HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הדירקטוריון קבע בעניין כי הוא "רואה בהכנסת מערכת ה - TOS צעד חשוב בקידום יכולתה הטכנולוגית והתפעולית של החברה ואמצעי חשוב ביותר להגברת יעילות ניצול משאבי החברה ומבקש כי ההנהלה תנקוט בכל האמצעים הדרושים לשם עמידה בלו"ז שנקבע לעניין זה".
בדיון שקיים הדירקטוריון בדצמבר 2006 היה ברור כי יישום הפרויקט מתעכב בכשנה לעומ ת לוח הזמנים שהציג המנכ"ל בספטמבר 2005 .
לדעת משרד מבקר המדינה במצב דברים זה היה על הדירקטוריון לבקש הסברים בנוגע לסיבות לעיכוב הממושך ביישום הפרויקט וכן לדרוש לוח זמנים מפורט להמשך הליכי היישום של הפרויקט לגבי כלל הרציפים.
חברת נמל חיפה בע"מ 1727 .
במאי 2007 דיווח המנכ"ל לדירקטורי ון כי הקפיא את הפעלת המערכת ברציף המערבי עקב לחץ תפעולי ועומס והוסיף כי יתבע את החברות האחראיות לכל הנזקים מכיוון שמערכת הנווטן (GPS ,) לא עבדהבאופן שעובדי הנמל עבדו מהר יותר מהמערכת.
בסיכום פגישת עבודה עם הנהלת הנמל בנושא TOS ממאי 2007 החליט מנכ"ל נמל חיפה דאז על גיוס "חברה אשר תבחן תהליכית את מה שנעשה בהפעלת ה - TOS .
"עד היום, ותגיש מסקנות והמלצות בנושא ואולם הביקורת העלתה כי הוא לא ביצע את החלטתו וחברה כז את לא גויסה.
ראש אגף מערכות מידע ומחשוב (להלן - ראש אגף מחשוב) מסר למשרד מבקר המדינה כי בדיון לא הוטל על איש מהנוכחים לגייס את החברה ולא נקבע לו ח זמנים למימוש ההחלטה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הכישלונות החוזרים בהפעלת המערכת, ראוי היה לקיים את הבחינה שעליה הוחלט; היא הייתה עשויה להעלות את הבעיות ולמנוע כישלונות נוספים בהפעלת המערכת .
בישיבת ועדת משאבים מיוני 2007 דיווח המנכ"ל כי המערכת אמורה לפעול שוב בהמשך אותו מסיבה ברורה".
ועדת ]את ההפעלה [ החודש "אלא אם נדחה משאבים רשמה את דיווח ההנהלה וציינה כי נוכח השתלשלות העניינים עד אז יש לעשות את המרב להפעלה מוצלחת של הפרויקט.
מ"סיכום דיון פרויקט TOS " מאוגוסט 2007 עולה כי רק מאותו מועד, כחודש וחצי לפני ההפעלה במסוף המזרחי, הוחלט כי יש לכנס ישיבות מעקב בראשות המנכ"ל בתדירות שבועית.
התברר כי הישיבות לא כונסו בתדירות שנקבעה אף שהיה ראוי לעשות כן כבר בשלב מוקדם בשל מורכבות המערכת וחשיבותה לעבודת הנמל.
בישיבת ועדת פיתוח ושיווק של הדירקטוריון מאוקטובר 2007 , חמישה ימים לפני הפעלת המערכת במלואה, דיווחו המנכ"ל וראש אגף המחשוב דיווחים סותרים : המנכ"ל טען כי חלק מהציוד אינו פועל בגלל בעיות טכניות, חלק - בגלל אי-מיומנות של עובדים, וחלק - בכוונה.
לעומתו דיווח ראש אגף מחשוב בישיבה כי המערכת יציבה בעבודתה גם עם ציוד הנווטן ונפתרו בה בעיות מרכזיות.
לדעת משרד מבקר המדינה, הדיווחים הסותרים וקריסת המערכת כמה ימים לאחר מכן מלמדים על אי-תיאום בין חברי ההנהלה ועל אי -הבנה של מצב המערכת באותה עת.
כאמור, בנובמבר 2007 החליט המנכ"ל להפסיק את פעולת המערכת ולפטר את העובדים הייעודיים בפרויקט.
בסוף אותו חודש דיווח מנכ"ל נמל חיפה לדירקטוריון כי בעיות טכניות בתכנה ובתקשורת הם שהביאו ל"סתימת" המערכת.
בדיעבד התברר שכאשר עובדים יחד מאות מחשבים נוצרת "סתימה", מה שהביא לאי - תקשורת בין המערכת לכלים וגרם לעובדים לפרוק את המכולות בכל מקום שיכלו.
לאחר ארבעה ימים הבינה ההנהלה כי הבעיה בסיסית יותר והחליטה להפסיק את פעולת המערכת כדי לשפרה.
המנכ"ל ציין בישיבה כי נמל חיפה יאבד 20% מהמטען המגיע אליו אם יהיה "מחוץ למשחק שנתיים" והוסיף כי הוא מחפש מנהל פרויקט שיהיה מומחה-על בניהול פרויקטים.
יו"ר הדירקטוריון באותה ישיבה (בין אוקטובר 2007 למרס 2008 נבחר בכל ישיבה יו"ר לניהול אותה ישיבה) ציין כי אנשי נמל חיפה היו צריכים ללמוד מן הניסיון של נמל אשדוד ולהיעזר באנשיו, אך לא עשו כן.
אחד מחברי הדירקטוריון ציין כי לדעתו מלכתחילה לא נבנה מנגנון שאמור היה למנוע את התקלות והציע לצרף לוועדת הבדיקה אדם שיבדוק את קבלת ההחלטות.
הוא הוסיף כי עד כה הושקעו 1728 דוח שנתי 61ב .
בתשתיות 32 ,מיליון ש"ח; הסכום אינו כולל הפסדי הכנסותהפסדים עקב פגיעה באמינות וכספים ש הושקעו בכוח האדם.
חברת דירקטוריון ציינה כי שלושה ימים לפני שהופסקה פעילות המערכת דווח לדירקטוריון שהכול בסדר.
חבר דירקטוריון אחר ציין כי החברה הוצגה חברת נמל חיפה בע"מ 1729 .
כמוכנה להפעלה אף שלא זה היה המצב, והוסיף כי על פי מבחן התוצאה הקבוצה שניהלה את הפרויקט כשלה.
הוא ביקש לדעת כיצד ימנע הדירקטוריון את הכשל הבא.
 נוכח חשיבותו האסטרטגית של הפרויקט, בגלל הדחיות החוזרות ונשנות של מועדי הפעלתו, בשל הקנסות שמקורם בפיגורים בהפעלת המערכת ומחמת הכישלונות החוזרים ונשנים בהטמעת ה - TOS היה על הדירקטוריון הקודם לדרוש מן מהמנכ"ל לוח זמנים מפורט של הפרויקט, דיווחים על עמידה ביעדי ו, נימוק ים ל דחיות, ניתוח משמעויותיהן ופירוט הצעדים שיינקטו לתיקון המצב ; היה עליו לדון ב בעיות שהתעוררו עם נציגי העובדים ודווחו לו מעת לעת.
הטיפול בדוח מבקר הפנים של נמל חיפה בנושא ה- TOS .
כאמור, בחודשים נובמבר-דצמבר 2007 עשה מבקר הפנים של החברה בסיוע יועץ חיצוני ב יקורת על ה- TOS, שמטרות יה היו "לברר את הגורמים ותהליכי קבלת ההחלטות שהביאו לכשל בהטמעת המערכת לניהול מסופי מכולות.
ולהמליץ על הדרכים לתיקונם ".
טיוטת דוח הביקורת הופצה להתייחסות המבוקרים בדצמבר 2007 , ובינואר 2008 הופץ דוח הביקורת הסופי לדירקטוריון ולהנהלת החברה.
מממצאי הדוח עולה כי כאמור, מ שנת 2003 ועד מאי 2006 לא קודם הפרויקט במידה ניכרת ואף הוקפא לתקופות שונות עקב הרפורמה בנמלי הים והתנגדות ועדי העובדים.
רק במאי 2006 הופשר הפרויקט והחלו תהליכים להפעלתו ולקידומו.
עובדי התפעול לא ששו לקבל את המערכת ולא האמינו בנחיצותה בעיתוי הטמעתה; הטכנולוגיה בנמל חיפה בשנת 2005 לא התאימה לקליטת המערכת שיישמה לראשונה בעולם מערך נווטן על כלים ניידים; הבעיות הטכנולוגיות הרבות הביאו לאי -אמון של המשתמשים במערכת.
חלפו פרקי זמן ארוכים בין מועד הדרכת המשתמשים ל מועד הפעלת המערכת וה יה עיכוב בגיוס עובדים ובהכשרתם לחדר ה- TOS .
, שהוא לב המערכת טכנולוגיית המחשבים שהורכבה על הכלים התפעולים הייתה מיושנת, התגלו בה תקלות רבות, וניסוי החלוץ לא היה מוצלח.
בוצעו גם חבלות במערכת - שבירה מכוונת של אנטנות ומסכים.
אף שבדיקות קבלה וניסוי חלוץ הן פעולות מהותיות לא מינה הנמל אחראי לבדיקות קבלה ולשינויים.
לא נבדקה הפונקציונליות של המערכת כולה, כי בכל פעם בדקו חלק ממנה, ולכן אין ערובה שלא קלקלו משהו במרכיביה האחרים.
הפעלת המערכת במשך שלושה חודשים ברציף המערבי הוכרזה ניסוי חלוץ, אבל לא נוהלה כך.
היו תקלות שעקפו אותן כדי לא לפגוע בתפוקות.
אנשים הגיעו להפעיל את המערכת ברציף המזרחי ללא כל ניסיון בהפעלתה.
מי שהיו אמורים לקבל את המערכת לא היו מעורבים בה.
לא היה שיתוף פעולה בין חטיבת התפעול, אגף המחשוב וההנהלה ובין מי שהיו צריכים לפקח על הפרויקט.
בישיבות שהתקיימ ו כל אחד התייחס לתחומו ולא ראה את התמונה כולה.
קשיי ההפעלה מקורם בין השאר בעובדה שחלק מהעובדים התעלמו מהנחיות המערכת בנוגע למקום המכולות והמשיכו לפעול על דעת עצמם או על פי הנחיות של גורמים אחרים (חברות המנייה10 ) גם כשהמערכת פעלה כהלכה ולא היו בה תקלות טכנ ולוגיות.
עובדה זו תרמה רבות לקריסתה המהירה בעת הפעלתה ברציף המזרחי; הוראות גורמי הניהול בחטיבת תפעול (סמנכ"ל תפעול ור אש מחלקת מכולות) על הכנסת מכולות ייצוא רבות לטעינה (כ-100 מכולות במקרה אחד) לאחר סגירת שלב תכנון האנייה היו מנוגדות באופן מהותי לתפיסת העבו דה לגבי מערכת ה - TOS וגרמו לקריסת התכנון של טעינת מכולות באמצעותה; אי - התיאום בלט במיוחד בקבלת ההחלטות בשטח בעקבות תקלות במערכת שמנעו או עיכבו תפעול תקין.
האנשים פעלו בשטח ללא קשר לתכנון או להמלצות ה- TOS ודיווחו למערכתרק בדיעבד .
בנסיבות אלו נוצר אפקט ה"דומינו" שהגביר את קצב קריסת המערכת.
בסיכום הדוח הוצגו שלוש חלופות: האחת - נטישת הפרויקט והמשך עבודה עם "נמרוד"11 ; השנייה - הפעלת מערכת TOS ברציף המערבי בלבד בניסוי חלוץ מורחב לקראת הפעלתה של המערכת ברציף הכרמל; השלישית - הפעלה מידית של המערכת בניסוי חלוץ ברציף המערבי, התארגנות שיטתית במשך ארבעה - חמישה חודשים והפעלת המערכת מחדש ברציף המזרחי לקראת מאי 2008 .
המבקר הפנימיהמליץ לבחור בחלופה השלישית.
לדעת ו, תוספת הסיכון הלא גבוה הכרוכה בחלופה זו זניחה לעומת המשמעויות הכספיות והתדמיתיות של העיכוב בהפעלת המערכת הכרוך ב קבלת החלופה השנייה.
גם נטישת הפרויקט אינה ראויה לדעתו שכן הליקויים שהתגלו בו אינם מצדיקים זאת.
נטישתו משמעה שנמל חיפה אינו מסוגל לתפקד ככל נמל אחר, והרי המערכת יושמה בהצלחה בעשרות רבות של נמלים ברחבי העולם.
הדוח קבע כי ליישום החלופה המומלצת נדרשות, בין היתר, הפעולות האלה: מינוי מנהל פרויקט בעל היכרות עם עבודת הנמל והכפפתו לחבר הנהלת הנמל, שיעקוב באופן שוטף אחר עבודתו; הפעלת המערכת ברציף המערבי בניסוי חלוץ גם על חשבון פגיעה בתפוקה; רוטציה של עובדי התפעול בלימוד המערכת; תרגול קהיליית הים 12 בהכנסת מכולות בצירוף המסמכים הנדרשים לעבודה עם המערכת; גיוס מחדש של אנשי חדר ה- TOS והכשרתם; בניית נוהלי עבודה בחדר .
TOS ובתפעול והסדרת דרכי עבודתם; השלמת פעולות הדרכה ורענונה לעובדי התפעול; הקפאת שינויים ושיפורים במערכת לפני ההפעלה לביצוע בדיקות מערכתיות; הקפדה על לוחות זמנים לסגירת אני ות; הסדרת הבעיות עם ועדי עובדים והבטחת שיתוף הפעולה שלהם בפרויקט.
הדוח קובע כי עמידה בתנאים אלה ועמידה בלוח הזמנים שתקבע מ ינהלת הפרויקט הם תנאים הכרחיים להפעלת המערכת.
טיפול ההנהלה והדירקטוריון בממצאי המבקר הפנימי בישיבת הנהלת נמל חיפה מפברואר 2008 שדנה בדוח הביקורת על הטמעת פרויקט ה - TOS ציין המנכ"ל כי "הגורם העיקרי" לכישלונו הוא היעדר מנהיגות לפרויקט ואי -נטילת אחריות מצד מנהלים בחטיבת התפעול.
10 חברות הנותנות שירות שבו מתכננים את תהליכי הטעינה והפריקה ומתאמים בין הנמל לסוכן האנייה.
מערכת המידע הקיימת לניהול מכולות של הנמל .
המשתמשים בשירותי הנמל חברת נמל חיפה בע"מ 1731 .
לפרויקט הנהגה בחטיבת התפעול כמו ההנהגה שהייתה למערכת13ERP בחטיבת הכספים, היה הפרויקט מצליח.
הוא קבע שיש להפעיל את מערכת ה- TOS "מהר ככל האפשר.
על מנת למנוע נחיתות לעומת נמל אשדוד, אשר מהווה איום אסטרטגי על נמל חיפה בכל הקשור לתחרות בין שני הנמלים".
מטעם זה "על חטיבת התפעול לערוך בדק בית כדי להפיק את הלקחים מהכישלון".
הנהלת הנמל החליטה לדון במינוי מנהל .
13 Enterprise Resource Planning - מערכת כוללת לניהול משאבי הארגון.
פרויקט כדי להפעיל את המערכת "במהירות האפשרית תוך הפקת לקחים ולימוד מהכשלים שנתגלו בהפעלת הפרויקט עד כה".
בפברואר 2008 התפטרמר עמוס עוזני מתפקידו כמנכ"ל נמל חיפה.
בדיון בדירקטוריון באותו חודש ציין המנכ"ל כי בדוח ביקורת של מבקר הפנים יש המלצות בעניין המערכת והציע לדירקטוריון לדון בו במיוחד באמרו ש"זה לא סוד שההנהלה שלנו לא רצתה בפרויקט".
מבקר הפנים של נמל חיפה ציין כי המערכת היא מערכת אסטרטגית, וההחלטה אם לבטל או לדחות או להפעיל מיד את הפרויקט היא אפוא החלטה אסטרטגית.
הוא קבע כי לנוכח ה תחרות עם נמל אשדוד נדרש נמל חיפה להפעיל את המערכת.
יו"ר הדירקטוריון קבע כי יתקיים דיון נוסף בתוך שבועיים ובו יידונו הנושא ומינוי מנהל לפרויקט.
דוח הביקורת שהופץ בתחילת ינואר 2008 הוצג לדירקטוריון באפריל 2008 על ידי מבקר נמל חיפה, שדיווח כי הסיבה העיקרית לכישלון המערכת היא כשל בניהול הפרויקט - אין אינטגרטור מרכזי.
נמצא כי בכל מרכיבי הפרויקט התגלו כשלים ובכללם כשל בניהול הפרויקט ואי-הטמעת שיטת העבודה של חדר ניהול התפעול במסוף המכולות; לא היה ברור לאנשי התפעול שחדר ה - TOS נותן פקודות, לכן אנשי התפעול ניסו לתת לצוות חדר ה - TOS ,הוראותועקב כך נוצרו ליקויים בשיתוף הפעולה בין חטיבת התפעול, אגף המחשוב וחדר ה - TOS .
הוא הוסיףכי ההשקעה הייתה מעל 30 מיליון ש"ח, כי הבקשה התקציבית היא ל-15 מיליון ש"ח נוספים, ודחיית הפעלת המערכת בשנתיים או יותר עשויה לגרום לכך שהמערכת הקיימת כבר לא תהיה רלוונטית, ואז עלול הפרויקט להידחות גם לשלוש -ארבע שנים, והחברה תהיה בעמדת נחיתות אסטרטגית לעומת נמל אשדוד.
בהתייחסה לדברי המבקר הפנימי ציינה חברת דירקטוריון כי לדירקטוריון "הובאו כמה וכמה פעמים בקשות לתקציבים נוספים למערכת ה- TOS והם אושרו" כי לא היה דיווח ראוי לשמו.
גם ההנהלה לא קיבלה את הדיווח המתאים, לדבריה, "אבל אישרנו ומתוך חוסר ידיעה גם כדירקטוריון לא עלינו על זה בזמן אמת.
הדירקטוריון לא יכול להשתחרר מאחריות הזו.
הגיע הזמן שנלמד את זה לעומק".
יו"ר הדירקטוריון ציין בישיבה כי מוסכם על הכול שיש להפעיל את המערכת ויש לבחור את העיתוי המתאים לכך.
לדבריו, מנהל הפרויקט צריך להיות בקיא בנושא התפעול, ויש לבנות לו"ז כדי שיהיה תאריך התחלה ותאריך סיום ואז "נעשה ביקורת כדי לוודא שהכל מתנהל כשורה".
הוא קבע שלהבנתו, כולם בעד החלופה השלישית והטעים שההנהלה צריכה להביא באופן מסודר את המועמד שלה לניהול הפרויקט לאישור הדירקטוריון.
הוא הודיע שבדיון ש יתקיים לאחר מכן הוא ירצה לדעת מי האיש שיהיה אחראי לפרויקט מטעם ההנהלה.
לדעתו, האחראי צריך להיות סמנכ"ל תפעול, שיהיה גם ממלא מקום המנכ"ל.
הוא ביקש שבישיבת הדירקטוריון הבאה יובא מינוי מנהל הפרויקט לאישור הדירקטוריון.
בתום הדיון בעניין ה - TOS "הדירקטוריון רשם לפניו את ממצאי דו"ח הביקורת בנושא הטמעת מערכת ה- TOS והמלצותיו.
הדירקטוריון יקיים דיון בנושא בו יבחנו האלטרנטיבות השונות להטמעת המערכת, הן אלו שנכללו בדו"ח הביקורת והן האחרות, לרבות כאלו שהועלו במהלך הדיון.
בדיון ישתתף סמנכ"ל התפעול.
בחירת מנהל פרויקט ה- TOS .
"תובא לאישור הדירקטוריון חברת נמל חיפה בע"מ 1733 .
אף שבישיבה עלה עניין דחיפות הטמעת המערכת ו אף שהוצגו חלופות לפתרון לא דן הדירקטוריון בכך ודחה את החלטתו למועד מאוחר יותר, אולם החלטה בעניין החלו פות להטמעת המערכת מעולם לא התקבלה, וכשנה וחצי לאחר מכן החליטה הנהלת הנמל לנטוש את המערכת של חברה א' ולהתקשר עם חברה ב'.
יוצא אפוא כי פרט למינוי מנהל פרויקט , למעלה משנה לאחר שהמבקר הפנימי הגיש את הדוח לא יושמו המלצותיו.
ה- TOS נדון שוב בישיבת הדירקטוריון שהתקיימה במאי 2008 .
בישיבה ציין ממלא מקום המנכ"ל כי יש לקבל החלטה לגבי הפעלת המערכת ועיתויה, וכי על מנת שלא להיכשל שוב יהיה צריך 1734 דוח שנתי 61ב .
לעדכן את התכנות ולגייס עובדים לחדר TOS , ולכן יחלפו לפחות תשעה חודשים עד ההפעלה.
הוא הדגיש כי הפרויקט "נדון לכישלון" והציע כי כשתופעל המערכת תתבצע הפעלתה בנמל הכרמל.
יו"ר הדירקטוריון דחה את ההצעה להפעלת המערכת כשנמל הכרמל יהיה מוכן ואמר כי הדירקטוריון החליט לספוג את הביקורת ואת התקלות שיהיו ולהמשיך בהטמעת המערכת.
מבקר החברה ציין כי הוא חושש מהתארכות הפרויקט שתביא להשקעות ואף לאפיון פרויקט חדש והוסיף כי בחירה בשתי החלופות האחרות תוריד לטמיון את ההשקעות שהושקעו עד אותו זמן.
אלה החלטות הדירקטוריון ש התקבלו באותה ישיבה: (1) תיושם החלטת הדירקטוריון וימונה מנהל לפרויקט הטמעת ה- TOS .
(2) ההנהלה תטפל בהיבט התקשורתי של הכנת ציבור המשתמשים לקראת הפעלת המערכת.
(3) מערכת "נמרוד" תשודרג בהשקעה כספית של עד שני מיליון ש"ח, בכפוף לאומדן השדרוג.
אם האומדן יחרוג מסכום זה , יש להביא את הנושא לאישור מחודש של הדירקטוריון.
עוזר יו"ר הדירקטוריון העיר באותה ישיבה כי "למען הדיוק, ההחלטה שלכם לא התייחסה להמשך הפרויקט, אלא קבעה כי הדירקטוריון יקיים דיון שאמור להתקיים וזה הדיון".
היו"ר ענה לו כי "בחירת מנהל פרויקט הייתה חלק עיקרי בהמלצות".
בישיבת דירקטוריון בפברואר 2009 , יותר משנה לאחר פרסום דוח מבקר הפנים, דווח לדירקטוריון כי מונה מנהל לפרויקט.
טיפול הדירקטוריון במסקנות המבקר הפנימי היה אטי, והוא לא החליט החלטות תכליתיות להסדרת המצב .
רק בסוף אוקטובר 2008 , עשרה חודשים לאחר שדוח המבקר הפנימי נמסר למנכ"ל, נדון הפרויקט בהנהלת הנמל בדיון לקראת הטמעת המערכת.
כאמור, רק בפברואר 2009 .
מונה מנהל לפרויקט למרות כישלון הנמל בהכנסת המערכת לשימוש העלתה הביקורת כי ב -17 ישיבות דירקטוריון שכונסו בין יוני 2008 למרס 2009 לאהתקיים דיון ממשי בנוגע לניהול הפרויקט, למעט פעמיים שבהן דנו בהיבטים מסוימים שלו - בדיון אחד נקבעו קריטריונים לצוות טיפול ב- TOS ; באחרדווח כי מונה מנהל פרויקט.
ההליך לבחירת ספק חלופי להקמת המערכת .
בהודעה שפרסמה הנהלת הנמל באתר האינטרנט שלו ביולי 2009 צוין כי ועדת המכרזים הסמיכה צוות מטעמה לבחון שתי חלופות - מערכת של חברה א' ומערכת של חברה ב'.
בספטמבר 2009 הודיעה ועדת המכרזים באתר האינטרנט כי החליטה להתקשר עם חברה ב' לצורך הספקת המערכת בפטור ממכרז מכוח סמכותה לפי תקנה 3(31)14 ותקנה34(6)15 לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים).
משרד מבקר המדינה בחן את ההליך לבחירת ספק חלופי להקמת המערכת מכמה היבטים.
14 עילת הפטור ממכרז בהתקשרות עם ספק חוץ נובעת מכך שאין בישראל ספק לטובין מהסוג הנדרש.
15 לפי סעיף זה התקשרות עם תושב חוץ למכירת טובין או לרכישת שירותים אינה טעונה מכרז.
חברת נמל חיפה בע"מ 1735 .
קבלת ההחלטה באוקטובר 2008 קיימה הנהלת נמל חיפה דיוןבנושא המערכת.
המנכ"ל הנחה את ההנהלה להתכנס להשלמת הפעילויות הנדרשות להטמעת ה עד אוגוסט 2009 .
בדצמבר 2008 נקבע כי ניסוי חלוץ למערכת יבוצע בסוף הרבעון השלישי של שנת 2009.
בפברואר 2009 דיווח ראש אגף מחשוב לוועדת ההיגויבעניין הטמעת מערכת ה - .
TOS ,כי המשא ומתן עם חברה א' הגיע למבוי סתוםוהיא מגלה קשיחות בלתי מובנת לדרישת נמל חיפה להפחתת תעריפיה, אף שהמטבע של המדינה שממנה היא פועלת פחת ביחס לדולר ארה"ב ב -50% בחצי השנה שקדמה לדיווחו .
אי - הנכונות של חברה א' להתגמש בתעריפים בפרויקט בעל חשיבות עליונה לעתיד הנמל הביאה את מנכ"ל נמל חיפה לבחון מערכת TOS של חברות מתחרות וליצור קשר עם נציג חברה ב' לבחינת הטמעת מערכת מתוצרתה בנמל חיפה.
באפריל 2009 עדכן סמנכ"ל התפעול את הדירקטוריון כיבמשא ומתן עם חברה א' שררו מחלוקות כספיות, ולכן התקבלה ה חלטה לפנות לחברה ב', שהיא חברה גדולה מחברה א'.
ביולי 2009 דיווח ראש אגף מחשוב לוועדת המכרזים כי למרות טיעונים "כבדי משקל" במשא ומתן כגון פיחות המטבע ב -40% לעומת הדולר האמריקני, סירבו נציגי חברה א' להציע מחירים נמוכים יותר, והוצעה לנמל הנחה של 10% רק לאחר שחברה א' שמעה שנמל חיפה החל בבחינת פתרון חלופי של חברה ב'.
בתשובתו של נמל חיפה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 הוא הודיע כי ראה את חובתו כחברה ממשלתית שלא להיענות לדרישות השרירותיות של חברה א' ולכן היה חייב לפנות לחברה ב'.
משרד מבקר המדינה בדק את הליך הבחי נה שהוביל לקבלת ההחלטה בדבר סיום ההתקשרות עם חברה א ' ופניה לחברה ב'.
בלי להתערב בהחלטה לגופה יצוין שהחלטה בעניין חשוב כל כך ובסכום כה ניכר הייתה צריכה להתקבל על יסוד בחינה מעמיקה.
אמנם בהתייחסות הנמל לביקורת זו פורטו שיקולים שונים אשר לכאורה הובילו להחלטה בדבר החלפת הספק, ואולם מהדיווחים שנמסרו לדירקטוריון באותה העת בדבר המשא ומתן עם חברה א' עולה כי השיקול המרכזי שעמד לנגד עיני נציגי חברת נמל חיפה היה המחיר.
עולה איפה חשש כי הדירקטוריון לא נתן את הדעת די הצורך לשיקולים נוספים שחשיבותם אינה פחותה, באופן שהליך הבחינה שקיים הדירקטוריון היה חסר וחלקי.
קביעת אמות מידה להשוואה בין ההצעות קביעת אמות המידה לבחינת ההצעות ובחינתן לאורן אמורות להבטיח הליך שוויוני ומקצועי ובחירת ההצעה העדיפה על פי שקלול של רכיבים.
ועדת המכרזים אישרה את אמות המידה שעל פיהן נבחנו ההצעות בדיון שקיימה ב- 19.
09 , כשבועיים לפני המועד שבו אישרה ועדת המכרזים את אמות המידה הללו, הודיע ראש אגף מחשוב לוועדת המכרזים כי צוות הפרויקט הכין לאחר השלמת בדיקת איכות הפתרון של חברה ב' והשוואתו לדרישות נמל חיפה מסמך השוואה איכותי ומסמך ה ערכת עלויות לחיי המערכת.
כן ציין כי מהמסמך עולה שלמערכת של חברה ב' יתרונות איכותיים רבים לעומת המערכת של חברה א', ובהתייחס לחיי המערכת (כ-15 שנה) עדיפה המערכת של חברה ב'.
אמנם העלות הבסיסית של מערכת חברה ב' גדולה לפי האומדן מעלות המערכת של חברה א', אך לאורך חיי המערכת אין למעשה הבדל בעלות, ולמערכת חברה ב' אפילו יתרון מסוים.
המסמך שצורף כנספח למכתב הכיל 31 ,סעיפי השוואה בין שתי המערכות נקבעו בו ציונים בכל אחד מהסעיפים, ובכלל זה ציון משוקלל סופי, ועל פיו החלופה הנבחרת היא המערכת של חברה ב'.
בסיכום מכתבו ביקש ראש אגף מחשוב חברת נמל חיפה בע"מ 1737 .
מוועדת המכרזים לאשרלצוות הפרויקט לנהל מו"מ עם חברה ב' במטרה לחתום על הסכם ליישום המערכת בנמל חיפה.
יוצא אפוא כי נמל חיפה גיבש את אמות המידה ובחן על פיהן את שתי ההצעות.
את מסמך אמות המידה וטבלת ההשוואה לרבות המסקנות הסופיות בנוגע למתמודד המועדף העביר הנמל לוועדת מכרזים כל זאת לפני שהיא קבעה ואישרה אמות מידה ומשקלות לקבלת החלטתה.
בכך היה בכדי לפגוע בעבודתה האובייקטיבית והתקינה של ועדת המכרזים.
בתשובתו מאוקטובר 2010 למשרד מבקר המדינה הודיע נמל חיפה כי בעוד שלנמל הייתה היכרות קודמת עם המערכת מתוצרת חברה א ', הרי שלא הייתה לו כל היכרות עם המערכת מתוצרת חברה ב'.
לפיכך היה עליו לבחון באמצעות ועדה מקצועית שלו את ישימותה.
משרד מבקר המדינה העיר לנמל חיפה כי אמות המידה לבחינת ההצעות היו צריכות להיקבע טרם פנייתו אליהן על מנת שבחינת הצעות הספקים תתבצע לפיהן.
לא היה נכון לבחון את ההצעות של הספקים ולגבש עמדה סופית בנוגע להצעה המועדפת לפני שוועדת המכרזים אישרה את אמות המידה.
הדיון של ועדת המכרזים באמות המידה ואישורן לאחר שכבר ידעה כי שבועיים קודם לכן קבע נמל חיפה מציע מועדף על בסיס של השוואה מפורטת בין ההצעות, עלול לעורר חשש כי ההליך לא נעשה באופן שוויוני.
קביעת המשקָלות למרכיבי האיכות והמחיר בבחינת הצעה הרשות הציבורית נדרשת להעדיף את זו המעניקה לה את מרב היתרונות.
המחיר אינו השיקול היחיד אלא אחד השיקולים.
עם זאת ככל שגדל ההפרש במחיר כך יגבר כוחה של ההצעה הזולה, וככל שההפרש קטן יגבר משקלם של עניינים אחרים 16 .
נדרשיםאם כן נימוקים כבדי משקל כדי להעדיף הצעה יקרה ממש, ונימוקים "קלים" יותר כדי להכריע לטובת הצעה שאינה יקרה באופן ניכר מהצעה אחרת.
אפשר לקבוע ש משקלו של המחיר לא יהיה ה גורם החשוב ביותר , אך יש להגדיר זא ת מראש ובמפורש באמות המידה לבחינת ההצעות, ובכל מקרה יש להגדיר מראש אותן ואת משקלן.
בתחילת יולי 2009 ביקש ראש אגף מחשוב מוועדת מכרזים אישור לנהל משא ומתן עם חברה ב' בהתאם לתוצאות בטבלת ההשוואה בין החברות.
בטבלה נבחנו ונוקדו 31 קריטריונים במשקלות שונים ואף הוצג ציון כולל לשתי החלופות; חברה ב' קיבלה ציון גבוה יותר.
לבקשה צורפה טבלת תחשיב השוואת חלופות המציגה את חברה ב' כזולה יותר.
פעולות אלה נעשו אף שוועדת מכרזים עדין לא דנה בקריטריונים לבחינת החלופות.
לעומת זאת, בישיבת ועדת מכרזים מאוגוסט 2009 ציין סמנכ"ל כספ ים כי הצעתה של חברה א' זולה יותר בכ-9% מזו של חברה ב'.
במכרז בשנת 2002 ,, שעניינו היה אותה מערכת ובמסגרתו התחרו אותם מציעים קבעה רנ"ר כי בבחינת ההצעות יהיה משקל המחיר 80% ומשקל האיכות20% .
ואולם בבחינת ההצעות בשנת 2009 , פנה ב - 15.
09 ראש אגף מחשוב בכתב .
16 בג"צ 112/81 ד' זילבר ובניו קבלני בניין ופיתוח בע"מ נ' עיריית באר שבע ואח', פ"ד לה(4 )456 .
חברת נמל חיפה בע"מ 1739 .
לוועדת המכרזים של נמל חיפה וביקש את אישורה ליחס משקלות הפוך, שנקבע, לדבריו, על ידי המנכ"ל (יו"ר ועדת מכרזים ).
ועדת המכרזים דנה בפנייתו ב - 19.
09 ואישרה טבלה שהעביר לה, שכללה22 קריטריונים איכותיים שמשקלם 80% ותשעה קריטריונים להשוואת עלויות שמשקלם20% .
מנכ"ל נמל חיפה קבע אפוא יחס משקלות הפוך לאותו מוצר שהציעו אותם מציעים בשנת 2002 .
יצוין כי העובדה שהחוזה עם חברה א' גרם משבר בגלל המחיר מעוררת את השאלה מדוע בשלב זה הוחלט כי המחיר יהיה בעל ערך שולי לעומת האיכות.
עוד יצוין כי אילו בחנה ועדת המכרזים את ציוניהן של חברה א' וחברה ב' על פי המשקלות שנקבעו במכרז 2002 (20% לאיכות ו-80% )למחיר, הייתה חברה א' זוכה בו.
משרד מבקר המדינה העיר לנמל חיפה כי הואיל והחלטתו בעניין זה היא שינוי המשקף תפנית של 180 מעלות מעקרונות הבחירה המקוריים שנקבעו בשנת 2002 , ובעקבותיה נבחר זוכה שלא היה נבחר אלמלא השינוי, היה עליו לקיים בחינה יסודית ומדוקדקת של העניין לפני קבלת ההחלטה ולנמק את השינוי.
ואולם לא נמצא כי ההחלטה התקבלה לאחר בחינה כזאת.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את העובדה שההחלטה בעניין משקל ן של אמות המידה לבחינת ההצעות של מתמודדים במכרז התקבלה לאחר שפרטי ההצעות כבר היו ידועים לחברי הוועדה.
בתשובתו מאוקטובר 2010 למשרד מבקר המדינה הודיע נמל חיפה כי המשקלות שקבעה רנ"ר בשנת 2002 לא היו ידועים לנמל חיפה בשנת 2009 .
החברה התוותה במרס 2009 מדיניות לגבי הניקוד במכרזים, ולפיה במכרזים לרכש טובין שהם מוצרי מדף יינתנו בשקלול ההצעות 80% למרכיב המחיר, ו-20% - למרכיב האיכות.
ואילו מוצרים שמוזמנים בתכנון מיוחד ישוקללו לפי 60% למחיר ו-40% לאיכות.
עוד הוסיפה כי "במקרה זה, לאור נסיבותיו המיוחדות.
מצאה החברה כי השיקול המרכזי במכרז.
]אשר[לו יינתן משקל מכריע הינו פרמטר האיכות".
משרד מבקר המדינה מעיר כי הנמל גם לא פעל על פי אמות המידה שקבע לניקוד מרכיבי המחיר והאיכות במכרזים, משום שבהתחשב בכך שהמוצר של חברה ב' הוא מוצר מדף, היה עליו לשקלל את ההצעות ביחס של 80% למחיר ו-20% לאיכות אולמצער ביחס של 60% למחיר ו-40% .
לאיכות הפער בין משקלות אלו למשקלות שניתנו בפועל (80% איכות- 20% .
מחיר) גדול הערכת רמת הסיכון שבהצעות הפרויקט להטמעת מערכת לניהול מכולות חייב את הערכת הסיכונים הגלומים בהתקשרות עם מבצעיו לא רק כהליך שגרתי של הערכת סיכונים, אלא בייחוד עקב כישלון הפרויקט בשנים 2003-2007 .
באמות המידה שהוצגו לוועדת המכרזים בתחילת יולי 2009 נכללה הערכת רמת סיכון.
לוועדת המכרזים הוצגו גם ההערכות שניתנו לשתי ההצעות בפרמטר רמת סיכון: להצעת חברה ב' ניתן הציון 5 ולהצעת חברה א' ניתן הציון8 , המלמד על יתרון לטובת חברה א'.
מרשימת המבחנים שאישרה ועדת המכרזים ב - 19.
09 הושמט המבחן של רמת סיכון הפרויקט.
לא נמצאו מסמכים עם ציון הטעמים המהותיים להשמטת אמת המידה הנוגעת לרמת הסיכון ולהחלטה של ועדת המכרזים להשמיט את הקריטריון בנושא זה.
חברת נמל חיפה בע"מ 1741 .
לעניין זה מסר נמל חיפה בתשובתו מאוקטובר 2010 כי הסיבה להשמטת אמת המידה של רמת הסיכון הייתה שוועדת המכרזים "מצאה כי הוא אינו ניתן להערכה אובייקטיבית".
משרד מבקר המדינה מעיר כי מעבר לעובדה שלא נמצא ביטוי לסיבה האמורה בפרוטוקול ועדת מכרזים, היה ראוי להותיר קריטריון זה בעיקר נוכח הנסיבות המיוחדות שאליהן נקלע הנמל לאחר כשלון יישום הפרויקט בשנת 2007 .
בחינת ההצעותקודם ל קבלת ההחלטה בישיבת ועדת מכרזים ביולי 2009 אמר הסמנכ"ל לכלכלה וכספים כי נדרשת שהות על מנת לבחון את שתי החלופות להקמת המערכת.
לעומת זאת יו"ר הוועדה, המנכ"ל, טען כי נציג חטיבת הכספים היה שותף לדיוני הצוות המקצועי, והחברה מחויבת לפעול במהירות על מנת לעמוד במועדים להפעלת נמל הכרמל ביוני 2010 .
ראש אגף מחשוב טען כי אין בישראל או ב מדינות אחרות חלופות רלוונטיות נוספות, וכי נמל חיפה מיצה את הדיונים עם חברה א', ונמצא שהצעתם להרחבת היקף הפרויקט אינה קבילה מ הבחינה הכספית ומבחינת האיכות.
לדבריו, הצעתה של חברה ב' טובה במידה ניכרת מהצעתה של חברה א'.
עוד אמר כי גם אם בתחשיב הכלכלי יובאו בחשבון סכומים שכבר שולמו לחברה א', ההצעה של חברה ב' איכותית וזולה יותר לטווח של 10-20 שנה, שנות חיי המערכת.
באותה ישיבה קבע הסמנכ"ל לכלכלה וכספים כי כל תחשיב כלכלי י בוצע ויאושר בחטיבת הכספים, והחלטת הוועדה מותנית באישור הכלכלן הראשי לתחשיב שבוחן את שתי החלופות.
הדברים הללו משקפים שתי עמדות מנוגדות אשר אינן יכולות להתיישב זו עם זו: מנכ"ל הנמל ומנהל האגף המחשוב סיכמו את עמדתם באשר להתקשרות, ואילו הסמנכ"ל לכלכלה דרש להקצות זמן לבדיקות נוספות והתנה את ההתקשרות בבחינה ובאישור של הגורמים המקצועיים הכלכליים.
יצוין כי בדיון שקיימה ועדת המכרזים כמה שבועות לאחר מכן, באוגוסט 2009 , דיווח סמנכ"ל כספים כי הצעת חברה א' זולה בכ -9% מהצעת חברה ב'.
מיצוי המשא ומתן עם חברה א' מרגע שבחרה הנהלת הנמל שלא לקיים מכרז, היה אפשר להניח כי יתקיים משא ומתן עם שתי החברות.
בסוף מרס 2009 הציעה חברה א' מפגש בין הנהלתה ובין הנהלת נמל חיפה לצורך משא ומתן, הצעה שנדחתה במכתב תשובה שבו נטען כי המפגש "לא אפשרי בעיתוי זה".
ביולי שבו וביקשו נציגי חברה א' פגישה משולשת בדרגים הבכירים ביותר עם חנ"י ונציגי נמל חיפה בהבטיחם להציע ולסכם על הצעה "מנצחת לכול" מבחינת המחיר ולוחות הזמנים, אולם גם הצעתה זו של חברה א' לא נענתה.
ביולי 2009 הודיע ראש אגף מחשוב לוועדת המכרזים כי שתי החברות התבקשו להגיש את הצעותיהן הטובות ביותר ליישום מערכת TOS בנמל חיפה עד 19.