HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן, עולה שלצורך תיקון המציאות הקיימת ביחס לנבחרי הציבור ברשויות המקומיות יש צורך בתיקון החלטת הגמלאות בועדת הפנים של הכנסת.
אנו פועלים בעניין השלטון המקומי 1759 .
זה מול הועדה ונשוב לעדכנם בקרוב בענייןאבקש להדגיש בהתאם כי האישור שניתן לתשלום חודשי ההסתגלות בשנת 2008 היה חד פעמי ואינו רלוונטי להיום".
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הפנים כי מחוות הדעת של הלשכה המשפטית של הכנסת, וכן ממכתבו של מנכ"ל משרד הפנים מיוני 2012 , עולה שמשרד הפנים לא היה מוסמך להחליט על דעת עצמו להעניק לראשי רשויות וסגניהם הפורשים תשלומים כלשהם, וכי הענ קת מענק ההסתגלות לראשי רשויות ושאר ההטבות שקבע משרד הפנים בעניין הנבחרים שפרשו בוצעה לכאורה ללא סמכות כדין.
משרד הפנים מסר בתשובתו כי פעולותיו נעשו על בסיס עמדתו כי הסמכות של שר הפנים על פי חוק הרשויות המקומיות (בחירות ראש הרשות סגניו וכהונתם) התשל"ה- 1975, בנוגע לשכרם ולגמלאות של ראשי רשות וסגניהם היא סמכות עצמאית ומקבילה לקביעת תנאים כפי שנקבעו.
"עם זאת לאור הטענות שהועלו על ידי גורמי הכנסת ולמען הסר ספק ובמסגרת הסדרה כוללת של הנושא, ראה המשרד להביא את התנאים לאישור נוסף של ועדת הפנים על דרך תיקון כולל שהוצע על ידו למספר נושאים בהחלטת הגמלאות".
משרד הפנים מסר עוד כי "במישור המעשי ומטעמים אחרים ונוספים ביום 13/06/12 פרסם המנכ"ל הודעה לפיה האישור משנת 2008 בדבר חודשי הסתגלות וטלפון היה חד פעמי ואינו רלוונטי להיום".
דוח זה חושף ליקויים בדרך פעילותן של 12 הרשויות המקומיות שנבדקו בכל הנוגע לטובות הנאה ולהטבות שכר שניתנו לראשי הרשויות ולסגניהם בעבר ובהווה, וכן חריגות מהנחיות משרד הפנים והוראותיו בנושא זה.
כמו כן נמצאו ליקויים באופן תפקודו של משרד הפנים - אי- הסדרת נושאים שונים בנהלים ובהנחיות מתאימים והיע דר פיקוח על ביצוען של הוראות שונות כדי למזער את ההטבות החריגות שנתנו הרשויות לנבחרי הציבור בהן.
כמו כן משרד הפנים אִפשֵר, לכאורה ללא סמכות בדין, להעניק הטבות ניכרות לראשי רשויות ולסגניהם שפרשו מתפקידם.
נוכח ממצאי דוח זה, על הרשויות המקומיות מוטלת החובה לנקוט פעולות אלה: (א) להקפיד על קיום העקרונות הבסיסיים של מינהל תקין - לרבות שקיפות וחיסכון -ולהימנע ככל האפשר מהוצאות מופרזות ומיותרות בתחומי הרכש ובתחומים אחרים כגון הוצאות על אירוח וכיבודים.
(ב) לבצע תשלומים והחזרים לנבחרי ציבור לפי הנהלים וההנחיות המחייבים, להימנע מביצוע תשלומים לנבחרים בלא שהתמלאו כל הדרישות שבנוהל, ומביצוע תשלומים שלא הותרו במפורש בנהלים ובהנחיות משרד הפנים.
(ג) להקפיד לקבל דיווחים מפורטים מנבחרי הציבור בנוגע לימי חופשה, כדי שיהיה אפשר לנהל כרטסת חופשה כנדרש ולפדות ימי חופשה שלא נוצלו.
(ד) לגבי נושאים שבעניינם לא נקבעו נהלים של משרד הפנים על הרשויות לקבוע בעצמן נהלים וכללים ולנהוג לפיהם.
למשל, בנושא הנסיעות של נבחרים לחו"ל, על הרשויות להקפיד כי לפני הנסיעות ידווחו הנבחרים על נחיצותה וחשיבותה, ובשובם ממנה ידווחו על מידת השגת יעדיה.
)(ה להקפיד שלא ימומנו בכספי הרשות פעולות שיש בהן משום תעמולת בחירות.
בייחוד אמורים הדברים בפרסומים סמוך לבחירות שנועדו להאדיר את שמו ואת פועלו של ראש הרשות.
בכל עניין שלגביו מתעורר ספק יש להיוועץ ביועץ המשפטי של הרשות ולקבל את חוות דעתו.
(ו) אשר לתשלומים שבוצעו שלא לפי הנהלים וההנחיות, יש לפעול ככל הניתן לקבלת החזרים מן הנבחרים.
(ז) לפעול לגביית חובותיהם של חברי המועצה באופן שוטף בכל שנה.
שר הפנים הוא האחראי מטעם השלטון המרכזי לכך שהרשויות המקומיות ימלאו את חובותיהן ויפעילו את הסמכויות המוקנות להן.
אחת הסמכויות שהוקנו לשר הפנים היא הסמכות לפעול להסדרת השכר ותנאי השירות של ראשי רשויות וסגניהם, לרבות הטבות כספיות הקשורות למילוי תפקידם.
על משרד הפנים מוטלת אפוא האחריות לפעול להסדרת נושאים שונים שלא הוסדרו בנהלים ובהנחיות, ובכלל זה: (א) להסדיר בהנחיות את נו שא הנסיעות של נבחרי הציבור לחו"ל, באופן שייקבע כי על כל נבחר לדווח על תכנית הנסיעה ועל יעדיה ולקבל ממועצת הרשות המקומית אישור לנסיעתו, וכן לדווח בחזרתו אם יושמה תכנית הנסיעה ואם הושגו המטרות שהוגדרו בה.
(ב) להסדיר בהנחיות או בנוהל את סוגיית התשלום עבור הנ זקים הנגרמים לכלי הרכב הצמודים לראש הרשות, לסגניו או לבעלי תפקידים בכירים אחרים ברשות.
(ג) להנחות את הרשויות המקומיות בנוגע לכללי הדיווח על ימי מחלה החלים על נבחרי הציבור, ובין היתר לתת את הדעת למקרים שבהם נבחר ציבור בשכר נעדר בשל מחלה לתקופה ממושכת.
(ד) לקבוע את גודל המשלחות שניתן לארחן אירוח רשמי, וכן את היקף ההוצאות ואופי הכיבוד המותרים באירוח כזה.
כמו כן, יש להבהיר מיהו "בעל תפקיד דומה" לשר או למנכ"ל שניתן לראות גם באירוחו משום "אירוח רשמי".
(ה) לקבוע באילו מקרים אפשר לשלוח פרחים על חשבון הרשות המקומית, באילו מקרים הדבר ראוי ואף מתחייב מתפקידו של ראש הרשות, ובאילו מקרים הדבר נעשה להאדרת שמו של ראש הרשות.
(ו) לקבוע נהלים בדבר שיעור ההשתתפות של הרשות המקומית במימון כנסים, ימי עיון והשתלמויות של נבחרי הציבור בה, ולהנחות באופן ברור את הרשויות המקומיות בעניין זה.
(ז) לקבוע מהו סכום ההוצאה המותרת לשכירת כלי רכב בשיטת "ליסינג".
על משרד הפנים מוטלת האחריות לתת פתרון לבעיות המתעוררות ברשויות השונות בנוגע ליישום הנהלים ולביצוע תשלומים והטבות לנבחרי ציבור.
כמו כן עליו להיות מעורב בעת הצורך באכיפת יישומן של החלטות בנוגע לחיוב אישי של נבחרי ציבור.
בסוף שנת 2011 מנתהאוכלוסיית מדינת ישראל כ-7.
8 מיליוןתושבים 22, מהם כ- 1.
520 ) מהמגזרים הלא יהודיים: ערבים , דרוזים23 וצ'רקסים24 (להלן- מגזרי המיעוטים).
21 הנתונים בפרק זה הם על פי מסמכי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, הרשות לפיתוח כלכלי של המגזר הערבי, הדרוזי והצ'רקסי במשרד ראש הממשלה ומשרד הפנים, אלא אם צוין אחרת.
22 לא כוללעובדים זרים.
מכלל אוכלוסיית מגזרי המיעוטים 1734 דוח שנתי63ג .
כ-71% מאוכלוסיית מגזרי המיעוטים מתגוררים ביישובים ערבי ים ודרוזיים, כ - 25% מתגוררים ביישובים מעורבים, וכ -4% ,מתגוררים ביישובים לא מוכרים בעיקר יישובים בדואים בנגב.
24 האוכלוסייה הצ'רקסית מונה כ- 4,300 נפש ומתגוררת בעיקר בשני יישובים: כפר כמא וא-ריחאנייה שבצפון הארץ.
מאוכלוסיית מגזרי המיעוטים מתגוררים במחוז הצפון, ובמחוז זה שיעורם בכלל האוכלוסייה הוא 53% .
בישראל 84 רשויות מקומיות במגזר הלא יהודי - 11 עיריות, 70 מועצות מקומיות ו-3 .
מועצות אזוריות אפיוני תעסוקה בקרב מגזרי המיעוטים פערים כלכליים בין מגזרי המיעוטים ובין המגזר היהודי באים לידי ביטוי בתחומי התעסוקה, התעשייה והמסחר , בתשתיות הכלכליות בי ישובים ועוד.
הפערים הכלכליים נובעים הן מגורמים חיצוניים, כגון היעדר הזדמנויות שוות ומחסור בתשתיות ראויות, והן מגורמים פנימיים הנוגעים לאורח החיים במגזרי המיעוטים, כמו מ יעוט יציאת נשים לעבודה ורמת השכלה נמוכה בקרב כוח העבודה.
הממשלה השקיעה בשנים האחרונות משאבים רבים בפיתוח תשתיות ביישובי מגזרי המיעוטים , אך אלו לא הביאו למיצוי מלוא הפוטנציאל הטמון באוכלוסייה זו (ראו להלן).
שיעור ההשתתפות של מגזרי המיעוטים בכוח העבודה האזרחי25 :נמוך באופן יחסי בשנת 2010 היה שיעור ההשתתפות בקרב הנשים ממגזרי המיעוטים 27% , לעומת76% בקרב הנשים במגזר היהודי, ושיעור ה השתתפות בקרב הגברים ממגזרי המיעוטים היה 73% , לעומת 80% אצל הגברים במגזר היהודי.
שיעור תרומתה של אוכלוסיית מגזרי המיעוטים לתוצר הלאומי הגולמי מוערכת בכ-8% .
בלבד, אף שאוכלוסייה זו היא כאמור כחמישית מאוכלוסיית המדינה שיעור הבלתי מועסקים (משתתפים בכוח העבודה, אך מובטלים) באוכלוסיית מגזרי המיעוטים גדול יותר משיעורם באוכלוסייה במגזר היהודי.
ההכנסה הממוצעת ברוטו של משקי הבית במגזרי המיעוטים היא כ -57% מההכנסה של משקי הבית במגזר היהודי.
בשנת 2008 הועסקו25% מהגברים ממגזרי המיעוטים שהשתתפו בכוח העבודה בענף הבינוי, 19% במסחר ותיקונים ו-17% .
בתעשייה43% מהנשים ממגזרים אלה עבדו בענף החינוך ורק 6% .
בתעשייה הרשויות המקומיות במגזרי המיעוטים הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס) ממיינת מדי פעם בפעם את הרשויות המקומיות בישראל לעשרה אשכולות לפי מדד חברתי -כלכלי שבו קריטריונים שונים, כגון רמת החיים, צפיפות הדיור ושיעור האבטלה ביישוב; אשכול 1 משקף מדד חברתי -כלכלי נמוך ואשכול 10 משקף מדד חברתי -כלכלי גבוה .
מהתפלגות הרשויות המקומיות לאשכולות חברתיים-כלכליים בשנת 2009 עולה כי 96% מהרשויות המקומיות במגזרי המיעוטים מדורגות באשכולות 1-4 , בעוד שלוש רשויות26 מדורגות באשכול5 ורשות אחת27 מדורגת באשכול6.
תקציבי הרשויות המקומיות ממומנים מכספים שמעבירה אליהן המדינה ומהכנסות עצמיות28.
בתשלומי ה ארנונה על שטחי מגורים , תעשייה, מסחר, חקלאות .
כלל האנשים שמותר להם לעבוד על פי חוק 26 ( ג'ישגוש חלב ), פסוטה וכפר כמא.
מיעיליא 28 הכנסותשהרשויות עצמן גובות מפרטים וממוסדות, כגון ארנונה כללית, אגרות ותשלומים.
ושירותים שונים טמון הפוטנציאל המרכזי להכנסה העצמית29 .
הארנונה על מגורים אינה מכסה בדרך כלל את עלות השירותים שהרשות המקומית מספקת לתושביה, ואילו הארנונה על תעשייה גבוהה מעלות השירותים .
מימוש פוטנציאל זה תלוי בשיעור הגבייה בכל רשות ורשות השלטון המקומי 1737 .
שהרשות המקומית מספקת.
נוסף על כך, ההכנסות מארנונה על תעשייה מקטינות את תלות הרשות בשלטון המרכזי.
הרשויות המקומיות פועלות אפוא להגדיל את הכנסתן מארנונה על תעשייה30.
מהנתונים על אומדן גביית הארנונה לשנת 2009 עולה כי סך גביית כל הארנונה בשנה זו נאמד בכ-14 מיליארד ש"ח- כ-%98.
4 מהם נגבו ברשויות במגזר היהודי31 , ורק%1.
6 נגבו במגזרי המיעוטים32 .
עוד עולה כי%52 מסך הארנונה שנגבתה מכל המגזרים הייתה על תעשייה ועסקים, %44 הייתה על מגורים וכ -%4 הייתה ארנונה ממשלתית33 .
%99 ,מהארנונה על תעשייה ועסקים נגבים ברשויות במגזר היהודי ורק %1 מארנונה זו נגבה ברשויות במגזרי המיעוטים34.
מסקר שעשה המרכז לשלטון המקומי בישראל בשנת 2010 (ראו להלן) עולה כי ב- 64 רשויות במגזר הערבי הארנונה מהווה כ-13% בלבד מהכנסותיה השוטפות של הרשות.
עוד עולה כי ב-13 רשויות דרוזיות וצ'רקסיות שיעור הגבייה מעסקים מגיע בממוצע ל-%12.
שיעור גביית הארנונה35 ברשויות הערביות הוא%48 ,בממוצע וברשויות הדרוזיות והצ'רקסיות - כ-58% .
בממוצע ההכנסות של הרשויות המקומיות במגזרי המיעוטים מארנונה על תעשייה ומסחר הן חלק קטן יחסית מכלל ההכנסות העצמיות שלהן, בין היתר בשל היעדר תשתיות כלכליות מקומיות מתאימות, שהן תנאי הכרחי להקמת מפעלים, פיתוח פרויקטים כלכליים, קידום השקעות וכו'.
אפיוני התעשייה במגזרי המיעוטים ביישובים רבים במגזרי המיעוטים קיים מחסור באזורי תעשייה ותעסוקה מוסדרים בתחומי התעשייה, המלאכה והמסחר.
גם ביישובים שבהם קיים אזור תעשייה, שטחו הכללי קטן לא אחת מהשטח המקובל של אזורי תעשייה ביישובים אחרים36 .
כמו כן, ברבים מיישובי מגזרי המיעוטים עסקים רבים אינם מוסדרים סטטוטורית בהתאם להוראות חוק התכנון והבניה, התשכ"ה - 1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה), ופועלים ללא רישיון עסק בהתאם להוראות חוק רישוי עסקים, התשכ"ח- 1968 (להלן- חוק רישוי עסקים).
פעמים רבות מפעלים ובתי מלאכה הנמצאים במרכזי היישובים יוצרים מטרד לתושבים ומהווים חסם לפיתוח טוב יותר של המרקם הפנים-יישובי ולהעלאת רמת החיים, ועל כן יש חשיבות רבה בהוצאתם אל מחוץ למרכזי היישובים.
משנות השבעים של המאה העשרים החלה התעשייה במגזרי המיעוטים להתפתח בשלושה שלבים עיקריים על פי רצף כרונולוגי: ( 1 ) בשנים 1973 -1997 התפתחה תעשייה זעירה בתוך היישובים.
התפתחות זו גרמה למטרדים סביבתיים .
30 ,מבקר המדינהדוח שנתי 52ב ( 2002 '), עמ 51-56.
ברשויות במגזר היהודי נכללות גם רשויות מקומיות מעורבות 32 לא כולל היישוביםהלא מוכרים בנגב.
33 הארנונה המשולמת על ידי משרדי הממשלה, פרט למוסד לביטוח לאומי ולחברות ממשלתיות.
34 ,מרכז המחקר והמידע של הכנסת"הכנסות הרשויות המקומיות מארנונה לפי מגזרים ואשכולות", 3.
לא כולל גבייה מחובות מצטברים 36 ,מבקר המדינהדוח שנתי 52ב ( 2002 '), עמ 51-56 ,; המכון הישראלי לדמוקרטיה תעסוקת ערבים בישראל, האתגר של הכלכלה הישראלית, יוני 2010 .
)(ראו להלן 1738 דוח שנתי63ג .
ותברואתיים ונתקלה בחסמים רבים37( ;2 ) בשנת 1997 ,אימץ משרד התעשייה המסחר והתעסוקה (להלן - התמ"ת) מודל חדש שעיקרו הקמת אזורי תעשייה ייעודיים מחוץ ליישובים.
עד ינואר 2011 הוקמו לפי מודל זה 26 אזורי תעשייה ייעודיים, .
37 ;רמת תחזוקה ירודה של תשתיות ביישובי מגזרי המיעוטים; היצע קרקעות מצומצם בעיות מינהליות וניהוליות ברשויות המקומיות ועוד.
מרביתם בשנים 2001- 1997 .
גם מודל זה נתקל בחסמים רבים38 והביא לחשיבה מחודשת לגבי מודל מועדף לאזורי תעשייה במגזרי המיעוטים; (3 ) משנת 2001 ממשלת ישראל מעודדת פיתוח והרחבה של אזורי תעשייה מרחביים משותפים מינהלית למגזר היהודי ולמגזרי המיעוטים.
גם מודל זה נתקל בחסמים שונים, כגון חוסר אמון הדדי בין המגזרים וחשש מצמצום בסיס המס של הרשויות השותפות באזור התעשייה (ראו להלן בפרק על אזורי תעשייה משותפים).
יודגש כי גם לאחר שנת 2001 הוקמו והורחבו אזורי תעשייה ייעודיים במגזרי המיעוטי ם, אולם בשטחים ובהיקפים תקציביים קטנים לעומת השנים 2001- 199239.
קרקעות רבות הנמצאות בתחום הרשויות המקומיות במגזרי המיעוטים הן קרקעות בבעלות פרטית.
תכנון אזורי תעשייה על קרקע פרטית, פיתוחם ואכלוסם כרוכים בחסמים רבים הן מצד בעלי הקרקעות והן מצד הרשויות המקומיות40 .
דוח שפרסם המכון הישראלי לדמוקרטיה ביוני 2010 בנושא "תעסוקת ערבים בישראל" מעלה כי רק 2.
4% משטחי התעשייה בישראל נמצאים ביישובים הערביים.
על פי נתוני הרשות לפיתוח כלכלי של המגזר הערבי, הדרוזי והצ'רקסי במשרד ראש הממשלה (להלן - הרשות לפיתוח כלכלי) 41 מינואר 2009 ,%56 מהעסקים במגזר הערבי מדווחים על מחסור בשטחים לתעשייה ומציינים כי הדבר מהווה חסם להתפתחותם, לעומת 16% .
בלבד מהעסקים היהודיים להלן ממצאי שלוש בדיקות עדכניות שבחנו את צורכי הרשויות במגזרי המיעוטים באזורי תעשייה ותעסוקה.
דוח מחקר של הרשות ל פיתוח כלכלי : הרשות לפיתוח כלכלי יזמה, בשיתוף משרדי התמ"ת, האוצר והפנים, בדיקה לבחינת הצורך בהקמת אזורי תעסוקה במגזרי המיעוטים, ולצורך כך קיימה מחקר ב-19 רשויות מקומיות במגזרי המיעוטים.
המחקר החל בדצמבר 2010 והסתיים במהלך שנת 2011.
בסיכום ממצאי המחקר מאוקטובר 2011 צוין כי כמעט בכל היישובים שנבחנו קיים ביקוש ער לאזורי תעסוקה שאין עליו מענה במצב הקיים (בסביבה המקומית או בסביבה הקרובה).
במסקנות המחקר נקבע כי במקרים רבים החסם העיקרי לפיתוח אזורי תעסוקה במגזרי המיעוטים הוא הבעלות הפרטית על הקרקע.
הפתרון שמציע המחקר הוא הקמת מינהל ה ייעודית לכל אחד מאזורים אלה, שתפעל להסרת החסמים המונעים את פיתוח אזור התעסוקה.
בדוח סיכום לשנת הפעילות 2010 של הרשות לפיתוח כלכלי צוין כי ממצאי המחקר יסייעו בקבלת החלטות כלליות ופרטניות בנושא אזורי תעסוקה, בהתחשב במגבלות תכנוניות ומגבלות אחרות.
כמו כן צוין כי ממצאי המחקר ישמשו בהמשך לעבודות מטה לקידום אזורי תעסוקה, בשיתוף משרדי ממשלה, ובהם משרד האוצר, משרד התמ"ת ומשרד הפנים.
38 היעדר פוטנציאל של קרקע ייעודית לתעשייה; תשתיות בלתי מפותחות; רמת נמוכה של תחזוקה; בעיות מינהליות וניהוליות ברשויות המקומיות; מאפיינים תרבותיים ייחודים הקשורים לתעסוקת נשים ערביות; מיתוג נמוך של אזורי תעשייה ייעודיים במגזרי המיעוטים ועוד.
39 ,מתוך מינהל מחקר וכלכלה, משרד התמ"ת אזורי תעשייה משותפים ליהודים ובני מיעוטים ותרומתם לתעסוקה בקרב בני מיעוטים, ינואר 2011.
40 קשיים ל השיג את הסכמת הבעלים על הקרקעות להקמת אזורי התעשייה בהן; והצורך במימון עלויות התכנון ופיתוח התשתיות ובמתן פיצויים בגין הפקעות .
41 הרשות לפיתוח כלכלי הוקמה במסגרת הארגונית של משרד ראש הממשלה, על פי החלטת ממשלה 1204 מ- 15.
הרשות הוקמה כדי להביא למיצוי הפוטנציאל הכלכלי של האוכלוסייה במגזר הערבי, הדרוזי והצ'רקסי, ולשמש גוף לתיאום, אינטגרציה, חשיבה ומעקב בנושא הפעילות הממשלתית לקידום הכלכלי של מגזרים אלה.
בדיקה של מינהל אזורי פיתוח במשרד התמ"ת : מינהל אזורי פיתוח42 עשה בדיקה בשנת 2011 לאיתור יישובים במגזרי המיעוטיםשבהם מתגוררים יותר מ- 10,000 תושבים (או קבוצת יישובים סמוכים שאוכלוסייתם יחד מונה יותר ממספר זה), לצורך בחינת הקמת אזורי תעשייה בהם ירוכזו עסקים הקיימים בתוך יישובים אלה והיוצרים מטרד לתושביהם.
בסיכום ממצאי הבדיקה ממאי 2011 צוין כי במסגרת הבדיקה הראשונית אותרו 33 יישובים אשר אין להם אזור תעשייה מוסדר.
בסיכום הוצע להקים 15 .
אזורי תעשייה חדשים משרד התמ"ת מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2012 כי במהלך השנה עדכן המשרד את התכנית, לפינוי עסקים שהם בגדר מטרד לאזורי תעשייה מוסדרים, בתקציב של כ-700 ,מיליון ש"חהכוללים 35 מיליון ש"ח לתכנון ראשוני של אזורים אלו.
משרד התמ"ת הוסיף כי "תכנית זו מחייבת החלטת ממשלה " (ההדגשה במקור).
סקר של מרכז השלטון המקומי בישראל 43: מרכז השלטון המקומי בישראל, בשיתוף הוועד הארצי לראשי הרשויות המקומיות הערביות בישראל, עשה בשנת 2010 סקר צרכים ב-64 רשויות מקומיות במגזר הערבי וב- 13 רשויות במגזרים הדרוזי והצ'רקסי.
מתוצאות הסקר עולה כי ב -41 מ-64 ( הרשויות הערביות64% ) ובשמונה מ-13 ( הרשויות הדרוזיות והצ'רקסיות62% ) אין אזור תעשייה מוסדר, קרי אזור תעשייה ייעודי מאושר סטטוטורית.
רשויות מקומיות ערביות מתכננות להקים בשטחן אזור תעשייה מוסדר פיתוח אזורי תעשייה ככלי לפיתוח כלכלי במסקנות דוח המחקר שעשתה הרשות לפיתוח כלכלי בשנים 2010 -2011 הודגשו היתרונות בהקמת אזורי תעסוקה ביישובים שבהם קיים ביקוש לכך, ובהם: ( 1 ) פינוי מרכז היישוב מעסקים שאינם תואמים מרכז עירוני והסדרת האזורים המפונים לשימושים מתאימים, ועקב כך שיפור רמת המסחר והתיירות ביישוב והעלאת רמת החיים בו; ( 2 ) הכשרה של עסקים שפעילותם בלתי חוקי ת; (3 ) מתן אפשרות להגדלת היקף העסקים (שעד כה נמנע מהם להתרחב) והגדלת גביית הארנונה בעקבות כך; (4 ) הקמת עסקים חדשים ומודרניים יותר, אשר יביאו להגדלת פוטנציאל התעסוקה ולהעלאת רמת החיים.
על פי פקודת העיריות (להלן ]נוסח חדש [- פקודת העיריות ), סמכויותיה של העירייה הן בין היתר "לבנות ולקיים בניני ציבור, לעשות עבודות ציבוריות אחרות ולבנות ולקיים חנויות ובתים ]שר הפנים [ .
לבצע מפעלים, שעליהם העיד השר בכתב כי הם מפעלים לתועלת הציבור.
להקים, לקיים ולנהל שירותים, מפעלים .
42 מינהל אזורי פיתוח פועל במשרד התמ"ת לעידוד פעילות עסקית במשק , באמצעות ייזום, איתור קרקעות לתעשייה, תכנון הקמ ת אזורי תעשייה, הקמתם ואכלוסם באזורים בעלי עדיפות לאומית הנקראים "אזורי פיתוח ", כמפורט בהמשך.
43 מרכז השלטון המקומי בישראל הוא עמותה רשומה המאגדת אתהעיריות והמועצות המקומיות בישראל.
הוא הוקם על ידן כדי לייצגן ולקדם את ענייניהן במסגרת המגזר הציבורי.
ומוסדות שהם לדעת המועצה לתועלת הציבור, או להשתתף בהקמתם, בהחזקתם ובניהולם"44 .
) לפקודת העיריות 1742 דוח שנתי63ג .
בצו המועצות המקומיות (א), התשי"א - 1950 , ובצו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי"ח - 1958 ,), נקבעו סמכויות דומות.
בצו המועצות המקומיות (א התשי"א- 1950 " , נקבע כיהמועצה מוסמכת, בשים לב להוראות השר ובמידה שאין בכך משום סתירה לכל דין, לפעול בכל ענין הנוגע לציבור בתחום המועצה, ובכלל זה יהיו לה סמכויות אלה .
(2 ) לדאוג לפיתוח תחום המועצה, לשיפורו ולקידום עניניהם הכלכליים, הסוציאליים, החברתיים והתרבותיים של תושביו או של כל חלק מהם.
( 4 ) להקים, להחזיק ולנהל שי רותים, מפעלים ומוסדות שהם, לדעת המועצה, לתועלת הציבור; (5 ( ;) להקים ולקיים בנינים ולעשות עבודות ציבוריות6 ) להסדיר, להגביל או לאסור את הקמתם ואת הנהלת עניניהם של כל שירות, מפעל ומוסד ציבורי, או כל סוג שבהם"45.
בעניין הסמכות שניתנה לרשות מקומית לבצע פעולות לת ועלת התושבים, קבע בית המשפט העליון כי "רשות מקומית, כל רשות בתחומיה, אמורה לדאוג ל'רווחתם המוניציפאלית ' של התושבים - כך בתיכנון עיר, כך בהספקת מים, כך בשירותי ביוב, כך בבניית כבישים ומידרכות, כך בבניית פארקים וכך בעוד כיוצא באלה שירותים משירותים למיניהם"46.
בחודשים ספטמבר 2011 - פברואר 2012 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בפיתוח אזורי תעשייה ברשויות מקומיות במגזרי המיעוטים.
בבדיקה נבחנו פעולות הרשויות המקומיות נצרת, באקה אל -גרבייה, כפר קאסם, כיסרא -סמיע ופקיעין לקידום פיתוח אזורי תעשייה בתחומן, זאת על פי מאפייני ההקמה השונים: הקמה בשיתוף משרד התמ"ת - בנצרת, בכיסרא-סמיע ובפקיעין; והקמה ביזמת הרשות המקומית או בשיתוף פעולה בינה ובין יזם פרטי - בכפר קאסם ובבאקה אל - גרבייה.
כמו כן, נבדקו פעולות משרד התמ"ת והרשות לפיתוח כלכלי לקידום התכנון והפיתוח של אזורי תעשייה ביישובים האמורים לעיל, לרבות לפי החלטות ממשלה שהתקבלו בנושא.
בדיקות השלמה נעשו בוועדות המחוזיות לתכנון ולבנייה במחוזות צפון, חיפה ומרכז; בוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה עירון-ואדי עארה (להלן - הוועדה המקומית עירון) וקסם; במשרד התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה); במעצ - החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ; ברשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים); ובמינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י)47.
נוסף על כך נעשו מספר בדיקות השלמה לאחר מועד סיום הביקורת.
סמכות דומה נקבעה בסעיף63 (א) לצו המועצות האזוריות (מועצות אזוריות), התשי"ח- 1958.
46 רע"פ 7861/03 מדינתישראל נ' המועצה האזורית גליל תחתון , דינים ועוד ( 2006.
) 47 בתיקון לחוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך - 1960 , נקבע שמינהל מקרקעי ישראל יהפוך לרשות מקרקעי ישראל, אשר תבוא במקום המינהל.
פעולות השלטון המרכזי לתכנון ולפיתוח אזורי תעשייה במגזרי מיעוטים .
כאמור, רמת הפיתוח הכלכלי והתעסוקתי במגזרי המיעוטים פחותה מרמת הפיתוח במגזר היהודי.
ממשלות ישראל לדורותיהן ראו בצורך בפיתוח התעשייה ותהליכי התיעוש במגזרי המיעוטים כלי חשוב העשוי לתרום לשיפור מצבם התעסוקתי והחברתי -כלכלי של מגזרים אלה, והכירו בצורך להגביר את שילובה החברתי והכלכלי של אוכלוסיית המיעוטים במדינה ואת תחושת שייכותה של 1744 דוח שנתי63ג .
מדיניות ממשלות ישראל בפיתוח התעשייה במגזרי המיעוטים הותאמה למאפייניהם הייחודיים48 .
החלטות ממשלה לפיתוח אזורי תעשייה במגזרי המיעוטים .
מתחילת שנות התשעים של המאה העשרים קיבלה הממשלה שורה של החלטות על פיתוח אזורי תעשייה במגזרי המיעוטים49 .
יישום מרבית ההחלטות התפרס על פני שנים מספר.
התקציבים שהוקצו בהחלטות הממשלה לפיתוח אזורי תעשייה - בהיקף של מאות מיליוני ש"ח - התפרסו אף הם על פני כמה שנים, ותקציבים שלא נוצלו נוידו בין החלטות הממשלה השונות אשר התקבלו במשך השנים50.
בשנים 2010 -2012 התקבלו שלוש החלטות ממשלה, אשר כללו תכניות רב - שנתיות לפיתוח כלכלי ותעסוקתי ביישובי מגזרי המיעוטים, העצמת האוכלוסייה בהם והגדלת שיעור השתתפותה בכוח העבודה.
ההיקף התקציבי של שלוש החלטות הממשלה הוא כ -2.
16 מיליארד ש"ח, מהם כ -133 מיליון ש"ח לפיתוח אזורי תעשייה ולשילוב רשויות מקומיות באזורי תעשייה משותפים קיימים, 15 מיליון ש"ח להקמת חברות כלכליות אזוריות או מינהלות לאזורי תעשייה משותפים ועוד 250 מיליון ש"ח ליישום תכנית לעידוד הביקוש לעובדים ממגזרי המיעוטים, שתכלול בין היתר פיתוח אזורי תעשייה קיימים והקמת אזורי תעשייה חדשים.
החלטת ממשלה 1 5 3 9: ב- 21.
10 החליטה הממשלה על תכנית חומש לשנים 2014- 2010 לפיתוח כלכלי ב-12 יישובים51 במגזרי המיעוטים שבהם מתגוררים יותר מ- 300,000 תושבים (להלן - תכנית החומש).
התכנית מתמקדת בארבעה נושאים מרכזיים: פיתוח כלכלי-תעסוקתי; דיור ונדל"ן; נגישות תחבורתית; ביטחון אישי ואכיפה.
בהחלטה נקבע בין היתר כי משרד התמ"ת ישלים בתקופת ביצוע התכנית פיתוח של תשתיות באזורי תעשייה קיימים - בתקציב של 61.
65 מיליוןש"ח; יפתח אזורי תעשייה ותעסוקה בקרקע בבעלות פרטית - בתקציב של 20 מיליון ש"ח; ויפעל לשילוב רשויות מקומיות ממגזרי המיעוטים במינהלות של אזורי תעשייה משותפים קיימים - בתקציב של 9.
החלטת הממשלה עוסקת גם בהקמת חברות כלכליות אזוריות או מינהלות לאזורי תעשייה משותפים .
48 דוח של מינהל מחקר וכלכלה, משרד התמ"ת, אזורי תעשייה משותפים ליהודים ולבני מיעוטים ותרומתם לתעסוקה בקרב בני מיעוטים, ינואר 2011.
49 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 52ב ( 2002 ), בפרק "פיתוח אזורי תעשייה באזורי פיתוח במגזר המיעוטים", עמ' 51 .
בדוח יש סקירה של החלטות הממשלה שהתקבלו בעניין זה משנת 1991.
50 האחריות לביצוע התכניות שנקבעו בהחלטות הממשלה בנושא פיתוח אזורי תעשייה הוטלה על משרד התמ"ת.
יישום התכניות תוקצב ממשרדי הממשלה השונים, לרבות משרד התמ"ת.
51 ,להלן רשימת היישובים שבהם מתקיימת התכנית: מר'אר, סח'נין, שפרעם, נצרת עראבה, טמרה, כפר קאסם, אום אל-פחם, קלנסווה, טירה, רהט ועיר הכרמל (דאליית אל-כרמל ועספייא).
08 אושר בכנסת תיקון לחוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות דאליית אל -כרמל ועספייא) (התשס"ט - 2008 ), והאישור הביא לסיום איחוד הרשויות האמורות לעיל ופירוק עיר הכרמל, וכיום כל אחת מהן מתפקדת כמועצה מקומית בפני עצמה, כך שכיום נכללים למעשה בתכנית החומש 13 .
יישובים השלטון המקומי 1745 .
בתקציב של 15 מיליון ש"ח.
בהחלטה נקבע כי הרשות לפיתוח כלכלי תהיה אחראית לניהול תכנית החומש.
החלטת ממשלה 2 8 6 1 : בהמשך להחלטת ממשלה קודמת (החלטה 412 /(ערב1))52 החליטה הממשלה ב - 13.
11 עלתכנית רב -שנתית לפיתוח ולהעצמה של יישובים דרוזיים וצ'ר קסיים בשנים 2011 -2014 .
בהחלטה נקבע גם כי משרד התמ"ת ימשיך לפתח ולהרחיב אזורי תעשייה קיימים ולתמוך באזורי תעשייה הנמצאים בשלבי הקמה, כגון אזור התעשייה המשותף לכ יסרא-סמיע ולפקיעין (ראו בהמשך), בסכום כולל של 36 מיליון ש"ח.
עוד קבעה ההחלטה כי על משרד התמ"ת להכ ין תכנית בהיקף של 6 מיליוןש"ח, שתיפרס על פני ארבע שנים, לשילוב רשויות מקומיות דרוזיות וצ'רקסיות במינהלות של אזורי תעשייה משותפים קיימים.
החלטת ממשלה 4 1 9 3: בהתאם להמלצות הוועדה לשינוי חברתי - כלכלי (הידועה בכינויה "ועדת טרכטנברג") החליטה הממשלה ב- 29.
12 כי יש לפעול להסרת החסמים להשתלבות האוכלוסייה הערבית, הדרוזית והצ'רקסית במעגל התעסוקה.
להשגת מטרה זו קבעה הממשלה בין היתר כי על מנכ"ל משרד התמ"ת, מנהל הרשות לפיתוח כלכלי והממונה על התקציבים במשרד האוצר לגבש תכנית לעידוד הביקוש לעובדים מקרב מגזרי המיעוטים ו לשיפור תשתיות התעסוקה במגזרים אלה.
התכנית תכלול בין היתר ביצוע השלמות פיתוח באזורי תעשייה קיימים ביישובים במגזרי המיעוטים וסיוע במימון פיתוח של אזורים ייעודיים, כדי שיהיה אפשר להעביר אליהם עסקים שהם בגדר מטרד מאזורי המגורים.
סך התקצוב לסעיף התכנית לעידוד ה ביקוש לעובדים מקרב מגזרי המיעוטים נקבע על 250 מיליון ש"ח בשנים 2012 -2016 .
פעולות משרד התמ"ת לתכנון ולפיתוח אזורי תעשייה במגזרי המיעוטים .
אזורי תעשייה ברשויות המקומיות במגזרי המיעוטים נכללו, על פי החוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט- 1959 (להלן- החוק לעידוד השקעות הון), באזורי פיתוח א'.
בתוספת השנייה לחוק נקבע כי "תחומי אזור פיתוח א' יהיו כמפורט להלן .
(4 ) ,אזורי תעשייה ביישובי מיעוטים; בפסקה זו 'יישוב מיעוטים ' - יישוב ש -80% מתושביו אינם יהודים, על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה".
אחת הדרכים שבהן מעודדת הממש לה הקמת מפעלי תעשייה באזורי פיתוח 53 היא בניית התשתיות הדרושות להקמת המפעלים והעמדתן לרשות היזמים במחיר מופחת.
משרד התמ"ת פועל באמצעות מינהל אזורי פיתוח (להלן גם - המינהל) לפיתוח תשתיות באזורי הפיתוח בין היתר במגזרי המיעוטים.
כמו כן פועל המינהל לקידום שילובן של רשויות מקומיות במגזרי המיעוטים במינהלות קיימות של אזורי תעשייה משותפים.
52 החלטת ממשלה מ- 31.
06 שכללה תכנית רב -שנתית לפיתוח 16 יישובים מהמגזר הדרוזי והמגזר הצ'רקסי בשנים 2006 -2009 .
בהחלטה מ- 2006 נקבע כי משרד התמ"ת יפעל לפיתוח ו להרחבה של אזורי תעשייה קיימים, להקמת אזורי תעשייה חדשים, לתמיכה באזורי תעשייה הנמצאים בשלבי הקמה וכן לשילוב יישובים באזורי תעשייה קיימים, בתקציב של 10 מיליון ש"ח.
בשל המשבר הכלכלי העולמי ש פרץ בשנת 2008 הוקפאו התקציבים למימוש התכנית בשנים 2008 ו- 2009 והועברו לשנים 2010 ו- 2011.
53 אזורי פיתוח א' וב' (הנקראים גם אזורי עדיפות לאומית), שנקבעו בתוספת השנייה לחוק לעידוד השקעות הון, נהנים מהטבות וממענקים של המדינה, בין היתר בתחום התעשייה והמלאכה, כפי שנקבע בחוק זה.
רשויות מקומיות במגזרי המיעוטים פונות למשרד התמ"ת בבקשה לקבל סיוע בפיתוח אזורי תעשייה בשטח שיפוטן.
מינהל אזורי פיתוח בוחן כל בקשה לגופה, על פי זמינות התקציבים וסדרי העדיפויות שלו.
המינהל אף עושה בדיקות היתכנות לחלק מאזורי התעשייה שהרשויות המקומיות מבקשות לפתח בסיועו.