HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
חייל שהוכר כזכאי לתשמ"ש הוא חייל הזכאי להשלמת שכר למשפחתו, בהתאם למספר הנפשות בה ועל פי קריטריונים קבועים אחרים.
הטיפול בצה"ל משלים את טיפולו של המוסד לביטוח לאומי בנושא.
מנתוני אגף התקציבים במשהב"ט עולה, כי העלות הכוללת ליישום התכניות לגיוס חרדים לצה"ל בשנת 2011 צפויה לעמוד על כ-90 מיליון ש"ח; וכי העלויות הנוגעות לתחום התשמ"ש מרכיבות כ -40% מעלותזאת.
כן נכתב במסמך, כי קיים למשהב"ט הסכם חתום עם משרד האוצר ולפיו צה"ל יקבל ממשרד האוצר פיצוי בגין עלויות תשמ"ש שייגרמו לו (כ- 2,500 .
)ש"ח לחודש עבור כל חייל חרדי 2 .
חלק משמעותי מהחרדים המתגייסים לתכנית שח"ר הם חיילים נשואים35 ובעלי ילדים36.
מימוש זכויות והטבות לחיילים בתחום הת"ש ובמיוחד מתן תשמ"ש נשענו בתקופת הביקורת על מסד נורמטיבי שהתייחס בדרך כלל לאוכלוסיית החיילים בכללותה.
מאפיינים שונים הנוגעים לחיילים החרדים - שיש בהם משום חריגה מהכללים המעוגנים במדיניות הת"ש הקיימת בצה"ל - מנעו לעתים מהחיילים החרדים מלמלא אחר הכללים הנדרשים לצורך קבלת סיוע ת"ש, ולפיכך נמנעה מהם קבלת סיוע ת"ש או למצער התעכבה משמעותית קבלתו.
כך לדוגמה, נפגעת זכאותם של חיילים לקבל תשמ"ש כיוון שנשותיהם לומדות במוסד חרדי גבוה שאינו מוכר על ידי המועצה להשכלה גבוהה (להלן - המל"ג) או על ידי מ שרד התמ"ת37 .
צה"ל בהתייחסותו לטיוטת ממצאי הביקורת מסר, כי נערכו עשרה דיונים בנושא ת"ש לחרדים, ובמסגרת זאת ניתן מענה למגוון רחב של נושאים.
הסוגיות שעדיין נמצאות בעבודת מטה: הכרה במוסדות שאינם מוכרים ללימודים לצורך בקשת תשמ"ש כאשר האישה לומדת, וכן הכרה בחיילים נשואים ללא ילדים לצורך קבלת תשמ"ש.
מממצאי הביקורת עולה כי אכ"א פעל אמנם לתת מענה לצרכים המיוחדים של האוכלוסייה החרדית, אולם עד מועד סיום הביקורת הנושא טרם הוסדר במלואו.
הטיפול בבקשות להכרה בתשמ"ש מורכב יחסית, ומחייב המצאה של מסמכים רבים.
לאחר שהחייל ממציא את האישורים הנדרשים, נדרשים גורמי הת"ש בצה"ל לקיים בדיקות לגבי המסמכים, לעתים נדרשים מסמכים נוספים להשלמה ובסופו של דבר על גורמי הת"ש ביחידה לבצע חישוב לשם בחינת זכאותו של החייל .
34 מבקר המדינה עסק בהרחבה בנושא "מערך תנאי השירות של חיילים בשירות חובה בצה"ל", דוח שנתי 61( א 2011 '), עמ145 .
מחיילי תכנית שח"ר נשואים 36 כ-950 .
מחיילי תכנית שח"ר הם אבות לילדים 37 ,במסגרת הכללים לבחינת זכאותו של החייל לתשמ"ש נבחן גם מצבה של אשתו ובכלל זה נבחנים היבטים הנוגעים לתעסוקתה או למקום לימודיה.
לתשמ"ש והיקפה הכספי, ולפי הצורך לאשר את הבקשה.
טיפול שכזה עשוי להימשך זמן רב.
צבא ההגנה לישראל 1673 .
כבר בדיון הראשון של ועדת ההיגוי, ביולי 2009 , קבע רח"ט תומכ"א כי: "יש לסכם את תהליכי הת"ש של כל המתגייסים לתכנית שח"ר בשלב טרום הגיוס.
גיוס של חיילים ללא תיק ת"ש סגור יאושר פרטנית על ידי מדור שילוב חרדים בשיתוף מיטב".
בבסיס החלטה זאת עומדת כוונה לאפשר לחיילים החרדים לקבל מוקדם ככל שניתן את הזכויות הכספיות והתשלומים המגיעים להם.
בביקורת נמצא, כי במקרים רבים הטיפול בבקשות תשמ"ש של חיילי שח"ר לא נעשה טרם גיוסם אלא תוך כדי שירותם, וכי חיילים רבים נאלצים לעתים להמתין גם מספר חודשים תוך כדי השירות עד שזכאותם מוסדרת.
צה"ל בהתייחסותו לטיוטת ממצאי הביקורת מסר, כי הוא עוסק בהרחבה בנושא טיפול הת"ש טרום הגיוס, אך קיימת בעייתיות בעיתוי המאוחר שבו מחליטים המלש"בים להיכנס לתהליך הגיוס, וכתוצאה מכך לא מתאפשר סיום הטיפול עד מועד גיוסם לצה"ל.
פקודת מטכ"ל בנושא "קליטת חייל חדש ביחידה - עריכת ראיונות, טיפול בפניות איתור בעיות פרט ומצוקות במהלך השירות - חיילים בשירות חובה" קובעת את חובות מפקד היחידה ומפקדים אחרים בנוגע לקליטת חייל חדש ביחידה, לערוך ראיון עימו, לאתר את מצוקותיו ולטפל בבעיותיו במהלך השירות הצבאי.
בפקודה נקבע, כי "הראיון נועד להעניק לחייל אוזן קשבת, לאבחן עניין חריג לשמוע את ציפיותיו, לאתר מצוקות או בעיות ביחסי אנוש ולהורות על הטיפול המתאים לכך".
בהתאם לפקודה זאת, בעת קליטת חייל חדש ביחידה הוא ירואיין במספר ראיונות, וביניהם עם מפקד היחידה ועם גורמי הת "ש.
בפקודה נקבע, בין השאר, כי במסגרת איתור בעיות הפרט, יראיין מפקד אחת לשישה חודשים חיילים המוגדרים כ"אוכלוסיה ייחודית", אוכלוסייה הכוללת, בין השאר, חיילים הזכאים לתשמ"ש, וחיילים הזכאים להקלות בשירות על רקע בעיות בתחום הת"ש.
במסמך המדיניות של אכ"א בנוגע לתכנית שח"ר נקבע, כי על המפקדים הישירים של חיילים בתכנית שח"ר לראיין את החיילים פעם בשישה חודשים; וכי הראיון הראשון יתקיים כשבועיים אחרי הקליטה ביחידה.
משרד מבקר המדינה ביקש מחה"א, מחמ"ן ומאט"ל להמציא לידיו את כל סיכומי הראיונות (הן ראיונות קליטה והן ראיונות תקופתיים הנערכים לאוכלוסייה ייחודית) שערכו מפקדים לחיילים מתכנית שח"ר ששירתו או עדיין משרתים אצלם.
חה"א המציא סיכומי ראיונות המתייחסים רק לכ-60 חיילים (כ-11% מהחיילים ששובצו בחיל); אט"ל המציא סיכומי ראיונות רק לכ-120 חיילים (כ-75% ;)מהחיילים ששובצו באגף וחמ"ן המציא סיכומי ראיונות המתייחסים רק לכ-200 חיילים (כ-77% .
)מהחיילים ששובצו בחיל 1674 דוח שנתי62 .
הראיונות מהווים כלי חשוב בידיו של המפקד, בין היתר, כדי להקשיב לחייל, לאבחן מצוקות שלו ולהורות על הטיפול המתאים הנדרש לשם כך.
כמו כן יש ביכולתם להוות אמצעי למעקב אחר אופן השתלבות חיילים בשירות, ולאיתור בעיות החוזרות על עצמן אצל חיילים רבים, לצורך מתן מענה ארגוני להן.
מסיכומי הראיונות שהומצאו למשרד מבקר המדינה עולה, כי אף שמפקדיהם של חיילי שח"ר מחויבים לראיין אותם אחת לשישה חודשים ואף על פי שעל החיילים לעבור עם הגעתם ליחידותיהם ראיונות קליטה, הדבר אינו מתקיים במקרים רבים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על אכ"א לוודא כי המפקדים מראיינים את חייליהם כנדרש, וכי התובנות והמסקנות מראיונות אלה ישמשו בסיס לאיתור מצבם ואופן קליטתם של חיילי שח"ר ביחידות השונות.
צבא ההגנה לישראל 1675 .
ד שילוב חיילי תכנית שח"ר במילואים בדיון שערך במרץ 2010 ,בנושא שירות חרדים בצה"ל ציין סגן הרמטכ"ל דאז אלוף בני גנץ, בין השאר, כי "נדרש לפעול למיצוי סביר של הסד"כ למילואים".
בהתאם לנתוני אכ"א, מיולי 2011 מוצבים במאגר המילואים של צה"ל כ -290 חיילים שסיימו את שירותם במסגרת תכנית שח"ר38.
"במסמך המדיניות נכלל לראשונה פרק בנושא "פקודת שילוב החרדים בחירום בדיון ועדת ההיגוי ממרץ 2011 , נכתב כי נושא שירות המילואים לחיילי תכנית שח"ר נמצא בעבודת מטה, כאשר "ישנה התייחסות לנושא במדיניות שח"ר בחירום".
במכתב של עתכ"א סדיר מיולי 2011 אל משרד מבקר המדינה, העוסק בהיבטים שונים הנוגעים לתכנית שח"ר, נכתב, בין השאר, כי נושא השירות במילואים של חיילי תכנית שח"ר מצוי ב"תהליך כניסה לעבודת מטה", וכי בין הנושאים שיידונו בעבודת המטה האמורה ייכללו בחינת היחידות המתאימות לשירות מילואים לחרדים והתמודדות עם סוגיות הנוג עות למאפייני השירות הייחודיים לחרדים.
בהתייחסותו מאוקטובר 2011 לטיוטת ממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי סוגיית המילואים של החיילים החרדים נמצאת בעבודת מטה; כי המגמה היא לשבץ את חיילי שח"ר שיבקשו זאת ביחידות שבהן הם שירתו במהלך שירותם הסדיר, ולש לב את האחרים ברבנות הצבאית הראשית בתחום הטיפול בחללים בחירום או בגדוד זיהוי חללים של פיקוד העורף.
יוצא אפוא, כי במועד סיום הביקורת נמצאת עבודת המטה בנוגע להסדרה של נושא שירות המילואים של החרדים המשולבים בתכנית שח"ר בשלביה הראשונים.
לדעת משרד מבקר המדינה, שיבוצם של חיילי תכנית שח"ר במערך המילואים יהווה נדבך חשוב נוסף בשילובם של חיילים חרדים בצה"ל בכלל.
משתחררים נוספים קיבלו פטור משירות מילואים מסיבות שונות 1676 דוח שנתי62 .
הסדר דחיית שירות הביטחון של תלמידי הישיבות ש"תורתם אומנותם " נמצא במרכזו של דיון ציבורי מת משך.
חוק טל אשר התקבל בכנסת בשנת 2002 ואשר תוקפו הוארך בחמש שנים נוספות בשנת 2007 , מעגן בחקיקה ראשית את ההסדר לדחיית השירות של תלמידי ישיבות ש"תורתם אומנותם", וכן היבטים הנוגעים לגיוסם ולשירותם בצה"ל של תלמידים אלה.
צה"ל מפעיל שני מסלולים מיוחדים המיועדים לאוכלוסייה החרדית: תכנית שח"ר, שהיא התכנית המרכזית שמפעיל צה"ל בשנים האחרונות לגיוס תלמידי ישיבות ש"תורתם אומנותם"; וכן מסלול של שירות בגדוד הנח"ל החרדי "נצח יהודה", הקיים משנת 1999 , המיועד לצעירים בני המגזר החרדי גילאי 18-21 שאינם לומדים בישיבות, ולפיכך אינם במעמד "תורתו אומנותו".
נוסף על החיילים החרדים המתגייסים לשני המסלולים המרכזיים האמורים, מגייס צה"ל מדי שנה בשנה לשירות בכלל יחידות צה"ל חיילים חרדים נוספים שיצאו ממעגל "תורתו אומנותו".
צבא ההגנה לישראל 1677 .
מאז שנת 2009 האיץ צה"ל את הפעילות הנוגעת למימושה ולהרחבתה של תכנית ש ח"ר, אשר נועדה לאפשר את השתלבותם של חרדים בשירות הצבאי ולסייע להם לרכוש מקצוע שיאפשר להם להשתלב במעגל התעסוקה.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב, כי התכנית מופעלת כבר במספר חילות וגופים בצה"ל.
בשנת 2011 הצטרפו אליה כ-610 חיילים ומאז הפעלתה בשנת 2007 לקחו בה חלק כ- 1,700 חיילים חרדים.
בגדוד הנח"ל החרדי שולבו בשנת 2011 כ-380 חיילים חרדים, ומאז שנת 2007 שירתו בגדוד כ - 1,600 חיילים חרדים.
בתחילת שנת 2011 אישרה הממשלה תכנית "לקידום השירות הצבאי והאזרחי במגזר החרדי", אשר במסגרתה היא החליטה להגדיל את מספר החרדים המתגייסי ם לצה"ל עד ל - 2,400 בשנת 2015 וכן להגדיל להיקף דומה את מספר החרדים שיצטרפו לשירות האזרחי.
הממשלה גם קבעה יעדי ביניים למימוש התכנית, ובכלל זה יעד של 1,200 מתגייסים חרדים בשנת 2011 , וגידול של 300 מתגייסים חרדים לשנה בכל אחת מהשנים שלאחר מכן.
בשנים 2010 ו- 2011 התגייסו לצה"ל כ - 1,000 וכ- 1,280 חיילים חרדים (בהתאמה), ולפיכך צה"ל עמד - ואף מעבר לכך - ביעד הגיוס שקבעה לו הממשלה.
עם זאת, משרד מבקר המדינה מצביע על כך שבהתייחס להיקפם הכולל של החרדים המצויים בדחיית שירות, נוכח שיעורם של דחויי השירות על רקע "תורתם אומנותם " מקרב הבלתי מתגייסים ונוכח היקפם של החרדים הנוספים המצהירים מדי שנה בשנה כי "תורתם אומנותם" - שיעור המתגייסים הוא עדיין נמוך ומספרם של דחויי השירות ש"תורתם אומנותם" הולך וגדל.
חרף הפעילות המבורכת הנעשית בצה"ל לגייס את החרדים ולהעניק להם, ככל שהדבר ניתן, סביבה שבה יקל עליהם להשתלב בשירות הצבאי, נמצאו בביקורת מספר ליקויים בגיבוש המדיניות לתכנית שח"ר ולמימושה: בגיבוש המדיניות לא שולבו הרבצ"ר, כגורם מרכזי בתהליך, ויוהל"ן, אף על פי שבמדיניות עצמה ובעצם מימושה ישנם נושאים מרכזיים הנוגעים לשירותי דת ולימודי קודש של החיילים בתכנית, ואף על פי שמימוש התכנית חייב בפועל הדרה מסוימת של חיילות מסביבתן ומביצוע תפקידן.
כמו כן, אף על פי שתכנית שח"ר כבר מופעלת מאז שנת 2007 , וכבר כ- 1,700 חיילים לקחו בה חלק, נמצאו ליקויים הנוגעים להתאמת ההכשרות לחיילי שח"ר לטובת קבלת "קרדיטצ יה".
נמצאו גם עיכובים בהתאמת מדיניות הת"ש למאפיינים הייחודיים של האוכלוסייה החרדית.
תכנית שח"ר הפכה להיות לתכנית המרכזית והמובילה לשילובם של חרדים בצה"ל על בסיס חוק טל.
לשילובם של חרדים בצה"ל בהתאם לתכנית זאת יש השלכות משמעותיות על סביבת השירות שלהם, על הממשק שבין חיילים אלה לבין צה"ל ועל קליטתם בצה"ל.
להצלחת התכנית יש גם חשיבות ברמה הלאומית ככל שהדברים נוגעים ליצירת תשתית לשילוב מוצלח יותר של האוכלוסייה החרדית בחברה הישראלית בכלל ובתחום התעסוקה בפרט.
מעבר לכך, החלטת הממשלה מינואר 2011 בנוגע "לקידום השירות הצבאי והאזרחי במגזר החרדי", צפויה להגדיל בהדרגה עוד יותר את מספרם של החרדים המשרתים בצה"ל, ובכלל זה במסגרת תכנית שח"ר.
לדעת משרד מבקר המדינה, במצב דברים זה יש חשיבות רבה להבטיח כי המדיניות של תכנית שח"ר תגובש על בסיס ראייה כוללת של התכנית עצמה ושל צורכי צה"ל והמדינה, תוך מתן אפשרות - במקומות ובמקרים שבהם הדבר נדרש וניתן - של גמישות וחופש פעולה פנימיים.
לפיכך, על ראש אכ"א לפעול כך שהמדיניות של תכנית שח"ר תגובש ותמומש על בסיס ראייה כוללת של התכנית עצמה ושל צורכי צה"ל והמדינה, ובכלל זה בתחומים ההלכתיים הנוגעים אליה, בהשתתפות הגורמים הרלוונטיים בצה"ל ובפרט הרבצ"ר, ובמקומות שבהם הדבר נדרש, הכרח שתשותף היוהל"ן.
צבא ההגנה לישראל 1679 .
מן הראוי שהרמטכ"ל והמטכ"ל יבחנו את עקרונות המדיניות הנוגעת לשילובם של חרדים בצה"ל במסגרת תכנית שח"ר, כדי להבטיח כי התכנית משקפת ומביאה לידי ביטוי את ה איזונים הנדרשים, ובכלל זה מול מגדרים ומגזרים אחרים, ובין מסלולי הגיוס הקיימים; וכי יש בה לתת מענה לצורכי צה"ל, החרדים והחברה בכלל.
כמו כן, מן הראוי שנושא זה, בשל חשיבותו הלאומית והשפעתו האזרחית ומשמעויותיה, וכן על רקע מעורבותם של גורמים אזרחיים אחרים, בין בקרב משרדי ממשלה ובין במגזר החרדי, יידון גם אצל שהב"ט, ועקרונות תכנית שח"ר, במיוחד ככל שאלה נוגעים למאפייני שירותם של החרדים בצה"ל ולאיזונים השונים הנדרשים בהקשר זה אל מול ערכי יסוד הנוגעים בשירות בצה"ל כ"צבא העם", יאושרו על ידיו.
נוסף על כך ראוי, כי שהב"ט ישקול במידת הצורך, ובשל מורכבות העניין, להביא את הנושא בפני פורום ממשלתי מתאים.
"מטרת צה"ל היא להגן על קיומה של מדינת ישראל, על עצמאותה ועל ביטחון אזרחיה ותושביה" 4 .
היה זה כבר דוד בן גוריון, ראש הממשלה ושר הביטחון הראשון של מדינת ישראל, אשר הגדיר, כי "ייעודו הראשון של צה"ל הוא ביטחון המדינה, אך אין זה תפקידו היחיד.
מתוך מסמך "רוח צה"ל".
הרחבה בנושא מסמך זה ראו בהמשך צבא ההגנה לישראל 1605 .
"לשמש גם מרכז חינוכי חלוצי לנוער בישראל, יליד הארץ והעולה 5 .
חשיבות הפעילות החינוכית הנעשית בצה"ל נובעת, בין השאר, מהרכבו של צה"ל, מאפייני השירות בו, משך השירות והמקום שצה"ל תופס בתודעה הציבורית.
צה"ל כצבא העם מהווה מקום מפגש של החברה הישראלית, על רב -גוניותה החברתית, התרבותית והאידיאולוגית; צבא החובה הוא ארגון של אנשים צעירים המצויים בשלבים מתקדמי ם של תהליך ההפיכה מנערים לאזרחים בוגרים; והמתגייסים המגיעים לצה"ל מצויים בשלב שבו מתגבשת ומתעצבת השקפת עולמם כבני אדם וכאזרחים.
צה"ל, במסגרת תפקידיו וכחלק מפעילותו, עוסק בין השאר בעיצוב דפוסי הפעולה הערכיים של חייליו ומפקדיו.
בבסיס פעילותו של צה"ל עמדו מאז הקמתו ערכים, כגון ערך הרעות, הדבקות במשימה והחתירה לניצחון.
הצורך לעסוק בערכים באופן רשמי ושיטתי עלה באופן בולט החל מתחילת שנות השמונים בעקבות מלחמת "שלום הגליל", האינתיפאדה, ראשית ביצוע ההסכמים עם הפלסטינים וגלי העלייה הגדולים, שכולם נתפסו בצה"ל כאי רועים מכוננים אשר השפיעו על סדר היום החינוכי בצה"ל, והובילו להבנה בצה"ל, כי יש צורך בעיסוק בערכים באופן פורמאלי ואחיד.
שני מסמכים מטכ"ליים - "רוח צה"ל" ו"ייעוד וייחוד" - מהווים בשנים האחרונות מסמכים מכוננים לתפיסת החינוך בצה"ל, והם מניחים את התשתית לתחומי התוכן והעיסוק של מפקדי צה"ל וסגלי החינוך בצה"ל בתחום זה: א.
מסמך "רוח צה"ל" שאושר לראשונה בדצמבר 1994 ,על ידי הרמטכ"ל דאז רא"ל (מיל') אהוד ברק6, ועודכן ב- 2001 בעקבות עבודת מטה שהוביל קצין החינוך והנוער הראשי (להלן - קח"ר) דאז, תא"ל (מיל') אלעזר שטרן, מהווה את תעודת הזהות הערכית של צה"ל וכללי הפעולה הנגזרים ממנו הם הקוד האתי של צה"ל.
במסמך נקבע, כי "רוח צה"ל" "ישמש את צה"ל, על חייליו, מפקדיו, יחידותיו וחילותיו בעיצוב דפוסי הפעולה שלהם.
על פי 'רוח צה"ל' ינהגו, יחנכו ויבקרו את עצמם ואת זולתם".
במסמך "רוח צה"ל" נקבע, כי הוא יונק מארבעה מקורות: מסורת צה"ל ומורשת הלחימה שלו; מסורת מדינת ישראל על עקרונותיה הדמוקרטיים, חוקיה ומוסדותיה; מסורת העם היהודי לדורותיו; וערכי מוסר אוניברסאליים המבוססים על ערך האדם וכבודו.
המסמך מפרט את ערכי היסוד: הגנת המדינה, אזרחיה ותושביה; אהבת המולדת ונאמנות למדינה; וכבוד האדם.
כן מפרט המסמך את רשימת הערכים הנגזרים מערכי היסוד: דבקות במשימה וחתירה לניצחון, אחריות, אמינות, דוגמה אישית, חיי אדם, טוהר הנשק, מקצועיות, משמעת, רעות ושליחות.
מסמך "ייעוד וייחוד" אושר בשנת 2004 על ידי הרמטכ"ל דאז, רא"ל (מיל') משה (בוגי) יעלון, בפורום מטכ"ל.
נכתב בו, בין השאר, כי מטרתו היא להגדיר את "תפקידו והיקף אחריותו של צה"ל בעיצוב דפוסי הפעולה הערכיים של חייליו .
5 כפי שהדברים מצוטטים במסמך מאפריל 2010 של קצין החינוך והנוער הראשי אל מפקדי צה"ל, אשר עסק בנושאים הנוגעים לתפיסת החינוך בצה"ל.
6 המסמך אושר לאחר שהמטה הכללי של צה"ל בראשות הרמטכ"ל קיים תהליך בהובלתו של ראש אגף כוח אדם במטכ"ל דאז, האלוף (מיל') יורם יאיר, לגיבושו של מסמך ערכים רשמי, מהלך שהיו מעורבים בו קצינים ומפקדים.
כן השתתף בגיבוש המסמך פרופ' אסא כשר, מן הקתדרה לאתיקה מקצועית באוניברסיטת תל אביב.
חמש שנים לאחר מכן החל צה"ל בעבודת מטה לבחינת הצורך בעדכון המסמך, והעבודה, בהובלת קצין החינוך והנוער הראשי דאז, תא"ל (מיל') אלעזר שטרן, כללה דיונים בפורומים שונים בקרב מפקדים, אנשי ציבור ואקדמיה .
עבודה זו הסתיימה בעדכונו של המסמך בספטמבר 2001.
ומפקדיו, ככוח המגן של מדינת ישראל- מדינה יהודית ודמוקרטית - תוך הכרה בהשפעה שיש לכך גם על עתידם כאזרחים במדינת ישראל"; כי "החינוך בצה"ל הינו מרכיב בחוסן הלאומי ולכן הכרחי לעסוק בו"; וכי המסמך "מהווה תשתית צבא ההגנה לישראל 1607 .
לתפיסת החינוך ולמדיניות צה"ל בתחומים השונים".
בשנת 2008 נעשו עדכונים למסמך, שעיקרם הוספת סעיפים העוסקים בקשר לארץ, במשפחות השבויים והנעדרים ועוד; ושינויים מבניים ושינויי נוסח שנועדו לפשט את המסמך.
באוקטובר 2009 אישר הרמטכ"ל דאז, רא"ל (מיל') גבי אשכנזי, את המסמך במתכונתו המעודכנת.
מרכיבי התוכן של מסמך "ייעוד וייחוד" הם: 1 ) גיבוש הזהות הלאומית של חיילי צה"ל ובכלל זה לאור ערכים הבאים לידי ביט וי במגילת העצמאות, ברוח צה"ל ובמורשתו ועל בסיס הזהות היהודית "כגרעין הזהות הלאומית של מדינת ישראל"; 2 ;) חיזוק הקשר לארץ ולערכי הציונות3 ;) חינוך להנחלת זיכרון השואה4 ) ;)"ביסוס וחיזוק ההסכמה המחייבת שירות בצה"ל ("צבא העם 5 ) פעילות צה"ל לעתים במצב של היעדר הסכמה, מה שמחייב אותו שלא לנקוט עמדה פוליטית ולבצע את המשימות המוטלות על ידי הדרג המדיני; 6 ) עידוד גיוסם של חרדים לצה"ל ושילובם במסלולי שירות ייחודיים שיאפשרו את שירותם; 7 ;) המפקדים כמודל לחיקוי 8 ;) טיפוח נכונות אנשי המילואים לשירות 9 ) כיבוד השונות ורב -התרבותיות בצה"ל; 10 ;) טיפול בקליטת עלייה 11 ;) חיזוק תחושת השותפות של ישראלים בני דתות שונות12 ) שמירת הקשר למשפחות השכולות ולמשפחות השבויים והנעדרים; 13 ") חיילי צה"ל כ"שגרירים לחברה הישראלית; 14 ) מעורבות חיילי צה"ל בתוך הקהילה; 15 .
) קשר ליהדות התפוצות 3 .
המפקדים הם האחראים להובלת התהליך החינוכי ביחידותיהם וליישום התפיסה החינוכית של צה"ל בעשייה היום-יומית שלו, והם עושים זאת בסיועו של חיל החינוך והנוער (להלן - חיל החינוך).
המפקדים מהווים "דוגמא ומופת לפקודיהם ולחברה באופן שיתבטא במקצועיותם הצבאית, בכישורי הפיקוד והמנהיגות ובהתנהגותם הערכית כחיילים וכאזרחים"7 .
תפקיד המפקד להניע את אנשיו לביצוע המשימות.
במסגרת זו "המפקד נדרש כל העת לאזן בין אחריותו למשימה לבין אחריותו לאנשים.
מלאכה זו טומנת בחובה רכיבים ערכיים ותודעתיים עמוק ים.
לכן המפקד הוא המחנך, והחינוך הינו חלק בלתי נפרד מתפקידו"8.
אגף כוח אדם במטכ"ל (להלן- אכ"א) אחראי, בין היתר, להקנות כלים לחינוך חיילי צה"ל להזדהות עם המדינה, עם הצבא ועם ערכיהם, לטפח את רוח החיילים, את מורשת הקרב ואת ערכי המנהיגות של צה"ל; וכן להכין את בני הנוער לקראת השירות בצה"ל.
קח"ר כפוף לראש אכ"א, והוא משמש גם כיועץ מקצועי לרמטכ"ל ולמטכ"ל בתחום שעליו הוא מופקד.
קח"ר הוא מפקדו של חיל החינוך9 .
חיל החינוך מפעיל יחידות ביצוע שלו שבהן נלמדים תחומי תוכן חינוכיים שונים, וסגלי החינוך הפועלים ביחידות.
על פי הוראת פיקוד עליון בנושא "המטה המקצועי במטה הכללי" (להלן - ההוראה בנושא המטה המקצועי) 10 , ייעוד ותפקידי קח"ר הם: פיתוח הערכים ואורחות ההתנהגות בצבא; פיתוח והכוונה של הדרכה בצבא בתחומי המתרחש בצבא, .
"ממסמך "ייעוד וייחוד 8 מתוך ספר"תורת החינוך" ממאי 2011 ', בעמ26 .
לפני הוצאת ספר תורת החינוך הוצאו אמנם מסמכים שונים אשר הביאו לידי ביטוי את התורה החילית בנושאים שונים, אולם באופן חלקי.
חידושו של הספר שהוצא במאי 2011 הוא בכך שבפעם הראשונה נכתבה תורת חיל החינוך במסמך אחד, מקיף וסדור.
9 החיל עבר מספר שינויים ארגוניים שבהתאם להם שונה שמו.
משנת 2006 שמו של החיל הוא חיל החינוך והנוער.
10 ההוראה פורסמה באוגוסט 1966 .
הסעיפים הרלוונטיים לדוח זה עודכנו באפריל 1993.
בחברה, במדינה ובעם; פיתוח והכוונה של ההדרכה הרעיונית בצבא, ובין היתר- ידיעת הארץ, מורשת היישוב והכרת העם, עיקרי הציונות והיהדות, יסודות בחברה ובמדינת ישראל; הכוונת ההסברה בצבא; פיתוח תכנית התרבות והכוונת פעולות התרבות בצבא; ופיתוח והכוונה של פעולות מתן השכלה בצבא.
בנוסף לאלה אחראי קח"ר, ככל צבא ההגנה לישראל 1609 .
קצין חיל ראשי אחר בצבא, להכין פרסומים תורתיים והדרכתיים, לקבוע הוראות מקצועיות, לשמש כמנחה מקצועי בתחומי אחר יותו; ולפתח את כוח האדם שבסמכותו.
על פי פקודת הארגון שלה, מפקדת קצין החינוך והנוער הראשי (להלן - מקח"ר) המהווה סמכות מקצועית ראשית בתחום הפיקודי-חינוכי ובתחום הלאומי -חברתי, מסייעת למפקדי צה"ל במימוש יעדיו כצבא העם במדינה יהודית ודמוקרטית.
בין תפקידיה נמני ם תחומי תוכן רבים, המשקפים את תחומי התוכן שנמנו בהוראה בנושא המטה המקצועי, ובנוסף לאלו: קידום קליטת העלייה בצה"ל; חיזוק הנכונות והמוכנות של בני הנוער לשירות משמעותי בצה"ל; וביצוע בקהילה של משימות לאומיות ופרויקטים חינוכיים הנמצאים במרקם של בין צבא לחברה, ב דגש על עידוד הגיוס לצה"ל.
על פי פקודת הארגון שלה, מקח"ר תאורגן על בסיס מטה חילי; גוף תורתי תכנוני (מחלקת החינוך); גוף ביצוע - מערך מג"ן (מורות חיילות, גדנ"ע ונח"ל); ויחידות עצמאיות הכפופות ישירות לקח"ר.
הסגלים של חיל החינוך, הפרוסים ביחידות השונות בצה"ל, מ הווים מערכת מקצועית שתפקידה להנחות, לייעץ ולסייע למפקדים במימוש אחריותם הפיקודית-חינוכית.
ביולי 2007 הציג קח"ר דאז, תא"ל (מיל') אילן הררי, בפני פורום מטכ"ל מסמך הנקרא "תוכנית החינוך המחייבת בצה"ל - תכני סף מחייבים בתוכנית החינוך ליחידה בצה"ל" (להלן - מסמך תוכני הסף).
המסמך אושר על ידי הרמטכ"ל דאז בפורום מטכ"ל ולא שונה מאז.
מדובר במסמך המכוון למפקדי צה"ל ולסגלי חינוך, ומהווה עבורם את הנורמה המחייבת לגבי הסף המזערי הדרוש בתחומים השונים בבניית תכניות חינוך שנתיות.
אחת לשנה מפיצה מקח"ר הערכת מצב בתחום החינ וך כתשתית לבניית תכנית עבודה שנתית במטה החיל, ולפיתוח תכניות חינוך שנתיות ביחידות צה"ל השונות.
תכניות החינוך היחידתיות נבנות על ידי מפקדים ועל ידי סגלי החינוך, הפרוסים ביחידות השונות בצה"ל, בהתאם לאמור בהערכת המצב החילית השנתית, לרבות נושאים המצוינים בה כנ מצאים בתכלית העשייה החינוכית השנתית; ובהתאם לאמור במסמך תוכני הסף.
בהערכת המצב השנתית האמורה מגולמים גם דגשים שונים שנותנים המטכ"ל, ראש אכ"א או קח"ר, ולאלו עשויים להתווסף, כמשפיעים על תכניות החינוך היחידתיות, גם דגשים של מפקדי אותן יחידות.
במהלך הביקורת, במאי 2011 , הוציאה מקח"ר מהדורה ראשונה של ספר תורת החינוך.
הפרק הראשון בספר הוא מבוא, הכולל את המסמכים המכוננים "רוח צה"ל" ו"ייעוד וייחוד", ומפרט את תפיסת החינוך בצבא.
לאחר מכן מחולק הספר לתחומי תוכן שבהם עוסק החינוך בצה"ל, כאשר לגבי כל אחד מן התחומים מצוינים גם השיטות והכלים שהחיל מציע לשם מימושם.
בנוסף לאמור, מוציאה מקח"ר מפעם לפעם הנחיות מקצועיות המיועדות לסגלי החינוך ולמפקדים הן בתחומי תוכן והן בהיבטים מנהליים ובהיבטים כלליים.
כל אלו מהווים את תורת החינוך המחייבת בצה"ל.
הרבנות הצבאית הראשית (להלן - הרבנות הצבאית) מקיימת אף היא פעילויות חינוך בקרב חיילים ומפקדים בצה"ל.
הדבר מקבל ביטוי בפקודת הארגון של הרבנות הצבאית, שבה מצוין, כי בין הייעוד והתפקידים שלה נכלל גם התפקיד של "פיתוח התודעה היהודית בנושאים תורניים בקרב מפקדי צה"ל וחייליו - לבנות, להפעיל ולהטמיע תכניות לפיתוח תודעה זו לשם חיזוק רוח הלחימה שלהם".
הרב הצבאי הראשי (להלן - רבצ"ר), מפקדה של הרבנות הצבאית, כפוף פיקודית לרמטכ"ל, והוא מתואם ומכוון בפעולותיו על ידי ראש אכ"א.
בהתאם להוראה בנושא המטה המקצועי, ייעוד רבצ"ר ותפקידיו הם, בין היתר, לייעץ לרמ טכ"ל ולהוציא הנחיות והוראות מקצועיות לגבי ענייני דת בצבא.
צבא ההגנה לישראל 1611 .
בתקופה מספטמבר 2010 עד אוגוסט 2011 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא החינוך בצה"ל.
הביקורת התמקדה במספר תחומים המצויים במרכז סדר היום החינוכי בצה"ל, ואשר יש בהם חשיבות רבה למימוש יעדיו של צה"ל בתחום החינוך בכלל ובתחומים העומדים במרכז העשייה החינוכית של צה"ל בפרט.
נבדקו בעיקר: הכשירות המוקנית למפקדים למלא את תפקידיהם בתחום החינוך; הפעילות החינוכית של חיל החינוך הנעשית באמצעות גופים אזרחיים; והסדרה ותיאום של פעילות חיל החינוך והרבנות הצבאית בתחום הזהות הישראלית-יהודית והתודעה היהודית.
הביקורת נערכה בעיקרה בחיל החינוך: במקח"ר, בבסיס הדרכה החינוך ובפרויקט מנהיגות חינוכית צה"לית בירושלים (להלן - מחצבי"ם), במטה החינוך של מפקדת פיקוד הדרום, ובסגל החינוך של אחת מיחידות בסיס חיל האוויר והחלל בפלמחים.
כמו כן, נערכה הביקורת ברבנות הצבאית.
בדיקות השלמה נעשו בלשכת שר הביטחון, בלשכת הרמטכ"ל ובאכ"א.
כמו כן, צוות הביקורת נפגש ושוחח על נושאי הביקורת עם כ -60 קצינים בדרגות סרן ורס"ן במהלך שהותם בהשתלמות במחצבי"ם.
כשירות מפקדים למלא את תפקידם בתחום השיח החינוכי -פיקודי .
המפקד הוא המחנך של חייליו, ופעילות זאת היא חלק בלתי נפרד מתפקידו.
מסמך תוכני הסף נפתח בדברים כלהלן: "'רוח צה"ל' ו'יעוד ויחוד' מהווים מסמכים מכוננים לתפישת החינוך בצבא, ומניחים את התשתית לתחומי התוכן והעיסוק של מפקדי צה"ל וסגל החינוך.
האתגר העומד בפני המפקדים וסגל החינוך הוא יישום תפישה חינוכית זו בעשייה היומיומית בצה"ל.
מפקדים יגזרו מתוך ערכי 'רוח צה"ל' ותפישת 'יעוד ויחוד' את כללי הפעולה המתאימים למשימה הצבאית של יחידותיהם ויובילו תהליכי עבודה להטמעתם".
העשייה החינוכית של המפקד ביחידתו מכילה שני רכיבים: הראשון הינו רכיב בלתי פורמאלי המתרחש כל הזמן, ובא לידי ביטוי באופן שבו המפקד משוחח עם חייליו, במידה שבה הוא משוחח עימם ובנושאים שעליהם בוחר המפקד לדבר.
הרכיב השני הוא פורמאלי, וכולל את מגוון פעילויות החינוך השזורות בשגרת היחידה כדוגמת הסברה שבועית, ניתוח אירוע ערכי, טיול יחידתי או ערב הווי.
צה"ל בהתייחסותו מספטמבר 2011 לטיוטת דוח הביקורת הדגיש, כי עיקר פעילות החינוך מצדם של המפקדים מתבצעת במרחב הבלתי פורמאלי, שהוא נסתר מן העין למתבונן מבחוץ וקשה למדידה.
במסמך תוכני הסף נקבעו מספר עקרונות פעול ה, וביניהם, כי מפקדים יקיימו שיחה עם חייליהם (להלן - שיח פיקודי) על נושאים או על אירועים מרכזיים העומדים על הפרק תוך העברת מסרים חינוכיים, וכי שיח פיקודי זה הוא כלי מרכזי בבסיס תפקידו החינוכי של המפקד.
"כשירות" מוגדרת במילון למונחי צה"ל11 כ"הכושר הדרוש למלא משימה כלשהי או להגשים דבר-מה".
"כושר" מוגדר במילון זה כ"יכולת ביצוע בתחום מסוים".
11 במילון למונחי צה"ל, בהוצאת אג"ם -תוה"ד, התשנ"ח - 1998 , מובאים גם המונחים השונים המשמשים בלועזית: כשירות - competence ; כושר - ability , capability ; הכשרה- training.
מסמך "ייעוד וייחוד" בשנת 2004 גרר אחריו פעילויות הכשרה רבות בתחום הזהות הלאומית - במטרה לחזק את זהותם של קצינים בצה"ל, את הזהות הלאומית שלהם ואת הזהות הפיקודית-חינוכית שלהם, ובתוך כך לחזק צבא ההגנה לישראל 1613 .
את הכשירות שלהם לקיים פעילות חינוכית בתחום זה עם פקודיהם.
עיקרה של הפעילות הופנתה בשלב הראשון למפקדים בדרגות סגן אלוף (להלן - סא"ל) ואלוף משנה (להלן - אל"ם).
במסגרת זו גובשה השתלמות "ייעוד וייחוד" למפקדים בכירים, שתחילתה בשנת 2005, ובהמשך נבנתה השתלמות גם לקצינים בדרגות סרן ורב -סרן (להלן - רס"ן), אשר ההשתתפות בה מהווה תנאי לקבלת דרגת רס"ן12 .
בהמשך נחנך ביולי 2007 פרויקט מחצבי"ם13 , אשר מטרתו להוות מרכז חינוכי המפתח ומטפח את הזהות הפיקודית-ערכית של מפקדי צה"ל.