HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתחילת יוני 2010 התקיימה פגישה בין נציגי חמ"ת ובין הקבלן, ובה הובהר בין היתר כי מגדל ההקרנה "הינו מבנה לכל דבר" וכן הוחלט כי אם יידרש היתר בנייה למגדל, יפעל הקבלן לקבלתו כנדרש.
לאחר כשלושה חודשים וחצי, ב- 19.
10 , החליטה ועדת המשנה של הוועדה המקומית (להלן - ועדת המשנה) לאשר את הבקשה של עיריית טבריה משרד התיירות 1391 .
:שם הדוח משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 להקמת מגדל ההקרנה, בתנאי שיוצגו לה אישור מינהלת הכינרת בנושא וחישובים סטטיים14 .
"של המגדל, וציינה כי אישור זה אינו "מהווה היתר בנייה הביקורת העלתה כי באישור שנתנה מינהלת הכינרת ב - 24.
10 להקמת מגדל ההקרנה צוין "שבפועל המבנה בנוי ופעיל", וכי אפשר ללמוד על כך גם מ"סיכום קבלה ראשונית" של המגדל מ- 27.
כלומרהאישור הראשוני שנתנה ועדת המשנה להקמת המגדל ניתן בדיעבד, לאחר שהמבנה כבר היה קיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה רבה את דרך פעולתן של עיריית טבריה ושל ועדת המשנה בעניין זה, ועל מינהל התכנון15 לבחון את הדבר.
בינואר 2011 , לאחר שמולאו התנאים שהציבה כ אמור ועדת המשנה, נתנה הוועדה המקומית לעיריית טבריה בדיעבד היתר בנייה ל"הקמת מגדל ההקרנה פרוייקט המזרקות", שכאמור כבר הוקם ופעל קודם לכן.
הביקורת העלתה כי על טופס הבקשה שהגישה עיריית טבריה לקבלת ההיתר לא צוינו כנדרש התכנית או התכניות החלות במקום; כמו כן, לא נמצאו בתיקי הוועדה המקומית מסמכים המלמדים כי ועדה זו או ועדת המשנה שלה ביררו בעוד מועד אם הקמת מגדל ההקרנה במקום שצוין בבקשה תואמת את התכניות החלות במקום.
מהנדס העיר הנוכחי מסר למשרד מבקר המדינה כי התכנית החלה במקום היא תכנית בניין ערים מפורטת שמספרה ג/ 4616 , וכי ההיתר להקמת המגדל "ניתן על שטח שייעודו 'מעגן'".
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא ברור אם על פי תכנית זו ועל פי תמ"א 13 ניתן בכלל לבנות מגדל כאמור במקום; לכן היה על הוועדה המקומית לפנות לוולחו"ף, על מנת לברר אם יש צורך בקבלת אישור לשימוש חורג בסביבה החופית שבאחריותה, ויש לראות בהיעדר פנייה ובירור כאמור ליקוי מהותי בהתנהלות הוועדה.
טיפול הוולחו"ף והוועדה המחוזית בזמן ביצוע הביקורת פנה משרד מבקר המדינה לוולחו"ף וביקש את התייחסותה לשאלה אם נדרש לקבל היתר בנייה להצבת דוברת המזרקה על ארבעה עמודים הנעוצים באופן קבוע בקרקעית האגם; ואם כן - האם יש תכנית שמכוח הוראותיה ניתן לקבל היתר כזה, והאם נדרש לקבל את אישור הוולחו"ף לפני קבלתו.
כמו כן ביקש משרד מבקר המדינה את התייחסות הוולחו"ף לשאלה אם יש תכנית כלשהי שמכוח הוראותיה ניתן היה לקבל היתר לבניית מגדל ההקרנה, ואם קודם למתן היתר זה היה נדרש לקבל את אישורה.
החישובים משמשים כבסיס לתכנון הנדסי של המבנה , חוזקו, עמידתו בעומסים שונים וחריגים וכיו"ב.
שם הדוח: משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מציין כי למרות פנייתו לא גילתה הוולחו"ף מעורבות כלשהיא בנושא; להלן הפרטים: בהתייחסותה ב יולי 2015 מסרההוולחו "ף למשרד מבקר המדינה כי היא אינה בוחנת את הצורך במתן היתרים, אלא דנה בהיתרים שמגישה ל ה הוועדה המקומית; עם זאת ציינה הוולחו"ף כי "בעניין הרפסודה הלבנה באילת נקבע בשנת 1999 בפסיקת בית המשפט המחוזי (ערעור פלילי 7174/96 )כי הרפסודה, המקובעת לקרקעית הים וצמודה למזח, היא מבנה כמובנו בחוק התכנון והבנייה, והעבודות להקמתה טעונות היתר" (ההדגשה אינה במקור).
הוולחו"ף הציעה לפנות לוועדה המקומית או לוועדה המחוזית, המופקדות על קידומן ואישורן של תכניות מתאר מקומיות מפורטות, ולברר עמן אם יש תכנית מאושרת שמכוחה ניתן לקבל היתר בנייה למזרקה.
לעניין מגדל ההקרנה כתבה הוולחו"ף כי לאחר בדיקת מסמכי התכנית ג/ 4616 (המצויים באופן חלקי באתרי האינטרנט), "לא ניתן לתת מענה חד משמעי לשאלת התאמת ההיתר להוראות התכנית החלה בשטח", והציעה לברר שאלה זו במישרין עם הוועדה המקומית או הוועדה המחוזית.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 טען מינהל התכנון בין היתר כי "ה פנייה למזכירות הוולחו"ף ממבקר המדינה הייתה בבקשה לקבל מידע בנוגע לפרויקט שכבר נבנה בעבר (ולא בנוגע לפרויקט הנמצא בשלבי הקמה).
וכי החוק לא מעניק לוולחו"ף סמכויות אכיפה ופיקוח בנוגע לבנייה שכבר נעשתה וקיימת בפועל".
יצוין כי בפברואר 2016 התקיימה פגישה בין נציגי משרד מבקר המדינה לנציגי הוולחו"ף, ובה מסרו נציגי הוולחו"ף בין היתר כי הם סבורים שכדי להציב בכינרת את המזרקה ששימשה את מופע המים, נדרש היה לקבל היתר בנייה.
לעניין הטיפול של הוועדה המחוזית הודיע מינהל התכנון כי בעקבות הביקורת "בדעת מתכנן המחוז לפנות אל מנהל יחידת הפיקוח הארצי על הבנייה במחוז הצפון בבקשה לעריכת בדיקה של הנושא.
לאחר קבלת ממצאי הבדיקה ובהתאם להן תגובשנה המלצות לפעולה בהתאם לצורך ובכללן ישיבה עם מהנדס העיר והיועץ המשפטי, נקיטת הליכי אכיפה או תכנון ופנייה לוועדה המחוזית ככל שיהיה צורך בהפעלת סמכויותיה".
מאחר שהבדיקה שבכוונת הוועדה המחוזית ליזום נוגעת להליכי התכנון שהתקיימו בקשר למתקן ייחודי המוקם בים, מוצע כי הוולחו"ף תלמד את פרטי המקרה וכן את ממצאי הבדיקה, שכן מדובר בסוגיה חשובה המצויה בלב תחומי העיסוק שלה.
:שם הדוח משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה כבר התייחס בעבר למורכבות המצב שבו חברה עירונית היא היוזמת של פרויקט בנייה.
בדוח שפרסם בשנת 201116 צוין כי "פעילותן הנרחבת של חברות עירוניות בתחום התשתית והבנייה יוצרת מערכת יחסים ייחודית שבה ממלאי תפקידים בגופי התכנון, הבנייה והאכיפה בעיריות אף נוטלים חלק בהנהלות של החבר ות העירוניות.
ראוי כי משרד הפנים יבחן היבטים תפקודיים בשילוב האמור".
מהמסמכים עולה שבחינה כזו לא בוצעה.
לדעת משרד מבקר המדינה, הממצאים שהועלו בפרק זה, העוסק בפרויקט שקידמו עיריית טבריה והחברה הכלכלית שלה, ממחישים את המורכבות שצוינה בדוח האמור.
על מינהל התכנון, הפועל כיום כאמור במשרד האוצר, לבצע בהקדם את הבחינה האמורה.
כמו כן, עליו לבחון את אופן תפקודן של עיריית טבריה והוועדה המקומית במסגרת ההליכים למתן אישורים והיתרים להקמת הפרויקט.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע מינהל התכנון כי "בימים אלה הסתיים המכרז למינוי מנהל לאגף בקרה על הוועדות המקומיות, אגף חדש שהוקם במינהל התכנון בעקבות תיקון מס' 101 לחוק התכנון והבנייה, וכי בחינת התנהלות הוועדה המקומית טבריה היא אחד הנושאים הראשונים שעל סדר יום עבודת האגף".
משרד מבקר המדינה מציין כי הודעת מינהל התכנון האמורה היא צעד חיובי שיתרום להגברת הזהירות וההקפדה על קיום הליכים תקינים שבמסגרתם נותנות הוועדות המקומיות היתרי בנייה לפרויקטים שיוזמות רשויות מקומיות או חברות עירוניות שבבעלותן.
מן הראוי שמינהל התכנון יוציא הנחיות בעניין זה לכל הוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה.
במסמכי המכרז שפרסמה כאמור חמ"ת בדצמבר 2008 צוין בין היתר כי המזרקה תותקן על גבי מנגש (דוברה או רפסודה) שיוצב בכינרת על גבי "עמודים בקוטר ואורך מתאים לעיגונם בקרקעית האגם, ניתן יהיה להרים את המינגש ולהורידו לאורך העמודים ולגררו מאתר לאתר.
המינגש ימוקם בגו בה של 1.
0 מ' מתחת למזח כך שלא יראה מכיוון החוף".
בפרוטוקול מפגש מגישי ההצעות מדצמבר 2008 , שהוא לדברי חמ"ת חלק בלתי נפרד ממסמכי המכרז, צוין בין היתר כי "באשר לגובה מירבי אפשרי של הכנרת יש לברר עם הגורמים המוסמכים (מינהלת הכנרת, רשות המים)".
שם הדוח: משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הביקורת העלתה כ י אף שחמ"ת ועיריית טבריה ייחסו כאמור חשיבות רבה לכך שהמזרקה תוצב במקום שבו פגיעתה בנוף של הכינרת תהיה מזערית, כפי שעולה גם ממסמכי המכרז, ואף שלדברי חמ"ת הן היו מודעות "למורכבויות ההנדסיות ולדרישות המיוחדות של הפרויקט וכן לצורך במציאת פתרונות על ידי הגורמים המקצועיים" לשינויים במפלס המים בכינרת (בתקופות השונות של השנה ובמשך השנים) - למרות כל אלה לא ניתן ביטוי מפורש וברור במסמכי המכרז להשפעה של השינויים האמורים על המזרקה, לפעולות הנדרשות בעקבות זאת ולזהות הגורם האמור לממן את עלותן; כמו כן, לא ניתן לעניין חשוב זה כל ביטוי בהסכם ההתקשרות בין חמ"ת ובין עיריית טבריה ובהסכם שחתמה חמ"ת עם הקבלן.
משרד מבקר המדינה מעיר לגורמים האמורים על דרך פעולתם הלקויה בנוגע לניסוח המכרז וההסכמים האמורים עם הקבלן.
רק בינואר 2010 , לאחר שנחתמו הסכם ההתקשרות בין חמ"ת ועיריית טבריה וההסכם בין חמ"ת לבין הקבלן, נדרשו לראשונה חמ"ת ועיריית טבריה להשפעה הניכרת של עליית מפלס הכינרת על הפרויקט וקיימו בעניין זה דיונים עם הקבלן ועם המהנדס הימי שתכנן את המזרקה (להלן - המהנדס הימי).
בפברואר 2010 כתב מנהל הפרויקט מטעם הקבלן לחמ"ת כי "קיימת סתירה מוחלטת בין הנחיות המכרז לבין המציאות בשטח"; שכן אם תוצב המזרקה באופן קבוע במקום שנקבע במכרז (מטר אחד מתחת למזח), היא תימצא מתחת לפני המים בעת שיגיע מפלס הכינרת לגובהו המרבי17 .
בנובמבר 2010 ,התקיים דיון בהשתתפות נציגי עיריית טבריה, נציגי חמ"ת ונציגי הקבלן ובו הוצג בין היתר מסמך שהכין המהנדס הימי.
במסמך כתב המהנדס הימי בין היתר כי תהיה ]המזרקה[ "יש להקפיד בעתיד, שתחתית תמיד 1.
0 "מ' מעל מפלס הכנרת (ההדגשה אינה במקור), וכי אם יעלה מפלס הכינרת יהיה צורך להגביה את המזרקה בהתאם.
משרד מבקר המדינה מציין כי מפרוטוקול הישיבה לא עולה שהמסמך שכתב מנהל הפרויקט מטעם הקבלן בפברואר 2010 , שבו צוינה כאמור הסתירה בין הנחיות המכרז לבין המציאות בשטח, הובא לפני המשתתפים בישיבה, על אף ההשפעה הרבה של הנאמר בו על פעילות הפרויקט.
17 גובה המזח הוא 208.
אם תוצב המזרקה בגובה של 209.
4- מטר, היא תהיה נמוכה ממפלס הכינרת בגובהו המרבי, שהוא 208.
מטר משרד התיירות 1395 .
:שם הדוח משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הביקורת העלתה כי חמ"ת ועיריית טבריה לא בדקו לפני חתימת הסכם ההתקשרות אילו פעולות נדרשות כדי להגביה ולהנמיך את המזרקה, על פי התנודות במפלס הכינרת, כמה זמן הן אמורות להימשך, איזה ציוד נדרש לשם כך, ואילו אישורים יש לקבל לצורך ביצוע הפעולות; חמ"ת והעירייה גם לא ניתחו את העלויות הכרוכות בביצוע פעולות אלה.
עוד העלתה הביקורת כי בהסכם התחזוקה, שעליו חתמו כאמור בספטמבר 2011 ,עיריית טבריה והקבלן לא עוגן כלל הצורך בהגבהתה ובהנמכתה של המזרקה על פי התנודות במפלס, ולמותר לציין כי לא נקבע בו הגורם האחראי לכך והגורם האמור לשאת בעלויות הניכרות של פעולות אלה (ראו להלן).
כמו כן הועלה כי חמ"ת לא עדכנה כלל את משרד התיירות בדבר צרכיו המיוחדים כאמור של הפרויקט (התאמת גובה המזרקה למפלס המשתנה של מי הכינרת), שאת הקמתו מימן, וכן לא עדכנה את המשרד כי הסכם התחזוקה אינו נותן לצרכים אלה את המענה הנדרש.
משרד מבקר המדינה מעיר לחמ"ת ולעיריית טבריה כי משהתברר להן שתחזוקת הפרויקט מצריכה גם ביצוע פעולות מורכבות להגבהתה ולהנמכתה של המזרקה, שעלותן ניכרת, היה עליהן לבחון בעוד מועד את ההשפעות של הפעולות האמורות מהבחינה הלוגיסטית ומהבחינה הכספית; ולקבוע תכנית עבודה הכוללת את תכולת העבודה שיש לבצע ואת לוח הזמנים לביצועה.
כמו כן, היה עליהן לקבוע בהסכם התחזוקה את הגורם האחראי לביצוע פעולות אלה, לעגן בהסכם את מחויבותו לפעול על פי תכנית העבודה המאושרת וכן לקבוע את הגורם שיישא בעלות הכספית הניכרת של הפעולות האמורות.
באפריל 2012 התריע הקבלן לפני עיריית טבריה כי עקב עליית מפלס הכינרת "כתוצאה מגשמי הברכה אשר ירדו במהלך החורף האחרון" עלול להיגרם נזק למזרקה ולמערכות ההפעלה החשמליות והאחרות המותקנות עליה, ולכן יש צורך להגביה מיד את המזרקה.
לדבריו, עלות עבודת ההגבהה, המסתכמת בכ - 180,000 ש"ח, אינה אמורה לחול עליו מאחר שהיא אינה נכללת בתחזוקה השוטפת שהוא אחראי לה על פי הסכם התחזוקה.
עיריית טבריה השיבה לקבלן באותו חודש כי העלות חלה עליו, והתבססה על מכתבו של מנהל הפרויקט מטעמו מפברואר 2010 , שבו צוין בין היתר: "אנו מציעים.
פיתרון מלא המאפשר את הצבת המנגשים על פי הגובה הרצוי לנו נכון למועד פתיחת הפרויקט (קיץ 2010 ) ומתחייבים לבצע את השינוי בגובה על חשבוננו בעת שנגיע לנקודה המחייבת ביצוע פעולה מסוג זה".
מהמסמכים עולה כי הייתה מחלוקת בין חמ"ת ועיריית טבריה ו בין הקבלן אם למכתב זה יש תוקף חוזי או משפטי המחייב את הקבלן לשאת בעלויות ההגבהה וההנמכה של המזרקה, וכי במשך כתשעה חודשים - עד ינואר 2013 - התנהל משא ומתן ביניהם בעניין הדרכים למנוע את הנזק האמור ובעניין הגורם האחראי לביצוע עבודות ההגבהה ומימונן.
באוקטובר 2012 גובש בין הגורמים האמורים פתרון, ולפיו תוגבה המזרקה עד לגובה המותאם למפלס המרבי של הכינרת ותקובע בגובה זה, "לטובת המשך עבודה של מופע המים ללא תלות בשינוי מפלס עתידיים", אך לא נקבע מי יממן פעולות אלו.
שם הדוח: משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הביקורת העלתה כי אף שהחורף עמד בפתח ומפלס הכינרת היה עלול לעלות ולסכן את שלמות המזרקה ואת המערכות השונות שעליה, ולמרות אזהרותיו החוזרות ונשנות של הקבלן בעניין זה - רק בעיצומו של החורף, באמצע ינואר 2013 , כשלושה חודשים לאחר גיבוש הפתרון האמור וכאשר תחתית המזרקה כבר נגעה במי הכינרת, חתמו חמ"ת והעירייה על הסכם לביצוע פרויקט משותף ל"העברת מופע הלילה למושב קבע", ובו נקבע כי חמ"ת תממן את עלות העברת המזרקה למקומה הקבוע בסך 750,000 ש"ח18 .
לאחר כמה ימים חתמה העירייה על חוזה התקשרות עם הקבלן על פי הצעת המחיר לביצוע העבודה שהגיש לה, שלפיה יסתיימו העבודות "בפרק זמן מוערך של 35 .
בכפוף למזג אוויר ובעיות תוך כדי ביצוע הקמת המערכת להגבהת המזרקה נמשכה כחודשיים.
13 , יומיים לפני ביצוע פעולת ההגבהה עצמה, וכאשר, לדברי המהנדס הימי, כבר הייתה תחתית המז רקה שקועה במים - התחוללה סערה גדולה בכ ינרת, דבר שגרם לעלייה נוספת של מפלס המים ולטביעתה של המזרקה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אילו הוסדר עניין הגבהת המזרקה בעוד מועד בהסכם ההתקשרות ובהסכם התחזוקה, ייתכן שהיה ניתן למנוע את טביעת המזרקה.
גם בהיעדר הסכמים ייתכן שהיה אפשר למנוע את הטביעה, אילו נוכח החשש המידי לעליית המפלס היו העירייה וחמ"ת, בתיאום עם משרד התיירות, מבצעות בדחיפות ובלא עיכובים מיותרים חודשים רבים מוקדם יותר את הפעולות להגבהת המזרקה; זאת, גם מבלי להתייחס לשאלה מי הגורם שאמור היה לשאת בעלויות של פעול ות אלה.
ואולם חמ"ת ועיריית טבריה התמהמהו בטיפול בבעיה זמן רב ללא הצדקה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התיירות וחמ"ת להפיק בהקדם את הלקחים ממקרה זה ולהקפיד שבהסכמים לביצוע ולתחזוקה של פרויקטים תיירותיים הממומנים על ידי משרד התיירות ומבוצעים על ידי חמ"ת יעוגנו במפורש כל הפעולות וההיבטים הדרושים, ובכלל זה ייקבע מי האחראי לביצוע הפרויקטים על כל מרכיביהם ומי יישא בעלות הביצוע והתחזוקה.
ראוי שגם עיריית טבריה תפיק את הלקחים מהכשלים בביצוע הפרויקט ותקפיד שבהסכמי התקשרות שונים שעליהם היא חותמת, לרבות הסכמים לביצוע פרויקטים ותחזוקתם, יעוגנו במפורש החובות והזכויות של כל הצדדים להתקשרות.
חמ"ת מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי מאחר ש"הקבלן עמד בסירובו לבצע את העלאת הדוברה על חשבונו.
החליטה חמ"ת, כ'מבוגר האחראי' מבין כל המעורבים, לממן את עבודות העלאת הדוברה ולהשאיר את המחלוקת עם הקבלן לשלב מאוחר יותר (ההדגשה במקור).
עם זאת, חמ"ת הוסיפה כי פעלה "בשנה האחרונה להכנת מפרט תחזוקה מפורט שנועד להסיר כל ספק לעניין התחזוקה של הפרויקטים שמבוצעים על ידי החמ"ת ובאמצעותה".
משרד התיירות הודיע למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2015 .
כי הוא "מקבל את הערת המבקר.
יישום ההערה כבר מצא ביטוי בנוהל הצת"פ כמו כן הזמנת עבודה לפרויקטים עתירי הון ו/או מורכבים תכלול אבני דרך להצגת התכנון ושלבים קריטיים בביצוע טרם תחילת הביצוע".
18 תוספת העלות בסך 570,000 .
ש"ח נבעה מהעבודות לקיבוע המזרקה משרד התיירות 1397 .
:שם הדוח משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 4.
כאמור, לפי הסכם מסגרת המסדיר את מערכת היחסים בין משרד התיירות לחמ"ת, על חמ"ת לפתח פרויקטים על פי הזמנות עבודה שהיא מקבלת ממשרד התיירות, על בסיס תכניות עבודה שצת"פ קובע.
בהזמנת העבודה האמורה מציין משרד התיירות בין היתר כי על חמ"ת לדווח לו באופן שוטף "על ביצוע התחייבויות לגורמים שלישיים ובנוסף עותק מההסכמים ה]למשרד[ להעבירנובעים מהזמנה זו (בכללם הסכמים מול הרשויות, חברות, קבלנים, מפקחים ומתכננים)".
לאחר חתימה על הסכם לביצוע פרויקט מציינת חמ"ת על גבי "טופס נלווה לחתימת חוזה/הזמנת עבודה/זכרון דברים לתכנון/ביצוע" (להלן - הטופס הנלווה) בין היתר את הגורמים מטעמה שחתמו על ההסכם, את תקציבו של הפרויקט שיבוצע ואת מספר הזמנת העבודה שקיבלה ממשרד התיירות לצורך ביצועו.
בטופס הנלווה להסכם ל"העברת מופע הלילה למושב קבע" מינואר 2013 צוינו כנדרש שמות הגורמים מטעם חמ"ת שחתמו על ההסכם, הסכום שהוקצה לביצוע הפרויקט ( 750,000 ש"ח) ומספרה של הזמנת העבודה שקיבלה חמ"ת ממשרד התיירות, שבהסתמך עליה חתמה על ההסכם.
יצוין כי בדיון שקיים דירקטוריון חמ"ת באפריל 2013 דיווח מנכ"ל החברה מר שי וינר כי "חמ"ת העבירה התחייבות על סך של כ - 700,000 ש"ח למימון עבודות שיקום המזרקה.
ההעברה נעשתה מול התחייבות של משרד התיירות".
הביקורת העלתה כי הדיווח של המנכ"ל לא היה מדויק: מספר הזמנת העבודה שצוין בטופס הנלווה מתייחס להזמנת עבודה בסך 3 מיליון ש"ח ל"פיתוח המתחם התיירותי בטבריה", שניתנה לחמ"ת כשלוש שנים קודם לכן ולא הייתה קשורה כלל לפרויקט המזרקה.
לא נמצאו מסמכים המעידים כי חמ"ת פנתה למשרד התיירות וביקשה מראש את אישורו להשתמש בכספים שהקצה לה בהזמנת העבודה האמורה למימון חריג של העבודות לשיקום המזרקה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה חמ"ת כי "לפני הוצאת ההתחייבות לעיריית טבריה, עודכן סמנכ"ל פיתוח ותשתיות במשרד התיירות בעל פה על ידי חמ"ת בכוונתה לעשות כן ועל המקור התקציבי להתחייבות והתקבל אישור לכך בעל פה".
שם הדוח: משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר לחמ"ת כי ככלל, על פי סדרי מינהל תקין אין לקבל אישורים בעל פה לביצוע התחייבויות כספיות.
בעניין זה יצוין כי מי שכיהן כסמנכ"ל פיתוח ותשתיות במשרד התיירות בתק ופה האמורה מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2015 כי "אינו זוכר אישור תקציבי לנושא וממילא אישורים מעין אלו מונפקים בפרוטוקול ובהזמנת עבודה".
חמ"ת התחייבה אפוא לממן את העבודה לשיקום המזרקה, בלי שניתן לה אישור של משרד התיירות כנדרש.
יצוין כי בדיון האמור בדירקטורי ון חמ"ת העירו חלק מחבריו כי "עניין העברת הכסף לשיקום המזרקה היה צריך לבוא לאישור הדירקטוריון בזמן אמת ולא כדיווח בדיעבד", וכן הוצע, על דעת המנכ"ל, כי היה מעורב.
]י["סוגיות חריגות מעין אלו יובאו בפני הדירקטוריון על מנת ש יותר בהוצאות החריגות של החברה" .
עוד העלתה הביקורת כי גם לאחר שנחתם ההסכם ל"העברת מופע הלילה למושב קבע" לא ידע משרד התיירות על ההתחייבות הבלתי תקינה שקיבלה עליה חמ"ת בהסכם זה, שכן חמ"ת לא דיווחה לו על כך וגם לא מסרה לו כנדרש העתק מההסכם19 .
משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית טבריה כי מאחר שהפרויקט ל"העברת מופע הלילה למושב קבע" היה אמור להיות ממומן מכספי משרד התיירות, היה עליה לפנות אליו בעניין זה קודם שהתקשרה עם חמ"ת לביצוע הפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר לחמ"ת כי היא לא הייתה מוסמכת להתחייב לבצע באמצעות צד שלישי עבודות במימון משרד התיירות, ללא ידיע תו ואישורו בעוד מועד, וכי התחייבותה זו מנוגדת לכללים מפורשים של משרד התיירות.
כמו כן לא תקין, כפי שציינו חברי דירקטוריון חמ"ת, שהנהלת חמ"ת תתחייב ללא אישור הדירקטוריון לממן באופן חריג פרויקטים שהחברה אינה נוהגת לממן.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התיירות לברר ביסודיות את הנושא עם חמ"ת, לבחון אם פעולות בלתי תקינות אלה היו חד-פעמיות ולנקוט את כל הצעדים המתחייבים על מנת שהן לא יישנו.
על מנת שיהיה ניתן לנתח אירועים, פעולות או פרויקטים שנכשלו ולהפיק מהם לקחים לעתיד, יש צורך לקיים תחקיר מקיף סמוך ככל הניתן למועד שבו התגלה הכשל.
רצוי שאת התחקיר האמור יבצע גורם אובייקטיבי שלא היה מעורב כלל בנושא.
באפריל 2013 קיים כאמור דירקטוריון חמ"ת ישיבה, ובה דיווח מנכ"ל חמ"ת מר שי וינר על טביעת המזרקה.
בין היתר ציין המנכ"ל כי הקבלן "ועיריית טבריה היו להתאים את המזרקה]ים[אמור לגובה המפלס, וזאת בהתאם לכל הסכמי ההתקשרות הדבר לא בוצע.
משיקולים ואילוצים שלה]ם[שלנו עמ וערב בדרישה לבצע את התיקונים הנדרשים לשיקום המזרקה, הן לפני הסופה והן לאחריה".
באוגוסט 2013 קיים מנכ"ל משרד התיירות מר אמיר הלוי ישיבה עם נציגי חמ"ת בעניין הפרויקט.
בישיבה ציין מנכ"ל חמ"ת כי הפרויקט פעל היטב יותר משנתיים, כי מדובר בהצלחה תיירותית גדולה, וכי "אין כשל תכנוני וביצועי בבנייה".
עוד ציין מנכ"ל חמ"ת כי "גם במכרז וגם במהלך השלבים היה צפי לעליית המפלס", כי הוא .
19 בעניין הנוהג של חמ"ת שלא למסו ר למשרד התיירות כנדרש את העתקי ההסכמים לביצוע פרויקטים שעליהם חתמה מיד לאחר חתימתם, אלא רק במסגרת דרישות לתשלום לאחר ביצוע הפרויקט, ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 65 'ג( 2015) , בפרק "פיתוח תשתיות ציבוריות לתיירות", עמ' 1280.
:שם הדוח משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מניח "שהקבלן לא צפה שהמפלס יעלה כפי שעלה, אם בכלל", וכי "חמ"ת לא הייתה בחזית מול הקבלן".
מהאמור לעיל עולה כי בדיווחיו האמורים לדירקטוריון חמ"ת ולמשרד התיירות הסיר למעשה מנכ"ל חמ"ת מר שי וינר מהחברה כל אחריות לטביעת המזרקה והטיל אותה על הקבלן והעירייה בלבד.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל חמ"ת כי לא ברור אם טענותיו על היעדר כשל בתכנון ובביצוע של הפרויקט ועל אי -אחריותה של חמ"ת לנושא מתיישבות עם כל העובדות שפורטו לעיל.
הביקורת העלתה כי דירקטוריון חמ"ת ומשרד התיירות הסתפקו בהסבריו של מנכ"ל חמ"ת, ולא הטילו עד ספטמבר 2015 על גורם חיצוני בלתי תלוי או על המבקרים הפנימיים של חמ"ת ומשרד התיירות לבצע תחקיר יסודי ומעמיק לגבי נסיבות טביעתה של המזרקה ולגבי הגורמים שהביאו להפסקת פעילותו של הפרויקט, אף שהפרויקט היה כאמור במשך מעט יותר משנתיים פרויקט דגל של משרד התיירות בטבריה.
כמו כן הועלה כי גם עיריית ט בריה לא ביצעה בדיקה מקיפה ויסודית לגבי נסיבות הטביעה; המבקר הפנימי של עיריית טבריה אמנם התחיל בביצוע ביקורת וביולי 2013 אף פנה לראש העירייה דאז, למנכ"ל העירייה דאז, לגזבר העירייה וליועץ המשפטי שלה וביקשם להשיב לו על כמה שאלות בנושא זה, אולם לא קיבל תשובות, והביקורת שהתכוון לבצע הופסקה.
ממסמכי העירייה לא ניתן לדעת מדוע הופסקה הביקורת בנושא, ומי אישר את הדבר.
משרד התיירות הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא "התקשר עם חברת בקרה במטרה לחזק את הבקרה על חברות הבת של המשרד[20] ובכלל זה חמ"ת לאור ליקויים שנמצאו בתפקוד חמ"ת בעבר".
משרד התיירות הוסיף כי בסוף אוקטובר 2015 , לאחר ]המופע[ סיום הביקורת, הוא "פנה לחברת הבקרה וביקש לבחון את.
עלות שיקום והסיבות שהביאו לקריסתו".
לדברי משרד התיירות, "עם פרסום הדוח הסופי של מבקר המדינה בנדון בכוונת המשרד לקיים בירור נוקב עם המנהל הכללי של חמ"ת ועם יו"ר הדירקטוריון וכן לגבש נהלים מתאימים למניעת הישנות מקרים נוספים כגון אלו המתוארים בטיוטת הדוח".
המבקר הפנימי של עיריית טבריה מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2015 כי הגורמים בעירייה שאליהם פנה לא שיתפו עמו פעולה ולא סיפקו לו מידע, ולכן נאלץ להפסיק את הבדיקה.
יצוין כי משרד מבקר המדינה ביקש את תגובתם של גורמים אלו בעניין הפסקת הביקורת של המבקר הפנימי, אך הם לא הגיבו וממילא לא הסבירו מדוע לא השיבו לפניותיו של המבקר הפנימי אליהם.
20 יצוין כי מיוני 2013 נקט משרד התייר ות צעדים להתקשרות עם חברת בקרה חיצונית בתחום פיתוח התשתיות הציבוריות לתיירות, וכי באוקטובר 2015 , כשנתיים וחצי לאחר מכן, התקשר המשרד עם שתי חברות בקרה חיצוניות.
שם הדוח: משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מופע המים בכינרת ה יה פרויקט תיירותי חשוב ושימש פרויקט דגל של משרד התיירות ועיריית טבריה בעיר.
המופע זכה להצלחה רבה, והיה אמור לתרום תרומה של ממש לקידומה של העיר מבחינה תיירותית וכלכלית.
הפסקתו לאחר פרק זמן של מעט יותר משנתיים בלבד, בשל נסיבות שאותן צפו גורמים המעורבים בפרויקט - חמ"ת ועיריית טבריה - חודשים רבים לפני התרחשותן, היא כישלון של גורמים אלה וכן של משרד התיירות, שמימן את הפרויקט.
מהממצאים שפורטו בפרק זה עולה כי לו נתנו חמ"ת ועיריית טבריה את דעתן לכתחילה על העובדה שהייתה ידועה להם, ולפיה מפלס הכינרת עשוי להשתנות, ועל ההכרח שעולה מכך להתאים את גובה המזרקה לשינויים במפלס - יש להניח שהיה ניתן להיערך לכך עוד בשלב תכנון הפרויקט והחתימה על ההתקשרויות לביצועו, ובכך למנוע את הכישלון או למצער לצמצמו.
הניסיונות לשיקום הפרויקט .
13 , יומיים לאחר שטבעה המזרקה, שלח המהנדס הימי לעיריית טבריה מכתב ובו פירט את הנזקים שנגרמו למזרקה, אותם ניתן היה לאמוד בצלילה שהתבצעה לאחר הטביעה.
המהנדס המליץ על פעולות שיש לבצע בעניין המזרקה מיד ועל פעולות שיש לבצע אחר כך, ובהן גרירת המזרקה לאתר מוגן.
באותו חודש הודיע מנכ"ל חמ"ת לעיריית טבריה ולקבלן כי חמ"ת רואה בהם "אחראים מלאים לתיקון הנזקים ולהשבת המזרקה לפעילותה התקינה", וכי פעולות אלו צריכות להתבצע על חשבונם; העתק של המכתב נשלח למשרד התיירות.
יצוין כי בהודעתו האמורה לא התייחס מנכ"ל חמ"ת כלל להתחייבות של החברה בהסכם שחתמה עם עיריית טבריה בינואר 2013 ,, לפני הטביעה להקצות 750,000 ש"ח להעברת המזרקה למקומה הקבוע, וגם לא הבהיר אם חמ"ת עדיין מתכוונת לשלם סכום זה לצורך שיקום המזרקה.
יצוין כי לא נמצאו בחמ"ת מסמכים בעניין תשלום הסכום, מלבד מכתב ששלחה לעיריית טבריה בנובמבר 2013 בעניין החזרת חשבון לתשלום שמסרה לה העירייה.
במכתב צוין כי החשבון לתשלום מוחזר בעקבות הודעה שמסרה החברה לעירייה בעל פה, לא בתוקף".
]להעברת המזרקה למקום קבע[ ולפיה "החוזה משרד מבקר המדינה מעיר לחמ"ת כי מיד לאחר טביעת המזרקה היה עליה לקיים דיון עם משרד התיירות ולברר אתו אם בנסיבות העניין הוא מוכן להשתתף במימון הפעולות לשיקום המזרקה, ואם כן - אם הוא מאשר לה להקצות את הסכום שהיא התחייבה לו לשם העברת המזרקה למקומה הקבוע לביצוע הפעולות הדרושות לחילוץ המזרקה ושיקומה.
כמו כן, מן הראוי היה שחמ"ת תבהיר לעירייה את החלטותיה בנידון בכתב ולא תסתפק בהודעות בעל פה.
:שם הדוח משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2.
באפריל 2013 חתמו עיריית טבריה והקבלן על הסכם (להלן- ההסכם עם הקבלן), ובו התחייב הקבלן לבצע תמורת 1.
634 מיליון ש"ח כמה פעולות: הרמת המזרקה וגרירתה למעגן; ביצוע סקר ליקויים; והצבת המזרקה במקומה החדש, 70 ס"מ מעל מפלס הכינרת המרבי (להלן - פעולות החילוץ והקיבוע).
בהסכם צוין כי הסכום האמור "כולל גם את [ התמורה 750,000 בין העירייה והקבלן מינואר [ שנחתמה בהסכם הקודם ]ש"ח 2013 .
"] ביולי 2013 הוצבה המזרקה במקומה החדש בכינרת, ואחר כך בוצעו פעולות נו ספות וחיבור נורות המים ]מזרקה[שהיו נחוצות לסיום העבודה ("חיבור כבש העלייה מהחוף ל אל החוף").
באפריל ]מזרקה[למסכים בשני קצוות ה 2014 התקיימה פגישה בין נציגי העירייה ובין נציגי הקבלן לשם "מסירת העבודה".
הביקורת העלתה כי עיריית טבריה חתמה על ההסכם האמור עם הקבלן לפני שווידאה שיש בידה כל המקורות הכספיים הנדרשים לקיומו - רק כחודש לאחר שנחתם ההסכם עם הקבלן פנתה העירייה למשרד הפנים וביקשה ממנו סיוע בסך 850,000 ( ש"ח, ואת היתר 750,000 ש"ח) ציפתה לקבל מחמ"ת על סמך התחייבותה בהסכם מינואר 2013 ; כאמור, לדעת חמ"ת התחייבות זו אינה בתוקף.
עוד העלתה הביקורת כי העירייה חתמה על ההסכם לביצוע פעולות החילוץ והקיבוע, אף שלא ידעה במועד חתימת ההסכם מהו היקף הנזקים שנגרמו למזרקה, אילו פעולות נוספות יהיה צריך לבצע כדי לחדש את המופע, והאם יש מקורות ודאיים למימון פעולות אלה (ראו להלן).
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על עיריית טבריה לחתום בשלב הראשון על הסכם עם הקבלן לחילוץ המזרקה מהמים, גרירתה למעגן ובדיקת היקף הנזקים שנגרמו לה.