HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
"מסך החוב הממשלתי טענת אגף החשכ"ל כי פרויקט הגבייה מתייחס למשרדים שהחובות בהם הם כ-90% מסך החוב הממשלתי מתעלמת מכך שהפרויקט אינו מבוצע ברשות המסים, במוסד לביטוח לאומי ובחברות הממשלתיות, שהחובות אליהם מהווים כ-73% מכלל החובות לממשלה34 .
נוסף על כך, מלוח10 שלהלן עולה כי בגופים שלהם החובות הגדולים ביותר מבין אלו שבהם מבוצע פרויקט הגבייה, הפרויקט נוגע רק לחלק מהיחידות באותו גוף ונתקל בקשיים משמעותיים.
בקבי עת המשרדים שבהם יפעלו הספקים וסדר העבודה אין די בבחינת גובה החוב ואופיו, וראוי היה להביא בחשבון שיקולים נוספים, כגון מספר החייבים, גיל החובות ומידת החשש להתיישנותם, בחינה ראשונית של מידת המורכבות של הליכי הגבייה בגוף ועוד.
להלן בלוח 10 פירוט שלבי העבודה שביצעו ארבעת הספקים הזוכים בגופים השונים, כפי שמסר אגף החשכ"ל בדצמבר 2017: .
לעיל 244 |דוח שנתי 68ג .
לוח 10 : פירוט סטטוס העבודה של הזוכים במכרז .
הגוף שלב הביצוע הנוכחי הערות .
משרד הבריאות טרם הסתיים שלב א'.
כעת הספק החדש מבצע את שלב א' במספר .
יחידות מצומצם של משרד הבריאות.
רשות מקרקעי ישראל הסתיים שלב א' .
במהלך ביצוע שלב א' התברר כי מצב מערכות המידע ברשות אינו .
מאפשר לבצע ביעילות את שלב א', וכי בחלוף הזמן אי-גביית .
החובות גורם נזקים כבדים.
הוחלט להתמקד בגביית החובות .
המשך התהליך ייבחן בהמשך.
הנהלת בתי המשפט שלב א' הסתיים .
הוחלט לא לבצע את שלב ב', מפני שלמשרד יש היקף חובות נמוך.
משרד השיכון והבינוי נמצא במהלך שלב ב'.
רשות המים הסתיים שלב א' .
העבודה הופסקה לאחר שהאחריות לגבות היטלי הפקה הועברה .
משרד החינוך שלב א' הסתיים במאי .
חסמים משפטיים מונעים את הפעלת שלב ב'.
משרד הכלכלה והתעשייה נמצא במהלך שלב ב'.
משרד התחבורה - רשות .
הספנות טרם הסתיים שלב א'.
משרד המשפטים נמצא במהלך שלב ב'.
המשרד מבצע את שלב ב'.
המשרד לביטחון פנים - .
רשות הכבאות שלב א' הסתיים .
מבוצע פיילוט בשלב ב' באחת מתחנות הכיבוי.
הבדואים בנגב נמצא במהלך שלב ב'.
משרד החקלאות טרם הסתיים שלב א'.
המשרד להגנת הסביבה טרם הסתיים שלב א'.
מקור: נתוני אגף החשכ"ל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |245 .
מלוח 10 עולה כי עד סיום הביקורת של משרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 , יותר מארבע שנים מאז החליטה הממשלה להעמיק את פעילות הגבייה בממשלה, החלה פעילות מכוח ההחלטה ב-13 גופים בלבד מבין כלל הגופים הממשלתיים שמתבצעת בהם פעילות גבייה, וכי השלב הראשון בפעילות הסתיים בת שעה גופים.
מבין תשעת הגופים האלה, השלב השני בפעילות החל בארבעה גופים בלבד, במקצתם באופן חלקי ומצומצם מאוד.
יצוין כי בכמה מהגופים עוד מתחילת שלב האפיון הוגבלה הפעילות רק לכמה יחידות הפועלות בגוף.
כך למשל, במשרד החינוך לא כלל מיפוי החובות יחידות סמך של המשרד, למשל יחידות הטלוויזיה החינוכית, מרכז החינוך ההתיישבותי פנימייתי ועליית הנוער, המועצה להשכלה גבוהה, מרכז מ עיין החינוך התורני בארץ ישראל ומרכז החינוך העצמאי.
להלן תמצית חלקית של ממצאים עיקריים שעלו בעבודות האפיון שהסתיימו בכמה מהמשרדים בשלב א' של המכרז: .
אותרו חובות למשרד בסכום של כ -2.
76 מיליארד ש"ח, מהם כ -2.
13 מיליארד ש"ח בני יותר משבע שנ ים (נוסף על חובות שנצברו לפני שנת 2008 .
יש עוד חובות רבים של יחידות במשרד, אך בנוגע להם אין נתונים 2.
יש ביזור של תהליכי החיוב ושל תהליכי הגבייה.
רוב היחידות במשרד מנהלות את תהליכי החיוב והגבייה בנפרד באמצעות פונקציות ארגוניות נפרדות, בתהליכים שונים ונפרדים ולעתים במערכות מידע נפרדות.
ביזור זה מקשה לקבוע מדיניות, נהלים ושיטות אחידים ולאכוף אותם לשם ניהול יעיל של תהליכי החיוב והגבייה.
האחריות לגביית חובות במשרד מעורפלת, ולא ברור אם היא מוטלת על המנכ"ל או על חשב המשרד.
במרבית יחידות המשרד אין מנגנון דיווח המאפשר למדוד את גביית החובות ולבקר אותה.
ביחידות שונות קשורות לגבייה כמה מערכות מידע, ואין אחידות ביניהן.
בכמה מהיחידות יש פער זמנים גדול בין המועד שבו החוב מתגבש לתחילת פעולות הגבייה.
עוד נכתב בדוח שהגישה החברה כי עיקר ההכנסה מגביית החובות אינה משמשת את צורכי המשרד.
לכן למשרד אין אינטרס או תמריץ להשקיע בגביית החובות, ונושא זה מתועדף במקום נמוך יחסית לפעולות אחרות.
בתשובת משרד הכלכלה והתעשייה הועלו טענות שונות כנגד הממצאים שפורטו לעיל, ש הועלו במסגרת שלב האפיון של עבודת שלב א' במסגרת המכרז.
נטען כי בניגוד לממצאי עבודת האפיון, קיים פירוט מלא של כלל 246 |דוח שנתי 68ג .
החובות במשרד, וכי ידוע לכל היחידות המקצועיות במשרד כי האחריות לנושא הגבייה וסמכות האכיפה נמצאות בידי חשב המשרד.
עוד נכתב בתשובה כי החל בשנת 2018 ינוהלו כל החיובים במשרד במערכת מרכב"ה, ולכן מנגנון הדיווח והבקרה יהיה קל יותר ובמתכונת אחידה.
לדברי המשרד, הוא פועל באופן עקבי להקטין את הפער בין מועד התגבשות החוב ובין תחילת פעולות הגבייה, וכי נושא זה יבוא לידי ביטוי במסגרת שלב ב' של פרויקט הגבייה.
אותרו חובות למשרד בסך של כ-3.
25 מיליארד ש"ח, מהם כ-1.
4 מיליארד ש"ח בני יותר משבע שנים.
נוסף על חובות אלו יש היקף מהותי של חובות בלתי ידועים, מסיבות שונות המפורטות בדוח.
שיעורי הגבייה השוטפת של כמה מהיחידות במשרד, לרבות אלו שיתרות החוב בהן הן הגדולות ביותר, נמוכים - 26% עד44% (על פי שנת2014.
יחידות המשרד אינן משתמשות במערכת מרכב"ה לצורך הגבייה, ואין בהן מערכות ייעודיות לגבייה.
תהליכי החיוב והגבייה מבוזרים בין יחידות המשרד.
יש למנות גורם ארגוני מקצועי לטפל בתהליכי הגבייה, לקבוע מדיניות ולהטמיע במשרד מערכת מידע אחידה לטיפול בגביית חובות.
לא ברור על מי מוטלת האחריות לגבות חובות.
לא אחת עולה שמנהלי היחידות תופסים את עצמם כספקי שירות המטפלים בתחום המקצועי גרידא, ואינם אחראים לנושא גביית החובות.
יש מקרים שכדי לייעל את תהליך הגבייה נדרש שינוי חקיקתי 7.
נדרש טיוב של החובות הקיימים.
הדבר נכון במיוחד לחובות העבר, אולם הוא תקף גם לתחזוקה רציפה של מסד הנתונים המשרת את היחידות לגבייה שוטפת.
בתשובת משרד המשפטים נכתב כי המשרד "שם לו למטרה לקדם את כל נושא הגבייה והשירות לאזרח בין השאר באמצעות פיתוח מערכות מחשוב מתקדמות המנהלות את נושא האגרות, השירותים, הנתונים והרישומים הרלוונטיים באופן מתקדם ומדויק.
רק בחודשים האחרונים עלו לאוויר מספר מערכות כאלה בין השאר ברשות התאגידים וגם ביחידת רישום והסדר מקרקעין.
למשרד מערכת כספים ייעודית.
המהווה כלי נוסף לטיפול וטיוב החוב.
בנוסף משקיע המשרד רבות בעדכון החקיקה הרלוונטית".
,)מרבית החובות למשרד נובעים מתקצוב ביתר למוסדות חינוך (בעלויות למוסדות דת ולמלגות קיום לאברכים או מתמיכה ביתר במוסדות אלו, וכן משרד האוצר - אגף החשב הכללי |247 .
מתשלום שכר ביתר למורים.
חובות אלו הסתכמו בסוף שנת2014 בכ-99 .
סכומי החובות המופיעים במערכות המידע של המשרד עולים על אלו המפורטים בדוחות הכספיים.
המשרד כמעט שאינו גובה חובות מחייבים שלא באמצעות קיזוזים 4.
המשרד אינו מפקח על גביית החובות והת שלומים.
לא נעשות פעולות ממשיות לגביית חובות.
כל יחידה מטפלת בחובות בצורה אחרת, בלא נהלים אחידים.
החובות מטופלים באמצעות כמה מערכות מחשב שונות, בדרכים שונות ובשיטות שונות של קישור למערכת מרכב"ה.
רישום החובות הקיימים לוקה בחסר, ואין ודאות כי כלל החובות רשומים במערכת.
חובות ממקורות שונים לאותה יחידה במשרד מטופלים בנפרד.
האגף למוסדות דת אינו מקבל את עמדת היועץ המשפטי לממשלה בנוגע לחובות של מוסדות דת ואינו מכיר בצורך לגבות חלק מהחובות.
אין סינכרון בין המחלקות השונות בתוך המשרד ובין המשרד למשרדי ממשלה אחרים, ולכן לא נגבים חובות שאפשר לגבותם על ידי קיזוז תשלומים המגיעים לחייב ממשרדים אחרים.
חלק מהחובות אינם צוברים ריבית והצמדה 10.
יש עיכובים ניכרים בגביית חובות ממוסדות דת ומגופים אחרים, והדבר מביא לכך שפעמים רבות מוסדות נסגרים לפני שהמשרד מתחיל בהליכי הגבייה.
משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2018 כי הוא רואה חשיבות רבה בגביית החובות, ופועל בשנתיים האחרונות להסדרת התהליכים ולכתיבת נוהלי עבודה לטיפול בחובות, ובכלל זה קיזוז בין משרדי ממשלה.
בשנה האחרונה בוחנת חשבות המשרד את הסדרת הגבייה באמצעות רשות האכיפה והגבייה.
החל בשנת 2016 , ובמסגרת הטיפול בליקויים שנמצאו בשלב א' של המכרז, הותאמו סכומי החובות במערכות המידע לאלו המופיעים בדוחות הכספיים של המשרד.
בדיור הציבורי טיפולן של החברות המאכלסות בחייבים אינו אחיד, וקשה לגבות את החובות מפני שהחברות אי נן רוצות לפנות חייבים מהדירות.
מקצת הנתונים המופיעים בחברות המאכלסות בנוגע לחייבים ולחובות שגויים ומחייבים טיוב.
החברות המאכלסות אינן מדווחות באופן שוטף ומפורט למשרד.
בתשובת משרד הבינוי והשיכון נאמר כי "נוהל גביית חובות מדיירי הציבור הציבורי הינו אחיד לכל החברות.
הסכמי ניהול דיור ציבורי בין החברות לבין המשרד בכל הקשור למדיניות גביית חובות זהים.
מדיניות הפינויים אינה תלויה ברצון החברות.
החברות פועלות בנושא גביית חובות בהתאם להסכמים ולפי ההנחיות של המשרד.
המשרד יזם יחד עם רשות האכיפה והגבייה טיוב נתונים ש ל כל התיקים שנפתחו ע"י חברת עמידר אל מול הנתונים ברשות האכיפה והגבייה.
הטיוב נמצא בעיצומו וצפוי להסתיים בשנת 2018 .
כל החברות המאכלסות מעבירות למשרד קבצי חייבים מפורטים".
החוב של יזמים בתחום שיווק הקרקעות הסתכם בסוף שנת2014 בכ-299 מיליון ש"ח.
חלק ניכר ממנו - 80% - .
היה בן יותר משבע שנים בתשובת משרד הבינוי והשיכון נכתב כי "החובות נמצאים בטיפול משפטי שמטבעו מתמשך.
החובות יופיעו בספרי המשרד עד שייגבו או עד שיוחלט למחוק אותם".
יש חוסר בממשקים בין מערכות המידע של הממונה על אכיפת חוק המכר למערכות מידע של גופים אחרים, למשל חברת החשמל, רשות המסים, תאגידי המים, מערכת מרכב"ה וכן רשות האכיפה והגבייה.
קיומם של ממשקים אלו יאפשר איתור של הפרות החוק על ידי מוכרי דירות והגברת הגבייה מהם.
משרד הבינוי והשיכון השיב למשרד מבקר המדינה כי "לאחר עבודה מאומצת של הממונה על חוק המכר מול רשות המיסים, הנתונים מתקבלים מהם במלואם ומתעדכנים פעם בחודש, אין צורך בממשק".
לטענת המשרד, נושא הממשק מול רשות האכיפה והגבייה טרם אושר על ידי רשות האכיפה והגבייה למרות פניות רבות.
באגף לסיוע בשכר דירה אין כוח אדם מספיק לטיפול בחובות בתשובת משרד הבינוי והשיכון נכתב כי "לדעתנו אין חוסרים מהותיים בכוח אדם בנושא הגבייה".
בתשובת אגף החשכ"ל נמסר כי ידוע לאגף על קיומם של ליקויים דומים במשרדים השונים, והוא אף ריכז אותם במסמך ש הוצג בדיון בפורום מנהלי הגבייה הממשלתית.
האגף הוסיף כי כיום יש לו טבלה שמסכמת את הפערים בכל משרד ומשרד וקושרת אותם לתהליך הגבייה ולמערכת המחשוב שבו מתנהל התהליך במטרה לייצר פתרונות רוחביים.
יצוין שהפעולות שמבצעים משרדי הממשלה לגביית חובות לא נבדקו במסגרת ב יקורת זו.
אם משרד הכלכלה והתעשייה או משרד הבינוי והשיכון חולקים על האמור בדוח האפיון של נושא הגבייה שביצעו הספקים החיצוניים, או שקיימת אצלם אי בהירות ביחס לנושאים הכלולים בדוח, עליהם ללבן נושאים אלו עם החברה שהכינה את הדוח.
ככל שיש למחלוקות אלו השלכות על אופן ביצוע שלב ב' של הפרויקט, יש להביאן בפני מנהלת היישום.
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |249 .
לצורכי הגבייה ולשתף .
מריכוז המידע העולה מהדוחות שהושלמו במשרדים השונים ומטיוטות שונות בגופים שטרם הסתיימה בהם העבודה עולים ליקויים דומים והמלצות דומות בעניין רישום החובות והטיפול בהם, ובהם: יש לבנות ממשקי מחשב ומערכות מ חשוב חדשות לניהול החובות והגבייה, יש לערוך שינויים ארגוניים במשרדים כדי לייעל את הגבייה, יש ליצור מנגנון שיעודד את משרדי הממשלה להשקיע מאמצים רבים יותר בגביית חובות, יש לשנות את החקיקה, יש לקבוע קביעה נורמטיבית בנוגע לאחריות לביצוע הגבייה במשרדי הממשלה ועו ד.
למשל, בדוח ההמלצות הנוגע למשרד הכלכלה והתעשייה נכתב: "יש צורך גם בשינוי מערכתי הקשור למשרד הכלכלה וביחסי הגומלין בינו לבין משרדי הממשלה האחרים, לרבות קביעת מדיניות ממשלתית אחידה בנושא".
קיומם של ליקויים דומים במשרדי הממשלה בנושא הגבייה והמלצות דומות לתיקונם מחייבים את כלל הגופים המעורבים ביישום החלטה 545 לבחון כיצד ניתן לייעל את הגבייה באופן מערכתי, להביא לשימוש יעיל יותר במשאבים שהממשלה עושה בהם שימוש לצורכי הגבייה ולשתף מקורות ידע וממשקים הנדרשים לצורך הגבייה.
טיפולו של החשב הכללי בדוחות של פרויקט הגבייה במשרדי הממשלה .
מהמסמכים שהעביר אגף החשכ"ל למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנת 2016 , לאחר שדוחות שלב א' הוגשו במשרדים השונים והוצגו בהם עיקרי ממצאיהם, קיים סגן בכיר לחשבת הכללית דאז, שהיה ממונה על פרויקט הגבייה, כמה דיונים.
בסי כום כל דיון נקבעו החלטות בדבר הפעולות שעל המשרד הרלוונטי ועל גורמים באגף החשכ"ל לבצע כדי לקדם את הטיפול בגביית החובות בהתאם להמלצות שבדוח.
נמצא שאגף החשכ"ל אינו עוקב אחר יישום ההחלטות שהתקבלו בדיונים אלו, ורבות מהן אינן מקוימות במועד שנקבע להן או בכלל.
עוד נמצא שחסר לאגף מידע רב בנוגע לפעולות שהתבצעו בשנת 2016 , כיוון שעובדי האגף שעסקו בנושא באותו מועד אינם עובדים עוד באותו תפקיד.
כמו כן, נמצא כי באגף החשכ"ל לא נעשתה עבודת מטה לסיכום הממצאים העולים מכלל הדוחות וההמלצות במשרדים השונים, ולא נבחנה האפשרות להסיק מסקנות עקרוניות ורוחביות בדבר גביית חובות למשרדי ממשלה.
בינואר2016 , בעקבות הגשת דוח השלב הראשון בנושא הגבייה במשרד הכלכלה והתעשייה, התקיים דיון באגף החשכ"ל.
בסיכום דיון זה נכתב כי 250 |דוח שנתי 68ג .
הסגן הבכיר לחשבת הכללית הנחה את נציגי משרד הכלכלה והתעשייה להעביר למטה החשכ"ל כדלהלן: תכנית עבודה ולוחות זמנים להקמת ממשק בין המערכות של היחידות במשרד למערכת מרכב"ה; המלצות בנושא תמריצים לעידוד גבייה ביחידות המשרד; סרגל גבייה ואכיפה לכל סוג חוב, אשר יכלול בין היתר התייחסות לפרק הזמן המרבי לניהול הליכי הגבייה במשרד, פרק זמן שאחריו יועבר החוב להמשך גבייה ברשות האכיפה והגבייה.
עוד סוכם כי ייקבע דיון נוסף עם נציגי המשרד ועם נציגי רשות מקרקעי ישראל בעניין ממצאים שעלו במינ הל אזורי התעשייה, כי יעדי הגבייה של היחידות השונות במשרד יופיעו בתכנית העבודה של המשרד, וכי עוד ברבעון הראשון של שנת 2016 ייערך דיון במינהלת היישום להצגת הדוח.
בבדיקת משרד מבקר המדינה לא נמצא תיעוד לכך שהחלטות אלו בוצעו.
במענה לפניית משרד מבקר המדינה מסר א גף החשכ"ל בדצמבר 2017 : "ככלל אנו מקיימים קשרי עבודה הדוקים ושוטפים מול משרד הכלכלה ולכן ייתכן כי הדברים הובהרו במהלך ישיבות משותפות שהתקיימו עימם.
הגורמים העוסקים באגף בנושא לא היו בתפקידם באותה תקופה".
בתשובת משרד הכלכלה והתעשייה נכתב כי המשרד גיבש תפיסת פתרון כלל-משרדית, לפיה כל הכנסות היחידות המקצועיות יירשמו במערכת המרכב"ה בזמן אמת, וכי תהליך הטמעת הנושא, שהיה אמור להסתיים בשנת 2017 , נדחה לשנת 2018 .
אשר לתמריצים לגביית חובות כתב המשרד כי לפי ההערכה, ההמלצות יועברו לחשב הכללי בסוף הרבעון הראשון של שנת 2018 , ולאחר שהחשבות תסיים לפעול בנושא עם יחידת ארגון ושיטות.
עוד נכתב כי סרגל גבייה ואכיפה לכל סוג חוב צפוי לעבור לאגף החשכ"ל בתוך כחודש, וכי בשנת 2017 התמקדה החשבות בפן האיכותי של התהליך (הכנסת הפתרון המוצע ליחידות השונות לצורך יישום) ולא בפן הכמותי.
במרץ2016 , בעקבות הגשת דוח השלב הראשון בנושא הגבייה במשרד המשפטים, התקיים דיון באגף החשכ"ל.
בסיכום דיון זה התקבלו כמה החלטות: א.
נציגי החשכ"ל יבחנו אם אפשר לקדם החלטת ממשלה שיתאפשר יהיה לחייב מנכ"לי משרדים לדווח על התקדמותם בתחום הגבייה.
נמצא כי האפשרות לתקן את החלטת הממשלה לא נבדקה.
נציגי משרד המשפטים ונציגי רשות האכיפה והגבייה יעבירו למחלקת הגבייה באגף החשכ"ל עד 1.
16 ממצאי בדיקה שיערכו בדבר משרד האוצר - אגף החשב הכללי |251 .
האפשרות להעביר למרכז לגביית קנסות חובות של חברות לרשם החברות, בלא לסנן חברות שאינן פעילות.
נמצא כי לא הועברו לאגף החשכ"ל ממצאי בדיקה כאמור.
נציגי משרד המשפטים יעבירו למטה החשכ"ל עד 30.
16 נוהל עבודה שיסדיר את תהליך הגבייה של חובות האגרה השנתית של רשם החברות.
ואשר יתייחס לאופן שתיחשב החברה שהאגרה השנתית שלה לא שולמה כ"חברה מפרה".
נמצא כי לא הועבר לאגף החשכ"ל נוהל עבודה כאמור.
חשב משרד המשפטים יפנה לוועדה העליונה בבקשה למחוק חובות של חברות שגילם גבוה משבע שנים.
בדצמבר 2017 כתבה החשבונאית הראשית במשרד המשפטים למשרד מבקר המדינה: "הנושא נמצא בטיפול רשות התאגידים עם היועצת המשפטית של המשרד ובסיוע שלנו, כרגע אנחנו בעיצומו של סב ב אישורים, קיימת טיוטת מכתב שנידונה בוועדת המחיקות המשרדית".
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא פנה משרד המשפטים לוועדת המחיקות העליונה כנדרש.
חשב משרד המשפטים יעביר למחלקת הגבייה באגף החשכ"ל עד 15.
16 דוח על פערים בין תמיכת המערכת בתהליך הגבייה המתוכנן למערכת החדשה ובין האפיון הרצוי של המערכת.
נמצא כי לא הועבר דוח למחלקת הגבייה באגף החשכ"ל כנדרש.
חשב המשרד יגבש, לאחר התייעצות עם רשות האכיפה והגבייה, המלצה בדבר יעדים לגבייה במשרד ובדבר האופן שיימדדו.
המלצה זו תועבר עד 31.
ותובא לדיון שיקבעו נציגי החשכ"ל נמצא כי לא הועברה המלצה כאמור ולא התקיים דיון.
בתשובת משרד המשפטים נכתב כי "חשב המשרד מנהל באופן קבוע דיונים עם הגורמים הרלוונטיים בהנהלת המשרד, רשות האכיפה והגבייה והחשב הכללי בדבר טיוב החוב, יעדי הגביה והעברה לרשות האכיפה והגבייה".
בתשובת אגף החשכ"ל נאמר כי האגף מקיים מעקב אחר כל דוח.
נקודות מרכזיות שעלו בדוח מקבלות טיפול פרטני, ונוסף על כך כל דוח נדון במסגרת ישיבות שוטפות שמבוצעות עם רשות האכיפה והגבייה.
קיים נייר ריכוז פערים, המרכז את הליקויים שנמצאו במשרדי הממשלה.
על מינהלת היישום שנקבעה בהחלטה 545 , על כל חבריה- לרבות נציג מנכ"ל משרד ראש הממשלה ונציג אגף התקציבים, וכן נציגי החשב הכללי ונציגי רשות האכיפה והגבייה - לפעול באופן מסודר כדי לגבש מסקנות רוחביות העולות מהפעולות שבוצעו במשרדי הממשלה עד כה וכדי להמשיך ולהעמיק את הגבייה בכלל משרדי הממשלה.
בדוח הוועדה לבחינת מטה ראש הממשלה מאפריל 2012 נכתב: "משרד ראש הממשלה נושא באחריות כוללת לעבודת הממשלה, לניהול שוטף של עבודתה ולקביעת סדר יומה.
בנוסף, מכיוון שכל משרד ממשלתי נדרש, במסגרת מילוי תפקידיו, לשתף פעולה עם משרדים אחרים, מוטל על משרד ראש הממשלה לשמש גורם מתאם ומתכלל, לסייע בגיבוש הסכמות ולהכריע במחלוקות.
המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה מוביל, מטעמו של ראש הממשלה, את עבודת המטה ומלווה את הביצוע של מכלול הנושאים הכלכליים, החברתיים והאזרחיים המטופלים במשרד ראש הממשלה.
המנהל הכללי עומד בראש פורום מנכ"לים, ומוביל, הלכה למעשה, את צוות המנכ"לים של משרדי הממשלה.
המנהל הכללי נטול סמכויות פורמליות לביצו ע חלק ניכר ממשימותיו, והוא שואב את סמכותו ואת כוחו מראש הממשלה, ומן העובדה שהוא פועל מטעמו.
משימותיו נגזרות מסדר יומה של הממשלה והן מוטלות עליו על ידי ראש הממשלה בעצמו, או באמצעות החלטות ממשלה".
גם בדוח ועדת המשילות נכתב כי אף שהחוק אינו מקנה למשרד ראש הממ שלה סמכות רשמית, למנכ"ל משרד ראש הממשלה סמכות הנובעת מעוצמתו של ראש הממשלה.
בתשובת מנכ"ל משרד ראש הממשלה נכתב כי אין מקום להטלת אחריות ליישום החלטה 545 על מנכ"ל משרד ראש הממשלה, שכן יש גורמי מטה אחרים שנושאים באחריות, ובמיוחד, לטענתו, כאשר מדובר בגורמים בכ ירים כחשב הכללי ומנהל רשות האכיפה והגבייה.
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |253 .
האחריות ליישום החלטת הממשלה מוטלת על חברי מינהלת היישום שהוקמה בהחלטה ובמיוחד על העומדים בראשה - החשב הכללי ומנהל רשות האכיפה והגבייה.
כפי שעלה מביקורת זו, קידום נושא הגבייה במשרדי הממשלה מתנהל באיטיות רבה, ואינו מתבצע באופן מתוכנן ובדרך שתהלום את החשיבות הרבה של הנושא.
הקשיים ביישום התהליך, ובהם הצורך להכריע במחלוקות בין הגופים המעורבים, מצריכים לרתום גורם מרכזי בכיר, נוסף על החשב הכללי ורשות האכיפה והגבייה.
כדי לפתור את הבעיות העמוקות שאובחנו במשרדי הממשלה ובגופים השונים נדרש שיתוף פעולה רב מצד מנכ"לי משרדי הממשלה.
על כן צריך לבחון את האפשרות לשלב נציג מטעם מנכ"ל משרד ראש הממשלה ואת אגף התקציבים במהלך, וכך ליצור פתרון מלא וארוך טווח לטיפול בניהול החובות ובגבייתם, כפי שנקבע בהחלטה 545.
בחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 , נקבע]נוסח משולב[35 ,כי מדי שנה בשנה ולא יאוחר משישה חודשים לאחר תום שנת הכספים, ימציא שר האוצר למבקר המדינה "דין וחשבון כולל על ההכנסות וההוצאות של המדינה באותה שנה".
במבוא לדוחות הכספיים של הממשלה לשנת 2016 נכתב כי הרפורמה בחשבונאות הממשלתית נועדה בין השאר להעניק לציבור, למקבלי ההחלטות ולמשתמשי הדוחות הכספיים האחרים מידע אמין ושלם על מצבה הכספי של ממשלת ישראל מתוך אמונה כי שקיפות היא אבן יסוד במינהל תקין ויעיל.
אף שחוק מבקר המדינה, התשי"ח -1958 , קובע כי שר ]נוסח משולב [ האוצר חייב להמציא דין וחשבון כולל על ההכנסות וההוצאות של המדינה באותה שנה לא יאוחר משישה חודשים לאחר תום שנת הכספים, הדוחות הכספיים של הממשלה לשנת 2016 פורסמו והומצאו למבקר המדינה רק ב- 21.
גם הדוחות הכספיים של הממשלה לשנים 2014 ו-2015 פורסמו והומצאו למבקר המדינה באיחור36.
אי-פרסום ההכנסות וההוצאות של המדינה במועד הקבוע בחוק פוגע בהשגת מטרות הרפורמה בחשבונאות הממשלתית, בשקיפות המידע ובתועלת הנובעת מהצגתו לציבור.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי העיתוי הנכון לפרסום הדוחות הוא הנקודה שבה מושג איזון בין רלוונטיות למהימנות, וכי "מועד פרסום הדוחות, נעשה בשיקול דעת לצורך השגת מידע מלא ומהימן יותר למשתמשים בדוחות.
לדעתנו, רצוי לפרסם מידע אמין וטוב מאשר לפרסם מידע חלקי ובלתי ראוי בעיתוי מוקדם יותר וכך לסייע לעניין שיקוף נאות יותר של הנכסים והמידע לציבור.
אגף החשב הכללי ישקול לפרסם את דוחות ביצוע התקציב בנפרד מהדוח הכספי וזאת עד ליום 30 ביוני בכל שנה ואת הדוחות הכספיים המלאים עד ליום 30 בספטמבר, וזאת על מנת להמשיך במלאכה החשובה של הגברת אמינות המידע והשקיפות לציבור".
36 הדוח הכספי של הממשלה לשנת 2014 פורסם ב - 5.
15 ; הדוח הכספי של הממשלה לשנת 2015 פורסם ב- 19.
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |255 .
על שר האוצר ועל החשב הכללי לבחון מדוע חל איחור בפרסום הדוחות הכספיים של הממשלה בשנים האחרונות.
אם אין יכולת לעמוד, כדרך קבע, במועד הקבוע בחוק לפרסום הדוחות, עליהם לשקול ליזום חקיקה לתיקון הוראות החוק בעניין זה, בתיאום עם הגורמים המתאימים.
היכולת של הממשלה להשיג את מטרותיה תלויה במידה רבה במקורותיה התקציביים.
חלק ניכר מהכנסות המדינה מגיע מחייבים שונים, לרבות מסים, אגרות, קנסות וחובות מכוח התקשרות חוזית.
היקף החובות הרשומים במאזן המדינה, בסך כ-55 מיליארד ש"ח, הוא רק חלק מכלל החובות למדינה, שב יקורת זו העלתה כי אין מידע מלא עליהם.
היקף חובות גדול במיוחד יש לרשות המסים, למוסד לביטוח לאומי, למשרד הבריאות, לרשות מקרקעי ישראל, למשרד הכלכלה והתעשייה ולכמה חברות ממשלתיות.
בשנים האחרונות החלה הממשלה לטפל בכשלים הרבים שיש בתחום גביית החובות במשרדי הממשלה.
החלטת ממשלה 545 מיולי2013 קבעה שורת צעדים שנועדו לקדם את נושא הגבייה במשרדי הממשלה, ואולם חלק ניכר מההחלטה לא בוצע.
אף שידוע שיש לטפל בדחיפות בגביית החובות, מפני שרבים מהם עלולים להתיישן ומפני שככל שחולף הזמן קשה יותר לגבות חובות מחייבים, התהליך ל שיפור גביית החובות בממשלה מתקדם באטיות.
כשמשרדי הממשלה הממונים על נקיטת הליכים לגביית חובות אינם עושים כן, הדבר פוגע בהכנסות המדינה וכן בעקרון השוויון, מפני שמקצת החייבים אינם משלמים את חובותיהם רק בשל מחדלים של הרשויות הגובות ובשל חלוף הזמן, ולא מפני שאין ביכולתם לשלם.
כדי לקדם במהירות וביעילות מרבית את הטיפול המערכתי והרוחבי הנדרש לשיפור גביית החובות למשרדי הממשלה, נדרשים כל הגורמים שהממשלה קבעה כי יידרשו לעניין - ובראשם אגף החשב הכללי ורשות האכיפה והגבייה - לגלות מעורבות עמוקה.
שיתופם של מנכ"ל משרד ראש הממשלה ושל אגף התקציבים במשרד האוצר נדרש גם כדי לגייס את משרדי הממשלה לכך וגם כדי להביא לשינויים נדרשים בהתנהלותם.
ההמלצות לשיפור נושא הגבייה במשרדי הממשלה ביטאו גם את האפשרות לשקול מתן תמריצים למשרדי הממשלה כדי להגביר את גביית החובות.
הצלחת הפעילות המשולבת לגביית החובות לממשלה, תחזק את מעמדה של הממשלה ואת יכולתה לעמוד על זכויותיה, לשמור על נכסיה ולעשות בהם שימוש לטובת הציבור, ותתרום לשמירה על מוסר תשלומים מצד חייבים.
חברה ל' היא חברה בבעלות מלאה של ממשלת ישראל.
חבר ה ל' מחזיקה בחברות מ', נ' ו-ס' (כולן ביחד נקראות להלן - קבוצת החברות או הקבוצה).
בחודשים יולי 2015 עד סוף מרץ 2017 , לסירוגין, בדק משרד מבקר המדינה היבטי בקרה בפעילות קבוצת החברות בשנים 2016 -2012 .
חלק מהממצאים עודכנו עד סוף אוקטובר 2017 .
הבדיקה נעשתה במשרדי קבוצת החברות ואצל גופים רלוונטיים אחרים.
יצוין כי הגופים המבוקרים לא מילאו אחר הוראות מסוימות בחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 .
פיקוח ובקרה על פעילות קבוצת החברות .
ניגוד עניינים מובנה של יו"ר הדירקטוריון .
משרד מבקר המדינה מעיר כי כהונתם של יושבי ראש הדירקטוריון משנת 2012 עד מועד סיום הביקורת גם כדירקטורים בחברה מ' גרמה לניגוד עניינים מובנה בפעילותם, מאחר שהאינטרסים של קבוצת החברות אינם חופפים בהכרח לאינטרסים של חברה מ'.
בשנת 2016 הודיע בעל תפקיד בכיר בקבוצה (להלן - בעל התפקיד)1 למשרד מבקר המדינה כי לחברה נ' אין נוהל פנימי להעסקת יועצים חיצוניים, וכאשר מתעורר הצורך בהעסקת יועץ, מאשר הדירקטוריון סעיף תקציבי להתקשרות, כאירוע חריג.
העסקת יועץ אישי ליו"ר .
כאשר כיהן מר ב' כיו"ר הדירקטוריון של חברה ל' וכן כיו"ר הדירקטוריון של חברה מ ', הוא ביקש לשכור את שירותיו של יועץ אישי חיצוני (להלן - היועץ האישי).
היועץ האישי התמחה בין השאר בתחום הפוליטי .
1 עלמינוי בעל התפקיד ראו להלן בפרק על "נושא משרה בכיר והדירקטוריון ".
היבטים בפעילות חברה ל' | 1839 .
הסכם התקשרות עם היועץ האישי (להלן - ההסכם המקורי).
בהסכם המקורי נקבע כי כל אחד מהצדדים יהיה רשאי להפסיקו בכל עת, בהודעה מוקדמת בכתב של חודש מראש.
בהסכם המקורי גם נקבע כי היועץ האישי יעבוד לא פחות מ-120 שעות בחודש; כי שכר טרחתו החודשי יהיה כ- 35,000 ש"ח בתוספת מע"ם, ויינתן כנגד חשבונית; וכי במקרה שיידרש לנסוע לחו "ל במסגרת עבודתו, יכוסו הוצאות הנסיעה והאש"ל שלו.
במסמך הארכת ההסכם נקבע כי במועד מסוים יעלה שכר הטרחה של היועץ האישי בעוד 20,000 "שח בתוספת מע"ם, דהיינו יסתכם בכ- 55,000 ש"ח בתוספת מע" ם.
היועץ האישי הסביר למשרד מבקר המדינה כי דרש לקבל תוספת שכר זו בעבור עבודתו למען קבוצת החברות, נוכח התנגדות הדירקטוריון שיקבל שכר מחברה מ' בעבור טיפולו בענייניה.
קבוצת החברות הסבירה למשרד מבקר המדינה כי הדירקטוריון אישר תוספת זו ליועץ האישי, בגין טיפולו בענייני חברה מ'.
ההסכם הוארך בשנ ית, ושכר הטרחה של היועץ האישי עלה ל - 50,000 ש"ח בתוספת מע"ם.
חברה נ' שילמה ליועץ האישי עבור 36 ,חודשיםעד מועד סיום ההתקשרות עמו, כ-1.
8 מיליון ש"ח כולל מע"ם (כ-1.
5 "מיליון שח לפני מע"ם).
הצורך בהעסקת יועץ אישי ליו"ר: בהתאם להסכם המקורי היה היועץ האישי אמור לפעול בכפיפות ליו"ר קבוצת החברות, דהיינו מר ב '.
תפקידיו היו תיאום פעילות היו"ר מול המנכ"ל ושאר בעלי התפקיד ים הרלוונטיים בחברה ; טיפול מטעם היושב ראש בנושאים כלכליים, משפטיים ואחרים שנדרשת בהם מעורבות היושב ראש ; ריכוז הטיפול ב פרויקטים (מיזמים) שהחליט עליהם היושב ראש ; וטיפול במשימות מיוחדות שיט יל עליו היושב ראש.
כן נקבע כי היועץ האישי ימונה ל חבר בדירקטוריון חברה מ ' וירכז את הטיפול השוטף בענייניה.
במהלך 2014 דנה ועדת כוח אדם בהארכת ההתקשרות עם היועץ האישי.
בדיון הסביר מר ב' לחברי הוועדה בין השאר שעקב תפקידיו כיו"ר הדירקטוריון של הקבוצה ושל חברה מ ' נדרשת ממנו עבודה רבה יותר משחשב , וכדי לשמור כיאות על האינטרסים של החברה דרוש לו "ארגז כלים".
מר ב ' הוסיף שהיועץ האישי הוא חלק מ"ארגז הכלים" שלו.
לאחר פרישת מר ב', דיווח יו"ר הדירקטוריון דאז לדירקטוריון כי בעת שכיהן כיו"ר ועדת ארגון שכר וכוח אדם של הדירקטוריון (להלן - ועדת כוח אדם) , עדכן אותו מר ב' שהוא מגיע עם יועץ, שהוא ארגז הכלים שלו ושהוא מעולם לא חתם על כל מסמך עד אשר היועץ בדק ואישר לו לחתום.
יצוין כי ליו"ר מר ב' נמסר כי מינוי יועץ אישי הוא דבר חריג אשר לשם השוואה אינו נהוג בחברות ממשלתיות , וכי ככלל, לא נהוג לה קצות משאבים נפרדים ליו"ר דירקטוריון, וכי על יו"ר דירקטוריון החברה לשאוף להסתמך על מנגנונים קיימים בחברה.
עוד נמסר כי לשם השוואה, שכרו של היועץ האישי היה אמור להיות לכל היותר כ- 25,000 ש"ח בעבור 186 שעות חודשיות (כוללמע"מ).
יצוין שהדברים נמסרו לאחר שהיועץ האישי כבר סיים את התקשרותו.
במהלך 2016 החליט הדירקטוריון למסור את הטיפול בחריגות הנוגעות להעסקת היועץ האישי של מר ב' ליו"ר הבא מר ג'.