HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המשפטים - מחלקת ייעוץ וחקיקה: "צוות העל - המלצות לחשיבה מחודשת" ( 29.
37 reports-and- documents-cips ccips/c- https://www.
38 -facts- statistics- crime- cyber- https://www.
com/vpn/cybersecurity .
2021- rends/#Headline_cybercrime_statistics_for_2019t.
תרשים 5: הנזק הכלכלי שגרמה פשיעת סייבר בארה"ב, 2015 - 2020 .
(במיליארדי דולר) 39 .
:המקור Statista - Amount of money damage caused by reported cyber crime to the IC3 from 2001 – 2020 .
us-the-in- crime- cyber-by-by- caused- damage- https://www.
com/statistics/267132/total .
נתוני העבריינות במרחב המקוון בישראל .
על פי מסמכי אח"ם, ארגוני הפשיעה בישראל מממנים את פעילותם במרחב הפיזי, בין היתר, .
באמצעות הונאת זרים במרחב המקוון, ובכלל זה משלוח הודעות דיוג וביצוע הונאות " פורקס" 40 .
ושימוש בנכסים וירטואליים.
הל בנת ההון הבלתי חוקי נעשית אף היא באמצעות נכסים .
תופעות של שירותי פשיעה בתשלום כמו פריצה לחשבונות ולמערכות מחשוב או .
נטילת מידע רגיש בעל ערך כלכלי מתוך מערכות ממוחשבות (כפי שפורטו לעיל) עלו בכמה .
חקירות פליליות שליוותה יחידת הסייבר בפרקליטות המדינה המטפלת בתיקים מסוג זה (ראו .
כאמור, מנתוני סקר הלמ"ס עולה, כי ב-2019 כ-4% מהאוכלוסייה בישראל נפגעה מעבירות .
העבירה המקוונת השכיחה ביותר הייתה התחזות או גניבת זהות ברשת ( 36.
( גניבה ו/או הפצת מידע 34.
2%) וכ-10% מהנשאלים דווחו כי עברו הטרדה מינית ברשת.
מנתוני המשטרה, הפרקליטות וממס"ל עולה, כי תחומי הפעילות הפלילית במרחב המקוון .
כאמור מגוונים וכוללים נוסף על עבירות מחשב גם עבירות בתחום ההונאה והמרמה, כדלקמן 41 : .
39 המידע מבוסס על דיווחים ל-IC3 , Internet Crime Complaint Center , מדור של ה-FBI .
40 Forex (Foreign Exchange) - זירת מסחר במטבע חוץ במרחב המקוון המשמשת יעד להונאת משקיעים הפעלת זירות .
פורקס בלתי חוקיות משמשת להלבנת כספים תוך ביצוע עבירות מס בידי ארגוני פשיעה בארץ ובעולם (להלן - .
הדברים הובאו בדוח הצוות המשותף .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון על פי נתוני המשטרה בעשרת החודשים הראשונים בשנת 2020 חל גידול של כ-58% .
במספר עבירות ההונאה הקשורות למרשתת ביחס לשנת 2019 .
ההתראות על אירועי סייבר שהתקבלו במרכז המבצעי של מס"ל מאזרחים ובתי עסק ב- .
50% בהשוואה לשנת 2019.
כמו כן, בשנים 2018 עד2019 53% מהתיקים שנפתחו .
בפרקליטות עסקו בפשיעה כלכלית (הלבנת הון, הונאה ומכירת פרטי כרטיסי אשראי .
על אף האמור לעיל, אין ברשות הגופים הממלכתיים נתונים עדכניים על אודות היקף .
התופעה בישראל, וקיים קושי לקבל תמונת איומים אמינה וברורה.
בתשובת המשטרה נכתב כי בכוונתה לוודא כי תוצא הודעת ריענון ליחידות השטח לגבי סימון .
תיקי עבריינות במרחב המקוון כ"קשורים לאינטרנט".
כמו כן היא תבחן את האפשרות לפתח .
כלי ממוחשב במערכת הנתונים של תיקי החקירות במשטרה (הפל"א) שייתן התראה לחוקרים .
בתיקים הקשורים לתחום האמור.
זאת ועוד, היא תבחן פלטפורמה מתאימה להיתוך כלל המידע .
המודיעיני והחקירתי בתחום העבריינות במרחב המקוון אשר יסייע למרכז הסייבר הארצי (מס"א .
- ראו להלן) לגבש את תמונת האיום הפלילי בנושא זה.
כאמור, בשנת 2020 , עם פרוץ מגפת הקורונה, חל גידול ניכר בהיקף העבירות שהתבצעו במרחב .
המקוון, וגורמים עברייניים ניצלו את המשבר שנוצר לפעילות עבריינית בתחום הנכסים .
עוד על פי נתוני המשטרה, בשנת 2020 ,חלה התגברות בתחום הפשיעה המקוונת .
וחל גידול של כ-20% במספר תיקי החקירה שעניינם הונאה שנפתחו במשטרה בין היתר בגין .
מכירת מוצרים פיקטיביים הקשורים בקורונה, שימוש בתוכנות זדוניות למטרות גניבת מידע .
פיננסי מהציבור, מתקפות דיוג וביצוע תרמיות מתוחכמות.
כמו כן חל גידול של כ-45% במספר .
תיקי החקירה שעניינם עבירות מחשב ובייחוד בגין פריצות ליישומון WhatsApp ובגין סחיטה .
הערכת המשטרה הייתה שמגמת פשיעה זו תתחזק גם בשנת 2021 .
בתרשים שלהלן מוצגת עקומת הגידול במספר התיקים שעניינם עבריינות במרחב המקוון .
שנפתחו בשנים 2016 עד2020 , בחלוקה לסוגי הפשיעה הרווחת: התחזות/גניבת זהות42 ; קבלת .
דבר במרמה; דיוג; סחיטה מינית; תקיפת מחשב ומאגרי מידע, איומים, עבירות סמים והסתה.
42 לרבות גניבת זהות של תאגידים וזיוף חשבוניות על שם חברות קיימות.
תרשים 6 : תיקי חקירה שעניינם עבריינות במרחב המקוון, 2016 -2020 .
)(בחלוקה לסוגי הפשיעה הרווחת .
המקור: דוחות שנתיים של מערך הסייבר הארצי שבלהב 433 , משטרת ישראל.
מהתרשים עולה כי בשנים 2016 עד2020 חלגידול של כ - 250% במספר תיקי החקירה .
שעניינם עבריינות במרחב המקוון (מ- 2,506 ל- 8,821 ); וכי מספר התיקים שעניינםעבירות .
מרמה, סחיטה והטרדה גדל - פי שלושה ויותר .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון את המגמות בתחום הפשיעה המקוונת בישראל בשנים 2016 - 2020 :, ניתן לראות בלוח שלהלן .
לוח 2: שיעור השינוי במספר התיקים בקשר לעבירות במרחב המקוון , .
על פי נתוני דוחות מערך הסייבר הארצי בלהב , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
נתונים על תלונות ותיקי חקירה שעניינם עבריינות .
אזרח שמבקש להגיש תלונה במשטרה עושה זאת באמצעות קישור במרשתת או באמצעות .
הגעה לאחת מתחנות המשטרה שבמחוזות.
כדי לפתוח תיק יהיה עליו לתאר את פרטי המקרה .
על גבי טופס ו לסמן את נושא התלונה.
תיקים שעניינם עבירות במרחב המקוון מסומנים .
, התשמ"ב]נוסח חדש[ חוק סדר הדין הפלילי-1982 , מקנה למשטרה את הסמכות לסגור תיקים .
פליליים בכפוף לעילות שונות.
במקרים שבהם קצין החקירות מוצא כי יש תשתית ראייתית .
לביצוע עבירה פלילית, אך אין חשוד בביצוע העבירה, ולא ניתן בחקירה סבירה, בהתחשב .
בכלל הנסיבות, להגיע לזהות של חשוד, הוא מסווג את התיק בעילה של עבריין לא נודע (להלן .
- על"ן) בהתאם לסמכותו ומנמק את החלטתו 43 .
43 לעיתים העבריינים הפועלים במרחב המקוון אינם מצויים בשטח ישראל, ולא מתאפשר איתור שלהם או שאין סמכות .
חוקית לחקור אותם, לפיכך במקרים רבים התיקים נסגרים בעילת על"ן.
מרכז הסייבר הארצי הפועל תחת אח"ם ביחידת הסייבר בלהב (להלן- מס"א) מבצע בחינה .
של נתוני התיקים שנפתחים באופן הכולל, בין היתר , תמונה יומית של הפשיעה הארצית, .
ניתוח תיקים, פילוח סוגי העבירות והמלצות לפעולה , והוא מעביר ליחידות השטח את .
בשנת 2019 כתבו חטיבת הסיגינט-סייבר וחטיבת החקירות מתודולוגיה לטיפול בתופעות .
של עבריינות במרחב המקוון המיועדת לדרגי הפיקוד של מטה חטיבות אח"ם, מחלקי .
הסייבר ויחידות ההונאה ביחידות המרכזיות ובמחוזות.
מתודולוגיה זו מתמקדת בסחיטה .
מקוונת על רקע מיני ובהונאות המבוססות על הנדסה חברתית (ראו לעיל).
כי במקרה שהמוביל הראייתי (החשוד בעבירה) נמצא מחוץ לגבולות ישראל, יש לסגור את .
עלה כי מכלל התיקים שנפתחו בשנים 2018 עד2021 נסגרו75%, וב- .
מהם עילת הסגירה הייתה על"ן .
עוד נקבע במתודולוגיה כי על הח וקר לתעד ככל הניתן את פרטי החשוד ואת פרטי .
ההתקשרות בינו ובין הקורבן בתיק החקירה, כדי לצמצם את תופעת סגירת התיקים ולמנוע .
בדיווח שניתן למפכ"ל בספטמבר 2020 נכתב כי מרבית תיקי החקירה בתחום ההונאה .
במרחב המקוון נסגרו על אף שנמצא מוביל ראייתי.
כמו כן נכתב, כי נמצאו מקרים שבהם .
התיקים הסגורים לא נבחנו, לא בוצעה בהם בקרה על עבודת החוקר והנתונים שבידי .
המשטרה אינם משקפים את תמונת המצב בתחום ההונאה.
מניתוח נתונים שנמסרו לביקורת ויפורטו להלן בפרק בנושא " חקירת העבירות .
במרחב המקוון" נמצא כי בשנים 2018 - 2020 נפתחו במשטרה 36,009 תיקים44 .
שעניינם עבריינות במרחב המקוון ומהם נגנזו על הסף 10,302 תיקים (כ -29% .
( מתוך יתרת התיקים 25,707 ), נסגרו 19,253 תיקים (כ-75% .
) מתברר עוד כי מתוך .
התיקים שנסגרו, בכ-63% מהם עילת הסגירה היא עבריין לא נודע (ע ל "ן).
סגירת תיקים בהיקף כה רחב ראויה כשלעצמה לבחינה ומעידה שדרושות פעולות .
נוספות שיסייעו להביא לאיתור העבריינים ולצמצום תופעות הפשיעה במרחב .
המקוון, בדגש על הגברת שיתוף הפעולה הבין-לאומי עם גורמי אכיפה רלוונטיים .
מומלץ כי המשטרה תיישם את ההנחיות לתיעוד של פרטי התיקים שנסגרו .
ככלל, ועל אירועים שבהם המוביל הראייתי בתיק החקירה אינו בשטח ישראל .
בפרט, כדי לאפשר ניתוח והפקת תובנות בזיקה למגמות הנוגעות לפשיעה במרחב .
המקוון וזאת בראי מגמת ה עלייה במספר תיקי החקירה הנפתחים למול מגמת .
הירידה בהגשת כתבי אישום בתיקים אלו.
בשנים 2018 - 2020 מספר כתבי האישום שהוגשו מכלל התיקים שנפתחו בפשיעה מקוונת .
עומד על ממוצע של כ-10% .
מהתיקים בלבד כמתואר בלוח להלן .
44 תיקים - תיקי חקירה מסוג פ.
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון לוח 3: מספרתיקי החקירה ו כתבי האישום שהוגשו בתיקים "קשורים .
לאינטרנט" לעומת כלל תיקי החקירה וכתבי האישום, 2018 - 2020 .
2018 6,724 809 12% 320,712 46,964 14.
5% 301,149 45,478 15.
7% 287,127 44,015 15.
המקור: תמצית תמונת המודיעין לשנת 2020 , מחלקת מחקר מודיעין, משטרת ישראל והשנתון .
הססטיסטי של משטרת ישראל, 2018,2019 ו- 2020 .
כלל הנתונים האמורים מצביעים, מחד גיסא על גידול במספר תיקי החקירה .
שעניינם עבריינות במרחב המקוון (כ -51% ) וירידה בכמות התיקים הכלליים .
(כ-10% ), ומאידך גיסא על מגמת עלייה בשיעור כתבי האישום בתיקים הכלליים .
(כ-5% ) אל מול ירידה בשיעור התיקים הקשורים לאינטרנט שבהם מוגשים כתבי .
בתגובתה על ממצאי הביקורת כתבה המשטרה כי היא פועלת במישור הפנים -ארגוני .
לאיתור כלים טכנולוגיים שיסייעו בהתמודדות עם עבריינות במרחב המקוון.
פועלת באמצעות מס"א ליצירת קשר עם משטרות בעולם לשם קידום הטיפול בתיקי .
חקירת עבריינות במרחב המקוון.
סגירת תיקים בהיקפים של כ -75% ומיעוט הגשת כתבי אישום לעומת מספר .
התיקים שנפתחו עשויים להצביע על האתגרים העומדים לפני המשטרה בטיפול .
בתיקים אלו ועל יכולתה המוגבלת לתת מענה מיטבי לציבור הישראלי בתחומי .
מומלץ כי המשטרה תבחן ותנתח את מכלול הנתונים האמורים לצורך .
הערכת הצמיחה העתידית הצפויה, מיפוי הפערים ביכולת לספק מענה, גיבוש .
תפיסת הפעלה להתמודדות עם נתונים אלה, והכנת תוכנית עבודה לצמצום פערים .
שתכלול את הגברת שיתוף הפעולה הבין-לאומי.
פעילות בדרך זו תתרום להעלאת .
אמון הציבור במשטרה שעשוי להשתקף בהגברת הנכונות לדווח לה על היחשפות .
לעבריינות במרחב המקוון.
דוגמה לתיקי חקירה שעניינם עבירה הגורמת לנז קים כלכליים כבדים בישראל הם תיקי הכופרה, .
הנסגרים ברובם בעילת על"ן.
במקרים אלה כאמור, העבריין חודר למערכת מחשב, מצפין את .
המידע ומבקש תשלום כספי - כופר - בתמורה לשחרורו.
על פי ניתוח נתונים עולמי, בשנת 2017 אירעו בעולםכ-184 מיליון אירועי כופרה; בשנת 2018 .
גדל מספר ם לכ-204 מיליון; ובשנת 2020 הואהגיע לכ -304 מיליון45 .
מהנתונים בעולם עולה כי מספר אירועי הכופרה והנזק המצטבר שגורמים אירועים אלה .
גדלים משנה לשנה, ובשנים 2018 עד2020 גדל מספר האירועים כמעט פי1.
הכספי הכולל עלה מ-8 מיליארד דולר ל-20 מיליארד, כמתואר בתרשימים שלהלן.
45 :ראו Statista - Annual number of ransomware attacks worldwide 2016 -2020 .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון תרשים 7: נתונים עלנזקי אירועי כופרה בעולם , 2018 - 2020 .
:המקור The growing threat of ransomware .
statistics/ransomware/- security- http://purplesec.
בסקר בין-לאומי נוסף שנעשה בינואר 2021 ובו השתתפו יותר מ- 5,400 מומחי טכנולוגיות מידע .
מהעולם, ובהם 100 ישראלים, נבדק היקף התופעה של תקיפות כופרה בחברות פרטיות בשנים .
הממצאים העלו כי54% ,מבתי העסק שהשתתפו בסקר נפגעו מתקיפות כופרה .
וכי 96% מהם שילמו כופר בסך מיליוני דולר.
עוד עולה מהממצאים כי בקרב המשתתפים בסקר .
שיעור בתי העסק שנפגעו מאירועי כופרה הוא 37% בממוצע, ובישראל49%46 .
46 הנתונים נלקחו ממאמר שפורסם באפריל2021 , Sophos - cybersecurity evolved, The state of Ransomware 2021 .
לפי סקר שנעשה בישראל ב-2017 , והובא במסמך ניתוח מצב שפרסם מס"ל ביוני2020 , מבין .
570,000 בתי עסק בישראל13% ( 74,100 ) נפגעו מאירוע סייבר, ומהם כ- 0.
9% (667 ) היו אירועי .
בסקר נוסף שנע שה בישראל ב-2020 מספר אירועי הכופרה נותרדומה.
מנתוני הסקר עולה כי כמעט אחד מכל מאה בתי עסק בישראל שנפגעו נחשף לאירוע .
כופרה ועם הזמן נפגעים מאירועי כופרה עוד ועוד בתי עסק גדולים ובהם מאות עובדים.
על פי התחשיב הכלכלי שפורסם בסקר, הנזק למשק הישראלי כתוצאה מאירועי כופרה .
נאמד בסך כ -333 מיליוןש"ח בשנה 47 .
במצגת שהציגה חטיבת הסיגינט סייבר לראש להב 433 בנושא האתגרים המרכזיים בנוגע .
לאירועי כופרה צוין כי בשנים 2018 - 2020 נפתחו במשטרה 115 תיקי חקירה בלבד בגין .
אירועי כופרה ועל פי האמור במצגת "רוב התיקים נגנזו בעילת על"ן או חוסר עניין לציבור".
השוואה של נתונים אלה לנתונים העולים מהסקרים שנעשו בארץ ובעולם בקשר לאירועי .
כופרה מעידה שמספר הדיווחים של אזרחים או בתי עסק בישראל למשטרה על אירועי .
כופרה הוא קטן ושולי לעומת מספרם ההולך וגדל בפועל.
לאור הגידול הנרחב בעבירות .
אלה בשנים האחרונות ובהינתן תופעת תת -הדיווח למשטרה כאמור, ניתן להעריך כי .
שיעור הנפגעים בשנת 2021 אף גבוה מהמתואר לעיל.
במסגרת ההצגה לראש להב 433 מינואר2021 נעשתה הערכה בנוגע לאירועי הכופרה .
והסחיטה, וניתנו המלצות ראשוניות לטיפול בתופעה ובהן הקמת קבוצות עבודה, תיעדוף משאבי .
והקמת מאגר טכנו-מודיעיני במס"א.
על אף הגידול בשיעור של 150% בהיקף הפשיעה בתחום הכופרה בעולם שהוערך בשנת .
2020 בכ-20 ,מיליארד דולר והנזק הכלכלי הכבד שנגרם למשק הישראלי, המוערך .
כאמור במאות מיליוני ש"ח, לא נמצא כי המשטרה גיבשה תוכנית להתמודדות עם תופעת .
בתגובת המשטרה על ממצאי הביקורת נכתב כי באירוע כופרה מאוקטובר 2021 , שבו הותקף .
בית חולים בישראל, התקיים שיתוף פעולה בין המשטרה לבין מס"ל וצה"ל, בתיאום עם גורמי .
על בסיס אי רוע זה עתיד להתגבש מתווה לאומי לטיפול באירועי כופרה על .
ידי המערכים הנוגעים בדבר.
מוצע כי המשטרה תרכז מאמץ לשיפור יכולותיה בתחום זה כדי לתת מענה הולם לאירועי .
הכופרה שהציבור נפגע מהם.
מתן מענה הולם לנושא זה ישפיע גם על אמון הציבור .
בעבודת המשטרה בתחום הפשיעה במרחב המקוון.
47 נתונים אלה אינם כוללים את נזקי הכופרה שנגרמו לאזרחים פרטיים ולבתי עסק כתוצאה מפשיעת סייבר אך הם לא .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון בתגובתה האמורה מינואר 2022 הודיעה המשטרה כי בימים אלה מקיים ראש חטיבת הסייבר .
עבודת מטה בשיתוף יחידת הסייבר הארצית, שמטרתה לגבש תפיסת הפעלה משטרתית .
להתמודדות עם אירועי כופרה.
גופי ממשל בישראל המעורבים בהגנה על מרחב .
הסייבר מערך הסייבר הלאומי (מס"ל): אירועי התקיפה במרחב הסייבר על ארגונים, על .
מוסדות שלטון ועל גופים המספקים שירותים חיוניים לציבור, מהווים איום אסטרטגי על .
את ההגנה מפני איומים אלה מספקים מס"ל וגופים שונים בקהיליית .
מס"ל הוא גוף ממלכתי שהוקם מכוח החלטות ממשלה משנת 2015 , אשר .
משימתו העיקרית היא להגן על מרחב הסייבר הלאומי ולפעול להעלאת חוסנו על ידי ניהול .
אירועי סייבר והתמודדות עימם ברמה הלאומית 48 .
פעילות מס"ל מבוססת על תחום .
טכנולוגיות המידע, תוך ביצוע פעולות ביטחוניות, אופרטיביות ורגולטוריות שתכליתן למנוע .
במסגרת זו מס"ל מפעיל את המרכז הארצי לניהול אירועי סייבר .
( CERT) עבור כלל הגופים במשק , ובו מוקד טלפוני ייעודי לקבלת תלונות על אירועים .
מס"ל משתף פעולה עם המשטרה בממשק שבין תחומי האחריות של הגופים.
בהתייחסות מס"ל מינואר 2022 נכתב כי הוא אינו גוף הנמנה עם גורמי אכיפת החוק ואינו .
אמון על הגנה מפני פשיעה במרחב המקוון.
מרבית עיסוקו הוא ברובד המידע הטכנולוגי .
ולא ברובד התוכן הגלוי במרחב המקוון.
משרד המשפטים : (א) פרקליטות המדינה - בשנת 2015 הוקמה בפרקליטות המדינה .
יחידה ארצית שנועדה לגבש את מדיניות התביעה בנוגע להגשת כתבי אישום בגין עבירות .
שהתבצעו במרחב המקוון, ולרכז את המאבק בעבריינות במרחב המקוון בכלל היבטיו; (ב) .
הרשות להגנת הפרטיות - הגוף המאסדר את זכות היסוד לפרטיות ולהגנת מידע אישי, .
לרבות נתונים צבורים במאגרי מידע דיגיטליים, ואוכף את חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א- .
1981, ואת חוק חתימה אלקטרונית, התשס"א-2001 ;(ג) הרשות לאיסור הלבנת הון ולמימון .
טרור - מופקדת, בין היתר, על איסוף מודיעין פיננסי ועל סיוע לגופי האכיפה והביטחון .
בישראל במניעה, באיתור ובחקירה של עבירות הלבנת הון, עבירות מקור 50 ;ומימון טרור .
וכן ב אסדרה ש ל גופים פיננסיים במשק מכוח חוק איסור הלבנת הון, התש"ס -2000 , .
ובמאבק כלכלי בארגוני טרור בשיתוף גופים עמיתים בחו"ל .
גופי ממשל נוספים עוסקים בעקיפ ין בהגנה מפני תקיפות סייבר, ובהם רשות המיסים הפועלת .
במישור האזרחי והפלילי לשם גביית מיסים, ישירים ועקיפים, לרבות מיסים המוטלים על .
עסקאות שמתבצעות באמצעות נכסים וירטואליים ומיסים על הכנסות לא חוקיות; רשות שוק .
ההון, ביטוח וחיסכון, המפקחת על נותני השירותים הפיננסיים בין השאר בקשר לחובות על פי .
חוק ו על מתן רישיונות והיתרים לנותני שירותים פיננסיים ו בהם נותני שירותים בנכסים .
48 'החלטות ממשלה מס2443 ו-2444 , 15.
49 תזכיר חוק הגנת הסייבר ומערך הסייבר הלאומי, התשע"ח-2018 .
50 עבירות שנקבעו באופן ייחודי ופורטו בתוספת הראשונה לחוק איסור הלבנת הון, התש"ס-2000.
וירטואליים; וגופי ביטחון שונים הפועלים בתחומי אחריותםלסיכול פעולות טרור ו לשמירה על .
תרשים 8 : פריסת גופי האכיפה המעורבים במאבק במרחב המקוון .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון טיפול המשטרה בעבריינות במרחב המקוון .
היערכות המשטרה למאבק בפשיעה במרחב .
על פי הערכת המצב לשנת 2021 שקיים סגל הפיקוד הכללי, אחד מחמשתהאיומים העיקריים .
שעימם צריכה המשטרה להתמודד הוא פשיעת הסייבר.
תוכנית עוצמ"ה51 שפיתחה מחלקת .
אסטרטגיה באגף התכנון של המשטרה (להלן - אג"ת) בעקבות הערכת המצב האמורה קבעה .
שהמיקוד האסטרטגי של המשטרה יכלול האצה טכנולוגית בשאיפה להשגת עליונות טכנולוגית .
על גורמי הפ שיעה במרחב המקוון, שמשמעה בהקשר זה: תשתיות טכנולוגיות - הגנת תשתיות, .
אבטחת מידע והיערכות לקליטת מסת מידע; לחימה בפשיעה - זיהוי טכנולוגיות חדשניות .
והטמעתן במשטרה בטווחי זמן קצרים, שימוש באנליטיקה לקבלת החלטות מושכלות, פיתוח .
כלי בינה מלאכותית והרחבתם, שימוש באמצעים מתקדמים והצמחת יוזמות מקומיות, הרחבת .
הכישורים הטכנולוגיים של שוטרי השטח וחיזוקם; ושירות דיגיטלי - גיבוש תפיסת שירות .
ארגונית, הרחבה ומיצוי של אמצעי השירות המקוון לאזרח, שירות מותאם אוכלוסיות ומתן .
בדוח משנת 2017 העיר מבקר המדינה כי הגידול הניכר בעבירות המתבצעות במרחב .
המקוון ובנזקיהן והתעצמות היכולות הטכנולוגיות שמשמשות את העבריינים, מדגישים .
את חובתה של המשטרה להקים מערך מקצועי שיבטיח טיפול יעיל בפשיעת הסייבר .
המתוחכמת טכנולוגית וייתן מענה למאפייני פשיעה זו.
משרד מבקר המדינה בחן את .
החלטות המשטרה לאורך השנים בקשר למיקומו במדרג הארגוני ו לסמכויותיו של המערך .
לחקירת עבירות מחשב ומיצוי ראיות ממחשב במשטרה (להלן - מערך הסייבר והזי"ט) .
תפיסת ההפעלה של מערך הסייבר והזי"ט .
המאבק בעבריינות במרחב המקוון הצריך את היערכותה האסטרטגית של המשטרה בהיבטי .
גיבוש מתודולוגיה סדורה, טכנולוגיה עדכנית וכוח אדם ייעודי - לפי תפיסת הפעלה ארגונית .
בשנת 2017 החליט פיקוד אח"ם על מבנה ארגוני חדש , ולפיו הוקם מטה מקצועי .
שאחראי לבניין הכוח המשטרתי העוסק במאבק בעבריינות במ רחב המקוון ולהתעצמות מערך .
הסייבר והטכנולוגיה על פי כמה עקרונות מנחים שנקבעו.
זאת, לצד מערך השטח הביצועי .
שכולל את יחידות המשטרה, את התחנות במחוזות ברחבי הארץ ואת יחידת הסייבר בלהב.
ביולי 2019 פרסם אח"ם נוהל מעודכן העוסק בנושא "הפעלת המערך לחקירת עבירות מחשב .
ומיצוי ראויות ממחשב".
הנוהל הגדיר את אלה: מיהות עובדי מערך הסייבר המשטרתי, ייעוד .
מערך עבירות המחשב ותחומי האחריות של כל אחת מהיחידות במבנה הארגוני של המערך.
לפי הנוהל מערך הסייבר והזי"ט פרוס בשטח לפי המדרג הזה: (א) יחידות ארציות בלהב 433 ; .
ערכים וממלכתיות, ציבור, מקצועיות, האצה טכנולוגית .
(ב) יחידות מחוזיות - מחלקי סייבר; (ג) תחנות המשטרה - משרדי זי"ט.
המבנה הארגוני העדכני של מערך הסייבר והזי"ט, ותחומי האחריות במערך .
תרשים 9 : מבנה ותחומי האחריות במערך הסייבר והזי"ט .
על פי נתוני אח"ם, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
התפיסה שעמדה ביסוד המבנה הארגוני משנת 2017 נועדה, בין היתר, לאפשר למחלקי .
הסייבר במחוזות להתפנות לטיפול בעבירות המחשב באמצעות העברתם לפיקוד היחידה .
המרכזית (ימ"ר) בכל מחוז, חלף כפיפותם ליחידת חקירות ההונאה במחוז.
התפלגות תיקי חקירת העבריינות במרחב המקוון שנפתחו בשנת 2020 בכל אחד ממחוזות .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון לוח 4 : תיקי חקירה שעניינם עבריינות במרחב המקוון שנפתחו .
בשנת 2020 בכל אחד מהמחוזות .
המחוז מספר תיקי החקירה שנפתחו .
על פי הנתונים בלוח קיים פער של כ-50% במספר התיקים שנפתחו בעבירות במרחב .
המקוון בין מחוז חוף, המחוז שבו נפתח מספר התיקים הקטן ביותר , ובין מחוז תל אביב, .
שבו נפתח מספר התיקים הגדול ביותר.
הנתונים מצביעים על שונות ניכרת במספר התיקים שנפתחו בשנת 2020 בכל אחד .
על פי תפיסת ההפעלה של המשטרה, העבריינות ב מרחב המקוון מתרחשת בזירה .
נוכח העומס ההולך וגובר על קציני החקירות בתחנות וביחידות .
ברחבי הארץ, ישנה חשיבות בבחינה וניתוח של הנתונים האמורים ושל הסיבות .
לשונות הקיימת בין המחוזות.
משום כך, מומלץ שאח"ם יבחן את עומסי העבודה .
במחלקי הסייבר במחוזות השונים, כדי לטייב את דרך הטיפול בתיקים ולהביא .
מחלקי הסייבר במחוזות כפופים פיקודית למפקדי המחוזות, ומהבחינה המקצועית הם .
כפופים לשתי חטיבות באח"ם - לחטיבת חקירות ולחטיבת הסיגינט-סייבר, והם מבוקרים .
ממסמכי מחוזות המשטרה עולה כי תיקי חקירה מנותבים למחלקי הסייבר .
באופן מבוזר, והם מגיעים אליהם מחמישה מקורות שונים: יחידות המחוז השונות; האח"ם .
המחוזי; מוקד הסייבר הארצי; היחידה הארצית; ניטור תיקים עיתי של ראש המחלק.
על אף האמור בנוהל אח"ם לעיל בנוגע לתפקידי מחלקי הסייבר במחוזות, ראשי המחלקים .
דיווחו בפגישות פנימיות כי עיקר העבודה נעשית בתחום מיצוי הראיות הדיגיטליות לצורך .
חקירת תיקי עבירה כלליים במרחב הפיזי ולא בחקירת תיקי פשיעת סייבר.
במחלקי הסייבר מוטלות משימות מחוזיות, ובפרט משימות כלליות המוטלות על הימ"ר, .
שאינן נוגעות כלל לעבריינות במרחב המקוון.
ככלל, יכולותיהם הטכנולוגיות של המחלקים .
דלה, ומידת המומחיות של השוטרים המועסקים בהם אינה עולה על רמת ההכשרה .
הבסיסית, הגם שהטיפול בתיקי פשיעת הסייבר מצריך זאת.
בנסיבות אלה המחלקים אינם .
כשירים על פי רוב לטפל בתיקי עבירות מחשב וחומר מחשב, אלא בעיקר בתיקי עבירות .
שבוצעו באמצעי תקשוב דיגיטליים, לרבות מרמה והונא ה.
יצוין כי בסיכום דיון שהיה בפברואר 2020 בפורום ראשי מחלקי הסייבר במחוזות נכתב כי .
יש "שעטנז של המחלקים בכפיפות הפיקודית והמקצועית.
לא ברור מי עושה מה, גם ברמת .
בשנת 2020 הניע אח"ם עבודת מטה בתחום החקירות והמודיעין בעבירות מרמה והונאה .
עקב כשלים שנמצאו בטיפול בתלונות בנושא זה (להלן - עמ"ט הונאה).
שסוכמו במסגרת עמ"ט הונאה נוגעת לארגון מחדש של מערך הסייבר והזי"ט מטעמים .
אלה: חוסר אחידות בין מחוזות; תת-דיווח בעבירות הונאה במרשתת; טיפול לא יעיל ומיושן; .
היעדר מענה מקוון לתלונות; היעדר בסיס נתונים אחיד ויכולת ניתוח מידע; פער מקצועי .
של חוקרי אח"ם; חולשה של כלל היחידות באיתור תופעות פשיעת סייבר בזמן אמת; .
היעדר טכנולוגיה לאיתור תופעות פשיעת סייבר; יחידות ההונאה המחוזיות מתמקדות .
בתיקים העוסקים בפרשיות בעלות היקף חקירה גדול על חשבון תיקים בעלי היקף מצומצם .
בדיון בראשות המפכ"ל שהתקיים במאי 2021 התקבלה החלטה פיקודית לרכז את הטיפול .
בפשיעת הונאה ובפשיעה המקוונת במחוזות ולהקים שלוחות הונאה במרחבים.
כך הוחלט על הכפפת כלל מחלקי הסייבר לאח"ם המחוזי ולראשי ענפי החקירות (רענ"ח) .
במחוזות, כמפורט בתרשים שלהלן: .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון תרשים 10: הכפיפות הפיקודית של יחידות הסייבר במחוזות .
עבודת המטה שנעשתה באח"ם בשנת 2020 חשפה חולשות יסודיות בעבודת מערך .
הסייבר והזי"ט המשפיעות על מידת המועילות של הטיפול הקיים ב עבריינות במרחב .
המקוון, בדגש על היקפה של פשיעת הסייבר הגדלה מדי שנה בשנה .
לא ניתן מענה שלם לחולשות שהוצגו בעבודת המטה .
במציאות שבה קיימות חולשות בעבודת מערך הסייבר, כפי שעלה בעבודת המטה, .
נדרשת קבלת החלטות שיהיה בהן כדי לחולל שינוי פיקודי מהותי, אשר יוביל .
להשגת יעדיו המבצעיים של המערך האמור, אולם עד מועד תום הביקורת גובשה .
אך טרם אושרה תפיסת הפעלה שונה ולא ננקטו פעולות מעשיות לצמצום הליקויים .
התפקודיים שהועלו בעבודת המטה.
בתגובת המשטרה נכתב כי ההחלטה ממאי 2021 היא תחילתו של תהליך חשוב שתכליתו .
מתן מענה לטיפול בפשיעה המקוונת ובעבירות ההונאה בהיבטים החקירתיים והמניעתיים.
כחלק מהתהליך נכתבה תפיסת הפעלה הקובעת את אחריות הטיפול בין היחידות.
נכתב בתגובה כי "בהמשך ובהתאם לתכניות העבודה העתידיות, יידרשו משאבים נוספים .
למתן מענה שלם לטובת התמודדות עם החולשות בתחום חשוב ומאתגר זה".
בהתאם לפקודת ארגון ייעודית הוקמה בשנת 2014 בלהב433 יחידת סייבר ארצית בתור יחידה .
אופרטיבית המצויה בראש מדרג החקירות והמודיעין של העבריינות במרחב המקוון.
שלהלן מתואר מבנה היחידה הארצית לפי הפק"א האמורה בהשוואה למבנה הקיים בפועל .
תרשים 11: המבנה הארגוני של היחידה הארצית, 2014 ו- 2021 .
כפי שעולה מהתרשים ויפורט להלן, לאחר הקמת היחידה הארצית בלהב הוקם מס"א אשר .
החל לפעול במסגרתה, אולם פעילותו טרם הוסדרה.
הקמת מרכז הסייבר הארצי (מס"א) .
בדוח הצוות המשותף של הוועדה המתמדת משנת 2021 נכתב כי תפיסת ההפעלה הרצויה .
בנוגע להתמודדות עם פשיעה במרחב המקוון תעסוק בתשתית הטכנולוגית, במודיעין, .
במבצעים, באסטרטגיה ובשותפויות; וכן במרכיבים של שיתוף פעולה בין-לאומי, ניהול ויישום .
פרויקטים בתחומי האיסוף, העיבוד והחקירה, הממשק המקוון עם האזרח ועם הסקטור הפרטי- .
פיננסי, המעטפת המשפטית ואיתור וניהול של שותפויות עם האקדמיה.
האיסוף, ייעול המענה המבצעי וביסוס שיתוף הפעולה הבין -ארגוני והבין -לאומי במאבק .
בעבריינות במרחב המקוון הקימה המשטרה ביולי 2015 .
את מס"א ביחידת הסייבר בלהב .
הקמת מס"א נועדה ליישם את אמנת בודפשט באמצעות הפעלת מוקד 24/7 למטרת הענקת .
סיוע מיידי לכלל יחידות המשטרה52 ולמדינות החברות באמנה- הן בניטור המרחב המקוון, הן .
בחקירת עבירות בזירה זו והן בהליכים מקדמיים הנוגעים אליהן; ובפרט שימור מידע 53 , הקפאת .
52 ראו להלן בתת-הפרק בנושא "חקירת העבירות במרחב המקוון" את פירוט פעילותו של מס"א באפיק זה.
53 כהגדרתו בסעיפים29 ו-30 .
טיפול מערכת אכיפת החוק בעבריינות במרחב המקוון מצב ראייתי, זיהוי מגמות ותופעות של פשיעת סייבר והצעת מענה לטיפול 54 .
מספק לפונים אליו סיוע טכנולוגי, מידע משפטי ואיכון חשודים לביצוע עבירות בזירה האמורה.
מס"א משתף פעולה עם יותר ממאה רשויות אכיפה בעולם ועם מספר רב של חברות היי-טק .
במגוון צירים - מודיעיניים ופעילות בשעת חירום.
בתרשים שלהלן מתואר מתווה הפעלת מס"א .
בהתאם להוראות אמנת בודפשט.
תרשים 12: מתווה הפעילות של מס"אלצורך סיוע ל מדינות החברות .
באמנת בודפשט איוש מס"א: בסיכום כנס הוועדה המתמדת שהיה במאי 2018 נכתב כי "לשם המשך .
עבודה בעלת רציפות מקצועית, שתיצור זיכרון ארגוני, יש לגייס שוטרי קבע שיאיישו את .
בעניין איוש מס"א פנה מפקד היחידה הארצית לראש להב כמה פעמים החל בשנת .
2016 , ובשנת2020 אף הדגיש בעניין זה כי פעילות מס"א הולכת וגדלה משנה לשנה , .
ותחלופת בנות השירות הלאומי מדי שנתיים עלולה ליצור חלל מבצעי ניכר בהתמודדות .
המשטרה עם פשיעת הסייבר; למנוע רציפות תפקודית מקצועית ויעילה, ולפגוע בהכשרה .
אולם פניותיו האמורות נענו באופן חלקי בלבד.
54 מס"א מפרסם דוחות יומיים, שבועיים ושנתיים, ומעביר אותם לידיעת יחידות המשטרה העוסקות בעבריינות במרחב .
דוחות אלה מציגים את תמונת הפשיעה הארצית, תובנות מפילוח נתונים מתיקים במערכת הממוחשבת של .
תיקי החקירה במשטרה ("הפלא") שנפתחו וסווגו כקשורים לאינטרנט, תופעות פשיעה מרכזיות והמלצות לפעולה.
עלה כי טיוטת פק"א שהכין אג"ת בשנת 2019 בנוגע לארגון להב433 , אשראמור ה לכלול .
את פעילות מס"א, טרם אושרה.
בין היתר, אמורה הפק "א להגדיר את תפקידיו וסמכויות .
של מס"א ולקבוע את היקף המשימות בהתאם לתקנים שייקבעו בה.
המבנה הנוכחי של מס"א.
תרשים 13: מבנה מרכז ה ס ייבר הארצי ותחומי עיסוקו, 2021 .
המקור: מס"א, משטרת ישראל .
ממסמכי יחידת הסייבר בלהב עולה כי מס"א פועל כל ימות השנה בכל שעות .
היממה, בלא תקן ובמצבה של שני קציני משטרה בדרגת רפ"ק, שני סטודנטים .
וחמש בנות שירות לאומי.