HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, מתוך המקרים האלה עולה כי רמת הפיקוח והבקרה שהפעיל משרד הבינוי על רכישת ה דירות למשפחות ובהן שישה ילדים לפחות לקתה בחסר, ולכן התאפשרו אותן חריגות.
דווקא בשל העובדה שמדובר בפעולה חריגה ובהוצאה כספית ניכרת המתבססת על כספי ציבור, היה על משרד הבינוי להקפיד ולפעול בקפדנות על פי הכללים המחייבים ולקיים מנגנון בקרה ופיקוח שימנע ליקויים וחריגות אלה.
ניצול התקציב שהועמד ליישום ההחלטה מנתוני החשב הכללי במשרד האוצר על תקציבי משרד הבינוי עולה כי הסכום הכולל ששימש לרכישת דירות נ"ר בפועל עמד בשנת 2009 על כ-30 מיליון ש"ח, וזאת ב טרם ההחלטה על צירוף משפחות מרובות ילדים למסלול זה.
לאחר ה רחבת המסלול היה ממוצע הסכום לרכישת דירות נ"ר בשנים 2012-2010 כ-130 מיליון ש"ח לשנה, כמפורט בלוח 2 :שלהלן .
מקורות המימון לרכש דירות נ"ר (באלפי ש"ח) .
בתחילת שנה תקציב נטו מאושר .
בסוף שנה הכנסות ממכר .
דירות בפועל סה"כ ביצוע ברוטו .
2009 17,800 16,300 15,001 29,352 .
2010 16,000 112,948 15,000 95,291 .
2011 25,305 84,829 62,466 171,464 .
2012 27,000 74,530 16,964 127,898 .
סה"כ 109,431 424,005 בביקורת עלה כי משרד הבינוי שלח הודעות למשפחות מרובות ילדים ובהן התחייב להטבות שיינתנו למשפחות אלה במעמד רכישת דירה, באופן שמגדיל את ההוצאה מעבר לתקציב המאושר כפי שמופיע בלוח 2 שלעיל, וזאת עוד בטרם הגיע לידי סיכום עם משרד האוצר בדבר המקורות העומדים לרשותו ל צורך כך.
רק באוקטובר 2010 , לאחר שכבר נשלחו ההודעות, פנה מנכ"ל משרד הבינוי למשרד האוצר במכתב שכותרתו "מבצע רכישת דירות נ"ר", ובו הוא ביקש לאשר תוספת לתקציב הרשאה להתחייב49 .
עבור רכישת דירות למשפחות מרובות ילדים בתשובתו של אגף תקציבים במשרד האוצר למשרד הבינוי מסוף אוקטובר 2010 צוין כי "רכישת דירות בתקופה הנוכחית בה עלו מחירי הדירות באופן חד .
הינה הקצאה לא יעילה של המקורות התקציביים של המשרד.
דבר נוסף שעולה ממכתבכם הוא שינוי חד בתנאי הזכאות לדירות נ"ר שביצע המשרד באופן חד צדדי וללא כ ל מעורבות של משרד האוצר.
יודגש כי מדובר במהלך בעל השלכות תקציביות משמעותיות כבר בטווח הזמן המידי וישנו .
49 משרד האוצר מאשר תקציב "הרשאה להתחייב" במקרים שמתנהלת התקשרות רבת-שנים ובגינה משרד ממשלתי מתחייב לשלם תשלומים מעבר לתקופת התקציב הנוכחית.
שם הדוח: משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 חשש סביר כי המהלך יביא להוצאות נוספות של המשרד בהיקף של מאות מיליוני ש"ח בשנה שאין להם מקור בתקציב המדינה.
מן הראוי שכל שינוי בתנאי הזכאות לרכישת דירות נ"ר יבוצע בשיתוף ובהסכמה של משרד האוצר.
לאור האמור לעיל, אבקשכם לא לקדם שום מהלך בתחום רכישת דירות נ"ר בטרם יוסכמו בין המשרדים הקריטריונים לזכאות, המקורות התקציביים למימון רכישת הדירות ואופן מימוש הזכאות (רכישה, מתן מענקים, סיוע בשכ"ד ועוד)".
בתשובתו של משרד האוצר למשרד מבקר המדינה הוא ציין כי "ישנו כשל בכך שמשרד הבינוי שולח תעודות לזכאים ללא גיבוי במקור תקציבי.
עם זאת משהציב השר בפני משרד האוצר עובדה מוגמרת.
היה קושי רב במניעת הזכאות מהמוטבים", מניעה העלולה להתפרש כהפרת הבטחה מינהלית.
משרד מבקר המדי נה מעיר כי למרות הסתייגותו של משרד האוצר מהפעולות שנקט משרד הבינוי הוא אישר את בקשתו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבינוי על שהתעלם מהצורך לתקצב מראש וכנדרש את ההחלטה שעניינה רכישת הדירות.
יצוין כי במכתבים ששלח משרד הבינוי במרץ 2010 למשפחות מרובות ילדים בדבר שני המסלולים לרכישת דירות נכללה הסתייגות, ולפיה "בשל מגבלה תקציבית שני המסלולים מופעלים על בסיס 'כל הקודם זוכה' ולא ניתן להתחייב כי ניתן יהיה להאריך את זכאותכם זו מעבר לתאריך 20.
סיוע בדיור לנזקקים הזכאים לכך הוא מרכיב מהותי במימוש זכותן הבסיסת של האוכלוסיות המוחלשות בחברה לחיים בכבוד.
מאות אלפי אזרחים מקבלים סיוע בשכ"ד ורבים אחרים מקבלים דירות השייכות לדיור הציבורי או ממתינים שנים לקבלתן.
סיוע בדיור ציבורי הוא סיוע מתמשך ויקר, ובכל הנוגע לדיור ציבורי מדובר במשאב ציבורי ההולך ומצטמצם.
לכן חשוב שפעולות האסדרה והניהול של משרד הבינוי בתחום זה יהיו תוצר של עבודת מטה מקיפה לאפיון צורכי הדיור של הזכאים ולמציאת מענים לצרכים אלה בטווחי זמן שונים.
:שם הדוח משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 אולםנמצאו ליקויים ניכרים בטיפול של משרד הבינוי בתחום הסיוע בדיור לנזקקים.
המשרד לא ביצע עבודת מטה ראויה בנוגע ל רוב המרכיבים של תחום זה, וממילא לא גובשה מדיניות הקובעת כיצד ומתי יינתן מענה לזכאים לסיוע בדיור.
בהיעדר תכנית ארוכת טווח בנוגע לסיוע בשכ"ד ובהיעדר עיגונה בהסדר מפורט, הזכאים שרויים באי -ודאות ובחוסר ביטחון נוסף לפגיעה בכבודם.
אף ש קיימת מצוקה קשה ש ל דירות דיור ציבורי זמינות, משרד הבינוי אינו מנהל תחום זה ביעילות, לעתים אף מזניח את הטיפול במשאב יקר זה.
המשרד גם לא נקט פעולות כדי למנוע את אי-מיצוי הזכויות של הזכאים לסיוע לדיור למי שעשוי להיות זכאי להן, ועיקר הנפגעים הם השכבות ה מוחלשות באוכלוסייה שעבורן הסיוע הוא מרכיב מהותי המאפשר לממש את זכותן לחיות בכבוד.
השר דאז מר אריאל אטיאס ומשרדו ניסו לסייע במתן פתרונות דיור בתקציב יעודי וקבעו כי הסיוע שניתן עד אז רק לנכים רתוקים יינתן גם למשפחות זכאים שלהן שישה ילדים לפחות.
צעד זה העניק לזכאים אלה יתרון על פני שאר הזכאים הממתינים בתור, וזאת בניגוד לנוהלי המשרד וללא התבססות על חוות דעת משפטית מתאימה.
על מדינת ישראל לגבש מדיניות אסטרטגית ארוכת טווח, שוויונית ושקופה שתכוון לסיוע לזכאים בדיור תוך הבטחת המשאבים הנדרשים לישומה.
מדיניות כזאת תאפשר לאוכלוסיות המוחלשות לממש את זכותן הבסיסית לחיות בכבוד ובביטחון.
שירות בתי הסוהר הוא ארגון הכליאה הלאומי של מדינת ישראל8 , והוא חלק ממערך ביטחון הפנים שעליו מופקד המשרד לבט"פ.
תפקידו של שב"ס מתמקד בעיקר בהחזקת כלואים במשמורת בטוחה ונאותה, תוך שמירה על כבודם ומילוי צורכיהם הבסיסיים9 .
בראששב"ס עומד נציב שב"ס (להלן - הנציב).
שב"ס אחראי ל-30 מתקני כליאה - בתי סוהר ובתי מעצר10 .
הפזורים בשלושה מחוזות בשנת 2013 שהו במתקני הכליאה כ-19,500 כלואים.
בסוף שנת 2013 שירתו בשב"ס8,626 סוהרים במגוון תפקידים, ובהם סוהריביטחון, עובדי מינהלה ומטה ואנשי צוות רפואי.
תקציב שב"ס לשנת 2013 היה כ-3 מיליארד ש"ח; כ-218 מיליון ש"ח מהם היו הוצאה המותנית בהכנסה, וכ-136 מיליון ש"ח נועדו לפיתוח.
בשנת2014 היה התקציב המאושר של שב"ס 2.
77 מיליארד ש"ח; כ-184 מיליון ש"ח מהם הוצאה המותנית בהכנסה, וכ-133 מיליון ש"ח נועדו לפיתוח.
פקודת בתי הסוהר , התשל"ב ]נוסח חדש [-1971 ותקנות בתי הסוהר, התשל "ח-1978 שהותקנו מכוחה (להלן- הפקודה), מסדירות את הפעילות במתקני שב"ס.
כמו כן, מכוח סמכותו לפי הפקודה ובאישור השר לביטחון הפנים קובע הנציב את הוראות שב"ס הכוללות את העקרונות לארגון שב"ס ואת סדרי המינהל, המשטר והמשמעת בו.
בפקודות שמפרסם הנציב (להלן - פקודות הנציבות) מפורטות הדרכים ליישום העקרונות שצוינו בהוראות שב"ס.
ראשי האגפים והחטיבות בשב"ס מעבירים לכפופים להם (פיקודית או מקצועית) נהלים המסדירים את אופן ביצוע המשימות של היחידות השונות (להלן - נוהלי שב"ס).
הזכות לקבל טיפול רפואי מעוגנת במשפט הישראלי בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו (1992 ,) " ולפיוכל אדם זכאי להגנה על חייו, על גופו ועל כבודו ".
חוק זכויות החולה, התשנ"ו-1996 , (להלן- חוק זכויות החולה) קובע, כי "כל הנזקק לטיפול רפואי זכאי לקבלו בהתאם לכל דין ובהתאם לתנאים ולהסדרים הנוהגים, מעת לעת, במערכת הבריאות בישראל".
זכותו של כל תושב לשירותי בריאות מעוגנת בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד -1994 .
בעקרונות היסוד של החוק נקבע, כי "כל תושב זכאי לשירותי בריאות לפי חוק זה, אלא אם כן הוא זכאי להם מכוח חיקוק אחר".
לפי הפקודה, אסיר11 זכאי ל"טיפול רפואי הנדרש לשם שמירה על בריאותו, ותנאי השגחה מתאימים לפי דרישת רופא של שירות בתי הסוהר".
עוד קובעת הפקודה, כי רופא בית הסוהר "ידאג לבריאות האסירים דרך כלל, בכפוף לפיקוחו של הנציב ".
זכותו של עצור לטיפול רפואי מעוגנת בחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים), התשנ"ו-1996 ובתקנות סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים) (תנאי החזקה במעצר), התשנ"ז-1997.
יוצא אפוא ששב"ס מופקד על בריאותם של כלל הכלואים.
פקודת הנציבות "הטיפול הרפואי באסיר" קובעת, כי "אסיר יהא זכאי לסל השירותים הרפואיים הבסיסי הניתן על-ידי קופת חולים הכללית למבוטחיה, אשר יינתן בישראל, באיכות .
8 עד שנת2005 היה השב"ס אחראי רק לבתי הסוהר.
בשנת 2005 הועברה אליו מהמשטרה גם האחריות לבתי המעצר, ובשנת 2006 הועברה לו מהצבא גם האחריות למתקני הכליאה לאסירים ביטחוניים.
9 החזון הארגוני שגיבש שב"ס ב-1988.
10 לא כולל את בית מעצר אילת- שלוחה של בית סוהר דקל; בית מעצר פ"ת - שלוחה של בית מעצר הדרים ובית מעצר עכו - שלוחה של בית מעצר קישון.
11 לפי הפקודה, "אסיר" מוגדר כמי ש"נתון כדין במשמורת בית סוהר".
בהתאם להגדרה זו גם עצורים המוחזקים במתקני הכליאה, בין שהם עצורים לצורכי חקירה ובין שהם עצורים עד תום ההליכים - הם בגדר "אסירים" לעניין הפקודה.
המשרד לביטחון הפנים 395 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - שירות בתי הסוהר - המערך הרפואי לטיפול בכלואים בשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 סבירה ובזמן סביר והכל בכפוף לשיקול דעת רפואי ובמסגרת מקורות המימון העומדים לרשות שב"ס".
לפי חוק זכויות החולה, ככלל מחלקת הרפואה של שב"ס היא "מוסד רפואי", ולקצין הרפואה הראשי של שב"ס (להלן - הקרפ"ר) יינתנו הסמכויות והתפקידים של מנהל מוסד רפואי כפי שנקבעו בחוק זה.
המערך הרפוא י בשב"ס מורכב מ -30 מרפאות ב מתקני הכליאה המספקות שירות רפואי לכלואים במשך כל שעות היממה.
כמו כן ניתנים במתקני הכליאה שירותי ם של רפואת מומחים בכמה תחומים, וכן רפואת שיניים וטיפול במכורים לסמים ובנגמלים .
מערך הרפואה כולל גם את המר"ש המשמש מסגרת רפואית אשפוזית לכלואים מכל מתקני הכליאה12 , ואת המב"ן שבאחריותו של משרד הבריאות האחראי לטיפול הפסיכיאטרי בשב"ס.
מלבד זה מספק מערך הרפואה שירותי עזרה ראשונה לסגל, פועל לשיפור בריאות הסוהרים ולהקניית הרגלים של אורח חיים בריא.
כמו כן הוא עוסק במתן חוות דעת תעסוקתית לעובדי שב"ס.
תקציב מערך הרפואה בשב"ס ל שנת 2013 היה כ-58 "מיליון שח.
בחודשים מרץ-אוגוסט 2014 בדק משרד מבקר המדינה אתהמערך הרפוא י לטיפול בכלואים.
בירורי השלמה בוצעו באגף לרפואה קהילתית במשרד הבריאות ואצל סמנכ"ל תכנון, תקצוב ובקרה שבמשרד לבט"פ.
לבחינת מבנה המר"ש והמבנים שמשמשים למרפאות הסתייעה הביקורת ביועץ הנדסי13 .
ועדותלבחינת המערך הרפוא י .
בעקבות העברת האחריות לכל מתקני הכליאה לשב"ס גדל בשנים 2013 -2003 מספר הכלואים שבאחריות שב"ס בכ-62% - מכ-12,000 לכ-19,500.
במהלך השנים הללו חלה גם עלייה ניכרת בגילם הממוצע של אוכלוסיית האסירים (ראו להלן בפרק על אוכלוסיית הכלואים המטופלים).
שינויים אלו חייבו היערכות נרחבת יותר של שב"ס בתחום השירות הרפואי הניתן לכלואים.
במהלך השנים 2012 -2002 הוקמו מספר ועדות לבחינת המערך הרפואי בשב"ס, ומסקנותיהן של ועדות אלה הוגשו הן למשרד הבריאות והן לנציב.
משרד מבקר המדינה בחן את יישומן של המלצות הוועדות כפי שיפורט להלן: 1.
בשנת 2002 , בעקבות החלטת בג"ץ 14 שקבעה כי תוקם ועדה המורכבת מרופאים וממומחים למינהל רפואי שתבחן את תפקוד המערך הרפואי בשב"ס, מינה מנכ"ל משרד הבריאות דאז "ועדה לבדיקת השירות הרפואי לאסירים".
בראש הוועדה עמד פרופ' אבי ישראלי (להלן - ועדת ישראלי).
בדצמבר 2002 הגישה הוועדה את המלצותיה וביניהן המלצות בנושאים הבאים: הגעת רופאים מומחים למרפאות בתי הסוהר; התוויית מסלול .
12 ,מבקר המדינהדוח שנתי 48 , בדק את המר"ש במהלך הביקורת על רישום מוסדות רפואיים והפיקוח עליהם, עמ' 201 .
14 בג"ץ3274/02 ארגון רופאים לזכויות האזרח נ' השר לביטחון הפנים (פורסם בתקדינט, 26.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - שירות בתי הסוהר - המערך הרפואי לטיפול בכלואים בשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הכשרה לרופאים; הסכם "סינוף" בין מר"ש ובין בית חולים אוניברסיטאי; מחשוב רשומות המנוהלות באופן ידני.
בעקבותתלונות של אסירים על טיב השירות והזמינות של הטיפו ל הרפואי שניתן לאוכלוסיות הכלואים, הורה הנציב דאז במהלך שנת העבודה 2007 ליחידה לביקורת פנים ולגורם מקצועי חיצוני מתחום הרפואה , לבדוק את תפקודו של מערך הרפואה בשב"ס.
מטרת הבדיקה הייתה, בין השאר, לבחון את יישומן של המלצות דוח ועדת ישראלי.
מסקנות הוועדה והמלצותיה הוגשו ב -2008 (להלן- דוח 2008) .
אחת המסקנות בדוח2008 הייתה, כי "למרות הגידול המשמעותי במצבת האסירים.
לא חל שום שינוי ולא נעשתה שום תכנית או רפורמה על ידי מחלקת רפואה או בקרב מקבלי ההחלטות בשב"ס, על מנת לתת מענה הולם לשינויים".
בדוח 2008 הומלץבין היתר: "לתגבר את הצוות הרפואי בבתי הסוהר בהם ישנו ריכוז גדול של.
חולים כרוניים"; לגייס רופאים מומחים שיבדקו חולים במתקני הכליאה ולפתוח מרפאות מומחים במחוזות הצפון והדרום.
בעקבות דוח2008 החליטה הנהלת שב"ס במרץ2008 למנות "צוות משימה שתפקידו להציע רפורמה במערך הרפואה של שב"ס" (להלן - צוות הרפורמה).
בכתב המינוי נקבע, כי הצוות יגיש את תכנית הפעולה עד סוף מאי 2008 .
במאי2008 מינה ראש אגף האסיר15 דאז צוותי משנה (תתי-צוותים) לצוות הרפורמה וקבע כי יגישו את תכניותיהם עד יוני 2008 .
בספטמבר2008 החליט הצוות, כי"על מנת 'לצאת לדרך' ברפורמה עלינו להיוועץ ביועץ ארגוני".
שב"ס שכר יועץ ארגוני שעשה אבחון נרחב שכלל התוויות לרפורמה והצעות פעולה.
בחודשים אוקטובר-דצמבר 2009 הציגה קרפ"ר דאז בכמה דיונים, עבודת מטה בנושא "הרפורמה במערך הרפואה" לפני הנציב דאז.
קרפ"ר הגישה המלצות לביצוע שמסתמכות על רמת השירות הרפואי המקובלת ברפואה הציבורית בישראל, תוך מתן מענה לצרכים הייחודיים של האסיר ולדרישות ולתנאים הנובעים מכך ששב"ס הוא ארגון ביטחוני.
הנציב אישר את עבודת המטה באופן עקרוני, והורה לקיים את עבודות המטה המתחייבות מהתכנית, והוסיף ש"תכניות שאינן מותנות בתקציב ובתקנים חיצוניים יוצאו אל הפועל".
לצורך הטמעת "הרפורמה במערך הרפואה" הסתייע שב"ס בחברת ייעוץ חיצונית, ובחודשים מרץ-מאי 2010 ביצעה חברת הייעוץאבחון במרפאות של חמישה מתקני כליאה על פי בחירת קרפ"ר שב"ס דאז בנושאים הבאים: תקינה, עבודתם של אחראי המרפאות והחובשים, אופן ניהול מלאי התרופות במרפאות ועוד.
ביוני מסרה חברת הייעוץ לקרפ"ר את דוח האבחון שכלל תיאור מצב וממצאים, וכן המלצות ראשוניות לפתרון הבעיות שהועלו (להלן - דוח האבחון מיוני 2010.
משלא יושמה הרפורמה מינה הנציב באוגוסט2011, ועדה מקצועית כדי לבחון את עקרונות "הרפורמה במערך הרפואה " - לפי כתב המינוי נדרשה הוועדה לבחון בין היתר את תקינת כוח האדם ואת אפיון סגל הרופאים והתאמתם לגידול בפעילות שב"ס; להביע עמדה בנוגע לאופן הפעלת המר"ש; לבחון את ביטוח האחריות המקצועית לרופאים (להלן - הוועדה המקצועית).
ליו"ר הוועדה המקצועית מונתה ראשת אגף האסיר, ועם חבריה נימנו גם בעלי תפקידים מן התחום הרפואי בצה"ל.
בכתב המינוי של הוועדה קבע הנציב שהיא תסיים את עבודתה עד נובמבר 2011 .
15 אגף האסיר הוא יחידת מטה האחראית למכלולהנושאים הקשורים לכליאה במתקני שב"ס ובכלל זה המערך הרפואי.
מחלקת הרפואה והקרפ"ר הם באחריותו של אגף האסיר.
המשרד לביטחון הפנים 397 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - שירות בתי הסוהר - המערך הרפואי לטיפול בכלואים בשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 במהלך2011 ו-2012 העסיק שב"ס שני יועצים ארגוניים כדי שיסייעו לוועדה המקצועית באבחון מערכתי של שירותי הרפואה בשב"ס.
ביוני 2012 הגיש יועץ אחד את מסקנות בדיקתו ובספטמבר 2012 הגיש אותן היועץ השני.
שני הדוחות כללו מיפוי וסקירה של בעיות וליקויים במערך הרפואה בשב"ס במגוון נושאים, וכן המלצות על דרכי פעולה לביצוע רפורמה במערך הרפואה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה, כי הוועדה המקצועית לא הגישה לנציב את תוצרי עבודתה במועד שקבע הנציב בכתב המינוי ואף לא במועד אחר16.
הנציב הקים את הוועדה המקצועית במטרה שזו תסיים את עבודתה ותגיש אליו את מסקנותיה בתוך שלושה חודשים.
למרות העובדה שהוועדה קיימה שבעה מפגשים במשך שנה, ובמהלך אותה תקופה נשכרו שני יועצים ארגוניים לסייע לה לסיים את עבודתה - היא לא הגישה את מסקנותיה.
משרד מבקר המדינה מעיר לנציב על שלא עמד על כך שיוגש לו מסמך מסכם של עבודת הוועדה שהוא עצמו יזם את הקמתה.
בתשובת שב"ס למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 (להלן- תשובת שב"ס) נמסר, כי "אכן נציב בתי הסוהר הקים ועדה וקבע כי תגיש את תוצריה.
הנציב עודכן באופן שוטף ומפורט בכל שלבי עבודת הוועדה.
תוך זמן קצר הסתבר כי הוועדה נוטה לקבל את ההמלצות של הוועדות החיצוניות אשר קדמו לה.
המלצות בעלות משמעויות מערכתיות נרחבות.
מהלך יישום המלצות הוועדה לא צלח סיימה את עבודתה בשב"ס, טרם ]דאז[ , כיוון שהקרפ"ר תחילת ביצוע 'הרפורמה' המוצעת".
הצורך בבחינת תפקוד המערך הרפואי בשב"ס, בשיפורו ובהתאמתו לגידול בהיקפה של אוכלוסיית הכלואים ולשינוי בהרכבה עלה כבר בשנת 2002 .
מאז ובמשך כעשר שנים שבהן חלו שינויים ממשיים מונו שלוש ועדות17 ; הוקם צוות רפורמה; נשכרו לפחות ארבעה יועצים חיצוניים בתשלום שהציגו דוחות מקיפים בנושאים רפואיים.
כל הוועדות והיועצים שבו ובחנו את מערך הרפואה, לעתים תוך קיום בחינות בנושאים שכבר נבחנו קודם לכן, ו כולם הצביעו על הצורך בביצוע שינויים במערך הרפואה תוך פירוט המלצות ליישומם.
ואולם כל ההמלצות לא הבשילו לכדי בניית תכנית מקיפה לרפורמה במערך הרפואה ולפעולה ממשית שתוביל ליישומה.
16 ( הפרק "סדרי ניהול" שבתקש"ירתקנון שירות המדינה ), עוסק בהנחיה ובהסדרה של פעולת הוועדות בשירות המדינה.
לפיו, על יו"ר הוועדה להכין דוח מסכם של עבודת הוועדה במועדים שנקבעו בכתב המינוי או על ידי הוועדה עצמה ולהגישו לממנה הוועדה.
בדוח המסכם יוצגו הנושאים שנדונו בוועדה אגב תיאור הבעיות שהתעוררו בקשר לכל נושא ויפורטו הסיכומים, ההסתייגויות, ההמלצות, המסקנות או ההחלטות שהתקבלו.
17 בנושא הרפואה הפסיכיאטרית הוקמו ועדות אחרות.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - שירות בתי הסוהר - המערך הרפואי לטיפול בכלואים בשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מציין כי במהלך שנת 2013 , לאחר כניסתו לתפקיד של הקרפ"ר הנוכחי (ד"ר ליאב גולדשטיין), הוחל בהטמעת שינויים במערך הרפואה (ראו להלן).
בתשובתו מסר שב"ס, כי במהלך השנה האחרונה הוכנה תכנית רב-שנתית מקיפה לשיפור מערך הרפואה בשב"ס.
מימוש התכנית יבוצע באופן שיטתי ובהדרגה.
עוד הוסיף, כי התכנית הוצגה למשרד לבט"פ.
המשרד לבט"פ מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2014 , כי "בימים אלו מתנהלת במשרד לביטחון הפנים עבודת מטה נרחבת לבחינת תכנית שב"ס לרה-ארגון מערך הרפואה".
יודגש כי נכון לדצמבר 2014 טרם סוכמה ואושרה התכנית הרב -שנתית לשיפור המערך הרפואי.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לבט"פ, כי עליו לפעול ללא דיחוי לקידום הטיפול בהליכי הבחינה והאישור של התכנית ולשיפור המערך הרפואי באופן שייתן מענה מתאים לפערים ולצרכים שהועלו כבר בעבודתן של הוועדות18 .
אוכלוסיית הכלואים המטופלים .
מסקירת ספרות של יחידת המחקר בשב"ס בנושא אסירים מבוגרים (להלן - הסקירה)19 ,עולה כי במרבית מדינות המערב גדלה קבוצת האסירים המבוגרים בקצב המהיר ביותר מכל קבוצות האסירים, וכך יוצא שאוכלוסיית האסירים הולכת ומזדקנת.
ההגדרה של אסיר מבוגר שונה ממדינה למדינה: בבריטניה אסירים בני 60 ויותר מוגדרים מבוגרים, ברוב מדינות ארצות הברית אסירים בני 50 ויותר מוגדרים מבוגרים ובישראל נחשבים למבוגרים אסירים בני 55 ויותר.
לפי הסקירה, זינק בעשור האחרון מספרם של האסירים המבוגרים בארצות הברית ב- 82% ובבריטניה ב-119%.
להלן בתרשים1 שיעור הגידול השנתי המצטבר במספר הכלואיםבני 55 ויותר בהשוואה לשיעור השינוי השנתי המצטבר במספר הכלואים עד גיל 55 , לשנים 2013 -2003 לפי נתוני שב"ס (ביחס לנתוני שנת 2002:) .
בנושא הרפואה הפסיכיאטרית הוקמו ועדות אחרות 19 יחידת המחקר שב"ס, ינואר2012.
המשרד לביטחון הפנים 399 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - שירות בתי הסוהר - המערך הרפואי לטיפול בכלואים בשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מהתרשים עולה, כי בעשור האחרון היה שיעור הגידול של כלואים בני55 ויותר כ-170% , לעומת שיעור הגידול במספר הכלואים עד גיל55 שהיהכ-66% ,בלבד מגמה זו דומה למגמה ברוב העולם המערבי.
לאוכלוסיית האסירים המבוגרים יש מאפיינים מיוחדים מהיבטים רפואיים, תפקודיים, פסיכולוגים וחברתיים בהשוואה לאוכלוסיית האסירים הצעירים.
לכל אלה נלווים גם תסמינים גריאטריים ובהם ירידה בראייה ובשמיעה, נפילות, ניידות מוגבלת וקשיים קוגניטיביים המסכנים את ביטחונו של האסיר.
לאסירים מבוגרים יש בממוצע יותר מחלות כרוניות ממבוגרים בגיל דומה שחיים בקהילה.
מצבו הרפואי והפיזיולוגי של אסיר כבן 50 דומה לעתים לזה של אדם כבן 65-60 שחיבקהילה.
הדבר מצביע על הצורך בהרחבת ההיקף והמגוון של הטיפולים הרפואיים והתרופות.
אסירים חולים במחלות כרוניות, מבוגרים וסיעודיים .
"נוהל שב"ס "אבחון וטיפול באסיר החולה במחלה כרונית20 קובע, כי אסיר שהוא חולה כרוני ישהה במשמורת בכל בית סוהר בשב"ס בכפוף למגבלות רפואיות - כפי שיוחלט על ידי קצין רפואה מחוזי, בהתייעצות עם קרפ"ר.
כמו כן מפרט הנוהל את שיטות האבחון, הטיפול והמעקב לגבי כלואים במצב זה.
להלן בתרשים 2 מספר האסירים החולים במחלות כרוניות בשנים 2013 -2008 לפי נתוני שב"ס: .
20 ,לפי הגדרת משרד הבריאותאדם מוגדר חולה במחלה כרונית כאשר מתקיים לגביו אחד משלושת התנאים הבאים: (א) מטופל באחת התרופות שנכללות ברשימה שקבע משרד הבריאות; (ב) חולה באחת המחלות שהוגדרו על ידי משרד הבריאות כמחלות כרוניות; (ג) מטופל בתרופה או בקבוצת תרופות על פי מרשם רופא ברציפות ובמשך חצי שנה לפחות.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - שירות בתי הסוהר - המערך הרפואי לטיפול בכלואים בשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מהתרשים עולה כי במהלך השנים 2013 -2008 חל גידול של כ-90% בשיעור האסירים החולים במחלות כרוניות.
נוהל שב"ס "אבחון אסיר כחולה סיעודי וקביעת תנאי מאסרו" מגדיר כחולה סיעודי אדם שמצב בריאותו ותפקודו ירודים כתוצאה ממחלה כרונית או מליקוי קבוע, והוא סובל מבעיות רפואיות הדורשות מעקב רפואי מיומן במסגרת רפואית לתקופה ממושכת.
הנוהל מפרט את המעקב הרפואי הנדרש אחר מצבם של אסירים אלה ואת אופן הטיפול בהם.
מקום החזקתו של אסיר שהוא חולה סיעודי ייקבע על ידי קרפ"ר.
במהלך עבודת הביקורת ערכו נציגי משרד מבקר המדינה סיורים ב מרפאות.
צוותי הטיפול הרפואי בבית הסוהר "מעשיהו" (להלן - ביס"ר מעשיהו) ובבית סוהר "צלמון" (להלן - ביס"ר צלמון) העלו בפני הנציגים את הקושי הכרוך בטיפול באסירים מבוגרים, חולים כרוניים וסיעודיים כמפורט להלן: א.
בביס"ר מעשיהו היו בינואר 2014 כ-1,200 אסירים.
585 (כ-50% ) מהםחולים: 495 מהםטופלו בטיפול תרופתי קבוע, כ-70 היונשאי צהבת ו כ-20 קיבלו תחליפי סם.
בביס"ר שהו באותה עת 65 אסיריםבני 60 ,ויותר 33 אסיריםבני 70 ויותרוכן שני אסירים שהוגדרו סיעודיים והמתינו להעברה למר"ש.
ב-2014 שרתובביס"ר מעשיהו שלושה רופאים כשכל אחד מהם אחראי לכ-200 אסירים חולים.
אחראי המרפאה ציין כי עומס העבודה הוא כבד.
אחד האגפים בביס"ר מעשיהו הוא אגף מיוחד לקשישים21 וחוליםהכולל ביתן המיועד ל-49 אסיריםשבו שוהים החולים הקשים ביותר.
באגף זה מבקר חובש שלוש פעמים ביממה (בכל פעם למשך כשעה) לצורך חלוקת תרופות והזרקת אינסולין.
מלבד זה אין צוות רפואי קבוע באגף.
יצוין, כי בפברואר 2014 הציגו קצין הרפואה .
21 בנוהלי שב"ס אין הגדרה למונח: "קשיש", ואולם בעלי תפקידים בשב"ס נוהגים להשתמש במונח זה כדי לתאר כלואים שגילם יותר מ- 55.
המשרד לביטחון הפנים 401 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - שירות בתי הסוהר - המערך הרפואי לטיפול בכלואים בשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המחוזי ורופא בביס"ר מעשיהו לפני קצין האסירים22 בביס"ראת צורכי הרפואה באגף וציינו, כי "לדעתנו, הצורך באיוש אגף כזה בחובש 24 שעות ליממה הכרחי עקב סיכון מוגבר לבעיות רפואיות במהלך שעות הערב המאוחרות והלילה".
בסיכום דיון בנושא הקמת אגף לקשישים בביס"ר מעשיהו שקיים סגן הנציב במרץ 2014 נכתב, כי האגף המשמש לאסירים חולים ו"קשישים.
אינו ראוי ואינו מכובד.
לא ניתן להמשיך במצב הקיים ויש צורך במתן תנאים הולמים יותר לאוכלוסייה זו".
לפי סיכום הדיון ציין מפקד ביס"ר מעשיהו, כי לאוכלוסייה באגף המיוחד "לא ניתן מענה הולם מבחינה רפואית".
באותו דיון החליט סגן הנציב על שיפוץ האגף המיוחד, על הגדלת מספר מקומות הכליאה לקשישים ועל קיום בדיקת ארגון ושיטות (או"ש) של האגף, כדי לנתח באופן מקצועי את הצרכים ובכללם הציוד הדרוש לאוכלוסיית הקשישים והחולים.
בהחלטתו קבע סגן הנציב שביצוע תכנית השיפוץ יתחיל בסוף אפריל 2014 .
נמצא שעד סוף דצמבר 2014 לא הוחל בביצוע הנחייתסגן הנציב מלבד הכנת רשימת ציוד רפואי שנדרש לשדרוג האגף.
במהלך אוגוסט 2014 , ארבעה חודשים לאחר המועד שבו אמורים היו להתחיל בביצוע תכנית השיפוץ, ביקרו נציגי משרד מבקר המדינה בביס"ר מעשיהו.
בביקור עלה, שהמבנה זקוק לשיפוץ יסודי ושהתנאים הפיזיים אינם מתאימים לשהייה ממושכת של קשישים וחולים כרוניים קשים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר שב"ס, כי "אנו מקווים כי במהלך שנת 2015 יבוצע השיפוץ עליו הוחלט.
בכפוף לאיתור מקום חלופי המתאים לאוכלוסייה ייחודית זו.
המפגעים הבטיחותיים יטופלו באופן מידי".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מאחר שנמצא שהתנאים אינם מתאימים לאוכלוסיית החולים - על שב"ס להחיש את יישום ההחלטה של סגן הנציב בנוגע לשיפוץ מבנה האגף המיוחד וזיהוי הצרכים של אוכלוסיית הקשישים והחולים, או למצוא דרך אחרת לספק להם תנאים וטיפול ההולמים את מצבם.
ביס"ר צלמון משמש גם בית מעצר.
תקן הכליאה23 נקבע ל-1,136 כלואים.
בסוף דצמבר 2013 שהו בביס"ר צלמון968 .
כלואים344 (36% ) מהם אסירים שהוגדרו חולים כרוניים, ובהם כ-90 כלואים שטופלו בתחליפי סמים וכ-180 אסירים שהיו במעקב פסיכיאטרי.
בפרוטוקול הדיון ממאי 2014 שקיים מפקד ביס"ר צלמון צוין, כי "היקףהאסירים הכרוניים לא עומד בפרופורציה לגודל היחידה ובהשוואה לכל היחידות האחרות".
עוד צוין, כי ריבוי החולים הכרוניים "משפיע לרעה על איכות הטיפול הרפואי הניתן במרפאה".
במכתבו של רופא ביס"ר צלמון נכתב, כי "הנטל המונח על.
כבד מנשוא ומקשה על מתן מענה מקצועי, איכותי וערכי".
22 סוהר-קצין, האחראי על תנאי הכליאה במתקן.
מספר מרבי לאכלוס כלואים במתקן כליאה 402 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - שירות בתי הסוהר - המערך הרפואי לטיפול בכלואים בשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בביס"ר צלמון אין אגף מיוחד לחולים, אין תומכים סיעודיים24 והצוות הרפואי כורע תחת עומס הבדיקות והמעקב השוטף אחר החולים הכרוניים כמו: לחץ דם, סכרת, סרטן, אסתמה וכד'.
בתגובה לבעיות שהעלו מפקד ביס"ר צלמון והרופא, כתבה ראשת ענף אבחון ומיון 25 לקרפ"ר באותו חודש, כי"ועדת המיון לוקחת בחשבון שיקולים רבים.
בין היתר גם שיקול רפואי.
יחד עם זאת אפשרויות המיון מוגבלות ואין מענה ייחודי בארגון לחולים פרט למר"ש ולאגף חולים במעשיהו אשר ללא ספק אינו מספק".
]שב"ס[ היא ציינה שהנושא נותר "ללא מענה".
הביקורת העלתה שקיימים ליקויים מבחינת התשתית הפיזית והיקף כוח האדם המטפל העלולים לפגום ברמת ההשגחה והטיפול הניתן לחולים כרוניים שלא הוחלט להעבירם למסגרת אשפוזית.
לא נמצא ששב"ס הכין תכנית מערכתית המותאמת לשינוי שחל בהרכב אוכלוסיית האסירים, בהזדקנותה ובמצבה הרפואי, וכוללת תחזית של הגידול הצפוי במספר ה אסירים הללו.
גם בתכנית שהוכנה והוגשה לאישור הבט"פ, לא ניתן מענה לכך, והפתרונות של שב"ס לבעיה הם ברובם מקומיים ונקודתיים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על שב"ס להכין בהקדם תכנית מקיפה שתכלול תחזית של הגידול הצפוי במספר ה אסירים מאוכלוסיות אלה, לבחון את התאמתם של מתקני הכליאה ומתקני הרפואה ולקבוע את תנאי המאסר ואת דרכי הטיפול באסירים אלה בהתאם לכך.
על המשרד לבט"פ, המקצה לשב"ס את המשאבים הנדרשים לטיפול באסירים, לגלות מעורבות בהכנת התכנית - הן בהקצאת המשאבים והן בתהליך קבלת ההחלטות ליישומה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר המשרד לבט"פ, כי "נושא שיפוץ המרפאות בפרט והמבנים בשב"ס בכלל נמצא בטיפול מתמיד וכפוף למגבלת המשאבים של שב"ס".