HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תהליך הערכת השפעת הרגולציה היא שיטת עבודה המנחה תהליכי קבלת החלטות .
ומשמשת כלי עזר בקביעת מדיניות רגולטורית, זאת כדי להבטיח שהרגולציה שתיקבע תהיה מיטבית - מאזנת בין .
התכלית שאותה היא מבקשת להשיג לנטל הנובע ממנה.
עוד מומלץ כי הפיקוח על הבנקים יגבש תוכנית תקופתית עם לוחות זמנים ליישום הצעדים .
לקידום התחרות והחדשנות בענף הבנקאות בשיתוף התאגידים הבנקאיים, שתפורסם .
לציבור, תבטא את דרישות החקיקה והאסדרה ותתמוך בהיערכות המערכת הבנקאית.
יישום הצעדים בענף הבנקאות גובה מהתאגידים הבנקאיים עלויות כספיות ועלויות .
אלטרנטיביות, המיוחסות להזנחה של פרויקטים אחר ים.
ככלל, אומדן עלויות כספיות נידון .
במסגרת החלטה על הטמעת הצעדים ומבוסס על הערכות של תאגידים בנקאיים או על עלויות .
שנדרשו בפרויקטים מקבילים שבוצעו במדינות אחרות אגב ביצוע התאמות למאפייני השוק .
המקומי, ואולם אלה אינן מקבלות ביטוי משמעותי בבחירת הצעדים לקידום התחרות בענף .
הבנקאות כאשר התועלות צפויות להשפיע על מבנה השוק ולשפר את מצבם של הצרכנים.
לבחירת הצעדים ולקביעת מועדם חשיבות רבה בשוק המתאפיין בריכוזיות גבוהה ובשינויים .
סביבתיים בעקבות שינויים טכנולוגיים.
הביקורת העלתה כי עלויות כספיות אינן מקבלות ביטוי משמעותי בבחירת הצעדים לקידום .
התחרות בענף הבנקאות כאשר התועלות צפויות להשפיע על מבנה השוק ולשפר את .
משרד מבקר המדינה בחן שתי רפורמות מרכזיות שקודמו בשנים האחרונות במערכת הבנקאית, .
רפורמות הנשענות על דיגיטציה, ובכלל זה את תהליך קבלת ההחלטות בנוגע להן, את התועלות .
הצפויות יחסית לעלותן, את הצעדים שננקטו ואת האפקטיביות הגלומה בהטמעתן.
ניידות בין בנקים - "מעבר בקליק" .
אחד ממאפייני החסמים לתחרות בענף הבנקאות שזוהו בדוח ועדת שטרום מ-2016 היה הקשר .
וההיזון החוזר בין חסמי כניסה והתרחבות ובין חסמי מעבר.
חסמי כניסה הם גורמים המקשים .
על שחקנים להיכנס לשוק.
חסמי התרחבות הם גורמים המקשים על שחקנים שנכנסו לשוק .
חסמי מעבר הם הגורמים המקשים על לקוח הצורך שירותים בנקאיים משחקן קיים .
לעבור ולצרוך את שירותים אלה משחקן אחר.
חסמי מעבר גבוהים מעצימים את היכולת של .
ספק השירות הקיים להפעיל כוח שוק 25 על לקוחותיו משום שהסבירות שאלו יעברו לספק אחר .
עם חסמי המעבר שזיהתה הוועדה נמנו: נטיית הלקוחות לצרוך שירותים פיננסיים .
בסיסיים כ"סל שירותים", קושי להבין את המוצרים ופעולות אקטיביות לשימור לקוחות מצד .
במשך השנים הוביל בנק ישראל כמה ניסיונות לטפל בחסמי המעבר, ובפרט במעבר בין .
הפיקוח על הבנקים פרסם שתי הוראות בנושא מעבר חשבונות בשנות התשעים .
של המאה העשרים, שעודכנו כמה פעמים: נוהל בנקאי תקין 43227 ונוהל בנקאי תקין43928 .
25 מצב שבו לקונה או למוכר בשוק יש יכולת להשפיע באופן משמעותי על כמות המוצרים או השירותים הנסחרים או .
על המחיר שבו הם נמכרים.
26 הוועדה להגברת תחרות בשירותים בנקאיים ופיננסיים נפוצים, דוח מסכם ( 1.
נוהל "העברת פעילות וסגירת חשבון של לקוח" נועד להסדיר את החובות המוטלים בבנק הישן בעת מעבר חשבון בנק .
28 נוהל "חיובים על פי הרשאה" נועד להסדיר את העברת החיובים על פי הרשאה מהחשבון הישן של הלקוח לחשבון .
בנקאות דיגיטלית לפי ממצאי ועדת שטרום, הפעולות שננקטו הובילו לצמצום חסמי מעבר משמעותיים, לרבות .
הצורך לגשת לסניפים וקשיים בהעברת חשבון בין בנקים, בפרט חשבון עו"ש.
הוועדה לטיפול בחסמי המעבר התמקדו בפירוק סל המוצרים - ניתוק של סל המוצרים .
והשירותים הפיננסיים למוצרים ושירותים יחי דים ו מתן אפשרות לגופים שונים להתחרות בהם 29.
חשבון עו"ש הוא מוצר פיננסי מרכזי שהציבור צורך.
מקובל בארץ ובעולם לנהל את חשבון זה .
בבנק אחד לאורך שנים רבות.
לפי נתוני בנק ישראל, בשנים 2016 - 2018 נאמד ממוצע מעברי .
חשבונות עו"ש שנתיים בישראל בכ - 285,000 , שיעור של כ - 2.
5% , בדומה לשיעור המקובל .
בעת מעבר בין בנקים נדרש הלקוח לבצע פעולות רבות, בעלויות גבוהות, והדבר יוצר .
נוסף על כך, יש חשש כי זיכויים ותשלומים שונים שהלקוח לא צפה או .
שכח לייעד לחשבון החדש ינותבו לחשבון הישן ויאבדו.
משכך, מעבר חשבון בנק עלול לעורר .
בלקוח חשש לנזק כלכלי.
בעבודת מטה של משרד האוצר מיולי 2017 (מסמך הסרת חסמי מעבר בין בנקים) נמצא כי .
נוהלי הפיקוח על הבנקים לא נתנו מענה מלא לטיפול במעבר חשבון בין בנקים.
הצטברו בחשבונות הלקוחות חובות שנדרשו לפירעון חד-פעמי ואף לתשלום ריבית פיגורים.
במקרים אחרים לא הוצע שירות העברת הרשאות לחיוב חשבון עבור הלקוח.
חסמי מעבר בין בנקים כלל סקר דעת קהל.
ממצאיו העידו כי תהליך מעבר בין בנקים נתפס .
בעיני המשיבים כקשה, ובפרט בקרב השוקלים לעבור בנק שלא עברו (65% מתוכם) ואלה שלא .
שקלו לעבור בנק ( 62% מתוכם).
נוסף על כך העידו58% מהמשיבים כי הסרבול הבירוקרטי .
הכרוך בהעברת כל החיובים לחשבון אחר הוא חסם מעבר עבורם.
בסיכום המסמך נכתב כי .
מעבר בין חשבונות בנק הוא חסם משמעותי המשפיע לרעה על רמת התחרות במערכת ומצמצם .
את התמריץ להתחרות על לקוחות 31.
בעקבות כך הוביל משרד האוצר עם בנק ישראל במרץ 2018 את תיקון27 ל חוק הבנקאות - .
שירות ללקוח, שחייב את הבנקים להקים מערכת ממוחשבת לניוד חשבונות 32 ממקורותיהם .
ובאמצעות מרכז סליקה בנקאי (להלן - מס"ב) בעלות שהוערכה ב-240 מיליון ש"ח.
נועדה להקל על הלקוחות לעב ור בין בנקים באופן מקוון, מאובטח ונוח בתוך שבעה ימי עסקים .
מהיום שהושלמה בקשת הלקוח להעברת החשבון 33 וללא עלות , בהתאם לסעיף 5ב1)(ב העוסק .
בהעברת פעילות פיננסית של לקוח בין בנקים.
בהוראת ניהול בנקאי תקין מספר 448 (העברת .
פעילות פיננסית של לקוח בין בנקים באופן מקוון) מפורטים הכללים שעל הבנקים ליישם .
במסגרת הטיפול בבקשה מקוונת להעברת הפעילות הפיננסית.
29 הוועדה להגברת תחרות בשירותים בנקאיים ופיננסיים נפוצים, דוח מסכם ( 1.
30 ,בנק ישראל, דוברות והסברה כלכלית"מעבר מבנק לבנק ופיצול מוצרים בנקאיים" ( 22.
31 ,משרד האוצרהסרת חסמי מעבר בין בנקים (יולי 2017 .
32 סוגי הפעילויות שינוידו: יתרות זכות וחובה בשקלים ובמט"ח, הרשאה לניוד חשבון עו"ש, הוראות קבע, צ'קים, ניירות .
ערך (ישראליים וזרים), פעילות כרטיס חיוב בנקאי וחוץ-בנקאי.
סוגי הפעילויות שינותבו: זיכויים וחיובים עתידיים .
בשקלים, צ'קים שיופקדו.
33 תהליך העברת החשבון מתייחס להעברת מגוון פעילויות פיננסיות: יתרות זכות בשקלים ובמט"ח, יתרת חוב בשקלים .
ובמט"ח, הרשאות לחיוב חשבון עו"ש, צ'קים, ניירות ערך (ישראליים וזרים), פעילויות בכרטיסי חיוב בנקאיים וחוץ- .
לעניין הלוואות, לרבות הלוואות לדיור, ובנוגע לפיקדונות ולחסכונות, נקבעו הסדרים מיוחדים .
שלפיהם התאגידים הבנקאיים יעבדו על כל לקוח באופן פרטני לעניין אופן הטיפול במוצרים אלו.
הקמת המערכת נועדה להגביר את התחרות ולחזק את כוח המיקוח של הלקוח אל מול הבנק .
וכן לאפשר לו מעבר קל ונוח אם הוא מעוניין בכך.
המערכת צפויה לשפר את תנאי ההתקשרות .
של הלקוחות בין אם מתוך שיעבירו את פעילותם הפיננסית לבנק חדש ובין אם כיוון שהבנק .
שחשבונם מתנהל בו יתאמץ לשמר ם כלקוחות כשיגבר האיום בתחרות ו י תחזק כוח המיקו ח .
הקמת המערכת היא נדבך בעקרונות להגברת התחרות, והיא משמשת תוכנית משלימה .
לשורת מהלכים שנועדו לפתוח את השוק לתחרות, לטייב את השירות ולהרחיב את מגוון .
המוצרים והפחתת העלויות לצרכנים, ובראשם הכנסת שחקנים חדשים 34 , רפורמת הבנקאות .
הפתוחה והקמת לשכת שירותי מחשוב בנקאיים 35 .
מערכת ניוד החשבונות מבוססת על עקרו נות מערכת CASS שהושקה ב -2013 בבריטניה36 .
באפריל 2017 ובאוקטובר2018 יצאו משלחות של נציגי משרד האוצר, בנק ישראל, רשות .
התחרות ויועצים מקצועיים לבריטניה לפגישות עם מקימי מערכת CASS כדי להיטיב ללמוד את .
מאפייני המערכת ואת הלקחים שהופקו לצורך פיתוח יישום המותאם למערכת הבנקאית .
לדעת הגורמים הרגולטוריים בבריטניה המפקחים על מערכת הניוד, יישומה הוא פתרון .
הכרחי אך לא מספק ליצירת תחרות במערכת הבנקאית בכלל ובשוק חשבונות העו"ש במיוחד 37 .
מסקירת הפיקוח על הבנקים לשנת 201838 עולה כי הקמת המערכת בבריטניה תרמה להגברת .
התחרות בגידול במספר המוצרים הפיננסיים המוצעים ללקוחות ומגוונם, בהגברת שיתוף .
הפעולה בין הבנקים הגדולים לחברות הפינטק, בשיפור איכות השירות ובהפחתת חסמי כניסה .
לדעת הפיקוח על הבנקים, כפי שנכתב בסקירה, הקמת המערכת בישראל .
אינה צפויה להגדיל משמעותית את מספר מעברי החשבונות, אך ייתכן שתתרום באופן דומה .
להגברת התחרות אגב פירוק סל השירותים הבנקאיים39.
מורכבות הקמת המערכת בישראל נבעה ממעורבות של גופים רבים וריבוי מערכות מחשוב .
ומהצורך ביצירת הסכמי אחריות ושיפוי בין בנקים.
זאת ועוד נדרשה הגדרת תכולה רחבה .
לפרויקט כיוון שחשבונות עו"ש בישראל מרכזים את כלל הפעילות הפיננסית נוסף על הפעילות .
הכספית השוטפת של הלקוח - תיק ניירות הערך, ההלוואות, הפיקדונות ועוד.
34 ,שחקנים חדשים בעלי תמריץ לאתגר את המצב הקיים, לייצר שיבוש לשיווי המשקל בשוק ולהציע מוצרים בעלי ערך לציבור .
זאת בין היתר באמצעות קידום החוק להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק האשראי בישראל (תיקוני חקיקה), .
התשע"ז- 2017 , אגב הפרדת חברות כרטיסי האשראי מהבנקים בעלי היקף פעילות רחב, איסור לסירוב בלתי סביר .
להתקשרות עם מאגד וקידום חקיקה להפעלת סביבה ניסיונית לחברות טכנולוגיה בתחום הפיננסי ( Sandbox Regulatory .
35 ראו הרחבה בתת-הפרקים: בנקאות פתוחה ומערכת שירותי מחשוב בנקאיים.
36 להלן רשימת העקרונות: (1 ) כתובת אחת ללקוח- העברת הפעילות בחשבון תתנהל, ככלל, מול הבנק החדש בלבד, .
והלקוח לא יצטרך לפנות לבנק הישן או לצדדים השלישיים שאיתם יש לו הסדרי תשלום או זיכויים כלשהם; (2 ) .
מעבר קל ומהיר- העברת הפעילויות בחשבון תתבצע ברובה בתוך שבעה ימי עסקים מהמועד שהושלמה בקשת .
הלקוח המקוונת להעביר את הפעילות ; (3 ) רשת ביטחון- הפעילות בחשבון תועבר באופן שיבטיח מנגנון מעקב .
אחר החשבון במשך שנתיים ויוסר החשש מפגיעה בעקבות העברת החשבון לבנק החדש; (4 ) ללא עלות- תהליך .
העברת הפעילות בחשבון, לרבות רשת הביטחון, אינו כרוך בעלות ללקוח; (5 ) מנגנון אחריות- הבנק החדש יפצה .
את הלקוח בגין נזק ישיר שייגרם לו, במקרה שייגרם, אם יימצא פגם בהליך הניוד.
37 ,משרד האוצרהסרת חסמי מעבר בין בנקים (יולי 2017 .
38 ,בנק ישראל, הפיקוח על הבנקיםמערכת הבנקאות בישראל - סקירה שנתית 2018 ( 22.
39 המערכת הבנקאית מציעה ללקוחותיה שירותים שונים נוסף על חשבון עו"ש, בהם חשבון פיקדון, הלוואותו ניהול תיק ניירות .
מכלול ה שירותים מוצע לרוב ללקוחות באופן של סל מוצרים.
אף על פי כן, יש לקוחות הבוחרים לצרוך מוצרים שונים .
מבנקים שונים, וכך ליהנות מההטבות והתנאי ם שאלה מציעים במוצרים שונים.
פירוק סל המוצרים מגדיל את התחרות בין .
הבנקים לא רק על לקוחות המעבירים לבנק החדש את כל פעילותם אלא גם על מתן שירותים ספציפיים .
בנקאות דיגיטלית מהנהוג במדינות אחרות בהן חשבונות עו"ש מרכזים את הפעילות הכספית השוטפת של הלקוח .
כ-60% מהציבור צורכים אתהשירותים הבנקאיים בבנק יחיד 40 ,.
משכךנדרש טיפול מקיף .
בכלל הפעילויות הפיננסיות של הלקוחות כדי לאפשר להעביר חשבון עו"ש מבנק אחד לאחר .
17 שערך הפיקוח על הבנקים בנושא הסרת חסמים עיקריים הוצעה גישה .
חלופית ליישום המערכת 41 .
גישה זו הציעה פתרון מגודר סיכונים ומדורג המתעדף את ניוד .
השירותים הבנקאיים בהתאם לשכיחותם ו לצורכי הלקוחות.
לעמדת הפיקוח גישה זו צפויה .
להשיג תוצאות ותועלות לציבור בטווח קצר (עד שנה וחצי), בתקורה נמוכה יותר למערכת .
הבנקאית (עלות של כ-100 מיליון ש"ח), אגב אפשרות לנתח את הממצאים ולבצע תהליך של .
הפקת לקחים לצורך הרחבת המודל בהמשך.
עם זאת, עמדת צוות הפיקוח לא התקבלה, וב- .
21 ,, לאחר כשלוש שנות הקמה הושקה מערכת ניוד החשבונות בישראל הכוללת ניוד .
יתרות עו"ש, צ'קים, הרשאות לחיוב וכרטיסי חיוב בנקאיים.
מערכת הניוד נועדה ל טפל באחד האדנים המרכזיים של התחרות - מעבר קל בין .
המתחרים (נוסף על האדנים של מידע זמין ושלם וריבוי שחקנים ).
על פי המלצת משרד האוצר במתכונת רחבה המציעה שלמות פתרון גבוהה התומכת .
בהגברת אמון הציבור במערכת ובכוח המיקוח של הלקוחות.
במתכונות זו הביאה לגידול בעלויות שהושתו על המערכת הבנקאית בהיקף של כ-140 .
מיליון ש"ח, לעיכוב של שנה וחצי בלוח הזמנים להשלמת הפרויקט ולביטול היכולת לקיים .
תהליך הפקת לקחים לצורך מינוף התשתית הפיזית והרגולטורית כדי לתמוך בהצלחת .
עולה החשש כי השיקולים שנשקלו בתהליך הבחירה במתווה להקמת פרויקט .
שעלות הקמתו מוטלת על המגזר העסקי שונים במידת מה מהשיקולים שהיו נשקלים אילו .
הקמתו הייתה ממומנת מתקציב המדינה, ובכלל זה העלות שתוטל על הצרכנים בטווח .
הקצר בדרכים שונות, בהן עליית מחירים או פגיעה ביכולת להוזיל את השירותים, זאת כדי .
הביקורת העלתה כי החסם הבירוקרטי, ששימש טיעון מרכזי להקמת מערכת הניוד, יכול ולא .
בא לידי ביטוי באופן כה מובהק בקרב משתתפי הסקר שערך משרד האוצר במסגרת עבודת .
אף שרוב משיבי הסקר דיווחו על חסם בירוקרטי (58%) , רובם העידו שאין הם רואים .
בהחלפת צ'קים, בחשש שהוראות קבע לא יעברו, בחשש שתשלומים לא יתקבלו ובהלוואות .
קיימות שצריך להחזיר עם סגירת החשבון חסם מהותי (79% ,62% ,68% ו-69% .
זאת ועוד, עלה כי יצירת תהליך מעבר מהיר אגב מינימום מאמץ מצד הלקוחות אינו צפוי להגדיל .
בוודאות את שיעור י המעבר במידה ניכרת (לכל היותר ב-9% ,) וכך גם הבטחת מעבר כספים .
בין חשבונות ללא חשש מאיבוד תשלום או קבלת כספים (לכל היותר ב-10% ).
בירוקרטי ממשי מטיל ספק בהצלחתה של מערכת הניוד ליצור איום תחרותי על המערכת .
הבנקאית ולהעצים את כוח הלקוחות לשפר את התנאים המסחריים.
ממצא אחר הוא שמשיבים רבים ( 51% ) העידו כי הם מתקשים להחליף בנק מפני שהם רגילים .
המועצה הישראלית לצרכנות ציינה בעבר כי חסם פסיכולוגי הוא קושי אובייקטיבי .
40 :בנק ישראל, דוברות והסברה כלכלית, "הודעה לעיתונות מעבר מבנק לבנק ופיצול המוצרים הבנקאיים" ( 22.
41 בנק ישראל, הפיקוח על הבנקים- אגף טכנולוגיה וחדשנות, "ניידות בין בנקים - הסרת חסמים עיקריים" ( 26.
למעבר בין בנקים נוסף על בעיית המידע, המקשה להשוות בין הצעות, כמו גם הלוואות קיימות .
חסם פסיכולוגי אינו נדרש לפתרון תפעולי אלא להגברת המודעות הציבורית והחינוך .
הפיננסי לנחיצותן של השוואות בין השירותים המוצעים בבנקים ו לבחינת התועלות במעבר .
ביניהם, זאת כדי להניע את הלקוחות לפעולה אקטיבית.
יצוין כי טיוב החינוך הפיננסי לבדו צפוי .
להשיג תוצאות דומות בהעצמת כוח הצרכנים, זאת ב לא להשית עלויות גבוהות על המערכת .
בהודעה לעיתונות שפרסם בנק ישראל במאי 201942 דווח כי על פי ממצאי סקר שנערך בארצות .
הברית, הסיבות העיקריות למעבר חשבון בנק הן שינויים במעמד האישי, התעסוקתי ובסביבת .
המגורים, ואילו סיבות הנוגעות למחירי המוצרים, בהן גובה העמלות בחשבון עו"ש, משניות בכך.
עוד דווח בהודעה כי על פי רשות התחרות בבריטניה43 , לקוחות אינם נוטים לעבור בנק אלא אם .
נתקלו בבעיה נקודתית מול הבנק שלהם וכל עוד אינם מבינים את התועלות הפיננסיות .
מהמעבר, ובייחוד כאשר עלויות חשבון עו"ש אינן גבוהות.
בישראל, עלויות ניהול חשבון עו"ש .
נמוכות בהשוואה למוצרים פיננסיים אחרים.
משכך, ייתכן שאין בח יסכון הפוטנציאלי ב עלויות .
בעקבות העברת החשבון כדי להניע את הלקוחות לפעולה.
בממצאי מסמך הסרת חסמי מעבר בין בנקים עלה כי רוב המשיבים (59% ) הביעו שביעות רצון .
גבוהה מהשירות שניתן להם בבנק.
רוב משלמי העמלות (59% ) ורוב משלמי הריבית על חריגה .
בחשבון או על הלוואות ( 71% ) ציינו כי התשלום שהבנקים גובים גבוה, ורק כשליש ( 31% ) .
מהמשיבים דיווחו שלדעתםיש הבדלים גדולים בין הבנקים לעניין גובה העמלות.
יכולים להעיד כי לדעת הציבור , יש הבדלים קטנים בין הבנקים בעלות השירותים והמוצרים וכי .
בהיעדר חלופות נפגע ים יכולת המיקוח והתמריץ לעבור בין בנקים.
הצלחת הרפורמה נשענת על קידום צעדים משלימים להגברת התחרות בשוק הבנקאות .
והאשראי בישראל שעליהם שוקדים משרד האוצר ובנק ישראל, ובראשם כניסת שחקנים .
חדשים והגברת יכולת ההשוואה של לקוחות, אגב הסרת חסמים מרכזיים הנוגעים .
ליישומה בקרב הציבור בישראל ועלולים לפגוע בהצלחתה, ובהם חסם פסיכולוגי, חינוך .
פיננסי ירוד ואמונה ציבורית שאין הבדלים מהותיים בשירותים הבנקאיים.
הגורמים המעורבים בפרויקט CASS בבריטניההבינו בשלב מוקדם כי יצירת מערכת פשוט ה .
ובטוחה לניוד בין בנקים היא אתגר תרבותי ולא רק אתגר טכנולוגי.
משכך, הושקעו משאבים .
רבים, לאורך כל תהליך ההקמה, בתהליכי חינוך שוק והגברת מודעות לצד בחינה שוטפת של .
תפיסות הציבור בנוגע לנושא הניוד44.
מסקירת מערכת הבנקאות בישראל לשנת2018 עולה כי .
הטמעת המערכת בבריטניה לא הובילה לשינוי בשיעורי המעבר גם לאחר פעולות הסברה רבות .
שנועדו להגביר את מודעות הציבור לקיומה45 .
42 :בנק ישראל, דוברות והסברה כלכלית, "הודעה לעיתונות מעבר מבנק לבנק ופיצול המוצרים הבנקאיים ( 22.
43 CMA - Competition & Market Autho rity .
44 ,משרד האוצרהסרת חסמי מעבר בין בנקים (יולי 2017 .
45 ,בנק ישראל, הפיקוח על הבנקיםמערכת הבנקאות בישראל - סקירה שנתית 2018 ( 22.
בנקאות דיגיטלית הביקורת העלתה כי בנק ישראל לא בחן באמצעות סקר את תפיסות הציבור בנוגע לנושא .
הניוד טרם קידם את הצעת החוק.
חשיבות הבחינה גדלה לנוכח הצורך להסיר חסמים .
מוקדמים העלולים לפגוע בהשגת מטרות התוכנית וביישומה המועיל.
עלה כי ביוני 2021 , שלושה חודשים לפני הפעלת המערכת, ביצע הפיקוח על הבנקים .
סקר דעת קהל ראשון לבחינת שביעות הרצון מיכולת הניוד בין הבנקים.
ממצאי הסקר העלו כי רוב הישראלים לא עברו או אינם מתכננים לעבור לבנק אחר וכי הסיבות .
העיקריות למעבר בנק הן שיפור בתנאים המסחריים, בשירות הניתן וסיבות אישיות, לפי סדר .
עוד נמצא כי הסיבה העיקרית להשארת החשבון הקודם פתוח היא שנעשה בו שימוש (41% .
( מהמשיבים), ואילו בירוקרטיה המונעת את סגירתו דורגה במקום השני23% מהמשיבים).
ועוד, ברוב המקרים הבנקים אינם מנסים למנוע מלקוחותיהם להתנייד, ובמקרים שנעשה ניסיון .
שכנוע, הוא מתבצע ברובו באמצעות הטבות בעמלות ניהול החשבון.
פתיחות נמוכה לשימוש במערכת הניוד המתוכננת ( 8% בלבד הביעו סבירות גבוהה להשתמש .
במערכת), אך יש פתיחות גדולה יותר בקרב אלה המעוניינים לעבור חשבון (21% מתוכם הביעו .
סבירות גבוהה להשתמש במערכת).
ממצאים אלה מעידים על החשיבות שבהעלאת מודעות .
הציבור לצד התנעה של תהליך חינוך פיננסי נרחב כדי להגביר את התחרות באמצעות העצמת .
כוח המיקוח של הצרכנים.
כאמור, הקמת מערכת ניוד החשבונות הוטלה על מס"ב, ומימונה הוטל על הבנקים המשתתפים .
על פי החלטת המפקחת על הבנקים דאז, כל בנק משתתף נדרש לשאת בעלויות .
המימון בהתאם לגודלו במערכת.
במאי 2019 סקר הפיקוח על הבנקים חלופות למנגנון להחלת .
השתתפות מצד הבנקים בעלויות הפרויקט.
במסגרת זו נבחן השימוש במגוון תבחינים 46 על בסיס .
נתונים פומביים שפורסמו בשנתיים האחרונות וידועים לכל משתתפי הפרויקט כדי לקבוע את .
שיעור ההשתתפות של כל בנק בעלויות ההקמה.
עלה כי הפיקוח על הבנקים בחן כמה חלופות למנגנון החלת השתתפות של הבנקים .
בעלויות רפורמת הניידות ובחר במנגנון המיטיב ביותר עם הבנקים הקטנים, בהתאם לאחת .
ממטרות הרפורמה - עידוד התחרות.
בחינת השפעת המערכת והשגת מטרותיה תלויה בגורמים נוספים שקשה לנתק את השפעתם.
בנק ישראל הגדיר שני יעדים עיקר יים לבחינת הצלחת התוכנית.
האחד, יכולת ניוד קלה ונוחה.
במסגרת זו מדדי ההצלחה שנקבעו הם השלמת ניודים בתקופה הקבועה בחוק, שביעות רצון .
של לקוחות מהתהליך, שיעור נמוך של תלונות מצד הציבור או לחלופין ירידה בשיעור התלונות .
יעד שני הוא עידוד התחרות, שיפור השירות וחיזוק כוח המיקוח של הלקוח.
נקבעו כמה מדדי הצלחה כתבחינים לשיפור השירות, בהם כמות בקשות הניוד שהופסקו ביוזמת .
הלקוח, גידול בתמורה לכסף47 , חדשנות והשקת מוצרים חדשים ומבודלים, רמת שירות גבוהה .
46 ( :התבחינים שנבחנו1 ( ;) נתח שוק במערכת על פי מגזר פעילות משקי בית ללא משכנתאות2 ) נתח השוק במערכת .
על פי נכסי הבנק מסך הנכסים במערכת; (3 ) נתח השוק במערכת על פי ההון העצמי של הבנק מסך ההון העצמי .
ירידת מחירים לאותם מוצרים או שיפור המוצר לאותה רמת מחיר .
יותר, כניסת שחקנים נוספים, ירידה ברמת הריכוזיות בענף, מודעות גבוהה של הציבור למערכת .
הניוד והגברת מאמצי השימור של הבנקים.
לסיכום, רפורמת הניידות בין בנקים מסייעת במעבר בין חשבונות בנק ועשויה להגדיל את .
כוח המיקוח של הצרכן ואת היכולת של שחקנים חדשים להיכנס לשוק.
המסמכים ששימשו לקידומה לא הצביעו על חסם בירוקרטי מובהק במעבר בין חשבונות .
בנק, ששיעורו בישראל הוא 2.
5% ותואם למקובל בעולם.
זאת ועוד, משרד האוצר ובנק .
ישראל קידמו את הרפורמה בלא התייחסות לטיפול בחסמים שונים המקשים על הציבור .
לעשות שימוש אפקטיבי במערכת הניוד, בהם החסם הפסיכולוגי, חינוך פיננסי ירוד .
והיעדר הבדלים מהותיים בין הבנקים.
לאחר השקת המערכת הושק קמפיין תקשורתי שנועד להגביר את מודעות הצרכנים ולהתמודד .
בתשובת הפיקוח על הבנקים נמסר כי רק לאחר שבנק ישראל היה .
משוכנע שהמערכת עובדת ויציבה החלו באופן יזום פעולות להסרת החסם הפסיכולוגי וחיזוק .
אמון הציבור במהלך, לרבות בקמפיין תקשורתי נרחב שעלותו מוערכת בכ-3 מיליון ש"ח שכלל .
שימוש במד יה מגוונת (טלוויזיה, רדיו ואינטרנט) והסברה תקשורתית רחבה מאוד (עשרות .
ראיונות בערוצי המדיה השונים).
עוד נמסר בתשובת הפיקוח כי בהחלטת ממשלה 3440 מיום .
18 בנושא הגברת התחרות בשוק הבנקאות באמצעות הסרת חסמי מעבר הוחלט על קידום .
תיקוני חקיקה בתחום הצ'קים לצורך הכללת מוצר בנקאי זה במסגרת העברת הפעילות, וכן .
הוטל על שר האוצר , בתיאום עם משרד המשפטים ובנק ישראל, לבצע תיקוני חקיקה כך .
שייקבעו הסדרים לפיצוי לקוח בגין נזק ישיר שנגרם לו בעקבות תקלה בהעברת הפעילות .
מומלץ כי בנק ישראל ומשרד האוצר יבחנו אתהשפעתה של רפורמת הניוד על פני זמן .
ואת הצעדים הנלווים הנדרשים בתחום: התגברות על החסם הפסיכולוגי, הגברת החינוך .
הפיננסי והכנסת שחקנים חדשים, לשם מיצוי המערכת.
בתשובת הפיקוח על הבנקים נכתב כי הצעת חוק בעניין רפורמת הניוד אושרה בוועדת שרים .
לחקיקה בחודש יוני 2021 וממתינה לקריאה ראשונה במליאת הכנסת, וכי קידום הצעת החוק .
הוא צעד משמעותי להגברת סיכויי הצלחת הרפורמה ומסייע בהתגברות על החסם הפסיכולוגי.
עוד נכתב כי קיומה של מערכת מקוונת מסייעת להתמודדות עם החסם הפסיכולוגי בכך שהיא .
מאפשרת ללקוח המעוניין בכך לממש את זכות הבחירה שלו ולעבור בנק בקלות, אגב שיתוף .
אחרים בחוויה החיובית שהייתה, ובכך פועלת להסרת החסם הפסיכולוגי בציבור.
הפיקוח, ההחלטה לקדם את הרפורמה עם פתרון של שירות "עקוב אחריי", המעביר אוטומטית .
את החיובים והזיכויים מהחשבון הישן לחשבון החדש ללא צורך בפעולה כלשהי מצד הלקוח .
מול צד שלישי, מהווה שלב ראשון לטיפול בחסם הפסיכולוגי עקב החשש כי זיכויים ותשלומים .
שונים ינותבו לחשבון הישן ויאבדו.
עוד ציין הפיקוח על הבנקים בתשובתו כי בחלוף שמונה .
חודשים ממועד השקת המערכת ניכרת השפעתה החיובית.
התגברות התחרות על לקוחות .
פוטנציאליים וקיימים התבטאה במגוון דרכים, ובהן הצעות שימור , אפשרות לביטול ריבית חובה .
48 ,משרד ראש הממשלההחלטת ממשלה 3440: הגברת התחרות בשוק הבנקאות באמצעות הסרת חסמי .
בנקאות דיגיטלית בחשבון עו"ש לבעלי מסגרת אשראי, שירות טוב יותר , הרחבת המוצרים הדיגיטליים, קיצור זמני .
בנקאות פתוחה מאפשרת ללקוחות המערכת הבנקאית לתת גישה לצדדים שלישיים למידע .
הנוגע להם, מידע המצוי במערכת הבנקאית , ולתת הוראות תשלום בחשבונותיהם כדי לקבל .
שירותים מאותם צדדים שלישיים בהתאם לצורכיהם.
הבנקאות הפתוחה מקנה לציבור שליטה .
על ההחלטה בדבר שיתוף המידע הפיננסי עליו ופועלת לחיזוק השליטה של הלקוחות במידע .
ובצריכת שירותים ומוצרים פיננסיים.
בכך מאפשר ת לנתק את חבילת השירות הבנקאי לשירותים .
פיננסיים יחידים ולהגביר את ה תחרות מצד גופים שונים בהצעת הצעות המותאמות לצורכי .
הגברת התחרות יכולה להתבטא בהוזלת מחירים, במתן הצעות ערך נוספות ללקוחות .
ובהצעת מוצרים ושירותים חדשניים אגב שימוש בטכנולוגיות חדשניות ומאובטחות, שמטרתן .
לעודד פיתוח של מוצרים ושירותים פיננסיים חדשניים בתחום התשלומים וניתוח המידע הבנקאי.
ה-BIS ( Bank for International Settlements) ציין כי שיתוף נתוני הלקוחות עם צדדים שלישיים .
מתועל וממונף לבניית יישומים ושירותים המספקים תשלומים מהירים וקלים, שקיפות פיננסית .
לבעלי החשבון ואפשרות לצרוך מגוון שירותים משופרים 49 .
מסקירתו בשנת 2019 עולה כי .
מדינות רבות פעלו להטמעת בנקאות פתוחה בתחומן באופן מחייב או במתן הנחיות כלליות, .
ומדינות אחרות נמצאות בתהליך ל אימוץ הנושא, כפי שאפשר לראות בתרשים להלן.
תרשים 4: אימוץ הבנקאות הפתוחה בעולם, 2019* .
על פינתוני ה-BIS, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* KR ,= קוראהHK = הונג- קונג, SG .
ממצאי ועדת שטרום מ -2016 הצביעו על קושי להשוות בין עלויות של שירותים בנקאיים .
ופיננסיים כאחד החסמים העיקריים לפיתוח התחרות בשוק.
מסקנות הו ועדה העלו כי רוב .
49 BIS, Report on open banking and application programming interfaces (November 2019), p.
הצרכנים רוכשים את השירותים הבנקאיים והפיננסיים מגוף יחיד, וזאת מכמה סיבות: (א) היעדר .
יכולת להשוות ביעילות בין גורמים שונים בהתקיים מוצרים מורכבים וריבוי מרכיבי עלויות; (ב) .
נוחות בריכוז כל המידע הבנקאי לצרכנים במקום אחד; (ג) היתרון המוקנה לגוף שהפעילות .
מרוכזת בו בהצעת מגוון מוצרים בזכות הבלעדיות ממנה נהנה בגישה למידע מורחב על הלקוח .
במסגרת המלצות הוועדה נכתב כי הוועדה ממליצה על אסדרת שירותים של .
מידע וייזום פעולות בהתאם לעקרונות ה- PSD( Payment Services Directive ), וכי לצורך כך יוקם .
צוות שחברים בו בנק ישראל, משרד המשפטים, רשות התחרות, משרד האוצר וגורמים רלוונטיים .
נוספים שיגבשו בתוך שנה ממועד אימוץ ההמלצות חקיקה מוצעת לאסדרת שירותים אלה.
כאמור לא הוקם, ולא גובשה הצעת חוק ממשלתית בעניין הנדון.
במסגרת חקיקת החוק להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל (תיקוני .
חקיקה), התשע"ז-2017 , נוסף פרק י"א1 לחוקהפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים .
מוסדרים), ה תשע"ו-2016 (להלן - חוק שירותים פיננסיים מוסדרים).
הפרק נועד להסדיר את .
הפעילות של שירות להשוואת עלויות פיננסיות ולקבוע הוראות בנוגע לו.
לגופים פיננסיים שהוגדרו בחוק לאפשר לנותני שירות להשוואת עלויות50 , אםקיבלו ייפוי כוח .
מלקוח והם רשומים במרשם של נותני שירות להשוואת עלויות, לצפות באופן מקוון במידע פיננסי .
הנוגע ללקוח ולתת על בסיסו שירותי השוואת עלויות פיננסיות, ריכוז מידע פיננסי וייעוץ בדבר .
, בהתאם להגדרתם בחוק .
במכתב שכתבה היועצת המשפטית לבנק ישראל ליועץ המשפטי לכנסת מיום 17.
טענות על כך שלא התאפשר לוועדה המיוחדת שעסקה בהצעת החוק (מיום 13.
על פי הנטען, בשונה מהמקובל בהליכי חקיקה בכנסת, הנוסח שאושר .
בוועדה לא הופץ לחברי הוועדה ולא פורסם באתר הכנסת מבעוד מועד, באופן שיאפשר לכל .
הגורמים הרלוונטיים, ובכללם כאלה העלולים להיפגע מהוראות הסעיף, ללמוד את הנוסח .
ולהשמיע את עמדתם המבוססת לגביו.
במכתב תגובה של היועץ המשפטי לכנסת ליועצת .
המשפטית לבנק ישראל מיום 22.
17 נכתב כי למרות הפגמים בהליך החקיקה, מאחר שמדובר .
בנושא אחד, גם אם מורכב ורגיש, מתוך הצעת חוק רחבה שנדונה ביסודיות זה זמן ובהינתן .
העובדה כי נושא זה לא היה שנוי במחלוקת בקרב חברי הוועדה, וכי לא הלינו על תקינותו, אין .
זה נכון למנוע את השלמת החקיקה.
בסעיף 70ה בפרק י"א1 לחוק שירותים פיננסיים מוסדרים נקבע כי יש להתקין תקנות לעניין .
צפייה ושימוש במידע פיננסי מקוון, לרבות סוגו, אופן הצגתו והעברתו, וכן הגנה עליו מפני .
חשיפה, שימוש או העתקה בלא רשות כדין לטובת הגנה על פרטיות הלקוחות.
שגובש לצורך כך מצא כיכדי להשיג את תכליות החוק וליצור אסדרה המגנה באופן מיטבי על .
פרטיות הלקוחות ועל המידע הפיננסי נדרשים תיקונים לחקיקה הקיימת.
תנאי הכרחי לכניסת תיקון החקיקה לתוקף, כך שהיעדרן מנע זאת.
אסדרה שנועדה להחליף את האסדרה הקיימת ולספק מענה לכלל הפעילויות הכלולות במתן .
50 השוואת עלויות פיננסיות מתייחסת להשוואת ריביות של מסגרת אשראי בחשבון עו"ש, השוואת ריביות זכות על .
פיקדונות ותוכנית חיסכון והשוואת עמלות שאינן ריבית.
51 ייעוץ המתבסס עלהשוואת עלויות המוגדרות בחוק, ללא תיווך לעניין עסקות פיננסיות, למעט לשם קבלת הצעות .
לעניין השוואת העלויות שהוגדרו בחוק.
52 הצוות הוקם ב-2017 וכלל נציגים ממשרד האוצר, משרד המשפטים, בנק ישראל, רשות שוק ההון, רשות ני"ע, רשות .
התחרות ורשות הגנת הפרטיות.
בנקאות דיגיטלית שירותי מידע פיננסי, ובכלל זה שירותי ריכוז מידע פיננסי ממקורות מידע פיננסי שונים, השוואת .