HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הערכת המצב של מדיניות החוץ של ישראל למחצית הראשונה של שנת 2014 ביטאה, בין היתר, את הצורך לעצב "מדיניות חוץ ערכית שתאפשר לישראל להביע קול ואמירה בנושאים בין-לאומיים באופן שיבטאו את עולמה הערכי היהודי-דמוקרטי ותפיסתה הלאומית".
מדיניות חוץ ערכית מדגישה את הסיוע הטכנולוגי, הרפואי והחקלאי למדינות מתפתחות.
הסוכנות הישראלית לסיוע ושיתוף פעולה בין-לאומי היא אגף במשרד החוץ (להלן - אגף מש"ב)17 ,המופקד על ניהול מנגנוני הסיוע של ישראל בתחומי הפיתוח האזורי, החקלאות הרפואה, היזמות העסקית והטכנולוגיה למדינות באפריקה, באסיה ובאמריקה הלטינית.
שתיים ממטרות העל של פעילות האגף הן מיצוב ישראל בזירה הבין-לאומית במעמד של מדינה תורמת, ומינוף פעילות זו לתועלות הסברתיות, תדמיתיות וכלכליות.
יצוין כי הצורך בשילוב אגף מש"ב בפרויקט המיתוג הועלה גם בדוח מ- 2011.
17 בעבר נקרא האגף- המרכז לשיתוף פעולה בין-לאומי.
:שם הדוח משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 באפריל 2014 פרסם אגף מש"ב את תכנית העבודה השנתית שלו לאותה שנה.
במסגרת יעדי פעילותו הוא לא כלל פירוט של מטרות העל האמורות בתחומי הדיפלומטיה הציבורית.
עם זאת, בתכנית העבודה נכתב כי האגף נדרש לגבש אסטרטגיה תקשורתית ולגייס חברת יחסי ציבור ליישום אסטרטגיה זו "תוך השתלבות ביוזמות המיתוג השונות".
זאת לרבות פרסום בתקשורת, הרצאות לקהלים ש ונים, הפקת חומרים מקצועיים והפצתם, הקמת אתר במרשתת והשתלבות ברשתות חברתיות.
נוסף על כך צוין בתכנית העבודה כי האגף נדרש לגבש "מתווה לשיתוף פעולה עם העולם היהודי".
בנובמבר 2015 כתב מערך הדיפלומטיה הציבורית למשרד מבקר המדינה כי העובדה שמש"ב אינו חלק מהמערך טעונה בדיקה פנים -ארגונית.
אולם בתגובת המשרד מאותה עת נכתב מחד גיסא כי תכנית העבודה של אגף מש"ב אינה כוללת מטרות מוצהרות של הדיפלומטיה הציבורית, ומאידך גיסא כי אגף מש"ב "מעוניין לגבש אסטרטגיה תקשורתית ולגייס חברת יחסי ציבור" ליישומה, "אך הפעילות טרם בוצעה בשל העדר תקציב".
על אף הצורך שעלה כבר בשנת 2011 לשלב את אגף מש"ב בפעילויות אגף תקשורת והסברה, ובפרט בפרויקט המיתוג, אשר הודגש גם בתכנית העבודה של האגף לשנת 2014 , אין ממשקי עבודה פעילים בין האגפים האמורים.
נוסף על כך, הגם שתכנית העבודה של אגף מש"ב אינה כוללת מטרות בתחומי הדיפלומטיה הציבורית, הוא מעוניין לפעול בתחומים אלה בנפרד ושלא במסגרת מערך הדיפלומטיה הציבורית, תוך ביזור המאמץ ההסברתי והמשאבים הנדרשים לו.
לנוכח תגובת המשרד כאמור, סבור משרד מבקר המדינה כי על הנהלת המשרד לתת את דעתה על האופן שבו ראוי לשתף את אגף מש"ב ב"מיתוג ישראל", וכן לשתפו בפעולות ההסברה המדינית שמבצעות הנציגויות בחו"ל בהנחיית מערך הדיפלומטיה הציבורית.
כבר בדוחות קודמים של מבקר המדינה הוא העיר שתכנון וניהול של מיזם בידי גופי המטה מצריך תכנון דקדקני הכולל הגדרת מטרות; הגדרת משאבים; קביעת מטר ות ביניים; הכנת תכניות פעולה ותכניות חלופיות; בחירת התכניות שיש להוציא אל הפועל על פי סדרי עדיפויות; קביעת מערכות פיקוח, בקרה, דיווח ותיאום.
בשנים 2015 -2010 המשיך המשרד לתקצב את פרויקט המיתוג, תוך התמקדות בפעולות אלה: ייזום וטיפול במשלחות מחו"ל - אנשי אקדמיה, כתבי סגנון חיים ופנאי, בלוגרים במרשתת וידוענים; פיתוח אסטרטגיית המיתוג וקידום הנרטיבים הכרוכים בו ופיתוח הלוגו של המיזם.
מחלקת ההסברה שבאגף תקשורת והסברה שינתה את שמה למחלקת הסברה, אקדמיה ומיתוג, ובשנת 2015 .
הועסקו בה שישה עובדים בשבע משרות תקניות באותה עת סיימה המחלקה לבצע את רוב הפעולות שנכללו בפרויקט המיתוג, שאותן יכול היה המשרד לבצע ללא תלות בגורמים ממלכתיים אחרים.
שם הדוח: משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ממסמכי המשרד עולה כי ההשקעה בפרויקט המיתוג- הן באמצעות פעילות מערך הדיפלומטיה הציבורית בארץ והן באמצעות היענות הנציגויות בחו"ל לאתגרי המיתוג - שיפרה את הדימוי החיובי של ישראל במדינות שונות ובאמצעי תקשורת בין -לאומיים.
למשל, באינדקס המיתוג העולמי 18 לשנת 2014 הוצבה ישראל במקום ה -26 בטבלה, וזאת לעומת המקום ה -41 שבו הוצבה בשנת 2009 .
גם מדדים אחרים מלמדים על שיפור התדמית הכלכלית- מסחרית של ישראל וניתן לזקוף זאת, בין היתר, לזכות אסטרטגיית המיתוג שהתווה אגף תקשורת והסברה.
אף על פי כן, ההשקעה הכספית של המשרד בפרויקט הלכה ופחתה, ובכל אחת מהשנים 2013 ו- 2014 הסתכם תקציב הפרויקט בכ -1.
7 מיליון ש"ח בלבד לעומת כ -3 מיליון ש"ח בממוצע בשנתיים שקדמו להן.
יתר ע ל כן, תכנית המיתוג כוללת את הפעילות המשרדית לשנים 2015 -2010 בלבד, והמשרד לא גיבש תכנית עבודה נוספת ליחידות המטה ולנציגויות בחו"ל המפרטת את המשך הפעילות בשנים הבאות.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לחדש את פרויקט המיתוג באופן יעיל וממוקד על המשרד להגדיר לו מסגר ת תקציבית רב -שנתית לשנים הבאות, להכין תכניות פעולה בנות יישום, לקבוע אבני דרך ולוחות זמנים לביצוען, ולקבוע מערכות של דיווח ותיאום פנים-משרדי לצד מנגנוני פיקוח ובקרה על ניהול הפרויקט, יישום תכניותיו וניצול המשאבים שיוקצו לו.
מיזמים מערכתיים בניהול מערך הדיפלומטיה הציבורית .
תקצוב המיזמים המערכתיים התקציב השנתי של אגף תקשורת והסברה כולל הן סכום שנועד למימון הוצאות קשיחות ושוטפות המגולם בבסיס התקציב הקבוע בחוק, בתוספת תקציב מיזמים ייחודי הניתנת לאגף במהלך שנת התקציב.
בשנים שבהן לא תוקצבה פעילות הממשלה בחוק, ע ל פי רוב עקב בחירות לכנסת, לא קיבל האגף תקציב למיזמים.
בתרשים להלן נתונים על תקציב אגף תקשורת והסברה והתוספות לבסיס התקציב המיועדות למיזמים בשנים 2014 -2012 .
18 מדד הבוחן את כוח המשיכה של 75 מדינות בקרב מובילי דעה, אנשי עסקים ומטיילים מ -17 :מדינות http://www.
:שם הדוח משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תרשים4 .
התפלגות תקציב אגף תקשורת והסברה בשנים 2014 -2012 (במיליוני ש"ח) .
מן התרשים עולה כי בשנים 2013 ו- 2015 לא ניתנה כלל תוספת למיזמים.
ממסמכי האגף עולה כי תקציבי המיזמים הם הראשונים להיפגע מקיצוצים רוחביים במשך השנה, ולכן קשה להסתמך עליהם במסגרת התחייבויות ארוכות טווח.
בדצמבר 2014 פנה ראש מערך הדיפלומטיה הציבורית להנהלת המשרד בבקשה ליישם את דרישת שר החוץ דאז להקצות למערך תוספת תקציב ייחודית בסך 2.
5 מיליון ש"ח לגיוס עובדים ייעודיים ולפעולות הסברה.
בפנייתו האמורה נכתב כי "קיים פער משמעותי בין מתווה הפעולה הקיים והאילוצים התקציביים לבין הצרכים המינימאליים והמידיים למענה הנדרש".
אך הפנייה האמורה של ראש מערך הדיפלומטיה הציבורית לא נענתה בחיוב.
בשנת 2015 לא קיבל אגף תקשורת והסברה תקציבים לפרויקטים כלל, ולכן הפסיק את ביצועם של מיזמים רבים.
באותה עת הסתכם התקציב השוטף בכ - 800,000 ש"ח לחודש, מתוכו ההוצאות הקשיחות הסתכמו בכ - 700,000 ש"ח בחודש בתוספת התחייבות עבור פעולות שבוצעו בשנים קודמות.
שם הדוח: משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 יוצא אפוא שלמשרד יש קשיים בביצוע מיזמים מערכתיים שמקורם, בין היתר, בתלות בתוספות לבסיס התקציב המיועדות לפרויקטים, המועברות אד-הוק ולטווח הקצר בלבד.
במצב זה של חוסר ודאות תקציבית המשרד מנוע מהתקשרויות ארוכות טווח עם שותפים, ואף נאלץ להפסיק לתקצב מיזמים שכבר הוחל בביצועם.
הדבר גורם לעיכוב באישור תכניות העבודה ולוחות הזמנים שנקבעו מלכתחילה לפרויקטים, וכך נפגעת העשייה המשרדית בתחומי הדיפלומטיה הציבורית.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד החוץ לבחון עם משרד האוצר את האפשרות לשלב את התקציבים הפרויקטליים בבסיס התקציב של משרד החוץ, כדי שהמשרד יוכל ליישם פרויקטים כאמור בחו"ל באופן רציף ולממש פרויקטים רב-שנתיים.
ניהול המיזמים המערכתיים על פי נוהל התקצוב, תקציב מערך הדיפלומטיה הציבורית נועד למימון הוצאות בארץ - הוצאות על תשתיות (תערוכות, חומרי מידע, הפקות חזותיות, פרסומים בכתב, שרתים במרחב המקוון), הוצאות על אירוח משלחות וכנסים; והוצאות בחו"ל - למימון אירועים מערכתיים וכאלו המוגדרים "חוצי גבולות".
בפברואר 2013 כתב ראש אגף תקשורת והסברה למנכ"ל המשרד דאז כי על אף חיוניותה של הסברת החוץ לביטחונה של המדינה, הממשלה "מקצה משאבים זעומים להסברת החוץ - ביחס לגודל האתגר מחד ולציפיות מאתנו מאידך", וכי עקב כך לא יוכל האגף לממן, בין השאר, ביקורי משלחות עיתונאים, שיגור משלחות אקדמיה לחו"ל, קידום מיזם "מיתוג ישראל" (ראו להלן) ושדרוג תשתיות מדיה דיגיטלית.
בשנים 2015 -2012 ניהל המשרד כמה מיזמים בחו"ל בתחומי הדיפלומטיה הציבורית שמומנו מתקציב פרויקטלי ייעודי, שלא נכלל בבסיס התקציב השנתי בסך כולל של כ-53.
5 מיליון ש"ח (להלן - מיזמים מערכתיים).
5 מיליון ש"ח נועדו למימוןארבעה מיזמים מערכתיים בתחומי ההסברה והמיתוג, אך בפועל השקיע המשרד במיזמים רק כ -25.
5 מיליון ש"ח, כמפורטבלוח להלן: .
מיזמים בתחומי הדיפלומטיה הציבורית בחו"ל בשנים 2014 -2011 .
שם המיזם יעדים תקופת הפעילות התקציב .
התקציב מקורית בפועל .
אירופה שיפור תדמית ישראל .
מורשה בניין חיזוק ההסברה .
מבקרים/ קידום תערוכות מיתוג .
בכמה ערים מרכזיות 2014 - 5 0% משרד החוץ 855 .
:שם הדוח משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 באירופה בשנת 2014 , .
הפנים של ישראל שותפות עם חברה .
לתועלת הציבור 2014 2014 4 25% .
בנובמבר כתב אגף תקשורת והסברה למשרד מבקר המדינה כי "פרויקט הפנים של ישראל כשל ולא נכון היה להמשיכו.
פרויקט המיצג של ישראל נמצא בשלבי ביצוע מתקדמים.
נחתמו חוזים ונקבע מסלול ולוח זמנים לניוד".
הביקורת העלתה כי בשלהי שנת 2015 אחד מארבעת המיזמים המערכתיים עדיין לא הוצא לפועל, מיזם אחד בוצע באופן חלקי ושני מיזמים אחרים לא השיגו את יעדיהם בטווח הארוך.
: התקשרות עם חברות יחסי ציבור במדינות השירות בשנת 2011 ,התקשרו הנציגויות בשטוקהולם, במדריד, ברומא, בהאג, בפריס, בלונדון בקופנהגן, באוסלו, בברלין ובבריסל (האיחוד האירופי) עם חברות יחסי ציבור מקומיות לביצוע מיזם שהגה והנחה אגף תקשורת והסברה.
מטרת המיזם הייתה לקדם את פרסומם של אירועים אזרחיים לא פוליטיים המתקיימים בישראל, לעודד את סיקורם בעיתונות הבין-לאומית ולהגדיל את מספר המשתתפים ממדינות מערב אירופה באירועים אלה.
בעניין המיזם כתב ראש אגף תקשורת והסברה דאז לראש מטה שר החוץ דאז כי "ההנחיות שקיבלו הנציגויות הן לספק בצורה סדירה דו"חות ביצוע.
כדי שנוכל להצדיק את המשך הפרויקט בשנים הבאות".
במהלך תקופת ההתקשרות שלחו הנציגויות לאגף תקשורת והסברה דיווחים שונים על אפקטיביות הפעילות המתבצעת בשיתוף חברות יחסי הציבור.
למשל, השגרירות בהאג דיווחה על חילוקי דעות מקצועיים שהתגלעו בינה ובין חברת יחסי הציבור, על ליקויים באופן תפקודה של החברה ועל הישגים מועטים בקידום אירועי תרבות ישראליים בהולנד ועל חשיפה תקשורתית דלה של כינוסים כלכליים וטכנולוגיים בארץ.
לעומת זאת, השגרירות בלונדון דיווחה על שיעורי הצלחה גבוהים בעבודתה עם חברת יחסי הציבור המקומית.
השגרירות באוסלו דיווחה על קשיים בעבודה עם קבלן משנה של חברת יחסי הציבור.
במאי 2012 ,הפסיק המשרד את הפרויקט מחמת חוסר תקציב בנציגויות אלה: רומא קופנהגן, ברלין, בריסל (האיחוד האירופי), האג ומדריד.
באותה עת דיווח ראש אגף תקשורת והסברה דאז להנהלת המשרד על הצלחה חלקית של המיזם וכתב כי "אם בשל בעיות מול חברת יחסי הציבור ואם בשל חוסר התגייסות הנציגות להפקת מירב התועלת מהכלי שנמסר לידיהם.
היות המטה חסר ניסיון בהפעלת חברות יחסי ציבור גם היא תרמה ל[ .
"]אי ההצלחה בנובמבר 2015 כתב מערך הדיפלומטיה הציבורית למשרד מבקר המדינה כי להערכתו הפעילות עם חברות יחסי הציבורי " לא הניבה תוצאות במרבית המדינות ההדגשה [ ההתקשרויות במדינות אלה]את[ , ולפיכך בחישוב עלות תועלת הוחלט להפסיק]במקור המשאבים שהתפנו למדינות דוגמת בריטניה בהן הייתה המדיניות ]את[ ולהפנות אפקטיבית".
שם הדוח: משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 על אף הקשיים שעמם נאלצו חלק מהנציגויות האמורות להתמודד במסגרת התקשרותן עם חברות יחסי הציבור, ואף שהן נחלו הצלחה חלקית בלבד, מערך הדיפלומטיה הציבורית לא הציג להנהלת המשרד חלופות להתקשרויות אלה.
אדרבה, המערך המשיך לכלול עד שנת 2015 בתכניות העבודה השנתיות שלו את המשימה של העסקת חברות יחסי ציבור בתשע מדינות במערב אירופה ובאיחוד האירופי בבריסל - ולא רק בבריטניה - בתקציב של 10 מיליון ש"ח.
בתגובה על ממצאי הביקורת כתב מערך הדיפלומטיה הציבורית כי "עמדת האגף המקצועי נותרה מסויגת מהפעלת חברות יחסי ציבור כחלק מהשגרה המקצועית של משרד החוץ.
עמדה זו הובעה גם בדיונים מול אגף צפון אמריקה להערכת ביצועי חברת יחסי הציבור המופעלת כניסיון על ידי הנציגות בפילדלפיה".
לנוכח התנגדותו של אגף תקשורת והסברה להעסקת חברות יחסי ציבור ברוב הנציגויות בחו"ל, סבור משרד מבקר המדינה כי על מערך הדיפלומטיה הציבורית לקבל מהנציגויות את עמדתן בנושא זה ולהציג את העמדות השונות לפני הנהלת המשרד.
בהתייחס לעמדה האמורה על הנהלת המשרד לקיים דיון מהותי בעניין זה ולהכריע בדילמות המקצועיות הכרוכות בסוגיית העסקת חברות יחסי ציבור בחו"ל.
: " מיזם "מורשה בניין בשנת 2011 התקשר המשרד עם עמותה ישראלית לשם ביצוע מיזם שעניינו איתור סטודנטים יהודים בארה"ב, והבאתם ארצה לפרק זמן של כמה שבועות לשם קבלת הכשרה חינוכית-תרבותית שנועדה לפתח את זיקתם לישראל וליהדות.
בהתקשרות זו נסמך המשרד על הבטחה של עמותה אמריקנית להיעזר בסטודנטים שישתתפו בפרויקט בפעילות הסברה באוניברסיטאות שבהם הם לומדים, לרבות במסגרת מתן הרצאות, הפגנות, פעילויות במרחב המקוון וסיוע לקונסוליות ברחבי ארה"ב.
עד שנת 2013 נשא המשרד בעלויות ההטסה של הסטודנטים ובמחצית מעלויות השהייה שלהם בארץ בסכום כולל של 14.
במהלך ביצוע הפרויקט בשנים 2011 ו- 2012 הוטסו ארצה כ - 1,612 סטודנטים בשלושה מחזורים לפרק זמ ן מצטבר של כחודשיים.
בשובם לארה"ב הם שותפו בפעילות הסברה בקמפוסים, עד לדעיכת הפרויקט באמצע שנת 2013.
ראש אגף תקשורת והסברה דאז טען בדיונים פנימיים במשרד שהתועלת שהופקה ממיזם זה אינה מצדיקה את עלותו הגבוהה .
נציג הייעוץ המשפטי אמר בדיון מאפריל 2011 בוועדת הע מותות המשרדית כי "יש עמותה שאמורה לקיים פעילים בחו"ל.
אין לנו שליטה על מה הם יעשו או לא יעשו".
בפרוטוקול הדיון האמור נכתב עוד כי המשרד אינו יכול להתקשר עם העמותה האמריקאית עקב מגבלות החוק בארה"ב, ולכן הוא גם אינו יכול להנחות את אותה עמותה "בשום דרך שהיא".
עם זאת בהחלטת ועדת העמותות נקבע כי נציגי המשרד יוודאו כי הושגו היעדים במישור ההסברתי.
:שם הדוח משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בפגישת מנכ"ל המשרד דאז עם מנכ"ל המיזם באוגוסט 2011 הדגיש מנכ"ל המשרד את חשיבות ניטור הפעילות בקמפוסים וניטור ביצועי הסטודנטים, וציין כי "תוצאות הביצועים רלוונטיות לצורך המלצה על המשך הפרויקט".
על אף הנחיית מנכ"ל המשרד משנת 2011 , המשרד לא בחן אם הסטודנטים קידמו את השגת היעדים שלשמם השתתפו בפרויקט.
באוגוסט 2012 "קיים מנכ"ל המשרד דאז דיון עתי לבחינת התקדמות מיזם "מורשה בניין בהשתתפות גורמים מהמטה ומהקונסוליות שהיו מעורבים בניהול המיזם בארץ ובארה"ב.
בסיכום הדיון אמר המנכ"ל כי שר החוץ דאז נתן את הדעת על הערות שהעירו הגורמים המקצועיים במשרד לגבי מידת האפקטיביות של המיזם, אולם "התייחסותו לפרויקט היא לטווח ארוך".
כמו כן נאמר בדיון כי ניהול המיזם בארץ "טוב והשתפר על בסיס ההערות המקצועיות שניתנו".
לגבי הפעילות בארה"ב הנחה המנכ"ל את מנהל המיזם להדק את שיתוף הפעולה עם הקונסולים הכלליים במקום.
בתגובת המשרד על ממצאי הביקורת נכתב כדלקמן: "חיוני לציין - הפעילות הייתה ]את[ ביוזמת שר החוץ שגם השיג התקציב הפרויקטלי עבורה.
ההחלטה על קיום הפרויקט התקבלה מתוך ידיעה כי כל הדרג המקצועי (ראש המערך, ראש אגף הסברה וראש חטיבת תפוצות והקונסוליות) מסתייג באופן חריף מהפעילות בגלל שיקולי יעילות ואפקטיביות, ועל סמך הערכת הביצועים בתקופת מבחן.
למרות האמור החליט השר על קיום המיזם".
על אף האמור בתגובת המשרד, לא נמצא כי השר היה מעורב בדיונים בנושא המשך תמיכת המשרד בפרויקט משנת 2013 ואילך, ואף לא נמצא כי מערך הדיפלומטיה הציבורית התנגד להמשך הפעלת המיזם החל באותה עת.
באוקטובר 2013 כתב ראש אגף תקשורת והסברה לקונסול בניו יורק כי המשרד עוסק "לא מעט" במיזם "כשמצד אחד מושקעים בכך משאבים גדולים מאד ומצד שני נדמה לי שכולנו מסכימים שבמונחי עלות-תועלת יש מקום רב לשיפור".
אף על פי כן הודיע ראש האגף לקונסול כי בהחלטה משותפת עם מנהלי המיזם "העברתי לסגן הקונסול הכללי 150,000 שקל לפיתוח וחיזוק יכולת מערך הפעילים" מתוך תקציבי המיזם.
רק כשנתיים לאחר השקת המיזם "מורשה בניין" המליץ מערך הדיפלומטיה הציבורית למנהלי המיזם על קביעתם של "מטרות ברורות, מדדים להצלחה ומנגנון ברור להיבטי התכנים השיטה והערכה".
אף שהוברר לאגף תקשורת והסברה כבר בעת שהוחל בביצוע המיזם כי הוא חסר את כל הרכיבים האמורים, המשרד המשיך לתקצב את "מורשה בניין".
בתגובת המשרד מנובמבר 2015 מר[ נכתב כי "המיזם הופסק לאחר עזיבת שר החוץ את תפקידו".
]אביגדור ליברמן 858 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בנסיבות אלה מעיר משרד מבקר המדינה למשרד החוץ כי כבר בעת שהוברר לו שהוא מנוע מלפקח באופן הדוק על ביצוע מיזם "מורשה בניין" היה עליו לשקול מחדש את השתתפותו במיזם ואת החלטתו להשקיע בפרויקט 14.
למצער, היה על המשרד להציג לפני הנהלת המשרד בשנת 2013 את הבעייתיות הכרוכה בהמשך השקעת משאבים במיזם ולשקול אם נדרש להפסיקו.
כדי לאפשר את השגת היעד שקבע המשרד - להביא ארצה סטודנטים יהודים מארה"ב לשם קבלת הכשרה חינוכית -תרבותית ולפתח את זיקתם לישראל וליהדות - סבור משרד מבקר המדינה כי על מערך הדיפלומטיה הציבורית והנציגויות בארה"ב להדק את קשריהם עם פעילי הארגונים היהודיים בקמפוסים ו את הקשר בינם ובין תלמידים מארה"ב שבחרו ללמוד מרצונם במוסדות חינוך והשכלה גבוהה בישראל.
" מיזם T h e F a c e o f I s r a e l": המיזם "הפנים של ישראל" משנת 2010 החל לפעול ביזמתו של שר ההסברה והתפוצות דאז (מר יואל יולי אדלשטיין) והועבר לאחריות משרד החוץ בשנת 2013 .
המיזםבוצע בשותפות עם חברה לתועלת הציבור (להלן - החל"ץ) וכל צד התחייב להקצות לו 4 מיליון ש"ח.
המיזם נועד לייעל את תהליכי העבודה של מערך הדיפלומטיה הציבורית באמצעות הגדלת מספר האנשים שיעבירו מסרים חיוביים על ישראל בקרב קהלי יעד אזרחיים ברחבי העולם.
תכנית המיזם כללה הבאת משלחות "משפיענים"19 ארצה; ארגון ומימון של תכניות לימודים בישראל בשיתוף מוסדות אקדמיה; שדרוג אתר מרשתת ייעודי ותמיכה בהפעלתו; הקמת תשתית של רשת פעילים ומתנדבים לקיום מערך ניטור, התקשרות ומידע בתחומי ההסברה; פעילות עם איגודים מקצועיים ומוסדות דת בחו"ל במקומות שבהם משרד החוץ מתקשה לקדם את תדמיתה של ישראל; קיום סמינרים וכנסים למנהיגות יהודית צעירה בחו"ל והטסת משלחות של מרצים ישראלים בתחומים שונים למדינות ברחבי העולם.
בהסכם שנחתם בין המשרד ובין החל"ץ בנובמבר 2013 נקבע, בין היתר, כי בכל רבעון תגיש החל"ץ ל משרד החוץ דוח תקופתי עדכני על פעילותה בתוספת אסמכתאות, ורק לאחר אישור דוח הפעילות ישלם לה המשרד עד 4 מיליון ש"ח בארבעה תשלומים עד תום תקופת ההסכם בסוף שנת 2014 .
בכנס ראשי נציגויות מינואר 2014 הצדיק סגן שר החוץ דאז (מר זאב אלקין) את ההתקשרות של המשרד עם החל"ץ במיזם המשותף, באמרו כי "מבחינת האתגר התקציבי.
יש צורך לחשוב מחוץ לקופסה ולהביא שותפים נוספים למגרש".
הוא ציין את החל"ץ שיועדה לדבריו להיות חברת הסברה בניהול המשרד אשר "תאפשר לתורמים נוספים להתגייס למען תקציב ההסברה של ישראל".
בכל תקופת ניהול המיזם המשותף הגישה החל"ץ למשרד רק דוח פעילות אחד, והמשרד שילם לה תמורתו מיליון ש"ח.
ועדת המכרזים התנתה את אישור ההתקשרות במיזם המשותף בכך שהגורם שינהל את המיזם ויכוון אותו יהיה ועדת היגוי המונה שמונה חברים - מחציתם נציגי משרד .
19 אישי ציבור, תרבות, מדע, אקדמיה ומעצבי דעת קהל בעלי בולטות בתקשורת הבין -לאומית, לרבות עיתונאים, כותבים ויוצרים ידועי שם, וכן זמרים ושחקנים מפורסמים.
:שם הדוח משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 "החוץ ומחציתם נציגי "הפנים של ישראל - בראשות סגן השר דאז.
הדבר נועד לאפשר למשרד להיות מעורב בכל שלבי התכנון והביצוע של המיזם, לקבוע את סדרי העדיפויות שלו, ולעקוב באופן שוטף אחר הפעילות המתקיימת במסגרתו.
כמו כן קבעה ועדת המכרזים, כי בתקופת ההסכם המשרד יעריך את הישגי המיזם יחסית ליעדים שנקבעו לו, הן מבחינת היקפם והן מבחינת איכותם.
תנאי זה עוגן בהסכם בין הצדדים.
בדיון ועדת ההיגוי מדצמבר 2013 ציין ראש אגף תקשורת והסברה את חשיבות הבחירה במועמדים ראויים לתפקידי המנהלים האזוריים בחל"ץ, והציע שנציג המשרד ישתתף בתהליך סינון המועמדים.
אולם סגן החוץ דאז התנגד לכך מנימוקים שונים ובהם התנגדות יו"ר דירקטוריון החל"ץ להצעה זו.
בדיון ועדת ההיגוי באוגוסט 2014 הובעה שביעות רצון מפעילות החל"ץ והוועדה דנה באפשרות להרחיב את המיזם לתחומים חדשים, תוך הארכת תקופת ההסכם.
אולם בדוח הסופי שהוגש מטעם החל"ץ למשרד ביוני 2015 לסיכום שנת 2014 נכתב כי כמה וכמה "כשלים וחסמים" סיכלו את פעילותה וגרמו למעשה להפרת התחייבויות החל"ץ כלפי המשרד.
לפי הדוח האמור הבעיות העיקריות של המיזם המשותף נגרמו בגין כשלים ניהוליים של החל"ץ דאז, ובכללם: אי-הכנת תכנית ארגונית אסטרטגית לחל"ץ הכוללת חזון ומטרות כתובות; אי-כתיבת נהלים לתפעול המיזם המשותף ולעבודה עם ספקים; אי - התייחסות לתכניות עבודה שהגישו מנהלי זירות בחל"ץ; שינוי תכניות באופן פתאומי תוך כדי ביצוען, ללא התראה וללא היערכות מוקדמת; אי-אישור פרו יקטים ומניעת הוצאתם לפועל; אי-קיום ישיבות עבודה סדירות; יחסי אנוש בעייתיים עם כפיפים; גיוס עובדים ללא כישורים בתחומי ההסברה והדיפלומטיה הציבורית; היעדרות מהעבודה והתעלמות מפניות של עובדים, ספקים וגורמים במשרד החוץ; היעדרות מפגישות עבודה עם תורמים שמימנו את פעילות החל"ץ; אי-פרסום לוגו של החל"ץ; מניעת הקמתו של אתר לחל"ץ במרשתת ואי -פתיחת חשבון של החל"ץ ברשתות החברתיות; ליקויים בניהול חשבונות החל"ץ ואי -הגשת דוחות כספיים כנדרש לשותפים, ובפרט למשרד החוץ.
על פי הדוח האמור, בעקבות כשלים אלו וליקויים נוספים, הפסיקו הגורמים השותפים את פעילותם במיזם, תוך פגיעה במוניטין של החל"ץ ובאפשרותו להמשיך לתפקד.
בדוח האמור נכתב כי החל"ץ לא הציגה למשרד החוץ תכנית אסטרטגית, תכניות עבודה, דוחות וסיכומים מפורטים, וכי ועדת ההיגוי לא ביצעה כל הליך של ביקורת בנושאים אלו.
זאת אף שגורמי המשרד הוזמנו לפגישות בחל"ץ אך הם "לא גילו בכך כל עניין".
בתגובת ח"כ זאב אלקין, שהיה סגן שר החוץ עד מאי 2014 , נכתב כי דוח החל"ץ אינו מדויק וכי כותביו לא היו חברים בוועדת ההיגוי "ולכן לא היו חשופים לדיונים אסטרטגים רבים אשר התקיימו במהלך הקמת המיזם ולאחר מכן".
גם בא כוחו של החל"ץ כתב למשרד מבקר המדינה כי הדוח האמור נכתב "מנקודת מבטם של העובדים.
באופן טבעי אין העובדים חשופים לכל המידע וההחלטות של דירקטוריון החברה ושל וועדת ההיגוי".
שם הדוח: משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 יוצא אפוא כי על אף התחייבות החל"ץ כלפי המשרד, לא הגישה הנהלת החל"ץ למשרד דוח רשמי לסיכום פעילות המיזם המשותף בשנת 2014 .
הדוח שהגישו למשרד עובדי החל"ץ מלמד על כשלים מהותיים בניהול המיזם המשותף ומטיל את עיקר האחריות לכך על הנהלת החל"ץ ועל היעדר פעולות בקרה של משרד החוץ.
בנובמבר 2015 כתב מערך הדיפלומטיה הציבורית למשרד מבקר המדינה כי הוא היה מנוע מלהתערב בהליך גיוס העובדים לחל"ץ עקב הנחיית יו"ר ועדת ההיגוי, סגן השר דאז, וכי הוא ביצע פעולות מגוונות של מעקב ובקרה בנושא המיזם.
יתר על כן, המערך "רואה באופן עקרוני בשלילה פעילות דרך חברות לתועלת הציבור.
תפיסת העבודה מבוססת על ]שלו[ המקצועית עבודה ישירה ועל שותפויות ושיתופי פעולה בפורמטים אחרים".
לעומת זאת, בדצמבר 2015 כתב ח"כ אלקין למשרד מבקר המדינה כי משרד החוץ הקשה על החל"ץ לפעול בכך שנמנע מהעברת מקדמות כספיות שנדרשו להנעת פעילותו של המיזם המשותף.
סגן שר החוץ דאז הוסיף כי "על אף כל הקשיים.
הפעילות הראשונית של החל"ץ הייתה מוצלחת.
החל"ץ הביאה עש רות משלחות ויזמה סיקור תקשורתי נרחב.
אני עדיין מאמין כי המודל של שיתוף פעולה בין משרד החוץ למגזר השלישי ותורמים פרטיים אשר מגולם במיזם של החל"ץ, הינו הדרך הנכונה והנבונה לנהל את תחום הדיפלומטיה הציבורית והדרך היעילה ביותר לשפר את תדמיתה של ישראל בעולם".
לדעת משרד מבקר המדינה על הנהלת המשרד לבצע בדיקה מקיפה ובלתי תלויה בנושא הפעלת המיזם המשותף, לרבות בעניין הגורמים אשר תרמו להפסקתו.
כמו כן, לאור עמדת מערך הדיפלומטיה הציבורית השוללת שיתוף פעולה עתידי עם החל"ץ ומעדיפה "שותפויות בפורמטים אחרים", על המערך לגבש מתווה להשגת המטרות שהוגדרו למיזם המשותף, ובראשן פישוט וייעול של תהליכי העבודה של המערך, ולהציגו לפני הנהלת משרד החוץ כדי שתוכל לקבוע מדיניות ברורה בעניין זה.
: " מיזם "מיצג ישראל בשנת 2012 הגה מרכז ההסברה שבמשרד ההסברה והתפוצות רעיון לקדם את תדמית ישראל בתחו ם החדשנות והיצירתיות באמצעות תערוכת מולטי -מדיה שתוצג בכמה מדינות בחסות הנציגויות בחו"ל.
בדצמבר 2013 העביר מטה ההסברה הלאומי במשרד ראש הממשלה כ-5 מיליון ש"ח מתקציבו למשרד החוץ לשם ביצוע המיזם האמור.
בדצמבר 2013 כתב ראש אגף תקשורת והסברה למנכ"ל המשרד דאז בענ יין התוספת התקציבית האמורה בזו הלשון: "אמנם מדובר בתקציב יעודי לפרויקט מוגדר, אולם מדובר בתוספת חשובה שתאפשר עיבוי הפעילות שלנו ועל פי סדרי עדיפויות המשרד".
בפועל לא פרסם המשרד מכרז לצורך התקשרות עם ספקי ההקמה של המיצג עד שלהי שנת 2014 , למעט מכרז מקדים שבו נבחר היועץ המקצועי לוועדת המכרזים בנושא זה.
החל המשרד לקיים את הליך בחירת הזוכים במכרז הספקים בפברואר 2016 .
הודיע המשרד למשרד מבקר המדינה כי המיצג יצא לדרך ברומא משרד החוץ 861 .
:שם הדוח משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד על שבמשך שנתיים הוא לא ניצל תקציב של5 מיליון ש"ח לשם מימוש הייעוד שקבע לו משרד ראש הממשלה עקב סחבת שמקורה בממשקי עבודה פנים-משרדיים בלתי תקינים.
על המשרד להפיק מכך את הלקחים הנדרשים למניעת הישנותו של כשל מעין זה בתפקודו.
פעילות אגף קשרי תרבות ומדע .
התקנון קובע כי אגף קשתו"ם אחראי לשיתוף הפעולה עם מדינות העולם ועם ארגונים בין- לאומיים בנושאי תרבות, מדע, חינוך וספורט, כדי לתת קדימות וחשיפה מרובה לפעילות התרבותית והמדעית של ישראל ולהציג את הישגיה בתחומים אלה.
באגף קשתו"ם פועלות שתי מחלקות ייעודיות: המחלקה לאומנויות והמחלקה לשיתוף פעולה תרבותי ומדעי.
תקציב האגף בשנת 2014 היה למעלה מ-10 מיליון ש"ח, חלק מהתקציב שימש למימון פעילות בארץ ושאר התקציב שימש למימון אירועים בחו"ל המוגדרים "חוצי גבולות".
מדי שנה האגף נענה לבקשות הנציגויות בחו"ל לסייע במימון מיזמי תרבות המתקיימים במדינות השירות, הגם שתקצוב פעולות כאמור הוא בסמכות האגפים המרחביים שבמערך המדיני.
המחלקה לאמנויות מופקדת על התיווך בין אמנים ומוסדות תרבות ישראליים בתחומי הספרות, המחול, התיאטרון, הקולנוע, המוסיקה, העיצוב והאדריכלות ובין מנהלי פסטיבלים ומנהלי מוסדות תרבות ואמנות בחו"ל, לשם הצגת יצירות ישראליות איכותיות לפני קהלי יעד ברחבי העולם.
על הטיפול בייצוא תוצרי התרבות הישראלית, לרבות בבקשות של אמנים ישראלים להציג את יצירותיהם בפסטיבלים בחו"ל, מופקד אגף קשתו"ם באמצעות נספחי התרבות של המשרד ועובדיו בנציגויות, השותפים גם בפרסומם של "אירועי חשיפה" של מופעים מתחום אמנויות הבמה (מחול, תיאטרון ומוסיקה) המתקיימים בארץ (להלן - אירועי החשיפה).
אירועי החשיפה הם גולת הכותרת של פעילות מחלקת אמנויות ומדי שנה משתתפים בהם מאות מוזמנים ממדינות שונות ובכלל זה מנהלי מוסדות תרבות ואמנות, מנהלי פסטיבלים, בימאים, כוריאוגרפים, כתבי תרבות בעיתונות, נציגי חברות תקליטים ובכירי תעשיית המוסיקה (להלן - הקניינים מח ו"ל).