HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מ"מ סמנכ"ל וראש אמו"ן במשהב"ט מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2016 , כי "אנו נמצאים בשלבים אחרונים לקביעת הסכם בין משהב"ט לבין כב"ה בדבר כיסוי פעילות כיבוי אש במחנות צה"ל ובמתקני משהב"ט".
17 חוק הרשות הארצית לכב"ה קובע בסעיפים 86–88 את סמכות הכניסה ואופן הכניסה של מפקחים או חוקרי דליקות למתקנים של מערכת הביטחון.
הכניסה תיעשה לאחר שנקבעה למפקחים או חוקרי הדליקות התאמה ביטחונית; קצין בכיר או קצין מוסמך רשאי לעכב את כניסתו המיידית של מפקח או חוקר דליקות למתקן המוחזק על ידי מערכת הביטחון בנסיבות מסוימות המפורטות, וביניהן: הכניסה באותה עת תשבש פעילות מבצעית או מודיעינית, חקירה פלילית או תרגיל או אימון רחבי היקף בהם שימוש באמצעי לחימה; מתרחשת במקום פעילות עוינת; או מתקיימת במתקן פעילות שהמפקח אינו רשאי להיחשף לה מטעמים של ביטחון המדינה או יחסי החוץ של מדינת ישראל.
צבא הגנה לישראל | 1113 .
משרד מבקר המדינה מציין, כי תחום הבטיחות באש הוא תחום מקצועי שעליו מופקדת הרשות הארצית לכב"ה.
לפיכך, להחלת חוק הרשות הארצית לכב"ה על צה"ל יש חשיבות רבה כדי לאפשר הנחיה מקצועית ופיקוח של הרשות הארצית לכב"ה בתחום הבטיחות באש בצה"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט ולרשות הארצית לכב"ה, כי אין מקום לעיכוב הנמשך בסיכום הנוהל המשותף שיאפשר את החלת הוראות חוק הרשות הארצית לכב"ה בצה"ל.
על הרשות הארצית לכב"ה בשיתוף משהב"ט לסכם את הנוהל האמור בהקדם, ולהביאו לאישורם של השר לביטחון הפנים ושל שר הביטחון.
מצב הבטיחות באש במחנות ובמבנים חיוניים .
הפקודות וההוראות בצה"ל לגבי הבטיחות באש, ובכלל זה ההיערכות בצה"ל למניעת שריפות ולכיבוין, כוללות הוראות פיקוד עליון; פקודות מטכ"ל; הוראות קל"ר לגבי תחומי אחריותו בכלל צה"ל; והוראות של סמכויות ומפקדות ממונות לגבי השמירה על הבטיחות באש במסגרותיהן.
כך לדוגמה, הוראות קל"ר מחייבות, בין היתר, הפעלת צעדים למניעת הצטברות צמחייה המגבירה אפשרות וסכנת שריפה, באמצעות ריסוסים והדברות במועדים המתאימים, ויצירת שטחי חציצה נקיים מצמחייה (להלן - "פסי אש") לצד מבנים וביניהם, ובתוך הצמחייה עצמה, כדי למנוע התפשטות אש; הימנעות מהדלקת אש ביחידות, ובכלל זה הדלקת נרות, למעט במקומות ובהסדרים מיוחדים; איסור לינת חיילים במבנים שבהם חלונות מסורגים, כדי לאפשר מילוט מהיר במצב של שריפה; ציוד יחידות במטפים, האמורים לכבות דליקה בעודה באיבה, ובכך למנוע התפשטותה וגרימת נזקים רציניים עד כדי סיכון חיי אדם; למנות ביחידות בעלי תפקידים שיהיו אחראים בתחום בטיחות האש; ולקיים הדרכות לחיילים ביחידות בנושא השמירה על בטיחות האש.
במסגרת שיתוף הפעולה המתקיים בפועל בין הרשות הארצית לכב"ה ובין צה"ל, קיימו נציגי תחנת כיבוי האש שבטבריה ביולי 2012 סיורים במספר מחנות צה"ל הממוקמים במרחב פיקוד הצפון, בהסכמת מפקדי הבסיסים.
ראש אגף בטיחות אש וחקירות ברשות הארצית לכב"ה כתב באותו חודש לרמ"ד הבטיחות באש במקל"ר, כי "במהלך הסיורים נתגלו פערים וליקויים חמורים במערכי בטיחות האש במחנות הנסקרים, החל מסידורי כבאות לקויים, מחסור קריטי באמצעי כיבוי אש ובמערכות מתאימות, וכלה בהיעדר קווי בידוד רחבים בין מאגרי דלק ותחמושת לשטחי שדה ]שלושה[ ויער.
לאחרונה היינו עדים למספר שריפות קשות, אשר בהם היו מעורבים בסיסי צה"ל.
אירועים אלו הסתיימו בנס ללא פגיעה בחיי אדם וללא נזק לרכוש.
בשלושת האירועים המוזכרים להלן הייתה קיימת סכנה אמיתית למאגרי התחמושת הממוקמים בשטחי היחידה, עקב אי קיומם של קווי בידוד בהתאם לנדרש".
משרד מבקר המדינה בדק את מצב הבטיחות באש ביחידות ובמתקנים בצה"ל, שיש להם חשיבות מבצעית רבה בשגרה ובזמן חירום.
1114 | דוח שנתי 67א .
מצב הבטיחות באש בבסיסי מרת"ח .
מרת"ח הוא אחד מהמרכזים הלוגיסטיים של אט"ל.
בין תפקידיו עליו לקלוט תחמושת, לסמנה, להכשירה ולאחסנה בבסיסיו על פי הנחיות של אט"ל, וכן לטפל בתחמושת המאוחסנת בבסיסיו על פי ההנחיות המקצועיות של קצין החימוש הראשי (להלן - קחש"ר).
למרת"ח שלושה בסיסים מרכזיים ושלושה בסיסים קטנים יותר הקשורים לבסיסים המרכזיים.
מבין שבע תחנות כיבוי האש הצבאיות שאט"ל מפעיל בבסיסיו, שלוש הן בבסיסים המרכזיים של מרת"ח.
במסמך של רמ"ד הבטיחות במרת"ח מפברואר 2015 " הוא ציין, כי עקב אופיו הייחודי (אחסנת תחמושת) ושטחו העצום של פריסתו, מהווה מרת"ח מרכז ייחודי באט"ל בהיבט בטיחות האש" (ההדגשה במקור).
במסמך זה הוא פירט את הסיכונים העיקריים בתחום הבטיחות באש במרת"ח, וביניהם: א.
אחסנת תחמושת - במרת"ח מאוחסנות כמויות תחמושת מכל קבוצות הסיכון, חלקן בכושר נמוך; ב.
כיסוי שטחים על ידי צמחייה - בסיסי מרת"ח ברובם מכוסים בעצים (בעיקר מרחבים צפון ומרכז), ובנוסף לכך קיימים גזם יבש ושטיח עלים כתוצאה מהתייבשות ונפילה לקרקע; ג.
ציוד כיבוי אש - הכבאיות הצבאיות נמצאות בשירות כבר קרוב ל- 40 שנה, מעבר לכך שבעת שריפה הן מספיקות למענה של עד10 דקות בערך, תלוי בלחץ המים.
במסמך האמור צוין גם המענה שיש במרת"ח בתחום ההיערכות לכיבוי שריפות, הן בתוך מרת"ח והן מגורמי חוץ.
בתוך מרת"ח קיימת כוננות במוקדי כיבוי האש (מרחבים) של 24 שעות למענהלשריפה.
קיימת תקינה סדורה של כוח אדם למצב שגרה וחירום (במסגרת כוחות הגנה גזרתיים).
אנשי המוקד מקיימים אימונים תקופתיים בהתאם לפקודות הצבא ומדיניות בטיחות האש באט"ל.
בתחום סיוע מגורמי חוץ קיים תיאום שנתי של כל בסיס של מרת"ח לתחנות הכיבוי האזרחית והצבאית מחיל האוויר שבגזרתו, על מנת להגביר את שיתוף הפעולה והמענה לשעת חירום ולאירוע שריפה.
להלן הממצאים שעלו בבדיקה שערך משרד מבקר המדינה באפריל ובמאי 2015 במפקדת מרת"ח ובשניים מבין שלושה מבסיסיו המרכזיים: 1.
בהוראת קחש"ר מאפריל 2007 נקבע, כי בין אמצעי הבטיחות שיש לנקוט בהחסנת תחמושת, יש לוודא שהשטח מסביב למחסן התחמושת נקי מצמחייה ומחומרים דליקים בטווח של 15 מטר לפחות.
רמ"ד הבטיחות במרת"ח מסר לנציג משרד מבקר המדינה באפריל 2015, כי לאורך שנים יש עיכובים ביישום הריסוסים להדברת עשבי בר בבסיסי מרת"ח.
עקב כך במקרים רבים, גם אם נעשה ריסוס, הוא נעשה בעיתוי לא מתאים, ולכן מאבד מיעילותו.
ממונה הבטיחות והגנה סביבתית בבסיס מסוים כתב למשרד מבקר המדינה ביולי 2015 , כי בבסיס נעשה ריסוס עשבים עונתי, אך הריסוס העונתי אינו נעשה תמיד במועדים המתאימים; שטח הריסוס אינו מכסה ב- 100% את הנדרש; ואין התאמה מלאה בין סוג חומר הריסוס לבין סוג הצמחייה בשטח.
בבסיס השני ישנם עצי שיטה ועצי אקליפטוס רבים.
לדברי נציגי הבסיס, עצי האקליפטוס דליקים מאוד, וכריתת עצי השיטה אינה יעילה, כיוון שהיא גורמת לפיזור גדול של זרעיהם ועלולה לגרום להתפשטותם המהירה.
נציגי הבסיס טענו כי בתחום צבא הגנה לישראל | 1115 .
ריסוס העשבייה למניעת התפשטותה יש פער מוכר וידוע- בשל היעדר תקציב מרססים רק כ-900 דונם מבין 2,600 הדונם הזקוקים לריסוס בבסיס.
בהתייחסותו מפברואר 2016 לממצאי הביקורת מסר צה"ל בעניין הריסוס בבסיס המסוים, כי "הריסוס מבוצע בהתאם לניהול סיכונים, ובמגבלות התקציב, זאת כהשלמה לעבודות כלי צמ"ה על פי תוכנית פסי אש שנתית".
משרד מבקר המדינה מציין כי נוכח הנזק הרב העלול להיגרם כתוצאה משריפות בבסיסי תחמושת, ראוי שהגורמים המתאימים באט"ל ובמרת"ח ייוועצו עם הרשות הארצית לכב"ה ביחס לסבירות הסיכונים שבריסוס חלקי בבסיסי מרת"ח.
לדברי ממונה הבטיחות והגנה סביבתית של הבסיס המסוים, מול כל מחסן תחמושת צריך להיות ברז כיבוי אש (להלן - הידרנט).
ממונה הבטיחות והגנה סביבתית בבסיס כתב למשרד מבקר המדינה בעניין זה ביולי 2015 , כי בבסיס מאוחסנת תחמושת במחסנים הממוקמים במספר אזורים שונים, וכי ברוב האזורים כמות ההידרנטים אינה מספקת והבסיס "מכוסה בכ-20% .
"הידרנטים בביקורת של משרד מבקר המדינה בבסיס נכחו גם נציגי הרשות הארצית לכב"ה, שהוזמנו על ידי נציגי הבסיס.
לדבריהם, בבסיס יש בעיה קשה מאוד והיא שלמחסנים רבים אין צנרת מים להידרנטים.
בביקורת בבסיס השני התברר, כי ליד כ -50% עד כ-60% ממחסני התחמושת אין הידרנטים.
פער זה בולט במיוחד לגבי מתקנים מסוימים שבהם מאוחסנת תחמושת, כיוון שאין צנרת מים המגיעה אליהם.
נציגי הבסיס מסרו לנציג משרד מבקר המדינה, כי בחלק מההידרנטים הקיימים אין לחצי מים מספקים, וכי בשל העובדה שהצנרת בבסיס ישנה מאוד, נרתעים בבסיס מהפעלת לחץ מים חזק מחשש שהדבר יגרום לפיצוץ הצנרת.
צה"ל מסר בהתייחסותו למשרד מבקר המדינה כי בהוראה של קל"ר העוסקת ב"פריסת אמצעי כיבוי אש ביחידה" אין אזכור לדרישה להידרנטים בסמיכות למחסני תחמושת.
עם זאת, במדריך של משהב"ט, שאומץ על ידי צה"ל, נאמר כי "האחראי" יקבע את הכמות הנדרשת של הידרנטים בקרבת מחסני תחמושת נפיצה.
לפיכך, מדור הבטיחות במרת"ח בתיאום עם אט"ל כתבו דרישה מבצעית להוספת הידרנטים בשטחי החסנת התחמושת בבסיסי מרת"ח, תכנית אשר תיתן מענה טוב יותר לקיים, ותשפר את זמני מילוי הכבאיות בעת אירוע שריפה.
צה"ל הוסיף כי מימוש דרישה מבצעית זאת מחייב העמדת תקציב.
בביקורת בבסיסהשני נמצא, כי בשטח הבסיס יש כ-86 עמודי חשמל פעילים שאינם יציבים, ונוטים ליפול, בין היתר, כיוון שהעץ שממנו הם בנויים נרקב במשך השנים.
לדברי נציגי הבסיס , מצב עמודי חשמל ישנים אלה עלול להוביל למגע מסוכן בין חוטי חשמל, ואף להותיר חוטי חשמל חשופים, העלולים לגרום לשריפה, לצד סכנת התחשמלות.
קצין בטיחות באש באט"ל מסר לנציג משרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 , כי שבעה עמודי חשמל נמצאים בטיפול; כי מפקד מרת"ח הקצה 100,000 ש"ח לטיפול בעוד 10 עמודים; ושאר עמודי החשמל יטופלו לפי התקציב שיוקצה לשנת 2016.
1116 | דוח שנתי 67א .
לפי מסמך של מפקדת קצין החימוש הראשי ממאי2014 ,על מפעילי מלגזות המופעלות בבסיסי מרת"ח ובמחסניו להעברת תחמושת, לערוך רשימה של בדיקות בטרם הפעלה, וביניהן לוודא הימצאות של מטף כיבוי אש.
נמצא, כי בבסיס השני פועלות מלגזות במחסני תחמושת ללא מטפים וללא המתלה המיועד לשאת אותם במלגזות.
בהתייחסותו מפברואר 2016 לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה כי ראש המטה של אט"ל אישר לאחרונה למרת"ח תקציב לרכש ציוד מיטלטל לכיבוי אש על מנת לגשר על הפערים האמורים.
תחנת כיבוי האש הצבאית בבסיס המסוים אחראית גם על כיבוי אש בבסיס שכן של מרכז לוגיסטי אחר של אט"ל, שבו מאוחסנים גם חומרים מסוכנים מסוגים שונים.
לדברי נציגי הבסיס, אין לתחנת כיבוי האש של הבסיס ידע כדי לטפל בחומרים מסוכנים.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי מאחר שטיפול בחומרים מסוכנים מצריך ידע מקצועי ייחודי בהתאמה לסוג החומרים המסוכנים, הוכשר צוות התערבות בבסיס השכן למתן מענה ראשוני, והמענה המשלים אמור להינתן על ידי תחנת כיבוי האש הצבאית בבסיס המסוים, לפי הצורך.
צה"ל הוסיף כי תישקל הכשרה מתקדמת של כבאים מוסמכים לנושא חומרים מסוכנים.
מהאמור לעיל עולה כי בשני הבסיסים של מרת"ח שנבדקו נמצאו ליקויים המהווים סיכון חמור בתחום הבטיחות באש, ועלולים לגרום לשריפות או לעכב את כיבוין.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח הסיכון הרב הקיים משריפות בבסיסי מרכז תחמושת, הן לבסיס עצמו והן לסביבתו, ראוי שאט"ל ינחה את מרת"ח ליזום בדיקה של הרשות הארצית לכב"ה בבסיסי מרת"ח, ובה תבוצע הערכה מקצועית לגבי כל המרכיבים של סיכוני האש בבסיסי מרת"ח.
על בסיס בדיקה כזאת של הרשות הארצית לכב"ה, יכין מרת"ח בשיתוף הרשות הארצית לכב"ה תכנית עבודה למתן מענה לסיכונים אלה.
מצב בטיחות האש בבסיסים ובמבנים בחיל האוויר .
א במאי 2015 ביקש נציג משרד מבקר המדינה מרע"ן רציפות תפקודית מבצעית במחלקת ביטחון במטה חיל האוויר, הממונה על תחום כיבוי אש בחיל האוויר, את רשימת כל המבנים התת-קרקעיים והגבוהים בחיל האוויר, את האמצעים לגילוי ולכיבוי האש בכל אחד מהם, ואם מבנים אלה עומדים בנדרש בתקנות התכנון והבנייה החדשות בנוגע לבטיחות באש.
התברר, כי מידע מרוכז כזה לא היה קיים כלל בחיל האוויר, ונדרשו כחודשיים כדי לגבש את הנת ונים שביקש משרד מבקר המדינה.
בסופו של תהליך זה, רמ"ד מיגון מבנים בענף הנדסה אזרחית שבמחלקת הנדסת תשתיות ובינוי בלהק ציוד (להלן - לצ"ד) שבמטה חיל האוויר העבירה ביולי 2015 לנציג משרד מבקר המדינה כמענה לבקשתו רשימה של 45 מבנים.
עיון ברשימה זו העלה כי היא כוללת, בין השאר, 13 ;מגדלי פיקוח בבסיסים שונים12 צבא הגנה לישראל | 1117 .
הקיימים בחיל האוויר, .
והבנייה מבני טייסות תת -קרקעיים; שני מבנים תת -קרקעיים של יחידות בקרה אוויריות; ושני מבנים תת-קרקעיים במטה חיל האוויר.
מבדיקת המבנים שברשימה עולה כי בשישה (כ-13% ) מבין45 המבנים אין מערכות לגילוי אש ולכיבוי אש – שניים מהם מגדלי פיקוח.
בשמונה נוספים (כ-18% ) יש רק מערכת לגילוי אש ואין מערכת לכיבוי אש, ביניהם מבנה תת-קרקעי ובו משרדים ביחידת בקרה אווירית בצפון הארץ; מבנה תת - קרקעי שהוא מפקדת אחד מבסיסי חיל האוויר; ושלושה מגדלי פיקוח בשני בסיסים של חיל האוויר.
יוצא אפוא, שב-14 (כ– 31% ) מבין45 המבנים אין מערכת לכיבוי אש, ביניהם חמישה מגדלי פיקוח.
יצוין, כי בהסבריה לרשימה זאת ציינה רמ"ד מיגון ומבנים, כי במבנים שבהם קיימות מערכות לכיבוי אש, הן קיימות רק בלוחות החשמל ולא בכל המבנה.
באוגוסט 2015 כתבה רמ"ד מיגון ומבנים למשרד מבקר המדינה: "לגבי המבנים הקיימים בחיל, אשר הוקמו לפני למעלה מעשור, לא קיים מידע בחיל לגבי מידת התאמתם לתקינת בטיחות אש העדכנית הנוהגת במדינה.
יחד עם זאת, במרבית מבנים אלו קיימות מערכות לגילוי אש (85% ) ומערכות לכיבוי אש בלוחות החשמל (69%.
") מהאמור לעיל עולה, כי בחלק מהמבנים הקיימים בחיל האוויר, שהם בעלי חשיבות מבצעית רבה, חסרות מערכות לגילוי אש ומערכות לכיבוי אש.
כמו כן חלק ממבנים אלה אינם עונים לנדרש בתקנות התכנון והבנייה החדשות בנוגע לבטיחות באש, כמו רוחב הפרוזדורים, דרכי מילוט ופתחי עשן.
מצב זה גורם לקושי בהיערכות למניעת שריפות ומגביר את הסיכונים כאשר שריפות כאלה נגרמות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בכך עלולים להיות סיכון חמור לחיי אדם ופגיעה בפעילות המבצעית של חיל האוויר.
על חיל האוויר לפעול בדחיפות לתיקון ליקויים אלה, לרכז מידע על כלל המבנים בדבר הפערים הקיימים בתחום הבטיחות באש, ולפעול לצמצום הפערים שהתגלו.
אחד המבנים ברשימת 45 המבנים האמורה, שב ו אין מערכות לגילוי אש ומערכות לכיבוי אש הוא מגדל הפיקוח בבסיס חיל האוויר במרכז הארץ .
בביקורת שערך משרד מבקר המדינה בבסיס מסר מפקד תחנת כיבוי האש שבבסיס 18, כי במגדל הפיקוח יש חמש קומות וגובהו כ-15 מטר.
בקומתו החמישית נמצא מגדל הפיקוח עצמו ובו שוהים כעשרה חי ילים.
מעל הקומה החמישית פרוס הגג של מגדל הפיקוח.
לדבריו, במקרה של שריפה אין לחיילים שבקומה החמישית יכולת מילוט, כיוון שהסולמות הממוקמים על מגדל הפיקוח אינם מאושרים להפעלה לצורך מילוט.
18 חיל האוויר מפעיל בכל אחד מבסיסי הטיסה שלו תחנת כיבוי אש צבאית.
החיילים המשרתים במקצוע כבאי אש בחיל האוויר מוכשרים בחיל האוויר עצמו באחד מבסיסיו, כאשר מקצועם מיוחד לחיל האוויר.
עיקר התמחותם מופנה לכיבוי אש תעופתי, דהיינו כיבוי אש בכלי טיס, אך במהלך הכשרתם הם מקבלים הכשרה בסיסית גם בנושאי כיבוי שרפות בשטח הבסיסים ורוכשים יכולת גם בכך.
1118 | דוח שנתי 67א .
מפקד טייסת התעופה בבסיס מסר לנציג משרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 , כי מגדל הפיקוח האמור הוא ישן, ונעשו בו מספר שיפוצים ושינויים לאורך השנים.
באחד השינויים הוקמה הקומה החמישית, וחסר סולם מילוט בינה ובין הקומה מתחתיה.
הוא הוסיף, כי בעקבות הביקורת של משרד מבקר המדינה הנושא עלה על שולחנו, וכי מאז קיבלו אישור שהסולם הישן מהקומה הרביע ית ועד לתחתית מגדל הפיקוח תקין, וכן מיוצר סולם השלמה מהקומה החמישית לרביעית.
מפקד טייסת התעופה בבסיס מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2016 כי הסולם הותקן בסוף ינואר2016 בסוף השיפוץ שהתקיים במגדל הפיקוח.
יחידת הבקרה האווירית הדרומית של חיל האוויר (להלן היב"א הדר ומית) אחראית ליצירת תמונת המצב האווירית באזור שעליו היא מופקדת.
הפעילות העיקרית של היב"א הדרומית נעשית בבונקר המבצעי, שהוא מבנה תת-קרקעי.
להלן הליקויים בנושא הבטיחות באש שעלו בביקורת שערך משרד מבקר המדינה ביב"א הדרומית במאי 2015: א.
לדברי נציגי היב"א הדרומית, לא היה ביב"א שום גורם מקצועי שהדריך אותם לגבי דרישות כיבוי האש ביב"א, פרט לנציג ממקל"ר ששלח אליהם את המיפוי הנדרש של מיקום המטפים; ב.
נציגי היב"א ציינו, כי אין ביב"א מערכת כיבוי אש ואין מענה אוטומטי לכיבוי אש בבונקר המבצעי.
לדבריהם, זהו פער קריטי, שהוצג לגורמים הרלוונטיים במטה חיל האוויר; בעבר הבונקר המבצעי היה מחובר למערכת בלוני גז לטובת כיבוי אש (פיצוץ מערכת בלוני גז שלא מסוכן לאדם, ובעת שריפה הבלונים מתפוצצים והגז אמור לכבות את האש), אך כיום המערכת אינה קיימת.
מענה ראשוני לכיבוי האש אמור להינתן על ידי כבאי אש של היב"א (ביב"א משרתים חיילת וחייל במקצוע כבאי אש) יחד עם צוותי היירוט19 .
של היב"א כמו כן ישנם מטפים המפוזרים במחלקות הבונקר הנותנים מענה ראשוני לשריפה, אולם קיים פער גדול בכמות המטפים ביחידה.
פער זה מוכר בחיל האוויר והוצג לגורמים הרלוונטיים; ג.
בביקורת שערך מדור הבטיחות באש במקל"ר בדצמבר 2014 ביב"א הדרומית נכתב בין יתר ההמלצות "נדרש לפעול להתקנת מערכות לשחרור עשן מהבונקר המבצעי".
בבדיקה של משרד מבקר המדינה, שהתקיימה כחצי שנה לאחר מכן, נמצא שאין מערכת לשחרור עשן בבונקר המבצעי.
ביוני 2015 פנה מפקד היב"א הדרומית אל רמ"ח ביטחון ואל רע"ן ביקורת במינהל לבטיחות ולביקורת איכות שבמטה חיל האוויר (מבק"א), ציין את עיקרי הפערים בתחום הבטיחות באש שעלו בביקורת של משרד מבקר המדינה, וביקש כי פערים אלה יטופלו ויתועדפו בהתאם.
רע"ן רציפות תפקודית מבצעית במחלקת ביט חון בחיל האוויר השיב למפקד היב"א באותו יום כי מחלקת ביטחון מקיימת עבודת מטה עם מחלקת תכנון וארגון (תוא"ר) במטה חיל האוויר לבחינת המענה בתחום כיבוי האש בבסיסי חיל האוויר שאינם בסיסי טיסה.
רע"ן רציפות תפקודית מבצעית מסר לנציג .
19 ,ביב"א קיים צוות יירוט האמון על אבטחת היחידה.
צוות זה נותן גם מענה ראשוני בעת שריפה אך הוא אינו מקצועי בתחום בטיחות האש.
צבא הגנה לישראל | 1119 .
משרד מבקר המדינה בנובמבר2015, כי עבודת המטה האמורה מתנהלת כבר קרוב לשנה והיא עדיין בעיצומה.
בפקודת מטכ"ל בנושא "מניעת שריפות" נקבע, כי בכל מבני המגורים בכל יחידות צה"ל אין להתקין סורגים בחדרי המגורים, וכי סורגים שהותקנו על חלונות חדרי מגורים יוסרו מכל החלונות בכל המבנים.
עוד נקבע, כי הוראה זו אינה חלה על מקומות כגון במקרים שנקבעו דרכי מילוט ואמצעי בטיחות מתאימים במקרה של שריפה: א.
חדרי המגורים של כלואים במתקני כליאה, ובכל מתקן אחר בו מוחזקים כלואים דרך קבע; ב.
מתקנים אחרים שבהם לנים חיילים לצורכי אבטחה ושמירה, כמפורט בהוראות קל"ר.
חיילי היב"א הדרומית לנים במבנה דירות השייך למשהב"ט ביישוב ליד היב"א.
בסיכום הביקורת האמורה של מקל"ר שנעשתה ביב"א בדצמבר 2014 בכל קומת המגורים]מהחלונות[ צוין כי "לא הוסרו סורגים התחתונה.
לטענת היחידה המבנה שייך למשהב"ט שאינו מאשר הסרת הסורגים".
בבדיקה של משרד מבקר המדינה שנערכה ביב"א במאי 2015 , .
כחמישה חודשים לאחר מכן, נמצא כי הסורגים טרם הוסרו בבדיקה נוספת שערך משרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 נמצא, כי הנושא טרם בא על פתרונו.
בעקבות הביקורת, פנה ראש ענף רציפות תפקודית מבצעית במחלקת ביטחון בעניין זה לראשת מדור הבטיחות באש במקל"ר, אשר השיבה לו שהיות שלא מדובר במבנה מגורים בשטח צה"ל, כל עוד המבנה עומד בכל התקנים האזרחיים הקיימים, השימוש במבנה מותר.
היא הוסיפה, כי בהתאם לתקנים האמורים, במבנה רב-קומות נדרש שיהיה חלון אחד לפחות ללא סורגים – חלון חילוץ, אשר חייב לפנות לעבר הרחבה המיועדת להיערכות כוחות כיבוי האש במקרה של שריפה בבניין.
ראשת המדור ביקשה מענף רציפות תפקודית מבצעית לוודא שהמבנה אכן עומד בתקנים האזרחיים, כנדרש.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הטיפול של כל הגורמים הנוגעים לנושא לינת חיילי היב"א הדרומית במבנה מגורים שבו סורגים על החלונות – מקל"ר, שהנושא עלה בביקורת שערכה כבר בדצמבר 2014 ; היב"א, שאנשיה לנים במבנה זה; ומחלקת הביטחון במטה חיל האוויר, האחראית לתחום כיבוי האש בחיל האוויר – היה לקוי מיסודו, שכן מדובר בסכנה לחיי אדם במקרה של שריפה.
על היב"א הדרומית לוודא בדחיפות שהמבנה שבו לנים חייליה אכן עומד בתקנים הנדרשים או למצוא פתרון אחר להלנת החיילים, כדי לא לסכנם במקרה של שריפה.
על מחלקת הביטחון במטה חיל האוויר ועל מקל"ר לבדוק שהנושא בא על פתרונו.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מפברואר 2016 מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי חיל האוויר פעל בהתאם לתקנים האזרחיים האמורים ובוצעו ההתאמות הנדרשות במבנה המגורים של היב"א: בקומה הראשונה קיים בחדר השינה הגדול סורג שנפתח לרווחה; ובקומות 2 ו-3 .
קיים בחדר השינה הגדול חלון ללא סורג 1120 | דוח שנתי 67א .
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שצה"ל ייתן ביטוי בפקוד ותיו לתנאי הבטיחות באש המתחייבים במקרים דומים שבהם לנים חיילים במבני מגורים שאינם בשטח צה"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח הממצאים שהועלו בתחום הבטיחות באש בחיל האוויר, עליו לטפל בדחיפות בליקויים הקיימים במקומות שבהם הם מהווים סכנת חיים.
כמו כן, על אג ף ההנדסה במשהב"ט, בשיתוף עם חיל האוויר, לקיים בדחיפות מיפוי של הצרכים באמצעים לגילוי אש ובאמצעים לכיבוי אש במבנים הקיימים בחיל האוויר, בדגש על המבנים בעלי חשיבות מבצעית רבה.
לפי תוצאות המיפוי, על חיל האוויר להכין תכנית עבודה להיערכות בסיסיו בתחום הבטיחות ב אש, לרבות תכנית להשלמת אמצעים לגילוי ולכיבוי אש במבנים השונים, להציגה לדרגים המתאימים במטה חיל האוויר, ולהיערך לתת מענה למצבי סיכון במבנים שאינם עומדים בתקנות הבטיחות באש החדשות, באמצעות לימוד נקודות התורפה במבנים ותרגול ההתמודדות איתן.
לאחר אישורה, על מחל קת הביטחון במטה חיל האוויר לפקח על מימושה של תכנית כזאת.
מצב הבטיחות באש במוצב הפיקוד של מפקדת פצ"ן ובמוצב הפיקוד העליון במטכ"ל .
מוצב הפיקוד של מפקדת פצ"ן הוא מבנה תת-קרקעי, שייעודו לאפשר למפקד הפיקוד ולמטה הפיקוד לבצע את משימותיהם תוך מיגון מרבי הן ברגיעה והן בשעת חירום.
בביקורת שקיים משרד מבקר המדינה במוצב הפיקוד של פצ"ן בתחום הבטיחות באש באפריל 2015 התברר, כי בדצמבר 2014 קיים מחוז הצפון של הרשות הארצית לכב"ה ביקורת במוצב הפיקוד בתחום הבטיחות באש, ביוזמת מפקדת המוצב.
במסמך הסיכום של ביקורת זאת צוין: "הערה: יש לציין שהמבנה מהווה סכנת חיים מיידית לנמצאים בו, לכן עליכם לתת פתרון מיידי להצלת חיים במצב אמת" (ההדגשה במקור).
במסמך פירטה הרשות הארצית לכב"ה את סידורי הבטיחות באש הנדרשים במוצב, בחלוקה לכאלה שהם לביצוע מיידי ולכאלה שאינם נדרשים מיידית.
בין סידורי הבטיחות לביצוע מיידי נמנו: מיגון חדרי המדרגות באמצעות התקנת דלתות אש; התקנה של תאורת חירום ושלטי יציאה והכוונה מוארים בחדרי המדרגות ובפרוזדורים; התקנת שלטים פולטי אור על גבי ארונות הכיבוי; ביצוע ניתוקי זרם החשמל בכל קומה; התקנת מטפי כיבוי של 6 ק"ג בחדרי המחשבי ם, חדרי צבא הגנה לישראל | 1121 .
מיידית השירות ולאורך הפרוזדורים; השלמת ציוד לכיבוי אש בעמדות הכיבוי הקיימות; הכשרת צוותי חירום (כל צוות ימנה שישה אנשים לפחות) שיתנו מענה מיידי בשריפה; עריכת תרגיל והדרכות בנושאי כיבוי אש (התרגיל ייעשה בשיתוף עם הרשות הארצית לכב"ה לפחות פעם בשנה); והתקנת מפוחים לשחרור עשן במנהרה המשמשת כמוצא חירום.
כמו כן ציינה הרשות הארצית לכב"ה סידורי בטיחות באש נוספים הדרושים במוצב הפיקוד של פצ"ן, וביניהם: להתקין מערכת ספרינקלרים לפי דרישות התקן; להתקין מערכת גילוי אש וכיבוי אש אוטומטית בלוח החשמל, לפי פירוט שקבעה הרשות הארצית לכב"ה; להתקין דלתות אש; לבנות קיר הפרדת אש במקומות מסוימים במבנה; להתקין ברז שריפה חיצוני במקומות מסוימים; ולהכין תכנית בטיחות מעודכנת שבה יסומנו כל סידורי הבטיחות הנדרשים במבנה.
אגף ההנדסה הכין באפריל 2015 תכנית עבודה לתיקון הליקויים שהעלתה הרשות הארצית לכב"ה.
השלבים העיקריים בתכנית זאת היו: שלב א' – מענה ראשוני ומיידי לליקויי הבטיחות באש במוצב הפיקוד: ביצוע סקרי פערים והוצאה לפועל של דרישות הרשות הארצית לכב"ה לביצוע מיידי; שלב ב' – הכנת תכנית כוללת לבטיחות באש במוצב הפיקוד ואישורה על ידי הרשות הארצית לכב"ה, תוך הגדרת תפיסת הבטיחות באש; שלב ג' – תכנון מפורט של יישום התכנית לבטיחות באש; שלב ד' – הוצאה לפועל של התכנון המפורט.
במאי 2015 אישר ראש המטה של פצ"ן ליישם מיידית את שלבים א' וב' מהתכנית האמורה.
בבדיקה שערך משרד מבקר המדינה בתחילת נובמבר 2015 התברר כי בחלוף כשנה מאז הביקורת של הרשות הארצית לכב"ה , טרם נעשו במוצב הפיקוד של מפקדת פצ"ן הסידורים המעשיים העיקריים בתחום הבטיחות באש, אשר לפי הרשות הארצית לכב"ה נדרש לבצעם מיידית.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מינואר 2016 מסר אגף ההנדסה למשרד מבקר המדינה כי בדיון מאמצע נובמבר 2015 הוצגו הצעדים אשר בוצעו במסגרת שלב א' של התכנית: הוכן תיק שטח כמתבקש מהדוח של הרשות הארצית לכב"ה, המציג את המצב הקיים של מוצב הפיקוד בכל הנושאים הקשורים בבטיחו ת באש; הוכנו הנחיות לטיפול באירועי שריפה ועשן ולהקמת מערך חירום; נערכו סקרים שבדקו חוסר בציוד כיבוי אש, והוכן דוח לפריסת ציוד קיים במוצב ורשימת ציוד הנדרש לרכישה.
כמו כן הוצגה כלל העבודה הנדרשת למימוש שלב ב' בתכנית.
אגף ההנדסה הוסיף כי מימוש התכנית במלואה "הינו פונקציה ישירה של העמדת התקציב ורכש אמצעים ע"י פיקוד הצפון".
1122 | דוח שנתי 67א .
לדעת משרד מבקר המדינה, אין הלימה בין המסקנה של הרשות הארצית לכב"ה ש"המבנה מהווה סכנת חיים מיידית לנמצאים בו, לכן עליכם לתת פתרון מיידי להצלת חיים במצב אמת", ובין קצב הטיפול בליקויים בתחום הבטיחות באש שהועלו במוצב הפיקוד של פצ"ן.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח סכנת החיים הנשקפת לאנשים השוהים במוצב במקרה של שריפה ונוכח חשיבותו המבצעית הרבה של המתקן, על מפקדת פצ"ן לנקוט את כל האמצעים הדרושים בראש ובראשונה לטיפול בליקויי הבטיחות באש הדורשים מענה מיידי, ולאחר מכן לטפל בשאר ליקויי הבטיחות באש.
ייעוד חטיבת המבצעים, הכפופה לראש אמ"ץ ומשמשת כגוף המטה של הרמטכ"ל לפיקוד ולשליטה, הוא "לשמש גוף המטה במפקדה הכללית האחראי לתכנון מבצעים ולהפעלת המאמץ המבצעי המשולב, בדגש להפעלת כוחות היבשה ולשליטה במרחב העומק המטכ"לי, בכל קשת העימותים".
הפעלת הכוח בצה"ל נעשית באמצעות מוצב הפיקוד העליון של המטכ"ל שהוא מבנה תת-קרקעי הכולל מספר קומות.
בביקורת שערך משרד מבקר המדינה בפברואר 2015 במוצב הפיקוד העליון בתחום הבטיחות באש הועלו הממצאים הבאים: א.
נציגי מוצב הפיקוד העליון הבהירו, כי משך שנים רבות הם לא קיבלו כל הדרכה ומענה מקצועיים לגבי הבטיחות באש במוצב, ובכלל זה גם לגבי כיבוי שריפות בו.
לדבריהם, לא ניתן להפעיל במוצב כיבוי אש באמצעות ספרינקלרים, ואלה קיימים בו רק בארונות החשמל; מפוזרים בו גלאי עשן, ולהם מערכת אוטומטית המנתקת א ת זרם החשמל כאשר הם פועלים.
ראשת ענף ארגון באמ"ץ מסרה לנציג משרד מבקר המדינה באפריל 2015 , בין השאר, כי יש צורך בהוראת קל"ר ייעודית לחמ"לים מבצעיים המותאמים למבנים תת-קרקעיים; וכי "על אף היעדר נוהל מותאם למבנה תת-חטיבת המבצעים [ קרקעי בתחום כיבוי האש, החטיבה ]שבאמ"ץ עומדת בנוהלי ופקודות הכיבוי הנדרשות ע"פ הוראת קל"ר; אנו משקיעים רבות במניעה, בקרה וקידום תחום הרציפות התפקודית; חשוב לנו לקבל נוהל מחייב למבנה תת קרקע ע"מ שנדע האם קיים פער ואיך ניתן לגשר עליו בתחום כיבוי האש".
על פי הוראת קל"ר מאוגוסט 1990 בנושא"הגדרת בעלי תפקידים וחוליות כיבוי ובטיחות אש", בפיקודים המרחביים, בחילות ובגופים נוספים ימונה קצין כיבוי ובטיחות אש.
בין תפקידי בעלי תפקידים אלה גם האחריות לכוננות כיבוי אש, והנחיה מקצועית למפקד בכל נושאי כיבוי ובטיחות אש.
נמצא, כי באמ"ץ, האחראי על מוצב הפ יקוד העליון, אין ממונה בטיחות באש.
במוצב הפיקוד העליון עצמו קיים ממונה על הבטיחות שהוא גם ממונה במשך שנים רבות על תחום הבטיחות באש במבנה זה.
התברר, כי בעל תפקיד זה קיבל הכשרה מקצועית בנושא הבטיחות באש רק בעקבות הביקורת של משרד מבקר המדינה.
צבא הגנה לישראל | 1123 .
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה בהתייחסותו לממצאי הביקורת כי נושא מינוי קצין כיבוי ובטיחות אש באמ"ץ יסוכם על ידי עוזר ראש אמ"ץ.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי חשיבותו המבצעית הרבה של מוצב הפיקוד העליון והליקויים הקיימים בו מבחינת הבטיחות באש, כאמור לעיל, מחייבים שאגף ההנדסה במשהב"ט יקיים בו סקר לקביעת סידורי הבטיחות באש הנדרשים לביצוע מיידי.
על בסיס ממצאי סקר זה, על חטיבת המבצעים באמ"ץ להכין תכנית עבודה להסרת הליקויים בתחום הבטיחות באש, שתאפשר הפעלתו המבצעית ובטיחות לאנשים השוהים בו גם אם תפרוץ בו שריפה.
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה ב התייחסותו לממצאי הביקורת כי גורמי אגף ההנדסה עתידים לעשות סקר בטיחות נרחב במוצב הפיקוד של המטכ"ל.
חקירת דליקות על ידי מקל"ר .