HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כתוצאה מכך, לדעת הפרקליטות, מבצעי אכיפה מורכבים ויקרים, שנועדו לביצוע צווים אלה, צומצמו או בוטלו ברגע האחרון.
בנובמבר 2006 , כדי להבטיח שבקשות להוצאת צווים כאמור מבוססות כראוי ומוגשות כדין, וכדי למנוע את זילות הצו המשפטי לפי סעיף 212 וכדי לצמצם את תופעת הביטולים של מבצעי אכיפה, הנחתה המחלקה בפרקליטות את היחידה לפיקוח לבצע פעולות חקירה משלימות, כדי שניתן יהיה לבסס, כמתחייב על פי חוק, בקשות להוצאת צווי הריסה כאשר לא ניתן לאתר את בעל המבנה.
הנהלת היחידה לפיקוח סירבה לבצע את ההשלמות הנדרשות , ואף הנחתה בנובמבר 2006 את יחידות הפיקוח לחדול מלהגיש בקשות חדשות על פי סעיף 212.
משרד הפנים מסר בתשובתו מדצמבר 2008 כי הנחיות הפרקליטות הביאו לפגיעה קשה באכיפה במחוז הדרום שמירב פעולות האכיפה בו מתבססות על שימוש בסעיף 212 , וכי עד להנחיות הפרקליטות היה שימוש נרחב בסעיף זה.
משרד מבקר המדינה מציין כי המחלקה בפרקליטות היא הגורם המקצועי המנחה משפטית את גורמי האכיפה בפעולותיהם.
אם התעוררו חילוקי דעות בין המחלקה ובין היחידה לפיקוח, היה על היחידה להביאם לפני פרקליט המדינה או היועץ המשפטי לממשלה - דבר שלא נעשה.
אי-העברת תיקים לבדיקת המחלקה בפרקליטות : באזור יער יתיר, סמוך לכביש 316 , קיימות אדמות מדינה שעל פי תמ"א22 שיעודן הוא יער.
במהלך השנים השתלטו על שטח זה, בשישה מקבצים, בני אחד השבטים הבדווים, ומכיוון שעשו זאת ללא היתרים ועל קרקע לא להם, הוצאו לתושבים במקום צווי הריסה שיפוטיים ומינהליים.
בשנת 2006 אותרו במקום342 עברות מקרקעין.
באוקטובר 2006 התקיים במתפ"א דיון מכין לקראת ביצוע צווי הריסה במקבץ אום-אלחיראן.
בדיון ביקש ראש מתפ"א מהמחלקה בפרקליטות לחוות דעתה על הצווים ולהיערך לקראת האפשרות שברגע אחרון תוגשנה בקש ות להתליית הצווים.
בדיון שקיים בנובמבר 2006 מנהל המחלקה בפרקליטות סוכם שהיחידה לפיקוח תעביר לפרקליטות את תיקי הצווים שאותם יש בכוונתה לבצע.
היתר, אחת הנסיבות האלה: (1) ;אין למצוא את האדם שביצע את העברה (2 ) אי-אפשר או בלתי מעשי הוא למסור לו הזמנה לדין .
39 ע"פ 874/78 ,סועאד נ' הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה הגליל המרכזיפ"ד לה (1 ,)678.
ממונה הפיקוח המחוזי במחוז דרום לרפרנט אזור הדרום במחלקה בפרקליטות כי "אינני מתכוון להעביר אליך התיקים המבוקשים מאחר והם אושרו לביצוע הן על ידינו והן ע"י המשטרה ואין צורך בבדיקתכם".
מנהל המחלקה בפרקליטות עדכן את ראש מתפ"א בסירוב היחידה לפיקוח והפנה את תשומת לבו להשלכות המבצעיות האפשריות של מצב זה.
משרד הפנים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי צווי הריסה שיפ וטיים שניתנו על ידי בית המשפט הם צווים שיפוטיים לכל דבר, והמחלקה בפרקליטות אינה בעלת סמכות לבחון צווים שניתנו על ידי בית המשפט, וכי מעורבות המחלקה בפרקליטות הביאה לפגיעה באכיפה.
מנהל יחידת הפיקוח במחוז הדרום הוסיף כי, הדרישה לבדוק את התיקים לא הייתה עניינית, ונועדה לכפות כפיפות של יחידת הפיקוח למחלקה בפרקליטות, וכי בחינה של איתנות הצווים היא בגדר OVER - RULING להחלטות בתי המשפט.
לדעתו, התנהגות זו של המחלקה בפרקליטות גרמה לכך שצווים תקפים של בתי משפט לא בוצעו למרות שלא התבקש כלל עיכוב ביצוע לגביהם.
משרד מבקר המדינה חוזר ומטעים כי המחלקה בפרקליטות ולא היחידה לפיקוח היא בעלת הסמכות לחוות דעת על תקפות הצווים.
סירובה של היחידה לפיקוח להעביר את תיקי המבנים לבחינתה של הפרקליטות נוגד סדרי מינהל תקינים, פוגע ביכולתה של המדינה להשיב כראוי בהליך משפטי, ועלול לסכן מבצע אכיפה מתוכנן.
שימוש בסמכויות האכיפה המקבילה של המדינה האחריות לאיתור ולחקירה של עברות במרחבי התכנון המקומיים מצויה בידי ועדות המקומיות לתכנון ולבנייה, בשל כך, ומשום שעברות על חוקי התכנון והבנייה הן עברות מסוג עוון, המשטרה אינה נוהגת לחקור בעצמה עברות אלה, למעט מקרים חריגים.
יחד עם זאת, על פי החוק כאשר הוועדה המקומית אינה ממלאה או אינה יכולה למלא את תפקידה, יש למדינה, באמצעות הוועדה המחוזית סמכות אכיפה מקבילה המאפשרת לה לבצע פעולות חקירה ואכיפה במרחבי התכנון המקומיים; כלומר להטיל על היחידה לפיקוח חקירת עברה ונקיטת הליכים משפטיים בגינה, במידת הצורך.
בנובמבר 2003 הנחה היועץ המשפטי לממשלה באיזה מקרים תפעיל המדינה את הסמכות המקבילה40 , ובמאי 2007 הוא הוציא בעניין זה נוהל, ובו פורטו המקרים האלה, ובכלל זה מקרים שהוועדה המקומית עלולה להתקשות לטפל בהם באופן ראוי עקב מקצועיות לא מספקת של הפיקוח או של התביעה 41.
בביקורת עלו מקרים בהם סירבה היחידה לפיקוח להפעיל את סמכותה המקבילה על אף שהמחלקה בפרקליטות הנחתה אותה לעשות כן.
בחלק מהמקרים האלה היחידה לפיקוח לא הודיעה על כך למחלקה בפרקליטות .
40 ראו הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מספר 8.
41 ראו "נוהל העברת התיקים", מאי 2007 ', ס7.
אכיפת דיני מקרקעין 71 .
ולא העלתה את חילוקי הדעות לפני פרקליט המדינה או היועץ המשפטי לממשלה.
להלן מקרים להמחשה: 1.
חוות יחידים בדרך היין : להתיישבות הכפרית בישראל יש כמה מסגרות התאגדות: קיבוץ, מושב ויישוב קהילתי.
מאז שנותיה הראשונות של המדינה קיימת גם פעילות יזמית -חקלאית של התיישבות יחידים - חוות שבכל אחת מהן מחזיק יחיד (להלן - חוות יחידים).
באוגוסט 1997 החליטו שר התשתיות הלאומיות דאז ושר החקלאות דאז כי יש לעודד ולקדם את התיישבות היחידים במטרה לשמור על קרקעות המדינה.
בשנת 2007 , נוכח ריבוי הפרות החוק בפעילותן של חוות היחידים אשר בדרך היין שבנגב, הנחה היועץ המשפטי לממשלה את גורמי הפיקוח להגביר את פעולות האכיפה, הן במישור האזרחי והן במישור הפלילי 42 .
במרס 2008 חזר היועץ המשפטי לממשלה והנחה לחקור את החשדות האמורים.
נציגי משרד הפנים הודיעו כי ההנחיה תבוצע.
בישיבה שכונסה בהמשך החודש הורה מנהל המחלקה בפרקליטות לערוך סקר ומיפוי של עברות הבנייה האלה, והנחה את היחידה לפיקוח לקבוע לוח זמנים וסדרי עדיפויות לאיסוף החומר ולביצוע החקירה.
במאי 2008 חזר מנהל המחלקה בפרקליטות ודרש ממנהל היחידה לפיקוח לבצע את החקירה לאלתר.
על אף ההנחיות של היועץ המשפטי לממשלה ושל מנהל המחלקה בפרקליטות, באותו מועד לא החלה היחידה לפיקוח בחקירה, והיא גם לא הודיעה על כך למחלקה בפרקליטות.
בדצמבר 2008 השיב היועץ המשפטי למשרד הפנים למשרד מבקר המדינה כי בסוף מאי 2008 הציגה היחידה לפיקוח את דרישת הפרקליטות לפני מנכ"ל משרד הפנים.
על פי התשובה, גם היועץ המשפטי למשרד העלה את הנושא בפני מנכ"ל משרד הפנים, ונענה כי "הוא רואה לבחון את הסוגיה בשים לב לפעולות השונות שנבחנו ונעשו באותה עת להסדרת פעילותן של חוות היחידים באזור דרך היין".
גם מנכ"ל משרד הפנים לא העביר את עמדתו, ברוח הדברים המיוחסים לו על ידי היועץ המשפטי למשרדו, לידיעתו של פרקליט המדינה או היועץ המשפטי לממשלה, כנדרש.
זאת ועוד, משרד מבקר המדינה מציין כי "הפעולות השונות" מיוחסות לגיבוש הצעת החלטה ממשלתית שהתקבלה במאי 2008 ,בעניין הקצאת קרקעות במכרז לחוות היחידים ולא היה בכוחן כדי להסדיר את העברות על חוקי התכנון והבנייה שהיועץ המשפטי לממשלה ביקש לחקור43.
ביוני 2008 כתב היועץ המשפטי לממשלה למנכ"ל משרד הפנים וביקש ממנו להורות למנהל היחידה לבצע את הנחיית היועץ.
42 ,ראו בעניין, מבקר המדינהדוח שנתי 50ב ( 2000 '), בפרק "התיישבות בודדים", עמ 602 .
43 ראו החלטת ממשלה 3499 מ- 18.
רק בעקבות פנייה זו של היועץ המשפטי לממשלה, הודיע לו ביולי 2008 מנכ"ל משרד הפנים כי "ניתנה הנחיה ליחידת הפיקוח הארצית לפיקוח על הבנייה לבצע בדיקת מצב קיים של חוות הבודדים בדרך היין בשיתוף הוועדה המקומית רמת נגב", וכי מכתב בנושא נשלח ב - 1.
08 לראש המועצה האזורית.
באוגוסט 2008 הודיע המנכ"ל ליועץ המשפטי לממשלה כי בשל חוסר שיתוף פעולה מצד המועצה האזורית הוא הנחה את היחידה לפ יקוח להתחיל בבדיקה עצמאית החל מ - 17.
החל הפיקוח המחוזי בדרום לבצע את הנחיית היועץ בתשובתו מדצמבר 2008 מסר משרד הפנים למשרד מבקר המדינה כי הטיפול בחוות היחידים לא נמצא בתכנית העבודה השנתית של היחידה, וכי מדובר בהשקעה של ימי עבודה רבים.
הנושא הוצג למנכ"ל ולפי הנחייתו הוחל בטיפול.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה אי-ביצוע הנחיות של היועץ המשפטי לממשלה.
אם לדעת המנכ"ל ומנהל היחידה לפיקוח, ההנחיה, שניתנה עוד בשנת 2007 , הייתה קשה לביצוע, היה עליהם להודיע על כך מבעוד מועד ליועץ המשפטי לממשלה.
רוכל ים בטיילת באילת : לאורך הטיילת באילת קיימים עשרות דוכני רוכלים הפועלים בניגוד לחוקי התכנון והבנייה.
נכון לאוגוסט 2008 פועלים בטיילת 71 .
דוכנים בשנת 2004 קבעה ועדה ציבורית בראשות השופט אמנון סטרשנוב כי התופעה מהווה סכנה בטיחותית חמורה, פוגעת קשה בפרנסתם של אזרחים שומרי חוק ויש בה משום מפגע אסטטי.
הוועדה הצביעה על הפגיעה בשלטון החוק, מתחה ביקורת על פעילות העירייה והמשטרה בעניין, וקבעה כי ראוי שכל הרשויות יפעלו לשינוי המצב.
היא המליצה להגביל את מספר הרוכלים ולרכזם בשוק רוכלות מחוץ לטיילת.
לאור המלצת הוועדה קידמ ה עיריית אילת תכנית להקמת שוק רוכלים באזור חלופי.
הרוכלים הגישו ערר על החלטת הוועדה המקומית.
ועדת הערר דחתה את הערר, והתנתה את פתיחת שוק הרוכלים בפינוי של הטיילת מרוכלים, מלבד 18 .
דוכנים לכל היותר שיישארו זמנית בטיילת המחלקה המשפטית של עיריית אילת סברה כי בנסיבות המיוחדות של המקרה, בין היתר משום שראש עיריית אילת הקודם היה זה שנתן לרוכלים רישיונות (שוועדת סטרשנוב קבעה שאינם חוקיים), תתקשה הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה של אילת לאכוף את החוק במישור הפלילי.
הוועדה פנתה אפוא למחלקה בפרקליטות בבקשה שהטיפול באכיפת חוק התכנון והבנייה בטיילת באילת יועבר לידי מדינת ישראל.
עיריית אילת פנתה בעניין זה גם לממונה על מחוז הדרום במשרד הפנים.
ביוני 2008 פנה מנהל המחלקה בפרקליטות למנהל היחידה לפיקוח, וביקש לקבל את חוות דעתו נוכח כוונתו להורות שהטיפול באכיפת חוק התכנון והבנייה בטיילת באילת ייעשה על ידי מדינת ישראל באמצעות הפיקוח המחוזי.
בפנייתו הדגיש מנהל המחלקה כי "יש להעביר את הטיפול בתיקים אלה לידי המדינה.
זאת מחמת החשיבות הרבה שיש בפתרון בעיית הרוכלים בטיילת במתווה שאושר בוועדת הערר; נוכח היותה של הבעיה חורגת מהעניין המקומי ומשליכה על תדמית אכיפת דיני מקרקעין 73 .
המדינה בעיני ישראלים וזרים למאות אלפים העוברים בטיילת מדי שנה; נוכח הקושי של הוועדה המקומית לבצע צעדי אכיפה בעצמה; נוכח הערכתנו … שבנסיבות העניין מתחייב שהחקירה תעשה על ידי מפקחי היחידה לפיקוח על הבנייה, המתמחים בחקירות עבירות אלה".
ביולי 2008 השיב מנהל היחידה לפיקוח כי הדבר אינו אפשרי משום ש"במחוז הדרום ישנו מפקח אחד המטפל בשטחים אורבאניים והנ"ל עמוס במטלות".
מנהל המחלקה בפרקליטות העלה את הנושא בסוף יולי 2008 , בישיבה שהתקיימה במתפ"א.
באותה ישיבה ציין מנהל היחידה לפיקוח כי היא פועלת לפי סדר עדיפויות שתואם עם מנכ"ל משרד הפנים, וכי ל"פיקוח משרד הפנים אין אפשרות להוריד מפקחים נוספים לאילת .
משרד הפנים לא יכול לטפל בכל בעיה שנוצרת לרשויות המקומיות".
נוכח סירובו של מנהל יחידת הפיקוח להטיל על הפיקוח המחוזי את אכיפת חוק התכנון והבנייה בטיילת באיל ת, פנה ראש מתפ"א בעניין למנכ"ל משרד הפנים.
בעקבות התערבות זו הורה מנכ"ל משרד הפנים ליחידת הפיקוח לפתוח בחקירה.
בספטמבר 2008 החלה מתפ"א במבצע אכיפה בטיילת הצפונית באילת, בשיתוף יחידות הפיקוח של משרד הפנים, ובמסגרת זו החלה בחקירה שבעקבותיה יוחלט אם ובאיזה הליכים תינקט פעולה נגד הרוכלים.
משרד הפנים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי נושא הטיפול ברוכלים בטיילת באילת לא היה בתוכנית העבודה השנתית, וכי נושא זה הינו בראש ובראשונה באחריות הוועדה המקומית ואינו נכלל ברשימת משימותיה הבסיסיות של היחידה, וכי לא יתכן שכל אימת שהוועדות המקומיות לא ממלאות את תפקידן כראוי, יוטל הנטל על יחידת הפיקוח.
עם זאת, בעקבות הנחיית המנכ"ל הוקמו ביחידה הארצית לפיקוח צוותי עבודה שמטפלים במתחם הרוכלים.
מנהל יחידת הפיקוח במחוז דרום הוסיף כי במקרה של חילוקי דעות עם המחלקה בפרקליטות "אנו מקבלים את ההנחיות ממנכ"ל המשרד או השר ופועלים לפיהן".
משרד מבקר המדינה מציין כי הסמכות להורות איזה גורם יחקור נושא מסוים ובאילו מקרים המדינה תעשה שימוש בסמכותה המקבילה לזו של הוועדה המקומית, נתונה בידי הפרקליטות - קרי המחלקה בפרקליטות, ובמקרה של חילוקי דעות יש להביאם לפני פרקליט המדינה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים שגם במקרה זה הוא לא נהג על פי עקרונות אלה.
הכשרה וכישורים של המפקחים כאמור, על פי חוק התכנון והבנייה מוסמכים פקחי היחידה לפיקוח לחקור עברות על החוק, והוענקו להם סמכויות הנתונות לשוטר, ובכלל זה סמכות חקירה תחת אזהרה, סמכות עיכוב לצורך חקירה וסמכות מעצר במקרה של אי-ציות לסמכות עיכוב, כמפורט בחוק.
היועץ המשפטי לממשלה קבע עוד בפברואר 2006 כי היחידה לפיקוח מופקדת על שלב החקירה.
בנובמבר 2008 ,חזר פרקליט המדינה, מר משה לדור, והבהיר בכתב ובפגישה עם מנכ"ל משרד הפנים, כי היחידה לפיקוח היא "כיחידת חקירות פלילית".
בנסיבות אלה היה על המשרד להקנות למפקחי היחידה לפיקוח יכולות חקירה על מנת שיוכלו לממש את סמכויותיהם ולמלא את תפקידם על פי הגדרת ייעודה של היחידה.
הכשרה : כאמור, במסגרת חקירת חשד לביצוע עברת בנייה, על מפקחי משרד הפנים לאסוף ראיות ולחקור חשודים ועדים, ובהם גם בעלי מקצוע בתחום התכנון והבנייה ובעלי תפקידים במוסדות התכנון וברשויות המקומיות, ובכלל זה מהנדס רשות מקומית ולעתים אף ראש רשות מקומית.
לשם כך נדרשים המפקחים לידע בתחומי התכנון, החקירה והמשפט, ובין היתר עליהם לקרוא תוכניות בנייה, להבין תוכניות מתאר, לדעת לחקור ולהגיש ראיות לגיבוש תיקי חקירה ועוד.
נמצא כי נושא החקירות לא נכלל בהגדרת התפקיד של המפקחים.
מסלול ההכשרה של המפקחים גם לא כולל הכשרות בחקירות ובענייני תכנון.
באוגוסט 2003 , ביוזמת היחידה לפיקוח והא גף למינהל מוניציפאלי שבמשרד הפנים, פורסם דוח מסכם למחקר בנושא "קריטריונים להקצאת משאבים לפיקוח על הבנייה", אשר בחן את היחידה לפיקוח (להלן - המחקר).
הממצאים העיקריים של המחקר היו: 1 .
מצבת כוח האדם של מערך הפיקוח אינה עומדת בהיקפי העבודה האמורה להתבצע.
אין הגדרה של מסלול הכשרה שעל מפקח לעבור במהלך הקריירה שלו, לאחר שהשלים את הכשרתו הראשונית.
בין המלצות המחקר: לסגור את פערי כוח האדם ביחידת הפיקוח; להגדיר רמת השכלה מינימאלית ורצויה לכל תפקיד פיקוח; לבנות מסלול קידום ולטפח מסלול של "קריירה" ארוכת שנים במקצוע, על מנת לשמר את האנשים בתוך המערכת; ליצור מערכת מובנית של השתלמויות תקופתיות שתכלול "בנק" נושאים מתחומי התכנון והבנייה, האכיפה והמשפט.
עוד ממליץ המחקר לבחון את האפשרות להעלות את מתח הדרגות בתפקידי פיקוח, כדי למשוך אליהם כוח אדם באיכות מתאימה.
המחקר הוצג בפני שרי הפנים והמנכ"לים שכיהנו מאז פרסומו, אך עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2008 , לא נמצא כי משרד הפנים קיבל החלטות בדבר יישום מסקנותיו.
כמה פעמים במהלך השנים העלה מנהל היחידה לפיקוח בפני מנכ"לים ושרים את הפערים בכוח האדם, וציין שפקחי יחידתו חסרים כישו רים ומיומנויות הנדרשים לביצוע חקירות מורכבות דוגמת חקירות של בעלי תפקידים בוועדות לתכנון ולבנייה וברשויות מקומיות.
הוא ביקש מהם לתת מענה לבעיות אלה.
גם המחלקה בפרקליטות הייתה ערה ליכולות החקירה הנמוכות של היחידה לפיקוח.
בתשובתו לממצאי הביקורת ציין פרקליט ה מדינה כי בינואר 2008 פנה מנהל המחלקה בפרקליטות למנכ"ל משרד הפנים בהצעה לערוך עיון מחודש בתכניות ההשתלמות של מפקחים בתחום התכנון והבנייה, ולכלול בהן נושאים אכיפת דיני מקרקעין 75 .
נוספים רלוונטיים לעבודת המפקחים, כגון תיעוד חקירות, חקירת מנהלים פעילים בתאגידים, רענון בדיני ראיות ועוד.
פנייה זו נשארה ללא מענה.
פרקליט המדינה ציין בתשובתו האמורה כי בנובמבר 2008 הוא הבהיר למנכ"ל משרד הפנים, בכתב ובעל פה, כי הכרח הוא לשדרג את יכולות החקירה, הכשרתם ומיומנויותיהם של מפקחי היחידה לפיקוח.
עוד הוסיף פרקליט המדינה כי במסגרת ההצעה להקמת רשות א כיפה הדגיש היועץ המשפטי לממשלה את ההכרח בשיפור תהליך האיתור והחקירה של עברות בנייה.
על המשרד לפעול להכשיר כראוי את המפקחים על מנת שיוכלו למצות את הליכי החקירה.
מתח דרגות : מתח הדרגות של מפקחי היחידה הוא 16-19 ;בדירוג המינהלי דרישות המשרה הן 12 .
שנות לימוד כאמור, לא נמצא כי הנהלת המשרד קיבלה החלטות בדבר שינוי מתח הדרגות והדרישות המקצועיות של בעלי התפקידים, ואלה לא שונו.
בתשובתו מדצמבר 2008 למשרד מבקר המדינה הדגיש מנכ"ל משרד הפנים כי היחידה לפיקוח לא הוקמה כ"יחידת חקירות פליליות" ואף אינה בנויה כך היום, וכי המשאבים המצומצמים שניתנו ליחידה בעת הקמתה הלמו את תפקידיה דאז.
מאז הקמת המחלקה בפרקליטות נדרשים פקחי היחידה לבצע חקירות סבוכות, שלפחות חלק מהן אינן הולמות את היחידה, לא מבחינת גודלה ולא מבחינת מקצועיותה.
עוד הוסיף המנכ"ל בתשובתו כי הכשרתם של מפקחי הבנייה לא נמשכת מספר חודשים כמו זו של חוקרי המשטרה, ולכן הם אינם מתאימים לשמש חוקרים ולבצע חקירות סבוכות ואיכותיות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מדובר בכשל מתמשך הפוגע באכיפת דיני התכנון והבנייה, וכי לא נמצא שהמשרד פעל לתעל את משאביו - המוגבלים לטענתו - באורח יעיל ובסדרי עדיפויות מתאימים.
על המשרד לשדרג את יכולותיה של היחידה ומפקחיה בתחומי החקירה ולהתאימן לייעוד היחידה לפיקוח ולמטלותיה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין מנכ"ל משרד הפנים כי בחודשים האחרונים הוא יוזם הקמת רשות אכיפה, בין היתר על מנת לתת מענה לסוגיית החקירות על ידי הקניית יכולות חקירה למפקחי הבנייה.
משרד מבקר המדינה מטעים שהקמת רשות אכיפה צריכה להיות מלווה בגיבוש המבנה הארגוני שלה ובהסדרת תהליכי העבודה של הרשות מול כלל הגופים האמונים על נושא האכיפה.
גם חשוב להבטיח שהרשות תפעל על פי תכנית עבודה סדורה שתתבסס על מ יפוי התופעות העברייניות ועל סדרי עדיפויות שיתואמו עם כלל הגופים הרלוונטיים.
מינהל מקרקעי ישראל - אגף הפיקוח .
כאמור, ממ"י מופקד על ניהול מקרקעי ישראל, שהם מקרקעין של המדינה, של קק"ל ושל רשות הפיתוח.
במסגרת זו מנהל המינהל למעלה מ-90% משטחה של מדינת ישראל.
סדרי העסקת המפקחים על פי נוהל המינהל בנושא פיקוח, המשימות העיקריות של אגף הפיקוח בממ"י הן שמירה על הקרקע, ובכלל זה פיקוח, איתור עברות, ונקיטת הליכים נגד פולשים, משיגי גבול ובוני בנייה לא חוקית.
בנוהל גם צוין כי על אגף הפיקוח בממ"י לקדם מִחזור ושיווק קרקעות , ולסייע בתהליכי קבלת ההחלטות על ניצול מיטבי של השטח.
בדוח קודם העיר מבקר המדינה לממ"י כי "מפקחי המינהל משקיעים את רוב זמנם במתן שירותים ליחידות אחרות, דבר שפוגע במשימה העיקרית של יחידות הפיקוח, דהיינו השמירה על קרקעות"44.
במהלך הביקורת הנוכחית הסבירו מפקחי ם אחדים לנציג הביקורת כי ביצוע משימות עבור מחלקות אחרות במינהל עדיין גוזל חלק ניכר מזמנם.
עיון בדוחות הפעילות של מפקחים מצביע על כך שפעולותיהם של המפקחים מדווחות תחת שמות שונים - "פעילות בתיקים", "אירועים", "יוזמות" וכד' - המשמשים הן לפעולות פיקוח והן לפעולות עבור מחלקות אחרות.
במצב זה לא ניתן לבחון איזה חלק מזמנם של המפקחים מוקדש לפעולות שאינן משימות פיקוח.
הטיפול בפלישות במסגרת "צו סילוק פולשים" בספטמבר 2005 הותקנו תקנות מקרקעי ציבור (סילוק פולשים) (ביצוע צו) על פי חוק מקרקעי ציבור (סילוק פולשים) 45 .
החוק והתקנות מאפשרים למינהל לפנות פלישות בצו מינהלי בתוך שישה חודשים מיום שהתברר בו למינהל כי התפיסה הייתה שלא כדין, ולא יאוחר משלוש שנים מיום הפלישה.
ממ"י החל לפעול על פי תקנות אלה בשנת 2006.
הכנסת שיטה חדשה המעצימה את יכולת המינהל בהפעלת צווים, מחייבת היערכות ובכלל זה שמירת מידע מלא על צווי הפינוי, הן לצרכי תחקור והן לצורכי הפקת לקחים.
44 ,מבקר המדינהדוח שנתי 51ב ( 2001 ,"), בפרק "פיקוח ושמירה על מקרקעי ישראל עמ' 731.
45 ( חוק מקרקעי ציבורסילוק פולשים) ותקנות מקרקעי ציבור (סילוק פולשים) (ביצוע צו), התשס"ה- 2005.
אכיפת דיני מקרקעין 77 .
הבדיקה באגף הפיקוח בממ"י במרס 2008 העלתה כי המסמכים היחידים הקיימים בנושא זה הם צילומי הצווים לסילוק פולשים, חתומים על ידי מנהל האגף.
על פי נתונים שמסר מנהל האגף, בשנת 2006 ביצע ממ"י 21 צווי סילוק פולשים, ובשנת 2007 - 61 .
צווים הועלה כי המינהל טרם מחשב את הליך ההוצאה והביצוע של צווי סילוק פולשים, ולא ניתן לקבל נתונים כמותיים לצורך בחינה של היקף השימוש בהם והאפקטיביות של התהליך.
נכון לאוגוסט 2008 , הגם שחלפו כשלוש שנים מאז התקנת הת קנות, אין בידי המינהל נתונים בני אחזור על הטיפול של המחוזות בצווי סילוק פולשים.
גביית הוצאות פינוי סעיף 4 .
(ד) לתקנות סילוק פולשים מאפשר חיוב הפולשים בהוצאות לפינוים - הוצאות ישירות (למשל תשלומים לקבלני פינוי) והוצאות עקיפות (למשל ימי מפקחים שעסקו בפינוי ו הוצאות מינהלה).
חיוב זה הוא גורם מרתיע למניעת פלישות ופלישות חוזרות.
נמצא כי אגף הפיקוח לא מרכז נתונים על עלויות הפינויים, הן הישירות והן העקיפות, והדבר פוגע ביכולת המינהל להגיש תביעות להוצאות בגין פינויים.
בפועל ממעיט ממ"י לתבוע מהפולשים למקרקעין שלו הוצא ות בגין פינוים.
ממ"י מסר בתשובתו כי משנת 2007 ,הוא החל להגיש תביעות בגין עלויות פינוי אולם נתקל בקשיים הנובעים מעומס היתר המוטל על המחלקה המשפטית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ממ"י לשקול בכל מקרה לגופו אם ראוי ואפשר להפעיל גם את הסעיף של גביית ההוצאות, על מנת להגביר את ההרתעה ולהקל על הקופה הציבורית במידת האפשר.
בניה של מבנה לא חוקי בפזורה הבדואית מבנה אחסנה ללא היתר במושב מבנה חקלאי בקיבוץ שהוסב לפאב -ללא היתר .
מקור התמונות: היחידה לפיקוח - משרד הפנים .
פינוי שטחים בנגב עבור בסיסי צה"ל .
בשנים האחרונות הכרי זו משרד ראש הממשלה ומשרד הביטחון על תכניות להעברת בסיסי צה"ל לנגב.
הצורך בהתפרסות של צה"ל בנגב עלה בין היתר עם חתימת הסכם השלום עם מצרים והעברת חלק מבסיסי צה"ל מסיני לנגב.
לצורך כך גם נחקק חוק רכישת מקרקעין בנגב (חוזה השלום עם מצרים), התש"ם - 1980 (להלן- חוק השלום), שהקצה בנגב שטחים לפריסה מתוכננת של צה"ל.
כמו כן מפעיל צה"ל בנגב שטחי אש לצורך קיום אימונים של יחידותיו.
בשטחים המיועדים לבסיסי צה"ל ולאימונים קיימת תופעה נרחבת של בנייה לא חוקית, והיא עלולה להקשות על יישום התכניות להעברת בסיסים לנגב ועל אימוני צה"ל.
צה"ל אינו פועל בעצמו לפינוי שטחים המיועדים לו או המשמשים כשטחי אש.
פינוי זה נעשה בידי גופי האכיפה והפיקוח על פי הנחיית משרד הביטחון או צה"ל.
פינוי אכיפת דיני מקרקעין 79 .
שוהים בשטחי אש של צה"ל, בעיקר לפני תרגילים, נעשה על ידי מפקחי הסיירת הירוקה, בהנחיית משרד הביטחון או צה"ל.
משרד מבקר המדינה בחן את הטיפול בהבטחת הזמינות של שטחי האש ושל שטחי הנגב שצה"ל מתכנן להתפרס בהם.
ואלה השטחים שנבדקו: 1 .
צפון נבטים (שטח אג"ת); 2 .
קרייתהמודיעין - על ציר באר שבע צומת שוקת.
שטח אש "א", מזרחית לדימונה4 ,".
שטח אש "ב באזור יער יתיר.
על פי התכנון המעודכן של צה"ל מיוני 2008 , לוח הזמנים למעבר לצפון נבטים הוא: אפיון ותכנון - מחצית 2009 , ביצוע- תחילת 2011 , אכלוס- סוף 2013 ; ולוח הזמנים למעבר קריית המודיעין לנגב הוא: אפיון ותכנון - תחילת 2007 , ביצוע- תחילת 2010 , אכלוס - תחילת 2013 .
להלן נתונים על הבנייה הלא חוקית בשטחים המיועדים למחנות צה"ל ולשטחי אש: (א) צפון נבטים : זהו שטח של כ - 17,000 דונם מצפון לבסיס נבטים, כולו אדמות מדינה שהופקעו לצרכים ביטחוניים מכוח חוק השלום, והוגדרו לשימוש עתידי למחנה צה"ל.
בתחילת שנות השמונים ולאחר תהל יך משא ומתן, פונו הבדווים שהתגוררו במקום, לאחר שמרביתם קיבלו פיצוי כספי או קרקע חליפית.
עם השלמת הפינוי הקים משרד הביטחון גדר היקפית סביב השטח שיועד לתכנון עתידי.
במהלך השנים נפלש השטח מחדש, ובמועד הביקורת, יולי 2008 , התגוררו במקום כ- 220-250 משפחות של בדווים בכ -800 מבנים (מתוכם167 ;)מבני אבן יצוין כי בשנת 2004 היו במקום680 ( מבנים109 מבני אבן).
בין השנים 2004 ל- 2008 חל איפוא גידול של כ-%53 .
במספר מבני האבן בשטח זה46 מהמתואר לעיל עולה שצה"ל, משרד הביטחון וגופי הפיקוח לא השכילו לשמור על השטח שנועד לבסיס צה"ל בנגב.
46 מקור הנתונים- תצלומי אויר, משרד הפנים.
"צפון נבטים" - בניה לא חוקית בשטח המיועד להקמת מחנה צה"ל .
מקור התמונה: היחידה לפיקוח - משרד הפנים (ב) קריית המודיעין : על פי תכנית המתאר המחוזית (תמ"מ 4/14 ), בשטח שעליו מתוכננת לקום קריית המודיעין אין בעלויות פרטיות.
ביוני 2008 החליט אג"ת/צה"ל לתח ם כ- 1,500 -1,700 דונם מתוך שטח זה, ולייעדו לקריית המודיעין.
על פי נתונים שהעביר משרד הפנים בשטח שתוחם מצויים כ -241 מבנים לא חוקיים (מתוכם 101 מבני אבן).
על פי הנתונים שהעבירה מחלקת התשתית והפריסה באג"ת מצויה בשטח משפחה בדווית אחת בת כ-60 .
על מנת לקדם את הקמת המחנות האמורים קיימו באוגוסט 2006 נציגי משרד הביטחון וצה"ל דיון, בהשתתפות ראש המינהלה לתיאום פעולות הממשלה למגזר הבדווי בנגב ונציגים של גופי האכיפה, במטרה להיערך לפינוי שטחים הנדרשים למחנות צה"ל.
בסיכום הדיון נקבע כי על מינהלת הבדווים להכין תכנית היערכות לפינוי השטחים, כולל לוח זמנים ואבני דרך לביצוע.
בינואר 2007 התקיים סיור משותף באזור צפון נבטים בהשתתפות כל הגורמים השותפים במתפ"א.
בתום הסיור סיכם סגן ראש מתפ"א כי באחריות כלל גופי הפיקוח - הסיירת הירוקה, ממ"י ומשרד הפנים - להכין תוכנית עבודה פר טנית, כל גוף בתחום אחריותו, ולקיים פעילות שוטפת בשטח לאיתור פלישות חדשות וטיפול מהיר בפינוי.
עוד סוכם כי גופי האכיפה יכינו הצעת תקציב לפינוי וכי נדרש גורם ממשלתי בעל סמכות לקבלת החלטות בנושא ולהקצאת התקציבים הנדרשים.
עלה כי גורמי הפיקוח האמורים לא הכינו תכניות עבודה ולא ביצעו פיקוח ואכיפה כפי שדרש סגן ראש מתפ"א.
משרד הביטחון וצה"ל גם לא קיימו מעקב אחר ביצוע הסיכום האמור.
בתשובתו מדצמבר 2008 למשרד מבקר המדינה מסר צה"ל כי הפרויקט נמצא בשלב בדיקת היתכנות, וכי כלל גורמי הממשלה המעורבים בנושא - משרד הפנים, הפרקליטות, מינהלת הבדווים - המליצו להימנע מלנקוט פעולות של ממש בשטח עד להבשלתו המלאה של פרויקט צפון נבטים.
אי לכך, הפעולות שננקטות נועדו לרתום את הגופים הנוגעים בדבר ולהיערך לקראת המימוש, אך להימנע מלפעול עד ליציאתו לדרך של הפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על פי תכנונו של צה"ל הבנייה בשטח צפון נבטים אמורה להתחיל בשנת 2011 .
בינתיים חל גידול ניכר במספר המבנים הלא חוקיים בשטח.
ככל שיורחבו מימדי הבנייה הלא חוקית ויתקרב המועד המתוכנן לתחילת הבנייה במקום, כך יקשה להתמודד בבוא העת עם פינוי השטח.
עוד מציין משרד מבקר המדינה כי גם ללא קשר לביצוע התכניות של צה"ל היה על גופי האכיפה לפעול לפינוים של המבנים הלא חוקיים באזורים אלה.
בנייה לא חוקית בשטחי אש : בנייה לא חוקית בשטח אש כרוכה בסכנות פיזיות לנמצאים בו, זאת בנוסף למגבלות שהיא מטילה על הכוחות אכיפת דיני מקרקעין 81 .
האמורים להתאמן במקום.
להלן פרטים על היקף הבנייה הלא חוקית בשטחי אש "א" ו-"ב" של צה"ל והטיפול בה: (א) שטח אש "א" (מזרחית לדימונה) : השטח סגור מכוח צו רמטכ"ל.
שטח האש נסגר כשבתחומו יושבת פזורה בדווית, ולפיכך חילק אותו צה"ל לשני חלקים - האחד מיועד ל"אימון יבש" והשני ל"אימון רטוב".
נכון לינואר 2008 , מספר המבנים הלא חוקיים בשטח היה 526 לעומת380 מבנים בשנת 2004 .
בין השנים 2004 ל- 2008 גדל מספר מבני האבן/בלוק במקום מ-36 ל-55 מבנים, גידול של כ-53%.
צהל מסר בתשובתו כי מיום סגירת השטח פינו הסיירת הירוקה ומשטרת ישראל הרבה מבנים לא חוקיים, וכי מיום סגירת השטח התקיימו דיונים בהשתתפות מינהלת הבדווים ונציגי הסיירת הירוקה על מנת לבחון את דרכי הפעולה לסילוק הפולשים ושימוש בשטח לטובת אימוני צה"ל.
(ב) שטח אש "ב" (אזור יער יתיר ): שטח אש "ב" הוכרז בשנת 2000 , ועוד לפני כן ניצבו בו מבנים.
נכון לינואר 2008, מספר המבנים הלא חוקיים במקום היה 734 לעומת615 בשנת 2004 , ומספר מבני האבן/בלוק במקום גדל בשנים אלה מ -140 ל-209 מבנים, גידול של כ-50%.
,משרד מבקר המדינה מעיר כי למרות מאמצי הפינוי עליהם מצביע צה"ל היקף הבנייה הלא חוקית בשטחי האש הנתונים לאחריות צה"ל גדל.
מצב זה מטיל מגבלות על הכוחות המתאמנים ומהווה סיכון למתגוררים במקום.
הגידול המתמיד בהיקפי הבנייה הלא חוקית בשטחי האש, למרות הפעולות של גופי הפיקוח לפינוי הפולשים אליהם, מעיד על פעילות לא אפקטיבית של צה"ל והכוחות הפועלים מטעמו בטיפול בשטחים שנמסרו לאחריותו.
על פי סעיפים 60 ו-241 לחוק סדר הדין הפלילי, עם סיום חקירה יש להעביר את חומרי החקירה לתביעה לצורך בחינת חומר הראיות והחלטה על העמדת החשודים לדין.
ביסוד ההסדר הקבוע בחוק, המסדיר את סמכויות התביעה, מצוי עיקרון שנועד להפריד בין סמכויות הרשות החו קרת ובין סמכויות הרשות המאשימה.
התקשרות משרד הפנים עם תובעים .
כאמור, מערך התביעה בוועדות המחוזיות לתכנון ולבנייה מורכב מתובעים חיצוניים שהוסמכו על ידי היועץ המשפטי לממשלה.