HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
חוק העברות המינהליות ותקנות העברות המינהליות קובעים כי משרד התיירות יכול להטיל קנס על מי שעבר על חלק מהוראות חוק שירותי תיירות.
חוק שירותי תיירות מגדיר שירותי תיירות בין היתר כשירותיו של מורה דרך הניתנים בתמורה או הניתנים בידי מסיע בתמורה או בידי מי שמשתתף בקבוצה של תיירי חוץ או מתלווה אליה, בין היתר בסיור, באתר או במוסד שיש בו עניין לתייר חוץ.
החוק עוסק בנושאי ההכשרה והכשירות של מורה הדרך והאגרות שישולמו בעד הרישיון, וכן מאפשר נקיטת סנקציות עונשיות נגד המפרים אותו.
כמו כן קובע החוק כי ניתן לבטל רישיון של מורה דרך בעילות שונות, ובין היתר בשל מעשה או מחדל שעשה בעל הרישיון בעניין הנוגע לשירותי תיירות ש"יש בו, לדעת השר, כדי לפסלו מלהיות בעל רשיון".
החוק מעניק לשר התיירות את הסמכויות הדרושות להסדרת דרכי ניהולו של שירות תיירות.
לשם כך רשאי השר לקבוע בתקנות, בין היתר, דרישות לעניין חובת רישוי ודרכי פעולה של מורי דרך, ובכלל זה הוא רשאי לקבוע ששירותים מסוימים יסופקו על ידי בעלי ידע והכשרה מתאימים, וכן לקבוע בהתייעצות עם שר העבודה הסדרים לעניין הכשרתם וכשירותם.
תקנות מורי דרך קובעות הוראות הנוגעות, בין היתר, לכשירות לקבלת רישיון מורה דרך, איסור לשמש מורה דרך ללא רישיון, תוקף הרישיון וחידושו, אגרת חידוש הרישיון ונשיאת הרישיון במקום בולט לעין.
עוד עוסקות התקנות במינוי ועדת בחינות, וקובעות הוראות לגבי הבחינות, איסור על סו כנות נסיעות להעסיק מורה דרך ללא רישיון תקף ופיקוח על פעולותיהם של מורי דרך.
15 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57ב ( 2007 '), עמ 673-661 .
:שם הדוח משרד התיירות - מורי דרך בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 נוסף על החוקים והתקנות האמורים קבע משרד התיירות נהלים בעניין הפיקוח על מורי דרך והאכיפה בתחום זה, ובהם "נוהל הפעלת סמכויות פקח", המסדיר את סמכויות פקחי המשרד שמונו לעניין זה על פי חוק שירותי תיירות.
מלבד בתקנות מורי דרך, הוראות בעניין הכשרתם של מורי דרך מעוגנות גם בנהלים שקבע משרד התיירות בנושא.
ממסמכי משרד התיירות עולה, כי זה שנים מספר נדונות במשרד הצעות לתיקון חוק שירותי תיירות ותקנות מורי דרך, הנדרש כתוצאה משינויים והתפתחויות שחלו בענף התיירות.
משרד התיירות אף גיבש הצעות לתיקון החוק, ואולם במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2014 .
, טרם תוקנו החוק והתקנות להלן תיאור חלק מהשתלשלות העניינים בנוגע לצורך שעלה בתיקון לחוק שירותי תיירות ולתקנות מורי דרך ולניסיונות שבוצעו בעניין זה אך לא הגיעו לכלל יישום: במכתבים שכתבה מנהלת האגף להכשרה מקצועית במשרד התיירות בינואר 2009 וביולי 2011 לסמנכ"ל איכות המוצר התיירותי ולסמנכ"לית בכירה תפעול תקינה ואיכות השירות (להלן - סמנכ"לית המשרד), היא ציינה כי "מאוד דחוף וחשוב לטפל בעדכון התקנות בנושא מורי הדרך כך שהם יתאימו למציאות ולנהלים על -פיהם אנו עובדים".
לדבריה, "במהלך השנים האחרונות עלו מספר נושאים אשר דורשים שינוי חקיקה/תקנות-בתחום רישוי מורי דרך.
התקיימו אינספור ישיבות עם נציגי הלשכה המשפטית, אשר סייעו לנסח השינויים הנדרשים".
עוד כתבה כי יש שינויים דחופים מאוד ובהם, בין היתר, החלת החוק על תיירות פנים כמו על תיירות חוץ; קביעת היוצאים מן הכלל המורשים להדריך ללא רישיון תקף, תשלום אגרת בחינה, קביעת "כללים למספר פעמים בהם ניתן להיבחן והפרשי הזמן בין הבחינות".
בינואר 2009 הפיץ משרד התיירות תזכיר מעודכן של חוק שירותי תיירות לשם קבלת הערות.
במרץ 2010 הגישה הממשלה את הצעת חוק שירותי תיירות (תיקון- מורי דרך), התש"ע- 2010 , שהוכנה בנפרד.
באפריל 2010 הודיע שר התיירות דאז סטס מיסז'ניקוב לוועדת השרים לענייני חקיקה ואכיפת החוק 16 (להלן- ועדת השרים) כי משרד התיירות מתנגד להצעת החוק, היות שהיא אינה מטפלת בנושא בהיקף הדרוש; ומשום שמשרד התיירות פועל גם הוא לתיקון החוק.
שר התיירות הוסיף כי בנוסח ההצעה של המשרד יהיו תיקונים "שיביאו לחיזוק הרציונאל העומד מאחורי הצורך באיכותו ומקצועיותו של מורה הדרך וכן במאבק בהדרכה לא חוקית ע"י מורי דרך שאינם מורשים.
לאור כשלי השוק של נושא זה יש צורך להסדירו באופן יסודי במסגרת כלל התיקונים של חוק שירותי תיירות, אשר תובא [ לממשלה לאישורה במהלך חודש מאי 2010 .
במקביל לתיקון החוק יוכן תיקון לתקנות ] שירותי מורי דרך במטרה להתאמתן למטרות התיקון ולהסדרת הנושא באופן המיטבי".
החליטה ועדת השרים האמורה להתנגד להצעת החוק בנושא שהוגשה מטעם הממשלה הועלה כי בספטמבר 2014 ,טרם הוגשה, כמובטח, הצעת חוק מטעם המשרד וממילא גם התקנות הנדרשות טרם תוקנו.
בפברואר 2012 הגישה אגודת מורי הדרך לתיירות בישראל (להלן- אגודת מורי הדרך) 17 עתירה לבג"ץ נגד משרד התיירות18 )(העתירה עדיין תלויה ועומדת לפני בית המשפט העליון .
16 באוגוסט 2014 נקראה הוועדהועדת שרים לענייני חקיקה.
17 האגודה היא עמותה רשומה שנוסדה בשנת 1982 ופועלת לקידום עניינם של מורי הדרך בישראל.
שם הדוח: משרד התיירות - מורי דרך בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בעניין פעולות המשרד לאכיפת האיסור לשמש מורה דרך בתמורה בלא רישיון.
אגודת מורי הדרך טענה בעתירתה כי יש לחייב את המשרד לאכוף על קבוצות צליינים להיעזר בשירותי מורה ד רך מוסמך, למנוע מתן רישיונות למדריכים מחו"ל שעברו קורס מזורז, ולמנוע ממדריכים פלסטינים ללוות קבוצות תיירים בישראל.
עוד ציינה אגודת מורי הדרך בעתירתה כי יש להתקין תקנה המחייבת את משרדי הנסיעות בישראל שלא לתת שירותי תיירות לתיירים מחו"ל, אלא אם כן ייעזרו במורה דרך מוסמך.
בעקבות הגשת העתירה התקיימו דיונים בין משרד התיירות לאגודת מורי הדרך.
בדיון באוקטובר 2013 ציין משרד התיירות: "תשובתנו לעתירה היא בדרך התקנות באמצעות הסדר של העניינים שהעליתם בה ויכול להיות שבית המשפט יברך על כך ויאשר את זה".
משרד התיירות הסכים לשיתוף פעולה עם אגודת מורי הדרך, ובדיון נוסף שקיימו, בינואר 2014 , .
הוחלט שצוות משותף שלהם יגיש הצעה לתיקון התקנות על פי ההסכמות שהושגו בדיון הועלה כי רק ביולי 2014 , במהלך הביקורת בנושא, הגיש משרד התיירות לנוגעים בדבר במשרד המשפטים הצעה לתיקון תקנות מורי דרך.
את ההצעה לתיקון חוק שירותי תיירות טרם הגיש המשרד למשרד המשפטים.
הצורך בתיקון החקיקה והתקנות עלה בין היתר משום שההסדרים החוקיים והמינהליים שהמשרד פועל לפיהם בכמה תחומים אינם ברורים או מפורטים דיים, והתעוררו ספקות לגבי הפרשנות הנכונה שלהם.
להלן פירוט הסוגיות ותיאור אופן טיפולו של המשרד בהן: .
במסגרת טיפולו של המשרד בתחום מורי הדרך עלו ספקות האם החובה כי מדריך קבוצת תיירים יהיה מורה דרך מורשה, כקבוע בתקנות, חלה רק לגבי תיירי חוץ או גם לגבי תיירי פנים.
בסוף ינואר 2008 הכינה הלשכההמשפטית של משרד התיירות טיוטת תזכיר חוק לתיקון חוק שירותי תיירות, ובה תיקונים שונים הנוגעים, בין היתר, למורי דרך.
בהערות של גורם במשרד 19 לטיוטת התזכיר מפברואר 2008 נאמר כי יש לשקול לקבוע בחקיקה שהחובה להעסיק רק מורי דרך מורשים תחול לגבי כל קבוצות התיירים, כ ולל תיירי פנים.
כאמור, בינואר 2009 הפיץ משרד התיירות תזכיר מעודכן של חוק שירותי תיירות 20 .
בתזכיר הוצע, בין היתר, להגדיר את המונח "מורה דרך", לעדכן את ההגדרה של "שירותי מורה דרך" ולהעניק לשר התיירות סמכות לקבוע כללים נפרדים לסוגים שונים של הדרכה או של מורי דרך, כגון הדרכה של קבוצות דתיות מחו"ל על ידי אנשי כמורה ודת מטעם הכנסיות ("רועים רוחניים").
18 בג"ץ 1427/12 אגודת מורי הדרך בישראל נ' משרד התיירות.
19 הערותמנהל מינהל המוצר התיירותי שבמשרד התיירות.
20 'הצעת חוק שירותי תיירות (תיקון מס5 ,) התשס"ט- 2009 משרד התיירות 1223 .
:שם הדוח משרד התיירות - מורי דרך בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 במרץ 2010 התקיים במשרד התיירות דיון פנימי בראשות מנכ"ל המשרד דאז ובו עלתה השאלה "האם לכלול בחוק הוראה לפיה יידרש רישיון רק למורי דרך לתיירות נכנסת או גם לתיירות פנים".
המנכ"ל קיבל את העמדה "שגם מי שנותן שרותי הדרכה לתיירות פנים יצטרכו ברישיון מורי דרך אך עם חריגות מסוימות".
מן האמור לעיל עולה כי החל משנת 2008 סבור משרד התיירות שיש צורך בהבהרת הנושא על ידי תיקון התקנות, והוא אף התחיל בהכנת ניסוח של הצעות לתיקון חוק שירותי תיירות ותקנות מורי דרך, אולם אלה לא הגיעו לכלל השלמה.
הועלה כי רק בספטמבר 2012 , כשנתיים וחצי לאחר הדיון האמור, העבירה הלשכה המשפטית של משרד התיירות למנכ"ל המשרד דאז מסמך שנושאו "סיכום הדרישות לחוק או לתקנות לשם הסדרת תחום מורי הדרך", שכלל גם את רשימת הפטורים מרישוי ובה כל סוגי המדריכים שהומלץ שלא יחויבו להחזיק ברישיון מורה דרך.
בחוות דעת משפטית שהעביר משרד התיירות למשרד מבקר המדינה ביוני 201421 , בעניין ההגדרה של שירותי תיירות בחוק, ובה התייחסות לשאלה אם החוק חל גם על תיירי פנים, נאמר כי "הוראת חוק זו מ תייחסת לשלושה סוגי אנשים: סוג ראשון של שירותי מורה דרך מתייחס לכל מי שעוסק במתן שירותי מורה דרך בתמורה והוא חייב ברישיון מאת הממונה[22] .
למען הסר ספק, אין המדובר במי שעוסק בשירותי מורי דרך , אלא לכל מבקש שירותי מורי דרך כולל קבוצת ]דווקא[ לקבוצה של תיירי חוץ ישראלים שאינם תיירי חוץ.
סוג שני מתייחס לאדם המסיע בתמורה ונותן באותו זמן שירותי מורה דרך כאשר אם אין לו רישיון, אינו יכול לתת שירותים אלו, אלא שירותי הסעה בלבד.
גם במקרה זה אין המדובר במי שעוסק בשירותי מורי דרך לקבוצה של תיירי חוץ, אלא לכל מבקש שירותי מורי דרך כולל קבוצת ישראלים שאינם תיירי חוץ.
סוג שלישי, מתייחס למשתתף בקבוצה של תיירי חוץ המבקש לשמש כמורה דרך.
זהו המקרה היחיד בו מדובר במקבל שירות שאינו תייר פנים.
חריג לכך הוא הדרכת קבוצות צליינים שיהיו מודרכים על-ידי אנשי כמורה ודת מטעם הכנסיות בכל מקום בארץ שבו הדרכה דתית פולחנית הינה המטרה העיקרית של הביקור".
לדעת משרד מבקר המדינה, הגדרת המונח "שירותי מורה דרך" היא מהותית ויסודית וחשוב שתהיה ברורה, על מנת שכל סוגי התיירים יקבלו הדרכה על ידי מורי דרך מורשים ולצורך הפיקוח על תחום זה.
ספקות בנושא עלו כאמור במהלך השנים במשרד התיירות וב - 2008 אף החל המשרד בתהליך לתיקון חוק שירותי תיירות ותקנות מורי דרך לצורך הסדרת הנושא.
הגם שעמדת הלשכה המשפטית של המשרד כיום היא שהנושא מוסדר בחוק באופן ברור, מוצע כי נוכח הספק שהתעורר בעבר, ועלול להתעורר שנית, ישקול המשרד להבהיר בתיקון לחוק את ההגדרה של המונח "שירותי מורה דרך".
21 חוות הדעת מתבססת על דברי הנשיא שמגר בבג"ץ 441/87 עמותת מורי הדרך לתיירות בישראל נ' שר התיירות, פ"ד מ"א( 4 ,)460 .
הממונה מוגדר בתקנות מורי הדרך כמי שהשר מינה לעניין תקנות אלה 1224 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד התיירות - מורי דרך בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 2.
הדרכת טיולים וסיורים על ידי מדריכים שאינם מורי דרך מורשים .
על פי תקנות מורי דרך "לא ישמש אדם מורה דרך בתמורה, לא ישמש מסיע בתמורה כמורה דרך ולא יציע אדם שירותיו כמורה דרך בתמורה, אלא אם יש בידו רשיון".
הביקורת העלתה כי ההדרכה בטיולים ובסיורים מסוגים מסוימים נעשית על ידי מדריכים שאינם מורשים; וכי הם פועלים בהתאם לפטור שאינו מעוגן לא בחוק שירותי תיירות, לא בתקנות מורי דרך ולא בנהלים של משרד התיירות.
להלן דוגמאות של טיולים וסיורים שההדרכה בהם נעשית בהסתמך על הפטור האמור: א.
הדרכת טיולים וסיורים על ידי מומחים הועלה כי יש טיולים וסיורים המתקיימים בישראל על ידי מומחים בתחומים שונים שאינם מורי דרך, בלא שהדבר מוסדר בחוק שירותי תיירות, בתקנות מורי דרך או בנהלים של משרד התיירות.
בבדיקה שביצע משרד מבקר המדינה באתרי אינטרנט המציעים סיורים עלה, שיש היצע רב של סיורים שמתקיימים בארץ המיועדים הן לתיירי פנים והן לתיירי חוץ.
בטבלה שלהלן מפורטות דוגמאות של סיורים מסוגים שונים הנערכים בחלקם על ידי מומחים לתחומם שאינם מורי דרך מורשים: .
סיורים בארץ על פי נושאהסיורים וקהל היעד שלהם .
נושא הסיור תיאור הסיור קהל היעד .
(תיירי פנים או תיירי .
סיורים בירושלים בעיר העתיקה, נחלאות, המושבה הגרמנית, .
טיילת ארמון הנציב, הר הרצל, רחוב .
הנביאים פנים וגם חוץ .
סיורי ערים יפו, רמלה, זיכרון יעקב, סיור בחיפה .
בשכונות ואדי ניסנאס והמושבה הגרמנית, .
תל אביב - שכונת נווה צדק פנים .
סיורים באזורים שונים סיור סובב כנרת, חופי אילת - סיור מודרך .
על הים, סיור במצדה פנים וגם חוץ .
סיורי חגים סיורי חנוכיות, סיורי פורים, סיורי סליחות .
סיורים בעקבות עליות .
התימנים שכונת מרמורק ברחובות, קבוצת כנרת .
ועוד פנים משרד התיירות 1225 .
:שם הדוח משרד התיירות - מורי דרך בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 נושא הסיור תיאור הסיור קהל היעד .
סיורים בעקבות סיפורי .
בדיון שהתקיים במשרד התיירות בינואר 2010 צוין, בין היתר, כי רק כ - 50%- 30% מההדרכות בארץ נעשות על ידי מורי דרך כהגדרתם בחוק.
בדיון נוסף שהתקיים במשרד במרץ 2010 בהשתתפות מנכ"ל המשרד דאז, אמר היועץ המשפטי של המשרד כי "ההערכה היא שיש יותר מורי דרך שאינם מורשים ה מדריכים בתיירות פנים מאשר ההיפך, כולל באתרים".
בהמשך לכך ביקש המנכ"ל שהמשרד יכין רשימה של הגופים שמעסיקים מורי דרך שאינם מורשים.
באפריל 2010 הוצגה למנכ"ל הרשימה המבוקשת, ובה צוינו, בין היתר, סוגי הסיורים האלה: " מערכת החינוך- טיולים לתלמידים המודרכים ע"י מדריכי טיולים בעלי אישור מטעם משרד החינוך.
 קבוצות צלייניות, המונהגות בידי מנהיגים דתיים ומורים רוחניים קתוליים- על פי הסכמה עם הוותיקן - קבוצות אלה מגיעות לסיור באתרים קדושים בארץ הקודש למטרות פולחן.
הדרכה בתוך מוזיאונים ואתרים מגודרים/מסוימים23 .
 ''מומחים- כגון סופרים, המדריכים בעקבות ספר שכתבו, היסטוריונים או ארכיאולוגים , המדריכים באתר בו חקרו או חפרו, שחקן, ]ההדגשות במקור [ זמר, שף- שההדרכה מתקיימת סביב מומחיותם - וכו'.
" במסמך גם צוין כי "ריבוי החריגים מהכל ל מדאיג, שכן הוא מטשטש את הכלל.
מרביתם פועלים במסגרת קבוצות תיירות פנים - אך לא כולם, כפי שניתן להבין, מאופי החריגים".
במכתב תשובה שהעביר משרד התיירות באוגוסט 2012 לאדם שפנה למשרד בעניין הדרכה על ידי מומחים שאינם מורי דרך נאמר, בין היתר, כי "הדרכה אסורה א ו מותרת אינה תלויה ב'מומחיות'.
לא כל אדם המסביר ועוסק בעיסוק כלשהו, מיד עובר על החוק.
נושאי ההדרכה המצריכים רישיון הנם נושאים הקשורים להיסטוריה, אמנות, מורשת דתות, גאוגרפיה, גאולוגיה, אדריכלות וכיוצא באלה.
אדם המדריך בנושאים אלה או המשלב נושאים אלה ואין לו רישיון אף אם מדובר במומחה ואף אם יש לו לדוגמה תואר דוקטור וכתב על נושא מסוים תזה ודוקטורט, עובר על החוק וצפוי לקנס בהתאם".
23 נושא זה תלוי ועומד בעתירה המתנהלת לפני בית המשפט העליון בבג"ץ 1427/12 אגודת מורי הדרך נ' משרד התיירות.
לפיכך, נושא "הרועים הרוחניים" - מדריכים שמלווים קבוצות של צליינים - לא נבחן על ידי משרד מבקר המדינה, והדוח אינו עוסק בו.
שם הדוח: משרד התיירות - מורי דרך בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר, כי כפי שנאמר במכתב התשובה של משרד התיירות לפונה, הדרכה ללא רישיון מורה דרך בתחומים שונים שפורטו בפרק זה עלולה להוות הפרה של הוראות החוק והתקנות.
לאור זאת, יש צורך להגדיר באופן ברור וחד -משמעי את המקרים שבהם הדרכה ללא רישיון היא הפרה של הדין.
על משרד התיירות לבחון סוגיה זו ולשקול אם יש מקום לאפשר הדרכה בידי מי שאינם מורי דרך, ואם כן - באילו מקרים ובאילו תחומים; את מי הם רשאים להדריך, ובאילו סוגי סיורים או מקומות, וככל שהדבר יידרש בהתאם להחלטותיו - ליזום תיקון של הוראות הדין.
הדרכת תלמידי בתי ספר מדריכים במערכת החינוך העוברים קורס הדרכת טיולים (לא קורס מורי דרך) רשאים להדריך רק את תלמידי בתי הספר.
זאת על פי הסכמה (היתר) שהתקבלה בין משרד התיירות למשרד החינוך (להלן - היתר תו תקן): בנובמבר 1999 כתב משרד התיירות למשרד החינוך, התרבות והספורט24 כי אינו מתנגד לקיומם של קורסים המיועדים להכשרת מלווי טיולים של תלמידי בתי ספר, ובלבד שיתקיימו התנאים האלה: "א.
הקורס מיועד אך ורק להכשרת מלווים לטיולי בתי הספר של משרד החינוך, שייקראו 'מלווי טיולים של בתי ספר'.
הקורס מיועד אך ורק לעובדי מערכת החינוך של משרד החינוך או עובדי בתי ספר ולא לאנשים מחוץ למערכת.
התעודה שתונפק עם סיום הקורס תהיה מנוסחת ומעוצבת באופן שיימנע כל חשש הטעיה בהקשר לתעודה של מורה דרך.
מלווה הטיולים של בתי ספר לא יוכל ללוות כל קבוצה של תיירי חוץ או תיירי פנים.
במסמך "היתר להדרכת טיולים במערכת החינוך על פי 'תו תקן'" של משרד החינוך מינואר 2001 פורטו דרישות הקבלה לקורס הדרכה זה, תהליך ההכשרה ומסלולי ההכשרה בקורס.
כן נקבע כי הפיקוח על הגופים והמוסדות שהוסמכו על ידי משרד החינוך ללמד קורסי הדרכה כאלה וליוויָם הם בתחום האחריות של מינהל חברה ונוער במשרד החינוך.
בעקבות היתר תו התקן התקבלו במשרד התיירות תלונות על גופים שפרסמו את עצמם כמי שעורכים קורסים שיאפשרו הדרכה של תיירי חוץ ותיירי פנים על פי ההיתר.
במרץ 2005 החליט משרד התיירות להקפיא את ההיתר ודרש ממשרד החינוך לחדול לאלתר ממתן אישור לפתיחת קורסים להכשרת מדריכי טיולים במערכת החינוך.
בסופו של דבר יושבה המחלוקת בין המשרדים, ומאז שנת 2008 ניתן היתר תו התקן למדריכים של משרד החינוך, והקורסים להכשרת מדריכי טיולים לתלמידי בתי הספר ממשיכים להתקיים.
24 משרד החינוך עבר במהלך השנים תמורות, ובשנים מסוימות תחומי התרבות והספורט היו באחריותו.
כך היה שם המשרד משרד התיירות 1227 .
:שם הדוח משרד התיירות - מורי דרך בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הביקורת העלתה כי היתר תו התקן אינו מעוגן בהסדר נורמטיבי כלשהו שהוציא משרד התיירות.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש להסדיר נושא תו התקן ולקבוע הוראות ברורות ומפורשות בנושא זה.
משרד התיירות מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2014 , כי "בכל הכשרה של מדריכי טיולים במערכת החינוך יודגש למדריכים אלה כ י אינם מוכשרים להדריך בהתאם לחוק שירותי תיירות.
מדריך טיולים שכזה העובר על החוק, נקנס כמי שאין לו רישיון מורה דרך".
עוד מסר המשרד כי תקנות שירותי תיירות אינן עוסקות במדריכים אלה משום שהם חלק ממסגרת ההוראה של מערכת החינוך.
לדבריו, "בנושא זה לא היו כל שינויי ם בשנים האחרונות ויש לראות את הנושא כמוסדר.
ברור שאם יגיע מצב בו נושאים אלה אינם ברורים דיים למדריכי תו תקן, ירוענן הנושא שוב עם משרד החינוך".
בפברואר 2014 קיימה ועדת החינוך של הכנסת דיון בנושא "'תו תקן' למורי דרך במערכת החינוך".
בסיכום הדיון קרא יו"ר הוו עדה, ח"כ עמרם מצנע, למשרד החינוך ולמשרד התיירות לשתף יותר פעולה בתחומים שבהם ניתן לשלב את ההכשרה של מורי דרך עם ההכשרה של מדריכי תו תקן.
אולם הוא ציין כי אין זה נכון שהכנסת תתערב בתהליכים הללו.
משרד החינוך מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כי "בהתאם לבקשת יו"ר ועדת החינוך של הכנסת.
נפגש נציג משרד החינוך האמון על נושא 'תו תקן' עם נציגת משרד התיירות.
סוכם בין השאר על המשך שיתוף הפעולה בין משרד החינוך ומשרד התיירות.
הוחלט כי מוסדות להכשרת מורי דרך יוכלו לבצע קורסי המשך ל'תו תקן' למורי דרך שסיימו את הקורס ובהתאם לקריטריונים של המשרד.
כמו כן, יימשכו קורסי ההסבה של מורי הדרך בקורס 'תו התקן' להדרכת בתי הספר ע"י המוסדות המכשירים באופן קבוע.
משרד התיירות יסייע בפרסום המידע על אפשרות אלו".
משרד התיירות מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2014 כי "מתקיים שיתוף פ עולה עם משרד החינוך למעקב אחר הכשרת מדריכי הטיולים ושיתופי פעולה אפשריים".
לדעת משרד מבקר המדינה, שיתוף הפעולה בנושא בין משרד התיירות ומשרד החינוך הוא חשוב, והשיח בין שני המשרדים צריך להמשיך ולהתקיים באופן שוטף כדי למנוע שימוש לא תקין בהיתר תו תקן.
עם זאת, הענקת היתרים למדריכי תו תקן טעונה הסדרה בהסדר נורמטיבי הולם.
תקנות מורי דרך מגדירות, בין היתר, את סוגי הרישיונות של מורי דרך ואת נושא בחינות הרישוי; בדיקת מידת היישום של תקנות אלה העלתה כי גם בעניין זה יש ספקות ואי-בהירויות כמפורט להלן: 1228 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד התיירות - מורי דרך בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ( :בתקנות מורי דרך נאמר: "רשיון יהיה מאחד הסוגים האלה1 ) ארצי, לכל שטח המדינה; ( 2 ( ;) מחוזי, למחוז שצויין בו 3 .
") מקומי, למקום שצויין בו עוד נאמר בתקנות כי "לא ישמש מורה דרך בתפקידו ולא יציע את שירותו אלא בהתאם לסוג הרשיון שבידו ובהתאם לתנאיו".
בפועל, על אף האמור בתקנות מורי דרך, משרד התיירות מנפיק זה כמה שנים רק סוג אחד של רישיון והוא רישיון ארצי.
משרד התיירות כתב למשרד מבקר המדינה ביוני וביולי 2014 כי "סוגי רישיונות שונים כבר לא ניתנים זה למעלה מ-10 .
"שנים לדעת משרד מבקר המדינה, היות שכיום ניתנים רק רישיונות ארציים, יש לוודא שהפקחים מטעם משרד התיירות ערים לקיומם של הרישיונות המחוזיים והמקומיים ובודקים אם מי שקיבל בעבר רישיון כזה מדריך אך ורק בהתאם לקבוע ברישיון.
על פי נוהל "רישוי מורי דרך" של משרד התיירות, על מנת לקבל רישיון מורה דרך יש לעבור שתי בחינות - בחינה בכתב ובחינה בעל פה, הנערכות במועדים נפרדים.
הנבחנים אינם נדרשים לשלם אגרת מבחן, והעלות מושתת כולה על תקציב משרד התיירות.
מנתוני האגף להכשרה מקצועית במשרד התיירות עולה, כי עלות ביצוע הבחינות בכתב במועד קיץ 2013 הסתכמה בכ - 177,000 ש"ח, ובמועד חורף 14- 2013 - בכ- 208,000 ש"ח25 .
חלק מן הנבחנים שאינם עוברים אחת מהבחינות ניגשים למועדים נוספים- מועד שני ושלישי ואף יותר.
המשרד אינו מגביל את מספר הפעמים שנבחן יכול לגשת לבחינות אלה, ולא נקבע פרק זמן מזערי בין מבחן למבחן.
הדבר מכביד על משרד התיירות מהבחינה הכלכלית והלוגיסטית.
להלן בלוח 2 פירוט של מספר הנבחנים בכתב ובעל פה בבחינות הרישוי למורי דרך שהתקיימו מסוף שנת 2011 ועד תחילת שנת 2014 : .
לוח2 מספר הנבחנים בכתב ובעל פה בחמישה מועדי בחינות .
בחינות בכתב בחינות בעל פה .
2013 346 75 22% 341 118 35% .
קיץ 2013 274 93 34% 274 120 44% .
2012 309 87 28% 326 125 38% .
25 מזה התשלום לבוחנים היה כ- 149,000 ש"ח וכ- 169,000 .
ש"ח, בהתאמה משרד התיירות 1229 .
:שם הדוח משרד התיירות - מורי דרך בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בחינות בכתב בחינות בעל פה .
קיץ 2012 260 101 39% 270 128 47% .
2011 222 136 61% 207 140 68% .
מהלוח עולה כי שיעור הנבחנים במועדים נוספים מכלל הנבחנים היה בין22% ל- 61% בבחינה בכתב ובין 35% ל-68% בבחינה בעל פה.
מנתוני משרד התיירות עולה כי עלות הביצוע של המבחנים במועדים נוספים בשנים 2014 -2011 הסתכמה בסכום של 48,750 ש"ח עד 91,000 ש"ח לשנה26 .
בעיית ההיבחנות החוזרת ונשנית במבחני רישוי מורי דרך עלתה פעמים מספר בדיונים שהתקיימו בשנים האחרונות במשרד התיירות.
כך לדוגמה, בדיונים שהתקיימו בשנים 2010 ו- 2012 צוין כי יש להגביל את מספר הפעמים שניתן לגשת לבחינות חוזרות בכתב או בעל פה בלא ללמוד שוב את הקורס.
עניין נוסף שעלה הוא היעדר גביית אגרה בגין הבחינה.
לדוגמה, בפברואר 2008 ציינה הממונה על איכות המוצר התיירותי במשרד התיירות, בתגובתה על טיוטת הצעה לתיקון חוק שירותי תיירות שהועברה אליה, כי "יש לקבוע אגרת בחינות (יש כיום אגרה רק עבור הרישיון]מורי דרך[ לרישוי וחידושו), הדבר יוצר זילות של הבחינה שעלויותיה יקרות.
אגרה תביא לכך שרק אלה המוכנים לבחינה יגיעו להיבחן ותחסוך בעלויות המשרד".
נמצא כי אף על פי שהנושא הועלה על ידי גורמים במשרד, המשרד עדיין לא גיבש עמדה, בשיתוף הלשכה המשפטית, בשאלה האם יש מקום להגביל את מספר הפעמים שבהן נבחן יכול לגשת למבחן, והאם יש מקום לגבות אגרה עבור השתתפות בבחינה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הנהלת משרד התיירות לבחון את הנושא, בשיתוף הלשכה המשפטית שלו ולהחליט אם יש מקום לקבוע כללים בנושא.
בדיקת הנתונים הממוחשבים של משרד התיירות בעניין הנבחנים שניגשו ליותר ממבחן רישוי אחד העלתה, כי לא תמיד ניתן להפריד בין הנתונים על מועדי הבחינה השונים שנבחן מסוים ניגש אליהם, וכמו כן אין בידי המשרד נתונים ברורים על מספר הנבחנים שניגשו ליותר ממבחן רישוי אחד במועדים נוספים.
26 העלות נובעת, בין היתר, מתרגום טופס הבחינה לאנגלית ולערבית, שכירת אולם במרכז הקונגרסים בירושלים (המקום היחיד שבו מתקיימת הבחינה בכתב), הדפסת מחברות בחינה ותשלום לבוחנים בעל פה ולכותבי בחינות בכתב.
שם הדוח: משרד התיירות - מורי דרך בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 יצוין כי משרד התיירות מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2014 , כי בכל מועד בחינה בכתב יש בין עשרה לעשרים נבחנים, ולעתים אף יותר, שנרשמו לבחינה אך אינם ניגשים אליה בלי להודיע על כך.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התיירות לוודא שיהיו בידו נתונים מסודרים באופן שיאפשר לו לדעת כמה נבחנים ניגשו למועד נוסף, וכמה פעמים כבר נבחן כל אחד מהם.
בעזרת נתונים אלה יהיה אפשר לבחון את הנושא על היבטיו השונים ולהחליט אם להגביל את מספר מועדי הבחינה שניתן לגשת אליהם.
נתונים אלה גם יאפשרו למשרד לחשב את העלות הכספית הכוללת של בחינות הרישוי החוזרות, והדבר יוכל לשמש בסיס להחלטה בדבר הטלת אגרות בגין ההשתתפות במבחנים.
על משרד התיירות גם לבחון את הדרכים לצמצום התופעה של נבחנים הנרשמים לבחינות אך אינם מגיעים אליהן ולהסדיר את הנושא בתקנות או בנוהל של המשרד.
משרד התיירות מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2014 כי "התחום יקבל עדיפות באגף מערכות מידע וכי המערכת הממוחשבת לנתוני הנבחנים והבחינות תשודרג באופן המידי ביותר המתאפשר, כך שהנתונים יהיו זמינים יותר ]הנושא[ ,למעקב ומסודרים יותר.
לעניין השתתפות נבחנים במועדי בחינה רבים יוסדר כאמור ע"י תיקון התקנות".
מהמתואר בפרק זה עולה כי גורמים במשרד התיירות ומחוצה לו מסכימים שנדרש לתקן ולעדכן את חוק שירותי תיירות ואת תקנות מורי דרך, או להסדיר בדרכים אחרות עניינים הטעונים הבהרה ופירוט, אולם הטיפול בנושא נמשך זמן רב ביותר.
משרד המשפטים מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כי טיוטת התקנות הועברה ממשרד התיירות למשרד המשפטים וחוזר חלילה, ועדיין מתקבלות הערות ויש נושאים הנמצאים בטיפול, כמו נושא גביית אגרה בגין מבחני הרישוי.
משרד התיירות מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2014 כי "הנושא מצוי אשר ]של משרד התיירות [ בטיפול הלשכה המשפטית עם גורמים נוספים [ בשיתוף עמנו .
]מורי דרך[ והתקנות]שירותי תיירות[ נסחו הצעה לתיקון החוק]רלוונטיים במשרד התיירות ההצעה כוללת את כל התיקונים הנדרשים לעניין הגדרות, מומחים, בחינות.
תו תקן, צליינים ועוד".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התיירות כי אף שהצורך בתיקון החוק ובתיקון התקנות עלה כאמור כבר לפני כשש שנים, עד היום לא גובשה הצעה סופית לתיקון התקנות, לא הושלמה היזמה להגיש הצעת חוק מסודרת מטעם המשרד, ואין לדעת כמה זמן עוד יימשך הטיפול בכך.
:שם הדוח משרד התיירות - מורי דרך בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התיירות לנקוט בהקדם את כל הצעדים הדרושים להשלמת הפעולות הנחוצות להגשת ההצעה לתיקון חוק שירותי תיירות ותקנות מורי דרך ולעדכון הנהלים בנושא.
הסרת אי-הוודאות בנושאים הטעונים הבהרה תסייע להסדיר את התחום , ויהיה בה גם כדי להשפיע באופן חיובי על פעילותם של מורי הדרך עצמם, מעסיקיהם והציבור הנעזר בשירותיהם.
בתקנות מורי דרך נקבע כאמור, כי "לא ישמש אדם מורה דרך בתמורה, לא ישמש מסיע בתמורה כמורה דרך ולא יציע אדם שירותיו כמורה דרך בתמורה, אלא אם יש בידו רשיון לשמש [ ".
על פי התקנות, הממונה (עובד המדינה ששר התיירות מינה לעניין ]מורה דרך התקנות) רשאי לתת רישיון מורה דרך אם התקיימו התנאים האלה: מבקש הרישיון הוא תושב ישראל; מלאו לו 21 שנים; אין לגביו רישום במרשם הפלילי על עברה שיש עמה קלון; והוא עמד בבחינות שקבע הממונה.
עוד נקבע בתקנות, כי את הרישיון לשמש מורה דרך יש לחדש בכל שנתיים, ומורה דרך המבקש לחדש את רישיונו ישלם אגרה וישתתף בהשתלמויות שקבע הממונה; בנוהל "רישוי מורי דרך" של משרד התיירות נקבע שכתנאי לחידוש הרישיון על מורה הדרך להשתתף אחת לשנה באחת מההשתלמויות שמקיים המשרד.
לפי חוק העברות המינהליות, שר המשפטים מוסמך לקבוע בתקנות כי עברה על הוראה שנקבעה בחוק מהחוקים המצוינים בתוספת לחוק זה או בתקנות שהותקנו לפיו, היא עברה שבשלה ניתן להטיל על העבריין קנס בדרך מינהלית.
הטלת קנס מינהלי מאפשרת להעניש את העבריין בתוך זמן קצר, מקטינה את העומס המוטל על מערכת התביעה ומערכת בתי המשפט ומונעת את הכתמת שמו של העבריין ברישום פלילי.
חוק שירותי תיירות הוא אחד החיקוקים המצוינים בתוספת לחוק העברות המינהליות, ובתקנות העברות המינהליות נקבע, בין היתר, כי הפרת הוראות סעיפים מסוימים שנקבעו בחו ק שירותי תיירות ובתקנות מורי דרך היא עברה מינהלית.
הקנס על יחיד המפר את הוראות החוק והתקנות הוא 200 עד 3,000 ש"ח בהתאם לסוג העברה.