HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד הוסיפה הרשות בתשובתה כי "על מנת שלא לגרום למבקרי החשבונות לפנות לרמ"ד החקירות בכל מקרה, איפשר הסמנכ"ל כי פנייה לפתיחה בחקירה פלילית תתאפשר מסכום של 50 .
"אלף ש"ח (מס) ומעלה כמו כן "הועברו על ידי ראשי מדור חקירות הרצאות בנושאים פליליים למבקרי החשבונות ביחידות המע"ם האזוריות".
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב כי במהלך הביקורת פעלה הרשות לתמרץ את מבקרי החשבונות וכן לתת אפשרות לפעול לביצוע חק ירות במקרים שבהם יש סכומי העלמות נמוכים.
שימוש במידע שהועבר מיחידות החקירות למשרדים האזוריים .
הרשות צריכה להפעיל מדיניות שתרתיע את העבריין ותוביל למסקנה שהעלמת הכנסות אינה כדאית ואינה משתלמת לו, משום שהגמול הכספי הצפוי לו בשל כך אינו שקול לרמת הסיכון שהוא נוטל.
אחת הדרכים להשגת מטרה זו היא קביעת השומה וגביית החוב באופן מידי.
לצורך כך חשוב לקבל מבעוד מועד מידע שיש לו רלוונטיות לשומה, כדי שניתן יהיה לשום את הנישום הפוטנציאלי באופן מיטבי.
כאשר יש שיהוי בטיפול בשומה, לא זו בלבד שהמועד הסופי לקביעת השומה עלול לפוג, אלא שעלולה גם להיווצר אצל הנישומים תחושה שכדאי רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 27 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - יחידות החקירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 לעבור על החוק, כיוון שגם אם הם נתפסים בהעלמת הכנסות– רשות המסים אינה גובה את חובות המס.
מס הכנסה על פי הוראת הביצוע בדבר יחסי הגומלין בין הטיפול הפלילי לטיפול האזרחי בתיקי מס הכנסה - עם סיום חקירה על פקיד השומה לחקירות להעביר העתק מסיכום דוח החקירה לפקיד השומה האזרחי.
כמו כן נקבע כי אין לעכב את הטיפול בשומה (הטיפול האזרחי), כדי שלא לעבור את המועד שממנו ואילך חלה עליה התיישנות.
על פקיד השומה במסלול האזרחי לשלב את התיק בתוכנית העבודה שלו ולהקצות לטיפול בו לא יותר מחודש מיום שהועבר אליו מידי פקיד שומה לחקירות.
לטיפול מהיר ולהשלמת אכיפת הגבייה במסגרת הטיפול האזרחי יש חשיבות רבה, שכן השלכותיהם ניכרות לא רק במידת ההרתעה של רשות המסים אלא גם ביכולת למנוע הברחת נכסים על ידי החשודים בביצוע עברות מס.
בדוח הקודם צוין כי משרדי השומה לחקירות מעבירים מידע למשרדי השומה האזרחיים, אולם לרוב לא נעשה שימוש במידע הזה לצורכי קביעת השומה.
בתשובת רשות המסים נאמר כי "הרשות מתכננת מערכת בקרה על הטיפול השומתי בתיקי חקירות, לצורך הפעלת ההנחיות הכלולות בהוראת הביצוע, שאמורה לאפשר מעקב מצד המטה אחר כל תיק המועבר מהחקירות לטיפול שומתי".
משרד מבקר המדינה בדק את הטיפול של משרדי השומה האזרחיים ב-169 נישומים, שנחקרו על ידי משרדי השומה לחקירות בשנים 2010 ו- 2011 (המתייחס ל- 111 תיקים שהוזכרו לעיל) ודוח סיכום החקירה הועבר לטיפול של משרד השומה האזרחי.
יצוין כי מדובר בתיקים שננקטו לגביהם הליכים פליליים ואשר בחלקם אף הסתיים הטיפול.
נמצא כי מתוך כלל הנחקרים 100 ;מקרים נמצאים בטיפול הפרקליטות לצורך הכנת כתבי אישום 23 מקרים הסתיימו בהסכם כופר וב -46 מקרים הוגשו כתב אישום.
יש לציין שמדובר בהעלמות מס לכאורה בשנים שקדמו לשנת 2010 , כך שעל חלק מהתיקים עלולה לחול התיישנות, ולא ניתן יהיה לשום אותם עוד.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי עד למועד סיום הביקורת, אוקטובר 2013 , שנתיים לפחות מאז שהועבר דוח סיכום החקירה לפקידי השומה, ב-36 מתוך169 ( מקרים 21.
3% ) קבעו משרדי השומה שומות וגבו את חובות המס.
ב-42 מקרים נוספים ( 24.
9% ) קבעו משרדי השומה בתיקי הנישומים שומות על פי מיטב השפיטה, שהפכו לשומות סופיות מאחר שלא הוגשו דוחות, אך לא גבו את חובות המס ולא פעלו לאכיפת הגבייה.
8% ) משרדי השומה לא קבעו שומות ולא פעלו לאכיפת הגבייה.
מצב דברים זה, יש להניח, גורם לאובדן מס בסכומים ניכרים ולפגיעה בכוח ההרתעה של רשות המסים.
הנהלת רשות המסים בוחנת את יעילות העבודה של משרדי השומה על פי כמה מדדים קבועים.
התברר כי הטיפול בתיקים שמגיעים למשרדים האזרחיים ממשרדי השומה לחקירות אינו נכלל במסגרת המדידה של הנהלת הרשות.
מצב דברים זה מוביל לכך שלמשרדי השומה אין תמריץ להשקיע משאבים בתיקים אלה.
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - יחידות החקירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מע"ם משרד מבקר המדינה בדק אם משרדי המע "ם האזוריים הרלוונטיים טיפלו בתיקי העוסקים שנחקרו ושנמצא כי עברו עברות מס, ואם הם קבעו שומה בהתאם לממצאים של יחידות החקירות.
בבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי עד למועד סיום הביקורת, באוקטובר 2013 , מתוך335 העוסקים שנחקרו בשנת 2010 טיפלו משרדי המע "ם האזוריים הרלוונטיים רק ב -166 עוסקים (כ - 50% ).
מתוך 307 העוסקים שנחקרו בשנת 2011 טיפלו משרדי המע"ם האזוריים הרלוונטיים רק ב -136 עוסקים (כ- 44% .
) מבירור שערך משרד מבקר המדינה עולה כי חלק מהמשרדים אינו מקפיד לטפל בתיקים אלו בפן האזרחי, בשל החשש לפגוע בהליך הפלילי נגד העו סק, נוכח חשיפת חומר השומה המכיל חלק מחומר החקירה בעניינו של העוסק לפניו.
בתחילת נובמבר 2013 הפיצה הלשכה המשפטית של המכס ומע"ם הנחיה, שלפיה אין לעכב טיפול של קביעת שומה לעוסקים שנחקרו בידי יחידות החקירות (הפליליות), אלא בהינתן לכך הנחיה מפורשת של הלשכה המשפטית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לפעול באופן מידי ליישום הנוהל בדבר הטיפול של המשרדים האזוריים האזרחיים בתוצאות החקירה שמעבירים להם משרדי החקירות; עליה לנהל מעקב שוטף ובקרה אחר יישומו של הנוהל; על המשרדים האזוריים לתת עדיפות לטיפול בשומות של נישומים שנחקרו ושנמצא כי עברו עברות מס, לעמוד על גביית חובות המס ובמידת הצורך להפעיל אמצעים לאכיפת גבייתם.
נוסף על כך, על משרדי החקירות לקבל היזון-חוזר מהמשרדים האזרחיים בדבר הטיפול במידע שהועבר.
יתר על כן, על הרשות לשקול לכלול תיקים שהועברו מיחידות החקירות למשרדי השומה האזוריים בבדיקת מדדי היעילות של הנהלת הרשות, כדי שהדבר ישקף את החשיבות שמייחסים להם וכדי שיהווה תמריץ למשרדי השומה האזרחיים לקדם בתוכנית העבודה שלהם תיקים המגיעים ממשרדי השומה לחקירות.
קשרי גומלין בין מס הכנסה ובין מע"ם .
משהסתיימה חקירה והעלתה ממצאים בדבר עברות מס, יש לגבות את המס המתחייב גם במס הכנסה וגם במע"ם.
על כן יש צורך שממצאי חקירה שהסתיימה יועברו להמשך טיפול השומה האזרחית, הן למשרד השומה והן למשרד המע"ם הרלוונטיים.
רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 29 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - יחידות החקירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הועלה כי הוראת הנוהל של מס הכנסה אינה מתייחסת לקשר של יחידות החקירות של מס הכנסה עם משרדי המע"ם האזוריים.
עוד נמצא כי לא קיימת כל הנחיה ליחידות החקירה של המכס ומע"ם להעביר את ממצאי החקירות שהסתיימו לידיעת משרדי השומה האזרחיים של מס הכנסה.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה התברר כי יחידות החקירות של מס הכנסה אינן מעבירות מידע על ממצאי החקירות שהסתיימו לידיעת משרדי המע "ם האזוריים, וכי גם יחידות החקירות של המכס והמע"ם אינן מעבירות את ממצאי החקירות שהסתיימו לידיעת משרדי השומה של מס הכנסה.
במצב זה אין למשרדי השומה האזרחיים של מס הכנסה מידע על ממצאי יחידות החקירות של המכס ומע"ם שיש להם נגיעה למס הכנסה, וגם למשרדי המע"ם אין מידע בנוגע לממצאי יחידות החקירות (הפליליות) של מס הכנסה שיש להם נגיעה למע"ם.
באופן זה, החתירה לתכלית העיקרית של רשות המסים - חיובם במס של העבריינים - אינה מגיעה לכלל מיצוי.
משרד מבקר המדינה בחן 169 נישומים (שצוינולעיל), שנחקרו ביחידות החקירות של מס הכנסה, שנמצא כי העלימו הכנסות, ובדק אם נעשו להם שומות מתאימות על ידי משרדי המע"ם האזוריים.
כמו כן בחן משרד מבקר המדינה 68 תיקי נחקרים שטופלו ביחידות החקירות של המכס והמע"ם, ונמצא כי העלימו הכנסות, ובדק אם נערכו להם שומות מתאימות במשרדי השומה של מס הכנסה.
נמצא כי עד למועד סיום הביקורת, מתוך 169 הנחקרים של יחידות החקירה של מס הכנסה שנמצא כי עברו עברות מס, פעלו משרדי המע "ם האזוריים לקביעת שומה ולגביית החוב רק מ-29 ( נישומים 17.
מתוך68 הנחקרים של יחידות החקירה של מע "ם שנמצא כי עברו עברות מס, פעלו משרדי השומה האזוריים לקביעת שומה ולגביית החוב רק מ-10 ( נישומים 14.
7% ), וקבעו שומות על פי מיטב השפיטה משלושה נישומים נוספים ( 4.
4% ), אך לא גבו את חוב המס ולא ביצעו פעולות לאכיפת הגבייה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת רשות המסים להוביל לשיתוף פעולה בין יחידות החקירות ובין כל המשרדים האזרחיים של רשות המסים, מס הכנסה ומע"ם, ועליה להנחות את יחידות החקירות להעביר בתום חקירה את סיכום ממצאיה אל כל המשרדים האזרחיים הרלוונטיים.
כמו כן על הנהלת רשות המסים לוודא כי המשרדים האזרחיים אכן מקיימים את ההנחיה וכי במידע שהועבר נעשה שימוש לצורך קביעת שומות.
רשות המסים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "ככלל כל מבקר חשבונות או מפקח מס יכול לראות ולקבל מידע במערכת הממוחשבת אודות קיומו של תיק חקר במע"ם או במ"ה ולפנות לפ"ש הרלוונטי או לממונה אזורי חקירות ולקבל פרטים נוספים .
לאור דוח המבקר יחודדו ההנחיות באשר להעברת המידע ודרכי השימוש במידע שהתקבל".
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - יחידות החקירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הטיפול בארגוני הפשיעה .
מערך האכיפה הנאבק בארגוני הפשיעה כולל כמה גופים, ובהם המשטרה, רשות המסים, היועץ המשפטי לממשלה, הפרקליטויות והרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור (להלן - הרשות לאיסור הלבנת הון).
במרץ 2005 קיבלה הממשלה החלטה 4 בנושא "תרומת רשות המסים בישראל למאבק בפשיעה"5 , שנועדה להגביר את שיתוף הפעולה בין רשות המסים ובין המשטרה ומשרד המשפטים בתחום זה.
כמה חודשים לאחר מכן, בינואר 2006 , במסגרת דיון בהחלטה זו, קבעה הממשלה שיש להקים צוותים וועדות לטיפול בארגוני הפשיעה ובפשיעה החמורה.
טיפול ב"עברות חשיפה" - עברות שעל-פי רוב אין מתלוננים עליהן אלא יש לגלותן ולחשוף אותן ביזמת רשויות החקירה6 - שהן מרבית העברות שבהן מעורבים ארגוני פשיעה, מחייב מידע מודיעיני ע ל פעילי הארגון ועל נכסיהם.
הדברים אמורים במיוחד בדרג הבכיר של ארגוני הפשיעה, שככלל אינו מחזיק רכוש בשווי ניכר, הרשום על שמו, ושהפעילות לאיתורו מתמקדת בחשיפת "אנשי קש", בגילוי עקבות של הפעולות שאינן רשומות ובחשיפת הזיקה בין הרכוש ובין העברה הפלילית.
מידע מודיעיני על פעילי הארגון ועל נכסיהם מושג הן על ידי איסוף והן על ידי הפקת המידע מתוך המידע האגור במערכות המידע של גורמי האכיפה.
קבלתו של מידע זה מותנית בהרשאה של גישה למאגרים ובשיתוף פעולה עם המחזיקים במידע7.
לפי החלטת הממשלה מינואר 2006 , הוקם במרץ 2007 מוקדהמודיעין המשולב, המיועד לסייע בשיפור התמונה המודיעינית הנוגעת לארגוני הפשיעה.
בפעילות המוקד אמורים להשתתף דרך קבע אנשי משטרה, נציגי רשות המסים והרשות לאיסור הלבנת הון, ואליהם יצטרפו נציגי רשויות נוספות, שיזומנו לפי הצורך.
תפקיד המוקד הוא לעבד מידע מודיעיני באמצעות גישה ישירה למאגרי הגופים המיוצגים בו ולגבש מסמך שישקף את היקף הפעילות הפלילית של ארגון הפשיעה ואת רכוש העבריין שניתן לחלט, באמצעות הטלת קנסות ושומות אזרחיות.
לפי נוהל של מוקד המודיעין המשולב, הפצת המידע על היקף הפעילות ועל הרכוש של העבריין (להלן - כתבה) לגורם האכיפה אשר הכתבה נוגעת לפעילותו, תחייב את הגורמים המוסמכים בכל אחד מהגופים שתרמו מידע לכתבה לבדוק אותה ולאשר את מסירת המידע.
בכל מקרה שיש בו גם עברות מס, יועבר המידע לגורמי חקירה במשטרת ישראל, שאמורים לשתף בחקירה את רשות המסים.
פעם בשנה מפיץ מוקד המודיעין המשולב חוזר לגופים השותפים בהפעלתו, ובו בקשה לציין יעדים (עבריינים) שלגביהם יתבקש המוקד להפיק מידע מודיעיני.
בצעד זה ניתנת לרשות המסים ההזדמנות להשיג מידע על יעדים שהיא נתקלת בקשיים בניסיונותיה לבצע לגביהם חקירות או לגבות מהם חובות.
נמצא כי מאז הקמת המוקד לא פנתה אליו רשות המסים בבקשת מידע לגבי יעדים כלשהם.
4 על פי החלטת ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה, מאפריל 2005.
5 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 55ב ( 2005 ), בפרק "תרומת רשות המסים בישראל למאבק בפשיעה", עמ' 343.
דוגמת עברות הלבנת הון, סחר בסמים והימורים 7 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 59ב ( 2009 "), בפרק "המאבק בארגוני הפשיעה, עמ' 3.
רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 31 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - יחידות החקירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 רשות המסים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי שיתוף הפעולה בין הרשות ובין משטרת ישראל הוא טוב ומניב פירות וכי "רשות המסים לא אמורה להציף יעדים למוקד המודיעיני המשולב אלא אם אין ביכולתה להתמודד עם אותו יעד עצמאית או באמצעות צח"ם .
בכל הקשור ליעדים של ]צוותי חקירה משותפים של רשות המסים ומשטרת ישראל[ רשות המסים ניתן מענה איכותי וטוב דרך כוחות המשימה המיוחדים או הצחמ"ים שמטבע הדברים יש להן יכולות מבצעיות גדולות יותר מאשר כתבת מוקד" משרד מבקר המדינה מעיר כי, יש מקום שהרשות תיעזר במוקד המודיעיני המשולב לצורך קבלת מידע על יעדים בתחום מס הכנסה, על מנת לשפר את פעולותיה נגד גורמים עברייניים.
במסגרת שיתוף הפעולה עם משטרת ישראל במאבק בארגוני הפשיעה, הקימה רשות המסים את יחידת "יהלום", שהחלה לפעול באפריל 2011 .
יחידה זו היא יחידת חקירות, הפועלת במסגרת מס הכנסה, וייעודה לחקור ארגוני פשיעה באמצעות צוותי חקירה משותפים (להלן - צח"ם) לה ולמשטרת ישראל.
חלקה של יחידת יהלום הוא להתמקד בחקירה של עברות מס הכנסה.
כאשר יחידת משטרה מקבלת מידע ומזהה גם עברות מס, עליה לפנות אל יחידת "יהלום" ולהקים יחד צח"ם.
זאת במטרה להגיש בסוף החקירה כתב אישום שמכיל בתוכו גם עברות פ שיעה חמורות וגם עברות מס.
במקביל להעברת תיק החקירה לפרקליטות לצורך הגשת כתב אישום מועבר דוח סיכום החקירה של יחידת יהלום ובו פירוט עברות המס גם לפקיד שומה ולמשרד מע"ם אזרחי לצורך קביעת שומות שיתבססו על ממצאי החקירה.
מאחר שהיה חשש כי העובדים במשרדים האזוריים יירתעו מלטפל בגורמים עבריינים ונישומים מהאזור, שמוגדרים כחברים בארגוני הפשיעה, החליטה רשות המסים שעבודת השומה תיעשה על ידי יחידות ייעודיות, שעיקר תפקידן הוא קביעת שומות למי שמוגדר כחבר בארגון פשיעה.
הרשות החליטה עם הקמת יחידת "יהלום" כי את השומות לארגוני פשיעה שנחקרו בידי יחידת יהלום, תבצע היחידה הארצית לשומה (יש לציין כי במקור היחידה הוקמה על מנת לטפל בתיקים גדולים, בעלי מורכבות ומאפיינים ייחודיים, שיש להקצות להם זמן עבודה רב מהרגיל, תיקי יחידת יהלום מועברים אליה בנוסף לעבודתה השוטפת).
נקבע כי היחידה הארצית לשומה תקבל חלק מסיכומי החקירות של יחידת יהלום בהתאם ליכולתה, וכי היא תפעל לזימון הנישומים ולקביעת שומות בהתאם לממצאי יחידת יהלום.
לאחר קביעת השומה, נעשית גביית החוב על ידי משרד השומה האזורי שבו מתנהל תיק הנישום.
נמצא כי בפועל, בהתאם לכוח העבודה של היחידה, הועברו רק כרבע מסיכומי תיקי החקר של יחידת יהלום אל היחידה הארצית לשומה, וכל היתר הועברו אל משרדי השומה האזוריים.
הועלה כי משרדי השומה האזוריים אינם מטפלים בתיקים שמגיעים מיחידת יהלום, מאחר שקיימת הנחיה של הוועד הארצי של מס הכנסה לעובדי המשרדים האזוריים שלא לטפל בתיקים שהועברו אליהם מיחידת יהלום; זאת כיוון שלא הוסדר התגמול בגין פעילות זו במשרדים האזוריים.
עוד התברר 32 דוח שנתי65א .
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - יחידות החקירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בשיחות של צוות הביקורת עם עובדים במשרדי השומה האזוריים כי הם חוששים לפעול לגביית חובות המס מעבריינים.
נוסף על כך, נמצא כי גם כאשר היחידה הארצית לשומה קובעת שומות לתיקי נישומים שהועברו אליה מיחידת יהלום, קיימים קשיים בגביית חובות המס.
זאת בשל הזמן הרב שחלף מביצוע עברות המס ועד לקביעת השומה.
הרשות הקימה יחידה מיוחדת לביקורת חשבונות לצורך קביעת השומות, שמטפלת בתיקים של מי שביצע עברות פשיעה חמורות בתחום המע"ם.
היחידה מגיעה מדי פעם - על פי יכולת הביצוע שלה - אל יחידת "יהלום" ולוקחת לטיפולה כמה תיקי עוסקים.
כמו כן, מקבלת יחידה זו מיחידות החקירות של המכס ומע"ם את סיכומי החקירות הנוגעות לעבריינים, שנעשו בשיתוף משטרת ישראל.
היחידה מקיימת דיונים עם העוסקים שעלו בחקירה וקובעת להם את השומות, כאשר החוב נרשם לטובת משרד המע"ם האזורי שאף אחראי לגבייתו.
על מנת לעמוד על מידת האפקטיביות של הטיפול האזרחי בתיקים שטופלו ביחידת יהלום, בדק משרד מבקר המדינה את תיקי החקירה של היחידה, שהחקירה בעניינם הסתיימה בשנים 2010 ו- 2011 .
מדובר ב -20 נישומים שהוגש נגדם כתב אישום, אשר לארבעה מתוכם כבר ניתן גזר דין.
נמצא כי עד למועד סיום הביקורת, באוקטובר 2013 , אגף המע "ם לא פעל לקביעת שומות ב -13 מקרים; בשישה מקרים אחרים קבע אגף המע "ם שומות, אך חובות המס לא נגבו; רק במקרה אחד נגבה חוב המס לאחר שאגף המע"ם קבע שומות.
אגף מס הכנסה לא פעל ולא קבע שומות ב -12 מקרים; בשמונה המקרים האחרים, בהיעדר דוח, נקבעו שומות על פי מיטב השפיטה, אך חובות המס לא נגבו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת רשות המסים לשקול לקבוע שהטיפול במישור האזרחי בתיקים של מי שמוגדר חבר בארגון פשיעה יבוצע ביחידה ארצית ייעודית.
על היחידה הארצית לקבל לידיה את כל הממצאים ואת סיכומי החקירות לצורך ההתדיינות עם הנישומים ולצורך קביעת השומה.
כמו כן עליה לפעול לגבייה של חובות המס, ובכלל זה לנקוט אמצעי אכיפה.
בגמר חקירה מוגש דוח לסמנכ"ל רשות המסים לחקירות ולמודיעין, שמחליט אם להעביר את ממצאי החקירה לפרקליטות המחוז לשם הגשת כתב אישום כנגד החשוד.
לעתים מבקשת הפרקליטות מפקיד השומה לחקירות לעשות בירורים נוספים לשם הכנת כתב אישום.
בחלק מהמקרים ממליצה הפרקליטות ל רשות להציע לנישום להמיר את כתב האישום בכופר.
נוסף על כך, ישנם מקרים שבהם הפרקליטות מפסיקה את הטיפול הפלילי, מאחר שהראיות אינן מספיקות להגשת כתב אישום או שלדעתה אין עניין ציבורי בהגשת כתב אישום.
רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 33 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - יחידות החקירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 להליכים פליליים מהירים, הממחישים היטב את הקשר בין העברהלעונש, יש משמעות לא רק בהקשר של גבייה אלא גם כגורם מחנך ומרתיע מבחינתם של העבריינים ומבחינת הציבור כולו.
יתרה מכך, ככל שהזמן שחולף עד תחילת המשפט ארוך יותר, גובר הקושי להביא ראיות מלאות ואמינות, ובכך יש גם כדי להכביד על ניהול המשפט.
כמו כן, פרק זמן ארוך החולף ממועד הגשת כתב האישום עד תחילת המשפט יכול להוות שיקול לקולא בגזירת העונש, דבר שעלול לפגום בממד ההרתעה.
ייתכן גם שבחלוף הזמן ייווצר ו נסיבות אישיות המביאות להקלה בעונש או אף לביטול כתב האישום.
על פי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה מאוגוסט 2010 , יש לפעול לסיום טיפול בתיק פלילי בזמן הקצר ביותר האפשרי8 .
בהנחיות נקבע כי בעברות מסוג חטא יש לפעול לסיום הטיפול בתוך חצי שנה; בעברות מסוג עוון יש לפעול לסיום הטיפול בתוך 12 ;חודשים בעברות מסוג פשע, שדינן עד 10 שנות מאסר, יש לפעול לסיום הטיפול בתוך 18 חודשים; ובעברות מסוג פשע, שדינן 10 שנות מאסר ומעלה, יש לפעול לסיום הטיפול בתוך 24 חודשים.
רוב תיקי מס הכנסה המועברים לפרקליטות עוסקים בעברות מסוג פשע.
בדוח הקודם צוין כי מרבית התיקים שוהים בפרקליטויות תקופה ארוכה מזו שנקבעה בהנחיות היועץ המשפטי לממשלה לסיום הטיפול בתיק.
בת שובת פרקליטות המדינה נאמר כי יש בפרקליטויות "מצוקה אמיתית בכוח אדם" וכי "יחד עם זאת בשנים האחרונות נעשים מאמצים לקדם ולשפר את הטיפול בתחום זה".
על פי נתוני הרשות, בשנת 2010 העבירו משרדי השומה לחקירות של מס הכנסה183 תיקי חקר לטיפול הפרקליטויות השונות לצורך הגשת כתבי אישום.
נמצא כי עד למאי 2013 , הפרקליטויות סיימו לטפל ב -73 תיקים: ב -56 תיקים הוגשו כתבי אישום (אך עדיין המשפט לא הסתיים); בעשרה תיקים נוספים ניתנו גזרי דין ושבעה תיקים אחרים נסגרו לאחר בחינת הפרקליטויות מחוסר ראיות.
ביתרת 110 תיקי חקר שהוגשו לפרקליטויות לא הסתיים הטיפול.
בשנת 2011 העבירו משרדי השומה לחקירות של מס הכנסה לטיפולן של הפרקליטויות 144 תיקים.
נמצא כי עד למאי 2013 , מתוך 144 התיקים, ב -32 תיקים הסתיים הטיפול; ב -26 תיקים הוגש כתב אישום; בשני תיקים נוספים ניתן גזר דין ובארבעה תיקים אחרים נסגר התיק מחוסר ראיות.
ביתרת 112 תיקי חקר שהוגשו לפרקליטויות לא הסתיים הטיפול.
הנתונים דלעיל מצביעים על כך שלא חל שיפור בסוגיה של השלמת הטיפול בתיקים, בהתאם להנחיות היועץ המשפטי לממשלה.
בבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי פרקליטות חיפה נוהגת לשתף את משרד השומה לחקירות בחיפה בבחינת היבטי המס של תיקים כלכליים ותיקי הונאה, במגמה להרחיב את כתב האישום גם לעברות מס הכנסה.
לדעת משרד מבקר המדינה,על הפרקליטות לשקול לאמץ יזמה זו ולנקוט נוהג זה בכל מחוזותיה.
8 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 62 ( 2012 ), בפרק "חקירות מס הכנסה", עמ' 149.
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - יחידות החקירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מע"ם באגף המכס ומע"ם קיימת לשכה משפטית פלילית, שאחראית, בין היתר, להגשת כתבי אישום כנגד מי שנחשד בעברות על חוק המע"ם או על פקודת המכס.
זאת בשונה ממס הכנסה שפועל באמצעות פרקליטויות המחוז.
על פי נתוני הרשות, בשנת 2010 העבירו יחידות החקירות של המכס ומע"ם 339 תיקי חקר לטיפול הלשכה המשפטית של המכס ומע"ם לצורך הגשת כתב א ישום.
מתוכם עד לספטמבר 2013 , ניתן גזר דין ב-60 תיקים ו-70 תיקים נסגרו מינהלית.
ביתרת209 התיקים הטיפול לא הסתיים.
בשנת 2011 הועברו לטיפול הלשכה המשפטית של המכס ומע"ם309 .
תיקי חקר מתוכם עד לספטמבר 2013 , ניתן גזר דין ב-18 תיקים ו-51 תיקים נסגרו מינהלית.
התיקים הטיפול לא הסתיים רשות המסים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי בשנים האחרונות יש גידול במספר כתבי האישום שהגישה הלשכה המשפטית של המכס ומע"ם .
אולם "קיימת מצוקת כוח אדם אמתית וממשית בלשכה המשפטית של רשות המסים אשר איננה מאפשרת לתת מענה לכלל תיקי החקר הנחקרים במהירות הראויה .
ללא תגבור משמעותי בכוח האדם לא ניתן יהיה לתת מענה הולם לכלל התיקים הנחקרים ע"י יחידות החקירה".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מנתוני הפרקליטויות המחוזיות ומנתוני הלשכות המשפטיות של המכס ומע"ם עולה כי יש גידול במספר תיקי החקר ש הטיפול המשפטי בהם לא הסתיים.
התמשכות הטיפול מעלה חשש לפגיעה בהרתעה מפני העלמת מס, והיא אף עלולה להוביל לקושי בביצוע השלמות חקירה במקרים שבהם יהיה צורך בכך.
זמן רב החולף בין העלמת המס לענישה, שבמקרים מסוימים עשוי גם לשמש כעילה להקלה בעונש - עלול גם ליצור תמריץ למי שנתפשו בהעלמת הכנסות שלא להגיע להסכם על תשלום חובות המס לרשות המסים.
מצב זה אף מאפשר לעוסקים להבריח כספים טרם מיצוי ההליך המשפטי.
על רשות המסים והפרקליטות לתת דעתן למצב האמור ולבחון דרכים לתיקון מצב זה.
סעיף 221 לפקודה קובע: "אדם שעבר עברה לפי הסעיפים 215-220 ,, רשאי המנהל בהסכמתו של האדם, לקחת מידו כופר כסף .
ואם עשה כן - ייפסק כל הליך נגדו על אותה עברה, ואם היה עצור עליה - ישוחרר".
הטלת כופר על עובר עברת מס משמשת אפוא תחליף לנקיטת הליך פלילי נגד עובר העברה על כל המשתמע מכך, ומונעת את הכתמת שמו בהרשעה פלילית.
להבדיל מחוב מס, לא ניתן לאכוף את גביית הכופר באמצעי גבייה מינהליים על פי פקודת המסים (גבייה)9.
בעקבות מקרים שבהם הפר הנישום את הסדר הכופר שעליו סוכם עם הרשות, ולא שילם את הכופר שנקבע או ששילם חלק קטן מתשלומי הכופר, הוקמה בסוף 2008 ועדה משותפת לרשות המסים ולפרקליטות.
בין יתר מסקנותיה, שפורסמו בינואר 2009 , קבעה הוועדה נוהלי .
9 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 63א ( 2012 " ), בפרקהטלת כופר ", עמ' 83.
רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 35 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - יחידות החקירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 עבודה, ולפיהם תיקי נישומים שלא שילמו את הכופר המוסכם יטופלו בעדיפות ראשונה, וכי יוגש נגד הנישום כתב אישום בתוך חודשיים מהמועד שבו היה עליו לשלם את הכופר.
בדוח הקודם צוין כי בחודשים ינואר 2009 עד דצמבר 2010 היו תשעה מקרים, שבהם לא הופעלה סנקציה נגד נישום שסירב לשלם את הכופר, והטיפול בעניינו הופסק, התיק נגדו נסגר ולא הוגש נגדו כתב אישום.
מבקר המדינה העיר כי מצב דברים זה מעודד סרבנות של נישומים לעמוד בהסדר הכופר שנקבע על ידי הרשות; הזמן הרב שחולף מתחילת החקירה ועד להעמדה לדין פוגע באפקטיביות של ההליך המשפטי.
משום כך נישומים עבריינים יכולים ללמוד כי כדאי להיכלל בהליך של הטלת כופר, להאריך את זמן הטיפול בנימוקים ובבקשות שונות, ולאחר מכן לא לעמוד בהסדר ולא לשלם את הכופר, שכן באופן זה תתקשה הרשות ולאסוף ראיות שיספיקו כדי הגשת כתב אישום - מהלך שסביר כי יסתיים בהפסקת הטיפול בתיק.
בתשובת הסמנכ"ל לחקירות ברשות מינואר 2012 (שהובאה בדוח הקודם) נאמר כי "יש מקום לשקול את עמדת המבקר ולבחון יישומה באמצעות הצעה לשינוי חקיקה בכפוף לקבלת אישור הפרקליטות".
עו"ד עמית אופק, סגן בכיר לפרקליט המדינה, השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2011 , כי "הפרקליטות מזהה את הבעיה של נישומים שאינם משלמים את הכופר שהושת עליהם במסגרת ההסדר שלהם למול המדינה.
פרקליטות המדינה מציעה, כי תוקם וועדה שתציע תיקוני חקיקה להתמודדות עם עניין זה".
פרקליטות המדינה צירפה את הצעת פרקליטות מחוז תל אביב (מיסוי וכלכלה): "יש לשנות את השיטה ולגרום לכך כי הכופר ייגבה על פי פקודת מיסים גבייה, היה ולא ישולם על ידי הנישום/חשוד שמגיש בקשה לכופר.
באמצעות הנקיטה באמצעי זה, ימנע בזבוז זמ ן יקר, ניוד התיק בין מספר רשויות ותושג הרתעה אפקטיבית".
הביקורת העלתה כי בעניין הכופר לא חלה כל התקדמות מאז, לא הוקמה ועדה, לא הוצעה חקיקה ולא שונתה השיטה.
למשרד מבקר המדינה נמסר כי נישומים נוספים הפרו את הסדר הכופר.
נגד נישומים אלה לא ננקטו הליכי גבייה, ותיקם הוחזר לטיפול הפרקליטות להכנת כתב אישום לאחר שנים מספר.
כך לדוגמה נמצאו בפרקליטות חיפה תיקי ארבעה נישומים שנחקרו בידי משרד השומה לחקירות חיפה ונחתם עמם הסדר כופר בשנת 2010 .
נמצא שנישומים אלו לא שילמו את הכופר ורק בשנת 2013 הוחזר תיקם לפרקליטות להכנתכתב אישום.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על הפרקליטויות, בתיאום עם הנהלת חטיבת החקירות ברשות, לפעול להגשת כתב אישום נגד כל נישום שלא שילם את הכופר שהוטל עליו.
הגשת כתב אישום כנגד נישום שהפר את הסכם הכופר היא אינטרס ציבורי שהוא בעל חשיבות מיוחדת כאמצעי הרתעה.
לפיכך על הפרקליטות לתת את העדיפות הנדרשת להגשת כתבי אישום נגד נישומים אלה.
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - יחידות החקירה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 נוסף על כך, על הרשות לשקול ליזום הרחבת הסנקציות שהיא מוסמכת להפעיל כנגד נישום שהפר את הסדר הכופר.
כך לדוגמה יש לשקול להפוך את הסדר הכופר להסדר שבו הסכום הופך לחוב בר-אכיפה, כלומר שה סדר הכופר ייחשב כחוב מס (דוגמת הטלת עיצום כספי).
במצב כזה יתאפשר לרשות המסים להפעיל אמצעי אכיפה לרבות הטלת עיקולים, כדי לגבות את חובות המס ממי שלא קיים את ההסדר שעליו סוכם.
יש לציין כי בחתימת הנישום על הסדר הכופר הוא מודה למעשה בעברות המס שביצע.
משום כך הפיכת סכום הכופר לחוב שניתן לגבותו באמצעי אכיפה שונים תאפשר לרשות המסים ולפרקליטות לבחור בין נקיטת הליכים פליליים נגד הסרבן ובין נקיטת הליכי גבייה מינהליים לגביית החוב, הכול על פי שיקולים הנוגעים ליעילות המערכת וליצירת ההרתעה הנדרשת כנגד עברייני מס בכלל וסרבני כופר בפרט.
רשות המסים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "הוגשה הצעת חוק (שפוצלה מתוך ההסדרים) לפיה חלק מעבירות של סעיף 117 (ב) לחוק מע"מ ניתן יהיה להעבירם למסלול של עיצום כספי (כופר כפוי)".
לטיפול הפלילי בנישומים החשודים בהעלמת הכנסות חשיבות רבה, שכן יחד עם התכלית של ענישת הנישומים העבריינים הוא משמש להרתעה של כלל ציבור הנישומים.
גורם ההרתעה הוא יסוד חשוב בהפעלתה של מערכת מס יעילה וצודקת.
יסוד זה מאבד מעצמתו ככל שחולף זמן רב יותר מאז תחילת החקירה כנגד נישום ועד להגשת כתב אישום נגדו ולמתן פסק הדין.
בבדיקה שערך משרד מבקר המדינה ברשות המסים אותרו כשלים בכל הנוגע למיסוי הכנסות שלא דווחו, החל משלב קבלת מידע על נישומים החשודים בהעלמת הכנסות וכלה בסיום הטיפול בהם בפרקליטות.
החלטת הממשלה בדבר המאבק בפשיעה המאורגנת כללה את רשות המסים כשותפה למאבק בפשיעה.
אולם הממצאים שהובאו לעיל מראים כי רשות המסים פועלת בתחום זה באופן חלקי ומטפלת רק במספר מצומצם של תיקים במסגרת ארגוני הפשיעה.