HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בינואר 2010 החל מטה הזרוע בדיונים בנושא שמירת הכשירות.
הסבת היחידות החלה כאמור באמצע שנת 2008 ונמשכה עד סוף שנת 2009 .
יוצא אפוא, כי אף שהצורך בשמירת כשירותם של משתמשי המערכת הוכר כבר בתחילת הפרויקט, החלה הזרוע לתכנן את המהלכים הנדרשים כדי לממש נושא זה רק בתחילת שנת 2010.
4 שיעור בעלי תפקידים שהשתתפו בהסבה למערכת מקרב אלו שהיו אמור ים להשתתף בהסבה.
5 שיעור בעלי התפקידים שהשתתפו בהסבה והצליחו במבחנים, מקרב אלו שהיו אמורים להשתתף בהסבה.
528 דוח ביקורת שנתי63א .
הכשרת מוקדי ידע בי חידות .
אחד הפתרונות לשמירת הכשירות של משתמשי המערכת שפורטו בהוראת הקליטה הוא "מוקדי ידע יחידתיים".
מוקד ידע, על פי ההוראה, הוא קצין או חוגר המומחה בהפעלה גנרית של המערכת, האחראי לסייע ולתמוך במפעילי המערכת ביחידתו ולפתח את הידע בנושא.
תפקידיו כוללים סיוע בש מירת כשירות המערכת ותמיכה בהפעלתה המערכת על ידי המשתמשים; איתור תקלות הפעלה ופתרונן; חניכת בעלי תפקידים מתקשים במהלך העבודה; ריכוז תקלות תוכנה והצעות לשיפורים במערכת; ופיתוח הידע היחידתי בתחום.
עוד נאמר בהוראה, כי יתקיימו שתי הכשרות בשנה של "מוקדי ידע יחידתיים".
משרד מבקר המדינה העלה שעד מועד סיום הביקורת, בנובמבר 2011 , נערך רק קורס מוקדי ידע אחד, בנובמבר 2010 .
בשנת העבודה 2011 תוכננו קורסים נוספים, אך הם בוטלו בגלל עומס העבודה וההכשרות.
בספטמבר 2010 הוציא גוף ההדרכה הצבאי מסמך המתאר את קורס "מוקדי הידע" ה יחידתיים הראשון שתוכנן לנובמבר 2010 .
בין השאר נאמר במ סמך כי הקורס מיועד לבוגרי הכשרה מלאה של המערכת הבסיסית.
בקורס "מוקדי ידע" שהתקיים בנובמב ר 2010 השתתפו32 .
חיילים וקצינים מבדיקת המשתתפים עולה כי 14 מהם לא היו בוגרי הכשרה מלאה של המערכת הבסיסית.
עוד עולה כי ביחידות רבות לא היו מוקדי ידע כנדרש.
בינואר 2012 הודיע צה"ל למשרד מבקר המדינה כי לאחר מועד סיום הביקורת התקיים קורס מוקדי ידע נוסף.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נושא מוקדי הידע הופעל ביחידות באופן חלקי ביותר.
 בתשובתו לממצאים שהועלו מסר צה"ל בינואר 2012 למשרד מבקר המדינה, כי הזרוע ביצעה מהפך, וכי כלל המערך הסדיר כבר הודרך לשימוש במערכת ופועל במסגרת הפעילות השוטפת על בסיסה.
עוד מסר צה"ל כי הזרוע מקיימת למידה והפקת לקחים שוטפת בהקשר לתהליך ההטמעה, כדי לאפשר יישום של חלק ניכר מהלקחים בהדרכת היחידות הבאות.
תהליך ההטמעה של המערכת לא הסתיים, והוא יארך עוד כמה שנים.
בסופן ניתן יהיה לומר, שהעבודה בסביבת המערכת היא חלק מה"קוד הגנטי" ומה"תרבות הארגונית" של הצב א.
עד אז נדרש להמשיך בהדרכות, תוך קיום תהליכי למידה ושיפור מתמידים.
מהדוח עולות שתי בעיו ת יסוד: (1) אף שאפיון תכולת ההדרכה גובש כבר בשנת 2002 והוחל בקליטת המערכת בשלהי שנת 2008 , צה"ל לא נערך מבעוד מועד להכשרת סגלי הדרכה שלו ל שם קבלת אחריות על ביצוע הטמעת המערכת, לאחר סיום ביצוע ההסבה של היחידה הראשונה על ידי הספק, כמתוכנן מלכתחילה.
נוכח זא ת, בגמר הסבת היחידה הראשונה נמסרה הסבתן של יחידות נוספות לספק.
בכך יצר צה"ל תלות בגורם חיצוני, למשך תקופה של כשנתיים מעל למתוכנן.
אי-ההיערכו ת הביאה לכך שצה"ל ומשהב"ט המשיכו להעסיק את הספק בביצוע ההסבה ללא תקציב מאושר ובלי שמשהב"ט בחן חלופות להמשך ביצוע ההסבות, ובהן יציאה למכרז.
(2) ה יחידות שהוסבו למערכת טרם הגיעו, במועד סיום הביקורת, לרמת הידע הנדרשת למיצוי יכולותיה, בין היתר בגלל ליקויים ב ביצוע ההדרכות, ובהם נוכחות חלקית של ממלאי תפקידים מרכזיים ואי-מיסוד של מתכונת להמשך שיפור רמת הידע של המשתמשים.
בהתחשב בעובדה ששלב ההדרכה הוא השלב הראשוני והבסיסי בהטמעת המערכת, ושאין בו די כדי להגיע למיצוי יכולותיה, שיושג רק כאשר המשתמשים יגיעו לרמת בקיאו ת ושליטה במערכת, מן הראוי שצה"ל יסיים את היערכותו בנושא, ובכלל זה יק בע מתכונת להמשך שיפור רמת הידע, לרבות תנאי סף ומדדים להצלחה, ויוציא אותה מהכוח אל הפועל.
השלמת ההיערכות בתחום זה תאפשר למצות את מלוא הפוטנציאל של המערכת.
כמו כן, על צה"ל ומשהב"ט לבדוק מהם הנסיבות והגורמים שמנעו את ההיערכות לביצוע ההמשך הטמעת המערכת על ידי סגלי הדרכה צה"ליים, ולהפיק מכך את הלקחים הנדרשים לעתיד לגבי פרויקטים אחרים.
דוחותיהן של חברות כוללים מידע על מצבן הפיננסי ועל תוצאות פעילותן לסוף התקופה החשבונאית 4 שאליה הם מתייחסים.
מידע זה הוא בעל חשיבות רבה לבעלי מניותיהן ולכלל המשתמשים בדוחות, לרבות הציבור, כאשר מדובר בחברות ציבוריות על פי חוק ניירות ערך, התשכ"ח - 1968 , שניירות הערך שלהן נסחרים בבורסה.
רואה החשבון המבקר (להלן - רואה החשבון) עורך ביקורת על הדוחות הכספיים ונותן חוות דעת מקצועית עליהם בהתאם לחוק רואי חשבון, התשט"ו - 1955 ולתקנות שהותקנו על פיו, ובהתאם לכל יתר הוראות הדין החלות בעניין זה.
במסגרת מתן חוות הדעת הסטנדרטית אמור רואה החשבון לוודא כי קיימת מידה סבירה של ביטחון שאין בדוחות הכספיים הצגה מוטעית מהותית 5 , ושהדוחות הכספיים משקפים באופן נאות, בהתאם לכללי החשבונאות המקובלים, את מצב העסק ליום המאזן ואת תוצאות פעולותיו לתקופה שהסתיימה ב אותו יום.
4 מועדי הגשת הדוחות נקבעו בהתאם לסוג החברה.
לדוגמה, חברה הנסחרת בבורסה חייבת להכין מלבד דוחות שנתיים גם דוחות רבעוניים.
5 בהתאם לתקנות רואי חשבון (דרך פעולתו של רואה-חשבון), התשל"ג - 1973.
368 דוח ביקורת שנתי63א .
דעת זאת, צריך שתינתן באופן אובייקטיבי, בלתי תלוי במבוקר (להלן - אי-תלות), אגב גילוי יושרה מקצועית והימנעות ממצבים של ניגוד עניינים.
רשות ניירות ערך חברת החשמל לישראל בע"מ 369 .
(להלן- רשות ני"ע) ציינה את חשיבות פעילותם השוטפת של רואי חשבון מבקרים בחברות ציבוריות, "בה יותם משומרי הסף החיצוניים הראשונים במעלה, ככזו התורמת לבטחון ולאמון בשוק ההון, לשקיפות בו ולאיכות המידע הזורם בו"6 .
עקרון אי-התלות מעוגן, בין היתר, בהוראות שלהלן: 1.
סעיף160 (א) לחוק החברות, התשנ"ט- 1999 (להלן- חוק החברות) קובע כי "רואה החשבון המבקר יהיה בלתי תלוי בחברה, בין במישרין ובין בעקיפין".
סעיף 161 בחוק החברות קובע כי במקרה שבו "בוצעה פעולת הביקורת בעת שהיו יחסי תלות לפי הוראת סעיף 160 , תבוצע פעולת ביקורת נוספת בידי רואה חשבון מבקר אחר, אלא אם כן, במועד שבו נודע הדבר לדירקטוריון, חלפו חמש שנים מן המועד שבו בוצעה פעולת הביקורת כאמור".
תקנה2 בתקנות רואי החשבון (דרך פעולתו של רואה -החשבון), התשל"ג - 1973 קובעת כי "רואה חשבון יהיה בלתי-תלוי במבוקר, בין במישרין ובין בעקיפין, וישמור בעבודתו המקצועית על אי-תלות".
תקנה8 לתקנות רואי חשבון (ניגוד עניינים ופגיעה באי -תלות כתוצאה מעיסוק אחר), התשס"ח- 2008 קובעת כי "רואה חשבון מבקר ינקוט אמצעים סבירים כדי למנוע הימצאות בניגוד עניינים או פגיעה באי-תלותו במבוקר".
תקן ביקורת6 של לשכת רואי החשבון7 קובע כי "רואה החשבון חייב להיות בלתי תלוי במפעל המבוקר".
תקנה9 (א) לתקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומידיים), התש"ל - 1970 .
קובעת כי הדוחות הכספיים השנתיים הנכללים בדוח התקופתי יהיו מבוקרים כדין על פי עמדת רשות ני"ע, דוחות כספיים שבוקרו על ידי רואה חשבון מבקר, שאין מתקיימת לגבי עבודתו אי -התלות הנדרשת, אינם בגדר ד וחות כספיים מבוקרים כדין.
בפסיקה נקבע כי "עקרון 'אי-התלות' שבין רואה החשבון לבין החברה שהוא אמון על ביקורתה, הוא עקרון יסוד במקצוע ראיית החשבון - אשר נודעת לו חשיבות ציבורית"8.
המודעות לחשיבות עקרון אי -התלות גברה משמעותית בשנים האחרונות, כחלק מהלקחים שהופ קו בעקבות כישלון הפיקוח על ידי רשויות שלטוניות בחו"ל, לנוכח קריסת חברות ציבוריות גדולות בלי שדוחותיהן הכספיים שיקפו נאמנה את מצבן הכספי ואת תוצאות פעילותן, ובלא שביקורת רואה החשבון שלהן העלתה ממצאים המעידים על חשש מהתרחשותם של אירועים מסוג זה.
בחודש יולי 2002 אושר בארצות הברית חוק סרבנס-אוקסלי 9 ( Oxely Act- Sarbanes - להלן SOX ).
מטרת החוק הייתה, בין היתר, לשפר את הבקרה על הדיוק, על האמינות ועל השקיפות של הדוחות הכספיים.
לשם כך הוחמרו הדרישות 10 .
6 פנייה מספטמבר 2008 של ד"ר משה ברקת, מנהל מחלקת תאגידים דאז ברשות ניירות ערך, למשרדי רואי חשבון בנושא תפקידם "כרואי חשבון מבקרים של תאגידים הכפופים לחוק ניירות ערך ותקנותיו".
הארגון המקצועי המייצג את רואי החשבון בישראל 8 ת"א 2222/01 רג'ואן נ' שטיין, תקדין.
9 החוק חל, בין היתר, גם על חברות ישראליות שניירות הערך שלהן רשומים למסחר בבורסה בארצות הברית.
10 בין השאר נדרשים המנכ"ל וממלא התפקיד הבכ יר ביותר בתחום הכספים שלה למסור הצהרות אישיות על בקרות ועל נהלים שקבעו להבטחת הנאותות והמהימנות של הדיווח הכספי ושל הגילוי, ועל כך שהעריכו את יעילות הבקרה הפנימית והציגו את מסקנותיהם כנדרש.
370 דוח ביקורת שנתי63א .
מההנהלה ומרואי החשבון של חברות ציבוריות11.
החוק נחקק, בין היתר, בעקבות קריסתה של חברת הענק האמריקנית "אנרון" ( Enron ), שהביאה .
11 בישראל מינתה רשות ני"ע ועדה בראשות פרופ' גושן, ובעקבות המלצותיה, בין היתר, הוספה חובת הדיווח על אפקטיביות הבקרה הפנימית על הדיווח הכספי ועל הגילוי.
חברת החשמל לישראל בע"מ 371 .
לחשיפת הליקויים בפעולות הביקורת של רואי החשבון על החברה.
חקירת קריסת החברה העלתה גם שבין החברה לבין משרד רואי החשבון שביקר אותה התקיימו יחסי תלות, אשר השפיעו במישרין על אי-נאותות דוחותיה הכספיים.
לפיכך נעדר מהדוחות הביטוי להפסדים הגבוהים שצברה החברה.
יחסי תלות אלה באו לידי ביטוי, בין היתר, במתן ייעוץ כלכלי וייעוץ בתחום המיסוי על ידי המשרד לחברה כעיסוק שנלווה לביקורת, אך גם בכך שחברת אנרון פעלה בתקופה שקדמה לקריסתה להחלפת שותף במשרד רואי החשבון שליווה את עריכת הביקורת עליה, כיוון שהוא חלק על מדיניותה החשבונאית.
חברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - החברה או חח"י) היא מהגדולות במשק הישראלי.
לאמינות דוחותיה הכספיים השפעה רבה על קבלת החלטות ועל פעולות של גופים שונים, הקשורים לחברה עצמה, למשק החשמל בכללותו ולצי בור.
החברה היא חברה ממשלתית ש - 99.
85 % ממניותיה מוחזקות על ידי המדינה והיא כפופה להוראות חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות), לתקנות ולכללים שהותקנו לפיו.
החברה הנפיקה איגרות חוב לציבור הנסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב (להלן - הבורסה), ולפיכך היא כפופה גם להוראות חוק ניירות ערך, התשכ"ח- 1968 ולהנחיותיה של רשות ני"ע.
על פי כללי החברות הממשלתיות (מינוי רואי חשבון ושכרם), התשנ"ד - 1994 (להלן- כללים למינוי רואי חשבון), רשות החברות הממשלתיות (להלן - הרשות או רשות החברות) ממלאת תפקיד חש וב בהליך מינוי משרד רואי חשבון לביצוע הביקורת השנתית על הדוחות הכספיים של חברה ממשלתית (בעניין זה ראו להלן בפרק העוסק בפעולות רשות החברות).
הרשות המליצה על משרד רו"ח א' לשמש כמשרד רואי חשבון של החברה, החל בשנת 2006 .
הביקורת לשנת 2006 נערכה במשותף עם משרד רואי החשבון הקודם - משרד רו"ח ב'.
משרד רו"ח א' מינה, בתיאום עם הרשות, את רו"ח השותף האחראי א' מטעמו כשותף אחראי לביצוע הביקורת על החברה.
רו"ח השותף האחראי א ' משמש גם סגן נשיא לשכת רואי החשבון ויו"ר המועצה המקצועית שלה.
מינוי של משרד רו"ח א' כרואה החשבון המבקר של החברה חּודש במרץ 2007 על ידי האספה הכללית של החברה, שהחליטה 12 גם כי "דירקטוריון החברה יישם את כל האמור בחוזרי הרשות (המתפרסמים מעת לעת) בעניין נהלי העס קת רואה חשבון וקביעת שכר טרחתו ובעניין הדוחות הכספיים (מבוקרים, סקורים, תקציביים), דוחות הדירקטוריון ודוחות ביצוע ביקורת פנימית וחיצונית".
במהלך עבודת הביקורת התגלעו חילוקי דעות קשים בין החברה לבין רו"ח השותף האחראי א' בעניינים מקצועיים, והחברה גם העלתה טענות קשות לגבי התנהלותו האישית ולגבי אופן עבודה לקוי.
בייחוד היו מחלוקות בעניין היישום בדוחות החברה של תקני חשבונאות חדשים - IFRS13 , בנושא חישוב המחויבות .
12 פרוטוקול האספה הכללית המיוחדת של החברה מיום 22.
13 International Financial Reporting Standard – IFRS .
התקנים הללו הם תקני החשבונאות אשר פרסם המוסד הבין -לאומי לתק ינה חשבונאית ( The International Accounting Standards Board - IASB ).
תקן חשבונאות ישראלי מספר29 של המוסד הישראלי לתקינה חשבונאית החיל את תקני IFRS בישראל על תאגידים הכפופים לחוק ניירות ערך ומחויבים לדווח לפי תקנות ניירות ערך החל בדוחות הכספיים לשנת 2008 .
372 דוח ביקורת שנתי63א .
האקטוארית14 של החברה בגין הפנסיה התקציבית של עובדיה.
הנהלת החברה דרשה ממשרד רו"ח א', בהתאם להחלטה שקיבל דירקטוריון החברה בספטמבר 2008 , את החלפתו בשותף אחראי אחר.
במרץ 2010 , כשנה וחצי לאחר החלטת הדירקטוריון האמורה, החליטו מנהל רשות החברות, מר דורון כהן, ומנהלי משרד רו"ח א' להחליף מיידית את השותף .
14 מחויבות אקטוארית היא הערך הנוכחי של סך ההתחייבויות של חברה לשלם הוצאות עתידיות הצפויות בגין קצבת פנסיה לעובדיה עד סוף ימיהם ולשאיריהם כקבוע בהסכמים.
מחויבות זו מחושבת ע"י אקטואר.
חברת החשמל לישראל בע"מ 373 .
האחראי מטעם המשרד בשותף אחר.
וזאת, החל בסקירת הדוחות הכספיים לרבעון המסתיים ביום 31.
בחודשים אפריל 2009 - פברואר 2011 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין את ההליכים שנקטו רשות החברות, הנהלת החברה והדירקטוריון שלה לגבי החלפת רו"ח השותף האחראי א ' כאחראי לביקורת בחברה.
הביקורת נערכה בחח"י, ברשות החברות, ברשות ני"ע ובמשרד המשפטים.
פעולות החברה והנהלתה להחלפת רו"ח השותף האחראי א' .
החל בשנת 2006 , ובעיקר בתקופה שבה שימש משרד רו"ח א' מבקר יחיד של דוחות החברה, ניתחו באורח מעמיק ומקיף חח"י ומשרד רו"ח א' את אופן היישום הנכון של תקני IFRS בדוחות החברה.
הם התמקדו בחישוב מחויבותה האקטוארית של החברה בגין הפנסיה התקציבית של עובדיה ובהצגתו בדוחות הכספיים של החברה.
מדובר בסעיף מהותי מאוד בדוחות הכספיים של החברה, בהיקף של מיליארדי ש"ח שגדל באורח ניכר בשנים האחרונות, ואשר נסמך על הנחות ועל חישובים אקטואריים של אקטואר החברה (ראו להלן).
רשות החברות כתבה בספטמבר 2008 ליו"ר דירקטוריון החברה ולרו"ח השותף האחראי א ' כי "קיימות טענות הדדיות רבות, מחד על התנהלות ומוכנות רואה החשבון המבקר ומאידך על חוסר שיתוף פעולה של עובדי החברה והעברת חומר באיחור מגמתי".
לטענת החברה רו"ח השותף האחראי א' הוא האחראי לעיכובים שהיו בהגשת דוחותיה הכספיים, ולדבריה פעולותיו כשותף אחראי הזיקו לחברה ולציבור.
עוד טענה החברה כי רו"ח השותף האחראי א ' נהג להעלות סוגיות מקצועיות ב"רגע האחרון", ולפיכך התעורר הצורך בכמה מקרים בתיקון תקנות החברות הממשלתיות (כללים לעריכת דוחות כספיים של חברת החשמל לישראל בע"מ) (הוראת שעה), התשס"ה - 2004 (להלן- תקנות חח"י) כדי לאפשר את הגשת הדוחות הכספיים במועד שנקבע לכך; כל זאת אגב דחיית הטיפול בסוגיות שהעלה רו"ח השותף האחראי א ' למועד מאוחר יותר.
במכתבו למשרד מבקר המדינה מיולי 2011 טען רו"ח השותף האחרא י א ' כי אופייה ודרך פעולתה של חברת החשמל מייצרים באופן סדרתי מצבים המחייבים התקנה דחופה של תקנות מיוחדות.
בתשובת רשות החברות למשרד מבקר המדינה ממרץ 2012 ציינה הרשות כי מאז החלפת רו"ח השותף האחראי א ' "לא הותקנו תקנות מיוחדות ודחופות בקשר לחח"י על מנת להתגבר על תקלה בעבודת הביקורת".
נמצא כי מראשית 2008 פעלה החברה להחלפת השותף האחראי לביקורת בחברה, וזאת בין היתר, במישרין מול מנהלים ממשרד רו"ח א'.
מנכ"ל החברה דאז, מר עמוס לסקר, ביקש בתחילת ינואר 2008, ארבעה ימים בלבד אחרי שהחל לכהן בתפקידו, לקיים פגישה עם אחד ממנהלי משרד רו"ח א '.
בפגישה, שהתקיימה כעבור כשבוע, העלה מנכ"ל החברה את הבקשה להחליף את השותף האחראי, וזאת אף שלא נפגש לפני כן עם רו"ח השותף האחראי א' ולא הכירו.
בראשית פברואר 2008 זימן המנכ"ל ד אז של החברה לפגישה נוספת את המנהל האמור ממשרד רו "ח א ', ובמסגרתה העלה את טענות החברה בעניין תפקודו של רו"ח השותף האחראי א '.
סוכם כי במהלך החודשים הבאים יוכל 374 דוח ביקורת שנתי63א .
המנכ"ל להתרשם אם הטענות שהועלו מבוססות, ואם יתמיד בדעתו בעניין החלפת רו"ח השותף האחראי א', תתקיים פג ישה נוספת בעניין זה בחודשים אפריל-מאי 2008 .
חברת החשמל לישראל בע"מ 375 .
בראשית מאי 2008 נפגשו שוב המנכ"ל דאז של החברה והמנהל האמור ממשרד רו"ח א '.
בפגישה הבהיר מנכ"ל החברה שיש מבחינתו שתי אפשרויות: להחליף את רו"ח השותף האחראי א' או להחליף את אגף החשבונאות בחברה.
היות שקל יותר להח ליף את רו"ח השותף האחראי א ', סבר המנכ"ל דאז של החברה שזוהי הדרך הנכונה.
לעומת זאת, המנהל ממשרד רו "ח א ' הודיע לו בפגישה כי החלפת השותף האחראי אינה מעניינו אלא מעניינה של רשות החברות, מאחר שהיא זו שמינתה את המשרד.
המנהל ממשרד רו"ח א' מסר בפגישה כי העביר את הנושא להתייחסותה של רשות החברות.
ביוני 2008 קיים דירקטוריון החברה דיון בנושא ה"קשיים בהגשת הדוחות הכספיים למרץ 2008 ".
לדיון זה לא הוזמן רו"ח השותף האחראי א' כדי להציג את עמדתו.
נציגי הרשות נעדרו מהישיבה.
סמנכ"ל הכספים בחברה, מר הראל בלינדה, והיועץ המשפטי ומזכיר החברה, מר דוד יהב (עו"ד), הציגו מידע לדירקטוריון, ולפיו מקור הקשיים בהגשת דוחותיה הכספיים של החברה הוא בהתנהלותו של רואה החשבון השותף האחראי.
בעקבות המידע שהוצג כאמור לפני הדירקטוריון, ציינה הדירקטורית דאז, גב' שולמית אשבול, כי "אני חושבת שאנחנו צריכים לפנות למשרד רואה החשבון ולבקש שיחליפו את השותף שמטפל בנו".
המנכ"ל דאז של החברה, מר עמוס לסקר, השיב לה: "טופל.
אנו נחזור אליכם עם התוצאות".
הביקורת העלתה כי אי -הזמנתו לישיבה של רו"ח השותף האחראי א ' נעשתה בניגוד לגישת הרשות, ולפיה יש לזמן את רואה החשבו ן לכל ישיבת דירקטוריון שבה צפויים לעלות עניינים הנוגעים לדוחות הכספיים או לתפקידו 15 .
דירקטוריון החברה הסתמך על דברי מר בלינדה ומר יהב, אשר הציגו לפניו את השתלשלות העניינים האמורה, בלי שקיים בדיקה עצמאית ומקיפה לצורך בירור העובדות לאשורן ובלי שנתן לרו"ח השות ף האחראי א ' הזדמנות להגיב על הטענות האמורות.
עוד יש להעיר כי לשותף האחראי נודעו פרטי הישיבה מקריאת פרוטוקול הישיבה שנשלח אליו באופן שגרתי.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את העובדה שהדירקטוריון בישיבתו לא נתן לשותף האחראי הזדמנות נאותה להציג את עמדתו ולהשיב לטענות שהפנו נגדו בעלי תפקידים בחברה.
כמו כן מן הראוי היה שדיון מסוג זה ייערך גם בנוכחותם של נציגי הרשות, בהיותה הגוף המאשר את מינוי רואה החשבון המבקר.
ההחלטות שהתקבלו במהלך ישיבת הדירקטוריון האמורה וההצעות להחליף את רו"ח השותף האחראי א' בשותף אחר ממשרד רו "ח א' היו עלולות לפגוע בביקורת הבלתי תלויה של רואה החשבון.
זאת, בעקבות חשיפתו של השותף האחראי לאווירה של לחץ לא ראוי מצד החברה, שכן החלפת שותף אחראי במהלך תקופת המינוי בשל טענות בדבר אופן ביצוע עבודת הביקורת על ידו עלולה לפגוע במוניטין המקצועי ש לו; מטבע הדברים הדבר עלול להשפיע על תפקודו.
נוכח הפגיעה האפשרית בשותף האחראי גם בהיבט האישי, עולה ביתר שאת הצורך במתן זכות התגובה, דבר שכאמור לא נעשה על ידי הדירקטוריון.
15 גישה זו התבטאה בכתב לאחר מכן, במסגרת סעיף 17 ב"הוראות משלימות להסדרת הממשק בין חברה ממשלתית לבין רואה החשבון המבקר", המצורף לחוזר דוחות כספיים 2009 -2 , אשר פרסמה רשות החברות בפברואר 2009 .
376 דוח ביקורת שנתי63א .
החברה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2011 בעניין אי-זימון רו"ח השותף האחראי א' לישיבת הדירקטוריון האמורה כי אין חובה המעוגנת בדין או בנוהג לזמן את רואה החשבון לכל ישיבות הדירקטוריון.
החברה הוסיפה כי כיוון שישיבת הדירקטוריון ביוני 2008 לא חברת החשמל לישראל בע"מ 377 .
עסקה באישור הדוחות הכספיים אלא בקשיים בעריכת הדוחות "נוכח התנהלותו האישית" של רו"ח השותף האחראי א', היא לא ראתה צורך לזמנו לישיבה.
עוד ציינה החברה בתשובתה כי בישיבה האמורה עסקו ב"נושאים אקוטיים במיוחד דוגמת הגשת הדוחות הכספיים.
בנסיבות אלו היו הדירקטורים חוטאים לתפקידם ".
]'של השותף האחראי א [ אם לא היו דנים בנושא שהועלה אך מפאת היעדרו החברה גם ציינה כי נוכח ליקויים רבים שהתגלו בעבר בהתנהלות רו"ח השותף האחראי א' היה מתבקש כי יסתמכו על דברי נושאי משרה בחברה שהוכיחו את אמינותם, את מקצועיותם ואת נאמנותם לחברה.
לפיכך הוקדשה הישיבה האמורה ל"מציאת פתרון לקשיים בהגשת הדוחות הכספיים ולא לחיפוש ה'אשם' בקש יים אלה".
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי ראוי היה לזמן לישיבת הדירקטוריון, שעסקה בקשיים בהגשת הדוחות הכספיים, את רואה החשבון המבקר של החברה.
על אחת כמה וכמה, כשבישיבה זו מתכוונים לדון בטענותיה של הנהלת החברה כלפי רואה החשבון המבקר.
משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטוריון כי לנוכח תפקידו כמפקח על ההנהלה היה עליו לאפשר לרואה החשבון השותף האחראי להשמיע את גרסתו קודם שקיבל החלטה בעניינו, ולא להסתפק בשמיעת טענות ההנהלה כנגדו.
ביולי 2008 פנה המנכ"ל דאז של החברה במכתב למנהל משרד רו "ח א ', לאמור: "בהמשך לשיחתנו, ועם פרסום הדוחות הכספיים לרבעון הראשון, אבקשך להחליף לאלתר את השותף האחראי לתיק חברת החשמל מתוך מטרה שהדוחות הכספיים של הרבעון השני יבוקרו ע"י השותף החדש".
העתק המכתב האמור נשלח גם למנהל הרשות דאז, ד"ר אודי ניסן, שהשיב עליו לחברה כעבור שבועיים.
בתשובתו הבהיר מ נהל הרשות דאז כי רואה החשבון מתמנה על ידי האספה הכללית, באישור הרשות, ואם החברה מעוניינת לפנות לרשות בעניין זה, היא יכולה לעשות זאת בכל עת, בהתאם לנהלים המקובלים.
עוד ביקש מנהל הרשות מהחברה להימנע מכל פעולה העלולה לגרום, ולּו לכאורה, לפגיעה כלשהי בביקורתו הבלתי תלויה של רואה החשבון את החברה.
כמו כן ביקש ממנכ"ל החברה להנחות את גורמי החברה לשתף פעולה באופן מלא עם רואה החשבון.
באוגוסט 2008 התקיימה במשרדי הרשות פגישה בעניין הממשק עם השותף האחראי, בהשתתפות נציגי החברה ומנהלי משרד רו "ח א ' אך ללא השתתפות רו"ח השותף האחראי א'.
לדברי מנכ"ל החברה היא הסתיימה בלא כלום 16 .
מנכ"ל החברה ציין כי רשות החברות קיבלה על עצמה למצוא פתרון לעניין.
08 שלח יו"ר דירקטוריון החברה דאז, מר מרדכי פרידמן, מכתב למנהל הרשות, והזמינו לישיבת דירקטוריון ביום 11.
08 , שתדון בנושא "הממשק בין חברת החשמל לרואה החשבון".
08 ,להזמנה האמורה שנשלחה למר פרידמן ולרו"ח השותף האחראי א', הבהיר מר ערן היימר, סגן מנהל הרשות דאז, בדומה למכתבו של ד"ר אודי ניסן, כי רואה החשבון מתמנה על ידי האספה הכללית וכי על החברה להימנע מכל פעולה או אמירה העלולות לגרום, ולּו לכאורה, לפגיעה כלשהי באי-תלותו של רואה החשבון.
עוד ציין כי בהמשך לדיונים שקיימה הרשות בשבועות האחרונים עם כמה חברי דירקטוריון, עם הנהלת .
16 'הדברים נאמרו במסגרת ישיבת הדירקטוריון מס 1259 ביום 11.
378 דוח ביקורת שנתי63א .
החברה ועם רואה החשבון אותרו "מספר סוגיות מהותיות" בין החברה לבין רואה החשבון, ובכוונת הרשות לפעול להסדרתן.
אף על פי שהרשות הבהירה לחברה כי הנושא הוא בסמכות האספה הכללית של בעלי המניות והרשות, החליט דירקטוריון החברה בישיבתו ביום 11.
08 כי על הנהלת החברה לפעול לכך שמשרד רו"ח א' יחליף את רו"ח השותף האחראי א' בשותף אחר.
יצוין כי החלטה זאת התקבלה חברת החשמל לישראל בע"מ 379 .
,אף שהמנכ"ל דאז של החברה ציין בתחילת אותה ישיבה כי לדעת מנהל הרשות ד"ר ניסן, הרשות רשאית לכפות על החברה שותף מנהל, ולמרות דברי ממונה חשבונאות מיסוי והערכת חברות ברשות, מר חיים פישר 17 , כי "ברור מאליו שהחברה לא ממנה את השותף.
השותף הוא הגורם הכי מרכזי בנושא הביקורת הבלתי תלויה".
מקריאת פרוטוקול הישיבה עולה שהחלטת הדירקטוריון האמורה התבססה בעיקר על עמדת הנהלת החברה שהוצגה בתחילת הישיבה, ובלי שהדירקטורים יבקשו לבדוק לעומק את הנסיבות שהביאו לעיכובים בהגשת הדוחות הכספיים ולבקשת החברה להחלפת השותף האחראי.
כך למשל באותה ישיבה, עוד לפני כניסתם של רו"ח השותף האחראי א' ושל שותף נוסף מטעם משרד רו "ח א ' לחדר הישיבות, הביעה את דעתה רו"ח השותף האחראי [ דירקטורית בחברה: "בשביל מה צריך פה את מר ?
בכל הכבוד, יש לנו את המסקנות שלנו ולא משנה מה הוא יגיד.
אני ]'א מציעה לשחרר אותו ולקיים רק דיון פנימי, עם הבקשות שלנו.
הפרטנר "; ]'רו"ח השותף האחראי א[ שלנו לדיון הזה זה רשות החברות, לא מר יו"ר ישיבת הדירקטוריון האמורה, גב' שולמית אשבול, ציינה כי "לא מנהלים איתו דיון.
נקצה לו זמן לדבר ונצביע".
ואכן, הדירקטוריון לא העלה שום שאלה במהל ך דבריהם של רו"ח השותף האחראי א ' ושל השותף הנוסף מטעם משרד רו "ח א ' לביקורת בחברה באותה עת ולא ניסה לברר עמם את נכונות טענות החברה נגד רו"ח השותף האחראי א'.
אחרי שהדירקטוריון ניסח החלטה בעניין, הוא הצביע בעד החלפתו של רו"ח השותף האחראי א' כשותף אחראי לביקורת בחברה.
היועץ המשפטי ומזכיר החברה, מר דוד יהב, הגיש באוקטובר 2008 חוות דעת ליו"ר ועדת הכספים של הדירקטוריון, בה ציין כי "החלפת שותף מטפל מטעם רואה החשבון המבקר אינה נחשבת החלפה של רואה החשבון המבקר ולפיכך אינה מצויה רק בסמכותה של האסיפה הכללית של החברהרו"ח [ ", וכי "החלפת על רקע של משבר ]'משרד רו"ח א[ כשותף המטפל מטעם]'השותף האחראי א קשה ביחסי העבודה וכתוצאה מכך משבר אמון אישי אינה פוגעת בעצמאותו ואי- תלותו של המבקר ונמצאת בסמכותו של דירקטוריון החברה".
מר יהב הדגיש בחוות הדעת כי דרישת ההחלפה נובעת רק מיח סי העבודה העכורים עם רו"ח השותף האחראי א ' וללא קשר לעמדותיו המקצועיות אשר הביע בנושאים חשבונאיים שונים.
08 המנכ"ל של החברה דאז, מר לסקר, למנהל הרשות דאז, ד"ר ניסן, הוא מסר לו על החלטת הדירקטוריון מיום 11.
08 וביקש את עזרתו למימוש ה.
הוא ציין כי ניסה פעמים מספר ללא הצלחה להידבר עם הנהלת משרד רו"ח א' כדי להגיע לסיכום שיביא "למימוש ההחלטה בדרך ראויה, הגונה ועניינית".
08 למנכ"ל דאז של החברה הבהיר מנהל הרשות דאז: "אני חוזר ומבהיר כי הסמכות למנות את רואה החשבון המבקר חברה ממשלתית היא של האסיפה הכללית של החברה באישור הרשות.
רשות החברות הממשלתיות היא זו הקובעת את ראשי הצוות המבקר את החברה, על פי שיקול דעתה.
כאשר זהות השותפים בצוות ובמיוחד השותף האחראי מהווה חלק .
17 יצוין כימר פישר הגיש תלונה באפריל 2010 למבקר המדינה ונציב תלונות הציבור שבה טען כי ריקון סמכויותיו מתוכן הוא בגדר התנכלות אישית מצד מנהל הרשות.
התלונה מבוררת על ידי נציבות תלונות הציבור בהתאם להוראות סעיפים 45א-45 ג לחוק יסוד: מבקר המדינה.
380 דוח ביקורת שנתי63א .
אינטגרלי של הליך המינוי והשיקולים לאישור הרשות.
אין מקום שהגוף המבוקר, לרבות מנהליו ועובדיו, יעסוק בהחלפת המבקר או בהרכב הצוות ואנו רואים כל פעולה שכזו בחומרה.
הנני מבקש להבהיר כי כל פעולה או פנייה נוספות שלכם בנושא למשרד המבקר ולגורמים אחרים עלולה להוות ניסיון פגיעה בעקרון אי - תלות הביקורת, ולו למראית עין, ולפיכך, אבקשכם, לחדול מכך לאלתר.
הנחתי את משרד רואה החשבון המבקר לחדול לאלתר מלבוא עם מנהלי החברה ועובדיה בדברים בעניין זה".
חברת החשמל לישראל בע"מ 381 .
סמכות החברה והדירקטוריון להביא להחלפת השותף האחראי עלתה גם בישיבת דירקטוריון החברה מנובמבר 2008 בעקבות בקשת המנכ"ל דאז של החברה, מר לסקר, שציין כי לא עלה בידו לבצע את החלטת הדירקטוריון מיום 11.
08 להחליף את השותף האחראי.
בישיבה הבהיר סגן מנהל הרשות דאז, מר היימר, את עמדת הרשות כפי שהובעה במכתבו מיום 10.
08 , וציין כי הרשות סוברת שדיונים אלה בדירקטוריון פוגעים באי-תלות רואה החשבון, בעי קר כאשר הם מתקיימים במהלך ישיבה שכונסה לאישור הדוחות הכספיים.
בפברואר 2009 הגישה סגנית היועצת המשפטית ברשות החברות, גב' אביטל בירגר (עו"ד), למנהל רשות החברות דאז, ד"ר ניסן, חוות דעת בעניין סמכות הדירקטוריון בחברה ממשלתית לפעול לשם החלפת השותף האחראי לעריכת הביקורת בחברה 18 .
חוות הדעת הבהירה כי הכוונה למנות את רו"ח השותף האחראי א ' כשותף אחראי לביקורת על החברה הייתה רכיב בשיקולים שבגינם נבחר משרד רו "ח א ' כמשרד רואי החשבון המבקר את החברה, וכי דירקטוריון החברה אינו מוסמך להחליט בעניין זה אלא האספה הכללית של בעלי המניות בלבד.
זאת, בין היתר, בשל החשש מפגיעה באי-התלות הנדרשת מרואה החשבון, וללא קשר אם הטענות כלפיו הן אישיות או מקצועיות.
עוד צוין כי קבלת עמדת החברה "תרוקן מתוכן את מוסד הביקורת על ידי רואי החשבון מטעם בעלי המניות ותפגע בעיקרון אי-תלותו במבוקר, על כל מוס דותיו - לרבות הדירקטוריון.
אם נקבל את המסקנה, הרי שהמבוקר - הדירקטוריון - יוכל להטיל מורא 'רק' על השותף האחראי, שהוא למעשה הגורם המרכזי מטעם משרד רואה החשבון, אשר יידע בכל עת במהלך עבודתו כי אם לא 'יסתדר' עם המבוקרים על ידו, יוחלף, על ידם ממש; לפיכך הכרה בסמכות כזו עולה כדי פגיעה באי -תלותו".
גב' בירגר הוסיפה כי במקרים מסוימים טענות בדבר קשיים בין המבקר למבוקר "יכולות אף להצביע דווקא על הצלחת הביקורת וגילוי קשיים שונים בהתנהלות ההנהלה והדירקטוריון".