HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אולם הזכיין המשיך לתחזק את כביש 1 גם לאחר המועד האמור עקב דין ודברים ממושך בינו ובין נציגי נת"י, שבמסגרתו הם ד רשו מהזכיין להשלים עבודות שונות לפני שימסור את קטע הכביש לאחריותם.
במכתב ששלח סמנכ"ל פרויקטים בתחילת יוני 2014 למשרד התחבורה והאוצר הוא עדכן כי הזכיין דרש מהחברה 550,000 ש"ח לחודש תמורת ביצוע עבודות תחזוקה ותפעול של הקטע האמור של כביש 1 החל בספטמבר 2013 .
להערכת סמנכ"ל פרויקטים אם תיענה החברה בחיוב לדרישתו האמורה של הזכיין, היא תיאלץ לשלם לו סכום כולל של כ-5 מיליון ש"ח, וזאת בהנחה שקטע הכביש יועבר לאחריותנת"י בתקופה הקרובה (לגבי התקופה שבין ינואר 2013 לספטמבר אותה שנה, הזכיין ויתר על זכאותו במסגרת הסכם פשרה כולל, ראו לעיל).
במכתב האמור ביקש סמנכ"ל פרויקטים אישור לשאת ולתת עם הזכיין בניסיון להפחית את סכום התשלום.
ביוני 2014 , בעקבות קבלת המכתב האמור, פנה סגן בכיר לחשבת הכללית אל מר עוזי יצחקי, מנכ"ל משרד התחבורה, וציין כי על אף דיונים ותכתובות בין משרד התחבורה, נת"י וחברת חוצה ישראל, טרם הועברה האחריות לקטע זה ל נת"י וכי הזכיין ממשיך לתחזק את קטע הכביש כבר פרק זמן ארוך מבלי שתכולה זו הוגדרה בהתקשרות עמו.
עוד ציין הסגן כי שירות התחזוקה שמספק הזכיין לא ניתן בהתבסס על מכרז, ולפיכך עלות שירותיו לא תומחרה באופן תחרותי ועלולה להיות גבוהה מהמקובל בשוק.
הסגן הבכיר לחשבת הכללית הוסיף במכתבו האמור כי התשלום עבור תחזוקת קטע זה של כביש 1 אינו מנוכה מתקציב התחזוקה שלנת"י, אף שהיא אמורה לשאת באחריות לתחזוקה במסגרת ההקצאה השנתית לתחזוקת כבישים.
עוד הוסיף כי הוא רואה בחומרה את התמשכות הליך המסירה ואת אופן תפקודן של חברות התשתית הנוגעות בדבר.
בינואר 2015 דיווחסמנכ "ל פרויקטים לנציגי משרד התחבורה ומשרד האוצר כי האחריות לתחזוקה ולתפעול של קטע הכביש האמור הועברה מהזכיין ל נת"י, ו כי החברה נשאה ונתנה עם הזכיין בשיתוף נציגי החשב הכללי ובסיוע מומחה מטעם החברה בעניין דרישת התשלום של הזכיין.
סוכם עם הזכיין, בכפוף לאישור נציגי הממשלה, שהוא יהיה זכאי לתשלום של כ -1.
8 מיליון ש"ח (כולל מע"מ) תמורת התחזוקה והתפעול מקטע הכביש האמור מ- 17.
14 , וכי זה יהיה הסכום הסופי והמוחלט.
בתשובת החברה למשרד מבקר המדינה היא הסבירה כי היא אינה מוסמכת להורות לנת"י לקדם את הנושא ולקבל אחריות להפעלתו ולתחזוקתו של הכביש אך ביכולתה להפעיל מנופי לחץ על הזכיינים, ובהתאם לכך הורתה לזכיין להמשיך להפעיל ולתחזק את הכביש.
חברתכביש חוצה ישראל בע"מ | 807 .
כמעט מלאה לדעת משרד מבקר המדינה עולה מהאמור כי היעדר תיאום בין הרשות הממונה, נת"י ומשרד התחבורה, לא איפשרה מסירת קטע הכביש ל נת"י במועד, וגרמה לגלישה מעבר למועד המסירה המתוכנן בינואר 2013 .
מסירה מבעוד מועד וללא שהיות, כפי שמתחייב מאחריותה כרשות ממונה, ה ייתה מונעת בזבוז של כספי ציבור.
שירותי הסעות וקווי אוטובוס לירושלים .
בדוח מבקר המדינה משנת2012 בנושא הנתיב המהיר11 צוין כיבמתחם "חנה וסע" ניתנים שירותי הסעות לשני קווים בלבד , ואין ב ו מערכת הסעה לנוסעים שצריכים להגיע למקומות מרכזיים אחרים בתל אביב, ועקב כך פוחת מספר הנוסעים שכדאי להם להחנות במתחם ולנסוע בנתיב המהיר באמצעות ההסעות.
בתגובת משרד התחבורה על הדוח האמור מספטמבר 2011 נמסר כי לנוכח הצלחת הפרויקט בוצעה בדיקה נוספת ובעקבותיה ישולב קו נוסף שיעדו שדרות רוטשילד.
הביקורת העלתה כי ב מועד סיום הביקורת, ארבע שנים וחצי לאחר שניתנה תשובתו האמורה של משרד התחבורה , טרם פעלה המדינה להפעלת הקו הנוסף לשדרות רוטשילד.
החברה ציינה בתשובתה כי קידום הפעלתם של קווי שירות נוספים מחניון הנתיב המהיר הופסקה כיוון שתפוסתו של חניון הנתיב המהיר היא כמעט מלאה.
הפעלת קווים נוספים תביא לעלייה בביקוש ולעומסים, לכן נדרשת הרחבת החניון (ראו להלן).
בספטמבר2011 החל לפעול ביוזמת משרד התחבורה קו אוטובוס מחניון הנתיב המהיר לכיוון ירושלים (קו 100 ), ובפברואר 2015 שני קווים נוספים הנוסעים מחניון הנתיב המהיר ליעדים שונים בירושלים ובחזרה דרך חניון מצפה מודיעין ודרך כביש 44312 .
החניה בחניון "חנה וסע" במצפה מודיעין, כמו בחניון הנתיב המהיר, היא בחינם.
החל בפברואר 2015 מפעילה את האוטובוסים חברת הסעות פרטית שזכתה במכרז להפעלת הקווים.
הפעלת קווי האוטובוס מחניון הנתיב המהיר חייבה תכנית שתסדיר את התנועה בחניון ותדאג לבטיחות ולתפעול, וזאת באמצעות הכשרת שטח מתאים במתחם החניון, קביעת מסלולים לתנועת האוטובוסים וחניות לאוטובוסים, הקמת תחנות העלאה והורדה של נוסעים, שילוט וסימון, גדרות הפרדה להולכי רגל ועוד.
11 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 62 (2012 ), "פרויקט הנתיב המהיר- כביש אגרה", עמ' 964.
12 במועד סיום הביקורת שני קווי אוטובוסים נוסעים לירושלים דרך חניון מצפה מודיעין ודרך כביש 443 - אחד (קו100 ) מגיע ישירות לקריית הממשלה בגבעת רם, והשני (קו102 ) מגיע לגבעת התחמושת ולמשרד המשפטים, דרך פארק ההיי -טק בהר חוצבים.
קו שלישי (קו 101 ) יוצא מחניון הנתיב המהיר ונוסע דרך כביש 1 .
ישירות לגבעת שאול 808 | דוח שנתי 67א .
נוסף על כך הפעלת קווי אוטובוסים בתוך מתחם החניון המהיר חייבה שיתוף פעולה ותיאום מוקדם ושוטף בין משרד התחבורה, אגף החשב הכללי, הרשות הממונה והזכיין, האחראי להפעלת החניון ושירותי ההסעות.
הדבר חייב גם הסדרה בהסכם בכתב בין מפעיל קווי האוטובוס ובין הזכיין, לשם גידור תחום אחריותו של המפעיל בשטח החניון שבאחריות הזכיין.
הביקורת העלתה כי משרד התחבורה פרסם מכרז לבחירת מפעיל להפעלת קווי האוטובוס, בלא תיאום מראש עם הרשות הממונה ועם אגף החשב הכללי.
בעקבות כך קווי האוטובוס שנוספו בפברואר 2015 החלו לפעול במתחם זמני שלא הוכשר במלואו, ואף חלוקת האחריות והסמכויות בין המפעיל ובין הזכיין טרם סוכמה בכתב ובאופן המחייב את הצדדים.
הוספת קווי האוטובוס לירושלים וממנה העלתה את הביקוש של הנוסעים לירושלים באוטובוסים אלה, למקומות חניה בחניון הנתיב המהיר.
נוסף על כך גדל הביקוש של הנוסעים המגיעים באוטובוסים מירושלים לשירות ההסעות לתל אביב ולרמת גן, שאותו הפעיל הזכיין בחינם.
לנוכח גידול זה בביקוש נדרש הזכיין להגדיל את מספר הנסיעות (סבבים) ולהצטייד בכלי רכב נוספים כדי לשמור על רמת השירות הנדרשת בהתאם להסכם הזיכיון.
בדצמבר 2014 כתב מנכ"ל החברה לסגן החשבת הכללי כי על פי הסכם הזיכיון, אם מופעל שירות תחבורה נוסף במתחם, זכאי הזכיין לתשלום בגין הגידול בהוצאות שמקורו בהגדלת תדירות שירותי ההסעות.
עוד עולה מהמכתב האמור כי התקיימו דיונים בין החברה ובין אגף החשב הכללי כדי לאמוד את גובה התשלום שהזכיין זכאי לו, אך הצדדים טרם הגיעו להסכמה בנושא.
במכתב האמור ציין המנכ"ל כי הסדרת התשלום לזכיין בגין הפעלת קווי האוטובוס לירושלים וממנה היא חיונית ודחופה, בייחוד לנוכח הרחבת פעילות קווי האוטובוס לירושלים.
הביקורת העלתה כי עד מועד סיום הביקורת, טרם הוסדרו עם הזכיין הסוגיות הכספיות הנוגעות להוספת קווי האוטובוס לירושלים .
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי להימנע מתביעות ולשמור על סדרי מינהל תקין יש להסדיר נושאים אלה בהסכם בהקדם האפשרי.
כאמור, הפעלת שני הקוו ים הנוספים לירושלים מחניון הנתיב המהיר החלה בפברואר 2015, במתחם זמני שלא הוכשר לכך במלואו .
באוגוסט 2015 פנה סמנכ"ל פרויקטים במכתב אל ועדת המכרזים וההתקשרויות של החברה כדי לקבל אישור לעבודות הנדסיות להסדר תנועה קבוע לקווי האוטובוס בחניון הנתיב המהיר ועבודות נוספות, בהיקף של 930,000 ש"ח (לא כולל מע"מ).
מפרוטוקול של ועדת מכרזים והתקשרויות עולה כי לדעת סמנכ "ל פרויקטים העבודה צריכה להתבצע רק באמצעות הזכיין, וזאת כהוראת שינוי על פי הסכם הזיכיון.
בישיבה של ועדת מכרזים והתקשרויות שהתקיימה בנובמבר 2015 ,אושרה הבקשה ובעקבות זאת ניתנה לזכיין הוראת שינוי לעבודה.
יצוין כי חברתכביש חוצה ישראל בע"מ | 809 .
העלות הכספית של העבודה התבססה על אומדן של החברה, על הצעת מחיר של הזכיין ועל משא ומתן ביניהם.
עוד יצוין כי מדובר בעבודה סטנדרטית שאינה דורשת מומחיות מיוחדת.
הביקורת העלתה כי בפרוטוקול הישיבה שקיימה ועדת מכרזים והתקשרויות של החברה לא הוצגו חלופות אחרות לזכיין, ולא הובאו לפני הוועדה הנימוקים להתקשרות עם הזכיין כספק יחיד שלא באמצעות מכרז, והנושא אף לא נדון.
זאת אף על פי שבהסכם הזיכיון נקבע כי המדינה רשאית לבצע שינויים בפרויקט, בעצמה או באמצעות מי מטעמה, שלא באמצעות הזכיין.
על פי חוק חובת המכרזים, גוף ציבורי יעדיף להתקשר במכרז פומבי רגיל גם אם הותר לו להתקשר שלא בדרך זו.
על כן לדעת משרד מבקר המדינה היה על החברה לבחון חלופות נוספות במכרז, דבר שהיה מאפשר לה לבחור את ההצעה הטובה ביותר ושבו עלות העבודה הייתה נקבעת באופן תחרותי.
הרחבת חניון הנתיב המהיר .
החל בינואר2011 , מועד תחילת הפעלתו של הפרויקט, הביקוש למקומות חניה בחניון הנתיב המהיר עולה בהתמדה מדי שנה.
ביולי 2012 תפוסת החניון הגיעה לכ- 1,500 מכ- 2,000 מקומות חניה, ובתחילת שנת 2016 הייתה התפוסה של החניון כמעט מלאה.
התחזית היא שהקיבולת הנוכחית לא תאפשר לספק את הביקוש ההולך וגובר למקומות חניה.
כמו כן, הוספת קווים של שירותי ההסעות מותנית בכך שתוגדל קיבולת החניון.
חניון הנתיב המהיר הוקם מתוקף תכנית מתאר מקומית משנת 200513 .
התכנית המקורית כללה הקמת חניון דו-קומתי, שבו הקומה התחתונה היא תת -קרקעית.
בפועל הוקם רק החניון במפלס הקרקע, ואת הקמת החניון התת -קרקעי דחו למועד שבו הביקוש לחניות בפרויקט יצדיק את ההשקעה בהרחבתו.
הביקורת העלתה שאף על פי שהובא בחשבון כי יתעורר צורך להרחיב את חניון הנתיב המהיר, כפי שעולה מתכנית המתאר אשר כללה קומה נוספת, מסמכי המכרז המקורי של הנתיב המהיר לא כללו אופציה להרחבתו על ידי מי שיזכה במכרז ומנגנון לקביעת התנאים למימוש האופציה.
זאת אף שהכללת אופציה כזאת הייתה עשויה להגביר את כדאיות הפרויקט, להרחיב את מעגל המציעים, לשפר את התנאים למדינה, וחשוב יותר - למנוע מחלוקות, חיכוכים ואי-ודאות בנוגע להרחבה (ראו להלן).
13 /תכנית מתאר מקומית מח150.
עם הביקוש הגובר למקומות חניה בחניון הנתיב המהיר, החלה הח ברה כבר בשנת 2012 לבחון את האפשרות להרחיב את החניון.
בדיקות ראשונות של החברה העלו כי הרחבת החניון באמצעות חניון תת -קרקעי אינה כדאית מהבחינה הכלכלית ותקשה להפעיל את החניון הקיים.
לפיכך החלה החברה, בידיעת משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, לקדם את הרחבת החניון באמצעות הקמת קומה נוספת מעל החניון הקיים, שתאפשר הוספה של כ- 2,000 מקומות חניה.
הוספת קומה נוספת לחניון הנתיב המהיר והכפלת מספר מקומות החנייה מכ- 2,000 לכ- 4,000 חייבה בחינה מעמיקה של המשמעויות הנובעות מכך בשני היבטים עיקריים : (א) האופן שבו תיבנה הקומה הנוספת , אם על ידי הזכיין הנוכחי ואם על ידי גורם אחר שייבחר במכרז, וההסדרים להפעלת החניון בזמן ההקמה; (ב) אופן ההפעלה והניהול של החניון לאחר שתוקם הקומה הנוספת, ובכלל זה שירותי ההסעה.
במסגרת הבחינה כאמור יש להביא בחשבון את הגידול הניכר במספר המשתמשים בחניון ואת הגידול בביקוש לשירותי ההסעה בחינם שיחייבו להגדיל את תדירותם.
עוד יש להביא בחשבון את הצורך להוסיף יעדים חדשים, את זהות המפעיל של שירותי ההסעות החדשים ואת הגורם שיהיה אחראי להפעלה הכוללת של החניון מבחינת הסדרי התנועה ובטיחות המשתמשים.
בדיון נוסף באמצע ינואר 2016 ציינה רכזת תחבורה ופרויקטים כי שלא לפי עמדת אגף החשב הכללי, החברה לא הציגה את הנתונים שהתבקשה להציג לפני ההידברות עם הזכיין.
הרכזת הוסיפה כי לדעתה החברה פעלה באופן החורג מסמכותה ואף ביקשה להקפיא כל שיח עם הזכיין.
בתשובת החברה למשרד מבקר המדינה היא הודיעה כי היא דוחה את טענות רכזת תחבורה ופרויקטים, וכי היא פעלה בהתאם לסמכויותיה ולהנחיות שניתנו לה, ובכלל זה הנחיית מנכ"ל משרד התחבורה.
בין החברה ובין משרד התחבורה ואגף החשב הכללי מתקיימים יחסי עבודה שוטפים בכתב ובעל פה, בכל הנוגע לניהול פרויקט הנתיב המהיר ולשינויים ולהתאמות הנדרשים מפעם לפעם, ולעתים יש ביניהם הבדלי גישות ומחלוקות בסוגיות קריטיות.
מהמסמכים עולה כי לטענת החברה, נציגי אגף החשב הכללי נפגשים עם נציגי הזכיין, ואין זה תקין שהדבר נעשה ללא ידיעתם.
בתשובת אגף החשב הכללי שבמשרד האוצר צוין כי טענה זו "אינה מוכרת לנו והינה שגוייה מיסודה".
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שההידברות של נציגי המדינה עם הזכיין וההתנהלות מולו יהיו מתואמות, מגובשות ואחידות.
לכן על החברה, אגף החשב הכללי ומשרד התחבורה לגבש דפוסי פעולה ודרכי התדיינות מוסכמים, כדי שכל הגורמים המעורבים בכך יהיו מעודכנים בכל העובדות וההתפתחויות, כל אחד בתחום אחריותו.
משרד התחבורה בתשובתו ממאי 2016 ציין כי המצב כבר השתנה וכיום יש דרישות אחידות הבאות לידי ביטוי בוועדה.
חברתכביש חוצה ישראל בע"מ | 811 .
הפרויקט הביקורת העלתה כי אף על פי שהרשות הממונה, משרד התחבורה ואגף החשב הכללי דנים בהרחבת החניון זה יותר משנתיים, הם טרם הכריעו בסוגיות הקריטיות.
לדעת משרד מבקר המדינה, עקב תפוסתו הכמעט מלאה של החניון וחיוניותו לציבור המשתמשים, ראוי שהגורמים הנוגעים בדבר יגיעו בהקדם להסכמה בעניינן של כל המחלוקות כדי להחיש את ביצוע הפרויקט.
התנהלות הרשות הממונה מול זכיין כביש 6 .
בפברואר1998 חתמה הממשלה עם זכיין מהמגזר הפרטי על הסכם זיכיון להקמה של כביש 6 ככביש אגרה, וכן להפעלתו ולתחזוקתו במשך תקופת הזיכיון (בשיטת BOT ).
בהסכם נקבע כי בתום 30 .
שנה יעביר הזכיין את הכביש לבעלות המדינה בתמורה זכאי הזכיין לגבות אגרה עבור השימוש בכביש בכפוף לחוק כביש ארצי לישראל ובכפוף לחוזה הזיכיון שנחתם.
הכביש מופעל על ידי מפעיל שבחר הזכיין.
הקטע הראשון של כביש 6 נפתח באוגוסט2002, ולאחר מכן נפתחו לתנועה קטעים נוספים.
במועד סיום הביקורת משתרע כביש 6 על פני כ-150 ק"מ, ממחלף עין תות בצפון ועד מחלף להבים בדרום, וכולל כ-16 קטעים.
המדינה מימנה את סלילתם של חלק מקטעי הכביש, והנסיעה בקטעים אלה פטורה מאגרה.
פיצוי והחזר הוצאות14 .
תעריפי האגרה המרביים למשתמש בכביש 6 , מנגנוני עדכונם ודרכי גבייתם נקבעו בחוק כביש ארצי לישראל ובתקנות שהותקנו לפיו וכן בהסכם הזיכיון.
סכומי האגרה מפורסמים ב"ילקוט הפרסומים" (שב"רשומות ") ובעיתונים, בדרך שהורה שר התחבורה, בהתאם לסעיף 6 ,(ג) לחוק וכן באתרי האינטרנט של בעל הזיכיון ושל החברה המפעילה את הכביש מטעמו.
תעריף האגרה המרבי הבסיסי מתעדכן פעמיים בשנה - באחד באפריל ובאחד באוקטובר, על פי מנגנון הצמדה שנקבע בנספח להסכם הזיכיון.
אחת לשלוש שנים התעריף מתעדכן עדכון תקופתי, בהתבסס על היקף הפדיון בפועל מהפעלת הכביש.
בכביש 6 יש עשרה קטעים החייבים באגרה15 .
במועד סיום הביקורת סכום האגרה16 המינימלי הוא עבור נסיעה של עד שלושה קטעים, ועבור כל קטע נוסף משלם המשתמש תוספת תשלום.
סכום האגרה המרבי אינו עולה על סכום האגרה עבור חמישה קטעים.
להלן יוצגו סכומי האגרה: סכום האגרה .
14 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 61ב (2011 ), "חברת כביש חוצה ישראל בע"מ - ניהול החברה ותפקודה", עמ' 1675.
עשרה קטעים אלה לא כוללים את הקטע הצפוני שעבורו נגבית אגרה בנפרד 16 .
סכום האגרה המצוין כולל גם דמי גבייה 812 | דוח שנתי 67א .
המינימלי עבור רכב פרטי שמשקלו עד ארבע טונות (פרטי) הוא 11.
97 ש"ח- עבור מנוי פסקל17 ; 15.
83 ש"ח- עבור מנוי וידאו18; ו- 19.
69 ש"ח- עבור לקוח מזדמן.
הפערים בתעריפים מצביעים על עלות הגבייה השונה בין המשתמשים.
לרכב שמשקלו יותר מארבע טונות ולאופנועים נקבעו תעריפים שונים.
כביש 6 מופעל ככביש אגרה אלקטרוניבמובן זה ש כל כלי רכב רשאי לנסוע בו בלי להודיע על כך לבעל הזיכיון ובלי להתקשר עמו, זאת כדי שהתנועה תזרום באופן שוטף והנהגים לא יצטרכו לעצור בכניסה אל הכביש או ביציאה ממנו.
מערכת אלקטרו-אופטית מזהה את לוחית הרישוי, ועל פי זיהוי זה מקבל בעל הרכב את אגרת הנסיעה בדואר, בהתאם לכתובתו הרשומה ברשות הרישוי.
המשתמש בכביש רשאי להתקשר מראש עם בעל הזיכיון בהסכם מנוי ולמסור לו את פרטיו ובהם פרטי הרכב, כתובתו ואמצעי תשלום קבוע (כרטיס אשראי או הוראת קבע) שעל פיו יחויב כשייסע בכביש.
התקשרות באמצעות מנוי מפחיתה את הסיכון ואת עלויות הגבייה של הזכיין ובכך מאפשרת לזכיין להפחית את סכום האגרה למנויים.
חוק כביש ארצי לישראל מסמיך את הזכיין ואת המפעיל מטעמו לגבות פיצוי והחזר הוצאות ממשתמש בכביש 6 אשר לא שילם את האגרה.
הפיצוי והחזר ההוצאות נוגעים להוצאות של הזכיין בגין פעולות אכיפה לשם גביית תשלומים, בין היתר בגין אי -פירעון חוב במועד, עיכוב רכב שלא שולם עליו חוב חלוט ואחסנת רכב שפונה, כמפורט בתקנות.
בהתאם לחוק רשאי שר התחבורה, בהסכמת שר האוצר, לקבוע את סכומי הפיצוי והחזר ההוצאות, והם נקבעו בתקנות כביש אגרה (כביש ארצי לישראל), (אכיפת תשלומים), התשנ"ט-1999 (להלן- התקנות).
סכומים אלה מתעדכנים באופן שוטף על פי המדד שנקבע בתקנות פעמיים בשנה.
על פי התקנות חייב בעל הזיכיון להגיש לחברה את מלוא הנתונים והתחזיות לעניין פעילות האכיפה מדי כשנתיים ( חוץ מאשר בשנים הראשונות להפעלת הכביש שבהם תדירות ההגשה הייתה גבוהה יותר ).
על החברה לבדוק נתונים אלה, ולאחר מכן להגיש לשר התחבורה ה מלצות לשינוי סכומי הפיצוי והחזר ההוצאות, "באופן שסכומי הפיצוי והחזר הוצאות שייקבעו, יהיו תואמים את סכומן הכולל של ההוצאות בפועל הכרוכות באכיפת הגבייה של האגרה, אכיפת התשלומים ופיצוי בש ל נזק שנגרם".
משמעות הדבר היא שעל פי התקנות לזכיין לא יהיה רווח או הפסד מהאכיפה בתקופת הזיכיון.
עוד קובעות התקנות שכדי שתוכל הרשות הממונה לגבש המלצות לעניין עדכון הסכומים האמורים היא תכיר בעלויות האכיפה כמפורט להלן: סכום שנתי קבוע של 3.
5 מיליון ש"ח לכיסויהעלויות הפנימיות של בעל הזיכיון; סכומים שישלם בעל הזיכיון לקבלן משנה או לצד ג' בעד מצרכים או שירותים הקשורים באכיפה, ושלדעת הרשות הממונה יועדו באופן בלעדי לאכיפה ונרכשו באופן יעיל.
אם תנאים אלה לא יתקיימו במלואם, הרשות הממונה תכיר בחלק .
17 הרכב מזוהה באמצעות מכשיר מכונה "פסקל".
זהו מכשיר אלקטרוני חכם המותקן ברכב ומתקשר אוטומטית עם מערכת האגרה הממוחשבת, המוצבת על שערי האגרה לאורך הכביש.
הרכב מזוהה באמצעות צילום ופענוח של לוחית הרישוי שלו חברתכביש חוצה ישראל בע"מ | 813 .
מנגנון אכיפה ורישום .
שלו מהעלויות הכרוכות בהם.
בתקנות נקבעו גם חריגים: עלויות שהרשות הממונה הסכימה מראש להכיר בהן משום שלדעתה יש יתרון כלכלי ותפעולי מובהק בהענקת שירותים אלו בידי בעל הזיכיון.
בהתאם לתקנות, לצורך חישוב הוצאות האכיפה בדקה הרשות הממונה מפעם לפעם, באמצעות חברת ייעוץ כלכלי, את כלל ההכנסות והוצאות האכיפה של בעל הזיכיון ושל המפעיל מטעמו.
נוסף על כך בוצעו בדיקות משלימות על פי נתונים תפעוליים של הזכיין, ראיונות עם בעלי תפקידים, סקרים במוקדי שירות הלקוחות וסיורים במוקדי השירות והבקרה.
בהתאם לממצאים שהעלו בדיקות אלה ולאחר שימוע עם הזכיין הגישה הרשות הממונה לשר התחבורה את המלצותיה לעדכון סכומי הפיצוי החזר ההוצאות.
מאז החל לפעול כביש 6 בשנת2002 ,, ובהתאם להמלצות הרשות הממונה הופחתו סכומי הפיצוי והחזר ההוצאות חמש פעמים, בשיעור מצטבר של יותר מ-90% .
ממסמכי הרשות הממונה עולה כי השיעור המצטבר הגבוה ש ל ההפחתה נובע מכך שבתחילת ההפעלה של הכביש נקבעו סכומים גבוהים מפני שהניחו ששיעור ההשתמטות מתשלום האגרה יהיה גבוה.
ההפחתות נועדו אפוא להתאים את הסכומים למצב בפועל ממועד ההפחתה ואילך, כך שיתקיים הנדרש בתקנות לפיהן סכומי הפיצוי והחזר הוצאות שייקבעו י תאימו להוצאות בפועל.
אולם בפועל שיעור הפחתה של 90% ,היה קטן מכפי שהמליצה הרשות וההפחתה בוצעה בפיגור ניכר.
עקב כך הצטברו בידי הזכיין, לפי חישובי הרשות הממונה, עודפי גבייה בהיקף של עשרות מיליוני ש"ח (ראו להלן).
במשך השנים חלק הזכיין על השיטה שבה הוערכו עלויות האכיפה וטען פעמים רבות כי הממצאים שבידה אינם נכונים.
לדבריו, היה על הרשות להכיר בעלויות אכיפה גבוהות יותר.
ממסמכי החברה עולה כי לדעתה בשנים 2010 ו-2011 צבר הזכיין עודפים בסכומי הפיצוי והחזר ההוצאות, בהיקף של 17.
8 מיליון ש"ח (בהתאמה).
לעומת זאת לדעת הזכיין בשנים האמורות הוא צבר גירעונו ת בסך 6 מיליון ש"ח ו-7.
9 מיליון ש"ח (בהתאמה).
הפער בין עמדת הרשות הממונה ובין עמדת הזכיין בנוגע לעודפי הגבייה הוא 46.
הביקורת העלתה כי בהסכם הזיכיון לא חויב הזכיין לקבוע מנגנון אכיפה ורישום שיופעל בנפרד מהפעילות השוטפת שלו , אשר יאפשר לרשות הממונה לזהות באופן מובהק את ההכנסות מגבייה של פיצוי ושל החזר הוצאות ממשתמשי כביש 6, ובד בבדלזהות את ההוצאות שהוצאו ליצירת אותן הכנסות ואם הוצאו באופן יעיל כנדרש בתקנות.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הפער הניכר בין עמדת הרשות הממונה לעמדת הזכיין בנוגע להיקף ההכנסות וההוצאות מהאכיפה, ראוי היה שהרשות תדרוש שפעילות האכיפה תתנהל בנפרד מפעולות הזכיין, באופן המאפשר מדידה חשבונא ית נאותה של ההכנסות וההוצאות שמקורן באכיפה.
הפער הכספי הניכר בין עמדת הרשות הממונה לפיה צבר הזכיין עודפי גבייה בסכומי הפיצוי והחזר ההוצאות לעומת עמדת הזכיין לפיו הוא צבר גרעונות, אינו עולה בקנה אחד עם הנדרש בתקנות, שכן נקבע בהן כי הרשות הממונה תסכים מראש ש בעל הזיכיון הוא שיבצע את האכיפה, בתנאים שצוינו בתקנות, ולא קבלן משנה או צד ג', רק אם "יש יתרון כלכלי ותפעולי מובהק בהענקת שירותים אלו בידי בעל הזיכיון".
בתשובת החברה למשרד מבקר המדינה היא הסבירה כי היא הכירה בטענות הזכיין ולפיהן יש יתרונות לאי-ההפרדה בין פ עילות האכיפה לפעילותו השוטפת הן מבחינת היעילות והן מבחינת השירות, והפרדת פעילות האכיפה הייתה מעוררת קשיים תפעוליים ושירותיים; החברה הוסיפה כי אפשר שדרך זו הקשתה את ביצוע הבקרה והצריכה מאמצים ומשאבים שהרשות הממונה נאלצה להשקיע בעניין זה.
היעדר מדידה חשבונאי ת מוסכמת גרם בשנים שבהן פועל כביש 6 למחלוקות, להתדיינויות ולשימועים ממושכים שדחו את ההפחתה של הפיצוי והחזר ההוצאות, גרמו לצבירת עודפי גבייה על חשבון הציבור, ולהגעה לפשרות בשיעורי ההפחתה של הפיצוי והחזר ההוצאות (ראו להלן בטבלה), ולהקצאת משאבים ניהוליים וכספיים רבים לטיפול בעניין.
להלן בלוח 1 נתונים של הרשות הממונה על עודפי גבייה שהצטברו לפי תחשיביה, על שיעורי ההפחתה שעליהם המליצה ועל שיעורי ההפחתה בפועל.
חברתכביש חוצה ישראל בע"מ | 815 .
בפועל מסכומי הפיצוי .
הרשות הממונה לוח 1 : עודפי גבייה, שיעורי ההפחתה המומלצים ושיעורי ההפחתה בפועל בפיצוי ובהחזר ההוצאות .
במיליוני ש"ח שיעורי .
2004 ללא בדיקה 50% 50% .
2008-2007 2006-2004 16.
ינואר 2012 2009-2008 69.
אוגוסט 2012 2009-2008 69.
ינואר 2013 2011-2010 92.
ספטמבר 2013 2011-2010 102 71% 0% .
אוקטובר 2014 2011-2010 156 71% 40% .
מהלוח עולה כי בכל השנים, למעט שנת 2004 , שיעורי ההפחתות בפועל מסכומי הפיצוי והחזר ההוצאות היו נמוכים במידה ניכרת משיעורי ההפחתה שעליהם המליצה הרשות הממונה, וההפחתות נעשו באיחור רב ממועד הבדיקה - בפיגור שנע בין שנתיים עד ארבע שנים.
ממסמכי הרשות הממונה עולה כי היא התייחסה לעודף המצטבר של ההכנסות מהאכיפה כאל "קרן עודפים" אשר תישחק במשך שנות הזיכיון.
אולם בפועל, על פי בדיקותיה, הצטברו בידי הזכיין עודפים של 156 מיליון ש"ח (במחירי יולי 2015).
בהתאם לתקנות, לפני שהרשות הממונה מגישה לשר את המלצותיה ל שינוי סכומי הפיצוי והחזר הוצאות, היא בודקת, באמצעות חברת ייעוץ כלכלי, את כלל הנתונים שבידי בעל הזיכיון בעניין האכיפה.
בעבר ביצעה חברת הייעוץ הכלכלי עבור הרשות בדיקת עומק של מכלול ההוצאות מפעולות האכיפה, וקבעה מפתחות העמסה19 כדי לאמוד אותן.
לקראת ה בדיקה לשנים 2010 .
19 שיטת תמחיר לקביעת החלק מכלל ההוצאות של הארגון בסעיף מסוים, שיש לייחס לאחת הפעילויות של הארגון, למשל קביעת ההוצאות על מערכות המידע שייוחסו לפעילות האכיפה מכלל הוצאות אלו של הזכיין.
ו-2011 החליטה הרשות הממונה כי הבדיקה תהיה בדיקת עומק, כדי לתקף את מפתחות ההעמסה ובמידת הצורך להתאימם לשינויים שחלו במשך השנים.
בדיון במשרד התחבורה מינואר 2013 הועלה כי החברה השלימה את בדיקותיה והגישה לשר את המלצותיה בדבר הפחתה של סכומי הגבייה והאכיפה, וזאת כדי לצמצם את העודפים שנצברו בידי הזכיין.
בסיכום הדיון החליט מנכ"ל משרד התחבורה כי הרשות הממונה תקיים שימוע לזכיין "לעניין המלצותיה לשינוי סכומי הפיצוי והחזר ההוצאות בעקבות הבדיקות עד סוף שנת 2011 , ותמצה את ההליך בתוך שלושה חודשים ולא יאוחר מיום 25.
בד בבד יבדקו משרד התחבורה ומשרד האוצר את סוגיית העודפים.
נוסף על כך הבהיר מנכ"ל משרד התחבורה בדיון כי אין לקשור בין הפחתת הפיצוי והחזר ההוצאות לעודפים שנצברו.
בעקבות ההחלטות של מנכ"ל משרד התחבורה, ביצעה חברת הייעוץ הכלכלי עבור הרשות הממונה בדיקת עומק של מכלול ההוצאות שמקורן בפעולות האכיפה, ולאחר מכן קיימה שימוע לזכיין.
בספטמבר 2013 הגישה הרשות הממונה את סיכום בדיקת העומק ואת המלצותיה לשר, חמישה חודשים מהמועד שקבע מנכ"ל משרד התחבורה.
באמצע אוגוסט 2014 כתב שר התחבורה מר ישראל כץ לשר האוצר דאז ח"כ יאיר לפיד כי לאחר שכלל הטיעונים הובאו בחשבון ונדונו , הוא מקבל את המלצת מנכ"ל משרד התחבורה לפיה הטיפול בעדכון סכומי האכיפה ייעשה בשני שלבים.
השלב הראשון - מיועד ליישום מידי.
בשלב זה תבוצע הפחתה של כ -40% בסכומי הפיצוי והחזר ההוצאות, המשקף איזון שי מנע את המשך הצטברות העודפים בעתיד.
השלב השני - מיועד ליישום בתוך ארבעה חודשים.
בשלב זה ישקלו משרדי התחבורה, האוצר והמשפטים, בשיתוף הרשות הממונה, כיצד לשנות את ההסדר שנקבע בתקנות האכיפה, במידת האפשר בהסכמה של הזכיין.
מטרת שלב זה היא לגבש מתווה להסדרת ייעודם של עודפי ההכנסות שצבר הזכיין מתחילת ההפעל ה, בשים לב להוראות החוק ולתובענה הייצוגית שהוגשה נגד בעל הזיכיון בנוגע לסכומי הגבייה.
השר הוסיף כי במסגרת הבדיקה יבחנו הנציגים של משרדי הממשלה אם אפשר להסדיר את הבסיס המשפטי והמעשי לשימוש בעודפי הגבייה שנצברו בשנים עברו ואינם נכללים בחוזה הזיכיון, וזאת לצורך שיפורים בכביש 6 לטובת כלל משתמשי הכביש, כגון הצבת תאורה.
שר התחבורה ציין במכתבו כי בד בבד עם יישום החלטה זו תמשיך הרשות הממונה לבצע את הבדיקה העתית הקבועה על פי התקנות הקיימות, ובכלל זה תחל לבדוק את כלל העלויות וההכנסות מהאכיפה בשנים 2012 ו-2013 , בהתאם למתווה הקבוע בתקנות.
בהמשך תיקן שר התחבורה, בהסכמת שר האוצר, את התקנות כאמור במכתבו, והתיקונים נכנסו לתוקף בנובמבר 2014.
חברתכביש חוצה ישראל בע"מ | 817 .
בדיקות חוזרות ונשנות .
חדשות מהאמור לעיל עולה כי עדכון התקנות בוצע בעצלתיים, עקב בדיקות חוזרות ונשנות של הנתונים ועקב כך שהתקיימו כמה שימועים בעקבות העלאתן של טענות חדשות.
לדעת משרד מבקר המדינה, הדבר מעיד כי אופן תפקודם של משרדי הממשלה, שהיו אמור ים להכריע בסוגיה בהקדם האפשרי, אינו תקין.
בשל התנהלות זו לא יושמו המלצות הרשות הממונה ועוכבה מאוד החלטת השר בדבר עדכון סכומי הפיצויים והחזר ההוצאות, וזאת כאשר סכומי העודפים המשיכו להצטבר.
באמצע דצמבר 2015 כונס דיון של הוועדה העליונה לפשרות, מחיקות והסדרים (להלן - הוועדה) באגף החשב הכללי.
נושא הדיון היה הפשרה שסוכמה בין הזכיין ובין הרשות הממונה ומשרד התחבורה בנושא עודפי הגבייה.
בדיון הציגה רכזת תחבורה ופרויקטים את הרקע ואת הסיבות לצבירת עודפי הגבייה בידי הזכיין, שהסתכמו באותה עת ב-156 מיליון ש"ח במחירי יולי 2015 על פי תחשיבי המדינה.
הרכזת דיווחה לוועדה על התיקון בתקנות ועל ההפחתה בסך 40% בסכומי הפיצויים ובהחזר ההוצאות, שנועדו למנוע צבירת עודפים נוספים בשנים הבאות (וזאת במקום הפחתה של 70% שהציעה הרשות הממונה, שמהם 30% נועדו להביא לשחיקת עודפי הגבייה).
הרכזת ציינה לפני הוועדה כי נושא העודפים נבחן וכי הגיעו למתווה פשרה המוסכם על הצדדים באשר לשימוש בעודפי הגבייה שנצברו בידי הזכיין.
להלן עיקרי הפשרה המוצעת שהוצגה לוועדה: א.
הזכיין יציב על חשבונו תאורה בחלקי הכביש שבהם הדבר מתאפשר ויתחזק אותה עד תום תקופת הזיכיון (שנת 2029 ), בעלות מוערכת על ידי המדינה של כ-109 מיליון ש"ח, וזאת כתחליף להפחתה נוספת של כ-30% .
בסכומי הפיצויים ובהחזר ההוצאות ב.
משרדי התחבורה והאוצר מגבשים תיקון נוסף של התקנות, באופן שסכומי הפיצוי והחזר ההוצאות ייקבעו לפי העלויות הנורמטיביות המוערכות של הזכיין, במקום לבדוק עלויות ריאליות דו -שנתיות כפי שקבוע בתקנות במועד סיום הביקורת.
בחינה שכזאת תייתר את בדיקות עדכון התעריפים שביצעה הרשות הממונה קודם לכן.
בעקבות הצגת הדברים החליטה הוועדה, בהסתמך על עמדת הגורמים המקצועיים ולנוכח חוות הדעת המשפטית של משרד האוצר, כי אפשר לאשר את הסכם הפשרה המוצע, וכי ההחלטה תובא להכרעת החשבת הכללית בהתאם למדרג הסמכויות.
במועד סיום הביקורת טרם נחתם הסכם בעניין זה בין המדינה לזכיין.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי, משרד התחבורה ואגף החשב הכללי ישמרו על זכות ה של המדינה לערוך בדיקה עתית על ידי הרשות הממונה עבור המדינה, וזאת כדי לשמור על העיקרון הקבוע בתקנות לפיו הזכיין אינו צריך להרוויח או להפסיד מאכיפת הגבייה.
מינימלית לשירות ולא .