HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
58 '), עמ 2015 (אוגוסטהמלצות הוועדה הציבורית לבחינת מדיניות הענישה והטיפול בעבריינים 167 מדינות אירופיות הפועל לשיתוף פעולה בין המדינות החברות 47 מועצת אירופה הוא ארגון בינלאומי של 168 .
בו בתחומי זכויות אדם, קידום הדמוקרטיה ומשפט בינלאומי.
ישראל היא מדינה משקיפה בארגון Council of Europe Annual Penal statistics SPACE 1, Prison Populations survey 2015, p .
) הוא ארגון בינלאומי של המדינות המפותחות OECD ( הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי 170 .
2010 ישראל חברה מלאה בארגון משנת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1967 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | 2016 ,OECD- אלף איש בקרב מדינות ה100-מספר העצורים ל: 28 תרשים לפי נתוני המדד העולמי ונתוני שב"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
הנתונים והמדד בקשר למעצרים עד תום ההליכים משמשים לניתוח היבטים שונים הקשורים בהליכים השיפוטיים ולמאבק בפשיעה.
לפי תקנות הרשות לשיקום האסיר (ועדה תהליכי שיקום ומניעת חזרה לפשע: , תוּכן תוכנית שיקום רק לאסיר שתקופת 1987-להכנת תוכניות שיקום), התשמ"ז .
הוועדה הציבורית ציינה בהמלצותיה כי אסירים 171מאסרו עולה על שישה חודשים המרצים עונש מאסר של פחות משנה אינם מספיקים לקחת חלק בתהליכי השיקום ובמסגרות הקבוצתיות של שב"ס.
לפיכך, נאשם שנדון למאסר קצר בתום ההליך נגדו, ותקופת מעצרו קוזזה מעונש המאסר, יְרַצה תקופת מאסר קצרה מכדי שיוכל יצוין כי התנאי של שישה חודשי מאסר לצורך הכנת תוכנית שיקום חל על אסירים בלבד ולא על 171 .
אסירות 1968 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה להשתלב בתוכניות הטיפול, השיקום וההשכלה של שב"ס.
כמו כן, משך הזמן יום); 20 - שעות (כ 481 החציוני של החזקת עצור שנעצר עד להחלטה אחרת הוא משך הזמן החציוני של החזקת עצור שנעצר עד תום ההליכים המשפטיים נגדו עומד ימים).
מכאן שגם בשלב המעצר הנאשם אינו עומד ברף של 68- שעות (כ 1,638 על שישה חודשים, ולכן אינו זוכה להתייחסות טיפולית או שיקומית שאסירים זוכים לה.
כפי שיפורט להלן, גם תוכניות השיקום של שירות המבחן למבוגרים המיועדות לעצורים המשוחררים בתנאים מגבילים אינן נמשכות פחות משישה חודשים.
שיעור מלמד כי מרביתם לא ישתתפו בפעילות OECD -העצורים הגבוה בהשוואה למדינות ה שיקומית הן בשלב המעצר והן בשלב המאסר.
שב"ס תיארה בתשובתה את פעילות מערך השיקום, שהורחבה גם לעצורים והותאמה לתקופות כליאה קצרות טווח.
עם זאת, תכניות שיקום קצרות מועד אינן בנות השוואה להליך טיפולי ארוך טווח של כמה חודשים.
מדד שיעור העצורים מאפשר להשוות את השמירה שמירה על זכויות הנאשמים: .
כאשר עונשי 172על זכויות הנאשמים.
בישראל המגמה היא לקיצור עונשי המאסר המאסר מתקצרים אך מספר המעצרים עד תום ההליכים גדל, נוצר מצב שבחלק הם מוחזקים כעצורים ולא 173גדול מהזמן שבו כלואים מוחזקים במתקני הכליאה כאסירים.
מצב זה עלול לשמש שיקול בבחירת עצורים שלא לעמוד על מלוא זכויותיהם הדיוניות, ובכלל זאת השמעת מכלול טענותיהם האפשריות, על מנת לקצר את תקופת המעצר.
המשטרה טענה בתשובתה כי היא אינה מסכימה עם הקביעה ולפיה עצורים עלולים שלא לעמוד על זכויותיהם רק מעצם החזקתם במעצר.
הנאשמים מיוצגים באמצעות סנגור, שתפקידו להבטיח כי זכויות הנאשמים נשמרות.
כמו כן, גורמי התביעה נסמכים על מבחן הסיכוי הסביר להרשעה ועל קיומן של עילות מעצר מבוססות בבואם להגיש בקשה למעצר עד תום ההליכים.
לבסוף גורמי התביעה אמונים גם על האינטרס הציבורי הרחב ובכלל זה ההגנה על ביטחון הציבור.
50%- הגיש מינהל התביעות בקשות למעצר עד תום ההליכים בכ 2018 בשנת מהתיקים 60% -מהתיקים, והפרקליטות הגישה בקשות למעצר עד תום ההליכים בכ (ראו להלן).
קרן וינשל-מרגל וענבל גלון, "ההשפעה של תיקון החוק בעניין הבניית שיקול הדעת השיפוטי 172 .
269 - 221 '), עמ 2016( לחעיוני משפט, בענישה על גזירת מאסרים", ט דין ודברים ", 2014-2012 - אורן גזל-אייל, "התפתחויות במשפט הפלילי הדיוני והמהותי 173 .
560 - 517 '(תשע"ו), עמ 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1969 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | הנתונים על אודות היקף הבקשות למעצר עד תום ההליכים משקפים את גישתם של גורמי התביעה בנוגע לחומרת התיקים המטופלים על ידם.
לנוכח העלייה בשיעור הגשתן של בקשות למעצר עד תום ההליכים, ונוכח העובדה אלף איש גבוה לעומת שאר מדינות 100-שבישראל מספר העצורים ל , על גורמי התביעה לבחון את מדיניות המעצרים עד תום ההליכים OECD -ה וליישם את המלצות הוועדה הציבורית בנושא זה (כמפורט להלן).
תיעוד הבקשות למעצר עד תום ההליכים הליכי מעצר עד תום 14,831 נפתחו 2018 לפי נתוני הנהלת בתי המשפט, בשנת דיונים.
בניגוד להליך בקשה למעצר ימים, שמספר 57,995 ההליכים והתקיימו הדיונים בו קטן (אחד או שניים) ונמשך ימים ספורים, הדיון בבקשה למעצר עד תום ההליכים יכול להימשך שבועות אחדים, ולפי נתוני הנהלת בית המשפט יכולים להתקיים במהלכו ארבעה דיונים ואף יותר מכך.
כאמור, בזמן ההליך העצור נמצא במעמד של מעצר עד להחלטה אחרת.
לבקשת משרד מבקר המדינה, פרקליטות המדינה הציגה פרקליטות המדינה: נתונים לגבי הליכי המעצר עד תום ההליכים המתנהלים במחוזות הפליליים בפרקליטות.
המחוזות הפליליים הם המטפלים ברוב רובם של הליכי המעצר, ואילו ביחידות הארציות, כדוגמת מחלקת הסייבר ומחלקת מיסוי וכלכלה, 2018 הליכי המעצר מעטים.
לפי הנתונים שברשות פרקליטות המדינה, בשנת מספר כתבי האישום שלצדם הוגשו בקשות למעצר עד תום ההליכים או בקשות ממספר כתבי האישום שהוגשו באותם 57%-לשחרור בתנאים מגבילים, עמד על כ המחוזות.
הפרקליטות הודיעה למשרד מבקר המדינה, כי אין באפשרותה להפיק מן המערכת הממוחשבת, בצורה מהימנה דיה, את המספר המדויק של הבקשות למעצר עד תום ההליכים.
היא גם הבהירה, כי הקושי בפילוח הנתונים קשור לחוסר האחידות בין המחוזות בהזנתן למערכת הממוחשבת ובתיעודן של בקשות לשחרור בתנאים מגבילים.
כי היא רואה חשיבות רבה ביכולת 2019 פרקליטות המדינה מסרה בתשובתה מדצמבר להפיק נתונים מהימנים על הליך המעצר, ולכן היא פועלת בימים אלו כדי לטייב ולתקף את הנתונים באמצעות הנחיית המחוזות בנוגע לאופן הזנת הנתונים במערכת הממוחשבת ובאמצעות אפיון ופיתוח של דוח קבוע, שיפיק תמונת מצב מהימנה.
בקשות למעצר עד 17,423 הגיש מינהל התביעות 2018 בשנתמינהל התביעות: תום ההליכים ובקשות לשחרור בתנאים מגבילים.
שיעור התיקים שהוגשה בהם 1970 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה מתיקי החקירה שמינהל התביעות הגיש 47% בקשה למעצר עד תום ההליכים הוא בהם כתבי אישום.
יחידת הבקרה של מינהל התביעות בדקה את נושא הבקשות 23 בקשות שנבדקו, רק 253 .
מתוך 2019 - 2018 למעצר עד תום ההליכים לשנים ) 91% -) הוגשו בדרישה להארכת תנאי שחרור, וכל שאר הבקשות (כ 9%-בקשות (כ הוגשו בדרישה למעצר עד תום ההליכים.
נמצא כי הן בפרקליטות המדינה והן במינהל התביעות לא מתבצעת הבחנה בניהול הנתונים הממוחשבים בין בקשות למעצר ובין בקשות לשחרור בתנאים מגבילים.
לדעת משרד מבקר המדינה, היעדר הבחנה זו מונע את האפשרות לבקר ביעילות ברמה הארצית את הבקשות למעצר עד תום ההליכים.
כמו כן, על פרקליטות המדינה לבחון את הקשיים המונעים הצגת נתונים מלאה בתחום המעצרים.
מטעם אוניברסיטת חיפה ומחלקת המחקר של 2012 יצוין כי מדגם שנערך בשנת הרשות השופטת מצא, כי מספר הבקשות שבהן ביקשו גורמי התביעה לשחרר עצורים בתנאים מגבילים נמוך מאוד לעומת הבקשות למעצר עד תום ההליכים: מהנאשמים 88% -בהליכים שהתנהלו בבית המשפט המחוזי ביקשה התביעה שכ מהנאשמים ביקשה שחרור 0.
6%-יישלחו למעצר עד תום ההליכים, ורק בנוגע ל מהבקשות, דהיינו 60%-בתנאים מגבילים.
בית המשפט קיבל את בקשת התביעה ב השתחררו בתנאים מגבילים.
5% לגבי מהנאשמים שבמדגם יישלחו למעצר עד תום 27%-השלום ביקשה התביעה שכ מהנאשמים ביקשה לשחרר בתנאים מגבילים.
4% ההליכים, ורק לגבי השתחררו 10% -קיבל כמחצית מבקשות התביעה למעצר עד תום ההליכים, ורק כ .
174בתנאים מגבילים , 2018 לשנת 2012 נמצא אפוא כי אין שינוי במגמות התביעה בין שנת ובקשות לשחרור בתנאים מגבילים שיוזמים גורמי התביעה הן מיעוט ניכר לעומת בקשות למעצר עד תום ההליכים.
,שיעורי הרשעה וזיכוי בהליכים פליליים אורן גזל-אייל, ענבל גלון וקרן וינשל-מרגל, 174 .
29 - 28 '), עמ 2012( אוניברסיטת חיפה ומחלקת מחקר של הרשות השופטת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1971 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | הזנה של החלטות שיפוטיות יחידות התביעה של המשטרה, המחוברות למערכת המשטרתית, אחראיות להזנת ההחלטות השיפוטיות בתיקי המעצרים עד תום ההליכים.
פרקליטות המדינה אינה מחוברת למערכת הממוחשבת של המשטרה, ועל כן בכל פרקליטות מחוז הוצב נציג משטרה שאחראי לסריקת החלטות שיפוטיות בעניין מעצרים ולשליחתן אל היחידה החוקרת, על מנת שזו תזין את ההחלטה במערכת המשטרתית.
עם קבלת החלטה בבקשת המעצר עד תום ההליכים, נדרשת היחידה החוקרת לעדכן את סטטוס העצור במערכת המשטרתית.
משטרת ישראל עורכת בקרות שוטפות על אודות הזנת ההחלטות השיפוטיות, הן בתיקי מעצרים שבסמכות התביעות והן בתיקי המעצרים .
175שבסמכות פרקליטות המדינה, על מנת לאתר פערים בהזנת ההחלטות 2018 - 2016 , היקף המעצרים, לפי סוג המעצר ואופן סיום המעצר הפלילי:19 לוח אופן סיום סוג המעצר המעצר הפלילי 2016 2017 2018-תלת שנתי עצורי הועבר לגורמי ימים 176חוץ1,197 1,199 844 3,240 177נשפט 129 107 71 307 שוחרר בהחלטת בית משפט22,017 22,100 20,393 64,510 עצורי שוחרר ללא ימים תיעוד הגורם המשחרר210 188 181 579 שוחרר על ידי קצין ממונה16,986 15,890 13,015 45,891 סה"כ 40,539 39,484 34,504 114,527 .
לפירוט ראו בפרק העוסק בהליכי המעצרים במשטרה ובהנהלת בתי המשפט 175 הועבר לגורמי חוץ - מי שבדיוני המעצרים נמצא כי קיימת עילה נוספת מנהלית להחזיקו 176 במשמורת ולכן מעצרו הסתיים.
ניתן להעביר עצור לגורמי צה"ל, למעצר מינהלי, לביצוע צו גירוש וכיוצא באלו.
נשפט - מי שבדיוני מעצרים הגיע להסדר טיעון שהוגש לבית המשפט, וחלף המשך הדיון בשאלת 177 מעצרו נגזר דינו.
לעומת זאת, אם עצור שוחרר ממעצר ורק לאחר שחרורו נגזר עליו גזר דין הכולל מאסר בפועל (מאסר נדחה), סיום המעצר נקבע על פי החלטת סיום המעצר, ההחלטה שלפני האחרונה, ולא לפי גזר הדין, שהוא ההחלטה האחרונה בעניינו.
1972 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינהאופן סיום סוג המעצר המעצר הפלילי 2016 2017 2018-תלת שנתי החלטה אחרת ומעצר עד תום ההליכים הועבר לגורמי המשפטיים חוץ403 293 158 854 נשפט 11,229 11,582 9,115 31,926 שוחרר בהחלטת בית משפט7,245 7,108 6,502 20,855 שוחרר ללא תיעוד הגורם המשחרר1,358 1,535 2,919 5,812 שוחרר על ידי קצין ממונה29 27 15 71 כתב האישום בוטל45 43 40 128 סה"כ 20,309 20,588 18,749 59,646 סה"כ מעצרים 60,848 60,072 53,253 174,173 .
על פי נתוני המעצרים ומאגר ההחלטות של המשטרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה הוכפל מספרם של 2018 , בשנת 2017- ו2016 מהלוח עולה כי לעומת תיקי עצורים עד תום ההליכים שלא הוזנה בהם החלטה שיפוטית על תיקי מעצר שנסגרו בלא שתועד בהם 1,358 נמצאו 2016 שחרור.
בשנת עמד מספר התיקים שלא 2017 השחרור או הגורם המשחרר, ובשנת עמד 2018 תיקים; ואילו בשנת 1,535 תועדה בהם החלטת השחרור על תיקים.
2,919 מספר התיקים שלא תועדה בהם החלטת שחרור על מספר תיקי המעצר עד תום ההליכים שלא 2018 עוד נמצא, כי בשנת ממספר תיקי מעצר ימים שלא נמצא 16 תועד בהם שחרור, גבוה פי בהם מסמך של החלטת השחרור.
משטרת ישראל מסרה בתשובתה כי הנתון העולה מהדוח מטריד והוביל לחידוד החובה המקצועית המוטלת על התביעה בקרב הדרג המנהל של מִנהל התביעות.
הפרקליטות מסרה בתשובתה כי קיים ממשק ממוחשב המעביר את הנתונים המוזנים במערכת הפרקליטות (מערכת תנופה) למערכות המשטרה.
עם זאת, דיווח זה אינו 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1973 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | כולל את כל הנתונים המפורטים בהחלטות המעצר.
בימים אלו נבחנת האפשרות להעביר גם את פרוטוקול הדיון בבית המשפט באמצעות הממשק הממוחשב.
בהיעדר הזנת החלטות סדורה, עלולות יחידות הסיור של המשטרה לעצור משוחררים בתנאים מגבילים בניגוד להחלטות השיפוטיות.
על יחידות התביעה להקפיד על הזנת ההחלטות השיפוטיות למערכת הממוחשבת.
כמו כן, עליהן לערוך בקרות שוטפות על מנת לוודא את הזנת ההחלטות כנדרש.
הפרקליטות נדרשת לערוך בקרות על תיקי המעצרים ולוודא כי ההחלטות המתקבלות בבית המשפט עוברות באופן שוטף לידי נציג המשטרה בפרקליטות.
הפרקליטות ציינה בתשובתה כי נערכה בעבר בקרה על הזנת ההחלטות.
בימים אלו מתבצעת עבודת מטה שנועדה לתקן את הכשלים שעלו בבקרה, ובסיומה תיערך בקרה משלימה.
בקרה בתחום המעצרים חוק המעצרים קובע כי החלטה על מעצר תינתן על ידי בית המשפט רק במקרים שבהם לא ניתן להשיג את מטרת המעצר בדרך של שחרור בערובה ותנאי שחרור שפגיעתם בנאשם פחותה.
במחוזות חטיבת התביעות מונו ראשי שלוחות מינהל התביעות (במשטרה): מעצרים המנהלים צוות תובעים האחראי לתיקים שבהם מוגשת בקשה למעצר עד תום ההליכים.
ראשי שלוחות המעצרים בודקים את כתבי האישום ואת הבקשות למעצר עד תום ההליכים טרם הגשתם לבית המשפט.
אין אפשרות לסווג את סוגי הבקשות למעצר עד תום ההליכים (שחרור בערובה, שחרור בתנאים מגבילים או מעצר עד תום ההליכים) במערכת הממוחשבת המשטרתית.
בהיעדר אסמכתה לסיווג הבקשה, אין בידי גורמי התביעה כלים לבחון את נחיצות הגשתה במקרה הקונקרטי.
סיווג הבקשות יסייע לתחקר באופן מסודר וברמה הארצית את הפערים בין עילות המעצר המפורטות בבקשה ובין הטעמים המפורטים בהחלטת בית המשפט.
1974 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה ראשי צוותי המעצרים עוברים במסגרת תפקידם על כל כתביפרקליטות המדינה: האישום המוגשים ועל הבקשות למעצר עד תום ההליכים המוגשות עימם.
ברמה הארצית לא נערכה ביקורת על פעילות צוותי המעצרים.
ברמה המחוזית נערכה ביקורת בנושא מעצרים במחוז חיפה (פלילי).
הביקורת ניתחה את התפלגות החלטות המעצר בבתי המשפט לפי סוגי עבירות.
ממצאי הביקורת הביאו לבחינה של יעילות הבקשות למעצר עד תום ההליכים ולהסקת מסקנות לגבי בקשות למעצר בסוגי עבירות שונים.
יש לראות בחיוב את הבקרה שנערכה במחוז חיפה ואת התוצאות שנלוו לה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח החשש מפני פגיעה משמעותית בחירות העצור, על הפרקליטות לבקר את איכות הבקשות למעצר עד תום ההליכים וסבירות הגשתן לבית המשפט, הן ברמה המחוזית והן ברמה הארצית, כדי לוודא מדיניות אחידה ולאתר בקשות בלתי סבירות.
הפרקליטות מסרה בתשובתה כי היא מקבלת את ההמלצה לכלול את הבקרה בנושא .
2020 מעצרים בתוכנית העבודה של תחום חקר ובקרה בפרקליטות לשנת חלופות למעצר עד תום ההליכים עלויות הכליאה מדיניות המעצרים והכליאה בישראל נובעת מתפיסת הענישה כגורם מרתיע וכפעולה המיועדת להגן על הביטחון האישי של האזרחים.
עם זאת, לכליאה מאחורי סורג ובריח עלות גבוהה, המורכבת מעלויות ישירות ועקיפות.
העלות הישירה ש"ח לחודש או 10,000 -של החזקת אדם במתקן כליאה בישראל עומדת כיום על כ ש"ח לשנה לאדם.
120,000 -כ בפרק זה יוצגו אפשרויות הכליאה לעצורים.
אפשרות אחת היא מסגרת ממשלתית לשחרור בתנאים מגבילים, ששירות המבחן פועל בימים אלו להקמתה (יפורט ש"ח 4,400,000 להלן).
עלויות הקמת מסגרת ממשלתית והחזקת עצורים לשנה הן .
לפי נתונים אלו, העלות להחזקת 178 ש"ח נוספים עבור מחקר מלווה 100,000 וכן ש"ח לשנה, דהיינו כשליש מעלות כליאה.
הקמת 45,000 -עצור בחלופה זו היא כ חלופות מוסדיות גם תחסוך בהקמת בתי מעצר חדשים.
19 ( סיכום תקציבי - שירות המבחן למבוגרים 178 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1975 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | האפשרות השנייה שתוצג היא מעצר בפיקוח אלקטרוני.
במסגרת זו, העצור שוהה בביתו ומפוקח באמצעות אזיק אלקטרוני (יפורט להלן).
עלויות יחידת הפיקוח האלקטרוני של שב"ס כוללות את שכר העסקת עובדי היחידה, החזקת המפוקחים, עמדה על סך של 2018 ליווי סוציאלי והפעלת כלי רכב.
מכאן שהעלות המשוערת של החזקת עצור בפיקוח אלקטרוני 179 ש"ח40,293,000 .
ש"ח לשנה, שהיא כחצי מעלויות הכליאה 65,000 -היא כ בין עלויות החזקת העצורים 63% עד 46% נמצא פער בשיעור של בחלופות מעצר ובין עלויות החזקתם בבתי מעצר.
נוסף על השיקולים הכספיים, החזקת עצור בחלופה מחוץ לכותלי הכלא עשויה להפחית את הסיכוי שהוא ייגרר עוד לפשע כתוצאה מאימוץ דפוסי התנהגות עבריינית במהלך השהייה בכלא.
זאת ועוד, במקרים מסוימים, כגון אצל עבריינים המכורים לסמים, אפשרויות השיקום במסגרת החלופה רחבות יותר.
היערכות ליישום המלצות דוח הוועדה הציבורית לבחינת מדיניות הענישה והטיפול בעבריינים התפרסם דוח הוועדה הציבורית, שבראשה עמדה שופטת בית 2015 בנובמבר המשפט העליון (בדימוס) דליה דורנר.
הוועדה הציבורית בחנה את השפעת הכליאה על העבריינות, והגיעה למסקנה כי מאסרים קצרים (פחות משנתיים) אינם מועילים להגברת ההרתעה ואף עלולים להגביר את הפשיעה.
לעומת זאת, שיקום בקהילה באמצעות ענישה בעבודות שירות למען הציבור צפוי להפיק תוצאות טובות יותר .
הוועדה קבעה כי שיפור האפקטיביות של הענישה 180משימוש נרחב במאסרים מחייב התייחסות גם לאופן הטיפול בנאשמים לאורך ההליך הפלילי ומציאת מסגרות טיפוליות כבר בשלב הדיון המשפטי, טרם מתן גזר הדין.
כדי לצמצם את השימוש בכליאה ולקדם את שיקומם של נאשמים, המליצה הוועדה הציבורית להרחיב את השימוש בחלופות מעצר.
אזיקים אלקטרוניים, באישורו של המשרד 600 לפי נתוני שב"ס.
התחשיב מבוסס על תקן של 179 .
לביטחון פנים תקציר המלצות הוועדה הציבורית לבחינת מדיניות הענישה והטיפול בעבריינים - דין 180 .
)2015 (אוגוסטוחשבון 1976 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה את עיקרי המלצות הוועדה הציבורית כמפורט להלן: הקמת181ממשלת ישראל אימצה יחידה למחקר ומידע במשרד המשפטים; הרחבת מודל בתי המשפט הקהילתיים; הארכת התקופה המרבית של עבודות שירות לתשעה חודשים; הקמת צוות לבחינת חלופות ענישה; הרחבת השימוש בפיקוח אלקטרוני עבור אסירים משוחררים על תנאי; קידום פרויקטים להפחתת הסיכון לעבריינות נוער.
בעקבות פרסום דוח הוועדה הציבורית הקימה פרקליטות המדינה את צוות התביעה לבחינת יישום דוח הוועדה הציבורית (להלן - צוות התביעה), בראשות המשנה .
הצוות התכנס עשר פעמים ופרסם את מסקנותיו 182)לפרקליט המדינה (פלילי אימצה הממשלה את מסקנות צוות התביעה, והחליטה כי 25.
ב2018 בינואר אגף התקציבים במשרד האוצר יקצה לתוכנית היישום של דוח הוועדה הציבורית .
1832019 מיליון ש"ח בבסיס תקציב 50 ושל מסקנות צוות התביעה סך של בתקציר דוח צוות התביעה נכתב כי יש להעדיף את ההליך השיקומי על פני מעצר או מאסר במקום שבו שיקולי ההלימה ואיון המסוכנות אינם מחייבים מאסר או מעצר בין כותלי הכלא.
צוות התביעה הציב כמטרה הראשית לשקול את שינוי מדיניות התביעה, על מנת שהיא תוכל להוביל לצמצום שיעורי הכליאה (של עצורים ואסירים כאחד) לטובת הליכי שיקום, העשויים למנוע חזרה לפשע.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את עבודת צוות התביעה, אשר קיבל על עצמו אחריות לכל גורמי אכיפת החוק, ופעל לקידום מסקנות הצוות בקרב כלל הגורמים הרלוונטיים.
חתמו פרקליטות המדינה, משטרת ישראל ושירות 2019 בחודשים אוגוסט-ספטמבר המבחן על סיכומים תקציביים עם אגף התקציבים במשרד האוצר.
לצורך כך פירטו הגורמים את מטרות השימוש בכספים בהתאם להמלצות הוועדה הציבורית, לרבות הקמת מחלקות שיקום בפרקליטות ובמינהל התביעות, קידום מחקר מלווה והקמת מסגרת ממשלתית לשחרור בתנאים מגבילים (יפורט בהמשך).
המשטרה מסרה בתשובתה כי בימים אלו התקבלו תקנים ייעודיים ליישום דוח הוועדה הציבורית והוקם מדור שיקום בחטיבת התביעות, אשר תפקידו להטמיע את עיקרי הדוח.
הליך זה עתיד להרחיב לדברי המשטרה את מגמת השיקום ומניעת , ראו בפרק העוסק בתנאי המעצר בשירות בתי הסוהר לעיל.
1840 החלטה 181 חברי הצוות היו פרקליטי המחוזות, ראש מינהל התביעות, ראש תחום עונשין - ייעוץ וחקיקה 182 .
)(פלילי , ראו בפרק העוסק בתנאי המעצר בשירות בתי הסוהר לעיל.
3595 החלטה 183 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1977 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | .
חזרה לפשע הפרקליטות מסרה בתשובתה כי נבחרו פרקליטים שיובילו את יישום המסקנות .
עוד ציינה, כי החלה לקדם 2020 והוקם פורום שיקום, שיחל את עבודתו בינואר מדיניות הליכי שיקום במקרים המתאימים, ולמערכת הממוחשבת הוכנס השימוש בחיווי "שיקום", המאפשר מעקב אחר תהליך השיקום ובחינת הצלחתו.
דוח הוועדה הציבורית המליץ על חלופות שיקומיות כבר בשלב המעצר, אך נמצא כי בשלב זה גורמי התביעה אינם יוזמים בקשות לשחרור בתנאים מגבילים, גם לא למסגרות שיקומיות.
כמו כן, הסיכום התקציבי שעליו חתמה פרקליטות המדינה עם משרד האוצר לא קבע יעדים ליישומן של המלצות הוועדה בנוגע למעצרים עד תום ההליכים.
מוצע אפוא כי יגובש מענה מעשי גם לעניין זה.
שירות המבחן למבוגרים חוק המעצרים קובע כאמור כי ברירת המחדל בהליך מעצר עד תום ההליכים היא מציאת חלופה למעצר, שמקיימת אחר מטרת המעצר אך פגיעתה בחירות הנאשם פחותה (להלן - שחרור בתנאים מגבילים).
תנאי הכרחי לשחרור בתנאים מגבילים הוא קיומו של מפקח אנושי (בדרך כלל, קרוב משפחה מדרגה ראשונה), שיכול לאכוף על הנאשם את התנאים המגבילים שישית עליו בית המשפט ולדווח לגורמי האכיפה אם הופרו התנאים המגבילים.
בית המשפט מחליט לפי שיקול דעתו אם להפנות את העצור לשירות המבחן לצורך אבחון התאמתו של העצור לחלופה לשחרור בתנאים מגבילים (להלן - הפניות לתסקירי מעצר), או להסתפק בחקירת .
במסגרת חקירת המפקחים המוצעים 184המפקחים מטעם הנאשם בידי התביעה מוודא בית המשפט שהם מכירים את הנאשם ויודעים במה הוא נאשם, וכי הם מסוגלים להשגיח על הנאשם ומודעים לחובתם לדווח על הפרת תנאי המעצר אם יהיה צורך בכך.
אם החליט בית המשפט לקבל את הבקשה למעצר עד תום ההליכים, רשאי הנאשם לבקש שהמעצר בכליאה יומר במעצר בפיקוח אלקטרוני.
אלו הם הליכי המעצר שבהם שירות המבחן מעורב: ).
15 ( עלי יונס נ' מדינת ישראל 27/15 א לחוק המעצרים; בש"פ 21 סעיף 184 1978 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינהההליכים המשפטיים בשלב הבקשה למעצר עד תום ההליכים: 29 תרשים על פי חוק המעצרים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מרבית המופנים לשירות המבחן על ידי מערכות אכיפת החוק מצויים באחד משני השלבים האלה במשפטם: שלב הבקשה למעצר עד תום ההליכים המתקיים בתחילת ההליך הפלילי, ושלב השתת העונש, שבסופו של ההליך הפלילי.
בכל אחד משלבים אלה קצין מבחן מבצע חקירת מעצר - אבחון והערכת סיכון - ועל פי תוצאותיה הוא ממליץ לבתי המשפט על חלופות המתאימות לשחרור בתנאים מגבילים (בשלב הבקשה למעצר עד תום ההליכים) או על חלופות למאסר (בשלב השתת העונש) המותאמות למאפייני המופנים, להערכת הסיכון וליכולתם לעבור תהליך של הפחתת סיכון, שיקום ושינוי.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1979 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | אוכלוסיית העצורים היא בעלת מאפיינים וצרכים ייחודיים בתוך אוכלוסיית העוברים על החוק.
ככלל, העצורים מצויים במעצר לצורך הרחקתם מהחברה, חלקם לראשונה בחייהם.
שלילת החופש ותנאי המעצר יוצרים משבר שיש לו השלכות הן על העצור והן על המערך המשפחתי שלו.
במסגרת החקירה נפגש קצין המבחן עם העצור במקום מעצרו בעיתוי קרוב יחסית לזמן אירוע העבירה.
קצין המבחן עורך הערכת סיכון להישנות ההתנהגות העבריינית, וכן בוחן את נכונותו של העצור להצטרף כבר בשלב המעצר להליך שיקום.
במקביל נבחנות חלופות מתאימות, שאליהן ניתן להמליץ לשחרר את העצור בתנאים מגבילים.
לפי חוק המעצרים, בית המשפט דן בתסקיר המעצר, ולאורו רשאי להטיל על נאשם צו פיקוח מעצר במסגרת בקשה לשחרור בתנאים מגבילים וכחלק מתנאי השחרור.
מטרת צו הפיקוח היא לפקח על הנאשם בתקופת שחרורו בערובה ובתנאים, לסייע לו ולמשפחתו בהתמודדות עם השלכות מעצרו ועם התנאים המגבילים החלים עליו ולבחון עימו את הליכי השיקום.
משך צו הפיקוח נקבע לשישה חודשים, והוא ניתן להארכה בידי בית המשפט.
שירות המבחן הוא הממונה על אכיפת צווי הפיקוח.
מקומו של שירות המבחן במסגרת יישום המלצות הוועדה הציבורית לעמדת צוות התביעה, יישום המלצות הוועדה הציבורית ושינוי של מדיניות התביעה מחייב שיתוף פעולה עם שירות המבחן וגיוסו לטובת שינוי מערכתי בכלל הגופים המשתתפים בהליך הפלילי.
שירות המבחן הוא חוליה מרכזית ביישום המלצות הוועדה הציבורית בשל הגידול הניכר הצפוי במספר הנאשמים שיופנו לאבחון שירות המבחן על מנת להפנותם לאפיקי שיקום.
במסגרת הסיכום התקציבי של שירות המבחן עם משרד האוצר, התחייב השירות כי תסקיר מעצר יוגש בתוך חודש ימים מהיום שבו התבקש, אך אם החשוד נמצא במעצר, פרק הזמן המרבי לתסקיר יהיה שבועיים ימים.
כמו כן, שירות המבחן התחייב להפעיל מערכת מדידה ממוחשבת לצורך בחינת פרקי הזמן להגשת התסקירים (תסקירי המעצר והתסקירים לעונש).
נתונים על עבודת שירות המבחן למבוגרים בשלב המעצר 1 .
מכלל ההפניות לשירות המבחן למבוגרים היו לתסקירי 39%- כ 2018 בשנת היו עבור עיכוב הליכים, אי-העמדה 2%- היו לתסקירי ענישה, כ 57%-מעצר, כ לסגירת תיק בהסדר.
להלן השוואה בין היקף הפניות 1.
5%-לדין וחנינה וכ לעריכת תסקיר מעצר לעומת היקף צווי פיקוח מעצר: 1980 גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה גופי האכיפה ומייצגי המדינה בערכאותפרק שלישי: | מבקר המדינה,היקף הפניות לעריכת תסקירי מעצר והיקף צווי פיקוח מעצר: 30 תרשים 2018 - 2014 .
על פי נתוני שירות המבחן למבוגרים, בעיבוד משרד מבקר המדינה בתרשים נראית עלייה מתונה לאורך השנים בצווי הפיקוח שניתנו ועלייה הופנו 2018 בהפניות לעריכת תסקירי מעצר.
כמו כן, בחודשים ינואר-ספטמבר הופנו 2019 נאשמים לעריכת תסקירי מעצר, ובחודשים המקבילים בשנת 5,120 נאשמים.
העלייה בצווי הפיקוח מלמדת על העבודה המאומצת של קציני 5,863 המבחן בתחום המעצרים (להלן - קציני מעצרים) למציאת חלופות מעצר מותאמות לעצורים.
עם זאת, ניכר הפער בין כמות ההפניות לעריכת תסקירי מעצר ובין כמות הופנו לשירות המבחן למבוגרים 2018 צווי הפיקוח שהוצאו בפועל.
בשנת מהם המליצו 23%- עצורים לעריכת תסקירי מעצר, אך רק בנוגע לכ 7,627 קציני המעצרים על שחרור מהמעצר בתנאים מגבילים ושילוב העצור בטיפול .
אחד ההסברים למיעוט 2017 באמצעות צווי פיקוח.
שיעור דומה היה גם בשנת ההמלצות לשחרור נעוץ בהיעדר מענים מתאימים לאוכלוסיית העצורים.
דוגמה מובהקת לכך היא עצורים שהם דרי רחוב.
שירות המבחן מפעיל קבוצות טיפוליות לעצורים ששוחררו בתנאים מגבילים (להלן - עצורי בית) כחלק ממערך השיקום.
מרביתן הן קבוצות עצורי בית כלליות, התומכות בעצורי הבית ומקילות עליהם את השהות הממושכת במקום אחד ללא מעש.
מיעוטן הן קבוצות ייעודיות לעצורים בשל עבריינות מין, אלימות במשפחה וכו'.
אלו נתוני קבוצות הטיפול לשנים : 2018 - 2016 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1981 התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | התנהלות מייצגי המדינה בערכאות בתיקי מעצרים | , היקף עצורי הבית שהשתתפו בקבוצות הטיפוליות של שירות המבחן:20 לוח 2018 - 2016 2016 2017 2018 מספר הקבוצות הטיפוליות בשירות המבחן231 235 251 מספר הקבוצות הטיפוליות לעצורים )21%( 49 )16%( 38 )16%( 40 מספר המפוקחים הכולל שהשתתפו בקבוצות הטיפוליות2,938 3,141 3,475 מספר העצורים שהשתתפו בקבוצות הטיפוליות)29%( 861 )29%( 901 )28%( 969 .
על פי נתוני שירות המבחן למבוגרים, בעיבוד משרד מבקר המדינה כעולה מן הנתונים, על אף העלייה במספר העצורים המשתתפים בקבוצות הטיפוליות, שיעורם מכלל העצורים שהוצא להם צו פיקוח נותר יציב, ואינו .
שיעורם מכלל המפוקחים יציב אף הוא, ואינו עולה על 50% עולה על יצוין כי חלק נוסף מהעצורים המפוקחים מופנים למסגרות חוץ-ביתיות, דוגמת מסגרות שיקומיות לגברים אלימים כלפי בנות זוג, מסגרות לשיקום מונע לעברייני מין, קהילות טיפוליות לגמילה מסמים ועוד.
חלק אחר מופנה לטיפול במסגרות טיפול ייעודיות בקהילה.