HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מיליארד ש"ח לגורמים הממשלתיים אין הערכה בדבר היקף התשלומים לעובדים, כגון פיצויי פרישה לעובדים שיפרשו מחח"י לאחר ביצוע השינוי המבני ומענקים ותוספות שכר לעובדים שימשיכו לעבוד לאחר ביצוע השינוי המבני, אף כי מדובר בעלויות ניכרות.
לדוגמה, עלות התוספות והמענקים שניתנו לעובדים במסגרת השינוי המבני שבוצע בנמלי הים נאמדה בלמעלה מ -1.
לעניין זה אפשר להביא בחשבון גם את אומדן היקף התשלומים לעובדים שהכינה חח"י, אשר הוצגה .
חברת ייעוץ שייעצה לרשות החברות הממשלתיות בנושא שינוי מבני במשק החשמל החברה הגישה דוח בנושא בדצמבר 2005.
38 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 59 ב( 2009 '), עמ 1110 -1111 .
משרד התשתיות הלאומיות 1111 .
לדירקטוריון החברה במסגרת תכנית לביצוע שינוי ארגוני בחברה39 .
לפי הערכה זו אם יפרשו מהחברה 2,000 -2,500 עובדים, והם יקבלו פיצויי פרישה בשיעור של 120% , יהיו עלויות הפרישה 3.
1 מיליארד ש"ח שהם כ -1.
יצוין כי אין לגורמים הממשלתיים תחשיב של עלויות התוספות והמענקים שיינתנו לעובדים שלא יפרשו מעבודתם בעקבות ביצוע השינוי המבני.
מלבד ההערכה של היועץ החיצוני אין בידי הגורמים הממשלתיים אומדן של עלויות ביצוע השינוי המבני.
בהתחשב בכך שבחח"י עבדו בשנת 2009 כ- 10,000 עובדים קבועים, היקף התשלומים לעובדים במסגרת ביצוע שינוי מבני הוא ניכר.
לדעת משרד מבקר המדינה על הגורמים הממשלתיים להכין אומדן מעודכן של עלות ביצוע השינוי המבני, שיכלול את כל רכיבי העלות הכרוכים בו, תחשיב בנושא התייעלותו של המשק בעקבות השינוי המבני ותחשיב בנושא הנזק שנגרם למשק בשל אי -ביצוע השינוי המבני.
כמו כן על הגורמים השונים לקבוע אילו יעדים מבקשת הממשלה להשיג, מהי התמורה עבור התשלומים שישולמו לצורך ביצוע השינוי המבני וכיצד היא תבדוק אם הושגו יעדים אלה לפני שתבצע את השינוי המבני.
בהחלטת ממשלה 463 מספטמבר 2006 (ראו לעיל) הוחלט, בין היתר, כי יתקיים משא ומתן עם ארגון העובדים של חח"י בנושא זכויות העובדים במסגרת השינוי המבני, וכי "לעלויות המוכרות של השינוי המבני יימצא ביטוי בתעריפי החשמל העתידיים".
לדעת משרד מבקר המדינה, על הגורמים הממשלתיים ורשות החשמל לבדוק כיצד ישפיע השינוי המבני במשק החשמל על תעריפי החשמל ומהי התקופה המיטבית לפריסת עלות התוספות לעובדים בתעריף החשמל באופן שהתייקרותו תהיה מזערית ובתום תקופה זו הוא יוזל.
התקציב למימון הביצוע של השינוי המבני למעט המקורות למימון הפיצויים והמענקים לעובדים, להקמת חברות לניהול המערכת ולהקמת חברת תחנות ייצור, לא נקבעו המקורות למימון הביצוע של השינוי המבני.
השינוי המבני חשוב לכלל המשק, ועלותו מסתכמת במיליארדי ש"ח.
עיכובים בקביעת המקורות למימון ביצועו של השינוי המבני עלולים לפגוע בביצוע השינוי.
נמצא שלגורמים הממשלתיי ם אין תחשיב של העלויות המתוכננות של השינוי המבני, אין רישום של הסכומים שהוצאו במסגרת השינוי המבני עד מועד סיום הביקורת ואין תחשיב של הנזק שנגרם למשק בשל אי-ביצוע השינוי המבני.
39 במאי 2008 ,אישר דירקטוריון חח"י באופן עקרוני מתווה פעולה לשינוי ארגוני בחברה שאינו קשור למתווה בנושא השינוי המבני במשק החשמל.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הגורמים הממשלתיים לבצע בקרה על אופן ביצועו של השינוי המבני, למשל אחר עלויותיו ואחר לוחות הזמנים לביצועו כדי לוודא שהוא מתבצע כנדרש.
עלויות שמקורן בעיצומים שנקטו עובדים חח"י ציינה בדוחות הכספיים שפרסמה בשנת 2005 "שארגון העובדים של החברה, הכריז בעבר על מספר סכסוכי עבודה ושביתות, וזאת בהתאם לחוק סכסוכי עבודה ושביתות התשי"ז - 1957 .
העילות לסכסוכי העבודה נוגעות בעיקרן להסכמי שכר וביטחונם התעסוקתי של העובדים כתוצאה מהכוונות לבצע שינויים מבניים במשק החשמל".
עוד ציינה החברה כי "הנזקים שנגרמו" לה בגין עיצומי העובדים הסתכמו בכ-180 .
מיליון ש"ח ארגון עובדי חברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - ארגון העובדים) הודיע למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2009 , באמצעות עורך דין המייצג אותו, כי העיצומים שננקטו בשנת 2005 "הובאו לפתחם של בתי דין לעבודה ואושרו על ידם", וכי הם "לא נגעו באופן ישיר לשינוי המבני" אלא התקיימו בשל אי-חתימה על הסכם שכר חדש.
עוד מסר ארגון העובדים שהוא חולק על הנתונים המספריים באשר לשיעור הנזקים שנגרמו לחח"י.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הגורמים הממשלתיים להביא בחשבון את העלויות הכספיות בשל סכסוכי העבודה שפרצו בעקבות הכוונה לבצע שינוי מבני במשק החשמל, ועליהם גם להביא בחשבון את העלויות האמורות במסגרת חישוב האומדן המתוקן של עלות ביצוע השינוי המבני ולפעול לכך שצרכני החשמל לא יישאו בהוצאות שמקורן בהפסדים האמורים.
היערכות ארגונית לביצוע השינוי המבני .
במסמך המדיניות משנת 2007 הומלץ שעד 1.
07 תוקם מינהלה לביצוע השינוי המבני, "שתפקיד ה להכין את כל הצעדים, ההסכמים, המסמכים וההחלטות" שפורטו במסמך המדיניות.
לשם ביצוע השינוי האמור נדרשים אינטגרציה של ידע טכני, תכנון לוחות זמנים, שימוש במשאבים וטיפול בנושאי מימון.
במועד סיום הביקורת טרם הוקמה מינהלה כאמור.
לגופים רבים, ובהם משרדי האוצר והתשתיות, רשות החברות, רשות החשמל וחח"י, יש עניין בביצוע השינוי המבני במשק החשמל.
אמנם הגורמים הממשלתיים מינו צוותים לטיפול בנושאים שונים הכרוכים בשינוי, כגון פיצול פעילות הייצור בחח"י בין כמה חברות ייצור, אך לא נקבע איזה גוף יטפל בביצוע השינוי המבני משרד התשתיות הלאומיות 1113 .
בהיבט הני הולי ויבצע בקרה בנושא.
גוף זה אמור להיות אחראי, בין היתר, להכנת תכניות עבודה מפורטות לצוותים המקצועיים, לקביעת אבני דרך ליישומן, לתיאום בין הגופים השונים המשתתפים בביצוע השינוי המבני ולפיקוח על ביצועו.
משרד האוצר ורשות החברות הודיעו למשרד מבקר המדינה שרשו ת החברות תקצבה את פעילות המינהלה בנושא השינוי המבני בתקנים ובתקציב.
עם זאת לא נעשתה פעולה לביצוע התקציב בפועל מאחר שהמשא ומתן בנושא השינוי המבני הגיע לידי מבוי סתום.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הגורמים הממשלתיים למנות גוף, כגון המינהלה שכבר הומלץ להקימה במסמך המדיניות מ - 2007 , ולהגדיר את יחסי הכפיפות - ובכלל זה הכפיפות בענייני הדיווח והבקרה - בין כל הגופים המשתתפים בביצוע השינוי המבני במשק החשמל.
מדובר בשינוי גדול ומורכב שמחייב טיפול שיטתי, לרבות שיתוף פעולה ותיאום בין גורמים רבים, כדי להוציא את הרפורמה מן הכוח אל הפועל.
ניהול סיכונים בתהליך ביצוע השינוי המבני .
שינוי מבני במשק החשמל הוא אחד התהליכים הכלכליים החשובים, רחבי ההיקף והמורכבים שיש לבצע במדינה.
ראוי לוודא שהשינוי יאפשר להשיג את המטרות שהוגדרו בחוק החשמל, תוך הבטחת אמינות, זמינות, איכות, ויעילות של משק החשמל, ותוך יצירת תנאים שיאפשרו תחרות ומזעור עלויות.
אחד המרכיבים של ניהול פרויקט הוא ניהול הסיכונים הכרוכים בו: ניתוח הבעיות, זיהוי השלבים הקריטיים בתהליך, והערכה של הסתברויות לכשלים בתהליך, של נזקים ושל עלויות; היערכות למניעת הסיכונים; הכנת תכנית לטיפול בבעיות שעלולות להתעורר במסגרת ביצוע הפרויקט; מציאת פתרונות חלופיים; ביצוע בדיקה שוטפת כדי לוודא שאין כשלים בתהליך.
השינוי המבני במשק החשמל הוא פרויקט עתיר סיכונים במהותו.
להלן יפורטו כמה תחומים שהשינוי המבני עלול לגרום לנזקים בהם: 1 .
בתחום הטכנולוגי- השינוי המבני עלול לגרום למחסור באמצעי ייצור זמינים ובעקבות כך לפגוע באמינות של אספקת החשמל; 2 .
בתחום המסחרי-שיווקי - במועד סיום הביקורת עדיין לא התבצע בישראל מסחר בחשמל, ולפיכך אין למשק במדינה ניסיון בנושא; 3 .
בתחום הכלכלי והפיננסי- ייתכן שלחברות הייצור לא יהיה תמריץ לפתח אמצעים לייצור חשמל שיאפשרו ל ספק את הביקוש, והדבר עלול לגרום לעלייה במחירי החשמל.
משרד האוצר ורשות החברות הודיעו למשרד מבקר המדינה כי אחד העקרונות העיקריים שהנחו את הממשלה ביצירת מודל השינוי המבני הוא שאין לבצע מהלכים בלתי הפיכים, "אלא על פני זמן", על מנת לאפשר תיקון של ליקויים במודל, תוך הפקת לקחים ממודלים של רפורמות דומות במשקי חשמל שהונהגו במדינות אחרות.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על משרד התשתיות, משרד האוצר ורשות החברות להכין סקר סיכונים מקיף בנושא השינוי המבני וכן להכין תכנית לניהול סיכונים שתעסוק, בין היתר, בסיכונים שצוינו לעיל , ומטרתה תהיה לאתר מראש סיכונים שעלולים להתעורר במסגרת יישום השינוי המבני, לאמוד את חומרתם ולהכין תכנית לטיפול בהם.
הדבר נועד למזער נזקים כלכליים ותפעוליים ולוודא שמטרות השינוי יושגו בהתאם לאינטרסים של כלל ציבור הצרכנים ומשק המדינה.
מנכ"ל משרד התשתיות הודיע למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2009 כי יבצע בדיקות משלימות בתחומים שונים כגון ניתוח סיכונים, בדיקת עלויות והפקת לקחים, וכי כל סוגיה תיבחן לגופו של עניין בהתייעצות עם משרד האוצר ועם גורמים ממשלתיים רלוונטיים אחרים "במטרה לתקן ולשפר את הטעון תיקון ושיפור".
משר ד התשתיות הוסיף כי לאחר שיבוצעו בדיקות משלימות, "המשרד יגבש את עמדתו הכוללת ביחס להמשך יישום הרפורמה במשק החשמל".
הוצאת השינוי המבני במשק החשמל מן הכוח אל הפועל חשובה למשק בישראל כדי לפתח תחרות בתחום זה במטרה לייעל אותו, לגוון את מקורות האנרגיה, ל הגדיל את כושר הייצור וכדי שמשק החשמל לא יתבסס רק על חח"י כיצרנית העיקרית במשק.
שינוי כזה הוא תהליך מורכב, והוא כרוך בסיכונים.
הביקורת על ביצוע השינוי המבני במשק החשמל העלתה כי משרד התשתיות, משרד האוצר ורשות החברות הממשלתיות לא הצליחו עד כה ליישם את רוב החלטות הממשלה בנוגע לשינוי המבני במשק החשמל.
ראוי שמשרד התשתיות הלאומיות, משרד האוצר, רשות החברות הממשלתיות ורשות החשמל ינתחו את הסיבות לחוסר ההצלחה לבצע את השינוי המבני במשק החשמל.
מטרת הניתוח האמור היא הפקת לקחים וגיבוש תכנית שינוי מבני מתוקנת ולוח זמנים לביצועה, שתאפשר ליישם את הרפורמה, ולהפחית במידת האפשר את עלות ביצועו של השינוי ואת הפסדיהם של המשק והצרכנים בגינו.
במסגרת הניתוח האמור יש להגדיר את יעדי השינוי המבני, ובאמצעות מדדים כמותיים יש לקבוע איזו תמורה תקבל המדינה מהשינוי המבני במשק החשמל בכלל ובחח"י בפרט.
משרד החקלאותופיתוח הכפר (להלן גם - המשרד) אמון על הסדרת הגידול, הייצור והשיווק של פירות וירקות בישראל ובכלל זה גידול של זיתים למאכל וזיתים לשמן.
על הזיתים למאכל מפקחת מטעם משרד החקלאות מועצת הצמחים 18 , .
ולצורך הפיקוח על ענף שמן הזית הוקמה מועצת הזיתים מועצת הזיתים (להלן גם - המועצה) היא תאגיד בעל כשירות משפטית עצמאית שהוקם בצו מועצת הפירות (ייצור ושיווק) (הקמת מועצת הזיתים), התשל"ג - 1973 .
חוק מועצת הצמחים (ייצור ושיווק), התשל"ג - 1973 (להלן- חוק מועצת הצמחים), חל על מועצת הזיתים בשינויים המחויבים.
השר הממונה על מועצת הזיתי ם הוא שר החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - שר החקלאות).
לשר החקלאות סמכויות רבות ובכללן מינוי חברי המועצה, מינוי יושב .
______________ ____ .
18 לפי חוק מועצת הצמחים (ייצור ושיווק), התשל"ג- 1973.
הראש שלה, בשיתוף שר התעשייה המסחר והתעסוקה (להלן - שר התמ"ת), ואישור תקציבה, בשיתוף שר האוצר.
היקף השטח הנטוע זיתים לשמן זית בישראל מוערך ב - 210,000 דונם, כ - 165,000 מהם בתנאי "בעל" (ללא השקיה).
חלק ממטעי הזיתים נמצאים בבעלות פרטית, חלק בבעלות המדינה וחלק בבעלות קק"ל.
ממוצע היבול השנתי בישראל הוא כ - 7,000 טון שמן זית, ואילו הצריכה נאמדת בכ- 14,000 טון שמן זית בשנה.
תפוקת הייצור המקומי נאמדת בכ -200 מיליון ש"ח19 .
בשנים האחרונות צריכת שמן הזית אף נמצאת בעלייה מתמדת.
משמעות הדבר היא שכ-50% מצריכת שמן הזית בישראל מבוססת על יבוא מחו"ל.
הגידול בצריכה מוסבר בין השאר בעלייה במודעות לסגולותיו הבריאותיות והתזונתיות של שמן הזית.
תפקידי מועצת הזיתים כפי שמוגדר בחוק מועצת הצמחים הם בין היתר לפתח את הענף, לרבות שיפור שיטת הגידול, לתמוך במגדלים ולעשות כל פעולה שיש בה כדי לתרום לביסוסו של הענף.
תחומי הפעילות של המועצה הם בעיקר עידוד ייצור שמן זית איכותי 20 , הרחבת המטעים שבתנאי השקיה, עידוד המחקר המדעי, פיתוח בתי בד 21 וטיפוח בתי הבד הקיימים, ושיווק ופרסום להגדלת הצריכה.
נוסף על כך המועצה מסייעת למגדלים בביטוח מטעי הזיתים שבחזקתם באמצעות הקרן לביטוח נזקי טבע בחקלאות (להלן - חברת קנט או קנט) ופועלת נגד זיוף שמן זית.
המועצה היא תאגיד שאינו נושא רווחים והיא נחשבת גוף נתמך, כהגדרתו בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 (להלן- חוק יסודות התקציב).
התקציב השנתי של המועצה בשנים 2008- 2006 היה כ-2 מיליון ש"ח22.
במועצת הזיתים פועלים שני גופים עיקריים: פורום מועצת הזיתים (להלן - המליאה או המועצה) והוועד הפועל (להלן - ההנהלה), שכפוף להחלטות המועצה וממונה על ידיה.
בתקופה שנבדקה שלושת בעלי התפקידים המרכזיים במועצה (להלן - ההנהלה המצומצמת) היו: יו"ר המועצה, מר אילן אשל, שכיהן עד נובמבר 2008 ; מנכ"ל המועצה, מר אמין חסן ז"ל (להלן - המנכ"ל), אשר נפטר בסוף שנת 2008 ; וסמנכ"ל המועצה, מר ג די הורביץ (להלן - הסמנכ"ל).
מנהל החשבונות של המועצה היה מר כמיל חדאד (להלן - מנהל החשבונות), ואחראי האחזקה היה מר אברהים ג'ובראן (להלן - אחראי האחזקה).
מנובמבר 2008 ועד מועד סיום הביקורת, כיהנה מועצה זמנית שמונתה מכוח תקנות מועצת הצמחים (ייצור ושיווק) (מועצת הזיתים), התשס"ח - 2008 , ומתוקף מינוי של שר התמ"ת ושר החקלאות.
יו"ר המועצה הזמנית היה נציג שר החקלאות, מר יצחק (איצ'ה) לידור, ועם חבריה נמנו נציג שר התמ"ת, נציג נוסף של משרד החקלאות, וכן ארבעה מגדלי זיתים לשמן מטעם ארגוני מגדלי הזיתים.
במחירים סיטונאיים 20 "שמן זית "כתית" או "כתית מעולה- ראו הסבר מפורט בהמשך.
מתקן לסחיטת שמן מזיתים 22 מקורות ההכנסה של המועצה היו בין היתר מגביית היטלים, תשלום עבור תוויות איכות, תגמולי ביטוח והשתתפות משרד החקלאות.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 883 .
בחודשים יוני-ספטמבר 2009 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בתפקוד מועצת הזיתים ובכלל זה התקנות, ההנחיות והנהלים במועצת הזיתים והאופן שבו היא ממלאת את התפקידים שהוגדרו לה בחוק מועצת הצמחים.
הבדיקה נעשתה במועצת הזיתים, במשרד החקלאות ובקנט והתמקדה בשנים 2006 -2008 .
בדיקות השלמה נעשו ב פרקליטות מחוז הצפון, באגף השכר והסכמי עבודה שבמשרד האוצר וברשות לפיתוח הגליל.
במהלך סיכום הביקורת העביר משרד מבקר המדינה ליועץ המשפטי לממשלה מידע ומסמכים בנוגע לנושאים המעוררים חשש לפגיעה בטוהר המידות.
תשלום פיצויים בגין "אסון טבע" 1.
קנט פועלת משנת 1967 כחברת ביטוח ממשלתית עסקית, ובעלת השליטה בה היא המדינה.
מאוגוסט 2007 היה סמנכ"ל המועצה חבר בדירקטוריון קנט כנציג ענף הפירות במועצת הצמחים.
קנט מבטחת כ - 18,000 לקוחות ברוב ענפי החקלאות.
חברת קנט מבטחת את הלקוחות בשני מסלולים עיקריים: ביטוח כנגד נזקי טבע - ביטוח מפני פגעי מזג האוויר ואיתני הטבע, וביטוח כנגד אסון טבע - ביטוח ליבולים ולעצים מפני תופעת אקלים חריגה או נזקי מחלות ומזיקים.
ביטוח כנגד אסון טבע מופעל גם בענף זיתי השמן.
המדינה משתתפת בתשלום הפרמיות של מגדל זיתי שמן שמעוניין לרכוש ביטוח בחברת קנט, בשיעור משתנה.
ברכישת ביטוח נגד אסון טבע המדינה משתתפת ב-%80 מסכום הפרמיה23 .
עץ הזית נותן את פירותיו באופן "סירוגי", כלומר בשנה אחת מצמיח העץ כמות גדולה של זיתים ובשנה שאחריה כמות קטנה, זאת בשל שילוב מאפיינים גנטיים של העץ עם גורמים סביבתיים.
בשל כך חייבה קנט את המגדלים לבטח את מטעיהם לשנתיים רצופות.
באמצעות פעולות כגון גיזום העץ, דישון והשקיה ניתן לצמצם את "הסירוגיות".
בגידול זיתים בשיטת ה"בעל" (ללא השקיה) הוצאות הגידול קטנות מאוד, בעיקר לעומת הוצאות הגידול בשיטת ה"שלחין" (גידול באמצעות השקיה), ותופעת ה"סירוגיות" משמעותית מאוד.
הפיצוי של קנט עבור פחיתת יבול חושב כך: המבוטח זכאי לפיצוי בשל נזק שנגרם ליבול רק אם שיעור הנזק עולה על 40% מהיבול המבוטח (להלן- תנאי הסף), במקרה כזה תשלם לו חברת הביטוח את הפיצוי עד-60% ,בלבד מהיבול שבוטח והמגדל יספוג אפוא את הנזק ל-%40 )מהיבול שבוטח (השתתפות עצמית24.
הביקורת העלתה כי רק 25% ממטעי הזיתים בארץ מבוטחים בקנט, וכי רק כ - 20% מהם הם מטעי "שלחין ", דהיינו מרבית המטעים המבוטחים בקנט הם .
23 על פי צו פיצוי נפגעי אסון טבע (סוגי נכסים שהחוק לא יחול עליהם), התש"ס- 2000.
24 הנתונים נלקחו מחוזה ביטוח זיתי שמן - הגדרות, המבוסס על צו פיצוי נפגעי אסון טבע, התש"ס- 2000.
זאת ועוד, 80% מהפיצוי הכספי ששילמה חברת קנט יועדו למגדלי זיתים בשיטת ה"בעל" 25.
התוצאה הביטוחית והכלכלית היא שכדאי למגדלי הזיתים, בייחוד למגדלים בשיטת ה"בעל", לבטח את מטעיהם בקנט, שכן הם משלמים רק 20% מפרמיית הביטוח ואת יתרת הפרמיה משלמת המדינה, וההסתברות שהם יעמדו בתנאי הסף לקבלת הפיצוי מקנט אחת לשנתיים גבוהה מאוד.
הביקורת העלתה כי סך כל הפרמיה ששילמו המגדלים בענף שמן הזית בשנים 2001 -2009 הייתה כ -6.
5 מיליון ש"ח, וכי השתתפות המדינה הייתה כ -23.
מנגד, הפיצוי הכספי שקיבלו כל המגדלים מקנט בגין אסון טבע באותן שנים היה כ -33.
7 מיליון ש"ח, דהיינו סכום הפיצוי היה גבוה בכ -27 מיליון ש"ח מתשלום המגדלים עבור הביטוח, כמפורט בטבלה שלהלן: .
* כאמור, הביטוח היה דו-שנתי.
מהנתונים עולות המסקנות האלה: (א) מבחינת המגדלים : ברכישת ביטוח למטעי זיתים בקנט הם קיבלו אחת לשנתיים פיצוי כספי ששיעורו גבוה במידה ניכרת מסכום הפרמיה שהם שילמו.
(ב) מבחינת המדינה : הכספים שהיא העבירה לקנט באמצעות ההשתתפות בפרמיית הביטוח הפכו לתמיכה כלכלית במגדלי זיתים לשמן.
(ג) מבחינת חברת קנט : הפרמיה ששילמו המגדלים והתוספת מהמדינה כיסו את עלות הפיצוי למגדלי הזיתים.
25 בשנים 2003 -2008 .
, על פי נתוני חברת קנט משרד החקלאות ופיתוח הכפר 885 .
התוצאה הייתה שכספי המדינה הפכו בעשור האחרון למעין הכנסה בטוחה עבור מגדלי הזיתים, בעיקר בשיטת ה"בעל".
אגף התקציבים במשרד האוצר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 כי בעבר פנו חקלאים לממשלות ישראל בדרישה לתמוך בהם בגין נזקים שנגרמו לענף עקב אירוע י אקלים חריגים.
כדי שגם החקלאים ישתתפו בסיכוני הענף וכדי למנוע תמיכות מיוחדות לעניין זה ללא בסיס כלכלי, החליטה הממשלה לעודד את העוסקים בחקלאות לבטח את נזקיהם ובכך להבטיח מנגנון של ניהול סיכונים בענף.
הממשלה אף החליטה לתמוך בחקלאים באמצעות השתתפות בעלות הפרמיות לביטוח.
עוד ציין אגף התקציבים כי שיעור ההשתתפות העצמית הגבוה בביטוח רחוק מלכסות את הנזקים בענף.
מנכ"ל קנט מסר בתשובה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 כי הביטוח למגדלי זיתים לשמן נעשה לאחר ניתוח מאפייני הענף בעשור הקודם, שבו תכונת הסירוגיות של עצי הזית לא הייתה תופעה כה מובהקת כפי שהיא בעשור הנוכחי.
עוד ציין מנכ"ל קנט כי הפיצוי שניתן למגדלים היה נמוך משמעותית מסך הוצאות הייצור.
משרד מבקר המדינה מעיר כי התוצאה הייתה שבעשור האחרון הפך ביטוח ענף הזיתים, בזכות מאפייניו הייחודיים, למעין הכנסה בטוחה עבור מגדלי זיתים לשמן בתנאי "בעל".
במקרים מסוימים הכנסה זו פיצתה על חלק מהוצאות הייצור, ובמקרים אחרים היא הייתה גבוהה משמעותית מהוצאות הייצור (ראו את הפרק "ביטוח מטעים באמצעות אנשי קש ובשם מועצת הזיתים" שלהלן).
זאת ועוד, התמיכה ניתנה בעיקר למגדלי זיתים לשמן במטעים שאינם מושקים, שבהם ההשקעה והסיכון למגדל נמוכים לעומת השטחים המושקים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המדינה לבחון מחדש את תמיכתה במגדלי זיתים לשמן באמצעות השתתפות בפרמיית הביטוח בקנט, תוך שימת דגש על המאפיינים הייחודיים של הענף בעשור האחרון, ולעדכן את החישובים האקטואריים בהתאם.
ביטוח מטעים באמצעות אנשי קש ובשם מועצת הזיתים .
הסכם הביטוח בין חברת קנט לבין המועצה (בעלת הפוליסה) קבע כי המועצה תעביר את תשלומי הפרמיה של כל המגדלים באופן מרוכז ל חברת קנט.
קנט הודיעה לכל מבוטח על סכום הפיצוי שהגיע לו והעבירה למועצה את הפיצוי עבורו, והמועצה העבירה את הפיצוי למגדל, כך שלא היה קשר כספי בין קנט למגדלים.
המועצה גבתה תמורת פעילותה דמי טיפול בסך 3% מכל פיצוי; סכום הכנסות המועצה מדמי טיפול בשנים 2006 -2008 .
היה כחצי מיליון ש"ח 886 דוח שנתי60ב .
עוד קובע הסכם הביטוח בין חברת קנט למועצת הזיתים כי מטעיהם של המבוטחים חייבים להימצא בבעלותם או בהחזקתם כדין וכי על המגדלים לשלם עבורם היטלי מועצה כחוק26.
הביקורת העלתה כי בשנים 2005 -2006 ביטחה הנהלת המועצה (המנכ"ל והסמנכ"ל) מטעי זי תים בעיקר ביערות קק"ל, בשטחי מרעה ובגנים לאומיים, למשל, בפארק הכרמל, בפארק קנדה, בעירון, בימא, בשפרעם, בגלבוע ועוד.
הביטוח נעשה על שמם של ארבעה אזרחים שלא היו מגדלי זיתים ולא הייתה להם כל זיקה למטעים אלה (להלן - אנשי קש).
המועצה דרשה מקנט פיצוי בגין אסון ט בע (חוסר יבול בשטחים האמורים).
לפי נוהלי קנט, תשלום הפיצוי נעשה לאחר שמעריך החברה סייר בשטח עם המגדל ואמד את הנזק ליבול.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי אחראי האחזקה של מועצת הזיתים הוא שליווה את המעריך וקיבל את הערכת הנזק בכל השטחים שבוטחו על שמם של אנשי הקש.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 מסר אחראי האחזקה שהוא ליווה את המעריך מקנט על פי הנחיית הממונים עליו במועצה - המנכ"ל והסמנכ"ל.
כאמור, אחד מתנאי הביטוח הוא שהמטעים יהיו בבעלות המבוטח או בהחזקתו כדין.
קנט ביקשה לקבל פרטי גושים וחלקות של השטחים המבוטחים, אולם בדרך כלל לא דרשה אישור בדבר הבעלות על הקרקע.
במקרים האמורים, בעקבות ספקות שעלו, דרשה קנט להציג אישור על הזיקה של אותם אנשי קש לקרקע.
בחודשים מרס ואוגוסט 2006 כתב לקנט סמנכ"ל המועצה כי הוצגו לפניו כל הסכמי החכירה.
בהסתמך על מכתבו של הסמנכ"ל, העבירה בשנת 2006 חברת קנט כ- 350,000 .
ש"ח לזכות אנשי הקש באמצעות המועצה בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי בניגוד להצהרת הסמנכ"ל, שטחים אלו לא הוחכרו לאנשי הקש בשנים 2005 -2006 , ועל כן תמוהה הצהרתו כי ראה את הסכמי החכירה של אותם שטחים.
זאת ועוד, בבירור שעשה משר ד מבקר המדינה עם ארבעת אנשי הקש עלה כי הם אינם מגדלי זיתים ולפיכך לא ביטחו מטעי זיתים בקנט, וכי הם לא ידעו שמועצת הזיתים ביטחה מטעים על שמם.
יוצא אפוא כי בעקבות הטעיה מכוונת של הסמנכ"ל העבירה חברת קנט תשלומים לאנשי קש באמצעות המועצה, דבר המעלה חשש לפגיעה בטוהר המידות של הסמנכ"ל.
משרד מבקר המדינה בדק גם את סדרי התשלום והעלה אף בהם פגמים מהותיים: מנהל החשבונות של המועצה ניהל כרטיס חובות וזכויות עבור כל אדם .
26 ההיטלים שמגדלים היו חייבים לשלם למועצה על פי כללי מועצת הזיתים (ייצור ושיווק) (היטלים), התש"ם- 1980.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 887 .
או גוף שיש לו נגיעה כספית עם המועצה ובכלל זה המגדלים ועובדי המועצה (להלן - כרטיס חו"ז).
לאחר העברת תגמולי הביטוח למועצה אמור היה מנהל החשבונות להכין המחאה ממוחשבת לזכותו של המגדל, שהיה מגיע למשרדי המועצה ומאשר בחתימתו את קבלתה.
למגדלים שלא יכלו להגיע למשרדים היה מנהל החשבונות שולח את ההמחאה עם הכיתוב הברור - "לא סחיר".
מן הראוי כי תשלום המחאות בגוף ציבורי ייעשה בצורה סדורה ובאופן קבוע, וכי ההמחאות תהיינה ממוספרות ומודפסות ויירשמו לטובת המוטב בלבד.
בבדיקת כרטיסי החו"ז של אנשי הקש עלה כי קנט העבירה לזכותם פיצויים.
נמצא כי מנהל החשבונות העביר כ - 24,000 ש"ח מהפיצויים לשנים 2005 -2006 מכרטיסי חו"ז של אנשי הקש לח שבונו של אחראי האחזקה, ו - 50,000 ש"ח לחשבונו של סמנכ"ל המועצה.
עוד נמצא כי ליתר כספי הפיצויים עבור אנשי הקש הכין מנהל החשבונות המחאות לפקודתם, אולם ההמחאות נכתבו בכתב יד והיו סחירות.
נמצא כי עובדי המועצה לא מסרו המחאות אלה לידי אנשי הקש.
זאת ועוד, נמצא כי כל ההמחאות נפדו; חלקן על ידי גורמים לא ידועים, וחלקן, שסכומן הכולל כ- 48,500 .
ש"ח, נפדו במזומן על ידי אחראי האחזקה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 מסרה חברת קנט כי היא לא ידעה שמועצת הזיתים ביטחה מטעים על שמם של אזרחים ללא ידיעתם, וכי אם יתברר שכך היו הדברים, היא תפעל להשיב את הכספים ששילמה למועצה ביתר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 הסביר מנהל החשבונות של המועצה כי הוא ביצע את העברות הכספים מחשבונותיהם של אנשי הקש לחשבונותיהם של הסמנכ"ל ואחראי האחזקה לאחר שקיבל הוראה בעל פה מהמנכ"ל ובידיעתם המלאה של הסמנכ"ל ואחראי האחזקה.
עוד הוא טען כי חלק מההמחאות שנזקפו לזכות אנשי הקש נמסרו למנכ"ל, על פי בקשתו.
מנהל החשבונות לא המציא אסמכתאות לטענותיו אלו.
מדבריו של מנהל החשבונות עולה כי הוא נתן ידו לפעילות חריגה הגובלת בפגיעה בטוהר המידות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 מסר אחראי האחזקה כי ביוני 2006 הוא העביר הלוואה בסך 150,000 ש"ח למועצה, וכי הכספים שהועברו מחשבונות אנשי הקש לחשבונו שימשו, בין היתר, לסגירת חוב המועצה כלפיו.
אחראי האחזקה אף מסר בפברואר 2010 כי בעקבות דוח משרד מבקר המדינה הוא החזיר למועצה את הסכום שהועבר לחשבונו במועצה ( 24,000 .
)ש"ח בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי בשנת 2006 קיבלה המועצה הלוואה בסך 140,000 ש"ח מאחראי האחזקה שלה.
אחראי האחזקה לווה סכום זה מהבנק והפקידו בחשבון המועצה.
אולם ההחזר בוצע באמצעות הוראת קבע מחשבון המועצה לבנק על פי תכנית הסילוקין של הבנק.
לא נמצא כי המועצה הסדירה את עניין ההלוואה במסמך כתוב בינה לבין אחראי האחזקה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה ראוי שגוף ציבורי יקבל הלוואה מאחד מעובדיו.
נוסף על כך לא ניתן לקשור את נושא ההלוואה להעברות הכספים לחשבונו של אחראי האחזקה.
בתשובה נוספת מדצמבר 2009 מסר אחראי האחזקה שהוא פדה את ההמחאות שנרשמו לפקודת אחד מאנשי הקש והעביר את הכסף למנכ"ל המועצה, על פי הנחייתו.
יצוין כי לא נמצא אישוש לדבריו ולא ניתן לבדוק אותם עקב פטירתו של המנכ"ל.
לדעת משרד מבקר המדינה, פעולותיו של אחראי האחזקה, בעיקר משיכת המחאות אנשי הקש במזומן וקבלת הכספים לחשבונו, מעלות חשש לפגיעה בטוהר המידות.
באשר לסמנכ"ל, בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 הוא מסר כי המכתב שבו הודיע לקנט שראה את כל הסכמי החכירה של האזרחים, נכתב לפי בקשתו של המנכ"ל, וכי הוא הניח שהמנכ"ל בדק את הנושא ומצא אותו תקין.
עוד ציין הסמנכ"ל כי הכסף שהועבר לחשבונו במועצה היה במסגרת התחשבנות כספית פרטית בינו לבין המנכ"ל, וכי הוא לא ידע מה מקורו.
אולם הסמנכ"ל לא המציא אסמכתה לטענתו, והטענה אינה מתיישבת עם תשובתו של מנהל החשבונות ולפיה ההנחיה להעברת הכסף לחשבונו של הסמנכ"ל ניתנה בנוכחותו ובידיעתו המליאה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לא ניתן לקבל את גרסתו האמורה לעיל של הסמנכ"ל שהרי הוא שכתב את המכתב לקנט ובו אישר כי ראה את הסכמי החכירה.
זאת ועוד, הסמנכ"ל השתתף בדיונים בקנט שבהם הועלו הספקות בנוגע לזיקתם של האזרחים לשטחים המבוטחים, ועל כן היה עליו לבצע בדיקה יסודית ולא להצהיר על מה שלא בחן בעצמו; יתרה מזו, הסמנכ"ל קיבל חלק מהכספים לחשבונו במועצה וחתם על ההמחאות לפקודתם של אנשי הקש.
גם מפעולות אלה עולה חשש לפגיעה בטוהר המידות.
זאת ועוד, נמצא שבשנים 2007-2008 ביטחה מועצת הזיתים (המנכ"ל והסמנכ"ל, שכאמור שימש דירקטור בחברת קנט באותה תקופה) על שמה את המטעים שלפני כן היו מבוטחים על שמם של אנשי הקש.
בסך הכול ביטחה המועצה בשנים אלו 1,810 דונם.
עבור מטעים אלה העבירה קנט למועצת הזיתים בשנת 2008 פיצוי בגין אסון טבע בסך 340,000 ש"ח שהמועצה לא הייתה זכאית לקבלו.
במינהל מקרקעי ישראל ובקק"ל לא נמצאו אסמכתאות המעידות שהשטחים הללו הוחכרו למועצת הזיתים.
ביוני 2009 , במהלך הביקורת, הודיעה המועצה לקנט על ביטול הביטוח עבור המטעים האמורים לעיל ולא נתנה שום הסבר לפעולה זו.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 889 .
מהאמור לעיל עולה כי מועצת הזיתים ניצלה את ההכנסה הבטוחה שבביטוח מטעי הזיתים על מנת לקבל כספים ביתר מחברת קנט עבור שטחים שאין לה זיקה אליהם.
הממצאים האמורים לעיל מעלים חשש שמדובר בדפוס פעולה שנקטה המועצה.
על כן, לדעת משרד מבקר המדינה, על חברת קנט לעשות בדיקה מקיפה של השטחים שבוטחו על ידי המועצה בעבר ולדרוש אסמכתאות על זיקתם לקרקע של מגדלי הזיתים שקיבלו פיצויים מקנט באמצעות המועצה.
כמו כן יש להסדיר מנגנון בקרה על שטחי הזיתים שיבוטחו בעתיד.
הביקורת אף העלתה כי סמנכ"ל המועצה ואחראי האחזקה שלה הונו באופן שיטתי את קנט תוך קבלת כספים שלא כדין לחשבונם.
זאת ועוד, הסמנכ"ל הונה חברה שבה הוא שימש דירקטור.
על המועצה וחברת קנט לפעול ללא דיחוי להשבת הכספים שהועברו שלא כדין.
נושא זה הועבר ליועץ המשפטי לממשלה לבחינת החשש לפגיעה בטוהר המידות ולביצוע מעשים פליליים.
באשר לטענות כלפי המנכ"ל ז"ל, לא נמצאו אסמכתאות המעידות על מידת מעורבותו בנושא ולא ניתן לאמת טענות שהועלו בדבר פעולותיו בנוגע להעברת הכספים.
חריגות נוספות של הסמנכ"ל .
כאמור, בשנים 1994 -2008 ,כללה הנהלת מועצת הזיתים את יו"ר המועצה המנכ"ל והסמנכ"ל.
הניהול השוטף של המועצה התבצע על ידי המנכ"ל והסמנכ"ל.
לאחר פטירתו של המנכ"ל בשלהי שנת 2008 .
לא מונה מנכ"ל חדש למועצה בתשובותיהם למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 מסרו מנהל החשבונות ואחראי האחזקה כי לאורך כל תקופת עבודתם במועצה הם קיבלו הנחיות לפעילותם בכל התחומים הן מהמנכ"ל ז"ל והן מהסמנכ"ל.