HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נוסף על כך, בשל תקופת השירות הקצרה יחסית של נשים בצה"ל בהשוואה לגברים, ובשל הצורך להכשיר את שוטרי השח"ם לתפקידם והצורך בצבירת ניסיון כדי להתמודד עם המשימות המוטלות עליהם, פרק הזמן שנותר למיצוי יכולתן של שוטרות השח"ם הוא קצר ביותר, ו מתמצה בעיקר בחודשים האחרונים לשירותן.
משך השירות הקצר של שוטרות השח"ם גורם גם לתחלופה גדולה של כוח אדם, על כל המשתמע מכך.
בשל מצוקת כוח האדם במ"י, אופן הפעלת יחידות הסיור מושתת על תמהיל הכולל שוטרי קבע ושוטרי שח"ם.
אולם נוכח המגבלות בהפעלת שוטרי השח"ם, כפי שתוארו לעיל, לעתים השימוש בהם מהווה, למעשה, המשאב האנושי 137 .
פתרון מאולץ למילוי מצבות כוח האדם ביחידות, כדי שניתן יהיה להפעיל ניידות ולצאת למשימות.
בהתייחסותה מיוני 2009 לממצאי הביקורת ציינה מ"י, כי שוטרי השח"ם "מהווים לעיתים קרובות מכפלת כוח וגם אם תרומתם המקצועית נמוכה מזו של שוטרי הקבע, נודעת לה חשיבות רבה.
לפיכך, המשטרה פועלת להכשרתם הראויה".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בלי לגרוע מתרומתם של חלק משוטרי השח"ם, הממצאים שעלו בדוח של האגף לביקורת מפברואר 2007 ובדוח זה מצביעים על תמונה כוללת שונה.
הדבר גם מקבל ביטוי בפניותיו של השר לביטחון הפנים דאז ממאי ומיולי 2007 לראש הממשלה דאז ולשר הביטחון דאז, כפי שפורטו לעיל.
בהמשך לפעילות בנושא שתוארה לעיל, התקיים בפברואר 2008 דיון בנושא שינוי החוק בראשות ראש אג"ת במ"י ובהשתתפות נציגים ממ"י, מהמשרד לביטחון הפנים ומצה"ל.
בדיון סוכם, כי נציגי מ"י, המשרד לביטחון הפנים, צה"ל והיועמ"ש, יבחנו את "ההיבטים המשפטיים, הערכיים והאחרים", כדי לקדם את הנושא ולהגיע למתכונת שמקובלת על כולם.
באותו דיון ציין ראש אג"ת במ"י, כי מ"י מתנה את הסכמתה לירידה בתקני השח"ם בהרחבת המקצועות שבהם ניתן לשבץ חייל י חובה "ובמידה ולא יושג סיכום להרחבת המקצועות, המשטרה לא תסכים להפחתה בתקנים ומצבות".
מהמסמכים עלה, כי צה"ל אינו מסכים להרחבת סוגי היחידות והתפקידים שניתן לשבץ בהם חיילי חובה.
כך למשל, במכתבו של הרמטכ"ל מיוני 2008 לעוזר שר הביטחון צוין, כי צה"ל מתנגד להרחבת מגוון היחידות והתפקידים, בין היתר, "בשל הירידה המתמשכת בהיקף מצבת החובה ולאור המדיניות הנהוגה בצה"ל בשנים האחרונות של צמצום חיילי החובה המוצבים בתפקידי מינהלה ופקידות בצה"ל וביחידות מחוץ לסד"כ".
עוד צוין במכתב זה, כי בפגישת עבודה בין הרמטכ"ל ובין מפכ"ל המשטרה, רב -ניצב דודי כהן, ממרס 2008 , הביע הרמטכ"ל את עמדתו בעניין פתיחת מקצועות נוספים לחיילי השח"ם, ולפיה "אין זה נכון לשנות את התפקידים המאושרים לשיבוץ החיילים, וכי משמעותו של שינוי זה הינו בגדר פריצת חוק".
בעקבות הבחינה עם אג"ת של צה"ל פרסמה מ"י בספטמבר 2008 ,מסמך הכולל בין היתר, שלוש אפשרויות בנוגע לחיילי חובה במסגרת השח"ם: 1 ) פירוט התפקידים שבהם לא ישובצו חיילי חובה; 2 ) פירוט התפקידים הנוספים שבהם מ"י מעוניינת להציב חיילי חובה; 3 ) הרחבת התפקידים רק לכ -30% משוטרי השח"ם, כשיתר סד"כ השח"ם יופעל ב מסגרת היחידות המפורטות בצו שירות ביטחון.
מהמסמכים עלה, כי עמדת מ"י והמשרד לביטחון הפנים היא, כי ראוי לראות במ"י כולה גוף ביטחוני, וכי יש להרחיב את הצו לכלל היחידות והתפקידים במ"י.
מ"י בדעה, שבראייה לאומית רחבה שינוי הצו באופן שיאפשר לחיילי חובה לשרת גם ביחידות אחרות, וביניהן יחידות מינהליות ובתפקידים תומכי לחימה, יאפשר את הצבתם של שוטרי הקבע, שהוצבו עד כה ביחידות אלה, לעבור לתפקידי שיטור ביחידות מבצעיות, ועל ידי כך להגיע למיצוי טוב יותר הן של החיילים שצה"ל מקצה למ"י והן של שוטרי הקבע.
דבר שיאפשר גם מתן שירות טוב יותר לאזרחים.
בביקורת עלה, כי עבודת המטה הפנימית, שערכה מ"י בנושא אפשרויות מיצוי טוב יותר של שוטרי השח"ם, לא כללה, בין היתר, ניתוח מפורט של התפקידים ברמת היחידות, בחינת יכולת היחידות להפעיל את השח"ם בתפקידים אחרים, ובחינת היכולת המעשית להעביר לפעילות מבצעית שוטרי קבע העוסקים זה שנים בתפקידי מינהלה.
המשרד לביטחון הפנים ומ"י בהתייחסותם מיוני 2009 לממצאי הביקורת ציינו, בין היתר, כי במידה שהצו יורחב, תושלם עבודת המטה שתבחן אפשרות של הצבות פרטניות של שוטרי קבע בתפקידי סיור מול תקני חובה.
במועד סיום הביקור ת, כשלוש שנים לאחר החלטת הממשלה על הצורך בתיקון החוק, טרם הושגה הסכמה בין צה"ל לבין מ"י בדבר התנאים להמשך שירותם של חיילים במ"י, וממילא טרם תוקן החוק.
יצוין, שסגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר מסר לנציגי משרד מבקר המדינה, כי הצבת משרתי חובה בגופים מחוץ ל צה"ל כדוגמת מ"י היא בעיקרה פתרון תקציבי, שנועד להקל על המצוקה התקציבית של גופים אלה, וכי באופן עקרוני אין למשרד האוצר התנגדות לשינוי תמהיל כוח האדם במשטרה במסגרת המשאבים המוקצים למשרד לביטחון הפנים.
כדי שמ"י תעמוד במשימותיה וכדי לפתור את בעיית המחסורבכוח אדם ובתקציב, הוקצו לה, בין היתר, חיילי חובה המוצבים ביחידות שצוינו בצו שירות ביטחון ובעיקר ביחידות הסיור המבצעיות.
בביקורת עלה, מחד, שפעילות השח"ם במתכונת הנוכחית אינה משיגה את ייעודה, כפי שהובהר לעיל.
עם זאת, אין למ"י יכולת לתפקד ללא השח"ם.
מאידך, בשל הירידה המתמשכת במצבת כוח אדם בשירות חובה ונוכח מדיניות צה"ל בשנים האחרונות לצמצום מספרם של חיילי החובה המוצבים בתפקידי מינהלה ופקידות, מתנגד צה"ל להמשך הצבת חיילים בשירות חובה ביחידות שמחוץ לסד"כ, כל שכן להרחבת מגוון היחידות והתפקידים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי יש לראות בחומרה המשך מצב שבו, מחד, אין מיצוי יעיל של פוטנציאל חיילי השח"ם, כשמאידך, צה"ל זקוק לכוח אדם זה למשימותיו.
אשר על כן, יש לסיים מהר ככל שניתן את בחינת הסוגיה של השירות מחוץ לסד"כ ואת תיקון החוק בהתאם.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי בהיעדר הסכמה בין המשרדים יש להביא את הנושא בפני הממשלה להחלטה, זאת כדי למנוע המשך בזבוז המשאב הלאומי של חיילי החובה.
"שירות מוכר" במסגרת המשרד .
שירות מוכר במסגרת המשרד מתבצע ביחידה צבאית שהיא ימ"ל (להלן - היחידה), שייעודה להוות מסגרת ארגונית לתגבור המשרד בחיילי חובה.
חיילים אלה מסייעים לאגפים האזרחיים במשרד.
בנובמבר 2008 היו ביחידה434 חיילים14 בשירות חובה, מהם כ-%97 נשים.
כ- 83% מהחיילות משרתות בתפקיד "חיילות ימ"ל", וככאלה הן ממלאות תפקידי פקידות ומזכירות באגפי המשרד השונים, והנותרות ממלאות תפקידים אחרים, וביניהם מדריכות מוזיאונים, רכזות שיקום ובתחום המחשוב.
בין המלצות הצוות נכללה, כאמור, המלצה על צמצום של 40% במספר החיילים המוקצה למשרד.
המשרד התנגד לצמצום זה, בין היתר, בשל קשרי הגומלין והעבודה המשותפת בין גורמי צה"ל לגורמי המשרד הקיימים בכל תחומי העשייה של המשר ד, בעיקר מול הגופים הלוגיסטיים ומול הזרועות, ובשל כך שקיימים גופים משותפים לצה"ל ולמשרד כמו: מטות תכניות ומינהלות תכניות, וכן תהליכים ומערכות משותפים.
בסופו של דבר, ביזמה משותפת של המשרד ושל צה"ל, סוכם על קיצוץ כוח האדם בשנת 2008 בהיקף של20% .
יצוין, כי לפי המלצות הצוות יש לבצע קיצוץ נוסף של 20% מכוח האדם בימ"ל.
אולם, לאחר פניות של לשכת מנכ"ל המשרד ללשכת סגן הרמטכ"ל בבקשה לבטל את הקיצוץ הנוסף, אישר סגן הרמטכ"ל, כי כוח האדם בימ"ל לא יקוצץ ב -20% הנוספים, ושכל קיצוץ יהיה במסגרת סיכום כולל של הצוות הבין-משרדי, שכאמור, טרם הושג.
"שירות מוכר" במשרד החינוך .
שירות מוכר במשרד החינוך מתבצע ביחידת מורות חיילות (להלן - ימ"ל מורות).
ימ"ל מורות פועל במסגרת חיל החינוך והנוער, ומשמש כגוף סיוע בכוח אדם צבאי בתחומים חינוכיים - לאוכלוסיות טעונות טיפוח, ילדים, נוער ובוגרים ביישובי פיתוח, יישובי עולים ויישובי ספר.
לפי נתוני אג"ת ממרס 2008 , עומד תקן היחידה על715 משרות חובה, מרביתן חיילות, המשמשות בתפקידי סיוע להוראה.
ימ"ל מורות כולל גם כ -55 גברים חרדים המוצבים כ"מלמדים" ברשתות החינוך התורניות, ובנוסף לכך כ-130 חיילים ספורטאים מצטיינים 15.
מהמסמכים שבמשרד החינוך ומפגישות בשטח עולה, כי ככלל, קיימת עמידה באמות המידה שקבע משרד החינוך לאיתור בתי הספר והמוסדות השונים, שבהם מוצבות מורות-חיילות, וכן לגבי מספרן.
עוד נמצא, כי ככלל, צה"ל, משרד החינוך והמוסדות שבהם מוצבות החיילות מקיימים את הפיקוח הנדרש מהם על המורות- החיילות.
14 תקן היחידה בשנת 2008 עמד על429 .
חיילים בשירות חובה 15 ,מבקר המדינה דוח שנתי 55 א( 2004 ), "השירות בצה"ל של חיילים שהוכרו כמצטיינים בתחומי הספורט, המוזיקה והמחול", עמ' 115 .
הממונה על המורות -החיילות במשרד החינוך הדגיש בפני נציגי משרד מבקר המדינה את שביעות רצון משרדו מפעילותן החינוכית, המתאפיינת במוטיבציה גבוהה במיוחד.
עוד הוסיף, כי החיילות ברובן הן ברמה אישית גבוהה ביותר והן מהוות דוגמה חיובית במוסדות שבהם הן פועלות.
במסגרת הביקורת ערכו נציגי משרד מבקר המדינה סיורים במספר בתי ספר יסודיים, חטיבות ביניים, בתי ספר תיכוניים, מרכזי קליטה, אולפנים ופנימיות (להלן - המוסדות) שבהן פועלות מורות -חיילות.
בשיחות עם מורות-חיילות במוסדות אלה עלתה שביעות רצונן המלאה מתפקידן, מיחס הממונים המקצועיים שלהן במסגרת המוסדות השונים ומיחס המפקדים הצבאיים.
בשיחות עם מנהלי המוסדות הועלתה שביעות רצונם המלאה מפעילותן ומאופן תפקודן של המורות -החיילות, שבמקרים רבים היא אף מעבר למצופה מהן.
כאמור, הצוות הפנימי שמינה ש ר הביטחון כדי שיבחן את סוגיית השירות מחוץ לסד"כ, המליץ, כי יש לפעול לצמצום מדורג של ימ"ל מורות, עד להפסקת הקצאת חיילים לימ"ל זה.
הצוות קבע, כי אילוצי כוח האדם והריחוק בין משימות הימ"ל ובין פעילות צבאית מכוונים להפסקת הצבת החיילים בימ"ל מורות והחזרת התקנים באופן מלא לשורות צה"ל.
זאת, למעט אוכלוסיות, שלא ניתן למצותן בצה"ל למשימות אחרות, כמו מורים חרדים, בנות דתיות המגויסות למשימות חינוך וספורטאים מצטיינים.
הצוות הבין-משרדי שהוקם במטרה להביא לממשלה הצעת החלטה מתואמת עם המשרדים השונים, וביניהם משרד החינוך, לא ה שלים, כאמור, את עבודתו עד למועד סיום הביקורת.
שירות מוכר בלשכת הקשר "נתיב" .
לשכת הקשר "נתיב" היא ארגון מטעם ממשלת ישראל, שייעודו לפעול בקרב יהודים וזכאי עלייה בחבר העמים (ברית המועצות לשעבר) ובקרב יהודים וזכאי עלייה יוצאי מדינות חבר העמים בגרמניה, על מנת לעודד ולסייע לעלייתם למדינת ישראל ולחזק את זיקתם לישראל, לציונות וליהדות, כל זאת כנגזרת ממדיניות ממשלת ישראל.
עד דצמבר 2006 פעל "נתיב" כיחידת סמך במשרד ראש הממשלה; בהחלטת ממשלה מדצמבר 200616 שטח הפעולה של "נתיב" עבר למשרד לנושאים אסטרטגיים17 עד פירוקו באפריל 2008 , עת ש"נתיב" חזר לפעול במסגרת משרד ראש הממשלה18.
ב"נתיב" מוצבים חיילי חובה בימ"ל (להלן - ימ"ל "נתיב").
על פי נתוני אג"ת מיולי 2008 , תקן הימ"ל ומצבתו עמדו על20 .
16 החלטתממשלה מס' 802 מיום 3.
17 המשרד לנושאים אסטרטגיים הוקם באוקטובר 2006 , פורק באפריל 2008 והוקם מחדש במאי 2009.
18 'החלטת ממשלה מס 3433 מיום 13.
08 , ולפיה מחליטים "להעביר למשרד ראש הממשלה את שטח הפעולה: לשכת הקשר 'נתיב' .
ולבטל את המשרד לנושאים אסטרטגיים".
לאחר חקיקת סעיף 26 א לחוק, השירות במסגרת ימ"ל "נתיב" הוסדר בצו שירות ביטחון במסגרת שיוכו לקטגוריה ב', דהיינו השגת יעד ביטחוני -לאומי.
תחת הכותרת "בתחום קליטת העלייה" שבצו צוין, ששירות ב "נתיב" הוא "שירות בתפקידים שעניינם שמירת הקשר עם התפוצות לשם עידוד העלייה".
השירות בימ"ל "נתיב" במסגרת שיוכו לקטגוריה ב' הוארך שלוש פעמים עד דצמבר 2003 .
מהמסמכים עולה, כי בשנת 2004 לא אישרה ועדת החוץ והביטחון של הכנסת (להלן - הוועדה) את הסדר העסקתם של חיילים ב"נתיב" אף לא באחת משתי הקטגוריות המצוינות בחוק.
ולכן בצווים שהתקין שר הביטחון בפברואר 2004 , הן לתכלית ביטחון והן להשגת יעדים ביטחוניים-לאומיים, נפק ד מקומו של "נתיב", והוא לא הופיע כמסגרת שבה מתאפשר שירות של חיילים בשירות חובה, על אף שהימ"ל המשיך להתקיים.
גם בצווים שהתקין שר הביטחון במאי 2005 נפקד מקומו של "נתיב", וצה"ל הודיע לגורמים הרלוונטים ב "נתיב" על כוונתו לסגור את הימ"ל, אלא אם יוסדר מעמדו המשפטי.
בחוק נקבע, שעל שר הביטחון להמציא לוועדה ולוועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אחת לשנה, דין וחשבון על שירותם של חיילים המשרתים במ"י ובשירות מוכר (להלן - דין וחשבון).
בביקורת עלה כי על אף, שכאמור, נפקד מקומו של "נתיב" מהצווים שהוצאו במאי 2005 , והוא לא אושר כמסגרת שבה מתאפשר שירות של חיילי חובה, בדין וחשבון ששלח שר הביטחון דאז, רא"ל (במיל') ש' מופז, ליו"ר הוועדה בינואר 2006 ושכותרתו "יחידות 'שירות מוכר' תמונת מצב לשנת 2006 ", ימ"ל"נתיב" נכלל בלא שצוינה עובדת אי-אישורו משנת 2004 כמסגרת שבה מתאפשר שירות של חיילי חובה.
בין מאי 2005 לנובמבר 2005 התנהלו חילופי דברים בין נציגי"נתיב", משרד ראש הממשלה ואגף היועמ"ש, שתכליתם למצוא דרך לשלב מחדש את "נתיב" בצו, כדי לאפשר את המשך שירות החובה ב "נתיב".
מהמסמכים עלה, כי לעתים פעילות "נתיב" הוגדרה כמתאימה לקטגוריה א' ולעתים כמת אימה לקטגוריה ב', לפי העניין.
כך למשל, באוקטובר 2005 פנה היועץ המשפטי דאז של"נתיב" אל מזכיר הממשלה דאז, מר ישראל מימון, בבקשת סיוע להסדרת הבסיס המשפטי להפעלת הימ"ל.
הוא ביקש ממזכיר הממשלה לפעול להעברת הארגון למסגרת קטגוריה א' לחוק, על ידי הגדרתו כ"יחידת סמך במשרד ראש הממשלה שתכלית פעילותה היא ביטחון המדינה ותושביה", דבר שלטענתו גם "יכשיר בדיעבד את הפגם מ- 2004 .
" במסמך פורטו הסיבות שלטענתו מצדיקות פעולה זו.
אם יוחלט שלא להכליל את "נתיב" במסגרת קטגוריה א', ביקש היועץ המשפטי של "נתיב" את סיועו של מזכיר הממשלה בפנייה לגורמים המתאימים במשרד על מנת שהימ"ל ישובץ שוב במסגרת קטגוריה ב'.
יצוין, כי באותה תקופה סגן ראש "נתיב" הביע עמדה ולפיה תפקיד הארגון הוא בתחום העלייה והקליטה (משתמע מכך שמקומו הוא בקטגוריה ב').
זאת במסגרת פנייתו מאוגוסט 2005 , לראש אג"ת שבה ביקש שלא לקצץ את מספר החיילים המשרתים ב "נתיב", תוך ציון שהארגון מקדם "יעדים ביטחוניים לאומיים בתחום העליה והקליטה" (ההדגשה אינה במקור).
בהמשך למגעים הנ"ל, פנה בנובמבר 2005 מזכיר הממשלה דאז במכתב ליועצת המשפטית למערכת הביטחון דאז, עו"ד צביה גרוס, בבקשה לאשר את המשך שירות החיילים בימ"ל "נתיב", בהתאם לקבוע בחוק כשירות מוכר על פי קטגוריה 142 דוח שנתי60א .
א', דהיינו על פי "שירות ביחידות צבאיות במסגרת משרד הביטחון ויחידות סמך של משרד הביטחון ומשרד ראש הממשלה שתכלית פעילותן היא ביטחון המדינה ותושביה".
בתשובתה מדצמבר 2005 ציינה היועצת המשפטית למערכת הביטחון דאז, כי היא מבינה שקביעת מזכיר הממשלה מתבססת על היכרותו "הקרובה עם תוכן פעילות יחידת הסמך נתיב", וכי בהתאם לבקשתו "נתיב" ישולב בצו שירות ביטחון בקטגוריה א', בכפוף לאישור הממשלה והוועדה.
מסיכום פגישה שנערכה בינואר 2006 , שבה השתתפו, בין הי תר, היועצת המשפטית של מערכת הביטחון דאז והיועץ המשפטי של "נתיב" דאז, עולה, שהראשונה קיבלה הבהרות נוספות על תפקידי "נתיב", וזאת עקב חששותיה, גם לאחר קבלת מכתבו של מזכיר הממשלה דאז, שקיימת בעיה משפטית בהתאמת "נתיב" לקטגוריה א'.
מהתיאור דלעיל עולה, כי נציגי א גף היועמ"ש לקחו חלק בבירורים ובמגעים עם גורמים שונים ב "נתיב", שבמסגרתם הם נחשפו לעמדות השונות ביחס לאופי הפעילות של "נתיב", בין אם כגוף העוסק בתיאום קליטת העלייה ובין אם פעילותו היא בתחום ביטחון המדינה ותושביה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח הדעות השונות בנוגע לאופי הפעילות של נתיב, ראוי היה להעלות את הסוגיה בפני שר הביטחון ובהמשך להביא הדברים לידיעת הוועדה.
היבט זה חשוב במיוחד נוכח השינוי שחלק מנציגי "נתיב" ביקשו לעשות, על ידי הכללתו לראשונה במסגרת קטגוריה א'.
ביולי 2006 פרסם שר הביטחון שני צווי שירות ביטחון: לפי קטגוריה א' ולפי קטגוריה ב'.
לא נמצא סימוכין לכך ש"נתיב" אכן נכלל בצו במסגרת קטגוריה א'.
שימוש בקטגוריה א' מייתר אמנם את הצורך בפירוט היחידות הכלולות בצו, אך לא נמצא סימוכין לכך, שהממשלה והוועדה היו מודעות להוספת "נתיב" לקטגוריה א' וכי הן אישרו את צירופו.
היעדר מסמכים המעידים על שילובו של "נתיב" בצו במסגרת קטגוריה א', מעלה ספק אם שר הביטחון, הממשלה והוועדה אכן אישרו את צירופו של "נתיב" לצו במסגרת קטגוריה א'.
על פי מסמך שהעבירה הלשכה המשפטית במשרד ראש הממשלה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2009 , בתקופה שבין שתי החלטות הממשלה דלעיל, מדצמבר 2006 ועד אפריל 2008 , "'נתיב' הייתה יחידת סמך של המשרד לנושאים אסטרטגיים".
בביקורת עלה, כי על אף השינוי בכפיפותו של "נתיב", שבעקבותיו לא ניתן היה להמשיך לסווג את ימ"ל "נתיב" בקטגוריה א', הוא המשיך להתקיים כסדרו, על בסיס מעמדו הקודם, ללא התחשבות בשינוי בין אם על ידי בחינה ובין אם על ידי הסדרה חוקית.
בהתייחסותו מיולי 2009 לממצאי הביקורת ציין אגף היועמ"ש, כי עד לקבלת טיוטת דוח הביקורת הוא לא ידע ש"נתיב" פעל במסגרת המשרד לנושאים אסטרטגיים.
ביוני 2009 מסר המשנה ליועמ"ש לנציגימשרד מבקר המדינה, כי בשנת 1996 , עת נקבעו הצווים הקובעים את מסגרות ה"שירות המוכר", צוין "נתיב" במסגרת המשאב האנושי 143 .
לאחר מכן חודש הצו מעת לעת, ולפני מספר שנים שוב לא צוין "נתיב", מאחר שאופיין על ידי מזכיר הממשלה דאז כיחידת סמך ביטחונית, שההסדר לגביה מצוי בקטג וריה א'.
עוד מסר, כי הצו המעגן הצבת חיילים לפי קטגוריה ב' מצוי לפני חידוש, וכי "נושא מקומה של 'נתיב' והחיילים המשרתים בה יועלה בפני שר הביטחון".
במחצית יוני 2009 פנה מנהל המחלקה המשפטית באגף היועמ"ש למזכיר הצבאי (מזכ"ץ) של שר הביטחון וביקש, כי תעשה פנייה למזכ"ץ ראש הממשלה בשאלות, האם עיקר פעילותו של "נתיב" היא ביטחונית, והאם משרד ראש הממשלה סומך עדיין את ידו על מכתבו של מזכיר הממשלה מנובמבר 2005 , או שמא השתנו העובדות מאז.
באוגוסט 2009 מסר מנהל המחלקה המשפטית באגף היועמ"ש למשרד מבקר המדינה, כי בעקבות החלטות ממשלה מהשנים האחרונות 19 השתנו מאפייני "נתיב", ולכן הוחלט, גם על דעת "נתיב", לכלול ארגון זה בצו במסגרת קטגוריה ב'20.
כאמור, שר הביטחון מינה צוות פנימי לבחינת סוגיית השירות מחוץ לסד"כ צה"ל.
לגבי "נתיב" המליץ הצוות להשאיר את הימ"ל ללא שינוי, מאחר ש"מדובר בעשרים חיילים בלבד, במשימות שהוגדרו ביטחוניות.
כמו כן, איכות כוח האדם המוצבת שם נמוכה יחסית, ולא ניתן למצותה למערכי הלחימה/תמיכה/טכני/קורסים איכותיים בצה"ל".
בביקורת עלה, כי החיילים המוצבים בימ"ל "נתיב" הם באיכויות גבוהות יחסית וחלקם אף באיכות קצונה.
כך למש ל, בפברואר 2009 שירתו בימ"ל "נתיב" 14 .
חיילים בעלי נתונים המתאימים לקצונה ושישה חיילים בעלי נתונים בינוניים משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח נתוני החיילים המוצבים ב "נתיב", לא ברור מהו הבסיס לקביעת הצוות בנוגע לאיכות הנמוכה של החיילים ב"נתיב", אשר אינה מאפשרת למצותם בצה"ל.
בהתייחסותו מיולי 2009 לממצאי הביקורת ציין אגף היועמ"ש, כי בעקבות הביקורת ייבחן הנושא מחדש.
19 'החלטה מס 2070 מיום 22.
07 בנושא הרחבת מתכונת פעילות "נתיב" והחלטה מס' 4520 מיום 1.
בנושא יהודי מדינות חבר העמים 20 באוגוסט 2009 אישרה הממשלה את צו שירות ביטחון (שירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים-לאומיים) (הוראת שעה), התשס"ט - 2009 , השירות ב"נתיב" נכלל בתחום העלייה והקליטה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי התנהלות כל הגורמים המעורבים, מרגע שניטל הבסיס החוקי להצבתם של חיילים ב"שירות מוכר" במסגרת קטגוריה ב' של השגת יעדים ביטחוניים-לאומיים, אינה ראויה, והעובדה שהימ"ל המשיך לפעול ללא הסדר חוקי היא חמורה.
גם הפעולות שננקטו במטרה "להכשיר" בדיעבד את הימ"ל, על ידי העברתו למעמד של גוף עם ייעוד ביטחוני טהור, אינן ראויות.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי אף שכבר בשנת 2004 נפקד מקומו של "נתי ב" מהצו, רק בעקבות ביקורת זו של מבקר המדינה הודיע אגף היועמ"ש, האחראי על פי הוראות המשרד לטיפול בחקיקה ובחקיקת משנה ששר הביטחון אחראי לביצוען, כי יפעל מול שר הביטחון לשם הסדרת מעמדו המשפטי של ימ"ל "נתיב" ב"שירות מוכר".
אחריות המשרד ליישום החוק .
הוראת המ שרד הדנה בנושא "שירות חיילים סדירים בסיוע למשרדי ממשלה ולגופים ממשלתיים - תקצוב וגבייה" (להלן - ההוראה) קובעת, כי האגף הביטחוני- חברתי (להלן - האגף) הוא גורם המטה במשרד המרכז את הטיפול בנושא ההוראה.
בהוראת הארגון של האגף צוינה אחריות המטה שלו לריכוז הטיפול בנושא סיוע חיילים (מחוץ לסד"כ) לגופים שנקבעו בצו.
על פי ההוראה, בין תפקידיו של האגף לקיים לקראת כל שנת תקציב, בשיתוף עם אג"ת, עבודת מטה, שבמסגרתה יפנה לגופים שנקבעו כרשאים לקבל סיוע בחיילי צה"ל בשירות סדיר כמפורט בצווים, יפרסם אמות המידה לנושא, יקבע מגבלות הקצאה וירכז את המידע בנוגע למספר החיילים הנדרשים בכל שנת תקציב.
עוד על פי ההוראה, על האגף להציג את הצעת הקצאת החיילים לאישור מנכ"ל המשרד.
בביקורת עלה, כי האגף אינו מבצע כל פעילות הקשורה לשירות חיילים במסגרת "שירות מוכר".
בפועל, אג"ת קובע את הקצאת התקנים לשירות בימ"לים השונים ואת התפלגות הכשירויות, ואכ"א קובע את רמת ההצבה (איוש התקנים בפועל).
מהמסמכים עלה, כי נציגי האגף כלל לא נכחו בישיבות שערך אג"ת, שבהן נדון ואושר היקף כוח האדם שהוקצה בימ"לים לשנים 2007 עד 2009.
במאי 2006 פנה עוזר ראש האגף לאגף אב"ם בבקשה לבחון מחדש את ההוראה בכללותה, ובפרט את נושא תכנון כוח האדם השנתי.
בפנייתו זו ציין, כי על האגף מוטלים "תחומי אחריות שאין ביכולתו לשלוט בהן בבוחן המציאות".
בנובמבר 2007 פנה עוזר ראש האגף פעם נוספת לאגף אב"ם בבקשה לתקן את תפקידי האגף בהוראה על ידי השמטת התפקיד בכל הקשור לשירות חיילים מחוץ לסד"כ.
בדצמבר 2007 השיב אגף אב"ם, כי רק לאחר הגעתו של ראש אגף חדש יתקיים דיון ענייני בבקשת האגף להשמיט תפקיד זה.
יצוין, כי יש לראות כליקוי את העובדה שבשנים האחרונות האגף אינו ממלא את תפקידו, כפי שנדרש ממנו על פי ההוראה.
בהתייחסותו מיולי 2009 לממצאי הביקורת ציין אגף אב"ם, כי המשרד יבצע בחינה מחדש של הנושא, מתוך הבנה שיש לשנות את ההוראות שהיו מתאימות לתקופה בה נקבעו, זאת במגמה להגדיר את תהליכי העבודה, הכללים וההוראות המחייבות.
עוד קובעת ההוראה, כי "המשרד יערוך הסכמי ם בכתב עם הגופים המסתייעים"21 , וכי ניהול ההסכמים יהיה באחריות האגף, בשיתוף עם אגף הכספים ואג"ת.
בהוראה נקבע, כי ההסכם יפרט את הסיוע שיינתן, את משך תקופת מתן הסיוע, את אופן חישוב המחירים והסדרת התשלומים.
גם פקודת מטכ"ל בנושא "יחידות מחוץ לצבא ויחידות מחוץ לס ד"כ - עקרונות כפיפות והפעלה" קובעת, כי "הסיוע אשר יינתן לגופים האזרחיים יוסדר בהסכם בין משרד הביטחון ובין הגוף האזרחי, בהתאם להוראת משרד הביטחון בנושא".
בביקורת עלה, כי הסדרת התשלומים בין הגופים המסתייעים לבין המשרד מתבצעת, ככלל, כסדרה, אולם בניגוד להוראה, המשרד לא ערך הסכמים עם הגופים המסתייעים בחיילי צה"ל.
חלוקת העבודה בין המערכת הצבאית למערכת האזרחית היא ברורה ומוסדרת בהוראות, בנהלים ובתהליכי עבודה.
בהתאם לזאת, גם בא לידי ביטוי תפקידו של המשרד בפקודת מטכ"ל האמורה ובהוראת המשרד.
כפי שעלה בביקורת, המשרד אינו ממלא את תפקידו כגורם מטה המרכז את הטיפול בהשמת חיילים בחובה בימ"לים בכלל ובתכנון כוח האדם השנתי המוקצה למשימות מחוץ לסד"כ והתקשרות מול הגופים השונים בפרט, וגם אינו ממלא את תפקידו כגורם מרכזי הפועל ליישום החוק תוך ראייה רחבה של צורכי מערכת הביטחון אל מול צורכי הגופים השונים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי במצב שנוצר, מקבל צה"ל החלטות הנוגעות להקצאת כוח האדם למשימות מחוץ לסד"כ באופן עצמאי, תוך ראייה חד-צדדית, ולא מתוך ראייה כללית הבוחנת את צורכי כלל הגופים המסתייעים.
בדברי ההסבר להצעת החוק (תיקו ן מס' 8 ), התשנ"א - 1994 , צוין, כי "מאז ראשית ימי המדינה הוטלו על צה"ל, בצד יעדו העיקרי - הגנת המדינה - גם שליחויות ביטחוניות-לאומיות נוספות; יוצאי צבא משרתים את שירותם הסדיר הן במסגרת מערכת הביטחון וזרועותיה הלא צבאיות .
21 על פי ההוראה גוף מסתייע - גוף שנקבע כרשאי לקבל סיוע בחיילי צה"ל בשירות סדיר, כמפורט בצווים.
והן בשליחויות ובפעולות אחרות התורמות להשגתם של יעדים ביטחוניים - לאומיים אחרים, כגון: חינוך, עלייה וקליטה ועוד".
כפי שעלה בדוח ביקורת זה, חלק מהחיילים המשרתים במ"י אינם באים לידי מיצוי בתפקידיהם, ותרומתם לעתים היא ב"מילוי שורות" עקב מחסור בכוח אדם מקצועי.
עוד עלה, ששירות חיילי חובה בימ"ל "נתיב" התנהל במשך שנים מספר ללא הסדר חוקי.
בשל הדעות השונות בנוגע לאופי פעילותו של "נתיב", ובעיקר בשל העובדה שוועדת החוץ והביטחון של הכנסת לא אישרה את הכללתו בצווים שהתקין שר הביטחון בשנים 2004 ו- 2005 , ראוי היה להציג לשר הביטחון את ההתלבטות בנוגע לאופי הפעילות של "נתיב" ואת המשמעויות הנגזרות מכך.
בפועל המשרד לא העלה את הנושא לשר הביטחון, אלא נקט פעולות כדי "להכשיר" בדיעבד את ימ"ל "נתיב".
שירות חיילי חובה במסגרות שנבדקו מעלה שאלות ערכיות בנוגע להשגת יעדי החוק: אם הצבתם של חיילים בשירות חובה במסגרות אלה במתכונת הנ וכחית אכן מהווה שליחות ביטחונית -לאומית, או שהיא תחליף זול לכוח עבודה אזרחי.
עמדת משרד האוצר, ולפיה המניע להצבת חיילים בגופים מחוץ לצה"ל הוא תקציבי, רק מתווספת לשאלות אלה.
הדברים מקבלים משנה חשיבות נוכח העובדה, שכאמור, לצה"ל מחסור בכוח אדם לשירות סדיר.
לפיכך, על כל הגורמים המעורבים, וביניהם - צה"ל, משרד הביטחון והגופים בהם משרתים חיילי חובה מחוץ לצה"ל - לגרום לכך, שהמשאב האנושי, שצה"ל מעמיד לרשותם, אף על פי שהוא עצמו נזקק לו, ינוצל ביעילות מרבית.
אי-השלמת עבודת הצוות הבין -משרדי לבחינת השירות מחוץ לסד"כ היא למעשה הנצחת המצב הקיים על מגרעותיו, והתעלמות מהצורך בקביעת המלצות אופרטיביות למיצוי כוח אדם המועבר מצה"ל לימ"לים.
ראוי אפוא, שהצוות הבין -משרדי יסיים בהקדם את עבודתו ויגיש המלצותיו לממשלה, תוך תיקון הליקויים שעלו בדוח ביקורת זה.
מעבר לכך, על המשרד למלא את תפ קידו בכל הנוגע לריכוז הטיפול בהשמת חיילים בשירות חובה בימ"לים.
ההסברה של מדינת ישראל בשפה הערבית אמורה לתת מענה מיטבי לאוכלוסיות דוברות השפה הערבית, שניתן לחלק ן מנקודת מבט גיאוגרפית ל ארבע: א.
ברצועת עזה ובאזור יהודה והשומרון (להלן - איו"ש); ב.
במדינות ערב הסמוכות למדינת ישראל; ג.
במדינות הרחוקות ממדינת ישראל; ד.
ממחקרים שונים עולה, כי המרחב הערבי התקשורתי, הכולל שידורי טלוויזיה, שידורי רדיו, אתרים באינטרנט ועיתונות מקומית ובין -ערבית, הפך לאחת מזירות ההתרחשות החשובות והמשפיעות ביותר בעולם הערבי.
במחקרים אלה צוינו גם הסיבות שהפכו את התקשורת הערבית לגורם משמעותי ומרכזי בעולם הערבי , וביניהן: התפתחות האמצעים הטכנולוגיים בתחום התקשורת; השקעת משאבים רבים בשידור של תחנות הטלוויזיה בלוויין ונגישותן המיידית לאירועים המתרחשים במרחב הערבי; זמינות השידורים לאור הקלות היחסית בהתקנת אנטנות-צלחת לקליטת שידורי טלוויזיה מלווייני תקשורת; והגדלת אתרי האינטרנט, לרבות שיפור ניכר בזמינותם של שידורי הטלוויזיה והרדיו והעיתונים הערביים הודות למהדורות האינטרנט שלהם.
יצוין, כי שיעור הגולשים באינטרנט במדינות ערב עולה בהתמדה בשנים האחרונות, ותחנות הטלוויזיה בלוויין, ובראשן רשת "אלג'זירה", מגיעות לעשרות מיליוני צופים בכל רחבי תבל.
נוכח האמור לעיל, מהווה התקשורת הערבית נתח חשוב מהתקשורת ה זרה.
מדברי גורמים שונים העוסקים בתחום ההסברה עולה, כי התמודדות ההסברה הישראלית עם קהלי היעד דוברי השפה הערבית הפכה זה מכבר לקשה ומורכבת גם נוכח התחרות עם תקשורת ערבית עוינת, חזקה ומתפתחת.
כבר בדוח מבקר המדינה משנת 20025 נאמר, כי " על אף חשיבותן הרבה של פעולות ההסברה לאוכלוסייה דוברת השפה הערבית, חל במישור חיוני זה כשל הסברתי מתמשך שנגרם הן כתוצאה מהיעדר גוף ממלכתי בעל סמכות לריכוז פעולות ההסברה במישור זה והן משום שהיכולות של גופי השידור בערבית צומצמו בתוכן, בהיקף ובעוצמה, על אף צורכי ההסברה המתעצמים והפיתוח המואץ של התקשורת במדינות ערב".
בדוח מבקר המדינה משנת 20076 נאמר בנוגע להסברה בשפה הערבית, כי "מאז משנת [ הביקורת הקודמת 2002, כמפורטלעיל ] הכשל]מלחמת לבנון השנייה[ נותר בעינו ואף התחדד מאוד בימי המלחמה בלבנון ההסברתי המתמשך בתחום ההסברה לעולם הערבי, לתושבי הרשות הפלסטינית ולאוכלוסיית דוברי השפה הערבית בישראל".
נוכח האמור, המליץ משרד מבקר המדינה בדוח משנת 2007 בענייןההסברה בערבית, כלהלן: " חיוני כי הממשלה תפעל להפסקת הסחבת הבלתי נסבלת ותפעל לאלתר ובאופן יסודי ככל הדרוש לשיפור ההסברה הן לעולם הערבי; הן לתושבי הרשות הפלסטינית והן לדוברי השפה הערבית בישראל.
לשם כך יש לגבש תפיסה כוללת, לקבוע את דרכי ההכוונה של גופי ההסברה והתיאום ביניהם ולקבוע את הדרוש בתחומי ארגון ותקצוב, הכשרת דוברים בשפה הערבית ושיפור של יכולות השידור ברדיו, בטלוויזיה ובאינטרנט.
הליקויים בהסברה הישראלית בשפה הערבית בעת המלחמה בלבנון ממחישים ביתר שאת צורך חיוני זה.
מאחר שמדובר בעניין לאומי בין -תחומי, ראוי שהטיפול בו ירוכז על ידי משרד ראש הממשלה".