HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בין היתר כתוצאה מכך, תחום הגנת הסביבה בסמכויות אינו מטופל באופן מיטבי.
על אג"ת ועל הסמכויות לפעול לצמצום הפערים בהכשרת הממונים והנאמנים.
לא כל הסמכויות מסרו למשרד מבקר המדינה נתונים מלאים בנושא זה 2194 |דוח שנתי 69ב .
תרשים 5: פערים בטיפול הסמכויותבצה"ל בתחום הגנת הסביבה קיימים פערים ניכרים בנוגע למינוי ראשי המדורים, לניהול הביקורות ולהכשרת בעלי התפקידים.
הסמכויות הן הגורם בעל המשקל הרב ביותר בצה"ל לעניין מפגעים סביבתיים - בפעילותן הן גורמות להם ובהיעדר טיפול בהם הן מביאות להחמרתם.
יודגש כי חלק מר אשי המדורים בסמכויות מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה שלדרג הבכיר בסמכויות אין קשב פיקודי לתחום הגנת הסביבה, וכי הוא אינו מעורב ואינו מבקש להתעדכן במשימות, ביעדים או בצרכים הרלוונטיים לתחום הגנת הסביבה.
משרד מבקר המדינה מעיר למפקדי הסמכויות כי במצב דברים זה תחום הגנת הסביבה בסמכויות אינו מטופל על פי ההוראות והפקודות, וכי הקשב שהם מייחדים לתחום זה אינו מספק, ועקב כך גדלים הסיכונים לפגיעה בסביבה.
על סגן הרמטכ"ל לוודא כי ראשי האגפים ומפקדי הזרועות והפיקודים ינקטו את הצעדים הנדרשים כדי לצמצם את הפערים בנוגע למינויים, לניהול ביקורות ולהכשרת בעלי תפקידים, ויפעלו לשפר את יכולתן של הסמכויות לטפל בתחום הגנת הסביבה.
פעילות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה | 2195 .
לבניית תמונת מצב או .
ליקויים בשיתוף הפעולה בין צה"ל למשהב"ט .
אי-מימוש ההנחיות לתיאום ולשיתוף פעולה שנקבעו בהוראות משהב"ט ובפקודות צה"ל .
הטיפול בתחום הגנת הסביבה במערכת הביטחון מחייב שיתוף פעולה בין צה"ל למשהב"ט.
שיתוף פעולה מתבסס בין היתר על תיאום מדיניות והנחיות ועל עדכון הדדי, לרבות בנוגע לאיתור וטיפול במפגעים.
שיתוף פעולה בין צה"ל למשהב"ט יכול לאפשר בניית תמונת מצב משותפת של תחום הגנת הסביבה במערכת הביטחון כבסיס לקביעת סדרי עדיפות ולמימוש תוכניות עבודה.
בהוראת משהב"ט בנושא "הגנת הסביבה במערכת הביטחון" צוין כי אחד מתפקידי חטיבת הגנת הסביבה במשהב"ט הוא לוודא "בתאום עם אט"ל/המינהל להגנת הסביבה ועם אג"ת/מחלקת תשתיות ופריסה" את ביצוע המדיניות וההנחיות לטיפול בנושא הגנת הסביבה במערכת הביטחון ולשמש גוף מטה מתאם בין משהב"ט לצה"ל.
בהוראת הפיקוד העליון בנושא "הגנת הסביבה בצה"ל" צוין כי תפקידיו של אט"ל הם בין היתר לגבש את מדיניות צה"ל בתחום הגנת הסביבה, "תוך שיתוף משרד הביטחון"; לרכז את עבודת המטה בתחום הגנת הסביבה בצה"ל, "בשיתוף משרד הביט חון"; ולרכז את הטיפול של צה"ל במפגעים סביבתיים, לרבות את הקשר עם משרדי הממשלה ועם גופים אזרחיים, "תוך יידוע משרד הביטחון בגין הטיפול במפגעים אלו".
בביקורת עלה כי למרות הנאמר בהוראות ולמרות הצורך לקיים תיאום ושיתוף פעולה כדי לקדם את הטיפול בתחום הגנת הסביב ה במערכת הביטחון, שיתוף הפעולה בין צה"ל ובין משהב"ט הוא חלקי ולוקה בחסר33:, כמפורט להלן למשהב"ט וצה"ל אין תהליכים סדורים ומשותפים לבניית תמונת מצב או למיפוי ולניטור של מפגעים סביבתיים במערכת הביטחון, צה"ל אינו מדווח למשהב"ט על תוצאותיהן של סקירות, דגימות או בדיקות שמציפים פערים בתחום הסביבה, ומשהב"ט צריך באופן יזום לבקש אותן.
משכך, אין בידי חטיבת הגנת הסביבה במשהב"ט תמונת מצב עדכנית של המפגעים הסביבתיים במערכת הביטחון.
33 חוץ מפרויקטים מסוימים שקיים בהם שיתוף פעול ה בין צה"ל למשהב"ט, כגון פרויקט חיבור מחנות צה"ל לתשתיות הביוב.
ראש חטיבת הגנת הסביבה וראש תחום הגנת הסביבה, זיהומי קרקע ומים באמו"ן שמשהב"ט מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה באפריל 2018 כי אין "תמונת מצב של רמת זיהום הקרקעות בהן ממוקמות יחידות מערכת הביטחון".
ראש החטיבה וראש התחום הוסיפו כי "על מנת לגבש תמונת מצב מקצועית, יש לבצע סקר ומיפוי מפגעים בכל בסיסי צה"ל", וכי כדי "להוביל לשיפור בטיפול הקרקעות המזוהמות, יש לבנות על בסיסה תוכנית רב שנתית.
תוכנית כזו תאפשר קביעת מדרג סיכונים, ובהתאמה סדרי עדיפות לטיפול.
עם זאת, לחטיבה אין יכולת לבנות תוכנית שכזו ללא שיתוף פעולה מלא של ענף תכנון תו"פ".
ראשת ענף תכנון תו"פ באג"ת מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2018 כי "אין העברת מידע שוטפת בין הענף לחטיבה, אך ככל שהמשימה רלוונטית גם למשהב"ט, האגף מערב את החטיבה ומעביר לה מידע".
גם על פי גורמים מחוץ למערכת הביטחון, שיתוף הפעולה בין משהב"ט לצה"ל הוא חלקי.
סמנכ"ל בכיר לפיקוח ואכיפה במשרד להגנת הסביבה מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2018 כי "ניכר שחטיבת הגנת הסביבה ותשתיות במשהב"ט וענף תכנון תו"פ באג"ת, פועלים בחוסר שיתוף פעולה באופן שאף משפיע על המענה שהם נותנים למשרד להגנת הסביבה".
בתגובתו מאוקטובר 2018 על ממצאי הביקורת ציין משהב"ט כי אכן ברוב הנושאים אין לו תמו נת מצב עדכנית של מפגעים סביבתיים בצה"ל, משום שצה"ל אינו מוסר לו נתונים באופן יזום.
עוד ציין משהב"ט כי הוא פועל מול צה"ל לשיפור שיתוף הפעולה.
בתגובתו מנובמבר 2018 על ממצאי הביקורת ציין צה"ל כי "שיתוף הפעולה הורחב משמעותית ביחס לשנים קודמות.
על מנת ]עם משהב"ט [ ין יש מקום להעמקה וחיזוק ממשקי העבודה לחזק את שיתוף הפעולה.
הוקם צוות עבודה משותף ('שולחן עגול') בהשתתפות נציגי צה"ל, אמו"ן ואגף ההנדסה והבינוי במשרד הביטחון אשר תפקידו לבחון את הפוטנציאל והדרך הנכונה להרחבת שיתוף הפעולה בין הגופים בתחומי הגנת הסביבה השונים".
פעילות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה | 2197 .
משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל ולמשהב"ט כי חשוב שצוות העבודה המשותף ("השולחן העגול"), שהוקם בעקבות הביקורת, יידרש לסוגיית אי-העברת מידע באופן שוטף בין שני הגופים ולשיתוף הפעולה החלקי ביניהם, מכיוון שהדבר גורם לכך שאין להם תמונת מצב מ שותפת של תחום הגנת הסביבה במערכת הביטחון.
יצוין כי בכל מקרה "השולחן העגול" אינו תחליף לתיאום שוטף.
תמונת מצב משותפת חיונית לא רק לצורך טיפול במפגעים סביבתיים קיימים, אלא גם לניהול סיכונים סביבתיים.
פעילות משותפת לאיתור סיכונים סביבתיים מאפשרת הערכה של עוצמ ת הנזק האפשרי שלהם וקביעת סדרי עדיפויות לגבי הטיפול בהם, כדי להקטין את הסיכון להתרחשות אירוע סביבתי ולצמצם נזקים אפשריים.
לכן, על מנכ"ל משהב"ט ועל סגן הרמטכ"ל לוודא כי קיום "השולחן העגול" יביא לשיתוף פעולה מלא בין אמו"ן לאג"ת, שיבוא לידי ביטוי בין היתר בבי צוע תהליכי ניטור ומיפוי סביבתיים משותפים לצורך בניית תמונת מצב משותפת, שעל בסיסה יהיה ניתן לקבוע בתוכנית עבודה סדרי עדיפויות לטיפול במפגעים סביבתיים במערכת הביטחון.
אי-קביעת תוכנית עבודה משולבת למשהב"ט ולצה"ל .
באוגוסט 2017 התקיים דיון בנושא הגנת הסביבה במערכת הביטחון, בראשות מנכ"ל משהב"ט ובהשתתפות סמנכ"ל וראש אמו"ן, נציגים נוספים ממשהב"ט וכן נציג אג"ת.
בסיכום הדיון הדגיש מנכ"ל משהב"ט כי "הגיעה העת לצמצם את הפערים בין הסטנדרט האזרחי לסטנדרט הקיים ברוב מחנות צה"ל ביחס לעמידה בחובות השמירה על הגנת הסביבה " וציין כי הוא מתרשם "שבשנים האחרונות לא הושג שיפור מספק " (ההדגשות במקור).
מנכ"ל משהב"ט הנחה לגבש " תוכנית עבודה חוצה תר"ש [34] (5 - 7 )שנים משולבת לצה"ל ולמשרד " שתגדיר את ההישג הנדרש לצה"ל בתחום הגנת הסביבה (ההדגשה במקור).
עוד הנחה המנכ"ל כי אגף התקציבים במשהב"ט ישתלב בצוות שיגבש את תוכנית העבודה ויצביע על המקורות למימושה, וכי יש להביא את התוכנית לאישורו לאחר שיאשר אותה סגן הרמטכ"ל.
בביקורת עלה כי הנחיית מנכ"ל משהב"ט לא מומשה ולא גובשה תוכנית עבודה משולבת חוצת תר"שים למשהב"ט ולצה"ל בתחום הגנת הסביבה.
ראש חטיבת הגנת הסביבה במשהב"ט מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2018 כי למעט פעילות משותפת עם אג"ת בפרויקט חיבור מחנות צה"ל לתשתיות ביוב, "אין תר"ש משולבת למשהב"ט ולצה"ל בתחום הגנת הסביבה.
34 תר"ש בצה"ל היא לתקופה של חמש שנים.
נקבעה בצה"ל תר"ש גדעון 2198 |דוח שנתי 69ב .
היו דיונים משותפים שבהם הוצגו תוכניות לצמצום מספר תחנות דלק, לטיפול באסבסט וכו', אבל תוכניות אלה אינן תוצר של עבודה משותפת".
ראשת ענף תכנון תו"פ באג"ת מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2018 בין היתר כי כל עוד "לא פורצים את מסגרת התקציב שנקבעה לתר"ש גדעון, משולבת בתחום הגנת [ אין תקציבים נוספים ולכן זה לא רלוונטי לבנות תר"ש ".
]הסביבה משהב"ט וצה"ל ציינו בתגובותיהם מאוקטובר ומנובמבר 2018 (בהתאמה) על ממצאי הביקורת כי בכוונתם לפעול לגיבוש תר"ש משולבת.
משרד מבקר המדינה מעיר לאמו"ן ולאג"ת על כך שבניגוד להנחיית מנכ"ל משהב"ט, הם לא הקימו צוות לגיבוש תוכנית עבודה משולבת חוצת תר"שים בתחום הגנת הסביבה, וממילא לא נדונה סוגיית מקורות תקציב למימושה.
נוכח הפערים שעליהם הצביע מנכ"ל משהב"ט כאמור לעיל, על סמנכ"ל וראש אמו"ן ועל ראש אג"ת לוודא כי תושלם בהקדם תוכנית עבודה משולבת חוצת תר"ש בתחום זה.
אי-כינוסה של הוועדה להגנת הסביבה במערכת הביטחון .
בהוראת משהב"ט בנושא "הגנת הסביבה במערכת הביטחון" נקבע כי קיימת "ועדה להגנת הסביבה במערכת הביטחון" ונקבעו תפקידיה, הרכבה וסמכויותיה.
על פי ההוראה, בראש הוועדה יע מוד סמנכ"ל וראש אמו"ן, והחברים בה יהיו נציגים מצה"ל, לרבות מאג"ת ומכל זרועות צה"ל, וכן נציגים מאגפים רלוונטיים של משהב"ט.
תפקידי הוועדה הם בין היתר לגבש מדיניות והנחיות תורתיות בנושא הגנת הסביבה במערכת הביטחון וליזום ולהפעיל פרויקטים בתחום זה.
על חברי הוועדה הוטל בין היתר לדווח לראש הוועדה מדי שנה בשנה על פעולות שנעשו בנושאי הגנת הסביבה ועל הטיפול בתלונות על מפגעים הגורמים נזקים לגופים אזרחיים.
בדוחות ביקורת קודמים העיר מבקר המדינה כי הוועדה כמעט לא פעלה ולא מילאה את ייעודה כראוי35.
בביקורת הנוכחית עלה כי במשך שש שנים, משנת 2012 , לא התכנסה הוועדה כלל.
משרד מבקר המדינה מעיר למשהב"ט כי מחד במשך שנים לא כינס את הוועדה, ומאידך הוא לא סבר שאין צורך בוועדה וממילא לא פעל לתיקון הוראת משהב"ט האמורה.
35 ,מבקר המדינהדוח שנתי 61 א(2011 ), "פעילותם של צה"ל ושל משרד הביטחון בתחום הגנת הסביבה בצה"ל - מעקב מורחב", עמ' 235 - 236 ; דוח שנתי 55א (2004 ), "הטיפול של צה"ל ושל משרד הביטחון בנושא השמירה על איכות הסביבה בצה"ל", עמ' 84 - 88.
פעילות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה | 2199 .
באוקטובר2017 מסר סמנכ"ל וראש אמו"ן לנציגי משרד מבקר המדינה כי הביקורת הביאה את הנושא לתשומת ליבו וכי "לנוכח החשיבות והצורך.
לפעילות הוועדה" הוא מתכוון לכנסה מחדש.
ואולם עד מועד סיום הביקורת, יולי 2018 .
, לא התכנסה הוועדה, והיא אינה פעילה בתגובתו מאוקטובר 2018 על ממצאי הביקורת ציין משהב"טכי לאחר שתעודכן הוראת משהב"ט בנושא "הגנת הסביבה במערכת הביטחון", בכוונתו לחדש את פעילות הוועדה להגנת הסביבה במערכת הביטחון.
בביקורת הועלתה תמונת מצב עגומה בכל הנוגע לשיתוף הפעולה בין משהב"ט לצה"ל בתחום הגנת הסביבה: אין שיתוף מידע סדור, לא מגובשת תמונת מצב משותפת, ולא קיימות יוזמות משותפות.
כמו כן, אף שעל פי מנכ"ל משהב"ט, במחנות צה"ל קיימים פערים רבים בתחום זה, לא מימשו צה"ל ומשהב"ט את הנחייתו להכין תר"ש משולבת.
נוסף על כך, הוועדה להגנת הסביבה במערכת הביטחון, שהייתה יכולה להיות כלי לעבודה משותפת ולצמצום סיכונים בתחום הגנת הסביבה, אינה מתכנסת כלל.
תרשים 6: ליקויים בשיתוף הפעולה בין צה"ל למשהב"ט על מנכ"ל משהב"ט ועל סגן הרמטכ"ל להביא לכך שהגורמים הרלוונטיים בצה"ל ובמשהב"ט ישלבו ידיים ויפעלו בתיאום ובשיתוף פעולה רציף, כדי לקדם את תחום הגנת הסביבה במערכת הביטחון.
ליקויים בממשקי העבודה בין מערכת הביטחון ובין המשרד להגנת הסביבה ורשות המים .
המשרד להגנת הסביבה פועל לשמירה על הסביבה ועל בריאות הציבור באמצעות קידום חוקים ותקנות ובאמצעות פיקוח על יישומם ואכיפתם.
המשרד הוא גם גורם מקצועי הפועל לשמירה על משאבי הטבע והמערכות האקולוגיות ולמניעת סיכונים סביבתיים לאוכלוסייה.
זרוע הפיקוח והאכיפה העיקרית של המשרד היא המשטרה הירוקה36 .
רשות המים מופקדת על ניהול משק המים והביוב במדינה, ובכללזה על שימור ושיקום של מקורות מים טבעיים, על פיתוח מקורות מים חדשים ועל פיקוח על צרכנים ומפיקים של מים.
מטרתה העיקרית היא לאפשר שירותי מים וביוב יעילים, איכותיים ואמינים.
כאמור, למערכת הביטחון יש השפעות רבות, חלקן ניכרות, על הסביבה.
לצורך טיפול במפגעי סביב ה יכולה מערכת הביטחון להסתייע במומחים מקצועיים מטעם המשרד להגנת הסביבה ורשות המים.
לשם כך צריכים להתקיים בין מערכת הביטחון ובין גופים אלה יחסי עבודה המבוססים על שיתוף פעולה והדדיות.
ליקויים בשיתוף הפעולה בין מערכת הביטחון למשרד להגנת הסביבה ורשות המים .
מערכת הביטחון מכירה בחשיבות של שיח ושיתוף פעולה עם המשרד להגנת הסביבה ועם רשות המים.
בהוראת הפיקוד העליון בנושא "הגנת הסביבה בצה"ל" נקבע שבאחריות אט"ל37 לגבש את מדיניות צה"ל בתחום הגנת הסביבה ולרכז את הטיפול במפגעים הסביבתיים, בשיתוף משרדי הממשלה והגופים האזרחיים הרלוונטיים לתחום.
כמו כן, בהנחיה הארגונית שהסדירה את העברת האחריות לתחום הגנת הסביבה מאט"ל לאג"ת צוין שמחלקת תו"פ באג"ת אחראית בין היתר לקבוע את מדיניות צה"ל בתחום הגנת הסביבה "בהיוועצות עם המשרד להגנת הסביבה".
גם בהוראת משהב"ט בנושא "הגנת הסביבה .
36 במשרד להגנת הסביבה פועלת גם היחידה הארצית להגנת הסביבה הימית, שהיא זרוע אכיפה בתחום השמירה על הסביבה החופית והימית.
37 הגוף שהיה אמון על תחום הגנת הסביבה בצה"ל במועד פרסום ההוראה.
פעילות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה | 2201 .
הוא דל, נטול יוזמות .
במערכת הביטחון" נקבע שאחד מתפקידי חטיבת הגנת הסביבה הוא "להוות גורם מרכז ומתאם בין צה"ל, המשרד להגנת הסביבה, משרדי הממשלה האחרים וגופים אזרחיים נוספים בתחום הגנת הסביבה".
בביקורת עלה כי בפועל שיתוף הפעולה בין מערכת הביטחון ובין המשרד להגנת הסביבה ורשות המים הוא דל, נטול יוזמות משותפות ורצוף קשיים וחסמים, כמפורט להלן: 1.
בהחלטת ממשלה מיוני 2010 בנושא "ביצוע תכנית לחיבור מחנות צה"ל לביוב"38 נקבע ש"לבקשת השר להגנת הסביבה" יוקם צוות משותף שחבריו יהיו עובדי משהב"ט והמשרד להגנת הסביבה, במטרה לבחון את התמודדות משהב"ט עם מפגעים סביבתיים.
אף שעברו ממועד קבלת ההחלטה שמונה שנים, לא הוקם הצוות, ובביקורת אף לא נמצאו סימוכין לכך שהמשרדים נקטו צעדים להקמתו.
בביקורת עלה שבשנים האחרונות ניסו המשרד להגנת הסביבה ורשות המים פעמים רבות ליזום פעילויות משותפות עם מערכת הביטחון, אך אלה נדחו על ידה או היו רצופים עיכובים רבים.
בינואר 2018 שלח הממונה על קרקעות מזוהמות במשרד להגנת הסביבה מכתב לגורמים בענ ף תכנון תו"פ באג"ת, ובו טען שאנשיו מנסים במשך שנים ליצור שיתוף פעולה עם גורמים בצה"ל לשם הסדרת נושא זיהום הקרקע ומי התהום הנגרם מתחנות דלק צבאיות, אולם הם "פעם אחר פעם נתקלים בחוסר רצון לשיתוף פעולה והתחמקות משליחת מידע".
ראש אגף איכות המים ברשות המים מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במרץ 2018 שאין לאגף איכות המים ממשקי עבודה משמעותיים עם גורמים במשהב"ט או בצה"ל.
ראש האגף הוסיף ש"אין שיתוף מידע של משרד הביטחון וצה"ל עם רשות המים, ושיתוף הפעולה המועט שקיים הוא איטי ומסורבל".
לדבריו, עקב כך אין לרשות המים ולמערכת הביטחון "תוכניות עבודה משותפות.
תוך מיפוי מפגעים וקביעת מדדי ניטורים וסדרי עדיפויות".
מנהל יחידת ניטור כינרת39 ברשות המים והמפקח על מחנות צה"ל מטעם הרשות מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2018 שהתיאום ושיתוף הפעולה של צה"ל עימם בשלבי התכנון של המתקנים הצבאיים אינם מספקים, והוסיפו ששיתוף פעולה כזה היה יכול לאפשר להם לסייע לצה"ל בקביעת סדרי עדיפויות סביבתיים ובראיית התמונה הכוללת באזור.
בדוח בנושא "סיכום פעילות פיקוח 2016 באגן הכנרת ועמקי המזרח", שפרסמה רשות המים במאי 2017 , צוין שיש צורך .
38 החלטת ממשלה1770 מ- 10.
בנושא זה ראו בהמשך 39 אגן היקוות הכינרת הוא רגיש מאוד מבחינה הידרולוגית באופן שלזיהומי קרקע ומים בו יש השפעות ניכרות מאוד.
בהגברת שיתוף הפעולה גם לשם מניעת זיהומים שמקורם במתקנים קיימים של צה"ל.
ראשת ענף תכנון תו"פ באג"ת מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2018 שלצה"ל ולרשות המים יש כמה מיזמים משותפים, אך עם זאת מסירת המידע לרשות המים היא חלקית, בין היתר נוכח "היבטים של ביטחון מידע".
ואולם בעלי תפקידים במשרד להגנת הסביבה וברשות המים מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה שיש במשרד להגנת הסביבה וברשות המים בעלי תפקידים בעלי סיווג ביטחוני גבוה, היכולים להיחשף גם למסמכים מסווגים.
זאת ועוד, חלק ניכר מהמסמכים שהתבקשו אינם אמורים להיות מסווגים.
"סמנכ"ל וראש אמון טען לפני נציגי משרד מבקר המדינה באוקטובר 2017 ש"לעיתים מתקבלות החלטות במשרד להגנת הסביבה.
שאינן מביאות לידי ביטוי את עמדת מערכת הביטחון ואת המאפיינים הייחודיים של צה"ל.
החקיקה בתחום הגנת הסביבה הפכה לסיכון תקציבי שעשוי להפתיע את משהב"ט ולדרוש שינויים ש ל תוכניות עבודה".
לדוגמה, המשרד להגנת הסביבה קידם את תזכיר חוק רישוי סביבתי משולב, התשע"ה-2015 , בלי ששיתף את משהב"ט בתהליך גיבושו.
בכך לא נלקחו בחשבון הצרכים הייחודיים והמגוונים של מערכת הביטחון וכן המשמעויות התקציביות של החלת החוק על מערכת הביטחון.
יצויןשהיו מקרים שבהם שיתפה מערכת הביטחון פעולה עם המשרד להגנת הסביבה ועם רשות המים, ואולם לרוב מדובר במקרים שבהם נאלצה לעשות זאת עקב החלטת ממשלה, הוראת חוק או החלטה שיפוטית או כדי למנוע הוצאה כספית ניכרת.
להלן שני מקרים כאלה: (א) רק בעקבות עתירה שהוגשה לבג"ץ ב שנת 2008 נגד צה"ל ומשהב"ט בנוגע לזיהום קרקע ומי תהום שהתרחש בבסיס חצור של זרוע האוויר והחלל, החל משהב"ט בשנת 2013 לטפל בזיהום, בשיתוף רשות המים; (ב) רק לאחר שבמשך כמה שנים הטילו חלק מתאגידי המים על משהב"ט אגרות שהסתכמו בכ-23 מיליון ש"ח בגין שפכים שהזרימובסיסי צה"ל למערכת הביוב, בניגוד לכללי תאגידי מים וביוב (שפכי מפעלים המוזרמים למערכת הביוב) התשע"א-201140 , גיבש משהב"ט בשנת2018 עם רשות המים ועם המשרד להגנת הסביבה מתווה להחלת כללים אלה.
40 ביולי2013 הכיר המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי -פיסקלי) באחד מבסיסי צה"ל כ"מפעל" לצורך החלת הכללים האמורים, ומאז פעלו תאגידי המים לכלול עוד בסיסים בהגדרה זו, לצורך הטלת האגרות.
פעילות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה | 2203 .
זה שנים שלמשרד להגנת הסביבה ולרשות המים אין תמונת מצב מלאה ומפורטת של המפגעים הסביבתיים במחנות צה"ל.
הם לא מקבלים ממערכת הביטחון נתונים ומסמכים שבאמצעותם היו יכולים לבנות תוכניות עבודה משותפות לטיפול במפגעים הרבים, לרבות מפגעי עבר שדורשים טיפול מיוחד, ויכו לתם לבצע ניטורים ומדידות במחנות צה"ל מוגבלת.
תרשים 7: ליקויים בשיתוף הפעולה בין מערכת הביטחון למשרד להגנת הסביבה ורשות המים משרד מבקר המדינה מעיר למערכת הביטחון, למשרד להגנת הסביבה ולרשות המים ששיתוף הפעולה החלקי והשיח החסר ביניהם פוגעים בהשגת היעדים של כל אחד מהם וכן בהשגת היעדים המשותפים שלהם בתחום הגנת הסביבה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למשהב"ט ולצה"ל שבדחייתם את בקשות המשרד להגנת הסביבה ורשות המים לשיתוף פעולה נוצרים עיכובים - לעיתים של שנים רבות - בטיפול במפגעים, דבר הגורם להחמרת הנזק הנגרם מהם.
בהתאם להחלטת הממשלה משנת 2010 בנוגע לחיבור מחנות צה"ל לתשתיות ביוב, על שר הביטחון ועל השר להגנת הסביבה להקים צוות משותף לעניין התמודדות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה.
כמו כן, על אג"ת ועל אמו"ן לפעול לביסוס ממשקי עבודה ברמה השוטפת עם המשרד להגנת הסביבה ורשות המים, ובכלל זה העברת מידע לצורך גיבוש תמונת מצב ותוכניות עבודה משותפות, בכפוף לשיקולי אבטחת מידע.
יודגש כי המשרד להגנת הסביבה ורשות המים הם מקור ידע מקצועי ולפיכך מערכת הביטחון יכולה להסתייע בהם וללמוד מהם.
ליקויים ביישום סמכויות הפיקוח והאכיפה של המשרד להגנת הסביבה במחנות צה"ל .
בשנת 2001 גיבשו צה"ל והמשרד להגנת הסביבה את "נוהל אכיפת חוקי איכות הסביבה בצה"ל"; הנוהל הסדיר את האופן שבו צריכים שני הגופים לפעול במקרה שבו אותר מפגע סביבתי שצה"ל אחראי לו (להלן - הנוהל הישן).
בנוהל הישן נקבעו בין היתר הצעדים המקדימים שעל המשרד להגנת הסביבה לנקוט לפני פתיחת חקירה, ובכלל זה פנייה לשורה של גורמים בצה"ל.
במשך השנים טענו בעלי תפקידים במשרד להגנת הסביבה שהנוהל הישן אינו אפקטיבי דיו, וכי מיצוי הדין בצה"ל בגין עבירות סביבתיות לוקה בחסר.
היועצת המשפטית של המשרד להגנת הסביבה ציינה בפגישה שקיימה בשנת 2012 עם סגן הפרקליט הצבאי הראשי דאז כי "במבחן התוצאה, הנוהל משנת 2001 לא נאכף".
בשנת 2011 נחקק חוק הגנת הסביבה (סמכויות פיקוח ואכיפה), התשע"א-2011 (להלן- חוק הפיקוח והאכיפה); חוק הפיקוח והאכיפה עיגן והרחיב את סמכויות הפיקוח והאכיפה של מפקחי המשרד להגנת הסביבה בנוגע ליישומם של 25 חוקים בעלי היבטים סביבתיים.
בחוק הפיקוח והאכיפה נקבעו בין היתר הוראות מיוחדות לעניין הפעלת סמכויות המפקחים כלפי גופים ביטחוניים41 .
עוד נקבע בחוק שהשר להגנת הסביבה, בהסכמת השר הממונה על כל אחד מהגופים הביטחוניים, יורה בנוהל על אופן יישום ההוראות המיוחדות בגוף הביטחוני (להלן - נוהל פיקוח ואכיפה); שהנוהל ייקבע בתוך 90 ימים ממועד כניסתו של החוק לתוקף (אוגוסט 2011 ) ויובא לידיעת ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת; ושאם לא תושג הסכמה בין השרים בעניין הנוהל, יקבע ראש הממשלה את הנוהל בתוך עוד 30 .
ימים בשל הוראת החוק פעל המשרד להגנת הסביבה לגבש נוהל פיקוח ואכיפה אחוד לכל הגופים הביטחוניים, ובמסגרת זו התקיימו בשנים 2011 - 2012 פגישות עבודה שבהם השתתפו בין היתר נציגי צה"ל.
בעקבות פגישות העבודה גובש בשנת 2012 נוהל מוסכם על כל הגופים הביטחוניים והמשרד להגנת הסביבה, למעט צה"ל שלא אישר את הנוסח (להלן - הנוהל שגובש בשנת 2012.
) בביקורת עלה כי אף שעברו כשבע שנים מהמועד שנקבע לכך בחוק הפיקוח והאכיפה, טרם נקבע נוהל פיקוח ואכיפה המוסכם על צה"ל ועל המשרד להגנת הסביבה.
לעובדה זו יש הש פעות ניכרות וחמורות על יכולתו של המשרד להגנת הסביבה לבצע פעולות פיקוח ואכיפה במחנות צה"ל.
41 לפי סעיף10 לחוק זה, הכוונה היא לכלל גופי הביטחון במדינה: משהב"ט, צה"ל, יחידות ויחידות סמך של משרד ראש הממשלה שעיקר פעילותן בתחום ביטחון המדינה, התעשיות הביטחוניות, משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר והרשות להגנה על עדים.
פעילות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה | 2205 .
המחלוקת בין צה"ל למשרד להגנת הסביבהבנוגע לקביעת נוהל פיקוח ואכיפה: צה"ל כאמור לא אישר את הנוהל שגובש בשנת 2012 , אך פעל לעדכונו של הנוהל הישן והציע באוגוסט 2012 למשרד להגנת הסביבה טיוטה עדכנית של נוהל זה (להלן - הנוהל הישן המעודכן).
לתפיסת צה"ל, הנוהל הישן המעודכן מבטא מאפיינים מרכזיים במערכ ת המשפטית שהוא מנהל.
הראשון - שחקירה פלילית ותביעה פלילית של מעשים שביצעו חיילי צה"ל ומפקדיו בזיקה לשירות הצבאי חייבות להיעשות בידי גורמי האכיפה הצה"ליים.
השני - שצה"ל הוא הגוף היחיד במדינה שמפעיל מערכת לניהול הליך פלילי שלם מתחילתו ועד סופו, שכוללת גוף חק ירתי, פרקליטות ומערכת בתי דין, ומיישם היבטי ענישה ייחודיים במקרים המתאימים.
לפיכך, ומאחר ש"נהלי האכיפה הכלליים של המשרד להגנת הסביבה אינם מאזנים כראוי בין החשיבות של אכיפת דיני איכות הסביבה לבין מאפייניו הייחודיים של צה"ל, במישורים הביטחוני -מבצעי, התקציבי והתכנוני, וכמובן בשים לב למצבן האובייקטיבי של תשתיות הצבא הקיימות ברחבי המדינה"42 , יש לייחד לו נוהל שונה מהנוהל שייושם בגופים הביטחוניים האחרים.
לעומת זאת, עמדת המשרד להגנת הסביבה, כפי שבאה לידי ביטוי במכתב ששיגר בפברואר 2014 השר להגנת הסביבה דאז מר עמיר פרץ לשר הביטחון דאז מר משה יעלון, היא שהנוהל הישן המעודכן "מסרבל ומעקר את יכולת האכיפה של המשרד להגנת הסביבה מול צה"ל"; שאין מקום לקבוע נוהלי אכיפה נפרדים לכל גוף ביטחוני; ושהמשרד להגנת הסביבה עצמו הציע להטמיע בנוהל שייקבע את סמכויות הצבא לתבוע ולשפוט על פי הדין הצבאי.
במכתב ששלח בפברואר 2016 סמנכ"ל בכיר לפיקוח ואכיפה במשרד להגנת הסביבה לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת צוין כי "בשונה מעבירות פליליות רגילות לפי חוק העונשין, את העבירות הסביבתיות הצבא מבצע באופן מערכתי (כגון אי חיבור בסיס למערכת ביוב, או העדר תחזוקה של צנרת דלק סילוני), כך שניגוד האינטרסים הוא הרבה יותר מובהק.
לכן העדר האפשרות לחקור היא קריטית מבחינת האינטרס הסביבתי".
הניסיונות לגשר על הפערים בעניין נוהל פיקוח ואכיפה : מאוגוסט 2011 התקיימו פגישות והתנהלו התכתבויות רבות בנושא זה בין המשרד להגנת הסביבה ובין משהב"ט וצה"ל.
המחלוקת בין הצדדים נמשכת שנים רבות, ועוסקים בה גורמים רבים, עד הדרג הבכיר ביותר.
למשל, ביולי 2012 פנה השר להגנת הסביבה דאז מר גלעד ארדן במכתב לשר הביטחון דאז מר אהוד ברק, ובו פירט את ניסיונות עובדי משרדו להגיע להסכמות עם צה"ל בנושא הנוהל, התריע על אי -קיום הוראות חוק הפיקוח והאכיפה וביקש את אישורו של שר הביטחון לנוהל שגובש בשנת 2012 .
לא נמצאו סימוכין לכך שפנייה זו נענתה כעבור כשנה וחצי, בפברואר 201443 , פנה השר להגנת הסביבה דאז מר עמיר פרץ לשר הביטחון דאז מר משה יעלון בבקשה לקיים דיון בדרג שרים בנושא.
השר להגנת הסביבה דאז התריע בפנייתו על אי-עמידה בהוראות חוק הפיקוח והאכיפה, פירט בנוגע לניסיונות צה"ל לאשר את הנוהל הישן המעודכן ולא את .
42 מכתב ששלח באוגוסט 2012 ראש מחלקת ייעוץ וחקיקה בפרקליטות הצבאית הראשית דאז לסמנכ"ל בכיר לפיקוח ואכיפה במשרד להגנת הסביבה.
במכתב שצוין לעיל 2206 |דוח שנתי 69ב .
הנוהל שגובש בשנת 2012 וציין ש"למרבה הצער נראה כי צה"ל העמיק את יריעת המחלוקת במקום לצמצמה.
הסירוב העיקש מצד צה"ל לקבל את נוהל הפעלת סמכויות מפקח הגנת הסביבה כלפי מערכת הביטחון, מעלה את התחושה כי יש לו מה להסתיר בתחום זה ולמנוע אכיפה אפקטיבית של החוק".
לא נמצאו סימוכין לכך שהפנייה נענתה.
ביולי 2015 פנה יו"ר ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת במכתב לשר הביטחון דאז מר משה יעלון וביקש התייחסות דחופה לנושא היעדר הנוהל.
במכתבו ציין יו"ר ועדת הפנים והגנת הסביבה כי "משרד הביטחון עובר על הוראות החוק מזה 4 שנים".
בתגובה על המכתב הציע שר הביטחון דאז באוקטובר 2015 מתווה שמותיר את סמכויות החקירה בידי גורמי צה"ל, והדגיש שאכיפה פלילית כלפי חיילי צה"ל ומפקדיו בנוגע למעשים שבוצעו בזיקה לשירות הצבאי חייבת להיעשות בידי גורמי האכיפה הצה"ליים.
בעקבות כוונה של המשטרה הירוקה לפתוח בחקירה נגד קצינים בצה"ל התקיים בינואר 2016 דיון בנושא נוהל פיקוח ואכיפה בראשות היועץ המשפטי למערכת הביטחון דאז ובהשתתפות נציגי צה"ל ונציגי המשרד להגנת הסביבה.
בדיון הציג היועץ המשפטי למערכת הביטחון את תפיסתו המקצועית בנוגע למחלוקת, ולפיה ראוי שסוגיות העוסקות בחקירה ובהעמדה לדין של אנשי צבא בחשד לביצוע עבירות סביבתיות יוכרעו על ידי היועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה.
בהמשך לכך, במאי 2016 פנה הפרקליט הצבאי הראשי אלוף שרון אפק44 ליועץ המשפטי לממשלה ד"ר אביחי מנדלבליט והציג את המחלוקת בין מערכת הביטחון למשרד להגנת הסביבה.
הפרקליט הצבאי הראשי ציין כי מדובר בסוגיה מובהקת של מדיניות משפטית "בעלת חשיבות עקרונית מהמדרגה הראשונה", ועקב כך הוא מבקש להביאה להכרעתו של היועץ המשפטי לממשלה בדיון שייקבע.
הכרעתו הזמנית של היועץ המשפטי לממשלה : בספטמבר 2016 התקיים דיון בראשות היועץ המשפטי לממשלה ובהשתתפות נציגים בכירים של הגופים הרלוונטיים.
לאחר שהציגו הצדדים את עמדותיהם ואת המחלוקת העקרונית ביניהם קבע היועץ המשפטי לממשלה ששיתוף הפעולה בין המשרדים הוא הכרחי לשמירה על אינטרסים משותפים, וכי "אין כל מחלוקת בין כלל הגורמים על כך שיש חשיבות להגנה על הסביבה ולמניעת סיכון לחיילים מהיבטים הקשורים להגנה על הסביבה, אך כי יש לעשות כן תוך תשומת לב למאפיינים המיוחדים של צה"ל".
בהסכמת הצדדים הוחלט בדיון על שלב ניסיוני שיימשך שנה, ובמסגרתו יוקם צוות חקירה משותף לגורמי המשטרה הצבאית החוקרת ולגורמי המשרד להגנת הסביבה.
הצוות יחקור את ביצוען של עבירות סביבתיות בצה"ל, ותוביל אותו הפרקליטות הצבאית הראשית (להלן - הפיילוט).
עוד הוחלט שהסמכות להורות על פתיחה בחקירה תהיה של צה"ל, בכפוף לעמדת המשרד להגנת הסביבה.
עד למועד סיום ה ביקורת התנהלו שמונה חקירות במתכונת של צוות חקירה משותף.
44 באותו מועד הייתה דרגתו של שרון אפק תת -אלוף.
הוא הועלה לדרגת אלוף ביולי 2018.
פעילות מערכת הביטחון בתחום הגנת הסביבה | 2207 .
באוגוסט2017 העביר צה"ל למשרד להגנת הסביבה הצעת נוסח מעודכן של נוהל התואם לדעתו את סיכום היועץ המשפטי לממשלה.
בעקבות זאת קיים המשרד להגנת הסביבה דיונים פנימיים על עמדתו בנוגע לפיילוט ולמשמעויותיו.
עמדת המשרד להגנת הסביבה היא שהפיילוט לא צלח.
היועצת המשפטית של המשרד להגנת הסביבה ציינה ביוני 2018 במכתב ליועץ המשפטי לממשלה כי "הקושי העיקרי שעמד בפני צוותי החקירה המשותפים התעורר דווקא בליווי שניתן על ידי הפרקליטות הצבאית".
לדבריה, נטתה הפרקליטות הצבאית שלא לאשר לצוותים לבצע חקירות באזהרה, פעלה באיטיות באופן שעיכב את ניהול ההליך ולא הרחיבה את החקירה לדרגי מטה אחראים בצה"ל.