HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ב-12 מהן נשלחה בקשה להשלמת המסמכים החסרים כארבעה חודשים בממוצע לאחר הגשת התביעה, ובשאר המקרים (13 ) לא נשלחה בקשה כזו אף שעברו יותר מ-30 .
במרבית תיקי התביעה לא נמצאה עדות לכך שהרשות שלחה אישור לניצולים בעת קבלת תביעתם לגמלה או להטבה אחרת, וממילא היא לא פירטה את שלבי הטיפול הצפויים בתביעה ואת משכם.
טיפול בבקשה לאח ר קבלת המסמכים הנדרשים משרד מבקר המדינה בחן את הזמן שעבר ממועד הגשת כל מסמכי התביעה עד מועד ההזמנה לדיון בוועדה רפואית.
ממצאי הבדיקה מופיעים בלוח 2.
משך הטיפול ממועד קבלת המסמכים הנדרשים ועד לדיון בוועדה הרפואית .
2011 -2010 11 9 11 9 3 141 43 .
2013 -2012 8 13 4 65 25 משרד האוצר 243 .
:שם הדוח משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מהלוח עולה שמספר הימים שעברו ממועד קבלת המסמכים ועד הדיון בוועדה ירד במידה ניכרת מהשנים 2011 -2010 ועד השנים 2013 -2012 .
יצוין שהתשלום חל למפרע: מיום הגשת התביעה לרשות.
כמו כן לפעמים מוצדקת הדחייה בזימון הניצול לוועדה, למשל אם הרשות מבקשת ממנו מידע נוסף אך תגובתו מתעכבת או אם תאריך הזימון אינו מתאים לו.
על הרשות לבחון דרכים לקצר את הזמן הנדרש לזימון לוועדות הרפואיות, כדי לתת מענה מהיר יותר לניצולים ולעמוד בדרישת אמנת השירות.
דחיית תביעות הרשות מכירה במחלות מסוימות כבסיס לחישוב הנכות של ניצול, אם יש להן קשר סיבתי למאורעות בתקופת מלחמת העולם השנייה.
אם רופא הרשות קובע שיש קשר סיבתי, התביעה נשלחת לוועדה הרפואית, וזו קובעת את שיעור נכותו של הניצול.
במעקב הנוכחי נבדק כמה זמן נדרש לטיפול בתביעות שדחתה הרשות.
להלן לוח המסכם את פרקי הזמן שבין קבלת כל המסמכים לדחיית התביעה.
מספר הימים מקבלת כל המסמכים עד לדחיית התביעות .
השנים עד 45 90-46 180 -90 יותר מ-180 ממוצע סה"כ תביעות .
2013 -2012 2 4 4 1 87 11 הבדיקה העלתה כי בתביעות שנדחו בשנים 2013 -2012 לא קוצר זמן הטיפול במידה ניכרת לעומת ממצאי דוח המעקב משנת 2010 (ממוצע של 86 ימים לעומת87 , בהתאמה).
בפרק הזמן הזה נכללו משך ההתכתבות בין הרשות ובין הניצול, מעת שהרשות הודיעה לו על כוונתה לדחות את תביעתו ואפשרה לו להגיש מידע נוסף בטרם תחליט החלטה רשמית, וכן בדיקת התביעה על ידי רופא נוסף.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי מגיש הבקשה מעוניין לדעת כמה זמן נדרש לטיפול בה מיום הגשתה או מיום מסירת כל המסמכים שנתבקשו ואף כמה זמן נדרש כדי לסיים כל אחד משלבי הטיפול בתביעה, ובהתאם לאמנה הרשות אמורה לספק לו את המידע הזה.
על הרשות לפרסם את האמנה בקרב הניצולים וכן באתר האינטרנט שלה ולהקפיד ולוודא ולבחון מפעם לפעם שהיא אכן עומדת בתנאי האמנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי היה שעובדי הרשות יבדקו את תביעות הניצולים מיד עם קבלתן, יאשרו את קבלתן, יודיעו לניצול אילו מסמכים חסרים לצורך בדיקת הבקשה בוועדה הרפואית, יפרטו את שלבי הטיפול הבאים ויעריכו את משך הטיפול, תוך הדגשה כי הוא תלוי בשיתוף פעולה מצד התובע.
פעולות אלו יסייעו למגישי התביעות להמציא את המסמכים הנדרשים במועד, לעקוב אחר הטיפול בבקשתם ובכך לזרזו.
שם הדוח: משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 טיפול בו-זמני בתביעות ועדות רפואיות ויחידות נוספות של הרשות נוהגות לעבוד רק עם מסמכי המקור ועם התיק הפיזי של הניצולים.
אם הניצול מגיש לרשות כמה תביעות לסיוע בעת ובעונה אחת או בהפרשי זמן קצרים (לדוגמה, להעלאת סכום הגמלה בשל מחלות שונות, להחזר הוצאות או לקבלת הלוואה), מחלקת התביעות מטפלת בכל פעם בתביעה אחרת ולא בכולן בו -בזמן.
בעקבות זאת הטיפול בחלק מהתביעות מתעכב תקופה ארוכה.
מגיש בקשה שאינו שבע רצון מהחלטת הוועדה הרפואית יכול לערער לפני הוועדה הרפואית העליונה.
על החלטות ועדה זו ניתן לערור במסגרת בית משפט השלום, ולצורך הדיון מועבר אליה תיק התביעה.
על פי תלונות שהוצגו בדוח של נציבות תלונות הציבור שבמשרד מבקר המדינה לשנת 2012 , בשל הטיפול בבית המשפט התעכב הטיפול ברשות בתביעות נוספות עד שהתיק הוחזר מבית המשפט13 .
הרשות הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה שהיא שינתה את מדיניותה בספטמבר 2013 , וכל תיק שהוגש בגינו ערר על החלטת הרשות מצולם קודם שנשלח לבית משפט.
כך עובדי הרשות יכולים לטפל בתביעות נוספות של אותו תובע ואינם זקוקים לתיק המקורי.
עוד הסבירה הרשות, כי "פניות הממוענות למחלקת התביעות, כאשר התיק הפיזי נמצא באחריות מחלקה זו, יועברו למנהלת מחלקת התביעות, אשר תהיה אחראית לנתבן ולקדם את המשך הטיפול בהן במסגר ת המחלקה".
לפי הנוהל החדש של הרשות: "מחלקת הארכיון תסרוק לתיקי הניצולים הממוחשבים את כל הפניות הסרוקות.
באחריות כל מנהל מחלקה מקצועית לערוך בדיקה בתיק הממוחשב האם קיימת פנייה נוספת המצריכה טיפול נוסף, בטרם העברת התיק למחלקה אחרת".
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להמשיך ולבחון דרכים נוספות לטפל בו- בזמן במכלול התביעות של ניצול השואה, אם להכרה במחלה נוספת ואם למתן הטבה, גם אם תיקו אינו ממוחשב.
סריקת תיקים רוב תיקי הניצולים אינם סרוקים, ואין גיבוי במקום אחר למסמכי המקור בתיקים, שחלקם בני שבעים שנה ויותר.
נו כח חשיבותם של מסמכים אלו והקושי לקבל העתקים מן הגופים שהנפיקו אותם קיימת סכנה שבעקבות אירוע חריג (שרפה, אסון טבע וכד') או אבדן תיקים במהלך העבודה השוטפת תתקשה הרשות להמשיך את הטיפול בתביעות של ניצולים אלו.
אם ייסרקו התיקים ויוזנו למחשב, יוכלו כמה עובדים לט פל בהם בו -בזמן.
הרשות החלה בתהליך סריקה, אך הפרויקט אינו מתקדם לפי לוח זמנים ברור וידוע.
כמה סיבות לכך: הצורך במשנה זהירות בטיפול במסמכים שמצבם הפיזי ירוד, המידע הרב המצריך סריקה ועלותה הניכרת של עבודה זו בביצוע גוף חיצוני.
בתשובתה מציינת הרשות כי היא "נמצאת בתהליך סריקה של כל החומר השוטף, ולמעשה סריקת המסמכים לתיקים מהווה חלק בלתי נפרד מן העבודה השוטפת על התיקים, ברוב המחלקות".
אשר לסריקת תיקי הניצולים וחומרים מן העבר, הרשות מציינת כי "מדובר בתהליך מורכב, אשר נבחן על ידי הרשות, תוך שקילת כל ההיבטים הנוגעים לעניין".
13 ,נציב תלונות הציבורדוח שנתי 39 ( 2013 '), עמ 145-144 .
:שם הדוח משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 צמצום הביורוקרטיה בדוח ועדת דורנר צוין כי הניצולים אינם ערים די הצורך לזכויותיהם ולכן אינם מנצלים אותן במלואן; כי הם נתקלים בקשיים ביורוקרטיים בניסיונם לממש את זכויותיהם, למשל את זכות הפטור מתשלום על תרופות לטיפול בנכויות שהרשות הכירה בהן; וכי מערך השירותים בעין המסופק לניצולים לוקה בחסר וניתן מגופים חוץ-ממשלתיים.
משרד מבקר המדינה בדק את פעולות הרשות בתחום זה.
תרופות : באוגוסט 2008 לאחר פרסום דוח ועדת דורנר התקבלה החלטת הממשלה 3940 , ובמסגרתה הוחלט לאמץ את עיקרי המלצותיה של הוועדה ולפעול לסיועלניצולי השואה, זאת בהשלמה לתכנית הסיוע שאושרה בהחלטות הממשלה 2534 ו- 2941 , .
ובכלל זה קביעת מנגנון שיפוי על התשלום בעד תרופות בשנת 2009 בדקה ועדת סל השירותים את האפשרות למימון כל התרופות לניצולים (אף אלו שאינן בתחום הנכות המוכרת) מתקציב סל השירותים ובסיועה של החברה לאיתור ולהשבת נכסים של נספי השואה.
בדוח המעקב משנת 2010 נכתב כי מנכ"ל משרד הבריאות דאז מינה צוות להסדרת נוהלי עבודה בין הממשלה לקופות החולים בנושא מנגנון השיפוי על התשלום בעד תרופות, וכי צוות זה המליץ להעביר לקופות החולים רשימות נוספות של ניצולים על נכויותיהם, שהרשות הכירה בהן.
הניצולים יקבלו פטור מלא מדמי ההשתתפות העצמית עבור התרופות שהם רוכשים מקופות החולים בגין הנכות המוכרת, וקופות החולים לא יקבלו פיצוי נוסף עבורם.
הרשימות הנוספות יהיו סגורות, וכך בגין כל ניצול נוסף או נכות נוספת שבהם תכיר הרשות היא תידרש להגיע לידי הסדר עם קופת החולים הרלוונטית או לנהוג לפי הנוהל הקיים של התשלום החודשי הקבוע.
במועד סיום המעקב הקודם עדיין לא גובשו הסדרים אלו לכלל הסכם מחייב עם קופות החולים.
משרד מבקר המדינה העיר כי על הגופים הנוגעים בדבר, ובראשם הרשות, לפעול במרץ לחתימת הסכם מחייב עם קופות החולים.
המעקב הנוכחי העלה כי במאי 2010 נחתמו הסכמים בין המדינה, משרד האוצר והרשות לבין קופות החולים, שעניינם מתן הנחה ברכישת תרופות לכל ניצולי השואה המוכרים ברשות, גם בגין נכויות שאינן מוכרות כקשורות לשואה.
מדובר במתן הנחה בדמי ההשתתפות העצמית ברכישת תרופות שבסל שירותי הבריאות, וזאת באמצעות התקשרות ישירה עם קופות החולים, כדי שהפטור יינתן כבר בעת רכישת התרופה בבית המרקחת, ולא כהחזר בדיעבד.
בשנת 2011 הורחבו ההסכמים האמורים, וההנחה בתרופות החלה להינתן גם לאוכלוסיית ניצולי השואה המקבלים רנטה מגרמניה.
באפריל 2014 החליט שר האוצר להרחיב את מתן ההנחה בתרופות כחלק מהרחבת הסיוע לניצולי השואה.
החזר מס קנייה על מוצרי חשמל : הרשות מאפשרת לניצולי השואה לקבל החזר חלקי של המס ששילמו בעת רכישת מוצרי חשמל שונים.
ההחזר מותנה בהצגת חשבונית המס המקורית על שם הניצול וברכישת המוצר המסוים אחת לכמה שנים בלבד כפי שנקבע בחוק.
אם אין הרשות יכולה לוודא שהמוצר שנרכש נועד לשמש את ניצול השואה בלבד, הטיפול בבקשה כרוך בבדיקת המסמכים ובהעברת הוראת תשלום לגזברות האוצר.
מלבד זאת, רבים מניצולי השואה אינם יכולים, מפאת מוגבלותם, לפנות לרשות כדי לקבל את החזר המס, ולכן אינם מנצלים הטבה זו.
משרד מבקר המדינה העלה סוגיה זו לפני הנהלת הרשות במעקב הנוכחי.
זמן קצר לאחר מכן הודיעה הרשות למשרד מבקר המדינה כי על פי החלטת שר האוצר שונה הנוהל, וכך משנת 2014 יבוטל החזר המס על רכישת מוצרי חשמל, ובמקומו יוענק לכל ניצול בתחילת כל שנה סכום של 350 .
ש"ח 246 דוח שנתי65א .
שם הדוח: משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 3.
: כרטיס לרכישת מזון ותרופות על פי החלטת הממשלה משנת 2007 , ליוצאי מחנות וגטאות ניתן שובר שירותים (כרטיס מגנטי) חודשי לרכישת מזון ותרופות בסכום של 600 ש"ח.
השימוש בכרטיס זה לא היה נוח היות שהיה תלוי בקרבתם של בתי העסק מכבדי הכרטיס למקום מגוריו של הניצול, או שהניצול לא היה זקוק לשירותים אלו כל חודש ובסכום הנקוב בכרטיס.
בפברואר 2014 , לאחר מועד סיום הביקורת, פורסם ברשומות חוק הטבות לניצולי שואה (תיקון מס' 4 ) התשע"ד - 2014 ,.
על פי תיקון זה מחודש פברואר 2014 ואילך יבוטלו השוברים, ובמקומם יועלה סכום הקצבה החודשי ב- 1,850 ש"ח, ויתאפשר לתת מענק הטבות שנתי בסכום של 4,743 ש"ח- המוענק כיום רק לניצולי שואה מקבלי גמלה לפי חוק הבטחת הכנסה - לכלל אוכלוסיית הזכאים להטבות לפי חוק.
: שעות סיעוד ניצול שואה המקבל, על פי חוק הסיעוד, 18-16 שעות סיוע (של סייעת בביתו) מהביטוח הלאומי והעומד בקריטריונים מסוימים זכאי לקבל תוספת של 9 שעות סיעוד בשבוע.
הרשות מעבירה כספים (כ -80 מיליון ש"ח בשנת 2012 ) לקרן לרווחה לנפגעי השואה בישראל (ע"ר)14 (להלן- הקרן).
הקרן מתקשרת עם קבלני משנה לצורך מתן השירות לניצולים המקבלים גמלה מהרשות, והיא גם מרכזת את הקשר עם קבלני משנה עבור ניצולים המקבלים גמלה מוועידת התביעות (קרן סעיף 2 .
) ממחקר15 שנעשה לבדיקת שביעות רצונם של הניצולים מהסיוע שהם מקבלים ולבירור הצרכים הנוספים שהיו רוצים לקבל, עול ה כי כמחצית המשיבים למחקר רצו תוספת לסיוע הכספי שהם מקבלים, וכ-30% .
רצו תוספת לשעות הסיוע שהם מקבלים בביתם תחומי סיוע נוספים שהתבקשו: עזרת מתנדבים ( 10% ,), אביזרי רפואה (משקפיים מכשירי שמיעה וכיסא גלגלים), שיפור בתנאי הדיור ושירותי רפואת שיניים.
עוד צוין במחקר ש -90% .
מהניצולים היו מרוצים מהסיוע הביתי לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לבחון עם הנהלת משרד האוצר ועם נציגי הניצולים את היתרונות והחסרונות של מתן סיוע בעין (שעות סיעוד שבועיות) לעומת העלאת הגמלה לזכאים בסכום שווה, ולפעול להסדרת הנושא באופן מיטבי, זאת מתוך התייחסות לשונות בניצולים ובצורכיהם כפי שעולה מהמחקר.
בתשובתה הודיעה הרשות כי רשמה לפניה את המלצת מבקר המדינה בעניין ואכן תבחן את הנושא עם הנהלת המשרד ועם נציגי הניצולים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2014 הסבירה הקרן כי "ביטול שעות הסיעוד כנגד הגדלת תשלום הגמלה יפגע מאד דווקא בניצולי השואה הנזקקים, אשר גם לא מקבלים תגמול מהאוצר ומרביתם בעלי הכנסה נמוכה, אלא גם התמיכה בשעות הסיעוד תישלל מהם".
עוד הוסיפה הקרן כי "מעבר לתגמול באמצעות הרשות יגדיל את התקציב המשלמת עבור שעות [ הנדרש מהרשות ויצמצם את התמיכה הנדרשת מוועידת התביעות ".
הקרן ציינה עוד ש"בעקבות השינוי בחוק הסיעוד ממרץ ]הסיעוד 2014 ניתן יהיה לבחור בגמלה בכסף במקום שירות בעין".
טיפולים ואביזרים רפואיים : הרשות גם מעבירה כספים לקרן לרווחה (כ - 50 מיליון ש"ח בשנת 2012 ) כדי שזו תיתן מענקים (החזרי כספים) עבור אביזרים .
14 הקרן מקבלת מימון גם מוועידת התביעות עבור שעות סיעוד נוספותלניצולים העומדים באותם קריטריונים והמקבלים את גמלתם מקרן סעיף 2 .
באמצעות ועידת התביעות 15 ראו הערה2 .
לעיל משרד האוצר 247 .
:שם הדוח משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 רפואיים וטיפולים רפואיים לבקשת הניצולים ולפי עמידתם בקריטריונים.
ברשות יש מחלקות המטפלות בבקשות להחזר הוצאות ולמתן הלוואות, והן מאשרות את התשלומים לאחר בדיקת המסמכים.
גם לקרן יש מחלקות המטפלות בבקשות הניצולים להחזרת הוצאותיהם עבור רכישת אביזרים רפואיים, טיפולים רפואיים ונושאים אחרים, זאת לניצולים שאינם מקבלים גמלה מהרשות.
ניצולים המקבלים גמלה מטעם הרשות הם בעלי נכות מסוימת, בהם מי שכבר אינם מסוגלים להגיש את הטפסים ולהמציא מידע נוסף או מסמכים כמתבקש.
המאמץ הכרוך בקבלת החזר כספים עבור כמה פעולות (רכישות, טיפולים, נסיעות וכד') בסכום של 4,000 ש"ח לכל היותר בכל שנתיים עלול להיות מחסום לפני הניצול.
רבים מהניצולים זקוקים לסיועם של אחרים כדי לנצל את זכויותיהם.
מגמת הרשות בשנים האחרונות היא להמיר הטבות בעין בהעלאת סכום הגמלה או במתן ההטבה לניצול בעת רכישת השירות בלי צורך להגיש טפסים (כגון ההסכם שנחתם בעניין התרופות, הנזכר לעיל).
כדי לשפר את השירות לניצול, על הרשות ועל הקרן לבחון עם נציגי הניצולים את היתרונות והחסרונות של מתן הטבה בעין (החזר על רכישת אביזרים רפואיים) לעומת ביטולו והעלאת סכום הגמלה בהתאם, ולפעול להסדרת הנושא באופן מיטבי.
העלאת הגמלה לזכאים על ידי ביטול המענקים עבור אביזרים תחסוך לרשות את הוצאות התקורה שהיא משלמת לקרן לרווחה בעבור מתן שירותים אלו.
בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה מפברואר 2014 נאמר כי היא רשמה לפניה את המלצת מבקר המדינה בעניין ואכן תבחן את הנושא עם הנהלת המשרד ועם נציגי הניצולים.
בתשובת הקרן נאמר כי היא ביקשה מהרשות וממשרדי ממשלה אחרים להקל על הניצולים ולתת להם את הסיוע באמצעות התחייבויות לספקים, ולא רק כהחזרים על בסיס קבלות כנהוג היום, מצב המקשה על הניצולים.
הכרה במחלות נוספות ובהחמרת מחלות - ועדת שני : בעקבות המלצתה של ועדת דורנר הוחלט ברשות להקים ועדה רפואית בראשות פרופ' מרדכי שני (להלן - ועדת שני), שתפקידה ליצור קריטריונים לבדיקת הקשר הסיבתי בין מחלות שונות של ניצולי השואה לבין מצוקתם הפיזית והנפשית בתקופת השואה.
הוועדה קבעה קריטריונים בכל הקשור למחלות האלה: מחלת לב כלילית, סוכרת, יתר לחץ דם, שיטיון (אלצהיימר), הידלדלות העצם (אוסטאופורוזיס), סרטן (הריאה והמעי, ובכלל זה סרטן החלחולת) מחלת מפרקים, פציעות עמוד השדרה ומחלת עור.
ניצול יכול לפנות אל ועדת שני בכל עת ולבקש את המלצתה להכרה במחלות נוספות שטרם הוכרו.
עם קבלת המלצתה הוא יכול להגיש לרשות בקשה מתאימה, גם אם לא ביקש זאת בזמן הגשת בקשתו הראשונה, ועליו לצרף אליה אישורים רפואיים.
בעקבות הכרה במחלה נוספת תועלה הגמלה על פי שיעורי הנכות הנוספים שהוכרו.
ניצול שמצבו הוחמר בשל מחלה ממחלות אלו, רשאי להגיש בקשה לרשות להעלות את שיעור נכותו ואת גמלתו (כאמור, אישורה כפוף להחלטת ועדה רפואית).
מאז אימוץ המלצתה של ועדת שני הוגשו לרשות אלפי בקשות של ניצולים להכיר במחלותיהם אלו ובהחמרתן.
: שימוש באמצעי תקשורת דיגיטליים הרשות מנהלת את כל ההתכתבות עם הניצולים ועם נציגיהם (בני משפחה, עורכי דין, מתנדבים וכד') באמצעות הטלפון והדואר.
לרשות אין מערכת מחשוב המאפשרת לניצול לבדוק את התקדמות הטיפול בתביעתו, וכדי לברר זאת עליו להתקשר למרכז המידע.
שם הדוח: משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 ,משרד מבקר המדינה מעיר כי כדי ליצור קשר עם הניצולים ועם נציגיהם הרשות יכולה להיעזר גם באמצעי תקשורת מתקדמים, כגון בדואר אלקטרוני, במסרונים וברשתות חברתיות מקוונות.
: אתר אינטרנט בדוח המעקב משנת 2010 נמצא שאתר האינטרנט של הרשות והעלונים שבעמדת הטפסים המוצבת ברשות לנוחות הציבור אינם מעודכנים.
משרד מבקר המדינה ציין שעל הרשות להקפיד לתת מידע עדכני וכולל לניצולי השואה הפונים אליה, בין היתר באמצעות עדכון שוטף של אתר האינטרנט שלה ובאמצעות הפקת עלוני מידע עדכניים.
המעקב הנוכחי העלה שאתר האינטרנט של הרשות מעודכן, ובכלל זה המידע על זמני הפתיחה של סניפי הרשות וחוברת המסכמת את זכויות הניצולים.
כמו כן יש אפשרות להוריד טפסים שונים הדרושים להגשת תביעה לרשות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לשקול להציע באתר חוברת בפורמט דיגיטלי כך שיהיה אפשר לשנותה בזמן אמת.
יתר על כן, ראוי שהרשות תאפשר לניצולים ולנציגיהם גם להגיש את הבקשות באינטרנט, וכך יתקצר משך הזמן שבין הכנת בקשה לקבלתה ברשות - כל זאת לשיפור השירות וכחלק מתכנית "ממשל זמין", הנהוגה במשרדי ממשלה רבים.
בתשובתה הוסיפה הרשות: בימים אלה היא מקדמת את הקמתו של אתר אינטרנט חדש.
האתר יכלול פונקציות חדשות, ובהן הגשת בקשות באמצעות טפסים מקוונים; ומידע נרחב, לרבות שאלות ותשובות, הצגת המבנה הארגוני של הרשות, נהליה ועוד.
בתוך כך הרשות בוחנת גם את הטמעתה של חוברת זכויות דיגיטלית אשר תעודכן בזמן אמת ותהיה נגישה באתר האינטרנט.
מרכז מידע : ממצאי דוח המעקב משנת 2010 העלו שקיימת כפילות בין עבודת מרכז המידע הארצי שבניהול המשרד לענייני הגמלאים ובין עבודתו של מרכז המידע של הרשות.
משרד מבקר המדינה המליץ לבחון אם יש מקום לאחד את שני מרכזי המידע, כדי למנוע בלבול בקרב ניצולי השואה וכדי לאפשר להם לקבל את כל המידע והשירות הדרושים להם במרוכז ובאותה תחנה.
המעקב הנוכחי העלה שעל פי החלטת הממשלה מדצמבר 2012 , הרשות הקימה ומפעילה מרכז מידע לאומי ושמו "קול הזכויות" לשירות כלל ניצולי השואה והציבור הרחב.
זהו שער הכניסה היחיד למידע על שירותי הממשלה הייחודיים הניתנים לאוכלוסיית ניצולי השואה.
הרשות גם פיתחה מחשבון זכויות חדיש וייחודי לבחינת האפשרות לקבל אישור זכאות לפי הסדרים ממשלתיים וחוץ -ממשלתיים, גם הוא לשירות כלל ניצולי השואה והציבור הרחב.
הרשות הקימה מיזם משותף עם חברת "כל זכות" באתר האינטרנט וקידמה פעולות סיוע שונות, לרבות באמצעות תיקון חקיקה, שנועדו להרחיב את הסיוע ולצמצם את הביורוקרטיה.
עדכון הגמלה : ועדת דורנר המליצה כי באחד במאי בכל שנה יעודכן שיעור הגמלה בהתאם לשינוי שיחול ברנטה הגרמנית, והעדכון יחול רטרואקטיבית מאחד בינואר באותה שנה.
בשנת 2010 הותקן צו ולפיו השיעורים מתעדכנים פעמיים בשנה (באחד באפריל ובאחד באוקטובר).
לדב רי הרשות, הצו הוא "יישום של הסכמה בין משרד האוצר לנציגי הארגונים, כי במקום עדכון רטרואקטיבי מ-1 בינואר יבוצע עדכון פעמיים בשנה".
באותה העת "נחתמה תוספת להסכמים אשר הרחיבה את ההתקשרות עם משרד האוצר 249 .
:שם הדוח משרד האוצר - הרשות לזכויות ניצולי השואה - טיפולה של הרשות לזכויות ניצולי השואה בניצולים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 קופות החולים גם ביחס לניצולי השואה המקבלים רנטה מגרמניה לפי חוק הפיצוי ים הפדראלי BEG.
ממועד פרסומם של ממצאי המעקב הקודם בשנת 2010 בנושא הסיוע לניצולי השואה ועד מועד סיום המעקב הנוכחי בשנת 2013 חל שיפור ניכר בסיוע לניצולי השואה באמצעות הרשות לזכויות ניצולי השואה: הורחבה ההגדרה של "ניצול השואה", וכך אלפי ניצולים ממדינות "המעגל השני" זכאים גם הם לגמלה; נקבעו קריטריונים להכרה במחלות המופיעות במהלך חייו של הניצול כקשורות לתקופת מלחמת העולם השנייה; הופעל מרכז מידע, ובו ניתנות תשובות לשאלות הניצולים על זכויותיהם ועל מצב התביעות שהגישו לרשות; נקבע שהנחות ברכישת תרופות יינתנו אוטומטית בעת הרכישה, וכמה הטבות בסכומים קטנים הומרו בתשלום קבוע לניצולים הזכאים לכך; זמן הטיפול בתביעות לגמלה התקצר; ותוקנו עוד מהליקויים שהועלו בדוח המעקב משנת 2010 .
עם זאת, ממצאי המעקב הנוכחי מלמדים כי הרשות עדיין צריכה לשפר את תהליכי עבודתה, לבחון את האפשרות להמיר הטבות בעין בגמלה קבועה ולצמצם את הביורוקרטיה הכרוכה בקבלת הטבות אחרות.
כדי לשפר את השירות לניצול ולהגביר את הבקרה על תהליכי העבודה חייבת הרשות לעבוד עם מערכת ממוחשבת משופרת שתספק את צרכיה.
בשנים האחרונות התרחבה אוכלוסיית הניצולים המקבלים גמלה מהרשות, וכן התרבו התביע ות להעלאת סכום הגמלה בעקבות השינויים בקריטריונים.
גילם הממוצע של מקבלי הסיוע הוא כ-80 , גיל מתקדם ביותר.
הרשות נדרשת לעשות את מרב המאמצים לשיפור השירות, כדי לפשט ככל האפשר את תהליך קבלת הגמלה וההטבות ולהעניק סיוע לניצולים בזמן הקצר ביותר.
:שם הדוח משרד האוצר - תכנון ויישום של תוכניות עבודה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 מבוא .
תכניות העבודה השנתיות והרב-שנתיות של משרד ממשלתי אמורות להציג את יעדי פעילותו לתקופה המוגדרת, את תכנון פעילותו ואת השינויים והתוצאות המצופים בעקבותיה.
תכניות העבודה משמשות כלי מרכזי למימוש יעדי הממשלה ומשרדיה.
בשנים האחרונות מוביל משרד ראש הממשלה מהלך להטמעת תרבות ארגונית בכל משרדי הממשלה המחייבת קיום תהליכי תכנון, מדידה, הערכה ובקרה.
במרכיביו של מהלך זה: בניית מתודולוגיה ממשלתית אחידה ומיסוד של הכנת תכניות עבודה מדידות.
כדי לסייע בהטמעת שפת תכנון אחידה במשרדי הממשלה נכתב "מדריך התכנון הממשלתי".
כתב אותו צוות בין -משרדי בראשות האגף לתכנון מדיניות במשרד ראש הממשלה.
גרסתו הראשונה הופצה למשרדי הממשלה בדצמבר 2007 , ועד ספטמבר 2010 הוא עודכן פעמים מספר.
המדריך נועד לשמש אחד הכלים המרכזיים לחיזוק עבודת המטה במשרדי הממשלה ולשיפור אפשרויות הניהול והבקרה של המשרדים.
במדריך התכנון נכתב שהוא נועד לשמש כלי עזר להתוויית תהליך התכנון בתוך המשרד וליצירת תשתית מושגית משותפת למשרדים השונים.
כמו כן, המדריך משמש כלי מנחה להכנת תכניות עבודה.
על תכניות אלה לשקף את כלל פעילותו המתוכננת של המשרד לתקופה נתונה כדי להגיע למצב עתידי רצ וי.
תכנית עבודה כוללת שלושה רבדים: מטרות, יעדים ומשימות.
המטרות הן ההישגים הרחבים שאליהם המשרד מכוון - הן בדרך כלל רב-שנתיות, מגדירות את העתיד הרצוי ומצביעות על כיווני הפעולה של המשרד.
את המטרות אפשר לתרגם ליעדים - הישגי ביניים המקרבים את המשרד אל המטרה ומסמנים את השינוי שהמשרד רוצה להשיג בתקופה מוגדרת.
לאחר שהמשרד מגדיר את המטרות ואת היעדים, הוא מתחיל לפרט את המשימות הנדרשות להשגת היעדים.
למשימות מוצמדים לוחות זמנים, מוקצים משאבים, מותווים שלבי התארגנות ונקבעים מדדי תפוקה.
השימוש במונח "שלבי התארגנות" 2 במדריך התכנון נועד לתיאור פעולות ההתארגנות במערכת הממשלתית לצורך ביצוע המשימה.
לכל משימה בתכנית העבודה מוצמדים מדדים המשקפים את מידת ביצועה: "מדדי תפוקה"3 - "לתיאור תוצרי הפעילות; "מדדי תוצאה4 - להגדרת השינויים המצופים בסביבה החיצונית (בקבוצת היעד, במשק או בחברה) המשקפים את הערך שיצרה הממשלה בפעילותה.
בשנת 2009 בחרה ועדת המכרזים של משרד האוצר בחברת ייעוץ (להלן - חברה א') לספקית שירותי הייעוץ לאגפי המשרד לשם יישום והטמעה של תרבות ותהליכי עבודה של תכנון, .
2 שלביההתארגנות מתארים את רצף הפעולות לביצוע המשימה.
הם ברורים, קצובים בזמן ובדרך כלל עוקבים.
לכל משימה יש להגדיר כמה שלבי התארגנות שיאפשרו חיזוי של חסמים אפשריים ומעקב על ביצועה.
על כן מומלץ כי שלבי ההתארגנות יוגדרו: פעולות מרכזיות לאורך ביצוע המשימה שכל אחת מהן היא שלב נפרד והכרחי, שלב שאי-ביצועו מונע את המשך התהליך.
לרוב לא יוגדרו שלבי התארגנות למשימות שוטפות מכיוון שמשימות אלו מעצם טבען מגדירות פעולות חוזרות ונשנות שאין צורך להיערך אליהן מחדש (מתוך מדריך התכנון, ראו הערה 1 'לעיל, עמ 59.
) 3 מדדיהתפוקה הם תוצר י הפעילות של משרדי הממשלה המשקפים את ליבת פעילותם.
מדדים אלו בדרך כלל מתארים פעולות המכוונות להשגת יעדים ומודדים תפוקות ולא תשומות (מתוך מדריך התכנון, ראו הערה 1 'לעיל, עמ62).
4 מדדיהתוצאה ישקפו בדרך כלל את הערך שהממשלה רוצה לייצר עבור הציבור ואשר לשמו נדרשת הפעולה.
מדדים אלו מושפעים מפעולות הממשלה ומתארים את השינויים הרצויים בסביבתה, אך גם בסביבה החיצונית שמחוץ לשליטתה (מתוך מדריך התכנון, ראו הערה 1 ,לעיל עמ' 64-63 .
שם הדוח: משרד האוצר - תכנון ויישום של תוכניות עבודה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 בקרה ומדידה לפי המתודולוגיה של מדריך התכנון.
בשנת 2012 לאחר שחברה א' סיימה את מתן שירותיה נבחרה חברת ייעוץ נוספת להספקת השירותים לעיל (להלן - חברה ב').
הוועדה לשינוי חברתי כלכלי בראשות פרופ' מנואל טרכטנברג המליצה, בין היתר, לבסס תכניות עבודה ממשלתיות ככלי תכנון מרכזי בעבודת יחידות הממשלה.
בסוף דצמבר 2011, ,במסגרת אימוץ המלצותיה החליטה הממשלה 5 לחייב את משרדי הממשלה לפעול בהתאם למדריך התכנון.
בהחלטה נקבע, בין השאר, כי יחידות הממשלה ומשרדיה יבססו את פעולתם על תכניות עבודה שנתיות, ובהן יפורט אופן המימוש של מדיניות הממשלה על יעדיה.
בחודשים מאי-דצמבר 2013 בחן משרד מבקר המדינה את התכנון של תכניות עבודה במשרד האוצר בשנים 2013 -2010 ואת המעקב והבקרה על יישומן.
הבדיקה נעשתה בשמונה יחידות ואגפים: בלשכת המנכ"ל 6 ; באגף התקציבים; באגף החשב הכללי; באגף שוק ההון; באגף הכלכלן הראשי; באגף המינהל; בלשכה המשפטית; ובמטה התקשוב.
התכנון האסטרטגי וריכוז תכניות העבודה בהנהלת משרד האוצר ובאגפיו .
בהקדמה לתכנית העבודה של משרד האוצר לשנת 2012 נכתבכי "משרד האוצר מחויב במיוחד להכנת ויישום תוכניות עבודה פנימיות.
בראש ובראשונה מכיוון שמדובר במשרד המטה הכלכלי המרכזי בממשלה, הפועל לעיתים לקידום תוכניות ורפורמות מבניות ביתר משרדי הממשלה, וראוי שיחיל את הנורמות הארגוניות הללו גם על עצמו, וכך יוכל לחולל שינויים עמוקים יותר במשרדים הביצועיים.
שנית, ולא פחות חשוב מכך, משום שמדיניות כלכלית ותכנון ארוך טווח באמצעות תוכניות עבודה משולבים זו בזה.
מטרתו של משרד האוצר היא לסייע בניווט הכלכלה הישראלית ולתמוך ביעדים מקרו-כלכליים לאורך זמן; מבט למרחקים כאלה מחייב תוכניות עבודה מסודרות שיהוו תשתית להצלחת המשרד במשימותיו".
הנחיות כגון אלה נכתבו גם בתקנון שירות המדינה7 (להלן- התקשי"ר) ובדוח מבקר המדינה 53ב8.
מהביקורת עולה כי הכנת תכנית עבודה כוללת במשרד אינה מבוצעת באופן מתודי, רציף ועקבי, והדבר תלוי רבות בבעלי התפקידים.
וכי נכון לתקופת ביצוע הביקורת אין במשרד האוצר גורם תכנון שמתווה תכנית אסטרטגית משרדית ומוודא שתכניות העבודה של האגפים במשרד מותאמות לה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמשרד האוצר יגבש את מטרותיו ו את יעדיו ויבנה תכנית אסטרטגית משרדית ארוכת טווח, ועל פיה יוכנו התכניות האסטרטגיות ותכניות העבודה הפנימיות של כל יחידות המשרד ואגפיו.
מר ירום אריאב, מנכ"ל משרד האוצר בשנים 2009 -2007 , מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 " :כלהלןבתקופתי כמנכ"ל .
הקדשתי מאמצים רבים בכדי להגיע .
5 'החלטת ממשלה מס 4028.
6 מאפריל 2013 ובמשך תקופת הביקורת, מנכ"לית משרד האוצר היאהגב' יעל אנדורן.
7 התקשי"ר, חלק 6, פרק60, סעיף141.
8 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 53ב, "עבודת המטה במשרדי הממשלה", עמ' 49.
ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 55ב ( 2004 '), "עבודה המטה של משרדי הממשלה", עמ198 .
:שם הדוח משרד האוצר - תכנון ויישום של תוכניות עבודה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 לתכנית עבודה קוהרנטית למשרד האוצר, אשר נגזרת מתכניות העבודה של האגפים השונים, אבל מחפשת מכפיל כח באמצעות תיאום תכניות בינאגפי.
בעניין זה שיתפתי פעולה באופן הדוק עם משרד ראש הממשלה .
גיבשנו חזון משותף, מטרות של כלל האוצר ותכניות של המשרד.
קיימנו עשרות ישיבות הנהלה בהן הציג כל אגף את תכנית העבודה שלו והתקיים דיון.
חלק ניכר מישיבות ההנהלה של האוצר היו מוקדשות לתכניות העבודה האגפיות".