HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תהליך הטיפול בסיכון כולל, לצד הפעולה המתקנת הישירה ( Corrective A ction ), גם פעולות עקיפות של הגדלת הסתברות התרחשותם ומידת השפעתם של אירועים חיוביים ושל הקטנת הסתברות התרחשותם ומידת השפעתם של אירועים מזיקים.
סוג פעולה חשוב אחר הוא פעולה מונעת ( Preemptive Action .
), שמטרתה צפייה ומניעה מראש של סיכונים סיכון בפרויקט הוא כל דבר העלול לגרום לכך שהמערכת לא תוקם והפרויקט ייכשל, או שהיא תוקם אך בחריגות ניכרות ביותר מהמשאבים שהוקצו להקמתה ומלוח הזמנים והתכולה שנקבעו לה.
סיכוני פרויקט אופייניים נוגעים לכוח האדם (חוסר זמינות או מיומנות), רכש (היעדר זמינות, תצורה וקיבולת לא מתאימות), לוחות זמנים ותקציב (תכנון לקוי), שימוש בטכנולוגיה חדשה ולא מוכרת, דרישות משתנות וחוסר מחויבות של הלקוח ועוד.
סיכונים הם גורמים שעדיין לא השפיעו על הפרויקט אך עלולים להשפיע עליו.
ההיערכות מבעוד מועד לקראת גורמים אלה דורשת את תשומת לב ההנהלה, לא רק בשל הצורך במשאבים נוספים או שינוי בלוחות הזמנים, אלא גם ובעיקר משום שהפתרון עשוי להיות שינוי ביעדי המערכת ובתכניה, דהיינו ברכיבי היעדים, היישום ו הטכנולוגיה.
ניהול סיכונים הוא כלי חיוני ביותר בעבור מנהל הפרויקט וכל הגורמים האחרים המעורבים בפרויקט.
כלי זה מסייע באית ור נקודות תורפה וכשלים פוטנציאליים העשויים להביא לידי חריגות ניכרות בלוחות הזמנים, בעלויות ובת וכני הפרויקט, ובאופן קיצוני להפסקת הפרויקט ו לכישלונו.
ניהול סיכונים מאפשר לאתר את נקודות התורפה האלה מבעוד מועד, להעריכן ולנקוט פעולות מתקנות מתאימות.
כחלק מניתוח הסיכונים יש להעריך את חומרת הסיכון, ומכיוון שהקריטריונים לחומרת הסיכון משתנים מפרויקט לפרויקט, יש להגדירם מראש.
בחוזה נקבע כי "הספק יתכנן, ינהל ויממש, לכל אורך תקופת הפרויקט, תכנית לניהול הסיכונים בפרויקט.
הסיכונים שינוהלו במסגרת זו הנם מכל הסוגים הרלוונטיים לפרויקט והמסכנים את עמידת הפרויקט ביעדי האיכות התקציב והזמן 372 דוח שנתי63ב .
והצלחת קליטת המערכת בארגון המזמין.
תכנית ניהול הסיכונים ומימושה יכללו מעקב מקרוב אחר הסיכונים שאותרו, אמצעים ל גידורם ונטרולם, כלי בקרה ודיווח, דרכים חלופיות שיגובשו לעקיפתם ו המועדים ו צמתי ההחל טה הנדרשים.
למזמין תעמוד הזכות להגדיר כל נושא או מרכיב כסיכון פיתוח או סיכון פרויקטאלי ובמידה ועשה כן - הספק יפעל כנדרש בפסקה לעיל".
מהמסמכים עולה כי עד מרץ 2009 ניהלה חברה א' את הסיכונים כנדרש בחוזה, ושב"ס עקב אחרי פעילותה זו.
במרץ 2009 חדלה החברה מלנהל את הסיכונים, ושב "ס לא דרש ממנה להמשיך בכך.
שב"ס ניהל בעצמו את הסיכונים בהתאם לדרישות נוהל מפת"ח עד ספטמבר 2010 ומאז לא עשה זאת עוד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על שב "ס היה לדרוש מהחברה להמשיך לתכנן ולבצע במשך כל תקופת הפרויקט את התכנית לניהול סיכונים, כדי להבטיח את עמידת הפרויקט ביעדי האיכות, בתקציב ובלוחות הזמנים שנקבעו ואת הצלחת ההטמעה של המערכת החדשה בשב"ס.
בגרף ניהול סיכונים שהוצג לנציב באוקטובר 2009 לקראת העלייה לאוויר של תת-מערכת מש"א הוגדרו שני סיכונים: הסיכון "תקלות במערכת בשלב הפיילוט", שלגידורו הוצ ע "הפעלת פיילוט ותיקון ליקויים"; והסיכון "תקלות מערכת בעלייה לאוויר", שלגידורו הוצעו "הקפדה על SAT .
"מערכת, תגבור בודקים הביקורת העלתה כי אף על פי שהסיכונים האמורים אותרו בעוד מועד והוצע לנקוט פעולות כדי לנטרלם, פעולות אלה לא נעשו.
הפיילוט בוצע באופן חלקי, הליקויים לא תוקנו, לא הוקפד על בדיקות קבלה, ולא נמצא כי הוגדל מספר הבודקים.
כאמור לעיל, בפברואר 2010 העלו נציגי חברה ד ' כמה בעיות שהתעוררו במהלך השקת תת-מערכת מש"א, ואשר פגעו באמינות ה וביכולת להטמיעה והביאו ל ידי אי- שביעות רצון ממנה, ובהן אי -ביצוע ני הול סיכונים מובנה אלא התנהלות בשיטה של "כיבוי שרפות".
בישיבת ועדת ההיגוי של קידמה במרץ 2010 הוצג גרף ניהול סיכונים שהכין מנ"ט כחודשיים לאחר העלייה לאוויר של תת-מערכת מש"א - גל א'.
מהגרף עולה כי מנ"ט הציג חמישה סיכונים והמליץ שהפעולה העיקרית לגידורם תהיה פ יתוח עצמי.
להלן דוגמאות: לסיכון "קבלת תכולה לא שלמה" הוצע הפתרון "פיתוח עצמי של חלקים של התכולה ע"י מנ"ט"; לסיכון "אי -עמידה בלוחות זמנים של העברת גרסאות לשב"ס" הוצע הפתרון "צמצום העלות ע"י ביצוע תיקונים עצמאיים ע"י מנ"ט"; ולסיכון "כמות גדולה של שינויי תכנה כתוצאה מאי-התאמת המערכת המסופקת" הוצע הפתרון "מעבר לפיתוח עצמי ע"י מנ"ט".
המשרד לביטחון הפנים 373 .
בדיון האמור במרץ 2010 ציין הנציב כי לא הייתה בגרף האמור כל התייחסות לניהול סיכונים של מערכת אמ"ב, והוא הורה שלא להעלות לאוויר את שלב א' של מערכת אמ"ב עד שתיבדק והחטיבות יאשרו שהיא ת קינה.
הוא גם הדגיש כי מערכת צוהר תפעל בד בבד עם מערכת אמ"ב עד שתוכח תקינותה של מערכת אמ"ב, וזאת על אף המחיר הגבוה שייגבה מהארגון בתצורת הפעלה זו, והורה לנהל את הסיכונים ולטפל בכל סיכון שמתממש, לרבות באמצעות פנייה לסגן הנציב או לנציב עצמו.
לאחר שחברה ב' פסקה מלנהל את הסיכונים, הציג שב "ס שלושה גרפים - במרץ, ביולי ובספטמבר 2010 - ובהם הגדיר סיכונים הנשקפים לפרויקט.
בסיכום דיון שהתקיים אצל סגן הנציב באוגוסט 2010 ציין הסגן כי הסיכון המרכזי הוא ביצוע פיתוח ואבטחת איכות לא מספיקים בחברה ב'.
הוא דרש לנהל סיכונים ה עלולים להתממש בשלב העלייה לאוויר ולהציג בו הן את הסיכונים הטכנולוגיים והן את השפעתם האפשרית על הארגון.
נוכח טענתה של חברה ב' כי שב"ס אינו עומד בלוח הזמנים, הכין מנ "ט באוגוסט 2010 מסמך שכותרתו "ניתוח סיכונים בלו"ז פרויקט קידמה".
הניתוח כלל בדיקה של אירועים מרכזיים שהתרחשו מינואר עד אוגוסט 2010 , בהשוואה לנדרש בחוזה ובנספח ח'.
זוהו שתי בעיות מרכזיות: סטטוס המערכת - להערכת שב"ס המערכת הייתה רחוקה מלהיות מוכנה, למרות הצהרות הספק, וסטטוס ההסבה, שהאחריות לביצועה הייתה של חברה ב', והיא התאחרה לסוף 2010 והדבר הביא להזזת כל לוח הזמנים עד אוגוסט 2011 .
לפחות בספטמבר 2010 הפסיק כאמור שב "ס לנהל את הסיכונים של הפרויקט על פי דרישות נוהל מפת"ח.
בדיון שהתקיים במאי 2011 בלשכת הנציב בהשתתפותם של הרמ"ט ובכירים אחרים, טען ראש מינהל תכנון כי "אין ניהול סיכונים בפרויקט".
בסיכום הדיון ציין הנציב כי הוא סבור שהיה ניתן לנהל את הסיכונים באופן אחר.
בתשובתו מנובמבר 2012 מסר שב"ס כי מינהלת הפרויקט במנ"ט קיימה תהליך רציף של ניהול סיכונים מנובמבר 2007 עד ספטמבר 2010 .
כנדרש בנוהל מפת"ח עוד מסר כי במרץ 2010 החל להתברר לשב"ס שכל הסיכונים שמקורם בפעילות חברה ב' התממשו וגרמו נזק, ולפיכך היה נכון לבחון חלופות להמשך הפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס כי לנוכח דרך ניהול הפרויקט ובשל הפסקת ניהול הסיכונים על ידי הספק בשנת 2009 , היה עליו להמשיך לנהל את הסיכונים לפי נוהל מפת"ח.
במהלך הפרויקט ניתנו חוות דעת של יועצים שתוכנן כלל מיפוי והערכה של סיכונים לפרויקט, אולם המעקב והפיקוח של שב"ס בתחום זה היו חסרים, וכתוצאה מכך לא תמיד ננקטו פעולות התיקון המתבקשות לנטרול הסיכונים.
מערכת קידמה אמורה לשמש בשב"ס כלי עיקרי לניהול האסירים, בתי הסוהר, המודיעין ומשאבי האנוש ולהחליף את מערכות המידע המשמשות את שב"ס למטרה זו, זאת בשל התיישנותן של אלה והסכנה לקריסתן - דבר שיפגע ביכולת שב"ס למלא את משימותיו.
אף שמערכת קידמה הייתה אמורה להיות מסופקת בתוך כשנתיים ממועד חתימת החוזה עם הספק, עד מועד סיום הביקורת, חמש שנים לאחר החתימה, סופקה רק אחת מארבע תת-המערכות, וגם זו לא בשלמותה.
ממצאיו של דוח ביקורת זה מלמדים על משבר של ממש שאליו נקלע הפרויקט, שעל עומקו ניתן ללמוד מניתוח שלושת המשתנים העיקריים של הפרויקט - לוח הזמנים לביצועו, תקציבו ותכולותיו: הדוח מצביע על פער גדו ל בין לוח הזמנים שנקבע לביצוע הפרויקט ובין התקדמותו בפועל; על חריגה ניכרת מהתקציב שתוכנן ואושר לפרויקט מלכתחילה; ועל כך שתכולותיו של הפרויקט במועד סיום הביקורת אין בהן כדי לתת את המענה הדרוש לניהול המערכים התפקודיים של שב"ס.
מציאות זו התהוותה על רקע מחלוקו ת יסודיות שהתגלעו בין החברה המבצעת את הפרויקט ובין שב"ס.
שב"ס נדרש לבחון את הליקויים והממצאים העולים בדוח זה בנוגע לשלושה תחומי תפקוד שלו - פעולתו בשלב הליך האפיון של המערכת; הפיקוח שקיים על ביצוע הפרויקט, ובכלל זה על התוצרים שהתגבשו במסגרתו; וניהול הסיכונ ים הכרוכים ביישומו.
מכיוון ששב"ס והחברה החליטו באוגוסט 2012 לסיים את ההתקשרות ביניהם, ומכיוון שיש צורך של ממש בפיתוח מערכת מידע חדשה בשב"ס לניהול האסירים ובתי הסוהר, מן הראוי ששב"ס, המשרד לביטחון הפנים והממונה על התקשוב הממשלתי יעשו עבודת מטה יסודית לשם בחירת החלופה המיטבית להשלמת פיתוח תת -המערכות אסירים ובתי הסוהר.
כמו כן יש לקבוע לוח זמנים מחייב לסיום הפרויקט, וכן למנות גורם בכיר בשב"ס שינהל את הפרויקט ויפקח פיקוח אפקטיבי על ביצועו ועל העמידה ביעדים שנקבעו לו.
התעשיה הצבאית לישראל בע"מ (תעש) (להלן - תעש) הוקמה כחברה ממשלתית בנובמבר 1990 תוך קבלה לידיה, כעסק פועל, את יחידת הסמך 7 התעשייה הצבאית (להלן - התעשייה הצבאית) שבמשרד הביטחון (להלן - משהב"ט).
במסגרת זו קיבלה תעש, בין היתר, שטח מקרקעין באזור יבנה של כ- 3,800 דונם (להלן - המתחם), שהיה בידי יחידת הסמך מ- 1968 , ובו מצבורי תחמושת שלל ממלחמת ששת הימים ונפלים8.
מתוך שטח המתחם גידרה התעשייה הצבאית כ- 315 דונם (להלן- שטח הנפלים).
מתצלומי אוויר ולפי סקר קרקע מינואר 1994 ,, שערכה חברה פרטית בעבור תעש עלה שבשטח הנפלים ובסמוך לו במתחם מפוזרים אלפי פריטי תחמושת ובהם, בין היתר, פגזי ארטילריה, רימוני יד, מוקשים נגד טנקים וחומרי נפץ.
עוד עלה מהסקר, כי התעשייה הצבאית הטמינה מיזמתה נפלים במתחם, וכי שטח הנפלים שימש אותה כמקום להשלכה ולהטמנה ("מזבלה") של פריטי תחמושת שנועדו להשמדה.
משנת 1968 ולאורך שנות השבעים העלו צה"ל ומשהב"ט רעיונות שונים, שלא צלחו, לפינוי הנפלים מהמתחם.
בשנות השמונים לא נעשה דבר לפינוי הנפלים.
בשנים 2006 -1992 ניהלו תעש ומינהל מקרקעי ישראל (להלן- ממ"י) משא ומתן בנוגע להחזרת המתחם מתעש לממ"י, וכן החל מ- 1997 בנוגע לניקויו מהנפלים.
החל מאוגוסט 2006 גם משהב"ט דן עם ממ"י בסוגיית ניקוי המתחם.
עד מועד סיום המעקב הנוכחי, יוני 2012 , טרם החזירה תעש לממ"י את המתחם, וניקויו מנפלים טרם הושלם.
7 יחידת סמך: על פי הוראות תקנון שירות המדינה (התקשי"ר) - יחידה שהוענקו לה סמכויות מינהליות מהסמכויות של משרד ממשלתי.
8 נפל- תחמושת שלא התפוצצה ועודנה מכילה חומר נפץ.
ההתייחסות בדוח זה לפריטי תחמושת כאל נפלים.
משרד מבקר המדינה העיר בביקורת שערך בשנת 20049 (להלן- הביקורת הקודמת), כי מן הראוי שמשהב"ט יקדם באופן מעשי ומהיר פתרון לפינוי דחוף של מצבורי התחמושת הגלויים שבמתחם, וכי חיוני שכל הגורמים המעורבים בנושא יפעלו בדחיפות ובמתואם לסילוק כלל המפגעים החמורים הנמצאים בו.
בעקבות הביקורת הקודמת החליטה הממשלה10 באוקטובר 2004 , כי צוות בראשות ממ"י ובהשתתפות משהב"ט, תעש והמשרד להגנת הסביבה יגבש בתוך שלושה חודשים תכנית לניקוי המתחם מתחמושת, מנפלים ומכל פסולת אחרת, שתכלול את פירוט המשאבים הנדרשים לביצועה.
בשנים 2004 ו- 2008 החליטו המנכ"לים שכיהנו במשהב"ט לפעול מיידית לפינוי הנפלים ומערומי התחמושת שעל פני שטח הנפלים (להלן - הנפלים העיליים).
בשנת 2008 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב11 (להלן- המעקב הקודם) אחר תיקון הליקויים שהועלו בביקורת הקודמת.
במעקב הקודם נמצא, כי הגורמים שלעיל לא הגיעו לכלל תכנית מוסכמת לניקוי המתחם מנפלים, לרבות המקורות הכספיים הדרושים לביצועה, כנדרש בהחלטת הממשלה מאוקטובר 2004 ; כי לא מומשו החלטות המנכ"לים שבמשהב"ט מ - 2004 ומ- 2008 ; וכי משהב"ט לא תקצב את פינוי הנפלים העיליים, ובכך לא עמד בדיווח שמסר לוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת מדצמבר 2004 .
באוגוסט 2009 , במהלך ביצוע המעקב הקודם, ה נחה מנכ"ל משהב"ט דאז, מר פינחס בוכריס, את המשנה למנכ"ל וראש אגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים במשהב"ט (להלן - אמו"ן) דאז, מר ויקטור בר -גיל, להתחיל מיד בפינוי הנפלים העיליים הנמצאים בשטח הנפלים.
יצוין, כי החל מספטמבר 2009 מכהן בתפקיד הסמנכ"ל וראש אמו"ן מר בצלאל טרייבר.
בעקבות ההנחיה, בשנים 2012- 2009 הזמין משהב"ט מתעש12 פינוי של הנפלים העיליים משטח הנפלים ועד לעומק של 10 ס"מ מתחת לפני השטח, וכן פינוי של ארבעה מוקדי הטמנה שנמצאו בשטח הנפלים; שיקום והקמת גדר סביב למתחם; וסריקה ויזואלית לחיפוש נפלים על פני הקרקע בכלל ה מתחם ופינוים.
במסגרת ההזמנה, בתקופה ינואר 2010 - מאי 2012 , בין היתר, פינתה תעש, במימון משהב"ט, למעלה מ -130 טון נפלים ומערומי תחמושת משטח הנפלים, לרבות עשרות נפלים שנמצאו בסריקה הוויזואלית במתחם מחוץ לשטח הנפלים.
בתקופה אוגוסט 2011 - יוני 2012 , לסירוגין, ערך משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב שנייה (להלן - המעקב השני) אחר תיקון הליקויים שהועלו בביקורת הקודמת ובמעקב הקודם, בעיקר לגבי הפעילות של משהב"ט, של ממ"י ושל תעש לפינוי המתחם מנפלים.
המעקב השני נערך בתעש, במשהב"ט, בממ"י, במשרד הפנים, במשרד להגנת הסביבה, במשרד לביטחון הפנים (להלן - בט"פ) ובמשטרת ישראל13.
9 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55א, בפרק "מתחם במרכז הארץ", עמ' 236 .
11 ,מבקר המדינהדוח שנתי 60א, בפרק "מקרקעי תעש", עמ' 273 .
12 הזמנות בהיקף כספי של כ-26 .
מיליון ש"ח 13 במהלך ביקורת המעקב השנייה, ביוני 2012 , פתחה משטרת ישראל בחקירה פלילית בחשד להזנחת השמירה על חומרים מסוכנים במתחם.
בנובמבר 2012 גנזה המשטרה את תיק החקירה נוכח אבטחת שטח הנפלים ונקיטת הצעדים לניקוי המתחם מנפלים.
תעשיות ביטחוניות 263 .
פינוי תחמושת משטח הנפלים .
בביקורת הקודמת וכן במעקב הקודם עלה, כי קיימת סכנה בטיחותית וביטחונית לשלום הציבור, הנובעת מקיום מצבורי הנפלים שבמתחם, שלא אובטחו כנדרש.
לפי מסמך מינואר 2011 של מפקד יחידת החבלה במחוז מרכז במשטרת ישראל, המתחם, לא כולל שטח הנפלים, מהווה "מפגע חמור" לציבור, היכול לנוע בו בחופשיות וללא בקרה.
במרץ 2011 כתב הסמנכ"ל וראש אמו"ן, מר בצלאל טרייבר, למנכ"ל משהב"ט, מר אודי שני, בין היתר, כי לאחר פינוי ארבעת מוקדי ההטמנה שלעיל משטח הנפלים וסריקת יתרת המתחם ייוותרו במתחם נפלים הטמונים בקרקע.
באפריל 2011 כתב מפקד מחוז מרכז במשטרת ישראל (להלן- ממ"ז מרכז), ניצב בנצי סאו, ליועץ המשפטי של משטרת ישראל ולמבקר המשרד לבט"פ, כי על אף פינוי התחמושת משטח הנפלים, עדיין יש תחמושת בכמות ובמצב בלתי ידועים בקרקע, והמתחם מהווה עדיין סכנה לביטחון ולחיי אזרחים.
בסיכום פגישת עבודה שקיימו במאי 2011 הסמנכ"ל וראש אמו"ן והסמנכ"ל והממונה על הביטחון במערכת הביטחון (להלן - מלמ"ב), מר אמיר קיין, נכתב, כי "פינוי שטח הנפלים ביבנה חייב להתבצע באופן מלא, זהו עניין לאומי".
בספטמבר 2011 ובמרץ 2012 כתב המפקח הכללי של משטרת ישראל, רב-ניצב יוחנן דנינו, למנכ"ל המשרד לבט"פ, מר יעקב גנות, בין היתר, כי קיים סיכון להפעלה "בלתי מכוונת או אקראית" של התחמושת שבמתחם, המתחזק נוכח קרבת המתחם לעורקי תחבורה.
בתחילת מאי 2012 כתבה תעש למשהב"ט, כי כשנ ה לאחר שסיימה את פינוי הנפלים העיליים משטח הנפלים היא מצאה בו 105 נפלים מסוגים שונים שנחשפו בגלל רוחות וגשמים, ועמדתה היא, כי תחמושת מסוכנת תיחשף גם בעתיד בשטח הנפלים.
גם לפי מסמך של מרחב השפלה במשטרת ישראל מאותו מועד, קיימת סבירות גבוהה שגם בעתיד יימצאו נפלים נוספים.
לפי סיכום משטרת ישראל ממפגש שהתקיים במאי 2012 בין ממ"ז מרכז ומשתתפים נוספים ממשטרת ישראל עם נציגי משרד מבקר המדינה, בין היתר, קיים חשש ממשי לחיי הציבור שעלול להתפתח לאירוע רב -נפגעים; התחמושת שבמתחם "עלולה לעוף" לעבר מתקנים 14 שמסביב למתחם, שבחלק ם מצויים חומרים מסוכנים, לעבר כביש מספר 4 הסמוך לו ולעבר העיר יבנה; התממשות איום נשק תלול מסלול עלולה ליצור פיצוצים; וקיימת סבירות לפגיעה במתחם מהתממשות איום זה, כיוון שבסיס "פלמחים" הסמוך הוא יעד לטיווח על ידי האויב.
14 דרומית מערבית למתחם מצויים, בין היתר, מפעל "אגן כימיקלים", מתקן לטיהור שפכים אזורי, "פי גלילות" ובתי זיקוק.
משרד מבקר המדינה העלה, כי במועד סיום הביקורת, יוני 2012 , על אף הממצאים שהעלה משרד מבקר המדינה לפני כשמונה שנים בביקורת הקודמת, ולפני כשלוש שנים במעקב הקודם, עדיין קיימת סבירות גבוהה להימצאות נפלים ומצבורי תחמושת במתחם, לרבות בשטח הנפלים, ואלה מהווים סכנה בטיחותית וביטחונית לשלום הציבור; זאת, על אף הפעולות שעשו משהב"ט ותעש, במימון משהב"ט, לניקוי שטח הנפלים, בעיקר מהנפלים העיליים.
בלי להכריע בסוגיות משפטיות השנויות במחלוקת בעניין האחריות לפינוי הנפלים מעיר משרד מבקר המדינה לגופים הנוגעים לעניין, משהב"ט, ממ"י ותעש 15, כי אי -השלמת הטיפול בפינוי הנפל ים מהווה ליקוי חמור, שהמשכו עלולה להביא לפגיעה בחיי אדם וברכוש.
יישום החלטת הממשלה מ- 2004 .
כאמור, בעקבות הביקורת הקודמת החליטה הממשלה באוקטובר 2004 , כי צוות בראשות ממ"י ובהשתתפות משהב"ט, תעש והמשרד להגנת הסביבה יגבש בתוך שלושה חודשים תכנית לניקוי המתחם מתחמושת, נפלים וכל פסולת אחרת, לרבות קביעת המקורות הכספיים הדרושים להוצאה לפועל של התכנית.
במעקב הקודם נמצא, כי הגורמים האמורים לא מילאו אחר החלטת הממשלה ולא גיבשו תכנית כזו.
במעקב השני נמצא, כי גם בחלוף כשלוש שנים נוספות מאז המעקב הקודם ממ"י, משהב"ט, תעש והמשרד להגנת הסביבה לא ישמו את החלטת הממשלה מאוקטובר 2004 לגבש תכנית לניקוי המתחם.
משרד מבקר המדינה מעיר לגופים אלה על אי -יישום ההחלטה, במיוחד נוכח הסכנה לשלום הציבור, לרבות לחיי האדם, הטמונה בהמשך המצב הקיים.
דיווחים לראש הממשלה ולוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת .
בביקורת הקודמת עלה, כי "בתחילת 1997 עלה הרעיון לשלב את כריית החול שבמתחם בניקוי הנפלים ממנו".
באוגוסט 2005 סיכמו מנכ"ל משהב"ט דאז, מר עמוס ירון, ומנהל ממ"י דאז, מר יעקב אפרתי, כי משהב"ט בליווי תעש ינקו את המתחם מנפלים; וכי מקורות המימון לניקוי יהיו מתמורות משיווק החול.
15 ,בנושא זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55א, בפרק "מתחם במרכז הארץ", עמ' 236.
תעשיות ביטחוניות 265 .
2008 סיכמו אמו"ן והסמנכ"ל לשיווק וכלכלה בממ"י, כי "ההוצאות הכרוכות בשטח הנפלים ימומנו מהכנסות משיווק החול, אם וכאשר ניתן יהיה לשווקו".
בהערות ראש הממשלה מינואר 2010 לממצאי המעקב הקודם כלולה התייחסות משהב"ט לממצאים.
לגבי יישום תיקון הליקוי שעלה במעקב הקודם בדבר אי -יישום החלטת הממשלה מאוקטובר 2004 נכתב, כי משהב"ט וממ"י יסדירו את מקורות המימון ממכירת החול לניקוי המתחם מנפלים, לאחר השלמת פינוי הנפלים העיליים, בשנת 2011.
בישיבת ועדת המשנה לביטחון, יחסי חוץ וקשרי מסחר בין -לאומיים של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת שהתקיימה ביולי 2010 ,בנושא המעקב הקודם מסר נציג אמו"ן, כי אמו"ן "פועלים ביחד עם ממ "י" לקידום תכנית לכריית חול במתחם.
על אף זאת, במאי 2011 כתב הסמנכ"ל וראש אמו"ן לסמנכ"ל לשיווק וכלכלה בממ"י, כי "מזה שנה וחצי אנו מבקשים את הרשאתכם למכירת החול" כדי לממן את ניקוי הנפלים מהמתחם, "אך אנו נענים בשלילה מבלי שנעשה מאמץ של ממש לסייע".
באוקטובר 2011 דיווח משהב"ט למשרד מבקר המדינה על תיקון ליקויים שהועלו במעקב הקודם16 .
בדיווח צוין גם, כי ממ"י אחראי להסדיר את נושא כריית החול מהמתחם.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על אף ממצאי המעקב הקודם, עד למועד סיום המעקב השני, יוני 2012 , משהב"ט וממ"י לא קידמו את פינוי הנפלים במימון שמקורו בשיווק חול מהמתחם; זאת, אף שנושא מכירת החול מהמתחם עלה לראשונה כבר ב - 1997 , ועל אף הסיכומים דלעיל ביניהם, ולפיהם פינוי הנפלים מהמתחם ימומן על ידי שיווק החול (בעניין זה ראו בהמשך).
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למשהב"ט ולממ"י על כך שהם לא עמדו בדיווחים שמסרו לראש הממשלה ולוועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת בעניין הסדרת מקורות המימון לפינוי כל הנפלים מהמתחם, באמצעות כריית החול שבו.
כדי לקדם את תהליך טיהור המתחם מנפלים נדרש לבצע בו סקר קרקע17 ,עדכני מאחר שהסקר שנערך בינואר 1994 ;למיפוי הנפלים שבמתחם, אינו תקף עוד זאת, בגלל תזוזה של החולות והתפשטות הצמחייה במתחם מאז.
בנובמבר 2006 "אישרה הנהלת ממי לבצע "סקרים ובדיקות", דהיינו סקר קרקע או סקר גיאולוגי, בהיקף כספי של 2 .
מיליון ש"ח, שימומן במשותף עם משהב"ט, בחלקים שווים בינואר 2009 ,סיכמו המשנה למנכ"ל וראש אמו"ן והסמנכ"ל לשיווק וכלכלה בממ"י כי באחריות ממ"י להתחיל בביצוע "סקר גיאולוגי" במתחם.
ביולי 2009 הודיע ממ"י לאמו"ן, כי תוקף החלטת הנהלת ממ"י מנובמבר 2006 פג, ולא ניתן להקצות את .
16 דיווח על פי סעיף21 ב' לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
]נוסח משולב[ 17 סקר קרקע או סקר גיאולוגי- מחקר של הקרקע, שמטרתו לאסוף מידע גיאולוגי ומיפוי האזור הנחקר.
התקציב כפי שהוחלט, ועל משהב"ט לפנות אל ממ"י לניסוח הצעה לאשרור ההחלטה.
באוגוסט 2009 דיווח אמו"ן למנכ"ל משהב"ט, כי טרם בוצע הסקר הגיאולוגי במקום על אף "שתקציב כבר הועבר בממ"י"18.
בפברואר 2012 מסר ממ"י למשרד מבקר המדינה, כי במכתב של מתכנן מחוז מרכז שבמשרד הפנים מאוגוסט 2009 שנשלח לאמו"ן נאמר, כי באמצעות פנייה לוועדת משנה למתקנים ביטחוניים של ועדה מחוזית לתכנון ולבנייה (להלן - ולמ"ב) ניתן לפעול "אך ורק לצורך פינוי הנפלים ללא הוצא ת חול למטרות מסחריות"; וכי מכתב זה בלם את פעילות החברה שמינה ממ"י לריכוז הפעילות ולביצוע סקר שיקדם פרסום מכרז לניקוי החול מנפלים ולכרייתו במתחם (בנושא המכתב והפעילות לפינוי הנפלים ולכריית החול ראו בהמשך).
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על אף הסיכום שלעיל מינואר 2009 בין המשנה למנכ"ל וראש אמו"ן לסמנכ"ל לשיווק וכלכלה בממ"י, להתחיל בביצוע סקר קרקע, ממ"י ומשהב"ט לא פעלו לחידוש תוקף אישור הנהלת ממ"י מנובמבר 2006 למימון הסקר.
לפיכך, גם בחלוף שלוש שנים נוספות מאז המעקב הקודם לא ערך ממ"י את סקר הקרקע הדרוש להתנעת הפרויק ט לניקוי הנפלים ולמכירת החול מהמתחם.
בכך לא בוצעה פעילות ראשונית ובסיסית זו, שנועדה לבדוק את ישימותו של הפרויקט, וממ"י ומשהב"ט לא עמדו בסיכום שביניהם בנוגע לקיום הסקר.
פעילות למכירת החול שבמתחם .
התשתית הנורמטיבית לתכנון המתחם בחוק התכנון והבניה, תשכ"ה- 1965 , נקבע, בין היתר, כי משרד ממשלתי, בעל קרקע, או מי שיש לו עניין בקרקע רשאים להכין תכנית מתאר מקומית או תכנית מפורטת ולהגישה לוועדה המקומית לתכנון ולבנייה.
בסמכות ממ"י ליזום או להיות שותף להכנתן של תכניות מתאר ארציות (להלן - תמ"א) ומקומיות.
גם תעש ומשהב"ט רשאים להכין תכנית מתאר למתחם: מדובר בשטח שתעש קיבלה לידיה בעת הפיכתה לחברה ממשלתית ויש לה אינטרס להחזיר אותו לממ"י.
למשהב"ט אינטרס ברור לפינוי הנפלים מהמתחם 19 , נוכח הסכנות הבטיחותיות והביטחוניות לשלום הציבור, ונוכח העלויות שבהן נושא משהב"ט בגין המתחם, עד לפינויו, כגון לאבטחתו.
על המתחם חלות, בין היתר, תמ"א חלקית לאתרי כרייה וחציבה לחומרי גלם לבנייה ולסלילה, תמ"א 14 שינוי מספר4 , הכוללת שטח של מספר מאות דונמים בחלקו הצפוני של המתחם, מתוך כ- 3,800 הדונם שבו ותמ"א22 .
ליער ולייעור בינואר 2012 סיכמה ועדת עורכים של המועצה הארצית לתכנון ולבנייה שבמשרד .
18 ,בנושא זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 60א, בפרק "מקרקעי תעש", עמ' 273.
19 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55א, בפרק "מתחם במרכז הארץ", עמ' 236.
תעשיות ביטחוניות 267 .
הפנים לתמ"א14 'ב20 , כי מתמ"א14 ייגרעו כל אתרי החול שבמישור החוף למעט "אתר יבנה" כדי "לאפשר שיקום האתר וכריית החול", כיוון שמשהב"ט רצה "לנקות את האתר ולממן את הניקוי באמצעות מכירת החול".
בתמ"א 14 נקבע, כי "לאתאושר הקמת אתר, הפעלתו וסגירתו, אלא על פי תכנית מפורטת", שבה יותרו פעולות הקשורות ישירות להפקת חומרי הגלם שבאתר, לרבות כרייה או חציבה; כי מוסד תכנון21 לא ידון ולא יחליט בתכנית מפורטת לאתר אלא אם צורף לתכנית, בין היתר, "סקר גיאולוגי מפורט"; וכי האמור בתמ"א 14 יגבר על האמור בתמ"א22.
על פי פקודת המכרות, קבלת רישיון חציבה ממשרד האנרגיה והמים 22 באתר מחייבת קבלת הרשאה של בעל הקרקע ושל החוכר אותה, קרי ממ"י ותעש לגבי המתחם.
הפעילות למכירת החול בביקורת עלה, כי על אף הסיכומים ממאי 2008 ומינואר 2009 בין ממ"י לבין משהב"ט בעניין פינוי הנפלים מהמתחם שימומן משיווק חול, עד מועד סיום הביקורת, יוני 2012 :, לא חלה התקדמות ממשית בנושא.
במאי 2008 סיכמו הסמנכ"ל וראש אמו"ן והסמנכ"ל לשיווק וכלכלה בממ"י על העיקרון, כי המימון שיתקבל ממכירת החול ישמש לפינוי הנפלים, וכי יוקם צוות לתכנון ולביצוע הפרויקט בראשות ממ"י.
בינואר 2009 ,סיכמו המשנה למנכ"ל וראש אמו"ן והסמנכ"ל לשיווק וכלכלה בממ"י כי אמו"ן וממ"י בתיאום עם אגף התכנון בצה"ל (להלן - אג"ת) יבחנו "קידום קבלת בדרך הקצרה ביותר (ולמ"ב, ות"ל או כל דר]למתחם[ אישור תכנוניך אחרת)"; כי "פינוי הנפלים ומכירת החול יבוצע" מהמתחם ( 3,800 דונם); וכי "ממ"י יפרסם מכרז בסיוע משהב"ט לפינוי הנפלים ומכירת החול".
כאמור, בפברואר 2012 מסר ממ"י למשרד מבקר המדינה, כי מכתבו שלעיל של מתכנן מחוז מרכז שבמשרד הפנים מאוגוסט 2009 בלם את הפעילות לביצוע סקר שיקדם פרסום מכרז לניקוי הנפלים ולכריית החול במתחם.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע בנובמבר 2012 ממ"י למשרד מבקר המדינה, כי בעקבות המכתב שכריית חול במקום איננה אפשרית".
]בממ"י[ שלעיל, "נוצרה תודעה .
20 תמ"א14 'ב- עדכון של תמ"א 14 נוכח הצורך בראייה כוללת ועדכנית למשק הכרייה והחציבה במדינה.
21 על פי חוק התכנון והבניה, תשכ"ה - 1965 , מוסדות התכנון כוללים את המועצה הארצית לתכנון ולבנייה, את הוועדה הארצית לתכנון ולבנייה של תשתיות לאומיות (להלן - הוות"ל) ואת הוועדות המחוזיות והמקומיות לתכנון ולבנייה.
22 במקור- משרד התשתיות הלאומיות.
בדצמבר 2011 שם המשרד שונה למשרד האנרגיה והמים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מכתבו של מתכנן המחוז התייחס אך ורק לפינוי הנפלים שבשטח הנפלים באמצעות קבלת אישור מוולמ"ב, ולא נגע כלל לכריית החול לשם מכירתו, מתוקף הכנת תכנית מתאר שתוגש לאישור מוסדות התכנון (בעניין תכניות המתאר ראו בהמשך); ממילא לא היה במכתב זה כדי לבלום את קידום קבלת האישורים הדרושים לכריית החול במתחם כמקור למימון ניקויו מנפלים.
מספר ימים לאחר מכתבו של מתכנן המחוז מאוגוסט 2009 ,שלעיל לאמו"ן סיכם מנכ"ל משהב"ט דאז, מר פינחס בוכריס, כי "מכירת החול לא תהווה כל מחסום" להתחלת הפינוי של הנפלים העיליים שבשטח הנפלים, והטיל על אמו"ן את האחריות "להמשיך מול ממ"י ]פינוי המתחם מנפלים ומכירת החול[ התהליך זאת במקביל לפינוי שטח הנפלים העילי".
באוקטובר 2010 נכתב באמו"ן נייר מטה פנימי בנושא פינוי הנפלים במתחם.
לפי נייר המטה, על החלק הצפוני של המתחם חלה תמ"א 14 ;המתאימה לכריית חול לשם כריית החול ושיווקו נדרש לקבל היתר תכנוני מתאים, בין היתר, באמצעות קידום התכנון על ידי משהב"ט או על ידי ממ"י; ויש לקדם תכנית מתאר מפורטת למתחם, שתביא את ההכנסות הראשונות למימון ול"דחיפת הפרויקט".
בפברואר 2011 "סיכם הסמנכ"ל וראש אמו"ן, כי המשמעות של "לנקות לחלוטין את המתחם היא השקעה של מאות מיליוני שקלים, וללא הסכמת ממ "י למכירת החול "אין דרך למימון" פעילות זו.
במרץ 2011 ביקש הסמנכ"ל וראש אמו"ן ממנהל ממ"י דאז, מר ירון ביבי, בכתב, "להמשיך ולפעול לקידום האפשרויות לשיווק החול".
כמו כן כתב באותו החודש למנכ"ל משהב"ט, כי על פי המצב התכנוני הנוכחי, לא ניתן לשווק את החול שבמתחם.
כאמור, במאי 2011 כתב הסמנכ"ל וראש אמו"ן לסמנכ"ל לשיווק וכלכלה בממ"י, כי "מזה שנה וחצי אנו מבקשים את הרשאתכם למכירת החול" כדי לממן את ניקוי הנפלים מהמתחם, "אך אנו נענים בשלילה מבלי שנעשה מאמץ של ממש לסייע".
בתגובה השיב הסמנכ"ל לשיווק וכלכלה בממ"י, כי לעניין מימון פינוי הנפלים מצורף העתק המכתב של מתכנן מחוז מרכז שבמשרד הפנים שלעיל מאוגוסט 2009.
באוגוסט 2012 נפגש הסמנכ"ל וראש אמו"ן ונציגים נוספים ממשהב"ט עם נציגי משרד מבקר המדינה.
הסמנכ"ל וראש אמו"ן מסר, כי הוא נפגש מספר פעמים עם מנהל ממ"י, מר בנצי ליברמן, ועם קודמו בתפקיד, מר ירון ביבי, וביקש מהם, כי ממ"י יקבל לרשותו את מתחם יבנה או שייתן למשהב"ט הרשאה לתכנון הקרקע.
עוד מסר, כי אין אסמכתות לפגישות דלעיל, וכי מכתבו שלעיל ממאי 2011 משמעו בקשת משהב"ט מממ"י לקבל הרשאה לתכנון הקרקע.
בעניין חוסר האסמכתות לפגישות האמורות מעיר משרד מבקר המדינה לממ"י ולמשהב"ט, כי סדרי מינהל תקין מחייבים את הרשות לתעד פעולות, דיונים ואף שיחות טלפון חשובות בעניינים מהותיים ואת ההחלטות שהתקבלו לגביהם.
הדבר מצופה ככלל, ונדרש בפרט בדיונים בנושא חשוב זה, נוכח הסכנה לשלום הציבור ונוכח ההיקף הכספי של מאות מיליוני ש"ח הנדרשים לביצועו.
תעשיות ביטחוניות 269 .
אשר למתן הרשאה לתכנון הקרקע מסר באוגוסט 2012 מנהל אגף הפיקוח בממ"י למשרד מבקר המדינה, כי "הוא אינו חושב שמשהב"ט צריך הרשאה לתכנון הקרקע, ואם הוא צריך ממ"י יכול לתת".
בעניין המכתב שלעיל של הסמנכ"ל וראש אמו"ן ממאי 2011 .