HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שהמשטרה תפעל כנדרש לטיפול בלוחות אזבסט במחנות של כוחות מג"ב הפועלים בפיקודה אשר בגינם נשקף סיכון לשוטרי מג"ב.
אפסניית צה"ל (להלן- אפסניה) מוגדרת בפקודת מטכ"ל העוסקת בנושא זה כ"כל המצוי ברשות הצבא, בשימושו או מוחזק על ידו - שאינו כוח אדם וכספים - כולל מקרקעין, ציוד, מזון, דלק, תחמושת וחומרים".
אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה7 (להלן- אט"ל) הוא אגף במטה הכללי (להלן - המטכ"ל) של צה"ל הנושא באחריות למתן המענה הלוגיסטי לקיומו של הצבא ולמילוי משימותיו.
יש כמה סוגי אפסניה: אפסניה המשמשת את כל יחידות צה"ל אשר אט"ל אחראי לה ומופקד על ניהולה, על תכנון ההצטיידות בה, על ההצט יידות בה בפועל ועל קליטתה (להלן - אפסניה אט"לית), ואפסניה ייעודית של חילות ושל גופים אחרים8 הדרושה למשימותיהם הייעודיות (להלן - אפסניה ייעודית), אשר לרכישתה, לאספקתה ולניהולה אחראים אותם גופים וחילות ולא אט"ל.
אפסניה אט"לית נחלקת, מבחינת הפיקוח עליה, בין ה שאר, לסוגים אלה: ציוד לחימה מבוקר (להלן - צל"ם) - אפסניה חיונית ללחימה שאופן רכישתה וחלוקתה נקבעים על ידי המטכ"ל; ואפסניה חופשית - אפסניה שחלוקתה חופשית במסגרת תקנים, רמות מלאי ושיעורי צריכה.
במסגרת האפסניה הייעודית אין פריטים העונים להגדרת צל"ם, אך יש בה פריטים שהגופים המנהלים אותם מגדירים כחיוניים, וככאלה הם מחייבים רמת פיקוח מוגברת.
במסגרת הצל"ם ובמסגרת הפריטים החיוניים באפסניה הייעודית נכללים אלפי פריטי מלאי, ובהם כלי נשק, תחמושת, רימונים, כלי רכב ומכשירי קשר.
פקודת מטכ"ל בנושא "אחריות לאפסניה" מפרטת את אופן חלוקת האחריות לאפסניה בין בעלי תפקידים שונים.
נקבע בה, בין השאר, כי האחריות לשלמות האפסניה שברשות יחידה צבאית מוטלת על מפקד היחידה, אשר אחראי לארגון יעיל של הטיפול באפסניה, להכוונת הפעולות האפסנאיות על ידי מתן הוראות והבטחת ניהול רישומים ולעדכון נתונ ים הנוגעים לאפסניה בהתאם להוראות הצבא.
בפקודה נקבע גם כי קצין הלוגיסטיקה העוצבתי נושא, בין השאר, באחריות לארגון ולפעולה אפסנאיים תקינים, לכשירות אפסנאית כוללת ביחידות העוצבה ולניהול הרישום של האפסניה ביחידות אלה; וכי מפקד פלוגת המפקדה בכל גדוד אחראי, בין ה שאר, לפיקוח על תקינותה ושלמותה של האפסניה ולמניעת חוסר בה, וכן על הבטחת שימוש נכון, יעיל וחסכוני באפסניה אשר ברשות היחידה.
עוד נקבע בפקודה כי קצין הלוגיסטיקה היחידתי או נגד הלוגיסטיקה היחידתי אחראיים, בין היתר, לביצוע החלטות המפקד בשטח האפסנאי, לנקיטת האמצעים הסבירים .
7 "לוגיסטיקה היא "האומנות המעשית של הנעת הגייסות וקיום יכולותיהם החומריות (המילון למונחי צה"ל, אג"ם-תוה"ד, התשנ"ח - 1988 ,).
קצין הלוגיסטיקה הראשי הכפוף לראש אט"ל, אחראי, בין השאר, לגיבוש התורה בתחום הלוגיסטיקה, לרבות בנוגע לניהול מלאי האפסניה ביחידות צה"ל ולפיתוח והכשרה של כוח האדם העוסק בתחום הלוגיסטי.
8 כגון חיל האוויר והחלל, חיל הים, חיל המודיעין.
כדי לשמור על האפסניה ביחידתם, שהם מופקדים על שמירתה, מפני חוסר או נזק, ולטיפול בחוסר או בנזק בהתאם לפקודות; וכי החייל שיש בידיו אפסניה צבאית אחראי צבא ההגנה לישראל 203 .
"לנקיטת כל האמצעים הסבירים, במועד הנכון, כדי לשמור כל אפסניה שהגיעה לידו או לרשותו או שהוא מופקד על שמירתה".
ניהול מלאי האפסניה האט"לית מתבצע בשתי רמות: ניהול מלאי הנעשה בחטיבת הלוגיסטיקה באט"ל 9 (ניהול המלאי המרכזי) וניהול מלאי הנעשה במרכזים לוגיסטיים של אט"ל (להלן - מרכזי אט"ל10 ) וביחידות צה"ל (ניהול מלאי מקומי).
ניהול המלאי נעשה באמצעות מערכות המידע התומכות בשתי הרמות: ניהול המלאי המרכזי מתבצע באמצעות מערכת מידע מסויימת - שהנתונים בה הם המחייבים והקובעים לגבי כלל צה"ל; וניהול המלאי הלוגיסטי ביחידות - באמצעות מערכת מידע נוספת, שבאמצעותה מנהלות היחידות השונות, בין השאר, את המלאי שברשותן, ומטפלות ב ניפוק וקבלה, בניהול הזמנות ובצריכת אפסניה.
במרכזי אט"ל מופעלות מערכות ייעודיות לניהול המלאי במרכזים אלה.
פקודת מטכ"ל בנושא "חוסר או נזק לאפסניה ומציאת אפסניה" (להלן - הפקודה בנושא חוסר באפסניה) עוסקת "בחוסר או בנזק לכל סוגי אפסניה, למעט לאפסניה ייעודית של חיל-, של חיל ]והחלל[ האוויר-הים ושל חיל -המודיעין".
על פי הפקודה בנושא חוסר באפסניה, "חוסר" הוא "ההפרש שבין הרשום ברישומת צה"ל לבין המצוי בפועל".
לצד המונח הרשמי לחוסר, הנכלל בפקודת המטכ"ל האמורה, נעשה בצה"ל שימוש במונח "אבדן"11, ובכלל זה להצגת נתונים מסכמים על היקף החוסר שנוצר בנסיבות שונות - בין ברשלנות ובין בכוונה תחילה (ובכלל זה בגין גנבה).
אבדן אפסניה בכלל, ואבדן צל"ם ופריטים חיוניים מהציוד הייעודי בפרט, יוצרים בעיות בכמה מישורים מרכזיים: ציוד ואמצעי לחימה מגיעים לגורמי טרור ולגורמים פליליים, ובכך יוצרים בעיה ביטחונית וחברתית; בגין האבדן עצמו נגרם לצה"ל הפסד כספי ניכר; ואבדנים בהיקפים גדולים עלולים לפגוע בכשירות ובכוננות של יחידות צה"ל.
פועל צה"ל, בהובלת אט"ל, לצמצום בהיקף אבדני האפסניה ראש אט"ל, אלוף דן ביטון, קבע באיגרת מינואר 2008 כי במ סגרת יעדי אט"ל לשנת 2008 הוגדר יעד מרכזי של "צמצום האבדנים וחיזוק השליטה על רמות המלאי בצה"ל".
במסגרת זו נקבע לשנת 2008 יעד מטכ"לי לצמצום היקף החוסר בשליש לעומת שנת 2007 (קרי, להגיע להיקפי חוסר שלא יעלו על 100 מיליון ש"ח).
אשר לשנת 2009 נקבע יעד מטכ"לי ולפיו "ערך האבדנים והגניבות הכולל לא יעלה על 54 מיליון ש"ח".
בנובמבר 2009 אישר סגן הרמטכ"ל דאז, אלוף בני גנץ, את תכנית העבודה השנתית של אט"ל לשנת 2010 ובכלל זה את היעד של ראש אט"ל בתחום זה - שווי היקף האבדנים לא יעלה על 35 .
9 חטיבת הלוגיסטיקה באט"ל אחראית, בין השאר, באמצעות מחלקת הלוגיסטיקה שלה, לגבש את תמונת המצב הלוגיסטית הצה"לית, לתכנן ולבצע בקרה בתחום הלוגיסטיקה ולנהל את המלאי, ולרכז את הטיפול בנזקים ובאבדני אפסניה בכלל יחידות צה"ל, למעט באפסניה ייעו דית.
חטיבת הלוגיסטיקה הוקמה מחדש באט"ל בשנת 2007 - לאחר שבשנת 2005 הועברה למִפקדת זרוע היבשה - בעקבות לקחי מלחמת "לבנון השנייה".
10 ,אט"ל מפעיל בדרג המטכ"לי מרכזים לוגיסטיים העוסקים בתחום ההספקה, האחזקה התנועה וההיסעים ובתחום הבינוי.
ראש המטה של אט"ל אחראי, בין יתר תפקידיו, לתיאום ולפיקוח בנושא פעילות מרכזי אט"ל ולתפעולם השוטף.
בנושא ניהול המלאי במרכזי אט"ל - ראו בהמשך.
11 אבדן ציוד מוגדר בהוראת קבע של אט"ל ובספר ניהול המלאי, שהוציאה מפקדת קצין הלוגיסטיקה הראשי, כ"חוסר של פריטי ציוד (אישי או יחידתי) המצריך אחד מאלה: העמדה לדין, זיכוי רישומי היחידה, מינוי קצין בודק, חקירת המשטרה הצבאית החוקרת".
יעדים אלה נקבעו, בין ה שאר, לנוכח היקפם הגדול של אבדני האפסניה בשנת 2007 (ששוויים הסתכם, לפי נתוני אט"ל לאותה עת, בכ -150 מיליון ש"ח), וכן לנוכח כוונת צה"ל להתמודד עם ההיבטים המבצעיים הנוגעים לאבדן פריטי צל"ם.
הפעילות שנקט צה"ל לצמצום אבדני אפסניה בכלל ואבדני צל"ם בפרט כוללת, בין השאר, שימת דגש מיוחד על נושא ספירות המצאי ביחידות השונות והגברת הבקרה והפיקוח על ספירות אלה; צבא ההגנה לישראל 205 .
בירורים בנושא אבדנים, לרבות בראשות סגן הרמטכ"ל, וקיום כנסים להגברת מודעותם ומעורבותם של מפקדים בנושא; ביצוע ביקורות פיקודיות ומטכ"ליות לבדיקת נושא ניהול המלאי; שינוי במדיניות הנוגעת לנשיאת נשק אישי בחופשה, שהובילה להחמרה בכללים בנוגע לאבטחת הנשק האישי על ידי החיילים בחופשה; הגברת האבטחה בנשקיות ובמחסני תחמושת, לרבות שימוש באמצעי אבטחה טכנולוגיים; הפחתת כמותם של כלי נשק צבאיים הנמצאים בידי אזרחים הרשאים לשאת אותם; והגברת שיתוף הפעולה עם רכבת ישראל כדי לאתר אמצעי לחימה בחפצים שנושאים חיילים העוברים בתחנות רכבת מרכזיות.
במסגרת תהליך הבקרה והמעקב המתנהל בדרג המטכ"ל בנושא אבדני אפסניה בכלל ואבדני פריטי צל"ם בפרט, מגבשת ומפיצה חטיבת הלוגיסטיקה באט"ל מדי חודש בחודשו ובסיכומה של כל שנה דוחות המסכמים אבדני אפסניה בצה"ל (להלן - דוחות האבדנים), המפרטים את נתוני שווי האבדנים לאותה שנה וכן את נתוני ההשוואה לעומת תקופות מקבילות קודמות.
דוחות האבדנים כוללים, בין השאר, פירוט - עד רמת הפריט הבודד - של אבדן של פריטי צל"ם, וכן סיכומים כספיים בנושא שווי של אבדנים ביחידות השונות.
מטרת דוחות האבדנים היא, בין היתר, להגביר את המודעות, המעורבות והעיסוק של המפקדים בדרגים השונים בנושא צמצום אבדני אפסניה; להקנות תרבות ארגונית ביחידות אשר תוביל להתייעלות ולחיסכון; ולהגביר - בין השאר באמצעות השוואה בין הנתונים על אבדנים ביחידות שונות - את התחרות בין היחידות.
נוסף על כך, הנתונים המוצגים בדוחות משמשים הלכה למעשה כבסיס לגיבוש מדיניות והחלטות, ובכלל זה עד דרג סגן הרמטכ"ל, בכל הנוגע לניהול מלאי האפסניה בצה"ל, לפיקוח עליו ולקביעת יעדים בכל הנוגע לצמצום היקף החוסר.
בהתאם לנתוני חטיבת הלוגיסטיקה באט"ל בדוח "אבדנים/גניבות ציוד צל"ם ותחמושת" לסיכום שנת 2009 (להלן- דוח אבדני אפסניה של אט"ל לשנת 2009 ) ובדוח "סיכום אבדנים/גניבות אפסניה וצל"ם" לשנת 2008 (להלן- דוח אבדני אפסניה של אט"ל לשנת 2008 )- נרשמה בשנים 2007 -2009 ירידה ניכרת בשווי הכספי הכולל של פריטי האפסניה12 שאבדו בצה"ל, וכן נרשמה בדרך כלל ירידה גם במספר פריטי צל"ם מרכזיים שאבדו.
בטבלה שלהלן יפורטו הנתונים שמסר אט"ל על שווי האבדנים ועל מספר פריטי צל"ם מרכזיים שאבדו: .
2009 2008 2007 סוג הנתונים .
5 כ-83 כ-150 שווי כלל האבדנים (במיליוני ש"ח) המדווחים .
בדוחות האבדנים של אט"ל .
84 95 95 מס' כלי הנשק שאבדו מנתוני אט"ל עולה כי הושגה מגמת הירידה שעליה הכריז ראש אט"ל והושג היעד הכספי - ואף מעבר לכך - שנקבע כשווי האבדנים המרבי לשנת 2009 .
נוסף על כך, נתוני אט"ל מלמדים, בדרך כלל, גם על מגמה של ירידה, ואף ירידה חדה, באבדן פריטי צל"ם ובייחוד באבדן אמצעי לחימה מסוג מסוים.
בפועל, מתעדכנים באט"ל נתונים על אבדן פריטים משנים קודמות בעקבות סיבות שונות, לרבות מציאת פריטים שאבדו או תיקון טעויות ברישומי המלאי.
לפיכך, בידי אט"ל גם נתונים מעודכנים, שאינם נכללים בדיווחים הרשמיים על שווי כלל האבדנים בפועל.
אף שהדבר לא נאמר מפורשות בדוחות הכוונה לאפסניה אט"לית 206 דוח שנתי61א .
מדצמבר 2009 ועד יולי 2010 בדק משרד מבקר המדינה את נושא אבדני האפסניה בצה"ל.
נבדקו בעיקר היבטים הנוגעים לנתוני אט"ל לגבי מגמות בתחום אבדני האפסניה בצה"ל ולגבי צבא ההגנה לישראל 207 .
היבטים בתחום ניהול המלאי שיש להם השפעה על היקף האבדנים ועל הדיווח עליהם; הטיפול בנתונים העולים מספירות מצאי המתבצעות ביחידות צה"ל; איזוני רישומים הננקטים להקטנת שווי החוסרים המתגלים ביחידות; הדיווח על נתוני האבדן של אפסניה ייעודית במרכזי אט"ל; והצגת נתונים על אבדני נשק ואמצעי לחימה מסוג מסוים.
כמו כן נבדקו היבטים הנוגעים להליך שבמסגרתו צה"ל מאשר הקצאת כלי נשק צבאיים לאזרחים ולאופן שבו צה"ל מפקח על כלי נשק אלה.
הביקורת נעשתה באט"ל: במטה אט"ל, בחטיבת הלוגיסטיקה, במפקדת קצין הלוגיסטיקה הראשי (להלן - מקל"ר), במרכז צל"ם וחלפים (להלן - מצל"ח) ובמחלקת תקשוב; במפקדת פיקוד הצפון; במפקדת פיקוד המרכז; במפקדת הזרוע לבניין הכוח ביבשה; באגף כוח אדם שבמטכ"ל (להלן - אכ"א); באגף המבצעים במטכ"ל (להלן - אמ"ץ); ובמפקדת קצין המשטרה הצבאית הראשי (להלן - מקמצ"ר).
בדיקות השלמה נעשו בחיל המודיעין (להלן - חמ"ן); בחיל האוויר והחלל (להלן - חה"א); באוגדת שריון במילואים; בחטיבת ה צנחנים הסדירה; בחטיבת גולני; ובחטיבה מרחבית באזור יהודה ושומרון.
ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם נתונים בודדים מפרק זה לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 נ[ .
]וסח משולב חיסיון נתונים אלה אינו מונע את הבנת מהות הביקורת.
עדכון פקודות והוראות .
עשרות פקודות מטכ"ל שונות ועשרות הוראות קבע (להלן - הק"א) של אט"ל עוסקות בהיבטים שונים הנוגעים לטיפול במלאי אפסניה, ובעיקר אפסניה אט"לית, לרבות היבטים שונים הרלוונטיים לצעדים שיש לנקוט למניעת אבדן ולטיפול באבדן שכבר נוצר.
בד בבד, ספר ניהול המלאי ביחידה (להלן - ספר ניהול המלאי) שהוציאה מקל"ר מתאר את עקרונות ניהול המלאי ואת הפרקטיקה הנהוגה בפועל.
משנת 2006 מובילה מחלקת תכנון וארגון (להלן - תוא"ר) באט"ל עבודת מטה לעדכון פקודות והוראות שיש להן נגיעה לעניין ניהול מלאי האפסניה ולביטול אלה מהן שאינן נדרשות עוד.
בינואר 2010 נמצא כי41 (כ-52% ) מ-78 פקודות מטכ"ל שבאחריות אט"ל ותשע (כ-14% ) מ -63 הוראות קבע של אט"ל שנכללו באותה עבודת מטה לא היו מעודכנות, אף ששיעור ניכר מהפקודות וההוראות אמורות היו להתעדכן, במסגרת תכנית העבודה באט"ל, כבר בשנים 2006 ו- 2007 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי תחום ניהול המלאי, ובכלל זה תחום הטיפול באבדני אפסניה, מחייב טיפול שוטף ורציף והוא משפיע במישרין על פעילותו השוטפת של צה"ל ועל מוכנותו לשעת חירום.
לפיכך על אט"ל לפעול לעדכון הפקודות וההוראות הרלוונטיות ולהבטיח מסד נורמטיבי תקף ורלוונטי.
בהתייחסותו מאוקטובר 2010 לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי נכתבה תכנית עבודה מעודכנת לשנים 2010 -2012 ובה שולב עדכונן של כלל הפקודות וההוראות האמורות.
צבא ההגנה לישראל 209 .
ניתוח נתוני אט"ל על היקף אבדן האפסניה בצה"ל .
ניהול המלאי נוכח הקשר ההדוק בין אופן ניהול האפסניה ביחידות והשליטה בפריטי האפסניה ובין היכולת להפחית, הלכה למעשה, את היקף אבדני האפס ניה בצה"ל ולדווח דיווחים מהימנים על היקפם; ועל רקע הטמעת נושא שמירת האפסניה כערך בסיסי בכל דרגי הפיקוד, בדק משרד מבקר המדינה היבטים שונים בניהול המלאי ביחידות צה"ל ובמרכזי אט"ל שיש להם זיקה ישירה למניעת אבדנים ולדיווח על היקפם.
ניהול מלאי ביחידות צה" ל13 בביקורת התברר כי קיימים ליקויים, המשפיעים על אופן ניהול המלאי, על מניעת חוסר ועל הדיווחים בנוגע לחוסר, לכשזה נוצר, ברמת היחידות.
ביקורות שעשתה מקל"ר בשנים האחרונות ביחידות צה"ל לימדו על ליקויים - ובכלל זה ליקויים חוזרים ונשנים - בתחום הארגון הלוגיסטי, בתחום ניהול האפסניה ביחידה והטיפול באבדנים ובמניעתם, ובכלל זה: "אין הלימה בין הרישום למצאי"; "ליקויים מהותיים (לעיתים ערכיים) בספירות", "חוסר תרבות של ניהול המלאי/פערים מקצועיים/ עבודה לא מקצועית", לרבות טיפול בדוחות אבדן שלא על פי הנהלים; ליקויים בניהול הנשקיות, ואי-ביצוע נוהל בנושא ספירת מצאי כפי שמחויב; ו"מפקדים לא מעורבים מספיק בשליטה במלאי".
הממצאים של 47 ביקורות שעשתה מקל"ר בשנת 2009 ביחידות שונות, ובהן נבחנו נושאים לוגיסטיים שונים, לרבות ניהול המלאי, הצביעו, בין השאר, כי בתשע (כ-19% ) מהביקורות היה ה ציון "נכשל" ובשבע (כ -15% ) מהביקורות היה הציון "מתחת לבינוני".
יתרה מזו, ב-37 (כ-78% ) מהביקורות (ובכללן אלה שבהן הציון היה גבוה מבינוני) עלו ליקויים משמעותיים בתחום ניהול המלאי, ובהם ליקויים הנוגעים לחוסר שליטה על המלאי, לסטייה חמורה בין הרישום למצאי, לניהו ל המלאי שלא בהתאם לפקודות וכדומה.
בשמונה (כ-17% ) מהביקורות עלו ליקויים שנגעו לאמינות הרישומים של נתוני האפסניה; וב -26 (כ-55% ) מהביקורות עלו ליקויים הנוגעים להליך ביצוע ספירות המצאי.
יש לציין כי קצין הלוגיסטיקה הראשי (להלן - קל"ר) הגדיר את שנת 2010 כ"שנת ניהול המלאי".
במסגרת זו פועלים צוותי עבודה שונים באט"ל לבחון דרכים לשיפור ניהול המלאי, להגביר את מודעותם של המפקדים לאחריותם לנושא ולשפר את מערך ההכשרה בתחום.
לדעת משרד מבקר המדינה, הליקויים בתחום ניהול המלאי בדרג היחידה, כפי שעולה מהנתונים שהוצגו, משפיעים במישרין על יכולתן של היחידות לשלוט באפסניה העומדת לרשותן, למנוע אבדנים במסגרתה ולהציג תמונה אמינה של המצאי.
מצב זה עלול לגרום מצד אחד לחוסר בפריטים שלא ניתן לו מענה, ומצד אחר לרכש מיותר של פריטים הנמצאים במלאי.
על אט"ל להשלים את מיפוי תמונת המצב בתחום ניהול המלאי ביחידות צה"ל, לאתר את נקודות הכשל ולהוביל בהקדם מהלך שיוביל לתיקון הליקויים.
למעט במרכזי אט"ל, אשר היבטים בניהול המלאי בהם יידונו להלן 210 דוח שנתי61א .
צבא ההגנה לישראל 211 .
ב ניהול המלאי במרכזי אט"ל מרכזי אט"ל הם עשרה מרכזים לוגיסטיים, אשר כל אחד מהם ממונה על ניהול סוג אפסניה מסוים או על מתן שירות מסוים.
חלק מהמרכזים מוגדרים כ"משבירי ציוד" - הם מאחסנים ציוד במחסניהם ומנפקים אותו (להלן - השברה) ליחידות צה"ל; האחרים עוסקים בפעילות אחזקה, תנועה והיסעים, ובתחום הבינוי.
מרכזי אט"ל אחראים לניהול ולהשברה של אפסניה בהיקף של עשרות מיליארדי ש"ח: רוב המלאי שברשותם מיועד לניפוק ליחידות צה"ל (להלן - מלאי להשברה), או משמש ציוד ייעודי הנחוץ לפעילותם הייעודית של מרכזי אט"ל (שניהם יחד יכונו להלן - אפסניה ייעודית של מרכזי אט"ל); ויתרת המלאי שברשותם מיועדת לשימושם העצמי ככל יחידה בצה"ל, במסגרת האפסניה האט"לית.
הפקודה בנושא חוסר באפסניה והק"א שעניינה "חוסר או נזק באפסניה - סמכויות הטיפול והבירור" (להלן - ההוראה בנושא סמכויות הטיפול בחוסר באפסניה); ופקודת מטכ"ל אחרת, שעניינה "גניבת אפסניה - דיווח", עוסקות בדרך הטיפול במקרה שבו מתגלה חוסר באפסניה.
בהתאם לפקודה בנושא חוסר באפסניה, תהליך הטיפול עקב גילוי חוסר נפתח בהגשת טופס לדיווח ומעקב לגבי אפסניה חסרה (להלן - טופס 106514 ).
בפקודה זו נקבע כי "ראש אט"ל רשאי להורות, כי במרכזי אט"ל ייקבעו הסדרים לאיתור אפסניה שהתגלה בה חוסר, בטרם יוגש טופס 1065 , ובלבד שטופס 1065 ימולא תוך שישה חודשים, לכל היותר, מיום גילוי החוסר".
בהוראת קבע אחרת של אט"ל15 בנושא "ספירות מצאי של אפסניה למעט מקרקעין במתקנים לוגיסטיים" (להלן - ההוראה בנושא ספירות במרכזי אט"ל) נקבע כי ספירת המצאי והטיפול הנדרש בתוצאותיה, כולל המרות, חיוב או זיכוי של אפסניה, טיפול בטופסי 1065 וכיו"ב- יסתיים תוך חודשיים.
הצורך בקביעת הסדרים ייחודיים למרכזי אט"ל מושפע, בין היתר, מסוגיות הנוגעות להיקפם ולמורכבותם של המרכזים ובכלל זה להיקפה הגדול ולמגוון של האפסניה לסוגיה שהם מנהלים, וכן לקושי להשבית את פעילותם לפרק זמן ארוך לצורך ביצוע ספירות כלליות.
1 ) בביקורת עלה כי זה שנים יש ליקויים חמורים 16 באופן שבו מנוהלת האפסניה הייעודית של מרכזי אט"ל; וכי הדבר משפיע על גיבוש נתונים מהימנים על אבדני אפסניה זו, על הטיפול באבדנים אלה ועל אופן הצגתם.
להלן דוגמאות: א) כבר בדצמבר 2007 הציגה מחלקת תוא"ר באט"ל לראש מטה (להלן- רמ"ט) אט"ל סיכום עבודת מטה בנושא "מודל הספירה במרכזי אלר"ם17 ", ובו הוצגו כמה ליקויים מרכזיים בניהול המלאי במרכזי אט"ל, ובהם: אין לכלל המרכזים תורה אחודה לניהול מלאי ולביצוע ספירות; אין במטה אט"ל גוף הנושא באחריות לניהול המלאי, לאחסנה ולספירות במרכזים; ואין במרכזים מדדים המאפשרים לעמוד על ליקוי המוגדר כ"אי -הילום", דהיינו: "חוסר התאמה בין נתוני המלאי הרשומים במחשב לנתוני המלאי הפיסי הקיים בפועל ביחידה".
ב) ביולי 2008 החליט ראש מחלקת תוא"ר באט"ל על הקמת מדור ייעודי לניהול המלאי בעבור מרכזי אט"ל, אשר יעסוק בכתיבת תורת ני הול המלאי, בגיבוש תכנית עבודה בתחום ניהול המלאי והספירות וכן באישור התכנית ובביצוע בקרה .
14 או טופס 3042 - טופס תשלום ערך חוסר בלא מש פט למקרה של חוסר בהיקפים קטנים שנקבעו בפקודות.
)בשמו דאז אגף אפסנאות (אג"א 16 כבר באוגוסט 2002 קבע היועץ המשפטי של אט"ל כי הטיפול בחוסרים המתגלים במצל"ח נוהל זה שנים רבות "באופן שאינו עולה בקנה אחד עם פקודות מטכ"ל לטיפול בחוסר".
17 "באותה שנה נקרא אט"ל בשם "אלר"ם- אגף לוגיסטיקה, רפואה ומרכזים.
בעניינה, ובגיבוש יעדים ומדדים בתחום ניהול המלאי ופילוחו.
במועד סיום הביקורת - כשנתיים לאחר שהתקבלה ההחלטה - טרם מומשה החלטה זו.
ג) בדצמבר 2009 קבע ראש מטה אט"ל, תא"ל עופר וולף, כאשר סיכם דיון בממצאי ביקורת מעקב שעשה ענף הבקרה והביקורת באט"ל במרכז ציוד בנושא ניהול מלאי ומחסנים כי "רמת מימוש ההחלטות, כפי שנמצאה בביקורת המעקב, מעידה על מצב חמור ומערכתי של אי מימוש צבא ההגנה לישראל 213 .
פקודות בתואנות והסברים שונים" (ההדגשה במקור).
בסיכום הדי ון צוינו צעדים שונים שיש לנקוט במסגרת הטיפול בניהול המלאי ובאבדני אפסניה במרכזי אט"ל, ובהם גיבוש תכנית ספירות מפורטת, מיסוד תורת ניהול המלאי, טיפול באי - התאמה ובפערי הנתונים בין מערכות המחשב במרכזי אט"ל ובין מערכת קדמ"ה, אופן ביצוע המרות 18, תהליכי טיפול באי -הילום וסיום תהליך הטיפול באי -הילום באמצעות הכרזת אבדנים והגשת טופסי 1065 לגבי החוסרים.
צוות מערכתי של אט"ל שעסק בפברואר 2010 בנושא שיפור ניהול המלאי במרכזי אט"ל עמד גם הוא על פערים רבים הנוגעים לניהול המלאי במרכזים אלה.
2 ) בדוח אבדני אפסניה של אט"ל לשנת 2009 נכללים גם אבדנים המיוחסים לאט"ל עצמו, אשר שוויים מסתכם לפי המדווח בכ -1.
87 מיליון ש"ח, ובכלל זה אבדנים המיוחסים למרכזי אט"ל בסך כ -1.
אבדנים אלה אינם מתייחסים לאפסניה הייעודית של מרכזי אט"ל - שהיא, כאמור, המרכיב העיקרי של האפסניה שמנהלים מרכזי אט"ל - אלא רק לאפסניה האט"לית המצויה בהם.
ראש ענף הבקרה והביקורת באט"ל הסבירה לנציג משרד מבקר המדינה כי "נתונים אלה הינם חלקיים ואינם מצביעים על סך האבדנים הכולל היות ולא מתבצעת במרכזי אט"ל ספירה שנתית מלאה שבעקבותיה מוגש טופס 1065 - לטיפול בחסרים… ובימים אלה מבוצעת עבודת מטה לטיפול בליקויים".
מצל"ח הוא המרכז האפסנאי הגדול ביותר בצה"ל, ומנוהלים בו 182,000 פריטים בשווי כספי של כ -21 מיליארד ש"ח.
בשנים האחרונות ננקטו במצל"ח שיטות ספירה שונות כדי לאפשר הליך אפקטיבי שיבטיח הילום מלאי מיטבי.
במסגרת זו הוגדרה "מסגרת ניהולית" המכונה "סימול בנק", ובה נרשמו כלל העודפים והחוסרים שהתגלו בספירות השונות 19 .
בהיעדר נתונים סדורים באט"ל בנוגע להיקף החוסרים בציוד הייעודי במרכזי אט"ל הפיקה מחלקת תקשוב באט"ל, לבקשת משרד מבקר המדינה, נתונים בנוגע להיקפי החוסר במצל"ח בשנים 2005-2009 :).
להלן הנתונים (מעוגלים, במיליוני ש"ח .
שווי כספי (חוסר) שנת העברה לסימול "בנק" .
2 ס"ה מהנתונים האמורים עולה כי באפסניה הייעודית של מצל"ח - שהוא רק אחד ממרכזי אט"ל - נוצר בשנת 2009 חוסר בפריטים בשווי כולל של כ - 44.
משרד מבקר המדינה מעיר כי חוסר זה, שלא נכלל בדיווחי האבדנים של אט"ל, דומה בהיקפו לזה שעליו דיווחה חטיבת הלוגיסטיקה באט"ל בדוח אבדני אפסניה של אט"ל לשנת 2009 הנוגע לכלל האפסניה האט"לית בכל צה"ל.
לדעת משרד מבקר המדינה, היקפי החוסר הניכרים בציוד הייעודי במצל"ח, שאינם באים לידי ביטוי בדוחות .
18 המרות- אחת השיטות לביצוע איזון ברישומים.
הרחבה בנושא ראו בהמשך.
19 לפי ספר ניהול המלאי, "עודף" הוא יתרת המצאי לעומת הרשום במלאי ברישום האפסנאי.
ייתכן מצב שבו יש במצאי עודף של פריטים מסוימ ים וחוסר בפריטים אחרים.
האבדנים של אט"ל, מלמדים שדוחות האבדנים של אט"ל מביאים לידי ביטוי באופן חלקי בלבד את היקף אבדני האפסניה בכלל צה"ל, ובייחוד את אבדני האפסניה הייעודית המנוהלת במרכזי אט"ל.
צבא ההגנה לישראל 215 .
3 ) "במכתבו של רמט אט"ל למשרד מבקר המדינה מיולי 2010 , בנושא אבדני ציוד במרכזי אט"ל, נכתב, בין השאר, כי בביקורות פנימיות שעשה אט"ל בשנים 2007 -2009 נמצא כי מרכזי אט"ל אינם מדווחים על אבדני ציוד ייעודי באמצעות טופסי 1065 , "וכנגזרת מכך, לא קיימת יכולת להצגת נתוני אבדני ציוד יעודי" שלא כנהוג ביחידות תחזוקה בצה"ל.
זאת, למרות ש"מרכזי אט"ל (כמו כל יחידות צה"ל) מחויבים לדווח על חוסר באפסניה" בהתאם לפקודה בנושא חוסר באפסניה; ואף על פי שפקודה זו מאפשרת לבצע במרכזי אט"ל הסדרים לאיתור אפסניה חסרה קודם להגשת טופס 1065 , ובלבד שהטופס ימולא בתוך שישה חודשים מיום גילוי החוסר.
"למרות האמור, מרכזי אט"ל לא דיווחו לאורך השנים על אבדני ציוד באמצעות טפסי 1065 ", למעט אבדנים שנגרמו כתוצאה מאירועים חריגים (ההדגשה במקור).
רמ"ט אט"ל הוסיף במכתבו האמור כי בדצמבר 2009 הוא החליט שנושא ניהול המלאי במרכזי אט "ל יטופל באופן מערכתי.
בטווח הקצר "הושלם הטיפול במרכיבים שאינם כרוכים בשינוי סמכות ואחריות"; ו"בטווח הארוך מונה צוות מערכתי לגיבוש פעולה רב-שנתית בנושא הטיפול בניהול מלאי במרכזי אט"ל, כולל הסדרת תחומי האחריות הרלוונטיים".
לפי הכתוב במכתב, בשלב זה מופו התהליכים ותחומי האחריות במצב הקיים, הוגדרה חלוקת האחריות באט"ל, ובמסגרתה נקבע כי חטיבת הלוגיסטיקה תהיה אחראית לתכנית הספירות, ליישומה ולבקרה על הטיפול באי -הילום, וגובש תהליך לבקרה על אי -הילום ולטיפול בנושא.
עוד צוין במכתב כי "לאחר אישור התהליך על ידי ראש אט"ל (עד סוף 2010 .
"), תבנה תכנית למימושו והטמעתו כנדרש משרד מבקר המדינה מעיר לאט"ל כי במשך שנים התקיימו במרכזיו ליקויים חמורים בניהול המלאי, שמנעו פיקוח יעיל ואפקטיבי על מלאי הציוד הייעודי המנוהל בהם ולא אפשרו, הלכה למעשה, מעקב סדור אחר אבדנים של פריטי המלאי ה שונים.
כפועל יוצא מכך כוללים דיווחי האבדנים של חטיבת הלוגיסטיקה נתונים חסרים שאינם מביאים בחשבון את אבדני האפסניה הייעודית של מרכזי אט"ל.
ראוי לכלול בדיווחי האבדנים של אט"ל נתונים המשקפים את היקף כל האבדנים בפועל במרכזי אט"ל, כדי לאפשר מעקב מהימן אחר המגמות בתחום זה ולבדוק אם מבחינה זו אט"ל עומד ביעדים שקבעו סגן הרמטכ"ל וראש אט"ל.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, בין היתר, על הקמת הצוות לטיפול בנושא הבקרה על המלאי במרכזי אט"ל, כאמור לעיל.
מטרות הצוות היו: א) ניתוח המצב הקיים והנחת הבסיס לכתיבת תורת ניהול המלאי; ב) גיבוש עקרונות לניהול המלאי במרכזי אט"ל והסדרת תהליכי בקרת המטה; ג) גיבוש תהליך לתכנון תכנית עבודה לניהול המלאי במרכזים והבקרה עליה; ד) גיבוש נושאים ופערים מרכזיים נוספים בתחום ניהול המלאי וקביעת תכנית עבודה לטיפול בהם.
עוד נמסר כי עבודת המטה בנושא הסדרת ניהול המלאי במרכזי אט"ל כוללת את תהליכי ניהול המלאי החל משלב קליטת הפריטים ועד שלב הגריטה שלהם.
סיום עבודת הצוות מתוכנן לסוף שנת 2010 , ובשנת 2011 יחלו פעילויות ליישום ולהטמעה של כלל התהליכים שגובשו.
משרד מבקר המדינה מציין כי הפעולות האמורות שנוקט צה"ל הן אכן הכרחיות.
מבחנן הוא ביישום מהיר של תיקון הליקויים והטמעת תהליכי 216 דוח שנתי61א .
עבודה לניהול המלאי במרכזי אט"ל שיאפשרו הצגה מהימנה של מצב המלאים ומעקב אחר אבדנים.
צבא ההגנה לישראל 217 .
ג הרמה המקצועית של נגדי לוגיסטיקה קציני הלוגיסטיקה ונגדי הלוג יסטיקה ביחידות, העוסקים בתחום ניהול המלאי, אחראים לביצוע המינהלה והארגון האפסנאיים של היחידה.
במסגרת זו נגדי הלוגיסטיקה האמורים הם האחראים לניהול מחסני המלאי השונים, לניפוק פריטי מלאי, לניהול המעקב אחריהם ולטיפול הראשוני והישיר במניעת אבדנים.
אט"ל וחיל הלו גיסטיקה אחראים לפיתוח כוח האדם המקצועי בתחום הלוגיסטיקה המשרת ביחידות היבשה בצה"ל ובמרכזי אט"ל.
במאי 2010 שירתו בשירות קבע ביחידות היבשה בצה"ל ובמרכזי אט"ל מעל ל - 1,000 נגדי לוגיסטיקה העוסקים בתחום ניהול המלאי, כמחציתם שירתו בשירות המוגדר "קבע ראשוני" 20 וכמחציתם בשירות קבע המוגדר "קבע מובהק" 21 .
בין הליקויים החוזרים והנשנים בתחום ניהול המלאי שעליהם עמדה מקל"ר, כאמור לעיל, עלו גם ליקויים שמקורם בפערים בידע המקצועי ובעבודה לא מקצועית בתחום ניהול המלאי.
בפגישות בין נציגי משרד מבקר המדינה ובין קציני לוגיסטיקה ונגד י לוגיסטיקה שבה ועלתה טענה ולפיה נגדי הלוגיסטיקה בשירות קבע ראשוני העוסקים בתחום ניהול המלאי חסרים את הידע והניסיון המקצועי הנחוצים לשם הטיפול הנדרש בפריטי המלאי לסוגיהם השונים, ובכלל זה הידע והניסיון הדרושים לזיהוי הפריטים השונים ולניהולם.
גם צוות ייעודי של אט"ל אשר בדק, במסגרת עבודת המטה לשיפור ניהול המלאי בצה"ל 22 , את נושא "תחום ההכשרה המקצועית", עמד על כך שנגדים המתחילים את תפקידם כנגדי לוגיסטיקה הם "חסרי ניסיון מקצועי או בעלי ניסיון מקצועי חלקי דבר המקשה על הטמעת נושא 'ניהול המלאי' בקורס"23.
בביקורת התברר כי כ -78% מכלל נגדי הלוגיסטיקה בשירות קבע ראשוני במאי 2010 ביחידות היבשה ובמרכזי אט"ל כאמור לעיל, לא שירתו בשירות החובה שלהם בתחום הלוגיסטיקה בהיבטים הנוגעים לניהול מלאי, וכי לפני שהחלו לעסוק בתחום הלוגיסטיקה הם עסקו במקצועות אחרים, כגון נהג, לוחם חי"ר או פקיד כללי.
22% מכלל נגדי הלוגיסטיקה הנ"ל בשירות קבע ראשוני העוסקים בניהול מלאי שירתו בתפקידים הקשורים לניהול מלאי בשירות החובה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח התפקיד המיועד לנגדי הלוגיסטיקה בתחום ניהול המלאי, נוכח הליקויים בתחום ניהול המלאי ונוכח הדגש המושם בצה"ל על צמצום אבדני האפסניה, ראוי שאט"ל ומקל"ר יוודאו שמערכי ההכשרה המיועדים לנגדי הלוגיסטיקה חסרי הניסיון המקצועי נותנים את המענה המתאים לבסיס הידע שיש לנגדים אלו ולידע המקצועי הנדרש מהם בפועל.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, בין ה יתר, כי רוב הנגדים המתגייסים לחיל הלוגיסטיקה לא שירתו בחיל זה בשירות חובה, כלומר הם חסרי ידע וניסיון רלוונטיים.