HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בסוף אותה שנה נחתם הסכם עם תב"ת לשלוש שנים נוספות, דהיינו עד סוף 2011 .
משרד מבקר המדינה בדק את הפעולות שנעשו לקידום הטמעתן של תכניות תב"ת למגזר החרדי.
אלה הממצאים: משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1069 .
בנובמבר 2008 "נידונה בוועדת ההיגוי של תב"ת תכנית "פרנסה בכבוד (שהחלה עוד בשנת 2001 ).
נקבע בה כי התכנית תעבור לשלב חדש, אשר בו הפעילות העיקרית של ההכשרות המקצועיות תנוהל ישירות על ידי האגף להכשרה מקצועית.
נקבע גם כי בשלב המעבר, תנוהל המעטפת (קרי, ליווי במהלך ההכשרה וההשמה בעבודה) על ידי תב"ת באמצעות גוף חיצוני שייבחר במכרז - זאת כדי להעניק למשרד התמ"ת זמן להיערך לקליטת התכנית.
בהמשך נקבע כי שלב המעבר יחל בינואר 2009 , ובהסכם ההתקשרות האמור של המשרד עם תב"ת נקבע מועד סיום התכנית לדצמבר 2010 .
הבדיקה העלתה כי נכון למועד סיום הביקורת, באוגוסט 2011 , טרם נערך משרד התמ"ת להטמעת התכנית.
בשנים 2009 -2010 לא חל שינוי במעמדה ורק במהלך שנת 2011 .
הוחל בשלב המעבר המתואר לעיל 2.
בדצמבר 2009 , במסגרת ישיבה של ועדת ההיגוי של תב"ת, עמד מנהל מינהל תכנון וכלכלה על הקושי של הממשלה בקליטת תכניות תב"ת וציין כי התהליכים הביורוקרטיים מקשים את תהליכי ההטמעה.
בהמשך לכך, בפברואר 2010 התקיימה פגישה בין מנכ"ל משרד התמ"ת, מר שרון קדמי, ואנשי משרדו ובין מנהלי תב"ת בנושא העברת תכניות אל משרד התמ"ת והטמעתן.
בפגישה סוכם כי אנשי תב"ת ידרגו את התכניות שהצליחו על פי פרמטרים של תקציב, אחוזי השמה, התייחסות לאוכלוסיית היעד ועוד.
כן סוכם כי הם ימליצו על היחידה המקצועית הרלוונטית לדעתם במשרד התמ"ת אשר תמשיך את הפעלת התכנית ועל התקציב הנדרש לכך.
סוכם גם כי משרד התמ"ת יקבע מועד לדיון עם משרד האוצר ותב"ת לבחינת נושא התקציב.
בדיקת הביקורת העלתה כי משרד התמ"ת לא עמד על ביצוע הדברים שסוכמו.
ביולי 2010 הגיש מ ינהל מחקר וכלכלה למנכ"ל משרד התמ"ת הצעה להטמעת תכנית מפת"ח ושירותים של תכניות חרדים נוספות, באמצעות הקמה של מרכזים עירוניים לקידום תעסוקה.
המרכזים היו אמורים לפעול ביישובים שיש בהם ריכוזי אוכלוסייה חרדית, בשיתוף עם הרשויות המקומיות.
על פי ההצעה המרכזים האלה הם שייתנו את כל השירותים הרלוונטיים תחת קורת גג אחת ( one stop center ), ובהם מיון ואבחון, הפניה להכשרה מקצועית או ללימודים, איתור משרות, השמה, ליווי ומעקב לאחר ההשמה.
עוד הוצע כי בשלב הראשון יוקמו מרכזים בירושלים, בני ברק ואשדוד.
בנובמבר 2010 הציג מינהלמחקר וכלכלה את ההצעה בדבר המרכזים בישיבת הוועד המנהל של חברת תב"ת.
הוא ציין שאת המהלך מוביל ראש תחום מיעוטים וחרדים במשרד התמ"ת, וכי התקיימו דיונים בנושא עם רשויות מקומיות.
עוד הוסיף כי נשארו סוגיות פתוחות, ויעד ההפעלה הוא סוף 2011 .
, בתיאום עם תב"ת בסוף הי שיבה הוצע שבעוד כחצי שנה יינתן דיווח לוועד המנהל של תב"ת על התקדמות ההטמעה.
אולם עולה כי עד נובמבר 2011 נעשו פעולות לקידום הקמת מרכזים רק בירושלים.
יוצא אפוא כי אף שאין מחלוקת בדבר הצורך להטמיע ולמנף חלק מהתכניות, ואף שמתקבלות החלטות שמטרתן לקדם את תהליך ההטמעה, תרגומן למעשים על ידי משרד התמ"ת הוא חלקי בלבד.
פעולות להנגשת לימודים אקדמיים למגזר החרדי .
ביטוי משמעותי ראשון שנעשה על ידי המדינה להנגשת הלימודים האקדמיים למגזר החרדי נרשם בשנת 1999 , עת הצהירה המועצה להשכלה גבוהה כי היא "רואה ברכה בכניסה של אוכלוסייה חרדית ללימודים אקדמיים", והחליטה לאשר עקרונית הקמת מוסד אקדמי לחרדים.
בסופו של דבר אישרה המועצה להשכלה גבוהה במקום הקמת המוסד האמור להקים שתי מסגרות ארגוניות ייחודיות לחרדים שישמשו אכסניה להפעלת תכניות לימודים אקדמיות של מוסדות מוכרים להשכלה גבוהה (כג ון אוניברסיטת בר -אילן, אוניברסיטת חיפה ומכללת הדסה).
מסגרות ייחודיות אלה הוקמו בבני ברק ובירושלים.
הן מתוקצבות על ידי המדינה באמצעות הוועדה לתכנון ולתקצוב של המועצה להשכלה גבוהה (להלן - ות"ת), והתארים המוענקים בהן הם של אותם מוסדות מוכרים.
בשנת 2003 החליטה המועצה להשכלה גבוהה כי אין מקום למסגרות ארגוניות נוספות מסוג זה, ושהיקפן של שתי המסגרות שהוקמו מתאים ומספק.
נוסף על המסגרות הללו קיימים מוסדות אקדמיים נוספים (חלקם אינם מתוקצבים על ידי ות"ת), המקיימים בין היתר תכניות אקדמיות המיועדות למגזר החרדי.
בהם בית הספר הגבוה לטכנולוגיה בירושלים, הקריה האקדמית אונו, האוניברסיטה הפתוחה, מכון לנדר, המרכז האקדמי כרמל ומכללת צפת.
לפי נתונים שרוכזו בוות"ת, בשנת הלימודים התשע"א ( 2010 -2011 ) למדו לתארים אקדמיים (לא כולל תלמידי מכינות), כ- 3,100 סטודנטים חרדים במסגרות מתוקצבות על ידי המדינה (מהם כ- 2,000 בתכניות המיועדות למגזר החרדי) וכ- 3,300 ביתר המוסדות, ובסך הכול כ- 6,400 סטודנטים (מהם כ-60% .
)נשים תכנון ותקצוב תכניות הלימוד 1.
( נכון לשנת הלימודים התשס"ה 2004 -2005 ) עמד התקציב שהקצתה ות"ת לתכניות הלימוד במסגרות הארגוניות ל חרדים על כ -7 מיליון ש"ח.
ביולי 2005 נחתם הסכם בין אגף התקציבים לוות"ת על תוספת תקציבית מיוחדת לשנים התשס"ו-התשס"ח ( 2005 -2008 ) בהיקף של עד 40 מיליון ש"ח לשנה (כשני שלישים במימון משרד האוצר והיתר במימון ות"ת), ובסך הכול עד כ -47 מיליון ש"ח לשנה.
מטרת התוספת ה ייתה להגדיל את מספר הסטודנטים החרדים שילמדו לתואר אקדמי בשתי המסגרות הארגוניות הללו, אשר עמד נכון לשנת הלימודים התשס"ה על כ-200 (כולל כ-30 .
)במכינות משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1071 .
לאור הגידול הניכר בתקציב (עד פי שבעה), ניתן היה לצפות לגידול ניכר במספר הסטודנטים החרדים בשנים התשס"ו -התשס "ח.
אולם מבדיקת נתוני ות"ת ומשרד האוצר נמצא כי אף שחלה מגמת גידול מבורכת כשלעצמה, היה היקפה נמוך משתוכנן לפי התקציב, שכן ניצולו בשנים אלה היה דל.
כך, למשל, בשנת הלימודים התשס"ח הועברו למסגרות הארגוניות ולמוסדות שלימדו בהן כ- 23,200 מיליון ש"ח (כ-50% )ניצול עבור הוראה של כ-880 .
סטודנטים מנגד, במהלך השנים נענו בשלילה פניות של מוסדות אקדמיים שביקשו לקיים אצלם לימודים למגזר החרדי, זאת לאור ההחלטה האמורה של המועצה להשכלה גבוהה מ - 2003, שלא לאשר מסגרות נוספות מעבר לשתי הקיימות.
יוצא אפוא כי התקציב המיועד להגדלת מס פר הסטודנטים החרדים לא הגיע לידי מיצוי מחד גיסא, ולא אושרו פניות של מוסדות אקדמיים אשר ייתכן שהיו מביאות להגדלת מספרם מאידך גיסא.
רק בשנת 2009 פנתה המועצה להשכלה גבוהה לאגף התקציבים בבקשה לעדכן את הקריטריונים כדי לתת מענה להיקף נרחב יותר של ביקוש ולאפשר אפיקי לימוד נוספים.
בתשובתה מנובמבר 2011 מסרה ות"ת כי "גיוס סטודנטים חרדים הוא תהליך קשה וסבוך", ולכן "למרות התקציבים הגדולים יחסית שות"ת השקיעה במסגרות החדשות, עקומת הלמידה.
בשנים הראשונות לפעילותן הייתה איטית מאוד".
עוד הוסיפה ות"ת כי היא הגמישה מרכיבים במודל התקצוב כדי לסייע בפתיחתן של תכניות לימודים לחרדים.
( בשנות הלימודים התשס"ט והתש"ע 2008 -2010 ,) לא נקבע הסכם חדש והתקציב לתכניות הלימוד לחרדים נותר בעינו (כ-47 מיליון ש"ח), בהתאם להסכם מ- 2005 .
מנתוני משרד האוצר והמועצה להשכלה גבוהה עולה שניצול התקצי ב בשנים הללו היה גבוה יותר מאשר בעבר והגיע כמעט לידי מיצוי: בשנת התשס"ט נוצלו כ -39 מיליון ש"ח עבור כ - 1,800 סטודנטים, ובשנת התש"ע - כ-45 מיליון ש"ח עבור כ- 2,000 .
בינואר 2010 סוכם בין אגף התקציבים לוות"ת, כי במהלך שנת התש"ע תגבש ות"ת תכנית רב -שנתית למערכת ההשכלה הגבוהה לשנים התשע"א - התשע"ה ( 2010 -2015 ), שתכלול בין היתר את נושא הגברת הנגישות של האוכלוסייה החרדית למערכת ההשכלה הגבוהה.
נמצא כי בפועל חתמו אגף התקציבים וות"ת על התכנית הרב -שנתית בסוף אוקטובר 2010 , דהיינו לאחר תחילת שנת הלימודים התשע"א.
נקבע בה כי יינתן דגש להגברת הנגישות של האוכלוסייה החרדית למערכת ההשכלה הגבוהה, ונקבעו יעדים להגדלת מספר הסטודנטים החרדים בכ-500 בכל שנה.
עוד נקבע כי התקציב לשם מימוש היעדים ופעולות נוספות יוקצה בכפוף לתכנית מפורטת שתגיש ות"ת לאגף התקציבים במהלך שנת הלימודים התשע"א, ואשר בין היתר תתייחס למסלולי הלימודים, תקבע את אמות המידה להקצאת התקציבים, תשים דגש על הגדלת שיעור הגברים מבין הלומדים ועל הגברת הנגישות לחרדים מאזורים בארץ שאינם מקבלים מענה כיום.
התברר כי רק בינואר 2012 , דהיינו בעיצומה של שנת הלימודים התשע"ב ( 2011-2012 .
), הגישה ות"ת את התכנית המפורטת לאגף התקציבים משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את העובדה שלראשונה יש התייחסות בתכנית הרב -שנתית לנושא נגישות החרדים להשכלה הגבוהה, דבר המצביע על ההכרה בחשיבותו.
עם זאת, על ות"ת לפעול לקידום וליישום התכנית המפורטת בהקדם, שכן התכנית הרב-שנתית מצויה כבר בשנה השנייה לתחולתה.
כמו כן, לאור החשיבות הלאומית של נושא שילוב החרדים בשוק העבודה, ראוי לבחון את מצבם של החרדים שכבר סיימו את לימודיהם, לשם הפקת לקחים שיסייעו לקבוע למשל אילו תחומי לימוד ראוי לעודד.
מכינות קדם-אקדמיות נכון לשנת הלימודים התש"ע ( 2009 -2010 ) פעלו בישראל כ -45 מכינות קדם - אקדמיות (להלן - מכינות).
את המכינות מפעילים מוסדות להשכלה גבוהה, ותפקידן להרחיב את נגישות ההשכלה הגבוהה לכלל האוכלוסייה, באמצעות הכנת בוגריהן לקבלה ללימודים אקדמיים.
מטבע הדברים, אחת האוכלוסיות הנזקקות לשירותי המכינות היא האוכלוסייה החרדית.
רבים מהחרדים אינם עומדים בתנאי הסף שמציבים המוסדות האקדמיים לצורך קבלה ללימודים, והצלחה במכינה היא המאפשרת את קבלתם.
בשנת התשע"א למדו במכינות במוסדות שהפעילו תכניות לימוד לחרדים כ-700 .
הכרה הדדית בבו גרי מכינות : בשנת 2003 החליטה המועצה להשכלה גבוהה כי כדי להגדיל את מספר הסטודנטים מן המגזר החרדי היא תעודד הקמתה של מכינה קדם -אקדמית חדשה עבור חרדים, שתפעל בגוש דן ובירושלים באמצעות מוסדות שייבחרו.
עוד החליטה כי המוסדות להשכלה גבוהה המשתתפים בתהליך האקדמיזציה של המגזר החרדי יהיו שותפים בוועדת היגוי משותפת שתנהל את המכינה - והם יכירו בה באופן הדדי.
דהיינו, לימודים במכינה כזאת יאפשרו קבלה בתחום הנלמד למוסדות שונים, דבר שיגביר את נגישות הבוגרים אל כלל המוסדות.
בשנת 2004 נבחרו שני מוסדות אקדמיים שהפעילו שתי מכי נות במסגרות החרדיות, בבני ברק ובירושלים.
אולם התברר כי למרות החלטת המועצה האמורה עלו קשיים בהכרה של חלק מהמוסדות להשכלה גבוהה בבוגרי המכינות.
מתשובת ות"ת למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 עולה כי הטיפול בנושא ההכרה ההדדית (בכללותו) ייעשה במסגרת פעולות ליישום המלצות הוועדה לבחינת פעילות המכינות הקדם-אקדמיות (על הוועדה ראו להלן) אשר התייחסו בין השאר גם לנושא זה.
דוח הוועדה לבחינת פעילות המכינות הקדם - אקדמיות : (א) באפריל 2010 מינה שר החינוך, מר גדעון סער, ועדה לבחינת פעילות משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1073 .
המכינות הקדם -אקדמיות (בכללותן) בר אשות מנכ"ל משרד האוצר לשעבר, מר ירום אריאב (להלן - ועדת המכינות).
בכתב המינוי של הוועדה צוין כי פעילותה תתמקד בבחינת ההסדרים הראויים להפעלת המכינות בהתחשב במטרתן המרכזית - הרחבת הנגישות להשכלה הגבוהה.
בדצמבר 2010 הגישה ועדת המכינות לשר החינוך את הדוח המסכם ובו המלצותיה.
אחת ההמלצות בדוח ועדת המכינות נגעה לצורך להגדיל את מספר הלומדים במכינות מקרב שלוש אוכלוסיות ייחודיות - החרדים, הערבים ויוצאי אתיופיה, שכן הגברת נגישותם ללימודים גבוהים בדרך זו תביא לצמצום פערים הקיימים בינן לבין האוכלוסיות האחרות.
בהתאם המליצה ועדת המכינות על הצבת יעדים מספריים לגבי הלומדים במכינות מבין אוכלוסיות אלה בטווח של שש שנים (ובהם יעד של כ- 3,000 חרדים), ועל אמצעים שיש לשקול לנקוט כדי להתמודד עם חסמים, ובהם העלאת מלגות הקיום והתמיכה, קביעת תנאי קבלה ייחודיים לאוכלוסיות אלה, הארכת תקו פת המכינה (לחלק מהאוכלוסיות) והענקת ליווי אישי וישיר במהלך הלימודים.
בהקשר למלגות הקיום ציינה ועדת המכינות כי ההצעה להעלותן נובעת מכך שהחסם הכלכלי הוא החסם המרכזי העומד בפני המועמדים ללימודים, ובייחוד בפני החרדים והערבים, שרובם אינם משרתים בצה"ל ועל כן אינם זכאים לסיוע נוסף עקב כך.
עוד המליצה ועדת המכינות להקים צוות מקצועי שימנה יו"ר ות"ת, אשר ימפה בתוך ארבעה חודשים את החסמים הייחודיים לכל אחת מהאוכלוסיות ויציע דרכים להסרתם.
(ב) ועדת המכינות התייחסה באופן מובחן לאוכלוסייה החרדית.
הוועדה סברה כי נדרשת התייח סות ייחודית לחרדים, השונה מזו הניתנת לאוכלוסייה הכללית.
לכן המליצה להכיר בצורך במכינה דיפרנציאלית לחרדים, בצורך לייצר מערכת מותאמת מבחינה מינהלתית ולימודית לתלמיד החרדי ולצורך להגדיר עבורו מעטפת סיוע ייחודית.
(ג) במרץ 2011 אימץ שר החינוך את עקרונות ועדת המכינות והודיע כי יקים, בהחלטת ממשלה, צוות לקידום ההיבטים התקציביים של המלצותיה.
בסוף אותו חודש החליטה הממשלה על הקמת צוות תיאום בין -משרדי (להלן - צוות התיאום)52 , שעליו הוטל לגבש "מערך הפעלה מתואם שיאפשר את איגום המשאבים.
המיועדים להפעלת המכינות מתוך הבנה שאיגום המשאבים.
הינו תנאי בסיסי לאפשרות ליזום את התחדשות מערך המכינות".
בהחלטה נקבע כי מערך ההפעלה יגובש עד ה-15 באוגוסט 2011 , ולאחר מכן ימשיך הצוות לפעול באופן שוטף במטרה לשמר ולשפר את המערך והתיאום הבין-משרדי.
הבדיקה העלתה כי צוות התיאום גיבש את מערך ההפעלה האמור בדצמבר 2011 ונקבע כי צוות התיאום ימשיך להתכנס אחת לרבעון.
אשר לצוות המקצועי אשר התבקש למפות את החסמים ולהציע דרכים להסרתם הועלה כי הוא החל לפעול אך טרם הגיש המלצותיו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לאור חשיבותן של המכינות בכל הקשור להגברת נגישות החר דים להשכלה גבוהה, על משרד החינוך והמועצה להשכלה גבוהה לפעול להחשת פעילות הצוותים האמורים לשם קידום יישום המלצות ועדת המכינות.
52 'החלטה מס 3062 בדבר "הקמת צוות תיאום- המכינות הקדם אקדמיות", 31.
גיוון אפשרויות הלימוד 1.
מבדיקת הביקורת עולה כי מגוון מסלולי הלימוד המיועדים לחרדים עודנו מצומצם.
כך למשל, טרם נפתחו לחרדים מסלול י לימוד במדעי הטבע, ומרבית מקצועות ההנדסה במסלולים המיועדים לגברים אפשריים ללמידה בירושלים בלבד.
אשר לפיזור הגאוגרפי של מוסדות הלימוד, מנתונים שריכז האגף לתכנון ומדיניות בוות"ת עולה כי לחרדים המתגוררים בדרום הארץ וביהודה ושומרון (המהווים בהתאמה כ-7% וכ-14% מכלל האוכלוסייה החרדית בגילי 18-35 ) אין כמעט מרכזי לימוד בקרבת מגוריהם, וכי גם בצפון הארץ מספר מקומות הלימוד עם מסלולים לחרדים אינו רב, שכן רובם המכריע של המסלולים נמצא בגוש דן (בני ברק, אור יהודה) ובירושלים.
מבדיקת בקשות שהוגשו למועצה להשכלה גבוהה בש נים האחרונות, עולה כי בשנת 2008 היא תמכה עקרונית בבקשה שהוגשה לה להקים מסגרת ארגונית חדשה ללימודים אקדמיים בצפון הארץ, אולם בסופו של דבר הגורם המבקש לא המשיך בפעולות למימוש בקשתו והמסגרת לא הוקמה.
מנגד העלתה הביקורת כי קיימות בקשות שהגישו מוסדות לימוד אקדמיים למועצה להשכלה גבוהה בשנת 2010 , אשר יש בהן כדי להרחיב את אפשרויות הלימוד לחרדים.
אך נכון למועד סיום הביקורת הן עדיין תלויות ועומדות.
בתשובתה מסרה ות"ת כי מתן אישורים למוסדות צריך להיעשות בראייה כוללת ובהתבסס על תכנון קפדני ועל כן הבקשות יטופלו לאחר שאו שרה התכנית החדשה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי האמור אך מחזק את הצורך בהחשת טיפולן של ות"ת והמועצה להשכלה גבוהה בקידום התכנית ויישומה.
אי-קבלה ללימודים ונשירה מהם בתכתובות פנימיות במשרד האוצר ובוות"ת ובפגישות שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם מנהלי מוסדות לימוד חרדיים, הועלה כי שיעורי הנשירה של החרדים, בעיקר הגברים, מהמכינות ומהלימודים לתואר אקדמי הם גבוהים ביחס לאוכלוסייה הכללית, וקבלתם של רבים אחרים נדחית מלכתחילה עקב אי-עמידה בתנאי סף.
מממצאי הביקורת עולה כי בוות"ת לא נאספו ולא רוכזו נתונים כוללים בעניין זה.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי ות"ת, כגורם האמון על התכנית להגדלת מספר החרדים הרוכשים השכלה הגבוהה במסגרת התכנית הרב-שנתית, תפעל לקבלת נתונים אלה ממוסדות הלימוד הרלוונטיים ולריכוזם לצורך ניתוח, הפקת לקחים והסקת מסקנות שיהא בהם כדי לסייע למציאת דרכים להקטין את שיעורי הנשירה ואי -הקבלה, וכך לעמוד ביעדי התכנית.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1075 .
,זאת ועוד, בשל הקושי הקיים אצל גברים חרדים לצאת לשוק העבודה ראוי לשקול כי בהמשך לאיסוף הנתונים יפנה משרד התמ"ת את אלה שכבר החליטו לרכוש השכלה גבוהה או החלו בכך אך נדחו, נשרו או פרשו מהלימודים, לאפיקי לימוד והכשרה אחרים שבאמצעותם יוכלו להשתלב בשוק העבודה - כדוגמת קורסים להכשרה מקצועית.
בתשובתה מסרה ות"ת כי בתכנית הרב-שנתית המפורטת נקבע, בין היתר, כי על המכינות יהיה להפנות ללימודי הכשרה מקצועית תלמידים אשר נמצא כי אינם מתאימים או אינם מעוניינים בלימודים אקדמיים.
פעולות להכשרה תעסוקתית במהלך השירות האזרחי .
חוק טל מאפשר לתלמידי ישיבות מגיל 22 ומעלה להשתלב במסלול של שירות אזרחי כתחליף לשירות החובה בצה"ל.
אף כי חוק טל התקבל בשנת 2002 , החלה הפעלת השירות האזרחי רק בתחילת 2008 , לאחר שהוקמה במשרד ראש הממשלה מינהלת השירות האזרחי -לאומי (להלן - מינהלת השירות) מכוח החלטת ממשלה מאוגוסט 200753 .
אז הועברו לידי ראש הממשלה הסמכויות הנוגעות לשירות האזרחי לפי חוק טל, אשר היו נתונות קודם לכן בידי שר הרווחה 54 .
באפריל 2009 הוכפפה מינהלת השירות למשרד המדע ובהתאם הועברו הסמכויות האמורות לשר המדע.
את השירות האזרחי מבצעים המשרתים במשך שנה עד שנתיים במוסדות וארגונים שהוכרו לשם כך על ידי מינהלת השירות (ובהם משרדי ממשלה, רשויות מקומיות, בתי חולים, ארגונים וולונטריים ועמותות שונות).
הם עוסקים בפעילות לתועלת החברה באחד מכמה תחומים שנקבעו בחוק טל: בריאות, רווחה, קליטת עלייה, שמירת הסביבה , ביטחון פנים ושירותי הצלה.
מאז החל לפעול השירות האזרחי חל גידול ניכר במספר החרדים המשרתים בו.
לפי נתוני מינהלת השירות, בסוף שנת 2008 שירתו בו כ -500 איש, ואילו ביוני 2011 עמד מספר המשרתים על כ- 1,750 .
מספר הבוגרים של השירות האזרחי עד אותו מועד הסתכם בכ- 1,320 .
אחת המטרות העומדות ביסוד השירות האזרחי, כפי שעולה מהחלטת הממשלה מאוגוסט 2007 , היא חיזוק יכולותיו המקצועיות של המשרת והכנתו לתעסוקה בעתיד.
כפועל יוצא, כך נקבע באותה החלטה, אחד מתפקידי מינהלת השירות הוא ליישם את עקרונות השירות האזרחי-לאומי (שפורטו אף הם באותה החלטה), ובהם העיקרון שלפיו "תקופת השירות תנוצל גם להכשרה מקצועית - תעסוקתית".
53 'החלטה מס 2295 בדבר "הקמתמינהלה לשירות אזרחי -לאומי בישראל", 19.
54 ,מבקר המדינהדוח שנתי 60ב ( 2010 ), בפרק "יישום השירות האזרחי לפי חוק טל והבקרה עליו - היבטים אחדים", עמ' 975 .
אשר על כן, ניתן היה לצפות כי עם הפעלת השירות האזרחי אכן יינקטו על ידי הגורמים הנוגעים בדבר, ובראשם מינהלת הש ירות ומשרד התמ"ת, פעולות לביצוע הכשרות מקצועיות.
אולם בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי במועד סיום הביקורת, דהיינו כשלוש שנים וחצי מאז החל לפעול השירות האזרחי, הדבר טרם נעשה.
להלן הפרטים: (א) למעשה כבר בנובמבר 2006 , עוד בטרם הוקמה מינהלת השירות, הועלה נושא מתן הכשרה מקצועית למצטרפים לשירות האזרחי; בישיבה שהתקיימה בין האגף להכשרה מקצועית לבין משרד הרווחה שטיפל אז בנושא השירות האזרחי, סוכם כי למצטרפים תוצע הכשרה מקצועית.
רק בתחילת 2008 הוחל בהפעלת השירות האזרחי, אולם לא נמצא כי האגף להכשרה מקצועית ומינהלת השי רות (שנכנסה לנעלי משרד הרווחה) נקטו פעולות המשכיות ליישום הסיכום האמור.
(ב) באוגוסט 2008 התקיים במשרד ראש הממשלה דיון בנושא השירות האזרחי.
נטלו בו חלק נציגים של משרד ראש הממשלה, מינהלת השירות, המועצה הלאומית לכלכלה, אגף התקציבים ומערכת הביטחון.
הדיון עסק בין היתר בנושא הכשרת המשרתים לתעסוקה לצורך הכנתם לשוק העבודה.
בסיכום הדיון הודגשה חשיבותה של הכשרה כזאת והוחלט כי נציגי מינהלת השירות ואגף התקציבים יסכמו את נושא מימון ההכשרות.
בבדיקת משרד מבקר המדינה לא נמצא כי ההחלטה יושמה.
עוד יצוין כי במהלך 2008 עסקהבנושא גם אחת מוועדות המשנה הבין -משרדיות שהוקמו לצורך יישום עקרונות מסמך האג'נדה שהממשלה אימצה באפריל 2007 .
במסגרת פעילות אותה ועדה, שעסקה בנושא מוקדי עוני, כתב נציג המועצה הלאומית לכלכלה מסמך55 שבו המליץ בין היתר לאפשר למשרתי השירות האזרחי לקבל במהלך השירות הכשרה שתגדיל את יכולתם להשתלב בשוק העבודה, וכי תכנית ההכשרות תגובש על ידי מינהלת השירות בשיתוף אנשי מקצוע בתחום ההכשרה המקצועית ובכפוף למגבלת התקציב שיוקצה לכך.
(ג) כאמור, ביולי 2010 החליטה הממשלה 56 כי "במטרה להעלות את שירות התעסוקה במגזר החרדי ולשפר את פוטנציאל הצמיחה של כלל המשק" יוקם צוות בין-משרדי בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז, מר אייל גבאי, "שיגבש המלצות בעניין שינוי בנוהלי הגיוס בשים לב בין היתר, לצורך הלאומי בשילוב המגזר החרדי בתעסוקה".
בינואר 2011 אימצה הממשלה 57 את המלצות הצוות הבין -משרדי ובהן ה גדלת יעדי הגיוס לשירות האזרחי משנה לשנה, והחלטה שלפיה משרד התמ"ת ומשרד האוצר, בשיתוף משרד המדע (שאליו כפופה מינהלת השירות), "יגבשו עד ליום .
55 'ראו לעיל עמ 1048 .
, בנושא תכניות לשילוב המגזר החרדי בשוק העבודה 56 ראו לעיל הערה35.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1077 .
2011 תוכנית לסיוע לחרדים המשרתים בצה"ל ובשירות האזרחי להשתלב בתעסוקה עם תום תקופת שירותם".
משרד מבקר המדינה בדק את הנעשה מאז אותה החלטה.
הועלה כי בפברואר 2011 העבירה מינהלת השירות לאגף התקציבים תכנית מטעמה להכשרה תעסוקתית של המשרתים בשירות האזרחי, הכוללת את שילוב המשרת במהלך שירותו במכינה כללית לתעסוקה, לאחר מכן שילובו בהכשרה מקצועית או במכינה להשכלה גבוהה ומתן כלי סיוע בהשמתו לקראת תום השירות.
ביוני 2011 ,התקיימה פגישה שבה השתתפו נציגי מינהלת השירות, משרד התמ"ת והג'וינט והועלתה בה האפשרות לקיים למשרתים חרדים מכינה להנדסאים במהלך השירות.
סוכם בה כי הנושא ישולב בתכנית של מינהלת השירות.
הביקורת העלתה כי לא נמצאה התייח סות של משרד האוצר לתכנית שהעבירה מינהלת השירות.
משרד האוצר ומשרד התמ"ת גם טרם גיבשו, בשיתוף משרד המדע, את התכנית שנדרשו לגבש לפי החלטת הממשלה מינואר 2011 עד אפריל 2011 .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 מסרה מינהלת השירות כי "בחודשים האחרונים מתקיימו ת ישיבות קבועות של הצוות הבין משרדי הדן בתוכנית התעסוקה, בהשתתפות משרדי האוצר, התמ"ת ומינהלת השירות.
העיכוב בביצוע עד כה נגרם בשל בקשת משרד האוצר להיערך מן הבחינה התקציבית".
(ד) ביולי 2011 קיבלה הממשלה החלטה נוספת בנוגע לשירות האזרחי-לאומי 58 , ולפיה יש לגבש עד אוקטובר 2011 תכנית ניסיונית לשילובם של המשרתים בתעסוקה ובהשכלה הגבוהה עם תום תקופת שירותם.
משימה זו הוטלה על מינהלת השירות, משרד האוצר, משרד התמ"ת, משרד החינוך, ות"ת ומשרד הביטחון.
עוד נקבע כי המשך הפעלת התכנית ייבחן לאחר גיבושה של התכנית לסיוע לחרדים המשרתים בצה"ל ובשירות האזרחי, שעליה החליטה הממשלה בינואר 2011.
 אף על פי שכבר כחמש שנים נמצאת סוגיית שילוב ההכשרות במסגרת השירות האזרחי על סדר היום של הגורמים הנוגעים בדבר, ובהם מינהלת השירות, משרד האוצר, משרד התמ"ת ומשרד ראש הממשלה, ואף על פי שהיא הופקדה בידי מינהלת השירות והתקבלו החלטות לשם קידומה, עד נובמבר 2011 .
טרם הוחל ביישומה הלכה למעשה .
לדעת משרד מבקר המדינה שומה על הגורמים האמורים לפעול ביתר שאת להסדרת שילוב הכשרות במסגרת השירות האזרחי, בייחוד לאור יעדי הגיוס לשירות האזרחי לשנים הקרובות הצופים גידול ניכר במספר המשרתים בשירות האזרחי.
פעולות לתמרוץ מעסיקים .
במהלך העשור האחרון קיבלה ממשלת ישראל החלטות שונות שעניינן מתן תמרוץ כספי למעסיקים שיקלטו עובדים מקבוצות באוכלוסייה שהממשלה ראתה לנכון לעודד את התעסוקה בקרבם, כגון תושבי פריפריה, בעלי מוגבלויות, המגזר החרדי ומגזר המיעוטים.
החלטות עיקריות בנוגע למגזר החרדי קיבלה הממשלה בינואר 200459 , עת צורפה העיר מודיעין עילית לרשימת היישובים שהמדינה תמכה בהם במסגרת תכנית לעידוד מעסיקים שהקימו מרכזי שירות תמיכה טלפוני, וביוני 200560 , עת נקבע כי משרד התמ"ת יפעיל ת כנית שתתמוך בעסקים הממוקמים בין היתר בארבעה יישובים חרדיים - אלעד, מודיעין עילית, ביתר עילית ועמנואל.
בתכנית, שכונתה "מסלול תעסוקה", נקבע כי מי שיעסיק ביישובים אלה עובדים לפי תנאים שפורטו בתכנית, תעניק לו המדינה סיוע כספי.
בשנת 2009 , בעקבות החלטת ממשלה61, ה וסרה מגבלת היישובים - דהיינו, היה אפשר לקבל סיוע להעסקת עובדים חרדים בכל רחבי הארץ.
על ביצוע התכנית במשרד התמ"ת הופקד מרכז ההשקעות.
מנתונים שריכז מרכז ההשקעות בדבר ביצוע התכניות במגזר החרדי בשנים 2004 -2010 עולה כי התכנית זכתה להיענות רבה: מספר המעסיקים שה שתתפו או עדיין משתתפים בהן הסתכם בכ -90 , היקף התמיכות שאושרו למעסיקים הסתכם בכ -170 מיליון ש"ח ומספר המשרות שבגינן ניתנה תמיכה היה כ- 3,200 , שמרביתן, לדברי מרכז ההשקעות, מאוישות על ידי נשים.
זמינות התכנית : המבקש לפתוח עסק או להרחיב את עסקו בכפוף לקבלת סיו ע מהתכנית "מסלול תעסוקה" זקוק לוודאות לגבי זמינות הסיוע, כדי שיוכל לתכנן את מהלכיו.
אולם הבדיקה העלתה כי אין מועדים קבועים להגשת הבקשות, והדבר מותנה במועד הקצאת התקציב לתכנית.
עוד יצוין כי בשנת 2008 לא הוקצה כלל תקציב לשם צירוף מעסיקים חדשים לתכנית.
59 'החלטה מס 1293 ,"בדבר "הגדלת מספר מקומות עבודה של ישראלים 4.
60 'החלטה מס 3716 ,"בדבר "תוכנית לעידוד תעסוקה בפריפריה 9.
61 'החלטה מס 4423 ,"בדבר "מסלולי סיוע לקליטת עובדים נוספים בעסקים בישראל 22.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1079 .
הערכת התכנית : בדומה לתכניות אחרות שמפעיל משרד התמ"ת, נקבע כי מינהל מחקר וכלכלה יבצע מחקר הערכה בנוגע לתכנית "מסלול תעסוקה".
הביקורת העלתה כי אף שהתכנית מופעלת למעלה משש שנים, טרם הושלם מחקר הערכה בעניינה.
נמצא כי בנובמבר 2009 החל מינהל מחקר וכלכלה לאסוף נתונ ים ולנתחם, אולם לא נמצא כי מאז הופקו תוצרים כלשהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הזמן הרב שחלף - שש שנים - ראוי כי משרד התמ"ת יפעל להשלמת מחקר ההערכה בהקדם.
כמו כן, נוכח ההיקף הכספי הניכר של התכנית "מסלול תעסוקה", ראוי שייבדקו מספר המשרות החדשות שנוצרו מבין המשרות שבגינן ניתנה תמיכה, מאפייני האוכלוסייה הנתמכת (נשים/גברים, השכלה, רמת שכר וכד') ומאפייני המעסיקים.
ההכרה בחשיבות שילובם של חרדים בשוק העבודה גברה מאוד בשנים האחרונות.
בראש ובראשונה מדובר במשימה לאומית חברתית - כלכלית בעלת חשיבות עליונה.
הממשלה קבעה יעד אתגרי בתחום הזה לעוד כעשור, ואמנם בשנים האחרונות נעשות במגזר הציבורי פעולות בכמה מישורים כדי לשלב את החרדים בשוק העבודה ולהוציאם ממעגל העוני: משרד התמ"ת מקיים פעילות משותפת עם הגו'ינט במסגרת חברת תב"ת, וגם עוסק, באמצעות אגפיו וזרועותיו, בהכשרת הנדסאיות (בשיתוף משרד החינוך) מקרב מגזר זה, ובמתן תמריץ כספי למעסיקים; המועצה להשכלה גבוהה עוסקת בהנגשת לימודים אקדמיים למגזר החרדי; מינהלת השירות האזרחי -לאומי (שירות המחליף את שירות החובה בצה"ל) הופקדה בין השאר על חיזוק יכולותיו המקצועיות של המשרת במהלך השירות האזרחי ובהכנתו לתעסוקה בעתיד; וצה"ל, אשר גם במסגרתו מתקיימות פעולות הכשרה למתגייסים מקרב החרדים.
בה בעת, בדיקת פעילותם של המשרדים והגופים הציבוריים העוסקים בנושא העלתה כי הגם שמדובר בפעילות העשויה להיות פורצת דרך, ואף שחלק מהתכניות הן רק בתחילת דרכן, נכללות בה יותר נשים מגברים, ובכל הקשור לגברים היקפה עודנו מצומצם (כ- 1,600 השמות בשנים 2005 -2010 ).
ספק אפוא אם יוכלו גורמי השלטון לעמוד ביעד של הממשלה לשנת 2020 - שיעור של 63% מועסקים בקרב גברים חרדים בטווח הגילים 25-64.
באשר לעתיד לבוא, לדעת משרד מבקר המדינה, על הממשלה ומשרד התמ"ת לבחון לעומק את התכניות ואת דרכי הפעולה, וחשוב לא פחות - את המשאבים וניצולם האפקטיבי ואת תרומתן של התכניות השונות להגדלת התעסוקה של הגברים במגזר החרדי.
עוד ראוי כי הממשלה תקבע יעדי ביניים הנגזרים מהיעד האמור והניתנים למדידה ול בקרה.
יעדים כאלה לא נקבעו עד כה ויש לקבעם בהקדם, זאת כדי לאפשר לבדוק את התקדמות התהליך מתוך שאיפה לממש את היעד הסופי שנקבע.
אחרת, ייוותר יעד ארוך טווח זה בגדר שאיפה והצהרה גרֵדא, שהסיכויים להשיגו קלושים.
אשר למשרד התמ"ת- נוכח הצלחתן החלקית של הפעולות שריכז להשתלבותו של המגזר החרדי בעבודה, שומה עליו לגלות מעורבות גדולה יותר בתכניות השונות באמצעות ועדות היגוי ובקביעת יעדיהן.
בכלל זה, על המשרד לעקוב אחר ביצוע התכניות, להשלים בהקדם את הליך הערכתן, לרבות בחינת עלות מול תועלת, להפיק לקחים בהתאם, לזרז הטמעתן של התכניות שנמצאו ראויות ולהגדיל את היקפן, ולהפסיק את פעילותן של יתר התכניות.
בין השאר, יש לבדוק את הצורך בדמי קיום כדי להגדיל את כמות הנרשמים ולהקטין את כמות הנושרים מהלימודים; להסדיר באופן רצוף וקבוע באזורים שבהם מתגוררת האוכלוסייה החרדית מפגשים בין מעסיקים לבין דורשי עבודה חרדים, וכן להגדיל את מודעות המעסיקים לכלי העידוד הממשלתיים.