HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תיאום עם הגורמים הרלוונטיים, וכי במסגרת עבודתם הם ילוו כל העת בעובד המוסד.
כך ניתן יהיה לפקח על עבודתם ולצמצם את חשיפת המכשור הרפואי לסיכוני אבטחת .
מידע - חשיפת מידע רפואי אישי והעתקתו, החדרת פוגענים למכשיר, ביצוע שינויים .
במידע שנאגר על המכשיר או ברכיבי המכשיר, חבלה מכוונת או שאינה מכוונת ועוד.
מוסד י"א מסר בתגובתו כי במסגרת תוכנית העבודה של ו לשנת 2022 הוא יפעל לתיעוד ביקורי .
הטכנאים החיצוניים במוסד הרפואי.
חתימה על הסכם סודיות .
על פי תקן ISO מוסדות רפואיים הנעזרים בשירותיהם של צדדים שלישיים, כאשר שירותים אלה .
כוללים עיבוד של מידע רפואי אישי, חייבים להשתמש בחוזים המפרטים, בין היתר: צעדי ביטחון .
שיש ליישם, ההגבלות החלות על צדדים שלישיים לעניין הגישה לשירותים הרפואיים וצעדי .
ענישה שיינקטו נגד כל גורם שלא יעמוד בתנאי החוזה.
עוד נקבע בתקן ISO כיכאשר צד שלישי .
אינו מעבד מידע רפואי אישי למשל כאשר טכנאים מבצעים עבודת תחזוקה במכשירים [ .
הרפואיים במוסד הרפוא]י, "ייתכן ועדיין יהיה מקום לנסח קטע מתאים " מתוך סעיפי החוזה .
האמור, וכי מומלץ ליישם הסכם המפרט את בקרות אבטחת המידע באספקת שירות על ידי צד .
על פי תקנות הגנת הפרטיות, בעל מאגר מידע המתקשר עם גורם חיצוני לצורך קבלת שירות .
הכרוך במתן גישה למאגר המידע יקבע במפורש בהסכם עם הגורם החיצוני , בין היתר, את .
חובתו של הגורם החיצוני להחתים את בעלי ההרשאות שלו על התחייבות לשמור על סודיות .
המידע, להשתמש במידע רק לפי האמור בהסכם, וליישם את אמצעי האבטחה הקבועים .
במכתב ששלח ממונה אבטחת מידע במשרד הבריאות למוסדות הרפואיים הוא ציין כי במסגרת .
מדיניות ההתקשרות עם ספקים חיצוניים, יש להגדיר דרישות אבטחת מידע לספקים אלה .
ולגורמי צד שלישי, בין היתר באמצעות דרישות להגבל ת שיתוף מידע ולחתימה על הסכמי .
ראו בתרשים ובלוח שלהלן את המוסדות שהחתימו את החברות הנותנות שירותי תחזוקה .
למכשירים הרפואיים, או את טכנאי חברות אלו, על הסכם סודיות , והפרטים על המוסדות: .
הגנת סייבר על מכשירים רפואיים ואבטחת המידע הנאגר בהם תרשים 24: המוסדות שהחתימו את החברות הנותנות שירותי תחזוקה .
למכשירים הרפואיים, או את טכנאי חברות אלו, על הסכם סודיות .
לוח 17: החתמת החברות הנותנות שירותי תחזוקה למכשירים הרפואיים, או .
טכנאי חברות אלו, על הסכם סודיות .
המוסדות שהחתימו על הסכם סודיות המוסדות שלא החתימו על הסכם סודיות .
מהתרשים ומהלוח עולה כי שני מוסדות רפואיים מ-17 המוסדותשענו על שאלון אבטחת .
המידע: מוסד ד ומוסד ט, לא החתימו את החברות הנותנות שירותי תחזוקה למכשירים .
הרפואיים, או את טכנאי חברות אלו, על הסכם סודיות.
מומלץ כי מוסד ד ומוסד ט יגבשו הסכם סודיות כאמור ויחתימו את החברות הנותנות .
שירותי תחזוקה למכשירים הרפואיים או את טכנאי חברות אלו על הסכם כזה, על מנת .
לשמור על חסיון המידע הרפואי.
תחזוקה מרחוק של מכשירי MRI ו-CT .
,מכשור רפואי עשוי להידרש לעיתים לגישת חיבור מרחוק למטרת תחזוקה, שדרוגי תוכנה, כיול .
טיפול בתקלות ועוד; את הטיפול יכול לבצע היצרן או ספק התחזוקה של המכשיר מהארץ או .
על פי תורת ההגנה בסייבר יש לקבוע מדיניות להתחברות מרחוק, את ה הגבלות להיקף השימוש .
בכלי זה ואת דרישות התצורה הנדרשות לשם כך.
בתורת ההגנה המעודכנת נקבע כי על הארגון .
להכין תוכנית עבודה לצמצום פערי ההגנה בארגון, ובין היתר לוודא כי הגישה אל הרשת נתונה .
לבקרה של הארגון , באופן שההתחברות של ספקים ועובדים מרחוק לרשת הארגון תהיה .
הסדרת אופן ההתחברות מרחוק לצורך תחזוקה .
ל-14 מ-15 המוסדות הרפואיים המפעילים מכשירי MRI ו-CT יש גישה ליצרני המכשירי ם, .
המאפשרת להתחבר למכשיר מרחוק לצורך תחזוקה (יצוין כי במוסד ח - המוסד ה-15 , לא .
מתבצע חיבור כזה מטעמי אבטחת מידע).
ראו בתרשים ובלוח שלהלן את המוסדות שהסדירו את אופן ההתחברות מרחוק באמצעות נוהל , .
והפרטים על המוסדות: .
111 נוהל מכשור רפואי של משרד הבריאות משנת2018 .
הגנת סייבר על מכשירים רפואיים ואבטחת המידע הנאגר בהם תרשים 25: המוסדות שהסדירו את אופן ההתחברות מרחוק באמצעות נוהל .
לוח 18: הסדרת אופן ההתחברות מרחוק באמצעות נוהל .
הסדירו את אופן ההתחברות באמצעות נוהל לא הסדירו .
מהתרשים ומהלוח עולה כי מוסד ט לא הסדיר את אופן ההתחברותמרחוק באמצעות .
נוכח החשיפה למידע רפואי וסיכוני אבטחת המידע הנלווים לפעילות התחזוקה .
המתבצעת באמצעות חיבור מרחוק, מומלץ שמוסד ט יסדיר בנוהל את אופן ההתחברות .
בקרות על פעילות התחזוקה מרחוק וניטורה .
תקנות הגנת הפרטיות קובעות כי במערכות של מאגר מידע ברמת אבטחה בינונית או גבוהה, .
ינוהל מנגנון תיעוד אוטומטי שיאפשר ביקורת על הגישה למערכות המאגר .
בסייבר מומלץ לנטר התחברויות מרחוק לצורך תחזוקה, למשל ניטור פעולות באמצעי כלי ניטור .
על פי תורת ההגנה המעודכנת מומלץ לבצע ניטור שוטף של התשתיות .
נוהל מכשור רפואי של משרד הבריאות משנת 2018 קובע כי על המוסד .
הרפואי לבקר את תהליכי ההתחברות של הספקים למוסד הרפואי תוך התייחסות לפוטנציאל .
הפגיעה במכשור הרפואי, בהתאם לסיכונים שהגדיר המוסד.
ראו בתרשים ובלוח שלהלן את המוסדות שביצעו ניטור של התחברות הטכנאים מרחוק, .
תרשים 26: המוסדות שביצעו ניטור של התחברות הטכנאים מרחוק .
הגנת סייבר על מכשירים רפואיים ואבטחת המידע הנאגר בהם לוח 19: ניטור שלהתחברות הטכנאים מרחוק .
ביצעו ניטור של ההתחברות מרחוק לא ביצעו .
מהתרשים ומהלוח עולה כי שני מוסדות רפואיים - מוסד ט ומוסד י "א - מתוך 14 המוסדות .
שבהם טכנאים מתחברים מרחוק לצורך תחזוקת מכשירי הדימות, לא ביצעו ניטור של .
התחברות מרחוק, למשל באמצעות רישום הפעולות או הקלטת ההתחברות.
יש חשש שמוסדות אלה יתקשו לעקוב אחר פעולות התחזוקה שבוצעו בנוגע למכשירים .
שלהם, וכי יתקשו לאסוף מידע עובדתי ההכרחי לתחקור כל תקלה במכשיר, פגיעה בו .
או אירוע אבטחת מידע שהתרחש לאחר פעילות התחזוקה.
מומלץ שמוסד ט ומוסד י"א יטמיעו תהליכי בקרה על פעילות התחזוקה מ רחוק שיכללו .
תיעוד של פעולות התחזוקה שביצעו ספקים אלה, לצורך צמצום הסיכונים הקיימים, .
ויטמיעו זאת בנוהל המסדיר תחזוקה מרחוק של מכשירים רפואיים.
הוצאת מכשירים רפואיים לתיקון מחוץ למוסד הרפואי .
לעיתים לצורך תחזוקת המכשירים הרפואיים, לדוגמה מכשיר אולטרסאונד נשי ם, נדרש .
להוציאם לתיקון מחוץ לכותלי המוסד הרפואי.
12 מ-17 המוסדות הרפואיים שענו על שאלון .
אבטחת המידע הוציאו מכשירים רפואיים לתיקון בשנת 2020 .
על פי תקןISO ,החל על בתי חולים, קופות חולים ומרפאותחובה על ארגונים המעבדים מידע .
רפואי אישי לתעד את נכסי מידע הבר יאות ולעקוב אחריהם.
ראו בתרשים ובלוח שלהלן את המוסדות שתיעדו כמה מכשירים רפואיים הוציאו לתחזוקה מחוץ .
למוסד, והפרטים על המוסדות: .
תרשים 27: המוסדות שתיעדוכמה מכשירים רפואיים הוציאו לתחזוקה .
לוח 20: המוסדות שתיעדוכמה מכשירים רפואיים הוציאו לתחזוקה .
הוציאו לתחזוקה לא יודעים כמה מכשירים .
הוציאו לתחזוקה ציינו כי הוציאו לתחזוקה .
מוסד ז מוסד י"ג מוסד י"ד .
מוסד י"ב מוסד ד מוסד ט"ו .
הגנת סייבר על מכשירים רפואיים ואבטחת המידע הנאגר בהם מהתרשים ומהלוח עולה כי ל-7 מ-12 המוסדות שהוציאו מכשוררפואי לתחזוקה מחוץ .
למוסד הרפואי לא היה מידע מדויק בנוגע למספר המכשירים שהוצאו לתחזוקה בשנת .
2020 ( "ולזהותם: חמישה מוסדות ציינו כי "אינם יודעיםמוסד י"ג , מוסד ד, מוסד ט"ז, מוסד .
ה ומוסד ח ) ושניים (מוסד י"ד ומוסד ט "ו) ציינו כי הוצאו מכשירים ספורים אך לא ציינו .
על המוסדות הרפואיים לנהל רישום מלא של כל המידע הנחוץ קודם להוצאת המכשירים .
הרפואיים לתחזוקה מחוץ למוסד, ובכלל זה עליהם לציין במסגרת הרישום אם המידע .
הרפואי השמור במכשירים נמחק לפני הוצאתם לתחזוקה.
מוסד י"ג מסר בתגובתו כי יטמיע נוהל להסדרת הנושא.
מוסד ח מסר בתגובתו כי יתעד באופן שוטף את רשימת המכשירים שהוצאו מחוץ למוסד.
סיום השימוש במכשיר רפואי .
עם סיום השימוש של המוסד הרפואי במכשיר - בין שהמכשיר נזרק (נגרט), ובין שהוא נמכר .
לצד שלישי, על המוסד לבצע הליך לסיום השימוש במכשיר - הוא נדרש למחוק את המידע .
תקן ISO מתייחס להליך סיום השימוש במכשור רפואי, וקובע כי חלה חובה על ארגונים .
המעב באופן בטוח רשומות קודמות, או לחלופין להשמיד ]למחוק[ דים מידע רפואי אישי לשכתב .
כל מדיה הכוללת מידע רפואי אישי, כאשר המדיה אינה נדרשת עוד לשימוש.
משרד הבריאות, ובפרט נוהל מכשור רפואי משנת 2018 .
, אינם עוסקים בנושא זה .
ממענה המוסדות הרפואיים על שאלון אבטחת המידע עלה שבמסגרת הליך סיום .
השימוש במכשור הרפואי כל 17 המוסדות הרפואיים ביצעו השמדה או גריטה של הכונן .
או הדיסק שהכיל את המידע הרפואי.
ראו בתרשים שלהלן את המוסדות שגיבשו נוהל המסדיר את הליך סיום השימוש במכשור .
רפואי, והפרטים על המוסדות: .
תרשים 28: המוסדותשגיבשו נוהל המסדיר את הליך סיום השימוש .
מהתרשים עולה כי חמישה מ -17 המוסדות לא גיבשו נוהל המסדיר את הליך סיום .
בביקורת עלה כי גם מוסד רפואי שאימץ נהלים להסדרת הליך סיום השימוש במכשור .
רפואי הוציא מכשור רפואי ישן מכותלי המוסד בלי שמחק את המידע הרפואי שהכיל .
הגנת סייבר על מכשירים רפואיים ואבטחת המידע הנאגר בהם מומלץ שכלל המוסדות הרפואיים יגבשו נוהל המסדיר את הפעולות שיש לבצע בעת סיום .
השימוש במכשיר רפואי, לפני השמדת ו, גריטת ו או מכירת ו, ואת בעלי התפקידים .
האחראים לביצוע כל פעולה.
צעד כזה יצמצם את הסיכון שמידע רפואי אישי יגיע לידי .
מומלץ גם שמשרד הבריאות יגבש קווים מנחים למוסדות הרפואיים להליך הטיפול .
במכשירים רפואיים עם סיום השימוש בהם, ובכלל זה למחיקת המידע ששמור עלי הם .
ולתיעוד המחיקה, זאת בדומה לנהליו בנושא אבטחת המידע בעת רכש של מכשור רפואי.
אבטחת מידע אצל ספקים חיצוניים .
המבצעים בדיקות דימות .
ארבע קופות החולים (הכללית , מכבי, מאוחדת ולאומית ) מפנות את חבריהן לביצוע בדיקות .
דימות גם במכונים חיצוניים (להלן - ספקים חיצוניים) ובמרכזים הרפואיים.
החיצוניים קיים מכשור רפואי המעבד ואוגר מידע רפואי אישי במהלך ביצוע בדיקות הדימות - .
, רנטגן ואולטרסאונד .
תורת ההגנה בסייבר ממליצה להשתמש בכלים חוזיים ומשפטיים בעת רכישת שירותים .
מספקים, על מנת למזער את הסיכונים מהשירות שניתן.
חוזר מנכ" ל משרד הבריאות משנת 2015 קובע כי החל מינואר2016 יש לבצע התקשרויות רק .
עם ספקים חיצוניים העומדים בתקני אבטחת מידע: 27001ISO (תקן בין-לאומי לניהול אבטחת .
מידע) או 27799ISO (תקן לאבטחת מערכות מידע בתחום הבריאות).
הסיכונים הכרוכים בהתקשרות של המוסד עם גורמים חיצוניים המחזיקים מידע רפואי אישי.
המכונים החיצוניים מעבדים ומנהלים מאגרי מידע רפואי של המטופלים הנבדקים בהם, ולכן .
עליהם לפעול גם על פי כללי תקנות הגנת הפרטיות.
הרשות להגנת הפרטיות הדגישה את .
הבקרה שיש לבצע על גורמי-חוץ בהנחיה משנת 2011112 וציינה כי נושא אבטחת המידע חייב .
להיות תנאי יסוד בכל התקשרות לצורך ביצוע שירות מיקור חוץ; כי יש להגדיר מסמך אבטחה .
מחייב (למשל תקן ISO ) שיעסוק בכללי אבטחת המידע שעל אותו גורם חיצוני לעמוד בהם; כי .
על מזמין השירות לבצע מעקב ובקרה שוטפים בעניין קיום הוראות החוק והחוזה בידי אותו גורם .
יצוין כי לפי תשובות הקופות על שאלון אבטחת מידע, ארבעתן עיגנו בהסכמי ההתקשרות שלהן .
עם מכונים חיצוניים שמבצעים בדיקות דימות את חובת המכונים לעמוד בתקני אבטחת מידע: .
27001ISO או 27799ISO .
עם זאת עלה כי לא היה ברשות הקופות מכבי והכללית מידע בנוגע למספר הספקים .
החיצוניים אשר מחזיקים בפועל בתקני ISO תקפים.
הכללית הוסיפה בתשובתה כי היא .
מבצעת בחינה מחודשת לכל ספקי הדימות החיצוניים במחוזות כדי לוודא שהם עומדים .
בפועל בתקן ISO ; מכבי הוסיפה בתשובתה כי בדיקת העמידה בתקניISO בקרב הספקים .
החיצוניים מבוצעת במסגרת תהליך ההתקשרות החוזי עם כל ספק חדש החל בשנת .
2019 , והם נדרשים להציג בו תעודת ISO .
עדכניתעוד ציינה מכבי כי היא התקשרה עם .
ספקים חיצוניים רבים לפני שהחלה פעילות מחלקת אבטחת מידע והגנת סייבר (בתחילת .
שנת 2019,) ולכןלא ביצעה בדיקה עימם .
112 הנחית רשם מאגרי מידע מס' 2011/2 - " שימוש בשירותי מיקור חוץ ( outsourcing ) לעיבוד מידע אישי" ( 10.
הגנת סייבר על מכשירים רפואיים ואבטחת המידע הנאגר בהם בדומה למידע הרפואי השמור במכשירים רפואיים במוסדות הרפואיים, גם מידע רפואי .
המעובד ונאגר במכונים שמפעילים ספקים חיצוניים עשוי להיות יעד לתקיפות סייבר.
מכאן החשיבות לעמידה של ספקים חיצוניים אלה בתקני אבטחת המידע האמורים, וזאת .
על מנת להבטיח את קיומה של רמת אבט חה בסיסית הנדרשת לשמירה על המידע .
מומלץ כי נוסף על הדרישה מהספקים החיצוניים לעמוד בתקני ISO לאבטחת מידע .
במסגרת ההתקשרות עימם, יבצעו מכבי והכללית מעקב ובקרה שוטפים בעניין מידת .
עמידתם של הספקים החיצוניים בתקנים אלה, וישלימו בחינה בנושא של כלל הספקים .
המוסדות הרפואיים מפעילים אלפי מכשירים רפואיים המשמשים לצרכים רפואיים שונים.
המוסדות פועלים ללא הפסקה ונדרשים לתת שירות בעת חירום; פעילותם נעשית .
בסביבה שבה הצלת חיי אדם חשובה יותר מכול וכללי אבטחת מידע הופכים לעיתים .
למשניים; הם נגי שים לציבור ובחלקם מבקרים בכל יום אלפי אנשים העוברים ליד .
מכשירים רפואיים ותשתיות מחשוב; שמור בהם מידע רפואי רב וכן מידע על מחקרים .
המידע בעל ערך רב לפצחנים, לחברות מסחריות ולמדינות עוינות.
הופכים את המוסדות ואת המכשור הרפואי שלהם לפגיעים במיוחד בפני תקיפות סייבר .
שמטרתן לרוב גנבת מידע, שינוי מידע, סחיטה או פגיעה פיזית.
בביקורת עלו ליקויים המעידים על היעדר הסדרה של סמכויות מערך הסייבר הלאומי .
כלפי היחידות המגזריות במשרדי הממשלה ושל הפער בין סמכויות המאסדרים.
ההמלצות המופיעות בתורת ההגנה בסייבר והמלצות מערך הסייבר הלאומי להגנה על .
מכשור רפואי, המוצעות לארגונים במשק הישראלי, כוללות התייחסות לצורך בהגנה על .
מכשור רפואי, ובפועל חלק מהמוסדות הרפואיים שנבדקו אימצו את ההמלצות וחלקם .
מצד משרד הבריאות, הבקרה על תחום אבטחת המידע במוסדות הרפואיים חלקית .
בלבד, ובשנים 2019 ו-2020 המשרד לא ביצע בקרה בתחום המכשור הרפואי.
ליקויים במערך אבטחת המידע במוסדות.
וכן עלה כי משרד הבריאות אינו עוקב אחר .
תיקון הליקויים שהועלו בביקורות שהוא עושה, וגם אינו דורש מהמוסדות לדווח לו על .
יחד עם זאת, יש לציין לחיוב את יוזמת משרד הבריאות להקמת ה -SOC המגזרי הנותן .
שירות לכלל המוסדות הרפואיים.
בביקורת עלו ליקויים בתחום אבטחת המידע של מכשור רפואי ב-25 מוסדות רפואיים .
שנבדקו: 11 המרכזים הרפואיים הכלליים-מממשלתיים, שני מרכזים רפואיים ציבוריים, .
ארבע קופות החולים ושמונת המרכזים הרפ ואיים של הכללית.
עלו ליקויים במוסדות .
הרפואיים, לרבות במוסדות רפואיים גדולים.
הליקויים נוגעים להיבטי הניהול של תחום .
אבטחת המידע, למשל הקצאת תקציב בסכום קטן מהנדרש ותוכניות עבודה שלא נידון .
בהן כלל נושא שיפור ההגנה על מכשור רפואי ואבטחתו; להיבט התפעולי בהגנה על .
המכשירים, למשל חוסר באמצעי אבטחה קריטיים שהיה על המוסדות הרפואיים להטמיע .
ברשת לצורך הגנה על מכשירי דימות; בחלק מהמוסדות היו מכשירים שהופעלו ללא .
בקרות הרשאה פיזיות ולוגיות, רוב המוסדות הרפואיים לא ביצעו מבדקי חדירה אשר כללו .
הדמיה של תקיפ ת מכשור רפואי .
בתחום הלוגיסטי - רכש וסיום חיי המכשיר, עלה .
שבמסגרת רכש של מכשור רפואי לא נבחן נושא אבטחת המידע, וכי והליך סיום השימוש .
במכשור רפואי אינו מוסדר.
גם בהיבט התחזוקה של מכשירי הדימות עלו ליקויים, ובין .
השאר לא בוצע ניטור בעת התחברות מרחוק, ולעיתים לא היה ליווי לטכנאים חיצוניים .
שהגיעו למוסד הרפואי לצורך תחזוקת המכשור הרפואי.
הגנת סייבר על מכשירים רפואיים ואבטחת המידע הנאגר בהם מומלץ שמערך הסייבר הלאומי יקדם את תהליך האסדרה של סמכויותיו כלפי היחידות .
המגזריות במשרדי הממשלה, ובכללן כלפי מגזר הבריאות, ו של ה פער בין סמכויות .
על משרד הבריאות להמשיך לפעול כמאסדר על מנת לסייע במישור הלאומי .
למוסדות הרפואיים להתמודד עם אתגרי אבטחת המידע במכשור הרפואי.
הרפואיים לפעול על מנת לתקן את הליקויים שעלו בדוח זה ולהטמיע אמצעי אבטחת .
מידע ובקרות ראויות בכל מסלול חייו של המכשיר הרפואי - טרם רכישתו, בעת קליטתו .
במוסד הרפואי, במהלך השימוש השוטף בו ותחזוקתו ובעת סיום השימוש בו.
על ליקויים אלה יצמצם את סיכוני אבטחת המידע שאליהם נחשפים המוסדות הרפואיים .
בעת השימוש השוטף במכשירים רפואיים.
עוד עלה בביקורת כי כל המוסדות הרפואיים .
שאותם בדק דוח זה עמדו בתקן ISO 27799 , וכולם מבצעים סקרי סיכונים בתחום אבטחת .
איומי הסייבר על מערכת הבריאות הולכים ומתרבים, הם ממשיים ואינם רק בגדר איום.
ניסיונות תקיפה של פצחנים מתבצעים כל העת, לעיתים הם מצליחים, כמו המתקפה .
שהתקיימה בתקופת הביקורת (אוקטובר 2021 ) על המרכז הרפואי הלל יפה והשביתה .
תקיפות כאלה עלולות להוביל לשיבוש בפעילות השוטפת של המוסדות .
הרפואיים, לזליגה של מידע רפואי של מטופלים ולגרימת נזק למכשירים רפואיים חיוניים.
ואולם לא מדובר רק בניסיונות תקיפה של פצחנים אלא גם בניסיונות מצד גורמים בעלי .
עניין שיש להם גישה למערכות ולמכשור ומעוניינים לפגוע בהם או לשבש את פעילותם.
נוסף על כך, אף פעילות שגרתית ותמימה עלולה להביא לפגיעה במערכות המידע, .
במאגרי המידע ובמכשור רפואי.
איומים אלה מחייבים את משרד הבריאות ואת הנהלות .
המוסדות הרפואיים לשים את הדגש הראוי על סיכוני אבטחת המידע הכרוכים בשימוש .
במכשירים רפואיים ועל הדרך הראויה להתמודדות עימם.
חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994 (להלן- חוק ביטוח בריאות או החוק), קובע, בין .
היתר, את השירותים הרפואיים אשר חברי קופות החולים בישראל זכאים לקבל, הנכללים בסל .
שירותי הבריאות1 (להלן- הסל).
שירותי הבריאות הכלולים בסל יינתנו למבוטח באיכות סבירה, .
בתוך פרק זמן סביר ובמרחק סביר ממקום מגוריו.
בשנת 2021 היה תקציב סל שירותי הבריאות .
בסוף שנת 1998 (כארבע שנים לאחר שנחקקהחוק), בעקבות הפעלתו של לחץ ציבורי 2, הוסיף .
משרד האוצר לראשונה סכום של 150 מיליון ש״ח להרחבתהסל.
בעקבות כך מינה שר הבריאות .
דאז בשנה זו ועדה ציבורית להרחבת סל שירותי הבריאות (להלן - ועדת הסל), והיא ממשיכה .
להתכנס מאז מדי שנה בשנה.
הרחבת הסל מאפשרת להוסיף טכנולוגיות חדשות - תרופות, .
מכשירים רפואיים, ציוד ר פואי ופרוצדורות רפואיות, אבחנתיות וטיפוליות (להלן - תרופות .
וטכנולוגיות); והיא נועדה לאפשר להמשיך למלא את המטרות העומדות בבסיס החוק, לממש .
את האפשרויות הגלומות בתרופות ובטכנולוגיות אלה ובהתפתחויות המדעיות ולתת למטופלים .
שירות התואם את ההתפתחויות האלה 3.
תפקיד ועדת הסל לבחון תרופות וטכנולוגיות חדשות ולהמליץ לשר על אלו שיש להוסיף לסל .
במסגרת התקציבית הנתונה, הנקבעת מדי שנה בדיוני התקציב השוטפים של משרד האוצר עם .
משרד הבריאות (להלן - המשרד) על פי סדרי העדיפויות של הממשלה בקביעת תקציב המדינה.
בשנים 1998 - 2021 (פרקזמן של כ -24 שנים) תקציב הסל הכולל גדל מ-12.
בשנת 1998 ל-58 מיליארד ש"ח בשנת20214 מתוכם הוקצבו במצטבר כ-8 מיליארד ש״ח לשם .
הרחבת סל השירותים 5 בגין המקדם הטכנולוגי.
שרי הבריאות והאוצר הם שממנים את חברי .
ועדת הסל, והיא מונה נציגים מתחומי הרפואה, האתיקה והחברה.
בין חברי הוועדה: נציגים .
ממשרד הבריאות, ממשרד האוצר ומקופות החולים ונציגי הציבור 6.
1 לפי סעיף7 " ,לחוקסל שירותי הבריאות" כולל את הפירוט שבסעיף 7 אושבתוספות השנייה והשלישית של שירותי .
הבריאות שיינתנו לחברי קופות החולים בכל תחום מהתחומים המנויים בסעיף 6 ובתוספת הראשונה, בכפוף לאמור .
2 המאבק החל בשנת1997 ,מילדה חולת סרטןשהגיעה למפגש עם נשיא המדינה ולאחר מכן הופיעה בכנסת.
3 :ראו גם דוחות קודמים של מבקר המדינה בנושא מבקר המדינה, דוח שנתי 54ב (2004 ), בפרק "סל שירותי .
הבריאות", עמ' 380; ודוח שנתי 57 ב(2007 ), בפרק "סל שירותי הבריאות- ממצאי מעקב", עמ' 473.
4 התקציב גדל בכל שנה בהתאם לשיעור עליית מדד יוקר הבריאות; מדד דמוגרפי ומקדם טכנולוגי (ראו להלן - קביעת .
התוספת התקציבית עבור המרכיב הטכנולוגי בסל) וכן מפעולות חד -פעמיות כמו העברת תחום בריאות הנפש .
לאחריות קופות החולים.
5 בכל שנה נוסף סכום חדש לבסיס הסל, והוא נוסף על התוספות מהשנים הקודמות.
בין היתר, נציגים מתחומי האתיקה, המשפט, הכלכלה והדת .
הרחבת סל שירותי הבריאות- תוספת תרופות וטכנולוגיות כל חברי קופות החולים זכאים, בהתאם לתנאים שקבעה ועדת הסל, לקבל כל מרכיב שנכלל .
בסל; כמו כן ניתן לקבל תרופות או טכנולוגיות אחרות שאינן כלולות בסל שירותי הבריאות - .
כל קופה רשאית לספק אותן לחבריה7 במסגרת סל הקופה ובמסגרת התוכנית שלה לשירותי .
בריאות נוספים (שב"ן), שבה כלולות תרופות וטכנולוגיות שאינן נכללות בסל; נוסף על כך אלו .
מבין חברי הקופות המבוטחים במסגרת ביטוחי הבריאות הפרטיים זכאים לקבל במסגרת זו .
תרופות וטכנולוגיות נוספות; וכן ניתן לרוכשן באופן פרטי.
בכל אחת מהשנים 2019 - 2021 הוגשו בקשות להוספת כ-800 תרופות וטכנולוגיות חדשות לסל .
שירותי הבריאות, בעלות שנתית כוללת של יותר מ-2 מיליארד ש"ח.
בפועל, התקציב שהוקצה .
להרחבת הסל היה קטן מהיקף הבקשות, והיקפו נקבע בהתאם להחלטת ממשלה.
להלן מוצגת התוספת השנתית שאושרה להרחבת סל שירותי הבריאות החל בשנת 1998 ועד .
שנת 2021 )(במיליוני ש"ח8 והסתכמה במצטבר בכ-8 :מיליארד ש"ח .
תרשים 1: התוספת השנתית שאושרה להרחבת סל שירותי הבריאות למימון .
תרופות וטכנולוגיות רפואיות וטיפולי שיניים, 1998 - 2021 )(במיליוני ש"ח .
על פי נתוני משרד הבריאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* התוספת עבור טיפולי שיניים נוספה לסל מתוקף החלטת ממשלה 9 .
, והוועדה לא נדרשה לדון בכך .
בכלל זה תכשירים שהקופה נותנת לחבריה מעבר לאלו הכלולים בסל הציבורי באישור שר הבריאות .
)התוספת מובאת בערכים נומינליים (ערך נקוב ללא הצמדות בהן מקודם סל שירותי הבריאות .
9 החלטת הממשלה 1634 ( ""הכללת טיפולי שיניים בסל הבריאות 2.
ה | הרחבת סל שירותי הבריאות- תוספת תרופות וטכנולוגיות דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 .
מהתרשים לעיל עולה כי משנת 1998 , המועד שבו אושרה לראשונה תוספת להרחבת סל .
שירותי בריאות, ועד שנת 2021 התוספת לסל גדלה מ-150 מיליון ש"ח ל-500 מיליון ש"ח .
(שיעור של 230%) , וכימשנת 2017 התוספתהשנתית קבועה ומסתכמת ב-500 מיליון .
התוספת הנומינלית המצטברת לסל בשנים 2016 - 2021 .
יועדה לתחומי רפואה רבים 76% .
מסכום התוספת הוקצה לשישה תחומים , ויתרת הסכום הוקצתה ל -23 תחומים אחרים, כפי .
שמוצג בתרשים שלהלן: .
תרשים 2: התפלגות התוספת המצטברת לסל שירותי הבריאות ללא תוספת .
למימון טיפולי שיניים, 2016 - 2021 )(במיליוני ש" ח .
נוהל עדכון סל שירותי הבריאות - פברואר 2010: התהליך לעדכון סל שירותי הבריאות .
מעוגן בנוהל ייעודי משנת 2010 - "נוהל עדכון סל שירותי הבריאות- פברואר 2010 ", שאותו .
אישר ראש הממשלה דאז בתפקידו הנוסף כשר הבריאות (להלן - נוהל עדכון סל שירותי .
הבריאות או הנוהל) 10.
מטרת הנוהל לקבוע סדרי עבודה, את הרכבה של ועדת הסל ואמות .
בנוהל צוין כי תהליך הרחבת הסל נמשך שנה, ופורטו בו, בין היתר, הליך .
הגשת הבקשות לסל, הליך ההערכה המקצועית של כל תרופה וטכנולוגיה שמוגשת בקשה .
לכלול אותה בסל, אופן בחינת התרופות והטכנולוגיות לצורך קביעה אם אלו מתאימות להיכלל .
10 נוהל עדכון סל שירותי הבריאות- פברואר 2010 (לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994 .
הרחבת סל שירותי הבריאות- תוספת תרופות וטכנולוגיות במסגר ת הסל ודירוגן, מינוי חברי הוועדה, הרכב הוועדה וסדרי העבודה שלה ושל ועדת המשנה, .
אמות המידה לקבלת ההחלטות, סדרי הדיון בהמלצות ופרסום החלטת הממשלה בנושא.
הגורמים המשפיעים על התוספת לסל שירותי .
סל שירותי הבריאות מושפע מגורמים רבים, אשר לעיתים יש להם אינטרסים שונים.
להלן מוצגים הגורמים העיקריים המשפיעים על הסל והאינטרס המרכזי של כל אחד מהם: .
תרשים 3: הגורמים המשפיעים על התוספת לסל שירותי הבריאות .
תמונת המצב בנושא הוצאות קופות החולים על .
הלוח להלן מרכז את נתוני משרד הבריאות על ההוצאות של כל אחת מקופות החולים עבור .
כלל התרופות שהן מספקות - הן אלו שבסל 11, לרבות אלושנוספו לו בשנה האחרונה, אלו .
הכלולות בסל הקופה, והן אלו שהקופות מימנו באמצעות ועדות חריגים 12 , וזאת בכל אחת .
ההוצאות אינן כוללות תרופות שניתנות במסגרת שב"ן והעמסת עלויות .
11 העלייהבהוצאות נובעת גם מגידול בהיקף ה שימושים בתרופות ותיקות ולא רק מתרופות חדשות שנוספו לסל.
ראו גם בפרק על ועדות חריגים של קופות החולים .
נוספות (כגוןשכר ועלות מתן התרופות בבתי חולים ); כמו כן מוצגת התוספת השנתית עבור .
המקדם הטכנולוגי בכל אחת מהשנים13: .
לוח1: הוצאות קופות החולים על תרופות לעומת התוספת השנתית לסל .
עבור המקדם הטכנולוגי, 2016 - 2019 )(במיליוני ש"ח .
שנה הכללית מכבי מאוחדת לאומית סה"כ סה"כ גידול .
2015 4,155 2,167 886 676 7,884 .
2016 4,194 2,314 886 700 8,094 210 300 90 .
2017 4,258 2,443 892 712 8,305 211 460 249 .
2018 4,533 2,715 1,003 829 9,080 775 460 (315) .
2019 4,760 3,050 1,120 884 9,814 734 460 (274) .
על פי נתוני דוחות מסכמים של משרדהבריאות על פעילות קופות החולים לשנים 2015 - 2019 , בעיבוד .
מהלוח לעיל עולה כי לתקציב הסל לשנים 2016 - 2019 נוסף סכום של כמעט 1.
מיליארד ש"ח, ולעומת זאת הגידול הכולל בהוצאות קופות החולים על תרופות היה מעט .
בעקבות כך ב ארבע השנים האמורות נוצר בקופות גירעון .
תקציבי מצטבר של כ-250 .
הלוח להלן מרכז את העודף (גירעון) השנתי של כל קופה בהתאם לחלקה בתוספת השנתית .
לסל, לפי תחשיב שביצע משרד מבקר המדינה 14: .
13 לא כולל סכום שהוקצה לרפואת שיניים.
נתוני הכללית ומכבי כוללים הוצאות על מגזר הקהילה בלבד.
מוצגים בסכומי המקור (לא ממודד).
בהתייחס לשנת הבסיס - 2015.
14 ( לפי חלקה בקפיטציהנוסחה המשמשת לקביעת אופן הקצאת המקורות לקופות החולים מכוח החוק.
לנוסחה מחולקים מדי שנה המקורות לקופות לפי חלקן של הנפשות המתוקננות בכל קופה יחסית לכלל הנפשות .
המתוקננות בקופות, תוך התחשבות בתבחינים נוספים המתעדכנים מפעם לפעם).
הרחבת סל שירותי הבריאות- תוספת תרופות וטכנולוגיות לוח 2: עודף (גירעון) של כל קופה בהתאם להוצא ות על תרופות לעומת .
התוספת לסל, 2016 - 2019 "(במיליוני ש ח) .
השנה הכללית מכבי מאוחדת לאומית סך העודף .
2016 127 (73) 36 0 90 .
2017 188 (14) 50 25 249 .
2018 (23) (156) (55 ) (81) (315 ) .
2019 21 (216) (60) (19) (274 ) .
סה"כ 313 (459) (29) (75) (250) .
על פי דוחותמסכמים של משרד הבריאות על פעילות קופות החולים לשנים 2016 - 2019 , בעיבוד משרד .
מהלוח עולה שונות בהיקפים שבין 313 מיליון ש"ח עודף ל-459 מיליון ש"ח גירעון בין .
קופות החולים מבחינת העודף (הגירעון) השנתי והכולל שמקורה בפער בין ההוצאה של .
כל קופה על תר ופות ובין התוספת השנתית לסל שלה.
בחודשים נובמבר 2020 עדאוקטובר 2021 ערך מבקר המדינה ביקורת בנושא הרחבת סל שירותי .
במסגרת זו נבדקו סוגיותהנוגעות להליך ההוספה של תרופות וטכנולוגיות חדשות .
לסל; שקיפות הפעילות של ועדת הסל ושל גופים ה קשורים אליה; תמחור התרופות .
והטכנולוגיות והסכמי חלוקת סיכון; הפקת לקחים מאופן ביצוע החלטות ועדת הסל ובקרה .
הבדיקות בוצעו במשרד הבריאות בחטיבת טכנולוגיות רפואיות, מידע ומחקר ובאגף .
לפיקוח על קופות החולים ושירותי בריאות נוספים; ב ארבע קופ ות החולים: שירותי בריאות .
כללית (להלן - הכללית), מכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי), קופת חולים מאוחדת (להלן - .
מאוחדת) ולאומית שירותי בריאות (להלן - לאומית) ובמשרד האוצר.
איגודים מקצועיים רפואיים 16 שבהסתדרות הרפואית בישראל וכן בנציבות הקבילות שבמשרד .
15 :ראו גם דוחות קודמים של משרד מבקר המדינה בנושאדוח שנתי 54ב (2004 ,"), בפרק "סל שירותי הבריאות .
עמ' 380; ודוח שנתי 57ב (2007 ), בפרק "סל שירותי הבריאות- ממצאי מעקב", עמ' 473 .
16 לכל תחום רפואי הקימה ה הסתדרות הרפואית איגוד ו בו חברים מיטב המומחים בארץ באותו תחום , והם משתתפים .
בפעילויות מגוונות של קבלת החלטות לאומיות באותו תחום .
האיגודים מארגנים כנסים, מפרסמים הנחיות קליניות וניירות .
עמדה ויכולים להביע עמדה או לקדם את עמדתם בנושאים מקצועיים בתחום מומחיותם, העומדים על הפרק בדיון הציבורי.
תהליך הוספת תרופות וטכנולוגיות חדשות לסל .
תהליך העבודה להרחבת סל שירותי הבריאות .
תהליך העבודה של הרחבת הסל נמשך כשנה ונחלק לשלבים, כמתואר בתרשים וכמפורט להלן: .
תרשים 4: תהליך העבודה להרחבת סל שירותי הבריאות .
הרחבת סל שירותי הבריאות- תוספת תרופות וטכנולוגיות הגשת בקשות: בינואר מדי שנה מפרסם משרד הבריאות באתר המרשתת (האינטרנט) .
שלו קול קורא להגשת בקשות להכללת תרופות וטכנולוגיות חדשות בסל שירותי הבריאות.
את הקול הקורא הוא מפרסם באמצעות חוזר מנכ"ל גם בקרב מנהלי בתי החולים, קופות .