HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
של פעולות האכיפה שלו בנושא פסולת הבניין ולבדיקת האפקטיביות שלהן ויאפשר את .
שיפורן, אם הדבר יידרש לנוכח ממצאי המיפוי.
כמו כן מומלץ כי המשרד להג"ס ירכז את .
הנתונים בדבר כלל המפגעים הסביבתיים לסוגיהם.
אחת החוליות במערך האכיפה של המשרד להג"ס היא כאמור האכיפה הפלילית, שנועדה ליצור .
הרתעה ולקטוע עבריינות חוזרת, ועל כן יש חשיבות במיצוי פעולות האכיפה הפלילית במקרים .
להלן בלוח 7 נתונים שהתקבלו מהמשרד להג"ס, על תיקי חקירה בנושא פסולת בניין .
שנפתחו בשנים 2017 - 2018 בידי המשטרה הירוקה והסטטוס שלהם נכון לדצמבר2020: .
לוח7: תיקי חקירה בנושא פסולת בניין שנפתחו על ידי המשטרה הירוקה, .
2017 48 2 21 8 14 3 .
2018 46 7 13 14 8 4 .
מהנתונים עולה כי בגין 17 מבין48 תיקי חקירה פליליים בנושאי פסולת בניין שפתחה .
המשטרה הירוקה ב-2017 הוגשו עד דצמבר2020 כתבי אישום, ובגין3 ;מהם ניתן פסק דין .
וכי בגין 12 מבין46 תיקי חקירה שנפתחו בנושאי פסולת בניין ב-2018 הוגשו עד דצמבר .
2020 כתבי אישום, ובגין 4 .
מהם ניתן פסק דין ב-2019 דווחו במערכת המעו"ף111 נתונים בעניין מפגעי פסולת בניין אשר טופלו על ידי .
להלן בתרשים התפלגות הליכי הטיפול במפגעים אלה: .
הטיפול בפסולת בניין תרשים 24: הליכי הטיפול במפגעי פסולת בניין, 2019 .
מהתרשים עולה כי מרבית (83% ) מפגעי פסולתהבניין שדווחו במערכת המעו"ף בשנת .
2019 טופלו בהליך מינהלי.
בדיון שקיימה ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת ביוני 2018 ,בעניין פעילות המשרד להג"ס .
לרבות בתחום האכיפה, אמר מנכ"ל המשרד דאז כי המשרד סובל מתת -תקינה, מה שלא .
מאפשר לעובדיו להגיע לכל מקום בתדירות הרצויה.
עוד ציין כי כדי שתיק פלילי בעבירות .
סביבתיות יוכל לעמוד בבית המשפט, יש לבצע חקירה מלאה ולהכין את תיק התביעה בנושא .
כראוי, וכי כיום המשאבים של המשרד לשם כך "הם מזעריים, אל מול 30,000 גורמי זיהום וסיכון" .
שהוא אחראי לפיקוח עליהם.
בדוח מ-2019 צוין כי נתוני המשרד להג"ס מלמדים על אכיפה פלילית דלה בכללותה בתחום .
העבירות הסביבתיות ועל שיעור זעום של מפגעים מהותיים שבהם ממוצים ההליכים הפליליים .
עד תום; וכי מיעוט החקירות הפליליות והשיעור הנמוך ביותר של הגשת כתבי אישום פוגעים .
בהרתעה מול מעוולים סביבתיים.
נמצא כי בשנים 2017 - 2018 נפתחו94 תיקי חקירה, וב-7 מהם ניתנו פסקי דין.
כי ב-2019 טופלו בהליך מינהלי83% מבין111 מפגעיפסולת הבניין שטופלו על ידי .
לפי נתוני המשטרה הירוקה, במסגרת פעילות אכיפה שביצעה בנושא , .
ב-2018 היא החרימה 49 כלי רכב שמה ם הושלכה פסולת בניין, וב-2019 החרימה 153 .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 משרד מבקר המדינה מציין את הגידול בהחרמות כלי רכב בין 2018 ל-2019 .
לנוכח המספר המצומצם של כלל פעולות האכיפה שבוצעו בשנים 2017 - 2019 , מומלץ .
כי המשרד להג"ס יבחן את יעילות פעולותיו בתחום האכיפה הפלילית בנושא פסולת .
בניין, בדרך שתגביר את אפקטיביות האכיפה ובעקבות זאת את ההרתעה מול מעוולים .
סביבתיים בתחום עבירות פסולת הבניין, תוך העברת מסר לציבור ולפיו הפוגע בסביבה .
על ידי השלכת פסולת בניין, אם יאותר, יישא בתוצאות מעשיו - דבר העשוי להפחית את .
הכדאיות בביצוע עבירה זו.
כוח אדם העוסק באכיפת עבירות פסולת בניין .
מנתונים ואומדנים של המשרד להג"ס עולה כי "מעל 1,500 משאיות משנעות פסולת בניין כל .
יום"101, וכי בשנים האחרונות מושלכות מדי שנה לשטחים פתוחים ברחבי המדינה (ולא לאתרי .
הטמנה או מיחזור) יותר משני מיליון טונות פסולת בניין (כ-35% מכמות פסולת הבניין המיוצרת .
משרד מבקר המדינה מציין כי בהנחה שנתונים ואומדנים אלה של המשרד להג"ס .
מבוססים, עולה מהם שבכל יום משליכות יותר מ-500 משאיות פסולת בניין בשטחים .
פתוחים ברחבי הארץ, ובכל שנה עושות זאת כ- 180,000 משאיות.
בסדר גודל כזה יכולה להיעשות אם יוקצו משאבי כוח אדם מתאימים על ידי המשרד .
להג"ס, לצורך ביצועה של אכיפה סביבתית יעילה בנושא.
במשרד להג"ס הועסקו ב -2019 בסך הכול 576 עובדים102 .
הועלה כי בתחום הפיקוח .
והאכיפה בעניין עבירות פסולת בניין עוסקים במשרד 77 מהעובדים (כ- 13.
אלה עוסקים בפיקוח ואכיפה בכל תחומי העבירות הסביבתיות (ניקיון ופסולת, זיהום אוויר, .
שפכים, חומרים מסוכנים ועוד), לרבות השלכת פסולת בניין.
להלן פירוט עובדים אלה: .
לוח 8: עובדים במשרד להג"ס העוסקים בין היתר ב פיקוח ואכיפה בעבירות .
יחידה/תפקיד משרות בתקן משרות לא מאוישות .
רע"נ פסולת במחוזות ובמטה 30 2.
101 מצגת שהכין המשרד להג"ס בשנת2018.
102 הצעת תקציב המשרד להג"ס לשנת 2019.
הטיפול בפסולת בניין יחידה/תפקיד משרות בתקן משרות לא מאוישות .
בדוח מ-2019 צוין כיבמשך שנים התהווה פער בין הנורמות החוקיות המחייבות בדיני הגנת .
הסביבה לבין היקף האכיפה בנושא ורמתה; וכי "נכון לשנת 2018 הגורמים העומדים בראש .
מערך האכיפה של המשרד להג"ס תמימי דעים כי קיימים פערים גדולים בין האחריות .
הרבה המוטלת על המשרד להג"ס ובין המשאבים העומדים לרשותו למילוי משימותיו וכי .
המצב חריף ביותר בתחום האכיפה הסביבתית אשר נפגעת בשל כך"103 .
"מצבת כוח אדם חסרה של הגורמים העוסקים באכיפה סביבתית, פוגמת ביכולתו של .
המשרד להג"ס למלא את תפקידו ולקדם את השמירה על הסביבה ועל בריאות האדם, .
לפגיעה בבריאות אזרחי המדינה ובמשאביה בעקבות מפגעים סביבתיים יש .
גם השלכות כלכליות כבדות משקל ועלויות עתק המושתתות על הציבור במדינת ישראל.
נוסף על כך, אכיפה סביבתית רפה פוגעת בשלטון החוק ובהרתעת עברייני סביבה, .
ומעבירה לציבור מסר שלילי כי הפוגע בסביבה אינו נושא בהשלכות מעשיו" 104 .
לנוכח האמור המליץ משרד מבקר המדינה בדוח מ-2019 למשרד להג"ס לבחון מחדש את .
חלוקת משאבי כוח האדם בו, ואם חלקו של תחום האכיפה תואם את חשיבותו בהשוואה .
לשאר תחומי אחריות המשרד.
עוד המליץ למפות בהקדם את הפערים בתחום תקינת כוח .
האדם ותנאי הסף הנדרשים לתפקידי האכיפה הסביבתית, ולגבש תוכניות לגישור על .
פערים אלו בתיאום עם משרד האוצר ועם נציבות שירות המדינה105.
בביקורת הנוכחית נמצא כי המשרד להג"ס טרם השלים את הבחינה שעליה הומלץ .
המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2020 כי .
מצוי בדומה לכל ענף פשיעה ]בעבירות השלכת פסולת בניין[ "המפתח לטיפול .
אחר בהגדלת מצבת עובדי האכיפה בכלל והמשטרה הירוקה בפרט".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה עמד המשרד להג"ס על המחסור הניכר בכוח האדם .
העוסק בפיקוח ואכיפה שפוגע באופן יסודי ביכולתו לבצע משימות אלה.
המדינה כתבה בינואר 2021 למשרד מבקר המדינה כי "לאחרונה, הורחבו תחומי האחריות .
תחת טיפול המשטרה הירוקה, באמצעות הסטת תקנים קיימים במשרד לטובת הפעילות .
בתחומי האח ריות הנוספים: הקמה והרחבת תחום מודיעין, הפעלת כטב"מים ותחום .
המשרד פועל מול אגף התקציבים לקבלת תקנים ותקציב עבור המשטרה הירוקה, .
במקביל לשאר היחידות במשרד, זאת לפי הצרכים וסדרי העדיפות של הנהלת המשרד .
103 הדוח מ-2019 ', עמ1737 .
על פי דיווח על החלטות הוועדה לתיקון ליקויים שמסר המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 .
בעת הזאת יחד עם זאת, ניתן לומר שמאז פרסום המלצות המבקר ועד כה לא התקבלו .
תקנים חדשים עבור אכיפת הפרות בפסולת בניין".
לעומת זאת, משרד האוצר ציין .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה בינואר 2021 כיהדרך לצמצום השלכת פסולת בניין .
באופן פיראטי ה יא "באמצעות הסדרת הטיפול בפסולת בניין ולא באמצעות הגדלת .
מאחר שבמועד סיום הביקורת הסדרת הטיפול בפסולת הבניין טרם הושלמה ועדיין .
נותרו כאמור חילוקי דעות ובעיות הקשורות ליישומה, מומלץ כי המשרד להג"ס, .
בתיאום עם משרד האוצר ונציבות שירות המדינה, יבחנו את מצבת כוח האדם .
במשרד להג"ס בתפקידי אכיפה, לרבות בתחום השלכת פסולת הבניין, למול כלל .
המשימות המוטלות על המשרד, יזהו את הפער הקיים ויפעלו לצמצומו במידת .
האפשר, בכפוף לשיקולי תקציב וסדרי עדיפויות.
אחד מאמצעי האכיפה המינהליים הוא כאמור צווי ניקוי.
סעיף 13 ב לחוק שמירת הניקיון מפרט .
את המקרים שבהם רשאי השר להג"ס או עובד המשרד שהוא הסמיך לעניין זה, אם טרם הוגש .
כתב אישום, לתת צו ניקוי 107 - ובכלל זה בגין השלכתפסולת בניין בניגוד להוראות, או אם קיים .
יסוד סביר להניח כי תושלך פסולת בניין כאמור .
הסעיף מפרט גם את הגורמים שיכולים לקבל .
צו ניקוי: משליך או מפנה הפסולת; בעל הנכס או מחזיק הנכס שבו בוצעה או עומדת להתבצע .
העבירה; הרשות המקומית שבתחומה בוצעה או עומדת להתבצע העבירה; מי שהזמין את פינוי .
הפסולת; בעל הרכב או האחראי לרכב שממנו הושלכה הפסולת.
בצו הניקוי רשאי השר או עובד המשרד שהוא הסמיך לעניין זה לצוות על ביצוע פעולות במועד .
ובאופן שייקבעו בצו, כמפורט להלן : להפסיק את הפעולה שלגביה ניתן הצו, להימנע ממנה או .
לצמצמה, ולנקוט אמצעים סבירים אחרים הדרושים בנסיבות העניין למניעה או לצמצום של .
הפעולה כאמור, לסילוק הפסולת או לניקוי הלכלוך; ולעניין צו הניתן לבעל נכס או למחזיק נכס .
- לצוות עליו לנקוט אמצעים סבירים שימנעו מאדם אחר לבצע את הפעולה שלגביה ניתן הצו .
בנכס שבבעלותו או בהחזקתו; ולהחזיר, במידת האפשר ובהתאם לנסיבות, את המצב לקדמותו.
להלן הנתונים שמסר אשכול אכיפה למשרד מבקר המדינה ביולי 2020 על צווי ניקוי שנתנו .
מחוזות המשרד להג"ס והמשטרה הירוקה (להלן - יחידות המשרד) בשנים 2018 ו-2019 .
בעניין הוראות צו זה, ראו להלן .
הטיפול בפסולת בניין לוח 9: צווי ניקוי שנתנו יחידות המשרד, 2018 - 2019 .
מלוח9 עולה כי כ-29% מהצווים שניתנו ב-2018 וכ-30% מהצווים שניתנו ב-2019 .
על ידי יחידות המשרד לא מולאו בפועל על ידי הגורמים שקיבלו אותם.
כאשר צו ניקוי אינו ממולא, מחוזות המשרד ממשיכים לבצע בעניין המפגע אכיפה .
מינהלית או מפנים את הטיפול בו למשטרה הירוקה כדי שתפתח בחקירה פלילית .
הועלה כי במערכת המעו"ף אין מידע על האופן שבו טופלו צווי הניקוי, וכדי להעביר .
את המידע שביקש משרד מבקר המדינה בעניין זה, פנה אשכול אכיפה ליחידות .
השונות במשרד וביקש אותו מהן.
מומלץ כי המשרד להג"ס יפעל כדי שמערכת .
המידע הממוחשבת שלו תכלול נתונים מלאים ומעודכנים בעניין סטטוס הצווים .
הירוקה 14 - - 14 12 2 18 - - 18 16 2 .
חיפה 7 1 1 5 2 5 2 1 1 - 2 - .
ירושלים 1 1 - - 1 - 5 2 - 3 3 2 .
צפון 6 4 2 - 4 2 5 3 1 1 2 3 .
דרום 5 - - 5 5 - 3 - - 3 3 - .
אביב 3 2 1 - 2 1 2 1 1 - 2 - .
מרכז 9 6 3 - 6 3 12 8 - 4 5 7 .
סך הכול 45 14 7 24 32 13 47 15 3 29 33 14 .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 נהלים פנימיים בארגון נדרשים כדי להסדיר את מכלול פעילויותיו ואת אופן ביצוען ובכך .
למשטרה הירוקה הנחיות פנימיות108 העוסקות במשך הזמן שיינתן .
למקבל צו לפעול לניקוי המפגע, בדיווח ים שעל המפקח להעביר לאחר מסירת צו .
ובאחריותו לעקוב אחר יישומו.
מחוז דרום, שבו קיימים מפגעי פסולת רבים, הוציא נוהל .
פנימי 109 שעיקרו קביעת מדרג עדיפויות לטיפול במפגעי פסולת שהתגלו, לרבות הוצאת .
פעולות המשרד להג"ס בכל הנוגע להוצאת צווים ואכיפתם נעשו ללא נוהל עבודה .
משרד מבקר המדינה מצין לחיוב את המשטרה הירוקה ומחוז דרום, אשר .
גיבשו נהלים פנימיים, וממליץ למשרד להג"ס כי יתקין נוהל אחיד ומחייב לכל .
יחידות המשרד הנוגעות בדבר, שיסדיר את כל ההיבטים הנוגעים להוצאת צווי ניקוי, .
ושיקבע מדיניות ברמה המשרדית ל הפעלת אמצעי אכיפה זה.
להתבסס, בין היתר, על הנהלים הפנימיים בעניין של המשטרה הירוקה ושל מחוז .
עוד מומלץ כי המשרד יקבע יעדי הוצאת צווים לכלל המחוזות בשים לב .
לכמויות הפסולת בהם ויעקוב אחר מימושם.
קנסות בצו סדר הדין הפלילי (עבירות קנס - שמירת הניקיון), התש"ס-2000 , נקבעו כמה עבירות .
על הוראות חוק שמירת הניקיון כעבירות קנס, ופורטו בו סכומי הקנסות לגביהן כדלקמן: .
לוח 10: סכומיקנסות על עבירות השלכת פסולת בניין (בש"ח) .
פרטי העבירה סכום הקנס בש"ח .
השלכת פסולת בניין ברשות .
הרבים או מרשות הרבים .
לרשות היחיד מרכב מסחרי 1,500 3,000 4,000 8,000 _ _ .
השלכה ברשות הרבים או מרשות .
הרבים לרשות היחיד של פסולת .
בניין (שלא מרכב מסחרי) 750 1,500 2,000 4,000 1,500 3,000 .
* גן לאומי, שמורת טבע, אתר הנצחה, אתר ארכיאולוגי, יער, ים, חוף הים, מקור מים או מקום המצוי .
108 צו שמירת הניקיון שבסמכות המפקח, אפריל 2020.
109 מדיניות מחוז דרום לטיפול במערומי פסולת והוצאת צווי ניקוי, דצמבר 2018 .
הטיפול בפסולת בניין סכומי קנסות אלה נקבעו בשנת 2000 .
ולא עודכנו מאז מאחר שהמניע המרכזי .
לעבירות בתחום פסולת הבניין הוא כלכלי 110, מומלץ שהמשרד להג"ס ומשרד .
המשפטים יבחנו את נושא גובה הקנסות על עבירות השלכת פסולת בניין ועדכונם .
כמו כן, לנוכח ההערכה שלפיה בכל יום משליכות יותר מ-500 משאיות .
פסולת בניין בשטחים פתוחים, מוצע לשקול הטלת כפל קנס לעבירה נוספת של .
השלכת פסולת בניין מרכב מסחרי על ידי יחיד או תאגיד (בדומה לביצוע עבירה .
נוספת של השלכת פסולת מרכב שאינו מסחרי), וזאת על מנת ליצור הרתעה .
שתצמצם את הכדאיות הכלכלית של פעולה זו ותהווה תמריץ להקטנת המקרים .
שבהם מושלכת פסולת בניין בשטחים פתוחים או באתרים לא -מורשים.
בינואר 2021 מסר המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה נתונים על הקנסות שנתן בשנים .
2017 - 2019 בגין השלכת פסולת בניין בשטחים פתוחים או באתרים לא-מורשים: .
לוח 11 : קנסות שניתנו בגין עבירות השלכת פסולת בניין, 2017 - 2019 .
מספר הקנסות 262 266 260 .
מלוח 11 עולהכי בכל אחת מהשנים 2017 - 2019 נתןהמשרד להג"ס 263 קנסות .
מספרם הקטן יחסית של הקנסות, כאמור לעיל, אינו עולה בקנה .
אחד עם הנתונים והאומדנים שלפיהם כ - 180,000 משאיות משליכות בכל שנה .
פסולת בניין בשטחים פתוחים ברחבי הארץ; ו עם ה תועלות ממיגור התופעה .
המשוערות על ידי המשרד להג"ס במסמך מ -2020 , בהיקף של127 מיליון ש"ח .
יצוין כי בנוגע להכנסות מקנסות אלה ולשיעור הגבייה שלהן בפועל מסר .
המשרד להג"ס כי "מערכת המחשוב אינה מאפשרת הפרדה של הכנסות מאכיפה .
על עבירות פסולת בניין בלבד".
מומלץ שהמשרד יבחן את מתכונת השימוש שלו בקנסות ככלי אכיפה; ויבחן דרכים .
שבאמצעותן ניתן יהיה לעשות בהן שימוש יעיל יותר כדי לאכוף טוב יותר את .
הוראות חוק שמירת הניקיון , ולצמצם את היקף המקרים שבהם מושלכת ברחבי .
הארץ פסולת בניין שלא כדין ואת כמותה, המוערכת בשנת 2019 ב-2.
הגם שבחוק שמירת הניקיון בנוסחו כיום קיימים אמצעי אכיפה מינהליים, כגון צווי ניקיון , .
אין בו אפשרות להפעיל אמצעי אכיפה מינהלי מהסוג של עיצום כספי 111 )(ראו להלן, כמו .
שמקובל בחוקיים סביבתיים אחרים, כגון חוק אוויר נקי, התשס"ח-2008 .
שהגיש המשרד להג"ס לתיקון חוק שמירת הניקיון מ-2018 , הכוללת כאמור הסדרה מלאה .
משליך פסולת הבניין שלא באתר מורשה "חוסך" תשלום היטל הטמנה או עלות מיחזור וכן הוצאות הובלה .
בשונה מקנס, שהוא חלק מהליך אכיפה פלילי .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 של הטיפול בפסולת בניין, ביקש המשרד גם להוסיף לחוק זה פרק חדש (פרק ז' 2 ) העוסק .
בדברי ההסבר להצעת החוק מ -2018 נכתב: "העיצום הכספי הוא .
אמצעי אכיפה רגולטורי יעיל ומהיר שמטרתו העיקרית היא כפיית קיום ההוראות החוקיות .
והחזרת המפוקח למשטר ציות.
לנוכח העובדה שמדובר בהליך מינהלי, המיועד להוות .
סנקציה קלה יחסית להפעלה על ידי רשות מינהלית, עשויה יעילותו ומהירותו לשמש גורם .
[ מרתיע ולהביא להקטנת השכיחות של הפרת החובות המפורטות בסעיף15 .
עוד צוין בדברי הסבר אלה כי מדובר בין היתר: בחובה לקבל רישיון להפעלת אתר לטיפול .
בפסולת בניין, שהעיצום המוצע על הפרתה הוא 100,000 ש"ח; בחובה לקבל רישיון .
להובלת פסולת בניין, שהעיצום המוצע על הפרתה הוא 75,000 ש"ח; ובחובה להוביל .
פסולת רק לאתר מורשה לטיפול בפסולת בניין שעימו התקשר מראש יצרן הפסולת, .
שהעיצום המוצע על הפרתה הוא 50,000 ש"ח112.
משרד מבקר המדינה מציין את הכוונה של המשרד להג"ס לשלב בכלי האכיפה .
העומדים לרשותו בתחום פסולת הבניין גם עיצום כספי בסכומים ניכרים, ומן הראוי .
שיפעל להשלמת פעולותיו בעניין.
שיתוף הציבור בסיוע לאכיפה .
בתיקון מיוני 2010 לחוק שמירת הניקיון (להלן- תיקון 16 )113 הוסף לחוק סעיף15 א בנושא .
"תשלום למודיע על השלכת פסולת בניין שלא כדין ".
בסעיף זה מוגדר "מתעד" כאזרח שהגיש .
לעובד המשרד להג"ס שהשר להג"ס הסמיכו לעניין זה תיעוד המוגדר כ"צילום של השלכת .
פסולת באופן שניתן לזהות בו את הרכב שממנו בוצעה ואת אופן השלכתה, או את מי שנהג .
ברכב האמור, בצירוף דוח חתום בידי המצלם המפרט את מועד השלכת הפסולת ומקומה, את .
אופן השלכתה ואת פרטי הזיהוי של הרכב האמור או של מי שנהג בו " (להלן - תיעוד); אם קבע .
בית המשפט כי התיעוד תרם תרומה ממשית להרשעת אדם בעביר ת השלכת פסולת, יורה לקרן .
לשמירת הניקיון לשלם למתעד 5,000 ש"ח.
בדברי ההסבר לתיקון 16 צוין כי פסולת הבניין הופכת למפגע תברואתי, סביבתי ונופי ומזהמת .
את הקרקע ואת מקורות המים, וכי לגורמי האכיפה האחראים למניעת התופעה חסרים .
המשאבים המתאימים להתמודד עימה; וכי, בשל אופייה של העבירה, יש קושי לתעדה ולאתר .
את מבצעיה, והמנגנון המוצע נועד לעודד השתתפות אזרחית שתסייע בצמצום התופעה.
עוד קבע תיקון 16 כיהשר להג"ס ידווח לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, מדי שנתיים, .
על יישומו של סעיף זה בשנתיים שקדמו למועד הדיווח; וכי דיווח כאמור יכלול את כל אלה: מספר התיעודים שהוגשו בידי מתעדים; .
112 בעניין הצעת החוק מ-2018 " ראו לעיל בהרחבה בפרקהסדרת הטיפול בפסולת בניין באמצעות רגולציה".
113 'חוק שמירת הניקיון (תיקון מס16 ), התש"ע-2010.
הטיפול בפסולת בניין מספר החקירות שנפתחו בעקבות תיעוד; מספר החקירות שנפתחו בעקבות תיעוד והסתיימו בלא הגשת כתב אישום והעילות לכך; כתבי אישום שהוגשו בעקבות חקירות כאמור; פסקי דין וגזרי דין בהליכים כאמור; מספר הקביעות שקבע בית משפט, ושלפיהן שילמה הקרן למתעדים, ו את הסכום .
המצטבר של תשלומים ששילמה הקרן למתעדים.
המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה כי משנת 2010 , מועד תיקון חוק שמירת .
הניקיון בנושא "תשלום למודיע על השלכת פסולת בניין שלא כדין", לא היו מקרים של .
אזרחים שהעבירו תיעוד כ מפורט בחוק, שתרם תרומה ממשית להרשעתו של אדם .
בעבירה של השלכת פסולת, ועל כן ממילא לא שולם להם הסכום המצוין לעיל ובהתאם .
לא הוגש דיווח לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת 114.
מוצע כי המשרד יבחן את .
הסיבות לאי-מסירת תיעוד כאמור על ידי אזרחים במשך עשר שנים, ויבחן דרכים לעידוד .
השתתפות ציבורית באכיפה באמצעות מסירת תיעוד, כדי לסייע לצמצום תופעת השלכת .
פסולת הבניין שלא כדין.
בין היתר, ניתן לבחון פרסום לציבור של פרטי התיקון מיוני 2010 לחוק שמירת הניקיון .
בעניין "תשלום למודיע על השלכת פסולת בניין שלא כדין", וזאת במטרה לתמרץ .
ולהגביר את מעורבות ם של אזרחי המדינה בפעילות לשמירה על הסביבה, כדי להביא .
לצמצום התופעה של השלכת פסולת בניין שלא כדין.
פרסום כזה אף עשוי להרתיע .
עברייני השלכת פסולת שיחששו מתיעוד פעולותיהם על ידי אזרחים.
עוד מוצע שהמשרד להג"ס י דווח לוועדת הפנים והגנת הסביבה של ה כנסת על אי - .
המימוש של תיקון 16 לחוק במשך עשר שנים ועל הסיבות לכך, כמפורט לעיל, וזאת כדי .
להציף בפני הוועדה את הבעיות הקיימות ביישום המנגנון שנקבע בתיקון בעניין זה; ואם .
יידרש, ימליץ על עדכונים או שינויים הנדרשים לצורך יישומו.
114 תשובת סמנכ"ל בכיר לאכיפה במשרד להג"ס מיולי2020 .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 אכיפה משולבת בתחום פסולת הבניין .
בדוח מ-2019 נכתב כאמור כי הנהלת המשרד להג"ס אינה מציבה לפני אשכול אכיפה .
שבמשרד דרישות לעמוד במדדי תוצאה, שיכלו ללמד על האפקטיביות של פעולות .
האכיפה בקידום ציות, צמצום ומניעה של מפגעים סביבתיים ויצירת הרתעה115.
מנתוני המשרד להג"ס 116 עולה כי ב -2018 ביצעה המשטרה הירוקה 36 מבצעי אכיפת .
עבירות סביבתיות לסוגיהן, מהם 8 ( מבצעי אכיפה22% ) בתחום פסולת הבניין; וב-2019 .
ביצעה49 מבצעים, מהם15 ( מבצעי אכיפה 30.
6% ) בתחום פסולת הבניין.
המבצעים שביצעה המשטרה הירוקה בשנים אלה לפי תחומי העבירות: .
תרשים 25 : מבצעי אכיפה של המשטרה הירוקה, 2018 - 2019 .
על פי נתוניהמשרד להג"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
115 הדוח מ-2019 , 'עמ1677 .
116 מכתב המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה מ- 16.
הטיפול בפסולת בניין להלן תמונה של השלכת פסולת בניין שצילמה המשטרה הירוקה במהלך מבצע אכיפה: .
תמונה 7: משאית שנתפסה בידי המשטרה הירוקה משליכה פסולת בצפון .
ביוני 2017 פנה מנכ"ל המשרד להג"ס לממלא מקום מנכ"ל המשרד לביטחון פנים והפנה .
את תשומת ליבו "להשלכה פראית של פסולת בפזורה הבדואית, הכוללת פסולת ביתית .
ופסולת בניין, בהיקפים שלא הכרנו בעבר".
המנכ"ל ציין בפנייתו כי חלק מהפסולת מגיעה .
ממרכז הארץ; כי מדובר לא רק בעבירות סביבתיות אלא גם בעבירות כלכליות; וכי .
הפעילות העבריינית היא בעלת סממנים מאורגנים שמונעים אפשרות לביצוע פעולות .
אכיפה יעילות ומשמעותיות כנגד גורמים המפעילים אתרי פסולת לא חוקיים.
במכתבו ביקש מנכ"ל המשרד להג"ס ממשטרת ישראל סיוע באיסוף ראיות לצורך הכנת .
תיקי חקירה וסיוע בעיכוב ומעצר של חשודים; וכן ביקש מממלא מקום מנכ"ל המשרד .
לביטחון הפנים כי "לאור חומרת התופעה וממדיה" יורה "על הקמת צוות פעולה מיוחד, .
אשר יגבש תכנית פעולה למיגור התופעה", וימנה לצוות נציגים של המשרד להג"ס.
יצוין שמשטרת ישראל משתפת פעולה מפעם לפעם עם המשטרה הירוקה במבצעים .
שונים; לדוגמה, מבצע "ייבוש ביצות" ב-2019 שבמסגרתו פעלו שני הגופים, בשיתוף רשות .
המיסים, רמ"י והפרקליטות האזרחית, כנגד חשודים שהשליכו באופן שיטתי פסולת (בעיקר .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 פסולת ביתית, אך גם פסולת בניין) באתרים לא -חוקיים בדרום הארץ.
נעצרו כמה חשודים ונתפסו כלי רכב ומכולות ששימשו לביצוע העבירות.
עלה כי לא גובשה תוכנית פעולה משותפת לטיפול בעבירות של השלכת פסולת .
לסוגיה (לרבות פסולת בניין).
משטרת ישראל בתשובתה מדצמבר 2020 למשרד מבקר המדינה כתבה כי בשנים 2019 - .
2020 התחזקבמידה ניכרת שיתוף הפעולה בינה לבין המשטרה הירוקה בנושא השלכת .
המשרד לביטחון הפנים כתב בתשובתו מינואר 2021 למשרד מבקר המדינה כי .
נציגיו ונציגי משטרת ישראל השתתפו במרץ 2020 ביום עיון בנושא מטמנות פִּירָטיות שיזם .
מחוז דרום של רמ"י, וכי בהמשך שנה זאת נענו המשרד והמשטרה לבקשת רשות הטבע .
והגנים לסייע לה בפעילותה נגד מטמנות פירטיות הפעילות במרחב דרום.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה בינואר 2021 כי הסמכות החוקית היחידה המוקנית .
למפקחי הרשות לעניין משליכי הפסולת היא הג שת תלונה למשטרה עליהם; כי היא יוזמת .
מבצעי אכיפה לאיתור משליכי פסולת בתיאום עם המשטרה הירוקה, מפקחי הסיירת .
הירוקה ומשטרת ישראל; וכי היא סבורה כי יש "לעבות את המשטרה הירוקה בכוח אדם .
מיומן למאבק בתופעה על מנת שזו תפעל לאורך כל שעות היום, בריכוז מאמץ לטיפול .
בנושא פסולת הבניין וביצוע מבצעי אכיפה נרחבים נגד עברייני חוק.
המאבק בתופעה זו כיעד משטרתי ברמת הפיקוד על המחוז המשטרתי".
מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי שיתופי הפעולה המבצעיים בין המשטרה הירוקה .
ובין משטרת ישראל הם הדוקים ובמגמת צמיחה תמידית.
לנוכח מורכבות הנושא בכלל והחשש כי היבטים עברייניים קשורים בו בפרט, ממליץ .
משרד מבקר המדינה כי הגורמים הממשלתיים הנוגעים לנושא - המשרד להג"ס, .
משטרת ישראל, משרד המשפטים, רמ"י ורשות המיסים - יחזקו וירחיבו באופן רציף .
ומחייב את שיתוף הפעולה ביניהם, ובמסגרת שיתוף פעולה זה יגבשו תוכנית פעולה .
לאכיפת החוקים הנוגעים להשלכת פסולת לסוגיה, כדי להפחית תופעה שלילית זו .
על נזקיה הכלכליים והסביבתיים.
במרץ 2019 יזמה היחידה לאכיפה אזרחית במשרד המשפטים (להלן- היחידה לאכיפה .
אזרחית) פנייה לכמה גופים העוסקים באכיפה וברגולציה של נושא הפסולת לסוגיה .
ונושאים המשיקים לו והציעה להם להשתתף בפורום בנושאי השלכה והטמנה של פסולת .
באופן בלתי חוקי (להלן - פורום הפסולת); פורום שיכלול את המשרד להג"ס והמשטרה .
הירוקה, רמ"י, הרשות לאכיפה במקרקעין 117 , הסיירת הירוקה שפועלת במסגרת רשות .
הטבע והגנים ומשטרת ישראל.
היחידה לאכיפה אזרחית ציינה בפנייתה כי יוזמת הקמת פורום הפסולת נבעה מהתרחבות .
תופעת השלכת הפסולת הבלתי חוקית בהיקפים ניכרים, אשר "חוצה מחוזות ומגזרים"; וכי .
מלבד ההיבטים הסביבתיים החמורים הקשורים בה, לתופעה זו השלכות קשות גם לגבי .
117 יחידת סמך במשרד האוצר, שייעודה הוא להיאבק בעבירות התכנון והבני יה ולפקח על הוועדות המקומיות .
הטיפול בפסולת בניין פלישות והשתלטות על מקרקעי ציבור ובנייה בלתי חוקית, והיא "מנוע כלכלי משמעותי .
עוד צוין בפנייה כי "העיסוק המשולב" בתופעה זו אינו חדש ואף יצאו לפועל כמה מבצעים .
והליכים בעקבות פעילות אכיפה משולבת, אך גורמי המקצוע הרלוונטיים ופרקליטים .
המטפלים בנושא תמכו בהקמת פורום, לשם שיתוף בידע ובחינת הדרכים והכלים .
בהמשך לפניית היחידה לאכיפה אזרחית הוקם פורום הפסולת.
להלן תרשים המציג את הגופים החברים בו: .
תרשים 26: גופים ממשלתיים החברים בפורום הפסולת .
במאי 2019 התקיים דיון ראשון שלפורום הפסולת; בדיון הוסכם כי יש צורך בשיתוף פעולה .
של העוסקים בתחום, וכי הדבר יסייע בהתגברות על מצוקת כוח האדם בגופי האכיפה, .
תוך ריכוז מאמצים ואיגום משאבים.
הוחלט שהפורום יתכנס אחת לפרק זמן מוגדר כדי .
"לנתח את תמונת המצב, להציף רעיונות חדשים לטיפול ולהכווין במשותף את מדיניות .
במאי 2020 וביולי2020 , בשני דיונים נוספים, הוצגו ונבחנו יעדים אפשריים .
לפעילות אכיפה משותפת, ובהם תחנות מעבר פיראטיות ואתרי פסולת לא -חוקיים ברחבי .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את היוזמה של היחידה לאכיפה אזרחית במשרד .
המשפטים להקמת פורום הפסולת.
עם זאת, בגלל חשיבות נושא השלכת פסולת .
הבניין ומורכבותו , ומכיוון שלמפגעי פסולת הבניין יש השלכות לא רק על נושאי .
איכות הסביבה אלא גם על שמירת מקרקעי הציבור, דיני תכנון ובנייה ונושאים .
כלכליים, מומלץ לבחון דרכים להסדיר באופן ממוסד ומחייב את שיתופי הפעולה .
בנושא פסולת הבניין בין גורמי האכיפה והרגולטורים השונים (להלן - מסגרת .
אכיפה משולבת בתחום פסולת הבניין), תוך קביעת גורם שיוביל ויתכלל את .
כיוון שחוק הרשויות המקומיות (אכיפה סביבתית - סמכויות פקחי ם), התשס"ח- .
2008 , מקנה לרשויות המקומיות סמכות לאכיפת חוקים שעניינם שמירה על איכות .
הסביבה, ומכיוון שהרשויות המקומיות הן בין הנפגעות הישירות מהשלכת פסולת .
לסוגיה בתחומן, לרבות פסולת בניין , מומלץ כי, נציגי הרשויות המקומיות ישתתפו .
במסגרת האכיפה המשולבת בתחום פסולת הבניין המוצעת להתמודדות עם .
תופעת השלכת פסולת זו בניגוד לחוק.
כדי להפחית את ממדי התופעה החמורה והרחבה של השלכת פסולת בניין במרחב .
הציבורי ובמרחב הפרטי ואת הנזקים הנגרמים מכך, על המשרד להג"ס לחזק את פעולתו .
ולפעול בכמה מישורים במקביל : בחינת הסדרה בעניין גובה הקנסות ונקיטת תמריצים .
כלכליים מתאימים; הגברת האכיפה בנושא, במטרה ליצור הרתעה שתגביר את הציות .
לחוק; בניית בסיס נתונים בעניין מפגעי פסולת הבניין בישראל, שיהיה זמין לכלל גופי .
האכיפה ויעודכן מדי תקופה; חיזוק שיתוף הפעולה בין גופי המדינה השונים העוסקים .
באכיפה בתחום עבירות פסולת הבניין וקביעת גורם ש יתאם את הטיפול בנושא.
הטיפול בפסולת בניין סיכום .
פסולת בניין היא תוצר לוואי של עבודות בני יה, תשתיות, שיפוצים והריסות והיא חלק .
משמעותי מהיקף הפסולת הכללי.
פינוי פסולת הבניין אינו סדיר כמו פינוי פסולת ביתית , .
והיא מפונה בדרך כלל באופן עצמאי על ידי היזמים או הגורמים שמבצעים בפועל את .
זה שנים רבות קיימת תופעה מדאיגה של השלכה שלא כחוק של שיעור ניכר .
מפסולת הבניין שנוצרת, בשטחים פתוחים או באתרים לא -מוסדרים , תוך גרימת נזקים .
ב-2003 נדרשההממשלה לנושא והורתה למשרד להג"ס .
ולמשרדי ממשלה אחרים להסדיר את הטיפול בפסולת בניין ברחבי ישראל במטרה .
לשנות את המצב הקיים , וליצור תהליך מפוקח שבו מרבית פסולת הבניין תמוחזר .
והשאריות יועברו לאתרי הטמנה מוסדרים.
ממצאי הביקורת הנוכחית מעלים כי מאז החלטת הממשלה האמורה טרם גובש פיתרון .
מיטבי לתופעת השלכת פסולת הבניין בשטחים פתוחים: ב -2011 העריך המשרד להג"ס .
כי עד אותו מועד הושלכו בשטחים פתוחים יותר מ-100 מיליוני טונות פסולת בניין, שעלות .
הטיפול בהן למשק גדולה מ-5 מיליארד ש"ח.
מאז הושלכו להערכתו מדי שנה לשטחים .
פתוחים 2 - 3 מיליוני טונות נוספות של פסולת בניין.
הביקורת העלתה כי חלק מהמידע .
שיש בידי הנהלת המשרד להג"ס בנושא פסולת הבניין, שאמור לשמש אותה לקבלת .
החלטות בעניין, חסר; וכי לא בוצעו פעולות מרכזיות שעשויות לתרום לקידום מיחזור .
פסולת הבניין, תוך הפיכתה ממטרד למשאב כלכלי שבאפשרותו לחסוך למשק מאות .