HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
למשרד גם אין תכנית רב-שנתית שקובעת מה יהיו הצרכים העתידיים בכל תחום התמחות, וכמה מקומות התמחות הוא מתעתד להוסיף בכל תחום ובכל בית חולים.
הדבר מצביע על ניהול לא מושכל של מערך כוח האדם הרפואי ועל כשל של המשרד בתכנון האסטרטגי שלו.
כשל זה משפיע על תחומים רבים, ובהם פגיעה ביכולת להכין תכניות ארוכות טווח לפיתוח של בתי החולים וקושי בראייה ארוכת טווח של התכנון התקציבי.
לכשל זה יש גם תוצאות ברמה האישית של הסטודנט בשנת הסטז'; לעתים הר"י מפרסמת תקנים פנויים להתמחות, ואולם לרוב צריכים המתמחים לפנות בעצמם לכל ה מחלקות שבהן הם רוצים לבצע את ההתמחות כדי לברר אם יש מקום פנוי להתמחות.
בהיעדר תכנית סדורה למערך ההתמחות קבלת החלטה בנוגע לתחום ההתמחות נעשית ב"אפלה", תוך אי-ודאות רבה - בלי שיש בידי הסטז'רים מידע על הביקוש ועל מקומות פנויים להתמחות.
הצורך לקבוע את מספר מקומות ההתמחות הרצוי בכל תחום עלה כבר ב- 20.
10 , כשיו"ר פורום הדקאנים דאז, פרופ' א' פרלמן, התריע לפניד"ר רוני גמזו, מנכ"ל משרד הבריאות דאז, על הצורך בהוספת מקומות התמחות למערכת בשל הגידול במספר בוגרי הפקולטות לרפואה והוסיף כי "ללא תק נים כאלה כל המהלך להגדלת מספר הסטודנטים לרפואה יהיה עקר לחלוטין"; העניין נדון גם בישיבת פורום הדקאנים ביולי 2014 ; ובישיבת פורום הדקאנים בדצמבר 2014 .
בהשתתפות מנכ"ל משרד הבריאות דאז, פרופ' ארנון אפק בישיבה הביעו הדקאנים את חששם ממצב שבו לסטודנטים המסיימים א ת הסטז' לא יהיו מקומות שיקלטו אותם להתמחות.
פרופ' אפק דיווח כי נכון לאותו מועד, היו כ-900 מקומות התמחות ואילו מספר הסטז'רים היה כ- 1,100 .
הוא ציין כי הוא שואף להגדיל את מספר הסטודנטים לרפואה הלומדים בארץ, ומתכוון לפעול לקיצור תקופת ההתמחות של רופאים שיזרים למערכת מספר גדול של רופאים מוקדם יותר.
סוכם כי משרד הבריאות יפעל להגדלה במספר המקומות להתמחות ובמספר התקנים, והפורום יתמוך ויעזור ככל שיידרש.
מתוך האמור לעיל עולה כי משרד הבריאות וגם פורום הדקאנים מודעים למצוקה במקומות התמחות העלולה להחריף עם הגידול במספר הסטז'רים ובמספר הסטודנטים לרפואה.
ואולם, מלבד אותה הבעת מודעות והצהרה על דאגה ועל כוונות, לא נקט אף אחד מהם פעולות לתיקון המצב או לצמצום המחסור לפחות.
על כך יש להעיר למשרד הבריאות, כי כמאסדר של מערכת הבריאות היה מצופה ממנו שיכין תכנית אסטרטגית ארוכת טווח ל- 11 שנים לפחות - שהיא תקופת המינימום ללימודי הרפואה הכוללים התמחות.
ואולם הוא לא עשה זאת ולמשרד אין שום תכנית ארוכת טווח.
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2017 , כתב יו"ר פורום המתמחים בהר"י לשר הבריאות דאז, הרב ח"כ יעקב ליצמן, כי כ- 400-350 רופאים שסיימו את לימודי הרפואה והסטז' ממתינים כיום לתקני התמחות, והם מבקשים ממנו לפעול בהקדם האפשרי להקצאת תקנים שיאפשרו את קליטתם של מאות רופאים הממתינים להתחיל את התמחותם.
בתגובתו ציין משרד הבריאות כי הבעיה היא מחסור בתקנים במערכת ומשרד הבריאות פועל לתוספת תקנים ולמימוש תקנים שסוכמו עם משרד האוצר.
כמו כן, תוספת המיטות בשנים האחרונות הוסיפה תקנים.
עוד ציין המשרד כי באתר המשרד מתפרסמת חוברת מידע לסטז'רים המכוונת את הסטז'ר ומספקת לו מידע, בין היתר גם בנוגע לבחירת מקומות התמחות.
ואולם מידע על תקנים פנויים אינו נמצא אצלו כרגולטור, וכי הדבר דינמי ביותר ונובע בחלקו מתחלופת כוח אדם שגרתית.
על משרד הבריאות לפעול במרץ כדי להשלים את החסר ולקבוע את המתכונת לקבלת מידע מבתי החולים, בנוגע למקומות התמחות קיימים ומתפנים בשנים הקרובות ולפרסמם כמידע למתמחים.
עליו לגבש תכנית שתתבסס על נתונים שיאסוף, בנוגע למחסור הקיים והצפוי במומחים שיצוין בהם באילו תחומים ובאילו מוסדות.
כמו כן, עליו לפעול בשיתוף נציבות שירות המדינה ומשרד האוצר לפתיחת תקנים נוספים ככל שיידרשו.
עליו ללוות את התכנית בלוח זמנים מדורג, לקבוע את תקציבה ואת המקורות למימונה; על המשרד לשפר גם את מידת השקיפות בעניין מקומות ההתמחות: התחומים הנדרשים להתמחות, מתי ואיפה מתפנים מקומות להתמחות, ותחומים שבהם יש תור להתמחות, ולפרסם באתר האינטרנט את מלוא המידע על כך, כדי שהמידע המרבי יונגש לסטודנט לצורך קבלת החלטות בנוגע לתחום עיסוקו המקצועי בעתיד.
האפשרות לחלוקת תקופת ההתמחות בין בתי החולים ובין הקהילה .
מצוקת כוח האדם ברפואת הקהילה שבה ועולה במהלך השנים האחרונות.
הסיבה למצוקה זו היא בעיקר בשל האטרקטיביות הנמוכה של התמחות זו לעומת העיסוק ברפואה בבתי החולים וברפואה הפרטית.
על כך העירו כמה מראשי המערכת: 1.
במרץ2017 כתב מנכ"ל הכללית דאז, מר אלי דפס, לרב ליצמן, סגן שר הבריאות דאז, למנכ"ל משרד הבריאות, מר משה בר סימן טוב, וליו"ר הר"י, ד"ר ליאוניד אידלמן וטען שניתוח נתוני פרישת הרופאים, הגידול באוכלוסייה והתבגרותה מצביעים על כך שכדי לשמור על היחס שבין רופאי המשפחה ל - 1,000 נפש הקיים כיום, יש להכשיר מדי שנה פי ארבעה יותר רופאים מהיקף ההכשרה של רופאי משפחה הקיים כיום.
הוא ציין כי יש לחזק את האטרקטיביות של מקצועות רפואת המשפחה והגריאטריה.
בנוגע למחסור ברפואה יועצת בקהילה, ציין מנכ"ל הכללית כי הדבר גורם להתמשכות זמני ההמתנה לרופא יועץ.
הוא הצביע גם על הנזק הנלווה לכך - עומס כבד שייווצר בבתי החולים ויגרום להרחבת הפערים, להעמקת אי-השוויון ולהתחזקות הרפואה הפרטית.
לדעתו, על משרדי הבריאות והאוצר לנקוט צעדים כדי להבטיח שירות רפואי איכותי לכל האוכלוסייה, ובין השאר, להוסיף תקנים להכשרת מומחים במקצועות נדרשים בקהילה.
לדעתו על הר"י להעביר חלק מההתמחות של רופאים מבתי החולים לקהילה ולהאריך את תקופות הרוטציה בהתמחות הקיימות בקהילה.
פרופ' גמזו ציין לפני עורכי הביקורת כי הוא סבור שיש להגדיל במידה ניכרת את מספר המתמחים בקהיל ה.
כמו כן, יש לקבוע את מקצועות ההתמחות בקהילה ולחלק את תקופת ההתמחות של המתמחה בין בתי החולים ובין קופות החולים בקהילה - כך שבכל עת כ- 1,000 מ-כ- 6,000 המתמחים כיום בבתי חולים, יבצעו את התמחותם בקהילה.
לדעתו יש לכך יתרונות: התורים בקופות יתקצרו ויינתן קשב ר ב יותר של הרופאים המומחים בקופות לחולים; הרופאים המתמחים י יחשפו למגוון בעיות רפואיות לרבות אלו השכיחות ברפואת הקהילה; יתפנו תקנים נוספים רבים להתמחות בבתי החולים; יתווספו מתמחים למרפאות ובכך תשתפר עבודת המרפאה; יחוזק המעמד המקצועי של הרופא המלמד; קופות החולים יוכלו לחסוך בהוצאות השכר שכן שכר המתמחים הוא נמוך יחסית ; ניתן יהיה להגדיל את מספר בוגרי הרפואה ובהמשך את מספר המתמחים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי על אף המגמה הקיימת והצפויה להתרחב של מצוקת כוח אדם רפואי ברפואת הקהילה, ועל אף הפניות של בכירי מערכת הבריאות למשרד בעניין זה - הוא לא ה גיב עליהן ולא עסק בסוגיית המתכונת הרצויה להתמחות בקהילה והיכולת לתת מענה לצרכים המתפתחים.
על משרד הבריאות בשיתוף המועצה המדעית של הר"י והנהלות הקופות, לבדוק מהי המתכונת הראויה והיעילה להתמחות בקהילה.
מדובר במרכיב חיוני ממדרגה ראשונה מבחינת החולה שנתקל בו באופן יום- יומי כשהוא נזקק לשירות רפואי.
ההתמקדות במרכיב זה וההתייעלות שלו עשויות לשפר במידה רבה את כל מערך הבריאות הלאומי.
מבחני תמיכה לעידוד קופות החולים שפותחות מחלקות להתמחות: כחלק ממדיניות המשרד לקידום הרפואה בקהילה החליט המשרד לעודד את קופות החולים להגדיל את תקני ההתמחות ברפואת המשפחה ולחזק את רפואת הילדים בקהילה.
זאת - באמצעות פתיחת מחלקות להתמחות ברפואת ילדים בקהילה והכשרת מתמחים בסבב מרפאות בקהילה.
לשם כך גיבש המשרד מבחני תמיכה לקופות החולים שיפעלו ליישום מדיניות זו.
על פי התכנית של המשרד לשנים 2017 -2015 , יעמוד התקציב לתמיכה בתקן אחד של התמחות שיתווסף על 250,000 ש"ח; בסך הכול יתווספו 32 תקנים וסכום התמיכה הכוללת יהיה שמונה מיליון ש"ח.
נכון למועד סיום הביקורת בספטמבר 2017 , שר הבריאות עדיין לא אישר בחתימתו את המתווה ואת מבחני התמיכה מיולי 2017.
מכבי בתגובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר2017 כתבה כי לדעתה, נוסף על מבחני התמיכה יש לאפשר גם רוטציה בקהילה, במסגרת ההכשרה בשדות הקליניים ושנת הסטז', כך שההתמחות תיעשה בכל המקצועות, והמתמח ים יכירו וירכשו ניסיון גם עם מצבי חולי קלים שאינם דורשים טיפול בבית החולים, שהרי אלו הם מרבית המקרים.
בתגובת לאומית מדצמבר 2017 היא כתבה שיש לתכנן את כ וח האדם הנדרש לקהילה לעתיד בעיקר בהתמחויות שבהן יש פעילות רבה השונה מהותית בקהילה לעומת זו שבבתי החולים .
כגון: אורתופדים ורופאי אף אוזן גרון שאינם מנתחים.
עוד הוסיפה הקופה ש יש לה צורך ב כ-40 מתמחים חדשים ברפואת משפחה לשנה, ויש להגדיל באופן משמעותי את התקנים להתמחות בתחום זה.
לאומית ציינה כי אינה יכולה לשאת במימון היקף כזה של תקנים , ולכן על משרד הבריאות להקצות תקנים אלה ולממן אותם; אם לא יחול שינוי זה יאיישו את המערכת במשך עשרות השנים הבאות רופאים כלליים, שאין להם את הידע והיכולת לטפל בחולים המורכבים הצפויים על רקע הזדקנות האוכלוסייה.
בתגובת קופת חולים מאוחדת היא כתבה כי הוספת מקומות התמחות בקהילה תיתן מענה למצוקת המקומות להתמחות ולמצוקת כוח האדם בקהילה.
לאחר סיום הביקורת, בנובמבר 2017 , הקים משרד הבריאות צוות לבחינת הצעדים הנדרשים להתאמת מערך התמחויות הרופאים בישראל בראשות פרופ' רוני גמזו מנהל איכילוב.
על הצוות הוטל להמליץ על דרכים לעדכון מערך משרד הבריאות |523 .
ההתמחויות כך שיינתן משקל רב יותר לצורך בהכשרת מתמחים בקהילה תוך הגדלת ההיצע של מקומות ותקני ההתמחות.
נקבע כי את ההמלצות יש להגיש בתוך 90 .
יום כבר כיום מופעלים בחלק מהמרפאות בקהילה שדות קליניים במהלך לימודי הרפואה.
הרחבה של הפעילות הזאת לא זו בלבד שתקל על העומס בשדות הקליניים אלא אף תחשוף את הסטודנטים לרפואה בקהילה ותוכל לעודד התמחות בתחומים שחסרים בהם מומחים, למשל רפואת משפחה.
בתגובת פורום הדקאנים הוא כתב שהוא תומך בצורך להגדיל את ההוראה בקהילה "וננקטו ע"י ר וב הפקולטות צעדים בנושא זה.
יחד עם זאת, אין מספיק מסגרות קהילתיות ה מתאימות להוראה והעלות של ההוראה בקהילה גבוהה מאד.
מצב זה יכול להשתנות במידה שתוכר התמחות בקהילה וות"ת יתגמל את העלות הגבוהה של הוראה בקהילה".
על פורום הדקאנים בשיתוף משרד הבריאות, להנגיש את נושא הרפואה בקהילה עוד בתקופת ההכשרה האקדמית.
עליהם לשקול גם את הא פשרות לחשוף את הסטודנט לרפואה בקהילה למשך תקופה ארוכה יותר במהלך הכשרתו ב"שדות הקליניים" (למשל - במחלקות ילדים, גסטרו וקרדיולוגיה).
התמריץ שמתכוון משרד הבריאות להפעיל באמצעות מבחני התמיכה הוא צעד בכיוון הנכון לפיתוח התמחות ברפואת הקהילה ולפריצת דרך למעורב ותו בהסדרתה ובחיזוקה של הרפואה הקהילתית.
על משרדי הבריאות והאוצר בשיתוף המועצה המדעית בהר"י וקופות החולים לגבש תכנית סדורה בעניין זה.
איכות לימודי הרפואה .
בשנת 2007 הקימה המל"ג לראשונה, באמצעות האגף להערכת איכות46 ,ועדה בינלאומית להערכת בתי הספר לרפואה בישראל.
בשנת 2014 הקים האגף ועדה בינלאומית נוספת בראשות פרופ' סטיב שונבאום (להלן - הוועדה).
הוועדה כללה שמונה פרופסורים מאוניברסיטאות שונות בעולם ומטרתה הייתה להעריך את תכניות הלימוד ברפואה בארץ.
באוגוסט 2014 הגישה הוועדה את ממצאיה למל"ג.
תכניות הלימודים: דוח הוועדה הציג את הצורך לבחון את האפקטיביות של לימודי הרפואה, דהיינו - באיזו מידה הושגו מטרות הלימודים ומה י איכותם.
46 האגף להערכת איכות במל"ג עוסק בשיפור איכות ההשכלה הגבוהה בישראל , והוא אחראי למינוי של ועדות בינלאומיות לבדיקת איכותן של תכניות הלימוד במקצועות השונים ו לבקרה של יישום ההמלצות.
גופים שתפקידם להעריך את המוסדות ללימודי רפואה מכירים בצורך זה, לרבות הפדרציה העולמית ללימודי רפואה ( WFME).
גופים אלו, ובה ם למשל, הוועדה המקשרת ללימודי רפואה ( LCME)47 , מגדירים מטרות שיש להשיגבקורסים ובסבבים הקליניים ו את דרכי ה בחינה של השגתן, למשל, בבחינות של כל קורס.
כך מבקשים הגופים המכירים במוסדות הלימוד להבטיח שבוגרי לימודי הרפואה יהיו כשירים לספק טיפול איכותי ובטוח לחולים.
הוועדה המליצה על שינויים של ממש בהוראת הרפואה בישראל ובהם: לוודא שכל פעילויות הלימוד השונות ותוצאותיהן הצפויות קשורות למטרות ספציפיות; לספק יותר הזדמנויות ללימוד אינטראקטיבי על ידי יצירת קבוצות לימוד או דיון קטנות ללימוד בסביבה קלינית; לספק לסטודנטים את ההזדמנות למעורבות אקטיבית יותר במתן הטיפול לחולים, הן של חולים מאושפזים והן במרפאות למתן טיפול אמבולטורי; לוודא את קיומו של פיקוח מרכזי הולם ובעל סמכות לביצוע שינויים בתכנית הלימודים.
דוח הוועדה כלל המלצות ספציפיות לכל אחת מהפקולטות, אך גם המלצות מערכתיות ועקרוניות הנוגעות להכשרת הרופאים; הוועדה קבעה בקשר לכך כי נדרשת בחינה מקיפה ומפורשת של נתיב הכשרת הרופאים , ו בחינה שכזו תדרוש כמעט בוודאות את שינוי שיטות ההוראה ו ההערכה של הסטודנטים והרופאים ש נמצאים עדיין בשלבי ההכשרה השונים.
בפברואר 2015 החליטה המל"ג לאמץ את המלצות הוועדה.
בינואר 2015 דנה ועדת המשנה להבטחת איכות של המל"ג בדוח הוועדה והחליטה להעביר את הטיפול בנושאים שעלו בדוח לפורום מקצועות הבריאות שהיה אמור להיות מוקם מחדש באותה העת.
בין היתר , התבקש הפורום לדון בעניינים העקרוניים הבאים: מציאת מנגנון לשיתוף פעולה בין הגורמים השונים במערכת הבריאות בישראל (בתי הספר לרפואה, בתי חולים, משרד הבריאות, קופות החולים וכיו"ב) ; היעדר תכנון והכוונה של סטודנטים לתחומי התמחות שקיים בהם מחסור חמור ברופאים; היעדר הכוונה לרפואת משפחה/חינוך רפואי בקהילה; המספר הגדול של סטודנטים מחו"ל במסגרת תכניות חו"ל - על חשבון סטודנטים ישראלים; אי -יישום ההמלצות של הדוחות הקודמים על ידי המוסדות - דוח ועדת ההערכה משנת 2007 ודוח גלזר -ישראלי ; הפורום התבקש לעקוב אחר יישום המל צות הוועדה הבינלאומית ומסקנותיה תוך שיתוף פעולה עם המוסדות האקדמיים ומערכות הבריאות השונות בישראל.
בישיבתה שהתקיימה בפברואר 2015 אימצה המל"ג את החלטת ועדת המשנה.
ואולם, היות ש פורום מקצועות הבריאות לא הוקם מחדש - הנושאים שעליהם החליטה ועדת המשנה לא נדונו בפורום כלשהו, והטיפול בהם לא קודם.
47 בארה"ב הוסמכה הוועדה לקבל החלטות בנוגע להכרה במוסדות על ידי משרד החינוך, והיא פועלת בחסות הארגון האמריקני לעמיתי רפואה ( AAMC ( ) והארגון הרפואי האמריקניAMA.
) משרד הבריאות |525 .
מכל זה משתקפת אוזלת היד של המל"ג שמצאה לנכון לקיים בקרה על האפקטיביות של לימודי הרפואה, אך התעלמה מהמלצות הוועדה שהיא מינתה לשם כך.
המלצות הוועדה נוגעות לסוגיות מרכזיות ברמה המערכתית והלאומית, ומן הראוי היה שיקבלו תשומת לב ייחודית ושישתמשו בהם לקביעת מדיניות מתאימה ותכנית עבודה שתיגזר ממנה.
על המל "ג בשיתוף פורום הדקאנים לבחון אם מתכונת לימודי הרפואה כפי שהם מתקיימים כיום מתאימה לעשור הקרוב, לעולם ההוראה בכלל ולהוראת הרפואה בפרט.
מדובר במשימה מערכתית הנדרשת לגיבוש תפיסה מעודכנת של לימודי הרפואה, ובין השאר להגדרת הצרכים הלאומיים העתידיים של הכשרת הרופאים בישראל, קביעת יעדים, דרכי יישומם, המשאבים שיידרשו לשם כך ולוחות זמנים מדורגים לביצועם.
רק כך ניתן יהיה להבטיח כי רמת הכשרת הרופאים בישראל תשמור על מקומה הבכיר בעולם, תבטיח את מקומה בקדמת החדשנות הרפואית ותספק בסופו של דבר, שירות רפואי איכותי לאזרחים.
קיפאון של המצב הקיים משמעותו הידרדרות ביחס לעולם ועל המל"ג בשיתוף כל הגורמים הרלוונטיים למנוע זאת.
היעדר תמונת מצב בנוגע למספר הרופאים המועסקים במערכת הבריאות .
רישום לא מעודכן של מצבת רופאים פעילה : במדינות מערביות מסוימות נקבע שלאחר שרופא קיבל רישיון לעסוק ברפואה הוא נדרש לרענן את רישיונו.
בישראל לעומת זאת , אין כל דרישה לרישוי חוזר ולכן אין מידע על רופאים פעילים במקצועם48 .
כבר בדוח קודם בנושא "כוח אדם רפואי וסיעודי - תמונת מצב" המליץ מבקר המדינה שמשרד הבריאות והר"י יבחנו את נושא הרישום החוזר ויסדירו אותו 49.
משרד מבקר המדינה מעירלמשרד הבריאות כי עדיין לא תיקן ליקוי זה ולכן אין לו מידע חיוני שאמור לשמש לו בסיס תשתיתי לקבלת החלטות עקרוניות ומערכתיות.
48 לצה"ל יש בסיס נתונים מעודכן של רופאים הפעילים חייבי שירות מילואים עד גיל 51.
49 דוח מבקר המדינה59( 'ב 2008) " :, בפרק כוח אדם רפואי וסיעודי - תמונת מצב", עמוד 396.
דוח זה עוסק בהכשרה של הרופאים - נושא שיש לו השפעה קריטית על יכולתה של מערכת הבריאות לספק שירותי בריאות איכותיים לציבור.
המטרה הלאומית בעניין זה היא להבטיח כי הסגל הרפואי יהיה איכותי וייבחר מהטובים ביותר.
הביקורת חשפה ליקויים , המגיעים עד לכדי מחדל של משרד הבריאות ושל המל"ג , ה עלולים למנוע את השגת המטרה הלאומית; ההכשרה הקלינית של הרופאים לקויה - אין ראייה מערכתית כוללת ולא ניתן לדעת אם יש מצוקה אמיתית בשדות קליניים כפי שעלה בביקורת, או שהעומס נוצר עקב ניהול לקוי של המערכת משום שמשרד הבריאות ומל"ג-ות"ת לא הסדירו זאת .
הזיקות שבין בתי החולים ובין הפקולטות דורשות הסדרה, אך זו לא נעשתה.
חלק ניכר מהרופאים המצטרפים למערך כוח האדם הרפואי במערכת הבריאות (כ-40%) הם ישראלים שלמדו בחו"ל, במוסדות לימודים שרמתם ואיכותם אינה מפוקחת באדיקות ע"י המוסדות האקדמיים עצמם ומל"ג.
רבים מקרב בוגרי חו"ל אינם עוברים את מבחני הרישוי, וחלק לא מבוטל מ אלו שעוברים אותם הצליחו בזכות בונוס נדיב שניתן להם.
מהביקורת עולה אוזלת ידה של המל"ג שהתעלמה מהמלצותיה של ועדה מקצועית בין -לאומית שהקימה כדי לייעל ולשפר את מערך ההכשרה הרפואית.
על המל"ג בשיתוף משרד הבריאות לקבוע סטנדרטים להכשרת רופאים בשדות קליניים, ולהערכה איכותית של הסטז'רים.
עליהם לקיים עבודת מטה משותפת עם הפקולטות לרפואה ובתי החולים כדי לבנות תכנית סדורה שתספק את ההיקף הנדרש של השדות הקליניים בישראל ואת הכללים שיבטיחו את ניצולם היעיל.
הממצאים שעלו בדוח ביקורת זה מצביעים על הצורך החיוני בכך שמל"ג בשיתוף פורו ם הדקאנים תוביל עבודת מטה משותפת עם מערכת הבריאות לייעול ולשיפור מערך ההכשרה הרפואית.
עליה לבחון האם מתכונת לימודי הרפואה כפי שהם נערכים כיום מתאימה לעשור הקרוב, לעולם ההוראה בכלל והוראת הרפואה בפרט.
מדובר במשימה מערכתית הנדרשת לגיבוש תפיסה מעודכנת של לימודי הרפואה כך שתתאים לצרכים הלאומיים העתידיים של הכשרת הרופאים בישראל.
נוכח מספרם הגדול של מקבלי רישיון רפואה בישראל בקרב בוגרי המוסדות בחו"ל, על משרד הבריאות באמצעות אגף הרישוי לשדד את מערכות הבקרה שלו בהקדם, כדי להביא לידי כך שקורסי ההכנה לרישוי בוגרי חו"ל יהיו אמינים ויעילים.
עד אז על המשרד לאשר רק קורסי הכנה שנמצאים בפיקוח הדוק של אחת מהפקולטות לרפואה בארץ ולעקוב אחריו.
על משרד הבריאות לעקוב אחר תוצאות הבדיקה שתבצע ועדת הבחינה מטעם הר"י לבחינת הבונוס הניתן לבוגרי חו"ל.
נוכ ח המצוקה במקצועות רפואיים מסוימים על משרד הבריאות להוביל רפורמה בתקני ההתמחות.
על הרפורמה להביא לידי הגדלת מספרם של המתמחים בקהילה; ולנקוט פעולות להגדלת מספר המומחים בכל התחומים הדרושים בקהילה.
ממצאי הדוח מצביעים על היעדר יד מכוונת בכל הנוגע להכשרת רופאים, ובעיקר בולטים עד מאוד חוסר הפעילות ואוזלת היד של המל"ג ומשרד הבריאות כגורמי אסדרה ואכיפה.
קיים צורך דחוף בעבודת מטה משותפת בהובלת המל"ג ו משרד הבריאות בשיתוף פורום הדקאנים, הר"י ומנהלי בתי החולים, להקמת מערכת משותפת לכלל הגופים שתפעל באופן שוטף ורציף לתיקון כלל ההיבטים המשותפים בתחום הכשרת הרופאים שעלו בדוח ביקורת זה.
נוכח היעדר המנהיגות והרפיון המשתקפים בדוח, עליהם לשקול לרתום גם את שר הבריאות ושר החינוך לייזום תכנית לאומית שתאפשר הרחבה ממשית של התשתיות להכשרת רופאים בישראל.
ארגון הבריאות העולמי מגדיר את העישון - גורם המוות הגדול ביותר הניתן למניעה.
מוצרי הטבק כוללים בעיקר סיגריות, טבק לגלגול, טבק לנרגילות וסיגרים.
לפי דוח שהגיש שר הבריאות לכנסת בעניין מצב העישון בשנת 201613 (להלן- הדוח של משרד הבריאות), כ-350 מהחומרים שמכילים מוצרי הטבק הם מסוכנים לבני אדם, וכ-70 .
מהחומרים הם מסרטניםכן צוין בדוח כי הטבק , ]נוסח חדש[ מכיל סם מסוכן (שאינו חלק מפקודת הסמים המסוכניםהתשל"ג- 1973 ) הגורם להתמכרות מהירה מאוד ולתלות קשה של המשתמש במוצר.
עוד צוין בדוח כי "דרגת ההתמכרות ל[טבק] מוגדרת כגבוהה יותרמסמים אחרים".
לפי הדוח של משרד הבריאות, תוחלת החיים של מעשנים נמוכה ב-10 עד13 שנים בממוצע מתוחלת החיים של לא מעשנים.
מעשנים הם בעלי סיכון מוגבר ללקות בנכויות שונות, בטרשת עורקים, באוטם שריר הלב ובמפרצת של אבי העורקים14.
לגבי עישון סיגריות, הוא גורם ליותר מעשרה סוגי סרטן וליותר מ-90% ממחלות הריאה החסימתיות הכרוניות, וכן מעכב ריפוי כיבים ומגביר את הסיכון להיווצרות יָרֹוד (קטרקט).
עישון סיגריות בזמן ההיריון גורם לסיבוכים לאם וליָלוד.
העישון גם גורם לעלויות עקיפות למשק ולפגיעה בפריון העבודה בשל אובדן ימי עבודה ואובדן כושר עבודה.
חברות בין-לאומיות מעטות מאוד עוסקות בתעשיית הטבק.
רווחי החברות הללו עצומים - על פי הדוח של משרד הבריאות, בשנת 2013 נאמד הרווח הנקי של חברות הטבק הגדולות בעולם בכ-44 מיליארד דולר.
בשנים האחרונות פועלות החברות המעורבות בתעשיית הטבק בתקיפות, לרבות באמצעות תביעות משפטיות, נגד מדינות המקדמות מאבק בעישון.
בעניין זה יצוין כי במהלך הליך החקיקה בכנסת בנוגע למעבר לחפיסות סיגריה אחידות (מראה וצבע אחידים וכיתוב אחיד של שם המוצר) הפעילו מדינות זרות לחצים על מקבלי ההחלטות, לצורך סיכול החקיקה15 .
האחריות לפעילות למניעת עישון הופקדה בידי כמה גופים.
משרד הבריאות הוא הגוף המאסדר הקובע את המדיניות בתחום זה, וקופות החולים מסייעות בגמילה מעישון, במסגרת השירותים שהן נותנות לציבור.
עוד שותפים לפעילות בתחום זה הם משרד החינוך, שעוסק בחינוך ובהדרכה למניעת עישון, צה"ל, משרד האוצר, ארגונים רפואיים ועמותות.
שני חוקים עיקריים מסדירים את המאבק בעישון ואת המאמץ לצמצום היקפו: (א) החוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון, התשמ"ג-1983 (להלן- החוק למניעת עישון).
מטרת החוק היא למנוע את העישון במקומות ציבוריים ואת חשיפת הציבור לעישון כפוי.
בחוק נקבעו האחראים ליישום הוראותיו וכן דרכי אכיפתו; (ב) חוק הגבלת הפרסומת והשיווק של מוצרי טבק, .
13 דו"ח שר הבריאות על העישון בישראל 2016 , פורסם במאי2017.
14 אבי העורקים הוא העורק הראשי בגוף, אשר ממנו מסתעפים כל העורקים.
מפרצת היא התרחבות של כלי דם הנגרמת עקב מחלה או היחלשות דופן כלי הדם.
מפרצת באבי העורקים עלולה לגרום למוות בתוך זמן קצר.
15 הדו"ח שלמשרד הבריאות , עמ' 77.
התשמ"ג-1983 (להלן- חוק הגבלת הפרסומת והשיווק).
החוק מטיל הגבלות על פרסום של מוצרי טבק ועל מכירתם לקטינים ומחייב להזהיר בדרכים שונות בעניין הסיכונים שבעישון, ובכלל זה להציב שילוט בנקודות המכירה בעניין סיכונים כאמור.
נוסף על כך, החוק מחייב את חברות הטבק לדווח למשרד הבריאות על הוצאות בגין פרסום ושיווק של מוצרי טבק.
מכוח שני החוקים שצוינו לעיל הותקנו תקנות שונות.
חוקים אחרים בתחום העישון הם חוק חובת דיווח בדבר הנזקים הבריאותיים הנגרמים מעישון מוצרי טבק, התשס"א-2000 ]נוסח חדש[ ; פקודת הטבק16 ; צו הגנת הצרכן (סימון טובין), התשמ"ג-198317 ; תקנות בריאות העם (איסור עישון בבתי חולים), התשס"ד -2004 ; צו סדר הדין הפלילי (עבירות קנס - מניעת העישון במקומות ציבוריים), התשס"ח -2007 .
נוסף על ההסדרה החקיקתית, מדינת ישראל מחויבת גם לאמנה הבין-לאומית לפיקוח על הטבק ( FCTC - Framework Convention on Tobacco Control)18, שגיבש ארגון הבריאות העולמי במאי 2003 (להלן- האמנה)19 .
האמנה נועדה לסייע למדינות החתומות עליה לנקוט את הדרכים היעילות ביותר לשם מאבק בעישון, ובכלל זה מאבק בנזקיו הבריאותיים, הכלכליים והחברתיים.
בינואר 2011 הגישה ועדה ציבורית למניעת נזקי העישון שהקים משרד הבריאות (להלן - הוועדה הציבורית) את המלצותיה לממשלה20 .
על בסיס ההמלצות החליטה הממשלה במאי 2011 על תכנית לאומית לצמצום העישוןונזקיו (להלן - התכנית הלאומית לצמצום העישון או החלטת הממשלה ממאי 2011 או ההחלטה)21 ,.
בהחלטה הוטל על שרי הבריאות, האוצרהחינוך והגנת הסביבה לנקוט את הפעולות הנדרשות ליישום התכנית, לרבות תיקוני חוקים, ובכלל זה הוטל על שר הבריאות להקים יחידה ייעודית במשרדו שתו ביל את יישום התכנית ותתאם את נקיטת הפעולות הנדרשות לכך.
הפקודה עוסקת בענייני מיסוי, ויישומה הוא באחריות שר האוצר 17 יישומו של הצו הוא באחריות שר הכלכלה והתעשייה.
משרד הכלכלה והתעשייה נקרא בעבר בשמות שונים: משרד המסחר והתעשייה; משרד המסחר, התעשייה והתיירות; משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה; משרד הכלכלה.
18 אמנה זו היא האמנה הראשונה של ארגון הבריאות העולמי שאומצה במסגרת סעיף19 לחוקת הארגון.
האמנה היא אחת האמנות שאושררו בזמן הקצר ביותר, ואחת האמנות הראשונות שהן הסכם מחייב בעניין מחלות כרוניות שאינן מידבקות.
19 על האמנה חתומות177 מדינות.
מדינת ישראל אשררה את האמנה באוגוסט 2005.
20 בראשות הוועדה עמד פרופ' רוני גמזו, מנכ"ל משרד הבריאות דאז.
הוועדה הוקמה כדי לסיים את עבודתה של ועדה קודמת בראשות השופט אלון גילון, שמינה שר הבריאות דאז שלמה בניזרי.
הוועדה הקודמת החלה לפעול בשנת 1999 , אולם לא הגישהדוח מסכם במשך כעשר שנים.
21 'החלטת ממשלה מס3247 מ-29.
בחודשים יוני עד אוקטובר 2017 בדק משרד מבקר המדינה את הפעולות לצמצום העישון בישראל.
הבדיקה נעשתה במשרד הבריאות; בארבע קופות החולים: שירותי בריאות כללית (להלן - הכללית), מכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי), קופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת) ולאומית שירותי בריאות; ברשות המסים בישראל שבמשרד האוצר (להלן - רשות המסים); במינהל הפדגוגי, בשירות פסיכולוגי ייעוצי ובאגף תכניות סיוע ומניעה שבמשרד החינוך; במיפקדת קצין רפואה ראשי ( מקרפ"ר) ובאגף כוח אדם (להלן - אכ"א) שבצה"ל; ובמרכז השלטון המקומי בישראל (להלן - מרכז השלטון המקומי).
השלמות ובירורים נעשו בארגוני מגזר שלישי ובאיגודים מקצועיים רלוונטיים22 .
22 איגוד רופאי בריאות הציבור בישראל; החברה הרפואית למניעה ולגמילה מעישון בישראל של ההסתדרות הרפואית בישראל; האגודה למלחמה בסרטן.
המדיניות הממשלתית בעניין המאבק בעישון .
פעולות הממשלה לצמצום העישון ונזקיו מתבססות על האמנה שישראל אישררה בשנת 2005 ועל החלטת הממשלה ממאי 2011 .
משרד הבריאות שאחראי לקידום הבריאות בישראל, ובכלל זה לתפקודן התקין של המערכות למניעה ולאבחון של מחלות ושל המערכות לטיפול בחולים אמור להיות הגורם המוביל את המאבק בעישון.
יעד חשוב של משרד הבריאות 23 הוא קידום הרפואה המונעת, כדי לאפשר את הארכת תוחלת החיים ואת שיפור איכות החיים.
משרד הבריאות מפרסם תכניות בעניין קידום הבריאות והרפואה המונעת, כמו התכנית הלאומית לקידום אורח חיים פעיל ובריא.
המשרד גם עוסק בפעילות להפחתת העישון ולצמצום התחלואה הנגרמת ממנו, שכן הטיפול במחלות הנגרמות מעישון גורם להוצאות כספיות ניכרות ולפגיעה במשק.
על פי הדוח של משרד הבריאות, בשנת 2016 נפטרו בישראל כ-8,000 בני אדם מתחלואה שנגרמה מעישון, מהם כ -800 עקב חשיפה לעישון כפוי.
עלות הטיפול במחלות הקשורות בעישון בשנת 2016 הייתה לפחות כ-3.
בתחילת שנות השבעים של המאה העשרים חלה ירידה בשיעור המעשנים, ואולם משנת 2013 נבלמה מגמת הירידה ואף חלה עלייה בשיעור המעשנים24.
שיעור המעשנים בשנים 2011 עד 2016 .
להלן תרשים המתאר את השינויים בשיעור המעשנים בקרב האוכלוסייה הבוגרת (בני 18 ומעלה) משנת2001 ועד שנת2016: .
כפי שצוין ב"עמודי האש" לגבי היעדים ארוכי הטווח שקבע המשרד 24 ראו הדוח של משרד הבריאות, עמ' 20 .
תרשים1 : השינויים בשיעור המעשניםבקרב האוכלוסייה הבוגרת משנת 2001 עד שנת 2016 .
המקור: הדוח השנתי של משרד הבריאות בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי הירידה בשיעור המעשנים הגיעה לשיא בשנת 2013 , וכי מאז עלה שיעור המעשנים עד לכ-22.
6 מיליון איש) בשנת2016.
בתגובתו מינואר 2018 ציין משרד הבריאות כי בשנת 2016 לא חלה על ייה בשיעור המעשנים בישראל.
לדבריו, הנתונים המוצגים בתרשים זה ולפיהם חלה עלייה בשיעור המעשנים בשנת 2016 הם תולדה של שיטת מדידה אשר כללה סקירה באמצעות טלפונים סלולריים, שבהם משתמשת אוכלוסייה צעירה (חסרת טלפון קווי).
אוכלוסייה צעירה זו לא נדגמה בשנים 2012 עד2015 ,ואילו הייתה נדגמת היה אמור שיעור המעשנים בשנים אלו להיות גבוה יותר.
לצמצום העישון ונזקיו, .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי תרשים1 מתבסס על נתוניו שלו, אשר הציגם לכנסת ואשר לא הסתייג מהם בעת שהוגשו לכנסת.
זאת ועוד, על פי דבריו של משרד הבריאות, שיעור המעשנים בשנים 2012 עד2015 גבוהמהמוצג בתרשים .
עולה מדברי המשרד כי מספר הצעירים המעשנים גבוה עד כדי כך שהוא משפיע במידה ניכרת על השיעור הכולל של המעשנים בשנים אלו.
על משרד הבריאות לפעול לצמצום שיעור המעשנים ולעשות זאת תוך הסתמכות על מסד נתונים מדיד ומדויק.
החלטת הממשלה על התכנית הלאומית לצמצום העישון .