HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה לוודא שפעולות המשרד בתחום הזה נעשות בהתאם להוראות הדין.
על פי נתוני היחידה לחופש המידע בשנת2016 הוגשו למשרד האוצר169 בקשות מידע, ו-24 ( מהן14% ,) לא נענו בתוך הזמן המירבי שנקבע בחוק שיעור המציין עלייה לעומת שנת 2015 (8%.
) היחידה לחופש המידעמצאה כי חמש תלונות על משרד האוצר שהיא סיימה לטפל בהן בשנת 2016 היו מוצדקות.
כאמור, במועד סיום הביקורת אף הגדירה היחידה את משרד האוצר פעמיים כרשות מפרה בגין סירוב להשיב על בקשת מידע מיוני 2015 ועל בקשה ממרץ2016 .
לדוגמה, עד אוקטובר2017 לא השיב משרד האוצר על בקשת מידע מיוני 2016 - לקבל סיכומים תקציביים שגובשו עם שרי הממשלה ומנכ"לים של משרדי ממשלה לשנים 2016 -2014 ; במשך כמעט שנתיים לא השיב משרד האוצר על חלקים בבקשות מידע מיוני ומספטמבר 2015 בנוגע לבעלות על קרקעות מסוימות ביפו.
הממונָה על העמדת מידע לציבור במשרד האוצר מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2017 שהיא נתקלת בקשיים בבואה להשיב על בקשות מידע לפי חוק חופש המידע.
זאת בין היתר משום שככלל יחידות המשרד אינן משתפות עמה פעולה לצורך גיבוש המענה על בקשות למידע ; אגף תקציבים במשרד "לא שקוף בעבודתו ולא משתף פעולה"; במקרים שבהם אגף זה משיב לשאלותיה, התשובה ניתנת רק כעבור שלושה עד ארבעה חודשים, ואין ברשותה כלי אכיפה לזרז את התשובות של יחידות המשרד.
הממונה ציינה כי התלוננה בלשכת מנכ"ל המשרד בנוגע לבקשות מידע שבעניינן לא קיבלה מענה, ואולם עד מועד סיום הביקורת - ללא הועיל.
אגף תקציבים במשרד האוצר (להלן - אג"ת) דחה בתשובתו את האמירות בדבר אי שיתוף הפעולה, שקיפות עבודתו ופרק הזמן הנדרש לו לצורך מענה על בקשות מידע.
מנכ"ל משרד האוצר השיב כי בכוונתו להנחות את כל אגפי המשרד בדבר יישום מלא של הוראות חוק חופש המידע, ולהדגיש את תפקידה של הממונה על יישום החוק במשרד, ובמסגרת זאת יידרשו האגפים השונים לעמוד בלוחות הזמנים במענה לפניותיה ובהתאם לקבוע בחוק.
משרד האוצר, מערים אפוא קשיים על עובדת המשרד בבואה למלא את תפקידה ולהשיב לבקשות מידע לפי חוק חופש המידע.
בשל כך המשרד משיב לעתים על בקשות מידע באיטיות, ולעתים אינו משיב כלל.
שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |29 .
על משרד האוצר לנקוט כל פעולה נדרשת כדי שהמשרד, על הנהלתו ועובדיו, ישתף פעולה לצורך מתן מענה על בקשות מידע, ויקפיד לטפל בהן ביעילות ובתוך פרק הזמן שנקבע לכך בחוק.
על מנכ"ל משרד האוצר לוודא שפעולות המשרד בתחום זה נעשות בהתאם להוראות הדין.
במשך שבעה חודשים בשנת 2017 הוגשו למשרדרה"ם, 211 בקשות לפי חוק חופש המידע.
עד מועד סיום הביקורת ביולי 2017 טרם סיים משרד רה"ם לטפל ב-41 (19%) מהבקשות האלה, אף שעברו יותר מ-120 ימים ממועד הבקשה .
על פי נתוני היחידה לחופש המידע, כ-9% מבקשות חופש המידע שהוגשו למשרד רה"ם בשנת 2015 לא נענובתוך משך הזמן המירבי שנקבע בחוק.
המשרד מסר ליחידה נתונים רק על חלק משנת 2016 .
, ולכן אי אפשר לדעת כמה מהן לא נענו בשנת 2016 מצאה היחידה כי חמש תלונות שהוגשו נגד משרד רה"ם והטיפול בהן הסתיים בשנה זו, רובן על אי-מתן מענה, היו מוצדקות.
לדוגמה, משרד רה"ם השיב על שלוש בקשות מידע רק לאחר שהמבקשים התלוננו על אי-מתן מענה לפני היחידה לחופש המידע: על בקשה מינואר 2016 , בדבר הסדרי המעבר ברחוב שבו שוכן מעונו של ראש הממשלה, הוא השיב רק כעבור שבעה חודשים (באוגוסט אותה שנה); על בקשה מנובמבר 2015 בדבר עבודת הצוות ליישום מיסוי מרווחים של משאבי טבע הוא השיב רק כעבור כמעט שנה (באוקטובר 2016 ); ועל בקשה מיוני 2016 לקבל מידע בעניין פעילות של ועדות שרים - רק כעבור שמונה חודשים (בפברואר 2017.
) משרד רה"ם מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי חלק ניכר מהבקשות שהוא מקבל מחייבות טיפול ארוך, רגיש ומורכב, בין השאר בשל היבטים ביטחוניים ומדיניים.
בתשובת המשרד צוין כי בשנים האחרונות נוקט משרד רה"ם צעדים רבים לקידום שקיפות הממשל ברבדים שונים ובהם פרסום תכניות העבודה של משרדי הממשלה ומעקב אחר ביצוען, ופרסום מעקב אחר החלטות הממשלה וביצוען, וכי הוטל על גורם בלשכת המנכ"ל ללוות את הנושא מקרוב כדי לשפר את הטיפול בבקשות חופש מידע.
המשרד הוסיף כי הוא פועל על מנת להשלים את הפערים ביישום הוראות חוק חופש המידע והנחיות היחידה לחופש המידע.
על משרד רה"ם להקפיד לענות על בקשות מידע בתוך פרק הזמן שנקבע לכך בחוק חופש המידע, בין היתר בהתחשב בכך שפרק זמן המירבי שנקבע בחוק מביא בחשבון גם בקשות מורכבות, וכן למסור ליחידה לחופש המידע את כל המידע הנדרש.
על מנכ"ל משרד רה"ם לוודא שפעולות המשרד בתחום הזה נעשות בהתאם להוראות הדין.
משרד התחבורה והבטיחות בדרכים .
נמצא כי עד יולי 2017 טרם סיים לטפל משרד התחבורה ב-28 בקשות שהוגשו בשנת 2015 וב- 15 בקשות שהוגשו בשנת2016.
בין הבקשות האלו בקשה מאפריל 2015 לקבלת צו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (שירותי נמל) ופרוטוקולים והתכתבויות בנושא; ובקשה ממאי 2016 בענייןמוקדי סיכון בכבישים.
בנוגע לבקשה זו צוין בנתוני המשרד כי הטיפול נמצא בלשכת המנכ"לית וטרם התקבל אישור להעברת התשובה למבקש.
משרד התחבורה השיב למשרד מבקר המדינה כי המשרד מטפל במספר רב של בקשות חופש מידע בשנה; כי 75% מהבקשות בשנת2016 נענו בתוך חודש ימים בלבד; וכי הטיפול בבקשות שעסקו בנושאים מורכבים, המחייבים התייעצות עם גורמים בתוך המשרד ומחוצה לו, אורך זמן רב יותר.
המשרד הוסיף שהוא דוגל בעקרון השקיפות וכי גובש מסמך לשיפור דרכי הפעולה בטיפול בפניות חופש המידע, והמשרד החל לפעול על פיו.
על משרד התחבורה לנקוט לאלתר את ה פעולות הדרושות כדי לתת מענה על בקשות מידע מהציבור בתוך פרק הזמן שנקבע בחוק חופש המידע.
על מנכ"לית משרד התחבורה לוודא שפעולות המשרד בתחום הזה נעשות בהתאם להוראות הדין.
משרד העלייה והקליטה .
על פי נתוני היחידה לחופש המידע, בשנת 2016 הוגשו למשרד העלייה והקליטה 39 בקשות מידע.
12 (32%) מהן לא נענו בתוך משך הזמן המירבי הקבוע בחוק - עלייה בהשוואה לשנת 2015 (21% מהבקשות).
בשנת 2016 מצאההיחידה כי שלוש תלונות על אי-מתן מענה מהמשרד על בקשות מידע היו מוצדקות: בקשת מידע על תקצוב סטודנטים יוצאי אתיופיה; בקשת מידע בדבר החלטת ממשלה מסוימת; ובקשה בנוגע למידע פרטי של אדם.
משרד העלייה והקליטה מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת ובתשובתו מנובמבר 2017 כי העלייה באחוז הבקשות שלא נענו בזמן נובעת ממורכבות הטיפול בהן, וכי הוא פועל באופן מתמיד לשיפור המענה עליהן.
על משרד העלייה והקליטה לנקוט את הפעולות הדרושות כדי שהמשרד ישיב על בקשות מידע בתוך פרק הזמן שנקבע לכך בחוק חופש המידע, בין היתר בהתחשב בכך שפרק זמן המירבי שנקבע בחוק מביא בחשבון גם בקשות מורכבות.
על מנכ"ל המשרד העלייה והקליטה לוודא שפעולות המשרד בתחום הזה נעשות בהתאם להוראות הדין.
שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |31 .
היחידה לחופש המידע ביררה 11 תלונות שהוגשו נגד משרד הכלכלה, וכולן נמצאו מוצדקות.
רק משחזרה היחידה ודר שה מהמשרד להשיב על ארבע בקשות, הוא עשה זאת.
לדוגמה, על בקשת מידע בדבר מכרז ומינוי מנהל מינהל סביבה ופיתוח בר קיימא, ובקשה בדבר מינוי וכהונה של ראשי תחום ובודקים מקצועיים באחת מיחידות המשרד.
מנכ"ל משרד הכלכלה השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 כי המשרד נקט פעולות לצמצום ליקויים בהנגשת המידע לציבור וליצירת מנגנון מעקב צמוד אשר יאפשר בקרה על מתן מענה למבקש המידע, במסגרת משכי הזמן הקבועים בחוק.
על משרד הכלכלה לנקוט את הפעולות הדרושות כדי שהמשרד ישיב על בקשות מידע בתוך פרק הזמן שנקבע לכך בחוק חופש המידע.
על מנכ"ל משרד הכלכלה לוודא שפעולות המשרד בתחום הזה נעשות בהתאם להוראות הדין.
משרד התרבות והספורט .
מדוח היחידה לחופש המידע לשנת 2016 עולה כימשרד התרבות והספורט לא מסר נתונים ליחידה לחופש המידע בנוגע ליישום חוק חופש המידע בשנה זו, כנדרש.
מנתוני היחידה לשנת 2015 עולה כי 5 מ-14 (36% ) בקשותלמידע שהוגשו למשרד התרבות והספורט לא נענו בתוך משך הזמן המירבי שנקבע לכך בחוק חופש המידע.
לדוגמה, המשרד לא השיב על בקשת מידע מספטמבר 2015 בדבר הסדרים למניעת ניגוד עניינים של ראשי תחומים במשרד שנחתמו במהלך חמש השנים שקדמו לבקשה וכן בדבר הסדרים למניעת ניגוד עניינים של יועצים חיצוניים למשרד.
המשרד לא השיב על הבקשה הזו גם לאחר שהיחידה מצאה שהתלונה מוצדקת והנחתה את המשרד להשיב.
בתחילת אוגוסט 2017 מסר מנכ"ל משרד התרבות והספורט למשרד מבקר המדינה שהוא יעשה כל מאמץ להשלים את המידע החסר בתוך חודש.
יצוין כי עד סוף ינואר 2018 טרם סיים המשרד לטפל בפנייה האמורה.
המשרד ציין בתשובתו כי הוחלט לגייס עובדת מקצועית שהטיפול בחוק חופש המידע יהיה עיקר תפקידה ועיסוקה.
על משרד התרבות והספורט לוודא כי בקשות מידע ייענו בתוך פרק הזמן שנקבע לכך בחוק חופש המידע, ושהמשרד ימסור ליחידה לחופש המידע את כל המידע הנדרש.
על מנכ"ל משרד התרבות והספורט לוודא שפעולות המשרד בתחום הזה נעשות בהתאם להוראות הדין.
הממצאים בדבר טיפול חלק ממשרדי הממשלה בבקשות מידע על פי חוק חופש המידע מלמדים על קושי לאכוף לעתים את חובת המענה על משרדים מסוימים.
קשיי אכיפה אלו הובילו לכך שהיחידה לחופש המידע הגדירה שישה משרדי ממשלה כ"רשויות מפ רות", לאחר שלא השיבו על בקשות מידע או לא פרסמו מידע, כנדרש, גם לאחר שהיחידה הנחתה אותם להשיב או לפרסם.
לנוכח ממצאים אלו על משרד המשפטים, האחראי לביצוע חוק חופש המידע, לשקול דרכים יעילות לפעולה כאשר משרד ממשלתי נמנע באופן שיטתי מלקיים כנדרש את החובות המוטלות עליו בדין בטיפולו בפניות של הציבור לקבלת מידע.
דיווח ליחידה לחופש המידע על יישום החוק בשנים קודמות .
הדוחות השנתיים של היחידה לחופש המידע נסמכים על נתונים שמוסרים לה משרדי הממשלה בדבר בקשות מידע שהוגשו באותה שנה.
כיוון שכך, הדיווח של היחידה לציבור אינו כולל בקשות מידע שהוגשו בשנים קודמות וטרם הסתיים הטיפול בהן.
כאמור, במשרד התחבורה ובמשרד להגנת הסביבה העלתה הביקורת בקשות מידע מ -2015 או קודם לכן, שעד למועד סיום הביקורת טרם הסתיים הטיפול בהן.
משרד מבקר המדינה מעיר ליחידה לחופש המידע כי נוכח העיכוב הרב בטיפול בבקשות לפי חוק חופש המידע בכמה ממשרדי הממשלה, יש מקום לדווח לציבור גם על בקשות מידע ישנות יותר שטרם הסתיים הטיפול בהן, שכן המחדל הנוגע בעניינן גדול יותר.
פעולות לצמצום בקשות חוזרות ונשנות למידע .
בינואר 2015 הנחתה היחידה לחופש המידע את משרדי הממשלה בנוהל שהפיצה לפרסם באתר אינטרנט ייעודי תשובות לבקשות מידע לפי חוק חופש המידע, בין שבתשובה נמסר המידע במלואו או בחלקו ובין שבקשת המידע נדחתה.
בנוהל הוסבר שעל פי רוב מידע הנמסר במסגרת בקשות מידע מכוח שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |33 .
החוק או נימוקים שניתנו בעת דחיית בקשה מעוררים ענייןבציבור, ועל כן חשוב לפרסמם.
הפרסום עשוי לייתר את הצורך לדון בבקשות דומות בעתיד.
בנוהל נקבעו גם סייגים לפרסום, כמו תשובות שיש בהן מידע שפרסומו אסור לפי חוק חופש המידע.
להלן בתרשים 4 מוצגים נתונים על מספר התשובות של כמה ממשרדי הממשלה לבקשות מידע שנתנו בשנת 2016 ועל מספר התשובות שפרסמו באתר האינטרנט הייעודי.
לצורך זה נבחרו משרדי ממשלה שהשיבו על 100 בקשות מידע או יותר בשנת2016 ,.
יצוין שמשרד רה"ם נכלל בקטגוריה הזו ואולם בשנת 2016 ,הוא לא מסר נתונים סטטיסטיים ליחידה לחופש המידע ולכן אין נתונים בעניינו.
תרשים 4 : מספר התשובות שנתנו משרדי ממשלה בשנת 2016 לבקשות מידע ומספר התשובות שפרסמו .
על פי נתוני היחידה לחופש המידע ואתר חופש המידע https://.
שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |35 .
פרסום הבקשות והמענה עליהן עשוי להביא מידע חיוני לפני הציבור ואף לייתר טיפול בבקשות מידע דומות בעתיד.
מהתרשים עולה כי משרדי הממשלה שהשיבו על יותר מ-100 בקשות מידע בשנה פרסמו חלק מזערי מהתשובות באתר האינטרנט, למעט משרד המשפטים, אשר פרסם כמעט מחצית מהתשובות.
בכך לא קיימו המשרדים האלה את הנחיית היחידה משנת 2015 .
משרד הבריאות השיב כי המשרד מפרסם באופן שוטף תשובות שאין מניעה לפרסמן, הוא ערך מיפוי של הבקשות ופועל לקידום חלק מהמסקנות שעלו מהמיפוי.
משרד הכלכלה השיב כי המשרד יעשה מאמץ מרוכז לפרסם את כל התכנים הרלוונטיים המותרים בפרסום באתר האינטרנט.
משרד הבינוי והשיכון השיב כי הוא פועל לפרסום תשובות המשרד.
משרד הפנים השיב כי הוא יפעל לפרסום תשובות שניתנו החל בשנת 2016 ועד סוף ינואר2018 .
משרד החינוך השיב כי הוא פרסם 40 תשובות בעלות חשיבות לציבור, לאחר איזון בין חובותיו מכוח החוק והנחיות היחידה לחופש המידע בדבר הפרסום, וכי יפעל לפרסום שוטף של התשובות בעתיד.
משרד התחבורה השיב כי הוא מרבה להעלות מסמכים לאתר חופש המידע ובשנת 2018 עתידה להתווסף משרה אשר תסייע בהעלאת מסמכים לאתר האינטרנט.
על משרדי הממשלה להקפיד לפרסם את התשובות לבקשות מידע שאפשר לפרסמן לפי החוק באתר האינטרנט הייעודי לחופש המידע .
פרסום זה נדרש על פי נוהל של היחידה לחופש המידע, ועשוי להשיג את יעדי הממשל הפתוח כאמור.
שקיפות פעילותם של שרים .
שקיפות הממשל משמעה, בין היתר, תיעוד פעילותו של השלטון; עיבוד של המידע שברשותו באופן שהציבור יבין את משמעותו; ומתן פומבי למידע באופן שיהיה נגיש לציבור.
שקיפות כזו עשויה בין השאר לעודד את אנשי השלטון לבחון בחינה מעמיקה יותר את אופן תפקודם.
אחד הכלים להגברת השקיפות בעבודתם של שרי הממשלה הוא פרסום יומניהם, שבהם מפורטות פעילויותיהם והגורמים עמם נפגשו, מהמשרד או מחוצה לו, מקום הפגישה ונושאה.
בפסק דין של בית המשפט המחוזי נקבע בנוגע לפרסום יומנים של נבחר ציבור (ובאותו מקרה - של ראש רשות מקומית) כי הרשות המינהלית מחויבת בדין וחשבון על פעילותה לציבור שולחיה , שיאפשר ללמוד כיצד הפעילה את סמכויותיה ואת הכוח שהופקד בידה, מה 36 | דוח שנתי 68ג .
היה היקף פעילותה ועוד30 .
בית המשפט קבע כיבהיעדר נימוקים של ממש לשלילת חופש המידע, ואם לא חל אחד הסייגים לחובת גילוי המידע שפורטו בחוק, חייבת הרשות למסור לאזרח מידע בעל אופי ציבורי , ובעתירה זו קיים אינטרס ציבורי כללי לגילוי המידע.
בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה מספר 3.
1005 משנת2005 שעניינה מתן פומבי להסדרים למניעת ניגוד עניינים של עובדי מדינה צוין כי קבלת מידע על אודות דרכיו ואורחותיו של השלטון חיונית ליכולתו של הציבור לפקח על פעילותן של רשויות השלטון, וידיעתן של רשויות השלטון כי הן חשופות לביקורת תביא מצדן ליתר סדר ומשטר, ותרתיע אותן מעשיית מעשים החורגים מן המותר והראוי.
באוגוסט 2009 הנחתה מחלקת ייעוץ וחקיקה מטעם היועץ המשפטי לממשלה את היועצים המשפטיים למשרדי הממשלה כיצד לפעול בנוגע למענה לבקשות מידע בדבר יומנים של שרים: יש להיענות לבקשה ממוקדת המתייחסת לפרק זמן סביר או לנושא מוגדר וממוקד, תוך כדי בחינה פרטנית של תחולת הסייגים שנקבעו כאמור בחוק חופש המידע (כגון הימנעות ממסירת מידע העלול לפגוע בביטחון המדינה או המהווה פגיעה בפרטיות של אדם); יש להפעיל שיקול דעת מתוך מגמה למסור מידע ככל האפשר; יש למסור מידע על פעילותו המיניסטריאלית של השר, ואם יומנו של השר כולל גם פעילות אחרת (פרטית או פוליטית), אפשר להשמיטה או לסמנה ככזו ללא פירוט נוסף.
נציג מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים הבהיר למשרד מבקר המדינה כי השר אינו נדרש למסור מידע בדבר פעילות פרטית או פוליטית הנזכרת ביומנו, ודי לציין כי המידע הושמט כיוון שמדובר בפעילות פרטית או פוליטית.
עוד הנחתה מחלקת ייעוץ וחקיקה כי אם המידע נוגע לפעילות של צד שלישי יש לקבל את עמדתו בהתאם לסעיף 13 בחוק31 .
משרד המשפטים הדגיש כי לפי סעיף 11 לחוק, "מקום שהמידע המבוקש הוא מידע שהרשות הציבורית רשאית או חייבת שלא למסור, וניתן לגלותו תוך השמטות, שינויים או תנאים, יש לעשות כן ולא לחסות באופן גורף את המידע".
היענות משרדי הממשלה לבקשה לקבל את יומני השרים .
בינואר 2017 הגישה עמותה א' לכלל משרדי הממשלה בקשת מידע לפי חוק חופש המידע, והיא לקבל את המידע על אודות היומן או לו ח הזמנים של השר שהיה הממונה על המשרד בשנת 2016 ,, ולציין בנוגע לכל פגישה את מועדה את מיקומה, את המשתתפים בה ואת הנושא שנדון ב ה (להלן - בקשת .
30 )'עתמ (חי 11259 -08-15 הצלחה- התנועה הצרכנית לקידום חברה כלכלית הוגנת נ' עיריית חיפה (פורסם במאגר ממוחשב, 10.
15 )- ראו גם עע"מ3908/11 מדינת ישראל הנהלת בתי המשפט נ' עיתון דה מרקר עיתון הארץ בע"מ (פורסם במאגר ממוחשב, 22.
) 31 ככלל, משתתפים בפגישות עם השר מקרב עובדי המשרד או גורמי ממשלה מקצועיים לא ייחשבו כצד שלישי לעניין זה.
שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |37 .
באותה עת עמדו 22 שרים בראש29 משרדי ממשלה.
משרד מבקר המדינה בדק את מידת היענותם של משרדי הממשלה לבקשת העמותה.
נמצא כי עד אוקטובר 2017 , כתשעה חודשים לאחר שהעמותה הגישה למשרדי הממשלה את בקשתה לקבל את יומני השרים לשנת 2016 ,9 מבין29 משרדים (31% )- שבראשם עמדו באותה שנה8 שרים- כלל לא נענו לבקשה, כמפורט בתרשים להלן32 .
יש להדגיש כי דחיית בקשה לקבלת מידע יכולה להיעשות רק מנימוקים שנקבעו בדין, ובליווי תשובה לפונה המפרטת את הטעמים לסירוב.
בתרשים 5 להלן מוצגים (בירוק) שרי הממשלה אשר המשרדים שעליהם היו ממונים בשנת 2016 נענו לבקשת העמותה (יודגש כי אין בתרשים התייחסות להיקף המענה שהעבירו השרים).
כן מוצגים בתרשים (באדום) השרים אשר המשרדים שעליהם הם היו ממונים באותה שנה לא נענו כלל לבקשת העמותה.
32 משרדים מסוימים נספרו יותר מפעם אחת, מפני שעל אותו משרד היו אחראים בתקופותשונות במהלך 2016 .
יותר משר אחד 38 | דוח שנתי 68ג .
תרשים 5 : מענה לבקשת מידע בדבר יומנישרים שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |39 .
לאחר העברת טיוטת דוח הביקורת למשרדי הממשלה, ארבעה משרדים השיבו לעמותה א' וצירפו את יומניהם של ארבעה שרים: שר המדע והטכנולוגיה, ח"כ אופיר אקוניס; שר הפנים והשר לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל , אריה דרעי; שר התחבורה והבטיחות בדרכים והשר לענייני מודיעין, ח"כ ישראל כץ; ושר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, ח"כ חיים כץ.
משרד הביטחון השיב למשרד מבקר המדינה כי יומן פגישותיו של השר לשעבר יעלון לא אותר.
אשר ליומן פגישותיו של השר המכהן, מר אביגדור ליברמן, צוין כי ההליכים לאישור מסירת היומן של שר ביטחון בישראל הם מורכבים ורגישים ומצריכים בחינה מקדמית ושעות עבודה רבות של כמה גורמים ומכאן, בין היתר, נובע העיכוב במסירתם.
השר להגנת הסביבה והשר לירושלים ומורשת, ח"כ זאב אלקין, השיב כי בעת סיום תפקידו כשר העלייה והקליטה במאי 2016 נמחק לוח הזמנים ביומן בשל המעבר בין המשרדים, לכן אין באפשרותו לספק לוח זמנים לתקופה שלפני 1.
16 בנוגע לכהונתו כשר לירושלים ומורשת או כשר העלייה והקליטה.
בנוגע לפרסום יומנו כשר להגנת הסביבה ציין השר כי עיבוד הנתונים והכנת לוח הזמנים דורשת ממנו זמן רב, והוסיף: "השנה החולפת הייתה שנה רצופת משברים בתחום של הגנת הסביבה ועוד לא נמצא זמן מספק להשקיע בהכנת הלו"ז לפרסום".
יצוין כי במהלך שנת 2016 ,, כולה או חלקהעמד ראש הממשלה בראש שישה משרדי ממשלה33.
משרד רה"ם דחה ביוני 2017 את בקשת העמותה, תוך כדי הסתמכות על סעיף 8(1 )לחוק חופש המידע, שעניינו דחיית בקשה בעילה של השקעת משאבים בלתי סבירה, וכן בנימוק כי בגילוי המידע יש חשש לפגיעה בביטחון המדינה.
יצוין כי מבין משרדי הממשלה שבהם כיהן ראש הממשלה כשר, משרד התקשורת והמשרד לשיתוף פעולה אזורי לא השיבו לפניית העמותה כלל.
משרד רה"ם השיב כי בינואר 2017 מסר המשרד את יומן הפגישות של ראש הממשלה לשנים 2015 -2014 לעמותה ב' וכן מסר את יומן פגישותיו בתפקידו כשר התקשורת לגורם מתחום התקשורת שביקש לקבלם.
המשרד הוסיף כי יומן הפגישות של ראש הממשלה בכלל תפקידיו הוא יומן אחד המנוהל כולו בידי לשכת ראש הממשלה, ואין בו סימון נפרד של פגישותיו כשר של כל משרד אחר.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדים שטרם השיבו לפנייה האמורה ולשרים העומדים בראשם כי אי-מתן מענה עומד בניגוד להוראות החוק ולהנחיית היועץ המשפטי לממשלה.
על משרדי הממשלה שלא מסרו לבקשת העמותה את יומני השרים להשיב בהקדם על בקשת המידע לפי חוק חופש המידע ולמסור את המידע בהתאם להוראות הדין.
33 ( משרד רה"ם; משרד החוץ; משרד התקשורת; המשרד לשיתוף פעולה אזורי 26.
16 ;) ( משרד הכלכלה 1.
16 ( ); משרד הפנים 11.
) 40 | דוח שנתי 68ג .
כללי מינהל תקין מחייבים את הדרג המקצועי במשרדי הממשלה לתעד את דיוניו, את החלטותיו ואת פגישותיו ולשמר התכתבויות (לרבות כאלה שנוהלו באמצעים אלקטרוניים).
מסמכי תיעוד צריכים לכלול את עיקרי הנושאים שנדונו והחלטות שהתקבלו בעניינם34 .
תיעוד זה נדרש גם כדי לאפשר התחקות אחר הליכי קבלת ההחלטות, כדי לשמר את הידע שנצבר ולאחזרו במידת הצורך, כדי לפרסם מידע שחובה לפרסמו לפי כל דין וכדי להבטיח רציפות שלטונית35.
השגת שקיפות של פעולות השלטון באמצעות מסירת יומנו של שר דורשת הקפדה גם על שלמות המידע שבו.
פירוט הסיבות להחלטה להשמיט מידע כנדרש בחוק חופש המידע חיוני גם אם מבקש המידע יבקש לערער על ההחלטה36" .
בפסק דין של בית המשפט העליון צוין כיחובה אחרת המוטלת על הרשות מכוח הדין המינהלי בכל הנוגע לטיפול בבקשה למסירת מידע לפי חוק חופש המידע, היא החובה לנמק את הסירוב למסירת המידע שנתבקש, כולו או חלקו, ככל שכך החליטה.
חובת ההנמקה מקטינה את החשש מפני החלטות שרירותיות או שגויות והיא תורמת לבניית האמון במערכת היחסים שבין הרשות לאזרח במדינה דמוקרטית ].
[ פירוט הטעמים לסירוב מאפשר גם לבית המשפט לעמוד על השיקולים ששקלה הרשות ועל האיזון הפנימי שערכה ביניהם, בהעבירו את ההחלטה תחת שבט ביקורתו"37 .
,לנוכח ממצאי הביקורת כאמור והנחיות היועץ המשפטי לממשלה, כאמור שלפיהן שימוש במידע על אודות דרכיו ואורחותיו של השלטון חיוני לצורך פיקוח הציבור על פעילותן של רשויות השלטון ולשם הרתעת רשויות השלטון מעשיית מעשים החורגים מן המותר והראוי , עולה הצורך בהבהרות של היועץ המשפטי לממשלה בדבר מידת הפירוט הנדרש ביומני השרים המוצגים לציבור: ציון העילה למחיקה או להשחרה של פעילות מיניסטריאלית וציון של פעולות שנמחקו בשל היותן פוליטיות או פרטיות.
כמו כן, על היועץ המשפטי לממשלה לבחון הוספת דרישה לכלול ביומני השרים הנמסרים לציבור מידע בדבר המשתתפים בפגישות עמם, ובכלל זאת משתתפים מן המגזר הפרטי או נציגיהם ; הגופים שאליהם משתייכים המשתתפים; נושאי הפגישות; ומקום הפגישה.
הבהרות כאמור של הנחיות היועץ המשפטי לממשלה לגילוי יומנו של שר והקפדת השרים ומשרדי הממשלה לפעול בהתאם להנחיות אלה עשויות להבטיח כי פעולות כל המשרדים בתחום זה ייעשו בהתאם להוראות הדין.
34 ,ראו למשל מבקר המדינה דוח שנתי 65א (2014 ), בפרק "רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות", עמ' 267 ; פסקה62.
לתקשי"ר 35 ,מבקר המדינה, דוח ביקורת מיוחדהיבטים בפעולות משרד התקשורת לאסדרת מגזר התקשורת הנייחת (2017.
(ו) לחוק חופש המידע 37 עע"מ9135/03 'המועצה להשכלה גבוהה נ' הוצאת עיתון הארץ ואח , (פורסם במאגר ממוחשב, 19.
שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |41 .
מחלקת ייעוץ וחקיקה מטעם היועץ המשפטי לממשלה השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 כי להבנתה הדין מחייב לציין את העילה למחיקה או השחרה של מידע.
עם זאת, נוכח הממצאים היא תשקול לחדד זאת.
באשר להבחנה בין פוליטי לפרטי, היא תשקול להבהיר מהי העילה הרלוונטית בחוק שלא למסור מידע זה.
כמו כן, היא תבחן את הצורך לחדד את ההנחיות מטעם היועץ המשפטי לממשלה בנוגע לחובת פרסום של פרטים נוספים במסגרת פרסום לוחות הזמנים של השרים.
המשרד לשוויון חברתי השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 כי הוא מצדד בהערת המבקר ליועץ המשפטי לממשלה כי נדרשות הוראות מפורטות בנוגע לתחומים הדורשים השחרה ביומן נבחר ציבור.
שקיפות המידע הממשלתי בדבר הקצאת תקציב לקיום ההסכמים הפוליטיים .
על פי חוק יסוד: הממשלה, הממשלה מכהנת מכוח אמון הכנסת ואחראית בפני הכנסת אחריות משותפת .
לפי סעיף 42 לחוק יסוד: הממשלה, הממשלה תמסור לכנסת ולוועדותיה מידע על פי דרישתן ותסייע להן במילוי תפקידן .
חוק היסוד גם קבע כי פרטים לעניין ביצוע סעיף זה אפשר שייקבעו בחוק או בתקנון הכנסת.
על פי סעיף 21 ,(א) לחוק יסוד: הכנסת הכנסת תבחר מבין חבריה ועדות קבועות.
על פי תקנון הכנסת, דינה של ועדה לעניין מסוים כדין ועדה קבועה לכל דבר, פרט לתקופת כהונתה.
סמכויות הוועדות הקבועות נקבעו בתקנון וכוללות בין היתר פיקוח על הממשלה ועל רשויות ציבוריות38 .
ועדות הכנסת עוסקות במכלול פעולותיו של השירות הציבורי, המשפיעות על תחומי החיים השונים של הציבור הרחב, לדוגמה תקציב המדינה, תחומי החינוך, הבריאות, הרווחה, השלטון המקומי והביטחון.
בהתאם למפורט בחוק יסוד: הכנסת וחוק יסוד: הממשלה נקבע בתקנון הכנסת39 כי עובד, נושא משרה או ממלא תפקיד הנדרש למסור מידע לוועדה ימסור אותו במלואו, אלא אם כן חלים על המידע סייגים מסוימים שפורטו בתקנון.
אם אי אפשר למסור לוועדה מידע או שאפשר למסור מידע בחלקו או בתנאים, השר או ראש הגוף הציבורי ימסור על כך הודעה ליושב ראש הוועדה, בצירוף נימוקים.
מסירת מידע של משרדי הממשלה לוועדות הכנסת באופן מלא, ממצה ותכליתי משיגה אפוא שתי מטרות: מתן אפשרות מעשית לכנסת למלא את תפקידה כמפקחת על עבודת הממשלה; ומימושו של עקרון שקיפות הממשל.
משרד מבקר המדינה בדק את המענה של משרדי ממשלה על שתי בקשות של ועדת השקיפות של הכנסת (להלן - הוועדה לשקיפות) לקבל מידע ונתונים.
הוועדה המיוחדת של הכנסת ליישום הנגשת המידע הממשלתי ועקרונות שקיפותו לציבור היא ועדה לעניין מסוים שהוקמה בכנסת ה-20 (להלן- ועדת השקיפות של הכנסת).
על פי אתר האינטרנט של הכנסת, הוועדה מוסמכת לעסוק ב"יישום המידע הממשלתי ברוח חופש המידע; בחינת סוגי המידע העומדים לרשות הציבור או לעיונו; גיבוש עקרונות של שקיפות ודיווחיות של גופי הממשל".
(א) לתקנון 39 סעיפים123 ו-124 .
(א) לתקנון הכנסת שקיפות הממשל - פעולות לקידום הממשל הפתוח |43 .
על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה ממרץ2015 בנושא יישום הסכמים פוליטיים בעלי משמעות תקציבית40 (להלן- הנחיית היועמ"ש), הסכמים כאלה הם לגיטימיים כל עוד הם עוסקים בתמיכה במפעלים "המיטיבים עם הציבור הרחב".
על פי ההנחיה, היא נועדה להסדיר את התנהלותם של שרים ושל פקידי ציבור הפועלים ליישום הסכמים פוליטיים בעלי משמעות תקציבית.
בכובעם זה פועלים השרים ופקידי הציבור כרשות מינהלית.
כיוון שכך, חלים על פעולותיהם עקרונות המשפט המינהלי, ובכלל זה החובה לפעול כנאמני הציבור כולו, בסמכות, בענייניות, בסבירות ובשקיפות.
על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, ייעוד כספים על בסיס הסכמים פוליטיים לגוף מסוים או למטרה שמאחוריה גוף מסוים או מספר מועט של גופים יוצר קושי הן בשל החשש שתיווצר תלות של גופים אלה במפלגות והן בשל החשש לפגיעה בשוויון.
נוכח זאת, בהסכם הפוליטי יש להבטיח כי המשרד הרלוונטי ומשרד האוצר יקבעו מנגנוני בקרה מיוחדים שיוודאו כי ההקצאה לא תנוצל לרעה .
הקצאה לגורם מסוים על פי הסכם פוליטי תחייב פיקוח של היועץ המשפטי של המשרד הרלוונטי וחשב המשרד, בין היתר כדי לוודא כי אין "תמורה" בעייתית כנגד אותה העברה.
במהלך המחצית הראשונה של שנת 2017 קיימה ועדת השקיפות של הכנסת שלושה דיונים בנושא השקיפות בתקציבי ההסכמים הפוליטיים.
בסוף ינואר 2017 פנתה מזכירות הוועדה בנושא זה לתשעה משרדי ממשלה, ובהם משרד הביטחון, משרד האוצר ומשרד הפנים.
הוועדה ביקשה שכל משרד יציג לפניה את הנתונים האלה: פירוט הכספים שהקצה מתקציבו לשנים 2016 -2015 במסגרת ההסכמים הפוליטיים, בחלוקה לפי תקנות תקציב , וניצולם; ה קריטריונים שלפיהם חולקו התקציבים האלה; נתונים על מספר ה בקשות שהוגשו לו לקבלת כספי תמיכות מהתקציבים האלה; ומספר הבקשות שנענו בחיוב.
בין היתר ביקשה הוועדה לקבל מידע כללי ל שנים 2018 -2017 על התקנות למימון כספים פוליטיים לחברי כנסת ואף על נושאים שטרם נקבע להם מקור תקציבי.
הוועדה ביקשה לקבל את המידע ואת הנתונים לקראת דיון של הוועדה בנושא באמצע פברואר 2017.
נמצא כי שלושה מהמשרדים האמורים לא מסרו לוועדה את המידע והנתונים המבוקשים עד למועד הדיון: משרד הביטחון, משרד האוצר ומשרד הפנים .
יודגש כי שלושת המשרדים לא הסבירו לוועדה את היעדר המענה.
בעקבות הדיון שערכה ועדת השקיפות של הכנסת בפברואר 2017 פנתה שוב מזכירות הוועדה לשלושת המשרדים האמורים בבקשה לקבל את הפרטים על הקצאות הכספים במסגרת הסכמים פוליטיים.
בין היתר, הוועדה ביקשה ממשרד האוצר להעביר אליה נתונים .
40 'הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מס1.
עדכניים בנוגע ל הקצאות הכספים הפוליטיים לשנים 2016-2015 , שנדרשהעבורן חוות דעת משפטית בזמן אישור התקציב.
נמצא כי שלושת המשרדים - משרד הביטחון, משרד האוצר ומשרד הפנים - לא השיבו לבקשה נוספת זו של הוועדה.
לקראת הדיון של ועדת השקיפות של הכנסת בנושא ההסכמים הפוליטיים ביוני 2017 , ולאחר שמשרד הפנים מסר את המידע המבוקש, פנתה הוועדה בפעם השלישית למשרד האוצר בבקשה לקבל את הפרטים על הקצאות הכספים במסגרת הסכמים פוליטיים.