HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בכך משרד הרווחה לא מימש כראוי את אחריותו להכנת בוגרי הפנימיות לקראת חייהם כבוגרים עצמאיים, לאפשר להם לקטוע את מעגל המצוקה שבו הם מצויים ולהשתלב בחברה כאזרחים שתורמים לה.
15 הונחה על שולחן הכנסת הצעת חוק סיוע לצעירים חסרי עורף משפחתי, התשע"ה- 2015, אך חקיקתה לא קודמה.
יצוין כיועדת רוטלוי ניסחה בדצמבר 2003 הצעת חוק שבה הוסדרו תהליכי הכנה למעבר בין מסגר ות השמה, לחזרה הביתה או לסיום ההשמה ב גיל הבגרות, וכן נקבעו בה הוראות בדבר סיוע ותמיכה שיינתנו לילדים שהגיעו לבגרות במסגרות השמה מגיל 18 ועד גיל21.
הצעת חוק זו לא הוגשה לכנסת 49 צעירים הבוגרים ממסגרות של השמה חוץ ביתיות (הערה 44 לעיל), עמ' 59 ו-61 ; וכן תהילה רפאלי, תקופת ה"בגרות בהתהוות" (הערה 13 .
)לעיל 50 בתכנית האסטרטגית לשנת2012 "הוזכרה תכנית "זינוק למחר - מדובר בתכנית שנכתבה בשנת 2009 עלידי אשלים, בשיתוף עמותת ילדים בסיכוי, עמותת "למרחב" ומשרד החינוך, שהיא תכנית כישורי חיים למתבגרים במסגרות חוץ-ביתיות כהכנה ליציאה לחיים.
התכנית לא הוטמעה באופן מסודר בפנימיות משרד הרווחה.
על משרד הרווחה לפתח תכניות ייעודיות להכשרת חניכי הפנימיות ליום שאחרי סיום שהותם בפנימייה ולהקנות להם כלים להשתלבות עצמאית בחברה לאחר גיל 18 .
עליו גם לבחון אתהאפקטיביות של תכניות אלו ולבחון את הדרכים לליווי החניכים לאחר סיום שהותם בפנימיות בגיל 18 .
)(ראו להלן משרד הרווחה מסר בתשובתו כי הוא מקבל את הערת הביקורת ונערך במסגרת ועדת הפנימיות לפיתוח תכנית רחבה לגבי בוגרי פנימיות ומעקב אחר הטמעתה.
עוד מסר כי השירות מקיים עם שירות נוצ"ץ (השירות לנוער, צעירות וצעירים) ואשלים תהליך של פיתוח תכניות לפיתוח כישורי חיים, הכנת החניכים וליווים לאחר גיל 18 כתהליך רצוףובתיאום בין הפנימייה למחלקות לשירותים חברתיים.
ליווי חניכי הפנימיות לאחר גיל 18 .
נוכח הפערים שאיתם יוצאים בוגרי הפנימיות מן הפנימיות - הן משום שבמסגרות שבהן גדלו לא נדרשו לקבל אחריות לעצמם ולחייהם, והן משום שלרבים מהם אין תמיכה משפחתית וכלכלית - יש חשיבות רבה לליווים בצעדיהם הראשונים כבוגרים עד אמצע שנות העשרים לחייהם, כדי לאפשר להם התפתחות תקינה ובניית חייהם הבוגרים בצורה מיטבית.
בכל שנה מסיימים כ-400 בוגרים בני18 ;את הפנימיות של משרד הרווחה הביקורת העלתה כי על אף הצורך ללוות אותם ולתמוך בהם לאחר עזיבת הפנימייה בגיל 18 , משרד הרווחה לא קבע מדיניות לליווי הבוגרים51 , וגם לא קבע כיעד לסייע להם לאחר סיום הפנימייה, על מנת לשלבם בקהילה באופן המיטבי ולמנוע את חזרתם למעגל הרווחה כבוגרים52 .
לשם השוואה, ביולי2016 החל המינהל לחינוך התיישבותי שבמשרד החינוך בשיתוף ארגון אשלים להניע את תכנית "יש לך כתובת", שמטרתה להעניק לצעירים ולצעירות בוגרי פנימיות חינוכיות הזדמנות שווה להשתל בות מיטבית בחברה הישראלית.
בתכנית נקבעו תוצאות רצויות מוגדרות וברורות, ו האמצעים המרכזיים להשגתם הם הטמעת מקצוע חדש של רכזי בוגרים בפנימיות חינוכיות שיפעלו לשמירת הרצף החינוכי של הבוגרים מגיל 16 ועד גיל26 , והגדרת סל מענה לבוגרים ובו סיוע במיצוי זכויות, ליו וי אישי, הכוונה ללימודים, הכוונה לתעסוקה, הענקת .
51 צעירים הבוגרים ממסגרות של השמה חוץ ביתיות (הערה 44 'לעיל), עמ57.
52 מלבד השתתפות תקציביתמוגבלת בפרויקט פרטני המכוון רק לחלק מבוגרי פנימיות הרווחה הנעדרים עורף משפחתי: ילדי נע"ם - קבוצה ייחודית של חניכי פנימיות שאינם יכולים לשהות בבתיהם ועם משפחותיהם בחופשות מסיבות מגוונות, כגון יתמות משני ההורים, יתמות מאחד ההורים והורה שני שאינו מתפקד או נטש את ילדו, היעדר קשר עם המשפחה, היפלטות ממשפחה מאמצת או ממשפחת אומנה.
בשנת 2015, ולפי ממצאי מערכת הרף, שיעורם של אלו היה כ-14% מכלל חניכי הפנימיות (ולהם מיועדת התכנית "גשר לעצמאות" - הערה 46 )לעיל.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים |753 .
המבוגרים בלי נקודות .
אחיזה ותמיכה מלגות, מציאת פתרונות למגורים ושירות משמעותי - צבאי או לאומי.
משרד הרווחה אינו שותף לתכנית זו.
משרד הרווחה השיב כי הוא מוביל "כיום תכנית לאומית לטיפול בבוגרים ובצעירים בהיקף של כ-100 מיליון ש"ח בשנה, על מנת לסייע להם להשתלב באופן מיטיב בחברה ולנהל חיים עצמאיים ותקינים".
על אף חשיבותה של תכנית לאומית זו, הרי שהיא בשלביה הראשוניים בלבד ויישומה טרם החל53 .
החוסר במרכז קשר שיתמוך בבוגרים הצעירים לאחר שסיימו את הפנימיות הוא עמוק וחריף ודורש מענה דחוף.
לכן על משרד הרווחה לגבש את המתכונת המתאימה לליווי בוגרי פנימיות לאחר גיל 18 כדי לסייע להם בצמתים שהם צפויים להיתקל בהם בדרכם להשתלב בחברה כבוגרים עצמאיים, בין היתר בגיוס לצה"ל, לימודים ושילוב בתעסוקה.
אין לקבל מצב שבו ילד שלווה במשך תקופה ארוכה על ידי צוותי טיפול של הפנימיות ושאין לו עורף משפחתי תומך, "ייזרק אל המים הסוערים" של עולם המבוגרים בלי נקודות אחיזה ותמיכה.
מדובר בשלב רגיש ביותר בחייהם של אותם צעירים, שבו עליהם לעצב לעצמם זהות כבוגרים עצמאיים, ועל משרד הרווחה לספק להם מערכת תמיכה שתלווה אותם עד שיוכלו להמשיך את דרכם בכוחות עצמם.
53 ראו החלטת ממשלה2014 מאוקטובר2016 .
בדבר הכנתה וביצועה של התכנית 754 |דוח שנתי 67ב .
שירות ילד ונוער אחראי לפיקוח על הפנימיות מתוקף חוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה-1965 (להלן- חוק הפיקוח), ומערך הפיקוח של השירות אחראי לוודא כי המסגרות ממלאות את ייעודן ומופעלות לפי חוק הפיקוח ותקנותיו, הוראות תע"ס והנהלים שנקבעו.
מערך זה מעסיק כיום שלושה מפקחים ארציים, העוסקים בין היתר בגיבוש תורה מקצועית וקביעת מדיניות ארצית, ו-12 מפקחי מחוזות, המפקחים ישירות על הפנימיות בביקורי פיקוח.
מרכזי השירות במחוזות אחראים לעבודת המפקחים המחוזיים בפנימיות שבמחוז.
ליקויים בהליך הפיקוח .
התע"ס מגדיר את תפקיד המפקח המחוזי, הכולל בין היתר בקרה על אלה: התנאים הפיזיים, הבטיחותיים והביטחוניים; תכניות הטיפול האישיות של הילדים; היקף כוח האדם ואיכותו; התקציב המועבר לפנימייה על ידי משרד הרווחה; נושאי תזונה ובריאות.
חלק מביקורי הפיקוח נדרשים להיות ביקורי פתע, שכן באמצעותם אפשר לחשוף ליקויים שלא בהכרח ייחשפו בביקור מתוכנן54 .
מערך הפיקוח הארצי קבע כי יש לערוך ביקורי פתע בפנימיות פעמיים בשנה, בשעות הבוקר המוקדמות או החל בשעת בין-הערביים ועד חצות.
הביקורת העלתה כי היקף ביקורי הפתע שנערכו היה מצומצם ולא עמד בהנחיות מערך הפיקוח הארצי: בשנת 2014 נערכו ביקורי פתע רק ב-16 מ-76 ( הפנימיות שנבדקו21% ), ובשנת2015 - רק ב-18 ( מהן24% ).
עוד הועלה שגם כשנערכו ביקורי פתע, הם לא נעשו בתדירות הנדרשת, ורק בשתי פנימיות נערכו שני ביקורי פתע בשנה - פנימייה אחת בשנת 2014 והשנייה בשנת 2015 .
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי הוא רואהחשיבות בביקורי הפתע ככלי פיקוחי מקצועי, ואי לכך ידאג לקביעת המדיניות בנושא במהלך 2017 .
54 ראומבקר המדינה, דוח שנתי 66א (2015,) "היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים", עמ' 406.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים |755 .
כלי יעיל שבכוחו להבטיח שהמפקח יבצע את בדיקתו באופן שיטתי הוא הכנת טופס מובנה שיש בו רשימת תיוג ( check list )של כל הרכיבים שיש לבדוק55 בהתבסס על החוקים, התקנות, הנהלים והסכמי ההתקשרות שנחתמו עם הגופים המפעילים56 .
שירות ילד ונוער הוא הגוף הממונה על המפקחים, ומתוקף תפקידו זה מוטלת עליו האחריות לספק את כלי הפיקוח.
מבדיקת תהליכי העבודה של המפקחים עולה כי כלי הפיקוח העומדים לרשותם כוללים טופס מובנה לביקורי הפתע בלבד, ואילו לביקור פיקוח שוטף אין טופס מובנה הכולל רשימת תיוג.
יצוין שהשירות הכין טופס כללי בלבד, שאיננו כולל נושאים נבחרים מחייבים שעל המפקח לבחון על פי הוראות התע"ס.
על כן עומק הבקרה בפנימיות, היקף הפיקוח והתחומים שנבדקים נתונים בפועל לשיקול הדעת של המפקח ואין מרכיבים שהוא מחויב לבדוק.
כך, למשל, מבדיקה של יותר מ-60 דוחות פיקוח מארבעת המחוזות שנבחרו בבחירה אקראית (להלן- 60 ,)הדוחות עולה שונ ות רבה מבחינת המרכיבים שנבדקו וכן ברמת הפירוט של הנושאים, בפירוט המרכיבים שלא נמצאו בהם ליקויים ובפירוט המרכיבים שלא נבדקו בביקורת.
יוצא אפוא כי בהיעדר טופס מובנה כנדרש כל מפקח פועל על פי שיקול דעתו, ועקב כך השירות אינו יכול להשוות בין תוצאות הבדיקות ואינו יכול לעמוד על בעיות שמשותפות לכלל הפנימיות.
תוצאת הדבר היא שלמשרד הרווחה אין תמונת מצב שלמה ואמינה של הפנימיות, שאת הפעלתן מסר לגורמים חיצוניים, ולכן הוא יתקשה ליישם צעדים לתיקון הליקויים בתפקוד הפנימיות.
בכך משרד הרווחה אינו מקיים אפוא פיקוח ובקרה נ אותים על הפנימיות.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי הוא יכין טופס ביקורי פיקוח לפי הוראות התע"ס, ובו יידרש המפקח לפרט את ה נושאים שנבדקו , הממצאים וההמלצות לתיקון ליקויים.
תיעוד ביקורי פיקוח שוטפים ותיקון ליקויים שנמצאו בהם .
דוח הפיקוח הוא האסמכתה היחידה לקיום ביקור פיקוח, הוא מתעד את עבודת הפיקוח העיקרית שעושה המפקח לאורך השנה ואמור לאפשר לעקוב אחר איכות הטיפול בילדים ואחר תיקון ליקויים שהתגלו.
נוסף על כך, דוחות הפיקוח מהווים גם .
56 על פי סיכום עבודת ועדת היגוי משרדית משנת 2012 בנושא "המפקח כמחולל האסדרה במשרד הרווחה והשירותים החברתיים: גיבוש תפיסה והצעות ליישום", עמ' 10-9.
חוות דעת הנדרשת בזמן קבלת החלטות בנוגע להמשך ההתקשרות עם הגוף המפעיל.
הועלה כי חלק מביקורי הפיקוח מתבצעים בלא שייכתב דוח פיקוח ובלא כל תיעוד של עבודת הפיקוח ושל הליקויים שנמצאו במהלכה.
כך למשל, נמצא כי בשנים 2015-2014 נערכו ב-16 פנימיות כ-147 .
ביקורים לא מתועדים אחד הרכיבים החשובים בתפקיד הפיקוח הוא הבקרה לשם איתור פערים מהותיים בין מדיניות המשרד והסטנדרטים שנקבעו לבין מרכיבי הביצוע בפועל 57 .
משנתגלו ליקויים בפנימייה, על המפקח לדאוג כי הגוף המפוקח יפעל לתיקונם, לקבוע את דחיפות התיקון בהתאם לחומרתם ולעקוב אחר תיקונם.
פעולה נוספת שיש לבצעה היא ניתוח דוחות הפיקוח; ניתוח כזה יכול לשמש את מטה משרד הרווחה לשם הפקת לקחים מערכתיים לגבי השירותים השונים הניתנים לחניכי הפנימיות ולצורך גיבוש מדיניות58.
הביקורת העלתה כי השירות לא קבע דרכים למעקב שיטתי אחר תיקון הליקויים שהתגלו בביקורי הפיקוח השוטפים ובביקורי הפתע, כגון חובה לציין בדוחות הפיקוח לוחות זמנים לתיקון הליקויים.
כך למשל, מבדיקת 60 הדוחות עולה כי הליקויים שצוינו בדוחות לא לווו ביעדי תיקון ושיפור מתוחמים בזמן.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי במסגרת בחינת תחום הפיקוח בשנים 2017-2016 הוחלט שכל ביקור פיקוח יתועד ללא קשר למאפייניו.
עוד ציין המשרד כי ידאג שבטופס הממוחשב המתעד את ביקורי הפיקוח יפורטו ליקויים שנדרש לתק נם, ולוחות זמנים לבקרה.
עוד עדכן משרד הרווחה כי בשנת 2017 יקים אגף בקרה שתפקידו יהיה, בין השאר, ניהול הפיקוח והבקרה ובדיקת תיקון הליקויים, ואשר יהיה נדבך נוסף בתהליך המעקב אחר תיקון ליקויים .
בקרה לקויה על העסקת כוח אדם בפנימיות וניצול התקציב שמועבר להן .
משרד הרווחה מעביר מדי חודש לכל הפנימיות אלפי שקלים עבור כל חניך ששוהה בהן.
התע"ס קובע כי אחד מתפקידי המפקח הוא ביצוע בקרה תקציבית לרבות מעקב אחר ביצוע פעולות למען הילדים שעבורן מתוקצבת הפנימייה.
זוהי אחת הדרכים להבטיח כי הילדים אכן זוכים לרמת שירותים נאותה בכל תחומי החיים וכנדרש בהסכמים שנחתמו עם מפעילי הפנימיות.
58 ,מבקר המדינהדוח שנתי 66א (2015 ,) ,""היבטים במערך השירותים לאנשים עיווריםעמ' 407.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים |757 .
היעדר בקרה עלהעסקת כ וח אדם .
באמנה לזכויות הילד נקבע, כי " המדינות החברות יבטיחו כי מוסדות ושירותים האחראיים לטיפול או הגנה על ילדים, וכיוצא באלה מיתקנים, יעמדו בתקנים הנקבעים בידי הרשויות המוסמכות, בפרט בתחום הבטיחות , הבריאות, מספר עובדיהם וכשירותם, והפיקוח הנאות".
התע"ס קובע ש על המפקח לבצע בקרה על מספר העובדים המועסקים בפנימייה; וגם ועדת גדעון שהתייחסה לסוגיית צוות עובדי הפנימייה, ציינה שיש פערים רבים בין תקן כוח האדם לבין מספר המועסקים בפועל והדגישה כי תפקידו של המפקח לבדוק התאמה זו.
על הצורך בפיקוח הדוק בתחום זה ניתן ללמוד מבקרות עומק שנערכו בפנימיות.
למשל, בבקרות עומק שנעשו בתשעה גופים המפעילים מסגרות חוץ-ביתיות (ראו לעיל) נמצא שבארבעה מהם מצבת העובדים הייתה מצומצמת מן התקן שתוקצב בשנים 2014-2013 .
הדבר עלול להשפיע על איכות ההשגחה על הילדים והטיפול בהם בפנימיות אלו.
בקרה על היקף כוח האדם יכולה להתבצע על בסיס דיווח של הפנימייה או על בדיקה עצמאית של המפקחים.
הבקרה יכולה למשל לכלול דרישת תלושי שכר של העובדים, כפי שהומלץ במסמך אסטרטגי של שירות ילד ונוער.
דרך אפשרית נוספת היא להשוות בין הטפסים שבהם מדווח המעסיק על עובדיו למוסד לביטוח לאומי 59 .
ובין תקן העובדים לפי ההסכם עם הפנימייה בביקורת עלה כי המפקחים אינם מבצעים בקרה אפקטיבית על היקף כוח האדם המועסק הלכה למעשה בפנימייה, ולכן אינם יודעים אם הוא תואם לזה שנקבע בהסכם להפעלתה ושאמור לתת את המענה ההולם לצורכי הילדים.
בשל חשיבות הבקרה על מספר העובדים המועסקים בפנימייה, והחובה של המדינה שנקבעה באמנה לזכויות הילד לפקח על מספר העובדים האחראים לטיפול בחניכי הפנימיות ולהגנה עליהם, מן הראוי שלא להסתמך רק על הדיווח של הפנימייה, אלא על המפקחים לאמת את הנתונים במדויק.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי בשנת 2017 יחל להשתמש בכלי ממוחשב שנבנה לצורך בקרה על כוח אדם.
בקרה לקויה על ניצול התקציב .
כאמור, לפי התע"ס על המפקח לבצע גם בקרה תקציבית על ניצול הכספים המועברים לפנימייה.
כספים אלה מועברים לפי תעריף שנקבע, המבטא את עלות העסקת כוח האדם בפנימייה, סלים (הכוללים תשלומים עבור חוגים, שיעורי עזר, תרופות, טיפול פסיכולוגי, נסיעות, ביגוד ועוד) וכן החזר הוצאות גלובליות (כגון שכר דירה והוצאות שמירה) כנגד הצגת חשבוניות באישור המפקחים.
לפי עיבוד משרד מבקר המדינה לנתוני הרף, בכמעט מחצית ( 48.
85% ) מן השאלוני ם שמילאו מפקחים בנושא זה המליץ המפקח לערוך בקרה חשבונאית בפנימייה.
59 כגון טופס102 או טופס126.
לפי הנהלים, על המפקח לדרוש מן הפנימיות מדי שנה לדווח על הוצאותיהן והכנסותיהן באמצעות טופס דיווח שנתי ייעודי שהכין השירות.
נמצא כי טופס הדיווח השנתי של הפנימיות על הוצאות והכנסות שהכין השירות הוא טופס כללי שאינו כולל פירוט נתוני ההוצאה מול נתוני ההכנסה בסעיפים השונים, בדרך שתאפשר להשוות את ניצול התקציב לתכנון בסעיפי ההוצאה השונים, כגון עבור חוגים ושיעורי עזר.
כפועל יוצא מכך הוא אינו תומך בבקרה על ניצול הסכומים שהועברו לפנימיות בסעיפי ההוצאה השונים.
נוסף על כך, הדיווח השנתי על הניצול התקציבי אינו מאפשר בקרה שוטפת מדי חודש בחודשו במהלך ביקורי הפיקוח השוטפים.
כדי להבטיח שהתקציב שהשירות מעביר לפנימיות מנוצל למטרות שקבע משרד הרווחה, על המשרד לדרוש מן הפנימיות דיווח תקופתי מפורט על ניצול התקציב, שיאפשר לבצע בקרה ופיקוח תקציביים באמצעות השוואת ההכנסות להוצאות לפי הסעיפים השונים.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי יפעל במהלך 2017 לפיתוח טופסשיאפשר השוואת נתוני ההוצאות לנתוני ההכנסות.
כאמור, משרד הרווחה ערך בקרות עומק בתשעה גופים המפעילים מסגרות חוץ- ביתיות, ובכולן התברר שיש הבדל בין התקציב שהועבר לבין הניצול בפועל, לעתים בעודף ולעתים בחסר.
ניצול מועט בולט במיוחד בסעיפים של שיעורי עזר60 ; דמי כיס לחניכים וחוגים.
שניים מתשעת הגופים שנבדקו ניצלו פחות מ-20% מתקציב החוגים ודמי הכיס שהועברו להם.
גוף נוסף ניצל 16% מתקציב החוגים ו-42% מתקציב דמי כיס.
הנתונים שעלו בבקרות העומק של משרד הרווחה מעלים חשש להסטה של תקציבים בין הסעיפים השונים, ולכן נדרש שהמפקחים יבחנו את הסיבות להסטה ויחליטו אם לאשרה.
אולם נמצא כי השירות לא קבע כללים והנחיות לפנימיות ולמפקחים בנושא 61 .
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי יקבע כללים והנחיות בנוגע לניצול ולהסטה של תקציבים, בפיקוח צמוד ו על פי אישורים ברורים.
60 ראו לעילבתת-הפרק "ליקויים בתקצוב שיעורי עזר".
61 למעט המרת תקנים כפי שנקבע בוועדת גדעון ש"תתבצע במקרים יוצאים מהכלל.
האישור יינתן באופן פרטני ובכתב בהמלצת המפקח המחוזי ובאישור המפקח הארצי בשירות " (עמ' 20 לדוח הוועדה).
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים |759 .
הפיקוח על הטיפול ה רפואי והפסיכיאטרי .
ועדת גדעון ציינה כי הפנימייה מחויבת לדאוג לשלומם, ביטחונם ובריאותם של חניכי הפנימיות, ועליה לוודא קבלת טיפול רפואי, לרבות נטילת תרופות, ולבצע מעקב רפואי וניהול תיק רפואי.
עוד ציינה הוועדה כי שיעור חניכי הפנימיות הנזקקים לליווי וטיפול פסיכיאטרי הולך וגדל.
על פי נתוני המשרד, בשנת הלימודים התשע"ו שיעור החניכים בכלל הפנימיות שנטלו תרופות פסיכיאטריות היה 24.
1% , ובפנימיות הפוסט-אשפוזיות - 72.
3% ; שיעור החניכים שנטלו תרופות שמטרתן לסייע בהתמודדות עם קשיי קשב וריכוז היה 33.
9% בכלל הפנימיות, ובפנימיות הפוסט- אשפוזיות - 37.
יודגש כי נטילת תרופות אלו מחייבת ליווי ומעקב רפואיים מקצועיים וסדירים, כפי שעולה גם מקובץ הנהלים של המשרד, המגדיר את תפקידי הפסיכיאטר והאחות המועסקים בפנימייה62 .
ועדת גדעון עמדה על כך ש"איכות הטיפול ומדיניות חלוקת התרופות אינה ברורה ונמצא כי היא ש ונה מפנימייה לפנימייה, לפי תפיסת העולם המקצועית של הפסיכיאטר בשטח".
עוד ציינה הוועדה כי המפקחים אינם מצוידים בכלים או בידע לקביעת המדיניות הרפואית בפנימייה.
גם ועדת בדיקה שבחנה אחת מן הפנימיות בשנת 2015 העלתה ליקויים בתחום זה, דוגמת חלוקת תרופות לחניכי הפנימיות על ידי המדריכים, ליקויים ברישום של חלוקת התרופות, השגחה חלקית על הקלמרים שבהם נשמרות התרופות, וכן היעדרם של נהלים כתובים להסדרת העבודה הרפואית והסיעודית.
נוסף על כך, מהמסמכים שהועברו לידי משרד מבקר המדינה עולה כי לא אחת מונחות לפתחם של מפקחי מערך הפנ ימיות סוגיות רפואיות מורכבות ורגישות (כגון השימוש בתרופות במצבים אקוטיים בפנימיות פוסט - אשפוזיות או ההחלטה בדבר שימוש בהיפנוזה ככלי טיפולי בפנימיות) שאינן בתחום התמחותם.
יוער כי לנוכח הקשיים שצוינו לעיל, כבר בשנת 2012 הצביעה ועדת גדעון על הצורך בשילוב גורמי מקצוע במטה הנהלת השירות דוגמת פסיכיאטר ראשי ואחות ראשית.
על אף האמור הועלה כי בארבע השנים שחלפו מאז לא יושמה המלצת ועדת גדעון בנוגע לשילוב גורם מקצועי במטה, ואף לא נמצאו פתרונות חלופיים, כגון העסקת מומחה חיצוני אשר יסייע בהתוויית מדיניות וינחה את המשרד בעניינים רפואיים.
כמו כן, טרם גובשה תפיסה מקצועית מערכתית בדבר מדיניות הטיפול הרפואי והפסיכיאטרי בפנימיות בכלל ובפנימיות הפוסט - אשפוזיות בפרט.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי "על פי סיכום עם הנהלת האגף לשירותים אישיים [ ]וחברתיים, ששירות ילד ונוער כפוף לו, החל מ שנת 2017 יועסקו באגף פסיכיאטר ואחות שיהיו אמונים על קביעת מדיניות ונהלים ובקרה עליהם במסגרות השונות".
עוד יצוין כי ניהול הטיפול התרופתי מוסדר בחוזר מינהל הסיעוד של משרד הבריאות (חוזר מס' 53 .
) 760 |דוח שנתי 67ב .
ולרווחתם מהאמור לעיל עולה כי תהליכי פיקוח בסיסיים אינם מתקיימים כנדרש: שירות ילד ונוער במשרד הרווחה לא בנה כלי פיקוח דוגמת רשימת תיוג לביקורים השוטפים של המפקחים המחוזיים; יש מפקחים שאינם מתעדים את ביקורי הפיקוח שלהם; אין מעקב שיטתי אחר תיקון הליקויים; ואין בקרה של המפקחים על ניצול התקציב שמועבר לפנימיות או על העסקת כוח האדם בהן.
על משרד הרווחה לפעול לאלתר לשדרוג יכולות הפיקוח והבקרה על הפנימיות ולהבטיח כי הכספים שמועברים אליהן ינוצלו באופן יעיל ואפקטיבי לטובת החניכים השוהים בהן ולרווחתם.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים |761 .
התערבות משרד הרווחה באוטונומיה המשפחתית והשמת ילדים בפנימיות לעיתים נעשית בהסכמת הוריהם ועל דעתם ולעיתים ללא הסכמתם, בעיקר כשהשמת הילד בפנימייה עדיפה על המשך השהייה בביתו.
כך או כך, אחריות כבדה מוטלת על כתפיו של משרד הרווחה, האמור לפעול למען אותם ילדים, לעתים טוב יותר מהוריהם הביולוגיים.
עליו מוטלת האחריות לוודא כי הוצאת הילד מביתו אכן מביאה לשיפור במצבו מהבחינה הטיפולית וכן מהבחינה החינוכית.
אחריות נוספת שהוא נושא בה היא הטיפול בקשר המשפחתי של הילד ובשיקום משפחתו.
ממצאי דוח זה מעלים תמונת מצב עגומה: ילדים השוהים בפנימיות אינם מקבלים את המענה המיטבי שהם זקוקים לו, ויתרה מזו, משרד הרווחה אינו בוחן את האפקטיביות של המענים שהוא מספק להם.
הליקויים נמצאו לכל אורך התהליך, החל מהשמתם בפנימיות, עבור בזמן שהותם בהן וכלה בחזרתם לקהילה, וכן בכל ההיבטים הקשורים למערך הפנימיות - המענה הטיפולי, השיקום הלימודי, הפיקוח על הפנימיות והכנת החניכים לחייהם העצמאיים לאחר גיל 18 .
הכשל המרכזי של משרד הרווחה אינו באיתור הבעיות - שהרי הן ידועות לו כבר 30 שנה בעקבות ועדות שקמו ומחקרים שנערכו- אלא בתרגומן לתכניות עבודה אופרטיביות שיביאו לפתרונן ובהקצאת התקציב הנדרש לכך.
אף שבשלושת העשורים האחרונים הקים המשרד עוד ועוד ועדות, הן רק מציפות את אותן בעיות ידועות, והוא ממשיך לדשדש ולעמוד במקום.
אופן פעולה לא תכליתי זה משמעותו כי המשרד אינו מממש את אחריותו כלפי הילדים - שיקומם, החזרתם לאורח חיים נורמטיבי הדומה לזה של צעירים אחרים בני גילם ומתן אפשרות למיצוי יכולותיהם.
על שר הרווחה להיכנס בעובי הקורה בסוגיות שעלו בביקורת זו ולהורו ת לשירות ילד ונוער להכין תכנית עבודה אופרטיבית שתכלול סדרי עדיפויות, אבני דרך, יעדים ישימים ומדדים לבחינת פעולותיו, ועליו לפעול ליישמה ללא דיחוי.
במרוצת השנים נערכו בישראל שינויים רבים במדיניות הנוגעת לחיסכון הפנסיוני, ועם המרכזיים שבהם נמנית העלאת גיל הפרישה .
העלאה זו עוגנה בחוק גיל פרישה, התשס"ד -2004, ובו הועלה גיל הפרישה לגברים מ-65 ל-67 ולנשים מ -60 ל-62 (להלן- גיל הפרישה).
בעקבות החקיקה האמורה הגיעה ממשלת ישראל להסכמה עם לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים2 (להלן-לשכת התאום) , ולפיה התחייבה הממשלה להקצות סך של 600 מיליון ש"ח בפריסהלעשר שנים משנת 2006 ואילך (להלן - כספי הסיוע), כדי לסייע בפתרון קשיים כספיים הנובעים מהעלאת גיל הפרישה .
בין השאר מדובר בקשיים של מעסיקים ו של עובדים מחמת פרישה מוקדמת של עובדים שהתרחשה לפני חקיקת החוק בהנחה שלא יחול שינוי בגיל הפרישה, וכן מדובר בקשיים של מעסיקים ו של עובדים עקב הרצ ון לאפשר לעובדי כפיים העובדים עבודה פי זית מאומצת לפרוש פרישה מוקדמת או לממן עבורם הכשרות או הסבות מקצועיות.
עוד סוכם כי את עקרונות השימוש בתקציב זה יקבעו במשותף לשכת התיאום, הסתדרות העובדים החדשה (להלן- ההסתדרות) ומשרד האוצר.
מאז 2004 במשך כמה שניםהתקיימו מגעים בעניין יישום עקרונות השימוש בכספי הסיוע בין הגופים האמורים.
בשנת 2007 הקימו לשכת התיאום וההסתדרות במשותף קרן שהיא עמותה ושמה "מעגלים - הקרן למען בעלי מקצועות שוחקים" 3 (להלן- הקרן או העמותה) , כדי שתשמש מסגרת לביצוע הפעולות שהממשלה התחייבה להן, על מנת לסייע בפתרון הקשיים הכספיים הנובעים מהעלאת גיל הפרישה.
על פי תקנון הקרן, היא נועדה לפעול להקצאת כספי הסיוע לטובת המטרות האלה : (א) קיום הדרכות, הכשרות והסבות מקצועיות לעובדים שיימצאו זכאים לכך כדי שימשיכו לעבוד במקום עבודתם ; (ב) מתן פתרונות שיאפשרו לעובד ים זכאים לפרוש פרישה מוקדמת.
הקרן תקבע תבחינים לקביעת זכאותו של עובד לקבל הכשרה או מענק מן הקרן.
הקרן החלה לפעול בנובמבר 2011 לאחר חתימת הסכם בין ממשלת ישראל 4 ובין הקרן (להלן-ההסכם) .
בהסכם מפורטת תכנית הפעולה של הקרן בשני מסלולים: (א) מימון קורסים להכשרה, להסבה או לשדרוג מקצועי עבור בעלי מקצועות שוחקים5 העומדים בתנאי גיל וותק במקצוע שנקבעובהסכם; או לחלופין: (ב) פנסיה מגשרת: תשלום דמי קיום לתקופה שלא תעלה על שנה לבעלי מקצועות שוחקים שאינם משתתפים בקורסים והמתקרבים לגיל הפרישה (להלן- פנסיה מגשרת).
2 הלשכההיא ארגון גג של ארגוני המעסיקים העיקריים במגזר הפרטי, והמרכזי בהם הוא התאחדות התעשיינים.
שמה הנוכחי של הלשכה הוא "נשיאות הארגונים העסקיים", ובראשה עמד בתקופת הביקורת (פברואר -אוגוסט 2016) .
נשיא התאחדות התעשיינים מר שרגא ברוש 3 בעת הקמתה נקראההקרן "הקרן למען בעלי מקצועות שוחקים" , ובשנת 2012 שונה השם לשם הנוכחי.
4 את המדינה ייצגו המנכ"לוהחשב של משרד הכלכלה (לשעבר משרד התמ"ת) .
5 "בהסכם הוגדרו אמות המידה לקביעת "מקצועות שוחקים , ובהן עבודה הכרוכה בנשיאת משאות כבדים באופן ממושך, עבודה פיזית בתנאי אקלים קשים, עבודה בסביבת רעש הפוגע בשמיעה, עבודה בסביבת חומרים מסוכנים ועבודה בסיכון ביטחוני רב.
עוד נקבע בהסכם כי הקורסים יתקיימו במוסדות הכשרה שהקרן תתקשר עמם , וכי לצורך מימון הקורסים והפנסיות המגשרות תקצה המדינה לקרן תקציב שנתי של 60 מיליון ש"ח, ומתוכוימומנו גם הוצאות הקרן.
נקבע כי על ביצוע ההסכם יפקח משרד הכלכלה והתעשייה (משרד התמ"ת דאז)(להלן-משרד הכ לכלה).
מסוף שנת 2012 , לאחר תקופת התארגנות שהחלה עם חתימת ההסכם ונמשכה כשנה, החלה הקרן להוציא לפועל קורסים .
נכון לשנת 2016 העסיקה הקרן כ- 20 עובדים ובראשם יו"ר (בשכר) ומנכ"ל.
בתקופת הביקורת כיהנהכיו"ר הקרן גב' יפה ויגודסקי.
ככל עמותה יש לקרן אסיפה כללית (ובה 24 חברים- מחציתם נציגי לשכת התיאום ומחציתם נציגי ההסתדרות.
בראשה מכהנים ברוטציה יו"ר לשכת התיאום ויו"ר ההסתדרות) , ועד מנהל ( ובו 14 חברים, גם הם בחלוקה שווה בין לשכת התיאום להסתדרות .
בראשו מכהנים ברוטציה חבר ועד מטעם ההסתדרות או מטעם לשכת התיאום) וועדת ביקורת6.
בתקופת הביק ורת כיהן יו"ר ההסתדרות, מר אבי ניסנקורן, כיו"ר האסיפה הכללית , ונשיא התאחדות התעשיינים , מר שרגא ברוש , כיו"ר הוועד המנהל.
לקרן יש ועדה מנהלת 7 שעסקה גם באישור התקשרויות ורכישות (להלן - ועדת התקשרויות).
נוסף על כך, מכוח ההסכם עם הממשלה מלוות את פעילות הקרן שתי ועדות משותפות למייסדיה ולממשלה: ועדת היגוי וועדת מעקב עליונה .
בוועדת ההיגוי חברים: נציג ארגוני המעסיקים, נציג ההסתדרות, נציג הקרן, נציג משרד הכלכלה8 ונציג משרד האוצר .
תפקידיה העיקריים הם אישור תכנית העבודה השנתית של הקרן, קביעת סוגי הקורסים שיתקיימו במסגרת ההסכם והנחיית הקרן בכל הנוגע לעניינים האלה.
בוועדת המעקב העליונה חברים : מנכ"ל משרד הכלכלה, החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל), יו"ר ההסתדרות ויו"ר לשכת התיאום .
תפקידיה העיקריים: דיון בחילוקי דעות בעניין יישומו של ההסכם או בכל עניין אחר על פי דרישת ועדת ההיגוי או על פי דרישת אחד הצדדים להסכם.
בפברואר 2016 החליט מבקר המדינה- בתוקף סמכותו על פי סעיפים 9(8) ו-9(9 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 , כל אחד בנפרד ושניהם]נוסח משולב[ יחד- להחיל על הקרן את ביקורת המדינה ; זאת הואיל והקרן היא גוף הנתמך על ידי הממשלה, הואיל וההסתדרות משתתפת בהנהלתה, והואיל והוא מצא שהדבר דרוש לצורכי ביקורת המדינה.
בחודשים פברואר-אוגוסט 2016 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בפעילותה של הקרן, ובכללם: האפקטיביות של פעולותיה, סדרי הניהול, הארגון, הפיקוח והבקרה.
הבדיקה נעשתה במשרדי הקרן ובמשרד הכלכלה (באגף להכשרה מקצועית ופיתוח כח אדם).
6 לפי תקנון הקרן האסיפה הכללית- הממנה את ועדת הביקורת- רשאית למנות במקומה גוף מבקר.
7 הוועד המנהל ממנה את חבריה, והיא מדווחת לו.
8 במועד הביקורת היה תחום התעסוקה באחריות משרד הכלכלה.
בעקבות החלטת הממשלה 1754 מיולי2016 עברתחום התעסוקה (ובכללו תחום ההכשרה המקצועית ) לאחריות משרד העבודה הרווחה והשירותים החברתיים.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים |771 .
אפקטיבי אפקטיביות הקרן .
כאמור, לפי ההסכם, על הקרן להוציא אל הפועל תכנית בשני מסלולים: קורסים להכשרה, להסבה או לשדרוג מקצועי (להלן - מסלול הקורסים) או פנסיה מגשרת.
בפועל, המסלול המרכזי שהוציאה הקרן אל הפועל היה מסלול הקורסים.
לצורך זה התקשרה הקרן עם מוסדות הכשרה.
את הקשר עם המועמדים להשתתפות בקורסים יצרה הקרן: (א) באמצעות פנייה ישירה לציבור - בפרסום בתקשורת (עיתונות, אינטרנט וכיוצא באלה ) על אודות הקרן והקורסים והזמנת מי שעומד לכאורה בתנאי הזכאות לפנות אליה; (ב) באמצעות פנייה יזומה של הקרן או של מוסדות ההכשרה אל המעסיקים כדי שאלה יפנו מועמדים מקרב עובדיהם אל הקרן.
הבקשות להשתתפות בקורסים מועברות לקרן, ומי שעומדים בתנאי הזכאות משובצים בהם.
לפי נתוני הקרן, מאז יצאו לפועל הקורסים הראשונים במימונה בסוף 2012 ועד סוף 2015 השתתפו בהם כ- 16,700 :עובדים.
הקורסים הם במגוון רחב של תחומים ובהם ניהול ופיקוח (כגון מנהלי עבודה, אחזקה או תפעול); מקצועות טכניים (כגון טכנאות וחשמלא ות); בישול, טיפוח ויופי (כגון קוסמטיקה); עיצוב ואמנויות (עיצ וב אופנה, עיצוב פנים, צורפות, צילום שזירת פרחים); מקצועות משרד ושפות (מזכירות, הנהלת חשבונות, נדל"ן, שימושי מחשב, אנגלית ועברית).