HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהמשך שולבו תשובותיהם בנוגע לרפואת מומחים: 1.
לשאלה: "באופן כללי, באיזה מידה אתה מרוצה מהשירות הרפואי שאתה מקבל בצבא?
", השיבו 24% מהחיילים שהם לא מרוצים, ו-27% השיבו שהם לא כלכך מרוצים, דהיינו למעלה ממחצית החיילים ( 51% ) אינם שבעי רצון מהשירות הרפואי בצה"ל.
החיילים שציינו שאינם מרוצים מהשירות הרפואי, התבקשו לציין בשאלה פתוחה, ממה הם לא מרוצים.
הנושא הבולט שציינו כ -60% מהמשיבים, הוא זמינות השירות הרפואי, ובין היתר, זמני המתנה ארו כים למפגש עם רופאים מומחים וקושי בקבלת תורים.
גם מתשובות החובשים13 , שציינו שאינם מרוצים מהשירות הרפואי עלה, כי הנושא הבולט הוא זמינות השירות הרפואי.
עוד נשאלו החיילים, באיזו מידה המפקדים בגדוד דואגים לשמור על מימוש זכויותיהם הרפואיות.
30% השיבו "במידה די מו עטה" או "כמעט, או כלל לא דואג".
בגדודים לוחמים חובשים בדרך כלל הם שקובעים לחיילים תורים לרופאים מומחים צבא הגנה לישראל - הטיפול בפרט | 1671 .
לקחים בממצאי הסקר יש כדי לתת מידע בנוגע לשביעות הרצון מהשירות הרפואי שניתן לחיילים לוחמים.
כאמור, החיילים הלוחמים מהווים פלח אוכלוסייה בעל מאפיינים ייחודיים בצה"ל, הן נוכח שירותם ביחידות שדה קדמיות והן בשל אופי פעילותם.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי תמונת המצב שעולה מן הסקר, ולפיה למעלה ממחצית מהחיילים אינם שבעי רצון באופן כללי מהשירות הרפואי בצה"ל, כשהנושא הבולט הוא זמינות השירות, מחייבת את מקרפ"ר להפיק מכך לקחים, ולגבש בהקדם פתרונות לשיפור איכות השירות הרפואי לחיילים אלה.
עוד מעיר מ שרד מבקר המדינה, כי על צה"ל לבחון באמצעות סקרים עתיים את עמדות החיילים בנוגע לשירות הרפואי שהם מקבלים, בדגש על חיילי החובה.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מספטמבר 2016 הודיע צה"ל, כי "לאור חשיבות הנושא הוחלט לערוך סקרים עיתיים פעם בשנה, ואף הוקצה תקציב לכך".
זמינות שירותי רפואה שניונית (רופאים מומחים) .
זמינות המענה הטלפוני של המוקד הצבאי לזימון תורים לרפואה שניונית .
ביוני 2013 הוקם במשר"פ מוקד "מקול הלב" (להלן- המוקד)14 .
המוקד פועל שבעה ימים בשבוע בכל שעות היממה, ונותן שירות, בין היתר, בנושאים הבאים: זימון וביטול תורים לרופאים מומחים, מידע על ספקי שירותי רפואה שונים, קבלת אישורים לרכישת תרופות, טיפול בתלונות חיילים וייעוץ אחיות בנושאי רפואה דחופה.
באמצעות המוקד ניתן לקבוע תורים לרופאים מומחים הן במרפאות צבאיות (כ-72% מהמפגשים) והן במרפאות אזרחיות (כ -%28 )מהמפגשים15 ,.
על פי נתוני מקרפ"ר בשנת 2014 טיפל המוקד ב- 642,682 שיחות נכנסות, ובשנת 2015 - ב- 728,745 שיחות (עלייה של כ-13%.
בפברואר2016 אויש המוקד ב-51 מוקדניות מתוך תקן של61 .
מפקד המשר"פ מסר לנציגי משרד מבקר המדינה, כי הפער באיוש התקנים של מוקדניות במוקד נבע מכך, שלא נפתח קורס, וכן מכך שחיילות השתחררו משירות.
באותו חודש, בפגישת עבודה עם מפקד המשר"פ הציגה מפקדת המוקד את המשמעויות לפער זה, כלהלן: "זמני המתנה ארוכים מאוד (ערכי קיצון - המתנה של 60-45 דקות למענה!
); ניתוקים מרובים בגלל עומס ממתינים; תלונות וחוסר שביעות רצון; עומס קשה ושחיקה של נציגות המוקד".
14 במקומו של המרכז לזימון תורים ומידע רפואי שפעל בעבר, וסיפק מענה חלקי בלבד לנושאים שלשמם הוקם.
15 נתוני מקרפ"ר לשנת2015 .
באותה שנה התקיימו בסך הכל כ- 337,000 .
מפגשים 1672 |דוח שנתי 67ב .
ביוני2013 , עם הקמת המוקד, קבעה מקרפ"ר כי יעד נטישה לשיחות הנכנסות (שיעור החיילים, שעקב המתנה ארוכה למענה יִנטשו את ההמתנה למענה מהמוקדנית) יהיה 15% .
על פי נתוני מקרפ"ר, בשנת 2014 שיעור הנטישה עמד על22% ובשנת2015 על20% .
מכאן שבשנת2014 ננטשו כ- 141,000 שיחות, מתוכם כ- 45,000 מעל ליעד; ובשנת2015 ננטשו כ- 146,000 שיחות, מתוכם כ- 36,000 .
תרשים 4 : שיעור נטישה בפועל במוקד הטלפוני .
בנוגע לזמן ההמתנה למענה טלפוני קבעה מקרפ"ר, שעל המוקד לתעדף פניות של חיילים לוחמים על פני לא לוחמים 16 : היעד ללוחמים הוא מענה עד שתי דקות בממוצע, וללא לוחמים עד חמש דקות בממוצע.
על פי נתוני המוקד, בשנת 2014 המתינו חיילים לוחמים בממוצע 3:10 ,דקות למענה המוקדנית ושאינם לוחמים המתינו בממוצע 6:39 דקות.
בשנת2015 הממוצע עמד על2:02 ו-4:27 .
, דקות בהתאמה נציגי משרד מבקר המדינה ביקשו לקבל נתונים של זמן המתנה בחלוקה למשמרות של המוקדניות (בוקר, צהריים, ערב, ולילה), אולם התברר, כי אין בידי מקרפ"ר מידע זה.
יוער, כי קיים שוני בין זמני ההמתנה בשעות היום העמוסות, לזמני ההמתנה בין חצות לשעות הבוקר המוקדמות.
לכן, על מקרפ"ר לקבוע יעד למענה במוקד על פי חלוקה למשמרות דלעיל, ובהתאם לזאת למדוד את זמן ההמתנה.
בסקר שערך כאמור משרד מבקר המדינה בקרב חיילים לוחמים נמצא, כי כ-60% מהחיילים שקבעו לעצמם תור באמצעות המוקד השיבו, שהמתינו מעל רבע שעה לקבלת מענה, ושיעור דומה מהחובשים אף הם השיבו כך, לגבי התורים שקבעו לחיילים ביחידותיהם.
מניתוח נתוני הסקר עלה, כי המתנה ממושכת למענה המוקד משפיעה באופן שלילי על שביעות הרצון הכללית של החיילים מהשירות הרפואי.
בהתייחסותו מספטמבר 2016 לממצאי הביקורת ציין צה"ל, כי הוא נוקט פעולות לשיפור זמינות המענה, המתייחסות, בין היתר, לבחינה של התקינה הנדרשת למוקד, לאיוש המשרות במוקד ולשילוב אמצעי בקרה מתקדמים, כמו גם קידום אפשרות .
16 על פי המספר האישי שמופיע על המסך בעת שהחייל מתקשר למוקד, ניתן לזהות אם החייל הפונה הוא לוחם, או לא.
צבא הגנה לישראל - הטיפול בפרט | 1673 .
שחיילים ממתינים זמן .
השיחות, הוא לקוי לזימון תורים באמצעות האינטרנט, על מנת להוריד עומס מהמוקד.
עוד ציין צה"ל, כי הוא צופה כי גם תהליך מיקור החוץ המתוכנן לאנשי הקבע יקצר את זמני ההמתנה.
משרד מבקר המדינה מעיר למקרפ"ר, כי בנתוני המוקד לגבי זמני ההמתנה למענה טלפוני , יש כדי להציג מצג של עמידה לכאורה ביעדים שנקבעו, כשבפועל אין למקרפ"ר תמונה של המצב לאשורו.
המצב שבו עומס במוקד מביא לכך שחיילים ממתינים זמן רב כדי לקבל שירות, ואף עשרות אלפים מהם נוטשים את השיחות, הוא לקוי.
נוסף על כך, נטישת השיחה עלולה להביא לכך, שהחייל נותר ללא קבלת הטיפול הרפואי הנדרש לו.
חשוב אפוא, שקרפ"ר ישלים את התהליכים שבהם החל לבחינת ש יפור זמינות המענה הטלפוני במוקד ויקיים בקרה שאכן תהליכים אלו מביאים לשיפור.
זמן המתנה למפגש עם רופאים מומחים .
הנחיית מקרפ"ר למשך זמן המתנה למפגש עם רופאים מומחים .
בפקודת מטכ"ל שעניינה "טיפול רפואי בחייל" (להלן - פקודת מטכ"ל) נקבעו, בין היתר, חובותיהם של המפקדים בנוגע להפניית חיילים הזקוקים לטיפול רפואי למרפאות.
כך נקבע, כי אם קבע רופא ראשוני צורך לבדיקה של רופא מומחה, ישלח המפקד את החייל לצורך זה לא יאוחר מ -14 יום ממועד מתן ההפניה17 .
קביעה זו גם קיבלה ביטוי בהוראת קרפ"ר בנושא "הפניית חיילים למרפאות מומחים ושירותים אמבולטוריים והמעקב אחר הפניות אלה" (להלן - הוראת קרפ"ר).
בביקורת עלה, שבשונה מפקודת מטכ"ל ומהוראת קרפ"ר האמורות, קיימת הנחיה פנימית של מקרפ"ר, שאינה מעוגנת בהוראות קרפ"ר, ולפיה ממוצע ימי ההמתנה מיום הפנייה לקביעת תור ועד למפגש עם רופא מומחה יעמוד על 14 יום לחייל לוחם, ועל 21 יום לחייל לא לוחם.
ההנחיה האמורה קיבלה אף ביטוי בתכנית המדדים של משר"פ לשנת העבודה 2016.
לשאלת נציגי משרד מבקר המדינה בנוגע לאי-הלימה בין הזמן בפקודת מטכ"ל לבין הזמן המצוין בהנחיות מקרפ"ר, מסר מפקד המשר"פ בינואר 2016 את התייחסות נציג מִפקדת הפרקליטות הצבאית הראשית, ולפיה הסעיף בפקודת מטכ"ל "מכוון בראש ובראשונה למפקד", והפקודה קובעת, "כי המפקד לא יוכל לעכב את מימוש ההפניה על דעת עצמו, אלא עליו לדאוג שהחייל יוכל לצאת להפניה תוך 14 יוםאו לקבל אמירה רפואית אחרת" (ההדגשות במקור).
בהתייחסותו מספטמבר 2016 לממצאי הביקורת ציין צה"ל, כי עקב זמינות ירודה של שירותי רפואה לחיילים לוחמים מתוקף תנאי שירותם, הריחוק הגיאוגרפי ועומס המשימות, קיימת מכסה מסוימת של תורים לרופאים מומחים השמורה להם.
לכן כתוצאה מכך, בפועל אין פערים בין זמני ההמתנה של חיילים קרביים ועורפיים.
על פי הפקודה, עיכוב במועדים הללו יהיה רק באישור הגורם הרפואי המטפל 1674 |דוח שנתי 67ב .
פקודת מטכ"ל האמורה שומרת על עיקרון השוויון בטיפול הרפואי, ואינה מבחינה בין חייל לוחם לבין חייל שאינו לוחם.
אף חוק זכויות החולה, תשנ"ו- 1996 , אוסר על הפליה בין מטופל למטופל18 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ההבחנה שבהנחיית מקרפ"ר בין אוכלוסיות חיילים בנוגע לזמן המתנה למפגש עם רופא מומחה, המבוססת על תפקידו של החייל, אינה עולה בקנה אחד עם פקודת מטכ"ל ועם החו ק האמור.
על כן, על הגורמים הרלוונטיים, וביניהם מקרפ"ר ומִפקדת הפרקליטות הצבאית הראשית, לשקול לבטל את הנחיית מקרפ"ר.
זמן המתנה בפועל למפגש עם רופאים מומחים .
להלן בתרשימים ממוצע ימי ההמתנה, של חיילים לוחמים ושל חיילים שאינם לוחמים19, למפגש עם רופאים מומחים לפ י תחומי התמחות, בחודשים אוגוסט עד דצמבר 2015: .
תרשים5 : ממוצע ימי המתנה למפגש עם רופא מומחה– חייל לוחם .
(א) לחוק זה, הוראותיו חלות גם על צה"ל 19 נתוני מקרפ"ר.
ימי ההמתנה נמדדים ממועד הּפנייה הראשונית למוקד ועד למועד שנקבע תור לרופא המומחה.
צבא הגנה לישראל - הטיפול בפרט | 1675 .
תרשים6 : ממוצע ימי המתנה למפגש עם רופא מומחה– חייל לא לוחם .
מהתרשימים עולה, כי הן חיילים לוחמים והן אלה שאינם לוחמים המתינו למפגש עם רופאים מומחים, בכל סוגי ההתמחויות, ימים רבים מעבר לקביעה שבפקודת מטכ"ל.
בחלק מההתמחויות, חיילים לוחמים שאינם לוחמים המתינו למפגש עם רופא גם מעבר להנחיה הפנימית האמורה של מקרפ"ר.
גם בס קר שערך משרד מבקר המדינה, 32% מהחיילים הלוחמים שקיבלו הפניה לרופא מומחה ציינו שהם המתינו מעל לשבועיים ועד לארבעה שבועות למפגש עם רופא מומחה, ו-30% מהם ציינו שהם המתינו מעל לארבעה שבועות ועד לשלושה חודשים.
כלומר, כשני שלישים מהחיילים הלוחמים ציינו, שהם המתינו מעל לפרק הזמן שנקבע (14 יום בממוצע).
אף86% מהחובשים ציינו שמניסיונם, חיילים מחכים בממוצע מעל ל-14 יום, וכרבע מתוכם ציינו, כי חיילים מחכים בין חודש לשלושה חודשים.
יודגש, כי מניתוח נתוני הסקר עלה, כי שביעות הרצון הכללית מהשירות הרפואי פוחתת ככל שזמן ההמתנה למפגש עם רופא מומחה עולה.
דהיינו, בקרב אלה שחיכו יותר משבועיים למפגש עם רופא מומחה, 62% לא היו מרוצים באופן כללי מהשירות הרפואי, ואילו בקרב אלה שנפגשו עם הרופא בתוך שבועיים, היחס נמצא הפוך (64% .
)מרוצים משרד מבקר המדינה מעיר, כי מצב שבו חיילים ממתינים למפגש עם רופאים מומחים משכי זמן כה ארוכים, מעבר למשכי הזמן שנקבעו בהנחיות, הוא לקוי.
זמני ההמתנה כפי שמוצגים בגרפים דלעיל חורגים הן מפקודת מטכ"ל והן מהנחיית מקרפ"ר.
על קרפ"ר לפעול בהקדם לצמצום זמני ההמתנה למפגש עם רופאים מומחים.
בהתייחסותו מספטמבר 2016 לממצאי הביקורת ציין צה"ל, בין היתר, כי תכנית למיקור חוץ של שירותי הרפואה לאנשי הקבע צפויה להוריד עומס ממרפאות המומחים, ובכך לשפר את זמינות שירותי רפואת המומחים לחיילי החובה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי רק לאחר שצה"ל יוציא למיקור חוץ נוסף את שירותי הרפואה לאנשי הקבע, ניתן יהיה לבחון אם אכן זמינות השירות הרפואי לחיילי החובה השתפרה.
פילוח הסיבות לזמני ההמתנה הארוכים, כפי שעלה מתשובות החיילים בסקר שערך משרד מבקר המדינה הצביע, כי מעבר לבעיית זמינות התורים, כ -20% מהחיילים ציינו, שהמפקד לא שחרר אותם כדי לראות רופא.
גם 43% מהחובשים ציינו שהסיבה לזמני המתנה ארוכים למפגש עם רופא היא אי-שחרור של המפקד, או דחייה של התור שנקבע לחיילים.
בעניין זה מסר ראש אט"ל דאז לנציגי משרד מבקר המדינה במרץ 2016 , כי קיימים מקרים חריגים שבהם מפקדים מונעים מחיילים לראות רופא וכי הם מטופלים בציר המשמעתי.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי עיכוב חיילים על ידי מפקדים מלהיפגש עם רופא מומחה מעבר לפרק זמן של 14 יום הוא מנוגד לפקודות הצבא, ופוגע בזכות בסיסית של חיילים לקבלת טיפול רפואי, ועלול לפגוע בבריאותם.
נוכח ממצאי הסקר שערך משרד מבקר המדינה, על המפקדים הבכי רים בצה"ל לפעול בכל האמצעים העומדים לרשותם, כדי שמפקדים בכל הרמות ימלאו את חובתם ויאפשרו לחיילים לראות רופא בתוך פרק הזמן שנקבע בפקודות הצבא כך שבריאותם של החיילים לא תיפגע.
ליקויים במעקב אחר הפניית חיילים לרופאים מומחים .
על פי הוראת קרפ"ר, הפניית חיילים לרופאים מומחים נעשית, ככלל, על ידי רופא ראשוני ביחידה באמצעות מערכת ה -CPR20 , ובאחריות הרופא המומחה לשלוח תשובה21 למרפאת היחידה באמצעות מערכת זו.
כיוון שלמרפאות אזרחיות אין את מערכת המחשוב הצה"לית, התשובות מוזנות ידנית על ידי מרפאת היחידה לאחר קבלתן מידי החייל22.
20 Client Patient Record - .
מערכת הרשומה הרפואית הממוחשבת שבשימוש צה"ל 21 .
אבחנה או תוצאות הבדיקה 22 בפקודת מטכ"ל נקבע כי מפקד היחידה אחראי לקיום נהלים המבטיחים שחייל יחזיר למרפאת היחידה את התשובה.
צבא הגנה לישראל - הטיפול בפרט | 1677 .
בהוראת קרפ"ר נקבע כי מפקד מרפאת היחידה אחראי לקיים מעקב אחר קבלת תשובות של רופאים מומחים.
על פי ההוראה, "מפקד המרפאה יוודא שליחת תזכורות .
למפקדי החיילים אשר קיבלו הפניות לשירות רפואי ולא הוחזרה התשובה בעניינם כדלקמן: תזכורת ראשונה תשלח תוך 30 יום מקבלת ההפניה, תזכו רת שנייה תשלח כעבור שבועיים ממועד שליחת התזכורת הראשונה".
עוד על פי ההוראה האמורה, "במקרה שהתשובה לא הוחזרה לאחר חודשיים מיום קבלת ההפניה, החייל שבעניינו ניתנה ההפניה יזומן תוך 7 ימי למרפאה לשם בירור העיכוב ושקילה ]דוח חריגים [ עבודה מיום הוצאת מחודשת של הצורך בביצוע ההפניה".
יצוין, כי ההפניה תקפה ל -120 יום, אלא אם התקבלה תשובה של רופא מומחה, או אם מרפאת היחידה סגרה אותה.
על פי נתוני מקרפ"ר, בשנים 2014 ו-2015 ניתנו 441,951 ו- 475,772 הפניות לרופאים מומחים, בהתאמה, ומתוכן 257,423 (כ-58% ) ו - 306,237 (כ-64% ) הפניות, בהתאמה, לא נסגרו כעבור 120 יום, שהוא כאמור המועד שבו פג תוקף ההפניה.
כמתואר בתרשים שלהלן: .
תרשים 7 : הפניות בשנים 2014 ו- 2015 .
בביקורת עלה, כי למקרפ"ר אין מידע בנוגע לסיבות שבגינן נותרו ההפניות פתוחות לאחר 120 יום, וממילא היא לא נקטה צעדים לבירור התופעה ולטיפול בה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מצב שבו לא נסגרות כ-60% מההפניות שמקבלים חיילים לרופאים מומחים, מצביע על ליקוי במעקב מקרפ"ר אחר קבלת תשובות של הפניות לקבלת שירות רפואי.
ליקוי זה משליך, בין היתר, על רציפות הטיפול הרפואי, ובמקרים מסוימים עלול לגרום לחיילים החמרה של בעיה רפואית.
לפיכך, על קרפ"ר לברר את הסיבות למצב זה, ולנקוט בהתאם לזאת את הצעדים הנדרשים לתיקון הליקוי.
החיילים בהתייחסותו מספטמבר 2016 לממצאי הביקורת הודיע צה"ל, בין היתר, כי אל ]חיל הרפואה[ "מקובלת ההמלצה, כי נדרש עיסוק גובר של מרפאות חר"פ מול המפקדים בתחום חשוב זה".
בהוראת קרפ"ר צוין, כי חייל אשר מסיבה כלשהי אינו יכול להתייצב למפגש עם רופא מומחה שאליו נקבע התור, חייב להודיע על ביטול התור לפחות 24 שעות לפני המועד שנקבע לו, וכי "באחריות מפקדו של החייל לוודא כי החייל.
יודיע על ביטול כאמור".
משרד מב קר המדינה ביקש ממקרפ"ר נתונים בנוגע לאי -התייצבות חיילים לתורים לרופאים מומחים, בחלוקה למרפאות הצבאיות ולמרפאות אזרחיות, כמו גם את הסיבות לאי-התייצבותם.
נציגי מקרפ"ר השיבו, כי אין בידיהם נתונים על אי-התייצבות לתורים שנקבעו לחיילים לרופאים מומחים במרפאות אזר חיות והסיבות לכך.
בנוגע למרפאות הצבאיות עלה מנתוני מקרפ"ר, כי בכל אחת מהשנים 2014 ו-2015 בממוצע כ -42% מהחיילים שנקבעו להם תורים לא התייצבו, ואין בידיה את הסיבות לכך.
בהתייחסותו מספטמבר 2016 לממצאי הביקורת ציין צה"ל, כי "לאור העלאת מערכת מידע חדשה" נתון זה אינו מדויק, וכי "חיל הרפואה מעריך ששיעור אי-ההתייצבות בפועל עומד על 30% .
" משיחות עם בעלי תפקידים במקרפ"ר התברר, כי מקרפ"ר נוהגת לבצע רישום יתר בהיקף של 30% לתורים לרופאים מומחים, כדי שהרופאים יהיו בתעסוקה מרבית.
בביקורת עלה, כי ללא קשר לרישום היתר, מקרפ"ר לא פעלה לצמצום תופעת אי-ההתייצבות של חיילים לתורים שנקבעו להם.
כבר בדוח שנתי 59 א הצביע מבקר המדינה על התופעה של אי-התייצבות חיילים לרופאים מומחים23, אולם הבעיה לא באה על פתרונה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי אי -התייצבותם של כשליש מהחיילים לתורים שנקבעו להם לרופאים מומחים במרפאות הצבאיות, הוא מצב המחייב בחינה וטיפול, שכן הוא עלול לפגוע בבריאותם של החיילים.
משרד מבקר המדינה מעיר למקרפ"ר, כי היעדר מידע במקרפ"ר על נתוני אי-ההתייצבות של חיילים לתו רים שנקבעו להם במרפאות אזרחיות, אינו מאפשר לדעת מה היקף התופעה, דבר שהוא הכרחי כדי לערוך תחקיר בניסיון לטפל בה.
הכרחי שמקרפ"ר תרכז מידע זה, תברר את הסיבות לאי-ההתייצבות (כגון: בעיית מִשמעת, או סירוב מפקדים לשלוח חיילים להתייצב במרפאות) הן במרפאות האזרחיות והן במרפאות הצבאיות, ובהתאם לכך תנקוט את הצעדים הדרושים לצמצום התופעה ולהקטנת הסיכון לפגיעה בבריאות החיילים.
זאת ועוד, תור שנקבע לחייל ושהוא לא התייצב אליו, יש בו כדי למנוע מחייל אחר את האפשרות לקצר את זמן ההמתנה לתורו לצורך קבלת טיפול רפואי.
23 דוח שנתי59א (2008 '), בפרק על "הספקת שירותי רפואה על ידי צה"ל ומשרד הביטחון", עמ 167.
צבא הגנה לישראל - הטיפול בפרט | 1679 .
בסקר שערך משרד מבקר המדינה נשאלו חיילים לוחמים שכלל לא הגיעו למפגש עם רופא מומחה, בין היתר, שתי שאלות: 1 ) האם מישהו יצר איתם קשר על מנת לברר מדוע לא הגיעו למפגש, 2 ) מה הייתה הסיבה לאי-הגעתם.
לשאלה הראשונה השיבו 61% מהחיילים, שאף גורם בצה"ל לא יצר איתם קשר; בנוגע לשאלה השנייה, עלו שתי סיבות עיקריות לאי-הגעתם של החיילים למפגש עם רופא מומחה: אי -שחרורם על ידי המפק ד ופנייתם לרופא מומחה פרטי.
משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל, כי אין להשלים עם המצב המתואר לעיל.
על קרפ"ר לפעול בקרב הגורמים הרלוונטיים, ולדרוש מהם לברר את הסיבות לכך, שחלק גדול מההפניות שמקבלים החיילים לרופאים מומחים אינן נסגרות.
כמו כן, עליו לברר גם את הסיבות לאי-התייצבות החיילים לתורים שנקבעו להם, לנתחן ולטפל בהן בהתאם.
הזכות לבריאות היא זכות בסיסית הנתונה לחייל כאדם.
חיילי צה"ל מקבלים שירותי בריאות מחיל הרפואה על פי חוק.
בשונה מאזרחי המדינה, הם אינם יכולים לקבל טיפול רפואי בקופות החולים על פי בחירתם.
לכן, מעבר לחובתו של צה"ל לספק שירותי רפואה, יש לו גם אחריות ערכית ומוסרית לטיב השירות הרפואי הניתן לחיילים, ובין היתר, לזמינותו.
דוח זה שבחן את רמת השירות, בדגש על זמינותו, מצביע על זמינות שאינה מספקת.
מתקיים מצב שבו חיילים רבים עוברים "תלאות" בבואם לקבל שירות רפואי, החל מקושי לקבוע תור בטלפון למפגש עם רופא, ועד זמני המתנה ארוכים למפגש עמו.
מצבים אלה עלולים להביא לכך, שחלק מהחיילים אינם מקבלים את הטיפול הרפואי שלו הם זקוקים.
זאת ועוד, מעקב מקרפ"ר אחר הפניית חיילים אל רופאים מומחים, לוקה בחסר.
יודגש, כי בסקר שערך משרד מבקר המדינה בקרב חיילים לוחמים ביבשה נמצא, כי למעלה ממחציתם ( 51% ) אינם שבעי רצון באופן כללי מהשירות הרפואי בצה"ל, כשהנושא הבולט הוא זמינות השירות.
במהלך הביקורת, בינואר ובפברואר 2016 ,אישרו הרמטכ"ל וסגן הרמטכ"ל בהתאמה, תכנית לרפורמה בשיר ותי הבריאות בצה"ל, שכללה, בין היתר, מיקור חוץ של שירותי הרפואה לכלל אנשי הקבע (תוך הסטת משאבים לטיפול בחיילי חובה).
מאחר שזו לא הפעם הראשונה שצה"ל מקיים מהלכים למיקורי חוץ בתחום שירותי הרפואה, מהלכים שבעבר לא צלחו במלואם, ונוכח ממצאי דוח זה, מעיר משרד מבקר המדינה, כי חשוב שסגן הרמטכ"ל ינחה להפיק לקחים מדוח זה, כדי לשפר את סיכויי הצלחתה של התכנית הנוכחית.
תפיסת הבטיחות המטכ"לית של צה"ל, כפי שנכתבה על ידי חטיבת תורה והדרכה (להלן - תוה"ד) באמ"ץ, מציבה את הבטיחות כערך ולא רק כצורך, ונקבע בה יעד בטיחות של אפס תאונות.
על פי אותה תפיסה, "רמת הבטיחות המונהגת על ידי המפקד היא הגורם המרכזי בקביעת איכותן של המשימות ה צבאיות, ומשום כך, הבטיחות היא בראש ובראשונה עניינם של המפקדים", והיא דורשת ניהול קפדני הכולל: תכנון נכון, ביצוע מקצועי, בקרה צמודה והפקת לקחים מתמדת.
התפיסה מבוססת על יוזמה, חיזוי ומניעה.
על פי התפיסה "בטיחות אמתית משמעותה - הכרה בקיומם של הסיכונים, לימוד והערכה של הסיכונים והתמודדות נכונה עם הסיכונים".
בהתאם לכך "הבטיחות עוסקת במניעת כשלים ומצבים מסוכנים, ואינה ממוקדת רק במניעת התאונה הבודדת".
הגישה האמורה מקבלת ביטוי, על פי תפיסת הבטיחות המטכ"לית, בניהול בטיחות מהרמה המטכ"לית ועד רמת הפלוגה, כאשר "ניהול הבטיחות בכל רמה יתבסס על איסוף וניתוח מידע ועל פי תכנית בטיחות הנגזרת מתכנית העבודה השנתית, וזו תכלול את היעדים, תפרט את התשומות הנדרשות להשגת היעדים ואת הקצאת המשאבים בהתאם לכך".
הוראת הפיקוד העליון3 בנושא בטיחות וגהות בצה"ל (להלן- הפ"ע הבטיחות) קובעת, כי "פעילות צבאית לא תבוצע אלא לאחר שנשקלו היבטי הבטיחות והגהות העולים ממנה וכמתחייב מהם".
על פי ההוראה, ראש אמ"ץ נושא באחריות מטה לנושאי הבטיחות והגהות בצה"ל, ומתווה את המדיניות הצה"לית בנושא זה, והוא מרכז באמצעות חטיבת תוה"ד את עבודת המטה הקשורה בה והנדרשת למימושה.
נוסף לכך, על פי ההוראה, גופים שונים בצה"ל נושאים באחריות מטה לנושאים שונים בבטיחות, ובהם ז"י, הנושאת באחריות מטה לתחומים אלו: בטיחות בתעסוקה יבשתית; בטיחות באימוני היבשה, לרבות בטיחות באימוני שיתוף פעולה בין כוחות היבשה לבין כוחות האוויר וכוחות הים, בתיאום עם הזרועות; בטיחות בדרכים; בטיחות בנשיאה, באבטחה ובתפעול שוטפים של נשק שבאחריות המקצועית של ז"י, לרבות נשק אישי, ובטיחות במטווחים יבשתיים; ובטיחות בתחומי פעילותה הייעודיים של ז"י.
הגוף המממש את אחריות ז"י בתחום הבטיחות הוא מבק"א יבשה.
בין תפקידיה נמנים, על פי הפק"א שלה: ריכוז וניתוח תמונת מצב הבטיחות בכלל הצבא; ניהול והנחיה מקצועית של תחקירי אירועי בטיחות; הכשרת מפקדי יחידות וסגניהם בנושאי בטיחות, והכשרת קציני בטיחות לתפקידיהם בניהול הבטיחות ביחידה.
על פי הוראת מבק"א יבשה בנושא הדיווח, עם קרות אירוע בטיחות ביחידה, יינקטו בה, בין היתר, הפעולות שלהלן: 1 .
סיווג חומרת האירוע; 2 .
דיווח על האירוע למפקדים ולגורמי הבטיחות הרלוונטיים; 3 .
והזנת האירוע למערכת "הגלילית ", שהיא המערכת העיקרית המרכזת בצה"ל מידע על אירועי בטיחות יבשתיים.
3 על פי "המילון למונחי צה"ל", אג"ם-תוה"ד , התשנ"ח-1998 , הוראות הפיקוד העליון הן הפקודות הכלליות שמוציא הרמטכ"ל באישור שר הביטחון, ובהן מפורטות פקודות הנוגעות לארגון הצבא, למנהל, למשטר ולמשמעת שבו ולהבטחת פעולתו התקינה של הצבא.
כאשר יש סתירה בין הוראות הפיקוד העליון לבין פקודות המטה הכללי או לפקוד ות כלליות אחרות - יועדפו הוראות הפיקוד העליון.
גיבוש תמונת מצב הבטיחות בכלל צה"ל, מרכזת מבק"א יבשה נתונים שהוזנו למערכת "הגלילית ", ודיווחים ממקורות שונים (מפקדים, קציני בטיחות, בתי חולים ועוד).
מכלול נתונים אלו משמשים אותה לצורכי ניתוח, הצגה לפורומים שונים, לרבות למטכ"ל, ולהפקת לקחים.
להלן בתרשים 1 נתוני מבק"א יבש ה4 בנוגע לחללים ולנפגעים מתאונות בשירות (אימונים, הכשרות, פעילות מבצעית ופעילות שגרה; לא כולל חופשה) בשנים 2012 - 2015: .
תרשים1 : מספר הנפגעים והחללים בשנים 2015 -2012 .
בחודשים דצמבר 2015 עד אוגוסט2016 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת בצה"ל בנושא היבטים בטיפול בנושאי בטיחות ביבשה בצה"ל.
דוח זה הוא פרק בסדרת דוחות העוסקים בתחום הבטיחות5 .
בביקורת נבדקו: מערכת"הגלילית "; תקינה והכשרה של קציני בטיחות; כתיבת תכנית בטיחות יחידתית; ונושא פגיעות חום או קור בחיילים.
הביקורת נערכה בצה"ל: במבק"א יבשה, במל"י, בעוצבת "געש" שבפצ"ן, ובמפקדת חה"א.
"'בעניין נתוני מבק"א יבשה ראו בהמשך בפרק "מערכת 'הגלילית 5 ראו הערה1.
צבא הגנה לישראל - נושאים מבצעיים | 1723 .
למערכת "הגלילית " מערכת "הגלילית " .
אירועי הבטיחות המתרחשים בצה"ל נלמדים ומתוחקרים ברמות שונות על מנת להפיק מהם לקחים ברמת היחידה וברמות חוצות -ארגון בכלל צה"ל.
המערכת העיקרית המרכזת בצה"ל מידע על אירועי בטיחות היא מערכת "הגלילית".
מערכת זו, שעליה אחראית מבק"א יבשה, משמשת את דרגי השטח מרמת הפלוגה ומעלה כמקור מידע על אירועי בטיחות יבשתיים בצה"ל.
בהוראת אמ"ץ -תוה"ד מוגדרת "הגלילית " כ"מערכת ממוחשבת המשמשת לדיווח על אירועי בטיחות, לאחזור מידע על אירועי בטיחות ולהפקת מידע עיתי".
הזנת אירועי בטיחות למערכת "הגלילית " .
כאמור, מבק"א יבשה מממשת את אחריות המטה של ז"י לבטיחות ביבשה.
על פי הוראת מבק"א יבשה בנושא הדיווח, הזנת אירועי בטיחות למערכת "הגלילית " היא חובה לכלל יחידות צה"ל, על מנת לאפשר למידה והשתפרות על בסיס שימור וניהול ידע מאירוע י בטיחות; וחובת ההזנה חלה על כל אירוע בטיחות.
בנתונים שהוזנו למערכת "הגלילית " עושה מבק"א שימוש בבניית תמונת מצב הבטיחות ביבשה בכלל צה"ל, ותמונת מצב זו משמשת, בין היתר, את המטכ"ל לצורך ניתוח והסקת מסקנות.
משרד מבקר המדינה בדק את הזנתם למערכת "הגלילית " של אירועי בטיחות יבשתיים באימונים שהתרחשו במל"י ובמרכזי ו6"; בעוצבת "געש ויחידותיה; ובחה"א.
בביקורת עלה שלמערכת "הגלילית " לא מוזנים כל האירועים, כפי הנדרש בהוראת מבק"א בנושא הדיווח; כי גורמים שונים בצה"ל מחליטים עצמאית על כללי הזנת האירועים למערכת "הגלילית "; וכן עלו טענות על קשיים בהזנת הנתונים למערכת.
להלן פרטים: מל"י: על פי הוראת מבק"א יבשה בנושא הדיווח "בכל אימון המתבצע במתקן חלה על מפקד המתקן בנוסף לחובת מפקד יחידת ]הזנה[ אימונים, חובת הדיווח ".
צוות הביקורת בדק לגבי ]היחידה המתאמנת[ הרישום45 אירועים שאירעו ברבעון הראשון של שנת 2016 ,)(בנושאים: נשק, פליטות כדור, רכב קרב משוריין (רק"ם פגיעות אקלים, תחמושת, וירי כוחותינו על כוחותינו) אם הם הוזנו למערכת "הגלילית ".
בבדיקה נמצא, כי לא הוזנו למערכת 38 מהאירועים (כ- 84%.
) בין האירועים שהתרחשו במל"י ולא הוזנו למערכת "הגלילית " נמנים למשל, ירי של טנק .
6 במל"י ארבעה מרכזים, ובהם המרכז לאימונים טקטיים (להלן - מא"ט); המרכז לאימונים באש (להלן - מא"ש); מרכז האש והאיסוף הקרבי (להלן - מרכז חת"ם); ומרכז אימונים לוגיסטיים (מא"ל).
על מבנה במתקן אימונים; התהפכות רכב קרבי ; התנגשות שני טנקים בתרגיל פלוגתי; ושיגור רקטה לפני תפיסת מחסה.
סגן מפקד מל"י מסר לצוות הביקורת בעניין זה, כי במל"י מזינים רק אירועי בטיחות שיש בהם נפגעים ואירועי דגל7, וכי קיומם של פערים בהזנת אירועי בטיחות למערכת "הגלילית" עלה בסיכום מחצית השנה האחרונה שנעשה במרכז.
מפקד מל"י מסר לצוות הביקורת בעניין זה, כי בעיית ההזנה למערכת "הגלילית " היא ב"כמעט ונפגע" (כלומר, בתקריות בטיחות, להבדיל מתאונות), אף שלדעתו אירועים אלה חשובים לצורך למידה; כמו כן ציין, כי ההזנה למערכת של אירוע יחיד אורכת "לפחות רבע שעה", ולכן לא ניתן לעמוד בהנחיה להזין למערכת כל אירוע בטיחות.
בתשובתו מאוקטובר 2016 לממצאי הביקורת מסר צה"ל, כי נוכח מאפייני היחידה אישר ראש ענף חקירות במבק"א למל"י להזין למערכת רק אירועי בטיחות "מרכזיים ", ולא את כלל האירועים.
בבירור שנעשה לאחר קבלת תשובת צה"ל, לא אותר אישור ראש ענף החקירות שלעיל.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי כיוון שמדובר בשינוי הוראת מבק"א, מן הראוי שאישור כזה יינתן בכתב ועל ידי ראש מבק"א, ויפורטו בו: סוג האירועים שיש להזין, פרק הזמן שלגביו חל האישור, ההנמקה לאישור החריג וכיו"ב.
זאת, במיוחד מאחר שמשמעותו של אישור כזה היא צמצום מסד הנתונים על אודות אירועי הבטיחות היבשתיים בצה"ל, ועקב כך - פערי מידע בבסיס הנתונים.
עוצבת "געש" : צוות הביקורת בדק לגבי 65 אירועים שאירעו במהלך 2015 (בנושאים: נשק, פליטות כדור, רק"ם, פגיעות אקלים, תחמושת, וירי כוחותינו על כוחותינו) אם הם הוזנו למערכת "הגלילית ".
בבדיקה נמצא, כי לא הוזנו למערכת 38 אירועים (כ-%58).
ביניהםנמנים : ירי פגז טנק מחוץ למשפך הבטיחות8 ; עליית חיילים לרכב עם כדור בקנה, לאחר שבתום פעילות לא נפרקו נשקיהם; פיצוץ בקנה של מקלע "נגב"; כניסת שני כלי רכב אזרחיים למשפך ירי במהלך תרגיל "רטוב"; ואירוע שבו חייל הכניס מחסנית לנשק, וככל הנראה דרך אותו ללא כיוון הנשק לעבר חייל אחר.
קצין הבטיחות של עוצבת "סער מגולן" שבעוצבת "געש" מסר לצוות הביקורת, כי ההחלטה אם להזין תקריות בטיחות למערכת "הגלילית " נתונה לשיקול דעת מפקדים, ובמרבית המקרים המפקדים מחליטים שלא להזינן.
7 "אירוע שהתחקיר לגביו נכנס להגדרת "תחקיר דגל- "כינוי לתחקיר שעשויה להיות לו השפעה רחבה בצה"ל.
הגורם הקובע מהו תחקיר דגל מכונה 'הדרג הקובע', והוא אחד מאלה: א) הרמטכ"ל; ב) מפקדי הפיקודים המרחביים ומפקדי זרועות הצבא כדרג ממונה פיקודי או זרועי; ג) מפקד זרוע היבשה וקציני החיל הראשיים מזרוע היבשה כדרג ממונה מקצועי".
הוראת אמ"ץ- תוה"ד בנושא התחקיר ויישום הלקחים, כפי שעודכנה ב- 21.