HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המועד למסירת המטוס נדחה גם בהמשך: בנובמבר 2019 דיווחה תע"א שעד סוף ינואר2020 המטוס יקבל רישוי ויהיה מוכן למסירה, ללא היבט מסוים, ובינואר2020 היא דיווחה כי צפי סיום האספקה וההתקנה של כלל הפריטים מתוכננים לסוף אפריל 2020 .
כמו כן, בדיון מעקב מינואר 2020 הוגדרו התנאים להעברת המטוס לבסיס חה"א בתחילת פברואר 2020, ונקבע כי השלמות שונות לרבות בנוגע להתקנות ולניסויי טיסה יבוצעו לאחר העברת המטוס לבסיס חה"א ותחילת שלב האבלואציה.
בסיכום הדיון צוין כי מסתמן ששלב האבלואציה יחל באמצע פברואר 2020 ויסתיים בסוף מאי2020 .
יצוין כי מנהלת ההתקשרות מסרה למשרד מבקר המדינה בפברואר2020 כי מאחר שמדובר בפרויקט מורכב, הראשון מסוגו שכולל דרישות ביטחון מחמירות, פרק הזמן שהוקצה לביצועו היה מראש קצר מדי.
השפעות מגפת הקורונה: באוקטובר 2020 מסרה מנהלת ההתקשרות למשרד מבקר המדינה כי על פי הערכתה בעקבות הקפאת הפרויקט מאמצע מרץ עד סוף אוגוסט 2020 בשל התפרצות מגפת הקורונה, הצפי למסירת המטוס למשרד רה"ם הוא פברואר 2021 , ואולם המועד אינו סופי ומותנה בנושאים שונים כגון זמינות הגורמים המעורבים והצלחת תע"א בניסויים.
במרץ 2021 עדכנה מנהלת ההתקשרות כי המטוס סיים את כל הביקורות והניסויים ואמור לעבור לחה"א במהלך חודש זה, וכי יהיה מוכן לטיסות מבצעיות בחודשים יוני עד יולי 2021.
בתגובותיה מסרה תע"א כי התפרצות המגפה השפיעה באופן דרמטי וחסר תקדים על עולם התעופה, ורבים מהגופים המעורבים בפרויקט נקלעו למשבר כלכלי.
הדבר הקשה מאוד על קידום הפרויקט, ובכלל זה הביא לדחייה משמעותית באספקת הדוחות והנתונים הנדרשים לרישוי המטוס.
היוזמה לרכש מטוס ראשי מדינה החלה בשנת 2010 .
כעבוריותר מ עשור, נכון למרץ 2021 , המטוס שנרכש לצורך זה בשנת 2016 טרם נמסר למשרד רה"ם, וטרם החלו להתבצע באמצעותו טיסות של ראשי המדינה.
| 522 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה מהמתואר לעיל עולה כי על פי משהב"ט ותע"א הפיגור של קרוב לשלוש שנים (34 - 35 חודשים) בלוח הזמנים למסירת המטוס ( 58 - 59 חודשים ממועד ההזמנה לעומת 24 ,)חודשים כפי שנקבע בהסכם נגרם בין היתר מהסיבות האלה: שינויים רבים בעיצוב הפנים של המטוס ועיכובים בקבלת החלטות במשרד רה"ם לרבות בנוגע לחומרי הגימור והגוונים במטוס, נושאים שהיו בנתיב הקריטי של הפרויקט וגררו עיכובים בתכנון, בייצור ובאספקת פריטי ציוד; התחייבות תע"א ללוחות זמנים קצרים מדי למסירת המטוס, הן בהסכם והן לאחר מכן לצורך יישום בלוק השינויים הראשון והשני; הערכות חסר של תע"א להתקנת הציוד במטוס, עיכובים שלה בהעברת חומרים ודוחות לרת"א ואי-עמידתה בצמצום פערים בלוחות הזמנים; מימוש דרישות ביטחון מחמירות עקב העברת האחריות לאבטחת המטוס וסביבתו לאגף הביטחון במשרד רה"ם; והשפעותיה של מגפת הקורונה.
משרד רה"ם ציין בתגובתו כי למורכבות הפרויקט ולקשיים המובנים ביישומו כפי שצוין לעיל יש השפעה על לוחות הזמנים של הפרויקט.
חה"א בתגובתו ציין כי פרויקט רכש של "פלטפורמה אווירית" נמשך כעשור - משלב האפיון הראשוני ובדיקת ההיתכנות ועד לקליטת הפלטפורמה - ובהיבט זה פרויקט מטוס ראשי המדינה אינו שונה במהותו מכל פרויקט אחר בתחום האווירי.
חה"א הוסיף כי מדובר בתהליך ארוך, ויש רבות ללמוד ולתחקר בעניין זה.
בתגובתו מדצמבר 2020 על ממצאי הביקורת ציין סגן ראש המל"ל כי תהליך הסבת מטוס ראשי המדינה תוך שילוב תהליכים ביטחוניים קפדניים מאוד לא היה מוכר במדינת ישראל בכלל ובתע"א בפרט, ואומדני הזמנים היו "לא ריאליים לחלוטין", וזאת מתוך חוסר ניסיון בפרויקט מסוג זה.
בתגובותיה ציינה תע"א כי מטוס ראשי המדינה הוא פרויקט פיתוח ייחודי, מורכב ויוצא דופן במגוון רחב של מאפיינים.
בשל היותו של הפרויקט בעל חשיבות לאומית, עשתה תע"א כל אשר נדרש לשם השלמתו, לרבות השקעת כוח אדם ותקציב.
בתגובתה חזרה תע"א על הנימוקים העיקריים שהציגה למנה"ר ושצוינו בסיכום של דיון מטה התוכנית ממרץ 2019 .
כמתואר לעיל בתגובתו על ממצאי הביקורת מינואר 2021 צייןמנה"ר כי תע"א הסכימה לקבל את הפרויקט בלוח זמנים מאתגר של 24 חודשים, ומצופה היה ממנה לבצע היערכות בהתאם, לנהל את הפרויקט ביתר קפדנות ולבצע תהליכים מקבילים ומבוקרים.
מנה"ר הוסיף כי לאחר ועדות השינויים בפרויקט, תע"א היא זו שקבעה את לוח הזמנים , ומשהב"ט וחה"א קיימו שיח עם משרד רה"ם בנוגע לכך שלוח הזמנים אינו ריאלי.
הם הסבירו למשרד רה"ם לאורך כל הדרך את המשמעויות ואת השפעתן על ניהול הפרויקט ועל היערכותם של כלל הגורמים, ו".
אולם משרד רה"ם, לאור הלחץ הפנימי, החליט למרות עמדת משהב"ט וחה"א, לקבוע מועדים לא ריאליים".
עוד ציין מנה"ר כי לו תע"א הייתה מציגה לוח זמנים אחר מנומק, מנה"ר יכול היה לסייע מול משרד רה"ם (הלקוח) ולקבוע מועד ריאלי אחר, אך תע"א החליטה להיענות ללחץ של משרד רה"ם ולהציג מועדים שלא ידעה לעמוד בהם.
לבסוף השתכנע משרד רה"ם, והוחלט במטה התוכנית לאשר עדכון של לוח הזמנים לדצמבר 2019.
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה יצוין כי החלטתו של מטה התוכנית לאשר עדכון של לוח הזמנים לדצמבר 2019 הייתה בשלב מאוחר - בספטמבר 2019 - כחצי שנה לאחר שכבר עבר המועד החוזי המעודכן למסירת המטוס (מרץ 2019 ) וכשלושה חודשים לפני המועד שאושר בהחלטה למסירת המטוס (דצמבר 2019) .
עד אז המשיך הפרויקט להתנהל על פי לוח זמנים שצפוי היה שלא יתממש על כל המשתמע מכך בהיבטים של ניהול הפרויקט והפיקוח והבקרה עליו.
ללוח הזמנים יש השפעות על התארגנותם של הגופים המעורבים בפרויקט לרבות חה"א, השב"כ ואגף הביטחון במשרד רה"ם לקראת קליטת המטוס בחה"א ותחילת הפעלתו.
נוסף על כך מציין משרד מבקר המדינה כי על אף מורכבותו של הפרויקט, לוח הזמנים המאתגר שנקבע לו והשינויים הרבים שבוצעו בו, תע"א לא בנתה מראש תוכנית ריאלית שתביא בחשבון את המורכבות ואת רכיב אי-הוודאות ושתכלול מרווחי ביטחון עבור אירועים בלתי צפויים על מנת שתוכל לאפשר היערכות מיטבית לקליטת המטוס.
כמו כן, ולמרות חשיבותו של גאנט לצורך ביצוע מעקב ובקרה על התקדמות הפרויקט וככלי לניהול סיכונים, הגאנט שהציגה תע"א למנה"ר על פי דרישתו במאי 2018 (בסמוך לסיכום בלוק השינויים השני) ובאוקטובר 2018 היה חסר ולא כלל בין היתר זמנים ריאליים לביצוע התהליך המסוים, מרווחי ביטחון ותוכנית רישוי, ובמרץ 2019 הוצגה תוכנית רישוי שלא שולבה בתוכנית הפרויקטלית הכללית.
בנוגע לתוכנית אספקות שכוללת מרווחי ביטחון ציינה תע"א בתגובותיה כי בשל אי-הוודאות הגדולה בפרויקט שהוא יחידי וייחודי העריכה תע"א בחוסר את השפעת מורכבות הפרויקט על הצורך בהקצאת מרווחי ביטחון מתאימים ומספקים.
בנוגע להצגת תוכנית אספקות שכוללת את משכי הזמן לתהליך המסוים ציינה תע"א בתגובתה כי התנהלות הפרויקט במציאות של שינויים ועדכונים באפיונים ובהנחיות של אגף הביטחון במשרד רה"ם בנוגע לתהליך המסוים השפיעה באופן מהותי על יכולתה לצפות ולייצר תוכנית אספקות שמשלבת זמן מוסכם לביצוע התהליך.
בנוגע להצגת תוכנית רישוי ציינה תע"א כי לפרויקט מאפיינים שונים שפגעו מהותית ביכולתה לבסס תוכנית עבודה מדויקת לרישוי המטוס, ובהם : (א) הצורך בקבלת רישוי מהגורם המאשר; (ב) ריבוי שינויים ועיכובים בקבלת תשובות מצד הלקוח שגזרו עדכונים רבים בדרישות; (ג) מתווה ההפעלה הייחודי של המטוס (הפעלה אזרחית כשהמטוס על הקרקע והפעלה צבאית כאשר הוא באוויר); (ד) ה יעדר הגדרה ברורה בהסכם בין משהב"ט לתע"א של הרישוי הנדרש להפעלת המטוס.
תע"א הוסיפה כי מטוס ראשי המדינה הוא פרויקט מורכב וייחודי והשינויים שנעשו לאורך זמן חייבו תהליכי רישוי מורכבים וייחודיים ביחס לתהליכי הרישוי הנהוגים למטוסים.
עוד הוסיפה כי היכולת לשלוט בלוחות הזמנים הנדרשים לתהליך רישוי כה מורכב ויוצא דופן "אינה קיימת" כאשר אין כל יכולת להשפיע על הגורם המאשר.
בתגובת מנה"ר צוין כי מלבד העובדה שמנה"ר ביקש לקבל גאנט לצורך מעקב ובקרה על התקדמות הפרויקט, הוא התריע על חריגות שעלולות להיווצר, ובשל מורכבות הפרויקט ולוח הזמנים המאתגר הציע בראשית הדרך שתע"א תנהל את שלב ההקמה ואת שלב ההפעלה בו - זמנית, לרבות הקמת צוות נפרד שיקדם את נושא הרישוי שכבר בתחילת הפרויקט זוהה כקריטי.
עוד צוין בתגובה כי משהתחייבה תע"א למועדים מאתגרים, היה עליה להתנהל בהתאם והיא לא עשתה זאת למרות בקשות מנה"ר להציג תוכנית וגאנט, אלא רק לקראת סוף שלב ההקמה.
כמו כן צוין בתגובה כי מצופה מחברה עם ניסיון בתחום שתתכנן, תציג ותנהל את הפרויקט לפי .
| 524 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה המועדים שהיא בעצמה התחייבה להם, ולא שתעדכן על אי-עמידה בתוכנית בשל בקשה של מנה"ר, ולרוב בדיעבד.
בנושא זה צוין בתגובת תע"א כי כנהוג בתע"א ובהתאם להסכם, תע"א התנהלה ומתנהלת בפתיחות ובשקיפות מלאה מול כלל גורמי הלקוח בנוגע לסטטוס הפרויקט, ההתפתחויות הקשורות בו, הסיכונים ודרכי ההתמודדות עימם וכיוצא בזה.
מומלץ כי משרד רה"ם, המל"ל ומשהב"ט יפיקו לקחים מפרויקט שנמשך מעל עשור מעת ייזומו וכחמש שנים משלב היציאה למכרז ויוודאו כי פרויקטים עתידיים בעלי חשיבות ציבורית וביטחונית ימומשו בזמן הקצר האפשרי.
עוד מומלץ כי משהב"ט, משרד רה"ם והמל"ל יוודאו כי לפרויקטים עתידיים ייקבע לוח זמנים ריאלי לביצועם שמביא בחשבון את מורכבות הפרויקט, את השפעותיהם של שינויים בפרויקט ואת דעתם של גורמי המקצוע המתאימים, וכי לוח זמנים זה יאפשר בקרה מיטבית אחר התקדמותו של הפרויקט.
כמו כן מומלץ כי בפרויקטים בעלי מאפיינים דומים לפרויקט המטוס תטייב תע"א את התכנון והבקרה לצורך ניהול לוח זמנים כך שהם יאפשרו מתן תמונת מצב נכונה ומעודכנת על קצב התקדמות העבודות בפרויקטים ומועד סיומם המשוער.
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה סיכום .
היוזמה לרכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה החלה לפני כעשור.
נוכח שני פערים מרכזיים בטיסות ראשי המדינה בתצורתן כיום, שמדגישים את חשיבותם של היבטים ביטחוניים ומורכבותם - היעדר הגנה מיטבית על המטוס ופערים בתקשורת - המליצה באפריל 2014 ועדת גולדברג על רכישת מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה שיהיה בבעלות המדינה ויופעל על ידי חה"א.
המלצה זו אומצה בהחלטת ממשלה חודש לאחר מכן.
באוגוסט 2015 אישר הקבינט המדיני -ביטחוני תקציב של 729 מיליון ש"ח עבור הפרויקט של רכש מטוס ייעודי מסוג בואינג 767 ובעל אופק שירות של20 שנים, הסבתו והפעלתו במשך חמש שנים.
לאחר זכייתה של תע"א בהליך מכרזי נקבע באוגוסט 2016 בהחלטת ממשלה כי תקציב הפרויקט יהיה590 .
מיליון ש"ח מדובר בפרויקט ייחודי, ראשוני ומורכב שכולל היבטים רבים ובהם היבטים ביטחוניים, היבטי פיתוח וטכנולוגיה, היבטים ממלכתיים והיבטים אסדרתיים, וכן שותפים בו גורמים רבים, אשר בנוגע לחלקם מדובר בעיסוק ראשוני בעולמות התעופתיים.
ביקורת זו העלתה ליקויים בעבודות המטה שנעשו לצורך תמיכה בקבלת ההחלטות משנת 2010 ועד אישור הקבינטהמדיני -ביטחוני, בעיקר בכל הנוגע להערכת עלויות וכן בנוגע לקביעת מאפייני המטוס ודרישות מרכזיות בפרויקט.
בשלביו הראשונים של מימוש הפרויקט עלו ליקויים באפיון הדרישות הביטחוניות ובתיאום הביטחוני בין הגופים המעורבים.
כמו כן, לאחר סיום המכרז נעשו בפרויקט שינויים שהשפיעו על תקציב הפרויקט והביאו לחוסר יעילות שהיה כרוך בין היתר בתכנון מחדש ובתהליכי משא ומתן, ולעיכוב בלוח הזמנים.
נכון למרץ 2021 , יותר מעשור לאחר שיזם משרד רה"ם את רכש המטוס, הוא טרם נמסר למשרד רה"ם וראשי המדינה טרם החלו לטוס בו.
נוכח השינויים שבוצעו בפרויקט ואם מביאים בחשבון את ההערכות של מנה"ר לעלויות עתידיות צפויות, תקציב הפרויקט - שיועד לשלב ההקמה ולהפעלה למשך חמש שנים - נוצל במלואו, ולא נותר תקציב עבור הוצאות בלתי צפויות להפעלת המטוס לפרק זמן זה.
מומלץ כי המל"ל, משרד רה"ם, השב"כ ומשהב"ט יפיקו כל אחד בתחומו לקחים מדוח זה, בדגש על קיומה של תשתית עובדתית מדויקת ומלאה לקראת קבלת החלטות בפרויקטים ולשם היערכות מלאה לקראת תחילת מימושם, וזאת בייחוד בפרויקטים לאומיים שהם ראשוניים ומורכבים ועלותם מאות מיליוני ש"ח.
כמו כן מומלץ כי גיבושם ומימושם של פרויקטים יבוצעו בתהליכים סדורים ומתועדים, תוך שיתוף של כל הגורמים המקצועיים הרלוונטיים ותיאום ביניהם, ותוך בחינת השפעותיהן של החלטות שמתקבלות במהלך ביצועם.
ההחלטות המובאות בפני הקבינט המדיני-בטחוני, דוגמת ההחלטה על פרויקט הטסת ראשי המדינה הן בעלות משמעות לאומית -ביטחונית וכרוכות בהיקף כספי נרחב.
מן הראוי כי חברי הקבינט יקבלו את החלטותיהם בהסתמך על בחינה מעמיקה של מידע שלם ונתונים מלאים אשר יובאו בפניהם.
מרחב הסייבר הוא המרחב הפיזי וה קיברנטי, הכולל מחשבים, מערכות ממוכנות ורשתות, תוכנות, מידע ממוחשב, תוכן דיגיטלי, נתוני תעבורה ובקרה1 .
מרחב הסייבר האזרחי בישראל הוא תת מרחב בתוך מרחב הסייבר הישראלי, הכולל2 את "כלל הגורמים הממלכתיים והפרטיים במדינת ישראל, למעט הגופים המיוחדים[3]" תקיפת סייבר היא רצף הפעולות (חד-פעמי או מתמשך) שמבצע יריב במרחב הסייבר לתכלית קונקרטית - כגון חבלה, איסוף מידע או השפעה תודעתית.
איומי הסייבר הולכים ומתעצמים עם צמיחתו של מרחב הסייבר, הגברת התלות בו ועומק החיבור בינו לבין המרחב הפי זי.
איומים אלה עלולים להוביל הן לפגיעה בתוך המרחב (במידע או בתפקוד) והן לפגיעה בעולם הפיזי, כגון: פגיעה במכשור רפואי, במתקני התפלה, בתחנות כוח ובפסי ייצור .
פגיעות אלה יכולות לגרום לפגיעה כלכלית ניכרת ואף לפגיעות בגוף ובנפש.
בשנים האחרונות מסתמנת עלייה הדרגתית ברמת האיום האמור, במספר האירועים בפועל ובחומרתם, בארץ ובעולם.
כך למשל בשנת 2018 היו כ-813 מיליון התקפות סייברבעולם לעומת כ-309 מיליון בשנת20144 .
בעשור האחרון קיבלה ממשלת ישראל כמה החלטות ממשלה שמטרתן קידום היכולת הלאומית במרחב הסייבר, לצורך שיפור ההתמודדות עם אתגרים אלו 5 .
החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח-1998 (להלן- החוק להסדרת הביטחון), מסמיך, בין היתר, את מערך הסייבר הלאומי (להלן - מס"ל)6 להנחות מהבחינה המקצועית .
מרחב הסייבר כולל גם פעילות של גורמים ישראלים בחו"ל 2 מתוך החלטת הממשלה 3611 ( 7.
) 3 בהחלטת הממשלה 3611 ( 7.
11 ), "קידום היכולת הלאומית במרחבהקיברנטי ", הוגדרו גופים אלה: "צבא ההגנה לישראל, משטרת ישראל, שירות הביטחון הכללי, המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים ומערכת הביטחון באמצעות המלמ"ב".
us/resources/cyber -security -ststistics 5 משרד מבקר המדינה, דוח היערכות גופים חיוניים להגנת הסייבר, (2019 ) דוח שנתי69ב, עמוד 2065.
6 הרשות הלאומית להגנת הסייבר, בעת שפעלה כיחידת סמך עצמאית למשרד ראש הממשלה הוסמכה להיות אחראית לחח"י בעקבות תיקון חקיקה משנת 2016 , שבהתאם להחלטת ועדת החוץ והביטחון של הכנסת נקבע כהוראת שעה.
ראו: חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים (הוראת שעה), התשע"ו - 2016 , ס"ח2579 מאוגוסט 2016 .
צו שהוציא ראש הממשלהמכוח סמכותו על פי התיקון האמור העביר את האחריות מהשב"כ לרשות הלאומית להגנת סייבר החל מ- 20.
ראוצו להסדרת הבי טחון בגופים ציבוריים (הוראת שעה) (קצין מוסמך לעניין גוף המנוי בתוספת החמישית לחוק), התשע"ז - 2016 .
בינתיים הרשות הלאומית להגנת הסייבר אוחדה עם מטה הסייבר הלאומי ליחידת סמך אחת למשרד ראש הממשלה - היא מערך הסייבר הלאומי, ובדצמבר 2018 התקבל תיקון נוסף לחוק לפיו הוראת השעה הפכה להוראת קבע וסמכויות הרשות הלאומית להגנת הסייבר הועברו למערך הסייבר הלאומי תוך הרחבתן.
| 1018 | הגנת הסייבר בחברת החשמל לישראל בע"מ גופים ציבוריים מסוימים 7 ,בהם חברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - חח"י, חברת החשמל או החברה), בתחום אבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות8.
מס"ל משמש גוף מטה במשרד ראש הממשלה, שבין היתר ממליץ על מדיניות לאומית ומקדם את יישומה בתחום הסייבר.
מס"ל מנהל, מפעיל ומבצע בהתאם לצורך את כלל מאמצי ההגנה האופרטיביים במישור הלאומי במרחב הסייבר, ובכלל זה מטפל באיומי סייבר ובאירועי סייבר בזמן אמת, מגבש תמונת מצב שוטפת, מרכז מחקר מודיעין ועובד עם הגופים המיוחדים.
מס"ל מפעיל מרכז לסיוע בהתמודדות עם איומי סייבר עבור כלל המשק.
מס"ל אמון על הנחיית גופים שנקבעו בחוק או על פיו, ובהם חברת החשמל, וכן על הנחיית גופים נוספים במשק בהתאם להחלטות ממשלה, בכפוף להסכמתם.
אחד התרחישים הקיצוניים ביותר של מתקפת סייבר על המשק האזרחי הוא תקיפת תשתיות האנרגייה.
חברת החשמל מייצרת, מוליכה ומספקת חשמל.
החברה מופקדת על כמה מהתשתיות החיוניות במדינה, ולפיכך כל פגיעה מהותית בתפקוד חברת החשמל עלולה לגרום לפגיעה בתפקוד המדינה.
פגיעה במערך התקשוב התומך בתהליכי הייצור, ההשנאה, ההולכה והחלוקה עלול להשבית לחלוטין תהליכים אלה במישור המקומי, האזורי ואף הארצי ולמנוע אספקת חשמל סדירה לפרקי זמן העלולים להיות קריטיים למשק, בייחוד בעיתות חירום.
חברת החשמל מופקדת על כמה מתשתיות מדינה קריטיות (להלן - תמ"ק), הכוללות מערכות ממוחשבות אשר פגיעה בזמינותן, באמינותן, בשלמותן או הפעלתן שלא בהתאם לייעודן עלולות לגרום נזק לתהליך קריטי9 .
בחברת החשמל פועלות החטיבות האלה: חטיבת הייצור והאנרגייה, חטיבת שירותי רשת, חטיבת פרויקטים הנדסיים, חטיבת התפעול והלוגיסטיקה, חטיבת כספים וכלכלה, חטיבת משאבי אנוש וחטיבת התקשוב.
הפעילות של כל החטיבות מבוססת על מערכות מידע שחטיבת התקשוב נותנת להן שירות.
פגיעה בתשתיות משקיות עלולה לגרום להיווצרות גלי נזק בעלי השפעות חמורות ביותר במישור הלאומי.
יצוין כי ההנחה הרווחת היא כי מתקפת סייבר על תשתיות אנרגייה במישור המשקי דורשת, ככלל, רמת תחכום גבוהה בשל המורכבות הטכנית של תקיפת בקרים תעשייתיים בשרשרת הייצור האנרגטית10.
7 "גוף ציבורי" הוגדר בחוק: "כל גוף המנוי בתוספות, ולגבי משרד ממשלתי המנוי בתוספות - לרבות יחידות הסמך שלו".
8 " פעולות לאבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות" הוגדרו בחוק: " פעולות הדרושות לשם שמירה על מערכות ממוחשבות, שגוף שהסמיכה הממשלה קבע שהן מערכות ממוחשבות חיוניות, על מידע האגור במערכות אלה ועל מידע מסווג הקשור למערכות אלה, וכן פעולות למניעת פגיעה במערכות או במידע כאמור".
9 תהליך עסקי מרכזי, שהוא תהליך קריטי, הוא סדרת פעילויות המבוצעות על ידי מספר גורמים בארגון (אנשים, מערכות ממוחשבות) על מנת לממש את ייעודו העסקי של הגוף, אשר פגיעה קיברנטית מולו היא בעלת פוטנציאל נזק ברמה המדינתית.
10 על פי מסמך נלווה "הערכת השפעות רגולציה", שצורף לתזכיר חוק הגנת הסייבר מיוני 2018.
ה | הגנת הסייבר בחברת החשמל לישראל בע״מ .
דוח מבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב| מרץ2022 .
מחקר משנת201511 העריך כי מתקפה נגד אחת ממפעילות רשת החשמל האמריקנית תעלה למשק האמריקני 243 מיליארד דולר בתרחיש ביניים וטריליון דולר בתרחיש קיצון.
מחקרים אחרים12 העריכו את הנזק הישיר הנגרםבמישור הלאומי למדינות מערביות בעקבות תקיפות רשת ה-IT13 בשיעור של עד%1.
מהתוצר המקומי הגולמי בשנהכמו כן, מחקרים העריכו בשנת 2014 את הנזקיםהישירים לכל אחת מהחברות בצרפת ובגרמניה בטווח שבין חצי מיליון ל-20 .
11 LLOYD's, The insurance implications of a cyber attack on the US power grid, Emerging Risk Report, 2015 12 Enisa, The cost of incidents affecting CIIs, August 2016 13 רשת טכנולוגיית מידע - IT - Information Technology , שהיא טכנולוגיות מחשוב ותקשורת לשם עיבוד וניהול של מידע.
| 1020 | הגנת הסייבר בחברת החשמל לישראל בע"מ בתרשים 1 להלןמוצגת סקירה של מספר התקפות הסייבר והניסיונות לתקיפות בארץ ובעולם.
תרשים 1 : דוגמאות לאירועי סייבר ידועים במתקני תשתית בארץ ובעולם בשנים 2012 - 2020 .
מנתוני אתר האינטרנט incidents- cyber- program/significant- technologies- https://www.
org/programs/strategic .
מנתוני חברת החשמל עולה כי בשנת 2014 מספרהניסיונות לתקיפת סייבר14 של מערכות החברה ברוב חודשי השנה היה 183,000 - 293,000 ביום, וכי בחודשים אוגוסט-ספטמבר חל גידול ניכר במספר ניסיונות תקיפ ות הסייבר, ומספרן זינק לכ- 865,000 בממוצע ביום (ממוצע של .
14 תקיפת סייבר היא רצף הפעולות (חד-פעמי או מתמשך) שמבצע יריב במרחב הסייבר לתכלית קונקרטית - כגון חבלה, איסוף מידע או השפעה תודעתית.
)ניסיונות בשעהעוד עולה מנתוני החברה, כי מספר ניסיונות התקיפה האמיר במידה ניכרת בשנים האחרונות.
בחודשים מאי-דצמבר 2020 בדק משרד מבקר המדינה אתאופן ההיערכות של חח"י להגנת הסייבר בחח"י ואת הפעולות שנקטו חח"י ומס"ל לשיפור הגנת הסייבר על תהליכים ומערכות בחברת החשמל.
הבדיקות נעשו בחח"י, במס"ל ובמשרד האנרגייה.
בדיקת השלמה בוצעה ברשות החשמל.
הדוח שבנדון הומצא לראש הממשלה ולעדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת ביום 29/07/2021 .
והוטל עליו חיסיון עד לדיון בוועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה מתוקף הסמכות הנתונה למשרד מבקר המדינה בסעיף 17 (ג) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח 1958 ובשים]נוסח משולב[ לב לנימוקי הממשלה, לאחר היוועצות עם הגופים האמונים על אבטחת המידע הביטחוני ובתיאום עם יו"ר הכנסת, משלא התכנסה ועדת המשנה האמורה, הוחלט לפרסם דוח זה תוך הטלת חיסיון על חלקים ממנו.
ממצאי דוח הביקורת והמלצותיו נכונים למועד סיום הביקורת האמור לעיל .
מערך המידע והתקשוב בחח"י .
מערך המידע והתקשוב בחברה כולל מערכות מידע תפעוליות ייעודיות לניהול שרשרת החשמל (דוגמת מערכת פיקוד ובקרה על מערכת ייצור החשמל), וכן מערכות מידע ניהוליות, לרבות תשתיות התקשורת הארגוניות אשר מנוהלות בחטיבת תקשוב.
חטיבת התקשוב (להלן - החטיבה) עוסקת באפיון, בפיתוח ו ביישום של מערכות מידע ופתרונות התומכים בתהליכים עסקיים, תפעוליים ומינהליים בחברה.
החטיבה פועלת על פי תוכנית תלת - שנתית, אשר בהתבסס עליה נקבעות תוכניות העבודה השנתיות של החטיבה.
במסגרת התוכנית הרב -שנתית הוגדרו המהלכים העיקריים של החטיבה בתחומים הבאים : הכשרה ומודעות בנושא אבטחת מידע וסייבר - גיוס והכשרה של עובדים, הגברת המודעות של עובדים לנושא אבטחת מידע וסייבר, ביצוע הסמכות ברשת ה -IT ,, יישום תקנות הגנת הפרטיות, הקמה תרגול ותפעול של מערך התגובה לסייבר, ליווי של אבטחת מידע וסייבר במסגרת פרויקטים אסטרטגיים, שיפור והקשחה15 של תשתיות אבטחת מידע, רשתות ומערכי ניהול, העמקת ניטור של רשתות תקשוב קריטיות במרכז הסייבר הארצי (על מרכז הסייבר הארצי ראו להלן בהמשך פרק זה).
15 הקשחהכוללת ביצוע שינויים בפרמטרים של הפעלה או קונפיגורציה של מערכת המחשוב, אשר מטרתה היא לצמצם את משטח התקיפה במרחב הסייבר.
המשטח האמור מייצג את כלל הממשקים שבאמצעותם יריב פוטנציאלי עשוי לבצע תהליך של התערבות לא רצויה במערכת המחשוב, למשל הזנת קלט זדוני.
| 1022 | הגנת הסייבר בחברת החשמל לישראל בע"מ בשנים 2019 - 2020 חטיבת התקשובמיפתה את כל מערכות המידע שבחברה, והעלתה כי בחברה יש מערכות מידע רבות, מתוכן מספר מערכות מידע הוגדרו ע"י החברה כקריטיות ביותר.
סביבת מערכות המידע של החברה כוללת תחנות עבודה רבות לשימוש המשתמשים ברשת המינהלית של הארגון, מחשבים פיזיים רבים וכן שולחנות עבודה וירטואליים16 .
בשנת2020 בוצע שינוי במבנה הארגוני של חטיבת התקשוב.
חח"י מסרה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2021 כי השינוי המבני בחטיבת התקשוב נועד לתמוך בשינויים הארגוניים שחלו בחברה בעקבות הרפורמה ובשינויים במשק האנרגייה.
בחברה פועלים כמה גופים בתחום אבטחת מידע וסייבר: מטה סייבר, מחלקת אבטחת מידע וסייבר, מחלקת תקשורת ואבטחת מידע.
נמצא כי בחברה קיימים מספר גופים האמונים על תחום הסייבר בכפיפויות שונות, חלקם כפופים ישירות לסמנכ"ל תקשוב וחלקם כפופים ישירות למנהל אגף מערכות מידע.
בביקורת נמצא ליקוי במבנה הארגוני שעלול ליצור לעיתים קונפליקט במשקל הניתן לשיקולים השונים.
משרד מבקר המדינה ממליץ שחח"י תשקול, במסגרת השינוי הארגוני המתבצע בשנים האחרונות בחטיבת התקשוב, לבצע שינויים במטרה למנוע קונפליקט פוטנציאלי כאמור.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2021 (להלן- תשובת חח"י) כי " נושא זה נמצא בטיפול בראשותו של סמנכ"ל תקשוב, הנושא גם דווח למנכ"ל בוועדת היגוי עליונה.
הנושא ייסגר במהלך שנה זו, 2021.
מצבתהעובדים בחטיבת התקשוב .
בשנים 2015 - 2019 צומצמה מצבת העובדים של חטיבת התקשוב בשיעור העולה על הצמצום במצבת העובדים הכללית של החברה באותן שנים שצומצמה מ- 12,371 ל- 11,391 (צמצום של כ-8%.
16 בשיטת העבודה הקרויה "שולחן עבודה וירטואלי" ( Virtual Desktop Infrastructure ) העובד משתמש במכונה וירטואלית שמופעלת משרת מרכזי, ולא במחשב שבעמדת העבודה שלו.
תקציב חטיבת התקשוב (להלן - החטיבה) לשנת 2020 הסתכם בכ-540 מיליון ש"ח, ובשנת 2019 בכ-527 מיליון ש"ח.
תרשים2 מציג את פילוח תקציב החטיבהלפיתוח, תחזוקה ותפעול, בשנים 2015 - 2019 .
תרשים2: ,פילוח תקציב חטיבת התקשוב 2015 - 2019 (במיליוני ש"ח) .
החטיבה מעניקה שירות לשאר החטיבות הפועלות בחברה, על ידי פיתוח ותחזוקה של מערכות לתמיכה בצרכים השונים של החברה, העלאת רמת ההגנה וההיערכות בתחומי הסייבר ואבטחת מידע, ותמיכה תקשובית בפרויקטים אסטרטגיים של החברה, כדוגמת הרפורמה והשינוי המבני בחברה.
ביצוע תקציב טכנולוגיות המידע בחברה (להלן - (IT בפועל בשנת2018 הסתכם בכ-513 מיליון ש"ח (מתוך 521 מיליון ש"ח), ושיעור ו היה %2.
מתוך סך הכנסות החברה באותה שנה מחקר17 אשרסקר את נתוניהן של 136 חברות ברחבי העולם אשר מקורות ההכנסה העיקריים שלהן היו שירותי אנרגייה ומים, כגון ייצור, הולכה ואספקה של חשמל, הולכת גז טבעי והולכת מים (להלן - חברות תשתית), העלה כי שיעור הוצאות ה-IT של החברה מסך הכנסותיה קטן משיעור תקציב ה-IT הממוצע של החברותשאליהן הושוותה.
תרשים 3 מפרט את שיעורהוצאות ה-IT של החברה מסך הכנסותיה, לעומת שיעור תקציב ה-IT הממוצע של החברות שאליהן הושוותה, בשנים 2015 - 2018 .
17 מחקר אשר חח"י מסרה למשרד מבקר המדינה.
IT Key Metrics Data 2019: Key Industry Measures: Utilities Analysis, Gartner, December 2018.
| 1024 | הגנת הסייבר בחברת החשמל לישראל בע"מ תרשים 3 : שיעור הוצאות ה-IT של החברה מסך הכנסותיה, לעומת חברות תשתית בעולם, באחוזים, 2015 - 2018.
על פי נתוני חח"י, IT Key Metrics Data 2019: Key Industry Measures: Utilities Analysis, Gartner, December 2018.
מהתרשים עולה כי בשנת 2018 היה שיעורהוצאות ה-IT הממוצע מתוך סך ההכנסות בקרב חברות תשתית בעולם כ- 3.
1% , לעומת שיעור של 2.
על מנת לתת תובנה מדויקת יותר, המחקר חילק את חברות התשתית לחמש תתי-קבוצות על פי מחזור הכנסותיהן18 .
מבין החברות שמחזור הכנסותיהן היה 10 - 1 מיליארד דולר בשנת2018 (מחזור ההכנסות של חח"י בשנה זוהסתכם בכ-6.
6 ,)מיליארד דולרשיעור הוצאות ה-IT הממוצע מתוך סך הכנסותיהן של חברות אלו היה 2.
7% באותה שנה, שהוא קרוב יותר לשיעור הוצאות ה-IT שלחח"י.
תרשים 4 מפרט אתהוצאות ה-IT ,בחברה פר עובד, לעומת ממוצע החברות שאליהן הושוותה בשנים 2015 - 2018.
18 חברות בעלות מחזור הכנסות: (1 )קטן מ-250 מיליון דולר בשנה; (2 )בין 250 ל-500 מיליון דולר בשנה; (3 )בין 500 מיליון ל-1 מיליארד דולר בשנה; (4 )בין 1 ל-10 מיליארד דולר בשנה; (5 )יותר מ-10 מיליארד דולר בשנה.
תרשים4: הוצאותIT ,בחברה פר עובד בהשוואה לחברות בעולם 2015 - 2018 (באלפי דולר) .
על פי נתוני חח"י, ועל פי המחקר IT Key Metrics Data 2019: Key Industry Measures: Utilities Analysis, Gartner, December 2018 .
מהתרשים עולה כי החברה הוציאה 12,618 דולר פר עובד בשנת2018 , לעומת 20,500 דולר פר עובד בממוצע בקרב החברות שאליהן הושוותה.
יצוין כי בקרב חברות שמחזור הכנסותיהן בשנת 2018 היה 1 - 10 מיליארד דולר נמצא כי הוצאות ה-IT היו 19,883 דולר פר עובד.
יצוין כי מספר העובדים בחברה בשנה זו היה 11,475 , וזאת לעומתמספר ממוצע של 5,100 עובדים בקרב החברותשאליהן הושוותה חברת החשמל.
תקציב הסייבר לעומת הביצוע .
שיעור ניצול תקציב הסייבר של החברה בין השנים 2015 ועד 2020 נע בין 90% ל- 116% .
חח"י מסרה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2021 כי עד שנת2017 תקציבי הגנת הסייבר לא נוהלו במרוכז, וכל חטיבה ביצעה את הפעילות בהתאם ליכולותיה.
חח"י הסבירה כי תקציב הסייבר בשנת 2016 היה בהתאם ליכולות של החטיבות ולמידת בשלות הפרויקטים.
עוד היא הסבירה כי בשנת 2015 בוצעו רכישות של מערכות ותוכנות, אשר הגדילו את תקציב הסייבר בפיתוח ושימשו את החברה בשנים שלאחר מכן.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2021 "שכל אתר מנהל את התקציב שאושר על ידו באופן חטיבתי/אגפי בצורה מפורטת".
| 1026 | הגנת הסייבר בחברת החשמל לישראל בע"מ ביטוח סייבר .
במסגרת התמודדות החברה עם סיכוניה, היא נוהגת לבטח את עצמה מפני נזקים שייגרמו לה או לצד שלישי.
ציוד התקשוב והמערכות הממוחשבות של החברה, וכן שאר הרכוש התפעולי של החברה, מבוטחים במסגרת ביטוח הכולל כיסוי בגין אובדן רווחים בעקבות נזקים לחברה.
בשנים 2014 - 2020 ביטוח סיכוני הסייבר של החברה היה חלק מביטוח הרכוש הכולל של החברה.
ביטוח הרכוש הכולל כלל כיסוי לנזקי אש, התפוצצות ושבר מכני בגין אירוע סייבר.
גבול הכיסוי בביטוח הרכוש הכולל היה 1 מיליארד דולר.