HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד הבריאות השיב כי גם בהנחיית נש"ם שניתנה בעל פה טרם ההליך, לא נדרש המשרד לנמק בפירוט בפרוטוקול את שלב המיון הטרומי והוא פעל בהתאם להנחיה זו ולנוסח הנוהל.
יו"ר ועדת האיתור למשרת מנהל רשות החברות הממשלתיות במשרד האוצר השיב כי בהנחיית נש"ם הוועדה תיעדה באופן מלא אך למטרות פנימיות בלבד, והמסמכים נותרו חסויים, גם לגבי חמשת המועמדים שהוועדה בחרה שלא לזמן לראיון.
משרד המשפטים ציין בתשובתו כי הנימוקים באשר לאי-זימונם של מועמדים לראיונות מופיעים בתרשומת, וזו מהווה תיעוד ראוי ומלא.
עוד מסר בתשובתו כי ישנה תרשומת לכל ועדות האיתור שצוינו באשר לנימוקים של חברי הוועדה בנוגע לזימונם או לאי - זימונם של המועמדים לשלב הראיונות, וכיוון שכך לא מצאו לנכון לציין זאת גם בפרוטוקול.
משרד הכלכלה השיב כי נוהל העבודה קובע כי היקף ההנמקה נתון לשיקול דעתם של חברי הוועדה באשר למועמדים שלא נבחרו, ולכן, הוא פועל תוך הקפדה על הנחיות נש"ם.
המשרד לביטחון הפנים השיב כי הנימוקים בדבר זימון המועמדים שעברו את תנאי הסף לשלב הראיון מפורטים בפרוטוקול הדיון של הוועדה.
לתשובתו צירף המשרד מסמך שראה בו פרוטוקול.
אולם עיון במסמך מלמד שמדובר בתרשומת ידנית שאינה חתומה על ידי גורם כלשהו, לא רשום בה כי מדובר בוועדת איתור והמשרה שיש לאייש אינה מצוינת בה.
נציבות שירות המדינה 257 .
:שם הדוח נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי ההחלטה של ועדת איתור שלא לזמן לראיון מועמד שעמד בתנאי הסף, כמו גם ההחלטה לזמן מועמד לראיון, בהיותן חלק מרצף ההחלטות שמקבלת ועדת איתור במהלך עבודתה, יהיו מנומקות בפרוטוקול הוועדה.
הדבר נדרש גם על מנת שהחלטותיה בנוגע לזימון מועמדים מסוימים ואי-זימונם של אחרים לא יפורשו כשרירותיות ולא שוויוניות.
כמו כן תיעוד הנימוקים להחלטה נדרש לצורך בקרה ו הצגת הנימוקים לפני מי שמערער על ההחלטה, במגבלות שנקבעו בעניין זה ב נוהל העבודה.
תיעוד ההנמקות יכול להיעשות בכל דרך המשקפת את נימוקי הוועדה להחלטותיה.
לנוכח ממצאי הביקורת, תשובותיהם של משרדי הממשלה ובייחוד של נש"ם וההוראות שנקבעו בנוהל העבודה בנוגע למסמכי הוועדה שיוצגו לפני מועמד שערער על ההחלטה, מוצע כי נש"ם תקבע את היקף ההנמקה בדבר הזימונים לראיונות בפרוטוקול.
משרד המשפטים ציין כי בכוונת מנכ"לית המשרד לוודא כי ועדות האיתור יפעלו בדגש על הצורך בהבניית שיקול הדעת בעת שהן מחליטות בדבר זימון או אי -זימון מועמד שעמד בתנאי הסף לראיון, ובדגש על החובה לנמק ולתעד את הנימוקים לאי-זימונו.
הוא הוסיף כי בוועדת איתור שכונסה באוקטובר 2015 כבר שולבו הנימוקים לאי -זימון מועמדים בפרוטוקול הוועדה.
משרד הפנים מסר בתשובתו כי להבא יינתן פירוט נרחב יותר בפרוטוקול בנוגע לכל מועמד.
משרד הבריאות השיב כי הוא מבין את הצורך בתיעוד ההנמקות על מנת למנוע שהחלטות הוועדה לא יפורשו כשרירותיות ולא שוויוניות, ובעתיד הוא יפעל כך.
חברי ועדת האיתור רשאים על פי נוהל העבודה לקבוע כלים נוספים למיון, לרבות פנייה בכתב לממליצים, וכן לבקש מנש"ם לקיים בחינות למיון ולהערכה של המועמדים, לכולם או רק לאלה שעברו את המיון הראשוני.
בחינת 19 ועדות האיתור האמורות העלתה שחברי ועדות האיתור לא השתמשו בכלי מיון אלה אף לא פעם אחת, והסתפקו בעיון בתיקי המועמדים, בראיון ולעתים בקבלת המלצות בעל פה.
משרד החינוך השיב כי מניסיון של שימוש בכלי מיון למכרזים במשרות זו טרות, הוא מצא כי ברוב המקרים הם מעכבים מאוד את הליך הגיוס ומאריכים את הליכי איוש המשרה, וכי ישקול להשתמש בכלים שלא יגרעו מיכולתו לאייש משרות בטווחי זמן סבירים.
משרד הבריאות השיב כי על אף האפשרות הזאת, החליטה הוועדה שלא להשתמש בכלי מיון נוספים כיוון שחשבה שיש בידה מידע מספיק לצורך קבלת החלטה ובשים לב למשך הזמן שעבר מאז פרסום הוועדה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כיוון שוועדות האיתור אינן משתמשות בכלי הסינון שהוצעו להן, על נש"ם לשקול, במקרים המתאימים, להכניס כלי מיון מובנים המתאימים להליך המיון בוועדה, כדי להבנות את שיקול הדעת שלה ואת הליך החלטתה.
שם הדוח: נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נש"ם השיבה כי אוכלוסיית היעד בוועדות האיתור מחייבת להתאים את כלי המיון וכי הוספת כלים אובייקטיביים בהליכי הבחירה היא מעיקרי הרפורמה שהיא מקדמת.
הנציב הורה לגבש הסדר בנוגע לשילוב פסיכולוג תעסוקתי בדיוני הוועדה, והלשכה המשפטית התבקשה להכין טופס ממליצים אשר יועבר ישירות לוועדה.
למשרה בכירה במשרד האוצר מונו שתי ועדות איתור, כיוון שוועדת האיתור הראשונה שמונתה במאי 2012 הפסיקה את פעילותה לפני הבחירות לכנסת ה-19 .
למשרה זו הוגשו 49 מועמדויות: נש"ם קבעה ש-26 ,מועמדים עמדו בתנאי הסף ואת הפרטים על שבעה מועמדים נוספים העבירה לוועדת האיתור על מנת שזו תחליט אם הם עומדים בתנאים אלה.
על פי מסמכי נש"ם, ועדת האיתור לא זימנה את שבעת המועמדים האמורים לראיון.
נש"ם מסרה כי אין אסמכתאות באשר להחלטת הוועדה לאשר את שבע המועמדויות שהועברו להחלטתה או לפסול אותן, והיא העריכה כי הוועדה החליטה שהם עומדים בתנאי הסף ובכל זאת החליטה שלא לזמנם.
ואכן בבדיקת פרוטוקול ועדת האיתור לא נמצאו אסמכתאות כאמור.
החלטות של ועדות איתור ותיעודן המלצה על יותר ממועמד אחד 1.
בהחלטה 2541 נקבע העיקרון לפיו הוועדה תגיש לאישור השר הממונה מועמד אחד אם מצאה שהוא המתאים ביותר, אולם היא רשאית להציע שניים או שלושה מועמדים.
נקבע שהוועדה יכולה להמליץ על יותר ממועמד אחד אם מידת התאמתם לתפקיד דומה אולם לכל אחד מהם ישנו יתרון ייחודי מובהק בתחום שונה, או אם הפערים בין שניים או שלושה מועמדים הם מינימליים ולא נמצא יתרון ברור לאף אחד מהם.
בינואר ובמאי 2014 ראיינה ועדת איתור למשרה בכירה במשרד הפנים בסך הכול 20 מועמדים, והחליטה להמליץ לשר הפנים על שלושה מהם.
יו"ר הוועדה היה מנכ"ל המשרד דאז.
לגבי אחד משלושת המועמדים - מועמד א', נרשמה דעת מיעוט של נציגת נש"ם, שהתנגדה להמלצה עליו.
נמצא כי לאחר שהוועדה החליטה וחבריה אישרו את הפרוטוקול, העלה נציג היועמ"ש לממשלה בוועדה כי יש מניעה משפטית להמליץ לשר הפנים על מועמד א', וחבר ועדה נוסף הצטרף לדעתו.
בכך הגיע מספר חברי הוועדה שהתנגדו להמלצה על מועמד א' לשלושה, כלומר רוב חברי הוועדה.
נמצא כי הוועדה לא תיקנה את הפרוטוקול, לא ציינה בו את עמדתם של שני חברי הוועדה אלא רק את דעת המיעוט של החברה, ולא תיקנה את החלטתה.
הפרוטוקול הועבר כפי שהוא לשר הפנים, ובו המלצה של ועדת האיתור גם על מועמד א'.
השר בחר לתפקיד במועמד אחר.
יו"ר ועדת האיתור, אשר כיהן באותה עת כמנכ"ל משרד הפנים, מסר למשרד מבקר המדינה כי הסביר בעל פה לשר הפנים דאז, שראיין את שלושת המועמדים, את ההסתייגויות ממועמד א', וכן נמסרו לשר כל המסמכים הרלוונטיים (כולל הפרוטוקול, קורות החיים והשאלון).
יו"ר הוועדה הוסיף כי לא נרשמו בפרוטוקול הנימוקים להסתייגות המשפטית מטעמים של צנעת הפרט.
הוא ציין כי ההסתייגות נמסרה לשר נציבות שירות המדינה 259 .
:שם הדוח נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לאחר שכבר נקבעו ראיונות למועמדים ובכללם למועמד א', וביטול הזימון היה מחייב מתן הסבר למועמד, ויכול היה לפגוע בהליך בדיקת הטענות המשפטיות ככל שהבדיקה הייתה נדרשת.
עיקרי הדברים צוינו גם בתשובת משרד הפנים ובתשובה של חבר נוסף בוועדת האיתור.
על משרד הפנים להקפיד לתת ביטוי מלא וממצה להחלטות של ועדת איתור בפרוטוקול, במגבלת השמירה על צנעת הפרט של המועמדים, ולשקף בו במדויק את החלטת הוועדה.
משרד הפנים הוסיף כי בעתיד יושם דגש על שיקוף המידע בפרוטוקול באופן מלא, אם אין מניעה מהותית להעלותו על הכתב, וכי בהתאם להערות הביקורת, יופקו לקחים לקראת המכרזים וועדות האיתור הבאות.
רישום פרוטוקול על ועדת האיתור חלים כאמור עקרונות היסוד של הליכי קבלת החלטות ברשות מינהלית, ולכן החלטות הוועדה חייבות להיות מנומקות ועיקרי המידע שהובא לפניה ועיקרי ההליך שהתנהל על כל שלביו צריכים להיות מפורטים.
בהתייחסו לנושא רישום פרוטוקול קבע בג"ץ: "היחס הנמתח בין היותו של הדיון פומבי לבין הצורך לערוך פרוטוקול ה ינו יחס הפוך, לאמור: פומביות דיון ממעטת מהצורך לערוך פרוטוקול מלא, ואילו ישיבה סגורה מגבירה את הצורך לערוך פרוטוקול מלא "75.
עוד פסק בג"ץ כי על ועדת בוחנים במכרז (ראו לעיל) לנהל פרוטוקול שישקף למצער את עיקרי הדברים שהיו בדיוני הוועדה ואת נימוקיה להחלטתה76.
בחוזר של אב"ם מיולי 2013 צוין כי יש להקפיד שהפרוטוקול יהיה מנומק היטב, לציין בו מדוע נבחרו הזוכים ולפרט את כישוריהם ביחס למועמדים שלא נבחרו.
כאמור, בנוהל העבודה צוין כי יו"ר הוועדה בסיוע מרכז הוועדה אחראי לרישום פרוטוקול, ועליו להתייחס לכמה נושאים עיקריים מעבר לנתונים הבסיסיים והפרוצדורליים על המשרה, שמות חברי הוועדה, דרכי פעולתה ושמות המועמדים.
בנוהל נקבע כי על הפרוטוקול להתייחס בין היתר גם לנקודות האלה: (א) קורות החיים של המועמד המומלץ, לרבות ניסיון, כישורים מקצועיים וניהוליים, תפקידים קודמים ופעילויות נוספות; (ב) תמצית ההמלצות שצורפו לבקשת המועמד, וכן סיכום המידע שהתקבל על המועמד מגורמים אחרים - אם התקבל מידע כזה; (ג) תיעוד הדיון בנושא חובת הייצוג ההולם וההעדפה המתקנת ; (ד) הזיקות שיש למועמד שאליהן התייחס בשאלון שמילא - אם יש כאלה; (ה) אמירות של חברי הוועדה בעניין קשר עם מי מהמועמדים.
ככלל, חובת ההנמקה חלה על התהליך כולו, וחלה באופן מלא ומוגבר על הנימוקים לבחירה בזוכה.
בעת בחירת המועמד, על הוועדה לתת את דעתה לכישוריו הפורמליים, לניסיון האישי שלו ולהתרשמותה מאישיותו, מתכונותיו ומכישוריו, הן הכלליים והן אלה המתייחסים למשרה הרלוונטית.
על חברי הוועדה להתייחס בין היתר להשכלת המועמד ולמידת הרלוונטיות שלה לתפקיד.
כמו כן עליהם להתייחס למספר שנות הניסיון ולתפקידים הרלוונטיים שמילא .
75 בג"ץ 954/97 עו"ד ד"ר שלמה כהן נ' ראש לשכת עורכי הדין, פ"ד נב( 3 ,)486 ', עמ519 ( 1998 ).
ראו גם החלטת נציב תלונות הציבור בעניין "תלונות מועמדים לכהונת דירקטורים בבנק לאומי על הוועדה למינוי דירקטורים בתאגידים בנקאיים" מ - 22.
פורסם באתר משרד מבקר המדינה.
שם הדוח: נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המועמד, וכן למשקלן של חוות הדעת ושל ההמלצות שהציג ולמידת הרלוונטיות שלהן לתפקיד.
לגבי יתר המועמדים, היקף ההנמקה נתון לשיקול דעת חברי הוועדה.
ועדת האיתור למשרהבמשרד המשפטים החליטה ביולי 2013 להמליץ לשר המשפטים על אחד המועמדים.
יו"ר הוועדה היה מנכ"ל משרד המשפטים דאז.
נמצא כי בפרוטוקול הוועדה חסרו נתונים בסיסיים ופרוצדורליים על המשרה, דרכי פעולתה של הוועדה ושמות מועמדי ם.
זאת בניגוד לעקרונות היסוד של הליכי קבלת החלטות ברשות מינהלית.
כמו כן, לא צוינו מספר המועמדים, אמות המידה שקבעה הוועדה, רשימת המועמדים, סיכום המידע לגבי כל מועמד ותמצית ההמלצות שהציג כל אחד מהם.
בפרוטוקול לא צוין אם היו מועמדים המשתייכים לאוכלוסיות הזכאי ות לייצוג הולם, אם הועלו זיקות של המועמדים ואם הוועדה איתרה מועמדים.
למעשה, הכיל הפרוטוקול רק המלצה על שני מועמדים, צוינו בו שמותיהם ותוארו בקצרה ניסיונם התעסוקתי והתרשמות הוועדה מהם.
משרד המשפטים מסר בתשובתו כי ניהול ועדת איתור זאת היה באחריות מלאה של נש"ם, לרבות בכל הקשור להנחיות בעניין רישום פרוטוקול ותיעוד דיוני הוועדה והחלטותיה.
יו"ר הוועדה צירף לתשובתו למשרד מבקר המדינה פרוטוקול בכתב יד והשיב לגביו כי הוא משקף את עיקרי הדיון "ולמעלה מכך, הוא מגלם דיון ענייני, מקצועי שנוהל ללא משוא פנים ובאופן שוויוני".
משרד מבקר המדינה מעיר כי מדובר בנייר עבודה מפורט, שאינו חתום בידי חברי ועדת האיתור, ולכן אינו יכול לשמש פרוטוקול רשמי מדיון הוועדה.
את נייר העבודה הזה לא היה רשאי לקבל מי שהיה מבקש ל ערער על עבודת הוועדה או על החלטתה.
כפי שנכתב בנוהל, על הפרוטוקול הרשמי החתום על ידי חברי הוועדה לשקף נאמנה את עבודת הוועדה ואת בחירותיה, דבר שלא נעשה במקרה זה.
נש"ם השיבה בדצמבר 2015 כי בעקבות הוועדה לעיל, זיהה אב"ם שצריך לשנות את הנהלים ולהוציא הנחיות חדשות לכל השותפים בתהליך ועדות האיתור.
היא הוסיפה כי בעקבות זאת הוטמעו שיטות חדשות לריכוז ועדה ובפרט השיטה לכתיבת פרוטוקול באופן שקוף ועל פי הכללים המינהליים והמשפטיים.
בוועדת איתור למשרה אחרת במשרד המשפטים, שכונסה באפריל 2014 , הסתכמו נימוקי הוועדה כך: המועמד הפגין יכולות מרשימות בפן המקצועי ובפן הניהולי, והוא בעל ניסיון ארוך שנים במערכת הציבורית.
כמו כן המועמד השיב לשאלות הוועדה, והפגין בקיאות ביחידה שבה המשרה ותפיסת עולם מגובשת וערכית.
נמצא כי הוועדה לא התייחסה בנימוקיה לתפקידים הרלוונטיים שמילא המועמד, וכן לא התייחסה למידת הרלוונטיות לתפקיד של חוות הדעת וההמלצות שהציג, כנדרש בנוהל.
כמו כן לא התייחסה לעמידתו באמות המידה שקבעה כמו ניסיון בהליכי חקיקה וליווי שלהם, ניסיון בקידום פרויקטים נציבות שירות המדינה 261 .
:שם הדוח נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מורכבים ורבי היקףוהובלת שינויים ארגוניים.
על משרד המשפטים להקפיד שוועדות איתור שהוא מרכז ינמקו את החלטותיהן בשקיפות ובפירוט הנדרשים.
משרד המשפטים השיב כי בכוונתו לפעול על מנת להבטיח התנהלות ההולמת את ההמלצות שהוצגו בדוח, והוסיף כי כבר בתקופת הביקורת החלו ליישם את ההנחיות בעניין רישום פרוטוקול ותיעוד דיונים בוועדת איתור במשרד.
ייצוג הולם בדוח הקודם על ועדות האיתור נמצא כי אף על פי שנקבע בחוק שיווי זכויות האשה, התשי"א- 1951, ,שבנסיבות שבהן למועמדים משני המינים כישורים דומים, תועדף אישה ארבע ועדות איתור לא העדיפו נשים ולא המליצו רק עליהן אף על פי שהיו להן כישורים דומים.
בנוהל העבודה מאפריל 2013 נקבע כי על ועדת האיתור לתת ביטוי הולם לייצוגם של מועמדים מאוכלוסיות הזכאיות לייצוג הולם על פי חוק המינויים.
עוד נקבע בו: "במקרה שבין המועמדים בוועדת האיתור נכלל מי שזכאי להעדפה מתקנת, על חברי הוועדה לקיים דיון אפקטיבי, מובנה ומנומק באשר לקיומם של כישורים דומים בין המועמדים, תוך בדיקה השוואתית סדורה של נתוני וכישורי המועמדים.
במסגרת הדיון על חברי הוועדה לבחון האם נתוני המועמד שזכאי להעדפה מתקנת נופלים מנתוניהם של המועמדים האחרים, ככל שמסקנתם כי הנתונים אינם נופלים, הרי שקיימים כישורים דומי ם ויש לפעול בהתאם לכלל הייצוג ההולם ולבחור במועמד הזכאי להעדפה מתקנת.
על הדיון לקבל ביטוי בפרוטוקול הוועדה".
ועדת איתור מועמדים למשרה בכירה במשרד האוצר החליטה לזמן לראיון 11 מועמדים שעברו את תנאי הסף, שלושה מהם נשים.
יו"ר הוועדה שימש בשעתו כממונה על שוק ההון במשרד האוצר.
באוגוסט 2013 החליטה הוועדה להמליץ על אחד המועמדים, ובפרוטוקול הוועדה נימקה את בחירתה.
בפרוטוקול הוועדה לא הייתה כל התייחסות לדיון בנושא הייצוג ההולם, כנדרש על פי הנוהל.
יו"ר הוועדה השיב למשרד מבקר המדינה כי למיטב זיכרונו היה דיון מפו רש בנוגע להעדפה מתקנת בהתייחס למועמדות לעומת מועמדים, ולכן האמור משקף רק את מה שנכתב בפרוטוקול הסופי והתמציתי ולא את עבודת הוועדה בפועל שתועדה בתרשומת פנימית.
ועדה לאיתור מועמדים למשרה במשרד המשפטים החליטה באפריל 2014 להמליץ על אחד מארבעת המועמדים שראיינה.
יו"ר הוועדה הייתה מנכ"לית משרד המשפטים.
נמצא כי מועמד אחר שראיינה הוועדה השתייך לאחת מקבוצות האוכלוסייה הזכאיות לייצוג הולם.
בפרוטוקול הוועדה לא הייתה כל התייחסות לנושא הייצוג ההולם, כנדרש על פי הנוהל.
משרד המשפטים מסר בתשובתו כי אכן לא תועד הדיון לגבי המועמד כאמור, וכי בוועדות האיתור האחרונות מקפיד המשרד לדון במועמדים המשתייכים לקבוצות האוכלוסייה הזכאיות לייצוג הולם ולתעד את הדיון.
שם הדוח: נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 4.
בדצמבר 2014 פרסם הנציב הנחיה בנושא "איתור אקטיבי - ייצוג הולם בוועדות איתור", שנשלחה לכל הסמנכ"לים למינהל במשרדי הממשלה.
בהנחיה נכתב כי החובה לחפש מועמדים הזכאים לייצוג הולם היא נדבך בחובה לתת ביטוי הולם לקבוצות שאינן מיוצגות דיין.
זאת משום שבמצב שבו אין לוועדת איתור מועמדים כאלה, ברור מאליו כי אין ביכולתה לקיים את מצוות החוק ולתת העדפה באופן מיטבי.
הנוהל קבע שעם פרסומה של כל ועדת איתור, האחראי במשרד יעביר מיד העתק לכמה גורמי קשר על מנת שאלה יפנו למועמדים פוטנציאליים מן הקבוצות הזכאיות, וכן יתעד את הפנייה.
מאז עדכון נוהל זה ועד אמצע יולי 2015 .
לא פורסמו ועדות איתור מינוי נציב הביקו רת על מערך התביעה ומייצגי המדינה בערכאות (נבת"ם) בנוהל העבודה של ועדת האיתור נקבע כי חבר ועדה שיש לו זיקה עסקית או היכרות אישית עם מי מהמועמדים, הדבר עלול להעמידו במצב של ניגוד עניינים.
מיד עם היוודע לו הדבר עליו להודיע ליו"ר הוועדה ולשאר החברים ולמסור את מלוא הפרטים בנושא ליועמ"ש של נש"ם על מנת שיבחן אם מתקיים חשש לניגוד עניינים וינחה את הוועדה כיצד לנהוג.
כמו כן נקבע בנוהל כי אם נבצר מחבר ועדה להשתתף בהרכבה לפני כינוסה לצורך ראיון עם המועמדים, יופסק ההליך על מנת למנות חבר חדש תחתיו; המינוי ייעשה בדרך שנקבעה בהחלטת הממשלה שלפיה הוקמה ועדת האיתור.
אם מתבקש אפשר לעשות כן אך ורק על פי הצעה של ועדת השירות ובאישור הממשלה.
ביולי 2012 הגיש מנכ"ל משרד המשפטים דאז לוועדת השירות בקשה לפטור משרה חדשה מחובת מכרז - משרת נבת"ם - והציע שיו"ר ועד ת האיתור יהיה היועמ"ש לממשלה, ובין חבריה יהיו מנכ"ל משרד המשפטים ונציב שירות המדינה.
ועדת השירות אישרה את בקשת המשרד, והממשלה החליטה77 ,לפטור את המשרה ממכרז ולאיישה באמצעות ועדת איתור שהרכבה יהיה כאמור.
בסוף 2013 כונסה ישיבה של ועדת האיתור לבחירת נבת"ם.
ממסמכי ועדת האיתור עולה כי בישיבתה בנובמבר 2013 סקרה את המועמדים לתפקיד , החליטה להתקשר לשני מועמדים נוספים שהציעו חברי הוועדה , שוחחה עמם בטלפון וביררה אם הם מוכנים להגיש את מועמדותם.
כעבור שבוע כינסה הוועדה דיון, ובו ראיינה בין השאר את המועמדת הזו, והחליטה להמליץ לשר המשפטים לבחור אותה.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי לא נמצא ליקוי בהתנהלות המועמדת שנבחרה לתפקיד, ואין בביקורת על הליך הבחירה בה, כמפורט להלן, משום הטלת דופי בכישוריה או בעצם הבחירה.
על פי תרשומת שערכההסמנכ"לית לניהול ההון האנושי במשרד המשפטים מדיון נוסף שכינסה ועדת האיתור בנובמבר 2013 , היועמ"ש לממשלה דיווח על קשרי חברות שיש לו עם אותה מועמדת.
לדוגמה, פגישות מעת לעת וביקור המועמדת בביתו של היועמ"ש.
עוד נכתב בתרשומת כי לפני הריאיון עם המועמדת התקשרה הוועדה למשנה ליועמ"ש לממשלה (ייעוץ) (להלן בפרק זה - המשנה ליועמ"ש) וביקשה ממנה לבחון אם אפשר לקיים את הריאיון של המועמדת, בהשתתפות היועמ"ש לממשלה, נוכח קשריו עמה.
על פי התרשומת, המשנה ליועמ"ש הודיעה שלדעתה אין מניעה לקיים את ההליך, ואין לפסול את השתתפות היועמ"ש לממשלה בריאיון או בחלקו, כיוון שהקשר הוא מקצועי.
77 'החלטה מס 5097 מ- 9.
נציבות שירות המדינה 263 .
:שם הדוח נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לאחרשמיעת עמדתה של המשנה ליועמ"ש ראיינה הוועדה את המועמדת והחליטה להמליץ לשר המשפטים למנותה לתפקיד.
המועמדת מונתה לתפקיד בדצמבר 2013.
המועמדת השיבה למשרד מבקר המדינה: "זכור לי מהופעתי בוועדת האיתור כי בתחילת הריאיון נאמר מפורשות על ידי היועץ המשפטי לממשלה כי הוא לא ישתתף בריאיון בשל ההיכרות האישית איתי".
נמצא כי בפרוטוקול החלטת ועדת האיתור לא תועד דבר ההיכרות שעליה דיווח היועמ"ש לממשלה, ולא תועדה הת ייעצות הוועדה עם המשנה שלו.
כיוון שכך, ועדת האיתור נהגה שלא כנדרש על פי עקרונות היסוד של הליכי קבלת החלטות ברשות מינהלית ופסיקת בג"ץ בדבר השיקוף הנדרש כאמור של עיקרי הדברים בפרוטוקול.
מהאמור לעיל עולה שהיועמ"ש לממשלה פעל שלא על פי הכללים שנקבעו לוועדת איתור: לפי נוהל עבודת ועדת האיתור, היה על היועמ"ש לממשלה לדווח על היכרותו עם המועמדת - השניים נפגשו מעת לעת והמועמדת ביקרה בביתו - מיד לאחר ששקלו בוועדה לפנות אליה, ב- 18.
15 , ובוודאי לאחר שבאותו היום שוחחה עמה הוועדה בטלפון וקיבלה ממנה הסכמה עקרונית.
דיווח מידי של היועמ"ש לממשלה היה מאפשר לוועדה לקבל מהגורם המוסמך חוות דעת כתובה בדבר דרך הפעולה הראויה נוכח הזיקה, ולהיערך מבעוד מועד לריאיון ולדיון המסכם כעבור שבוע.
המשנה ליועמ"ש השיבה למשרד מבקר המדינה, על דעת היועמ"ש לממשלה : "בהיות הקשר בין השניים מבוסס בעיקרו על הקשר מקצועי ונוכח טיבו, אין בו לעלות כדי 'חברות אישית' המקימה חשש לניגוד עניינים לפי הנחיית נש"ם.
לפיכך לא נמצא מקום למנוע את המשך התהליך לרבות השתתפותו של היועמ"ש לממשלה בראיון עם המועמדת.
ההיכרות בין היועמ"ש ל קמה על רקע קשר מקצועי ]המועמדת[ ממשלה לבין שהתקיים ביניהם בעבר.
בנסיבות אלו לא התעורר כאמור חשש של ממש לניגוד עניינים ואף לא נפל פגם בהשתתפותו של היועמ"ש לממשלה בדיון.
היועמ"ש לממשלה עדכן את חברי ועדת האיתור בהיכרות זו.
גילוי זה איפשר לחברי הוועדה להכיר את מלוא הנתונים הצריכים לעניין".
עוד טענה המשנה ליועמ"ש כי גם אם נפל פגם בהליך האמור, הרי זהו פגם טכני ולא פגם מהותי היורד לשורשם של דברים.
עוד השיבה המשנה ליועמ"ש : "מטבע הדברים, החובה לציין בפרוטוקול הדיון הערות בנוגע להיכרות עם מועמדים, רלוונטית בראש ובראשונה במקרים שבהם ההיכרות מגיעה כדי זיקה עסקית, חברות אישית, או אף קשר מקצועי אינטנסיבי בהווה או בזמן סמוך.
במקרים שבהם אין מתעורר חשש של ממש לניגוד עניינים, הדיווח בפרוטוקול הוא בגדר תוספת ראויה, להבהרה או למניעת לזות שפתיים בלבד".
המשנה ליועמ"ש הוסיפה כי בתרשומת הדיון שהכינה הסמנכ"לית למינהל תועדו דיווחו של היועמ"ש לממשלה והבחינה שנעשתה בעניין זה.
נש"ם מסרה בתשובתה כי כלל המסמכים המתעדים את ההליך על ידי הגורמים המופקדים על כך הם חלק בלתי נפרד מתיק הוועדה, וכי פרוטוקול ההחלטה המועבר לשרים לא אמור לתעד את כל אשר אירע בוועדה ולא כל הטעון תיעוד צריך להיכתב במסגרתו.
בנוגע לפניית ועדת האיתור למשנה ליועמ"ש ולא ליועמ"ש בנש"ם כנדרש על פי הנוהל, ציינה המשנה ליועמ"ש בתשובתה כי פנייה זו נעשתה בהיותה הגורם המקצועי הבכיר 264 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 העוסק בתחום טוהר המידות, לרבות נושא המינויים וניגודי העניינים , והיא אף מנחה את היועמ"ש לנש"ם בעניינים אלה.
היא הוסיפה: "אנו מקבלים את ההערה כי היה מקום ליידע אף את היועמ"ש לנש"ם בדברים אולם לטעמנו, ובהתחשב באמור לעיל, הליקוי בעניין זה הינו פורמאלי בלבד ואינו מהותי.
ומכל מקום בכל הנוגע לפרשנות המקצועית בהקשרי ניגוד עניינים, ממילא כאשר נדרשת התייעצות, פונה היועמ"ש לנש"ם למשנה ליועמ"ש".
נש"ם ציינה בתשובתה כי במקרה זה, היועמ"ש לממשלה נועץ עם הגורם הבכיר ביותר (מלבדו) בתחום זה בשירות המשפטי הממשלתי.
בהתייחס לתשובתה של המשנה ליועמ"ש מעיר משרד מבקר המדי נה כי הזיקה הטעונה בחינה בשאלת קיומו של חשש לניגוד עניינים מוגדרת בנוהל העבודה של ועדת האיתור כ"היכרות אישית".
כמו כן מעיר משרד מבקר המדינה כי נוסחה המפורש של הנחיית היועמ"ש ממרץ 2013, לפיו "על הוועדה מוטלת חובה לרשום פרוטוקול אשר ישקף את עיקרי המידע שהובא לפניה ואת ההחלטות שהתקבלו בעקבות אותו מידע" , חייב פרוטוקול שיכלול את הפרטים הנוגעים להודעה בדבר הזיקה שמסר לוועדה היועמ"ש לממשלה ולבירור שנערך במהלך הדיון באשר להודעתו ולהחלטה שהתקבלה בעניין.
בעניין זה יודגש כי התרשומת שהכינה הסמנכ"לית אינה תחליף לפרוטוק ול הוועדה, שהוא המסמך שנבחן אם מערערים על החלטת הוועדה.
בעניין זה יוער כי מן הראוי היה שחוות הדעת המשפטית, המכריעה בעניין של חשש לניגוד עניינים, תופנה לוועדה בכתב.
בעניין הגורם המשפטי המתאים לבחינת הזיקה סבור משרד מבקר המדינה כי על ועדת האיתור היה להקפיד לפעול על פי הנוהל ולהעביר את הנושא לבחינת היועמ"ש בנש"ם , שהוא הגורם המוסמך על פי נוהל העבודה של ועדת האיתור לבחון אם מתקיים חשש לניגוד עניינים ולהנחות את הוועדה כיצד לנהוג.
אצילת סמכויות למשרדים החל מאוגוסט 2013 אצל נציב שירות המדינה כאמור את הסמכות לנהל את ועדות האיתור בהיבט הריכוזי והלוגיסטי, החל משלבי הקמתה, למשרדי הממשלה שבהם יש צורך לאייש משרות.
ריכוז זה כולל את זימון חברי הוועדה והעברת תיקי המועמדים אליהם, וכן את ריכוז דיוני הוועדה עד קבלת החלטה78 .
כיוון שכך, רק מאותה עת אחראי המשרד לכינוס הוועדה ולריכוזה.
בהוראת השעה שפירסם הנציב נקבע שהתנאי לאצילה הוא שנציג נש"ם בוועדה יהיה עובד נש"ם שיעבור תדריך ייעודי ושיהיה אחראי להתנהלות ההליך.
על הסיבות שבעטיין החליט הנציב לכנס את ועדות האיתור במשרדים אפשר ללמוד מדברים שכתב בהוראת השעה שפרסם.
הנציב הסביר זאת בשני נימוקים: הנימוק האחד - העומס באב"ם, אשר נדרש גם לקדם את רפורמת הגיוס והמיון.
הוא ציין כי כמה חודשים קודם לכן נבחרה הכנסת ה -19 , ובעקבות הקמת הממשלה החדשה נדרשו איושים רבים של משרות עובדים בכירים בשירות המדינה, לרבות באמצעות ועדות איתור שהטיפול בהן הוקפא לפני .
78 האצילה אינה כוללת את אישור הרכב הוועדה, בדיקה אם המועמדים עומדים בתנאי הסף, ייעוץ משפטי והשגות.
נציבות שירות המדינה 265 .
:שם הדוח נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הבחירות.
הנימוק השני - הוראת השעה מבטאת את אצילת הסמכויות המתוכננת במסגרת הרפורמה79 , שעיקריה אושרו על ידי הממשלה ביוני 2013 .
הוראת השעה הוארכה מאז ארבע פעמים.
על פי מסמכי נש"ם, ההארכות האלה נעשו מבלי שהיה לנציב מידע לגבי האופן שבו נוהלו ועדות האיתור במשרדים.
הוראת השעה העבירה את האחריות לניהול ההליך בהיבט הריכוזי והלוגיסטי ולמימושו מוועדות האיתור אל המשרדים, ובכך גבר במידה ניכרת הצורך שנש"ם תעקוב אחריו ותוודא שהוא נעשה בתקינות ועל פי הנהלים המחייבים.
נש"ם מסרה בתשובתה כי הוראת השעה סבירה ומאוזנת והת קבלה בסמכות תוך הפעלת שיקול דעת, בהתחשב במכלול השיקולים ותוך מתן מענה לקשיים ולכשלים צפויים.
עוד ציינה נש"ם כי היא גוף מטה שצריך להוביל את גיבוש התורה ואת המדיניות וכן את התכנון האסטרטגי ואת הבקרה, וכי ריכוז מוגבר של סמכויות ביצוע בגוף מטה מביא לכשלים.
האיזון הושג, על פי התשובה, כיוון שהאחריות לחלק משלבי ההליך נותרה בידיה.
נש"ם הוסיפה כי הפיצול בין ניהול הוועדה בידי היו"ר ובין ריכוזה פותח פתח להתחמקות מאחריות.
נש"ם גם מסרה בתשובתה כי משהוקם מערך הבקרה יהיה קל יותר לאתר פעולות חריגות במשרדים בתחומי אחריותם בנוגע לריכוז ועדות האיתור.
ואולם סגן נציב שירות המדינה המשמש כראש אגף בקרת ניהול ההון האנושי, מסר כי בעניין ועדות האיתור טרם גובשה תכנית בקרה והנושא אינו מצוי בתכניות העבודה של האגף.
משרד מבקר המדינה מעיר לנציב שירות המדינה, כי יש מקום לבחון ולוודא שאצילת הסמכות למשרדי הממשלה נשענת על בקרה ממשית שבאמצעותה תבטיח נש"ם כי הליכי האיתור והמינוי הנעשים הלכה למעשה מתקיימים בהתאם לסדרי המינהל התקינים.
הביקורת העלתה ליקויים בפעילותן של ועדות איתור שפעלו בשנים 2014 -2013 , .
79 מטרת-העל של הרפורמה היא התאמת היכולות של שירות המדינה לצרכים המשתנים של הציבור בישראל.
תכנית הרפורמה נועדה לתת מענה לבעיות ולפערים בניהול ההון האנושי בשירות המדינה בעזרת האמצעים האלה: תכנון רב-שנתי של ההון האנושי בשירות המדינה; ניסוח תורת ניהול משאבי אנוש; שינוי מערך הגיוס והמיון; פיתוח תורה לניתוח עיסוקים; שינוי המערכת של הערכת העובדים; פיתוח שכבת הסגל הבכיר; גמישות ניהולית, משמע אצילת סמכויות מנש"ם למשרדי הממשלה ובקרה עליהם.
שם הדוח: נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לנוכח ממצאי הביקורת, על נש"ם להקפיד שוועדות האיתור יפעלו על פי הכללים שקבעה ולהגביר את הפיקוח והבקרה עליהן.
בד בבד על נציב שירות המדינה לשקול ליטול ממשרדים שכושלים באופן עקבי בניהול ועדות האיתור את סמכויות הניהול והביצוע שהועברו אליהם על פי הוראת השעה (על הארכותיה).
נציבות שירות המדינה 267 .
:שם הדוח נציבות שירות המדינה - מינוי עובדים בכירים בשירות המדינה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 סיכום .
רמתם ואיכותם של עובדי הציבור, ובייחוד אלה הנושאים בעמדות בכירות, הן .
תנאי להבטחת אמון הציבור בשירות הציבורי.
קבלת עובדים לשירות המדינה .
באמצעות מכרז היא גולת הכותרת של חוק שירות המדינה (מינויים), .
התשי"ט- 1959 ,ומגלמת את תכליתו המרכזית, שהיא בחירת הטובים ביותר .