HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ביוני 2007 החליטה הממשלה ה -31 למנות את המועצה מחדש וקבעה שראש הממשלה יהיה יו"ר המועצה, שנציגי הממשלה יהיו חמישה שרים וגנז המדינה, ושיהיו חברים בה גם 14 אנשי ציבור (במועצה היו אפוא21 .
)חברים בהחלטת הממשלה 1505 נקבע שהמועצה תתכנס לפחות אחת לשנה.
הבדיקה העלתה שבשנים 2007 -2009 (במהלך שנו ת כהונתה של הממשלה ה -31 ) התכנסה המועצה להנצחה לשתי ישיבות, ובשנים 2009 -2012 (במהלך שנות כהונתה של הממשלה ה-32 ) התכנסה המועצה לשלוש ישיבות.
ישיבתה האחרונה של המועצה הייתה בפברואר 2012.
בבדיקה עלה כי בשנים 2007 -2012 נכחו בממוצע בכל ישיבה שני שרים (כולל ראש הממשלה) מתוך שישה שרים חברי המועצה.
החלטת ממשלה מנובמבר 1998 קבעה כי אנשי הציבור במועצה ישמשו ועדת היגוי מטעם המועצה (להלן - ועדת ההיגוי).
בישיבת המועצה באוגוסט 2007 'יושמה החלטה זו, ונקבע שוועדת ההיגוי תפעל בשם המועצה ומטעמה.
פרופ איתמר רבינוביץ' נבחר ליו"ר ועדת ההיגוי.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי בשנים 2007 -2012 התכנסה ועדת ההיגוי של המועצה להנצחה פעמיים בלבד, ביוני ובאוגוסט 2008.
משרד רה"ם מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 (להלן- תשובת משרד רה"ם) כי "תדירות כינוסה של המועצה להנצחה.
ותדירות כינוסה של ועדת ההיגוי.
אינן חורגות ממתחם הסבירות".
עוד נכתב בתשובה כי נציגי משרד רה"ם "יסבו את תשומת לבם של חברי המועצה להנצחה באשר לצורך לבחון קביעת נהלי דיון נוספים, לרבות הגדרת תדירות התכנסויותיה של המועצה ושל ועדת ההיגוי".
לפי חוק ההנצחה, על המועצה להציע לממשלה תכנית להנצחת זכרו של כל ראש מדינה.
תכנית ההנצחה טעונה אישור ממשלה.
עוד נקבע בחוק שהמועצה תפקח על ביצוע תכנית ההנצחה ותדווח לממשלה על ממצאיה בצירוף המלצות.
משרד ראש הממשלה 307 .
בביקורת נמצא כי המועצה להנצחה לא מילאה את התפקידים המרכזיים שנקבעו לה בחוק: היא לא הציגה לממשלה תכנית הנצחה למי מראשי המדינה, וממילא לא פיקחה על ביצוע תכניות ולא דיווחה לממשלה על ממצאיה.
יצוין כי בשנים 2007 -2012 :המליצה המועצה להנצחה על קיום הפעילויות האלה (א) אירוע "פרס נשיא המדינה וראש הממשלה", המתקיים בצמוד לטקס האזכרה השנתי9, וב ו מוענקים פרסים על עבודות או יצירות בתחומי המחקר, האמנות, החינוך, החברה או הכלכלה הקשורות קשר הדוק לאחד האישים שנבחרו להנצחה באותה השנה, קרי נשיא אחד וראש ממשלה אחד בסבב מחזורי; (ב) מיזם "ממנהיגי העבר לדור העתיד" (ראו להלן); (ג) סדרה של עשר הרצאות על ראשי המדינה שהתקיימה בשנת 2012 והייתה מיועדת לקהל הרחב; (ד) תכנון ושיפוץ של חלקות הקבורה של ראשי המדינה.
עם הקמת המועצה להנצחה ב- 1986 מונה המשנה למזכיר הממשלה למזכיר המועצה10 ושימש בתפקיד במשך כעשר שנים.
לאחר מכן הועברה האחריות לניהול המועצה ממזכירות ה ממשלה ללשכת ראש הממשלה, ובמשך כעשור שימשו יועצים של ראשי הממשלה כמזכירי המועצה.
לקראת סיום כהונתה של הממשלה ה -31, ב - 2008 , עברה האחריות לניהול המועצה ללשכת המנכ"ל של משרד רה"ם.
בשנת 2009 מינה המשנה למנכ"ל במשרד רה"ם מנהלת אגף (להלן - מנהלת אגף א) לטפל בכל ה קשור בהנצחת ראשי המדינה בנוסף לתפקידה הרשמי.
בנובמבר 2011 פנה פרופ' רבינוביץ' לראש הממשלה מר בנימין נתניהו כיו"ר המועצה להנצחה והודיע כי החליט לסיים את חברותו במועצה ואת כהונתו כיו"ר ועדת ההיגוי.
ביולי 2012 , עם סיום כהונתה של המועצה שהחלה את תפקידה ב- 2007 , מונתה מועצה חדשה בהחלטת ממשלה.
במועצה החדשה חברים שמונה אנשי ציבור, ורובם כיהנו גם במועצה היוצאת.
משרד מבקר המדינה מעיר שאף שבחוק ההנצחה אין מגבלה על משך כהונתם של חברי המועצה, ראוי לבחון הוספת אנשי ציבור חדשים להרכב המועצה כדי לרענן מפעם לפעם את דפוסי פעולתה.
בתשובת משרד רה"ם נכתב כי "בשלב זה מונו.
רק 8 מתוך14 ,נציגי ציבור כשאחד מהם לא כיהן במועצה היוצאת.
באשר ל-6 נציגי הציבור הנותרים- בכוונת המשרד למנות נציגים חדשים שלא כיהנו במועצה היוצאת".
משרד מבקר המדינה מעיר שמאז מונתה המועצה החדשה ביולי 2012 ועד ינואר 2013 לא הושלם מינוים של חברי המועצה, המועצה החדשה לא התכנסה, ולפיכך גם לא מינתה יו"ר לוועדת ההיגוי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המועצה החדשה להכין ולהציע לממשלה תכנית הנצחה לכל אחד מראשי המדינה.
כמו כן יש לחזק את הבסיס לעבודת המועצה: עליה לקבוע נוהל לדיוניה שיגדיר בין היתר את תדירות התכנסויותיה, ולכנס לעתים קרובות יותר את ועדת ההיגוי.
בד בבד, יש לבחון את האפשרות להתקין תקנות לביצוע חוק ההנצחה שנחקק לפני יותר מ-25 .
9 טקס האזכרה השנתי המשותף לכל ראשי המדינה מתקיים בא' בניסן, ראש השנה למלכים על פי המקורות.
הטקס מתקיים באחריות מרכז ההסברה.
מזכיר המועצה אחראי לרכז את כלל הפעילות של המועצה להנצחה משרד ראש הממשלה 309 .
יישום עקרונות ההנצחה .
משרד מבקר המדינה בדק את יישום העקרונות הקשורים לגנזך המדינה ולפעילות משרד החינוך כפי שנקבעו בהחלטת הממשלה 1505.
הנצחה בגנזך המדינה 1.
נקבע כי "לאחר שֶיָקּום המבנה החדש של הגנזך תהיה תצוגה מתמדת ומתחלפת לנשיאי ישראל וראשי ממשלותיה אשר תנציח את פועלה ומעשיה של כל אישיות".
דנה המועצה פעמים אחדות בהקמת המבנה החדש לגנזך למשל, באוגוסט 2008 .
ציין מזכיר המועצה שטרם נמצא תורם למימון הבנייה בישיבה זו הוחלט כי "הפרוגרמה של בניין גנזך המדינה תכיל שטחים שיוקצו להנצחתם של האישים.
דרושים חדרי הנצחה וכן חדרי אפסון לחומרי הארכיון".
בנובמבר 2009 עדכנה מנהלת אגף א את ראש הממשלה כי אין קרקע שיועדה למבנה החדש, אך הוכנה פרוגרמה.
מנהל מינהל הדיור הממשלתי מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי "למיטב ידיעתנו לא אושרה הפרוגראמה ולא אושר תקציב לשטח להנצחת נשיאים וראשי ממשלה.
אם וככל שיתקבלו האישורים הנ"ל, מינהל הדיור הממשלתי יפעל לאיתור הדיור הנדרש בהתאם לתקנות חוק חובת המכרזים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אי-הקמת מבנה חדש לגנזך המדינה 11 מנע את יישום החלטת הממשלה בדבר הקמת תצוגה להנצחת נשיאי ישראל וראשי ממשלותיה.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי המועצה להנצחה תמצא חלופה הולמת למיקום התצוגה.
בהחלטת הממשלה 1505 נקבע כי מרכז ההסברה יפיק תכנית אור -קולית לזכרו של כל אחד מראשי המדינה ובין השאר יעביר אותה לתצוגה במבנה החדש של גנזך המדינה ויעמיד אותה לרשות הגופים היציגים ואף (בתשלום) לבתי ספר.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא שמרכז ההסברה הפיק סרטונים בני שתיים עד ארבע דקות לצורך טקסי האזכרה, אך לא הכין תכניות אור-קוליות.
מרכז ההסברה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי "החלטת [ הממשלה 1505.
] התקבלה מול מנהל מרכז ההסברה דאז.
שניהל מחלקות רבות ובתוכן אגף לסרטים ועזרים אור-קוליים.
אגף זה יכול היה לבצע מקצועית את ההחלטה, אך עם פירוק מרכז ההסברה בשנת 2003 המנדט שהוטל על מרכז ההסברה שהוקם במתכונת מצומצמת מאד, הוא הפקתם של הטקסים הממלכתיים, שבמסגרתם אנו משלבים סרטונים קצרים בטקסים הרלוונטיים ובכללם הנצחת נשיאים וראשי ממשלה".
11 על הקמת המבנה לגנזך המדינה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 44 ( 1994 '), עמ 105.
משרד ראש הממשלה 311 .
משרד מבקר המדינה מעיר שגם בתקופה שקדמה ל- 2003 לא הכין מרכז ההסברה תכניות אור -קוליות כנדרש בהחלטת הממשלה.
עוד יצוין כי הסרטונים הקצרים שהכין מרכז ההסברה מוצגים בטקסים הממלכתיים המיועדים לקהל מצומצם ולא לציבור הרחב.
הנצחה במערכת החינוך בהחלטת ממשלה 1505 נקבע ש"משרד החינוך והתרבות ייזום פעולות להעלאת זכרם של האישים בבתי- להמליץ בפני משרד ]יש[" הספר ובמוסדות החינוך", וכן כי החינוך והתרבות לערוך טיולים ברחבי הארץ במסגרת בתי-הספר כמפעל הנצחה לזכרם של נשיאי ישראל וראשי ממשלותיה".
בישיבת המועצה להנצחה באוגוסט 2007 נאמר שאחד מתפקידיה המרכזיים הוא לחנך את הדורות הבאים על מורשתם ופועלם של מנהיגי ישראל שהלכו לבית עולמם, וכי יש לבחון אפשרות לשיתוף פעולה בין המועצה ובין מערכת החינוך.
בישיבה זו החליטה המועצה להמליץ למשרד החינוך לפעול על פי ש יקול דעתו להנצחת מורשתם ופועלם של ראשי המדינה ולהסמיך את חברת המועצה שרת החינוך דאז או מי מטעמה ושתי חברות מועצה נוספות להגיש למועצה הצעה לתכנית חינוכית שתועבר לתלמידים במסגרת "שעת המחנך".
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שהחלטת המועצה לא יושמה, ושהמועצה לא גיבשה הצעה לתכנית חינוכית במסגרת "שעת המחנך".
( בשנות הלימודים התשע"א 2010 -2011 ( ) והתשע"ב 2011 -2012 ) יזמה המועצה להנצחה בשיתוף משרד החינוך מיזם העשרה לתלמידי כיתות ה -ט שכותרתו "ממנהיגי העבר לדור העתיד".
המיזם משולב בלימודי המקצוע "תרבות ישראל ומורשתו" 12 ומורכב משני שלבים: השלב הראשון הוא היכרות כללית עם עברם ומורשתם של ראשי המדינה, והשלב השני הוא תהליך חווייתי של היכרות מעמיקה עם אישיות אחת שבחרו התלמידים.
שיא התהליך הוא כנס חגיגי בירושלים שבו מציגים התלמידים את תוצרי התהליך במגוון דרכים (אמנות, מדע, עבודות אקדמיות וקבוצות דיון).
בכל שנה השתתפו במיזם 40 בתי ספר ממלכתיים ( בסה"כ 80 מתוך 1,150 .
)בתי ספר ממלכתיים משרד מבקר המדינה מעיר כי המיזם הופעל רק בכ -7% מבתי הספר הממלכתיים ומלכתחילה לא נועד לבתי ספר ממלכתיים-דתיים או לזרמים אחרים.
כמו כן, נמצא כי הוחלט שלא לקיים את המיזם בשנת הלימודים התשע"ג ( 2012 -2013 .
) משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי "השתתפו ]במיזם[80 בתי ספר בלבד אך תהליך הלמידה העיוני נעשה בכלל בתי הספר בחינוך הממלכתי, זאת במסגרת המקצוע 'תרבות ישראל ומורשתו'".
עוד מסר המשרד כי "נציגי המועצה.
בקשו להפסיק את התכנית בשנה"ל תשע"ג, והסיבות עמם.
בהיותם הגוף המממן נאלץ משרד החינוך לוותר על הפעילות בשנה זו".
משרד החינוך הוסיף כי "בשלוש השנים האחרונות משרד החינוך באמצעות המטה לתרבות ישראל, יוזם פעולות מגוונות להעלאת זכרם של האישים", וכי הפעולות כוללות, בין השאר, סיורים של אלפי תלמידים ומורים בכל שנה במוסדות ההנצחה ברחבי הארץ.
כמו כן, במסגרת המקצוע החדש "תרבות ישראל ומורשתו" לומדים תלמידי כיתה ה על מוסד הנשיאות ומכירים את נשיאי ישראל שכיהנו מהקמת .
12 ב- 2009 החליט משרד החינוך לפתח מקצוע ששמו "תרבות ישראל ומורשתו", והוא הוגדר חובה לכל תלמידי החינוך הממלכתי בכיתות ד -ט.
מטרת המקצוע לזמן לתלמידים התמודדות עם סוגיות של זהּות ולהעמיק את תחושת ההשתי יכות לעם, למדינה ולתרבות ישראל.
למקצוע הוקצו שתי שעות שבועיות בכל שכבת גיל, והוא לא כלל תכנית לימוד מפורטת על ראשי המדינה.
משרד ראש הממשלה 313 .
המדינה ועד ימינו ואת פועלם.
תלמידי חטיבות הביניים מתוודעים לדמויותיהם של ראשי המדינה כשהם לומדים את נושא המדינה כ"חברת מופת" 314 דוח שנתי63ג .
בתשובת משרד רה"ם מדצמבר 2012 נאמר כי "בימים אלו משרד ראש הממשלה להפעלת פרויקט ]מינהל חינוך ירושלים [ מקדם תהליך התקשרות עם מנח"י 'ממנהיגי העבר לדור העתיד' בקרב תלמידי בתי ספר מירושלים והסביבה.
כמו כן, נבחנים שיתופי פעולה עם מינהל חברה ונוער במשרד החינוך ועם האגף הביטחוני חברתי במשרד הביטחון, להפעלת הפרויקט בקרב בני נוער הנמצאים בשנת שירות הפרוסים בכל רחבי הארץ".
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את יוזמת משרד רה"ם, המועצה להנצחה ומשרד החינוך לעודד את הפעילויות החינוכיות להנצחת ראשי המדינה ורואה במיזם "ממנהיגי העבר לדור העתיד" דגם ללימוד רב - חשיבות.
עם זאת, משרד מבקר המדינה מעיר כי המיזם הושק רק לאחרונה ובהיקפים מוגבלים, וגם ההתקשרות הנבדקת עם מנח"י מיועדת לחלק קטן מאוכלוסיית התלמ ידים ולא לתלמידי הפריפריה.
יש להטמיע אפוא את הפעילות החינוכית בתכנית הלימודים לכלל תלמידי ישראל.
זאת ועוד, על משרד רה"ם והמועצה להנצחה בשיתוף משרד החינוך למצוא דרכים לעודד ולשכלל מיזמים מסוג זה, כך שמורשתם של ראשי המדינה תועבר לדורות הבאים באמצעות מערכת החינוך.
גיבוש מדיניות הנצחה עדכנית בחלוף השנים הוזכר פעמים אחדות - הן במועצה להנצחה והן במשרד רה"ם - הצורך לעדכן את עקרונות ההנצחה עליהן המליצה המועצה להנצחה ושאושרו בהחלטת הממשלה 1505.
בישיבת המועצה באוגוסט 2007 ,הוחלט כי "המועצה, באמצעות ועדת ההיגוי תפעל להכנת ההצעה להחלטת ממשלה חדשה בדבר עקרונות ודרכים להנצחת נשיאים וראשי ממשלות שהלכו לעולמם.
מזכיר המועצה ירכז את דיוני הוועדה והמועצה בנושא ויגיש את המלצות המועצה אל שולחן הממשלה בתוך 4 חודשים [ מיום קבלת החלטה זו".
בדברי ההסבר להחלטה צוין כי "פעולות ההנצחה לפי החלטת הממשלה 1505 .
", הפכו ברובן לא רלוונטיות בחלוף השנים] ביוני 2008 פנה מזכיר המועצה להנצחה ליועצת המשפטית של משרד רה "ם וביקש חוות דעת משפטית בעניין הצעה להחלטת ממשלה בנושא "הקמת ועדה לצורך גיבוש המלצות לעניין הנצחתם בידי המדינה של נשיאי מדינת ישראל וראשי ממשלותיה".
היועצת המשפטית השיבה שההצעה "סותרת את הוראות חוק הנצחת זכרם של נשיאי ישראל וראשי ממשלותיה.
דהיינו הסמכות להמליץ לממשלה בעניין הנצחת נשיאי מדינת ישראל וראשי ממשלותיה שנפטרו, הוקנתה בחוק למועצה להנצחה.
לכן הממשלה, שהיא הגורם שהמועצה אמורה לייעץ לו, איננה רשאית לעקוף את המועצה וליטול את סמכויותיה".
בישיבת ועדת ההיגוי של המועצה ביוני 2008 העלה מזכיר המועצה הצעה להקים ועדת מומחים חיצונית "אשר מטרתה 'לעשות סדר' בנושא ההנצחה".
ועדת ההיגוי התנגדה לכך שוועדה חיצונית למועצה תעסוק בגיבוש ההמלצות וה חליטה שתעסוק בכך בעצמה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שוועדת ההיגוי קיימה רק דיון אחד בנושא, באוגוסט 2008 .
, ולא גיבשה הצעת המלצה לממשלה משרד ראש הממשלה 315 .
בישיבת המועצה להנצחה שהתקיימה בפברואר 2012 צוין כי החלטת הממשלה 1505 "נקבעה בשנת 1988 ומאז לא עודכנה ולא שונתה.
המחשבה ל חדש, לשנות, לעדכן את ההחלטה, אך זה עדיין לא בשל".
המועצה החליטה כי לאחר עדכון החלטת הממשלה [ ש"נושא 1505 יגובש", הוא "יועלה בצורה מסודרת ] .
"במועצה 316 דוח שנתי63ג .
כאמור, מאז פברואר 2012 ועד ינואר 2013 ,לא התכנסה המועצה להנצחה וממילא הנושא לא עלה לדיון.
משרד מבקר המדינה מציין כי ב -25 השנים שעברו מאז התוותה המועצה להנצחה עקרונות הנצחה ראויים לראשי המדינה שאושרו בהחלטת הממשלה 1505 ,, חלו תמורות יסודיות בתרבות, בטכנולוגיה ובחינוך ואלה אמורות לבוא לידי ביטוי בעקרונות ההנצחה.
המועצה להנצחה, שאמורה להוביל את התחום, לא התאימה את ה עקרונות לשינויי הזמן.
משרד מבקר המדינה סבור שעל המועצה לפעול נמרצות כדי להמליץ לממשלה על מדיניות הנצחה ראויה ומעודכנת, ובמידת הצורך עליה להסתייע במומחים וביועצים.
בתשובת משרד רה"ם נמסר כי "יפעל לשוב ולהעלות על סדר יומה של המועצה את נושא גיבוש תכנית הנצחה ע דכנית" (ההדגשה במקור), אך הוא ציין כי האחריות לנושא זה נתונה בידי המועצה להנצחה כקבוע בחוק ההנצחה.
עוד מסר כי "יבחן דרכים אלטרנטיביות לחיזוק התשתית המקצועית העומדת לרשות המועצה להנצחה".
חקיקת חוקי הנצחה עד 1986 עד 1986 לא נקבעה מדיניות הנצחה ממלכתי ת אך נחקקו שני חוקי הנצחה מיוחדים: 1.
חוק יד יצחק בן-צבי, התשכ"ט - 1969 (להלן- חוק בן-צבי), קבע שיוקם תאגיד יד יצחק בן-צבי (להלן - יד בן-צבי) במבנה ששימש כבית הנשיא בזמן כהונתו של מר יצחק בן צבי ז"ל13.
מטרות התאגיד שצוינו בחוק היו: העמקת תודעת רציפותו של היישוב היהודי בארץ ישראל וטיפוח חקר תולדות היישוב; קידום חקר ירושלים וחקר תולדות קהילות ישראל בארצות המזרח; ושיקוף אישיותו ופועלו של יצחק בן צבי בתנועה הציונית, בתנועת העבודה, בתקופת היישוב, אחרי קום המדינה וכנשיא השני.
השר הממונה על ביצוע החוק הוא שר התרבו ת והספורט 14 (להלן- שר התרבות).
חוק דוד בן -גוריון, התשל"ז - 1976 (להלן- חוק בן-גוריון), קבע את הקמתם של שלושה מוסדות הנצחה למר דוד בן גוריון ז"ל: (א) בית דוד בן-גוריון - מוזיאון לזכרו ומרכז לקריאה, למחקר ולפרסום השוכן בתל אביב; (ב) המכון למורשת .
13 בנובמבר 1963 , עוד בטרם התקבל חוק בן-צבי, החליטה הממשלה שמוסד להנצחת זכרו ישכון בבית הנשיא לשעבר.
באפריל 1964 החליטה הממשלה להקציב את הסכום הדרוש להחזקת הבית וסכום נוסף שיינתן כמענקים לסטודנטים ולסופרים בעבור מחקרים ופרסום.
14 עם חקיקת החוק, ניתנה הסמכות לביצועו לראש הממשלה, ב - 1980 הועברה הסמכות לשר החינוך והתרבות וב - 1999 הועברה הסמכות לשר המדע, התרבות והספורט.
בפועל, משפוצל משרד המד ע התרבות והספורט הסמכות לביצוע החוק היא בידי שר התרבות והספורט.
משרד ראש הממשלה 317 .
דודבן-גוריון - מוסד חינוכי להנחלת מורשתו ולהנצחת פועלו של דוד בן גוריון, ששוכן בשדה בוקר וכולל את הצריף ששימש למגוריו, ספרייה, ארכיון ומקום למחקר ולהוראה על תקומת ישראל בארצו (להלן - מכון בן -גוריון); (ג) המכון לחקר המדבר - מוסד מחקר אקדמי הפועל כחלק מאוניבר סיטת בן - גוריון בנגב.
לפי החוק, בית דוד בן-גוריון ומכון בן -גוריון יהיו תאגידים, ו"המדינה תשלים את הכנסותיהם.
כדי הדרוש להוצאות קיומם, החזקתם וניהולם".
השר הממונה על ביצוע חוק בן-גוריון הוא שר התרבות 15 .
בנובמבר 2012 החליטה הממשלה להעביר את הסמכויות לביצוע ו של החוק לראש הממשלה.
בדצמבר 2012 אישרה הכנסת את החלטת הממשלה והסמכויות לביצוע חוק בן -גוריון הועברו לראש הממשלה.
חקיקת חוק ההנצחה ב- 1986 נחקק חוק ההנצחה שמטרתו ליצור אמות מידה אחידות לפעולות הנצחה ממלכתיות ולהסדיר את הפעילות של המדינה באמצעות המועצה להנצחה.
בדברי ההסבר להצעת החוק נאמר שעם קבלתו לא יהיה צורך בחוקי הנצחה מיוחדים, וכן שפעולות המועצה להנצחה לא יפגעו בפעולות הנצחה של הגופים הציבוריים שכבר הוקמו אלא יביאו לחיסכון בפעילותם.
בדיון על הצעת החוק בכנסת אמר יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט כי "עד להבאת החוק לכנסת היינו עדים למצב שנשיא, או ראש ממשלה, שהלך לעולמו והיה לו 'לובי' יותר חזק הונצח בצורה רצינית יותר משהונצח מי שהיה לו 'לובי' חלש יותר ולא הונצח במידה מספקת.
בעקבות קבלת החוק תהיה אחידות בנושא הזה".
חקיקת חוקי הנצחה אחרי 1986 בעקרונות ההנצחה שנקבעובהחלטת הממשלה 1505 נכתב כי "המדינה לא תיזום ולא תשתתף בהקמת גופי הנצחה (עמותה, בית או יד) לזכרם של נשיאי ישראל וראשי ממשלותיה בנוסף לגופי ההנצחה הקיימים היום".
ואולם, משנת 1997 ועד ספטמבר 2012 ,, מועד סיום הביקורת, נחקקו שלושה חוקי הנצחה מיוחדים כמפורט להלן: 1.
בפברואר 1996 החליטה הממשלה לקבל את המלצת המועצה להנצחה ולנקוט פעולות להנצחת זכרו של מר יצחק רבין ז"ל.
בין היתר המליצה המועצה "לאשר עקרונית הקמתו של מרכז להנצחתו של יצחק רבין אשר יפעל במסגרת חוק מיוחד שיוצע מטעם הממשלה לכנסת".
בעקבות ההמלצה נחקק חוק המרכז להנצחת זכרו של יצחק רבין, התשנ"ז - 1997 (להלן- חוק רבין).
בחוק נקבע כי יוקם מרכז יצחק רבין לחקר ישראל (להלן - מרכז רבין) שיעסוק בהנצחת פועלו, מורשתו ונסיבות הירצחו של יצחק רבין.
שנה לאחר מכן נחקק החוק להנצחת זכרו של מנחם בגין, התשנ "ח- 1998 (להלן- חוק בגין), הקובע כי יוקם מרכז להנצחת זכרו של מר מנחם בגין ז"ל ולחקר המאבק הציוני לעצמאות ישראל (להלן - מרכז בגין).
בחוק רבין ובחוק בגין נקבע כי הקמת המרכזים תמומן מכספי תרומות, ואילו פעילותם תמומן מתקציב המדינה כפי שדרוש להוצאות קיומם, החזקתם, פיתוחם וניהול מכלול פעילויותיהם, וכן מתרומות ומהכנסות שיהיו למרכזים.
עוד נקבע בשני החוקים כי מרכז רבין ומרכז בגין יכללו (כל אחד בנפרד) אתר הנצחה, מכון מחקר הכולל ספריית מחקר ועיון, וכן ארכיון שיהיה חלק מארכיון המדינה שירכז ויטפל בחומר הנוגע ישירות לפועלם של האישים.
השר הממונה על ביצוע חוק רבין וחוק בגין הוא ראש הממשלה או שר שייקבע על ידו לעניין חוקים אלה.
15 הסמכות לביצוע חוק בן-גוריון הועברה ב - 1999 .
לשר המדע, התרבות והספורט משרד ראש הממשלה 319 .
בשנת 2010 ,נחקק חוק מרכז זלמן שזר לחקר תולדות העם היהודי התשע"א- 2010 (להלן- חוק שזר), שנועד לקדם ולהפיץ את חקר תולדות העם היהודי בתפוצות; לטפח את התודעה ההיסטורית היהודית ברוח מורשתו של מר זלמן שזר ז"ל; ולשקף את אישיותו, פועלו ומורשתו 320 דוח שנתי63ג .
כנשיא המדינה באמצעות מרכז זלמן שזר לחקר תולדות העם היהודי, שיהיה תאגיד סטטוטורי (להלן - מרכז שזר).
השר הממונה על ביצוע החוק הוא שר התרבות.
יצוין שכבר ב - 1973 הוקם מרכז זלמן שזר על ידי החברה ההיסטורית הישראלית (להלן - החברה ההיסטורית)16 בסיועה של הממשלה ופעל כעמותה רשומה (להלן - עמותת שזר) עד לחקיקה ב- 2010 .
, אז כאמור הפך מרכז שזר לתאגיד סטטוטורי 4.
בשנת 2000 הובאה לדיון בוועדת החינוך והתרבות של הכ נסת הצעת חוק להקמת מרכז הנצחה למר משה שרת ז"ל, אך היא לא הבשילה לכדי חקיקה.
יו"ר הוועדה אמר בדיון שהמדינה נוהגת איפָה ואיפָה בכל הנוגע להנצחת זכרם ומורשתם של ראשי ממשלות ונשיאים (על אי-שוויון בהנצחה ראו להלן).
ביולי 2012 , עם פטירתו של ראש הממשלה לשעברמר יצחק שמיר, הוגשה הצעת חוק פרטית "להנצחת זכרו של יצחק שמיר, התשע"ב- 2012 ".
ההצעה דומה במתכונתה לחוקים המיוחדים הקודמים: חוק רבין, חוק בגין וחוק שזר.
עד למועד סיום הביקורת ההצעה טרם נדונה.
הצעות לתיקון חוק ההנצחה כאמור, חוק ההנצחה היה אמור לתת מענה שלם ומקיף לצורכי ההנצחה, אך בראי הזמן הובהר שלא עמד ביעדיו.
ואכן, מפעם לפעם עלה הצורך לשנות את החוק, כמפורט להלן: 1.
בפברואר 2000 הפיצה היועצת המשפטית של משרד רה"ם תזכיר חוק הנצחת זכרם של נשיאי ישראל וראשי ממשלותיה (תיקון), התש"ס- 2000 (להלן- התזכיר לתיקון החוק).
בתזכיר ציינה היועצת המשפטית כי "החוק אמור היה לתת את המענה הכולל לצרכי הנצחה.
דא עקא, המועצה שכוננה על פי החוק לא נתנה מענה מלא ומקיף לצורכי ההנצחה, עקב היעדר כלים ותקציבים מתאימים".
היא הוסיפה כי "לאחרונה התרבו הצעות חוק פרטיות ופרטניות.
על פי רוב מהו וים אלה העתק של חוק המרכז להנצחת זכרו של יצחק רבין ז"ל התשנ"ז, המבקשים להחילו גם על הנצחתם של אחרים שכיהנו כנשיאים או כראשי ממשלה".
לדבריה, "המשך המגמה הפרטנית בחקיקת ההנצחה יביא לריבוי מוסדות מקבילים, להגדלה משמעותית בהוצאות ההנצחה ולאי שוויוניות בהנצחה".
התזכיר לתיקון החוק הציע שינוי תפיסתי לעומת חוק ההנצחה שמטיל את האחריות לרוב פעולות ההנצחה על כתפיה של המועצה להנצחה.
לפי ההצעה שבתזכיר, המדינה תקצה אתר מתאים ותקים בו מרכז הנצחה שיקיף את כל הפעילות, כך שהגורמים הלא ממשלתיים, קרי הגופים היציגים, ישתלבו בפעילות הממשלתית.
עוד הציע התזכיר שהמועצה להנצחה תמשיך להתקיים, אך יוקם ועד מנהל שיהיה אחראי בין היתר להתוויית קווי הפעולה של המרכז וליישום תכניות ההנצחה.
הצעה זו לא התגבשה לכלל הצעת חוק.
ביוני 2005 כתב מזכיר המועצה שהוא "מתנגד נמרצות לחקיקת 'חוקים פרטיים' נוספים עבור אישים שהלכו לעולמם.
מדובר בתהליך לא טוב, בלשון המעטה, שיִשְׁחַק את המושג ממלכתיות".
לדבריו, "הפתרון היחיד הוא חקיקת חוק שיהפוך את המועצה להנצחה לגוף ביצועי וביטולם של החוקים הפרטיים שחוקקו, .
16 החברה ההיסטורית היא עמותה רשומה הפועלת לקידום מקצוע ההיסטוריה בכלל ותולדות עם ישראל בפרט.
משרד ראש הממשלה 321 .
אנו פועלים להשגת הסכמה בממשלה ובכנסת לפעולה שכזו".
גם דעה זו לא גובשה לכדי תיקון בחוק ההנצחה.
חרף קיומו של חוק ההנצחה נחקקו אחריו שלושה חוקים מיוחדים, והוגשו שתי הצעות חוק פרטיות להנצחת ראשי הממשלה משה שרת ויצחק שמיר.
מצב זה מעיד שהחוק הקיים אינו נותן מענה הולם להנצחתם של ראשי המדינה.
הגורמים העוסקים בהנצחה ואלו שעסקו בה בעבר מכירים בכך והעלו הצעות לתיקון החוק.
משרד מבקר המדינה מעיר שעל השר הממונה על ביצוע חוק ההנצחה לבחון את הצורך לקדם יוזמה לשינוי החוק.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב משרד רה"ם כי "בכוונתו לפעול לבחינת שינוי חוק ההנצחה, ע ל מנת ליצור מסגרת נורמטיבית כוללת שתאפשר ייזום פעולות הנצחה על פי מדיניות הנצחה כוללת ושווייונית".
קשרי גומלין עם העמותות הקשורות החוקים להנצחת ראשי מדינה מסוימים התקבלו בעקבות יוזמות של עמותות שקמו קודם לכן כדי להנציח את האישים 17.
מכוח החו קים הוקמו כאמור גם תאגידי הנצחה סטטוטוריים.
מיום שנחקקו חוקי ההנצחה המיוחדים נקשרו העמותות לתאגידי ההנצחה (להלן - עמותות קשורות), ועיקר פעילותן עברה לידי התאגידים.
נציגי העמותות הקשורות מונו לחברים במועצות התאגידים.
התאגידים והעמותות הקשורות .
תאגיד ההנצחה העמותה הקשורה .
מרכז רבין העמותה למען הקמת מרכז יצחק רבין לחקר ישראל (להלן - .
מרכז בגין קרן מורשת מנחם בגין (להלן - עמותת בגין) .
מכון בן-גוריון ובית בן - .
גוריון יד דוד בן-גוריון (להלן - יד בן-גוריון) .
מרכז שזר החברה ההיסטורית משרד מבקר המדינה בדק את קשרי הגומלין בין העמותות הקשורות ובין תאגידי ההנצחה ואת הסדרי חלוקת הסמכויות ותחומי האחריות ביניהם, לרבות נושאי מקרקעין ובניית מרכזי ההנצחה.
17 למעט תאגיד יד בן-צבי.
משרד ראש הממשלה 323 .
התאגיד מרכז רבין ועמותת רבין במרץ 1996 הוקמה עמותת רבין.
המטרה העיקרית של העמותה הייתה להקים מרכז לחקר י שראל על שם יצחק רבין.
כשנה לאחר הקמת העמותה נחקק חוק רבין, והוקם על פיו התאגיד מרכז רבין.
לפי חוק רבין, חמישה נציגים מהעמותה (מתוכם שני חברים בוועד המנהל) יהיו חברי מועצת המרכז.
בישיבת המועצה הראשונה של מרכז רבין ביוני 1997 סוכם כי "העמותה תעסוק בבניית ה בניין ובגיוס הכספים ואילו המרכז יעסוק בכל תחומי התוכן המפורטים בחוק.
עם הקמת מוסדות המרכז יתבטלו ועדות מקבילות בעמותה".
הסכם בין התאגיד לעמותה: באותה הישיבה של מרכז רבין נקבע כי "יחתם הסכם בין העמותה לבין המרכז שיסדיר את היחסים ביניהם".
מבקר הפנים של העמות ה קבע בדוח לשנת 1998 כי "השתהות בעריכת נוסח בין העמותה למרכז היא רעה חולה ויכולה לגרום בין ]הסכם[ מוסכם של האמנה היתר לאי בהירויות בעניין תחומי האחריות ובעניין ביצוע מטלות לסוגיהן".
בדיון שהתקיים בינואר 1999 בלשכת היועץ המשפטי של משרד רה"ם נקבע כי "לנוכח הצורך בשמירת האינטרס הציבורי בפיקוחו של היועץ המשפטי לממשלה, תייצג המחלקה המשפטית של משרד ראש הממשלה את המרכז לצורך ההסכם שבין המרכז לעמותה.
ייצוג המרכז יעשה תוך שיתופו המלא בתנאי ההסכם ובהליכי המו"מ".
בשנים 2006 -2007 נערכה ביקורת מטעם משרד רה "ם במרכז רבי ן.
בדיון שהתקיים בלשכת מנכ"ל משרד רה"ם במאי 2008 בעקבות הביקורת אמר עורך הביקורת כי "המרכז והעמותה הינם ישויות משפטיות שלובות זו בזו.
כולל נושאי משרה, מגורים, פעילויות משותפות ועוד".
בסיכום הדיון קבע המנכ"ל כי "יש להגדיר את תפקיד המרכז ואת תפקיד העמותה, תוך יצירת הפרדה בין הגופים.
ההגדרות בין הגופים יגובו במסמך משפטי".
בספטמבר 2008 העבירה היועצת המשפטית של מרכז רבין טיוטת הסכם ליועצת המשפטית של משרד רה"ם, וזו העבירה את הערותיה לטיוטה חודש לאחר מכן.
בינואר 2009 ,, בדיון שהתקיים אצל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה הוחלט כי היועצת המשפטית של משרד רה "ם תכין בהקדם נוסח של הסכם בין העמותה למרכז.
כעבור עשרה חודשים, באוקטובר 2009 , עדכנה היועצת המשפטית את מנכ"ל משרד רה"ם שהיא מטפלת בהסכם בין העמותה למרכז ושתעבירו למרכז עם סיום הכנתו.
שלוש שנים לאחר מכן, בספטמבר 2012 , נפגשו נציגי משרד רה"ם ונציגי מרכז רבין בעניין ההסכם, ובנובמבר 2012 שלח משרד רה"ם טיוטה לאישורו של מרכז רבין.
עד ינואר 2013 לא חתמו מרכז רבין והעמותה על הסכם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על כל הצדדים המעורבים לפעול במרץ להסדרת היחסים בין עמותת רבין לתאגיד מרכז רבין בהסכם כתוב.
ראשת מרכז רבין ומנכ"ל עמותת רבין מסרו בנובמבר 2012 למשרד מבקר המדינה כי נוכח ממצאי הביקורת שערך משרד רה"ם במרכז, והגם שההסכם בין העמותה למרכז עדיין לא נחתם, הופרדה פעילותם של שני הגופים זו מזו.
עוד מסרו כי יפעלו לגיבוש סופי של ההסכם.
בתשובת משרד רה"ם נכתב כי הוא "פעל מעל ומעבר לחובתו ולאחריותו כדי לקדם את הדברים, ומקבל על עצמו להתייחס במהירות המרבית לטיוטה הסופית.
כאשר זו תועבר לידיו".
רישום המקרקעין: בחוק רבין נקבע כי המדינה תעמיד לרשות מרכז רבין את המקרקעין הדרושים לפעילותו.
משרד ראש הממשלה 325 .
בנובמבר 1997 הקצתה ועדת הפטור של מועצת ממ"י לעמותת רבין שטח של כ- 36,000 מ"ר בשדרות רוקח בתל אביב להקמת מרכז רבין.
את ההחלטה אישר שר האוצר דאז.
בחוות דעת של הלשכה המשפטית במשרד רה"ם מאוגוסט 1998 שנשלחה שהוקצו למרכז [ ליועץ המשפטי לממשלה צוין כי "יש להבהיר כי המקרקעין ]רבין הינם של המדינה ויישארו כאלו, 326 דוח שנתי63ג .
וכי הקמת המבנה על המקרקעין לא תקנה לעמותה זכויות כלשהן מכל מין וסוג שהוא".
במענה לחוות הדעת קבע היועץ המשפטי לממשלה שהקצאת הקרקע הסכם נפרד.
]ב[" מהמדינה למרכז תעשה באוקטובר 1999 הכינה היועצת המשפטית של משר ד רה"ם 18 טיוטת חוזה בין מרכז רבין לעמותה בנוגע להקמת המבנה, ובה מצהיר המרכז כי ממשלת ישראל הקצתה לו את המקרקעין בפטור ממכרז, ולכן הוא בעל הזכויות במקרקעין וזכאי להיות צד לחוזה חכירה עם ממ"י.
עוד נכתב בטיוטה שלעמותה לא יהיו זכויות כלל במקרקעין זולת הזכות להקים את המבנה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שאף שעברו יותר מ-13 שנים, לא הבשילה הטיוטה לכדי נוסח סופי, ולא נחתם הסכם בין הצדדים.
ביוני 2000 חתם ממ"י על הסכם הרשאה לתכנון המבנה של מרכז רבין עם עמותת רבין ולא עם מרכז רבין, וביוני 2003 אף החליטה מועצת ממ"י להחכיר את הקרקע לעמותה.