HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
התכנית יועדה לשנים 2017 -2013 ועלותה הסתכמה ב-140 מיליון ש"ח בלבד (כ-20% מעלות התכנית הלאומית הראשונה וכ-62% מעלות התכנית הלאומית השנייה).
בהצעת ההחלטה בדבר תכנית זו צוין כי יש להביאה לאישור הממשלה בדחיפות, שכן "תלויה ועומדת עתירה בבג"ץ נגד הממשלה בעניין זה, והממשלה נדרשת לעדכן את בית המשפט בדבר אישורה של התכנית עד ליום 7.
" באוגוסט 2013 אישרה הממשלה תכנית זו (להלן - התכנית הלאומית השלישית או התכנית שאושרה).
לא נמצאו מסמכים המעידים שהשרים להג"ס (השר הנוכחי והשר דאז) הציגו לפני הממשלה את הנזק הכספי שייגרם למשק מאי-אישורה של התכנית הלאומית הראשונה, שעלותה 690 ,מיליון ש"ח והיא אמורה להצמיח למשק, לפי ההערכות תועלת כלכלית בסך 10.
1 מיליארד ש"ח, ואישורה של תכנית חלופית בעלות נמוכה יותר, שסביר כי התועלת למשק ממנה תהיה פחותה במידה ניכרת.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 ציין השר להג"ס דאז את "היקף העשייה האדיר שנעשה בנושא זה בשנים האחרונות ואשר אין לו תקדים".
עוד ציין השר כי פעל רבות "במישור הציבורי, בכדי להביא לידיעת הציבור כולו, את חשיבות העלאת התכנית לאישור הממשלה" וכי החלופות שמשרדו נאלץ להציג "לא הובאו לאישור הממשלה בשל התנגדות משרד האוצר, שבעקבותיה סירבה מזכירות הממשלה להעלות את הנושא על סדר יומה של הממשלה ובכך נמנעה ההכרעה בנושא".
משרד האוצר מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2013 כי "המשימה החשובה בה עוסקת טיוטת הדוח נשקלת למול משימות רבות ולמול המשאבים המ]של הממשלה[ וחשובות נוספותוגבלים מטבעם; המשרד להגנת הסביבה קובע את סדרי העדיפויות בתוך מסגרת תקציבו.
ככל שהמשרד סבור שהתכנית שאושרה אינה אפקטיבית מספיק, לא מן הנמנע כי המשרד יבצע שינויים בסדרי העדיפויות בתוך תקציבו על מנת לתגבר תכנית זו".
עבודת המטה שקיימו המשרד להג"ס והשרים שעמדו בראשו לגיבוש התכנית ולקידומה אכן ראויה לציון.
יש לזכור כי בחוק אוויר נקי קבע המחוקק במפורש את הצורך בהכנת תכנית לאומית ובאישורה על ידי הממשלה לשם קידום המטרות המפורטות בחוק עצמו - שיפור איכות האוויר, מניעת זיהום האוויר וצמצומו.
נוכח האמור, אישור תכנית לאומ ית ראויה על ידי הממשלה והקצאת התקציבים הנדרשים להשגת מטרות החוק הם חובה על פי דין.
לפיכך משהתברר לשרים להג"ס כי אין הסכמה על מקורות התקציב שיאפשרו לאשר ולממש את התכנית הלאומית הנדרשת לדעתם לפי החוק, היה מקום להעלות את הנושא לדיון בממשלה, שבו יוצגו לה הנזקי ם הבריאותיים והכספיים שייגרמו למשק מאי - אישורה של תכנית המיועדת למילוי דרישות החוק ותידרש הכרעתה בנושא.
(ד) בלוח שלהלן מוצגת השוואה בין עלויות שלוש התכניות הלאומיות לפי שימושים, בייחוד כאלה המיועדים להפחתת זיהום אוויר מתחבורה.
המשרד להגנת הסביבה 1073 .
:שם הדוח פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לוח2 השוואה בין עלויות שלוש התכניות הלאומיות שגובשו בשנים 2013 - 2011 )(במיליוני ש"ח .
גריטת כלי רכב פרטיים 240.
גריטת כלי רכב מסחריים 120.
רכישה של אוטובוסים המזהמים פחות את האוויר 18.
הפעלה של שלושה אוטובוסים עירוניים המשמשים .
לתחבורה ציבורית באמצעות גז טבעי דחוס לפי הצורך לפי הצורך לפי הצורך .
תמיכות לעידוד מעסיקים גדולים במשק .
לצמצם את נסועת מועסקיהם 60.
תכנית תמריצים לעידוד השימוש בתחבורה ציבורית .
במקומות העבודה* - - 40.
הפחתת זיהום האוויר מתעשייה - - 46.
הרחבת בסיס הידע בכל הנוגע להשפעות זיהום .
על בריאות הציבור (מימון מחקרים) 20.
ביצוע סקר והכנת תכנית ייעודית לטיפול בזיהום .
אוויר הנובע משימושים ביתיים ולהעלאת .
המודעות הציבורית בעניין פליטת מזהמים 24.
בניית בסיס מידע לגבי מזהמי האוויר .
הקבועים בתוספת הראשונה לחוק (דגימות) *** 208.
13 החליטה הממשלה, בין היתר, להקים צוות בין-משרדי להכנת תכנית למתן תמריצים לעידוד השימוש בתחבורה ציבורית במקומות עבודה.
התכנית אמורה לפעול בשנים 2018 -2013 , ותקציבה יהיה40 מיליון ש"ח לכל היותר למשך כל התקופה.
המשרד להג"ס צירף את התכנית הזאת להצעת ההחלטה השלישית וציין בה כי יש צורך לתקן את החלטת הממשלה ולהוסיף לצוות הבין-משרדי את המשרד להג"ס.
** בתכנית שאושרה אוחדו שלושת הסעיפים האחרונים שבלוח לסעיף אחד שנקרא "הפחתת זיהום אוויר מתעשייה והרחבה של בסיס הידע לגבי זיהום האוויר בישראל לרבות בעניין מקורות פליטה של VOC .
"ממשקי בית 1074 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 *** מעיון בתכנית הלאומית הראשונה ומהסברים שנתן המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה ביוני 2013 עולה כי סעיף זה עוסק בהרחבת מערך הניטור ובכלל זה בביצוע דגימות סביבתיות, בייחוד דגימות מזהמים שאין להם ניטור רציף.
מן הלוח עולה כי בשל צמצומו הניכר של התקציב שיועד לתכנית (מ-690 מיליון ש"ח ל-140 מיליון ש"ח)27 נאלץ המשרד להג"ס, המופקד על הכנת התכנית ועל הכנת הצעת ההחלטה לממשלה, לצמצם את הפעולות הנדרשות לשם מניעת זיהום האוויר וצמצומו כפי שהוצעו בתכנית הלאומית הראשונה, שסוכמה לאחר עבודת מטה מקיפה, ואף לוותר על מימושן של רבות מהן.
לדוגמה, התכנית שאושרה כוללת תקציבים מצומצמים לגריטת כלי רכב פרטיים (25 מיליון ש"ח לעומת 240 מיליון ש"ח בתכנית הלאומית הראשונה) וכן להרחבת הידע ובניית בסיס מידע באמצעות בדיקות סביבתיות (דגימות) ומחקרים (למטרות אלו הוקצו פחות מ-46.
5 מיליון ש"ח לעומת228 מיליון ש"ח בתכנית הלאומית הראשונה), והיא אינה כוללת כלל פעולות חשובות אחרות, כגון גריטת כלי רכב מסחריים ורכישה של אוטובוסים המזהמים פחות את האוויר28 .
לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום לבצע בחינה מפורטת ויסודית כדי לוודא שהצמצום הנרחב של מרכיבי התכנית המקורי ת אינו פוגע ביכולת לממש את הוראות החוק ולעמוד ביעדים שנקבעו בו.
כמו כן יש מקום לבחון את הפחתת התועלת הכלכלית שתיגרם עקב הצמצום האמור.
לפי סעיף 1 לחוק אוויר נקי, מטרות החוק הן "להביא לשיפור של איכות האוויר וכן למנוע ולצמצם את זיהום האוויר, בין השאר על ידי קביעת איסורים וחובות בהתאם לעקרון הזהירות המונעת, והכל לשם הגנה על חיי אדם, בריאותם ואיכות חייהם של בני אדם ולשם הגנה על הסביבה, לרבות משאבי הטבע, המערכות האקולוגיות והמגוון הביולוגי, למען הציבור ולמען הדורות הבאים ובהתחשב בצורכיהם".
אחת ממטרות התכנית הלאומית הראשונה הייתה להפחית את שיעור הפליטה של מזהמי האוויר השונים, כפי שנמדד בשנת 2010 , עד שנת 2020 , ובין היתר להשיג יעילות מרבית במניעת זיהום האוויר ובהפחתתו.
בתכנית זו, כמו בתכנית הלאומית השנייה ובתכנית שאושרה, פורטו שיעורי ההפחתה הצפויים בפליטת המזהמים (להלן - יעדי ההפחתה).
המשרד להג"ס כתב למשרד מבקר המדינה ביוני 2013 כי "הגשת תכנית בתקציב מצומצם לידי מימוש מלא ]תביא[ , לדעתנו לא]התכנית שאושרה[ השלישית]בהצעת ההחלטה[ כמוצע את הפוטנציאל הקיים בתכנית הלאומית לצמצום זיהום האוויר, לצורך יישום מטרות חוק אוויר נקי.
יחד עם זאת, אישור התכניות כאמור, עדיין טומן בחובו הזדמנויות להתקדם ולהפחית את זיהום האוויר בישראל".
בלוח שלהלן מוצגת השוואה בין יעדי ההפחתה לשנת 2020 בשלוש התכניות.
היעדים מחושבים יחסית לשיעורי פליטת המזהמים שנמדדו בשנת 2010.
27 יוער כי40 מיליון ש"ח מתוך140 מיליון ש"ח שהוקצבו לתכנית כבר הוקצו לפי החלטת ממשלה קודמת, ולכן מדובר בתוספת תקציב של 100 .
מיליון ש"ח בלבד 28 לעניין השפעת קיצוץ התקציב המיועד לבניית בסיס המידע באמצעו ת דגימות ראו להלן בפרק "ניטור מזהמי אוויר ודגימתם".
המשרד להגנת הסביבה 1075 .
:שם הדוח פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לוח 3 השוואה בין יעדי ההפחתה לשנת 2020 בשלוש התכניות .
SO2 גפרית דו-חמצנית 85% 68% 68% .
NOx תחמוצות חנקן 68% 61% 61% .
PM10 חלקיקים גסים באטמוספרה 17% (1% ** ) (1% ** ) .
NMVOC תרכובות אורגניות נדיפות שאינן מתאן 35% 30% 30% .
5 חלקיקים עדינים באטמוספרה 21% 11% 11% .
1,3 בוטדיאן 86% 86% 86% .
להסבר על מקורותיהם של המזהמים ועל השפעותיהם על בריאות האדם ראו לעיל ** עלייה בפליטות לעומת 2010.
מן הנתונים שבלוח עולה כי מרבית יעדי ההפחתה של המזהמים צומצמו בתכנית שאושרה באוגוסט 2013 , ומקצתם צומצמו עד כדי מחצית יעדי ההפחתה שנקבעו בתכנית הלאומית הראשונה.
לא זו אף זו, בתכנית שאושרה נקבע ששכיחותו של אחד המזהמים אף צפויה לעלות בעת מימוש התכנית.
צמצום התקציבים המוקצים לתכנית הלאומית ויישום חלקי בלבד של סעיפיה השונים גורמים אפוא להפחתת יעילותה.
לפיכך עולה ספק רב אם היא יכולה להשיג את מטרותיה המצוינות בחוק אוויר נקי, בהן צמצום זיהום האוויר "בשים לב לערכי היעד שנקבעו" למזהמים השונים.
עם זאת, כפי שמשתקף בלוח, שיעורי הצמצום של יעדי ההפחתה שנקבעו בתכנית שאושרה לעומת יעדי ההפחתה בתכנית הלאומית הראשונה נמוכים במידה ניכרת משיעורי הצמצום שאפשר היה לצפות להם לאחר צמצום כה דרסטי של תקציב התכנית (כ- 80%.
) המשרד להג"ס נשאל לגבי פער זה ובתשובתו מדצמבר 2013 מסר למשרד מבקר המדינה כי עדכון יעדי ההפחתה "נעשה על ידי חישוב מחדש של רמות הפליטות לאחר הפעלת האמצעים המוצעים בתכנית על גרסאותיה השונות.
חישובים אלו נבדקו ואושרו על ידי גורמי המקצוע שעסקו בדבר באגף איכות אוויר".
המשרד להג"ס ציין שחישובים אלה לא כללו חישובים מורכבים יותר שנעשו לצ ורך הגשת התכנית הלאומית הראשונה מפני שהם דורשים זמן ומשאבים רבים ולא היה אפשר או מוצדק לבצעם מ ן הבחינה התקציבית.
בתשובה נוספת של המשרד להג"ס מינואר 2014 הוא הוסיף כי "הפער הקטן יחסית בתוצאות בין התוכנית המקורית לתוכנית שאושרה, הושג בגלל שנגרעו מהתוכנית המקורית סעיפים שאינם ניתנים לכימות ותוכניות שהתועלות שלהן נמוכות".
שם הדוח: פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי המשרד להג"ס לא צירף לתשובתו אסמכתאות המבססות את הסבריו לפער האמור וליכולתה של התכנית שאושרה להשיג את היעדים שנקבעו בה.
מן הראוי שקביעת יעדי התכנית תהיה מלאה ומבוססת כדי להבטיח עמידה ביעדי ההפחתה שהוצבו.
מהאמור לעיל עולה שקיצוץ התקציב הניכר גרם לא רק לצמצום הפחתת המזהמים הצפויה, אלא גם לאי -ודאות בדבר עצם יכולתה של התכנית שאושרה להשיג את יעדי ההפחתה הצנועים המופיעים בה.
על פי סעיף5 לחוק, היה על התכנית הלאומיתלכלול , בין היתר, יעדים ארציים ואזוריים לצמצום זיהום האוויר ודרכים לעמידה בהם.
הביקורת העלתה כי בתכניות הלאומיות שהוכנו כאמור, ובהן התכנית שאושרה, היו יעדים ארציים בלבד, אף שבעת הכנתן היה למשרד להג"ס מידע על זיהום אוויר חריג באזורים שונים בארץ (ראו להלן בפרק "תכניות תחבורה של רשויות מקומיות").
המשרד להג"ס ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי אמצעי ההפחתה שנמצאו יעילים מן הבחינה הכלכלית והוסכמו על ידי משרדי הממשלה השונים יועדו לטיפול במזהמים ובמקורות זיהום שאינם ייחודיים לאזור זה או אחר.
עם זאת המשרד הודיע כי הוא "מקבל את הערת המבקר ובעתיד יהיה צורך לבחון את הצורך באמצעי הפחתה אזוריים, האם ישנם אמצעים אזוריים מקובלים וישימים ובהתאם לקבוע יעדים אזוריים לצמצום זיהום האוויר".
כאמור, רק במהלך הביקורת בנושא, באוגוסט 2013 - כשנה ושמונה חודשים לאחר המועד שנקבע בחוק - אישרה הממשלה תכנית לאומית למניעה ולצמצום של זיהום אוויר, הגורם לנזקים בריאותיים וכלכליים קשים.
בשל כך התעכב מאוד יישומם של צעדים שנועדו להפחית את זיהום האוויר בכלל ואת הזיהום מכלי רכב בפרט.
יתר על כן, מאחר שהתכנית שאושרה מצומצמת ולא כלולים בה רכיבים שונים וחשובים שהמשרד להג"ס והוועדות השונות שעסקו בנושא, בהן הוועדה הבין- משרדית, סברו שהם חיוניים ליישום הוראותיו של חוק אוויר נקי, עולה חשש שהיא לא תהיה יעילה דיה וכי יישומה לא יביא לידי השגת מטרות החוק ועמידה ביעדים שנקבעו להפחתת זיהום האוויר.
לפיכך מן הראוי לראות באישורה של התכנית הלאומית במתכונת המצומצמת אבן דרך ראשונה בלבד בתהליך הנדרש לפי החוק למניעת זיהום האוויר ולצמצומו.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח הפער העצום והמהותי בין מרכיבי התכנית הראשונה, שהיא תוצר של עבודת מטה ממשלתית המושתתת על המלצות ממומחים, ובין התכנית שאושרה בסופו של דבר, עדכונה של התכנית, שנקבע בחוק, מקבל משנה חשיבות.
מאחר שספק אם התכנית שאושרה תביא לידי השגת מטרותיו של חוק אוויר נקי - שיפור איכות האוויר, מניעת זיהום האוויר וצמצומו - יש מקום לגבש מענה נרחב ויעיל יותר בנושא זה.
המשרד להגנת הסביבה 1077 .
:שם הדוח פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי לפי החוק, היה על הממשלה לפעול לאישור התכנית עוד בטרם נדרש בג"ץ לנושא.
נוסף על כך, על פי החוק, על הממשלה לעדכן את התכנית הלאומית לפחות אחת לחמש שנים - ונוכח המגבלות של התכנית שאושרה, מן הראוי לשקול לעדכנה הרבה קודם לכן - ועל השרים הנוגעים בדבר לדווח לממשלה בכל שנה על הפעולות שנקטו משרדיהם לקידומה.
מכאן שהפעילות של משרדי הממשלה למניעת זיהום האוויר ולצמצומו היא פעילות מתמשכת שאינה מסתיימת באישורה של תכנית לאומית זו או אחרת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדי הממשלה, ובכללם משרד האוצר, משרד התחבורה והמשרד להג"ס, לפעול במשותף ובאופן שוטף לקידומו של הטיפול בבעיית זיהום האוויר, ולמצוא את הדרך להכנת תכנית לאומית שתיתן פתרון טוב יותר לבעיית זיהום האוויר בישראל.
על הגורמים האמורים לעדכן לפחות אחת לחמש שנים את התכנית ויעדיה, כנקבע בחוק, לתקצב את ביצועה ולנקוט את כל הצעדים הדרושים ליישומה.
המשרד להג"ס הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא מקבל את גישתו "לפיה על הממשלה בכללותה על משרדיה השונים לפעול במשותף ובאופן שוטף לטיפול בבעיית זיהום אוויר, לרבות באמצעות עדכון התכנית הלאומית אחת לחמש שנים לפי החוק".
לדעת משרד מבקר המדינה, ספק אם המשרד להג"ס לבדו יכול לתת פתרון ראוי לבעיית זיהום האוויר בישראל, ולכן כאמור על משרד האוצר ומשרד התחבורה לסייע לו בהשגת מטרות החוק בתחום זה.
ניטור מזהמי אוויר ודגימתם .
מערך ארצי לניטור אוויר .
בדוח שפרסם מבקר המדינה בשנת 199329 נכתב כי "בישראל אין מערך ניטור ארצי, ובו מספר רב של תחנות ניטור בתפרוסת ארצית, המרכז את הנתונים ומעבד אותם, ובכך מאפשר לקבל תמונה מלאה ומבוססת על איכות האוויר בהיקף ארצי ואזורי".
עוד נכתב בדוח כי "ניטור מזהמים מכלי רכב במרכזי ערים ובאזורים צפופי אוכלוסי ן גם הוא אינו מבוצע בקביעות, אלא מעת לעת, ובאמצעות כמה תחנות קבועות ומספר קטן של תחנות ניידות.
מן הראוי שהמשרד לאיכות הסביבה יבחן את הצורך בקביעת מערך ניטור בפריסה ארצית, שיבטיח מדידות של איכות האוויר באזורים השונים של הארץ, בתדירויות מוגדרות".
בדוח שפרסם מבקר המדינה בשנת 2004 בנושא היבטים סביבתיים של הפעילות התעשייתית ברמת חובב30 הועלתה החשיבות של מערך ניטור האוויר.
בדוח נכתב כי "מערכת של ניטור רציף מאפשרת לגלות חריגה מהמותר בכמות החומרים המסוכנים באוויר סמוך לאחר מועד התהוותה ולפעול להפסקתה באופן מיידי".
על פי סעיף 7 לחוק אוויר נקי, על השר להג"ס להורות על הקמתו והפעלתו של מערך ארצי לניטור אוויר.
על השר גם לקבוע הוראות לעניין הקמה והפעלה של תחנות ניטור אוויר .
29 ,מבקר המדינהדוח שנתי 43 ( 1993 '), עמ75.
30 ,מבקר המדינהדוח שנתי 54ב ( 2004 '), עמ265.
שם הדוח: פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המשתייכות למערך הארצי.
עוד נקבע בסעיף זה כי המקים או מפעיל תחנת ניטור אוויר המשתייכת למערך הארצי יפעל על פי ההוראות שקבע השר והנחיות ראש אגף איכות אוויר במשרד להג"ס.
על פי סעיף 95 ,(ז') לחוק השר להג"ס רשאי להורות כי תחנת ניטור אוויר שהקימו רשות מקומית או בעל מקור פליטה לפני יום תחילת החוק תשתייך למערך הארצי.
להקמת תחנת ניטור חדשה תידרש הסכמה של שר הפנים.
משרד מבקר המדינה העלה כי עד אוקטובר 2013 לא הוציאו השר להג"ס דאז והשר להג"ס הנוכחי, חבר הכנסת עמיר פרץ, צו המורה על הקמת מערך ניטור ארצי ולא פ ורסמו הוראות בעניין הקמת תחנות ניטור אוויר והפעלתן.
יצוין כי בעקבות דוח מבקר המדינה מ - 199331 הקים המשרד להג"ס בשנת 9971 את המרכז הארצי לניטור אוויר (להלן - המרכז לניטור ), שמתפקד כיחידה באגף לאיכות אוויר ושינוי אקלים (להלן - אגף איכות אוויר) במשרד להג"ס ומנהל כיום מערך ניטור שבו יותר מ -100 תחנות ניטור הפרוסות ברחבי הארץ.
רוב תחנות הניטור הללו אינן מופעלות על ידי המשרד להג"ס אלא על ידי גורמים אחרים, שהצטרפו מרצונם למערך הניטור.
ואולם, כאמור, עדיין לא פורסם צו המורה על הקמת מערך ניטור שיופעל באופן מסודר ומחייב, כנדרש בחוק אוויר נקי, ואין כיום למשרד להג"ס אפשרות להורות לרשויות מקומיות או לבעל מקור פליטה נייח להקים תחנת ניטור אוויר תחבורתית או אחרת שתשתייך למערך הארצי ותפעל על פי הנחיות המשרד.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "טיוטת ההוראה להקמה והפעלת המערך הארצי לניטור אוויר הופצה בנובמבר 2013 להערות הנוגעים בדבר.
הקמת המערך על ידי השר צפויה להיעשות בחודשים הקרובים לאחר סיום תהליך ההתייעצות, כמתוכנן".
משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שהצו וההוראות האמורים טרם פורסמו, אין למשרד להג"ס הסמכות החוקית להורות לתחנות הניטור לפעול על פי כללים אחידים במגוון נושאים, כגון מבנה, תכולה, תיעוד, הפעלה, תחזוקה, איסוף נתונים, עיבודם ובקרתם, ולכן אין ביכולתו לבצע את תפקידו על פי החוק.
כמו כן הוא אינו יכול לבצע את כל הבדיקות הדרושות בתחנות הניטור כדי לוודא שהן פועלות כראוי ושנתוני הניטור שלהן אמינים, ובכלל זה בדיקות של תחזוקת המכשירים וכיולם.
מצב זה אינו תקין ויש לשנותו לאלתר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על השר להג"ס ומשרדו לפעול ללא דיחוי להוצאת הצו המורה על הקמת מערך ניטור ארצי וסדרי הפעלתו כדי להרחיב את הפריסה של מערך הניטור בארץ ולהבטיח שכל הנתונים שייאספו יהיו אמינים, מבוססים ומתואמים.
כך יתאפשר ביצועו של תהליך קבלת החלטות ראוי בנ ושאים המתבססים על הנתונים הללו.
לעיל המשרד להגנת הסביבה 1079 .
:שם הדוח פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נתונים על זיהום אוויר מתחבורה .
המרכז לניטור מנהל מערך ניטור שבו 137 תחנות ניטור הפרוסות בארץ.
כאמור, רוב תחנות הניטור אינן מופעלות על ידי המשרד להג"ס אלא על ידי גורמים אחרים - רשויות מקומיות ואיגודי ערים ( 65 תחנות) וגופים הפולטים מזהמים ( 44 תחנות).
המשרד להג"ס מפעיל בעצמו 26 תחנות ניטור קבועות ו-2 .
תחנות ניידות122 תחנות מתוך137 תחנות הניטור הן תחנות כלליות, שממוקמות באזור מייצג בגובה של גגות הבניינים או בשטח כפרי פתוח.
15 תחנות הניטור האחרות הן תחנות תחבורתיות, המנטרות מזהמים שמקורם בעיקר מתחבורה.
שמונה מהן ממוקמות במטרופולין תל אביב והשרון, שלוש בירושלים וארבע בחיפה.
תחנות אלה ממוקמות בגובה הכביש לאורך צירי תחבורה ראשיים.
ברוב תחנות הניטור מנוטרים מזהמים קבועים מעטים, המכונים "מזהמים קריטריוניים"32.
בתחנות אחדות מנוטרים מזהמים נוספים.
בדוח שהכין המרכז לניטור בשנת 201333 הוגדרו "ימי זיהום אוויר גבוה" כימים שבהם נרשמה חריגה אחת או יותר מערך הסביבה.
בדוח מפורטים נתונים על ימי זיהום אוויר גבוה, סופות אבק וימי זיהום אוויר גבוה שניוני (עקב חריגות קצרות טווח של אוזון).
זיהום האוויר הגבוה ביותר נמדד במטרופולינים הגדולות - גוש דן וירושלים - ועל פי הדוח הוא נובע בעיקר מפליטת מזהמים מתחבורה.
בלוח שלהלן מצוינים הימים שנמדד בהם זיהום אוויר גבוה מתחבורה34 בגוש דן ובירושלים בשנים 2007- 2012 , על פי הדוח של מרכז הניטור, שהתבסס על נתונים שהתקבלו מתחנות הניטור הקבועות.
לוח 4 מספר הימים שנמדד בהם זיהום אוויר גבוה וחריג מתחבורה בגוש דן ובירושלים, 2012 -2007 .
2007 2008 2009 2010 2011 2012 .
גוש דן 30 28 26 38 12 8 .
)ירושלים (תחנות ספרא, בר אילן ואפרת 8 18 12 17 5 4 .
)מרכז ירושלים (תחנת כלל 25 56 125 18 0 0 מהלוח עולה כי אמנם בשנים האחרונות חלה ירידה דרסטית במספר הימים שנרשם בהם זיהום אוויר גבוה וחריג מתחבורה, אולם בגוש דן עדיין יש ימי חריגה לא מעטים.
במרכז ירושלים (תחנת כלל35 , סמוך לתוואי פעילותה של הרכבת הקלה) נרשם בשנת 2009 מספר רב במיוחד של ימי זיה ום אוויר גבוה ( 125 ), המוסבר בדוח בהפעלת כלי רכב כבדים שעסקו בהקמת הרכבת הקלה.
בשנים 2011 ו- 2012 לא נרשמה כל חריגה בתחנה הקבועה במרכז ירושלים בזכות הסטת התנועה באזורים שבהם הופעלה הרכבת הקלה.
הימצאות תחמוצות חנקן באוויר היא, על פי הדוח של המרכז לניטור, "הסמן לזיהום אוויר מכלי רכב", ואף "סמן למזהמי אוויר הנפלטים מתחבורה ואינם נמדדים ישירות בתחנות הניטור (חומרים אורגניים נדיפים וכד')".
מתוך כלל תחמוצות החנקן, חנקן דו -חמצני הוא .
32 אוזון, חלקיקים עדינים וגסים, תחמוצות חנקן, פחמן חד-חמצני ותרכובות אורגניות נדיפות.
33 המשרד להג"ס, דוח מגמות ניטור איכות אוויר 2012 -2001 .
)(טרם פורסם 34 חריגות מערכי סביבה של תחמוצות חנקן וריכוזים הגבוהים מערך היעד היממתי דאז של חלקיקי 2.
מק"ג/מ"ק 35 התחנה ממוקמת ברחוב יפו86 .
בירושלים 1080 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המזהם המזיק ביותר לבריאות האדם.
למזהם זה נקבע ערך יעד, ומ- 1.
15 הוא ישמש גם ערך סביבה36 (ראו להלן).
בתרשימים שלהלן מוצגים הממוצעים השנתיים של ריכוזי חנקן דו-חמצני שנמדדו בתחנות הניטור התחבורתיות בגוש דן ובירושלים בשנים 2012 -2001 , על פי הדוח של מרכז הניטור, לעומת ערך היעד שנקבע למזהם זה (הקו האדום): .
36 )על פי תקנות אוויר נקי (ערכי איכות אוויר(הוראת השעה), התשע"א - 2011 , ערך היעד של החנקן הדו-חמצני ישמש ערך סביבה מ - 1.
המשרד להגנת הסביבה 1081 .
:שם הדוח פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מהתרשימים עולה כי אמנם הממוצעים השנתיים של ריכוזי החנקן הדו -חמצני באוויר שנמדדו בגוש דן ובירושלים ירדו במרוצת השנים, אך רובם עדיין גבוהים מערך היעד השנתי, שכאמור ישמש גם ערך סביבה מ- 1.
בעניין זה יצוין כי בעקבות הפעלתה של הרכבת הקלה בירושלים נחסם רחוב יפו, שהוא רחוב מרכזי ביותר, לתנועת כלי רכב, ורוב התנועה , בכלל זה תנועת אוטובוסים רבים, הוסטה לרחוב אגריפס המקביל.
לפיכך יש חשש כי הנתונים שמספקת תחנת הניטור במקומה הנוכחי, שלפיהם חלה ירידה ניכרת בריכוז המזהמים באוויר, אינם משקפים את המצב באזור שבו עוברת רוב התנועה כיום.
בפברואר 2011 הציב המשרד להג"ס תחנת ניטור ניידת ברחוב אגריפס למשך כחודש, ואחר כך עיריית ירושלים הציבה במקום תחנת ניטור ניידת שלה.
מדוח "סיכום מצב איכות אוויר עכשווי ברח' אגריפס", שהכין המשרד להג"ס באוקטובר 2011 , עולה כי נמצאו חריגות לא מעטות מהתקן החצי שעתי של תחמוצות החנקן.
בסיכום הדוח נכתב כי "ניתן לומר בברור כי רמת איכות האוויר ברח' אגריפס אינה סבירה".
בשנת 2012 נאלצה העירייה להזיז את תחנת הניטור והציבה אותה במפגש הרחובות כי"ח ואגריפס.
לדברי המשרד להג"ס, במדידות שבוצעו במיקום החדש לא נמצאו חריגות, "אך מאחר שמספר הבדיקות שהעבירה עיריית ירושלים אינו מייצג מידע עבור שנה שלמה, לא ניתן להעריך את איכות האוויר במקום לשנת 2012.
" המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה כי בכוונתו להעביר את תחנת הניטור הקבועה "למקום בו צפויים ריכוזים גבוהים של זיהום אוויר מתחבורה.
המקומות שנבדקים הם רחוב הנביאים (מכללת 'הדסה') וכמובן גם רחוב אגריפס, שזיהום האוויר הגבוה מרחוב יפו הועתק אליו".
משרד מבקר המדינה מעיר כי הנתונים המוצגים בלוחות ובתרשימים מבוססים על הניטור הרציף בתחנות הקבועות, המודדות את "המזהמים הקריטריוניים" בלבד, שכן, לדברי המשרד להג"ס, "אין אפשרות מעשית (טכנית וכלכלית) לנטר באופן רציף את כל החומרים הרעילים הנפלטים מכלי הרכב".
לפיכך הם אינם כוללים מידע על מזהמים נוספים שעלולים להיות רעילים ומסרטנים, ולכן אין לדעת אם חלה עלייה או ירידה בממוצעים השנתיים של ריכוזיהם במרוצת השנים ואם גם ממוצעים אלה גבוהים כיום מערכי היעד.
ניטור בנתיבי איילון .
נתיבי איילון הם ציר תנועה ראשי ומרכזי מאוד החוצה את גוש דן.
חברת נתיבי איילון בע"מ (להלן - חברת נתיבי איילון או החברה), שהייתה אחראית לתכנונו ולהקמתו של הציר, ממשיכה לתפעל אותו גם היום.
החברה היא חברה ממשלתית בבעלות משותפת של ממשלת ישראל ושל עיריית תל אביב -יפו.
על פי תקנון החברה, לכל אחד מבעלי החברה יש זכות למנות שבעה דירקטורים, ולממשלת ישראל יש גם מניית הכרעה.
קטע הכביש הראשון של הנתיבים נפתח לתנועה בתחילת שנות השמונים של המאה העשרים.
מאז הקמת הנתיבים נוסעות בהם מדי יום ביומו עשרות אלפי מכוניות, המהוות מקור ראשי לפליטת מזהמי אוויר מתחבורה, בייחוד בשעות העומס בבוקר ובערב.
מאחר שתושבים רבים הגרים סמוך לנתיבים 1082 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ונהגים הנוסעים בהם נחשפים למזהמי האוויר, יש חשיבות מרובה להצבתן של תחנות ניטור סמוך לנתיבים הללו, שיציגו באופן שוטף את שיעור המזהמים הנפלטים מהמכוניות הנוסעות בהם.
הדבר יסייע גם לקבלת תמונת מצב נכונה ככל האפשר של זיהום האוויר בגוש דן בכלל.
הביקורת העלתה כי בכביש נתיבי איילון אין ולו תחנת ניטור תחבורתית אחת.
המשרד להג"ס לא מצא לנכון במשך שנים רבות להקים בעצ מו תחנה כזאת או לדרוש מחברת נתיבי איילון להקים תחנות ניטור תחבורתיות בציר תנועה מרכזי זה.
בשנים 2004 ו- 2008 פנה המשרד להג"ס לחברה בבקשה שתקים תחנות ניטור תחבורתיות לאורך הנתיבים.
המשרד להג"ס ביקש להקים תחנת ניטור אוויר בחולון או בבת ים לשם ניטור "איילון דרום" ותחנת ניטור אוויר באזור תל אביב לניטור "איילון צפון".
בתיקי המשרד להג"ס לא נמצאו מסמכים המתעדים תשובה כלשהי של החברה למשרד בעניין זה.
בשנים 2010 ו- 2011 פנתה גם עיריית חולון אל החברה בדרישה שתקים בתחומה שתי תחנות ניטור אוויר תחבורתיות לטובת תושבי חולון ובת ים, ועיריית בת ים הפנתה לחברה בקשה כזאת בשנת 2011 .
אולם החברה סירבה להקים את תחנות ניטור האוויר בטענה שאין כל סמכות חוקית לחייב אותה לעשות זאת.
כאמור, חברת נתיבי איילון היא חברה ממשלתית, שהנהלתה מורכבת מנציגי ממשלה ומנציגי עיריית תל אביב -יפו, וחלות עלי ה גם חובות מתחום המשפט המינהלי.
לדעת משרד מבקר המדינה, משהופנתה לחברה בקשה להצבת שתי תחנות ניטור כדי לקדם אינטרס ציבורי ברור הנוגע לבריאות הציבור בכלל ותושבי גוש דן בפרט, היה עליה לפעול לקידומו ולהגשמתו של האינטרס הציבורי, בהתחשב כמובן בשיקולים ענייניים אח רים, בהם המשאבים העומדים לרשותה.
סירובה להצבת תחנת ניטור בטענה של היעדר סמכות לחייבה לעשות זאת אינו עולה בקנה אחד עם ההתנהלות המצופה מחברה ממשלתית, המחויבת כאמור לאינטרסים הציבוריים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה חברת נתיבי איילון, בין היתר, כי לא מוטלת עליה "כל חובה להקמתן ו/או תפעולן של תחנות ניטור אוויר.
החברה תסייע ככל הנדרש לכל רשות ו/או גוף המעוניינים בהצבתן ובתפעולן של תחנות ניטור לאורך נתיבי איילון, ככל שהדבר נעשה על אחריותם ועל חשבונם, ובתיאום עם הגורמים הרלבנטיים בחברה".
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שתועלת הניטור הכלל-ארצי נפגעת במידה רבה בהיעדר תחנות ניטור תחבורתיות סמוך לציר התנועה הראשי והמרכזי במדינה - נתיבי איילון - על המשרד להג"ס לפעול בהקדם בשיתוף כל הגורמים המעורבים, בהם משרד התחבורה, משרד הפנים, עיריית תל אביב -יפו, הרשויות המקומיות האחרות הסמוכות לנתיבים והחברה, להקמת תחנות ניטור שיאפשרו לבצע ניטור אוויר יעיל ואמין בגוש דן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע המשרד להג"ס כי הוא "מקבל את הערת המבקר ופועל להצבת תחנת ניטור בסמוך לנתיבי איילון".
המשרד להגנת הסביבה 1083 .
:שם הדוח פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
ביצוע בדיקות סביבתיות והרחבת בסיס הידע על מזהמים .
כאמור, בתחנות הניטור מנוטרים מזהמים קבועים מעטים, ומקצתן אף אינן מבצעות ניטור רציף של כמה מהמזהמים.
כדי לנטר מזהמים אחרים המסוכנים לבריאות הציבור ולייעל את תהליך הניטור יש לבצע בדיקות סביבתיות באמצעות דגימות וניתוח של תוצאותיהן במעבדה.
גורמים חיצוניים מקצועיים מבצעים את הדגימות בעבור המשרד להג"ס.
המטרות המושגות באמצעות הבדיקות הסביבתיות הן: אפיון איכות האוויר באזורים שונים בארץ ויצירת בסיס מידע שיאפשר בדיקת מגמות בעקבות יישום מדיניות המשרד להפחית פליטות מזהמ ים ולצמצם את זיהום האוויר, בדיקת עמידה בערכי איכות האוויר, קביעה ועדכון של ערכי איכות האוויר ובדיקת ישימותם.
ועדת המומחים הציבורית, שהגישה כאמור את המלצותיה למשרד בשנת 2011 , המליצה, בין היתר, לשפר את "מצאי הפליטה הלאומיים" והבחינה לשם כך בין מזהמי אוויר ה נפלטים ממקורות נייחים, ממקורות ניידים ומארובות מפעלי תעשייה.
לעניין מקורות ניידים המליצה הוועדה "לשפר את אומדני הפליטה הלאומיים של כל מזהמי האוויר הנפלטים ממקורות ניידים, זאת באמצעות ביצוע מצאי פליטה מפורטים ועדכניים.