HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
באפריל 2010 פנה המנכ"ל לרשות החברות הממשלתיות וביקש לאשר את החלטת ועדת המכרזים לכלול את היועץ המשפטי לשעבר במאגר היועצים המשפטיים של החברה, החל מיום פרישתו ולאשר את העסקתו בכל תחומי העיסוק של החברה.
ביוני 2010 הודיעה רשות החברות הממשלתיות למנכ"ל החברה כי על החברה לפעול כמפורט בחוזר הרשות החברות הממשלתיות ולבחור את המועמד למאגר היועצים המשפטיים של החברה מתוך כמה מועמדים, כמתחייב מהחוק ומתקנותיו.
ביוני 2010 התקיימה ישיבה של ועדת המכרזים של החברה בנושא מאגר היועצים המשפטיים.
באותה ישיבה נטען לפני הוועדה כי המאגר הצטמצם לא חרונה, הן בשל פרישת חלק מהמשרדים והן בשל סיום שלוש שנות פעילות של משרדים אחרים, ולכן צריכה החברה להרחיבו מחדש.
לפני הוועדה הוצגה רשימה של תשעה משרדי עורכי דין המועמדים להיכלל במאגר היועצים המשפטיים, וביניהם משרדו של היועץ המשפטי לשעבר של החברה.
הוועדה החליטה לבחור שלושה משרדים מתוך התשעה, וביניהם משרדו של היועץ המשפטי לשעבר.
בשנה שחלפה מאז סוף אוקטובר 2010 ועד סוף אוקטובר 2011 הועסק היועץ המשפטי לשעבר ב-35 מטלות, ובתקופה זו שילמה לו החברה כ- 953,000 ש"ח, כשכר טרחה כולל מע"מ.
לפי נוהלי החברה, מסירת עבודה לי ועצים משפטיים חיצוניים נעשית באמצעות ועדת המכרזים למינוי יועצים משפטיים שחברים בה מנהל אגף חוזים התקשרויות, ממונה נושאים משפטיים ונציג אגף החשבות של החברה.
לוועדת המכרזים מוגשות המלצות על ידי יועץ המשפטי של החברה, שהוא הגורם המקצועי של החברה בתחום זה.
אין בחברה מסמכים שיעידו על הקריטריונים ששימשו לבחירת תשעת המשרדים שהוצגו לפני ועדת המכרזים.
כמו כן, לא תועדו הנימוקים והקריטריונים להכללת משרדו של היועץ המשפטי לשעבר במאגר היועצים.
הביקורת העלתה כי היועץ המשפטי הנוכחי של החברה, שהיה סגן היועץ המשפטי לשעבר וכפוף לו, השתתף בכמה מישיבותיה של ועדת המכרזים שבהן נידון נושא מסירת עבודות ליועץ המשפטי לשעבר ואף חיווה את דעתו בעניין פעילות היועץ המשפטי לשעבר.
השתתפות בישיבה של היועץ המשפטי הנוכחי של החברה, שבה מוכרעים סדרי מתן עבודה ליועץ המשפטי לשעבר וניתנות המלצות בעני ינו, עלולה להעמיד את היועץ המשפטי הנוכחי בניגוד עניינים, משום שמחד גיסא הוא משמש כיועץ משפטי של החברה ומאידך גיסא היה לפנים כפוף ליועץ המשפטי לשעבר.
לדעת משרד מבקר המדינה מצב עניינים זה חייב לקבוע הסדר שבו היועץ המשפטי הנוכחי לא יהיה בעל סמכות בלעדית בקשר ליועץ המשפטי לשעבר.
מע"צ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 423 .
התקשרות עם חברה ו' במסגרת פעילות הפיתוח של החברה ותהליך הבקרה שלה על עבודות הקבלנים, נוהגת החברה כאמור לבצע בקרה ובדיקה בנושא חישובי כמויות, בשלבי העבודה השונים של הפרויקט ובכלל זה בשלביו האחרונים.
מינואר 2008 ועד אוגוסט 2011 חתמה החב רה על 63 חוזים שעיקרם "בדיקת ובקרת כמויות".
מעיון במסמכי החברה נמצא כי ב-47 מתוך63 חוזים אלה זכתה חברה ו ', כ -75% מכל החוזים בתקופה זו.
היקף התשלומים ששילמה החברה לחברה ו ' עד ינואר 2012 בגין החוזים הללו היה כ-16.
מיליון ש"ח 424 דוח ביקורת שנתי63א .
משרד מבקר המדינה בדק את הליך ההתקשרות של החברה עם יועצים בנושאים של בדיקת כמויות ובקרה עליהן.
נבדקו כ-20 התקשרויות שבוצעו בשנים 2008 - 2011 ; היקפם הכולל של חוזים אלו הוא כ-6 :מיליון ש"ח.
: סַפָּק נבחר מסקירת 20 המקרים שנבדקו אקראית נמצא כי בכולם בחרה ועדת ההתקשרויות בחברה ו' לשמש כיועצת החברה.
: " טופס "דרישה לביצוע עבודה ע"י מומחה כחלק מהפעילות המקדימה להתקשרות, יש לפנות לוועדת ההתקשרויות בצירוף טופס דרישה לביצוע, ולכלול בו הסברים לגבי מהות העבודה, משך ההתקשרות, סעיף תקציבי וכן המלצה ונימוקים בדבר סַפָּק מומלץ.
הב יקורת העלתה כי בשלושה מקרים כלל לא צורף הטופס.
עוד נמצא כי במקרים רבים "מוחזר" אותו טופס ונעשה בו שימוש בכמה בקשות שונות.
דוגמה לכך היא מכתב נלווה לבקשת התקשרות מיולי 2008 .
אשר נחתם בידי ממלא מקום מנהל אגף אבטחת איכות המכתב צורף לשמונה בקשות שונות מתוך 20 המקרים שנבדקו.
הבקשות היה הגורם הממליץ ממלא מקום מנהל אגף הבטחת איכות 3.
: מועמד יחיד מעיון במסמכי הבקשות עולה כי ב-12 מקרים מתוך20 מקרים של התקשרויות בשנים 2008 -2011 שנבדקו, הייתה חברה ו' המועמדת היחידה, זאת בניגוד לתקנות ולנוהל החברה הקו בעים כי יש למלא רשימה של שלושה ספקים מומלצים, אגב ציון הסַפָּק המועדף.
החברה הסבירה למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2007 במסגרת ניסיון חלוץ (פיילוט) בחן אגף הבטחת איכות בחברה שתי חברות מובילות בשוק בתחום בקרת הכמויות.
לדבריה מסקנותיהם של אנשי המקצוע של החברה היו שעבודותיה ותוצריה של חברה ו' התבלטו עד מאוד בפירוטם ובאיכותם בהשוואה לאלה של שאר החברות.
לכן בשנים 2008 -2009 הועברו רוב העבודות בתחום זה לחברה ו ', על רקע מאמציו של אגף הבטחת איכות כל העת להרחיב את מאגר הספקים.
עוד הסבירה החברה כי מסירת רוב העבודות לחברה ו' בשנים 2008 -2010 הייתה כורח המציאות לאור המצב בשוק הישראלי, ואין בה שום פגיעה בעקרון השוויון.
בשנת 2010 פרסמה החברה מודעה פומבית עם הזמנה לספקים להציע עצמם כמי שעומדים בתנאי הסף של החברה להיכלל במאגר זה, אך שום גורם שאינו אחד משלוש החברות שממילא קיימות במ אגר לא הציע עצמו לחברה.
עוד הסבירה החברה כי עד אוגוסט 2011 לפי נתוני החברה נחתמו75% מהעבודות עם חברה ו', אך עד סוף שנת 2011 ירדה כמות העבודות של חברה ו' לשיעור של 64%.
הבחירה החוזרת באותו סַפָּק בלי לאפשר לספקים אחרים להשתתף בעבודות שהחברה מזמינה פוגעת בע קרון השוויון, ואינה מתיישבת עם תקנות החברה ונוהליה.
החברה נתנה עדיפות לספק מסוים במסגרת התקשרויותיה לביצוע עבודות בהיקפים גדולים.
בשנים 2007 -2012 נאמד היקף ההתקשרות עם סַפָּק זה בבקרה ובבדיקת כמויות ובתחומים נוספים ב-65 .
מיליון ש"ח לדעת משרד מבקר המדינה על החברה לפעול ללא דיחוי לחלוקה שוויונית של העבודה בתחום זה בין כל הספקים במאגר ולאיתור ספקים נוספים שיצטרפו אליו בעתיד.
מע"צ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 425 .
426 דוח ביקורת שנתי63א .
תיאום תשתיות עם גופי תשתית אחרים .
,כחלק מתכנונם ומביצועם של הפרויקטים השונים במסגרת עבודות החברה נדרשת החברה לתאם את התכנון ואת ה ביצוע עם גורמי תשתית שונים, כגון חברות ממשלתיות, חברות פרטיות, תאגידים שונים ומשרדי ממשלה.
בחברה קיים נוהל בשם "נוהל תיאומים וטיפול בתשתיות", המגדיר את האחריות ואת הסמכות בנושא פעולות התיאום הנדרשות בפרויקט.
כמו כן מפרט הנוהל את פעולות התיאום הנדרשות עם גו פי תשתית אחרים בנושא התשתיות קיימות, ובכלל זה את הפעולות הנדרשות להעתקתן או למיגונן.
על פי הנוהל, בשלב התכנון הראשוני של הפרויקט ייערכו זיהוי ומיפוי מיטבי של התשתיות הקיימות בשטח הפרויקט, וייעשה תיאום עם בעלי התשתיות לצורך מתן פתרון עקרוני ומוסכם בדבר הטיפול בתשתיות הללו.
בחודש יוני 2009 חתמה החברה על הסכם ייעוץ בנושא הסרת חסמים עם חח"י- עם יועץ א'.
סכום החוזה הוא כ- 587,000 .
ש"ח בחודש נובמבר 2010 , לאחר סיום תפקידו של יועץ א', חתמה החברה על הסכם ייעוץ בנושא הסרת חסמים עם חח"י - עם יועץ ב'.
סכום החוזה הוא כ- 277,000 .
ש"ח יצוין כי יועץ ב' הועסק בחברה בתפקיד מנהל תחום חשמל תאורה ורמזורים ופרש מהחברה כמה חודשים קודם שהועסק כיועץ.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי אם סברה החברה שכישוריו המקצועיים של יועץ ב' עשויים היו לסייע לה בקידום הסרת חסמים מול חח"י, לא ברור מדוע שכרה דווקא את שירותיו של יועץ א' בתקופה שבה עבד בחברה יועץ ב', שהיה יכול לבצע את עבודת יועץ א', אך מיהרה לשכור את שירותיו של יועץ ב' כאשר פרש מעבודתו בחברה.
הביקורת העלתה שני מקרים שבהם החברה לא ביצעה פעולות תיאום מוקדמות כפי שקובע נוהל החברה.
חוסר התיאום המוקדם גרם בחלק מן המקרים לתלות של החברה ברצונן הטוב של חברות התשתית.
היעדר תיאום גורם לגידול בעלויות הפרויקט ומעכב את ביצועו.
החברה הקימה את מחלף אשדוד בשנים 2007 -2009 .
במהלך הקמת המחלף התברר כי המחלף עובר מעל קווי תשתית של שתי חברות ממשלתיות.
החברה לא ביצעה תיאום מוקדם עם החברות הללו.
חברות אלו ביקשו למגן את הקווים, בקשה שגרמה לעלות נוספת של 3 .
מיליון ש"ח ולעיכוב בלוח הזמנים ב.
החברה הקימה את מחלף המוביל בשנים 2009 -2011 .
במהלך הקמת הפרויקט התברר שהמחלף עובר סמוך לתשתית חברה ממשלתית.
החברה לא ביצעה תיאום מוקדם מול החברה הממשלתית בנושא.
החברה הממשלתית דרשה מהחברה תמורת עבודות מיגון תחילה סכום של 34 מיליון ש"ח, ובהמשך תהליך התקדמות העבודה הגיע הסכום ל -100 מיליון ש"ח.
רק לאחר התערבות משרד האוצר הקטינה החברה הממשלתית חלק מדרישותיה.
מע"צ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 427 .
כחלק מפעילות החברה בנ ושא תיאום פעילות התשתיות והתקשורת מול הגורמים השונים, יזמה החברה את פרויקט אֲמָּנֹות 12 :.
מטרת הפרויקט הייתה "להגיע בזמן הקצר האפשרי לאמנות עם .
12 פרויקט לקידום חתימת הסכמים לשיתוף פעולה ועבודה מול גורמי תשתית ותקשורת שונים.
428 דוח ביקורת שנתי63א .
חברות התשתית והסכמים עם חברות התקשורת בדבר הסדרת הפעילות המשותפת - הכל לשם קידום מטרות החברה".
באוקטובר 2010 התקיימה ישיבה בחברה, שבמסגרתה נקבע כי חטיבת הכספים תקבל לאחריותה את פרויקט האמנות וכי ינוהל משא ומתן פרטני עם כל חברה בנפרד - חח"י, ושתי חברות תשתית נוספות.
כחלק מקידום נושא האמנות חתמה החברה על הסכמים עם כמה יועצים חיצוניים, אשר אמורים לסייע לחברה בגיבוש האמנ ות מול הגורמים השונים ובכלל זאת לנהל משא ומתן שמטרתו הסרת חסמים.
סך הכול העסיקה החברה שלושה יועצים.
משנת 2007 ועד מועד סיום הביקורת בינואר 2012 שילמה החברה ליועצים אלה כ -1 מיליון ש"ח.
יצוין כי לא נקבע מנגנון לדיווח של היועצים על תפוקותיהם ולבדיקת הדיווחים הללו על ידי החברה.
הביקורת העלתה כי מנובמבר 2008 ועד מועד סיום הביקורת, ינואר 2012 , אין בחברה פרוטוקולים של ישיבות פורום אמנות, פרוטוקולים של ישיבות עם גורמי חוץ או חוות דעת של היועצים עבור החברה בנושאים שלשמם נשכרו.
אף לא נמצא תיעוד המעיד על תרומת היועצים לקידום הנושא שלשמו הועסקו בחברה, למעט חתימת אמנה אחת - עם חח"י.
החברה הסבירה למשרד מבקר המדינה כי תרומתם של היועצים בקידום האמנות הייתה בין היתר ביכולתם לנסח מסמך מקובל שיתרום לשיתוף הפעולה בין שתי חברות תשתית.
עוד הסבירה החברה כי נּוהל משא ומתן ארוך שכל ל עליות ומורדות עד להגעה לכדי טיוטה מוסכמת או במקרה של חח"י לכדי חתימת אמנה.
לדעת משרד מבקר המדינה סדרי המינהל התקין ובדיקת תפוקות היועצים מחייבים, כי תרומת היועצים לקידום אמנה תתבטא בהכנת דוח תקופתי מסכם שיפרט את פעולותיהם ואת תרומתם לקידום האמנה, דבר שלא נעשה.
בנוסף, עליה לדרוש מיועציה להגיש לה דוחות מפורטים על הייעוץ שהם נותנים לה.
החברה הסבירה למשרד מבקר המדינה כי למעט חח"י, שהביעה רצון כן ואמתי לקדם את חתימת האמנה, היו חברות שלא הביעו עניין בכינונה של אמנה בינן לבין החברה כבר מלכתחילה.
לעומת זאת עם חבר ות אחרות החלה החברה לנהל משא ומתן, אולם הוא נקטע באבו, וכל ניסיון מטעמה של החברה לחדשו נתקל בסחבת או בחוסר שיתוף פעולה מהצד האחר.
עוד הסבירה החברה ביוני 2012 כי היא הפסיקה לטפל בנושא קידום אמנות עם שאר חברות התשתית.
לדעת משרד מבקר המדינה נוכח החשיבות העניין של חתימה על אמנה עם חברות תשתית ונוכח אי הצלחת החברה לבצע זאת בכוחות עצמה, על הגורמים הממשלתיים המתאימים לפעול ולקדם נושא זה.
מע"צ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 429 .
הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים .
כחלק מהגדרות תפקידיה ויעדיה של החברה נקבע כי היא תגביר את הבטיחות בדרכים ותילחם באמצעים העומדים לרשותה בתאונות הדרכים.
בחברה קיים אגף בטיחות אשר תפקידיו הם להגביר את הבטיחות ברשת הכבישים הארצית שבאחריותה ולהעניק את אישורי הבטיחות לפרויקטים שמבצעת החברה.
בשנת 2006 הוקמה הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, הפועלת כגוף עצמאי על פי חוק הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים (הוראת שעה), התשס"ו - 2006 .
אחד ]שר התחבורה והבטיחות בדרכים[ מתפקידי הרשות על פי החוק הוא "לייעץ לשר ולממשלה בתחומי הבטיחות בדרכים, בטיחות הרכב ורישוי הנהגים.
בכלל זה תקבע הרשות יעדים מדידים להפחתת תאונות הדרכים והנפגעים מהם"13.
מאוקטובר 2008 ועד ינואר 2010 העביר מינהל התשתיות והתנועה ברשות הלאומית לבטיחות בדרכים 14 כ-60 פניות רשמיות בכתב אל אגף הבטיחות בחברה.
מסקירת פניות אלו עולה כי רובן עסקו בנושאים האלה: ליקויי בטיחות חמורים, בעיות בצמתים, בעיות של מעבר הולכי רגל, תִמרּור לקוי.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי למרות משמעותן הבטיחותית והתשתיתית של פניות אלה מבחינת ציבור הנוסעים והולכי הרגל, החברה לא התייחסה אליהן באופן מקצועי וענייני ולא טיפלה בהן כראוי.
הרשות הלאומית הודיעה למשרד מבקר המדינה כי חלק מהפניות אכן לא טופלו במועד שבו נשלחו, אך לאחרונה זוכות פניות הרשות להתייחסות ולטיפול נאותים.
לפיכך רובן המכריע של הפניות שנזכרו בדוח מבקר המדינה טופלו או נכללו בתכנית העבודה של החברה לשנת 2012.
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה כי בין החברה לבין הרשות מתנהל משא ומתן לכינונה של אמנה המפרטת תהליך עבודה מסודר ביניהן, וכי נכון למאי 2012 .
ממתינה טיוטת האמנה לאישורים אחרונים טרם החתימה .
מוכנות גשרים באחריות החברה לרעידות אדמה .
החברה היא הגוף הממלכתי המופקד על תכנון גשרים בדרכים בין -עירוניות, על בנייתם ועל תחזוקתם.
באחריותה של החברה נמצאים כ- 3,400 גשרים, ומתוכם כ-374 הם גשרי רכב 15 .
החלטת הממשלה מאפריל 201016 הטילה על החברה להכין את כל מערך הדרכים הבין -עירוניות והגשרים לשעת חירום, ללא אבחנה באחריות השוטפת לתפעולם ולאחזקתם.
13 סעיפים6(9,)9 לחוק הרשות הלאומית לבטיחות דרכים (הוראת שעה), התשס"ו - 2006.
היחידה הממונה ברשות הלאומית על נושאי בטיחות ועל תיקון מפגעים 15 גשרים המשמשים לתנועת כלי רכב או ששימוש זה הוא ייעודו העיקרי של הגשר.
) 430 דוח ביקורת שנתי63א .
בינואר 2011 יזמה מחלקת הבטחת איכות בחברה הכנת סקר גשרים שיבדוק את עמידות הגשרים מפני רעידות אדמה.
הסקר התבצע על פי מדד פגיעות סיסמית (מדד SVI ), אשר נע בין ערכים של 0 עד100 .
ככל שהמדד גבוה יותר, כך הפגיעות הסיסמית של הגשר גבוהה יותר.
מעיון במסמכי החברה עולה כי 220 ( גשרי רכב59% מהגשרים שנבדקו) זקוקים לטיפול בעלות כוללת המוערכת בסכום של 366 מיליון ש"ח.
עוד עולה כי שבעה גשרים נמצאים בקבוצת מדד פגיעות סיסמית הגבוהה ביותר וכי 65 גשרים נמצאים בקבוצת המדד השנייה.
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה במאי 2012 שכל שבעת הגשרים המוזכרים בקבוצת מדד הפגיעות הסיסמית הגבוהה ביותר נמצאים בתהליכים של בדיקות וטיפול בחברה, ומתוכם הסתיים כבר הטיפול בגשר אחד.
המשרד ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2012 כי לאחרונה התקבל אישור מוועדת ההיגוי הבינמשרדית לרעידות אדמה להעברת 400,000 ש"ח לחברה לצורך הכנת מתודולוגיה לבדיקת גשרים לאחר רעידות אדמה.
אחד הגורמים המשפיעים על קביעת מדד SVI הוא חשיבות הגשר במערכת הדרכים.
בדוח שהוגש לחברה הוגדרו רשימת כבישים חיוניים.
עם כבישים אלה נמנים עורקי תחבורה ראשיים במערכת הכבישים הבין -עירוניים בארץ, ובהם: חלקים מכביש 1 - כביש תל אביב-ירושלים; כביש 2 - כביש תל אביב-חיפה; רוב התוואי של כביש 4 - ;כביש גהה חלקים מכביש 5 - גלילות-אריאל; כביש 6 - חוצה ישראל.
נמצא כי מתוך שבעת הגשרים בקבוצת הפגיעות הגבוהה, חמישה מהם ממוקמים בכבישים חיוניים.
עוד נמצא כי מתוך 65 הגשרים בקבוצת המדד השנייה, 40 .
ממוקמים בכבישים חיוניים נמצא כי תכנית העבודה של החברה בנושא אחזקת גשר ים לשנת העבודה 2012 לא סיפקה מענה לתיקון הליקויים בגשרים הנמצאים בסיכון גבוה באירוע סיסמי, כפי שעולה מסקר המוכנות שהכינה החברה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד, בהיותו המאשר את תכנית העבודה השנתית, בשיתוף החברה לנקוט את הצעדים הנדרשים כדי לצמצם את הנזק ש עלול להיגרם לתחבורה במדינה ולתשתית הגשרים בדרכים הבין -עירוניות בעת אירוע של רעידת אדמה, אם וכאשר חלילה תתרחש.
חוק הדרכים (שילוט), התשכ"ו - 1966 (להלן- חוק הדרכים) קובע כמה תנאים באשר להתקנת שלטי חוצות, הנראים לעוברים ושבים בדרכים בין -עירוניות.
רק באחד המקרים האלה מותר להתקין שלטים מסוג זה בדרכים בין-עירוניות: אזהרה או הודעה שנועדה למניעת תאונת דרכים; הוראה על הימצאות מפעל, בית מלאכה או כל בית עסק אחר (והשלט מותקן בחצר העסק); הוראה על הימצאות מקום קדוש או מקודש אתר לאומי או היסטורי, גן לאו מי או שמורת טבע; הודעה של רשות מקומית הקשורה בכניסה לתחום הרשות; ושמו וסמלו של נותן חסות לניקיונו ולטיפוחו של קטע דרך בין-עירונית ושל צדדיו.
מע"צ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 431 .
בחודש דצמבר 2005 פנה היועץ המשפטי של החברה דאז, לבעלי תפקידים שונים בחברה, ובהם סמנכ"לים, מנהלי אגפים, מנהלי מרחבים ומנהלי אזורים, באמצעות מסמך שכותרתו "היעדר סמכות להתיר הצבת שלטים בדרך בין עירונית".
סיבת הפנייה הייתה לדבריו התופעה שבה בעלי 432 דוח ביקורת שנתי63א .
תפקידים שונים (בחברה) מעניקים היתרים להצבת שלטים בדרכים בין-עירוניות.
במסמך זה מסב היועץ המשפטי לשעבר את תשומת לב המכותבים לכך כי הסמכות להתיר הצבת שלטים בדרך בין עירונית ניתנת על פי חוק הדרכים בלבד, וכי הסמכות ליתן היתר מסוג זה נתונה לוועדה המחוזית או לוועדת ההיתרים בלבד לפי חוק הדרכים (שילוט)17.
, לפי העניין נמצא כי החברה הציבה בדרכים בין -עירוניות שלטי חוצות גדולים לפני ביצוע פרוי קטים ועבודות אחרות, ובמהלכם, באתרי עבודה שונים, ללא קבלת היתר כנדרש בחוק.
לפי הנתונים שנמסרו לביקורת על ידי החברה בשנים 2007 -2010 הוצבו98 שלטים בעלות של כ- 17,000 ש"ח לשלט, ובסך הכול כ -1.
7 מיליון ש"ח מכספי החברה.
שילוט זה כלל מידע על ביצוע העבודות ועל מועדי השלמתם, ולווה בעבר בפרסום שמותיהם של רה"מ מר בנימין נתניהו ושל שר התחבורה והבטיחות בדרכים מר ישראל כ"ץ.
באוקטובר 2010 ,הוציא מר מיכה קופילובסקי, משנה למנכ"ל החברה, הנחיה לראש מטה מנכ"ל, להקפיא פעילות זאת.
בנובמבר 2010 פנה עו"ד מלכיאל בלס, המשנה ליועץ ה משפטי לממשלה, אל מנכ"ל החברה דאז מר אלכס ויז'ניצר, בנושא "תלונה בעניין שילוט בדרכים", אשר הוגשה ליועץ המשפטי לממשלה.
התלונה עסקה בשילוט שהציבה החברה בפרויקטים עתידיים, וכן בדבר פרסום שמותיהם של ראש הממשלה ושל שר התחבורה והבטיחות בדרכים.
לצורך בדיקת התלונה ביקש עו"ד בלס לקבל מהחברה את הפרטים האלה: מהו הבסיס המשפטי להצבת השילוט; מהם ההיתרים לכך; מהו שם היוזם את הצבת השלטים מהם שמות הגורמים שאישרו זאת; כמה שלטים יש ומהי עלותם; האם קיימת תכנית מאושרת לביצוע כל אחד מהפרויקטים.
בנובמבר 2010 , השיב ראש מטה המנכ"ל לעו"ד מלכיאל בלס כי הבסיס המשפטי להצבת השלטים הוא חוות דעת משפטית של יועץ משפטי חיצוני של החברה מאז פברואר 2007 .
בחוות דעת זו מציין היועץ המשפטי החיצוני בין היתר, כי השלטים מוצבים בהתאם לתקנה 7 לתקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה), התשמ"ח- 1988 , אשר קובעות כי מבצע העבודה יציין כמה פרטים כגון: שם מבצע הבנייה ומענו, שם מנהל העבודה ומענו; ומהות העבודה המבוצעת.
עוד ציין בחוות דעתו, כי תקנה 2 לתקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (הצבת שלטים על ידי קבלנים רשומים), התשל"ו- 1976 , קובעת חובה להצבת שילוט כדלקמן: "קבלן יציב באתר בנייה שלו ברור וקריא שמידותיו המזעריות יהיו 1X1 מטרים שרשומים בו פרטי רישומו בפנקס הקבלנים, מספר זהות, ואם הוא תאגיד-מס' רישומו, הענף או הענפים שבהם הוא רשום והסיווג שהוא מסווג בכל ענף".
עוד מוסיף ראש מטה המנכ"ל בתשובתו בנושא קבלת היתרים, כי בהתאם לחוות דעת הנ"ל, אין צורך בקבלת היתרים.
17 לפי סעיף3 לחוק, בוועדה משתתפים נציגים מהמשרד לתשתיות לאומיות, מהמשרד לאיכות הסביבה (כיום שמו המשרד להגנת הסביבה), ממשרד התחבורה, ממשרד הפנים, מהמשרד לביטחון הפנים; וכן שני נציגים של גופים ציבוריים העוסקים באיכות הסביבה.
מע"צ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 433 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי אין הלימה בין סוג השלטים העומדים במוקד חוות הדעת לבין השלטים שהוצבו בצדי הדרכים.
בדצמבר 2011 פנה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, עו"ד מלכיאל בלס, למר אלכס לנגר, ממלא מקום מנכ"ל משרד התחבורה, וציין כי החברה הקפיאה מיידית כל פעילות להצבת שלטים נוספים, זאת בצד בחינת הנושא.
עוד הוסיף עו"ד בלס כי על פי סיכום בין מנכ"ל המשרד לבין מפקד המשטרה הירוקה לעת עתה יכוסו השלטים וכי המשך הטיפול ייעשה בין החברה לבין המשטרה הירוקה.
בסיכום שהושג עם מנכ"ל משרד התחבורה דאז, מר דן הראל, באוגוסט 2011 נקבע, כי 434 דוח ביקורת שנתי63א .
המנכ"ל יוציא לאלתר הוראה לחברה להסיר את כל השלטים במקומות שבהם אינה מבוצעת עבודה או שטרם נבחר זוכה במכרז לביצוע עבודה.
כמו כן, השלטים שהוסרו יוצבו במקום רק כאשר תבוצע עבודה.
עו"ד בלס מציין במכתבו כי טרם הוסרו השלטים עליהם סוכם (נכון למועד כתיבת מכתבו בדצמבר 2011.
) נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, בינואר 2012 , טרם הוסרו השלטים בהתאם להנחיות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה ולהנחיות מנכ"ל משרד התחבורה בנושא.
החברה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי באפריל 2012 הודיע מנכ"ל החברה לשר התחבורה כי בהתאם להנחיות כוסו כל השלטים שבמחלוקת.
בפרויקטים שבהם כבר החלו עבודות בפועל עד לימים אלו, הוסרו הכיסויים וכן נחשפו שמותיהם של ראש הממשלה ושל שר התחבורה כנדרש.
עם זאת, הוחלט כי שלטים אשר כבר הוצבו כאמור באתרי הפרויקטים, יכוסו עד תחילת העבודות בשטח.
כיום נותרו, אם כן, כ -38 שלטים מכוסים באתרים שבהם טרם פורסמו מכרזים.
לדעת משרד מבקר המדינה תשובת החברה לא נותנת מענה מלא להנחיות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה ולהנחיות מנכ"ל משרד התחבורה לשעבר.
בתשובת המשרד מיוני 2012 "למשרד מבקר המדינה, הודיע מנכ ל המשרד מר עוזי יצחקי כי הורה בסוף מאי 2012 להסיר את השלטים בכבישים שבהם עדיין אין זוכה במכרז ובסך הכל 12 שלטים מתוך38 .
מטרת המכרזים היא להבטיח שוויון הזדמנויו ת בין המתמודדים בכוח ולהבטיח לעורך המכרז את מרב היתרונות הכלכליים.
החברה היא נאמן הציבור, ובתור שכזה היא מופקדת על שמירת האינטרס הציבורי, ומחויבת לפעול בהגינות, בשקיפות, ביושר וביושרה.
כאשר החברה מתקשרת בחוזים לביצוע עבודות ציבוריות, עליה להקפיד על יישום הוראות הדין, קל וחומר כאשר מדובר בעבודות תשתית רחבות היקף.
משרד מבקר המדינה העלה ל יקויים משמעותיים בניהול הפרויקטים שבאחריות החברה ובבקרה עליהם, ובכלל זאת חוסר תיאום עם גורמים שונים בטרם ביצוע הפרויקטים, וכן תכנון וביצוע לוקים בחסר, שגרמו , לעיכוב בלוח הזמנים ולחריגה מהתקציב המוגדר.
כמו כן הועלו ליקויים משמעותיים בנושא של התקשרויות עם י ועצים, ובכלל זאת לגבי עובדי החברה לשעבר שפרשו ולגבי העסקת חברה חיצונית בצורה שאינה תואמת את כללי המינהל התקין.
ביולי 2004 בוטל חוק רשות הנמלים, התשכ"א - 1961 , והוחלף בחוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד- 2004 (להלן- חוק רספ"ן).
על פי חוק רספ"ן חדלה רשות הנמלים והרכבות (רנ"ר) מלהתקיים, ובמקומה הוקמו ארבע חברות ממשלתיות כמשמעותן בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה 1975 , בהןחברת נמל אשדוד בע"מ (להלן - החברה).
החל בפברואר 2005 החברהמתפעלת את נמל אשדוד.
כחברה ממשלתית חלים עליה בין היתר חוק חובת מכרזים, התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים או החוק), ותקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 (להלן - תקנות חובת המכרזים או התקנות).
בתקנות נקבעו, בין היתר, דרכי ההתקשרות עם ספקים ועם נותני שירותים באמצעות מכרז פומבי והתנאים לפטור ממכרז.
בסוף מאי 2006 אימצה החברה נוהל התקשרויות(הוראת שעה).
נוהל זה החליף בתחומים מסוימים חלק מנוהל הרכש של רשות הנמלים והרכבות (להלן - נוהל רנ"ר) והותאם להוראות הדין החלות על החברה כחברה ממשלתית ולשינויים במבנה הארגוני שלה.
בשאר התחומים המשיכה החברה לפעול על פי נוהל רנ"ר.
באוקטובר 2009 אישרההחברה נוהל חדש במקום נוהל רנ"ר והוראת השעה , ושמו: "נוהל התקשרויות לביצו ע עבודה, לביצוע עיסקה בטובין ולרכש שירותים" (להלן - נוהל הרכש).
מדור הרכש נכלל ב חטיבת הנדסה ולוגיסטיקה של החברה (להלן - חטיבת הלוגיסטיקה), ובראשו עמד סמנכ"ל החטיבה מר יוסי בסן (להלן - סמנכ"ל לוגיסטיקה).
מדור הרכש מופקד על כל רכישות הנמל ומטפל בכל נושאי המי נהל הקשורים בכך, ובכללם הכנת המכרזים, ליווי ועדת המכרזים, חתימת החוזים עם הזוכים, מעקב על זמני האספקה ואישור החשבונות לתשלום.
בשנים 2009 -2011 הסתכמורכישות החברה בכ- 59-67 .
מיליון ש"ח בשנה להלן נתונים על התפלגותן.
התפלגות רכישות החברה בשנים 2009 -2011 (באלפי ש"ח) .
2011* 2010 2009 סוג הרכש .
43,555 57,170 33,711 השקעות רב-שנתיות וחד -שנתיות** .
12,220 7,026 22,143 ***הצטיידות .
3,719 2,920 3,089 רכישות אחרות .
59,494 67,116 58,943 סה"כ .
* הנתונים אינם סופיים.
בחודשים אפריל 2011 - מרץ 2012 בדק משרד מבקר המדינה בחברת נמל אשדוד את סדרי הרכישות של החברה, ובכלל זה את תהליך קבלת ההחלטות של ועדת המכרזים בשנים 2008 -2011 .
חברת נמל אשדוד בע"מ 423 .
לפי תקנות חובת המכרזים (תיקון), התשס"ט- 2009 , שנכנסו לתוקף בתחילת יוני 2009 , על ועדת המכרזים לדווחאחת לרבעון לוועדת הביקורת של הדירקטוריון על מתן פטורים ממכרזים.
עוד נקבע בתקנות כי ועדת הביקורת תקיים מעקב שוטף על דיווחים אלה.
הביקורת העלתה כי מיוני 2009 עדיוני 2011 הוגשו לוועדת הביקורת שישה דיווחים בלבד , במקום תשעה כמתחייב לפי ה תקנות, ובדיווח הראשון מינואר 2010 נכללו גם דיווחים לשנת 2009 .
ועדת הביקורת לא דרשה את הדיווחים החסרים.
רכישות והתקשרויות ללא מכרז .
הסכם מסגרת עם חברה א' לשדרוג מערכות החשמל ו הבקרה של מנופים בינואר 2008 ביקשראש מחלקת ציוד (להלן - רמ"ח ציוד) מוועדת המכרזים לאשר פטור ממכרז להתקשר ות עם חברה א' לצורך תכנון של שדרוג מערכות החשמל והבקרה במנופי החברה.
עיקרי נימוקיו של רמ"ח ציוד היו כדלקמן: מערכות חברה א' נכללות במנופים ישנים של החברה, וקשה לאתר עבורם חלפים היות שייצורן כמעט הופסק; אי -אחידות בציוד משפיעה על אמינות המערכ ות ומייקרת את העלויות.
עוד כתב רמ"ח ציוד כי למיטב ידיעתו, חברה א' היא הספקית היחידה לחלפים ולשירות (ובכללו שדרוג ושיקום) בכל הנוגע לתוצרתה.
בתחילת פברואר 2008 החליטה ועדת המכרזים להמליץ למנכ"ל החברה מר יהושע סגיס (להלן - המנכ"ל) לאשר את חברה א' כספקית יחידה ולנהל אתה משא ומתן לגיבוש הסכם מסגרת.
ימים אחדים אחר כך אישר המנכ"ל את המלצת הוועדה.
ביוני 2009 'נחתם הסכם מסגרת בין החברה לבין חברה א לשדרוג מערכ ות החשמל במנופי החברה על פי הזמנות שתוציא החברה מפעם לפעם.
בספטמבר 2009 אישרה ועדת המכרזים הזמנה לשיקום כמה מנופים בהיקף כולל של 1.
9 מיליוןאירו (כ-10 מיליון ש"ח).
היקף ההתקשרות לשנת 2010 הסתכם בכ -10 מיליון ש"ח, וההיקף הרב-שנתי - בכ-70 .
מיליון ש"ח הביקורת העלתה כי אין בחברה מסמכים המבססים את קביעתו של רמ"ח ציוד כי חברה א' היא הספקית היחידה לחלפים ולשירות (ובכללו שדרוג ושיקום) בכ ל הנוגע לתוצרתה.
סדרי מ ינהל תקינים מחייבים כי מסמכי בדיקה כאלה יהיו בחברה .
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי היה שהחברה תפרסם את רצונה לקבל מידע בדבר שדרוג מערכת החשמל והבקרה במנופים, תבחן בחינה מקצועית את המידע שיתקבל, תברר אם יש עוד ספקים אפשריים, ורק אז ת חתום על הסכם מסגרת בסכום כה גבוה.
424 דוח ביקורת שנתי63א .
רכש דחפורים בתחילת אוגוסט 2008 פנה סמנכ"ל לוגיסטיקה , מר יוסי בסן, לוועדת המכרזים בבקשה לאשר רכישה של ארבעה דחפורים מחברה ב' ללא מכרז .
ואלה עיקרי הנימוקים לבקשתו: (א) יש עלייה חברת נמל אשדוד בע"מ 425 .
בתפזורת 1 במחצית 2008, ועוד עלייה צפויהבעתיד.
עיכוב ברכישת דחפורים יפגע באפשרות לשנע את ה תפזורת בחופנים 2; (ב) רכישה מנ ציג חברה ב ' בארץ תחסוך זמן אספקה: יידרשו לכך ארבעה עד חמישה חודשים בלבד, ולעומת זאת יידרשו שמונה עד עשרה חודשים אם יתקיימו הליכי מכרז; (ג) בשנים 2004 - 2005 נרכשו מחברה ד' שמונה דחפורים.
רכישה חוזרת תחסוך לחברה הדרכות, רכש חלפים ועוד.
בסוף אוגוסט 2008 פנהראש מחלקת כלכלה ונכסים (להלן - רמ"ח כלכלה ונכסים) לוועדת המכרזים וציין כי מחיר ם המוצע של הדחפורים בסך 145,000 דולר מהוו ה עלייה ריאלית של 7.
9% לעומת המחיר ב - 2005 , וזו עלייה סבירה.
הוא הוסיף כי יש בכך משום הזדמנות עסקית בשל קיצור זמן האספקה , בשל חסכון ההוצאות למכרז חדש ובשל אי-הוודאות בנוגע למחירים שיוצעו במכרז.
בישיבת ועדת המכרזים שהתקיימה ימים ספורים לאחר מכן החליטה הוועדה לאשר את ההתקשרות עם חברה ב' לרכישת ארבעה דחפורים במחי ר של 140,000 דולר ליחידה (שווי ערך לכ -2.
3 )מיליון ש"ח לארבעת דחפורים ולסווג את ההתקשרות "פטורה ממכרז ", לפי תקנה 34(1 ) לתקנות חובת המכרזים , הפוטרת ממכרז אם צפויה פגיעה בהזדמנות העסקית של חבר ה וביכולתה ליתן שירותים.
על פי תקנה 36 , דיווחסמנכ"ל כספים מר אפי א רבל לוועדת הביקורת של הדירקטוריון על מתן הפטור.