HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לצורך כך חיוני היה ליצור מעטפת של יישוב עם תשתיות .
מתאימות, שיכול לשמש מודל הצלחה של קליטת אוכלוסיות בדואיות ביישובי קבע.
תראבין, שנועד לשבט שהתפנה מהפזורה ליישוב קבע מרצונו, אמור היה להיות "פרויקט .
הדגל" של יישובים כאלה .
להלן בתמונות 13 ,14 מוצגת התפתחות היישוב תראבין, בשנים .
50 כאמור, בפברואר2017 אישרה הממשלה בהחלטה2397 את תוכנית החומש למגזר הבדואי בהיקף של כשלושה .
| 93 | | היבטי משילות בנגב תמונה 13: היישוב תראבין, בשנת 1999 .
תמונה14: היישוב תראבין, בשנת 2019 .
משרד מבקר המדינה בחן את מצב התשתיות בתראבין כמקרה בוחן להקמת יישוב קבע .
להלן הממצאים: היבטי משילות בנגב .
| 94 | כ- 20% :מתושבי השבט מתגוררים מחוץ לתחום השיפוט של היישוב על .
פי אומדני רשות ההסדרה, נכון לפברואר 2017, כ-500 מתוך כ- 2,700 נפש בשבט מתגוררים .
מחוץ לתחום היישוב ("הקו הכחול"), וזאת כשש שנים לאחר השלמת מעבר השבט ליישוב.
עיכוב בפיתוח כביש: ביישוב ישנו תוואי כביש לא סלול, שבתוכו מצוי בית מגורים.
השלמת הכביש מתעכבת כל עוד לא יועתק בית המגורים.
רשות ההסדרה פירטה בעניין זה בינואר 2019 כיבית ה מגורים הממוקם בתוואי הכביש, כולל .
המתחם המגודר, נבנה ע"י משפחה שפונתה מהפזורה שבסמוך לישוב עומר עם מעבר .
הקבוצה הראשונה לישוב תראבין ובשעה שרק שכונה א' הייתה סטטוטורית.
מה שהיה לימים המשך הכביש שחיבר את שכונה ב' לשכונה א'.
הנושא דורש תשומות טיפול .
כדי לפנות את המשפחה למגרשי קבע תוך עיסוק בסוגיות הנובעות מהסכם העבר ויטופל .
במהלך 2019 כדי להשלים את הפינוי.
בעבר נערכו ניסיונות לפנות את המשפחה אולם ללא .
הצלחה בשל דרישות שלא ניתן לעמוד בהן מ חד והיעדר סיוע אכיפה מאידך.
רשות ההסדרה מסרה בתשובתה המעודכנת בינואר 2021 כי "הכביש נסלל לפני כשנה לאחר .
שהמשפחה עברה למגרש הקבע".
ונדליזם במהלך עבודות הפיתוח: בשנים שמאז הקמת היישוב הושחתו חלק .
מהתשתיות שנבנו בו: מגרש ספורט הוצת והושחת, ולכן לא ניתן לעשות בו שימוש; עבודות .
פיתוח האספלט והתאורה בשכונה א' הופסקו בשל איומים על מנהלים וקבלנים (כולל שריפת .
הג'יפ של מנהל הפרויקט).
רשות ההסדרה פירטה בינואר 2019 " כיחשוב לציין כי במהלך עבודות התאורה הפריעו .
תושבים משכונה ב' ושרפו את המרכזייה החדשה.
לאחר החלפתה הושלמו עבודות התאורה .
ונמסרו לרשות המקומית.
בשנת 2016 'זכה קבלן בביצוע מדרכות בשכונה ב, אך עקב תאונה .
בה נדרסה למוות ילדה ע"י כלי עבודה של הקבלן, לא ניתן לקבלן אישור לחזור ולעבוד .
יש לציין שמכרז זה יצא לאחר מספר מכרזים שלא ניגשו אליהם קבלנים.
מונעים מקבלנים לגשת למכרזים".
עוד מסרה רשות ההסדרה כי " בשנת 2019 הושלם פיתוח מרבית היישוב תראבין ובשנת2020 .
אושרה השכונה האחרונה של הישוב שהתעכבה שנים רבות בוועדות.
משמעותי של האוכלוסייה והמועצה האזורית כלל לא עוסקת באחזקת היישוב באופן שוטף .
משטרת ישראל ציינה בתשובתה מפברואר 2021 כי "הישוב תראבין נמצא באופן קבוע על .
'סדר היום' של המשטרה, המבצעת פעולות רבות לקידום המשילות ביישוב.
20 ערך ק' אג"מ רהט פגישת עבודה עם מנהל מרכז הנוער של הישוב, לצורך קביעת .
תכנית הסברה משותפת בבתי הספר, בשילוב וועד ההורים ומכובדי הכפר.
תתמקד בנושאי עניין כגון: מניעת אלימות, יידוי אבנים בצירים, המשמעות של תיקים פליליים, .
קיים קושי בשיתוף פעולה מצד הקבלנים.
אתגר זה מוביל לקושי בגיבוש .
תשתית ראייתית כנגד החשודים.
יודגש כי כל תיק חקירה בו קיים שיתוף פעולה מצד הקבלנים .
מגיע למיצוי ראייתי ומוגש בו כתב אישום לפי העניין".
| 95 | | היבטי משילות בנגב מומלץ כי רשות ההסדרה והמועצה האזורית אל -קסום יפעלו לקליטה וליישוב של כל .
התושבים המתגוררים מחוץ לקו הכחול.
על רשות ההסדרה להמשיך ולפעול לכך .
שיוענק ליווי של גורמי אבטחה בכל עבודת תשתית בה יש חשש לאיום על עובדי .
משרד מבקר המדינה מציין כי במצב המתואר לעיל, היישוב תראבין אינו משמש מודל .
לחיקוי בקידום הליכי משילות אל מול כלל הפזורה.
כדי לקדם את מימוש חזון היישוב, .
מומלץ כי כל הגורמים הרלוונטיים, ובהם ההנהגה המקומית והמשטרה, יקימו "שולחן .
עגול" לצורך קיום הידברות באופן קבוע ופתרון מחלוקות, ויגבשו תוכנית למלחמה .
רשות ההסדרה גיבשה הצעה להשלמת הסדרת התיישבות הבדואים בנגב עד 2030 .
הצעה זו הוגשה לשר הכלכלה ב-2020 , אך טרם אושרה תוכנית אב מתוקצבת ליישובים .
הבדואיים בנגב מעבר לתוכנית החומש (שתסתיים בשנת 2022 ), המשקללת מגמות של .
גידול אוכלוסייה, הסדרת הפזורה, הקמה ושדרוג של תשתיות, בחינת הצורך בהעברת .
סמכויות הפיתוח לרשויות המקומיות ועוד.
בפרק זה הוצג הצורך בגוף מתכלל להתוויית המדיניות הממשלתית הכוללת ו לפיקוח על .
יישומה, ובכלל זה מימוש תוכניות החומש הרלוונטיות, בחינת החסמים להעלאת הדירוג .
החברתי-כלכלי של הישובים הבדואי ים וחלוקת ההכנסות בין רשויות מקומיות, אשר .
יאפשרו להן להתקיים ממקורות עצמיים ולספק שירות הולם ומלא לכלל התושבים .
| 96 | שער שני - תפקוד מועצות מקומיות ותאגידי .
מים ביישובי הבדואים .
פרק זה עוסק בתפקוד מועצות מקומיות ותאגידי מים ביישובי הבדואים בנגב וביכולתם של .
גופים אלו להתבסס על מקורות מימון עצמאיים לשם אספקת שירותים לתושבים.
בוחן הפרק את שיעור ההכנסות השנתיות של הרשויות הבדואיות מארנונה למגורים ביחס .
לתקציב הרגיל המצרפי , תוך השוואה לגביית הארנונה בשאר הרשויות בדרום הארץ.
הפרק דן, בין היתר, ב חיבור כפרי הפזורה הבדואית לתשתיות ציבוריות ובתמונת המצב של .
התשתיות במועצות האזוריות אל -קסום ונווה מדבר .
מוצגות בו תמונת המצב של תשתיות המים .
והביוב ביישובי הבדואים בנגב והאיתנות ה פיננסית של תאגידי המים המשרתים אותם, .
המושפעות מתופעות רחבות היקף של דלף מים וגניבת מים בידי התושבים המקומיים.
בוחן הפרק ליקויי תפעול מהותיים בפעילות המועצה האזורית אל -קסום , ומציג את תמונת .
המצב העולה מבדיקת המיפוי והשיום של רחובות ביישובים הבדואיים בנגב.
תמונת המצב הכוללת העולה מפרק זה מעלה כי הסיוע הממשלתי הנרחב (חלקו בתמיכה .
ישירה וחלקו בסבסוד תעריפים), שניתן לרשויות המקומיות ולתאגידי המים של יישובי .
הבדואים בנגב, לא השיג את מטרותיו: לא בהיבט השירותים הניתנים לתושב ולא בהיבט של .
חיזוק האיתנות הפיננסית והקיימות של הגופים האמורים.
| 97 | | היבטי משילות בנגב .
| 98 | תשתיות חלקיות במועצות האזוריות אל-קסום .
ונווה מדבר ובפזורה הבדואית .
בתחילת שנת 2004 הוקמה המועצה המקומית אבו בסמה (להלן- המועצה).
בתחום שיפוטה עשרה יישובים מוכרים ובהם התגוררו אז, על פי הערכת המועצה, כ- 30,000 .
תושבים, אולם רובם לא היו רשומים במרשם האוכלוסין כבעלי מען בתחום המועצה.
2012 החליט שר הפנים כי יש לפרק את המועצה לשתי מועצות אזוריות נפרדות, ובנובמבר .
אותה שנה הוקמו נווה מדבר ואל-קסום.
משרד מבקר המדינה בחן את האיכות של חלק מהתשתיות הציבוריות ב-11 יישובים במועצות .
האזוריות אל -קסום 51 ונווה מדבר 52 וכן את התשתיות הציבוריות בכמה מיישובי הפזורה .
התשתיות שנבחנו הן מים, ביוב, חשמל, כבישים, תקשורת ותשתיות תאורת רחוב .
בשנת 2016 ציין מבקר המדינה בדוח האמור לעיל בעניין הסדרת ההתיישבות הבדואית .
בנגב53" : נוכח הקפאת הליכי החקיקה ובהיעדר מדיניות אחרת ליישום, נבלם התהליך שהיה .
אמור להסדיר את תביעות הב עלות ולחלץ את הקרקעות השנויות במחלוקת כדי שניתן יהיה .
לפיתוח תשתיות ולהכשרת פתרונות מגורים עבור תושבי הפזורה הבדואית בנגב.
באין הסדרה, קשה לשפר את רמת חייהם של התושבים הבדואים ביישובים המוכרים .
יו תר מעשור אחרי שהכירה המדינה ביישובים בדואיים הנמצאים כיום בתחומי .
המועצות האזוריות נווה מדבר ואל קסום, פיתוח התשתיות ביישובים אלה לוקה מאוד בחסר: .
לא פותחו כבישים בתוך היישובים, הבתים אינם מחוברים לחשמל, נקודות מים הוצבו ברוב .
היישובים, אך מקצת התושבים בלבד יכולים להתחבר אליהן; רק באחד היישובים - היישוב .
תראבין א -צאנע יש תשתית ביוב".
הועלה כי גם בספטמבר 2020 , ,מועד סיום הביקורתמרביתם המכרעת של כפרי הפזורה .
אינם מחוברים לתשתיות החשמל, המים והביוב, וכמעט שאין בהם שירותים ציבוריים.
להלן פירוט מצב התשתיות בתחומי המועצות האזוריות, נכון למרץ 2020 : .
תשתיות מים: מכל יישובי המועצות האזוריות נווה מדבר ואל -קסום, רק ב תראבין קיימות .
תשתיות מסודרות לאספקת מים לבתי התושבים.
הדרך היחידה לאספקת מים בשאר .
היישובים היא על ידי התחברות של בתי אב באופן ישיר לצינור של חברת "מקורות" או חיבור .
לשעון מרכזי שאספקת המים אליו נעשית באמצעות ספק מים פרטי.
הצנרת מונחת מעל פני .
הקרקע ונפרסת לעתים בצינורות פלסטיק לאורך כמה קילומטרים, מנקודת מים שבאחריות .
המועצה האזורית ועד לבית התושב.
ברוב היישובים יש רק נקודת מים א חת.
ביוב: תראבין הוא היישוב היחיד שבו הוקמו תשתיות ציבוריות לאיסוף שפכים מבתי המגורים .
וממוסדות ציבור, לטיפול בהם ולסילוקם.
בשאר היישובים לא קיימת תשתית כזו.
51 המועצה האזורית אל-קסום מאגדת שבעה יישובים: תראבין, אום בטין, א -סייד, סעווה, כוחלה, מכחול וא -דריג'את.
52 המועצה האזורית נווה מדבר מאגדת ארבעה יישובים: אבו קרינאת, אבו תלול, ביר הדאג' וקס'ר א-סר.
53 דוח שנתי66 ג(2016 ), "משרד החקלאות ופיתוח הכפר- היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב", עמ' 917 - .
| 99 | | היבטי משילות בנגב פרטיים ומוסדות ציבור משתמשים לרוב בבורות ספיגה.
ביישוב א -סייד חלק מהמגרשים .
מחוברים לקו הראשי של הביוב, המגיע אל מכון טיהור שפכים (להלן - מט"ש) שוקת.
א -דריג'את קיים מט"ש וחלק מהתושבים מחוברים אליו.
בשני קווי הביוב שביישובים א -סייד וא - .
דריג'את מתרחשות תקלות רבות בקו השפכים.
רשות ההסדרה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2021" : לאחרונה בוצעה הדרך .
למט"ש ביישוב א [- ]דריג'אתעל ידי רשות הבדואים וחברת החשמל תחבר את המט"ש בהקדם .
לחשמל קבע, פורסם המכרז לשדרוג המט"ש".
חשמל: חלק ניכר מבתי התושבים של יישובי המועצות אינם מחוברים לרשת החשמל .
הארצית, והתושבים משתמשים בגנרטורים או במערכות סולריות, שעונים רק באופן חלקי על .
חלק ממבני ה ציבור אינם מחוברים לרשת החשמל 54.
המט"ש בא -דריג'את אינו מחובר .
לחשמל ופועל על סולר בשל סירוב ו של תושב להעברת תשתיות של חברת החשמל והיעדר .
כביש גישה מוסדר, מה שגורם לאי-פעילות שוטפת של ה מתקן.
כבישים: ברוב ה יישובים אין כבישים מסודרים.
חלק מ כבישי הגישה הראשיים אל תוך .
היישובים עדיין נמצאים בשלבי ביצוע.
כבישי הגישה הקיימים נסללו רק עד בתי הספר .
הנמצאים בכניסה ליישוב.
כבישי גישה נסללו לארבעה יישובים: תראבין, אום בטין, סעווה .
כביש הגישה ליישוב א -סייד נמצא בסלילה זה שנתיים וטרם הושלם (חלקו סלול .
בסעווה א ומנם נסלל כאמור כביש גישה, אך הוא אינו מחובר כנדרש לדרך .
הארצית, ולכן אין מתאפשרת גישה בטוחה לכפר.
כמו כן, דרכים ביישובים מכחול, כחלה, .
קס'ר א -סר וא -דריג'את מצויות בשלבי ביצוע.
ב א-דריג'את פיתוח הדרכים מתקדם במיוחד , .
והוחל גם בפיתוח תשתיות במתחמי המגורים.
מנהל רשות ההסדרה מסר לצוות הביקורת באוקטובר 2020 כילכלל הי ישובים יש כבר כביש .
גישה וגם עבודות פיתוח מתקדמות בשכונות רבות , למעט ביישוב אבו תלול , שבו יש כביש .
גישה רק למרכז , והתב"ע (תוכנית בניין עיר) היא בשלבים מתקדמים.
תקשורת: בכל יישובי המועצות האזוריות אין תשתיות תקשורת של קווי טלפון 55 , שירותי .
טלוויזיה מתקדמים (כמו חברת "יס" או "הוט") ואינטרנט קווי.
המשמעות היא העמקת הפער .
הדיגיטלי , הקיים ממילא, בין החברה הבדואית בנגב לבין שאר החברה הישראלית.
יש משמעות רבה באוכלוסייה זו, שרובה ילדים ובני נוער.
ללא הקניית כישורי למידה בגישה .
ישירה למקורות מידע אינטרנטיים, נפגעת במידה רבה יכולתם של ילדים אלו להיקלט בשוק .
העבודה העתידי 56 במשרות המשקפות את מלוא הפוטנציאל שלהם.
לליקוי זה נודעת חשיבות .
רבה בתקופה זו של משבר הקורונה.
בעניין זה ראוי להעיר כי לאחר פרוץ משבר הקורונה .
הנחה שר התקשורת לפעול להתקנת תשתיות לצורך למידה מרחוק.
תאורת רחוב ומדרכות: רק בתראבין קיימת תאורת רחוב, וזאת באופן חלקי בלבד.
א -סייד יש תאורת רחוב רק בכביש הראשי.
בשאר היישובים אין תאורה כזו כלל.
בשני יישובים (תראבין וא -דריג'את) ישנן מדרכות, וגם זאת באופן חלקי.
מבני הציבור במועצת נווה מדבר מחוברים לרשת החשמל .
55 פרט לא-דריג'את, שבו קיימת תשתית חלקית של תקשורת בזק.
56 בעניין זה ראה גם דוח מבקר המדינה71 ב בנושא " המוכנות לשוק העבודה המשתנה (ביקורת בשיתוף פעולה בין - .
לאומי)", פורסם במרץ 2021 .
היישובים אין מדרכות כלל בלוח 11 להלן מוצגים נתונים לשנת 2020 על תשתיות חיוניות .
ציבוריות ביישובים שבמועצות האזוריות נווה מדבר ואל -קסום: .
לוח 11 : תשתיות חיוניות ציבוריות ביישובים שבמועצות האזוריות נווה מדבר .
שם הישוב תשתיות מים ביוב חשמל כבישים תקשורת תאורת רחוב .
תראבין יש יש אין אין אין חלקי .
אום בטין אין אין אין אין אין אין .
א-סייד אין אין אין אין אין אין .
סעווה (או מולדה) אין אין אין אין אין אין .
כוחלה אין אין אין אין אין אין .
מכחול אין אין אין אין אין אין .
א-דריג'את אין אין אין אין חלקי חלקי .
אבו קרינאת אין אין אין אין אין אין .
אבו תלול אין אין אין אין אין אין .
ביר הדאג' אין אין אין אין אין אין .
קס'ר א-סר אין אין אין אין אין אין .
שלא קיימות בהם תשתיות 91% 91% 100% 100% 91% 81.
על פי נתוני המועצות האזוריות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מנתוני הלוח עולה כי במרבית יישובי המועצות האזוריות אל -קסום ונווה מדבר כמעט .
שלא הוסדרו תשתיות ציבוריות של מים, ביוב, חשמל, כבישים, תקשורת, תאורת רחוב .
כך לדוגמה: תשתיות ציבוריות של מים וביוב הוסדרו רק בתראבין ; לא הוסדרו .
תשתיות ציבוריות של חשמל וכבישים בשום יישוב מיישובי המועצות; תשתיות ציבוריות .
של תקשורת, תאורת רחוב ומדרכות הוסדרו באופן חלקי בשני יישובים.
בהקשר הזה מן הראוי לציין כי תוצאות החוסר בתשתיות הן לא פעם קשיים בניהול .
המוניציפלי ופגיעה נוספת בתושבים.
לדוגמה, בנובמבר 2015 התקבלה במשרד נציבות תלונות .
הציבור שבמשרד מבקר המדינה (להלן - נת"ץ) תלונה מתושב רהט על אי-טיפול של העירייה .
בתלונתו על מפגע בטיחותי - פרצה בגדר הסמוכה לכביש שדרכה עולים רכבים למדרכה .
ומסכנים הן את הרכבים והן את הולכי הרגל המצויים בסביבה.
ביולי 2016 קיימו נציגי נת"ץ פגישה עם ראש עיריית רהט דאז ובה סוכם כי מהנדס העיר יפעל .
באופן מיידי לסגירת המעבר לכניסת רכבים.
במכתב ממאי 2018 שנשלח לראש עיריית רהט .
דאז ובו ציינה נת"ץ: "חרף הסיכום הנ"ל, דבר לא נעשה בשטח והמפגע עדיין קיים.
על העירייה לפעול להסרת המפגע תוך 60 ימים מקבלת מכתב זה .
| 101 | | היבטי משילות בנגב תלונה נוספת נתקבלה בנת "ץ באוגוסט 2017 מתושב רהט בנושא חובות בגין צריכת מים .
באפריל 2018 השיב לנת"ץ היועץ המשפטי של עיריית רהט: "סוגיית .
גניבת מים (וגם חשמל) בבתי הספר בעיר רהט הינה סוגיה ידועה העולה מעת לעת.
סיבות, כגון, היעדר תשתיות בבתי המגורים.
מתחברים לתשתיות של בית הספר .
וגונבים משם מים או חשמל.
עיריית רהט הגישה בעבר מספר תלונות למשטרת ישראל .
בעניין זה, אך ללא הועיל.
מאחר ובתי הספר מנוהלים בניהול עצמי, נתבקשו מנהלי בתי .
הספר להגיש את התלונה כאמור, אך הם נמנעים מכך".
רשות המים ציינה בתשובתה מינואר 2021 כי "המציאות הקשה ביישובים העירוניים ובמועצות .
האזוריות של הכפרים הבדואים מהווה אבן נגף גדולה בפעילות להבטחת שירותי המים והביוב .
בהקשר של אספקת שירותי מים קיימות גם מגבלות חוקיות מפורשות, האוסרות על .
אספקת שירותים למבנים שהוקמו שלא כדין.
איסור זה שם מחסום משמעותי בפני היכולת .
להבטיח אספקת שירותים סדירה ובת קיימא לתושבים".
עוד ציינה הרשות בתשוב תה כי .
"בסוף שנת 2020 פנתה הרשות להסדרת ההתיישבות הבדואית בנגב לרשות המים בבקשה .
לקדם פיתוח תשתיות לסילוק ביוב מיישוביי המועצות האזוריות ולטיפול בו.
לפניה והנחתה את הרשות להסדרת ההתיישבות להכין תכניות אב למים ולביוב עבור .
היישובים וכן תכניות לסילוק השפכים כדין".
רשות ההסדרה ציינה בתשובתה כי " משטרת ישראל אינה מלווה עבודות פיתוח של רשות .
הבדואים ולפעמים גם לא מאשרת ליווי בשכר.
חלק מפיתוח השכונות מתעכב כבר כמה .
היו מקרי ירי על קבלן בביר הדאג ', תקיפה באבנים של עובדי הרשות בתראבין, .
שריפת מבנה הקבלן בלקיה .
מקרים אלו לא פוענחו עד היום על ידי המשטרה.
עוסקת במניעת וונדליזם זוהי חובתה של המועצה יחד עם המשטרה".
עוד ציינה רשות ההסדרה בתשובתה כי "בשנת 2020 ובשנת2021 הכול נעצר .
2020 היה כ110 מיליון ש"ח ובשלב זה לא ברורה מסגרת התקציב לשנת 2021 .
נעצרה ואנחנו עוצרים את כל פעולות הפיתוח החדשות וגם את אלו שהחלנו בהן לא נוכל .
זהו אירוע חמור ביותר שלמעשה מחזיר את טעויות העבר בכך שעצרו את .
פיתוח יישובי הבדואים וגרמו להם להישאר בפזורה.
חובה להגדיל את התקציב המיועד לרשות .
בכדי שנוכל להמשיך בפיתוח הישובים".
עוד הוסיפה רשות ההסדרה בתשובתה כי " חברת בזק נמנעת מלבצע תשתיות תקשורת .
בישובים בניגוד לחובתה וכן חברות הסלולר לא פורסות מספיק עמודי תקשורת בישובים .
וביניהם וכך כל יישובי הבדואים סובלים מפער משמעותי בתשתית התקשורת.
בנושא כבר מעל 3 שנים למשרד התקשורת לשרים ולמנכ"לים כולל סיורים שנערכו בשטח .
ורק בשנה האחרונה החל שינוי בנושא.
חברת החשמל מפגרת באופן קבוע בחיבור השכונות .
לתשתית החשמל זאת למרות שרשות הבדואים החל משנת 2016 משלמת מראש עבור כלל .
השכונות בשלב התכנון את מלוא התשלום לחברת החשמל במקום הצרכנים כדי לזרז את .
תכנון וביצוע תשתיות החשמל, למחוז דרום ובעיקר לנפת באר שבע אין מספיק כוח אדם .
הרשות התריעה על כך מספר פעמים בפני מנהל המחוז ואף למנכ"ל חברת .
החשמל ומנכ"ל משרד האנרגיה.
חברת החשמל ערכה מבצע בנושא בערוער ובאל סייד, זהו .
מועצת אל -קסום ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי רוב תושבי המועצה אינם .
מחוברים למים באופן קבוע אלא מחוברים למרכזיה זמנית אשר ממנה נמשך צינור עד לבית היבטי משילות בנגב .
ככל שיקדים ויוקם תאגיד מים וביוב למועצה כך יוק טן הפחת ומספר החיבורים .
רשות ההסדרה מבצעת מספר מכרזי פיתוח ביישובים אל -סייד, אום .
בטין, מולדה ודריג'את.
ביישובי המועצה אין תשתיות תקשורת.
אף חברת תקשורת לא הניחה .
תשתיות תת קרקעיות ביישובים.
מומלץ כי רשות ההסדרה, משרד הפנים, משרד התחבורה, ר שות המים, משרד .
התקשורת, משרד האוצר והמועצות האזוריות אל-קסום ונווה מדבר וכל גורם ממשלתי .
אחר הנוגע בדבר יגבשו תוכנית רב -שנתית להשלמת כלל התשתיות בכלל ה יישובים, .
בציון לוחות זמנים לביצוע והמקורות התקציביים הנדרשים .
תשתיות מים וביוב - סבסוד פחת ואיתנות .
מים הם מוצר חיוני שבאחריות המדינה לספקו לכל תושב בכמות ובאיכות הראויות ובתעריף .
שירותים אלו, המסופקים בדרך כלל על ידי השלטון המקומי, נוגעים ישירות לפרט .
ולאורח חייו היום-יומי וחשובים ביותר לרווחתו האישית.
בשנת 2011 , במסגרת הליך משפטי של תושבי הפזורה בנגב בנוגע לקבלת שירותי מים באופן .
מוסדר, הכיר בית המשפט העליון 57 בזכות למים כזכות חוקתית במשפט הישראלי הנגזרת .
מחוק יסוד כבוד האדם וחירותו , שממנה נובעת חובת המדינה להבטיח שלכל תושב מדינת .
ישראל תהיה גישה למים באופן שמאפשר קיום מינימלי בכבוד.
בית המשפט אישר את עמדת .
המדינה שלא לחבר חיבורים פרטיים למים אלא במקרים מיוחדים ומטעמים הומניטריים, בשל .
העובדה שהבדואים מתגוררים ביישובים בלתי חוקיים.
כאמור לעיל, על פי נתוני רשות ההסדרה, כפי שנמסרו במהלך הביקורת, ב רחבי ה נגב .
מתגוררים כ- 100,000 איש המוגדרים כתושבי הפזורה, וקצב הגידול הטבעי שלהם הוא הגדול .
תושבים אלו פרוסים על שטח של מאות אלפי דונמים במאות מקבצי דיור שנבנו ללא .
היתר ומוגדרים כ"בנייה בלתי חוקית".
מבחינה חוקית, ניתן לחבר לתשתיות רק מבנים שלהם .
ישנם היתר בנ ייה כדין, אולם בהתאם למדיניות שנדונה ואושררה במסגרת החלטת בית .
המשפט העליון האמורה לעיל, אושר לחבר כל מקבץ בלתי חוקי לרשת המים על ידי צינור .
אחד, וזאת כדי לאפשר לתושביו את הצרכים הבסיסיים.
כך הותקנו מאות נקודות מים .
באמצעות חיבור למתקני חברת מקורות שבקרבת צירי תחבורה ראשיים, ובא מצעותם צורכים .
תושבי הפזורה את המים, בין באמצעות חיבור ישיר של צינור ומכלית ובין באמצעים אחרים.
חוק תאגידי המים והביוב, התשס"א -2001 , מגדיר את מהות תפקידו של התאגיד באספקת .
סעיף 31 לחוק קובעכי "חברה תמכור ותספק מים ברציפות וביעילות, בכמות ובאיכות .
הנדרשים לפי כל דין ותנאי הרישיון, לכל צרכן בתחומה בלא אפליה, בהתאם לאמות ה מידה .
סעיף99 " לחוק קובע כימועצת הרשות תקבע, בהתייעצות עם הממונה .
או לפי הצעתו, אמות מידה והוראות בעניין הרמה, הטיב והאיכות של השירותים שעל חברה .
57 בע"א 9535/06 'עבדאללה אבו מסאעד ואח' נ' נציב המים ואח (פורסם במאגר ממוחשב, 2011.
| 103 | | היבטי משילות בנגב לתת לצרכניה ולהבטחתם ברציפות ולאורך זמן".
בהתאם לסעיף 99 , קבעה מועצת הרשות .
על פי נתוני רשות המים והביוב (להלן - הרשות) מאוגוסט 2020 , בארץ פועלים56 תאגידי מים .
וביוב (להלן - תאגידים), המשרתים כ -6.
9 מיליון תושבים ב-158 רשויות מקומיות מתוך 183 .
רשויות המחויבות בת יאגוד על פי חוק.
החוק אינו חל על מועצות אזוריות ועל אגודות מים.
באזור הנגב (בין אשדוד לאילת) פועלים שמונה תאגידים, המשרתים כ- 958,000 תושבים ב-18 .
ברשות המים פועלת יחידת הממונה על התאגידים, שתפקידה לבחון את יעילותם של תאגידי .
סבסוד תאגידים חלשים על ידי תאגידים חזקים .
על פי כללי רשות המים 59 ,), תאגידי המים מסווגים לפי שלוש קטגוריות: חברה א' (תאגיד חלש .
חברה ב' (תאגיד בינוני) וחברה ג' (תאגיד חזק).
דירוג התאגיד נעשה על פי נוסחה המבוססת .
על הדירוג החברתי -כלכלי של הייש ובים שבתחומם פועל התאגיד.
בלוח 12 להלן מוצגים .
נתונים על תאגידי מים וביוב בדרום הארץ לסוף 2018 : .
לוח 12 : נתוני תאגידי מים וביוב בדרום הארץ, סוף 2018 .
בתאגיד רשויות מקומיות החברות בתאגיד דירוג התאגיד .
יובלים אשדוד 225 1 אשדוד 5 .
מי אשקלון 177 2 אשקלון, נתיבות 5 .
מי קריית גת 55 1 קריית גת 4 .
מי שבע 238 2 באר שבע, אופקים 5 .
מעיינות הדרום 76 4 ערד, דימונה, ירוחם, מצפה רמון 4 .
נווה מדבר 104 5 ,ערערה בנגב, תל שבע, חורה .
אילת עין נטפים 52 1 אילת 5 .
על פי נתוני רשות המים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
58 כללי תאגידי מים וביוב (אמות מידה לשירות), התשע"א -2011 , וכללי תאגידי מים וביוב (קביעת תנאים ברישיון .
לעניין אמות מידה הנדסיות), התשע"ז -2017 .
59 על פי חוזר רשות המים- "עדכון נורמות פחת המים ופחת הגביה בתאגידי המים והביוב".
60 דירוג התאגיד נעשה בהתאם לממוצע הדירוג הכלכלי-חברתי של הרשויות המקומיות החברות בתאגיד, על פי נתוני .
הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
דירוג של 1 מתייחס לרמה הנמוכה ו-10 .
לרמה הגבוהה היבטי משילות בנגב .
מנתוני הלוח עולה כי שני תאגידים בנגב חלשים במובהק: מי רהט ונווה מדבר .
הפעלת תאגיד בהתאם לכלל הדרישות הנורמטיביות כרוכה בהוצאות קבועות רבות, שאינן .
תלויות בגודל המערכת או בכמות המים המסופקת.
הוצאות קבועות אלו נותנות יתרון כלכלי .
לגודל אזור השירות והאוכלוסייה שתאגיד מסוים משרת.
ככל שהתאגיד גדול יותר, ההוצאות .
הקבועות מתחלקות על פני אזור ואוכלוסייה גדולים יותר, ולכן העלות לכל מ"ק של מים .
מסופקים או של ביוב מטופל נמוכה יותר.
בהקשר הזה יש לציין כי יש משמעות גם לצפיפות .
לעיתים, כשהאוכלוסייה צפופה יותר, יורדות עלויות הקמת התשתיות ביחס לכל .
תושב (למשל, באספקה לרבי-קומות ).
יתרון חשוב נוסף של התיאגוד האזורי הוא בכך שעצם שילובן של רשויות מקומיות חזקות .
וחלשות בתאגיד אחד מאפשר ליצור כושר החזר ולקבל הלוואות לצורך הקמת תשתיות.
בהיעדר יכולת להראות כושר החזר, כפי שאכן קורה ברשויות מקומיות חלשות כיום, הדרך .
היחידה שבה יכול תאגיד מים וביוב חלש לפעול היא באמצעות קבלת מענקים.
להותיר את התאגיד כגוף התלוי בתקציב המדינה, במקום שישאף לפעול כגוף כלכלי עצמאי .
בתיקון מאוגוסט 2013 לחוק התאגידים מים וביוב 61 .
נקבעה חובה על תאגידים ועל כל .
הרשויות המקומיות שטרם התאגדו להתאגד בתאגידים אזוריים, לפי מפת שיוך שתקבע מועצת .
מועד יישום התיאגוד האזורי נדחה מדי פעם בפעם באמצעות תיקוני חקיקה.
רשות המים הציעה כמה מתווים של תיאגוד אזורי - 11 תאגידים אזוריים בשנת 2013 ,28 בשנת .
יצוין כי ב-2020 שייכה מועצת רשות המים את התאגידים בישראל ל-30 .
20 פורסמה ברשומות הודעה בדבר שיוך הרשויות המקומיות לקבוצות לפי .
חוק תאגידי מים וביוב.
הרציונל המרכזי ברפורמת התיאגוד היה ניצול יתרונות לגודל על ידי הקמת תאגידים אזוריים.
ואולם, במציאות הוקמו 56 תאגידים לאורך השנים (וזאת ברשויות המקומיות בלבד, טרם יישום .
הרפורמה במועצות האזוריות).
הדבר פגע משמעותית באפשרות לניצול יתרונות לגודל, והצריך .
את רשות המים לבחון כיצד ניתן להבטיח א ת קיומם של התאגידים החלשים.
הפתרון נמצא באמצעות קביעת מחיר דיפרנציאלי של ספק המים (חברת מקורות) לתאגידים .
או לרשויות שטרם העבירו את ניהול משק המים והביוב לידי תאגיד ייעודי, באופן שייקבעו .
מחירים מוזלים לתאגידים החלשים ומחירים יקרים יחסית לתאגידים החזקים.
מוצגים נתונים על תעריפי המכירה של מקורות לתאגידי מים ולרשויות המקומיות בנגב (בתוקף .
61 'ס"ח תשע"ג מס2405 מיום 5.
| 105 | | היבטי משילות בנגב לוח 13 : תעריפי המכירה62 ,של מקורות לתאגידי מים ולרשויות המקומיות בנגב .
לפי מחיר ממוצע (בש"ח) .
שם הרשות המקומית שאינה מתואגדת היישובים הכלולים מחיר .
נווה מדבר חורה, לקייה, תל שבע, שגב-שלום, .
ערערה בנגב, כסייפה 0.
מעיינות הדרום דימונה, ערד, ירוחם, מצפה רמון 0.
מי קריית-גת קריית גת 1.
מי אשקלון אשקלון, נתיבות 1.
מי שבע באר שבע, אופקים 1.
יובלים אשדוד אשדוד 1.
שדרות- רשות מקומית שדרות 1.
עומר- רשות מקומית עומר 1.
להבים- רשות מקומית להבים 1.
מיתר- רשות מקומית מיתר 1.
המקור: נתוני רשות המים.
מנתוני הלוח ניתן לראות כי המחיר הממוצע בשני תאגידים חלשים, המדורגים בדירוג 2 .
על ידי רשות המים כאמור לעיל (מי רהט ונווה מדבר), נע בין מחיר ממוצע של0.
2 ש"ח לקוב, ואילו המחיר הממוצע ביתרת חמשת תאגידי הדרום (המדורגים4 עד .
5 על ידי רשות המים) נע בין כ- 2.
המים, המשקף סבסוד עמוק של התאגידים החלשים, קיים מאז הקמת התאגידים לפני .
על אף זאת, לא היה בו כדי לשמש את התאגידים לביסוס מודל עסקי בר - .
קיימה, שיאפשר בטווח הנראה לעין הפחתה של סבסוד זה לצד התמודדות מקיפה עם .
נתוני התפעול הבעייתיים שלהם, כפי שיוצג בהמשך.
מאפיינים נוספים המעידים על חוסנם או חולשתם של התאגידים הם כמות פחת המים .
ושיעורי הגבייה של חובות שוטפים (להלן - פחת גבייה).
פחת מים : ההפרש בין כמות המים שרוכש תאגיד מים ממקורות או מ גופים פרטיים .
שבבעלותם בארות לכמות המים לצרכני הקצה שלו.
פחת מים יכול להיות תוצאה של גורמים .
אחדים, שהמכלול שלהם הוא ניהול משק המים: מדידה לקויה באמצעות מדי מים אם בשל .
חוסר תקינותם ואם בשל חבלות שנעשו בהם; ליקויים בצנרת ובתשתית , שגורמים לנזילות .
שלא תמיד ניתן לזהות בעין ואינם מאותרים ומטופלים בידי התאגיד; גניבות מים .
62 התעריפים לתאגידים אינם כוללים מס ערך מוסף, הניתן לקיזוז על ידם כחברה בע"מ.
המקומיות כוללים מע"ם.
| 106 | פחתגבייה : ההפרש בין סך כל החיובים בש"ח שהוציא התאגיד לצרכנים בעד שירותי המים .
והביוב ובין סך כל הגבייה בגין חיובים אלו.
בלוח 14 להלן מוצגים נתונים על פחת מים ושיעורי .
גבייה של חובות מים שוטפים בתאגידי הנגב לשנת 2017 : .
לוח 14: נתוני פחת המים ושיעורי הגבייה של חובות מים שוטפים בתאגידי הנגב , .
סידורי שם התאגיד פחת המים .
בשנת 201763 שיעור גביית .
מנתוני הלוח עולה כי בתאגידי המים נווה מדבר ומי רהט שיעור פחת המים בשנים 2016 - .
2017 עומד בממוצע על כ-17% עד38% , מול ממוצע של כ-7% ביתר תאגידי הדרום.
נתונים אלה מצביעים על חולשתם של שני תאגידי מים אלו.
רשות המים ציינה בתשובתה כי "התאגידים במגזר הבדואי מתמודדים עם היקף נרחב ביותר .
המשמעות של בניה בלתי חוקית, היא איסור על ספק המים לחבר את .
המבנים למים, העדר גביה של דמי הקמה מבעלי הנכס, כך שניתן יהיה לממן את הנחת .
התשתיות הציבוריות והעדר אפשרות למ דוד בצורה אמינה ומדויקת את הצריכה שקיימת .
בפועל במבנים הללו ולחייב את הצרכנים על בסיס קריא ת מד המים .
בנושא זה היא, כי לא ניתן לצפות לשיפור משמעותי במדדים אלו מבלי שיחול שיפור ברמת .
התאגידים מתמודדים עם מקרים חמורים של חבלה ב תשתיות, שאינם .
נחקרים על ידי המשטרה; עם מקרים חוזרים של פגיעה במדי מים, של חיבורים לא חוקיים תת .
קרקעיים לתשתיותיהם, עם גניבות מים על ידי מי שהחוק אוסר על חיבורם בצורה חוקית .
לתשתיות התאגיד ועוד".
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד לביטחון פנים ולמשטרת ישראל להגביר פעילותו .
בתחום אבטחת תשתיות ובכללן תשתיות מים וביוב, באופן בו תופגן נוכחות קבועה .
בשטח שעשויה לצמצם במידה ניכרת את כמות החבלות והגניבות, להפחית את עלויות .