HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
(ד) הועלו מקרים שהמשטרה לא סייעה בהם בביצוע צווי הריסה שאינם מוגבלים בזמן, בלא שניתן לכך נימוק.
להלן דוגמאות: (1) בישיבת הפורום מיום 4.
08 ביקש ממונה פיקוח משרד הפנים מחוז חיפה לקבל סיוע המשטרה לביצוע צו להריסת מבנה שלד בעל 120 מ"ר בנייה ביישוב מוסמוס בוואדי ערה.
יו"ר הפורום קבעה כי הסיוע יינתן לאחר ל"ג בעומר, הממ"ז אישר את ההחלטה, אך עד מועד סיום הביקורת לא ניתן סיוע המשטרה.
(2) בישיבת הפורום מיום 29.
08 ביקש נציג הפיקוח במחוז הצפון במשרד הפנים לקבל סיוע המשטרה לביצוע צו שיפוטי להריסת מבנה מגורים לא מאוכלס ביישוב בית ג'אן.
בישיבת הפורום לא ניתן מועד לביצוע.
מפקד המחוז הצפוני מסר בתשובתו: 1 .
לגבי הצו ביישוב מוסמוס קיים תכנון לסיוע בהריסת המבנה על פי סדרי העדיפויות בסיוע.
"הצו בבית ג'אן מחייב הערכות מבצעית נרחבת ביותר שתחייב הפעלת אלפ י שוטרים ביום הביצוע ולאחריו.
בשלב זה אין תכנון מבצעי".
במקרים שתוארו לעיל הבתים היו בשלב בנייה או טרם אוכלסו.
דחיית הביצוע למועד לא מוגדר עלולה להעמיד את הגורם המבצע בפני מצב קשה הרבה יותר בעתיד, שאז ייאלץ לפנות מבנים מאוכלסים.
(ה) כאמור, החלטות לביצוע הר יסה בעלת "רגישות" מובאות לאישורו של הממ"ז.
מסקירת המסמכים והפרוטוקולים עלה כי בתקופה הנסקרת אישר מפקד המחוז הצפוני של המשטרה לסייע בביצוען של 19 בקשות להריסת מבנה; מתוכן סייעה המשטרה בפועל רק בשתי הריסות.
לדעת משרד מבקר המדינה, נסיבות והערכות מצב משתנות יכולות ואף מחייבות לעתים שינוי החלטה על ביצוע צווים.
עם זאת, מצב שבו 17 מתוך19 ,החלטות הממ"ז לתת סיוע לביצוע הריסה אינן מתקיימות מעלה תהיות לגבי מידת הנכונות של המחוז לסייע בביצוע צווי הריסה, ועל מקומו של נושא ההריסות בסדר העדיפויות של המחוז.
מהמתואר לעיל עולה כי מיולי 2007 אמנם החל מחוז הצפון של המשטרה לפעול בהתאם להנחיית המפכ"ל, כי המחוז קיים באופן סדיר פורום הריסות מחוזי, וכי הוא דן בבקשות הסיוע של גופי האכיפה.
עם זאת, הביקורת מצביעה שהסיוע המשטרתי לגופי האכיפה ניתן עדיין בשיעור נמוך מהמבוקש.
באזורים מסוימים במחוז הצפון, במגזרי המיעוטים, נמנעת המשטרה מלסייע בהריסות מבני אבן, ובכך מוקפאת האכיפה בצפון כמעט לחלוטין.
להלן פירוט: (א) מגזרי המיעוטים : על פי הפרוטוקולים, 94 מ-120 הבקשות שהגישו גופי הפיקוח לקבלת סיוע משטרתי בביצוע צווי הריסה היו במגזרי המיעוט ים בתחומי המחוז.
מבדיקת הבקשות לסיוע נמצא כי 47 ( מהבקשות50% ) התייחסו למבני מגורים מאבן, שלד מבנה או מבנים שבנייתם הסתיימה; 40 מהבקשות (כ-43% ) התייחסו למבנים מסוג אחר (צימרים, קרוואנים, צריפים, אולם אירועים, בית בד, כביש) ; 7 מהבקשות (כ-7% ) התייחסו לבנייה לא חוקית אחרת (עצים, גדרות).
(ב) רכס הכרמל ועיר הכרמל : היישובים עוספיא ודלית אל כרמל (שאוחדו לעיר הכרמל) יושבים בלבו של רכס הכרמל, בקרבת הפארק הלאומי "פארק הכרמל" ואתרי נוף הנמצאים בשטחים גליליים מחוץ לגבולות היישובים.
מאז ההכרזה על פארק הכרמל כפארק לאומי ואישור תכנית פארק הכרמל (תכנית ג/566 ) בשנת 1969 , קיימת מחלוקת בין היישובים ובין מוסדות התכנון על מעמדם של השטחים הגובלים בהם.
לא אחת דרשו היישובים להרחיב את שטח השיפוט שלהם על ידי גריעת שטחים מתחום הפארק והכללתם בתחומם, ואילו רשות הגנים הלאומיים דרשה את ההיפך.
בפברואר 2006 הקים מנהל מינהל התכנון במשרד הפנים צוות לנושא גבולות היישובים, ובמרס 2006 הוא גיבש המלצות וקבע כי כל עוד לא שונה ייעודם של השטחים אשר מוצע לגרוע מתחומי הפארק, על העירייה והוועדה המקומית למנוע בהם בנייה לא חוקית.
אכיפת דיני מקרקעין 95 .
במועד הביקורת, יולי 2008, היו בתחום הפארק ובשטחים הגליליים כ -300 מבנים לא חוקיים; על פי עדכון מפברואר 2007, ל-93 ,מהם הוצאו צווי הריסה שיפוטיים ול-4 - צווים מינהלים.
בתקופה אפריל 2005 - אפריל 2008 העביר הפיקוח המחוזי של מחוז חיפה במשרד הפנים למשטרה כ-25 בקשות סיוע בביצוע צווים ברכס הכרמל.
במהלך השנים האחרונות פנה הממונה על הפיקוח במחוז למשטרה כמה פעמים בבקשה לקבלת סיוע לביצוע הצווים55 .
בכל הפעמים דחתה המשטרה את מתן הסיוע.
בביקורת הועלה כי נוכח גילויי אלימות מצד תושבי עיר הכרמל כלפי גורמי הפיקוח, ובכלל אלה איומים ופגיעה ברכוש, הורתה בנ ובמבר 2006 המשטרה לפקחי היחידה המחוזית שלא להיכנס לתחומי העיר לצורך ביצוע עבודתם מחשש לפגיעה פיזית בהם.
ביולי 2007 דיווח הממונה על הפיקוח המחוזי של מחוז חיפה במשרד הפנים למנהל היחידה כי בפגישה איתו הודיע מפקד המחוז הצפוני כי לא יינתן סיוע משטרתי לביצוע הרי סות ולמסירת צווים ברכס הכרמל, וכי חל איסור על כניסת מפקחים לשטח בשל החשש לפגיעה בהם ובשל הרגישות והמצב הנפיץ.
בספטמבר 2008 הנחה סגן מפקד המחוז הצפוני של המשטרה את מתפ"א כי " בשל חשש ]במסגרת רוח צפונית [ "בשלב זה לא תבוצע פעילות ברכס הכרמל המשטרה כי "כל פעילו ת באזור תיצור מתיחות ועלולה להביא לתסיסה בקרב תושבי הרכס".
בהקשר של הימנעות מביצוע צווי הריסה שיפוטיים באזור עיר הכרמל ראוי להביא מדבריו של בית המשפט השלום בחיפה56 : "אוזלת היד של הרשות המבצעת ביחס להשלטת סדרי תכנון מינימאליים על האזור התפשטה אף מעבר לאי-ביצוע תכנון תקף ומשתקפת ביחסה המבזה לביצוע צווי הריסה שיפוטיים שניתנו בעשור האחרון".
היעדר אכיפה הופך את הבנייה הלא חוקית ברכס הכרמל לבעיה לאומית.
על הגורמים הנוגעים בדבר - משרד הפנים, המשרד לביטחון הפנים, משרד המשפטים - לפעול להסדרת בעיה זו.
המשטרה מסרה בתשו בתה כי הפתרון הנדרש לאזור רכס הכרמל הינו מערכתי ואינו ניצב לפתחה של המשטרה בלבד, וכי במצב הדברים בו קיימת תחושת קיפוח עמוקה מפאת העיכוב בסיום תוכנית המתאר לאזור זה, מול הצורך המיידי למציאת פתרונות דיור לאנשים, הרי שכל ניסיו ן לבצע הריסה באזור יגרור הפרות סד ר ושפיכות דמים.
מפקד המחוז הצפוני הסביר בתשובתו כי ההנחיה לפקחים ניתנה על בסיס מידע מודיעיני בדבר הכוונה לפגוע בהם, וכי כיום אין מניעה לכניסתם של הפקחים לשטח.
ההנחיה לעיכוב ההריסות ברכס הכרמל ניתנה על רקע אירועים חמורים ברכס ועל רקע המתיחות שנוצרה עקב הכוו נה לספח שטחים נרחבים מאזור הר שוקף לטובת שמורת טבע ומאזור מנסורה לטובת פרויקטים לאומיים שונים.
06 במכתב למפקד המחוז הצפוני של המשטרה "בנייה בלתי חוקית והפרת צווים על ידי עיריית הכרמל"; 9.
07 במכתב לקצין אג"מ מתפ"א "בקשת סיוע כללי ברכס הכרמל".
56 )ת"פ (חיפה 4420/04 , מדינת ישראל נ' מזייד חמיד חדיד, תקדין.
משרד מבקר המדינה מטעים כי המשטרה היא הגוף האחראי על שמירת הסדר הציבורי.
הימנעות המשטרה מסיוע לביצוע צווי בתי המשפט יש בה כדי לפגוע בשלטון החוק.
(ג) ישובי הדרוזים בגליל : מהפרוטוקולים, עולה כי גם בישובי הדרוזים בגליל, ובהם ירכא, בית ג'אן וחורפיש, לא ביצעה המשטרה בתקופה יולי 2007- יולי 2008 שום אכיפה.
בקשות סיוע של גופי הפיקוח בפורום אכיפה מחוזי לא נענו.
בישיבות הפורום לא ניתן הסבר להימנעות ממתן סיוע לביצוע צווים.
08 הועלתה בפורום בקשה לביצוע צו הריסה שיפוטי של שלד מבנה ביישוב בית-ג'אן, אך לא ניתן סיוע; ב - 29.
08 נדונה הבקשה פעם נוספת, וצוין כי מדובר בבית מגורים לא מאוכלס, אך לא נקבע מועד לסיוע; ב- 30.
08 הועלתה הבקשה בפעם השלישית, כאשר הבית כבר אוכלס, ושוב לא ניתן סיוע.
(ד) ואדי ערה : בסיכום הפעילות במחצית הראשונה של 2007 , שהועבר למנהל היחידה לפיקוח, כתב הממונה על הפיקוח במחוז חיפה של משרד הפנים כי בניגוד לתכנון משרד הפנים, המשטרה לא סייעה להריסות בוואדי ערה, ו"תוכננו 18 הריסות ולא בוצעה אף אחת".
באוגוסט 2008 פנה הממונה על הפיקוח במחוז חיפה במשרד הפנים למפקד המחוז הצפוני וכתב: "לצערי כל פניותינו למתן סיוע להריסות במגזר המיעוטים אינן נענות (למעט הריסת משטחי בטון וגדר בגן אירועים.
לדבר יש השלכות חמורות ביותר על ההרתעה והדברים באים לידי ביטוי בשטח ובאו פן ניכר מאוד.
אנו על סף פשיטת רגל באזור ואדי ערה וזאת לאחר שאזור רכס הכרמל יצא כבר מתחום האכיפה".
מהפרוטוקולים עולה כי בתקופה יולי 2007 - יולי 2008 הגיש הממונה על הפיקוח המחוזי במחוז חיפה של משרד הפנים לפורום הריסות מחוזי 13 בקשות, חלקן בקשות חוזרות, לסיוע בביצוע צווי הריסה באזור ואדי ערה; 10 מהבקשות התייחסו להריסת מבני מגורים.
המשטרה לא סייעה בביצוע צווי הריסה של מבני מגורים.
המקרה היחיד בו ניתן סיוע היה הריסת כביש.
להלן דוגמה של דחייה חוזרת של צווי הריסה: ב- 31.
07 ביקש ממונה פיקוח משרד הפנים מחוז חיפה לקבל סיוע לביצוע צו בית משפט להריסת מבנה לא מאוכלס בן 2 קומות ביישוב ערה.
יו"ר הפורום קבעה כי מג"ב יכין תכנון סיוע, אך הסיוע המשטרתי לא ניתן.
הנושא הועלה פעם נוספת בישיבת הפורום ב- 4.
08 ,, ולאחריה קבע הממ"ז כי הסיוע יינתן ע"י מג"ב אך הסיוע המשטרתי לא ניתן.
08 הועלה הנושא פעם נוספת ושוב נקבע כי הסיוע יינתן ע"י מג"ב.
עד מועד סיום הביקורת לא ניתן סיוע.
בתשובתו מסר מפקד המחוז הצפוני כי ביצוע צווים בוואדי ערה מחייב היערכות משטרתית רחבה להפעלת סדרי כוחות גדולים, וכי השפעת הפעילות המשטרתית בולטת גם אם לא בוצעו כל אותם צווים: סיורי המשטרה כהכנה לביצוע צווים הביאו לביצוע מוגבר של הריסות עצמיות, ובתקופה יולי 2007 עד יולי 2008 נהרסו בדרך זו 12 .
מבנים אכיפת דיני מקרקעין 97 .
משרד מבקר המדינה מציין כי מעבר לתועלת האפשרית שבביצוע סיורי הכנה כגורם לביצוע הריסות עצמיות, אין סיורים אלה מייתרי ם את מחויבותה של המשטרה לתת סיוע לביצוע צווים שיפוטיים.
המשטרה מסרה בתשובתה כי היא מסייעת בביצוע הריסות במגזר המיעוטים, אך יחד עם זאת, כל סיוע שכזה מחייב ריכוז כוחות של מאות ואלפי שוטרים הבאים על חשבון משימות משטרה אחרות, וכי במשך שנים התנקזו לפתחה של המשטרה בקשות רבות לסיוע בהריסות אשר מחייבים סדרי כוחות ו"מחירים" מבצעיים שלעיתים אינם אפשריים.
עוד נמסר כי "המחוז הצפוני בסיוע מתפ"א שמו להם כיעד לבצע לפחות מבצע אחד מידי שבוע (למעט בתקופות רגישות) ואנו משתדלים לעמוד ביעד זה".
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי ל צד שיקולים המתייחסים לזמינות הכוח המחוזי וסדרי העדיפויות המחוזיים, ראוי גם לעשות מאמץ כלל מערכתי ולשקול גם את המשמעויות ארוכות הטווח ורחבות ההיקף של אי-אכיפת החוק על עברייני בנייה.
העסקת שוטרי מתפ"א במשימות משטרתיות שוטפות כאמור, על פי החלטת הממשלה תפקידה היחיד של היחידה המבצעית במתפ"א הוא לסייע באכיפת דיני מקרקעין.
משרד מבקר המדינה בדק את סדרי העסקתה של מתפ"א במשימות להן יועדה.
להלן הממצאים: הועלה שמתפ"א הועסקה תכופות, בהנחיית אגף המבצעים של המשטרה, במשימות שאינן קשורות לאכיפת דיני מקרקעין.
על פי דוח הביקו רת של היב"ק מפברואר 2007 על פעילות היחידה בשנת 2006 מתגברת ]מתפ"א[ , "היחידה בסד"כ של ]תחנות משטרה[50% .
"כמעט מהכוח על פי סיכום שנתי של מתפ"א לשנת 2007 , היחידה עסקה כ -42% מימי העבודה במשימות שאינן נוגעות באכיפת דיני מקרקעין ("פעילות שלא בייעוד").
בעיה זו ה ועלתה מפעם לפעם על ידי ראשי מתפ"א בפורומים שונים במשטרה.
באוגוסט 2007 נערכה פגישת עבודה בין ראש אג"מ לראש מתפ"א, ובסיומה סיכם ראש אג"מ כי "שוטרי מתפ"א לא יעסקו בתגבורים, למעט תרחישי קיצון, במידה ומתפ"א תספק פעילות בייעודה".
בדיון שהתקיים בספטמבר 2007 אצל מ נכ"ל המשרד לביטחון הפנים, ציין ראש מתפ"א כי "ראש אג"מ מ"י החליט כי שוטרי מתפ"א יועסקו מעתה ואילך במשימות הנוגעות לעבודתה הייעודית של מתפ"א ולא יוסטו למשימות שיטור אחרות".
הביקורת העלתה כי על אף הסיכום האמור המשיך אגף המבצעים לשבץ את שוטרי מתפ"א במשימות תגבור של תחנות משטרה.
כאמור, תכנית העבודה לשנת 2008 של מתפ"א עוסקת רובה ככולה בסיוע לתחנות המשטרה ב"פעילות פשיעה".
בין היתר מפורטים בה סיוע ותגבור שוטף של מתפ"א לתחנות משטרה בבאר שבע, אשקלון, לוד, טייבה, נתניה, ומרחב יפתח.
הסיוע כולל טיפול בבעיות סמים, שימוש ברכב ללא רשות בעלים, התפרצויות לרכב, התפרצויות מזדמנות ושב"חים.
מסיכום פעילות שנעשה במתפ"א לתקופה ינואר -אוגוסט 2008 עולה כי היא 98 דוח שנתי59ב .
הועסקה בסיוע לתחנות משטרה בפעולות שיטור שוטפות ב-57% ,מזמנה בהכשרות ואימונים - ב-19% מזמנה, ואילו באכיפת דיני מקרקעין, העניין שלשמה הוקמה, היא הועסקה רק ב -24% .
מזמנה משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה שלמרות מודעותה לבעייתיות בתפקוד של מתפ"א, הן בשל תלותה במחוזות המשטרה והן בשל העסקתה במשימות שיטור שונות, היא הותירה את גופי הפיקוח ללא יכולת לבצע את הצווים שבאחריותם.
המשרד לביטחון הפנים מ סר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי על פי פקודת המשטרה, למפכ"ל ניתנה הסמכות להפעיל ולהקצות כוחות משטרה על פי הערכת מחלקת [ מצב ושיקולים מבצעיים.
המשטרה מצדה מסרה בתשובתה כי מב"צ מפעילה את מתפ"א במשימות משטרתיות שוטפות ]המבצעים של המשטרה - כמקובל במשטרת ישראל.
משרד מבקר המדינה מציין כי מתפ"א הוקמה למטרה מוגדרת ונועד לה תפקיד חשוב בשדרוג מערך אכיפת דיני מקרקעין, כנקבע בהחלטת הממשלה.
המשטרה עצמה קבעה עוד באוגוסט 2007 כי שוטרי מתפ"א יועסקו במשימות אחרות רק בתרחישי קיצון.
על כן, ובלי לערער על סמכות מפכ"ל המשטרה להסיט כוחות במקרים כגון אלה, לא ראוי היה שהמשטרה תגרע מיכולותיה של מתפ"א ולאורך זמן בשיעורים ניכרים כל כך.
הדבר מצמצם את האפקטיביות של האכיפה ופוגע בהרתעה.
אם למשטרה היו ספקות באשר ליכולתה להפעיל את מתפ"א בתחום ייעודה - היה עליה לערוך בדק בית בדרך הפעלתה או לחזור לממשלה ולהודיע על חוסר יכולת לבצע את החלטתה.
התקציב להפעלת מתפ"א 1.
בהחלטת הממשלה נקבע כי משרד האוצר יעמיד 26 מיליון ש"ח להקמת מתפ"א ולמימון העסקתם של 114 .
שוטרים בשנים 2005 -2008 תוקצבו הפעולות של מתפ"א בדרך של העברת השתתפות בסך כ -26 מיליון ש"ח לשנה מתק ציב ממ"י לתקציב המשרד לביטחון הפנים, ולצורך כך העבירה חשבות ממ"י התחייבות לחשב משטרת ישראל לתשלום עבור סיוע לפעולות אכיפה.
בכתב ההתחייבות צוין כי את דרישות התשלום יש להגיש למנהל אגף הפיקוח בממ"י בצירוף רשימת השוטרים.
גוף ציבורי אחראי לפיקוח ולבקרה על השימוש שנעשה בכספים אותם הוא מעביר למטרות מוגדרות.
על מנת להמשיך ולתקצב את מתפ"א בשנים 2006 -2008 היה על ממ"י לבדוק אם בכספים שהעבירה למימון מתפ"א נעשה שימוש למטרות להן יועדו, ואם לא - להביא את הנושא להחלטה מחודשת של הממשלה, בהתאם למתווה שנקבע בהחלטת הממשלה מדצמבר 2004.
הועלה שעד מועד עריכת הביקורת לא הפעילה חשבות ממ"י בקרה על השימוש בתקציבים שהעבירה למימון מתפ"א, ובכך שימש ממ"י כצינור להעברת כספים למשטרה.
בין היתר לא דרשה חשבות ממ"י ממשטרת אכיפת דיני מקרקעין 99 .
ישראל פירוט של מצבת היחידה או של הוצאותיה, כנדרש, לפני העברת התקציב.
תקציב מתפ"א הוא תקציב ייעודי שנקבע בהחלטת הממשלה ובתקנה תקציבית57 , ותוכנן לממן 114 תקנים במינהלת מתפ"א וביחידה המשטרתית המבצעית.
מכאן שחובה על המשטרה להקפיד כי התקנים שהוקצו יופנו ליחידה שעבורה יועד התקציב.
נמצא כי על אף שהתקציב נועד לממן 114 ,שוטרים במתפ"א הרי שלאורך השנים הציבה שם המשטרה מספר שוטרים נמוך בהרבה.
באפריל 2008 היו במתפ"א 96 שוטרים בלבד (84% מהתקן), וגם השוטרים שהוצבו במתפ"א הועסקו כאמור בכמחצית מזמנם בנושאים שאינם קשורים כלל לייעוד של מתפ"א.
לדוגמה: בתכנית העבודה של מתפ"א לשנת 2008 צוין כי המ צבה הפעילה של , לאחר גריעת תגבורים, סיפוחים ]למטרת אכיפת דיני מקרקעין[ מתפ"א וקורסים - כוללת 71 שוטרים בלבד.
מתשובת המשטרה עולה כי נכון לנובמבר 2008 עמדה המצבה הפעילה במתפ"א על 63 שוטרים בלבד (55% מהתקן), מתוכם רק כ-50 שוטרי יס"מ ביחידה המבצעית.
מכאן שהמשט רה ניצלה תקציבים אלה למשימות אחרות, בניגוד למפורט בחוק התקציב ולהחלטת הממשלה.
ממ"י בתשובתו מסר כי באוגוסט 2008 הוא קיזז ב -20% את חשבונות מתפ"א לשנת 2008 , על סמך רשימה שמית של שוטרי מתפ"א ולאחר שהתברר לו כי 20% מהכוח המשטרתי נמצא בתגבור במחוז תל אביב.
המשטר ה בתשובתה ציינה כי חשבות המשטרה הגישה חשבונות תקופתיים לממ"י בהסתמכות על מידע הנוגע לתקן כוח אדם מול מצבה, המצוי במערכות המידע של המשטרה, וכי במערכות אלה אין ביטוי לשינויים כגון סיפוח בפועל.
המשרד לביטחון הפנים השיב למשרד מבקר המדינה בתשובתו בדצמבר 2008 כי הסיבה להעברת ההשתתפות התקציבית של ממ"י היא טכנית במהותה ומתבצעת על פי החלטת הממשלה.
לדעתו, אין זה מתפקידו של חשב ממ"י לבקר את השימוש בתקציבים שהועמדו לרשות משטרת ישראל לטובת תפעולה של מתפ"א, אלא זהו תפקידו של השר לביטחון הפנים כממונה על הסעיף התקציבי ושל החשב הכללי במשרד האוצר באמצעות החשב של משטרת ישראל.
57 תקנה תקציבית- פירוט נוסף של חוק התקציב.
משרד מבקר המדינה מטעים כי על כל הגורמים המעורבים בהעברה תקציבית ובניצולה לעשות פיקוח ובקרה על השימוש שנעשה בה ועליהם להקפיד במיוחד על התאמת השימוש בכספים ליעדי נתינתם.
מדובר בהעברת כספי ציבור האמורים לסייע בהשגת מטרות שהוגדרו בהחלטת ממשלה ובהסכם בין ממ"י לבין המשטרה, ועל כן אין מדובר בפעולה טכנית.
אי -הקפדה על כך עלולה לפגום בשקיפות הדיווח על פעולות המשטרה ועל מדידת האפקטיביות של פעולותיה.
אם לדעת המשטרה חשוב לנצל את שוטרי מתפ"א למשימות שאינן בתחום אכיפת די ני מקרקעין, היה עליה להביא לידיעתו של ממ"י כי התקציב שהם העבירו אליה לביצוע משימות אלה מנוצל גם למטרות אחרות, ולבקש את אישור אגף התקציבים להסטה זו של התקציב.
בתשובתו מדצמבר 2008 ציין משרד האוצר כי הוא ראה בחומרה רבה את אופן ניהול התקציבים שהוקצו למשטרת ישראל לנושא, ומשום כך הביא משרד האוצר לממשלה הצעת החלטה המטילה על השרים הנוגעים בדבר לקבוע יעדים כמותיים לפעילות מתפ"א (בעניין יישום החלטת ממשלה זו - ראו לעיל).
הערכת תפקודה של מתפ"א בהחלטתה מדצמבר 2004 קבעה הממשלה כי בתום שנה מתחילת פעילותה של מתפ"[ המינהלה היא תבחן את יעילותה ותועלתה, ותחליט על המשך פעולתה.
]א בביקורת הועלה כי רק באוגוסט 2007 , בחלוף למעלה משנתיים וחצי מיום החלטתה הקודמת, התקיים בממשלה דיון בנושא "צעדים לייעול הטיפול בבנייה הבלתי חוקית".
במועד זה החליטה הממשלה בין היתר להטיל על השר לביטחון פנים, שר הפנים ושר האוצר להביא לפני הממשלה בתוך חודשיים יעדים כמותיים הנוגעים באכיפת דיני התכנון והבנייה על ידי המשטרה, וקבעה שהיעדים יינתנו בחלוקה הגיאוגרפית הנדרשת58.
רק ביוני 2008 העביר השר לביטחון פנים מסמך לשרי האוצר והפנים עם פירוט היעדים הכמותיים הנוגע ים באכיפת חוק התכנון והבנייה על ידי המשטרה.
באפריל 2007 התקיים דיון בראשות ראש הממשלה בנושא הגנה על קרקעות המדינה, בהמשך לעבודת מעקב שנערכה במשרד ראש הממשלה בעניין מתפ"א.
בדיון זה סיכם ראש הממשלה כי "משטרת ישראל צריכה להתייחס לנושא אכיפת דיני מקרקעין בסדרי עדיפויות שלה".
עוד סיכם ראש הממשלה כי משרד ראש יקיים עבודת מטה לבחינת התיאום הבין ]אגף תיאום, מעקב ובקרה [ הממשלה- משרדי וההיבט המינהלי בתפעול מתפ"א, וכי עבודה זו תובא לאישור ראש הממשלה ואחר כך לתיקון של החלטת הממשלה בנושא59.
58 החלטת ממשלה מספר 2216 ,מ- 12.
59 דיון בנושא "הגנה על קרקעות המדינה" מ- 25.
אכיפת דיני מקרקעין 101 .
משרד ראש הממשלה עשה עבודת מטה כנ דרש, אך לא נמצא כי עד לאוגוסט 2008 ,עבודה זו אושרה, וממילא החלטת הממשלה לא תוקנה כפי שסיכם ראש הממשלה.
באוגוסט 2008 , במהלך הביקורת, החליטה הממשלה להתנות את המשך קיומה של מתפ"א במספר תנאים שמטרתם להגביר את האכיפה של חוק התכנון והבנייה ודיני מקרקעין.
לצורך כך היא הטילה על השר לביטחון פנים ועל מפכ"ל המשטרה את המשימות הבאות: 1 ;.
להשלים את מצבת שוטרי היחידה2 .
לחייב אישור פרטני של המפכ"ל לכל העסקה של מתפ"א בנושאים שאינם אכיפת חוק התכנון והבנייה ודיני מקרקעין; 3 .
להציב יעדים כמותיים, הן לפעילות מתפ"א והן לפעילות מחוזות המשטרה, בסיוע לאכיפת חוק התכנון והבנייה ואכיפת דיני מקרקעין; 4 .
לוודא שהמשטרה תעמוד במועדים הנקובים בצווים המינהליים והשיפוטיים, למעט חריגים באישור המפכ"ל60.
בנייה לא חוקית ופלישה לקרקע המדינה פוגעות בשלטון החוק, במשאב הקרקע ובעתודות הקרקע, בתכנון הפיזי הכולל ובאיכות החיים והסביבה.
עברות בנייה גלויות לעין כל, ולכן התמודדות לא אפקטיבית עמן עלולה לפגוע באמון הציבור בשלטון החוק.
חלקים משמעותיים של החלטת הממשלה מדצמבר 2004 שמטרתה שדרוג מערך האכיפה לא קוימו וקיימים ליקויים של ממש בפעילותם של גופי הפיקוח ושל מתפ"א: המינהלה אינה משמשת גוף היגוי, אינה מכינה תכנית עבודה מערכתית כנדרש ולא מנחה את גופי הפיקוח להפעיל אכיפה ממוקדת בהיקפים שנקבעו בהחלטה; היחידה לפיקוח אינה מבצעת את הנחיות המחלקה בפרקליטות; מערך התובעים של הוועדות המחוזיות נמצא על סף קריסה; הלשכות המשפטיות המחוזיות של ממ"י לא מטפלות כראוי בתיקים שמועברים אליהן; חלק ניכר מזמנה של היחידה המבצעית במתפ"א מוקדש לפעולות שאינן קשורות לאכיפת דיני מקרקעין והיא אינה מסייעת לגופי הפיקוח די הצורך בביצוע פעולות האכיפה.
גופיי פיקוח שונים משקיעים מאמצים בטיפול בתופעת הבנייה הלא חוקית, אך בהיעדר מדיניות אכיפה, תכנית עבודה מערכתית מתואמת הנגזרת ממנה, שיתוף פעולה ותיאום בין הגופים המעורבים בהליך האכיפה, יכולות חקירה ותביעה ראויות ויישום חלקי של הכרעות הדין - נפגמת האכיפה בכללה ומשאבים אינם מנוצלים בצורה יעילה.
על הגורמים המעורבים בהליך אכיפת דיני מקרקעין להיערך ולפעול לשם גיבוש מדיניות אכיפה מערכתית, כוללת ומתואמת, באישור היועץ .
60 החלטת הממשלה 3997 , מיום 24.
08 , בעניין "הגברת האכיפה של חוק התכנון והבנייה".
המשפטי לממשלה, אם במסגרת רשות אכיפה ואם במסגרת אחרת.
מכל מקום, במסגרת היערכות זו יש לקבוע תהליכי עבודה ברורים בין כלל הגופים האמונים על נושא האכיפה ולהבטיח שהם יפעלו על פי תכנית עבודה סדורה שתגובש על בסיס מיפוי התופעות העברייניות וסדרי העדיפויות.
על משרד הפנים לשדרג את יכולותיה של היחידה ומפקחיה בתחומים של השכלה, הכשרה, מיומנויות ייסוד, על מנת שיתאימו לייעוד היחידה הארצית לפיקוח על הבנייה ולמטלותיה.
על ממ"י לקבוע תכנית לטיפול בתיקי הנתונים שהועברו ללשכות המשפטיות, ולנהל פיקוח שוטף על עבודת עורכי הדין החיצוניים המועסקים על ידו לצורך כך.
על המשטרה להסדיר את הטיפול שלה במתן סיוע לביצוע צווים, אם באמצעות מתפ"א או באמצעות מחוזותיה.
תאונות הדרכים ותרבות הנהיגה בישראל אינם יורדים מסדר היום הציבורי.
מחקרים שנעשו בעולם מלמדים כי ציות לחוקי התנועה הוא גורם מפתח בהפחתת שיעור הנפגעים מתאונות דרכים15).
על פי דוח (המכיל סקר ספרות16 שהוגש ביולי 2003 למשרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה) בעניין הקשר בין עברות תנועה ל מעורבות נהגים בתאונות דרכים, בדרך כלל נהגים הנוטים לעבור יותר עברות נהיגה גם מעורבים יותר בתאונות דרכים; מכאן שהטיפול בעברייני תנועה מועדים חיוני במאבק בתאונות הדרכים.
המחוקק התייחס בחומרה לתופעה של נהיגה בזמן פסילה וקבע שזו עברה פלילית שעונשה עד שלוש שנות מאסר17 .
כדי למנוע מנהגים לחזור ולעבור עבירות חמורות בהן גם נהיגה בזמן פסילה התווסף ביוני 2008 סעיף40 א לפקודה 18 הקובע עונשי מינימום בשל הרשעות חוזרות (ראו להלן).
בדברי ההסבר להצעת החוק19 נאמר "המצב החוקי הקיים אינו מונע מנהג שהורשע בעבירות תנועה חמורות להמשיך ולנהוג אף אם הורשע באחת מהעבירות החמורות.
מחקרים מלמדים20 שכ-%60-%30 ;מאלה שרישיונותיהם נשללו ממשיכים לנהוג זה אחד המאפיינים הבוטים של עבריינות התנועה החוזרת.
בית המשפט העליון מציין ש"נדמה כי אין צורך להרחיב אודות החומרה הכרוכה בנהיגה בזמן פסילה.
בביצוע מעשה כזה מסכן הנהג, שכבר הוכיח בעבר כי חוקי התעבורה אינם נר לרגליו, את שלום הציבור - נהגים והולכי רגל כאחד; הוא מבטא זלזול בצווים של בית-משפט; הוא מוכיח, כי לא ניתן להרחיק אותו נהג מהכביש כל עוד הדבר תלוי ברצונו הטוב"21.
בדברי ההסבר להצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה 22 המתייחס להקמת מאגר מידע בנוגע לנהגים שרישיונותיהם נפסלו (ראו להלן) נאמר ש"מטרת החוק היא לסייע בצמצום התופעה של עשרות אלפי עבריינים הנוהגים בזמן שרישיונם נפסל, בלי שרשויות האכיפה מצליחות לאתרם".
15 דין וחשבון של ועדת המשנה לעניין חקיקה ואכיפה של הוועדה להכנת תוכנית לאומית רב-שנתית לבטיחות בדרכים בראשותו של ד"ר יעקב שיינין ( 2005 ), סעיף 17.
16 ,ויקטוריה גיטלמן ושלום הקרט קשר בין עברות תנועה ומעורבות בתאונות (סקר ספרות), 2003.
בפקודת התעבורה 18 'חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס86 ), התשס"ח- 2008 , ס"ח תשס"ח382 ; פורסם ברשומות ב- 27.
19 'הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס83 ) (פסילה לצמיתות בשל הרשעה בשלוש עבירות חמורות), התשס"ז- 2007 , ה"ח הכנסת תשס"ז271 .
20 ,ד"ר דן מוקואסעבריינות תנועה - מבוא לקרימינולוגיה תחבורתית ( 2003 '), עמ 98.
21 רע"פ 6115/06 ,מדינת ישראל נ' אבו לבן תקדין, פס' 5 לפסק דינו של השופט לוי ( 2007.
) 22 'הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס 76 ) (תיקון), התשס"ז - 2007 , ה"ח הממשלה תשס"ז 922.
ההתמודדות עם תאונות הדרכים 109 .
[ ההסדרים החוקיים לרישוי נהגים נקבעו בפקודת התעבורה, התשכ"א ]נוסח חדש- 1961 (להלן- פקודת התעבורה או הפקודה) ובתקנות שהותקנו על פיה, בעיקר תקנות התעבורה, התשכ"א - 1961 (להלן- התקנות).
כמו כן נקבעו בפקודת התעבורה התנאים והנסיבות לפסילת רישיון נהיגה (להלן - פסילה) בידי בית משפט, בידי קצין משטרה או בידי משרד התחבורה.
משרד התחבורה אחראי לבטיחות בדרכים ובכלל זה על רישוי נהגים.
תפקידו להוביל את המאבק בתאונות הדרכים לרבות המאבק בנהגים מועדים.
משטרת ישראל מופקדת על אכיפת דיני התעבורה, על חקירת תאונות הדרכים ועל הפיקוח על התנועה בכבישים.
בחודשים ינואר-יולי 2008 בדקמשרד מבקר המדינה את דרכי ההתמודדות עם עברייני נהיגה מועדים - נהגים שאינם מצייתים לחוקי התנועה ועוברים עברות רבות.
כן בדק כיצד נאכף החוק על נהגים הממשיכים לנהוג אף שרישיון הנהיגה שלהם נפסל בידי רשות מוסמכת.
נבדקו הנושאים האלה: מידת היעילות של שיטת הניקוד שמ שרד התחבורה מפעיל בטיפול בנהגים מועדים והאמצעים הנוספים הננקטים נגדם; העברת ההודעות לנהגים כי רישיונותיהם נפסלו; הליכי אכיפה שהמשטרה נוקטת כדי למנוע מנהגים לנהוג לאחר שלילת רישיונותיהם.
הבדיקה נעשתה באגף הרישוי של משרד התחבורה ובאגף התנועה הארצי של המשטרה (להלן - את"ן).
בדיקות השלמה נעשו בשלוש יחידות של אגף התנועה - במחוז תל אביב, במרחב החוף ובמרחב השפלה; במדור מחשוב התנועה של המשטרה; באגף מערכות מידע של משרד התחבורה; במחלקת ייעוץ וחקיקה של משרד המשפטים ובהנהלת בתי המשפט.
אמצעים לאיתור נהגים מועדים ולטיפול בהם .
שיטת הניקוד פקודת התעבורה מסמיכה את שר התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - שר התחבורה) לקבוע בתקנות שיטה לרישום נקודות על עברות תעבורה שבהן הורשע בעל רישיון נהיגה23 (להלן- נהג) ולחייבו בנקיטת אמצעי תיקון24 במטרה לשפר את נהיגתם של נהגים שעברו עברות חמורות שבגינן צברו נקודות.
רשות הרישוי שבמשרד התחבורה (להלן - רשות הרישוי) מופקדת על רישוי נהגים וגם על הפעלת שיטת הניקוד.
התקנות מסמיכות אותה לנהל לכל נהג רישום של הרשעות בעברות תעבורה במאגר מידע ממוחשב, לרשום בו את הנקודות שצבר ולסכם את מספר הנקודות התקפות; להפ נות את הנהג לנקיטת אמצעי תיקון .
23 אדם נחשב כמי שהורשע בעברת תנועה בנסיבות האלה: אם בית משפט הרשיע אותו בעברת תנועה; אם שילם קנס בגין עברת תעבורה מסוג "ברירת משפט" לאחר שקיבל דוח משטרתי; אם לא שילם קנס כזה אם התקיימו התנאים שנקבעו בסעיף 229(ח2 , התשמ"ב]נוסח משולב[ ) לחוק סדר הדין הפלילי- 1982 (להלן- החסד"פ).
24 אמצעי התיקון מתווספים לכל עונששהוטל על נהג בשל הרשעתו בעברת תעבורה, והם כוללים את אלה: השתתפות בקורס בסיסי או ייעודי בנהיגה, פסילת רישיון נהיגה, בדיקות רפואיות במכון הרפואי לבטיחות בדרכים שבמשרד הבריאות ועמידה במבחן עיוני או מעשי בנהיגה.
כמשמעם בתקנות ולהתלות 25 את רישיונו, אם לא התייצב כנדרש לפני רשות הרישוי או לא קיים את החלטותיה.
מינואר 2003 מופעלת שיטת ניקוד חדשה.
מטרתה, בין השאר, לאתר ולזהות נהגים מועדים העוברים שוב ושוב את העברות החמורות ביותר, לחייבם בנקיטת אמצעי תיקון ולמנוע מהם לנהוג על ידי פסילת רישיונם.
בשיטה זו מופעל הליך אוטומטי של צבירת נקודות, רישומן לחובתו של נהג וחיובו בנקיטת אמצעי תיקון לפי הניקוד שצבר כדי להימנע ככל האפשר מהתערבותם של פקידים בעניין אמצעי התיקון.
נהג שצבר עד 34 נקודות בתקופת הצבירה 26 מתבקש להשתתף בקורסים שונים; נהג שצבר 36 נקודות ויותר- השיטה מחמירה עמו יותר ורישיון הנהיגה שלו נפסל למשך שלושה חודשים27, ובתנאים המפורטים בתקנות28 אף- לתשעה חודשים, ובתום התקופה מתאפשר חידושו רק לאחר שהנהג עמד בבדיקות רפואיות במכון הרפואי לבטיחות בד רכים ובבחינות שונות, בהן שלב עיוני ושלב מעשי של בחינת הנהיגה.
חיוב הנהג בנקודות על פי השיטה האמורה נעשה על פי המידע השוטף על הרשעות של נהגים בעברות תעבורה, שהמשטרה מעבירה לרשות הרישוי.
באפריל 2008 היו רשומים במשרד התחבורה כ-3.
42 מיליון) הורשעו בעברות תעבורה, וכ -30% מהם (כ -1.
08 מיליון) הורשעו בעברות שבגינן נזקפות נקודות על פי שיטת הניקוד.