HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהנחיות נקבע בין השאר שיש לאפשר לחזיר לגשת למי שתייה ולרבוץ, וכי יש לבצע אלחוש לפני ביצוע פעולות פולשניות בגופו.
קווים מנחים שקבעה מועצת האיחוד האירופי משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1037 .
שםהדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי לא הייתה סיבה להמתין קרוב לשני עשורים מאז חוקק חוק צער בעלי חיים עד לקביעת הנחיה, ולפיה על בעלי המכלאות לספק לחזירים מקום רביצה וכן מים ומזון לפי הצורך, וכן לבצע אלחוש לפני ביצוע פעולות פולשניות בגופם של החזירים.
לא יעלה על הדעת כי במשך שנים לא הייתה ולו הנחיה אחת אשר יהיה בה כדי להבטיח כי החזקת החזירים תיעשה בדרך שתקל את סבלם.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי אי-קביעה של נורמות מחייבות בנושא במשך שנים, יש בה משום הפקרת החזירים לחסדיהם של בעלי העניין בתעשייה זו.
תרנגולות מטילות בלולים 1.
רוב התרנגולות בישראל המטילות ביצי מאכל מוחזקות בתאים צרים שמכונים כלובי סוללה42.
רובם הגדול של לולי ההטלה הוקמו בשנות החמישים והשישים של המאה העשרים, והשטח המוקצה בהם לתרנגולת המטילה הוא כ- 450-350 .
סמ"ר הדירקטיבה האירופית בנושא תרנגולות מטילות: מועצת האיחוד האירופי קבעה בשנת 1999 את ה"דירקטיבה האירופית בדבר סטנדרטים מזעריים להגנה על תרנגולות מטילות" (להלן - הדירקטיבה האירופית לתרנגולות).
בדירקטיבה האירופית לתרנגולות נקבע כי מינואר 2012 ייאסר במדינות שבהן היא חלה לגדל תרנגולות מטילות בכלובים רגילים, וכי יהיה ניתן לגדלן רק בכלובים מועשרים - שבהם יש למטילות תנאי מחיה משופרים, כגון גישה חופשית למזון ושטח של לפחות 750 סמ"ר למטילה- או ללא כלובים כלל.
יצוין כי מגדלי התרנגולות בישראל אינם מחויבים לנורמות אלה.
עם זאת, הדירקטיבה משמשת בכמה מדינות מפותחות בעולם בסיס לקביעת נורמות מעודכנות בנושא החזקת תרנגולות.
יוצא אפוא כי בשנת 2013 היה השטחהמוקצה לתרנגולות המטילות ברוב הלולים בישראל נמוך במידה ניכרת מהשטח שיש להקצות להן על פי הנורמות של הדירקטיבה האירופית לתרנגולות.
: עתירה לבג"ץ בשנת 2009 הגישו ארגונים למען זכויות בעלי חיים עתירה לבג"ץ, ובה דרשו להורות על התקנת תקנות בדבר תנאי החזקתן של תרנגולות מטילות 43 .
על פי הטענות שהועלו בעתירה, השטח המצומצם בו מוחזקות רבות מהתרנגולות המטילות אינו מאפשר להן לזוז, וכל שכן למתוח כנף או לנקות את הנוצות.
העותרים דרשו עוד כי המדינה תימנע מביצוע רפורמה בענף ההטלה עד להתקנת תקנות אלה.
בתשובת המדינה לעתירה נאמר כי בשנת 2007 החליטה ממשלת ישראל לקדם רפורמה בענף ההטלה, שעיקרה בניית לולים שיעמדו בדרישות מודרניות בכל הנוגע לבריאות הציבור, בריאות העוף, איכות הסביבה וקיום תנאי מחיה נאותים לתרנגולות המטילות - וכל זאת בהתחשב בצורכי המגדלים; כמו כן יינתנו במסגרת הרפורמה תמריצים כספיים לחקלאים שיבנו לולים חדשים.
עוד נאמר בתשובה כי הרפורמה, שנועדה בין השאר לשפר את תנאי המחיה של התרנגולות, "אינה באה להחליף .
42 ,מסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסתיישום הוראות הדירקטיבה האירופית בנושא תנאי הגידול של תרנגולות מטילות - סקירה משווה; הוגש לוועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת ב- 10.
43 בג"ץ 7154/09 עמותת "אנונימוס" לזכויות בעלי חיים ואח' נ' שר החקלאות ופיתוח הכפר ואח'.
הדיון בעתירה אוחד עם הדיון בבג"ץ 1842/10 .
שם הדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 את הנורמות שיקבעו על ידי השר בעתיד בתקנות לפי חוק צער בעלי חיים .
הרפורמה אינה מתיימרת לקבוע נורמה כופה בענין זה" (ההדגשה במקור).
במועד סיום הביקורת, יולי 2013 , טרם ניתן פסק דין בנוגע לעתירה.
בתשובה נוספת לעתירה הודיעה המדינה לבית המשפט העליון כי נעשות פעולות כדי להתקין בהקדם תקנות בנושא תנאי החזקתן של תרנגולות מטילות .
12 כתבו השופטים כי: "התקנת התקנות נעשית, לצערנו, בעצלתיים בשל חילוקי הדעות בממשלה, וקול קרקרת התרנגולות ושוועתן מגיע עד לאולמנו.
השכווי מבחין בין יום ובין לילה, אך מתקשה בודאי להבין את ההשתהות בהכרעה בנושא זה.
יפה איפוא שעה אחת קודם".
היעדר תקנות בדבר דרכים להמתת אפרוחים בענף תעשיית המזון מן החי נהוג להמית אפרוחים זכרים עם היוולדם, מכיוון שלא ניתן להשתמש בהם לרבייה או להטלה.
ועדת החינוך של הכנסת דנה עוד בשנת 2002 בהתקנת תקנות למניעת סבל של בעלי חיים בעת המתתם, ובכללן בנוגע להמתת אפרוחים.
במועד סיום הביקורת, יולי 2013 , טרם הותקנו תקנות כאלה.
לדברי הממונה על צער בעלי חיים במשרד החקלאות (להלן - הממונה), תקנות כלליות אלה לא אושרו, מכיוון שהמשרד ביקש להתקין במקומן תקנות בדבר תהליך ההמתה של כל סוג בעל חיים בנפרד.
עם זאת הוסיפה הממונה כי המשרד הוציא הנחיות בנוגע לדרכים שבהן מותר להמית אפרוח, וכן קבע בהנחיות איסור להשליך אפרוח חי לפח האשפה.
ביולי 2013 דנה ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת בהתעללות באפרוחים באחת המדגרות.
בדיון ציינו המשתתפים כי מדי פעם בפעם נחשפים מקרים של השלכת אפרוחים לפח, והוסיפו כי לא הותקנו בעניין זה תקנות, וכי כל אירוע כזה מטופל נקודתית.
עוד ציינו משתתפים כי הקנסות המוטלים על מי שמשליכים אפרוחים לפח אינם משמשים הרתעה מספקת.
בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה נאמר כי טיוטת תקנות צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (המתת אפרוחים והשמדת ביצי דגירה) הופצה לעיון הציבור באוגוסט 2011 .
"ותקנות כאלה נמצאות בשלב "אישור נוסח מול משרד המשפטים לדעת משרד מבקר המדינה, נוסף על קידום התקנת התקנות מן הראוי שמשרד החקלאות יבחן אם יש צורך בחיזוק אמצעי ההרתעה, כדי למנוע הישנות מקרים של התעללות באפרוחים.
הקצאת כוח אדם לקידום התקנת תקנות בנושא צער בעלי חיים .
בשנת 2002 מינה משרד החקלאות עובדת במשרה מלאה לתפקיד הממונה על הטיפול בנושא צער בעלי חיים.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1039 .
שםהדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדברי הממונה, במסגרת תפקידה היא מרכזת את עבודת המטה הנדרשת להתקנת תקנות ולכתיבת נוהלי עבודה בעניין צער בעלי חיים, וכמו כן היא מטפלת בתלונות הציבור בקשר להתעללות בבעלי חיים, ובכלל זה מנתבת את התלונות לגורמים הרלוונטיים במשרד החקלאות.
הממונה ציינה כי הטיפול בתלונות הציבור גוזל מהזמן שנדרש לה לביצוע העבודה הנוגעת לתקנות ולהנחיות בעניין צער בעלי חי ים, ולפיכך היא נאלצת לעתים לדחות משימות הנוגעות לכך למשך חודשים.
בהקשר זה ראוי להדגיש כי התמשכות ההליכים לקביעת תקנות והנחיות בנושא צער בעלי חיים אינה קשורה רק באילוצי עבודתה של הממונה, אלא נובעת ממחלוקות רבות שנים שקיימות בין משרדי הממשלה ובין בעלי עניין שונים הפועלים בתעשיית המזון.
ביוני 2008 מינה שר החקלאות "ועדת בדיקה לבחינת התנהלות יחידת השירותים הווטרינריים ובריאות המקנה אשר במשרד החקלאות ופיתוח הכפר" (להלן - ועדת זילר).
בדוח שהגישה ועדת זילר למנכ"ל משרד החקלאות בשנת 2010 , נמתחה, בין היתר, ביקורת על תפקוד השירותים הווטרינריים וכן על אי-התקנת תקנות בנושא צער בעלי חיים.
על פי דוח ועדת זילר, מאז חוקק חוק צער בעלי חיים בשנת 1994 הותקנו לפיו תקנות בשישה נושאים בלבד, ואילו התקנתן של תקנות אחרות וחשובות שאמורות לתת תוכן לחוק מתעכבת שנים רבות.
עוד צוין בדוח כי הממונה, שזומנה לוועדה למתן עדות, אמרה כי הרימה ידיים, הן נוכח הנטל הכבד המוטל עליה והיעדר כוח אדם שיסייע לה , הן בשל ההתמודדות הקשה מול הארגונים ומערכות הביורוקרטיה , והן עקב תחושתה כי היא ניצבת לבדה במערכה, בלי גיבוי וסיוע מן הממונים עליה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי עיכוב ביצוע במשך שנים של עבודת המטה הדרושה להסדרה חוקית של נושא צער בעלי חיים, שהוא בעל חשיבות ציבורית, אינו סביר.
על המשרד לפעול להשלמת עבודת המטה האמורה ולקבוע לכך במידת האפשר לוח זמנים.
בכל שנה משווקים בישראל מיליוני ק"ג של מזון מן החי, ובכלל זה בשר בקר, בשר צאן, בשר חזירים, בשר עוף, ביצים ומוצרי חלב.
כדי לוודא שהמזון המשווק ראוי למאכל ולמנוע פגיעה בבריאות הציבור, יש לפקח על השלבים של הייצור והשיווק שלו.
יש לפקח על המזון שמסופק לחיות המשק שמהן מופק המזון לציבור; על תנאי הובלתן ושחיטתן של חיות המשק; על הובלת התוצרת ליישובים ובדיקתה בכניסה אליהם; ועל בתי העסק וההסעדה המוכרים מזון מן החי.
שם הדוח: פיקוח על מוצרי מזון מן החי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הממצאים שעלו בדוח זה מלמדים על ליקויים בכמה תחומים: המזון שניתן לחיות המשק אינו מבוקר דיו וכולל לעתים חומרים בלתי רצויים שעלולים לעבור לתוצרת המזון המשווקת לציבור; המשחטות המשווקות בשר עוף לשוק המקומי בלבד הן ברמה מקצועית ותברואתית נמוכה, לעומת המשחטות המייצאות גם לחו"ל; הווטרינרים הרשותיים בחלק מן היישובים בודקים את כלי הרכב המובילים תוצרת של מזון מן החי לתחומי היישובים בדיקה חלקית או שאינם בודקים אותם כלל.
כמו כן, בכמה יישובים נמצא כי הפיקוח על חלק מבתי העסק המשווקים לציבור מזון מן החי נעשה על ידי הווטרינריים הרשותיים בתדירות נמוכה או שלא נעשה כלל.
נוסף על כך, אין פיקוח של גורם ממשלתי על הווטרינרים הרשותיים בכל הנוגע לביצוע הבדיקות של מזון מן החי הנכנס לתחומי היישובים ומשווק בהם.
משרד החקלאות מבצע, באמצעות השירותים הווטרינריים, סקרים שנתיים לאיתור שאריות ביולוגיות במזון מן החי.
בסקרים אלה נמצא כי בשיעור ניכר של ביצי מאכל היו שאריות של תרופות שאינן צריכות להימצא בהן.
בשל הליקויים שנמצאו בשלבי הפיקוח על המזון מן החי, יש מקום לחשש שמזון שאינו ראוי למאכל אדם או שנפגם בדרך אל הצרכן לא יאותר ויושמד כנדרש, אלא ישווק, דבר שעלול לפגוע בבריאות הציבור.
כדי למנוע סכנה לבריאות הציבור, על משרדי החקלאות, הבריאות והפנים לוודא שבתחום שיפוטן של הרשויות המקומיות יתבצע פיקוח על מזון מן החי כנדרש.
כדי להשיג מטרה זו על משרדים אלה בין היתר להסדיר את הפיקוח הממשלתי על עבודת הווטרינרים הרשותיים; ולקבוע הוראות מחייבות לגבי היקפי המשרה של הווטרינרים הרשותיים ביישובים, על פי מאפייני כל יישוב, ולגבי הכלים הנחוצים להם בעבודתם.
על משרדי החקלאות והבריאות לשקול לקדם חקיקה לעדכון הדרישות שמוטלות בחוק על משחטות המשווקות לשוק המקומי בלבד, כדי להעלות את רמת בטיחות המזון המסופק באמצעותן.
עוד יש להגביר את האכיפה על משחטות שאינן עומדות ברמה הנדרשת.
נוסף על כך, על משרדים אלה להתמיד בפעולות שהחלו לקדם בשנת 2013 בנוגע לבדיקת המזון שניתן לחיות המשק, כדי למנוע חדירה של חומרים בלתי רצויים לתוצרת המזון מן החי המשווקת לציבור.
אף שחוק צער בעלי חיים נחקק בשנת 1994 , בשנת 2013 עדיין לא נקבעו כללים מחייבים שיבטיחו את רווחתן של תרנגולות מטילות המוחזקות בכלובים בישראל, והנחיות שיחייבו את עובדי בתי המטבחיים בנושא צער בעלי חיים; והעבודה הנוגעת להתקנת תקנות להמתת אפרוחים בדרך שתקל את סבלם עדיין נמשכת.
כמו כן, הנחיות להחזקת חזירים במכלאות הכוללות כללי "עשה ואל תעשה" , נכנסו לתוקף רק בראשית שנת 2013 .
על משרדי הממשלה לזרז את קביעת הכללים המחייבים הנוגעים להחזקת חיות משק אלה ולהחזקת בעלי חיים בכלל, בתחומים שבהם הדבר נדרש, כדי למנוע מבעלי החיים סבל מיותר.
יש לפעול לסגור את הפרצות בנורמות, כדי למנוע מצב של "איש הישר בעיניו יעשה" בבעלי החיים שבהחזקתו.
עוד בתחילת שנות השמונים של המאה ועשרים החלה הממשלה לבחון את יעדי המדיניות הקרקעית במדינת ישראל.
לשם כך היא מינתה שלוש ועדות בדיקה שהגישו את המלצותיהן: ועדה בראשותו של דר' אמנון גולדנברג משנת 1986 , ועדה בראשותו של פרופ' בועז רונן משנת 1997 (להלן- ועדת רונן), וועדה בראשותו של מר יעקב גדיש משנת 2004 (להלן- ועדת גדיש).
רובן ככולן ציינו כי שוק המקרקעין איננו שוק חופשי ומפותח במידה מספקת; כי יש לשחרר את רשות מקרקעי ישראל4 (להלן- רמ"י) מעומס הניהול השוטף של החוכרים באמצעות הקניית בעלות על קרקע המיועדת למגורים למי שרכש זכויות מהוונות של דירות במגזר העירוני, ולהתאים את המבנה של רמ"י כדי שיוכל להתמקד בניהול יעיל של המקרקעין.
נוסף על כך המליצה ועדת גדיש כי הממשלה תנהל משא ומתן עם קרן קיימת לישראל (להלן - קק"ל)5 על העברת הבעלות בקרקעותיה ל מדינה; כי יבוצע שינוי במבנה הארגוני של רמ"י כדי שתוכל למלא את משימותיה באופן יעיל יותר, וכן האחריות לפיתוח התשתיות העירוניות בפרויקטים של רמ"י תועבר בהדרגה לרשויות המקומיות.
ביוני 1997 אימצה הממשלה את המלצות ועדת רונן וביוני 2005 .
אימצה את המלצות ועדת גדיש בשנים הבאות פעלה הממשלה לקידום יישומה של הרפורמה ברמ"י: בספטמבר 2006 החליטה הממשלה לשפר את רמת השירות לאזרח ברמ"י והטילה עליה לפרסם עד לדצמבר באותה השנה מכרז למתן השירותים העיקריים האלה: אישורי זכויות בנכס והתחייבויות לרישום משכנתא לנכס למטרת מגורים, על ידי גורמי חוץ תוך חצי שנה.
במאי 2009 החליטה הממשלה למנות את מנהל רמ"י בהליך של ועדת איתור, ולהקנות לו סמכויות של שר ושל נציב שירות המדינה כלפי עובדי רמ"י, לפי חוק שירות המדינה.
באותו חודש קבעה הממשלה, בין השאר, את מבנה רמ"י ואת זכויות עובדיה.
באוגוסט 2009 'תוקן חוק מינהל מקרקעי ישראל (תיקון מס 7 ), התשס"ט - 2009 (להלן- החוק), ולפיו ראש הממשלה והשרים ימנו לרמ"י מנהל, שלו יוקנו סמכויות של שר ושל נציב שירות המדינה בכל הנוגע לעובדי רמ"י, וכי רמ"י לא תחל לפעול עד שייחתם הסכם קיבוצי עם העובדים.
שרי השיכון והאוצר מונו על ביצוע החוק ומועד הקמת רמ"י נקבע לינואר 2010.
בעקבות זאת נחתם במאי 2011 הסכם קיבוצי מיוחד בין הממונה על השכר והסכמי העבודה באוצר לבין הסתדרות העובדים הכללית החדשה (להלן - ההסכם, או ההסכם ממאי 2011 .
4 רשות מקרקעי ישראל הוקמה במרס 2013 במקום מינהלמקרקעי ישראל.
5 קק"ל היא הבעלים של13% .
מקרקעות המדינה המנוהלים על ידי רמ"י 326 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ביוני 2013 נחתם עדכון להסכם הקיבוצי המיוחד (להלן- עדכון להסכם), ובו צוין כי מועד המעבר ממנהל מקרקעי ישראל לרשות מקרקעי ישראל הוא מרץ 2013 .
הרפורמה, על פי החלטות הממשלה וההסכם ממאי 2011 , מבוססת על שלושה נדבכים מרכזיים: 1.
שינוי פנים -ארגוני מקיף ברמ"י והפיכתה לרשות ממשלתית באמצעות התאמת המבנה לתפקידי הליבה שבהם היא אמורה להתמקד - הקצאה ושיווק של קרקעות בהתאם לצורכי המשק ושמירה על מקרקעי ישראל.
שינוי זכויותיהם של החוכרים במטרה לצמצם את החיכוך בינם לבין רמ"י, דבר שיושג באמצעות הקניית בעלות על מקרקעין עירוני המיועד למגורים ולתעסוקה לבעלי חוזי חכירה אשר רכשו זכויות מהוונות.
עד לסיום הליכי הקניית הבעלות יוצא הטיפול בבעלי החוזים האמורים למיקור חוץ.
3 העברת הפיתוח מאחריותה של רמ"י לאחריות הרשויות המקומיות ומשרד הבינוי השיכון.
הליכי יישום הרפורמה ברמ"י החלו בזמן כהונתו של מנהל רמ"י דאז, מר ירון ביבי ז"ל.
בספטמבר 2011 ,, כארבעה חודשים לאחר החתימה על ההסכם התפטר מר ביבי ובמקומו מונה מר בנצי ליברמן (להלן - מנהל רמ"י הנוכחי).
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין מנהל רמ"י הנוכחי כי הרפורמה כוללת נדבך נוסף של שקיפות ופישוט הליכים בהם עוסקת רמ"י בימים אלו: ייעול הסדרה והאחדה של הפעולות השונות במרחבים השונים, הנגשת מערך המידע והשירותים החל בפרסום החלטות המועצה וההנהלה, עבור להכנת קודקס החלטות מועצה ולפיתוח אתר לנוחיותו ולשימושו של הציבור, וכלה בהגדרת זמני תגובה ותקן הנגשת נהלים טפסים וכיוצא בזה.
במסגרת הכנת קודקס החלטות המועצה, פורסמה בפומבי באפריל 2013 טיוטה להערות ובימים אלו נערכת רמ"י לדיונים בנושא במליאת המועצה.
נוסף על כך בחודשים אלה גיבשו צוותים מקצועיים חוקה מקצועית הממפה את כלל הפעילויות תוך האחדה, הסדרה, פישוט תהליכים, הוצאת הנחיות ביצוע לעובדים והכנת טפסים תואמים והוחל במחשוב כלל תהליכי העבודה של הפעילות.
כמו כן הוכנה תשתית ראשונה של הנחיות ללקוחות באשר לנדרש לכל אחת מהפעולות ובימים אלו נערכת רמ"י לפרסומה בפומבי.
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים פברואר - יולי 2013 .
את יישום הרפורמה על כל שלביה הבדיקה נערכה במשרדי רמ "י; במשרדי לשכת רישום המקרקעין אשר במשרד המשפטים (להלן - לשכת הרישום); במשרד הבינוי והשיכון (להלן - משהב"ש); במשרד האוצר (אגפי התקציבים והממונה על השכר) ובנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם).
המבנה של רמ"י - מטה ושישה מחוזות - לא שונה מיום הקמתה.
בשנת 2005 המליצה ועדת גדיש לשנות את המבנה ולהחליף את המחוזות בשלוש חטיבות: חטיבת שירות, חטיבה עסקית וחטיבת שמירה על הקרקע.
הומלץ כי לחטיבה העסקית ולחטיבת השמירה על הקרקע יהיו שלושה מרחבים, חטיבת השירות תפעל בסניפים ומחוזות המינהל יבוטלו.
:שם הדוח בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בהתאם להמלצות ועדת גדיש, הטילה הממשלה על מנהל רמ"י ועל שר האוצר לפעול לביצוע השינוי הארגוני, שלפיו תורכב רמ"י, כאמור, משלוש חטיבות: חטיבה עסקית שתטפל בשיווק ובביצוע עסקאות במקרקעין; חטיבת השמירה על הקרקע, שתעסוק בפיקוח על השמירה של זכויות המדינה במקרקעין ובאכיפתן; וחטיבת השירות, שתטפל בתחזוקת חוזי חכירה קיימים ותעניק שירותי מקרקעין בדרך של מיקור חוץ.
כאמור בספטמבר 2006 הטילה הממשלה על רמ"י לפרסם עד לדצמבר של אותה השנה מכרז שיופעל תוך חצי שנה לאספקת השירותים העיקריים שלהלן מידי גורמי חוץ: מתן אישורי זכויות בנכס והתחייבויות לרישום משכנתא לנכס למטרת מגורים.
באפריל 2009 החליטה הממשלה להטיל על מנהל רמ"י לפרסם תוך ששים יום מכרז למתן שירותים בידי גורמי חוץ, לרבות מתן אישורי זכויות בנכס, התחייבויות לרישום משכנתא והעברת זכויות בנכס.
תכנון מבנה רמ"י בשנת 2008 מונה מר ירון ביבי ז"ל למנהל רמ"י, ובשנת 2009 הוא החל ביישום החלטות הממשלה להקמת מבנה חדש לרמ"י.
בשנים 2011 -2009 הוא ניהל דיונים עם הסתדרות העובדים והאוצר, ובמקביל הסתייע ביועץ חיצוני.
תפיסת העבודה של מנהל רמ"י דאז הייתה שעל השירות ברמ"י להתבצע כולו באמצעות מיקור חוץ, במטרה להביא לביטול יחידות השירות ולצמצום היחידות התומכות בהן.
לצורך כך, חתר המנהל דאז, תוך הבנה עם האוצר, לקידום המהלכים האלה: צמצום היקף המשרות והסבת משרות שאינן מקצועיות למשרות מקצועיות; קביעת תכנית פרישה כאשר מנגד יועסקו עובדים חדשים במקצועות הכלכלה, השמאות והמ שפטים; התמקדות של רמ"י בעיסוקי הליבה, שהם שיווק הקרקעות ושמירה על הקרקע; מבנה רמ"י יהיה מורכב משלוש חטיבות, שמביניהן לחטיבה העסקית ולחטיבת השמירה בלבד יהיו יחידות מרחביות; חטיבת השירות תפעל כאגף מטה, שבו שלושים עובדים בלבד ללא מרחבים; הפעילות התפעולית של חטיבת השירות תיעשה באמצעות מיקור חוץ ובפריסה ארצית רחבה, והיא תפתֵּח תורת שירות, תפקח על מתן השירות ותטפל בנושאים ייחודיים, חריגים ומיוחדים ותקדם רישום זכויות בעלות המשתכנים; הנושאים שיוצאו למיקור חוץ יהיו נושאים "מתכלים", בעלי משך חיים קצר, ועל כן בעתיד ינותקו בהדרגה מהרשות; מחוזות צפון וחיפה ומחוזות תל אביב ומרכז יאוחדו (להלן - המתווה המקורי).
עם סיום המשא ומתן, במאי 2011 נחתם הסכם, שלפיו תקן כוח האדם ברמ"י יכלול593 משרות.
להסכם צורפו מספר מכתבי לוואי בחתימתו של מנהל רמ"י דאז, שהיוו חלק בלתי נפרד מההסכם.
במכתב הראשון אישר מנהל רמ"י דאז כי בכוונת רמ"י, לאחר כניסת ההסכם הקיבוצי לתוקף, לפרסם מכרז לביצוע השירותים המפורטים להלן, אשר הינם בגדר עבודה מתכלה וזמנית ברשות (להלן - ארבע פעולות השירות): 1 .
קליטת העברת זכויות שאושרה ובוצעה ע"י חברה משכנת 3 .
מתן התחייבות לרישום משכנתא חדשה/נוספת ומחיקת התחייבות לרישום משכנתא 4.
הפקת אישור זכויות/הודעה על רישום זכויות, כולל גביית אשרת אישור זכויות .
במכתב שני להסכם התחייב המנהל דאז כי מרחבי תל אביב והמרכז יאוחדו בתום שנתיים ממועד כניסת ההסכם הקיבוצי לתוקף.
עם כניסת ההסכם ימונו מנהל מרחב ומשנה לו, 328 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הארכיבים של שני המחוזות יאוחדו וימונה מנהל ארכיב אחד וכמו כן יאוחדו האמרכלויות של שני המחוזות, וימונה מנהל אמרכלות אחד.
ארבעה חודשים לאחר החתימה על ההסכם התפטר מנהל רמ"י דאז, ובספטמבר 20116 מונה במקומו המנהל הנוכחי מר בנצי ליברמן.
במחצית הראשונה של שנת 2012 נערכו מכרזים לבחירת מנהלים בכירים לרמ"י, רובם לא מקרב עובדי הרשות אלא מחוץ לרמ"י.
לטענת המנהל הנוכחי, כפי שבאה לידי ביטוי בתשובתו למבקר המדינה מנובמבר 2013 ובמסמכי רמ"י, עולה כי המבנה שאושר בהסכם הקיבוצי התבסס על הנחות שאינן תואמות את המציאות: מכתב הלוואי הראשון הגביל את מיקור החוץ לארבע פעולות בלבד והותיר שמונה פעולות לטיפולה של חטיבת השירות; הליך העברת הבעלות למשתכנים מתבצע בקצב אטי יותר מזה שתוכנן על ידי מנהל רמ"י דאז, בין השאר מפני שהקק"ל, שהיא הבעלים של קרקע שעליהן נבנו כ- 311,000 יחידות, מתנגדת להעברתן לבעלות המשתכנים (ראו בהמשך פרק על הענקת בעלות לחוכרים).
אשר על כן יש לפעול להתאמת המבנה למציאות: חטיבת השירות לא תפעל כמטה בלבד, במטה יינתנו הכוונה מקצועית, פיקוח, בקרה, הגדרת תורה ונהלים, ניהול תהליכי גבייה, עיקולים, העברת בעלות וטיפול בפניות הציבור, שירות מקוון או טלפוני והמרחבים לחטיבת השירות יספקו את השירותים (להלן - המתווה המעודכן).
במסגרת הקמת המתווה המעודכן התייעץ המנהל הנוכחי עם חברה חיצונית, הכין את רשימת התפקידים ואת הרבדים שהותאמו להם ובנה תקן חדש לרמ"י, ולפיו מספר העובדים יעמוד על 676 במקום593 .
עובדים עליהם הוסכם בהסכם הראשון פעילות זו הביאה לפתיחת משא ומתן חדש עם העובדים אשר נמשך כשנה וחצי עד לחתימת עדכון להסכם.
עם החתימה החל שיבוץ העובדים בהתאם לתקן החדש.
רמ"י ביצעה את שיבוץ העובדים על פי תקן העובדים החדש.
ביוני 2013 צירף מנהל רמ"י הנוכחי מכתב לוואי ראשון לעדכון להסכם, ולפיו לחטיבה העסקית יהיו שישה מרחבים (במקום ארבעה על פי ההסכם): צפון, חיפה, ירושלים, תל אביב, מרכז, ירושלים ודרום; לחטיבת השמירה על הקרקע יהיו ארבעה מרחבים ולחטיבת השירות (שעל פי ההסכם הייתה אמורה להיות ללא מרחבים) חמישה מרחבים: המרחבים של תל אביב ואזור מרכז יאוחדו.
בתשובתו למבקר המדינה מנובמבר 2013 ובמסמכי רמ"י עולה כי לדעת המנהל הנוכחי, משלא הוצאו כל פעולות השירות למיקור חוץ, לא נותרה לו ברירה אלא לתת את השירות היעיל והטוב ביותר לחוכרים תוך עמידה באמנת השירות מול הציבור.
מאותה סיבה גם החליט שלא לצמצם את מספר המרחבים מששה לארבעה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מ- 6.
14 ציינה רמ"י כי מתן שירותים לחוכרים באמצעות מיקור חוץ עד להעברת הבעלות לא נכללה בחוק בשל התנגדות ההסתדרות והעובדים ולכן אין ברפורמה כל מחויבות לבצע את מתן השירותים באמצעות מיקור חוץ.
בתקופת הביניים כממלא מקום כיהן מר רונן כהן שור משרד הבינוי והשיכון 329 .
:שם הדוח בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי החלטות הממשלה אכן חייבו מתן שירותים באמצעות מיקור חוץ.
יתרה מזו גם ההסכם הקיבוצי ממאי 2011 התבסס על ההנחה כי השירותים יינתנו באמצעות מיקור חוץ וזאת ניתן להבין מתקן העובדים שצורף כנספח להסכם שאושר גם על ידי ההסתדרות ולפיו חטיבת השירות תכלול רק מטה ללא מרחבים.
יוצא אפוא כי המנהל הנוכחי שימר את המצב שבו הייתה נתונה רמ"י לפני יישום הרפורמה - קרי מצב של חיכוך מתמיד עם ה חוכרים - ובכך שמט את הבסיס שעליו הונחה הרפורמה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאור השינויים המהותיים שביצע המנהל הנוכחי, היה עליו להביא את המתווה החדש לאישור הממשלה - דבר שלא נעשה.
התייחסות האוצר ומנהל רמ"י דאז למתווה הרפורמה ולעדכונו במאי 2011 הגדיר אגף התקציבים במסמך פנימי את המתווה המקורי כתועלתי למדינה: צמצום מספר העובדים באמצעות פרישה מוקדמת של עד 210 עובדים מתוך כ-730 ; הקמת מבנה ארגוני חדש, שיורכב משלוש חטיבות: חטיבה עסקית, שירות ושמירה על קרקע; וצמצום שש המחוזות לארבע מרחבים; מתן מגוון השירותים לאזרח יבוצע על ידי על מיקור חוץ.
תגובתו של אגף התקציבים, במסמך פנימי ממאי 2012 , למתווה המעודכן הייתה מסויגת מהסיבות האלה: לדעתו היענות לדרישות רמ"י תביא לכך שהרפורמה לא זו בלבד שלא תצמצם את כמות התקנים, אלא אף תגדיל אותה; אין ודאות שהעלויות בגין מענקי הפרישה הנדיבים ובגין מודל השכר הייחודי יהיו נמוכות מן הרווחים בגין התועלות השונות שיצמחו מהרפורמה; ההיענות לבקשות מנהל רמ"י הנוכחי תגרור השלכות רוחב בתחום הרפורמות במגזר הציבורי, הכוללות אף הן צמצום בכוח האדם; הסכמי הפרישה הנדיבים לעובדים הוותיקים ומנגד קליטת העוב דים החדשים וחלוקת המשימות החדשה אמורים לרענן את המערכת, לאפשר לה להטיל משימות רבות יותר על כל עובד ולייעל את תהליכי העבודה; יעד עיקרי ומהותי של הרפורמה במינהל מקרקעי ישראל הוא העברת הטיפול השוטף בחוכרים למיקור חוץ.
בהתאם להחלטת הממשלה ומועצת מקרקעי ישראל ה טיפול השוטף בחוכרים בתקופת הביניים, עד להעברת הבעלות בטאבו, ייעשה על ידי מטה חטיבת השירות והמגע השוטף מול החוכר יתבצע באמצעות מיקור חוץ.
אולם דרישת המינהל לשנות את המבנה המוסכם ולהקים מרחבי שירות ברשות המקרקעין נוגדת את המבנה הארגוני שאושר על ידי הממשלה, והיא משנה מהותית את כמות התקנים ברשות.
נשאלת השאלה האם בנסיבות אלה לא היה מן הראוי כי רמ"י תביא את המתווה המעודכן לאישור הממשלה.
ניתוח שהכין מנהל רמ"י דאז, משקף את חוות דעתו בנוגע לטיפול בשמונה הפעולות שנותרו לביצוע על ידי רמ"י ולא הוצאו למיקור חוץ.
עולה ממנו כי לצורך ביצוע פעולות אלה אין צורך בהקמת מרחבים לחטיבת השירות - מהלך שמשמעותו תוספת כוח אדם לפעולות "מתכלות".
כוונתה המקורית של הרפורמה הייתה להעביר תוך שנים ספורות את שיוכם של מרבית הנכסים מהסדרי חכירה להסדרי בעלות - תהליך שבשלו תתייתר פעילותה של חטיבת השירות.
ועל כן די בעובדי המטה של חטיבת השירות ובמיכון ממוחשב כדי לטפל בשמונה הפעולות לשירות המשתכנים שנותרו בטיפולה של רמ"י.
הניתוח אומץ ברובו על ידי אגף התקציבים באוצר.
בתשובת אגף התקציבים של משרד האוצר למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2013 צוין כי התייחסות אגף התקציבים לבקשות לעובדים נוספים על ידי ההנהלה החדשה הוכנה בשלבים הראשונים של למידת עולם התוכן של חטיבת השירות ופריטת משימותיה לפעולות השונות.
לאחר העמקה בנושא מול גורמים שונים במינהל אשר מכירים את אופי הפעולות מול החוכרים 330 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: בחינת יישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הוא השתכנע כי על מנת שלא לפגום בהפחתת החיכוך ובשיפור השירות לאזרח יש לתת מענה חלקי לדרישות של הנהלת רמ"י.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בסופו של דבר אישר אגף התקציבים באוצר 83 תקנים נוספים ובהם 55 תקנים לחטיבת השירות ו -21 ,למטות הרשות והחטיבות ובסך הכול גדל מספר העובדים ברשות ל-676 .
בפועל אישר האוצר מתווה מעודכן שלא הוצג לממשלה.
אמנם האוצר מייצג את הממשלה בהליכי יישום הרפורמה, אולם נוכח השינויים המשמעותיים שבוצעו במתווה המקורי של הרפורמה ראוי היה להביא אותם להחלטת הממשלה או לפחות להביאם לידיעתה תוך בדיקת עלותם וכדאיותם למשק (ראו הפרק על עלות הרפורמה בהמשך).
לדעת משרד מבקר המדינה, המתווה המעודכן לא השיג את מטרתה העיקרית של הרפורמה - התייעלות, חיסכון וריכוז של משאבי רמ"י במטלות הליבה שהן שיווק הקרקע ושמירה על הקרקע.
יתר על כן מתווה זה קרוב יותר במהותו למבנה רמ"י לפני הרפורמה - שכן חטיבת השירות ש בו פועלת ככל החטיבות האחרות ולא כמטה בלבד.
מכרז לביצוע ארבע פעולות השירות במיקור חוץ .
ביולי 2012 החליט המנהל הנוכחי להאריך בחצי שנה נוספת את ההסכם עם שתי חברות חיצוניות שנותנות שירותי מיקור חוץ לרמ"י, ולהעביר אל אחריותן את ביצוע ארבע פעולות השירות.
צעד זה נועד לשמש כפיילוט לקראת יציאה למכרז לביצוע ארבע פעולות השירות האמורות (להלן - המכרז המשולב) בסוף 2013 .
בינואר 2013 אישרה ועדת המכרזים העליונה של רמ"י את ההחלטה.
עלות ההארכה של ההסכם עם החברות דנן הסתכמה ב-3.
5 מיליון ש"ח, ועלות ההרחבה של השירותים שהועברו לביצוען - 6 מיליון ש"ח.
האישור של ועדת המכרזים הותנה באישור ועדת חריגים בחשב הכללי.
במרץ 2013 אישרה ועדת חריגים בחשכ"ל את הבקשה לפי סעיף 3(4())(ב3 ) לתקנות חובת מכרזים7.
בנימוקים לבקשה ציינו נציגי רמ"י כי החברות האמורות מספקות כבר משנת 2007 שירותי רישום זכויות, ובכללם רישום בתים משותפים; רישום זכויות חוכרים בלשכת הרישום ותיקון הרישום בספר הנכסים ברמ"י (להלן - פעולות הרישום).
נוסף על כך ציינו הנציגים כי שילובן של ארבע פעולות השירות לחוכרים בפעולות הרישום יאפשר ויסות כוח אדם בין כל הפעולות.
עוד ציינו כי העלות נבדקה על ידי רמ"י ונמצאה סבירה.
יצוין כי הרעיון לשלב את ארבע פעולות השירות בפעולות הרישום עלה כבר ביולי 2011 .