HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ביטוח סיכוני סחר חוץ : על המדינה להרחיב במידה ניכרת את היקף העסקאות לטווח הבינוני והארוך שהיא מבטחת באמצעות חברת "אשרא - החברה הישראלית לביטוח יצוא בע"מ" (להלן - חברת אשרא)11 ולקבוע שהאישור לביטוח עסקאות יתקבל בוועדה שאין בה רוב לנציגי החשכ"ל או לנציגים ממשרד ממשלתי כלשהו.
לאמצעי סיוע זה אין עלות תקציבית מידית אך הוא כרוך בהגדלת ערבות המדינה.
העמדת קווי אשראי בריבית קבועה לעסקאות לטווח ארוך: בדומה למקובל במדינות החברות בארגון ה - OECD12 .
העלות התקציבית המשוערת המרבית של אמצעי סיוע זה הייתה 40 .
הקמת קרן חוץ -ממשלתית לביצוע הגנות מט"ח: הוועדה המליצה לבחון את האפשרות להקמת הקרן ואת עלות הקמתה.
את ההון הראשוני תעמיד המדינה באמצעות הלוואה ללא ריבית אשר תוחז ר בהדרגה ויוחל בהחזרתה לאחר כמה שנות פעילות.
החלטת הממשלה על סמך המלצות ועדת ארצי הכין משרד התמ"ת הצעת החלטה לממשלה (להלן - הצעת ההחלטה) שעניינה הקמת צוות יישום משותף למשרדי התמ"ת והאוצר שיבחן את דרכי היישום ומקורות המימון האפשריים של שישה מאמצעי הסיוע שעליהם המליצה ועדת ארצי.
באמצע יוני 2007 ,העביר מנכ"ל משרד התמ"ת דאז מר גבריאל מימון, טיוטה של הצעת ההחלטה למנכ"ל משרד האוצר, מר ירום אריאב, כדי שמשרד האוצר יביע את עמדתו בעניינה.
לאחר כמה ימים הועברה הצעת ההחלטה למזכירות הממשלה בצירוף בקשתו של שר התמ"ת דאז להעלותה לדיון דחוף בישיבת הממשלה הקרובה.
בהצעה נאמר כי משרד האוצר טרם הביע את עמדתו בעניינה.
בתחילת יולי 2007 שלח מנכ"ל משרד האוצר למנכ"ל משרד התמ"ת דאז את חוות דעתו המקצועית של משרדו בנוגע לכל סעיף בהצעת ההחלטה.
המנכ"ל ציין כי "הסיוע לתעשיינים, ובכלל זה הסיוע המוצע בהצעה כאמור, נעשה ברובו במסגרת הפעילות השוטפת של משרד התמ"ת בתיאום עם משרד האוצר ואין לו קשר ישיר לשחיקת שער החליפין, ועל כן אנו מתנגדים להצעה".
עוד ציין מנכ"ל משרד .
11 חברה ממשלתית העוסקת בביטוח עסקאות יצוא של חברות ישראליות מפני סיכונים מסחריים ופוליטיים לטווח הבינוני והארוך.
עוד בנושא חברת אשרא ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 58 ב( 2008 '), עמ185.
12 ארגון לשיתוף פעולה כלכלי ולפיתוח שבו חברות 30 המדינות המובילות בעולם מהבחינה הכלכלית.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 337 .
האוצר, כי מאז דיוני ועדת ארצי יוסף השקל בכ-10% לעומת הדולר, והדבר מעיד כי משטר החליפין בישראל מושפע מתנודות מטבע בין -לאומיות ויכולתה של ממשלת ישראל להשפיע על שוק זה קטנה ביותר.
בשל התנגדותו של משרד האוצר החליט משרד התמ"ת שלא להביא את הצעת ההחלטה לדיון בממשלה, אולם בתחילת נובמבר 2007 הוא העביר למזכירות הממשלה הצעת החלטה הזהה לה.
בנס פח להצעה הביע שר האוצר דאז את התנגדותו לה, בנימוק שלשוק ההון ולמערכת הבנקאית והביטוחית יש מגוון רחב של מכשירים שנועדו להגן מפני התנודתיות בשוק המט"ח.
כמו כן אימץ השר את הנימוקים שהעלה מנכ"ל משרדו בתגובה על הצעת ההחלטה מיוני 2007 .
למרות התנגדותו של משרד הא וצר, בנובמבר 2007 דנה הממשלה בהצעה וקיבלה החלטה13 (להלן- החלטת הממשלה) ובה אימצה ארבעה מששת אמצעי הסיוע שהציע משרד התמ"ת והורתה על הקמת צוות בין-משרדי ובו נציגי משרדי התמ"ת והאוצר (להלן - צוות היישום או הצוות) שיבחן את דרכי היישום ואת מקורות המימון של ארבעת אמצעי הסיוע האלה: ייעוץ בתחום הגנות המט"ח; סיוע בשיווק בין-לאומי לרבות תגבור כוח האדם בנציגויות בחו"ל והקמה מחודשת של קרנות המשתתפות בסיכונים עם היצואנים; האצת הטיפול ברפורמה בתעריפי נמלי הים; הרחבת ביטוח סיכוני סחר חוץ באמצעות חברת אשרא.
כמו כן הסמיכה הממשלה את שרי התמ"ת והאוצר להפעיל את אמצעי הסיוע שעליהם ימליץ הצוות.
לאור העובדה שההצעה שהובאה לדיון בממשלה בנובמבר 2007 הייתה זהה להצעה שהועברה למזכירות הממשלה כבר ביוני 2007 , ייתכן שניתן היה לזרז את הליכי הדיון וההחלטה בנושא זה.
פעילות צוות היישום וגיבוש תכנית הסיוע ליצואנים 1.
בסוף דצמבר 2007 מינה שר התמ"ת דאז את שני נציגיו לצוות היישום - נציגת המחלקה המשפטית ונציג מינהל סחר חוץ.
בדיון שקיימה ועדת הכספים של הכנסת (להלן - ועדת הכספים) באמצע פברואר 2008 טען נשיא התאחדות התעשיינים כי למרות החלטת הממשלה על הקמת הצוות, הצוות טרם התכנס לדון בהסכמות וליישמן.
מנכ"ל משרד התמ"ת דאז טען שמשרד האוצר טרם מינה נציגים לצוות.
בתום הדיון אמר יו"ר ועדת הכספים דאז, ח"כ סטס מיסז'ניקוב: "לנוכח המצב הקשה בקרב תעשיות מוטות יצוא ואי גיבוש חבילת צעדים לתמיכה ביצוא הישראלי, הוועדה תעקוב במשך השבועיים הקרובים אחר מימוש החלטת הממשלה וגיבוש חבילת צעדים לסיוע.
במידה וההצעה הזאת לא תוגש לוועדת כספים בתוך שבועיים, תשקול הוועדה צעדים חקיקתיים ופרלמנטריים ובהם שורת צעדים לתמיכה ביצוא".
משרד האוצר מינה את נציגיו לצוות היישום (שני עובדי אג"ת) רק לאחר הדיון בוועדת הכספים14 , ובשל כך החל הצוות את דיוניו שלושה חודשים .
13 'החלטה מס 2577 מיום 11.
14 משרד האוצר לאהמציא כל אסמכתה בנוגע למועד מינוים המדויק של הנציגים.
לפחות לאחר מועד החלטת הממשלה ורק לאחר שנדרש לעשות כן על ידי יו"ר ועדת הכספים.
צוות היישום קיים כמה דיונים, ובהם הופיעו לפניו נציגים מגופים הנוגעים בדבר, לרבות חברת אשרא, התאחדות התעשיינים, החשכ"ל ונציגי צוות התחבורה באג"ת.
בסוף מרס 2008 , בהסתמך על המלצות צוות היישום, החליטו משרדי התמ"ת והאוצר על ביצוע תכנית חד-פעמית לשיפור תנאי הסחר ליצואנים בתקציב של 110 מיליון ש"ח שייפרסו על פני השנים 2008 -2009 (להלן- תכנית הסיוע או התכנית).
בתכנית ארבעה סעיפים: (א) ייעוץ פרטני בתחום הגנות המט"ח: לשם כך יוקצו למינהל המימון במשרד התמ"ת 4 ( מיליון ש"ח למשך שנתיים 2008 -2009 .
) )(ב קרן פיתוח השיווק בשוק העולמי (קרן הלוואות ליצואן הבודד): פיקדון הממשלה בקרן יוגדל ל -70 מיליון ש"ח, תהיה הקלה בתנאי הסף לקבלת ההלוואה, יוסרו חסמים ביורוקרטיים בקרן ויוגמשו תנאי הערבות ותנאי החזר ההלוואה.
(ג) תגבור מערך העובדים המקומיים הזרים בנספחויות הכלכליות בחו"ל: במדינות אירופה, אסיה ודרום אמריקה יועסקו 11 עובדים מקומיים זרים נוספים, בעלי אוריינטציה כלכלית ובקיאים היטב בשוק המקומי, היכולים ללוות את היצואנים ולסייע להם בפגישות, בתערוכות וכד'.
סעיף זה ימומן ממקורות תקציב פנימיים של מינהל סחר חוץ במשרד התמ"ת ומתוספת תקציב של 6 ( מיליון ש"ח2 .
)מיליון ש"ח לשנה לשלוש שנים (ד) תכנית ה -30: למכון היצוא יוקצה תקציב של30 "מיליון שח לשנתיים לשם סיוע ליצואנים במימון תערוכות בין -לאומיות, קיום סמינרים והדרכות ליצואנים, סיוע באיתור סוכנים ומפיצים בחו"ל ועוד.
התכנית תתמקד בחמש "מדינות ליבה" שבהן תרוכז הפעילות: ברזיל, יפן, הודו, סין ורוסיה.
מדינות אלו נבחרו עקב התעצמות מעמדם של גושי הסחר המתפתחים באמריקה הלטינית, באסיה ובמזרח אירופה והעלייה בהיקף הסחר הבין -לאומי המתרכז בגושים אלה15 .
צוות היישום לא כלל נציגים של מינהל המימון שבמשרד התמ"ת ושל החשכ"ל, אף שמרבית התקציב של תכנית הסיוע יועד לפעולות שהן בתחום אחריותם - ייעוץ פרטני בתחום הגנות המט"ח וקרן הלוואות ליצואן הבודד.
מכיוון שצוות היישום לא תיעד את דיוניו, לא ניתן לדעת אם הוא אכן דן בכל האמצעים שנקבעו בהחלטת הממשלה, ומדוע החליט שלא לכלול חלק מהם בהמלצות הסופיות.
כמו כן, לא ניתן ללמוד כיצד גיבש את ההמלצות שעל בסיסן נבנתה תכנית הסיוע.
זאת ועוד, צוות היישום לא קבע מדדי הצלחה לאמצעי הסיוע שעליהם המליץ בתכנית ולוחות זמנים להפעלתם.
15 בינואר 2009 , לאחר בחינת השפעות המשבר הכלכלי העולמי, החליטו מכון היצוא ומשרד התמ"ת להסיר מהתכנית שתיים מ"מדינות הליבה" - רוסיה ויפן.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 339 .
ייעוץ פרטני בתחום הגנות המט"ח בתכנית הסיוע הוקצו, כאמור, למינהל המימון במשרד התמ"ת 4 מיליון ש"ח למשך שנתיים לצורך ייעוץ פרטני בתחום הגנות המט"ח שיינתן על ידי יועצים מקצועיים (להלן - תכנית הגנות המט"ח).
נקבע כי הייעוץ יינתן לחברות שערך היצוא שלהן הוא עד 10 מיליון דולר ולא יעלה על40 שעות לחברה.
מעלות הייעוץ בספטמבר 2008 , שישה חודשים לאחר שאושרה תכנית הסיוע, הוציא מנכ"ל משרד התמ"ת דאז הוראת מנכ"ל המסדירה את פעילותה של תכנית הגנות המט"ח16 , ורק ממועד זה יכלו החברות היצואניות להגיש בקשות.
בנובמבר 2008 ,כונסה ועדת הגנות המט"ח לראשונה לדיון בבקשות.
עד מועד סיום הביקורת במרס 2009 , אושרו15 ,בקשות4 בקשות נדחו ו-17 בקשות נמצאו באותו מועד בטיפול.
משרד התמ"ת הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2009 כי "הכנת הוראת מנכ"ל הינה תהליך מורכב הדורש תיאום עם כל הגופים העוסקים בנושא.
לכן הזמן של חצי שנה להכנת הוראת מנכ"ל הינו זמן סביר ביותר.
בזמן שהוכנה הוראת המנכ"ל עסק מינהל המימון בהכנת התשתית לתחילת העבודה".
לקראת סוף שנת 2008 התחוור למינהל המימון כי התקציב של 2 מיליון ש"ח שהוקצה לתכנית הגנות המט"ח לאותה שנה לא ינוצל, בין היתר, מאחר שהשימוש בו החל רק בנובמבר אותה שנה.
לפיכך, על פי בקשת המינהל ובאישור ועדת הכספים, הועברו 1.
25 מיליון ש"ח לקרן מאגדים שיווקיים הפועלת במינהל המימון, שבה עלה הביקוש על התקציב.
מיתרת התקציב של התכנית להגנות המט"ח לשנת 2008 שלא הועברה, בסך 750,000 ש"ח, נוצלו כ - 42,000 ש"ח בלבד (כ- 5.
משרד התמ"ת הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2009 כי "גם אם הוראת המנכ"ל הייתה מאושרת אחרי חודשיים, לא הייתה אפשרות לנצל מאפשר ייעוץ לכ ]ה[.
את מלוא התקציב -400 יצואנים, מספר שלא סביר שיפנו לקרן".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בשל התמשכות ההליכים נפגעה האפשרות של יצואנים רבים לקבל ייעוץ בתחום זה, וחלק הארי של התקציב לתכנית לשנת 2008 הועברליעדים אחרים.
יתר על כן, מתשובת משרד התמ"ת עולה כי בעת גיבוש תכנית הסיוע היה המשרד מודע לכך שלא הייתה אפשרות לניצול מלוא התקציב הדו -שנתי המיועד לתכנית הגנות המט"ח, והיה ראוי שחלק מהתקציב יוקצה מלכתחילה לאמצעי סיוע אחר.
16 בהוראת המנכ"ל נקבעו תנאי התכנית, אמות המידה שעל היצואנים לעמוד ב הן והמסמכים שעליהם להמציא כדי לקבל את הייעוץ.
קרן פיתוח השיווק בשוק העולמי (קרן הלוואות ליצואן הבודד) משנת 1991 הפעיל משרד התמ"ת קרן לעידוד השיווק לחו"ל, שמטרתההגדלת היצוא תוך הקטנת הסיכון העסקי שהיצואנים מקבלים עליהם, ובמסגרתה הוענקו מענקים כספיים, בתנאים מסוימים ליצואנים.
בשנת 2003 הוחלט על ביטולה של הקרן17.
בסוף שנת 2004 החליטו משרדי התמ"ת והאוצר על הקמת הקרן לפיתוח השיווק בשוק העולמי (להלן - קרן הלוואות ליצואן הבודד או הקרן).
הקרן נועדה להעמיד הלוואות ליצואנים שיש בידיהם תכנית שיווקית בעלת פוטנציאל להרחבת היצוא.
בתחילת שנת 2005 הוצא מכרז לבחירת בנק מסחרי למתן ההלוואות אשר יעניק את שיעור המינוף 18 הטוב ביותר ונבחר בנק א'.
המדינה העמידה תקציב של כ-18 מיליון ש"ח (להלן - תקציב הקרן) שנועדו לשמש פיקדונות (להלן - פיקדונות מדינה) בשיעור של כ -15% מסכום ההלוואות שייתן הבנק, כ -120 ,מיליון ש"ח ובאמצעות הפיקדונות האלה היא ערבה לפירעון של עד 70% מסכום הקרן והריבית של כל הלוואה.
הקרן מעניקה הלוואות בריבית שוק לחברות קטנות ובינוניות שמייצאות או מתכוונות לייצא, ושמחזור המכירות הכולל שלהן אינו עולה על 10 .
מיליון דולר סכום ההלוואה המרבי הוא מיליון דולר לתקופה של עד חמש שנים, כולל תקופת חסד (גרייס) 19 של שיש ה חודשים.
הבקשות להלוואות מועברות לגוף מתאם המרכז את פעילות הקרן, מפקח על הפעילות ומבצע בדיקה כלכלית של החברות המבקשות הלוואות.
ההלוואות מאושרות בוועדה שבה נציגים של משרד התמ"ת, החשכ"ל והבנק.
הקרן החלה לפעול בתחילת שנת 2006 .
עד מועד סיום הביקורת, במרס 2009 , הוגשו107 בקשות מלאות לקבלת הלוואה באמצעות הקרן, אושרו 46 בקשות להלוואות בהיקף של כ-38 מיליון ש"ח וניתנו34 הלוואות בסכום כולל של כ-23.
09 הייתה יתרת חובות הלווים לבנקים כ -18.
3 ,מיליון ש"ח וסכום פיקדונות המדינה היה כ-2.
מיליון ש"חיוצא אפוא שהשימוש בהלוואות הניתנות בסיוע הקרן (להלן - הלוואות הקרן) הוא דל, והמדינה הפקידה לשם מתן ההלוואות רק כ -14% מהסכום שהקצתה לכך.
לשם השוואה, בקרן ההלוואות לעסקים קטנים בערבות מדינה שהחלה לפעול בסוף שנת 2003 והייתה המודל שעל פיו נבנתה קרן ההלוואות ליצואן הבודד, אושרו בשנים 2006 -2008 1,660 הלוואות בסך כולל של499 מיליון ש"ח20 .
במטרה לברר מהן הסיבות למספר המועט של הבקשות להלוואות הקרן, התקיימו במהלך שנות פעילותה כמה דיונים בהשתתפותם של האחראים לתפעולה במשרדי התמ"ת והאוצר, נציגי בנק א', נציגי הגוף המתאם, נציגי התעשיינים ונציגי מכון היצוא.
בדיונים הועלו הסיבות העיקריות למספר המועט של הבקשות, ובהן: .
17 ,עוד בנושא הקרן לעידוד השיווק לחו"ל ראו מבקר המדינה דוח שנתי 42 ( 1992 ,) 'עמ659 , ודוח שנתי45 ( 1995 '), עמ544.
18 שיעור המינוף הוא היחס בין ההון הזר לסך כל ההון (העצמי והזר).
במקרה זה שיעור מינוף גבוה יותר פירושו סכום הלוואות גבוה יותר יחסית לסכום הפיקדונות שמעמידה המדינה.
תקופה שבה לא מוחזר סכום הקרן ורק הריבית משולמת 20 ,עוד בנושא קרן ההלוואות לעסקים קטנים ראו מבקר המדינה דוח שנתי 55 ב ( 2005) , 'עמ770 .
ואילך משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 341 .
הריבית על ההלוואות, שהיא ריבית שוק ואינה אטרקטיבית; הדרישה לערבות אישית של כל בעלי החברה על כל סכום ההלוואה; העלויות הגבוהות של בדיקת התכניות ושל הקצאת האשראי; ב יורוקרטיה וסחבת.
מסקנת הדיונים הייתה כי בתנאים אלה רק חברות שאינן יכולות לגייס אשראי ממקורות אחרים פונות לקבל הלוואה באמצעות הקרן, ועל כן יש לתקן את החסרונות או לחזור ולהקים קרן המסייעת באמצעות מתן מענקים, דוגמת הקרן לעידוד השיווק לחו"ל.
משרד האוצר הסביר ב תשובתו למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2009 , כי הוא אינו מסכים עם כל הסיבות שפורטו לעיל.
שיעור הריבית על ההלוואות והדרישה לערבות אישית של כל בעלי החברה על כל סכום ההלוואה נועדו למיקוד הסיוע רק ביצואנים שסביר שימשיכו לפעול.
עוד מסר משרד האוצר, כי הטענות בעניין הסחבת הבירוקרטית והעלויות הגבוהות של בדיקת התכניות ושל הקצאת האשראי נדונו וטופלו, והטיפול בבקשות שופר באופן משמעותי.
אף שנוצלו רק כ -14% מתקציב הקרן, נקבע בתכנית הסיוע, במרס 2008 , שתקציב הקרן יוגדל ל-70 מיליון ש"ח (גידול של כ- 288% ), ויבוצעו בקרן השינויים האלה: הגדלת מחזור המכירות המרבי של החברות הרשאיות לבקש הלוואה מ -10 ל-15 ,מיליון דולר, איחוד ביצוע הבדיקה הכלכלית עם בדיקת התכנית השיווקית שינוי הדרישה הנוגעת לערבות הבעלים והארכת תקופת החסד (גרייס) מחצי שנה לשנה.
כמו כן הוחלט ששיעור הריבית לא יהיה אמת מידה לב חירת הבנקים המסחריים שייתנו את ההלוואות, זאת לאחר שצוות היישום קיבל את טענת נציגי החשכ"ל כי מטרת הקרן היא להעניק אשראי ליצואנים שאינם יכולים לגייס אשראי ממקורות אחרים, ולא להעניק אשראי זול, ולפיכך אין זה נכון שתנאי הריבית על הלוואות הקרן יהיו טובים מאלה המקובלים בבנקים המסחריים.
ביוני 2008 פנה החשכ"ל לבנקים מסחריים לשם קבלת הצעות למתן הלוואות הקרן בתנאים החדשים שנקבעו, ונבחרו שני בנקים 21 - 'בהם בנק א - למתן הלוואות בסך כולל של כ-450 מיליון ש"ח.
נוסף על כך הורחבה ההתקשרות עם הגוף המתאם כדי שיבצע גם את בדיקת התכנית השיווקית במקום כלכלני משרד התמ"ת.
משרד התמ"ת התנגד להעברת ביצוע הבדיקה השיווקית לגוף המתאם, ולכן לא תיקן מנכ"ל המשרד דאז את הוראת המנכ"ל שהוציא לקרן בשנת 2006 , אף שכל השינויים, לרבות ביצוע בדיקת התכנית השיווקית באמצעות הגוף המתאם, נכנסו לתוקף מיד.
משרד האוצר הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2009 , בעניין הגדלת תקציב הקרן, כי "צוות היישום איתר את הבעיות שבהפעלת הקרן והביא למספר שינויים בהפעלתה".
לדבריו, איחוד הבדיקה הכלכלית עם הבדיקה השיווקית "הביא לייעול ולזירוז בתהליך בדיקת הבקשות המוגשות לקר ן.
כן הורחבה אוכלוסיית היצואנים הזכאית להלוואות מהקרן ושופרו תנאי ההלוואות.
בעקבות כך ניתן היה לצפות שהיקף ההלוואות הניתנות מהקרן יעלה, ועל כן היה מקום להגדלת התקציב שהועמד לצורך כך.
יתירה מזאת, בהגדלת הקרן היה משום 'איתות' לשוק, שיעודד את השימוש בכלי זה".
בפועל, השינויים שנעשו לא הגדילו במידה ניכרת את הביקוש לקבל הלוואות הקרן.
לראיה, במחצית השנייה של שנת 2008 טופלו רק ארבע בקשות, אחת מהן אושרה ושלוש נדחו.
במועד סיום הביקורת, כשנה לאחר גיבוש תכנית הסיוע, לא .
21 בדומה למכרז משנת 2005 , הבחירה בין הבנקיםבוצעה על סמך שיעור המינוף.
נעשה שימוש בתוספת התקציב שעליה הוחלט בתכנית הסיוע, ופחות מ -15% מתקציב הקרן המקורי משנת 2006 .
שימשו לפיקדונות המדינה לדעת משרד מבקר המדינה, לאור העובדה שניצול תקציב הקרן במשך יותר משנתיים שבהן פעלה היה כ-2.
6 מיליון ש"ח בלבד, השינויים שנעשו בפעילותה לא הצדיקו הגדלה כה ניכרת של תקציבה ל-70 מיליון ש"ח (כ- 64% .
מתכנית הסיוע) והכפלתו כמעט פי ארבעה במהלך הביקורת ובעקבות המשבר העולמי וקשיים של חברות לגייס אשראי הוחלט בסוף שנת 2008 ,, במסגרת תכנית להאצה כלכלית שהציג שר האוצר דאז שהקרן תעמיד הלוואות ליצואנים לכל מטרה, ולא רק לקידום השיווק.
לפיכך שונה שמה של הקרן - ל"קרן הסיוע ליצואנים".
שינוי זה יושם מיד ואף נכלל בחוזים החדשים שנחתמו עם הבנקים המסחריים.
אולם על אף כל השינויים שבוצעו בקרן, לא תוקנה עד מועד סיום הביקורת הוראת מנכ"ל משרד התמ"ת שיצאה בשנת 2006 בשל מחלוקת בין משרדי התמ"ת והאוצר.
לכן לא פורסמו השינויים באתר האינטרנט של המשרד או באמצעי תקשורת אחר מטעמו.
משרד התמ"ת הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2009 כי עמדתו היא כי "יש לכלול גם יצואנים המייצאים יצוא עקיף ועל ידי כך הסיוע יכלול מספר גדול יותר של יצואנים.
העיכוב בפרסום הוראת מנכ"ל נבע מהרצון להגיע להסכמה עם משרד האוצר בנושא".
לדעת משרד מבקר המדינה, העובדה ששינויים שבוצעו בקרן במחצית השנייה של שנת 2008 , לרבות שינוי ייעודה והפיכתה לקרן סיוע ליצואנים לכל מטרה, לא הובאו לידיעת כלל היצואנים באמצעות פרסום הוראת מנכ"ל מתוקנת פגעה בעקרון השוויון, שכן לא כל היצואנים היו מודעים לשינויים.
לפיכך היה על משרדי האוצר והתמ"ת ליישב את המחלוקות ביניהם, לתקן את הוראת המנכ"ל ולפרסמה ללא עיכובים מיותרים.
תעשיית התיירות הנכנסת לישראל .
*ממצאי סקר החברות והעסקים של בנק ישראל- בתי המלון** .
רבעוןIV רבעוןIII רבעוןII רבעוןI .
0% 40% 72% 61% סך הפעילות משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 343 21% 45% 85% 70% מספר הלינות של תיירים מחו"ל 38%- 2% 63% 76% )הזמנות שהתקבלו (לרבעון הבא * בנק ישראל, סקר החברות והעסקים, הרביע הרביעי של 2008 , ינואר 2009 ', עמ 16.
** הטבלה מציגה את ההפרש בין שיעור בתי המלון שדיווחו על עלייה ברבעון הנוכחי לעומת קודמו לבין שיעור בתי המלון שדיווחו על ירידה.
נתוני סקרי החברות והעסקים מצביעים על התמתנות הגידול במדדי הפעילות של בתי המלון במחצית השנייה של שנת 2008 .
ברבעון האחרון של אותה שנה, היה מספר בתי המלון שדיווחו על עלייה בסך הפעילות זהה למספר בתי המלון שדיווחו על ירידה, ומרבית בתי המלון דיווחו על ירידה בהזמנות שהתקבלו לרבעון הבא.
לפי נתוני הלמ"ס22 , פדיון מלונות התיירות בשנת 2008 היה כ-7.
8 מיליארד ש"ח (כ-44% )מהם מתיירים- עלייה של כ-20% לעומת הפדיון בשנת 2006 .
שיעור הפדיון מתיירים בשנה זו היה הגבוה ביותר מאז שנת 2001 .
ואולם רוב התשומות בענף המלונאות הן שקליות, והן עלו בשנים 2007 -2008 בשיעור של 8%-6% והביאו, עם ייסוף השקל, לשחיקת הכנסות המלונאים בכ-25% בשנתיים.
במרס 2008 העריך משרד התיירות את סך הפסד ההכנסות הצפוי של בתי המלון בשנים 2008- 2007 בכ-750 מיליון ש"ח 23 , סכום העולה על כל רווחיהם בשנת 2006 .
)(לפני ניכוי פחת, הוצאות מימון ומסים הסדר קשיח הנהוג בענף המלונאות קובע כי חוזים להזמנת חדרים נחתמים עם סיטונאי התיירות מחו"ל כחצי שנה לפני התקופה שנקבעה למימושם .
לטענת התאחדות המלונות, כדי למזער את נזקי ייסוף השקל נאלצו מלונאים רבים לדרוש ביצוע שינויים בחוזים לאחר חתימתם.
במקרים רבים התאפשר שינוי החוזים נוכח עלייה בביקושים שבאה לידי ביטוי בגידול במספר התיירים שנכנסו לישראל בשנים אלה24.
אולם אין זה נהוג לבצע שינויים כאלה בענף המלונאות, והדבר עלול לפגוע בשיווקה של ישראל ובאמינות שירותי התיירות שלה.
מארגני התיירות הנכנסת לישראל מארגני התיירות הנכנסת לישראל מפרסמים את מחיריהם כחצי שנה מראש, וגמישות עדכון המחירים נמוכה.
ייסוף השקל גרם למארגנים להפסדים בשל רכישה מראש של שירותי תיירות בשקלים ושחיקת ערך העמלות הדולריות.
משרד התיירות העריך את היקף הפעילות הצפויה של מארגני התיירות הנכנסת לישראל בשנת 2008 בכ-500 מיליון ש"ח ואת סך הפסד ההכנסות הצפוי להם בשנים 2007 -2008 בכ-70 .
22 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מאגר הנתונים של הלמ"ס - שירותי הארחה , "פדיון ותעסוקה במלונות תיירות 2008.
" 23 בהנחה ששער הדולר הממוצע לשנת 2008 יהיה3.
בפועל שער הדולר הממוצע לשנת 2008 היה אף נמוך מזה ועמד על3.
ש"ח 24 שנת 2008 הייתה שנת שיא לתיירות ובה נכנסו לישראל כ-2.
6 מיליון תיירים, עלייה של כ-44% משנת 2006.
פעילות משרד התיירות .
במאי 2007 פנהשר התיירות דאז, מר יצחק אהרונוביץ', לשר התמ"ת דאז בבקשה כי ימנה נציג של משרד התיירות לוועדת ארצי, לאור העובדה שתעשיית התיירות מכניסה למשק הישראלי הכנסות רבות של מטבע זר, ולכן גם הפגיעה בה היא ניכרת.
ביולי אותה שנה השיב לו שר התמ"ת דאז כי ועדת ארצי סיימה את עבודתה.
ועדת ארצי לא הציעה בהמלצותיה אמצעי סיוע ייעודיים עבור תעשיית התיירות.
באוקטובר 2007 פנה מנכ"ל משרד התיירות דאז, מר שאול צמח, למנכ"ל משרד התמ"ת דאז וביקש כי זה ינחה את הגורמים המקצועיים במשרדו להביא בחשבון את ההיבטים התיירותיים ואת צורכי משרד התיירות, לרבות צורכי גופי התיירות השונים, בעת יישום המלצות ועדת ארצי, וזאת מאחר שנציג של משרד התיירות לא נכלל בוועדה.
לדברי מנכ"ל משרד התיירות דאז, השיב לו מנכ"ל משרד התמ"ת דאז כי נותני שירותי התיירות יוכלו להשתמש באמצעי הסיוע שעליהם יוחלט.
בנובמבר 2007, יומיים לאחר שהתקבלה החלטת הממשלה, פנה נשיא התאחדות המלונות לשר התיירות דאז בבקשה כי יפעל להכללת נציג של משרד התיירות בצוות היישום, כדי שבהמלצות הצוות ובפעולות הממשלה יובאו בחשבון צורכי המלונות.
על אף הפנייה לא פעל משרד התיירות לשילוב נציג מטעמו בצוות היישום.
לדברי מנכ"ל משרד התיירות דאז, תפקיד המשרד הוא להעניק לתעשייה אמצעים ייחודיים שאינם מסופקים על ידי גופים אחרים וכמו כן הוא סבר כי נותני שירותי התיירות יוכלו להשתמש אף הם באמצעים שעליהם סוכם בתכנית הסיוע.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2009 הסביר שר התמ"תלשעבר כי "במסגרת החלטת הממשלה, רצה משרד התמ"ת לשלב עידוד בתחום התיירות אך אגף התקציבים במשרד האוצר התנגד לכך בטענה שאין לקשור בין צרכי התעשיה לצרכי התיירות".
ואכן, מבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה עולה כי אמצעי הסיוע העומדים לרשות היצואנים התעשייתיים - קרן ההל וואות ליצואן הבודד ותכנית הגנות המט"ח - אינם מיועדים לנותני השירות בענף התיירות.
במרס 2008 ,הכין הסמנכ"ל הבכיר לאסטרטגיה ומדיניות במשרד התיירות מר גדעון שניר, מסמך ובו ריכז נתונים סטטיסטיים שפרסמה הלמ"ס וכן נתונים שנמסרו לו מהתאחדות המלונות ומהתאחדות מארגני התיירות הנכנסת לישראל.
המסמך מתאר את השפעתה של השחיקה בשער הדולר על הכנסות בתי המלון ומארגני התיירות הנכנסת לישראל.
במסמך טען הסמנכ"ל כי נדרשים תקציבי שיווק מיוחדים כדי להגדיל את היקף פעולות השיווק בארה"ב וכדי להרחיב ולהעמיק את השיווק בארצות שאינן מוש פעות מהירידה בשער הדולר.
בעקבות פניית משרד התיירות למשרד האוצר, ועל דעת הגורמים בתעשיית התיירות, אישרה ועדת הכספים בהמלצת משרד האוצר תוספת תקציב של 20 מיליון ש"ח בשנת 2008 .
לצורך מסע פרסום בגרמניה לעידוד התיירות לישראל משרד מבקר המדינה מעיר, כי האחריות להכ נת תכניות סיוע ייעודיות לנותני שירותי התיירות מוטלת על משרד התיירות.
מכיוון שתכניות הסיוע משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 345 .
ליצואנים לא יועדו לנותני שירותי תיירות ומשרד התיירות לא הכין תכניות ייעודיות עבורם, הם נותרו ללא סיוע.
ייסוף השקל במשך כשנתיים וחצי הביא לשינוי מהותי לרעה בהי קף היצוא, במספר ההזמנות ליצוא ובמספר המועסקים בתעשייה מתחילת שנת 2008 , ולפגיעה בתעשיית התיירות הנכנסת לישראל במחצית השנייה של אותה שנה.
אף על פי שהממשלה בהחלטתה מנובמבר 2007 הכירה בהשפעות הצפויות של ייסוף חד של השקל ובצורך לגבש תכנית סיוע ליצואנים, התעכבו תהליכי קבלת ההחלטות והביצוע של משרדי התמ"ת, התיירות והאוצר בנוגע למתן אמצעי הסיוע, ובפועל לא ניתן סיוע משמעותי ליצואנים שנפגעו מהייסוף.
נוכח חיוניותו של היצוא למשק הישראלי, מן הראוי כי המשרדים האמורים ייתנו עדיפות ראויה לטיפול בו, יגבשו תכניות סיוע בזמן אמת ויוודאו כי הן אפקטיביות; שאם לא כן עלולה כלכלת מדינת ישראל, ובכללה התעסוקה, להיפגע בצורה קשה.
בשנת 1980 הוקמה הקרן למען ביטחון ישראל (לב"י) ובשנת 1982 נרשמה אצל רשם העמותות כעמותה "למען ביטחון ישראל (לב"י) - הקרן להתעצמות צה"ל" (להלן - עמותת לב"י או העמותה) וזאת על פי חוק העמותות, התש"ם- 1980 (להלן - חוק העמותות).
מוסדותיה העיקריים של עמותת לב"י הם האסיפה הכללית2 , וכן ועד עמותה ובו שלושה חברים.
מטרות העמותה, כפי שנקבעו בתקנון העמותה (להלן - התקנון), הן "לאסוף עבור מערכת הביטחון תרומות, אשר תשמשנה למטרות חינוך, תרבות, מתקנים רפואיים, ציוד רפואי, נכי צה"ל, משפחות שכולות וכן לכל מטרה אחרת התורמת לביטחון ישראל".
בתקנון נקבע, כי יו"ר העמותה מתמנה על ידי ראש הממשלה בהתייעצות עם שר הביטחון.
הכנסותיה של עמותת לב"י לשנת 20073 מגיוס תרומות הסתכמו בכ-27 מיליון ש"ח, ובשנה זו הסתכמו הוצאות העמותה לתפעול ולשכר בכ-3.
מיליון ש"ח לצד עמותת לב"י פועלת יחידה צבאית, ובה משרתים חמישה קצינים בשירות קבע ועשרה חיילים בשירות סדיר.
ייעוד היחידה הצבאית ונוהלי פעילותה נקבעו בפקודת מטכ"ל "קרן לב"י - הקרן להתעצמות צה"ל" (להלן - פקודה א') ובפקודת ארגון "קרן לב"י" שהוציא אגף התכנון בצה"ל (להלן - הפק"א).
הוראת משרד הביטחון "ניהול קרן לב"י כמשק סגור" (להלן - המ"ב) מסדירה את פעילות העמותה והיחידה הצבאית (להלן יחדיו - קרן לב"י) מול משרד הביטחון .
2 במועד סיום הביקורת, מאי 2009 , עמד מספר חברי העמותה, המהווים את האסיפה הכללית, על 25 .
איש 3 במועד סיום הביקורת, מאי 2009 , טרם התקבלו נתונים כספיים סופיים לגבי 2008.
(להלן - משהב"ט) וצה"ל בתחום המשקי והכספי.
לפי המ"ב, מנכ"ל משהב"ט מאשר את תכנית העבודה השנתית של קרן לב"י ואת תקציבה השוטף.
בחודשים פברואר עד מאי 2009 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת על פעילות קרן לב"י ומוסדותיה.
הביקורת נערכה בקרן לב"י, במשהב "ט ובצה"ל.
חלק מהממצאים עודכנו באוגוסט 2009 .
היבטים שנבחנו בעבר בפעילות קרן לב"י .
פעילות קרן לב"י נבחנה בעבר פעמים אחדות על ידי משהב"ט כדי להסדיר את פעילותה בארץ ובחו"ל.
הצורך לבחון את פעילות הקרן נבע, בין היתר, מחיכוכים שהתגלעו בין קרן לב"י לבין האגודה למען החייל (להלן - אל"ח), שהיה בהם כדי לפגוע בפעילותן ובשמן הטוב של שתי העמותות בארץ ובחו"ל, ולגרום נזק למפעל ההתרמה שלהן.
להלן הפירוט: דוח ורדי: בדצמבר 1993 )'מינה ראש הממשלה ושר הביטחון, רא"ל (מיל יצחק רבין ז"ל, את האלוף (מיל') רפאל ורדי לבדוק את סדרי הפעילות של אל"ח ושל קרן לב"י בצרפת.
במאי 1994 אישר ראש הממשלה את הדוח שהגיש האלוף (מיל') ורדי (להלן - דוח ורדי) , שבו נקבעו כללים לפעילות קרן לב"י ו לפעילות אל"ח בצרפת ובמדינות נוספות.
בדוח נקבע, בין השאר, כלהלן : א.
קרן לב"י רשאית להמשיך בפעולות מסוימות הקשורות להתרמות בחו"ל, אך לא תנקוט שום יוזמה מצדה למבצעי התרמות בחו"ל ולא תקים סניפים נוספים בחו"ל (מעבר לסניף הקיים בצרפת); ב.
אין מקום להפסיק את פעילותו של אחד מהגופים בצרפת, אך יש לקיים את הפעילות לפי כללי פעולה והסדרי עבודה ברורים ומחייבים, כך שלא תהיה חפיפה והתנגשות במועדי הפעילות; ג.
נציגות אל"ח בצרפת תעסוק בהתרמות למען אל"ח בלבד, בלי לערב בכך התרמות למען מטרות שאינן לרווחת חיילי צ ה"ל; ד.
אל"ח ו קרן לב"י יקבעו יחד עם הגופים הפועלים מטעמן בחו"ל נוהלי בקרה כספיים על גיוס התרומות וההוצאות הכרוכות בכך.
דוח מבקר מערכת הביטחון : נוכח העובדה שהחיכוכים בין עמותת לב"י לאל"ח נמשכו, הטיל במאי 2005 )'שר הביטחון, רא"ל (מיל שאול מופז, על מבקר מערכת הביטחון "לבחון את פעילותם של אל"ח ושל קרן לב"י ואת מערכת היחסים ביניהן, בעיקר בנושא התרומות וההתרמות בארץ ובחו"ל, לצורך מתן מענה לשאלה האם לשנות את מתכונת הפעילות של גופים אלה".
הגיש מבקר מערכת הביטחון את הדוח האמור לשר הביטחון בדוח נקבע, כי ישנם ליקויים במתכונת פעילותן של קרן לב"י ושל אל"ח בחו"ל אשר "יוצרת עימות מתמיד בין גופי ההתרמה (אגודות הידידים) בחו"ל, המשליכה על יחסי הגומלין בין העמותות", וכי "הניסיונות שנעשו בעבר (בדגש על דוח האלוף בין אל"ח לבין קרן לב [ (מיל') ורדי) לרכך את החיכוך לא הוכתרו בהצלחה ]"י מלאה, ולא פתרו מן היסוד את החיכוך הבלתי נמנע".