HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תהליך העבודה של ועדות המינויים סעיף 19 לחוק המינויים קובע כי דרך המלך לאיוש משרות בשירות המדינה היא באמצעות מכרז.
את ההוראות לקיום מכרז פנימי בשירות המדינה מסדיר פרק 11.
בתקשי"ר במשרד החוץ קידום עובדים בדרג בארץ ובחו"ל בהתאם לכללים שנקבעו בתקנון הוא הליך תחרותי המשפיע במישרין על תנאי השכר והתנאים הנלווים שלהם זכאי העובד שזוכה בדרג המוכרז.
ההליך האמור מתנהל בוועדת המינויים של המשרד בהתאם לנוהל מינויים ייחודי ולא על פי הוראות התקשי"ר האמורות בנוגע למכרזים פנימיים.
יצוין כי את נוהל המינויים פרסם המשרד בשלהי שנת 2006 בעקבות דוח מבקר המדינה מאותה שנה.
נוהל המינויים קובע כי ועדות המינויים במשרד מחויבות לפעול במקצועיות, בהגינות, בשוויון ובשקיפות, תוך שמירה על כללי מינהל תקין.
בעקבות הסכמים והסדרים הנוגעים למשרד החוץ ומתוך הכרה בייחודיותו נקבע בתקנון כי קידום עובדים בתפקיד ובדרג בשירות החוץ ייעשה על ידי ועדות מינויים פנימיות אלה של המשרד: ועדת מינויים לראשי נציגויות בחו"ל שמינוים טעון אישור הממשלה; ועדת מינויים משרד החוץ 801 .
:שם הדוח משרד החוץ - התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עליונה למינוי סמנכ"לים וראשי אגפים וועדת מינויים שנייה למינוי עובדים לשאר התפקידים במשרד.
על פי הוראות התקשי"ר, המועמדים למשרה פנויה שהוכרז עליה במכרז פנימי יוזמנו לריאיון או למבחן לפני ועדת בוחנים.
אחד מחברי הוועדה הזו יהיה עובד של משרד ממשלתי אחר, המתמנה על ידי נש"ם.
בעניין זה קובעות הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, כי הוראות התקשי"ר האמורות נועדו להביא לכך שוועדת הבוחנים תמנה למשרה הנדונה את המועמד בעל הנתונים הטובים ביותר, תוך מתן הזדמנות שווה לכל המתמודדים14.
נוהל המינויים חורג מהוראות התקשי"ר והנחיות היועץ המשפטי לממשלה בנושא ועדת הבוחנים בכך שהמועמדים - אשר לעתים רק חלק מהם שוהה בארץ - אינם מופיעים כלל לפני ועדות המינויים, כנדרש בתקשי"ר לגבי עריכת ריאיון או מבחן למועמדים (בעל פה או בכתב) לפני ועדת הבוחנים.
הסיבה לכך היא שבמקרים רבים הופעה פרונטלית של מועמדים המשרתים בחו"ל לפני ועדות המינויים המתכנסות במטה המשרד בארץ אינה מתאפשרת בשל העלויות הכספיות למשרד והטרחה הניכרת עבור המועמדים.
אך אין זה המצב במקרים שבהם כל המועמדים שוהים בארץ.
נוהל המינויים האמור הוא נוהל חריג במערכת הממשלתית, אשר גובש נוכח אילוצים הנובעים מייחודיותו של משרד החוץ.
עקב כך ראוי כי מעמדו של הנוהל לא יהיה מעמד קבוע ותמידי, אלא ייבחן מדי פעם בפעם בהליך דומה להליכי הבחינה וההסדרה שקיים המשרד בשנת 2006 .
במסגרת בחינה עתית כזאת יהיה ניתן לבחון בין היתר את האפשרות לקבוע הסדר חלופי לנוהל זה, שיאפשר להחיל מרכיבים נוספים מהוראות התקשי"ר ומהנחיות היועץ המשפטי לממשלה, אגב התחשבות בהיקפי המינויים, בשינויים הטכנולוגיים, בהוראות הדין הנוגעות לעניין וביכולת המעשית של המשרד ליישם הסדרים חלופיים.
על פי האמור במבוא לנוהל המינויים, הנוהל נועד להסדיר את עבודת ועדות המינויים לגבי מינוי עובדים לתפקידים בשירות המדיני ובשירות החוץ המינהלי, ועל תכלית ז ו נסמכת החרגתו מהוראות התקשי"ר כאמור.
נוהל המינויים אינו חל על הליכי מינוי אחרים במשרד ואף אינו אמור לחול על הליך קידום עובדי שירות החוץ בדרג.
יתר על כן, המשרד לא קיבל אישורים מגורמי נש"ם והיועץ המשפטי לממשלה להסמיך את ועדות המינויים לשמש ועדות לקידום בדרג.
הביקורת העלתה כי על אף האמור בנוהל המינויים, ועדות המינויים הן המקבלות החלטות בנושא קידום עובדים בדרג אף שאין זה מתפקידן לעשות כן.
בעניין זה כתב המשרד בתשובתו כי הוראות התקשי"ר כאמור אינן רלוונטיות לנושא קידום בדרג - לא מבחינה משפטית ולא מבחינת תכליתן.
זאת מאחר שהוראות אלו וכן הנחיות היועץ המשפטי לממשלה עוסקות באיוש משרות ולא בקידום בדרגים שהוא ייחודי למשרד החוץ.
859 ), ועדות בוחנים במכרזים לקבלת עובדים למשרות בשירות המדינה , עדכון ממרץ 2013 .
שם הדוח: משרד החוץ - התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 נוכח העובדה שהנסיבות שהצדיקו הסדרים מיוחדים בנוגע למינוי עובדים לתפקידים אינן חלות לכל הפחות בנסיבות של קידום עובדים בדרג במטה, על נש"ם לקיים בחינה עובדתית, משפטית ומינהלית של סדרי עבודתן של ועדות המינויים של המשרד בשבתן כוועדות לקידום עובדים בדרג, ולהנחות אות ן לגבי החלת עקרונות היסוד של המשפט המינהלי ושל הוראות התקשי"ר על הליכי קבלת החלטות בנושא קידום בדרג של עובדי שירות החוץ.
על פי הוראות התקשי"ר, ועדת הבוחנים תרשום פרוטוקול על החלטותיה בטופס זיכרון דברים - ועדת בוחנים (להלן - טופס זיכרון הדברים).
על החלטת ועדת הבוחנים המובאת בטופס זיכרון הדברים להיות מנומקת היטב, ועל יו"ר הוועדה ושאר חבריה לחתום עליה.
הפרוטוקול שרושמות ועדות המינויים אינו מותאם לתוכנו של טופס זיכרון הדברים (טופס מדף 2130 ) החל גם על עבודתן של ועדות המינויים.
הפרוטוקול האמור גם אינו כולל גיליון ציונים מפורט של תחומי הערכת המועמדים, כנדרש בנספח לפרוטוקול ועדת הבוחנים שנקבע בהנחיות נש"ם.
המשרד ציין בתשובתו כי את פרוטוקול ועדות המינויים הוא ערך עם נש"ם.
אולם בתשובת נש"ם נכתב כי יש להתאים את הפרוטוקול הקיים לנקבע בהנחיות נש"ם ולהקלידו למערכת מרכב"ה.
עוד נכתב בתשובת נש"ם כי אם הפרוטוקול האמור אינו משקף את צורכי המשרד, על המשרד "לנסח קריטריונים מותאמים" ולבקש את אישור נש"ם לנוסח המעודכן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החוץ כי פרוטוקול ועדות המינויים אינו כולל גיליון ציונים במדרג שנקבע בהנחיות נש"ם העוסקות במינוי עובדים למשרות בשירות המדינה, הגם שהנחיות אלה חלות על עבודתן של ועדות המינויים הפועלות במשרד.
על אגף מש"א לוודא כי ועדות המינוי ים ייתנו ביטוי הולם ושקוף בפרוטוקולים של דיוניהן להערכות שהן עושות לכישוריהם של כל המועמדים.
על פי הנחיות נציב שירות המדינה משנת 2013 , הנכונות גם להליכי מינוי עובדי משרד החוץ לתפקידים בשירות החוץ, תכליתו העיקרית של חוק המינויים היא להבטיח כי מינויים בשירות המדינה ייעשו על פי אמות מידה שקופות ומשיקולים ענייניים, בהתחשב בכישוריו של המועמד והתאמתו לתפקיד, "ולא יונחו ממניעים של זיקה פוליטית או משיקולים זרים".
תקנון שירות החוץ קובע כי בוועדת המינויים למינוי ראשי נציגויות בחו"ל, יכהנו שמונת החברים האלה: שר החוץ - יו"ר; המנכ"ל; המשנה למנכ"ל; הסמנכ"ל , שהוא ראש האגף המדיני המרחבי (מתחלף); ראש אגף מש"א; הממונה על מעמד האישה במשרד; נציג ציבור מטעם נש" ם (מתחלף) ונציג ועד העובדים המדיני.
נציג היועץ המשפטי של המשרד נוכח בדיוני הוועדה ומספק לה ייעוץ משפטי שוטף ככל הנדרש.
בשנים 2013 - 2009 אצל שר החוץ את הסמכות לשבת בראש הוועדה לסגן שר החוץ, ובשנת 2014 אצל סמכות זו למנכ"ל המשרד.
בעניין הדיון בוועדות הבוחנים במכרז פנימי, קובעות הנחיות היועץ המשפטי לממשלה כי בחירת המועמד הראוי למשרה תיעשה על בסיס הידע והניסיון של קבוצת אנשים, במובחן מידע וניסיון של גורם מחליט יחיד.
זאת ועוד, "אל לו למי מחברי הוועדה לגבש, בטרם הופעת המועמדים בפניו ובדיקת נתוניהם המלאים, עמדה נחרצת, באשר להתאמתו או לאי משרד החוץ 803 .
:שם הדוח משרד החוץ - התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 התאמתו של מי מהמועמדים למשרה.
לכל מועמד צריך להיות, ככל האפשר, סיכוי שווה לשכנע את הוועדה בהתאמתו לתפקיד עליו הוא מתחרה".
בהכרעת הדין שניתנה בבית משפט השלום בירושלים בנובמבר 2013 בעניינו של שר החוץ מר אביגדור ליברמן , נכתב על בסיס עדותם של חברי ועדת המינויים, מנכ"ל המשרד לשעבר ו ראש אגף מש"א לשעבר, כדלקמן: "באופן שגרתי מתקיימות ישיבות הכנה של חברי הנהלת המשרד, במטרה להגיע למועמדים מוסכמים במידת האפשר".
גם יו"ר ועדת המינויים דאז, סגן שר החוץ לשעבר מר דני איילון, העיד כי בישיבות ההכנה האמורות השתתפו מנכ"ל המשרד ומנהל אגף מש"א, וכי מטרת הישיבות הייתה "להגיע להסכמה לגבי מועמדים לתפקידי מפתח", כדי למנוע "'מסחרה' או משא ומתן לגבי תפקידים אלה"15.
יוצא אפוא כי במשרד נוהגת מתכונת עבודה, ולפיה משתתפים חברי ועדות המינויים בישיבות הכנה של הוועדות טרם כינוסן הרשמי.
המשרד כתב בתשובותיו למשרד מבקר המדינה, כי הגוף היחיד המבצע מינויים בשירות החוץ ברשות ובסמכות, הוא ועדות המינויים, הפועלות בשוויוניות, בהגינות, במקצועיות, בשקיפות, בסבירות, משיקולים ענייניים ועל פי כללי המינהל התקין וכללי הצדק הטבעי.
המשרד הוסיף כי בין חברי הוועדות מתקיים "דיון בלב פתוח ובנפש חפצה", בהתאם לכללי התקשי"ר ולפסיקה.
בתשובת נש"ם נכתב בנושא זה כי "ניתן לקבוע אמות מידה מקצועיות וענייניות המתבססות על ביצועים מוכחים של המועמדים תוך תיעוד שקוף ורשמי, ורק אז ניתן של ישיבות [ היתכנותן ]את[ לשקולהכנה".
]יתרה מזו, "דיון מקדים כשלעצמו איננו בהכרח פסול, ובלבד שהוא שומר על כללי השוויוניות, ההגינות והשקיפות".
הדיונים בעניינם של מועמדים לתפקידים בשירות החוץ נועדו להתקיים בוועדת המינויים בלבד, אשר פעילותה קבועה בתקנון וכפופה לעקרונות של המשפט המינהלי, ובהם הגינות, שקיפות, שוויוניות, סבירות ומידתיות.
לדעת משרד מבקר המדי נה, קיום ישיבות הכנה במשך שנים מחייב הליכי בקרה והכנת נוהל שקובע הסדרים מפורטים, שהיעדרם עלול לפגוע בקיום הליך שוויוני והוגן.
על כן מוצע כי נש"ם תבחן את אופן יישום מתכונת ישיבות ההכנה במשרד החוץ.
אם יוחלט כי ניתן להמשיך בקיומו של הסדר המאפשר ישיבות הכנה, יש מקום כי המשרד יקבע נהלים מפורטים לניהולן של ישיבות אלה אשר יבטיחו את מימושם של העקרונות המפורטים לעיל גם במסגרתן.
נוסף על כך, ראוי גם כי כל חבר בוועדת המינויים ידווח לה בפירוט על כל פגישה שקיים בנושא מועמדות עובדים לתפקידים בשירות החוץ.
15 ת"פ (שלום י -ם) 57926 -12-12 מדינת ישראל נ' אביגדור ליברמן (פורסם במאגר מידע, 6.
שם הדוח: משרד החוץ - התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בקרה על מצבת כוח האדם במשרד .
הגבלת תקופת כהונה בתפקידים במטה בארץ בניגוד לפרקי הזמן הנדרשים לשירות בחו"ל, התקנון אינו קובע פרקי זמן מזעריים ומרביים למילוי תפקידי ניהול במטה המשרד.
בעקבות דוח מבקר המדינה משנת 2006 כתב מנכ"ל משרד החוץ דאז מר אהרן אברמוביץ לעובדים בשלהי אותה שנה כי החל בקיץ 2007 תיקבע "רוטציה בתפקידים וקציבת כהונה בארץ", כדי לשמור על "מוביליות ותכנון כוח אדם ולמנוע חסימת ערוצי קידום, במיוחד בתפקידים בכירים".
בישיבת הנהלת המשרד שהתקיימה במאי 2012 הורה שר החוץ למנכ"ל דאז "לפעול לקביעת פרק זמן מינימלי לתפקידים בארץ".
אך המשרד לא הסדיר בנוהל את פרקי הזמן המזעריים למילוי תפקידים במטה.
באוגוסט 2012 כתב מנכ"ל המשרד דאז לשר החוץ כי נש"ם "רואה הגיון בקצובת תקופת כהונה בארץ, על רקע העובדה כי תקופות הכהונה בחו"ל קצובות וחייבים לסנכרן את שתי המערכות".
בסיכום דיון שכינס המנכ"ל נכתב כי מתחייבת הגבלה של תקופות הכהונה בתפקידי המטה כדי לאפשר למשרד לנהל את שתי מערכות התקן בארץ ובחו"ל.
בעקבות זאת כתבה מנהלת המחלקה למשפט דיפלומטי ואזרחי ליועץ המשפטי של המשרד בספטמבר אותה שנה כי קציבת תקופות הכהונה כאמור נדרשת כדי להתמודד עם תופעת המחסור במשרות ניהול בכירות ביחידות המטה עבור שליחים השבים ארצה משירותם בחו"ל.
אולם מנתוני אגף מש"א העדכניים ליוני 2014 עולה כי המשרד לא פעל להגבלת תקופת כהונה מרבית של עובדים בתפקידי מטה בארץ: 68 עובדי שירות החוץ ממשיכים למלא את אותם תפקידים במטה זה שבע שנים ומעלה, 23 עובדים ממלאים תפקידים במטה במשך שש שנים, ו-27 עובדים ממלאים את תפקידם במטה כבר למעלה מחמש שנים.
בתשובת המשרד נכתב כי נוכח ניסיונות רבים שעשתה ההנהלה בעבר לקידום עניין זה - ניסיונות אשר לא צלחו - אין באפשרות המשרד ובסמכ ותו לקדם קציבה של כהונת משרות במטה; בשים לב לדיני המכרזים ולהוראות התקשי"ר אשר לפיהם עובד הזוכה במכרז למשרה בשירות המדינה, זמן כהונתו אינו קצוב.
זאת אף שעל פי התקשי"ר והתקנון, תקופת הכהונה במשרות בנציגויות בחו"ל היא קצובה (ראו להלן).
משרד מבקר המדינה סבור כי ככל שמשרד החוץ ימצא כי אין באפשרותו לקדם את יישומה של מתכונת ההסדרה שהותוותה בנושא זה בתכנית הרפורמה, עליו לפעול בנחישות למציאת חלופות מעשיות אחרות למתכונת האמורה ולהביאן לאישור הגורמים הממשלתיים הרלוונטיים.
הסדרת תקופות השירות בנציגויות בחו"ל תקנון שירות החוץ קובע כי ככלל תקופת שירות של שליח המשרד לא תפחת משנתיים ולא תעלה על ארבע שנים.
על פי רוב, בהודעות אגף מש"א לשליחים על מינוים נכתב כי תקופת משרד החוץ 805 .
המינוי היא לשלוש שנות שירותנוסף על כך התקנון קובע כי עובד שסיים את שליחותו לפני תום שנה מיום צאתו לחו"ל בעקבות התפטרות או על פי בקשתו, רשאי המשרד - לפי שיקול דעתו ובהתחשב בנסיבות המקרה - לתבוע מהעובד החזר הוצאות הקשורות לנסיעת העובד ובני משפחתו לחו"ל.
המשרד לא מחויב לשלם את הוצאות השיבה ארצה של עובד ושל הנלווים לו אם העובד סיים את שליחותו בתום שנה אך קודם להשלמת שתי שנות שירות.
עובד שיוצא לחו"ל נדרש על פי התקנון למלא התחייבות בלתי חוזרת כלפי המשרד בעניינים האמורים.
מדי שנה בשנה מתמנים בממוצע כ-90 שליחים למילוי תפקידים שונים בנציגויות בחו"ל.
עד תום מועד הביקורת באוגוסט 2014 , כתבי המינוי של היוצאים לנציגויותבמדינות המפורטות בתקנון ומוגדרות "קשות שירות" נקבעים לתקופת שירות של שלוש שנים, ואילו כתבי המינוי של היוצאים לנציגויות ביתר המדינות נקבעים לתקופת שירות של ארבע שנים.
ממסמכי תכנית הרפורמה עולה כי אחת הבעיות המרכזיות בניהול משאבי אנוש נובעת מקצב תחלופה גבוה של כוח אדם בין המטה לבין הנציגויות, אשר גורם קושי ביצירת מומחיות בתחום העיסוק.
מאחר שאורכה של תקופת מינוי נע כאמור בין שנתיים לארבע שנים, ישנה החלפה מתמדת בין עובדים אשר פוגעת ביציבות התפקודית, והבאה לידי ביטוי בקושי להעביר ידע ושיטות עבודה בין בעלי תפקידים מתחלפים ולשמרם לאורך שנים.
התקנון מסמיך את המנכ"ל לאשר בנסיבות מיוחדות את קיצור השירות בחו"ל אף מתחת לשנתיים.
עם זאת, בפרוטוקול ישיבת הנהלת המשרד שהייתה ב ספטמבר 2012 נכתב מפי המנכ"ל דאז, מוכן להתחשב באנשים, בסי]אני[ .
כי "כל אחד מתנהל כיום כפי שהוא רוצהבות משפחתיות, שירות צבאי ילדים וכדומה, אבל כיום לא ניתן לעשות שום דבר מול העובדים.
כיום כל עובד קובע את הסדר".
ביוני 2013 פנה השגריר למטה האו"ם בג'נבה למפכ"ל המשרד16 ואמר כי "אין זה יעיל ואף מועיל לשגר שליח לג'נבה שטווח שליחותו שנתיים בלבד.
עד אשר ילמד את תפקידיו כבר יצטרך לעזוב.
יתר על כן, אם כבר שולחים עובד לשנתיים, עדיף שיצא מן המטה ויעבוד מספר חודשים באגף ארגונים בין-לאומיים (ארב"ל) על מנת לרכוש היכרות עם הנושאים.
עובד חסר ניסיון לשנתיים ימים - ערכו מוגבל".
המפכ"ל תמך בהערת השגריר ואף כלל אותה בדוח הביקורת שלו, אולם אגף מש"א לא נתן לה מענה.
הועלה כי בשנים 2014 -2008 שבו ארצה53 עובדים משליחותם בנציגויות בחו"ל בתום שתי שנות שירות או פחות מכך בלבד, לפי הפירוט המובא בתרשים 6 .
המפקח הכללי של משרד החוץ המופקד על גורמי ביקורת הפנים במשרד 806 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החוץ - התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הממצאים מלמדים כי המשרד מאפשר לשליחים לשוב ארצה לפני תום פרק הזמן המזערי של שירותם בנציגויות בחו"ל הקבוע בכתבי המינוי, על אף הקשיים שאי- מיצוי תקופת השליחות מערימים על יכולת המשרד לתכנן ולנהל את משאבי האנוש שלו.
הכללים הקיימים אינם יוצרים, למעשה, תמריץ להשלמת מלוא תקופת השירות.
אי לכך ועל מנת לייעל את ניהול משאבי האנוש במשרד החוץ, משרד מבקר המדינה סבור כי במסגרת פעולות היישום של ההסכם הקיבוצי מ - 2014 , על משרד החוץ לקבועבכללים באילו נסיבות יאושר קיצור השירות בחו"ל ואת השלכות הקיצור לעניין המשך התפקוד במשרד ולעניין המינוי לתפקיד הבא בחו"ל.
משרד החוץ הוא שותף מרכזי לעיצוב מדיניות החוץ של מדינת ישראל והוא נועד להיות הגורם הממלכתי העיקרי ביישומה בזירה הרב -לאומית באמצעות 106 נציגויותיו בחו"ל.
המשרד אמון, בין היתר, על קידום וביסוס הקשרים הדיפלומטיים המולטילטרליים של ישראל ועל מתן שירותים קונסולריים ומינהליים בחו"ל.
על מנת להגשים את יעדיו ואת מטרותיו כאמור, בוודאי בתקופה שבה מדינת ישראל ניצבת לפני אתגרים רבים, מורכבים ורגישים בתחומי אחריותו, נדרש המשרד לתכנון ולניהול של כוח האדם המועסק בו.
:שם הדוח משרד החוץ - התכנון והניהול של משאבי האנוש במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ממצאי הביקורת מצביעים על כך שלצד המורכבות הגלומה בתכנון ובניהול של משאבי האנוש במשרד קיימות חולשות פנים -משרדיות במתן פתרון כולל למחסור באיוש משרות בשירות החוץ, בעיקר בנציגויות בחו"ל, ובמתן מענה לצורך לשבץ עובדים לתפקידים מתאימים במטה.
המשרד אינו מגייס צוערים בהתאם לצרכיו, בין היתר נוכח איוש תקני שירות החוץ בעובדי השירות המינהלי אשר חלק ניכר מהם אינו כשיר לשרת בנציגויות.
הליך קידום העובדים בדרג חורג מהוראות התקשי"ר ומהנחיות היועץ המשפטי לממשלה בעניין ועדות מכרזים.
תכנית הרפורמה הארגונית המקיפה שהנהלת המשרד אימצה בשנת 2011 ושהוצגה לפני נש"ם בשנת 2012 מנסה אמנם להתמודד עם הכשלים שהוגיה מצאו בניהול כוח האדם במשרד ואשר על חלקם עמד גם מבקר המדינה בדוחות קודמים מהשנים 2006 ו- 2009.
ואולם תהליך אישור יתר מרכיבי תכנית הרפורמה לא קודם על ידי הגורמים הרלוונטיים, עקב סכסוך עבודה שנמשך ממרץ 2013 ועד נובמבר 2014.
כדי לשפר את ההתמודדות של המשרד עם האתגרים העומדים לפני המדינה בתחום יחסי החוץ עליו לטפל בליקויים שנמצאו בתכנון ובניהול של משאבי האנוש שלו.
זאת באמצעות קידום תכנית הרפורמה הארגונית בשיתוף הגורמים הממשלתיים הרלוונטיים או בדרכים מועילות אחרות שתבחן הנהלת המשרד.
בד בבד, על המשרד למלא את הוראות התקנון בענ יין קליטת עובדים בשירות החוץ , לשקול לאתר מועמדים מתאימים מחוץ למשרד למשרות בנציגויות שלא עלה בידו לאייש בעובדיו , ולהימנע מלמנות עובדים בלתי כשירים למשרות בשירות החוץ במטה ובנציגויות.
משרד מבקר המדינה מסב את תשומת לבם של גורמי נש"ם ומשרד האוצר ושל שר החוץ לאחריותם לאסדרת פעילותו של המשרד בתחומים שנבדקו בדוח זה ולחשיבות מעורבותם בהתוויית פתרונות מעשיים לשיפור במצבו של תחום משאבי האנוש במשרד החוץ.
:שם הדוח משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבוא .
הזכות לדיור נאות מוכרת כאחת מזכויות האדם במשפט הבין-לאומי , בהצהרות ובאמנות של ארגון האומות המאוחדות, הנוגעות לשמירה על זכויות אדם שגם ישראל חתומה עליהן.
מאז נחקק בשנת 1992 בישראל חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו קבע בית המשפט העליון בפסיקותיו1 כי חובת המדינה לקיים מערכת שתבטיח "רשת מגן", לרבות מקום מגורים שבו יוכל האדם לממש את פרטיותו ואת חיי המשפחה שלו ; פגיעה בחובה זו משמעה פגיעה בכבוד האדם.
לא מדובר רק ברעיון נשגב אלא גם בחובה משפטית אופרטיבית שכל רשות מרשויות השלטון חייבת לכבד וליישם ".
זו מציאות נורמטיבית, ממנה מתבקשות מסקנות אופרטיביות".
מנתוני הבט"ל המבוססים על עיבוד סקר הוצאות משפחה של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס), עולה כי שיעור ההוצאה הכוללת על דיור בקרב שוכרי הדירות החיים בעוני עומד על כ-%50, ובניכוי הוצאות ארנונה, מים חשמל וגז עומדת ההוצאה על כ-%392.
מאחר שהוצאות על דיור הן ההוצאה הגדולה ביותר של משק הבית, מדינת ישראל מפעילה מנגנוני סיוע שונים עבור אוכלוסיות הנזקקות לסיוע בדיור, וזאת באמצעות משרדי ממשלה שהעיקרי בהם הוא משרד הבינוי3 המשמש מאסדר של תחום הדיור הציבורי.
בהצעת התקציב לשנת הכספים 2014-2013 של משרד הבינוי הוגדרו יע די מדיניות הסיוע בדיור: " לסייע למשקי בית חסרי דירה במציאת פתרון דיור, תוך התמקדות בקבוצות האוכלוסייה החלשות ביותר" וכן " לסייע למשקי בית הסובלים כתוצאה מקשיים ייחודיים (כגון נכים), ממצוקת דיור ולשפר את תנאי מגוריהם".
פעילות המשרד לצורך סיוע בדיור לאוכלוסיות החלשות מתמקדת בשלושה מסלולים עיקריים: מתן משכנתאות מסובסדות, סיוע בשכ"ד והקצאת פתרונות דיור בדיור הציבורי.
הדיור הציבורי הוא מאגר דירות השייכות למדינה ומצויות בניהולו של משרד הבינוי ודייריהן משלמים בעבורן שכ"ד סוציאלי.
משרד נוסף הפועל בתחום זה הוא משרד הקליטה המסייע בדיור לזכאים עולים.
את הסיוע בשכ"ד לזכאים, לרבות זכאים עולים, קובע משרד הבינוי בשיתוף עם משרד הקליטה.
הקריטיונים לקביעת זכאות לקבלת סיוע בשכ"ד משותפים לשני המשרדים.
לעומת זאת, הזכאות לדיור ציבורי נקבעת על פי קריטריונים שקבעו משרדי הבינוי והקליטה, כל אחד בנפרד, לפי מאפייני האוכלוסייה שהוא מטפל בה, ובהתאם לכך כל משרד מנהל רשימת ממתינים נפרדת.
נוסף למשרדי הבינוי והקליטה ישנם עוד משרדי ממשלה המקצים דיור או מסייעים בנושא לאוכלוסיות מיוחדות שבתחום טיפולם.
למשל, משרד הבריאות מ ספק שירותי דיור תומך בקהילה של הוסטלים ודיור מוגן לכ- 10,000 נפגעי נפש.
משרד הרווחה מספק מסגרות דיור תומך לכ- 10,000 אנשים עם מוגבלות שכלית התפתחותית.
יש לציין כי תחומים אלה לא נבדקו בדוח זה.
בשנת 1998 נחקק חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה), התשנ"ט- 1998 (להלן- חוק הדיור הציבורי).
מטרת החוק הייתה לאפשר לדיירי הדיור הציבורי לרכוש במחירים נמוכים את .
1 בג"ץ 366/03 עמותת מחויבות לשלום וצדק חברתי נ' שר האוצר , ס ( 3 )464 מיום 12.
2 הוועדה למלחמה בעוני בישראל- ועדת המשנה לענייני דיור, דוח ועדת המשנה לענייני דיור, יוני 2014 ,עמ' 9-8.
3 בנובמבר 2014 החליטה הממשלה לשנות את ש מו של משרד הבינוי והשיכון למשרד הבינוי (החלטה מס' 2156 מיום 6.
שם הדוח: משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הדירות שהם מתגוררים בהן.
התמורה ממכירת הדירות הייתה אמורה לשמש להגדלת מלאי הדירות במאגר ה דיור הציבורי .
משנת 1999 ,נדחה מועד יישום החוק, פעם אחר פעם במסגרת חוק ההסדרים 4 , ובפועל הושהה יישומו.
נכנס החוק לתוקפועם זאת, במהלך השנים קיים משרד הבינוי מבצעי מכר לדיירי הדיור הציבורי ונמכרו דירות דיור ציבורי בהנחות ניכרות.
דוח זה עוסק בסיוע בדיור בשני תחומים עיקריים: דיור ציבורי וסיוע בשכ"ד.
בחודשים פברואר-אוגוסט 2014 בדק משרד מבקר המדינה את עבודת המטה וההיערכות במשרד הבינוי להתוויית מדיניות ולהכנת תכניות עבודה לטווח הקצר ולטווח הארוך, ובכלל זה פעולות לרכישת דירות הולמות לזכאים המתאימות לצורכיהם , ואת הפעולות למתן סיוע בדיור למי שנמצא זכאי לכך אם באמצעות השתתפות בתשלו ם שכר דירה אם באמצעות מתן דיור ציבורי, ובכלל זה ניהול תור הממתינים וניהול מאגר הדיור הציבורי.
נבדק גם התיאום בין משרדי הבינוי והקליטה בנוגע לסיוע בדיור לזכאי משרד הבינוי ולזכאים עולים.
עוד נבדקו פעולותיו של משרד הבינוי לרכישת דירות נ"ר בשנים האחרונות, לרבות ההרחבה של מסלול רכישה זה והחלתו גם על משפחות מרובות ילדים.
הבדיקות נעשו במשרד הבינוי ובחברות האכלוס, במשרדי הקליטה והאוצר ובבט"ל5 .
סדרי התוויית מדיניותארוכת טווח לסיוע בדיור .
מדיניות הסיוע בדיור אמורה לשקף את הערכים החברתיים והכלכליים של הממשלה וכפועל יוצא של משרד הבינוי.
ועדת קוברסקי6 קבעה כי "עלהממשלה להתרכז בתכנון ועבודת מטה, קביעת מדיניות בראייה כוללת, קביעת סדרי עדיפויות המביאים בחשבון התפתחויות כלכליות ואחרות, ייזום חקיקה, קיום מערכות אכיפה, הדרכה ובקרה".
מן הראוי שמתווה של מדיניות ארוכת טווח בתחום הסיוע בדיור יכלול הגדרה מפורשת של הבעיות שלהן היא נועדה לתת מענה, של היעדים שיש להשיג, לוח הזמנים להשגתם ושל מנגנוני המעקב אחר השגת היעדים, של אוכלוסיית היעד שהמשרד מבקש לסייע לה, של היקף תמהיל הדירות ופיזורן הגאוגרפי ושל האמצעים למימוש הזכות לדיור נאות ובר השגה.
4 בכל שנה הממשלה מביאה לאישור הכנסת את החוק הזה לצד חוק התקציב המאגד חוקים ותיקוני חקיקה שהממשלה רואה צורך באישורם כדי ליישם את מדיניותה ואת תכניותיה הכלכליות.
5 התקבל מידע גם מאגף הרווחה בע יריית ירושלים ומעמותת "ידיד" הפועלת לתמיכה בשכבות החלשות.
6 ביוני 1986 מינו ראש הממשלה דאז שמעון פרס ושר האוצר דאז משה ניסים ועדה בראשותו של מר חיים קוברסקי שנקראה "הוועדה הציבורית -מקצועית לבדיקה כוללת של שירות המדינה וגופים הנתמכים מתקציב המדינה".
ביוני 1989 הגישה הוועדה את הדוח לראש הממשלה דאז יצחק שמיר ולשר האוצר דאז שמעון פרס, ובינואר 1990 החליטה הממשלה לאשר עקרונית את המלצותיה.
:שם הדוח משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 .
בביקורת עלה כי בנוגע למדיניות הסיוע בדיור לא פעל משרד הבינוי כמאסדר המשרד לא גיבש מדיניות ארוכת טווח ולא הגדיר את המרכיבים העיקריים לצורך כך.
אף שבידי המשרד מצויים נתונים הנוגעים לתמונת המצב הנוכחית של מלאי הדירות ושל מאפ ייני הזכאים וצורכיהם, הוא לא הכין תחזית הנוגעת לצרכים העתידיים ולמאפייניהם, למשל תמהיל הדירות שיידרש בעתיד ומיקומן הגאוגרפי.
כמו כן, הוא לא פעל למציאת מכלול המענים שבכוונתו לספק אם בהקצאת דירות במסגרת הדיור הציבורי אם בסיוע בשכ"ד, וממילא גם לא הכין תחזית ל תקציב שיידרש למתן מענים אלה.
אסדרת תחום הדיור הציבורי .
לצורך ביצוע תפקידו בתחום הדיור הציבורי, משרד הבינוי נעזר בחברות האכלוס המנהלות עבורו, על פי הנחיותיו, את מערכי השכירות והתחזוקה של הדיור הציבורי.
חברת האכלוס הגדולה ביותר היא "עמידר - החברה הלאומית ל שיכון בישראל בע"מ" (להלן - עמידר) המנהלת כ - 43,000 דירות דיור ציבורי שהן 72% מכלל הדירות במאגר הדיור הציבורי .
"עמיגור - ניהול נכסים בע"מ" (להלן - עמיגור) מנהלת כ- 12,600 דירות שהן21% מכלל הדירות, ואת היתר (כ- 4,500 דירות) מנהלות החברות "פרזות חברה ממשלתית עי רונית לשיכון ירושלים בע"מ" 7, "חלמיש חברה ממשלתית -עירונית לדיור, לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב -יפו בע"מ", "שקמונה חברה ממשלתית עירונית לשיקום הדיור בחיפה" (להלן - שקמונה) ו"חלד - חברה ממשלתית עירונית לשיקום דיור ופיתוח בע"מ".
פעולות הביקורת נוגעות לדירות שבניהול חברות עמידר ועמיגור בלבד.
הסיוע המשמעותי ביותר בדיור שהמדינה מעניקה לאזרחים שנמצאו זכאים לכך הוא מתן דיור ציבורי.
ביולי 2014 התגוררו כ- 60,000 משקי בית בדירות ה דיור ציבורי.
נוסף להם נמצאו כ- 2,570 זכאי משרד הבינוי וכ - 27,000 זכאי משרד הקליטה , הממתינים לקבלת דיר ה או להחלפת דירה ממאגר ה דיור הציבורי.
כיום מלאי הדיור הציבורי בישראל עומד על כ-3% ,מכלל הדירות במשקוהוא בין הנמוכים במדינות המערב החבר ות בארגון OECD8.
החלטות ממשלה הנוגעות למלאי הדירות בדיור הציבורי החלטה 7 4 6: בשנת 1999 קיבלה הממשלה החלטה9 " ולפיהכלל ההכנסות המתקבלות ממכירת הדירות הציבוריות יועברו עם קבלתן, ומתוכן סך ההכנסות (נטו) המתקבלות ממכירת הדירות, ייועד למימון פתרונות דיור קבע או פתרונות דיור לטווח ארוך (לטווח של 10 שנים לפחות) לזכאים לדיור ציבורי".
עוד נקבע בהחלטה כי "משרד הבינוי והשיכון ומשרד האוצר .
7 'על פי החלטות ממשלה מס 190 מיום 12.
09 'ומס 2015 מיום 15.
10 החל תהליך של פירוק החברה.
8 הוועדה למלחמה בעוני בישראל- ועדת המשנה לענייני דיור, דוח ועדת המשנה לענייני דיור, יוני 2014 ,עמ' 4 ,31.
9 'החלטה מס 746 בנושא "הצעת חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה), התש"ס - 1999 ," 19.
שם הדוח: משרד הבינוי - סיוע בדיור לזכאים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 .
יביאו לממשלה את המספר הכולל של הפתרונות הנדרשים" ו"הקצאת פתרונות הדיור תמומן על ידי ההכנסה (נטו) ממכירת הדירות.
ומתקציב המדינה אם יידרש".
החלטה 1 4 9 6: בהמשך להחלטת הממשלה 746 החליטה הממשלה באפריל 2000 לרשום את הודעתם של שרי הבינוי והאוצר כי "היקף פתרונות הדיור הנדרשים.
הינו 2,200 "פתרונות דיור בשנה10 .
עד 2013 לא יושמו ההחלטות ומשרד הבינוי לא הקצה פתרונות דיור כנדרש.
עם זאת, הוא יצא מדי פעם בפעם במבצעי מכר למכירת דירות הדיור הציבורי לדייריהן הזכאי ם.
עקב כך הלך והידלדל מלאי הדירות; בשנת 1999, לפני שהתקבלו החלטות הממשלה האמורות, היו בדיור הציבורי כ - 91,000 דירות, וכאמור ביולי 2014 התגוררו כ- 60,000 משקי בית בדירות דיור ציבורי.
התנהלותו זו של משרד הבינוי גרמה בפועל להצטמצמותו של מאגר הדירות הציבורי.
השפעת הצמצום של מאגר הדיור הציבורי באה לידי ביטוי גם בנתוני משרד הבינוי על מספר האכלוסים שביצע בכל שנה בדירות הדיור הציבורי.
בשנת 2004 אכלס המשרד כ - 2,640 דירות לעומת כ- 2,090 אכלוסים בשנת 2013 , דהיינו ירידה של כ-21% במספר האכלוסים השנתי.
יצוין שכבר בדוח משנת 2009 העיר מבקר המדינה11 (להלן- הדוח משנת 2009) כי "על המשרד לתת את דעתו לכך שניתנו פתרונות דיור מועטים בלבד לשכבות החלשות ביותר מבין הזכאים לסיוע בדיור".