HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בעלי יתרון רלוונטי למכרז הספציפי ובאמצעות הקמת מאגרי של מועמדים; באוקטובר 2020 .
נש"ם הורתה לפרסם מכרזים באמצעות חברות השמה, ולעודד עובדי מדינה לסייע בגיוס .
עובדים חדשים מקרב מכריהם.
יוצא אפוא כי נש"ם הנחתה את הגופים הממשלתיים בדבר דרכי הפרסום של מכרזים .
מיועדים ולא מיועדים, במגוון של הנחיות וחוזרים, בכל אחד מהם הוצג סט מסוים של .
בתשובתה הציגה נש"ם מסמך נוסף המציג מערך של אמצעי .
מומלץ שנש"ם תבחן את הקשיים שהועלו בתשובותיהם של הגופים .
הממשלתיים לדוח זה באשר לאיתור מועמדים מאוכלוסיות הזכאיות לייצוג הולם .
ובהתאם תגבש מסמך מנחה כולל אחד ותרכז בו את כלל הדרכים לפרסום מכרזים וגיוס .
המועמדים, תפיץ אותו בקרב כלל הגופים הממשלתיים, תפעל להטמעת ההנחיות בנושא .
( :שילוב מִגוון אוכלוסיות בשירות המדינה מותנה בשלושה רכיבים עיקריים1 ) הקפדה .
על שוויון בין עובדים מאוכלוסיות שונות תוך שמירה על הייחוד של כל אוכלוסייה ומבלי .
לדרוש מעובד להצניע את היותו חלק ממנה; ( 2 ) עמידה בהוראות הדין ובהוראות .
המינהליות הרלוונטיות; ( 3 ) מחוי בות הנהלת הגוף הממשלתי לייצוג הולם והעסקה .
מכילה של מגוון אוכלוסיות, ככלל ובדרגי הניהול בפרט.
ממצאי הביקורת מלמדים על פערים ניכרים בין ההוראות לבין ביצוען: רוב משרדי .
הממשלה ויחידות הסמך שלהם אינם עומדים ביעד לייצוג הולם של ערבים, שעומד על .
10% , ואינם עומדים ביעדים לייצוג הולם של יוצאי אתיופיה ( 1.
מוגבלות ( 5% ); ייצוג עובדים מקבוצות אלה בדרגי הניהול מצומצם - 3% בקרב יוצאי .
אתיופיה ו-8% בקרב עובדים מהחברה הערבית; שיעור הייצוג של אנשים עם מוגבלות .
בכלל שירות המדינה מצוי במגמה שלילית של ירידה, ובשנת 2019 עמד על 3.
שיעור עובדי המדינה שנקלטו מקרב החברה החרדית ב -2019 ( 5.
שנקבע; שיעור עובדי המדינה החרדים עומד על 1.
2%, שיעורנמוך במידה ניכרת .
בהשוואה לחלקם באוכלוסייה בגיל העבודה (8% ); ברוב משרדי הממשלה שיעור הנשים .
בדרגי הניהול נמוך יחסית; בכל הנוגע לעובדות מדינה מקרב החברה הערבית ומקרב .
יוצאי אתיופיה, מתקיים כפל של ייצוג חסר - בשל היותה אישה ובשל היותה חלק .
מהאוכלוסייה המצויה בתת -ייצוג בשירות המדינה, ובעיקר במדרגים הבכי רים שבו.
שיתוף ציבור עובדי המדינה מקרב אוכלוסיות הזכאיות לייצוג הולם בעבודת הביקורת .
מלמד על תחושות של אי-שוויון.
75% ,מקרב העובדים מהחברה הערבית75% מקרב .
עובדים יוצאי אתיופיה ו-71% מקרב העובדים מהחברה החרדית דיווחו שנתקלו בגילויי .
גזענות או בהערות פוגעניות בגופים הממשלתיים, במידה כזו או אחרת.
נדרש לפעול לשם שירושם.
מידת המחויבות של הנהלות הגופים הממשלתיים לייצוג של מגוון אוכלוסיות משתקפת .
במידה רבה בנתוני הביצוע שלהם.
הממצאים מלמדים שמידת המחויבות של רוב הגופים .
להקפיד על ייצוג הולם של קבוצות אוכלוסייה הזכאיות לכך, בהתאם ליעדים שנקבעו .
לנוכח זאת גוברת החשיבות שבנקיטת אמצעי אכיפה לשם הבטחת .
העמידה של הגופים ביעדי הייצוג ההולם.
משימה מרכזית וחיונית זו נדרשת מנציבות .
שיפור בנתוני התעסוקה בחברה הערבית, בחברה החרדית ובקרב אנשים עם מוגבלות, .
ושיפור איכות התעסוקה של יוצאי אתיופיה, עשויים להועיל לציבור ולמשק כולו.
מקום ששירות המדינה יה יה נושא הדגל בכל הנוגע לשילוב עובדים מקרב קבוצות .
אוכלוסייה אלו, בכל זרועותיו ובכל הדרגים שבו.
משימה זו מוטלת על כל הנהלה של .
ארגון בשירות המדינה ועל נ ציבות שירות המדינה , בהיותה ה אחראית לניהול ההון .
סיכום מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 581 | | העסקה מכילה של מגוון אוכלוסיות בשירות המדינה מומלץ כי נציבות שירות המדינה תקבע יעדים מעודכנים לייצוג הולם של קבוצות .
אוכלוסייה הזכאיות לכך ותבהיר לגופים הממשלתיים כי היעדים מחייבים כל גוף בנפרד, .
וכן תנקוט פעולות אפקטיביות כדי להבטיח עמידה ביעדים.
הממשלתיים, בהובלת הנציבות, לנקוט פעולות יסודיות כדי לשפר את האופן שבו .
עובדים נוהגים בעמיתיהם השונים מהם מבחינה זו או אחרת, וכן כדי להבטיח תחושה .
של סביבת עבודה מכילה ומכבדת לכלל הרבדים של החברה הישראלית.
בשנת 2015 פרסם מבקר המדינה דוח בעניין אי-מיצוי של זכויות חברתיות, בכמה גופים .
ציבוריים ורשויות מקומיות 8 ( להלן- הדוח הקודם או הביקורת הקודמת).
ממצאי המעקב אחר תיקון הליקויים העיקריים שצוינו בדוח הקוד ם.
כן נבדק מיצוי הזכות .
להנחה בארנונה בארבע רשויות מקומיות: באר שבע, עכו, הרצלייה וחולון (להלן - הרשויות .
ממצאי הדוח הקודם ה צביעו על אי -מיצוי זכויות לקצבאות שמעניק המוסד לביטוח לאומי .
(להלן - בט"ל) בסכומים ניכרים, שהסתכמו במיליארד ש"ח 9 .
זאתבבחינה מצומצמת וחלקית .
של שיעורי המיצוי של כמה קצבאות ושעליהן מופקד בט"ל, הגוף שמעניק את עיקר הזכויות .
כמו כן נמצאו ליקויים בהעברת מידע בין בט"ל ובין גופים ציבוריים .
אחרים, כדוגמת משרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד הבינוי), משרד הפנים ורשויות מקומיות; .
היעדר יעילות בפעולות המדינה להנגשת מידע על הזכויות שמעניק משרד העבודה, הרווחה .
והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה); וכן כי הנגש ת זכויות ושירותים באמצעות .
המרשתת (אינטרנט) עדיין לוקים בחסר במידה רבה.
מבקר המדינה מדגיש את נושא ההגנה על זכויות אדם במדינת ישראל, ובכלל זה הזכויות .
החברתיות והכלכליות של השכבות הראויות לקידום בחברה, שכן המבחן האמ יתי ל מימוש .
זכויות האדם הוא ההגנה על זכויותיהן של השכבות הללו.
הבטחת זכויות אלה אינה תלויה רק .
בעצם עיגונן בחוקים ובתקנות, אלא גם במימושן ובהענקתן לכלל הזכאים להן בצורה פתוחה .
כאשר מופקדים בידי רשות ציבורית בנאמנות תקציב מדינה או משאבים לשם מימוש זכות בדין .
למען ציבור הזכאים, חלה עליה החובה לממש את הזכות ול תת א ותה לזכאים לה.
עליה להימנע מפגיעה בעקרון ה שוויון, המחייב כל גוף ציבורי , ובייחוד בכל הנוגע להקצאת .
פגיעה כזאת עלולה להיווצרכאשר הזכות ניתנת רק למי שמודע לזכאותו .
ופונה לרשות בבקשה לממשה, ואינה ניתנת לזכאים שאינם מודעים לזכאותם ואינם דורשים .
גופים ציבוריים רבים מעניקים זכויות מגוונות מתוקף חוקים או תקנות.
הזכויות הללו מקשה על האזרח מן השורה להכיר את כל זכויותיו ואת התנאים לקבלתן.
זכויות משמעו הסרת החסמים, כגון אי-הכרה של הזכויות ובירוקרטיה, שעלולה לגרום לזכאי .
להתייאש מההליך למיצוי הזכויות .
יתר על כן לפעמים זכות שנותנת רשות ציבורית אחת .
כרוכה בזכות שנותנת רשות ציבורית אחרת11, ולכן ראוי שרשות ציבורית שיש ברשותה מידע .
על זכות שמגיעה לזכאי ברשות אחרת תפעל ליידע אותו על כך.
מן הראוי גם שהמדינה תפעל .
בשיטתיות להנגשת המידע על זכויותיהם של אזרחיה, תושביה והשוהים בה.
8 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65ג (2015), "אי-מיצוי של זכויות חברתיות", עמ' 3 .
ש"ח גמלת מילואים לפי הערכות בט"ל, סכום השנוי במחלוקת בין בט"ל לצה"ל .
10 ראו בג"ץ 1113/99 עדאלה- המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל נ' השר לענייני דתות, פ"ד .
נד(2 )164 ,170 (2000.
)כך למשל כמה ממקבלי הקצבאות מבט"ל מקבלים הטבות מגופים ציבוריים אחרים (ראו להלן אי-מיצוי של זכויות חברתיות - ביקורת מעקב .
| 878 | כפי שיפורט להלן, חלק מהליקויים שנמצאו בדוח הקודם תוקנו, והזכויות שנוגעות להם .
ממוצות על ידי הזכאים; חלק תוקנו חלקית או לא תוקנו, והגופים המבוקרים נדרשים להמשיך .
ולפעול כדי להביא למיצוין.
בחודשים מאי עד ספטמבר 2020 ערךמשרד מבקר המדינה ביקורת מעקב אחר תיקון חלק .
מהליקויים שהועלו בדוח הקודם, לרבות כדי לבחון כיצד פועלים בט"ל, משרד הביטחון וצה"ל .
למיצוי זכויותיהם של הזכאים לגמלת מילואים, כיצד פועל ב ט"ל להחזר בגין תשלום דמי .
ביטוח לאומי ביתר ולהגדלת שיעורי מיצוי הזכויות; כיצד פועלים גופים אחדים למימוש .
זכויותיהם של מקבלי קצבאות מבט"ל - משרד הבינוי למתן סיוע בשכר דירה ומשרד הפנים .
והרשויות שנבדקו למתן הנחות בארנונה; כיצד פועל משרד הרווחה כדי להנגיש מידע ע ל .
זכויות חברתיות; ומהן פעולות הממשלה להנגשת המידע לזכאים באמצעות המרשתת, בין .
היתר באמצעות רשות התקשוב ומטה המיזם הלאומי "ישראל דיגיטלית" במשרד הדיגיטל .
הלאומי (להלן - משרד הדיגיטל).
ממצאי הדוח הקודם הועברו לגופים המבוקרים כדי שיפרטו .
את הפעולות שביצעו לתיקון הליקויים.
אי-מיצוי זכויות שמעניק המוסד לביטוח .
הדיווח החודשי ממעסיקים על שכר המבוטחים .
תקנה 8 (א) לתקנות הביטוח הלאומי (גביית דמי ביטוח), התשי"ד -1954 (להלן- תקנות גביית .
דמי ביטוח) , קובעת כי במועד תשלום דמי הביטוח, אשר משולמים פעם בחודש, על כל .
מעסיק להגיש לבט"ל דוח על השכר ששילם לכל אחד מעובדיו בפרק הזמן שלגביו מוגש .
בביקורת הקודמת נמצא כי למרות החובה המוטלת על המעסיקים בחוק ובתקנות לדווח .
לבט"ל מדי חודש בחודשו על השכר שהם משלמים לכל אחד מעובדי הם, ואף שבאותה עת .
היו קיימות בבט"ל התשתיות הנדרשות לקליטת דיווח מקוון מכלל המעסיקים, בט"ל לא דרש .
מהם לדווח דיווח חודשי שוטף על כל עובד בנפרד.
כפועל יוצא מכך לא היה לבט"ל מידע .
עדכני על שכרם של כ-3 מיליון שכירים, שהיוו כ-85% מהעובדים השכירים במשק.
על פי הסברי בט"ל למשרד מבקר המדינה שהובאו בדוח הקודם, היעדר דיווח חודשי היה .
חסם מרכזי למיצוי זכויות המבוטחים קצבאות המותנות בעמידה במבחן הכנסה, כלומר .
קצבאות שה תנאי לקבלתן הוא שהכנסות המבוטח התובע את הקצבה אינן גבוהות מן מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 879 | |אי-מיצוי של זכויות חברתיות - ביקורת מעקב ההכנסה ה מרבית שנקבעה כמזכה בקצבה, בהן הבטחת הכנסה, השלמת הכנסה, סיעוד .
וקצבת זקנה בגיל המותנה.
בט "ל ציין כי לו קיבל דיווח חודשי על שכרו של כל עובד בנפרד, .
היה באפשרותו לפנות באופן יזום אל מי שנמצאו זכאים לקצבאות המותנות בעמידה במבחן .
הכנסה ואינם ממצים לכאורה את זכותם וליידעם על כך.
יתרה מכך, קבלת דיווח חודשי הייתה .
מאפשרת לו ליזום תביעות לקצבה בעבור מבוטחים מסוימים ולשלם להם את הקצבה .
אוטומטית וכך להגדיל את שיעורי מיצוי הזכויות .
בדוח הקודם ציין משרד מבקר המדינה .
שסוגיית הדיווח החודשי של המעסיקים על שכרו של כל עובד בנפרד צריכה למצוא את .
פתרונה לאלתר, וכך יוסר אחד החסמים המרכזיים למיצוי זכויות.
היעדר הדיווח החודשי ממעסיקים עלה שוב בממצאי הביניים של הדוח המיוחד של מבקר .
המדינה בנושא אבטלה בעת משבר הקורונה, שפורסם בספטמבר 202012.
המליץ בדוח זה שבט"ל יחייב את כל המעסיקים, לפחות בעת המשבר התעסוקתי הנוכחי, .
למסור לו נתוני שכר חודשיים באופן מקוון לגבי כלל עובדיהם, תוך מתן מידע לגבי כל עובד .
בנפרד לפי סעיף 8 (א) בתקנות גביית דמי ביטוח - במתכונת הדוח החצי שנתי המוגש כבר .
, באופן מקוון או בכל דרך אחרת .
בנובמבר 2020 , בעקבות ממצאי הדוח המיוחד של מבקר המדינה, פורסם תיקון בסעיף .
355 (א1 ) לחוק בט"ל 14 הקובע כי נוסף על דיווחי המעסיקים המפורטים על כל עובד .
ושכרו המצטבר אחת לשישה חודשים, המעסיקים יידרשו להעביר החל באפריל 202115 , .
במועד תשלום דמי הביטוח, דיווח חודשי מקוון על כל עובד שבעדו קיימת חובת תשלום .
דמי ביטוח לאומי בנוגע לשכר העבודה, נתוני שכר, סיווג משרה והיקפה (להלן - הדיווח .
12 ,מבקר המדינה דוח מיוחד - ממצאי ביניים, בנושא טיפול המדינה במובטלים ודורשי עבודה במשבר הקורונה - .
קבלת נתונים חודשיים מהימנים ממעסיקים על שכר עובדיהם" (2020 '), עמ5-8 .
13 בינואר2016 , כחצי שנה לאחר שהתפרסם הדוח הקודם ובעקבות תיקון חקיקה של סעיף 355 בחוק בט"ל, החל .
בט"ל לדרוש מהמעסיקים לדווח לו, נוסף על הדיווח החודשי הכולל על כל המועסקים ושכרם, גם דיווח מפורט על .
כל עובד ושכרו המצטבר אחת לשישה חודשים (בטופס 126 .
14 'תיקון מס 219 לחוק בט"ל מיום 19.
2020 ), תוקן במסגרת חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש .
(הוראת שעה) (תיקון מס' 3 ), התשפ"א-2020 ', אשר פורסם בספר החוקים התשפ"א, עמ82 ,89.
15 תיקון החוק חל עלמעסיקים גדולים עם יותר מ -180 עובדים החל מאפריל2021 ועל מעסיקים קטנים עם פחות מ- .
180 עובדים, החל מאוקטובר2021.
אי-מיצוי של זכויות חברתיות - ביקורת מעקב .
| 880 | מבקר המדינה מציין לחיוב את תיקון החוק וממליץ כי בט"ל ישתמש בדיווח החודשי כדי .
לשפר את מיצוי זכויות המבוטחים, לרבות פנייה באופן יזום אל מי שנמצא זכאי לקצבאות .
המותנות בעמידה במבחני הכנסה וליידעם על אפשרותם למצות את זכותם, ייזום תביעות .
לקצבה בעבור מבוטחים שלגביהם קיים מידע, ותשלום קצבאות אוטומטי לזכאים .
במקרים שבהם ניתן לעשות כן.
אי-מיצוי של גמלת מילואים ואי-החזר של דמי ביטוח לאומי .
לפי חוק בט"ל, מי ששירת שירות מילואים פעיל זכאי לתגמולי מילואים בעד ימי שירותו.
משלם את הגמלה מהכספים שמעביר לו משרד הביטחון לפי טופס שמקבל משרת המילואים .
מצה"ל בתום שירות המילואים.
על פי רוב משרת מילואים שהוא עובד שכיר מקבל ממעסיקו .
את התשלום בעד ימי השירות כחלק מהשכר המשולם לו באותו החודש, והמעסיק מגיש .
תביעה לבט"ל להחזר התשלום.
משרת מילואים שהוא עצמאי, סטודנט או שאינו עובד - זכאי .
לקבל את תגמולי המילואים בעבור שירותו ישירות מבט"ל.
בשנת 2015 , לאחרהביקורת הקודמת, ערך בט"ל סקר ממנו עלה כי כ-80% מתקופות שירות .
המילואים הן תקופות של עד חמישה ימים; עוד עלה שרובן המכריע נמשכות עד שני ימי .
שירות, שלגביהם המעסיקים לא הגישו כלל תביעה ל בט"ל להחזר התשלום ששילמו .
בביקורת עלה כי מדי שנה בשנה בט"ל משלם כמיליארד ש"ח למשרתי המילואים .
סכומי התגמולים מפורטים בתרשים שלהלן: .
תרשים 1 : תגמולי המילואים ששילם בט"ל (במיליארדי ש"ח), 2019 -2008 .
על פי נתוני בט"ל, בעיבוד משרד מבקר המדינה מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 881 | |אי-מיצוי של זכויות חברתיות - ביקורת מעקב הביקורת הקודמת .
בביקורת הקודמת נמצא כי בשנים 2008 עד2012 לא מיצו משרתי מילואים או מעסיקיהם את .
זכותם לקבל תשלום מבט"ל בעבור כמיליון ימי מילואים בכ- 435,000 תקופות מילואים.
החישוב של בט"ל לתגמול ממוצע על יום מילואים, הוא לא העביר למשרתי המילואים כ-670 .
מיליון ש"ח בעבור ימי מילואים שבוצעו בשנים אלה.
בתשובותיו למשרד מבקר המדינה בעקבות הביקורת הקודמת חלק צה"ל על נתוני בט"ל .
בדבר היקף אי-המיצוי של תגמולי המילואים ומספר ימי המילואים שלא נתבעו בשנים 2008 עד .
משרד מבקר המדינה הדגיש בדוח הקודם כי המחלוקת המהותית בין צה"ל לבט"ל .
מעלה חשש ששיעור ניכר מגמלת המילואים אינו ממוצה על ידי הזכאים לכך או שיש בעיה .
בעניין אמינות מערכות המידע של הגופים ומידת התיאום ביניהם או ששתי הבעיות הללו .
לפיכך המליץ כי בט"ל וצה"ל יבחנו במשותף את נתוני אי-המיצוי האמורים, ועל .
פי תוצאות הבחינה יגבשו פתרונות מתאימים, אם לטיוב בסיס המידע שברשותם ואם להגדלת .
ביקורת המעקב העלתה כי בט "ל, צה"ל ומשרד הביטחון טרם הגיעו לפתרון מוסכם של .
המחלוקת בדבר תגמולי המילואים לשנים 2008 עד2012 , הן בנוגע למספר ימי .
המילואים שבוצעו והן בנוגע לסכום תגמולי המילואים שיש לשלם.
שילם לזכאים בעבור כל ימי המילואים שבוצעו בתקופה האמורה.
משרד הביטחון וצה"ל מסרו למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2020 ובמאי2021 כי התנגדותם .
לביצוע התשלומים בדיעבד, בעבור השנים 2008 עד2012 , היא בשל הקושי לתקף את .
מהימנות הנתונים עקב חלוף הזמן ועקב איכותם, שכן חלקם לא נרשמו במערכת הממוחשב ת .
- למשל לא ניתן לדעת אם המעסיקים שילמו לעובדיהם על חצאי ימי מילואים.
תחשיב צה"ל, סכום החוב הוא 4 מיליון ש"חבלבד ולא 670 מיליוןש"ח כפי שטוען בט "ל.
משרד הביטחון וצה"ל הוסיפו כי בכוונתם לפעול בתיאום עם בט"ל לתיקון חקיקה שיסדיר את .
בעיית ההתיישנות של תביעות של זכאי תגמולי מילואים כפי שקיים לגבי גמלאות אחרות, ובד .
בבד תפעל ועדת חריגים במקרים מיוחדים שי יקבעו.
כמו כן מסר צה"ל כי הוא פועל בשנים .
האחרונות לפיתוח מערכת ממוחשבת שתאפשר פיקוח ובקרה על הנתונים, ממשק יעיל עם .
בט"ל וגישה נוחה של משרת המילואים לנתוניו האישיים, כדי שיוכל לבדוק את זכויותיו ואת .
במהלך הביקורת, בט"ל מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2020 כי לאחרדיונים שקיים עם .
נציגי צה"ל, להבנתו סוכם כי אומדן עלות ימי המילואים שטרם נתבעו לשנים 2008 עד2012 .
הוא הוסיף וציין שה וא כבר ערוך לבצע את התשלומים לזכאים, אך לא .
עשה כן בשל התנגדות צה"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הביטחון ולצה"ל על השיהוי רב השנים בתשלום .
תגמולי המילואים לזכאים בעבור התקופה 2008 עד2012 ,.
על צה"ל ומשרד הביטחון .
בתיאום עם בט"ל, להגיע להערכה מוסכמת בנוגע לגובה התשלומים שלא שולמו .
לזכאים, ולפעול לתשלומם.
אשר לשנים 2013 עד2019 - עלה כי בשנת2020 שילמו בט"ל וצה"ל למשרתי מילואים .
שאינם שכירים סכום של כ-19 מיליוןש"ח בעבור תגמולי מילואים; ואולם ע ל פי הערכת .
בט"ל מספטמבר 2020 נדרש לשלם עוד כ-650 מילי ון ש"ח עבור ימי המילואים ש משרתי .
המילואים או מעסיקיהם טרם תבעו לשנים אלו .
בט"ל מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2020 כי משנת 2013 הוא פועל למיצוי זכותם של .
משרתי המילואים באמצעות ייזום פניות הן למשרתים והן למעסיקים כלהלן: .
למעסיקים - הוא פונה אחת לשנה במכתב כללי, ללא אזכ ור פרטי העובדים משרתי .
המילואים, ובו הוא מתזכר אותם כי עליהם להגיש תביעות עבור תקופות מילואים שהם עדיין .
למשרתי מילואים שכירים - הוא פונה בכדי לתזכר אותם להגיש למעסיק אישור בגין ביצוע .
למשרתי מילואים עצמאיים, סטודנטים או שאינם עובדים - מאז 2018 בט"ל מקיים הליך .
שנתי אוטומטי שבו מאותרות תקופות שירות מילואים בשנה הקודמת שטרם נתבעו, והוא .
משלם את התגמול ישירות לחשבון הבנק של משרת המילו אים; התשלומים ניתנים גם .
רטרואקטיבית עבור תקופות שירות בשנים 2013 עד2017.
משרד מבקר המדינה מציין את פעולות בט"ל לשיפור מיצוי הזכויות בקרב משרתי .
המילואים ומעסיקיהם, אולם הערכת בט"ל של החוב בגין תגמולי מילואים, לשנים .
2019-2013 , בסכום של כ-650 מיליון ש"חמצביעה על כך שהמנגנון למיצוי הזכויות טעון .
| 883 | |אי-מיצוי של זכויות חברתיות - ביקורת מעקב על צה"ל ומשרד הביטחון להשלים מול בט"ל את הפעולות למיצוי זכויות משרתי .
המילואים השכירים ומעסיקיהם עבור תקופות המילואים שלא נתבעו לשנים 2019-2013 .
נוסף על כך מומלץ שבט"ל יבחן את פישוט תהליך הגשת התביעה לגמלת מילואים של .
שכירים ומעסיקיהם ואת מחשוב המערכת ומיכונה, כך שמחד גיסא הדיווח לבט"ל על .
משרתי המילואים ה שכירים ייעשה באופן מקוון ע"י צה"ל, ומאידך גיסא הזיכוי למעסיקים .
בגין גמלת מילואים של שכירים המועסקים על ידם יבוצע באופן אוטומטי ומקוון על ידי .
בט"ל, בכפוף להסכמת משרת המילואים; זאת כדי למנוע מצב שבו מדי שנה בשנה לא .
מוגשות תביעות בגין שירות מילואים ולא משולמים תגמולי מילואים.
בתשובתו מאפריל 2021 מסר בט"ל בנוגע לתגמולי מילואים לשנים 2019-2013 , כי הוא בוחן .
בימים אלו אפשרות למיצוי זכויות מול משרת המילואים עצמו, גם במקרים שבהם תגמולי .
המילואים הועברו אל משרת המילואים דרך המעסיק - אך המעסיק לא דרש אותם והוא זכאי .
בט"ל הוסיף כי לאור תיקון סעיף 355 (א1 ) לחוק בט"ל, המטיל על .
המעסיקים את החובה להגיש דיווח חודשי מפורט על השכר והיקף העסקה של עובדיהם, הוא .
מצוי ב עיצומו של פיתוח מערכת שתאפשר תשלום אוטומטי ומקוון למעסיק בגין תגמולי .
מילואים של שכירים שהוא מעסיק.
החזר דמי ביטוח לאומי לשכירים בשל גביית יתר .
לפי חוק בט"ל, כל תושב ישראל בן 18 ומעלה חייב לשלם דמי ביטוח לאומי (להלן - דמי .
דמי הביטוח בעבור עובד שכיר מחושבים על פי משכורתו ומועברים לבט"ל על ידי .
שכיר המועסק אצל כמה מעסיקים נדרש להפיק אישור לתיאום דמי ביטוח ולהגישו .
למעסיק המשני מבין מעסיקיו 18 ; בהתאם ינכו המעסיקים את דמי הביטוח משכרו.
השכיר אישור על תיאום דמי ביטוח למעסיק המשני, על המעסיק המשני לנכות את השיעור .
המלא של דמי הביטוח מכל שכרו 19.
במקרים שבהם לא נערך תיאום דמי ביטוח או שהסכום .
שנוכה לשכיר גבוה בפועל מסכום דמי הביטוח המתואמים, נוצרת לעובד השכיר יתרת זכות .
בבט"ל בשווי ההפרש שבין שני הסכומים, והוא זכאי לק בל החזר בעבורה (להלן - החזר דמי .
בביקורת הקודמת נמצא כי אף על פי שבט"ל יכול לאתר את השכירים האמורים באמצעות .
מאגרי המידע שברשותו, הוא אינו מצליב בין הנתונים כדי לאתר אותם ולפנות אליהם בבקשה .
16 יש מבוטחים הפטורים מתשלום, כמפורט בחוק בט"ל.
דמי הביטוח כוללים גם את דמי ביטוח בריאות שבט"ל גובה .
מכוח חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994.
17 תשלום דמי הביטוח לעובד שכיר מחולק לשתי מדרגות המחושבות על פי גובה השכר - 3.
שעד 60% מהשכר הממוצע במשק ו-12% מחלק ההכנסה שגבוה מ-60% מהשכר הממוצע במשק, עד ההכנסה .
המרבית לתשלום דמי הביטוח.
18 הקביעה מיהו המעסיק הראשי ומיהו המשני נעשית על פי קריטריונים המופיעים באתר בט"ל.
19 לפי תקנות הביטוח הלאומי (תשלום וניכוי דמי ביטוח משכר מבוטח העובד אצל מעבידים שונים), התשנ"ז-1997 .
| 884 | משרד מבקר המדינה המליץ שבט"ל ימצה את כל הכלים והאמצעים העומדים לרשותו כדי .
לאתר באופן שוטף את אלו שנגבתה מהם גביית יתר לכאורה ולהשיב להם את כספיהם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה במסגרת הדוח הקודם ציין בט"ל כי בכוונתו לשלוח הודעות .
לשכירים שיש להם פוטנציאל לקבלת החזר בעקבות תיאום דמי ביטוח, ויפנה אותם לביצוע .
בביקורת המעקב נמצא כי אף שיש באפשרות בט"ל להצליב נתונים במאגרי המידע שלו .
וליזום פניות ישירות לשכירים שעשויים להיות זכאים להחזר דמי ביטוח אם יבוצע להם .
תיאום כאמור - הוא לא עושה כן .
עם זאת בט"ל מיידע בתחילת כל שנה גורמים .
רלוונטיים (מעסיקים, משלמי פנסייה, מערכות שכר, לשכת רו"ח ויועצי מס) בדבר הצורך .
לבצע תיאום דמי ביטוח לשכירים, ובשנת 2019 הוא השיק מסע פרסום בתקשורת אשר .
יידע את הציבור באפשרות לביצוע תיאום דמי ביטוח באופן מקוון, ושילב ב אתר .
המרשתת שלו הסבר וטופס שבאמצעותו העובד יכול לבצע תיאום דמי ביטוח באופן .
עצמאי לגבי הכנסתו הן אצל מעסיקו הראשי והן אצל זה המשני.
בט"ל מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2020 כי בשנת2009 (לפני יותר מעשור) הוא ערך .
מחקר חלוץ (פיילוט) ובו הוא יזם פניות ישירות לש כירים כדי שיבצעו תיאום דמי ביטוח או .
יצהירו על הכנסותיהם באתר.
הדבר הוביל לזינוק במספר הפונים שבמקום לבצע את פעולות .
התיאום באתר, הגיעו פיזית לסניפי בט"ל כדי לקבל סיוע.
היות שלבט"ל לא הייתה היכולת, .
מבחינת משאבי כוח האדם, לתת מענה למספר הרב של הפניות, החליט בט"ל שלא לפנות .
עוד באופן יזום לשכירים.
נוכח הזמן הרב שעבר מאז ביצוע המחקר החלוץ (יותר מעשור) והשיפור שחל בשירותים .
הממוחשבים והמקוונים של בט"ל, ומאחר שכיום יותר אנשים משתמשים בשירותים .
מקוונים לביצוע פעולותיהם, לרבות בסניפי בט"ל, משרד מבקר המדינה ממליץ שבט"ל .
ייזום פניות ישירות לשכירים שעשויים להיות זכאים להחזר דמי ביטוח ויידע אותם על .
אפשרותם לבצע תיאום דמי ביטוח ולהגיש בקשה להחזר באתר המרשתת של בט"ל.
בתשובתו מאפריל 2021 מסר בט"ל כי בכוונתו לבצע חישוב אוטומטי של דמי הביטוח .
במסגרת הקליטה השוטפת של הדיווח החודשי מהמעסיקים.
כל מבוטח שיימצא כי יש לו מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 885 | |אי-מיצוי של זכויות חברתיות - ביקורת מעקב פוטנציאל לקבלת החזר של דמי ביטוח ששולמו ביתר, יקבל הודעה שתפנה אותו לאתר בט"ל .
לצורך מימוש זכאותו להחזר דמי הביטוח.
בביקורת הקודמת נמצא כי בכל אחת מהשנים 2009 עד2012 היו בממוצע כ- 30,000 מבוטחים .
שכירים שעבדו אצל יותר ממעסיק אחד20 , שהיו זכאים לתשלום מופחת של דמי ביטוח, אך לא .
הודגש כי רוב השכירים הללו שייכים לשכבות הראויות לקידום .
על פי ה אומדנים שערך בט"ל אז, סכומי דמי הביטוח העודפים שנגבו מהם .
בתקופה האמורה (2009-2012 ) הסתכמו בכ-80 מיליון ש"ח22.
בביקורת המעקב נמצא כי בט"ל לא השיב את מלוא סכום דמי הביטוח שנגבו ביתר .
בשנים 2009 - 2012 , וכי במועד סיום הביקורת עדיין קיימות בידיו יתרות דמי ביטוח שלא .
שולמו לזכאים פוטנציאליים.
בט"ל מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2020 כי בשנים 2019-2018 הוא השיב לשכירים .
דמי ביטוח בסכום כולל של כ-42 מיליון ש"ח, וזאת בעקבות תיאום דמי ביטוח, אולם הוא לא .
ציין מה יתרת דמי הביטוח שעדיין יש בידיו ולא פירט כמה מהחוב לשנים 2012-2009 השיב .
עוד מסר כי לפי המידע אשר בידיו, עדיין יש יתרות דמי ביטוח שלא שולמו .
לזכאים פוטנציאליים, אולם אין בידיו מידע מדויק על הסכום שטרם שולם, ומדובר רק .
בנוגע לשכירים שעובדים אצל כמה מעסיקים, שבט"ל יודע עליהם מתוקף קבלת הדיווח .
מהמעסיקים, עלה כי על אף המידע שברשותו, בט"ל אינו יוזם תיאום או החזר של דמי .
הביטוח באופן אוטומטי, ללא בבקשת העובדים.
בט"ל מסר לצוות הביקורת כי הוא אינו מחזיר את דמי הביטוח באופן אוטומטי, בין היתר, כיוון .
שאין בידיו מידע חודשי מפורט ושוטף על הכנסות השכירים.
20 יצוין כי לכ-2% ממבוטחים אלה משולמת פנסייה מוקדמת והם גם עובדים או שהם מקבלים פנסייה מוקדמת משני .
לגבי מבוטחים אלה קיים במקרים מסוימים הסדר לתשלום מופחת של דמי ביטוח.
21 שכירים שסך ההכנסות החודשיות שלהם אינו גבוה מ -60% מהשכר הממוצע במשק, ולכן הם זכאים לתשלום .
לאחר ניכוי החזרי דמי ביטוח שניתנו למי שפנו לקבלת החזר אי-מיצוי של זכויות חברתיות - ביקורת מעקב .
נוכח תיקון סעיף 355 (א1 ) לחוק בט"ל 23 , המטיל חובה על המעסיקים להעביר דיווח .
חודשי מפורט על השכר והיקף ההעסקה של עובדיהם, מומלץ שבט"ל יבחן אפשרות .
לביצוע תיאום דמי ביטוח ומתן החזר באופן אוטומטי לזכאים, על בסיס המידע החודשי .
שיועבר אליו מהמעסיקים ובהתאם למידע המצוי בידיו.
עוד מומלץ שבט"ל יבחן את הכלים והאמצעים העומדים לרשותו כדי לאתר את השכירים .
שנגבו מהם דמי ביטוח ביתר, לרבות באמצעות פנייה אישית מקוונת למבוטחים לצורך .
יידועם, ולהשיב להם את הכספים המגיעים להם.
על בט"ל לפעול להפקת המידע .
ממאגרי המידע אשר ברשותו כך שיאפשרו את התשלום לזכאים פוטנציאליי ם, ובפרט .
לאותם שכירים שלהם עדיין יש יתרות דמי ביטוח מהשנים 2012-2009 .
בתשובתו מסר בט"ל כי לאור תיקון סעיף 355 (א1 ) לחוק בט"ל (הדיווח החודשי), ניתן יהיה .
לבצע החזר אוטומטי ישירות לעובד על בסיס המידע החודשי שיועבר לבט"ל מאת המעסיקים .
עוד ציין בט"ל כי לאחר שליחת המכתבים בדבר מיצוי זכויות באמצעות .
ביצוע תיאום דמי ביטוח באתר בט"ל, הוא יוכל לאתר את המבוטחים שלא ביצעו תיאום .
ולבדוק את האפשרות לדרוש ממעסיקיהם למלא טופס ייעודי, לצורך תיאום דמי ביטוח .
בט"ל הוסיף כי בד בבד, באמצעות מוקד ייעודי למעסיקים שהקים לשם כך, בכוונתו לבקש .
מלשכות השירות ובתי התוכנה24 להעביר לרשותו את נתוני השכר השוטפים גם לגבי השכירים .
המועסקים במקומות שבהם פחות מ-180 עובדים החל מיוני2021 , אף שהם מחויבים לכך רק .
גביית דמי ביטוח ממקבלי קצבת אזרח ותיק .
לפי חוק בט"ל , מבוטח שהגיע לגיל פרישה 25 יכול להיות זכאי לקצבת אזרח ותיק המותנית .
בגובה הכנסתו, ובהגיעו לגיל זקנה 26 .
הוא זכאי לקצבת אזרח ותיק ללא תלות בהכנסתו .
עובדים שזכאים לאחת משתי קצבאות אלה, פטורים מתשלום דמי ביטוח מהכנסתם מעבודה.
23 'תיקון מס 219 לחוק בט"ל מיום 19.
חברות המספקות שירותים טכנולוגיים לניהול מערכות שכר למעסיקים .
25 במועד כתיבת הדוח, 62 שנים לנשים ובלבד שהן עומדות בתנאים נוספים המפורטים בחוק, ו-67 .
26 במועד כתיבת הדוח65 - 70 שנים לנשים, בהתאם לשנת לידתן, ו-70 .
שנים לגברים מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 887 | |אי-מיצוי של זכויות חברתיות - ביקורת מעקב פעולות בט"ל לאיתור מקבלי קצבת זקנה שנוכו להם דמי ביטוח .
בביקורת הקודמת נמצא כי אף על פי שבט"ל יכול היה לאתר את מקבלי קצבת אזרח ותיק .
שמנוכים להם דמי ביטוח בניגוד לחוק באמצעות הצלבת הנתונים שבמאגרי המידע שלו, הוא .
עוד עלה כי בשיטת העבודה שהייתה נהוגה לא הייתה לבט"ל אפשרות לוודא .
שהעובד קיבל את החזר דמי הביטוח שהועבר למעסיק.
משרד מבקר המדינה המליץ בדוח הקודם שבט"ל יבצע פעולה יזומה לאיתור מי שנגבים ממנו .
דמי ביטוח בניגוד לחוק, בין שהוא מקבל קצבת זקנה ובין שהוא מקבל קצבאות אחרות כגון .
נכות 27 , וישיב למעסיק שלו את דמי הביטוח העודפים.
נוסף על כך היה על בט"ל לבחון דרכים .
שיאפשרו לו לוודא כי העובד קיבל את הכספים שהוחזרו למעסיקו.
בתשובתו לדוח הקודם ציין בט "ל כי עד סוף חודש מרץ 2015 יפעל לאתר את מקבלי קצבת .
הזקנה שזכאים לכאורה להחזר גביית יתר של דמי ביטוח ויפנה אליהם במכתב.
אישור על זכאות לקצבת זקנה, ותינתן בו הנחיה להציג אותו למעסיק כדי שיפסיק לגבות דמי .
ביטוח ויחזיר את דמי הביטוח שגבה.
בביקורת המעקב עלה כי משנת 2013 בט"ל פועל לאיתור עובדים שכירים מקבלי קצבת .
אזרח ותיק אשר מהכנסתם נוכו דמי ביטוח מפני שלא הודיעו למעסיק על קבלת קצבה .
בט"ל שולח לעובדים אלו מכתב ים ובהם מידע בדבר זכאות ם להחזר דמי הביטוח .
והסבר על אופן קבלת ההחזר, לרבות הסבר למעסיק על אופן עדכון סטטוס העובד .
כזכאי לפטור ואופן מתן ההחזר לעובד באופן מ מוחשב.