HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המשרד הממשלתי התומך אינו היוזם של הבקשה לקבלת תקציב נוסף לתקנה אלא הוא מקבל מאגף התקציבים הודעה על תוספת התקציב שיש להעביר לתקנה המסוימת.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה טעם לפגם בכך שבעלי תפקידים במשרד האוצר פעלו בהתאם להנחיות שהם קיבלו במישרין מפעילים פוליטיים.
33 ההנחיה עוסקת הן בהסכמים ה מוגדרים כהסכמים קואליציוניים והן בהסכמים שאינם מגובשים ערב הקמת הממשלה.
34 :על אחריותם הבלעדית של הממשלה ושריה לביצועו ומימושו של התקציב ניתן ללמוד מחוק יסוד משק המדינה ומחוק יסודות התקציב.
שם הדוח: תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 כאמור, בהנחיית היועמ"ש בנושא הסכמים פוליטיים שנקבעה במהלך תקופת הביקורת, נקבע כי פקיד ציבור יקבל הוראות להקצאת כספים בהתאם להסכמים פוליטיים תקציביים אך ורק מגורם מוסמך לכך על פי דין.
נמצא כי ביוני 2015 עדיין לא ה יו בידי אגף התקציבים העתקים של ה הסכמים הפוליטיים שמכוחם בוצעו העברות תקציביות לתקנות תמיכה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש להקפיד על יישום חובת הגילוי והפרסום גם לגבי הסכמים פוליטיים שמכוחם משרד האוצר מבצע במהלך השנה שינויים תקציביים והעברות תקציביות של תקציבי תמיכות, באופן שהנחה היועמ"ש לממשלה בהנחייתו בנושא הסכמים פוליטיים.
העברת כספים קואליציוניים במשרד לשירותי דת 1.
המשרד לשירותי דת תמך בשנים 2014 -2011 במסגרת התקנה בנושא "קשרים עם הגולה" ( להלן - תקנת "קשרים עם הגולה") בשתי עמותות: עמותת "ארץ חמדה", ועמותת "מענה שמחה".
באוקטובר 2010 פרסם המשרד לשירותי דת מודעה בדבר חלוקת כספי תמיכה מתוכננים לשנת 2011 על פי תקנת "קשרים עם הגולה".
שתי העמותות האמורות ביקשו תמיכה בסך כולל של 4.
ביוני 2011 אישרה ועדת התמיכות של המשרד תמיכה בסכום כולל של 223,000 ש"חלשתי העמותות.
11 אישרה ועדת הכספים של הכנסת העברת3.
6 מיליון ש"ח לתקנת "קשרים עם הגולה", מתוך "כספי הסכמים קואליציוניים".
כלומר תוספת הגדולה פי 16 מהתמיכה שאושרה בתחילה ביוני 2011.
11 כתב מנכ"ל המשרד לשירותי דת דאז, מר אביגדור אוחנה (להלן- מנכ"ל המשרד לשירותי דת דאז), לחשב המשרד דאז, כי "במהלך שנת 2011 נאמר לנציגי כי עתידים להיכנס כספים נוספים לתקנה זו והם ]שתי העמותות דלעיל[ הגופים הנתמכים יחולקו עפ"י הקריטריונים ודוחות הביצוע שיוגשו למשרד במהלך השנה".
הסגן הבכיר לחשבת הכללית במשרד האוצר כ תב למנכ"ל המשרד לשירותי דת דאז בינואר 2012 בעניין "חלוקת כספי תמיכות על ידי המשרד לשירותי דת בסוף שנת 2011 " כלהלן: "אציין כי חלוקת כספי תמיכות בשלב כה מאוחר של השנה מעקרת מתוכן את הליך התמיכות ואת המשמעות שעומדת מאחורי הליך זה - חלוקה שוויונית ומראש של כל התקציב המוקצה לעניין בין הגופים העוסקים בתחום הרלוונטי ועומדים בתנאי הסף שנקבעו.
במקרה דנן, על אף סכום התמיכה הנמוך שאושר בראשית השנה, נראה כי הגופים הנתמכים התאימו מראש את עלות הפעילות שלהם להיקפי התמיכה שאושרו בסוף השנה, עובדה המעוררת תמיהה ומעלה חשש ל חזרתם של 'הכספים הייחודיים' בדלת האחורית.
החלטתי לאשר באופן חריג וחד פעמי את חלוקת כספי התמיכה.
יחד עם זאת, התנהלות כאמור אינה מקובלת".
לאחר שאושרה העברת התקציבים הקואליציוניים גדל סכום התקנה האמורה פי 16 מהסכום שאושר בבסיס התקנה, והמשרד חילק את הסכומיםהנוספים באישור סגן בכיר של החשבת הכללית במשרד האוצר.
תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור 137 .
:שם הדוח תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתשובת עמותת "מענה שמחה" למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 נמסר כי אין ממש בטענה שבשנת 2011 היא קיבלה מידע על היקף התמיכה שתקבל באותה שנה ושפעילותה תוכננה בהתאם לסכום זה.
העמותה הוסיפה כי בשנת 2011 היא ביקשה תמיכה של 1.
3 מיליון ש"ח ובהתאם לכך פעלה במשך השנה.
בסיום השנה אישר לה המשרד לשירותי דת את התמיכה בהתאם לבקשה שביקשו בתחילת השנה, וכך במשך כל השנים הבאות.
עמותת "ארץ חמדה" הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 כי היא הגישה בקשת תמיכה לשנת 2011 בסך3 ,מיליון ש"ח, בהתאם לתקציב שתכננה להוציא וזאת עוד לפני שאושרו כספי תוספת התמיכה, וכי מדובר בפרויקט המתבצע במסגרת פעילות רב-שנתית, עובדה המחייבת קיומה של פעילות שוטפת רציפה ועקבית במהלך כל השנה ולמשך שנים רבות.
בתשובת המנכ"ל למשרד שירותי דת דאז למשרד מבקר ה מדינה מנובמבר 2015 הוא מסר כי העמותות הן שהזינו את המשרד במידע שהתקבל מחברי הכנסת השונים, שלטענת העמותות הבטיחו לפעול להגדלת התקציב שבתקנה מכספים קואליציוניים.
בתשובת המשרד לשירותי דת נמסר כי סביר שנציגי העמותות, הנמצאים בכנסת יקבלו את המידע בדבר הגדלת סכומי התמיכה לפני נציגי המשרד הרלוונטיים.
ביולי 2013 כתבה נציגת עמותת "ארץ חמדה" למנכ"ל המשרד לשירותי דת דאז, כי עדיין לא פורסמה.
ארץ חמדה ]"תקנת "קשרים עם הגולה [ "למיטב ידיעתנו התקנה מוציאה מיליוני שקלים בפועל בגין הפעילות בתפוצות מתוך הנחה שמדובר בפרויקט רב שנתי ושיקבל הסיוע ממשרדכם כבשנים עברו".
לדעת משרד מבקר המדינה אופן זה של העברת תוספת תקציב לתמיכה רק בתום השנה, ובפרט כאשר מדובר בתוספת כה משמעותית, עלול לפגוע פגיעה קשה בעקרון השוויון שעליו מתבסס הליך מתן התמיכות.
המשרד לשירותי דת תמך בשנים 2013 ו- 2014 במסגרת התקנה בנושא "שירותי ייעוץ והפריה" בשתי עמותות: "פוע"ה" ו"בוני עולם".
על פי נתוני משרד האוצר, בכל אחת משנים אלה הסכום שאושר בבסיס התקנה התקציבית היה 400,000 ש"ח.
סכום התקנה בסוף שנת 2013 ובסוף שנת 2014 היה למעלה מ-5 .
מיליון ש"ח בדצמבר 2013 כתב יועץ המנכ"ל של המשרד לשירותי דת (להלן - יועץ המנכ"ל) לסמנכ"ל הכספים של המשרד כלהלן: "נא לבצע פניה תקציבית.
עבור התקנה של מכון פועה בסך 1 מיליון ש"ח.
הנושא מסוכם עםישראל מלאכי מי שכיהן באותה עת כיועץ [ שר הבינוי והשיכון והוא גם פעיל פוליטי המכותב למייל זה.
על ]מסיעת הבית היהודי ואותי".
]ישראל מלאכי[ המייל שאתה מוציא.
תכתב בבקשה את ישראל המשרד לשירותי דת מסר ביוני 2015 למשרד מבקר המדינה כי ועדת התמיכות של המשרד חילקה את התוספת האמורה לתקנה זו, בסך מיליון ש"ח, בהתאם ליחס שקבעה בתחילת השנה.
הביקורת העלתה כי בעקבות סיכום עם מר ישראל מלאכי העביר המשרד לשירותי דת מיליון ש"ח בסוף שנת התקציב לעמותות האמורות.
שם הדוח: תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרד מבקר המדינה, בביצוע ההעברה התקציבית במשרד לשירותי דת על פי סיכום עם מי שאינו מכהן במשרד שהוקצה לו התקציב, ובמועד העברתה - סוף ה שנה - יש כדי לפגוע פגיעה קשה בעקרון השוויון שעליו מתבסס הליך מתן התמיכות.
בתשובותיהם של מר מלאכי ויועץ המנכ"ל למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 ומתשובת המשרד לשירותי דת נמסר כי מר מלאכי לא פעל כפעיל פוליטי, אלא בתוקף תפקידו כיועץ שר הבינוי והשיכון.
לדעת משרד מבקר המדינה לא היה מקום שפקיד ציבור במשרד ממשלתי מסוים יקבל הנחיות מגורמים שאינם מכהנים במשרד שממנו הועבר התקציב או במשרד שהתקציב הוקצה לו .
כאמור לעיל, עיקרון זה קיבל ביטוי גם בהנחיית היועמ"ש בנושא הסכמים פוליטיים ממרץ 2015.
הנחיות פעילים פוליטיים להעברת תקציבים לנתמכים יחידים במשרד החינוך משרד החינוך קיבל בשנת 2014 תוספות המכונות "תוספות אוצר/העברות ממשרדי ממשלה".
במסמך המפרט את התוספות האמורות צוינו בין היתר הנתונים המוצגים בלוח שלהלן: .
תקציב שנת 2014 לשלוש תקנות במשרד החינוך והשינויים שבוצעו בו במשך השנה (באלפי ש"ח ) .
211140 העצמה רוחנית .
דתי 5,050 1,122 3,146 7,000 16,318 .
211141 תמיכות מינהל .
החינוך הדתי 1,539 566 2,262 5,100 9,467 .
211419 פעילות התנדבותית .
תלמידי יא-יב 547 3,346 1,500 1,800 7,193 נציגי משרד האוצר הסבירו למשרד מבקר המדינה כי נציגי סיעת "הבית היהודי" לעניין העברת בקשות תקציביות למשרד האוצר הם מר צבי צויבל ומר ישראל מלאכי (להלן גם - הפעילים הפוליטיים).
נציגי משרד האוצר ציינו גם כי אין ברשותם מסמך רשמי בדבר סמכות הפעילים הפוליטיים, אך הדבר עלה בפגישות שקוימו עם נציגי הסיעה.
תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור 139 .
:שם הדוח תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה בדק את האסמכתאות שלפיהן תוקצב משרד החינוך בתוספות המכונות "תוספת אוצר/העברות ממשרדי ממשלה" בלוח שלעיל והעלה כדלהלן: 1.
14 קיבלה רפרנטית חינוך באגף התקציבים במשרד האוצר (להלן- הרפרנטית) שתי בקשות מהפעילים הפוליטיים.
מר צבי צויבל ביקש במכתב לרפרנטית לתקצב 12 ,מיליון ש"ח לתקנות תקציביות שונות במשרד החינוך ובכלל זה מיליון ש"ח לתקנה בנושא המינהל לחינוך דתי - פעילות לא פורמלית לחיזוק זהותם הדתית של תלמידי החינוך הדתי לקראת שירות צבאי לבנים ושירות לאומי לבנות (להלן - תמיכות חינוך דתי), וכתב: "להלן בקשותינו.
211141 ]מספר התקנה [ תמיכות חינוך דתי 1 מלש ".
]מיליון ש"ח[ באותו היום שלח גםמר ישראל מלאכי, שהיה באותה עת יועץ לשר הבינוי והשיכון דאז, מהדואר האלקטרוני האישי שלו (לא מהדואר האלקטרוני של משרד ה בינוי והשיכון) לרכז מאקרו-תקציב באגף התקציבים מכתב אלקטרוני ובו נאמר: "בהמשך לסיכום בין המשרדים מצ"ב בקשה לתוספת תקציב.
בהתאם לאמור בבקשה תוספת התקציב עמדה על כ-37 מיליון ש"ח, בכלל זה3 מיליון ש"ח לתמיכות בחינוך דתי, ו-1.
5 מיליון ש"ח לתקנת 'פעילות התנדבות בקהילה'".
מר צבי צויבל ומר ישראל מלאכי מסרו העתק של בקשותיהם גם למשרד החינוך.
לשם המחשה, מוצגים להלן קטעים מהתכתובות האמורות.
הודעת דואר אלקטרוני מצבי צויבל לרפרנטית באגף התקציבים: 140 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 קטע מהודעת דואר אלקטרוני מישראל מלאכי לרמ"ט סגן שר החינוך דאז, לסמנכ"ל כספים במשרד החינוך ולרפרנטים באגף התקציבים: לדעת משרד מבקר המדינה יש טעם לפגם בכך שמי שכיהן באותה עת כיועץ של שר הבינוי והשיכון נתן הנחיה הנוגעת למתן תמיכות לנתמכים יחידים במשרד החינוך, ובכך שהדרג המקצועי של משרדי האוצר והחינוך ביצעו את הנחיותיהם של פעילים פוליטיים.
זאת בייחוד לנוכח העובדה שעל פעילים פוליטיים אלה לא חלים כללים שנועדו להבטיח את תקינות פעילות המינהל הציבורי ואת טוהר המידות.
במסגרת התקנה בנושא "פעילות התנדבותית למען הקהילה" תומך משרד החינוך בנתמך יחיד - עמותת "לאורו נלך".
כאמור לעיל, מכוח בקשתו של הפעיל הפוליטי, מר ישראל מלאכי, הועברה תוספת תקציבית לתקנה זו ולעמותה זו בעקבות בקשה שהוגשה כמה שעות לאחר שהתקבלה בקשה נפרדת של הפעיל הפוליטי מר צבי צויבל להעברת תמיכות לתקנות תקציביות אחרות.
יצוין כי מר צבי צויבל הוא ממייסדי עמותת "לאורו נלך" וחבר בוועדת הביקורת בעמותה.
העמותה היא נתמכת יחידה מהתקנה התקציבית האמורה.
במסגרת תקנת תמיכות חינוך דתי תמך משרד החינוך בשנים 2013 ו- 2014 בנתמכים יחידים: ב"ידידים - למען החברה והנוער" ( להלן - עמותת ידידים), וב"הרחבת המעגלים".
מייסד עמותת ידידים וחבר האספה הכללית שלה הוא מי שכיהן באותן שנים כיו"ר ועדת החוקה של סיעת "הבית היהודי".
כאמור לעיל, באפריל 2014 קיבלה הרפרנטית שתי בקשות מהפעילים הפוליטיים להעברת סך של 4 מיליון ש"ח לתקציבי תמיכה לתקנת תמיכות חינוך דתי, שמכוחן נתמכת גם עמותת ידידים.
תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור 141 .
:שם הדוח תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרדמבקר המדינה, הבקשות האמורות ממחישות את הבעייתיות בכך שפעילים פוליטיים נותנים הוראות ביצוע לאגף התקציבים והוא מבצע אותן.
תקצוב תוספת לתקנת התמיכה על פי בקשת פעילים פוליטיים המשמשים נציגי מפלגה או סיעה עלול לשמש להקצאת כספים ייחודיים לפי שיקול דעת סובייקטיבי, באופן בלתי מבוקר, במסווה של תמיכה.
בנובמבר 2013 שלח הרמ"ט לסמנכ"ל כספים במשרד החינוך (להלן - סמנכ"ל הכספים) "רשימת תקנות שיש לסדר פניה לגביהן מול האוצר לדיון בוועדת הכספים בשבוע הבא.
מתואם בצוות מאקרו באוצר" (להלן - בקשת הרמ"ט).
העתק של בקשתו שלח הרמ"ט גם לסגן שר החינוך דאז, מר אבי וורצמן, ולפעיל הפוליטי - מר ישראל מלאכי.
הרמ"ט העיד על עצמו כי הוא "איש הבית היהודי", וטען לפני משרד מבקר המדינה באפריל 2015 "כי כמה חודשים אחרי שקמה הממשלה קיבלה סיעת "הבית היהודי תקציב המנוהל במשרד האוצר, וכי סמנכ"ל הכספים לא ידע דבר על כך.
לדברי הרמ"ט הבקשה המתוארת לעיל היא פנייה למשרד האוצר לצורך ניצול תקציבים שהועמדו לרשות הסיעה ואינם מתקציבי משרד החינוך.
כאמור, בשנים 2014 -2012 אישר משרד החינוך תמיכה מכוח מבחן התמיכה בנושא "העצמה רוחנית בחינוך הממלכתי הדתי" לנתמך יחיד - עמותת קרן חרו"ת אשר מייסדה וחבר האספה הכללית שלה כיהן באותן שנים כיו"ר ועדת החוקה של סיעת "הבית היהודי".
הביקורת העלתה כי הרמ"ט ביקש להעביר תקציב בסך 2 מיליון ש"ח לתקנה התקציבית דלעיל, בקשה שמשמעה בפועל היה שהוא העביר תמיכה ישירות לקרן חרו"ת, שמייסדה נמנה עם חברי סיעתו.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש חשש שהעברות תקציביות לעמותות המזוהות עם בעלי תפקידים במפלגה פותחות פתח למצב שיועדפו עמותות הקשורות למפלגה.
חשש זה גובר כאשר מדובר בנתמכים יחידים.
לדעת משרד מבקר המדינה, במקרה זה ובנסיבות המתוארות לעיל יש חשש כי מדובר בהקצאת כספים ייחודיים במסווה של תמיכה.
הרמ"ט מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 כי הבקשה דלעיל לא הייתה החלטה שלו כרמ"ט, ואין לו שום קשר לעומד בראש העמותה או לעמותה עצמה.
מר ישראל מלאכי , הפעיל הפוליטי, "היה האחראי מטעם ]הבית היהודי [ המפלגה על התקציבים ה ייחודיים מתוקף זה שהוא היה בצוות הניהול משא ומתן הקואליציוני של הבית היהודי, והוא אחראי על התיאום בין האוצר לבין המשרדים השונים".
הרמ"ט הוסיף שמכיוון שהוא לא הכיר את הגורמים הרלוונטיים באגף התקציבים במשרד האוצר ולא התנהל מולם מעולם, אזי מר מלאכי היה מכותב לדואר האלקטרוני.
סגן שר החינוך דאז מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 (להלן- תשובת סגן השר דאז) בנוגע לאישור התמיכה בנושא "העצמה רוחנית בחינוך הממלכתי דתי" - כי הפעיל הפוליטי היה ממונה מטעם "הבית היהודי" על הטיפול בהסכמים הקואליציוניים.
עוד מסר כי לא הוא ביצע את כל העבודה מול משרד האוצר, וכי מדובר 142 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בהחלטה של "הבית היהודי", וכל המעורבות שלו (או של מי ממשרדו) מסתכמת באימות העובדה שאנשי הכספים במשרד החינוך אכן מימשו את ההחלטות של צוות "הבית היהודי", שבהן לא היה מעורב.
לעתים מתן תוספות תקציביות במשך השנה הוא כורח המציאות.
עם זאת, לדעת משרד מבקר המדינה, ככל שהיקפן של התוספות התקציביות גדול יותר יחסית לתקציב הבסיס, מתקשים משרדי הממשלה לתכנן כיאות את תקציבם, ואם מדובר בתקציבי תמיכות - המשרדים עלולים להתקשות גם בתכנון התקציב למוסדות הציבור הנתמכים וכן בפיקוח על פעולות המוסדות שהתבצעו עוד לפני מתן תוספות התקציב.
מקורן של תוספות תקציביות לתקנות תמיכה הוא, בין היתר, כספים קואליציוניים, ובמתן הוראות לביצוע התוספות מעורבים גם פעילים פוליטיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש טעם לפגם בכך שפעילים פוליטיים נותנים הנחיות להעברות תקציביות לפקידים במשרדי הממשלה השונים, ובייחוד הדבר בעייתי כאשר יש חשש שלאותם פעילים פוליטיים או למקורבים להם יש עניין אישי במוסדות הציבור הנתמכים בכספים אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד המשפטים ומשרד האוצר לבחון את הנושא ולשקול אם יש מקום לקבוע תנאים המגבילים את העברת תוספות התקציבים לתקנות התמיכה לאחר מועד מסוים שייקבע, וכן תנאים המגבילים את שיעור התוספת יחסית לבסיס התקציב של התקנה, ובכל מקרה יש לאפשר העברת תוספות תקציב כאמור רק באופן חריג, בשקיפות מלאה ובכפוף לפרסום הולם לכך.
מאחר שחשב המשרד הוא המופקד על העברת הכספים למוסדות ציבור, לדעת משרד מבקר המדינה על אגף התקציבים לנהל רישום של מי שנותן את ההוראה לבצע שינוי תקציבי ולהעביר מידע זה לחשב המשרד מקבל התקציב, על מנת שהוא יוכל לוודא שאין מדובר בכספים ייחודיים.
לעתים כספי תמיכה, ובכלל זה כספים המתווספים במשך השנה כגון כספים קואליציוניים, מועברים במסגרת תקנות תמיכה לנתמכים יחידים הנכללים באותה תקנת תמיכה.
לדעת משרד מ בקר המדינה, על החשכ"ל לקבל בכל שנה מחשבי המשרדים השונים דיווחים שנתיים על תמיכות הניתנות למוסדות ציבור שהם בגדר נתמכים יחידים, ולקיים בקרה מיוחדת על תמיכות אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה על היועץ המשפטי לממשלה לשקול לקבוע אילו בעלי תפקידים מוסמכים לתת לפקידי ממשלה הנחיות בנוגע להעברות תקציביות, וכן עליו להנחות את המשרדים בהתאם לכך.
בתשובת אגף התקציבים במשרד האוצר מדצמבר 2015 צוין כי אגף התקציבים פועל על מנת לבצע את הנחיית היועמ"ש בנושא הסכמים פוליטיים; בנובמבר 2015 הוצגו לוועדת הכספים כלל הסיכומים הפוליטיים בעלי המשמעות התקציבית לשנים 2015 ו- 2016 , וצוין במפורש כי סיכומים הנוגעים להגדלת התקציב בתקנות שבהן מוענקת התמיכה לנתמך יחיד או לנתמכים תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור 143 .
:שם הדוח תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מעטים ימומשו רק לאחר שהלשכות המשפטיות במשרדי הממשלה הרלוונטיים יבחנו אם לאשרם.
העברת עודפים לתקנות תמיכות במשרד החינוך .
בביקורת במשרד החינוך נמצאו הודעות דואר אלקטרוני ששלח בסוף שנת 2013 ובסוף שנת 2014 היועץ לשעבר לשר החינוך דאז (להלן - היועץ לשעבר) לסמנכ"ל הכספים בעניין הוספת תקציבים מעודפי תקציבים לתקנות תמיכה.
לכל אחת מההודעות צורפה רשימה של תקנות תמיכה ושמות של מוסדות ציבור ולצדן הסכומים שיש להעביר אליהם.
רשימה אחת כותרתה "רשימות שר - 2013 " ", רשימה אחרת כותרתהבקשות סגן [השר].
" בביקורת לא נמצא כי שר החינוך לשעבר 35 או סגנו 36 קיימו דיונים עם הדרג המקצועי לקביעת צרכים וסדרי עדיפות להקצאת תקציבים לתמיכות מתוך העודפים שהצטברו במשרד החינוך בסוף שנת 2013 ובסוף שנת 2014.
" הביקורת העלתה כי על פי המסמךרשימ ות שר - 2013 " " ועל פיבקשות סגן [ השר" חולקו ] העודפים בשתי השנים גם לתקנות תמיכה שמכוחן תומך המשרד בנתמכים יחידים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש טעם לפגם בכך ששר, סגן שר או יועץ שר מנחה לתקצב תקנת תמיכה שמכוחה נתמך מוסד ציבור יחיד, בלי שהתקיימה במשרד עבודת מטה לקביעת סדרי העדיפויות לחלוקת העודפים.
שר החינוך לשעבר מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 כימעולם לא השתתף בישיבה שבה נידונו הנושאים המתוארים שלא בנוכחות סמנכ"ל הכספים ומנכ"לית המשרד, וכי אין לו במשרד מקורבים, בעלי עניין או תומכים.
בתשובתו של יועץ השר לשעבר למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 הוא הסביר כי יש שני מועדים שבהם המדיניות נקבעת על פי סדרי עדיפויות תקציביות.
הראשון - במסגרת קביעת התקציב לקראת תחילת השנה, והשני - במסגרת הטיפול בעודפים שנותרים בסוף כל שנה בתקציב המשרד.
המשרד היה מעורב בקבלת החלטות בנושא התקציב.
הרשימה משמשת רק לסיכום לקראת קביעת התקציב וחלוקת העודפים.
בתשובת סגן השר דאז למשרד מבקר המדינה הוא הסביר כי הסיבה היחידה לכך שבחר לבקש תוספות תקציביות לתקנות האמורו ת היא החשיבות הציבורית הרבה שהוא מייחס לתחום התקנה.
בזמן קבלת ההחלטות לגבי חלוקת תמיכות אלו לא הובאה בחשבון ההתייחסות שהועלתה רק לאחרונה במערכת הביקורת והמשפט בנושא התקנות התומכות בנתמך יחיד.
כמו כן, לסגן שר אין כל סמכות לקבל החלטה ולכן פנה לשר הממונה שאישר את הבקשה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי הליך קבלת ההחלטות וקביעת סדרי עדיפויות לעניין חלוקת העודפים צריך ללמד על כך שנעשתה עבודת מטה, והדבר צריך לקבל ביטוי בפרוטוקולים.
שר החינוך בשנים אלה היה הרב שי פירון 36 סגן שר החינוך בשנים אלה היה מר אברהם וורצמן.
שם הדוח: תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 " בעקבות הביקורת, נמסר בתשובת משרד החינוך כילא ייצאו הנחיות ביצוע ישירות מלשכות השר וסגן השר לגורמי מקצוע במשרד".
תמיכה במוסד ציבור שלבעלי תפקידים במשרד התרבות והספורט יש זיקות אליו .
האיסור להימצא במצב של ניגוד עניינים, החל הן על עובד הציבור והן על נבחר הציבור, הוא עיקרון מרכזי בשיטתנו המשפטית.
ניגוד עניינים משמעו ניגוד בין האי נטרס שעליו מופקד עובד הציבור ובין אינטרס אחר כלשהו .
כדברי השופט חשין בעניין ניגוד עניינים בפעילותו של עובד ציבור 37" : ,עיקר בהלכה הוא כידוע, שאסור הוא איש הציבור המחזיק בשררה ובשלטון להיקלע למצב של ניגוד עניינים: ניגוד עניינים בין עניין ציבורי שהופקד בידו ל בין עניין אחר: עניין אישי או עניין שיש לו בתוקף תפקיד ציבורי אחר שהוא מחזיק בו.
האינטרס האישי או האינטרס הציבורי האחר יכולים שיערפלו את מחשבתו הנקייה של איש הציבור - מחשבה האמורה להטביע עצמה אך באינטרס שהוא מופקד על קידומו - יסיטו אותו מדרך הישר וירחיקו את ליבו מן העיקר שהוא חייב בו.
אם בהשפעות חיצוניות יעשה, ייפגם אמון הציבור בו, ועל-כן אסור הוא איש הציבור להימצא במצב שבו יילכד בצבת של ניגוד אינטרסים".
משרד התרבות והספורט תומך במכון וינגייט במסגרת שני מבחני תמיכה: מבחן בנושא "מחקר ופיתוח וינגייט", שהמכון הוא נתמך יחיד מכוחו ובשנת 2014 נתמך ב-18 מיליון ש"ח; ומבחן "מרכזי אימון", שהמכון הוא אחד מארבעה גופים שנתמכים מכוחו, ובשנת 2014 נתמך ב-1.
2 מיליון ש"ח, שהם כ-46% .
מסך התמיכה שאישר המשרד מכוח תקנה זו באותה שנה הוועד המנהל של המכון הוא הזרוע המבצעת שלו, והוא מוסמך, בין היתר, להתקשר ולפעול בשם המכון.
תקנון מכון וינגייט קובע כי השר של המשרד הממשלתי שאחראי לנושא הספורט ימנה עד שישה חברים לוועד המנהל, והם "יהיו מבין עובדי המדינה, ותהיה להם זיקה מקצועית לנושאים בהם עוסק מכון וינגייט".
סגן ראש מינהל הספורט (להלן - סגן ראש המינהל), ועורכת דין בלשכה המשפטית של משרד התרבות והספורט (להלן - עוה"ד), כיהנו בתקופת הביקורת כחברי ועדת התמיכות במינהל הספורט במשרד התרבות והספורט.
באותה עת הם כיהנו גם כחברי הוועד המנהל של המכון, ללא תמורה.
עוה"ד חתמה באפריל 2012 על הסדר למניעת ניגוד עניינים שעל פיו התחייבה "להימנע מלקבל החלטות במסגרת תפקידיה בלשכה המשפטית ובמכון, להשתתף או לטפל בכל צורה אחרת, במישרין או בעקיפין, בנושאים העלולים להעמידני במצב של חשש לניגוד עניינים, ובפרט בנושאים הקשורים לעניינים הבאים: .
במסגרת תפק ידי בלשכה המשפטית לא אטפל בנושאים הנוגעים או קשורים למכון וינגייט.
במסגרת תפקידי במכון וינגייט לא אטפל בנושאים הקשורים שטיפלתי בהם בתפקידי בלשכה המשפטית".
37 בג"ץ 971/99 התנועה למען איכות השלטון נ' ועדת הכנסת פ"ד נו(6 )117 ( 2002.
) תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור 145 .
:שם הדוח תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הביקורת העלתה כי עוה"ד השתתפה בדיונים של ועדת התמיכות שעסקו באישור מקדמות38 על חשבון כספי התמיכות למוסדות הציבור השונים, ובכלל זה למכון וינגייט.
עוה"ד היא חברת ועדת המכרזים של משרד התרבות והספורט.
הביקורת העלתה כי מכוח תפקידה זה השתתפה עוה"ד בדצמבר 2013 בדיון בעניין התקשרות של המשרד עם מכון וינגייט בפטור ממכרז.
לדעת משרד מבקר המדינה השתתפותה של עוה"ד בדיונים האמורים יצרה ניגוד עניינים מוסדי ולא עלתה בקנה אחד עם ההסדר למניעת ניגוד העניינים שעליו היא חתומה, ועל כן היה עליה להימנע מהשתתפות בדיונים אלה.
בתשובתה של עוה"ד למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 בתגובה על טיוטת דוח הביקורת, וכן בתשובתו של משרד התרבות והספורט נמסר כי עוה"ד לא נמצאה במצב של ניגוד עניינים בדיונים האמורים: אשר להשתתפותה בוועדת המכרזים היא פעלה בתום לב, אולם על מנת למנוע מראית עין יוקצה עורך דין אחר מהלשכה המשפטית שיטפל בנושאי הרכש הקשורים למכון וינגייט.
אשר לדיונים בנושא המקדמות, מדובר בהחלטות טכניות במהותן, שהתקבלו לאחר שאנשים רבים שקלו אותן, ויש בכך להפחית את החשש לניגוד עניינים.
לטענתם, עוה"ד אינה מנועה מלטפל בנושאי רוחב או בהחלטות רוחב, גם כאשר אלו נוגעים לגוף שהיא מנועה מלטפל בו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על עוה"ד לפעול לפי ההסדר למניעת נ יגוד העניינים שגובש בעניינה ולהימנע מקבלת כל החלטה הנוגעת למכון.
בביקורת נמצא כי לא הוכן הסדר למניעת ניגוד עניינים עבור סגן ראש המינהל, אף שהוא נושא בשני תפקידים - חבר הוועד המנהל של מכון וינגייט מחד גיסא, וסגן ראש מינהל הספורט וחבר ועדת תמיכות של משרד התרבות והספורט מאידך גיסא.
בתשובתו של סגן ראש המינהל למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 , ובתשובת משרד התרבות והספורט, נמסר כי מכון וינגייט אינו בתחום אחריותו של סגן ראש המינהל, אך בעקבות הביקורת הוא חתם בדצמבר 2015 .
על הסדר למניעת ניגוד עניינים משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד התרבות והספורט להקפיד שכחברי הוועד המנהל בווינגייט ימונו רק מי שאינם חברים באותה עת גם בוועדות התמיכה והמכרזים, וזאת על מנת שלא יהיה חשש לניגוד עניינים בפעילותם, ולו למראית עין.
38 על פי נוהל שר האוצר, ועדת התמיכות רשאית להחליט על תשלום מקדמה למוסד ציבור שאושרה לו תמיכה בשנת התקציב הקודמת, ובלבד שסכומה המרבי של המקדמה יהיה 20% מסך כ ל התמיכה שאותו משרד נתן למוסד בשנה הקודמת.
התקשרויות בפטור ממכרז במקום תמיכות .
יש שלוש דרכי מימון שעל פיהן יכולה לפעול הממשלה לקידום מטרותיה: תקצוב ישיר של הפעילות; התקשרות חוזית עם גורם חיצוני שיפעל לקידום מטרות אלה (באמצעות מכרז, כמוסדר בחוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 , ובתקנות שהותקנו מכוחו); ובאמצעות מתן תמיכות לגוף המספק את השירות המבוקש.
כפי שפורט לעיל, בהליך אישור התמיכות - החל בשלבי ייזומו של כתב התמיכה, כתיבתו, אישורו ופרסומו וכלה בשלב חלוקת התמיכה בפועל - מעורבים בעלי תפקידים שונים במשרד הרלוונטי ובמשרד המשפטים, ואף הציבור משתתף בהליך זה.
לעומת זאת, בהתקשרות חוזית מעורבים רק הגורמים הרלוונטיים במשרד.
תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים), קובעות כי התקשרות משרד ממשלתי לביצוע מיזם ללא כוונת רווח תהיה פטורה ממכרז, ובלבד שההתקשרות מתבצעת עם מי שתורם ממקורותיו לפחות מחצית מעלות ביצוע המיזם (להלן - תקנת מיזם משותף).
הנחיית היועמ"ש לממשלה קובעת, לעניין ההבחנה בין תמיכה ובין תקצוב שאינו תמיכה או רכישת שירותים, כי "כדי לאפיין את דרך המימון הראויה של גוף מסוים על ידי רשויות המדינה כדרך של תמיכה, כמשמעותה בחוק, על הגורמים העוסקים בכך באותה רשות, כגון היועץ המשפטי והחשב, לבחון את מידת העמידה של פעולת המימון במאפיינים הבאים - כל מאפיין כשלעצמו, וכולם יחדיו: א.
ככלל, השימוש בתמיכות מיועד למקרים בהם מעוניינת המדינה לעודד ולהעצים פעילות מסוימת שהיא אינה מחויבת בה לפי חוק.
השפעה על עצמאות הגוף הממומן - ככל שמוגבל שיקול דעתו של הגוף, בעניינים הנוגעים לפעילות הממומנת, כתוצאה מכך שהפעילות מוכוונת ומוגדרת על-ידי המדינה, פוחתת הזיקה לתמיכות וגובר אפיון המימון כרכישת שירותים על-ידי המדינה, אשר עשייתה בדרך הרגילה היא באמצעות מכרז.
במסמך היועמ"ש לממשלה בנושא שחיתות צוין בהקשר זה כי "הניסיון מלמד שלמשרדי הממשלה יש נטייה לפרש את הוראות הפטור כמאפשרות 'התקשרות' עם גוף מסוים, גם במקום שבו ניתן היה לצפות לכך שייערכו מבחני תמיכה שוויוניים לכלל הגופים".
תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור 147 .
:שם הדוח תמיכות משרדי ממשלה במוסדות ציבור מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 התקשרות בפטור ממכרז לביצוע מיזם משותף הוראת תכ"ם בנושא התקשרות לביצוע מיזם משותף לפי תקנת מיזם משותף לעומת תמיכה מגדירה, בדומה להנחיית היועמ"ש לממשלה, את האופן שבו על המשרד הרלוונטי לקבוע אם מדובר בתמיכה או בהתקשרות.
כמו כן נקבע שאם ועדת המכרזים החליטה בדיוניה לסווג את הפעילות כהתקשרות לרכישת שירותים במסגרת מיזם משותף, עליה לנמק את החלטתה בפרוטוקול הדיון.
משרד מבקר המדינה התייחס בשנת 201439 לבעייתיות שבסוגיית ההתקשרות של משרד ממשלתי עם עמותות באמצעות מיזם משותף וציין כי "כינוי המימון .
בשם 'מיזם משותף ' אינו משקף את מהותה האמתית של העברת הכספים.
אם בחר המשרד להעביר כספים לגופים חוץ- ממשלתיים, בדרך הדומה באופייה לתמיכות, הייתה מוטלת עליו החובה לפעול על פי מלוא הכללים הקבועים בנוהל תמיכות ובמבחני תמיכות, שיאושרו על ידי היועמ"ש לממשלה ושיפורסמו ברשומות ".
משרד התרבות והספורט בספטמבר ובאוקטובר 2013 התקשר משרד התרבות והספורט עם קרן א' ועם קרן ב' לשם מתן מלגות לספורטאים בפטור ממכרז לפי תקנת מיזם המשותף בסכום של 300,000 ש"ח ומיליון ש"ח, בהתאמה.
בשני מכתבים נפרדים מאוגוסט 2013 לוועדת המכרזים נימק ראש מינהל הספורט את בקשותיו לאישור ההתקשרויות בפטור ממכרז באופן זהה.