HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על שתי היחידות - אגף כא"ב ומינהל עו"ה - דהיינו הן הצד המינהלי והן הצד הפדגוגי, לבצע עבודת מטה משותפת בנושא זה.
בעבודה זו יש להגדיר את מטרת איסוף הנתונים, התהליכים שיאפשרו איסוף נתונים מלא ויעיל והמורשים לעשות בהם שימוש.
כמו כן, במסגרת זו יש לגבש את הממשק להעברה שיטתית של המידע לגורמי המחוז ולמנהלים, על מנת שיעשו בו שימוש מושכל בגיוס ובהשמה של הבוגרים כמתמחים וכמורים חדשים בבתיה"ס.
אי הסדרת תפקיד המחוזות בתהליך ואי מיצוי מנגנון המחוז .
כאמור, המחוז הוא הגוף האזורי האחראי ליישום הוראות המשרד בבתיה"ס.
בתחום כוח אדם בהוראה כפוף המחוז הן למינהל עו"ה והן לאגף כא"ב.
עליו לפקח, להדריך וללוות את בתיה"ס שבתחום אחריותו במכלול הנושאים הנוגעים לניהול כוח האדם ולשלבי הכניסה להוראה.
במסגרת זאת עליו גם לסייע למנהלי בתיה"ס לאתר מתמחים ומורים חדשים ולשבצם במשרות הוראה על פי כישוריהם והכשרתם ובהתאם לצורכי בתיה"ס בשלבי החינוך השונים.
מינהל עו"ה קבע בתוכניות העבודה שלו לשנות הלימוד התשע"ה (2014 - 2015 ) ( והתשע"ו2015 - 2016 ), שאחת ממטרותיו המרכזיות היא חיזוק המעורבות של המחוזות בתהליכי הגיוס והשיבוץ של מורים המתבצעים על ידי המנהלים.
ואולם, מינהל עו"ה ואגף כא"ב לא עושים שימוש במנגנון המחוז בתחום האיתור וההשמה: לא הגדירו את תפקידי המחוזות בתחום זה, לא הוציאו הנחיות בנוגע לכך ולא פיתחו כלים לשיפור תהליכי האיתור וההשמה שעושים המנהלים.
וזאת למרות שמעבירים להם נתונים על בוגרים מידי שנה.
משרד מבקר המדינה בדק אצל רפרנטיות ההתמחות140 ואצל מנהלות תחום כוח אדם בהוראה שבמחוזות מרכז וחיפה את פעולות המחוז לאיתור ולהשמה של בוגרים ומורים חדשים.
זהו תפקיד המבוצע נוסף על התפקיד שלהן במחוז, והן מייצגות את אגף ההתמחות במחוז משרד החינוך | 1057 .
עלה ששני המחוזות אינם מעורבים באופן שיטתי בתהליך האיתור וההשמה של בוגרים ומורים חדשים בבתיה"ס שבתחומם.
בפועל, התהליך מבוצע ע"י מנהלי בתיה"ס, בלי ניהול של התהליך וללא ראייה כוללת של צורכי בתיה"ס במחוז.
אין בשני המחוזות שנבדקו מאגר מידע שיטתי, סדור, מלא ומנוהל של משרות פנויות בבתיה"ס או של משרות שצפויות להתפנות בטווח הקצר או הארוך, שכן המחוזות אינם עוסקים בתכנון צורכי כוח האדם141 ,.
כאמור המחוזות אינם מנגישים את קובץ הבוגרים למנהלי בתיה"ס, כך שלמשל, ניתן לאתר מתוך הקובץ בוגרים במקצועות מסוימים, לשלב חינוך מסוים ואף באזור גיאוגרפי מסוים או בבי"ס מסוים, אך המחוזות אינם משתמשים באפשרויות הגלומות בקובץ, ובכך אינם מסייעים למנהלי בתיה"ס באיתור בוגר לאיוש משרות הוראה פנויות.
זאת ועוד, נציגי המחוזות נפגשים עם הסטודנטים להוראה העומדים לסיים את לימודיהם ומוסרים להם מידע והסברים על השלבים הא רגוניים- הפרוצדורליים בתהליך הכניסה להוראה, למשל על אופן פתיחת תיק מקוון של עובד הוראה חדש והנחיות לכך בפורטל עובדי הוראה.
ואולם, המפגש אינו מציג משרות פנויות, אינו מפרט את תחומי ההוראה הנדרשים בבתיה"ס בתחום המחוז ואינו מספק כל מידע אחר שמשמעתו הכוונת הסטודנטים לשיבוץ במשרות הוראה העשויות להתאים להם.
להלן פרטים נוספים שעלו בבדיקה בשני המחוזות: .
מחוז מרכז: המחוז מקיים קשר עם המכללות ה אקדמיות לחינוך הפועלות בתחומו, ובכלל זאת מפגשים משותפים של נציגי המחוז והמכללות וכן איסוף נתונים מהן על בוגרים שעומדים לסיים את לימודיהם.
מאחר שהמטה מרכז קובץ בוגרים ארצי של בוגרי המכללות האקדמיות לחינוך, והוא אף מעבירו למנהלת תחום כוח אדם בהוראה במחוז, איסוף הנתונים החלקי על בוגרי המכללות במחוז מרכז עלול להיות מיותר.
מחוז חיפה: המחוז מעביר את קובץ הבוגרים למפקחים.
עם זאת, טרם נעשה שימוש שיטתי בקובץ בהליך ההשמה.
במחוז הונהגה שיטה בלתי כתובה בכל הנוגע לגיוס מועמדים לבתיה"ס היסודיים, ולפיה רפרנטית להתמחות ועימה יחד המפקחים הכוללים והמקצועיים142 בוחנים את נתוני הבוגרים שקיבל המחוז אל מול חוסרים וצרכים של בתיה "ס.
במקביל, מנהלי בתיה"ס מראיינים את המועמדים שפנו אליהם ומסמנים שניים מהמועמדים המועדפים עליהם.
על בסיס מידע זה מחליט המחוז על איוש המשרות הפנויות.
ההליך אינו מתקיים בבתיה"ס העל-יסודיים, כיוון שאין למחוז כל אינטראקציה עם הבעלויות 143 של .
"ראו לעיל פרק "תכנון כוח האדם בהוראה 142 .
מפקחים ייעודיים על מקצועות הלימוד הפועלים במחוז 143 בי"ס על-יסודי הוא מוסד חינוכי שאינו בבעלות המדינה, אם כי היא מתקצבת אותו ומפקחת עליו.
בתיה"ס העל-יסודיים - הרשויות המקומיות ורשתות החינוך העצמאיות - בנוגע לאיתור ולקליטה של מתמחים ומורים חדשים.
במחוז עצמו קיים פיצול בין הנושאים המינהליים, שבאחריות מנהלת תחום כוח אדם בהוראה במחוז, לבין הנושאים הפדגוגיים, הקשורים לקליטה להוראה, שבאחריות מינהל עו"ה.
פיצול מחוזי זה הוא שיקוף של חלוקת האחריות במטה המשרד והוא מעורר קושי.
במסגרת קביעת המדיניות בנוגע לשלב האיתור וההשמה של בוגרים ומורים חדשים על הנהלת המשרד להגדיר גם את תפקיד המחוזות, זאת על מנת להבטיח שיחידות אזוריות אלה יספקו למנהלי בתיה"ס, באופן אקטיבי ושיטתי, סיוע באיתור ובהשמה של מתמחים ומורים חדשים.
על המחוזות עצמם לגבש תהליכי עבודה פנימיים, לקיים שיתופי פעולה עם המוסדות המכשירים ולמצות את הנתונים הרלוונטיים הנגישים להם כדי לסייע למנהלי בתיה"ס בכל שלבי החינוך וסוגי הפיקוח.
כבסיס לגיוסם של בוגרים ומורים חדשים , יש למפות את הצרכים ולרכז את המידע על פי אזורים בכל הנוגע להיצע המורים החדשים והבוגרים בעלי הפוטנציאל להשתלבות בבתיה"ס שבתחומי האחריות של המחוז.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי מודל ההשמה שיגובש על ידי מינהל עו"ה יתואם עם מחוזות המשרד ויהיה לו תפקיד מרכזי בהובלת התהליך.
מנהלת מחוז מרכז מסרה בתשובתה כי יש בידי מנהלי בתיה"ס כישורים וכלים לראיין ולקלוט מת מחים ומורים חדשים.
מנהל מחוז חיפה מסר בתשובתו כי יפעל להקים ועדה מקצועית לגיבוש מודל מחוזי לניצול מקסימלי של רשימות הבוגרים לקראת השמתם כמתמחים בבתיה"ס.
היעדר ממשק משרד החינוך - רשת אורט 144: בין בתיה"ס שבפיקוח משרד החינוך ובתקצובו ישנם בתי"ס שמופעלים בידי בעלויות שהן רשתות חינוך עצמאיות - ממלכתיות, ממלכתיות דתיות וחרדיות - ובהן רשת "אורט ישראל" (להלן - רשת אורט).
בתיה"ס של הרשת שייכים למערכת החינוך העל-יסודית.
בביקורת נבדק ממשק העבודה בין מטה המשרד והמחוזות לבין מינהל משאבי אנוש של רשת אורט בכל הנוגע לתהליכי הגיוס והשיבוץ של מורים חדשים ומתמחים בבתיה"ס של הרשת.
הבדיקה העלתה כי המשרד לא מיסד ממשק עבודה כזה.
בכלל זה, אגף כא"ב לרבות נציגיו שבמחוזות לא העביר לרשת את קובץ הבוגרים, והרשת לא הכירה פעולות אחרות שנוקטות יחידות המטה להנגשת מידע על הבוגרים למנהלי בתיה"ס.
מנהל מחלקת עובדי הוראה במינהל משאבי אנוש ברשת אורט ציין בפני צוות הביקורת כי רשת אורט איתרה את הבעיות בשלבי האיתור וההשמה של בוגרים ומורים חדשים, והיא בונה תהליך שי יתן למנהלי בתיה"ס של הרשת פתרון .
144 ( בשנה"ל התשע"ח2017 - 2018 ) הועסקו ברשת אורט4,600 מורים.
ל-300 מהם הייתה זו שנת העבודה הראשונה כמתמחים או כמורים חדשים.
,לנושאובכלל זה שיתוף פעולה עם המכללות האקדמיות לחינוך לאיסוף נתונים על הבוגרים.
כמו כן, הרשת מרכזת מידע על מתמחים ומורים חדשים הפונים אליה, מסווגת אותם לפי תחומי הכשרה ומקום מגורים ומאפשרת גישה לקבצים אלה למנהלי בתיה"ס על מנת שאלה יסתייעו בהם למציאת מורים המתאימים לצורכיהם.
לדבריו, פניית הרשת למכללות תתייתר אם משרד החינוך יעביר לה את קובץ הבוגרים - קובץ שכאמור המשרד לא העביר עד כה ואינו מצוי ברשות הרשת.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי משרד החינוך יעדכן את רשתות החינוך והבעלויות בנוגע לדרכים ולכלים העומדים לרשות מנהלי בתיה"ס לאיתור ולהשמה של מתמחים ומורים חדשים.
בכלל זה, להבנות ממשק עם הבעלויות להעברת קובץ הבוגרים לשימושם.
במסגרת זו, על המשרד לקבוע עם הרשתות את הכללים ואת הדרכים לשימוש במידע זה, שבמסגרתו תישמר פרטיות הבוגרים והוא יהיה נתון להסכמתם להפיץ מידע זה למנהלי בתיה"ס של הרשתות ולכלל הבעלויות.
אי שימוש ביחידות ה"כניסה להוראה" לאיתור ולהשמה של הבוגרים .
הקשר בין מנהלי בתיה"ס לבין המכללות האקדמיות לחינוך חיוני במיוחד בכל הנוגע לאיתור בוגרים ומורים חדשים ולהשמתם במשרות פנויות.
במסגרת קשר כזה, ניתן בין היתר לארגן מפגשים משותפים של המנהלים עם בוגרים במוסדות האקדמיים להוראה, שאליהם יצטרפו מפקחים וממוני תחום כוח אדם בהוראה וגזברות של המחוזות.
קשר כזה יאפשר לבוגרים לקבל מידע ראשוני על הליך הקליטה במערכת החינוך, וכן יכול לסייע למנהלים ולמפקחים לאתר בוגרים ומורים חדשים היכולים להשתלב במערכת החינוך.
לשם כך נחוץ שתיקבע הנחיה בעניין זה.
בתוכניות העבודה של מינהל עו"ה לשנה"ל התשע"ה - והתשע"ז (2014 - 2017 ) .
הושם דגש על דרכים לשיפור האיתור וההשמה של מתמחים ומורים חדשים במסגרת זו נעשו פעולות שנועדו לשפר את תהליך הקליטה של המורה החדש והמתמחה, דוגמת פיתוח מודלים שיתופיים לחיזוק הקשר שבין המוסדות המכשירים, מנהלי בתיה"ס, המפקחים ואנשי אגף כא"ב.
באוקטובר 2013 התייחסה מנהלת אגף התמחותלצורך במפגשים בין מנהלי בתי"ס ומפקחים לבין בוגרים והצורך לבסס מדיניות בתחום זה, הכוללת מתן מידע לבוגרים ופתרון בעיות בקליטתם.
החל באותה שנה הקים אגף ההתמחות בכל מכללה להוראה יחידה ושמה "שלב הכניסה למקצוע ההוראה", המאוישת בעובדי המכללה (להלן - יחידת הכניסה להוראה)145 .
,בין תפקידי היחידה"פיתוח ערוצי קשר עם מנהלי ביה"ס ופיקוח בכל הנוגע לשילוב הבוגרים בהוראה" וכן .
145 ראו חוזר מנכ"ל משרד החינוך מספר8.
2-24 בנושא "התמחות וכניסה להוראה" (להלן- חוזר התמחות).
עריכת כנסים וימי עיון.
במסגרת פורום התמחות וכניסה להוראה של אגף ההתמחות (להלן - פורום התמחות) , ששותפים בו נציגי המחוזות העוסקים בהתמחות ובכניסה להוראה ובעלי תפקידים מיחידות הכניסה להוראה במכללות האקדמיות לחינוך, הוצע בדצמבר 2017 לבנות מנגנון השמהשבו שלושה שלבים: הכנה ואיתור, מיון ושיבוץ וליווי וקליטה.
לשם הפעלת המנגנון המליץ הפורום למנות שני רכזים: רכז השמה מחוזי ורכז השמה אקדמי ביחידת הכניסה להוראה.
משיחות שקיים צוות הביקורת עם ארבעה מנהלים של יחידות הכניסה להוראה עלה, כי מפגשי המפקחים ומנהלי בתיה"ס במכללות האקדמיות לחינוך נעשים על בסיס קשרים אישיים, וכי המכללות אינן מצליחות להביא להשתתפות המפקחים והמנהלים במפגשים עם הסטודנטים העומדים לסיים את לימודיהם.
גם בפגישות שקיים משרד מבקר המדינה עם המפקחות במחוזות חיפה ומרכז עלה כי אין הסדרה מחייבת בנוגע למפגשים, וכי הן מתקשות להגיע למפגשים.
במסגרת השאלון למנהלים בחן משרד מבקר המדינה את עמדתם בנוגע לצורך בשיפור הקשר בין המכללות האקדמיות לחינוך לבין בתיה"ס146.
מניתוח תשובותיהם עולה שרוב מוחלט של מנהלי בתיה"ס - כ-84% (546 מתוך 650) - ציינו שיש לשפר במידה רבה עד רבה מאוד את שיתופי הפעולה בין המוסדות להכשרה לבין בתיה"ס.
הביקורת העלתה כי המשרד לא עיגן את שיתוף הפעולה בין היחידות לכניסה להוראה לבין המנהלים והמפקחים בעניין האיתור וההשמה של בוגרים במדיניות מחייבת, שממנה ייגזרו תהליכי עבודה שיטתיים שיבטיחו את קליטתם המיטבית של הבוגרים ע"י מנהלי בתיה"ס.
זאת בדומה לפעולות ופרויקטים וולונטריים נוספים שיזמו לאורך השנים מינהל עו"ה ואגף ההתמחות בנושא (דוגמת פרס בית ספרי לקליטה מיטבית, שנועד גם לשיפור תהליך האיתור וההשמה), שאף אותם לא הפך המשרד למדיניות מחייבת.
המפקחים ומנהלי בתיה"ס אינם מחויבים להשתתף במפגשים עם סטודנטים במכללות האקדמיות לחינוך, ובפועל המפגשים מתקיימים על פי יוזמות מקומיות, באופן אקראי ועל בסיס קשרים אישיים.
גם לא הוקם מנגנון השמה ביחידות לכניסה להוראה כפי שהוצע ע"י פורום ההתמחות.
יוצא אפוא, שהמשרד אינו חושף את הבוגרים להיכרות עם בעלי התפקידים הבקיאים בשיקולי הקליטה בבתיה"ס, העשויים להשפיע על עתידם המקצועי ובידיהם מידע מועיל על משרות הוראה.
בה בעת, מפגשים מסוג זה מאפשרים למפקחים ולמנהלי בתיה"ס להתרשם באופן בלתי אמצעי מהמועמדים.
146 המקור: תשובות של650 מנהלים לשאלה: "האם צריך לשפר את הקשר בין המכללות לבין בתי הספר?
המכללות האקדמיות לחינוך147 מסרו בתשובותיהן בנובמבר-דצמבר 2018 למשרד מבקר המדינה, כי ראוי שהקשר בין המכללות לבין מנהלי בתיה"ס והפיקוח ייעשה באמצעות הסדרה ולא באמצעות קשרים אישיים.
עוד עלה מתשובותיהן כי יש צורך במנגנון השמה יעיל, מקוון וארצי.
בתשובותיהן ציינו המכללות בין היתר את הדברים הבאים: 1.
סטודנטים מגיעים למפקחים במחוזות בשעת הקבלה שלהם , אך נאלצים להמתין זמן רב ולא פעם נאמר להם שאין טעם לחכות ומוצע להשאיר במשרד את קורות החיים.
אם כך, חוויית קבלת הקהל במשרדי המחוז אינה נעימה למתמחים הפונים לשם.
מוכנות המנהלים להיפגש עם היחידה לכניסה להוראה של המכללה נמוכה מאוד.
היחידה נענית בתשובות של מנהלים שהם עמוסים או שאין להם עניין בפגישה.
יצירת קשר מוקדם בין מנהלי בתי"ס לבין הבוגרים היא טובה וצריך לפעול למימושה.
התייחסות המכללות לממצאי הביקורת בנוגע לקשר שבין המכללה לבין גורמי המשרד - מנהלי בתיה"ס, המחוז ומפקחיו - מצביעה על נזק של התהליך הלא סדור הקיים בנוגע להשמת בוגרים בתפקידי הוראה.
מדובר בנזק שלא רק פוגע ביעילות אלא גם טומן בחובו פתח לפגיעה במתן הזדמנות שווה לתעסוקה, להפעלת לחצים לא ראויה ואף לפגיעה בכבוד הבוגרים.
על אגף כא"ב ומינהל עו"ה לקיים עבודת מטה משותפת לצורך גיבוש של מודל מחייב שיקבע שלבים הכרחיים לאיתור ולהשמה של בוגרים ומורים חדשים וישמש את מנהלי בתיה"ס למפגש, לבחינה ולהערכת מידת התאמת המועמדים לאיוש משרות הוראה פנויות בבית ספרם.
בעשותם כן, עליהם לנתח את החולשות והחוזקות של הדרך שתיבחר ולבחון אם ניתן להתבסס עליה לקביעת סטנדרטים הכרחיים.
יש לבחון את התרומה של יחידת הכניסה להוראה להליך איתור המשרות הפנויות המתאימות לבוגריהן.
ניסיון המשרד לבנות מודל מערכתי ממוחשב לאיתור ולגיוס (פורטל): .
ביולי2015 הקים ופרסם מינהל עו"ה, בשיתוף מינהל תקשוב, מערכת מחשוב שנועדה לרכז את כלל משרות ההוראה הדרושות במערכת החינוך .
147 12 מתוך21 מכללותאקדמיות לחינוך שהשיבו לתת-פרק זה.
יצוין כי תשובות המכללות כפי שבאות לידי ביטוי בדוח זה נועדו, בין היתר, לתת ביטוי לקשת האופנים בהם חוות המכללות את הקשר בין המכללה לבין בתי הספר.
לצד פרסום בקשות של בוגרים למקום הוראה (להלן - פורטל משרות).
פורטל המשרות נבנה על שני מאגרי נתונים קיימים - מאגר משרות ומאגר מועמדים - שנועדו לסייע הן למנהלי בתיה"ס והן למועמדים להוראה.
תכליתו לאפשר למנהלים לפרסם משרות פנויות ולאתר מועמדים מתאימים לאיושן, וכן לאפשר למועמדים חדשים להוראה להכיר את המשרות הפנויות ולהגיש את מועמדותם.
בכך הוא גם משפר את הנגשת ההוראה במערכת החינוך על פי חוק שוויון הזדמנויות בעבודה.
עם זאת, הניסיון מיולי 2015 להקים את פורטל המשרות לא צלח בשל היעדר שיתוף פעולה של מנהלי בתיה"ס.
הפורטל הכיל יותר מ-5,000 בקשות של מועמדים להוראה, לעומת 105 (מתוך אלפי משרות פנויות בשנה) משרות שהפיצו המנהלים.
משרדמבקר המדינה בחן בשאלון המנהלים את עמדתם בנוגע לצורך במערכת ממוחשבת המספקת נתונים של מחפשי עבודה בהוראה.
תרשים 13 להלן מפרט את תשובות המנהלים148.
תרשים13 : תפיסות המנהלים בדבר הצורך במערכת המספקת נתונים על מורים חדשים ומתמחים המחפשים עבודה, לפי רמת הצורך .
148 המקור: תשובות של660 מנהלים אשר דירגו את ההיגד, "צריך מערכת ממוחשבת הכוללת נתונים של מורים חדשים ומתמחים המחפשים עבודה".
על אף הימנעות המנהלים מלעשות שימוש בפורטל המשרות, מתרשים 13 עולה ששיעור גבוה של כ-83% מנהלים (546 מתוך660 ) ציינו שקיים צורך במידה רבה עד רבה מאוד במערכת ממוחשבת היכולה לספק נתונים על דורשי עבודה להוראה.
הצורך בכך עלה גם בקבוצות המיקוד, שבהן סברו המתמחים והמורים החדשים כי יש צורך ב"ריכוז משרות ולהקים מוקד שיודע לחבר משרות - גם און ליין".
במאי 2018 קיים מנכ"ל משרד החינוך דיון בנושא הישימות שלתוכנית השמה מערכתית, אשר תיתן שירות למנהלי בתי"ס ולמועמדים להוראה.
מנכ"ל המשרד הורה לבצע ניסוי מקדים במחוזות מרכז ותל אביב להקמת מערכת מחשוב חדשה להשמה, על מנת ללמוד ממנו את הצרכים המדויקים ולבחון את יעילות המערכת (להלן - ניסוי מקדים).
ככלל, על מנת להפוך תהליך חשיבה לתוכנית עבודה, יש לנסח סדרה של מרכיבים: הגדרת יעדים ומטרות; הגדרת המשאבים הקיימים; הכנת תוכנית פעולה ותוכניות חלופיות; בחירת התוכנית לביצוע על פי סדרי עדיפויות, יכולות הביצוע (נוכח אילוצי משאבים), אילוצים טכניים ושיקולי עלות תועלת; קביעת מערכות פיקוח, בקרה, דיווח ותיאום149.
יש לציין לחיוב את פעולות מטה המשרד לזיהוי החסמים בפורטל המשרות וכן באיתור ובהשמה של בוגרים.
עם זאת, הניסוי המקדים הוא פתרון נקודתי.
לא נבחנו חלופות שונות ליצירת הליך מערכתי לאיתור ולהשמה של בוגרים ומורים חדשים.
כמו כן, לא נקבעו לניסוי המקדים יעדים, משימות, מדדי הצלחה ולוחות זמנים וכן לא הוקצו עבורו משאבים.
בנסיבות אלה, ספק אם הניסוי המקדים יאפשר הפקת לקחים מיטבית אשר תיתן את המענה השלם לבוגרים, למורים חדשים, למנהלי בתיה"ס ולמחוזות בנושא האיתור וההשמה.
לנוכח ניסיון העבר, על משרד החינוך להקים מערכת מחשוב לאיתור ולהשמה ולהטמיעה בקרב מנהלי בתיה"ס.
בעשותו כן, עליו להבטיח שכלל המשרות הפנויות בבתיה"ס יפורסמו לשם השקיפות ולצורך השוויון.
עם זאת, כדי לתת מענה מערכתי, יש להקים את המערכת ולהפעילה במקביל למיצוי השימוש בכלים הקיימים לשיפור האיתור וההשמה של מתמחים ומורים חדשים ולפיתוחם של כלים חדשים.
תהליך זה צריך להתבסס על שיתוף פעולה בין יחידות המטה העוסקות בנושא.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי מינהל עו"ה בוחן מודלים להשמה כשירות שיינתן למנהלי בתיה"ס, על פי בחירתם.
האפשרויות הן אלו: הנגשת מאגר .
149 ,ראו "מדריך התכנון הממשלתי" מרכיבי תוכנית עבודה; מבקר המדינהדוח שנתי 53 ,ב"עבודת המטה במשרדי ממשלה".
מועמדים, הנגשת מאגר משרות פנויות, הבניית צוות מחוזי המוביל את התהליך ומרכז השמה לסיוע מקצועי למנהלים ולמועמדים.
עוד מסר המשרד כי ישנן מספר תוכניות חינוכיות ייחודיות המנהלות תוכניות השמה לבוגריהן כבר עתה והמשרד לומד מהן, כגון תוכנית חותם, תוכנית חלוץ חינוכי, אתגרים לשילוב מורים ערבים ב בתי"ס יהודיים, שילוב מורים עולים, שילוב בני הקהילה האתיופית ושילוב מורים עם מוגבלות.
כאמור, לפי תקנות הפיקוחמנכ"ל המשרד אחראי למינוי מורים.
לפיכך, על מטה המשרד לקבל עליו אחריות להליך האיתור וההשמה ולהסדיר בנהלים את תפקיד כל המדרגים בהליך: לצד הגדרת תפקיד המחוז, על המשרד גם לקבוע את תחומי האחריות של מנהלי בתיה"ס ב תהליך ובהתאם עליו לספק להם את כל הכלים המקצועיים והמידע העומד לרשותו כדי שהם יוכלו לבצע תהליך זה בדרך שתיתן מענה הן לצורכי המערכת וביה"ס והן לצורכי הבוגרים הנקלטים לראשונה לעבודה בהוראה.
קשיים ובעיות באיתור ובהשמה של בוגרים ומורים חדשים .
משרד מבקר המדינה בדק את תוצאות ההסדרה ה חסרה של הליך איתור הבוגרים והמורים החדשים והשמתם ושל אי-הנגשתם של כלי איתור והשמה לשימושם באמצעות השאלון למנהלים, השאלון למתמחים ומורים חדשים וכן במסגרת ארבע קבוצות המיקוד.
קשיי מנהלי ביה"ס באיתור ובהשמה של מתמחים ומורים חדשים .
מנהלי בתיה"ס התבקשו בשאלון לשקף את פעולותיהם בהליך האיתור וההשמה ואת התייחסותם לכך.
תרשים 14 מפרט את תשובות המנהלים150.
150 המקור: תשובות 716 ,מנהלים שהשיבו לשאלה "באילו מהדרכים להלן אתה מאתר מורים חדשים ומתמחים לבית ספרך?
" לשאלה זו השיבו 716 מנהלים, והם יכולים היו לסמן יותר מדרך איתור אחת.
תרשים14 : דרכים לאיתור מועמדים להוראה .
תרשים 14 מראה שאין דרך עיקרית אחת לאיתור מועמדים חדשים להוראה, וכי האיתור מתבצע בדרכים שונות.
עם זאת, מתשובות המנהלים עולה תמונה ברורה ולפיה האיתור וההשמה של המועמדים נעשים בעיקר ברמת ביה"ס.
בתרשים 15 שלהלן מפורטות תשובות המנהלים לשאלה העוסקת בקשיים שבהם הם נתקלים בתהליך האיתור והגיוס של מתמחים ומורים חדשים151: .
151 המקור: תשובות571 מנהלים לשאלה "באילו קשיים אתה נתקל באיתור ובגיוס מורים חדשים ומתמחים לבית ספרך?
המנהלים יכולים היו לסמן יותר מדרך איתור אחת.
הנתונים המובאים בתרשים אינם כוללים את נתוני המגזר הערבי בשל הייחוד בהשמה במגזר זה.
תרשים 15 : קשיים באיתורם ובגיוסם של מתמחים ומורים חדשים .
מתרשים 15 עולה שכ-84% מהמנהלים (476 מתוך 571 ) מצביעים על קשיים באיתור ובהשמה וזאת ממגוון סיבות: כ-81% (417 מתוך 571 )ציינו קשיים הנובעים ממחסור בהיצע של מורים בעלי הכשרה מתאימה במקצועות נדרשים ומהתחרות בין בתיה"ס על מורים אלו.
יותר ממחצית המנהלים - כ-54% (308 מתוך 571 )- ציינו קושי, בין בשל חוסר בכלים מקצועיים לאיתור ולהשמה ובין בשל חוסר שקיפות של המשרד במתן מידע על מורים חדשים ומתמחים בעלי ההכשרה המתאימה.
131 (כ-23% )ממנהלי בתיה"ס שהשיבו לשאלה שהוצגה בתרשים 15 ציינו שאין להם קושי לאתר מורים חדשים ומתמחים.
ואולם, ניתוח תשובותיהם המפורטות העלה שגם הם מצביעים על קשיים.
כך למשל הם ציינו : משרד החינוך | 1067 .
"מנהל בית הספר משמש כמנהל משאבי אנוש ללא הכשרה מתאימה וללא כל תמיכה"; 2.
;""היעדר גוף אחד מסודר שמרכז את המועמדים הפנויים להוראה 3.
;""היעדר פניות המנהל לגיוס מורים 4.
""הקושי הוא בזיהוי ההתאמה נוכח האפשרות לכאורה שמתכונת האיתור וההשמה המתבצעת בפועל עשויה להיות מועדפת דווקא על ידי מנהלי בתיה"ס, שכן היא מאפשרת להם חופש פעולה ועצמאות, בדק משרד מבקר המדינה באמצעות השאלון למנהלים את עמדתם בנוגע לצורך בהסדרה של התהליך.
מניתוח התשובות לשאלון עולה כי שיעור גבוה מאוד של מנהלי בתיה"ס דורשים ממערכת החינוך הכוונה וסיוע באיתור מתמחים ומורים חדשים.
כ-70% מהם (451 מתוך648 ) ציינו שיש צורך לקבל הכוונה מערכתית בהשמת מתמחים ומורים חדשים במידה רבה; וכ-63% ( מהמנהלים412 מתוך657 ) ציינו שיש צורך בנוהל לאיתור מתמחים ומורים חדשים.
רק שיעור נמוך יחסית מהם, כ-17% (115 מתוך 657 ,)סבורים שהמצב כפי שהוא נוח ואין צורך בהסדרתו.
מבקר המדינה מעיר למשרד כי אף שהשימוש במגוון דרכים לאיתור ולהשמה של בוגרים ומורים חדשים הוא סביר בפני עצמו, רמת האקראיות הגבוהה של השימוש בהן והבעייתיות של חלקן (למשל, היכרות אישית) עומדות בסתירה לעקרונות של שוויון הזדמנויות, הוגנות ושקיפות, שצריכים להיות בבסיס תהליך האיתור וההשמה.
על משרד החינוך לספק למנהלי בתיה"ס באופן שיטתי מידע מקדים ומקיף על המועמדים מקרב הבוגרים והמורים החדשים כמו גם כלים מקצועיים לאיתור וגיוס, כדי להבטיח שהם ישבצו במשרות הפנויות את המועמדים המתאימים ביותר למשרות הוראה אלה.
קשיי המתמחים והמורים החדשים באיתור משרות הוראה פנויות .
כפי שעלה מהשאלונים, תהליך הגיוס של מתמחה ומורה חדש נעשה פעמים רבות ביוזמת המועמד.
משרד מבקר המדינה בחן באמצעות שאלון מורים חדשים ובאמצעות קבוצות המיקוד את עמדות המתמחים והמורים החדשים בנוגע לתהליך זה.
להלן בתרשי ם 16 סיכום התייחסות המשיבים להיגדים הנוגעים למידת השקיפות בנוגע למידע על משרות פנויות ועל כלים המסייעים למציאת משרת הוראה בבי"ס152: .
המקור: מתמחים ומורים חדשים שדירגו את ההיגדים 1068 |דוח שנתי 69ב .
תרשים 16 : שקיפות וסיוע במציאת מקום עבודה .
המקור: נתוני שאלון מבקר המדינה למתמחים ולמורים החדשים.
תרשים 16 מראה שרבים מהמתמחים והמורים החדשים סוברים שמשרד החינוך אינו מהווה צומת מקצועי, כל שכן צומת רגולטורי, בכל הנוגע למשרות חדשות להוראה.
אלה הם שיעורי הנשאלים המאשרים את ההיגדים האלה: אין גורם מרכזי במשרד שלו מידע על משרות הוראה פנויות - כ-78% (1,540 מתוך1,977); המשרד אינו מספק מידע על משרות פנויות - כ-67% (1,474 מתוך2,196); המשרד אינו מספק כלים שיוכלו לסייע באיתור בתי"ס שבהם מצויות משרות פנויות - כ-76% (1,616 מתוך 2,129.
התשובות לשאלון ביטאו את החוויה השלילית בתהליך האיתור וההשמה.
תרשים 17 להלן מציג את הדירוג שנתנו המתמחים והמורים החדשים להיגדים המתארים את התחושות שעלו בהם בהליך האיתור וההשמה153.
מתמחים ומורים חדשים שדירגו את ההיגדים משרד החינוך | 1069 .
תרשים17 : תגובותיהם של מורים חדשים ומתמחים להליך האיתור וההשמה .
תרשים 17 מראה שכמחצית מהמתמחים והמורים החדשים חוו התנסויות שליליות מהליך האיתור וההשמה במידה בינונית או גבוהה: 53% חשו חוויות שליליות מההליך; כ-44% חשו תחושת ניכור מצד מערכת החינוך; וכ-45% ציינו כי התהליך עורר בהם תחושות של חוסר ודאות ותסכול לגבי עתידם המקצועי.
מתשובות המתמחים והמורים החדשים עולה תמונה ברורה של קושי איתו מתמודדים המתמחים והמורים החדשים שמקורו, ככל הנראה, היעדר הנחיות של משרד החינוך להליך האיתור וההשמה.
התייחסויות דומות העלו גם המתמחים והמורים החדשים שהשתתפו בקבוצות המיקוד.
זאת לצד היעדר שקיפות והיעדר גורם האחראי לנושא במשרד החינוך - הן במחוז והן במטה.
הם הדגישו את התלות המוחלטת במנהל ביה"ס שנוצרת אגב התהליך ואת היחס הלא נאות מצד ביה"ס, וכן הצביעו על תרומה מועטה של המוסד האקדמי שבו הוכשרו לאיתור ולהשמה כמו גם לסיוע בהסרת קשיים בתהליך.
החדשים ציינו כי חוו .
חלק מהמשתתפים בקבוצת המיקוד פנו לגורמים שונים במערכת החינוך - מפקחים כוללים154 , מנהליבתי"ס ומטה המשרד - על מנת לחפש משרה להוראה ומקום להתמחות בו, אך לא קיבלו מענה, והם אף הרגישו זלזול מצד המערכת.
הם ביקשו לדעת באילו בתי"ס מחפשים מורים ולאילו התמחויות - שהמערכת תהיה שקופה.
להלן דוגמאות המייצגות את מרבית האמירות והדעות שהועלו על ידם וממחישות את הקשיים שעימם מתמודדים המתמחים והמורים החדשים במציאת מקום הוראה.
אמירות אלו משקפות תחושות של עלבון, תסכול וחוסר אמון במערכת החינוך.
וזו הפעם הראשונה ]שירות צבאי משמעותי[ "אני הגעתי אחרי שהרגשתי לא רצוי.
התחושה שלי הייתה מלווה בהתנהלות כאילו לא ר וצים.
זה היה מגעיל כל התהליך"; ב.
"התחלתי לחלק קורות חיים במאי.
לא קיבלתי טלפונים עד ; לכל בי ]חודש לפני תחילת שנת הלימודים [ .
אוגוסט"ס השארתי את קורות החיים אצל השומר - אף אחד לא ראה אותי, אסור היה להיכנס בכלל לביה"ס"; ג.
בביה "ס ששמעו שאני מחפשת מקום להתמחות לא פתחו לי את הדלת.
יש זלזול בסטודנטים ";]המועמדים להוראה[ ד.
"אני מגיע לביה"ס, מביא למזכירה את הקורות חיים, והמזכירה אומרת לי בכנות, 'ברגע שתצא אני אזרוק את קורות החיים לפח'"; ה.
התקבלתי למקום ]יותר משנה[ "אני נודדבפרוטקציה"; ו.
"מנהל אמר לי שאין עבודה.
הלכתי הביתה ואז מורה אחר פנה אלי והפנה אותי לאותו בי"ס.
התקבלתי אבל רק בגלל פרוטקציה"; ז.
אפילו לא שואלים שאלה.
"צריך שקיפות היכן יש משרות פנויות".
מפקחים הפועלים בכל מחוזות המשרד לפי שלבי החינוך וזרם החינוך וכן בחינוך המיוחד תפקידם בין היתר לייצג את המשרד כלפי המוסד החינוכי ולקשר בין המשרד ורשות החינוך המקומית, להעריך את המוסד החינוכי ולבקר אותו בכל הנוגע לביצוע מדיניות המשרד, בין היתר בנוגע לאיכות הניהול, וכן להתערב בנושאי כוח אדם של המשרד.
זאת כמפורט בהרחבה בתקנות הפיקוח.
תשובות המורים החדשים והמתמחים מצביעות על ההשפעות החמורות של היעדר הסדרה והכוונה בתהליך שיבוצם במשרה פנויה ועל דפוס התנהלות לקוי של המנהלים כלפי הבוגרים, שהתפתח על רקע החלל הניהולי שנוצר בשל אי -התערבות משרד החינוך בתהליך.
הדברים המתוארים בתשובות מביאים את הבוגרים ואת המורים החדשים לידי תחושות של חוסר אונים, חוסר ודאות, תסכול ועלבון עם כניסתם למערכת החינוך.
התנסויות אלה עלולות להשפיע הן על איכות הסתגלותם וקליטתם, הן על הישארותם במערכת החינוך והן על המוטיבציה שלהם לתרום בה.
על המשרד ליזום שאלונים וסקרים שיופנו הן למנהליו והן למתמחים ולמורים החדשים כדי לקבל תמונת מצב לגבי ההליך ולקבל החלטות באשר להקניית כישורים מקצועיים למנהלי בתיה"ס לבחינת המועמדים, לטיב ההסדרה, לכלים הדרושים לשיפור התהליך ולהיקף המעורבות הנדרשת מצד מטה המשרד והמחוזות.
השמה לקויה של מתמחים ומורים חדשים155 .
שלב השמת המורים הוא השלב שבו יש להבטיח שייקלטו מורים שיעמדו בדרישות ההשכלה, יל מ דו את המקצוע שלו הוכשרו ובשכבת הגיל אשר לה הוכשרו.
על פי נוהל השיבוץ, ניתן להעסיק בוגרים כמורים גם אם סיימו 80% לפחות מחובות הלימודים שלהם, לרבות השלמת כל חובות ההתנסות המעשית, ובכפוף לאישור מנהלת אגף כא"ב, שתנמק את הסיבה לאישור (להלן - דרישות ההשכלה).
בוגר שאושרה העסקתו בטרם השלים את מלוא חובות הלימוד חייב להשלימם בתוך שלוש או ארבע שנים, אחרת תופסק העסקתו.
דרישת השכלה זו מעוגנת גם בחוזר ההתמחות.
בדצמבר 2014 פרסמו ביה"ס למחקר ולפיתוח תוכניות בהכשרת עובדי הוראה וחינוך במכללות (מכון מופ"ת) ומינהל עו"ה מחקר משותף בנושא "ביקוש והיצע של מורים".
במחקר עלה כי "אחד המדדים שמלמדים על איכות המורים נוגע למידה שבה הם מלמדים את המקצועות שאליהם הוכשרו ובשלב החינוך שאליו הוכשרו"156.
מדד נוסף הוא מספר המורים שנקלטו במערכת לפני שסיימו את חובותיהם האקדמיות.
155 ראו בדוח זה את תת-הפרק "המחסור האיכותי - הוראת מקצועות על ידי מורים שלא הוכשרו להם".