HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הובאו לפני הממונה על מחוז דרום שבעה תיקים, לפני הממונה על מחוז יו"ש נוהל תיק אחד .
בלבד, לפני הממונה על מחוז תל אביב 16 תיקים, ולפני הממונה על מחוז ירושלים ארבעה .
יצוין כי באותן שנים מינהל הדיור הממשלתי השיג כנגד חיובים בתחום המיסוי העירוני .
שנשלחו לו בסכום כולל של 534,071,630 ש"ח, במסגרת197 תיקים, ולאחר טיפול מצד עורכי .
הדין מייצגי המדינה הופחתו החיובים לסך כולל של 132,931,868 ש"ח (הפחתה של .
401,139,734 ,ש"ח75% ) ושולמו כ-8 מיליון ש"ח כשכר טרחה לעורכי הדין שייצגו את המדינה .
מנתונים שהתקבלו ממשרד הפנים עולה כי בשנת 2020 ,חל גידול במספר הפניות במחוז חיפה .
וכי במחוז דרום התקבלו 12 בקשות ליישוב סכסוך בין רשויות מקומיות למשרדי ממשלה.
תחת משרד הפנים פועלים שבעה ממונים על מחוזות תל אביב, מרכז, יו"ש, ירושלים, צפון, חיפה ודרום .
בפועל, את הדיונים והגישורים מנהלים הממונים על המחוזות או סגניהם .
109 בהנחית היועמ"ש לממשלה 6.
1200 צוין כי : "משרד הפנים הורהבהנחיותיו כי תקויָם הדדיות בהסדר זה היינו שלא .
תוגש תביעה אזרחית נגד רשות מרשויות המדינה על ידי רשות מקומית בטרם נעשה בירור, כמפורט לעיל, בין .
הממונה על המחוז לבין פרקליט המחוז והיועץ המשפטי של המשרד המתאים.
" פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית .
| 712 | בביקורת עלה כי השימוש במנגנון ניהול הליכי יישוב סכסוכים לפני הממונים על .
המחוזות במשרד הפנים, בשנים 2019-2017 , אינו גדול והסתכם בעשרות אחדות של .
תיקים ושרובו התמקד בהתדיינויות בעניין חיובי ארנונה של משרדי הממשלה בידי .
בשנים האמורות ניהל מינה ל הדיור הממשלתי 197 תיקי השגה .
בהיקף כספי כולל של 534 מלש"חבטיפול עורכי דין מייצגי המדינה.
במימוש ההנחיה בשל היעדר לוחות זמנים קצובים להליך 110 , ונמצא כי עורכי הדין אינם .
ממהרים להשיב לפניות לשכות הממונים על המחוזות לצורך תיאום ישיבות, באופן .
המעכב את בירור הסכסוכים.
במספר מקרים חריגים אף נסגרו תיקים מחוסר מעש נוכח .
משך הזמן הארוך שחלף מבלי שהתקיימו בו הליכים למרות פניות חוזרות ונשנות .
בתשובת משרד הפנים מאפריל 2021 :נכללו תגובות נפרדות ושונות של הממונים על המחוזות .
הממונה על מחוז חיפה ציין כי יחסית להליך משפטי, הליכי יישוב הסכסוכים בפני הממונה על .
המחוז הם מהירים ויעילים ומסתיימים בהצלחה.
עוד ציין כי לדעתו הסיבה למיעוט התיקים .
היא מפני שהנחיית היועץ המשפטי לממשלה אינה מחייבת את משרדי הממשלה ויש לתקן .
אותה באופן שתחייב את הצדדים לקיים הליך מקדמי לפני פנייה לערכאות.
ירושלים מסר כי הוא מקבל את הערת הביקורת וסבור כי אכן יש להסדיר את הנושא .
באמצעות הנחיות ברורות יותר.
מטעם הממונה על מחוז דרום נמסר כי בשנת 2020 הוטמע .
במחוז נוהל פנימי הכולל לוח זמנים מובנה על מנת למנוע עיכוב ושיהוי בבירור הסכסוך.
מחלקת ייעוץ וחקיקה (ציבורי-מינהלי) שבמשרד המשפטים מסרה בתשובתה מאפריל 2021 כי .
היא בוחנת את הצורך בתיקון הנחיה זו על מנת לשפר את הליך ההתדיינות המקדים בין .
המדינה לרשויות המקומיות.
מטרת הפניית מקרים לנתיב של יישוב סכסוך היא להביא לסיומה של המחלוקת .
במהירות ולחסוך למדינה משאבי זמן וכסף.
מומלץ כי משרד המשפטים יבחן אם נדרשת .
הסדרה והאחדה של אופן הפנייה לממונה על המחוז או לגורם אחר שייקבע (ובכלל זאת .
של זהות הפונה מטעם המדינה לבירור ההליך), וכן קביעה במסגרת הנחיה של פרק .
הזמן שבו נדרש אותו גורם לערוך את הבירור בפניו, בהסכמת משרד הפנים .
כי הפרקליטות תערוך מיפוי של כלל הסכסוכים טרום תביעה שהיא מעורבת בהם, .
ובכללם אלה שבהם הרשות המקומית היא זו שטוענת לפגיעה בזכויותיה, ותוודא מימוש .
הנחיות היועץ המשפטי לממשלה והנחיות משרד הפנים בדבר יישוב סכסוכים מחוץ .
לכותלי בית המשפט בכלל המקרים הנ"ל.
110 הנחיית היועץ המשפטי לממשלה כוללת את סעיף 2 )(דולפיו "לא נענתה התביעה תוך 30 ימים מעת מסירתה .
לטיפול הממונה על המחוז, רשאי פרקליט המחוז המתאים או מנהל היחידה לאכיפה אזרחית בפרקליטות .
לפתוח בהליכים משפטיים, אם מכל הבחינות האחרות רואה הוא מקום לכך".
כוללת פירוט של אופן ניהול ההליך ואינה מקנה כלים לניהולו.
| 713 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית שיהוי בטיפול מצד הפרקליטות : .
השאלון שהופץ לגופים הממשלתיים כלל סקר שביעות רצון בעניין הטיפול שמעניקה .
הפרקליטות בכל הנוגע לפניות מצד הגופים הממשלתיים בנושא אכיפה אזרחית.
תרשים 26: תוצאות סקר שביעות רצון הגופים המשיבים מטיפול הפרקליטות .
לפניותיהם בעניין אכיפה אזרחית .
מידת הזמינות של הפרקליטות זכתה לשביעות רצון בקרב הגופים המשיבים לשאלה .
(95% ), ההנחיות בסוגיות משפטיות שהעניקההפרקליטות התקבלו גם הן באור חיובי .
בקרב הגופים המשיבים ( 89% ).
לעניין משך הטיפול בתיקים שהעבירו הגופים .
מהגופים המשיבים הביעו חוסר שביעות רצון .
בפגישות עם גורמי הנהלה בפרקליטות נמסר כי לא ידוע על תיקי תביעות יזומות שהתיישנו .
בשל עיכוב מצד הפרקליטות, אך תיק שיש בו מורכבות עובדתית או משפטית יכול לשהות .
כשנתיים בפרקליטות לצורך הכנתו להגשה לבית משפט.
עוד נמסר כי הסיבות לשיהוי .
בפרקליטות כוללות עיכובים בקבלת חומר מהגופים הממשלתיים, קושי בגיבוש העובדות בשל .
תיעוד חסר, לצד מורכבות משפטית, וכן בשל הלי ך ממושך של עבודה בתוך הפרקליטות.
הפרקליטות אישרה שראוי שיהיה קיצור הליכים בתוכה, אך הדבר תלוי במשאבים הדרושים .
לכך, ובהתגייסות של הגוף הממשלתי התובע לעניין וזמינותו.
לחלוף הזמן יש השפעה על טיב הראיות והמסמכים והוא מעצים את הקושי שבבחינת .
ועל כן מומלץ כי הפרקליטות תערוך מיפוי של משך הטיפול בתיקים .
המועברים לטיפולה, תאתר את הגורמים להתמשכות הטיפול ותפעל לקיצורו.
| 714 | היעדר תיעוד וקשיים ראייתיים בהגשת תביעות .
סדרי מינהל תקין מחייבים את הגופים הממשלתיים לתעד הן את פעילותם הפנימית, ובכלל זה .
את תהליכי העבודה ודיונים פנימיים, והן את עבודתם עם גורמי חוץ 111 .
בהערכה מושכלת של סיכויי תביעה אזרחית יזומה, אשר נטל השכנוע בה מוטל על התובע, .
ובמקרה זה על המדינה היוזמת את התביעה 112 .
תיעוד נאות מאפשר להתחקות אחר מהלך .
הדברים ויש בו כדי לתרום להגדלת סיכויי התביעה.
לצורך הגשת תביעה אזרחית יזומה על .
הגוף הממשלתי התובע לגבש ולאגם את מסד הנתונים העובדתיים ואת המסמכים הנוגעים .
לעניין, אשר בכוחם לבסס את עילת התביעה ולשמש במידת הצורך ראיות בערכאות .
המסד העובדתי הנדרש להגשת תביעה אזרחית עשוי לכלול נתו נים כלכליים, פרוטוקולים, .
חוזים, כתבי התחייבות, אגרות חוב, בטוחות והתכתבויות מכלל הגורמים הרלוונטיים, הכול .
בהתאם לעילת התביעה ולנסיבות המקרה הנדון.
לפיכך כדי להוציא תביעה אל הפועל נדרש .
שיתוף פעולה של היחידה המקצועית, החשבות, הלשכה המשפטית והפרקליטות.
בדוחות קודמים113 התריע משרד מבקר המדינה על כך שרוב משרדי הממשלה, אינם משמרים .
כראוי את המסמכים האלקטרוניים שלהם, וגופים רבים משמידים מידע שלדעתם אינו נחוץ עוד .
עקב כך, מידע, הנוגע בין היתר לתהליכי קבלת החלטות, לצורכי בקרה, מעקב, .
ביקורת והפקת לקחים, להליכים משפטיים ומינהליים להכשרה וגם לצורכי מחקר בעתיד, .
הנזק העשוי להיגרם מכך הוא בלתי הפיך ואף הולך וגדל ככל שהשנים .
בפגישות עם גורמים בכירים במשרד המשפטים, במשרד האוצר ובגופים ממשלתיים .
נוספים עלה כי הליך איסוף הראיות וגיבושן לקראת תביעה אזרחית יזומה כרוך בקשיים .
כמו: תחלופה גבוהה באיוש התפקידים בגוף הממשלתי פוגמת בזיכרון הארגוני ובשיתופי .
הפעולה; העובדים חוששים מחשיפת כשל ניהולי בגוף הממשלתי אגב בניית תיק .
הראיות; מסמכים חשובים להכנת התביעה לא נשמרו או אבדו; ניסוח לא מיטבי של .
מסמכים שנלוו לה סכמי ההתקשרות כגון אגרות חוב, שעבודים וכתבי התחייבות 114 .
ונזקים מקצועיים-משפטיים אחרים.
111 עע"מ 2418/05 מילגרום נ' הוועדה המחוזית לתכנון ולבניה (פורסם במאגר ממוחשב, 24.
112 "בהתאם לכלל הראייתי "המוציא מחברו עליו הראיה צד למשפט אזרחי צריך להוכיח את עיקרי העובדות המהוות .
את עילת תביעתו מן הבחינה המשפטית.
רמת ההוכחה אינה כב משפט הפלילי "מעבר לספק סביר", אלא כי די .
בהוכחה כי גרסתו של הצד שעליו נטל ההוכחה סבירה יותר מאשר הגרסה השוללת אותה.
ההוכחה במשפט הפלילי הוא של 99% והוא מוטל על המאשימה (המדינה), ואילו במשפט האזרחי נושא התובע .
בנטל להוכיח תביעתו ברמת ודאות של 51% (רמת ודאות הקרויה גם "מאזן ההסתברויות").
113 ,מבקר המדינהדוח שנתי 66 ג(2016 .
"), "ניהול רשומות אלקטרוניות ושימורן במשרדי הממשלה .
114 כך קבלת תקציב להשקעות ממשרד הכלכלה והתעשייה כרוכה בחתימה של הגוף המקבל על אגרת חוב וכתב .
במקרים שבהם מקבל התקציב לא עמד בהתחייבויותיו, המדינה לא יכלה לממש את אגרות החוב כיוון .
שהאופן שבו הן נוסחו נתן עדיפות לגורמים אחרים בסדר הנשייה, כגון גופים בנקאיים.
לאחרונה, ובהנחיית היחידה .
לאכיפה אזרחית, עודכן נוסח אגרות החוב.
| 715 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית מהביקורת עלה כי היעדר התיעוד והקשיים הראייתיים האמורים גורמים לכך שתיקים .
פוטנציאליים רבים לא הבשילו לכדי תביעות משפטיות, ועל כן עשוי להיגרם נזק לקופה .
הציבורית וליכולת המדינה להגן על מכלול זכויותיה.
נוכח הקשיים באיסוף ראיות שהוצגו ופוטנציאל הנזק הכלכלי וההרתעתי העולה מהם, .
מומלץ כי משרד המשפטים יוציא הנחיה ללשכות המשפטיות בגופי הממשלה בדבר .
הצורך בהקפדה על תיעוד של מהלכים ושמירת מסמכים, ובייחוד כאלה הנוגעים .
לאינטרסים של המדינה, ובדבר אופן התיעוד.
מומלץ לגבש טפסים רשמיים שיתוו הליך .
בניית תיק ראיות המבוסס על תשתית ראייתית מספקת לקראת הכנת תביעה בהליך .
מחלקת ייעוץ וחקיקה (אזרחי) שבמשרד המשפטים ציינה בתשובתה מאפריל 2021 כי יש מקום .
להנחיה מטעם היועץ המשפטי לממשלה בנושא שמירה ותיעוד של מידע, בדומה להנחיה .
שניתנה בנוגע לטיפול במשבר הקורונה, ובה התבקשו משרדי הממשלה למנות "ממונה תיעוד" .
שתפקידו לרכז את נושא שמירת המסמכים ותיעוד הליכי קבלת ההחלטות.
ייעוץ וחקיקה כי השונות הרבה בין המקרים שבהקשרם נדרש שימור המידע מקשה על ניסוחו .
מומלץ כי משרד המשפטים יבחן, בתיאום עם החשב הכללי, עריכת מסמכים גנריים .
בחלוקה נושאית, לשימוש הגורמים הרלוונטיים שבמשרדים השונים.
עבור יחידות הרכש ומינהל הדיור הממשלתי או גורמים הנמצאים בקשר עם ספקים או .
הימנעות מהליכי גבייה והגשת תביעות .
הליכי גבייה, וביתר שאת ניהול הליך משפטי אזרחי, כרוכים בהקצאת תשומות115 לא מבוטלות .
מצד גופי הממשלה ובעלויות הנובעות מעצם ניהול ההליך, ובכלל זה מהפקת חוות דעת .
מקצועיות ומתשלום שכר טרחה.
יתרה מזאת, כאשר גובה החוב נמוך מעלות הטיפול 116 או .
כאשר החייב לא אותר או נמצא בהליך חדלות פירעון, המדינה ממעטת להגיש תביעות .
כאמור, במענ ה לשאלון ציינו כ -20% מהגופים המשיבים את חוסר הכדאיות .
לעניין התשומות הכרוכות בניהול הליך משפטי אזרחי ראו בהקדמה לפרק זה .
116 כך למשל, לפי סעיף 3 א לחוק יסודות התקציב, התשמ"א -1985 , המדינה מחלקת מאות מיליוני ש"ח למוסדות .
ציבור, עמותות וארגונים שונים ככספי תמיכה בהתאם למבחני התמיכה של המשרד הרלוונטי.
שהתקבלו מחשבות משרד הרווחה, נכון לדצמבר 2019 , מספר החייבים למשרד הרווחה בגין תמיכות ששולמו .
ביתר או שנעשה שימוש בכספי התמיכות למטרות אחרות היה 498 , וסך החוב היה כ -13.
החוב אצל 99 חייבים (כ-25% ) היה כ-445 ש"ח, ול-289 חייבים (כ-60% ) היה חוב ממוצע של 3,750 .
ש"ח פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית .
| 716 | הכלכלית כאחד החסמים להגשת תביעות אזרחיות מצידם117 .
כך לדוגמה צינה רשות המסים .
כי "בסכומים מסוימים מסרבת הפרקליטות להגיש תביעות.
מעבר להפסד הכספי קיים גם .
במסגרת תשובתה של רשות המיסים למשרד מ בקר המדינה, מאפריל .
2021 , היא הבהירה כי הערתה נוגעת לנושאי מינהלה שאינם "נושאים מיסויים".
ציינה בנוגע לנקודה זו כי שיקולי הכדאיות הכלכלית גוברים כשמדובר בעבירה שאינה שכיחה .
היעדר טיפול בחובות שגבייתם חסרת כדאיות כלכלית מביא לכ ך שחובות קטנים .
נערמים לכדי מסה קריטית המכבידה על מאזני הגופים ועל מאזן המדינה, ואי גביית .
תשלומי חובה עשוי לפגוע בעקרון השוויון שבבסיס הטלתם.
משרד האוצר מסר בתשובתו כי הוא מכיר בחשיבות ביצוע האכיפה בתחום הגבייה, גם אם .
הדבר אינו כדאי כלכלית, שכן מדובר בעניין הרתעתי והמדינה צריכה לעמוד על זכויותיה.
מסר משרד האוצר כי בעבר החשכ"ל היה שותף לניסיון לגבש קריטריונים לנושא, מעבר .
לכללי מסגרת הגבייה הכ ללית הקבועה בהוראות התכ"ם, אולם מהלך זה לא צלח שכן .
מדובר בחיובים שונים באופיים ובתהליך המקצועי הקודם להם.
עוד ציין משרד האוצר כי .
משרדי הממשלה מתייעצים עם מטה החשכ"ל בסוגיות אלה בהתאם לעניין.
מומלץ כי משרד המשפטים בשיתוף משרד האוצר ינסחו קריטריונים למיפוי ו בחירת .
מקרים שבהם למרות היעדר כדאיות כלכלית יש מקום לנקוט הליכים אזרחיים בשל .
שיקולים נוספים, ובהם שיקולי מדיניות והרתעה.
עוד מוצע לבחון יצירת מנגנוני גבייה .
מותאמים לתביעות בסכומים קטנים כדוגמת מכתבי התראה, שיחות טלפון לחייב או .
שילוב בטחונות בהתקשרויות.
אכיפה אזרחית כלפי מפגעי טרור .
לפי הנחיה פנימית של הפרקליטות, בבואה לשקול אם להגיש תביעה אזרחית נגד מפגעים או .
פעילי טרור 119 להשבת כספי הפיצויים ששילמה לנפגעי הטרור, עליה לבחון, בין היתר, את .
ההיתכנות הכלכלית לגביית סכומים שייקבעו בפסקי דין וכן את האיזון שבין השק עת .
המשאבים הנדרשת בניהול ההליך לעומת הסיכוי למימוש סכום הפיצוי אם התביעה תתקבל.
בעניין זה ציינה פרקליטת מחוז ירושלים כי המחוז מקדם בשנים האחרונות תביעות יזומות בגין .
117 כך למשל נכתב על ידי משרד הבריאות בשאלון בהקשר לחסמים הגורמים לאי -הגשת תביעות יזומות: "שיקולי .
ישנם מקרים (ש)עלות העסקת מיקור חוץ גבוהה טרם החלטה על היתכנות קיום זכויות למדינה .
בתשובת משרד הבריאות אף צוין כי מדובר למשל במקרים של איתור פטנטים השייכים למדינה, ומאחר .
שאין הרבה משרדים העו סקים בתחום הקניין הרוחני, עלות ייצוג המדינה במיקור חוץ יקרה מאוד.
הכדאיות של כל מקרה נבחנת במסגרת צוות בין-משרדי הכולל גורמים שונים מטעם משרד הבריאות כגון חשבות, .
מדען ראשי ויועץ משפטי, וכן נציגים מאגף החשב הכללי ומהפרקליטות.
118 מענה לשאלון מטעםרשות המיסים מיום 27.
119 על פי ההנחיה הפנימית בנושא "תביעות המדינה נגד מפגעים", מדצמבר2019 , "מדובר בתביעות נגד מפגעים שהם .
אזרחים ישראלים בלבד (בין אם מפגעים ערבים -ישראלים ובין אם מפגעים יהודים, ולא תביעות נגד מפגעים .
פלשתינים, שאינם אזרחי המדינה, סוגיה אשר טעונה בחינה נפרדת, בשל רגישות הנושא.
| 717 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית הסכומים בהם נושאת המדינה בשל פעולות איבה, נגד מפגעים ישראלים.
שתי תביעות אזרח יות בגין יידוי אבנים על הרכבת הקלה בירושלים, כשהמטרה בהגשת .
תביעות אלה היא בעיקרה הרתעתית שכן פעמים רבות המפגעים חסרי אמצעים.
הגישה הפרקליטות במחוז ירושלים שתי תביעות בגין תשלומים ששולמו וישולמו למשפחות .
הרוגים בפעולות איבה120.
עם זאת הוסיפה הפרקליטות בתשובתה כי תביעה שלא גלום בה .
פוטנציאל גבייה אינה מייצרת הרתעה של ממש, ואף בראי פרויקט ניהול הסיכונים, לא בהכרח .
מדובר בנושא שראוי לטפל בו בכלים של אכיפה אזרחית.
הביקורת העלתה כי בשנים 2019-2018 לאהוגשו תביעות אזרחיות להשבת כספי פיצויים .
יש לציין כי בשנים אלו אושרו 374 נפגעים בגין 93 אירועי .
בשנת 2019 שילם המוסד לביטוח לאומי ל- 5,237 נפגעי פעולות איבה , .
תשלומים בסך של כ-540 מיליון ש"ח121.
בעניין הגשת תביעות להשבת כספי פיצויים ששולמו לנפגעי טרור צ יינה הפרקליטות .
בתשובתה כי מרביתם של המפגעים אינם אזרחי ישראל ותושביה, ולפיכך הגשת תביעה .
אזרחית היא מורכבת וכוללת היבטים מתחום המשפט הבין -לאומי, היבטים מדיניים, וקבלת .
החלטות המחייבת את מעורבותם של גורמים רבים, לרבות משרד הביטחון, משרד החוץ והיועץ .
מעבר לכך סוגיה זו כרוכה בקשיים פרוצדוראליים.
הפרקליטות הוסיפה כי .
היא מייצגת את המוסד לביטוח לאומי במקרים חריגים, ונכון למועד זה היא בחנה מקרים .
המוסד לביטוח לאומי, בתשובתו ממאי 2021 , ציין כי הוא עוסק בנושא החל .
משנת 2016 עם היחידה לאכיפה אז רחית בפרקליטות המדינה.
עוד ציין כי במקרים אלה .
מעורבים שיקולים רבים ומורכבים.
בסמוך למועד השלמת הדוח אירעו במהלך חודש מאי 2021 מעשי אלימות רבים ברחבי .
ישראל בהם נגרמו נזקים לאנשים בגוף וברכוש (דירות, רכבים ועוד) וכן נגרמו נזקים .
לרכוש ציבורי ובכלל זה למבני צי בור, לבתי כנסת, לתשתיות, לניידות משטרה ועוד.
המדינה צפויה לשלם פיצויים לנפגעי פעולות איבה באמצעות רשות המיסים - הקרן .
כמו כן, למדינה יהיו הוצאות נוספות בגין הפגיעה ברכוש הציבורי.
מקרים אלו מחדדים את הצורך בפעילות אכיפה אזרחית, לצד ההליכים הפליליי ם, .
ובפרט כלפי מי שהורשע בהליך הפלילי, להשבת הכספים שישולמו מהקופה הציבורית.
לצד שיקולי כדאיות כלכלית בהגנה על זכויות המדינה ושיקולים אחרים, מומלץ כי .
הפרקליטות תשקול את התועלת ההרתעתית מפני עבירה על החוק בכלל ולאו דווקא .
מפני עבירה מסו ימת, הטמונה מעצם הגשת התביעה ואת השמירה על העיקרון שלא .
ייצא נשכר מי שלא שילם את חובו.
לצורך כך, תנסח קריטריונים למיפוי ובחירת מקרים .
שבהם יש לנקוט הליכים אזרחיים בשל שיקולים נוספים, ובהם שיקולי מדיניות והרתעה, .
ובייחוד כלפי מפגעים באירועי טרור או כלפי עיזבונם.
120 ,היות שהמפגעים בתביעות אלו נהרגו, התביעה הוגשה נגד יורשיהם עד לגובה הירושה.
ההליכים המשפטיים בשתי התביעות טרם הסתיימו.
עוד מסרה הפרקליטות כי ישנן תביעות נוספות בהכנה.
121 המוסד לביטוח לאומי, דוח שנתי 2019.
| 718 | פרק חמישי: אכיפה משולבת .
אכיפה משולבת היא שימוש בכלים מתחומי המשפט האזרחי, המינהלי והכלכלי ככלי אכיפה .
אפקטיביים במאבק בתופעות פשיעה ובתופעות אחרות, לצד הכלים שמעמיד המשפט .
יתרונה של אכיפה מסוג זה הוא בשילוב זרועות של רשויות המדינה הרלוונטיות שלהן .
סמכויות לנקוט אמצעים המוקנים להן על פי דין, במטרה להשיג תוצאה אפקטיבית שלא ניתן .
להשיגה אם כל גוף פועל בנפרד.
האכיפה מבוצעת במתכונת של "שולחנות עגולים" שבהם .
כל גורם מביא לשולחן את הידע, הניסיון, המומחיות הייחודית שצבר ואת מגוון הסמכויות .
הפרקליטים האזרחיים שמרכזים את מבצעי האכיפה המשולבת אחראים על תיאום בין הגופים .
השונים ועל איגום הידע, המשאבים ובחינת הכלים המתאימים להתמודדות עם התופעות .
הצלחת פעילות אכיפה משולבת ושולחנות עגולים תלויה במידה רבה .
ברצונם ובשיתוף הפעולה מצד הגופים הרלוונטיים.
נושא זה אינו מעוגן בהוראה חוקית ומבוסס .
על השתתפות וולונטרית במבצעי האכיפה.
ממסמכים שמסרה הפרקליטות עולה כי ההשתתפות הוולונטרית במבצעי אכיפה מעלה קושי .
ברתימת גופים שאינם מעוניינים לשתף פעולה מסיבות שונות.
סיבות אלו כוללות, בין היתר, .
חוסר הלימה בין תוכניות עבודה של הגופים, תעדוף שונה של הקצאת משאבים, אינטרסים .
נוגדים או מדיניות מתנג שת ביעדי אכיפה.
בשנת 2009 הוקם צוות אכיפה אזרחית-מינהלית ראשון מסוגו בהובלת פרקליטות מחוז חיפה .
ובהשתתפות נציגי המשטרה, השלטון המקומי וגורמי אכיפה נוספים.
עקרונות האכיפה האזרחית -מינהלית והכלכלית בפרקליטות המדינה ובמטה הארצי של .
משטרת ישראל, בדיון של היועץ המשפטי לממשלה דאז, בהשתתפות גורמים בכירים מכמה .
רשויות אכיפה ומינהל, ובכלל זה, פרקליט המדינה דאז, מפכ"ל משטרת ישראל, ראש רשות .
המסים, ראש הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור וגורמים רבים נוספים 123.
במסגרת פעילות האכיפה המשולבת הוקמו פורומים לטיפול בתופעות רוחביות מרכזיות בעלות .
והשלכות בכל הנוגע להשתלטות גורמים עברייניים על מקרקעי ציבור .
כך למשל, בשנת 2012 הוקם "פורום חופים" העוסק בתופעת ההשתלטות על חופי הים על ידי .
122 מתוך "פנקס השת"פ" שערכה הפרקליטות בשנת 2020 , ובו תשתית נורמטיבית לתורת ההפעלה של האכיפה .
123 הישיבה התקיימה בהתאם להחלטת היועץ המשפטי לממשלה לקדם מדיניות שתקשה על מחוללי הפשיעה .
להחזיק תשתית כלכלית להתארגנות שיטתית ומתמשכת לביצוע עבירות.
מדיניות זו תתבצע כחלק ממדיניות רחבה .
להגברת האכיפה וקידום המאבק בפשיעה המאורגנת תוך שילוב והפעלה של סמכויות היועץ המשפטי לממשלה .
בתחומי האכיפה, ייצוג המדינה בערכאות, הייעוץ והחקיקה.
היועץ המשפטי לממשלה, פרקליט המדינה והמפקח .
הכללי של המשטרה עמ דו על חשיבות שילוב הידע, הניסיון והמומחיות הייחודיים של כלל היחידות הפועלות .
במערכת המשפט והמינהל הציבורי לצורך במאבק מינהלי-אזרחי במחוללי הפשיעה, ככלי מסייע למאבק במישור .
הובהר כי היכולת לשלב בין רשויות המינהל ולפעול כגוף אחד היא כלי רב-ערך ורב -עוצמה בשמירה על .
ובכלל זה זיהום הסביבה, מי התהום, מפגעי ריח וזיהום אוויר מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 719 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית גורמים פרטיים או עברייניים 125.
פורום נוסף המכונה "פורום פסולת" הוקם בשנת 2019 במטרה .
לגבש את הכלים האפקטיביים לטפל בתופעה הולכת ומתרחבת של השלכת פסולת בלתי .
חוקית ובכלל זה שימוש במטמנות פירטיות ותחנות מעבר לפסולת הפועלות ללא היתרים .
בהקשר זה משרד האוצר ציין בתשובתו כי החשכ"ל מייחס חשיבות רבה לשימוש באכיפה .
משולבת וליצירת שיתופי פעולה וממשקי עבודה בין יחידות ומשרדים שונים.
האוצר כי בשנה האחרונה החל החשכ"ל לשתף פעולה עם רשות האכיפה והגבייה בפרויקט .
להקמת יחידה המטפלת בחובות מורכבים וגדולים במרכז לגביית קנסות בשיתוף עם היחידה .
במסגרת הפרויקט מבוצע אפיון הסיכונים הכרוכים בחובות הגדולים לצורך .
מיסוד וקביעה של נוהל מסודר המערב את משרדי הממשלה באופן הטיפול בחובות אלו.
זה יביא בחשבון נושאים שונים ובהם חקירת יכולת, יצירת שיתופי פעולה והקמת "שולחנות .
מדיניות בחירת יעדים למבצעי אכיפה משולבת .
תהליך העבודה בגיבוש יעדים שנגדם מכוונת האכיפה המשולבת, תחילתו, בדרך כלל, בפניית .
המשטרה לפרקליטות בבקשת עזרה בטיפול בגורם עברייני מקומי או אזורי או בתופעת פשיעה .
באמצעות כלים מהתחום האזרחי או המינהלי.
בהקשר זה יצוין כי בשנת 2015 החליטה .
ההנהלה האזרחית בפרקליטות כי באותה שנה כל פרקליטות מחוז תקדם פעולת "שולחן .
עגול" אחד לפחות ביחס ליעדי תקיפה, בשילוב אגף חקירות ומודיעין המחוזי במשטרה.
לציין כי החל משנת 2019 המדדים הפנימיים של המשטרה משקללים בתוכם את השתתפות .
יחידות המשטרה בהליכי אכיפה משולבת.
מדיניות הפרקליטות לגבי אכיפה משולבת היא .
תיעדוף הטיפול בארגוני פשיעה ופשיעה חמורה על פי מפת המודיעין של המשטרה.
בביקורת עלה כי קביעת היעדים שנגדם מכוונים מבצעי אכיפה תלויה במידה רבה .
במידע המתקבל מהמשטרה וכן ממשרדי ממשלה וגורמים נוספים, כשהיעדים נבחרים .
על ידי גורמים אלו שלא על פי מדיניות סדורה או אמות מידה ברורות דיין.
הפרקליטות מסרה כי ישנה מדיניות סדורה, הכרוכה רובה ככולה בתעדוף של משטרת ישראל .
בהתאם למפת המודיעין ולתופעות הפשיעה בפועל.
היקף המשאבים ואירועי הפשיעה שקורים .
בפועל הם הגורמים העיקריים לתיעדופם של היעדים בהתאם למדיניות הכללית.
המשטרה מסרה בתשובתה כי יעדים לאכיפה כלכלית משולבת נבחרים על בהתאם לגורם .
פשיעה או תופעה שמשפיעים על הפשיעה בתחום היחידה הטריטוריאלית, על בסיס החומרים .
המשטרה מציגה לפרקליטות האזרחית את היעד ואת מידת השפעתו .
ונבחנות הפעולות שניתן לבצע במישור האזרחי.
המשטרה הוסיפה כי היא אינה קובעת את .
מדיניות בחירת היעדים, וכי פנקס השת"פ המתווה את השיטה לביצוע אכיפה משולבת אינו .
מתווה מדיניות לגבי אופן בחירת היעדים.
עם זאת, המשטרה מקפידה לשמור על איזון בין .
125 ככלל השותפים לפורום הם: המשרד להגנת הסביבה, רמ"י, היחידה הארצית לאכיפת דיני התכנון והבנייה, מינהל .
התכנון, רשות הטבע והגנים, המשטרה והפרקליטות.
הפורום נוסד מתוך יעד משותף של הגנה על חופי הים .
בישראל כמשאב טבע ייחודי השייך לכלל הציבור.
| 720 | פעולות האכיפה לביןהשמירה על זכויות הפרט במסגרת מגבלות החוק.
המשטרה עם הפרקליטות האזרחית, גופי אכיפה ורגולטורים השותפים לאכיפה המשולבת .
מבצעים תהליך של פיקוח ובקרה על מנת לשמור על מידתיות באכיפה שמתבצעת.
ממסמכים של הפרקליטות עולה כי מתחייבת זהירות רבה בשימוש באכיפה משולבת תוך .
הקפדה כי הנחישות להשגת המטרה לא מאפילה על הפעלת שיקול הדעת של רשויות .
האכיפה או מובילה לאכיפה לא שיטתית.
אכיפה משולבת טומנת בחובה, מעצם מהותה, פוטנציאל להפעלת כוח שלטוני עוצמתי .
משכך, ראוי כי השימוש באכיפה משולבת ייעשה תוך הגדרת מדיניות .
ברורה ומתואמת בין רשויות האכיפה ביחס לבחירת היעדים ושמירה על איזון בין הרצון .
להפעיל אכיפה אפקטיבית לבין החובה לשמור על זכויות הפרט.
היעדר "רגל מסיימת": כאמור, פעילות מבצעי האכיפה מתחילה ב"שולחן עגול", .
ושיאה ב"יום הפרוץ" שבו גורמי האכיפה מגיעים אל היעד תוך הפעלת פעילות אכיפה לפי .
הסמכויות הקבועות בדין לכל גורם שותף.
הצלחת פעילות אכיפה משולבת ושולחנות עגולים .
תלויה במידה רבה ברצונם של הגופים הרלוונטיים לשתף פעולה, ומבוסס על השתתפות .
וולונטרית במבצעי האכיפה.
מהביקורת עלה כי לאחר "יום הפרוץ" אין בהכרח המשך תוכנית פעולה סדורה לכלל .
כמו כן, הפרקליטות לא הגדירה את לוחות הזמנים לשלב "סגירת .
המבצע" או את "סופיות הטיפול" מצד הפרקליט המלווה את תוצרי האכ יפה.
הפרקליטות, כמרכזת ומובילת מבצע האכיפה, מתקשה לעקוב אחר הטיפול הנוסף .
הדרוש מצד הגופים תוך מיצוי תוצרים והליכי אכיפה מאוחרים נוספים.
הפרקליטות הבהירה בתשובתה כי אין מדובר בתופעה גורפת של היעדר תוכנית פעולה .
הפרקליטות מסכימה שיש לקדם א ת נושא הבניית תוכנית פעולה סדורה .
ומלאה לסיום מבצע האכיפה.
כך למשל, ישנו פוטנציאל להשגת תוצרים נוספים, משמעותיים אף יותר, כגון צווים מינהליים .
או תביעות לסילוק יד .
אולם, מדובר בתוצרים המושגים לאחר זמן היות שהם מחייבים פעולות .
השלמה בדיקות נוספות וכיוצא בזה.
הדבר נובע מה יעדר מחויבות של הגופים השונים לעדכן .
את הפרקליטות על פעולות האכיפה שהם נקטו.
המשטרה הבהירה בתשובתה כי האחריות לסיום המבצע ולטיפול בתוצרים מול רשויות .
האכיפה מוטלת על הפרקליטות.
המשטרה ממשיכה לטפל בהיבטים הפליליים עד להשלמת .
להכרזה על "סגירת המבצע" נודעת חשיבות רבה, בעיקר כדי לעודד ולהבטיח שהגופים .
יפעילו את הסמכויות האזרחיות והמ ינהליות שלהם .
מומלץ כי הפרקליטות תפעל .
להבניית לוחות הזמנים של תוצרי פעולות האכיפה הנגזרות ממבצעי האכיפה המשולבת, .
כדי לאפשר מעקב, ולהביא למיצוי של פעולות האכיפה, ובכך להשיא את יעילות .
המבצע, ולהעצים את כוח ההרתעה של המדינה.
| 721 | | פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית .
למדינת ישראל נצברות זכויות אזרחיות שונות, ועליה לנקוט פעולות יזומות לשם .
כבר בשנת 2008 החליטה הפרקליטות כי המדינה לא תעסוק בהתגוננות מפני .
תביעות כנגדה בלבד, אלא גם תיזום פעולות גבייה ואכיפה לשם שמירה על זכויותיה, .
ולצורך קידום הנושא הקימה הפרקליטות את היחידה לאכיפה אזרחית.
יותר מעשור ממועד קבלת ההחלטה, עיקר עיסוקה של הפרקליטות הוא בהתגוננות .
בתיקים שבהם המדינה נתבעת.
הדוח מצביע על פער ניכר בין פוטנציאל האכיפה והגבייה של חובות כלפי המדינה לבין .
האכיפה והגבייה המבוצעות בפועל על ידי הגופים הממשלתיים.
מנקיטת פעולות אקטיביות לטיפול בהפרות ופגיעה בזכויותיה גורמת, בין היתר, לפגיעה .
בהרתעה ובשלטון החוק, ואף גורמת למחיקת חוב ות בהיקף של מאות מיליוני ש"ח .
ומסיבה נזק לקופה הציבורית.
לצורך שמירה מיטבית על זכויותיה, על המדינה לפתח מנגנונים שיטתיים לאיתור פגיעות .
בזכויותיה והפרות הסכמים, אשר יבטיחו עמידה בהתחייבויות כלפיה וקבלת תמורה .
אכיפה אזרחית יעילה דורשת הירתמות של כל הג ורמים הרלוונטיים בגופים .
הממשלתיים, ובהם מנכ"לי הגופים והגורמים המקצועיים, המשפטיים והחשבונאיים.
המורכבות של הפעלת כלי האכיפה האזרחית ושל הכנת תביעות יזומות מצריכה גם .
שיתוף פעולה מלא של הגופים הממשלתיים עם משרד האוצר ומשרד המשפטים.
אכיפה אזרחית ואכיפה משולבת הן משאב מוגבל.
על המדינה לנקוט פעולות להבטחת .
זכויותיה באמצעותן, באופן מושכל ומתוכנן, לאחר התוויית מדיניות ויצירת תעדוף .
ובהתאם לסקרי סיכונים.
היות שהאכיפה האזרחית והאכיפה המשולבת הן כלים רבי .
עוצמה, ראוי כי השימוש בהן ייעשה תוך שמירה על איזון בין הצורך באכיפה אפקטיבית .
בידי המדינה לבין החובה לשמור על זכויות הפרט.
לאור התוויית המדיניות בדבר הגברת ה אכיפה היזומה ועמידה על זכויות המדינה, מומלץ .
כי הגופים הממשלתיים, גופי האכיפה והתביעה ימשיכו לשכלל ולטייב את יכולותיהם .
לפעול בשיתופי פעולה לשם שמירה על נכסי המדינה ועל זכויותיה באופן פעיל ומתמיד.
סיכום פעולות המדינה להבטחת זכויותיה באמצעות אכיפה אזרחית .
חסמים המונעים שימוש יעיל באמצעי אכיפה אזרחית .
כפי שעלה בתשובות הגופים המשיבים .
• קושי בהמצאת אישור מסירה כדין בהתאם לחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז-1967.
אין מערכת ממוחשבת למעקב .