HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
וליצור חשיפה לערכי מידע פתוח בממשלה ומחוצה לה, ותורם ליצירת קשרים בין הממשלה .
הקתונים בוצעו בנושאים האלה: הקתון נתוני GIS (2018,) הקתון artech בתחום האומנות (2018) .
והקתון בתחום התיירות (2016 .
) רשות התקשובמסרה כי נוסף על כך, קיים מסלול תמיכה .
"ממשל-טק", שמציעות רשות החדשנות וישראל דיגיטלית.
במסלול זה ניתנים מענקים לחברות .
ולארגונים ללא מטרות רווח המציעים מענה על אתגרי המגזר הציבורי - ובכלל זה אתגר הנגשת .
מידע לציבור - באמצעות פתרונות טכנולוגיים חדשניים.
רשות התקשוב מסרה למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2020 כי בשל החסם התקציבי עקב .
היעדר תקציב מדינה, גם בנושא זה לא נעשתה פעילות חוץ מהמתואר.
105 ה ק תֹון- אירוע תחרותי שמטרתו לייצר פתרונות חדשניים לבעיה נתונה בלחץ זמן.
קידום שותפויות ומיזמים הוא נדבך חשוב בעידוד השימוש במאגרי המידע הממשלתיים.
נוכח חשיבות הנושא, מוצע לבחון באילו כלים ניתן לקדם את הנושא במגבלות התקציב .
ולתעדף את השימוש בכלים אלה, כדי להשיג פעולה אפקטיבית בנושא.
תוכניות לאוריינות דאטה בקרב משרתי הציבור .
אחד מהמדדים לגבי עידוד השימוש הציבורי במאגרי המידע הוא טיפוח מודעות בקרב משרתי .
הציבור לתועלות שבפתיחת מאגרי המידע.
במסגרת מדד זה בוחן ה- OECD לדוגמה אם יש .
תוכנית ממשלתית שמטרתה לתמוך באוריינות דאטה בקרב עובדי ציבור; אם מאורגנות הדרכות .
לגבי שימוש בדאטה בקרב עובדי ציבור, ואם נאסף מידע על האפקטיביות שלהן; אם מתקבל .
משוב ממשרדי הממשלה בנושא התמיכה בשימוש בדאטה; ומהי מעורבות הדרג המנהל .
ממסמכי רשות התקשוב עולה כי הרשות מקיימת פעילות לקידום המודעות לנושא במגוון .
פורומים של מנהלים בשירות הציבורי, ובהם מנהלי אגפי מערכות מידע ומנהלי שירותים, .
ובמסגרת תוכניות צוערים ועתודה.
עוד עולה ממסמכי רשות התקשוב כי בשנת 2018 התקיים .
כנס לממונים על יישום החלטת הממשלה 1933 במשרדי הממשלה.
בכנס נכחו כ-80 משתתפים .
מיותר מ-30 משרדי ממשלה ויחידות סמך.
מסיכום הכנס עולה כי רבים מהמשתתפים ציינו .
שקיים חוסר מודעות להחלטת הממשלה 1933 ולמשימות הנגזרות ממנה במשרדיהם, וכי .
ההחלטה נתפסת כנטל ולא כהזדמנות לשינוי.
המשתתפים הצביעו על היעדר תיאום בין .
הגורמים השונים במשרדיהם, על היעדר מודעות למידע הקיים והערך הגלום בו ועל הצורך בגיוס .
הנהלות המשרדים לקידום הנושא.
בספטמבר 2020 מסרה רשות התקשוב למשרד מבקר המדינה כי אחד החסמים המרכזיים בנוגע .
להנגשת מאגרי מידע הוא היעדר הפנמה של תרבות פתוחה ומשתפת הרואה במידע נכס בכלל .
רשות התקשוב ציינה כי במשך השנים נוצרה מגמה חיובית ביחסם של .
משרדי הממשלה לנושא, אך מגמה זו עדיין אינה מספקת, ונדרשת עבודת חשיפה, הדרכה .
והטמעה כדי לקדם את הנושא.
הרשות הצביעה על כך שתיעדוף נמוך של הנושא בקרב משרדי .
הממשלה יצר קושי לגייס את דרגי הניהול הבכירים להובלת הנושא ולהתמודד עם חסמים .
מטבע הדברים, הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים עלולה לחשוף את משרדי הממשלה .
לביקורת מצד הציבור הנוגעת למידע המצוי בהם ולאיכותו.
נוסף על כך, פעולת ההנגשה .
כרוכה בהשקעת תשומות כוח אדם ומשאבים.
ואולם חשיפת המאגרים לציבור מגבירה .
את אמון הציבור ברשויות השלטון, מאפשרת פיקוח רב יותר של הציבור ופותחת אפשרות .
לפיתוח יישומים לטובת הציבור, לעידוד המחקר ועוד.
106 OECD 2017 OURdata Index: Methodology and results .
הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור מהאמור עולה כי חשיבות הנגשת המאגרים הופנמה במשרדי הממשלה במידה חלקית, .
והמודעות לערך הגלום בהנגשת מאגרי המידע איננה מספקת.
על רשות התקשוב לבחון .
כיצד להמשיך בעבודת ההסברה והחשיפה בכלל, ובקרב הדרג הניהולי בפרט, כדי .
להביא לתיעדוף גבוה יותר של משימת הנגשת המאגרים בקרב משרדי הממשלה.
תמרוץ משרדי הממשלה להנגשת מאגרי .
החלטת הממשלה 1933 עוסקת הן בהעברת מידע בין משרדי הממשלה ("מדיניות פעם אחת .
בלבד") והן בהנגשת מאגרי מידע.
בהחלטה נקבע כי בהסכמת הממונה על התקציבים במשרד .
האוצר ובתיאום עם מטה ישראל דיגטלית תקצה רשות התקשוב משאבים מתקציבה למימוש .
ההחלטה, ובין היתר תקציב ל תוספת לתקן כוח האדם וכן תקציב ייעודי בסך 15 מיליון ש"ח .
בבסיס התקציב החל משנת 2017 לצורך תמרוץ משרדי הממשלה הן להעברת מידע והן .
בהמשך לכך פרסמה רשות התקשוב כמה קולות קוראים למשרדי ממשלה לקבלת תמרוץ .
תקציבי במטרה להגדיל את היקף הנגשת מאגרי המידע לציבור .
המעודכנים לסוף שנת 2019 עולה כי בסך הכול אושרו בקשות תקציביות בסך כ-37 ,מיליון ש"ח .
מהם כ-23 מיליון ש"ח לצורך העברות מידע וכ-14 מיליון ש"ח לצורך הנגשת מאגרי מידע.
תרשים 26: בקשות התקצוב שאושרו ל משרדי הממשלה לצורך הנגשת מאגרי .
מידע ולצורך העברת מידע (בש"ח) עבור השנים 2017 - 2022 .
המקור: נתוני רשות התקשוב, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
ה | הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מהאמור עולה כי סכומי התקציב שאושרו למשרדי הממשלה בכל שנה היונמוכים ב- .
30% - 80% מהסכוםשלפי החלטת הממשלה נקבע שיוקצה בכל שנה לת מרוץ משרדי .
הממשלה להנגשת מאגרי המידע שברשותם ולהעברות מידע (15 )מיליון ש"ח.
בתרשים שלהלן פירוט התקציבים שאושרו107 עבור השנים7201 - 2022 , בחלוקה לתקציבים .
שהועברו בפועל ולתקציבים משוריינים להעברה עתידית: .
תרשים 27: התקציבים שאושרו עבור השנים2017 -2022, .
בהתפלגות לתקציבים שהועברו בפועל ולתקציבים משוריינים .
להעברה עתידית (במיליוני ש"ח) .
נתוני רשות התקשוב (נכון לחציון הראשון של שנת 2019 .
) בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהתרשים עולה כי נכון לשנת 2019, מכ-37.
1 מיליון ש"ח שאושרו עבור השנים2017 - .
2022 הועברו בפועל כ-16.
4 מיליון ש"ח (כ-44% ( ); יתרת התקציבים20.
) משוריינים להעברה עתידית .
בתשובותיה מאוקטובר ונובמבר 2020 וינואר2021 מסרה רשות התקשוב למשרד מבקרהמדינה .
כי חלק ניכר מהתקציבים שאושרו נוגעים להמשך הפעילות עד לשנת 2022, ולכן תקציבים אלה .
טרם מומשו, אך הם מתוכננים לביצוע עתידי.
עוד מסרה רשות התקשוב כי קיצוצים בתקציב .
הרשות בשנת 2019 והיעדר תקציב מדינה מינואר 2020 פגעובמידה ניכרת ביכולתה להמשיך .
ולתמרץ משרדים לביצוע החלט ת הממשלה 1933 .
הרשות הוסיפהלגבי שנת 2019 כי תקציבים .
למימוש ההחלטה ניתן היה לבצע בפועל רק בסוף השנה ולפי כך לא היה ניתן לממשם .
באשר לשנת 2020 , מסרה רשות התקשוב כיבמסגרת התקציב ההמשכי , לא היה .
ניתן להקצות מתקציב הרשות תקציבים למשרדים.
נוסף על כך, גם לו ניתן תקציב, לא ניתן היה .
107 לרבות כספים שאושרו לצורך פעולתה של רשות התקשוב, הכוללת הקצאת כוח אדם לביצוע שיפורים באתר דאטה- .
הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור להחריג העברות מסוג זה כחלק ממדיניות החשב הכללי (ה חשכ"ל).
עקב כך לא פרסמה רשות .
התקשוב קולות קוראים ולא אישרה בקשות חדשות לתקצוב.
רשות התקשוב הוסיפה כי בשנת 2020 לא התקבלו בקשות ולא הועבר תקציב עבור בקשות .
חדשות, בשל היעדר תקציב מדינה מאושר.
רשות התקשוב הוסיפה כי עם זאת, בנובמבר 2020 .
8 מיליון ש"ח מהתקציב שאושר(לצורך יישום החלק של העברות מידע) , וכי זו .
ההעברה היחידה שאושרה לשנה זו.
בינואר 2021 מסר אגף התקציבים במשרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי בהתאםלהחלטת .
ממשלה 1933 משרד האוצר הקצה תוספת קבועה של15 מיליון ש"ח החל משנת2017 לצורך .
תמרוץ משרדי הממשלה וכי בשנים 2019-2017 התקציב ניתן במלואו.
עוד צוין על ידו כי היות .
שתקציב המדינה לשנים 2021-2020 ,לא אושר, רשות התקשוב, כיתר משרדי ויחידות הממשלה .
מתנהלת כבר למעלה משנה על פי תקציב המשכי שמתבסס על תקציב שאושר בשנת 2019 .
בשנת2020 , בעקבות התקציב ההמשכי, רשות התקשוב נדרשה לצמצם את פעילותה והועמד .
משרד מבקר המדינה בחן את התפלגות התקציבים שאושרו מתקציב רשות התקשוב עבור .
הנגשת מאגרי מידע, בין רשות התקשוב למשרדי הממשלה.
תרשים 28: התפלגות התקציבים שאושרו להנגשת מאגרי מידע .
נתוני רשות התקשוב (נכונים לחציון הראשון של שנת 2019 .
ה | הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 ,כעולה מהתרשים6 מיליון ש"ח (כ-42%) מ-14.
4 מיליון ש"ח שאושרו כאמור להנגשת .
המאגרים, אושרו עבור רשות התקשוב לצורך כוח אדם שיסייע למשרדים בטיוב מידע .
ויסייע לרשות התקשוב ביישום החלטה 1933 , וכן לשם שיפור אתר דאטה-גוב.
שבפועל, התקציב שאושר לתמרוץ משרדי הממשלה להנגשת מאגרי המידע הוא 8.
בירור שעשה משרד מבקר המדינה בנובמבר 2020 העלה כי מהתקציב .
שאושר לתמרוץ משרדי הממשלה (8.
4 מיליון ש"ח) מומשו בפועל כ-6.
בהחלטת הממשלה נקבע כי יינתן למשרדי הממשלה תמרוץלהנגשת מאגרי המידע .
הנגשת המאגרים כרוכה לעיתים בהשקעת משאבים, ומימוש התקציב שנקבע .
שיוקצה לעניין זה יסייע להנגשת מאגרים רבים יותר.
מומלץ כי רשות התקשוב תפעל .
להרחיב את תקצוב משרדי הממשלה בהיבט זה בהתאם ליעדים שנקבעו בהחלטת .
הממשלה, וכן תעקוב אחר מימוש התקציבים במשרדים השונים כדי לעמוד על חסמים .
דוגמאות להנגשת מאגרי מידע - חקיקה .
הנגשת חוקי המדינה לציבור מערכת החוקים של המדינה מסדירה את זכויותיהם וחובותיהם של אזרחי המדינה, תושביה .
והשוהים בה, של חברות מסחריות והתאגדויות משפטיות אחרות ושל המדינה, רשויותיה .
הנגשת דברי החקיקה לציבור חשובה הן מאחר שהחקיקה נוגעת לציבור באופן .
ישיר, והן לצורך ראייה כוללת של מגמות בפעילות הפרלמנטרית על כל רבדיה.
בדצמבר 2014 עלה לאוויר אתר מאגר החקיקה הלאומי של הכנסת108 , שתכליתו להציג .
לציבור מידע מעודכן ומלא על חוקי המדינה.
באתר מובא מידע על החוקים ועל המסמכים .
שנוצרו בהליך החקיקה, ובכלל זה נוסחי הצעות החוק מיום הנחתן על שולחן הכנסת ועד .
קבלת החוק בקריאה השלישית, קישורים לפרוטוקולים של הוועדות שעסקו בהכנת .
החוקים, וקישורים לדיונים ב"דברי הכנסת" לקראת הדיון המוקדם בהצעת החוק, לקריאה .
הראשונה והקריאות השנייה והשלישית.
באמצעות האתר מתאפשר אפוא לקבל את .
היסטוריית החקיקה של כל אחד מהחוקים.
בדצמבר 2016 עלה לאוויר שלב נוסף בפיתוח .
של מאגר החקיקה הלאומי, המציג הצעות חוק המצויות בהליך חקיקה, וכן הצעות חוק .
שהליך החקיקה שלהן נעצר או שלא התקבלו.
20 היו מוצגים באתר כ-7,770 .
il/Activity/Legislation/Laws/Pages/LawLaws.
t=lawlaws&st=lawlaws .
הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור חוקים ופקודות, ובכלל זה כ-1,800 חוקים שיצרו הסדר חדש109 (חוק מדינת ישראל), מהם .
כ-1,000 בתוקף וכ-800 שאינם בתוקף, ויותר מ-46,000 .
במרץ 2017 השיקה הכנסת את שירות ODATA110 , המאפשר לציבור לקבל את המידע .
הגולמי הקיים במאגר החקיקה הלאומי, לרבות נתוני מטה-דאטה, שמערכת המאגר ע רכה .
והשלימה (קשרים בין חוקים, היסטוריית החקיקה של כל אחד מהחוקים, תוקף החוקים, .
אחריות השרים הממונים, קישורים לישיבות הוועדות והמליאה ועוד).
לגורמים שונים להקים ממשקים לקבלת מידע דיגיטלי ואוטומטי מהכנסת.
מנתונים שנמסרו על ידי הכנסת בנוגע למאגר החקיקה הלאומי באוגוסט 2020 עולה כי .
בשנתיים הראשונות לפעילותו היו בממוצע כ-1,000 כניסות למאגר ביום.
ממוצע הכניסות היומי כ-3,500 , וביולי2020 היה מספר הכניסות היומי הממוצע יותר מ- .
הכנסת השקיעה משאבים רבים בהקמת מאגר החקיקה הלאומי, לרבות לצורך .
איסוף, סריקה וטיוב של מידע ומסמכים שמקורם במערכות המידע של הכנסת .
אתר מאגר החקיקה הלאומי מנגיש מסמכים הזמינים לראשונה .
לציבור הרחב במדיה דיגיטלית וללא תשלום.
בשנת 2019 פרסמה הכנסת דוח בנושא "חקיקה בכנסת העשרים בראי שבעים .
שנות חקיקה במדינת ישראל - נתונים ומגמות" 111, הכולל נתונים סטטיסטיים .
ופילוחים שונים על החקיקה במדינת ישראל .
פרסום זה התבסס על מאגר החקיקה .
הלאומי, וזו דוגמה לערך שניתן להפיק ממאגר מידע זה ולחשיבות הנגשתו לציבור.
להלן כמה דוגמאות לנתונים המובאים בדוח : .
109 חוקים שקבעו הסדרי חקיקה חדשים, הכוללים חוקים שנחקקו בתקופה העותמנית ותקופת המנדט, פקודות מועצת .
המדינה הזמנית וחוקים שנחקקו בכל הכנסות.
il/Activity/I nfo/Pages/Databases.
111 הכנסת- הלשכה המשפטית "חקיקה בכנסת העשרים - בראי שבעים שנות חקיקה במדינת ישראל - נתונים ומגמות" .
il/activity/l egislation/pages/kn20legislation.
ה | הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים29: מספר החוקים שנחקקו בכל אחת מהכנסות .
המקור: הכנסת, " חקיקה בכנסת העשרים - בראי שבעים שנות חקיקה במדינת ישראל - נתונים ומגמות".
תרשים 30: מספר החוקים שנחקקו, לפי הגורם המציע .
הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור תרשים 31: נושאי החקיקה בכנסת העשרים .
לפי כלל פומביות החקיקה - על החקיקה להתפרסם כתנאי לתחולתה.
ב"רשומות" - ספר החוקים - עם אישורו של החוק בכנסת.
ברשומות מפורסם נוסח החוק .
תיקונים לחוק שמתקבלים בשלב מאוחר יותר, קובעים את התיקונים .
שיש לערוך על נוסח החוק.
חוק שנחקק יכול לתקן חוק קיים (לרבות ביטולו או חלקים ממנו) או ליצור הסדר .
ברשומות לא מופיע נוסח החוק המלא (הנוסח כפי שפורסם לראשונה .
כלומר, כדי לדעת מה נוסחו התקף של החוק, יש לקרוא את הנוסח .
המקורי של החוק כפי שפורסם מלכתחילה ברשומות ולאתר את כל תיקוניו כפי .
שפורסמו ברשומות במשך השנים.
הביקורת העלתה כי אין בישראל גורם ממשלתי .
או ממלכתי המפרסם לציבור הרחב את חוקי המדינה המלאים, על תיקוניהם112 .
יצוין כי הנוסח הדיגיטלי המלא של החוקים נערך על ידי חברות מסחריות, והוא זמין .
פרסום נוסח דבר חקיקה מסוים לציבור ללא עלות נתון לשיקול דעתן של חברות .
בהיעדר מאגר ממשלתי או ממלכתי של החוקים בנוסחם המעודכן והמלא, פועל בתחום .
המגזר השלישי: פרויקט "ספר החוקים הפתוח ".
הפרויקט, ש החל את דרכו בשנת 2004 , .
כולל כ-1,800 חוקים ותקנות המופיעים בנוסחם המעודכן והמלא.
שיתוף פעולה בין מאגר החקיקה הלאומי לבין פרויקט ספר החוקים הפתוח: מאגר החקיקה .
112 'במסגרת הפקודה המנדטורית מס29 לשנת1934 , שעניינה ההוצאה המתוקנת של החוקים, מונה "עורך חוקים .
לממשלת פלשתינה (א"י)".
תפקידו של העורך כלל הכנת נוסח תקף של דברי חקיקה.
גורם כאמור לא מונה במדינת .
ה | הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 הלאומי מפנה אל הנוסח המשולבשבספר החוקים הפתוח, וספר החוקים הפתוח מפנה .
אל קובצי החקיקה ואל דפי החוקים שבמאגר החקיקה הלאומי .
תרשים 32 : מאגר החקיקה הלאומי .
המקור: אתר האינטרנט של מאגר החקיקה הלאומי של הכנסת.
החקיקה העדכנית המלאה היא אחת הדוגמאות הבולטות למידע שהציבור זקוק לו, ושיש .
ערך ציבורי רב בהנגשתו.
פעולתו של המגזר השלישי בתחומים שהוא מזהה כחשובים .
עם זאת, ראוי שהנגשת החקיקה העדכנית תיעשה על ידי גורם .
ביולי 2020 מסרה הכנסת למשרד מבקר המדינה כי היא פועלת לכך שבעתיד יוצגו באתר .
הכנסת חוקים בנוסחם המלא, בשילוב כל התיקונים שהתקבלו מאז נחקק כל חוק לראשונה.
כמו כן, האתר יורחב ויכלול בין היתר מידע על חקיקת משנה ונוסחים של חקיקת המשנה .
בתשובתה מדצמבר 2020 מסרה הכנסת כי קיבלה עליה לפעול כדי לשנות את המצב שבו אין .
למדינה או לכנסת מאגר מידע של נוסחי החוקים העדכניים.
מטבע הדברים, נוכח היקפי .
החקיקה העצומים ונוכח פרק הזמן שעבר מאז בוצעה המשימה לאחרונה - בתקופת המנדט - .
מדובר במשימה רחבת היקף שלביצועה נדרשים זמן וכוח אדם.
הכנסת הוסיפה כי במסגרת .
הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור התוכנית לפיתוח עתידי של מאגר החקיקה הלאומי, יש כוונה להציג פירוט של חקיקת המשנה .
שהותקנה מכוח החוקים, כפי שפורסמה ברשומות ובנוסח המקורי שפורסם.
עם זאת, חקיקת המשנה מותקנת על ידי משרדי הממשלה ורשויות אחרות ואינה באחריות .
הכנסת ציינה שאם המדינה תקבל עליה את ביצועה של מטלה זו, יהיה ניתן להנגישה .
לציבור במסגרת שיתוף הפעולה בין הרשויות.
מאגר הנדל"ן הממשלתי .
לשוק הנדל"ן יש השפעה ניכרת על כל משק בית.
אחד התנאים לשוק תחרותי ומשוכלל הוא .
זמינות המידע, זאת כדי לאפשר לפועלים בשוק לפעול באופן מושכל תוך מזעור גורמי אי- .
בספטמבר 2009 התייחסהשמאי הממשלתי הראשי לחסמי ידע בענף הנדל"ן ולתועלת שתצמח .
למשק הישראלי עם הסרתם113 .
השמאי הממשלתי ציין כי הקשר בין זמינות המידע לבין יעילות .
השוק מתבטא באופן בולט בענף הנדל"ן, בשל מאפייניו הייחודיים (אי-אחידות רבה במוצר .
"מקרקעין", ריבוי רובדי מידע המצויים ברשויות שונות ושלובים זה בזה, מומחיות מקצועית מגוונת .
הנדרשת לניתוח חלק מהמידע).
השמאי הממשלתי ציין בשנת 2009 כי נתוני העסקאות בישראל מרוכזים במאגר ממוחשב ברשות .
המיסים (מאגר כרמ"ן 114 )), המתעד את דיווחי הצדדים על העסקאות (כמתחייב על פי החוק .
ואינו פתוח לעיון הציבור.
השמאי הממשלתי ציין בנוגע למידע על מקרקעין מסוימים כי פרט .
למערכת מרשם המקרקעין (טאבו) המתנהלת במשרד המשפטים ומרכזת את המידע בתחום .
הקנייני בלבד, מפוזר שאר המידע ברשויות השונות ושמור בצורה לא ממוחשבת.
השמאי הממשלתי גם ציין כי הנזק הנגרם למשק הישראלי בשל חסמי הנגישות למידע מתבטא .
בפגיעה באמינות הדיווח של נישומים לשלטונות המס; פגיעה ביעילות שוק הנדל"ן; הפצת מידע .
שוק מגמתי; יצירת כר נרחב לפעילות של עסקנים; הגדלת הסיכון להונאות; התארכות הליכי .
ערר ובוררות בסכסוכים שומתיים; פגיעה באיכות שומות מקרקעין; פגיעה בהכנסות המדינה; .
עוד ציין השמאי הממשלתי כי מאחר שענף הנדל"ן הוא אחד הענפים המרכזיים בכל משק מודרני .
ומוצרי המקרקעין נצרכים על ידי כלל משקי הבית, המחיר שמשלם המשק בגין אי- זמינות מידע .
בנוגע לנדל"ן הוא גבוה מאוד.
השמאי אמד את סכום הנזק הכספי שנגרם מא י-זמינות מידע .
כאמור115 וכן העריך שהתועלת השנתית לציבור הרוכשים והמוכרים דירות מחשיפה למידע .
מסתכמת ב-55 מיליון ש"ח.
השמאי הוסיף כי מעבר לסכום זה, חשיפה למידע תצמיח תועלת .
113 משרד המשפטים, השמאי הממשלתי הראשי, "חסמי מידע בענף הנדל"ן והתועלת שתצמח למשק הישראלי עם .
114 כרמ"ן- כרטסת מחירי נדל"ן.
115 לצורך המחשת הנזק בוצע אומדן גס לגבי סוג נזק אחד בלבד מבין סוגי הנזק השונים- הנזק שנגרם לציבור בגין אי- .
נגישות למידע בדבר עסקאות הנוגעות לדירות.
ה | הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 לצדדים לעסקאות שאינן עסקאות מכר (כגון שכירות), למכוני מחקר, למקבלי החלטות ברשות .
בעקבות עתירה שהוגשה בנושא הונגש מאגר כרמ"ן לציבור בשנת 2010 .
באתר רשות המיסים116 .
עם זאת, ביקורת שביצע משרד מבקר המדינה בשנת2015 העלתה כי .
במאגר חסרים נתונים רבים, וכי יש אי-התאמות בין הצהרות הרוכשים לבין המידע המוזן .
ביוני 2013 התקבלה החלטת ממשלה בנושא "שיפור מסד הנתונים הממשלתי אודות שוק .
בהחלטה נקבע שתוקם ועדת היגוי בין-משרדית119 שתפעללטיוב המידע הקיים .
במאגרי מידע ממשלתיים שונים בנוגע לשוק הנדל"ן ו כן להאחדת בסיס רישום המידע, כדי .
שיתאפשר ניתוח המשלב נתונים מכמה מאגרי מידע שונים באמצעות כלי בינה עסקית.
נקבע בהחלטה כי יש לבחון את הצורך ואת האפשרויות בנוגע להנגשת המידע הקיים במאגרי .
מידע ממשלתיים שונים לגבי שוק הנדל"ן לציבור הרחב ולפעילים בשוק הנדל"ן, לרבות .
הרוכשים והמוכרים דירות, קבלנים ויזמים, מתווכים, שמאים ואנשי אקדמיה, וזאת בשים לב .
לנושא ההגנה על פרטיות נושאי המידע.
במסגרת יישום החלטת הממשלה פעלה הוועדה הבין -משרדית להקמת אתר הנדל"ן .
האתר פותח על ידי המרכז למיפוי ישראל (להלן- מפ"י), בשיתוף חברי הוועדה .
מש נת 2016 ,האתר מציג לציבור נתונים ממשלתיים רשמיים על נכסים ועסקאות .
מתוך מסדי הנתונים השונים של משרדי הממשלה העוסקים בתחום הנדל"ן.
הנתונים ובנייתם כבסיס נתונים אחוד.
הנתונים באתר מתעדכנים באופן שוטף.
יצוין כי לצד אתר הנדל"ן הממשלתי ואתר רשות המיסים .
פועלים כמה אתרים מסחריים המכילים גם הם נתונים על שוק הנדל"ן.
מקורות המידע שעליהם נשען אתר הנדל"ן הממשלתי כוללים את מפ"י (גושים, חלקות, .
כתובות), רשות המיסים (קובץ העסקאות), משרד המשפטים (נתוני הטאבו122), משרד הבינוי .
והשיכון (נתוני חוק המכר) ורשות מקרקעי ישראל (ספר הנכסים).
באתר מוצגים גם נתונים על .
סביבת הנכס שמקורם במשרדי ממשלה שונים, ובכלל זה נתונים לגבי גני ילדים, בתי ספר .
ומתנ"סים, גינות ופארקים, שירותי מסחר ובילוי, תחבורה ונגישות, וכן נתונים דמוגרפיים ונתונים .
הנוגעים לאיכות הסביבה.
il/svinfonadlan2010/startpageNadlanNewDesign.
ProcessKey=f15b4897 -3518-48ff- .
117 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על משבר הדיור (2015 '), עמ45 - 51.
118 החלטת הממשלה374 (12.
119 בהחלטה נקבע שיו"ר הוועדה יהיה הממונה על התקציבים במשרד האוצר או סגנו, מרכז הוועדה יהיה המדען הראשי .
במפ"י, וחבריה יהיו נציגים מגופים שונים, ובהם רשות המיסים, רשות התקשוב, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה .
121 מספר הנכנסים לאתר בחודש הוא כ-35,000 (נתוני האתר מונגשים גם באתר שרת המפות govmap .
יצוין כי נסח הטאבו אינו מוצג באתר, וקבלתו טעונה תשלום אגרה .
הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור תרשים 33: אתר הנדל"ן הממשלתי .
המקור: אתר הנדל"ן הממשלתי.
מפ"י מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט ובדצמבר 2020 כי הוא פועל בשיתוף הוועדה הבין- .
משרדית להנגשת נתונים נוספים באתר הנדל"ן הממשלתי, ובהם נתוני תכנון ונתונים על מגמות .
עוד מסר מפ"י כי הוא פועל לקבל מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה את נתוני .
מרשם הדירות (הכוללים נתונים מהרשויות המקומיות) וציין כי שילוב מידע זה יכול לסייע בטיוב .
הנתונים ובזיהוי פערים בין המידע הממשלתי למידע העירוני.
מפ"י הוסיף כי הוא פועל לקבלת .
מאגר היתרי הבנייה והביקורת של פיקוד העורף, המכיל מידע רב, ולקבלת נתונים ממערכת .
של מינהל התכנון, הכוללת מפות להיתר בנייה .
מפ"י ציין כי בשנת 2019 פורסם מכרז לפיתוח מחודש של אתרהנדל"ן הממשלתי בכלים .
חדשניים וטכנולוגיה עכשווית.
במכרז צוין כי המידע המוצג באתר יורחב, ויפותחו בו ממשקים .
במכרז נכללה בין היתר דרישה למימוש ממשק דו-כיווני למערכת הנדל"ן .
הממשלתי באמצעות API .
הדבר יאפשר לכל דורש לשלוף את תוצרי האתר, בסיס הנתונים ועוד .
ולהטמיע אותם באתרים וביישומים אחרים.
123 רישוי זמין היא מערכת כלל-ארצית שפ יתח מינהל התכנון, ומטרתה היא ניהול הליכי הרישוי והבנייה בישראל .
למערכת יש ממשק עם מערכות של גופים ורשויות שונים, ובהם הוועדות המקומיות וגורמים מוסרי מידע (רשות .
העתיקות, המשרד להגנת הסביבה, חברת החשמל לישראל בע"מ, משרד החקלאות ופיתוח הכפר, פיקוד העורף, .
רשות התעופה האזרחית, הרשות הארצית לכבאות והצלה, מפ"י, רשם המהנדסים והא דריכלים, רשות מקרקעי .
ה | הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מידע נדל"ני הוא מידע שהגישה אליו חשובה לציבור הרחב.
הנגשה באתר ממשלתי של .
מאגרי מידע הכוללים נתונים על נכסי נדל"ן וסביב תם חשובה לאזרח לשם קבלת .
החלטות מושכלות על רכישה או מכירה של נכס וליזמים וחברות הפועלים בתחום זה, וכן .
חשובה לשיפור הדיון הציבורי לגבי ביצועי הממשלה ועמידה ביעדיה בתחום.
בדצמבר 2020 מסר מפ"י למשרד מבקר המדינהכי במסגרת פעילות הוועדה הבין -משרדית הוא .
אוסף בשנתיים האחרונות מידע על שוק השכירויות בתדירות חצי שנתית, ובהמשך מתוכנן איסוף .
מפ"י הוסיף כי לאחרונה מידע זה הוסף לאתר, וכי הוא פתוח לציבור ולכל ל .
הגורמים הממשלתיים הרלוונטיים, ומאפשר קבלת החלטות מושכלות בתחום.
העמדת מידע נדל"ני לרשות הציבור באתר ממשלתי תורמת באופן ממשי לשקיפות בשוק .
הנדל"ן ולאמון הציבור במידע המפורסם.
יש חשיבות רבה ל המשך הפעולות להעשרת .
הנתונים הכלולים באתר הנדל"ן הממשלתי, בשיתוף פעולה עם הגורמים הציבוריים .
שהמידע מצוי ברשותם, וכן להמשך פיתוחו של האתר באופן שיאפשר פיתוח יישומים .
בהתבסס על המידע המצוי בו.
הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור סיכום .
המהפכה הדיגיטלית והמעבר לעידן המידע ולכלכלת מידע הופכים את המידע הממשלתי .
הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים לציבור היא אחד מעקרונות ממשל .
פתוח, הרואה במידע שבידי הממשלה נכס השייך לציבור.
ממשלת ישראל הצהירה על .
מחויבותה לעיקרון זה ועל מחויבותה לספק לציבור גישה מרבית למאגרי המידע, כדי .
שהציבור יוכל לעבד את המידע המצוי בהם ולהשביחו.
תמונת המצב העולה מדוח זה מלמדת כי החלטת הממשלה בנושא הנגשת מאגרי המידע .
הממשלתיים לציבור יושמה באופן חלקי, וכי נדרש להרחיב את הפעולות שבוצעו עד כה, .
לשם מימוש הפוטנציאל הטמון בהנגשת מאגרי המידע הממשלתיים.
הפקת התועלות הטמונות בהנגשת מאגרי מידע כאמור כרוכה בפעולה ממשית ומתמשכת .
רשות התקשוב אמונה על קידום הנושא, ובכלל זה על פרסום .
הנחיות, איתור כלים וביצוע בקרה.
יחד עם זאת, בלא שיתוף פעולה של משרדי הממשלה, .
הנובע מהבנה של הערך הגלום בהנגשת מאגרי המידע - נושא זה לא יקודם.
הכרה של משרדי הממשלה ב חשיבות הנגשת מאגרי המידע, שיתוף הפעולה עם הציבור .
ובכלל זה ארגוני החברה האזרחית, הנגש ת מאגרים של גופים ציבוריים שהחלטת .
הממשלה אינה חלה עליהם ובכלל זה הרשויות המקומיות, הבטחת איכות המאגרים .
המונגשים, תוך התמקדות בהנגשת מאגרים בעלי ערך, התמודדות עם חסמים להנגשה, .
עידוד השימוש במאגרי המידע והערכת התועלות הנובעות משימוש כאמור - כל אלה .
יביאו להפקת ערך ממשי ממאגרי המידע, דבר שיתרום למדינה ולציבור כאחד.
הנגשת מאגרי מידע ממשלתיים וציבוריים לציבור
סוגיית יוקר המחיה 1 ,בישראל, ובכלל זה מחירי המזוןנוגעת לכל משק בית במדינה.
ביוקר המחיה נוגע לתחומים רבים.
הדרכים האפקטיביות להתמודדות עם יוקר המחיה הן בין .
השאר, קידום התחרות 2 , צמצום השפעתן של קבוצות ריכוז עלרמות המחירים, צמצום הרגולציה .
(האסדרה) והנטל הבירוקרטי על יבואנים, יצרנים וקמעונאים ועידוד סחר חופשי בין מדינות.
יוקר המחיה בישראל: השפעתו של יוקר המחיה ניכרת ביתר שאת בקרב אוכלוסיות מהמעמד .
הסוציו-אקונומי הנמוך והבינוני, שכן שיעור ההוצאה הממוצעת מהכנסתן על הוצאות הכרחיות .
למחיה גבוה משיעורה באוכלוסייה ממעמד סוציו-אקונומי גבוה.
בדוח מ -2019 שפרסמה הלשכה .
המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס)3 צוין כי כ -70% ממשקי הבית ביישובים ברמה .
פריפריאלית 4 נמוכה5 (להלן- יישובי המרכז) מצליחים לכסות את ההוצאות החודשיות של משק .
הבית לעומת כ-63% ביישובים ברמה פריפריאלית גבוהה6 (להלן- יישובי הפריפריה).
כי במשקי הבית באוכלוסייה היהודית הייתה ההוצאה על מזון (כולל פירות וירקות) גבוהה יותר .
ביישוב י הפריפריה ( 18.
8% ( ) לעומת יישובי המרכז15% ).
במשקי הבית באוכלוסייה הערבית .
שיעור ההוצאה על מזון ביישובי הפריפריה הוא כ-24% לעומת 26.
כ-10% ממשקי הבית ביישובי הפריפריה ויתרו בשנה האחרונה על אוכל עקב קשיים כלכליים, .
לעומת כ-6% מיישובי המרכז7 .
1 "יוקר המחיה הוא מונח המתייחס לעלות הממוצעת לצריכה של משקי הבית באזור נתון, הנדרשת לשם שמירה על .
ככזה, הוא מייצג את שווי כוח הקנייה במדינות (או בערים) מסוימות, דבר אשר ממצב אותו כבעל .
השפעה קרדינלית על רמת ואיכות החיים של האזרחים בישראל".
מתוך האתר של "המיזם הלאומי ישראל דיגיטלית " .
2 תחרות- "הִתאַמצות להקדים אחֵרים בסְּפֹורט או במִסחָר או בהֶישֵגים שונים ", (על פי אתר האקדמיה ללשון העברית).
3 '"פני החברה בישראל", דוח מס 11 , הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, אוגוסט 2019 ;בדוח זה חילקה הלשכה .
המרכזית לסטטיסטיקה את היישובים לחמישה אזורי פריפריאליות: מרכזי מאוד, מרכזי, בינוני, פריפריאלי ופריפריאלי .
4 מדד פריפריאליות מאפיין ומדרג רשויות מקומיות בישראל לפי מיקומן הגאוגרפי ביחס לריכוזי האוכלוסייה.
פותח על ידי הלמ"ס ופורסם בגרסתו הראשונה בשנת 2008 .
רשות מקומית פריפריאלית מוגדרת כרשות מקומית .
מרוחקת משווקים, מקומות תעסוקה, מסחר, השכלה, פנאי וכדומה.
ובכך, פריפריאליות היא ההפך ממרכזיות .
המגדירה את יתרון המיקום של רשות מקומית יחסית לכל הרשויות האחרות, מתוך אתר ה למ"ס במרשתת.
5 יישובים הנמצאים באזורים מרכזיים ומרכזיים מאוד.
6 יישובים הנמצאים באזור פריפריאלי או פריפריאלי מאוד.
5% ממשקי הבית ביישובי פריפריה ויתרו על אוכל לעומת 5.
8% ביישובי המרכז; ו- 7.
4% ויתרו על ארוחה חמה לעומת 3.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון סקירת פעולות הממשלה בטיפול ביוקר המחיה .
הקמתן של ועדות ממשלתיות לטיפול ביוקר המחיה: בעקבות עליית מחירי המזון התעוררה .
ב-2011 מחאה שהובילה לדיון ציבורי רחב בנושא יוקר המחיה בישראל.
בקיץ 2011 , התקיימו .
פעולות מחאה נרחבות בדרישה לשינוי סדר היום החברתי-כלכלי ( להלן - המחאה החברתית).
בעקבות המחאה החברתית מינתה הממשלה בשנים 2011 - 2013 כמה ועדות ממשלתיות .
שעסקו בין היתר בבחינת יוקר מחירי המזון ובגיבוש המלצות להורידם (ראו הרחבה בהמשך ).
ב-2011 מונוועדת טרכטנברג וועדת קדמי וב-2014 מונתהועדת לנג.
טיפול הממשלה בריכוזיות והגנה על צרכנים: המשק בישראל מתאפיין בריכוזיות על-ענפית .
יתרה בהשוואה לשווקים אחרים.
גם ענף המזון הוא ענף ריכוזי שפועלים בו מספר מצומצם של .
ספקים, ושכמעט שלא מתקיימת ביניהם תחרות.
למשל, עשרת ספקי המזון הגדולים מחזיקים .