HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהקשר זה קיימת חשיבות רבה למעורבותו ולשיתופו של צה"ל, בדגש על המטכ"ל, בתהליך קבלת ההחלטות המתקיים במפא"ת בנוגע לתוכניות המו"פ שבכוונתו לשלב בתוכניות העבודה שלו.
זאת, כדי להבטיח קידום יוזמות מחקר ופיתוח אשר ייתנו מענה מיטבי על צרכיו של צה"ל בטווח הקצר והארוך, וכדי לצמצם אפשרות שיפותחו טכנולוגיות ויכולות שצה"ל לא יהיה מעוניין בהן - אם בשל העובדה שהן אינן מתאימות לצרכיו, או בשל העובדה שעלויות קידומן לתוכניות פיתוח מלא והצטיידות הן גבוהות מדי.
על פי פקודת הארגון של אג"ת, חלק מתפקידיה של חטיבת התכנון באג"ת הם לבצע עבודת מטה להכנה, אישור ובקרה של תוכניות העבודה השנת יות והרב-שנתיות של צה"ל, לגבש את תוכניות בניין הכוח ברמת המטה הכללי ולבקר את ביצוען.
יצוין בהקשר זה, כי פרויקטים של פיתוח מלא והצטיידות, המתבססים במידה רבה על תוצרי המו"פ שקידם מפא"ת מתקציבו, הם .
94 ,מבקר המדינה מבצע "צוק איתן": ההתמודדות עם איום המנהרות (2017 ,) :'חלק ג ההתמודדות עם איום המנהרות במישור הטכנולוגי, עמ' 144 (נוסח מסווג) .
יזומה ממפא"ת נתונים, .
המו"פ, וניזון למעשה .
מרכיבים מרכזיים בתוכניות העבודה של צה"ל וחלק ניכר מתקציב ההתעצמות שלו.
בהתאם להוראות משהב"ט, מפא"ת מציג את תוכנית העבודה השנתית שלו, לרבות בתחום המו"פ, לאג"ת ולאישור סגן הרמטכ"ל95 .
הצגת תוכנית העבודה כוללת סקירה לגבי פעילות השנה החולפת: תחומי המו"פ המרכזיים שבהם התמקד מפא"ת ופירוט כמה תוכניות מו"פ מרכזיות.
נוסף על כך מוצגים דגשי ראש מו"פ ( Top 10 .
) לשנה הקרובה והתוכניות המרכזיות הנוגעות לדגשים אלה אולם בביקורת עלה כי חרף קיומו של הליך זה, אין במתכונת שבה הוא מתקיים כדי להבטיח גיבוש, תיאום והטמעה מיטביים של צורכי צה"ל בתכולות תוכנית זו.
בתהליך תכנון תוכניות העבודה של מפא"ת בתחום המו"פ המרכזי באים לידי ביטוי שיקולים שונים, ובהם היקף ההשקעה בתוכניות המו"פ שאמורות לתת מענה על הצרכים המבצעיים של צה"ל בטווח הקצר, לעומת ההשקעה בתוכניות שצפויות לתת מענה על צרכים בטווח הבינוני והארוך; סדרי העדיפויות בפיתוח המענה על פערים מבצע יים ואיומים קיימים וצפויים; אופן הקצאת ההשקעה במו"פ בין נושאים בין -זרועיים לנושאים זרועיים; היקף ההשקעה שירוכז לקידום מספר מצומצם של יכולות טכנולוגיות אל מול פיזור השקעה במספר רחב של פיתוחים טכנולוגיים, ועוד.
אולם נמצא כי הצגת תוכניות המו"פ לאג"ת במסגרת אישור תוכנית העבודה השנתית היא חלקית, כללית וחסר בה מידע חיוני.
בין היתר מפא"ת אינו מציג נתונים על היקפי תקציב בכל אחד מהתחומים ואינו מציג פילוחים לפי פרמטרים שונים, דוגמת פתרונות טכנולוגיים שייועדו לזרוע מסוימת לעומת אלה הרב-זרועיים.
עוד נמצא כי אג"ת אינו בוחן את התאמתן של תוכניות המו"פ לצורכי צה"ל, אינו דורש בצורה יזומה ממפא"ת נתונים, פילוחים וניתוחים הנוגעים לתוכניות המו"פ, וניזון למעשה רק מהמידע שמפא"ת מציג לו.
רח"ט התכנון מסר לצוות הביקורת כי אג"ת ממעט להתערב בתוכנית העבודה של המו"פ המרכזי ואינו בודק אותה לעומקה, וכי "היה רצוי לפעול ליתר הבנה ומעורבות של אג"ת בכל הנוגע למו"פ היישומי".
רמ"ח התכנון באג"ת מסר לצוות הביקורת כי לאג"ת יש השפעה מוגבלת על תוכניות העבודה בתחום המו"פ, כי רמת השקיפות של פעילות מפא"ת בתחום זה אינה מספקת, וכי להערכתו צה"ל צריך להיות מעורב יותר ומשפיע יותר בגיבוש תוכניות העבודה האלו ובבקרה עליהן, מה גם שתקציב מפא"ת הוא חלק ממסגרת התקציב של צה"ל.
זאת קודם להצגתה לאישור מנכ"ל משהב"ט 736 |דוח שנתי 69א .
ראש מו"פ מסר לצוות הביקורת כי אג"ת מעיר את הערותיו לתוכניות העבודה בתחום המו"פ, אך אינו קובע את תוכניהן, וכי אף אם יש לאג"ת הסתייגויות - הסמכות בנוגע לתכנים ולתכולות של התוכנית נמצאת בידי מפא"ת .
בביקורת עלה כי לא קיימת מסגרת נורמטיבית המסדירה את מכלול היחסים בין אג"ת למפא"ת בתחום זה, לרבות האחריות והסמכויות של כל אחד מהם96 .
עוד עלה כי אג"ת לא קיים עבודת מטה לבחינת ההיקף והאופן של מעורבות צה"ל הנדרשים בתהליך גיבוש תוכניות העבודה של מפא"ת בתחום המו"פ המרכזי כדי להביא להתאמה מיטבית של תוכניות אלו לצורכי צה"ל בטווח הקצר והארוך, וכדי לאפשר את מיצוי המו"פ להתנעת תוכניות פיתוח מלא.
בהיעדר אלה יש כדי לפגוע בהליך אישור תוכניות העבודה במטכ"ל וברמת השפעתו של המטכ"ל על תוכניות המו"פ של מפא"ת.
עוד עלה בביקורת כי אג"ת לא בחן וממילא לא קבע את אופי הבקרה שעליו לקיים לגבי מימוש תוכניות המו"פ, כי רמת מעורבותו בתוכניות השונות מוגבלת, וכי בפועל הוא אינו מקיים בקרה על מימוש תוכניות המו"פ במהלך שנת עבודה ובסופה, לרבות בחינת הסטטוס שלהן ביחס ליעדים שנקבעו, כמפורט להלן: אג"ת אינו מקבל ממפא"ת דוחות של תכנון מול ביצוע, אף שמתבצעים שינויים רבים בתוכניות המו"פ במהלך שנת העבודה, לאחר שהוצגו לפני תחילת השנה לסגן הרמטכ"ל וקיבלו את אישורו.
כמו כן, הוא לא מקיים מעקב אחר המקרים בהם צה"ל החליט שלא לקדם תוצרים של תוכניות מו"פ שבשלו, לפרויקטי פיתוח מלא; מצב שאינו מאפשר ניתוח הסיבות שהביאו לכך והפקת לקחים (בנושא זה ראו גם בהמשך).
רח"ט התכנון באג"ת מסר לצוות הביקורת כי יש חולשה בבקרה של אג"ת על פעילות מפא"ת, בין היתר נוכח מגבלת זמן וכוח אדם.
לדבריו, לו הבקרה הייתה מתקיימת, ניתן היה לבחון את התכנון מול הביצוע, את יישום הערות אג"ת בתוכנית העבודה של מפא"ת, ואת נתוני המקרו של המו"פ, לפי פילוחים בעלי משמעות (חלוקה לפי זרועות, זמן ארוך וזמן קצר ועוד).
רמ"ח התכנון באג"ת מסר כי הוא אינו מרוצה מיכולת הבקרה המצומצמת של אג"ת על מימוש תוכנית העבודה בתחום המו"פ, כי לאג"ת אין כל יכולת לקיים בקרה ומעקב אחר מימוש תוכניות המו"פ, וכי "חייבת להיות לאג"ת בקרה מלאה על תוכנית העבודה של המו"פ, גם אם לא השפעה מלאה עליה".
96 על כך ראו גם בהמשך בפרק בנושאהסדרה נורמטיבית של תחום המחקר והפיתוח במעהב"ט.
יעילות בתהליכי בניין .
משרד מבקר המדינה מעיר לאג"ת כי על אף חשיבותו של תחום המו"פ המרכזי לבניין כוחו של צה"ל, אין הוא מקיים בקרה יזומה ואפקטיבית על פעילות מפא"ת בתחום זה.
כתוצאה מכך בין היתר, מפא"ת הוא שקובע בפועל את סדר העדיפויות בתחום המו"פ, ללא מעורבות והכוונה מיטביות של המטכ"ל בהיבטים המבצעיים, דבר שיש בו כדי להביא לחוסר יעילות בתהליכי בניין הכוח של צה"ל.
נוכח האמור לעיל, על אג"ת לקיים עבודת מטה לבחינת תהליכי אישור תוכניות המו"פ המרכזי והבקרה על מימושן, מתוך מטרה לשפר את התאמת התוכניות לצרכים המבצעיים של צה"ל בטווחי הזמן הקצר והארוך ולאילוצים בתחום המשאבים.
יובהר בהקשר זה, כי בשל העובדה שמפא"ת מנהל בכל שנה מאות תוכניות מו"פ, נדרשת בחינה של תוכני הבקרה שעל אג"ת לבצע, כדי למקד את מאמצי המו"פ בנושאים שהם ליבת העניין של צה"ל.
בהמשך לכך, על אג"ת ומפא"ת לגבש במשותף מסגרת נורמטיבית למיסוד קשרי הגומלין ביניהם, ובכלל זה את אופן התכנון, ההצגה והאישור של תוכניות העבודה בתחום המו"פ לגורמי אג"ת, כדי שיוכלו לבחון אותן בהתאם לסדר העדיפויות הכולל של בניין הכוח ולהשפיע על תכולתן בטרם יוצגו לסגן הרמטכ"ל והרמטכ"ל (על כך ראו גם בפרק "הסדרה נורמטיבית של תחום המחקר והפיתוח במעהב"ט").
כמו כן במסגרת זו על אג"ת לגבש, בתיאום עם מפא"ת, את אופי הבקרה שהוא יקיים על מימוש תוכניות המו"פ.
יודגש כי במסמך "אסטרטגיית צה"ל"97 שפורסם בינואר2018 ציין הרמטכ"ל רב-אלוף גדי איזנקוט כי "המטכ"ל יכווין את בניין הכוח בצה"ל בראייה רב - זרועית, ובמסגרת זו יתווה את כיווני פיתוח אמצעי הלחימה עבור צה"ל", וכי "מפא"ת יאשר מול הרמטכ"ל את תוכניות המחקר והפיתוח בצה"ל".
עוד יודגש כי בפקודת העבודה של צה"ל לשנת 2018 נכתב כי "הקשר ההדוק, התיאום והבקרה בין צה"ל למו"פ ולמנהלות מפא"ת חיוניים לבניין כח איכותי, להבטחת אפקטיביות תוכניות העבודה ולחוסנו הטכנולוגי העתידי של צה"ל"; וכי בשנת העבודה 2018 תתמקד תוכנית המו"פ המרכזי בהנבטות מו"פ שיביאו ליכולות מבצעיות משמעותיות בהתאמה לצורכי צה"ל בעשור הקרוב.
עוד צוין בפקודת העבודה, כי בשנת 2017 ,הייתה בקרת המטכ"ל על תוכנית המו"פ לא מספקת וכי במהלך 2018 תתקיים בקרה רבעונית כדי להגיע לתא ימות מרבית בין ההשקעות במו"פ לבין הצרכים המתפתחים בצה"ל.
בתגובתו על הדוח ציין צה"ל כי במארג הכוחות הקיים במעהב"ט יכולתו של המטכ"ל לכפות על מפא"ת לשנות את תוכנית העבודה שלו, ובייחוד את תוכנית המו"פ, היא מוגבלת, וכי תוכנית זו נרקמת בעיקר בין זרועות צה"ל ליחידת המו"פ במפא"ת.
לפיכך, המאמצים המושקעים מלכתחילה בהכוונה מוגבלים .
97 מסמך "אסטרטגיית צה"ל" מציג את השינויים הנדרשים בצה"ל לנוכח אתגרי העתיד והשינויים במאפייני האויב.
והם מתמקדים במגמות המרכזיות החשובות למטכ"ל וב"אבנים הגדולות" בתחום המו"פ, ולא במאות הפריטים של תוכניות המו"פ.
עוד ציין צה"ל כי במסגרת הכנת תוכנית העבודה לשנת 2018 בוצעו דיוני העמקה רחבים ומשמעותיים הרבה יותר בהשוואה לאלה שנעשו בשנה הקודמת, וכי הוחלט על הקמת ענף חדש באג"ת, שתכליתו לנהל את "תחום היכולות הרב זרועי והבין לאומי", ועל הקמת צוות בקרה לעשרות פרויקטים, לרבות פרויקטי פיתוח מלא, וכך למעשה תתבצע בקרה על תהליכי המו"פ שהבשילו לכדי פרויקטי פיתוח מלא והצטיידות.
משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל כי נוסף על השינויים האלה, הנוגעים רק בעקיפין לתחום המו"פ, ועל מנת להבטיח שמאמצי המו"פ שיוזם מפא"ת יהיו יעילים ומועילים יותר לצה"ל - על המטכ"ל לחזק את יכולתו להשפיע מהותית על תוכנית העבודה של מפא"ת בתחום המו" פ, באמצעות הרחבת היכרותו עם תחום זה, הגברת המעורבות בו והעמקת הבקרה שהוא מקיים עליו, תוך שימוש בכלים ובפרמטרים שייקבעו לצורך זה.
דווקא בשל העובדה שמפא"ת מנהל בכל שנה מאות רבות של תוכניות מו"פ נדרש כאמור לבחון את האמצעים והתכנים של הבקרה שעל אג"ת לבצע, זאת כדי לכוון את מאמצי המו"פ לצורכי צה"ל בטווחי הזמן הקצר, הבינוני והארוך.
משהב"ט מסר בתגובתו כי מפא"ת מייחס חשיבות רבה לשמירה על קשר הדוק בינו לבין צה"ל, אך שימור עצמאותו בתהליכי המו"פ המרכזי הוא קריטי להשגת עליונותה הטכנולוגית של מעהב"ט הישראלית על פני יריביה.
לדבריו, חלק משמעותי מתקציב המו"פ המרכזי מופנה לשימור עצמאותה הטכנולוגית של מדינת ישראל, שהוא הכרחי לבניית אמל"ח מתקדמים עבור צה"ל .
כמו כן, לעיתים השקעה במו"פ ארוך טווח אינה בהלימה עם הצרכים המבצעיים (המיידיים) המזוהים, ויש והיא אף מביאה לשינוי של תפיסת הפעלה מבצעית קיימת.
עוד לדבריו, הכפפת תוכנית העבודה של המו"פ המרכזי לשיקולי הזרועות תסיט אותו בסבירות גבוהה למתן מענה שונה מהמענה שאליו יועד המו"פ המרכזי.
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט, כי למפא"ת אכן קיים מרחב פעולה במסגרת הסמכויות שניתנו לו, אך מרחב זה אינו יכול להיות בלתי מוגבל, ו נכון לתחום אותו בכללים ועקרונות המתואמים עם צה"ל ומוסכמים על יו.
בכל הנוגע להשפעתה של פעילות המו"פ במפא"ת על קביעת סדרי עדיפויות ב צמצום פערים מבצעיים, על גיבוש תפיסות הפעלה ועל בניין הכוח - הדבר חייב להיעשות בתיאום מראש עם צה"ל ובהתאם לצרכיו.
כמו כן, בין אם מדובר בהשקעה במו"פ לטווח ארוך ובין אם מדובר בהשקעה במו"פ לטווח זמן קצר יותר - על מפא"ת לתאם את תוכניותיו עם צה"ל, זאת תוך הסתייעות במנגנון לליבון אי-הסכמות ויישובן במידת הצורך.
מכל מקום, בכל הנוגע לטכנולוגיות הנמצאות ברמת בשלות גבוהה, לקראת הגעה לקדמי -פיתוח נדרש כי יתקיים תיאום הדוק מול צה"ל.
זאת כדי לצמצם למינימום את הפערים בין כיווני ההשקעה במו"פ לבין הצרכים המבצעיים.
השתתפות גופי צה"ל במימון תוכניות המו"פ של מפא"ת .
כאמור, גופי צה"ל משתתפים לעיתים מתקציביהם במימון תוכניות מו"פ שנועדו לתת מענה על צורכיהם.
לרוב, תוכניות אלה מאופיינות בשיתוף פעולה הדוק יותר בין גורמי מפא"ת לגורמי צה"ל, בהשוואה לתוכניות שמימושן נעשה מתקציב המו"פ המרכזי של מפא"ת בלבד; מצב שיש בו כדי לתרום לסיכויי הצלחת התוכניות ולסיכויי קידומם של תוצרי המו"פ לפרויקטי פיתוח מלא.
ראש מפא"ת ד"ר דניאל גולד98 מסר לצוות הביקורת כיהשקעה של גוף בתוכנית מו״פ מאיצה את השגת היעד שנקבע לה.
מדברים שמסרו גורמי מפא"ת לצוות הביקורת עולה כי השתתפות גופי צה"ל במימון תוכניות מו"פ אינה אחידה; יש גופים אשר אינם משתתפים כלל במימון התוכניות, כגון חיל האוויר, ולעומתם יש כאלה שמשתתפים בשיעורים משתנים, כגון חיל הים, אמ"ן ואגף התקשוב.
גורמים במפא"ת ובזרועות מסרו לצוות הביקורת כי השתתפותם של הגופים במימון תוכניות המו"פ משפרת את שיתוף הפעולה ואת השפעת הגופים על תוכניות העבודה של מפא"ת, וכתוצאה מכך מתקיים תיאום הדוק יותר בין הגופים למפא"ת וחלק גדול יותר מאותן התוכניות מקודם בסיומן לתוכניות פיתוח מלא.
לדברי רח"ט התכנון באג"ת, "כל מחלקות האמל"ח בזרועות סוברניות לתקצב מו"פ במשותף עם מפא"ת לפי שיקוליהן, ואין כללים מחייבים בעניין זה".
98 בתפקידו מיוני2016.
בביקורת לא נמצא כי בגופים הרלוונטיים, ובעיקר במפא"ת ובאג"ת, קיימים נתונים מרוכזים וזמינים בנוגע לסכומי ההשתתפות של גופי צה"ל בתוכניות המו"פ במשך השנים, להצלחתן של תוכניות אלו מהבחינה הטכנולוגית, ולקידומן לפרויקטי פיתוח מלא.
למותר לציין כי מפא"ת ואג"ת לא ביצעו בחינה של היתרונות הנובעים מהשתתפות גופי צה"ל במימון תוכניות מו"פ, לא הסיקו מסקנות בעניין ולא קבעו כל מדיניות בנושא, על אף הפוטנציאל הטמון בו למיקוד ההשקעה ולהתייעלות.
בפועל, לא נקבעו בהוראות משהב"ט ובפקודות צה"ל כללים בנוגע להשתתפות גופי צה"ל במימון של ת וכניות מו"פ במפא"ת, ובכלל זה הנסיבות שמחייבות השתתפות כזו ושיעורה.
בתגובתו על הדוח ציין צה"ל כי מנגנון ההשקעה במו"פ במערכת הביטחון מבוסס במרבית המקרים על השקעה של צה"ל, באמצעות המטכ"ל או הזרועות, המתווספת להשקעת מפא"ת, ועשויה להביא להם ערך.
לדבריו, המטכ"ל תומך בתפיסה ולפיה השקעה מסוימת במו"פ על ידי הזרועות גורמת למיקוד המו"פ לצורכי צה"ל, מתוך הנחה שהזרוע תשקיע בנושאים שיועילו למשימותיה.
השקעה זו מגבירה באופן משמעותי את קצב בניין הכוח ואף מגדילה באופן ישיר את הבקרה על המו"פ.
משרד מבקר המדינה מעיר למפא"ת ולאג"ת כי נוכח התרומה האפשרית של מעורבות גופי צה"ל בתקצוב תוכניות מו"פ כמתואר לעיל, עליהם לבחון את היתרונות הטמונים בנושא ולקבוע כללים ליישומו מתוך שאיפה לרתום את הגופים ליתר מעורבות בתוכניות של מפא"ת וליצור אצלם מחויבות רבה יותר לקידומן של תוכניות אלה לפרויקטי פיתוח מלא.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי גם קיומו של נתח מתקציב המו"פ המרכזי הנתון להחלטת גופי צה"ל יכול לשמש אמצעי להגברת שיתוף הפעולה בין מפא"ת ובין צה"ל בתחום המו"פ, אשר עשוי לתרום להכוונת ההשקעה ולשיפור הישגי המו"פ, ועל כן ראוי שייבחן על ידם.
יצוין בהקשר זה כי בהתייחסותה של ועדת ברודט לתקציב המו"פ, היא המליצה על הגדרת "סל תקציב ייעודי לשימושו של הרמטכ"ל, שישמש לחיזוק נושאים בין-זרועיים אסטרטגיים" .
מיפוי צורכי המו"פ של צה"ל בטווחי הזמן הבינוני והארוך .
כאמור, מפא"ת עוסק, בין היתר, בבניית תשתיות ויכולות טכנולוגיות, שנועדו לאפשר לצה"ל להצטייד באמל"ח.
השקעה מושכלת בפעילות זו מחייבת בניית תחזיות בשני תחומים עיקריים - הערכה של התפתחויות טכנולוגיות בעולם בטווח הארוך, בדגש על אלה שיש בהן פוטנציאל מעשי לפריצות דרך - תחום הנמצא באחריות מפא"ת; והערכת הצרכים המבצעיים של צה"ל בעתיד, לרבות משרד הביטחון |741 .
כיווני בניין הכוח, כנגזר מהם - תחום הנמצא באחריות צה"ל.
בחינה משולבת ומתואמת של שתי התחזיות אמורה למקד את מקבלי ההחלטות במעהב"ט בכל הנוגע לטכנולוגיות עתידיות שיש להן פוטנציאל לתת מענה מיטבי על צורכי צה"ל בעתיד, ועל כן קיימת כדאיות להשקעה בהן.
זאת גם בהתחשב במכלול של השיקולים הנלווים, לרבות האילוצים התקציביים הצפויים וההערכה לגבי אפשרויות לרכש עתידי של טכנולוגיות וסוגי אמל"ח "מהמדף".
על מנת שיתקיים ממשק אפקטיבי בין מפא"ת לצה"ל ועל מנת שצה"ל יוכל לשמש גורם מכוון ומשפיע על תוכניות המו"פ לטווחי הזמן הבינוני והארוך, דרושה לו יכולת לנתח ולהגדיר את שדה הקרב הנוכחי והעתידי, לרבות צורכי בניין הכוח בתחום האמל"ח.
יודגש בהקשר זה כי במסמך "אסטרטגיית צה"ל" מינואר 2018 ציין הרמטכ"ל כי בניין הכוח מתקיים בכמה טווחי זמן, וכי "לטווח הזמן הארוך יותר (לעשור הבא) - נעשה בניין כוח בעיקר בהקשרי המו"פ והאמל"ח העתידי".
בביקורת עלה כי נוכח חולשה של צה"ל בכל הנוגע להערכת הצרכים המבצעיים וכיווני בניין הכוח בטווח הארוך, כעולה ממסמכיו, הוא אינו פועל באופן מספק למיקוד של מפא"ת בטווח זמן זה.
בין היתר נמצא כי צה"ל אינו מעביר למפא"ת בצורה שיטתית וממוסדת את דגשיו בנוגע לצרכיו העתידיים, וממילא אין הוא פועל מולו לקבלת היזון חוזר לגבי פעולות המו"פ שלהערכת מפא"ת ניתן לבצע כדי לתת מענה אפשרי על אותם הצרכים.
בהיעדר אלה, הפעילות שמבצע מפא"ת בתחום המו"פ נעשית בעיקר על דעתו; מצב שיש בו כדי לפגום באפקטיביות של פעילותו בשל האפשרות שיפותחו טכנולוגיות שאינן דרושות לצה"ל או שלא יפותחו טכנולוגיות בתחומים שדרושים לו, כמפורט להלן: 1.
גורמים שונים במפא"ת, בזרועות ובאג"ת התייחסו למגבלה של צה"ל בתכנון בטווח הארוך, כלהלן: א.
רמ"ח התכנון באג"ת מסר לצוות הביקורת כי "צה"ל הוא 'האויב הגדול' של תכנון לטווח ארוך, וישנם לחצים לטובת השוטף והטווח הקצר".
רמ"ט זרוע היבשה מסר כי הזרוע אינה מספיק טובה בהסתכלות לטווח ארוך ועליה להשתפר בתחום זה כדי להשפיע על המו"פ, כי מערכת היחסים בין "התפיסה" לבין בניין הכוח בזרוע לא הייתה סדורה דייה, וכי היו מקרים שבהם התפיסה הותאמה לאמל"ח במקום שזה יהיה להפך.
רמ"ט חיל האוויר מסר לצוות הביקורת כי הזרוע עוסקת בעיקר בפיתוח אמל"ח, כאשר המו"פ הוא ברובו תוצאתי מבחינתה ולא מוכוון על ידה.
לדבריו, יש תחושה שהמו"פ במעהב"ט אינו מוכוון על ידי מקבלי החלטות בדרג בכיר אלא מובל בעיקר על ידי התעשיות ומפא"ת בהתאם להזדמנויות הטכנולוגיות הקיימות, וכי כיום הזרוע יותר מגיבה להצעות לפרויקטים מהתעשיות ולתוכניות מו"פ ממפא"ת מאשר מכווינה אותן.
רמ"טים בזרועות מסרו כי חסר תהליך צה"לי אשר מתממשק לעולם המו"פ ומכווין אותו.
אומנם אג"ת אמור לתכלל את צורכי הגופים וכן לראות את תמונת המו"פ הכוללת, אך יש לו אילוצים, כגון בתחום כוח האדם.
נוסף על כך גם אג"ת, כמו הזרועות, ממוקד יותר בפרויקטים ופחות במו"פ.
רמ"חים ביחידת המו"פ במפא"ת מסרו לצוות הביקורת כי הזרועות מתעניינות במו"פ לטווח הקצר, וכי המו"פ לטווח הארוך חורג בדרך כלל מטווחי זמן התכנון בזרועות.
עוד מסרו כי לא קיימת יוזמה של הזרועות בתחומי המו"פ ונדיר מאוד שהן פונות למפא"ת עם דרישה או בקשה לקידום תוכנית מו"פ.
ממסמכי צה"ל עולה כי נוכח חולשתו בתחום התכנון האסטרטגי ארוך הטווח, הוא התניע בשנים האחרונות כמה תהליכים ותוכניות בנושא, ובהם התהליכים המטכ"ליים: "אסטרטגיית זינוק"99 ו"צה"ל2030"100 שבהובלת אג"ת, וכן תוכניות זרועיות, דוגמת: "יבשה באופק"101 .
תהליכים ותוכניות אלה אמורים לאפשר הערכה של הצרכים העתידיים של צה"ל, הרלוונטית גם לתחום המו"פ.
רמ"ט זרוע היבשה מסר לצוות הביקורת כי נוכח תוצרי התהליכים והתוכניות המתקיימים כיום יהיה ניתן לבדוק אם תוכניות המו"פ המתקיימות נמצאות בהלימה לצורכי צה"ל.
גם רמ"ט חיל האוויר מסר כי "הזרוע עובדת על תהליך אסטרטגי שבסופו יגבשו תפיסה שתכוון את בניין הכוח - הפרויקטים והמו"פ.
גיבוש התפיסה יסייע לזרוע להשפיע ולמקד את תוכניות המו"פ ולאחר גיבוש התפיסה, ניתן יהיה לבחון האם תוכניות המו"פ נמצאות בהלימה לתפיסה".
יצוין בהקשר זה, כי בהתייחסה לנושא המו"פ, ציינה ועדת לוקר (2015) כי הבחירה של כיווני הפיתוח במפא"ת ובזרועות מותירה לעיתים רושם של אקראיות, וכי היא סבורה שמצב זה מביא לחוסר יעילות, לרבות פיתוח טכנולוגיות שאינו תואם את תו כניות בניין הכוח של צה"ל, ולכן הוא נעצר טרם מיצויו.
נוכח זאת, המליצה הוועדה כי יוקם פורום בראשות ראש מפא"ת102, שתפקידיו יהי ו לבחון את הכיוונים המרכזיים של המו"פ המרכזי .
99 ""אסטרטגיית זינוק- תהליך אשר נועד לבסס אסטרטגיה עתידית, כזו שתכווין בניין כוח לטווח ארוך על ידי גיבוש תפיסות רלוונטיות לשדה הקרב העתידי, מיצוי טכנולוגיות מתקדמות שבתהליכי הבשלה והתארגנות תומכת חדשנות וסתגלנות.
100 "צה"ל2030 "- תוכנית שמטרתה ביסוס היתרון האיכותי היחסי מול יריבים קיימים ופוטנציאליים, תוך ראייה ארוכת טווח וזיהוי מגמות, זאת כדי להיות ערוכים להתמודדות עם אתגרים עתידיים מגוונים.
ממסמכי אג"ת עולה כי גיבוש תוכנית זו מתוכנן להתבצע לאחר עיצוב "אסטרטגיית הזינוק".
101 ""יבשה באופק- תוכנית של זרוע היבשה, המפרטת את האתגר המבצעי העיקרי, מתווה כיווני התפתחות בתחום בניין הכוח, וקובעת את אבני היסוד המובילות אותו (ובהן כשירות, כוננות, תשתיות, אמל"ח ומו"פ).
102 בפורום יהיו חברים בין היתר ראש אג"ת, ראש את"ק ומפקדי היחידות בצה"ל, שהן עתירות מחקר ופיתוח; והוא ידווח על פעילותו לסגן הרמטכ"ל.
בגופי צה"ל ובמטכ"ל, .
ואת המו"פ בזרועות ולהתאימם לתוכנית בניין הכוח ותפיסות ההפעלה העדכניות של צה"ל.
אולם פורום זה לא הוקם.
עוד יצוין כי בביקור שערך סגן הרמטכ"ל האלוף אביב כוכבי באוגוסט 2017 במפא"ת הוא ציין, כי יש לקיים מפגש שלו עם בעלי התפקידים במפא"ת להכוונת בניין הכוח "באשר לדרישות המבצעיות והצרכים בגזרות השונות", וכן לקדם "מופע שנתי", שבו כל גוף דורש מציג דרישות לפיתוח ולהכוונה של בניין כוח שבהם הוא מעוניין.
כמו כן יצוין כי במסמך "אסטרטגיית צה"ל" מינואר 2018 הדגיש הרמטכ"ל את חשיבות עקרון השילוביות ועקרון הרב-זרועיות בבניין הכוח, לרבות בתחום היכולות (אמל"ח).
משרד מבקר המדינה מעיר לסגן הרמטכ"ל ולאג"ת כי במצב שתואר לעיל, שבו צה"ל אינו מכווין הלכה למעשה את פעילות מפא"ת בתחום המו"פ לטווחי הזמן הבינוני והארוך, אין ודאות כי נעשה שימוש מיטבי במשאבי התקציב וכוח האדם המופנה לתחום זה, ויש במצב הדברים הנוכחי כדי לפגוע בהישגי המו"פ, ומתוך כך - גם במיצוי פוטנציאל ההתעצמות של צה"ל.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי מימוש עקרון השילוביות ועקרון הרב-זרועיות בבניין הכוח מחייב יתר מעורבות והשפעה של המטכ"ל על תהליכי בניין הכוח בצה"ל, לרבות בתחום המו"פ.
בתגובתו ציין צה"ל כי הערכת הצרכים העתידיים היא נקודת תורפה מובנית בכלל ובצה" ל בפרט, וכי תהליכי התכנון לטווח ארוך - "אסטרטגיית זינוק" ו"צה"ל 2030 "- שבהם החל המטכ"ל בשנה האחרונה, עתידים להכווין חלק מהמו"פ, לרבות זה שנועד להביא תוצרים קונקרטיים בטווח הזמן הבינוני.
משרד מבקר המדינה מעיר לסגן הרמטכ"ל כי במקביל לעבודות ולתהליכים האמורים שמקדם צה"ל, ראוי שסגן הרמטכ"ל יורה על קיום עבודת מטה שתובא לאישורו, שמטרתה - לאפיין ולקבוע מנגנונים סדירים, הנדרשים בגופי צה"ל ובמטכ"ל, אשר יאפשרו את הכוונת מפא"ת בכל הנוגע לצורכי בניין הכוח של צה"ל גם בטווחים הבינוני והארוך.
בהקשר זה, ובהתחשב בקשרים הבלתי-אמצעיים שמקיים מפא"ת עם גופי צה"ל, עליו לקבוע מיהו הגורם במטכ"ל שיישא באחריות לראייה הכוללת ולחיבור כלל -מערכתי בין הצרכים המבצעיים של צה"ל ובין תוכניות המו"פ שמקדם מפא"ת.
כמו כן, על צה"ל למסד את תהליכי העבודה עם מפא"ת בנושאים אלה, לרבות אופן העברת המיד ע, קבלת היזון חוזר וליבון נושאים שבמחלוקת, אם יהיו.
מרכזים נתונים ואינם .
המו"פ המרכזי לפיתוח .
האפקטיביות של תוכניות המו"פ המרכזי ותרומתן להתעצמות צה"ל .
ניתן למדוד את האפקטיביות של המו"פ המרכזי, בין היתר, באמצעות מעקב אחר היקף תוכניות המו"פ שצה"ל החליט לעשות שימוש בתוצריהן לפיתוח מלא ולהצטיידות באמל"ח, ביחס לתוכניות המו"פ שצלחו את שלב קדם הפיתוח אך לא קודמו על ידי צה"ל.
שימוש במדד זה על פני שנים, במקביל לניתוח שיטתי של הסיבות שגרמו לכך שצה"ל החליט שלא לעשות שימוש ביכולות שפותחו, עשוי להביא לזיהוי פגמים בתהליכי תכנון תוכניות המו"פ במפא"ת, לייעול תהליכים אלה ולחיסכון תקציבי.
זאת, בין היתר, נוכח זיהוי חולשות בממשק שבין צה"ל למפא"ת, אשר הביאו את מפא"ת לבצע תוכניות מו"פ שבסופו של דבר לא קודמו לפרויקטי פיתוח אמל"ח, ונוכח הטיפול בחולשות שזוהו.
בחינה כזו מקבלת משנה חשיבות נוכח מקרים שאירעו בפועל, ובהם צה"ל לא קידם טכנולוגיות שפותחו לתוכניות פיתוח מלא, בין היתר נוכח אילוצי תקציב וסדרי עדיפויות בתחומי בניין הכוח.
במק רים כאלה ירד לטמיון התקציב שהושקע במו"פ, חלקו או כולו.
על אף האמור לעיל, בביקורת עלה כי מפא"ת ואג"ת אינם מרכזים נתונים ואינם מקיימים כל מעקב אחר קידום תוצרי המו"פ המרכזי לפיתוח אמל"ח בצה"ל, כמפורט להלן: גורמים במחלקות המו"פ במפא"ת מסרו לצוות הביקורת כי אומנם מפא"ת צריך להנגיש לזרוע את היכולות הטכנולוגיות, אבל בסוף הזרוע היא זו שמחליטה האם לקדם יכולות אלו לתוכניות פיתוח מלא, או לא, וכי בהקשר זה אין למפא"ת שליטה על קבלת ההחלטות בזרועות.
עוד מסרו הגורמים האמורים לעיל כי מפא"ת אינו בוחן את שיעור הצטיידות הזרועות במערכות שפותחו על בסיס טכנולוגיות שהוא מציע להן, וכי אין "ניתוח סיסטמתי" למקרים שבהם תוכניות מו"פ לא המשיכו לשלב פיתוח מלא.
רמ"ח מיחידת המו"פ מ סר כי יש לא מעט מקרים שבהם הוכחה יכולת טכנולוגית, אך צה"ל לא התקדם בסופו של דבר לפיתוח מלא של אמל"ח על בסיסה.
רמ"ח אחר מסר כי חלק מתוכניות המו"פ הופך לפרויקטי פיתוח מלא בטווח קצר או בטווח ארוך, אולם קיים שיעור לא מבוטל של תוכניות שהבשילו, אך צה"ל לא היה מעוניין בהן, ולכן לא המשיך את קדם-הפיתוח לתוכנית פיתוח מלא.
גם גורמים בזרועות מסרו לצוות הביקורת כי במקרים רבים מפא"ת משקיע משאבים ומציג לזרועות מדגימים של מערכות, אך הזרועות אינן מקדמות אותם לפיתוח מלא.
עוד מסרו אותם גורמים כי במפא"ת קיימות תוכניות מו"פ אשר הזרועות לא יקדמו לאמל"ח, וזאת בגלל מגבלת משאבים, שינוי בצרכים וסיבות אחרות.
רח"ט התכנון באג"ת מסר לצוות הביקורת כי אג"ת אינו מודד את אפקטיביות המו"פ המרכזי שבאחריות מפא"ת, וכי היה רצוי לפעול לשיפור אחוזי המעבר משרד הביטחון |745 .
רמ"ח התכנון באג"ת מסר דברים דומים: לדבריו, אג"ת אינו מודד את תרומת המו"פ להתעצמות צה"ל (מה קיבל צה"ל כפועל יוצא של תוכניות המו"פ), וייתכן שצריך לעשות זאת.
משרד מבקר המדינה מעיר למפא"ת ולאג"ת כי בהיעדר מעקב מצידם אחר קידום תוצרי המו"פ, אין אפשרות לנתח את הסיבות לביצוע מו"פ שאינו משמש בסופו של דבר את צה"ל, ולהפיק לקחים, אותם יוכלו אג"ת, גופי צה"ל ומפא"ת ליישם לצורך שיפור ההתאמה בין תוכניות המו"פ לצורכי צה"ל.
במצב דברים זה יש כדי לפגוע באפקטיביות המו"פ במעהב"ט ולהביא לחוסר יעילות נוכח בזבוז משאבים, ובסופו של דבר - לפגיעה בבניין הכוח בצה"ל.
נוכח זאת, על מפא"ת ואג"ת לקיים מעקב שיטתי אחר אפקטיביות תוכניות המו"פ שמבצע מפא"ת, בדגש על בחינת הסיבות שבעטיין גופי צה"ל אינם מקדמים תוצרים של תוכניות אלו לפרויקטי פיתוח מלא, ולנקוט צעדים לשיפור הממשק בין מפא"ת ובין הגופים מתוך מטרה להפיק את המרב מפעילויות המו"פ.
משהב"ט מסר בתגובתו כי מוסכם שהמדד של כמות הפרויקטים שעוברים לשלב הפיתוח המלא ואיכות ם עשוי ללמד על תחומי הפעילות שטופלו במו"פ המרכזי ועל ממשקים המתקיימים בין המו"פ המרכזי לבין צה"ל ומנהלות משהב"ט.
עם זאת, מאפייני המו"פ אינם מתיישבים תמיד עם מדד זה.
כך למשל, לדבריו, הרחבת מרחב החלופות לבונה הכוח , המהווה יעד חשוב ביותר של המו"פ המרכזי, משמעותה בהכרח היא כי חלק מתוכניות המו"פ לא יעברו לפיתוח מלא ולהצטיידות.
כמו כן, לעיתים מושגת במו"פ המרכזי טכנולוגיה שתשולב רק בפיתוחים עתידיים, ולעיתים חלים שינויים ביכולותיו המתהוות של היריב ויכולות שפותחו הופכות פחות רלוונטיות.
עוד מסר משהב"ט כי ככלל מתקיימים תחקירים מועטים לתוכניות מו"פ שהבשילו או לא הבשילו לפרויקטי פיתוח מלא, תוך ניתוח הסיבות לכך, וכי תחום התחקור דורש שיפור.
לדבריו, מפא"ת יפעל להגדלת מדגם התחקירים במקרים שבהם הזרוע בוחרת שלא להמשיך בתוכנית פיתוח מלא על בסיס יכולות שקידם מפא"ת.
מול ייעוד זה, בייחוד .
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט, כי מאחר וייעוד המו"פ ותכליתו הם לאפשר פיתוח אמל"ח מתקדם לצה"ל - על תוכניות המו"פ המרכזי להיבחן בעיקר אל מול ייעוד זה, בייחוד בכל הנוגע לתוכניות שהגיעו לכדי קדם-פיתוח.
נוכח הדינמיקה המאפיינת את תוכניות המו"פ ומשכי הזמן של מימושן, סביר כי תוצאות המדידה של האפקטיביות יתעדכנו לאורך השנים.
אשר למרחב החלופות ש על המו"פ המרכזי להציע ל גורמים העוסקים בבניין הכוח בצה"ל, החלטה בעניין זה צריכה להיקבע בתיאום בין מפא"ת לצה"ל, על משמעויותיה מבחינת משאבי תקציב וזמן .
כך גם תוכניות מו"פ המיועדות לתת מענה לאיומים הצפויים צריכות להיעשות בתיאום עם צה"ל ובהתייחס להערכותיו ולעדכוניו אודות איומים אלה והצורך המבצעי לתת להם מענה; תחומים הנמצאים בתחום אחריותו.
על מנת להבטיח שתוכניות המו"פ שמפא"ת מקדם ייתנו מענה מיטבי על צרכיו של צה"ל וכדי לאפשר מיצוי מיטבי של המו"פ, קיימת חשיבות רבה לשיתוף פעולה וקשרי גומלין הדוקים בין מפא"ת ובין גופי צה"ל.
בביקורת עלה כי הממשק בין מפא"ת לצה"ל אינו ממוסד, אינו שיטתי ואינו מוסדר בצורה מספקת.