HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהחלטת ממשלה מפברואר 2006 אימצה הממשלה את המלצות הוועדה.
לעניין המלצת הוועדה להימנע משימוש בחיילי חובה מחוץ לסד"כ צה"ל ולביטול מסלולי השירו ת המקוצרים בצה"ל נקבע ששר הביטחון יוביל עבודת מטה בין -משרדית שבמסגרתה ייבחנו המלצות אלה, ולאחר סיום עבודת המטה יוגשו לממשלה תוצריה.
בפברואר 2007 פרסם אגף הביקורת ונציב תלונות הציבור במשרד לבט"פ דוח ביקורת שכותרתו "בחינת תפקודם של השח"ם במשטרת ישראל".
הד וח הגדיר את מערך שח"ם כ"כשל מערכתי" משום שהרוב המכריע של שוטרי שח"ם אינם עומדים בקריטריונים של כוח אדם המתאים לשירות מבצעי במשטרה.
הדוח ציין כי "תרומת השח"ם במגזר הסיור היא שולית ולעיתים אף מפריעה לעבודת המשטרה בשל הסיבות הבאות: פרופיל רפואי עורפי של הגברים, אחוז נשים גבוה מאד קיימים קשיים בהפעלת שוטרי שח"ם באירועים מורכבים או באירועים [ הדורשים שימוש בכוח- , ]כפי שצוין בפני נציגי מבקר המדינה בביקורת הנוכחית שירות קצר, קושי לפעול בתנאי לחץ ויכולת התמודדות נמוכה עם המשימות הקשות והמורכבות של המשטרה עקב גילם ה צעיר, חוסר ניסיון, חוסר בשלות רבות.
כתוצאה מכך, ]תנאי שירות[ נפשית, הכשרה בלתי מספקת ובעיות ת"ש לדעת מפקדים, נפגעים באופן חמור השירות לאזרח, כושר ההרתעה של המשטרה, תדמיתה ואמון הציבור בה".
בדוח 60א30", במסגרת ביקורת בנושא "שירות חיילי חובה מחוץ ליחידות צה ל" צוינו, בין היתר, מאפיינים של מערך שח"ם המעידים על חוסר התאמתו לצרכיה .
28 'תיקון לחוק שירות בטחון (תיקון מס7 ) (שירות במשטרה כשירות מוכר), התשנ"ה- 1995.
29 ועדה בראשותו של פרופ' אבי בן בסט שמונה ביולי 2005 על ידי שרהביטחון דאז רא"ל (במיל') שאול מופז.
30 ,מבקר המדינהדוח 60א ( 2009 '), עמ 134-135 .
מאפיינים אלה דומים למאפיינים שפורטו בדוח הביקורת שהוזכר לעיל.
על פי החלטת הממשלה האמורה בוצעה עבודת מטה בין-משרדית, באחריות משרד הביטחון, בנושא הקצאת חיילי חובה לגופים וליחידות מחוץ לצה"ל.
במרץ 2010 הוגש סיכום עבודת המטה לשר הביטחון.
עבודת המטה המליצה לפעול להקטנה ניכרת בהקצאת חיילי חובה למסגרות שמחוץ לצה"ל, ובנושא שח"ם צוין בסיכום כי אין מקום להמשיך את שירותם של חיילי חובה במשטרה; המשרד לביטחון הפנים 491 .
הוראת השעה שמכוחה החל לפעול מערך שח"ם נקבעה בשל מצב מסוים שאינו רלוונטי עוד ושוטרי שח"ם פועלים כיום בתפקידים עורפיים במשטרה ובתפקידי שיטור רגילים ואינם עוסקים בפעילות שעיקרה ביטחון המדינה ותושביה.
לפיכך, נקבע בעבודת המטה כי "אין עוד מקום להותרת שירות החיילים במשטרה תחת אצטלה זו".
בסוף 2011 החליטה ועדת חוץ וביטחון של הכנסת שלא להאריך את הצו לשירות חיילי החובה במשטרה, ולאחר מספר חודשים חידשה את אישורו.
בתקופה זו לא שובצו חיילים נוספים לשח"ם, ופערי האיוש גדלו בכ-270 .
שוטרים ביוני 2011 החליטה הממשלה להקטין את מספר שוטרי שח"ם.
12 יהיה מספרם 1,850 ולאחר מכן יירד ל - 1,750 ,.
בד בבד יפעל צוות בראשות הממונה על התקציבים במשרד האוצר ובהשתתפותם של מנכ"ל המשרד לבט"פ ושל נציג ממשרד ראש הממשלה, לגבש דרכים למתן מענה חלופי.
עוד נקבע בהחלטת הממשלה כי בכפוף למציאת מענה חלופי, מיום 1.
14 ואילך יוקטן מספרם ל- 1,600.
כאמור, בפברואר 2012 עמד מספר שוטרי שח"ם על 1,517 .
מספר זה נמוך בהרבה מזה שנקבע בעבור אותה תקופה ( 1,850 ), והמשיך לרדת במהלך החודשים העוקבים, כך שבפועל לא היה כל צורך לצמצמו בעקבות החלטת הממשלה.
עם זאת, במועד סיום הביקורת עדיין נגזר ו תקני שח"ם ביחידות המשטרה ובתחנות מתקינת שח"ם כוללת שלא עודכנה בעקבות החלטת הממשלה (בפברואר 2012 היו במשטרה 2,311 תקני שח"ם).
באוקטובר 2012 נמסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי המשטרה פועלת לעדכון תקינת שח"ם במהלך החודשים הקרובים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2012 מסר צה"ל כי בשל אילוצי כוח אדם בשנים האחרונות, כמות החיילים שהיה ביכולתו לספק למערך שח"ם הייתה נמוכה מהתקן שנקבע.
בשנה האחרונה העמיקו פערי האיוש גם בגלל אי-שיבוצם של חיילי חובה לשח"ם במשך כמה חודשים מכיוון שוועדת החוץ והביטחון של הכנסת החליטה בתקופה זו שלא להאריך את הצו לשירות חיילי החובה במשטרת ישראל.
עוד מסר צה"ל כי שיעור האיוש הסופי אינו תלוי רק בכמות החיילים שהוא מקצה, אלא גם ברצונם לשרת במשטרה ובעמידתם בתנאי הסף.
צה"ל הוסיף כי הוא עושה מאמצים רבים לצמצם את פערי האיוש שגדלו כאמור בשנה האחרונה.
בביקורת הנוכחית העלו בעלי תפקידים במטה הארצי ובתחנות בפני נציגי משרד מבקר המדינה את אותן בעיות מהותיות בתפקוד מערך שח"ם בתחנות כפי שהוצגו גם בדוח הביקורת הפנימית של המשרד לבט"פ משנת 2007 וגם בדוח60 א (עד תחילת 2009.
) מהאמור עולה כי לאורך שנים קיימות בעיות מהותיות בתפקוד שוטרי שח"ם, ובעיות אלה שרירות וקיימות גם במועד ביצוע הביקורת הזאת בשנת 2012 ,.
עם זאת ציינו בעלי התפקידים שישנם שוטרי שח"ם איכותיים ובעלי מוטיבציה התורמים תרומה ניכרת ליחידותיהם, ולעתים בתום שירות החובה הם מתגייסים לשירות קבע במשטרה.
לנוכח הבעיות שהועלו בנוגע לתפקוד שוטרי שח"ם בתחנות, בחן משרד מבקר המדינה את מספרם בקרב כלל שוטרי הסיור.
ביולי 2012 פעלו במערך הסיור בתחנות (כולל במרחבים האופרטיביים) 533 שוטרי שח"ם - כ-19% משוטרי הסיור (שאינם רכזי סיור וקציני סיור - תפקידים המאוישים רק בשו טרי קבע).
הביקורת העלתה כי קיים הבדל ניכר בין התחנות בשיעור שוטרי שח"ם המשרתים במערך הסיור.
מתוך 68 תחנות, ב -12 מהן (כ -18% ) היוו שוטרי שח"ם פחות מ -10% מכלל שוטרי הסיור.
לעומת זאת, ב -25 תחנות (כ-37% ) הם היוו20% ויותר וב-7 מהן אף30% .
ויותר בעטיים של הבעי ות והקשיים בתפקוד שוטרי שח"ם, קיים חשש כי בתחנות ששיעורם של שוטרי שח"ם במערך הסיור גדול יחסית, עלול הדבר להשפיע על איכות תפקודו בתחנה.
משרד מבקר המדינה סבור כי על המשטרה לבחון את השיעור הרצוי של שוטרי שח"ם במערך הסיור בתחנות, שאפשר שיהיה בעל גמישות מסוימת בשל מאפייני התחנות השונים, ולפעול בהתאם לכך להתאמת מספרם במערכי הסיור בתחנות השונות; הכול עד שיגובש וייושם מענה חלופי לשוטרי שח"ם, וזאת על פי החלטת ממשלה בנושא מיוני 2011.
בתשובתה מסרה המשטרה כי הבחינה הנכונה צריכה להיעשות ביחס לתקינת שוטרי שח"ם בתחנות ולא לאיוש בפועל.
ההקצאה הנמוכה שהמשטרה מקבלת מצה"ל בגין הפחתת הסד"כ של שח"ם (על פי החלטת הממשלה מיוני 2011 ) מביאה לידי כך שהאיוש בפועל נמוך במידה ניכרת מהתקינה ולכן פיזור שח"ם לא נעשה בהכרח באופן אחיד בין התחנות אלא על פי שיקולים מבצעיים.
בנוסף, בשל מאפייניהן הייחודיים של התחנות - בחלקן שיעור נמוך של שוטרי שח"ם ובתחנות קטנות כל שוטר שח"ם נוסף משנה באופן ניכר את שיעורם - הבדיקה על פי אחוזים בעייתית.
עוד מסרה המשטרה כי מספר שוטרי שח"ם ואיכותם אינם תלויים בה, ובשל מגבלות רפואיות ומגבלות בתנאי שירות הם משובצים בסמ וך למקום מגוריהם.
משרד מבקר המדינה מציין כי גם אם לדעת המשטרה ראוי היה לבדוק את משקלם של שוטרי השח"ם במערך הסיור בתחנה לפי תקינתם, הבדיקה התמקדה בבחינת משקלם של שוטרי השח"ם במערך הסיור בפועל ובבחינת הפערים המתקיימים בפועל בין התחנות.
משרד מבקר המדינה מוסיף כי כל עוד חיילים משרתים במשטרה, על פי החלטת הממשלה, על המשטרה וצה"ל לפעול במשותף להסדרת הבעיות המתמשכות במערך שח"ם, בייחוד בנושא איכות כוח האדם המוקצה לשח"ם.
בד בבד על הממשלה לדאוג לגיבוש פתרונות חלופיים לשח"ם באמצעות הצוות שמונה לשם כך על פי החלטתה מיוני 2011 , ליישומם ולהערכתם, ובהתאם למידת הצלחתם להרחיב את השימוש בהם.
משרד שיטור, קהילה, מבצעים וביטחון בתחנה .
כאמור, בתחילת 2012 אוחד אגף המבצעים עם אק"ם ובתחנה הוקם משרד שיטור, קהילה, מבצעים וביטחון - משרד השיטור והקהילה - המהווה אחת משתי הזרועות המרכזיות בפעילותה.
לפי מסמך יסוד לפעילות משרד השיטור והקהילה ברמת התחנה שהפיץ ראש אגף המבצעים באוקטובר 2011 , תפקידיו של משרד השיטור והקהילה, בין השאר, הם הפעלת יחידות הסיור (להלן - הסיור או מערך המשרד לביטחון הפנים 493 .
הסיור), הפעלת המש"קים ושוטריהם, תיאום הפעילות המבצעית של התחנה, מיון וגיוס מתנדבים לתחנה, הכשרתם והקצאתם לפעילות המבצעית של המגזרים האחרים בה.
בנוסף, המשרד אחראי לריכוז ולהובלה של השותפויות בתחום התחנה בטיפול בתופעות אלימות ומניעתן, בשילוב עם הרשות המקומית, הקהילה וגופים מוסמכים אחרים (למשל, תכנית עיר ללא אלימות) ובשיתופם, וכן פיתוח מודלים מקומיים של שיטור קהילתי והפעלתם בתחום התחנה.
כמו כן, המשרד אחראי 494 דוח שנתי63ג .
לתחום האבטחה, הרישוי ומבצעי החירום.
במהלך 2012 הוחל בפיילוט במחוז דרום להוספת מערך התנועה למשרד השיטור והקהילה.
פעילות מערך הסיור והתכניות לחיזוקו .
מערך הסיור בתחנה הוא ת שתית עבודת השיטור בשטח.
מערך זה הוא הגורם המשטרתי הראשון שבא במגע עם הציבור בגלל היותו זמין בכל זמן ובכל מקום.
מדור סיור במחלקת סיור ושיטור שבחטיבת שיטור וקהילה באגף השיטור והקהילה (להלן - מדור סיור) הוא יחידת מטה מקצועית האחראית לקביעת מדיניות הסיור, לגיבוש נהלים, למתן מענה מקצועי ליחידות השטח, לאפיון אמצעים ייעודיים לסייר ולליווי הטמעתם ובקרה עליהם.
במדור כמה חוליות, ובהן חוליית מחקר, פיתוח ומחשוב האחראית לפיתוח בסיסי מידע ממוחשבים ולהפקת מידע רלוונטי מהם, בין השאר כדי לנתח תופעות ולתכנן את פעילותו של מערך הסיור; חוליית הדרכה, תורה ונהלים האחראית לכתיבה ולעדכון של תורת מערך הסיור ונהליו; וחוליית פיקוח ובקרה האחראית, בין השאר, למעקב אחר עבודת שוטרי הסיור בתחנות ולפיקוח עליהם.
על פי נתוני המשטרה במאי 2012 מנה מערך הסיור ביחידות המשטרה 3,276 .
שוטרים בהתבסס על פקודת המשטרה נקבעו בנוהל "עקרונות הפעלת הסיור" (להלן - נוהל הפעלת הסיור) ובנוהל "טיפול הסייר באירוע ובזירת עבירה" (להלן - נוהל טיפול באירוע) העקרונות להפעלת מערך הסיור ושיטת הביצוע של תפקידיו, לרבות פריסת ניידות הסיור, דרכי תגובה ופיקוד ושליטה, תכנון עבוד ת הסיור ודרכי הבקרה על עבודתו.
לפי עקרונות אלה תפקידי המערך בתחנה נחלקים למתן מענה לקריאות הציבור המתקבלות מהמחוז ממוקד 10031 או למתן מענה בהיתקלות של שוטר באירוע פלילי כמו תפיסת פורץ או תפיסת רכוש (להלן - אירועי תגובה); לביצוע משימות ומטלות כמו ביצוע צווים ומעצר חייבים וליווי עצורים ושמירה עליהם (להלן - משימות ומטלות); לביצוע פעילויות יזומות כמו סיורי נוכחות ובולטות (להלן - פעילות יזומה).
פריסת ניידות הסיור נקבעת לפי חלוקה אזורית לביצוע פעילות יזומה, משימות ומטלות ומתן תגובה מהירה לקריאות הציבור.
לשם כך נקבע לכל תחנה מספר ניידות מינימלי שהיא חייבת להפעיל במשמרת 32 , והוא נגזרת של תקינת כוח האדם ושל האמצעים העומדים לרשותה (להלן - ניידות קו אדום).
עוד נקבע כי כל ניידת סיור (להלן - ניידת) תופעל באזור סיור מוגדר לפי חלוקת השטח הטריטוריאלי של התחנה (להלן - אזורי סיור).
את הניידת יאיישו שני שוטרים בוגרי קורס שוטרים או שוטר ותיק מנוסה עם מתנדב או שוטר שח"ם.
נוהל הפעלת הסיור קובע גם שלכל אירועי התגובה יינתן מענה בזמן מוגדר שנמדד מרגע העברת ההודעה לניידת סיור עד הגעת ניידת ראשונה לאירוע (להלן - זמן תגובה)33 .
בעיות בפעילו ת מערך הסיור והתכניות לשינוי מבנה המערך וחיזוקו בעשור האחרון : 1.
31 המוקד הטלפוני של המשטרה העומד לרשות הציבור למתן מענה מידי במקרים דחופים.
חלק מהפניות הדורשות תגובה של המשטרה מועברות לטיפול ניידות המשטרה בשטח והופכות לאירועי תגובה.
32 מערךהסיור בתחנה פועל בשלוש משמרות: משמרת א בשעות 07:00 -15:00 ; משמרת ב בשעות 15:00 -22:00 ; ומשמרת ג בשעות 22:00- 07:00.
33 בשטח עירוני זמן התגובה לא יעלה על15 דקות ובשטח כפרי זמן התגובה לא יעלה על 30 .
דקות המשרד לביטחון הפנים 495 .
איתרה המשטרה בעיות חוזרות ונשנות במערך הסיור בתחנה וקשיים בהתמודדות עם מכלול תפקידיו, ובהם שחיקה במעמד הסייר, הכשרה מקצועית מצומצמת וכשירות מבצעית לקויה, תמהיל חלש של כוח האדם בניידת הסיור, נוכחות דלה של שוטרים בשטח הפוגעת בביטחונם האישי של השוטר ושל האוכלוסייה, חוסר אפקטיביות במתן המענה הנדרש ואי-היצמדות לתורת ההפעלה של מערך הסיור בתחנות.
הבעיות אותרו במסגרת עבודות מטה, בקרות פנימיות וניתוח נתונים סטטיסטיים בדבר פעילות מערך הסיור.
חלקן של הבעיות אף החמירו בחודשים הראשונים של 2012 ; למשל, סיכום של פעילות בתחום הסיור של מחלקת סיור ושיטור לחודשים ינואר-מאי 2012 הראה, בין השאר, ירידה של כ -5% במספר ניידות קו אדום שפעלו בשנת 2012 לעומת 201134 (המשמעות היא שפחות ניידות פנויות לטפל באירועי תגובה ולבצע משימות ומטלות ופעילות יזומה), עלייה של כ-73% במספר האירועים שהניידות לא הגיעו לטפל בהם ועלייה של כ -31% במספר האיחורים לאירועי תגובה, לאותה התקופה 35 .
ניתוח נוסף שעשתה המחלקה, ביולי 2012 , הראה גידול רציף (של כ -56% ) בשנים 2005 -2011 במספר אירועי התגובה שהניידות מגיעות אליהם ללא כל תוספת מתאימה של ניידות, המביא לידי פגיעה ביכולתו של מערך הסיור לטפל באירועים.
עוד צוינה בסיכומים אלה התארכות בזמן שמקצה מערך הסיור בתחנה למשימות נלוות, שיוריות במהותן (על חשבון ביצוע משימות הליבה שלו) כמו ליווי ע צורים מחוץ לתחנה או לגורמי החקירות בתחנה וביצוע שליחויות של צווים והזמנות לסוגיהם.
כמו כן צוין שאין באפשרותו של המערך להקצות את הזמן הנדרש לטיפול באירועי תגובה, לביצוע משימות ומטלות ולפעילות יזומה.
יצוין שגם מהתשובות של מפקדי התחנות (להלן - מת"חים) לשאלון עלו חריגות מהנהלים בהפעלת מערך הסיור.
ברוב משמרות הסיור (כ -79% ) אין התחנות מפעילות ניידות נוסף על ניידות הקו האדום, כאשר בכ -23% מהן מספר ניידות הסיור שפעלו במשמרת היה נמוך ממספר ניידות קו אדום.
בעניין הפעלת הניידות במסגרת אזורי סיור עלה שכ-53% מהתחנות אינן מקיימות את הנוהל בעניין זה; הן מפעילות את הניידות לאירועי תגובה, לביצוע משימות ומטלות ולפעילות יזומה מחוץ לאזור הסיור שלהן.
גם מבדיקת התחנות העובדות לפי אזורי סיור עלה שברובן ( 87.
) נתנו הניידות מענה לאירועי תגובה מחוץ לאזור הסיור שלהן המת"חים הוסיפו וציינו בתשובותיהם את הקשיים העיקריים בעבודת מערך הסיור שהועלו בפורומים תחנתיים.
עלה כי בכ-49% מהתחנות השטח הגאוגרפי הגדול מקשה על עבודת מערך הסיור, ובכ-23% מהתחנות הרכב האוכלוסייה, על גווניה ומאפייניה השונים, שהתחנה משרתת אותה מקשה על עבודתו.
בכ -49% מהתחנותהקושי נובע גם ממספרם הקטן של שוטרי הקבע במערך הסיור.
במהלך השנים 2000 -2010 הקימה המשטרה כמה צוותים לפתרון הבעיות במערך הסיור בכלל ובתחנה בפרט.
הצוותים ביצעו עבודת מטה והמליצו, בין השאר, על שינוי ארגון המערך בתחנה ובתחומים אחרים של שיטור שהופעלו בתחנה.
ה מלצותיהם נועדו לסייע בידי המשטרה להתמודד עם הבעיות החוזרות ונשנות שאותרו בפעילות מערך הסיור, לחזק אותו, להגביר את יעילותו ולשפר את תוצריו, וזאת לאחר שנאספו ונותחו הנתונים הרלוונטיים ונקבעו דרכים לפיקוח ובקרה ולמדידה של הפתרונות שניתנו.
עם זאת, עלה כי אף על פי שדרגי הפיקוד הבכיר במטא"ר בחנו ואישרו אותן, רוב ההמלצות לא יושמו; באחדים מהמקרים בשל התנגדויות של המשרד לבט"פ או מגבלות אחרות שהתעוררו.
אולם בנוגע לרובן לא נמצאו מסמכים המעידים על הסיבות לאי -יישומן ואי - קידומן של ההמלצות.
34 בשנת 2011 פעלו 126,005 ניידות סיור ובשנת 2012 - 120,21 3 .
35 בשנת 2011 לא הגיעו ל- 8,713 אירועי תגובה ובשנת 2012 ל- 15,104 ; בשנת 2011 איחרו ל- 74,784 אירועי תגובה ובשנת 2012 ל- 98,126 .
, בהתאמה המשרד לביטחון הפנים 497 .
)(א במסגרת עבודת מטה משנת 2001 המליץ צוות בראשותו של ניצב שחר איילון להקים אגף שיטור שיאחד את כל גורמי השיטור - מערך הסיור, מערך אק"ם ומערך התנועה.
המערך יטפל בכל המדרגים במכלול התחומים הקשורים לשיטור ויתאים את האמצעים והכלים הדרושים לכך.
ההמלצה לא יושמה בשל התנגדותו של המשרד לבט"פ ובגלל היעדר מקורות מימון.
(ב) בשנת 2005 המליץ צוות בראשותו של ניצב דן רונן להקים אגף שיטור ותנועה שישלב בין מערך הסיור ובין מערך התנועה, מרמת התחנה עד רמת המטה.
שילוב זה נועד, בין היתר, לשפר את השירות לציבור על ידי קיצור זמני התגובה לטיפו ל באירועים והגדלת כיסוי השטח במשמרות הלילה.
ההמלצה לא יושמה בשל ריכוז העיסוק ותשומת הלב של המשטרה בשנת 2005 בביצוע ההתנתקות מעזה ובאיחוד אגף החקירות עם אגף המודיעין.
(ג) בדצמבר 2008 המליץ צוות בראשותו של ניצב ניסים מור על מספר פעילויות לחיזוק כושר ההרתעה של המשטרה בידי אגפי המטה ומשרדי התחנה (להלן - תכנית כושר ההרתעה).
התכנית כללה פעילויות בתחום אגף המבצעים ואק"ם שנועדו להגביר את הנוכחות והבולטות של המשטרה בשטח ולמקדן.
המשימות שהמליץ הצוות להטיל על יחידות הסיור והמש"קים בתחנה היו, בין השאר, בניית תכניות לסי ורים רגליים, הצבת שוטרים במקטעים ובריכוזי קהל והקמת מש"ק משולב (ראה להלן).
התכנית כללה גם המלצות לחיזוק מערך החקירות והמודיעין.
המפכ"ל הקודם אישר את התכנית, הדגיש את החשיבות הרבה בביצועה ומינה את סגן ראש אג"ת ואת סגן ראש אגף המבצעים להוביל עבודת מטה כלל-ארגונית ליישומה תוך כדי בחינת הלימה בינה לבין תכנית התר"ש 2012 .
על פי הנחייתו ביצעה היחידה הארצית לביקורת ותלונות הציבור של המשטרה (להלן - יב"ק) ביקורת לבחינת מימוש התכנית.
בדוח של יב"ק מספטמבר 2010 צוין כי ככלל הנחיות התכנית מבוצעות בכל המחוזות.
למרות זאת נמצא כי במועד סיום הביקורת רוב הפעילויות בתחום אגף המבצעים והאק"ם במסגרת התכנית שנועדו להגביר את הנוכחות והבולטות של מערך הסיור לא בוצעו, ובכלל זה התחנות לא ביצעו יותר סיורים רגליים ולא הציבו שוטרים במקטעים ובריכוזי קהל.
בתשובתה מסרה המשטרה שהיא מיישמת כמה מרכיבים בתכנית כושר ההרתעה הנוגעים לתגבור מערך הסיור (כמו תגבורו באמצעות אופנועים), ויחידות המטה מבצעות לפיה פעילויות שונות לחיזוק מערך החקירות והמודיעין (כמו חיזוק מערך הסוכנים והמפעילים, הפקת מאגר DNA והרחבת השימוש בו ומימוש תכנית רב- שנתית בנושא סיגינט36).
,משרד מבקר המדינה מעיר שמרכיבים אלו נוגעים בעיקר למערך האח"ם ואין הם כוללים את המשימות העיקריות שנקבעו בתכנית לחיזוק מערך השיטור בתחנה הנוגעות לסיירים ולמש"קים (ראה גם להלן - בתת-פרק "תכנית המש"ק המשולב").
(ד) בשנת 2009 המליץ צוות בראשותו של ראש אג"ת דאז ניצב דוד קראוזה להקים חטיבת סיור באגף המבצעים כדי לחזק את מערך הסיור בכל המדרגים בלי שיהיה צורך לבצע שינוי ארגוני מקיף.
ההמלצה לא יושמה משום שהמפכ"ל הקודם החליט לבחון את חיזוק מערך הסיור במסגרת הקמת אגף שיטור.
(ה) בשנת 2010 המליץ צוות, בראשותם של ראש אג"ת דאז ניצב דוד קראוזה ושל ראש אק"ם דאז ניצב יורם הלוי, להקים אגף חדש שיכלול את מערך הסיור, את מערך אק"ם ואת מערך השיטור העירוני "תוך שימור העוצמות וההתמודדות .
36 SIGINT SIGNAL INTELLIGENCE) )- איסוף מודיעין המבוסס על האזנה לאמצעי תקשורת (להבדיל מאיסוף באמצעות בני אדם).
עם החולשות" של כל אחד מהמערכים, מרמת המטה הארצי עד רמת התחנה מנכ"ל המשרד לבט"פ דאז חגי פלג והמפכ"ל הקודם קבעו כי התפיסה שבבסיס האיחוד בין מערך הסיור למערך אק"ם נכונה, אך באותו מועד ההמלצה לא יושמה.
כאמור, עם כניסתו של רב-ניצב יוחנן דנינו לתפקיד מפכ"ל המשטרה, ולפי הנחייתו במחצית השנייה של 2011 , בוצעה עבודת מטה נוספת בנוגע לאיחוד אגף המבצעים ואק"ם, ובהמשך 500 דוח שנתי63ג .
להמלצותיה החלה המשטרה בתחילת 2012 ליישם איחוד זה (ראו להלן בפרק "הקמת משרד השיטור והקהילה בתחנה").
לפיכך, אף על פי שהמשטרה השקיעה, במהלך כעשור, משאבים בעבודות מטה לאבחון בעיותיו של מערך הסיור, בתחנה ובדרגיו האחרים (מטא"ר, מחוז ומרחב), וגיבשה דרכים לפתרונן, רובן לא יושמו.
בעיותיו של מערך הסיור בתחנה, שבגינן התקשה לבצע את משימותיו העיקריות, המשיכו לרבוץ לפתחה של המשטרה ערב איחודם של אגף המבצעים ואק"ם והקמתו של משרד השיטור והקהילה בתחילת 2012 (ראו להלן בפרק "הקמת משרד השיטור והקהילה בתחנה").
מהאמור לעיל עולה כי אמנם במקרים אחדים לא יושמו ההמלצות בשל סיבות שונות כמו התנגדות המשרד לבט"פ להמלצות, אולם ברוב המקרים לא פעלה המשטרה ליישום המלצות הצוותים והן נזנחו ללא כל הנמקה, מה שהביא לאובדן משאבי התכנון ושל עבודת המטה שהושקעו בהן.
התכנית לשינוי מתכונת פעילותו של מערך הסיור במועד הביקורת : לנוכח הקשיים העומדים בפני מערך הסיור החליט ראש אגף השיטור והקהילה, במחצית השנייה של יולי 2012 (בסמוך לסיום הביקורת), לבחון את מתכונת הפעלתו במגמה לשנותה.
לשם כך הוקם צוות בראשות ראש מחלקת סיור ושיטור שתפקידו היה להתאים ולמצות את "הפעלת הכוחות בהתאם לשעון הפעילות והאירועים להם נדרשת המשטרה" (להלן - צוות לבחינת פעילות מערך הסיור).
הצוות הניח, בין השאר, כי אם לא יהיו בעתיד תגבורים של כוח אדם למערך הסיור ולא יאוישו התקנים הקיימים בתחנה, הוא תמיד יימצא בחוסר; ימשיכו ויטילו עליו משימות שיוריות רבות והוא ישמש כוח מסייע בתחנה (בכל מיני תחומים אחרים) בהיעדר כוח ייעודי לתחנה.
כמו כן תימשך העלייה בדרישות לשירותי משטרה והיא תשפיע על טיב השירות הניתן על ידי המערך.
הצוות פירט את הגורמים המשפיעים על השירות הניתן לציבור, ובהם ריבוי קריאות מהציבור למוקד 100 , ריבוי משימות ודרישה לעמידה בזמן תגובה אחיד.
כרקע להמלצותיו ציין הצוות, בין השאר, כי בשנים האחרונות בחנו צוותים רבים את מתכונת הפעלת מערך הסיור והעצמתו.
הצוות בחן כמה חלופות לשינוי מתכונת מערך הסיור וכן את האפשרות להשאירו במתכונתו הקיימת.
אולם בסופו של יום המליץ לשנותה.
המלצות הצוות מופיעות במסמך מסכם מיום 18.
12 (מצגת "שעון פעילות במ"י"), ולאחר מכן גם בטיוטת תיקון נוהל עקרונות הפעלת הסיור מאוגוסט 2012 .
להלן עיקרי ההמלצות: א שינוי אופן מדידת ניידות קו אדום של התחנות למדידה שבועית שתאפשר הפעלתן על פי עומסי העבודה בתחנה.
במשמרת שמספר האירועים והמטלות גדול יותר יופעלו כוחות רבים יותר ובמשמרת שמספר האירועים והמטלות קטן יותר יינתן מענה על ידי כוח תחנתי מצומצם.
בהתנהלות מעין זו יוכלו משרדי הסיור לווסת כוחות בין המשמרות השונות.
ביטול חלק מהפעילויות היזומות שמערך הסיור טיפל בהן כמו סיורים רגליים וסיורים על גבי סוסים במרכזי קניות ובשווקים, בדיקת טרמפיאדות, ביצוע מארבים ותצפיות והכוונת תנועה.
חלוקת הפעילויות היזומות לשלושה מדרגים (גבוה, בינוני ונמוך) שיבוצעו לפי העומס במשמרת הסיור.
ככל שהמשמרת תהיה עמוסה יותר, כך הדגש במהלכה יהיה על מענה לאירועי תגובה ועל ביצוע משימות ומטלות.
טיפול ב"צווארי בקבוק" המשפיעים על מערך הסיור, בין השאר, באמצעות חלוקת אירועי התגובה לארבעה מדרגי חומרה ושינוי זמני התגובה לכל אחד מהם על פי המשרד לביטחון הפנים 501 .
חומרתם תוך כדי הבדלה בין שטח עירוני לשטח כפרי 37 .
מדרג אירועי התגובה ישפיע גם על איוש הניידת - באירועים פחות חמורים ודחופים ניתן לאייש שוטר בודד בניידת38.
בתשובתה מסרה המשטרה כי היא פעלה רבות לאבחון בעיותיו של מערך הסיור ולגיבוש פתרונות הולמים.
היא הוסיפה שאת השינוי שגובש על ידי צוות לבחינת פעילות מערך הסיור החלו ליישם לקראת סוף 2012 , ומשנת 2013 יבצע מדור סיור בקרה עליו מדי חודש כדי לוודא את יישומו.
המשטרה ציינה גם שהיא הקצתה לחיזוק מערך הסיור אמצעים חדשניים לשיפור ביטחונו האישי של הסייר ולחיזוק כושר ההרתעה שלו וכמו כן ציינה, כאמור, את תוספת התקנים הניכרת למערך כוח האדם בסיור בין השנים 2003 -2012 .
משרד מבקר המדינה מציין כי המלצות הצוות לבחינת פעילות מערך הסיור מעניקות למת"חים ולפיקוד משרד השיטור והקהילה בתחנות מידה גדולה יותר של שיקול דעת ושל גמישות בהפעלת כוחות הסיור.
על אגף השיטור וה קהילה להבטיח את יישום המלצות הצוות ולוודא שרמת השירות שעל הסיור לתת לציבור בתחומים השונים לא תיפגע.
בנוסף, על אגף השיטור והקהילה לקבוע מדדים אחידים ועדכניים למדידת האפקטיביות של מערך הסיור בתחנות ולפיקוח עליו.
בד בבד עליו להיות קשוב לצורכי השטח ולקשיים חוז רים ונשנים הרובצים לפתחם של המת"חים ושל מפקדי משרד השיטור והקהילה ולתת להם מענים העומדים במגבלות תקציב הארגון ובסדרי עדיפויותיו.
מערך השיטור הקהילתי בתחנה, התכניות לחיזוקו ואופן הפעלתו .
תחושת ביטחון אישי, הגנה על גוף ורכוש ושירותי משטרה נגישים הנותנים מענה מהיר ויעיל הם עיקרי ציפיותיו של הציבור מהמשטרה.
השיטור הקהילתי הוא גישת שיטור מודרנית הממקדת את עבודת המשטרה בקהילה ובחברה, והוא מבוסס על שיתוף פעולה ושותפויות בין גורמי המשטרה השונים ובין הקהילה ומוסדותיה.
המשטרה פועלת זה למעלה מעשור ליישום מערך של שיט ור קהילתי תוך כדי הידוק הקשר בין הקהילה ובין המשטרה.
הכלי הארגוני העיקרי שהמשטרה מפעילה במסגרת זו הוא המש"ק.
המש"ק הוא נקודת הקצה של התחנה הפועלת ביישובים ובשכונות והוא ממוקם בתוך הקהילה.
את המש"ק מפעיל שוטר מש"ק בסיוע הקהילה והמתנדבים.
לפי נוהל "הפעלת מרכ ז שיטור קהילתי" (להלן - נוהל הפעלת מש"ק), מרכז השיטור הקהילתי כפוף לקצין שיטור וקהילה במשרד השיטור והקהילה (להלן - קש"ק) מהבחינה הפיקודית ומהבחינה המקצועית.
בנוסף, הנוהל קובע גם את תחומי אחריותו, את תפקידיו, את עקרונות הפעלתו ושגרת הפעלתו ואת בעלי .
37 בשטחעירוני נקבעו זמני תגובה של 5 ,15 ,30 ו-60 דקות לפי מדרגי החומרה ובשטח כפרי נקבעו זמני תגובה של 10 ,30 ,45 ו-60 .
דקות לפי מדרגי החומרה 38 ניתן להפעיל שוטר בודד בניידת לפי נספח ג לנוהל ואם מתקיימים שני תנאים מצטברים: פעולה באירועי תגובה מן הסוג הרגיל או ללא ח ומרה ובאירועים יזומים מסוג מסוים, או היותו של השוטר הבודד בוגר קורס סייר מתקדם, שנבחר באופן סלקטיבי.
בשנת 2012 , במסגרת הקמת משרד השיטור והקהילה בתחנה, לא היה שינוי של ממש בתפקידי המש"ק ובאחריותו לתת שירות, ייעוץ והכוונה לתושבים בנושאי משטרה, לטפל טיפול ראשוני באירועי תגובה ובעברות איכות חיים39 (ראו להלן), לפעול למניעת תופעות פשיעה באזורו באמצעות יצירת שותפויות בין התחנה לגורמים השונים .
39 ,עברות הפוגעות באיכות חיי התושבים כמו יצירת מטרדי רעש ומטרדים סביבתיים השחתת רכוש (ונדליזם) ופגיעה בסדר הציבורי.
בקהילה ולהפעיל מערך מתנדבים למשימות מוגדרות ולפקח על עבודתם.
במסגרת התחום המבצעי שוטר המש"ק מקיים, בין השאר, פעילויות בתחומי הסיור והאח"ם וגם מטפל בגזרתו באירועים חוזרים.
מדור מש"קים במחלקת שיטור קהילתי שבחטיבת שיטור וקהיל ה באגף השיטור והקהילה (להלן - מדור מש"קים) הוא יחידת מטה מקצועית האחראית למעקב אחר פעולות המש"קים בתחנות ולפיקוח עליהן, למתן הנחיות וייעוץ ולפיתוח נהלים, להטמעתם ולהקצאת ציוד ואמצעים הנחוצים להפעלתם (כמו כלי רכב, אמצעי מיגון ומערכות מחשוב).
לשם כך עליו, בין השאר, לרכז נתונים על המש"קים בתחנות, להכשיר שוטרים בתחום השיטור הקהילתי, ללוות שינויים בפריסת המש"קים ולאתר מבנים לטובתם ולשפצם.
תכניות לחיזוק השיטור הקהילתי בתחנה : במחצית השנייה של העשור הקודם גיבשה המשטרה והפעילה כמה תכניות שנועדו לשפר את יכולת השיטור הקהילתי בתחנה ולהגביר את תחושת הביטחון של האוכלוסייה.
חרף תרומתן של התכניות לפעילות התחנה ולמרות המשאבים שהושקעו בהן הופסק יישומן.
להלן דוגמה: ביוני 2007 , לאחר ביצוע עבודת מטה, אישרו המפכ"ל הקודם והספ"כ שמערך אק"ם יפעל במתכונת של "מש"ק משולב" - שילוב של מר כז שיטור קהילתי עם בסיס הפעלת מתנדבים.
בעלי התפקידים יהיו מפקד מש"ק, שוטר מש"ק במשרה מלאה ושוטר שח"ם, והם יהיו כפופים לראש משרד השיטור והקהילה בתחנה (כתוארו אז).
תפקידיו של המש"ק המשולב כללו לצד קבלת תלונות ופניות מאזרחים גם סיוע לנפגעי עברה, טיפול בעברות איכות חיים, יצירת קשרי עבודה קבועים עם גורמי קהילה והפעלת מודלים קהילתיים לאכיפה ומניעה וכן הפעלת מערך מתנדבים.
ביולי 2007 עוגנו תפקידים אלו בנוהל "הפעלת מרכז שיטור קהילתי משולב".
דהיינו, לפי אותו נוהל, המש"ק המשולב היה המסגרת הבסיסית להפעלת המתנדבים, להכשרתם ולאימונם וכן נקודת רישום, בקרה ודיווח עליהם.
בפקודה ראשונית להקמה ולהפעלה של מרכז שיטור קהילתי משולב נקבע כי מתכונת ההפעלה של המש"ק המשולב היא שינוי אסטרטגי ארוך טווח שישפר את הפעלתם של השיטור הקהילתי ושל המתנדבים במשטרה.
לפי פקודת המשטרה, מאוקטובר 2007 צריכים היו מערך המתנדבים ומערך השיטור הקהילתי לפעול במתכונת זו.
לשם כך עלה הצורך, בין השאר, לתקנן את שוטרי המש"ק המשולב, לבנות תכנית הדרכה ולהכשיר את בעלי התפקידים ולחבר אותם לרשת הממוחשבת של המשטרה.
בשל חשיבות הנושא, ולצורך בדיקת הטמעתו, עשה מטה אק"ם בדצמבר 2009 בקרה מדגמית כדי לבחון את השלמת הליך איחוד המש"קים עם בסיסי הפעלת המתנדבים והפיכתם למש"קים משולבים.
בסיכום הבדיקה, מינואר 2010 , הצביע ראש אק"ם דאז על "'חוליות חלשות' שמקורן בחוסר הבנת יתרונות המש"ק המשולב, בהעדר מעורבות מפקדים או גרוע מכך, העדר מש מעת ארגונית לתהליך".
עם זאת ציין כי "בחלק מהמחוזות ניכרת עשייה רבה ומעורבות מפקדיהם בהפעלה ובמיצוב המש"קים כאפקטיביים.
במחוזות אלו קל לראות כי המש"קים מהווים עוגן מרכזי בפעילות התחנות אל מול יעדי הארגון".