HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
באפריל 2014 החל להיות מועסק בארכיון עובד חברה ב שהיא חברה פרטית לצורך "הצלה דיגיטלית" של רשומות.
גנז המדינה השיב כי עובד חברה ב איננו מנהל עובדים ואף אינו נותן הוראות לעובדי המדינה.
אולם על פי בדיקת מבקר הפנים של משרד רה"ם, ארכיון המדינה שיתף את עובד חברה ב בישיבות הנהלה ובמסגרת התפקיד שקבע הארכיון מנהל העובד ישיבות שבועיות עם עובדי היחידה.
מבקר הפנים סיכם בדוח שהוציא שעובד חברה ב מנהל בפועל את יחידת הפיקוח.
עובד חברה ב השיב בנובמבר 2015 כי הוא אינו מסכים עם קביעת המבקר הפנימי והוא אינו מנהל את מחלקת הפיקוח; הוא מנחה את עובדי המחלקה רק בכל הנוגע לעבודתם בנושא הדיגיטלי ולשם כך הוא משתתף בישיבות המחלקה.
26 ראו גם בג"ץ 2605/05 , המרכז האקדמי למשפט ולעסקים נ' שר האוצר (פורסם במאגר ממוחשב) מ- 19.
שם הדוח: גנזך המדינה - היבטים בניהול ארכיון המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 כאמור, הורא ות חוזר נש"ם אינן חלות על עובדי חברות המחשוב, אולם שילוב עובד חברה א ועובד חברה ב במדרג הארגוני וחברותם בהנהלה העוסקת מטבע הדברים בנושאי מדיניות עלולים ליצור קשיים, בדומה לאלה שחוזר נש"ם נועד למנוע כשמדובר בעובדי חברה בתחומים אחרים.
נש"ם השיבה למשרד מבקר המדינה שהיא בוחנת, בשיתוף אגף החשכ"ל במשרד האוצר, אם יש מקום להטיל מגבלות מסוימות על העסקת עובדי המחשוב.
על נש"ם להנחות את הגנז והסמנכ"ל למינהל, וכן את כלל משרדי הממשלה, כיצד יש לפעול בעניין זה.
מועצת הארכיונים העליונה .
על פי חוק הארכיונים תוקם מועצת ארכיונים עליונה (להלן - מועצת הארכיונים).
הגנז יהיה יו"ר המועצה ובין חבריה יהיו נציגים ממשרדי ממשלה, מהספרייה הלאומית ומכמה ארכיונים שנקבעו בחוק.
ביוני 2012 מונתה המועצה הנוכחית והיא מונה45 .
חברים חוק הארכיונים ותקנות שהותקנו לפיו 27 קובעים את התפקידים והסמכוי ות של מועצת הארכיונים, ובהם: הממשלה תתייעץ עם ה מועצה לפני מינוי גנז ולפני מינוי מומחים למועצה; הממשלה חייבת להיוועץ במועצה גם לצורך התקנת תקנות בכל הנוגע לביצוע חוק הארכיונים; המועצה משמשת ערכאת ערעור על החלטת הגנז בעניין ביעור חומר ארכיוני בארכיון המדינה ובעניין סירוב הגנז לתת היתר לביעור חומר ארכיוני שברשות הפרט.
ככלל, המועצה נוהגת להתכנס אחת לשנה.
מתחילת שנת 2010 ועד יוני 2015 , מועד סיום הביקורת, כונסו שש ישיבות של המועצה.
על פי חוק הארכיונים, המועצה תקבע את סדרי דיוניה ועבודתה, אם סדרים אלו לא נקבעו בתקנות.
את תוכן הדברים שנאמרים בכל אחד מהדיונים יש להביא בפרוטוקול הדיון.
כיוון שמועצת הארכיונים היא מועצה מייעצת, ועל פי החוק עם חבריה נמנים אנשי מקצוע בכירים ובעלי ניסיון בתחום הארכיונאות , ראוי היה להביא לפניה נושאים עקרוניים כמו הרפורמה בארכיון המדינה קודם להגשתה למשרד רה"ם, לצורך דיון וליבון נושאים עקרוניים.
27 תקנות הארכיונים (ביעור חומר ארכיוני במוסדות המדינה וברשויות המקומיות), התשמ"ו- 1986 ; תקנות הארכיונים (שמירתם וביעורם שלתיקי בתי משפט ובתי -דין דתיים), התשמ"ו - 1986.
:שם הדוח גנזך המדינה - היבטים בניהול ארכיון המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נמצא כיכל אלה לא נעשו: לא נקבעו סדרי דיון ועבודה למועצה; לא נקבעו למשל אופן קבלת ההחלטות ואף לא נקבעו דרכי זימון ישיבות המועצה; בשנת 2013 לא התכנסה המועצה, ובישיבה שהתקיימה במרץ 2014 לאנרשם פרוטוקול.
בפרק הזמן שתחילתו במינוי גנז המדינה באוגוסט 2011 וסופו במועד סיום הכנת תכנית האב השנייה בתחילת אפריל 2014 , התכנסה מועצת הארכיונים פעמיים: הישיבה הראשונה התקיימה באוקטובר 2012 , לאחר החלטת הממשלה ממרץ 2012 .
, שבה אושרה הרפורמההגנז לא הציג בדיון הראשון, במישור העקרוני או בפירוט, את תכנית האב שהוא הציג למשרד רה"ם זמן קצר לאחר מכן.
הדיון השני התקיים במרץ 2014 , לאחר קבלת החלטת הממשלה השנייה שבה נקבע כי תורחב הרפורמה.
הגנז השיב כי על פי המידע שבידי הארכיון, לא נקבעו למועצה סדרי דיון ועבודה זה שנים רבות.
במרץ 2014 יזם הגנז הקמת צוות משנה של מועצת הארכיונים לדיון ולהיוועצות בנושאים שוטפים הנוגעים לארכיון, ובו הגנז ועשרה חברים אחרים.
הצוות קיים שני דיונים בשנת 2014 , אולם לא נרשמו פרוטוקולים שלהם ולא נמצאו שום תוצרים של עבודת הצוות.
בישיבת המועצה במאי 2015 ,התקיים דיון בנושא הרפורמה בארכיון לאחר שהממשלה כבר אישרה ותקצבה אותו.
על פי דברים שאמר גנז המדינה למשנה למנכ"ל משרד רה"ם בדיון בינואר 2015 , היוועצות עם מועצת הארכיונים בנושא הרפורמה אינה מועילה כיוון שמרבית חבריה ממילא מתנגדים עקרונית למהלך.
משרד רה"ם השיב למשרד מבקר המדינה כי גנז המדינה טען שלנוכח מספרם הגדול והרכבם של חבר י מועצת הארכיונים לא מתאפשר דיון אפקטיבי בסוגיית הרפורמה הדיגיטלית.
כפועל יוצא הנחה המשנה למנכ"ל באותו דיון להיערך לקראת מועד סיום תפקידם של חברי המועצה ולגבש רשימת מועמדים למינוי תוך בחינה של מספרם והרכבם של חברי המועצה כדי לאפשר פעילות אפקטיבית שלה.
המשרד הוסיף כי לאחר הדיון בינואר 2015 זימן גנז המדינה את מועצת הארכיונים העליונה לדיון, אשר התקיים במאי 2015 .
יוצא אפוא כי במהלך השנים, הוראות חוק הארכיונים בעניין עבודת המועצה לא מולאו מהבחינה המהותית: לא נקבעו סדרי עבודתה, ורפורמה שעשויה להיות בעלת השפעה ניכרת על הארכיון ועובדיו גובשה ללא התייעצות עמה.
על הגנז - בהיותו יו"ר המועצה והאחראי לעבודתה - לערב את המועצה בנושאים עקרוניים בעבודת הארכיון, דוגמת הרפורמה, ולהתייעץ עמה לצורך גיבוש מדיניות הארכיון.
בד בבד, אם יימצא כי יש מקום לשנות את מספרם והרכבם של חברי המועצה כדי להגביר את האפקטיביות שבפעילותה הרי שיש מקום לנקוט את הפעולות הדרושות לביצוע שינוי זה.
שם הדוח: גנזך המדינה - היבטים בניהול ארכיון המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 סיכום .
ארכיון המדינה מופקד על שימור המסמכים המתעדים את הזיכרון ההיסטורי ואת נכסי התרבות הלאומיים של המדינה, ועל שמירת חומר ארכיוני בעל ערך המתעד את הפעילות של מאות גופי ממשל.
החומר הארכיוני כולל לדוגמה את הסכמי השלום עם מצרים וירדן, פרוטוקולים של דיוני ועדות חקירה ממלכתיות, מסמכים שכוללים מידע על עבודת המטה והליכי החלטה שמתקיימים בגופי ממשל, וכן מסמכים הנוגעים לתושבי המדינה, כמו תיקי אימוץ ותעודות נישואין וגירושין.
ממצאי הביקורת העלו כי לא הופקד חלק ניכר מהחומר הארכיוני בנייר וברשומות האלקטרוניות שהיה על גופי הממשל להפקיד בארכיון.
רשומות אלקטרוניות אשר נצברו במשך כעשרים שנה לא הופקדו, ויש חשש שחלק ניכר מהן יאבד לעד.
יתר על כן, מאות גופי הממשל אינם פועלים על פי מערכת כללים אחידה לשימור רשומות, כיוון שרק באוקטובר 2015 , לאחר מועד סיום הביקורת, קבע ארכיון המדינה כללים מחייבים לצורך כך.
לנוכח ממצאי הביקורת עולה חשש כבד שגם בשנים הבאות, לא יישמר כהלכה חומר ארכיוני שיש להפקיד בארכיון, בעיקר חומר אלקטרוני, ולכן הוא יאבד.
מאז 2012 הוביל גנז המדינה מהלך רפורמטיבי בארכיון המדינה שביסודו כמה נדבכים שעשויים לשפר את עבודת הארכיון בהיבטים שונים.
ואולם הרפורמה שגיבש, במתכונתה הנוכחית, כרוכה בצמצום עד כדי ביטול פעולות לפיקוח על גופי הממשל בתחום הריכוז ו הניהול של המסמכים והעברת ם לארכיון המדינה , פעולות שנקבעו בהתאם לסמכויותיו בחוק .
לצד הרפורמה, הגנז קידם גם שינוי ארגוני בארכיון, המשפיע על רוב תחומי פעילותו של הארכיון, על התפקידים והליכי העבודה של רוב יחידותיו ועובדיו בלי שקיים היוועצות מקצועית עם רוב המנהלים והעובדים של הארכיון.
נש"ם אישרה את השינוי הארגוני שהציע הגנז, אף על פי שהוא שיקף מערך תפקודי שאינו מתיישב עם כלל תפקידי הארכיון שנקבעו בחוק.
נוצר פער יסודי בין הפעולות המתחייבות על פי הוראות חוק הארכיונים בתחום הפיקוח על גופי הממשל ובין תפיסת התפקיד של הארכיון, אשר מוביל הגנז בתחום זה.
פער זה עומד ביסוד מגמה ברורה המתרחבת בשנים האחרונות של צמצום בתשומות ובתפוקות של מערך הפיקוח בארכיון המדינה ולדעת משרד מבקר המדינה אין לקבלה.
על הגנז לפעול לכך שעקרונות הרפורמה יתיישבו עם הסמכויות שנקבעו בחוק ולוודא שהם אכן מתיישבים.
על גנז המדינה להגיש למשרד רה"ם הצעה לעדכון תכנית האב הרב -שנתית לארכיון, אשר תביא לידי ביטוי את כלל תפקידי הארכיון על פי הדין, ותגובש, בין היתר, בהתאם למשאבים שהוקצו לו.
לפני שתאושר מחדש תכנית האב, יש לבחון אם הארכיון אכן יכול לבצעה.
את ממצאי הבחינה מוטל על הגנז להציג גם לפני ועדת ההיגוי, אשר הוקמה מכוח החלטת ממשלה, לצורך פיקוח על אופן ביצועה של תכנית האב.
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
אירועים סביבתיים לעניין דוח זה הם אירועים פתאומיים בלתי מבוקרים - כמו שפך, זיהום (של מים, אוויר וקרקע) דליפה, פיצוץ, דלקה או התאדות - עקב פעולה או מחדל של אדם, העלולים לגרום נזק ניכר לאדם ולסביבה.
אירועים כאמור כוללים אירועים שבהם מעורבים חומרים מסוכנים6 ,וכן אירועים הנגרמים בין היתר משרפת פסולתמחומרי הדברה ומשפכים7 .
אירועים שמעורבים בהם חומרים מסוכנים הם בעלי פוטנציאל לפגיעה חמורה באדם ובסביבה.
השימוש בחומ"ס נעשה בעיקר בתעשייה ובחקלאות, וברחבי המדינה מצויים אלפי מפעלים ובתי עסק המשתמשים בכמויות גדולות של חומ"ס; חלק מהמפעלים מצויים בקרבת ריכוזי אוכלוסייה.
מדי שנה בשנה מתרחשים במדינה בממוצע 300-250 אירועיחומ"ס בדרגות חומרה שונות8 .
כמה אירועיםכאלה שהתרחשו בשנת 2014 בארץ ובעולם גרמו לפגיעות בנפש ולפציעות9 וכן לנזקים סביבתיים חמורים ביותר10.
הגופים הממשלתיים העיקריים העוסקים במניעת אירועי חומ"ס ובטיפול באירועים כאלה הם המשרד להגנת הסביבה - המשמש מנחה מקצועי לאומי בתחום החומ"ס (כמפורט להלן), וכן אחראי לאסדרה של השימוש בחומ"ס ולפיקוח על כך ולשיקום הסביבה לאחר אירוע חומ"ס; משרד הכלכלה - האחראי לנושא הבטיחות בעבודה עם חומ"ס ולתקינה בעניין זה; משרד הפנים - המפקח על העוסקים בחומ"ס בתחומי שיפוטן של הרשויות המקומיות, באמצעות איגודי הערים והיחידות הסביבתיות ברשויות המקומיות; הרשות הארצית לכבאות והצלה במשרד לביטחון הפנים, האחראית לטיפול המידי באירועי חומ"ס; משטרת ישראל - האחראית לטיפול בסיכוני חומ"ס הנגרמים עקב פעילות חבלנית עוינת ולטיפול באירועי חומ"ס בשגרה; וצה"ל - האחראי, באמצעות פיקוד העורף, לטיפול באירועי חומ"ס שמקורם בפגיעה מלחמתית, וכן למניעת אירועי חומ"ס ולטיפול בהם בשטחי מחנות צה"ל ובשטחים אחרים הנתונים לשליטתו.
במאי 2008 החליטה הממשלה11 כי המשרד להג"ס ישמש מנחה מקצועי לאומי בעתות שגרה וחירום בכל הקשור לחומ"ס, על פי הסמכויות שהוקנו לו בדין12 .
בהחלטה נקבע כי המשרד .
6 חומרים מסוכנים- רעלים או כימיקלים מזיקים המפורטים בתוספת הראשונה לחוק החומרים המסוכנים.
תקנות רישוי עסקים (מפעלים מסוכנים), התשנ"ג-1993 , מסווגות חומרים אלה לתשע קבוצות: חומרים נפיצים, גזים, נוזלים מתלקחים, מוצקים מתלקחים, חומרים מחמצנים, חומרים רעילים ומידבקים, חומרים רדיואקטיביים, חומרים מְאַכלים וחומרים מסוכנים אחרים.
7 דוח זה עוסק באירועים סביבתיים בשגרה ולא באירועי חירום לאומיים עקב אסונות טבע, כמו רעידות אדמה, ואסונות שנגרמו עקב תנאי מזג אוויר חריגים או מלחמה.
בנושא ההיערכות לאירועי חירום ראו גם מבקר המדינה, דוחות ביקורת בנושא ההיערכות והמוכנות לשעת חירום (2015 .
) 8 לא כולל אירועים שבהם היהמעורב גז פחמימני מאודה (גפ"ם), המשמש בעיקר לבישול ביתי ומסחרי.
בשנת 2014 התרחשו לפי נתוני רשות הכב"ה7,786 .
אירועים כאלה 9 לדוגמה, אירוע דליפת גז אמוניה במפעל בעמק חפר בנובמבר2014 , שגרם להרוג אחד ועוד32 פצועים.
באוגוסט2015 התרחש בעיר טיאנג'ין שבסין פיצוץ עז במפעל שהחזיק חומ"ס, ועקב כך נהרגו יותר מ-100 בני אדם ונפצעו יותר מ-700 .
10 למשל, אירוע דליפת נפט מצינור של חברת קו צינור אילת אשקלון בע"מ בשמורת הטבע עברונה שבערבה בדצמבר 2014 .
במפרץ חיפה, שבו ריכוז המפעלים המשתמשים בחומ"ס בקרבת אוכלוסייה הוא הגדול בארץ, מתרחשים עשרות אירועי חומ"ס בכל שנה.
11 'החלטת ממשלה מס3481 /(חמ10) מ-7.
המשרד להגנת הסביבה 765 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ישמש המנחה הלאומי לכל רשויות המדינה; עוד נקבע בהחלטה כי המשרד ירכז במסגרת תפקידו כמנחה הלאומי ועדה מקצועית בין-משרדית בראשותו, שתפקידה יהיה לייעץ לו בנושא חומ"ס.
תפקידי הוועדה המקצועית הבין-משרדית (להלן - ועדת המנחה הלאומי) הם בין היתר אלה: (א) להמליץ למשרד על דרכי פעולה בתחום החומ"ס, לרבות בנוגע למניעת אירועי חומ"ס ולטיפול בהם במצבי שגרה וחירום; (ב) להמליץ על חקיקה בתחום החומ"ס; (ג) לשמש גורם תיאום בין-משרדי בנושאי חומ"ס13.
בהחלטהשקיבלה הממשלה בנובמבר 2012 (החלטה5217 ) נקבעכי האחריות והסמכויות בנוגע לתגובה המידית לאירועי חומ"ס - ובכלל זה האחריות לפעולות הגילוי, הזיהוי והניטור של החומ"ס ולהערכת הסיכונים לאוכלוסייה בעקבות אירוע חומ"ס - יועברו מהמשרד לרשות הכב"ה14 .
בהחלטה זו גם הוטל על השר להגנת הסביבה להקים יחידה ייעודית לביצוע תחקירים לאחר אירועי חומ"ס, לצורך הסקת מסקנות והטמעתן בהנחיות המשרד, במטרה למנוע הישנות של אירועים כאמור.
בספטמבר 2015 התקבלה החלטת ממשלה בנושא "תכנית לאומית לצמצום זיהום אוויר והפחתת סיכונים סביבתיים באזור מפרץ חיפה"15 .
בהחלטה נקבעו בין היתר הדרכים למניעת אירועי חומ"ס, "בשל כמויות גדולות של חומרים מסוכנים המ אוחסנים ומשמשים באותו אזור ולאור עיקרון הזהירות המונעת".
בהחלטה הוטל על השר "להגביר את הפיקוח על מקורות פליטה נייחים באזור מפרץ חיפה באמצעות הגדלת מספר סיורי הפיקוח, מספר בדיקות הפתע בארובות ומספר בדיקות הפתע לדליפות מרכיבי ציוד במפעלים".
נוסף על כך, הוטל על השר לבצע עד ל-31.
16 "סקר סיכונים מצרפי" לגבי מפעלים ומתקנים באזור מפרץ חיפה העוסקים בחומ"ס ולגבי שינוע החומ"ס מהמפעלים והמתקנים ואליהם.
בהחלטה נקבע כי בשנים 2016 -2015 יקצההמשרד מתקציבו 5 מיליון ש"ח לביצוע הסקר.
החלטה 5217 גם הטילה על השר לקייםבמשרד להג"ס בכל שעות היממה מערך כוננות אשר ייתן מענה למפגעים סביבתיים שיש להם השפעה ניכרת על הסביבה ועל בריאות הציבור, לרבות מפגעי ריח, מפגעי אסבסט, זיהומי מים ונחלים ומפגעים עקב שרפת פסולת .
בנובמבר 2013 החל לפעול מערך החירום במשרד.
בספטמבר2014 קבע המשרד את מדיניותו לגבי הפעלת מערך החירום במסמך "תפיסת הפעלה למערך חירום" (להלן - מסמך ההפעלה).
במסמך ההפעלה צוין כי יש צורך במערך כזה לשם "צמצום השפעתם של מפגעים, יצירת התשתית לביצוע אכיפה משמעותית ולמניעת הישנותם, הפחתה במספר אירועי פגיעה בסביבה באופן שיצמצם את הפגיעה בסביבה, בבריאותו ובאיכות חייו של הציבור".
12 'להחלטה זו קדמו שתי החלטות אחרות ברוח זו: בהחלטת ממשלה מס1904 /(חמ15) מ-23.
93 נקבע כי על המשרד "לרכז, להנחות ולתאם את נושא המניעה של מפגעים ותקלות מאירועי חומרים מסוכנים, ואת נושא האמצעים לצמצום הנזק בתקריות חומרים מסוכנים"; בהחלטה של ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי מאוגוסט 2003 /(ב5 ) בנושא "התמודדות עם טרור על" נקבע בין היתר כי השר להגנת הסביבה ישמש מנחה מקצועי בתחום החומ"ס ויבצע עבודת מטה, בשיתוף כל הגופים הנוגעים בדבר, לריכוז פעולות המניעה של אירועי חומ"ס, לרבות שינויי חקיקה ואיגום משאבים ככל שיידרשו.
13 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 64א (2013 ), בפרק "הטיפול בחומרים מסוכנים- ממצאי מעקב", עמ' 854-851 .
בפרק זה מובאים ממצאי המעקב שביצע משרד מבקר המדינה אחר תיקון הליקויים שצוינו ב דוח שנתי 54ב (2004 ), בפרק "מניעת אירועים שמעורבים בהם חומרים מסוכנים", עמ' 84-53 ,; כמו כן, ראו מבקר המדינההיערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה (2007 '), בפרק "הטיפול בחומרים מסוכנים", עמ142-111 .
14 בהחלטה נקבע כי אירועי חומ"ס לעניין זה אינם כוללים אירועי חומרים נפיצים או אירועי חומרים רדיואקטיביים.
15 'החלטת ממשלה מס529 מ-6.
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 במשרד פועל מוקד חירום 24 שעות ביממה.
תפקידו של המוקד הוא לקלוט דיווחים ולענות על שאלות לגבי אירועי סביבה - בין דיווחים ושאלות של האוכלוסייה העלולה להיפגע מאירוע כזה ובין דיווחים ושאלות של הגורמים המטפלים באירוע.
כמו כן, המוקד עוסק בריכוז המידע על האירועים ובתיעוד שלהם.
בשנת 2014 נרשמו במוקד החירום 7,364 פניות (ממוצע של כ-20 פניות ביממה)16 ,292 מהן סווגועל ידי אגף החירום במשרד כאירועי סביבה, לפי ההתפלגות כדלקמן17: .
אירועים סביבתיים - שנת 2014 .
המקור: המשרד להגנת הסביבה, אגף החירום .
באפריל 2014 התקבלה החלטת ממשלה מס' 1546 " בנושארישוי סביבתי משולב".
ההחלטה נועדה לשלב את "מירב ההיתרים והאישורים הניתנים על -ידי המשרד להגנת הסביבה לפעילות תעשייתית להיתר אחד או להליך אחוד ומתואם".
בהחלטה נקבע כי מתכונת הרישוי תהיה לפי עקרונות האסדרה הסביבתית האירופית והדירקטיבה האירופית18 .
כמו כן נקבע בהחלטה כי הליכי הרישוי הסביבתי המשולב יכללו מנגנון לתיאום דרישות הרישוי של המשרד להג"ס עם דרישותיהם של מאסדרים אחרים, כגון משרד הבריאות, משרד הכלכלה ומשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים, במטרה למנוע ככל הניתן אי-התאמות וכפילויות בין הדרישות של המאסדרים השונים.
בספטמבר 2015 הפיץ המשרד למשרדי הממשלה הרלוונטיים תזכיר חוק רישוי סביבתי משולב.
16 מספר זה אינו כולל כ-23 פניות בממוצע שמקבל המוקד ביממה עבור רשות הטבע והגנים הלאומיים בנושאים שבאחריותה.
17 לפי מנהל אגף החירום, הנתונים שבתרשים אינם משקפים נאמנה את מספר אירועי החומ"ס, בשל הקושי להגדיר את הקריטריונים לאירוע חומ"ס.
IED - Industrial Emissions Directive EU/75/2010 המשרד להגנת הסביבה 767 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
בחודשים מרץ עד אוקטובר 2015 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בפעילותו של המשרד להג"ס ושל גורמים נוספים למניעת אירועים סביבתיים ולטיפול באירועים כאלה, ובכלל זה בתחומים האלה: אסדרת פעילותם של העוסקים בחומ"ס והפיקוח עליהם; הפעילות בתחום הבטיחות, לשם מניעת אירועי חומ"ס; הטיפול באירועים רדיולוגיים; תחקור האירועים והפקת לקחים מהם; העברת המידע בין גופי החירום המטפלים באירועי חומ"ס; ופעולות המשרד למניעת אירועים סביבתיים שאינם אירועי חומ"ס וטיפולו באירועים כאלה.
הביקורת נעשתה במשרד להג"ס - באגף חומ"ס, באגף החירום וכן במחוזות המשרד.
בדיקות השלמה נעשו ברשות הכב"ה, במשטרה, במינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית במשרד הכלכלה, במטה לביטחון לאומי במשרד ראש הממשלה, בפיקוד העורף בצה"ל, במינהל התכנון, במשרד לביטחון הפנים ובמשרד התחבורה.
מניעה ומזעור של נזקים עקב אירועי חומ"ס - אסדרה ופיקוח .
מפעלים ובעלי עסקים המוכרים חומ"ס או מחזיקים ומשתמשים בחומ"ס, לרבות פסולת חומ"ס, חייבים ברישוי ובקבלת היתרים לעיסוק בחומרים אלה, על פי חוקים ותקנות שונים, שהעיקריים שבהם הם חוק החומרים המסוכנים וחוק רישוי עסקים, התשכ"ח-1968 ,והתקנות שהותקנו על פיהם.
המשרד להג"ס אחראי על פי חוק החומרים המסוכנים לביצוע פעולות אסדרה ופיקוח לשם הגנה על הציבור והסביבה מפני הנזקים העלולים להיגרם מאירועי שפך, דליפה, התאדות, התפוצצות ודלקות של חומ"ס.
משרד מבקר המדינה בדק כמה היבטים של אסדרה ופיקוח לשם מניעה של אירועי חומ"ס ומזעור נזקים בעת התרחשותם של אירועים כאלה, כמפורט להלן: .
חוק החומרים המסוכנים קובע כי לא יעסוק אדם ברעלים19 ,אלא אם כן יש בידו היתר רעלים מאת הממונה מטעם המשרד.
הממונה רשאי להתנות את מתן היתר הרעלים בעמידה בתנאים שקבע, לקבוע תנאים בהיתר עצמו וכן להוסיף על תנאים אלה או לגרוע מהם בכל עת - והכול על מנת להגן על בריאות הציבור ועל הסביבה.
המשרד נדרש להנפיק היתרי רעלים לכ-4,300 עסקים ברחבי הארץ ולחדשם בכל שנה, בכל שנתיים או בכל שלוש שנים, לפי רמת הסיכון של העסק (רמה A - ,בכל שנהרמה B - בכל שנתיים, רמה C - בכל שלוש שנים).
קיימים כ-360 עסקים ברמת סיכון גבוהה (A ,)כ-650 עסקים ברמת סיכון בינונית (B )וכ-3,290 ברמת סיכון נמוכה (C .
19 מעל כמות שנקבעה בתקנות החמרים המסוכנים (סיווג ופטור), התשנ"ו-1996.
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 היתר הרעלים כולל בין היתר את סוגי החומרים המותרים בשימוש, את כמותם ואת תנאי האחסון שלהם ומותנה בקבלת אישור מפקע"ר ומרשות הכב"ה על עמידה בדרישותיהם 20 .
נוהל המשרד בדבר טיפול בהיתרי רעלים מאפריל 2013 (להלן- נוהל היתר רעלים) קובע כי "הממונה[21] יערוך סיור לבדיקת התנהלות העסק בטרם מתן היתר הרעלים".
היתר הרעלים שנותן המשרד כולל תנאי מסגרת כלליים, ובחלק מהמקרים מצורפים לו תנאים סקטוריאליים.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 כיאם נמצא כי התנאים שמפעל נדרש לעמוד בהם אינם מספקים, הממונה מעדכן אותם וקובע בהם דרישות פרטניות המתאימות לעיסוק ולמאפיינים של המפעל.
המשרד הוסיף כי תהליך מתן ההיתר כולל דו-שיח עם המפעל, כדי לעמוד על מאפייניו, על התהליכים שמתבצעים בו ועל האופן שבו הוא מיישם את התנאים.
בינואר 2015 ביצעה המנהלת דאז של אגףחומ"ס, על פי בקשתה של סמנכ"לית תעשיות במשרד, בדיקה לגבי מוכנות המשרד בתחום החומ"ס.
במכתב שכתבה המנהלת לסמנכ"לית האמורה ולמנכ"ל המשרד בעקבות הבדיקה, שכותרתו "פערים במוכנות המשרד בהסדרה ופיקוח בתחום החומרים המסוכנים" (להלן - מסמך הפערים), צוין: "אני פונה אליכם לאור הפערים המשמעותיים הקיימים בין מה שצריך להיות ובין הקיים בפועל, בנוגע להסדרה ופיקוח בתחום החומרים המסוכנים במשרד.
פערים אלה, הנובעים מהסיבות שאפרט להלן, פוגעים ביכולת המשרד לבצע את תפקידו בתחום קריטי זה".
הנפקה וחידוש של היתרי הרעלים .
במסמך הפערים צוין כי 25% מהעוסקיםבחומ״ס פעלו ללא היתר רעלים בתוקף.
בלוח שלהלן מפורט הפער בין ההיתרים שהיה צריך להנפיק להיתרים שהונפקו בפועל מינואר עד נובמבר 2014 : .
הפערבין ההיתרים שהיה צריך להנפיק להיתרים שהונפקו בפועל - ינואר עד נובמבר 2014 .
סוג ההיתר מספר ההיתרים .
היתר המחודש אחת לשנה (A) 283 239 44 .
היתר המחודש אחת לשנתיים (B) 294 173 121 .
20 ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 64א (2013 ), בפרק "הטיפול בחומרים מסוכנים- ממצאי מעקב", עמ' 855.
עובד מחוז במשרד שהשר הסמיכו להיות ממונה לפי חוק החומרים המסוכנים המשרד להגנת הסביבה 769 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 (41% מההיתרים .
היתר המחודש אחת לשלוש שנים .
(C) 2,042 934 1,108 .
על פי נתוני המשרד להג"ס .
עוד צוין במסמך הפערים שפעילות ללא היתר רעלים בתוקף משמעותה פעילות שאינה מפוקחת כנדרש, דבר החושף את האוכלוסייה לסיכון.
על פי מסמך הפערים, הסיבה המרכזית לעיכוב במתן היתרי הרעלים היא חוסר היכולת של המחוזות לבצע סיורי פיקוח מקדימים במפעלים בשל מחסור בכוח אדם.
כמה מעובדי המחוזות מסרו למשרד מבקר המדינה כי הם מתקשים לבצע את הסיורים האמורים ולייחד להם את הזמן הנדרש, בשל מצוקת כוח אדם והעלייה במספר המפעלים המפוקחים.
עובדי המחוזות הוסיפו כי הזמן הנדרש לביצוע הבדיקות המקצועיות לשם מתן היתרים כאמור, והעובדה שרק הממונה מוסמך לחתום על ההיתרים, לרבות על חידושם ועל ביצוע שינויים בהם - גורמים גם הם לעיכובים במתן ההיתרים.
מנהלת תחום חומ"ס והיתרי רעלים במשרד להג"ס מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2015 כי עקב מצוקת כוח אדם כאמור המשרד מתקשה לייחד את הזמן ואת תשומת הלב הדרושים לכל מפעל, לעמוד על התהליכים המתבצעים בו ולהתאים את תנאי ההיתר למאפייני ו.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי אף שהנתון ולפיו 25% מהעוסקים בחומ"ס פועלים ללא היתר רעלים מצוין במערכת הממוחשבת, להערכתו, השיעור האמ תי של עוסקים כאמור הוא כ-5% .
בלבדהמשרד הסביר כי הפער נובע מהקושי לאחזר מידע מהמערכת הממוחשבת והוסיף כי בימים אלו הוא משיק מערכת ממוחשבת אשר תסייע לשיפור יכולת המחוזות להנפיק היתרי רעלים.
עוד מסר המשרד כי בשנת 2015 ננקטו צעדים חשובים לצמצום הפערים שצוינו במסמך הפערים, ובהם איוש מרבית התקנים במחוזות המשרד.
לדברי המשרד, הדבר יסייע לשיפור המענה והפיקוח המשרדי לגבי היתרי הרעלים.
עם זאת, עדיין קיים בעניין זה מחסור בכוח אדם, לעומת הנקבע בתקן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי הפער בין הנתונים שצוינו בפרק זה בעניין שיעור המפעלים שעוסקים בחומ"ס ללא היתר לבין ההערכה שצוינה בתשובת המשרד מחייבים טיפול ובחינה יסודיים.
גם לפי הערכת המשרד להג"ס (שלא גובתה בנתונים) , כ-200 (5% ) מהמפעלים העוסקים בחומ"ס פועלים ללא היתר רעלים בתוקף.
הועלה כי עד אוקטובר 2015 לא חל שיפור ניכר ביכולת המחוזות להנפיק ולחדש היתרי רעלים כנדרש.
עוד הועלה כי בחלק מהמקרים חודש היתר הרעלים ללא ביצוע סיור מקדים, אף שביצוע סיור כזה נדרש כאמור בנוהל היתר רעלים, וכי גם כאשר נעשה סיור מקדים, במקרים רבים לא נבדקה בו לעומק העמידה בדרישות לקבלת היתר.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי אף שנקט צעדים לשיפור יכולותיו בתחום ההנפקה והחידוש של היתרי הרעלים, אין די בפעולות אלה על מנת לעמוד במשימה זו שהוטלה עליו על פי חוק.
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פיקוח על העוסקים בחומ"ס נוהל היתר רעלים קובע כי הממונה יבצע סיורים לפני מתן היתר רעלים או חידושו.
כן קובע הנוהל כי הממונה יבצע סיורים כאשר יש לכך צורך מקצועי, ובכלל זה לפני אישור שינוי בהיתר הרעלים או בעקבות תלונה על תפקוד לא תקין של העסק שלו ניתן ההיתר.
נוסף על כך קובע הנוהל כי הממונה יבצע סיורי פתע, לבדיקת דרך פעולתם של מחזיקי היתר הרעלים.
בעניין זה נכתב במסמך הפערים כי "פיקוח אפקטיבי ומעמיק על עמידה בתנאי ההיתר, מחייב סיורי פיקוח וביקורות בתוך תקופת ההיתר.
בפועל, סיורים חוזרים וסיורי פיקוח שוטפים, מתקיימים לעתים רחוקות.
המשמעות היא שאין פיקוח שוטף בתקופה שבין חידוש לחידוש ועל כן, עבירות סביבתיות בחומרים המסוכנים עלולות להתרחש, מבלי שהמשרד יהיה מודע אליהן" (ההדגשה במקור).
הועלה כי עובדי מחוזות המשרד אינם מבצעים סיורי פתע לבדיקת דרך פעולתם של מחזיקים בחומ"ס, וכי הם ממעטים לבצע סיורי פיקוח בתקופת ההיתר.
במרץ 2015 התריע מנהל צוות תעשיות במחוז מרכז של המשרד לפני מנהל המחוז22 כי "בעשור האחרון נפח העבודה בהסדרת העוסקים בחומרים מסוכנים גדל בכ-70% .
הטיפול הקיים חלקי ולקוי בעת בדיקת עמידת המפעלים בדרישות לאחסון ושימוש בחומ"ס ומוכנות למניעת אירועים בשגרה ובמצבי חירום".
מנהל צוות תעשיות הוסיף כי מצב זה "מעלה את הסיכוי והסיכון להתרחשות אירועים בהם ייפלטו חומרים מסוכנים לסביבה ופגיעה בבריאות ובחיי אזרחים".
יצוין שהמפעלים במחוז מרכז קרובים מאוד לשכונות מגורים ולאזורי מסחר ובילוי מושכי קהל.
מנתונים שמסר מחוז מרכז עולה כי הוא נדרש לבצע פעולות אסדרה ופיקוח בנוגע לכ - 1,100 עסקים המחזיקים ומשתמשיםבחומ"ס, להנפיק או לחדש 500-400 היתרי רעלים בכל שנה ולאשר יותר מ-500 תוספות ושינויים להיתרי רעלים.
לביצוע כל אלהנקבע תקן לממונה חומ"ס אחד, שהוא היחיד המוסמך לחתום על היתרים כאמור, ולשני עובדים ; לפחות משרה אחת של עובד אינה מאוישת, או שאת המשרה מאייש ממלא מקום.
ממונה החומ"ס במחוז מרכז של המשרד מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2015 , כי הממונה והעובדים עוסקים ב"כיבוי שרפות" ואינם מספיקים לבצע ביקורות שוטפות.
ממונה החומ"ס ציין כי עקב כך הּוצא נושא הפיקוח השוטף על החומ"ס במפעלים מתכניות העבודה של המחוז.
דברים דומים מסרו גם מחוזות אחרים של המשרד.
במשך שנת 2014 ביצע אשכול תעשיות של המשרד, באמצעות חברה חיצונית, תהליך של הטמעת נהלים וכן בקרות במוקדי סיכון שונים, בכל הקשור למתן רישיונות והיתרים.
בתחום מתן היתרי הרעלים הועלו בין השאר הממצאים האלה: (א) 50% מדוחות הסיור במפעלים אינם מוזנים למערכת המידע של המשרד (מערכת מעו"ף); (ב) היו מפעלים שבהם לא בוצעו סיורים כלל; (ג) קיימים הבדלים בין המחוזות השונים בנוגע לשיטות העבודה והתיעוד, דבר המקשה את ביצוען של חלק מהבקרות; (ד) בכמה .
"במסמך שכותרתו "סיכון ארגוני צוות תעשיות מחוז מרכז המשרד להגנת הסביבה 771 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מקרים נמצאה אי-התאמה בין סוג העסק לתנאים שצורפו להיתר; (ה) משך הזמן הממוצע של טיפול בבקשה לקבלת היתר רעלים הוא יותר משלושה חודשים.