HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עקב כך ביקשה היועצת המשפטית מהיועץ המשפטי לממשלה שישקול לקבוע "שבמקום הפרקליטות הצבאית בלבד ילווה את החוקרים צוות מטעם המשרד להגנת הסביבה והפרקליטות הצבאית".
לעומת זאת מסרה סגנית התובעת הצבאית הראשית בפרקליטות הצבאית הראשית לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2018 כי הפיילוט שנקבע "הוא המענה הנכון ביותר שניתן למחלוקת בנושא נוהל האכיפה בין צה"ל למשרד להגנת הסביבה".
לטענתה, במסגרת הפיילוט הובהרו ת חומי אחריות, קוצרו טווחי זמנים והודק השיח בין צה"ל למשרד להגנת הסביבה - וכל זה הפך את החקירות ליעילות יותר.
הסגנית הוסיפה כי האתגר המרכזי בפיילוט הוא "עצם השילוב בין הגופים, אשר דורש למידה הדדית של המערכות, וביסוס של ידע וניסיון בתחום".
בתגובתו מנובמבר 2018 על ממצאי הביקורת ציין צה"ל כי צוותי החקירה המשותפים פועלים בשיתוף פעולה מלא וענייני וכי הפרקליט הצבאי הראשי סיכם על נקיטת פעולות לליבון מחלוקות "בשיח מקצועי משותף".
מטרת הפיילוט הייתה לקדם את יישוב המחלוקת בין צה"ל למשרד להגנת הסביבה בעניין נוהל פיקוח ו אכיפה ולקדם את קביעת הנוהל כנדרש בחוק.
בספטמבר 2017 הסתיימה תקופת הפיילוט, כפי שהנחה היועץ המשפטי לממשלה.
ואולם במועד סיום הביקורת, יולי 2018 , עדיין נותרה המחלוקת בעינה ולא נקבע נוהל המוסכם על צה"ל והמשרד להגנת הסביבה.
ההשפעות של היעדר נוהל פיקוח ואכיפה : להיעדר הנוהל יש השפעות בתחומים שונים.
השפעה מרכזית אחת היא בנושא הס דרת כניסת מפקחים למתקני מערכת הביטחון.
סוגיית המפקחים של המשטרה הירוקה נדונה זה שנים רבות.
בדוח הביקורת משנת 2004 ובדוח המעקב משנת 2011 , שצוינו לעיל, העיר משרד מבקר המדינה לצה"ל כי על מנת שהפיקוח יתבצע הלכה למעשה, עליו להסדיר כראוי את הפעילות השוטפת של המפקחים45 .
בביקורת הנוכחית עלה שסוגיית הפעילות השוטפת של המפקחים במחנות צה"ל טרם הוסדרה.
17 כתב סמנכ"ל בכיר לפיקוח ואכיפה במשרד .
45 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55א (2004 ), "הטיפול של צה"ל ושל משרד הביטחון בנושא השמירה על איכות הסביבה בצה"ל", עמ' 82 - 83 ; דוח שנתי 61 א(2011 ), "פעילותם של צה"ל ושל משרד הביטחון בתחום הגנת הסביבה בצה"ל - מעקב מורחב", עמ' 228 - 229.
להגנת הסביבה לסגנית התובעת הצבאית הראשית כי ההנחיה של ראש ת מחלקת תשתיות ופריסה באג"ת דאז מינואר 2017 לוודא שהחיילים המופקדים על שערי הכניסה למחנות צה"ל יאפשרו את כניסת מפקחי המשטרה הירוקה, לא הוטמעה ביחידות, והמפקחים אינם מורשים להיכנס למחנות.
הוא ציין כי במשך שנים נתקלים מפקחי המשרד להגנת הסביבה בקושי להיכנס למחנות והגדיר את התופעה "אי קיום החוק והפרעה לעובדי הציבור".
17 ,פרסמה ראשת מחלקת תשתיות ופריסה הנחיה דומה לזו של קודמתה בתפקיד אולם במאי 2018 מסר סמנכ"ל בכיר לפיקוח ואכיפה לנציגי משרד מבקר המדינה כי מפקחי המשטרה הירוקה עדיין נתקלים בקושי רב להיכנס למחנות, וקיימים מקרים שבהם כניסתם אף נמנעת.
עוד מסר סמנכ"ל בכיר לפיקוח ואכיפה במשרד להגנת הסביבה כי אי-הסדרת כניסת המפקחים למחנות צה"ל באמצעות נוהל מוסכם מגבילה "מאוד את יכולת האכיפה של מפקחי המשטרה הירוקה במחנות צה"ל, וללא אכיפה שכזו המשרד להגנת הסביבה נמצ א 'בערפל'.
מצב דברים זה מוביל לכך שתמונת המפגעים ה'אמיתית' אינה חשופה למפקחים, והם אינם מכירים אירועי הפרות שמתרחשים במחנות כמו גם מקרי זיהומים".
השפעה אחרת של היעדר הנוהל נוגעת לביצוע חקירות פליליות ולהגשת תביעות פליליות נגד גורמים במערכת הביטחון, נושא שהוא ליבת המחלוקת בין צה"ל למשרד להגנת הסביבה.
לפי נתונים שמסרה מחלקת אכיפה בלשכה המשפטית של המשרד להגנת הסביבה, משנת 2010 ועד מאי 2018 פתח המשרד 1,277 תיקי חקירה בגין חשדות לביצוע עבירות סביבתיות על ידי גופים אזרחיים, וב-640 מהתיקים הגיש כתבי אישום.
לעומת זאת, לפי נתונים שמסרה התביעה הצבאית הראשית בפרקליטות הצבאית נחקרו בצה"ל באותה תקופה 17 אירועים בלבד בגין חשדות לביצוע עבירות סביבתיות, ורק בשניים מהם הוגשו כתבי אישום.
יצוין כי כמחצית האירועים הללו נחקרו בצה"ל בין ספטמבר 2016 ליולי2018 (מועד סיום הביקורת) - התקופה שבה יושם הפיילוט - כלומר כשהחקירות בוצעו בשיתוף מלא של המשטרה הירוקה במשרד להגנת הסביבה.
על פי המשרד להגנת הסביבה, תמונת מצב זו תומכת בטענתו שהאכיפה הסביבתית בצה"ל היא חלקית ואינה מספקת.
פעילות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה | 2209 .
בנוגע ליישום החוקים .
באופן חלקי, ועקב כך .
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה לצה"ל ולמשרד להגנת הסביבה שלא מתקבל על הדעת שבמשך שבע שנים הם לא הצליחו להגיע להסכמות ולהכרעה במחלוקת ביניהם ולקבוע נוהל פיקוח ואכיפה.
חוץ מאי-העמידה בהוראות החוק, דבר חמור כשלעצמו, המשמעות של היעדר נוהל מוסכם היא שהפיקוח והאכיפה בנוגע ליישום החוקים הסביבתיים במחנות צה"ל מתקיימים באופן חלקי, ועקב כך נפגע זה שנים האינטרס הציבורי.
מצב דברים זה גם משקף את שיתוף הפעולה החלקי בין הגופים ואת היעדר השיח ביניהם, ולמרות ניסיונות של שרים, חברי כנסת ואף היועץ המשפטי לממשלה להתערב ולהביא לסיומה של המחלוקת, הצדדים מתבצרים בעמדותיהם.
כאמור, בחוק הפי קוח והאכיפה נקבע שאם לא תהיה הסכמה בין השרים לגבי קביעת הנוהל, הוא ייקבע על ידי ראש הממשלה.
משכך אם לא תושג בהקדם הסכמה, ראוי כי השר להגנת הסביבה ושר הביטחון יעלו את הסוגיה לפני ראש הממשלה כדי שיקבע נוהל כאמור, בהתאם לחובה המוטלת עליו על פי חוק הפיקוח והאכיפה, ולצורך יישום של מתווה פיקוח ואכיפה סביבתי אפקטיבי ויעיל במחנות צה"ל.
גישות שונות בנוגע לשימוש בכלי הפלילי: יודגש שבעלי תפקידים במשרד להגנת הסביבה טוענים כי אחת הסיבות העיקריות להיעדר אכיפה אפקטיבית בצה"ל, נוסף על היעדר הנוהל, היא התרבות הארגונית בצה"ל בתחום הסביבה.
סגנית בכירה ליועצת המשפטית (אכיפה) במשרד להגנת הסביבה מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2018 כי בעוד שגורמי המשרד להגנת הסביבה "לא מסתפקים במי שעשה את הפעולה אלא שואפים להגיע לאחראים בראייה רחבה", צה"ל "לא בודק את התמונה הרחבה ומתרכז רק בפעולה של חייל".
לדבריה, "האינטרס הסביבתי לא מצוי בראש סדר העדיפויות בצה"ל.
התרבות הארגונית בצה"ל ]ו[ .
"בשנים האחרונות אינה מוכוונת לסביבה סמנכ"ל בכיר לפיקוח ואכיפה במשרד להגנת הסביבה מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2018 שנוכח קשיי האכיפה במחנות והקשב הנמוך של צה"ל לתחום הטיפול בסביבה, נאלץ המשרד להגנת הסביבה לפנות לכלי הפלילי ולבנות הרתעה באמצעותו.
במאי 2018 מסרה סגנית התובעת הצבאית הראשית לנציגי משרד מבקר המדינה שחשוב לחדד "שהפתרון שמבקש המשרד להגנת הסביבה ליישם על ידי השימוש בכלי הפלילי להגברת ההרתעה והציות, אינו המענה הראוי לפער", מכיוון ש"בחלק לא מבוטל מן המקרים עסקינן בתוצרים של מחדל או התנהגות שנובעים מפערים בהנחיות שלא ניתנו או שלא חודדו, מתשתיות ישנות ומהיעדר תקציבים, ומשכך הטיפול הראוי בהם אינו בערוץ המשפטי-פלילי.
את הדעת לטיפול שכזה בתחום הגנת הסביבה צריכים לתת בעיקר דרגי הפיקוד ורמת מקבלי ההחלטות בצה"ל ובמערכת הביטחון".
בתגובתו מנובמבר 2018 על ממצאי הביקורת ציין צה"ל כי "חקירה פלילית צריכה להתבסס על קיומו של חשד, ונקיטת צעדים פליליים יכולה להעשות רק כאשר קיימת לכך תשתית ראייתית מספקת.
בנוסף בצה"ל קיימים כלים 2210 |דוח שנתי 69ב .
נוספים מלבד אכיפה פלילית, המאפשרים נקיטת צעדים מהירים יעילים ומשמעותיים - כגון השי מוש בצעדים פיקודיים ומשמעתיים" (ההדגשות במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל ולמשרד להגנת הסביבה כי עליהם להגיע להסכמה בעניין השימוש בכלי הפלילי נגד בעלי תפקידים בצה"ל, כפי שקבע היועץ המשפטי לממשלה בספטמבר 2016 .
ככל שיעלה הצורך, יש לפנות שוב ליועץ המשפטי לממשלה כדי שיכריע בסוגיה.
פעילות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה | 2211 .
אי-עמידה בהחלטת הממשלה בעניין חיבור מחנות צה"ל לתשתיות ביוב .
בהחלטתה מיוני 201046 הטילה הממשלה על שר הביטחון לבצע תוכנית רב- שנתית "לחיבור מחנות של צה"ל לפתרונות ביוב" (להלן - החלטת הממשלה).
בדברי ההסבר להחלטת הממשלה צוין כי בחלק ניכר ממחנות צה"ל אין טיפול מסודר בשפכים, וכי "בחלק ממחנות צה"ל קיימים פתרונות קצה ברמה המקומית, כאשר חלק ממתקני הטיפול ישנים, אינם עומדים בתקני האי כות הנדרשים ואין בהם פתרון לסילוק הקולחין".
עוד צוין בדברי ההסבר כי המצב הקיים "גורם זיהום מקורות מים ופגיעה חמורה בסביבה", וכי יישום התוכנית כאמור ימנע מפגעים סביבתיים וזיהום מקורות מים וישמור על בריאות חיילי צה"ל במחנות.
תמונה 1: דוגמה לזרימה של שפכיםממחנה צה"ל שאינו מחובר לתשתית ביוב .
המקור: מצגת של משהב"ט וצה"ל שהוצגה למנכ"ל משהב"ט באוגוסט 2017.
החלטת הממשלה התבססה על עבודת מטה שביצע צוות בין-משרדי בראשות המינהל לפיתוח תשתיות ביוב (להלן - מילת"ב) בעניין חיבור 142 מחנות של .
46 החלטת ממשלה1770 מ- 10.
"בנושא "ביצוע תכנית לחיבור מחנות צה"ל לביוב 2212 |דוח שנתי 69ב .
בהחלטת הממשלה נקבע כי חיבור המחנות יבוצע בתוך חמש שנים וחצי (עד סוף שנת 2015 ), בתיאום עם מילת"ב ובהתאם לסדרי העדיפויות שפורטו בתוכנית47 .
בביקורת עלה כי חיבור מחנות צה"ל לתשתיות ביוב על פי החלטת הממשלה בוצע באופן חלקי בלבד, כמפורט להלן: 1.
:תקצוב חלקי בהחלטת הממשלה נקבע כי התקציב לחיבור מחנות צה"ל לתשתיות ביוב בשנים 2010 - 2015 יהיה400 :מיליון ש"ח250 מיליון ש"ח יוקצו מתקציב משהב"ט, ו-150 מיליון ש"ח יינתנו כהלוואה מהמשרד להגנת הסביבה למשהב"ט; ההלוואה תוחזר בשנים 2016 - 2018.
מנתוני אגף התקציבים במשהב"ט עולה כי בשנים2010 - 2015 הוקצו רק 133 מיליון ש"ח לחיבור מחנות צה"ל לתשתיות ביוב, אף שלפי החלטת הממשלה היו אמורים להיות מוקצים לכך 400 מיליון ש"ח- משהב"ט הקצה מתקציבו 112 מיליון ש"ח, אף שנדרש להקצות 250 מיליון ש"ח, והמשרד להגנת הסביבה הלווה למשהב"ט רק21 מיליון ש"ח, אף שנדרש להלוות 150 .
מיליון ש"ח יצוין כי אגף התקציבים במשהב"ט מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2018 כי סכום נוסף, המוערך בכ-100 מיליון ש"ח הועמד בשנים2010 - 2020 על ידי גופי צה"ל או נכלל במסגרת תקציבי פרויקטי תשתיות שונים.
בתגובתו מאוקטובר 2018 על ממצאי הביקורת הבהיר את"ק כי הסכום האמור הוקצה לנושאים הקשורים לביוב, אך לא יכל היה לפרט באילו שנים.
מכאן שלא ידוע מהו הסכום הנוסף שהוקצה בשנים 2010 - 2015 , שעליהן דובר בהחלטת הממשלה.
בשנת 2011 , כשנה לאחר קבלת החלטת הממשלה, התגלעה מחלוקת בין משהב"ט למשרד להגנת הסביבה בנוגע להלוואה של המשרד להגנת הסביבה.
משהב"ט ביקש לקבל את ההלוואה בעת החתימה על הסכם לחיבור מחנה לתשתית ביוב, לפני חיבורו בפועל.
לעומת זאת טען המשרד להגנת הסביבה כי די בהתחייבות החשב של המשרד להגנת הסביבה כדי לאפשר התקשרויות של משהב"ט, וכי ההלוואה תינתן רק בגין תשלומים בפועל, וזאת בהתאם להחלטת הממשלה, שבה צוין כי "התקציבים אותם יקצה המשרד להגנת הסביבה ישמשו למימון הפרויקט רק לאחר שהוצא באותה השנה מלוא הסכום המוקצה על-ידי משרד ה ביטחון".
47 הצוות הבין-משרדי כלל נציגים מהגופים האלה: משהב"ט, צה"ל, משרד התשתיות הלאומיות (כשמו בעת קבלת החלטת הממשלה.
כיום נקרא המשרד - משרד האנרגייה), המשרד להגנת הסביבה, משרד הבריאות ורשות המים.
אשר למילת"ב, עד אוקטובר 2009 הוא היה יחידה במשרד התשתיות הלאומיות ולאחר מכן צורף לרשות המים.
בשנים 2006 - 2008 הכין הצוות הבין-משרדי תוכנית כוללת לחיבור מחנות צה"ל לביוב, על פי סדרי עדיפויות ובהתאם לרמת הסיכון לזיהום המים בכל מחנה.
פעילות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה | 2213 .
במאי2018 הבהיר ראש חטיבת הגנת הסביבה במשהב"ט לנציגי משרד מבקר המדינה כי "התקצוב משפיע על קצב המימוש, כתוצאה מהעברת ההלוואה החלקית, גם משהב"ט לא עמד בהתחייבויותיו לפי החלטת הממשלה, ולא תקצב לפי הקצב המוכתב בה.
כתוצאה מכך הפרויקט התעכב מאוד".
חוסר תיאום עם מילת"ב: בהחלטת הממשלה נקבע כי על שר הביטחון לדווח אחת לרבעון לצוות משותף בראשות מילת"ב48 על מצב ביצוע התוכנית.
כמו כן נקבע כי משהב"ט יחבר את מחנות צה"ל לתשתיות ביוב בתיאום עם מילת"ב.
בביקורת עלה כי בשנים 2010 - 2015 אמנם מסר משהב"ט דיווחים עיתיים בנוגע לחיבור מחנות צה"ל לתשתיות ביוב, אולם הוא לא חיבר את המחנות בתיאום עם מילת"ב.
למשל, במאי 2014 מסר משהב"ט למילת"ב ולמשרד להגנת הסביבה דוח מצב לשנים 2013 - 2014 , הכולל רשימה של מחנות צה"ל שמשהב"ט חתם או צפוי לחתום על הסכמים בנוגע לחיבורם לתשתיות ביוב.
בתגובה ציין מילת"ב כי משהב"ט אמור "לאשר מראש את התוכניות, עלויות, לדווח מה בוצע, מה נשאר, לו"ז", ומשהב"ט השיב: "תכנית העבודה נקבעת על ידינו בהתאם לסדרי העדיפויות שלנו (בכפוף לשיקולים של זמינות תקציבית, צורך מבצעי, שינויי פריסה, זמינות של הרשויות לחיבור המ חנות וכו'), כאשר אנחנו מעדכנים אתכם".
בתגובתה מספטמבר 2018 על ממצאי הביקורת ציינה רשות המים כי היא הציעה למשהב"ט לסייע בכמה תחומים לצורך יישום החלטת הממשלה, לרבות "סיוע מול רשויות מקומיות, תאגידי המים והביוב.
סיוע מקצועי סיוע מו]ו[ .
בהגדרת פתרונות הקצהל משרדי הממשלה הרלוונטיים", אולם "כל הפניות למשרד הביטחון לא נענו, כאשר בפועל משרד הביטחון דיווח בדיעבד על יישום ההחלטה, בצורה חד -צדדית".
לעומת זאת, בתגובתו מאוקטובר 2018 על ממצאי הביקורת ציין משהב"ט כי מסר למילת"ב דיווחים עיתיים, לאחר שנוכח לדעת שהדיונים של הצוות המשותף בשנים 2010 - 2011 היו "חסרי תועלת בכל הנוגע לקידום הפרויקט".
עוד ציין משהב"ט כי במגעיו עם רשויות מקומיות ותאגידי מים וביוב הוא נדרש בכמה מקרים לסיוע של מילת"ב, אולם נוכח לדעת שיכולתו של מילת"ב לסיוע מוגבלת.
48 בהחלטת הממשלה נקבע כי הצוות יכלול נציגים של משהב"ט, מילת"ב והמשרד להגנת הסביבה.
מילת"ב ברשות המים הוא גוף המטה שמ וביל מטעם הממשלה את הליווי של תחום תשתיות ביוב.
משהב"ט ממשיך את הפעולות לחיבור מחנות צה"ל לתשתיות ביוב עד שנת 2020 כמפורט בהמשך.
נוכח זאת ומכיוון שבהחלטת הממשלה נקבע כי משהב"ט יחבר את מחנות צה"ל לתשתיות ביוב בתיאום עם מילת"ב, ראוי כי מנכ"ל משהב"ט וראש רשות המים יפעלו לשיתוף פעולה בין משהב"ט למילת"ב.
:קצב נמוך של חיבור מחנות צה"ל לתשתיות ביוב לצורך מימוש החלטת הממשלה ביצע משהב"ט מדצמבר 2010 עד מאי2011 סקר מקיף ומעמיק בכלל מחנות צה"ל49, ובו נבדקו בין היתר התשתיות הנדרשות לחיבור המחנות לתשתיות ביוב, הפתרון המיטבי לכל מחנה (חיבור למערכת אזורית או פתרון מקומי לטיפול בשפכים) וכן ההשפעה ההידרולוגית של המחנות.
רק בינואר 2012 הוצגו למילת"ב תוצאות סקר זה.
מהסקר התברר כי חלק מהמחנות שצוינו ברשימה הכלולה בנספח להחלטת הממשלה כבר היו מחוברים לתשתיות ביוב וחלקם נסגרו, ועקב כך עודכנה הרשימה לכ - 100 מחנות.
עוד התברר מהסקר כי כ -40 מחנות שלא היו מחוברים לתשתיות ביוב כלל לא נכללו ברשימה.
כלומר, בשנת 2011 נדרש משהב"ט לחבר כ -140 מחנות של צה"ל לתשתיות ביוב (להלן - רשימת המחנות העדכנית).
במאי 2018 מסרראש חטיבת הגנת הסביבה במשהב"ט לנציגי משרד מבקר המדינה כי נוסף על סוגיית התקציב שעיכבה את חיבור המחנות לתשתיות ביוב, תהליך החיבור הוא מורכב "עקב התלות בגורמים חיצוניים רבים" כגון תאגידי מים ורשויות מקומיות.
בתגובתו מנובמבר 2018 על ממצאי הביקורת ציין צה"ל כי משא ומתן ארוך עם מועצות אזוריות, אי-קיום פתרונות קצה בשטחי שיפוטן וצורך בביצוע סקירה הנדסית האטו את קצב חיבור המחנות ולא איפשרו לעמוד בלוח הזמנים שנקבע בהחלטת הממשלה.
גם ראש מילת"ב מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2018 כי "בפרויקטי תשתית ביוב, הלו"ז לעתים קרובות מתארך בשל הצורך בהכנת תוכנית הסדרה סטטוטורית וביצוע התחשבנויות מול גוף קולט (בעל מערכת הולכה או מכון טיהור שפכים)".
עם זאת טען ראש מילת"ב כי רשות המים יכולה "לתאם ולסייע בפתרון חילוקי דעות" בין משהב"ט לרשות מקומית או תאגיד מים וביוב.
ואולם כאמור לע יל, לא תיאם משהב"ט עם מילת"ב את חיבור מחנות צה"ל לתשתיות ביוב.
על פי נתוני מערכת הביטחון בשנים 2010 - 2015 חיבר משהב"ט42 מחנות לתשתיות ביוב.
בביקורת עלה כי בניגוד להחלטת הממשלה חוברו רק כ-30% .
מרשימת המחנות העדכנית שנדרש לחברם .
לרבות באזור יהודה ושומרון בנושא השפכים של מחנות צה"ל באזור יהודה ושומרון ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 67 ב(2017 ), "זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה", עמ' 1514 - 1515.
פעילות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה | 2215 .
ביוב אינו עולה בקנה .
יצוין כי אף שפרק הזמן שנקבע בהחלטת הממשלה לחיבור המחנות לתשתיות ביוב עבר, משהב"ט ממשיך בחיבור המחנות, ומשימה זו גם מופיעה בתר"ש גדעון של צה"ל לשנים 2016 - 2020 .
על פי נתונים שמסרו משהב"ט וצה"ל למשרד מבקר המדינה ביוני 2018 , יחוברו לתשתיות ביוב בשנות יישומה של תר"ש גדעון עוד 42 מחנות, בתקציב של כ-100 מיליון ש"ח.
מתגובה שמסר אגף התקציבים במשהב"ט באוקטובר 2018 על ממצאי הביקורת עולה כי בעקבות הקצאת תקציב זה, בצירוף 133 מיליון ש"ח שכאמור הוקצו לחיבור מחנות צה"ל לתשתיות ביוב בהתאם להחלטת הממשלה, ובצירוף 100 מיליון ש"ח שהוקצו בתקציבי הגופים ולא במסגרת תוכנית ייעודית, תסתכם השקעת משהב"ט בחיבור מחנות צה"ל לתשתיות הביוב במשך עשור (2010 - 2020) בכ-333 .
מיליון ש"ח ראש חטיבת הגנת הסביבה במשהב"ט מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2018 כי משנת2011 , עת בוצע הסקר האמור, השתנהמספר מחנות צה"ל שנדרש לחבר לתשתיות ביוב.
על פי נתונים שמסרו משהב"ט וצה"ל למשרד מבקר המדינה ביוני 2018 , לאחר שיסתיים יישומה של תר"ש גדעון (שנת 2020 ) יישארו116 מחנות של צה"ל שאינם מחוברים לתשתיות ביוב מסודרות, ויידרשו עוד כ-350 מיליון ש"ח כדי לחברם.
ראש חטיבת הגנת הסביבה במשהב"ט מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי לפי קצב העבודה הנוכחי יסתיים להערכתו חיבור כל מחנות צה"ל לתשתיות ביוב בשנת 2030.
מטרתה של החלטת הממשלה הייתה להפסיק את הזיהום שגורמים השפכים ממחנות צה"ל, כדי לשמור על מקורות המים ועל הסביבה.
ואולם הצפי הוא כי מלאכת חיבור מחנות צה"ל לתשתיות ביוב תסתיים רק בשנת 2030 .
העיכוב המתמשך בחיבור המחנות לתשתיות ביוב אינו עולה בקנה אחד עם החלטת הממשלה, מסכן מקורות מים וגורם למפגעים סביבתיים ותברואתיים.
משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל ולמשהב"ט כי יש לגבש, בשיתוף מילת"ב והמשרד להגנת הסביבה, תוכנית רב-שנתית מעודכנת ותכליתית לצורך חיבור מחנות צה"ל לתשתיות ביוב, במטרה לשים קץ למצב שבו הביוב בחלק ממחנות צה"ל גולש ומחלחל לתת -קרקע, דבר המסכן מקורות מים.
מאחר שתוכנית חיבור המחנות היא תוכנית עתירת הון, על משהב"ט, המשרד להגנת הסביבה ורשות המים לפעול בשיתוף משרד האוצר להגדרת מקורות מימון ליישומה.
יתר על כן, מכיוון שחיבור מחנות צה"ל לתשתיות ביוב הוא פרויקט שיש לו השפעות לאומיות, ראוי כי שר הביטחון יגיש לממשלה הצעת החלטה שתעגן את התוכנית ואת מקורות המימון שלה.
פערים בעמידה בהוראות חוק אוויר נקי, התשס"ח-2008 .
חוק אוויר נקי, התשס"ח -2008 (להלן- חוק אוויר נקי), נועד להביא לשיפור איכות האוויר ולצמצום זיהום האוויר, בין השאר על ידי קביעת איסורים וחובות בהתאם לעיקרון הזהירות המונעת וזאת "לשם הגנה על חיי אדם, בריאותם ואיכות חייהם של בני אדם ולשם הגנה על הסביבה, לרבות משאבי הטבע, המערכות האקולוגיות והמגוון הביולוגי, למען הציבור ולמען הדורות הבאים ובהתחשב בצורכיהם".
"לחוק אוסר על "זיהום אוויר חזק או בלתי סביר תחולתו של החוק נקבעה ל- 1.
כ-90% מהתחמושת הנפיצה בצה"ל שפג תוקפה או שנפסלה עוברת תהליכי הנצלה, פירוק ומכירה; כ-10% מהתחמושת כאמור מסולקת.
צה"ל נדרש לסלק תחמושת נפיצה מסיבות שונות, לרבות כשהתחמושת בלתי יציבה מבחינה כימית וכשהתחמושת מיושנת ויצאה מכלל שימוש.
כ -70% מתהליך הסילוק מתבצע באמצעות פיצוץ באוויר הפתוח ( open detonation ; להלן - פיצוץ) וכ-30% באמצעות שריפה פתוחה ( open burning ; להלן- שריפה).
לתהליכים אלו יש השפעות סביבתיות, מכיוון שבעת ביצועם נפלטים חומרים מזהמים לאוויר.
להלן תמונות של סילוק תחמושת בפיצוץ ושריפה: תמונה 2: פיצוץ באוויר הפתוח .
המקור: דוח יועץ שהוגש לצה"ל באוקטובר 2014.
פעילות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה | 2217 .
תמונה3: שריפה פתוחה .
בביקורת עלה כי כל הניסיונות של משהב"ט מאז שנת2010 להחליף את שיטות הפיצוץ והשריפה בשיטה אחרת שאינה פוגעת בסביבה עלו בתוהו.
להלן פירוט: המשרד להגנת הסביבה דרש ממשהב"ט לטפל בתחמושת נפיצה באופן שאינו נוגד את חוק אוויר נקי ועל פי שיטות מקובלות, ובהן השמדה בתנאים מבוקרים.
בעקבות כך הודיע משהב"ט למשרד להגנת הסביבה בתחילת שנת 2010 כי יקים מתקן לטיפול בתחמושת נפיצה, אשר ישרת את צה"ל ואת התעשיות הביטחוניות כאחד.
משנת 2010 פעלמשהב"ט, בשיתוף שתיים מהתעשיות הביטחוניות הגדולות (רפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ ותעש מערכות בע"מ), להקים מתקן לסילוק תחמושת.
המדובר בתנור להשמדת כ -800 ,טונות תחמושת בשנה שעלות הקמתו נאמדה בכ-40 מיליון ש"ח50 .
בנובמבר2011 הציג משהב"ט למשרד להגנת הסביבה לוח זמנים להקמת המתקן, ולפיו בנובמבר 2011 יופץ מכרז להקמת המתקן, ובאפריל 2012 יחל הזכיין שייבחר בהקמתו; ההקמה תימשך שנתיים.
בעקבות זאת אישר המשרד להגנת הסביבה לצה"ל ולתעשיות הביטחוניות להמשיך לסלק תחמושת נפיצה בשיטות הנהוגות עד ינואר 2014 .
ואולם עד שנת2014 לא הצליח משהב"ט להקים את המתקן, בין היתר משום שמחיר המתקן עלה ל-60 מיליון ש"ח (חריגה של20 מיליון ש"ח, שהיא50% מהאומדן המקורי).
באוקטובר2015 כתב מנכ"ל משהב"ט דאז אלוף (במיל') דן הראל למנכ"ל המשרד להגנת הסביבה מר ישראל דנציגר כי נוכח "כישלון חוזר .
50 עלות תפעולו בשנה כ-8 .
מיליון ש"ח 2218 |דוח שנתי 69ב .
של מכרזים בנושא" ו"חוסר משאבים" של משהב"ט, נוצר צורך במציאת פתרון, אולם ליישומו יידרש זמן.
בדצמבר 2015 פנה סמנכ"ל בכיר לפיקוח ואכיפה במשרד להגנת הסביבה לראש אט"ל דאז אלוף קובי ברק וציין כי פיצוץ או שריפה של פסולת נפיצה עלולים לגרום לזיהום אוויר חזק ובלתי סביר ולזיהום קרקע.
הסמנכ"ל הוסיף כי משחלפו שנתיים מינואר 2014 נדרש ראש אט"ל להנחות "את כל גורמי צה"ל להפסיק לאלתר שריפה או פיצוץ של פסולת נפיצים" (ההדגשה במקור).
יצוין כי על אף דרישת המשרד להגנת הסביבה, המשיך צה"ל לסלק תחמושת באמצעות פיצוץ ושריפה.
בשנים 2015 - 2017 סילק צה"ל 3,428 טונות תחמושת באמצעות שיטות אלה: בשנת 2015 - 870 טונות; בשנת2016 - 1,385 ;טונות בשנת 2017 - 1,173 טונות51.
צה"ל ממשיך לסלק תחמושת באמצעות פיצוץ ושריפה בהסתמך על שתי חוות דעת של מומחה להערכה, ניתוח וניהול סיכונים סביבתיים (להלן - המומחה) - מאוקטובר 2014 ומנובמבר2015 .
בחוות הדעת הראשונה קבע המומחה תנאים בהתאם לעקרון הזהירות המונעת, כדי שפיצוץ ושריפה של תחמושת לא יגרמו לזיהום אוויר חזק ובלתי סביר.
בחוות הדעת השנייה ציין המומחה כי ביצע מדידות של ריכוזי חלקיקים באוויר הנוצרים מפיצוץ תחמושת, וכי המדידות העלו שאין חריגה מהתחום "הקביל".
בתגובה על דרישתו של סמנכ"ל בכיר לפיקוח ואכיפה להפסיק את סילוק הפסולת הנפיצה באמצעות פיצוץ ושריפה, ציין בינואר 2016 ראש מטה אט"ל דאז כי לפי חוות דעת של מומחה מטעם צה"ל, סילוק תחמושת כפי שמתבצע בצה"ל אינו גורם לזיהום אוויר חזק ובלתי סביר.
בתגובה על כך ציין סמנכ"ל בכיר לפיקוח ואכיפה במרץ 2016 בין היתר כי "שריפה פתוחה או פיצוץ של פסולת נפיצים איננה, בשום מקרה, אמצעי קביל במדינות מפותח ות לסילוק פסולת נפיצים - ומובן כי היא גורמת לזיהום אוויר חזק ובלתי סביר, בניגוד לחוק אוויר נקי".
עוד ציין הסמנכ"ל האמור כי חוות הדעת האמורה לא נמסרה לעיון המשרד להגנת הסביבה, ולכן לא ניתן להגיב עליה.
בהמשך אותו חודש התקיים דיון בהשתתפות הסמנכ"ל, ראש מטה אט "ל דאז ובעלי תפקידים רלוונטיים בצה"ל ובמשרד להגנת הסביבה, ובו הציג המומחה את עבודתו ומסקנותיו.
בדיון דרש הסמנכ"ל להפסיק לאלתר את סילוק התחמושת בשיטות האמורות וציין כי "בכל יום שצה"ל ממשיך לסלק תחמושת באופן שהוצג, מתקיימת עבירה על החוק".
ראש מטה אט"ל ציין כ י לפי הבדיקות שנעשו, סילוק תחמושת בשיטות האמורות אינו גורם לזיהום חזק ובלתי סביר.
בדצמבר 2016 התקיים דיון בראשות מנכ"ל משהב"ט אלוף (במיל') אודי אדם ובהשתתפות בעלי תפקידים במשהב"ט ובצה"ל בנושא "השמדה 'ירוקה' של פסולת נפיצה".
בסיכום הדיון הנחה מנכ"ל משהב"ט להקים צוות משותף למשהב"ט ולצה"ל אשר יבחן "את כל האפשרויות ל'השמדה ירוקה' של פסולת נפיצה, וזאת לרבות בחינת הטכנולוגיות הזמינות, שיקולים כלכליים, לוחות זמנים, מיקום גאוגרפי ותוכנית עסקית" (להלן - הצוות המשותף).
סיכום נתונים שהתקבלו מזרוע היבשה, מזרוע האוויר והחלל ומזרוע הים פעילות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה | 2219 .
בדיון שהתקיים במאי2017 בראשות מנכ"ל משהב"ט הציג ראש הצוות המשותף את סיכום עבודתו, דרכי פעולה אפשריות והמלצות להמשך, ובהן המלצה להקים מפעל לסילוק תחמושת בעלות של כ-260 מיליון ש"ח52 .
המפעל יאפשר סילוק וגריטה של כ - 1,300 טונות של מגוון סוגי תחמושת מדי שנה בשנה (להבדיל ממתקן שתוכנן בעבר שעיקרו תנור להשמדת כ-800 .
)טונות בשנה ראש הצוות המשותף ציין כי "עבודת הצוות וההמלצות טרם הוצגו ואושרו ע"י סגן הרמטכ"ל (לרבות הצורך במפעל כאמור)".
מנכ"ל משהב"ט סיכם כי "סילוק תחמושת ופסולת נפיצה באופן חוקי הוא צורך לאומי שחייב להיות מוסדר ומטופל באופן מידי ", וכי " מצב סילוק הפ סולת הנפיצה כיום אינו תקין " (ההדגשות במקור), ובכוונתו לאסור את המשך סילוק התחמושת במתכונת הקיימת.
מנכ"ל משהב"ט הוסיף כי הוא סבור שהמקור התקציבי להקמת מפעל לסילוק תחמושת "נכון שיהיה מתקציב הזרועות והגופים" בצה"ל, וכי הוא יעלה נושא זה בפגישת עבודה עם סגן הרמטכ"ל.
בפגישת עבודה שקיימו מנכ"ל משהב"ט וסגן הרמטכ"ל בספטמבר 2017 ציין מנכ"ל משהב"ט בנושא סילוק התחמושת כי "התהליך המבוצע היום אינו עומד בחוקי הגנת הסביבה", והוסיף בעניין "חשיבות תמיכת סגן הרמטכ"ל בהקמת בהתאם".
ס]תקציב[ והעמדת מקורות]לסילוק תחמושת[ המפעלגן הרמטכ"ל ציין כי ברשותו חוות דעת משפטית של האחראי לנושא בפרקליטות הצבאית, ולפיה "תהליך גריטת הפצצות כפי שמבוצע היום מבוצע על פי החוק וכי ניתן להמשיך לקיימו"53 .
בעקבות דברי סגן הרמטכ"ל הנחה מנכ"ל משהב"ט לבחון את הנושא בשנית.
בנובמבר 2017 מסר היועץ המשפטי ל מערכת הביטחון למנכ"ל משהב"ט את התייחסותו לנושא סילוק תחמושת נפיצה בצה"ל.
בהתייחסותו צוין כי ב"סיכומם של דברים, המשך המצב הקיים בו צה"ל מבצע סילוק פסולת נפיצה ע"י שריפה ופיצוץ באוויר הפתוח, עומד בניגוד לעמדת המשרד להגנת הסביבה הרואה בפעילות זו עבירה על סעיף 3 .
"לחוק, קרי, גרימת זיהום אוויר חזק ובלתי סביר חודש קודם לכן, באוקטובר 2017 , התקיימו דיונים בעניין הקמת מפעל לסילוק תחמושת הן באג"ת והן באט"ל.
בדיון שהתקיים בראשות ראשת מחלקת תו"פ באג"ת ציינה ראשת המחלקה בין היתר כי "הקמת מפעל לסילוק תחמושת הינו נגזרת של תקנות החוק", אולם עבודת המטה להקמת המפעל "לא כללה סיכום של מקור תקציבי למהלך וללא מקורות בתר"ש הנוכחי".
ראשת המחלקה הוסיפה כי קיימות אפשרויות שונות למימון, לרבות אפשרות למימון בשיטת .
בסיכום דיון מאוקטובר2017 בראשות ראש אט"ל דאז ציין ראש אט"ל בין היתר כי מערכת הביטחון נמצאת "במרוץ נגד הזמן בכל הקשור לתחום סילוק .
52 עלות תפעולו נאמדה בכ-20 .
מיליון ש"ח בשנה 53 בפגישת עבודה בין הפרקליט הצבאי הראשי וראשת מחלקת ייעוץ וחקיקה בפרקליטות הצבאית הראשית בפברואר 2017 , הציגה האחרונה חוות דעת ולפיה סילוק תחמושת באמצעות פיצוץ אינו מנוגד להוראות חוק אוויר נקי, והפרקליט הצבאי הראשי אישר זאת.
54 Public Finance Initiative - שיטה שבה מממן המגזר הפרטי ביצוע פרויקט של מערכת הביטחון ואספקת מוצרים או שירותים לביצוע ותפעול מערכת זו .
נחקק חוק אוויר נקי, .
תחמושת ונפיצים במדינת ישראל.
מגבלות סביבתיות והגברת האכיפה ע"י הרשויות לא ישאירו ברירה אלא להפסיק את מבצעי סילוק תחמושת בפיצוץ".
עוד סיכם ראש אט"ל כי "לפרויקט עדיפות ברורה", וכי עבודת המטה של הצוות המשותף מאושרת.
ביוני 2018 שוב פנה סמנכ"ל בכיר לפיקוח ואכיפה במשרד להגנת הסביבה לראש אט"ל אלוף יצחק תורג'מן בנושא "השמדת פסולת נפיצים באמצעות פיצוץ או שריפה באוויר הפתוח בצה"ל".
בפנייתו סקר הסמנכ"ל את השתלשלות העניינים בעשור האחרון, כפי שתואר לעיל, ומסר חוות דעת של המשרד להגנת הסביבה המתייחסת לשני הדוחות שהכין המומחה עבור צה"ל.
על פי חוות הדעת של המשרד להגנת הסביבה, השיטות בהן נוקט צה"ל לסילוק תחמושת אינן מותרות.
הסמנכ"ל הדגיש כי שריפה ופיצוץ "בלתי מבוקרים של נפיצים היא פרקטיקה פסולה, ועבירה על סעיף 3 ,"לחוק אוויר נקי וכי המשרד להגנת הסביבה רואה "בחומרה את המשך ההתנהלות".
ביוני 2018 התקיים דיון בראשות מנכ"ל משהב"ט ובהשתתפות בעלי תפקידים רלוונטיים במשהב"ט בנושא "מתקן לסילוק פסולת נפיצה".
בדיון צוין כי המתקן ייתן מענה לצורכי צה"ל והתעשיות הביטחוניות בעניי ן סילוק תחמושת, "תוך עמידה מלאה בדרישות חוק אוויר נקי".