HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הבדיקה התבססה על מסמכים שנמצאו בחלק מהתיקים האישיים של הפורשים ועל נתונים והסברים שהתקבלו מאמ"ש.
נמצא כי בשנים 2003 -2006 ניצלו30 (כ-39% ) מ-77 הקצינים הפורשים בדרגות תא"ל ואלוף חופשות שאינן חופשת פרישה או חופשה צבורה38 :, כלהלן .
סה"כ חופשות לנספחים שהייה בשירות צבאי .
ללא תפקיד מוגדר חופשות לצורך לימודים .
30 4 22 4 אשר לחריגות בניצול חופשות מסוגים שונים, עלו בביקורת הממצאים שלהלן: חופשת פרישה : בהתבסס על נתוני אמ"ש, השווה משרד מבקר המדינה בין משכי חופשות פרישה בפועל של קצינים בדרגות תא"ל ואלוף ובין משכי החופשות שהיו זכאים לה ן על פי הוראת אמ"ש.
נמצא שחופשת הפרישה שניצל אחד הקצינים בדרגת תא"ל הייתה ארוכה בחודש מהחופשה שהיה זכאי לקבל לפי ההוראה .
במקרה נוסף, קצין בדרגת תא"ל ניצל חופשת פרישה שהייתה ארוכה בחודשיים מזו שהיה זכאי לה.
38 ,לא כולל חופשות ללימודים אקדמיים לתואר שני ושלישי, כמפורט לעיל וכן חופשות פרישה וחופשות צבורות הארוכות מאלה שאושרו לקצינים (ראו בהמשך).
עוד נמצא כי אף שעל פי הוראת אמ"ש הארכת חופשת פרישה לקצין בדרגת תא"ל מחייבת אישור ראש אמ"ש, הרי שרמ"ח הסגל, שאינו מוסמך כלל לאשר שינויים כאלה, אישר לאחד הקצינים הארכה כזו: הקצין, שפרש מצה"ל ויצא לקצבה באוקטובר 2005 , יצא באישור הרמ"ח לחופשת פרישה שנמשכה תשעה חודשים - דהיינו חופשה הארוכה בחודשיים מהחופשה המרבית שהוא זכאי לה על פי הוראת אמ"ש.
בביקורת לא נמצאו מסמכים שאפשר ללמוד מהם מה היו הנימוקים להחלטת הרמ"ח.
בתגובה על ממצאי הביקורת מסר צה"ל, בין היתר, כי לא נמצאו נימוקים לאישור חריגים הנוגעים לחופשות פרישה, כי בשנת 2006 נקבע נוהל לאישור הארכת החופשות, וכי ממצאי מבקר המדינה המחישו ביתר שאת את הצורך בפרסום אמות מידה לאישור מקרים חריגים.
חופשה לנספחים: מנתוני מחלקת הסגל עולה כי ארבעה קצינים בדרגת תא"ל, ששירתו בתפקידיהם האחרונים כנספחים צבאיים בחו"ל, ופרשו מצה"ל ויצאו לקצבה בתקופה הנבדקת, קיבלו לפני פרישתם חופשות בשכר שמשכן 46-50 ימים, זאת מעבר לחופשותשהיו זכאים להן במסגרת תנאי הפר ישה שנקבעו בהוראת אמ"ש (להלן - חופשות מיוחדות).
לדוגמה, קצין בדרגת תא"ל, שפרש מצה"ל בשנת 2006 לאחר שסיים תפקידו כנספח צה"ל בחו"ל, יצא לחופשה של 46 ימיםנוסף על חופשת הפרישה.
יצוין כי בתקופה הנבדקת יצאו לחופשות מיוחדות גם רוב הקצינים בדרגת אל"ם ששירתו כנספחים צבאיים בתפקידם האחרון לפני פרישתם מצה"ל ויציאתם לקצבה.
נמצא כי צה"ל ראה בחופשות המיוחדות שניתנו לנספחים העומדים לפני פרישה חלק מובנה מתנאי פרישתם, אף כי הן לא עוגנו בהוראת צה"ל.
בפברואר 2007 מסרה מחלקת הסגל למשרד מבקר המדינה בתגובה על בקשתו לקבל הסברים לדבר, כי "בעבר נהוג היה כי קציני סגל הפיקוד הכללי אשר שימשו בתפקיד נספחי צה"ל בחו"ל זכו עם שובם לארץ לחופשת התארגנות למשך כשבועיים.
מטרת החופשה הייתה לאפשר לקצין ולמשפחתו להתארגן בארץ".
עוד מסרה המחלקה כי "הנוהג", כדבריה, הופסק בשנת 2006 וכי הנספחים העומדים לפרוש יוצאים לחופשת פרישה מיד עם שובם ארצה.
יצוין כי בביקורת עלה שחלק מהחופשות היו ארוכות בהרבה משבועיים; יתר על כן , נמצא כי בשנת 2006 "ה"פרקטיקהשבה השתמש צה"ל להענקת חופשות התארגנות עדיין לא הופסקה.
על פי הנתונים שהתקבלו ממחלק ת הסגל , בשנה זו נהנו שבעה מתשעה ה נספחים הצבאיים שעמדו לפרוש מחופשה מיוחדת שאורכה בין 10 ימיםלחודשיים .
בתגובת צה"ל על ממצאי הביקורת צוין כי "מקורה של חופשת התארגנות בנוהג רב שנים" ולפיו קצינים בכירים העומדים לפני פרישה, שחזרו לארץ לאחר שסיימו את תפקידם בנספחויות צה"ל בחו"ל בחודש או גוסט, נהנו מחופשת התארגנות בארץ והוצבו במחלקת מופ"ת רק בתחילת חודש אוקטובר.
עוד מסר צה"ל כי עוד לפני שמסר לו משרד מבקר המדינה את ממצאי הביקורת, לצורך קבלת תגובתו, הוא החל בעבודת מטה להסדרת חופשות התארגנות אלה בפקודות הצבא, וכי בשנת 2008 ייחתם נוהל בנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כיוון שעל פי הסברי צה"ל הצורך בהסדרת הנושא עלה כבר ביולי 2006 , מן הראוי היהשלא להמתין עד שנת 2008 להוצאת פקודה מתאימה.
תנאי פרישה של קצינים בכירים במשטרת ישראל, בשירות בתי הסוהר ובצה"ל 39 .
שהייה בשירות צבאי ללא תפקיד מוגדר (להלן - שהייה ללא תפקיד 39): מנתוני מחלקת הסגל עולה כי בתקופה הנבדקת שהו ללא תפקיד בצה"ל 22 קצינים בדרגות תא"ל ואלוף במשך 15 ימיםעד חמישה חודשים, לאחר שסיימו למלא את תפקידם האחרון בגוף הצה"לי שאליו השתייכו ולפני שיצאו לקצבה.
במסמכי מחלקת הסגל לא צוינו הנימוקים לשהייתם ללא תפקיד של 19 מ-22 הקצינים האמורים; אשר לשהייה ללא תפקיד של שניים מהקצינים צוין במסמכים כי הסיבה לדבר הייתה "המתנה לסבב תפקידים", ואשר לקצין אחר הייתה הסיבה "המתנה לתוצאות ניהול מו"מ לקבלת עבודה".
להלן תיאור המקרה האחרון: לאחר שקצין בדרגת תא"ל סיים למלא את תפקידו האחרון בצה"ל במאי 2005 , הוא קיים משא ומתן עם אחת מיחידות מערכת הביטחון בנוגע להעסקתו בה.
תקופת ההמתנה לקבלת תשובה בנושא נמשכה 45 ימים, ובמהלכה קיבל הקצין שכר מלא.
משלא קיבל אתהמשרה יצא הקצין לחופשת פרישה של שבעה חודשים, ופרש מצה"ל ויצא לקצבה בסוף ינואר 2006 .
יש להדגיש שאמ"ש לא הפחית מחופשת הפרישה שאושרה לקציןאת תקופת ההמתנה לחיפוש עבודה אזרחית, אף שעל פי הוראת אמ"ש חופשת פרישה נועדה, כאמור, לאפשר לפורש לחפש עבודה אזרחית ולהיקלט בה.
אשר לתקופות המתנה להתמודדות על תפקיד חדש בצה"ל עלה בביקורת כי אלה ניתנות לקצינים בשכר מלא, לרבות התנאים הנלווים.
יצוין כי בהוראות צה"ל אין התייחסות לאופן קביעת חופשת פרישה של קצין ששהה בשירות צבאי ללא תפקיד40 ופרש מצה"ל בעקבות אי- מינויו לתפקיד חדש, ובכלל זה קביעת אורכה של חופשת הפרישה בהתחשב באורך תקופת ההמתנה ששהה בה.
עוד יצוין כי תקופות שהות בשירות צבאי ללא תפקיד עשויות להימשך חודשים רבים .
בתגובה על ממצאי הביקורת הסביר צה"ל כי לעתים קרובות, נוכח אילוצים מבניים ומערכתיים, נוצר פער של כמה שבועות בין מועד סיום תפקידו של קצין בכיר ובין מועד יציאתו לחופשת פרישה; במקרים שבהם קיימת מניעה בהקדמת מועד הפרישה של הקצין , חובה על המערכת לוודא כי קצינים אלה ממלאים תפקיד בפועל בתקופת ההמתנה.
עוד הסביר צה"ל כי לעתים קצינים בכירים שסיימו את תפקידם המתינו לסבב מינויים, אולם בסופו של דבר לא קיבלו מינוי חדש ויצאו לחופשת פרישה.
לדברי צה"ל, בתקופות שבין סיום תפקידם ובין יציאתם לחופשת פרישה ביצעו הקצינים פר ויקטים או ביצעו חפיפה עם מחליפיהם, אולם "לאור היעדר תשתית מיכונית מתאימה, לא צוין אופיו של התפקיד ברישומת הצבאית".
אשר לטיעון האחרון של צה"ל, מן הראוי להעיר כי "היעדר תשתית מיכונית מתאימה" אין בו כדי להצדיק את אי-תיעוד ה של פעילות כוח אדם צבאי בכיר במשך חודשים, שכן צה"ל היה יכול לבצע את התיעוד הנדרש בכל אמצעי זמין, באופן ממוחשב או ידני.
עוד הודיע צה"ל כי נוכח הערות משרד מבקר המדינה יפעל לצמצם למינימום האפשרי את המקרים שבהם נוצר פער בין מועד סיום התפקיד האחרון לבין מועד תחילה של הליך הפרישה, וכי יפעל לתיעוד התפקידים שמבצעים הקצינים הבכירים בתקופות אלה .
39 שהייה בשירות צבאי ללא תפקיד מוגדר- תקופות שאינן נכללות במסגרת חופשה צבורה, חופשת פרישה, חופשה לצורך לימודים וחופשה מיוחדת לנספחים, ובהן קצינים בכירים אינם מוצבים בתפקיד מוגדר אך מקבלים שכר מלא.
40 במקרים שבהם פרישת הקצין מצה"ל עקבאי-מינויו לתפקיד החדש ידועה מראש.
על כך ראוי להעיר כלהלן: 1.
תקופות שהייה ללא תפקיד של הקצינים הבכירים נמשכו לעתים כמה חודשים ולא רק כמה שבועות; 2.
לא נמצא כל מסמך המצביע על כך שקצינים אלה אכן מילאו תפקידים במהלך תקופות אלו (למשל בפרויקטים, כתשובת צה"ל), או מתייחס לתוצרי עבודתם.
נוכח זאת, לדעת משרד מבקר המדינה, לא די בכך שצה"ל ינקוט את הצעדים שציין בהתייחסותו, ומן הראוי שהוא יפרט בהוראותיו נסיבות חריגות המצדיקות אישור של תקופות שהייה ללא תפקיד, משכן המרבי של תקופות אלה, פעילות הקצינים במהלכ ן והבקרה עליהן, ואופן התיעוד הנדרש, זאת אף ללא קשר לנושא הפרישה.
ניצול חופשה צבורה : פקודת מטכ"ל שעניינה "חופשות חיילים בש ירות קבע" קובעת כי חיילים שצברו ימי חופשה עד 31.
96 זכאים לנצל ימים אלה בצמוד לחופשת הפרישה שלהם, וזאת עד לתקרה של שלושה חודשים (שווי ערך ל-66 )ימים41 .
ימי חופשה שצברו קצינים בכירים לאחר 31.
96 ייפדו, כאמור, בעד כסף.
על אף האמור בפקודת המטכ"ל שלעיל, עלה מנתוני אמ"ש כי בתקופה הנבדקת שניים מ-30 הקציניםשניצלו חופשה צבורה חרגו בעשרות ימים מהתקרה המותרת .
התחשבנות בגין חריגה בניצול של חופש ה שנתית : בפקודת מטכ"ל שעניינה "חופשות חיילים בשירות קבע" נקבע כי חייל שיצא לחופשה שנתית בהיקף החורג ממכסת חופשתו, ינוכו הימים מיתרת חופשתו הצבורה; אם זו אינה עומדת לזכותו או שאינה בהיקף מספק, יתבצע ניכוי מהשכר עבור כל יום חריגה.
בנוגע לפורשים קובעת הוראת אמ"ש, בין היתר, כי הגורמים האחראים במחלקת הסגל ובמחלקת מופ"ת ידווחו למת"ש 42 על ניצול החופשה הצבורה או החופשה השנתית של הפורש כדי למנוע פדיון בכסף של חופשה שנוצלה.
בביקורת עלה כי במקרה מסוים אושר לקצין שפרש מצה"ל ויצא לקצבה לפדות בכסף חלק מחופשה צבורה, אף שזו לא נזקפה לזכותו, כמפורט להלן: עם יציאתו של קצין בדרגת תא"ל לקצבה בינואר 2005 שולםלו פדיון חופשה צבורה עבור 60.
ימים, שהיו רשומים לזכותו בצה"ל באותו מועדבמאי 2005 , לאחר שחרורו של הקצין, התברר לאמ"ש כי מספר ימי החופשה השנתית שניצל הקצין עד מועד פרישתו היה גדול ב-16 .
ממספר הימים שהיה רשאי לנצלבעקבות גילוי הטעות נוכה מקצבתו של הקצין ביוני 2005 סך של כ- 32,000 ש"ח בגין ניצול יתר של החופשה, בהתבסס על פקודת מטכ"ל האמורה.
הקצין השיב לאמ"ש כי ההתחשבנות בגין ימי החופשה הושלמה עם פרישתו ולכן אין לנכות מקצבתו את הסכום האמור.
בעקבות פנייתו החליטה רמ"ח מופ"ת בספטמבר 2005 לבטל את הניכוי, בהתחשב בכך שחופשת הפרישה שאושרה לקצין קצרה ב-23 ימים מהחופשה המרבית הניתנת לפורשים בדרגת תא"ל43 .
כמו כן הזינה מחלקת מופ"ת למערכת הממוחשבת של אמ"ש .
41 הסעיף בפקודת מטכ"ל הדן בניצול חופשה צבורה שנצברה עד 31.
96 נקבע בעקבות בג"ץ 5060/96 - רס"מ בת שבע קהלני ו-11 'אחרים נגד ראש הממשלה ואחפ"ד נד( 3 )270.
42 מת"ש- מינהל התשלומים בצה"ל.
שולב במחלקת מופ"ת 43 בסיכום ר יאיון פרישה עם הקצין במרס 2004 קבעה רמ"ח הסגל שהוא זכאי לחופשת פרישה של שישה חודשים ושבעה ימים; חופשה הקצרה ב -23 ימים מהחופשה המרבית לקצינים בדרגת תא"ל.
תנאי פרישה של קצינים בכירים במשטרת ישראל, בשירות בתי הסוהר ובצה"ל 41 .
16 ""ימי תעסוקה 44 ;לזכותו של הקצין והיה בכך כדי לבטל את החריגה בניצול של ימי החופשה.
נוכח העובדה שהקצין לא נקרא לתעסוקה בחופשת הפרישה, הרישום שנעשה במערכת ממוחשבת של אמ"ש לא תאם את המצב לאשורו.
מכל האמור לעיל עולה כי בתהליך פרישת קצינים בכירים העניק צה"ל לחלקם הטבות ייחודיות מסוגים שונים, שלא בהתאם להוראות הקיימות ובסכומים ניכרים.
לדוגמה, על פי חישוב שעשה משרד מבקר המדינה, עלויות השכר (ללא הוצאות נלוות) של הקצינים בדרגות אל"ם, תא"ל ואלוף ששולמו בכלל תקופות החופשות החריגות45 בשנים 2006- 2002 הסתכמובכ-9 מיליוני ש"ח, במחירים קבועים46.
הדבר מקבל משנה חשיבות כאשר מדובר באוכלוסייה ייחודית של קצינים בכירים , העומדים לפני פרישה מצה"ל ויציאה לקצבה, כשכל הטבה עשויה להסתכם בעשרות ואף במאות אלפי ש"ח לפורש.
כאמור, סל הפרישה שנותן צה"ל לקצינים בכירים הפורשים מצה"ל ויוצאים לקצבה מיועד לאפשר את הכשרתם בתחומים אזרחיים, על מנת להקל עליהם להשתלב בחיים האזרחיים.
סל הפרישה ניתן בשתי מדרגות: (1) סל מובנה, הכולל הכשרות מובנות, שאינן ניתנות להמרה לקורסים אחרים, כגון סדנאות וימי עיון בתחומים של חיפוש עבודה ותכנון פיננסי, וכן ייעוץ אישי על ידי עו"ד או על ידי רואה חשבון, או אימון אישי לריאיון עבודה.
כל פורש רשאי לנצל את הקורסים והייעוץ האישי האמורים.
(2) סל חופשי, הכולל השתתפות כספית במימון קורסים אזרחיים לפי בחירת הפורש.
השתתפות זו מוגבלת למסגרת כספית כוללת ואחידה לכל פורש, למעט אלופים47 , והיא נקבעתמפעם לפעם על ידי את"ק בשיתוף אמ"ש.
תקרת הסל הבסיסית שנקבעה לשנת 2006 הסתכמה ב- 5,000 ש"ח לפורש.
כאמור, הוראת אמ"ש קובעת כי רמ"ח מופ"ת מוסמך לאשר מימון סל פרישה עד לסכום כפול מסכום התקרה, ובלבד שהנסיבות מצדיקות זאת.
בין הנסיבות, כפי שסוכמו באמ"ש, שירות ביחידת שדה ("לוחם"48), בעיות סוציו-אקונומיות ורמת ההשכלה.
44 ימי תעסוקה - ימים שבהם מצטווה קצין פורש להפסיק את חופשת הפרישה שלו ולהתייצב ביחידה צבאית כדי לבצע תעסוקה.
45 חופשות לימודים, חופשות פרישה חריגות, חופשות לנספחים וחופשות חריגות אחרות, לרבות שהייה בשירות ללא תפקיד מוגדר.
46 החישוב נעשה על פי עלויותהשכר הממוצעות לחודש של קצינים בדרגות אל"ם, תא"ל ואלוף, כפי שהיו בספטמבר 2007 , על פי נתונים שהתקבלומאת" ק.
47 על פי אישור רמטכ"ל מנובמבר 2002 , תקרת סל פרישה לאלופים הסתכמה ב- 25,000 .
ש"ח 48 לוחם- בוגר מסלול בתפקיד מג"ד סדיר ובתפקידים מקבילים לו.
מחלקת מופ"ת מסרה למשרד מבקר המדינה, בין היתר, נתונים על היקף ההשתתפות של צה"ל במימון קורסים אזרחיים הכלולים במדרגה השנייה, עבור קצינים בדרגות תא"ל ואלוף.
מהנתונים עולה כי בשנים 2003 -2006 קיבלו25 (כ-32% ) מ-77 קצינים פורשים בדרגות תא"ל ואלוף סל פרישה בסכום הגדול מתקרת הסל הבסיסית; 3 (12% )מ-25 הקצינים קיבלו מימון של יותר מפי שניים מהתקרה; אף שרמ"ח מופת אינו מוסמך לאשר זאת, כאמור; יצוין כי בנוגע לעשרה קצינים (40% .
) הודיע צה"ל שאין לו כלל נתונים על אף תופעת הגדלת סל פרישה כאמור, בבדיקת תיקים אישיים של הקצינים הפורשים נמצאה אסמכתה אחת בלבד לאישור רמ"ח מופ"ת להגדלת הסל.
באישור לא צוינה הסיבה להחלטתו של הרמ"ח.
נוכח היעדר האישורים כאמור, פנה משרד מבקר המדינה למחלקת מופ"ת בבקשה לקבל אסמכתאות ונימוקים להגדלות סל פרישה לקצינים הפורשים.
בתגובה פירטה מחלקת מופ"ת את עיקר הנימוקים להגדלת סל הפרישה לשבעה קצינים בלבד.
בין הנימוקים שצוינו בתשובה: בעיה אישית ייחודית של הפורש, היותו של הפורש מפקד-לוחם, כישלון של הפורש בקורס שלמד במסגרת סל פרישה ואי -ניצול קורסים מובנים שבסל פרישה.
המחלקה לא העבירה למשרד מבקר המדינה אסמכתאות לאישורים שניתנו להגדלת סל הפרישה.
כאמור, סל הפרישה נועד להקנות לקצינים העומדים לפני פרישה כלים ומיומנויות שיסייעו להם בהשתלבותם בחיים האזרחיים, באמצעות מימון השתלמויות והכשרות במסגרת כספית נתונה.
בביקורת עלה כי תהליך קביעת הזכאות למימון סל פרישה נעשה במקרים רבים שלא לפי ההוראות ובלא שנמצאו בידי צה"ל מסמכים המלמדים על מתן אישורים לחריגות.
בתגובה על ממצאי הביקורת מסר צה"ל כי רמ"ח מופ"ת אישרה חלק מהגדלות סל הפרישה, מתוקף הסמכות שהקנתה לה הוראת אמ"ש; נוסף על כך, במקרים חריגים, שבהם לא התאפשר לקצין לנצל את הסל המובנה, אושרה המרה של הסל המובנה לסל חופשי.
עם זאת הסביר צה"ל כי בעבר ההחלטות על הגדלת סל פרישה לא לוו בנימוקים מפורשים, וכי בחלק מהמקרים לא נמצאו סימוכין לאישורים שניתנו או לנימוקים להחלטה.
עוד מסר צה"ל כי בשנת 2006 על פי קביעת ראש מטה אמ"ש הוחל בביצועתהליך להסדרת הליכי האישור והתיעוד של ההחלטות בדבר הגדלת סל פרישה, והוקמה ועדה מייעצת, הדנה בכל בקשה להגדלת הסל החופשי; ההחלטות והנימוקים מוזנים במערכת ממוחשבת לשם התיעוד.
כמו כן, ביולי 2007 הוציאה מחלקת מופ"ת הוראת עבודה שנועדה להסדיר את הבקשות החריגות בנושא הכשרות.
עוד מסר צה"ל כי נוכח הערות משרד מבקר המדינה הוא יפעל לתעד באופן טוב יותר את הנמקות הוועדה ולקבוע אמות מידה שעל פיהן יוחלט מהו מקרה חריג.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שצה"ל יעדכן את הוראותיו וישלים את הצעדים שהחל לנקוט כדי להבטיח שיתקיימו אמות מידה ברורות להגדלת הסל ושיתועדו ההחלטות והנימוקים בנושא, כדי לשמור על עקרונות האחידות והשוויון, ולאפשר, בין היתר, את שקיפות תהליך מתן האישורים והבקרה עליו.
תנאי פרישה של קצינים בכירים במשטרת ישראל, בשירות בתי הסוהר ובצה"ל 43 .
ממצאי הביקורת בנושאים שפורטו לעיל התבססו בעיקר על המידע בכתב ובעל פה שהתקבל מאמ"ש.
על אף פניות משרד מבקר המדינה למחלקת הסגל ולמחלקת מופ"ת, לא העביר אמ"ש למשרד מבקר המדינה את רוב האסמכתאות התומכות במידע האמור, דוגמת האישורים ללימודים גבוהים לקראת פרישה, לחופשות חריגות.
ממחלקת הסגל לא התקבלו הסברים להיעדר המסמכים.
מחלקת מופ"ת נימקה את היעדר המסמכים בתחומי הפעילות שבאחריותה, בין היתר, בביעור התיקים האישיים של הקצינים הבכירים שפרשו בשנים 2002 ו- 2003.
אשר לאמור לעיל יש לציין כי תקנות ארכיונים (ביעור חומר ארכיוני במוסדות המדינה וברשויות המקומיות), התשמ"ו - 1986 , והוראת משרד הביטחון שעניינה "ביעור חומר במערכת הביטחון - ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון" קובעות שחומר ארכיוני, לרבות תיקי פרט של קצינים, יוחזקו בארכיון צה"ל לתקופה שלא תפחת מחמש שנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, פגמים מהותיים בתיעוד פרישתם של קצינים בכירים ובשמירה על המסמכים הנוגעים לדבר הם בגדר כשל חמור, הפוגע בניהול תקין של תהליך הפרישה, ובייחוד במעקב ובבקרה עליו.
בתגובת צה"ל על ממצאי הביקורת נמסר כי ביעור התיקים במחלקת מופ"ת נעשה על סמך החלטת "הוועדה המייעצת לביעור ארכיוני בצה"ל ובמערכת הביטחון" ממאי 2001, שקבעה כי תקופת ההחזקה של תיקי פרישה במחלקת פרישה (מופ"ת) היא שנתיים מסגירת התיק.
עוד מסר צה"ל, כי עם זאת, לא ניתנה הדעת לעובדה, כי מתן האישור לביעור התיקים האישיים נסמך על כך שהעתק מהם אמור להימצא במחלקת הסגל וביחידות נוספות של אמ"ש, אולם בפועל אין בהם העתקים להחלטות שהתקבלו במחלקת פרישה.
צה"ל גם הדגיש כי אין בהסתמכות על החלטת הוועדה כדי לשנות מהעובדה שלא היה מקום לבער את התיקים, וכי הדבר נעשה בתום לב בניגוד לנהלים השונים בעניין תיעוד מסמכים.
נוסף על האמור לעיל הודיע צה"ל כי היעדר אסמכתאות לתהליכים שונים המתוארים בדוח הביקורת, הן במחלקת הסגל והן במחלקת מופ"ת, הוא לקח מרכזי הנלמד מהביקורת של משרד מבקר המדינה, וכי בהתאם לכך יקבע נהלים בדבר תיעוד קבלת ההחלטות בכל הנוגע לתהליכי הפרישה מצה"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה כי אין בהסברי צה"ל כדי להצדיק את היעדרם הגורף של מסמכים המתעדים את תהליך הפרישה של קצינים בכירים.
אשר לכוונת צה"ל לקבוע נהלים בדבר תיעוד קבלת ההחלטות , ראוי לציין כי מוטלת עליו החובה לפעול, בראש ובראשונה, על פי הנהלים בנושא.
תנאי הפרישה של משרתי קבע, כפי שבאו לידי ביטוי בהוראות צה"ל, נועדו להקל על הפורשים, שתרמו למדינה במשך שנים, להשתלב בחיים האזרחיים , ויש לראות 44 דוח שנתי58ב .
תנאים אלה לאור חשיבותו ומרכזיותו של השירות בקבע בצה"ל.
בביקורת זו עלה כי תהליך פרישת קצינים בכירים מצה"ל לווה במקרים רבים מבין אלה שנבדקו במתן הטבות חריגות, שהסתכמו לעתים בסכומי ם של עשרות ואף מאות אלפי ש"ח לקצין וכי תהליך קבלת ההחלטות בנושא כמעט לא תועד.
בהקשר זה יצוין כי צה"ל הודיע למשרד מבקר המדינה כי בשנים 2006 ו- 2007 נקט צעדים לתיקון חלק מהליקויים בתחומי אישור הטבות חריגות לקצינים בכירים הפורשים מצה"ל ויוצאים לקצבה, בתחומים של אישור הלימודים, חופשות וסל פרישה.
   בביקורת נמצא כי צה"ל, המשטרה ושב"ס העניקו לקציניהם הפורשים הטבות בסכומים ניכרים, וכי עשו כן באמצעות חריגות בנושאים מהותיים מההסדרים בדין.
משרד מבקר המדינה העיר לגופים האמורים כי אין מקום למתן הטבות שאינן מסתמכות על ה דין ועל הוראות מחייבות בייחוד כאשר מדובר בהטבות שניתנו מקופה ציבורית לקצינים בכירים העומדים לפני פרישה.
עובדי ציבור חייבים להיות חסרי פניות ולפעול באופן עצמאי ונטול שיקולים זרים לאמון הציבור בשירות הציבורי ובעובדיו חשיבות ראשונה במעלה.
מעבר עובדים מהשירות הציבורי למ גזר הפרטי ומעבר עובדים מהמגזר הפרטי לשירות הציבורי שכיחים.
יש לכך יתרונות רבים לשני הצדדים משום שהדבר תורם לבסיס ידע משותף, להבנת הצרכים של המגזר האחר וליצירת הידברות ושפה משותפת המסייעים בסופו של דבר לצמיחה ולשגשוג של המשק והמדינה.
יחד עם זאת, קיימת גם ס כנה לטוהר המידות ולמינהל התקין במעבר עובדים מהשירות הציבורי לגופים בהם טיפלו טרם פרישתם ובקיום קשרי עבודה בין פורשים מהשירות הציבורי לבין הגופים מהם פרשו בעניינים בהם טיפלו או לבין מי שהיו כפופים להם בעבר.
בעקבות המלצה של מבקר המדינה חוקק בסוף שנות ה-60 חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), תשכ"ט - 1969 (להלן- חוק הצינון), המטיל על עובדי ציבור הפורשים מהשירות הציבורי הגבלות על חופש העיסוק מטעמים של שמירה על טוהר המידות.
בדברי ההסבר להצעת החוק נאמר בין השאר: "מטרת ההצעה היא למנוע תופעות שליליות בשירות הציבור הכרוכות בניצול קשרים אישיים של עובד הציבור שרכש בתוקף תפקידו לפני פרישתו.
כל זמן שהעובד נמצא בשירות יש בניצול קשרים אלה למטרות אישיות משום פגיעה בכללי המשמעת, ויש בידי מעבידו אמצעי הרתעה מתאימים.
לא כן המצב אחרי פרישתו של העובד.
הוא עשוי להעמיד את קשריו עם מוסדות ציבור, שרכש במילוי תפקידו, לרשותם של אנשים הנושאים ונותנים עם אותם מוסדות.
הוא גם עשוי להגיע למעמד באותם עסקים עצמם שהיו נתונים לטיפולו בהיותו עובד הציבור, ויש למנוע שאפשרות זו תשפיע עליו בשעת מתן החלטה.
" ההגבלות שנקבעו בחוק הצינון הן אלה9: )(א הגב לות בעניין ייצוג: סעיף 2 לחוק קובע: "איסור הייצוג בענין שהיה בטיפול של המייצג - מי שטיפל, אגב מילוי תפקידו בשירות הציבור, בענין פלוני של אדם פלוני, לא ייצג אחרי פרישתו מהשירות את האדם באותו ענין כלפי המוסד של שירות הציבור .
9 נוסף על כך, בסעיף6 לחוק הצינון נקבעו הגבלות בפרישה משירות בחוץ לארץ.
חוק שירות הציבור- הגבלות לאחר פרישה (חוק הצינון) 51 .
" איסור זה אינו מוגבל בזמן.
סעיף 3 לחוק קובע את "איסור הייצוג לפני מי שהיה כפוף למייצג" - מי שפרש משירות הציבור וערב פרישתו היה מוסמך או ממונה על עובד שהיה מוסמך לתת החלטה, המלצה או חוות דעת, בקשר למתן זכות או עובד שהיה מדורג ערב פרישתו באחת מחמש הדרגות העליונות 10 בגוף בו עבד "לא י יצג אדם לפני עובד בשירות הציבור שהיה כפוף לו ערב פרישתו, ולא יבקש ממנו להעניק לו זכות לו עצמו ולצורך עסקו, בין בהסכם ובין כמעשה של רשות, כשההענקה מסורה לשיקול דעתו של אותו עובד" עד תום שנה מסיום יחסי הכפיפות.
(ב) איסור עבודה או קבלת טובת הנאה: סעיף 4 לחוקקובע: "איסור עבודה או טובת הנאה בעסקים שהיו בטיפולו של עובד הציבור - מי שפרש משירות הציבור ובתפקידו בשירות הציבור היה מוסמך להחליט על פי שיקול דעתו על הענקת זכות לאחר, או להמליץ על הענקת זכות כאמור, או שהיה ממונה על עובד אחר בשירות הציבור המוסמך כאמור, לא יקבל זכות מאדם שנזקק במהלך עסקיו להחלטתו בתחום הסמכות האמורה" בטרם עברה שנה מיום פרישתו (להלן - תקופת הצינון).
ועדה למתן היתרים אשר הוקמה לפי סעיף 11 לחוק הצינון (להלן- ועדת ההיתרים) רשאית לקצר את תקופת הצינון11 .
סעיף8 לחוק הצינון קובע סנקציה פלילית- העובר על החוק, דינו קנס כספי או מאסר שישה חודשים.
שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק הצינון.
מנגד, חוק יסוד: חופש העיסוק קובע כי " כל אזרח או תושב של המדינה זכאי לעסוק בכל עיסוק, מקצוע או משלח יד" ו"אין פוגעים בחופש העיסוק אלא בחוק ההולם את ערכיה של מדינת ישראל, שנועד לתכלית ראויה, ובמידה שאינה עולה על הנדרש, או לפי חוק כאמור מכוח הסמכה מפורשת בו ".
הטלת הגבלות על אדם מכוח חוק הצינון יש בה משום פגיעה בחופש העיסוק.
שאלה זו של האיזון בין שני החוקים נדונה במספר החלטות של ועדת ההיתרים, והיא קבעה12 ,כך: "אכן, אין חולקכי החוק פוגע פגיעה מסוימת בחופש העיסוק.
עם זאת, במתן המשקל הראוי לעוצמת הפגיעה, מול התכלית שהיא משרתת, ראוי לעמוד על כך, שיש לראות בה, באופן עקרוני, פגיעה שהפרט הסכים לקבל על עצמו, משבחר לשרת בשירות הציבורי.
מול חופש העיסוק עומד האינטרס של שמירה על טוהר המידות.
שמירה על טוהר המידות בשירות הציבורי ואמון הציבור בשירות הציבורי, הוכרו כבר בפסיקת בית המשפט העליון של השנים האחרונות, כתכליות ראויות, העשויות להצדיק הטלת מגבלות על מימוש זכויות אזרחיות חשובות של עובד הציבור לאחר פרישתו.
מעבר לכך, 'תקופות הצינון' הקבועות בחוק.
אינן קובעות איסור מוחלט, אלא מאפשרות לנפגע מהגבלת חופש העיסוק שלו לפנות בבקשה לקבלת היתר מוועדה זו.
הוועדה מונחית על ידי המחוקק לתת את ההיתר, אם אין בכך פגיעה בטוהר המידות.
משכך קשה לטעון כי החוק אינו מידתי.
רוב מדינות המערב מתמודדות באמצעות חקיקה עם הקושי הנובע ממעבר עובדים מהשירות הציבורי לשוק הפרטי.
מחקרים במדינות ה- OECD13 מלמדים שממשלותיהן מודעות לניגוד העניינים שעלול להיווצר בקרב הפורשים מהשירות הציבורי - לכן קבעו רובן תקופות צינון על פי חוק שמשכן שישה חודשים (כנהוג בנורבגיה) עד ח מש שנים (כנהוג בצרפת ובגרמניה)14 .
10 על פי תקנות שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה) (איסור ייצוג), התשל”ו- 1975.
11 הסמכות של ועדת ההיתרים נוגעת לסעיף4 ולסעיף6 .
לחוק 12 וע 6064/03 אל"מ בני כהן נ' הוועדה למתן היתרים.
Janos Bertoc, "Managing conflict of interest", Organization for Economic Co - operation and Development ,(2006), p.
כארבעים שנה לאחר חקיקת חוק הצינון המשק הישראלי שונה לחלוטין מהמשק של שנות השישים; אין הוא עוד משק ריכוזי בשליטת המגזר הציבורי אלא משק שבו המגזר הפרטי ממלא את התפקיד המרכזי ופועל מול מאסדרים (רגולטורים) ממשלתיים שקובעים את כללי המשחק.
בנסיבות אלה הולכת וגוברת חשיבות ההקפדה על תקופת צינון בין עבודה בממשל לבין עבודה בשוק הפרטי ועל מראית עין של העדר קרבת עניינים.
תפקידו של המאסדר נעשה חשוב יותר ויותר, והקשר בינו לבין הסקטור הפרטי רגיש וחשוב יותר.
עם זאת, דווקא בתחומים שבהם לאסדרה חשיבות מכרעת, להתמחות חשיבות ראשונה במעלה, והעובדים פורשים כשבאמתחתם ידע רב וניסיון, ומיד עם עזיבתם את שירות המדינה נוטים לעבוד בשוק שבאסדרתו עסקו, ובמקרים רבים בחברות שמולן עבדו קודם לכן.
בשנים האחרונות עסק מבקר המדינה בדוחותיו לא אחת15 בנושאים הנוגעים ליישום ולאכיפה של החוק ולהתאמתו למציאות העסקית המשתנה של המשק הישראלי.
בחודשים מרס עד אוגוסט 2007 בדק משרד מבקר המדינה את יישום הוראות חוק הצינון; נעשתה בדיקה מערכתית בגופים שבהם שכיח המעבר של פורשים לחברות שעוסקות בתחום שבו פעלו הפורשים בהיותם בשירות ה ציבורי.
נכללים בהם גופים מאסדרים מרכזיים שלהם סמכות להעניק זכויות שונות לגופים פרטיים: משרד האוצר בכלל, אגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון (להלן - אגף שוק ההון) ורשות המסים לישראל (להלן - רשות המסים) בפרט; משרד התקשורת; הרשות לניירות ערך; ומינהל מקרקעי ישראל.
כמו כן, בוצעה בדיקה במשרד המשפטים ובנציבות שירות המדינה, המופקדים על יישום הוראות חוק הצינון.
תרבות ארגונית של אי-קיום הוראות חוק הצינון .
ממצאי בדיקת משרד מבקר המדינה מלמדים כי חוק הצינון הוא לעתים בבחינת 'אות מתה'.
לא זו בלבד שכוונת המחוקק אינה מתממשת אלא נוצרה תרבות ארגונית השוללת את תכלית החוק.
63 בתקנון שירות המדינה (להלן- תקשי"ר) ליישומו של חוק הצינון (להלן - הוראת התקשי"ר) מטילים חובה על סמנכ"ל משאבי אנוש במשרד ליידע את הפורש, בין שהוא בכיר ובין שהוא זוטר, על הוראות חוק הצינון והתקנות; על העובד הפורש לכלכל את מעשיו בהתאם להוראות חוק הצינון.
העובד רשאי לפנות ליועץ המשפטי במשרדו (או ביחידת הסמך) ובאמצעותו ללשכה המשפטית בנציבות שירות המדינה (להלן - נש"מ) לקבלת מידע ולייעוץ בעניין תחולת החוק עליו.
עוד קובעת ההוראה כי אם היועץ המשפטי במשרד בדק פנייה של עובד, אם ביוזמת העובד ואם ביוזמה אחרת, והגיע למסקנה כי אין חוק הצינון חל על העובד, עליו להכין בעניין חוות דעת כתובה ולחתום עליה.
במקרה זה ובכל מקרה של ספק .
15 "ראו: הפרק "תנאי העסקת עובדים בבנק ישראלבדוח שנתי 57 ב של מבקר המדינה( 2006 ,) 'עמ709 "; הפרק "הנחיות בדבר פעילות דיפלומטים במקום כהונתם לשעברבדוח על היבטים בפעילות משרד החוץ ( 2006 ,) 'עמ52 "; הפרק "מינוי יו"ר המועצה להסדר ההימורים בספורט בדוח שנתי 56ב ( 2005,) 'עמ285 ; הפרק "טיפול המנהל האזרחי באזור יהודה ושומרון בבעלי תפקידים ועובדים לשעבר" בדוח שנתי 56 א( 2005 '), עמ 232 ; הפרק "מפעל הפיס - מינוי בעלי תפקידים למשרות בגוף אחר" בדוחות על הביקורת באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה ( 2004 '), עמ3 ; הפרק "התעשייה האווירית לישראל בע"מ- פיתוח מערכות" בדוח שנתי 50 א ( 1999 '), עמ 190 ,", והפרק "סוגיות "צינון" במעבר עובדים בשירות הציבורי למגזר העסקי בדוח שנתי 50א, עמ' 289 .
, ועוד חוק שירות הציבור- הגבלות לאחר פרישה (חוק הצינון) 53 .
יש לפנות ליועץ המשפטי של נש"מ ולבקש את אישורו לחוות דעת של המשרד.
גם אם העובד מבקש לקבל היתר מ וועדת ההיתרים, על היועץ המשפטי של המשרד להעביר חוות דעת כתובה ליועץ המשפטי של נש"מ.
זה האחרון אמור להשיב לוועדת ההיתרים מטעם השירות על הבקשה לאחר קבלת חוות דעת של המשרד.