HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל חברת הפארק בחומרה על שבתשובתו האמורה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 הוא הציג תמונת מצב ולפיה פעולות חברת הפארק בתחום התכנון והבנייה היו תקינות לכאורה, אף שבאותה עת הוא כאמור כבר אישר לקק"ל לשפץ את מבנה 5 ולהשתמש בו ובמבנה נוסף באופן שאינו תואם את הוראות התב"ע, בלא שקיבל את אישור רשויות התכנון לשימוש זה.
כמו כן יש לראות בחומרה את העובדה שגם לאחר התרעותיו של משרד מבקר המדינה בנושא א פשר מנכ"ל חברת הפארק לקק"ל להמשיך להשתמש במבנה 5 ובמבנה נוסף בפארק, בלא שקיבל כנדרש את אישור רשויות התכנון והבנייה לשימוש זה.
פעולותיו אלה של מנכ"ל חברת הפארק והתעלמותו מהתרעות משרד מבקר המדינה מעלות תהיות קשות לגבי התנהלותו.
יצוין כי בדצמבר 2013 כתב משרד הפנים למשרד מבקר המדינה בתגובה על טיוטת דוח הביקורת הקודם על חברת הפארק כי "נקיטת פעולות שלא בהתאם להוראות החוק משבשת את עבודת הרישוי ומחייבת השקעת משאבי פיקוח ואכיפה, דבר שאינו ראוי ביחסים בין גופים ציבוריים, ויש בו משום בזבוז מיותר של משאבים ציבוריים".
חשיפה לס יכונים: בשנים 2014 ו-2015 הגישה חברת הפארק לוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה במחוז תל אביב תכניות מפורטות הכוללות שינויים בשטחים נרחבים של הפארק, ובכלל זה בהתייחס לשטחו של מתחם הכניסה הכולל את מבני המשרדים בפארק, לייעוד המבנים שבפארק ולשימוש בהם, לרבות מבחינת היקף השטח המותר לשימוש.
התכניות המעודכנות אושרו רק ביולי 2015 וביולי2016 , לאחר שכבר נחתם ההסכם בין חברת הפארק לקק"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל חברת הפארק כי אישר לקק"ל להשתמש במבנים לפני שרשויות התכנון אישרו את השינויים בתכניות ולפני שקיבל חוות דעת משפ טית בנוגע לשאלה אם השינויים המבוקשים יאפשרו להנהלת קק"ל להשתמש במבנים.
עקב כך נחשפו הן חברת הפארק והן קק"ל לסיכון שההסכם ביניהן, שנחתם בסמוך לאוגוסט 2014 , לא יהיה תקף אם שינוי התכניות לא יאושר או לא יאפשר את השימוש הקיים23 .
נוסף על כך, במתן האישור לקק"ל לשפץ ולאכלס את מבנה 5 בנסיבות האמורות, חשף מנכ"ל חברת הפארק את החברה לסיכון שהשימוש לא יאושר ועקב כך יינקטו נגדה הליכים משפטיים.
ממסמכי חברת הפארק עולה כי היא הסתמכה על השקעות קק"ל בה מכוח ההתקשרות בין הצדדים כמקור הכנסה ניכר לצורך תזרים המזומנים .
23 אשר לחוות הדעת שקיבלו קק"ל וחברת הפארק בינואר 2016 בעניין חוקיות הפעלתם של משרדי הנהלת קק"ל במבנים בפארק לנוכח התכניות המעודכנות, ראו להלן.
שלה, וכי ביטול ההסכם עלול היה לגרום לכך שחברת הפארק תיקלע לקשיים כלכליים ועקב כך לא תוכל לעמוד בהתחייבויות כספיות לצדדים שלישיים.
לנוכח סיכון כלכלי זה ניתן משנה תוקף לטענה שלפני מתן אישורו של מנכ"ל חברת הפארק לקק"ל לשפץ את המבנים בפארק ולהשתמש בהם ולפני חתימת ההסכם עמה היה עליו להסדיר על פי דין את כל ענייני התכנון והבנייה הנוגעים לשימוש של קק"ל במבנים.
מאחר שמנכ"ל חברת הפארק לא עשה כן, הוא לא נהג כמצופה ממנהל בתפקידו.
אי-מסירת מידע: כאמור, כבר במהלך המשא ומתן עם קק"ל ידע מנכ"ל חברת הפארק כי השימוש של קק"ל במבנה 5 לא תאם את הוראות התב"ע שהייתה בתוקף באותה עת, בין היתר מבחינת שטח המבנים המותר לשימוש, וכי הוא לא פנה לקבל ייעוץ משפטי בעניין מגבלות נוספות בתב"ע ואף לא קיבל את אישור רשויות התכנון לחריגה מהן.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל חברת הפארק כי מדובר במידע מהותי שהיה עליו למסור לקק"ל במהלך המשא המתן.
מנכ"ל קק"ל מסר למשרד מבקר המדינה ביולי2017 כי רק בשלהי שנת 2015 , כשמשרד מבקר המדינה הפנה את תשומת לבו לנושא, הוא הבין שהשימוש של קק"ל במבנים בפארק בעייתי מבחינת חוקי התכנון והבנייה.
לדברי מנכ"ל קק"ל, לפני כן הוא לא בדק אם קק"ל משתמשת במבנים בפארק בהתאם לחוקי התכנון והבנייה, ולא ידע ולא חשב שיש בעיה עם שימוש קק"ל במבנים מבחינת חוקים אלה.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2017 הוסיף וטען מנכ"ל קק"ל כי בהסכם עם חברת הפארק היא הצהירה "כי אין כל מניעה מבחינתה ו/או מבחינת כל דין להתקשר בהסכם זה", וכי "השימוש שעשתה קק"ל במבנה היה גלוי לעיני כל ואף אחד מהפארק לא פנה במישרין ו/או בעקיפין בטענה כלפי קק"ל".
כאמור, הנהלת קק"ל החלה להשתמש במבנה 5 , לשם ניהול ענייניה השוטפים של קק"ל, כמה חודשים לפני שקק"ל וחברת הפארק הגיעו לידי הסכמות בנוגע לפרטי שיתוף הפעו לה ביניהן וחתמו על הסכם בעניין.
הדבר לא עלה בקנה אחד עם אחד הנספחים להסכם בין קק"ל לחברת הפארק, שגובש לפי הנחיית מנכ"ל קק"ל ומנכ"ל חברת הפארק ונשא את חתימתם.
בנספח זה, שעסק במיזם של משתלה פתוחה שקק"ל תקים בפארק, נּוסח הסעיף לגבי מבנה 5 כדלהלן: "החברה תקצהכ-250 מ"ר של מבנים לשימוש קק"ל לטובת ניהול, ליווי, הדרכה ופיקוח של המיזם".
קרן קיימת לישראל | 1793 .
עולה אפוא כי בנוסח הסעיף בהסכם בעניין השימוש במבנה5 לא בא לידי ביטוי השימוש שעשתה קק"ל במבנה זה בפועל עוד לפני שנחתם ההסכם וגם לאחר מכן.
פער זה היה צריך לשמש עבור מנכ"ל קק"ל לכל הפחות "תמרור אזהרה", שיסב את תשומת לבו לצורך לבדוק אם יש מניעה כלשהי הנוגעת לאופן השימוש של הנהלת קק"ל במבנה 5 .
לפני החתימה על ההסכם 6.
הועלה כי מנכ"ל קק"ל גיבש את טיוטת ההסכם עם חברת הפארק ללא שיתוף לשכת הייעוץ המשפטי של קק"ל.
במקום זאת הוא הסתייע בניסוח ההסכם במנהלת אגף ההתקשרויות של קק"ל שנבחרה לתפקיד זה במכרז בדצמבר 2013 (להלן- מנהלת אגף ההתקשרויות).
יצוין כי לפני כן שימשה מנהלת אגף התקשרויות כעורכת דין במשרד שסיפק שירותים משפטיים לחברת הפארק, לרבות לעניין ההסכם.
מנהלת אגף ההתקשרויות מסרה למשרד מבקר המדינה ביוני 2017 כי לפני ניסוח טיוטת ההסכם היא לא בדקה את נושא התב"ע ולא חשבה שצריך לבדקו.
לדבריה, היא ניסחה את כל הוראות ההסכם, לרבות הסעיף הנוגע למבנה 5 , לפי בקשת מנכ"ל קק"ל וקיבלה את אישורו לנוסח.
עוד מסרה כי היא ידעה שהנהלת קק"ל משתמשת במבנה 5 לשם ניהול ענייניה השוטפים של קק"ל, וזאת שלא בהתאם למטרת השימוש במבנה שנקבעה בהסכם.
מנהלת אגף ההתקשרויות לא ידעה להסביר מדוע ההסכם, שהיא כאמור השתתפה בניסוחו, לא עלה בקנה אחד עם הנעשה בפועל, והיא לא זכרה אם התריעה על כך לפני מנכ"ל קק"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר למנהלת אגף התקשרויות כי בהיותה המלווה המשפטית של ההסכם, וכמי שעסקה בניסוחו, ונוכח אי - ההלימה בין השימוש שעשתה קק"ל בפועל במבנה 5 - שהחל כמה חודשים לפני חתימת ההסכם ונמשך לאחר מכן - לבין השימוש שתואר בהסכם, היה עליה לוודא כי קק"ל משתמשת במשרדים בהתאם לכלל הוראות הדין, ובפרט לחוקי התכנון והבנייה.
כמו כן היה עליה להסב את תשומת לבה של הנהלת קק"ל לכך שהמשרדים אינם משמשים למטרות שהוגדרו בהסכם בין קק"ל לבין חברת הפארק.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2017 מסרה מנהלת אגף התקשרויות, בין היתר, כי להבנתה "ישיבתו של הדרג הבכיר בקק"ל במשרדי הפארק הייתה בהחלט חלק חשוב ברציונל לעיבוי שיתוף הפעולה בין קק"ל לפארק לאורך שנים כפי שעלה מכוונת הצדדים בעת המו"מ על ההסכם ונספחיו"; עוד מסרה מנהלת אגף התקשרויות כי היא מקבלת את הערת משרד מבקר המדינה לעניין הצורך בבדיקת הוראות חוקי התכנון והבניה.
לדבריה, נושא זה לא נבדק על ידה מאחר ובשל היכרותה הקודמת את הפארק היא ידעה כי בעבר שימש מבנה 5 במשך שנים רבות להפעלת משרדים של חברה אחרת.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2017 מסר מנכ"ל קק"ל כי בעקבות הממצאים שהועלו לגבי המבנים בפארק ששימשו את קק"ל במהלך כהונתו כמנכ"ל קק"ל, הוא הורה לקק"ל לבדוק אם השימוש בכל אתריה הפרוסים ברחבי הארץ עולים בקנה אחד עם חוקי התכנון והבנייה.
לדברי המנכ"ל, הבדיקה העלתה שהשימוש ב -32 מבנים שמשמשים את קק"ל לפעילותה השוטפת אינו עולה בקנה אחד עם דרישות חוקי התכנון והבנייה.
עוד מסר מנכ"ל קק"ל כי לנוכח ממצאי בדיקה זו הוא הקצה תקציבים וכוח אדם לטיפול בליקויים שהועלו, וכן העביר את המידע לגבי מצבם של המבנים ליו"ר קק"ל החדש ולחברי ועדת ההנהלה24 , והם החליטו להמשיך לפעול באתרים בד בבד עם טיפול מואץ בהסדרת השימוש בהם כנדרש.
משרד מבקר המדינה מעיר לקק"ל כי עליה לוודא שהיא משתמשת במבנים שברשותה בכל רחבי הארץ באופן המותר על פי הדין והתואם את דיני התכנון והבנייה, ובמידת הצורך עליה להסדיר את השימוש בהם.
משרד מבקר המדינה שב ומתריע לפני חברת הפארק כי מחובתה בכלל וכחברה ממשלתית בפרט להקפיד שפעולות הנעשות באישורה בתחום הפארק יעלו בקנה אחד עם חוקי התכנון והבנייה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2018 מסרה קק"ל כי בשנת 2016 היא החלה בביצוע עבודה מקיפה למיפוי מצבם של כל המבנים שברשותה או בניהולה על מנת לוודא כי הם עומדים בדרישות דיני התכנון והבנייה, וכי התקשרה עם ספקים חיצוניים לשם הסדרה תכנונית של כל המבנים הטעונים הסדרה.
חברת הפארק מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2018 כי לאחר שאושרה תכנית חדשה לשטח הפארק בשנת 2016 , היא ביקשה וקיבלה חוות דעת משפטיות העוסקות בהיבטים שונים הנוגעים לשימוש שעושה קק"ל במבנים.
החברה הוסיפה כי לנוכח חוות דעת אלה "אין עוד כל קושי, גם אם היה כזה בעבר, ואין עוד כל מניעה להמשך השימוש של קק"ל במבנים גם לצורך משרדי ההנהלה".
ההסכם בין קק"ל לחברת הפארק .
הסכמים, בכתב או בעל פה, נועדו לתת ביטוי להסכמות שגיבשו הצדדים להסכם, על פי רוב לאחר משא ומתן ביניהם.
מטרת ההסכם הכתוב היא, בין .
24 כאמור, בנובמבר2015 חלו חילופי אישים בהנהלת קק"ל, ובין היתר יו"ר קק"ל והיו"ר העמית סיימו את תפקידם בקק"ל, ואחרים התמנו במקומם לתפקיד.
ועדת ההנהלה היא ועדה בראשות יו"ר קק"ל החדש שחבריה הם היו"ר העמית החדש וסגניהם.
קרן קיימת לישראל | 1795 .
שסוכמו ביניהם ויושמו .
היתר, להגדיר במפורש את חובותיהם וזכויותיהם של הצדדים, כדי שהם יוכלו להסתמך על כל מה שנכתב בו.
אם מדובר בתאגיד, האורגנים של התאגיד הם שמנהלים בשמו את המשא ומתן, ומאחר שההסכמות שיגובשו יחייבו את התאגיד, חשוב שכולן יבואו לידי ביטוי בהסכם הכתוב.
בסמוך לאוגוסט 2014 נחתם הסכם בין קק"ל לחברת הפארק הכולל הסכם מסגרת לשיתוף פעולה (להלן - הסכם המסגרת) ושני נספחים - נספח א', שהוגדר בכותרתו "נחל כופר"; ונספח ב', שהוגדר בכותרתו "משתלה" (להלן ייקראו יחד הסכם המסגרת ושני הנספחים - ההסכם הרשמי או ההסכם).
בהסכם המסגרת הצהירו קק"ל וחברת הפארק על רצונן לבצע ולנהל מיזמים משותפים וקבעו מנגנון ועקרונות למימוש שיתוף הפעולה ביניהן.
בין היתר נקבע בהסכם המסגרת כי המיזמים ואופן שיתוף הפעולה לגבי כל מיזם ינוסחו ויוגדרו בנספחים נפרדים שיתווספו להסכם מפעם לפעם.
עוד נקבע בהסכם האמור כי במסגרת המיזמים המשותפים תבחן חברת הפארק את האפשרות לתת לקק"ל, במידת הצורך, הרשאה להשתמש במקרקעין חקלאיים ובמבנים בפארק באופן שיוגדר בנספחים.
בהסכם הובהר כי לקק"ל לא יהיו כל זכויות על המקרקעין או המבנים האמורים, כי היא תשתמש בהם במעמד של בר רשות בלבד, וכי בתום תקופת ההתקשרות היא תפנה את כל המיטלטלין מהמבנים ותחזירם לשימושה הבלעדי של חברת הפארק, אלא אם כן יוסכם אחרת בין הצדדים בכתב.
קק"ל הצהירה והתחייבה בהסכם המסגרת כי היא הקצתה במסגרת התקציב שלה לשנת 2014 סך של3.
4 מיליון ש"ח לפחות למימון פרויקטים לפיתוח מתחמי פנאי ונופש בשטחי הפארק שבהם עוסקים נספחי ההסכם25 .
בנספחים אלה נקבע כי תקופת ההתקשרות הכוללת לשיתוף הפעולה האמור היא עשר שנים (מפברואר 2014 עד פברואר2024.
) ,משרד מבקר המדינה העלה כי מנכ"ל קק"ל ומנכ"ל חברת הפארק שהובילו את ניהול המשא ומתן בשם הגופים שבהם כיהנו, לא נתנו בהסכם הרשמי ביטוי לכל ההסכמות שסוכמו ביניהם ויושמו הלכה למעשה.
בכך נוצרו שתי מערכות הסכמים מקבילות - האחת רשמית, שלא הוצגה לגורמי המקצוע בקק"ל שנדרשו לבצע פעולות בפארק, והשנייה ביניהם.
עוד נמצא כי חלק מההתחייבויות בהסכם הרשמי לא הוגדרו בבירור.
הקמה ותפעול של משתלה בפארק .
נספח ב' להסכם הרשמי עוסק בביצוע מיזם משותף של גידול ונטיעה של כ-100,000 שתילי עצים ושיחים בפארק (להלן- שתילים) שתספק קק"ל מפעם לפעם לפארק בתיאום עם חברת הפארק לשם מילוי צורכי החברה.
לפי הוראות נספח זה, הליך גידולם של השתילים יתבצע בשני אופנים: (א) השתילים יגודלו .
25 בנספח א' של ההסכם נקבע כי קק"ל תמסור לחברת הפארק את הסך של 3.
4 מיליון ש"ח להקמת פרויקט נחל כופר.
במשתלה פתוחה שתקים קק"ל בפארק, ועם סיום גידולם תעתיק אותם קק"ל למקומות קבע ברחבי הפארק שאותם תקבע חברת הפארק.
קק"ל היא שתכשיר את המשתלה הפתוחה, וכן תקים ותבנה את כל השטחים, המבנים והתשתיות הנלוות למשתלה זו, בהתאם ללוח זמנים שתאשר חברת הפארק.
שני הצדדים יקבעו אם לאשר את מפרט המשתלה הפתוחה, על מתקניה, ברמה התואמת את מתקני הפארק; (ב) ייצור וגידול באזורים שונים ממוקדים בפארק כפי שייקבע מפעם לפעם בין הצדדים.
הביקורת העלתה כי אחד הנושאים המשמעותיים שבהם עסקו מנכ"ל חברת הפארק ומנכ"ל קק"ל במהלך המשא ומתן היה הקמה ותפעול של משתלה בפארק.
בתחילת המשא ומתן דובר על מתווה של משתלה הכוללת את כל שלבי הגידול החל בשלב הזרע, אך מסוף שנת 2013 חלופה זו ירדה מהפרק ודובר על מתווה הכולל רק חלק משלבי הגידול.
מתווה זה כונה במסמכים שהוחלפו בין חברת הפארק וקק"ל ובטיוטות ההסכם - משתלה פתוחה.
המתווה עבר כמה שינויים, ובסמוך לחתימת ההסכם סיכמו ביניהם מנכ"ל קק"ל ומנכ"ל חברת הפארק מתווה של גידול עצים השונה מזה המתואר בנספח ב' להסכם (להלן - המתווה החלופי).
במתווה החלופי נקבע כי קק"ל וחברת הפארק ישתלו 100,000 שתילים במקומות קבע בפארק או בשטחים שחברת הפארק תקצה לגידולם באופן זמני, אך שלא במסגרת משתלה הכוללת מבנים ותשתיות כמתואר בנספח ב'.
באוגוסט ובספטמבר 2014 , לאחר חתימת ההסכם הרשמי, פעלו מנכ"ל קק"ל ומנכ"ל חברת הפארק ליישום המתווה החלופי, וקק"ל הכשירה והקימה תשתית השקיה לנטיעה ולגידול של שתילים, בעלות של כ-900,000 ש"ח, בצדי אחת משדרות האופניים בפארק במקום שחברת הפארק הורתה לה.
קק"ל סיפקה מהמשתלות שלה כ-2,700 שתילי עצי אלון בעלות של כ-250,000 ש"ח ושתלה אותם בשדרה.
כמו כן, קק"ל מימנה רכישה ממשתלות פרטיות של כ -540 שתילים בוגרים מסוגים שהיא אינה מגדלת במשתלותיה בסכום של כ-600,000 .
ש"ח, וחברת הפארק שתלה שתילים אלה במקומות קבע בפארק מהאמור עולה כי מנכ"ל קק"ל ומנכ"ל חברת הפארק לא נתנו בהסכם הרשמי ביט וי למתווה החלופי המצומצם שסיכמו ביניהם.
עקב כך ההשקעה שבה מחויבת קק"ל בהתאם לתמונת המצב המוצגת בהסכם הרשמי - הכרוכה בהקמת משתלה פתוחה הכוללת מבנים ותשתיות לשם גידול כ-100,000 שתילים במשך עשר שנים ומחייבת תפעול של עובדי קק"ל - גדולה בהרבה מההשקעה שעליה סיכמו למעשה מנכ"ל קק"ל ומנכ"ל חברת הפארק.
בתצלום 3 מוצגת שדרת שתילי האלונים ששתלה קק"ל בצדי אחד משבילי האופניים בפארק במסגרת המתווה החלופי בשנת 2014 , ובתצלום4 מוצג מצב השדרה בשנת 2017: קרן קיימת לישראל | 1797 .
תצלום3 : שדרת שתילי האלון שקק"ל שתלה בפארק בשנת 2014 .
תצלום 4 : מצב השדרה בשנת 2017 .
תחזוקת נטיעות בפארק .
בסעיף 9 בנספח ב' של ההסכם הרשמי נקבע כי "הגידול, התחזוקה והפעלת ה'משתלה הפתוחה' תתבצע על ידי קק"ל למשך כל תקופת ההתקשרות".
בבדיקות השלמה שעשה משרד מבקר המדינה באוגוסט 2017 בחברת הפארק נמצא במקרה כי באוגוסט 2014 , כשבועיים לאחר חתימת ההסכם הרשמי, כתב מנכ"ל חברת הפארק מסמך הממוען למנכ"ל קק"ל בלבד, ללא מכותבים 1798 |דוח שנתי 68ג .
(להלן - המסמך הלא פורמלי).
בכותרת המסמך האמור נכתב "פנייה לאישור תקציב תחזוקה לטובת מיזם משותף פארק אריאל שרון - קק"ל", ובגוף המסמך הובא הסבר של מנכ"ל חברת הפארק למנכ"ל קק"ל כי "בהמשך למיזם המשותף בין חברת פארק אריאל שרון וקק"ל לעניין נטיעת עשרות אלפי עצים בשטח הפארק (חלופה למשתלה שעמדה על הפרק), הפארק נדרש לתקציב עבור תחזוקה שוטפת מעבר לזו המבוצעת ע"י קק"ל .
מדובר בעלות של עד כ-200 אלף ש"ח בשנה בהתאם לצורך" (ההדגשות לא במקור).
מנכ"ל קק"ל כתב "התקבל" על גבי המסמך וחתם עליו.
אי-בהירות בהתחייבות בהסכם: בספטמבר 2017 הציג משרד מבקר המדינה את המסמך הלא פורמלי למנכ"ל קק"ל ולמנכ"ל חברת הפארק וביקש לקבל את הסבריהם בעניינו.
מנכ"ל קק"ל טען לפני משרד מבקר המדינה כי כוונתו הייתה שבמסגרת שיתוף הפעולה בין קק"ל לחברת הפארק תיטע קק"ל את כל 100,000 השתילים והעצים ברחבי הפארק ותתחזק אותם ב משך כל תקופת ההתקשרות, ולא תסתפק בהפעלה ובתחזוקה של משתלה פתוחה, וזאת במסגרת חזונו שקק"ל תהיה מזוהה עם הפארק ותהפוך לחלק בלתי נפרד ממנו.
לטענת מנכ"ל קק"ל, כוונה זו קיבלה ביטוי בסעיף 9 בנספח ב' של ההסכם הרשמי, והמסמך הלא פורמלי אינו בבחינת התחייבות חדשה אלא רק מאשר את האמור בסעיף זה.
לדברי מנכ"ל קק"ל, מנכ"ל חברת הפארק ביקש במסמך הלא פורמלי לקבל אישור לאמור בהסכם הרשמי מאחר שחשש כי קק"ל לא תעמוד בהתחייבויותיה שבהסכם ועל כן ביקש מפעם לפעם לגבותן במסמכים נוספים.
יצוין כי מנכ"ל קק"ל לא ידע להסביר מהי כוונת המילים "חלופה למשתלה שעמדה על הפרק".
גם מנכ"ל חברת הפארק טען לפני משרד מבקר המדינה כי המסמך הלא פורמלי אינו מוסיף התחייבות חדשה לאמור בהסכם הרשמי, אולם הסבריו בהמשך העידו אחרת ומכל מקום הם היו שונים מאלה של מנכ"ל קק"ל: לדברי מנכ"ל חברת הפארק, בהסכם הרשמי התחייבה קק"ל לתחזק את המשתלה הפתוחה.
לטענתו, שדרת האלונים שקק"ל נטעה בצדי אחד משבילי האופניים שבפארק בסמוך לאחר חתימת ההסכם הרשמי היא המשתלה הפתוחה, ולכן קק"ל הייתה אמורה לתחזק אותה.
אולם לדברי מנכ"ל חברת הפארק, קק"ל לא עמדה בהתחייבות זו וטענה שאין ביכולתה להעסיק עובד שלה בתחזוקה של אותה משתלה.
בנסיבות אלה, במסמך הלא פורמלי התבקש אישור מנכ"ל קק"ל לכך שקק"ל תשלם לחברת הפארק עבור תחזוקה של המשתלה שאותה יבצע עובד שחברת הפארק תשכור את שירותיו, וזאת במקום עובדי קק"ל שהיו אמורים לבצע תחזוקה זו לפי ההסכם.
יצוין כי גם מנכ"ל חברת הפארק לא ידע להסביר למה התכוון במילים "חלופה למשתלה שעמדה על הפרק".
קרן קיימת לישראל | 1799 .
מהאמור עולה אפוא כי בהסכם הרשמי יש חוסרבהירות לגבי היקף ההתחייבות של קק"ל לתחזוקת נטיעות בפארק, וכי מנכ"ל קק"ל ומנכ"ל חברת הפארק שגיבשו את ההסכם מפרשים באופן שונה את ההתחייבויות בנושא זה - מנכ"ל קק"ל נותן להסכם הרשמי פרשנות מרחיבה ולפיה קק"ל מחויבת לכאורה לתחזק את כל 100,000 השתילים והעצים שיינטעו בפארק במשך כל תקופת ההתקשרות, ואילו מנכ"ל חברת הפארק טוען כי קק"ל התחייבה לתחזק רק את המשתלה הפתוחה שקק"ל תקים בפארק.
:קבלת החלטות ללא התייעצות וללא דיווח בקק"ל כאמור, לטענת מנכ"ל קק"ל כוונתו הייתה שבמסגרת שיתוף הפעולה בין קק"ל לחברת הפארק קק"ל תתחזק את כל 100,000 ,השתילים והעצים שיישתלו ברחבי הפארק וזאת למשך כל תקופת ההתקשרות - 10 שנים26 - ולא תסתפק בהפעלה ובתחזוקה של משתלה פתוחה; מנכ"ל קק"ל מפרש את ההסכם הרשמי ככולל התחייבות לתחזוקה כאמור .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2017 הוסיף וטען מנכ"ל קק"ל כי "חזון שיתוף הפעולהוהזהות שתיגזר ממנו בין קק"ל והפארק, נובע מהטיפול והתחזוקה השוטפים של כל הנטיעות, רק ואך רק ע"י עובדי קק"ל ו/או באמצעותה" (ההדגשות במקור).
הביקורת העלתה כי מנכ"ל קק"ל החליט שראוי כי קק"ל תקבל עליה התחייבות משמעותית זו כלפי חברת הפארק לתחזק נטיעות של 100,000 שתילים לכל הפחות למשך10 שנים, בלא שהיו ברשותו כל הנתונים הנדרשים לקבלת החלטה כזאת ובלי שהוא נועץ מבעוד מועד בגורמי המקצוע בקק"ל, בין היתר בנוגע ליכולת של קק"ל לבצע התחייבות מסוג זה בעצמה, בנוגע לחלופות לביצועה ובנוגע לעלות הכרוכה במילוי ההתחייבות.
מנכ"ל קק"ל גם לא קיבל כנדרש ממוסדות קק"ל אישור תקציבי למילוי ההתחייבות האמורה.
:מימון תחזוקת הנטיעות בפארק על ידי קק"ל חלף ביצועה מנכ"ל קק"ל טען, כאמור, כי מבחינתו הסכם שיתוף הפעולה בין הגופים מבוסס על החזון ולפיו קק"ל תהיה שותפה פעילה בניהול הפארק ובפיתוחו, וכפועל יוצא מכך קק"ל תתחזק את כל הנטיעות בפארק.
26 בשנת2015 נחתם נספח נוסף (נספח ג') המאריך את תקופת ההתקשרות ל-15 .
שנה 1800 |דוח שנתי 68ג .
נמצא כי בפועל קק"ל לא ביצעה כל תחזוקת נטיעות בפארק אלא רק הקצתה כספים לחברת הפארק למימון תחזוקה שביצע עובד של חברת הפארק.
עבור התחזוקה שבוצעה מאוגוסט 2014 עד יוני 2016 שילמה קק"ל לחברת הפארק כ-280,000 ש"ח, אף שלפי ההסכם הרשמי קק"ל לא הייתה מחויבת לשלם.
בכך הפכה קק"ל למעשה לצינור להעברת כספים לפארק, בדומה לתפקיד שמילאה במסגרת פרויקט נחל כופר (ראו להלן).
הסדר זה אינו מתיישב עם החזון ולפיו קק"ל תהיה שותפה פעילה בפיתוח הפארק.
להלן הפרטים: באוגוסט ובספטמבר 2014 ,נטעה קק"ל באמצעות מרחב מרכז של מפ"ק בצדי אחד משבילי האופניים בפארק, שדרת שתילי עצים שסופקו ממשתלות קק"ל, ובד בבד נטעה חברת הפארק במקומות אחרים בפארק שתילי עצים שנרכשו במימו ן קק"ל ממשתלות פרטיות.
החלה חברת הפארק לתחזק את הנטיעות בינואר 2015 דרש מנכ"ל קק"ל בפגישה שקיים עם מנהל מרחב מרכז במפ"ק כי המרחב יתחזק את הנטיעות שבוצעו בפארק.
מנהל המרחב הבהיר למנכ"ל קק"ל באותה פגישה כי המרחב יתקשה לבצע את האמור משום שהוא אי נו נוהג לתחזק פרויקטים.
באותה פגישה ביקש מנהל המרחב ממנכ"ל קק"ל לקבל "את כל ההתחייבויות לפארק" על מנת שהמרחב יוכל להיערך למימושן.
בסמוך לפברואר 2015 הגישה חברת הפארק לקק"ל חשבוניות על סך כ-72,000 ש"ח עבור עבודות תחזוקה של נטיעות בפארק בחודשים אוגוסט- דצמבר 2014 .
מרחב מרכז, שהתבקש לאשר את החשבוניות, לא ידע במה דברים אמורים ולכן לא אישר אותן לתשלום.
באפריל 2015 ,הגישה חברת הפארק לקק"ל, באמצעות מנכ"ל קק"ל חשבוניות נוספות לתשלום בסכום כולל של כ-20,000 ש"ח עבור עבודות תחזוקה של נטיעות בפארק בחודשים ינואר-פברואר 2015 .
הועלה כי למרות תזכורת ששלח מנהל המרחב למנכ"ל קק"ל באפריל 2015 בעניין אי-קבלת התחייבויות קק"ל לחברת הפארק בכל הנוגע לתחזוקת נטיעות בפארק, לא מסר מנכ"ל קק"ל למרחב העתק של ההסכם הרשמי.
נמצא כי במקום זאת דרש מנכ"ל קק"ל מהמרחב לאשר את עלות עבודות התחזוקה שביצעה חברת הפארק החל מאוגוסט 2014 .
מנהל האזור במרחב מרכז שבתחום אחריותו נמצא הפארק נדרש לאשר עבודות תחזוקה רק לאחר שבוצעו, ובלי שהתאפשר לו לפקח באופן שוטף על ביצוען, ועל כן הוא אישר את החשבוניות של התשלום עבור עבודות התחזוקה על בסיס דיווח שנתן לו מנהל האתר של חברת הפארק.
קרן קיימת לישראל | 1801 .
תחזוקת הנטיעות לפני .
פָּתַח פֶּתַח ליצירת .
בפגישה שקיים עם משרד מבקר המדינה בפברואר 2018 טען מנכ"ל קק"ל כי עד שנת 2015 הוא חשב שמרחב מרכז של קק"ל מבצע את תחזוקת הנטיעות בפארק, וכי רק בתחילת שנת 2015 נודע לו כי מרחב מרכז אינו מבצע את התחזוקה אלא חברת הפארק, וכי המרחב אינו מסכים לבצע את התחזוקה בטענה שהוא אינו יכול ואינו צריך לבצעה.
לטענת מנכ"ל קק"ל, בנסיבות אלה לא הייתה לו ברירה אלא לאשר כי קק"ל תממן את התחזוקה באופן זמני, בכפוף לבדיקות קפדניות של קק"ל בנוגע לתחזוקה שבוצעה בשטח, וזאת עד שתימצא דרך לביצוע התחזוקה באמצעות קק"ל.
יצוין כי במסמכים שנמצאו בביקורת לא נמצא כל תימוכין לטענותיו האמורות של מנכ"ל קק"ל, וכי הוא לא המציא למשרד מבקר המדינה מסמכים התומכים בגרסתו.
בכך שמנכ"ל קק"ל לא שיתף כאמור את גורמי המקצוע במרחב מרכז בהליכי קבלת ההחלטות לגבי תחזוקת הנטיעות לפני חתימת ההסכם, ואף נמנע מלהציג להם בדיעבד את המסמכים המעידים על התחייבויות קק"ל בנושא, הוא פָּתַח פֶּתַח ליצירת התחייבות, שקק"ל לא עמדה בה בסופו של דבר, ופגע ביכולתם של גורמי המקצוע בקק"ל לבצע בקרה ראויה על עבודות שביצעה חברת הפארק כחלופה למימוש ההתחייבות.
פעולות אלו מעידות על נתיב טיפול בלתי סדור שאינו מתיישב עם סדרי מינהל תקין.
:המסמך הלא פורמלי כאמור, לטענת מנכ"ל קק"ל, המסמך הלא פורמלי אינו כולל התחייבות חדשה של קק"ל כלפי חברת הפארק אלא רק מאשר את האמור בהסכם הרשמי לגבי תחזוקת נטיעות.
בהתאם לסדרי מינהל תקין, ראוי היה כי המסמך הלא פורמלי שקיבל מנכ"ל קק"ל במסגרת תפקידו, העוסק בהסכם שקק"ל צד בו וכולל בין השאר היבטים כספיים ותפעוליים של הסכם זה, יועבר לבעלי התפקידים בקק"ל הנדרשים ליישם את ההסכם.
הועלה כי מנכ"ל קק"ל לא העביר את המסמך האמור לחטיבת הכספים של קק"ל ולגורמי המקצוע במפ"ק שנדרשו לפעול לפיו.
יתרה מזו, המנכ"ל אף לא העביר את המסמך למנהל חטיבת הכספים, שאותו החתים המנכ"ל על ההסכם הרשמי כשבועיים בלבד לפני קבלת המסמך הלא פורמלי; וכשנה לאחר מכן הוא אף ביקש ממנו לחתום על נספח נוסף (נספח ג'), שיש בו סעיפים הנוגעים לנושאים שהועלו במסמך הלא פורמלי.
נמצא כי רק במרץ 2017 , כשלוש שנים לאחר שמנכ"ל קק"ל קיבל את המסמך הלא פורמלי ממנכ"ל חברת הפארק, נודע לקק"ל על דבר קיומו של המסמך.
באותו מועד התקיימו פגישות בין קק"ל לחברת הפארק כדי להבהיר מהן התחייבויות קק"ל כלפי חברת הפארק, וחברת הפארק דרשה, בין היתר בהתבסס על המסמך האמור, כי קק"ל תשלם לה עבור תחזוקת שדרת שתילי האלונים שהחברה טוענת כאמור כי היא בבחינת המשתלה הפתוחה.
כאמור, במסמך הלא פורמלי ביקש מנכ"ל חברת הפארק ממנכ"ל קק"ל לאשר שקק"ל תקצה תקציב למימון תחזוקת הנטיעות בפארק, וזאת שלא בהתאם להסכם ולפיו קק"ל תבצע את התחזוקה.
מדובר בבקשה לביצוע שינוי משמעותי לגבי אופי שיתוף הפעולה בין הגופים ביחס לזה המוצג בהסכם, באופן שאינו תואם את החזון של שותפות פעילה של קק"ל בפיתוח הפארק שלטענת מנכ"ל קק"ל עמד בבסיס שיתוף הפעולה.
בתגובתו של מנכ"ל קק"ל למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2017 הוא הסביר כי ציון המילה "התקבל" על גבי המסמך הלא פורמלי מעידה רק על כך שהמסמך נמסר לו, ואין בה כדי להעיד שהוא אישר את תוכן המסמך או ליצור התחייבות של קק"ל לתוכנו.
יצוין כי בפועל חברת הפארק ראתה במסמך הלא פורמלי התחייבות של קק"ל למימון התחזוקה, ואף נקטה בפעולות ליישומו.
שימוש קק"ל במבנים בפארק .
]חברת הפארק[ כאמור, הסכם המסגרת קובע כי "במסגרת המיזמים תבחן אפשרות מתן לקק"ל להשתמש במידת הצורך במקרקעין חקלאיים בתחומי פארק אריאל שרון ובמבנים בהתאם למפורט בכל נספח".
נספח א' לא עסק כלל באופן השימוש של קק"ל במבנים.
בנספח המשתלה (נספח ב') נקבע כי חברת הפארק תקצה מבנה בפארק בשטח של כ-250 מ"ר (מבנה5 ) וכן מבנה נוסף בשטח של כ-150 מ"ר (חלק ממבנה3 ,) "לשימוש קק"ל לטובת ניהול, ליווי הדרכה ופיקוח של המיזם", כמפורט בנספח זה.
נמצא כי בהסכם לא ניתן ביטוי לכך שכבר בשנת2013 , לפני שחברת הפארק וקק"ל חתמו על ההסכם, ביצעה קק"ל שיפוץ נרחב במבנה 5 בעלות של כ-1.
2 מיליון ש"ח, ולכך שכבר בינואר 2014 , כחצי שנה לפני חתימת ההסכם, היא החלה להשתמש במבנה.
קרן קיימת לישראל | 1803 .
שלא בהתאם למה שנקבע בנספח ב', בשום שלב קק"ל לא השתמשה במבנה 5 לשם ניהול משתלה, ליווי של עבודות להקמתה ולהפעלתה, הדרכה או פיקוח בנושא.
כאמור, הועלה כי כבר במסגרת השיפוץ בשנת 2013 הוסב מבנה5 לשמש כמשרדים עבור היו"רים, סגני היו"ר ומנכ"ל קק"ל בלבד, ובינואר 2014 - כחצי שנה לפני מועד החתימה על ההסכם - הם כבר השתמשו במבנה כמשרדי הנהלת קק"ל בלבד, וזאת באישור מנכ"ל חברת הפארק.
בעת חתימת ההסכם, בשל שטחו המצומצם של מבנה 5 לא היה אפשר להקצות בו משרדים לעובדי קק"ל נוסף על המשרדים הקיימים של הנהלת קק"ל.
זאת ועוד, כאמור, בסמוך למועד חתימת ההסכם הרשמי סיכמו ביניהם מנכ"ל קק"ל ומנכ"ל חברת הפארק כאמור כי קק"ל לא תקים משתלה בפארק בהתאם למתווה המתואר בנספח ב'.
לפי המתווה החלופי המצומצם שסוכם לגידול שתילים בפארק לא נזקקה קק"ל למבנה לשם ניהול משתלה, ליווי של עבודות להקמתה ולהפעלתה, הדרכה בעניינה או פיקוח עליה.
כמו כן, כאמור, מיד לאחר חתימת ההסכם הרשמי, החלה חברת הפארק לתחזק בעצמה את הנטיעות בפארק ולאחר מכן ביקשה כי קק"ל רק תממן זאת, ובוודאי שלצורך כך לא נזקקה קק"ל למבנה.
כאמור, בתב"ע החלה על המקרקעין שבהם שכנו מבנים 3 ו-5 בפארק נקבע כי השימוש במבנים יוגבל באופן שהם ישמשו רק לניהול ולביצוע של עבודות להקמת תשתיות ציבוריות ולפיתוחן, וזאת בכל הקרקעות הסמוכות לביצוע העבודות.
בינואר 2014 הגישה חברת הפארק לוועדה המחוזית לתכנון ובנייה בתל אביב בקשה לאישור תכנית מפורטת חדשה העוסקת בשטחים נרחבים של הפארק, ובין היתר ביקשה שיהיה אפשר להשתמש במבנים האמורים גם בתור "משרדים, מבני תחזוקה, ומבני אחסנה הקשורים בפעילות ובמטרות הפארק, ניהולו ותפעולו בלבד".
ניסוח הסעיפים בהסכם בנוגע למשתלה ובנוגע לאופן שבו תשתמש קק"ל במבנה 5 ,, שלא בהתאם להסכמות בין הצדדים ולמצב בפועל אך בהתאם להוראות התב"ע שחברת הפארק ביקשה לשנות, מעורר חשש שמא הדבר נועד להציג תמונת מצב ולפיה השימוש של קק"ל במבנה זה אינו חורג מהמגבלות שנקבעו בתב"ע בנוגע לשימוש במבנים בפארק.
בישיבת דירקטוריון חברת הפארק במרץ2015 , במסגרת דיווח של מנכ"ל החברה על הסכם שיתוף הפעולה עם קק"ל, הוא מסר לדירקטוריון בין היתר כי חברת הפארק "החלה בשיתוף הפעולה בשנה שעברה במטרה לקדם פרויקטים לטובת פיתוח הפארק במסגרתו הקצתה החברה לקק"ל שטח משרדים לצורך ליווי, ניהול והדרכה בפרויקטים המשותפים".
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למנכ"ל חברת הפארק כי דיווח זה שמסר לדירקטוריון חברת הפארק בעניין השימוש של קק"ל במשרדים היה מטעה ולא תאם את המציאות.