HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לספירה, בעקבות המרד הגדול 18 ת"א 60379 -03-14 מדינת ישראל נ' החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים (פורסם במאגר ממוחשב, 8.
) 19 ע"א 43931/10/14 עמותת א.
ד נ' מדינת ישראל (פורסם במאגר ממוחשב, 27.
) 20 רע"א 7681/15 מדינת ישראל נ' פלוני (פורסם במאגר ממוחשב, 11.
טרם ניתנה החלטה בעניין ניהול ותפעול של אתרי תיירות באגן העיר העתיקה בירושלים | 37 .
כאמור, בנוהל השכרת נכסים נקבע כי לגבי כל נכס יוכן תיק נכס ותתקבל הערכת שמאי, ונוסף על כך יפורסמו פרטי הנכס באמצעות לשכת הפרסום הממשלתית, וייערכו מכרז או פנייה תחרותית, על פי אומדן ההכנסה השנתית מהנכס.
ביוני 2013 קיבלה החברה חוות דעת משמאי מקרקעין בדבר דמי השכירות הראויים למרכז דוידסון לשנים 2012-2005 (להלן- חוות דעת השמאי).
לגבי שנת 2012 קבע השמאי כי דמי השכירות השנתיים צריכים להיות יותר מ- 516,000 ש"ח.
אשר לשנת2013 קבע השמאי כי "במרץ2013 אושרה תכנית ]בניין עיר[ 10294[22 ].
"אין כל ספק שדמי השכירות צריכים לעלות בשנה זו באוגוסט 2013 הוצגה לדירקטוריון החברה טיוטת הסכם דוידסון.
הדירקטוריון החליט שהיועץ המשפטי של החברה (להלן - היועמ"ש) "יכין חוות דעת משפטית מפורטת באשר להתקשרות עם ספק יחיד בהתאם לחוק חובת המכרזים".
באוקטובר 2013 אישרה ועדת המכרזים של החברה את ההתקשרות "בכפוף לחוות דעת משפטית מנומקת בסוגיית ההתקשרות בפטור מחובת עריכת מכרז בהתקשרות האמורה".
בישיבת דירקטוריון החברה ב - 11.
13 הוצגה לדירקטוריון חוות דעת של היועמ"ש מ- 11.
13 (להלן- חוות הדעת); כן הוצגו לדירקטוריון טיוטת הסכם בין העמותה לחברה ומכתב של מנכ"ל העמותה למנכ"ל החברה דאז מדצמבר 2013 , ולפיו הצליחה העמותה לקבל התחייבויות לתרומות בסך4 מיליון דולר עבור מרכז דוידסון, לאחר שהציגה את עקרונות ההסכם המתגבש לתורמים פוטנציאליים.
במכתב צוין כי "אם ההתקשרות לא תיערך בהקדם (לפני תום שנת 2013 ,), יש חשש כי מי התורמים ימצא, משיקוליו, יעד אחר לתרומתו ובעקבותיו אף אחרים עלולים לסגת מהעניין".
דירקטוריון החברה אישר את ההתקשרות עם העמותה.
בחוות הדעת כתב היועמ"ש כי התקשרות החברה עם העמותה צריכה להיעשות על פי משקלן המצטבר של שלוש הוראות פטור ממכרז שנקבעו בתקנות חובת המכרזים: (א) תקנה 34(1 ), הקובעת פטור ממכרז לגבי התקשרות אשר עריכת מכרז בעניינה עלול לפגוע ברווחיות חברה ממשלתית, ביכולתה להתחרות באחרים ובהזדמנות עסקית שלה ; (ב) תקנה 3(29 ), הקובעת פטור ממכר ז כאשר ההתקשרות היא עם ספק שלפי מצב הדברים, הוא היחיד שמסוגל "לבצע את נושא ההתקשרות"; (ג) תקנה 3(30 ), המאפשרת להעניק פטור ממכרז לגבי מיזם ללא כוונת רווח למטרות חינוך, תרבות, מדע ודת, לאחר בחינת קיומם של מיזמים דומים ופרסום ההחלטה להתקשר עם גורם מסוים לשם ביצוע מיזם.
בסיכום חוות הדעת נכתב: "למען הסר כל ספק ומתוך כוונה לכסות כל אספקט מאלו הנובעים או העלולים להיות נובעים מההתקשרות עם עמותת אלע"ד בפטור ממכרז, עצתי היא לפעול לפי הוראותיהן של כל אחת משלוש .
22 "מטרות התכנית: הסדרת שטח חפירות הכותל, מערכת הכבישים ושער האשפות והגישה אל רחבת הכותל, כולל מבנים לניהול האתר, שירותים ציבוריים, תחנת שנאים ומרכז מבקרים.
בו מתקיימים אירועים ההולמים את אופי המקום" (ההדגשה במקור).
בתשעת החודשים שבהם הפעילה את מרכז דוידסון בעצמה עלו הכנסותיה על הוצאותיה בכ-1.
33 מיליון ש"ח התקנות הנזכרות ולבחון מראש קיומם של ספקים נוספים וקיומם ש ל מיזמים נוספים, לרבות פרסום באתר האינטרנט של החברה ובכך להכשיר באופן המיטבי את ההתקשרות המתגבשת בין החברה ועמותת אלע"ד.
אציע לכנס את ועדת המכרזים של החברה לדיון מיוחד, במועד קרוב".
13 הכין מזכיר החברה חוות דעת בדבר "קביעת ספק מתאים למתן שירותי תפעול ואחזקה למרכז דוידסון", וקבע כי "הדבר המיטיב ביותר והנכון הוא להתקשר בהסכם הפעלת מרכז דוידסון עם עמותת ]לחברה[ ביותר אלעד".
אישרה ועדת המכרזים של החברה את ההתקשרות בנוגע להליכים מסוימים שקדמו ל התקשרות החברה עם העמותה נמצאו הליקויים האלה: א.
תקנות חובת המכרזים קובעות כי אם החליטה ועדת המכרזים לאשר התקשרות שלא באמצעות מכרז פומבי רגיל, היא תסווג את ההתקשרות לפי אחת מתקנות הפטור ממכרז ותנמק את החלטתה.
נמצא כי ועדת המכרזים לא בחנה את ההתקשרות ולא סיווגה אותה כפטורה ממכרז, כנדרש בתקנות חובת המכרזים.
כאמור, תקנות חובת המכרזים מאפשר ות פטור ממכרז בתנאים מסוימים.
ואולם מתן פטור כפי שציין היועמ"ש בחוות הדעת מחייב את החברה לפרסם הודעה בעניין באתר האינטרנט שלה, על מנת לאפשר לספקים או ליזמים להציע את שירותיהם.
החברה לא פרסמה באתר האינטרנט שלה הודעה על הכוונה להתקשר עם העמותה, כנדרש לפי תקנות חובת המכרזים וכפי שהציע היועמ"ש בחוות הדעת.
כך נמנע מיזמים או ספקים אחרים להציע הצעות להפעלת מרכז דוידסון.
הנהלת החברה לא הציגה לחברי הדירקטוריון את חוות דעת השמאי לגבי מרכז דוידסון, שבה נקבע כאמור כי דמי השכירות הראויים לשנת 2013 צריכים להיות יותר מ - 516,000 ש"ח.
החלטת הדירקטוריון לקבלת תמורה מינימלית של 400,000 ש"ח לשנה בלבד לא התבססה על תחשיב לגבי כדאיותה ונכונותה הכלכלית ש ל העסקה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי כללי המינהל התקין מחייבים: ראשית בחינת השיקולים התומכים בהתקשרות אפשרית לרבות הכדאיות הכלכלית הפוטנציאלית, לאחר מכן דיון ובחינה של ועדת המכרזים בנוגע לביצוע ההתקשרות בפטור ממכרז, ורק לבסוף גיבוש נוסח הסכם ואישורו בדירקטוריון.
ניהול ותפעול של אתרי תיירות באגן העיר העתיקה בירושלים | 39 .
כאמור לעיל, באפריל 2014 קיבלה החברה מפמ"י בחזרה את החזקה במרכז דוידסון והחלה להפעילו בעצמה.
מהדוחות הכספיים של החברה לשנת 2014 עולה כי בתשעת החודשים שבהם הפעילה את מרכז דוידסון בעצמה עלו הכנסותיה על הוצאותיה בכ-1.
מיליון ש"ח ביולי 2015 ציין מנכ"ל החברה בפועל לפני נציגי משרד מבקר המדינה כי לדעתו, על החברה להמשיך להפעיל את מרכז דוידסון בעצמה, זאת נוכח ריבוי המבקרים במרכז, ומשום שההפעלה העצמית מיטיבה עם הכנסות החברה.
לדברי המנכ"ל בפועל, המרכז הוא מקור הכנסה עיקרי וחשוב של החברה ומסייע לה בקיומה העצמאי ללא תלות בתקציבי ממשלה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה על כך שקיבלה את ההחלטה למסור נכס שבבעלותה לתפעולו של גורם אחר - ללא מכרז או קבלת פטור מסודר ממכרז, ללא בחינת כדאיות ההתקשרות, לרבות הכדאיות הכלכלית, ובתמורה נמוכה מההערכה שצוינה בחוות דעת השמאי ללא הסבר מנומק לכך.
מיזם חינוכי-תיירותי בעמק צורים .
מאז שנת 2005 מפעילה העמותה מיזם חינוכי-תיירותי בעמק צורים לחיפוש ממצאים ארכאולוגיים, באמצעות סינון שפכי העפר שהוצאו מהר הבית 23 בלי שעברו בדיקה ארכיאולוגית בעת חפירתם (להלן - מיזם סינון העפר).
העמותה סייעה בהעברת העפר שהוצא מהר הבית לגן לאומי עמק צורים, והיא מממנת, משווקת ומתאמת את המיזם ומביאה אותו לידיעת הציבור.
העמותה הקימה מבנה תפעולי וסככת מבקרים, והיא גובה תשלום עבור ההשתתפות בפעילות סינון העפר 24 .
בשנים 2012 ו-2013 היה מספר המשתתפים במיזם סינון העפר כ- 17,600 וכ- 27,000, .
בהתאמה במסמכי רט"ג מדצמבר 2015 צוין כי מספר המשתתפים הממוצע בשנה במיזם הוא כ - 40,000.
באפריל2015 נחתם בין רמ"י לרט"ג חוזה לחכירת עמק צורים ; תוקף החוזה נקבע ל-49 .
שנים ביוני 2012 כתב מנהל גן לאומי סובב חומות (להלן - מנהל הגן הלאומי) למנכ"ל ב[ רט"ג כי "בהעדר חוזה הפעלה ברורנוגע ל ]עמק צורים רמת השליטה בשטח מוגבלת.
בימים אלו מנוסח חוזה הפעלה בהנחיית המחלקה המשפטית של ובו מעוגנים עקרונות הניהול של השטח אל מול מפעילי ]רט"ג[ הרשות הפרויקט - עמותת אלע"ד, ונותנת החסות המדעית - אוניברסיטת בר אילן".
ביולי 2015 מסרההיועצת המשפטית של רט"ג לנציגי משרד מבקר המדינה כי טיוטת מכרז ל גבי ה פעילויות המתבצעות במסגרת מיזם סינון העפר נדונה זה זמן רב ואף נמסרה לרשות העתיקות לקבלת הערותיה, אולם טרם אושרה.
23 באמצעות הסינון נמצאו בין היתר חותם של כהן מימי בית ראשון, מטבעות מימי המרד הגדול, שרידי אבנים מעוטרות וחרסים רבים מהתקופות שלאחר חורבן בית שני.
הביקור בגן לאומי עמק צורים, ללא השתתפות בפעילות סינון העפר, אינו כרוך בתשלום 40 | דוח שנתי 67א .
ללא פרסום מכרז הביקורת העלתה כי רט"ג איפשרה לעמות ה במשך כעשור להפעיל את מיזם סינון העפר ולגבות תשלום מהמבקרים עבור ההשתתפות בו - ללא פרסום מכרז, שלא על פי הוראות חוק חובת המכרזים ותקנות חובת המכרזים, ובלי שנחתם הסכם בי נה ובין העמותה הקובע את החובות והזכויות של הצדדים.
בתשובת רט"ג צוין כי "המיזם החל בעקבות ניסיון לטשטש ולהכחיד את ההיסטוריה היהודית בהר הבית על ידי ביצוע עבודות עפר לא מפוקחות במתחם".
רט"ג הוסיפה כי בעקבות פנייה של ארכאולוג ושל מוסד אקדמי היא נרתמה לנושא "כחלק מהשליחות של המדינה במסגרת חובתנו לשמ ירה על המורשת".
לדברי רט"ג, "כל ההשקעה הכספית בוצעה על ידי עמותת אלע"ד!
" משרד מבקר המדינה העיר לרט"ג כי עליה לקצוב מועד לבחירת גורם שיפעיל את מיזם סינון העפר ולהתקשרות עמו, על פי חוק חובת המכרזים ותקנותיו, ולקבוע שאם לא יוסדר העניין עד למועד זה, תופסק הפעילות החינוכית-תיירותית במיזם .
בתשובת העמותה נמסר כי הארכאולוגים הם המנהלים את מיזם סינון העפר מהבחינה המקצועית, וכי היא מעורבת בו בהפעלת הפעילות התיירותית - הארכיאולוגית וכן בסיוע כספי למיזם בסכומים ניכרים.
העמותה הוסיפה כי גביית התשלום עבור ההשתתפות בפעילות לא נועדה למטרות רווח וכל כולה משמשת לקידום איתור הממצאים הארכאולוגיים.
בתשובת רט"ג נמסר כי מדובר בפעילות חינוכית שאינה למטרות רווח, להבדיל ממתן זכות מסחרית באופן בלתי שוויוני.
רט"ג הוסיפה כי הכירה בצורך להסדיר חוזית את מיזם סינון העפר, ולכן החלה לבחון עניין זה כבר לפני כחמש שנים, אולם בשל הפעילות המוגברת במרחב ירושלים לא קודם הנושא במשך פרקי זמן ארוכים.
בעקבות הביקורת פרסמה רט"ג בדצמבר 2015 מכרז להפעלת מיזם בתחום גן לאומי עמק צורים, לסינון ארכאולוגי של העפר שהוצא מהר הבית ולמחקר של הממצאים העולים מסינון זה.
במכרז נקבע שהמפעיל שייבחר יקיים פעילות חווייתית-ערכית למבקרים, ידריך אותם מקצועית וישתף אותם באופן פעיל בסינון החומר.
עוד נקבע במכרז שהמפעיל שייבחר יישא בכל הוצאות התפעול והתחזוקה של מתחם הסינון ובכל ההוצאות הכרוכות בעבודות הסינון.
למכרז לא הוגשו הצעות, ובמאי 2016 הודיעה רט"ג למשרד מבקר המדינה שתפרסם מכרז חדש.
רשות העתיקות אחראית מתוקף חוק רשות העתיקות, התשמ"ט-1989 , לחשיפת אתרי עתיקות, לשמירתם, לחקירתם ו לפרסום הממצאים שנחשפו בהם, וכן לניהול אוצרות העתיקות במדינת ישראל.
בחוק העתיקות, התשל"ח -1978 (להלן- חוק העתיקות), נקבע כי לא יחפור אדם במקרקעין לשם גילוי עתיקות, אלא אם כן קיבל רישיון לכך ממנהל רשות העתיקות , או שרשות העתיקות ניהול ותפעול של אתרי תיירות באגן העיר העתיקה בירושלים | 41 .
המכרזים נתנה הרשאה לחפירה.
חוק העתיקות קובע עוד שאם גילה אדם עתיקה, חובה עליו לדווח על כך מיד לרשות העתיקות.
במרץ 2014 קבעה רשות העתיקות נוהל לגבי "סינון חפירות הרשות בעמק צורים".
הנוהל מסדיר את נושא סינון החומר המּוצא ב חפירות שהיא מבצעת באתרים שונים בעיר העתיקה .
ואולם הנוהל אינו עוסק בסינון העפר שהּוצא מהר הבית.
נמצא כי ל רשות העתיקות אמנם נמסרו מדי פעם בפעם דוחות על הממצאים שנאספו.
ואולם הרשות לא פיקחה באופן שיטתי על מיזם סינון העפר, אף שבאמצעותו יכול להתגלות מידע ארכאולוגי רב חשיבות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי חובתה של רשות העתיקות לפעול על פי חוק רשות העתיקות: להסדיר בנהליה פיקוח על ההיבטים הארכאולוגיים של המיזם ולתעד את פעולותיה לפיקוח עליו.
קל וחומר שעליה לעשות זאת נוכח החשיבות של האזור שממנו הובא העפר (הר הבית) וחשיבות הממצאים הארכאולוגיים העשויים להתגלות בעקבות סינונו.
רשות העתיקות הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 כי זה שנתיים נמצא מיזם סינון העפר בפיקוחּה.
לדבריה, מנהל רשות העתיקות קבע כי משנת 2016 יחייבו עבודות הסינון קבלת רישיון חפירה, וכן החליט להביא לבחינה מחודשת את הליך הטיפול בממצאי הסינון ולקבוע בעניין נהלים מחייבים.
העמותה הודיעה בתשובתה כי הארכיאולוגים מדווחים לרשות העתיקות על כל ממצא בעל חשיבות.
חפירה ארכאולוגית לימודית בהר ציון .
הר ציון שוכן מדרום מערב לחומות העיר העתיקה ונכלל בשטח גן לאומי סובב חומות.
בהר ציון נחשפו שרידים של החומה הראשונה של ירושלים מתקופת בית שני25 .
וכן שרידי חומה מהתקופה הביזנטית בחוק גנים לאומיים נקבע כי פעולה על פי חוק העתיקות בשטח גן לאומי תיעשה בהתייעצות בין רט"ג לבין רשות העתיקות.
בשנת 2000 חתמו רט"ג ורשות העתיקות על אמנה המסדירה את נוהלי העבודה ביניהן.
באמנה נקבע כי לא תתבצע חפירה ארכאולוגית בשטחים שבאחריות רט"ג ללא רישיון ממנהל רשות העתיקות, וכי מנהל רט"ג רשאי למנוע חפירה כאמור או להתנות אותה.
בשנת 2007 החלה חפירה ארכאולוגית של רשות העתיקות בהר ציון, באישור רט"ג ובמימון העמותה.
25 החומה הראשונה נבנתה על ידי המלכים החשמונאים וחרבה בימי המרד הגדול.
באוקטובר 2012 הגיש ארכאולוג מחוז ירושלים ברשות העתיקות לרט"ג בקשה להפעלת מיזם של חפירה לימודית בהר ציון , בשיתוף העמותה ורט"ג.
מטרת החפירה הלימודית הייתה להורות לתלמידי בתי ספר ו למתעניינים את יסודות המחקר הארכאולוגי , באמצעות השתתפות בחפירה ארכא ולוגית (להלן - החפירה הלימודית).
מהמסמכים עולה כי בחודשים פברואר-אפריל 2014 התקיימהתכנית הרצה (פיילוט) של החפירה הלימודית , וכי ביוני 2014 דנו נציגי רט"ג, העמותה ורשות העתיקות בתוצאות תכנית ההרצה .
סוכם כי התכנית במתכונתה הנוכחית תוגש לאישור אגף חינוך ברט"ג ; כי תיקבע תכנית עבודה לשנת הלימודים העוקבת; וכי רט"ג, רשות העתיקות והעמותה ישתפו פעולה זו עם זו בהפעלת התכנית .
העמותה גובה ממוסדות החינוך תשלום בגין השתתפות התלמידים במיזם.
נמצא כי רט"ג, בהסכמתה לחפירה הלימודית, פעלה שלא על פי חוק חובת המכרזים ותקנות חובת המכרזים, המחייבים התקשרות בהליך מכרזי או קבלת פטור ממכרז לפי הכללים שנקבעו בדין.
כמו כן, נמצא כי רט"ג לא הסדירה עם העמותה את החובות והזכויות של הצדדים בנוגע לחפירה הלימודית.
משרד מבקר המדינה מעיר לרט"ג כי עליה לפעול להפסקת החפירה הלימודית עד להסדרתה החוזית עם מפעיל שייבחר על פי חוק חובת המכרזים ותקנותיו.
בתשובת רט"ג נמסר כי החפירה הלימודית התחילה כמיזם משותף של רט"ג, רשות העתיקות והעמותה, כי נעשתה לגביה עד כה תכנית הרצה בלבד, וכי היא תופסק עד להסדרתה החוזית.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות העתיקות ולרט"ג כי כאשר כמה רשויות שותפות לפעילות מסוימת , ראוי שהחובות והזכויות של כל אחת מהן יעוגנו בהסכם כתוב ומפורט , שבו יינתן ביטוי לנסיבותיה המיוחדות של אותה פעילות.
רשות העתיקות מסרה בתשובתה כי היא מקבלת את הערת משרד מבקר המדינה וכי תקפיד בעתיד על יישומה.
ההיתכנות של מיזם משותף לחפירות ארכאולוגיות בגן לאומי סובב חומות .
בתכניות העבודה של מנהל הגן הלאומי לשנים 2013 ו-2014 נקבע כי יש לנסח חוזה לשיתוף פעולה בין רט"ג לרשות העתיקות בנושא חפירות ארכאולוגיות בגן לאומי סובב חומות.
ניהול ותפעול של אתרי תיירות באגן העיר העתיקה בירושלים | 43 .
בביקורת נמצאה טיוטת הסכם בין רשות העתיקות לעמותה ממאי 2015, "לשם תל עיר דוד ובו רצף מתחמים [ תפעול הפרויקט הארכיאולוגי של האתר התיירותי ובסמוך לו, על דרך של הקמת מיזם משותף ללא כוונת ]ארכאולוגיים ותיירותיים רווח"26 , ובתקציב שנתי של25 מיליון ש"ח.
מנוסח הטיוטה האמורה עולה כי רשות העתיקות תאפשר למפעיל שיחתום על ההסכם לבצע חפירות ארכאולוגיות בעיר דוד ובשטחים נרחבים בסמוך לה, בלא שהוגדר גבול השטח.
בטיוטה צוין שההסכם ייחתם לחמש שנים, עם אפשרות להארכת תוקפו לעוד חמש שנים.
בטיוטת ההסכם צוין ש [ רט"ג "מתוקף תפקידה כמנהלת הגןגן לאומי סובב חומות, נתנה הסכמתה למיזם מש ] ותף זה".
ואולם רט"ג אינה צד לטיוטה זו, אף שהיא מנהלת את השטחים שלגביהם נערכה הטיוטה .
בתשובת רט"ג נמסר כי טיוטת ההסכם הועברה אליה לקבלת תגובתה, אולם הכתוב בטיוטה ולפיו היא נתנה את הסכמתה למיזם - אינו על דעתה.
רט"ג ציינה כי הנושא עדיין מצוי בבדיקה וכי היא טרם קבעה את עמדתה לגביו.
היא הוסיפה כי "אופן ביצוע החפירות עצמן והתקשרות עם גורם מתפעל.
נתונים לשיקול דעתה של רשות העתיקות, בכפוף לכל דין".
רשות העתיקות מסרה בתשובתה כי הכנת טיוטת ההסכם נעשתה ביוזמה חד-צדדית של העמותה וטרם זכתה למענה מרשות העתיקות.
הרשות הוסיפה כי החליטה שלא להתקשר בהסכם ליישום המיזם המוצע בטרם תיתן רט"ג את דעתה על המיזם ואת הסכמתה המפורשת בכתב לביצועו, וכי רט"ג כמנהלת גן לאומי סובב חומות תהיה צד לו.
כן ציינה רשות העתיקות כי אם יוחלט להוציא את המיזם לפועל, ייעשה הדבר על פי הוראות חוק חובת המכרזים ותקנות חובת המכרזים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אם יוחלט ליישם את המיזם, על רט"ג ורשות העתיקות לקבוע את אופן ההתקשרות ביניהן בעניין, ובכלל זה את גדרי האחריות של כל אחת מהן, והכל בכפוף לכללי המכרזים.
26 בטיוטת ההסכם הוגדר הפרויקט הארכאולוגי "מיזם משותף בין הצדדים לתקופה של חמש שנים, עם אפשרות להארכות נוספות, במסגרתו יפעלו הצדדים יחדיו לביצוע עבודות חפירה, שימור ופיתוח ארכיאולוגי, וכן עבודות נלוות או עוקבות לעבודות הארכיאולוגיות, בתחומי האתר התיירותי ובסמוך לו.
העבודות יבוצעו במוקדים שונים בתחומי האתר ובסמוך לו, בהתאם לצרכים הקיימים ובהתאם לאלו שיתגלו בעתיד, בתוך תקופת ההסכם.
קביעת תכנית העבודות תיעשה על ידי הצדדים, בשוטף, ובכפוף להוראות הסכם זה".
בתשובת העמותה נמסר לגבי מיזם סינון העפר בעמק צורים כי היא רק מסייעת בהפעלתו ובמימונו.
לגבי החפירה הלימודית בהר ציון ציינה העמותה כי היא רק מסייעת לו בהיבטים שיווקיים, לוגיסטיים וכספיים - כל זאת לבקשת ארכאולוג מחוז ירושלים ברשות העתיקות.
העמותה הוסיפה כי כל פעולותיה נעשו רק לאחר קבלת אישורים מהגורמים בשטח, וכי היא כפופה להנחיות רט"ג ורשות העתיקות.
קיום מכרזים נועד להבטיח שוויון הזדמנויות בין המתמודדים.
החברה, רט"ג ורשות העתיקות הן נאמנ ות הציבור, ובתור שכאלה הן מופקדות על שמירת האינטרס הציבורי ומחויבות לפעול בהגינות, בשוויון ובשקיפות ועל פי כל דין.
כאשר רט"ג מאפשרת לעמותה פרטית לקיים מיזמים בשטחי הגנים הלאומיים במשך זמן כה רב שלא על פי דיני המכרזים וללא הסכם בין הצדדים - היא פועלת בניגוד לחובתה כנאמנה של הציבור.
על רט"ג לפעול לאלתר להסדיר על פי חוק חובת המכרז ים ותקנותיו את הפעילויות הנעשות בשטחי הגנים הלאומיים, ובמקרים המתאימים אף לפעול להפסקת הפעילויות שאינן מוסדרות כאמור.
מִכל המצוין לעיל עולה כי התקשרויות החברה עם העמותה נעשו בניגוד לנורמות המחייבות אותה כחברה ממשלתית, כגון חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975 .
, דיני המכרזים ונוהל השכרת נכסים רט"ג, החברה ורשות העתיקות מסרו למשרד מבקר המדינה כי לעמותה יש יכולת ביצוע ויכולת גי וס כספים גבוהה ומוכחת.
גם העמותה ציינה את יכולתה המוכחת לגייס משאבים לפרויקטים, את יכולת הניהול שלה ואת הצלחתה המוכחת בפיתוח האתרים האמורים, ובכלל זה את הצלחתה להגדיל את מספר המבקרים בהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשיקולים אם למסור אתרים רגישים כאמור לתפעולה של עמותה פרטית, מן הראוי להביא בחשבון לא רק את היכולות שצוינו לעיל, אלא גם את החשיבות הלאומית, הדתית, ההיסטורית, הארכאולוגית והתרבותית של האתרים ו את הרגישות המדינית והפוליטית שלהם.
אין באמור לעיל כדי לקבוע מסמרות בשאלת חוקיות מסירתם של האתרים האמורים לתפעו לה של עמותה פרטית, אלא אך במישור המדיניות הראויה של הרשויות הציבוריות האמורות.
ניהול ותפעול של אתרי תיירות באגן העיר העתיקה בירושלים | 45 .
ניהול התקשרויות עם העמותה ופיקוח עליהן בידי החברה ורט"ג .
החברה - ניהול פיר וורן, תפעולו ופיקוח על הפעילות בו .
בהסכם 2012 נקבע כאמור כי החברה תחזיר לעמותה חצי מדמי השכירות שהיא מקבלת ממנה בכל שנה ( 125,000 ש"ח בתוספת מע"ם), "בדרך של השקעה בפיתוח השטח שבבעלות העמותה שבפיר וורן" (ההדגשה אינה במקור).
בפברואר ובדצמבר 2013 נרשם בספרי החברה כי היא השקיעה בפיר וורן 146,25 0 ו- 147,500 ש"ח בהתאמה, זאת על סמך דוחות ביצוע וחשבוניות שקיבלה החברה מהעמותה לגבי עבודות שבוצעו.
הביקורת העלתה כי בשנת 2012 בוצעו רוב העבודות שצוינו בחשבוניות בבריכת השילוח ובבית המעיין, המצויים בעיר דוד, אך אינם חלק מפיר וורן.
בשנת 2013 הכירה החברה בהוצאות העמותה בסך כ - 175,000 ש"ח, על סמך חשבוניות לגבי ביצוע עבודות שהזמינה חברת בת של העמותה ב"בית שלם"27 .
החברה מימנה את כל העבודות האלו, בלי שהשתתפה בהחלטות לבצען משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי כחברה ממשלתית לא היה ראוי שתסכים בהסכם 2012 להכיר בהשקעות של העמותה, שהיא עמותה פרטית, בפיתוח השטח שבבעלותה, ושתכיר בפועל בהוצאות של העמותה ושל חברת בת שלה כהשקעות של החברה בפיר וורן.
לדעת משרד מבקר המדינה, הכרת החברה בהוצאות אלה משמעותה ליקוי ברישום החשבונאי שלה, שכן אין מדובר בהשקעה בנכס של החברה.
בתשובת החברה נמסר כי היא אינה מעורבת בניהול פיר וורן ובפיתוחו.
החברה הוסיפה כי כל ההשקעות שבהן הכירה בשנים 2013-2012 "הן ב"שטח פיר וורן וההכרה בהן נעשתה על פי התחייבות חוזית.
החברה והעמותה טענו בתשובותיהן כי ההשקעה בבית שלם נדרשה לבניית קיר תמך לשם הסרת סכנה בטיחותית בכניסה לפיר וורן, וכי בית המעיין מצוי אף הוא ב"שטח פיר וורן".
27 בית שלם הוא נכס בבעלות העמותה, המצוי בין בית המעיין לבין פיר וורן.
וורן ובפיתוחו משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי דווקא מאחר שנכסיה ונכסי העמותה מצויים בסמיכות זה לזה ב"שטח פיר וורן", היה על החברה להקפיד הקפדה יתרה על הפרדה חשבונאית בין ההוצאות וההשקעות הקשורות לנכסים שלה ובין ההוצ אות וההשקעות הקשורות לנכסים של העמותה הן בהסכם והן בביצוע.
כמו כן, על פי כללי המינהל התקין, לא ראוי שהחברה תתמוך בהשקעות של עמותה פרטית בשטחים שאינם בבעלותה, אלא רק בהשקעות שנועדו לשימור ולפיתוח של נכס שבבעלותה, זאת לאחר שבדקה את מצב הנכס ואישרה את הצורך בהשקעה.
בהסכם פיר וורן התחייבה העמותה לבצע הנהלת חשבונות נפרדת בנוגע ל"אתר המשותף" (פיר וורן) ולהמציא לחברה את הדוחות המבוקרים שלה הנוגעים לאתר המשותף.
העמותה התחייבה למסור לחברה דוחות רבעוניים לגבי מכירת הכרטיסים לאתר המשותף וכן לאפשר לחברה או למי מטעמה לעיין בחשבונותיה ובמסמכיה הנוגעים להסכם זה בכל עת ולבקר את הנתונים הנמסרים לה - על מנת להבטיח ביצוע של התחייבויות העמותה על פי ההסכם.
מכוח הסכם זה החזיקה העמותה בפיר וורן עד יולי 2012 .
בהסכם 2012 ובחידושו בהסכם2014 לא דרשה החברה מהעמותה להציג לה נתונים אלה.
הביקורת העלתה כי בשנים 2010 עד2012 לא דרשה החברה מהעמותה להמציא לה דוחות מבוקרים ודוחות רבעוניים, כפי שנדרש בהסכם פיר וורן, וכאמור, בשנים 2013 עד2015 אף לא כללה דרישה זו בהסכמים שחתמה עם העמותה.
מכאן שהחברה לא ביצעה בכל השנים הללו בקרה על יישום ההסכם או בחינה של השווי ההוגן של השימוש בפיר וורן.
בתשובת החברה נמסר כי החברה לא דרשה מהעמותה דוחות כאמור, מאחר שמשנת 2006 שילמה העמותה דמי השכירות בסכום קבוע, ללא תלות במספר המבקרים ובהכנסותיה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי הדוחות נועדו לאפשר לה לקיים בקרה על הנעשה בפיר וורן, כחלק מהניהול והפיקוח שלה, וכן לקבוע את דמי השכירות הראויים.
במרץ2012 נקבע כאמור בבג"ץ עיר עמים כי רשות ציבורית רשאית להסתייע בגוף פרטי דוגמת העמותה לצורך תפעול אתר, כל עוד היא אינה מעבירה לו את סמכויותיה ואת שיקול דעתה המינהלי.
בהסכם 2012 (שנחתם ביולי2012 , לאחר קביעת בג"ץ שלעיל) נקבע כי החברה והעמותה ומתקניו, לרבות אלה ]פיר וורן [ "ימשיכו בפיתוח משותף של האתר שפורטו, בהתאם לפרוגרמה שתסוכם בוועדת ההיגוי המשותפת, עפ"י עקרונות הסכם זה " (ההדגשה במקור).
באותו הסכם נקבע כי "ועדת ההיגוי קבעה את עקרונות הפרויקט, את אופיו והפרוגרמה הכללית, ואולם ועדת ההיגוי אינה עוסקת ניהול ותפעול של אתרי תיירות באגן העיר העתיקה בירושלים | 47 .
בניהול הביצוע של הפרויקט ו/או בהפעלתו השוטפת שנתונים כאמור בידי העמותה.
העמותה לבדה תמשיך בניהול הפרויקט על כל היבטיו, ביצועו.
נמצא כי ועדת ההיגוי, שלפי הסכם 2012 הייתה אמורה לקבוע פרוגרמה לפיתוח פיר וורן, לא התכנסה, וכי החברה לא הייתה מעורבת כלל בניהול, בהפעלה ובתחזוקה שלו.
בתשובת העמותה נמסר כי פעילותה היא על פי הוראות רט"ג, שהיא "המנהלת המוסמכת" של עיר דוד, שפיר וורן נכלל בו.
בתשובת רט"ג נמסר כי פיר וורן אינו מנוהל על ידי העמותה, ומאוגוסט 2000 .
הוא מנוהל על ידי רט"ג אופן ביצוע הסכם 2012 , התנהלות החברה מול העמותה ותשובת העמותה האמורה - כל אלה מעידים כי החברה מסרה לעמותה בפועל לא רק את תפעול פיר וורן אלא גם את כל הקשור בניהולו ובפיתוחו.
החברה הוסיפה כי יש בנתונים שלפיהם חל גידול ניכר בהכנסות ממבקרים, כדי ללמד על ניהול ופיתוח ראויים לציון, וכי היא תביא עניין זה לדיון בישיבת דירקטוריון על מנת לבחון את מתכונת חידוש הסכם 2014 בסוף שנת2015 .
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה על מחדלה ועל התפרקותה מסמכויות ניהול ופיקוח בנוגע לפיר וורן.
רט"ג - תפעול עיר דוד .
בשנים 2014-2012 העסיקה רט"ג במרחב ירושלים מנהל מרחב, מנהל לגן לאומי סובב חומות, פקח ומזכירה.
להלן נתונים בדבר הוצאות ר ט"ג הקשורות למרחב ירושלים, ובכלל זה לגן לאומי סובב חומות, באותן שנים: .
לוח 3 : הוצאות רט"ג בנוגע למרחב ירושלים ולגן לאומי סובב חומות , בשנים 2014 -2012 ( באלפיש"ח) .
סעיף ההוצאה 2012 2013 2014 .
מרחב ירושלים 914 1,011 1,105 .
גן לאומי סובב חומות 81 129 165 .
משרד מבקר המדינה בחןאת יישומם של כמה סעיפים שנכללו בהסכם התפעול: 48 | דוח שנתי 67א .
מנהל גן לאומי סובב חומות .
בהסכם תפעול 2005 נקבע שפיקוח רט"ג על פעילות העמותה בעיר דוד ייעשה באמצעות מנהל מרחב ירושלים ברט"ג.
בבג"ץ עיר עמים נקבע כי רט"ג רשאית למסור לגורם אחר רק את תפעולו של האתר.
הודגשה החשיבות של פיקוח צמוד של רט"ג על הפעילות שנמסרה לעמותה בגן לאומי סובב חומות.
בעקבות בג"ץ עיר עמים נקבע בהסכם התפעול כי מנהל גן לאומי סובב חומות ינהל מטעם רט"ג את עיר דוד.
בהסכם נקבע כי מנהל גן לאומי סובב חומות יהיה אחראי לתפעול האתר על ידי העמותה ולביצוע כל פעולות הפיקוח והאכיפה באתר , ובכלל זה פיקוח על פעילות העמותה בו.
כמו כן נקבע כי הוא ייתן הוראות והנחיות; יקדם ויפתח שיתוף פעולה בין אתרי תיירות בגן הלאומי סובב חומות ובין אתרי תיירות באגן העיר העתיקה; ויהיה א חראי לקשר עם כל הגורמים הרלוונטיים (כגון עיריית ירושלים, משרד התיירות, משרד הבינוי והשיכון , ר מ"י, משטרת ישראל ורשות העתיקות), ועם תושבי האזור לצורך הניהול והתפעול השוטפים של האתר.
רט"ג העסיקה את מנהל הגן הלאומי מאפריל 2010 עד פברואר 2015 .
בפברואר 2016 , לאחר תום הביקורת, שבה רט"ג להעסיקו.
מנהל הגן הלאומי מסר בתשובתו מנובמבר 2015 (להלן- תשובת מנהל הגן הלאומי) כי ניהול עיר דוד הוא עניין מורכב, והוסיף כי בתקופת העסקתו פעל רבות לקביעת סדרי הניהול של האתר; להסדרת תפעול ו, ובכלל זה ל בניית תיק תפעול ; לקיום בקרות שו טפות על פעילות העמותה בו; לקיום תרגולות חירום ; לקביעת נהלים לפעילות בעת שגרה ובמצב חירום; לחיזוק הקשר עם גורמי הביטחון הרלוונטיים; לשיפור תפיסת הבטיחות באתר ; לקיום ועדות היגוי ל גבי תכניות הפיתוח באתר והתכניות לביצוע חפירות בו ועוד.
נמצא כי מפברואר 2015 ועדפברואר 2016 התנהל האתר ללא מנהל גן ייעודי מטעם רט"ג.
בתשובת רט"ג נמסר כי בהיעדר מנהל לגן לאומי סובב חומות, היה מנהל מרחב ירושלים ברט"ג אחראי לתפקוד השוטף של הגן, וכי ניתן לו סיוע מיתר גורמי המטה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרט"ג כי תפקידו של מנהל גן לאומי סובב חומות הוא מרכזי ומהותי בכל הנוגע לפיקוח על ההתקשרות של רט"ג עם העמותה ולתפקודה כמנהלת עיר דוד וכמפקחת על קיום הסכם התפעול.
על רט"ג למנוע בעתיד מצב שבו פועל גן לאומי סובב חומות ללא מנהל ייעודי במשך פרק זמן ארוך.
ניהול ותפעול של אתרי תיירות באגן העיר העתיקה בירושלים | 49 .
בבג"ץ עיר עמי ם הומלץ כי "מן הראוי שהרשות תפעל להקמת מערך של הדרכה מטעמה ועליה לעשות כן בתוך זמן סביר.
כי למבקרים באתר תינתן הזדמנות ראויה לבחור את ההדרכה הרצויה להם וכי ההדרכה שמבצעת העמותה לא תקבל עדיפות בהקשר זה".
בהסכם התפעול נקבע שהעמותה תהא רשאית להדריך מבקרים ב אתר, "וזאת בדומה לכל גורם הדרכה אחר הרשאי להפעיל הדרכות באתר"; עוד נקבע בהסכם זה כי "אין באמור.
]רט"ג[ כדי לפגוע או לגרוע מסמכויותיה ותפקידיה של הרשות על פי חוק ליזום ולקיים פעולות חינוך, הסברה והדרכה בתחומי שמירת טבע ומורשת באתר ומחוצה לו".
העמותה עוסקת בפעילות תיירותית נרחבת בעיר דוד ובירושלים (המכונה בפיה "תיירות ירושלים הקדומה"), וזאת נוסף על תפעול עיר דוד.
בשנים 2011 ,2012 ו-2013 הסתכמו הכנסות העמותה מסיורים והדרכות ביותר מ-10 מיליון ש"ח בשנה.