HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
רבין: בבדיקת הבדיקות שנעשו ל -15 מקבלות תרומת זרע שנבחרו בבחירה אקראית הועלה שלחלקן לא נעשו כל הבדיקות הנדרשות בנוהל: לחמש לא נעשתה בדיקת עגבת; לשבע לא נעשתה בדיקת טיי-זקס; ולשלוש לא נעשתה בדיק ת סוכר .
אף שרבין מחייב מקבלות תרומת זרע בבדיקות נוספות על אלה הנדרשות בנוהל, ובהן בדיקות צהבת מהסוגים B ו-C ; איידס ו - CMV , הועלה כי לארבע מ -15 מקבלות התרומה האמורות לא נעשתה בדיקת איידס; לארבע לא נעשתה בדיקת .
CMV ; לשבע לא נעשתה בדיקת אדמת; ל -14 לא נעשתה בד יקת סיסטיק פיברוזיס; ולכולן לא נעשו בדיקות צהבת.
אסף הרופא: בדיקה של ביצוע הבדיקות הנדרשות בנוהל ל-19 מקבלות תרומה בבנק הזרע באסף הרופא שנבחרו בבחירה אקראית העלתה כי לשש מהן לא נעשו בדיקות סוג דם ו-RH, ל-15 מהן לא נעשתה בדיקת עגבת; ל-13 לא נעשתה בדיקת טיי-זקס; ול - 15 .
לא נעשתה בדיקת סוכר אסף הרופא מחייב לעשות למקבלות תרומת זרע גם בדיקות צהבת מהסוגים B ו-C ובדיקת איידס.
הביקורת העלתה כי אף אחת מ-19 מקבלות התרומה האמורות לא נבדקה בבדיקת איידס.
בדיקות גנטיות: מדיווחי בנקי הזרע של כל בתי החולים שנבדקו עולה כ י אף אחד מהם אינו מיידע בכתב את מקבלות תרומת הזרע בדבר הבדיקות הגנטיות שאינן בסל התרופות אך מומלץ שיעשו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לחייב את בנקי הזרע להציג לפני מקבלות התרומה את רשימת הבדיקות הגנטיות שאיגוד הרופאים למחלות גנטיות בישראל ממליץ לעשות כבדיקות סקר לפני תחילת הטיפול בהפריה מלאכותית.
כמו כן עליו לשקול לחייב את הנשים לחתום על הצהרה, ולפיה הובאו לידיעתן כל הבדיקות המומלצות.
בחירת תורם הנוהל קובע שבחירת הזרע להזרעה מלאכותית שנעשית לאשה פנויה ואצל זוג נשוי היא בידי הרופא בלבד, גם בכתב ההסכמה להזרעה מלאכותית בזרע של תורם ניתנת בלעדיות לשיקול הדעת של הרופא בעת בחירת התורם וסגולותיו.
בפועל בוחרות מקבלות הזרע בתורמים על פי תכונותיהם החיצוניות והנרכשות (כמו צבע עיניים, צבע עור, גובה ועיסוק).
לדעת משרד מבקר המדינה, מקבלת התרומה היא בעלת הזכות הראשונה בבחירת תכונות התורם, ומן הראוי לשקול לשנות את נוסח הנוהל וכתב ההסכמה להזרעה מלאכותית ולשתפה בכל המידע על תכונותיו הידועות של התורם ובכל המידע הרפואי עליו; כל זאת, כמובן, בלי לגלות לה את זהותו.
דיווח על היריון הנוהל אינו מחייב את מי שקיבלו תרומת זרע לדווח לבנק הזרע על תוצאות הטיפול.
בביקורת הועלה ששלושה משמונת בנקי הזרע שנבדקו (איכילוב, שיבא ואסף הרופא) מחייבים את מקבלות התרומה לדווח להם על תוצאות טיפולי ההפריה, הריון ולידה.
על המשרד לדון באפשרות לחייב את מי שנעשתה להן הזרעה מתרומת זרע לדווח לבנק הזרע על תוצאות הטיפול, תוך התחייבות לשמור על חסיונן ועל חסיון ילדיהן.
דיווח כזה יאפשר לעקוב אחר מספר הלידות לתורם ואחר מחלות ומומים אצל ילדים שנולדו מתרומות זרע.
ניהול ההזרעות והמעקב אחר ביצוען 1.
על פי המקובל בתחום44, הזרעה מלאכותית בזרע של תורם שנעשית לאשה פורייה תביא להיריון בתוך שישה עד 12 מחזורי טיפול.
נהוג להמשיך בהזרעות במשך שנה תמימה.
מספר הטיפולים תלוי בפוריות האשה ובגילה.
סיכויי ההצלחה של הזרעה שנעשית לנשים צעירות גדולים יותר, והם הולכים וקטנים מגיל 35-36 .
שיעור ההריונות מזרע שהוקפא נופל מזה שמזרע טרי והוא מגיע ל -10% עד15% בכל מחזור טיפול.
בדיקת ניהול ההזרעות והמעקב אחר ביצוען בבנקי הזרע העלתה כדלקמן: איכילוב: ביולי 2005 קיבלה אשה שהייתה נשאית שלFD45 שתי תרומות זרע מתורם שלא נבדקה נשאותו למחלה.
רק לאחר שתי הזרעות הוחלף התורם.
בשנים 2003 -2005 נעשו לחמש נשים 8-14 ,הזרעות מתרומה של אותו תורם, ללא הצלחה במשך 3-12 חודשים, אך בכרטיסיהן ותיקיהן הרפואיים לא היו רישומים המעידים שנבדקו הסיבות לכישלון ההזרעות.
בשנים 2003 ו- 2004 הרתה אחת מהנשים האלה לאחר שתי הזרעות בזרע של תורם אחד אך הפילה את העובר.
למרות זאת המשיך בנק הזרע להשתמש בזרעו של אותו תורם עוד בשש הזרעות שנעשו לה לאחר מכן.
רק לאחר שהפילה אחרי ההזרעה השמינית הוחלף התורם.
לאשה אחרת שאירעה לה הפלה לאחר שתי הזרעות מתרומת זרע של תורם אחד, הוחלף התורם רק אחרי שבע הזרעות נוספות שנעשו לה בזרעו בשנים 2004 ו- 2005 .
בבדיקת נתוניהם של 59 תורמים שתרמו עד יולי 2006 באיכילוב הועלה שאצל שבעה (12% ) מהם הסתיימו בהפלה כ-45% מההריונות שנוצרו מתרומת הזרע.
לדוגמה, אצל אחד מהם הסתיימו בהפלה 10 מ-23 ;הריונות שנוצרו מתרומות זרע שלו אצל אחד - 10 מ-21 הריונות; ואצל אחד - 8 מ-19 הריונות.
44 ,ראו גדליה פזרוצים ילד , מדריך לזוג המתכנן הריון ( 1989 .
) 45 דיסאוטונומיה משפחתית - מחלה גנטית קשה המאופיינת בהפרעה לתפקוד מערכת העצבים האוטונומית, האחראית ללחץ הדם, לדופק, לאיזון חום הגוף וכיו"ב.
המחלה מתבטאת בדלקות ריאות ובעיכוב הגדילה, ותוחלת החיים של החולים בה היא כ -30 שנה.
שכיחות המחלה באוכלוסייה בריאה של יהודים ממוצא אשכנזי היא 1:25.
רבין: בבדיקת נתוניהן של 15 מקבלות תרומה ברבין שנבחרו בבחירה אקראית הועלה כדלהלן: אחת מהן הרתה בעקבות תרומת זרע שקיבלה מתורם (להלן - תורם א') בדצמבר 2005 אך הפילה בגלל "מומים בלב" אצל העובר.
באפריל 2006 , בהזרעה הבאה שנעשתה לה, אמנם הוחלף תורם א', אולם בדיקת כרטיס התורם של תורם א' וכרטיס הזרע שלו העלתה כי בשני הכרטיסים לא נרשמו דבר ההפלה וסיבתה.
מהכרטיסים ומהתיק הרפואי של תורם א' עולה כי לאחר ההפלה גם לא נבדקה ההיסטוריה הרפואית שלו ושל משפחתו כדי לשלול מחלה תורשתית.
למרות זאת נמצא כי הוא המשיך לתרום מזרעו לאחר ההפלה האמורה, ובחודשים ינואר-מרס 2006 תרם עוד 15 תרומות זרע, שהוכנו מהן 40 ,מנות זרע.
יתרה מזו מהרישומים בכרטיס הזרע של תורם א' ומבדיקת כרטיסיהן של מקבלות תרומת זרע שנבחרו בבחירה אקראית עולה כי במאי, ביולי ובאוגוסט 2006 נעשו במנות הזרע שלו עוד 19 הזרעות לשמונה מקבלות תרומה .
עוד נמצא כי תורם זרע אחר, שבשנת 2000 הוחלט להפסיק את פעילותו בבנק הזרע משום שנמצא שהוא נשא של נגיף ה- CMV , המשיך לתרום, ובחודשים מאי 2004 - יוני 2005 נעשו לאחת מ-15 הנשים האמורות חמש הזרעות מתרומות זרע שלו, ולאחרת נעשו שמונה הזרעות מזרעו בחודשים אוקטובר 2002 - מרס 2003 .
בתקנות בנק הזרע נקבע כי "הזרעה מלאכותית מתורם לא תבוצע אלא בבית חולים שיש בו בנק זרע ומזרע שהתקבל מבנק הזרע".
למרות זאת, הנוהל קובע שהזרעה תיעשה לא רק בבתי חולים שיש בהם בנק זרע מוכר, אלא גם ביחידות מוכרות להפריה חוץ -גופית ובמחלקות ובמרפאות ציבוריות שניתן בהן טיפול באי -פוריות, שיקבלו מבנק הזרע את מנות הזרע המיועדות להפריה (הנוהל אוסר על ביצוע הזרעות במרפאות פרטיות).
מן הראוי שהמשרד יפעל לכך שתהיה התאמה בין האמור בתקנות בנק הזרע לאמור בנוהל בנושא.
אף שהנוהל מתי ר לעשות הזרעות מחוץ לבנק הזרע, אין הוא מחייב את המרפאות המטפלות באי-פוריות לדווח לבנקי הזרע שהעבירו להן את מנות זרע על תוצאות ההזרעות, לרבות על לידת ילדים שיש להם מומים או מחלות קשות ועל הפלות ולברר את הסיבות לכך.
על המשרד לדון באפשרות לחייב את המרפאות הנותנות טיפולי הפריה ממנות זרע מוקפאות לדווח לבנקי הזרע על תוצאות ההזרעות.
הדבר נדרש כדי למנוע שימוש נוסף במנות הזרע של תורמים שלאחר טיפולי ההפריה שנעשו מזרעם במרפאות התברר שהם נשאים של מחלות גנטיות או חולים במחלות אחרות שבנק הזרע שבו תרמו לא ידע שהן קיימות אצלם.
לדעת משרד מבקר המדינה, עד שהמשרד יעדכן את הנוהל, על בנקי הזרע לעשות את כל הבדיקות הנדרשות בו ולרשום את כל הפרטים הנדרשים בכרטיסי תורמי הזרע ומקבלות התרומה.
אי -ביצוע הבדיקות והרישומים הדרושים עלול לפגוע במעקב אחר הטיפול במקבלות תרומות זרע ולגרום לטעויות בטיפול בהן.
על המשרד לדון בצורך לעקוב אחר מספר ההזרעות שנעשות לכל מקבלת תרומה מזרעו של אותו תורם ואחר תוצאות טיפולי ההזרעה, לרבות הריונות שהסתיימו בהפלה, בהתחשב בנתוניה של האשה (גיל ונתונים רפואיים); לבדוק את הסיבות לכישלונות בטיפולי הזרעה (האם, למשל, מקורן בזרע התורם בגלל איכותו הירודה) ולרשום אותן בכרטיסה של מקבלת התרומה.
כמו כן עליו לשקול להוציא התוויות קליניות מעודכנות בנושא ההזרעה המלאכותית ולהמליץ להחילן על כל בנקי הזרע.
הטיפול בתרומות הזרע .
לאחר שמנת הזרע מתקבלת מהתורם אומשומר הזרע היא נבדקת, כדי לברר אם היא מתאימה להפריה, ורק לאחר מכן היא מוקפאת.
המנה מופשרת ונבדקת שוב לפני ההזרעה.
הנוהל מחייב לנהל לכל תורם גם כרטיס זרע ובו הערכים של ריכוז הזרע46, הריכוז בתנועה47 ושיעור התנועה48.
אם מבחן ההקפאה49 עובר בהצלחה, ניתן לשמור את מנות הזרע 50 בהקפאה במשך שנים.
מנות הזרע המוקפאות נאגרות במכלים קטנים, הממוספרים ומסומנים בקוד סודי, ומשוקעים בחנקן נוזלי או באדי חנקן נוזלי בטמפרטורה של 6 196- .
אחרי ההפשרה של הזרע יש לבדוק שוב את ריכוז הזרע בתנועה.
את התוצאות המתקבלות יש לרשום בכרטיסי הזרע של כל תורם ושומר זרע.
ריכוז הזרע בתנועה הוא אחד המדדים לאיכות הזרע.
ריכוז גבוה של זרעונים בתנועה אחרי ההפשרה משפר את סיכויי ההצלחה של הטיפול.
הקווים המנחים למעבדות זרע שהוציאה המחלקה למעבדות במשרד בנובמבר 2003 מורים למעבדות הזרע בארץ לנהוג לפי ההתוויות הק ליניות של האגודה האמריקנית לפריון בכל הנוגע למבחני הקפאה לזרע קפוא, לשימוש בזרע ולהכנתו להזרעה מלאכותית.
על פי התוויות אלה, לאחר ההפשרה צריכים להיות במנת זרע לא פחות מ-20 מיליון תאי זרע בתנועה במ"ל של נוזל זרע51 , וזהו אחד המדדים לזרע תקין גםעל פי ארגון הבריאות העולמי.
יצוין כי במסמכים המצורפים למנות הזרע הנשלחות מבנקי זרע בחו"ל מציינים הבנקים את דרגת התנועה ואת הריכוז בתנועה של מנות הזרע52.
הנוהל בארץ אינו מציין מה הם מדדי האיכות המזעריים הנדרשים מתרומת זרע.
והוא גם אינו מחייב לרשום את דרגת התנועה של הזרע בכרטיסי הזרע המנוהלים בבנקי הזרע.
לפיכך לא ניתן להעריך את איכות מנות הזרע המשמשות להזרעה.
)הביקורת העלתה שבחלק מבנקי הזרע (אסף הרופא ואיכילוב היו ריכוזי התנועה של תאי הזרע לאחר ההפשרה נמוכים מאלה שנקבעו בהתוויות של האגודה האמריקנית לפריון ושל איגוד הבריאות העולמי.
לדוגמה, ב - 44% מ-90 מנות זרע שנבחרו בבחירה אקראית באסף הרופא היו פחות מ-20 מיליון תאי זרע .
מספר תאי זרע במ"ל 47 מספר תאי הזרע בתנועה במ"ל .
שיעור הזרעים בתנועה מסך כל תאי הזרע במ"ל 49 בדגימה של מנת הזרע נבדקת חיוניותו של הזרע (שיעור הזרעונים החיים) ותנועתיותו (דרגת התנועה) כמדדים לפעילות תקינה של הזרעונים.
כל תרומת זרע מחולקת לאחת עד כארבע מנות 51 על פי ההתוויות של האגודההאמריקנית לפריון - בתנאי שדרגת התנועה (מהירות התנועה של הזרעונים הנמדדת בערכים של 4-1 ) תהיה3 +; על פי ארגון הבריאות העולמי- המדדים של זרע תקין הם שריכוז הזרע יהיה גבוה מ-20 מליון תאי זרע במ"ל נוזל זרע, ולפחות50% מתאי הזרע במ"ל נוזל זרע יהיו בתנועה.
52 לפי הנוהל של בנק הזרע "פיירפקס" בארה"ב, שהמשרד אישר אותו כבנק זרע מוכר לרכישת זרע, הערכים המזעריים הנדרשים ממנת זרע של תורם לאחר ההפשרה הם 25 מיליון תאי זרע בתנועה למ"ל, ושיעור הריכוז של תאי זרע בתנועה - 40% ; אם למנת הזרע יש ערכים נמוכים יותר, אין להשתמש בה.
בתנועה במ"ל של נוזל זרע; וב- 33% מ-90 מנות זרע שנבחרו בבחירה אקראית באיכילוב היו אף פחות מ-8 מיליון תאי זרע בתנועה במ"ל של נוזל זרע- הערך המזערי שנקבע בנוהל הפנימי של איכילוב53 .
הנוהל מחייב, כאמור, לרשום בכרטיס הזרע נתונים על איכות הזרע לפני ההקפאה ולאחר ההפשרה הנעשית לקראת ההזרעה.
הביקורת העלתה כי בנקי הזרע ברבין ובאסף הרופא עושים את בדיקת ההפשרה (בדיקת הריכוז בתנועה) בדגימות של מנות הזרע זמן קצר לאחר ההקפ אה, ולא לפני ההזרעה.
רבין אינו מציין את תאריך הבדיקה של מנת הזרע המופשרת.
עקב כך לא ניתן לדעת אם מנות הזרע המשמשות להזרעה עדיין עומדות בערכים המזעריים הנדרשים להזרעה, והאם אין בכך כדי לפגוע בנתרמות ובסיכוייהן להרות.
"גיל" התרומה בכתבי ההסכמה של שומרי זרע בשלושת בנקי הזרע שנבדקו מודגש כי "אין מידע מספיק לגבי עמידות הזרע לתקופה ארוכה ותתכן פגיעה בטיבו ופעולתו של הזרע במהלך השנים".
כאמור לעיל, לדעת מומחים רצוי להשתמש בזרע שהיה בהקפאה פחות מחמש שנים.
למרות זאת העלתה הביקורת בבנק הזרע באסף הרופא כי ב -64 הזרעות שנעשו מזרע של תורם אחד השתמשו בתרומות זרע שלו שהוקפאו 7-10 שנים לפני מועדי ההזרעה; בשתי הזרעות שנעשו לאחת המטופלות השתמשו במנות זרע שהוקפאו 9 ו-7.
5 שנים לפני מועד ההזרעה; בבדיקת כרטיסיהן של 19 מטופלות נמצא כי ברישומים הנוגעים ל-12 הזרעות בכרטיסים של תשע מהן לא צוין התאריך שבו הוקפא הזרע ששימש להזרעה.
בדיקת כרטיסי הזרע של 16 תורמים בבנק הזרע ברבין העלתה שבעשר הזרעות שנעשו בשנים 2003 ו- 2005 במנות זרע של ארבעה מהם השתמשו בזרע שהיה בהקפאה 6-10 שנים.
עוד הועלה כי בכרטיסי המטופלות שקיבלו תרומת זרע לא נרשמו תאריכי ההקפאה של מנות הזרע שניתנו להן, ולכן לא היה ניתן לבדוק את משך הזמן שעבר ממועד הקפאת מנות הזרע עד מועד ביצוע ההזרעה.
בידוד מנות זרע מומחים בתחום מכמה בנקי זרע מסרו כי בהקפאת מנות הזרע במכלים המשוקעים בחנקן נוזלי יש סיכון של מעבר נגיפים בין המנות שנשמרות באותו מכל.
בנוהלי בנק הזרע "פיירפקס" שבארה"ב, שכאמור, בנקי הזרע מייבאים ממנו תרומות זרע באישור המשרד, נאמר שאת כל מנות הזרע של התורמים יש להחזיק בבידוד במשך שישה חודשים, עד שיתקבלו תוצאות בדיקות האיידס החוזרות שנעשו להם.
הביקורת העלתה כי בבנקי הזרע באיכיל וב, ברבין ובאסף הרופא 54 אין שומרים במכלים נפרדים מנות זרע של תורמים שטרם נעשתה להם בדיקת איידס חוזרת.
עוד הועלה כי ברבין גם אין שומרים במכלים נפרדים מנות זרע של תורמים החולים בצהבת.
בתשובת הכללית למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2005 נאמר כי שלא כמו שימור מנות זרע במכלים המשוקעים בחנקן נוזלי, שימורן בסביבה גזית מונע מעבר נגיפים ממבחנה למבחנה; וכי מנות הזרע של חולים במחלה זיהומית נשמרות במעמדים מוגנים בשרוול פלסטיק מבודד ובתאים נפרדים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לבדוק אילו אמצעים יש לנקוט כדי לשמור מנות זרע מזוהמות או חשודות ככאלה באופן שימנע זיהום של מנות זרע אחרות, ולהמליץ לכל בנקי הזרע לנקוט אמצעים אלה.
הפיקוח על טיב הזרע הנוהל קובע כי המנהל55 ימנה מפקחים שיעשו ביקורת בבנקי הזרע; את הביקורת יעשה צוות של לפחות שני מפקחים, שלפחות אחד מהם הוא בעל תואר מומחה56, וייבדקו בה המתקנים והציוד בבנק הזרע וכן טיב הזרע.
נמצא כי ממועד הוצאת הנוהל (שנת 1992 ) עד מועד סיום הביקורת (אוגוסט 2006 ) לא עשה המשרד כל ביקורת על טיב הזרע בבנקי הזרע בארץ (ראו להלן).
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להתחיל בדחיפות בביצוע בקרות תקופתיות על איכות תרומות הזרע בתדירות שתיקבע.
כן עליו לבדוק מה הם מדדי איכות הזרע 57 המקובלים בעולם המערבי ולקבוע מה יהיו הערכים המזעריים שיידרשו בארץ.
כמו כן עליו לחייב את בנקי הזרע לדווח לו על בדיקות איכות הזרע שהם עושים באופן שיאפשר להשוות בין הערכים של מנות הזרע בב נקי הזרע עצמם ובינם לבין בנקי זרע בעולם המערבי.
ביצוע הזרעות במנות זרע שאיכותן גבוהה עשוי להגדיל את שיעור ההריונות בעקבות הטיפול, וייתכן שיביא לצמצום מספר הטיפולים לחלק מהמטופלות 58 , .
ובעקבות זאת להפחתת הסבל הכרוך בהם וההוצאות על ביצועם יתרת מנות הזרע בבדיקת כרטיסי הזרע ברבין ובאסף הרופא הועלה כי לא נרשם בהם כמה מנות זרע נותרו לאחר העברת מנות זרע להזרעה.
באסף הרופא הועלה כי היה חוסר התאמה ניכר ביותר בין הרישומים בכרטיסי הזרע בדבר מנות הזרע שנותרו לבין מלאי המנות המוקפאות במכלי .
54 באיכילוב ובאסף הרופא נשמרות מנות הזרע במכלים המשוקעים בחנקן נוזלי, ואילו ברבין - נשמרות מנות הזרע במכלים שיש בהם אדי חנקן.
המנהל הכללי של משרד הבריאות או מי שהוא הסמיכו לעניין תקנות בנק הזרע 56 תואר מומחה יהיה באחד מהענפים המנויים ב נוהל: יילוד וגינקולוגיה, המטולוגיה, פתולוגיה, אורולוגיה או אנדוקרינולוגיה.
57 למשל: ריכוז תאי הזרע , שיעור הריכוז בתנועה, דרגת הניידות של תאי הזרע לפני ההזרעה ואחרי ההפשרה והשטיפה של מנות הזרע.
בהתחשב בגילן ובמצבן הגופני 442 דוח שנתי57ב .
היעדר מידע מדויק עלמספר מנות הזרע שנותרו מכל תורם פוגע בניהולו התקין של בנק הזרע.
העברת מנות זרע לבתי חולים אחרים הביקורת העלתה שכאשר בנקי הזרע מעבירים תרומות זרע לטיפולי הזרעה במרפאות לטיפולי פריון בקהילה או בבתי חולים אחרים אין הם רושמים בכרטיס הזרע של התורם את שמה של מקבלת התרומה או מספר מזהה שלה.
לדוגמה, בשנת 2005 ובחודשים ינואר -אפריל 2006 העביר בנק הזרע באיכילוב 20 מנות זרע של ארבעה תורמים לבית החולים אסותא, לאמריקן מדיקל סנטר 60 ולבית החולים וולפסון, אך בכרטיסי הזרע של התורמים באיכילוב לא נרשמו פרטי מקבלות התרומה, וגם לא תוצאות ההזרעה; בשנת 2005 מכר בנק הזרע באסף הרופא לבנק הזרע בסורוקה100 מנות זרע של תורמים, וגם בכרטיסי הזרע של תורמים אלה באסף הרופא לא נרשמו הפרטים האמורים.
היעדר פרטים אלה אינו מאפשר לדעת מה היו תוצאות ההזרעה מתרומת הזרע של התורם, כמה ילדים נולדו מהשימ וש בה, ומה היה מצב בריאותם של היילודים.
כמו כן הוא אינו מאפשר לרופא ולמקבלת התרומה לשקול את החלפת התורם או לרופא לשקול את הפסקת פעילותו, במידת הצורך.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לשקול להוסיף לנוהל הוראה המחייבת את בנקי הזרע לצרף למנות זרע שהם מעבירים ל מקומות אחרים את כל הנתונים הרפואיים של התורמים שהוזכרו לעיל, בהם נתונים על איכות הזרע ותוצאות הבדיקות הרפואיות של התורם 61 ; הוראה המחייבת אותם לרשום בכרטיסי הזרע של התורמים את פרטי מקבלות התרומה על מנת שיקל עליהם לעקוב אחר תוצאות הטיפול בהן; והוראה המחייבת בנקי זרע שקונים מנות זרע מבנקי זרע אחרים או מקבלים אותן עבור נשים המטופלות אצלם, לדווח לבנקים שמהם קנו או קיבלו את הזרע על תוצאות הטיפול.
ניהול בנק הזרע ברבין בניגוד לנהוג בבנקי זרע אחרים, ברבין הטיפול בתורמי הזרע, במקבלות התרומה ובמנות הזרע מפוצל בין בנק הזרע לבין היחידה להפריה חוץ-גופית בבית החולים.
הקפאת הזרע ובדיקת איכותו ועמידותו בתנאי הקפאה נעשות במעבדת בנק הזרע, ואילו הכנת הזרע להזרעה וביצוע ההזרעה נעשים ביחידה להפריה חוץ -גופית, והיא מדווחת לבנק הזרע על נתוני הזרע ועל ההזרעה שבוצעה.
59 לדוגמה, יתרת מנות הזרע בפועל של שלושה תורמים שכרטיסיהם נבדקו הייתה קטנה מהיתרה הרשומה ב- 27-66 .
בית חולים פרטי בראשון לציון 61 .
כפי שנעשה בעת העברת מנות זרע שנקנו מבנקי זרע בחו"ל לארץ משרד הבריאות 443 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לבחון אם הפיצול המבני בבנק הזרע ברבין אינו פוגע באפשרות של מנהל הבנק לפקח על הטיפול במנות הזרע ממועד יציאתן מבנק הזרע ועד לשימוש בהן לצורך הזרעה (למשל, ביצוע ההפשרה לפני ההזרעה).
במיוחד נוכח הממצאים שהעלתה הביקורת ברבין.
תרומות זרע הנקנות מבנקי זרע בחו"ל 1.
בספטמבר 2001 הוציא המשרד חוזר למנהלים של בנקי הזרע, ובו נאמר שהוחלט לאפשר לכל מי שמבקש זאת (בדרך כלל נשים פנויות וזוגות שמסיבות הלכתיות נזקקים לזרע של לא יהודי) לייבא זרע מחו"ל.
כל תרומת זרע המיובאת מחו"ל צריכה לקבל אישור פרטני מהמשרד.
מנהל בנק הזרע צריך לבדוק אם בנק הזרע בחו"ל עומד בכל התנאים הנדרשים מבנקי זרע בארץ.
כמו כן עליו לוודא שלמנת הזרע צורפו התוצאות של כל הבדיקות המקדימות הנדרשות ולשמור אישורים אלה יחד עם כרטיס התורם, וכן לדאוג לכך שמנות הזרע המיובאות ישמשו רק להזרעות שייעשו למטופלת שהן מיועדות לה.
מחיר מנות הזרע המיובאות מארה"ב גבוה ממחיר מנות הזרע של תורמים בארץ, ושיעורו 220-340 דולר ויותר למנה.
בבדיקה הועלה כי המשרד לא הנחה את בנקי הזרע לגבי המספר המרבי של נשים שיוכלו לקבל תרומת זרע מתורם זר אחד.
עוד הועלה שהמשרד ובנקי הזרע אינם עושים כל מעקב אחר תוצאות הטיפול (בארץ ובחו"ל) בתרומות הזרע שהתקבלו מחו"ל - מספר הלידות לכל תורם, הפלות ובעיות רפואיות אצל היילודים.
על המשרד להנחות את בנקי הזרע בארץ לבקש מבנקי הזרע בחו"ל לדווח להם על כל הבעיות הרפואיות הידועות להם (הפלות ומחלות) שנגרמו למקבלות תרומת זרע מתורמים זרים שמנות זרע שלהם נשלחו לארץ ולילדים שנולדו מזרעם, כדי שיהיה אפשר למנוע או להפסיק בעת הצורך את השימוש במנות הזרע של התורמים.
"הביקורת העלתה שבנק הזרע באסף הרופא רכש מבנק הזרע "פיירפקס בארה"ב מנות זרע ששיעור הריכוז בתנועה אחרי ההפשרה של 37 ( 80% ) מ-46 המנות שנרכשו היה נמוך מהנדרש בבנק זה; וכי דרגת התנועה בשתיים ממנות הזרע האלה הייתה נמוכה מהנדרש בהתוויות הקליניות של האגודה האמריקנית לפריון.
עוד הועלה בבדיקה באסף הרופא כי מנות הזרע של אחד התורמים מחו"ל נשמרו בהקפאה יותר מחמש שנים קודם שנשלחו לארץ.
מחובתם של בנקי הזרע בארץ לספק למבקשות תרומת זרע מנות זרע שאיכותן תבטיח להן סיכוי מרבי להרות וללדת ולד בריא.
לכן, כדי להגדיל את סיכויי ההצלחה של ההזרעות, ראוי שבמסגרת הדיון בהתוויות קליניות לבנקי הזרע, יקבע 444 דוח שנתי57ב .
המשרד למנות זרע שיתקבלו מתורמים ערכי איכות מזעריים הנוגעים לדרגת התנועה של הזרעונים, ריכוזם בתנועה, פרק הזמן שעובר בין מועדי ההקפאה וההפשרה לצורך שימוש במנות הזרע וכיו"ב.
הבטחת איכות במעבדות הזרע .
בבנקי הזרע בארץ פועלות מעבדות לבדיקת זרע.
מעבדת הזרע אחראית לקבלת דגימות זרע, בדיקת איכותן, מסירתן לצורך טיפול הפריה מידי (לזוגות נשואים) או הקפאתן, הפשרתן והכנתן להמשך טיפולי פריון (הזרעה תוך-רחמית והפריה חוץ -גופית).
כמו כן היא אחראית לטיפול במכלי החנקן שמנות הזרע מוקפאות בהם.
בתקנות בריאות העם (מעבדות רפואיות), התשל"ז- 1977 , נקבע כי אדם המנהל מעבדה חייב בהיתר לניהול מעבדה.
הביקורת העלתה כי למנהלי המעבדות בבנקי הזרע באסף הרופא ובכרמל אין היתרים לניהול מעבדה רפואית בהתאם לתקנות.
מעבדות רפואיות חייבות לקיים מערכת איכות וכללי הבטחת איכות כתנאי לפעילותן התקינה.
תקנות המעבדות הרפואיות קובעות את הצורך בקיומה של מערכת כזאת.
המשרד הוציא בשנת 1993 נהלים להבטחת איכות ובקרת איכות במעבדות רפואיות, בתחומים הנוגעים למעבדת זרע.
על פי הנהלים האמורים, בקרת איכות פנימית יומית היא תנאי הכרחי לפעילותה התקינה של מעבדה רפואית, ומטרתה להבטיח את אמינות הבדיקות הנעשות במעבדה.
נוסף על בקרת האיכות הפנימית על מעבדות הזרע לעשות בקרת איכות חיצונית - בקרה תקופתית שנעשית במסגרת בין-מעבדתית על ידי העברת דגימות בין המעבדות.
את תוצאות הבקרה הזאת מנתח גוף חיצוני, ומסקנותיו מיושמות במעבדה.
הביקורת העלתה שבמעבדות הזרע ברבין, באסף הרופא, בבני ציון, בפוריה, בכרמל וברמב"ם לא עושים בקרת איכות פנימית שוטפת, וגם לא עושים בהן (חוץ מבמעבדה בבני ציון) בקרות איכות חיצוניות.
הקווים המנחים למעבדות זרע שהוציאה המחלקה למעבדות במשרד בנובמבר 2003 מחייבים את המעבדה להוציא מדרי ך ובו נוהלי עבודה המפרטים את כל הפעולות הנעשות במעבדה בפירוט המספק הבטחת איכות ואמינות.
במדריך אמורים להיות, בין השאר, נהלים לאיסוף דגימות מחולים, לבדיקות ולהבטחת איכות, לאיתור דגימות ולתחזוקת המכשירים וכיולם.
הביקורת העלתה כי לרבין ולאסף הרופא לא היו נהלים לביצוע בדיקות.
אסף הרופא הודיע כי הוא משתמש בנהלים לניהול מעבדות זרע של ארגון הבריאות העולמי.
עוד הועלה כי לרמב"ם, לרבין, לכרמל, לפוריה ולאסף הרופא לא היו מדריכים להבטחת איכות.
מהאמור לעיל עולה שכמחצית מבנקי הזרע שבדק משרד מבקר המדינה לא קיימו כל מערכת להבטחת איכות, לא חיצונית ולא פנימית; מחציתם אף לא דאגו לקבוע לעצמם נוהלי עבודה פנימיים.
בפרק הזמן ינואר 2003 - אוגוסט 2006 (מועד סיום הביקורת) עשתה מחלקת המעבדות במשרד שתי בקרות בלבד במעבדות זרע: אחת בשיבא ואחת באמריקן מדיקל סנטר .
הבקרות משרד הבריאות 445 .
נעשו ביוני וביולי 2003 , ומכאן שבשלוש השנים שקדמו למועד סיום הביקורת לא עשה המשרד כל בקרה על המעבדות.
מעבדת זרע חייבת להקפיד לעבוד לפי נהלים מקצועיים ולקיים הבטחת איכות ברמה גבוהה, שכן טעויות ואי -הקפדה על קיום נהלים עלולות לפגוע בבריאות המטופלות והיילודים ולחבל בטיפול י ההפריה.
מהאמור לעיל עולה כי בשלוש השנים שנבחנו לא בדק המשרד את פעילותן של המעבדות בבנקי הזרע (חוץ משתי הבדיקות האמורות), אף שהיה זה מתפקידו להקפיד שמנהלי מעבדות הזרע יעבדו אך ורק בהיתר ויקפידו על כללי האיכות הנדרשים.
ניהול הנתונים בבנקי הזרע .
ניהול הנתונים ברבין : בהוראות שירותי בריאות כללית לשימור מנות זרע בבנקים ממאי 1991 נקבע שעל מנהלי בנקי הזרע לדווח לאגף הרפואי של הקופה אחת לשנה על פעילות הבנק לפי מספר מנות הזרע שהתקבלו בו, לפי מספר ההפריות המוצלחות, לפי מספר ההפריות הלא מוצלחות ולפי מספר מנות הזרע שהושמדו.
הכללית מסרה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מדצמבר 2006 כי בנקי הזרע שבבתי החולים שלה לא הגישו דיווחים שנתיים לאגף הרפואי שלה.
הביקורת העלתה כי לבנק הזרע ברבין אין בסיס נתונים מסודר, ידני או ממוחשב, המאפשר לקבל מידע מלא ועדכני על פעילות הבנק, וכי רק ב יולי 2005 , מועד כניסתו לתפקיד של מנהל חדש לבנק, הוחל ברישום ידני ולא ממוחשב של תורמי זרע, מקבלות תרומות זרע ושומרי זרע.
רבין מסר למשרד מבקר המדינה כי ביחידה להפריה חוץ -גופית בבית החולים מוקפאות כ- 1,600 מנות זרע שהועברו מבית החולים "השרון" לאחר איחוד היחי דות להפריה חוץ-גופית של שני בתי החולים, ורובן הגדול שייכות למטופלים; וכי לא ניתן להעבירן לבנק הזרע משום שעקב אי -זמינות הגברים המטופלים אי -אפשר לפתוח להם כרטיסים ולעשות את כל הרישומים הנוגעים להם הנדרשים בנוהל.
מהאמור לעיל עולה כי במעבדה להפריה חוץ-גופית בר בין שמורות מנות זרע בהקפאה, בניגוד לנוהל; וכי אין בבית החולים רישום של המנות, ואין משולמים עבורן דמי שמירה.
מחשוב הנתונים בבנקי הזרע עשוי לסייע להם בניהול הנתונים.
כבר בינואר 2002 פנה מנהל בנק הזרע באסף הרופא למנהל יחידת המחשב בבית החולים וביקש ממנו לתת עדיפות עליונה להתקנת מערכת ממוחשבת בבנק הזרע.
הוא ציין כי "לעיסוק בבנק הזרע יש רגישות רבה.
די בטעות קטנה בכדי שיופיעו כותרות ענק שליליות לבית החולים בעיתונות.
אין ספק שמחשוב עוזר 'לעשות סדר'".
הביקורת העלתה כי בבנקי הזרע ברמב"ם, בכרמל, בסורוקה, ברבין, באסף הרופא ובאיכילוב מוחשב רק חלק מהמידע.
יצוין כי בארבעה מהם - רמב"ם, כרמל, רבין 446 דוח שנתי57ב .
ואסף הרופא לא היה ידוע מספרן המדויק של מנות הזרע המאוחסנות במכלי החנקן.
לדעת משרד מבקר המדינה, מחשוב הנתונים בבנקי הזרע עשוי לסייע לבנקי הזרע בפיקוח על מספר הלידות לכל תורם זרע ועל מספר התרומות מכל תורם; במעקב אחר ביצוע בדיקות המעבדה והבדיקות הרפואיות שתורמי הזרע ומקבלות התרומה חייבים בהן, ואחר מועדי ביצוען; במעקב אחר מספר מנות הזרע השמורות בבנק; בבקרה על הזמן שעבר מההקפאה עד להפשרה הנעשית לקראת ההזרעה; וכן בביצוע בדיקות האיכות הנדרשות למנות הזרע.
עם זאת, מחשוב הנתונים מחייב להקפיד על שמירת חסיונם, אם בדרך של ניתוק המערך הממוחשב של בנקי הזרע מהמערך הממוחשב של בתי החולים שהם נמצאים בהם, אם בדרך אחרת.
הכנסות בנקי הזרע מתקבלות מתשלומים של קופות החולים עבור טיפולי הזרעה מלאכותית והפריה חוץ-גופית למקבלות תרומת זרע ולבנות הזוג של שומרי זרע הניתנים במסגרת טיפולי פוריות, ועבור בדיקות והקפאת זרע ושמירתו לחולים הנזקקים לכך.
כן מתקבלות הכנסות מתשלומים של מקבלות תרומת זרע עבור טיפולים וקניית מנות זרע מתורמים בארץ ובחו"ל ומשומרי זרע.
הביקורת העלתה כי המחיר שגובים בנקי הזרע שנבדקו ממקבלת תרומת זרע עבור כל הזרעה תוך-רחמית הוא בין 300 ש"ח ל-628 ש"ח, והוא כולל את מחיר מנת הזרע.
המחיר הנגבה ממקבלת תרומה עבור הפריה חוץ -גופית הוא בין 460 ש"ח ל -625 ש"ח.
מקבלות תרומה הקונות מנות זר ע מתורם ומעוניינות בשמירתו משלמות לשנה בין 220 ש"ח ל -300 ש"ח (בשנת 2005 נעשו בבנקי הזרע שנבדקו 6,030 הזרעות ו-740 הפריות חוץ-גופיות).
מנתונים של בתי החולים על הכנסותיהם עולה כי בפרק הזמן ינואר 2003 - יוני 2006 הייתה ההכנסה הממוצעת לשנה של שבעת בנקי הזרע62 במשותף כ-4 :מיליון ש"ח, כמפורט להלן הכנסות בנקי הזרע מגבייה מקופות החולים בפרק הזמן האמור היו כ-5.
שיבא מסר שקופות החולים שילמו לו עד סוף שנת 2005 40%-30% מהסכום שהיו חייבים לו עבור שמירת מנות זרע.
הסכום הכולל של חובות הקופות לשיבא עד סוף שנת 2005 מוערך ב- 790,000 .
ש"ח הכנסות בנקי הזרע ממטופלים פרטיים בפרק הזמן ינואר 2003 - יוני 2006 היו כ -8.
מהכנסותיהם מקופות החולים מנתונים של בתי החולים עולה שהכנסות בנקי הזרע בפרק הזמן האמור גדלו, וכי הכנסותיהם ממטופלים פרטיים היו גבוהות בהרבה מהכנסותיהם מקופות החולים.
יוצא שחלק גדול מהכנסות בנקי הזרע הוא מהתשלומים שמשלמות מקבלות תרומת זרע עבור מנות הזרע וטיפולי הפוריות.
רבות ממקבלות התרומה נאלצות לקבל .
רבין, איכילוב, שיבא, כרמל, סורוקה, אסף הרופא ורמב"ם משרד הבריאות 447 .
יישום ההמלצות בנושא המעקב אחר תורמי הזרע ומקבלות התרומה ואחר איכות מנות הזרע עשוי לצמצם את מספר הטיפולים.
הנחיות המשרד לבנקי הזרע ופיקוחו עליהם .