HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בית הספר ציין כי במסגרת תכנית פלא "אף תלמידה" לא למדה תשע שעות שבועיות; בשכבות ח ו -ט למדו התלמידות שש שעות שבועיות, ובשכבה י הן למדו שלוש שעות שבועיות.
עוד ציין כי במסגרת תכנית פלא לא התקיימה פעילות חברתית.
מתשובת בית הספר עולה כי אכן הייתה חפיפה של חצי שעה בזמנים של שני השיעורים שבהם למדו שלוש התלמידות.
עוד ציין בית הספר כי "יש תנודות בנוכחות התלמידות בתגבורים שנעשים בשעות אחר הצהריים.
לכן מאוד ייתכן שבתחילת הדרך התגבשה רשימה .
84 התלמידות קיבלו במסגרת תכנית פלא שיעורי תגבור במקצועות לימוד נוספים כמו עברית ולשון.
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 69 .
עם מספר גדול יחסית של תלמידות שחלקן נשרו בהמשך".
יצוין כי בית ספר ב' לא צירף לתשובתו אסמכתאות.
יצוין כי מנהלת של בית ספר ביישוב אחר אשר גם בו היו רשומים תלמידים בשתי תכניות במקביל, ציינה בתשובתה למשר ד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי במסגרת תכנית פלא לא התקיימה פעילות חברתית.
משרד הקליטה ציין בתשובה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 , בעניין תכנית פלא כי "לפי תנאי המכרז, כל אחת מהקבוצות קיבלה במהלך שנת הלימודים 7 (שבע) שעות לימוד שבועיות ו-2 (שתי) שעות שבועיותשל העשרה חברתית.
אין שוני במספר השעות בין השכבות והכיתות".
לדעת משרד מבקר המדינה, תשובות אלה ובייחוד הסתירה בנתונים שהתקבלו מהגורמים השונים (מספר התלמידות בבית ספר ב' שהיו רשומות בשתי תכניות במקביל, מספר השעות השבועיות במסגרת תכנית פלא, והשאלה אם כללה תכנ ית פלא פעילות חברתית) מעצימות את הספקות בדבר דיוק הדיווחים שהעבירו הגופים המְרַכְזִים והגופים המפעילים למשרדי הממשלה.
הסתירה בנתונים אף מעלה חשש כי משרד הקליטה שילם עבור פעילויות שחלקן לא בוצעו.
משך ההשתתפות בתכנית ברשימות התלמידים, שהועברו למשרד מבקר המדינה, נמצאו 13 תלמידים שהיו רשומים ברשימות התלמידים פעמיים - כל פעם תחת שם ומספר תעודת זהות זהים אך תחת בית ספר אחר.
עוד יצוין כי ברשימות התלמידים לא צוין כי תלמידים אלה למדו רק חלק מהזמן בכל אחת מהתכניות.
המפעילים ציינו לגבי שלושה מבין 13 התלמידים, את משך הזמן שבו התלמידים השתתפו בכל אחת מהתכניות.
בחינה פרטנית של מקרים אלה מעלה חשש כי התלמידים לא נכחו בכל השיעורים במסגרת אחת התכניות שבה היו רשומים.
לדוגמה: מפעיל א' רשם כי תלמידה מסוימת השתתפה בתכנית ספייס בבאר שבע, יחד עם כל התלמידות בקבוצתה, 29 ,שבועותומפעיל ב' רשם כי אותה תלמידה השתתפה בתכנית ספייס בקריית ביאליק, יחד עם כל התלמידות בקבוצתה, 29 שבועות.
יוצא אפוא כי על פי הרישומים של הגופים המפעילים א' ו -ב' אותה תלמידה השתתפה בשנת הלימודים התשע"ב בתכנית ספייס במשך 58 שבועות- שישה שבועות יותר ממספר השבועות בשנה.
ליקויים ברישום מספרי תעודת הזהות של התלמידים כאמור, מאחר שהדיווחים משמשים אסמכתה לתשלום של משרדי הממשלה, על משרדי הממשלה ועל הגופים המְרַכְזִים מוטלת החובה לוודא שהדיווחים של הגופים המפעילים יהיו מלאים ומדויקים, בין היתר, באמצעות בקרה יסודית של הדיווחים.
בקרה זו כוללת את בדיקת תקינות הרישום של מספרי תעודות הזהות של התלמידים; נתון המשמש פרט חיוני לבקרה על רשימות התלמידים.
נמצא כי 170 תלמידים היו רשומים ברשימות התלמידים ללא מספרי תעודות זהות או תחת מספרי תעודות זהות שגויים.
כמו כן נמצא כי 44 תלמידים היו רשומים ברשימות התלמידים תחת מספרי זהות זהים, יותר מפעם אחת.
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 71 .
משרד הקליטה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי גורמים מטעם המשרד ביצעו ביקורות סדירות לגבי התכניות שבמימונו, לרבות ביקורות פתע, ואף הופעלו סנקציות 72 דוח שנתי63ג .
באחד המקר ים אף נסגרה קבוצה.
המשרד הוסיף כי התכנה שהוא מפתח תתריע על רישום שגוי של פרטי תלמידים ותמנע טעויות כאלה בעתיד.
 צֶבֶר הממצאים שפורט לעיל מעלה ספקות בדבר דיוקם של הדיווחים שמסרו הגופים המְרַכְזִים והגופים המפעילים למשרדי הממשלה, דיווחים ששימשו, כאמור, א סמכתה לתשלום של משרדי הממשלה לגופים האמורים.
צֶבֶר הממצאים אף מעלה חשש כי משרד הקליטה שילם עבור פעילויות שחלקן לא בוצעו.
מממצאים אלה גם עולה כי משרדי הממשלה לא בדקו כראוי את הדיווחים שהעבירו להם הגופים המְרַכְזִים, וכי הגופים המְרַכְזִים לא בדקו כראוי את הדיווחים שקיבלו לידיהם.
השתלבות יוצאי אתיופיה בצה"ל - תמונת מצב .
חוק שירות הביטחון, התשמ"ו- 1986 מסדיר את חובת השירות של אזרחי המדינה בצה"ל.
בשנים האחרונות שיעור העולים החדשים המתגייסים לצבא הוא כחמישית מהמתגייסים85, בעיקר ממדינות חבר העמים ומאתיופיה.
הצב א ממלא תפקיד חשוב בתהליך קליטתם: השירות הצבאי בישראל נחשב כור ההיתוך של החברה הישראלית ומקדם את ההתערות בחברה, את הניעות החברתית ואת אפשרויות הלימודים והתעסוקה.
השירות הצבאי גם מעצים את תחושת ההצלחה של הפרט, את יכולת עמידתו באתגרים ואת תחושת השייכות שלו.
נ קודת הפתיחה של העולים המתגייסים שונה מזו של הוותיקים ומאופיינת בחוסר מידע, בחששות ובלבטים, ובפערים של תרבות ושפה.
לאור הצרכים הייחודיים הקים צה"ל מערך לטיפול בחיילים עולים הכולל, בין היתר, ענף לקליטת עלייה בחיל החינוך והנוער (להלן - חיל החינוך), מדור פרט ב מינהל הגיוס העוסק בבעיות פרט של עולים, מדור הכנה לצה"ל לעולים ומסלול טירונות ייחודית לעולים.
על פי נתוני אגף כוח אדם בצה"ל (להלן - אכ"א), מספר החיילים יוצאי אתיופיה אשר שירתו בצה"ל בסוף שנת 2010 היה כ- 5,80086.
בשנה זו התגייסו כ- 2,430 ( יוצאי אתיופיה 1,600 חיילים ו -830 חיילות).
שיעור הגיוס של חיילים יוצאי אתיופיה היה 86.
3% לעומת שיעור גיוס כללי של74% , עובדה שיכולה להעיד על מוטיבציה גבוהה.
שיעור הגיוס של החיילות היה נמוך במעט מהממוצע.
ואולם, לאחר הגיוס חל שבר וחיילים וחיילות רבים יוצאי אתיופיה נקלעים לליקויי שירות (נשירה, עריקות, וכליאה בשיעורים גבוהים), והמיצוי לתפקידים איכותיים, לפיקוד זוטר ולקצונה הוא נמוך יחסית.
85 לפי הגדרת צה"ל חייל נחשב עולה חדש אם חלפו פחות משלוש שנים ממועד קבלת אזרחות ישראלית או אם עלה לארץ לאחר גיל 16 .
לעומת זאת, חיילים יוצאי אתיופיה מוגדרים עולים חדשים אם לא נולדו בישראל.
86 על פי עדכון של צה"ל מספטמבר 2012 גדל מספרם לכ- 6,600.
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 73 .
פרסומי מפקדת קצין חינוך ראשי, משרד החינוך והעמותות הפרטיות העוסקות בהכנה לגיוס של יוצאי אתיופיה, מונים את הסיבות לליקויי השירות ובהן: רקע כלכלי - חלק ניכר מהחיילים סובלים מבעיות כלכליות בבתיהם עקב אי השתלבות ההורים בשוק העבודה ונאלצים לסייע בפרנסת 74 דוח שנתי63ג .
המשפחה; רקע תרבותי - פערים תרבותיים בין החייל לבין הוריו יוצרים קונפליקט, וחסרון המשענת ההורית במהלך השירות מותיר חיילים ללא מעגל התמיכה הראשון בחשיבותו.
פערי תרבות בין מפקדים לבין חיילים יוצאי אתיופיה מובילים לחוסר הבנת הצרכים הייחודיים ולפרשנות לא נכונה של תגובות החיילים הללו; שיבוץ בצבא - על אף המוטיבציה הגבוהה נתוני הגיוס מובילים לשיבוץ מוגבל לתפקידים איכותיים המעורר רגשי קיפוח וחוסר אמונה ביכולות הא ישיות ופוגע בטיב השירות; שיעורם הנמוך של קצינים יוצאי אתיופיה יוצר מחסור במודלים לחיקוי; קשיי הסתגלות למסגרת הצבאית בכלל וקשיי השתלבות ביחידה בפרט.
יודגש כי הבעיות שעמן מתמודדים יוצאי אתיופיה בעת הגיוס נובעות במידה רבה מחוסר הצלחת המערכות האזרחיות, כמתואר בדוח זה, לצמצם את הפערים בין נתוני הפתיחה שלהם לאלה של שאר המתגייסים.
מיצוי השירות הצבאי של יוצאי אתיופיה .
בדצמבר 2011 פרסמה מחלקת המחקר והמידע של הכנסת דוח על השתלבותם של יוצאי אתיופיה בצה"ל.
מדוח זה עלתה תמונה קשה באשר למאפייני השירות של חיילים אלה משלב השיבוץ בצבא ועד השחרור; על פי נתוני מפקדת קצין חינוך ונוער ממרס 2011, כ-22% מחיילים יוצאי אתיופיה משתחררים לפני תום השירות לעומת 15% מהחיילים ילידי הארץ; על פי נתוני אכ"א, בשנת 2010 היה מיצוי הגיוס של חיילים יוצאי אתיופיה נמוך בהרבה בהשוואה לזה של יתר חיילי צה"ל.
כך, למשל, רק 9% מהם עברו הכשרות וקורסים מקצועיים כלשהם לעומת20% בקרב שאר החיילים, והמיצוי לתפקידי פיקוד בקרב החיילים יוצאי אתיופיה היה 6% לעומת13% בכלל צה"ל, ולקצונה1% לעומת 5%-6% .
בכלל צה"ל באשר לנשירה מהשירות ולליקויי השירות, נתוני צה"ל מורים כי ב - 2010 נשרו יותר מ-20% .
מהחיילים יוצאי אתיופיה במהלך השירות66% מהם בעיקר עקב מה שמוגדר בצבא "התנהגות רעה חמורה", והיתר עקב בעיות גופניות, נפשיות ואי -התאמה.
מבין החיילים שנכלאו ב - 2010 היה שיעור מספרם של יוצאי אתיופיה יותר מכפול מזה של יתר חיילי צה"ל , וגם שיעור הנפקדות או העריקות בקרבם היה גדול פי שלושה ויותר מהשיעור בכלל צה"ל.
על פי סקר כליאה של יוצאי אתיופיה שערך חיל החינוך ב- 2010 , 87% מבין הכלואים שנבדקו נכלאו לראשונה כבר בשנת השירות הראשונה, ומשך שהייתם בכלא של הכלואים היה כ-40% מזמן שירותם הכולל.
גם בקרב חיילות יוצאות אתיופיה היו שיעורי הכליאה גבוהים פי שלושה-ארבעה מיתר החיילות, ושיעורי הנפקדות והעריקות בקרבן היו גבוהים בערך פי ארבעה.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי נתוני הכליאה של חיילים יוצאי אתיופיה נותרו יציבים במשך העשור האחרון, וכי הם מדליקים נור ת אזהרה חברתית.
חיל החינוך והנוער מנסה להיאב ק בתופעה, ופיתח מודל פעולה למניעת כליאה חוזרת.
במסגרת המודל הוא מקיים תכנית לחיזוק השרידות בשירות ולצמצום היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 75 .
,הכליאה בקרב חיילים יוצאי אתיופיה, ומקיים סדנאות להעצמת הכלואים.
ואולם עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2012, לא חל שינוי במגמות הכליאה בקרב החיילים ולא נמצא פתרון לבעיה.
לעומת זאת בקרב החיילות הביאו הסדנאות לשיפור מסוים.
עבודת המטה לקידום חיילים יוצאי אתיופיה הנתונים הקשים דלעיל, שלא השתנו בשנים האחרונות, עמדו בבסיס יזמה של ראש אכ"א ממאי 2011 להכין עבודת מטה (ל הלן - עבודת המטה), שתכליתה להשוות את נתוני השירות של חיילים יוצאי אתיופיה בכל התחומים לאלה של כלל חיילי צה"ל.
התכנית אושרה בידי ראש אכ"א בראשית 2012 .
והיא עשויה לשאת פרי בשנים הקרובות היקף עבודת המטה מלמד כי הצבא פועל נמרצות לקדם חיילים יוצאי אתיופיה לשירו ת משמעותי ולפיקוד ומנסה למצות כל הזדמנות לסייע בידיהם.
הסקירה שלהלן היא בגדר תמונת מצב של יישום עבודת המטה עד אוגוסט 2012 .
, על פי נתוני צה"ל המלצות עבודת המטה של אכ"א ומידת יישומן 1.
: שינויים ארגוניים בעקבות עבודת המטה החליטה ראש אכ"א על הקמת גוף מטה ייח ודי, באחריותו של אלוף משנה, אשר פועל ליצירת מדיניות כוללת לשילוב יוצאי אתיופיה בצה"ל ולמעקב אחריהם.
לצורך זה הקים צה"ל מדור חדש לשילוב יוצאי אתיופיה שתפקידיו יהיו: תיאום בין כלל הגופים העוסקים ביוצאי אתיופיה, בקרה ומעקב על השגת היעדים שנקבעו בעבודת המטה, ב קרה אחר ההכשרות הייחודיות, תכלול הפעולות בשטח לרבות של מדריכי נוער של חיל החינוך (להלן - מד"נים) ופיקוח על הפעילות ביישובים מרכזיים.
נוסף על כך יוקם במדור מוקד פניות טלפוני ליוצאי אתיופיה משלב המועמדות לשירות ביטחוני (להלן - מלש"בים) ועד שלב שחרורם מהשירות.
עד אוגוסט 2012 היה המדור החדש עדיין בהקמה (נבחרו מפקדת וקצינים).
לדעת משרד מבקר המדינה, הקמת גוף מטה חדש באחריותו של קצין בכיר, אשר יתכלל את כל פעולות הצבא בעניין יוצאי אתיופיה, עשויה לשמש מודל למחויבות הנדרשת גם ממשרדי הממשלה.
קורסי הכנה בראשית השי רות: הצבא מקיים קורסים מגוונים שנועדו לחיילים יוצאי אתיופיה וניתנים לפני או מייד לאחר הגיוס.
רבים מהקורסים נעשים במימון חלקי של משרדי ממשלה, בייחוד של משרד הקליטה, ומכספי תרומות.
על פי התכנית של אכ"א, כ -92% מהמתגייסים יוצאי אתיופיה, שלהם דרוש מענה ייחודי, ישתתפו בקורסים שנועדו לגשר על פערים, להיטיב את שיבוצם ולהגדיל את סיכוייהם למיצוי השירות.
רובם המוחלט של המתגייסים יוצאי אתיופיה יעברו, אם כן, הכשרות שונות בראשית גיוסם.
עם זאת, על צה"ל לנקוט את הצעדים הנדרשים כדי להבטיח שהקורסים החיוניים וההכשרות יימשכו ג ם במקרה שיהיה פיחות בשיעור התרומות החיצוניות.
: מיצוי השירות כוונתו הכללית של אכ"א היא לשלב את יוצאי אתיופיה במיונים מיוחדים אגב העלאת המכסות והקלה בקריטריונים הנוהגים בצה"ל.
להלן דוגמאות: הרחבת ההשתתפות בקורסים קדם -צבאיים (להלן - קד"ץ) המיועדים היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 77 .
ליוצאיאתיופיה באמצעות הרחבת הקריטריונים; העברת תכנית העצמה לאחר הטירונות ל-240 חיילים מדי שנה; שילוב של כ-100 חיילים בקורסים של משרד התמ"ת במכללה אזרחית המקנה לימוד מקצועות בראשית השירות; מיצוי לפיקוד ולקצונה באמצעות מבחן של התאמה אישיותית בלבד, נקיטת מדיניות מקלה 78 דוח שנתי63ג .
בהוצאת חיילים יוצאי אתיופיה לקצונה, והגדרת קצין חונך לכל קצין חדש יוצא אתיופיה; קביעת מכסה שמורה בקורסי הפיקוד הזוטר תוך כדי העלאתה ב-15% .
בהשוואה לשיעור כיום עד סיום הביקורת, אוגוסט 2012 , לא בוצעה תכנית ההעצמה ולא הועלו המכסות הקיימות ב-15% בקורסיםלפיקוד זוטר.
כמו כן לא בוצעו קורסי התמ"ת שנועדו להכשיר 100 חיילים בתחילת השירות.
זאת, אף שמשרד התמ"ת מפעיל חמישה מרכזים ארציים 87 בפריסה ארצית להכשרה למקצועות שיש להם ביקוש במשק, ואף שבמרכזים הללו כבר מתקיימות הכשרות מקצועיות לחיילים מאוכלוסיות ייחודיות.
דיו נים, שהתקיימו בשנתיים האחרונות בעניין זה בין נציגי האגף הבכיר להכשרה ולפיתוח כוח אדם במשרד התמ"ת לבין נציגי חיל החינוך, לא הניבו תוצאות כלשהן, ועד סיום הביקורת לא שולבו חיילים יוצאי אתיופיה במסגרת הקורסים הקיימים.
יצוין כי להפניית צעירים לחינוך הטכנולוגי יש חשיבות הנוגעת למשק כולו ולא רק לצבא, ומכאן חיוניות הנושא.
מנגד, בוצעה ההכנה הייעודית לשירות בחילות השדה בקורס נפרד משאר העולים; נוספו 70 חיילים מיוצאי אתיופיה לקורסים קדם-צבאיים; בוצעה הרחבת המסגרת של קורס קצינים ייעודי ל-90 חיילים ומונו להם חונכים אישיים המלווים אותם ותומכים בהם; שונו הקריטריונים ליוצאי אתיופיה בקורסי הקצינים והונהגה מדיניות מקלה לקליטתם.
: הטיפול בפרט לנוכח חסרון המשענת ההורית והמצוקות הכלכליות בבתי החיילים, עבודת המטה קובעת כי מפקדים מחויבים בביקור בית בעת קליטת החייל; בד בבד ייערכו ביקורי בית של סגלי תשלומי משפחה (תשמ"ש) כדי להסדיר את הנושא בטרם המצאת האישורים לזכאות לתשלומים אלה; יינתנו הקלות באישור בקשות לסיוע כלכלי; עם הגיוס יינתן מענק התארגנות בסך של עד 1,000 ש"ח; ישופרו הממשקים בין הצבא ובין גופים אזרחיים, דוגמת משרד הקליטה, בדבר ההטבות והזכויות המגיעות לעולים.
הביקורת העלתה כי יושמו רוב רכיבי התכנית בנושא זה.
: כליאה ושפיטה הכוונה הכללית היא לגבש מדיניות שפיטה וענישה מקלה המותאמת לצורכי יוצאי אתיופיה שתוריד 70% ,מהיקף הכלואים בהווה כגון, הקלות למלש"בים המשתמטים מצו ראשון; בחינת חלופה של עבודות שירות או מעצר פתוח במקום כליאה; והפעלת מהלכי הסברה לדרגי השיפוט כדי לצמצם את שיעורי הכליאה.
עובר למועד סיום הביקורת מיושמת מדיניות זו.
: הסברה לאנשי הסגל עד סיום הביקורת בוצעו כל ההמלצות בדבר פעולות ההסברה המועברות למפקדים, לנגדים, לקב"נים ולסגלי משאבי אנוש.
יוצא אפוא שהצבא יישם בתוך חודשים אחדים חלק גדול מהפתרונות העוסקים בתקופת השירות הצבאי, כפי שהוצעו בעבודת המטה.
אחד מהם מיועד למגזר הערבי היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 79 .
השתתפות המשרד לקליטת העלייה 1.
יותר ממחצית החיילים יוצאי אתיופיה זכאים להטבות בתנאי השירות, בדרך כלל עקב מצבם הכלכלי ומסיבות נוספות (לעומת כ-10% בקרב ילידי הארץ).
אחת הסיבות לשכיחות העריקות בין החיילים יוצאי אתיופיה היא רצונם לסייע בפרנסת המשפחה.
עוד טרם הגיוס או מיד לאחריו יכולים המלש"בים והחיילים המתגייסים לטפל בזכאותם לתנאי השירות שלהם ובתשלומים למשפחותיהם, בכפוף להמצאת מסמכים החתומים בידי הוריהם.
התברר כי רבים מהחיילים נמנעים מלעשות זאת, ולכן זכאותם אינה ממומשת, והם עורקים משורות הצבא.
כדי לסייע בפתרון הבעיה יזם הממונה על תחום צה"ל במשרד הקליטה בשיתוף אכ"א מהלך שלפיו יטפל משרד הקליטה בעצמו, באמצעות רכזי הקליטה (יוצאי אתיופיה) ביישובים, בהמצאת המסמכים שיזכו את משפחות החיילים בתשלומים.
ביוני 2012 היה המהלך בראשיתו, וטרם ניתן לעמוד על יעילותו.
משרד הקליטה מממן פעולות שנועדו לצמצם את תופעת הכליאה בקרב חיילים יוצאי אתיופיה, כגון קורסי העצמה, סדנאות, ופעולות למניעת הכלי אה.
לצורך כך הוא מכשיר אנשי סגל, מפקדים וחונכים שילוו את החיילים הללו.
בד בבד הוא נוקט פעולות להגדלת מספרם של המפקדים והקצינים מיוצאי אתיופיה ולקידומם.
סך הוצאות משרד הקליטה למימון פעולותיו בצה"ל בשנה גדל ב- 2012 לכ-2.
19 מיליון ש"ח, לעומת כ-1.
2 מיליון ש"ח בראשית הפעלת תכנית החומש ב - 2008 .
הביקורת העלתה כי ניצול תקציבי תכנית החומש שמעביר משרד הקליטה לצבא הוא קטן: ב - 2008 נותרו כ -20% מהתקציב; ב - 2009 כ-42% ; ב - 2010 כ-51% ; וב - 2011 כ-43% .
מנגד, ב - 2012 גדל התקציב שמעביר משרד הקליטה לצבא מכספי תכנית החומש ל- 2,189,00 0 ש"ח, ובחודשים ינואר -מרס נוצלו כ -24% ממנו.
עוד העלתה הביקורת כי כספי תכנית החומש, המיועדים ליוצאי אתיופיה בלבד, משמשים למימון קורסים צבאיים המיועדים גם לחיילים אחרים, כגון קורסי מדריכי נוער והכשרת נגדי משמעת.
משרד הקליטה מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצ מבר 2012 כי אחת הסיבות לאי -ניצול התקציב על ידו היא המועד המאוחר, לפעמים באמצע שנת תקציב, של אישור התקציב שיועבר לחיל החינוך, דבר המונע את יישום מלוא תכנית העבודה שם.
הכנה לשחרור היחידה להכוונת חיילים משוחררים (להלן - היחידה) במשרד הביטחון מסייעת לחיילים הנמצאים על סף השחרור ולאחריו להשתלב בחיים האזרחיים.
בין היתר, מדובר בסיוע כספי לזכאים ללימודים.
הקרן לקליטת חיילים משוחררים (להלן - הקרן), שהוקמה ב- 1994 ,, מאפשרת ליחידה להגשים את יעדיה בתחומי ההשכלה קליטת עלייה ושילוב החיילים המשוחררים במשק.
היחידה בשיתוף אכ"א וחיל החינוך מקיימים סדנאות ייחודיות לחיילים אתיופים להכנה לשחרור שבהן משתתפים כשליש מהמשתחררים בשנתון.
סדנת שחרור נוספת מתקיימת לכלל החיילים הלוחמים, ורבים מיוצאי אתיופיה, ששירתו כלוחמים, מעדיפים להשתתף בה על פני הסדנה הייעודית להם.
המינהל לסטודנטים עולים במשרד הקליטה ומשרד התמ"ת תכננו להקים מכינה נוספת 80 דוח שנתי63ג .
לקראת שחרור, אשר תתקיים שלושה חודשים לפני תום השירות ותאפשר לחייל יוצא אתיופיה להתחיל בלימודים אקדמיים או במכינות קדם-אקדמיות ובהכשרות מקצועיות, על פי אבחון מקצועי.
עד סיום הביקורת, אוגוסט 2012 , המכינות הללו טרם החלו לפעול.
עבודת המטה של אכ"א כללה גם היא המלצות להכנה לשחרור, ובין היתר: קיום מכינה ייחודית לשחרור ליוצאי אתיופיה שתימשך שבועיים ותכלול אבחון מקצועי והעשרה אינסטרומנטלית; היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 81 .
הכוונה למכינות קדם-אקדמיות לבחינות בגרות של משרד הקליטה; ולימודי מכינה לטכנאים ולהנדסאים בפריסה ארצית בסיוע משרד התמ"ת.
, טרם יושמו התכניות האלה משרד התמ"ת השיב למשרד מבקר המדינה כי תכנית הלימודים במכינה כחצי שנה לפני תום השירות נועדה להכוונה למסלולי לימוד שונים ולהעצמה, ותואמה עם מינהל הסטודנטים, עם משרד החינוך ועם צה"ל.
במשרד התמ"ת אף התקבל אישור של ועדת המכרזים להפעלת התכנית.
ואולם, התכנית לא יצאה לפועל בשל שינוי בעמדת צה"ל שכלל בקשה לבצע את התכנית בפריסה ארצית ולא כתכנית חלוץ (פיילוט) כפי שתוכנן מראש.
שינוי זה גרם לכך שהתקציב ששוריין לתכנית לא הספיק לביצוע במתכונת של צה"ל.
הכנה לגיוסם של יוצאי אתיופיה .
מניסיונם של משרדי הממשלה ושל העמותות הפרטיות, העוסקים בהכנה לגיוס לצה"ל, עולה כי ההכנה המוקדמת לגיוס חשובה מאד להצלחת החיילים במהלך השירות.
עם הגופים הציבוריים העוסקים בהכנה לשירות הצ באי של מלש"בים, לרבות יוצאי אתיופיה, נמנים בעיקר: מינהל חברה ונוער במשרד החינוך; האגף החברתי -ביטחוני במשרד הביטחון; חיל החינוך בצבא; ורשויות מקומיות.
עם הגופים הפרטיים העוסקים בהכנה לגיוס נמנים ארגונים וקרנות, כגון ארגון הג'וינט, ועמותות פרטיות המתמחות בכך ומפעילות תכניות ייחודיות ליוצאי אתיופיה.
זאת ועוד, מהדוח שפרסמה מחלקת המחקר והמידע של הכנסת בדצמבר 2011 העוסק בהשתלבותם של יוצאי אתיופיה בצה"ל, עולה כי לאור חששם מהשירות הצבאי מעדיפים יוצאי אתיופיה להשתתף בתכניות הכנה לשירות הצבאי בשיעור הגבוה פי 1.
ממצא זה מלמד על הצורך החיוני בשיתוף צעירים יוצאי אתיופיה בתכניות ההכנה לגיוס.
כאמור, בעבודת המטה של אכ"א נקבע כי יש צורך בכך ש-92% מהמתגייסים יוצאי אתיופיה יעברו הכנה ייעודית לפני הגיוס או מיד אחריו וכי השאר אינם זקוקים לכך.
נכון לראשית 2012, כר בע מיוצאי אתיופיה המתגייסים לא קיבלו קורסי הכנה לשירות או הכשרה ייעודית אחרת.
משנת 2007 קיים שיתוף פעולה של נציגי צה"ל (מחיל החינוך ומאכ"א) עם נציגי משרד החינוך ומשרד הביטחון ועם ראשי רשויות מקומיות, עמותות, ארגונים הנוגעים בדבר ותנועות נוער בכל הנוגע להכנה לגיוס במסגרת של "שולחן עגול" (להלן - השולחן העגול).
הנציגים בשולחן העגול מתכנסים פעם בחודש לדון ביישומן ובהערכתן של תכניות להכנה לגיוס, ומעבר לכך מתקיים קשר יומיומי ביניהם.
בכל מחוז של משרד החינוך יש רפרנט הכנה לצה"ל שמתפקידו לבדוק את יישום התכנים שנקבעו בשולחן העגול.
נציגי השולחן העגול מתמקדים בתכניות שיזמו לכלל האוכלוסייה, ולא בהכרח במלש"בים יוצאי אתיופיה.
משרד הקליטה, המתכלל של תכנית החומש, אינו מעורב דרך קבע בשולחן העגול.
יוצא כי אף שמשרד הקליטה נבחר בהחלטת ממשלה על תכנית החומש כגורם המתכלל, תפקידו בנושא ההכנה לגיוס שולי יחסית.
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 83 .
משרד הקליטה מסר בתשובתו כי לא שותף בשולחן העגול, על אף פניותיו למשרד החינוך ליטול חלק בדיונים.
עם זאת, משרד הקליטה משתתף בשולחן עגול אחר, אותו מנהל ראש חטיבת תכנון ומנהל כוח אדם באכ"א, ושבמסגרתו הוא יכול ליזום ולממן תכניות לסיוע לחיילים עולים.
צורכיהם של יוצאי אתיופיה הם ייחודיים ובמקרים רבים הם מחייבים טיפול אישי.
רצוי היה כי מידע רציף משלב שלפני השירות בצבא ובמהלכו יהיה זמין הן לגורמים העוסקים בגיוס ובהצבה ביחידות והן לגורמי מחקר, אגב שיתוף פעולה בכל הנוגע למאגרי מידע ולהערכה של תכניות הכנה לגיוס.
לדברים אלה משנה חשיבות בכל הנוגע למעקב ולבחינת האפקטיביות של התכניות הפדגוגיות שמפעילים משרד החינוך ומשרד הביטחון (כגון שיעורי המחנך, שבוע הגדנ"ע, תכנית "בעקבות לוחמים"88 , ומפגשים עם קצינים ולוחמים) והעמותות הפרטיות עבור מלש"בים בכלל ועבור יוצאי אתיופיה בפרט.
הלכה למעשה, אין שיתוף פעולה בין מרכז מדעי התנהגות בצה"ל (ממד"ה)89 )לבין הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (ראמ"ה90 , ואין מסד נתונים אחיד ומסונכרן.
קיימים כמה מאגרי מידע על מלש"בים יוצאי אתיופיה שאינם תואמים: בידי רכזי תכנית הכנה ל גיוס של עמותה פרטית, בידי מערכת החינוך ובידי לשכות הגיוס.
את החסר בנתונים ממחישה העובדה כי במהלך דיון של ועדת היגוי לעלייה, שארגן חיל החינוך באוגוסט 2011 , הדגישה ראש מחלקת חינוך כי קיימת חשיבות רבה לפילוח נתוני עולי הפלשמורה "שכן כיום המערכת אינה יודעת את מספר ברי הגיוס מבין העולים".
משרד החינוך מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2012 כי ביולי 2010 התקיימה ישיבה להסדרת שיתוף הפעולה בין ממד"ה וראמ"ה, וכי נבנתה תכנית לשם כך, אשר לא מומשה עקב עלויותיה הגבוהות.
גניזת התכנית נעשתה על ידי צה"ל.
נוסף על כך בשולחן העגול טרם עוגנו אופני פעולת המשתתפים בנוהל ולא נקבע מיהו הגוף שיוביל את פעולות המשתתפים; כמו כן אין זה ברור מי מהשותפים - משרד החינוך, משרד הביטחון או צה"ל - נושא באחריות כוללת לפעולות שעליהן הוחלט בשולחן העגול.
כך, למשל, פעילות של עמותה פרטית, העוסקת בהכנה לגיוס, הממומנת הן על ידי משרד החינוך (לטובת תכנית אחת) והן על ידי משרד הביטחון (לטובת תכנית אחרת) נעשית בידי כל משרד בנפרד ואינה מתואמת.
מעורבות משרדי הממשלה, רשויות מקומיות וצה"ל להלן פרטים על פעילות השלטון המרכזי, המקומי וצה"ל בהכנה לגיוס: .
סיורים באתרי מורשת קרב ידועים, למשל בעמק הבכא ברמת הגולן 89 מחלקת מדעי ההתנהגות היא גוף המגבש מדיניות לגבי הגיוס ואחראי על המיון וההשמה בצה"ל.
90 יחידת סמך במשרד החינוך, שהיא הגוף המנחה את מערכת החינוך מהבחינה המקצועית בתחומי ההערכה והמדידה.
משרד החינוך חוזר המנהל הכללי של משרד החינוך מדצמבר 1999 בדבר נכונות ומוכנות לשירות בצה"ל חייב את בתי הספר העל -יסודיים להפעיל תכנית חינוכית רב - שלבית המיועדת להכין את התלמידים היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 85 .
חוזר מנכ"ל נוסף מנובמבר 2007 קבע כי תהליך ההכנה לגיוס נתון באחרי ות מינהל חברה ונוער במטה המשרד ובמחוזותיו.
בשנים האחרונות הגדיר משרד החינוך את עידוד הגיוס לצה"ל כיעד מרכזי שלו (למשל בשנת הלימודים התשע"א).
בסוף שנת לימודים זו הופעלה התכנית לנכונות לשירות ומוכנות לצה"ל ב -553 בתי ספר, והיעד לסוף שנת הלימודים התשע"ב היה 613 (מבין 1,208 בתי ספר על -יסודיים, לרבות לבדווים ולדרוזים).
יצוין כי בבתי ספר, שבהם לומדים עולים רבים, מופעלת תכנית ייחודית להכנה לגיוס בשם "עולים לצה"ל".
בשנים האחרונות מוביל מינהל חברה ונוער תכניות התערבות ייחודיות של עמותה פרטית ליוצאי אתיופיה, ומשתתף ב מימון תכנית של עמותה פרטית אחרת, הפועלת בשעות הלימודים בבתי הספר להכנה לגיוס של נערים מהפריפריה החברתית, לרבות מיוצאי אתיופיה.
האגף הביטחוני-חברתי במשרד זה (להלן - האגף) מופקד על תחום ההכנה לצה"ל.
האגף מקיים בבתי הספר פעילות משלימה המתואמת עם תכנית ההכנה לגיוס שמפעיל משרד החינוך.
בשונה ממשרד החינוך, אגף זה פועל בקרב בני הנוער בכלל ואינו מייחד תכניות למלש"בים יוצאי אתיופיה.
פעילות נוספת של הכנה לגיוס על ידי האגף, יחד עם משרד החינוך, היא אסדרת (רגולציה) המכינות הקדם-צבאיות 91.
אסדרת פעילות המכינות בידי משרדי החינוך, הביטחון וצה"ל נעשית מכוח חוק המכינות הקדם -צבאיות, התשס"ח - 2008 , ומכוח התקנות לחוק זה מינואר 2010 .
ואכן, מבדיקת תוצאות ההשתתפות במכינות הקדם -צבאיות עלה כי יותר מ -90% מהבוגרים מתגייסים לשירות מלא ומשמעותי; שיעור המפקדים והקצינים כפול משיעורם בקרב כלל המתגייסים; ושיעור הלוחמים גבוה בהשוואה לכלל המתגייסים.
ב - 2011 פעלו38 מכינות בפריסה בכל הארץ, ובהן כ- 2,400 חניכים.
ב- 2012 היה סך התקציב הציבורי למכינות57 מיליון ש"ח, ועל פי חוק המכינות דלעיל נחלקת ההוצאה הממשלתית שווה בשווה בין שני משרדי הממשלה.
על פי נתוני משרד החינוך, בשנת הלימודים התשע"ב היו 98 חניכים יוצאי אתיופיה (4% , יותר מכפול משיעורם באוכלוסייה) ב -20 מכינות קדם -צבאיות.
במרבית המקרים שיעור השתתפותם בכל מכינה הוא נמוך (1-4 חניכים), ורק במכינה אחת היו 47 חניכים יוצאי אתיופיה (מבין58 בוגרים), ו-9 במכינה אחרת המופעלת בידי שתי עמותות פרטיות.
במכינה הראשונה מתבטאת הצלחתם של נערים יוצאי אתיופיה בשיעורים גבוהים מאוד של שירות ביחידות קרביות, ובתפקידי פיקוד וקצונה.
כרבע מהמכינות הקדם-צבאיות נתונות בקשיים כלכליים, ומחויבות להציג תכניות הבראה על פי בקשת משרד הביטחון ומשרד החינוך.
אף על פי כן, בעבודת המטה של אכ"א נקבע, כי יש להגדיל ב-70 את מספר חניכי יוצאי אתיופיה במכינות בלי שנקבע מקור המימון שמחוץ למכינות עצמן.
91 מכינות אלה הן תוצרים של עמותות פרטיות שנועדו להכשיר את בני הנוער, בוגרי מערכת החינוך, לשירות משמעותי בצה"ל, למסלולי פיקוד וקצונה ולהעשרה ציונית.
האגף השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 כי הוא מכין עבודת מטה רחבה בנושא ההכנה לגיוס של יוצאי אתיופיה והשתלבותם בצה"ל בצוותא עם משרדי ממשלה ועמותות.
עבודת המטה מסתיימת "בימים אלה" ובשנת 2013 יחל יישומה.
אחת התובנות שעלו היא כי יש להתחיל את הטיפול במלש"בים יוצאי אתיופיה עוד בכיתה ט'.
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 87 .
משרד הקליטה משרד זה משתתף במימון קורסי הכנה לגיוס ובקורסי הכשרה הנעשים בצה"ל.
ב- 2011 החליט משרד הקליטה כי רכזי הנוער במוקדי הקליטה, הפועלים ביישובים שבהם יש ריכוזים גדולים של יוצאי אתיופיה, יקצו חלק מזמנם לטובת הליך ההכנה לצה"ל.
הרשויות המקומיות רשויות רבות רואות בהשגת יעדי הגיוס ובמיצוי השירות הצבאי כחלק מאחריותן.
תיקון חוק הרשויות המקומיות ממרס 201192 חיזק תהליכים אלה, והטיל על הרשויות למנות מנהל יחידת נוער האחראי על החינוך הבלתי פורמל י, לרבות בתחום ההכנה לשירות בצבא.