HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בסוף שנת 2004 הסתכמו הסכומים בסעיף זה בכ-8.
4 מיליארד ש"ח, בסוף 2005 - בכ-7.
5 מיליארד ש"ח ובסוף 2006 - בכ-11.
6 מיליארד ש"ח; יתרת הקרן לכיסוי הפסדים שנכללה בסעיף האמור בסופי אותן שנים הסתכמה בכ-714 ,מיליון ש"ח בכ-865 מיליון ש"ח ובכ-957 מיליון ש"ח, בהתאמה.
יתרות הקרן לא צוינו בנפרד בסעיף "זכאים ויתרות זכות".
43 דוח שנתי57 ב של מבקר המדינה ( 2007 '), עמ264.
רק חלק מההדגשה היה במקור 250 דוח שנתי58ב .
(א) בעניין הקרן ואופן ניהולה כתב מבקר המדינה, בדוח שנתי 54ב45 כי "ראוי כי יובא פירוט מלא של יתרת הערבויות לסוגיהן שנתנה ]המדינה[ בביאורים למאזן המדינה ליום המאזן.
ההכנסות וההוצאות, ראוי שיפורטו לפי החוקים שעל פיהם ניתנו הערבויות; ובאותה מידת פירוט של היתרות העיקריות… ויש לציין בביאור אם ההכנסות וההוצאות נזקפו לתקציב המדינה או לקרן לכיסוי הפסדים.
בדרך זו יינתן גילוי נאות לחשיפה הכוללת של המדינה במתן הערבויות ובניהולן, ויהיה אפשר לבחון באיזו מידה ההכנסות שהתקבלו בגין פרמיות הסיכון ששולמו שיקפו את הסיכון שקיבלה המדינה במתן הערבויות.
אגף החשכ"ל מסר בתשובתו כי הוחלט לפרסם בשנת 2003 דוח מאוחד .
ובמסגרת הרפורמה בחשבונאות ובדיווח הממשלתי יפורטו הערבויות בהתאם לכללים המקובלים בדיווחים ממשלתיים".
נמצא שההמלצה האמורה טרם יושמה ולא שונתה מידת הפירוט בעניין זה במאזן המדינה.
(ב) בדוח שנתי 57ב46 ציין מבקר המדינה כי "על אגף החשכ"ל לקבוע נהלים ברורים לדרכי התנהלותה של הקרן בהתאם למהותה: על החשכ"ל לקבוע אם יש צורך בפיקדון ממשי שישמש 'כרית ביטחון'.
אם יחליט בחיוב, אזי עליו לקבוע מי יהיו מנהל הקרן ומורשי החתימה, באיזה בנק היא תנוהל, באיזה אופן יושקע ו כספיה.
ומהו גובה היתרות שעליה להחזיק.
כמו כן עליו לקבוע את הרישומים החשבונאיים שישקפו את פעילות הקרן.
אם לדעת החשכ"ל אין צורך ליצור פיקדון בגין הקרן, עליו לקבוע בבירור שהקרן נועדה למידע בלבד ולקבוע לה נוהלי רישום חשבונאיים מדוקדקים לרבות רישומים של ההכנסות מהעמלות ושל ההוצאות בגין מימושי ערבויות כחלק בלתי נפרד מתקציב המדינה".
באותו דוח צוין, כי בנובמבר 2006 כתב המשנה לחשכ"ל למשרד מבקר המדינה כי "מטרת הקרן היא יצירת מקור חוץ תקציבי לסיכונים חוץ תקציביים שלוקחת המדינה בהתאם לחוק.
הקרן הוקמה בכדי ליצור מ ענה תקציבי לחילוט ערבות בסכומים גבוהים.
שלא על חשבון משרדי הממשלה וללא הגדלת הגירעון הממשלתי בכללותו.
(ג) במבוא לדוח "מידע כספי של ממשלת ישראל ליום 31.
2004 " צוין, בין היתר, כי אחד משני השינויים מרחיקי הלכת בדיווח השנתי בדוח, הוא פרסום לראשונה של המידע הכספי של הממשלה כמכלול - נתונים מאזניים וחוץ מאזניים לצד דוח ביצוע תקציב המדינה, לפי כללי הדיווח הנהוגים בעולם.
כמו כן צוין, כי "הדוח נושא עמו מהפיכה ברמת הגילוי הניתן לנתונים החוץ מאזניים של הממשלה".
נמצא כי העמדה האמורה לא באה לידי ביטוי בהצגת נתוני הקרן.
לדעת משרד מבקר המדינה, הצגת סעיף "זכאים ויתרות זכות" בדוח השנתי של החשכ"ל על מאזן המדינה ללא פירוט של יתרת הקרן לכיסוי הפסדים, אינה עולה בקנה אחד עם ההצהרה בדבר מתן גילוי נאות למכלול יתרות הזכות של הממשלה.
על משרד האוצר לפעול בהקדם .
45 דוח שנתי54 ב של מבקר המדינה ( 2004 '), עמ206 .
46 דוח שנתי57 ב של מבקר המדינה ( 2007 '), עמ263.
ליישום ההמלצות הא מורות של מבקר המדינה בדוחות השנתיים בעניין הקרן ואופן ניהולה, לרבות פירוט הערבויות.
החשכ"ל הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "נושא אופן רישום נתוני הקרן לשנת ]הכספיים של המדינה[ יבחן לקראת הדוחות 2007 .
לדעת משרד מבקר המדינה, שיטת הדיווח הכספי הנהוגה באגף החשכ"ל בעניין הקרן לכיסוי הפסדים, והאי -בהירות הקיימת בסעיף "זכאים ויתרות זכות" בשל אי -פירוט מלא של מרכיביו, יכולות לאפשר שימוש ביתרות הרשומות בקרן לכיסוי גירעונו ת תקציביים ותוספות לא מתוכננות (לרבות מסיבות פוליטיות) אגב עקיפת התהליך שנקבע לאישור התקציב.
הקרן היא מקור חוץ -תקציבי זמין, ולכן החלטה על שימוש ביתרות הרשומות בקרן עלולה לאפשר עקיפה של חוק יסודות התקציב.
נוכח האפשרות שתביעות נגד החברה בגין עסקאות שבוטחו בערבות המדינה עשויות (אם יתממשו) להגיע לסכומים גדולים מאוד בהתחשב בסכום החשיפה הניכר של החב רה, על משרד האוצר לפעול להסדרת הנושא ובכלל זה לשקול לשנות את אופן ניהול הרישום בקרן כך שעמלת הערבות שהחברה מעבירה תירשם בנפרד.
 ,מהממצאים בעניין קשרי הגומלין בין אגף החשכ"ל לחברה עולה שהחשכ"ל מרכז בידיו את מלוא סמכויות ההחלטה העסקיות בנוגע לפעילות החברה, והוא המטיל על המדינה את הסיכונים הנובעים מהחלטותיו והוא אף אמור לקיים פיקוח, מעקב ובקרה בכל הנוגע לביצוען.
הועלה, שאגף החשכ"ל אינו מבצע כראוי את תפקידיו בתחום זה והבקרה שהוא עושה על פעילות החברה וחובותיה כלפיו מוגבלת ואינה מספיקה.
המתכונת הקיימת שלפ יה אגף החשכ"ל, המחליט בענייני החברה, הוא גם הגוף היחיד שאמור לעשות פיקוח ובקרה על ביצוען ועל תוצאותיהן, אינה מתיישבת עם סדרי בקרה נאותים.
על אגף החשכ"ל לפעול לאלתר לתיקון הליקויים שהועלו בתחום זה.
מאז הפרטת הטווח הקצר מנסה החברה לקבוע תחומים ויעדים לפעילותה, אולם היא מוגבלת בעניין מימושם; החברה אינה עצמאית להחליט החלטות עסקיות ובעצם היא גוף מייעץ ומבצע בלבד והחשכ"ל הוא הגוף המחליט בעניינים אלה והמדינה היא הנושאת באחריות לתוצאות של החלטות אלו.
ביחסי הגומלין בין החברה לאגף החשכ"ל קיימים לכאורה אינטרסים מנוגדים בין שאיפת החברה להגדיל את היקף 252 דוח שנתי58ב .
פעילותה (להנפיק יותר פוליסות) ואת הכנסותיה מפרמיות ביטוח לבין שאיפת החשכ"ל להקטין סיכונים באמצעות צמצום המספר וההיקף הכספי של עסקאות היצוא שהוא יבטח.
לדעת משרד מבקר המדינה, אינטרסים מנוגדים אלה עלולים להיות מכשול בקידום היצוא.
מעורבות משרד התמ"ת בפעילות החברה .
כאמור, שר האוצר ושר התמ"ת אחראים במשותף לענייני החברה.
בעיקרי תקציב המדינה לשנים 2005 - 2007 צוין שמשרד התמ"ת מופקד, בין היתר, על "פיתוח הפעילות הכלכלית הבין-לאומית של ישראל ובמיוחד סחר החוץ, על מנת להבטיח צמיחה המבוססת על סחר חופשי ושיתוף פעולה כלכלי בין ישראל למדינות אחרות.
יעד זה מושג, בין היתר, בפיתוח ובהעמקה של קשרי סחר החוץ והסכמי סחר, תמיכה בפעילות שיווקית של מפעלים וטיפוח קשרים עם משקיעים זרים".
תקציב משרד התמ"ת לשנת 2007 היה1.
8 מיליארד ש"ח, מזה כ -23.
5 מיליוןש"ח לעידוד סחר החוץ, והתקציב לפעילות מינהל סחר חוץ שבמשרד (להלן - המינהל) היה כ- 1.
מיליון ש"ח למשרד מבקר המדינה לא הומצאו, אף כי ביקש, מסמכים המעידים שמשרד התמ"ת קבע יעדים מפורטים בתחום היצוא ודרכים להשגתם באמצעות החברה.
משרד התמ"ת כתב למשרד מבקר המדינה שרוב תקציב המינהל לפעילות בחו"ל הוא קשיח ומיועד להוצאות, כגון תשלומי משכורת לעובדים, הוצאות תחזוקה והפעלת נציגויות.
יתרת התקציב מוקצית למימון פעילויות לקידום סחר החוץ ומחולקת בין הנציגויות לפי תכנית עבודה מאושרת הנדונה בין הנהלת המינהל ובין הנציגויות, המ תוקצבות בין היתר לפי פוטנציאל גידול היצוא, משיכת השקעות זרות, תערוכות שונות בחו"ל.
המינהל עוסק בקביעת מדיניות הסחר הבין -לאומי של מדינת ישראל וביישומה, ואלה אחדים מיעדיו: 1 ) קידום היצוא ושיתוף הפעולה הכלכלי של ישראל עם מדינות בעולם; 2 ) טיפוח הקשרים הכלכליים של ישראל עם חברות, מדינות וארגונים כלכליים בין -לאומיים, באמצעות סיוע ליצואנים לחדור לשווקים חדשים, שמירה על שווקים קיימים והרחבתם, סיוע בגיוס השקעות וביצירת שותפויות אסטרטגיות, ייזום ויישום של הסכמי סחר בין -לאומיים דו -צדדיים ורב -צדדיים, תחזוקה של מערכת ההסכמים של מדינת ישראל ושיפורם, ופיתוח קשרים מסחריים וכלכליים עם מדינות שבעבר לא התאפשרה בהן פעילות כלכלית ישראלית.
בתכנית העבודה של המינהל לשנת 2005 נקבע שהיעד המרכזי הוא הכנת תשתיות לגידול היצוא בשיעור 10%-12% .
כאמור, נציג המינהל במשרד התמ"ת חבר בשתיים מוועדות החשכ"ל (הוועדה הגדולה והוועדה המסחרית) לאישור ביטוח עסקאות יצוא ל טווח בינוני וארוך, ולניהול חשיפות המדינה במסגרת כתב הערבות שנתנה המדינה לחברה; תפקיד משרד האוצר 253 .
הוועדות הוא לייעץ לחשכ"ל והחלטותיהן נקבעות בידי יו"ר הוועדה או מי שהוא מינה.
מהאמור לעיל עולה, שהיכולת של נציג משרד התמ"ת בוועדות החשכ"ל להשפיע מהותית על ההמלצות של הוועד ות ועל החלטות החשכ"ל היא מוגבלת; לכן, גם המעורבות של משרד התמ"ת בקביעת מתכונת פעילותה של החברה ואופן שילובה בפעולות הממשלתיות לעידוד היצוא, הייתה מצומצמת.
משרד התמ"ת כתב למשרד מבקר המדינה כי השפעת נציג המשרד בוועדות החשכ"ל אמנם מוגבלת אך אינה מבוטלת וכי המ שרד ער לצורך להגדיל את השפעת מדיניותו בנושאים שבתחום הסמכות של הוועדות.
באוקטובר 2007 כתב משרד התמ"ת למשרד מבקר המדינה כי "פעילות ]עקרוני[ החברה נחלקת לשני מאפיינים שיש לראותם כמקשה אחת: מתן אישור .
עצם מתן האישור על ידי החברה, הוא ]הנפקת פוליסה [ ומימושצעד חשוב בתהליך העסקי של היצואן.
קבלת האישור, גם אם לא ימומש בסופו של התהליך, מהווה ערך כלכלי משמעותי המאפשר ליצואן להתקדם בתהליך העסקה כולל הגשת מועמדות למכרזים בינלאומיים או ביצוע סיקרי היתכנות שבהרבה מקרים הינם תנאי הכרחי להתקדמות לקראת עסקה.
]החברה[ ישור על ידי מקל מאוד על תזרים המזומנים של היצואן, ובנוסף מהווה מרכיב של מתן שירות על ידי החברה המשפר את כושר התחרותיות של היצואנים הישראליים".
לדעת משרד מבקר המדינה שני המאפיינים שבהם מאפיין משרד התמ"ת את פעילות החברה - מתן אישור עקרוני בעקבות אישור ועדות החשכ"ל והנפקת פוליסה לביטוח העסקה - מבהירים שפעילותה היא כאמור תפעולית בעיקרה, בתחום מתן שירות ליצואן, ואין הכרח שפעילות תפעולית כזאת תעשה דווק א במסגרת של חברה ממשלתית שזה כל ייעודה.
משרד התמ"ת מסר למשרד מבקר המדינה כי הוא נוהג לקיים את דיוניו בתכניות העבודה השנתיות שלו ושל יחידותיו, ובכלל זה בעניין יעדי החברה, באמצעות מצגות המציגות את עיקרי הדברים בקצרה ובאופן כללי בלבד.
לדוגמה, במצגת תכנית העבודה לשנת 2005 צוין כי מטרת -העל של משרד התמ"ת בנוגע לחברה היא: "להוות כלי מרכזי של הממשלה לעידוד היצוא באמצעות שירותי ביטוח או מתן ערבויות לעסקאות וזאת כדי להגביר צמיחה בת קיימא של המשק וליצירת מקומות תעסוקה".
במצגת האמורה נקבעו יעדים ומדדים להשגתם כמפורט להלן: ( 1 ) הגדלת מסגרות האשראי לביטוח - המדד הוא היענות החברה לביקושי היצואנים במדינות שהחברה פועלת בהן; ( 2 ) הרחבת מעגל הלקוחות של החברה - המדד הוא שבכל רבעון יתוספו חמישה יצואנים המגישים לחברה בקשה לביטוח; (3 ) התמקדות בקידום היצוא לסין כארץ יעד עיקרית - המדד הוא שיותר חברות ישראליות וקונים סינים ידעו על קיומו ב"פרוטוקול הפיננסי ישראל -סין"47 ; היעד הוא ששלוש חברות חדשות .
הסכם שמטרתו לקדם את המסחר בין שתי המדינות 254 דוח שנתי58ב .
ישתמשו בפרוטוקול הקרוי "הפרוטוקול הסיני"; (4 ) קידום היצוא למדינה בדרום אמריקה - המדד הוא איתור המדינה המתאימה ויצירת תשתית ביטוחית ושיווקית בה, חתימת הסכם שיתוף פעולה ופתיחת המדינה לביטוח; המינהל ומכון היצוא יהיו שותפים להשגת המטרה הזאת; (5 ) הרחבת שיתופי הפעולה הבין-לאומיים של החברה - המדד הוא חתימת שני הסכמי ביטוח משנה חדשים בשנה; (6) הגברת המידע בדבר הכלים שהחברה מציעה - המדד הוא הצגת החברה והכלים שהיא מספקת לחמישה יצואנים חדשים בכל רבעון; מכון היצוא יפעל גם הוא להשגת היעד הזה.
במצגות של תכניות העבודה של המינהל לשנים 2004 -2005 נקבע כאמור שהיעד הראשון של החברה הוא הגדלת מסגרות האשראי לביטוח.
נמצא שבמצגות האמורות לא פורט בא יזו מידה השיגה החברה את היעדים בעבר.
היעדים שנקבעו לחברה היו כלליים ולא היה בהם כדי לגרום לשינוי ממשי בהיקף פעילותה.
כמו כן, הם לא נגעו כלל לבעיות הקיימות כאמור במתכונת פעילותה של החברה; המצגות גם לא לוו בחומר רקע לצורך השוואה על מידת השגת היעדים שנקבעו בעבר לחברה; לא נקבעו לוחות זמנים לביצוע ולכן אי אפשר לדעת את שיעור הביצוע.
כן הועלה, שמשרד התמ"ת אינו נוהג לסכם בפרוטוקול, כנדרש ממשרד ממשלתי, את הדיונים וההחלטות שהתקבלו בישיבות ולכן אין לדעת מה הם הנושאים שנדונו בהן ושיקולי המשרד בקביעת היעדים לפעילות החברה.
היעדים שקבע משרד התמ"ת לחברה לא נקבעו בשיתוף עם החשכ"ל, ולכן ספק אם היא תפעל להשגתם.
משרד התמ"ת כתב בתשובתו כי הוא "מקיים מדי שנה ישיבת תוכניות עבודה מקיפה, הכוללת יעדים פרטניים.
היעדים המקצועיים נקבעו עם אנשי מקצוע של משרד התמ"ת בשיתוף עם מומחים חיצוניים אשר עובדים עם כל אחת מיחידות המשרד על הפרמטרים, תוכניות עבודה והמעקב אחריהן".
עוד כתב משרד התמ"ת כי "החל משנת 2007 מתקיים מעקב רבעוני לבחינת יישום תוכנית העבודה כולל תחקיר אירועים".
המשרד לא צירף לתשובתו את הפרוטוקולים של ישיבות העבודה האמורות ומסמכים הנוגעים לעבודת המטה שנעשתה לדבריו לקראת הישיבות.
בתכניות העבודה השנתיות של משרד התמ"ת לא הוגדרו הסמכויות והאחריות של כל אחד מהגופים הפועלים להשגת היעדים שנקבעו בתחום היצוא ובכללם לגבי החברה.
משרד התמ"ת ציין בתשובתו, כי קיימת הוראת מנכ"ל "תאום פעילות מערך סחר חוץ ופעילות בינלאומית" משנת 2002 , שעיקרה "הגדרת סמכויות לחלוקת אחריות נוהל זה תוקן לאחרונה וטרם נחתם".
]וכי[ בתפקידים בין כל גופי אשכול סחר חוץ .
משרד התמ"ת מופקד על פעילות החברה, אולם כל ההחלטות העסקיות הקשורות בפעילותה נתונות כאמור בידי החשכ"ל.
המעורבות של משרד התמ"ת בקביעת מתכונת פעילותה של החברה ואופן שילובה בפעולות הממשלתיות לעידוד היצוא הייתה מצומצמת ולא מספיקה.
כתוצאה מכך לא ניתן בפעילותה של החברה משקל מספיק לאינטרסים של משרד התמ"ת בקידום היצוא.
על משרד התמ"ת ליזום בדיקה של פעילות החברה בתחו מים שבאחריותו, לרבות בתחום השגת יעדי החברה, במסגרת תכניותיו לקידום הייצוא ולנקוט צעדים בהתאם.
משרד התמ"ת כתב בתשובתו מאוקטובר 2007 , כי לדעתו "החלופה המועדפת לחברה הינה חברה פרטית בבעלות מלאה של ממשלת ישראל, המבנה הקיים כיום.
מבנה זה קיים גם במדינות אחרות" .
המשרד ציין כי "במסגרת המגבלות הקיימות לאור המתכונת הנוכחית, עשה המשרד פעולות לא מעטות, כגון דרישה לפתיחה לביטוח של מדינות שהוגדרו כמדינות יעד על ידי המשרד והגדלת התקרה למדינות נוספות".
עוד ציין המשרד כי בכוונתו להקים ועדה בראשות מנכ"ל המשרד, ובהשתתפות היועץ המשפטי של המשרד ונציגים של המינהל, החשכ"ל, רשות החברות, התאחדות התעשיינים והחברה, ש"תדון בנושא חלוקת הסמכויות הנדרשת בין הגופים הממשלתיים המעורבים בנושא ביטוח עסקאות יצוא לטווח בינוני וארוך, מתוך מטרה לראות איך אינטרס קידום היצוא עליו מופקד משרד התמ"ת זוכה למענה מירבי".
בחינת פעילות החברה בידי רשויות המדינה .
לאחר הפרטת הטווח הקצר בשנת 2001 , החליטו שר האוצר ושר התמ"ת לבחון את מתכונת הפעילות החדשה של החברה בטווח הבינוני והארוך ואת מכלול ההיבטים הקשורים בנושא, כדי לקבל החלטות ולנקוט צעדים הדרושים בעניין זה.
הביקורת העלתה כי על אף חשיבותן של הבחינות האמורות הן לא הושלמו ולא הביאו לנקיטת פעולות כלשהן בעניין החברה.
בספטמבר 2001 , לקראת סיום הפרטת פעילות החברה בטווח הקצר, מינתה שרת התמ "ת צוות חשיבה בנוגע לפעילות החברה (להלן - צוות החשיבה) כדי "שימליץ על האופן הרצוי לפעילות בתחום ביטוח עסקאות יצוא, מפני סיכונים מסחריים ופוליטיים לטווח בינוני וארוך.
הצוות יית ן את הדעת לסוגיות שונות, ביניהן שיטות ותהליכי העבודה של החברה שהינה מהכלים העומדים למשק בתחום סחר חוץ, הזיקה לפעולות ממשלתיות ונושאים נוספים לפי שיקולי הצוות".
בכתב המינוי נקבע שיו"ר הצוות הוא מנכ"ל משרד התמ"ת וחברי הצוות הם מנהל רשות החברות, יו"ר דירקטוריון החברה, החשכ"ל, מנהלת המינהל והיועץ 256 דוח שנתי58ב .
המשפטי של משרד התמ"ת.
עוד נקבע כי הצוות יגיש את המלצותיו לשרת התמ "ת עד תחילת ינואר 2002.
הביקורת העלתה, שצוות החשיבה קיים ישיבה אחת בלבד, בנובמבר 2001.
אי -סיום עבודת הצוות מנע בחינה של סוגיות חשובות בפעילות החברה.
ביוני 2003 פורסם בכלי התקשורת, כי שר התמ"ת מינה צוות אחר, בראשות מנכ"ל המשרד, אשר יבחן אפשרויות לשינוי דפוסי העבודה של החברה, כדי לסייע ליצוא הישראלי; חברי הצוות הם נציג החברה, נציגי אגף החשכ"ל ונציגי המינהל; השר רואה בחברה כלי עזר חשוב לקידום היצוא ובכוונתו להרחיב את תחומי הפעילות והאופן שבו היא פועלת, כדי שישופרו תנאי הביטוח לעידוד היצוא, על ידי קביעת מדיניות שלפיה תינתן עדיפות למדינות יעד ליצוא.
בעקבות הפרסום האמור בתקשורת כתב מנהל רשות החברות מכתב, ביוני 2003 , ליועץ שר התמ"ת, ובו ציין כי מהצוות שמינה השר נפקדים נציגי הרשות, על אף שבכל צוות שדן בתחומי פעילות של חברה ממשלתית "ראוי ונכון שיכללו אנשי רשות החברות, מה גם שרשות ה חברות עסקה בעבר בפיצול החברה, טרום הפרטתה ומעורה היטב בתחומי פעילות החברה"; במכתב ביקש מנהל הרשות לצרף לצוות את סגנו, בתור נציג הרשות.
לא נמצא שמשרד התמ"ת הגיב על המכתב האמור של מנהל הרשות וגם לא נמצאו מסמכים המעידים שהצוות פעל.
עד מועד סיום הביקורת באוקט ובר 2007 , לא עשה משרד התמ"ת בדיקות נוספות בעניין פעילות החברה.
בדצמבר 2003 מינה שר האוצר צוות לבחינת תנאי הביטוח של החברה וביטוח המשנה שהמדינה נותנת לה.
הצוות התבקש לבחון, בין היתר, את מבנה ערבות המדינה הניתנת לחברה, שיעורי החיסוי ותנאי הפוליסה שהחברה מנפיקה ללקוחותיה, והשוואתם למנגנוני התמיכה המקובלים בעולם.
עוד התבקש הצוות להמליץ על מתווה התקשרות עם חברת ביטוח סיכוני סחר החוץ בארה"ב, לצורך ביטוח משנה לביטוחי החברה.
בראש הצוות הועמד מנכ"ל משרד האוצר ולחברים בו מונו החשכ"ל ויו"ר דיר קטוריון החברה.
הצוות התבקש להגיש את המלצותיו בתוך 60 יום.
לפי מתווה העבודה שהוכן לקראת הדיון הראשון של הצוות, תוכננו לצוות שבע ישיבות.
עם מינוי הצוות האמור הזמינה החברה מיועץ בחו"ל, מומחה בתחומי פעילותה, דוח על תנאי הביטוח של החברה בהשוואה לתנאים של חברות ביטוח סיכוני סחר חוץ במדינות אחרות (להלן - דוח ההשוואה); הדוח הוגש לצוות בפברואר 2004 ובו נדונו בין היתר, הנושאים האלה: המבנה וההתארגנות של החברה; המעמד המשפטי של החברה; מבנה הערבות שהחברה מקבלת מהמדינה; תפקידי משרד האוצר 257 .
החברה; מוצרי החברה; שיעור החיסוי הניתן במסגרת הפוליסה; ביטוח מרכיב הפרמיה ותקופת ההמתנה לאישור הפוליסה.
להלן כמה ממסקנות דוח ההשוואה: להגדיל את ההון העצמי של החברה לסך 200 מיליון דולר (היות שלדעת היועץ המשך פעילות החברה כשבסיס ההון שלה קטן מ- 25 מיליון דולר הוא דבר בלתי שגרתי); דרושה עוד ערבות מדינהבלתי מוגבלת; להתאים את מוצרי החברה לסוגי היצוא של ישראל; להגמיש את שיעור החיסוי של העסקאות; לשקול הורדת שיעור מרכיב הייצור הישראלי מערך העסקה בתנאי לחיסוי ביטוחי; לכלול את הפרמיה והריבית בסכום המבוטח; להשוות את הפרמיה של החברה (במבנה ובשיעור) לפרמיות שקבעו כמה חברות דומות במדינות אחרות כדי לאפשר תחרות.
נמצא שהצוות קיים שלוש ישיבות ולאחר שהתברר שיו"ר הצוות נמצא במצב של ניגוד עניינים, פוזר הצוות בפברואר 2004 , בלא שהוקם צוות אחר תחתיו; הצוות לא הגיש דוח כלשהו, גם לא חלקי.
להלן כמה מתפקידיה העיקריים של רשות החברות, שנקבעו בסעיף 54 בחוק החברות הממשלתיות: לעקוב ברציפות אחרי הפעילות של כל אחת מן החברות הממשלתיות, הגשמת מטרותיה, מהלך עסקיה, מצבה הכספי, ולהודיע על ממצאיה לשרים48 ,; לטפל ולסייע בהקמה ובביצוע של פירוק, מיזוג, פשרה, סידור חידוש, ארגון ומכירת מניות של חברות ממשלתיות; לייעץ לוועדת השרים לענייני הפרטה בעניינים הנוגעים להפרטה ולטפל ביישום החלטות בדבר ההפרטה; לבדוק את הדוחות שחברה ממשלתית מגישה לה ואת החומר שעליו הם מבוססים ולהעיר את הערותיה עליהם לחברה ולשרים.
מימוש תפקידי רשות החברות משרד מבקר המדינה בדק היבטים מסוימים בטיפול הרשות בחברה הכרוכים במתכונת פעילותה והנדרש ממנה לפי חוק החברות הממשלתיות וחוזרים של הרשות.
להלן עיקר הממצאים שהועלו: 1.
לאחר השלמת ההפרטה, לא בחנה הרשות אם מתכונת פעילות החברה בטווח הבינוני והארוך ואופן קבלת החלטותי ה העסקיות עולים בקנה אחד עם היותה חברה ממשלתית.
הרשות גם לא בחנה בכל אותן שנים אם מטרות החברה משרתות יעדים שראוי שיקודמו בידי חברה ממשלתית וגם לא בחנה אמצעים חלופיים ומשלימים כדי לממש את מטרות הממשלה לקידום היצוא באמצעות ערבויות לעסקאות.
רק לאחר שמשרד מבקר המדינה הביא את הנושא על היבטיו השונים לפתחה של .
ההדגשה אינה במקור 258 דוח שנתי58ב .
הרשות, היא החלה לבדוק את הנושא והביאה את עמדתה בעניין לידיעת אגף החשכ"ל49 .
מעקב הרשות אחרי פעילותה של חברה ממשלתית לפי חוק החברות הממשלתיות נעשה, בין היתר, באמצעות נוכחות משקיף מטעם הרשות בישיבות של דירקטו ריון החברה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מכיוון שדירקטוריון החברה אינו מוסמך, כאמור, לקבל החלטות באופן עצמאי בתחום העסקי של החברה, והיות שלרשות אין משקיף הנוכח בישיבות הוועדות הבין -משרדיות, נמנעת מהרשות היכולת לעקוב אחר הפעילות שלשמה הוקמה החברה - ביטוח עסקאות יצוא.
אחד מתפקידי הרשות הוא כאמור לייעץ לממשלה ולשרים בעניינים הנוגעים לחברות הממשלתיות.
לשם ביצוע תפקידיה ממנה הרשות, כאמור, משקיף לכל חברה והוא מלווה את פעילותה.
לפי סעיף 27 ,(ב) לחוק החברות הממשלתיות הזמנות לישיבות הדירקטוריון של חברה ממשלתית ולישיבות ועדותיו, יימסרו גם לרשות והיא רשאית לשלוח לכל ישיבה נציג שיהיה רשאי להשתתף בה ומעמדו יהיה כשל דירקטור, אבל הוא לא ייחשב במניין החוקי ולא תהיה לו זכות הצבעה.
להלן הליקויים שהעלתה הביקורת בעניינים האמורים: (א) הרשות לא מילאה את תפקידה לייעץ לשרים בעניין הפעו לות שעליהם לנקוט בנוגע לחברה, ולא התריעה לפניהם על הבעיות והנתונים הקשורים לפעילותה כחברה ממשלתית.
(ב) מאז שנת 2001 לא העבירו נציגי הרשות בדירקטוריון החברה למנהל הרשות מסמך המפרט את הבעיות והנתונים הקשורים לפעילות החברה כחברה ממשלתית, שהועלו בישיבות הדירקטוריון ובביקורת זו 50 , .
והצעדים שעל הרשות לנקוט בשל כך יצוין, שעוד בדוח שנתי 55 'ב (עמ 125 ) ציין מבקר המדינה, כי ברשות החברות אין מסמך המפרט את התפקידים והסמכויות של נציגיה בדירקטוריונים של חברות ממשלתיות והמליץ שהרשות תגבש מסמך כזה בהקדם.
בדיקת מעקב שנעשתה באוגוסט 2007 העלתה, שהרשות עדיין לא גיבשה מסמך כזה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להכין מסמך כזה ללא דיחוי נוסף ולדאוג שנציגיה בדירקטוריונים יפעלו לפיו.
(ג) בינואר 2004 כתבה נציגת רשות החברות בחברה לוועדה לבדיקת מינויים ברשות מסמך פנימי בעניין מועמדותם של שני דירקטורים לדירקטוריון החברה כלהלן: ".
כיום תפקיד הדירקטוריון בעיסוקיה של החברה הינו שולי.
העסקאות מוצעות ונבדקות ע"י החברה (ולא הדירקטוריון) ומאושרות ע"י ועדה בין משרדית.
ולמעשה לדירקטוריון אין תפקיד בליבת עסקיה של החברה.
בחודשים האחרונים ישנה כוונה לשנות את תפקיד החברה במספר אפיקים: א.
הרחבת תחומי פעילותה בתחום ביטוח היצוא; ב.
שיתוף הדירקטוריון בתהליך קבלת ההחלטות לגבי עסקאות ביטוח - המחייב שינוי במבנה החברה ודרכי .
49 'בעניין פעולות הרשות בעקבות הביקורת, ראו להלן עמ 261-264 .
50 שמקצתם היו ידועים לרשות, ראו למשל מכתב נציגת רשות החברות מינואר 2004 .
להלן משרד האוצר 259 .
השינויים הנ"ל נדרשים כיוון שאם הם לא יבוצעו, בעיקר מבחינת תפקידי הדירקטוריון ומבנה החברה, הרי שלחברה כחברה, למעשה, אין זכות קיום והיא יכולה לתפקד כמחלקה בחשכ"ל.
" (ההדגשה אינה במקור).
ממסמך זה עולה, שנציגת הרשות ידעה היטב את הבעיות הכרוכות במתכונת פעילותה של החברה ואילו פעולות נדרשות בעניין זה.
מהמסמכים אין לדעת מדוע לא דיווחה ה רשות לממשלה ולשרים על המסקנות האמורות כנדרש לפי סעיף 54 .
לחוק החברות הממשלתיות הרשות כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "הבעיות הקשורות בפעילותה של החברה הקיימת כחברה ממשלתית הוצגו בפני מנהל רשות החברות והוא היה מודע להן.
הנושא לא קודם באופן עצמאי על ידי הרשות, שכן זו המתינה למסקנות הצוותים שהוקמו לצורך כך.
יודגש כי הנושא חורג מתחומי סמכותה ופעילותה של הרשות, שכן המדובר בחברה שלה תפקיד מרכזי בייצוא של מדינת ישראל, הנשענת על ערבות מדינה, ועל כן הצורך בהשתתפות נציגי החשב הכללי, מצד אחד, ומשרד התעשייה והמסחר, מצד שני, כדי לגבש את מתכונת פעילותה של החברה, מבלי שיפגעו אינטרסים שונים של המדינה".
לדעת משרד מבקר המדינה, אם סברה רשות החברות כי אין בידה היכולת לקדם את הנושא בעצמה, בשל תלותה בהחלטות הגורמים האחרים האחראים לחברה, היה עליה לדווח לממשלה ולשרים האחראים לפעילות החברה על המידע שהצטבר בידיה בעניין מתכונת פעילותה של החברה והבעיות הכרוכות בכך.
הממצאים מראים שרשות החברות לא מילאה כראוי את תפקידה לפי סעיף 54 בחוק החברות הממשלתיות.
רק לאחר שמשרד מבקר המדינה הביא לידיעת הרשות את הממצאים שהעלה בעניין פעילות החברה ומתכונת פעילותה, החלה הרשות לבחון אותם ואת הצעדים הנדרשים לתיקון הליקויים.
על הרשות לפעול למניעת ליקויים כאלה בטיפולה בפעילותן של חברות ממשלתיות אחרות.
מעקב אחר הדוחות הכספיים של החברה בהתאם לסעיף 34()(א1 ) לחוק החברות הממשלתיות, יו"ר הדירקטוריון של חברה ממשלתית חייב להגיש לשרים ולרשות, בין היתר, את הצעת התקציב השנתי והתכניות לאותה שנה ולטווח ארוך וכן את הדוחות הכספיים, חודש ימים לפני הדיון בהם בדירקטוריון, זולת אם קבעו השרים, לאחר התייעצות עם הרשות, פרק זמן קצר יותר.
הרשות בוחנת, במסגרת תפקידה, את הטיוטות של הדוחות הכספיים המבוקרים ודוחות תקציביים, דוחות ביקורת חיצוניים ופנימיים של חברות ממשלתיות ודורשת מהן ביאורים, הבהרות ופרטים שונים בנוגע לנתונים שבדוחות (להלן - מעקב הרשות).
הביקורת העלתה שהחברה לא קיימה באופן שוטף את חובותיה ולא המציאה לרשות את ההסברים והנתונים שביקשה הרשות.
כבר בשנת 2002 התריעה הרשות לפני החברה כי "אי הגשת המידע הנדרש בחוזרי הרשות פוגע ביכולת הרשות, חברי הדירקטוריון ורואה החשבון למלא אחר התפקידים המוטלים עליהם בחוק החברות הממשלתיות".
הרשות גם נאלצה לחזור ולבקש פעמים רבות מהחברה ומרואי החשבון שלה תגובות על הערותיה לדוחות הכספיים ולא תמיד נענתה.
החברה כתבה למשרד מבקר המדינה, כי "המידע המבוקש בידי הרשות ניתן בדרכים שונות לצוות הרשות במסגרת דיוני הדירקטוריון ולעתים סבר הדירקטוריון שאין מקום לתת מענה על המידע המבוקש מאחר ואינו מוסיף מידע על הקיים ויש בו משום עבודה תיאורטית.
החברה ניסתה לבוא בדברים עם גורמי הרשות בעניין ניתוח הפעילות אולם נדחתה בטענות שונות.
החברה מקיימת צוות מצומצם שתפקידו לתת מענה לציבור היצואנים אין ביכולות צוות החברה.
לבצע עבודות אקדמיות שאין בהן תרומה לפעילות החברה וזאת רק מסיבה שגורם זה או אחר דורש זאת.
לדעת החברה על נציג הרשות בדירקטוריון היה לבקש מדירקטוריון החברה לתת תשובות לשאלות דרך יועצים חיצוניים שיתוקצבו ויפעלו בהתאם".
לפי חוק החברות הממשל תיות, על החברה להמציא לרשות כל מסמך והסברים הדרושים לה למילוי תפקידה.
היה על רשות החברות לנקוט את כל הצעדים העומדים לרשותה כדי שהחברה תמלא את בקשותיה; המידע והנתונים שנדרשו היו מסייעים לרשות לעמוד מבעוד מועד על מצב החברה ולגבש את עמדתה בעניין תפקודה ופעילותה של החברה.
ניתוח רב-שנתי של פרמיות במסגרת הערות הרשות לטיוטת הדוחות הכספיים של החברה לשנת 2000 , נתבקשה החברה להמציא לה ניתוח השוואתי רב -שנתי של התאמת הפרמיות שהיא גובה מיצואנים, בגין פוליסות הביטוח שהיא מנפיקה להם, לתשלומים ולסיכונים בעסקות.
במרס 2001 , במסגרת הערותיה לטיוטת הדוחות הכספיים לשנת 2000 , ביקשה הרשות מהחברה להמציא לה נתונים כאלה.
במרס 2002 השיבה החברה כי "הנושא בבדיקה".
במרס 2003 חזרה הרשות וביקשה מהחברה להמציא לה את הנתונים האמורים.
כחודשיים אחרי כן השיבה לה החברה כי "בהתאם להסכם בין החברה לחשב הכללי, המשמש כמבטח המשנה על החברה, החברה מנועה מלהעביר הטבלה המבוקשת".
באוגוסט 2005 שבה וביקשה הרשות מהחברה להמציא לה מידע בנוגע לשיעורי הפרמיות, בטבלת חישוב לפי הנתונים שעל בסיסם נקבעת הפרמיה (סיווגי מדינה, תקופת אשראי, שיעור החיסוי, הסיכונים המכוסים) והשינויים בשיעורי הפרמיה מאז שנת 2000 .
באוקטובר 2005 ,שוב השיבה החברה לרשות תשובה חלקית משרד האוצר 261 .
ולא העבירה לה טבלת חישוב של שיעורי הפרמיות; גם בקשה נוספת של הרשות ממרס 2006 .
בעניין זה נענתה חלקית בלבד משרד מבקר המדינה ביקש מהחברה להמציא לו את ההסכם עם אגף החשכ"ל שלפיו היא "מנועה מלהעביר" לרשות את הנתונים בעניין הפרמיות.
החברה הסבירה בתשובתה כי מדובר בהבנות בעל פה עם בעלי תפקידים בחשכ"ל, שכבר פרשו.
עוד הסבירה כי היא סברה שעל החשכ"ל להחליט אם להעביר את המידע לרשות.
עוד כתבה החברה למשרד מבקר המדינה כי היא העבירה לנציג הרשות מידע על האופן שהיא מחשבת את הפרמיות.
החברה גם הסבירה כי "לאור העובדה שלא היה בידי החברה הבטחון שמידע בגין אופן חישוב הפרמיות ידלוף לידי גורמים שונים נמנעה החברה להוציא את המידע מחוץ למשרדי החברה.
החברה הציעה מספר פעמים לנציגי הרשות.