HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מזכירת ועדת החמישה הודיעה בתשובתה7 למשרד מבקר המדי נה מפברואר 2011 כי בפועל קרן "ספרא" אינה מעבירה כספים אלא מזמינה במישרין את החומרים והמוצרים, ולכן תרומתה אינה שונה בתכלית מתרומת ספרי תורה, פרוכת או כל מוצר אחר לאתר.
בתשובה נוספת ציינה מזכירת הוועדה כי עבודות .
6 רע"א 07/10029 היועץ המשפטי לממשלה ואח' נ' הקדש העדה הספרדית בעיה"ק צפת ומירון ואח', פדאור (14.
7 כל התשובות של מזכירת ועדתה החמישה שמופיעות במעקב הן על דעת יו"ר ועדת החמישה.
218 קובץ דוחות ביקורת לשנת2011 , התשע"ב .
השיפוץ נבדקות ומאושרות בידי אדריכל ומהנדס הפר ויקט, המשמשים זרועה הארוכה של ועדת החמישה.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת החמישה כי בית המשפט העליון הסמיך אותה להחליט בכל עניין הנוגע לניהולו של האתר, לרבות בנייה, שיפוץ וניהול כספי תרומות.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי האדריכל ומהנדס הפרויקט שהוזכרו בתשובתה של מזכירת הוועדה הועסקו מטעם קרן "ספרא" וקיבלו את שכרם מן הקרן, ולכן ספק אם הם יכולים לשמש זרועה הארוכה של ועדת החמישה.
בתשובה נוספת הודיעה מזכירת ועדת החמישה כי הליך בחירת מהנדס הפרויקט לתפקיד נעשה ואושר על ידי שלושה נציגי ועדת החמישה ואי לכך הוא פעל מטעם ועדת החמישה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי העובדה שהליך בחירת המהנדס נעשה ואושר על ידי שלושה נציגי ועדת החמישה אינה גורעת מזיקתו לקרן "ספרא" שממנה הוא מקבל את שכרו עבור ביצוע הפרויקט.
באוגוסט2008 מינתה ועדת החמישה את הרב שלמה שלוש למנהל זמני של האתר מטעמה (להלן - מנהל האתר).
עד אז שימש הרב שלוש מנהל האתר מטעם ההקדש הספרדי.
למרות המינוי האמור משכורתו של מנהל האתר שולמה על ידי ההקדש הספרדי ולא על ידי הוועדה.
זאת ועוד, מנהל האתר מכהן גם כמנכ"ל מוסדות עמותה הקשורה להקדש הספרדי (עמותה זו מפעילה ישיבה במתחם ה קבר וכן כולל ותלמוד תורה בצפת).
ריבוי תפקידים זה יוצר ניגוד עניינים מוסדי בפעילות מנהל האתר, בייחוד לנוכח מחלוקת שהתגלעה בין ועדת החמישה לעמותה בעניין הזכויות על הקרקע שעליה הוקמו הישיבה וחדר המיועד להדלקת נרות.
מנהל האתר ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2011 כי "ההקדש- הספרי משמש רק כצינור להעברת המשכורת וזאת מאחר שלועדת החמישה אין תיק ניכויים במס-הכנסה.
וכן מערכת של תשלומי משכורות מסודרת (הנח"ש וכו').
העברת המשכורת בדרך זו חוסכת לוועדה העסקת הנח"ש שלמה ואינה משנה כלום לגבי הכפיפות המלאה שלי להוראות והנחיות וועדת החמישה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם אם ההקדש הספרדי משמש רק צינור להעברת המשכורת כדי לחסוך לוועדה פעילות של הנהלת חשבונות, יש בכך טעם לפגם משום שהדבר יוצר ניגוד עניינים מוסדי בפעילות מנהל האתר.
מכל מקום פעילותה הכספית של ועדת החמישה באמצעות ההקדש הספרדי אינה תקינה.
עוד ציין מנהל האתר בתשובתו כי "לא נתקבלה כל החלטה ע"י הוועדה לגבי וכן ישיבת הרשב"י", והגופים ]גופים שונים[ הסמכות על הקרקע עליה יושבים הפרטיים וישיבת רשב"י ממשיכים לפעול באופן עצמאי ולגבות כסף בתוך מתחמיהם.
הוא הוסיף כי "כאשר תתקבל החלטה בוועדה לגבי פעילויות הקשורות או העלולות לפגוע באיזה מן הגופים האמורים, אני אהיה מחוייב לבצע את 220 קובץ דוחות ביקורת לשנת2011 , התשע"ב .
החלטות הוועדה כפי שיתקבלו בלי כל קשר לדעתי הפרטית", ולכן, לדעתו, אין כל ניגוד עניינים בין פעילותו כמנהל הישיבה ובין פעילותו כמנהל האתר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אחיזתו של מנהל האתר בשני התפקידים כשלעצמה יוצרת חשש לניגוד עניינים, יהא אשר יהא טיב החלטותיה של ועדת החמישה.
בתוקף תפקידו אמור מנהל האתר להשתתף בישיבות הוועדה ואף להביע את דעתו בנושאים המועלים בהן, ואולם דעתו עלולה להיות מושפעת מהאינטרסים שלו כמנ הל עמותה הקשורה בהקדש הספרדי.
אינטרסים אלו שונים מן האינטרסים שהוכרו בהחלטת בג"ץ אשר נתנה ייצוג להקדשות הדתיים בוועדת החמישה, ויש להבדיל ביניהם.
משרד מבקר המדינה ציין בסיכום חוות הדעת כי יש כשל מערכתי בטיפול במתחם וכי לנוכח הממצאים החמורים שהועלו בחוות הדעת נדרשת בחינה מקיפה ומהירה של האפשרות למסור את הניהול והתחזוקה של המתחם והשטחים מסביבו לידי גורם מרכזי אחד - מטעם המדינה או בפיקוחה.
בעקבות פרסום חוות הדעת קיבלה הממשלה שתי החלטות בנושא.
בהחלטה מס' 4442 של הממשלה, שהתקבלה בינואר2009 (להלן- החלטת הממשלה מינואר 2009 ), נקבע כי יוקם צוות בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה לשם בחינת האפשרות למסור את הניהול והתחזוקה של מתחם קבר רשב"י במירון והשטחים מסביבו לגורם מרכזי אחד שיפעל מטעם המדינה ובפיקוחה.
על הצוות הוטל גם לקבוע בתוך שבועיים מי יהיה הגורם הממלכתי האחראי לניהול אירוע ל"ג בעומר במירון בשנת התשס"ט.
החלטה מס' 4542 של הממשלה, שהתקבלה במרס 2009 (להלן- החלטת הממשלה ממרץ 2009 ), הטילה על מנהל רשות החברות הממשלתיות לבחון את המלצת הצוות בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, אשר הוקם על פי החלטת הממשלה מינואר 2009 , להקים ע מותה ממשלתית/חברה ממשלתית שתהא אחראית לטיפול הכולל בקבר רשב"י אשר במירון ובשטחים מסביבו.
בהחלטה נקבע כי מנהל רשות החברות הממשלתיות יגיש את חוות דעתו והמלצתו למנכ"ל משרד ראש הממשלה בתוך 21 יום.
כן נקבע בהחלטה כי אם יוחלט להקים עמותה/חברה ממשלתית יובא הדבר לאישור הממשלה, ואם לא תאושר הקמת עמותה/חברה ממשלתית תקבע הממשלה גורם ממלכתי אחר שיישא באחריות הכוללת לניהול האתר.
משרד מבקר המדינה העלה כי החלטת הממשלה ממרץ 2009 לא יושמה.
מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מר איל גבאי, הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2011 כיבחודש פברואר 2010 הנחה את גורמי המקצוע במשרדו לפעול לגיבוש הצעת החלטה להסדרת האחריות על קבר רשב"י, ברוח המלצת מבקר המדינה.
עבודת המטה בין כלל הגורמים המקצועיים נערכה חודשים, אך בסופו של דבר לא הושגו הסכמות בעיקר בסוגיית הרכב הדירקטוריון, המשקף את מרחב השליטה וההשפעה על אופן התנהלות התאגיד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ראש הממשלה להיכנס בעובי הקורה ולהחיש את הטיפול בהצעת ההחלטה.
222 קובץ דוחות ביקורת לשנת2011 , התשע"ב .
פיקוח על הקדשות דתיים .
בחוות הדעת צוין כי "בשנים 2003 -2007 לא קיבל ולא דרש רשם התאגידים דוחות כספיים מההקדש הספרדי".
בתשובת ההקדש הספרדי נאמר כי "להקדש מאזנים מסודרים.
בגלל בעיית משרד התיירות 223 .
"סמכות שיפוט (בית דין רבני או בית משפט) לא הוגשו הדוחות לרשם ההקדשות רשם התאגידים ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2008 כי "מדובר בהקדשות שאינם רשומים אצל רשם ההקדשות, וקיימות מחלוקות לגבי מעמדם (ככל הנראה חלקם רשומים כהקדשות דתיים בבתי הדין הרבני).
לפיכך, אין באפשרות רשם ההקדשות לדרוש דיווחים באשר להקדשות אלו".
יצוין כי עוד בדוח מבקר המדינה 55ב8 לשנת4200 קבע משרד מבקר המדינה כי על משרד המשפטים לבחון בתיאום עם נשיא בית הדין הרבני הגדול מהי הדרך הראויה לשיפור הפיקוח והבקרה על ההקדשות הדתיים היהודיים כדי להבטיח שימלאו את ייעודם על פי רצון המקדיש.
באוגוסט 2005 מסר האגף הבכיר לביקורת המדינה במשרד ראש הממשלה כי משרד המשפטים בוחן בשיתוף בתי הדין הרבניים את סוגיית הפיקוח על ההקדשות באמצעות רשם ההקדשות או בדרך אחרת9.
משרד המשפטים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2011 כי "בימים אלו" הוא פועל לקביעת מתווה אחיד לעניין הפיקוח על סוגי ההקדשות השונים.
נכון ליולי 2011 - יותר מחמש שנים לאחר שהרשויות הנוגעות בדבר בחנו את הסוגיה - טרם מונה מפקח על הקדשות דתיים מטע ם בית הדין הרבני, ומשרד המשפטים טרם קבע מתווה לעניין הפיקוח על הקדשות דתיים.
המרכז הארצי לפיתוח מקומות קדושים .
המרכז הארצי לפיתוח מקומות קדושים בישראל הוקם כעמותה ממשלתית ב- 1989 כדי לתחזק ולפתח את המקומות הקדושים בישראל, ליזום פעולות חינוך והסברה, לחזק א ת מעמד המקומות הקדושים וכן לאסוף כספים ותרומות מהציבור.
על העמותה חלות הוראות חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975.
עיקר השקעות המדינה בקבר רשב"י מבוצעות באמצעות המרכז.
החלטת הממשלה מינואר 2009 הטילה על המרכז לשמש גוף מתאם בין הגורמים המטפלים באירועי ל"ג בעומר במירון ובהכנות לקראתם.
בשנת 2010 שילם משרד התיירות באמצעות המרכז כ-12 מיליון ש"ח עבור תחזוקה שוטפת של האתר והוצאות הילולת רשב"י בל"ג בעומר.
דוח רואה חשבון משנת2009 , שהוכן עבור משרד התיירות, העלה ליקויים בפעילות המרכז: היעדר גוף המפקח על פעולותיו הכס פיות והמינהלתיות של מנכ"ל המרכז; היעדר בקרה מתאימה ויעילה על פעולותיו הכספיות של המרכז; היעדר יכולת של המרכז לגייס גיוס אפקטיבי של תרומות; ליקויים בבקרה ובפיקוח על כספי הצדקה הנאספים מהקופות המוצבות באתרים השונים; ליקויים הנוגעים לתשלומי שכר לעובדי המרכז; היעדר נוהלי עבודה מפורטים בכל תחומי הפעילות של המרכז.
8 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55ב (2005 ), בפרק "הפיקוח על הקדשות דתיים יהודיים", עמ' 711.
9 הערות ראש הממשלה לדוח56 'א, עמ218.
224 קובץ דוחות ביקורת לשנת2011 , התשע"ב .
כמו כן בדוח רואה החשבון הועלו ליקויים של משרד התיירות: חסרו ניהול ופיקוח מקצועיים בכל הנוגע לתחזוקת האתרים, למצב הקופות ולאופן איסוף הכספים, ]מצד משרד התיירות[ ספירתם והפקדתם, ו"המרכז סבל מסחבת מתמשכתבכל הקשור בהעברת התקציב לתפעולו השוטף ומנכ"ל המרכז התריע על כך בפני הגורמים הרלוונטיים במשרד".
באוקטובר 2010, בעת המעקב, הוגשה למשרד מבקר המדינה תלונה על שיהוי של תשלום לשירותי כבאות באירוע ל"ג בעומר, שהיה באחריות המרכז.
החשבונית שולמה רק בסוף דצמבר 2010 , שבעה חודשים לאחר הספקת השירות.
הבדיקה העלתה כי אחד העובדים שהעסיק המרכז באתר קבר רשב"י משמש גם עוזר גבייה לישיבה הפועלת באתר וקשורה להקדש הספרדי.
העסקתו בשני הארגונים יוצרת ניגוד עניינים מובנה בפעולותיו.
העובד ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי עבודתו בישיבה היא עבודה משרדית, שבכללה מתן קבלות למי שתרמו מרצונם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי עיסוקו של העובד בהוצאת קב לות לתורמים יוצר חשש לניגוד עניינים בפעולותיו, ועל כל פנים היה מקום לעגן נושא זה בהסדר למניעת ניגוד עניינים.
עד מועד סיום המעקב מונו לדירקטוריון המרכז רק4 מתוך16 .
דירקטורים היועץ המשפטי של המרכז הודיע בתגובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2011 כי "כיום אין לעמותה דירקטוריון (אסיפה כללית) ואין היא יכולה להתכנס".
משרד מבקר המדינהביקש לקבל קובץ מחשב ובו פירוט התנועות הכספיות של המרכז לפני שנת 2010.
על פי הסברי המרכז, המחשב שבו שמר מנהל החשבונות הקודם את החומר קרס, והנתונים לא גובו.
המרכז הודיע בתשובתו מפברואר 2011 כי החומר קיים ומסירתו התעכבה בשל תקלה חמורה במחשב.
רק ביולי 2011, המציא המרכזגיבוי של החומר המבוקש.
לתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2011 צירף מנכ"ל המרכז, הרב יוסף שווינגר, את תגובתה של רואת חשבון חדשה, שנבחרה על ידו בהליך של מכרז, ובה מצוין כי בשנת 2010 נבדקו תשלומי השכר בבדיקה פרטנית וניתנה חוות דעת שלפיה כל התנאים הסוציאליים של העובדים מתקיימים.
מנהל המרכז ציין בתשובתו כי כל חשבוניות הספקים עבור השירותים הניתנים בהילולת רשב"י בל"ג בעומר ולקראתה מועברות למשרד התיירות, ולאחר בדיקה ממושכת מועבר התקציב המיועד לתשלום.
מנכ"ל משרד התיירות, מר נועז בר ניר, ציין בתשובתו ממאי 2011 כי הנחה את אנשיו לבדוק בדיקה מדגמית כדי לבחון אם חל שיפור בניהול המרכז.
לדבריו, בבדיקה נבחנו נתוני פברואר 2011 .
, ו"בימים אלה" המשרד מנתח את הממצאים המנכ"ל הוסיף כי בשנת 2009 הוקם במשרד התיירות פורום המקומות הקדושים בראשות סמנכ"ל המשרד, ובו נעשה בירור בדבר הפעילות השוטפת של המרכז לניהול המקומות הקדושים.
כמו כן ציין המנכ"ל כי המשרד מקיים ישיבות שוטפות עם עובדי המרכז בעניין מצב האתרים ותחזוקתם ומבצע ביקורות לבחינת איכותה של תחזוקת האתרים, בהם האתרים בצפון הארץ.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לנוכח היעדר תפקוד דירקטוריון המרכז ולנוכח הפיקוח ההדוק והשוטף של משרד התיירות כמתואר בתשובתו - 226 קובץ דוחות ביקורת לשנת2011 , התשע"ב .
שמשמעותו היא כי אף שהמרכז הוא ישות סטטוטורית עצמאית , בפועל המשרד מנהל אותו - ספק אם המרכז משרת את התכלית שלמענה הוקם .
על מתחם רשב"י חלים חוק מקומות הקדושים ותקנותיו.
בתקנות מפורטים המעשים האסורים במקומות הקדושים ובהם הצבת קיוסקים או דוכנים, עיסוק ברוכלות או בכל עסק אחר; פשיטת יד ואיסוף תרומות, חוץ מהצבת קופסאות או קופות צדקה במקומות שהועיד לכך הממונה על המקומות הקדושים ורב הכותל 10 (להלן גם - הממונה) ולמטרות שקבע; אכילה, שתייה או עריכת חגיגה מחוץ למקומות שהועיד לכך הממונה; לינה מחוץ למקומות שהועיד לכך הממונה.
משרד מבקר המדינה ציין בחוות הדעת שהממונה לא אכף את הוראות חוק מקומות הקדושים ותקנותיו בדבר מניעה של רוכלות, פשיטת יד, אכילה, שתייה ולינה במתחם רשב"י.
עוד באפריל 1992 כתב סגן היועץ המשפטי של המשרד לענייני דתות דאז להנהלת משרדו כי "הפתרון הנאות לסבך שנוצר הוא הפקעת הקרקע לצורכי ציבור"11 .
ביולי2006 פנה משרד התיירות למשרד האוצר, על פי המלצתהממונה על עניינים אזרחיים בפרקליטות המדינה והמלצת הוועדה המייעצת במינהל מקרקעי ישראל, וביקש שמתחם רשב"י יופקע מידי ההקדש הספרדי וינוהל באמצעות גורם ממשלתי.
בתשובת משרד התיירות למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2008 נאמר שהמשרד ממשיך "בתהליך שהחל והוא בחינת האפשרות להפקיע את סמכויות הניהול או את המתחם כולו מידי הגורמים הפרטיים המנהלים אותו.
לאחר מכן ימונה גורם אחד מטעם המדינה שירכז בידיו את הסמכויות הנדרשות וינהל את האתר והאזורים שמסביבו".
המעקב העלה כי ביולי 2009 פנה מינהל מקרקעי ישראל לשר האוצר, המוסמך לחתום על מסמך ההפקעה.
מתשובתו של משרד האוצר למשרד מבקר המדינה מינואר 2011 עולה כי השר לא חתם על המסמך מפני שבפברואר2010 נכנס לתוקף תיקון לפקודת ההפקעה, שחייב בין היתר התקנת תקנות לגבי שימוע זכויות של בעלי זכויות לפני ועדה מייעצת טרם ביצוע הפקעה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2011 הודיע משרד האוצר כי התקנות החדשות אושרו ונכנסו לתוקף בדצמבר 2010 , ועם השלמתן ופרסומן, בתחילת שנת 2011 .
, החלו הגורמים המקצועיים במשרד לקדם שוב את נושא ההפקעה מהאמור לעיל עולה כי יותר מארבע שנים מאז החל מהלך ההפקעה - ושנתיים לאחר מועד פרסום חוות הדעת - טרם הושלם ההליך.
11 , לאחר מועד סיום המעקב, חתם שר האוצר על הצהרת כוונות "לרכוש זכויות בקרקע הדרושה באופן דחוף לצורך ציבורי", לפי סעיפים 5 ו-7 ,)לפקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור 1943 .
ההודעה פורסמה ברשומות ב- 31.
לדעת משרד מבקר המד ינה, גם לאחר השלמת הליך ההפקעה , ואפילו אם בעלות המתחם יעבור בשלמותה למדינה, יש מקום לשתף את נציגי .
10 הממונה על המקומות הקדושים ורב הכותל כפוף לרבנים הראשיים לישראל מן הבחינה המקצועית ולמשרד ראש הממשלה מן הבחינה המינהלית.
11 בעלות ההקדש על האתר הקשתה על נציגי המדינה לממש את סמכויות הפיקוח שלה.
בעניין זה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 47 (1997 ), בפרק "המרכז הארצי לפיתוח מקומות קדושים", עמ' 316.
228 קובץ דוחות ביקורת לשנת2011 , התשע"ב .
ההקדשות שחברים בוועדת החמישה בניהול האתר מפני שהם עדיין מייצגים את האינטרסים של פלח נכבד של המבקרים.
בנייה לא חוקית במתחם רשב"י ויציבות המבנים .
משרד מבקר המדינה ציין בחוות הדעת כי כל תוספות הבנייה והשינויים במתחם רשב"י ובחלקה הסמוכה לו נעשו בלי אישור של הוועדה המקומית והוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה וכי מועצה האזורית מרום הגליל נמנעה מלפקח במקום ולהוציא צווי הריסה בגין תוספות בנייה שנבנו ללא אישור הוועדה המחוזית.
בחוות הדעת צוינו, בין היתר, בית כנסת (אטדגי) שנבנה על גג מבנה רשב"י ללא היתר בנייה ותוספת חיצונית הצמודה למרפסת הכוהנים, שנבנתה בשנת 2008 .
עוד העלתה חוות הדעת כי בידי המועצה האזורית לא היה מידע מפורט על מצב הקונסטרוקציה של המבנה המקורי והתוספות שלו, על עמידותם ברעידות אדמה ועל עמידתם בעומסים.
משרד מבקר המדינה העיר כי היעדר פיקוח ומידע על יציבות המבנים עלול לגרום לסיכוני בטיחות עד כדי סיכון חייהם של המבקרים.
המעקב העלה כי תוספות בנייה שנבנו ללא היתר עדיין עומדות על תלן.
עוד באוקטובר 2008 פנה מנהל המחלקההארצית לאכיפת דיני מקרקעין בפרקליטות המדינה למנהל היחידה הארצית לפיקוח על הבנייה במשרד הפנים וציין, בין היתר, כי עמדתה של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה היא שכדי להסדיר את הפעולות באתר נדרש טיפול דחוף מטעם המדינה בעברות התכנון והבנייה במקום.
בישיבה שהתקיימה בפב רואר 2011 , שאת סיכומה העביר מנהל רשות העתיקות לשרת התרבות והספורט, הגב' לימור לבנת, ציין מנהל הרשות שמדובר במבנה מסוכן (ראו גם להלן).
מן הראוי לציין גם כי עם המבנים הלא חוקיים נמנה קרוואן של המרכז לפיתוח מקומות קדושים, אשר הוצב ללא רשות סמוך לאחת הישיבות הצמודה למתחם הקבר.
באוגוסט 2010 ,פרצה דלקה בקרוואן אחר שהוצב ללא רשות באזור בית העלמין מירון, ו -11 בני אדם ששכרו את הקרוואן נפצעו.
התוספות הלא חוקיות במתחם רשב"י ובחלקה הסמוכה לו - בהן התוספת החיצונית הצמודה למרפסת הכוהנים - והשינויים שנעשו בהם ללא אישור ע דיין לא נהרסו.
לחלופין, אפשר היה להכשיר, ככל שהדבר ניתן על פי החוק, את התוספות והשינויים התואמים את צרכי המקום, אם אכן היו תוספות ושינויים שכאלה, אך גם פעולה זו לא נעשתה.
מהנדסת הקונסטרוקציה מטעם הקרן המשפצת את האתר לא אישרה את יציבות המבנים הלא חוקיים וקבעה כי הם עלולים לסכן את יושביהם.
ראש המועצה האזורית, עו"ד עמית סופר, הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2011 כי למיטב ידיעתו יש אישור קונסטרוקטור ליציבות המבנים וצירף לתשובתו אישור ויזואלי של מהנדס משנת 2009.
משרד מבקר המדינה מעיר כי האישור שסיפקראש המ ועצה האזורית לא נבדק על ידי הגורם המקצועי במועצה האזורית.
230 קובץ דוחות ביקורת לשנת2011 , התשע"ב .
כאמור, נעשו במבנה שינויים ונוספו לו תוספות בנייה ללא היתר של הוועדה המקומית וללא התחשבות בצביונו הייחודי ובחשיבותו ההיסטורית.
בשנת 1964 הכריזה רשות העתיקות כי קבר רשב"י (חלקה12) והחלקה הסמוכה לו (חלקה 70 ) הם אתר עתיקות.
ביולי1995 שבה הרשות והכריזה כי שתי החלקות הן אתר עתיקות.
יצוין כי ההכרזה נוגעת רק לעתיקות שמתחת לפני הקרקע ולא למבנה עצמו.
המבנה כשלעצמו לא הוכרז כעתיקה.
משרד מבקר המדינה ציין בחוות הדעת כי "שום גורם אינו מטפל בשימור מבנה רשב"י: רשות העתיקות אינה מטפלת בכך שכן שרי החינוך והמדע, התרבות והספורט לא פעלו להכריז על המבנה - כמבנה הנפרד מן הקרקע - כבעל ערך היסטורי הראוי לשימור; המועצה לשימור לא טיפלה במבנה אף שהדבר נמצא, לכאורה, בתחום אחריותה; ההקדש הספרדי הטוען לבעלות על המתחם לא פעל לשימורו; והמועצה האזורית לא פעלה לשימור המבנה אף על פי שהוא נמצא בתחום שיפוטה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על שר המדע, התרבות והספורט לבחון באופן יסודי את נושא שימורו של קבר הרשב"י, ובכלל זה שומה עליו לשקול לנצל את סמכותו לפי חוק העתיקות ולהכריז על מבנה רשב"י כעתיקה כדי לחייב את רשות העתיקות לפקח עליו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2008 , הודיע שר המדע התרבות והספורט, מר גאלב מג'אדלה כי 'עם פרסום הדוח הסופי אפעל עפ"י.
המלצתכם ואכריז על מבנה רשב"י כעתיקה, זאת תוך שימוש בסמכותי על פי חוק העתיקות, התשל"ח-1978.
"' אולםבמרץ 2009 , בטרם הוכרז מבנה רשב"י כעתיקה, מונתה חברת הכנסת לימור לבנת לשרת התרבות והספורט (להלן - השרה) בעקבות חילופי השלטון בישראל, והיא לא הכריזה על המבנה כעתיקה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 ציינה השרה, בין היתר, כי בשנים 2005-2008 ביצעה רשות העתיקות עבודות תיעוד וסקר שימור והכינה דוח מקצועי ובו תיאור היסטורי של מתחם רשב"י, תיאור אדריכלי של המקום והמלצות לגבי אופן שימור המבנה, אולם חרף זאת עבודות הפיתוח במבנה רשב"י לא תואמו עם רשות העתיקות.
השרה הוסיפה בתשובתה כי החליטה להטיל על מנכ"ל רשות העתיקות, מר שוקה דורפמן, לבדוק את הנושא אל מול כל הגורמים הנוגעים בדבר ולהגיש לה את המלצותיו.
גם בתשובת רשות העתיקות מאפריל 2011 צוין כי מעורבותה של רשות העתיקות בתהליך שיקום מתחם רשב"י הייתה חלקית בלבד, וגורמים מחוץ לרשות העתיקות ביצעו את כל עבודות השימור.
לדבריה, רמת העבודה הייתה נמוכה ולא עמדה בתקנים של שימור מקצועי.
בתשובה נוספת של השרה, שהתקבלה במשרד מבקר המדינה באפריל 2011 , ציינה השרה כי החליטה "לקבל את המלצת רשות העתיקות שלא להכריז על קבר רבי שמעון בר יוחאי כעתיקה, שכן חשיבותו של המבנה הינה דתית באופן מובהק ולא שימורית".
השרה צירפה לתשובתה מכתב של מנכ"ל רשות העתיקות ופרוטוקול של ישיבה בראשותו.
מבדיקת המסמכים עולה שמנכ"ל רשות העתיקות אמנם ציין במכתבו אל השרה כי למבנה חשיבות דתית מובהקת ולא שימורית, אולם בפרוטוקול הישיבה נכתב שהוא אמר כי מדובר במבנה מסוכן וכי אין לו ערך ארכיאולוגי אלא היסטורי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על פי חוק העתיקות, התשל"ח - 1978 , "עתיקה" היא, בין היתר, נכס בעל ערך היסטורי שנעשה בידי אדם משנת משרד התיירות 231 .
1700 לספירה הכללית והשר הכריז שהוא עתיקה.
מכאן שאפשר להכריז על נכסים בעלי ערך היסטורי כעתיקה גם אם אין להם ערך ארכיאולוגי.
יתר על כן, אין סתירה בין חשיבותו הדתית של קבר רשב"י לחשיבות שימורו, והמלצתה של רשות העתיקות למשוך את ידה מן הטיפול בו למרות היותו מבנה מסוכן, כפי שציין מנהל הרשות, אינה מתיישבת עם סדרי מינהל תקין.
232 קובץ דוחות ביקורת לשנת2011 , התשע"ב .
בתשובה שלישית של שרת התרבות והספורט למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2011 צירפה השרה מכתב נוסף של מנהל רשות העתיקות אליה שבו הוא ציין בין היתר כי ערכו ההיסטורי של מבנה רשב"י הוא לא בצורתו או באופיו הפיזי אלא בהקשרו הדתי.
כמו כן ציין מנהל רשות העתיקות במכתבו כי הסמכות לעסוק בבניינים מסוכנים נמצאת ברשות המקומית ולא ברשות העתיקות.
על יסוד מכתבו של מנהל רשות העתיקות ציינה השרה כי החליטה לקבל את המלצת רשות העתיקות שלא להכריז על מבנה קבר רשב"י בשלב זה כעתיקה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם בהיעדר הכרזה רשמית על מבנה קבר רשב"י כעתיקה ראו י שרשות העתיקות תמשיך לחוות את דעתה המקצועית על אופן שימור המבנה ועל רמת העבודות בפועל, כפי שעשתה בעבר.
כמו כן ראוי שרשות העתיקות תיתן את דעתה גם על רמת הסיכון של המבנה שעלול לסכן את הציבור ועל כן תתריע על כך לפני הגורמים המוסמכים, גם אם הדבר אינו בגדר הצר של תחומי סמכותה.
בנוגע לוועדת החמישה לניהול קבר רשב"י, מן הראוי שאוזניה יהיו קשובות לחוות דעתה של רשות העתיקות ולהמלצותיה לגבי אופן השימור של מבנה הקבר.
משרד מבקר המדינה ציין בחוות הדעת כי רמת התחזוקה של מבנה רשב"י הייתה נמוכה ולא הלמה את קדושת המקום: במתחם הקבר פעלו קבצנים רבים והטרידו את המתפללים; חדרים בקומה השנייה של המבנה שימשו ללינה; באולמות בתוך המבנה, סמוך לציוני הקברים, נראו מבקרים סועדים את לבם; מבקרים נשארו ללון במבנה ולא פונו, אלא כשניקו את המקום ניקוי יסודי; סמוך לכניסה המערבית למבנה רשב"י נראה כמה פעמים רוכל שהציע את מרכולתו על גבי שולחנות מתקפלים; מעבר לכביש הוצבו דוכנים ניידים לממכר תשמישי קדושה ותבלינים ללא רישיון לניהול עסק, והם הפריעו לתנועת האוטובוסים במקום.
התברר שפקחי המועצה האזורית מרום הגליל, שהגיעו למקום מפעם לפעם, לא הטילו קנסות מינהליים, העשויים להרתיע את הרוכלים.
המועצה האזורית מרום הגליל לא פעלה על פי חוק עזר למרום הגליל (רוכלים), התשכ"ב-1962, לפינוי הרוכלים שפעלו במקום ללא רישיון לניהול עסק.
לדברי היועץ המשפטי של המועצה האזורית, המועצה לא הגישה תביעות משפטיות נגד הרוכלים.
משרד מבקר המדינה העיר בחוות הדעת כי מחובתה של המועצה האזורית לאכוף את הדין, ובכלל זה את איסור הרוכלות, במשך כל השנה.
אי-אכיפת האיסור גורמת לפגיעה בציבור המתפללים והמבקרים באתר, להפרעה לתנועה ולסיכון שלומם של הולכי הרגל ואינה עולה בקנה אחד עם אופיו של האתר ועם קדושתו.
המעקב בעניין זה העלה כי המצב שתואר בחוות הדעת, ובכלל זה הקבצנות המטרידה את המתפללים, הלינה במקום והרוכלות בו, לא בא על פתרונו, למעט שיפור מסוים ברמת התחזוקה .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר2011 הודיעה ועדת החמישה כי החליטה שלא לאפשר קבצנות בשטח הציון של הקבר וכי אופן האכיפה נדון "בימים אלה" ומתגבש לכדי תקנון מסודר.
234 קובץ דוחות ביקורת לשנת2011 , התשע"ב .
המועצה האזורית הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא פועלת באמצעות משאביה המוגבלים לאכיפת הדין על הרוכלים הפועלים סמוך לקבר רשב"י, אולם במידה רבה הפעולות הינן פעולות סרק שכן רבים מהרוכלים חוזרים זמן קצר לאחר פינוי ם, ולכן הפתרון לנושא זה הוא הקמת תחנת משטרה במתחם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בד בבד עם פעילות האכיפה מן הראוי להפעיל שירותי רווחה במקום כדי לסייע לאוכלוסייה הנזקקת לכך להשתלב במסגרות הולמות.
לדעת משרד מבקר ה מדינה, פיקוח מדוקדק מצד ועדת החמישה - שהוסמכה כאמור על פי החלטת בית המשפט העליון 12 , לנהל את אתר הקבר ולפקח על הפעולות הנעשות בו - וכן מימוש סמכויות אכיפה על ידי המועצה האזורית, מינהל מקרקעי ישראל , המשטרה והממונה על המקומות הקדושים ורב הכותל, והשלמת מהלך הפק עת המתחם עשויות לסייע להשליט סדר במקום.
המועצה האזורית הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי רשויות השלטון טרם הקצו תקציבים ייחודיים ושוטפים לצורך הקמת מתקנים ותשתיות ראויים ושיקום מתקנים קיימים ביישוב מירון וביישובים הסמוכים הנמצאים בתחום שיפוטה, בפארקים ובשטחים הפתוחים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הממשלה לגבש מדיניות בדבר מידת מחויבותה לסייע למועצה האזורית לטפל באתר, ולחלופין לאכוף על המועצה האזורית, באמצעות משרד הפנים, למלא את תפקידה.
שר הפנים הודיע במסגרת תשובת משרדו למשרד מבקר המדינה ממאי 2011 כי ועדה בין-משרדית בוחנת את האפשרות להפוך את שטח המתחם לשטח גלילי, אשר ינוהל על ידי רשות ממלכתית נפרדת.
במועד ביצוע המעקב לא היו במתחם רשב"י תאי שירותים לבעלי מוגבלות וגם לא יועדה להם חנייה נגישה, ויש בכך כדי לפגוע בכבוד האדם ולחלופין למנוע מבעלי מוגבלות לפקו ד את המקום.
אתר קבר רשב"י הוא מקום ציבורי, כהגדרתו בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח - 1998 , ולפי סעיף 19 ט לחוק זה, מקומות ציבוריים קיימים יונגשו בהדרגה.
אמנם עדיין לא חלה חובה חוקית להנגיש ולהתאים את השירותים ואת החנייה במקום, אך מן הראוי להסדיר זאת ללא דיחוי ולהיערך כראוי לביקור של בעלי מוגבלות במקום.
משרד מבקר המדינה ציין בחוות הדעת כי לדברי מנהל ההקדש הספרדי, ההקדש מימן את תחזוקת מבנה רשב"י מתרומות שהתקבלו בקופות הצדקה שהותקנו במבנה.
כן צוין כי סמוך למבנה רשב"י 236 קובץ דוחות ביקורת לשנת2011 , התשע"ב .
נבנתה ישיבה המנוהלת בידי עמותה הקשורה להקדש הספרדי, ובחדר הכניסה לישיבה, המיועד להדלקת נרות, גבו גבאים מטעם העמותה כספים עבור הישיבה.
המדינה השתתפה בתשלום הוצאות המתחם בלי שהיה בידיה מידע על סך ההכנסות שהגיעו לידי ההקדש הספרדי מקופות הצדקה ואם היה בהן כדי לממן את הפעלת האתר.
המעקב העלה כי ועדת החמישה - שעל פי החלטת בג"ץ הוסמכה להחליט גם בדבר ניהול קופות הצדקה, כספי התרומות והשימוש בהם - קיימה פיקוח על חלק מקופות הצדקה בלבד שכן, הוועדה מתקשה לממש את סמכותה.
מלבד זאת רישום ההכנסות מקופות הצדקה שבשליטת ועדת החמישה וההוצאות מכספיהן אינו מבוקר בידי רואה חשבון חיצוני, כמתחייב בגופים ציבוריים, ולכן אינו תואם סדרי מינהל תקין.
הרישום של כספי התרומות למתחם והפיקוח עליהם מקבלים משנה חשיבות לנוכח ההגדלה הניכרת בהקצבת המדינה לתחזוקת האתר - מהשתתפות של כ - 120,000 ש"ח בשנת 2007 להשתתפות של כ -6 מיליון ש"ח בשנת 2010.
השליטה על כשבע קופות צדקה באולם הגדול הועברה מההקדש הספרדי לוועדת החמישה.
רוב הקופות הללו נעולות בשני מנעולים לשם יישום עקרון הבקרה (הפרדת סמכויות), שלפיו על שני אנשים להיות נוכחים בעת פתיחת הקופות.
לדברי מנהל האתר, מפתח אחד נמצא אצלו והאחר נמצא אצל עובד אחר.
בעת המעקב מצא משרד מבקר המדינה כי באחת הקופות חסר המנעול הנוסף.
מזכירת הוועדה הסבירה בתשובתה כי אחד המנעולים נשבר ובמהלך הביקורת הוחלף בחדש.
עוד מצא משרד מבקר המדינה כי פתחי הקופות פשוטים ומזמינים אינשי דלא מעלי 13 לנסות ל לקט שטרות ומטבעות.
מלבד זאת השלטים על הקופות אינם מסבירים שכספיהן מיועדים לתחזוקת המקום, ועל כמה מהקופות אין כל שלט.
הקופות מרוקנות כשלוש פעמים בשנה, אך אין מקפידים לרוקנן סמוך לאירועי התרמה גדולים, כגון אירוע ל"ג בעומר, אף שסביר להניח כי באירועים אלו נצבר בהן כסף רב.
מכאן שהכסף אינו נאסף במועד לשם השקעתו בפיקדונות הנושאים רווחים עד השימוש בו.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה הוועדה כי בכוונתה להחליף את קופות הצדקה בחדשות ומאובטחות יותר.
במתחם רשב"י אין שלטים המבקשים מתורמים פוטנציאלים להעדיף תרומה באמצעות כרטיס אשראי בטלפון או באינטרנט או באמצעות שליחת המחאה, אף שדרכי התרמה אלו עשויות להיות בטוחות ויעילות יותר מאיסוף הכספים מהקופות.
משרד מבקר המדינה ממליץ לשקול לעודד את הציבור לתרום בדרכים חלופיות לפיתוח קבר רשב"י ומקומות קדושים אחרים ולתחזוקתם.
נוסף על כך, ממליץ משרד מבקר המדינה לנוגעים בדבר הן להגביר את .