HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהתייחס להחלטה שלא לרכוש את המטוסים מסוג "בומברדיר" מסר משרד ראש הממשלה למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 ]בדוח הביקורת [ , כי "מפורטים השיקולים המקצועיים והכספיים שעמוד בבסיס ההחלטה שלא לרכוש מטוסים מסוג 'בומברדיר', שהובאו במכתבו של מנכ"ל משרד הביטחון למזכ"ץ מיום 30.
" המשרד להגנת העורף ורשות חירום לאומית (להלן - רח"ל) מסרו למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 , כי "אכן פנה בתאריך 14.
2011 רב-טפסר שמעון רומח, נציב כבאות והצלה דאז, לשר להגנת העורף.
בעקבות פנייתו הנושא הועלה בתאריך 20.
11 לפגישת עבודה בין השר להגנת העורף למנכ"ל משרד הביטחון אשר נקבע דאז כמי שמוביל את עבודת המטה לבניית הטייסת".
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 , כי "לאור היכולות הטובות שהוצגו על ידי המטוסים הבינוניים בשרפה בכרמל, ולאור המלצות מדינות רבות על שימוש במטוסי ה - CL-415 , המליץ חיל האוויר על חלופה המבוססת על ]""בומברדיר[ שימוש במטוסים אלו.
בעתהאמורה, ההנחיה הייתה להתמקד בחלופה הנקלטת בתוך חיל האוויר, כך שבשלב זה לא נבחנה קניית מטוסים קלים נוספים מעבר למטוסי הקרן לכבאות.
כב"ה היו שותפים מלאים בתהליך והכירו את כל עמדות והמלצותיו".
]חיל האוויר[ החיל נציבות כבאות והצלה מסרה למשרד מבקר המדינה באפר יל 2012 , כי "שופרה עבודת המטה של חיל האוויר בעיקר בהיבט של שיתוף כב"ה בתהליך".
מבקר המדינה מעיר כלהלן: כאמור, יכולת מערך הכיבוי האווירי בישראל נחלשה עם השנים, אף על פי שהאיום על העורף בחירום החריף.
במהלך השרפה בכרמל שאירעה בדצמבר 2010 יזם ראש הממשלה, מר בנימין נתניהו, את הקמת מערך הכיבוי המוטס הייעודי בדחיפות, ובהתאם לכך קצבה הממשלה לשר הביטחון 14 ימים להציג לראש הממשלה "חלופות להקמת יכולת כיבוי אש מהאוויר בחיל האוויר".
מבקר המדינה ער לדחיפות ולחיוניות של הקמת מערך כיבוי מוטס ייעודי שיסייע לכיבוי שרפות בעת שגרה ובעת חירום, כפי שהדברים באו לידי ביטוי בהחלטת ראש הממשלה והממשלה.
506 דוח ביקורת שנתי63א .
עם זאת, למרות לוח הזמנים הקצר שקצבה הממשלה למערכת הביטחון לקיום עבודת המטה להקמת יכולת כיבוי אש מהאוויר, הרי שנוכח היעדר נתוני יסוד חיוניים, שהיו דרושים לחיל האוויר, ונוכח חוסר ההיכרות של חיל האוויר עם כל ההיבטים של התחום המקצועי של כיבוי מוטס, המלצת צה"ל לרכש מיידי של מטוסי "בומברדיר" מדגם .
CL-415 , שהיה כרוך בהשקעה של כ- 1.
110 מיליארד ש"ח, מעלה ספקות האם חיל האוויר יכול היה למצות עבודת מטה מיטבית בזמן הנתון בנושא זה חרף המאמץ שהשקיע.
זאת גם נוכח העובדה, שבעקבות בדיקה נוספת ולא ממושכת שנערכה בנושא הנדון - לאחר שצה"ל המליץ לרכוש מטוסי "בומברדיר" - המליץ צה"ל לבסוף על הפעלת מטוסים קלים (מסוג "אייר-טרקטור"), כפי שהמליצו גם ועדות שונות בעבר.
יתרה מזו, בביקורת לא נמצא שחיל האוויר הביא לידיעת הרמטכ"ל ושצה"ל העלה לידיעת שר הביטחון, מגבלות הנובעות מהזמן הקצר שהוקצב לביצוע עבודת המטה ושעלולות לפגוע ביכולת לקבל החלטות מיטביות בנושא זה.
יש להדגיש, כי בעקבות המלצת צה"ל הראשונה לרכש מטוסי "בומברדיר" מדגם CL-415 פנה ראש הממשלה כבר בינואר 2011 לראש ממשלת קנדה בבקשה לסייע ברכש של אותם מטוסים, ורק עקב חוסר במלאי, ערך חיל האוויר בדיקה נוספת בנוגע למטוסים הנדרשים ונמנעה הוצאה כספית משמעותית ומיותרת.
כפי שעלה בפועל בהמשך, המטוסים הקלים מסוג "אייר -טרקטור", שעליהם המליץ צה"ל לבסוף, הוכיחו בתקופת הפעלתם בישראל יכולת מבצעית טובה בכיבוי שרפות.
עוד מעיר מבקר המדינה, כי טענות כב"ה בנוגע למעורבות כב"ה בעמ"ט להקמת יחידת הכיבוי, וחילוקי הדעות בין חיל האוויר, שהוא חסר את המומחיות והידע הנדרשים בתחום הכיבוי האווירי, לבין כב"ה, שהוא הגורם המקצועי האחראי לכיבוי שרפות בישר אל ולהגדרת מתארי השרפות שאליהן נדרש מענה, מלמדות על בעיה מהותית.
לדעת מבקר המדינה, חשוב שכל הגופים ומשרדי הממשלה הנוגעים בסוגיה זו ישותפו בעבודת המטה להקמת מערך כיבוי אווירי, ובפרט כב"ה, שהוא הגורם המקצועי בנושא כיבוי שרפות.
תיאום כללי ומרכזי לנושא הכיבוי האווירי .
הקמת טייסת כיבוי כמענה זמני לטווח הקצר וכמענה קבוע לטווח הארוך למדינת ישראל בעתות שגרה ובעתות חירום, כפי שהנחה ראש הממשלה, קשורה בפעילותם של גופים רבים וביניהם: מערכת הביטחון - צה"ל ומשרד הביטחון, האחראים להקמה ולהפעלה של טייסת הכיבוי בחיל האוויר ; הקרן לכיבוי אווירי ששוכרת מחברות פרטיות מטוסי ריסוס לצורכי כיבוי אש מהאוויר; משרדי ממשלה, ובעיקר המשרד לביטחון הפנים בהיותו הממונה על כב"ה, המשרד להגנת העורף, ורח"ל האחראית, בין היתר, לקביעת איום הייחוס לעורף ולתרחישי הייחוס הענפיים על פי קביעתם של הגופי ם המוסמכים, לתיאום בין משרדי הממשלה וגופים אחרים בנוגע לפעילות במצבי חירום שונים, ולהנחיית גופי הסיוע וההצלה בנושא ההיערכות למצבי החירום השונים ואופן הטיפול בהם לאחר שהתרחשו.
בנוסף על כך, להקמת יחידת כיבוי אווירי, כמענה זמני לטווח הקצר וכמענה קבוע לטווח הארוך, נדרשת בחינה מקצועית של המשמעויות הנובעות מהנושאים כלהלן: תרחיש ייחוס ענפי שעל כב"ה להכין במסגרת ההיערכות הנדרשת ממנו לכיבוי אש במתארי השרפות הצפויים בעורף ולפי מרחבי 508 דוח ביקורת שנתי63א .
הסיכון השונים, גודלן, פיזורן ומשכן המשוער של השרפות; היקף הסד"כ הקרקעי הקיים וניתוח המשאבים שהוקצו לכב"ה או שיוקצו לו מבחינת היקפי כוח אדם וציוד כיבוי21 ; היכולת לקיים שיתוף פעולה לכיבוי אווירי עם מדינות זרות; והערכת הפעילות של החברות הפרטיות שמפעילה הקרן לכיבוי אווירי מתקציבה.
זאת ועוד, נדרשת בחינה והערכה של הסוגיות המקצועיות הנובעות ממאפייני המענה הדרוש להקמת מערך כיבוי אווירי, כגון: פעילות בשעות היום והלילה, כיבוי באמצעות דליית מי -ים ואגמים (להלן - "סקופינג"), יכולות כיבוי בשטח עירוני 22 , .
שיתוף פעולה בסיוע מחו"ל ויכולות הנדרשות לסיוע, לחילוץ ולהצלה יש לציין, כי למרות המורכבות הכרוכה בהקמ ת מערך כיבוי אווירי כמענה זמני לטווח הקצר וכמענה קבוע לטווח הארוך, בביקורת לא נמצא שתפקיד התיאום הכללי והמרכזי הוטל במפורש על גוף כלשהו, ובפועל נמצאו ליקויים בתיאום הכללי והמרכזי של נושא הכיבוי האווירי בכללותו - תיאום האמור להביא לכדי מיצוי את כל הטיפול המקצועי בתחום הקמת מערך כיבוי אווירי בראייה בין -ארגונית.
ראש מטה חיל האוויר דאז, תא"ל נמרוד שפר, מסר בעניין זה לצוות הביקורת בנובמבר 2011 ,כלהלן: "כב"ה הם האחראים לנושא כיבוי אש בישראל.
עם זאת מאחר שחיל האוויר קיבל את המשימה להקמת יכולת לכיבוי אווירי, הוא ר ואה עצמו אחראי לנושא זה.
בניגוד למשל למשימת הגנת שמי המדינה שהינה משימה של חיל האוויר בלבד, הרי שבמשימת הקמת מערך כיבוי אווירי מעורבים גופים רבים שאינם כפופים לחיל האוויר.
חיל האוויר מבין שהוא אחראי לכיבוי האווירי בישראל ומשכך הוא מבין כי עליו לעבוד בשיתוף פעולה עם כב"ה, המשטרה, רשות הטבע והגנים ועוד.
הדבר מתבצע בפועל - כל הגופים המעורבים בסוגיית הכיבוי האווירי מוזמנים לחיל האוויר לדיוני גיבוש הפתרון לטווח הארוך.
חיל האוויר רואה עצמו כאחראי לזמן את כל הגופים המעורבים ולתאם ביניהם בהתאם לצורך הנקודתי".
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 , כי "לאור הלו"ז שהוצב לחיל האוויר.
לא בוצעו מפגשים עם כל הגופים בעלי העניין (כגון רח"ל), אלא הונחו הנחות על סמך המידע שהועבר מכב"ה.
חיל האוויר יחד עם משרד הביטחון מרכזים ומתאמים את כלל ההיבטים הנדרשים לטובת המענה ארוך ה טווח.
במסגרת זו בוצעו פגישות תיאום מול כל הגורמים הרלוונטיים לנושא.
והמענה הכולל שיופץ לנושא הכיבוי מהאוויר יהיה מתואם ומוסכם עם כל בעלי העניין".
מבקר המדינה מציין, כי על אף שראש מטה חיל האוויר, כאמור לעיל, מסר, כי חיל האוויר רואה עצמו אחראי לנושא הכיבוי האווירי בישראל, הרי שבפועל חיל האוויר לא פעל כמתאם כללי ומרכזי לנושא הכיבוי האווירי בכללותו.
יש לציין, כי גם המשרד לביטחון הפנים וכב"ה, שהוא הגורם המקצועי לעניין כיבוי שרפות, לא פעלו כמתאם כללי ומרכזי המביא לכדי מיצוי את כל הטיפול המקצועי בתחום זה בראייה בין-ארגונית.
גם יחידת הכיבוי האווירי שהוקמה בחיל האוויר, המפעילה מטוסים אזרחיים החל ממאי 2011, לא נבחנה על ידי חיל האוויר בראייה מערכתית, שלמה וכוללת של מאפייני המענה הדרוש.
21 תפיסת היכולת הנדרשת מסיוע כיבוי אווירי נגזרת, בין היתר, מגודלם, יכולותיהם וכשירותם של מערכי הכיבוי הקרקעיים בכב"ה ובפיקוד העורף, בכוח אדם ובאמצעים.
22 סגן הרמטכ"ל הנחה ב - 3.
11 את חיל האוויר ואג"ת לבחון את "האופציות לכיבו י אווירי בשטח בנוי כחלק מההבנה שבחירום נידרש כנראה למצבים מסוג זה".
דוגמה לכך שחיל האוויר לא פעל כמתאם כללי ומרכזי של סוגיית המענה לכיבוי אווירי עולה מדברי תא"ל (מיל') זאב צוק-רם, ראש רח"ל לשעבר, שמסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2011 , כי 510 דוח ביקורת שנתי63א .
"רח"ל23 קיימה מפגש עם המשרד לביטחון הפנים, חיל האוויר ושירותי כב"ה בכדי ללמוד את תהליך הקמת המערך האווירי לכיבוי.
נציג המשרד לביטחון הפנים, אשר היה שותף לדיון, ציין שהמשרד לביטחון הפנים פועל ישירות מול משרד הביטחון, וכי מנכ"ל המשרד לביטחון הפנים מוביל את התהליך.
רח"ל קיימה את הדיון בכדי ללמוד את תפיסת ההפעלה של המערך האווירי לכיבוי ואת תהליך בניין הכוח, אולם מכיוון שהנושא טופל ישירות בין מנכ"ל משרד הביטחון למנכ"ל המשרד לביטחון הפנים, רח"ל לא עסקה בכך בפועל".
יצוין לעניין זה, כי במכתבו של מזכ"ץ ראה"ם למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2011 הוא ציין, כי "על כל הגורמים המעורבים בנושא הכיבוי האווירי להיות מתואמים ביניהם, כדי להבטיח ראייה רחבה לאומית בנוגע למערך הכיבוי האווירי בישראל".
במכתב מאוגוסט 2011 של רב -טפסר שחר איילון, נציב כבאות והצלה, לטפסר אמיר לוי, מפקד שירותי כבאות גליל מערבי, המשמש גם כנציג כב"ה בעבודת המטה בחיל האוויר, נרשם בנוגע להצעה שהכין חיל האוויר לצורך המבצעי לטווח הארוך, כלהלן: "הניתוח המוצג נתפס בעיני כשטחי ובלתי מקצועי.
כיבוי מהאוויר אינו מטפל רק ביערות.
לא נבדקו מתארי ייחוס הקשורים לאזורי תעשייה, מבנים גבוהים, מכלי דלק וכו'".
מחלקת תוא"ר בחיל האוויר מסרה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2011 , כי "האחריות לכיבוי שרפות במדינת ישראל מוטלת על המשרד לביטחון הפנים באמצעות כב"ה.
חיל האוויר נדרש לקלוט את משימת הכיבוי מהאוויר ולא את כלל משימת הכיבוי, הכוללת את התיאום מול כל הגורמים.
לא התקיים ממשק עבודה מול רח"ל והמשרד להגנת העורף".
משרד ראש הממשלה מסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 , כי "ראש הממשלה, כאמור במכתבו של המזכיר הצבאי של ראש הממשלה.
12 , הטיל על השר לביטחון פנים לבחון את גיבוש המענה הקבוע לכיבוי אווירי, תוך ראייה כוללת של המענה לכיבוי שרפות, הנמצא תחת אחריותו.
לפיכך, קיים גורם אחראי ומתכלל לעניין הכיבוי האווירי.
השר לביטחון פנים כגורם אחראי לנושא, יגבש את המלצת ו ויביאה בפני ראש הממשלה.
ככל שיתקיימו חילוקי דעות מקצועיים בין הגורמים השונים, אלה יטופלו ברמת השר לביטחון פנים, שהוא הגורם האחראי, וככל שיש צורך בכך, תובא המחלוקת בפני ראש הממשלה".
המשרד להגנת העורף ורח"ל מסרו למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 , כי "אכן צודק המבקר שאין זה מן הראוי שהגוף המקצועי - נציבות הכבאות, המשרד לביטחון הפנים ורח"ל לא שותפו בתהליך עבודת המטה לבניין הכוח האווירי.
ביוזמת רח"ל התקיים מפגש עם המשרד לביטחון הפנים, חיל האוויר ושירותי כב"ה בכדי ללמוד את תהליך הקמת המערך האווירי לכיבוי.
נציג המ שרד לביטחון הפנים.
ציין שהמשרד לביטחון הפנים פועל ישירות מול משרד הביטחון.
מכיוון שהנושא טופל ישירות בין מנכ"ל משרד הביטחון למנכ"ל המשרד לביטחון הפנים, רח"ל לא עסקה בכך בפועל".
משרד הביטחון מסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 סיכום של מנכ"ל משרד הביטחון מדיון שהתקיים ב - 4.
12 בנושא "מערך הכיבוי האווירי- בחינת פתרון קבע", שלפיו "האחריות להפעלת המערך צריכה להיות במשרד לביטחון הפנים.
23 הממשלה החליטה ב- 19.
07 /(מס' ב43 ), כי תפקידי רח"ל בזמן רגיעה הם, בין היתר, לרכז עבודת מטה בעניין "ההיערכות והמענה הנדרשים של הארגונים ומשרדי הממשלה בעורף במצבי החירום השונים".
במסגרת מימוש האחריות, המשרד לביטחון הפנים צריך לייצר מוקד הפעלה מבצעי שיידע לעבוד מול כלל הרשויות האזרחיות.
במידה ויהיה צורך, מ שרד עד למציאת פתרון קבע.
השנה השנייה למיסוד ]רכש[ הביטחון יסייע בסוגיות המערך תתמקד בנושאים הבאים: .
היערכות להעברת אחריות - באחריות המשרד לביטחון הפנים.
השנה השלישית למיסוד המערך תוקדש למימוש העברת האחריות לגורם שיוחלט על ידי הממשלה".
512 דוח ביקורת שנתי63א .
משרד הפנים מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2012 , כי "משרד הפנים שותף להמלצות.
בכל הנוגע לצורך הדחוף שכל הגופים ומשרדי הממשלה שמטפלים בהקמת מערך הכיבוי האווירי, ישותפו בעבודת המטה כדי שיינתן המענה המיטבי לנושא".
מבקר המדינה מעיר, כי להקמת מערך כיבוי אווירי בישראל כמענה קבוע לשעת רגיעה ולשעת חירום נדרשת בחינה מקצועית של המשמעויות הנובעות מנושאים רבים וביניהם: תמהיל כלי הטיס הדרושים, פעילות בשעות היום והלילה, כיבוי באמצעות דליית מי -ים ואגמים ("סקופינג"), כיבוי בשטח עירוני, שיתוף פעולה בסיוע מחו"ל, הפעלת חוזי אווירי ויכולות הנדר שות לסיוע, לחילוץ ולהצלה.
עקב המורכבות הכרוכה בהקמת מערך כיבוי אווירי כמענה לטווח הארוך, ראוי היה כי הדרג המדיני יקבע כבר בעת ההחלטה על הקמת המערך, גורם מתאם כללי ומרכזי אחד, כדי שיביא לכדי מיצוי את כל הטיפול המקצועי בתחום זה בראייה בין-ארגונית.
1 2 , כנאמר בתגובת משרד ראש הממשלה דלעיל, הטיל ראש הממשלה משימה זו על השר לביטחון הפנים.
עוד מעיר מבקר המדינה, כי למרות החלטת הממשלה, כאמור, שרח"ל אחראית לקביעת איום הייחוס הלאומי לעורף, כבסיס לבניין הכוח ולהיערכות משרדי הממשלה, רח"ל לא הייתה מעורבת בנושא הכ יבוי האווירי.
אי -שיתופה של רח"ל בנושא הקמת מערך הכיבוי האווירי, כפי שציין גם ראש רח"ל לשעבר, אינו עולה בקנה אחד עם החלטת הממשלה.
לדעת מבקר המדינה, חשוב שכל הגופים ומשרדי הממשלה הנוגעים בסוגיה זו ישותפו בעבודת המטה להקמת מערך כיבוי אווירי כמענה קבוע.
במקרים של חילוקי דעות בעניינים מהותיים שאינם באים לכדי פתרון בין הגופים הקשורים בהקמת מערך הכיבוי המוטס, כמו בעניין הפעלת מסוקי כיבוי, ראוי שהם יועלו להכרעת הדרג המדיני העוסק בכך: שר הביטחון והשר לביטחון הפנים, ועל פי הצורך יועלו על ידי השרים גם להכרעת ראש הממשל ה.
הדבר יאפשר לקבוע מהו המענה המיטבי הדרוש למדינת ישראל בתחום הכיבוי האווירי ומהם האמצעים הנדרשים.
היערכות כב"ה - תרחיש הייחוס .
מדינת ישראל נערכת לקראת אירועי חירום, משברים או אסונות מסוגים שונים על פי איום הייחוס לעורף, ובהתאם לכך על משרדי הממשלה וגופים אחרים להכין תרחיש ייחוס ענפי שיהווה בסיס להיערכותם.
לפי הנחיות רח"ל 24 , בבסיס ההחלטה על המתארים האמורים להיכלל באיום הייחוס הכללי לעורף, עומד הקשר בין שלושה שיקולים מרכזיים: סבירות ההתרחשות של האירוע הצפוי, חומרת הנזק הצפוי מהאירוע ועלות המענה להתגוננות.
זא ת, כדי לקבל תוצאה המאפשרת לאמוד עד כמה רלוונטי מבחינת המשאבים הקיימים להציב את האיום בסדר עדיפויות המתבסס על הנזק הצפוי ממנו.
24 חוברת תפיסת היסוד להפעלת העורף במצבי חירום שפרסמה רח"ל באפריל 2010 , 'עמ 10-45.
על פי חוק שירותי הכבאות, התשי"ט- 1959 , מופקדות רשויות הכבאות על כיבוי שרפות, מניעתן או מניעת התפשטותן ועל הצלת נפש ורכוש.
לפי איום הייחוס לעורף25 , על רשויות הכבאות להיערך בשעת מלחמה לתקיפות טילים ורקטות ולהפצצות מטוסי אויב ולהיערך למצבי חירום בשגרה של .
25 'על פי החוברת האמורה שפרסמה רח"ל (עמ 34 ), יש להציב את איום המלחמה ובעיקר ירי טילים בראש סדר היום הלאומי למוכנות למצבי חירום.
514 דוח ביקורת שנתי63א .
אסונות טבע ואירועים חריגים כמו שרפות.
בהתאם לכך, על נציבות הכבאות להכין תרחיש ייחוס ענפי עדכני הנגזר מאיום הייחוס, ולפעול על פיו לבני ין כוח שיוכל לתת מענה לצורכי כיבוי של שרפות גדולות וקטנות שיפרצו במוקדים רבים או מעטים בעקבות אירועים חריגים כמו מלחמות, התקפות ואסונות טבע.
מהמסמכים ברח"ל עולה, כי במאי 2011 העביר ראש תחום אסטרטגיה ושיתוף פעולה ברח"ל לנציב כבאות והצלה ולראש רח"ל טיוטה של תרחיש ייחוס ענפי לכב"ה באירוע של מלחמה לשנים 2016- 2012 , שגובש במשותף עם נציגי כב"ה26 , כסיוע לנציבות הכבאות להכנת תרחיש ייחוס ענפי למלחמה.
מהתרחיש עולה, כי בעת מלחמה צפוי ירי של טילים ורקטות לתחומי ישראל העשויים לחולל שרפות גדולות; יידרשו מאמצי כיבוי למשך י ממות; וצפויות שרפות בשטחים פתוחים מיוערים עם צמחייה, בשטחים אזרחיים בנויים ובאזורי תעשייה בשטחים שבהם מוחזקים חומרים מסוכנים.
התרחיש כולל גם התייחסות מפורטת למענה שאליו צריך להיערך למלחמה בהיבטים של כבאות קרקעית - כמו כמויות כוח אדם וכלי רכב ייעודיים, ואול ם אין בו התייחסות לתרחיש שבו נדרש להיערך לסיוע ולמענה של כיבוי אש מהאוויר.
כמו כן, אין הוא מתייחס לאפשרויות כי יידרש מענה כזה לאירועי חירום של שרפות העשויות להתרחש שלא במצב מלחמה אלא באירועי חירום בשגרה, דוגמת השרפה בכרמל.
יצוין בעניין זה, כי מנכ"ל המשרד לביטחון הפנים דאז, מר יעקב גנות, מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 , כי "מאז הקמת כב"ה לא היה לו תרחיש ייחוס", וכי הוא דרש שייכתב תרחיש ייחוס כדי שעל פיו ניתן יהיה לדרוש תקנים וחומרים מעכבי בעירה.
טפסר אמיר לוי מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2011 , כי "כיום, לאחר המעבר של כב"ה למשרד לביטחון הפנים, מתקיימים דיונים במשרד לביטחון הפנים בעניינים שונים הנוגעים לכב"ה, ואפילו יש תרחיש ייחוס לחירום שכתבה רח"ל".
ראש מטה חיל האוויר דאז, תא"ל נמרוד שפר, מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 , כי "לצורך גיבוש הפתרון לטווח קצרלא היה תרחיש ייחוס ולא היה זמן לכתוב תרחיש.
משכך, עשה חיל האוויר את המיטב והמליץ על המטוסים הרלוונטיים שממילא היו היחידים הזמינים במלאי.
כעת מעורב חיל האוויר בבניית תרחיש ייחוס המפרט את כמות השרפות, מיקומן וכדומה.
תרחיש ייחוס זה נכתב בשיתוף כל הגופים המעור בים בסוגיית הכיבוי האווירי.
כנראה שנציב כב"ה הוא שיחתום על תרחיש הייחוס ואז חיל האוויר יתרגם זאת לבניין הכוח.
תרחיש הייחוס שייכתב לא יהיה זהה בהכרח לתרחיש הייחוס שכתבה רח"ל, מאחר שתרחיש הייחוס צריך להיות מותאם למקורות התקציב ולהיות אפשרי למימוש.
תרחיש הייח וס שייכתב יהיה כזה שניתן להתאים לו אמצעים בהתאם לתקציב שיינתן.
סדר הדברים הוא שקודם נכתב תרחיש כללי ואז נבנית 'תמונת משאבים' ועל בסיס שני מסמכים אלו כותבים את תרחיש הייחוס ובהתאם מוקצים משאבים.
חיל האוויר יכתוב את הדרישה המבצעית רק לאחר שיהיה ברור אלו משאב ים יינתנו".
מהאמור לעיל עולה, כי עד מועד סיום הביקורת, נובמבר 2011 , לא פרסם כב"ה תרחיש ייחוס ענפי לצורך ניתוח מקיף של מכלול האיומים ותרחישי השרפות האפשריות בשעת חירום ובעת שגרה.
עם זאת, מפקד יחידת הכיבוי בחיל האוויר מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2011 , כי בנוגע למענה לטווח הארוך, תרחיש הייחוס לחירום שכתבה רח"ל לדעתו, "אינו אפשרי, שכן לא ניתן לתת מענה ל-115 שרפות ביממה למשך21 .
26 תרחיש הייחוס לכב"ה למלחמה עוסק במלחמה בזירה הצפונ ית (נגד סוריה והחיזבאללה) עם מעורבות של הזירה הפלסטינית.
ימים רצופים, כפי שחוזה תרחיש הייחוס", וכי בנוגע ליכולת הכיבוי האווירי "מערך הכיבוי ייתן מענה למספר שרפות נקודתיות".
משרד מבקר המדינה מציין, כי מהאמור לעיל עולה, כי גם במועד סיום הביקורת תרחיש הייחוס הענפי שאליו כב"ה צריך להיערך בבניין הכוח, מעלה ספקות בדבר היכולת לתת מענה מיטבי.
516 דוח ביקורת שנתי63א .
המשרד להגנת העורף ורח"ל מסרו למשרד מבקר המדינה במרץ 2011 , כי "את תרחיש הייחוס הענפי למערך הכבאות, אחראית להכין נציבות הכבאות וזה אמור להיות מאושר על ידי נציב הכבאות ועל ידי השר/מנכ"ל המשרד לביטחון הפנים בהיותם אחראיים על מערך הכבאות.
כלקח מאירועי השרפה בכרמל, מתוך רצון לסייע בקידום העניין, סייע ראש תחום אסטרטגיה ושיתוף פעולה ברח"ל.
בהכנת תרחיש הייחוס הענפי ש ל מערך הכבאות.
אך אין בכך משום הסרת האחריות מנציבות הכבאות ו/או נטילת אחריות מצד רח"ל על תרחיש הייחוס הענפי של כב"ה".
מבקר המדינה מעיר, כי למרות איום הייחוס הלאומי לעורף, ולפיו צפויות בעת מלחמה שרפות רבות באזורים שונים בארץ, ואף שבמשך שנים הפעיל כב"ה בסיוע הקרן לכיבוי אווירי כוח אווירי לכיבוי אש מהאוויר, לא הכינה נציבות הכבאות במשך שנים תרחיש ייחוס ענפי, וממילא לא ערכה את ניתוח המענה הדרוש להקמת מערך כיבוי אווירי כהיערכות לאיומים הצפויים.
נציבות כבאות והצלה מסרה למשרד מבקר המדינה באפריל 2012 , כי "נבנה ותוקף תרחיש הייחוס של כב"ה בשגרה ובחירום.
תרחיש זה כולל את איום הייחוס של הכיבוי מהאוויר".
הכנת הדרישה המבצעית .
מדינות נערכות לכיבוי שרפות לפי איומים ותרחישים האופייניים לכל מדינה, והן מתעדפות לפיהם הקמת טייסות כיבוי אש, הכוללות, כל מדינה כפי החלטתה, מסוקי כיבוי, מטוסי כיבוי כבדים וקלים ומטוסים בעלי יכולת "סקופינג".
לחלק מהמדינות צי של כלי טיס לכיבוי אש מהאוויר המוחזקים על ידי רשויות שונות של המדינה, ובמדינות אחרות שוכרת המדינה שירותי כיבוי אש מהאוויר מחברות פרטיות.
כדי לפתח אמצעי לחימה (אמל"ח) לכיבוי אווירי יש תחילה לאפיין את הדרישות המבצעיות של המשתמש.
כך למשל, בחיל האוויר נקבע, כי כחלק מתהליך הפיתוח של אמצעי הלחימה יש להכין דרישה מבצעית שמטרתה "להגדיר לאחראי על הפיתוח את דרישות המשתמש המבצעי אשר עמידה בהן פירושה מילוי הצורך המבצעי"27.
,בביקורת עלה, כי כב"ה שהוא הגוף המקצועי בתחום כיבוי אש, לא הכין, כאמור, תרחיש ייחוס ענפי.
כב"ה גם לא ערך עבודת מטה, בסיוע מקצועי של חיל האוויר בתחום התעופה, להכנת דרישה מבצעית לכוח הכיבוי האווירי הדרוש לפי מתארי השרפות בעתות חירום ובעתות שגרה, ולהגדרת הצורך בסיוע של מדינות זרו ת באמצעות מטוסי כיבוי בתרחישים מסוימים.
הכנת דרישה מבצעית על ידי כב"ה היא הכרחית כדי לסכם את הצורך המבצעי של כב"ה בכיבוי אווירי כמענה משלים בתרחישי השרפות השונים.
בין היתר על דרישה מבצעית לתאר כלהלן: הרקע הכללי לצורך המבצעי בטייסת כיבוי, המצב הקיים בתחום זה ערב הכנת דרישה מבצעית, היכולות המבצעיות הנדרשות מכלי הטיס השונים, בחירום ובשגרה, ביום .
27 הוראות זרוע האוויר (פרק 103.
) מערכת הביטחון 517 .
ובלילה, באילו תנאים על כלי הטיס לפעול, ומה התוצאות וההישגים שצריכים להתקבל מפעולותיהם של כלי הטיס.
יצוין, כי בחינה כזו חייבת להתבסס, בין היתר, על ניסיון מהפעלת מטוסים לכיבוי אווירי בחו"ל ובארץ, בחינת סוגים של כלי הטיס המתאימים ותמהיל המטוסים העונה לצרכים: מטוסים גדולים או קטנים או שימוש משולב ביניהם ושימוש במסוקים.
נוסף על כך, יש לבחון סוגיות, כגון הכשרה 518 דוח ביקורת שנתי63א .
ורישוי של כלי טיס וטייסים, תחזוקה של כלי טיס, הצורך בהקמת מערך ח וזי מסייע; לבחון יכולות מקצועיות לכיבוי אש מהאוויר על ידי חומרים שונים28 , כגון: מי ים, מי אגמים וברכות, קצפים וג'לים, אבקות, רכז נוזלי; לבחון יעילות ואפקטיביות של הפעלה בשיטות שונות של כיבוי מהאוויר; לבחון מנחתים לקליטה ולהפעלה של המטוסים, הכשרה ואימון מקצו עי של הטייסים, סדרי שינוע, אחסון, ערבוב חומרים, העמסה ומעקב ופיקוח על קיום רמות מלאי29 .
של חומרים מעכבי בעירה במכתבו של טפסר אמיר לוי מינואר 2011 למנכ"ל המשרד לביטחון הפנים צוין, כי עמדת כב"ה, כפי שגובשה בדיונים בראשות נציב כבאות והצלה דאז, רב -טפסר שמעון ר ומח, ונציגי הקרן לכיבוי אש מהאוויר, היא שכדי לתת מענה לתרחיש הייחוס ולמאפייני הסיכון, נדרשת יכולת אווירית משולבת כלהלן: א.
6-8 מטוסים בקיבולת של 4-5 ;מ"ק עם יכולת איסוף מים מהים או מאגמים ב.
שני מטוסים בקיבולת של 10 מ"ק עם יכולת נשיאה והטלה של חומריםמעכבי בעירה; ג.
4-6 מסוקים (מסוג "ינשוף" או"בלאק הוק") עם מתקן תלוי לדליית מים בקיבולת של 2.
מכאן, שלדעת טפסר אמיר לוי, גודלו הדרוש של המערך המוטס לכיבוי אווירי צריך לעמוד על 12-16 .
כלי טיס מסוגים שונים ובעלי קיבולת שונה של מים המשרד להגנת העורף ורח"ל מסרו למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 , כי "היבטי בניין הכוח, לאור תרחיש הייחוס, אמורים להיבנות על ידי הגוף האחראי לכך במדינת ישראל, המשרד לביטחון הפנים, אשר לו האחריות והסמכות גם להגדיר את הדרישה המבצעית.
רח"ל צריכה להיות מעורבת ולוודא שהתהליך הנ"ל מתקיים".
משרד הביטחון מסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 סיכום של מנכ"ל משרד הביטחון מדיון שהתקיים ב- 4.
12 בנושא "מערך הכיבוי האווירי- בחינת פתרון קבע", שלפיו "סיום הגדרת דרישה מבצעית.
באחריות המשרד לביטחון הפנים.
הקצאת משאבים נדרשים להמשך קיום המערך - באחריות המשרד לביטחון הפנים.
יש צורך בקביעת תמהיל סד"כ כלי טייס.
אחריות לקביעת התמהיל: המשרד לביטחון הפנים".
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 ,, כי "לאור לוח הזמנים הקצר בוצעה 'למידה תוך כדי עשייה' וניתן פתרון ראשוני מבוסס מידע גם ללא צורך מבצעי.
למרות זאת, הפתרון שניתן היה מבוסס על מידע אמין שנאסף מכב"ה ומהמתפעלים.
במענה הקבע נערכת עבודה כוללת, אשר אחד מתוצריה יהיה גיבוש צורך מבצעי מתוקף ומאושר על ידי כב"ה".
התאמת חומרים מעכבי בעירה לשימוש במטוסים מסוגים שונים היא סוגיה מורכבת בישראל משתמשים לכיבוי רק במטוסי ריסוס קלים עם חומרים המותאמים להשלכה ממטוס קל.
מחקר של מי נהל המחקר החקלאי בבית דגן ושל אגף הייעור, הקרן הקיימת בישראל, "כימיקלים ללחימה בשרפות שדה ויער בישראל: היבטים יישומיים", יוני 2010 ', עמ17.
המשרד לביטחון הפנים אחראי לרכש ולניהול רמות מלאי של חומרים מעכבי בעירה מערכת הביטחון 519 .
מבקר המדינה מעיר, כי מאחר שהקמת טייסת כיבוי בחיל האוויר שתוכל לתת מענה מסייע ל צרכים המבצעיים של כב"ה לפי תרחישי השרפות החזויים בעתות חירום ושגרה, היא פרויקט הכרוך בהשקעה כספית של מאות מיליוני ש"ח, עולה ספק אם בהיעדר תרחיש ייחוס ענפי באותה עת, ושאותו היה על כב"ה לפרסם, ניתן היה לקבוע במבוסס ובאופן מיטבי את הדרישה המבצעית לבניין הכוח, כפי שהציגה כב"ה, כאמור לעיל.
עתה, משכב"ה הודיע למשרד מבקר המדינה (באפריל 2012 , כאמור) כי "נבנה ותוקף תרחיש הייחוס של כב"ה בשגרה ובחירום", כולל איום הייחוס של הכיבוי האווירי, ראוי אפוא, שכב"ה והמשרד לביטחון הפנים, שהאחריות לכב"ה הועברה אליו, יגבשו, בסיוע חיל האוויר, כגורם המקצועי בתחום התעופה, דרישה מבצעית אשר תשקף נכונה את הצרכים מבחינת המבנה של מערך הכיבוי האווירי שיש להקים, הסד"כ והתמהיל של כלי הטיס הדרושים.
חכירת שירותי כבאות אווירית .
המכרז בעקבות המלצת צה"ל הודיע מזכ"ץ ראה"ם למזכ"ץ שר הביטחון ב- 27.
11 , בין היתר, כי "ראש הממשלה מקבל את המענה לטווח הקצר, באמצעות חכירת מטוסים, כפי שהוצג על ידי סגן הרמטכ"ל.
ראש הממשלה קובע כי יכולת שאיבת מים מהים היא חלק מהמענה שיבחר לטווח הקצר ולמענה הקבוע".
כאמור, מזכ"ץ ראה"ם מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2011 , כי "מערכת הביטחון הציגה לראה"ם המלצה לטווח הקצר של חכירת המטוסים מסוג Air Tractor .
" לאחר האישור של ראש הממשלה והנחיותיו, כאמור, החל מנה"ר בגיבוש מכרז לחכירת שירותי כיבוי אווירי (להלן - המכרז): ב - 23.
11 פנה מנה"ר למספר חברות ב"הודעה לספקים בנושא מכרז לטובת רכש שי רותי כיבוי".
בהודעה זו נרשם, בין היתר, כי "משרד הביטחון/מינהל ההרכשה והייצור מודיע בזאת על כוונתו לפרסם עד לתאריך 6 בפברואר 2011 מכרז לטובת רכש שירותי כיבוי בשיטת ליסינג תפעולי.
התקשרות עם הספק הזוכה תתבסס על אחריות מלאה של הספק להצטיידות במטוסים, תפעול המ ערך, אחזקתו והטסתו, כולל הכשרת טייסים ישראליים.
הספקים נדרשים להתבסס בהצעתם על אחד מ -2 סוגי [המטוסים30 שאושרו על ידי מערכת הביטחון לתקופת הביניים ונמצאו כמתאימים] לביצוע המשימה.
מטרת מכתב זה הינו לאפשר לספקים המעוניינים להיערך בהתאם לקראת הגשת המענה".
11 פרסם מנה"ר "בקשה להצעת מחיר לאספקת שירותי כיבוי אש באמצעות מטוסים" לפי מפרט ( SOW31 ) שהכין חיל האוויר.
בתכולות העבודה של המכרז נדרש, בין היתר, כי החברה המציעה תחזיק "לפחות 7 .
מטוסים חדשים על פי אפיון המצורף בנספח א'.
החברה תפעיל סוג אחד של מטוסי כיבוי".
באפיון המטוס שפורט בנספח א' נרשם, בין היתר, כי מנוע המטוס יהיה מסוג " PT6A - .
30 מערכת הביטחון אישרה להתבסס על מטוסי "אייר-טרקטור" או "פייר -טראש".
31 Statement Of Work - .
תכולת העבודה 520 דוח ביקורת שנתי63א .
יש לציין, כי סוג המנוע שנקבע באפיון של המכרז מתאים למטוס מסוג "אייר-טרקטור".
כפי שעלה בביקורת, המכרז לא היה בגדר מכרז פומבי כי אם מכרז "סגור", שהוא לפי תקנות חובת המכרזים (התקשרויות מערכת הביטחון), התשנ"ג - 1993 , "מכרז לצורותיו השונות, שבו הפנייה מערכת הביטחון 521 .
להזמנת הצעות נעשית למציעים מסוימים בלבד".