HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על משרד התחבורה, אגף התקציבים, רשות החברות הממשלתיות, הממונה על השכר באוצר והנהלות הנמלים לפעול לסיום המהלך החיוני של הקמתה של מחלקת ים עצמאית באשדוד ובחיפה לפני תחילת הפעלתם הקרובה של הנמלים החדשים.
אסדרה (רגולציה)1 הוגדרה בהחלטת ממשלה כ"חוק או תקנה בת פועל תחיקתי המהווה כלל התנהגות מחייב במסגרת פעילות כלכלית או חברתית, ושהוא בר אכיפה על ידי רשות מינהלית מוסמכת לפי דין".
הרשויות המינהליות2 במדינה קובעות, בין השאר, את התנאים לפעולת המגזר העסקי (להלן -דרישות מינהליות).
הדרישות המינהליות מן הציבור נועדו לשמור על המשאבים יבוריים ולאפשר בדיקה ובקרה בטרם מוענקת זכות כזאת או אחרת.
אבל בההצ -בעת, הן גורמות טרחה ונטל מינהלי-בירוקרטי (להלן -נטל בירוקרטי או נטל) ליזמים, לבעלי עסקים ולעסקים עצמם, ויש לצמצמן להכרחי בלבד3 .
בתחום רישוי העסקים הרגולציה נועדה, בין השאר, להגן על שלום הציב ור ועל בטיחותו מפני סכנות שונות.
הנטל הבירוקרטי בא לידי ביטוי בעיקר בדרכים האלה: דרישה של רשות מינהלית להמציא מידע הקיים במאגרי המידע של גוף מינהלי אחר; אי-מתן תשובה או אי -מתן הזכות המבוקשת בזמן מוגדר.
מצב המחייב את הפונה להתייצב עדים כדי לקבל שירות ולעיתים אף לחדש את תוקף האישוריםלפני כמה פקידים או בכמה מו ; הטלת דרישות נוספות על העסק בשלב מאוחר אף שאפשר היה להטילן מראש.
דוח זה עוסק במגזר העסקי, מגזר שהוא מקור לצמיחה ולהעלאת רמת החיים במשק.
בשנת 2017 הועסקו כ-3.
1 מיליון ישראלים במגזר העסקי, וסך התוצר המקומי הגולמי של המגזר היה כ-814 מיליארד ש"ח4 .
סביבה עסקית נוחה, המעודדת עשיית עסקים, תורמת לכלכלה ולרווחת החברה מפני שהיא תורמת לגידול בתעסוקה, בתוצר, ברמת הפריון ובכושר התחרות של העסקים בארץ ובחוץ לארץ, וכן מורידה את יוקר המחייה.
ים הפועלים בה וכלפי אזרחיה לצמצם את הנטל הבירוקרטי, אם כן, המדינה מחויבת כלפי העסק בין השאר כדי לחזק את אמון הציבור בשירות הציבורי ולהביא לשיפור כלכלי במשק.
מדינות מפותחות רבות בעולם, ובראשן המדינות החברות בארגון מדינות ה- OECD (להלן-ה - OECD או .
1 'בחקיקה הישראלית אין הגדרה למונח "רגולציה", אך הוא הוגדר בהחלטת ממשלה מס2118, מ- 22.
לדוגמה שר הפנים משרדי ממשלה, רשויות מקומיות, ועדות מקומיות לתכנון ובניה, רשות הכבאות וההצלה ועו קובע בצווים עסקים טעוני רישוי, ועדה מקומית לתכנון ובנייה קובעת תוכנית מתאר מקומית.
3 בארץ פועלים כ- 500,000 עסקים מתוכם כ- 130,000 .
חייבים ברשיון עסק 4 ,ראו הלשכה המרכזית לסטטיסטיקהשנתון סטטיסטי לישראל, 2018 , לוחות18.
מדינת ישראל -280 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
פעולות הממשלה לצמצום הנטל הבירוקרטי המוטל על העסקים ארגון ה - OECD ), מכירות בכך שהנטל הבירוקרטי מסב נזקים ובכך שצמצומו מגביר את פריון המגזר העסקי בעלות נמוכה יחסית.
יתרונות אלו אינם מחייבים לוותר על ליבת הפיקוח והבקרה הנדרשת לשמירה על המשאבים הציבוריים ועל החובה הציבורית והחוקית החלה על הרגולטור להבטיח את שלום הציבור בתחומי עסקים5 כדי להקטין את הנטלהן פיתחו כלי מדידה, שיטות ניתוח ודרכים לפישוט הליכים ונקטו הליכים רחבי היקף למדידת הנטל ולהפחתתו.
משרד מבקר המדינה התייחס בדוחות קודמים שונים לנזקים הנובעים מהנטל הבירוקרטי והציע דרכים לשיפור הליכים שונים6.
בחודשים ספטמבר 2018 - ינואר 2019 בדק משרד מבקר המדינה בכמה משרדי ממשלה היבטים בהקטנת הנטל הבירוקרטי המוטל על המגזר העסקי בכלל ועל התעשיינים בפרט: במשרד הכלכלה והתעשייה (להלן -משרד הכלכלה) נבדק הליך הקצאת קרקע בפטור ממכרז וצעדים להקטנת הבירוקרטיה לעסקים, לתעשייה ולמלאכה; באגף החשב הכללי שרד האוצר (להלן במ -החשכ"ל) נבדקו צעדים לשיפור דירוג ישראל במדד קלות עשיית עסקים של הבנק העולמי; ברשות המיסים נבדקו תהליך רישום עסק והליכי תשלומי המיסים לרשות.
בדיקות השלמה נערכו במשרד ראש הממשלה (להלן -משרד רה"ם), במשרד הפנים, חון פנים, במינהל התכנון שבמשרד האוצר, ברשות באגף לרישוי עסקים, במשרד לביט מקרקעי ישראל (להלן -רמ"י) וברשות הארצית לכבאות והצלה (להלן -רשות הכבאות).
נזקי הנטל הבירוקרטי המוטל על עסקים .
קיומה של בירוקרטיה מיסודו איננו דבר שלילי, והעקרונות שעליהם היא מושתתת נועדו ותקין.
אף על פי כן, נטל בירוקרטי עודף מקטין את הפריון לאפשר קיום של מינהל יעיל והצמיחה במשק, מוריד את רמת היזמות והחדשנות, פוגע בתחרות ותורם, בין היתר, להעלאת יוקר המחייה.
לבירוקרטיה עלות ישירה, הנובעת מתהליכי העבודה מול משרדי הממשלה, כגון רים, זמני המתנה ותשלום אגרות.
חובות דיווח, הגשת בקשות וטפסים, קבלת הית .
הנטל הבירוקרטי הוא גורם מעכב לעשיית עסקים וחסם לכניסתם של יזמים לתחומים רבים.
מבחינה כלכלית, הנטל הבירוקרטי הוא מעין מס המוטל על הפעילות העסקית ומקטין את כושר התחרות של ישראל בשווקי העולם, מגביר את אי -לידי הוודאות בעשיית עסקים, ובא ביטוי בעלויות כספיות ובבזבוז זמן הן של בעלי העסקים הן של המדינה.
5 רישוי עסקים מבטיח את שלומם של הבאים בשעריו של עסק ושל הנמצאים בסביבתו על ידי קביעת תנאי חוק ]מחוזי ת"א [ בטיחות, למשל כיבוי אש (עת"מ 8707-07-15 'הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה רמת גן נ ירושלמי [ 28.
)] 6 ,למשל, ראו מבקר המדינהדוח שנתי 58ב (2008 ), בפרק על סדרי טיפולו של מכון התקנים בייבוא טובין, עמ' 1083 ; דוח שנתי62 חלק ראשון (2012 ') הטיפול בצמצום הנטל הבירוקרטי עמ17; דוח שנתי66א (2015 ,) .
רשות המיסים מיצוי הטבות מס והשירות לנישום מדינת ישראל -281 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
פעולות הממשלה לצמצום הנטל הבירוקרטי המוטל על העסקים פעילות משרדי הממשלה להקלת עשיית עסקים .
כמה גופים בין-לאומיים מפרסמים מדדים על הנטל הבירוקרטי.
מדדים אלו מאפשרים ליזמים מסייעים להשוות בין מדינות כדי לאתר מקומות ידידותיים לעשיית עסקים.
המדדים גם למקבלי החלטות לזהות באילו תחומים יש צורך לשפר את פעילות הממשל מול עסקים.
להלן תיאור של כמה דוחות ומדדים בין-לאומיים, והדירוג של ישראל בהם.
iREG7 - מידי תקופה ה - OECD מפרסם דוח המתאר ומדרג בצורה השוואתית את תהליכי העבודה שנוקטות המדינות החברות בארגון, בבחינת הנטל הרגולטורי והבירוקרטי ברגולציה הקיימת; בביצוע 8RIA לרגולציה חדשה ובשיתוף גורמים רלוונטיים במשרדי הממשלה, במגזר הציבורי ובמגזר הפרטי.
וח ד iREG נותן ציון ומדרג את רמת הפיקוח שהגורם המנחה בכל מדינה משית על כל הנוגע להפחתת רגולציה (בישראל הגורם המנחה הוא אגף ממשל וחברה במשרד רה"ם) 9 ,.
להלן בלוח 1 , מוצג המיקום של ישראל בקרב מדינות ה - OECD במדד רמת הפיקוח של הגורם המנחה בשנת 2017.
לוח1: מיקום ישראל בקרב מדינות ה- OECD ,במדד רמת הפיקוח של הגורם המנחה 2017 הפיקוח על מיקום ישראל (מבין 36 מדינות ה- OECD) RIA בחקיקה חדשה 34 - 35 עם פורטוגל RIA בתקנות וצווים חדשים 33 - 35 עם עוד כמה מדינות שיתוף בעלי עניין ביצירת הרגולציה ובתהליכי ההפחתה בחקיקה 20 - 31 עם עוד כמה מדינות שיתוף בעלי עניין ביצירת הרגולציה ובתהליכי הפחתה בתקנות ובצווים 19 - 31 עם עוד כמה מדינות הפיקוח על הערכת השפעת הרגולציה המצויה בחקיקה 18 - 28 עם עוד כמה מדינות הפיקוח על הערכת השפעת הרגולציה המצויה בתקנות ובצווים 17 - 28 עם עוד כמה מדינות .
המקור: The Indicators of Regulatory Policy and Governance (iREG) 2017 .
7 ראו( iREG)The Indicators of Regulatory Policy and Governance 2017.
8 Regulatory Impact Assessment (RIA) , כל אסדרה חדשה, הן בחקיקה ראשית והן בחקיקה משנית, חייבת לכלול הליך של הערכה הכוללת, בין היתר, את התועלת הצפויה מהחלת הרגולציה וחישוב הנטל הרגולטורי והבירוקרטי הצפוי.
9 החלטת ממשלה2118 מיום 22.
2014 , דנה באסדרה ובהפחתת ה נטל הבירוקרטי העודף באמצעות הקמת תשתיות ומנגנונים להפחתת רגולציה קיימת ורגולציה חדשה .
במשרד רה"ם, באגף ממשל וחברה, הוקם צוות רגולציה, והוא משמש גורם מרכז לפעילות משרדי הממשלה ומנחה בנוגע לשיטות וסטנדרטים לטיוב רגולציה.
מדינת ישראל -282 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
פעולות הממשלה לצמצום הנטל הבירוקרטי המוטל על העסקים מלוח 1 עולה כי ישראל מדורגת נמוך מבין המדינות ב - OECD וכי יש מקום לחזק את הפיקוח והמעורבות של הגורם המנחה בישראל -אגף ממשל וחברה במשרד רה"ם.
דוח iREG מאוקטובר201810 בנושא תשתיות ומנגנוני רגולציה שיבח את המתודולוגיה שאמצה ישראל במסגרת החלטת ממשלה 2118 מאוקטובר2014 (ראו להלן), קבע שהתשתית שבנתה ישראל מקפיצה אותה בדירוג וציין כי התוכניות להפחתת נטל הבירוקרטיה המצויות בתוכנית החומש יביאו עם סיום יישומן להפחתה של 2.
67 מיליארד ש"ח כל שנה בעלויות הישירות ולחיסכון של יותר מ-40 .
"מיליון "ימי המתנה W E F11 - הפורום הכלכלי העולמי (WEF) הוא הגוף ב על הידע המוביל בעולם.
הוא פועל לחיבור בין ממשלות למגזר העסקי לשם גיבוש של מדיניות כלכלית לשגשוג ורווחה בני-קיימא.
מדד התחרותיות המפורסם על ידו הוא אינדיקציה מרכזית ומקובלת בעולם לרמת התחרותיות של מדינות שונות ולאמון שכלכלותיהן זוכות לו בעולם.
בדוח ארגון בשנת שפרסם ה 2017 שיפרה ישראל את מעמדה גם במדד התחרותיות של .
WEF ועלתה בקריטריון נטל הרגולציה57 מקומות, מהמקום ה-98 בשנת2015 (הדוח הקודם שפרסם הארגון) עד המקום ה-41.
בדוח שפרסם ה - 12WEF הוא בחן 16 קריטריונים הקשורים בקושי לעשות עסקים במדינות שונות.
הארגון ציי ן כי הגורם המקשה ביותר לעשות עסקים בישראל הוא חוסר יעילות ובירוקרטיה במגזר הממשלתי.
בתרשים 1 (ראו להלן) מפורטים הגורמים המקשים ביותר לעשות עסקים בישראל.
בשנת 2017 נמצא כי בישראל הייתה בעיה זו כחמישית מהקושי הכולל ושווה בקירוב לקושי המצטבר שהוצג מתשעה גורמים אחרים שנבחנו גם יחד (מאתיקה נמוכה של כוח העבודה ועד פשע וגניבות).
בדוח WEF לשנת201813 מצא הארגון שמיקום ישראל הידרדר בקריטריון נטל הרגולציה למקום ה-59 מבין140 מדינות בשל הרמה הגבוהה של העול הפיננסי שבו על העסקים לשאת בכדי לעמוד ברגולציה.
10 ראו OECD Regulatory Policy Outloo k 2018 11 World Economic Forum (WEF), The Global Competitiveness Report 2017 12 WEF-World Economic Forum: The Global Competitiveness Report 2017 13 WEF-World Economic Forum: The Global Competitiveness Report 2018 מדינת ישראל -283 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
פעולות הממשלה לצמצום הנטל הבירוקרטי המוטל על העסקים תרשים 1: הגורמים המקשים ביותר לעשות עסקים בישראל בשנת 2017 .
,המקור: הפורום הכלכלי העולמי, דוח התחרותיות העולמי2017.
,המדד לקלות עשיית העסקים של הבנק העולמי Doing Business, בוחן את הפעולות שנקטו 190 מדינות בתחומי הרגולציה והבירוקרטיה לעסקים ומדרגן לפי המידה שקל לעשות בהן עסקים.
במדד עשרה תתי-מדדים הנוגעים לתהליכים ולתחומים שונים של אסדרה ובירוקרטיה שעסקים נדרשים להם לאורך חייהם14 .
כמה מהם נוגעים לתשתית הנדרשת בתהליך פתיחת עסק (הקמת עסק, רישום נכס, השגת היתרי בנייה וחיבור לחשמל), ואחרים נוגעים לתשתית החוקית ולתהליכים רגולטוריים שונים שהעסק נדרש להם בהתנהלות השוטפת שלו (תשלום מיסים, אכיפת חוזים, קבלת אשראי, סחר חוץ, הגנה על משקיעי מיעוט וטיפול בפשיטת רגל).
מדינה שיש בה נטל בירוקרטי נמוך וקל לעשות בה עסקים מדורגת במקומות הראשונים.
בין השאר, המדד Doing Business משמש כסמן למשקיע ים זרים, והוא משפיע על האופן שהם תופסים את הסביבה העסקית, הרגולטורית והבירוקרטית במדינות המשתתפות במדד.
משכך, כדי למשוך השקעות זרות למשק, חשוב שישראל תדורג במקום גבוה במדד.
ישראל נכללת במדד מ -2006 .
באותה שנה דורגה ישראל במקום ה -26 .
להלן תרשים 2 , המציג את ד ירוג מדינת ישראל במדד של הבנק העולמי בשנים 2008 עד2020 (מבין190 .
)מדינות לאחר תום מועד הביקורת, באוקטובר 2019 , פורסם המדד לקלות עשיית העסקים של הבנק העולמי, Doing Business 2020 .
המיקום של ישראל במדד הכללי השתפר -מהמקום ה -49 למקום ה -35 - כר במדד המשנה תשלום מיסים (ראו הרחבה בפרק "נטל בעקבות שיפור ני .
14 קלות עשיית העסקים של הבנק העולמי דוח הביקורת הנוכחי מתייחס לנתוני המדד ל Doing Business 2019 .
לאחר תום מועד הביקורת באוקטובר 2019 פורסם המדד לקלות עשיית העסקים של הבנק העולמי Doing Business 2020 .
במרבית מדדי המשנה לא חלו שינויים מהותיים.
במדד משנה לתשלום מיסים חל שיפור ניכר והוספה פסקה בקשר לשינוי (ראו פרק נטל בירוקרטי בתשלום מיסים).
מדינת ישראל -284 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
פעולות הממשלה לצמצום הנטל הבירוקרטי המוטל על העסקים בירוקרטי בתשלום מיסים"); רפורמה בקבלת אשראי בשל הפעלה של מערכת דירוג אשראי ( Credit Score ) לכל תושב; תוכנית לפתיחת פעילות עסקית (ראו הרחבה בפרק "נטל בירוקרטי בפתיחת פעילות עסקית -מס ובמוסד לביטוח לאומי").
רישום ברשם התאגידים, ברשויות ה מנגד, המיקום של מדינת ישראל הידרדר בכמה מדדי משנה אחרים, כגון אכיפת חוזים וחיבור של מבנה לרשת החשמל.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את השיפור במיקום מדינת ישראל במדד קלות עשיית עסקים של הבנק העולמי לשנת 2020 , את הפעילות של משרדים רלו ונטיים במהלך 2019 לקידום הנושא15 .
תרשים2: השינוי בדירוג מדינת ישראל במדד של הבנק העולמי לשנים 2006 עד 2019 (מתוך190 )מדינות .
המקור: World Bank Doing Business report 2020 .
להלן, בתרשים3 : דירוג מדינת ישראל (מבין190 מדינות) בעשרת תתי-המדדים לקלות עשיית סקים של הבנק העולמי לשנים ע 2018 ,2019.
15 בשנת2019 שונתה שיטת המדידה של הבנק העולמי בישראל, בין היתר, הורחב בסיס המדגם שמבצע הבנק עם המייצגים מול רשות המסים.
מדינת ישראל -285 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
פעולות הממשלה לצמצום הנטל הבירוקרטי המוטל על העסקים תרשים 3: דירוג ישראל בעשרת תתי-המדדים לקלות עשיית עסקים של הבנק העולמי לשנים 2018 , 2019 (מבין190 )מדינות .
המקור: World Bank Doing Business report 2019 .
מתרשים3 עולה שישראל דורגה במיקום נמוך במיוחד יחסית למדינות אחרות בתחומים רישום נכסי מקרקעין, תשלומי מיסים, אכיפת חוזים וחיבור לחשמל.
מתרשימים 2 ו-3 עולה כי למרות החלטות הממשלה מאז 2014 ופעולות המשרדים השונים להקטנת הנטל הבירוקרטי, מצבה היחסי של ישראל במדד קלות עשיית העסקים של הבנק העולמי, הורע במשך כמה שנים לעומת מיקומה היחסי עד החלטת הממשלה16 .
רק בדוחות לשנת2019 ו-2020 חל שיפור במיקום17.
להלן תיאור של כמה החלטות ממשלה שנועדו להתמודד עם הנטל הבירוקרטי ולצמצמו.
כמה מהחלטות אלו מתייחסות ישירות לתהליכים ולתחומים ספציפיים של אסדרה ובירוקרטיה שהוא מבצע לצורך דירוג המדינות במדד שהבנק העולמי מודד ושנכללים בחישוב Doing Business .
פעילות משרדי הממשלה להקלת עשיית עסקים .
ממשלת ישראל זיהתה לפני יותר מעשור את החשיבות בהקלה על עשיית עסקים בישראל, ומאז שנת 2007 היא פעלה לבצע שינויים רגולטוריים ולהפחית את הנטל הבירוקרטי באמצעות החלטות ממ שלה ומינוי ועדות בין -משרדיות לטיפול בנושאים שונים.
תרשים 4 מציג כמה החלטות שקיבלה הממשלה בשנים 2007 - 2017 .
להקלת עשיית עסקים בישראל .
16 למרות שמיקום ישראל השתפר בשנת2020 הוא עדין נמוך ממיקומה של ישראל עד2014 .
17 ק "נטל בירוקרטי בתשלום מיסים" ובפרק "נטל בירוקרטי בפתיחת פעילות עסקית ראו הרחבה בפר -רישום ברשם התאגידים, ברשויות המס ובמוסד לביטוח לאומי").
מדינת ישראל -286 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
פעולות הממשלה לצמצום הנטל הבירוקרטי המוטל על העסקים תרשים 4: החלטות ממשלה נבחרות שהתקבלו בשנים 2007 -2017 להקלת עשיית עסקים בישראל החלטת ממשלה 2118: החלטת ממשלה2118 משנת201418 דנה באסדרה ובהפחתת הנטל הבירוקרטי העודף באמצעות הקמת תשתיות ומנגנונים להפחתת רגולציה קיימת ורגולציה חדשה19 .
במשרד רה"ם, באגף ממשל וחברה, הוקם צוות רגולציה (להלן-אגף ממשל וחברה או משרד רה"ם), והוא מרכז את הטיפול בהחלטת הממשלה ואחראי, בין השאר, על יישום שיטות וכלים המוכרים בעולם וב -.
20OECD בהחלטה נקבע כי הממשלה תטפל בנושא בשני ראשים עיקריים: 1 .
:תוכנית חומש כל משרד ממשלתי יטפל בהפחתת הנטל הקיים באמצעות תוכנית חומש, מ-2015 עד2019 .
בכל שנה יבחן המשרד הממשלתי שורה של תחומים באסדרה הקיימת (לאו דווקא כזאת הקשור ה לעסקים ולתעשייה) כדי להפחית את הנטל הבירוקרטי.
בתוכנית נקבע שתמופה כל האסדרה הממשלתית במגזר היצרני (ללא המגזר הפיננסי21 ) ושיופחתו25% מעלויות הבירוקרטיה, יופחתו עלויות העמידה בדרישות ויותאמו הדרישות הטכניות של האסדרה למקובל בשווקים חשובים בעולם.
18 'החלטת ממשלה מס2118, מ- 22.
2014 19 כמו כן, באותה שנה קיבלה הממשלה את החלטה2097 , ובה הרחיבה את תחומי פעילות התקשוב הממשלתי ואת יחידת ממשל זמין שבמשרד ראש הממשלה.
בהחלטה נקבע כי התקשוב הממשלתי ישמש מרכז ידע ויועץ מקצועי בתחום התקשוב, יקדם חדשנות טכנולוגית במשרדי הממשלה ויעמיד טכנולוגיות מתקדמות לשיפור השירות הממשלתי, להפחתת הנטל הבירוקרטי ולקידום מדיניות ממשל פתוח.
org/gov/regulatory -policy/measuring -regulatory -performance.
21 המגזר הפיננסי-המוסדות הכספיים (פיננסיים) מתווכים בין חוסכים לצרכני אשראי יצרניים.
עימם נמנים בנקים, חברות ביטוח ובתי השקעות.
מדינת ישראל -287 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
פעולות הממשלה לצמצום הנטל הבירוקרטי המוטל על העסקים ם מסר בתשובתו ממאי משרד רה" 2019 (להלן-תשובת משרד רה"ם) כי אומנם תוכנית החומש משנת 2014 אינה מתמקדת בנטל על המגזר העסקי, אך עיקרה כן התמקד בו.
כך למשל, יותר מ -85% מהתוכניות שגובשו בשנת 2017 עוסקות בנטל החל על המגזר העסקי.
תוכנית החומש נוגעת בכל תחומי הרגולציה.
בעת בניית התוכניות נערך שיח עם הארגונים היציגים, כמו התאחדות התעשיינים, והתקבלו הערות, בין השאר בנוגע לנושאים שיש לתעדף.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד רה"ם כי בחינת ביצוע תוכנית החומש מעלה שמשרדים רבים טרם סיימו לגבש רבות מהתוכניות שהיו אמורות להתגבש בשנים 2015 ו-2016 .
רק12 מכ-41 תוכניות מבוצעות באופן מלא.
הגיבוש של תוכניות רבות שהמשרדים היו אמורים לבנות בשנת 2017 נדחה בפועל לשנים עתידיות.
מבין כ- 370 תוכניות שהיו אמורות להתגבש עד תום מועד תוכנית החומש, גובשו רק כ-160 תוכניות, וכמה מהן מבוצעות באופן חלקי22.
RIA: החלטה2118 "קבעה שיש לבצע תהליך "הערכת השפעות רגולציה חדשה ( RIA - Regulatory Impact Assessment ).
כל אסדרה חדשה, הן בחקיקה ראשית הן בחקיקה משנית, חייבת לכלול הליך של הערכה23 .
אסדרה מיטבית מאופיינת בהתערבות הממשלתית מאוזנת ומידתית המתייחסת בין השאר לנטל הרג ולטורי והבירוקרטי שיוטל על האזרחים.
אגף ממשל וחברה: החלטת הממשלה 2118 הביאה להקמת תשתית רחבה בנושאים רגולציה ובירוקרטיה על בסיס שלושה עקרונות: העיקרון המוסדי -יצירת מנוף לעידוד משרדי ממשלה להגיע להסכמות בנוגע לרגולציה ולבירוקרטיה בתהליכים חוצי תחומי פעיל ות ולהימנע ממצב של מבוי סתום ( Dead Lock ) רגולטורי.
בשנת2015 הוקמה ועדת שרים ייעודית לענייני רגולציה בראשות ראש הממשלה, אשר בסמכותה להכריע במחלוקות בין משרדי ממשלה בנושאים רגולטוריים, לקבל החלטות בנושאי רגולציה וכן לקבל דיווחים עיתיים על יישום החלטות הממשלה העוסקות ברגולציה.
בפרט נועדה הוועדה לעסוק ביישום החלטות ממשלה שעניינן הפחתת הנטל הרגולטורי; העיקרון הארגוני -באגף לממשל וחברה הוקם צוות טיוב רגולציה שתפקידו לגבש מתודולוגיה, להנחות את המשרדים, להדריך אותם ולפקח על תוצרי עבודתם בתחום.
בכל משרד ממשלתי מונ ה סמנכ״ל אחראי לתחום, בדרך כלל סמנכ״ל התכנון והאסטרטגיה; עקרון הידע -האגף לממשל וחברה פרסם שני מדריכים מקצועיים: מדריך להפחתת הנטל הרגולטורי, שנועד לשמש כהנחיה לגיבוש תוכנית חומש משרדית, ומדריך להערכת השפעות הרגולציה -מדריך RIA.
ר בתשובתו למשרד מבקר המדינה במאי אגף החשכ"ל במשרד האוצר מס 2019 כי הוא ביצע בחינה משותפת וניתוח מעמיק לסיבות שבשלהן מדינת ישראל מדורגת במיקום מסוים בכל אחד מתתי -הגורמים המקצועיים הרלוונטיים לכל אחד המדדים.
בבחינה הוא שיתף את ומינהל התכנון.
מהתחומים, ובכלל זה רשות המיסים, משרד המשפטים, חברת החשמל החשכ"ל הציג עם נציגי המשרדים הרלוונטיים לפני הבנק העולמי רפורמות ושינויים שבוצעו .
ראו ספרי הפחתת הנטל הרגולטורי שמפרסם משרד רה"ם 23 .
הכוללת, בין היתר, את התועלת הצפויה מהחלת הרגולציה וחישוב הנטל הרגולטורי והבירוקרטי הצפוי מדינת ישראל -288 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
פעולות הממשלה לצמצום הנטל הבירוקרטי המוטל על העסקים בשנים האחרונות וכן נתונים עדכניים והשגות בנוגע לכמה מהמדדים.
בעקבות זאת, לראשונה חל שינוי מגמה -ישראל עלתה בשנת 2019 למקום ה-49 במדד (מהמקום ה-54 בשנת2018 .
) אגף החשכ"ל מתעתד להמשיך ביישום תוכנית עבודה לשיפור דירוג ישראל במדד בשיתוף משרדי ממשלה רלוונטיים.
המשרד להגנת הסביבה מסר במאי 2019 בתשובתו למשרד מבקר המדינה (להלן -תשובת המשרד להגנת הסביבה), כי בשנת 2016 הוא החל לבצע תהליכי הערכת השפעות רגולציה (RIA ) לרגול ציה חדשה ומיזמים לטיוב הרגולציה במשרד.
עוד ציין כי יש פערים בתשתית הדיגיטלית הנחוצה למהלכי טיוב אלו ולמהלכים עתידיים.
המשרד גיבש בשנת 2018 תוכנית מקיפה לטרנספורמציה דיגיטלית.
תוכנית זו תאפשר, לאחר יישומה, לייעל במידה ניכרת את עבודת המשרד מול המפוקחים ולשפר את הפיקוח.
אגף ממשל וחברה מסר בפגישה עם נציגי משרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 שהוא מסייע בגיבוש מתודולוגיות24 , במתן כלים ובתיאום בין משרדים ומנחה אותם בכל הקשור בהפחתת נטל הבירוקרטיה והרגולציה ובמעקב אחר תוכניות העבודה להפחתת הנטל הרגולטורי של משרדי הממשלה.
ה וא עושה כן בשיתוף פעולה עם מובילי טיוב האסדרה (עובדים שמונו לצורך כך במשרדי ממשלה שונים), אלו האחראים במסגרת תפקידם לטיוב האסדרה מטעם המשרד, ובהנחייתם 25 .
משרד מבקר המדינה מציין לטובה את נכונותם ופעולותם של משרדי הממשלה לפעול לצמצום הנטל הרגולטורי והבירוקר טי על עסקים.
עם זאת, נמצא כי כל משרד בחר באופן עצמאי ופרטני ובהתאם לשיקול דעתו באילו תחומי פעילות להתמקד לצורך עמידה ביעד הפחתת הבירוקרטיה.
כלומר -הפחתת הבירוקרטיה מתבצעת שלא מתוך ראייה מתכללת של צורכי המגזר העסקי ואינה מבטאת שאיפה לטפל בתהליכים עסקיים הכפופים לרגולציה חוצת משרדים או מתן תיעדוף למגזר העסקי.
החלטת ממשלה 2261: הממשלה קבעה בהחלטה 2261 מינואר2017 כי על משרדי הממשלה לעדכן את תוכנית החומש עד מאי 2017 ולכלול בה צעדים להפחתת רגולציה לתעשייה בכמה תהליכים עסקיים, חלק מהם כפופים לרגולציה חוצת משרדים.
עוד נקבע כי עליהם לתת המלצות יישומיות להסרת חסמים, פישוט הליכים וקיצור לוחות הזמנים לקבלת אישורים שונים הנדרשים להקמת מפעל, להרחבת מפעל קיים או לחידוש היתריו של מפעל קיים, וכן ליצוא ולייבוא או לפעילותו השוטפת של המפעל מול רגולטורים, כל זאת כדי לעודד הקמה והרחבה של תעשייה.
משרד מבקר המדינה מצא כי משרדי הממשלה לא בחנו את תוכנית החומש לאורה של החלטת הממשלה 2261 ולא ביצעו בה שינויים והתאמות בתהליכים חוצי משרדים.
לא נמצא שמשרדי ממשלה דיווחו על ביצוע התוכנית לאגף ממשל וחברה במשרד רה"ם, כמתחייב בהחלטה.
יש משרדי ממשלה שמיעטו לשתף פעולה עם גיבוש התוכניות.
24 ,ראו מדריך להפחתת הנטל הרגולטורי באתר הרגולציה הממשלתי http://regulation.
25 כ"ל התכנון והאסטרטגיה.
בהוגדר בכל משרד סמנכ"ל אחראי, מבין הסמנכ"לים הקיימים, בדרך כלל סמנ -20 המשרדים הרגולטורים המרכזיים גויס, תחת הסמנכ"ל האמור, כוח אדם ייעודי (להלן-מוביל טיוב רגולציה).
כוח אדם זה אחראי להתאים את תהליכי הפחתת הנטל הרגולטורי הקיים ו-RIA .
במשרד לרגולטורים השונים מדינת ישראל -289 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
פעולות הממשלה לצמצום הנטל הבירוקרטי המוטל על העסקים משרד רה"ם מסר כי משרדי הממשלה בחנו את הצורך לעדכן את תוכנית החומש לאור החלטת ממשלה 2261 , אך מרבית המשרדים לא נדרשו לבצע שינויים שכן ממילא בשנים 2017 ו-2018 .
תוכניות החומש שלהם כללו נושאים רבים הנוגעים לתעשייה משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד רה"ם לבחון אילו כלים נדרשים לו כדי לעודד את משרדי הממשלה הממעטים להציע תוכניות להפחתת הנטל המוטל על המגזר העסקי.
כן מומלץ לשפר את רמת הפיקוח ואת המעורבות בביצוע הערכה של השפעת הרגולציה הקיימת ושל רגולציה חדשה.
צעדים אלו דרושים גם בשל הציון הנמוך שקיבלה ישראל בתבחין רמת הפיקוח במדד iREG.
החלטת ממשלה 4398: בדצמבר2018 , סמוך למועד סיום הביקורת, התקבלה החלטת ממשלה 4398 , ובה הרחבה של הגדרת המונח "רגולציה".
מעתה הוא כולל, לצד חוקים ותקנות, גם את כל הנהלים הרגולטוריים (כולל חוזרי מנכ"ל והנחיות), על סמך ההנחה שגם הם מטילים בירוקרטיה.
כפועל יוצא, גם על נהלים, חוזרי מנכ"ל והנחיות אלו חולשת החובה לבצע RIA .
(הערכת השפעות רגולציה חדשה) בטרם הם נקבעים בפגישה שקיימו עובדי משרד מבקר המדינה עם נציגי משרד רה"ם, בדצמבר 2018 , הם ציינו כי לדעתם יעיל יו תר לקדם תהליכים מול מאסדר יחיד.
כך, למשל, אפשר לבחון את דרישות רשות הכבאות לצמצום סיכוני אש ולהביא לקיטון בבירוקרטיה שהוא אחראי עליה.
אף על פי כן, במקרים מסוימים בחר משרד רה"ם לטפל באסדרה ובבירוקרטיה בנושא רוחבי, הנמצא באחריותם של כמה רגולטורים, כגון בנושאים רישוי עסקים והפעלת בתי מלון.
עולה כי חסרה מדידה שיטתית ומסד נתונים עדכני בדבר הנטל הבירוקרטי על המגזר העסקי והשפעתו על הכלכלה והמשק.
נמצאו ליקויים בשיתוף הפעולה והתאום בפעילות משרדי הממשלה, וקיימים פערים בהנגשת שירותי הממשלה באמצעות שיפור התשתית הטכנולוגיות והאינטרנט (ראו להלן).
דוח iREG26 דירג את ישראל במקום בינוני 27 מבין מדינות ה - OECD באימוץ עקבי של הערכת השפעת רגולציה קיימת בחקיקה, בתקנות ובצווים.
על אגף ממשל וחברה במשרד רה"ם, כגוף מתכלל, לבחון וללוות את הצעדים הנדרשים להפחתת הנטל הבירוקרטי המוטל על המגזר העסקי בתהליכים חוצי משרדים ובראייה כוללת, כזאת המביאה בחשבון את מכלול המשאבים והעלויות הכלכליות למשק ולמגזר העסקי, בהתאם להחלטת ממשלה 2261 משנת2017.
להלן תחומים במהלך של הקמת עסק ובהפעלתו שמשרד מבקר המדינה איתר ומצא בהם נטל בירוקרטי עודף28.
הפרטים מובאים לשם המחשת הנושא וכדי להציג זוויות מסוימות של .
26 The Indicators of Regulatory Policy and Governance (iREG) 2017 27 ( דוחiREG ) דירג את ישראל במקומות ה-18 עד ה-19 מבין36 מדינות ה- OECD באימוץ עקבי של הערכת השפעת רגולציה קיימת ( Systematic adoption of Ex post evaluation ) בחקיקה, ובמקומות ה-17 עד ה-19 ,בתקנות וצווים שניהם בציון 0.
28 מידע ראשוני רב נאסף מארגונים המאגדים יצרנים, עסקים וארגוני מחקר ציבוריים.
כמו כן, נבדק מידע מנציבות תלונות הציבור במשרד מבקר המדינה.
מדינת ישראל -290 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
פעולות הממשלה לצמצום הנטל הבירוקרטי המוטל על העסקים המציאות שבעלי עסקים פועלים בה מול הרשויות הציבוריות, את השלכותיהן ואת הצורך לבחון את ההליכים ולשפרם.
חוסר בנקודת שירות אחת לעסקים (OSS) One Stop Shop .
יכים כדי להקל את בשני העשורים האחרונים הטמיעו כמה מדינות תוכניות לפישוט תהל הבירוקרטיה והחסמים העומדים לפני עסקים ולהקטין את הנטל המוטל על המגזר העסקי.
את ההליך הבירוקרטי ואת ההליך מול רשויות המדינה וכן לשפר את איכות בניסיון לעקוף שירותיהם של משרדי הממשלה, מדינות רבות הקימו One Stop Shop (להלן- OSS)29 .
הקמת גוף ממשלתי מרכז נועדה לצמצם את פערי מידע בין המגזר העסקי למגזר הציבורי, לפשט את ההליכים ולסייע לעסקים לקדם את עסקיהם ולבצע את הפעולות שהם מעוניינים בהן בפשטות וביעילות.
כמו כן, הקמת OSS מסייעת למשרדי ממשלה להפנים תפיסת שירות ולהבין כי עליהם לראות בעסקים לקוחות ולעודד אותם.
על פי דוח של הבנק העולמי משנת 2016, לכ-115 כלכלות ברחבי העולם יש סוג כלשהו של OSS המיועד לעסקים, לרוב בתחום רישום ורישוי עסק.
יש שני סוגים שלOSS :OSS פיזיים, כמו אלו הפועלים בפורטוגל ובהונגרייה, ו-OSS מקוונים, כמו אלו הפועלים באוסטרייה ובדנמרק 30 .
OSS פיזיים מאגדים שירותים ציבוריים שונים תחת קורת גג אחת.
הממשלה מפעילה רשת של מרכזים או נקודות שירות שאזרחים ועסקים יכולים לטפל בהם בכמה נושאים בירוקרטיים מול הממשל.
ב-OSS מקוונים המשתמשים יכולים לקבל מידע ולטפל בתהליכים בירוקרטיים שונים מול הממשל באמצעות אתר אינטרנט אחד, ללא צורך להגיע לנקודת השירות 31 .
משרד רה"ם, משרד הכלכלה ורמ"י טרם בחנו את האפשרות להשתמש ב-OSS בתחומים רבים במהלך מחזור חייו של עסק, וממילא טרם יישמו אותה.
לדוגמה: משרד הכלכלה ורמ"י אינם מפעילים OSS בהקצאת קרקע לתעשייה; מינהל התכנון ורישוי עסקים במשרד הפנים אינם משתמשים בכך בהליכי הוצאת היתר בנייה למפעלים לצורכי תעשייה ומלאכה, ולרישוי עסקים.
כמו כן, בניגוד להסכמות קודמות, טרם יושם OSS בשלב פתיחת פעילות עסקית32.
משרד הפנים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל2019 'כי לאחרונה, בתיקון מס34 לחוק רישוי עסקים התשכ"ח -1968 ", הוסף סעיף שעניינו הקמת "מרכזי שירות משותפים ברשויות המקומיות, לצורך עבודה משותפת של רשות הרישוי המקומית ונותני האישור הנוגעים בדבר.
היום, הליך רישוי עסקים אינו נעשה באופן מקוון.