HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
א נשי הצוות מנהלים שיח, מקיימים סיעור מוחות ומקדמים שיתופי פעולה בין .
כלל הגורמים, על מנת לייעל ולשפר את ממשקי העבודה בתחום, והכול כדי להגביר את .
האכיפה ולמגר גזענות והפלייה בחברה הישראלית.
| 445 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה היחידה הממשלתית לתיאום המאבק .
תפקידי היחידה וסמכויותיה .
היחידה הממשלתית לתיאום המאבק בגזענות הוקמה במשרד המשפטים בשנת 2017 , .
בעקבות המלצת הצוות הבין-משרדי והחלטת הממשלה בנושא 186 .
היחידה כפופה ישירות .
בין תפקידי היחידה שנקבעו בהחלטת הממשלה: (א) תיאום .
וסנכרון של הפעילות הממשלתית למניעת גזענות ואפליה; (ב) אחריות למעקב אחר יישום .
המלצות הצוות הבין-משרדי; (ג) קליטת תלונות בנושא גזענות, הפנייתן לטיפול של הגורמים .
הרלוונטיים, ומעקב אחר הטיפול; (ד) פרסום דוח שנתי המפרט את פעילות היחידה ומשרדי .
הממשלה לטיפול בתלונות ואת צעדי המניעה והמדיניות שהם נקטו בנושא; (ה) בחינת הצורך .
בשינויי חקיקה דרושים למניעת גזענות ואפליה; (ו) הכנת רשימת מומחים יוצאי אתיופיה, לשם .
גיוון המומחים המו פיעים בתקשורת; (ז) הפקת שידורים שיקדמו מסרים מתאימים למיגור .
הגזענות נגד יוצאי אתיופיה.
כמו כן, ליחידה כפופים מהבחינה המקצועית הממונים על מניעת .
גזענות במשרדי הממשלה השונים, היחידה מכשירה אותם ומשמשת הסמכות המקצועית .
עבורם לפניות ולהתייעצויות.
חזון היחידה הו צג בדוח הפעילות השני של היחידה משנת 2018 " :כדלקמןמניעה ומיגור .
גזענות ממסדית - במשרדי ממשלה ומוסדות ציבור - על רקע צבע עור, מוצא, לאום ודת כלפי .
כלל הקבוצות בישראל, באמצעות שינוי מדיניות ופרקטיקות ארגוניות, לקידום שוויון וחוסן .
בדוח פעיל ות היחידה לשנת 2018 " :כתב ראש היחידה כךבמסגרת החלטת ממשלה מס' .
1958 , נקבעו ליחידה תפקידים, אבל לא סמכויות.
נושא הסמכויות לא עוגן במסגרת החלטת .
הממשלה לאימוץ המלצות הועדה הבין-משרדית למיגור גזענות.
בנספח ב' להחלטת הממשלה .
צוין כי: "בתום השנה הראשונה לפעילותה ייבחן עיגון סמכויותיה של היחידה בחקיקה".
שנה לפעילות היחידה, נעשתה פניה לגורמים הרלוונטיים והמקצועיים במשרד המשפטים .
לקדם את נושא עיגון סמכויות היחידה בחוק, אך עניין זה טרם קודם".
ראש היחידה הוסיף כי .
"על מנת לקדם באופן משמעותי את המאבק בגזענות הממסדית, יש צורך בחקיקת חוק מקיף .
למניעת גזענות ואפליה על רקע גזעני, שיעגן, בין היתר, את עצמאותה המקצועית של היחידה .
לפעול ולהכריע בנושאים שיש בהם היבט גזעני, לנקוט סנקציות במקרים המתאימים, ליזום .
בירור עצמאי של תלונה וגיבוש ממצאים בקשר לאירוע גזעני, לקבוע חובה על כל מוסד .
ממשלתי וציבורי לשתף פעולה עם היחידה, לרבות מסירת נתונים ומידע לפי דרישה, סמכות .
גישה ישירה לערכאות משפטיות בקשר למאבק בגזענות הממסדית".
ביולי 2019 פנה ראש היחידה ליועץ המשפטי לממשלה וכתב: "על אף הפעולות שמקיימת .
יחידת התיאום במסגרת התפקיד שנקבע לה על י די הממשלה, יש קושי להוביל לשינוי .
פרקטיקות שיטור פסולות כלפי קבוצות מיעוט, לרבות קבוצות המשתייכות לפריפריה .
הטענות על ביטויים ותופעות גזעניות במדינת ישראל רחבות ומייחסות .
לתחומי חיים רבים (תעסוקה, חינוך, שירותי דת, בריאות ועוד), הטענות בדבר אלימות שוטרים .
הן הכואבות והמורגשות באופן מיידי ולהן השלכות הרסניות".
186 החלטת הממשלה1958 (19.
| 446 | בסוף המכתב ביקש ראש היחידה להרחיב את היקף סמכויותיה של היחידה על מנת שהיא .
תוכל להוציא אל הפועל את התפקידים שהוקנו לה בהחלטת הממשלה 1958.
פעולות היחידה כוללות מעקב אחר טיפול גופיםאחרים בתלונות של גזענות, הכנת .
דוחות שנתיים והכשרת הממונים למניעת גזענות במשרדי הממשלה השונים.
הוקנו ליחידה הסמכויות הנדרשות לצורך מילוי תפקידה, אף שהיא ביקשה שאלה יוקנו .
עוד נקבע בהחלטת ממשלה 1958 שבתום שלוש שנים לאחר הקמת היחידה, קרי בינואר .
2020 , תגיש היחידה המלצות למנכ"ל משרד המשפטים בנוגע לצעדים נוספים נדרשים .
והמלצות להמשך פעילותה ולגיבוש כלי התערבות נוספים.
מאחר שלא הוקנתה ליחידה סמכות פיקוח ובקרה מחייבת, ולנוכח החלטת הממשלה, אשר .
הורתה לבחון את האפשרות לעיגון סמכויות היחידה בחקיקה בתום הש נה הראשונה לפעילות .
היחידה ואי-יישומה של החלטה זו, נוצר קושי ניכר בכל הנוגע להפעלת סמכותה של היחידה .
כלפי משרדי הממשלה השונים.
לנוכח האמור לעיל הגישה היחידה ליועץ המשפטי לממשלה .
ולממלא מקומו של מנכ"ל משרד המשפטים המלצה לעיגון סמכויות היחידה בחקיקה .
(באמצעות חקיקת חוק מקיף למניעת גזענות ואפליה, מתן עצמאות ליחידה בבירור תלונות .
ראש היחידה מסר לצוות הביקורת כי בשנתיים האחרונות, לנוכח חילופי הממשלה התכופים, .
ועדת השרים לשילובם המיטבי של יוצאי אתיופיה, שנהגה להתכנס ולדון בקידום תוכניות .
ליוצאי אתיופיה, הפסיקה להתכנס.
אי לכך , ההמלצה העיקרית שהובאה לפני מ"מ המנכ"ל .
היא הסדרת סמכויות היחידה בחוק.
בהתאם להחלטת הממשלה, על היחידה להגיש לממלא מקומו של מנכ"ל משרד .
המשפטים המלצות לגיבוש כלי התערבות נוספים למיגור תופעת הגזענות, ונוסף על כך .
יש צורך בעיגון סמכויותיה של היחידה בחקיקה.
בתשובה שמסר ה היחידה הממשלתית לתיאום המאבק בגזענות למשרד מבקר המדינה .
באפריל 2021 (להלן- תשובת היחידה) היא ציינה כי ההמלצות יוגשו בהקדם.
מומלץ כי משרד המשפטים ישלים את בחינת הצורך בעיגון סמכויות היחידה, לצורך .
טיפול, פיקוח, בקרה ואכיפה יעילים בנושאי גזענות ואפליה.
מעקב היחידה אחר יישום החלטות הצוות .
היחידה הוסמכה לעקוב אחר יישום המלצות הצוות הבין-משרדי.
מהביקורת עלה כי המעקב .
אחר יישום ההמלצות מתבסס בעיקר על דיווחים של משרדי הממשלה והרשויות השונות לגבי .
אופן פעילותם ליישום ההמלצות.
על בסיס דיווחי הגופים קובעת היחידה אם ההמלצות יושמו, .
אם הם עדיין לא יושמו או אם הם בעיצומו של הליך יישום.
למשל, הצוות הבין -משרדי המליץ מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 447 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה על "העלאת המודעות של שוטרים להתנהגות העלולה להיתפס כגזענית או פסולה וזאת .
באמצעות תדרוכים תדירים.
בנוגע להמלצה זו, כפי שעולה מדוח היחידה לשנת 2017 , .
דיווחה המשטרה כי נושאים של כשירות תרבותיתשזורים בכל הליך הכשרתו של השוטר .
והקצין, וכי בשנת 2017 התקיימו כ -60 הדרכות כאמור.
היחידה קבעה כי המשטרה טרם .
יישמה את ההמלצה על הדרכת שוטרים בנושא מניעת גזענות.
דיווחה המשטרה על המשך עשייה ופעילות בנושא ההכשרה התרבותית .
המשטרה הוסיפה ועדכנה כי "לא קיים סילבוס או תכנית הכשרה מסודרת בנושא כשירות .
תרבותיות אלא מתווה להדרכות בקורסים השונים.
ההרצאות וההכשרות, המועברות ע"י סגל .
במקביל למומחה תוכן במיקור חוץ, מותאמות למאפייני החניכים המקבלים את ההדרכות .
בנוגע לעדכון זה השיבה היחידה כי " הכשרות בנושא כשירות רב-תרבותית לא בהכרח .
על כן יש צורך, בנוסף או בשילוב עם נושא כשירות רב-תרבותית, להכשיר את .
השוטרים במיגור ומניעת גזענות.
היחידה גיבשה סילבוס מסודר להכשרה בנושא מניעת .
גזענות, והיא קוראת למשטרת ישראל לשתף פעולה להטמעת הסילבוס בתכנית ההכשרה .
בדוח היחידה לשנת 2019 נכתב כי בנוגע להמלצת הצוות הבין-משרדי בנושא הדרכת שוטרים .
למניעת התנהגות גזענית או לא ראויה ממניע גזעני, תמשיך המשטרה להכשיר ולהדריך את .
השוטרים למניעת התנהגות גזענית.
נמצא שהיחידה ריכזה את דיווחי המשטרה, אך לא בדקה את מידת האפקטיביות של .
הדרכות השוטרים למניעת גזענות ואת השפעתן על המצב בשטח.
ראש היחידה מסר לצוות הביקורת בינואר 2021 כי במסגרת תהליך המעקב אחר יישום .
המלצות הצוות הבין-משרדי קיימת מחלוקת בין היחידה לבין משרדי הממשלה שמיישמים .
בפועל את ההחלטות בעניין אופן יישום ההחלטות- היחידה סברה כי יש ליישם את החלטת .
הממשלה באופן מהותי על מנת לחולל שינוי ממשי, ואילו משרדי ממשלה מסוימים יישמו את .
ההחלטה באופן טכני בלבד (למשל באמצעות הפצת נוהל וכתיבת מכתבים) ולא ביצעו .
תהליכים משמעותיים של יישום והטמעה.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי במסגרת המעקב אחר יישום המלצות הצוות הבין - .
משרדי, היחידה תשלב בחינה מהותית - האם ההמלצה מיושמת בפועל ומביאה לשינוי .
היחידה מסרה בתשובתה כי תמשיך לקדם מהלכים לקידום בחינה מהותית של יישום .
ההחלטות, ובכלל זה תפעל לגיבוש כלי הערכה כדי לבחון אם החלטות ופעולות יושמו באופן .
טיפול היחידה בתלונות .
בהתאם להחלטת ממשלה 1958 פועלת היחידה למיגור הגזענות הממסדית במשרדי הממשלה .
השונים וביחידות הסמך.
בינואר 2021 היו כפופים ליחידה מהבחינה המקצועית כ-70 ממונים .
על מניעת גזענות במשרדי הממשלה השונים.
הגופים שבעניינם פועל ים הממונים למניעת התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה .
| 448 | גזענות מטעם היחידה הם הגופים שיש לנציבות שירות המדינה סמכות לפעול בעניינם 187 - .
יחידה בשירות המדינה שבראשה עומד שר, לרבות לשכת נשיא המדינה, משרדי הכנסת ועוד.
כאשר מתקבלת תלונות על רשויות אחרות, כמו רשות מקומית, חברה ממשלתית או תאגיד .
סטטוטורי, בנושאי גילויי גזענות, מטפל בכך הגורם המוסמך בנושאים אלה.
פעילות היחידה ביקשה היחידה להרחיב את היקף סמכויותיה לרשויות ציבוריות נוספות .
אחת המשימות העיקריות שהיחידה אמונה עליהן היא קליטת תלונות בנושא גזענות, הפנייתן .
לטיפול של הגורמים הרלוונטיים (בתוך הממשלה ומחוצה לה), ומעקב אחר הטיפול בהן.
משרד מבקר המדינה בחן את תלונות יוצאי אתיופיה שהגיעו ליחידה בשנים 2017 - 2019188 .
התרשים להלן מציג נתונים על מספר התלונות שהתקבלו ביחידה ו בכלל זה על מספר .
התלונות של יוצאי אתיופיה בשנים 2017 - 2019 .
תרשים27: מספר התלונות שהתקבלו ביחידה מיוצאי אתיופיה ומכלל האוכלוסייה, .
נתוני היחידה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהתרשים עולה כי בשנים 2017 - 2019 חל גידול ניכר במספרן של כללהתלונות שהתקבלו .
ביחידה וכן במספר התלונות של יוצאי אתיופיה.
בשנת 2018 התקבלו 234 תלונות מהציבור הנוגעות לגזענות ממסדית ממגוון אוכלוסיות .
החברה הישראלית: יוצאי אתיופיה, אזרחים ערבים, בני עדות המזרח, יוצאי בריה"מ לשעבר, .
187 בהתאם לחוק שירות המדינה (משמעת), התשכ"ג-1963.
188 נתוני התלונות בנושאגזענות המוצגים בדוחות השנתיים של יחידת התיאום מסתמכים רק על תלונות שהתקבלו .
ביחידת התיאום, ולפיכך אינם משקפים נאמנה את המתרחש בפועל, זאת מכיוון שטרם התקיים מחקר מקיף שיכול .
ללמד על מכלול מקרי הגזענות הממסדית כלפי האוכלוסיות השונות בחברה הישראלית.
כמו כן, מחקרים ברחבי .
העולם מלמדים שרק מקצת מקרי הגזענות מדווחים (לעניין זה ראו נספח ט' לדוח הצוות הבין -משרדי).
| 449 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה חרדים ועוד.
מהתלונות הוגשו ליחידה על ידי יוצאי אתיופיה 36% מכלל התלונות .
שקיבלה היחידה באותה שנה עסקו בביטויים גזעניים, ו -10% מכלל התלונות היו בנוגע .
בשנת 2019 התקבלו ביחידה 497 ,תלונותו-37% מקרב המתלוננים ה יו יוצאי אתיופיה.
מכלל התלונות שהתקבלו באותה שנה ביחידה היו בגין התבטאות גזענית ו -8% מכלל .
התלונות בנושא משטרה וגורמי אכיפה.
בביקורת עלה כי במסגרת טיפולה של היחידה בתלונות היא עוסקת בעיקר בהפניית התלונות .
לגורמים המתאימים ובמעקב אחר אופן טיפולם בפניות.
עוד נמצא כי לעיתים היחידה פעלה באינטנסיביות אל מול הגוף הנילון ולעיתים תלונות לא .
טופלו במשך זמן רב, ובסופו של דבר כבר לא היו רלוונטיות.
כמו כן, הוזן מלל רב בתיאור .
הטיפול של היחידה בתלונה, הוזנו תאריכים רבים שבהם ניתנו תזכורות והתבצעו פניות ושיחות .
טלפון, ולא תמיד הוזנו בתיאור הטיפול בתלונה משך הטיפול של הגורם המוסמך בתלונה, .
תוצאת הטיפול הסופית בתלונה ותאריך סגירתה, ולפיכך לא ניתן להעריך את יעילות מעקב .
עוד נמצא כי התלונות שמתקבלות ביחידה מוזנות לתוך קובצי אקסל, ואופן הזנת הנתונים אינו .
למשל, אין סיווג אחיד לגבי כל התלונות שהוגשו נגד המשטרה (לעיתים הנילון מוזן .
כ"שוטר", לעיתים מוזן רק שם פרטי בתוספת התיאור "שוטר", לעתים מוזנות המילים .
"משטרה", "בלש" וכדומה).
זאת ועוד, תלונות נגד המשטרה מסווגות ככאלה גם כאשר הגורם הנילון הוא השוטר עצ מו, .
ולעיתים גם כאשר התלונה היא על אופן טיפול המשטרה באירוע גזענות בין שני אזרחים.
אופן הזנת נתונים זה אי אפשר לנתח את פעילותם של גורמי האכיפה אל מול השוטרים ולנתח .
כמו כן, היחידה משלבת במסד הנתונים שלה גם תלונות שאינן בתחום .
טיפולה (דהיינו, שאינן נגד משרדים ממשלתיים) : בשנת 2018 - 18 (7.
7%) מ-234 פניות; בשנת .
2% ) מ-497 פניות; בשנת 2020 - 67 (13.
מהביקורת עלה כי בשנים 2017 - 2019 גדל היקף התלונות מ-50 תלונות לכ-500 .
במצב הקיים הטיפול בתלונות מתמקד בעיקר בניתוב התלונה לגורם המטפל המתאים .
כיום היחידה אינה מטפלת בתלונות לגופו של עניין.
הנתונים אינו מנוהל באופן מיטבי.
הגידול בהיקפי התלונות משקף עליה באמון הציבור בפעילות היחידה.
תפעל לאסוף את התלונות שהיא מקבלת במסגרת מסד נתונים ובו קטגוריות ברורות, .
אשר יאפשרו לנתח את התלונות על כל אחד מהגופים הנילונים ולבחון תלונות על כל .
גוף בנפרד; כמו כן מומלץ כי היחידה תתעד את משך הטיפול בתלונה בידי הגורמים .
המוסמכים ותבדוק אם הם טיפלו בתלונה כנדרש.
הדבר יאפשר לעקוב אחר התלונות .
שמתקבלות ביחידה, לבחון את אופן הטיפול בהן, להסיק מסקנות בנושא אופן טיפולן .
ולבחון מגמות עיקריות בעניין.
היחידה ציינה בתשובתה כי היא הובילה פיתוח של מערכת ממוחשבת לתיעוד ולניהול של .
התלונות שמגיש הציבור, וכי המערכת נמצאת בשלבי הפיתוח הסופיים ותיכנס לשימוש .
במסגרת פיילוט הטמעה ברבעון השני של שנת 2021 .
המערכת תסייע למימוש ההמלצות התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה .
בדוח זהכמו כן, במאי 2020 הוחל נוהל פנימי לטיוב הטיפול בתלונות ולניהול ולשימורשל .
הידע והמידע באופן המיטבי.
במסגרת הליך בירור התלונות מקיימת היחידה קשר עם הגורמים הרלוונטיים המטפלי ם .
בנושא, מעדכנת את המתלונן בדבר שלב הטיפול התלונה ומוודאת שהטיפול הסתיים.
הגורם המטפל בכך מוסר ליחידה כי טיפול בתלונה הסתיים או נסגר, היא סוגרת את התלונה, .
בלי לבדוק מהותית אם טיפולו של הגוף הנילון בתלונה היה ראוי.
נמצאו תלונות שבהן סגרה .
היחידה את הטיפול בתלונה בלי שנכתב מה הייתה תוצאת הבדיקה אצל הגוף הנילון.
אין ליחידה כאמור מעמד לעניין אופן הטיפול של הגוף הנילון בתלונה, וכל תלונה מטופלת .
בהתאם לשיקול הדעת של הגוף הנילון.
כמו כן, ליחידה אין מעמד נורמטיבי שמכוחו היא .
מוסמכת לבקר את החלטות הגופים הנילונים במסגרת הטיפול בתלונה.
נמצא שעיקר טיפולה של היחידה בתלונה נוגע לקשר עם המתלונן, לבדיקה ולמעקב .
אחר טיפולו של הגוף הנילון בתלונה ועדכון המתלונן בדבר תוצאות הטיפול בתיק.
הטיפול בתלונה לא הושלם כנדרש, היחידה שולחת לגוף הנילון תזכורות בדבר הצורך .
בהשלמת הטיפול ומעדכנת את המתלונן בכך.
היעדר סמכויות האכיפה של היחידה .
והיעדר מעמד מקצועי, בפרט מול מח"ש או המשטרה, מגבילים את אופן טיפול היחידה .
בהליך שיתוף הציבור שקיים משרד מבקר המדינה נמצא כי מרבית יוצאי אתיופיה אינם .
יודעים למי עליהם לפנות אם שוטרים ינהגו בהם באופן אלים או גזעני , מיהם הגופים .
המוסמכים לטפל בכך ומהם הנהלים במקרים כאלו, ובכלל זה לא הכירו את היחידה .
עוד עלה בהליך שיתוף הציבור שיוצאי אתיופיה רבים אשר פנו .
והתלוננו כי גורם אכיפה כזה או אחר נהג בהם שלא כדין - לא בהכרח דיווחו על כך .
ליחידה ו/או הגישו לה תלונה בנושא.
לפיכך מומלץ כי היחידה תפעל להגביר את .
המודעות בקרב יוצאי אתיופיה לפעילותה בתחום בירור תלונות, וכן תפעל לקבל מידע .
מכלל גורמי האכיפה על תלונות שקיבלו אשר נוגעות לתופעת הגזענות כלפי יוצאי .
אתיופיה, וזאת על מנת לעקוב על הטיפול בתלונות אלה.
היחידה ציינה בתשובתה כי תקציב היחידה צומצם במידה ניכרת.
בהיעדר תקציב מתאים לא .
התאפשר ליחידה לקיים פרסום ממוקד בקרב אוכלוסיית יוצאי אתיופיה ולא התאפשר להנגיש .
את פעילותה לאוכלוסייה זו.
היחידה הוסיפה וציינה כי השיקה הקמת פורום ארגוני חברה .
אזרחית שמטרתו שיתוף ציבור והנגשת היחידה לציבור בכלל וליוצאי אתיופיה בפרט.
| 451 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה .
כחמש שנים לאחר שפורסם דוח הצוות הבין -משרדי, ובו הותוותה תוכנית פעולה .
להתמודדות עם תופעת הגזענות נגד יוצאי אתיופיה , בדק משרד מבקר המדינה את .
התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה.
נמצא כי על אף היותו של הנושא במוקד .
השיח הציבורי, וחרף העיסוק המוגבר של גורמי האכיפה בו - באמצעות פיתוח תוכניות .
להפחתת החיכוך בין גורמי האכיפה ליוצאי אתיופיה, הגברת המודעות לגזענות ולאפליה .
כלפי יוצאי אתיופיה וחידוד נהלים בנושא, קיום הכשרות תרבותיות, גיוס כוח אדם יוצא .
אתיופיה - עדיין לא חל שיפור ניכר לאורך זמן בתחושות הקשות של יוצאי אתיופיה כלפי .
גורמי האכיפה, כפי שעולים מסקרי עמדות ומהליך שיתוף הציבור שביצע משרד מבקר .
בשנת 2018 חל שיפור במידת האמון של יוצאי אתיופיה במשטרה יחסית לשנה .
הקודמת, אולם בשנת 2019 חלה ירידה חדה במדדי האמון של יוצאי אתיופיה במשטרה .
על רקע שני מקרי מוות של צעירים יוצאי אתיופיה בידי שוטרים בשנה זו.
הביעו תחושות של חוסר ביטחון אישי במרחב הציבורי, אפליה מבחינת יחסם של גורמי .
האכיפה כלפיהם, שיטור יתר ופרופיילינג.
המשטרה השקיעה מאמצים ניכרים במסגרת התוכנית המשטרתית לשיפור מידת האמון .
עם זאת, נתוני השיטור והאכיפה כלפי יוצאי אתיופיה נותרו גבוהים .
באופן שאינו פרופורציונאלי לחלקם באוכלוסייה, ונתוני רמות האמון ושביעות הרצון של .
יוצאי אתיופיה מהמשטרה נותרו נמוכים.
מזאת עולה כי למרות המאמצים שהושקעו, לא .
נראה כי חל שינוי ממשי בנעשה בשטח.
זאת בין היתר עקב אי-בחינת האפקטיביות של .
הצעדים השונים הננקטים ב מסגרת התוכנית המשטרתית , הפחתת הקשב הפיקודי .
לתוכנית והתרופפות הפיקוח עליה במשך שנות יישומה.
בנוגע לטיפול בתלונות על אלימות ויחס גזעני של שוטרים כלפי יוצאי אתיופיה - אף .
שמח"ש ומחלקת משמעת וית"ץ במשטרה הן צמתים מרכזיים המאגדים בידיהם מידע רב .
שעשוי לשמש את רשויות האכיפה להתמודדות עם תופעות פסולות בקרב אנשי .
משטרה, בפועל הן אינן מאפיינות נתונים ייעודיים בנוגע ליוצאי אתיופיה, ולפיכך אינן .
יכולות לנטר את תלונות יוצאי אתיופיה על השוטרים.
לכן נבצר מגופים אלה לבחון .
ולנתח מגמות בתלונות על יחס מפלה או גזעני של המשטרה כלפי יו צאי אתיופיה, .
וכפועל יוצא מכך לפעול לשינוי בנושא.
על גורמי האכיפה לפעול למיגור תופעות הגזענות, שיטור היתר והפרופיילינג, לפעול .
בשקיפות תוך שיתוף פעולה וידע ביניהם, לכך שיחסם כלפי אזרחי ישראל יוצאי אתיופיה .
יהיה שוויוני, הוגן ונטול פניות, על מנת שאלה יחושו שווים בין שווים.
"משילות " ( governance ,) מוגדרת ככושר וכיכולת של הרשויות הממלכתיות למשול, כלומר .
הכושר והיכולת לנהל אותן בצורה סבירה ונכונה 2 ולהשיג את התוצאות הרצויות להן.
3 היא האופן שבו פועל הממשל, החל משלב התכנון דרך הביצוע וכלה במדידה ובמעקב .
המדינה מחויבת לספק לאזרחיה ולתושביה שירותים בסיסיים שונים, חלקם באמצעות .
משרדי הממשלה השונים וחלקם באמצעות רשויות מקומיות וגופים סטטוטוריים שונים.
על המדינה לוודא כי האזרחים נושאים בנטל של קיום החובות האזרחיות וכי גורמי האכיפה .
אכן דואגים לקיומן של חובות אלו.
"על פי ההגדרה במילון "ספיר .
3 על פי דוח הצוות לשיפור עבודת המטה ויכולות הביצוע של משרדי הממשלה (שבראשות מנכ"ל משרד ראש .
הממשלה דאז; מרץ 2013 .
| 43 | | היבטי משילות בנגב מחוז ה דרום : מחוז זה הוא הגדול ביותר מבין ששת מחוזותיה האדמיניסטרטיביים של .
מדינת ישראל, והוא כולל את כל שטחי הנגב ועמק הערבה.
שטחו הכולל 14,185 קילומטר .
צפיפות האוכלוסייה של מחוז זה היא הנמוכה ביותר מבין כל המחוזות בארץ .
נפש לקמ"ר על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס) לשנת .
2016 , אוכלוסיית המחוז היא כ -1.
כ - 909,000 מהם רשומים כיהודים (כ -73% ;) .
כ- 250,000 רשומים כמוסלמים (כ-20%); כ- 79,000 רשומים ללא סיווג דת (כ- 6.
)רשומים כנוצרים (כמחצית האחוז אוכלוסייה מרכזית בנגב היא אוכלוסיית הבדואים, שבסוף .
שנת 6201 מנתה כרבע מיליון נפש.
חלקם מתגוררים ביישובים מוכרים4 וחלקם ביישובים בלתי .
מוכרים 5 (להלן- הפזורה).
כל יישובי הבדואים המוכרים נכללים באשכול החברתי -כלכלי .
(הדירוג הסוציו-אקונומי) הנמוך ביותר.
הפזורה הבדואית : המשימה של קיבוע שבטי נוודים מורכבת ביותר ונתקלת בקשיים בכל .
בדוח מבקר המדינה ( 66 ג) בנושא "היבטים בהסדרת התיישבות .
הבדואים בנגב" צוין כי התשתיות ביישובים המוכרים עדיין לוקות בחסר.
נכון למועד הביקורת, .
מונה אוכלוסיית הפזורה כ - 70,000 עד 90,000 נפש, והיא גדלה ומתבססת מחוץ לתחומי .
היישובים המוכרים, מחוץ לתחום שיפוטו של השלטון המקומי, ובמגורים במבנים בלתי חוקיים .
כמו כן, ככל שחולפות השנים הולך ונסגר חלון ההזדמנויות להסדיר את .
התיישבותה של הפזורה, ואילו הקונפליקט בין אוכלוסייה זו לבין המדינה הולך ומעמיק .
מפת היישובים הבדואים והמועצות המקומיות בנגב .
וצבירי ההתיישבות הלא-מוסדרת .
להלן בתמונה 1 מוצגת ההתיישבות הבדואית בנגב, היישובים הגדולים, יישובי המועצות אל - .
קסום ונווה מדבר, וכן, צבירי ההתיישבות הלא -מוסדרת (הפזורה) בשנת 2020 .
יישובים שהוכרו על ידי המדינה ומנוהלים בידי מועצה מקומית או עירייה .
אזורים גיאוגרפיים שבהם התיישבה האוכלוסייה הבדואית ללא אישור מהמדינה היבטי משילות בנגב .
| 44 | תמונה1: היישובים הבדואים הגדולים בנגב, יישובי המועצות אל-קסום ונווה -מדבר, .
וצבירי ההתיישבות הלא-מוסדרת (פזורה), 2020.
המקור: הרשות לפיתוחהתיישבות הבדואים בנגב.
תמונת מצב כלכלית של האוכלוסייה הלא-יהודית .
המתגוררת באזור הנגב .
ההכנסה החודשית מיגיעה לנפש ביישובים הלא -יהודיים באזור הנגב היא בממוצע כ - 1,070 .
ש"ח לחודש – פחות משליש מההכנסה הממוצעת לנפש ב כלל ה יישוב ים באזור הנגב.
ההכנסה מתשלומי העברה (הבטחת הכנסה, דמי אבטלה, קצבאות ילדים) ביישובים הלא - .
יהודיים באזור הנגב היא כ- 1,400 ש"ח לחודש למשק בית, פי 3.
2 מהממוצע הכלל ארצי6 .
פי נתוני הביטוח הלאומי (להלן - הבט"ל), תשלומי ההעברה לאוכלוסייה הלא -יהודית באזור .
הנגב הם בהיקף של כ -544 מיליון ש"ח, שהם כ-200 ש"ח הכנסה לנפש, קרי, הגדלת .
יודגש כי הנתונים האמורים מתייחסים להכנסות מדווחות בלבד לרשויות המס מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 45 | | היבטי משילות בנגב על פי נתוני הביטוח הלאומי, התושבים הלא -יהודיים בנגב (המהווים כ - 5.
ישראל) מקבלים יותר מ-11% מסך קצבאות הבטחת ההכנסה ששולמו על ידי המוסד לביטוח .
לאומי לכלל תושבי מדינת ישראל.
שיעור האבטלה : הממוצע המדווח ביישובים הלא -יהודיים באזור הנגב בשנת 2017 היה .
לעומת זאת, הממוצע הארצי עמד על 5.
3% והממוצע במחוז הנגב ללא היישובים .
הלא -יהודיים עמד על 5.
בתרשים1 להלן נתונים על ממוצע שיעורי האבטלה ביישובים .
הלא -יהודיים וביישובים יהודיים נבחרים בנגב בשנת 2017: .
תרשים 1: ממוצע שיעורי האבטלה ביישובים הלא -יהודיים ובי ישובים יהודיים נבחרים .
על פי נתוני שירות התעסוקה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
פיתוח כלכלי -חברתי של הבדואים בנגב : בשנים האחרונות קיבלה הממשלה .
החלטות שתכליתן לפעול לפיתוח כלכלי וחברתי לשם קידום האוכלוסייה הבדואית בנגב , .
והוקצו בהן מיליארדי שקלים למטרה זו: קידום הצמיחה והפיתוח הכלכליים של האוכלוסייה .
הבדואית 7 , פעילות הממשלה לפיתוח כלכלי באוכלוסיית המיעוטים בשנים 2016 - 20208 .
מדצמבר2015 ; תוכנית לפיתוח חברתי וכלכלי לחברה הבדואית בנגב9 ; תוכנית לפיתוח כלכלי .
חברתי בקרב האוכלוסייה הבדואית בנגב לשנים 2017 - 202110 .
7 החלטת הממשלה3708 ( ", "תוכנית לקידום הצמיחה והפיתוח הכלכליים של האוכלוסייה הבדואית 11.
8 החלטת הממשלה922 , "פעילות הממשלה לפיתוח כלכלי באוכלוסיית המיעוטים בשנים2016 - 2020( " 30.
החלטה זו התייחסה לפיתוח כלכלי בכלל אוכלוסיית המיעוטים בישראל .
9 החלטת הממשלה1877 ( ", "תוכנית לפיתוח חברתי וכלכלי לחברה הבדואית בנגב 11.
10 החלטת הממשלה 2397 , "תוכנית לפיתוח כלכלי חברתי בקרב האוכלוסייה הבדואית בנגב 2017 - 2021 " .
) היבטי משילות בנגב .
| 46 | :משרדים וגופים שלטוניים אחדים אחראיים לקידומן וליישומן של החלטות ממשלה אלומשרד .
החקלאות ופיתוח הכפר, משרד החינוך, משרד האוצר (אגף התקציבים), הרשות לפיתוח .
והתיישבות הבדואים בנגב (להלן גם - רשות ההסדרה), משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, .
הוועדה לתכנון ולתקצוב והמועצה להשכלה גבוהה, המועצה הלאומית לכלכלה, משרד .
העבודה הרווחה והשירותים החברתיים, משרד הבריאות, המשרד לביטחון פנים (להלן גם - .
המשרד לבט"פ) , משרד הכלכלה והתעשייה, הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, הרשות .
להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה, שירות התעסוקה הישראלי, המשרד לפיתוח .
הפריפריה הנגב והגליל, משרד המשפטים, רשות מקרקעי ישראל, משרד הבינוי והשיכון, .
רשות המים, משרד הפנים, המשרד להגנת הסביבה, תשע הרשויות המקומיות הבדואיות ועוד.
הקמת רשות ההסדרה : ביולי 2007 החליטה ממשלת ישראל 11 להקים את הרשות .
להסדרת ההתיישבות הבדואית בנגב (ששמה שונה לאחר מכן - ראו בהמשך).
התפקידי ם האל ה: הסדרת התיישבות הבדואים בנגב, לרבות ה סדרת תביעות בעלות על .
קרקע; הסדרת מגורי קבע, כולל תשתיות ושירותים ציבוריים, הן לגבי יישובים קיימים והן לגבי .
יישובים חדשים; סיוע בהשתלבות בתעסוקה; תיאום שירותי חינוך, רווחה וקהילה.
הממשלה צוין: "אין בתפקידי הרשות כמפורט לעיל, כדי לגרוע מסמכויות משרדי הממשלה .
השונים ומסמכויות הרשויות המקומיות על פי כל דין".
ועדת גולדברג 12 : ועדה זו עסקה בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב והגישה את .
המלצותיה בדצמבר 2008 לשר הבינוי והשיכון דאז.
דוח הוועדהתיאר בין השאר את התשתית .
הפיזית החסרה או הלקויה ביישובים הלא -מוכרים בנגב.
בשנת 2016 פרסם מבקר המדינה דוח בנושא הסדרת ההתיישבות הבדואית בנגב13 .
עסק בסוגיית אי-הסדרת תביעות הבעלות של בדואים על מקרקעין בנגב.
בסיכום דוח זה צוין: .
"על ממשלת ישראל לפעול בנחישות ובהקדם כדי לקדם את הטיפול בנושא, מתוך מאמץ .
להשגת תוצאות של ממש".
דוח הביקורת שממצאיו יפורטו להלן אינו עוסק בסוגיית הסדרת תביעות הבעלות , אלא בפן .
הכלכלי-חברתי של התנהלות רשויות שלטוניות אל מול האוכלוסייה הבדואית בנגב.
בחודשים אוגוסט 2018 - יולי2020 בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, היבטים הנוגעים .
למשילות המדינה בנגב במשרדי ממשלה ובגופים שונים, ובכללם משרד החינוך, אגף החשב .
הכללי שבמשרד האוצר, צבא ההגנה לישראל (צה"ל), חברת דואר ישראל, חברת החשמל, .
חברת מקורות, חברת תשתיות נפט (תש"ן), הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס), .
המשרד לפיתוח הפריפריה הנגב והגליל, משרד החקלאות ופיתוח הכפר, הרשות לפיתוח .
11 החלטה1999 ( ", "הקמת רשות להסדרת ההתיישבות הבדואית בנגב 15.
12 )דוח הוועדה להצעת מדיניות להסדרת התיישבות הבדואים בנגב בראשות שופט בית המשפט העליון (בדימוס .
13 ,מבקר המדינהדוח שנתי 66ג (2016 ), "משרד החקלאות ופיתוח הכפר- היבטים בהסדר ת התיישבות הבדואים .
בנגב", עמ' 917 - 984 .
| 47 | | היבטי משילות בנגב והתיישבות הבדואים בנגב (רשות ההסדרה), משרד הפנים, וכן בשבעת היישובים הוותיקים .
(רהט, חורה, לקייה, תל שבע, שגב -שלום, כסייפה, ערערה בנגב), בשתי המועצות האזוריות .
אל-קסום ונווה מדבר, ברשות האוכלוסין, במשרד להגנת הסביבה, במוסד לביטוח לאומי .
(הבט"ל), ברשות המיסים בישראל (רשות המיסים), ברשות המים, בתאגידי המים "מי רהט" .
ו"נווה מדבר", במרכז למיפוי ישראל (מפ"י) ובמגן דוד אדום.
| 48 | שער ראשון- התוויית מדיניות לקידום כלכלי .
התוויית המדיניות הממשלתית היא נדבך חשוב לקידום כלכלי וחברתי של האוכלוסייה .
הבדואית בנגב ו לצמצום הפערים בתשתיות הציבוריות בין היישובים הבדואי ים ליישובים .
מהאוכלוסייה היהודי ת.
הפרק בוחן את פעילותם התקציבית של משרדי הממשלה השונים .
ליישום ת וכניות החומש שנקבעו בהחלטות ממשלה , ונועדו לקדם את איתנותן של הרשויות .
המקומיות הבדואיות בנגב ואת רווחת תושביהן בכל תחומי החיים.
בפרק ז ה יפורטו ההבדלים בין בסיסי הנתונים של רשויות שונות בדבר מקום המגורים של .
אוכלוסיית הבדואים בנגב ותתואר השפעתם על מתן שירותים חברתיים בידי גופי השלטון .
המקומי והשלטון המרכזי וממילא על תקצוב השירותים, המבוסס על גודל האוכלוסייה .
השוני ברישומים משפיע על הי קף התקציבים המועברים לרשויות בנגב ועל יכולתן של רשויות .
אלו לספק שירותים מוניציפליים לקהילה; מביא לעיוותים בחלוקת ההכנסות מארנונה שלא - .
ממגורים בין הרשויות המקומיות (ארנונה על בסיסי צבא ואזורי תעשייה), ומקשה על הלמ"ס .
לערוך סקרים בקרב תושבי הנגב.
הפרק מדגים באמצעות מקרה בוחן - הקמת היישוב תראבין .
א -ס'אנע (להלן - תראבין) - את הקשיים בהקמת יישובי קבע לפזורה הבדואית ו בהעברת .
תושבי הפזורה אל יישובי קבע אלו.
סוגיה נוספת היא השפעת מקום המגורים על האפשרות .