HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
11 בנתב"ג, וכן לבחינת הפעולות שיש לבצע בעת אירוע דומה בעתיד.
בראש הוועדה עמד מנכ"ל משרד התחבורה דאז, אלוף (מיל') דן הראל, והשתתפו בה נציגים מרש"ת, ממינהל הדלק ומרת"א.
בסוף אוגוסט 2011 הגיש יו"ר הוועדה לשר התחבורה את הדוח ובו תיאור של השתלשלות האירוע ואת המלצות הוועדה, שעיקרן הן אלה: (א) על מינהל הדלק להכיר בתשתיות בנתב"ג בתור "מתקן דלק אסטרטגי"19 ולאכוף בדרך שגרה את ההוראות וההנחיות הדרושות ל אסדרה בנושא, לקדם תקן שירות כתקן מחייב ולבחון את הבדיקות הנדרשות בכל שלב בשרשרת אספקת הדס"ל; (ב) על רש"ת לקבל החלטה בדבר סגירת השדה ופתיחתו רק לאחר שתתייעץ בנושא עם רת"א ותביא את החלטתה לידיעת מנכ"ל משרד התחבורה; לבצע בדיקות שגרתיות של תקינות הדס"ל; להטמיע את יישום תקן השירות בחוזיה מול חברות תשתיות הדלק; לדווח בשיטתיות לרת"א ולשאר הגורמים הרלוונטיים על איכות הדלק, על מידת העמידה בתקנים ועל אירועים חריגים; לפעול ליצירת יכולת לניטור הדלק במתקני דלק שונים בנתב"ג כדי לאפשר איתור של מקום התקלה ולבחון אפשרות להקמת חוות מכלים בצדו האחר של נתב"ג; (ג) על רת"א לקבל דיווחים חודשיים על איכות הדלק ולהשתתף בהחלטות במקרה של אירועי זיהום בדס"ל; (ד) על חברות התשתיות שבנתב"ג לספק דס"ל לפי ת קנים רשמיים ולהעביר לרש"ת דיווחים עתיים בנושא עמידתו של הדלק בתקנים ובדבר אירועים חריגים.
בדצמבר 2011 מינה מנכ"ל רש"ת ועדת היגוי בראשות מנכ"ל נתב"ג בפועל, מר שמואל זכאי, ליישום ההמלצות של שתי הוועדות (של משרד התחבורה ושל משרד האנרגיה).
בפברואר 2012 קבעה ו עדת ההיגוי את הגוף האחראי לטיפול בכל אחת מההמלצות, הן מתוך רש"ת והן מחוצה לה.
כמו כן קבעה ועדת ההיגוי את המועד המשוער לסיום יישומן של ההמלצות שבאחריות רש"ת.
19 לפי פרק ההגדרות שבדוח, מתקן אסטרטגי הוא מתקן רגיש, תשתית חיונית או שירות חיוני, כפי שפורטו באותו פרק.
בסיום הביקורת של משרד מבקר המדינה, נובמבר 2012 , רש"ת פעלה ליישום ההמלצות הנוגעות לנושאים אלה והתקדמה לקראת השגתן: הטמעת נוהל לצמצום הפגיעה בתעופה, ככל האפשר, באירועים של משבר דס"ל בנתב"ג; התקשרות עם מעבדות לביצוע בדיקות דס"ל שגרתיות; מונה צוות לבחינת תכנית האב לאספקת דס"ל בנתב"ג; אושרה בניית מכל נוסף בחוות המכלים בכניסה משרד האנרגיה והמים 445 .
לנתב"ג, שיאפשר ניקוישל קווי הדלק ופינוים; פעולות להטמעת תקני שירות; סוכם על העברת דיווחים תקופתיים בנוגע לאיכות הדס"ל על ידי חברה א' לרש"ת, לרבות דיווח מיידי על כל אירוע חריג; תואם עם רת"א על העברת דיווחים תקופתיים בעניין איכות הדס"ל בנתב"ג; רש"ת החלה בפעילויות להקמת מערכת לניטור דלק בנתב"ג, שתתריע בשעת קבלת מידע על זיהום.
 בתשובת משרד האנרגיה מספטמבר 2012 למשרד מבקר המדינה נכתב כי "מהאמור לעיל משתמע כי המשרד בדק שלושה אירועי דס"ל (בשנים 2000 , 2005 ו- 2011 ( ).
במהלך התקופה הנסקרת 11 שנים) בנתב"ג נופקו כמויות גדולות של דלק (כ -800 מיליון ליטר של דס"ל מדי שנה), למעשה, כמעט ללא תקלות.
האירועים המתוארים בדוח הביקורת נעצרו בזמן, לפ ני תדלוק מטוסים, ומעולם לא הובילו לסכנה בטיחותית בעת הטיסה".
בתשובת משרד האנרגיה מ ינואר 2013 למשרד מבקר המדינה בנוגע לאירוע ממאי 2011 נכתב כי "אין אנו מקלים ראש באירוע שנגרם, ופעולותנו עד כה וגם מכאן ולהבא הינן על מנת ליצור את התשתית הרגולטורית המתאימה למניעת הישנות מקרים כגון זה".
הפרדת מים מדס"ל הדס"ל עלול להכיל מים כתוצאה מליקויים בתהליכי הייצור, השינוע והאחסון.
יכולת הדס"ל להפרדתו ממים חשובה ביותר למניעת קי פאונו בטמפרטורות הנמוכות השוררות בגבהים שבהם טסים המטוסים.
כמו כן, כושרו להפרדת מים חיוני למניעת התפתחות של מיקרואורגניזמים הגורמים לזיהומו ולשינוי בדירוג תכונת הקורוזיביות שלו.
התברר כי העוסקים במשק הדס"ל מוסיפים לדס"ל תוספים שונים כדי למנוע יצירת משקעים, לשפר את המוליכות או למנוע קורוזיה.
עם זאת, תמהילים שונים של תוספים עלולים לגרום לנזקים, כגון זיהומים, קשיים בסינון והפרעה בסילוק המים מהדס"ל.
בתקן הישראלי נקבעו דרישות עבור ערכים של בדיקת מקדם הפרדת מים רק בשלב ייצור הדס"ל, כולל תוסף וללא תוסף.
בתקן לא נקבעו דרישות לגבי המשך תהליך אספקת הדס"ל וצוין בו כי תוצאות בדיקת מקדם הפרדת המים אינן יכולות להיות הגורם היחיד לדחיית הדס"ל, דבר התואם את הוראות JIG .
בנושא בעקבות המלצות צוות יאט"א הורה מינהל הדלק לכל העוסקים בדס"ל לבצע בדיקות של מקדם הפרדת מים בדס"ל במכ לים שברשותם.
11 דיווחה חברה א' למינהל הדלק ולרש"ת כי בבדיקות הפרדת מים שביצעה התקבלו תוצאות נמוכות מהתקן ובעקבות זאת, חברה א' הקטינה את שיעור התוסף שהיא מוסיפה לדס"ל.
לאחר מכן, באותו חודש ביצע מינהל הדלק 41 בדיקות בנתב"ג ובמסוף שבמרכז, ותוצאותיהן העלו כי בארבע דגימות מנתב"ג היו הערכים נמוכים.
11 מינה מינהל הדלק צוות בדיקה מקצועי, פנה לגורמים בחו"ל לקבלת ייעוץ והנחה את תש"ן לנקות את קו שינוע הדס"ל מהמסוף שבמרכז ועד נתב"ג.
11 ( פרסמה רש"ת כללי מידע תעופתי NOTAM ) בנושא.
ב - 446 דוח שנתי63ג .
12 הגיש צוות הבדיקה למנהל מינהל הדלק את הדוח שלו ובו ציין כי "מהניתוח המקצועי שבוצע על ידי צוות משנה ועל פי הייעוץ שניתן ע"י גורמי חוץ, לא ניתן לקבוע את הסיבות לירידה בכושר הפרדת המים" (ההדגשה במקור).
משרד האנרגיה והמים 447 .
בין השאר המליץ הצוות כלהלן: יש להוסיף לדס"ל תוספים תוך כ די הגבלת שיעוריהם והגעה להסדרים בין חברות התשתיות; יש לפנות למכון התקנים לביצוע רוויזיה בתקן הדס"ל לגבי התוספים לדס"ל; וכן יש לפנות לוועדת המחקרים הפועלת במכון הישראלי לאנרגיה ולסביבה כדי לבצע מחקר מעמיק לזיהוי רכיבי הדס"ל המשפיעים לכאורה על איכותו ועל כושר הפרדת המים.
בדוח גם מתואר כי על בסיס מידע שהתקבל מיאט"א, במרבית המדינות פרמטר זה אינו נבדק בשדות התעופה ואף ידוע כי נוצרת ירידה בערכיו בשלבי שרשרת האספקה.
11 הודיע מנהל מינהל הדלק לחברה א', לאחר התייעצות עם היועצת המדעית של משרד האנרגיה, שלא להמשיך ולבצע בדיקות של כושר הפרדת המים בדס"ל שבשדות התעופה.
ביצעה תש"ן ניקוי יסודי של הקו בין נתב"ג למסוף שבמרכז בסיכום הפעולה דווח, בין השאר, כי לא נמצא בדס"ל לכלוך מוצק, ובדיקות הדס"ל לאחר הניקוי היו תקינות.
ועדת המחקרים של המכון הישראלי לאנרגיה ולסביבה , שהתכנסה בתחילת פברואר 2012 ביזמת מינהל הדלק ובעקבות המלצות דוח יאט"א, החליטה לבצע מחקר בנושא מכלול התוספים המוספים לדס"ל.
12 מינתה ועדת המחקרים תת-ועדה במטרה להגדיר "הנחיות ותכניות לפיהן יהיה ניתן לבחון את איכות הדס"ל בנקודות דיגום קבועות בשלבי הייצור, ההזרמה, האחסון והאספקה".
בישיבתה מאוגוסט 2012 החליטה תת -הוועדה, בין השאר, לע שות מחקר כדי לאפיין את רמת המשקעים בנקודות הייצור והייבוא בתקופה של שלושה חודשים , ולאחר איסוף הנתונים יוחלט על מסלולי מעקב.
בתשובת משרד האנרגיה מספטמבר 2012 למשרד מבקר המדינה צוין כי "במהלך ההמתנה לתוצאות הבדיקה, שכאמור נעשתה ביוזמת יאט"א, כל מטען דס"ל עבר סדרה מעמיקה ואינטנסיבית ביותר של בדיקות נוספות.
בתום הבדיקות הסתבר כי הדס"ל עומד בכל דרישות התקן, ולפיכך, עומד בדרישות בטיחות הטיסה".
לדעת משרד מבקר המדינה, עקב החשיבות המכרעת של אי -הימצאות מים בדס"ל, על הגורמים האחראים לאיכות הדס"ל לפעול לטיפול בנושא של כושר הפרדת מים בדס"ל ולקבוע הנחיות מחייבות בתחום לגבי כל שלבי הייצור והאספקה.
דס"ל הוא רכיב חשוב ביותר בפעילות התעופה האזרחית, ואיכותו היא תנאי הכרחי לבטיחות הטיסות.
הייצור, האחסון, השינוע ומתן שירותי התדלוק למטוסים והאסדרה שלהם נחלקים בין כמה גורמים, בהם משרדי ממשלה, גופים סטטוטוריים , חברות ממשלתיות וגורמים פרטיים.
הביקורת העלתה כי משרד האנרגיה, שאמור להיות הגוף הממשלתי האחראי לנושא, אינו מרכז את כל ה טיפול בהבטחת איכות הדס"ל במדינת ישראל.
על משרד האנרגיה למלא את תפקידו כגוף מתכלל ומאסדר של כל הפעולות במשק הדלק, לרבות הדס"ל.
פירושו של דבר, קביעת מדיניות בתחום, הוצאת הוראות והנחיות ליישומה, תיאום בין הגורמים השונים, פיקוח על פעילותם ואכיפת ביצוע הוראותיו.
עם זאת, על כל גוף המטפל בדס"ל או העוסק בפעילות שהדס"ל משמש חלק מהותי בה, חלה גם אחריות לתקינותו.
במסגרת תפקידיו, על משרד האנרגיה לקבוע בבירור את חלוקת התפקידים של כל גוף ואת תחומי אחריותו ולוודא כי כל גורם מיישם זאת כנדרש .
משרד האנרגיה והמים 449 .
הוועדות שבדקו את אירועי הזיהום בדס"ל במרוצת השנים העלו ליקויים בכל שלבי הייצור והאספקה, אך לא הצביעו במפורש על הגורמים האחראים לזיהום הדס"ל.
נוסף על כך העלה משרד מבקר המדינה כי הנהלת משרד האנרגיה, שמינתה חלק מהוועדות ואישרה את המלצותיהן, על פי רוב לא עקבה אחר יישום ההמלצות.
במצב זה, מתעורר ספק אם יש די בהמלצות של הוועדות שבדקו את האירועים בתחום הדס"ל על מנת למנוע הישנותן של תקלות מעין אלו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרדים האחראים להבטחת איכות הדס"ל ובטיחות הטיסות - משרד האנרגיה ומשרד התחבורה - לבחון הקמת גוף משותף למעקב אחר יישום של המלצות הוועדות ולקידום הפעולות הנדרשות כדי שאיכות הדס"ל, התחזוקה ותפעול התשתיות יהיו תקינים.
ראוי לשתף בגוף זה גם נציגים ממשרדי ממשלה אחרים , מגופים אחרים ונציגים מקצועיים עצמאיים לפי הצורך כדי שהטיפול בנושא יהיה רב-מערכתי ויסודי.
הספקטרום האלקטרומגנטי הוא מרחב התדרים של הקרינה האלקטרומגנטית 4 המתפשטת במרחב במהירות האור.
גלי הקרינה מאופיינים בתדירותם ונמדדים ביחידות של הרץ.
תחום גלי הרדיו ה וא קרינה אלקטרומגנטית בתדרים עד 000,3 גה"ץ5 (להלן- התדרים).
תדרים שונים מאופיינים בתכונות התפשטות שונות ומתאימים לשימושים שונים.
התדרים הם משאב מוגבל, ודרך ניהולם נקבעת בעולם בעיקר בידי הממשלות.
בשנים האחרונות חלו תמורות טכנולוגיות שהביאו לגידול ניכר בביקוש לתדרים כתשתית למתן שירותי תקשורת ומידע, ובין היתר למתן שירותי טלפוניה ניידת סלולרית, העברת נתונים, שידורי רדיו וטלוויזיה ותקשורת לוויינית.
מגמה זו מתרחשת במגזר האזרחי ובמגזר הביטחוני כאחד.
לצד הגידול בביקוש גדל גם היצע התדרים, היות שכתוצאה מהשיפור הטכנולוגי אפשר לנצלם באופן יעיל יותר.
אולם מגמת הגידול בביקוש לתדרים עולה על הגידול בהיצע.
גופים עסקיים בענף התקשורת מספקים באמצעות התדרים שירותי תקשורת ללקוחו תיהם, ולכן הם בעלי ערך כלכלי רב.
השימוש בתדרים חוצה גבולות ומחייב תיאום והסדרה במישור הבין -לאומי.
מדינת ישראל חברה באיגוד הטלקומוניקציה הבין-לאומי - ITU6 - שהוא סוכנות של ארגון האומות המאוחדות - ומחויבת לפעול על פי תקנותיו ונהליו.
האיגוד עוסק בעיקר בהוע דה בין -לאומית של תדרים ( Radio Regulations ) לשימושים שונים, על מנת להבטיח קישוריות בין -לאומיות ולמנוע הפרעות אלקטרומגנטיות במערכות הרדיו של המדינות.
הועדת התדרים שקבע ITU היא הבסיס לשימוש בתדרים במדינות, והיא מנחה את היצרנים בפיתוח הציוד שבאמצעותו ניתנים שירותי תקשורת אלחוטית.
הועדת התדרים הבין -לאומית נקבעת בשלושה אזורים גאוגרפיי ם נפרדים, כך שלעתים מייעדים באזור אחד תדרים לשימוש מסוים, ובאזור אחר לאותו שימוש תדרים שונים.
מדינת ישראל נמצאת באזור 1 הכולל את יבשת אירופה, אפריקה והמזרח התיכון.
שדות חשמליים ומגנטיים 5 .
ג'יגה הרץ 6 International Telecommunication Union.
הועדת תדרים קובעת כי תדר או תחום של תדרים ייועדו לשימושים ולשירותים שונים.
ההועדה נעשית במישור הבין-לאומי ובמישור הלאומי.
הקצאת תדרים היא מתן אישור לשימוש בתדר.
ההקצאה קובעת התניות בדבר מקום השימוש ואפיון של ההספק המשודר כדי להבטיח שהשימוש בתדר יהיה יעיל וכדי למנוע הפרעות אלקטרומגנטיות.
עקב מאפייניה הגאוגרפיים של מדינת ישראל, ניהול ספקטרום התדרים בה באופן מתואם וללא הפרעות אלקטרומגנטיות מורכב יחסית למדינות אחרות.
זאת בשל הפריסה הצפופה של ציוד (משדרים ומקלטים מסוגים שונים) שבאמצעותו ניתנים השירותים האלחוטיים במדינה ובשל קרבתו של הציוד למדינות השכנות.
, ]נוסח חדש [ השימוש בתדרים מוסדר בישראל בפקודת הטלגרף האלחוטי התשל"ב- 1972 (להלן- הפקודה), ובתקנות שהתקין שר התקשורת מכוחה.
בפקודה נקבע כי "לא יקים אדם ולא יקיים" תחנת טלגרף אלחוטי7 ומכשיר לטלגרף אלחוטי בכל מקום בישראל או בכלי שיט או בכלי טיס הרשומים בישראל, אלא לפי רישיון מאת הממשלה (להלן - הרישיון).
כמו כן נקבע כי לא ישתמש אדם בתדר אלא בהתאם להועדת התדר, לפי הקצאה שקיבל מאת גוף שהממשלה הסמיכה לעניין זה ובהתאם ל דרכי ניצול התדר ואופן השימוש בו כפי שנקבעו בתנאי ההקצאה.
בתק נות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות), התשמ"ז- 1987 (להלן- התקנות), מוסדרים אופן מתן הרישיונות, האישורים ותשלום האגרות.
הגוף שהסמיכה הממשלה להועדת תדרים ולהקצאתם הוא ועדת התדרים (להלן - ועדת התדרים או הוועדה), שבראשה עומד מנהל אגף הספקטרום במשרד התקשורת (להלן - האגף).
האגף מרכז את תכנון ההועדה וההקצאה של התדרים בישראל, והוא גם נותן רישיונות לשימוש בתדרים.
עוד החליטה הממשלה שתפעל ועדת תדרים עליונה (להלן - הוועדה העליונה), בראשות מנכ"ל משרד התקשורת, שתוכל להעלות נושאים והחלטות שנדונו בוועדת התדרים ולדון בהם.
בגין הקצאת התדרים מטילה המדינה אגרה שנתית שסכומה נגזר מכמות התדרים שהוקצו ברישיון.
בתוספת לתקנות מפורטים שיעורי האגרות, ונקבע שהם יוצמדו למדד המחירים לצרכן.
לפי הפקודה, כוחות הביטחון - המשתמשים בחלק הארי של התדרים - פטורים מתשלום האגרה.
בחודשים אפריל עד אוגוסט 2012 בדק משרד מבקר המדינה היבטים הנוגעים להועדת התדרים והקצאתם, למאגר המידע שלהם, למערכות הממוחשבות שבשימוש האגף, לקביעת ערכם הכלכלי והחשבונאי של התדרים ולתהליך הסדרת השימוש בטכנולוגיה של תקשורת מתקדמת.
הביקורת נעשתה במשרד התקשורת, בוועדת התדרים ובאגף.
בדיקות השלמה נעשו במשרד האוצר, במשרד הביטחון (להלן - משהב"ט), בצה"ל ובחברה לתקשורת (להלן - חברה א').
בדבר בדיקות קודמות - בשנת 2007 בדק משרד מבקר המדינה את ה"פיקוח על בעלי רישיונות למתן שירותי תקשורת" 8 , בשנת 2008 בדק את "הטיפול בכשלים ברגולציה ובהסרת המכשולים הפוגעים בתחרות"9 , ובשנת 2009 בדק את "רישוי מתקנים היוצרים קרינה אלקטרומגנטית בתדרי רדיו והפיקוח עליהם"10 .
7 לפי הפקודה, "טלגרף אלחוטי" הוא שיטה של תקשורת באמצעות מכשירים לשידור או לקליטה של ידיעות או תקשורות אחרות על ידי אותות חשמל, שלא בעזרת תיל המחבר את נקודות השידור והקליטה.
8 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57ב ( 2007 '), עמ695.
9 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008 '), עמ 1145.
10 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59ב ( 2009 '), עמ565.
הועדת התדרים והקצאתם .
הפקודה קובעת כי לא ישתמש אדם בתדר "אלא בהתאם להועדת התדר ולפי הקצאה שקיבל מאת גוף שהממשלה הסמיכה", ו כי "הועדת התדרים והקצאתם תיעשה בידי הגוף שהממשלה הסמיכה לעניין זה".
לפי סייג בפקודה, הועדת התדרים והקצאתם לכוחות הביטחון 11 ייעשו לפי הדין והוראות המינהל שהיו קיימים וחלו עליהם ב- 1.
הקמת הוועדות וקביעת הרכבן 1.
בשנת 1955 הקימה הממשלה את המועצה לקשר ול אלקטרוניקה (להלן - המועצה) כדי שתתאם את פעולות כל הגופים העוסקים בשירותי הקשר והאלקטרוניקה במדינה, ותדאג להפעלה תקינה ולהסדרת ההתפתחות של שירותים אלו.
במועצה פעלו מליאה, מועצה מצומצמת, יו"ר, מזכירות וועדות קבועות.
המועצה הסדירה בתקנון את תפקידיה ואת פעולות יה, ולפיו פעלה במועצה ועדה קבועה לענייני תדרים (להלן - ועדת התדרים שפעלה במועצה), שהועידה והקצתה תדרים והמליצה למועצה על מדיניות השימוש בתדרים ועל מתן רישיונות לשימוש בהם.
בוועדה זו כיהנו שישה חברים: שני נציגים ממשרד התקשורת, שני נציגים ממשהב"ט, נציג ממשרד התחבורה ונציג מהמשרד לביטחון הפנים.
במועצה המצומצמת היו שלושה חברים - מנכ"ל משרד התקשורת, שכיהן גם כיו"ר המועצה, נציג משהב"ט ונציג משטרת ישראל12 .
כדי להגדיל את "השקיפות והיעילות בתחום ניהול התדרים" החליטה הממשלה בנובמבר 200813 (להלן- החלטת הממשלה) כי ה ועדת התדרים והקצאתם ייעשו בידי ועדת תדרים בהרכב חדש שימנה שבעה חברים: מנהל אגף הספקטרום (להלן - יו"ר ועדת התדרים או מנהל האגף), שיעמוד בראש ועדת התדרים, נציג נוסף ממשרד התקשורת, נציג רשות התעופה האזרחית, שני נציגי אגף התקשוב בצה"ל, נציג משטרת ישראל ונציג ש ירות הביטחון הכללי (להלן - השב"כ).
עוד הוחלט כי נציג משרד האוצר יכהן בוועדה כמשקיף, ותהיה לו הזכות להעלות נושאים לדיון בה.
כמו כן החליטה הממשלה שתפעל ועדת תדרים עליונה, שהחלטות ועדת התדרים יועברו לחבריה לעיון, והם יוכלו להעלות נושאים שנדונו בוועדה, "ובכלל זה לערער על החלטות אשר התקבלו בוועדת התדרים".
בראש הוועדה העליונה יכהן מנכ"ל משרד התקשורת, וחבריה יהיו המנכ"לים של משרדי ראש הממשלה (להלן - משרד רה"ם), הביטחון, האוצר והמשרד לביטחון הפנים או נציגיהם.
בדברי ההסבר להצעה להחלטת הממשלה נכתב כי "חשיבות ההחלטות בנושא הספקטרום בתחום הכלכלי והשלכותיהן על התפתחות שוק התקשורת, עומדות בבסיס הצורך בהגדרה מאוזנת של הרכב הוועדה הקובעת את הועדת התדרים והקצאתם, הצורך בשקיפות תהליכי ההועדה וההקצאה והצורך בהצגת מרב הדעות והאספקטים בתהליך.
משמעות ההרכב המוצע ביחס להרכב הנוכחי של .
11 צבא הגנה לישראל, שירות הביטחון הכללי, המוסד למו דיעין ולתפקידים מיוחדים, משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר.
12 בהחלטת ממשלה 2865 , על "הקמת רשות לאומית לתקשורת", מינואר 2003 נקבע כי ועדת התדרים של המועצה תישאר אחראית לעניין הועדת תדרים והקצאתם, ומעליה תוקם "הוועדה העליונה".
הרכב הוועדות המוצע זהה להרכבים שהיו במועצה.
13 'החלטה מס 4228 , הגדלת השקיפות והיעילות בתחום ניהול התדרים, מ- 9.
ועדת התדרים והוועדה העליונה היא, בעיקרה, הבאת ההיבטים האזרחיים והכלכליים לידי ביטוי בהחלטות הוועדה".
בטבלה להלן פירוט של הרכב הנציגים בוועדת התדרים שפעלה במועצה ובוועדת התדרים שהוקמה בהחלטת הממשלה משנת 2008.
הרכב ועדת התדרים שמונתה בשנת .
2008 הרכב ועדת התדרים .
הגוף המיוצג השר הממנה מספר הנציגים מספר הנציגים .
שר התקשורת 2* 2 משרד התקשורת .
שר התחבורה 1** 1 משרד התחבורה .
הפנים 1 1 משטרת ישראל .
שר הביטחון 2*** 2 משרד הביטחון .
ראש הממשלה 1 - שירות הביטחון .
שר האוצר משקיף - משרד האוצר .
ומשקיף 6 חברים סך הכול .
* מנהל אגף הספקטרום במשרד מונה ליו"ר הוועדה בהחלטת הממשלה.
** נציג מרשות התעופה האזרחית.
*** נציגים מאגף התקשוב בצה"ל.
ביולי 2009 , כשמונה חודשים לאחר מועד הסמכת ועדת התדרים בהרכבה החדש, פנה מנכ"ל משרד התקשורת בפועל דאז (סמנכ"ל בכיר הנדסה ורישוי כיהן באותה עת כמנכ"ל בפועל) אל המנכ"לים של משרדי רה"ם, האוצר, הביטחון, ביטחון הפנים והתחבורה.
הוא ציין כי שר התקשורת מבקש להעלות ב ישיבת הממשלה הצעת החלטה שלפיה ישונו הרכבי הוועדות שנקבעו בהחלטת הממשלה.
ההצעה נועדה לשנות את משקלו של משרד התקשורת, הממונה על פיתוח התקשורת האלחוטית האזרחית, בהרכב ועדת התדרים.
לפי ההצעה יש להביא לכך שהרכב הוועדה יהיה דומה לזה של ועדת התדרים שפעלה במועצה, שבו לא היה רוב לנציגי כוחות הביטחון.
עוד נועד התיקון לעגן את הפרקטיקה שהייתה נהוגה קודם להחלטת הממשלה, ולפיה ועדת התדרים שפעלה במועצה הועידה את התדרים לשימושים אזרחיים וצבאיים, הקצאת התדרים לשימוש אזרחי נעשתה בידי מנהל האגף, ואילו הקצאת התדרים לשימוש צבאי נעשתה בידי נציג אגף תקשוב בוועדת התדרים.
מנכ"ל משרד התקשורת (בפועל) דאז ביקש כי המנכ"לים שאליהם פנה יעבירו למשרד את תגובת השרים העומדים בראש משרדיהם על ההצעה.
המשרד לביטחון הפנים ומשרד התחבורה הודיעו למשרד התקשורת כי הם תומכים בהצעה.
מנכ"ל משרד האוצר השיב כי הוא מתנגד לשינוי והוסיף כי אם האיזון בוועדה הופר, יש לקבוע שנציג השב"כ ישתתף בוועדה כמשקיף ולא כחבר.
סמנכ"ל בכיר הנדסה ורישוי כתב למשרד מבקר המדינה בתשובתו מאוקטובר 2012 .
כי גם נציג משרד הביטחון הודיע למשרד בעל פה שמשרדו תומך בהצעה נציג השב"כ בוועדה כ תב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 "כי החלטת הממשלה בדבר צירוף נציג שב"כ לוועדת התדרים התקבלה מתוך ההבנה שהאינטרסים של הארגון לא מיוצגים כהלכה ע"י נציגי מערכת הביטחון או משרד התקשורת".
בסופו של דבר לא הגיש משרד התקשורת את ההצעה לשינוי החלטת הממשלה.
מספר הנציגים של כוחות הביטחון בוועדת התדרים מוסיף להיות גדול ממספר הנציגים מטעם משרדי הממשלה הממונים על מתן מענה לצורכי התקשורת של המגזר האזרחי.
המשרד הסביר בתשובתו מנובמבר 2012 , כי החלטתו שלא להגיש לאישור הממשלה את ההצעה לשינוי הרכב ועדת התדרים התקבלה לאחר שהתברר שלא יימצא רוב להעברת ההחלטה בממשלה.
צה"ל כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי העובדה שבוועדת התדרים קיים רוב של ארבעה נציגים ממערכת הביטחון אין בה כדי ליצור "חזית ביטחונית" אחידה שעשויה לפגוע בצורכי התקשורת האזרחית, שכן כל אחד מהנציגים מייצג אינטרסים שלעתים אינם עולים בקנה אחד זה עם זה.
צה"ל הוסיף כי לדעתו יש להותיר את מבנה הוועדה על כנו, וכי "קיים חשש אמיתי, כי צמצום הנציגים הביטחוניים עלולה להוביל לכך ששיקולים כלכליים, גם אם עניינם הגדלת הכנסותיה של המדינה, יכבידו על מלאכה זו ויסיטו את הדיונים לקבלת החלטות שאינן לטובת הציבור ותוך חשש לביטחון המדינה".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד התקשורת והגורמים המעורבים בהועדת התדרים ובהקצאתם יבחנו, לאור הניסיון שנצבר מאז החלטת הממשלה ב - 2008 , אם בהרכב הוועדה ישנו האיזון הנכון כדי שבהחלטותיה יבואו לידי ביטוי הן היבטים ביטחוניים והן היבטים אזרחיים וכלכליים, או שנדרש לפנות אל הממשלה כדי שתשנה את הרכב הוועדה.
כינוס ועדת התדרים בנובמבר 2008 הסמיכה הממשלה אתועדת התדרים בהרכבה החדש.
שר האוצר מינה את נציגו כמשקיף בוועדה שלושה ימים לאחר מועד החלטת הממשלה וראש השב"כ מינה את נציגו בינואר 2009 .
מהביקורת עולה כי הוועדה התכנסה לראשונה והחלה את פעולתה ביוני 2010 , כשנה וחצי ממועד הסמכתה.
רק בתחילת יוני 2010 פנה יו"ר ועדת התדרים לשרי הביטחון, התחבורה וביטחון הפנים כדי שימנו את נציגיהם לוועדה.
שר הביטחון מינה את נציגי אגף התקשוב ביולי 2010 , ושר התקשורת ויתר השרים שאליהם פנה היו"ר מינו את נציגיהם ביוני 2010 , זמן קצר לפני מועד הישיבה הראשונה של הוועדה.
אי-כינוס ועדת התדרים פגע בתהליך הועדת התדרים והקצאתם כמפורט להלן: 1.
מדוח מבקר מערכת הביטחון ממאי 2011 עולה כי בתקופה שבה לא פעלה ועדת התדרים נאלץ צה"ל לפעול בתנאי אי -ודאות והשתמש בתחומי תדר שלא יועדו לשימושו.
נציג המשטרה בוועדת התדרים כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 כי פנה מספר פעמים ליו"ר הוועדה כדי שיכנס את הוועדה לדון בשדרוג מערכת הקשר המשטרתית.
לדבריו הוא נענה כי הוועדה לא מתכנסת מסיבות טכניות.
נציג השב"כ בוועדה כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 כי בתקופה שבין ינואר 2009 ליוני 2010 "היו לשב"כ מספר צרכים מבצעי ים בתחום התדר שלא קבלו מענה במסגרת דיוני והחלטות ועדת התדרים, שכאמור לא כונסה.
בתקופה זו נאלץ השב"כ למצוא פתרונות ארעיים לצרכים מבצעיים אלה".
משרד התקשורת ענה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 כי העיכוב בכינוס ועדת התדרים נבע מכך שהמשרד שקל לפנות לממשלה בבקשה לשנות את הרכב הוועדה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התקשורת כי האיחור במינוי נציגים ובכינוס ועדת התדרים הביא לכך שבמשך תקופה ארוכה לא היה המענה הרגולטורי הנדרש להסדרת השימוש בתדרים לפי הוראות הדין.
על המשרד היה לכנס את ועדת התדרים בהרכבה החדש סמוך למועד הסמכתה גם אם במקביל ביקש לבחון אם להגיש לממשלה הצעת החלטה חדשה המשקפת את עמדותיו.
על המשרד לפעול כדי שהמנגנון הרגולטורי הממונה על נושא הועדת התדרים והקצאתם יפעל באופן שוטף ובצורה מיטבית וייתן את המענה הדרוש בכל עת.
סדרי העבודה של ועדת התדרים מסיכום הדיון הראשון של ועדת התדרים מיוני 2010 עולה כי הוחלט שיו"ר הוועדה יכין טיוטת נוהל לפעילותה והיא תישלח לחבריה לעיון.
הנוהל יסתמך בעקרונותיו על התקנון ששימש את המועצה שפעלה עד קבלת החלטת הממשלה (ראו לעיל).
אף על פי שחלפו יותר מארבע שנים מאז החלטת הממשלה, ויותר משנתיים וחצי מאז החליטה ועדת התדרים שיוכן נוהל להסדרת פעילותה, לא הכין יו"ר ועדת התדרים טיוטת נוהל.
ועדת התדרים לא קבעה הליך להסדרת העניינים הקשורים בניהול ישיבותיה ובקבלת החלטותיה, ובכלל זה לא נקבע מהו מניין החברים המזערי הדרוש לקיום הדיונים והקוורום לקבלת החלטות.
משרד התקשורת ענה כי טיוטת נוהל לפעילות הוועדה נמצאת בשלבי גיבוש ותובא לאישורה עד סוף מרץ 2013 .
המשרד הוסיף שהוועדה ממשיכה להתנהל בהתאם להוראות התקנון והכללים שהיו נהוגים במועצה.
צה"ל השיב שנציגיו בוועדה צריכים להשתתף בהליך גיבוש הנוהל.
החלטת הממש לה משנת 2008 הדגישה את ההשלכות הכלכליות והאזרחיות של הקצאת התדרים על שוק התקשורת המודרני.
תשובת משרד התקשורת ולפיה הוועדה פועלת בהתאם לתקנון משנת 1979 , ששימש את המועצה שהייתה קיימת באותה עת, מלמדת על כשל בהתאמת פעולותיה למציאות החדשה בתחום.
השתתפות החברים והמשקיף בישיבות ועדת התדרים בדברי ההסבר להחלטת הממשלה צוין הצורך בהצגת מגוון הדעות וההיבטים הנוגעים לנושא ספקטרום התדרים.
מאז התכנסה ועדת התדרים לראשונה, ביוני 2010 , ועד מועד סיום הביקורת היא קיימה11 ישיבות שבהן דנה בהועדת תדרים לצרכים ביטחוניים ואזרחיים.
מהביקורת עולה כי מתחילת עבודת ועדת התדרים לא התקיימה אף ישיבה בהרכב מלא בהשתתפות כל חבריה והמשקיף.
עוד עולה כי אחד החברים מאגף התקשוב בצה"ל לא נכח באף ישיבה וכי המשקיף ממשרד האוצר נכח בישיבה אחת בלבד.
עוד נמצא כי אף על פי שהוועדה מונה שבעה חברים, הרי בארבע ישיבות היו חסרים שלושה חברים, בחמש ישיבות היו חסרים שני חברים ובשתי ישיבות היה חסר חבר אחד.
על החשיבות שייחס משרד האוצר לכהונת משקיף מטעמו בוועדת התדרים אפשר ללמוד ממכתבו של מנכ"ל משרד האוצר אל מנכ"ל משרד התקשורת ביולי 2009 .
מהמכתב עולה כי משרד האוצר סבור שהחלטות שעניינן שימוש בתדרים צריכות להתקבל בתהליך מאוזן ושקוף, המביא בחשבון את כלל ההיבטים המשקיים, הכלכליים, התחרותיים והציבוריים.
יתרה מזו, לדבריו, יישום החלטות ועדת התדרים כרוך בעלויות המושתתות על תקציב המדינה, ולכן חשוב הצורך בנוכחותו של משקיף מטעם משרד האוצר בישיבות הוועדה.
ההיעדרות של המשקיף ממשרד האוצר מישיבות הוועדה אינה עולה בקנה אחד עם מכתבו של מנכ"ל משרד האוצר בעניין המעורבות הנדרשת של משרדו בקבלת ההחלטות על השימוש בתדרים.
לדעת משרד מבקר המדינה מאחר שכל הישיבות של ועדת התדרים התקיימו בלא נוכחות של כל חבריה ובהיעדר המשקיף, אפשר שלא ניתנה הדעת לכל ההיבטים הקשורים למשרדי הממשלה ולגופים הנוגעים בדבר.
תיעוד דיוני ועדת התדרים 1.
נציג משרד התקשורת בוועדת התדרים משמש מזכיר הוועדה ואחראי לתיעוד דיוניה והחלטותיה.
חברי ועדת התדרים המעוניינים להעלות נושא לדיון ולהחלטה מקיימים לרוב עבודת מטה מקדימה, הכוללת פגישות והכנת מסמכים.
לאחר גיבוש המסמכים הם מובאים לדיון בוועדה, במטרה לוודא שיוצג לחבריה מידע שיסייע להם לגבש את עמדתם ולקבל החלטה מושכלת.
בית המשפט העליון14 " עסק במקומו ובמעמדו של פרוטוקול וקבע כיכסדרי מינהל תקינים, חייבת ועדה לרשום פרוטוקול אשר ישקף את עיקרי המידע שהובא לפניה ואת ההחלטות שנתקבלו בעקבות אותו מידע.
החובה לכתיבת פרוטוקול שורשיה במשפט המינהלי הכללי ובעיקרון שקיפות פעילותו של המינהל".
ועדת התדרים תיעדה את דיוניה בסיכומי דיון כלליים ה מתעדים בעיקר את ההחלטות.
סיכומים אלה לא שיקפו את כל עמדות הנציגים שהועלו בדיון ואת נימוקי ההחלטות שהתקבלו.
משרד התקשורת השיב כי בתקנון המועצה שהוועדה עדיין מתנהלת לפיו נקבע שעל מזכיר הוועדה להכין "דוח ישיבות", וכי לאורך שנות פעילות הוועדה כללו דוחות אלו ר ק את הסיכומים שהתקבלו.
מזכיר הוועדה כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 שהוא החל ביולי 2011 לשמש כמזכיר הוועדה, אך "צורת תיעוד הדיונים ואופי דוחות ועדת התדרים לא השתנו, למיטב ידיעתי, מזה יותר מעשור".
14 בג"ץ 3751/03 , אילן נ' עיריית תל אביב-יפו ואח' , פ"ד נט(3 ,)817 .
תקנון המועצה משנת 1978 קובע שעל הוועדה לשלוח את סיכומיה תוך שבועיים מיום הדיון בוועדה, ואם לא תתקבל התנגדות בכתב מאחד ממשתתפי הדיון תוך שלושה שבועות מיום הפצתו הוא ייחשב כמאושר.
נמצא כי סיכומי הדיון של ועדת התדרים מופצים זמן רב לאחר מועד הדיונים.
כך לדוגמה במועד הביקורת ביולי 2012 עדיין לא הופצו סיכומי הדיונים בנושאים אזרחיים שהתקיימו ביוני 2011 ובספטמבר 2011 , וטרם הופצו סיכומי הדיונים בנושאים ביטחוניים שקיימה הוועדה מאז החלה בעבודתה יותר משנתיים קודם לכן.
בתשובתו כתב משרד התקשורת כי סיכומי הדיונים המוזכרים לעיל הופצו לחברי הוועדה בנובמבר 2012 .
יוצא אפוא, שהסיכומים הופצו לאחר יותר משנה מהמועד בו התקיימו הדיונים.
ראש ענף תאלמ"ג (תאימות אלקטרומגנטית) באגף התקשוב בצה"ל (להלן - נציג אגף התקשוב בוועדה) מסר לנציגי משרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 כי העיכוב בפרסום סיכומי הדיון וההחלטות של הוועדה פגע בסדרי העבודה של אגף התקשוב מול גורם המפתח עבורו מערכת טכנולוגית אלחוטית.