HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
למשל, בשנת הלימודים התשס"ה היו כ - 161,000 התאמות מאושרות17, כ- 136,000 (כ-%84 ) מהן היו ברמות1 ו- 2 .
ההתאמות השכיחות ביותר בבחינות במועד הקיץ בשנת הלימודים התשס"ה היו הארכת זמן והתעלמות משגיאות כתיב.
בחוזר ההתאמות קבע המשרד שהמועצה הפדגוגית של בית הספר רשאית לאשר בקשות להתאמות ברמות 1 או2 .
16 ,חנה איילון ומלכה מרגליתהתאמות בבחינות הבגרות לתלמידים עם ליקויי למידה: תפקיד המדיניות הבית ספרית.
מגמות, 2004(, מג1 '), עמ 242-265 .
17 כאשר לתלמיד אחד אושרו כמה התאמות, נספרה כל אחת בנפרד.
לדוגמה, אם אישרו לאחד התלמידים להיבחן בעל פה בגיאוגרפיה, לקבל הארכת זמן במתמטיקה ושהבוחן יתעלם משגיאות הכתיב שלו באנגלית, ייספרו שלוש התאמות.
בשנת 2002 הורה המשרד למנהלי המחוזות להקים ועדות מחוזיות לקידום הטיפול בתלמידים לקויי למידה (להלן - ועדות מחוזיות).
על פי חוזר ההתאמות, הסמיך המינהל הפדגוגי במשרד את הוועדות המחוזיות להעריך ולבקר בשיטתיות את תהליכי קבלת ההחלטות ואת יישום הכללים לאישור התאמות.
בין השאר הוטל עליהן לאתר בתי ספר שבהם אושרו ליותר מ-10% .
מהתלמידים התאמות, ובתי ספר שבהם אין תלמידים שאושרו להם התאמות משרד מבקר המדינה בד ק בשני מחוזות של המשרד, מחוז ירושלים והמחוז ההתיישבותי, ובמינהלת חינוך ירושלים (להלן - מנח"י), את הנתונים על טיפולם של בתי הספר בבקשות להתאמות ברמות 1 ו-2 .
שבידי הוועדות המחוזיות התברר שלמחוזות אלה לא היו כל נתונים על התאמות ברמות 1 ו-2 .
המחוז ההתיישבותי ציין כי מטה המשרד לא הנחה את בתי הספר למסור למחוז מידע על ההתאמות, וכי רק בשנת 2006 החל המחוז לאסוף מידע כזה מבתי הספר.
מנח"י מסרה כי לפי כתב המינוי של הוועדה המחוזית עליה לעסוק רק בהתאמות ברמה 3 , וציינה שעל המפקחים והמדריכים מוטל עומס עבודה רב בטיפול בבקש ות ובהתאמות ברמה 3 , ולכן אין הוועדה המחוזית יכולה לפקח על המועצות הפדגוגיות בבתי הספר.
אגף השירות הפסיכולוגי הייעוצי במשרד (להלן- שפ"י) הסביר כי המשרד מיישם את הוראות חוזר ההתאמות יישום הדרגתי, מדצמבר 2003 ואילך, וכי בשלב הראשון התמקד המשרד בהתאמות ברמה 3 .
האגף הוסיף שהוועדות המחוזיות אינן יכולות, לפי שעה, לעסוק גם בבקרה על התאמות ברמות 1 ו-2 .
התברר שהמשרד ריכז, לקראת כל מועד בחינות בגרות, נתונים מבתי הספר על התאמות שאושרו לתלמידיהם, אך לא מסר אותם למחוזות.
מסירת נתונים למחוזות באופן שוטף היא תנאי הכרחי ובסיסי לקיום בקרה, ולו מדגמית ומצומצמת, של הוועדות המחוזיות על אישור ההתאמות בבתי הספר.
בקרה זו חיונית, בין היתר, משום שבתי הספר מתקשים, לעתים, להתמודד עם הבקשות של הורי התלמידים לאשר התאמות לילדיהם, ולקבל החלטה מנוגדת להמלצות שנרשמו באבחון שנעשה לתלמיד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד למסור לוועדות את הנתונים האמורים, הנמצאים בידיו ממילא, כדי לאפשר להן לקיים את הבקרה על בתי הספר.
)(א ההתאמה "שימוש במילונית (מילון אלקטרוני)": בין שנות הלימודים התשס "ד והתשס"ה גדל בכ -30% מספר התלמידים שאושרה להם התאמה זו, ובשנת הלימודים התשס"ה הסתכם מספרם ב - 15,125 .
המשרד סיווג התאמה זו ברמה 2 , אולם לדעת המפמ"רית לאנגלית יש לסווגה ברמה 3 .
לטענתה, תלמיד "רגיל" רשאי להשתמש בעת הבחינה במילון שבו אי-אפשר לחפש את פירושה של מילה בעברית, ואילו במילון אלקטרוני הדבר אפשרי, ולכן אישור התאמה זו, ללא הצדקה, מקנה למי שאישרו לו אותה יתרון על פני תלמיד אחר.
בעניין זה השיב המשרד, בדצמבר 2006 , שנושא סיווג ההתאמות נתון בדיונים מקצועיים ועם סיומם יפורסם "לוח התאמות מעודכן".
(ב) עוד טענה המפמ"רית לאנגלית שיש לסווג את ההתאמות "התעלמות משגיאות כתיב" ו"הקלטת תשובות" באנגלית כהתאמות ברמה 3 , משום שכתיבה ללא שגיאות היא אחת המיומנויות שנבדקות בבחינת בגרות של חמש יחידות לימוד.
ברמה3 יש שלוש התאמות: בחינה בעל פה, שאלון מותאם (ראו להלן) והמרת בחינה במתמטיקה בבחינה במקצוע מדעי אחר.
התאמות אלה משנות את מתכונת הבחינה, ומשום כך הן פוגעות בתקפותה.
אם התאמות אלה מאושרות לתלמידים שאינם לקויי למידה, הן משפרות שיפור ניכר את הישגיהם.
לפיכך, אישור התאמות ברמה 3 למי שאינו נזקק להן עלול לפגוע בעקרון השוויון.
ממסמכי המשרד עולה שהוא נתן את דעתו על הגידול הניכר במספר הנבחנים שאושרה להם התאמה של היבחנות בעל פה, ועל הקושי של המועצות הפדגוגיות בבתי הספר להתנגד להמלצה של מאבחן, או לסתור אותה.
משום כך, מקיץ התשס "ד ואילך הוסמכו מחוזות המשרד לאשר התאמות ברמה 3 במקום בתי הספר.
בכל מחוז יש ועדת התאמות (להלן- ועדת התאמות מחוזית) המוסמכת לאשר בקשות להתאמות ברמה 3 , ולדון בערעורים על החלטת המועצה הפדגוגית של בתי הספר18 .
בחינה בעל פה על פי חוזר ההתאמות, מוצדק אישור בחינה בעל פה אם יש פער של שני ציונים לפחות בין מבחן שעליו השיב התלמיד בכתב, לאותו מבחן שנערך לו בעל פה; ואם יש לו קשיים חמורים בקריאה, בכתיבה ובארגון הידע, או הפרעה קשה בקשב ובריכוז שאינה מאפשרת לו לעבוד באופן עצמאי, או להכתיב את התשובות לבוחן ניטרלי.
על פי הערכה של שפ"י מ - 2003 "רק 1.
5% מן התלמידים ראויים, עפ"י המקובל בעולם, להתאמה בגין לקות למידה, בדרך של היבחנות בע"פ".
מנתוני המשרד עולה כי בקיץ התשס"ה נבחנו בעל פה 10,893 תלמידים, שהם כ-4% מכלל הנבחנים באותו מועד ( 276,720 ).
שיעור הנבחנים שאושרה להם התאמה של בחינה בעל פה אמנם ירד בין שנת הלימודים התשס"ד לשנת הלימודים התשס "ה, אולם במקצועות מסוימים עדיין היה שיעורם גבוה בהרבה מהמצופה.
לדוגמה: שיעור הנבחנים שאושרו להם התאמות בספרות בבתי הספר הממלכתיים -דתיים - 9.
6% ; בתנ"ך בבתי ספר הממלכתיים -דתיים - %8.
5 ; בגיאוגרפיה בכלל בתי הספר- %6.
9 ; ובאזרחות בכלל בתי הספר- %6.
בית ספר המגיש לוועדת התאמות מחוזיתבקשה לאישור התאמות נדרש לצרף לבקשה, בין השאר, מסמכים המעידים על תפקודו הלימודי והחברתי של התלמיד, ממצאי אבחון מקצועי משולב - פסיכולוגי ודידקטי - ומסמך המסכם את החלטתה של המועצה הפדגוגית של בית הספר.
בחוזר גף ליקויי למידה מספטמבר 2004 נאמר שחובה לבטא את ממצאי המבחנים שבאבחון גם בערכים מספריים כגון ציוני תקן, ואין להסתפק בביטויים מילוליים בלבד.
משרד מבקר המדינה בדק את המסמכים של 31 בקשות לאישור התאמות שהוגשו לוועדות ההתאמה המחוזיות (להלן - הבקשות שנבדקו): 18 ;בקשות שהוגשו למחוז ההתיישבותי7 בקשות שהוגשו למנח"י; ו-6 בקשות שהוגשו למחוז ירושלים.
יודגש שבין הבקשות שנבדקו נכללו רק כמה בקשות שבהן דנו הוועדות האמורות בשנת הלימודים התשס"ו, והן אינן מדגם סטטיסטי מייצג, ולכן לא הוסקו מבדיקה זו מסקנות בקשר לכלל הבקשות שהוגשו.
18 ועדת חריגים באגף הבחינות מוסמכת לאשר התאמות לנבחנים אקסטרניים ולנבחני משנה.
נתונים אלה אינם כוללים תלמידים אקסטרניים 526 דוח שנתי57ב .
הבדיקה של 5 ( 16% ) מ-31 הבקשות האמורות העלתהממצאים בעייתיים בקשר להחלטות של ועדות התאמה מחוזיות בשני מחוזות: ועדה במחוז ירושלים אישרה מבחנים מותאמים בלשון ובמחשבים ובחינה בעל פה באנגלית ובמקצועות רבי - מלל20 , אף שתוצאות האבחון נמסרו בביטויים מילוליים בלבד ולא נכללו בו ערכים מספריים כנדרש; ועדה באותו מחוז אישרה מבחן בעל פה באנגלית ברמה של חמש יחידות לימוד בלא לנמק את החלטתה, אף שבאבחון לא נכללה הערכה של קשיי התלמיד באנגלית; ועדה באותו מחוז אישרה מבחנים בעל פה באנגלית, בספרות ובאזרחות, לפי המלצת המאבחן, גם לתלמיד שאמר באבחון שלו ששאלות בעל פה "מלחיצות" או תו; ועדה במחוז ההתיישבותי אישרה מבחנים בעל פה באנגלית ובמקצועות רבי -מלל לתלמיד שעל פי האבחון מאופיין ב"היסוס רב", ולגבי לקויות הקריאה שלו נמצא ש"לא ניתן להגיע לאבחנה מבדלת האם קיימת לקות אורגנית או שהקשיים נובעים מחסך לימודי/סביבתי.
יש לפתח ולקדם את תחום ההבעה בכתב ובע"פ"; ועדה באותו מחוז אישרה לאחד התלמידים להיבחן באנגלית בעל פה, אף שלפי האבחון שנעשה לו הוא מתקשה רק בקריאה, ולא בכישורים אחרים, כמו שיחה, שליטה בזיהוי אותיות, שליטה בעיצורים, בתנועות ובצרופים, בהבנת הנקרא ובהבנת הנשמע.
לנוכח ממצאי הבדיקה הא מורים מתעורר חשש שבשני המחוזות, מחוז ירושלים והמחוז ההתיישבותי, אושרה ההתאמה של "בחינה בעל פה" במקרים אלה לתלמידים שלא היו זקוקים לה.
סביר שתלמיד המתקשה בהבעה בעל פה, גם אם הוא לקוי למידה ויש לו צורך בהתאמות, אינו זקוק לבחינה בעל פה דווקא.
במקרה אחד אושרה בקשה אף שהאבחון שצורף לה לא עמד בכללים שקבע המשרד.
כל אימת שמוגשת בקשה לאישור התאמה של בחינה בעל פה על ועדת ההתאמות המחוזית לבדוק את מידת הפער המדווח שבין ההישגים בבחינה בעל פה ובין ההישגים בבחינה בכתב, וכן יש לבדוק שההתאמה "הכתבה לבוחן", המסווגת ברמה 221 , נוסתה בפועל, ונמצא שהתלמיד אינו יכול להיעזר בה.
הוועדה המחוזית של מנח"י השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 , כי ראוי היה להביא נושאים אלה לדיון במשרד כדי ש"יוציאו לוועדות המחוזיות הנחיות ברורות ומפורשות יותר מההנחיות הקיימות כיום".
ממסמכי הבקשות שבדק משרד מבקר המדינה עולה שב -18 ( 58% ) מ-31 הבקשות שנבדקו אישרה ועדת ההתאמות המחוזית לפחות בחינה אחת בעל פה.
התברר שבית הספר הגיש 11 מ-18 הבקשות האמורות בלי שניסה לבחון את התלמידים בעל פה עוד לפני שהגיש את הבקשה.
יצוין שבית הספר לא התבקש כלל לפרט במסמכי הבקשה את הציונים של מבחנים בעל פה שערך לתלמיד.
עוד העלתה הבדיקה שעל פי מסמכי כל הבקשות האמורות לא נוסתה ההתאמה "הכתבה לבוחן" קודם להגשת הבקשה, כנדרש.
בפברואר 2005 פרסם אגף המפמ"רים במזה"פ אמות מידה לקיום בחינה בעל פה לתלמידים לקויי למידה (להלן - אמות מידה).
ממסמך זה עולה שמורה מוסמך לבחון תלמידים בעל פה רק אם הוא עומד, בין השאר, בתנאים שלהלן: הוא מלמד או לימד את מקצוע הבחינה, .
20 במקצועות "רבי-מלל" עשויות התשובות לכלול מלל רב, לדוגמה - היסטוריה וספרות.
21 על פי הנוהל, ההתאמה "הכתבה לבוחן" פירושה שהנבחן מכתיב את התשובות בשלמותן לבוחן ניטראלי, והבוחן רושם במדויק את דברי הנבחן ללא שינוי וללא תיקון.
והגיש תלמידים לבחינה במקצוע זה ולפי שאלון זה לפחות ארבע פעמים בשבע השנים האחרונות; הוא השתלם בתחום המקצוע הנבחן; והוא אינו מלמד את התלמיד שעתיד להיבחן על ידו בעל פה בשנה שבה הוא נבחן.
כמו כן, על מנהל בית הספר לבחור את המורים הבוחנים בעל פה, ועל המפמ"ר לאשר את הבחירה.
יצוין, שעל -פי הכללים שקבע המשרד לטיפול בנושא טוהר הבחינות, "אסור למורה המקצוע להיכנס לחדר הבחינה במהלך הבחינה, אף שלא לצורך השגחה" (ראו להלן - חוזר טוהר הבחינות, בפרק על טוהר הבחינות).
(א) לטענת אגף המפמ"רים, קשה למצוא בוחנים לבחינה בעל פה, בייחוד בבתי ספר קטנים.
נוסף על כך, אין בקרה על הבחינה בעל פה, וחתימתו של הבוחן על הציון שקבע לנבחן מתקבלת ללא עוררין.
(ב) בהנחיות לבחינות ב גרות בביולוגיה לתלמידים לקויי למידה שפרסם המשרד באפריל 2006 , נרשם שהמורה לביולוגיה של נבחן אינטרני יוכל להיות נוכח בבחינה בעל פה כדי להקל עליו.
הנחייה זו אינה מתיישבת עם אמות המידה ועם הכללים האמורים שקבע המשרד בנושא טוהר הבחינות.
בעקבות הביקורת הודיעה המ פמ"רית לביולוגיה ליו"ר המזה"פ, בדצמבר 2006 , שהיא החליטה "להסיר משפט זה מהחוזר החדש לשנה"ל תשס"ז".
על פי אמות המידה, חומר הבחינה בעל פה שווה בהיקפו לחומר הבחינה שבכתב; תלמיד שנבחן בעל פה עונה על כל שאלות הבחינה; משך הבחינה בעל פה הוא כ-30% מזמן הבחינה שעומד לרשות כל התלמידים.
במאי 2005 כתבה המפמ"רית לאנגלית למנהלת אגף הבחינות ש"לפי המתכונת הנוכחית, תלמידים נבחנים על שליש מהבחינה בשליש מהזמן.
בכדי שתלמידים בעלי לקויי למידה יבחנו על חומר מקיף יותר יש צורך לשנות את מתכונת הבחינה בעל פה".
המפמ"רית הציעה להמיר את הבחינה בעל פה להתאמות משולבות שונות ברמות 1 ו-2 , למשל שילוב של הקראת מבחן לתלמיד, הקלטת התשובות על קלטת והארכת זמן הבחינה.
לפי הממצאים שפורטו לעיל, שיעור התלמידים שאושרה להם ההתאמה "בחינה רא]ה[ בעל פה" גדול לעומת הערכה של שפ"י בעניין שיעור "התלמידים ויים, עפ"י המקובל בעולם, להתאמה בגין לקות למידה, בדרך של היבחנות בע"פ", בייחוד במקצועות מסוימים.
עוד העלתה הבדיקה שלעתים התאמה זו אושרה שלא לפי הכללים שקבע המשרד; וכי לעתים אושר מבחן בעל פה כדי להקל על התלמיד, ולא רק כדי לאפשר לו להתגבר על קשייו להתבטא בכתב.
על פי חוזר ההתאמות, מבחן הנעשה באמצעות שאלון מותאם נגזר משאלון הבחינה הרגיל ואין לפטור את התלמיד מלימוד פרקים בתכנית הלימודים.
במועד הקיץ של הבחינות בשנת הלימודים התשס "ה השתמשו התלמידים הנבחנים במבחנים מותאמים בכ - 21,000 מחברות בחינה.
בשנ ות הלימודים התשס "ד ו -התשס "ה פחת מספר התלמידים שאושר להם להיבחן באמצעות שאלון מותאם לעומת מספרם בשנים שקדמו להן, וכן פחת מספר מחברות הבחינה במבחנים מותאמים.
במועד הקיץ בשנת הלימודים התשס"ו גדל מספר המחברות של הנבחנים במבחנים מותאמים בכ-11% , לעומת מועד הקיץבשנת הלימודים התשס"ה, וכן גדל 528 דוח שנתי57ב .
שיעור מחברות הבחינה שהשתמשו בהם התלמידים הנבחנים במבחנים מותאמים מכלל מחברות הבחינה מאותו מועד.
על פי חוזר ההתאמות, בית הספר יבחן ויתעד את התהליך של יישום ההתאמות בבחינות הפנימיות שהוא עורך לתלמידים, כדי שיוכל להמליץ לפני ועדת ההתאמות המחוזית על אישור הבקשה.
ממסמכי הבקשות שנבדקו עולה שב - 25 (כ- 81% ) מ-31 .
הבקשות אושרה לפחות בחינה אחת באמצעות שאלון מותאם רק בשני מקרים דיווחו בתי הספר שהם ניסו את ההתאמה הזו קודם להגשת הבקשה.
משרד מבקר המדינה בדק את שאלוני הבחינות במקצועות לי מוד אחדים בשנות הלימודים התשס"ה והתשס"ו.
התברר כי בשאלון מותאם בהיסטוריה צומצם חומר הלימוד בהשוואה לשאלון רגיל, ולכן הוא לא עמד בכלל שנקבע בחוזר ההתאמות.
בשני מקצועות אחרים - ביולוגיה וספרות, שאלון מותאם היה שאלון רגיל עם אפשרויות בחירה רבות יותר בין השאלו ת.
לדעת מנהל אגף המפמ"רים, בשאלונים מותאמים יש "הקלה" ולא "התאמה".
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להבהיר לוועדות המחוזיות שאין לאשר בקשה לבחינה באמצעות שאלון מותאם אם התאמה זו לא נוסתה קודם לכן בבית הספר.
עוד עליו לוודא שהמתכונת של השאלון המותאם עומדת בכללים שנקבעו בחוזר ההתאמות.
ועדת הערעורים העליונה (להלן - הוועדה העליונה) פועלת כגוף עצמאי במשרד, והיא מוסמכת לדון בערעורים של בתי ספר, או של תלמידים באמצעות בתי הספר, על החלטות של ועדות התאמה מחוזיות; בערעורים על החלטות של ועדת חריגים22 ; ובערעורים על החלטת ועדת טוהר הבחינות (ראו להלן), והחלטתה היא סופית.
לוועדה העליונה לא היו נתונים מלאים על פעילותה, לרבות מספר הערעורים שקיבלה ומספר הערעורים שאישרה לשנות הלימודים התשס "ה והתשס "ו, ולא היו נתונים על מספר הערעורים שהוגשו לה על החלטות של ועדות התאמה מחוזיות או על החלטות של ועדת החריגים.
על פי הנתונים החלקיים שהיו בידי הוועדה העליונה, לקראת מועד החורף של הבחינות בשנת הלימודים התשס "ה הוגשו לה 314 ערעורים על התאמות לתלמידים לקויי למידה; לקראת מועד הקיץ של הבחינות בשנת הלימודים התשס"ה הוגש ו לה 2,181 ערעורים; ולקראת מועד החורף של הבחינות בשנת הלימודים התשס"ו הוגשו לה 605 ערעורים23 .
22 ועדת חריגים באגף הבחינות מוסמכת לדון בבקשות החורגות מהנהלים, ובבקשות של נבחנים אקסטרניים ונבחני משנה.
23 לוועדה מוגשות גם בקשות שהיא אינה מחליטה בעניינן מסיבות שונות: היעדר המסמכים הנדרשים; הגשת בקשה זהה לבקשה שבית הספר כבר הגיש בעבר, ואין בה חידוש המחייב דיון משרד החינוך 529 .
)(א בידי הוועדה העליונה היו 23 פרוטוקולים מישיבותיה לקראת מועד הקיץ בשנת הלימודים התשס "ה.
על פי פרוטוקולים אלה נמצא שהוגשו לוועדה 1,260 ערעורים על החלטות של ועדו ת התאמה מחוזיות, אם לא נביא בחשבון ערעורים על החלטות של ועדת חריגים, וכי הוועדה אישרה, אישור מלא או חלקי, 647 (כ-51% .
) מהערעורים (ב) מנתוני המשרד עולה כי לקראת מועד הקיץ בשנת הלימודים התשס"ה הוגשו לוועדות ההתאמה המחוזיות 8,247 בקשות.
באין נתונים מדויקים במשרד על מספר הבקשות שנדחו, נעשה אומדן ולפיו דחו הוועדות לקראת מועד זה כ- 1,946 .
בקשות (ג) אמנם התברר שלעתים דחו ועדות ההתאמה המחוזיות בקשות להתאמות משום שחסרו בבקשה מסמכים, וייתכן שלעתים צורפו מסמכים כאלה לערעור, אולם מדובר בחלק קטן מהמקרים שבהם אישרה הווע דה העליונה ערעורים: במחוז ההתיישבותי ביקשה ועדת ההתאמות המחוזית מבתי הספר להשלים מסמכים בזמן הדיון, בעת הצורך, ולרוב בתי הספר שיתפו אתה פעולה; מנח"י העריכה שרק בכ-30% מהמקרים שבהם השיבה הוועדה תשובה שלילית הייתה הסיבה העדר המסמכים הנחוצים.
יוצא אפוא כי לוועדה העליונה הוגשו ערעורים על חלק ניכר (כ - 65% ) מהבקשות שדחו הוועדות המחוזיות לקראת מועד הקיץ בשנת הלימודים התשס"ה, וכי היא קיבלה כמחצית מהערעורים.
על פי חוזר ההתאמות, בדיוני הוועדה העליונה בנוגע להתאמות אמורים להשתתף ראש המינהל הפדגוגי או סגנו, היועץ המשפטי של המשרד או סגנו, הפסיכולוג הראשי של המשרד או סגנו, נציג המפמ"רים, נציג אגף הבחינות, נציג הקו הפתוח לפניות תלמידים ואיש ציבור.
בדיקת 23 הפרוטוקולים האמורים מישיבות הוועדה העליונה לקראת מועד הקיץ בשנת הלימודים התשס"ה העלתה כי באף ישיבה לא השתתפו נציג המפמ"רים ונציג הציבור; נציג היועץ המשפטי, נציג אגף הבחינות ונציג הקו הפתוח לא השתתפו בישיבות רבות; פסיכולוג השתתף רק בשתי ישיבות.
עם זאת בכל הישיבות הגיש הפסיכולוג לוועדה חוות דעת שבהן דנו הנוכחים.
בכל אחת מ-23 הישיבות דנה הוועדה ב-67 ערעורים בממוצע.
בישיבה אחת נדונו 149 ערעורים אף שהיועץ משפטי, נציג המפמ"רים ואיש הציבור נעדרו; בישיבה שנייה נדונו 198 ערעורים ובישיבה שלישית נדונו199 ערעורים אף שנציג המפמ"רים, נציג הקו הפתוח לפניות תלמידים ואיש הציבור נעדרו משתי הישיבות.
לדברי מנהל אגף המפמ"רים הוא לא ידע על דבר קיומה של הוועדה העליונה על אף שנציג מאגפו אמור להיות חבר בה.
המשרד קבע בחוזר ההתאמות שבעלי תפקידים מסוימים חיוניים לשם דיון בערעורים וקבלת ההחלטות, אולם חוזר ההתאמות לא הגדיר פורום מצומצם שרשאי לדון בערעורים ולקבל החלטות.
לדעת משרד מבקר המדינה, אם ל דעת המשרד יכולה הוועדה העליונה לקבל החלטות בפורום מצומצם, יש להסדיר זאת בחוזר ההתאמות ולקבוע אילו נציגים ראוי שיהיו בו.
כמו כן, אם לדעת המשרד .
נוסף; או הגשת בקשה העוסקת בנושא שהוועדה אינו מוסמכת לדון בו.
אין לוועדה נתונים על מספר הבקשות האמורות.
אפשר לוותר על השתתפותו של פסיכולוג בוועדה ולהסתפק בחוות דעתו הכתובה בלבד, יש להסדיר גם זאת בחוזר ההתאמות.
בשנת 2004 התכנסה הוועדה העליונה 37 פעמים כדי לדון בערעורים על החלטות בעניין התאמות.
לעתים דנה הוועדה ביום עבודה אחד במספר רב של ערעורים, וב -3 ישיבות היא דנה ב -181, ב -184 וב-303 ערעורים ביום.
יוצא שבמקרה זה, אף אם הוועדה דנה בערעורים במשך 10 שעות רצופות, היא הייתה יכולה להקצות לכל אחד מהערעורים האלה רק 2 או3 דקות בממוצע.
לדעת משרד מבקר המדינה, ספק רב אם פרק זמן כזה מאפשר לבחון את הערעור על מסמכיו הרבים ביסודיות, ולתת את הדעת גם לנימוקי הוועדה המחוזית.
עוד במרס 2004 הנחתה המנכ"לית לשעבר את הסמנכ"לית להקים ועדות ערעורים, ככל הנדרש, שידונו בהתאמות לבחינות הבגרות.
משרד מבקר המדינה העלה שלקראת מועד הקיץ בשנת הלימודים התשס"ה לא פעלו במקביל הרכבים שונים של הוועדה העליונה כדי להקל על העומס שהוטל עליה, ומכאן שהנחייתה של המנכ"לית לשעבר לא מולאה.
עוד נמצא שלקראת מועד הקי ץ בשנת הלימודים התשס "ו לא הספיקה הוועדה העליונה לדון בכל הערעורים שהוגשו לה, ולכן החליטה לקבל את כל הערעורים בנוגע לשנת הלימודים התשס"ו, ולאשר התאמות בלי לדון בכל אחד מהם בוועדה.
בדצמבר 2006 השיב משרד החינוך למשרד מבקר המדינה שהוא שינה את נוהל הערעורים כדי להפחית את הלחץ על הוועדה העליונה, ועל בית הספר לערער על החלטת ועדת ההתאמות המחוזית 15 .
ימים לכל היותר ממועד קבלת התשובה בעניין ההחלטה כאמור, המשרד החל ביישום חוזר ההתאמות בדצמבר 2003 , ובשלב הראשון של היישום הוא התמקד בהליכים לאישור התאמות ברמה 3 .
ממספרם הגדול של הדיונים שמקיימות ועדות ההתאמה המחוזיות לקראת מועדי הבחינות אפשר ללמוד על המאמצים הרבים שהושקעו בתחום זה.
אולם הממצאים מעלים חשש שחלק מעבודת ועדות ההתאמה המחוזיות נעשה לשווא, שכן לעתים קיבלה הוועדה העליונה באופן גורף החלטות המנוגדות להחלטותיהן ללא דיון, בגלל עומס עבודה, או שקיבלה החלטות בדיונים חפוזים ובהשתתפותם של חברי ועדה מעטים בלבד.
שמירה על טוהר בחינות הבגרות נועדה להבטיח שוויוניות, הגינות ומתן ביטוי נאות לרמת הידע של הנבחנים.
אגף הבחינות, המופקד על הארגון והניהול של בחינ ות הבגרות מטעם המשרד, ממונה גם על יישום ההנחיות הנוגעות לטוהר הבחינות.
בחוזר מנכ"ל המשרד בנושא טוהר הבחינות מאוקטובר 1999 (להלן- חוזר טוהר הבחינות) הוגדרו העבירות על כללי טוהר הבחינות ונקבעו כללי התנהגות של תלמידים ושל צוות בית הספר; נוהלי טיפול בעבירות על כללים אלה במהלך הבחינות ולאחריהן; ונוהלי טיפול משרד החינוך 531 .
במחברות שיש חשד שנכתבו בידי נבחנים שעברו על הכללים (להלן - מחברות חשודות) ובמחברות שנפסלו בשל עבירות על הכללים (להלן - מחברות פסולות).
תלמיד שבחינתו נפסלה בשל פגיעה בטוהר הבחינות, תישלל זכאותו לתעודת בגרות עד שייבחן שוב באותו מקצוע.
בקיץ התשס "ה נפסלו 8,532 (כ- 0.
67% ) ממחברות הבחינה, ול - 6,714 ( 2.
מהנבחנים נפסלה מחברת אחת לפחות .
התקשרות עם חברות השגחה .
בחוזר טוהר הבחינות נקבע שמנהל בית הספר, או רכז בחינות שמינה המנהל, אחראי לניהול התקין של בחינות הבגרות, לרבות הנחיית משגיחים בכל הקשור לתפקידם.
עוד נקבעו בחוזר כללים שעל המשגיחים לפעול לפיהם אם נעשתה עבירה על כללי טוהר הבחינות, למשל אם אחד הנבחנים סייע לנבחן אחר, או אם "הפרעות סדר" שיבשו את המהלך התקין של הבחינה.
בינואר 2002 חתם המשרד על הסכם למתן שירותי השגחה בבחינות הבגרות (להלן - ההסכם) עם שלוש חברות (להלן - חברות השגחה)24 .
בשנת 2005 שילם המשרד כ-34 מיליון ש"ח לשלוש החברות.
התברר שהמשרד לא בדק אם חברות ההשגחה קיימו את כל התנאים שנקבעו בהסכם, כמפורט להלן: 1.
המשרד קבע שלא ישובצו בבית ספר משגיחים שהם בוגרי בית הספר, ולא ישובץ משגיח שפיטרה אחת מחברות ההשגחה האחרות.
על פי ההסכם "מנהל בית ספר רשאי להציע ולשלוח מועמדים אל הספק.
המועמדים יעברו תהליך מיון.
תוך הקפדה על מניעת ניגוד אינטרסים בין משגיח לנבחן".
נמצא שהאגף לא בדק, ולו באופן מדגמי, שהמשגיחים אכן עמדו בקריטריונים אלה.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה שהוא דורש מחברות ההשגחה להקפיד על מילוי תנאי זה.
אגף הבחינות מסר למשרד מבקר המדינה כי יש משגיחים שמסייעים לנבחנים, וכי אין לחברות די מידע כדי לבדוק בעצמן אם יש קשרים בין משגיחים ובין נבחנים.
על פי ההסכם, החב רה צריכה לדווח לאגף הבחינות על כל משגיח שעבודתו הופסקה בנימוק שעבר על כללי טוהר הבחינות.
הבדיקה באגף הבחינות העלתה שרשימת המשגיחים שעבודתם הופסקה, ששלחה חברה א' למשרד, הועברה לאגף רק בעקבות הביקורת; הרשימה של חברה ב' הייתה משנת 2004 'ועל הרשימה של חברה גלא צוין תאריך.
יוצא שהמשרד לא ביקר את פעולותיהן של חברות ההשגחה למיון משגיחים, ולא חייב אותן לדווח לו באופן מלא ושוטף על משגיחים שעבודתם הופסקה.
24 תוקף ההסכמים עם החברות הוארך פעמים אחדות.
במועד הביקורת הוא הוארך עד 31.
בתי הספר מזמינים משגיחים מחברות ההשגחה לפי מועדי הבחינות המתוכננות ולפי מספר הנבחנים.
התברר שהאגף לא בדק לפ ני הבחינות אם בתי הספר אכן הזמינו משגיחים לפי הנחיותיו.
חוזר טוהר הבחינות קובע שעל אגף הבחינות למנות צוותים "אשר יבקרו בבתי הספר במהלך הבחינות ויוודאו כי נוהלי ארגון הבחינה נשמרים, לרבות טוהר הבחינות".
ביולי 2004 חתם המשרד על חוזה עם חברה פרטית (להלן - הקבלן), לקבלת שירותי "ארגון והפעלת חוליות ביקורת ובקרה על מערך בחינות הבגרות"25 .
ב- 2005 שילם המשרד לקבלן כ-1.
תכנון הבקרה בבתי הספר 1.
בחוזה נקבע שעל הקבלן להגיש לאישור אגף הבחינות "תכנית בקרות" שנתית, לרבות לוח זמנים שבועי.
מידע כזה היה מאפשר לאגף הבחינות לבדוק את פיזור הבקרות בין בתי הספר.
בפועל, לא ביקש האגף מהקבלן תכנית כ זו, והסתפק בקבלת דוחות הבקרה לאחר ביצועה.
במרס 2005 מסר אגף הבחינות לקבלן רשימה של 24 בתי ספר שבהם יש "לערוך ביקורות בכל יום בחינה, מתחילתה ועד סופה, במועד קיץ התשס"ה" (להלן - הרשימה).
האגף הסביר שבבתי הספר שנכללו ברשימה יש, לפי התרשמותו, בעיות חוזרות ו נשנות הנוגעות לטוהר הבחינות.
הוא ציין שנכללו ברשימה בתי ספר שלא פעלו נגד אלה שעברו על כללי טוהר הבחינות, או בתי ספר שנפסלו בהם מחברות בחינה רבות.
נמצא כי במועד הקיץ של הבחינות בשנת הלימודים התשס"ה עסק הקבלן בבקרה ב-24 בתי הספר שנכללו ברשימה בכ- 41% משעות העבודה שהוקצבו לבקרה בכל בתי הספר; וכי ב - 35% מבתי הספר שהגישו תלמידים לבחינות בגרות במועד הקיץ בשנת הלימודים התשס "ה לא בוצעה אפילו בקרה אחת 26 .
הנחיית האגף להקצות חלק כה גדול מהמשאבים לבקרה לבתי הספר שנכללו ברשימה, גרמה אפוא לכך שלא קוימה כל בקרה בכשליש מבתי הספר.
באפריל 2006 , לקראת מועד הקיץ בשנת הלימודים התשס"ו, הנחה אגף הבחינות את הקבלן לקיים בקרה מוגברת ב-33 בתי ספר.
תשעה מבתי הספר האמורים לא נכללו ברשימה של מועד הבחינות בקיץ התשס"ה, כלומר לא קוימה בהם בקרה מוגברת בשנה זו, אולם בידי אגף הבחינות לא נמצאו נתונים שעליהם התבססה החלטתו לקיים בקרה מוגברת ב -9 בתי הספר האלה דווקא.
25 בדצמבר 2005 הוארך תוקף ההסכם עד 31.
26 ,על פי נתוני המשרד 983 בתי ספר הגישו תלמידים לבחינות בגרות במועד הקיץ של שנת הלימודים התשס"ה.
כאמור, מספר המחברות הפסולות בבתי הספר שימש מדד לצורך בבקרה מוגברת.
נמצא שבמועד הקיץ בשנת הלימודים התשס"ד היה שיעור המחברות הפסולות 0.
52% מכלל מחברות הבחינה, אך בארבעה בתי ספר נפסלו 8% ומעלה מהן, ואף על פי כן הם לא נכללו ברשימת בתי הספר בהם יש לקיים בקרה מוגברת; עוד נמצא ש-19 מ-33 בתי ספר שנפסלו בהם 50 מחברות ויותר בשנת הלימודים התשס"ה לא נכללו ברשימת בתי הספר שיש לקיים בהם בקרה מוגברת בשנת הלימודים התשס"ו.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה שטרם נשלם תהליך הגיבוש של מנגנון הבקרה, הן מבחינת תכנת העבודה החדשה, והן מבחינת הקריטריונים שלפיהם יש לקבוע את מספר שעות הבקרה בכל אחד מבתי הספר.
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לבחון אם הקצאת שיעור ניכר מהמשאבים שהוקצבו לבקרה למספר מצומצם של בתי ספר היא אכן מוצדקת.
דיווחי הקבלן על תוצאות הבקרה 1.
ממצאי הקבלן מפורטים במערכת ממוחשבת שהוא פיתח, בין היתר, לשימושו של אגף הבחינות.
על פי החוזה שחתם המשרד עם הקבלן, על הקבלן למסור למשרד תקציר ובו ממצאי הבקרה בתוך 15 ימים ממועד סיום ביצוען; להגיש אחת לשנה דוח מלא ומפורט של ממצאי הבקרה במישור הכלל-ארצי; ולציין בדוח את ממצאי הבקרה גם לפי מגזרים, מחוזות ובתי ספר.
אולם התברר שאגף הבחינות לא עמד על כך שהקבלן יעביר תקציר ממצאים כאמור, ודוחות שנתיים על פי חתכים אלה.
האגף אמנם קיבל נתונים על מקרים חריגים, אולם רק על בתי הספר שברשימה.
עוד התברר שעובדי המשרד שעסקו בנושא טוהר הבחינות בשנת הלימודים התשס"ו לא השתמשו ברבים מהממצאים שהעלה הקבלן, אף שהדבר היה עשוי לסייע להם לאתר עבירות על כללי טוהר הבחינות.
כך, למשל, לפי דוחות שהפיק משרד מבקר המדינה ממערכת זו נראה שנבחנים רבים ע ברו על כללי טוהר הבחינות, והמשרד יכול היה לבדוק חשדות אלה.
הקבלן הגיש למשרד נתונים כלל-ארציים על ממצאי הבקרה בקיץ התשס "ה.
בכל סעיף צוין שיעור בתי הספר שנמצאו בהם עבירות לכאורה על כללי טוהר הבחינות, אולם לא צוינו שמותיהם של בתי הספר שבהם נמצאו הממצאים האמורים.
בטבלה שלהלן מוצגות דוגמאות לממצאי הקבלן במועד הקיץ של הבחינות בשנת הלימודים התשס"ה27.
שיעור התוצאות שאינן תקינות .
(באחוזים) הנושא שנבדק .
5-20 אין ברשות הנבחנים חומר עזר האסור בשימוש .
9-21 הנבחנים עובדים עבודה עצמאית .
5-20 המשגיח אינו מסייע לנבחנים .
27 בטבלה הוצג טווח הנתונים של שלוש חברות ההשגחה, בבתי הספר שברשימה ובבתי ספר אחרים.
6-21 אין בכיתה מורה המסייע לנבחנים .
על אף הממצאים האמורים לא נמצא שהאגף בירר באילו בתי ספר התגלו הממצאים, ולכן הוא לא יכול היה להשתמש בנתונים כדי לטפל באופן פרטני באותם בתי ספר שבהם התגלו הממצאים.
המשרד גם לא דרש להגיש לו דוח נוסף עם הפירוט הדרוש.
בדצמבר 2006 , לאחר סיום הביקורת, מסר המשרד למשרד מבקר המדינה נתונים כלל- ארציים על ממצאי הקבלן במועד בחינות הקיץ בשנת הלימודים התשס "ו.
מהנתונים היה אפשר ללמוד ששיעור הממצאים על חריגות, לכאורה, מכללי טוהר הבחינות פחת בשיעור ניכר לעומת השנה הקודמת.
למשל, שיעור המ קרים שבהם היו ממצאים לא תקינים בשני הסעיפים הראשונים שפורטו בטבלה ירד ל- 0%-2% , ושיעור המקרים שבהם היו ממצאים לא תקינים בשני הסעיפים האחרונים ירד ל- 0%-1% .
לעומת זאת מסר המשרד נתונים על מספר הנבחנים שנחשדו בביצוע עבירות על כללי טוהר הבחינות במועד זה - 8,165 לעומת 8,081 בקיץ התשס"ה.