HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עלה כי אין בידיהם של הגופים הרלוונטיים - האגף לחינוך מבוגרים, המל"ג, הקרן לחיילים משוחררים והמכינות - הנתונים ההכרחיים למדידת ה יעילות והמועילות של המכינות, ובכלל זאת שיעור מסיימי מסלול הבגרות, שיעור המתקבלים ללימודים אקדמיים במוסדות אחרים10 ושיעור המתמידים בלימודים אל ה.
עוד עלה כי בקרת המסלול שמבצעת מרמנת היא מדגמית בלבד, ואין בידיה נתונים שלמים.
על כן, מסד הנתונים שהגופים מתבססים עליו הוא זה של הלמ"ס.
ואולם, נתוני הלמ"ס אינם מתעדכנים באופן שוטף, והנתונים המעודכנים האחרונים הם משנת 2011 ,.
זאת ועוד הנתונים חלקיים ואינם נותנים מענה לצורכי הגופים.
משמעות הדבר היא כי אין לגופים מאגר מידע שלם, שאת נתוניו הם יכולים לנתח על מנת להפיק לקחים ולשפר את ביצועיהם.
משרד החינוך מסר בתשובתו מחודש אוקטובר 2015, כי מאגר הנתונים שנבנה במערכת הניהול מספק נתונים חלקיים משתי סיבות: ממשקים לא מספקים בין תוכנת הניהול שבה משתמשת מרמנת לבין תוכנת הניהול שבה משתמשות מחצית מהמכינות; היעדר נתונים מאגף הבחינות באשר למצב הבגרות של מועמדים ללימודים ושל המסיימים את לימודיהם.
מעבר לכך, "במסלולים הייעודיים המידע.
מתייחס בעיקר לבוגרים המתקבלים ללימודים במוסד האם, לגבי קבלה למוסדות אחרים המידע חסר.
מצב דומה קיים גם לגבי תלמידים נושרים".
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד החינוך לפעול למציאת פתרון שיאפשר העברת הנתונים ישירות מאגף הבחינות למערכת הפיקוח של האגף לחינוך מבוגרים, ולחלופין לקדם פתרון המבוסס על הסתייעות גוף מקצועי אחר דוגמת הלמ"ס.
פתרון כזה יאפשר ניתוח התפוקות של הפעלת המכינות - מהו שיעור מסיימי מסלולי הבגרות במכינות ומהם הישגיהם בבחינות.
על יסוד זאת ובהתאם למדדי הצלחה שיופקו, ניתן יהיה להחליט מה נדרש לשנות על מנת לשפר את ביצועי המערכת ולנהל ולמצות טוב יותר את המשאבים שהוקצו.
10 שאינם מוסד האם שבו למדו במכינה.
המועצה להשכלה גבוהה 1627 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - המכינות הקדם-אקדמיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 טיפול בנשירת תלמידים האגף לחינוך מבוגרים מציין בהסבריו לפעילות המכינות, כי מטרת הלימודים במכינות אינה רק לשפר את הסיכויים של בוגריהן להתקבל למוסדות להשכלה גבוהה, אלא גם לספק להם כלים שיאפשרו להם להתמודד בהצלחה עם הקשיים בלימודים האקדמיים.
לשם כך נדרש להפעיל מערך התומך בתלמידים - שיעורי תגבור, סדנאות להתמודדות עם קשיים, שיפור מיומנויות למידה וכיוצא באלו.
בין הפעולות שיש לנקוט - איתור התלמידים המועדים לנשירה, זיהוי הסיבות לכך וזיהוי המסלולים או המכינות שבהם הסיכונים לנשירה גבוהים יותר.
בסיס נתונים רחב הוא תנאי יסוד לפעולות מעין אלה.
על פי דוח מרמנת לשנת הלימודים התשע"ב, שיעור ההתמדה במכינות עמד בשנה זו על כ- %7911, דהיינו שיעור נשירה של כ -%21 ,.
על פי דוח מרמנת לשנת הלימודים התשע"ג שיעור הנשירה בשנה זו ירד ל- 19.
עוד צוין שם כי שיעור הנושרים הגבוה ביותר הוא במכינות שבמכללות הפרטיות, ושיעור הנושרים הנמוך ביותר הוא במכינות האוניברסיטאיות.
חלק מהמכינות מסרו למשרד מבקר המדינה כי הנתונים שהוצגו בשאלונים12 , כמו גם הנתונים בעניין זה שאספה מרמנת, אינם משקפים כראוי את המצב.
הסיבה לכך לטענת ן היא שהגופים המאסדרים אינם מבחינים בין מי שנשרו מהלימודים בלי שהשיגו תעודת בגרות לבין אלו שהפסיקו את לימודיהם כי השיגו תעודת בגרות או את ממוצע הבגרות הנדרש עוד לפני שסיימו את המסלול.
כמו כן, הנתונים אינם משקפים את הסיבה לנשירה - קושי כלכלי, אישי או לימודי.
לדעת משרד מבקר המדינה על המכינות ועל משרד החינוך לפעול למדידה אפקטיבית של שיעורי הנשירה של הלומדים במכינות, על מנת שניתן יהיה לצמצם את ממדיה.
יש להבחין בין הסיבות השונות לנשירה, על מנת לטפל בנושרים ובמועמדים בעלי פוטנציאל לנשירה, ולתת מענה ייחודי לכל תלמיד.
יודגש כי הנשירה המוגברת של התלמידים משפיעה גם על יציבותן של המכינות (ראו לעיל - מימון בלתי אפקטיבי).
שיעור נשירה גבוה עלול להביאן לכדי גירעון תקציבי, שיפגע באיתנותן הפיננסית.
כאמור, באפריל 2010 מינה שר החינוך ויו"ר המל"ג דאז את ועדת אריאב לבחינת פעילותן של המכינות.
הוועדה התבקשה להתמקד בבחינת ההסדרים הראויים להפעלת המכינות בהתחשב במטרה המרכזית שלהן, להרחיב את הנגישות להשכלה הגבוהה.
)הבסיס המספרי כולל גם תלמידים שהחלו את לימודיהם בשנים קודמות (התש"ע והתשע"א 12 בין היתר פורטו בשאלון של כל מכינה מספרי התלמידים על פי המסלולים השונים, ומספרם של אלו אשר נשרו מהלימודים באותה השנה.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - המכינות הקדם-אקדמיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ועדת אריאב פירטה את המלצותיה (להלן - הרפורמה) בדוח שהוגש לשר החינוך בדצמבר 2010 .
בדוח צוין שהאחריות על המכינות מפוצלת בין גורמים שונים בממשלה.
פיצול זה הוביל בין היתר לכך שהגורם האדמיניסטרטיבי (האגודה לקידום החינוך) שניהל בעבור המדינה את המכינות נעשה דומיננטי, ולמעשה קבע את המדיניות כלפי המכינות והכתיב את התפתחותן.
נוסף על כך, פיצול האחריות ואי -הבהירות בנושא הביאו לניצול לא יעיל של המשאבים שעמדו לרשות המכינות.
אחת המסקנות המרכזיות בדוח הוועדה הייתה אפוא שיש לייצר מערך הפעלה משותף ומתואם שיקיף את הגורמים הממשלתיים הרלוונטיים, ומשימתו המרכזית ניהול מערכתי של התקציב העומד לרשות המכינות, שיאפשר מיצוי יעיל שלו ופיקוח מרכזי על השימוש בו.
הוועדה קבעה כי מאחר שהמל"ג אחראית להשכלה הגבוהה בישראל, היא הגוף המתאים ביותר לרכז את האחריות על פעילות המכינות.
המלצות נוספות של ועדת אריאב: הפעלת המכינות תתבצע ישירות ללא גוף מתווך; מודל המימון של המכינות ישונה באופן שיביא בחשבון את מספר התלמידים, גודל הכיתות, איכות ההוראה וקליטה של תלמידים מאוכלוסיות ייחודיו ת ומהפריפריה; תיקבע מדיניות באשר לשכר הלימוד במכינות; תיבחן הפריסה הארצית של המכינות מתוך כוונה לאחד מכינות ולהגיע לפריסה אופטימלית שלהן; מתן דגש על הגדלת הלומדים מקרב האוכלוסייה החרדית, האוכלוסייה הערבית ואוכלוסיית יוצאי אתיופיה; תגובש מערכת של הכרה הדדית בין המכינות הייעודיות במוסדות השונים; ייקבעו קריטריונים להעסקת הסגל במכינות; תבוצע פעילות לצמצום הנשירה.
במרץ 2011 החליטה הממשלה לאמץ את המלצת ועדת אריאב להקים צוות תיאום לגיבוש מערך הפעלה (להלן - צוות תיא ום), שיאפשר את איגום המשאבים המיועדים להפעלת המכינות ואת חלוקתם באופן מיטבי.
על פי החלטה זו, חברי הצוות יהיו מנכ "ל המל"ג, שיעמוד בראש הצוות, מנהל הקרן לחיילים משוחררים, מנכ"ל משרד החינוך וראש אגף התקציבים באוצר, או נציג מטעמם.
בהחלטה נקבע כי "עבודת הצוות תיעשה בהסכמה", מבלי לפגוע בסמכויות הוות"ת והקרן.
עוד נקבע בהחלטה כי עד אוגוסט 2011 יגובש מערך ההפעלה הראשון, ייקבע האופן שבו יוטמע ויוערכו השפעותיו הצפויות.
נמצא כי רק בדצמבר 2011 , כתשעה חודשים לאחר החלטת הממשלה וכארבעה חודשים לאחר המועד האחרון לגיבוש מערך ההפעלה הראשון, התכנס לראשונה צוות התיאום, ועד יוני 2013 התכנס פעמיים נוספות בלבד.
ואולם, במפגשים אלו הצוות לא גיבש את מערך ההפעלה, האופן שבו יוטמע והשפעותיו הצפויות, וכן לא קבע תכנית עבודה ולא הגדיר את המשימות הנדרשות, יעדי הביניים ולוח הזמנים להשגתם.
צוו ת התיאום גם לא הגיע להסכמות בנושא איגום המשאבים, כנדרש לקידום יישומה של הרפורמה.
אי-ביצוע החלטת הממשלה 1.
באפריל 2011 , בעקבות הדוח והחלטת הממשלה, וכנגזרת מההמלצה להעביר את מערך המכינות לאחריות המל"ג, מינתה הוות"ת כאמור את ועדת עזאיזה, על מנת שתבחן את יישום המלצות ועדת אריאב ומשמעויותיהן ותגבש מתווה עקרוני ליישומן.
בדצמבר 2011 מינתה כאמור המל "ג את ועדת מאור, על מנת שתעסוק ביישום המלצות ועדת אריאב מההיבטים האקדמיים -פדגוגיים, כחלק מתהליך העברת האחריות על המכינות למל"ג.
בין היתר, הוועדה התבקשה להמליץ על מגוון מס לולי המכינות ומספרם, וכן שהמלצותיה יתייחסו להתאמה בין מערך המכינות הקיים והצפוי לבין ייעוד המכינות ככלי אפקטיבי להנגשת ההשכלה הגבוהה.
המועצה להשכלה גבוהה 1629 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - המכינות הקדם-אקדמיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 באפריל 2012 הגישה ועדת מאור את המלצותיה למל"ג.
במאי 2012 אישרה הוות"ת את המתווה העקרוני והתקציבי ליישום המלצות ועדת עזאיז ה, הכוללות את המלצות ועדת מאור, וביוני 2012 אישרה זאת גם המל"ג.
אישורים אלה הותנו ב"השגת הסכמה כוללת עם כל השותפים במימון המכינות הקדם אקדמיות לאימוץ עקרונות מתווה ההפעלה".
במסגרת המלצות אלה הוגדרה שנת הלימודים התשע"ג כשנת מעבר, הן מההיבט האקדמי הפדגוגי והן מההיבט התקציבי, לקראת הטמעת השינויים הנדרשים בהתשע"ד.
בהמלצותיה הציעה ועדת עזאיזה מודל תקצוב חדש, המסתמך בין היתר על האחדת שכר הלימוד במכינות.
השינוי המוצע ידרוש מהגופים המתקצבים, קרי הוות"ת, משרד החינוך והקרן לחיילים משוחררים, להגדיל את תקציביהם.
בנוסף , הוועדה המליצה על מספר שינויים מערכתיים.
אחד מהם הוא חלוקה תקציבית ברורה בין הגופים השונים, ולפיה הוות"ת ומשרד החינוך יתמקדו בתקצוב ברמת המוסד (מקרו), ואילו הקרן לחיילים משוחררים תתמקד בתקצוב מלגות ברמת הסטודנט (מיקרו).
ועדת מאור המליצה כי במכינות ילמדו בשלושה מסלולים בלבד: מסלול ייעודי, מסלול קדם-ייעודי ומסלול לבגרות.
בהסתמך על נתוני הלמ"ס שהוצגו בפניה, המליצה הוועדה לצמצם בהדרגה את המסלול לבגרות, ולעומת זאת להרחיב את המסלול הייעודי במכינות.
סמוך למועד תחילת שנת הלימודים התשע"ג (אוקטובר 2012 ) הודיע מנכ"ל מל"ג-ות"ת דאז למנכ"לית משרד החינוך דאז, כי מאחר שהקרן לחיילים משוחררים טרם נענתה לצורך להגדיל משאבים לטובת המכינות על פי מודל התקצוב והתמרוץ החדש, המעבר לא יצא אל הפועל.
במאי 2013 דן צוות התיאום בעניין תוספות התקציב שכל גוף מממן יידרש להעמיד לקיום הרפורמה במכינות.
ביוני 2013 התכנס צוות התיאום פעם נוספת על מנת לגבש הצעה אופרטיבית למענה התקציבי הנדרש לרפורמה, אולם הצוות לא הצליח להגיע להכרעה מוסכמת.
בהמשך לכך, באותו החודש ובתשובה למכתבו של מנכ"ל הקרן כתב סמנכ"ל התקצוב בוות"ת לקרן, כי המחלוקות בין הקרן לוות" ת הן בעלות היבטים פדגוגיים (דוגמת מסלולי הלימוד) והיבטים תקציביים ותפעוליים (דוגמת היקף התוספת התקציבית ומודל התמרוץ של המכינות).
נוכח זאת, לא ודאי שהמכינות יוכלו לפעול במתכונת החדשה, ולכן יש לדחות את יישום הרפורמה לשנת הלימודים הבאה, דהיינו לשנת התשע"ה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כבר בשלב זה, לאור חילוקי הדעות העקרוניים בין הות"ת לקרן, היה על מל"ג-ות"ת להעלות את המחלוקות שהתעוררו לשר החינוך כדי שבמידת הצורך יבוא בדברים עם שר הביטחון.
לאחר כשנה, ביוני 2014 ,, התקיימה פגישה בין שר החינוך ויו"ר המל"ג דאז שי פירון יו"ר ועדת החינוך של הכנסת דאז ויו"ר הוועדה לתכנון ולתקצוב דאז, והובהר בה כי כחלק מתהליך המעבר של המכינות לאחריות המל "ג-ות"ת, על שלושת הגורמים השותפים למימון המכינות (משרד החינוך, הוועדה לתכנון ולתקצוב והקרן לחיילים משוחררים) להגדיל את מסגרת התקציב הקיימת.
בפגישה נוספת, שבה השתתפו שר החינוך דאז, יו"ר הוועדה לתכנון ולתקצוב דאז ויו"ר הקרן לחיילים משוחררים, סוכם כי שנת הלימודים התשע"ה תהיה שנת מעבר בתהליך העברת האחריות למל "ג-ות"ת.
לשם כך סוכם כי הקרן תעלה את השתתפותה במערך המכינות בכ -9 מיליון ש"ח, משרד החינוך יעלה את השתתפותו בכ -4 ,מיליון ש"ח והוועדה לתכנון ולתקצוב תקצה סכום זהה לסכום המצטבר, דהיינו כ-13 מיליון ש"ח.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - המכינות הקדם-אקדמיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עוד הוחלט כי ועדת היגוי למימוש המלצות ועדת אריאב תוקם בהקדם.
סיכום הדברים נרשם גם כמסקנות ועדת החינוך של הכנסת בדיונה ביולי 2014.
בהמשך שנת 2014 ועד מועד סיום הביקורת, בחודש יולי 2015 , הוסיפו הקרן לחיילים משוחררים והמל"ג-ות"ת לנסות ולגשר על הפערים על מנת לקדם את הרפורמה.
בהמשך לדיונים בין שני הגופים הוחלט לדחות את החלת הרפורמה לשנת הלימודים התשע"ז .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מחודש נובמבר 2015 ציינההקרן, כי חלק גדול מהעיכוב ביישום הרפורמה נבע ממחלוקות בין הקרן לוות"ת על אופן תפעול המכינות לאחר המעבר לוות"ת.
כמו כן, המסלול לבגרות ומסלול תעודת הגמר התיכונית (להלן – תג"ת) שבחוק חיילים משוחררים הם חלק מהמכינות הקדם-אקדמיות, ואין לפגוע בהם.
מבחינת תקציב ה מכינות, כל דרישה מהקרן לתוספת, אם לא תכוסה ממקור חיצוני (משרד האוצר), תילקח מתקציב ההכשרות הטכנולוגיות של הקרן, והמשמעות היא פגיעה ישירה בהיקף ההטבה ובמספר החיילים הלומדים.
הקרן הוסיפה ופירטה כי מבחינת הוות"ת, המכינות הן כלי להנגשת השכלה אקדמית, והרפורמה מיועדת לממש מצב זה.
הקרן, לעומת זאת, סבורה שתפקידי המכינות מקיפים גם את האפשרויות להשלמת 12 שנ"ל (תג"ת) ולהשלמת בגרות, מתוך הכרה כי השלמות אלו בפני עצמן מקדמות את החייל המשוחרר ומרחיבות את אפשרויות הלימודים והתעסוקה שלו.
כמו כן, בטיוטה העדכנית ששלח הוות"ת באוקטובר 2015 עדיין אין פתרון לתמרוץ המסלול לבגרות, שלומדים בו כ-45% מהלומדים של הקרן.
אם כן, הקרן אינה מוכנה להסכים לפגיעה בנתח נכבד של ציבור הלומדים במכינות כיום.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מחודש נובמבר 2015 כתבה המל"ג, כי היא הכינה במהלך השנה האחרונה הצע ה למסמך הבנות בין הצדדים, המעגנת את המשימות והתפקידים המוטלים על כל אחד מהגופים, לרבות התקציב שעל כל גוף להעמיד לטובת הרפורמה.
המל"ג ציינה כי הקרן אינה מוכנה לאשר את המסמך.
לדעת משרד מבקר המדינה ההתמהמהות המתמשכת שנוקטות מל"ג -ות"ת והקרן והיחידה להכוונת חיי לים משוחררים בהוצאת החלטת הממשלה אל הפועל אינה סבירה.
מדובר בהחלטה שמטרתה להנגיש את ההשכלה הגבוהה למספר רב ככל שניתן של אנשים, לאפשר הזדמנות גם למי שלא עומד בתנאי הסף להתגבר עליהם, ולהשתלב בעולם האקדמי.
חוסר התכליתיות של שני גורמים מרכזיים אלו גרם לכך שתפע ול המכינות לפי המודל החדש לא היה מוכן לקראת שנת הלימודים התשע"ה, ואף לא לקראת שנת הלימודים התשע"ו ( שהחלה ב אוקטובר 2015) .
בכך נדחה מועד ההפעלה המלא של הרפורמה בארבע שנים - מהתשע"ג להתשע"ז.
מבקר המדינה כבר העיר בדוח "ועדות בשירות המדינה", אשר פורסם בקובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב, כי כאשר המלצותיה של ועדה אינן מיושמות עקב מחלוקות בין- משרדיות, האחריות למציאת פתרון מוטלת על המשרדים ועל השרים, כל אחד בתחומו.
אם אין הם מצליחים בכך, עליהם להביא את הנושא להחלטת ראש הממשלה.
כן נאמר בדוח "הטיפול במחלוקות בין-משרדיות מתמשכות", אשר פורסם בדוח שנתי 61 ב לשנת 2010 , שהשרים אחראים כלפי ראש הממשלה לביצוע החלטות הממשלה גם אם מתעוררות בגינן מחלוקות בין המשרדים.
המועצה להשכלה גבוהה 1631 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - המכינות הקדם-אקדמיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרד מבקר המדינה, תמונת המצב העולה מהשתלשלות הדברים מצביעה כי האגף לחינוך מבוגרים וגם ובעיקר המל"ג-ות"ת וכן הקרן לחיילים משוחררים לא פעלו באופן נחרץ ונמרץ ליישוב המחלוקות ביניהם, המחייב במידת הצורך את המל"ג להעלות את המחלוקות שהתעוררו לשר החינוך ובמידת הצורך אף להביא את הנושא להכרעת הממשלה.
אי-היערכות של המל"ג למעבר תחום המכינות לאחרי ותה בהתאם להמלצות הוועדות שהוקמו, לאחר שיועבר מערך המכינות לאחריות המל"ג, יהיה עליה להיות אחראית לפעילותן בכל המישורים - התקציבי, הניהולי והפדגוגי.
הביקורת העלתה ליקויים בהיערכות המל"ג לקראת העברת תחום המכינות לאחריותה.
בין השאר, היא לא נקטה פעולות שהיה בי דה לבצען ללא תלות בשותפיה האחרים - הקרן לחיילים משוחררים ומשרד החינוך.
על פי המלצות דוח ועדת מאור, במסגרת הרפורמה האקדמית הפדגוגית יוקמו חמש ועדות מומחים תחומיות על פי מקצועות הליבה - מתמטיקה, אנגלית, מיומנויות קריאה וכתיבה אקדמית, כימיה ופיזיקה.
הוועדות יפעלו לקביעת תכניות הלימוד במסלולים השונים, וכל ועדה תכלול שבעה חברי סגל אקדמי.
כן המליצה ועדת מאור להקים ועדת מומחים עליונה קבועה, אשר תורכב ממומחים בחמשת מקצועות הליבה.
ועדה זו תשמש הסמכות העליונה בכל הקשור לקביעת הרמה האקדמית, ותהיה אחראית על הפעולות האלה: מעקב אחר יישום המדיניות וההחלטות של המל"ג והוועדה לתכנון ולתקצוב בנוגע למכינות, אישור מסלולי לימוד חדשים במכינות, בקרה על מערך המכינות הכוללת איסוף נתונים מהמכינות, ניתוח מדדי ביצועים ומגמות והפקת דוח שנתי על מערך המכינות.
נמצא כי ועדות אלה לא הוקמו, וממילא טרם החלו לעבוד ולגבש את דרכי פעולתן לקראת יישום הרפורמה.
על פי ועדת אריאב, על מודל המימון של המכינות להשתנות כחלק מהרפורמה, באופן שיביא בחשבון את מספר התלמידים, גודל הכיתות, איכות ההוראה וקליטתם של תלמידים מאוכלוסיות ייחודיות ומהפריפריה.
במסגרת מודל זה תיקבע המדיניות באשר לשכר הלימוד במכינות.
המלצות דוח ועדת עזאיזה כוללות מודל מימון ראשוני.
כן המליצו הוועדות שבמסגרת הרפורמה ייסגרו ויאוחדו מכינות קטנות או כאלה שאינן עומדות בתנאים הנדרשים, כגון התנאי שיפעלו בקמפוס אקדמי, וזאת הן על מנת לאפשר פריסה מיטבית שלהן והן כדי להבטיח את איכות ההוראה.
בנוסף, הן המליצו לשנות את הרכב הסגל במכינות, באופן שהמורים יהיו בעלי תואר שני לפחות, וכי שני התארים יהיו בתחום שהם מלמדים.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - המכינות הקדם-אקדמיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נמצא כי למל"ג ולוועדת התכנון והתקצוב אין תשתית ידע שתאפשר להן להיערך לקראת יישום הרפורמה: הן לא קבעו קווים מנחים להפעלת מערך המכינות; אין להן נתונים מעודכנים באשר למספר הלומדים במכינות, מאפייניהם האישיים, איכות ההוראה, מספר הכיתות וגודלן על פי פיזורן הגאוגרפי; הן לא קבעו תחזית באשר לצרכים העתידיים הנוגעים ללימודים הקדם-אקדמיים, ובכלל זה לא באו בדברים עם המוסדות להשכלה גבוהה על מנת לשמוע את עמדתם וצורכיהם; הן לא מיפו את הרכב הסגל במכינות הקיימות ולא גיבשו תכנית שתביא לעמידה בהמלצת הוועדות באשר להשכלת הסגל; הן לא גיבשו חלופות לפריסת המכינות; ואף לא הכינו כלים להתמודדות במשא ומתן מולן באשר להחלטות שיתקבלו.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מחודש נובמבר 2015 ,כתבה המל"ג כי מאחר שהגופים השותפים אינם מסכימים שהמכינות יועברו לניהול מל"ג במסגרת הרפורמה, ספק אם למל"ג-ות"ת הסמכות והאחריות לבצע את המהלכים שמציין המבקר.
לדעת משרד מבקר המדינה, מדובר בהיערכות לקויה ביותר של המל"ג-ות"ת לקראת רפורמה שעליה ידוע כבר שנים.
התחלת יישום הרפורמה ללא היערכות מוקדמת צפויה להאריך עוד את הוצאתה לפועל, גם אם יגושרו כל הפערים בין הצדדים.
על המל"ג מוטלת החובה לקדם את הרפורמה, ובמידת הצורך עליה לבקש משר החינוך ל בוא בדברים עם שר הביטחון ואף לשוב ולהעלות נושא זה לפני הממשלה.
במדינת ישראל יש קבוצות אוכלוסייה שנגישותן להשכלה הגבוהה נמוכה.
נמנים עמן עולים חדשים, תושבי פריפריה גאוגרפית ופריפריה חברתית, חרדים ומגזר המיעוטים.
כל אלה מתקשים לעמוד בתנאי הסף המאפשרים לימודים אקדמיים.
מצב זה מגדיל את בידולן של קבוצות אלו מהחברה הישראלית, מקשה על שילובן בתוכה, ומנציח ומעמיק את הפערים החברתיים והכלכליים.
כבר בשנות השישים הכירה מדינת ישראל בצורך לפעול לצמצום פערים אלה, בין היתר, על ידי הנגשת ההשכלה הגבוהה לכל חלקי האוכלוסייה.
ביישום מדיניות זו, המכינות ממלאות תפקיד מרכזי.
ועדות שהוקמו בשנים 2010 ו- 2011 הצביעו על ליקויים אינהרנטיים במערך המכינות.
ליקויים אלה מבטאים חוסר יעילות, הגורם לאי -מיצוי של המשאבים המושקעים במערך זה ולפגיעה בשירות הניתן לתלמידים.
מתברר ששיטת המימון הנהוגה אינה אפקטיבית, ומנגנון המימון עצמו מסורבל.
זאת ועוד, הלימודים ברוב המכינות לא מאפשרים ללומדים בהן לבחור את מקום המשך הלימודים, מפני שקיימת שונות רבה בין המכינות, והסדרי ההכרה ההדדית בין המוסדות האקדמיים הם מעטים.
המועצה להשכלה גבוהה 1633 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - המכינות הקדם-אקדמיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הממשלה אימצה במרץ 2011 את המלצת ועדת אריאב להקמת צוות לגיבוש מערך הפעלה מתואם שיאפשר איגום משאבים ויבטיח הקצאה מיטבית שלהם.
אך ההמלצה הזו לא יושמה עד כה.
האחריות לכך מוטלת בראש ובראשונה על המל"ג, שאמורה הייתה להוביל את הרפורמה כגוף שנועד להיות אחראי לתפעול המכינות.
בין המל"ג לקרן לחיי לים משוחררים התעוררו מחלוקות אחדות, והן לא השכילו ליישב אותן, ומנגד מל"ג-ות"ת לא הביאה אותן לידיעת שר החינוך כדי, שבמידת הצורך יעלה אותן לפני הממשלה.
נוכח הדחייה המתמדת ביישום הרפורמה, על משרד החינוך וועדת ההיגוי לקבל החלטות אופרטיביות הנדרשות לתפעול תקין של המכינות.
בד בבד, על מנת לקדם את הנושא, על המל"ג לקבל את האחריות המלאה ליישום הרפורמה: ובכלל זאת לקבוע את הגופים האחראים ליישום מרכיבי הרפורמה, לרכז מסד נתונים שלם ואמין בנוגע למכינות וללומדים בהן, לקבוע תכנית עבודה סדורה ויעדים המלווים בלוחות זמנים, לקבוע מדדי הצלחה ליעדים שייקבעו ולקיים מנגנון מעקב ובקרה על התקדמות הפרויקט.
כן ראוי שצוות התיאום שהוקם, בראשות מנכ"ל מל"ג- ות"ת, יפקח באופן הדוק על התקדמות ההיערכות ליישום הרפורמה.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - הוועדה לתכנון ותקצוב (ות"ת) - התקצוב וההפעלה של מעונות סטודנטים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
בשנת 2010 עמד מספר הסטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה בישראל על 293,000 .
מעונות הסטודנטים נתנו מענה רק ל- 17,000 מהם(פחות מ -6%) .
ארבע שנים לאחר מכן, בספטמבר 2014, עלהמספר הסטודנטים ל - 310,550 ומספר המיטות ל- 20,526 (כ- 6.
) על פי סקר של התאחדות הסטודנטים הארצית, בשנת תשע"ד גרו 45% מהסטודנטים בדירה שכורה בשוק הפרטי.
עובדה זו משפיעה על הביקוש לדירות ומגבירה את מצוקת הדיור, אותה המצוקה שהייתה התשתית למחאה החברתית של קיץ 2011 .
כמו כן, ההיצע הנמוך של מעונות לסטודנטים ומחירי שכר הדירה הגבוהים עלולים להשפיע על הביקוש לדירות להשקעה ולתרום לעלייה המתמשכת במחירי הדיור בישראל.
במהלך המחאה החברתית ובעקבותיה החלה המדינה בשני תהליכים הנוגעים למצוקת הדיור של הסטודנטים: באוגוסט 2011 החליטהמועצת מקרקעי ישראל להקצות קרקע ללא תמורה לבניית מעונות סטודנטים ; ובמקביל מינה ראש הממשלה מר בנימין נתניהו ועדה ציבורית בראשות פרופסור מנואל טרכטנברג כדי שתבחן את מצוקת יוקר המ חיה בישראל ותציע פתרונות.
ועדת טרכטנברג עסקה בין השאר בצעדי יישום להורדת מחירי הדיור.
בספטמבר 2011 הגישה את המלצותיה, ובכללן ההמלצה להקצות 100 מיליוןש"ח לסיוע בהגדלת מספר חדרי המעונות במקומות שבהם חלופת השכירות היא היקרה ביותר.
במרץ 2012 החליטההממשלה לאמץ את פרק הדיור בדוח ועדת טרכטנברג, ובאותו חודש חתם משרד האוצר עם הוועדה לתכנון ולת קצוב של המועצה להשכלה גבוהה (הוות"ת) על "תכנית לבניית מעונות חדשים במסגרת הוועדה לשינוי כלכלי-חברתי".
על פי התכנית תקצה הוות"ת למוסדות להשכלה גבוהה 100 מיליוןש"ח בהתאם לתנאי סף ואמות מידה ש נקבעו.
התכנית התבססה על ההנחות הבאות: התועלת הכלכלית לסטודנט גדולה יותר במעונות המופעלים בערים הגדולות , שם מספר הסטודנטים גבוה וכך גם עלות שכר הדירה בשוק הפרטי ביחס למוסדות בפריפריה, ושם גם יש יתרון בבניית מספר גדול של חדרי מעונות; מצוקת הדיור קיימת גם בקרב סטודנטים באזורי פריפריה שבהם אין היצע דיור מספק; סטודנטים משכבות סוציו-אקונומי ות נמוכות יוכלו לגור במעונות ו ללמוד באוניברסיטאות המובילות; ושיווק הדירות בערים הגדולות י פחת ויביא לירידה ב שכר הדירה בסביבת המעונות.
ככלל, היחס בין מספר המיטות במעונות שבמוסדות לבין מספר הסטודנטים בהם משתנה ואינו תלוי במיקום המוסד או בגודלו.
בצפון הארץ עמד יחס זה במועד השקת התכנית של הוות"ת על 5%, בדרום 2%, באוניברסיטת תל אביב 3% , באוניברסיטת אריאל 16.
גם בביקוש למעונות יש שונות גדולה בין המוסדות: בטכניון כ-75% מהביקוש לדיור במעונות נענה, בצפת 50% מהביקוש נענה, בתל-חי 75% ובאריאל כ-65% .
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים פברואר-יולי 2015 את יישום התכניותשל רמ"י והוות"ת להקמת מעונות סטודנטים.
נבדקו שיתוף הפעולה בין רמ"י לוות"ת, התכניות להקמת המעונות, ביצוען והשגת יעדיהן.
הבדיקה התמקדה במשרדי הו ות"ת ורמ"י ובמוסדות להשכלה גבוהה.
באוניברסיטה העברית ובאוניברסיטת תל אביב, אשר הקימו זה מכבר מעונות, נבדקו מדיניות האכלוס וניהול המעונות.
המועצה להשכלה גבוהה 1575 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - הוועדה לתכנון ותקצוב (ות"ת) - התקצוב וההפעלה של מעונות סטודנטים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תכניות של רמ"י והוות"ת להקמת מעונות סטודנטים .
מוסד להשכלה גבוהה המבקש להקים מעונות ומקבל הקצאת קרקע מרמ"י נדרש לטפל בהליכים הסטטוטוריים, ולאחר מכן או במקביל לפעול לגיוס המימון להקמה, בין השאר בסיוע הוות"ת.
הוות"ת מאשרת סיוע כספי אם המוסד נמצא ברשימת המוסדות שהיא מתקצבת ואם הוא עומד בתנאי הסף שקבעה, וב פרט אם הוא מסוגל לעמוד בהקמת המעונות מהבחינה הכלכלית.
מכאן שהאחריות להקמת המעונות מוטלת על המוסד.
התכנית של רמ"י להקמת מעונות .
באוגוסט 2011 החליטהמועצת מקרקעי ישראל להקצות קרקע לבניית 10,000 חדרי מעונות באמצעות מכרז פומבי, או בפטור ממכרז ללא תמורה , למוסדות להשכלה גבוהה שהם מלכ"רים.
באפריל 2012 אישרההנהלת רמ"י הקצאת קרקע לארבעה מוסדות להקמת 3,400 חדרים, ובאוקטובר אותה שנה אישרההקצאת קרקע נוספת של 5,887 חדרים ל-15 מוסדות נוספים.
בהחלטה זו אף קבעה את שכר הדירה המרבי שכל מוסד יוכל לגבות ואת אופן הקצאת הקרקע: מכרז או פטור ממכרז.
באוקטובר 2012 הרחיבה מועצת מקרקעי ישראל את הפטור ממכרז וללא תמורה לבניית מעונות שניתן למוסדות להשכלה גבוהה שהם מלכ"רים גם לרשויות מקומיות שיבנו מעונות.
עוד נקבע בהחלטה זו כי מספר חדרי מעונות הסטודנטים יוכפל ויעמוד על 20,000 .
הביקורת העלתה כי עד מועד סיום הביקורת, יולי 2015 , ובחלוף כשלוש שנים מהחלטת רמ"י על שיווק נוסף של קרקעות למעונות, היא לא ביצעה הקצאה נוספת של קרקע לבניית 10,000 חדרי מעונות.
התכנית של הוות"ת להקמת מעונות .
בהמשך להחלטת הממשלה המאמצת את המלצות ועדת טרכטנברג, במרץ 2012 חתמו משרד האוצר והוות"ת על תכנית לבניית מעונות חדשים ולפיה יוקצה תקציב של 100 מיליוןש"ח להקמת מעונות במוסדות (להלן - התכנית הראשונה או התכנית)4.
על פי התכנית, כל מוסד המבקש להקים מעונות ומעוניין בקבלת סיוע מטעם המדינה יגיש בקשה לות"ת הכוללת את תכנית הבנייה, מתכונת ניהול המעונות ותחזוקתם, תנאי ההתקשרות עם קבלן וגובה שכר הדירה שייגבה.
התקציב יוקצה למוסדות על ידי הות"ת בהתאם לניקוד אשר ייקבע לכל .
4 ביוני 2014 חתםמשרד האוצר על הסכם שני עם הוות"ת, ולפיו יוקצו עוד 160 מיליוןש"ח להקמת 5,000 מיטות נוספו ת (להלן - התכנית השנייה) .
יישום ההסכם השני לא נבדק בדוח הנוכחי.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - הוועדה לתכנון ותקצוב (ות"ת) - התקצוב וההפעלה של מעונות סטודנטים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פרויקט על בסיס הביקוש למעונות הקיימים , היקף הסיוע התקציבי הנדרש מהוות"ת , מיקום המוסד - במרכז הארץ או בפריפריה, וגובה שכ ר הדירה שייקבע בפרויקט.
התכנית תתייחס לבניית מעונות חדשים בלבד .
מימון הפרויקט יהיה עצמי או באמצעות יזם פרטי שיבנה ולעתים אף יפעיל את המעונות.
בנובמבר 2012 נתנה הוות "ת אישור ראשוני ל -14 מבין25 בקשות שהמוסדות הגישו לה והעניקה להן ניקוד לשם קביעת גובה התקציב שתיתן .
נקבע כי יוקצו 25,000- 35,000 ש"ח למיטה בהתאם לניקוד שצברה כל בקשה .
ב סוף אותו חודש עדכנה הוות"ת את מתכונת התקצוב למיטה כדי לאפשר גם לפרויקטים שדורגו נמוך ל קבל ת קציב, ונקבע כי גובה התקציב לפרויקט יהיה 33,500 -20,000 ש"ח למיטה.
בנובמבר 2014 עדכנה הוות"ת את התעריף המ זערי לתקציב לפרויקט ל - 30,000 ש"ח למיטה וקבעה כי ההקצאה לפריפריה תגדל עד 40,000 -35,000 ש"ח למיטה בכפוף למימון משלים של המוסד.
הגדלת התקציב תסתכם בכ-13 מיליון ש"ח (על חשבון התכנית השנייה).
תמונת מצב של הפרויקטים שאישרורמ"י והוות"ת, יולי 2015 .
הטכניון, מכון טכנולוגי לישראל 1,000 125 3.
אוניברסיטת בר-אילן 1,000 500 15 לא החלו בבנייה .
אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 1,000 500 15 לא החלו בבנייה .
המכללה האקדמית כנרת 400 245 7.
אוניברסיטת בן-גוריון - .
קמפוס שדה בוקר 150 - - לא החלו בבנייה ונראה .
המכללה האקדמית תל אביב -יפו 450 400 13.
המרכז הבינתחומי הרצליה 1,000 - - לא החלו בבנייה .
קריית החינוך גבעת וושינגטון 384 - - לא החלו בבנייה ונראה .
המכללה האקדמית לחינוך אורנים 230 - - לא החלו בבנייה ונראה .
אוניברסיטת אריאל בשומרון 1,000 250 7.
המכללה האקדמית לחינוך חמדת .
הדרום 150 - לא החלו בבנייה ונראה .
המרכז האקדמי רופין - קמפוס רופין 325 250 7.
המרכז האקדמי רופין - קמפוס .
מכמורת 208 - - לא החלו בבנייה ונראה .
המכללה האקדמית צפת 200 250 7.
5 לא החלו בבנייה המועצה להשכלה גבוהה 1577 .