HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מטרת הקמתו של פורום ברוצלוזיס במשרד החקלאות הייתה לדון בנושא התפשטות הברוצלוזיס והדרכים לעצור אותה.
בפורום משתתפים נציגי משרד החקלאות .
בדיון 2015 ווטרינרים מומחים מחוצה לו.
הפורום התכנס לראשונה בדצמבר עלתה סוגיית הניטור, ורבים מהווטרינרים 2019 בנושא שקיים הפורום בפברואר שהשתתפו בדיון ציינו כי עוד לפני שתוסדר סוגיית חיסון העדרים יש לבצע ניטור מלא של העדרים.
מאחר שהיעדר ניטור הוא אחד הגורמים לכך שמחלת הברוצלוזיס התפשטה ברפתות והתגלתה רק בשלב מאוחר, לאחר שכמה בני אדם נדבקו ופרות רבות הומתו, ראוי שהמשרד יפעל מעתה ואילך בנחישות לאכיפת הנוהל ולקיום מערך ניטור, אבחון ובקרה בכל המשקים, בהתאם לרמת הסיכון שהוגדרה להם כדי להביא לצמצום התפשטות הברוצלוזיס.
ק"מ 1 רפת שאובחנה כנגועה בברצלוזיס בעשר השנים האחרונות או רפת השוכנת במרחק של עד 62 .
מעדרי צאן שנמצאו נגועים במהלך עשר השנים האחרונות 1208 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרד החקלאות מסר בתשובתו כי השו"ט פועלים בנחישות ותקיפות לאכיפת נוהל דיגום ההפלות ולקיום הניטור ברפתות החלב.
מנהל השו"ט נזף בווטרינרים הפרטיים שלא קיימו את הנוהל והביא לידיעתם כי בפעם הבאה יינקטו אמצעי משמעת נגד הווטרינרים שלא ייקחו דגימות.
כמו כן צוין כי קיום נוהל הדיגום הוא באחריות המשק, וכי משק אשר לא יציית להוראות הנוהל לא יהיה זכאי לקבלת פיצויים אם יומת בעל חיים בגין הימצאות החיידק במקנה.
עוד צוין כי ככל הנראה שיעור הנגיעות הגבוה בחיידק הברוצלוזיס בקרב עדרי הבקר נובע מהפסקת החיסון .
2014 בשנת 19 בתרכיב זן חל גידול במספר המשקים שבהם נמצא 2019 נוכח העובדה שבשנת החיידק ובמספר ראשי הבקר שהומתו, על השו"ט לבחון ולהעריך את האפקטיביות של פעולות הפיקוח שהם מקיימים.
כמו כן, עליהם לבחון נקיטה בפעולות אכיפה משמעותיות כדי לצמצם את היקף התחלואה בחיידק הברוצלוזיס.
חיסון הבקר ההחלטה על חיסון הבקר לפי דוח הברוצלוזיס, חיסון בעלי חיים נגד מחלת הברוצלוזיס מבוצע על ידי שימוש .
63בתרכיבים חיים הניתנים פעם אחת, קודם להגעת בעל החיים לבגרות מינית החיידקים בתרכיבים עלולים בעצמם לגרום למחלה הן לבעל החיים והן לאדם נגד REV-1 הנחשף לחיידק בתרכיב.
כיום מחוסנות נקבות הצאן בישראל בתרכיב ברוצלה מליטנזיס.
תרכיב זה מיועד לצאן, ובמקור אינו מיועד לבקר, שכן יש בנמצא מידע מועט בלבד על השימוש בתרכיב זה בבקר, על משך השהייה של החיידקים בגוף הבקר ועל הסיכון הכרוך בתרכיב.
ההמלצה המקובלת בעולם היא שאין לחסן בקר בתרכיב זה.
משנות השמונים של המאה העשרים מאובחנות התפרצויות של ברוצלה מליטנזיס, שמקורה בצאן, גם ברפתות חלב.
לעומת זאת, על פי מסמכי השו"ט, מחלת ברוצלה הפסיקו השו"ט לחסן 2014 .
לכן בינואר 1984 אבורטוס לא אובחנה בישראל משנת , המוכר כיעיל נגד התפשטות ברוצלה אבורטוס וניתן עד אז 19 עגלות בתרכיב זן לכל העגלות עד גיל חצי שנה.
בעת קבלת ההחלטה בדבר הפסקת השימוש בתרכיב בוצעה הערכת סיכונים בנוגע להידבקות בקר בישראל בברוצלה אבורטוס, 19 זן שבמסגרתה לא הובאו בחשבון סיכוני הדבקת אדם ובקר בברוצלה מליטנזיס, שכן מגיל חודשיים עד גיל חצי שנה.
63 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1209 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | לטיפול בברוצלה 19 באותה עת לא היה מידע ברור על מידת יעילותו של תרכיב זן מליטנזיס, והסברה הייתה שהוא אינו מאפשר טיפול יעיל בה.
למניעת הידבקות 19 על פי דוח הברוצלוזיס, למועד סיום הביקורת מוצע תרכיב זן בקר בברוצלה מליטנזיס.
התרכיב, המותווה על ידי היצרן, ניתן בטפטוף לעין.
במועד סיום הביקורת, כאשר נמצא שמחלת הברוצלוזיס התפשטה במשק מסוים, עובדי הלשכות הווטרינריות נכנסו למשק מדי שלושה חודשים וחיסנו את ראשי כל עוד היו ממצאים חיוביים המעידים על הימצאות החיידק במשק.
חיסון 64הבקר הבקר משפיע על יכולת הניטור והאבחון של המחלה, שכן חלק מהעגלות המחוסנות נושאות זמן רב נוגדנים נגד ברוצלוזיס (לא ניתן להבדיל בין תגובה לחיסון ובין תגובה להדבקה במחלה).
כמו כן, החיסון בתרכיב עלול לסכן את העובדים ולגרום להידבקותם בחיידק.
החיסון אינו מונע לחלוטין את חדירת הברוצלוזיס לרפתות ואינו מגן לחלוטין על הפרות.
למרות זאת, הדוח מציין כי בהתאם לממצאי המחקר את 90%-בישראל, החיסון צפוי להקטין את מספר הרפתות שיידבקו, ולהפחית בכ מספר הפרות שיידבקו ברפת נגועה.
הדבר צפוי להפחית במידה ניכרת את הסיכון הנשקף לעובדי ענף הבקר בישראל.
בשל שיעורי ההדבקה הגבוהים ונוכח התפשטות ברוצלה מליטנזיס ברפתות באזורים התקיים דיון בפורום ברוצלוזיס.
בדיון נכחו 2019 שונים בארץ כאמור, בפברואר משתתפים, ובהם נציגי משרד החקלאות וכן שלושה נציגים של חברה פרטית 20 )המפעילה מגוון של שירותים וטרינריים בענף החקלאות (להלן - החברה הפרטית - שני וטרינרים ומנכ"ל החברה הפרטית.
יצוין כי החברה הפרטית עוסקת בין היתר בשיווק התרכיבים לחקלאים ובחיסון הבקר תמורת תשלום.
כחיסון 19 הדיון נסוב על השאלה אם ראוי להחזיר את חיסון הברוצלוזיס בתרכיב זן מהמשתתפים את דעתם על 17 חובה לכל עדרי הבקר בארץ.
בסיכום הדיון הביעו האפשרות להחזיר את החיסון.
חלק מהמשתתפים התנגדו להחזרת החיסון, ובהם מנהלי לשכות וטרינריות, וחלקם תמכו בהחזרת החיסון, בהם נציגים של החברה .
הפרטית מכאן עולה כי בדיון שעסק בשאלה אם ראוי להחזיר את חיסון כחיסון חובה, השתתפו נציגי חברה פרטית 19 הברוצלוזיס בתרכיב זן הנוגעת בדבר.
50- עלות התרכיב גבוהה והסתכמה בכ 64 1210 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרד החקלאות ציין בתשובתו כי "עולם הרפואה הווטרינרית בישראל מצומצם מאד, המומחים בעלי הידע עמם ניתן להתייעץ ספורים, ועל השו"ט למצוא את הדרך להתייעץ עם ציבורים רחבים ככל הניתן בכדי להגיע להחלטות נכונות בעלות השפעה על האסדרה והמשק הישראלי בכלל.
השתתפות וטרינרים קליניים, המביאים לדיון ידע שאינו קיים בשירותים הווטרינריים מעשירה את הדיון ומאפשרת קבלת מידע נוסף".
שיתוף נציגי חברות פרטיות - שיש להן ידע מקצועי רלוונטי - בדיונים מקצועיים של המשרד נועד להעשיר את המידע שבידי המשרד ולהציג לו נתונים שלא היו בידיו קודם לכן.
אם יחליט מנהל השו"ט לשתף בדיוני המשרד נציגי חברות פרטיות בעלות אינטרסים כלכליים, ראוי כי הוא ינהג בזהירות יתרה בכל הנוגע למתן משקל לעמדת החברות הפרטיות במסגרת תהליך קבלת ההחלטות, ובייחוד בנושאים שעשויה להיות להם השפעה כלכלית על החברות הפרטיות.
זאת כדי למנוע חשש לניגוד עניינים, ולו למראית עין, בקבלת ההחלטות.
החליט מנהל השו"ט, מכוח 2019 בפברוארחיסון באמצעות וטרינרים פרטיים: (א) לפקודת מחלות בעלי חיים, להורות לחסן את כלל 9 הסמכות המוקנית לו בסעיף כחיסון חובה.
זאת מכיוון שלדבריו הוא "צפוי להקטין 19 הבקר בישראל בתרכיב זן את מספר הרפתות שידבקו, ולהקטין את מספר הפרות שידבקו ברפת נגועה.
ובכך להקטין גם את הסיכון לעובדים".
לפי ההנחיה שהופצה בקרב בעלי העדרים הם נדרשו לדווח ללשכות הווטרינריות על ביצוע החיסון.
לאחר שהחליט מנהל השו"ט להחזיר את החיסון כחיסון חובה, הוא כתב ללשכה המשפטית במשרד החקלאות ולמנהלי הלשכות הווטרינריות כי בשל הקיצוץ בתקני כוח האדם לא יוכלו עובדי הלשכות לעמוד במטלה נוספת זו, ואין מנוס מלהעביר את האחריות למימוש חובת החיסון לווטרינרים הפרטיים.
יצוין כי בדוח הברוצלוזיס נכתב כי כאשר החיסון יינתן על ידי וטרינרים פרטיים החובה לדיווח על מתן החיסון ללשכות הווטרינריות תוטל על המגדלים, ועקב כך יכולת הבקרה של השו"ט על אמינות הדיווחים תפחת.
עוד צוין בדוח כי גם כיום עובדים בלשכות אינם מדווחים במערכת הממוחשבת על מתן חיסון, אלא אם כן ניתן חיסון לעדרים שנמצאו חיוביים לחיידק.
בדוח הומלץ להקים ממשק ממוחשב שיאפשר בדרך זו או אחרת דיווח ממוחשב של המגדלים על מתן החיסון.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1211 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | בסופו של דבר לא הוקם הממשק הממוחשב שהומלץ על הקמתו שלח מנהל השו"ט מכתב למגדלי הבקר 2019 - ולמרות זאת באפריל ולווטרינרים של הבקר בישראל ובו הנחה אותם לחסן את כל העגלות .
זאת 2019 עד סוף אוגוסט 19 שגילן שישה חודשים ומטה בתרכיב זן בלא שנמצא פתרון שהיה יכול להבטיח רישום מלא, מהימן ובר מעקב לגבי מבצע החיסון.
לנוכח האמור לעיל ציינו מנהלי הלשכות כי אבן הנגף לעניין ביצוע החיסון על ידי הווטרינרים הפרטיים היא כי לווטרינרים הפרטיים אין גישה למערכת הממוחשבת של השו"ט, ולכן אי אפשר לאכוף את ההחלטה ולוודא כי החיסון מבוצע.
החלטה על ביצוע מבצע חיסון נרחב על ידי וטרינרים פרטיים, הגם שהתקבלה על ידי גורם המוסמך לכך, ראוי שתביא בחשבון את ההיבטים היישומיים של הליך הרישום של כלל החיסונים שניתנו ושל הבקרה על ההליך.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי לא ניתן לעכב את ביצוע החיסונים עד להסדרת סוגיית הדיווח על ביצוע החיסון.
כל דחייה ביישום הנחיית החיסון גורמת לחשיפת בעלי חיים נוספים למחלה.
היה צורך להחליט בדחיפות 2019 אף שלטענת המשרד כבר בפברואר , וכי חיסון זה 19 חודשים יחוסן בתרכיב זן 6 - 3 כי כלל הבקר בגילאים 2019 יוגדר כחיסון חובה, מדיווח השו"ט עולה כי בפועל בסוף דצמבר טרם החלו לחסן את הבקר נגד ברוצלוזיס.
במקרה זה הוחלט למזער את התפשטות המחלה.
עם זאת, לא הוסדרה סוגיית הרישום של ביצוע החיסונים והבקרה בנושא.
יצוין כי הגדרת חיסון כחובה ומתן ההנחיה לבצעו באמצעות וטרינרים פרטיים חייבים להתבצע בליווי כלי פיקוח מתאימים והסדרת ההזנה של המידע על כלל פעולות החיסון שנעשו לצורך המעקב אחר ביצוע החיסון ותוצאותיו.
כאמור, אחת הדרכים למניעת מחלות בקרב בעלי חיים : 19 תרכיב חיסון זן ולטיפול בהן היא מתן חיסונים (תרכיבים וטרינריים).
תקנות מחלות בעלי- 1212 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה (להלן - תקנות 1975-חיים (מיקרואורגניסמים, תרכיבים ומעבירים), התשל"ה התרכיבים), מחייבות קבלת היתר ממנהל השו"ט ליבוא, לייצור, להפצה ולהחזקה של תרכיב.
בשו"ט פועלת מחלקה לפיקוח על תכשירים ותרכיבים וטרינריים (להלן - מחלקת תרכיבים).
מי שמבקש היתר לייצור או ליבוא של תרכיב וטרינרי צריך להגיש למחלקה "תיק תרכיב" ובו בקשה לרישום התרכיב בפנקס התרכיבים ומסמכים הנוגעים לתרכיב, אשר נבדקים על ידי עובדי המחלקה.
בסיום בדיקת המסמכים מנהל המחלקה ממליץ למנהל השו"ט אם לאשר את תיק התרכיב.
לאחר אישור תיק התרכיב נשלחות אצוות של התרכיב לבדיקה במעבדה לביקורת תרכיבים, הפועלת במכון הווטרינרי, ואם ממצאי בדיקות המעבדה מעידים כי התרכיב תקין, הוא צוין בנוגע לחיסון נגד ברוצלוזיס 2019 מאושר לשיווק.
בדוח הברוצלוזיס ממרץ כי יש להזמין את התרכיב כארבעה עד חמישה חודשים מראש, וכי עלול להיווצר מחסור בזמינות התרכיב בשוק.
צוין כי הוגשו לשו"ט, לקבלת 2019 בישיבה של הנהלת השו"ט שהתקיימה במאי : תרכיב א' (הניתן בהזרקה), 19 אישורם, ארבעה תיקים של יבואני תרכיב חיסון זן תרכיב ב' (הניתן בהזרקה), תרכיב ג' (הניתן בהזרקה) ותרכיב ד' (הניתן בטפטוף לעין).
עוד צוין כי תרכיב ד' עלול לסכן את בטיחות העובד ויידון רק לאחר שיבוצע מחקר בנושא.
בדיון סוכם כי יאושרו תרכיבים בהזרקה בלבד, וכי ייקבע מועד לדיון באישור תיקי התרכיב.
התקיים הדיון בתיקי התרכיבים הניתנים בהזרקה שהוגשו לאישור 2019 ביוני השו"ט.
להלן בלוח סוכמו הנקודות שאותן העלו בדיון גורמי המקצוע בנושא התרכיבים הניתנים בהזרקה: שהוגשו לאישור השו"ט 19 הערות בעניין תרכיבי זן: 4 לוח תרכיב א'תרכיב ב' תרכיב ג' בטיחות התרכיבדרישות הבטיחות לא נמצאו בתיק.
לא צורפו ממצאים של מבחני בטיחות לתרכיב במעבדה ובשדה.
צורפו מאמרים 30-שנכתבו לפני כ שנים.
לא בוצעו מבחני בטיחות במעבדה ובשדה.
יעילות התרכיבלא הוכחה יעילות התרכיב.
לא צורפו ממצאים של מבחני יעילות לתרכיב במעבדה ובשדה.
קיימים מחקרים שרובם משנות השישים של המאה העשרים וקשה לאמוד את איכותם ולהעריך את תוקפם.
לא הוכחה יעילות התרכיב.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1213 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 'תרכיב אתרכיב ב' תרכיב ג' מדינות שהוא נרשם בהןלא ברור באילו מדינות נרשם ובאילו שנים.
צוין כי התרכיב נרשם בספרד, אך לא צורפה אליו תעודת רישום.
נרשם בספרד אך אינו משווק בה.
מדינות המשתמשות בושיווק התרכיב בארה"ב הופסק.
בשנים האחרונות נמכר רק בתוניס ובישראל.
שווק בעבר באיטליה ובמדינות העולם השלישי, אך לא נרשם בהן.
בעקבות עיון בתיקי התרכיב שהוגשו הוחלט בדיון כי שלושת תיקי התרכיבים אינם עומדים בדרישות, ולא ניתן לרשום את התרכיבים כמאושרים לשימוש בישראל.
היות שלפי החלטת מנהל השו"ט נדרש חיסון לעצירת התפשטות המחלה, הוחלט כי יבוא תרכיבים אלה יאושר בהתאם לנוהל היתרים חריגים - תרכיבים לשימוש ובתנאים מסוימים.
65)וטרינרי (להלן - נוהל חריג וההנחיה שניתנה למגדלים 2019 נמצא כי למרות ההחלטה מפברואר ולווטרינרים באפריל אותה שנה, במועד סיום הביקורת עדיין היה מחסור בתרכיבים מאושרים לחיסון כל העגלות כנדרש, שכן החברות לא ייבאו את מלאי התרכיבים הנחוץ שאושרו בנוהל חריג, ולמותר לציין כי ההנחיה לבצע את החיסון לא יושמה.
אינם מוצר מדף, ובשל מחירם הגבוה 19 בתשובת משרד החקלאות צוין כי תרכיבי זן חודשים.
עוד 3-4 הם מיוצרים על פי דרישה או הזמנה בלבד, ומשך הייצור אורך הוזמנו 2019 נקבות בקר, אך עד סוף שנת 65,000 -צוין כי בכל שנה נדרש לחסן כ 19 נשלחו תרכיבים של זן 2019 מנות בלבד.
בחודשים נובמבר ודצמבר 49,000 -כ למכון הווטרינרי לבדיקה.
המעבדות החזירו למשרד החקלאות את האצוות בשבוע .
עוד צוין כי את יעילות החיסון לעדרי הבקר ניתן יהיה 2019 האחרון של דצמבר לבדוק רק בעוד כמה שנים, כאשר כל העדרים יהיו מחוסנים.
נוכח הבעיות בתרכיבים והצורך בשימוש בתרכיבים שאינם מאושרים, וכן נוכח העובדה כי אין בשוק תרכיבים לחיסון כל העגלות, הרי הנוהל קובע כי ניתן לקבל היתר מוגבל בכמות לייצור או להפצה של תרכיבים שאינם רשומים 65 .
כמאושרים, בהתאם לשיקול דעתו של מנהל השו"ט 1214 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה שהנחיית מנהל השו"ט למגדלים ולווטרינרים של הבקר כי עליהם לא היתה ישימה כבר בעת 2019 לחסן את כל העגלות עד סוף אוגוסט שפורסמה.
על השו"ט להיערך למצבים עתידיים דומים מבעוד מועד, ולבחון מהן הדרכים המיטביות שיאפשרו בעת הצורך לעצור מיד מחלות מתפרצות, וכן עליהם לבחון אם יש צורך בהחזקת מאגר תרכיבים.
פיצויים לחקלאים וההפסד הכלכלי למשק כאמור, לפי פקודת מחלות בעלי חיים "אוצר המדינה ישלם לבעלו של בעל חיים ) היה בעל החיים נגוע במחלה - מחצית 1( :שהומת לפי פקודה זו פיצויים כלהלן ) היה בעל החיים חשוד כנגוע במחלה אך לא היה נגוע - 2( .
שוויו לפני שחלה שוויו לפני שהומת.
, בעקבות גילוי ממצאים חיוביים לחיידק הברוצלוזיס אשר 2019 - 2015 בשנים הביאו להשמדת מקנה, קיבלו חקלאים ומגדלי מקנה רבים פיצויים.
66 שילם משרד החקלאות את סכומי הפיצויים למגדלים בהתאם לפקודה 2018 ) נחתם הסכם לשנה בין המועצה לענף החלב בישראל (ייצור ושיווק 2019 בינואר (להלן - המועצה) לבין חברת ביטוח ממשלתית עסקית ושמה "קנט", אשר הוקמה לכיסוי נזקים שנגרמו לחקלאים עקב נזקי הטבע.
לפי ההסכם, משרד 1967 בשנת החקלאות רכש פוליסה לכיסוי מפני נזקי הברוצלוזיס ברפתות, והוא משלם לקנט 20% מיליון ש"ח לשנה, הכוללים גם סכום בשיעור 3.
5 את מלוא עלות הפרמיה בסך מהפרמיה שאותו החקלאים היו אמורים לממן.
קנט משלמת לכל בעל רפת שנדרש להשמיד בקר בשל מחלת הברוצלוזיס את סכום הפיצויים המגיע לו.
עם החתימה על ההסכם הועבר נושא התשלום בגין פיצויים על השמדת בקר ברפתות בשל מחלת הברוצלוזיס ממשרד החקלאות לטיפול קנט.
משרד החקלאות ממשיך לשלם את הפיצויים על צאן או בקר במרעה (בקר שנועד לבשר ולא גדל ברפתות) שהושמדו, וזאת בהתאם לפקודה.
בתרשים שלהלן מפורטים תשלומי הפיצויים שהעבירו משרד .
2019 - 2015 למשקים שבהם הושמד בקר בשנים68 וקנט67החקלאות למעט במקרים בהם שולמו פיצויים בגין מבצע הברוצלוזיס בנגב.
2019 עד אוקטובר 68 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1215 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | "פירוט תשלומי הפיצויים שהעבירו משרד החקלאות וחברת "קנט: 21 תרשים (באלפי ש"ח) 2019 - 2015 לחקלאים בשנים 2019 2018 2017 2016 20152,9606,438 3,7975,904 9803,070 משרד החקלאותחברת קנט 6,031 .
על פי נתוני השו"ט וחברת "קנט" בעיבוד משרד מבקר המדינה 20- שילם המשרד פיצויים בסך כ 2019 ועד שנת 2015 מהתרשים עולה כי משנת מיליון ש"ח לחקלאים שהמקנה שברשותם הומת לאחר שנחשף חיידק הברוצלוזיס מיליון ש"ח 3.
5 לחברת קנט סך של 2019 במשקם.
כמו כן, המשרד שילם בשנת , באופן שכלל הוצאות הממשלה בשנה זו בעד הביטוח בגין עלויות 69בעד הביטוח הפיצויים וכן העלויות עצמן הסתכמו בכשישה מיליון ש"ח.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי "העליה בניטור, באיתור ובטיפול מובילים גם לעליה בפיצויים המשולמים".
עוד צוין כי למשרד החקלאות נתונים לגבי המתת אך אין בידיו נתונים על המתות בקר 2019- ו2018 בקר עקב ברוצלוזיס לשנים שבוצעו קודם לכן, וכן אין בידיו שום נתונים על מספר ראשי הצאן שהומתו ושולמו בגינם פיצויים.
אף שיש בידי משרד החקלאות נתונים על תשלומי פיצויים לבעלי עדרים שהמקנה שלהם הומת בשל הידבקות בחיידק, אין בידי השו"ט נתונים על מספר ראשי הצאן שהומתו בשנים האחרונות וכן נתונים על מספר ראשי מיליון ש"ח.
07- שילמה קנט לחקלאים כ 2019 עד אוקטובר 69 1216 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה הבקר שהומתו בעבר, אשר ניתן להסיק מהם גם על שיעור הנגיעות.
על השו"ט לבצע מעקב סדור ומפורט אחר המתות הצאן והבקר, דבר שיסייע לצמצום התפשטות המחלה והפחתה בתשלומי הפיצויים.
היו מופחתים וחושבו 2018 - 2015 הפיצויים ששילם משרד החקלאות בשנים בהתאם להנחה כי נדבקו במחלה גם בעלי חיים שלא הוכח כי הם חולים.
בעקבות פניות של חקלאים למשרד החקלאות בנושא סכום הפיצויים התקיים דיון בלשכה .
בדיון צוין כי "בהתאם לקביעה המקצועית 2019 המשפטית של המשרד בפברואר של השירותים הווטרינריים, כאשר מתעורר חשד לנגיעות במחלה, מבוצעות בעדר 20%-בדיקות לראשי צאן לאחר המלטה ראשונה.
ככלל, כאשר נמצא כי יותר מ מבעלי חיים שנבדקו נגועים במחלה, ניתן צו השמדה לכל העדר, זאת כדי למנוע התפשטות של המחלה.
מכוח הצו מומת העדר כולו, ובכלל זה צאן שלא ניתן לבצע .
]70[בו בדיקות (צעירים).
גובה הפיצוי במקרה זה חושב על-ידי הוועדה הוועדה המליצה על תשלום פיצוי בשיעור יחסי, בהתאמה לשיעור הנגיעות בקרב בעלי חיים בעדר לא נבדקו, ואחוז הנגיעות 10 בעלי החיים שנבדקו.
לדוגמא: אם , המליצה הוועדה על תשלום פיצוי על בעלי 60% בקרב בעלי חיים שנבדקו עומד על (שש 60% (ארבע כבשים), ועבור 40% החיים לפי שווי מלא של בעל החיים עבור כבשים) המליצה הוועדה על תשלום פיצוי בשיעור מחצית השווי".
אבל מאחר שעל פי לשון הפקודה "רק במקרה בו ניתן להוכיח נגיעות בפועל של בעל החיים שהומת - ניתן להפחית את התשלום למחצית משוויו של בעל החיים.
" קבעה הלשכה המשפטית כי כאשר אין בידי המשרד ראיה לכך שמדובר בבעל חיים נגוע, יש לשלם פיצויים בהתאם לשוויו המלא, עד לסכום הפיצוי המרבי הקבוע בהודעת מחלות , וכי נטל ההוכחה בעניין זה מוטל על המשרד.
71בעלי חיים בעקבות הדיון שינתה ועדת הפיצויים את אופן חישוב הפיצוי ואף המליצה לשלם למגדלים הזכאים לכך את ההפרשים שהתחייבו לנוכח שינוי שיטת החישוב.
בהתאם להנחיות ריכזו נציגים של ועדת הפיצויים את נתוני התיקים שבהם ניתנו פיצויים ש"ח), 120,000 -מופחתים (לפי החישוב שביצעה הוועדה מדובר בהפרשים של כ המליצה ועדת הפיצויים על השלמת ההפרשים למגדלים.
2019 וביוני ועדת הפיצויים של משרד החקלאות.
2008 - הודעת מחלות בעלי חיים (תשלום פיצויים), התשס"ח 71 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1217 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את העברת נושא תשלומי הפיצויים לחקלאים לחברת הביטוח וכן את המהלך של המשרד לבצע בדק בית, להכיר בטעותו ולתקן אותה לא רק מעתה ואילך, אלא גם לבצע תיקון לגבי תיקים שנסגרו ותשלומי הפיצויים בעדם הועברו זה מכבר.
מהלך ראוי זה יאפשר למשרד לעמוד בהוראות הדין בעניין מתן הפיצוי למגדלים גם בעתיד.
ההשפעה הכלכלית של התפרצות המחלה בקרב הבקר נרחבת, וקשה לעמוד על מלוא היקפה.
נוסף על עלות הבקר שהושמד, לאחר גילוי החיידק מושמדים מאות ליטרים של חלב, מתבצעות פעולות לחיטוי, בדיקות עוקבות ועוד.
יצוין כי פקודת מחלות בעלי חיים מאפשרת מתן פיצוי רק עבור בעלי החיים ואין מנגנון פיצוי עבור נזקים עקיפים כגון הפסדי חלב.
בלבד משוויו המלא, וכן 50% מאחר שהפיצוי על בקר שהוכח כנגוע הוא מאחר שיש הפסדים נוספים עקב השמדת החלב ועלות פעולות החיטוי, יש להניח כי ההפסד הכלכלי לחקלאים ולכלל משק הבשר והחלב היה גדול הרבה יותר.
בשל התפרצות מחלת הברוצלוזיס בצאן ובבקר, על משרד החקלאות לפעול למציאת דרכים לעצירת התפשטות המחלה ולהפחתת נזקיה.
עכברת לפטוספירוזיס, הידועה גם בשם "עכברת", היא מחלה זואונוטית.
החיידק מחולל ), וידועים עשרה זנים של החיידק הגורמים Leptospira ( המחלה הוא לפטוספירה לתחלואה.
בטבע נדבקים במחלה בעלי חיים, לרבות נברנים (חולדות ועכברים), כלבים, צאן, בקר וחזירי בר.
חיידק הלפטוספירה מופרש בשתן של בעלי חיים חולים, והוא שורד שבועות ואף חודשים במים ובקרקע שזוהמו.
בני אדם יכולים להידבק בחיידק באמצעות חשיפה להפרשות: מגע עם שתן המכיל את החיידק, בליעת מים המזוהמים בשתן או מגע עימם, דרך פצעים או במגע עם ריריות הגוף.
מכיוון שההדבקה היא בחשיפה להפרשות, בעיקר לשתן, לא נשקפת למעשה סכנה בהדבקה בין אדם לאדם.
הסיכון להדבקה מוגבר במים עומדים או במים הזורמים לאט.
רוב האנשים שנחשפים לחיידק הלפטוספירה לא יפתחו כלל את מחלת 1218 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה העכברת, ואילו אלו שיפתחו את המחלה יחוו בדרך כלל תסמינים קלים.
מחלת עכברת קשה כוללת חום, כאבי ראש, כאבי שרירים, דימום בלחמית העין, כאבי בטן, שלשולים והקאות.
פעמים רבות התסמינים מזכירים שפעת.
בקרב מקצת החולים המחלה עלולה להסתבך ולגרום לפגיעה בכבד, לאי-ספיקת כליות, לדלקת קרום המוח ולאי-ספיקה נשימתית.
מחלת העכברת אובחנה בישראל לראשונה היתה התפרצות נוספת בעדר של בקר 2013 .
בשנת 2003 ברפת במרכז הארץ בשנת התפרצה המחלה 2018 לבשר במרכז הארץ, אשר גרמה להתפשטות המחלה.
עדרי בקר לבשר, בעיקר בצפון הארץ, נמצאו נגועים, ומטיילים רבים שנחשפו למי נחלי דרום רמת הגולן והירדן נדבקו בחיידק.
722019 - 2014 מספר בני האדם שנדבקו בעכברת בשנים: 22 תרשים על פי נתוני משרד הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2018 התרשים משקף את הזינוק המשמעותי בהתפרצות המחלה שחל בשנת בשל התפרצות החיידק ושיעור התחלואה הגדול בקרב בני אדם, ומתוקף סמכותו 2019 (א) לפקודת מחלות בעלי חיים, הוא הנחה במרץ 9 של מנהל השו"ט לפי סעיף את מגדלי עדרי הבקר הרועים בנחלים המתנקזים לירדן לחסן את עדריהם נגד עכברת.
בהנחיה נכתב כי "בהמשך לאירוע התחלואה באדם בעכברת.
אנו עדים לגילוי עדרי בקר לבשר נגועים נוספים ביערות מַסְעָדֶה ובנחלים המתנקזים לירדן צפונית לבטיחה.
בכדי למנוע התפשטות המחלה אני מורה על חיסון עדרי הבקר אשר רועים סביב הירדן וביערות מסעדה בתרכיב מתאים".
בהתאם להנחיה חובת החיסון חלה על המגדלים, ויש לחסן כל ראש בקר בכל גיל ולדווח לשו"ט על ביצוע החיסון.
בהנחיה צוינו שלושה תרכיבים המאושרים לביצוע החיסון.
19 מעודכן לתאריך 2019 הנתון לשנת 72 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1219 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | רק אחד משלושת התרכיבים האמורים רשום ומאושר לשימוש בישראל.
מאחר שליצרן של תרכיב זה, שמקום מושבו בארה"ב, לא היה מלאי זמין של התרכיב וחל על היתרים בנוהל 2018 עיכוב ביבוא התרכיב לארץ, חתם מנהל השו"ט כבר באוגוסט חריג ליבוא שני תרכיבים נוספים אשר מיוצרים גם הם בארה"ב.
עלה כי אף שהשו"ט אישרו לחסן גם בשני תרכיבים נוספים המשמשים תחליף לתרכיב המאושר לשימוש בישראל, בפועל בזמן מתן ההנחיה וגם לאחריה לא היה בשוק מלאי זמין של תרכיבים.
בהודעה ששלח מנהל השו"ט לכל מנהלי הלשכות ולבעלי תפקידים נוספים בהנהלת הוא ציין כי "כרגע אין לאף אחד תרכיב.
ברור 2019 השו"ט באפריל שללא תרכיב זמין, הוראת החיסון מעוקרת מתוכנה".
למרות ההבנה כי לא ניתן לבצע את ההנחיה כפי שניתנה למגדלים, לא הפיץ השו"ט כל עדכון להנחיה.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי אין ייצור מקומי של תרכיבים נגד עכברת.
בעיות באספקת תרכיבים, ובייחוד באספקת תרכיב העכברת, הן בעיות כלל-עולמיות ואינן ייחודיות לישראל.
מאחר שמדובר במחלה זואונוטית, תנאי הייצור הנדרשים כדי להגן על עובדי הייצור יקרים ומורכבים, ולכן כיום מספר היצרנים של תרכיבי עכברת לחיסון בקר מועט ביותר, מרביתם מארה"ב.
נוסף על כך, שביתת הממשל האמריקאי תרמה אף היא לקושי להשגת תרכיבים בישראל.
עוד צוין כי 2019 בתחילת שנת בזמן שניתנה ההנחיה לחסן את העדרים לא נאמר כי יש לחסנם באופן מיידי.
כבר 30,000 - הוחל לייבא את התרכיב לישראל, ובמאי כבר קיבלה ישראל כ 2019 במרץ מנות תרכיב וניתן היתר 55,000 - יובאו לישראל כ 2019 מנות לחיסון.
עד דצמבר מנות נוספות.
50,000 ליבוא עוד ציין המשרד כי השו"ט פועלים להכנת מכרזי החזקת מאגר תרכיבים לשתי מחלות (האחת מהן עכברת).
באופן זה יוחזק במשק הישראל מלאי מינימלי של התרכיבים, כדי למנוע ביצוע רכש ממשלתי של תרכיבים במחיר גבוה אם יתעורר צורך דחוף בכך.
כשם שאירע בעניין חיסון הברוצלוזיס, גם במקרה זה הוציא מנהל השו"ט הנחיה לפני שווידא כי ניתן יהיה ליישמה.
על השו"ט, שנתקלו לא אחת במחסור בתרכיבי חיסון, לדון בנושא מבעוד מועד, לבחון חלופות ואת השפעותיהן התקציביות והאחרות ולקדם תוכנית למניעת מחסור במלאי התרכיבים העלול להוביל להתפרצות המחלה.
1220 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינהמחלת שמלנברג .
Orthobuyyavirus -שמלנברג היא מחלה שנגרמת באמצעות וירוס ממשפחת ה נפוצים באוסטרליה, Simbu -.
נגיפי ה Simbu הווירוס שייך לתת-קבוצה ושמה תועדו גם התפרצויות של הנגיף 2011 באפריקה, בדרום אסיה ובמזרחה, ומשנת במדינות רבות באירופה, ובהן מדינות שמהן מיובא מקנה לישראל, כגון פולין, הונגריה רומניה וליטא.
בעלי החיים שנפגעים מהנגיף הם בעיקר מעלי הגירה.
לרוב לא מתגלים תסמינים קליניים של המחלה בחיה בוגרת הנדבקת בנגיף, ולעיתים מפתחת חיה זו מחלה קלה - שתסמיניה הם חום, שלשולים, פגיעה בפוריות וירידה בתנובת החלב - ומחלימה ממנה ללא טיפול.
עיקר הנזק נגרם אם נקבות הרות נדבקות בנגיף.
הנזקים לעובר תלויים בשלב בהיריון שבו התרחשה ההדבקה: הפגיעה יכולה לגרום להפלה או להמלטת ולדות מתים.
לרוב כאשר ההדבקה מתרחשת בשלב מוקדם יותר של ההיריון נפגעת מערכת העצבים של העובר.
עוברים שנפגעו יסבלו מעיוותים בגולגולת ולרוב יהיו עיוורים, חירשים ובעלי יכולות מנטליות ירודות.
לרוב הדבקה שמתרחשת בשלב מאוחר יותר בהיריון תגרום לבעיות במערכת השריר-עצם.
מחלה זו אינה זואונוטית, ולכן אינה מסכנת (להלן Culicoids מועברים בעיקר על ידי יבחושים מסוג Simbu -את הציבור.
נגיפי ה , אשר כולם עלולים לגרום simbu -- מעבירים).
נגיף השמלנברג הוא אחד מנגיפי ה למקנה נזקים דומים.
זוהה נגיף השמלנברג לראשונה בישראל.
הנגיף זוהה על ידי וטרינרים 2018 בשנת מהמכון הווטרינרי במעבירים שנלכדו במשקים של מקנה באזורים שונים בארץ, ובהם רמת הגולן, חורה, רמת הכובש ונווה שלום.
באזורים של רמת הגולן, חורה ונווה שלום התרחשו בד בבד גם הפלות והמלטות של עגלים וטלאים מעוותים.
עדכנו וטרינרים מהמכון הווטרינרי את מנהל השו"ט ומנהלי הלשכות 2019 ביולי הווטרינריות על הממצאים החיוביים במעבירים.
הצוות שמצא את הממצאים אף הציע לסייע באיתור הנגיף בקרב בעלי חיים.
בתגובה על העדכון בדבר הממצאים ביקש מנהל השו"ט לברר אם אובחן נגיף השמלנברג בבדיקות של בקר שהגיע למכון הווטרינרי עד כה.
לאחר שקיבל תשובה שלילית, הוא לא ביקש לבצע בדיקות לאיתור הנגיף בקרב בעלי חיים המגיעים למכון ואשר יש להם תסמינים האופייניים לנשאים של הנגיף ולא עסק עוד בנושא.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1221 משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד החקלאות ופיתוח הכפר | משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח הממצאים בדבר התפשטות הנגיף בקרב מעבירים, צער בעלי חיים שנגרם והנזק הכלכלי העלול להיגרם למגדלים, למשק החלב ולמשק הבשר בישראל עקב התפרצות של מחלה זו בקרב עדרים, על השו"ט לבחון אם יש מקום לאבחון שיעור ההידבקות של בעלי חיים בנגיף, ואם יש מקום להורות על נקיטת צעדים לבלימת התפשטות הנגיף אם יתגלו ממצאים חיוביים.
משרד החקלאות ציין בתשובתו כי נגיף השמלנברג זוהה ביבחושים אולם לא זוהה בנפלים או בוולדות מעוותים של בעלי חיים שהגיעו לבדיקה במכון הווטרינרי.