HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
באוגוסט2015 התקיימו דיונים במועצה בעניין סוגיית ההעסקה של חמשת קרובי משפחתו של בעל התפקיד והוחלט להתיר את המשך העסקתם בנימוק של היעדר כפיפות ישירה והיעדר זיקה אליו.
עוד הוחלט כי נושא שיבוץ המשגיחים ייבחן מחדש בתוך שישה חודשים.
בפועל, אף שחלפה כבר יותר משנה ממועד החלטת הוועדה הממונה לא נבחן מחדש שיבוץ המשגיחים.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצה הדתית ירושלים כי מדובר בבעל תפקיד מרכזי שאף כי קרובי משפחתו אינם כפופים לו במישרין, בהחלט קיימת זיקה ביניהם.
זיקה כזאת תעמיד אותו בהכרח במצב של ניגוד עניינים ותקשה עליו לקבל החלטות נטולות פניות וללא משוא פנים הנוגעות לשיבוץ קרובי משפחתו כמשגיחים בבתי עסק ולקביעת היקף משרתם.
לפיכך, היה על המועצה הדתית ירושלים למצוא הסדר למניעת ניגוד עניינים שינטרל את הזיקה הקיימת בין בעל התפקיד ובין קרובי משפחתו המועסקים כמשגיחי כשרות.
בתשובתה ציינה המועצה הדתית ירושלים כי מאחר שלשון הוראת הנוהל שפורסמה בשנת 2010 היא לשון עתיד - "לא ישובץ אדם למשרת משגיח כשרות " - הרי ההוראה תקפה מכאן ולהבא ואינה חלה על משגיחי כשרות שמונו לפני כניסת הנוהל לתוקף.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצה הדתית ירושלים כי מטרת הנוהל היא להסדיר כנדרש את פעילות מערך הכשרות בהווה ולעתיד לבוא.
המצב הקיים אינו תקין, כפי שעולה בנוגע להעסקת המשגיחים במועצה, והוא דורש תיקון מידי משום שהוא מעורר חשש לכך שניגוד עניינים יתעורר במסגרת הפעילות השוטפת והיומיומית של מערך הכשרות, וזאת אף ללא קשר להוצאת הנוהל.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה העסקה ללא היתר של משגיחים בעלי קרבה משפחתית לבעלי תפקידים במועצות הדתיות, וזאת בנסיבות המעוררות חשש ממשי לניגוד עניינים.
על המשרד לשירותי דת לתת את דעתו בדחיפות על עניין זה, ולאכוף את הנחיותיו על המועצות הדתיות.
בכלל זה, על המשרד לבחון אם במועצות דתיות גדולות, כדוגמת המועצה הדתית של ירושלים, הנוהל לא קובע איסור גורף מדי, ואם יש מקום לבחון הקלה בנוהל, באופן שמחד גיסא ינטרל חשש ממשי לניגוד עניינים, ומאידך גיסא ימנע פגיעה בלתי מידתית בחופש העיסוק.
ניהול המידע וניהול תיקי משגיחים ותיקי בתי עסק מושגחים .
נוהל הכשרות קובע כי המועצות הדתיות ינהלו תיק לכל משגיח כשרות.
התיק יכלול מסמכים מהות יים, לרבות מסמכי הסמכות והכשרות, פירוט בתי העסק שהמשגיח מופקד עליהם, שעות ההשגחה שנקבעו לכל בית עסק, העתקים של חוזי עבודה עם בתי העסק והערות ותלונות.
בתיק יופיעו גם פרטיו של מפקח הכשרות הממונה על המשגיח.
הפיקוח על כשרות המזון |109 .
נוהל הכשרות גם קובע כי על המועצות הדתיות לנהל תיק לכל בית עסק מושגח התיק יכלול מסמכים מהותיים, לרבות פרטי בית העסק וסיווגו 48 , סוג ההשגחה שנקבעה לבית העסק ורמתה49 , תאריך מתן תעודת ההכשר ותאריך תפוגתו, העתק מנוהלי הכשרות הספציפיים שנקבעו לבית העסק וממצאי פיקו ח וביקורת.
בתיק יופיע שמם של המשגיח ושל המפקח עליו.
הביקורת העלתה כי המועצות הדתיות נבדלות זו מזו במידה רבה מבחינת איכות ניהול המידע על המשגיחים ועל בתי העסק המושגחים.
בחלק מהמועצות דתיות, כמו המועצה הדתית ירושלים, רמת ניהול המידע נמוכה מאוד, ובחלקן - כמו במועצה הדתית באר יעקב - אין כלל ניהול מידע.
לעומתן, בחלק מהמועצות הדתיות, כמו המועצה הדתית אשדוד, רמת ניהול המידע משביעת רצון.
במצב דברים זה המועצות הדתיות שאינן מנהלות תיקי משגיחים כנדרש אינן מחזיקות בכלים הבסיסיים לצורך ניהול המשגיחים שה ן מפעילות ופיקוח עליהם ולצורך פיקוח על עמידתם של בעלי בתי העסק המעסיקים משגיחים בתשלום שכרם על פי הנקבע בתקנות שירותי הדת היהודיים.
עקב כך, גם אין ביכולתן לעקוב באופן שיטתי אחר התנהלות בית העסק בכל הנוגע לתחום הכשרות - טופסי בקשה לקבלת ההכשר, פרטים על צוות המטבח, דרישות כשרות או הגבלות מיוחדות מול בית העסק, סוג ההשגחה , רמת הכשרות , היקף שעות ההשגחה ו תיעוד הפיקוח שנעשה או תכתובות עם בית העסק במהלך השנים.
בדיקת משרד מבקר המדינה את קובץ הנתונים של המועצות הדתיות ירושלים, תל אביב -יפו ואשדוד העלתה אי -התאמות בנוגע לזהות ולמספר של בתי העסק שמשגיחי הכשרות מופקדים עליהם; כמו כן עלו פערים בעדכניותו של הקובץ.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצות הדתיות האמורות כי עליהן לעדכן באופן שוטף את בסיס הנתונים על בתי העסק המושגחים, על המשגיחים ועל המפקחים הן לצורכי פיקוח הן לצורכי ניהול מיטבי של מערך הכשרות.
המועצה הדתית ירושלים: נמצא כי בכל הנוגע לניהול תיקי משגיחים וניהול תיקי בתי עסק מושגחים אגף הכשרות בירושלים אינו פועל על פי הוראות הנוהל.
רמת התיעוד בתיקים ועדכניות המידע המצוי באגף הכשרות נמוכות מאוד.
מסעדה, אולם אירועים, מפעל, אטליז וכיוצא באלה 49 .
רגילה או למהדרין 110 |דוח שנתי 67ב .
לאגף חסרים נתונים בסיסיים ביותר על חלק ממשגיחי הכשרות, ובהם מספר זהות, שם מלא וכתובת מגורים וכן מידע בדבר הסמכתם, למשל אם ההסמכה לתפקיד משגיח נעשתה בידי הרבנות הראשית ואם ישנן תעודות המעידות על כך.
האגף גם אינו מחזיק במידע סדור על היקפי ההעסקה של המשגיחים ועל תנאי ההעסקה שלהם, למשל גובה שכרם וחוזי העבודה שלהם.
אגף הכשרות בירושלים גם אינו מנהל את תיקי בתי העסק המושגחים כמתחייב מהנוהל.
המועצה מחזיקה רק במסמכים שהם "הסכם למתן כשרות לבית עסק", וכל יתר המידע הנדרש על פי הנוהל אינו קיים.
חלק מההסכמים נחתמו כבר לפני שנים רבות מאז ניתנו לראשונה לבית העסק שירותי השגחת כשרות; למרות חלוף השנים הרבות לא חידשה המועצה את ההסכמים עם בעלי העסקים.
יתרה מזאת, הסכמי ההתקשרות אינם נגישים וזמינים כנדרש.
קובץ הנתונים שהועבר למשרד מבקר המדינה : משרד מבקר המדינה בחן את קובץ הנתונים על בתי העסק המושגחים שקיבל מאגף הכשרות בירושלים.
הקובץ כלל את פרטיהם האישיים של המשגיחים ואת היקף שעות ההשגחה שנקבע לכל בית עסק.
יצוין כי קובץ הנתונים שהתקבל היה חסר ולא מעודכן, ולצורך הבדיקה התבקש האגף להשלימו.
חלק מהרישומים שבקובץ לא תאם את המצב לאשורו .
נציגי משרד מ בקר המדינה נפגשו עם 5 מתוך412 המשגיחים הרשומים בקובץ הנתונים.
כל החמישה מסרו כי רשימת בתי העסק שבהשגחתם אינה מעודכנת - חלק מבתי העסק הכלולים בקובץ אינם בהשגחתם ובתי עסק המצויים בהשגחתם אינם כלולים בו.
כמו כן, נמצא כי היקף שעות ההשגחה שנרשם בקובץ הנתונים אינו תואם להיקף שעות ההשגחה, שלדבריהם סיכם עמם המפקח בעל פה.
עוד מסרו כי אין להם כל מידע על היקף שעות ההשגחה שנקבע בין המועצה לבית העסק שבו הם מועסקים.
בבדיקה של משרד מבקר המדינה בבתי עסק מושגחים נמצאו מקרים שבהם המשגיחים הרשומים בקובץ הם אינם המשגיחים בבתי העסק שנבדקו.
מאגר דיווחים על הפרות כשרות והטיפול בהן: לאגף הכשרות בירושלים מגיעים דיווחים רבים ממשגיחים, ממפקחים ומהציבור הרחב על אי-עמידתם של בתי עסק מושגחים בתנאי הכשרות שנקבעו להם.
בנוהל הכשרות נקבעה מתכונת הדיווח על ליקויים שמצאו המשגיחים והמפקחים בבתי העסק.
בביקורת עלה שאגף הכשרות בירושלים אינו מחזיק במאגר מסודר הכולל את הדיווחים על הליקויים והפרות הכשרות שהתגלו בבתי העסק, והוא אינו עוקב באופן מסודר אחר תיקונם; לדוגמה, המפקחים מדווחים לאגף על תקלות כשרות בפנקס קבלות ובכתב יד שנאסף ללא ריכוז ורישום מסודר.
במצב דברים זה, המועצה הדתית אינה יכולה למלא כראוי אחר אחריותה להבטיח את תקינות מערך הכשרות.
הפיקוח על כשרות המזון |111 .
יו"ר המועצההממונה ירושלים מסר בתשובתו כי מכתבי התראה או זימון בעל עסק נשמרים במחשב וכי הערת משרד מבקר המדינה מתקבלת והדבר יטופל בהתאם.
המועצה הדתית תל אביב-יפו: מבדיקת דיווחי המשגיחים על נוכחותם בבתי העסק עולה כי קובץ הנתונים של המועצה אינו מעודכן ואינו תואם את הנעשה בשטח.
בנוגע לרובם של 12 המשגיחים שנבדקו נמצאו פערים בין הדיווחים שלהם ובין הרישום בקובץ - לחלקם בתי עסק נוספים שהם מועסקים בהם וחלקם אינם משגיחים בבתי עסק הרשומים כמעסיקיהם.
באופן הזה נפגעת יכולת פיקוחה של המועצה הדתית על עבודת המשגיחים.
המועצה הדתית תל אביב-יפו פעלה אמנם לשיפור מערך הדיווח והבקרה על עבודת המשגיחים, אך עם זאת עליה לעדכן באופן שוטף את בסיס הנתונים על בתי העסק המושגחים, על המשגיחים ועל המפקחים הן לצורכי פיקוח הן לצורכי ניהול מיטבי של מערך הכשרות.
המועצה הדתית רחובות: בביקורת הועלה כי בתיקי משגיחים ובתיקי בתי עסק מושגחים חסרים מסמכים הנדרשים על פי נוהל הכשרות - תעודות הסמכה של משגיחים לתפקיד משגיח כשרות או המלצת רב מקומי, פירוט של בתי העסק המושגחים ושעות ההשגחה והעתק חוזי העבודה בין המשגיח ובין חברת כוח האדם.
המועצה הדתית באר יעקב: המועצה אינה מחזיקה בתיקי משגיחים ובתיקי בתי עסק מושגחים, והיא אף לא חתמה על הסכמים עם בתי העסק להעסקת המשגיחים.
הטופס היחיד המצוי הוא "טופס בקשה לקבלת תעודת הכשר" הנוגע רק ל-3 מתוך כ-20 .
בתי עסק ביישוב הרבנות לכשרות ארצית: הרבנות לכשרות ארצית מתעדת את הנדרש לפי נוהל הכשרות באמצעות רישום ידני על נייר בלבד.
אולם תיקי משגיחים ותיקי בתי עסק מושגחים אינם מנוהלים כנדרש בנוהל.
מנהל הרבנות לכשרות ארצית מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי בזמן העברת התפקיד לידיו לא הועברו אליו תיקי משגיחים ותיקי בתי עסק מושגחים.
הוא הוסיף כי מאז מינויו בנובמבר 2015 הוא הכין תיקי בתי עסק לעסקים החדשים שבהשגחת היחידה.
היבטים נוספים בניהול מערך הכשרות בכמה מועצות דתיות .
פיזור גאוגרפי של אזורי ההשגחה .
משגיחי הכשרות שבאחריותם כמה בתי עסק נדרשים לזמן נוסף כדי להגיע מבית עסק אחד למשנהו.
כדי לייעל את עבודת המשגיח ולהמעיט בזמני סרק במעבר בין בתי העסק, ראוי למרכז את השטח הגאוגרפי של ההשגחה.
משרד מבקר המדינה בחן את הפיזור של בתי העסק שבהשגחת משגיחים במועצה הדתית ירושלים ובמועצה הדתית תל אביב-יפו.
המועצה הדתית ירושלים: נמצא חוסר יעילות בשיבוץ המשגיחים על פי אזורים גאוגרפיים.
לדוגמה, משגיח י' מופקד על 17 ,בתי עסק בשכונות ממילא עמק רפאים, רחביה ואזור התעשייה תלפיות; משגיח י"א מופקד על בתי עסק בשכונות ממילא, הרובע היהודי, רח יפו וקריית יובל.
המועצה הדתית תל אביב -יפו: נמצא כ י בתי העסק של רובם של 12 המשגיחים שנבדקו מפוזרים ברחבי העיר.
לדוגמה: משגיח י"ב פועל במקומות אלה: קניון ויצמן, אבן גבירול וקריית המלאכה בדרום העיר.
משגיח י"ג פועל במקומות אלה: רחוב ויצמן ורחוב הכרמל מדרום מערב לו.
כדי לייעל את עבודת המשגיח ולהמעיט בזמני סרק במעבר בין בתי העסק ראוי למרכז את השטח הגאוגרפי של ההשגחה.
ראוי שהמועצות הדתיות הגדולות שבהן מספר גדול של משגיחים ושל בתי עסק, כדוגמת המועצות הדתיות ירושלים ותל אביב -יפו, יקבעו אשכולות של בתי עסק קרובים וישבצו בהם את המשגיחים באופן אופטימלי.
ראוי גם שמפעם לפעם ייבדק שיבוץ המשגיחים לפי הפיזור הגאוגרפי של בתי העסק המושגחים כך שזמני המעבר בין בית עסק אחד למשנהו יהיו מזעריים.
פעילות בד"צים פרטיים בתחום אחריות המועצה הדתית ירושלים .
בתי עסק המציגים הכשר מבד"צים פרטיים ללא הכשר מהרבנות בירושלים: על פי חוק איסור הונאה בכשרות, בעל בית עסק אינו רשאי להציג תעודת הכשר או תעודת השגחה מבד"ץ פרטי, אלא אם ניתנה לו תעודת הכשר מהרבנות הראשית או מרב מקומי.
היחידה הארצית לאכיפת חוק איסור הונאה בכשרות ברבנות ממונה על אכיפת החוק וקונסת בתי עסק הפועלים בניגוד לחוק.
הפיקוח על כשרות המזון |113 .
בד"צים פרטיים, ואין .
איסור הונאה בכשרות נמצא כי בירושלים פועלים, בניגוד לחוק, בתי עסק רבים המציגים תעודות כשרות או תעודת השגחה מטעם בד"צים פרטיים, ואין בידם תעודת כשרות של הרבנות בירושלים.
מרשימות המחלקה לתרומות ומעשרות במועצה עולה כי 27 בתי עסק כאלה פועלים באזור שוק מחנה יהודה.
מזכיר אגף הכשרות העריך שישנם עוד כ-250-300 בתי עסק כאלה50 .
ברחבי העיר ירושליםעוד נמצא כי בירושלים פועלים שני בתי מלון שיש להם השגחה או כשרות מגופים פרטיים, אך הם אינם מחזיקים בתעודת הכשר מ הרבנות בירושלים.
נמצא כי המועצה הדתית ירושלים לא פעלה במשך השנים נגד תופעה זו אף שמדובר במעשה העומד בניגוד לחוק איסור הונאה בכשרות.
בביקורת הועלה כי גם היחידה הארצית לאכיפה של הרבנות לא הצליחה לאכוף את הנושא ופעילותה למניעתו הייתה חלקית.
במשך 14 שנה, בשנים 2015-2002 , היא קנסה רק 17 בתי עסק בשוק מחנה יהודה מתוך 27 בתי העסק שברשימה ואת חלקם היא קנסה לפני שנים רבות.
בפועל, בתי העסק ממשיכים לעבור על החוק.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצה הדתית ירושלים וליחידה הארצית לאכיפת חוק איסור הונאה בכשרות כי הן לא פעלו בנחרצות הרצויה למילוי אחריותן הנוגעת למניעת התופעה של אי-קבלת תעודת הכשר מטעם נציגות הרבנות ושל הצגת תעודת השגחה מבד"ץ פרטי.
הסתמכות הרבנות בירושלים על משגיחי כשרות של בד"צים פרטיים: על פי נתוני אגף הכשרות בירושלים, 41 בתי עסק בירושלים מחזיקים בתעודת כשרות מטעם הרבנות בירושלים וגם בתעודת כשרות או השגחה מטעם בד"ץ פרטי.
בתי העסק האלה משלמים כ נדרש אגרת כשרות שנתית למועצה הדתית , אף שבבתי עסק אלה אין משגיח מטעם המועצה הדתית ירושלים בביקורת עלה שהמועצה הדתית לא הציבה בבתי העסק האלה משגיחים מטעמה והיא אף אינה מפקחת על המשגיחים המועסקים בהם; הבד"ץ הפרטי הוא זה המספק את שירותי ההשגחה.
בהתנהלותה זו של הרבנות בירושלים יש טעם לפגם משום שהיא גובה אגרת כשרות מבתי עסק אף שבפועל היא אינה מספקת להם בעצמה את השירות ואינה מפקחת על טיבו.
50 בתי עסק שלא בהשגחת רבנות ירושלים.
ביותר במדינה המועצה הדתית באר יעקב והשוק הסיטונאי בצריפין .
בתחום המועצה המקומית באר יעקב מתגוררים למעלה מ- 18,000 תושבים והיישוב נמצא בתנופת פיתוח.
בתחומי המועצה כמה מתחמי עסקים גדולים הנדרשים לתעודות כשרות, ובהם השוק הסיטונאי המיועד לאזור מרכז הארץ הממוקם בצריפין, קניון חדש בתחומי המועצה, בית החולים אסף הרופא ומרכז הקניות הצמוד אליו.
נוסף לכך, במרחב המועצה המקומית מצויים כ -20 בתי עסק בתחום המזון.
רב היישוב הוא הרב אברהם יעקובזון ויו"ר המועצה הדתית הוא הרב מנחם שפירא.
היעדר תקנים ועובדי מועצה לטיפול בתחום ה כשרות: אף שבתחומי המועצה הדתית באר יעקב פועלים מתחמי עסקים גדולים הנדרשים להשגחת כשרות, המשרד לא קבע עבור המועצה הדתית תקן כוח אדם לתחום זה, ואין במועצה מחלקה לטיפול בכשרות וגם לא עובדים המועסקים בתחום זה.
היעדר מחלקה ייעודית כזו אינו מתיישב עם היות המועצה אחראית גם לשוק הסיטונאי לתוצרת חקלאית הגדול בארץ, ובהיקפים מהרחבים ביותר במדינה.
בנוסף, למועצה אין תיקי משגיחים ותיקי בתי עסק מושגחים, והיא לא חתמה על הסכמים עם בתי העסק להעסקת המשגיחים.
העסקת מפקח כשרות: מענה לחלק מצורכי הפיקוח על השגחת הכשרות בבאר יעקב נותן מפקח כשרות שאינו עובד המועצה , נוסף למשרתו כמפקח במשרה מלאה במועצה דתית אחרת, וזאת לפי בקשתו של רב היישוב באר יעקב.
במחצית השנייה של 2016 החל בעבודתו מפקח נוסף מטעם המועצה וגם הוא אינו נמנה עם עובדי המועצה.
המפקח מנהל את הקשר עם בתי העסק ביישוב, קובע את גובה אגרת הכשרות ומתכתב עם בעלי בתי העסק, ובכלל זה מוציא להם מכתבי התראה, לרבות התראה לפני נקיטת צעדים להסרת תעודות כשרות, וחותם בשמו כמועסק בשם "מחלקת כשרות באר יעקב", אף שהוא אינו "עובד ציבור" מטעם המועצה.
משרד מבקר המדינה מעיר ליו"ר המועצה הדתית באר יעקב כי עיסוקו של המפקח בבאר יעקב מנוגד לקבוע בנוהל הכשרות.
תפקיד המפקח הוא תפקיד שלטוני, הכולל סמכויות מכוח נוהל הכשרות, ואיושו בגורם שאינו מעובדי המועצה לביצוע המשימה בהתנדבות אינו עולה בקנה אחד עם מהות התפקיד שחייב להיעשות מתוך אחריות ונאמנות; ממילא אין מוענקת למפקח הפרטי אחריות של "בעל תפקיד" או של "עובד ציבור".
בתשובתו מדצמבר 2016 מסר רב היישוב באר יעקב הרב יעקובזון כי במועצה הדתית אין תקן למפקח כשרות, וזאת למרות פנייתה למשרד לשירותי דת לאשר תקן מפקח.
סמנכ"לית מינהל ארגון ומשאבי אנוש במשרד לשירותי דת מסרה כי המועצה לא הגישה טופסי בקשת תקן בנוהל המקובל.
הפיקוח על כשרות המזון |115 .
באוגוסט2014 מינה מנכ"ל המשרד דאז צוות לטיפול בסוגיה.
בספטמבר 2014 המליץ צוות זה לקלוט מפקח כשרות במועצה הדתית באר יעקב שיפקח על מתן היתרי כשרות, ובכלל זה פיקוח על גביית אגרות מבעלי העסקים בשוק הסיטונאי בצריפין.
עד מועד סיום הביקורת לא יישם המשרד את המלצת הצוות, והצורך במערך פיקוח כשרות במועצה הדתית באר יעקב, לרבות הפעלתו בשוק הסיטונאי, נותר ללא כל מענה.
פועל יוצא מהתמשכות מצב זה הוא שהמועצה הדתית באר יעקב אינה מפעילה בעצמה את סמכותה בתחום הכשרות בכל שטח אחריותה.
מערך הכשרות בשוק הסיטונאי בצריפין .
בשנת 2006 החל לפעול בצריפין השוק הסיטונאי הגדול בארץ לשיווק תוצרת חקלאית.
השוק החליף את השוק הסיטונאי שפעל בלב תל אביב והוא משרת את מרכז הארץ.
השוק נמצא בתחום המועצה המקומית באר יעקב , ובהתאם מתן תעודות הכשרות ושירותי הפיקוח על הכשרות אמורים להיות באחריות ם של הרב המקומי של באר יעקב הרב אברהם יעקובזון ושל המועצה הדתית.
בפגישה שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה במרץ 2016 עם הרב יעקובזון, ובסיור שקיימו בבתי העסק שבשוק הסיטונאי, עלה כי תעודות הכשרות שבתי העסק בשוק הסיטונאי מקבלים הן תעודות של המועצה הדתית באר יעקב בחות מת המועצה הדתית ובחתימת רב היישוב; הפיקוח וההשגחה מטעם הרבנות המקומית נעשים בידי רב המכהן כרב אזורי במועצה אזורית מסוימת (להלן - הרב האזורי).
הרב האזורי, המפקחים והמשגיחים מטעמו מועסקים באמצעות חברת כוח אדם חיצונית המשלמת להם את שכרם.
הסוחרים בשוק הסיטונאי משלמים לחברה עבור שכר המשגיחים וכן "אגרת פיקוח"; הרב יעקובזון סמך ידו על הסדר זה.
יצוין שמערך דומה פעל גם כאשר השוק הסיטונאי היה בתחומי המועצה הדתית תל אביב-יפו.
בתשובתו מדצמבר 2016 מסר הרב יעקובזון כי לא נתן לרב האזורי היתר להפעיל פיקוח בשוק הסיטונאי אלא הבהיר שהפיקוח יישאר בידי הרב, כפי שהתנהל הדבר כאשר השוק הסיטונאי היה בתל אביב, וזאת עד שהמועצה הדתית באר יעקב תוכל לקבל על עצמה את הפיקוח על השוק הסיטונאי.
יו"ר המועצה הדתית באר יעקב מסר בתשובתו מדצמבר 2016 כי פנה כמה פעמים למשרדלשירותי דת לאישור תקן למפקח כשרות, אך מאחר שעל טופס הבקשה צריך לחתום רו"ח או חשב מלווה, והם לא הסכימו לחתום, הנושא לא טופל.
בתשובתו מדצמבר 2016 מסר הרב האזורי כי הוא משמש רב מומחה בתחום וכ"ידא אריכתא" של הרב המקומי, המיישם בין היתר את נוהלי הכשרות ובודק תקלות כשרותיות.
ההיתר שנתן לכך רב היישוב באר יעקב הרב אברהם יעקובזון נעשה על פי שיקול דעתו הבלעדי, בלי שהתקבל אישור מהרבנות או מהמשרד ובלי שהתקיים תהליך שוויוני ושקוף שיבטיח לגורמי כשרות אחרים הזדמנות שווה להתמודדות על הפעלת מערך הכשרות בשוק הסיטונאי בצריפין; יש להעיר לרב יעקובזון על התנהלותו זו.
כמו כן, יש להעיר על כך גם למשרד לשירותי דת שלא מצא לנכון לתקנן את המועצה הדתית באר יעקב באופן שיבטיח מערך השגחת כשרות מטעמה, ולא חייב את המועצה הדתית לקיים מכרז לבחירת המציע המתאים והאיכותי ביותר למשימות אלה, תוך מתן הזדמנות שווה למציעים.
אי-גביית אגרות כשרות בשוק הסיטונאי בצריפין: נציגי הרבנות הראשית העריכו כי ההכנסה השנתית הצפויה מאגרות כשרות בשוק הסיטונאי היא כ- 250,000 -200,000 .
ש"ח אולם מעיון בדוחות הכספיים של המועצה הדתית באר יעקב לשנת 2014 עולה כי בשנים 2014-2013 גבתה המועצההדתית אגרות כשרות בהיקף של כ- 29,000 ש"ח וכ- 19,000 ש"ח בלבד, בהתאמה.
אגרות אלה לא כללו אגרות כשרות שהיו אמורים סוחרי השוק להעביר לקופת המועצה הדתית.
התקנות הנוגעות לתשלום אגרת כשרות51 מחייבות את המועצה הדתית לגבות אגרת כשרות קודם מתן תעודת הכשר.
בפועל פעלה הרבנות המקומית באר יעקב בניגוד לתקנות בכך שהעניקה תעודות הכשר בלי לגבות אגרות.
אגרת כשרות זו היה בכוחה לממן את עלות העסקת מפקח כשרות, או אף כמה כאלה, מטעם המועצה הדתית באר יעקב.
בעקבות הביקורת, בינואר 2017 העבירה המועצה הדתית באר יעקב למשרד מבקר המדינה העתק מכתבה לסוחרי השוק הסיטונאי כי משנת 2017 היא לא תוכל להנפיק תעודת הכשר ללא תשלום אגרה כחוק.
השגחה במודל ייחודי במועצה הדתית רחובות .
המועצה הדתית רחובות מפקחת על הכשרות בכ -190 בתי עסק בעיר.
בצוות מחלקת הכשרות מנהל מחלקה, מזכיר בחצי משרה ו-11 "משגיחי כשרות נודדים" המשמשים בפועל מפקחי כשרות - 9 במשרות בתקן ו-2 המועסקים באמצעות חברת כוח אדם.
המועצה הדתית מפעילה 72 ;"נאמני כשרות" בתפקיד של משגיחי כשרות כולם מועסקים באמצעות חברת כוח אדם.
רב העיר הוא הרב שמחה הכהן קוק ויו"ר המועצה הדתית הוא מר אלדד גדסי.
51 תקנות שירותי הדת היהודיים (אגרות ושירותים), התשע"ד-2013.
הפיקוח על כשרות המזון |117 .
השגחה במודל ייחודי של משגיחי כשרות נודדים ושל נאמני כשרות: במועצה נהוג מודל ייחודי להפעלת מערך הכשרות, ולפיו הפיקוח על הכשרות נעשה באופן מעשי בידי משגיחי כשרות נודדים, וההשגחה נעשית בידי נאמני כשרות האמורים לעבוד בבית העסק המושגח גם בעבודות מטבח מסוימות.
קליטת נאמני הכשרות מצויה בידי המועצה הדתית ותנאי העסקתם והיקף שעות ההשגחה שלהם נקבעים בהסכם שבין המועצה הדתית לבעל העסק המושגח.
לדברי נציגי המועצה, נאמני הכשרות אמורים להימצא בבית העסק במהלך היום ולפרק זמן ארוך יותר ממשגיחים "רגילים".
נציגי משרד מבקר המדינה סיירו בין בתי עסק מושגחים בעיר רחובות והעלו כי מודל ההפעלה של המועצה הדתית רחובות אינו תמיד מיושם בפועל: 1.
נאמני הכשרות אינם מועסקים על פי המודל שקבעה המועצה הדתית, דהיינו ביצוע עבודות מטבח בבית העסק המושגח ונוכחות במשך כמה שעות ביום.
בפועל, הם מגיעים לבית העסק ה מושגח לפרק זמן קצר באופן ניכר מפרק הזמן שנקבע להם.
בעלי העסקים מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה כי הם מוותרים על העסקתם של נאמני הכשרות כעובדי בית העסק במשך כמה שעות ביום, אף שהשכר המשולם להם הוא לפי היקף השעות שנקבע להם כנאמני כשרות הצריכים גם לעבוד בבית העסק.
משגיחי הכשרות הנודדים פועלים באופן מעשי כמפקחי כשרות ביתר המועצות הדתיות, והם מגיעים לבתי העסק אחת ליום או אחת לכמה ימים לפרק זמן קצר.
בתשובתה מסרה המועצה הדתית רחובות כי "בעסק שאין נאמן כשרות המשגיח הנודד מבצע את כל עבודות הכשרות " וכי "בזמן שנאמן הכשרות לא בעסק, המשגיח כשרות נודד מבצע עבודות השגחה".
מתשובת המועצה הדתית רחובות עולה, כי במקרים מסוימים מתערבבים תפקידי ההשגחה והפיקוח על ההשגחה.
ערבוב התפקידים נוגד את נוהל הכשרות שמטרתו להבטיח שההשגחה והפיקוח על ההשגחה יבוצעו באמצעות שני בעלי תפקידים שונים, וללא תלות במשגיח.
עולה מתוך כך, כי המודל שהמועצה הדתית רחובות מפעילה בתחומה לא נותן מענה להוראות הנוהל ויתרה מכך, אף עלול, בסופו של דבר, להביא לעיתים להתייקרות עלות ההשגחה - זאת מאחר והמשגיחים (נאמני הכשרות) נמצאים בבתי העסק זמן קצר בלבד, ולעומת זאת ש כרם משולם לפי מלוא מכסת השעות המיועדות לתפקידם כ"נאמני כשרות".
הרבנות לכשרות ארצית .
ממרץ 1998 , על פי החלטת הרב הראשי דאז הרב בקשי דורון, פועלת הרבנות לכשרות ארצית, האחראית לטיפול בכשרות באזורים שבהם אין פועלות מועצות דתיות.
במאי 2010 הועברה האחריות הזאת למועצה הדתית נתניה.
באוקטובר 2015 , בהמשך לבקשתו של הרב הראשי של נתניה דאז להפסיק לכהן כאחראי לרבנות לכשרות ארצית, הסמיכה מועצת הרבנות את הרב הראשי לישראל הרב דוד ברוך לאו כנותן תעודת הכשרות מטעם הרבנות לכשרות ארצית.
הרבנות לכשרות ארצית פרוסה ברחבי הארץ והיא מופקדת על כ -80 בתי עסק - מפעלים, מאפיות, מחלבות, מפעלי שימורים, עסקים המתמחים באירוח, קייטרינג, משחטת עופות ובית מטבחיים.
בבתי העסק האלה היא מפעילה כ -25 משגיחים המקבלים את שכרם ישירות מבעלי העסקים.
הפעלתה של הרבנות לכשרות ארצית .
מיולי 2009 עד דצמבר2014 שימש מר ז'ילבר כהן בתפקיד מנהל מחלקת הכשרות בעיר נתניה (להלן - המנהל הקודם) ובתפקיד הממונה על הפעלתה של הרבנות לכשרות ארצית 52 .
בנובמבר 2015 מינה הרב הראשי לישראל, הרב לאו, את הרב משה ניזרי (להלן - המנהל הנוכחי), המכהן שנים רבות כמנהל מחלקת נישואין במועצה הדתית נתניה, לממונה על הרבנות לכשרות ארצית.
במשך עשרות שנים, עד פטירתו ביולי 2016 , שימש הרב דוד שלוש ז"ל בתפקיד הרב של נתניה ובתפקיד הממונה על הכשרות בעיר.
מסוף 2011 עד יולי 2015 שימש מר יהודה כהן יו"ר המועצה הדתית נתניה.
כבר באוגוסט 2015 פנתה לשכת הרב הראשילישראל למנהל אגף הכשרות ברבנות כדי שיבחן חלופות למתכונת הפעלתה של הרבנות לכשרות ארצית.
עד מועד סיום הביקורת לא העביר מנהל אגף הכשרות מסמך בחינת חלופות למועצת הרבנות.
ביוני 2016 הודיע הממונה דאז על המועצה הדתית נתניה מר אשר אוחנה53 כי מינואר 2017 ,תחדל המועצה הדתית נתניה להיות אחראית לרבנות לכשרות ארצית.
17 הופסקה פעילותה של הרבנות לכשרות הארצית ומפקחיה שהופעלו באמצעות המועצה הדתית נתניה קיבלו מכתבי פיטורין.
אשר על כן, בעלי בתי עסק מושגחים הפסיקו לקבל ממועד זה תעודות הכשר רבעוניות מטעם הרבנות לכשרות ארצית.
בתחילת ינואר 2017 התקבלו במשרד מבקר המדינה תלונות מבעלי בתי עסק ולפיהן הם מתקשים לשווק את תוצרתם ללא תעודות הכשר.
בדצמבר 2016 מסר עוזר הרב הראשילישראל למשרד מבקר המדינה כי ב- 14.
16 הודיע הרב הראשי בתחילת ישיבת מועצת הרבנות הראשית כי מיום 1.
52 בתקופה ינואר 2015- יוני2015 המשיך המנהל הקודם לנהל בהתנדבות את הרבנות לכשרות הארצית.
53 באוגוסט2016 נבחר מר אשר אוחנה כיו"ר המועצה הדתית בנתניה.
הפיקוח על כשרות המזון |119 .
הביקורת, ביוני 2016 , לא היו בידי אגף הכשרות ברבנות נתונים מעודכנים על .
הגופים הנותנים תעודות כשרות בנתב"ג ועל מקור סמכותם לעשות זאת הארצית תהיה באחריות רב אחר.
בינואר 2017 מועצת הרבנות הסמיכה את הרב אליהו אילוז, רב העיר אור עקיבא, כאחראי לרבנות לכשרות ארצית.
לנוכח הממצאים שהועלו בנוגע להפעלתה של הרבנות לכשרות ארצית ואשר יתוארו להלן54 , על המשרד ועל הרבנות להפעיל את סמכותם ולהסדיר בהקדם את מתכונת ההפעלה הרצויה של הרבנות לכשרות ארצית על פי הוראות החוק ולפי סדרי מינהל תקין.
גופים פרטיים משגיחים בנתב"ג: מהביקורת עולה כי במהלך השנים קיבלה לאחריותה הרבנות לכשרות ארצית את ההשגחה בנמל התעופה בן גוריון (להלן - נתב"ג), ומסרה את הפיקוח על הכשרות במקומות אלה לארבעה גופי השגחה פרטיים שונים.
נמצא כי ברבנות לכשרות ארצית וברבנות אין מצויים מסמכים המסדירים את העברת האחריות להשגחה בנתב"ג לגופי השגחה פרטיים, וכלל לא ברור מהו הבסיס החוקי לפעולתם במקום, כל שכן בחירתם.
עוד נמצא כי במהלך הביקורת, ביוני 2016 , לא היו בידי אגף הכשרות ברבנות נתונים מעודכנים על הגופים הנותנים תעודות כשרות בנתב"ג ועל מקור סמכותם לעשות זאת.
זאת ועוד, על תעודות הכשרות בנתב"ג מופיעה הכותרת "הרבנות לכשרות ארצית, באישור הרבנות הראשית לישראל", אף שהרבנות לכשרות ארצית אינה ממונה בפועל על מתן תעודות כשרות בנתב"ג, אינה מקבלת דיווחים על הנעשה במתחם ואינה גובה אגרת השגחה מבתי העסק הפועלים בו.
יחידת הכשרות הארצית והרבנות אינן יודעות מיהו הגורם הגובה את האגרות והיכן תשלומיהן מופקדים .
מדובר ב בתי עסק מושגחים גדולים שהסכום המשוער של האגרות האמורות להיות משולמות גבוה מאוד.
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למועצת הרבנות וליחידת הכשרות הארצית כי הן אפשרו לגופי הש גחה פרטיים להפעיל את סמכות ההשגחה בנתב"ג בלי שמועצת הרבנות הסמיכה אותם לכך; ההשגחה במתחם נעשית בניגוד לחוק איסור הונאה בכשרות ותוך התנערותו של גוף ההשגחה המוסדי, דהיינו הרבנות, מאחריותו ומסמכותו.
ליקויים שהרבנות מצאה בהשגחת הכשרות בנתב"ג: בבדיקה שערכה הרבנות במתחם נתב"ג ביולי 2016 נמצא כי ההשגחה במתחם מתחלקת בין ארבעה רבנים הפועלים מטעם ארבעת גופי ההשגחה הפרטיים, והרבנות או כל מועצה דתית אחרת אינן מעורבות בהשגחה הנעשית במתחם.
ארבעת הרבנים מנפיקים לבתי העסק המושגחים בנתב"ג תעודות כשרות בשם הרבנות לכשרות ארצית.
54 ראו בתת הפרק: גביית אגרות ברבנות לכשרות ארצית, עמ' 161.
תשלומי האגרות ביולי 2016 התקיים דיון בנושא זה ברבנות הראשית, וגורמי המקצוע ציינו כי ריבוי נותני ההכשר בנתב"ג וחוסר ההסדרה בנושא מובילים לכשלים כשרותיים, בעיקר בנושא שמירת השבת.
בדיון צוין כי "בעיה זו באה לידי ביטוי לאחרונה, כאשר רב א' הסיר את תעודת ה הכשר שנתן לבית אוכל במתחם, וכבר למחרת ניתנה למקום תעודת הכשר חדשה מאת רב אחר".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר הרב א' כי הכשרות במקום נעשית ללא תקלות, אף שהמפקח מטעם הרבנות חושב אחרת.
לדבריו, הרבנים הראשיים לישראל אינם תומכים בדעתו של המפקח בנושא זה.
בתשובתה מסרה הרבנות כי "לטענת הרב ['א] , הרב הראשי דאז ביקש ממנו להמשיך לתת כשרות בנתב"ג תחת הרבנות לכשרות ארצית.
האגף הניח שפעילות זו נתניה ורק בחודשים האחרונים, לאחר ]מועצה דתית[ נעשית בשיתוף ובידוע מועצ"ד א[ בירור הנושא עלה כי אין לרבנות לכשרות ארצית כל קשר לרב ".
הרבנות ]' הוסיפה כי בדיקת האגף לכשרות העלתה שמכתבי ההסמכה של הגורמים המופקדים כיום על הכשרות בנתב"ג אינם ברורים ומעמדם מוטל בספק.
היא ציינה כי היא כבר החלה בהסדרת הנושא במסגרת תהליך שבסיומו יופקד גורם או גורמים מתאימים על מתן שירותי כשרות בתחום נתב"ג.