 1.
לתפקיד סגן מנהל רמ"י פורסם מכרז פנימי, ומשלא נמצא בו מועמד ראוי, פורסם בפברואר 2012 מכרז בין -משרדי.
למכרז נגשו שמונה מועמדים, ומתוכם זכתה אחת המועמדות (להלן - הזוכה במכרז) פה אחד.
בין חברי הוועדה היה המנהל הנוכחי, מר ליברמן.
11 בג"צ 3751/03 יוסי אילן נ' עיריית תל-אביב-יפו ואח' , פ"ד נט(3 ,)817 .
:שם הדוח בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ועדת המכרזים ציינה בפרוטוקול המכרז את נימוקיה לבחירת הזוכה במכרז; היא אף ציינה כי המועמדת לא נבחרה בהעדפה מתקנת ונמצאה המתאימה ביותר.
אולם משרד מבקר המדינה מעיר כי הפרוטוקול לא שיקף את כל המידע הראוי.
משרד מבקר המדינה בדק את קורות החיים של הזוכה במכרז ושל מר ליברמן, מנהל רמ"י הנוכחי, והעלה כי התקיימו קשרי עבודה קרוב ים וממושכים בין השניים, שהתמשכו על פני 11 שנים.
בתשע מתוך עשר השנים, מ- 1997 עד 2007 , שבהן כיהן מר ליברמן כראש המועצה האזורית שומרון, כיהנה הזוכה במכרז כמנכ"ל המועצה.
ב- 2009 ,, כאשר מר ליברמן נבחר כמנכ"ל תנופה, מינהלת סל"ע לשעבר כיהנה היא כסגניתו.
מידע זה לא הופיע בפרוטוקול הוועדה.
דרישות התפקיד, כפי שהופיעו במכרז הן כדלהלן: ניסיון בניהול צוות עובדים וארגונים ציבוריים, יכולת הובלת תהליכי שינוי, גיבוש ויישום מדיניות הרשות, סיוע למנהל בניהול הרשות, ניהול מערך תכניות העבודה, יישום והטמעת הרפורמה ועוד.
הזוכה במכרז החלה את עבודתה ברשות כסגנית מנהל רמ"י בכדי לסייע ביישום הרפורמה.
בשלב מסוים היא החלה לכהן גם כממונה על משאבי אנוש וכממונה על חטיבת השירות - תפקידים אשר לא נכללו במכרז.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 ציינה רמ"י כי הכפפת חטיבת השירות לסגן מנהל הרשות מאפשרת למנהל רמ"י קשב ניהולי ויתרון תפעולי מהיר וזמין, שספק אם היה זוכה לו אם שלושת החטיבות היו כפופות לו ישירות.
עוד צוין כי הכפפת משאבי האנוש לסגן המנהל יש בה משום הפניית קשב ניהולי ומשאבי זמן לביצוע עבודת מטה, שיאפשרו למנהל רמ"י בתפקידו כנציב לקבל החלטות מושכלות, בלא שיצטרך להתפנות מעיסוקי הליבה של רמ"י.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מנהל רמ"י, אפילו בסמכויותיו כנציב שירות המדינה, אינו מוסמך לבצע מינויים אלה ללא כל הליך של מכרז.
בביקורת לא נמצא מסמך כלשהו, המהווה אסמכתא רשמית למינויים.
יתר על כן, יש במינוי זה משום פגיעה במועמדים אחרים שנגשו למכרז, ואשר יכלו לזכות בו אילו התפקידים הללו - ממונה על משאבי אנוש וממונה על חטיבת השירות - היו כלולים במכרז.
מינוי בכירים נוספים בבדיקת מינוי בכירים אחרים לרמ"י, ובהם ראש החטיבה העסקית, מנהל אגף הבקרה ותיאום העסקות ומנהל מחוז מרכז עלו הדברים האלה: במכרז למינוי ראש החטיבה העסקית, מנהל רמ"י הנוכחי, מר בנצי ליברמן, ששימש כיו"ר הוועדה נמנע מלהשתתף בהצבעה בשל היכרות מוקדמת במסגרת העבודה עם המועמד, אולם, פרוטוקול המכרז לא חשף את הקשרים המוקדמים בין חברי הוועדה האחרים לבין המועמד שנבחר.
מבדיקת הביקורת עולה כי הזוכה במכרז עבד בו זמנית עם אחד מחברי הוועדה באגף התקציבים באוצר לענייני נדל"ן (שיכון ורמ"י).
שם הדוח: בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 במכרז למינוי מנהל אגף בקרה ותיאום עסקות שימש המנהל הנוכחי, מר בנצי ליברמן, כיו"ר הוועדה.
פרוטוקול המכרז לא חשף את הע ובדה שמר ליברמן, אחד מחברי הוועדה והזוכה במכרז עבדו בעבר במקביל במשרד ראש הממשלה.
במכרז למינוי מנהל מחוז מרכז שימש המנהל הנוכחי כיו"ר הוועדה.
פרוטוקול המכרז אמנם חשף את העובדה שהוא עבד כשנתיים במשרד ראש הממשלה עם הזוכה במכרז.
אולם המנהל הנוכחי לא נמנע מהשתתפות בבחירת המועמד.
מסקירת המכרזים עולה אפוא כי מר ליברמן השתתף בבחירת מועמדים שעבדו עמו בעבר, וכי מינה לוועדות המכרזים חברים שהייתה להם היכרות מוקדמת עם המועמדים אשר זכו במכרז בסופו של דבר - עובדות שברוב המקרים לא ניתן להן ביטוי בפרוטוקול.
מצב דברים זה מ למד כי עקרון השקיפות לא נשמר.
יצוין כי מבקר המדינה אינו מחווה דעה על איכות הזוכים במכרזים או על מידת התאמתם לתפקיד אלא רק על הליך הבחירה שלהם.
שיבוץ העובדים שהועברו מהמינהל לרשות .
לפי ההסכם, ועדת השיבוצים תדון בהתאמת משרות לעובדים שלא בפניהם, על בסיס פניות בכתב של מגישי המועמדות, והיא תקבל את החלטותיה בין השאר על סמך התאמת העובד לתפקיד, על פי כישוריו, ניסיונו ויכולותיו.
בפועל הליך השיבוצים התנהל באופן זה: ועדת השיבוצים קיבלה את בקשות העובדים, שכללו תיאור של השכלתם ושל ניסיונם.
היא לא פגשה בעובדים ולא ראיינה אותם, היא לא קראה בתיקיהם האישיים ולא התרשמה מהערכות מקצועיות שקיבלו.
חלק מהרכבי הוועדות כללו בכירים שמונו זה לא מכבר לתפקידי ניהול ברמ"י, ועל כן לא הכירו היטב את עבודת רמ"י, לא כל שכן את עובדיה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ההליך שננקט אינו מאפשר הכרות מעמיקה עם המועמד.
יצוין כדוגמה כי לפי סעיף 11.
481 לתקשי"ר, ועדת הבוחנים תחליט על מועמד כשיר, לפי התרשמותה מן המועמד ובשים לב לגיליונות ההערכה והמשוב השנתיים שלו.
כל אלה כאמור לא עמדו בפני ועדת השיבוצים בבואה להחליט על שיבוץ עובדים לתפקידיהם.
על פי כללי מינהל תקין, הליך שיבוץ שיש בו מאפיינים של תחרות בין מועמדים, מחייב ניהול פרוטוקול המשקף את הליך קבלת ההחלטות ואת הנימוקים לבחירת המועמד המתאים ביותר.
בפועל במרבית הפרוטוקולים לא נערכה השוואה או דירוג בין המועמדים, כך שלא ניתן לדעת מדוע עובדים לא התאימו לתפקיד.
במרבית הפרוטוקולים הסתפקה רמ"י בהצגת נימוק כללי מאוד לבחירה כמו "העובד נמצא המתאים ביותר בהתייחס לכישוריו או לתפקידים אחרים שמילא.
" או "העובד מילא תפקיד דומה במינהל.
" משרד הבינוי והשיכון 339 .
:שם הדוח בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, גם בהליך של שיבוץ מחדש שיש בו מאפיינים של תחרות, יש לשמור על העיקרון של שיווין הזדמנויות ועל עקרון השקיפות, ולקיים השוואה נאותה בין העובדים המועמדים לשיבוץ.
חסרונם הבולט של הנימוקים בפרוטוקולים היא עובדה שמקשה גם על הגשת ערר מבוסס להחלטות הוועדה, שכן אין כל אפשרות לדעת מדוע מועמדים מסוימים לא נבחרו.
על פי ההסכם, עובד יוכל לערער על שיבוצו לוועדת הערעור, שתורכב ממנהל רמ"י או ממי שימונה על ידו כממלא מקום לעניין ועדת הערעור, ומיו"ר הסתדרות עובדי המדינה או מי מטעמו.
בפועל בכל ישיבות ועדת הערעור ישבו נציג ההסתדרות ומנהל רמ"י הנוכחי, מר בנצי ליברמן.
באחד המקרים ישב המנהל הנוכחי בוועדת הערעור, שהרכבה היה זהה לחלוטין להרכב הוועדה שדנה בשיבוצו של המערער.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה ראוי שמנהל רמ"י שהיה יו"ר ועדת השיבוצים ומינה את חברי ועדת השיבוצים יהיה גם חבר בוועדת הערעור ויהווה 50% .
לפי ההסכם עובד יוכל להגיש מועמדות לשתי משרות; עובד שמילא בעבר ברמ"י תפקיד דומה או ששייך לאותו תחום עיסוק של התפקיד שאליו הוא מגיש מועמדותו, לא יידרש לעמוד בתנאי ההשכלה הפורמאלית שייקבעו בתנאי הסף של המשרה; ועדת השיבוצים תקבל את החלטותיה לפי תפקידו הקודם של העובד (עבודה בעיסוק דומה או בתחום עיסוקו הרחב/המשיק במינהל), כישוריו, ניסיונו ויכולותיו, מקצועו והשכלתו.
ניסיון על פי חוות דעת מטעם מחלקת משאבי אנוש כאמור, הליך השיבוץ נעשה ללא ראיון עם העובד, וללא קריאת תיקו האישי, אלא רק על פי טופס הבקשה שהגיש העובד.
לטופס הבקשה צורפה חוות הדעת של אגף משאבי אנוש בדבר התאמת העובדים למשרות שאליהן ביקשו להתקבל.
הביקורת בדקה 82 שיבוצים, ומתוכם מצאה 16 מקרים שבהם התעלמה ועדת השיבוצים מחוות הדעת של אגף משאבי אנוש.
כך למ של היא שיבצה עובדים לתפקידים המחייבים ניסיון ניהולי או מקצועי, על אף שאגף משאבי אנוש קבע כי אין להם את הניסיון הנדרש בתנאי הסף.
בתשובתה למבקר המדינה מנובמבר 2013 ,ציינה רמ"י כי המדובר בחוות דעת לא מחייבת שהתייחסה בעיקר לדמיון בין התפקיד שעשה המועמד לפני ה שיבוץ והתאמתו של המועמד למשרה אליה הגיש מועמדות.
אולם חוות הדעת לא התיימרה לקבוע מסמרות באשר לכשרות מינויו של המועמד ויושבי ראש ועדות השיבוצים לא הונחו לפעול על פיה.
שם הדוח: בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, בהעדר הליך מסודר של מכרז אזי המלצת אגף משאבי אנוש על התאמת המועמד לתפקיד חיונית והתעלמות מחוות דעת זו ללא הנמקות מספיקות אינה מתקבלת על הדעת.
על פי קורות החיים של המועמדים הביקורת מצאה גם כי ב-13 מתוך82 שיבוצים שנבדקו שיבצה ועדת השיבוצים עובדים לתפקידים מסוימים, אף שלפי קורות החיים שלהם אין להם הניסיון הנדרש בתנאי הסף.
כך למשל היא שיבצה רכזות לשכה ותיקות לשמש בתפקידים כגון מרכז/ת משאבי אנוש ולוגיסטיקה, תפקיד המחייב שתי שנות ניסיון בעבודה במערך מינהל ולוגיסטיקה; מרכז/ת בכיר לתכנון, תפקיד שמחייב שתי שנות ניסיון בעבודה על פיתוח והפעלה של תכנון מקרקעין בפריסה מקומית ובהיקף של מאות יחידות דיור או בפיתוח והפעלה של תכנון מתארי; מרכז/ת בכיר הדרכה, תפקיד המחייב שלוש שנות ניסיון בפיתוח מערכי הדרכה וניהול מערך הדרכה, עובד ששימש רכז תיקיון היא שיבצה לתפקיד מרכז מיפוי ומדידות המחייב שנתיים ניסיון במערך מיפוי ומדידות בפריסה אזורית.
ע ובד שכיהן כראש ענף תיקיון שיבצה הוועדה לתפקיד מרכז בכיר שירות לחוכר, תפקיד המחייב על פי דרישות הסף שלוש שנות ניסיון במתן שירות בפועל, כולל קבלת קהל.
בעלון שהופץ לעובדי רמ"י בדבר דרישות ניסיון והשכלה לתפקידים צוין כי "בתפקיד ניהולי תינתן עדיפות לבעלי ניסיון ניהולי אולם גם עובדי מינהל החסרים ניסיון ניהולי פורמאלי כנדרש בתיאור התפקיד, יוכלו להתמודד לתפקידים אלו במסגרת הליך השיבוצים.
" הביקורת מצאה כי בכ- 36% ממקרים שנבדקו שובצו לתפקידים מסוימים עובדים שחסרו ניסיון רלוונטי, ו/או ניסיון ניהולי או מקצועי הנדר שים לתפקיד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי העסקתם של עובדים כה רבים, שאינם אוחזים בניסיון המתאים, עלולה לפגוע בתפקוד רמ"י בתקופה שנדרשת להם ללימוד תפקידיהם החדשים.
השכלה לפי ההסכם, עובד שמילא בעבר תפקיד דומה לתפקיד שאליו הגיש מועמדות ברמ"י או שמילא תפקיד השייך לאותו תחום עיסוק, לא יידרש לעמוד בתנאי ההשכלה הפורמאלית אשר ייקבעו בתנאי הסף של אותה המשרה.
בעלון שנמסר לעובדים, שבו נדונו דרישות הניסיון וההשכלה לתפקידים ברמ"י, צוין כי ניסיון קודם בעבודה ברמ"י, הכולל היכרות (ישירה או עקיפה) עם התפקיד או עם תחום העיסוק של המשרה המבוקשת, יוכל לשמש כחלופה להשכלה פורמאלית לצורך עמידה בתנאי הסף של המשרה.
משרד הבינוי והשיכון 341 .
:שם הדוח בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בבדיקה של82 שיבוצים של עובדים לתפקידים שונים ברמ"י העלתה הביקורת כי ב-11 מקרים שובצו עובדים ללא השכלה פורמאלית לתפקיד שונה במהותו מזה שמילאו לפני הרפורמה.