HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
20% הוא המשקל שניתן למרכיב הטכני בכללותו ו-12.
5% הוא המשקל שניתן למרכיב הניסיון בתחזוקת קרונועים.
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לוח 3 .
הציוניםהמשוקללים והציון הכולל של ההצעות .
הציון המרבי האפשרי חברה א' חברה ב' חברה אחרת .
ההצעה (במיליארדי ש"ח) 1.
*הציון במרכיב הכספי 80.
הציון במרכיב הטכני 20.
על פי ההצעה הזולה ביותר .
מהלוח עולה כי הציון הכולל של חברה א' הוא הגבוה ביותר.
חברת הרכבת ניהלה משא ומתן עם חברה א', שבעקבותיו הוזלה הצעת החברה ל-1.
452 ,מיליארד ש"ח הוזלה של כ-5.
7% לעומת ההצעה המקורית.
היועץ המשפטי של החברה גרס כי נדרש אישור הדירקטוריון להתקשרות.
ועדת המכרזים אישרה את ההסכם, בכפוף לאישור הדירקטוריון.
רק בסוף ספטמבר 2014, כ -4 שנים לאחר קבלת החלטת הממשלה על מיקור חוץ וכשנתיים לאחר החלטת החברה לפנות למציעים לשם תחזוקת הקרונועים, חתמה חברת הרכבת על הסכם עם חברה א'.
אישור ההסכם בדירקטוריון דירקטוריון חברת הרכבת קיים שני דיונים לגבי אישור ההסכם.
בדיון הראשון, שהתקיים ב-2.
13, נדונה השאלה אם ההסכם עם חברה א' מחייב אישור דירקטוריון, או שדי באישור הדיווח על הנושא.
היועץ המשפטי של החברה גרס כי נדרש אישור דירקטוריון לעקרונות ההסכם, הוא נימק זאת בנסיבות המיוחדות: עסקה ייחודית, חדשנית ומשמעותית מבחינת החברה, שאינה במהלך העסקים הרגיל שלה, בהיקף כספי ניכר של כ-1.
5 מיליארד ש"ח, שתהא תקפה לתקופה ממושכת של 15 שנה במצטבר.
היועץ המשפטי של החברה הדגיש במהלך הדיון לאישור ההסכם בדירקטוריון כי אישור הדירקטוריון נדרש ביחס לעקרונות ההסכם, כפי שהציגה הנהלת החברה, אך לא נדרש אישור הדירקטוריון להליך ההתקשרות עם החברה הזוכה.
הוא ציין כי נוהל עבודת הדירקטוריון (המאושר על ידי הדירקטוריון) קובע במפורש כי הדירקטוריון ידון ויחליט, בין היתר בנוגע לפרויקטים חדשים ארוכי טווח, לפרויקטים חדשים שההשקעה בהם היא מהותית וכן לכל עניין שהוא בעל חשיבות מהותית לפעילות החברה.
לדעתו, תפקידי הפיקוח והבקרה על התנהלות החברה שבאחריות הדירקטוריון מצדיקים, אם לא מחייבים, כי הדירקטוריון יעמוד על כך שעסקה שהיא בעלת המאפיינים האמורים תובא לאישורו.
בדיון השני, שהתקיים ב-6.
13 , העריך מנכ"לחברת הרכבת כי התוספת התקציבית לטיפולים השוטפים הכלולים בהסכם תנוע בין 15 ל-20 מיליון ש"ח לשנה בממוצע במשך כל שנות ביצוע ההסכם (לא כולל בדקים מקיפים ושיפוצים).
דירקטורית גרסה כי חברת רכבת ישראל בע"מ 747 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 העלויות המוצגות נראות סבירות, ומאחר שהמדינה מגבה את ההסכם, יש לאשרו.
בסיום הדיון אישר הדירקטוריון את עקרונות ההסכם עם חברה א'.
במהלך הדיונים הסתייגו חברי דירקטוריון מהעובדה שלא נערך דיון מקיף בפרויקט וטענו כי הדירקטוריון לא קיבל החלטה על עקרונות הסכם התחזוקה.
לאור חשיבות הפרויקט לחברה והערות היועץ המשפטי שלה בדיון הראשון, היה על דירקטוריון החברה לקיים דיונים מקיפים בפרויקט ולאשר את עקרונותיו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת החברה ושומרי הסף בה להבטיח כי בעתיד תידון ותאושר כל החלטה מסוג זה בדירקטוריון החברה, כמתחייב מכללי הממשל התאגידי.
פרטי ההסכם עם חברה א' בהסכם נקבע כי טיפולי תחזוקה יתבצעו אחת לשלושה ימים ובכל 50,000 ק"מ (כשלושה חודשי נסיעה), וכי טיפול מקיף יתבצע בכל 600,000 .
ק"מכמו כן נקבע כי חברת הרכבת תמשיך לבצע באמצעות עובדיה עבודות מסוימות, שלביצוען נדרשות מיומנויות מיוחדות, כגון שיפוץ מנועים ומכלולי ציוד המצויים סביב המנועים וכן שיפוץ חלקים ייחודיים של הקרונועים.
בהסכם נקבעו קריטריונים לביצוע וקנסות שיוטלו במקרים שחברה א' לא תעמוד בשיעורי הזמינות שנקבעו לגבי הקרונועים ובזמנים שנקבעו לתיקון תקלות.
נקבעו שיעורי זמינות מזעריים מדורגים: 82% ,בשנה הראשונה85% בשנים לאחר מכן, שבהן יתבצעו שירותי התחזוקה במוסכי הרכבת ו-88% בשלב האחרון, בו יינתנו שירותי התחזוקה במוסך נפרד.
בהסכם נקבעה תקרה שנתית לקנסות - 5 מיליון ש"ח או10% מהתמורה שניתנה לחברה באותה שנה, הנמוך מביניהם.
עוד נקבע כי בשנה הראשונה של אספקת השירותים יחולו הקלות במשטר הקנסות (50% הנחה במחצית הראשונה של השנה ו-30% הנחה במחצית השנייה של השנה).
' חלוקת התחזוקה בין עובדי הרכבת לעובדי חברה א מחלקת קרונועים בחטיבת הנייד, שמנתה כ -90 עובדים, הייתה אחראית לתחזוקת הקרונועים.
במשך השנים צברו עובדי המחלקה בכלל והמנהלים המקצועיים בתחומים השונים בפרט, ידע ייחודי וניסיון רב במגוון תחומים, כולל תחזוקת מנועים השונים מהמנועים המותקנים בקרונועים בדנמרק.
תחזוקת הקרונועים מתבצעת בעיקר במתחמים בחיפה ובלוד.
בהסכם הקיבוצי החדש נקבעו סייגים לגבי עבודת מיקור החוץ: "בתקופת ההסדר הזמני , תתקיים ותישמר הפרדה מלאה ]שלוש שנים מתום תקופת ההתארגנות של הספק[ באמצעות מחיצה קשיחה ומוגבהת בגובה שלא יפחת משישה מטרים בין מתחמי תחזוקת .
" על ידי הספק החיצוני לבין מתחמי העבודה של העובדים]הקרונועים[ לאחר תחילתפעילותה של חברה א' התגלעו חילוקי דעות בין הנהלת הרכבת לוועד העובדים על פירוש ההסכם הקיבוצי החדש, שהביאו לשביתות, להשבתות ואף להגשת תלונה במשטרה.
חילוקי הדעות נסבו בעיקר סביב הפירוש של 'ביצוע עבודות' על ידי 748 דוח שנתי66א .
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 עובדי הרכבת בגין הקרונועים (כגון הבטחת איכות ובקרה על פעילות חברה א', וביצוע פעולות כגון שיפוץ מנועים).
מצב זה גרם לבעיות בתחזוקת הקרונועים, כמתואר להלן.
14 הוציא בית הדין האזורי לעבודה29 .
צו האוסר על העובדים לנקוט עיצומים נציגות העובדים הגישה ערעור30, ובית הדין הארצי לעבודה קבע כי פסק הדין ייוותר על כנו, וכי העובדים לא יוכלו לנקוט צעדים ארגוניים בכל הקשור לפעילותה של חברה א'.
עם זאת קבע בית הדין הארצי לעבודה שהחברה לא תוכל להטיל על העובדים מטלות שבעקבות ההסכם הקיבוצי החדש יש לגביהן מחלוקת פרשנית וקבע אלו עבודות על העובדים לבצע.
באפריל 2015 ניתן פסקבוררות בנושא זה.
בפסק הבוררות נקבע בין השאר כי חובתם של עובדי הרכבת לבצע את עבודות התחזוקה מוגבלת לתחומים שנקבעו בהסכם והן ממין העבודות שלא ניתן לבצע אותן על גבי הקרונועים.
הרכבת מצידה חייבת למלא התחייבותה ולהעביר לעובדים את כל עבודות התחזוקה שנקבעו בהסכם.
עוד נקבע בפסק הבוררות כי הרכבת רשאית לדרוש מעובדים לבצע שירותי תחזוקה אשר עליהם לא חלה הגבלה בהסכם הקיבוצי.
ועד העובדים הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיוני 2015 כי חברת הרכבת לא העבירה לעובדי החברה את עבודות התחזוקה כפי שנקבע בפסק הבוררות.
חוסר הבהירות של ההסכם והפרשנויות השונות שהתעוררו לגביו פגעו במיקור החוץ ובתחזוקת הקרונועים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת החברה והעובדים למצוא את הדרך לשיתוף פעולה מלא על מנת להגשים את היעד המשותף שלהם, הצלחת החברה ומתן שירותי תחזוקה איכותיים, שיבטיחו את תפקודה התקין והיעיל של החברה ובטיחותם של הנוסעים ברכבת.
ההתארגנות של חברה א' בדיונים שהתקיימו לפני ביצוע ההליך התחרותי הסתייגו החברות שהשתתפו בהליך מפרק הזמן הקצר, שלושה חודשים, שניתן להן להתארגנות ומאי -העברת הקרונועים לתחזוקה בהדרגה.
החברות ציינו כי תקופת ההתארגנות לביצוע פרויקטים דומים היא לפחות שישה חודשים, וכי העברת הציוד נעשית בהדרגה.
להערכתן, העברת הקרונועים לתחזוקה בפעימה אחת לא תאפשר לבדוק את הקרונועים לפני העברתם, וכמו כן היא עלולה לפגוע ברמות הזמינות של הקרונועים.
יו"ר ועדת המכרזים אמר בדיון שהתקיים בוועדת המכרזים באפריל 2013 כי התקופה הקצרה שניתנה לחברה א' להתארגנות היא פועל יוצא של אילוצים והסכמות אשר עומדים בבסיס ההסכם עם העובדים, ועל כן לא ניתן לשקול נושא זה מחדש.
חברה א' הצהירה בחתימתה על ההסכם כי בחנה את כל המידע שחברת הרכבת מסרה לה, כולל הדוח הטכני, כי הסיכון הכרוך בהיבטים השונים של ההתקשרות ידוע לה, וכי היא נושאת באחריות לכל היבטי ההתקשרות, אף שלא הייתה לה אפשרות לבדוק את הקרונועים .
29 ס"ק 14-1-13392 רכבת ישראל בע"מ - המבקשת והמשיבה שכנגד - הסתדרות העובדים הכללית וועד העובדים של רכבת ישראל - המשיבים והמבקשים שכנגד.
30 עס"ק 14-07-33198 הסתדרות העובדים הכללית וועד העובדים של רכבת ישראל - המערערים רכבת ישראל בע"מ- המשיבה.
חברת רכבת ישראל בע"מ 749 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 ואת תנאי הפעילות במתחמי הרכבת לפני חתימת ההסכם.
על פי ההסכם, השלב הראשון בפרויקט הוא שלב התארגנות, שיימשך שלושה חודשים.
בשלב ההתארגנות היה על חברה א' להתארגן לביצוע התחזוקה מבחינה לוגיסטית, ובכלל זה לגייס עובדים ולהכשירם.
בתקופה זו נאסר על חברה א' לגשת לאתר התחזוקה ולקרונועים, בין השאר עקב חילוקי דעות בין הנהלת חברת הרכבת ובין עובדי החברה לגבי פרשנות ההסכם הקיבוצי החדש.
לדברי חברה א' פגעה מגבלה זו בהתארגנותה.
הייחודיות של נושא תחזוקת הקרונועים, הסתייגויות המציעים והעובדה שבהסכם הקיבוצי החדש שנחתם עם העובדים לא הוסדרה מערכת היחסים בין עובדי הרכבת לבין חברה א', הגדילו את מקדמי אי -הוודאות והסיכון שבהעברת תחזוקת הקרונועים למיקור חוץ.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הבעיות שתוארו לעיל, היה על חברת הרכבת להכין תכניות חלופיות, כגון קביעה ראשונית של כמות מינימלית של קרונועים הנדרשת לצרכי החברה, דרישה מחברה א' לעמוד ביעד כמותי זה, ולאחר הגשמתו, הגדלת מספר הקרונועים בתחזוקת חברה א' בהדרגה.
ההכשרה של עובדי חברה א' הייתה קצרה: חברה א' הכשירה מנהלים ישראלים בדרגי הביניים באמצעות קורס של 14 ימים בלבד; עובדי חברה א' החלו בהכשרה מעשית על הקרונועים רק לאחר שהועברו לחברה זו כל הקרונועים; רק כמה ימים לפני שהועברו הקרונועים לחברה א' תרגלו עובדיה באופן חלקי תחזוקה על קרונוע שלא היה תקין ושחסרו בו חלקים מרכזיים; במשך שנת 2014 הביאה חברה א' עובדים זרים להדרכה והכשרה של עובדיה בישראל.
משרד מבקר המדינה העלה כי במרץ 2014 , לאחר שהתברר שקיימות בעיות בתחזוקת הקרונועים, ציין מנכ"ל חברת הרכבת בדיון שהתקיים בדירקטוריון החברה כי קיימת בעיה של חוסר ידע וחוסר התמחות של עובדי חברה א'.
ממסמכי חברת הרכבת עולה כי היא אפשרה לבצע תחזוקה באמצעות עובדים ללא ניסיון וללא הכשרה מעשית.
הרכבת טענה בתשובתה כי פנתה לחברות בעלות ניסיון ומוניטין רב בתחום תחזוקת הציוד הנייד של רכבות, וכן בעלות יכולת לתחזק רכבות שייצרו יצרנים אחרים.
חברה א' כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי במקום לקיים הדרכות מעשיות בדצמבר 2013 , כפי שתוכנן, היא נאלצה לקיים הכשרה חלקית על קרונוע שלא היה תקין, מכיוון שוועד העובדים לא הסכים שיסופק לה קרונוע תקין לצורך ההכשרה.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על חברת הרכבת להקפיד כי העובדים שתעסיק חברה א' יהיו בעלי ניסיון והכשרה מעשית מתאימה בתחזוקת הציוד, כפי שנדרש בהסכם שחתמה חברת הרכבת עם חברה א'.
הקמת מינהלה בחברת הרכבת על פי הנחיית ועדת המכרזים הקים סמנכ"ל חטיבת הנייד מר בני לביא (להלן - סמנכ"ל הנייד) מינהלה האחראית למימוש ההסכם.
תפקידיה כוללים פיקוח ובקרה על פעילות חברה א' 750 דוח שנתי66א .
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בהיבטים הטכניים, הבטיחותיים והכספיים (אישור החשבוניות).
על פי התכנון של חברת הרכבת, היו אמורים להשתלב בה עובדים של החברה שעסקו בעבר בתחזוקת הקרונועים ולבצע הבטחת איכות של התחזוקה.
ממסמכי חברת הרכבת עולה כי ועד העובדים אסר על העובדים לבצע הבטחת איכות כאמור.
המינהלה הוקמה לאחר שחברה א' החלה בפעילותה.
חברת הרכבת התקשרה עם מהנדס בכיר, כדי שיהיה אחראי לפיקוח ההנדסי על פעילות חברה א'.
המהנדס ביצע בין השאר בדיקת דוחות של חברה א' ובדיקות מדגמיות לגבי פעילותה.
הועלה כי הפיקוח נעשה רק באמצעות בדיקת הדוחות, ולא באמצעות בדיקה פיזית.
ביצוע תחזוקת הקרונועים במיקור חוץ .
חברה א' החלה את עבודות התחזוקה בינואר 2014, כמתוכנן.
מרכז האחזקה הארצי בחטיבת הנייד (להלן - מרכז האחזקה) מנהל רישום ומעקב של זמינות הציוד הנייד ושל התקלות בציוד זה.
מספר הקרונועים הזמינים נמדד פעמיים ביום: בבוקר ואחר הצהריים.
חברת הרכבת מפעילה קרונועים על פי הצרכים התפעוליים שלה.
רישום התקלות כולל בין השאר פרטים על המועד והמקום שבו התרחשה התקלה, הסיבה לתקלה, המערכת שבה היא התגלתה (כגון המנוע או הדלתות) וההשפעות שהיו לה (כגון ביטול נסיעת רכבת או איחור בהגעתה).
פעם בחודש מחשבות חברת הרכבת וחברה א' את הזמינות החודשית של הקרונועים.
במקרים שבהם נקבע כי התקלה נבעה מאי -תפעול נכון של הקרונוע או אי-ביצוע פעולות שהיו באחריות חברת הרכבת, הקרונוע נחשב זמין לצורך חישוב הזמינות כאמור.
להלן נתונים על מספר התקלות, ביטולי נסיעת רכבות ודקות האיחור בארבעת החודשים הראשונים של פעילות הזכיין: .
תקלות, ביטולי נסיעות של רכבות ודקות איחור, ינואר-אפריל 2014 .
בקרונועים מספר ביטולי .
נסיעת רכבות דקות האיחור .
ינואר-פברואר* 64 10 825 .
מרץ-אפריל 108 13 2,076 .
* בשבוע הראשון של ינואר2014 .
, לפני תחילת פעילות הזכיין, לא היו תקלות בקרונועים .
מהלוח עולה כי בחודשים מרץ -אפריל 2014 חל גידול במספר התקלות, ביטולי הנסיעות ודקות האיחור, לעומת החודשיים שקדמו להם.
מספר התקלות עלה משבוע לשבוע.
14 היו כ-20 תקלות שבעקבותיהן נגרם איחור של כ-450 דקות ביציאה ובהגעה של רכבות.
כמו כן היו בפרק זמן זה תקלות רבות בקו מתל אביב לירושלים.
חברת הרכבת קנסה את חברה א' בחודשים מרץ-אפריל חברת רכבת ישראל בע"מ 751 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 2014 בכ-646,000 ש"ח ובכ -745,000 ש"ח בהתאמה (לא כולל מע"ם) בגין חריגות מהמדדים שנקבעו בהסכם.
צמצום מספר הקרונועים המתוחזקים במאי 2014 הודיעה חברת הרכבת לחברה א' עלכוונתה לצמצם את מספר הקרונועים המועברים לחברה א' לתחזוקה, מ-4431 ל-24 .
כדי להימנע מפגיעה בשירות, הפעילה חברת הרכבת חלק מהקווים שהופעלו בעבר באמצעות הקרונועים באמצעות ציוד חלופי.
חברת הרכבת ציינה בפנייתה לחברה א' כי להערכתה, צמצום כמות הקרונועים המועברים לתחזוקתה יאפשר לה לתחזק טוב יותר את הקרונועים, לצמצם את כמות התיקונים בעתיד ולהקטין את הפער בין הרצוי לנעשה בפועל בכל הנוגע לשיפוצים המקיפים הנדרשים בשאר הקרונועים.
חברת הרכבת הודיעה לחברה א' כי חישוב הזמינות ייעשה על פי 24 קרונועים, ולכן היא נדרשת להבטיח זמינות של 20 קרונועים בלבד כדי לעמוד בשיעורי הזמינות שנקבעו בהסכם (82% .
) חברה א' הסתייגה מהחלטה זו וטענה כי הקשיים בתחזוקת הקרונועים נובעים בין השאר מההפרעות של ועד העובדים.
כמו כן ציינה חברה א' כי למרות החלטת הרכבת, עבודות התחזוקה ממשיכות להתבצע בכל הקרונועים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה כתבה חברה א' כי צי הקרונועים שנמסר לה כלל 19 קרונועים שמועד הבדק המקיף שלהם עבר וכי על פי החוזה ניתנו לה24 חודשים לבצע את הבדקים הללו, שכאמור לא בוצעו כאשר תחזוקת הקרונועים הייתה באחריות חברת הרכבת.
חברה א' הוסיפה כי לפי החוזה, אושרו הקרונועים הללו לנסיעה (כפי שהם היו מאושרים לפני שנמסרה התחזוקה לחברה א') במשך כל אותה תקופת ביניים, אולם כאמור במאי 2014 החליטה חברת הרכבת באופן חד-צדדי להשביתם.
פעולות להבטחת איכות התחזוקה בעקבות תלונה שהוגשה למשרד מבקר המדינה לגבי ליקויים שעלולים לפגוע בבטיחות הנסיעה בקרונועים, נפגשו נציגי משרד מבקר המדינה במאי 2014 עם מנכ"ל חברת הרכבת והציגו בפניו טענות אלה.
מנכ"ל החברה הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה באותו חודש כי על פי בדיקה שערך, אין יסוד לטענה בדבר כשלים בטיחותיים בקרונועים, בתחזוקתם ובפיקוח על תחזוקתם.
המנכ"ל הוסיף כי בכוונת חברת הרכבת להגביר את הפיקוח על תחזוקת הקרונועים ואת הפעולות להבטחת איכות התחזוקה באמצעות התקשרות עם חברה חיצונית מחו"ל, שהיא בעלת מומחיות בתחום זה.
יצוין כי בפועל החלה חברת יועצים חיצונית מחו"ל את עבודתה באוקטובר 2014 .
)(ראו להלן חברת הרכבת הייתה ערה לתחזוקה הלקויה של הקרונועים ולכמות הרבה של התקלות בהם לעומת העבר, שבעקבותיהן נפגע לעתים השירות לנוסעים, בעיקר בשל רמת זמינות נמוכה של הקרונועים.
חברת הרכבת העריכה כי חלק מהבעיות נוצרו מכיוון שהתחזוקה באמצעות מיקור-חוץ הייתה בשלביה הראשונים, ומכיוון שעובדי החברה הערימו עליה קשיים.
לכן, נוכח החשיבות הרבה שייחסה הנהלת חברת הרכבת להצלחת הרפורמה בשיטת התחזוקה, ובמטרה לסייע לחברה א' לשפר את עבודתה, פנה מנכ"ל חברת הרכבת לוועדת המכרזים ביוני 2014 בבקשה לאשרתשלום לחברה א' עבור החודשים מאי -יוני 2014 לא על פי מספר הק"מ .
31 הרכבת רכשה במשך השנים50 קרונועים; שישה מהם הושבתו במשך השנים עקב תאונות או תקלות.
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 שנסעו הקרונועים בפועל, אלאעל בסיס 85% ממספר הק"מ המזערי שנקבע בהסכם.
המנכ"ל ציין בפנייתו כי התשלומים יינתנו באופן חריג, לפנים משורת הדין ובכפוף להתחייבות חברה א' לשיפור האיכות של שירותיה.
על פי השיפור באיכות השירות, תועבר לחברה א' יתרת התשלום (15% ) .
בתום שנת ההסכם הראשונההוועדה אישרה את הבקשה, וחבריה הדגישו כי יש להמשיך ולפעול כדי להחזיר את רוב הקרונועים למצב של פעילות שוטפת עד סוף יולי 2014.
הידרדרות ברמת התחזוקה של הקרונועים מרכז האחזקה דיווח בספטמבר 2014 כי מספר התקלות הממוצע בקרונועים בשבוע מתחילת השנה עד למועד זה היה כ-8.
5, לעומת כ-3 תקלות בממוצע בשבוע בשנת2013 .
יצוין כי בחישוב ממוצע התקלות לא נעשית הבחנה בין תקלות שאחראית להן חברה א' ובין תקלות שאחראית להן חברת הרכבת.
סמנכ"ל הנייד התריע כי אין לחברת הרכבת די קרונועים באיכות הנדרשת להפעלה, וכי נדרש להכין תכנית תפעולית חדשה.
באוקטובר 2014 דיווחסמנכ"ל הנייד למנכ"ל חברת הרכבת ולמנהל אגף רכבות כי חברה א' עדיין לא הגיעה להישג הנדרש על פי ההסכם בכל הנוגע לצמצום כמות התקלות, וכי כמות התקלות הגדולה פוגעת באיכות השירות של חברת הרכבת.
מנהל חטיבת הנייד הוסיף כי חברת הרכבת ממשיכה לדרוש בכל דרך שעומדת לרשותה מחברה א' לעמוד בהתחייבויותיה, שאם לא כן היא תפגע בהכנסותיה.
הביקורת העלתה כי היו מקרים שבהם תקלות באותו קרונוע חזרו ונשנו כעבור ימים אחדים ואף באותו יום.
בלוח שלהלן מובאות דוגמאות לתקלות חוזרות בקרונועים: .
תקלות חוזרות בקרונועים .
מספר הקרונוע כמות התקלות החוזרות .
34 שבע תקלות במנועים באפריל2014 .
31 ארבע תקלות בארבעה ימים רצופים ביולי 2014 .
36 שלוש תקלות שלכשל מנועים ביומיים באוגוסט 2014 .
18 שתי תקלות במצברים ביומיים באוגוסט2014 .
27 שלוש תקלות בדלתות ב-27.
33 שתי תקלות חוזרות ביום ב-8.
14 בשבועיים הראשונים של נובמבר2014 .
בוטלו תשע נסיעות של רכבותבסוף אותו חודש היו רק 19 קרונועים זמינים לתפעול.
בדצמבר שנה זו, לאחר שהסתמנה מגמת שיפור בתחזוקת הקרונועים, חלה שוב הידרדרות - ב-17.
14 היו רק11 קרונועים זמינים, וב-22-21 בחודש זה היו רק12 .
קרונועים זמינים חברה א' כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי בדצמבר 2014 שינתה חברת הרכבת את הקריטריונים שעל פיהם ייקבע אם קרונוע ייחשב תקין, ועקב כך הושבתו קרונועים רבים.
חברת הרכבת הסבירה בתשובתה כי באותו חודש הגדירה חטיבת הנייד נוהל בדיקת תקינות לשירות של הקרונועים, שכלל הגדרות מדויקות יותר מהגדרות ההסכם המקורי.
חברת רכבת ישראל בע"מ 753 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 המרחק הממוצע בין תקלות מדד מקובל לבחינת יעילות התחזוקה התקופתית הוא המרחק הממוצע בק"מ בין סיום הטיפול בתקלה אחת ועד לגילוי תקלה אחרת32 ( MDBF ).
משרד מבקר המדינה השווה את יעילות התחזוקה של הקרונועים במיקור-חוץ לתחזוקת הקטרים והקרונות בחברת הרכבת.
להלן נתונים על המרחק הממוצע בין תקלות בשנים 2014 -2013: .
המרחק הממוצע(בק"מ) בין תקלות, לפי סוגי ציוד, 2014 -2013 .
סוג הציוד שנת 2013 שנת 2014 .
קטרי נוסעים 38,172 48,378 .
קרונות חד-קומתיים 406,624 568,621 .
קרונות דו-קומתיים 328,383 583,667 .
קרונועים 42,274 8,213 מהלוח עולה כי המרחק הממוצע בין תקלות בקרונות נוסעים (חד-קומתיים ודו -קומתיים) ובקטרי נוסעים גדל בשנת 2014 בשיעור ניכר לעומת שנת2013 , דבר המצביע על שיפור בתחזוקה השוטפת של ציוד זה.
לעומת זאת, עולה מהלוח כי חלה ירידה ניכרת בשנים אלה במרחק הממוצע בין תקלות בקרונועים, דבר המעלה ספק לגבי איכות התחזוקה שלהם.
קנסות שהוטלו על חברה א' על פי חישוב שעשתה חברת הרכבת, הסתכמו הקנסות שהיו אמורים להיות מוטלים על חברה א' בפרק הזמן 25.
14 בלבד, בגין אי -עמידתה בדרישות הזמינות של הקרונועים, בכ-12.
מיליון ש"ח ואולם מאחר שהקנס המצטבר לשנת 2014 כבר הגיע באותו זמן לתקרת המוסכמת לשנה - 5 מיליון ש"ח בלבד- לא היה באפשרות חברת הרכבת לקנוס את חברה א' בגין התקלות המרובות בחודשים האחרונים של השנה.
על פי הערכת חברת הרכבת היו התשלומים לחברה א' אמורים להסתכם בכ-100 מיליון ש"ח בממוצע בכל שנה.
בפועל, מאחר שחלק מהקרונועים לא היו זמינים ולאחר ניכוי הקנסות שהוטלו על חברה א' - שילמה לה חברת הרכבת בשנת 2014 כ-51.
6 מיליון ש"ח בלבד (כולל 10 .
)מיליון ש"ח בעבור התארגנות חברה א' הודיעה בתגובתה למשרד מבקר המדינה כי הסכום שקיבלה בגין השנה הראשונה של ההתקשרות לא כיסה אפילו את הוצאותיה.
32 mean distance between failures 754 דוח שנתי66א .
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתום שנה להפעלת פרויקט מיקור-החוץ התברר כי היעדים שנקבעו לו לא הושגו - מספר התקלות בקרונועים גדל במידה ניכרת לעומת השנים הקודמות; מספר הקרונועים הפעילים היה נמוך מהמתוכנן; מספר נסיעות הרכבת שבוטלו עקב תקלות גדל; רמת השירות לנוסע בקו הרכבת שבין בית שמש לירושלים נפגעה, עקב קשיים בהפעלה סדירה של קו זה, המופעל רק באמצעות קרונועים.
אגף רכבות ביצע מעקב אחר תחזוקת הקרונועים ביולי 2015 .
המעקב העלה כי בעקבות שינויים שביצעו חברה א' וחברת הרכבת חל שיפור ניכר ביותר בתחזוקת הקרונועים ובהבטחת האיכות של התחזוקה.
שיפוץ מנועים לקרונועים יש ארבעה מנועים ייחודיים33.
בעקבות השרפה בשנת 201034 , השביתהחברת הרכבת מינואר 2011 למשך כמה שנים את פעילות אחד המנועים בקרונועים.
השבתה זו פגעה, להערכת חברת הרכבת, בשירותיות של הרכבת (גרמה להתארכות זמן הנסיעה), אך לא בבטיחותה.
חברה ג' ציינה בדוח הטכני כי הקרונועים לא תוכננו לנסיעה כה מאומצת במשך פרק זמן ארוך, והדבר יכול לגרום לתקלות מרובות, בייחוד בקו לירושלים, עקב הפיתולים הרבים במסילה ושיפוע התוואי.
ממסמכים שבדק משרד מבקר המדינה ומהדוח הטכני שהכינה חברה ג', עולה כי חברת הרכבת לא השלימה במועד את השיפוץ הכולל של המנועים.
חברת הרכבת העריכה כי ב- 75% מהמנועים לא בוצעו בדקים מקיפים ו שיפוץ כולל אחרי כל 600,000 .
ק"מ, כנדרש חברת הרכבת כללה בהסכם שחתמה עם חברה א' ביצוע בדק מקיף של 21 קרונועים בעלות ממוצעת של כ -1.
8 מיליון ש"ח לכל קרונוע.
בהסכם הקיבוצי החדש נקבע כי החברה החיצונית שתיבחר לביצוע התחזוקה תרכוש מחברת הרכבת שירותי תחזוקה שונים לקרונועים, כגון שיפוץ של מנועים, גירים ושסתומים, זאת מאחר שעובדי חברת הרכבת התמחו בנושאים אלה.
ממסמכי הרכבת עולה כי ועד העובדים התנגד ומנע ביצוע עבודות שיפוץ של המנועים ושל חלפים אחרים הנדרשים לפעילות הקרונועים, דבר שגרם, להערכת הרכבת, לפיגור רב בתיקון הקרונועים, עד כדי השבתתם.
חלק מהתקלות בקרונועים בשנת 2014 .
היו תקלות במנועים נמצא כי היה פיגור גדול מאוד בביצוע שיפוץ מקיף של מנוע שבנובמבר 2014 פרצה בו שרפה.
על הנהלת חברת הרכבת לפעול להשלמת שיפוץ המנועים בהקדם, כדי למנוע תקלות בפעילות הקרונועים, ובייחוד בקו לירושלים.
בקרונועים המופעלים בדנמרק מותקנים מנועים אחרים 34 שרפה שפרצה ברכבת שנסעה מנהרייה לתל אביב בדצמבר2010 .
, ובה נפגעו נוסעים חברת רכבת ישראל בע"מ 755 .
:שם הדוח חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 הבטחת איכות עמידה בתקנים בין-לאומיים בהסכם שנחתם עם חברה א' נקבע כי על החברה לעמוד בדרישות תקן 9001 -2008 ISO .
התברר כי חברת האם של חברה א' עומדת בדרישות התקן, אבל חברה א' טרם סיימה את המבדק לגבי עמידתה בדרישות אלה.
חברה א' הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי המבדק לגבי עמידתה בדרישות התקן כאמור מתוכנן לשנת 2016.
במאי2014 , כארבעה חודשים לאחרשהחלה חברה א' לתחזק את הקרונועים, הודיע ה חברת הרכבת למשרד מבקר המדינה כי דרשה "לקבל בהקדם פירוט תיעוד מלא של התהליך והשיטה שעל פיה פועלת" מערכת הבטחת האיכות של חברה א', וכי דרישתה זו צפויה להיענות.
בפועל, התקשרה הרכבת בעצמה עם חברות ייעוץ לביצוע הבטחת איכות, כמתואר להלן.
הועלה כי חברת הרכבת לא כללה בהסכם שחתמה עם חברה א' דרישות בתחום הבטחת האיכות, אלא קבעה כי דרישות כאלה יגובשו בתקופת ההתארגנות.
ואולם בפועל לא גיבשה חברת הרכבת דרישות כאלה ולא בחנה את הליכי הבטחת האיכות של חברה א'.
התקשרויות עם חברות ייעוץ 1.
בהסכם עם חברה א' נקבע כי חברת הרכבת רשאית למנות גורם חיצוני לבחינת איכות התחזוקה של הקרונועים.
ועדת המכרזים אישרה ביולי 2014 התקשרות לשלושה חודשים35 עם חברת יועצים (להלן - חברת ייעוץ ב'), עם אפשרות להארכה בעוד תשעה חודשים, לשם ביצוע בקרה על פעילות חברה א'.
בספטמבר 2014 ביקש סמנכ"להנייד כי ההתקשרות תהיה לארבעה חודשים.
הסכם ההתקשרות נחתם באוקטובר 2014 .
חברת ייעוץ ב' העסיקה ארבעה עובדים מומחים, ואלה ביצעו בקרה על התחזוקה (לדוגמה, בחנו את השלמת תיקון התקלות, פסלו הפעלת קרונועים שלא עמדו בדרישות הבטיחות, בחנו היבטי בטיחות בתחזוקה והכשירו עובדים במינהלה לביצוע בדיקות הבטחת איכות).
כמו כן ביצעו עובדי חברת ייעוץ ב' בדיקות הבטחת איכות לפני מתן אישור להפעלת הקרונועים.
הועלה כי רק כתשעה חודשים לאחר העברת התחזוקה לחברה א' החלה חברת הרכבת לבצע בדיקות הבטחת איכות, במקום להסתמך על הדיווחים של חברה א'.
בדצמבר 2014 ביקש מנהל אגף תחזוקה חיפה בחטיבת הנייד את את אישור ועדת המכרזים להארכת תקופת ההתקשרות עד 30.
15 ולהגדלת היקפה (הוספת שני עובדים ואישור תשלום תוספות לביצוע עבודות במשמרת לילה).
35 לפי תקנה34(6 ) לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993 .
שם הדוח: חברת רכבת ישראל בע"מ - תחזוקה ברכבת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 סמנכ"לית כלכלה וכספים הסתייגה בדיון וציינה שהדבר כרוך בעלויות גבוהות, אף שהפתרון היה אמור להיות נקודתי ולתקופה קצרה.
יו"ר ועדת המכרזים הסכים עם טענתה של הסמנכ"לית כי העלויות הן גבוהות, אך ציין שלחברת הרכבת אין בררה אלא להסתייע בגוף חיצוני ומקצועי אשר יסייע בבקרה על התחזוקה ועל הכשרת העובדים, בין השאר בשל היבטים בטיחותיים וחוסר שיתוף פעולה של ועד העובדים.
הוועדה אישרה את הארכת תקופת ההתקשרות ואת הגדלת היקפה.
יו"ר הוועדה ציין כי מפאת חשיבות הנושא נדרש להאריך את תקופת ההתקשרות עד 30.
15 , והוועדה אישרה את המלצתו.
חברת הייעוץ ביקשה כי במקרה ששהות היועצים תעלה על 184 ימים36 , יחול תשלום מס ההכנסה בגינם על הרכבת.
לפיכך המליצה ועדת המכרזים בספטמבר 2014 כי שהות היועצים שתעסיק חברת ייעוץ ב' לא תעלה על 184 .
ימים הביקורת העלתה כי בפועל תקופת ההתקשרות של חברת הרכבת עם ח ברת ייעוץ ב' ארוכה יותר מפרק זמן זה, ולכן המס עשוי לחול על הרכבת.
על פי סדרי מינהל תקין, לפני העסקת יועצים או נותני שירותים אחרים יש לאשר מראש את ההתקשרות ותנאיה.
ממסמכי חברת הרכבת עולה כי ועדת המכרזים ערוכה לאשר התקשרויות דחופות, על פי צורכי החברה.
14 פנה סמנכ"ל הנייד לוועדת התקשרויות ומכרזים בבקשה לאשר התקשרות דחופה לשלושה ימי עבודה עם ארבעה מומחים מחו"ל בתחזוקת קרונועים (להלן - חברת ייעוץ ג').
מטרת העסקתה של חברת ייעוץ ג' הייתה ביצוע הערכה של מצב הקרונועים ומתן חוות דעת בנושא, בשל הבעיות בתחזוקת הקרונועים.
בדיקת מבקר המדינה העלתה כי פניית הסמנכ"ל לוועדה נעשתה לאחר תיאום עם חברת ייעוץ ג'.
הביקורת העלתה כי סמנכ"ל הנייד לא בחן חלופות להתקשרות עם חברת ייעוץ ג'.
כמו כן, ועדת התקשרויות ומכרזים אישרה את ההתקשרות בדיעבד, ובלי שהוצגו לה הצעות מחיר.
זאת ועוד, חברת הרכבת לא חתמה עם חברת ייעוץ ג' על הסכם שיפרט את התחייבויות הצדדים.
חברת הרכבת ציינה בתשובתה כי כל הנושאים הקשורים למיקור-חוץ נדונו בוועדת מכרזים עליונה וכי אישור ההתקשרות עם חברת ייעוץ ג' נדון בוועדת ההתקשרויות בגלל הדחיפות ולכן גם לא נחתם הסכם עימה.
בפועל התארכה ההתקשרות עם היועצים מעבר למספר הימים והיא נדונה ואושרה בוועדת המכרזים.
חברת ייעוץ ג' הכינה דוח ראשוני אשר להערכת חברת הרכבת פירט את תמונת המצב הכללית לגבי מצב הקרונועים.