HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בבדיקות היבוא שעושה אגף התעשייה ובהענקת תווי התקן בידי אגף איכות והסמכה 282 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
פועל המכון כמונופול 27( .
מנגד, בתחום הבניין ובתחום התעדת ארגונים ISO28 ) .
פועל המכון בסביבה תחרותית עיקר רווחי המ כון מקורם בפעילות המונופוליסטית של אגף התעשייה, אשר הרוויח בשנים 2008 ו- 2009 (לפני ניכוי הוצאות מימון) כ-28 מיליון ש"ח וכ -27 מיליון ש"ח, בהתאמה, מתשלום היבואנים בעד בדיקות היבוא.
אולם גירעון אגף הבניין צמצם את רווחי המכון באופן ניכר, והם הסתכמו בשנים 2008 ו- 2009 בכ-12 ובכ-10 מיליון ש"ח בהתאמה בלבד.
רווחי אגף התעשייה סבסדו אפוא במשך שנים את הגירעון של אגף הבניין.
 לדעת משרד מבקר המדינה, על המכון להשתמש בהכנסותיו כדי לעמוד בקצב ההתפתחות הטכנולוגית העולמית, כדי לקדם תקנים חדשים ולרענן תקנים ישנים וכדי לחדש את הציוד במעבדותיו.
במשך שנים הועברו משאבי המכון, שנועדו בין היתר לכתיבת תקנים חדשים, לשיפור השירות ללקוחותיו ולשדרוג מעבדותיו לטובת כיסוי הגירעון של אגף הבניין.
מן הראוי שמשרד התמ"ת, משרד האוצר, הוועד הפועל והנהלת המכון יבחנו דרכים להבראת האגף, ובין היתר יבדקו את התנהלותו, את הסביבה התחרותית שבה הוא פועל ואת התועלת בהמשך פעילותו במתכונת הנוכחית.
תו תקן הוא היתר שהיצרן רשאי לסמן בו את מוצריו, והוא מבטיח, בין היתר, שהמוצר בטיחותי ואינו פוגע בבריאות הציבור.
תקנות התקנים (תו תקן וסימן השגחה), התשמ"ב - 1982 (להלן- תקנות התקנים), מסדירות את הליך מתן ההיתר לסמן מוצר בתו תקן (להלן - היתר).
תנאי לקבלת היתר מהמכון הוא שהמכון נוכח לדעת כי המוצר מתאים לדרישות התקנים הישראליים ויש בידי היצרן אמצעי ייצור מתאימים, מתקני בחינה נאותים ומערכת ארגונית הולמת.
ההיתר ניתן לשנה אחת, ואפשר לחדשו.
בשנת 2009 ניתנו ל-678 יצרנים 1,616 היתרים לסימון מוצרים בתו תקן.
אגף איכות והסמכה אחראי למתן היתרים משני סוגים: 1 ,.
היתרים לסימון מוצרים שלפי צו התקנים (איסור ייצור מצרכים), התשמ"ב - 1981 (להלן- צו התקנים), חובה לסמנם בתו תקן (תו תק ן חובה); 2 .
היתרים ליצרנים המעוניינים מרצונם לסמן את מוצריהם בתו תקן.
27 ,מבקר המדינהדוח שנתי 47 ( 1997), 'עמ663.
28 ארגון התקינה הבין-לאומי International Organization for Standardization) .
) משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 283 .
:על פי תקנות התקנים הוקמו הגופים האלה 1 .
מינהלת תו תקן (להלן - המינהלה), שבראשה עומד הממונה על התקינה.
המינהלה משמשת כגוף העליון לניהול ענייני תו התקן29 ;2 ,.
ועדת היתרים, שהיא ועדת משנה של המינהלה המוסמכת להעניק היתר לסימון מוצר בתו תקן וגם לבטלו (להלן - .
29 השירותים התפעוליים התומכים בפעילות המינהלה ניתנים על ידי מינהלת תפעול תו תקן, הכפופה לאגף איכות והסמכה.
284 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
ועדות מקצועיות למגוון ענפי ייצור שמְמַּנה המינהלה וחבריהן מומחים בנושאים שבהם הן עוסקות.
בדיקות תו תקן יצרן הנדרש על פי צו התקנים או המבקש רשות לסמן מוצר בתו תקן, מגיש למכון בקשה להיתר.
המכון חותם עם היצרן על הסכם לעריכת בירורים מוקדמים, שבמסגרתם מבצעים נציגי אגף איכות והסמכה מבדקים במפעל.
דגימות מהמוצר, שבעבורו התבקש ההיתר, מועברות לבדיקה במעבדות המכון.
אם תוצאות הבדיקות חיוביות, ממליצה הוועדה המקצועית לוועדת ההיתרים להעניק ליצרן את ההיתר המבוקש.
לאחר אישורה של ועדת ההיתרים נחתם בין המכון לבין היצרן הסכם בדבר פיקוח שוטף של המכון על הייצור ועל בקרת האיכות בארגון במהלך שנה (להלן - הסכם הפיקוח).
אחרי שהיצרן משלם אגרה שנתית בעד הפ יקוח, הוא רשאי לסמן את מוצריו בתו התקן.
נוהל מת"י בעניין פיקוח על תו תקן קובע את הסדרים, את המהות ואת מידת הפיקוח על ייצור מוצרים המסומנים בתו תקן (להלן - נת"ם30 ) ואת ההוראות להכנה ולאישור של תנאים אלה.
במסגרת הסכם הפיקוח בודק המכון, בין היתר, שהמוצר המסומן בתו תקן ממשיך לעמוד לאורך זמן בדרישות התקן; שלא חלו שינויים ניכרים במוצר; שלא חלו שינויים ארגוניים ושינויים בתהליכי הייצור של היצרן וכן שמערכת בקרת האיכות של המפעל שבו מייצרים את המוצר פועלת כנדרש.
פיזור בדיקות תו תקן במהלך השנה : ההיתר ניתן ליצרן לשנה מראש.
נוהל מת"י קבע את מספר הבדיקות, שיבוצעו בקבוצות שונות של מוצרים במהלך השנה.
להלן נתונים על פיזור בדיקות תו תקן לפי מעבדות באחוזים לשנת 2009 ב-10 מתוך19 :ענפים פיזור בדיקות תו תקן בשנת 2009 בהתייחס לתכנית העבודה השנתית (באחוזים) .
סיכום שנתי נובמבר יוני הענף .
100 66 10 אלקטרוניקה .
84 53 21 ציוד לחץ, חוזק חומרים .
90 65 29 עץ, חלונות ומערכות מיגון .
97 59 15 כיבוי אש ומערכות השקיה .
89 69 19 הידרוליקה ואנרגיה .
93 72 26 מוצרי צריכה .
נספח תנאים מיוחדים משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 285 88 84 22 תעשייה 95 80 29 תאורה ומכשירים לבנים .
286 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
מהטבלה עולה כי הבדיקות מתרכזות בחודשי השנה האחרונים, והמכון אינו מקפיד על פיזורן האחיד במהלך השנה.
למשל, בענף האלקטרוניקה היה שיעור ביצוע הבדיקות במחצית השנה (חודש יוני) כ -10% מתכנית העבודה בלבד, בנובמבר עלה שיעור הביצוע ל -66% , ובחודש ד צמבר הושלמה תכנית העבודה במלואה ( 100% ).
בסיכום דיון על תו תקן לתחזוקת מערכות לכיבוי אש שנערך בפברואר 2010 נמצא כי שתי הבדיקות, שהנת"ם קבע שעל המכון לבצע במהלך שנה, נעשו באותו היום.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי ריכוז הבדיקות בסוף השנה, במטרה לעמוד בהסכם ה פיקוח, אינו מאפשר פיקוח מהימן על המוצרים המסומנים בתו תקן.
נושא זה אף הועלה בדוח מבדק תו תקן שערך מנהל האיכות של מכון התקנים בפברואר 2010 ; צוין בו כי הקביעה שיש לבצע שש בדיקות בשנה פירושה שהמכון יעשה אותן אחת לחודשיים באופן רציף.
במציאות המצב שונה: במקרים מסוימים בוצעו כל הבדיקות במחצית השנייה של השנה.
סימון מוצר בתו תקן אמור להבטיח לצרכן כי המוצר והליכי ייצורו נבדקו על ידי המכון.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במקרים שבהם נדרשות כמה בדיקות במהלך השנה על המכון להקפיד על פיזורן האחיד במשך כל השנה.
שיעור ביצוע ב דיקות תו תקן במהלך השנה : כאמור, הסכם הפיקוח שנחתם בין מכון התקנים לבין היצרן קובע את הבדיקות השנתיות ואת מועדיהן.
סוגן ומספרן תלויים בקבוצת המוצרים, בהתאם לנת"ם.
נמצא כי המכון אינו מבצע את כל הבדיקות שנקבעו בהסכמי הפיקוח.
בשנים 2007 , 2008 ו- 200931 היה שיעור הביצוע של הבדיקות שעשה המכון 90% ,91% ו-84% .
, בהתאמה לדעת משרד מבקר המדינה, אי-עמידת המכון במלוא הבדיקות שנקבעו בהסכם הפיקוח עלולה להטעות את ציבור הצרכנים לחשוב כי מוצר מסומן בתו תקן עבר את מלוא הבדיקות הנדרשות, ומחטיאה את מטרותיו של תו התקן.
המכון והממונה על התקינה מסרו בתשובותיהם כי תוקם מערכת תכנון ופיקוח על הייצור, אשר תתמוך בפיזורן האחיד של הבדיקות ותתרום למעקב אחר יישומן.
המכון מסר בתשובתו כי יחל להפיק דוחות בקרה חודשיים, אשר ייבחנו בפורום של המנכ"ל ומנהלי האגפים.
עניין אישי של חברי ועדות מקצועיות של מינהלת תו תקן בתקנות התקנים נקבע כי ה מינהלה תקים, לפי הצורך, ועדות מקצועיות לענפי ייצור שונים .
לשם כך מְמַּנה המינהלה מומחים למקצוע , שהם גם תעשיינים .
31 הנתונים נכונים לדצמבר 2009.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 287 .
במכון פועלות 15 ועדות מקצועיות.
כללים למינוי מומחים בוועדות ציבוריות נקבעו בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה32 , שלפיה יש להימנע ממינוי מומחים העלולים להיות בעלי עניין בהמלצות הוועדה או העלולים להפיק תועלת אישית מחברותם בצוות, וזאת למעט במקרים שבהם אין בנמצא מומחים שאינם בעלי עניין.
1502 ,", "מינוי והרכב ועדות ציבוריות מייעצות ודרכי פעולתןהנחיות היועץ המשפטי לממשלה, מאי 2006.
288 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
נוהל מת"י לגבי פעילות ועדות מקצועיות מתייחס, בין היתר, לסוגיית ניגוד העניינים, שעלולה להתעורר בוועדות המקצועיות, על רקע אינטרס אישי או עסקי של חבר הוועדה.
בנוהל נקבע: "כאשר מתקיים דיון בוועדה הנוגע ישירות ליצרן שלאחד מחברי הוועדה קשר עסקי או נגיעה כלשהי, יקוים הדיון חלקו או כולו והחלטות בנושא תתקבלנה, ללא השתתפות אותו חבר, בהתאם לקביעת יו"ר הוועדה".
נמצא כי תעשיינים ויצרנים, שלמוצריהם ולמוצרים של מתחריהם יש תו תקן, מונו כחברים מן המניין בוועדות המקצועיות בשל מומחיותם.
מהפרוטוקולים עולה כי חלקם השתתפו בדיוני הוועדות לגבי תווי תקן של החברות שעמן יש להם קשר אישי או עסקי, תוך כדי ניגוד עניינים.
ניגוד עניינים של חברי ועדה מקצועית יכול להיגרם גם בעקבות מעורבותם בהחלטות הקשורות למתחריהם העסקיים.
בעקבות תלונת יצרן ביקש מבקר הפנים של המכון מראש מינהלת תפעול תו תקן לוודא שלא ייווצרו מצבים של ניגודי עניינים בוועדות המקצועיות.
עוד ציין מ בקר הפנים כי "לא יעלה על הדעת שבדיונים בוועדות אלה, נתוני יצרן יהיו חשופים וגלויים בפני מתחרים, אם הדבר אינו בידיעתו ובהסכמתו".
ראש מינהלת תפעול תו תקן פנה ליועמ"ש באותו הנושא וציין כי בכל ועדה מקצועית משתתף - כחבר ולעתים גם כיושב ראש - נציג מהתעשייה, שהוא על פי רוב יצרן, ומטבע הדברים "קיים לכל חבר הוועדה שהוא יצרן קשר עסקי עם היצרנים האחרים שעניינם נדון בוועדה".
עוד טען כי תרומתם של היצרנים לעבודת הוועדה חשובה.
היועמ"ש השיב: "חשש לניגוד עניינים הוא עניין שיש להקפיד בו.
הטענה כי אם אין משתפים אדם 'נגוע' מסו ים מפסידים מומחה או בעל מקצוע, מחטיאה את העיקר, שכן אם חבר ועדה מקבל החלטה על מנת לקדם אינטרס אישי שלו, דהיינו הוא פועל משיקולים זרים, הרי ככל שהמומחה יהיה מומחה גדול יותר הפוטנציאל בפגיעתו עוד גדל".
לדעת משרד מבקר המדינה, על מינהלת תו תקן ועל מכון התקנים לשקול לפרסם את שמות חברי הוועדות המקצועיות.
מידע זה חשוב ליצרן החושש מחשיפת סודות מסחריים או מניגוד עניינים של אחד ממתחריו.
בעקבות הביקורת פרסם המכון את שמות חברי הוועדות המקצועיות באתר האינטרנט שלו.
 מעורבות יצרנים, מומחים לתחום שבו עוסקת הוועדההמקצועית, יכולה לתרום לפעילות הוועדה.
עם זאת, לדעת משרד מבקר המדינה, על המכון לבחון את התנהלותו בשים לב להנחיית היועץ המשפטי לממשלה ולמצוא את הדרך להבטיח שחברי הוועדות לא ישתתפו בדיונים שבהם יש חשש שיימצאו במצב של ניגוד עניינים בשל אינטרס של החברה שאליה הם קשורים או בשל תחרות עסקית.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 289 .
הממונה על התקינה, ראש מינהלת תו תקן, מסר בתשובתו מפברואר 2011 כי בדיון של מינהלת תו תקן הוחלט להכין נוהל למניעת ניגוד עניינים לחברי ועדות מקצועיות ולהחתים את חברי הוועדות 290 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
על הצהרה בדבר הימנעות מניגוד עניינים.
המכון מסר בתשובתו כי הוכן נוהל ניגוד עניינים, ורוב חברי הוועדות המקצועיות חתמו עליו.
הכנסות מראש (תשלום מראש עבור בדיקות) .
המכון נוהג לחייב את לקוחותיו לשלם מראש בעבור עבודה שאמורה להתבצע בעתיד (להלן - הכנסות מראש).
כך למשל מדובר בתשלום עבור מגוון פעולות: בדיקות יבוא טרם ביצוען; הסכם פיקוח שנתי של תו תקן; בדיקות מעבדה לצורך אישור מרשויות התכנון והבנייה.
לבדיקות אלה חשיבות רבה, והן נועדו להבטיח את בטיחות הציבור ואת בריאותו.
על המכון חלה החובה לבצען.
במקרים מסוימים הלקוח נדרש להזמין את המכון לביצוע בדיקה.
במהלך השנים הצטברו במכון הכנסות מראש בגין בדיקות שבפועל לא בוצעו בסך של כ -100 מיליון ש"ח.
מתוכם למעלה מ -70 מיליון ש"ח התקבלו עד שנת 2007.
ממסמכי המכון וממידע שנמסר למשרד מבקר המדינה עולה כי הסיבה העיקרית לאי-ביצוע הבדיקות היא שבמקרים רבים הלקוח לא הזמין את המכון לביצוע הבדיקה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המכון למלא את חובתו בביצוע הבדיקות שעבורן שולם לו מראש ולנקוט את כל האמצעים העומדים לרשותו כדי שיוזמן על ידי הלקוח לבדיקות אלו33 .
כמו כן, על המכון לבחון ללא דיחוי את הסיבות לאי-ביצוע בדיקות שעבורן שולמו לו מראש כספים, וכן להדק את הפיקוח והבקרה, כך שיוכל למלא את חובתו בביצוע הבדיקות.
מכון התקנים מסר בתשובתו כי בשנים 2008 -2009 החל לטפל בנושא ההכנסות מראש.
עוד מסר המכון כי בשנת 2010 הוגבר הפיקוח וכי בשנת 2011 תופעל תוכנה להצגת הזמנות פתוחות.
כך יתאפשר פיקוח צמוד שיביא להקטנת מספרן ולצמצום משך הזמן עד סגירתן.
התקשרויות עם נותני שירותים .
חוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 (להלן- חוק המכרזים), ותקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 (להלן- תקנות המכרזים), חלים על מכון התקנים מתוקף היות ו תאגיד שהוקם בחיקוק.
בתקנות המכרזים נקבע כי התקשרות עם .
33 למשל, לפי נוהל בדיקות טובין מיובאים אי -הזמנה לבדיקות יבוא תגרור בעקבותיה התראה, דיווח לממונה, הכנסה לרשימת מפרי האמון והחמרה בנוהלי הבדיקות; אי- הזמנה לבדיקות במסגרת הסכם הפיקוח של תו התקן תגרור בעקבותיה שלילת תו התקן.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 291 .
בעל מקצוע מומחה אינה טעונה מכרז, אם היא דורשת יחסי אמון מיוחדים, לרבות התקשרות עם עורך דין.
עוד נקבע כי סיווג ההתקשרות ייעשה על ידי ועדת המכרזים, וכי התקשרות שכזו תיעשה, ככל שניתן בדרך של בחינת כמה הצעות.
292 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
המועצה לתאגידים ציבוריים (להלן - המועצה)34 פרסמה דוח35 בשנת 2003 , שבו הוצע כי ההחלטה אם יועץ משפטי יועסק כיועץ חיצוני או כעובד קבוע תיקבע לפי אופי התאגיד.
עוד הוצע כי הליך הבחירה ייעשה על ידי ועדה לאיתור מועמדים שתבחן את ההיבטים הקשורים לצורכי התאגיד, בדומה לכללים שנקבעו בכללי החברות הממשלתיות (מינוי יועצים משפטיים ושכרם), התשנ"ב- 1992 .
הוצע גם להגביל את תקופת המינוי של יועץ משפטי חיצוני בשש שנים, כדי להבטיח פתיחת צוהר לרענון מקצועי במקרה הצורך36 וכדי לעודד אי-תלות בו.
היועמ"ש של המכון מכהן כיועץ משפטי חיצוני משנת 1977 .
היועמ"ש מספק למכון את מרבית השירותים המשפטיים השוטפים במסגרת תשלום קבוע (להלן - ריטיינר).
עבור מטלות מעבר לריטיינר משלם המכון ליועמ"ש לפי שעות עבודה.
בשנים 2007 -2009 שילם לו המכון כארבעה מיליון ש"ח בסך הכל: כ -1.
7 מיליון ש"ח במסגרת מילוי תפקידו כריטיינר וכ -2.
מיליון ש"ח מעבר לריטיינר בביקורת נמצא כי מאז כניסתן לתוקף של תקנות המכרזים ב- 1993 לא קיים המכון הליך של בחירת יועץ משפטי כנדרש בתקנות.
בדוח מבקר המדינה37 צוין ש"בגופים ציבוריים אין זה מן הראוי שייעשו הסדרים עם יועצים לתקופות ארוכות, בלא שיתקיים הליך בחירה ובלא שיהיה פיקוח ציבורי על הליך המינוי וקביעת שכר היועצים".
בדוח על העסקת יועץ משפטי של מגן דוד אדום (להלן - מד"א)38 ,העיר מבקר המדינה כי אין זה ראוי שמד"א, כגוף ציבורי יעסיק יועץ משפטי במשך תקופה ארוכה של כ -20 שנה בלא הליך מחודש של בחירה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמכון, כגוף ציבורי, יבחן את העסקת היועמ"ש בלעדית במשך יותר מ-30 שנה, בייחוד כשההעסקה בוצעה ללא הליך מחודש של בחירה.
מבקר המדינה קבע כי תנאי העסקת יועץ משפטי ראוי שיהיו מוגדרים מראש בחוזה ברור ומפורט39.
הביקורת העלתה כי עד שנת 2009 נעשתה ההתקשרות עם היועמ"ש בחליפת מכתבים, שביססה את היחסים בין הצדדים ושאושרו על ידי מנכ"לי המכון, בלי שיהיה חוזה ברור ומפורש.
34 שר המשפטים דאז, מר דן מרידור, מינה בשנת 1992 מועצה לתאגידים ציבוריים שתפקידה להציע קווי מדיניות ודרכי פעול ה לתאגידים ציבוריים.
35 ,המועצה לתאגידים ציבורייםהתאגידים הציבוריים - דין וחשבון, יוני 2003.
36 ראוסעיף 4()(א5 ) ,)לכללי החברות הממשלתיות (מינוי יועצים משפטיים ושכרם התשנ"ב- 1992 , הקובע שאחד השיקולים הרל וונטיים למינוי יועץ משפטי בחברה ממשלתית הוא "הצורך לרענן את עבודת הייעוץ המשפטי בחברה ממשלתית בהתחשב מחד גיסא במספר השנים שעורך הדין משמש יועץ משפטי של חברה, ומאידך גיסא בנסיבות מיוחדות המחייבות או המצדיקות המשך עבודתו בחברה".
37 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על תאגידים סטטוטוריים ( 1995 '), עמ34.
38 ,מבקר המדינהדוח על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה (יוני 2002 '), עמ592.
שם משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 293 .
המכתבים עיגון של התעריף לשעה, שלפיו שילם המכון ליועמ"ש על מטלות מעבר לריטיינר.
294 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
בסעיף3(29 ) לתקנות המכרזים נקבע 40 כיהתקשרות לביצוע עסקה, אינה טעונה מכרז, אם היא נעשית עם הגורם היחיד המסוגל לבצע אותה (להלן - ספק יחיד).
עם כניסתו לתפקיד, פעל המנכ"ל דאז, מר דורון טמיר, לעגן את ההתקשרות עם היועמ"ש בהסכם.
בינואר 2009 נחתם בין המכון לבין היועמ"ש הסכם לארבע שנים (להלן - הסכם שכר הטרחה).
במבוא להסכם שכר הטרחה נכתב כי ההתקשרות נעשתה בהתאם לסעיף 3(29 ) לתקנות המכרזים, לאחר ש"הסמכות המקצועית במכון חיוותה דעתה בכתב" על כך שבידי היועמ"ש הצטבר ידע ייחודי באשר לדיני תקינה ודינים הקשורים בפעילותו של המכון, שככל הידוע למכון אינו נמצא בידי גורם אחר כלשהו, ולפיכך הוא היחיד המסוגל לבצע את נושא ההתקשרות.
מהביקורת עולה כי בניגוד לכתוב בהסכם שכר הטרחה, אין חוות דעת בכתב, שהוכנה על ידי סמכות מקצועית במכון, שלפיה היועמ"ש הוא היחיד שמסוגל לבצע את נושא ההתקשרות.
מהמסמכים עולה שהשירותים המשפטיים שהעניק היועמ"ש למכון, מעבר לנושאים הקשורים לתקינה, הם מגוונים וכוללים תחומי משפט רבים: ניסוח הסכמים עם ספקים, מינהל, רכש ומכרזים, מחשוב וכדומה.
תחומים אלה אינם דורשים התמחות בלעדית לעורך דין מסוים, שהוא בגדר ספק יחיד.
לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם צבר היועמ"ש במהלך השנים ידע ייחודי בענייני תקינה, הרי שההתקשרות עמו על כל השירותים המשפטיים כספק יחיד בפטור מחובת מכרז אינה עולה בקנה אחד עם תקנות המכרזים.
נוהל המכון "טיפול בבעיות משפטיות" מיולי 2006 קובע כי ימונה עובד לריכוז הטיפול בבעיות משפטיות מול היועץ המשפטי.
הביקורת העלתה כי אין במכון בעל סמכות שעליו מוטל לבחון מבעוד מועד את נחיצות השירותים המשפטיים שמעניק היועמ"ש בגין טיפול בתביעות משפטיות וליטיגציה, שאינם כלולים בריטיינר.
 קבלת שירותים משפטיים מאותו גורם במשך יותר משלושה עשורים יש לה אמנם יתרונות, אולם קיים חשש לתלות יתר ביועץ המשפטי ולפגיעה בעקרון השוויון בהקצאת משאבים ציבוריים41 .
יועץ משפטי בתאגיד ציבורי נמנה עם שומרי הסף בתאגיד, ועל כן יש חשיבות לדרך בחירתו ולעיגון סדרי ההתקשרות עמו.
40 בסעיף זה נעשו שינויים והסעיף בנוסחו הנוכחי נכנס לתוקף בפברואר 2009.
41 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57ב ( 2007 '), עמ881.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 295 .
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהוועד הפועל יידרש לסוגיה אם יש להעסיק יועץ משפטי כעובד שכיר או אם להמשיך לשכור שירותים משפטיים חיצוניים.
אם יוחלט להמשיך בהסדר הקיים, על המכון לפעול בהתאם לתקנות המכרזים ולקבוע סדרי פיקוח ובקרה על עבודת היועץ המשפטי.
296 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
המכון מסר בתשובתו כי יבחן במהלך שנת 2011 את האפשרות לאיישמשרה של יועץ משפטי פנימי שיעמוד בקשר עם היועמ"ש.
כמו כן יבחן את המשך מודל הפעילות המשפטית לקראת סיום ההסכם שנחתם עם היועמ"ש.
התקשרות בעניין שכר טרחה על טיפול בהיטל פיתוח של עיריית תל אביב כאמור, בתקנות המכרזים42 נקבע כיהתקשרות של תאגיד שהוקם בחוק43 עם בעל מקצוע מומחה , אינה טעונה מכרז, אם היא דורשת יחסי אמון מיוחדים, לרבות התקשרות כגון עריכת דין או ייעוץ.
סעיף 5 (ג) לתקנות המכרזים קבע כי התקשרות כזו תיעשה, ככל האפשר, בדרך של פנייה תחרותית להצעות.
אם קבעה ועדת המכרזים כי בנסיבות העניין אי-אפשר לערוך התקשרות בד רך זו, תערוך הוועדה את ההתקשרות לאחר בדיקת כמה הצעות אפשריות.
בתקנות נקבעו כללים לביצוע פנייה תחרותית וכללים לבדיקת הצעות.
עוד נקבע כי ועדת המכרזים תערוך פנייה לקבלת הצעות.
בפנייה יצוינו פרטים בעניין אמות המידה שלפיהן תיבחר ההצעה הזוכה.
באוגוסט 2009 שלחה עיריית תל אביב (להלן - העירייה) למכון דרישה לתשלום היטלי פיתוח בסכום של 10,483,556 ש"ח (ביוני 2010 סכום החיוב היה 11,564,011 ש"ח).
החיוב התייחס להיטלים בגין הנחת צנרת מים, ביוב, תיעול וסלילת כבישים ומדרכות (להלן - היטל הפיתוח או ההיטל).
הסכם הריטיינר עם היועמ"ש אינו כולל "התחשבנויות על תשלומי חובה המוטלים על ידי רשויות מקומיות".
מהביקורת עולה כי עם קבלת דרישת התשלום פנה מנכ"ל המכון דאז, מר דורון טמיר, ליועמ"ש וביקש שיפעל הן לבירור מהות החיוב ולהפחתתו והן לאיתור משרדים המומחים בבדיקת חשבונות של רשויות מקומיות, כדי שיסייעו לו תמורת תשלום מעבר לריטיינר.
היועמ"ש פנה לשלושה משרדי ייעוץ מומחים בנושא.
הביקורת העלתה כי הליך ההתקשרות, לרבות הדיון וההחלטה על הפטור ממכרז והפנייה לקבלת הצעות והשוואתן, לא נעשה באמצעות ועדת המכרזים, כנדרש בתקנות המכרזים.
ההצעה שנבחרה הייתה הצעת שכר טרחה משותפת מ - 15.
09 ששלחו היועמ"ש ומשרד ייעוץ א'.
היועמ"ש הסביר להנהלת המכון הנוכחית כי המנכ"ל דאז ומנהל הכספים דאז ביקשו כי המכון יתקשר עם משרד ייעוץ א'.
המנכ"ל דאז ביקש ממנו להגיש למכון הצעת מחיר משותפת מטעם היועמ"ש ומשרד זה, שתהיה על בסיס שיעור מההפחתה שתושג ("על בסיס הצלחה") וששניהם "יסתדרו ביניהם" לגבי חלוקת הרווחים.
אישר המנכ"ל דאז את ההתקשרות הביקורת העלתה כי היועמ"ש קיבל את הצעות משרדי הייעוץ ונחשף לשכר הטרחה שביקשו, קודם שהגיש הצעה משותפת עם משרד ייעוץ א', בניגוד לכללי השוויון שבבסיס חובת המכרזים.
היועמ"ש הסביר למשרד .
42 תקנה5 נכנסה לתוקף בפברואר 2009.
43 בתקנות נכתב "התקשרות של משרד", אך סעיף 38 קובע כי סעיף 5 חל גם על תאגיד שקם בחיקוק.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 297 .
מבקר המדינה כי בעת קבלת הצעות המחיר ממשרדי הייעוץ לא ידע שיתבקש להגיש הצעה מטעמו.
מנכ"ל המכון דאז מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 כי הניח שההתקשרות הייתה פטורה ממכרז, שכן טרם ההתקשרות כתב ליועמ"ש שהוא מניח שההתקשרות פטורה ממכרז וביקש 298 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
היועמ"ש מסר בתשובתו מינואר 2011 כי בחירת משרד ייעוץ א' הוכתבה על ידי הנהלת המכון דאז, אף שהוא סבר כי יש להתקשר עם משרד ייעוץ אחר.
לדעת משרד מבקר המדינה, הליך קבלת ההחלטה על ההצעה הזוכה על ידי המ נכ"ל דאז היה לא תקין, כיוון שוועדת המכרזים של המכון לא הייתה מעורבת בו ולא בחנה את הצעות המחיר, כנדרש בתקנות המכרזים.
כאמור, בהסכם שכר הטרחה מינואר 2009 נקבע כי עבור מטלות שחורגות מהמטלות של היועמ"ש כריטיינר ישלם לו המכון לפי שעות עבודה בפועל.
בהצעת שכר הטרחה המשותפת נקבע כי התמורה שישלם המכון תיגזר משיעור ההפחתה של ההיטל.
בספטמבר 2010 הסכימה עיריית תל אביב לפשרה שלפיה הופחתו כ- 9.
5 מיליון ש"ח מן הסכום שביקשה.
בעקבות הביקורת הסמיך הוועד הפועל את המנכ"ל לנסות ולסכם עם היועמ"ש על תשלום על בסיס שעות עבודה במקום "על בסיס הצלחה".
אי לכך שכר הטרחה הופחת מכ - 220,000 ש"ח לכ - 134,000 .
ש"ח התקשרות לתפעול מרכז הדרכה בתקנות המכרזים נקבע כי התקשרות בסכום הגדול מ - 50,000 ש"ח טעונה מכרז44 .
בשנת 1997 התקשר המכון עם חברה לפיתוח ארגוני והדרכה (להלן- חברת הדרכה) בהסכם שלפיו חב רה זו תנהל ותתפעל את מרכז ההדרכה של המכון ותספק את פעילויות ההדרכה בתחום התקנים ושיפור האיכות.
נקבע כי חברת ההדרכה והמכון יהיו שותפים שווים ברווחיה של פעילות ההדרכה או בהפסדיה.
ביולי 2007 נחתם הסכם חדש עם החברה, אשר תנאיו היו דומים לתנאי ההסכם הקודם, והוא הוארך כמה פעמים עד סוף שנת 2011 .
נקבעה התמורה לכמיליון ש"ח בשנה בביקורת נמצא כי ההתקשרות עם חברת ההדרכה ב - 2007 לא נעשתה במכרז כנדרש.
המכון הסביר למשרד מבקר המדינה כי מדובר בשותפות עם החברה, ולא בהתקשרות עם ספק המחייבת מכרז.
נמצא כי אין תיעוד על הקמתה ועל קיומה של השותפות כאמור, וכי הדבר לא הובא לאישור הוועד הפועל.
כאמור, חוק התקנים קובע את מוסדות המכון: המועצה הכללית; ראש המכון ושני סגניו; הוועד הפועל.
סמכויות הוועד הפועל נקבעו בתקנון המכון, וביניהן: קביעת המדיניות הכללית של המכון; אישור תקציבו השנתי ותקן עובדיו; מעקב אחר הגשמת מדיניותו, תכניות יו ותקציביו.
הוועד הפועל מורכב מ -28 חברים, וביניהם .
44 למעט אם חל עליה פטור ממכרז בהתאם לתקנות המכרזים.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 299 .
נציגי ממשלה ונציגי ארגונים שונים כגון התאחדות התעשיינים בישראל, התאחדות הקבלנים בישראל, ארגוני צרכנות, איגוד לשכות המסחר בישראל והסתדרו ת העובדים הכללית החדשה.
300 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
היעדרות נציגי הממשלה בחוק התקנים ובתקנון המכון נקבע כי בוועד הפועל יכהנו שלושה חברים שמינתה הממשלה.
בתקנון נקבע כי כהונתם תימשך עד החלפתם בידי מי שמינה אותם או כל עוד הם מכהנים בתפקיד שמתוקפו הם חברים בוועד זה.
נמצא כי בניגוד לחוק, בוועד הפועל של המכון מכהן נציג אחד בלבד של הממשלה.
בעקבות הביקורת פנה בספטמבר 2010 ראש המכון, מר עמיקם בן צבי, למנכ"ל משרד התמ"ת בבקשה לאייש את מקומות נציגי הממשלה החסרים בוועד הפועל.
הוא ציין במכתבו כי עוד בשנת 2009 הוא דיווח בעל פה לשר התמ"ת דאז, בנימין (פואד) בן אליעזר, על היעדר נציגי הממשלה מן הוועד הפועל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מינוי נציגי הממשלה לוועד הפועל מקבל משנה תוקף, משום שהוא מעוגן בחוק התקנים.
נציגי הממשלה הם היחידים שחברותם נקבעה בחקיקה ראשית, בעוד שנציגותם של יתר חברי הוועד הפועל נקבעה בחקיקה משנית (תקנון המכון).
לדעת משרד מבקר המדינה, מטרת חברּות נציגי הממשלה בוועד הפועל נועדה לתת ביטוי למדיניות הממשלה.
היעדר ייצוג הממשלה כנדרש עלול לפגוע בשמירה על האינטרסים של המדינה, במכון ובפיקוח ובבקרה שלה על פעילותו.
על הממשלה ועל מכון התקנים לפעול יחדיו ללא דיחוי כדי להבטיח את איוש מקומות נציגי הממשלה בוועד הפועל.
מנכ"ל משרד התמ"ת מסר בתשובתו מינואר 2011 כי נבחרו נציגי ממשלה לוועד הפועל, ומינויָם מצוי בהליכים מינהליים וכרוך בהחלטת ממשלה.
בבדיקה חוזרת של משרד מבקר המדינה נמצא כי עד יוני 2011 טרם מונו הנציגים.
מניעת ניגודי עניינים של חברי הוועד הפועל כאמור, בתקנון נקבע שבין חברי הוועד הפועל יהיו נציגים לתעשיינים, ליצרנים, ליבואנים ולארגוני עובדים.
לפיכך חלק מחברי הוועד הפועל חובשים כמה כובעי נאמנות: למכון התקנים, לארגון שאותו הם מייצגים בוועד הפועל ולחברה שבה הם מועסקים בתפקידים בכירים, שהיא לעתים גם לקוחה של המכון.
התקנון קובע את חובותיו וזכויותיו של חברי הוועד הפועל.
חבר הוועד הפועל חב חובת נאמנות למכון, ועליו לפעול בתום לב כלפיו.
עוד נקבע בתקנון כי לא ינצל חבר הוועד הפועל את תפקידו בחוסר תום לב או מתוך ניגוד עניינים.
מנכ"ל המכון, מר דני גולדשטיין, וראש המכון, מר עמיקם בן צבי, הם חברי הוועד הפועל מתוקף תפקידם.
שניהם חתמו ב - 2010 על מסמך מפורט לאיתור ניגוד עניינים ולמניעתו, אך יתר חברי הוועד הפועל לא נדרשו לחתום עליו.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 301 .
בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה בנושא בדיקת מינויים על ידי היועצים המשפטיים למשרדי הממשלה 45 נקבע כי במסגרת בדיקת מינוי נציגים של גופים או ארגונים המנויים בחוק, יש מקום לבחון את סוגיות ניגוד העניינים, ולשם כך על המועמד למלא שאלון.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שחברי הוועד הפועל ימלאו את השאלו ן ויחתמו על הצהרה למניעת ניגוד עניינים בין עסקיהם הפרטיים לבין חובתם כלפי המכון.
המכון מסר בתשובתו כי בכוונתו להחתים גם את יתר חברי הוועד הפועל על הצהרה בדבר הימנעות מניגוד עניינים.
החזר הוצאות בגין נסיעה לחוץ לארץ של ראש המכון .
נוהל נסיעות לחוץ לארץ של המכון (להלן - הנוהל) קבע את הכללים לאישור נסיעה לטסים לחוץ לארץ מטעם מכון התקנים.
בטופס הבקשה לאישור הנסיעה נדרש בעל התפקיד לציין כמה מימי הנסיעה הם למטרת עבודה וכמה מהם למטרת חופשה.
המנכ"ל נדרש לאשר את הנסיעות במימון המכון.
08 שהה מר עמיקם בן צבי, ראש המכון, בחוץ לארץ.
08 השתתף בכינוס מקצועי בברזיל.
לפני הכנס ואחריו שהה בארצות הברית למטרה פרטית.
הביקורת העלתה כי עלות כרטיס הטיסה של ראש המכון דרך ארצות הברית לכינוס בברזיל הסתכמה בכ- 25,000 ש"ח46 למכון.
עלות כרטיס הטיסה של המנכ"ל דאז, מר טמיר, דרך ספרד לכינוס האמור הסתכמה ב- 13,800 ש"ח בלבד 47 .
נמצא כי הפער במחיר כרטיסי הטיסה נבע ממסלול הטיסה שבחר ראש המכון וכלל שהייה בארצות הברית.
מר בן צבי הסביר למשרד מבקר המדינה שלא ידע שיש פער מחירים בין טיסה דרך ארצות הברית לבין טיסה דרך ספרד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מר בן צבי לא דיווח למכון, כנדרש בנוהל, שבנסיעתו לברזיל שהה בארצות הברית לצרכים פרטיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המכון לדרוש מראש המכון להשיב את סכום ההפרש שנבע ממסלול הטיסה שבחר, ולאכוף את נוהל נסיעות לחוץ לארץ על כל הנוסעים מטעמו.
המכון מסר בתשובתו כי ועדת הכספים של הוועד הפועל החליטה ב- 5.
11 , שעל ראש המכון להחזיר למכון את סכום ההפרש בין עלות נסיעתו לעלות נסיעת המנכ"ל דאז.
1500 ,", "בדיקת מינויים על ידי היועצים המשפטיים למשרדי הממשלה הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, עודכנה בנובמבר 2003.
46 שווה ערך ל- 6,256 .
ראש המכון והמנכ"ל נסעו במחלקת עסקים 302 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 303 .