HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ביולי 2007 הודיעה מנכ"לית הבנק למשרד מבקר המדינה, כי נציג הרשות בדירקטוריון הבנק מסר לבנק, בהזדמנויות שונות, שהרשות העבירה את הטיפול בזכויות הבנק במבנה ובקרקע למינהל הדיור הממשלתי.
הרשות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, כי בפברואר 2006 התקיימה פגישה "במינהל הדיור הממשלתי בו נדונה האפשרות כי נכס הבנק יועבר לידי המדינה.
לאחר קיום הפגישה, ומשגובשה דרך הפרטת הבנק באמצעות מפרק, הוחלט כי המפרק יטפל בכל הקשור בנכסי הבנק ולכן אין לפעול לקידום העברת הנכס לידי מינהל הדיור הממשלתי בטרם מינוי מפרק"; עוד צוין בתשובה, כי השיהוי במינוי מפרק לבנק גרם אף הוא לעיכוב הטיפול בנושא.
גם אגף החשכ"ל ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי נוכח ההחלטה על מינוי מפרק לבנק "אשר יבצע את כל פעולות הפירוק לרבות מכיר ת הבניין, לא היה צורך בהתערבות המינהל".
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח התמשכות הפעולות להפסקת פעילות הבנק ואי-מינוי מפרק עד ספטמבר 2008 , היה על רשות החברות ואגף החשכ"ל להמשיך ולבחון אם יש מקום לנקיטת פעולות להשבחת הנכס כדי שיהיה אפשר להעבירו לבעלות המדינה כנכ ס מושבח; ולחלופין, לפעול להעברתו המידית לבעלות המדינה כדי שהיא תוכל לבחון מבעוד מועד את החלופות השונות ולבחור בחלופה שתביא לה את מרב התועלת.
)(א באפריל 2006 החליט דירקטוריון הבנק, "כמתחייב ממצב הבנק", להפסיק החל מינואר 2007 את ההתקשרות עם חברה ששכרה קומה במבנה הבנק.
הקומה לא הושכרה גם לגורמים אחרים, ולפיכך בשנת 2007 הפסיד הבנק תשלומי שכירות, שהסתכמו ב- 370,000 ש"ח בשנת 2006 , ובגין השטח שפונה הוא חויב בתשלומי ארנונה בסך 280,000 ש"ח ובהוצאות החזקה שוטפת בסך 30,000 ש"ח.
כלומר בשנת 2007 בלבד הפסיד הבנק בגין הפסקת ההשכרה כ - 680,000 ש"ח לפחות.
יצוין כי השטח הפנוי במבנה מינואר 2007 הוא כמחצית מהשטח הבנוי הכולל, 1,300 מ"ר מתוך כ- 2,621 .
מ"ר לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח התמשכות הפעולות להפסקת פעילות הבנק, היה על דירקטוריון הבנק לבחון דרכים שיאפשרו את המשך השכרת הנכס, לתקופות קצובות, כדי להימנע מההפסד האמור.
(ב) בדצמבר 2006 דיווח הבנק לסגן החשכ"ל על החלטת הדירקטוריון שלא לחדש את ההתקשרות עם השוכר.
הועלה כי אגף החשכ"ל לא הודיע לבנק בכתב, בהמשך לדיווח האמור, כי עקב התמשכות הטיפול בהפסקת פעילות הבנק הוא יכול לחדש את ההתקשר ות עם השוכר או עם שוכרים אחרים לשנה או לחלק ממנה.
אגף החשכ"ל ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי נושא השכרת המבנה הוא באחריות בלעדית של הבנק, וכי "בשיחות שנערכו עם הבנק הובהר כי ניתן לחדש את החוזה ובלבד שניתן יהיה לפנות את הבנק בפרק זמן סביר עם קבלת החלטת הפירוק או החלטה אחרת אשר מחייבת פינוי כאמור.
ההחלטה שלא להמשיך את החוזה עם השוכר הייתה החלטה של הבנק בלבד".
מהאמור לעיל עולה, כי לעיכוב בהשלמת הפעולות להפסקת פעילותו של הבנק הייתה השפעה על יכולת הבנק להשכיר שטחים במבנה הבנק, דבר שגרם להפסד כספי נוסף לבנק ולמדינה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף החשכ"ל והרשות היה למסור לבנק הערכה ריאלית לגבי מועד מינוי מפרק לבנק וסיום פעולותיו, כדי שהבנק יוכל למצות כראוי את האפשרות להשכרת שטחים במבנהו בשנים 2007 ו- 2008.
ביטול רישיון הבנק באוקטובר 2004 , בעת ביצוע הביקורת הקודמת של משרד מבקר המדינה, כתב המפקח על הבנקים בבנק ישראל לבנק החקלאות כי לאחר שבחן את שאלת נחיצות רישיון הבנק לנהל עסקי בנקאות, בכוונתו להשתמש בסמכותו ולבטל את רישיון הבנק, משום שהבנק חדל לנהל עסקים בנקאיים.
במרס 2005 הודיע בנק ישראל לבנק על החלטתו לבטל את רישיונו באפריל 2005.
אף שהבנק חדל כאמור לנהל עסקים בנקאיים, הוא עתר לבג"ץ 26 כנגד ההחלטה של בנק ישראל לבטל את רישיונו, וביולי 2005 דחה בית המשפט את העתירה וקבע כי ביטול רישיון הבנק נעשה כדין.
בפסק הדין כתב השופט א' גרוניס, בין היתר, את הדברים האלה: מוסמך היה לבטל את ]מ"מ נגיד בנק ישראל [ "נמצא לנו, אם כן, כי רישיונו של הבנק וכי אין לומר שמדובר בהחלטה הנגועה בחוסר סבירות.
אף לא נמצא רבב בהליך שהוביל להחלטה, שכן לבנק ניתנו הזדמנויות חוזרות ונישנות להעלות טענותיו אלא הוא לא ניצל אותן.
בסופו של דבר אין להימלט מעובדות פשוטות וברורות: המדינה הינה בעלת המניות של הבנק.
המדינה הגיעה למסקנה כי הבנק הגיע לסוף דרכו וכי אין עוד צורך בקיומו.
הבנק אינו מקבל פיקדונות ואינו מעניק אשראי זה למעלה מעשר שנים.
משכך הוא, ברי כי ההחלטה בדבר .
26 "בגץ 3690/05 'בנק החקלאות לישראל בע"מ נ' בנק ישראל ואח, תקדין.
ביטול הרישיון חייבת לעמוד עלכנה.
הבנק יישא בשכר טרחת עורך דין בסך 20,000 "ש"ח(ההדגשה אינה במקור).
השופט א' רובינשטיין כתב בפסק הדין, בין היתר, את הדברים האלה: "חלק מטרוניית בנק החקלאות (הבנק) קשור בכך שבנק ישראל ורשויות המדינה השתהו עת רבה, וכלשון באי כוחו של הב נק 'נרדמו' במשך שלוש עשרה שנים לפחות, ועתה אצו לבטל את הרישיון, בשל דו"ח צפוי של מבקר המדינה.
דו"ח מבקר המדינה הוגש ביום 8.
05 , אך עבודת הביקורת החלה עוד ביוני 2004 , כעולה מדוח 55 'ב' של המבקר (עמ 836 ); הדעת נותנת כי כדרך שנוהג המבקר בדו"חותיו, הועברה גם טיוטת דו"ח זה לידיעת הנוגעים בדבר זמן ניכר לפני הפרסום ולטענת הבנק בגדר העתירה - עוד ערב כתיבת מכתבו של המפקח על הבנקים מיום 3.
04 בעניין ביטול הרישיון.
על כן ניתן- דומני - להניח, אכן, כי היה להגשתו העתידה של הדו"ח תפקיד בהחשת לוח הזמנים של פעילות בנק ישראל באשר לרישיון.
בסופו של יום, אין בכך דופי.
אולי אין בעובדה זו - בהשפעתה האפשרית של בדיקת המבקר - כדי לדבר בשבחן של הרשויות הממלכתיות השונות שפעלו לאיטן על מי מנוחות, והרי מאז 1992 -1993 שרר בעצם 'שקט ממלכתי' בנושא הבנק עד 2002 , ואף לאחר מכן הייתה התנהלות המערכת איטית, עד אוקטובר 2004 ; בדו"ח שפורסם ביוני 2004 ,על פעולות החברות הממשלתיות לא נכלל הבנק בין חברות שרשות החברות הממשלתיות מכינה את מכירתן או הנפקתן.
ועוד, לבנק לא מונה יושב ראש במשך 14 חודש, עד אוגוסט, ואני מקווה שלא אהיה חושד בכשרים אם אניח שגם למ ינוי באותו מועד הייתה 'השראה' של בדיקת מבקר המדינה.
יש באלה כדי לציין את חשיבותו של דו"ח המבקר, לא רק במה שכתוב בו אלא אף בעצם עריכתה של הביקורת" (ההדגשה אינה במקור).
הבנק ציין בתשובתו מדצמבר 2008 למשרד מבקר המדינה, כי עתירתו האמורה הוגשה כיוון שהיו לו עיל ות מבוססות נגד הכוונה לשלול את רישיונו, אך היא נדחתה לדעתו רק משום שהחשכ"ל הודיע לבג"ץ כי המדינה כבעלת המניות בבנק אינה מתנגדת לשלילת הרישיון.
עוד ציין הבנק כי הגיש לחשכ"ל, קודם החלטתו, חוות דעת כלכלית ולפיה שלילת רישיון הבנק תסב נזק משמעותי לבנק ולכל הליך הפרטתו, "וגם על רקע זה ולצורך מניעת הנזק לבנק הוגשה העתירה".
באוגוסט 2005 , בעקבות החלטת בג"ץ, מחק בנק ישראל את הבנק מרשימת חברי המסלקה של הבנקים בישראל.
עד סוף ספטמבר 2005 העביר הבנק את יתרת כספיו - כ-42 מיליון ש"ח- מחשבונו בבנק ישראל לחשבונות בבנקים אחרים.
הפסיק בנק ישראל את פיקוחו על הבנק 2.
,על פי פקודת הבנקאות 1941 (להלן- פקודת הבנקאות), "אסור לכל אדם או לחבר אנשים, בין שהם מאוגדים ובין שאינם מאוגדים, פרט לבנק.
להשתמש או 'בנק' או בכל מלה ]במילה[ ,להוסיף ולהשתמש בלא הסכמת נגיד בנק ישראל הגזורה הימנה בשם שבו הם מנהלים עסקים.
שיעברו את הוראות סעיף זה יהיו צפויים לקנס.
לכל יום שבו הם ממשיכים בעברה.
הנגיד רשאי להורות לכל אדם, לאחר התייעצות בוועדה ולאחר שנתן לאותו אדם הזדמנות להשמיע את טענותיו, כי תוך מועד שיקבע הנגיד, ימחק מתוך השם שבו הוא מנהל עסקים את המלה 'בנק' או כל מלה הגזורה הימנה.
לא מילא תאגיד שניתנה לו.
ולא בחר לו שם אחר תוך התקופה שקבע הנגיד, ]כאמור[ הוראה יבחר לו הנגיד שם ויודיע על כך לרשם אותם תאגידים ודין הודעת הנגיד כדין 232 דוח שנתי59ב .
הודעת התאגיד על שינוי שמו".
בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א - 1981 , נקבע כי , כדין תאגיד ]בין היתר, לעניין פקודת הבנקאות[ ,"תאגיד בנקאי שרישיונו בוטל דינו בנקאי במשך שלוש שנים מיום הביטול".
ביוני 2008 , בעת בדיקת המעקב של משרד מבקר המדינה בנושא, כתבה יחידת הפיקוח על הבנקים בבנק ישראל (להל ן - יחידת הפיקוח על הבנקים) לבנק החקלאות בין היתר, כי "השימוש במילה 'בנק' בשם התאגיד 'בנק החקלאות רישיונו [ בישראל בע"מ'.
עוד ציינה היחידה במכתבה כי "לאור העובדה, כי בוטל החל מיום ]של הבנק 1.
08 ]הבנק אינו רשאי להמשיך [ להשתמש במילה 'בנק' ללא קבלת הסכמה מאת הנגיד".
לפיכך נדרש הבנק לשנות את שמו אצל רשם החברות ולהודיע על כך ליחידת הפיקוח על הבנקים בתוך 30 .
יום הביקורת העלתה, כי בנובמבר 2008 .
טרם ביצע הבנק את הפעולות הללו כן עלה, כי אף שהבנק לא ביקש בכתב את הסכמת הנגיד להמשך השימוש במילה "בנק" בשמו לאחר 1.
08 , הוא המשיך להשתמש בה ללא סמכות שבדין.
יחידת הפיקוח על הבנקים לא נקטה צעדים נוספים בעניין זה.
יחידת הפיקוח על הבנקים כתבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 , כי נקטה על ]התריעה[ "בצעדים על מנת למנוע מצב של שימוש במילה 'בנק' ללא סמכות, ואף , ראשית בשיחות טלפון, לאחר מכן במכתב, ומשלא התקבלה תגובה ]הבנק[ כך בפני למכתב בבקשת הבהרות הן בשיחות טלפון והן בפגישה.
עם זאת, לאור הנסיבות את הציון 'בפירוק מרצון', ]לשמו[ להוסיף ]הבנק[ , שיחייבו את ]הבנק[ של פירוק ולאור כוונתו של בנק ישראל להסכים לשימוש במלה 'בנק' בתנאים אלה, הפעיל בנק ישראל שיקול דעת, ולא הזדרז להגיש תלונה.
בדבר שימוש במלה 'בנק' בניגוד בהליכי פירוק וכן היעדר ]בבנק[ לחוק.
לעניין זה, עמדו לנגד עיננו העובדה שמדובר חשש להטעיית הציבור בהמשך השימוש במילה 'בנק' - חשש שבבסיס ההגבלה בפקודת[ האמורה הבנקאות".
] משרד מבקר המדינה מעיר ליחידת הפיקוח על הבנקים, כי במועד הוצאת מכתבו לבנק, ביוני 2008 , שבו התריע על השימוש במילה "הבנק" ודרש לשנות את שם הבנק אצל רשם החברות, כבר היה ידוע כי ועדת השרים אישרה במרס 2008 את הצעת ההחלטה על פירוקו של הבנק, ולכן לא ברורה תשובתו האמורה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הבנק היה להקפיד להביא לפני יחידת הפיקוח על הבנקים, בכתב, את כל בקשותיו בנושא; על יחידת הפיקוח על הבנקים היה גם היא להקפיד להביא לידיעת הבנק בכתב את כל החלטותיה והנחיותיה, ובכלל זאת את אלו שהתגבשו בעקבות שיחות טל פון ופגישה שקיים עמו, בעניין השימוש שהוא עושה לאחר 1.
"במילה "בנק דירקטוריון הבנק בדוח הקודם צוינו ליקויים בסדרי הפעולה של דירקטוריון הבנק ובקבלת ההחלטות שלו.
בין היתר, הועלה כי בתקופות מסוימות לא עמד הבנק בהוראות ניהול בנקאי תקין שהוציא בנק ישראל בעניין המספר המזערי של חברי הדירקטוריון ובהוראות משרד האוצר 233 .
חוק החברות הממשלתיות בעניין המספר המזערי (שניים) של דירקטורים חיצוניים עוד הועלה, כי אירע שהנהלת הבנק קיבלה החלטות חשובות ללא אישור הדירקטוריון, והוא קיבל דיווח על כך רק בדיעבד.
בדוח הקודם גם צוין, כי יחידת הפיקוח על הבנקים התריעה לפני הרשות והבנק פעמים מספר על אי-קיום ההוראה בדבר המספר המזערי של חברי הדירקטוריון, וציינה כי הדבר "מעמיד בספק את תקפותן של ההחלטות שהתקבלו בישיבות הדירקטוריון".
גם בביקורת הנוכחית עלה, כי אף שאגף החשכ"ל והרשות נקטו צעדים לאיוש דירקט וריון הבנק כמתחייב מהוראות ניהול בנקאי תקין, בחמש מתוך תשע הישיבות של דירקטוריון הבנק שהתקיימו בשנת 2006 התקבלו החלטות בלא שהתקיימו ההוראות האמורות בעניין המספר המזערי של חברי הדירקטוריון.
כמו כן נמצא, כי מסיבה זו כמה מהפרוטוקולים של ישיבות הדירקטוריון שהת קיימו בשנה זו אושררו באיחור, וקיים ספק בדבר תוקפן של ההחלטות שהתקבלו בישיבות אלה.
הרשות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, כי במהלך השנים 2005 ו- 2006 פעלה יחד עם אגף החשכ"ל "למינוי מהיר של הדירקטורים הנדרשים לצורך פעילות הבנק".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי כל עוד לא הושלמו הפעולות בעניין סיום פעילותו של הבנק, הייתה מוטלת על הגורמים הממשלתיים הנוגעים בדבר החובה לנקוט את כל הצעדים הדרושים לאיוש דירקטוריון הבנק כמתחייב מהוראות ניהול בנקאי תקין ומהוראות חוק החברות הממשלתיות.
דוחות הרשות על החברות הממשלתיות בסעיף 56 (א) ל חוק החברות הממשלתיות נקבע כי " הרשות תמסור דו"ח על פעולותיה לממשלה באמצעות שר האוצר ול [וועדת ]הכספים של הכנסת לפי דרישתם ולפחות אחת לשנה".
בדוח האמור יש לכלול, בין היתר, מידע על פעילות הרשות בעניין ההפרטה של חברות ממשלתיות.
בסעיף 56 (ב) לחוק החברות הממשלתיות נקבע כי "הרשות תמסור אחת לשנה לשר האוצר דו"ח על החברות ו[ הממשלתיות.
שר האוצר יביא את הדין וחשבון לפניעדת ".
בדוח הקודם נאמר, כי בדיון שהתקיים בפברואר 2003 בין נציגי הרשות לנציגי בנק ישראל ציין נציג הרשות כי הבנק ייכלל בתכנית ההפרטה של חברות ממשלתיות לשנת 2003 .
שתגיש הרשות לממשלה עוד צוין שם, כי "בדוח על פעולות רשות החברות בשנת 2003 .
שפורסם במרס 2004 , דובר בבנק רק בפרק 'חברות נוספות שהרשות בחנה בשנה הנסקרת את אפשרות הפרטתן'.
בדוח על החברות הממשלתיות לשנת 2002 .
שפורסם ביוני 2004 , פורטו החברות שהרשות 'מכינה במועד פרסום הדוח את מכירתן או הנפקתן המלאה או החלקית', ואולם הבנק לא נכלל ברשימת החברות האלה".
הביקורת העלתה, כי גם בדוחות על החברות הממשלתיות בשנים 2004 ו- 2005 , שפורסמו בנובמבר 2005 וביולי 2006 (לאחר פרסום דוח הביקורת הקוד ם), בהתאמה, לא הוזכרו כלל ההחלטות שגיבשו כאמור הרשות ואגף החשכ"ל בעניין הפסקת פעילות הבנק והצעדים שננקטו בעקבותיהן - החלטת ועדת השרים מספטמבר 2005 להפריט את הבנק והפעולות שביצעו בעקבותיה הגורמים הממשלתיים הנוגעים בדבר.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי שהמידע בדוחות האמורים יהיה מדויק וישקף כנדרש את מכלול הנתונים בעניין הבנק, היה על הרשות לכלול בהם את ההחלטות שהתקבלו בעניין הפסקת פעילותו, את הפעולות שננקטו בעקבותיהן, כמפורט לעיל, ואת לוח הזמנים הצפוי למימוש ההחלטות.
רק ביולי 2007 , כשנתיים לאחר שהתקבלה החלטת ועדת השרים מספטמבר 2005 , בעת הביקורת הנוכחית של משרד מבקר המדינה, ציינה הרשות בדוח על החברות הממשלתיות לשנת 2006 כי "ביום 4 בספטמבר 2005 קיבלה ועדת השרים לענייני הפרטה החלטה להפריט את בנק החקלאות בע"מ בדרך של מכירת נכסים מהותיים של הבנק ובכלל זה, בין היתר, מכירת תיק האשראי של הבנק או העברתו לגבייה, ומכירת זכויות הבנק במקרקעין או העברתן למדינה.
רשות החברות הממשלתיות בתיאום עם החשכ "ל במשרד האוצר פועלים לקידום והשלמת הפרטת הבנק.
בין היתר, נבחנת האפשרות למינוי מפרק לבנק בשלב זה ומידת העבירות של הבטוחות בתיקי האשר אי של הבנק לרוכש תיק האשראי העתידי".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות, כי אי -דיווחה במשך כשנתיים, בדוחות על החברות הממשלתיות, על היות הבנק גוף העומד להפרטה לפי החלטת ועדת השרים מספטמבר 2005 , על אופן היישום של החלטה זו, על הקשיים שהתעוררו כאמור בביצועה ועל ההחלט ות שהתקבלו בעקבות זאת, אינו עולה בקנה אחד עם עקרונות הגילוי הנאות והשקיפות ועם חובותיה על פי חוק החברות הממשלתיות.
נוסף על כך, במשך תקופה ארוכה מנע הדבר משר האוצר ומוועדת הכספים של הכנסת מידע חיוני על פעולות שנעשו ועל אלו שיש עדיין לעשותן בעניין סיום פעולתו של הבנק.
על הרשות להפיק את הלקחים מכך ולנקוט בהקדם את הצעדים הדרושים כדי שדבר זה לא יישנה, וכדי שדיווחיה השנתיים לגורמים האמורים בעניין החברות הממשלתיות בכלל ואלה שהיא עוסקת בהפרטתן בפרט יהיו מעודכנים ומלאים.
מאז תחילת שנות התשעים של המאה העשרים הכירו הגורמים הממשלתיים הקשורים בפעילותו של הבנק בצורך לשקול את המשך פעילותו לנוכח מצבו הפיננסי הקשה, עלויות הגבייה הגבוהות ומתכונת פעילותו המצומצמת.
לפיכך היה מקום לצפות כי הרשות ואגף החשכ"ל, המופקדים על הנושא, יזדרזו לבצע את הפעולות המתחייבות לשם הפסקת פ עילותו של הבנק, יבחרו בחלופה המיטבית למדינה, שהבנק מצוי בבעלות כמעט מלאה שלה, ויפעלו בהקדם ליישומה.
בביקורת הנוכחית הועלה, כי למרות כל אלה ואף שאין מדובר בהפרטה מורכבת במיוחד, לא השכילו הרשות ואגף החשכ"ל לבצע את מכלול הפעולות בנושא ביעילות ובמהירות.
הביקורת הקודמת של משרד מבקר המדינה בעניין הבנק גרמה לרשות ולאגף החשכ"ל לחזור ולעסוק בדרכים להפסקת פעולתו של הבנק כבר בסוף שנת 2004 , ולשם כך הם הקימו צוות משותף, בראשות אגף החשכ"ל, לקידום הטיפול בנושא.
אולם גם לאחר הביקורת האמורה הם השתהו יתר על המידה בטיפולם בענ יין הבנק; פעולותיהם האמורות קודמו, בין היתר, בזכות ביקורת המעקב, אולם בנובמבר 2008 , כארבע שנים לאחר מכן, טרם הושלמו הפעולות להפסקת פעילות הבנק.
במהלך ביקורת המעקב העיר משרד מבקר המדינה לאגף החשכ"ל ולרשות כמה פעמים כי לנוכח ההפסדים הניכרים שנגרמו ונגרמים לקופת המדינה מהמשך פעילותו של הבנק והאפשרות שההכנסות מגביית החובות שבתיק האשראי של הבנק יצטמצמו בשל חלוף הזמן, מן הראוי שיזרזו מאוד את פעולותיהם בשיתוף פעולה וישלימו אותן בהקדם.
מממצאי ביקורת זו עולה, שהגורמים האמורים לא נקטו את כל הצעדים המתחייבים מהמלצה זו.
התמשכות הפעולות להפסקת פעילות הבנק נבעה, בין היתר, מעיכובים בטיפול בנושא בעיקר של אגף החשכ"ל, שהוביל כאמור את התהליך, ובכלל זה קביעת פגישות וישיבות במועדים רחוקים זה מזה, מכך שאגף החשכ"ל והרשות שינו כמה פעמים את החלטותיהם המשותפות בדבר דרכי הפעולה להפסקת פעילות הבנק, ומחילוקי דעות שהתגלעו ביניהם בכמה סוגיות.
יש לראות בחומרה את אופן תפקודם, כעולה מהממצאים שהובאו לעיל, של רשות החברות ושל אגף החשכ"ל שהן יחידות חשובות ומרכזיות באותו משרד ממשלתי - משרד האוצר.
לדעת משרד מבקר המדינה, בלא להפחית מאחריותו של אגף החשכ"ל לממצאי הביקורת, הסכמת רשות החברות כי הוא שיוביל את התהליך לא פטרה אותה מאחריותה הכוללת בעניין זה על פי חוק החברות הממשלתיות; על הרשות הייתה מוטלת החובה לוודא, באופן שוטף, כי הפעולות בנושא מתבצעות כנדרש ולשביעות רצונה, ואם הדבר אינו כך, לבחון אם יש מקום ליטול בחזרה את סמכויות הובלת התהליך ולבצעו על פי מדיניותה ובלוח הזמנים הדרוש לכך.
מנגד, משנתקל אגף החשכ"ל בקשיים בעבודתו מול הרשות והבנק, דבר שהשפיע לטענתו על קידום תהליך הפרטת הבנק, היה גם עליו לבחון אם יש מקום להחזיר לרשות את סמכויות הובלת התהליך.
העיכוב בהשלמת הטיפול בנושא הביא לכדי הפסד כספי ניכר לקופת המדינה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות ועל אגף החשכ"ל לפעול לאלתר להשלמת כל הצעדים המתחייבים מהחלטת ועדת השרים לענייני הפרטה ממרס 2008 ולסיים בהקדם את פעולתו של הבנק.
נוסף על כך, עליהם לבחון ביסודיו ת את הסיבות שהביאו להתמשכות פעולותיהם ולאופן תפקודם בעניין סיום פעולתו של הבנק כדי להפיק, כל אחד בתחומו הוא, את הלקחים הדרושים ולמנוע את הישנות הליקויים בתהליכי הפרטתן או סיום פעילותן של חברות ממשלתיות אחרות.
עמדותיהם המנוגדות של הרשות ושל אגף החשכ"ל והאשמ ותיהם ההדדיות בעניין האחריות לעיכוב הרב בהליכים לסיום פעילות הבנק מלמדות ששתי יחידות חשובות ומרכזיות אלה, השייכות כאמור לאותו משרד ממשלתי, לא השכילו לעבוד בשיתוף פעולה מלא כדי לממש ביעילות ובמהירות את ההחלטות וכל המתחייב מהן בעניין הבנק, כדי למנוע נזק כספי נוסף לקופת המדינה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות ועל אגף החשכ"ל, המטפלים במשותף בנושאים ממשלתיים כלכליים רבים, מרכזיים וכבדי משקל, לשפר בהקדם את דרכי שיתוף הפעולה ביניהם כדי למנוע פגיעה בקידומם של נושאים חשובים אלה.
בדוח 57ב1 בפרק "כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם" עסק משרד מבקר המדינה, בין היתר, במצבים שבהם עלול להתעורר חשש לניגוד עניינים עקב כך שעובד במשרד ממשלתי מוסמך מתוקף תפקידו לפקח ולבצע בקרה על קרוב משפחתו המועסק במשרד ממשלתי אחר; או עקב כך שעובד במשרד ממשלתי מעורב מתוקף סמכותו בקביעת תנאי השירות של קרוב משפחתו שמועסק במשרד אחר.
בדוח האמור צוין כי: "בבדיקה חלקית שעשה משרד מבקר המדינה במשרדי ממשלה מסוימים, ובהם ]נציבות שירות המדינה [ אחדים נמצא שלעובדי עובדים בכירים שביכולתם להשפיע על תנאי השירות והקידום של עובדים, יש קרובי משפחה העובדים במשרדי ממשלה.
עם זאת, כאמור, אין בתקשי"ר דרישה לדווח על קרובי משפחה העובדים במשרדים אחרים, ולא נקבעו הסדרים כלשהם הנוגעים לעובדים שקרובי משפחתם עובדים בשירות המדינה.
על כן, אין מידע בדבר ההיקף המלא של התופעה והשפעותיה על תקינו ת ההליכים המינהליים בשירות המדינה.
מן הראוי שמשרד המשפטים ישקלו קביעת משרות מסוימות, ובייחוד ]ונציבות שירות המדינה [ בגופי מטה פיקוח ובקרה על שירות המדינה, שהמועסקים בהן יצטרכו להצהיר אם יש להם קרובי משפחה בשירות המדינה; ובהתאם להצהרות לבחון את הצורך בק ביעת המגבלות הראויות בנסיבות העניין".
במסגרת הדיון שקיימה הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת בנובמבר 2007 בעקבות פרסום דוח57 ב העלה יו"ר הוועדה, ח"כ זבולון אורלב, את הצורך לעקוב אחר אופן היישום של המלצות הדוח, בכלל זה הצורך שעובדים בשירות המדינה ימסרו מדי פרק זמן מסוים או בעת שהם עוברים מתפקיד לתפקיד הצהרה על הזיקות בינם ובין בעלי תפקידים או מוסדות שיש להם נגיעה לתפקידם; הצורך לבדוק באמצעות מדגם את נכונות הצהרותיהם של העובדים ואת מידת ההקפדה שלהם על קיום כללי ההסדרים למניעת ניגוד עניינים; וכן הצורך להחיל הליכי משמעת על עובדים הנתונים במצב של ניגוד עניינים, בפרט על אלה שנחשפו על ידי הביקורת.
בעקבות פנייתו האמורה של ח"כ אורלב, ובמסגרת מדיניות משרד מבקר המדינה לוודא ביצוע תיקון הליקויים שעליהם הצביע דוח מבקר המדינה, קיים משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב בנושא.
1 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57 ב( 2007 '), עמ 27-98.
משרד ראש הממשלה 137 .
טיפולה של נציבות שירות המדינה בליקויים שהועלו בדוח57 ב .
בסעיף21 ב(ב) בחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 (להלן]נוסח משולב[- החוק), נקבע כי ראש הממשלה ידווח למבקר המדינה בתוך שמונה חודשים מהמועד שבו הומצא לו דוח ביקורת על תוצאות טיפולו בליקויים שהעלתה הביקורת.
בסעיף 21 ב(א) לחוק נקבע כי על ראש גוף מבוקר (השר האחראי לאותו גוף) לדווח למבקר המדינה על ההחלטות שהתקבלו בדבר תיקון הליקויים ועל מועד תיקונם, וכן לדווח על הליקויים שהוחלט לדחות את תיקונם ולציין את הנימוקים לכך.
על אף האמור לעיל, בהערות ראש הממשלה לדוח 57 ב לא דווח על החלטות שהתקבלו או מעשים שנעשו לתיקון הליקויים שעליהם הצביעה הביקורת.
נמצא כי נציבות שירות המדינה (להלן - נש"מ) לא החילה חובת הצהרה ודיווח בנושא קרבת משפחה על בעלי תפקידים בגופי מטה ופיקוח כגון נש"מ שיש באפשרותם להשפיע על עניינם של עובדים במשרדים אחרים, שבהם מועסקים קרובי משפחתם.
נוסף על כך לא קבעה הנציבות הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשל קרבת משפחה בין עובדים במשרד ממשלתי אחד לעובדים במשרד ממשלתי אחר, על אף האמור בדוח 57 .
במהלך הדיון שקיימה הוועדה לענייני ביקורת המדינה שלהכנסת בנובמבר 2007 בעקבות פרסום דוח 57 ב הצהיר נציב שירות המדינה, בין היתר: "אנחנו נמשיך ליישם ולהקפיד כמידת האפשר בתחום הזה, שאני חושב שאין חילוקי דעות שהוא רגיש וחשוב מאין כמוהו בשמירה על טוהר המידות".
אולם בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי אותה הצהרה לא יושמה.
ביולי 2008 , למעלה משנה לאחר שפורסם דוח 57 ב, צוין במכתבה של מחלקת הייעוץ והחקיקה במשרד המשפטים לאגף לביקורת פנימית במשרד המשפטים כי נש"מ בוחנת את סוגיית ניגוד העניינים בין עובדים במשרדי ממשלה שונים שיש ביניהם קרבה משפחתית, וכי נשקלת האפשרות להוציא הנחיות מיוחדות בעניין דיווח על קרובי משפחה בתפקידים מסוימים בשיתוף משרד המשפטים ובהתייעצות אתו.
עוד צוין כי באותה עת בחנה נש"מ באופן פרטני מקרים של ניגוד עניינים בגין קרבת משפחה בין עובדים ממשרדי ממשלה שונים.
הועלה כי במועד סיום הביקורת טרם כללה נש"מ בתקשי"ר הנחיה מחייבת בסוגיה, ומשרד מבקר המדינה מעיר לה כי מן הראוי שתעשה כן בהקדם.
בפגישה בין נציגי משרד מבקר המדינה ובין נציגי נש"מ בספטמבר 20082 הסביר המשנה לנציב שירות המדינה למשרד מבקר המדינה כי קשה להכין רשימה של .
נמנעה נש"מ מלהשיב בכתב לפניות משרד מבקר המדינה 138 דוח שנתי59ב .
גופי מטה שיש להם השפעה על תנאי עובדים במשרדי ממשלה ובכלל זה עובדי נש"מ.
עוד ציין המשנה לנציב שירות המדינה כי לא סביר שהנציבות תבצע פיקוח פרטני על כל עובד ועובד בשירות המדינה וכי האחריות למניעת ניגוד עניינים בכלל ובגין קרבת משפחה בפרט חלה על האחראים לנושא במשרדי הממשלה.
עוד ציין המשנה לנציב כי נש"מ תדון שוב בנושא זה.
עם זאת יש לציין כי בדצמבר 2007 פרסם נציב שירות המדינה כללים חדשים העוסקים בהעסקת קרובי משפחה 3 .
כללים אלה הרחיבו את הסייגים שחלו על העסקת קרובים באותה יחידה המהווה חלק ממשרד ממשלתי, להעסקת קרובים באותו המשרד בכלל.
משרד מבקר המדינה אינו מתעלם מן הקושי להכין רשימה מקיפה בדבר קרובי משפחה בכלל שירות המדינה, בה בעת ראוי להתחיל בנציבות וכן בגופי מטה ופיקוח נוספים, בהכנת רשימה של תפקידי מטה שברור שיש להם זיקה להנחיה ולפיקוח על משרדים אחרים וראוי שבשלב הראשון יהיה מידע לגבי קרבת המשפחה בין עו בדים בתפקידים אלה לעובדים ממשרדים אחרים.
כאמור, במועד סיום הביקורת טרם הוציאה נש"מ הנחיות מתאימות.
ביוני 2008 התקבלה במשרד מבקר המדינה תלונה על חשש לניגוד עניינים עקב קרבת משפחה בין עובדת באגף בחינות ומכרזים בנש"מ, שהוא הגוף המנהל את ביצוע המכרזים ומפקח על תקינותם לבין בעלה המכהן בתפקיד בכיר בתחום מינהל כוח אדם באחד ממשרדי הממשלה.
בעקבות התלונה ערך משרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 בדיקה בנש"מ.
מהבדיקה אכן עלה שעובדת בכירה בנש"מ הינה בקשרי עבודה שוטפים, בענייני מכרזים, עם משרד ממשלתי מסוים שבו מכהן בעלה בתפקי ד בכיר בתחום מינהל וכוח אדם הנוגע לביצועם של מכרזים.
בכלל זה אותה עובדת בכירה היא שהציעה באחד המכרזים את שמות חברי הוועדה ואף נכחה כמרכזת ועדה באחד מהמכרזים.
כלומר בין השניים היו קשרי עבודה, שעלולים ליצור חשש לניגוד עניינים, ומכל מקום הדבר עלול לפגוע בתדמית השירות הציבורי.
נש"מ הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בינואר 2009 שאכן עדיף היה אילו לא טיפלה העובדת כלל במכרזים הנוגעים במשרדו של בעלה ולו אף מטעמים של מראית עין משום החשש לניגוד עניינים.
לדעת משרד מבקר המדינה יש במקרה דנן כדי להעניק משנה תוקף להמלצה כ י יש צורך שנציב שירות המדינה ידרוש מידע מעובדים בתפקידי פיקוח ובקרה בדבר קרוביהם המועסקים במשרדי ממשלה אחרים כדי שניתן יהיה לקבוע כללים להסדרת החשש לניגוד עניינים במקרים שבהם קיימים קשרי עבודה, וכל שכן קשרי פיקוח ובקרה, בין קרובי משפחה.
3 כללי שירות המדינה (מינויים) (סייגים בקרבה משפחתית), התשס"ח- 2007.
משרד ראש הממשלה 139 .
על נציבות ש ירות המדינה לקבוע כללים להסדרת ניגוד עניינים בשל קרבת משפחה בין עובדים במשרד ממשלתי אחד לעובדים במשרד ממשלתי אחר תוך דגש על יחידות העוסקות בתפקידי פיקוח ובקרה, דוגמת נציבות שירות המדינה.
המקור: התמונות ושמות יוצריהן מובאים בהערת שוליים 1 .
רחפן הוא כלי טיס בלתי מאויש המופעל מרחוק2 .
בשנים האחרונותגובר ה שימוש ברחפנים .
נוכח עלותם הנמוכה ו כן נוכח שיפור מתמיד בטכנולוגיות המאפשר זמן הפעלה רב יותר, .
הגדלת טווח הפעולה, שיפור ביכולת לשאת מטען ושיפור יכולת הניווט.
בתחומי ההובלה והמסחר, אירועי חירום, צילום ועוד.
נוסף על כך, השימוש ברחפנים הפך .
להערכת רשות התעופה האזרחית (להלן - רת"א), היו בישראל נכון לאוגוסט .
רחפנים, מרביתם משמשים לצורכי פנאי או ספורט .
להרחבת השימוש ברחפנים יש יתרונות רבים , אולם השיפור הטכנולוגי המתמיד ונגישותם .
טומן בחובו גם איום מתפתח ב היבטים הביטחוניים, הפלילי ים והבטיחותי ים ואף סיכונים .
לפגיעה בחיי אדם ובביטחון המדינה.
נוכח התרחבות השימוש ברחפנים והסיכונים הנובעים מכך ביצע משרד מבקר המדינה בשנים .
2016 - 2017 ביקורת בנושא"ההיערכות הלאומית להגנה מפני איום הרחפנים" .
בנושא פורסם בנובמבר 20173 (להלן- הדוח הקודם).
הדוח הקודם עסק באחריות להגנה .
מפני איום הרחפנים המופעלים בשטח המדינה , ב אסדרת השימוש ברחפנים, ביכ ולתן של .
רת"א והמשטרה לאכוף את דיני הטיס על מפעילי הרחפנים וכן בהיערכות צה"ל ל התמודדות .
בדוח הקודם עלו פערים בתחומים אלה וניתנו המלצות לשיפור.
בדצמבר 2017 , לאחר פרסוםהדוח הקודם, קיבלה ועדת ה שרים לענייני ביטחון לאומי (להלן - .
הקבינט המדיני -ביטחוני) את החלטה ב/254 בנושא"הסדרת האחריות לטיפול באיום .
הרחפנים" 4 (להלן- החלטה ב/ 254 .
)בהחלט ה ב/ 254 נקבעו בין היתרגבולות הגזרה בנוגע .
לטיפול באיום ( בתוך גבולות המדינה ומחוצה להם) ; ניתנו הנחיות לגיבוש נ והלי עבודה .
להתמודדות עם האיום; הוטל על משרד הביטחון (להלן גם משהב"ט) להוביל תהליך של .
בחינה ופיתוח של מענה טכנולוגי לאיום; וניתנו הנחיות לאסדרת הנושא ולשיפור אכיפת דיני .
הטיס על מטיסי רחפנים.
ההחלטה חייבה פעולה לאומית משולבת של צ ה ״ל, ה משטרה , .
שירות הביטחון הכללי (להלן - שב״כ), שירות בתי הסוהר (להלן - שב״ס), משרד הביטחון .
וארגון ביטחוני נוסף (כל אלה יכונו בדוח זה - "הגורמים הביטחוניים"), וכן של רת"א, המשרד .
1 ) הצלם Lee Rosario 4663911- plane- drone- airplane- https://pixabay.
com/photos/concept/ .