HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתה ענתה היועצת המשפטית דאז כי איננה רואה מניעה לנסיעה על חשבון החתמים, וזאת משני נימוקים: (1 ) המדינה היא שמממנת למעשה את הוצאות הנסיעה כחלק מהעמלה המשולמת לחתמים; ( 2 ,) "כפי שמסרת לי הסדר זה הוא המקובל בין חתמים למנפיקים, שהחתמים הם אלה האחראים לכל הארגון של מסע החשיפה, וכל ההוצאות הכרוכות בו, כאשר אלו נלקחות בחשבון בקביעת המחיר עם החתמים מראש".
במאי 2008 ,מסרה היועצת המשפטית דאז במשרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי לא בדקה את טענת המשנה לחשכ"ל שההסדר שעל פיו מממנים החתמים את כל הוצאות מסע החשיפה הוא המקובל בעולם.
לדבריה, להוצאת אישור די לה שהדברים נאמרים.
נוסף על כך, מסרה כי ידוע לה שתנאי הנסיעות והאירוח הממומנים על ידי החתמים טובים באופן ניכר מן המקובל בשירות המדינה.
חרף זאת אין היא סבורה שקיים טעם לפגם בהסדר זה, בין היתר, משום שנמסר לה כי הדבר מקובל אצל כל החתמים, ולפיכך אין בתנאים אלה כדי להשפיע על בחירת מישהו מהם.
במרס 2008 מסר מנהל החוב לשעבר באגף החשכ"ל בתשובה לשאלות משרד מבקר המדינה, כי אגף החשכ"ל לא בדק את הנוהג הקיים בעולם למימון מסעות חשיפה, והטענה שבעולם מקובל לקיימ ו על חשבון החתמים מבוססת על ידיעה כללית.
בתשובת היועצת המשפטית דאז למשרד האוצר מפברואר 2009 , הסבירה כי היא איננה סבורה שתפקידו של יועץ משפטי המקבל נתונים היא לבדוק את נכונותם בעצמו.
בדיקה שכזו אינה מעשית לשיטתה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אישורו הנדרש של יועץ משפטי הוא אישור מהותי ולא טכני, ולכן על אגף הייעוץ המשפטי למשרד האוצר לעמוד על קבלת אסמכתאות מהגורמים המקצועיים או לנקוט כל פעולה אחרת כדי לוודא שהמידע שנמסר לו מבוסס, ולא להסתפק באמירות בעלמא.
העובדה שהחתמים נבחרים בהליך תחרותי בפנייה למספר מציעים, אין בה כדי להסיר את החשש כי הם יעניקו לנציגי המדינה תנאים החורגים מהמקובל בשירות המדינה כדי לקדם את ענייניהם בעתיד.
יש לבחון בין היתר את השאלה אם ניתן להתייחס לנסיעה כממומנת על ידי המדינה, אם שיטת מימון זו אכן מקובלת בעולם ותקינה, אם אין התנאים המוענקים לנוסעים חורגים באופן ניכר מהמקובל בשירות המדינה, ואם אין דרכים אחרות למנוע חשש לניגוד עניינים בבחירת החתמים ובקשרים העסקיים בינם ובין נציגי המדינה.
לא נמצאו סימוכין לדברי היועצת המשפטית של משרד האוצר כאילו כל החתמים המשתתפים בהליך הבחירה מציעים תנאים דומים לנסיעות במסע החשיפה, ועל כן אין בתנאים אלו כדי להשפיע על הבחירה.
ראשית, התיעוד שנשמר במשרד האוצר מצביע על כך שקיימת שונות ניכרת בין החתמים בהערכה של הוצאות מסע החשיפה, ואחדים אף אינם מציעים לקיים מסע כזה.
שנית, תנאי הנסיעה והשהייה במסגרת מסע החשיפה אינם מפורטים בדרך כלל בהצעות החתמים.
בהיעדר אפשרות לבחון אם תנאי הנסיעה והשהייה חרגו מהמקובל בשירות המדינה, קיים חשש שהחתמים יודעים כי בחירתם בעתיד תלויה בעובדי המדינה שהם מממנים את נסיעותיהם; ידיעה זו יכולה להשפיע על תנאי הנסיעה שהם מממנים ועלולה לפגוע בשוויוניות ובהגינות.
לפיכך ההתנהלות בעניין בלתי-תקינה.
היועצת המשפטית דאז למשרד האוצר הסבירה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2009 , כי ארגון מסע החשיפה הוא חלק מאחריות החתם הקובע יחד עם המנפיק את מועדי המפגשים, את מקומותיהם ואת הגורמים שעמם נפגשים, ולכן החתם אחראי לארגונם.
היועצ ת הוסיפה כי אין מקום לשלול את הכללת הוצאות מסע החשיפה בעלות הכוללת שבה נושא החתם.
כמו כן, מסרה כי תנאי הנסיעה והאירוח במסגרת מסע החשיפה אינם ידועים לאלו הבוחרים את החתם.
על כן היא משרד האוצר 325 .
סבורה שאין התנאים מהווים שיקול בבחירת החתם, ואין בנוהג הקיים חשש ממשי לניגוד עניינים או לפגיעה בטוהר המידות.
היועצת סבורה שתנאי האירוח הם לפי המקובל אצל החתמים, ואין להפריד בין סידורי הנסיעה של נציגי החתמים ועובדי המדינה.
בתשובת החשכ"ל למשרד מבקר המדינה מאפריל 2009 הוא אימץ את עמדתה של היועצת המשפטית דאז.
החשכ"ל הוסיף כי במהלך השנ ים החליפה מדינת ישראל את החתמים כמעט בכל הנפקה, דבר שמוכיח לדבריו כי תנאי האירוח לא השפיעו על הבחירה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין לקבל את עמדת היועצת המשפטית דאז ואת עמדת החשכ"ל.
במסגרת ההליך לבחירת החתמים הם נדרשים לפרט את סכום ההוצאות המשוער של מסע החשיפה ואת המקומות שבהם הם מציעים לקיים אותו.
העובדה כי תנאי הנסיעה המדויקים אינם מפורטים לוועדה הבוחרת אין פירושה שהחתמים המתמודדים אינם מביאים בחשבון כי הטבת תנאי הנסיעה של בכירי משרד האוצר תשפר את סיכוייהם להיבחר כחתמים בהנפקות נוספות.
נש"ם הודיעה במרס 2009 , כי לכאורה יש בעיה בשיטת מימון נסיעותיהם של בכירים במשרד האוצר, לרבות מנכ"לים, על חשבון החתמים.
נש"ם מסכימה עם עמדת משרד מבקר המדינה ששיטת מימון זו עלולה ליצור ניגוד עניינים בבחירת החתמים ולהביא לתנאי נסיעה לחו"ל החורגים מהמקובל בשירות המדינה, ובפרט במקום ש הנסיעות משולמות ישירות על ידי החתמים, אינן מתוקצבות ונבלעות בעמלת החתמים.
נש"ם מסרה כי תיזום דיון בנושא עם הנהלת משרד האוצר במגמה להביא לתיקון המצב.
הסדרת נוהל קבוע בעניין נסיעות לחו"ל על חשבון החתמים בפברואר 2007 הוגשה לנש"ם תלונה נגד עובד בכיר לשעבר במש רד האוצר, שעסקה, בין היתר, בנסיעות לחו"ל על חשבון החתמים.
בעקבות התלונה פתח אגף המשמעת בנש"ם בבירור.
ביוני 2007 הודיע ממונה בכיר (משמעת) בנש"ם למנכ"ל משרד האוצר כי הוחלט לא לפתוח בהליך משמעתי נגד אותו עובד.
הממונה הבכיר (משמעת) ציין כי "יחד עם זאת, לאור הרגישות שבנושא נסיעות לחו"ל של עובדי מדינה על חשבון חברות וארגונים המצויים בקשרים עסקיים עם המדינה, והחשש הנוצר לניגוד עניינים ו/או לקבלת טובות הנאה, יש למסד את הליך יציאתם של בעלי התפקידים במשרד לחו"ל בנוהל ברור בשיתוף עם הלשכה המשפטית, למען יהיו הדברים מעוגנים, מבוססים ונהירים לכל".
משרד מבקר המדינה מעיר כי עד מועד סיום הביקורת (אוקטובר 2008 ) לא פעלו מנכ"ל משרד האוצר והחשכ"ל להסדרת הנסיעות על חשבון החתמים בנוהל.
כפי שהובהר לעיל, הנסיעות במימון החתמים, כפי שנהגו בשנים 2005 -2006 , אינן עולות בקנה אחד עם הנוסחהעדכני של הוראות תכ"ם, החל מיום 1.
, ועם סדרי מנהל תקין 326 דוח שנתי60א .
בתשובת החשכ"ל למשרד מבקר המדינה מאפריל 2009 הוא הודיע כי אף שאין הוא סבור שבנוהג הקיים יש חשש לניגוד עניינים ולפגיעה בטוהר המידות, הרי שלאור הערות משרד מבקר המדינה יפעל להכנת נוהל שיסדיר את הנסיעות הללו.
סעיף 6 (א) לחוק נכסי המדינה, התשי"א 1951 , מסמיך את שר האוצר לייצג את הממשלה ולחתום על עסקאות בנכסי המדינה בשם המדינה.
אגף החשכ"ל ממונה בין היתר על ביצוע תקציב המדינה, ובכלל זה על מימוש המדיניות התקציבית של הממשלה, ניהול כספי המדינה ופיקוח על ביצוע התקציב.
חשבי המשרדים, סגניהם והגזברים הם זרועותיו של החשכ"ל במשרדי הממשלה וביחידות הסמך, והפיקוח על ביצוע תקציב המדינה ועל הפעילות הכספית של גופים ממשלתיים מקוים באמצעותם.
בחודשים יוני -אוקטובר 2008 , לסירוגין, עשה משרד מבקר המדי נה מעקב חלקי אחר תיקון הליקויים שצוינו בדוח שנתי 56ב32 בעניין סדרי מינוי חשבים במשרדי הממשלה וביחידות הסמך.
ביקורת המעקב נעשתה באגף החשכ"ל ובנש"ם.
אמות מידה למינוי חשבים ביחידות סמך בדוח 56 ב העיר משרד מבקר המדינה על היעדר אמות מידה למינוי חשב ביחידת סמך נוסף על החשב של המשרד שהיחידה שייכת לו.
ישנן יחידות סמך קטנות - כגון המינהל לחינוך התיישבותי והטלוויזיה החינוכית, הפועלים במשרד החינוך, או המרכז למיפוי ישראל במשרד הבינוי והשיכון - שיש בהן חשבים משלהן, וישנן יחידות סמך שאין בהן חשב עצמאי כגון המכון הגאולוגי שבמשרד התשתיות.
בתשובתו דאז למשרד מבקר המדינה הצביע החשכ"ל לשעבר על ריבוי השיקולים במינוי חשב ליחידת סמך, ובהם גודלה, תקציבּה, מורכבות ביצועו של התקציב, פרויקט באחריותה הדורש התמקדות, יכולת השליטה של חשב המשרד וכן החלטות ממשלה.
המשנה לנציב שירות המדינה ציין בתשובתו מאוקטובר 2005 כי "מן הראוי יהא להגיע עם החשב הכללי לסיכום עקרוני באשר לקריטריונים לאפיון יחידות הסמך שבהן נדרש למנות חשב עצמאי".
משרד מבקר המדינה קבע בדוח הקודם כי על אף המשתנים הרבים המשפיעים על השאלה מתי יש למנות חשב עצמאי ליחידת סמך, יש מקום ל קבוע אמות מידה בעניין ואף לבדוק מחדש את המערך הנוכחי של החשבים וסגניהם ביחידות הסמך.
32 דוח שנתי 56'ב של מבקר המדינה ( 2006 ), "פיקוח ובקרה על ביצוע תקציב המדינה", עמ' 203.
גם בביקורת המעקב הועלה שאגף החשכ"ל ונש"ם לא פעלו כנדרש לקביעת אמות מידה כאמור.
נוכח תפקידו המרכזי של החשב כ"שומר סף", ראוי לקבוע בהקדם אמות מידה שלפיהן יוחלט על מינוי חשבו ת עצמאית ליחידת סמך לשם ניהול פיקוח ובקרה נאותים על השימוש בכספי המדינה ובנכסיה.
באוקטובר 2008 מסר מנהל תחום ארגון מינהל ומשאבי אנוש באגף החשכ"ל למשרד מבקר המדינה כי החשכ"ל מינה צוות לגיבוש ולהגדרה של המאפיינים הנדרשים להקמת חשבות עצמאית ושל בעלי התפקידים בה.
חרף זאת לא נמצא כל תיעוד להקמתו, לפגישותיו או לתוצאות פעולתו.
בתשובת החשכ"ל למשרד מבקר המדינה מפברואר 2009 נמסר כי באגף החשכ"ל פועלת ועדה שבודקת תבחינים להקמת חשבות עצמאית במשרד ממשלתי וביחידת סמך.
הוועדה בוחנת בין היתר את היתכנות יישומם בהתייחס לחסמי יישום שונים.
לאחר שהיא תגבש את המלצותיה הן ייבחנו ויאושרו על ידי החשכ"ל בטרם יועברו לאישור נש"ם.
החשכ"ל הוסיף וציין כי החלטות על הקמת יחידות ארגוניות ומתן מעמד של יחידת סמך מתקבלות על ידי נש"ם והממשלה.
למרות שבמספר מקרים העריכו הגורמים המקצועיים באגף החשכ "ל שאין צורך בחשב עצמאי ביחידה מסוימת, הובילו השרים הממונים החלטות ממשלה לתקנון החשבויות.
בתשובת נש"ם למשרד מבקר המדינה ממרס 2009 נמסר כי קביעת אמות המידה להחלטה להקים חשבות עצמאית היא חלק ממכלול עבודת התקינה, והיא באחריות היחידה לשירות למשרדים שבנש"ם.
כמו כן נאמר כי "מן הראוי, לדעת המשנה לנציב, כי בכל מקרה בו יוחלט ארגונית להקים חשבות עצמאית לקבוע אמות מידה לצורך גיבוש ההחלטה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על אגף החשכ"ל ועל נש"ם לפעול בשיתוף פעולה ביניהם לקביעת הקריטריונים להקמת חשבות עצמאית.
אמות המידה המנהליות נועדו להנחות את מקבלי ההחלטות מראש ולא להצדיק אותן בדיעבד, על מנת שהחלטות יתקבלו ללא קשר ללחצים להקימן.
רוטציה במינוי חשבים עבודת החשב מחייבת קשר קבוע עם ספקים ונותני שירותים של המשרד שהוא מכהן בו, וקשרי עבודה הדוקים עם נושאי משרה באותו משרד.
תפקידם של החשבים רגיש, וכחלק מאמצעי הזהירות והבקרה שמטרתם למנוע פגיעה בטוהר המידות ויצירת קשרים בלתי -ראויים, יש לקטוע מידי כמה שנים את הקשר המתמשך בין חשב ובין גורמים עסקיים בעלי-עניין.
משרד מבקר המדינה ציין בדוח 56 ב כי אגף החשכ"ל נוהג לעשות רוטציה בין החשבים במשר דים לאחר כחמש שנות עבודה במשרד כלשהו, אם כי נוהג זה איננו מעוגן בהוראות.
נמצא כי חשבים מסוימים היו בתפקיד במשרד מסוים יותר מחמש שנים, ואילו אחרים הועברו מתפקידיהם לפני שחלפו חמש שנים מיום מינויָם.
בדיקת המעקב העלתה כי בין מרס 2006 למאי 2007 החליפו ביניהם א גף החשכ"ל ונש"ם טיוטות בנושא נוהל רוטציה של חשבים, אולם הדיונים הופסקו בשל מחלוקות בין הצדדים.
רק בחודש מאי 2008 שבו אגף החשכ"ל ונש"ם לפעול להשלמת הנוהל, אולם עד מועד סיום הביקורת הוא טרם סוכם.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהדרגים המקצועיים לא הצליחו ליישב את חילוקי הדעות ביניהם, היה עליהם להביא את הנושא להכרעת דרגים בכירים יותר.
העיכוב הבלתי-סביר בהשלמת הנוהל הביא לתוצאות שליליות נוספות: ( 1 ) בשל היעדר נוהל כתוב וברור ובשל העובדה שהנוהג באגף החשכ"ל לא היה ברור דיו ולא היה מקובל על כל החשבים, התגלעו בשנים 2005 -2007 מחלוקות בין החשכ"ל דאז ובין מספר חשבים כאשר נעשה ניסיון להעבירם לתפקיד במשרד אחר.
חלק מהן הגיעו לבירור בערכאות משפטיות.
(2 ) נוהג הרוטציה במינוי החשבים איננו מעוגן בחוזי העבודה של החשבים, המועסקים בחוזי בכירים.
חלק מהחוזים האלה תקפים לכמה שנים נוספות, ולפיכך ספק אם ניתן יהיה להחיל על חוזים אלה את נוהל הרוטציה לכשיושלם.
בתשובת נש"ם ממרס 2009 ובתשובת החשכ"ל מפברואר 2009 למשרד מבקר המדינה נמסר כי חילוקי הדעות המקצועיים בין החשכ"ל ובין נש"ם יושבו.
החשכ"ל הוסיף כי בשל המשבר הכלכלי העולמי והעומס החריג שהוטל על האגף בעטיו, טרם התאפשרה הבחינה הסופית של משמעויות הנוהל על ידי הנהלת האגף.
נש"ם הוסיפה כי עם חתימת הנוהל הוא יופץ ויפורסם.
כמו כן מסר החשכ"ל כי המחלוקות שנתגלעו בשנים 2005 -2007 בין החשכ"ל דאז למספר חשבים אינן משקפות את הפעילות השוטפת של האגף.
החשכ"ל הסביר כי הוסכם עם נש"ם שבעת חתימת חוזי העסקה עם החשבים הבכירים יופיע בהם סעיף המחייב אותם בהחלפת מקום עבודתם על פי הנוהל שיאושר ובהתאם לצורכי החשכ"ל.
פעילות הוועדה הפנימית למינוי חשבים באגף החשכ"ל בהיעדר נוהל כתוב והגדרת סמכויות ברורה למינוי חשבים ולרו טציה ביניהם ממונים חשבים על ידי ועדה פנימית באגף החשכ"ל, המתכנסת לפי הצורך.
בדוח 56ב העיר משרד מבקר המדינה כי "ועדת המינויים אינה רושמת פרוטוקולים מדיוניה ומהחלטותיה.
לפיכך, לא ברור מה הן אמות המידה לבחירת חשב או סגן חשב למשרד זה או אחר, ומה הם הנימוקים להעדפת המועמד שקיבל את המשרה על פני המועמדים האחרים.
דבר זה פוגע ביכולתם של מועמדים להשיג על ההחלטה בדבר המינויים".
החשכ"ל לשעבר השיב לדוח הקודם של משרד מבקר המדינה כי "איננו רואים כל מניעה מלפרסם את הקריטריונים.
אם כי ההגדרה הנה כוללנית וידועה לכל עובדי החשב הכללי".
בדיקת המעקב של משרד מבקר המדינה העלתה כי רוב הליקויים שהצביע עליהם המשרד בנושא זה בדוח 56 ב לא תוקנו.
על אף הודעת משרד האוצר 329 .
החשכ"ל לשעבר לא פרסם אגף החשכ"ל את אמות המידה לבחירת חשבים ליחידות סמך.
אין נוהל לפעילותה של ועדת המינויים.
הוועדה איננה רושמת בדרך כלל פרוטוקולים, ולכן לא ניתן ללמוד על הטעמים למינוי חשב ולהעדפת מועמד אחד על פני אחר.
בתשובת החשכ"ל מפברואר 2009 נמסר כי החשכ"ל אימץ את המלצת משרד מבקר המדינה וכיום מתקיימים רישומים המתעדים את הנימוקים לרוטציה בין חשבים.
הערכת העובדים מוטלת על כתפי המעביד, אולם היא אינה באה לשרת את המעביד בלבד, אלא גם את העובד, שיוכל לעמוד על הליקויים שבתפקודו ולתקנם.
חשוב במיוחד להקפיד על נוהלי ההערכה והמשוב לעובדים במשרד האוצר, שהתחלופה שלהם גדולה יחסית.
המגבלות על מתן ההיתרים לעבודה פרטית הקבועות בהוראות התקשי"ר ובנהלי נש"ם מיועדות למנוע ניגוד עניינים בין עיסוקם של העובדים בשירות המדינה ובין עבודתם הפרטית ולהבטיח שיקדישו את מלוא זמנם ותשומת לבם לעבודתם בשירות המדינה.
ממצאי הביקורת בדוח זה מצביעים על כך שבמשרד האוצר ובנש"ם לא הקפידו על קיום כל הוראות התקשי"ר ונוהלי נש"ם; בכך נפגמת תכלית ההוראות למתן היתר לעבודה פרטית.
השיטה הנוהגת בנסיעות למסעות חשיפה, שלפיה נוסעים עובדי המדינה על חשבון החתמים, מעוררת חשש לניגוד עניינים ולחריגה מכללי הנסיעות בשירות המדינה.
על משרד האוצר ועל נש"ם לשקול הסדרים אחרים, שבהם ימומנו הוצאות מסע החשיפה על ידי משרד האוצר בנפרד מהעמלה המשולמת לחתם ויתוקצבו בדרך המקובלת בשקיפות ובהגבלת סכום ההוצאות על שהות ותנאי הטיסה, אך בהתחשב בגמישות הנדרשת.
בדוח 56 ב הצביע משרד מבקר המדינה על ליקויים במינוי של חשבים למשרדים וליחידות הסמך ועל הצורך בתיקונם.
בדיקת המעקב העלתה כי רק ליקויים מעטים תוקנו, ואחרים נמצאים בשלבים שונים של הסדרה ותיקון.
על נציבות שירות המדינה ועל אגף החשכ"ל לפעול לתיקון הליקויים הנמשכים: לקבוע אמות מידה למינוי חשבים עצמאיים ליחידות סמך, להשלים את נוהל הרוטציה של החשבים ולעגנו בחוזים האישיים שלהם.
מאחר שמשרד האוצר אחראי לניהול יעיל ותקין של תקציב המדינה, ניתן היה לצפות שישמש דוגמה למשרדים אחרים.
הממצאים שהועלו בדוח זה מצביעים על סדרה של ליקויים שיש לתקנם ולמנוע את הישנותם.
נש"ם לבחון אם ליקויים אלו קיימים גם במשרדים אחרים, ואם כן - עליה לדאוג שיתוקנו.
היצוא הוא גורם מרכזי לצמיחה הכלכלית של ישראל.
בשנת 2008 הסתכם הערך של יצוא הסחורות והשירותים מישראל בכ-286 מיליארד ש"ח- מזה כ-70% יצוא סחורות וכ -30% יצוא שירותים.
משקלו של היצוא הישראלי הוא כ-40% משיעור התוצר המקומי הגולמי.
להלן תרשים המתאר את התפלגות היצוא הישראלי בשנת 2008 : 330 דוח שנתי60א .
לאחר כחמש שנים שבהן חל פיחות של השקל לעומת הדולר בשיעור מצטבר של כ-14% , חל מפברואר 2006 עד יוני 2008 , ייסוף חד שלהשקל לעומת הדולר.
בפברואר 2006 היה שער הדולר כ-4.
7 ש"ח, וביוני 2008 היה שערו כ-3.
36 ,ש"ח כלומר ייסוף של השקל בשיעור נומינלי של כ- 28.
עיקר הייסוף (כ-21% ) חל בתוך פחות משנה - מיולי 2007 עד יוני 2008 .
החל מהרבעון השלישי של שנת 2008 שוב חל פיחות של השקל, ושער הדולר עלה לכ -4.
08 ש"ח בממוצע ברבעון השני של שנת 2009 .
להלן תרשים המציג את השער היציג של הדולר בשנים 2006 -2009 :בחלוקה לרבעונים .
בנק ישראל פיתח מדד לשער חליפין נומינלי אפקטיבי המסייע לאמוד את השפעת ייסוף השקל על הכנסות היצואנים.
המדד מחושב כממוצע משוקלל של שערי החליפין של השקל לעומת 24 מטבעות המייצגים את 33 המדינות שעמן מתנהל סחר החוץ של ישראל; החישוב נעשה על פי החלק היחסי של כל מדינה בסחר עם ישראל.
להלן תרשים המציג מדד זה בשנים 1999 -2009 : משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 331 .
בדומה לנתוני השער היציג, המעידים על ייסוף חד של השקל, נתוני המדד שהוצג בתרשים 3 מצביעים על ירידה חדה של כ-23% במדד- מכ-107 נקודות במחצית השנייה של שנת 2006 לכ-82.
5 נקודות במחצית השנייה של שנת 2008 .
עיקר הירידה הייתה מהמחצית השנייה של שנת 2007 עד המחצית השנייה של שנת 2008.
הכנסותיהם של היצואנים מתקבלות במטבע חוץ (להלן - מט"ח) - לפי נתוני התאחדות התעשיינים בישראל (להלן - התאחדות התעשיינים) לאמצע שנת 2008, כ -72% מהיצוא התעשייתי הישראלי מתבצע בדולרים - אך חלק מהוצאותיהם השוטפות נקובות בשקלים.
בשנת 2007 פעלו בישראל כ- 15,000 חברות יצואניות, מהן כ-89% חברות קטנות שערך היצוא של כל אחת מהן הוא עד 2 מיליון דולר בשנה.
נתוני התאחדות התעשיינים מראים כי חברות יצואניות קטנות ובינוניות מושפעות יותר מהייסוף, שכן רובן המכריע אינן מבצעות הגנות מט"ח1.
תעשיית התיירות הנכנסת לישראל היא תעשיית יצוא שירותים.
שני הענפים המרכזיים בתעשייה זו הם בתי המלון ומארגני התיירות הנכנסת לישראל.
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס), בשנת 2008 הסתכם ערך היצוא של שירותי התיירות בכ -9.
5 מיליארד ש"ח, שהם כ-11% מערך יצוא השירותים של ישראל וכ -3% מערך היצוא בכללותו.
מנתוני לשכת מארגני תיירות נכ נסת לישראל עולה כי כ -85% מהמחירים בתעשייה זו נקובים בדולרים, לרבות המחירים לחלק ניכר משוק האירו.
התאחדות המלונות בישראל (להלן - התאחדות המלונות) העריכה כי כ-50% מתשואת המלונות בשנת 2008 מקורה במט"ח, מזה90% .
1 שימוש במגוון מכשירים פיננסיים שנועדו להקטין סיכוני שוק הכרוכים בעסקאות במט"ח.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת) אחראי, בין היתר, לשיפור כושר התחרות של המשק הישראלי ולהגברת היצוא, ולפיכך הוא מסייע ליצואנים באמצעות תכניות לעידוד הגברת היצוא.
משרד התיירות אחראי, בין היתר, לקביעת מדיניות התכנון, הפיתוח והשיווק של תעשיית התיירות בישראל ובכלל זה התיירות הנכנסת לישראל.
ממשלת ישראל הכירה בהשפעות שעשויות להיות לייסוף החד של השקל על הכלכלה הישראלית ובצורך לסייע ליצואנים, ובנובמבר 2007 קיבלה החלטה בדבר גיבוש תכנית סיוע ליצואנים.
ביוני 2008 התקין שר האוצר דאז, מר רוני בר-און, את תקנות מס הכנסה (פחת מואץ לציוד המשמש בפעילות מזכה) (הוראת שעה), התשס"ח- 2008 , ולפיהן תעשיינים ומלונאים אשר ירכשו מיוני 2008 עד סוף מאי 2009 ציוד המשמש לפעילותם, בתנאים שנקבעו בתקנות, רשאים לבקש הכרה בהוצאות פחת בשיעור של 50% .
ממחירו המקורי של הציוד בנק ישראל פעל במישור המוניטרי והחליט במרס 2008 , לאחר יותר מעשור שבו לא התערב בשוק המט"ח, להפעיל תכנית להגדלת יתרות המט"ח שלו באמצעות רכישה יומית של כ -25 מיליון דולר.
שווי יתרות המט"ח של הבנק לפני הפעלת התכנית היה כ -28 מיליארד דולר, והיעד שהוצב לתכנית היה להגדילן ל - 35-40 מיליארד דולר בתוך כשנתיים.
הבנק ה ודיע כי התכנית תיבחן מפעם לפעם בהתחשב בשינויים בתנאי השוק.
במועד ההודעה היה שערו של הדולר כ -3.
ביולי 2008 , לאחר ששער הדולר ירד עוד והגיע ל-3.
23 ש"ח, הודיע הבנק על הגדלת הסכום שהוא רוכש בכל יום ל -100 מיליון דולר, בין השאר בעקבות השינוי המצטבר המהיר ב שער הדולר.
בנובמבר 2008 , כששער החליפין של הדולר הגיע ל-3.
92 ש"ח לדולר, קבע הבנק יעד מעודכן לתכנית של השגת יתרות מט"ח בסך 40-44 מיליארד דולר.
הבנק המשיך ביישום התכנית גם לאחר מרס 2009 (להלן- מועד סיום הביקורת).
עד סוף יולי 2009 רכש הבנק כ-24 מיליארד דולר, ועקב כך יתרות המט"ח שלו עמדו על סך של כ-52 מיליארד דולר.
באוגוסט 2009 הודיע בנק ישראל 2 כי "מעבר להגדלת היתרות ותרומתן להורדת פרמיית הסיכון של המשק, תומכות רכישות המט"ח בשער החליפין, ודרכו - ביצוא".
בחודשים ספטמבר 2008- מרס 2009 בדק משרד מבקר המדינה את הפעולות שעשתה המדינה כדי לסייע ליצואנים בעקבות הפגיעה שנגרמה להם כתוצאה משחיקת שער החליפין של הדולר.
הבדיקה נעשתה במשרד התמ"ת, במשרד התיירות ובמשרד האוצר - באגף התקציבים (להלן - אג"ת) ובאגף החשב הכללי (להלן - החשכ"ל).
בדיקות השלמה נעשו בבנק ישראל.
כדי לאמוד את השפעת ייסופו של השקל על מדדים מקרו-כלכליים בכלל ועל היצוא בפרט, בנטרול השפעתם של משתנים אחרים3 , ריכז משרד מבקר המדינה .
2 ,בנק ישראלדוח האינפלציה 2009 , הרביע השני, אוגוסט 2009 ', עמ25.
3 יצוין כי במחצית השנייה של 2008 .
הושפע היצוא גם מן המשבר הכלכלי העולמי משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 333 .
את הנתונים שאספו בנק ישראל, הלמ"ס והתאחדות התעשיינים בנוגע ליצוא התעשייתי4 .
בנק ישראל עושה בכל רבעון סקר בקרב מדגם של כ-650 חברות ועסקים (להלן- סקרי החברות והעסקים של בנק ישראל) כדי להצביע על נתוני התעשייה בפועל ועל מגמות של האטה או צמיחה, וכדי להציג את ציפיות התעשיינים לעתיד לפני פרסום הנתונים המקרו-כלכליים על ידי הלמ"ס.
בסקרים אלו מתבקשים החברות והעסקים לדווח על השינוי שחל ברבעון הנוכחי לעומת הרבעון הקודם לפי כמה מדדים.
*ממצאי סקרי החברות והעסקים של בנק ישראל- תעשייה** .
39%- 4%- 8% 5% 26% 29% היקף היצוא .
41%- 11%- 9% 4% 15% 28% היקף ההזמנות .
36%- 5%- 3%- 2% 16% 15% מספר העובדים .
* בנק ישראל, סקר החברות והעסקים, הרביע הרביעי של 2008 , ינואר 2009 ', עמ 12.
** הטבלה מציגה את ההפרש בין שיעור החברות שדיווחו על עלייה ברבעון הנוכחי לעומת קודמו לבין שיעור החברות שדיווחו על ירידה.
התאחדות התעשיינים עשתה ארבעה סקרים לבדיקת השפעת ייסוף השקל על מצב התעשייה: בסוף שנת 2006 , באמצע שנת 2007 ובסופה ובאמצע שנת 2008 (להלן- סקרי התאחדות התעשיינים).
הסקרים נעשו בשיטות סטטיסטיות בקרב עשרות חברות תעשייתיות שמרביתן יצואניות (80% ומעלה) ושרוב היצוא שלהן הוא דולרי.
בסקרים התבקשו החברות להעריך כיצד השפיע הייסוף על מצבן לפי ארבעה מדדים: המכירות, הרווח הנקי, התעסוקה ושחיקת כושר התחרות.
החברות התבקשו לציין מהו השינוי הריאלי שהתרחש אצלן בשנה שבה נעשה הסקר לעומת השינוי שהיה צפוי להתרחש באותה השנה אלמלא הייסוף.
שקלול השינויים הריאליים שעליהם דיווחו החברות, מוצג באחוזים בטבלה שלהלן.
4 יצוין כי ממחקרים שנעשו בבנק ישראל בשנים 2005 ו- 2006 עולה כי שינוי בשער החליפין משפיע על היצוא רק לאחר 3 עד4.
6 רבעונים (כלומר9 עד14 .
)חודשים 334 דוח שנתי60א .
ממצאי סקרי התאחדות התעשיינים(1) .
(מחציתI) שנת 2007 שנת 2006 .
9%- היקף המכירות ליצוא(2) .
65% מהחברות 70% מהחברות אין נתונים שחיקת כושר התחרות(5) .
2- (6) אין נתונים תעסוקה .
,התאחדות התעשיינים בישראל סקרי השפעת התיסוף על מצב התעשייה , ינואר 2007 , ינואר 2008 , יולי 2008.
נתונים משוקללים בהתאם להיקף היצוא של כל חברה 3.
לאור היקף היצוא התעשייתי בשנת 2007 , מדובר בהפסד יצוא הנאמד בכ -2.
בהנחה שירידה זו ברווח הנקי לשנת 2007 ,מייצגת את כלל התעשייהסך ההפסד הכספי ברווח הנקי של התעשייה נאמד בכמיליארד ש"ח.
שיעור החברות שדיווחו על שחיקת כושר התחרות עד כדי אבדן לקוחות.
שיעורהמייצג אבדן של כמעט 4,300 מקומות עבודה בתעשייה (קיימ ים או פוטנציאליים).
ממצאי סקרי החברות והעסקים של בנק ישראל (טבלה 1 ) מצביעים על שינוי מהותי לרעה במדדי היצוא בשנת 2008 אשר הגיע לשיאו במחצית השנייה של אותה שנה, שבה סבלו מרבית החברות מירידה בכל המדדים.
לפי ממצאי סקרי התאחדות התעשיינים (טבלה 2 ), כבר בשנת 2006 החלה ירידה במדדי התעשייה, לרבות מדד המכירות ליצוא, ובשנים 2007 -2008 הייתה הירידה חריפה יותר.
ממצאי סקרי החברות והעסקים של בנק ישראל (טבלה 1 ) בנוגע למספר העובדים בתעשייה מצביעים על ירידה לאורך כל שנת 2008 , ומהרבעון השני של אותה שנה דיווחו מרבית החברות הנסקרות על ירידה במספר העובדים.
סקרי התאחדות התעשיינים (טבלה 2 ), הכוללים ברובם נתונים הנוגעים לחברות יצואניות, מצביעים אף הם על פגיעה בתעסוקה בשנת 2007 ובמחצית הראשונה של שנת 2008 .
הנתונים המקרו-כלכליים שפרסמה הלמ"ס עולים בקנה אחד עם ממצאי הסקרים שהוצגו ומצביעים על ירידה כוללת של כ-13% בפדיון של כלל התעשייה במחצית השנייה של שנת 2008 - ממדד של 148.
5 ביוני 2008 למדד של 129.
כמו כן, ביולי 2008 חלה לראשונה ירידה ביצוא.
שיעור הירידה ביצוא בחודשים יוני 2008- ינואר 2009 היה כ-%12.
נוסף על ההשפעה הניכרת של ייסוף השק ל על מדדי היצוא, מנתוני הלמ"ס עולה כי חלה עלייה רצופה במדדי המחירים של היבוא בשנים 2007 ו- 20087 .
5 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקהמאגר הנתונים של הלמ"ס - תעשייה, "נתוני מדדי ערך המכירות (הפדיון) של סך כל התעשייה (מנוכי עונתיות)", מרס 2009.
6 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מאגר הנתונים של הלמ"ס - יבוא ויצוא , "מאזן סחר חוץ נטו".
7 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקהמדדי מחירים בסחר חוץ לשנת 2008 , מרס 2009.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 335 .
מחירי התשומות לייצור (למעט יהלומים וחומרי אנרגיה) עלו ב שנת 2007 בכ- 8.
9% ובשנת 2008 עלו בכ- 10.
במקביל חלה עלייה מתונה במדדי המחירים של היצוא: בשנת 2007 עלו מ חירי היצוא התעשייתי (למעט יהלומים) בכ- 4.
לפי נתוני הלמ"ס, בשנת 2007 חלה ירידה של %1.
7 במדד תנאי הסחר 8 ( למעטאניות, מטוסים, יהלומים וחומרי אנרגיה) ועלייה מתונה בלבד של %0.
7 במדד תנאי הסחר בשנת 20089.
בנק ישראל10 הצביע על ירידה ברווחיות היצוא בשנים אלה, ומנתוניו עולה כי הגורם העיקרי לירידה הוא הרעה בתנאי הסחר והגורם המשני הוא השינוי בשער החליפין.
תכנית הסיוע ליצואנים .
ועדת ארצי בסוף אפריל 2007 מינה שר התמ"ת דאז, מר אליהו ישי, את יו"ר המכון הישראלי לייצוא ושיתוף פעולה בינלאומי (להלן - מכון היצוא), מר דוד ארצי, לעמוד בראשות ועדה (להלן - ועדת ארצי או הוועדה).
מטרת הוועדה לבחון את מגוון אמצעי הסיוע שניתן להעמיד לרשות היצואנים אשר כושר התחרות שלהם נפגע כתוצאה משחיקת שער הדולר.
על הוועדה היה לתת עדיפות ליצואנים שעשויים להתקשות בהתמודדות עם שי נויים מהותיים בשער החליפין - יצואנים מן הפריפריה או יצואנים ששיעורי הרווח שלהם נמוכים.
בסוף מאי 2007 הגישה הוועדה לשר התמ"ת דאז דוח סופי ובו המלצות לסיוע בטווח הקצר, הבינוני והארוך.
ועדת ארצי המליצה על האמצעים שלהלן לסיוע ליצואנים בטווח הקצר והבינוני, בעלות תקציבית כוללת של כ -457 :מיליון ש"ח 1.
: הקמת קרן חירום הקרן תסייע לחברות קטנות (תינתן עדיפות לחברות באזורי פיתוח) באמצעות מענק חד -פעמי ששיעורו 5% מערך היצוא הדולרי השנתי שלהן עד תקרה של 1.
העלות התקציבית המשוערת של אמצעי סיוע זה הייתה כ-200 .
: ייעוץ פרטני בתחום הגנות המט"ח חברות ייעוץ ייעצו ליצואנים קטנים ובינוניים באשר לאפשרויות ההגנה העומדות לפניהם; משרד התמ"ת ישתתף ב-50% מעלות הייעוץ.
העלות התקציבית המשוערת שלאמצעי סיוע זה הייתה כ-7 .
סיוע בשיווק בין -לאומי: תקציב לצורך סיוע בשיווק בין -לאומי ופיתוח שווקים חדשים, בכלל זה השתתפות בעלויות ההשתתפות בתערוכות בין- לאומיות.
העלות התקציבית המשוערת של אמצעי סיוע זה הייתה כ -250 מיליון ש"ח.
היחס בין השינוי במדדי המחיר של היצוא לבין מדדי המחיר של היבוא 9 כתוצאה מעלייתמחירים גבוהה יותר של הסחורות המיוצאות במחצית הראשונה של שנת 2008 .
לעומת עלייה מתונה יותר של מחירי הסחורות המיובאות 10 ,בנק ישראל ההתפתחויות הכלכליות בחודשים האחרונים 122 , מאי עד אוגוסט 2008.
הארכת תוקף תקנו ת הפחת המואץ: חידוש תקנות פחת מואץ לתעשייה למשך שנה.
לאמצעי סיוע זה אין עלות תקציבית ישירה, אך הוא יביא לדחייה של חלק מתשלומי המס של היצואנים.
הפחתת היטל רציף בנמלי הים (דמי טיפול בפריקה ובטעינה) : הוועדה קראה להאצת הרפורמה המוצעת בתעריפי נמלי הים לשם הפחתת עלויות ההובלה הימית ליצואנים.
הוועדה המליצה גם על אמצעי סיוע ליצואנים בטווח הארוך: 1.