HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ביחד בנתח שוק של כ -54% מכלל ענף המזוןותחום מוצרי הצריכה.
ב-27 מתוך40 קטגוריות .
שהרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן (להלן - הרשות להגנת הצרכן) סקרה ב-2019, נתח השוק .
של שלושת הספקים הגדולים עולה על 80%8.
כדי להבטיח מסחרותחרות הוגנים בין ספקים לצרכנים הוקמו בין היתר שלוש רשויות ייעודיות .
לכך: רשות התחרות 9 הינה יחידת סמך של משרד הכלכלה והיאמופקדת על שמירת התחרות .
החופשית במשק ועל קידומה.
יש לה תפקיד מפתח בפיקוח על התחרות, בין היתר, בענף .
לצורך כך נחקקו חוק התחרות הכלכלית, התשמ"ח - 1988 (להלן- חוק התחרות .
הכלכלית), שמסדיר את תחום ההגבלים העסקיים בישראל , שמכוחו הוקמו רשות התחרות .
ובית הדין לתחרות 10 וחוק קידום התחרות בענף המזון, התשע"ד - 2014 (להלן- חוק המזון), .
שרשות התחרות מופקדת על אכיפתם.
רשות התחרות היא רגולטור כללי ואח ראית על .
התחרות בכל ענפי המשק, ובין היתר: בענף הפיננסים , ביטוח, תחבורה, אנרגיה, סביבה, .
תקשורת, כלכלה דיגיטלית, קמעונאות ועוד .
לדברי רשות התחרות נושא התחרות בתחום .
המזון הוא בראש סדרי העדיפות שלה לאורך שנים רבות ובחמש השנים האחרונות בפרט, .
והיא מקדישה משאבים רבים כדי לקדם את התחרות בענף המזון.
הרשות להגנת הצרכן הינה יחידת סמך של משרד הכלכלה והיא רשות אכיפה עצמאית.
הרשות מהווה את הזרוע הביצועית של שר הכלכלה בכל הקשור לזכויותיו של הצרכן .
מטרתה, בין היתר, התוויית התנהגות נורמטיבית של עוסקים וצרכנים ואיתור .
כשלים בשווקים שמצדיקים את התערבות הרשות.
הרשות להגנת הצרכן פועלת כדי .
להבטיח שבעלי עסקים אינם מטעים את הצרכנים ושהצרכנים יכולים לבצע רכישות .
8 Structure, Conduct, and Contact: Competition in Closely -Related Markets, Alon Eizenberg, Dalia Shilian, December .
30, 2019 ; הנתונים נכונים לתקופה בין ינואר2012 עד יולי2015.
9 שמה הקודם של רשות התחרות היה רשות הגבלים עסקיים והוא הוחלף בשנת 2019 במסגרת חוק ההגבלים .
העסקיים (תיקן מס' 21 ), התשע"ט-2019.
10 חוק התחרות הכלכלית המקורי עבר בכנסת ב- 1959 ובית הדין לתחרות הוקם במסגרת תיקון החוק מנובמבר 1983 .
לפני התיקון היה גוף שנקרא "מועצה לפיקוח על הגבלים עסקיים" שבוטל במסגרת התיקון; לבית הדין לתחרות .
תפקידים שונים המפורטים בחוק התחרות הכלכלית וכן בית הדין הוא גוף שדן בעררים על החלטות של הממונה על .
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מושכלות 11 ,.
חזון הרשות להגנת הצרכן הוא קידום מסחר הוגן בכל צורות השיווק והמכירה .
על בסיס איזון בין האינטרסים הכלכליים של הצרכן והעוסק תוך מתן הגנה לצרכן .
והעצמתו מול העוסק, הגברת הצריכה הנבונה, שכלול התחרות והורדת יוקר המחיה.
המועצה הישראלית לצרכנות בע"מ (חברה ממשלתית ללא כוונות רווח) (להלן - המועצה .
הישראלית לצרכנות או המועצה) פועלת מכוח חוק המועצה הישראלית לצרכנות .
תפקידי המועצה מובאים בסעיף2 לחוק, ואלו הם בין היתר: מתן שירותים .
וסיוע לציבור הצרכנים ולארגוני צרכנים הפועלים שלא למטרות רווח לצורך הגנה על זכויות .
הצרכן וקידום ענייניו מול גופים פרטיים וציבוריים; קידום חינוך והסברה למודעות צרכנית; .
וייזום הצעות לחקיקה בתחום הגנת הצרכן.
טיפול הממשלה בחסמי יבוא: גורם נוסף למחירים הגבוהים בענף המזון הוא קיומם של חסמי .
יבוא מכסיים ולא מכסיים - יבואנים ישירים12 המשווקים בבלעדיות מוצרים של יצרנים מחו"ל; .
מכסים גבוהים; מכסות יבוא המחולקות לעיתים לגורמים משמעותיים שכבר מחזיקים חלק ניכר .
מהשוק; הגבלות שהשירותים להגנת הצומח במשרד החקלאות מטילים במטרה להגן על הצומח .
בישראל; והגבלות ששירות המזון הארצי במשרד הבריאות מטיל, בעיקר על מזון רגיש וחסמים .
הנובעים ממגבלות הכשרות.
ועדות ממשלתיות לטיפול ביוקר המחיה: בעקבות המחאה החברתית הממשלה מינתה .
בשנים 2011 - 2013 כמה ועדות ממשלתיות שעסקו, בין היתר, בבחינת יוקר מחירי המזון וגיבוש .
ועדת טרכטנברג13: באוגוסט 2011 מינתההממשלה את הוועדה לשינוי חברתי -כלכלי .
בראשות הפרופסור מנואל טרכטנברג (להלן - ועדת טרכטנברג) במטרה לבחון את הנושא .
ולהציע פתרונות להורדת יוקר המחיה.
ועדת המשנה לנושא יוקר המחיה והתחרותיות 14 , שפעלה .
כחלק מוועדת טרכטנברג, ניתחה את השינויים שחלו ביוקר המחיה בישראל ואת הגורמים .
המרכזיים שעומדים ביסודם של שינויים אלו.
ועדת המשנה הגיעה לידי מסקנה כי שלושה גורמים .
בסיסיים המצויים בשליטת הממשלה הביאו לעלייה ביוקר המחיה: (א) כשל בסיסי ומתמשך .
באסדרה הכלכלית שהמדינה מפעילה; (ב) היעדר חשיפה אפקטיבית לתחרות הבין-לאומית .
במגזרים שונים במשק, ובכלל זה חסמים רבים ליבוא; (ג) קיומם של שווקים ריכוזיים והצרת .
התחרותיות ברבים מענפי המשק.
11 כך נובע מהוראות חוק הגנת הצרכן, התשמ"א-1981 (להלן- חוק הגנת הצרכן); כגון איסור הטעיה ואיסור הפעלת .
12 יבואן ישיר הוא אדם המייבא לישראל טובין או מפיץ טובין שיובאו לישראל בהתאם להסדר עם יצרן הטובין במדינת .
חוץ או אדם המייצר טובין בישראל, מכוח הסדר עם אדם במדינת חוץ.
13 הוועדה לשינוי כלכלי חברתי.
14 תחרותיות- היות תחרותי.
תכונתו של מי ששואף לנצח בתחרות, (על פי מילון ההווה) .
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון בעקבות פרסום המלצות ועדת טרכטנברג, בחודשים אוקטובר 2011 עד ינואר2012 התקבלו .
כמה החלטות ממשלה 15 שאימצו את דוח ועדת טרכטנברג; בהחלטות אלו נקבעו הפעולות .
הנדרשות ליישום המלצות הוועדה שיביאו להקלת הנטל הכלכלי המוטל על אזרחי מדינת .
ישראל, בין השאר באמצעות עידוד התחרות, לרבות מקורות יבוא, הפחתת הבירוקרטיה והגברת .
הסחר בין ישראל לבין העולם.
ועדת קדמי16: ב-0112 מינו שר האוצר דאז ושר הכלכלה דאז17 צוות לבחינת רמת התחרותיות .
והמחירים בתחום מוצרי המזון והצריכה.
בראש הצוות עמד מנכ"ל משרד הכלכלה דאז מר שרון .
קדמי (להלן - ועדת קדמי).
דוח הוועדה הסופי הוגש לממשלה ביולי 2012 .
בכתב המינוי של הוועדה הוגדרו תפקידיה: בחינת השווקים השונים בתחום המזון, ובכלל זה .
בחינת מקטע הייצור, חסמי הייבוא ודרכי ההפצה והשיווק לצרכן, תוך השוואה לשווקים דומים .
במדינות אחרות; איתור כשלי שוק המונעים את הגברת התחרותיות ואת ירידת המחירים, כולל .
גורמים שונים המונעים את הגברת הייבוא, תוך התייחסו ת לרמת הריכוזיות בענפים השונים .
ולחסמי הכניסה לשווקים; דיון בתחום משק החלב ומוצריו.
כמו כן, נדרשה הוועדה להמליץ על .
פעולות נדרשות לשם הגברת התחרותיות בשוקי המזון בכלל ובתחום משק החלב בפרט, לרבות .
שינויי חקיקה רלוונטיים.
לביסוס מסקנותיה הסתייעה ועדת קדמי בשירותיה של חברת ייעוץ כלכלי 18 שאספה וניתחה .
נתונים על מחירי המזון בעולם ובישראל.
ועדת קדמי הגיעה למסקנה שמחירי המזון בישראל .
בשנת 2010 היו גבוהים בכ-10% - 20% .
מהמצופה, בהתחשב בתוצר המקומי הגולמי לנפש .
בהמלצות הוועדה מחולקים הגורמים ליוקר מחירי המזון לשלושה סוגים: (א) מבנה השוק - .
גורמים הקשורים לסביבה התחר ותית ולהתנהגות השוק, כגון גודל השוק, ריכוזיות, מגבלות .
הנובעות מאמונה דתית, זמינות ונתח שוק של שחקנים מתחרים, שקיפות מידע בנוגע למחיר .
והתנהגות הרכישה של הצרכנים19; (ב) מדיניות ממשלתית- התערבות ישירה, כגון הגבלת יבוא .
או יבוא מקביל, שינויי מיסים (מע"ם, מיסי קנייה וכו'), הגבלות מכסיות ולא מכסיות והתערבות .
עקיפה כגון אסדרה סביבתית ופיקוח על התחרותיות; (ג) גורמי מאקרו - גורמים כגון תנאי .
אקלים וקרקע וצמיחה כלכלית גלובלית ומקומית.
דוח הוועדה כולל שורה של המלצות, ובהן הפחתת מכסים ומיסי קנייה; הסרת חסמים לא .
מכסיים; שיפור החקיקה ושיפור כלי האכיפה במטרה לחזק את מעמדו של הצרכן; שינויים .
במנגנון הפיקוח על המחירים וקידום התחרותיות בשיווק הקמעונאי; הפחתת מכסים במוצרים .
חקלאיים ובמזון תעשייתי.
הדוח כולל גם המלצות בתחום הצרכנות ובתחום האסדרה .
15 החלטת הממשלה 3756 , "אימוץ המלצות דו"ח הוועדה לשינוי כלכלי-חברתי - המשך הדיון (דו"ח "ועדת טרכטנברג")" .
11 ;) החלטת הממשלה 3783 ( ", "שינויים במערכת המס 30.
11 ;) החלטת הממשלה 3905 , "הפחתת חסמי .
ייבוא - פטור ממכס על ייבוא לשימוש עצמי" ( 4.
11 ;) החלטת הממשלה 4191 , "הגברת התחרותיות והפחתת יוקר .
16 הצוות לבדיקת התחרותיות והמחירים בשוק מוצרי המזון והצריכה.
17 עד2013 נקרא המשרד "משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה".
ב2013- שונה שמו ל"משרד הכלכלה", ובשנת2015 .
שונה שמו ל"משרד הכלכלהוהתעשייה".
18 חברת Monitor , "בחינתרמת התחרותיות והמחירים בתחום מוצרי המזון והצריכה השוטפת", טיוטת דו "ח, יוני 2012.
19 העניין נבחן גם באקדמיה בין השאר על ידי ד"ר טלי תאני-הררי, ראשת תוכנית MBA בבית הספר למינהל עסקים .
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 והתחרותיות.
ההמלצות בתחום האסדרה והתחרותיות התחלקו למקטע החקלאות, למקטע .
היצרנים ולמקטע הקמעונאי ויחסי ספקים-קמעונאים.
בעקבות פרסום המלצות ועדת קדמי, באוקטובר 2012 ובמאי 2013 התקבלו כמה החלטות .
ממשלה 20 שעסקו ביישום המלצות הוועדה.
במטרה להגביר את התחרותיות בענף המזון ובתחום .
מוצרי הצריכה והורדת מחיריהם לצרכן21 נחקק ב-2014 חוק המזון.
שהסדיר בין היתר, יחסי .
הספקים והקמעונאים, תחרות הגיאוגרפית של קמעונאי המזון, פרסום באופן אלקטרוני של .
מחירי המצרכים של קמעונאים ומתן ס מכויות לממונה על התחרות לקבלת מידע והטלת .
סנקציות על מפרי הוראות החוק.
ועדת לנג22: באוגוסט2013 מינה קבינט יוקרהמחיה את הוועדה להגברת התחרות ולהסרת .
החסמים בתחום הייבוא בראשות מנכ"ל משרד הכלכלה דאז מר עמית לנג (להלן - ועדת לנג) .
במטרה לבדוק את חסמי היבוא בי שראל ולהציע דרכים להגברת התחרותיות וצמצום פערי .
המחירים ביחס למדינות ה- OECD .
ועדת לנג זיהתה כשלים אחדים כמו נטל בירוקרטי עודף ביבוא, אי -התאמה בין הדרישות .
הטכניות של היבוא בישראל לדרישות במדינות מפותחות, חוסר שקיפות מספיק בעבודת .
הרגולטורים השונים וחשש מחסימת ייבוא מתחרה בענפים ריכוזיים.
בין היתר, הוועדה המליצה .
על התאמת שיטת היבוא ודרישות היבוא, קידום יבוא מקביל ושקיפות ונגישות מידע.
בעקבות פרסום המלצות ועדת לנג התקבלו בשנים 2014 - 2015 כמה החלטות ממשלה 23 .
שעסקו בקידום הייבוא המקביל של מוצרי מזון באמצעות רפורמה בתחום ייבוא המזון הרגיל .
לישראל ("רפורמת הקורנפלקס").
חוקים להגנה על הצרכנים: על קמעונאי המזון בישראל חלים חוקים שנועדו להגן על .
לדוגמה, חוק הגנת הצרכן24 הקובע הוראות למען הצרכן, כגון איסור הטעיה צרכנית, .
סימון טובין והצגת מחירים; חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים 25 ; חוק הגנה על בריאות .
הציבור (מזון)26; חוק איסור הונאה בכשרות27 ; וחוק התחרות הכלכלית28.
20 החלטת הממשלה 5176 , "יישוםהמלצות הצוות לבחינת רמת התחרותיות והמחירים בתחום מוצרי המזון והצריכה .
12 ;) החלטת ממשלה 158 , "יישום המלצות הצוות לבחינת רמת התחרותיות והמחירים בתחום .
מוצרי המזון והצריכה" ( 13.
21 חוק המזון הוא חוק ייחוד י למדינת ישראל והוסדרו בו הוראות בדבר תחרות גאוגרפית של קמעונאים, שקיפות .
המחירים, וכללים ביחס פעילות בין ספקים וקמעונאים.
22 הוועדה להגברת התחרות והסרת חסמים בתחום הייבוא.
23 החלטת הממשלה 1169 ( ", "קידום הייבוא המקביל של מוצרי מזון 12.
14 ;) החלטת הממשלה 1606 , "רפורמה .
בתחום יבוא המזון הרגיל לישראל" ( 18.
14 ;) החלטת הממשלה 338 , "הסרת חסמים לייבוא מזון רגיל ('קורנפלקס') .
החלטת ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה" ( 5.
15 ;) החלטת הממשלה 1854 , "הורדת יוקר מחיה בתחום מוצרי .
24 חוק הגנת הצרכן, התשמ" א -1981.
25 חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו-1996.
26 חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו-2015.
27 חוק איסור הונאה בכשרות, התשמ"ג-1983 .
28 חוק התחרות הכלכלית, התשמ"ח-1988.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון פעולות הביקורת .
בחודשים אוגוסט 2019 עד דצמבר2020 , לסירוגין, בדק משרד מבקר המדינה את הפעולות .
שנקטו משרדי ממשלה וגופים נוספים להתמודדות עם הריכוזיות בענף המזון ולטיפול בחסמי .
הביקורת נערכה ברשות התחרות, ברשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן, במשרד הכלכלה .
והתעשייה, במשרד החקלאות ופיתוח הכפר, לרבות השירותים להגנת הצומח, באגף הכלכלן .
הראשי במשרד האוצר, באגף התקציבים במשרד האוצר, במשרד הבריאות, לרבות שירות המזון .
הארצי, ברשות המיסים בישראל ובמועצת הצמחים.
בדיקות השלמה נעשו בלשכה המרכזית .
לסטטיסטיקה, במועצה הישראלית לצרכנות, וכן נערכו פגישות השלמה עם יצרנים, יבואנים, .
קמעונאים וספקים משוק מוצרי המזון והצריכה, עם מ מונים לשעבר על התחרות, חוקרים .
באקדמיה ואפליקטורים 29.
מחירי המזון בישראל ובמדינות ה- OECD .
ההוצאה על מוצרי מזון (כולל פירות וירקות), משקאות וטבק בישראל עמדה בממוצע על 18.
מכלל ההוצאה על תצרוכת ב-201830 והיא השלישית בגודלה מכלל ההוצאות של משק הבית31 .
מ-2011 ועד2018 עלה וירד לסירוגין שיעור ההוצאה הממוצע על מוצרי מזון של משפחה .
ממוצעת - מ-16% ב-2011 ל- 18.
קיימים גורמים רבים שעשויים להשפיע על מחירי המזון ולפיכך קיים קושי לבודד את המרכיבים .
המשפיעים ביותר על השונות בין מחירי המזון בישראל למחיריה ם במדינות ה- OECD והאיחוד .
על פי הלמ"ס מדד מחירי המזון עלה בשיעור גבוה משאר המדדים.
להלן תרשים עם מידע בדבר .
השינוי במדד המחירים לצרכן (כללי), מדד מחירי הירקות והפירות ומדד מחירי המזון ללא ירקות .
)מפתחי יישומונים (אפליקציות .
30 "ההוצאה לצריכה פרטית לפי ענף כלכלי 2018-1995 ," הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, מרץ 2020.
31 על פי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, את ההוצאה על מוצרי מזון מקדימות ההוצאה על דיור ( 23.
על שירותים (כגון שירותי חינוך, בריאות, עזרה במשק הבית, שירותי אוכל, בידור ותחבורה) ( 36.
32 "שנתון סטטיסטי לישראל 2019 ," הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, עמ' 138.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים 1: השינויים במדד המחירים לצרכן .
בקטגוריה של מדד המחירים לצרכן, מדד פירות וירקות .
ומדד המזון ללא ירקות ופירות בישראל, 2012 - 2020 .
מהתרשים עולה כי מדד מחירי המזון בישראל עלה ריאלית 33 בין השנים2012 - 2020 בשיעור .
של כ-2% ומדד מחירי הירקות והפירות עלה ריאלית בשיעור של כ-17%.
לדברי התאחדות התעשיינים, על פי נתוניה- OECD מדדי המחיריםלצרכן של מזון ומשקאות .
שאינם אלכוהוליים34 עלו בישראלבשנים 2012 - 2019 בשיעור מתון ביחס למדינותה - OECD .
ומדינות האיחוד האירופי.
בעוד שבישראל שיעור העלייה בשנים אלו היה כ-6% ,בישראל .
במדינות ה- OECD רשם המדד גידול של12% ובמדינות האיחוד האירופי גידול של9% .
התאחדות התעשיינים מסרה למשרד מבקר המדינה כי מדדי המחירים לצרכן של מוצרי מזון .
ומשקאות שאינם אלכוהוליים בישראל ובמדינות ה- OECD והאיחוד האירופי מעידים על כך שפער .
המחירים בין ישראל למדינות אלה הצטמצם.
33 בשיעור גבוה ממדד המחירים לצרכן - כללי.
34 קטגוריית "מזון ומשקאות שאינם אלכוהוליים" משקפת את כלל הקטגוריות בענף המזון, למעט טבק ומשקאות .
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון בנוסף, ההתאחדות תעשיינים מסרה למשרד מבקר המדינה כי במקטע התעשייתי, על פי .
הלמ"ס בין השנים 2012 - 2019 הופחתו מחירי המזון לקמעונאים בשיעור של כ- 2% ,וזאת על .
אף עלייה של כ-16% בשכר העבודה המהווה מרכיב משמעותי בעלויות הייצור.
המתאר התפתחות מדד מחירי תפוקת התעשייה של מוצרי מזון.
תרשים 2: התפתחות מדד מחירי תפוקת התעשייה 35 של מוצרי מזון .
מול התפתחות השכר במשק הישראלי 2012 .
נתוני הלמ"ס בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בדוח מסכם של ועדת קדמי ציינו כי מחירי מוצרי המזון בישראל במונחי כוח קניה (PPP )36 , גבוהים .
ממדינות ה - OECD ומדינות האיחוד האירופי.
ועדת קדמי ציינה ששכרו הממוצע של העובד .
בישראל נמוך באופן משמעותי מממוצע שכר העובדים באיחוד האירופי ומדינות ה- OECD .
ציינה הוועדה כי גם כוח הקניה של הצרכן הישראלי נמוך יותר.
35 מדד המחירים הסיטוניים של מוצרים בקבוצות מוצרים נבחרים של תפוקת התעשייה ליעדים מקומיים לפי ענפים .
סדרה 180070 - ייצור מוצרי מזון.
36 Purchasing Power Parity - שווי כוח הקנייה.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 התרשימים שלהלן מציגים את פערי כוח הקניה בין ישראל למדינות ה- OECD ולמדינות האיחוד .
האירופי לשנים 2011 ,2014 ו-2017.
תרשים 3א': פערי המחירים במונחי כוח קניה בקטגוריה .
של "מזון ומשקאות שאינם אלכוהוליים", בין מדינות ה - OECD .
ומדינות האיחוד האירופי לישראל, 2011 , 2014 ו- 2017 )(באחוזים .
על פי נתוני ארגון ה- OECD , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון תרשים 3:'ב פערי המחירים במונחי כוח קניה בקטגוריות מזון שונות בין .
מדינות ה- OECD ,לישראל 2011 , 2014 ו- 2017 )(באחוזים .
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מהתרשימים עולה כי הפער בכוח הקניה בקטגוריה של "מזון ומשקאות שאינם .
אלכוהוליים" לעומת מדינות ה- OECD ומדינות האיחוד האירופי היה ב -2011 19% ו-24% .
,בהתאמהוב-2017 הוא גדל ל-37% ו-51% , בהתאמה.
ב-2017 כוח הקניה של הצרכן .
הישראלי נחלש ביחס למדינות ה - OECD בארבע קטגוריות - חלב גבינה וביצים, לחם .
ודגנים, בשר, ובפירות וירקות.
יצוין כי בקטגוריות פירות וירקות, על אף שכוח הקניה של .
הצרכן הישראלי גבוה יותר ממדינות ה- OECD , הוא צומצם בין השנים2011 ל-2017.
התרשים עולה כי מאז המחאה החברתית ב-2011 וכניסתו לתוקף של חוק המזון במלואו .
ב-2015 הפערים בכוח הקניה של מוצרי המזון בישראל לא הצטמצמו במספר קטגוריות .
אלא אף גדלו לעומת מדינות ה - OECD37 .
יצוין כי לשער החליפין השפעה משמעותית על יכולת ביצוע השוואת מדדים בין מדינות שונות .
ואי שקלול של התנודתיות עשויה לשנות באופן מהותי את המדדים שעל בסיסם מחשבים את .
כך למשל בין השנים 2011 ל-2020 יוסף השקל ביחס לשער האירו בשיעור .
של כ-21% ומול דולר ארה"ב בשיעור של כ -11% .
בנוסף, כפי שאף ציינו ועדות לנג וקדמי, עשויים להיות גורמים שונים שמשפיעים על מחירי המזון, .
רגולציה ומדיניות ממשלתית: מדיניות הממשלה לגבי מכסים ומכסות; פתיחת השוק ליבוא ; .
הגנה על החקלאות והתעשייה המקומית; מודל תמיכה בחקלאות; שיעורי המיסוי בכלל ושיעור .
המע"ם על מוצרי מזון בפרט; עלויות הכרוכות בקבלת תעודת כשרות וניצולת לא מיטבית של .
קווי הייצור בשל כך38 ; מגבלות בטיחות מזון והתקינה לגבי הייצור והיבוא ומגבלות מצד משרד .
הבריאות; רפורמות בתחום המזון ועוד.
התנהגות צרכנית: יש גורמים צרכניים המשפיעים על .
המחיר כגון גמישות ההיצע והביקוש39 ;רמת החיים הרצויה ועוד.
מחירי התשומות: התעשיינים, .
היבואנים והקמעונאים השונים משתמשים בתשומות אשר עלותן משפיעה באופן ישיר או עקיף .
על המחיר לצרכן לרבות תעריפי המים והחשמל לתעשייה ולחקלאות, עליות השכר לעובדים; .
השפעות מקרו-מדיניות : רמת התחרותיות והתחרות; השינויים בשער .
החליפין והתוצר לנפש; רמת התשתיות; רמת הביטחון; אקלים ועוד 40.
התאחדות התעשיינים מסרה למשרד מבקר המדינה כי לדעתה המתודולוגי ה לשימוש במדד .
ה-PPP שגויה בשל השונות בסלי המזון ובאיכות המוצרים, דפוסי הצריכה בין המדינות וגורמת .
עוול קשה לתעשיית המזון הישראלית.
מדובר בנתונים שלא נועדו לביצוע השוואות בין מדינות .
ללא התחשבות לשגיאות סטטיסטיות כפי שמציין ארגון ה- OECD .
עוד מסרה ההתאחדות כי .
במחקר של בנק ישראל שפורסם ב -2021 בנושא השפ עת התחרות במשק הישראלי על .
37 אתר ה- OECD במרשתת, טבלאות1.
שישה ימים במקום שבעה ימים .
39 גמישות הביקוש מודדת בכמה אחוזים משתנה הכמות המבוקשת של המוצר אם מחיר המוצר משתנה ב-1% ; גמישות .
ההיצע מודדת בכמה אחוזים משתנה הכמות המוצעת של המוצר אם מחיר המוצר משתנה ב-1% .
40 האמור בקטע זה עולה מתוך הדוחות של וועדת קדמי וועדת לנג וכן מתגובת התאחדות התעשיינים למשרד מבקר .
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון המחירים 41 נמצא כי קיימים גורמים שונים שלא קשורים ליצרני המזון, שמשפיעים באופן ניכר על .
משרד האוצר מסר למשרד מבקר המדינה כי "מדד ה-PPP הוא מדד מקובל להשוואות מחירים .
בין מדינות וכי המדד מצביע על פער מחירים משמעותי בין ישראל למדינות ה- OECD והאיחוד .
האירופי בתחום מוצרי מזון.
פער זה בולט במיוחד על רקע הפערים השליליים מבחינת גובה .
התוצר לנפש כאשר באופן כללי קיים מתאם חיובי מובהק בין התוצר לנפש ורמת המחירים".
מרכז המחקר והמידע של הכנסת (להלן - ממ"מ) התייחס לסוגיה זו ב-201442 ופנה אל ארגון ה- .
ארגון ה- OECD השיב כי ניתן להשתמש במונחי כוח קנייה להשוואה בין-לאומית, .
בתשומת לב להשפעות שער החליפין.
עוד ציין ה-ממ"מ כי הלמ"ס מציגה ב"שנתון הסטטיסט י .
לישראל" השוואה בין-לאומית של רמת המחירים הכללית, ושל רמת מחירי המזון.
מבוססת על נתוני PPP של ארגון ה- OECD, וכן על מחלקת המחקר של בנק ישראל וועדת קדמי .
שהשוו באופן דומה את רמות המחירים .
רשות התחרות מסרה למשרד מבקר המדינה בינואר 2021 (להלן- תגובת רשות התחרות) כי .
"הריכוזיות בענף המזון בישראל ובעקבותיה גם המחירים הגבוהים של המזון בישראל ביחס .
למדינות שונות בעולם הוא נושא בעל חשיבות רבה.
מעבר להיותו של הנושא בעל חשיבות .
לכלכלה הישראלית ולציבוריות הישראלית, הוא נושא שלו השפעה רבה על כיסו של כל צרכן .
וצרכן וכל בית אב בישראל".
עוד הוסיפה הרשות בתגובתה כי מחירי המזון מושפ עים בראש .
ובראשונה ממדיניות הממשלה בנושאים של הגנה על חקלאים ותעשייה מקומית, מדיניות מכס, .
מכסות יבוא, כשרות, תקינה ודרישות בריאות.
המאמץ להורדת יוקר המחיה בענף המזון ובתחום .
מוצרי הצריכה צריך להיות מאמץ כלל-ממשלתי, וללא התגייסות יתר גופי הממשלה אין ערך רב .
יצוין כי, ככל שסחר בין מדינות הוא חופשי, רמת המחירים של מוצרים ושירותים סחירים בהם .
פערים ברמת המחירים בין המדינות השונות נובעים מפערי מחירים בין .
המוצרים והשירותים הלא סחירים ולחסמי ייבוא .
על פי סקירה כלכלית משווה שנעשתה .
בממ"מ 43 ,קיים מתאם חיובי בין רמת המחירים לבין התוצר לנפש44 ,ורמת המחירים בישראל .
גבוהה בשיעור של כ-26%45 מהרמה שהייתה אמורה להיות46.
41 "השפעת התחרות במשק הישראלי על המחירים: ניתוח באמצעות עקומת פיליפס ענפית", בנק ישראל, ינואר2021 , .
אתר בנק ישראל במרשתת .
42 "נתונים על יוקר המחייה בישראל בהשוואה למדינות המפותחות- עדכון", ממ"מ, נובמבר 2014.
43 "יוקרהמחיה בישראל ובמדינות המפותחות והתמודדות מערכתית עם הסוגיה ", ממ"מ, ינואר 2020.
44 תוצר מקומי גולמי (תמ"ג) הוא מדד המציין מדידה של הערך המוסף של היצרנים המקומיים.
תמ"ג לנפש הוא התמ "ג .
מחולק למספר הנפשות באוכלוסייה.
45 על פי המחקר, בהינתן התוצר לנפש בישראל בשנת 2018 הייתה רמת המחירים אמורה לעמוד על כ -94, כלומר .
מתחת לממוצע ה - OECD (100 ,)אולם בפועל רמת המחירים בשנת 2018 הייתה 118 .
46 על פי המודל הכלכלי שהוצג ב סקירה של מכון המחקר והמידע של הכנסת לכל רמת תוצר לנפש קיימת רמת .
מחירים שמתאימה לו; בסקירה הכלכלית משווה של הממ"מ מינואר 2020 צוין כי יש להשוות את רמת המחירים .
בישראל למדינות אחרות עם תוצר לנפש דומה.
כך למשל רמת המחירים בישראל (118 ) גבוהה יותר מרמת המחירים .
בלוקסבורג (116 ), אך שהתוצר לנפש בלוקסמבורג גבוה בכ - 180% .
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מניתוח נתונים לשנת 2017 של ה- OECD , כפי שהוצגו לצוות הביקורת, רמת המחירים בתחום .
המזון, גבוהה בישראל יחסית לרמת המחירים שהייתה צפויה להיות ביחס לתוצר לנפש של .
ישראל בשיעור של כ-30% .
לעניין זה ראו להלן תרשים המציג מחירי מזון במדינות שונות ביחס .
תרשים 4: מדד מחירי מוצרי המזון והמשקאות .
ביחס לתוצר לנפש (מתוקנן (PPP, 2017 .
משרד האוצר (מקור הנתונים- אתר ארגון ה- OECD במרשתת) בעיבוד משרד מבקר המדינה.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון על אף שמדדי מחירי המזון בישראל, באיחוד האירופי ו במדינות ה- OECD מצביעים על כך .
שפערי המחירים בין ישראל למדינות אלה הצטמצם, מדדים אחרים מצביעים כי עדיין .
נותרו פערים משמעותיים בין ישראל למדינות ה- OECD והא יחוד האירופי בכוח הקניה של .
זאת ועוד, רמת מחירי המזון ביחס לתוצר לנפש בישראל, גבוהה בשיעור .
של כ-30% מהרמה שהיית ה אמורה להיות.
נוכח הגורמים הרבים המשפיעים על כוח הקניה ומחירי המזון , מומלץ כי משרד האוצר, .
משרד הכלכלה ורשות התחרות יבחנו מפעם לפעם את הגורמים העיקריים המשפיעים .
על יוקר מחירי המזון בישראל ויחליטו על צעדים יישומיים שיסי יעו להפחית את מחירו.
ב-2018 הסתכמה ההוצאה לצריכה פרטית על מזון, משקאות וטבק בכ-132 מיליארד ש"ח47 - .
99 מיליארד ש"ח ממכירות מתוצרת מקומית והיתר מיבוא48 .
שוק המזון מורכב ממקטעיהיבוא 49 והתעשייה50 וממקטעהקמעונאות 51.
מקטעי הייבוא והתעשייה .
במקטעי היבוא והתעשייה פועלים יצרני מזון מקומיים ויבואני מזון (להלן - הספקים), והוא .
מאופיין בריכוזיות רבה.
על פי נתוני חברה מתחום המחקר והניתוח של שוק מוצרי הצריכה .
(להלן - חברת המחקר 52 ), בשנים2015 - 2020 נתח השוק הממוצע של עשרת הספקים הגדולים .
בענף המזון ובתחום מוצרי הצ ריכה היה כ-54% מכלל השוק האמור; הספק בעל נתח השוק .
הגדול ביותר מחזיק בכ -12% מכלל שוק המזון.
מבין עשרת הספקים הגדולים בענף המזון .
ובתחום מוצרי הצריכה יש שישה ספקים מענף המזון וארבעה מתחום מוצרי הצריכה.
הלמ"ס53, נכון ל-2017 היו 3,073 מפעלים בענף ייצור המזון ו -226 מפעלים לייצור משקאות ומוצרי .
טבק; מספר המועסקים בענף באותה השנה היה כ- 73,000 .
על פי נתוני משרד הבריאות נכון .
47 "ההוצאה לצריכה פרטית לפי ענף כלכלי 2018-1995 ," הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
48 ההוצאה על משקאות אלכוהוליים וטבק מסתכמת ב כ-19.
2 מיליארד ש"ח מתוכם בייצור מקומי .
49 מצרכים שונים בענף המזון מיובאים הן כחומרי גלם לתעשייה והן כמוצר סופי.
50 התעשיינים רוכשים מהחקלאים סחורה, כגון חלב או פירות, מעבדים אותה למוצר מוגמר, ולאחר מכן מוכרים אותו .
לקמעונאי המזון בישראל או מייצאים אותו.
51 הקמעונאים רוכשים מצרכים מהחקלאים, מהתעשיינים ומהיבואנים, ומוכרים אותם לצרכן הסופי.
52 חברה בתחום המחקר והניתוח של שוק מוצרי הצריכה, והיא מקבלת נתונים מקופותיהן של כ- 2,200 חנויות, שהם כ- .
80% מסך השוקהמבורקד .
13 , שנתון סטטיסטי לישראל2020 - מספר71 - אתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 למועד סיום הביקורת קיימים בישראל כ- 2,300 יבואני מזון בעלי תעודות רישום יבואן בתוקף54 .
על פי הערכת החטיבה לשוקי הון בבנק לאומי55, המבוססתעל סקר התעשייה של הלמ"ס56 , .
ב-2019 היה הפדיון של יצרני המזון כ-73 מיליארד ש"ח.
בתרשים שלהלן מוצג נתח השוק של חמשת הספקים הגדולים בתחום המזון57 (שחלקם יצרנים .
ויבואני מזון) בשנים 2011 ,2014 ו-2020.
תרשים5: ,נתח משוק המזון של חמשת הספקים הגדולים ביותר .
2011 , 2014 ו- 2020 .
על פי נתוני ממ"מ58 ( 2011,2014 )וחברת המחקר 59 (2020 .
54 "רשימת יבואני מזון בעלי תעודות רישום יבואן בתוקף", אתרשל משרד הבריאות במרשתת.
55 "ענףייצור מזון ומשקאות ", החטיבה לשוקי הון, אגף הכלכלה, בנק לאומי.
ראו באתר הלמ"ס במרשתת .
57 יצוין כי על פי הדוחות הכספיים של חברת שופרסל מחזיקה במותג פרטי בעל נתחשוק של כ -5% .
בתרשימים במסגרת קטגוריית אחרים.
58 "ניתוחהשפעת הריכוזיות בענף מוצרי המזון על עליית מחירי מוצרי המזון בישראל", ממ"מ; " מעקב אחרי יישום חוק .
קידום התחרות בענף המזון, התשע"ד-2014 ", יוני2015 ,ממ"מ.
59 "סיכום דצמבר 2020 - מגמות מרכזיות בשוק הצריכה בישראל", סטורנקסט.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון בדצמבר 2018 סקר אגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר את רווחיות חברות המזון הפרטיות60 .
המובילות בשנים1997 - 201661 .
עלפי הסקירה, ב -2016 היה שיעור הרווח לפני מס של אותן .
7% - רמתו הגבוהה ביותר נכון לתקופת הסקירה.
הסקירה העלתה כי שיעור .
רווחיות זה חריג לעומת החברות הנמנות עם התעשייה המסורתית ולעומת יבואני המזון.
רשות התחרות מסרה בתגובתה כי "מקטע הספקים בתחום המזון והקמעונאות הוא מקטע ריכוזי .
ועיקר המיקוד של הרשות בענף המזון הוא במקטע אספקת המזון.
להתמודד עם ריכוזיות זו ובהן: ביטול או הורדת מכסים, הסרת חסמים ליבוא מקביל, הסרת .
חסמי כשרות, הסרת חסמים רגולטורים מול משרד הבריאות ועוד.
דורשת את הירתמות הממשלה , על כל המשרדים הנוגעים בדבר.
כדי להתמודד עם הריכוזיות .
בתחום המזון בכלל ובמקטע הספקים בפרט, פועלת הרשות כגוף המייעץ למשרדי הממשלה .
השונים ובאופן תדיר מצביעה על חסמים קיימים ומציעה דרכים להסרתם כדי להביא לפתיחת .
עוד מסרה הרשות כי היא "מבצעת בדיקות של רמת הריכוזיות בתחומים שונים בענף המזון עת .
נבדקות עסקאות המובאות לפתחה של הרשות מכוח הדין.
כאשר נמצא כי מיזוג או הסדר .