HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
25 לפירוט ההטבות שקיבלה התעשייה המסורתית ראו בפרק "תמיכה בתעשיי ה המסורתית".
26 ,"מתוך פרסומים ב"סיווג ענפי התעשייה לפי העצמה טכנולוגית הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, סיווגים " תעשיות הטכנולוגיה המסורתית " או "תעשיות הטכנולוגיה המעורבת המסורתית".
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 143 .
טיפול בבקשות לסיוע מקרן מו"פ התקציב השנתי של המדען הראשי נקבע בתחילת כל שנה עם אישור תקציב המדינה.
לקראת נובמבר -דצמבר בכל אחת מהשנים 2008 -2010 , קיבל המדען הראשי תוספת תקציב כמפורט בטבלה שלהלן: טבלה מס' 2 : תוספת תקציב בשנים 2008 -2010 )(במיליוני ש"ח .
362 430 213 תוספת תקציב באוגוסט 2011 , אושרה תוספת תקציב יחידה של 50 מיליון ש"ח לשנת 2011 ששיעורה נמוך משמעותית מהתוספות בשנים 2008 -2010 .
במהלך הביקורת לא נבחנה השפעת תוספת זו על האישורים של תכניות מו"פ.
המדען הראשי קבע בנוהל שהטיפול בבקשה לסיוע מקרן המו"פ, ממועד הגשת הבקשה ועד תשלום מקדמה ראשונה לחברה, לא יארך יותר משלושה חודשים וחצי.
מבדיקת נתונים במערכת הממוחשבת של המדען הראשי עולה כי בחודשים נובמבר-דצמבר בכל אחת מהשנים 2008 -2010 אישרה ועדת המחקר כ-25% מתכניות המו"פ שהוגשו למדען הראשי בכל שנה.
כ-70% מאותן התכניות נקלטו על ידי המדען הראשי בחודשים ינואר עד יולי.
אולם הדיונים בוועדת המחקר בנוגע לתכניות אלה נדחו עד לקבלת תוספת תקציב בחודשים נובמבר-דצמבר של אותה השנה.
שיטת ניהול תקציב זו היא בין הגורמים לכך שחברות רבות אינן מקבלות את החלטת ועדת המחקר בפרק הזמן שנקבע בנוהל, והדבר מחייב אותן לחפש מקורות מימון חלופיים עד לקבלת תשובה מהמדען הרא שי.
היות ולחלק מחברות אלו אין ערוצי מימון זמינים אחרים, עיכוב זה עלול לגרום עיכובים בפיתוח, והדבר מעמיד את החברות במצב עסקי קשה מול שותפים ואף בסכנת איבוד שותפים ולקוחות פוטנציאליים.
באוגוסט 2011 פנה משרד מבקר המדינה ל -15 חברות שנבחרו באקראי וקיבלו סיוע מקרן המו"פ בשנים 2009 -2010 , כדי להעריך את שביעות רצונן משירותי המדען הראשי.
מנהלי החברות שהשתתפו בבדיקה ציינו לטובה את המקצועיות של המינהל, של הבודקים המקצועיים ואת רמת השירות שהמינהל מעניק לחברות.
עם זאת החברות ציינו שחוסר הוודאות לגבי תאריך התכנסות ועדת המחקר לדיון בתכניות המו"פ שלהן והעיכוב במתן התשובות על בקשותיהן הן הבעיות הקשות ביותר עבורן בעבודת המדען הראשי.
למרות הטענות על אי- הוודאות בנוגע למתן תשובות, החברות ציינו שהן מעדיפות לחכות תקופות ארוכות לקבלת הסיוע מהמדען הראשי מאשר לוותר עליו בכלל.
משרד מבקר המדינה בדק את הזמן שחלף, מהגשת בקשה לסיוע מקרן המו"פ ועד מועד חתימת המדען הראשי על כתב אישור 27 .
הבדיקה העלתה כי בשנת 2010 כ-44% מהחברות המתינו יותר משלושה חודשים וחצי לחתימת המדען הראשי על כתב האישור של ועדת המחקר.
מבדיקה מדגמית של התכניות מו"פ שבי צע המדען הראשי עולה כי לאחר חתימת המדען הראשי על כתב האישור, נדרש לחשבות משרד התמ"ת כחודש לחתום עליהם וכשבועיים נוספים כדי לשלם את התשלום הראשון לחברות.
הביקורת העלתה כי משך הטיפול .
27 הבדיקה מבוססת על נתוני בקשות סיוע בשנת 2010 הנמצאים במערכת הממוחשבת של המדען הראשי עבור כל התיקים לאותה השנה.
144 דוח ביקורת שנתי63א .
במהלך השנה בתכניות מו"פ אינו אחיד.
כ-29% מתכניות המו"פ המוגשות עד סוף הרבעון הראשון של השנה אינן מטופלות בתוך משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 145 .
לגבי התכניות המוגשות בשלושת הרבעונים האחרים - הטיפול בכ-64% .
מהן נמשך יותר משלושה חודשים וחצי מתשובתו של המדען הראשי מאפריל 2012 למשרד מבקר המדינה (להלן - תשובתו של המדען הראשי), עולה כי פרק הזמן הממ וצע לטיפול בתכנית מו"פ מרגע קליטתה ועד שהמדען הראשי חותם על כתב האישור הוא כ -5 חודשים (הבדיקה נעשתה על 272 תיקים).
בתשובתו כתב המדען הראשי כי חלק מאותם התיקים שייכים למו"פ בין-לאומי, והזמן הממוצע לחתימתו על כתב אישור בתכניות מו"פ אלה עומד על כ-6 חודשים, שכן לא ניתן לאשר את התכנית ללא קבלת אישור של הוועדה המעורבת בין המדינות 28 .
לפי תשובת המדען הראשי, ללא התיקים הללו, הזמן הממוצע לחתימה על אישור עומד על 135 ימים.
המדען הראשי הוסיף וכתב בתשובתו כי "אין אפשרות, על פי חוק, לדון בבקשות נוספות עד לקבלת התוספת התקציבית.
קבלת תוספת בשלב מוקדם יותר או לחילופין הגדרת בסיס תקציב גבוה יותר מראש, היו מאפשרים עמידה בנהלים.
מועד קבלת תוספת התקציב נקבע על ידי משרד האוצר ואין באפשרותנו לשלוט בכך".
בתשובתו של חשב משרד התמ"ת מאפריל 2012 למשרד מבקר המדינה (להלן- תשובת חשב משרד התמ"ת) צוין כי הסיבות לעיכובים בחתימת החשב על אישורי תכניות מו"פ הן בין היתר מחסור בתקציב.
החשבות מעוניינת להבטיח שלרשות המדען הראשי יעמוד התקציב הדרוש לכיסוי הוצאות בתכניות המו"פ שהוא מאשר.
עוד ציין החשב כי יש לו סמכות לעכב ואף לבטל סיוע לחברות עקב חוב קוד ם למשרד התמ"ת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על חשבות משרד התמ"ת ועל המדען הראשי להגביר את שיתוף הפעולה ביניהם על מנת לצמצם את העיכובים הנגרמים לחברות הממתינות למתן סיוע.
על המדען הראשי לפתח מנגנון לחלוקת התקציב השנתי שיאפשר לענות על הביקוש לסיוע על פני כל השנה וליידע את החברות שהגישו בקשה לקבלת מענקים מוקדם ככל האפשר אם בקשתן לסיוע התקבלה או נדחתה.
מענקים מוגדלים לחברות הממוקמות בקו העימות 1.
ועדת המחקר, בהסתמך על ההמלצות של הבודק המקצועי קובעת את היקף המחקר בתכניות מו"פ ותקציבן29.
שיעור הסיוע של המדען הראשי לחברות שקיבלו את אישורו לתכניות מו"פ נע בין %20 ל-%50 מתקציב התכנית המאושרת30 .
על פי חוק המו"פ, ועדת המחקר רשאית לקבוע את שיעור הסיוע לפי איכות התכנית ותרומתה לפיתוח המשק כפי שנקבע במטרות החוק.
בשנים 2000 -2003 אישרה .
28 ועדה המורכבת מנציגים של המדינות המעורבות בתכנית מו"פ בין-לאומיות ותפקידה לאשר באופן סופי תכניות מו"פ לאחר שאושרו על ידי מדענים ראשיים (או מקביליהם) במדינותיהם.
29 תקציב המו"פ שלדעת הוועדה דרוש לחברה כדילבצע את תכנית המו"פ.
30 תכנית שנתית למו"פ, שאושרה לתמיכה בידי ועדת המחקר, שכתוצאה ממנה יימצאו הידע, התהליכים או השיטות לייצור מוצר חדש או שיפור מוצר קיים, או לפיתוח תהליך חדש או שיפור תהליך קיים.
146 דוח ביקורת שנתי63א .
הממשלה תמיכה מוגדלת לתעשייה בקו העימות31 (להלן - החלטה 207 ).
חברות שמרכזי הפיתוח שלהן ממוקמים באזורים אלה זכו באותן השנים לתוספת תקציבית בשיעור של 25% .
, נוסף על אחוז המענק שאישרה הוועדה .
31 אזורי קו העימות וההטבות המגיעות לחברות באזורים אלה עוגנובהחלטת ממשלה 207 מיום 13.
03 , בהמשך להחלטות 1626 -1627 מיום 17.
על פי החלטת הממשלה מענקים יינתנ ו לתעשייה הנמצאת בשטחים מוניציפליי ם של יישובי קו העימות כפי שהוגדרו בהחלטה או במרחק של עד 9 .
ק"מ מהגבול הצפוני משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 147 .
תוקפה של החלטה207 לחיזוקם של יישובי קו העימות פג בסוף שנת 200332 .
למרות זאת המשיכה ועדת המחקר לאשר תוספות תקציבית בשיעור של 25% .
לחברות באותם אזורים ומשרד התמ"ת נשא בעלויותיהן רק כעבור 8 שנים, ב- 2011 , זיהה היועץ המשפטי של המדען הראשי כי פג תוקפה של ההחלטה האמורה לעיל.
בינואר 2012 הודיע33 המדען הראשי על ביטול הסיוע המוגדל ליישובים בקו העימות החל מ- 1.
התרשים34 שלהלן מתאר את סכום התוספות התקציביות שניתנו לחברות באזורי קו העימות בשנים 2004 -2011 .
מהתרשים עולה כי העלות הכוללת של תוספות תקציב לקו העימות בשנים 2004 - 2011 מסתכמת בכ -40 מיליון ש"ח.
ייתכן כי הסכום הכולל גבוה יותר, כיוון שהנתונים לשנת 2011 .
המערכת הממוחשבת של המדען הראשי אינה ערוכה להתריע לפני מקבלי ההחלטות במינהל ומשתמשי המערכת האחרים על ניגוד בין החלטות שהתקבלו בוועדת המחקר להחלטות ממשלה והוראות מנכ"ל.
היא גם אינה מתריעה על המועד שבו פג התוקף של החלטות והוראות אלו.
המדען הראשי ציין בתשובתו כי הוא פועל על פי הנחיות הלשכה המשפטית של משרד התמ"ת, וכי התאמת המערכת הממוחשבת להתריע על סיום ההטבות בתכניות הסיוע לא תסייע למניעת מקרים דומים בעתיד.
32 המדען הראשי כתב בתגובתו כי החלטת ממשלה המאפשרת מתן מענקים מוגדלים לחברות הממוקמות בקו העימות תקפה עד סוף 2005 , אך למרות בקשתו של משרד מבקר המדינה לא המציא מסמך המאשר זאת.
33 חוזר המדען הראשי 1-2012 , "הפסקת תוספת לשיעור התמיכה לתכניות מו"פ מאושרות של חברות הנמצאות בישובי קו העימות", מיום 15.
34 הנתונים מעודכנים לחודש פברואר 2012.
148 דוח ביקורת שנתי63א .
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התמ"ת והמדען הראשי לפעול להידוק הפיקוח על יישום החלטות הממשלה.
על מנת למנוע תשלום סיוע שלא על פי החוק או החלטות ממשלה, על המדען הראשי לשקול להתאים את המערכת הממוחשבת שלו כך שתתריע על השינויים והמגבלות שחלים בתכניות השונות, לפני שוועדת המחקר מאשרת ומפרסמת את החלטותיה.
ההתרעה במערכת הממוחשבת לא נועדה להחליף את הייעוץ השוטף שמעניקה הלשכה המשפטית של משרד התמ"ת אלא לסייע ככלי עזר בעבודה השוטפת של המדען הראשי.
ב- 2007, כ-4 שנים אחרי שפג תוקפה של החלטה207 , פרסם המדען הראשי חוזר35 שמאפשר לוועדת המחקר לאשר מענקים מוגדלים לחברות שאינן נמצאות בקו העימות אבל מעסיקות קבלני משנה שעסקיהם ממוקמים באזורי קו העימות ואשר שותפים בתכנית מו"פ שאושרה.
במקרה זה נתנה הוועדה תוספת סיוע של 25% בגין חלקם של אותם קבלני משנה בתכנית.
לעומת זאת אין הנחיה של המדען הראשי לגבי חברות בקו העימות אשר מקבלות סיוע מוגדל בגין תכניות המו"פ שהן מבצעות, המעסיקות יועצים וקבלני משנה שעסקיהם אינם ממוקמים באזור קו העימות.
נמצא כי החברות בקו העימות קיבלו את הסיוע המוגדל גם עבור ההוצאות על השירותים שסיפקו קבלני משנה אשר אינם נמצאים באזורי קו העימות.
בדיקה אקראית של 26 חברות מתוך 166 חברות שקיבלו תוספת סיוע של 25% בשנים 2004 עד 2011 העלתה כי פחות מ-10% מקבלני המשנה שהועסקו בתכניות מו"פ של אותן חברות היו ממוקמים בקו העימות.
החלטות ועדת המחקר הכלי העיקרי שעומד לרשות המדען הראשי למתן תמיכה לחברות המבקשות סיוע לפיתוח מוצרים הוא תקציב קרן המו"פ.
חברה המבקשת לקבל סיוע מהמ דען הראשי חייבת למלא בקשה שבה היא מפרטת את פרטי תכנית המו"פ, תכניות השיווק וצפי המכירות.
תכנית המו"פ, תוצאות הבדיקה של הבודק המקצועי והמלצותיו מובאות לפני ועדת המחקר והיא מחליטה אם לדחות את התכנית או לאשרה.
הסיוע ניתן אם לדעת ועדת המחקר התקיימו התנאים האלה: תוצאותיו עשויות להביא לייצורו של מוצר תעשייתי חדש, לשיפור איכות של מוצר קיים, או לפיתוח תהליך חדש בייצור של מוצר תעשייתי; המוצר או התהליך שיפותחו מיועדים לייצוא או לשמש תחליף ייבוא; הפיתוח כדאי מהבחינה הכלכלית; תכנית המחקר סבירה מהבחינה הטכנולוגית ומבחינ ת הקצאת המשאבים הנדרשים לה.
אם ועדת המחקר דוחה את התכנית, עליה לנמק את הסיבות לדחייה; ואם הוועדה מאשרת את התכנית, עליה להוציא כתב אישור לחברה באישור המדען הראשי .
35 נוהל של המדען הראשי מיום 11.
""הגדלת התמיכה בפריפריה משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 149 .
וחשב המשרד, שבו מפורטים התנ אים לביצוע המו"פ ושיעור הסיוע של המדען הראשי לתכנית.
בהיות הוועדה חלק ממשרד ממשלתי המקצה כספים על חשבון תקציב המדינה יש חשיבות רבה לניהול פרוטוקול שבו מתועדים השיקולים והנימוקים בבסיס ההחלטות לאישור או דחיי ה של תכניות הנדונות בוועדה.
פרוטוקול כאמור בא להגביר את השקיפות של עבודת ועדת המחקר, 150 דוח ביקורת שנתי63א .
להעניק כלים לביקורת על החלטותיה ולשמש בסיס מידע לוועדת הערר 36 או כל גורם אחר המסתמך על החלטות הוועדה.
הביקורת העלתה כי ועדת המחקר וועדת הערר לא מנהלות פרוטוקול המתעד את הנימוקים והשיקולים ש להן בבואן לאשר תכניות מו"פ או לדחותן, בניגוד למתחייב מסדרי מינהל תקין.
בתשובתו של המדען הראשי צוין כי תכניות מו"פ שנדחו מקבלות הסבר ונימוקים לדחייה כפי שעולים בדיוני הוועדה.
אין למדען הראשי אפשרות לנהל פרוטוקולים לגבי אלפי הפרויקטים הנידונים מדי שנה בשנה על ידי עשרות ישיבות וועדת המחקר שהוא מקיים, זאת משיקולי כוח אדם.
המדען הוסיף בתשובתו כי במקרים שבהם חברות מבקשות פירוט נוסף הן מופנות לראש התחום הרלוונטי שנכח בדיון בוועדה על מנת לקבל הסבר מקצועי נוסף להחלטה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי, על המדען הראשי להקפיד על תיעוד עיקרי הדברים העולים מהדיון בוועדת המחקר.
כמו כן יש מקום לשקול את שמירת המס מכים המתעדים את דיוני החלטות הוועדה במערכת הממוחשבת.
דיוני ועדת המחקר ועדת המחקר דנה בכ -30 תכניות בכל ישיבה (כ - 2,000 תכניות בשנה).
על פי נוהל37 של המדען הראשי ועדת המחקר קבעה קריטריונים שלפיהם היא והבודקים המקצועיים בוחנים ומעריכים את איכות התכניות.
לכל התכניות שמוגשות לוועדת המחקר מצורפת חוות דעת של הבודק המקצועי וציון38 .
שמשקף את חוות דעתו הוועדה דנה בתכניות ומאשרת את אלה שנמצאו כמתאימות ביותר ל קריטריונים של חוק המו"פ.
הועדה לוקחת בחשבון את ההמלצות והציונים של הבודקים המקצועיים.
הוועדה אינה משווה בין כלל תכניות המו"פ העומדות לפני המדען הראשי בזמן נתון ושטרם נדונו אלא בוחנת רק את קבוצת התכניות המוגשות לה באותה ישיבה.
מבדיקת כל התכניות שהוגשו למדען הראשי בשנת 2009 עולה כי ועדת המחקר אישרה בחודשים ינואר-נובמבר 11 תכניות בעלות ציון הנמוך מ-3 ,.
לעומת זאת 23 תכניות בעלות ציון הנמוך מ -3 אושרו בחודש דצמבר 2009 לבדו, בסמוך לקבלת תוספת התקציב באותה שנה.
יוצא אפוא, שהיעדר תמונה כוללת על מגוון תכניות המו"פ שעבורן חברות מבקשות סיוע גורם לכך שהסיוע שחלק מהחברות מקבלות בסוף השנה בא על חשבון סיוע לחברות עם תכניות מו"פ שקיבלו ציון גבוה יותר ונדחו במהלך השנה.
36 ועדה זו דנה בעררים על החלטות ועדת המחקר.
ועדת הערר פועלת מתוקף סעיפים 23-25 .
לחוק המו"פ 37 נוהל המדען הראשי 1-300 , מהדורה3 מ- 2.
38 תכניות המו"פ מקבלות ציונים מ -1 עד5 על ידי ועדת המחקר ובודקים מקצועיים לצורך דירוג והערכה.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 151 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על המדען הראשי למצוא את הדרך להביא לפני חברי ועדת המחקר תמונה רחבה ככל האפשר על כלל תכניות מו"פ שהתקבלו באותה שנה לקבלת סיוע, ואשר טרם נדונו ואושרו.
זאת, כדי שהוועדה תוכל להבטיח סיוע לתכניות המתאימות ביותר ולא רק לאלה שהוגשו לדיון באותה ישיבה.
על המדען הראשי לשקול קביעת ציון סף לקבלת סיוע.
152 דוח ביקורת שנתי63א .
בתשובתו של המדען הראשי צוין כי בתכניות שבהן יש מספר מצומצם של פרויקטים בכל שנה, כגון בקרנות הרב-לאומיות, אכן מתנהלים הדיונים במתכונת המוצעת.
אולם בתכניות שבהן מתקבלות אלפי בקשות סיוע אין אפשרות מעשית לכך שחברי הוועדה ישקלו במקביל אלפי בקשות אשר נמצאות על שולחן הוועדה בכל זמן נתון.
המדען הראשי ביקש להדג יש כי תכניות מו"פ הנשקלות בישיבת ועדה מסוימת אינן נשקלות אל מול תכניות מו"פ המועלות באותה הישיבה אלא בפרספקטיבה כללית יותר ובאופן פרטני על פי איכות תכנית המו"פ.
עוד ציין המדען הראשי כי הציון שניתן על ידי הבודק המקצועי מהווה מרכיב מסוים ולא מחייב בשיקולי הוועדה ובמקרים רבים קיבלה הוועדה החלטה בניגוד לדעתם של הבודקים המקצועיים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אכן קיים קושי לבדוק מספר רב של תכניות מו"פ בו זמנית.
עם זאת בחינת תכניות מו"פ על פי מנות קטנות בצירוף חוסר ודאות לגבי היקף התקציב הסופי מגדילים את האפשרות לאישור תכניות מו"פ בעלות ציון נמוך בסוף שנה על חשבון תכניות עם ציון גבוה יותר שנדחות במהלך השנה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי התשובה של המדען הראשי לגבי המשקל הנמוך יחסית שמייחסת ועדת המחקר לציון שנותנים הבודקים המקצועיים, ממחישה ביתר שאת את הצורך בניהול פרוטו קולים ותיעוד עיקרי הדברים העולים מהדיונים בוועדת המחקר.
מינהל למחקר ופיתוח תעשייתי .
מדידת השפעת הסיוע של המדען הראשי 1.
כדי לסייע לקובעי המדיניות להעריך את השפעת הסיוע של המדען הראשי על הכלכלה, התעשייה וכלל המשק, יש חשיבות רבה להצבת יעדים ולהגדרת מדדים להצלחת מסלולי הסיוע.
מדיניות הסיוע למו"פ של המדען הראשי היא מדיניות ניטרלית לתמיכה בתכניות מו"פ על בסיס מצוינות ועמידתן במטרות שנקבעו בחוק המו"פ, ללא העדפת ענף תעשייתי זה או אחר.
עם זאת, המדען מעניק תמיכה ייעודית, על פי החלטות ממשלה 39, להטמעת החדשנות והמו"פ במגזרים מועדפים.
כדי לבדוק את יעילות מסלולי הסיוע והשפעתם על המשק מבצע המדען הראשי מחקרים כלכליים באמצעות חברות הערכה חיצוניות בשיתוף מומחים מהאקדמיה.
בשנים 2010- 2000 נעשו שני דוחות 40 על ידי מכוני מחקר פרטיים לגבי פריון התעשייה בישראל.
נוסף על דוחות אלה הוכנו ארבעה דוחות על הערכת התמיכה של המדען הראשי בתעשייה אבל רק אחד מהם - דוח משנת 2008 ("השפעת התמיכה הממשלתית במו"פ תעשייתי על המשק הישראלי") - בדק את ההשפעה .
39 לדוגמא: "הפקת אנרגיה ממקורות מתחדשים", החלטת ממשלה 3484 מיום 17.
11 ; "הפחתת פליטת גזי חממה", החלטת ממשלה 2508 מיום 28.
40 ,"חברת "אפלייד השוואה בינלאומית ואומדנים לתש ואה על השקעות הון ומו"פ, פרופ' צבי אקשטיין, דניאל וסרטל , אפריל 2006, ו דין וחשבון הועדה לבחינת האמצעים להעצמת הפריפריה והתעשייה המסורתית, אוקטובר 2007.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 153 .
הכוללת של פעילות המדען הראשי על המשק.
יתר הדוחות41 בדקו את היעילות של התכניות הייעודיות שמנהל המדען הראשי.
מדוחות של מכוני המחקר עולה כי מסלולי הסיוע .
41 ,מוסד שמואל נאמןמחקר להערכת תכנית ה"מגנטון" , ד"ר דפנה שוורץ, ורד סגר, ד"ר ערן לק, מרץ 2009 ; חברות "אירו -קונסלטנטס ואנוש מערכות", סקר הערכת פעילות מגנ"ט , מרץ 2002 ,; מוסד שמואל נאמן הערכה של תכנית החממות הטכנולוגיות בישראל - עשור להקמתן, פרופ' דני שפר, ד"ר אמנון פרנקל, אוגוסט 2002 ,"; חברת "אפלייד Estimating the Effect of Participating in Eureka on Firm Performance , פרופ' שאול לך, קלמן גייר, דניאל וסרטל, יולי 2011.
154 דוח ביקורת שנתי63א .
הייעודיים של המדען הראשי תורמים לקידום המו"פ בתעשייה.
עוד יש לציין כי רוב המדינות החברות בארגון ה - OECD42 מנהלות מעקב צמוד ושיטתי אחרי תכניות סיוע הממשלתיות 43 , על מנת להציג לפני מקבלי ההחלטות תמונת מצב על התקדמות התכניות ועמידתן ביעדים שנקבעו.
המדען הראשי לא קבע קריטריונים ברורים להצלחת מסלולי סיוע, או מדדים ליעילות ולאפקטיביות שלהם.
הוא אף לא קבע יעדים שעל כל מסלול סיוע להשיג.
למסלולי הסיוע שמנהל המדען הראשי אין גוף מלווה שאוסף עליהם נתונים, בודק ומנתח בצור ה שיטתית את התקדמותם ותרומתם לענפי התעשייה.
בסוף שנת 2011 החל המדען הראשי לפעול להקמת יחידה לניהול ידע (להלן- היחידה לניהול ידע או היחידה) שתפקידה לשתף פעולה עם גורמי חוץ, כגון מכוני מחקר, מוסדות אקדמיים והתעשייה על מנת להטמיע מתודות לבדיקת היעילות והאפקטיביות של מסלולי סיוע שמנהל המדען הראשי ולעקוב אחרי יישומן.
היחידה אמורה לפרסם המלצות שוטפות על הנעשה במסלולים הקיימים, להשוות בין הפעילויות הנעשות במדען הראשי ובין הנעשה בגופים מקבילים בעולם, ולבדוק את יעילות מסלולי הסיוע הבין -לאומיים הקיימים.
במועד סיום הביקורת, דצמבר 2011 (להלן- מועד סיום הביקורת), טרם החלה היחידה לפעול.
בתשובתו של המדען הראשי נכתב כי "לשכת המדען הראשי מבצעת באופן קבוע בדיקה של יעילות מסלולי הסיוע השונים והערכה של מידת השפעתם על המשק.
הבדיקות נעשות בדרך כלל על ידי גופי הערכה חיצוניים על מנת לשמור על ניטראליות בבדיקה.
בדיקות אלה נעשות בין היתר תוך שימוש בנתונים השונים הנמצאים במערכת הממוחשבת של לשכת המדען הראשי המתעדת את התמיכות ואת החזרי התמלוגים, אולם יש להדגיש שבדיקות אלה דורשות הסתכלות רחבה הרבה יותר מאשר נתונים אלה גרידא, שהתמקדות בה ם עלולה לתת תמונה פשטנית לגבי תרומה של מסלול מסוים למשק".
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התמ"ת להציב יעדים ברורים ומדידים למסלולי הסיוע, לקבוע לוחות זמנים לבדיקת יעילותם ולעגן את לוחות הזמנים כחלק מהוראות מנכ"ל אשר מלוות כל תכנית.
על המדען הראשי, באמצעות היחידה לניהול ידע, להגדיר קריטריונים לאיסוף נתונים שיסייעו בעתיד לנתח את תרומתם של מסלולי הסיוע.
מדי שנה בשנה מפרסם משרד התמ"ת את תמצית הפעילות של המדען הראשי כחלק מדוח חופש המידע.
עם זאת, דוחות הסיכום השנתיים של המדען הראשי מקיפים יותר ומציגים את פעילותו בגיבוי נתונים סטטיסטיים וכלכליים של מסלולי הסיוע השונים.
דוחות אלה משמשים גורמים אחרים 44 , מלבד המדען הראשי, לביצוע מחקרים ואיסוף נתונים, ועל כן יש חשיבות לפרסומם באופן שוטף.
42 ארגון בין-לאומי לשיתוף פעולה ופיתוח כלכלי.
ישראל התקבלה לארגון במאי 2010.
43 בעבודה שנעשתה בארה"ב עבור National Institute of Standards and Technology נבנו מודלים המאפשרים הערכת השקעה במו"פ.
מודלים אלה משמשים גם את ה - OEC D בהנחיות שפורסמו ב- .
OECD Innovation Policy Platform .
44 מוסדות אקדמיים ומכוני מחקר נעזרים בדוחות של המדען הראשי כמקור מידע לדוחות ועבודות על התעשייה שהם מפרסמים.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 155 .
במועד סיום הביקורת בדצמבר 2011 , דוח הפעילות לשנת 2009 שהתפרסם בתחילת 2010 , .
היה הדוח האחרון שפרסם המדען הראשי 156 דוח ביקורת שנתי63א .
שיתוף פעולה בין-לאומי על פי סעיף 42 לחוק המו"פ, על הממשלה לקדם שיתוף פעולה בין -לאומי בין חברות ישראליו ת לחברות זרות כדי לשפר את כושר התחרות של החברות הישראליות וחדירתן לשווקים בין-לאומיים.
ממשלת ישראל חתומה על 43 הסכמים עם גופים בין -לאומיים (הסכמים בילטראליים) המאפשרים לחברות ישראליות לעבוד בשיתוף עם חברות מחוץ לארץ45.
המדען הראשי מסייע לחברות ישראליות לבצע תכניות מו"פ עם חברות זרות בשיעור דומה לשיעור חלקן של החברות הישראליות בתכנית.
נמצא כי 12 מההסכמים46 לא הניבו שיתופיפעולה בין חברות ישראליות לחברות זרות.
המדען הראשי ציין בתשובתו כי יש קושי בהפעלת חלק מההסכמים הבילטראליים בגלל מחסומים פוליטיים, היעדר מנגנוני תמיכה במו"פ ומיעוט משאבים במדינות השותפות.
עוד ציין המדען הראשי שהוא משקיע בפיתוח כלים נוספים המותאמים למדינות יעד על מנת לסייע בהפעלת ההסכמים.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לעודד ניצול האפשרויות הגלומות בהסכמים אלה על המדען הראשי לבחון את הסיבות לאי-הגשת בקשות סיוע במסגרת חלק מההסכמים הבילטראליים ולהציע פתרונות, בעיקר עבור מדינות שיחסיהן עם ישראל אינם מושפעים משינויים פוליטיים.
המערכת הממוחשבת לרשות המדען הראשי עומדת מערכת ממוחשבת שבאמצעותה הוא קולט בקשות לסיוע, מתייק מסמכים ותכתובות עם החברות ועוקב אחרי תשלומים ותמלוגים.
החברות מזינות למערכת נתונים על מחזור המכירות השנתי ומספר המועסקים.
המערכת הממוחשבת מאפשרת למדען הר אשי לאסוף נתונים סטטיסטיים על הבקשות של החברות ולעקוב אחרי מחזורי המכירות ומספר האנשים המועסקים בהן.
באמצעות המערכת ניתן גם להצביע על "צווארי בקבוק" בתהליך אישור הבקשות.
כדי להפיק את מרב התועלת מהמערכת קיים הכרח שמאגר הנתונים בה יכיל נתונים מאומתים ועדכניים.
הביקורת העלתה כי אף שחברות חייבות לדווח בכל שנה על נתוני המכירות ומספר המועסקים בהן, אין בקרה של עובדי המדען הראשי על הזנת הנתונים על ידי החברות ואין פיקוח על אמיתותם ואיכותם.
בין היתר נמצאו חברות פעילות ללא נתונים על מכירות או מועסקים וחברות שלגביהן מו פיעים אותם נתונים בכמה שנים רצופות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המדען הראשי לפתח תהליך אמין להזנת הנתונים והדיווחים הנדרשים לצורך פיקוח יעיל על מסלולי הסיוע.
בהיעדר נתונים אמינים, קיים קושי לנתח את ההשפעה של תכנית מו"פ על התעסוקה ועל מחזור המכירות בחברות ולקבוע אם חוק המו"פ מצליח להשיג את מטרותיו באמצעות מסלולי הסיוע.
45 הסכמים נחתמים על ידי עמותת מתימו"פ עם גופיםמקבילים בארצות השונות.
46 מדינות שמספר ההסכמים לשיתוף פעולה עמן ירד במידה ניכרת או שאין עמן שיתופי פעולה כלל הן יוון, פינלנד, ליטא, הולנד ואירלנד ובארה"ב - מדינת ניו יורק, מרילנד, ויסקונסין, וירג'יניה, קולוראדו, אילינוי ואורגון.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 157 .
158 דוח ביקורת שנתי63א .
ביצוע ביקורות ביניים בחברות חברות המקבלות סיוע מחויבות להגיש דיווחים חשבונאיים תקופתיים בהתאם להנחיות המדען הראשי.
הדיווח צריך לכלול מידע על עמידה ביעדים, ניהול תקציב, כוח אדם, שעות עבודה שהושקעו בתכנית, ציוד ועוד.
אי -עמידה בקריטריונים של חוק המו"פ והוראות המנכ"ל עלולה להביא לקיצוץ תקציבי מו"פ, עצירת העברת כספים מהמדען הראשי אל החברה, ביטול תכניות מו"פ והטלת קנסות.
המדען הראשי עוקב אחר פעילות החברות שקיבלו סיוע באמצעות דוחות של הבודקים המקצועיים מטעמו ודיווחים חשבונאיים רבעוניים 47 .
שהחברות מגישות לו בתום תקופת תכנית המו"פ48 מבוצעת ביקורת חשבונאית של משרד רו"ח מטעם המדען הראשי ובדיקה מקצועית מקיפה של הבודק המקצועי.
הבודק המקצועי בוחן את הישג י תכנית המו"פ ואת התפקוד החשבונאי של החברה כפי שעולה מדוח רו"ח מטעם המדען הראשי.
הבודק רשאי לאשר את מסקנות הרו"ח במלואן או לדחות חלק מהן אם הוא מזהה סטיות מהאישור שניתן לחברה על ידי ועדת המחקר.
היות והבדיקות של רו"ח מטעם המדען הראשי והבודק המקצועי נעשות לאחר סיום תכנית המו"פ יש קושי לתקן ליקויים מהותיים שהועלו בהן.
למדען הראשי יש סמכות לעשות ביקורות ביניים אקראיות על מנת לבדוק את תפקוד החברות.
המדען הראשי מבצע את מרבית ביקורות הביניים בחברות חדשות שאינן מכירות היטב את נוהלי המדען הראשי ובחברות שהתגלו בהן אי- סדרים בעבר.
עם זאת, המדען הראשי לא קבע מדיניות ולא גיבש נ הלים לגבי מספר הביקורות שיש לבצע בכל שנה ותדירותן.
משרד מבקר המדינה בדק את מספר ביקורות הביניים 49 שעשה המדען הראשי בחברות השונות בשנים 2009 -2011 :.
ממצאי הבדיקה מובאים בטבלה שלהלן טבלה מס' 3 : מספר ביקורות הביניים שבוצעו בשנים 2009 -2011 .
) 0 (0%) **חממות טכנולוגיות .
* הביקורות בחברות שקיבלו סיוע בקרן מו"פ (אחוז החברות שעברו ביקורות מכלל התיקים שאושרו בקרן מו"פ).
** ביקורות בחברות המנוהלות במסגרת החממות הטכנולוגיות (אחוז הביקורות מכלל התכניות שאושרו לחממות הטכנולוגיות).
47 הדוחות מוגשים על ידי רואה החשבון של החברה.
48 ועדת המחקר קובעת את פרק הזמן שעל החברה לסיים את תכנית המו"פ על מנת לקבל את מלוא הסיוע מהמדען הראשי.
49 נתונים מעודכנים לחודש אוקטובר 2011.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 159 .
מהנתונים המוצגים בטבלה עולה כי מספר הבדיקות שנעשו בחברות, במיוחד בשנת 2011 .
, שולי ביחס למספר החברות שקיבלו סיוע באותן שנים בתשובתו של המדען הראשי צוין כי לשכתו מבצעת ביקורות בהיקפ ים גדולים בהשוואה למסגרות דומות במדינות אחרות.
הוא מפקח על פעילות של החברות שקיבלו סיוע באמצעות בדיקת דוחות רבעוניים, עמידה באבני דרך שנקבעו לתכנית מו"פ, בדיקת בקשות לשינויים בתקציב תכניות מו"פ המוגשות לוועדת המחקר וביקורת של רו"ח חיצוני ובודק מקצועי בסוף כל שנת מו"פ.
נוסף על 160 דוח ביקורת שנתי63א .
הביקורות שהוזכרו לעיל, מבצע המדען הראשי ביקורות ביניים על פי הצרכים ומצבת כוח אדם שעומדת לרשותו.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש חשיבות רבה לבצע ביקורות ביניים יסודיות במגוון של חברות המקבלות סיוע מהמדען הראשי על מנת להגביר את הפיקוח ו הניהול של תכניות המו"פ על פי הכללים שקבע המדען הראשי.
ביקורות אלו עשויות לשפר את כושר ההרתעה של המדען הראשי ולתרום להגברת הציות לכלליו.
נוכח שיעור ביקורות הביניים הקטן בשנים האחרונות, על המדען הראשי לקבוע את מאפייני החברות שיש לבצע בהן ביקורות ביניים, מספר הביקורות שיש לבצע בכל שנה ולוחות זמנים לביצוען.
קבלת ישראל לארגון CERN .
בשנים 2010- 1991 השתתפה ישראל כמשקיפה בארגון ה - CERN50 (להלן- הארגון).
בכל שנה שילמה ישראל לארגון דמי חבר שנתיים.
בשנת 2010 הסתכמו דמי החבר השנתיים בכ-9 מיליון ש"ח.
המדען הראשי מימן85% מעלות זו ואת היתרה מימן משרד המדע והטכנולוגיה.
בשנים אלו, בהתאם להסכם בין ישראל לארגון, החזיק המדען הראשי סכום שנתי של כ -6.
5 מיליון ש"ח מדמי החבר בנאמנות עבור תשלום לחברות ישראליות שמהן רכש הארגון ציוד או תכנה שנגעו ישירות למאיץ החלקיקים.
ב- 2010 הסתיים ה הסכם שחתמה ישראל עם הארגון ולפיו היא השתתפה בו כמשקיפה.
בשנת 2011 נחתם הסכם חדש 51 בין ישראל לארגון ולפיו ישראל תתקבל לארגון כחברה מלאה מן המניין בתחילת שנת 2013 .
בתקופת המעבר52 , בשנים 2011 ו- 2012 , תמשיך ישראל ליהנו ת מתנאים כפי שהיו בתקופה לפני 2010 אך התשלום השנתי לארגון יגדל בכ -4 מיליון ש"ח בשנה.
עם הצטרפות ישראל לארגון ב- 2013 כחברה מלאה, צפוי שיגדל התשלום השנתי לכ-60 מיליון ש"ח.
על פי ההסכם החדש, חברות ישראליות יהיו רשאיות לגשת לכל המכרזים המפורסמים בארגון כולל מכרזים לאספקת שירותים והמדען הראשי יפסיק להחזיק את דמי החבר בנאמנות לתשלום לחברות ישראליות עבור רכישות של הארגון מהתעשייה המקומית.
יצוין כי השתתפות במכרזים של הארגון תהיה תשתית שיווקית עבור אותן החברות, תחשוף אותן לשווקים הבין -לאומיים, תנגיש אותן לידע חדש ותפתח לפניהן אפשרויות לשותפויות עם חברות בין-לאומיות.