HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עמדת הטכניון בעניין זה, כפי שנמסרה למשרד מבקר המדינה, היא שמדיניותו שקולה ומאוזנת, הוא בוחן כל מקרה לגופו וצריך למצוא את האיזון בין הגישה הליברלית לגישה הנוקשה: ליברליות יתר תביא לאבדן רוב הקניין הרוחני, ואילו גישה נוקשה מדי תגרום לכך שחוקרים לא .
66 בעניין המלצות ועדת זיו ראו בפרק "קניין רוחני בתחום טכנולוגיות המידע והתקשורת".
המוסדות להשכלה גבוהה 233 .
ידווחו עליו ויתחמקו מלפעול על פי כללי הטכניון בנושא.
הטכניון הבחין בין ייעוץ לחברה גדולה, שאותו הוא מאשר בדרך כלל, ובין ייעוץ לבודדים שנועד למעשה להקמת מיזם - ייעוץ שהטכני ון אינו מעוניין לעודד.
לדבריו, הטעם לכך הוא שחברות גדולות אינן תלויות בקניין הרוחני שיפתח החוקר, ולכן קל יותר להגיע אתן להסכמה, אם כי גם במקרים אלה הוא לא יאפשר לקניין הרוחני שלו לזלוג; לעומת זאת, ייעוץ לבודדים שנועד למעשה להקמת מיזם או חברת הזנק, תלוי בקניין הרוחני לקיומו, וכאמור אין לטכניון אינטרס שחברי סגל יקימו מיזמים כאלה.
לעתים לא יאושר ייעוץ, כי יש לטכניון עניינים לא פתורים עם הגורמים שחבר הסגל מבקש לייעץ להם.
עוד ציין הטכניון כי הוא זקוק לתוספת תקציב, והקניין הרוחני הוא אמצעי לכך.
עם זאת הוסיף, כי ב תקנון החדש שהוא מגבש תהיה יותר גמישות בנושא עבודות הייעוץ.
הטכניון נוהג להתנות אישור שלו לעבודת חוץ של חבר סגל בהסכמתו של חבר הסגל כי "במידה וייווצר קניין רוחני יהא זה שייך לטכניון".
לדברי הטכניון תנאי זה הוא "די סטנדרטי" אם כי לא בכל המקרים הוא נדרש.
סייג זה, הקובע מראש שכל קניין רוחני שיפותח על ידי חבר הסגל במהלך עבודת הייעוץ שייך לטכניון, אינו בא לידי ביטוי בנוסח תקנון הקניין הרוחני של הטכניון שהוראותיו מחייבות את הטכניון, שכן התקנון אינו קובע כלל מסוג זה אלא מסתפק בחובה להימנע מניגוד עניינים במהלך עבודת ייעוץ ושמירת סודיות לגבי המצאות (סעיף 11 .
)ד כאמור, חברי סגל בטכניון, ובכלל זה חברי סגל בכירים, מסתייגים מאופן יישומם של הכללים בנושא קניין רוחני בעבודות חוץ.
בנובמבר 2011 פנה דקן הפקולטה למדעי המחשב למשנה לנשיא לעניינים אקדמיים ולמשנה לנשיא למחקר במכתב שבו נאמר בין היתר: "כידוע לכם, לדעתי הטכניון אינו אמור לדרוש זכויות קניין רוחני על עבודות ייעוץ של חברי סגל מחוץ לטכניון, וכך גם נאמר על-ידי ועל -ידי אחרים במפגשים בנושא בשנה שעברה.
אני מוחה על התניה זו, המונעת מחבר הסגל ומהתעשייה את הייעוץ, בעוד אינה תורמת לטכניון דבר".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין הטכניון בין היתר כי הוא חולק על האמור במכתב לעיל וכי מדיניותו נועדה להגן על קניינו הרוחני ולמנוע מצב שבו פעילות יצירתית שממנה הוא צריך ליהנות תתועל לדרכים עוקפות ולגורמים אחרים מצד אחד, ולאפשר לחברי הסגל לייעץ ולחברות לקבל ייעוץ כחלק מהמטרה של עידוד קשרי אקדמיה-תעשייה מצד אחר.
לצורך כך הוא פועל על פי שני עקרונות: (א) תוצרי הקניין הרוחני של הייעוץ יתוחמו, במידת האפשר, לתחום צר ומוגדר היטב.
דבר זה ישמר את החופש של המחקר האקדמי וכן יספק לתעשייה "שקט נפשי"; (ב) אם חבר סגל יתוגמל עבור הייעוץ ביותר משכר ייעוץ סביר, שכר זה יהיה בגדר "פרי המצאה", ואותו יהיה עליו לחלוק עם הטכניון לפי תקנון הקניין הרוחני.
הדבר נחוץ כדי למנוע "פעילות מחקרית עצמאית, ולמען רווח אישי של החוקר, המתבצעת בתעשייה ו'המוסווית' כייעוץ".
ע וד ציין הטכניון כי הטענה שמועמדים אינם מגיעים למוסד בשל "נושא הייעוץ" אינה נכונה.
234 דוח ביקורת שנתי63א .
לדעת משרד מבקר המדינה, לאור הטענות של חברי הסגל כנגד ניסוחו של הסייג האמור, באופן שאינו מתנה את שייכות הקניין הרוחני לטכניון בקיומה של זיקה כלשהי לטכניון, מוצע כי הטכניון יבח ן מחדש את השאלה אם יש מקום להותיר את נוסח הסייג על כנו ואם אין בו כדי להציב מכשול לפני התקשרות של חבר הסגל עם חברה המעוניינת בשירותיו, עד כדי הכשלת עבודת הייעוץ בשל חששן של חברות מתביעות עתידיות של הטכניון.
כמו כן, על הטכניון לבחון עמידתו של סייג זה נוכח מ דיניותו המוצהרת המתבטאת בחוקה שלו ובהוראותיו האקדמיות, המבקשות לעודד ייעוץ והעברת ידע לתעשייה ולחברה.
בעקבות תלונות של חברי סגל בנוגע לתקנון הקניין הרוחני של הטכניון ויישומו, יזם נשיא הטכניון, במהלך שנת 2010 ותחילת שנת 2011 , סדרת מפגשים בין נציגי הנהלת הטכניון ובין חברי המוסדות להשכלה גבוהה 235 .
סגל (במפגש הראשון השתתפו גם אנשים מהתעשייה ומהמגזר הפרטי), כדי "להסתכל על הנושא מחדש.
לבחון האם אפשר לפשט את התהליך, להסכים על האם יש מקום לעשות מקצה שיפורים בתקנון הקיים.
עקרונות תקנון חדש ועדכני אשר לגביו יש קונצנז וס".
בד בבד הזמינה הנהלת הטכניון, כאמור, חוות דעת משפטית המשווה בין תקנוני קניין רוחני במוסדות אקדמיים בארץ ובעולם.
התקיימו ארבעה מפגשים, ובהם הציגו נציגי ההנהלה שאלות למשתתפים, ונרשמו פרוטוקולים שתיעדו את תמצית התשובות של המשתתפים (בלי לציין את זהות הדוברים).
מהדברים שנאמרו ותועדו במפגשים בנושא קניין רוחני הנוצר במהלך ייעוץ, שבתון וחל"ת עולה כי רבים מהמשתתפים סברו כי הכללים הקיימים מעוררים קשיים וכי יש מקום לשנותם.
רבים מהם הביעו רצון שהטכניון יעודד ויאפשר את עבודות הייעוץ אך עם זאת הכירו בזכותו לתגמול במקרים שבהם יש לו זכויות בהמצאה.
בין היתר נאמרו הדברים האלה: "התנגדות אינה שה -IP[67] שנוצר במוסד יהיה שייך לטכניון.
השאלה שנשאלת היא מה קורה בשבתון, חל"ת וייעוץ.
בפרט הייעוץ הוא נושא מאוד משמעותי, בעייתי ובתחום האפור.
אם ה -IP שייך באופן מוחלט למוסד - הדבר עלול למנוע ייעוץ בכלל.
הייעוץ חשוב הן לטכניון והן לחוקרים"; "יש תסיסה נגד תנאי הייעוץ שנראים דרקוניים"; "יש מקום לפשרה.
אם חבר סגל מקבל כסף - יתחלק עם הטכניון.
הדבר לא 'יגרש' את חברי הסגל ואולי אף יעודד לייעץ.
ה -IP יישאר של הטכניון"; "אם הטכניון רוצה לעודד את חברי הסגל להשתתף בכלכלה, בתעשייה, בפיתוחים בתור יועצים, הוא יכול להיות שותף אמיתי על ידי העברת המסר שיעודד לייעץ ולטכניון יהיה אחוז מסוים מהתמלוגים.
המסר צריך להיות חיובי גם מול חבר הסגל וגם מול החברות".
משרד מבקר המדינה מעיר כי הדרך שבה התנהלו המפגשים מ עוררת ספק אם אכן התקיים הליך שיטתי וסדור של עבודת מטה במטרה להגיע להסכמות בנושאים מורכבים, בהם קניין רוחני בעבודות חוץ.
מהפרוטוקולים עולה כי הקושי להגיע להסכמות נובע, מלבד הפערים בין העמדות, גם מהטעמים הללו: (א) בכל מפגש השתתפו אנשים אחרים ולכן לא ניתן היה לקדם את התהליך תוך ליבון הנושא; (ב) ספק אם בחירת המשתתפים בדיונים השונים הייתה רלוונטית לנושאים שהועלו.
לדוגמה, אנשים מהתעשייה השתתפו במפגש הראשון בלבד; (ג) המשתתפים התבקשו להשיב על שאלות בכמה נושאים אולם לא התקיימו דיונים בנושאים אלה; (ד) חלק מהנושאים שהועלו מורכבים ודורשים מומחיות ואינם מתאימים לליבון במסגרת זו.
יצוין כי גם חברי סגל מהפקולטות להנדסת חשמל ולמדעי המחשב שהשתתפו בחלק ממפגשים אלה הביעו הסתייגויות מהתהליך האמור ומיכולתו לפתור את הבעיות בתחום הקניין הרוחני.
בין היתר טענו שלא ניתן היה לדון בנושאים שאינם עונים ישירות על השאלות שהוצגו למשתתפים; שההנהלה לא באמת רצתה להקשיב; שלא נעשתה הבחנה בין תחום טכנולוגיות המידע לתחומים אחרים; שלא הוזמנו כל חברי הסגל הרלוונטיים כדי להציג את עמדתם; שלא הוזמנו אנשים בעלי ניסיון מהתעשייה; שלא התקיים דיון של ממש, אלא רק נשמעו דעות המשתתפים; שלא נעשה דבר מאז המפגש האחרון בינואר 2011.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2012 הודיע הטכניון כי לאחרונה אישר הסנט שלו "קוד התנהלות ראויה במחקר" ו"תקנון לניגוד עניינים במחקר", שנועדו .
67 קיצור של Intellectual Property .
שפירושו קניין רוחני 236 דוח ביקורת שנתי63א .
בין היתר לאזן בין האינטרסים השונים הכ רוכים במחקר בכלל ובקשרים עם התעשייה בפרט, וכי בעקבותיהם יוכנו תקנון קניין רוחני ונוהל ייעוץ מעודכנים.
עוד מסר הטכניון כי בימים אלה הוא שוקד על ניסוחו של חוזה ייעוץ סטנדרדי שאמור לפשט את הטיפול בנושא הייעוץ.
המוסדות להשכלה גבוהה 237 .
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את יזמת הנהלת הטכני ון לקיים מפגשים בין נציגיה ובין חברי סגל במטרה ליצור מסגרת שתאפשר הקשבה לדעות השונות כחלק מתהליך הגיבוש של תקנון חדש ומשופר לניהול הקניין הרוחני.
עם זאת, מן הראוי שהטכניון יבדוק את מידת יעילותו של תהליך זה להשגת המטרה שהציב לעצמו - "כינון תקנון חדש ועדכני לגביו יש קונצנזוס".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על מנת ליצור תהליך המאפשר גיבוש הסכמות רחבות ככל הניתן יש מקום להזמין את כל הצדדים הנוגעים בדבר, ולקיים דיון וליבון בנושאים השנויים במחלוקת עד למציאת פתרון מוסכם.
תהליך כזה עשוי לסייע להנהלת הטכניון לגבש כללים ישימים אשר יזכו לשיתוף פעולה מצד חברי הסגל.
מכון ויצמן לפי תקנון הקניין הרוחני במכון ויצמן, כל התקשרות של חבר סגל עם גוף עסקי חיצוני, ובכללה כריתת חוזה ביניהם, חייבת לקבל אישור מהגורמים המוסמכים במכון לפני ביצוע ההתקשרות.
בחוזים אלה מוסדר, בין היתר, נושא הקניין הרוחני העתידי.
התקנון קובע שלוש חלופות שקיומן יאפשר לחבר סגל לייעץ לגוף חיצוני: (א) חבר הסגל והגוף החיצוני הסכימו בכתב שהקניין הרוחני שיפותח על ידי חבר הסגל יהיה שייך לחברת ידע (כאמור, חברת היישום של ויצמן); (ב) תרומתו של חבר הסגל אינה משמעותית ליצירת קניין רוחני, ולכן לחברת ידע לא יהיו דרישות לבעלות עליו; (ג) תרומתו של חבר הסגל ליצירת הקניין הרוחני היא משמעותית, ואולם היא בתחום מוגדר שאינו חופף לפעילות הנוכחית של חבר הסגל במכון, חבר הסגל הציג לפני סגן הנשיא ליישומים טכנולוגיים את ההכרח שבניהול המחקר שלא במסגרת חברותו במכון, וחוזה הייעוץ אושר על ידי נשיא האוניברסיטה נוסף על אישור סגן הנשיא.
במקרה כזה תסכים חברת ידע שהקניין הרוחני יוקצה לגוף החיצוני, ואולם תהיה זכאית ל -25% מהתמורה שיקבל חבר הסגל מעבר לתשלום בעבור זמן הייעוץ.
כמו כן, ייערך חוזה בין חברת ידע ובין הגוף החיצוני שיגדיר את תחום המחקר הספציפי ואת גבולות העברת הידע מהמכון לגוף האמור.
חברי הסגל האקדמי במכון נדרשים גם למלא בכל שנה טופס, ובו עליהם לדווח, בין היתר, אם יש להם מינוי הקשור למדע או טכנולוגיה במוסד אחר; אם סיפקו שירותים בתחום המד ע או הטכנולוגיה לישות אחרת; אם יש להם אינטרס אישי העלול ליצור ניגוד עניינים עם עבודתם במכון.
המכון, באמצעות סגן הנשיא ליישומים טכנולוגיים, משתתף בגיבוש הסכמי הייעוץ בין חברי הסגל לגופים חיצוניים, כגון חברות תעשייה, בין היתר, בדרכים האלה: 1.
המכון דורש לעג ן בהסכם התחייבות של חבר הסגל (להלן - היועץ) והגוף החיצוני (להלן גם - החברה) לכך שהשירותים המוזמנים מחבר הסגל אינם דורשים מעורבות משמעותית שלו ביצירת קניין רוחני ולכן התרומה הצפויה שלו ליצירת קניין רוחני היא שולית או מקרית.
במקרה שחבר הסגל סבור שמשימה שניתנה לו על ידי החברה עשויה להוביל ליצירת קניין רוחני מכל סוג שהוא, הוא מחויב להודיע על כך מיד לחברה ולסגן הנשיא ולחדול מכל פעילות בקשר למשימה זו.
במכתב שמעביר המכון ליועץ הוא, בין היתר, מגדיר את נושאי הייעוץ, אוסר עליו לעסוק בכל נושא אחר ודורש שכל שינוי בהסכם יקבל את אישורו.
עוד מנוע היועץ מלהעביר לחברה כל קניין רוחני, מידע סודי, מדעי או טכני, נתונים או כל 238 דוח ביקורת שנתי63א .
חומר אחר המכיל איזה מהמנויים לעיל השייכים למכון או לחברת ידע.
היועץ נדרש גם לצרף את המכתב להסכם שלו עם החברה ולדרוש ממנה להצהיר בהסכם שהיא קראה את המכתב, הבינה את התחייבויות היועץ ולא תגרום לכל הפרה שלהן.
המוסדות להשכלה גבוהה 239 .
המדיניות של מכון ויצמן בעניין קניין רוחני בעבודות חוץ, כפי שעולה גם מהכללים שפורטו לעיל, היא המפורטת והקפדנית ביותר מבין האוניברסיטאות מבחינת הגדרת תחומים, חובות דיווח, קבלת אישורים ומעורבות האוניברסיטה בהסכמים שבין החוקרים והגופים החיצוניים.
המכון הסביר למשרד מבקר המדינה כי הקניין הרוחני בייעוץ הוא תמיד נושא לוויכוח בין המכון לתעשייה, וכי כלליו "לא נועדו למנוע יצירת קניין רוחני במהלך עבודות ייעוץ.
הכללים נועדו להסדיר את ניהול ומסחור קניין רוחני כזה לכשיווצר ולמנוע זליגה של מידע ויכולת אקדמית ציבורית אל המגזר הפרטי ללא תמורה הולמת למגזר הציבורי.
המכון מגביל פעילות של חוקר כיועץ בחברה רק כאשר אותה חברה אינה מוכנה להכיר בתמורה הולמת למכון ולציבור כתוצאה מיצירת קניין רוחני על ידי אותו מדען.
כל שנה כ -40 מדעני מכון מספקים שרותי יעוץ לחברות.
אחוז גבוה מחברי הסגל הרלוונטיים לסוג כזה של עבודה מבצע שירותי יעוץ.
כלומר, ניתן ואפשר לקבל שירותי ייעוץ מחוקרים במכון ויצמן למדע, והתיאוריה לפיה כללי המכון מגבילים בצורה כלשהי מעורבות של מדעני המכון במשק איננה עומדת במבחן המציאות".
לדברי המכון, לא הייתה זליגת ידע ממנו בעשרים-שלושים שנה האחרונות, שכן החוקרים יודעים כי במקרה של העברת קניין רוחני שלא דרך המכון, יינקטו נגדם צעדים קשים, עד כדי הרחקה מהמכון.
החוקרים אף יודעים שחברת ידע מגִנה עליהם ונותנת שירות טוב.
מהאמור לעיל עו לה כי בשל רצונו למנוע זליגה של קניין רוחני דרך עבודות חוץ, אימץ מכון ויצמן כללים ודרכים ליישומם אשר נועדו לצמצם ככל האפשר את האפשרות שבמהלך עבודת ייעוץ של חבר סגל בגוף חיצוני ייווצר קניין רוחני שהמכון לא ייהנה מפירותיו.
קרוב לוודאי שהמכון מגדיל בכך את מאגר הפטנטים של חברת ידע ואת פוטנציאל המסחור שלה.
עם זאת, קיים חשש שמדיניות זו תרתיע חברי סגל מיצירת קניין רוחני במהלך עבודות החוץ ובכך היא עלולה להצר ערוץ חשוב של העברת ידע הדדית בין חוקרי המכון והתעשייה, בניגוד לאינטרס הציבורי לעודד יצירת ידע חדש.
ראוי שהמכו ן יבחן אם כתוצאה ממדיניות זו שנועדה לשרת הן את אינטרס המכון והחוקרים והן את האינטרס הציבורי, לא יוצא שכרם של המכון, החוקרים והציבור בהפסדם.
מכון ויצמן הודיע למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי הוא נמצא בתהליך של בחינה מחודשת של תקנון הקניין הרוחני שלו, וכן כי במטרה לחזק את הדיאלוג שבין חברי הסגל לחברת ידע, הוקמה לאחרונה "מועצת משתמשי ידע" ( Yeda Users Committee ), ובה מיוצגות כל הפקולטות.
במועצה דנים בבעיות או בהצעות לשיפור הנוגעות ליחסים שבין חברי הסגל לחברת ידע.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שבמסגרת הבחינה המחודשת של תקנון הקניין הרוחני ישקול המכון את כל ההיבטים הנוגעים ליצירת קניין רוחני בעבודות חוץ המפורטים לעיל.
אוניברסיטת תל-אביב כותרתו של הפרק השישי בתקנון הקניין הרוחני של תל -אביב (תקנון המצאות, פטנטים ומסחורם) היא: "הגנה על המצאות ופטנטים של האוניברסיטה בעת ביצוע עבודת חוץ, בשבתון או בחופשה ללא תשלום".
הפרק כולל מבוא המצהיר על 240 דוח ביקורת שנתי63א .
מדיניות האוניברסיטה, וחלקו מובא להלן: "האוניברסיטה מעודדת את חברי הסגל האקדמי הבכיר לפעול במלוא מרצם לפיתוח עיוני ומעשי של פרי עבודתם המחקרית.
לעיתים מתבצעים פיתוחים אלו מחוץ ל אוניברסיטה במסגרת ביצוע עבודת חוץ.
במקרים אלו עשוי העובד לפתח המצאות שאינן המצאות שירות ולפיכך אין המוסדות להשכלה גבוהה 241 .
לאוניברסיטה כל זכויות לגביהן; אולם קיימת גם האפשרות שבמהלך ביצוע עבודת חוץ.
ימציא או יפתח העובד המצאות שהן - ולו גם חלקית - הומצאו או פותחו עקב שירותו באוניברסיטה או תוך שימוש בהמצאות שירות, ולפיכך לאוניברסיטה זכות בעלות עליהן.
ככלל, האוניברסיטה סומכת על חובת הנאמנות של עובדיה, ועל שיקול דעתם, שישמרו על הזכויות שלה.
עם זאת, מכיוון שנושאי המצאות ופטנטים בעת פעילות מחוץ לאוניברסיטה עלולים להיות מורכבים, נדרשת מחברי הסגל האקדמי זהירות למניעת פגיעה בזכויות האוניברסיטה.
פרק זה לתקנון נועד, בין היתר, להתוות כללי התנהגות לקיום חובה זו".
נוהלי האוניברסיטה קובעים אמנם חובת דיווח לסגן הנשיא למחקר ופיתוח (להלן - סגן הנשיא למו"פ) על עבודות חוץ למיניהן, ובכללו זהות הג וף שבו תתבצע העבודה ומהות עיסוקו של חבר הסגל באותו גוף לפי טופס סטנדרדי, אולם אין צורך בקבלת היתר, אלא אם כן מדובר בעבודת ייעוץ החורגת מיום ייעוץ בשבוע.
בסוף כל שנת עבודה מחוץ לאוניברסיטה וכן עם שובו לפעילות רגילה, ימלא חבר הסגל "טופס דיווח שנתי של חבר/ת ס גל בשבתון/ חל"ת/ עבודת חוץ".
בטופס נדרש חבר הסגל להשיב אם היה מעורב במהלך השנה שחלפה במחקר או פיתוח שבמהלכו נעשה שימוש בקניין הרוחני של האוניברסיטה וכן אם היה מעורב ברישום פטנט.
התקנון קובע גם אפשרות של הסדר מראש בקשר לקניין רוחני שייווצר במהלך עבודות החוץ למיניהן, באמצעות פנייה בבקשה לסגן הנשיא למו"פ.
הכללים בתקנון מפרטים מקרים שבהם מומלץ (אך אין חובה) לקבל אישור מראש, כגון במקרים שבהם קיים חשש לניגוד עניינים בנושאים הקשורים להמצאות ופטנטים.
אם בחר חבר הסגל שלא להסדיר את זכויות הקניין הרוחני מראש, עליו לדווח לגוף שבו הוא מתכוון לבצע את עבודת החוץ כי "לאוניברסיטה שמורה הזכות בכל עת לבחון את זכאותה לבעלות או לשותפות בבעלות, בקניין הרוחני שיוצר במהלך ביצוע עבודת החוץ האמורה, או במהלך פעילות בשבתון או בחופשה ללא תשלום, ולממש את זכותה זו (ככל שקיימת)".
יצוין כי כללים אלה שונים מנוהל אחר של האוניברסיטה - "נוהל עבודת חוץ של חבר סגל אקדמי".
לפי נוהל זה חבר סגל המעוניין לעסוק בעבודת חוץ "העלולה לפגוע במחויבותו לאוניברסיטה או להעמידו במצב של ניגוד אינטרסים עמה" חייב לקבל היתר לכך מרקטור האוניברסיטה.
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה כי אין מקום לעמימות בנושא חשוב זה וכי עליה לתקן ללא דיחוי את תקנון הקניין הרוחני שלה ולכלול בו הוראה מפורשת שתחייב את חברי הסגל לקבל אישור מראש לעבודות חוץ שביצוען עלול להעמידם במצב של ניגוד עניינים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2012 הודיעה אוניברסיטת תל-אביב כי הנהלתה תטפל בנושא בהקדם האפשרי.
: התקשרות של חברי סגל עם חברות תעשייה חבר סגל בכיר מאוניברסיטת תל -אביב מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2011 כי סיים לאחרונה שנת שבתון בחברת הזנק ישראלית, עבודה שהייתה חשובה לו מהבחינה המקצועית, אך כמעט בלתי אפשרי היה לבצע אותה מהבחינה המעשית.
לטענתו, הכלל שלפיו על חבר הסגל לדווח על כל קניין רוחני שהתפתח במהלך השבתון הופך את חבר הסגל למעין "סוס טרויאני" בחברה שבה הוא מבצע את העבודה, והדבר מרתיע חברות מלהעסיק חברי סגל אקדמי.
התוצאה היא שחברות ישראלי ות מעדיפות לעבוד עם חברי סגל מאוניברסיטאות בחו"ל, 242 דוח ביקורת שנתי63א .
והחוקרים בישראל עלולים להיפגע מכך.
חבר הסגל הוסיף כי לדעתו הבעיה נעוצה לעתים בגישה שנוקטת האוניברסיטה ביישום הכללים, המּונעת מפחד מזליגת קניין רוחני וגורמת לפגיעה בהעברת ידע הדדית ובשיתוף הפעולה בין האוניברסיטה לתעשייה.
בשל מורכבות הבעיה, הוא סבור שיש לקיים תהליך של הידברות בין הגורמים הרלוונטיים.
המוסדות להשכלה גבוהה 243 .
חבר סגל בכיר נוסף מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2011 כי הוא מייעץ לחברת הזנק וכי אף שהקניין הרוחני שפותח בחברה הוכר על ידי האוניברסיטה כשייך לחברה זו, כדי למנוע טענות פוטנציאליות כלפיו מצד האוניברסיטה, הוא היה צריך להקים "חומות סיניות" בין העיסוק האקדמי שלו לחברת ההזנק.
הוא הוסיף כי היה שמח לצרף את האוניברסיטה למיזם באופן שתקבל נתח מחלקו וכך לא יצטרך לדאוג לקניין רוחני עתידי שייווצר בחברה, אולם תקנון הקניין הרוחני של האוניברסיטה לא אפשר זאת.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהאוניברסיטה תקיים דיאלוג עם חברי סגל שלה שעסקו בעבודות חוץ במטרה ללמוד מניסיונם ולהפיק ממנו לקחים.
מיעוט פניות להחלטות מקדמיות בנוגע לקניין רוחני בעבודות חוץ : אף שחלק נכבד מהתקנון הוקדש לאפשרות של חברי הסגל להסדיר מראש (פרה -רולינג) את הזכויות והחובות בקשר לקניין הרוחני שייווצר במהלך ביצוע עבודות חוץ, מתשובות אוניברסיטת תל-אביב למשרד מבקר המדינה עולה כי בשלוש שנות הלימודים התשס"ח -התש"ע היו פניות בודדות בלבד של חברי סגל לאוניברסיטה בבקשות להחלטות מקדמיות.
ייתכן כי אחת הסיבות לכך היא שהתקנון אינו מחייב את חברי הסגל לפנות בבקשות אלה אלא רק ממליץ להם לעשות כך.
בנובמבר 2011 מסר למשרד מבקר המדינה סגן הנשיא למו"פ דאז כי המדיניות שלו היא לא לאשר בקשות כאלה, כלומר לא לקבוע מראש למי שייך הקניין הרוחני, וכי להערכתו חברי הסגל אינם פונים אליו כי הם יודעים שלא יאשר.
היעדר דיווחים על קניין רוחני שפותח במהלך עבודות חוץ : מהמידע שהעבירה אוניברסיטת תל -אביב למשרד מבקר המדינה בשאלון עולה כי בשנות הלימודים התשס"ח-התש"ע לא היו כלל הודעות על קניין רוחני שפותח במהלך עבודות חוץ.
לדברי סגן הנשיא למו"פ דאז, הסיבה לכך היא ש"כנראה אנשים נזהרים לא ליצור קניין רוחני בייעוץ".
המלצה לדווח על ניגוד עניינים : נושא נוסף שלגביו הסתפק התקנון בהמלצה בלבד, הוא כאמור במקרים של ניגוד עניינים אפשרי בין חובתו של חבר הסגל לאוניברסיטה לחובתו לתאגיד שבו הוא מעורב (למשל חברת הזנק שבבעלותו) בנושאים הקשורים להמצאות או לפטנטים (סעיף 22.
)בתקנון במקרה כזה הכלל קובע כי "מומלץ" שחבר הסגל ידווח על כך בהקדם האפשרי לסגן הנשיא למו"פ ויבקש את אישורו בכתב למעורבותו האמורה.
עוד נאמר כי "הימנעות מדיווח, או מתן דיווח כאמור שבעקבותיו לא נתקבל האישור המבוקש, לא יגרעו מזכויות האוניברסיטה במקרה של הפרה מצד עובד של חובת הנאמנות שלו כלפיה".
מהמידע שהעבירה האוניברסיטה עולה כי בשנות הלימודים התשס"ח-התש"ע כמעט לא היו פניות של חברי סגל אליה בנושא זה.
244 דוח ביקורת שנתי63א .
מהאמור לעי ל עולה כי למרות ניסיונה של אוניברסיטת תל -אביב ליצור כללים מאוזנים בנושא קניין רוחני הנוצר במהלך עבודות חוץ, בפועל חברי הסגל כמעט אינם מדווחים בנושא זה ואף לא מדווחים על חשש להימצאות בניגוד עניינים.
ייתכן שהסיבה לכך היא חשש מתגובה אשר תקשה את ביצוע עבודת החוץ.
מלבד זאת, חברי סגל טוענים כי בשל אי - הוודאות לגבי דרישות עתידיות מצד האוניברסיטה בעניין הקניין הרוחני הנוצר בעבודות חוץ, הם נתקלים בקשיים בבואם לעבוד עבור גורמים מהתעשייה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה האוניברסיטה כי הנהלתה תבחן דרכים לתיקון נושא זה.
המוסדות להשכלה גבוהה 245 .
האוניברסיטה העברית באוניברסיטה העברית יש הוראת הנהלה מיוחדת העוסקת ב"קשרים בין חברי סגל אקדמי לגורם עסקי" שמטרתה לפרט קווי יסוד מנחים לקשרים אלה, נוסף על תקנון הקניין הרוחני ולהוראות נוספות הקשורות לנושא זה.
בין היתר כוללת הוראת ההנהלה האמורה סעיף העו סק ב"מעורבות חברי הסגל האקדמי בייעוץ, בניהול ובבעלות בחברות מסחריות ו/או תעשייתיות ו/או בארגונים עסקיים", הקובע: "במסגרת הייעוץ רשאי חבר הסגל האקדמי לייעץ לגורם העסקי בנושאים הקשורים למיומנותו המקצועית -אקדמית, אך אינו רשאי להעביר ידע המהווה תוצאה עקיפה או ישירה של מחקרים שבוצעו בעבר או יבוצעו בעתיד באוניברסיטה, המהווה רכוש האוניברסיטה".
בנוגע לתוצאות מחקר במהלך השתלמות, שבתון או חופשה בתשלום קובעת ההוראה: "חבר סגל אקדמי הנמצא בהשתלמות ו/או בשבתון או בחופשה בתשלום ומשתתף בעבודת מחקר בעלת היבטים יישומיים, יהיה חייב להעביר לאוניברסיטה ¼ מהתקבולים שיקבל בגין מימוש עסקי של תוצאות המחקר בו נטל חלק בתקופה זו - בתמלוגים, במניות או בכל דרך אחרת שבה יועברו אליו".
אי-דיווח על עבודות ייעוץ וזליגת קניין רוחני : בדיון שקיימו נציגי הנהלת האוניברסיטה ומנכ"ל חברת היישום בדצמבר 2009 הועלתה הערכה כי חוקרים רבים מעניקים שירותי ייעוץ לחברות מסחריות ומעבירים ידע ששייך לאוניברסיטה שלא באמצעות חברת היישום, וכך זולג קניין רוחני מחוץ לאוניברסיטה68 .
מנגד הועלו לפני משרד מבקר המדינה חששות כי כללי הייעוץ של האוניברסיטה הן בבחינת גזירה שאין הציבור יכול לעמוד בה.
לדוגמה, חבר סגל אקדמי בכיר בעברית טען כי אף חברה לא תעסיק חבר סגל כשהאוניברסיטה דורשת בעלות על הקניין הרוחני שיפותח בייעוץ.
תוספת "הקדשת זמן מלא" כתמריץ שלילי לדיווח על עבודות חוץ : חבר סגל אקדמי באוניברסיטאות זכאי לתוספת מיוחדת לשכרו הנקראת "מענק עבור הקדשת זמן מלא למוסד", אם אינו עובד בעבודה נוספת מחוץ לאוניברסיטה או אם אינו משתכר בעבודה כזו סכום העולה על סכום מסוים69 .
בעניין זה טען בישיבה האמורה מדצמבר 2009 מנכ"ל חברת היישום כי תוספת זו מעודדת חברי סגל להימנע מלדווח על עבודות החוץ שלהם (נושא זה עלה שוב בישיבת דירקטוריון חברת יישום מדצמבר 2010 ).
יש לציין כי תופעה זו קיימת גם באוניברסיטאות אחרות70.
כדי להתמודד עם הבעיות שהועלו באותה ישיבה החליטו המשתתפים לבחון את הוראות ההנהלה, להציע שינויים שיבהירו את הכללים, ולקיים בירורים עם חברי הסגל ובמידת הצורך להפעיל נגדם סנקציות.
68 דוח שפר ופרנקל נדרש לתופעה של חברי סגל היוצרים קשר עם התעשייה שלא דרך האוניברסיטה.
על פי נתונים שנאספו באוניברסיטאות העברית, תל -אביב והטכניון: "ככל שניתן לקבוע מהתשובות שהתקבלו, תופעה זו קיימת בשלוש האוניברסיטאות וברוב הגדול של היחידות האקדמיות שנבדקו.
כ-40% מהנסקרים אף ציינו שהם עצמם קיימו בעשר השנים האחרונות או מקיימים כיום קשרים מסוג זה עם התעשייה, כאשר רובם מתרכזים במתן ייעוץ".
דוח שפר ופרנקל, עמ' 125.
69 כאשר מדובר בעבודה נוספת בהוראה באחד מהמוסדות להשכלה גבוהה התנאי לזכאות לתוספת הוא היקף עבודה שאינו גדול מארבע שעות עבודה בשבוע.
70 נושא זה של דיווחי חסר על עבודות ייעוץ לשם קבלת תוספת "הקדשת זמן מלא" על ידי חברי סגל נכלל בדוח הביקורת של המבקר הפנימי של אוניברסיטת תל -אביב לשנים 2000 -2001 (דוח שנתי15 '), עמ 200-206 .
246 דוח ביקורת שנתי63א .
יצוין כי מהמידע שמסרה האוניברסיטה העברית למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנות הלימודים התשס"ח, התשס"ט והתש"ע הוגשו 20 ,21 ו- 19 (בהתאמה) בקשות של חברי סגל לעבודה נוספת בחברות מסחריות או במכוני מחקר (פחות מחצי מאלו שבתל-אביב), ולא היו שום פניות של חברי סגל לאוניברסיטה בנושאים הללו: בקשה להחלטה מקדמית לגבי קניין רוחני שיפותח מחוץ לאוניברסיטה; ניגוד עניינים אפשרי בין פעילות מחקרית לפעילות מחוץ לאוניברסיטה; הודעות על קניין רוחני שפותח במהלך ייעוץ או שבתון.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2012 הודיעה האוניברסיטה העברית יישום, בשיתוף הגורמים הרלוונטיים באוניברסיטה, מבצעת פעילות ]חברת[" כי שווק ואכיפה במטרה להגדיל את מספר החוקרים החותמים על הסכמי יעוץ מול יישום".
כמו כן הודיעה האוניברסיטה כי נושא ]חברת[ התעשייה באמצעות ה"תמריץ השלילי" נמצא בבחינה במוסדותיה ונבחנות דרכים לתיקונו.
אוניברסיטת בר-אילן תקנון הקניין הרוחני של בר-אילן קובע שחבר סגל רשאי לבצע עבודות ייעוץ חיצוני בהתאם לנוהלי האוניברסיטה, ובלבד שלא יפר תקנון זה ולא יעשה שימוש במשאבי האוניברסיטה.
"תקנון הסנט לעבודה נ וספת של חברי הסגל האקדמי באוניברסיטה", שחל בין היתר במקרה של עבודות ייעוץ, קובע: "לא יעבוד חבר סגל עבודה נוספת אם יש בה כדי לפגוע בחובותיו כלפי האוניברסיטה, או שהיא מעוררת ניגוד אינטרסים".
הוראות תקנון זה מחייבות קבלת אישור מראש מהדקן או מהוועדה לעבודה נוספת של האוניברסיטה.
יצוין כי שני התקנונים לא נדרשים כלל לעבודות חוץ המבוצעות במהלך שבתון או חל"ת.
ההסכם בין האוניברסיטה לחברת היישום שלה קובע כי על האוניברסיטה לנקוט צעדים מתאימים ובכלל זה צעדי מניעה ואכיפה, למניעת מסחור עצמאי של ידע ותגליות על ידי החוקרים שלא באמצעות החברה.
על פי ההסכם משמעות הביטוי "ידע" היא "גם ייעוץ לגורם מסחרי המבוסס על פעילות מחקרית המתבצעת בקשר ובזמן פעילות מחקרית באוניברסיטה".
מהאסמכתאות עולה כי חברת היישום של בר -אילן הלינה על זליגת ידע דרך שירותי ייעוץ.
בישיבה משותפת של ועדת המסחור של האוניברסיטה ודירקטוריון חברת היישום מדצמבר 2010 ציין חבר דירקטוריון דאז, שכיהן גם כחבר ועדת הקבע והוועד המנהל של האוניברסיטה: "הבעיה היא זליגה או שאין מדענים מוכשרים אצלנו.
הפרצה החמורה ביותר נמצאת בתקנון המתיר לחוקרים לתת 'שירותי ייעוץ' לכל דורש, מקבלים כסף ומעבירים ידע לגורמים זרים.
שום פעולת אכיפה או בקרה לא נעשתה".
לאחר ישיבה זו הוחלף דירקטוריון החברה בדירקטוריון חדש.
יו"ר הדירקטוריון החדש אמר בעניין זה בישיבת דירקטוריון החברה ממרץ 2011 : "תתכן זליגה והעברת ידע במסגרת הייעוץ ולכן אנו מבקשים לבדוק א ת התהליך ולשנותו".
בסיכום הישיבה נאמר: "יש צורך בבדיקה מהו התהליך באוניברסיטאות אחרות ובגיבוש תהליך חדש".
מהמידע שמסרה בר -אילן למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנות הלימודים התשס"ח, התשס"ט והתש"ע הוגשו 13 ,7 ו-14 (בהתאמה) בקשות של חברי סגל לעבודה נוספת בחברות מסחריות או במכוני מחקר.
למעט פנייה בודדת בבקשה להחלטה מקדמית לגבי קניין רוחני שיפותח מחוץ לאוניברסיטה בשנת התשס"ט, המוסדות להשכלה גבוהה 247 .
לא היו כל פניות של חברי סגל לאוניברסיטה בנושא זה ובנושאים האלה: ניגוד עניינים אפשרי בין פעילות מחקרית לפעילות מחוץ לאוניברסיטה והודעות על קניין רוחני שפותח במהלך ייעוץ או שבתון.
248 דוח ביקורת שנתי63א .
אוניברסיטת בן-גוריון תקנון הקניין הרוחני של בן-גוריון כולל פרק "ניגוד עניינים" המתייחס לעבודת ייעוץ ולקניין רוחני העשוי להיווצר במהלכה וקובע כי "שום אישור לעבודה נוספת לא יהיה בו כדי להתיר לעובד שימוש, או גילוי לצד ג' או העברת זכויות בהמצאת שירות או בידע.