HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
היזם קיבל עליו את האחריות המלאה להיבטים הניהוליים של המשחק, לרבות "מימונו המלא, על כל היבטיו", ובין היתר הנפקת ומכירת כרטיסים, התקשרות ותיאום עם גורמי אבטחה וביטחון, ארגון מערך פרסומי ותקשורתי, כיסוי ביטוחי וארגון מערך הובלות והסעות.
בהסכם נקבע כי היזם מתחייב לשכור את אצטדיון סמי עופר בחיפה או את אצטדיון טדי בירושלים לצורך קיום האירוע.
כמו כן נקבע בהסכם כי היזם יקבל את כל ההכנסות בגין מכירת הכרטיסים, מכירת זכויות השידור של המשחק ומכירת שטחי פרסום.
מדובר בשיתוף פעולה ייחודי בין ההתאחדות לבין יזם לשם קיום משחק בין- לאומי בין נבחרות לאומיות.
לצורך קיום האירוע העמידה ההתאחדות לרשות היזם נכס שהוא גם בעל מאפיינים ציבוריים - את הנבחרת הלאומית.
שרת התרבות והספורט ח"כ מירי רגב (להלן - שרת התרבות או השרה) ציינה בפגישה עם נציגי משרד מבקר המדינה ביוני 2018 כי היזם פנה אליה עוד בטרם סיכם את התקשרותו עם נציגי נבחרת ארגנטינה בנוגע למשחק הידידות ועדכן אותה בעניין.
כבר באותה עת היא הבהירה לדבריה ליזם וליו"ר ההתאחדות את החשיבות שהיא רואה בקיום המשחק בירושלים כחלק ממדיניות הממשלה, ואף עדכנה בעניין את ראש הממשלה.
במקביל, בתחילת חודש מרץ 2018 דנו עיריית חיפה והיזם בתנאים לקיום המשחק באצטדיון סמי עופר בחיפה.
18 כתב ראש הממשלה לנשיא ארגנטינה כי הנחה את הגורמים המוסמכים לעשות את ההכנות הנדרשות לקיים את המשחק בירושלים.
לפיכך ניהלו בעלי תפקידים בחברת אריאל - החברה העירונית לניהול קריית ספורט, תרבות ופנאי בירושלים בע"מ (להלן - חברת אריאל) ומנכ"ל משרד התרבות והספורט (להלן - מנכ"ל משרד התרבות) משא ומתן עם היזם, כל אחד בנפרד, ודנו עימו בדרישותיו בתמורה להסכמתו שהמשחק ייערך באצטדיון טדי בירושלים.
18 הודיעה שרת התרבות לציבור כי המשחק יתקיים בירושלים.
כדי לאפשר את קיום המשחק בירושלים הסכימו משרד התרבות וחברת אריאל להשתתף מתקציבן בעלויות הפקת האירוע, בכסף ובשווה כסף; סוכם כי משרד התרבות יקצה לצורך כך 2.
7 מיליון ש"ח וחברת אריאל כ-1.
1 מיליון ש"ח, ובסך הכול כ-3.
מיליון ש"ח 1966 |דוח שנתי 69ב .
להלן תרשים המציין את הפעולות שנעשו לקידום השתתפות משרד התרבות וחברת אריאל במימון המשחק: המשחק המתוכנן עורר עניין רב בקרב הציבור, בייחוד לאור הגעתו הצפויה ארצה של ליונל מסי, קפטן נבחרת ארגנטינה ושחקן מרכזי בהרכבה, ולאור העובדה שזה אמור היה להיות המשחק האחרון של נבחר ת ארגנטינה לפני תחרות גביע העולם בכדורגל ("המונדיאל").
לפיכך גבר הביקוש לכרטיסים למשחק על ההיצע.
למבקר המדינה הגיעו תלונות בנוגע למכירתם לציבור של הכרטיסים למשחק.
על פי התלונות, שיעור הכרטיסים שהוצע למכירה לציבור הרחב היה נמוך ביותר.
במסגרת הביקורת שנעשתה ביוני 2018 נבדק הליך קבלת ההחלטות של ההתאחדות, משרד התרבות, חברת אריאל, משרד ירושלים ומורשת (להלן - משרד ירושלים), הרשות לפיתוח ירושלים (להלן - הרל"י) בכל הנוגע להליכים לקראת ההתקשרות עם היזם ולהתחייבויות שניתנו להשתתפות במימון העלויות משרד התרבות והספורט | 1967 .
שלו הכרוכות בהפקת האירוע.
כמו כן נבדקו מכירתם והקצאתם של כרטיסים למשחק, ובהם כרטיסים שניתנו בחינם (להלן - הזמנות).
בירורים נערכו גם בחברה למתנ"סים - מרכזים קהילתיים בישראל בע"מ (להלן - החברה למתנ"סים) בעיריית ירושלים, ובעיריית חיפה.
במסגרת הביקורת, שהחלה עוד לפני ביטולו של המשחק, עלו כשלים שנגעו לתהליכי קבלת החלטות ברשויות ציבוריות שונות בנוגע להשתתפותן במימון אירוע שהיוזמה לקיומו הייתה של גורם פרטי; נמצאו חוסר שיתוף פעולה והיעדר העברת מידע בין רשויות המדינה וגופים רלוונטיים; ועלתה גם תופעה של מתן כרטיסים לאיר וע על ידי היזם ללא תשלום או מתן קדימות ברכישתם לבעלי תפקידים בגופים שהיו קשורים בארגון המשחק.
נוכח החשיבות של תיקון הליקויים שעלו בביקורת ונוכח החשיבות של פרסום הליקויים לציבור, החליט מבקר המדינה להשלים את הביקורת ולפרסם את דוח הביקורת לציבור, הגם שבסופו של דבר המשחק לא התקיים.
התקשרות עם היזם לצורך ארגון המשחק .
התקשרות ההתאחדות לכדורגל בישראל עם יזם פרטי .
ההתאחדות היא עמותה הפועלת לפי חוק העמותות, התש"ם-1980 (להלן- חוק העמותות).
על פי "תקנון היסוד - חוקת ההתאחדות" (להלן - תקנון ההתאחדות או התקנון), אחת ממטרותיה היא לארגן תחרויות בין -ארציות ובין -לאומיות.
בראש ההתאחדות עומדת הנהלה (הוועד המנהל של העמותה) שחבריה נבחרים על ידי האסיפה הכללית של ההתאחדות.
אחד מתפקידי ההנהלה הוא לארגן תחרויות של נבחרת ישראל בכדורגל מול נבחרות של מדינות אחרות.
בעת האירועים שנסקרו ב דוח ביקורת זה שימש מר עופר עיני כיו"ר הנהלת ההתאחדות5 ; מנכ"ל ההתאחדות הוא מר רותם קמר (להלן- מנכ"ל ההתאחדות).
נוסף על הנהלת ההתאחדות פועלת גם הנהלה מבצעת (אקזקוטיבית) העוסקת בניהול השוטף של פעילות ההתאחדות.
על פי תקנון ההתאחדות, נדרשות הקבוצות המסונפות לה להעמיד את שחקניהן ואת מגרשיהן לרשות ההתאחדות לפי דרישתה, לשם הקמת נבחרות ואימונן.
ההתאחדות היא גוף דו-מהותי: היא עמותה הרשומה לפי חוק העמותות ונוסף על כך היא מוגדרת "התאחדות" על פי חוק הספורט, התשמ"ח - 19886 , שפעילותה ציבורית באופייה ובמהותה7.
בתור שכזו מוקנים לה סמכויות ותפקידים בעלי אופי ציבורי בניהול ענף הכדורגל, הנחשב ענף הספורט הפופולרי ביותר בישראל.
ההתאחדות נתמכת בכספי ציבור המועברים אליה ממועצת ההימורים וממשרד התרבות.
משכך היא חבה נאמנות לציבור, ואמורה להיות מונחית גם על ידי שיקולים ציבוריים.
בשנת 2017 קיבלה ההתאחדות מן המועצה להסדר ההימורים בספורט ("הטוטו") כספי תמיכות בסכום של כ-16 מיליון ש"ח.
ממשרד התרבות קיבלה באותה שנה תמיכה בסכום של כ-9.
מקורות הכנסה נוספים היו בין השאר: 10% מהתמורה עבור מכירת כרטיסים של הקבוצות החברות בהתאחדות; אג רות והיטלים בגין הרשמה של קבוצה חדשה וחידוש רישום .
5 ביולי2018 הפסיק מר עופר עיני לשמש כיו"ר ההתאחדות לכדורגל.
6 תאגיד שלא למטרות רווח, המרכז ומייצג ענף ספורט או ענפי ספורט בישראל ושמכירים בו הגופים הבין-לאומיים המייצגים והמּוכרים באותו ענף ספורט.
7 'אופי ציבורי זה מוזכר במפורש בהצעת חוק חופש המידע (תיקון מס9 ) (ההתאחדויות ואיגודי ספורט), התשע"ג -2013 (ה"ח כנסת508 ) שהובילה להגדרת ההתאחדות (ואיגודים דומים) בתור "רשות ציבורית" בסעיף 9 'ב לחוק הספורט, זאת על פי חוק חופש המידע (תיקון מס 9 ,) התשע"ד-2013.
משרד התרבות והספורט | 1969 .
הקבוצות הקיימות; הכנסות מכל תחרויות הנבחרת הלאומית שעורכת ההתאחדות.
כאחראית לפעילותה של הנבחרת הלאומית, חשוב שההתאחדות תפעל לכך שיישמרו האינטרסים הציבוריים והלאומיים בכל פעילויותיה.
אחד השיקולים האלה, בהקשר של ארגון משחקי כדורגל בין -לאומיים, הוא מתן אפשרות לציבור רחב ככל האפשר לצפות במשחקי הנבחרת הלאומית באצטדיון שבו המשחק מתקיים, על פי אמות מידה שוויוניות, ובמחיר בר השגה.
רוב המשחקים הבין -לאומיים, שבהם משתתפת נבחרת ישראל ושמתקיימים בארץ הם בארגון של ההתאחדות.
מתכונת זו מאפשרת להתאחדות לקבוע כיצד יופצו הכרטיסים למשחק לציבור ומה יהיו מחיריהם.
לעומת זאת, במשחק שתוכנן להיערך מול נבחרת ארגנטינה, מידת שליטתה של ההתאחדות בהפצת הכרטיסים הייתה מוגבלת: ההתאחדות פעלה מול זכיין פרטי, שהחזיק בזכויות בלעדיות על ייצוג נבחרת ארגנטינה, הוא זה שקידם את המשחק ועל פי ההסכם עמו "היה אחראי על כל ההיבטים הארגוניים, הלוגיסטיים, השיווקיים והאחרים".
בתגובתה הראשונה למשרד מבקר המדינה מיולי 2018 (אשר יחד עם תגובתה השנייה מאוקטובר 2018 ולחוד, יכונו להלן - תגובת ההתאחדות או תגובתה) ציינה ההתאחדות כי התקשרות עם יזם פרטי שמייצג נבחרות זרות היא פעולה מקובלת בעולם.
נוכח עמדה זו של ההתאחדות מצופה היה שהנהלת ההתאחדות תגדיר את מדיניותה בעניין ארגון משחק מול זכיין פרטי.
מדיניות כזו צריכה לכלול קווים מנחים ועקרונות לארגון המשחק, שראוי שיתבטאו גם בה סכם עם היזם.
בין השאר יש צורך להתייחס לנושאים, שמטרתם להבטיח את האינטרס הציבורי ובכלל זה את חלקם של הכרטיסים שיש למכור לציבור במחירים ברי השגה, חלקן של ההזמנות שמחולקות ללא תמורה, ולקבוע באילו תחומים תהיה ההתאחדות מעורבת על אף העברת ארגון המשחק ליזם.
כך למ של בתחום הפיקוח והבקרה על שלב מכירת הכרטיסים והפצתם על ידי היזם.
ואולם, הבדיקה העלתה כי הנהלת ההתאחדות לא דנה, ולא קבעה את מדיניותה בדבר האופן שבו יש לפעול כאשר יזם פרטי מעורב בארגון משחק כדורגל שבו משחקת הנבחרת הלאומית מול נבחרת זרה.
בין השאר, הנהלת ההתאחדות לא דנה בנושאים הנוגעים להבטחת האינטרס הציבורי, ובכלל זה בחלקם של הכרטיסים שיש למכור לציבור במחירים ברי השגה.
ההתאחדות ציינה בתגובתה כי לא דנה בהנהלה בנושא הפצת הכרטיסים, משום שהעריכה שכמו במשחקי הנבחרת הלאומית בעבר, גם למשחק זה לא יהיה עודף ביקוש לכרטיסים.
עם זאת הקפידה ההנהלה המבצעת להבטיח במסגרת המשא ומתן עם היזם שרוב הכרטיסים ישווקו לציבור הרחב במחירים נגישים.
עוד ציינה כי לטעמה ההנהלה המבצעת התנהלה, בהתחשב בנסיבות שעמדו לפניה, בסבירות ובתום לב.
הואיל ומדובר היה באירוע, שבו מועברת ליזם האחריות לארגון המשחק ומידת המעורבות של ההתאחדות בארגון המשחק צפויה הייתה להיות מוגבלת, הרי שמדובר היה בנסיבות שאינן שכיחות בשגרת משחקי הנבחרת הלאומית, ולכן היה על ההנהלה המבצעת להביא את הנושא לדיון בהנהלת ההתאחדות, ללא קשר לצפי לביקוש לכרטיסים למשחק וללא קשר לסיכומיה עם היזם בנושא הפצת הכרטיסים לקהל הרחב.
בנושא היות ההתאחדות גוף דו -מהותי, מסרה ההתאחדות בתגובתה כי "ההתאחדות היא אמנם גוף דו-מהותי, אך בהתקשרות עם היזם, כפי שתוכננה ונחזתה מלכתחילה, ההיבט הדומיננטי בהתקשרות לא היה ההיבט הציבורי שבפעילותה, אלא דווקא ההיבט המקצועי -כלכלי.
עצם השתתפותה של נבחרת ישראל במשחק ידידות מול נבחרת זרה - אינה מקנה לאירוע, לכשעצמו, אופי ציבורי".
ההתאחדות הוסיפה בתגובתה כי "משחקי אימון.
נועדו לאימון המקצועי של הנבחרת.
תוך שהדגש העיקרי שבהם הוא על הקידום המקצועי של הנבחרת".
עוד הוסיפה ההתאחדות כי "במבחן הפרקטי 'ציבוריותו' של האירוע אינה נגזרת מעצם השתתפות הנבחרת אלא ממידת העניין שמעורר המשחק בקרב הציבור".
כאשר מדובר במשחק של נבחרת לאומית המופיעה תחת שמה ודגלה של המדינה, הרי שאין בסוג המשחק כשלעצמו - משחק ידידות או משחק רשמי, ואין במידת העניין שמעורר המשחק בקרב הציבור - אם יש ביקוש רב לצפייה במשחק או אין, כדי לגרוע מאופיו הציבורי המובהק של האירוע; מה גם, שאין להטיל ספק בעובדה, שהמשחק עורר עניין ציבורי רב מאוד.
הגישה שהציגה ההתאחדות, כאילו מדובר בעיקר במשחק אימון לשם קידומה המקצועי של הנבחרת הלאומית, מחטיאה מכול וכול את האחריות הציבורית המוטלת על ההתאחדות מעצם ההפקדה בידיה של הזכות לארגן פעילות של נבחרת לאומית המייצגת את המדינה.
השתלשלות העניינים הנוגעים להסכם מלמדת על הצורך שההתאחדות, כאחראית לפעילות הנבחרות הלאומיות, תקבע קווים מנחים ו עקרונות להתקשרויות עם יזמים פרטיים, במטרה להבטיח שמירה על האינטרסים הציבוריים.
ראוי כי ההתאחדות תבחן בין השאר את ההיבטים האלו: שיעור הכרטיסים שיש להפיץ לציבור הרחב, שילוב בהתקשרות עם יזם פרטי של כלי פיקוח ובקרה על עמידת היזם בהתחייבויותיו בכל הקשור להבטחת העמדתם של כרטיסים לרכישה על ידי הציבור ואת האפשרות ליזום בכוחות עצמה משחק בין-לאומי, ובכלל זה את המשמעות הכלכלית שיש לכך.
משרד התרבות והספורט | 1971 .
הקצאת כרטיסים למשחק .
מכסת הכרטיסים שהוקצתה למכירה לציבור .
כאמור, כדי להבטיח את האינטרס הציבורי חשוב שההתאחדות תפעל להבטיח שכרטיסים רבי ם ככל האפשר יוקצו לציבור הרחב, וכי הם יהיו ברי השגה מבחינת מחירם.
בהסכם בין ההתאחדות ובין היזם, מ- 1.
18 , נקבע כי המשחק יתקיים בחיפה או בירושלים.
עם זאת, בנספח להסכם, הנוגע להקצאת הכרטיסים להתאחדות ולמחירי הכרטיסים לציבור (להלן - הנספח להסכם), ההתייחסות היא לארגון המשחק באצטדיון סמי עופר בחיפה, שבו כ- 30,700 .
מקומות ישיבה בנספח להסכם נקבע כי ההתאחדות תקבל 1,2508 כרטיסים כהזמנות ונוסף עליהם תרכוש 500 כרטיסים ללא עמלה.
באצטדיון סמי עופר נותרו אפוא כ- 28,950 מקומות ישיבה.
בנספח גם נקבעו המחירים ל- 27,000 כרטיסים שיופצו לקהל הרחב, וכן נקבע בו המחיר לכרטיס בתאי זהב בלי לנקוב במספר הכרטיסים המיועדים לתאים אלה9.
בסופו של יום הוחלט להעביר את המשחק לאיצטדיון טדי בירושלים בו כ- 30,200 .
מקומות ישיבה תרשים 1 מציג את תמהיל החלוקה והמכירה של 30,200 הכרטיסים למשחק שהיה אמור להיערך באצטדיון טדי שבירושלים, כפי שמסר היזם לוועדה לענייני ביקורת המדינה בתאריך 4.
8 על פי נתונים שמסרה ההתאחדות ועל פי הודעת ההתאחדות ונציג היזם בוועדה לענייני ביקורת המדינה מתאריך 4.
18 , ההתאחדות קיבלה בפועל 1,200 .
הזמנות 9 ההפרש בין מספר הכרטיסים למקומות ישיבה נובע מכך שיש מקומות ישיבה שבהם אין להושיב צופים עקב ניצול המקום לתשתיות האצטדיון או משיקולי ביטחון ובטיחות.
תרשים 1 : התפלגות הכרטיסים למשחק לפי אופן הפצתם 1.
מהתרשים עולה כי היזם היה אחראי להפצת כ- 22,500 כרטיסים (כ-74% ) וההתאחדות להפצת 7,700 הכרטיסים הנותרים (כ -26% ).
היזם הפיץ את הכרטיסים על פי שיקול דעתו הבלעדי: 9,000 כרטיסים הוא ייעד לנותני חסות (מתוכם ייעד אחד מנותני החסות 2,000 כרטיסים לחלוקה לילדי ותושבי הפריפריה), 2,500 לחברה למתנ"סים שגם ייעדה אותם לילדי ותושבי הפריפריה, ו - 11,000 (כ-36% ) למכירה לציבור באמצעות משרד כרטיסים.
ההתאחדות הפיצה 5,000 מהכרטיסים (כ -17% ,), שהוקצו לה בתשלום למנויי הנבחרת הלאומית ואוהדיה, 1,500 כרטיסים הפיצה בתשלום לבעלי תפקידים בקבוצות המסונפות לה ו - 1,200 הזמנות היא חילקה לגורמים מסוימים ללא תמורה.
להפצה לציבור הרחב, לרבות לילדי ותושבי הפריפריה, הועמדו אפוא בסך הכול כ- 20,500 כרטיסים (כ-68% ).
יתר הכרטיסים הופצו למוזמנים ולנותני חסות שחילקו או מכרו את הכרטיסים - על פי שיקול דעתם.
יצוין כי בהסכם נקבע כי הצדדים יתאמו ביניהם את כמות הכרטיסים שיוצאו למכירה, ואת תמהיל המחירים שיופצו לקהל הרחב (בסה"כ 27,000 .
)כרטיסים הבדיקה העלתה כי לא היו בידי ההתאחדות נתונים בדבר הפצת הכרטיסים בפועל והגעתם ליעדיהם.
הפצת רוב הכרטיסים - 22,500 מ- 30,200 - לא הייתה בידיה, והיא לא הייתה מעורבת בהפצה ולא הבטיחה כי ההפצה תיעשה לפי הייעוד שנקבע בהסכם.
משרד התרבות והספורט | 1973 .
ההתאחדות היא המפעילה את הנבחרת הלאומית, ולכן יש לה אחריות להבטחת קיום האינטרס הציבורי.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי ההתאחדות ביקשה להבטיח בהסכם כי רוב הכרטיסים ישווקו על ידי היזם במחיר בר השגה לקהל הרחב.
ואולם, בעניין הבטחת הגעתם של הכרטיסים לציבור הרחב בפועל, לא הייתה להתאחדות השפעה על הפצת מרביתם.
כך, מידע על דרכי הפצת הכרטיסים על ידי היזם נודעו להתאחדות דרך אמצעי התקשורת ימים ספורים לפני המשחק המתוכנן.
18 , חמישה ימים לפני המשחק המיועד, בדיון שהתקיים בוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת, נודע להתאחדות למי הופצו הכרטיסים על ידי היזם.
משרד מבקר המדינה מעיר להתאחדות, כמי שבידיה האחריות לנבחרת הלאומית, כי מהבחינה הציבורית, היה עליה לקבוע בהסכם עם היזם את הכלים ואת התנאים להבטחת השתתפות הציבור באירוע הייחודי ולוודא את יישומם.
לא נכון היה להותיר את ההפצה בפועל של רוב הכרטי סים לשיקול דעתו הבלעדי של היזם ללא פיקוח ובקרה מצד ההתאחדות.
ההתאחדות מסרה בתגובתה כי לא ארגנה את המשחק, ולא הייתה לה דרך משפטית או חוזית (כנגזר מכוח המיקוח שלה, שהוא תולדה של הענקת הזכויות לארגון המשחק ליזם) לדרוש להיות מעורבת בהפצת הכרטיסים.
עוד מסרה ההתאחדות כי לא הייתה לה דרך "לדעת, לפקח או למנוע התקשרות היזם עם ספונסרים להפצה דרכם.
ההפצה החלה 10 ימים לפני המשחק ולמרות המחויבות החוזית של היזם, דרכי ההפצה של היזם נודעו להתאחדות דרך אמצעי התקשורת כשלוחות הזמנים הקצרים לא איפשרו פעולה משפטית אפקטיבית (כגון בקשה לצווי מניעה וכדומה)".
נוסף על כך מסרה ההתאחדות כי "על פי רוב הבעיה העומדת בפני ההתאחדות היא בעיה הפוכה בתכלית - כיצד למשוך קהל רב יותר למשחקי הנבחרת, להגביר את הביקוש לצפייה במשחקי הנבחרת".
על ההתאחדות היה לצפות ולהעריך כי משחק זה יגרור ביקוש רב לכרטיסים.
במקרה זה, אין מדובר ב"חוכמה שבדיעבד", שכן מדובר היה במשחק אימון אחרון של נבחרת ארגנטינה לפני המונדיאל, אחת מהנבחרות המועמדות לזכות במונדיאל, ובהשתתפות של השחקן ליונל מסי, אחד השחקנים הנערצים כיום בעולם.
על ההתאחדות היה לצפות את הביקוש לכרטיסים למשחק ולפעול בהתאם.
משרד מבקר המדינה מעיר להתאחדות על שלא וידאה כי תנאי ההסכם בדבר הפצת הכרטיסים מיושמים הלכה למעשה, והיא השאירה את שיטת הפצת הכרטיסים בלעדית בידי היזם, בלי שתבחן את תוכניתו ובלי שהותירה בידיה כלים יעילים להבטחת האינטרס הציבורי.
הדבר פגע ביכולתה להבטיח שהיעד העקרוני יושג.
גם נושא הפצת הכרטיסים מצביע על הצורך לקבוע כללים בדבר ארגון אירועים שבהם מעורבים יזמים פרטיים.
על הכללים להבטיח הגנה על האינטרס הציבורי, מבחינת הקצאה, הפצה ומכירה של מלאי הכרטיסים ולקבוע מנגנוני בקרה לכך שהכרטיסים הללו יגיעו לציבור הרחב.
כפי שעולה מתרשים 1 העביר היזם 2,500 .
כרטיסים לחברה למתנ"סים ביום 31.
18 פרסם מנכ"ל החברה למתנ"סים דף הנחיות לקראת חלוקת הכרטיסים על ידי החברה, שמטרתו להבטיח שהכרטיסים אכן יגיעו ליעדם - ילדים ובני נוער מהפריפריה החברתית והגיאוגרפית.
בין היתר קבע מנכ"ל החברה למתנ"סים מפתח למספר המלווים, איסור ספסור בכרטיסים ואיסור מוחלט על חלוקת הכרטיסים לחברי הנהלה וילדיהם או לאנשי הרשות המקומית.
יש לציין לחיוב את דרך פעולתו של מנכ"ל החברה למתנ"סים בקביעת הכללים לחלוקת הכרטיסים שקיבלה החברה.
אופן מכירת הכרטיסים לציבור הרחב .
מכירת הכרטיסים בשיטת "כל הקודם זוכה": להתאחדויות כדורגל בעולם וקבוצות כדורגל בישראל ניסיון בהפצה ובמכירה של כרטיסים למשחקים שהביקוש להם עולה על ההיצע, לדוגמה באמצעות הגרלה.
המעוניינים לרכוש כרטיסים נרשמים מבעוד מועד באתר אינטרנט שמוקם במיוחד לשם כך ואינם נדרשים להמתנה מיותרת בתור.
בעבר, וגם לקראת המשחק, לא שקלה ההתאחדות לבצע את המכירה באמצעות הגרלה, והמכירה התבצעה בשיטת "כל הקודם זוכה".
שיטה זו מעודדת ביצוע פעולות שיאפשרו קניית מספר רב של כרטיסים על ידי גורמים מעטים ומכירתם בספסרות במועד מאוחר יותר.
ואכן, מחירי הכרטיסים למשחק שיועדו לציבור הרחב האמירו, לפחות בחלקם, בשיעורים ניכרים מאוד.
כך לדוגמה, כרטיס מקטגוריה 2 , שמחירו על פי ההסכם היה 50 ש"ח לילד ו -100 ש"ח למבוגר, הוצע למכירה במרשתת ב - 31.
18 במחיר של 1,575 ש"ח; כרטיס VIP מקטגוריית זהב, שעל פי ההסכם מחי רו 750 ש"ח, הוצע למכירה במרשתת ב- 31.
ש"ח ציבור האוהדים חש נפגע מכך שאינו מצליח לרכוש כרטיסים למשחק או לרכוש כרטיסים במחירים סבירים.
הדים לכך הושמעו בדיון מיוחד שייחדה לנושא הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת ב- 4.
משרד התרבות והספורט | 1975 .
הקודם זוכה", ולציין .
אין זיהוי שמי על גבי הכרטיס למניעת ספסרות: אחת השיטות המקובלות למאבק בספסרות בכרטיסים לאירועי ספורט גדולים בעולם היא הדפסת פרטים מזהים של רוכש הכרטיס על גבי הכרטיס.
שיטה זו גם מגבירה את הביטחון ואת הבטיחות במשחקים.
ההתאחדות אינה נוהגת בשיטה זו או בכל שיטה אחרת כדי לציין את פרטיהם המזהים של הרוכשים על גבי הכרטיסים.
ההתאחדות מסרה בתגובתה כי גם אם קיימת אפשרות טכנית לבצע את המכירה באמצעות הגרלה ולהוסיף סימני זיהוי לכרטיסים, הרי שבמקרה זה לא הייתה בידיה האפשרות לעשות כן, מפני שהיא לא שלטה בהליך המכירה.
כמו כן מסרה ההתאחדות בתגובתה כי כעמותה היא אינה יכולה לקיים הגרלות על פי חוק.
על ההתאחדות לפעול לעדכון שיטת המכירה של כרטיסים לאירועים שצפוי להם ביקוש רב, כפי שנעשה בעולם, ובכלל זה לשקול לקיים הגרלה, על פי המותר בחוק, במקום לפעול בשיטת "כל הקודם זוכה" ולציין את פרטי הזיהוי של ה רוכשים על גבי הכרטיסים.
צעדים אלה ישפרו את השקיפות לציבור באופן חלוקת כרטיסים ואת מנגנון האבטחה והביטחון של המשחקים.
חלוקת הכרטיסים נעשתה באופן לא שקוף: זכותו של הציבור לרכוש כרטיס למשחק של הנבחרת הלאומית, לכן חשוב שהקניית זכות זו תיעשה במלוא השקיפות ובכלל זה שהשיטה לחלוקת הכרטיסים ותוצאות החלוקה יהיו ברורים ויובאו לידיעת הציבור.
שקיפות זו תוכל למנוע חלוקת כרטיסים באופן שעלול לפגוע באינטרס הציבורי, הן על ידי בעלי תפקיד ציבורי והן על ידי גורמים פרטיים כמו נותני חסות.
מתוקף ההסכם העניקה ההתאחדות ליזם את הזכות למכור לציבור את הכרטיסים למשחק באמצעות חברת כרטיסים, בלי שהיא שיתפה את הציבור באופן הקצאת הכרטיסים.
 1976 |דוח שנתי 69ב .
ההתאחדות נמנעה מכל מעורבות בשלב הפצת הכרטיסים לצי בור והותירה זאת בידי היזם ובידי גורמים שונים להם הפיץ, את הכרטיסים.
ההתאחדות לא דרשה מהיזם לקבל מידע על מכירת הכרטיסים וחלוקתם, וממילא הציבור לא זכה לשיקוף בדבר תמהיל החלוקה והמכירה של הכרטיסים למשחק, לא מבעוד מועד ולא לאחר סיום המכירה והחלוקה.
דרכי ההפצה של היזם נודעו להתאחדות דרך אמצעי התקשורת ורק ביום 4.
18 , בדיון שהתקיים בוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת, מסר היזם מידע למי הופצו הכרטיסים.
בהיעדר שקיפות, ועקב עודף הביקוש לכרטיסים למשחק, חש ציבור האוהדים נפגע מכך שאינו מצליח לרכוש כרטיסים למשחק בלי ש קיבל הסבר מספק מההתאחדות.
הדים לכך הושמעו בדיון האמור שייחדה לנושא הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת ב- 4.
אין לקבל את הסבר ההתאחדות בתשובתה כי השליטה בשלב הפצת הכרטיסים ומכירתם לא הייתה בידיה, ולכן לא יכלה להשפיע על כך; אדרבה, מדובר בכשל שהיא גרמה לו במו ידיה על ידי כך שהעבירה לגורם פרטי את מלוא השליטה בנושא בלא שהשאירה בידיה כלי פיקוח ובקרה.
היה עליה להיערך לשלב זה מבעוד מועד, להותיר בידיה את הכלים הנדרשים להשפיע בנושא ולמנוע פתח לפגיעה באינטרס הציבורי, בשוויוניות ובשקיפות.
אומנם בסופו של דבר המשח ק לא התקיים, אך הליקויים שהועלו בביקורת בנוגע לארגון המשחק מצביעים על הצורך להסדיר התקשרויות עם יזמים פרטיים בעתיד.
משרד התרבות והספורט | 1977 .
העמדת תקציב לאירוע ממשרד התרבות .
משרד התרבות, עיריית ירושלים (באמצעות חברת אריאל) ועיריית חיפה ניהלו, כל אחד בנפרד, בעת ובעונה אחת, וללא תיא ום, משא ומתן עם היזם בדבר מקום קיומו של המשחק והתמורות שכל אחד מהגופים האלה יסכים להעניק ליזם לצורך הפקת המשחק.
החלטות ממשלה הנוגעות לציון אירועי שנת ה-70 .
התקציב לציון אירועי שנת ה -70 למדינת ישראל כלל תקציב שהקצה משרד התרבות למשחק כדורגל בין נבחרות ישראל וארגנטינה.
17 החליטה הממשלה10 (להלן- ההחלטה מינואר 2017 ) להקים מינהלה מקצועית לציון אירועי 70 שנים להקמת מדינת ישראל, שתהיה הגורם האמון על התכנון, הארגון והביצוע של אירועי ה -70 למדינה (להלן - המינהלה).
על פי ההחלטה תפעל המינהלה לפי העקרונות שתקבע ועדת השרים לענייני סמלים וטקסים (להלן - ועדת השרים).
בראש ועדת השרים עומדת שרת התרבות.
בהחלטה מינואר 2017 נקבע כי המינהלה תיישם את החלטותיה ותדווח לוועדת השרים באמצעות מנכ"ל משרד התרבות; את התקציב ינהל משרד התרבות באמצעות חברות ניהול שי ועסקו לביצוע ההפקות וההתקשרויות הנדרשות; דיווח על פעולות המינהלה יימסר לממשלה בתוך שלושה חודשים.
כן נקבע בהחלטה האמורה, כי למינהלה תוקם ועדה ציבורית מייעצת שאת הרכבה יקבע מנכ"ל משרד התרבות, תוך כדי מתן ייצוג הולם לגופים ממשלתיים וציבוריים הנוגעים בדבר, למג זרי האוכלוסייה השונים, לאנשי ציבור ולגורמים רלוונטיים נוספים (להלן - הוועדה הציבורית).
בספטמבר 2017 הוקמה במשרד התרבות מינהלה בראשות מנכ"ל משרד התרבות, שחבריה הם עובדי המשרד: סמנכ"ל בכיר למינהל ולמשאבי אנוש דאז, מנהל מרכז ההסברה 11, יועצת משפטית של המשרד; הי ועצת .
10 'החלטת ממשלה מס2244.
11 מרכז ההסברה במשרד התרב ות אחראי לביצוע הטקסים והאירועים הממלכתיים במדינת ישראל.
המרכז מהווה צינור הקֶשר עם רשויות שונות בכל הנוגע לאירועי הלאום במדינה.
המשפטית של מרכז ההסברה, מנהל אגף התקציבים במשרד וחשב המשרד.
בניגוד להחלטה מינואר 2017 , לא הוקמה ועדה ציבורית מייעצת למינהלה.
17 החליטה הממשלה12 (להלן- החלטת הממשלה מאוקטובר 2017,) בין היתר, כי אירועי שנת ה -70 למדינה יעמדו בסימן מורשת, תנ"ך וחדשנות.
כמו כן החליטה הממשלה להסמיך את יו"ר ועדת השרים, שרת התרבות, להקים ועדה בין -משרדית שתלווה את המינהלה ותייעץ לה, כחלופה לוועדה הציבורית שלא הוקמה.
הביקורת העלתה כי בניגוד להחלטת הממשלה מא וקטובר 2017 , השרה לא הקימה ועדה בין-משרדית.
המינהלה פעלה אפוא ללא גוף מלווה ומייעץ המורכב מנציגים ממשרדי הממשלה האחרים, על אף החשיבות שייחסה הממשלה לליווי ולייעוץ חיצוניים.
משרד התרבות מסר בתשובותיו למשרד מבקר המדינה ביולי 2018 ובאוקטובר2018 ובפגישה עם מבקר המדינה באוגוסט 2018 (אשר יחד ולחוד יכונו להלן - תשובת משרד התרבות), כי תקציב אירועי שנת ה-70 אושר רק בינואר2018 .
בהיעדר תקציב לא יכול היה המשרד לפעול ולא היה טעם להקים א ת הוועדה הציבורית.
לאחר החלטת הממשלה מאוקטובר 2017 ולנוכח סד הזמנים נדרש המשרד להתקדם במהירות האפשרית אגב דילול פעולות ביורוקרטיות למען גיבוש מתכונת האירועים.
למינהלה הגיעו פניות ממשרדי ממשלה שונים לתקצוב אירועים.
המשרד החליט כי אין מקום להקצות תקציב לפרויקטים של משרדים אחרים, ועל כן הפכה הקמת הוועדה הבין -משרדית ללא רלוונטית.
המשרד הוסיף כי האירועים הוצגו לשרה וקיבלו את אישורה כנדרש בהחלטת הממשלה מאוקטובר 2017.
משרד התרבות והספורט | 1979 .
ידי גורמים חיצוניים .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התרבות כי פעל בניגוד להחלטות הממשלה מינואר ומאוקטובר 2017 שקבעו שעבוד ת המינהלה של משרד התרבות תלווה על ידי גורמים חיצוניים ממשרדי ממשלה אחרים, מגזרי האוכלוסייה השונים ואנשי ציבור.
משרד התרבות לא היה מוסמך לוותר על דעת עצמו ובניגוד להחלטה מאוקטובר 2017 על ליווי זה.
יודגש, כי אין בטענת משרד התרבות כי עיכוב באישור התקציב לאירו עי שנת ה -70 הוא שעמד בבסיס ההחלטה שלא להקים ועדות מייעצות, כדי לשמש נימוק שלא למלא אחר החלטות הממשלה בעניין זה; ודוק, גם מן הבחינה המהותית, היה ניתן להתחיל בתכנון האירועים גם באותו שלב - ובכך ליצור תשתית לקבלת החלטות מושכלות ולא נמהרות לאחר אישור התקצוב הסופי.
היעדר הליווי הרחב סלל למשרד את הדרך לנַכֵּס לעצמו את כל התקציב הייעודי שהעמידה הממשלה לאירועי שנת ה-70 , ולקבוע את תוכני האירועים על פי שיקול דעתו הבלעדי, בלי להתחשב בעמדותיהם ובצורכיהם של משרדים אחרים.
18 , במהלך הביקורת ולאחר שמשרד מבקר המדינה העביר טיוטה של דוח זה למבוקרים, החליטה ועדת השרים לבטל את הסעיף בהחלטת הממשלה מאוקטובר 2017 שעניינו הקמת ועדה בין -משרדית שתלווה ותייעץ למינהלה שהוקמה לציון אירועי שנת ה-70 .
ההחלטה של ועדת השרים קיבלה תוקף של החלטת ממשלה ב- 14.
אי-מעורבות המינהלה והיועצת המשפטית של משרד התרבות בהחלטה על תקציב המשרד שיועבר ליזם: לצורך קבלת תקציב לאירועי שנת ה-70 למדינה מסר משרד התרבות לאגף התקציבים במשרד האוצר בינואר 2018 מסמך, ובו פירט את האירועים המתוכננים והעריך את עלותם ב-140 מיליון ש"ח.
באירועים נכלל גם משחק ידידות בין נבחרות הכדורגל של ישראל וארגנטינה.
לגבי המשחק צוין כי השתתפות משרד התרבות במימון המשחק תהיה 2 ,מיליון ש"ח וכי המשחק יתקיים באצטדיון סמי עופר או באצטדיון טדי.
בפרוטוקול ישיבת המינהלה מ - 15.
18 , בראשות השר ה, הוצגה רשימת האירועים שאושרו להפקה.
כמו כן פורטו הצעות לשיתופי פעולה, ובהן שיתוף פעולה בנוגע למשחק הידידות בין נבחרות הכדורגל של ישראל וארגנטינה.
בפרוטוקול של אותה ישיבה נרשם כי באחריות מנהל מרכז ההסברה ופרוייקטורית מלשכת השרה לבחון את היתכנותם של שיתופי הפעולה ולהציג את הממצאים לפורום המינהלה.
בתשובת משרד התרבות נמסר כי הרישום במסמך האמור ולפיו יתקיים המשחק באצטדיון סמי עופר או באצטדיון טדי נעשה ביוזמת סמנכ"ל חברת ניהול שהעסיק המשרד לשם ניהול אירועי שנת ה -70 ועל דעתו בלבד, וזאת נוכח הידיעות שהתפרסמו בתקשורת.
עוד נמסר כי "האופציה של סמי עופר מעולם לא הייתה על הפרק" במינהלה.
13 החלטת ממשלה מספר4114.
18 חתמו ההתאחדות והיזם על הסכם לקיום המשחק באצטדיון טדי שבירושלים או באצטדיון עופר שבחיפה.
18 שלח היזם למנכ"ל עיריית חיפה את סיכום התנאים שנידונו בפגישה שהתקיימה ביניהם בסוגיית הסיוע של העירייה, לרבות גובה התמיכה הכספית שדרש היזם לצורך קיום המשחק באצטדיון עופר.
מנכ"ל העירייה מסר לנציג משרד מבקר המדינה ביוני 2018 כי היזם העריך את עלות האירוע ב -3 מיליון דולר, וביקש שהעירייה תשתתף במימונו בסכום של 1 מיליון ש"ח ותאפשר את השימוש באצטדיון עופר ללא תמורה.
ימים מספר לאחר מכן, ב - 12.
18 כתב ראש ה ממשלה לנשיא ארגנטינה כי הנחה את הגורמים המוסמכים לעשות את ההכנות הנדרשות לקיים את המשחק בירושלים.
במסמכים ממרץ 2018 שהוצגו במינהלה צוין כי התקציב שיועבר לצורך קיום האירוע יהיה 1 מיליון ש"ח.
18 צוין כי מקום האירוע יהיה בירושלים.