HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בגילים מבוגרים יותר שיעור השתתפותם של הגברים החרדים עולה- בגילי 50-55 נמצא כי כ -60% מהם מועסקים.
שיעור ההשתתפות של הנשים החרדיות, שהן המפרנסות העיקריות, נמוך אף הוא - כ-57% , וקטן מהשיעור בקרב יהודיות לא חרדיות - כ-74% .
דהיינו אם לא יהיה שינוי מהותי במגזר זה באשר להשתתפותו בעבודה, הרי ששיעור העוני בישראל ילך ויגדל ויביא לפגיעה חמורה במשק כולו.
שיעור התעסוקה הנמוך במשפחות החרדיות בשילוב מספר הילדים הגבוה בהן גורמים לעוני ניכר במגזר החרדי (כ -55% מהמשפחות החרדיות מוגדרות עניות) ולהישענות ניכרת על מנגנוני הרווחה ועל תשלומי הרווחה 23 .
בעיות אלה עלולות להחריף בעקבות המגמות הדמוגרפיות הצפויות.
ומכאן הצורך הדחוף בפעולות להאצת ההשתלבות של החרדים בשוק העבודה.
חסמים המקשים את העלאת שיעור השתתפותו של המגזר החרדי בכוח העבודה .
הרצון להתמסר ללימודי תורה והמעמד החברתי הגבוה הניתן ל"תלמיד ישיבה" במגזר החרדי מקשים על מגזר זה להשתלב בשוק העבודה.
כמו כן דרך החיים החרדית מעודדת הקמת משפחה ברוכת ילדים, דבר המקשה על האישה החרדית לצאת לעבודה.
נוסף על כך השוני התרבותי והסטראוטיפים המקושרים אליו מרתיעים מעסיקים רבים מלהעסיק עובדים חרדים.
המדינה מבקשת למצוא דרכים שיאפשרו למגזר החרדי לצאת למעגל העבודה בלי לשנות את אורחות חייו.
מאמץ כזה כרוך מטבע הדברים בהתמודדות עם חסמים רבים, בכלל זה הסדרים ומוסכמות שהמדינה קבעה בעבר (ראו להלן).
הדרך לשינוי טמונה לרוב ביצירת תמריצים חיוביים, ולא באמצעות מגבלות שיכבידו על המגזר החרדי.
מובן שזהו אתגר לאומי חשוב ורגיש.
להלן החסמים העיקריים המונעים מן המגזר החרדי להשתלב בשוק העבודה: 1.
מחסור בהון אנושי -תעסוקתי : (א) המועצה הלאומית לכלכלה עמדה, במסמך מדיניות בנושא שילו ב המגזר החרדי בעבודה שפרסמה במרץ .
20 דוח הוועדה בנושא קצבאות הבטחת הכנסה לאברכים, דצמבר 2010 ,)(ראו להלן עמ' 11.
21 דוח הוועדה לבחינת מדיניות התעסוקה בישראל, יוני 2010 ', עמ52.
22 ראו הערה20 '; שם, עמ12.
200924 ,, על כך ש"מערכת החינוך החרדית בישראל, על מאפייניה הייחודיים מקנה לבוגריה מידה קטנה של הון אנושי תעסוקתי, ולכן יוצרת חסם להשתתפות בתעסוקה.
בפרט, החינוך הניתן לבנים בתיכון (בישיבות 'הקטנות') חסר לימודי אנגלית ומתמטיקה ב רמה המינימלית הדרושה לשוק העבודה.
בנוסף, עבור משרות רבות, מהוות תעודות הלימוד השונות רכיב חשוב בסינון המועמדים ולעיתים אף תנאי סף לקבלת המשרה".
עוד צוין במסמך האמור כי הקושי לאכוף את לימודי הליבה25 על מערכת החינוך החרדי נובע מכך שקיומה של מערכת לימוד עצמאית המבוססת ברובה על לימוד תורה הוא אחד מיסודות זהותה של החברה החרדית, ולא ניתן לשנותו לעת עתה בלי לפגוע פגיעה ניכרת בצביונה.
לכן סברה המועצה הלאומית לכלכלה כי יש לפעול להקניית לימודי אנגלית ומתמטיקה באופן הדרגתי במערכת החינוך החרדית תוך שיתופה והסכמתה לכך.
עוד עולה מהמסמך של המועצה הלאומית לכלכלה כי משרד החינוך לא הצליח לכלול במערכת החינוך החרדית, בעיקר אצל הבנים, לימודי ליבה ברמה סבירה, דבר העשוי להקל על בוגריה להיקלט בשוק העבודה.
מכאן שחסם החסרים בהון אנושי -תעסוקתי במגזר החרדי, בעיקר בקרב הגברים, נותר בעינו.
(ב) אצל גברים חרדים, בעיקר בגילים מבוגרים, ההתמודדות עם החסם הזה נעשית באמצעות הצמדת מכינות לקורסים המקצועיים וללימודים האקדמיים, שבהן מוקנה ידע בסיסי באנגלית ובמתמטיקה.
ועדיין, שיעורי הנשירה בקרב תלמידי המכינות והקורסים המקצועיים גבוהים, בפרט במכינות ללימודים הגבוהים (ראו להלן בפרקים "הכשרה מקצועית לגברים ולנשים" ו"פעולות להנגשת לימודים אקדמיים למגזר החרדי").
היעדר כדאיות כלכלית ליציאה לעבודה בקרב גברים : (א) קצבת הבטחת הכנסה26 והתמיכות עבור תלמידי כולל מותנות בהקדשת זמנם ללימודים בכולל ובכך שלא יעבדו או יוכשרו בהכשרה מקצועית, וכן שנשותיהם לא יעבדו.
יצוין שבמסמך של המועצה הלאומית לכלכלה 27 נעשה חישוב שלפיו במשפחה שהגבר הוא אברך, יציאה של אישה לעבודה (בשכר מינימום) יכולה לשפר בצורה משמעותית את המצב הכלכלי (שכן שכר המינימום של האישה עולה על קצבת הבטחת הכנסה).
לעומת זאת, במרבית המשפחות החרדיות יציאה של גבר לעבודה צפויה להניב הכנסה נמוכה יחסית (שכר מינימום).
הצמצום בתמיכות והגידול בהוצאות 28 , שסכומן כמעט משתווה לשכר שהגבר עשוי להשתכר, מביאים למצב שבו יציאת הגבר לעבודה כמעט שאינה משפרת את מצבו הכלכלי של משק הבית.
24 ,חגי לויןהמגזר החרדי בישראל - העצמה תוך שילוב בתעסוקה, המועצה הלאומית לכלכלה, 2009 .
מקצועות לימוד כגון מתמטיקה, אנגלית 26 קצבאות אלה משולמות על פי הסעיף התקציבי הרלוונטי בתקציב המדינה (סעיף20- 38-21 )- הבטחת הכנסת מינימום לאברכי כוללים.
28 אבדן הנחה בארנונה, והוצאות הכרוכות ביציאה לעבודה כגון ביגוד, נסיעות וסיוע בטיפול בילדים בפרט בזמן חופשות בגנים ובבתי הספר כאשר גם האישה עובדת.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1047 .
יש להביא בחשבון את השינוי בסטטוס החברתי של האברך ובהקטנת הזמן הפנוי ללימוד תורה.
(ב) קצבאות הבטחת ההכנסה לאברכי כוללים הן חלק ממערך התמיכות לאברכים.
פסק דין של בג"ץ 29 קבע בזמנו כי ההסדר לתשלום קצבת הבטחת הכנסה לאברכים פוגע בזכות לשוויון בתמיכות הכספיות שהמדינה מעניקה ליתר אוכלוסיות הלומדים בישראל.
עוד קבע בג"ץ שהסדר זה אינו עולה בקנה אחד עם מדיניות הממשלה לעודד את השתלבות החרדים בשוק העבודה.
בעקבות קביעת בג"ץ הורתה הממשלה באוקטובר 2010 על הקמת ועדה בין -משרדית בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז, מר אייל גבאי (להלן - ועדת גבאי), כדי לבחון את ההתאמות הנדרשות במדיניות הסיוע לאברכים, תוך מתן דגש על מרכיבים שיעודדו את שילובם בעבודה.
בדצמבר 2010 אישרה הממשלה30 את המלצת ועדת גבאי, ולפיה יש לתת במקום קצבת הבטחת הכנסה, מלגות לימוד לאברכים לתקופה מוגבלת של חמש שנים.
על פי ההחלטה, במהלך ארבע השנים הראשונות יתאפשר לאברך לקבל הכשרה תעסוקתית בלי לאבד את זכאותו למלגה, ובשנה החמישית יוכל להשתלב במסלול תעסוקה לצד לימודים חלקיים בהיקף מינימלי של 23 שעות שבועיות.
עוד הוחלט כי קבוצה מצומצמת של לומדי תורה תהיה רשאית להמשיך בלימודים ולקבל מלגת קיום.
החלטת הממשלה מדצמבר 2010 מבטלת את התניית קבלת המלגה בחובת יום לימודים מלא בכולל, ובכך היא מקלה על אברך לשלב בצד לימודיו בכולל השתלמות מקצועית.
החלטה זו נועדה להקטין את מספר המלגות לאברכים שהשלימו חמש שנות לימודים בישיבה, ול עודד את היציאה לעבודה בקרב משפחות אברכים אלה31 .
אך עדיין יש לבדוק את יישום ההחלטה בפועל ולהפיק לקחים ממנה.
כמו כן יש לבחון את השפעתה על הנעת החרדים להצטרף לכוח העבודה.
) חובת השירות הצבאי (לגברים 32 : חלק ניכר מהגברים החרדים המעוניינים לחפש עבודה הם דחויי שי רות צבאי ואזרחי משום שחל עליהם חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם, התשס"ב - 2002 (להלן- חוק טל)33 .
לפי החוק ניתן לדחות שירותו של מיועד לשירות ביטחון בתנאים שונים ובהם אם הוא לומד בהיקף של 45 שעות בשבוע.
מילוי תנאי זה אינו מאפשר לתלמיד ישיבה לעבוד באופן קבוע ובהיקף משמעותי או ללמוד הכשרה מקצועית, ולחלופין, אי -עמידה בתנאי של לימוד בישיבה בהיקף האמור אינה מאפשרת המשך דחיית השירות, כך שעזיבת הכולל ויציאה לעבודה או להכשרה מקצועית פירושה התגייסות לשירות צבאי, והדבר מהווה חסם להצטרפותם של הגברים .
29 בג"ץ 4124/00 'ארנן יקותיאלי ז"ל ואח' נ' השר לענייני דתות ואח, תקדין עליון ( 2 ) 3414 ( 2010.
) 30 'החלטה מס 2614 ,"בדבר "מלגת לימודים ועידוד השתלבות אברכי כוללים בתעסוקה 19.
31 כ-75% ממקבלי הקצבה הם בקבוצת הגיל 26-50.
"בעניין זה ראו בפרק "שירות חרדים בצה"ל 33 חוק טל מאפשר לתלמידי ישיבות, שגילם 22 לפחות, להשתלב במסלול של שירות אזרחי למשך שנה לפחות כחלופה לשירות החובה בצה"ל.
חוק טל מאפשר לדחוי שירות בן 22 לבקש לצאת לאחר ארבע שנות לימוד ל"שנת הכרעה", שבה יוכל לעבוד ללא הגבלה ובסיומה יחויב לבחור אם להתגייס או לחזור ללימודים בישיבה.
אולם במסמך של המועצה הלאומית לכלכלה צוין 34 כי מנתונים שנמסרו למועצה הלאומית לכלכלה עולה כי בשנים 2002 -2008 לא הצליח מנגנון שנת ההכרעה להוות כלי משמעותי לעידוד התגייסות החרדים לשירות צבאי או אזרחי.
ביולי 2010 מונה על ידי הממשלה35 צוות בין-משרדי, בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז, מר אייל גבאי (להלן - הצוות הבין-משרדי), בין השאר כדי לגבש המלצות בעניין שינוי נוהלי הגיוס, תוך התייחסות לצורך הלאומי לשלב את המגזר החרדי בשוק העבודה.
הצוות הבין-משרדי המליץ על קביעת יעדים לגיוס חרדים לצבא ולשירות האזרחי לשנים 2011 -2015 , כדלקמן: מספר המתגייסים יעלה בהדרגה מ - 2,400 בשנת 2011 ל- 4,800 ב- 2015 .
בינואר 36 וביולי 201137 קבעה הממשלה יעדים לגיוס חרדים דחויי שירות צבאי לשנים 2011 -2015 , בהתאם להמלצות הצוות.
הממשלה הטילה על הצוות לקיים מעקב שוטף אחר יישום ההחלטות.
על פי החלטת הממשלה מינואר 2011 , משרד התמ"ת ומשרד האוצר בשיתוף משרד המדע נדרשו לגבש עד ה - 1.
11 תכנית סיוע לחרדים המשרתים בצה"ל ובשירות האזרחי אשר תשלב אותם בתעסוקה עם תום תקופת שירותם.
אולם עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2011 , טרם גיבשו המשרדים האמורים תכנית כזאת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי קביעת יעדים לגיוסם של החרדים לשירות הצבאי והאזרחי, בלי שנקבעה תכנית סדורה לשילובם בתעסוקה בתום השירות (כולל מתן האפשרות להכשרתם המקצועית במהלך השירות וכן ביצוע סדנאות הכנה לשוק העבודה), משמעותה החמצת ההזדמנות להעניק להם כלים באופן מרוכז ומוסדר אשר יקלו עליהם להשתלב בתעסוקה מועילה (ראו להלן בפרק "פעולות להכשרה תעסוקתית במהלך השירות האזרחי").
יש לפעול לקידום גיבושה של התכנית בהקדם, ומוצע לכלול במסגרתה מנגנון של ליווי ומעקב שוטף אשר בעזרתו ניתן יהיה לבחון את יעילותה.
: מגוון אפשרויות מצומצם לתעסוקה המעסיקים עצמם מהווים חסם נוסף, שכן לעתים הם נרתעים מהעסקת עובדים חרדים, בשל חשש מהצורך להתאים את מקום העבודה לצורכיהם של העובדים החרדים כדי לאפשר להם להשתלב בעבודה כראוי.
לעיל 35 'החלטה מס 2000 ,"בדבר "עידוד תעסוקת חרדים 15.
36 'החלטה מס 2698 ,"בדבר "קידום השירות הצבאי והאזרחי במגזר החרדי 9.
37 'החלטה מס 3564 בדבר "הרחבת מערך השירות האזרחי -לאומי של מתנדבים חרדים ובני מיעוטים", 31.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1049 .
מממצאי הביקורת עולה כי על מנת להתמודד עם חסם זה קיים משרד התמ"ת החל מיולי 2011 , שלושה כנסים בין מעסיקים לדורשי עבודה בירושלים ובחיפה, אך הוא לא קבע תהליך רציף וקבוע לכנסים ולפעולות כאלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התמ"ת לתכנן כנסים כאלה תכנון מוקדם: להסדיר את תדירותם ולקיימם באזורים שבהם מתגוררת אוכלוסייה חרדית, ולאחריהם להפיק לקחים.
עוד ראוי להגדיל את מודעותם של מעסיקים לכלי העידוד הממשלתיים (ראו להלן בפרק "פעולות ל תמרוץ מעסיקים") וכן להפגישם עם מעסיקים שחרדים כבר מועסקים אצלם.
החלטות הממשלה בנושא תעסוקת חרדים וביצוען .
תכניות לשילוב המגזר החרדי בשוק העבודה .
,כאמור באפריל 2007 החליטה הממשלה לאמץ את עקרונות הפעולה המופיעים במסמך האג'נדה שהכינה המועצה הלאומית לכלכלה.
כדי לצמצם את תופעת העוני בישראל הוצע בו בין השאר לטפל באופן ממוקד במגזרים שבהם שיעורי העוני והאבטלה גבוהים (בהם המגזר החרדי) ולהרחיב את הפעילות של תב"ת.
כן הוצע במסמך להקנות קשת רחבה של כישורים למחוסרי עבודה ולספק להם ליווי שוטף ומתמשך עד להשתלבותם המלאה בשוק העבודה.
לצורך תכנון, גיבוש, יישום וליווי של החלטתה38 הורתה הממשלה על הקמת ועדה בין-משרדית 39 (להלן- ועדת האג'נדה).
בהחלטת הממשלה נקבע כי הוועדה תגיש תכניות פרטניות והצעות אשר ישולבו במסגרת המדיניות הכלכלית לשנים הבאות, החל בשנת 2008 .
נקבע גם כי ועדת האג'נדה תבצע פעילות מעקב של הערכה ומחקר על התכניות השונות.
ועדת האג'נדה פעלה באמצעות ועדות משנה, בהן ועדה בנושא מוקדי עוני בראשות סגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר (להלן - ועדת המשנה למוקדי עוני).
תפקידה היה לגבש המלצות לכלי מדיניות אשר יקטינו את העוני, בין היתר במגזר החרדי, וזאת באמצעות יצירת תנאים שיאפשרו ויעודדו את הגדלת השתתפותו בכוח העבודה.
במסגרת פעילות ועדת המשנה למוקדי עוני הכין נציג המועצה הלאומית לכלכלה בספטמבר 2008 טיוטת דוח בנושא המגזר החרדי, ובה המלצות שונות שתכליתן להגדיל את התעסוקה במגזר החרדי.
39 בראשות מנכ"ל משרד האוצר ובהשתתפות משרד התמ"ת, משרד הרווחה והשירותים החברתיים, בנק ישראל והמועצה הלאומית לכלכלה.
הביקורת העלתה כי טיוטת הדוח מספטמבר 2008 לא גובשה לכדי מסמך רשמי של ועדת המשנה למוקדי עוני.
כפועל יוצא לא יושמה החלטת הממשלה, ולפיה יש להגיש המלצות פרטניות והצעות אשר ישולבו במסגרת המדיניות הכלכלית החל בשנת 2008 .
כך נמנע מהממשלה המידע הנחוץ כדי להחליט על דרכי הפעולה שיש לנקוט כדי להקטין את העוני.
בהיעדר תכנית הכוללת המלצות פרטניות נמנע מוועדת האג'נדה כלי לעקוב באמצעותו אחר תוצאות התכנית כפי שנקבע בהחלטת הממשלה.
ביוני 2010 מינה משרד התמ"ת עובד לתפקיד ראש תחום תעסוקת חרדים ומיעוטים.
הלה גיבש ביוני 2011 מסמך המלצות מפורט לקידום תעסוקת חרדים והגיש אותו לשר התמ"ת, מר שלום שמחון.
אולם עד מועד סיום הביקורת טרם אישר שר התמ"ת תכנית מפורטת לקידום תעסוקת חרדים.
ביוני 2010 הגיש המשנה לנגיד בנק ישראל דאז, פרופ' צבי אקשטיין, לשר התמ"ת דאז, מר בנימין בן אליעזר, את דוח הוועדה לבחינת מדיניות התעסוקה בישראל, שהוא עמד בראשה40 .
עם פרסום המלצות הוועדה אומצו חלק נכבד מהן על ידי משרד התמ"ת.
בהמלצות הדוח נכלל פרק העוסק בשילוב אוכלוסיות מעוטות השתתפות בתעסוקה, ובין השאר צוין הצורך להקים במשרד התמ"ת מטה לעידוד התעסוקה בקרב או כלוסיות אלה, וכן פרויקטור ייעודי לכל אחת מהאוכלוסיות.
בדוח כלולות המלצות פרטניות בעניין שילובה של האוכלוסייה החרדית בשוק העבודה.
עד נובמבר 2011 לא גיבש משרד התמ"ת תכנית אופרטיבית לביצוע המלצות הוועדה בראשותו של פרופ' אקשטיין.
הועלה גם כי טרם הוקם במשרד הת מ"ת מטה לעידוד התעסוקה בקרב האוכלוסיות מעוטות ההשתתפות.
בתשובתו מנובמבר 2011 למשרד מבקר המדינה מסר משרד התמ"ת כי בנוגע לעידוד תעסוקת חרדים אימץ שר התמ"ת, מר שלום שמחון, את ההמלצות המפורטות של הוועדה לשינוי כלכלי -חברתי מספטמבר 2011 'בראשות פרופ מנואל טרכטנברג אשר מונתה על ידי ראש הממשלה, מר בנימין נתניהו (להלן - ועדת טרכטנברג).
משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם המלצות ועדת טרכטנברג הן מפורטות (כגון הקמת מרכזי הכוון תעסוקתי ומימון תכניות להכשרה מקצועית ולימודים אקדמיים) אולם הן אינן מהוות תכנית עבודה אופרטיבית-תפעולית שבה נקבעים יעדים כמותיים שנתיים, בהתאמה ליעדי התעסוקה שנקבעו בהחלטת ממשלה41 .
40 הוועדה מונתה ביולי 2009 על ידי שר התמ"ת דאז, מר בנימין בן אליעזר, לבחינת מדיניות התעסוקה בישראל.
41 'החלטה מס 1994 בדבר "הצבת יעדי תעסוקה לשנים 2010 -2020 ," 15.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1051 .
הנה כי כן, מדובר במטלות בעלות חשיבות לאומית -חברתית -כלכלית מהמעלה הראשונה, אך התמונה שעולה מצביעה כי התקדמות הטיפול של משרדי המשלה בהן מועטה ואטית.
במסמך האג'נדה נקבע כי ועדת האג'נדה תגיש יעדים כמותיים תלת-שנתיים לצמצום העוני בישראל ולהגדלת שיעור התעסוקה.
עוד נקבע בו, כי תקופת זמן זו אמורה לשקף מחויבות לטיפול בבעיות היסוד בטווח הארוך - טיפול אשר ישולב במסגרת המדיניות הכלכלית לשנים הבאות (החל בשנת 2008 ), ונחישות לעשות זאת גם בטווח הקצר.
באוגוסט 2007 קבעה הממשלה42 יעד להעלאת שיעור התעסוקה הכללי בישראל לשנת 2010 - %71.
במאי 2009 שוב קבעה הממשלה43 את אותו היעד להעלאת שיעור התעסוקה הכללי בישראל לשנת 2013 .
עוד החליטה הממשלה בשני מועדים אלה, כי ועדת האג'נדה תבחן ותעדכן את היעדים ותציג לממשלה מדדי משנה נוספים ככל שיידרש.
בפועל לא קבעה הממשלה באותה עת יעדים ספציפיים (מדדי משנה) להעלאת שיעור התעסוקה בקרב הקבוצות מעוטות ההשתתפות, ובהן החרדים.
10 , שלוש שנים לאחר אישור עק רונות מסמך האג'נדה, החליטה הממשלה 44 לקבוע את יעדי התעסוקה לסוגי אוכלוסיות שונות (חרדים וערבים).
היעד שנקבע למגזר החרדי לשנת 2020 עמד על שיעור תעסוקה של 63% .
הן לגברים הן לנשים לפי חישובי אגף התקציבים במשרד האוצר (להלן - אגף התקציבים), כדי להשיג יעד כזה בקרב הגברים נדרשת תוספת של 9,200 גברים חרדים לשוק העבודה בכל שנה45 - תוספת כזאת תגדיל את מספר החרדים העובדים מכ- 40,000 בשנת 2008 לכ- 150,000 בשנת 2020 .
)(ב משרד מבקר המדינה בחן את נתוני התעסוקה הקיימים אל מול היעד שנקבע, והעלה כדלקמן: .
42 'החלטה מס 2162 בדבר "הצבת יעדים למדיניות הכלכלית-חברתית לשנים 2010 - 2008 ," 7.
43 'החלטה מס 181 בדבר "הצבת יעדים למדיניות כלכלית חברתית בישראל 2010 - 2013 ," 12.
45 מתוכם 4,700 שמתווספים בגידול טבעי ו- 4,500 שיש להוסיף עליהם בכל שנה, כפי שעולה ממסמך אגף התקציבים מיום 10.
שיעורי התעסוקה במגזר החרד י בישראל (בטווח הגילים 64-25 ) בשנים - 1998 200846 : .
2008 2006 2004 2002 2000 1998 .
2% נשים על פי הנתונים, בשנים 2000 -2008 חלה עלייה בשיעור התעסוקה אצל נשים חרדיות; בקרב הגברים החרדים שיעורי התעסוקה אמנם גדלו משנת 2002 , אולם ביחס לשנת 2000 לא חל שינוי.
יתרה מכך- לפי דוח בנק ישראל לשנת 2010 , בשנים 2008 -2009 נמשכה מגמת העלייה בשיעור התעסוקה בקרב נשים חרדיות, והוא הגיע לכ - 57.
5% ,, אך בקרב גברים חרדים חלה ירידה מתונה ושיעורם ירד אל מתחת ל-40% - שיעור הנמוך משיעור תעסוקתם בסוף העשור הקודם.
נתונים אלה מלמדים כי היעד שהציבה לעצמה הממשלה להעלות את שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ל -63% , ככל שמדובר בתעסוקה בקרב נשים חרדיות, מצוי בתהליך לקראת השגתו, אולם בקרב גברים חרדים היעד שהוצב מאתגר ורחוק מהשגה, אף יותר מבעבר.
הממשלה ומשרד התמ"ת לא קבעו יעדי ביניים הנגזרים מהיעד שקבעה הממשלה לשנת 2020 .
לכן חסר משרד התמ"ת כלי בקרה שיאפשר לו לבחון אם פעולות ההכשרה וההשמה מספיקות כדי לעמוד ביעדי הממשלה לטווח הארוך.
מדדי ההצלחה הכמותיים שקבעה תב"ת (ראו להלן) נגזרו מהמשאבים המוקצים למרכזי ההשמה לאוכלוסייה החרדית וממספר הקורסים להכשרה מקצועית שאישר האגף להכשרה מקצועית, ואלה מצומצמים יחסית.
לשון אחר - במועד עריכת הביקורת למשרד התמ"ת לא היה כלי בקרה שיוכל להצביע כי אין די במשאבים אלה כדי להתקדם בהשגת יעדי הממשלה.
באופן הזה הופכת קביעת יעדי הממשלה לפעולה שספק אם היא בת השגה.
במסמך של אגף התקציבים מפברואר 201147 צוין כי "כשלון ביישום המדיניות צפוי להוביל לאבדן תוצר משמעותי ולהצבת איום קיומי בטווח הארוך.
אם לא יתרחש שינוי בשיעורי התעסוקה באוכלוסיות השונות, צפוי שיעור התעסוקה הכללי לרדת ב -2 נקודות אחוז בשנת 2020 , כאשר כל שינוי של נקודת אחוז בשיעור התעסוקה הכללי מתואם כיום עם שינוי של כ-1.
"נקודות אחוז בבסיס התוצר לדעת משרד מבקר המדינה, המציאות הנוכחית מחייבת את משרד התמ"ת להגביר ולהדגיש את מאמצי ההכשרה וההשמה, בעיקר בקרב גברים חרדים, לעקוב אחר היקפי הפעילות של ההכשרה וההשמה ולבדוק אם די בהם כדי לעמוד ביעד שקבעה הממשלה.
46 הנתונים נלקחו מסקר כוח אדם- 2008 .
, בעיבוד המועצה הלאומית לכלכלה 47 "סקירת תכניות ממשלתיות קיימות לעידוד תעסוקת חרדים (עדכני לדצמבר 2010 )- .
"תיאור מצב קיים משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1053 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי קיים קושי לאמוד את היקפי פעילות ההכשרה וההשמה הנדרשים כיוון שהשגת היעדים שקבעה הממשלה אינה תלויה רק בהשמות בתיווך המשרד ותב"ת אלא גם ב מאמציהם ויכולתם של חרדים למצוא עבודה בכוחות עצמם - ויש לאמוד את חלקה היחסי של המדינה בהשגת המטרה.
מכאן הצורך, לדעת משרד מבקר המדינה, לקבוע יעדי ביניים הנגזרים מהיעד שקבעה הממשלה לשנת 2020 .
אשר יאפשרו מדידה עתית של העמידה ביעד ארוך הטווח .
לצורך התוויית מדיניות לשילוב המגזר החרדי בשוק העבודה, תכנונה, יישום יעיל שלה ושיפור הכלים הקיימים, וכן לצורך בחינת עמידתה של הממשלה ביעדיה, נדרשים מקבלי ההחלטות והמבצעים אותן לנתונים כמותיים-סטטיסטיים עדכניים ואמינים הממוקדים במגזר זה.
הצורך בנתונים ממוקד ים עלה מעת לעת גם על ידי רשויות מקומיות שבהן אוכלוסייה חרדית.
כך למשל באפריל 2009 , בפגישה שהתקיימה בין ראש עיריית מודיעין עילית, מר יעקב גוטרמן, לבין נציגי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס), ציין מר גוטרמן כי כדי לעודד חברות לפתוח עסקים בעירו הוא נדר ש להציג נתונים על מיומנויות של כוח אדם בעיר אך אין בנמצא נתונים כאלה.
לדבריו נתונים קיימים על תעסוקה והשכלה אינם מסייעים כי הגדרותיהם אינן מותאמות למאפייני האוכלוסייה החרדית.
גם עיריית בני ברק ועיריית ירושלים העלו לפני משרד התמ"ת את הצורך בבחינת פוטנציאל התעסוקה אצלן בפגישות שהתקיימו בין נציגיהן לבין אנשי המשרד בשנת 2010 .
,בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי נכון למועד סיום הביקורת אוגוסט 2011 , הנתונים שפרסמה הלמ"ס אינם מספקים מידע מקיף דיו על האוכלוסייה החרדית בתחומי הדמוגרפיה, החינוך והתעסוקה.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי משרדי הממשלה והרשויות המקומיות הנוגעים בדבר ימפו וירכזו את הצרכים הסטטיסטיים החיוניים להם ויפנו בקשה בעניין זה ללמ"ס.
נתונים עדכניים בנושא צריכים להיות גם בידי הממשלה, שכן היא עצמה הגדירה את שילוב המגזר החרדי בכוח העבודה כצורך לאומי, ואף הצ יבה יעדים כמותיים בנדון - על כן שומה עליה לקיים מעקב רציף אחר השגתם.
בתשובתה מנובמבר 2011 מסרה הלמ"ס בין השאר כי סקר כוח אדם, שהוא הסקר העיקרי לקבלת נתונים על שוק העבודה בישראל לא מאפשר כיום לקבל נתונים מהימנים על אוכלוסיות קטנות ובאזורים גאוגרפיים קטנים והיא פועלת לפתרון הבעיות.
בכלל זה מסרה כי הוחלט על הקמת ועדה לצורך עדכון שאלון הסקר ולצורך פיתוח שיטות מדידה של תכונות כוח עבודה בקרב אוכלוסיות מיוחדות ובהן חרדים.
פעולות להשתלבות החרדים בשוק העבודה .
המיזם המשותף של משרד התמ"ת ושל חברת תב"ת .
הוקמה חברת תב"ת על ידי ממשלת ישראל והג'וינט בדירקטוריון תב"ת יושבים נציגי הג'וינט, נציגי משרד התמ"ת, נציג משרד האוצר, נציג משרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה) ונציג המוסד לביטוח לאומי.
הפעילות של תב"ת מלווה בשתי ועדות עיקריות: ועד מנהל וועדת היגוי.
תב"ת אמורה לעודד חרדים להשתלב בתעסוקה, לדאוג להכשרתם במסגרת הקורסים שבפיקוח האגף להכשרה מקצועית ולהשימם בעבודה, לתת שירותי ליווי למוכשרים ולמושמים, ולקיים סביבה מתאימה לחרדים - הן בהכשרתם הן בהשמתם.
ברמה העקרונית, פעילותה של תב"ת נועדה לפתח דג ם חדש למתן שירותים בשוק העבודה הישראלי - והחרדים הם רק אחת מקבוצות האוכלוסייה שמטופלות במסגרתה.
פיתוח מתן השירותים נעשה במסגרת ניסוי שלווה בתכנית מעקב והערכה.
בסיומו של הניסוי אמורה הייתה להתקבל החלטה לגבי כל תכנית: האם תעבור לשלב של הפעלה ארצית אם לאו.
נק בע כי אם ההחלטה תהיה חיובית, תעבור ההפעלה הארצית מידי תב"ת לביצוע משרד התמ"ת.
,לקראת תחילתה של כל שנה מגישה תב"ת את תכנית העבודה לשנה הבאה לפי תחומי קבוצות האוכלוסייה שבהן היא מטפלת.
במסגרת הזאת היא גם מדווחת על התכניות שבוצעו בשנה הקודמת בקרב כל קבוצת אוכלוסייה ואת העמידה ביעדיהן.
במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2011 , עמד להסתיים ההסכם להארכת פעילותה של תב"ת לשנים 2009 -2011 - ובסך הכול עמדו להסתיים שש שנות פעילות.
אשר על כן מתבקש היה שמשרד התמ"ת יבצע בדיקה מקיפה להערכת הפעילות וכן יבצע הליך הפקת לקחים - הן ל גבי השגת המטרות של המיזם המשותף שעניינו אוכלוסיית החרדים, והן לגבי עמידתן ביעדים של התכניות שהופעלו לאוכלוסייה זו, על פי מדדי הצלחה כמותיים ואיכותיים.
הביקורת העלתה כי עד מועד סיום הביקורת לא עשה משרד התמ"ת בדיקה מקיפה להערכת תוצאותיה של הפעילות המשותפת, וגם לא עשה הליך הפקת לקחים.
תקציב משרד התמ"ת לניהול המיזם עם תב"ת במגזר החרדי : לפי נתוני מערכת התקצוב במשרד התמ"ת הסתכם התקציב למיזם של משרד התמ"ת ותב"ת (כל קבוצות האוכלוסייה) בשנים 2005 -2010 בכ-90 מיליון ש"ח (סכום עלות הטיפול בתכניות- בעיקר עלויות כוח אדם), ואילו הביצוע הסתכם בכ-54 מיליון ש"ח (כ-60% .
)מהתקציב משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1055 .
)(א חלק חשוב בפעילות של המיזם המשותף הוא עמידה ביעדים שנקבעו לקבוצות האוכלוסייה השונות.
נמצא כי במערכת התקצוב במשרד התמ"ת אין הפרדה בין תקציבי התכניות לאוכלוסיות השונות של המיזם המשותף - כך שלא מוצגים נתונים על התקציב שיועד לפעילות למגזר החרדי ועל ביצועו.
לפיכך לא ניתן לדעת האם משרד התמ"ת עמד ביעד שנקבע לקבוצת אוכלוסייה זו.
(ב) במרץ 2011 ערך משרד רואי חשבון עבור חשבות משרד התמ"ת דוח על תקציב ניהול המיזם וביצועו לשנים 2009 -2011 (להלן- דוח רואי ה חשבון), בהתאם לתכניות המיזם המשותף.
על פי דוח רואי החשבון, התקציב לתכניות למגזר החרדי בשנים 2009 -2010 הסתכם בכ-19 מיליון ש"ח (סכום עלות הטיפול בתכנית - בעיקר עלויות ניהול כוח אדם), והביצוע בפועל הסתכם בכ-10.
8 מיליון ש"ח (כ-57% .
)מהתקציב משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי היה שמשרד התמ"ת ידון בממצאי דוח רואי החשבון על מנת להפיק את הלקחים הנובעים ממנו.
אולם נמצא שבמינהל מחקר וכלכלה שבמשרד התמ"ת, שבתחום אחריותו נמצא ביצוע המיזם, לא התקיים דיון לבחינת הסיבות לניצול הנמוך של התקציב ולהפקת לקחים בהתאם.
התכניות להכשרה מקצועית ולהשמה למגזר החרדי .
כאמור, במסגרת תב"ת מופעלות תכניות שמטרתן לעודד חרדים ולסייע להם לצאת לעבוד.
משרד מבקר המדינה בדק את תוצאות פעילותן של תכניות אלה כפי שעולה מדיווחי תב"ת למשרד התמ"ת וכפי שעולה מנתוני משרד התמ"ת עצמו.
להלן הפרטים: הכשרה מקצועית לגברים ולנשים מערך ההכשרות המקצועיות הוא אחד הכלים הממשלתיים המרכזיים לטיפול במחסור ההון האנושי -תעסוקתי בקרב אוכלוסייה בגיל העבודה.
מערך זה מציע לנשים ולגברים חרדים מגוון הכשרות מקצועיות הניתנות בסבסוד מלא בדרך כלל.
תב"ת מפעילה שתי תכניות להכשרה מקצועית: תכנית "פרנסה בכבוד" : התכנית מיועדת לאברכים ש"תורתם אומנותם", המעוניינים לרכוש מקצוע כדי להשתלב בשוק העבודה.
התכנית מציעה מסגרת הכשרה התואמת את אורח החיים החרדי, ופועלת בשיתוף פעולה עם גורמים שונים בקהילה החרדית.
במסגרת זו תלמידי כולל, רובם בעלי משפחות, לומדים הכשרה מקצועית שלושה ימים בשבוע - בדרך כלל בשעות הערב, לאחר הלימודים בכולל.
התכנית פועלת משנת 2001 , תחילה באמצעות הג'וינט ולאחר מכן עברה לחסות תב"ת.
הקורסים נערכים על ידי רשתות חינוך וחברות העוסקות בתחום התעסוקה הנלמד, ומפוקחים על ידי האגף להכשרה מקצועית.
ההכשרות 1056 דוח שנתי62 .
מלוות במכינות להשלמת ידע באנגלית, במתמטיקה ובשימוש במחשב.
התכנית מלווה במעטפת שמפעילה עמותה שנבחרה במכרז על ידי תב"ת והמספקת למשתתפים ליווי בהכשרות ובשירותי השמה בסיום ההכשרה, וכן מעקב אחר הסתגלותם.
תכנית "צופיה" : תכנית המיועדת לשילוב נשי ם חרדיות בשוק העבודה.
במסגרתה נערכים קורסים בבתי הספר המפוקחים על ידי האגף להכשרה מקצועית, וכן במפעלים - בכיתות במפעל ותוך כדי עבודה.
במקרים שבהם המעסיק הוא המכשיר, הליך ההשמה של העוברות בהצלחה את ההכשרה הוא מהיר ויעיל יותר.
בתכנית פותחו כלי סיוע משלימים ל התאמת סביבת העבודה לאורח החיים של הנשים החרדיות.
גם תכנית זו מלווה במעטפת שמפעילה עמותה שנבחרה במכרז על ידי תב"ת.
נתוני הנרשמים לקורסים והלומדים בהם מתנהלים בשתי מערכות במקביל: במערכת תב"ת, האמורה לעקוב ברצף אחר רישום התלמידים, לימודיהם עד לסיום הקורס, וה השמה בעבודה; ובמחוז המסוים במשרד התמ"ת שבתחומו מתקיים הקורס להכשרה מקצועית, והוא אשר מפקח על ביצוע תכנית הלימודים ברמה המקצועית.
מספר הקורסים שנפתחו ומספר הנרשמים אליהם : (א) במסגרת התכנית "פרנסה בכבוד" נקבעו לעמותה המפעילה את התכנית מדדי הצלחה כמותיי ם לכל שנה, ובהם מספר המשתתפים ומספר ההכשרות המקצועיות.
נתונים אלה אמורים לספק מידע על היקף פעילות ההכשרה המקצועית.
את התכנית מלווה גם ועדת היגוי המורכבת בין השאר מנציגי האגף להכשרה מקצועית ותב"ת, והיא אמורה לעקוב אחר הביצוע בהתאם לתכנון.
הביקורת העלתה כי מ שרד התמ"ת לא בחן את נתוני ביצוע הקורסים בהשוואה למדדים שנקבעו, ומכאן שאין לו מידע בדבר העמידה בהם.
גם ועדת ההיגוי לא עקבה אחר עמידת התכנית במדדי ההצלחה שנקבעו.
מדדי ההצלחה הכמותיים שנקבעו לעמותה המפעילה את תכנית "פרנסה בכבוד" לשנים 2009 -2010 :היו כדלקמן 300 משתתפים בשנה, ו -13 קורסים שישתתפו בהם כ - 20-25 תלמידים בכיתה.
ואולם, בהתאם לנתוניה של תב"ת, בשנת 2010 נפתחו רק ארבעה קורסים חדשים (ובהם כ-90 תלמידים).
יצוין כי לפי נתוני האגף להכשרה מקצועית ותב"ת המספר השנתי הממוצע של מספר התלמידים הרשומים לקורסים בשנים 2005 -2010 היה כ-100 .
תלמידים בשנה תב"ת הבהירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 כי בשנים 2009 - 2011 פתחה רק קורסים מעטים משום שמשרד התמ"ת לא נתן אישורים לפתיחת קורסים נוספים.