HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
14 תפקידן להמליץ בפני הוועדות המייעצו ת על רמת החשיפה של ידע וציוד ביטחוני רגיש ועל המדינות שאליהן ניתן לחשוף אותם.
15 למעט הוועדה הטכנולוגית לייצוא ביטחוני למדינות מיוחדות המתכנסת אחת לשבועיים.
לאחר שראש אפ"י דאז הציג דרכים כיצד להתגבר על עיכובים בלוחות הזמנים, ציין מנכ"ל משהב"ט, כי יש למצות את כל הדרכים שיובילו לשיפור השירות ליצואנים ולקיצור לוחות הזמנים למתן רישיונות.
כדי לייעל את השירות ליצואנים ולעמוד ביעדי הזמן החדשים המוצעים קבע מנכ"ל משהב"ט, בין היתר, כי "ביצוע הפטור מרישיון שיווק למוצרי בלמ"ס למדינות רגילות.
הינו בעדיפות עליונה ויש לממשו לאלתר".
בנוסף לזאת קבע, כי על הגורמים הרלוונטיים בתהליך להתייחס לבקשה לרישיון בתוך שבעה ימים כאשר אי -מתן תשובה בזמן תחשב לתשובה חיובית.
בדיון שקיים מנכ"ל משהב"ט במאי 2010 הוא קבע, כי"המערכת צריכה לשפר את עצמה ב- 40%-50% .
" ביולי 2010 אישר שר הביטחון, חה"כ אהוד ברק, תיקון לתקנות הפיקוח על ייצוא ביטחוני (פטור מרישיון שיווק ביטחוני), התשס"ח - 2008 (להלן- תקנות הפיקוח בדבר פטור מרישיון שיווק), ובו נקבע פטור מרישיון שיווק גם לפעולה של שיווק ביטחוני מול גורם במדינה המנויה ברשימת המדינות שנקבעה, ובלבד שהמידע המועבר במסגרתה הוא בלתי מסווג ונוגע לציוד ביטחוני, ידע ביטחוני או שירות ביטחוני בלתי מסווגים.
תיקון זה הרחיב את הפטור שהיה עד אז, שהתייחס רק לפעולות של הצגה, לרבות הדגמה בתערוכה, פרסום באמצע ות האינטרנט או באמצעי תקשורת המוניים והצגה של מידע למטרות שיווק בנוגע לציוד ביטחוני, ידע ביטחוני או שירות ביטחוני בלתי מסווגים למדינות מסוימות.
משרד מבקר המדינה בדק את משכי זמן הטיפול בבקשות לרישיונות שיווק כדי לבחון אם הצעדים שהוזכרו לעיל אכן הביאו לצמצום בלוחות הזמנים להוצאת רישיונות שיווק ולהשגת היעדים שהציב ראש אפ"י לקיצור לוח הזמנים.
באפריל 2012 העבירו נציגי אפ"י לבקשת משרד מבקר המדינה נתונים המתייחסים למשכי טיפול16 של בקשות לרישיון שיווק, שהטיפול בהן הסתיים בשנת 2011 .
ביולי 2012 העבירו נציגי אפ"י נתוני ם המתייחסים ל -37 בקשות לרישיונות שיווק מסווגים ולמדינות מיוחדות, שמשך הטיפול בהם ארך 120 .
יום ומעלה להלן לוח המציג את כל רישיונות השיווק שהטיפול בהם הסתיים בשנים 200817 ו- 2011 , ואת שיעור הרישיונות שחרגו בשנים אלה מפרקי הזמן שנקבעו בתקנות ומיעדי אפ"י, בחלוקה לסוגי הבקשות לפי סיווגן הביטחוני של הבקשות: .
16 נציגי אפ"י ציינו, שלוחות הזמנים אינם כוללים משכי זמן בשל הפסקת טיפול בבקשה לצורך השלמת פרטים מה יצואן, ואת פרק הזמן עד לעיבוד הבקשה במערכת הממוחשבת, לאחר שראש אפ"י חתם על רישיון השיווק.
17 הנתונים לשנת 2008 .
לקוחים מתוך מסמך הבחינה של החברה החיצונית 20 דוח שנתי63ב .
מיוחדות מסווגים בלתי .
2011 2008 2011 2008 2011 2008 2011 2008 .
2,167 756 3,566 1,875 2,287 2,038 10,984 12,011 סך כל רישיונות .
28% 30% 17% 26% 13% 69% 5% 47% שיעור הרישיונות .
72% - 60% - 68% - 20% - שיעור הרישיונות .
על פי יעד אפ"י מהלוח עולה, כי ביחס לשנת 2008 ,חל שיפור משמעותי בזמני הטיפול בעיקר בבקשות לרישיונות שיווק בלתי מסווגים ומסווגים.
עם זאת, בבקשות המתייחסות למדינות מיוחדות ולתח ום הלוט"ר עדיין קיימת חריגה מפרקי הזמן שנקבעו בתקנות.
עוד עולה, כי יעדי אפ"י לקיצור זמני הטיפול ב-50% .
, טרם הושגו במלואם ג.
בחוק נקבעה חובת תיאום עם משרד החוץ בנוגע למתן רישיונות שיווק, וכי בכל אחת מהוועדות המייעצות יהיו חברים נציגים ממשרד החוץ.
כמו כן, נקבעו מנגנונים להכרעה במקרה של מחלוקת או אי -הסכמה בין משהב"ט למשרד החוץ18 .
על פי החוק, אםהסתייג נציג משרד החוץ מהמלצתה של ועדה מייעצת והרשות המוסמכת בחרה שלא לקבל את הסתייגותו, תובא ההסתייגות לדיון משותף של ראש אפ"י יחד עם ראש האגף לעניינים אסטרטגיים במשרד החוץ.
אם לא התקבלה החלטה בדיון המשותף, יכריעו בעניין מנכ"ל משהב"ט יחד עם מנכ"ל משרד החוץ.
באין הסכמה בי ניהם, תכריע בעניין ועדת המשנה של ועדת השרים לביטחון לאומי שבראשה יעמוד ראש הממשלה , וחבריה יהיו שר הביטחון, שר החוץ, שר המשפטים ושר האוצר.
ממסמכים ופגישות שערכו נציגי משרד מבקר המדינה עם בעלי תפקידים באפ"י ובמשרד החוץ עלה, כי מחלוקת בעניינים עקרוניים בין משהב"ט ובין משרד החוץ והתנגדות משרד החוץ למתן רישיונות שיווק למדינה מסוימת בהתאם לסמכותו על פי חוק, גרמו להתארכות הטיפול בבקשות לרישיונות שיווק.
18 ,בנושא תיאום והתייעצות עם משרד החוץ, ראו גם מבקר המדינה דוח שנתי 62 ( 2012 ), "היבטים בקידום ובפיקוחעל עסקאות יצוא ביטחוני", עמ' 1543.
לטענת נציגי משרד החוץ, משהב"ט מונע מהם למלא את התפקיד שהחוק מטיל עליהם בכך שאינו מאפשר להם להשתתף בוועדת MTCR19 ובתת-הוועדות המייעצות, וכתוצאה מכך, נפגעת יכולתם לתפקד במקצועיות ולהשתתף ביעילות בתהליך קבלת ההחלטות, כפי שהחוק דורש מהם.
מנגד, טענת נציגי משהב"ט היא שעל פי החוק תפקידו של משרד החוץ מתמקד בכל הקשור ליחסי החוץ של מדינת ישראל, ואין זה מתפקידו להתערב בהיבטים הטכנולוגיים והמבצעיים של המוצרים השונים, ולכן אין מקום להשתתפותם בוועדת ה - MTCR ובתת-ועדות, שהן ועדות טכנולוגיות ולא ועדות מייעצות.
בפברואר 2012 העביר רא ש אפ"י למנכ"ל משהב"ט מסמך ובו רשימת בקשות לרישיונות שמשרד החוץ התנגד לאישורן ורשימה של כ -500 בקשות לרישיונות שיווק הממתינות להתייחסות משרד החוץ.
יצוין, שנציגי אפ"י העבירו באופן שוטף תזכורות למשרד החוץ על בקשות הממתינות להתייחסותם.
במחצית יוני 2012 מסרו נצ יגי משרד מבקר המדינה למנהל מחלקת פיקוח על הייצוא הביטחוני במשרד החוץ רשימה של בקשות לרישיונות שיווק שהמתינו להתייחסות משרדו, וביקשו לקבל את הסבריו לעיכוב.
בתשובתו מיולי 2012 מסר מנהל מחלקת פיקוח על הייצוא הביטחוני, כי "אף שמדובר במדינות רגילות ובמוצרים שמו גדרים 'בלמ"סיים' הרי שההגדרות הללו רחבות, ובקשות רבות מצריכות שיקול דעת ובדיקה מול האגפים המדיניים, הנציגויות, ובדיקה של איש מקצוע בנוגע לביצועי המערכת.
בדיקות אלו צורכות זמן.
בנוסף לכך, אנו נדרשים לעתים לבקש ולקבל חומר רקע נוסף מאפ"י, הליך שצורך זמן נוסף".
נציגי אפ"י ציינו, כי גם בקשות לרישיונות שיווק שנדונו בוועדות מייעצות ממתינות לעתים זמן רב עד לקבלת התייחסות משרד החוץ.
כך למשל, באפריל 2012 פנה ראש אפ"י לסמנכ"ל וראש האגף לעניינים אסטרטגיים במשרד החוץ בנוגע ל-11 בקשות לרישיונות שיווק שנדונו בוועדה מייעצת למדינות מיוחדות מינואר 2012 , ושטרם התקבלה התייחסות משרד החוץ בנוגע להן, על אף שבנוגע לחלקן נשלחו תזכורות בפברואר ובמרץ 2012 .
במאי 2012 ביקש מנכ"ל משהב"ט מראש המועצה לביטחון לאומי (להלן- המל"ל), אלוף (מיל') יעקב עמידרור, לקיים דיון בנוגע ל -280 בקשות לרי שיונות שיווק מסוגים שונים, אשר חלקן מתעכבות במשרד החוץ למעלה מ-120 יום, שהוא על פי התקנות פרק הזמן המרבי למתן החלטה בנוגע לרישיון שיווק למוצר מסווג או למדינה מיוחדת.
במאי 2012 קיים ראש המל"ל דיון בהשתתפות מנכ"ל משהב"ט ומנכ"ל משרד החוץ, מר רפי ברק.
בסיכום הדיון שהפיצה לשכת ראש המל"ל נכתב, שראש המל"ל ציין, כי נוכח חילוקי הדעות בין משהב"ט ומשרד החוץ, כדי לתמוך בתעשיות, נדרש להגיע לסיכומים ולמתן תשובות בזמנים סבירים, ואין הצדקה לעיכוב בהתייחסות משרד החוץ לרישיונות השיווק, ואין להתנות התייחסות לנושא באי-השתתפות בוועדות השונות.
עוד ציין, כי ועדת ה- MTCR אינה בחזקת ועדה .
19 ועדה לפיקוח על מתן רישיונות שיווק לנושאים הנמצאים בהגדרת משטר הפיקוח על ציוד וטכנולוגיות טילים ( REGIME CONTROL TECHNOLOGY MISSILE- MTCR .
) המשטר נועד לפקח על פלטפורמות המיועדות או עשויות לשמש לשיגור נשק השמדה המוני על ידי ביצוע פיקוח על יצוא ציוד וטכנולוגיה העשויים לתרום למערכות שיגור (כולל מל"טים) של נשק מסוג זה.
מייעצת לראש אפ"י, אלא ועדה טכנית הנמצאת בתחום עיסוקו ואחריותו של משהב"ט.
ראש המל"ל הציע דרכים כיצד לפעול במסגרת דיוני הוועדות המייעצות, כאשר משהב"ט אמון על ההיבט הטכנולוגי ומשרד החוץ על ההיבט המדיני.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע מנכ"ל משרד החוץ למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 , כי "לפני כשנה וחצי, במפתיע, החליט משרד הביטחון באורח חד צדדי להפסיק את השתתפות משרד החוץ בתת-הוועדות הללו".
והדגיש, כי "בלתי ניתן להפריד בין היבטים טכנולוגיים שונים וביצועי ם של מערכות האמל"ח לבין השיקולים המדיניים".
בנוגע לרשימת הרישיונות המעוכבים במשרד החוץ הוסיף מנכ"ל משרד החוץ, כי "עם קבלת הרשימה הזו היא טופלה בדחיפות ורובה המכריע נענה בתוך ימים ספורים".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי קיימת חשיבות רבה להנפקת רישיונות שיווק בפ רק הזמן הקצר ביותר האפשרי תוך התייחסות לכל השיקולים הרלוונטים, ובעיקר שיקולים ביטחוניים ומדיניים.
עיכוב במתן רישיון שיווק יש בו כדי לפגוע ביצואנים.
אם אין הסכמה בין משהב"ט ובין משרד החוץ, יש לפעול על פי המנגנונים הקבועים בחוק להכרעה במקרה של מחלוקת או אי-הסכמה.
נוסף על כך, ראוי שמנכ"ל משהב"ט ומנכ"ל משרד החוץ יקבעו לוחות זמנים מוסכמים להתייחסות משרד החוץ לבקשות לרישיונות השיווק, הן למוצרים בלתי מסווגים והן למוצרים מסווגים.
מערכות ממוחשבות ככלי לניהול ולבקרה - כאמור, אפ"י מטפל מדי שנה בשנה באלפי בקשות לרישיונות שיווק ולרישיונות ייצוא.
לריכוז המידע הקיים באפ"י הכולל, בין היתר, את הבקשות שהתקבלו, את הרישיונות שאושרו ואת הבקשות שנדחו במהלך השנים, חשיבות רבה.
כדי שאפ"י יבצע את הליך הרישוי ביעילות, עליו להיעזר במערכות ממוחשבות המותאמות לצרכיו.
נוסף על כך, על המערכות הממוחשבות לשמש עבורו ככלי לניהול ולבקרה לצורך מעקב שוטף על סטטוס הטיפול בבקשות לרישיונות ואחר עמידת האגף בתכנית העבודה.
מהמסמכים עלה, כי כבר ב- 2009 הכיר ראש אפ"י דאז בחשיבות הגברת מערכות המחשוב כנדבך מרכזי לתפעול אפ"י, ופנה בנושא למנכ"ל משהב"ט דאז.
גם האבחון שערכה החברה החיצונית בשנת 2009 ,ובחינה ארגונית שערך אגף ארגון בקרה ומינהל (אב"ם) 20 במשהב"ט במהלך 2010 העלו, כי מערכות המחשוב באפ"י מיושנות, כי קיימים ממשקים ידניים בין מערכות שונות, וכי אין ניהול ידע מרכזי של כל הבקשות לרישיונות שהוגשו במהלך השנים ושל ההחלטות שהתקבלו.
באבחון של החברה החיצונית צוין, כי הקמת בסיס נתונים וארכיון של החלטות היסטוריות נועדה לקצר את זמני ההכנה לוועדות המייעצות.
בתכנית הכוללת של ראש אפ"י ממרץ 2010 צוין, כי נדרש לעבות ולשפר את מערך המחשוב, בין היתר, באמצעות השלמת פיתוח מודולים נוספים אשר יאפשרו הזנה ממוחשבת של בקשות לרישיונות ושילוב בין מערכת רישיונות שיווק ורישיונות ייצוא, שאינן נמצאות על אותה מערכת ממוחשבת.
הצורך בשיפור מערכות המחשוב של אפ"י קיבל ביטוי נרחב בתכניות העבודה שלו לשנים 2011 ו- 2012 , "ומנכ"ל משהב"ט אף הנחה את מלן לתגבר את צוות המחשוב לטובת אפ"י.
20 ביולי 2011 בוטל אגף אב"ם במשהב"ט, ותחומי פעילותו שולבו במסגרת אגף מינהל ומשאבי אנוש.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ביכולתן של המערכות הממוחשבות לקצר את לוחות הזמנים בהנפקת רישיונות שיווק.
המצב הקיים אינו מאפשר לאפ"י לבדוק באופן ממוחשב ויעיל את קיומה של הלימה בין נתוני רישיון השיווק לנתוני רישיון הייצוא.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע מל"ן למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 ,, כי לאחרונה הועברה לבדיקת אפ"י מערכת רישיונות ייצוא חדשה המקושרת למערכת רישיונות השיווק.
ערוצים להגשת בקשות לרישיונות שיווק - במרץ 2009 קיים מנכ"ל משהב"ט דאז דיון בתכנית העבודה של אפ"י לשנת 2009 .
ראש אפ"י דאז הציג, כי במסגרת טיפול במערך המחשוב של אפ"י מתוכננות, בין היתר, הזרמה ישירה של בקשות על ידי התעשיות שמונחות על ידי מלמ"ב, והתאמה של אתר האינטרנט של אפ"י לקליטה מקוונת של בקשות לרישיונות למוצרים בלתי מסווגים.
סמנכ"ל וראש מלמ"ב, מר אמיר קין, הבהיר באותו דיון, כי מבחינתו "אין כל מניעה לקלוט בקשות המסווגות 'בלמ"ס' באמצעות האינטרנט".
בסיכום הדיון הנחה מנכ"ל משהב"ט דאז, כי ראש מל"ן יית ן קדימות ויזרז את הטיפול במערך המחשוב לרישיונות ובשימוש באינטרנט לקליטת בקשות.
במסגרת התכנית הכוללת הציג, כאמור, ראש אפ"י דאז במרץ 2010 את המצב הקיים, שבו בקשות לרישיונות שיווק או לרישיונות ייצוא מגיעות לאפ"י במסירה ידנית או באמצעות הדואר, תהליך שהוא איטי ומסורבל, תוך ריבוי ידיים בתהליכי לוואי, כגון פתיחת מעטפות, ניתוב וכדומה.
בתכנית הוצע שוב לפעול להזרמה ממוח שבת של הבקשות בתקשורת ישירה מהיצואן למשהב"ט.
בדיון שקיים מנכ"ל משהב"ט באותו חודש בתכנית הכוללת ציין ראש מל"ן דאז, כי הם פועלים למימוש היכולת להזרמה מקוונת של בקשות לרישיונות שיווק על ידי התעשיות הגדולות ישירות למערכת המחשוב של אפ"י.
למרות קביעת מנכ"ל משהב"ט דאז, שיש לתת לפרויקט זה קדימות, מאז 2009 ועד למועד סיום הביקורת, יולי 2012 , טרם הוטמעה באפ"י מערכת ממוחשבת לקבלת בקשות לרישיונות ישירות מהיצואנים.
אפ"י, כרשות מוסמכת, הוא גוף הנותן שירות ליצואנים, ומכאן הצורך במתן שירות הולם ובזמן ראוי, קצר ככל שניתן, כא שר אחת הדרכים לכך היא באמצעות שימוש במערכות ממוחשבות מתקדמות.
יש לראות כליקוי את אי-מימושן של הנחיות מנכ"ל משהב"ט.
על מלמ"ב ומל"ן לפעול ללא דיחוי נוסף לתיקון המצב.
הנפקת רישיונות שיווק חלקיים- החוק מגדיר פעולת שיווק ביטחוני כ"פעולה שמטרתה קידום עסקת ייצוא ביטחוני, לרבות פעולת תיווך לעסקת ייצוא ביטחוני, המתבצעת בישראל או מחוץ לישראל, בכתב, בעל פה או בכל אמצעי אח ר במישרין או בעקיפין, בתמורה או שלא בתמורה, בין אם מתבצעת אגב הפעולה העברת ידע ביטחוני ובין אם לאו, או ניהול משא ומתן לשם קידום עסקה כאמור; אין נפקא מינה אם הפעולה מכוונת כלפי אדם מסוים או כלפי ציבור ואם עסקת הייצוא הביטחוני יצאה אל הפועל אם לאו".
בביקורת עלה, כי במקרים רבים, בעיקר במוצרים רגישים בסיווג ביטחוני גבוה, מנפיק אפ"י רישיון שיווק חלקי לפעולה מוגדרת כגון: הצגת המוצר, הדגמת המוצר וניהול משא ומתן.
מתן רישיון לשלבי הביניים השונים בפעולת השיווק שהיא רציפה מצריך השקעת משאבים רבים הן מצד היצואנים והן מצד אפ"י, דבר המכביד ומעמיס על תהליכי העבודה ומקשה על היצואן לעמוד בתנאי הרישיון.
סקירת סיכומי ישיבות ועדות האכיפה שהתקיימו בשנים 2009 -2011 העלתה, כי בחלק גדול מהמקרים שנדונו בהן, בשל פעולות שיווק שנעשו, לכאורה, ללא רישיון שיווק מתאים, קבעה הוועדה, כי החברה לא עברה בפועל עברה, אלא שהנושא עלה לוועדה מאחר שאפ"י אישר רישיון שיווק לתחום צר (כגון הדגמה, תצוגה), שאין הגדרה מוסכמת בנוגע לתכולתו.
כך למשל, בוועדת אכיפה מפברואר 2011 ,עלתה לדיון הסוגיה האם חברה א' הפרה את התנאי של רישיון שיווק שבידיה והאם חרגה מגבול ההצגה שהותרה לה.
אפ"י אישר לחברה א' רישיון שיווק להצגה של מוצר מסוים לחברה מארצות הברית.
ברישיון צוין, כי "כל הרחבה מעבר - מחייבת אישור נפרד".
ב המשך הגישה חברה א' בקשה לקבלת רישיון שיווק לשיתוף פעולה שיווקי עם החברה בארצות הברית, ובה ציינה, כי היא נמצאת בשלבים סופיים של משא ומתן, לקראת חתימה על הסכם שיתוף פעולה שיווקי.
בדיון בוועדת האכיפה ציינה נציגת היועמ"ש, כי לא קיימת בחוק הגדרה למונח "הצגה".
בסיכום הדיון חברי הוועדה קבעו, כי במקרה זה לא נעברה עברה.
בוועדת אכיפה מיולי 2011 נדונה פעילותה של חברה ב' בשל חשד לעברה על החוק.
לחברה ב' היה רישיון שיווק להעברה של דוח בדיקה להסרת סיכונים של מוצר לחברה אחרת.
ברישיון נרשם תנאי ולפיו החוזה בין חברה ב' ובין אותה חברה יועבר לאישור משהב"ט טרם חתימתו.
בהמשך הגישה חברה ב' בקשה לקבלת רישיון שיווק למכירה, להעברת ידע ולשיתוף פעולה בייצור ובפיתוח של המוצר.
לבקשה צורפה טיוטת חוזה, בהתאם לנדרש בתנאי הרישיון.
נציגי מפא"ת טענו, כי על פי החוזה חברה ב' דנה עם החברה האחרת על ייצור, בניגוד לתנאי הרישיון שניתן לה.
בסיכום הדיון צוין, כי מאופן ניסוח המגבלות ומאפייני השיווק ברישיון השיווק, היה מקום לפרשנות של חברה ב'.
אי-לכך המליצה ועדת האכיפה שלא לנקוט צעדים כלשהם כלפי החברה.
עוד צוין, כי חברי הוועדה הסכימו כי "יש לבצע עבודת מטה מקיפה לגבי נוסחי רישיונות".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח הניסיון שהצטבר בנושא, הגיעה העת שאפ"י יבחן את המשך השימוש ברישיונות שיווק חלקיים, ויקבע דרכים שיבטיחו הן את שמירת הסודיות והן את יעילות התהליך.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מאוקטובר 2012 הודיע אפ"י למשרד מבקר המדינה, כי ראש אפ"י קיבל החלטה, כי כל רישיונות השיווק יינתנו עבור פעולה שיווקית מלאה,זאת למעט מקרים שבהם יש למשרד עניין לאשר רישיון שיווק חלקי (להצגה בלבד).
יצוין, כי במגבלות שיווק להצגה בלבד ביצוע פעולות שיווק למכירת המוצר (מעבר להצגתו) מותנית בקבלת רישיון שיווק למכירה.
 השיטה והתהליכים לאישור רישיון שיווק נקבעו לפני שנים רבות ועוגנו בחוק.
בשלוש השנים האחרונות נערכו מספר בדיקות והועלו מספר הצעות לשיפור תהליכי העבודה העשויות להביא להתייעלות, חלקן אף באו לידי ביטוי בתכניות העבודה של אפ"י שהוצ גו למנכ"ל משהב"ט.
למרות זאת, כפי שעלה בביקורת, מרבית ההצעות לא יושמו.
הגם שניכר שיפור בזמן הטיפול ברישיונות שיווק, עדיין לא הושגו היעדים שראש אפ"י ומנכ"ל משהב"ט קבעו.
נוכח הנטל שהמשך המצב הנוכחי מטיל הן על היצואנים והן על עבודת אפ"י, משרד מבקר המדינה מעיר, כי על ראש אפ"י להציג למנכ"ל משהב"ט את החסמים המעכבים את הליך שיפור השירות, לרבות המלצותיו המעשיות כיצד להתגבר עליהם, כדי שזה יקבע תכנית פעולה לקידום ההליך כולו.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי נוכח ניסיון העבר, על מנכ"ל משהב"ט לעקוב ולוודא כי הנחיותיו אכן מיושמות.
פיקוח על פעולות תיווך בין גורמי חוץ - החוק קובע, כי פעולת תיווך בין גורמי חוץ בגין ציוד לחימה או ציוד טילים הנעשית על ידי תושב ישראלי או תאגיד ישראלי מחייבת קבלת רישיון תיווך מהרשות המוסמכת.
החוק מגדיר את הפעולות הנופלות בגדר פעולות תיווך בין גורמי חוץ כפעולות המתבצעות בישראל או מחוץ לישראל כלהלן: א ) יצירת קשר בין צדדים לשם התקשרות בעסקה שעניינה העברה של ציוד לחימה או של ציוד טילים, ממדינת חוץ אחת למדינת חוץ אחרת.
ב) השתתפות במשא ומתן לקראת התקשרות של צדדים בעסק ה כאמור.
ג ) ייצוג של צד לעסקה כאמור.
ד) רכישה של ציוד ביטחוני או של ידע ביטחוני לשם התקשרות בעסק ה כאמור.
ה) פעולות סיוע למימוש עסקה כאמור.
הסדרי החוק בעניין זה נחקקו בעקבות נורמה בין -לאומית למניעת סחר בלתי חוקי באמצעי לחימה על ידי פיקוח על מתווכים בתחום זה.
בשנת 2007 , מועד שבו נחקק החוק, משהב"ט לא היה ערוך להפעלה של פיקוח על תיווך, לכן נקבע בחוק, כי תחילתו של הסדר זה יהיה לאחר שהודעה על כך תפורסם ברשומות.
לאחר כניסת החוק לתוקף21 החל אפ"י בעבודת מטה לבחינת ההיערכות הנדרשת כדי להפעיל את הסדר הפיקוח על התיווך.
בינואר 2009 פנה ראשמלמ"ב לראשי האגפים במשהב"ט שנטלו חלק בעבודת המטה המשרדית,וציין, כי עמדת מלמ"ב היא שלמערכת הביטחון אין את הכלים המספיקים כדי לפקח על פעולות תיווך, ולכן המליץ שלא להפעיל את הסעיף הרלוונטי בחוק כל עוד לא קיים המענה הנדרש.
בתגובה לפנייה זו, פנה בפברואר 2009 היועמ"ש דאז, מר אחז בן ארי, למנכ"ל משהב"ט דאז וציין, כי נוכח הנורמה הבין-לאומית המתפתחת בנושא והזמן שחלף ממועד חקיקת החוק, יש לפעול בהקדם להפעלת מנגנון הפיקוח על התיווך.
היועמ"ש המליץ, כי עבודת המטה בנושא תושלם וייקבע מועד להפעלת ההסדר.
באוגוסט 2010 הציג רא ש היחידה לאכיפה באפ"י לראש אפ"י את העקרונות שגובשו לפיקוח על תיווך בין גורמי חוץ, כפי שסוכמו עם כל הגורמים שלקחו חלק .
21 כניסת החוק לתוקף 31.
בעבודת המטה, ואת הפעולות שנדרש לבצע בטרם הפעלת הפיקוח, וביניהן היערכות מחשובית והתאמת מרשם היצואנים להזנה של פרטי מתווכים.
בספטמבר 2010 פנה ראש אפ"י למנכ"ל משהב"ט וציין, כי "העולם המערבי ומוסדות ארגוניים הבינלאומיים (כגון האו"ם) עוסקים בכך ללא הרף וגם אנו נדרשים להשתתף במאמץ זה.
יש משמעות רבה וחשיבות לתדמית שלנו ולאופן בו אנו מצטיירים בעולם כמי שמפעילים מערך פיקוח ורישוי אפקטיבי ובעל דפוסי פעילות נדרשים ומקובלים".
עוד ציין, כי הוא אינו סבור "שנוכל להציג מערך שיווק ופיקוח על ייצוא ביטחוני בלי שנציג בצידו גם מערך פיקוח על פעילות של סחר ביטחוני המבוצעת ברחבי העולם על ידי תושב ישראלי או תאגיד ישראלי".
ראש אפ"י ביקש את אישור המנכ"ל להכין תכנית משרדית ליישום הדרגתי של החוק.
במאי 2012 בפגישת עבודה בין ראש אפ"י למנכ"ל משהב"ט עדכן ראש אפ"י, בין היתר, כי משהב"ט טרם מממש את סעיף התיווך בחוק.
המנכ"ל סיכם, כי הנושא יעלה לדיון במסגרת פורום מקס"ם22.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע אפ"י באוקטובר 2012 למשרד מבקר המדינה, כי מנכ"ל משהב"ט הנחה על ביצוע עבודת מטה מזורזת להשלמת ההליכים שיאפשרו יישום הסעיף.
מלמ"ב מצדו, חזר על עמדתו, ולפיה אין למערכת הביטחון את הכלים המספיקים כדי לפקח על פעילות התיווך.
רישיון ייצואלציוד ביטחוני במעבר - החוק קובע, כי לייצוא של ציוד ביטחוני במעבר נדרש רישיון ייצוא.
בדברי ההסבר להצעת החוק צוין, כי עם התחזקות הסחר העולמי והעברת סחורות ממדינות מוצאן למדינות היעד, לעתים באמצעות מעבר בשטחה של מדינה שלישית, והחשש המתגבר מפני הגעתו של ציוד ביטחוני ליעדים בעייתיים, התגבשה מגמה בין -לאומית להיד וק משמעותי של הפיקוח על ציוד ביטחוני במעבר.
עוד צוין בדברי ההסבר, כי יישום הפיקוח על ציוד ביטחוני במעבר הוא מורכב ומחייב תיאום בין-משרדי הדוק, ולכן נקבע שתחולתו של הסדר זה תהא לאחר שהודעה על כך תפורסם ברשומות.
בפגישה בין ראש אפ"י למנכ"ל משהב"ט ממאי 2012 ציין ראש אפ"י, כי משהב"ט טרם מימש את הסעיף בחוק המתייחס לציוד ביטחוני במעבר.
מנכ"ל משהב"ט סיכם, כי גם נושא זה יעלה לדיון במסגרת פורום מקס"ם.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בחלוף חמש שנים לכניסתו של החוק לתוקף, ונוכח הציפיות הקיימות מצד גורמים בין-לאומיים שמדינת ישראל תפעיל את הפיקוח על פעולות תיווך ועל ציוד במעבר, והאינטרס המובהק של מדינת ישראל לבצע פיקוח כזה, כמו גם להצטרף לגוש המדינות המפעילות מערך פיקוח, אין להשלים עם המשך המצב הקיים.
דרוש שהגורמים הרלוונטים במשהב"ט, ובראשם המנכ"ל, ישלימו ללא דיחוי את הנדרש לצורך יישום הפיקוח.
22 פורום בראשות מנכ"ל משהב"ט שבו נוטלים חל ק כמה ראשי אגפים במשהב"ט בו דנים בנושאי מקס"ם (מכירות, קשרי חוץ, סיוע וייצוא ביטחוני ומלמ"ב).
חוק הפיקוח על הייצוא הביטחוני מסדיר את הפיקוח והאכיפה על הייצוא הביטחוני, בהתאמה לנורמות בין-לאומיות.
ממצאי הביקורת מצביעים על ליקויים, חלקם מהותיים, בתחום האכיפה והפיקוח.
למעשה, אפ"י אינו מיישם את כל הסמכויות שניתנו לו על פי החוק לשם ביצוע האכיפה, וגם האכיפה שמקיים מינהל המכס, לוקה בחסר.
מתפקידו של משהב"ט לבצע את פעילויות רישוי הייצוא הביטחוני בזמן הקצר ביותר האפשרי, ביעילות ובמקצועיות.
זאת, כדי שלא לפגוע בפעולות השוטפות של השיווק והייצוא, תוך מתן אפשרות ליצואנים הישראלים להתחרות בשוק הייצוא הביטחוני העולמי.
פעולות שנעשו בשנים האחרונות הביאו אמנם לקיצור לוחות הזמנים לטיפול ברישיונות השיווק.
עם זאת, הליך מתן רישיונות לשיווק במתכונתו הנוכחית עדיין טעון שיפור בהשוואה לתקנים שקבע אפ"י.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בחלוף חמש שני ם לכניסתו של החוק לתוקף ונוכח הציפיות הקיימות מצד גורמים בין-לאומיים שמדינת ישראל תפעיל פיקוח על פי נורמות בין-לאומיות, והאינטר ס המובהק של מדינת ישראל לערוך פיקוח כנדרש, על מנכ"ל משהב"ט ועל ראש אפ"י לפעול בהקדם לתיקון הליקויים שעלו בדוח זה, הן בנוגע לרישוי הייצוא והן בנוגע לפיקוח עליו.
דגש מיוחד יש לתת על שיפור המערכות הממוחשבות של אפ"י, המהוות כלי עבודה מרכזי בהליך מתן הרישיונות.
נוסף על כך, על משהב"ט להשלים את כל הנדרש לצורך יישום מלא של הוראות החוק בנוגע לקבלת דיווחים בכתב מהיצואנים על עסקאות שבוצעו, בנו גע לפיקוח על פעולות תיווך בין גורמי חוץ ובנוגע לציוד ביטחוני במעבר.
מינהלת תכנית "חומה" (להלן - מינהלת "חומה" או "חומה") היא מסגרת ארגונית שהוקמה בשנת 1991 במינהל למחקר פיתוח אמצעי לחימה ותשתית טכנולוגית (להלן - מפא"ת) שבמשרד הביטחון (להלן - משהב"ט), והופקדה על כל הפעילות הקשורה בפיתוח ובייצור של מערכות ליירוט טילי קרקע-קרקע (להלן - טק"ק).
עם הקמתה הוטלה על מינהלת "חומה" אחריות לפיתוח מערכת ליירוט טק"ק המבוססת על טילי ה"חץ".
באמצע העשור הראשון של שנות ה - 2000 , הוטלה עליה האחריות לפיתוח של מערכות נוספות להגנה מפני טק"ק, מפני רקטות קרקע-קרקע ומפני איומים אוויריים - מערכת "חץ" משופרת ("חץ 3 ") ומערכת "שרביט קסמים"; מערכות שהממשל האמריקני משתתף בניהולן ובמימונן, והן בפיתוח ובייצור משותפים עם חברות אמריקניות.
במאי 2012 הועבר ל אחריות "חומה" גם המשך הפיתוח והייצור של מערכת "כיפת ברזל" 12 ,.
פרויקטים אלה שהם בעלי חשיבות רבה לביטחון המדינה, אמורים להימשך לפחות עד לסוף העשור השני של שנות ה - 2000 .
תקציב "חומה" לשנת 2011 עמד על כ -1.
מיליארד ש"ח מינהלת "חומה", כמו גופי מפא"ת אחרים, היא גוף משותף למשהב"ט ולצה"ל, המורכב מתקני כוח אדם צבאיים ואזרחיים ופועל כמסגרת ארגונית אחודה, המשלבת את האחריות והסמכות של משהב"ט עם האחריות והסמכות של צה"ל בתחומי המחקר והפיתוח של אמצעי לחימה ותשתית טכנולוגית 13 .
הפרויקט התנהל קודם לכן באחריות היחידה לפיתוח אמצעי לחימה במפא"ת .
13 ,ראש מפא"ת כפוף למנכ"ל משהב"ט בנושאים שהם בתחומי האחריות של משהב"ט ולרמטכ"ל - בנושאים שהם בתחומי האחריות של צה"ל, והוא מתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.
מינהלת "חומה" לפעול הן בהתאם להוראות משהב"ט (המ"ב) והן בהתאם לפקודות הצבא14 .
במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2012 , הייתה מינהלת "חומה" אחראית על כל שלבי הפרויקטים שבניהולה: פיתוח, ייצור, וכן היערכות לקליטה ולהצטיידות.
למימוש ייעודה הוקצה למינהלת "חומה" כוח אדם (כ -50 עובדים15 ) בעיקר בתחומים מבצעי-הנדסי, כלכלי וניהולי, ובהם עובדי משהב"ט וקציני צה"ל.
בנוסף לכך, היא מסתייעת בכוח אדם חיצוני.
בחודשים מאי עד אוגוסט 2012 בדק משרד מבקר המדינה את אופן קביעת מבנה מינהלת "חומה" וארגונה, את השימוש שלה בכוח אדם חיצוני, ואת היקף ותמהיל כוח האדם בה.
הביקורת נערכה במשהב"ט: במפא"ת ובאגף מינהל ומשאבי אנוש (להלן - אמ"ש)16 ; בצה"ל: באגף התכנון (להלן- אג"ת); ובנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם).
ביקורת השלמה נערכה באגף הכספים שבמשהב"ט (להלן - אכ"ס), באגף התקציבים שבמשרד האוצר, וכן ברפאל מערכות לחימה מתקדמות בע"מ ובתעשייה האווירית לישראל בע"מ (להלן - התעשיות הביטחוניות).
המבנה והארגון של מינהלת "חומה" .
בין יתר הוראותיו, מפרסם משהב"ט הוראות ארגון, המגדירות את הייעוד, התפקידים, הסמכויות והמבנה הארגוני של אגפיו ויחידותיו.
ב - 1991 פרסם משהב"ט הוראת ארגון למינהלת "חומה".
בהיות "ח ומה" גוף משותף לצה"ל ולמשהב"ט, מוגדרים ייעודה, תפקידיה, מעמדה ומסגרת הפעילות שלה גם בפקודת ארגון (להלן - פק"א או פקודה) צה"לית17.
על פי הוראת הארגון, מינהלת "חומה" הורכבה משלוש יחידות משנה, והקצאת תקני כוח האדם שלה הותאמה לקצב התקדמות התכנית, ונעשתה בשני שלבים.
בסך הכל הוקצו לה 23 תקנים- שמונה תקנים אזרחיים (א), חמישה אזרחיים/צבאיים (א/צ)18 ועשרה צבאיים (צ).
במהלך השנים תוגבר ושונה הרכב כוח האדם ב"חומה", ונכון ל - 1.
12 הוקצו לה, על פי רישומיה, שישה תקנים אזרחיים ו-34 תקנים צבאיים19, לא כולל חיילים בשירות חובה.
14 ,כך על פי הוראת הארגון של מפא"תשהתפרסמה במרץ 2012 , וההוראה שקדמה לה.
15 נכון לאוגוסט 2012.
16 אמ"ש הוקם בשנת 2011 .
מאיחוד של אגף ארגון, בקרה ומינהל ואגף משאבי אנוש טרם התעדכנו כמה המ"ב הנוגעות לגופים אלה, ובהן הוראות הארגון.
הביקורת מתייחסת בהערותיה להוראות הקיימות.
אולם, בכל מקום בו מו זכרים בדוח אגף ארגון, בקרה ומינהל או אגף משאבי אנוש, הכוונה גם לאמ"ש.
17 על פי הוראות אג"ת, פק"א היא מסמך ארגוני הקובע ייעוד, תפקידים, עקרונות תפיסת הפעלה, כפיפות ומבנה ארגוני של יחידה בצה"ל.
הפק"א מהווה אסמכתה חוקית, הכפופה להוראות הפיקוד העליון ולפקודות מטכ"ל לפעילותה של המסגרת מרגע הקמתה ועד לביטולה.
תקנים שניתן לאייש באמצעות אנשי צבא או באמצעות עובדי משהב"ט 19 בשנת 2012 , עם העברת ניהול "כיפת ברזל" ל"חומה", הועברו אליה עוד שישה תקנים צבאיים.
משרד מבקר המדינה בדק את עדכניות הוראת הארגון והפק"א הנוגעות למינהלת "חומה" ואת התיאום ביניהן.
כמו כן נבדק באיזו מידה תואם ארגון מינהלת "חומה" למסגרות שנקבעו בהן.
בביקורת עלו אי-התאמות מהותיות בין שתי ההוראות ובינן לבין ארגון "חומה" בפועל, כלהלן: א.
על פי הוראות משהב"ט, הוטלה על אגף ארגון, בקרה ומינהל שבמשרד (להלן - אב"ם) אחריות מטה לכל הוראות הארגון 20 של גופים במשהב"ט, כאשר מצוין כי ראוי שגם הגופים הנוגעים להוראת הארגון יציעו ביזמתם הצעות לשינוי.
בשנים 1996 -2000 עלה באגף אב"ם הצורך בעדכון הוראת הארגון של "חומה" נוכח בחינה שנעשתה לגבי שינוי סיווגה הביטחוני, ונוכח שינויים ארגוניים שהיו בה.