HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
והיועץ המשפטי של המשרד".
בתיקי לפ "ם לא נמצא אישור של היועץ המשפטי של המשרד להגנת הסביבה לפרסום החוברת.
לדעת משרד מבקר המדינה על לפ "ם היה לוודא כי הפרסום יבוצע רק לאחר קבלת אישור בכתב של היועץ המשפטי של המשרד להגנת הסביבה לעשות כן.
: פרסומת מסחרית לפי הוראות התכ"ם, פרסומת מסחרית על כל צורותיה תותר רק באישור הוועדה הבין-משרדית לאישור פרסומת מסחרית.
נמצא כי בחוברת שובצו 18 מודעות פרסוםשתוכנן אינו נוגע לפעילותו של המשרד להגנת הסביבה.
פרסומן לא הובא לדיון בוועדה הבין - משרדית וממילא לא אושרה על ידה.
משרד ההסברה והתפוצות 671 .
)(א בתשובתה מינואר 2010 למשרד מבקר המדינה כתבה לפ "ם כי "בעת המו"מ עם העיתון ידוע היה לכל הצדדים כי בחוברת יהיו פרסומות של גופים מסחריים ואחרים, כפי שיש בכל עיתון.
כמו כן ידוע לנו כי המשרד להגנת הסביבה דרש מן המו"ל כי הגופים המפרסמים לא יהיו בסתירה למסרים ומדיניות הגנת הסביבה".
לדעת משרד מבקר המדינה, אם ידעה לפ"ם שבחוברת יפורסמו מודעות מסחריות בחסות משרד ממשלתי, היה עליה לפנות כנדרש לוועדה הבין- משרדית58 .
ולבקש את אישורה לפרסומן (ב) בהוראות התכ"ם 59 נקבע כי "פרסומת מסחרית בפרסום ממשלתי, ניתן לתקצב במסגרת, הוצאות מותנות בהכנסה.
הפרסומת תחל רק לאחר קבלת התשלום שנקבע".
הביקורת העלתה שלפ"ם לא דרשה מהמו"ל תשלום בגין פרסום מודעות מסחריות בחוברת.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה עליה לבחון מראש את סוגיית הפרסומת המסחרית בחוברת ולהביאה לאישורה של הוועדה הבין-משרדית.
לו אישרה הוועדה את הפרסומת המסחרית, היה ניתן לחסוך בהוצאות המשרד להגנת הסביבה על פרסום החוברת, ואולי אף ליצור הכנסה לקופת המדינה.
פרסום מאמר ו ותמונת ו של השר : בחוברת הובאו דבריו של השר להגנת הסביבה מר גלעד ארדן לצד תמונתו.
פרסום זה אינו עולה בקנה אחד עם הגדרת תפקידה של לפ"ם60.
בנובמבר 2009 כתב מנהל לפ"ם למשרד מבקר המדינה, בין היתר: "לצערנו ומבלי את דברי השר להגנת הסביבה ]לחוברת[ שידענו ואישרנו את הדבר, הכניס העיתון עם תמונתו".
בינואר 2010 כתב מנהל לפ"ם למשרד מבקר המדינה: "אנו מקבלים את הביקורת בנושא.
וכן את ההנחייה שאין להשתמש בכספי ציבור על מנת להאדיר עובדי מדינה ונושאי משרה.
אנו רואים את הדבר בחומרה וננקוט צעדים ככל האפשר למניעת הישנות מקרה כגון זה".
בתשובתו של השר להגנת הסביבה מר גלעד ארדן למשרד מבקר המדינה מסוף ינואר 2010 .
הינם תכנים ]הכתובים בחוברת [ .
נכתב, בין היתר: "דברי השר נוכח הכתוב [ .
מקצועיים של המשרד להגנת הסביבה בכריכת החוברת ובדפים קשה להאמין כי יכול היה הקורא לטעות ולראות בחוברת פרסום ]הראשונים שלה של המו"ל ולא פרסום של המשרד עצמו.
על דעת הגופים המקצועיים בתחומי ובלפ ]במשרד להגנת הסביבה [ ההסברה"ם ומתוך נסיון העבר, הוחלט.
כי הפרסום באמצעות מערכת עיתונים עשוי להיות אפקטיבי יותר ולהשפיע על .
58 ועדה הכוללת נציג של החשב הכללי, של המשרד להגנת הסביבה, של היועץ המשפטי לממשלה של לפ"ם ושל נש"ם.
59 הוראות תכ"ם ישן- ספר מינהל משקי: פרק 8 ; סעיף01 ; סעיף משנה04.
60 לגבי הכללים בעניין פרסום דיוקנות ושמות בעלי תפקידים במשרדים ממשלתיים וממצאי הביקורת בנושא זה ראו להלן את הפרק "פעולות שלא לפי הגדרת תפקידה של לפ"ם", עמ' 667.
ציבור רחב יותר בקשר [ .
קיימת מחלוקת בנוגע לתקפותן של הוראות תכ"מ .
הוראות אלה אינן מהוות חלק מהתכ"מ החדש.
]לפרסום במוספים מיוחדים בכל מקרה בעתיד בו נבקש לפרסם במוסף מיוחד, נוודא כי יתקבל אישור היועץ להגנת[ המשפטי של המשרד אשר לפרסום דיוקן השר [ .
]הסביבה- הדבר נבע לחץ זמן, שכנראה.
הביא לכך שהגורמים האחראים על הפיקוח על ]עקב[ מתקלה הפקת החוברת בלפ"ם לא מנעו את פרסום התמונה" (ההדגשה במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם אם הוראת התכ"ם הנזכרת מקורה בתכ"ם הישן, הרי היא בתוקף כל עוד לא בוטלה.
עם זאת על לפ"ם ועל החשכ"ל לעדכן הוראה זו גם בתכ"ם החדש.
על לפ "ם להפיק לקחים ממקרה זה ולקבוע הסדרים שיאפשרו לה למנוע פרסומת מסחרית ופרסומים בעלי סממנים תעמולתיים בפרויקטים שהיא מבצעת עבור לקוחותיה.
עמלות יתר שיטת העבודה של רוב כלי התקשורת בארץ היא לקבל את תקציב הפרסום של הלקוח ממשרד הפרסום ואחר כך להחזיר למשרד הפרסום שיעור מסוים מתקציב הפרסום השנתי שלו.
תשלום זה נקרא עמלת יתר (סופר -קומישן).
הלקוח אינו יודע, בעצם, מה גובה העמלה הכוללת שמקבל משרד הפרסום.
מפרסומים בנושא עולה כי השיעור הכולל של עמלות משרדי הפרסום מגיע עד כדי 30% - כ-15% עמלה קבועה מלקוח ועד כ-15% עמלת יתר הנקבעת לפי היקף תקציבי הפרסום של המשרד.
במהלך הביקורת הודיע מנהל לפ"ם למשרד מבקר המדינה כי לפ "ם אינה מקבלת החזר עמלות יתר מכלי התקשורת, משום שבמשא ומתן שהיא מקיימת אתם על מחירי הפרסום בעבור לקוחותיה, היא דורשת מהם להפחית מראש את עמלות היתר ממחירי הפרסום כדי לקבל מחירים מיטביים.
בממצאי הבדיקה הכלכלית שערך החשכ"ל נמצא כאמור כי מחירי הפרסום של לפ "ם בכלי התקשורת הפתוחים לכל סוגי הפרסום, כגון הטלוויזיה המסחרית וקול ישראל, גבוהים מאל ה של משרדי פרסום פרטיים.
עוד נמצא בבדיקה הכלכלית כי לפ "ם אינה מנצלת כראוי את יתרונות גודלה בפרסום מכרזים בעיתונות, ומחיריה גבוהים מאלה של משרדי פרסום פרטיים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 כתבה לפ"ם כי הערותיו הנוגעות לעמלות היתר מסתמכות רק על ממצאים "ראשוניים" של דוח הבדיקה הכלכלית ו"הממצאים לא היו מדויקים ולא מבוססים".
לפ"ם גם טענה בתשובתה שבדוח של היועץ הכלכלי שהוגש לכנסת על פי בקשת יו"ר ועדת חוק חוקה ומשפט לקראת הדיון על רכש המדיה של לפ"ם נכתב כי "לאור האמור נראה כי שיטת ההתקשרות המנוהלת כיום על ידי לפ "מ, מול ספקי המדיה של הטלוויזיה המסחרית, מצליחה להשיג מחירים הנמוכים מממוצע מחיר השוק.
בנוסף לפ "מ נהנית מהעובדה שהיא איננה צריכה לשלם מע"מ ל-'קול ישראל' ול -'גלי צה"ל' כפועל יוצא מהעובדה שמדובר בשני גופים ציבוריים.
העברת הפעילות למשרד פרסום עסק י תגרום משרד ההסברה והתפוצות 673 .
לאובדן יתרון זה ולייקור הפעילות הנעשית כיום עבור משרדי הממשלה מול רשות השידור ומול גלי צה"ל בשיעור המע"מ".
יצוין כי לפ"ם לא צירפה לתשובתה אף לא נתון אחד המבסס את טענתה שעמלות היתר מופחתות מראש על ידי כלי התקשורת והחזריהן משוקללים במחירי הפרסום שהיא מקבלת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש בממצאי הבדיקה הכלכלית כדי לעלות ספק בנוגע למימוש הודעתו של מנהל לפ"ם על שקלול מראש של עמלות היתר במחירים שמקבלת לפ "ם מכלי התקשורת, והממצאים אף מעלים ספק האם המחירים שמשיגה לפ"ם מאמצעי התקשורת עבור לקוחותיה אכן מיטביים בשל שקלול החזר עמלות היתר המקובל בשוק וניצול יתרון הגודל בפרסום.
אם בידי לפ"ם נתונים המבססים את טענתה כי עמלות היתר משוקללות במחירי הפרסום, עליה להמציאם לעיונו של משרד ההסברה והתפוצות.
ניהול תקין של הזמנת שירותים וטובין הוא מיסודותיו של המינהל התקין השגת המחירים המיטביים והקטנת עלויות הפרסום עבור לקוחות לפ "ם הם הבסיס לקיומה.
חלק ניכר מהתקשרויותיה של לפ"ם פטורות ממכרז, וזאת לפי הוראות תקנות חובת המכרזים המאפשרות מתן פטור ממכרז בנסיבות שונות, כמו התקשרויות לפרסום בכלי התקשורת.
במקרים שלפ"ם קיימה מכרז פומב י או מכרז סגור נמצאו לעתים ליקויים בהקפדה על יישומן של הוראות התקנות, ועולה ספק אם כל התקשרויותיה אכן היו מיטביות.
על לפ"ם לשפר את מנגנוני הפיקוח והבקרה שלה בבחירת ספקיה.
עליה לקבוע נהלים שיגדירו את סמכויותיהם של העובדים העומדים בקשר עם ספקים ולקבוע את גבולות סמכותם.
עליה לדאוג לכך שמשא ומתן יתנהל עם מציעים רק במקרים שהדבר הוגדר מראש, הוא יבוצע על ידי יותר מעובד אחד וכל פעולה והחלטה יאושרו על ידי פורום שייקבע מראש.
כמו כן עליה לדרוש מעובדיה לתעד את המשא ומתן עם הספקים ולתייק את המסמכים המתעדים אותו בתיקי המכרזים, כדי שוועדת המכרזים תוכל לוודא שעבודות הפרסום אכן נמסרות למציע המתאים ביותר ובמחיר הטוב ביותר.
על משרד ההסברה והתפוצות, בשיתוף אגף החשכ"ל, לבדוק באופן יסודי אם המחירים שלפ "ם משיגה מכלי התקשורת עבור לקוחותיה הם אכן המיטביים, החזרי עמלות היתר משוקללים בהם והם משקפים את היתרון של היקף הפרסום העומד לרשותה של לפ"ם, ולנקוט צעדים ככל שיידרשו לפי ממצאי בדיקה זו.
פעולות שלא לפי הגדרת תפקידה של לפ"ם .
בהחלטת הממשלה מספטמבר 1999 נקבע כאמור, בין היתר, כי "במשך3 שנים הקרובות בלבד תינתן האפשרות ללשכת הפרסום הממשלתית לתת שירותי פרסום למשרדי הממשלה ולתאגידים על פי חוק ולחברות ממשלתיות שאינן עסקיות (ללא הטלת חובה על תאגידים וחברות אלו), וכי החל בשנת 2003 תעניק לפ"מ שירותי פרסום למשרדי הממשלה ולתאגידים על פי חוק שאינם תאגידים עסקיים ולחברות ממשלתיות שאינן עסקיות (ללא הטלת חובה על תאגידים וחברות אלו) בלבד".
עוד נקבע בהחלטה "להפעיל את לפ "מ תוך התמקדות ברכישה מרוכזת של מדיה פרסומית וברכישת שירותי פרסום אחרים עבור לקוחותיה, וצמצום ביצוע שירותים אלו ע"י הלשכה עצמה".
בעניין החלטות הממשלה דלעיל, הודיע מנהל לפ "ם באוקטובר 2000 ליחידת המעקב על ביצוע החלטות ממשלה במשרד רה"ם, כי "ההחלטה בוצעה [61] .
באם לא יהיה שינוי בהחלטה, יהיה צורך להידרש להחלטה מחדש ביום 1.
"משרד רוה"מ עשוי ליזום שינוי בהחלטה עד למועד זה הועלה, כי תחומי פעילותה של לפ "ם נדונו מאז מפעם לפעם בהנהלת משרד רה"ם, אבל החלטת הממשלה מספטמבר 1999 .
לא שונתה ביולי 2002 כתב מנהל לפ "ם לסגן בכיר לחשכ"ל במשרד רה "ם כי "המרכיב מתייחס ללקוחות שאינם ממשלתיים ושהם בעלי ]החלטת הממשלה[ האחרון של אופי עסקי, מרכיב זה צריך להסתיים ב - 2003 .
ביצוע הליך זה הדרגתי בגלל תהליך ההיפרדות של גופים עסקיים.
אנו צופים כי אכן הוא יושלם בזמן ויוותרו רק נגזרות של פעילות בעלת אופי חוקי או טכני של מוסדות וארגונים אלה".
הביקורת העלתה כי במקרים שונים פעלה לפ"ם שלא לפי כל המתחייב מהחלטת הממשלה מספטמבר 1999 , הוראות התכ"ם, הנחיות למיניהן וה נוהל הפנימי שלה.
להלן דוגמאות: שירותי פרסום לתאגידים עסקיים הועלה כי על אף החלטת הממשלה מספטמבר 1999 המשיכה לפ"ם, גם בשנת 2003 ואחריה, לתת שירותי פרסום לתאגידים סטטוטוריים עסקיים וחברות ממשלתיות עסקיות (להלן - תאגידים עסקיים).
בשנת 2008 היא חייבה 17 תאגידים עסקיים בגין שירותיה בסכום כולל של כ -7.
2 מיליון ש"ח לא כולל מע"ם, כ- 2.
9% מכל חיוביה בשנה זו, וגבתה עמלה בסך של כ - 688,500 ש"ח, כ - 3.
2% מסך כל העמלות באותה שנה.
בשלושת החודשים הראשונים של שנת 2009 היא חייבה13 תאגידים עסקיים בגין שירותיה בסכום כולל של 2.
3 מיליון ש"ח לא כולל מע"ם, כ -2% מכל חיוביה בתקופה זו וגבתה עמלה בסך של כ- 231,000 ש"ח, כ- 2.
3% מסך כל העמלות בתקופה זו.
61 בעניין אי-ביצוע החלטה זו, ר או להלן עמ' 668 ו-669.
משרד ההסברה והתפוצות 675 .
,מהאמור עולה כי אף שחלפו כשש שנים מהמועד שהממשלה קבעה שאחריו לא תיתן לפ"ם שירותים לתאגידים עסקיים (תחילת שנת 2003 ,) ועל אף ההודעות האמורותמאוקטובר 2000 ומיולי 2002, לפ"ם ממשיכה לתת שירותים לגופים אלה.
לא נמצאו מסמכים המעידים שהנהלת לפ"ם נתנה דעתה להחלטה שעליה להפסיק ולתת שירותים לגופים אלה, ומנהל לפ"ם גם לא דיווח על המשך מתן השירותים האמורים למנכ"ל משרד רה"ם וליחידת המעקב על ביצוע החלטות ממש לה במשרד.
נמצא כי גם היועצת המשפטית של לפ "ם והיועצת המשפטית של משרד רה "ם, האחראית לה מהבחינה המקצועית, לא בדקו אם לפ "ם יישמה את החלטת הממשלה, וממילא לא הסבו את תשומת לבה של הנהלתה ואת תשומת לבו של מנכ"ל משרד רה "ם לפעילות שנעשית על ידי לפ "ם בניגוד להחלטה הממשלה מספטמבר 1999 .
היועצת המשפטית של לפ"ם כתבה בתשובתה בדצמבר 2009 , כי הודיעה לאחרונה להנהלת לפ " יש להקפיא שתי ]טיוטת דוח מבקר המדינה [ ם ש"לאור ממצאי התקשרויות צפויות עם גופים חיצוניים".
בינואר 2010 :כתבה למשרד מבקר המדינה "היו מספר מקרים שבהם שותפתי בחלק מדיוני הנהלת לפ"הבעתי את ]ו[ .
אולם לא תמיד עמדתי התקבלה.
לא מצאתי לנכון להטיל וטו 'משפטי' במקרים אלה מאחר וסברתי באותה עת כי מדובר בנושא מינהלי - כלכלי פרופר.
מאותה סיבה גם לא מצאתי לנכון לתעד את הסתייגותי בכתובים; הדרך הנאו]זאת אף ש[ תה היתה לתעד בכתב את עמדתי והתרעותי באותם מקרים בהם נדרשתי לנושא באופן ספציפי".
היועצת המשפטית של משרד רה"ם כתבה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מדצמבר 2009 , כי היא לא ידעה על החלטת הממשלה מספטמבר 1999 לאסור על לפ "ם לתת שירותים לגופים שאינם משרדי ממשלה ולתאגידים עסקיים, כיוון שמדובר בהחלטה שנתקבלה לפני כניסתה לתפקיד.
משרד מבקר המדינה מעיר גם אם החלטת הממשלה האמורה התקבלה לפני כניסתה לתפקיד של היועצת המשפטית של משרד רה"ם, הרי שבתוקף תפקידה היה עליה להכיר החלטה זו, המהווה חלק מהותי ומשמעותי מהבסיס הנורמטיבי שקובע את גדרי הסמכות של לפ "ם.
בינואר 2010 ,כתב משרד ההסברה והתפוצות למשרד מבקר המדינה, בין היתר כי בכוונתו "לפעול לתיקון החלטת הממשלה האמורה בקרוב, כך שתאפשר ללפ"ם לעבוד בין היתר גם עם גופים, חברות וארגונים ציבוריים נוספים.
יחד עם זאת, כל עוד החלטת הממשלה הנ"ל לא תוקנה, לפ "ם תפעל במסגרת המחייבת אותה: חוק התקציב, החלטות הממשלה והנחיות המשרד".
ביצוע עבודות פרסום על ידי לפ"ם בדוח הוועדה לבחינת צורכי משרדי הממשלה בענף הפרסום שמונתה בנובמבר 1998 צוין, בין היתר, כי "יש להפחית את הנזק הנגרם להתפתחות ענף הפרסום וכי [ .
בשל מתן שירותי פרסום לגופים ציבוריים ע"י יחידה ממשלתית 676 דוח שנתי60ב .
ברכישת שירותי מדיה ובתיווך בין משרדי הממשלה למפרסמים ]על לפ"ם להתרכז השונים".
לאחר מכן החליטה הממשלה בספטמבר 1999 , בין היתר, "להפעיל את לפ"מ תוך התמקדות ברכישה מרוכזת של מדיה פרסומי ת וברכישת שירותי פרסום אחרים עבור לקוחותיה, וצמצום ביצוע שירותים אלו ע"י הלשכה עצמה".
בלפ"ם לא נמצאו עד מועד סיום הביקורת, מסמכים המעידים שלאחר החלטת הממשלה מספטמבר 1999 קיימה הנהלת לפ "ם ישיבות כדי לקבוע את דרכי פעולתה ליישום כל המתחייב מהחלטה זו, לרבות צמצום עבודות פרסום שהיא מבצעת במישרין והתמקדות ברכישה של מדיה ושירותי פרסום מגורמים חיצוניים.
בינואר 2010 כתבה לפ"היה גידול יחסי [" ם בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי .
בפעילות לפ ]מהותי"מ בהזמנת שירותים מבחוץ.
בין השנים 2005 ל- 2009 עבודות ההפקה והפרסום באמצ עות ספקי חוץ גדלו מ -14.
5 מיליון ש"ח ל -34 מיליון ש"ח.
מאידך, הביצוע העצמי נאמד בסכום של עד2.
צמצם את שירותי הפרסום הפנימיים בצורה מתמדת".
כאמור, היועצת המשפטית של לפ"ם וגם היועצת המשפטית של משרד רה"ם לא בחנו את עמידת לפ "ם בהחלטת הממשלה מספטמבר 1999 ולא הסבו את תשומת לב הנהלתה ואת תשומת לב מנכ"ל משרד רה"ם להיקף שירותי הפרסום שניתנים על ידי לפ "ם בניגוד להחלטה על הצמצום ההדרגתי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד ההסברה והתפוצות לנקוט בהקדם את הצעדים הדרושים ליישום מלא וראוי של ה חלטת הממשלה מספטמבר 1999 בעניין הגופים שלפ"ם רשאית לתת להם שירותי פרסום, צמצום ביצוע עבודות פרסום במישרין על ידה והתמקדות ברכישת מדיה ושירותי פרסום אחרים מגורמים חיצוניים.
מתן שירותי פרסום לממשלת פולין הכנת מכרז באוגוסט 2004 התקשרה ממשלת ישראל באמצעות לפ"ם עם חברה פרטית (להלן - היזם) - שהפנה ללפ"ם מינהל הבטיחות בדרכים של משרד התחבורה - לשם מתן שירותי ייעוץ לעריכת מחקר ומסע פרסום בנושא הבטיחות בדרכים בעבור ממשלת פולין.
יזמת ההתקשרות באה בעקבות כוונת היזם להשתתף במכרז בין- לאומי שפרסמה המועצה הלאומית לבטיחות בדרכים במשרד התשתיות של ממשלת פולין, שאחד מתנאיו היה שעל המבצע להיות גוף ממשלתי.
המכרז כלל ביצוע מסע פרסום בטלוויזיה, בעיתונות ובשלטי חוצות שנושאו מלחמה בתאונות הדרכים בפולין (להלן - פרויקט פולין או הפרויקט).
נמצא כי בלפ "ם לא רוכזו כל המסמכים הנוגעים לפרו יקט ולמעורבותה בו.
רק לאחר דרישות חוזרות ונשנות של משרד מבקר המדינה איתר גזבר לפ"ם, במרס משרד ההסברה והתפוצות 677 .
2009 , את מקצת המסמכים הנוגעים לפרויקט.
להלן הממצאים העולים ממסמכים אלה ומהסברים שמסרו בעניין זה בעלי תפקידים בלפ"ם למשרד מבקר המדינה: 1.
כבר בינואר 2004 החלה לפ "ם בהליך הראשוני לקראת התמודדות במכרז והכינה חוברת שהוגדרה "הבעת עניין".
לא נמצאו מסמכים המעידים שהנהלת לפ"ם קיימה דיון על עצם השתתפותה במכרז בכלל ועל הכנת החוברת בפרט ועל אישור ההוצאות הכרוכות בכך.
בפברואר 2004 כתב מנהל לפ"ם למנכ"ל משרד רה "ם דאז כי ממשלת פולין פרסמה מכרז לביצוע סקר ומסע פרסום על בטיחות בדרכים.
מנהל לפ"ם המליץ כי לפ"ם תמשיך בתהליך שבסופו היא תגיש הצעה לביצוע הפרויקט וביקש את אישור המנכ"ל לביצוע המלצתו.
לא נמצא שמנהל לפ "ם ציין במכתבו הנזכר כי השתתפות של לפ "ם בפרויקט היא חריגה, בלתי שגרתית ואינה עולה בקנה אחד עם החלטת הממשלה מספטמבר 1999 .
יצוין כי מכתב זה לא נענה על ידי מנכ"ל משרד רה"ם.
בתחילת מרס 2004 ביקשה היועצת המשפטית של משרד רה "ם מהיועצת המשפטית של לפ"ם לקבל מידע ופרטים הנוגעים למכרז.
היועצת המשפטית של לפ"ם השיבה כי הכנת ההצעה עד סוף מרס 2004 כרוכה בעבודה ובהוצאות.
היא ציינה כי פנתה למחלקה להסכמים בין-לאומיים במשרד המשפטים, והיא ממתינה לתשובת המחלקה, אשר הובטח לה שתינתן ב- 7.
הועלה כי אף על פי שלפ"ם לא קיבלה כל אישור לביצוע הפרויקט ממשרד המשפטים, היא המשיכה בפעולותיה בעניין הפרויקט .
כמו כן הועלה כי היועצת המשפטית של משרד רה "ם והיועצת המשפטית של לפ "ם לא נתנו דעתן להתקשרות הזאת ולא בדקו אם היא עולה בקנה אחד עם תכלית פעילותה של לפ"ם ועם האמור בהחלטת הממשלה מספטמבר 1999 .
המגדירה את הגופים שלפ"ם רשאית להעניק להם שירותי פרסום 4.
ימים אחדים לאחר מכן כתב מנהל לפ "ם למנכ"ל משרד רה "ם כי הוא מבקש ממנו לאפשר ליועצת המשפטית שלו ולסגנו להשתתף בכנס ספקים בפולין.
אישור זה ניתן בכתב, כמבוקש.
הועלה כי לפ"ם המשיכה בביצוע ההכנות למכרז אף על פי שלא היה בידיה אישור בכתב ממשרד רה"ם להשתתף במכרז לפרויקט פולין.
הביקורת העלתה כי בגזברות לפ "ם לא נמצאו מסמכים ורישומים מפורטים ומרוכזים על כל ההוצאות וההכנסות הנוגעות לפרויקט (ראו להלן), ולא נמצא שהיה מעקב אחר מידת כדאיות הפרויקט.
ביוני 2004 כתב מנהל לפ"ם למנכ"ל משרד רה "ם כי לפ "ם סיימה את גיבוש הצעת ההשתתפות במכרז, והוא מבקש אישור לנסיעתו לפולין כדי לסכם את הנדרש עם הגורמים המתאימים שם.
מהמסמכים עולה כי מנהל לפ"ם קיבל אישור לנסיעה, אבל עצם השתתפותה של לפ"ם במכרז לא נדונה ולא אושרה מראש.
נמצא כי לפ "ם העריכה את עלות הכנת ההצעה למכרז ב - 70,000 ש"ח.
בתיקי לפ"ם אין נתונים המבססים הערכה זו.
המכרז התקיים ביולי 2004.
לפ"ם ושותפיה הציעו 394,120 .
במאי 2005 כתב מנהל לפ"ם אל המנכ"ל דאז של משרד רה "ם, מר אילן כהן, כי "לפ "מ מפיקה עבור ממשלת פולין מחקר וקמפיין בנושא מאבק בתאונות הדרכים.
במסגרת הפרויקט התחייבנו לערוך סדנא מקצועית בתחום ההסברה.
אנו מפיקים (באמצעות קבלני משנה מקומיים) את כל הסדנה לרבות הכנת המצגות ומרבית ההרצאות.
מצ"ב בקשות לאישור נסיעה לשני עובדים העוסקים בנושא.
ההוצאה היא מתקציב לפ"מ ותכוסה מהכנסות הפרויקט".
העתקי הבקשות נשלחו גם אל סמנכ "לית משרד רה "ם, אל חשבת המשרד ואל גזברית לפ "ם.
מנכ"ל משרד רה"ם אישר את הבקשות.
בנובמבר 2005 הוציא מנהל לפ "ם הודעה לעיתונות ובה נכתב כי "לאחר שקיבלנו את אישור משרד המשפטים ומשרד החוץ, יצאנו להתמודד במכרז על הקמפיין הפולני, התמודדנו מול משרדי פרסום.
בתגובה על בקשתו של משרד מבקר המדינה, במרס 2008 , לפרט את כל הגורמים הממשלתיים שאתם תואמה השתתפותה של לפ "ם בפרויקט פולין, כתב מנהל לפ"ם כי הגורמים הם מנכ"לי משרד רה "ם לשעבר אביגדור יצחקי ואילן כהן, משרד המשפטים, משרד החוץ, משרד התחבורה והבטיח ות בדרכים, משרד התעשייה והמסחר ומשרד האוצר (להלן - הגורמים הממשלתיים).
לא נמצאו בתיקי לפ "ם אסמכתאות המעידות כי מי מהגורמים הממשלתיים האמורים, שציין מנהל לפ "ם, נתן את אישורו להשתתפות לפ"ם במכרז למתן שירותי פרסום בפרויקט.
לפ"ם כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בינואר 2010 : "רשמנו לפנינו את הערת הביקורת כי היה ראוי במקרה זה לקבל מכל הגורמים שהתייעצנו עימם חוות דעתם ו/או אישורם בכתב".
מנכ"ל משרד ראש הממשלה לשעבר, מר אילן כהן, כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה בינואר 2010 כי איננו זוכר שנדרש לקבל החלטה או להתייעץ בנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה לא היה מקום שלפ "ם תשתתף בפרויקט פולין, שאינו מתאים לתכליתה ולתפקידיה כפי שנקבעו בהחלטת הממשלה מספטמבר 1999 , ובלי שקיבלה אישור מראש והיתר בכתב להשתתפות בפרויקט ממשרד רה "ם וממשרדי הממשלה האחרים הקשורים לנושא - משרד החוץ ומשרד האוצר.
השתתפות בפרויקט כזה היא חריגה ובלתי שגרתית, ולכן ראוי היה לקיים דיון מסודר שעניינו השתתפותה של לפ "ם בפרויקט, ורק לאחר מכן לפעול לקידום הנושא.
משנודע לגורמים הממשלתיים האמורים על השתתפותה של לפ "ם בפרויקט, היה עליהם לבדוק את כל המתחייב מכך ולא להמשיך ולקדמה ללא בדיקה ממצה.
גם על היועצת המשפטית של משרד רה"ם והיועצת המשפטית של לפ"ם היה לבחון את הנושא ולחוות את דעתן בפני מנהלי לפ"ם ומשרד רה"ם.
משרד ההסברה והתפוצות 679 .
ביצוע הפרויקט ותוצאותיו הכספיות 1.
בסוף אוגוסט 2004 , לאחר הזכייה במכרז, סיכמה לפ"ם עם ממשלת פולין את תנאי ההסכם הסופיים לביצוע הפרויקט.
בטרם החתימה על ההסכם (להלן - הסכם הפרויקט) חתם היזם על הסכם התקשרות נפרד עם לפ"ם.
בהסכם עם היזם צוין, בין היתר, כי התמורה שתשולם ללפ "ם בגין ביצוע מטלותיה בפרויקט תהיה 150,000 דולרים (לא כולל מע"ם), ו"כל תמורה נוספת תהיה כפופה לקיומו של הפר, כפי שישולם על ידי ממשלת ]הסכום האמור[ ש חיובי בין הוצאות המיזם לבין פולין.
הפרש חיובי זה יחולק בין הצדדים באופן שלהלן: לפ "ם 58% ]היזם[ .
יצוין כי בהסכם זה ניתן ליזם ייפוי כוח לחתום על הסכם הפרויקט עם ממשלת פולין בשם כל השותפים הישראלים, לרבות ממשלת ישראל ולפ"ם.
בינואר 2005 ביקש מנהל לפ"ם מחשבת משרד רה "ם לחתום בשם מדינת ישראל על ההסכם עם היזם.
הועלה, כי על ההסכם עם היזם (שלא מפורט בו יום החתימה) חתומה בשם מדינת ישראל, נוסף על מנהל לפ "ם, גם חשבת משרד רה"ם דאז.
בלפ"ם לא נמצא כאמור ריכוז של כל המסמכים ה נוגעים לפרויקט פולין, לרבות נוסח חתום של הסכם הפרויקט שחתם היזם עם ממשלת פולין.
כמו כן לא נמצאו מסמכים שניתן ללמוד מהם מה היה הבסיס לסיכום אופי השותפות של לפ"ם עם היזם ולחלוקת הרווחים ביניהם.
נמצא כי בתיקי לפ "ם גם לא רוכזו הנתונים הכספיים הקשורים לפרויקט62 .
בתשובה לבקשת משרד מבקר המדינה המציא גזבר לפ"ם, ביולי 2009 , נתונים חלקיים על ההכנסות וההוצאות של הפרויקט.
נמצא כי נתונים אלה לא כללו את עלויות השכר הישירות והעקיפות של עובדי לפ "ם שהועסקו בפרויקט, ולכן התוצאות הכספיות המדויקות של ההשתתפות בו אינן ברורות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הגורמים הממשלתיים שעסקו בפרויקט לקבוע נהלים למניעת הישנות מקרים מעין אלה בעתיד.
מעורבות משרד רה "ם בפרויקט פולין משרד מבקר המדינה בדק את מעורבותם של לשכת המנכ"ל, הלשכה המשפטית והחשב במשרד רה"ם, בנושא פרויקט פולין.
להלן עיקר י הממצאים: 1.
בלשכת מנכ"ל משרד רה"ם לא נמצאו מסמכים הנוגעים להתקשרות לביצוע הפרויקט.
ביוני 2009 מסרה לשכת המנכ"ל למשרד מבקר המדינה כי לאחר פנייה ללפ"ם היא המציאה להם שלושה מסמכים, לרבות אישור שהעביר מנכ"ל משרד רה"ם לממשלת פולין, באוקטובר 2004 , על כך שלפ "ם היא יחידת הפרסום הממשלתית בתוך משרד רה"ם.
גם בלשכה המשפטית של משרד רה"ם לא נמצאו מסמכים בעניין הפרויקט.
אולם לאחר שמשרד מבקר המדינה הציג לגורמים בלשכה מסמכים המעידים על .
62 לפ"ם אינה מנהלת את המטלות השונות שהיא מבצעת על פי פרויקטים - ראו לעיל בפרק על היבטים כספיים.
תכתובת בין משרד רה "ם ללפ "ם, הודיעה הלשכה המשפטית במשרד שמצויים בידיה רק שני מסמכים של הלשכה הנוגעים להתקשרות בפרויקט.
יצוין כי מהמסמכים האלה עולה כי אף על פי שהיועצת המשפטית של משרד רה"ם ידעה מראש על כוונת ההתקשרות, היא לא חיוותה בכתב את דעתה בנושא.
כמו כן הועלה כי היועצת המשפטית של משרד רה"ם והיועצת המשפטית של לפ"ם לא נתנו דעתן להתקשרו ת הזאת ולא בדקו אם היא עולה בקנה אחד עם תכלית פעילותה של לפ"ם ועם האמור בהחלטת הממשלה מספטמבר 1999 המגדירה לאילו גופים לפ"ם רשאית להעניק שירותי פרסום.
בבדיקה שערך משרד מבקר המדינה אצל חשב משרד רה"ם עלה כי גם אצלו לא נמצאו מסמכים הנוגעים להתקשרות עם ממש לת פולין.
לטענתו, המסמכים נמצאים אצל גזבר לפ"ם.
יצוין כי חשבת משרד רה "ם חתמה, כאמור, מטעם מדינת ישראל על הסכמי ההתקשרות עם היזם, לכן יש לראות כליקוי את העובדה שלא נמצאו במשרדי החשב לפחות המסמכים האלה בעניין הפרויקט.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 ,כתב מנכ"ל משרד רה"ם לשעבר מר אילן כהן, כי אין הוא זוכר שהוצגה לו בעייתיות כלשהי הנוגעת לעצם השתתפותה של לפ"ם בפרויקט.
עוד כתב כי הפרויקט הוצג כפרויקט רווחי.
בדצמבר 2009 השיבה היועצת המשפטית של משרד רה"ם למשרד מבקר המדינה, כי היא לא ראתה צורך להמשיך בבדיק ת ההתקשרות האמורה, מכיוון שהיועצת המשפטית של לפ "ם מסרה לה כי היא פנתה למחלקה להסכמים בין - לאומיים במשרד המשפטים כדי לקבל את חוות דעתה והנחיות מקצועיות וכי משרד המשפטים לא ראה כל מניעה בהתקשרות זו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 כתב משרד המשפטים, כי ל א נמצאה אצלו כל טיוטה של הסכם בין לפ "ם ליזם בעניין מתן שירותי פרסום לממשלת פולין או כל פנייה בעניין זה, ובבירור שערך עם היועצת המשפטית של לפ"ם בדצמבר 2009 הובהר כי היא קיימה שיחה טלפונית עם משרד המשפטים כדי לבדוק את תחולת הדין הזר וסמכות השיפוט על חוזי התקשרות בין -לאומיים, והיא העריכה כי הסיכון בהסכמה לסמכות השיפוט הזר כפי שהיא הוא נמוך.
בינואר 2010 כתב מנהל לפ" ]אנו[" :ם בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בין היתר בתוך ]של פעולה[ בדבר החשיבות]הערתו של משרד מבקר המדינה[ מקבלים את מסגרת הסמכות".
,מהאמור לעיל עולה כי ההתקשרות בפרויקט פולין לא הייתה במסגרת סמכויותיה והגדרת תפקידיה של לפ "ם - יחידה ממשלתית בישראל שאינה אמורה לפעול עבור גורמים זרים בחו"ל ולא קיבלה סמכות לכך מהממשלה.
ההתקשרות בפרויקט פולין הייתה חריגה ויוצאת דופן בנסיבות אלה.
מן הראוי כי הבירורים שבוצעו יתועדו בכתב והגורמים משרד ההסברה והתפוצות 681 .
הנוגעים בדבר יפיקו לקחים מניהול ההתקשרות הזאת כדי למנוע הישנות מקרים מעין אלה בעתיד.
יחידת המעקב על ביצוע החלטות ממשלה במשרד רה"ם, משרד רה"ם - שהיה אחראי לפעילותה של לפ"ם עד מאי 2009 - היועצת המשפטית של משרד רה"ם והיועצת המשפטית של ל פ"ם היו חייבים לוודא שלפ "ם תפעל משנת 2003 על פי החלטת הממשלה מספטמבר 1999 , אך הם לא מילאו את תפקידם כראוי, ובכך יש טעם לפגם.
על משרד ההסברה והתפוצות, האחראי כיום לפעילותה של לפ"ם, לנקוט בהקדם את הצעדים הדרושים כדי שהיא תפעל ללא דיחוי על פי סמכויותיה וייעודה ובהתאם למתחייב מהחלטת הממשלה.
מתן שירותי פרסום למשרדי ממשלה בדברי ההסבר להחלטת הממשלה מספטמבר 1999 צוין כי לפ"ם "משמשת כגוף מפקח ומבקר, המונע, בין היתר, פרסומים מיותרים ובלתי חוקיים ופגיעה בטוהר ".
]המידות[ בהוראת תכ "ם63 .
נקבע כי: "פרסום של משרד ממשלתי .
יפרט רק מה שעל הציבור לדעת, לצורך קבלת שירותים ממשרדי הממשלה ולמימוש זכויותיו.
בכל מקרה הדגש הוא על פעילות המשרד כגוף, ולא בעלי תפקידים מסוימים.
בפרסום בתשלום באמצעי תקשורת המוניים לא יכללו: א.
הישגים אישיים של השר64 או של עובדי המשרד; ב.
ייחוס הישגי העבר של המשרד לאדם מסויים; ג.
דיוקן אישי של השר, או של עובד המשרד; ד.
הישגי השר במישור המפלגתי, או במישורים אחרים; ה.
השוואת פעילות המשרד לפעילות קודמת, תוך שימת דגש על ההיבט האישי; ו.
סקירות כלליות על המשרד ופעולותיו".
באוגוסט 2003 שלחה היועצת המשפטית דאז של משרד רה"ם למנכ"ל המשרד, למנהלים ויועצים במשרד ולמנהל לפ "ם מכתב שעניינו פרסום ספרים על ידי משרד רה[ משרדי הממשלה.
במכתבה היא הבהירה כי "פרסום רשמי של" הינו ]ם בבחינת העמדת מידע לרשות הציבור ומתן שירות לציבור" וציטטה מהאמור בתכ"ם כי "משמעות הדברים היא כי הוצאת ספר לא תאדיר שם של שר או של עובד מדינה".
על פי הנחיותיה של היועצת המשפטית ניתן להדפיס באותיות קטנות את הפרטים האישיים של מי שערך, כתב או הדפיס את הספר, אבל "אין לפרסם כל שם אחר במקום אחר".
1 , הוראות תכ"ם - ספר מינהל משקי.
05 (נוסח ישן שטרם שונה).
64 לעניין זה- במונח "שר" הכוונה גם לבעלי משרות פוליטיות אחרות במשרד כמו סגני שרים או יועצים בתחומים מסוימים.
הביקורת העלתה כי במקרים שונים לא מילאה לפ "ם את תפקידה למניעת פרסומים שאינם עולים בקנה אחד עם הוראות התכ"ם, ההנחיות והנוהל הפנימי שלה.
להלן דוגמאות של שלושה פרסומים שהכילו מידע שאינו לתועלת הציבור וכן שמות של בעלי תפקידים שפרסמו משרדי ממשלה באמצעות לפ"ם: 1.
בשנים 2003 -2008 (חמש שנים) הפיקה לפ "ם עבור משרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה) את הספר "בתנועה מתמדת תחבורה בישראל ביבשה, בים ובאויר" בעלות של 335,800 ש"ח (הודפסו 1,700 עותקים).