HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
להלן לוח החלטת הממשלה: 330 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינהסטטוס יישום החלטת ממשלה: 2 לוח המרכיב בהחלטת הממשלהפירוט/תפקיד סטטוס הקמת "צוות היגוי מצומצם" בהשתתפות שרים ובהובלת משרד הבריאותמשרד הבריאות יקים ויפעיל צוות שתפקידו להתוות את מדיניות התוכנית בדגש על שיתופי הפעולה הנדרשים בה, יאשר את תוכנית העבודה ויקיים תהליכי בקרה תקופתיים.
מינוי "צוות בין-משרדי מורחב" בראשות נציג משרד הבריאותמשרד הבריאות יקים ויפעיל צוות שתפקידו לגבש תוכניות עבודה פרטניות של כל משרדי הממשלה ולתאם תהליכי עבודה משותפים ביניהם ובין כל גורם רלוונטי אחר.
הקמת מועצה לאומית למניעת התאבדויות בראשות פסיכיאטר מומחה בתחום האובדנותמשרד הבריאות יקים ויפעיל מועצה, הכפופה למנכ"ל משרד הבריאות, המורכבת ממשרדי ממשלה ובעלי עניין אחרים, שתפקידה לייעץ לגופים השונים השותפים בתוכנית.
הקמת "יחידה למניעת התאבדויות" במשרד הבריאותמשרד הבריאות יקים ויפעיל יחידה שתוביל את פיתוח התוכנית ויישומה ויתכלל את עבודת היחידה מול משרדי הממשלה.
תקצוב ממשלתי של התוכנית בסכום 2016 -2014 בשנים מיליון ש"ח; תקצוב 55 של התוכנית לשנים שלאחר מכן ייקבע בהתאם להטמעתהמנכ"ל משרד הבריאות, הממונה על התקציבים במשרד האוצר והחשבת הכללית במשרד האוצר יקבעו כלים ונהלים תקציביים בין-משרדיים לחלוקת התקציב.
הגברת המודעות וההכרה הציבורית בתופעת האובדנות 16ומתן דרכים לצמצומהמשרד הבריאות בשיתוף המשרדים האחרים יקים וינהל מערך הסברה באמצעות קמפיינים במדיות השונות (טלוויזיה, אינטרנט, רדיו, שלטי חוצות, סרטונים קצרים בבתי הקולנוע, חלוקת עלונים וכו') בארבע שפות; תועלה הצגה בשפה האמהרית לאוכלוסייה האתיופית.
הקמת מאגר מידע אמין, לרבות תשתיות תומכות, מערכות מידע וניהולמשרד הבריאות והמשרדים השותפים יקפידו לטייב ולעדכן את נתוני האובדנות; יערכו תחקירי עומק למקרי התאבדות של אנשים שהיו בקבוצות סיכון; ינהלו מעקב אקדמי על תוכניות המופעלות בעולם; יפתחו תוכניות נוספות; ינתחו יחס עלות-תועלת של תוכניות שונות; ויאמצו טכנולוגיות רלוונטיות.
נושא זה לא נבדק בביקורת של משרד מבקר המדינה.
תמצית המידע בנושא זה מתבססת על דוח 16 .
על פי הדוח 2019 ביקורת פנים של משרד הבריאות בנושא שהועבר לשר ולמנכ"ל המשרד בינואר לא התקיים קמפיין הסברה במדיות השונות ולא הועלתה הצגה לאוכלוסייה האתיופית - מהלכים שנועדו לסייע בהתמודדות עם מקרי אובדנות בקרב בני העדה.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי331 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |המרכיב בהחלטת הממשלהפירוט/תפקיד סטטוס פעילות יזומה להעמקת היכולת לאיתור אנשים בסיכון להתאבדותכל משרד שותף יאתר באופן יזום אנשים בסיכון להתאבדות באמצעות שומרי סף או הפצת שאלונים (בין היתר בקופות חולים, בביטוח לאומי ובקרב תלמידים בבתי הספר).
הכשרת שומרי סף וגורמים מקצועיים מאתרים (כגון מורים, עובדים סוציאליים או עובדי סיעוד)כל משרד שותף יערוך מיפוי וינקוט פעולות להכשרתם ולהכוונתם של שומרי הסף והגורמים המאתרים בשיתוף עם משרד הבריאות.
פעולות להבטחת הפנייה לטיפול, רצף טיפולי ומעקב, לרבות הנגשה לשונית ותרבותיתמשרד הבריאות יוביל בניית מערך של גורמים מקצועיים שונים בשיתוף משרדי הממשלה השונים לשמירה על רצף טיפולי בקרב האוכלוסיות שבסיכון.
סיוע למשפחות שיקיריהן התאבדומשרד הרווחה יפעיל גוף לאיתור, אבחון וטיפול בבני משפחה שיקיריהם התאבדו.
גוף זה יפנה את בני המשפחה לקבוצות תמיכה ויטפל בהם בהיבט המשפחתי, ובמידת הצורך על ידי בריאות הנפש.
הקטנת נגישות לאמצעים קטלנייםתשומת לב מיוחדת תינתן במערכות ארגוניות שבהן קיימת זמינות גבוהה לנשק: ניטור מוקדים שבהם מספר מתאבדים או מספר ניסיונות התאבדות ('נקודות חמות') או הפחתת נגישות לאמצעים נוספים המשמשים .
17להתאבדות ייזום מחקרים בנושאמשרד הבריאות והמשרדים האחרים יערכו תחקירי עומק למקרי התאבדות של אנשים שהיו בקבוצות סיכון וכן יערכו מעקב אקדמי על תוכניות המופעלות בעולם.
קביעת יעדים, אבני דרך ומדדים לצורך קידום הנושא; איסוף נתונים, הערכה וניתוח של הפעולות הננקטות במסגרת התוכנית הלאומית אל מול היעדיםמשרד הבריאות יקבע מדדים לבחינת התקדמות התוכנית, כולל מספר הפניות לבריאות הנפש ושמירה על רצף טיפולי.
ככלל הנושא בביקורת של משרד מבקר המדינה.
המידע מסתמך על דוח ביקורת הפנים של משרד 17 הבריאות ולפיו: יצאו הנחיות לרוקחים באשר לצמצום נגישות לתרופות והגבלת מכירה של תרופות כדורים; תוקטן נגישות למבנים מסוכנים.
16-המבוססות על פרצטמול לאריזה אחת, ובה לא יותר מ 332 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה (להלן - תשובת 2020 משרד הבריאות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר משרד הבריאות) כי פעילות היחידה למניעת אובדנות נסמכת בעיקרה על מסמך הסיכום וההמלצות.
לדבריו, יישום התוכנית בפועל החל רק כשנתיים לאחר החלטת הממשלה, ולכן קצב התקדמותו היה שונה מהמתווה שהוצע במסמך הסיכום וההמלצות.
לצד אלה השפיעו על התוכנית ועל ניהולה תהליכים שונים.
דוגמת הרפורמה בבריאות הנפש.
עוד ציין המשרד כי הוא פועל להסדרת העבודה של הצוותים הבין-משרדיים ולטיוב עבודתו אל מול המשרדים השותפים בהתאם לדוח ביקורת הפנים של משרד הבריאות בנושא "הטיפול בסוגיית האובדנות" (להלן - דוח .
2019 ביקורת פנים), שהועבר לשר הבריאות, לסגנו ולמנכ"ל המשרד בינואר לצד הפעולות אותן ציין משרד הבריאות בתגובתו, מומלץ כי המשרד ישלים את ניתוח מכלול החסמים הניצבים בפני יישום התוכנית, יגבש להם מענים בשיתוף המשרדים האחרים ויפעל להטמעתה המלאה של התוכנית בכל הרשויות המקומיות.
יצירת התשתית הארגונית של התוכנית הלאומית והפעלתה מטרת התוכנית הלאומית היא לצמצם את מקרי ההתאבדות וניסיונות ההתאבדות ולסייע למשפחות אשר יקיריהן התאבדו.
זאת באמצעות חיזוק הקשרים בין המשרדים השותפים להתמודדות עם התאבדויות, כלומר יצירת שיתופי פעולה: במישור הארצי באמצעות משרדי ממשלה ובמישור המוניציפלי באמצעות השירותים השונים שמספקים המשרדים ברשויות המקומיות.
על פי החלטת הממשלה, ההיערכות לשיתוף פעולה בין-משרדי מחייבת, בין היתר, להקים ולהפעיל תשתית ארגונית אחת, לנהל ולתכנן את התוכנית לאורך זמן ולהסדיר נהלים משותפים, לרבות גיבוש כלים ונהלים תקציביים בין-משרדיים לייעול הפעלת התוכנית; אלה לצד מינוי גורם ממשלתי שעליו תוטל האחריות להוביל ולתכלל את ההתמודדות המערכתית לצמצום ההתאבדויות וניסיונות ההתאבדות.
התשתית הארגונית כוללת הקמה והפעלה של פורומים משותפים בראשות נציגי משרד הבריאות ובהשתתפות מתואר המבנה הארגוני לניהול 10 המשרדים השותפים וגורמים נוספים.
בתרשים התוכנית, כולל הגופים השונים, העומדים בראשם ומטרתם.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי333 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |המבנה הארגוני לניהול התוכנית לפי החלטת הממשלה: 10 תרשים מאז יצאה התוכנית הלאומית לדרכה חלפו כשש שנים.
במהלך השנים הללו הוקמו הפורומים השונים, אך משרד הבריאות אינו מפעילם באופן סדיר.
הוא אינו מעדכן את המדיניות שבבסיסה, אינו משתף דיו את המשרדים האחרים בניהול התוכנית, ואף טרם גיבש תוכנית עבודה כלל משרדית; ככלל הוא אינו משתמש במידה מספקת בכלים ובמשאבים שהוקנו לו בהחלטת הממשלה ואינו עומד בקווים המנחים שהותוו בתוכנית הלאומית ליצירת מערך אופרטיבי לאומי להתמודדות מיליון 110-עם תופעת האובדנות; מאז הפעלתה תוקצבה התוכנית ב , משרד הבריאות אינו מנצל את מלוא 2014 ש"ח, אך מראשיתה בשנת התקציב הייעודי של התוכנית לטובת פעולות למניעת התאבדויות.
במקום זאת הוא משתמש בחלק ניכר מהתקציב לפעולות שוטפות של המשרד, בניגוד לייעודו של התקציב.
להלן פירוט של עיקרי הממצאים: שיתוף לקוי של משרדי הממשלה הנוספים בניהול התוכנית והיעדר מטה צוות ההיגוי בראשות ליקויים בהפעלת הפורומים האופרטיביים הבין-משרדיים: המצומצם, שהוצב בראש המדרג הארגוני של התוכנית הלאומית, עומד שר הבריאות.
334 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה שותפים בו גם שר החינוך, שר הרווחה, שר הקליטה, השר לשוויון חברתי, מנכ"ל (להלן - צוות ההיגוי).
תפקיד 19 והיועץ המשפטי לממשלה18משרד ראש הממשלה הצוות להתוות את מדיניות התוכנית בדגש על שיתופי הפעולה הנדרשים בה, לאשר את תוכנית העבודה המשותפת למשרדים ולקיים תהליכי פיקוח ובקרה עיתיים.
על צוות ההיגוי המצומצם הוטל למנות צוות בין-משרדי מורחב (להלן - הצוות הבין- משרדי) בראשות נציג משרד הבריאות, שתפקידו לגבש תוכנית עבודה פרטנית לכל משרדי הממשלה והרשויות השותפות לתוכנית ולתאם את תהליכי העבודה ביניהם.
20 מוצגים תשעת משרדי הממשלה השותפים בצוות הבין-משרדי 11 בתרשים משרדי הממשלה השותפים בצוות הבין-משרדי : 11 תרשים בביקורת נמצא שאין תיעוד לדיונים שקיים צוות ההיגוי.
נמצא תיעוד לכך ) קיים הצוות הבין- 2018 עד דצמבר 2014 שבתקופה של כמעט חמש שנים (ממרץ .
מסיכומי הצוות הבין-משרדי עולה כי כבר בראשית דרכו 21משרדי תשע ישיבות התקבלו ההחלטות הללו: לקיים מפגש אחת לחודשיים; לעסוק בהתוויית תהליכים ולקבל החלטות בהליך משותף של נציגי המשרדים; להקפיד על שיתוף כלל משרדי או נציג מטעמו.
או נציג מטעמו 19 הגורמים השותפים בצוות נלקחו מתוך מסמך "תפוצה ופרטי קשר של צוות היגוי בין משרדי 20 .
יצוין כי מלבד משרדי הממשלה צורפו לצוות הבין-משרדי גם מרכז השלטון 26.
14 -מורחב", מ המקומי ומשטרת ישראל.
, אך 2017 משרד הבריאות מסר לצוות הביקורת כי התקיים דיון נוסף של הצוות הבין-משרדי בשנת 21 .
לא הופץ סיכום שלו בכתב 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי335 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | הממשלה השותפים במידע לצורך שקיפות ושותפות.
מלבד זאת התווה הצוות נוהל כניסה לרשויות מקומיות והגדיר את סדר העדיפויות של הרשויות שבהן יתחילו להפעיל את התוכנית.
בביקורת עלה שבמהלך שנות הפעלת התוכנית קיבל משרד הבריאות החלטות מערכתיות בנוגע לתוכנית הלאומית בעצמו ללא שיתוף המשרדים האחרים.
בין היתר התקבלו החלטות על הקמת צוות אופרטיבי חדש, על תקצוב הפעולות ליישום התוכנית במשרדי הממשלה השותפים ועל יישום התוכנית והפעלתה ברשויות המקומיות.
צוות ההיגוי והצוות הבין משרדי, שאותו הקים צוות ההיגוי מקרב נציגי המשרדים השותפים לו, לא גיבשו את המרכיבים ליצירת התשתית הניהולית הבין-משרדית שתאפשר קידום משותף של התוכנית הלאומית: לא נקבעה תוכנית עבודה רב-שנתית כללית (למעט מסמך ), כמו כן לא נקבעו תהליכי העבודה ביניהם 2013-הסיכום וההמלצות מ לבין כל גורם אחר.
חסרונם של אלה פגע ביישום המרכיבים העיקריים של התוכנית הלאומית ובהטמעת אסטרטגיות הפעולה שלה בכל הדרגים - הן במערכת הבריאות והן במשרדים השותפים.
נוסף על כך, טרם התבצע תהליך משותף של הפקת לקחים על אופן יישום התוכנית מאז .
2014 תחילת התקיים דיון של הצוות הבין-משרדי.
בדיון קבלו נציגי משרד 2018 באוקטובר החינוך, משרד הרווחה ומשרד הקליטה על כך שלא שיתפו אותם בתהליכים השוטפים של התוכנית, לא נמסרו להם עדכונים לגבי תקציב התוכנית ולא התקיימו פגישות בהשתתפותם.
לדברי נציגי המשרדים השותפים, התוכנית הלאומית אינה פועלת כתוכנית לאומית ויש נתק בין המועצה הלאומית למניעת אובדנות (שבה הם חברים) לבין הצוות הבין-משרדי.
עוד ציינו כי לא הוצגו בפניהם תוכנית קונקרטית וכלים מעשיים עבור יישום יעדי התוכנית הלאומית לצורך קיומו של המשך הרצף הטיפולי (ראו להלן).
נציגת משרד החינוך ציינה כי תחושת משרדה היא שבפועל, תקציבית וארגונית, הוא אינו משמש כלל שותף מרכזי בתוכנית הלאומית.
בסיכום הדיון הודגש כי התוכנית חשובה והכרחית ונדרש בה חיזוק משמעותי, לפיכך המשנה למנכ"ל משרד הבריאות יבחן את הטענות שהועלו ויפעל לשינוי המצב.
פרסם משרד הבריאות מכרז חיצוני להפעלת התוכנית הלאומית 2016 בדצמבר בחר המשרד בספק להפעלתה (להלן - ספק התוכנית 2018 למניעת אובדנות ובמרץ הקים המשנה למנכ"ל משרד הבריאות צוות פנימי: "ועדה 2019 או הספק).
במרץ 336 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה מתכללת בנושא יישום מתווה התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות", שנציגיה 2019 כולם אנשי מקצוע העוסקים באובדנות (להלן - הוועדה המתכללת).
במאי החל הספק בעבודתו.
לפי כתב המינוי של הוועדה המתכללת, היא תעמוד "בראש בחינת המתווה והיישום של הטמעת פעילות הספק שזכה במכרז, ותדון בתוכנית העבודה וביישומה ברשויות המקומיות".
היא אמורה לעסוק גם בתחומים שעל פי החלטת הממשלה הם באחריות הצוותים הבין-משרדיים, למשל : בגיבוש תוכנית עבודה וביישומה - תחום שהוא באחריות הצוות הבין-משרדי וצוות ההיגוי, וכן במתווה ההכשרות - תחום שהוא באחריות משרד הבריאות ובאחריות משרדי הממשלה השותפים.
ואולם, משרד הבריאות לא הסדיר את פעילות הוועדה אל מול פעילות הפורומים האופרטיביים הבין-משרדיים ואל מול היחידה למניעת התאבדויות.
הקמת הוועדה המתכללת על ידי משרד הבריאות ומנגד פעילות דלילה של הפורומים הבין-משרדיים, אינן עולות בקנה אחד עם התפיסה שעוגנה בהחלטת הממשלה תפיסה הגורסת שהתמודדות מיטבית עם תופעת האובדנות צריכה להיעשות במהלך משותף של משרדי הממשלה והרשויות המקומיות.
הדבר עלול להשפיע על אופן יישום התוכנית, כפי שאכן עלה בביקורת ויפורט בהמשך.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי לתפיסתו מינוי הוועדה המתכללת אינו סותר את פעילות הצוותים האחרים והוא נועד להסדיר את פעילות הספק.
עוד ציין המשרד שהוא מסכים כי יש להסדיר את פעילות הצוות הבין-משרדי, לרבות: כתיבת תוכנית עבודה בין-משרדית רב-שנתית, הסדרת שיתופי הפעולה במטה ובשטח וכן תיאום דיונים שוטפים עם המשרדים על מתווה פעילות התוכנית וסוגיות העולות מהשטח.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות כי בתום שש שנים מהתחלת התוכנית, יקיים תהליך של הפקת לקחים עם המשרדים השותפים ובמסגרתו יבחן את המערך הארגוני, את ריבוי הפורומים אשר חלקם אינם פעילים ואת תחומי אחריותם, כמו גם תאום פעילות הוועדה המתכללת והרכבה למול החלטת הממשלה.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי337 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |המלצות המועצה הלאומית למניעת אובדנות על פי החלטת הממשלה יש להקים מועצה לאומית למניעת אובדנות, שחבריה הם נציגי משרדי הממשלה הרלוונטיים, נציגי רשויות, גופים וארגונים העוסקים בבריאות הנפש, בעבודה סוציאלית ובחינוך וכן גורמים רלוונטיים אחרים.
בראשה יעמוד פסיכיאטר מומחה בתחום האובדנות.
תפקיד המועצה לייעץ לגופים השונים 12 השותפים בתוכנית הלאומית והיא כפופה למנכ"ל משרד הבריאות.
בתרשים מוצגים השותפים במועצה למניעת אובדנות.
שותפים במועצה למניעת אובדנות: 12 תרשים בראשות המועצה המייעצת הועמד מנהל בית החולים גהה (להלן גם - יו"ר , כחודש 2013 המועצה).
המועצה החלה לפעול עם סיום תוכנית הפיילוט, בנובמבר לפני החלטת הממשלה.
מאז הקמת המועצה היא פועלת על פי נהלים שקבעה, היא מתכנסת אחת לחודשיים לערך ומתעדת את דיוניה ואת המלצותיה באופן סדיר.
לאורך שש שנות עבודתה הגישה המועצה למנכ"ל משרד הבריאות מגוון רחב של המלצות הנוגעות לנושאי הליבה של התוכנית למניעת התאבדויות, לאסטרטגיות הפעולה ולדרכי היישום שלהן באוכלוסיות הסיכון, וכן התייחסה לנושאים החליט משרד הבריאות 2019-2016 שבתשתית התומכת של התוכנית.
בין השנים המלצות), בהן המלצות הנוגעות 67 מתוך 18( ליישם חלק מהמלצות המועצה לצמצום הנגישות לאמצעים קטלניים, כגון הקטנת מספר הכדורים בקופסה של 338 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה תרופות המבוססות על פרצטמול; קיום צעדה כחלק מהגברת המודעות וההכרה הציבורית בתופעת האובדנות; זיהוי מספרי הטלפון של המתקשרים למוקדי חירום; המלצות כיצד לסקר מקרי התאבדות בתקשורת - אילו פעולות מומלצות ומאילו .
22פעולות יש להימנע משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעילות המועצה, ואת פעילותה הסדירה מתחילת יישום התוכנית הלאומית, לבחינה ועדכון האסטרטגיות שבבסיס התוכנית ומרכיביה על פי החלטת הממשלה.
באשר ליתר ההמלצות משרד הבריאות בחר שלא ליישם אותן עד כה או שהוא טרם דן בהן, למשל: המלצות הקשורות לעדכון נוהלי משרד הבריאות הנוגעים להתאבדויות ולנושא הרצף הטיפולי; הסדרת קבלת המידע לגבי אירוע התאבדות עם המשטרה ועם ארגוני הצלה (מד"א ואיחוד והצלה); עריכת מחקר מלווה לתוכנית הלאומית למניעת אובדנות וכן הקמת רשם לענייני אובדנות שיעסוק באיסוף נתונים על כל פלחי הגיל מכל הגורמים האחראים על איסוף המידע.
ציין יו"ר המועצה בפני מנכ"ל משרד הבריאות כי המועצה אינה 2018 בנובמבר מקבלת משוב על החלטותיה; נוסף על כך לא הקפיד משרד הבריאות על נוכחות המנכ"ל או המשנה למנכ"ל בישיבות המועצה לפחות אחת לשנה, למרות הסיכום בין מנכ"ל משרד הבריאות ויו"ר המועצה בנוגע לחיזוק הקשר עימה.
בתשובתו הדגיש משרד הבריאות שתפקיד המועצה המייעצת הוא לייעץ למשרד הבריאות בלבד, על כן אין לספור את ההחלטות שהמשרד קיבל כתוצאה מייעוץ זה; הוא הוסיף שבאופן הזה מתאפשר למועצה שיח חופשי וגיבוש המלצות ככל שהיא מוצאת לנכון, ללא תלות במגבלות ארגוניות ותקציביות.
לצד החשיבות של השמירה על האוטונומיה של המועצה המייעצת ועל בחינת היתכנות התקציבית והארגונית של המלצותיה מומלץ כי משרד הבריאות יבחן, מפעם לפעם, את הצורך בשילוב המלצותיה בתוכניות העבודה המשרדיות כך שאלו יתורגמו לשפת המעשה.
בהקשר זה יש לציין כי משרד הבריאות הודיע למשרד מבקר המדינה בתשובתו כי הפעולות שיש להימנע מהן: פרסום בעמוד הראשון ובפונטים גדולים; פרסום תמונת המת, שיטת 22 ההתאבדות ומקום ההתאבדות; שימוש במילים סנסציוניות ודרמטיות בתיאור ההתאבדות; תיאור נסיבות חד-ערכיות המקדמות תהליך הזדהות (אהבה נכזבת, אבטלה, קורבן התעללות וכו'); ביטויים המתייחסים להתאבדות כאל הצלחה, כגון "הצליח להתאבד" או "ניסיון התאבדות לא מוצלח".
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי339 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | בכוונתו לשפר את הליך העבודה אל מול המועצה כך שהיא תקבל משוב לגבי המלצותיה.
היחידה למניעת התאבדויות על פי התוכנית הלאומית, היחידה למניעת אובדנות היא הגורם הארגוני האחראי ברמה הלאומית להשגת מטרות התוכנית.
תפקידיה העיקריים הם: הגדרת התכנים והשיטות של האסטרטגיות שנקבעו להתמודדות עם מניעת אובדנות; בניית מערכת לשמירה על רצף טיפולי (כולל בין גורמים מקצועיים שונים) ולזמינות אפשרויות לאבחון ולטיפול נפשי ובקרה על תפקודה; עיצוב פעולות הסברה ברמה הארצית; הוקמה היחידה למניעת אובדנות 2014 וניהול הפעולות לפיתוח הידע בנושא.
בשנת במסגרת חטיבת הבריאות במשרד הבריאות בכפיפות למשנה למנכ"ל, זאת בהתאם להחלטת הממשלה וכן למסמך הסיכום וההמלצות.
היחידה מורכבת ממנהלת יחידה, .
מאז הקמתה פעלה היחידה בין השאר 23סגנית למנהלת יחידה ושתי מנהלות אזור להכניס את התוכנית לרשויות המקומיות, לבנות רצפים טיפוליים ברמה המקומית, להכשיר שומרי סף וכן ליזום טיוב של נתונים על מקרי התאבדות.
דוח ביקורת הפנים של משרד הבריאות בנושא "הטיפול בסוגיית האובדנות" עסק בנושא התפקוד והניהול של היחידה - ניהולית ומקצועית - והעלה ליקויים בהפעלת התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות.
בין היתר מציין הדוח את היעדר הפעילות של היחידה להעלאת המודעות לנושא האובדנות; את מיעוט הפעולות שנוקטת היחידה למניעה, לאיתור ולטיפול באנשים בסיכון אובדני; את המחסור בנתונים שבידי היחידה באשר למידת השגת מטרות התוכנית ויעדיה; ואת אי-ניצול המשאבים, שנבע בין השאר מכך שהמשרד העביר תקציב שהוקצה לתוכנית למטרות אחרות.
בדוח הומלץ שהנהלת המשרד תבחן מחדש את אופן ההפעלה של היחידה, לרבות צורך בשינוי של הרכבה.
בדיון הפקת לקחים מדוח ביקורת הפנים שהתקיים בפברואר , ובו השתתפו בעלי תפקידים ממערכת הבריאות, ציין מנכ"ל משרד הבריאות כי 2019 משרד הבריאות בוחן מחדש את התוכנית בכל היבטיה: דרכי פעולה, יעדים, מיקום ארגוני והיבטים נוספים, וזאת בשיתוף מלא עם יו"ר המועצה הלאומית.
כאמור, הפורומים האופרטיביים (צוות ההיגוי והצוות הבין-משרדי) התכנסו בתדירות נמוכה מהנדרש ולא היו גורם מנחה ומפקח על אופן תקנים בהם מנהל יחידה, רכז אקדמי, רכז תקצוב 8 זאת בשונה ממסך הסיכום ההמלצות שפירט 23 .
ובקרה ושלושה מנהלים אזוריים 340 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה יישום התוכנית ותכלולה.
במצב זה פעלה היחידה למניעת התאבדויות ללא משימות ויעדים אשר אושרו ע"י הפורומים האופרטיביים.
כתוצאה מכך נפגע גם שיתוף הפעולה עם המשרדים האחרים.
מסר משרד הבריאות שאכן לא הייתה 2020 בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר התכנסות סדורה של הפורומים האופרטיביים בין השאר עקב תחלופת משנה למנכ"ל וכן בעיות שונות שנידונו בדוח ביקורת הפנים.
הוא הוסיף ומסר 2017-2016 בשנים וכן 2020 כי בימים אלה המשרד מתאם מפגשים של הצוות הבין-משרדי לשנת נעשית עבודת חשיבה לייעול תהליכי העבודה של הצוות הכולל הקמת צוותי עבודה ונהלי עבודה אל מול המשרדים השונים שיטייבו את עבודת הצוות הבין-משרדי ואת ממשקי העבודה עם המשרדים השותפים לתוכנית.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד הבריאות יבחן את הסדרת ממשקי העבודה של היחידה למניעת אובדנות למול הפורומים האופרטיביים ובהמשך לדיון הפקת לקחים מדוח ביקורת הפנים, יבחן את פעילות התכנית על כלל היבטיה בשיתוף עם יו"ר המועצה הלאומית.
הקטנת הנגישות לכלי ירייה לבין שיעור ההתאבדויות ידוע בעולם לאורך השנים 24הקשר בין זמינות של כלי נשק ואף בא לידי ביטוי בהחלטת הממשלה כי התוכנית הלאומית תכלול "הקטנת נגישות לאמצעים קטלניים"; במסמך הסיכום וההמלצות שבבסיס התוכנית הלאומית הושם דגש מיוחד על הגבלת הזמינות של כלי נשק.
, בדוח זה כלי ירייה או כלי נשק הוא "כלי בעל קנה העשוי 1949- על פי חוק כלי הירייה, התש"ט 24 לירות כדור, קלע, פגז, פצצה או כיוצא באלה, שבכוחם להמית אדם, וכולל חלק, אביזר ותחמושת של כלי זה, וכן כלי נשק שמסוגל לפלוט חומר הנועד להזיק לאדם, לרבות חלק, אביזר ותחמושת לכלי נשק כאמור ולרבות מכל המכיל או שמסוגל להכיל חומר כאמור, ולמעט מכל גז מדמיע".
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי341 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | 2017-2015 , מספר ההתאבדויות, לפי דרך הביצוע: 13 תרשים על פי נתוני משרד הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
של המועצה המייעצת בנושא "זמינות נשק 2018 על פי נייר עמדה מאוקטובר מההתאבדויות במדינות אירופה נעשות תוך שימוש בכלי נשק, 38% ,"והתאבדויות מההתאבדויות בארה"ב.
בישראל, וזאת כעולה מנתוני 70% עד 60%-וכך גם כ שליש מהמתאבדים עשו זאת באמצעים קטלניים 2017 - 2015 , בשנים 13 תרשים מכלל ההתאבדויות נעשו תוך שימוש בכלי 11%-(נשק, הרעלה וקפיצה מגובה); כ נשק.
במסגרת נייר העמדה בנושא המליצה המועצה, בין היתר, להוסיף לחוק כלי (להלן - חוק כלי הירייה) סייגים ומנגנוני פיקוח אפקטיביים.
1949-הירייה, התש"ט חוק כלי הירייה והתקנות שהותקנו על פיו מסדירים את נושא הרישוי, הנשיאה וההחזקה של כלי נשק.
החוק קובע כי השר לביטחון הפנים (להלן - השר לבט"פ) , ולפיו עיסוק בכלי ירייה מחייב רישיון מהאגף לרישוי 25ממונה על ביצוע החוק כלי ירייה במשרד לבט"פ.
על פי החוק, קבלת רישיון לכלי ירייה מותנית בעמידה בתנאי סף; השר לבט"פ האחראי לקביעתם עושה זאת, בין היתר, בהתייעצות עם שר הבריאות.
לצורך בדיקת העמידה בתנאי הסף על מבקש הרישיון להחזקת כלי ירייה להמציא, בין היתר, אישור רפואי חתום בידי רופא משפחה הכולל שאלות לגבי טיפולים פסיכיאטריים וקבלת תרופות.
מבקש הרישיון אף חותם על ויתור סודיות רפואית יצוין כי הרישיונות ניתנים הן לאנשים פרטיים והן לארגונים, כגון חברות שמירה.
25 342 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה (להלן - טופס הצהרת בריאות).
כיוון שבטופס הצהרת הבריאות אין שאלות ספציפיות לגבי מחשבות אובדניות או ניסיונות אובדניים, הרי שניסיון אובדני או מחשבות אובדניות אינם מהווים חסם לקבלת רישיון לנשיאת כלי נשק.
עוד קובע החוק כי רופא, פסיכולוג, קצין בריאות הנפש או עובד סוציאלי במערכת הבריאות שנודע לו שמטופל שלו מחזיק בכלי ירייה, ולדעתו הוא מסכן את הציבור או את עצמו - עליו להודיע על כך למנכ"ל משרד הבריאות והוא רשאי להעביר את הידיעה .
26לפקיד הרישוי פנה המשנה למנכ"ל משרד הבריאות לשר לבט"פ במכתב והסב את 2018 באוקטובר תשומת ליבו לתוכנית הלאומית למניעת התאבדויות, שבין מטרותיה המרכזיות להקטין את הנגישות והזמינות לכלי נשק.
המשנה למנכ"ל ויו"ר המועצה למניעת אובדנות שבו והציגו את עמדותיהם בפני הוועדה הציבורית לבחינת הליכי הרישוי לכלי ירייה במשרד לבט"פ (להלן - ועדת הבדיקה).
עד כה מהלכים אלה לא הביאו לצמצום מתן רישיונות לנשיאת כלי נשק או לחידושן או לתיקון חוק כלי הירייה.
בתשובת משרד הבריאות הוא הבהיר כי הוא מקיים שיח ועבודת מטה עם המשרד לבט"פ על מנת לבחון היבטים הנוגעים לסיכון לאובדנות וכן נדונה האפשרות להעביר מידע רלוונטי ממשרד הבריאות למשרד לבט"פ בנוגע למבקשים רישיון לנשיאת כלי נשק.
כי במסגרת 2020 משרד הבט"פ מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר ועדת הבדיקה הוצגו המלצות לשיפור וטיוב ההליך וכי הוא פועל לתרגום ההמלצות לתוכנית שתכלול גם שאלון שמבקש הרישיון לנשיאת כלי ירייה יידרש למלא גם בנוגע להיבטים בכשירות נפשית, וזאת בכפוף לקיום חקיקה מתאימה.
המשרד ציין כי הוא פועל מול משרד הבריאות לשיפור אופן העברת המידע בדבר מסוכנות נפשית בהליך קבלה וחידוש רישיון לנשיאת כלי ירייה.
לאור תשובתם של משרד הבריאות והמשרד לבט"פ מומלץ כי הם יביאו לסיום את עבודת המטה שתכליתה למנוע החזקת נשק בידי מי שקיים לגביו מידע בדבר סיכון להתאבדות - בין שהוא מבקש רישיון לראשונה ובין שהגיש בקשה לחידוש הרישיון שברשותו, וככל שיידרש ישקלו לקדם הסדרה בדבר עדכון השאלון אשר יכלול מידע בדבר המסוכנות הנפשית של המבקש.
כמו כן, מוצע כי הם יגיעו להסדרת מנגנון עדכון מאגר נתונים משותף של כלל הגורמים הרלוונטיים אשר יכיל נתונים לגבי ניסיונות התאבדות.
על פי החוק אדם שהתמנה על ידי השר לבט"פ במינוי שפורסם ברשומות להיות פקיד רישוי לצורך 26 .
חוק כלי ירייה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי343 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |תקצוב התוכנית וניצול תקציבי כאמור, בהחלטת הממשלה נקבע כי התוכנית הלאומית תוטמע במהלך הדרגתי בתוך מיליון ש"ח באופן מדורג 55 בסך כולל של 2016-2014 שנים והיא תתוקצב בשנים 3 מיליון ש"ח 27-; ו2015 מיליון ש"ח בשנת 18 ;2014 מיליון ש"ח בשנת 10 :כלהלן ובשנים שלאחר מכן התקציב שיוקצה לתוכנית הלאומית ייקבע בהתאם 2016 בשנת להטמעתה בפריסה ארצית.
עוד נקבע בהחלטת הממשלה כי מנכ"ל משרד הבריאות, הממונה על התקציבים במשרד האוצר והחשבת הכללית או נציגיהם יקבעו כללים ונהלים תקציביים בין-משרדיים על מנת לייעל את יישום התוכנית הלאומית.
תוכניות עבודה שנתיות ותוכנית רב-שנתית מקושרת תקציב 2019- היחידה למניעת אובדנות גיבשה תוכנית עבודה שנתית לכל אחת מהשנים .
תהליך גיבוש תוכנית העבודה כלל שיח של מנהלת היחידה למניעת אובדנות 2015 עם כל אחד ממשרדי הממשלה השותפים, ובו הועלו דרישות המשרדים לפעולות הנדרשות בתוכנית הלאומית והמותאמות לתקציב.
כלל הדרישות רוכזו לכדי תוכנית עבודה שנתית כוללת בין-משרדית והועברו לאישורו של המשנה למנכ"ל משרד הבריאות.
עם זאת, נמצא כי לא נקבעו נהלים תקציביים או כללים שמסדירים את אופן הניהול והניצול של התקציב המשותף בין הגורמים השונים, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה ולכן על משרד הבריאות לקבוע ביחד עם משרד האוצר כללים לאופן ניהול וניצול התקציב המשותף.
בפועל, משרד הבריאות ניהל בעצמו את התקציב של התוכנית הלאומית, ללא מעורבות יתר השותפים.
הוא אף קיבל את ההחלטות לגבי תוכנית העבודה השנתית ולא הביא אותן לדיונו של הצוות הבין-משרדי.
ההחלטות התקבלו על בסיס תוכנית שנתית וללא תכנון ארוך טווח.
מבנה התקציב כולל ארבעה הסטה של תקציבי התוכנית הלאומית למטרות אחרות: הקצה אגף 2014 מדרגי הוראות: סעיף תקציב, תחום פעולה, תכנית ותקנה.