HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
"דקות יצוין כי ועדת שרים לרגולציה החליטה בדצמבר 2016 להנחות את שר הבריאות לבצע את התיקונים האמורים בתקנות רישוי עסקים כך שמפעיל בריכה יהיה זמין בטווח של עד 15 דקות.
משרד התיירות | 1101 .
בהחלטת הממשלה מנובמבר 2012 נכתב כי "הממשלה מנחה את מ שטרת ישראל לבחון אפשרות לצמצם את דרישות האבטחה בבתי מלון במקומות שיוגדרו כמתחמים סגורים ומפוקחים".
מנכ"ל משרד התיירות ציין במכתבו מיולי 2016 כי הושגו הקלות משמעותיות בנושא דרישות אבטחה בבתי מלון, אשר הובילו להוזלת עלויות האבטחה בעשרות אחוזים.
עוד הוסיף המנכ"ל כי משרד התיירות מקדם הצעה להקלה נוספת באמצעות הקמת "מתחמי מלונאות", לדוגמה הקמת מתחם אבטחה אחד לכל בתי המלון בים המלח.
משטרת ישראל מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 כי היא ביצעה "שורה של רפורמות ושינויי תפיסת אבטחה לאורך השנים האחרונות, אשר תוצאם, הנה הקלה משמעותית על בתי המלון, בהיבטי האבטחה תוך הפחתת הנטל הכלכלי, בצורה משמעותית".
משטרת ישראל גם ציינה בתשובתה כי בימים אלה היא נמצאת בעיצומה של "עבודת מטה לצורך קידום נושא הגדרת מתחם מאובטח באזור המלונות בים המלח".
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרת ישראל ולמשרד התיירות כי עליהם להשלים בהקדם האפשרי את הפעולות לבחינת נושא הקמת "מתחמי מלונאות" ולפעול ליישום המסקנות וההמלצות שתעלה בחינה זו.
בהחלטת הממשלה מנובמבר2012 נכתב כי "משרד ראש הממשלה, בשיתוף ד]יבחנו[ המשרד לשירותי דת, משרד התיירות והרבנות הראשיתרכים להפחתת עלויות הכשרות המוטלות על בתי המלון, ולהגיש המלצותיהם בעניין זה בתוך שלושה חודשים"48.
משרד מבקר המדינה העלה כי עד אוקטובר 2016 , לא הגישו המשרדים האמורים והרבנות הראשית, כנקבע בהחלטת הממשלה, את מסקנותיהם ואת המלצותיהם בעניין הוזלת עלויות הכשרות של בתי המלון.
במכתב מנכ"ל משרד התיירות מיולי 2016 נכתב כי התקיימו כמה ישיבות עם הרב הראשי, עם המשרד לשירותי דת ועם ארגון רבני צוהר 49 בנושא עלויות הכשרות של בתי המלון, אולם טרם הושגו הסכמות בעניין זה.
מנכ"ל משרד ראש הממשלה כתב בדצמבר 2016 למשרד מבקר המדינה כי משרד האוצר העלה הצעה לצמצום העלויות הקשורות בהעסקת משגיחי כשרות בבתי המלון, אולם זו לא הובאה לאישור הממשלה בשל התנגדות הגורמים הנוגעים בדבר.
המשרד לשירותי דת כתב בדצמבר 2016 למשרד מבקר המדינה כי עלות הכשרות מתחלקת לשני רכיבים: אגרה ועלות שכר משגיח הכשרות.
גובה אגרת הכשרות נקבע על ידי המשרד ובאישור משרד האוצר, ועלותה זניחה .
48 ראו בקובץ דוחות זה את הפרק "הפיקוח על כשרות המזון".
49 ( ארגון צוהר עמותת צֹהר ) הוא איגוד של רבנים אורתודוקסיים, מהזרם הציוני, המונה למעלה מ-800 רבנים.
העמותה שמה לה למטרה לגשר על הפערים בין דתיים לחילונים בישראל.
הגורמים הממשלתיים לא הקימו את הצוות המשותף, לא הוגשו לממשלה המסקנות וההצעות בעניין עלות הארנונה לעומת עלות התפעול של בית מלון.
הרבנות הראשית לישראל כתבה באותו זניחות ביחס לעלות ]הכשרות[ חודש למשרד מבקר המדינה כי "עלויות האירוח", אולם היא פועלת, ככל שניתן במסגרת מגבלות ההלכה, לצמצום העלויות האלה.
הרב הראשי ונשיא מועצת הרבנות הראשית, הרב דוד לאו, הקים במרץ 2016 ועדה מייעצת לנושא הכשרות בישראל, שמטרתה לגבש המלצות בהתייחס למערך הכשרות בכללותו, ובין היתר, לבחון הסדרים שיחולו על ענפים שונים בהתאם למאפייניהם הייחודיים, ובכלל זאת ענף המלונאות .
הוועדה עתידה להתייחס בהמלצותיה גם להיבטים הכלכליים הכרוכים במערך הכשרות בבתי המלון.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לשירותי דת, לרבנות הראשית ולמשרד התיירות כי עליהם לפעול ללא דיחוי למציאת פתרון ליישום החלטת הממשלה בעניין הפחתת עלויות הכשרות, להשלמת הבחינה בנושא זה, שיש לו היבטים כספיים ניכרים, ולהגשת המלצותיהם.
הוועדה להוזלת מחירי הנופש, ציינה כאמור במסקנותיה, בין היתר, כי רכיבי הרגולציה והמיסוי (הארנונה), שנחשבים עלות קבועה, נמנים עם הגורמים העיקריים לרווחיות הנמוכה ולכדאיות הנמוכה לבניית בתי המלון, להחזר הנמוך על ההשקעה ולמחירים הגבוהים של הנופש בבתי המלון.
בהחלטת הממשלה האמורה מנובמבר 2012 הוטל על "צוות משותף הכולל נציגים של משרדי הפנים, התיירות, האוצר והמרכז לשלטון מקומי לבחון התאמת עלות הארנונה למלונות בהשוואה לנהוג במדינות ה - OECD החברות באיחוד האירופי".
בהחלטת הממשלה נקבע כי הצוות יגיש את מסקנותיו ואת הצעותיו לממשלה, לרבות ציון מקורות המימון, בתוך שלושה חודשים.
משרד מבקר המדינה העלה כי הגורמים הממשלתיים האמורים לא הקימו את הצוות המשותף, וממילא עד אוקטובר 2016 לא הוגשו לממשלה המסקנות וההצעות שהתבקשו בעניין עלות הארנונה.
במכתב מנכ"ל משרד התיירות מיולי 2016 הוא ציין כי "לא הוקם צוות לבחינת התאמת עלויות ארנונה.
התקיימו מספר ישיבות בנושא עם משרד הפנים.
המשרד פועל לגיבוש פיילוט לתשלום ארנונה על פי תפוסה, הנושא אף נדון מול מספר ראשי רשויות שהביעו נכונות לבחון מודלים רלוונטיים".
עוד כתב משרד התיירות כי טרם התקבלה התייחסות התאחדות בתי המלון לנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים, למשרד התיירות, למשרד האוצר ולמרכז לשלטון מקומי כי עליהם לפעול ללא דיחוי נוסף ליישומה בהקדם של החלטת הממשלה בנושא זה, להקים את הצוות ללא דיחוי ולהגיש לממשלה את מסקנותיו ואת המלצותיו.
משרד התיירות | 1103 .
כאמור לאחר מועד סיום הביקורת, בדצמבר 2016 , החליטה ועדת שרים לרגולציה, בין היתר, "להנחות את שר הפנים ואת שר התיירות, יחד עם רשות מקומית שתיבחר, לבחון בתוך 60 יום מיום קבלת החלטה זו, היתכנות לביצוע תכנית ניסיונית (פיילוט) לשנה אחת לגביית ארנונה בהתחשב בתפוסת חדרי המלון, וזאת בכפוף להוראות כל דין".
משרד התיירות כתב בתשובתו מדצמבר 2016 למשרד מבקר המדינה כי "לאחר ששר התיירות הגיע להבנות עם שר החלטת ועדת שרים לרגולציה [ הפנים לבחון את הנושא, נקבע בהחלטה מדצמבר 2016 היתכנ ]לבחון[ .
] ות ביצוע תכנית ניסיונית.
לגביית ארנונה בהתחשב בתפוסת חדרי מלון".
משרד הפנים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2017 .
"כי הוא תיאם "עם עיריית חיפה שהפיילוט ייערך בתחומה אגף התקציבים מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2016 כי הוא "יפעל במשותף עם משרד התיירות בנושא, וככל שיוקם צוות בין -משרדי כאמור, משרד האוצר ייקח בו חלק בהתאם להחלטת הממשלה".
מרכז השלטון המקומי מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 כי "רצונה של הממשלה בהוזלת מחירי הנופש אותם משלמים התיירים, אינו יכול לבוא על חשבונן של הרשויות המקומי דורשים כי מהצעת ]וכי הם [ .
ות ההחלטה יוסרו הסעיפים העוסקים בשינויים בארנונה".
בהחלטת הממשלה מנובמבר 2012 אימצה הממשלה את המלצת הוועדה "להטיל על צוות משותף של משרד התיירות ומשרד הפנים לבחון הצעת החלטה להתאמת שירותי ההצלה בבריכות השחייה במלונות, לאחר בדיקת המצב העובדתי והמשפטי הנהוג במדינות ה - OECD ,החברות באיחוד האירופי ולהציע שינויי חקיקה מתאימים ככל הנדרש.
הצוות יגיש הצעותיו בתוך שלושה חודשים".
משרד מבקר המדינה העלה כי עד אוקטובר 2016 ,לא הוצעו לממשלה כנקבע בהחלטתה, החלטות להתאמת שירותי ההצלה בבריכות שבבתי המלון לדרישות הנהוגות במדינות ה - OECD ולא הועלו שינויי החקיקה הדרושים לשם כך.
במכתב מנכ"ל משרד התיירות מיולי 2016 צוין כי אחרי שהתקיימו כמה פגישות בנושא בין גורמי מקצוע רלוונטיים במשרד התיירות לבין נציגי משרד הפנים, הביע האחרון את התנגדותו לעניין, ולכן לא החלה התקדמות בנושא.
משרד הפנים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2017 כי "הוקם צוות שדן בסוגיית התאמת שירותי ההצלה למדינות ה- OECD .
עמדת משרד הפנים הייתה ברורה ועקבית שעם כל הרצון הטוב להקל בהוצאות הרבות שיש לבתי המלון, אין להקל ראש בחיי ערך אדם ועל כן אין להוריד את חובת המצילים בבריכות השחייה.
הצוות לא מצא לנכון לשנות את החוק המסדיר בריכות השחייה בארץ והדן בהבדלים המהותיים בין מדינות ה- OECD לישראל ".
בהחלטת הממשלה מנובמבר 2012 הוטל על הוועדה במשרד הכלכלה והתעשייה50 התשי"א[ שמונתה "לבחינת חוק שעות עבודה ומנוחה-1951 ,.
לבחון] עובדים בענף המלונאות, בהתייחס למקובל]ה[ בין היתר, את מדיניות העסקת במדינות ה- OECD .
"החברות באיחוד האירופי הביקורת העלתה כי עד שנת 2016 טרם הציגה הוועדה לבחינת חוק שעות עבודה ומנוחה במשרד הכלכלה והתעשייה את מסקנות בדיקתה בנושא.
רק במהלך שנת 2016 חלו שינויים בהיתרים על פי חוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א-1951 אשר מתוקפם הורחבה האפשרות להעסיק עובדים בתחום המלונאות שעות נוספות רבות יותר51 , וכן הורחבה העסקת עובדים במגוון תפקידים בתחום המלונאות בעבודת לילה52 .
מנכ"ל משרד התיירות במכתבו מיולי 2016 ציין כי "יישום ומימוש החלטת מנובמבר [ הממשלה2012 ובכלל זה עמידה ביעדים שנקבעו בה לא טופלו על] עד למאי]התיירות[ ידי גורמי המקצוע במשרד2013 .
]מועד כניסתו לתפקיד[ עם כניסתו לתפקיד [ גורם מקצועי במשרד ]וכי הוא מינה [ , אשר תפקידו ] לתכלל את כל הפעילות ולממש את החלטת הממשלה".
בתשובתו מדצמבר 2016 למשרד מבקר המדינה ציין מנכ"ל משרד התיירות כי בינואר 2016 "הורחבה האפשרות להעסיק עובדים בבתי מלון, בבתי קפה ומסעדות לעד4 שעות נוספות ביום", וביוני2016 "שונו תקנות העסקת עובדים בעבודות לילה כך שעובד יוכל לעבוד לילה במשך שבוע מתוך שבועיים ולא מתוך שלושה שבועות בחודש".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התיירות כי היה עליו לפעול ליישום הסעיפים בהחלטת הממשלה בעניין הפחתת הרגולציה בענף המלונאות מיד לאחר קבלתה בנובמבר 2012 , וכי מממצאי הביקורת עולה כי גם לאחר מינוי של גורם מקצועי לנושא במשרד במאי 2013 , לא הסתיים ביצוע החלטה זו כנדרש.
50 כאמור, באותו הזמן נקרא המשרד "משרדהתמ"ת".
51 הודעה של ראש הממשלה וממלא מקום שר הכלכלה והתעשייה על תיקון ההיתר הכללי להעבדה בבתי אירוח במנוחה השבועית ובשעות נוספות לפי חוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א-1951 (פורסם ברשומות 12.
) 52 הודעה של ראש הממשלה ושר הכלכלה והתעשייה על מתן היתר סטייה כללי להעסקת עובדים בעבודת לילה בענף המלונאות לפי חוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א-1951 (פורסם ברשומות 28.
) משרד התיירות | 1105 .
הוועדה להוזלת מחירי .
בלבד מהממצאים בפרק זה עולה כי אף שחלפו כארבע שנים מאז פרסום דוח הוועדה להוזלת מחירי הנופש ומהחלטת הממשלה שהתקבלה בהמשך לכך, בחלק מהנושאים העיקריים שבהם עסקה הו ועדה - שלחלקם יש היבטים כספיים ניכרים המשפיעים על הרווחיות - חלה התקדמות חלקית בלבד.
משרד מבקר המדינה מעיר על התנהלותם של משרד התיירות ושל הגורמים הממשלתיים הנוספים שצוינו בהחלטת הממשלה מנובמבר 2012 , שהונחו כאמור בהחלטת הממשלה מנובמבר 2012 לבצע פעולות שונות שמטרתן להוזיל את מחירי הנופש ולא סיימו את ביצוען כנדרש.
סוגיית רווחיותם של בתי המלון עלתה כחסם מרכזי המעכב בניית בתי מלון חדשים וגורם למחירי הנופש הגבוהים.
הדבר גורם לאי-כניסת משקיעים ויזמים לתחום המלונאות, בגלל חשש מהיעדר רווחיות ומהחזר השקעה נמוך.
הוועדה להוזלת מחירי הנופש קבעה כי הגדלת הרווחיות והגדלת התשואה על ההשקעה הן רכיבים מרכזיים המושפעים ישירות מהפחתת הרגולציה וככל שהפחתה זו תבוצע הלכה למעשה היא תביא בטווח הקצר להגדלת ההיצע ובטווח הארוך לירידת מחירים בענף.
כאמור הממשלה אימצה את עיקרי המלצות הוועדה וקבעה את אופן ביצוען.
על משרד התיירות ועל יתר הגורמים הממשלתיים הנוגעים בדבר לפעול ללא דיחוי נוסף לקידום הנושאים שבאחריותם בהתאם להחלטת הממשלה משנת 2012 ולהשלמת יישומם.
פעולות אלה נחוצות כדי לסייע לצמצם ככל האפשר את הרגולציה העודפת ובכך להביא להפחתת עלויות ההקמה וההפעלה של בתי המלון, לעידוד יזמים להשקיע בתחום המלונאות, להגדלת היצע חדרי בתי המלון ויגרום להורדת המחירים בענף.
כאמור, לאחר מועד סיום הביקורת, בדצמבר 2016 , החליטה ועדת שרים לרגולציה על פעולות שיביאו ליישומה של החלטת הממשלה מנובמבר 2012.
בנובמבר 2015 החליטה הממשלה לייעל את הליכי התכנון לתשתיות .
תיירותיות על ידי כך ששר האוצר יפעל לתיקון חוק התכנון והבניה, התשכ"ה- 1965 ,כך שייקבעו בו עקרונות שונים לגבי הליכי התכנון והבנייה של מתקנים לאכסון תיירותי ייעול הליכי התכנון .
בנובמבר 2015 החליטה הממשלה53 , ביוזמת משרד התיירות, לייעל את הליכי התכנון לתשתיות תיירותיות על ידי כך ששר האוצר יפעל לתיקון חוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה), כך שייקבעו בו עקרונות שונים לגבי הליכי התכנון והבנייה של מתקנים לאכסון תיירותי (להלן - החלטת הממשלה מנובמבר 2015 ).
בדברי ההסבר להחלטה נכתב, בין היתר, שיש לממש את הפוטנציאל הכלכלי -תיירותי של ישראל על ידי הגדלת היצע חדרי בתי המלון הממלאים חלק מרכזי במוצר התיירותי.
עוד נכתב בדברי ההסבר האמורים כי בעשור האחרון התאפיין תחום המלונאות בקיפאון ובסביבת מחירים גבוהה, וכי "ייעול הליכי התכנון והבנייה והגדלת הכדאיות הכלכלית בהקמת בתי מלון צפויים להביא לגידול בהתחלות הבניה של מלונות, להגדלת התחרות בענף המלונאות ואלה יכולים להביא בטווח הבינוני להוזלת מחירי הנופש בישראל.
הגברת התחרות והורדת המחירים צפויה לפתוח שווקים חדשים של תיירות למדינת ישראל ובכך להגדיל את מספר התיירים המבקרים בארץ"54 .
על פי החלטת הממשלה מנובמבר2015 אמור התיקון בחוק התכנון והבנייה לקצר את תהליכי התכנון והבנייה ולאפשר פיתוח ניכר בתשתיות התיירות והוספת חדרי בתי מלון לענף התיירות.
התיקון יאפשר גם הכללת בתי מלון בהגדרת "תשתיות לאומיות", בהתאם לחוק התכנון והבנייה.
תיקון מספר 60 לחוק קבע את הקמתה של ועדת התשתיות הלאומיות אשר הוקמה, בין השאר, במטרה לייעל את הליכי התכנון והבנייה ולאפשר מסלול תכנון מהיר שיסייע בהסרת חסמים קיימים.
יצוין כי החלטת הממשלה מנובמבר 2015 שימשה בסיס להצעת חוק התכנון והבניה (תיקון מס' 106 והוראת שעה), הת שע"ו-2016 שהתקבלה בסופו של דבר בתיקון 107 לחוק מאוגוסט2016 .
בתיקון לחוק שאושר נקבע, בין היתר, בעניין בניין מלונאי שטרם החלה בנייתו, כי ניתן יהיה בתנאים מסוימים להקצות למגורים שטח שלא יעלה על 20% .
מהשטח הכולל המותר לבנייה למלונאות שר התיירות לשעבר, מר סטס מיסז'ניקוב, מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2017 כי הוא בשיתוף גורמים מקצועיים במשרד פעלו כדי "לאשר באופן כללי ו/או פרטני לגופו של כל פרויקט עירוב שימושים בקרקע שמיועדת למלונאות, על מנת לתת תמריץ גבוה יותר ליזם להיכנס במהירות לבניית מלונאות".
מנכ"ל מש רד התיירות ציין במכתבו מיולי 2016 כי התיקון האמור לחוק התכנון והבנייה מספק פתרון נוסף לקידום מתן אשראי להקמת בתי מלון, וכי "עירוב אמור לשפר את הכדאיות הכלכלית ]הקצאת חלק מהשטח למגורים [ השימושים ולאפשר את הקטנת מסגרת האשראי הנדרשת להקמת בתי מלון".
53 החלטת ממשלה713 , מיום 15.
54 החלטת ממשלה713 ', עמ4.
משרד התיירות | 1107 .
מוצע כי מ שרד התיירות יעקוב באופן שוטף אחר יישום החלטת הממשלה והתיקון לחוק האמורים ויוודא כי הם אכן תורמים להשגת יעדים של גידול בהתחלות הבנייה של מלונות, הורדת מחירים והגדלת מספר התיירים המגיעים לארץ.
משרד התיירות מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2016 כי הואפועל לחשיפת התיקון לפני נותני האשראי במשק כדי לשלב גופים נוספים במעגל נותני האשראי.
עוד ציין המשרד בתשובתו כי הוא "יעקוב אחר החלטות שהתקבלו ".
]האמור[ במסגרת התיקון .
ענף התיירות הוא ענף חשוב ומרכזי, ופיתוחו עשוי להניב תועלת רבה למדינה מהבחינות הכלכלית, הפוליטית והתעסוקתית.
לבתי המלון מקום מהותי בענף זה, בשמשם תשתית חיונית לענף התיירות בכלל ולתיירות הנכנסת, המוגדרת ענף ייצוא מרכזי.
כדי להפחית את עלויות הנופש וכדי להרחיב את היקף התיירות הנכנסת יש צורך להגדיל בהקדם את היצע חדרי בתי המלון בישראל.
בהליכי ההקמה של בית מלון נדרש היזם להתמודד עם אתגרים ועם חסמים שונים, ובהם גיוס אשראי למימון הקמת ב ית המלון ודרישות אסדרה רבות הפוגעות ברווחיות ו של ב ית המלון.
מבקר המדינה כבר העיר בעבר על קיומם של חסמים ביורוקרטיים וקשיים הניצבים בפני יזמים פוטנציאליים בתחום זה.
משרד התיירות והממשלה זיהו כבר בשנים 2010 ו-2011 את הצורך בנקיטת פעולות לעידוד הקמת בתי מלון, בין היתר, כדי להביא להוזלת מחירי הנופש, בחלק מן ההיבטים הנוגעים לחסמים שנידונו בדוח זה.
ואולם, במהלך השנים מאז לא ננקטו פעולות בכמה תחומים, ויישום מסקנות מקצועיות שאימצו המשרד והממשלה מתעכב ומתארך זמן רב.
בשנת 2015 החל משרד התיירות לנקוט פעולות לסיוע בהקמת בתי מלון, והביא לתיקון בחוק התכנון והבנייה.
המטרה הייתה להגדיל את מספר חדרי האכסון כדי להפחית את עלויות הנופש וכדי להגביר את התיירות הנכנסת, ובכך להגדיל את הכנסות המדינה מענף זה.
בשנת 2016 אף תוקן חוק התכנון והבנייה באופן המאפשר קידום מטרה זו.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את התחלת ביצוען של הפעולות האמורות, אולם בכל הנוגע לסדרת היבטים שנידונו בדוח זה - חסמים ביורוקרטיים, אשראי, שיווק קרקעות ופעולות להוזלת עלויות תפעול של בתי מלון - טרם נעשה מלוא השינוי הדרוש.
על המשרד להרחיב את פעולותיו בנושא ולהשלימן על פי המלצות דוח ביקורת זה.
לאחר מועד סיום הביקורת, בדצמבר 2016 , החליטה ועדת שרים לרגולציה על סדרת פעולות ושינויי חקיקה שיישומם אמור להפחית חסמים ורגולציה בתחום המלונאות, ואשר אמורים לעודד הקמת בתי מלון חדשים ו להביא ל הוזלת מחירי הנופש.
ביצוע משולב של פעולות להוזלת עלויות ההקמה של בתי המלון, להפחתת האסדרה, להסרת חסמים ולייעול הליכי התכנון של תשתיות תיירותיות - יש בו כדי להגדיל את כדאיות הקמתם של בתי מלון ולהביא להוזלת מחירי הנופש בישראל.
על משרד התיירות להמשיך ולהוביל את הסרת ה חסמים המעכבים את הקמתם של מלונות חדשים בשיתוף כל הגורמים הנוגעים בדבר; כן עליו להמשיך ולפעול כדי ל הפחית במידת האפשר את האסדרה בתחום זה במטרה להגדיל את רווחיותם של בתי המלון ואת הכדאיות שבהקמתם, וכן כדי להוזיל את מחירי הנופש .
יש לנקוט צעדים אלה בהקדם , מפני שלדבר זה חשיבות עליונה לפיתוח ענף התיירות כולו.
בסעיף 12 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 ,, נקבע כי מדי שנה]נוסח משולב[ במועד שיקבע המבקר, אולם לא יאוחר משישהחודשים לאחר תום שנת הכספים, ימציא שר האוצר למבקר המדינה "דין וחשבון כולל על ההכנסות וההוצאות של המדינה באותה שנה".
עוד נקבע כי במועד שיקבע המבקר, אולם לא יאוחר מתשעה חודשים לאחר תום שנת הכספים, ימציא שר האוצר למבקר המדינה את "מאזן זכויותיה והתחייבויותיה של המדינה למועד תום שנת הכספים".
הדוחות הכספיים של ממשלת ישראל ליום 31.
15 אינם מבוקרים וכוללים הסתייגויות רבות בדבר המידע המוצג בהם וכן בדבר מידע חסר.
שקיפות הפעולות של הרשות הציבורית או המינהלית וזכות העיון הציבורית הן מאבני היסוד של החברה החופשית.
זכות העיון הציבורית מאפשרת ביקורת על פעולות גורמי השלטון, וכמו כן מתבטאות בה חובת הנאמנות של הרשות כלפי הציבור וחובת קיומו של מינהל תקין9 .
שקיפות נאותה ודוחות כספיים מבוקרים יאפשרו לממשלה למלא את מחויבותה הציבורית לתת דין וחשבון לציבור.
בדוחות הכספיים המאוחדים של הממשלה ל - 31.
15 מוצגת יתרת "השקעות בישויות מוחזקות" בהיקף של כ -3.
חלקה של המדינה בהפסדי ישויות מוחזקות בשנת 2015 הסתכם בכ-99 .
מיליון ש"ח בדוחות הכספיים הנפרדים של הממשלה ל - 31.
15 מוצגות יתרת "השקעות בישויות מוחזקות" בהיקף של כ-83.
4 מיליארד ש"ח ויתרת "התחייבויות בגין הפסדי ישויות מוחזקות" בהיקף של כ - 376.
חלקה של המדינה בהפסדי ישויות מוחזקות בשנת 2015 הסתכם בכ-27.
מיליארד ש"ח הישויות המוחזקות כוללות תאגידים ציבוריים, קרנות דו-לאומיות 10, חברות ממשלתיות וחברות מעורבות.
בסעיף "השקעות בישויות מוחזקות" בדוחות הכספיים המאוחדים של הממשלה מוצגות ישויות בשליטה משותפת11 וישויות כלולות12 .
בדוחות הכספיים הנפרדים של הממשלה כולל סעיף ההשקעות בישויות מוחזקות גם ישויות נשלטות13.
עיקר הישויות המוחזקות שבהן משקיעה המדינה הן חברות ממשלתיות .
9 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 66 ג(2016 ) בפרק "הדוחות הכספיים של הממשלה ל- 31.
14 - 'נכסים בלתי מוחשיים", עמ 374-349.
10 קרנות דו -לאומיות - קרנות שממשלת ישראל הקימה בשיתוף ממשלות זרות לצורך קידום אינטרסים משותפים בתחומים שונים כגון מחקר חקלאי, מחקר תעשייתי, קידום החינוך וקידום פרויקטי מחקר ופיתוח משותפים בין חברות הייטק ישראליות לחברות מהמדינות הזרות.
11 ישות בשליטה משותפת- ישות אשר בה יש למשתתף שיתוף מוסכם של שליטה בפעילות, על פי הסדר מחייב.
12 ישות כלולה- ישות אשר למשקיע בה יש השפעה מהותית על המדיניות הכספית והתפעולית ואינה ישות מאוחדת או אינה ישות בשליטה משותפת.
קיימת הנחה לפיה החזקה בשיעור של 20% עד50% 'בישות מוחזקת היא ישות כלולה.
בתקן חשבונאות ממשלתי מס 7 הוגדרה השפעה מהותית כך: "השפעה מהו תית ( Significant influence ) היא הכוח לקחת חלק בהחלטות בדבר המדיניות הפיננסית והתפעולית של הישות המושקעת, אולם אינה שליטה או שליטה משותפת במדיניות זו" (ההדגשה במקור).
13 להגדרת ישות נשלטת ראו את הפרק "אי-איחוד הדוחות הכספיים של כלל התאגידים הציבוריים עם דוחות הממשלה".
בחודשים יוני -ספטמבר 2016 בדק משרד מבקר המדינה היבטים הנוגעים לרישום השקעות המדינה בישויות מוחזקות על פי הדוחות הכספיים ל - 31.
15 , לדיווח על ההשקעות ולבקרה עליהן.
הבדיקה נעשתה באגף החשכ"ל.
בדיקות השלמה נעשו בחשבויות משרדי ממשלה שונים וכן ברשות החברות הממשלתיות.
דוח זה משמש גם דוח מעקב אחר תיקון הליקויים שהוצגו בדוח קודם שפרסם מבקר המדינה14.
14 ,מבקר המדינהדוח שנתי 60 ב(2010 ) בפרק "מאזן המדינה ל- 31.
08 - השקעות המדינה בחברות ובישויות מוחזקות", עמ' 132-113.
אופןהצגת המידע בדוחות הכספיים של הממשלה .
כדי לקבל מידע מלא בדבר מצבם הכספי וענייניהם הכספיים נדרשים משרדי הממשלה לספק במקרים מסוימים דוחות כספיים מאוחדים של המשרד 15 .
הצגת תחומי הפעילות בדוחות המאוחדים נותנת לציבור מידע כללי על התחומים שבאחריות המשרדים ובכך מאפשרת קבלת תמונה מלאה יותר על פעילות הממשלה.
אלה הם תקני החשבונאות הממשלתיים העוסקים בטיפול החשבונאי והדיווח של משרדי הממשלה בנושא האמור: תקן חשבונאות ממשלתי מס' 6 - דוחות כספיים מאוחדים ונפרדים (מעודכן 2010 ) (להלן- תקן 6 '); תקן חשבונאות ממשלתי מס7 - השקעות בישויות כלולות (מעודכן 2010 ) (להלן- תקן 7 ); ותקן חשבונאות ממשלתי מס' 8 - דיווח כספי של זכויות בעסקאות משותפות16.
אי-איחוד הדוחות הכספיים של כלל התאגידים הציבוריים עם דוחות הממשלה .
בתקן 6 נקבעו דרישות להכנה ולהצגה של דוחות כספיים מאוחדים של ישות כלכלית, תוך שימוש בחשבונאות על בסיס מצטבר 17 .
בתקן 6 ,הוגדרו, בין היתר מונחים אלה: (א) "ישות נשלטת ( Controlled Equity ) הינה ישות, לרבות ישות בלתי מאוגדת, כגון שותפות, הנשלטת על ידי ישות אחרת (שהינה הישות השולטת)"; (ב) "ישות שולטת ( Controlling Entity ) הינה ישות שלה ישות נשלטת אחת או יותר"; (ג) "שליטה ( Control ) הינה הכוח לקבוע את המדיניות הפיננסית והתפעולית של ישות אחרת כדי להשיג הטבות מפעילויותיה" (ההדגשות במקור).
2 "עריכת דוחות כספיים מאוחדים" (להלן- הוראת תכ"ם בנושא עריכת דוחות כספיים מאוחדים).
הוראות תכ"ם - הוראות תקנון כספים ומשק, שמפרסם אגף החשכ"ל, המסדירות התנהלות תקינה בנושא כספים ומשק.
כל גוף או גורם במגזר הממשלתי מחויב לפעול על פיהן.
16 תקני חשבונאות6 ו-7 חלים על דוחות כספיים שנתיים לתקופות המתחילות ב- 1.
תקן חשבונאות 8 חל על דוחות כספייםשנתיים לתקופות המתחילות ב - 1.
או אחר כך 17 'על פי תקן חשבונאות ממשלתי מס 1 - הצגת דוחות כספיים (מעודכן 2010 ) "בסיס מצטבר (Accrual basis) משמעותו בסיס חשבונאי לפיו עסקאות ואירועים אחרים מוכרים בעת התהוותם (ולא רק כאשר מזומנים או שווי מזומנים מתקבלים או משולמים).
לפיכך, העסקאות והאירועים נרשמים ברשומות החשבונאיות ומוכרים בדוחות הכספיים לתקופות אליהן הם מתייחסים.
הרכיבים שהוכרו בהתאם לבסיס מצטבר הם נכסים, התחייבויות, נכסים נטו/הון, הכנסות והוצאות".
נכסים נטו/הון ( Net assets/equity ) הם "הזכות השיורית בנכסי הישות לאחר ניכוי כל התחייבויותיה".
15 כוללים את הדוחות .
בלבד מתוך 65 בסעיף15 :לתקן נקבע כך"ישות שולטת.
תציג דוחות כספיים מאוחדים בהם היא מאחדת את ישויו תיה הנשלטות בהתאם להוראות תקן זה" (ההדגשה במקור).
בהוראות התקן נקבע כי יש לערוך מבחני שליטה שבהם ייבחן קיומם של שני מרכיבי השליטה שנקבעו בתקן: מרכיב הכוח (הכוח לקבוע את המדיניות הפיננסית והתפעולית של ישות אחרת) ומרכיב ההטבה (יכולתה של הישות השולטת להפיק הט בות מפעילותיה של הישות האחרת).
בתקן נכללות הנחיות המסייעות לקבוע אם קיימת, או לא קיימת, שליטה למטרות דיווח כספי.
על פי התקן, אלה התנאים לבחינת כוח: (א) לישות יש, במישרין או בעקיפין באמצעות ישויות נשלטות, בעלות על מרבית זכויות ההצבעה בישות האחרת; (ב) לישות יש הכוח, בין שהוענק לה על ידי חקיקה ובין שמומש במסגרתה, למנות או להדיח את מרבית חברי הדירקטוריון או גוף מנהל מקביל לו שהשליטה בישות האחרת נתונה בידיו; (ג) לישות יש את הכוח להכריע, או להסדיר את ההצבעה של המחזיקים במרבית זכויות ההצבעה באסיפה כללית של הישות האחרת; (ד) לישות יש הכוח להכריע את מרבית קולות ההצבעה באסיפות של הדירקטוריון או גוף מנהל מקביל שהשליטה בישות האחרת נתונה בידיו.
עוד נקבעו בתקן התנאים לבחינת הפקת הטבות: (א) לישות יש הכוח לפרק את הישות האחרת ולהשיג שיעור משמעותי של הטבות כלכליות שיורי ות או לשאת במחויבויות משמעותיות; (ב) לישות יש הכוח לגרום לחלוקות של נכסים מהישות האחרת ו/או היא עשויה להיות אחראית לשאת במחויבויות מסוימות של הישות האחרת.
בסעיף 39 לתקן נקבע כי בבחינת היחסים בין שתי ישויות, מניחים כי קיימת שליטה כאשר לפחות אחד מתנאי הכוח וכן אחד מתנאי הפקת ההטבות מתקיימים, אלא אם כן יש ראיה ברורה לכך שהשליטה מוחזקת על ידי ישות אחרת.
עוד קובע התקן שגם אם התנאים לבחינת כוח והתנאים לבחינת הפקות ההטבות אינם מתקיימים הרי שאם מתקיימים סממנים מסוימים18 , בין ביחד ובין לחוד, הדבר מעיד על קיומה של שליטה.
הדוחות הכספיים המאוחדים של הממשלה ל- 31.
15 כוללים את הדוחות הכספיים של 22 תאגידים ציבוריים בלבד מתוך6519 .
בביאור2 לדוחות הכספיים המאוחדים צוין כי הממשלה אינה מציגה דוחות כספיים מאוחדים מלאים, הכוללים איחוד של .
18 לפי סעיף40 לתקן6 , הסממנים המעידים על שליטה הם סממנים לבחינת כוח ולבחינת היכולת להשיג הטבות.
אלה הם הסממנים לבחינת כוח: "(א) לישות יש את היכולת להטיל וטו על תקציב התפעול ותקציב הפיתוח של הישות האחרת; (ב) לישות יש את היכולת להטיל וטו על החלטות הגוף המנהל של הישות האחרת, לבטלן או לשנותן; (ג) לישות יש את היכולת לאשר את ההעסקה, מינוי מחדש ואת ההדחה של אנשי מפתח בישות האחרת; (ד) ההרשאה של הישות האחרת לפעול מוקנית ומוגבלת על ידי חקיקה; (ה) הישות מחזיקה במניית זהב (או מקביל לה) בישות האחרת".
הסממנים לבחינת הפקת הטבות: "(א) הישות מחזיקה בבעלות ישירה או עקיפה בנכסים נטו/הון של הישות האחרת, יחד עם זכות מתמשכת לגישה אליהם; (ב) לישות יש זכות לחלק משמעותי בנכסים נטו/הון של הישות האחרת, במקרה של פירוק או במקרה של חלוקה שאינה פירוק; (ג) הישות יכולה לכוון את הישות האחרת לשתף עימה פעולה בהשגת מטרותיה; (ד) הישות חשופה להתחייבויות השיוריות של הישות האחרת".
כמפורט בנספח ד לדוחות הכספיים 20 תאגידים מתוך 22 התאגידים הציבוריים שדוחותיהם הכספיים מאוחדים בדוחות הכספיים של הממשלה נוספו לדוחות אלה בשנת 2015.
כל התאגידים הציבוריים הנמצאים בשליטתה.
נתוני יתר התאגידים הציבוריים אינם מקבלים ביטוי כלשהוא בדוחות הכספיים של הממשלה, וטרם הושלמה הבחינה לעניין ההשלכות שבהחזקת תאגידים אלו, העשויים להיות בשליטתה של הממשלה בהיבט של הדיווח הכספי.
בנספח לדוחות הכספיים המאוחדים צוין כי הליך יישום מבחני השליטה על התאגידים הציבוריים נמצא בעיצומו, וכי תהליך האיחוד והבחינה ימשך בשנים הבאות.
מבקר המדינה כבר העיר בעבר20 בעניין אי-איחודם של הדוחות הכספיים של התאגידים הציבוריים וכי הנתונים המוצגים בדוחות הכספיים אינם מלאים.
אף שחלפו כשש שנים מאז הערת משרד מבקר המדינה בעניין, דוחותיהם של 22 ,בלבד מהתאגידים הציבוריים אוחדו עם הדוחות הכספיים של הממשלה רובם בשנת 2015 , ואגף החשכ"ל עדיין לא סיים את תהליך יישום מבחני השליטה של המדינה בכ-66% מהתאגידים הציבוריים, והדוחות של מספר רב של תאגידים ציבוריים אינם נכללים אפוא בדוחות הכספיים של הממשלה.
החשבונאי הראשי באגף החשכ"ל כתב למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2016 (להלן- תשובת החשבונאי הראשי): "אנו בשלבים מתקדמים בביצוע מבחני השליטה לתאגידים הסטטוטוריים.
יש לציין כי לא כל 43 התאגידים שלא אוחדו הינם תאגידים נשלטים, אלא ישנם תאגידים שלמדינה אין שליטה בהם ולכן לא יאוחדו אלא יוצגו על בסיס אקויטי בהתאם לתקנים 7 ו-8 ".
עוד צוין כי "תהליך האיחוד של כל אחד מהתאגידים הסטטוטוריים הוא תהליך מורכב הדורש משאבים רבים.
תהליך זה נעשה במקביל להתקדמות הדוח הכספי של הממשלה.