HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
(ב) "בעיית הטרמפיסט" מקטינה את התמריץ של גוף מוסדי בודד להקצות משאבים בניהול משא ומתן ולהשפיע על תנאי אג"ח באמצעות קבלת בטוחות או קביעת תניות ואמות מידה פיננסיות.
(ג) היצע הכסף הפנוי להשקעה שבידי הגופים המוסדיים, הניזונים מזרם קבוע של הפקדות כספים חדשות, גורם להם להתפשר על תנאי ההנפקות, מתוך הבנה שלכל גוף מוסדי שידרוש ניהול משא ומתן אמתי עם החברה המנפיקה יש חלופה בדמות גוף מוסדי אחר בעל הון זמין להשקעה.
(ד) תחרות מוגברת בין הגופים המוסדיים שבגינה מעדיפים חלקם להיות דומים למתחריהם מבחינת תמהיל הסיכון שלהם וסוגי ני"ע שהם רוכשים, מאשר לקחת את הסיכון שהם "יפגרו" בתשואות שהם משיגים לעומת מתחריהם.
עוד קבעה ועדת חודק כי "הותרת המצב על כנו הינה קיבועו של כשל שוק בהתנהלותם של הגופים המוסדיים, המפריע לתפקודו היעיל והתקין של שוק ההון הישראלי ופוגע בזכויות החוסכים אשר כספם מושקע באיגרות חוב לא ממשלתיות" (ההדגשה במקור).
במסמך פנימי של אגף שוק ההון מספטמבר 2011 בנושא הפיקוח על השקעות של גופים מוסדיים - אשראי חוץ-בנקאי, צוין בין היתר כי "היות וחלק ניכר מחוזר חודק הינו הנחייה לגופים המוסדיים לגבש מדיניות, לפי שיקול דעתם, בנוגע לדרישות אותם הם ידרשו 48 דוח שנתי64א .
מהמנפיקים במסמכי איגרות החוב, הרי שכל השוק, לרבות המנפיקים חיכו להיווכח מהן אותן דרישות עליהן יתעקשו הגופים המוסדיים.
ברור היה שיש ליצור באמצעות פיקוח וליווי צמוד, מעין חזית ו/או 'משמעת שוק' של הגופים המוסדיים וזאת על מנת ל'הזיז' את המנפיקים ולשנות את אופיו של שוק החוב הישראלי".
משרד מבק ר המדינה בחן פרוטוקולים של ישיבות ועדות דירקטוריון וועדות ההשקעה של שלושה גופים מוסדיים כדי לעמוד על המידה שבה אימצו את כללי חוזר חודק.
בפרוטוקולים נמצא ביטוי לחלק מכשלי השוק שתיארה ועדת חודק, דוגמת "בעיית הטרמפיסט", שיטת "הפרד ומשול" ותחרות מוגברת בין הגופים המוסדיים, כדלהלן: 1.
"בעיית הטרמפיסט": (א) "היום90% זה אג"ח לא מובטחות.
זה תלוי בסופו של דבר מה הגופים הגדולים יחליטו.
אם הם יחליטו שיהיו שעבודים, אז יתחילו להיות שעבודים ואם לא אז לא".
דוגמה זו מלמדת גם על הבדלים בכוח השוק שיש בין הגופים המוסדיים; (ב) "מבקש את אישור הוועדה.
לפי פירוט השקעות כדלקמן עד 90% יושקעו באג"ח לא מובטחות נידחות לפחות 5% יושקעו באג"ח לא מובטחות בכירות ולפחות 5% באג"ח מובטחות.
קבלת החלטה כזו תואמת למעשה את אופן ההשקעה הקיים כיום.
ככל שיבוצעו הנפקות חוב על בסיס המלצות ועדת חוד ק יגדל למעשה שיעורן של האג"ח המובטחות והבכירות".
שיטת "הפרד ומשול" ותחרות מוגברת בין הגופים: "קבענו מגבלות, אך לא החמרנו יתר על המידה בכדי שהן לא יוציאו אותנו 'מהתחרות' מול הבנקים וחברות הביטוח האחרות.
מציין כי אינו חושב שהשוק בארץ יוכל להסתדר במימון חוב בלי המשקיעים המוסדיים ואנו לא צריכים להיות המחמירים ביותר".
משרד מבקר המדינה מעיר כי קביעת הסדרה שאינה מחייבת וליקויים בפיקוח ואכיפה של אגף שוק ההון לעניין בטוחות ואמות מידה פיננסיות בהשקעות של גופים מוסדיים באג"ח לא ממשלתיות, פוגעת ביכולת לייצר משמעת שוק לשילובם של חובות מובטחים באיכות ראויה ואמות מידה פיננסיות בתיקי ההשקעות של הגופים המוסדיים ; פוגעת ביכולת לתמחר במדויק את האג "ח ולשכלל את שוק האג"ח; ופוגעת ביכולת לצמצם את הפערים בכוח השוק שיש למנפיקים מול המשקיעים המוסדיים.
בתשובת אגף שוק ההון מאפריל 2013 נכתב בין השאר כי "בישראל, בדומה לשווקי אג"ח מפותחים בעולם, הרוב המכריע של איגרות החוב מונפקות ללא בטחונות.
תניות חוזיות (כדוגמת שעבוד שלילי)56 ,או אמות מידה פיננסיות מחליפות בטוחות ברוב ההנפקות.
לפיכך אין לצפות כי גם בעתיד בטוחות יהיו קיימות ברובן של ה הנפקות.
מתוך 209 הנפקות שבוצעו ב- 2012 -2011 .
רק בכ-15% מההנפקות קיימות בטוחות.
על אף שחשוב לקדם את שוק ההון ולשכלל אותו, חיוב גופים לקבוע מדיניות ביחס לביטחונות, כאשר הן אינן פרקטיקה מקובלת, היה יכול לפגוע בשוק ההון ובכלכלת ישראל".
56 שעבוד שלילי הוא התחייבות של החברה, במסגרת תנאי אג"ח לא מובטחות, שלא ליצור שעבודים נוספים על נכסיה מחוץ לאלו שבמועד הנפקת האג"ח.
הפיקוח על כספי המשקיעים באיגרות חוב לאממשלתיות 49 .
מבדיקת נתוני אגף שוק ההון, שהועברו למשרד מבקר המדינה בעניין 89 הנפקות של אג"ח שבהן השתתפו גופים מוסדיים בשנת 2011 , נמצא כי כ - 78% משווי ההנפקות לא כללו אמות מידה פיננסיות וכ- 83% משווי ההנפקות לא כללו שעבוד שלילי57 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף שוק ההון לשקול לפעול לקיומם גם של בטוחות בהנפקות של אג"ח ובאיכות ראויה.
כדי למנוע פגיעה בשוק ההון ובכלכלת ישראל, על אגף שוק ההון לשקול לקבוע תקופת מעבר נאותה שתאפשר לשוק להיערך ליישום הוראותיו.
הרשות לניירות ערך - פיקוח על קרנות הנאמנות נוסף על התועלות הישירות של הגנות חוזיות עבור המשק יעים באג"ח לא ממשלתיות באמצעות קרנות הנאמנות, יש לחיזוק ההגנות החוזיות תועלות עקיפות רבות.
תועלות אלה כוללות בין השאר השפעות על שכלול שוק האג"ח, על הגופים המוסדיים שבפיקוח אגף שוק ההון ועל ציבור המשקיעים באג"ח לא ממשלתיות.
בדוח בנק ישראל לשנת 2010 ציין הבנק כי "חשוב להשליט אחידות בכללי ההשקעה גם לגבי קרנות הנאמנות, כדי למנוע את המשך ההתרחבות של מלאי איגרות חוב שרק חלק מהפעילים בשוק רשאים להשקיע בו"58 .
המלצת הבנק באה בין היתר על רקע הגידול בהחזקות של אג"ח לא ממשלתיות בידי קרנות הנאמנות, הגידול בהחזקות הישירות של הציבור וירידה בהחזקות הגופים המוסדיים לטווח הארוך.
במסמך נוסף של בנק ישראל מספטמבר 201159 , שעסק בין השאר בלקחים הקשורים להקטנת הסיכון להתפתחות משברים ולזיהוים המוקדם, בפרק העוסק במבנה ההסדרה ובתיאום בין המפקחים, צוין הצורך "במניעת אפשרות לארביטרז' רגולטורי בין מדינות ובתוך המשק.
יש לשאוף להחלת רגולציה דומה על פעילויות דומות, על מכשירים זהים ועל תהליכים המשותפים למגזרים המפוקחים על ידי הרגולטוריים המקומיים - לשם מניעת אפליה ואפשרות של קיום פער רגולטורי".
החלטת רשות ני"ע כאמור, שלא לחייב קרנות נאמנות לק בוע מדיניות השקעה לעניין הגנות חוזיות יוצרת פערים רגולטוריים; פוגעת ביכולת לצמצם את הפערים בכוח השוק שיש למנפיקי אגרות החוב מול המשקיעים המוסדיים; ופוגעת בשכלול שוק האג"ח, משום שהיא מאפשרת הגדלה של מלאי האג"ח שרק חלק מהפעילים יכולים להשקיע בהן.
57 בבדיקת סך ההנפקות נמצא כי רק 6 הנפקות מתוך 89 כללו שעבוד שלילי, כלומר כ -93% מההנפקות לא כללו שעבוד שלילי.
כאמור, הגנות חוזיות באות לידי ביטוי בעיקר בקיומן של תניות חוזיות אחרות.
58 בנק ישראל, לעיל הערה19 ', עמ 149-150 .
59 בנק ישראל, "ישראלוהמשבר העולמי 2007 -2009 ( " 2011 '), עמ140.
ציבור המשקיעים באיגרות חוב לא ממשלתיות על פי נתוני בנק ישראל, בסוף 2010 החזיק הציבור כ-48% מיתרת האג"ח הלא ממשלתיות- כ-134 מיליארדי ש"ח, שלא באמצעות הגופים המוסדיים שתוארו לעיל60 .
בנק ישראל ציין כי אין מידע בדבר סוגי המחזיקים הנכללים בהגדרת "הציבור", וכי ההערכות הן שרובם מנהלי תיקים ומנהלי תעודות סל וחברות.
עם זאת, ההחזקות הישירות של משקי הבית כנראה אינן גדולות בשל המומחיות הנדרשת להשקעה בשוק זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, להסדרה של אגף שוק ההון ורשות ני"ע, שתחייב את הגופים המוסדיים לקבוע מדיניות השקעות לעניין הגנות חוזי ות, יהיו השפעות חיוביות גם על ציבור המשקיעים באג"ח לא ממשלתיות.
לפני ציבור זה יעמוד מגוון רב יותר של אג"ח לא ממשלתיות ברמות הגנה שונות.
גיוון זה יאפשר הן תמחור הולם יותר של הסיכונים בהשקעות והן שיפור במשמעת השוק ושכלול השוק.
שיתוף פעולה בין המאסדרים בשוק ההון בדוח 60 ב העיר מבקר המדינה לרשות ני"ע ולאגף שוק ההון כי "לא היה שיתוף פעולה של בזמן אמיתי, ונציג מטעמה לא מונה כחבר בוועדה"]חודק[ הרשות בדיוני הוועדה61.
בתשובת רשות ני"ע מינואר 2013 צוין שהיא "מסכימה עם עמדת הביקורת, כי שיתוף הפעולה בין שני הגופים המאסדרים חשוב ביותר, מועיל ובעל ערך מוסף רב לאיכות ההסדרה, להגנה על המשקיעים מחד וליצירת ודאות בקרב הגופים המפוקחים והקלה עליהם מאידך, בשל הממשקים המשמעותיים בין שני סוגי הפעילות.
שיתוף פעולה כזה אכן מתקיים באופן רציף בעניינים שונים, תוך שאיפה לתיאום עמדות ככל שהדבר מתבקש, אך תוך שימת לב מרובה להבדלים בין הפעילויות ומאפייניהן הייחודיים, ותוך שמירת עצמאותו ועצמאות שיקול דעתו של כל אחד מן הגופים המאסדרים, כל אחד בתחום סמכותו ומומחיותו הייחודי.
הרשות תאמץ את המלצת הביקורת להתמיד בשיתוף פעולה זה ואף להדק אותו, תוך תיאום מרבי של ההסדרים מקום שהדבר מתבקש לנוכח הדמיון במאפייני הפעילויות השונות.
יחד עם זאת יש להדגיש כי שיתוף הפעולה בין הגופים המאסדרים אינו צריך להוביל להסדרה זהה של מכשירים שונים בתכליתם ובמהותם.
יש מקום לצמצום פערים רגולטורים רק מקום בו אין הצדקה לפערים כאמור, ולא זה המקרה שלפנינו".
בתשובת אגף שוק ההון מפברואר 2013 צוין בין השאר: "אנו רואים חשיבות רבה בשיתוף פעולה עם רגולטורים אחרים, לרבות רשות ניירות ערך.
לכן, בזמנו, הזמין הממונה דאז את הרשות לניירות ערך להיות חברה בוועדה.
לקראת סיום גיבוש הנוסח הס ופי של דוח הביניים, נציגי האגף קיימו דיון מקצועי עם נציגי רשות ניירות ערך.
לאחר שמיעת חוות דעתה המקצועית של הרשות, חלק מהמלצות הוועדה שונו, וחלקן אף נמחקו כליל מדוח הביניים, על מנת ליצור התאמה בין הרגולציה של רשות ניירות ערך לרגולציה של האגף".
60 בנק ישראל, לעיל הערה19 ', עמ149 ו-151.
61 דוח שנתי60 ,בלעיל הערה 11 ', "הסדרת מנגנוני הגנה למחזיקי תעודות התחייבות", עמ160.
הפיקוח על כספי המשקיעים באיגרות חוב לאממשלתיות 51 .
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח עמדות אחרות שהציג בנק ישראל בשלושה דוחות שונים בשנים 2009 -2011 , יש חשיבות לשיתוף פעולה הדוק יותר בין המאסדרים השונים לטיפול בפערים רגולטוריים.
על רשות ני"ע, בבואה להחליט על היקף ההסדרה הרצוי לגבי קרנות הנאמנות, להתחשב גם בתועלות הנוספות העקיפות למשק.
תועלות אלה כוללות בין השאר השפעות על שכלול שוק האג"ח 62 ועל גופים מוסדיים שבפיקוח אגף שוק ההון וציבור המשקיעים באג"ח לא ממשלתיות.
פעילותו של אגף שוק ההון לשיפור ההגנות הניתנות לרוכשי אג"ח לא ממשלתיות היא רבת חשיבות והביאה לשיפור התייחסו ת הגופים המוסדיים שבפיקוחו להשקעות באג "ח לא ממשלתיות.
עם זאת, הביקורת העלתה שורה של ליקויים בפיקוח ובהסדרה בדבר הבטחת הגנות חוזיות לרבות בטוחות עבור עמיתי הגופים המוסדיים החוסכים לטווח ארוך.
על אגף שוק ההון לעקוב אחר הביטחונות הניתנים למחזיקי אג"ח.
כמו כן, עליו לשקול לבחון פעולות נוספות שיביאו להגדלת משקל האג"ח המובטח הנרכש על ידי המשקיעים המוסדיים ולהעלאת איכות הביטחונות, כדי להפחית את מספרם של הסדרי החוב בעתיד.
בחלק מהנושאים קבע אגף שוק ההון הסדרה לא מחייבת, ניהל מעקב אחר יישום חלק מהוראותיו בלבד ולא מצא לנכון לעדכן אותן ולהעיר לגופים מוסדיים גם כאשר רבים מהם קבעו סטנדרדים נמוכים במסגרת יישום הוראותיו.
משרד מבקר המדינה מעיר זו הפעם השלישית על חשיבות הבדיקה של הביטחונות בהשקעות גופים המוסדיים באג"ח לא ממשלתיות.
היעדר שיתוף פעולה הולם בין אגף שוק ההון ורשות ניירות ערך - הגופים המאסדרים החשובים בשוק ההון - אפשר את קיומם של פערים רגולטוריים והביא לפגיעה בשכלול השוק.
היעדר הסדרה מחייבת של גופים אלה פוגעת ביכולת ליצור משמעת שוק ולצמצם את הפערים בכוח השוק שיש למנפיקי אג"ח מול המשקיעים המוסדיים.
ליקויים אלה פוגמים ביכולת לחזק את ההגנות הניתנות לעמיתי הגופים המוסדיים המשקיעים כספים באג"ח לא ממשלתיות.
הגופים המוסדיים משקיעים באג"ח לא ממשלתיות שיעורים גבוהים מכספי ציבור החוסכים בלי לשאת בסיכוני ההשקעה, ועבור אזרחים רבים מדובר בחסכונות היחידים לפנסיה.
מדובר בתחום חשוב ו רגיש למשק.
לפיכך, על אגף שוק ההון לנקוט בהקדם את כל הצעדים המתחייבים כדי לתקן את הליקויים שעליהם הצביע משרד מבקר המדינה.
62 לדוגמה מניעת הגדלת מלאי האג"ח שרק חלק מהפעילים יכולים להשקיע בהן, צמצום הפערים בכוח השוק ושיפור כושר התחרות של הגופים המוסדיים מול מנפיקי האג"ח ותמחור מדויק יותר של הסיכונים בשוק.
על פי חוק תאגידי מים וביוב, התשס"א - 2001 (להלן- חוק התאגידים), רשויות מקומיות שעליהן חל חוק התאגידים חייבות מאוגוסט 2007 להפעיל את שירותי המים והביוב שבתחומן באמצעות תאגידי מים וביוב (להלן - תאגידים או תאגידי מים).
שתיים ממטרות החוק הן להבטיח את ייעוד ההכנסות ממשק המים והביוב לתפעול משק זה ולהשקעה בו, ולייעל את הניהול העסקי של מערכות המים והביוב ברשויות המקומיות .
עסקאות בין הרשויות המקומיות ובין התאגידים שהן הקימו כפופות, לפי חוק התאגידים, לאישור מיוחד של הממונה על התאגידים ברשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - הממונה).
מפברואר 2008 מכהן בתפקיד הממונה מר ישראל עינב.
עד דצמבר 2012 , מועד סיום הביקורת, התאגדו 148 רשויות מקומיות ב -55 .
תאגידים בנובמבר 2011 , בעקבות המלצות הצוות לבחינת ההתאמות הנדרשות ביחסי השלטון המקומי 766 דוח שנתי64א .
שם הדוח: שם הדוח: יחסי גומלין בין תאגידי המים והביוב לרשויות המקומיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 .
ותאגידי המים, בראשות הממונה על אגף תקציבים דאזבמשרד האוצר ד"ר אהוד ניסן (להלן - ועדת ניסן)3 , קיבלה הממשלה את החלטה מספר 3798 בנושא הסדרת יחסי השלטון המקומי ותאגידי המים והביוב (להלן - החלטת הממשלה מנובמבר 2011 ).
בין היתר עסקה ההחלטה בעסקאות בין התאגידים ובין הרשויות המקומיות, לרבות בעניין פרסום מכרזים משותפים ומתן שירותי גבייה לתאגידים.
ביולי 2012 הפיץ משרד האנרגיה והמים תזכיר חוק ליישום החלטת הממשלה; במועד סיום הביקורת טרם הסתיים הליך החקיקה.
בחודשים יולי עד דצמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה את יחסי הגומלין בין התאגידים ובין הרשויות המקומיות ואת תפקודה של הרשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים), בעניין.
הביקורת נעשתה ברשות המים, בתאגידי המים והביוב פלג הגליל - החברה האזורית למים וביוב בע"מ (להלן - פלג הגליל), מי עכו בע"מ (להלן - מי עכו), ימים - תאגיד המים של קרית ים בע"מ (להלן - ימים), פלגי מוצקין בע"מ (להלן - פלגי מוצקין), מי כרמל בע"מ (להלן - מי כרמל), מי נתניה ( 2003 ) בע"מ (להלן- מי נתניה), מי אביבים 2010 בע"מ (להלן - מי אביבים), מי בת ים תאגיד מים וביוב בע"מ (להלן - מי בת ים), מי מודיעין בע"מ (להלן - מי מודיעין) ומעיינות הדרום בע"מ, וכן ברשויות המקומיות שבתחומן פועלים תאגידים אלה, ובאיגוד ערים אזור חיפה - ביוב.
עסקאות בין תאגידי המים והביוב ובין הרשויות המקומיות .
בחוק התאגידים, סעיף 26 (א) ו -(ב), נקבע כי "בתקופה הראשונה [4] לא תרכוש חברה שירותים מאת הרשויות המקומיות שבתחומן היא פועלת, ולא תעשה עמן עסקאות.
אלא אם כן הם מסוגים ובתנאים שנקבעו לענין זה ברישיון החברה.
לאחר התקופה הראשונה לא תרכוש חברה שירותים מאת הרשויות המקומיות שבתחומן היא פועלת, ולא תעשה עמן עסקאות.
אלא באישור מיוחד של הממונה, שיינתן לתקופות שלא יעלו על שנתיים בכל פעם".
בהחלטת הממשלה מנובמבר 2011 נקבע כי "תאגיד מים וביוב ורשות מקומית יהיו רשאים לפרסם מכרזים משותפים, בכפוף לכללים שיפרסם הממונה".
עבודות משותפות של תשתיות מים וביוב בעקבות החלטת הממשלה מנובמבר 2011 הפיץ משרד האנרגיה והמים ביולי 2012 את תזכיר חוק תאגידי מים וביוב (תיקון מס' 5 ), התשע"ב- 2012 (להלן- תזכיר החוק), המציע בין היתר להתיר ביצוע עבודות פיתוח משותפות, מטעמי יעילות כלכלית לתאגיד ושיפור השירות לצרכניו, לפי כללים שתקבע מועצת רשות המים.
בדברי ההסבר לתזכיר החוק נאמר כי לשם ביצוע התקשרות כאמור יש צורך בתיקון חוק הת אגידים וחוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים).
בתזכיר החוק הוצע להוסיף תיקון לחוק חובת המכרזים, שלפיו מועצת רשות המים, בהתייעצות עם שר האוצר ושר האנרגיה והמים, תהיה מוסמכת לקבוע כללים בדבר חובת המכרזים של התאגידים.
עד מועד סיום הביקורת הוגש תזכיר החוק לוועדת השרים לענייני חקיקה, אולם טרם נדון בה, ומועצת רשות המים טרם .
3 ,בוועדה היו חברים נציגים של משרד האוצר, משרד הפנים, הרשות הממשלתית למים ולביוב מרכז השלטון המקומי והרשויות המקומיות.
הוועדה מונתה על ידי ראש הממשלה בינואר 2011 והגישה את המלצותיה ביולי אותה שנה.
יצוין כי הרשות הממשלתית למים ולביוב הייתה בעמדת מיעוט בוועדה.
"התקופה הראשונה שהוגדרה בחוק היא "שלוש שנים מיום תחילת פעילות החברה הרשות הממשלתית למים ולביוב 767 .
נמצא כי בפועל מתבצעות עבודות פיתוח משותפות, חלקן באמצעות מכרזים משותפים.
במועד סיום הביקורת טרם גובשה אסדרה המבהירה כיצד יתבצעו מכרזים משותפים, ובין היתר מה יהיה מספרם של נציגי התאגיד ושל נציגי הרשות המקומית בוועדות המכרזים.
במרץ 2013 השיבה רשות המים למשרד מבקר המדינה כי היא מתכוונת "עם התיקון לחוק תאגידי מים וביוב, לגבש אסדרה המתאימה בכל הנוגע לחובת התאגידים לעניין המכרזים והתקשרויות".
במקרים שהתאגיד מבצע עב ודות מים וביוב, והרשות המקומית מבצעת במקביל עבודות תשתית, רצוי מטעמים הנדסיים ומטעמים כלכליים של יעילות וחיסכון ליצור שיתוף פעולה בין התאגיד לרשות המקומית.
ואולם שיתוף פעולה כזה עלול לגרום למצב שבו יממן התאגיד עלויות שאינן חלק ממשק המים והביוב.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מועצת רשות המים לקבוע כללים להפעלת מכרזים משותפים.
כללים כאלה יסייעו להקפיד על יישום מטרות חוק התאגידים בפרויקטים, ובכלל זה הקפדה על יעילות ועל חיסכון ומניעת ניתוב כספי הצרכנים למטרות שאינן קשורות למשק המים.
להלן דוגמאות לפרויקטים משותפים של רשויות מקומיות ושל תאגידי מים שבביקורת נמצאו בהם ליקויים: מי כרמל 5 - פרויקטים בשיתוף חברה בשליטת העירייה .
האיסור על ניגוד עניינים הוא מעקרונות היסוד של השיטה המשפטית בישראל.
על פי עיקרון זה, אסור לבעל תפקיד להעמיד את עצמו במצב שעלול להיות בו ניגוד בין חובת הנאמנות שלו לתפקיד, לבין אינטרס אחר שלו או של גורם הקשור אליו.
עובד ציבור או ממלא תפקיד ציבורי עלול להימצא במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים, כאשר עניין שהוא מופקד עליו בתוקף תפקידו הציבורי עלול להתנגש עם עניין אחר שיש לו, או עם תפקיד אחר שהוא ממלא.
על פי פסיקת בית המשפט העליון, "האיסור אינו רק על שיקול הדעת עצמו בביצוע הפעולה או התפקיד.
מטרת הכלל היא למנוע את הרע בטרם יארע.
אין זה מעלה ואין זה מוריד אם בפועל שיקול הדעת הוא ראוי.
על כן, אין צורך להוכיח בפועל קיומו של ניגוד עניינים.
די בכך שקיימת אפשרות ממשית של ניגוד עניינים"6.
בישיבת ועדת ההנהלה של דירקטוריון מי כרמל באפריל 2010 דיווח המנכ"ל כי מתקיים תהליך של יצירת מסגרת לפעילות משותפת עם חברת נוף כרמל -ים בע"מ (להלן - נוף כרמל)7 , כדי להסדיר את מערכת היחסים בפרויקטים של מי כרמל הקשורים בפרויקטים .
5 תאגיד מי כרמל שבבעלות עיריית חיפה; החל לפעול בינואר 2010.
6 בג"ץ 531/79 'סיעת "הליכוד" בעיריית פתח תקווה נ' מועצת עיריית פתח תקווה ואח, פ"ד לד(2 )566 ,569 ,572 ( 1980 ').
ראו גם הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מס 1.
1500 , בנושא "בדיקת מינויים על ידי היועצים המשפטיים למשרדי ממשלה"; הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מס' 6.
5000 , בנושא"מינויים בחברות ממשלתיות ובתאגידים ציבוריים"; וכן הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מס' 1.
"בנושא "עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים 7 חברת נוף כרמל היא חברה בבעלות מלאה של חברת יפה נוף בע"מ (להלן - יפה נוף); חברת יפה נוף בע"מ היא חברה בבעלות מלאה של עיריית חיפה.
תחבורתיים של יפה נוף 8 או נגזרים מפרויקטים אלה.
הנושא, כך דווח, טעון אישור של הממונה על התאגידים.
בישיבה נכחה דירקטורית במי כרמל העובדת בתפקיד בכיר בעיריית חיפה ומכהנת גם כדירקטורית בחברות יפה נוף ונוף כרמל וכחברה בוועדת המכרזים של יפה נוף (להלן - הדירקטורית המשותפת).
במרץ 2011 ,חתמו תאגיד מי כרמל וחברת נוף כרמל על חוזה מסגרת, ולפיו ימסור מי כרמל לפי בחירתו, פרויקטים בתחומי התשתיות והפיתוח לנוף כרמל (להלן - חוזה המסגרת).
עוד נקבע כי חוזה המסגרת יהיה בתוקף כל עוד לא הודיע אחד הצדדים למשנהו על רצונו לבטלו.
הועלה כי בשם מי כרמל חתמו על ההסכם הדירקטורית המשותפת9 .
ומנכ"ל התאגיד משרד מבקר המדינה מעיר כי הדירקטורית המשותפת, העובדת בתפקיד בכיר בעיריית חיפה ומכהנת גם כדירקטורית בחברת נוף כרמל וכחברה בוועדת המכרזים של חברת האם שלה, הדנה בין היתר בפרויקטים משותפים עם התאגיד, הייתה צריכה להימנע מלעסוק בחוזה המסגרת ולחתום עליו בשם התאגיד, בשל חשש לניגוד עניינים מוסדי.
במרץ 2013 השיבה רשות המים למשרד מבקר המדינה כי על הדירקטורית המשותפת היה "להימנע מלהיו ת מעורבת בעסקה שיש בה חשש ממשי לניגוד עניינים וכן היה על הייעוץ המשפטי לתאגיד.
למנוע ניגוד עניינים זה".
בפברואר 2013 השיבה הדירקטורית למשרד מבקר המדינה כי בישיבות שבהן השתתפה לא התקיימו דיון או הצבעה, אלא רק נמסר דיווחו של מנכ"ל התאגיד על ההסדר המתגבש בין התאגיד ובין חברת נוף כרמל.
עוד מסרה הדירקטורית כי לא לקחה חלק במשא ומתן שהתנהל בין הצדדים ואף לא ידעה שמתגבש משא ומתן כזה, וכי היא תימנע בעתיד "מחתימה על הסכם שבין התאגיד ובין העירייה או חברה שבשליטתה".
בפברואר 2013 השיב תאגי ד מי כרמל למשרד מבקר המדינה כי "יקפיד בעתיד להחתים מורשי חתימה נעדרי כל קשר למסמכים שעל הפרק, ככל שהדבר מתאפשר".
לדעת משרד מבקר המדינה, כשקיים חשש לניגוד עניינים חובת התאגיד היא להקפיד שהגורם שעלול להימצא בניגוד עניינים לא יחתום על מסמכי העסקה.
על פי ח וק חובת המכרזים, תאגיד מקומי (תאגידי מים וביוב נכללים בהגדרה זו) לא יתקשר בחוזה לביצוע עבודות אלא באמצעות מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו.
לדעת משרד מבקר המדינה אף בהיעדר תקנות בנוגע למכרזי תאגידים מקומיים, חובה עליהם, בהיותם גוף ציבורי המש מש כנאמן הציבור, לפעול בניהול פעולותיו בהתאם לעקרונות של דיני המכרזים.
נמצא כי ההתקשרות של תאגיד מי כרמל עם חברת נוף כרמל בחוזה המסגרת נעשתה ללא מכרז או הליך תחרותי אחר, ואף לא נדונה בוועדת המכרזים של התאגיד.
בספטמבר 2012 מסר תאגיד מי כרמל למשרד מבקר המדי נה, כי חוזה המסגרת הועבר לאישור הממונה ונדון עימו בדצמבר 2010 ,, אולם הממונה לא מסר את החלטתו.
משמע ההתקשרות נעשתה ללא אישור הממונה, כנדרש בחוק.
מחישובי משרד מבקר המדינה עולה .
הדירקטורית היא אחת ממורשי החתימה בתאגיד הרשות הממשלתית למים ולביוב 769 .
כי בפרק הזמן מרץ 2011 עד יוני 2012 הסתכם היקף הזמנות העבודה של תאגיד מי כרמל מחברת נוף כרמל על פי חוזה המסגרת בכ-24 .
מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד מי כרמל כי עליו להפסיק במועד המוקדם האפשרי את ההתקשרויות עם חברת נוף כרמל באמצעות חוזה המסגרת, התקשרויות הנעשות שלא בעקבות מכרז.
כן מעיר משרד מבקר המדינה כי על מי כרמל לקיים הליך תחרותי מתאים לפי נסיבותיה של ההתקשרות.
במרץ 2013 השיבה רשות המים למשרד מבקר המדינה כי "ביום 27.
2010 בעת היותו הנושא והתבקשה תשובתו.
לא נתן את ]לממונה[ בסיור בתאגיד מי כרמל הוצג לו אישורו לביצוע העסקה או חתימה על הסכם זה ועל התאגיד היה לפעול בהתאם".
רשות המים הוסיפה כי "בכוונת הממונה לפעול מול התאגיד לבירור המקרה שהועלה ולפעול כנדרש".
משרד מבקר המדינה מעיר לממונה כי עליו לקבל החלטות בפרק זמן סביר, ולהשיב בכתב ובאופן מנומק לתאגידים המפנים אליו בקשות לעסקאות עם הרשויות המקומיות.
עוד מעיר משרד מבקר ה מדינה לממונה כי כאשר הוא דן בבקשת אישור עסקה של תאגיד עם הרשות המקומית או עם חברה שהיא מחזיקה בה, עליו לבחון אם התאגיד פעל באמצעות מכרז ולדרוש ממנו מסמך המפרט את עבודת המטה שנעשתה ובדקה את הכדאיות הכלכלית של העסקה לעומת חלופות אחרות.
על מועצת רשות המים לדו ן בצורך לקבוע כללים לאישור עסקאות בין תאגידי המים והביוב ובין הרשויות המקומיות או החברות שבשליטתן, בידי הממונה.
משרד מבקר המדינה בדק את פרויקט "ביצוע קווי ביוב במסגרת שיקום צ'ק פוסט צפון שלב ב'", שביצעה חברת נוף כרמל עבור תאגיד מי כרמל באמצעות קבלן.
הפר ויקט נדון במרץ 2011 בוועדת המכרזים של יפה נוף, וזו בחרה את הקבלן שהצעתו הסתכמה בכ-7.
5 מיליון ש"ח, מהם כ-2 מיליון ש"ח בגין עבודות מים וביוב.
הועלה כי לגבי עבודות המים והביוב, שאותן מימן תאגיד מי כרמל, הייתה ההצעה שזכתה גבוהה מהאומדן בכ-51% (כ- 670,000 ,)ש"ח ואילו לגבי עלות יתר העבודות, שאותן מימנה חברת נוף כרמל, הייתה ההצעה נמוכה מהאומדן בשיעורים שבין 13.
8% , והיקפן הכספי היה נמוך בכ-2.
מיליון ש"ח מהאומדן יצוין כי שלושה מהמתמודדים האחרים במכרז הציעו מחיר נמוך מזה לעניין עבודות המים והביוב.
בנסיבות אלה עולה תמיהה מדוע ניתנה הנחה לעבודות של חברת נוף כרמל, לעומת ייקור העבודות של תאגיד מי כרמל.
ממסמכי מי כרמל עולה כי בדיון בינו ובין יפה נוף ביוני 2011 נקבע שהתמורה לביצוע העבודה תהיה זו הנקובה באומדן, ולא זו שבהצעת הקבלן הזוכה.
על תאגיד מי כרמל להקפיד שההצעות אשר הקבלנים מתבקשים להגיש במכרזים עבור עבודות משותפות בינו לבין חברת נוף כרמל, ייערכו באופן שיאפשר קבלת הצעה מיטבית מבחינתו, ולא יאפשר את מימון חלקה של נוף כרמל מכספי צרכני המים.
מי נתניה - התקשרות עם חברה עירונית 770 דוח שנתי64א .
באפריל 1994 , לפני הקמת תאגיד מי נתניה, חתמה עיריית נתניה על הסכם עם מינהל מקרקעי ישראל, ובו נקבע בין היתר כי במתחמים מסוימים בנתניה שהוגדרו בהסכם, שאת קרקעותיהם משווק ליזמים מינהל מקרקעי ישראל, יבוצעו עבודות הפיתוח 10 בידי החברה לפיתוח ולתיירות נתניה בע"מ (להלן - חל"ת)11.
בתמורה תקבל חל"ת החזר עלויות ותקורה12 בשיעור של 5% .
מעלויות ביצוע עבודות התשתית בדצמבר 2003 החל לפעול תאגיד מי נתניה.
באותו חודש חתמו התאגיד וחל "ת על הסכם שלפיו תבצע חל"ת עבודות תשתית מים וביוב אשר טרם הוחל בביצוען במתחמים האמורים, ותגבה במקום תאגיד מי נתניה את היטלי המים והביוב שהיה תאגיד מי נתניה אמור לגבות 13 .
בהסכם, שקיבל את אישור הממונה, נקבע כי תחולתו היא משנת 1994 , בכפוף לשינויים שעליהם הסכימו מי נתניה וחל"ת.
על פי ההסכם, ישלם תאגיד מי נתניה לחל"ת עבור "עלות ביצוע העבודות", וחל"ת תעביר לתאגיד מי נתניה את ההכנסות המגיעות לו בגין היטלי המים והביוב לאחר קיזוז עלות העבודות.
בתום כל פרויקט יבצעו הצדדים תחשיב של סך העלות וסך ההכנסות המגיעות בגין אותו פרויקט.
עם זאת, התחייבה חל"ת למסור לתאגיד מי נתניה, על פי דרישתו, דין וחשבון מלא ומפורט על פעילותה על פי ההסכם, לרבות דוחות על התקבולים מגביית ההיטלים.
נמצא כי תאגיד מי נתניה מקבל מחל"ת הערכות בלבד ולא נתונים מדויקים בנוגע לתקבולים מההיטלים ובנוגע לעלות העבודות והתקורה של חל"ת, וכי הוא מבצע על פיהם התחשבנויות ביניים.
תאגיד מי נתניה מסר כי ההתחשבנות הסופית תיעשה בסיום הפרויקט, ולכן אין בידו נתונים מדויקים.
על פי נתוני התחשבנויות הביניים שבידו, בשנים 2004 -2011 הוא שילם לחל"ת תקורה בסך כ -1.
מיליון ש"ח, וזו קוזזה מסכום ההיטלים שגבתה חל"ת בפברואר 2013 השיב תאגיד מי נתניה למשרד מבקר המדינה כי לא היה לו "שיקול דעת מעשי" בקשר להסבת הסכם 1994 לתאגיד, על הסבה זו הוסכם ערב הקמתו, וכי הוא קיבל אותו "כעובדה מוגמרת".
במרץ 2013 השיבה רשות המים למשרד מבקר המדינה כי "הממונה יבחן את המקרה וישקול את המשך צעדיו, ככל שיידרש".
משרד מבקר המדינה מעיר כי העיכוב בקבלת הנתונים המדויקים ובדיקתם עד לסיומו של פרויקט הנפרס על פני כעשור, כדי להמתין למועד שבו תיעשה ההתחשבנות הסופית, אינו סביר.
על תאגיד מי נתניה לדרוש מחל"ת למסור לו את החישובים המדויקים, לבדוק אותם ולעמוד על קבלת כל הכספים המגיעים לו מגביית היטלי המים והביוב.
10 ,עם עבודות אלו נמנו עבודות של "תשתיות על", כגון הקמת גשרים, סלילת דרכים ראשיות הקמת קווי ביוב ומכוני ביוב והקמה, פיתוח וגינון של שטחים ציבוריים, וכן עבודות של "תשתיות צמודות", כגון סלילת כבישים, הקמת מדרכות ושבילים, התקנה וחיבור של קווי ביוב ותיעול והקמת מתקנים לניקוז מים.
חברה בבעלות מלאה של עיריית נתניה 12 לפי עמדת חל"ת, תוספת ה"תקורה" נועדה לממן את הוצאות חל"ת בכל הנוגע לניהול העבודות ולביצוען, ובכלל זה תשלום שכרם של עובדי חל"ת המופקדים על הפרויקטים.
13 בהסכם נקבע כי "חל"ת תעביר למי נתניה את כל ההכנסות המגיעות למי נתניה בגין ביצוע העבודות בהתאם לתעריפים הגבוהים ביותר שמותרים על -פי כל דין למי נתניה לגבות בגין העבודות".
תאגיד מי נתניה הסביר למשרד מבקר המדינה כי חל"ת גובה סכומים במקום היטלי הפיתוח שגובה הרשות המקומית, והסכום שמשולם לה הוא סכום כולל.
על מנת לחלץ את רכיב המים והביוב המגיע למי נתניה מתוך הסכום הכולל, נקבע בהסכם כי רכיב זה יחושב על פי התעריפים שמי נתניה תהיה רשאית לגבות כהיטלי מים וביוב (כיום נקבע לפי חוקי עזר).
הרשות הממשלתית למים ולביוב 771 .
באפריל 2013 השיב תאגיד מי נתניה למשרד מבקר המדינה כי מתבצעת התחשבנות סופית בנוגע למתחמים שהעבודות בהם הסתיימו.