HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שמירה על חזות בתי המשפט: האחריות לטיפול בניקיון השוטף של מחנה סאלם היא של החטיבה המרחבית16 (להלן- חטמ"ר) מנשה.
הגורם האחראי לפינוי האשפה באופן שוטף ממחנה סאלם הוא המועצה האזורית שומרון.
למשרד הביטחון הסכם עם המועצה האזורית שומרון המסדיר את פינוי האשפה ממחנה זה.
15 תר"ש "גדעון" היא התכנית הרב שנתית של צה"ל לשנים 2020 -2016 .
16 חטיבה מרחבית היא חטיבה שתפקידה לספק הגנה לאזור או למרחב שבו מתבצעת פעילות ביטחון שוטף (בט"ש), לחימה או שמירה.
חטיבה מרחבית מנשה אחראית לאזור ג'נין וטול כרם, ובכלל זה לאבטחת מחנה סאלם.
פעילות בתי המשפט הצבאיים באזור יהודה והשומרון | 2353 .
בביקורת עלה כי מצבורי אשפה נערמים בתוך הבסיס בסמוך מאוד לשער וכי גם מעבר לגדר הבסיס יש מכולות אשפה גדושות שלא פונו זמן רב.
לפינוי תכוף וקבוע של מצבור אשפה במחנה צבאי שבו ממוקם בית משפט - יש חשיבות מיוחדת בשל עניין הנראות.
בפברואר 2018 מסרו נשיא ביהמ"ש לערעורים וממלאת מקום הנשיאה של בית המשפט שומרון (במחנה סאלם) לצוו ת הביקורת כי "ישנם מצבורי אשפה שנערמים בתוך הבסיס בסמוך מאוד לשער וגם מעבר לגדר הבסיס קיימות מכולות אשפה גדושות שלא נפרקו זמן רב, וכן ערמות אשפה מסביב למכולות.
ממלאת מקום הנשיאה מצלמת כמעט מידי יום את ערמות האשפה ושולחת .
לא ברו]המרחבית[ לעיון גורמי החטיבהר למי שייך החלק החיצוני.
הנראות מאוד בעייתית בשל ערימות האשפה".
בסיור שעשה צוות הביקורת בפברואר 2018 בבית המשפט בסאלם עלה כי בסמוך לאחד השערים (שער הסנגורים) נערמים מצבורי אשפה בתוך המחנה ומחוץ לו.
צילום 1 : מצבורי אשפה מחוץ לשער הסניגורים .
צולם על ידי צוות הביקורת בפברואר 2018.
ביוני 2018 מסר מנכ"ל המועצה האזורית שומרון לצוות הביקורת כי "אכן האשפה מפונה על ידינו באמצעות קבלן משנה.
היו מספר בעיות נקודתיות.
המכולות במקום טופלו ותוקנו.
הודגש לאנשי הצבא במקום, שבמידה והפחים אינם מתפנים כראוי יפנו למועצה, בכל פעם שהתקבלה פניה כזו העניין טופל בטווח של 24 שעות".
בניידות, והדבר מביא .
בתשובה שמסרה המועצה האזורית שומרון למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2018 צוין כי המועצה "עומדת בתנאי ההסכם עם משרד הביטחון לפינוי אשפה מהמחנות הצבאיים ביו"ש.
מחנה סאלם הינו הבסיס היחיד שמכולות האשפה נמצאות מחוץ לבסיס ורחוק מעיני השומר מה שגורם שכפרים מהסביבה ולא רק, שופכים פסולת כולל פסולת בניין ועוד.
מועצה אזורית שומרון דורשת במידי הכנסת המכולות לתוך הבסיס.
אך בשלב זה ישנה התנגדות נחרצת.
]תאפשר[ הכנסת מכולות לתוך הבסיס יוצא אפוא כי נושא פינוי האשפה של מחנה סאלם אינו מטופל כראוי.
בשל כשל תברואתי וסביבתי זה נפגעות, בין היתר, חזות בית המשפט ותדמיתו.
על פקמ"ז וחטיבת מנשה, בשיתוף המועצה האזורית שומרון, להבטיח את פתרונה של בעיית פינוי האשפה לאלתר.
נגישות לאנשים עם מוגבלות בניידות: בתכנון מבנים לבתי המשפט בישראל נוהגים על פי חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998 , וחוק התכנון והבניה התשכ"ה-1965 ,אשר לפיהם הותקנו, בין היתר, תקנות המסדירות באופן מעשי את הנגישות17 .
בדוח מבקר המדינה "שילוב אנשים בעלי מוגבלות בחברה ובעבודה"18 העיר מבקר המדינה, בין היתר, כי כדי לממש את עקרון היס וד שעליו מושתת חוק השוויון, ולפיו אנשים עם מוגבלות הם אזרחים שווי זכויות הזכאים להשתתפות שוויונית ופעילה בחברה בכל תחומי החיים, יש לאפשר לאנשים אלה גישה לכל בנייני הציבור ללא מכשולים.
לכן מן הראוי שרשויות השלטון הנוגעות בדבר ידאגו שבניינים אלה יהיו נגישים".
במסמך האפיון להקמת מבנה קבע לבית המשפט הצבאי בעופר נקבע, כי "מבנה הקבע יונגש לנכים.
במ בנה יוקצו תאי שירותים לנכים.
יוקצו מקומות חניה לנכים", וכי כל אלה יהיו בהתאם לחוק שוויון לאנשים עם מוגבלויות, התקנות הרלוונטיות ובכפוף להנחיות יועץ נגישות מורשה.
בביקורת עלה כי המצב הנוכחי של המבנים במחנות בתי המשפט באיו"ש מספק מענה חלקי בלבד בנושא הנגישות לאנשים עם מוגבלות בניידות, והדבר מביא לעיתים לפגיעה בבאי בית המשפט ובהתנהלות הדיונים המשפטיים.
במחנה בתי המשפט בעופר: בסיור שעשה צוות הביקורת באוגוסט 2017 עלה כי במתחם בתי המשפט במחנה עופר הותקנו שתי "רמפות" ניידות .
17 תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות למקום ציבורי שאינו בניין), התשס"ח-2007 ; תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות למקום ציבורי שהוא בניין קיים), התשע"ב -2011 ; תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), התשע"ג-2013.
18 מבקר המדינהדוח שנתי 52ב (2002 ) "שילוב אנשים בעלי מוגבלות בחברה ובעבודה" עמוד 162.
פעילות בתי המשפט הצבאיים באזור יהודה והשומרון | 2355 .
המאפשרות כניסה למתחם ולאולמות בית המשפט לאנשים עם מוגבלות בניידות.
עוד עלה בסיור כי לא הוסדרה הנגישות הנדרשת לאנשים עם מוגבלות בניידות לחדרי השירותים ולא הותאמו תאי שירותים לאנשים עם מוגבלות בניידות.
בנובמבר 2017 מסר מפקד יבמ"ש לצוות הביקורת כי "עד לאחרונה בתי המשפט הצבאיים לא היו מונגשים לנכים.
כתוצאה מכך היו מקרים בהם היה קושי לוגיסטי בהבאה לדיון של נאשמים המגיעים בכיסאות גלגלים ואף לעיתים על אלונקה".
עוד מסר מפקד יבמ"ש כי מאז פגישתו עם צוות הביקורת באוגוסט 2017 הונגשה הגישה לאולמות בית המשפט בעופר.
יוצא אפוא כי עד מועד סיום הביקורת במחנה בתי המשפט בעופר לא הוסדרה הנגישות לחדרי השירותים ו תאי השירותים לא הותאמו לאנשים עם מוגבלות בניידות.
במחנה בית המשפט בסאלם: במועד סיום הביקורת לא הייתה במחנה זה כל נגישות לאנשים עם מוגבלות בניידות .
משרד מבקר המדינה מעיר ליבד"ץ, ליבמ"ש ולמינהל האזרחי כי הגם שהחקיקה בנושא שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות אינה חלה באיו"ש, יש להסדרת הנגישות לאנשים עם מוגבלות בניידות חשיבות רבה בהיבטים של הבטחת השוויון, אי -הדרת אנשים עם מוגבלות מהמרחב הציבורי, והתפעול השוטף של בתי המשפט.
על כן ראוי לקדם בדחיפות פעולות שיבטיחו נגישות לאנשים עם מוגבלות בניידות בכל בתי המשפט באיו"ש.
בתשובת צה"ל נכתב כי "קריית בית המשפט בעופר הונגשה לנכים.
קיימים קשיים לוגיסטיים מרובים להנגשת מחנה סאלם, נושא שאכן מן הראוי שיקודם.
בעניין זה, פנתה יחידת בתי המשפט לגורמים הרלוונטיים, על מנת שייבחנו הפתרונות להנגשת בית המשפט בשומרון, ואף לשם הצבת שירותים מונגשים, בשני המתחמים".
בתשובת מתפ"ש נכתב כי במחנה סאלם מתבצע בימים אלה שיפוץ המתקן בהיקף של כ- 130,000 ש"ח.
וכי "במסגרת תכנית שסוכמה בין ראש קש"צ[19] ,והמנהל האזרחי, יתבצע שיפור תשתיות הגישה לבית המשפט הצבאי בסאלם בעלות כוללת של כ-4 מיליון ש"ח, כאשר מתוכם כ -1.
5 מיליון ש"ח מתקציב המנהל האזרחי.
כמו כן, עבודות שיפוץ אלו צפויות לתת מענה גם לסוגיית הנגישות במתחם" (ההדגשה במקור).
19 מינהלת "קשת צבעים" בפיקוד המרכז של צה"ל, אחראית, בין היתר, לתכנון תוואי המכשול ולאפיון מרכיביו.
במועד סיום הביקורת היו בתי המשפט באיו"ש בנויים באופן שאינו תואם את מעמדם בהיבטי הנראות והמכובדות, הנגישות לאנשים עם מוגבלות בניידות והשמירה על הפרדה בין השופטים ובין באי בתי המשפט.
משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל כי נוכח הליקויים שעלו, החשיפה הבין-לאומית והתקשורתית של בתי המשפט באיו"ש, וכדי למנוע פגיעה אפשרית בתדמית של צה"ל ומדינת ישראל ובמעמדם בעיני האוכלוסייה המקומית ובעיני גורמים בין -לאומיים - על צה"ל לבחון בהקדם את כל הדרכים לשיפור במצב הבינוי והתחזוקה השוטפת בבתי המשפט הצבאיים באיו"ש.
אבטחת בית המשפט הצבאי במחנה סאלם .
על פי פקודת מטכ"ל, פקודת אבטחה היא פקודה כתובה המגדירה את כלל פעולות האבטחה הנדרשות במתקן צבאי בשגרה ובשעת חירום שנועדו להגן על הנפש והציוד במתקן.
על פי תיק המשימה לאבטחת ביהמ"ש במחנה סאלם מנובמבר 2017, האיומים שלפניהם ניצב בית המשפט הם ירי מנגד, חדירה למרחב בית המשפט על ידי מחבל וביצוע פיגוע, התפרעות במרחב בית המשפט לפני/במהלך/אחרי דיון", ו"בריחה או חדירה של פלסטינאיים אשר אושרו לכניסה למרחב בית המשפט".
באפריל 2016 כתבנשיא ביהמ"ש לערעורים לראש מטה (רמ"ט) פקמ"ז כי "מתחם בית המשפט הצבאי בשומרון בסאלם, הוצב לא פעם כיעד לפיגוע טרור.
רק בשנתיים האחרונות סיכלו כוחות מג"ב שני ניסיונות פיגועי מטענים, בסמוך לשער המתחם .
זאת מעבר לאירועי הירי שאירעו בשנים האחרונות לעבר מחנה סאלם.
אין צורך להכביר מילים על אודות פוטנציאל ה'נפיצות ' של מתחם בית המשפט בו קיים מפגש יומיומי בין נאשמים עצורים ומשוחררים, לבין בני משפחה ואורחים נוספים במתחם.
זאת, כאשר צוות בית המשפט מונה שופטים וחיילים לא חמושים וללא הכשרה קרבית".
מנתוני חטמ"ר מנשה עלה כי בחודשים מאי 2017 עדמרץ 2018 סוכלו עשרה ניסיונות לפיגועי פח"ע (פעילות חבלנית עוינת) במתחם בית המשפט במחנה סאלם.
משרד מבקר המדינה בדק את סידורי האבטחה ואופן מימושם בבתי המשפט באיו"ש.
להלן הממצאים: פעילות בתי המשפט הצבאיים באזור יהודה והשומרון | 2357 .
אי-עדכון פקודת האבטחה של מחנה סאלם : על פי תיק הגנת מחנה סאלם20 (להלן- פקודת האבטחה), פלוגת מג"ב, השייכת לחטמ"ר מנשה, אחראית לאבטחה של בית המשפט.
בפקודת האבטחה נקבע כי בכל אולם דיונים יהיה מאבטח אחד "על בסיס מ.
משטרה [ צבאית", ]וכי על המאבטחים באולמות הדיונים לשאת נשק.
בפקודה צוין כי אחד מתפקידם של המאבטחים הוא להתערב באירועי פעילות חבלנית עוינת.
בביקורת עלה כי בנובמבר 2017 הנחה מח"ט מנשה כי המאבטחים באולמות ביהמ"ש הצבאיים לא יישאו נשק, אלא יהיו מצוידים באלה ובשוקר חשמלי, מכיוון שעצם נשיאת נשק באולם ביהמ"ש "עלול לעודד לפיגוע".
מאותו מועד ממלאים חיילי המשטרה הצבאית את ההנחיה הזו, אולם פקודת האבטחה לא תוקנה בהתאם.
אי-מילוי הוראות פקודת האבטחה: מלבד בית המשפט ממוקמים במחנה סאלם גם משרדי התיאום והקישור ( להלן - מת"ק) של המינהל האזרחי בנפת ג'נין.
בשער הראשי לכניסת הולכי רגל קיימת נקודת בידוק ביטחונית אחת המשותפת לבית המשפט ולמשרדי המת"ק המכונה "בולם".
כניסה זו מיועדת לכל הנכנסים למתחם בית המשפט משטחי הרשות הפלסטינית.
פקודת האבטחה קובעת כי "בבולם יבוצע בידוק מלא לכלל הנכנסים למתחם בית המשפט והמת ]עורכי דין[ "ק ובכללםפלסטינים ".
בביקורת עלה כי ברשות המאבטחים ב"בולם" רשימה של עורכי דין פלסטינים המוכרים לבית המשפט הצבאי בשל הופעתם בו בתדירות גבוהה.
נמצא כי עורכי דין המופיעים ברשימה זו אינם עוברים בידוק מלא בהגיעם ל"בולם" אלא בדיקה של מגנומטר בלבד, זאת בניגוד לפקודת האבטחה.
משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל כי ראוי שחטמ"ר מנשה יעדכן את הפקודה בנושא זה.
על פי פקודת האבטחה, בדיקת הנכנסים משער עורכי הדין (שער הסנגורים) תיעשה על ידי חייל מהמשטרה הצבאית , ועליו לבצע בדיקת תעודת זהות ובדיקת כבודה של עורכי הדין.
בביקורת עלה כי בניגוד לאמור ב פקודת האבטחה, בדיקת הנכנסים בשער הסנגורים נעשית על ידי חייל אבטחה שאינו נמנה עם חיילי המשטרה הצבאית, המוצב במגדל תצפית הסמוך לשער הסניגורים, וכי הוא אינו מבצע את הבדיקות הנדרשות על פי פקודת האבטחה.
20 תיק "הגנת מחנה סאלם" מעודכן לנובמבר2017.
פערים וחוסר התאמה בין דרישות פקודת האבטחה ובין האבטחה בפועל: פקודת האבטחה של מחנה סאלם אינה מתייחסת באופן מלא למערך האבטחה סביב מחנה סאלם.
אין בפקודה אזכור למגדלי התצפית הפרוסים סביב המחנה, וממילא היא אינה כוללת תיאור של תפקיד התצפיתנים המאיישים אותם.
בפברואר 2018 מסרו נשיא ביהמ"ש לערעורים ומ"מ נשיאת בית המשפטשומרון (במחנה סאלם) לצוות הביקורת כי הם: "מוטרדים מהתפעול, ומהנראות של [ שער זהשער הסנגורים וסביבתו הגורמים לפגיעה בנראות ובתדמית של בתי ] המשפט הצבאיים באיו"ש ובמעמדם כסמל שלטוני: השער הינו נעול וכל עו"ד שמגיע אליו צועק לשומר שבמגדל התצפית כי ירד לפתוח את השער עבורו.
במקום הותקן לחצן (זמזם) האמור לצלצל למגדל התצפית אך לחצן זה תקול ולא ניתן להשתמש בו".
במרץ 2018 מסר מח"ט מנשה לצוות הביקורת כי הליקויים בפקודת האבטחה כאמור לעיל, ובהם אי-יישום ההוראות הקיימות בנוגע לפתיחת שער הסנגורים ואי-מילוי ההוראה בדבר בדיק ת כבודה לסנגורים הישראלים הנכנסים - יתוקנו.
הקצאה חסרה של לוחמים לאבטחה במחנה סאלם : על פי פקודת האבטחה של מחנה סאלם, המשטרה הצבאית אמורה להקצות לצורכי אבטחת מחנה סאלם שבעה לוחמים: שני לוחמים ב"בולם", ארבעה לוחמים לאבטחת האולמות ולוחם נוסף בעמדת מת"ק, אשר אחראי לוויסות "באי בית המשפט והכנסתם לאחר בידוק מלא וקפדני".
בביקורת עלה כי בניגוד לאמור בפקודת האבטחה, מאפריל 2017 עד פברואר 2018 הקצתה המשטרה הצבאית למחנה סאלם רק שישה לוחמים, שלושה מהם לאולמות הדיונים (במקום ארבעה), וכתוצאה מכך חל עיכוב בפתיחת דיונים משפטיים בכל פעם שנדרש לפתוח אולם דיונים רביעי.
בסיור שקיים צוות הביקורת במתחם בית המשפט בסאלם בפברואר 2018 עלה כי החל באפריל 2017 הלוחם אשר הוצב בעמדת המת"ק נדרש, לאחר סיום הבידוק הביטחוני של באי בית המשפט בעמדת הכניסה למתחם, להתייצב באולם הרביעי של בית המשפט ולאבטח אותו.
בפברואר 2018 מסרה בעניין זה ממלאת מקום נשיאת ביהמ"ש בסאלם לצוות הביקורת כי הגעתו של שוטר המשטרה הצבאית לאולם הדיונים הרביעי מתעכבת בכל יום, דבר הגורם לאיחור של 45 - 60 דקות בתחילת יום הדיונים באולם.
היא ציינה כי "הנזק הנגרם מעיכוב בפתיחת יום הדיונים הוא עיכוב למשפחות העצורים והנאשמים, לתובעים ולסניגורים שמתארך להם יום הדיונים וכן לשופטים הרוצים להספיק את מכסת הדיונים הקבועה להם באותו יום.
כל עיכוב בתחילת יום הדיונים משליך על זמן שמיעת כל הדיונים בכל היום.
הזמן המוקדש לפחות לחלק מהדיונים מתקצר".
פעילות בתי המשפט הצבאיים באזור יהודה והשומרון | 2359 .
במרץ 2018 מסר מח"ט מנשה לצוות הביקורת כי באמצע אותו החודש החלה המשטרה הצבאית להקצות לאבטחה שבעה חיילים, כנדרש בפקודה, וכי בעקבות זאת אין "כל עיכוב בפתיחת ימי הדיונים במחנה סאלם".
משרד מבקר המדינה מעיר למפקד פקמ"ז ולמח"ט מנשה כי במועד סיום הביקורת פקודת האבטחה של מחנה סאלם קוימה באופן חלקי, וכי חלק מהוראות הפקודה לא תאמו את המציאות המבצעית בפועל.
מצב דברים זה אינו עומד בסטנדרטים הנהוגים בצה"ל בכל הקשור לקיום פקודות ופוגע בהתנהלות התקינה של הגורמים הפועלים במחנה סאלם, ואף עלול להביא לסיכון שלומם של באי בית המשפט ולפגוע בהתנהלות השוטפת של בית המשפט.
על מפקד פקמ"ז ומח"ט מנשה לוודא את קיום הוראות פקודות האבטחה, או להתאימן למציאות המבצעית הנוהגת בפועל.
עומס בנקודת הבידוק הביטחוני ועיכוב בפתיחת ימי הדיונים : כאמור, הכניסה להולכי רגל משטחי הרשות הפלסטינית למחנה סאלם (להלן - הכניסה הראשית) היא דרך שער ראשי אחד, ואחת מעמדות הבידוק הביטחוני משמשת לבדיקת כל הבאים הן למתחם בית המשפט והן למת"ק של המנהא"ז 21.
בביקורתעלה כי עמדת הבידוק הביטחוני בכניסה הראשית ובכניסה למתחם בית המשפט מהצד הפלסטיני אינה מותאמת להיקף האוכלוסייה הבאה בשעריה, ולפיכך נוצר עומס בעמדת הבידוק.
כתוצאה מכך, הבדיקה של בני משפחות הנאשמים אורכת זמן רב, דבר הגורם לעיכוב בכניסתם למתחם בתי המשפט.
מכיוון ששופטי בית המשפט נוהגים להמתין להגעת בני משפחות העצורים והנאשמים לאולמות הדיונים, נגרם עיכוב בפתיחת הדיונים .
עיכוב זה אף גורם ל פגיעה במרקם החיים של הפלסטינים הנדרשים להגיע למחנה סאלם.
בסיכום של סיור ודיון בראשות רמ"א ממרץ 2018 (להלן- מסמך הסיכום) נכתב כי שדרוג מכלול הכניסה ומכלול בית המשפט הצבאי יתבצע על בסיס "איגום תקציבי של פקמ"ז ומנהא"ז".
התכנון המחודש של המכלול יהיה "באחריות המנהא"ז ויאפשר ביצוע מודולרי מותנה תקציב".
צורך בשינוי מהותי ומעמיק בשירות הניתן ]יש[" רמ"א קבע במסמך הסיכום כי בבית המשפט הצבאי.
בהקשר זה מחדד רמ"א את סוגיית פערי ]לפלסטינים[ הביטחון והנגישות".
בהמשך קבע רמ"א כי דרך הפעולה הנכונה מהדרכים שהוצגו "כוללת את הגדלת עמדות הבידוק, הפרדת המסלולים למת"ק ולבית שינוי מיקום חציית הגדר".
]ו[ המשפט הצבאי בתשובת מתפ"ש נכתב כי "במסגרת תכנית שסוכמה בין ראש קש"צ והמנהל האזרחי, יתבצע שיפור תשתיות הגישה לבית המשפט הצבאי בסאלם, בעלות .
21 האוכלוסייה הפלסטינית באיו"ש מסדירה את ענייניה האזרחיים, לרבות בקשות והיתרים שונים, באמצעות משרדי המת"ק.
כוללת של כ-4 מיליון ש"ח, כאשר מתוכם כ-1.
5 מיליון ש"ח מתקציב המנהל האזרחי".
משרד מבקר המדינה מציין בחיוב את ההחלטה על שדרוג מתחם הכניסה של פלסטינים למחנה סאלם.
עם זאת, משהחליט רמ"א על שדרוג עמדת הבידוק הביטחוני בכניסה למחנה סאלם, ראוי להשלים את עבודת השדרוג בהקדם, כך שתיעשה גם ההפרדה הנדרשת בנקודת הבידוק.
על מפקד פקמ"ז ומח"ט מנשה לוודא שהפעו לות המתוכננות לצורך שיפור התשתיות בכניסה למחנה סאלם יבוצעו בהקדם.
לרשויות הצבא באיו"ש יש סמכות שלטונית לקבל החלטות - באמצעות מפקד פקמ"ז והמנהא"ז - גם בעניינים אזרחיים הנוגעים לכלל האוכלוסייה באיו"ש (יהודים וערבים), ובעיקר בענייני מקרקעין, נזיקין ומיסים.
למשל, בנושאי רישום מקרקעין והכרה בבעלות, אישור עסקאות מכר מקרקעין ואירועי גרימת נזק של הרשות לאזרח.
לאחר שמתקבלת החלטת המפקד הצבאי (מפקד פקמ"ז) או המנהא"ז, רשאי מי שרואה עצמו נפגע מהחלטת הרשויות להגיש ערר באותו עניין לוועדת העררים 22 הרלוונטית.
ועדות העררים פועלות במסגרת בתי המשפט הצבאיים באיו"ש.
הצו בדבר ועדות עררים (יהודה והשומרון) (מס' 172), התשכ"ח -1967 (להלן- הצו), קובע כי "תוקם ועדת עררים אחת או יותר אשר מסמכותה לדון בעררים על החלטות שניתנו לפי אחד מן הצווים שמפורטים בתוספת לצו זה, או בכל עניין אחר בו הוסמכה לדון בצו או בתחיקת משנה שהוצאה מכוחו".
תחום סמכותה של ועדת העררים הוא כל האזור (יהודה והשומרון).
התוספת לצו מונה את רשימת החוקים, הצווים והסעיפים, ומתוקף כך כוללת את הנושאים שבהם מוסמכת ועדת העררים לדון.
בראש ועדות העררים עומד נגיד ועדות העררים, אשר נבחר על ידי מפקד פקמ"ז.
לפי הצו, הנגיד חייב להיות בעל הכשרה משפטית .
הצו קובע כי בסמכותו של הנגיד לקבוע את הרכב הצוות של ועדת הערר הדנה בכל תיק.
בוועדת עררים יכול לכהן חבר אחד שישב בראשה (כדן יחיד) או שלושה חברי יהיה לפחות חבר אחד שהוא ]ועדת עררים[ ועדה.
עוד קובע הצו כי "בכל מותב בעל הכשרה משפטית" .
ממסמכים שנאספו בביקורת עלה כי משנת 2010 .
22 ,ועדות העררים דנות גם בעררים על ועדות מקרקעין נמוכות יותר, כגון הועדה לרישום ראשון שחשיבותה במקרקעי איו"ש גבוהה.
פעילות בתי המשפט הצבאיים באזור יהודה והשומרון | 2361 .
הנגיד וחברי ועד ות העררים הם שופטים הנמנים עם מערך שופטי בתי המשפט הצבאיים23.
בתיקון לצו משנת 201024 הושוו סמכויות ועדו ת העררים 25 הנוגעות להזמנת עדים והשבעתם, כפיית חובת הופעה והצגת מסמכים לפני הוועדה לסמכויות הנתונות לבית משפט צבאי באיו"ש.
הוועדה מחויבת לנהל פרוטוקול של דיוניה בדיוני שמיעת ראיות או טענות של צד להליכים ולנמק את החלטותיה, זולת החלטות ביניים.
עוד מוסמכת הוועדה ליתן צווים זמניים, וכן למחוק או לדחות את הערר מאחת העילות המפורטות בצו.
סעיף 6 לצוקובע כי "עם תום דיוניה רשאית ועדת עררים להמליץ ב פני מפקד כוחות צה"ל באזור לבטל פעולה עליה הוגש הערר, לשנותה או ליתן כל החלטה אחרת שהרשות אשר על פעולתה עוררים הייתה מוסמכת לעשותה.
לא המליצה כאמור או לא קבל מפקד כוחות צה"ל באזור המלצתה או כל חלק ממנה, ת ישאר הפעולה עליה עוררים - בעינה".
יוצא אפוא כי הצו מעגן את סמכות מפקד פקמ"ז, בהיותו מפקד כוחות צה"ל באזור, שלא לקבל את המלצת ועדת העררים, זאת באמצעות רמ"א.
ועדת העררים דנה, בין היתר, בעררים המוגשים על החלטות שקיבלו קציני מטה הכפופים לרמ"א.
על רמ"א להחליט אם לקבל את ההמלצה של ועדות העררים הנוגעות להחלטות שקיבלו הגורמים הכפופים לו.
בצד הקביעות בצו זה כי החלטות הוועדה הן בגדר המלצה נקבע בשני צווים אחרים באיו"ש כי החלטות ועדת העררים יהיו החלטות מחייבות בשבתה של ועדת העררים חליף לבית משפט לפי החוק הירדני26 : 1.
צו בדבר תיקון חוק רישום נכסי דלא ניידי אשר טרם נרשמו (יה ודה והשומרון) (מספר 1621 ), התשס"ט -2008 , קובע כי "החלטת ועדת עררים לפי חוק זה אינה טעונה אישורו של מפקד כוחות צה"ל באזור".
צו בדבר חוק הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור) (מספר 321 ), התשכ"ט - 1969 הרשות המוסמכת.
תהינה]של מבנה למשל[ , קובע כי "היה המקים סמכויות בית המשפט מוקנות לוועדת העררים בלבד", ובסעיף אחר נכתב: "הובאה בקשה להערכת פיצויים בפני ועדת העררים ונטענו טענות סותרות ביחס לק רקע שהוחלט על רכישתה, רשאית ועדת העררים לפסוק בהן לצורך אותה בקשה בלבד".
23 משנת2003 כל חברי הוועדה מתמנים על ידי ועדה עצמאית מיוחדת לבחירת שופטים המורכבת מנציגי צה"ל, משופטים ומנציג לשכת עורכי הדין.
24 'תיקון מס20 (1659 ), התש"ע-2010 .
למעט בנוגע לדיני ראיות וסדרי דין 26 בשנת1964 'חוקקו הירדנים את חוק רישום נכסי דלא ניידי אשר טרם נרשמו, מס6 לשנת1964 , המהווה עד היום את הבסיס החוקי להליכי הרישום של קרקעות שטרם נרשמו באזור יהוד ה והשומרון.
הליך הרישום הראשון לפי חוק זה הוא הסדר נקודתי המתייחס לחלקה ספציפית.
הליך זה נעשה ביוזמתו של מי שמבקש לרשום על שמו קרקע שרכש בה זכויות בפני "הוועדה לרישום ראשון".
הוועדה אדברסרית ובעלת סמכויות מעין שיפוטיות.
על החלטותיה ניתן להגיש ערר בזכות (לל א צורך בקבלת היתר) לוועדת העררים הצבאית (מתוך אתר האינטרנט של משרד המשפטים: משפטים ורישום מקרקעין - איו"ש).
מינואר 2014 עד יוני .
על פי נתוני יבמ"ש, מינואר 2014 עד יוני2017 דנו ועדות העררים ב-365 ,עררים ומהם הן קיבלו החלטה מחייבת ב-37 עררים, וב-328 עררים ההחלטה הייתה בגדר המלצה בלבד.
ביוני 2017 מסר רמ"א תא"ל אחוות בן חור לצוות הביקורת כי בבואו לקבל החלטה בעניין אימוץ או דחייה של החלטה שניתנה בוועדת העררים, מלבד השיקולים המשפטיים שעמדו לפני הוועדה , הוא שוקל שיקולים נוספים, ובהם ההשלכות הרוחביות של ההמלצה על המתרחש באזור.
עוד מסר רמ"א כי במשך כל שנות פעילותו של המנהא"ז, במקרים ספורים בלבד דחה רמ"א את החלטות ועדת העררים.
בנוגע לוועדות העררים קבע בג"ץ27 כי המלצות הוועדה נתונות לביקורת שיפוטית ככל גוף מינהלי אחר.
בפסיקה אחרת קבע בג"ץ28 כי "עילות ההתערבות של בית משפט זה בהחלטת וועדת הערר, הממלאת תפקיד מעין שיפוטי על פי דין, הן חריגה מסמכות וטעות".
עיכוב בבחינת החשש לניגוד עניינים מוסדי בדרך פעילותו של רמ"א .
ניגוד עניינים מוסדי הוא מצב שבו עובד ציבור ממלא יותר מתפקיד אחד, בגופים הפועלים בנפרד זה מזה, וחלק מהנושאים שבטיפולו במסגרת תפקידיו השונים חופפים, כך שהוא יכול במסגרת תפקידו בגוף אחד, להשפיע על הדרך שבה הוא ממלא את תפקידו בגוף השני, למשל לפקח על פעילותו של הגוף השני.
בהקשר זה קבע בג"ץ29 כי "האיסור על ניגוד עניינים חל לא רק במצב בו אותו אינטרס אחר של עובד הציבור הוא אינטרס אישי או רכושי, אלא גם במצב של ניגוד עניינים מוסדי בו עלולים להתנגש שני אינטרסים שלטוניים עליהם מופקד עובד הציבור".
בפסק דין של בית המשפט העליון מ -201230 (להלן- בג"ץ צורים) הגישה חברה מסחרית (להלן - העותרת) עתירה על החלטותיו של רמ"א דאז אלוף יואב (פולי) מרדכי מפברואר 2010 ומדצמבר2010 , שלא לקבל את המלצות ועדות העררים להיענות לבקשה למתן היתר עסקה לרכישת קרקע (כתנאי מקדים לפנייה לוועדה לרישום ראשון לצורך רישום בעלות על הקרקע).
בעתירה טענה ולא בשמו ]רמ"א[ העותרת כי "חלק מהעררים אף מנוהלים בשמו של המשיב של קצין המטה לאותו עניין ונוצר מצב שהמשיב הוא למעשה צד באותם עררים, בהם הוא מחליט אחרון".
27 בג"ץ 3270/92 הקרן למדרשת ארץ ישראל בע"מ נ' המושל הצבאי לאזור יהודה ושומרון, פ"ד מז(4 )110 (1993.
) 28 בג"ץ 294/89 המוסד לביטוח לאומי נ' ועדת הערר ים לפי חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, התש"ל- 1970 ', ואח פ"ד מח(5 )446 (1991 .
) 29 בג"ץ 11745/04 רמות למען הסביבה נ' המועצה הארצית לתכנון ולבנייה (פורסם במאגר ממוחשב 4.
2008 ) 30 בג"ץ 1299/11 צורים 2000 נ' ראש המינהל האזרחי לאזור יהודה והשומרון (פורסם במאגר ממוחשב, 5.
) פעילות בתי המשפט הצבאיים באזור יהודה והשומרון | 2363 .
עניינים בדרך פעילותו .
באפריל 2012 קבעבית המשפט העליון בבג"ץ צורים כי "סבורני כי על הגורמים הרלבנטיים לתת את דעתם.
]על[ ניגוד העניינים שקיים בדרך פעילות המשיב .
המשיב יכול שלא לקבל המלצה של ועדת ערר שדנה בערר על ]רמ"א[ החלטה של קצין מטעמו , אליו הוא כפוף.
הגם שהמדיניות היא שבמקרים , לא בר ]של רמ"א [ נדירים יעשה שימוש בסמכות זו ור באיזו מידה כך המצב בפועל.
בכל מקרה העניין דורש בדיקה בשל החשש לניגוד עניינים " (ההדגשה אינה במקור).
עד מועד סיום הביקורת (אפריל 2018 ) לא נעשתה בדיקה של היועץ המשפטי של איו"ש או כל גורם אחר בצה"ל בנוגע לחשש לניגוד עניינים כפי שהנחה בג"ץ, וממילא לא השתנה מעמדן של ועדות העררים ורמ"א הוא הגורם המחליט בחלק מהנושאים אם לקבל את ההחלטות של ועדת העררים הדנה בהחלטה של קצין הפועל מטעמו.
מעמדן של ועדות העררים עלה גם בדוח בנושא "מעמד הבניה באזור יהודה והשומרון" שפרסמה ביוני 201231 ועדהשבראשה עמד שופט בית המשפט העליון (בדימוס) אדמונד לוי ז"ל.
בדוח נקבע32 ,, בין היתר כי "אנו מציעים .
שהחלטתה של ועדת הערר לא תהיה בגדר המלצה בלבד, אלא תחייב את ראש המנהל האזרחי לפעול על פיה".
בתקופה דצמבר 2012 עד דצמבר2013 הביעו נשיא ביהמ"ש הצבאי לערעורים ורמ"א את דעתם כי ועדת העררים הינה חלק מהרשות השופטת וכי יש לשנות את המצב קיים לפיו חלק מהחלטותיה הן המלצה ורמ"א יכול שלא לקבל אותן ובכך לפגוע באמון של הציבור ובמראית פני הצדק.
בדצמבר 2013 ציין בהקשר זה נשיא ביהמ"ש הצבאי לערעורים במכתב שכתב ליועץ המשפטי של מערכת הביטחון כי "הדבר מתחייב מעקרון הפרדת הרשויות וממהותה של הביקורת השיפוטית ועצמאות הרשות השופטת המחייבים מתן תוקף מוחלט לפסיקה, זאת כמובן כפוף לזכות הערעור.
כמו כן, המצב הקיים של הרשות השופטת על הרשות המבצעת, שהיא צה"ל [ פוגם בבסיס הביקורת , כאשר מתקיים בו ]באמצעות המנהא"זניגוד עניינים מובנה, בו צד לדיון יכול שלא לקבל את החלטת הועדה ולא לקיימה" (ההדגשות במקור).
בדצמבר 2013 התקיים דיון בראשות שר הביטחון דאז, בנושא הקמת ערכאה שיפוטית למקרקעין באיו"ש, ובו נקבע כי "שר הביטחון מקבל את העמדה העקרונית ]עררים[ לעיגון מעמד הוועדה כסטטוס שיפוטי ולא במעמד המלצה בלבד.
יחד עם זאת הנחה שר הביטחון כי רק לאחר הסדרת מעמד , תחומי ]מפקח שיידון בסכסוכי קרקעות באיו"ש [ המפקח על המקרקעין אחריותו והממשק עם ועדת הערר, יקבע האם יש צורך בהמשך פעילות ועדת הערר וכן תיקבע מתכונת פעילותה" (ההדגשות במקור).
31 הוועדה מונתה בפברואר2011 על ידי ראש הממשלה ושר המשפטיםדאז, על מנת לבחון את דרכי ההתמודדות עם בניה שנעשתה על אדמות בבעלות פלסטינית פרטית ביהודה ושומרון.
32 'בהתייחס לצו שימוש מפריע במקרקעין, עמ78 - 79 .
לדוח 2364 |דוח שנתי 69ב .
יצוין כי עד מועד סיום הביקורת לא הוסדרו מעמדו ותחומי אחריותו של המפקח על המקרקעין באיו"ש.
משרד מבקר המדינה העיר ליועמ"ש איו"ש כי מתוקף תפקידו כגורם האמון על מתן ייעוץ משפטי לרמ"א היה עליו לפעול בהקדם להשלמת הבדיקה שעליה הנחה בג"ץ לפני זמן רב.
בתשובת מתפ"ש נכתב כי "יועמ"ש איו"ש פועל בימים אלו בתיאום עם המנהל האזרחי לגיבוש חוות דעת משפטית, כאשר לאחר גיבושה נוכל להתייחס לסוגיה".
בתשובת צה"ל צוין עוד כי "לאחר פסק-דינו של בית המשפט העליון בעניין צורים, הנושא נבחן לא אחת, והוחלט לא לשנות מסמכותו של רמ"א".
עוד נכתב כי "עמדת צה"ל, לרבות ראש המנהל האזרחי, היא שהמצב הקיים הוא המצב הראוי, ויש לשמרו מטעמים מהותיים הנוגעים לניהול אזור יהודה והשומרון והשמירה על הסדר והביטחון בו".
לתשובת צה"ל צורפה חוות דעת מאותו חודש ובה ניתן ביטוי לראשונה לעמדת הפצ"ר בנושא זה.
בחוות הדעת צוין: "לעמדתנו, אין פסול מהותי במצב הדברים הנוכחי, בו מרבית החלטות ועדת עררים כפופות לאישורו או דחייתו של רמ"א בהתאם לצו ועדת העררים.
למעשה, קיימים טעמים כבדי משקל המצדיקים את הותרת המצב על כנו.
טעמים אלו נטועים בעיקרם באופייה של ועדת העררים, בנסיבות האזור, ובמחויבויות רשויות האזור כלפי הביטחון והסדר הציבורי באזור מכוח דיני התפיסה הלוחמתית של המשפט הבין-לאומי" (ההדגשות במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר לצה"ל, כי רק בחלוף למעלה משש שנים מהנחיית בג"ץ ובעקבות הביקורת הוכנה לראשונה חוות דעת כתובה בנושא על ידי יועמ"ש איו"ש.
נוכח החשש לניגוד העניינים שקיים בדרך פעילותו של רמ"א ביחס להחלטות ועדת העררים עליה הצביע בג"ץ ונוכח עמדת צה"ל לפיה יש להותיר את המצב על כנו באשר למעמדה של הוועדה, מן הראוי כי במקרה בו רמ"א מחליט שלא לקבל את החלטת ועדת העררים בשל שיקולים שונים ונוספים הוא יעביר את הח לטתו לשיקול דעת נוסף ולאישור של הפצ"ר.
היעדר עדכון ואי-תיעוד בנוגע ליישום החלטות ועדת העררים על ידי המינהל האזרחי.
בביקורת עלה כי למנהא"ז אין נוהל המחייב דיווח לנגידת ועדות העררים במקרים שבהם רמ"א דוחה את החלטה של ועדת עררים, וכי גם לא נערך רישום בנושא.
פעילות בתי המשפט הצבאיים באזור יהודה והשומרון | 2365 .
אי-עדכון נגידת ועדות .
העררים בנוגע ליישום .
המנהא"ז והיעדר נוהל .