HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
65 Role of the CBD National Focal Point ,2- Module A , February 2009 – Version 2 , - Terms of Reference 3: -Page .
National Focal Points of the C .
pdf-02-2009-v2-nfp-role-train- https://www.
int/doc/training/nbsap/a2, BD .
(להלן- דוח ההתקדמות) 66 .
להלן בלוח2 יישום היעדים הלאומיים, יעדי אייצ'י שמהם נגזרו .
היעדים הלאומיים, המועד שנקבע ליישומם וסטטוס ההתקדמות ביישומם בישראל לפי דוח .
ההתקדמות, ובהשוואה לשאר המדינות לפי דוח היישום הבין-לאומי (המסומן באדום מציין .
את סטטוס ההתקדמות שבו נמצאת ישראל): .
לוח 2: יישום היעדים הלאומיים הנגזרים מיעדי אייצ'י של אמנתCBD .
ההתקדמות) יישום היעדים בעולם .
(לפי דוח היישום הבין-לאומי) * .
הביולוגי 2020 התקדמות לא .
מספקת 125 מדינות דיווחו על התקדמות.
49% ,בדרך להשגת היעד1% .
,בדרך לעבור את היעד46% .
התקדמות לא מספקת , 4% ללא .
שלטון 5202 התקדמות לא .
מדינות דיווחו על התקדמות .
35% ,בדרך להשגת היעד2% .
,בדרך לעבור את היעד55% .
התקדמות לא מספקת , 6% ללא .
התקדמות, 2% מתרחקים מהיעד .
פגיעה בו 5202 התקדמות לא .
31% ,בדרך להשגת היעד1% .
,בדרך לעבור את היעד54% .
התקדמות לא מספקת , 13% ללא .
התקדמות, 1% מתרחקים מהיעד .
מעגלית 2020 התקדמות לא .
%34 ,בדרך להשגת היעד2% .
,בדרך לעבור את היעד51% .
התקדמות לא מספקת , 11% ללא .
66 127,- Sixth National Report, submitted on 02 NOV 2020, last updated 03 JAN 2021, pp.
df/documents/nationalReport6/252812/2 https://chm.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי יעד .
ב שטחים פתוחים 5202 מתרחקים .
28% ,בדרך להשגת היעד1% .
,בדרך לעבור את היעד56% .
,התקדמות לא מספקת13% ללא .
התיכון ובכינרת 2020 התקדמות לא .
,בדרך לעבור את היעד47% .
התקדמות לא מספקת , 15% ללא .
7 ניהול יערות 0202 התקדמות לא .
36% ,בדרך להשגת היעד1% .
הים ואדמות לחות 5202 התקדמות לא .
מספקת 112 מדינות דיווחו על התקדמות.
%12 ,בדרך להשגת היעד1% .
,בדרך לעבור את היעד62% .
התקדמות לא מספקת , 14% ללא .
התקדמות, 3% מתרחקים מהיעד .
סדרי עדיפויות 0202 התקדמות לא .
24% ,בדרך להשגת היעד2% .
התקדמות לא מספקת , 18% ללא .
אלמוגים (אילת) 2020 בדרך להשגת .
היעד 100 מדינות דיווחו עלהתקדמות .
26% בדרך להשגת היעד, 3% .
בדרך לעבור את היעד, 56% .
המוגנים בישראל 2025 התקדמות לא .
43% ,בדרך להשגת היעד9% .
,בדרך לעבור את היעד41% .
התקדמות, 1% מתרחקים מהיעד יצירת מסדרונות .
אזורים מוגנים 2020 התקדמות לא .
מוגנים 2020 התקדמות לא .
מינים מאוימים 2020 התקדמות לא .
מספקת 126 מדינות דיווחו על התקדמות.
%36 ,בדרך להשגת היעד2% .
,בדרך לעבור את היעד%25 .
התקדמות לא מספקת , 10% ללא .
וחברתי 2025 בדרך לעבור .
30% ,בדרך להשגת היעד5% .
בדרך לעבור את היעד, 49% .
התקדמות לא מספקת , 17% ללא .
ואזורי שיטפונות 2025 התקדמות לא .
מספקת 118 מדינותדיווחו על התקדמות .
27% ,בדרך להשגת היעד3% .
,בדרך לעבור את היעד61% .
התקדמות לא מספקת , %6 ללא .
אקולוגיות לא הוצב יעד .
לאומי 116 מדינות דיווחו על התקדמות.
3%3 בדרך להשגת היעד, 3% .
בדרך לעבור את היעד, 55% .
התקדמות לא מספקת , 9% ללא .
הלאומית לא הוצב יעד .
%83 בדרך להשגת היעד, %8 .
בדרך לעבור את היעד, %44 .
המגוון הביולוגי 2021 ללא .
42% בדרך להשגת היעד, 13% .
בדרך לעבור את היעד, 36% .
מספקת 105 מדינותדיווחו על התקדמות .
35% בדרך להשגת היעד, 5% .
בדרך לעבור את היעד, 52% .
התקדמות לא מספקת , 8% ללא .
אקולוגיות 2020 בדרך להשגת .
47% בדרך להשגת היעד, 1% .
בדרך לעבור את היעד, 46% .
30% ,בדרך להשגת היעד3% .
,בדרך לעבור את היעד50% .
,התקדמות לא מספקת17% ללא .
על פי נתוני דוח ההתקדמות ודוח היישום הבין-לאומי, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* ישנם סעיפים בהם סכום האחוזים הינו 101% .
,מהנתונים שבלוח עולה כי לפי דוח ההתקדמות שהגיש המשרד להג"ס לאו"ם .
ישראל לא עמדה במרבית היעדים הלאומיים לשמירה על המגוון הביולוגי .
שהתחייבה אליהם: 14 מבין19 היעדים הלאומיים (כ -74% ) הוגדרו בסטטוס .
ישראל היא בין המדינות המציגות סטטוס התקדמו ת .
לא-מספקת במרבית היעדים הלאומיים שהיא עצמה קבעה כדי לעמוד ביעדי אייצ'י, .
ואינה עומדת בלוחות הזמנים שהתחייבה אליהם במסגרת הדיווח לאמנה.
כי בשני נושאים מהותיים - גיוס משאבים כלכליים לצורך יישום היעדים, וחוסן .
ושיקום המערכות האקולוגיות - ישראל לא הציבה יעדים לאומיים ליישום 67.
היעד לכינון תוכנית פעולה אסטרטגית נמצא בסטטוס "ללא התקדמות", והיעד .
לשמירה על שטחים פתוחים - בסטטוס "מתרחק מהיעד"; שני יעדים אלה הם ציר .
מרכזי בשמירה על המגוון הביולוגי ובהתמודדות עם מינים פולשים, הם בבחינת .
בלמים ואיזונים בממשק השמירה על המגוון הביולוגי עם פיתוח הארץ, ושניהם .
יצוין כי שניים מהיעדים בדוח ההתקדמות הוגדרו בסטטוס "בדרך להשגת היעד", .
למרות שבעת הגשת דוח ההתקדמות, מועד יישומם חלף.
יצוין לחיוב שהיעד לשימור גנטי, אשר באחריות משרד החקלאות, הוגדר בסטטוס .
"בדרך לעבור את היעד" - והוא היעד היחיד בדוח ההתקדמות שנמצא בסטטוס זה.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2022 (להלן- תשובת .
המשרד להג"ס), כי יעדי אייצ'י, הינם יעדים קשים להשגה והדבר "יילקח בחשבון בקביעת .
היעדים החדשים בסבב הבא".
ב-2020 פרסמה אמנת CBD טיוטה של מסגרת כללים ויעדים למימוש השמירה על המגוון .
הביולוגי שיועלו לאישור במאי 2022 .
היעדים שהוצעו בנושא מינים פולשים68 כוונו לשינוי .
אסטרטגי, מתוך הבנה כי ביעור איננו יעד מספיק.
החזון העתידי נקבע לשנת 2050 כולל .
יעדי ביניים לשנת 2030 : הפחתת התפשטות מינים פולשים עד עצירת הפגיעה במגוון .
הביולוגי, בעיקר באזורים פגיעים 69; וויסות המינים הפולשים וניהולם כך שב-2050 תופחת .
השפעתם עד כדי שחזורו ושיקומו של המגוון הביולוגי.
67 קיימת הבחנה בין יעדי אייצ'י ליעדים הלאומיים: הטבלה מפרטת את 19 היעדים הלאומיים שביניהם 14 יעדים .
בסטטוס התקדמות שאינה מספקת, אחד בסטטוס ללא התקדמות, אחד מתרחק מהיעד ושלושה בדרך להשיג את .
היעד - סה"כ ישנם 19 יעדים לאומיים.
כמו כן הטבלה מפרטת את20 יעדי אייצ'י מהם נגזרו היעדים הלאומיים ובהם .
שלושה יעדי אייצ'י שישראל לא הציבה לגביהם יעד לאומי.
כמו כן מיעד אייצ'י (17 .
) גזרה ישראל יותר מיעד אחד .
יודגש, כי המספר 20 מתייחסליעדי אייצ 'י ולא ליעדים הלאומיים שנגזרים מהם.
68 target for invasive alien species (IAS) Post 2020 SSC Invasive Species Specialist Group, IUCN , .
pdf- 253A39115EB6/attachments/IUCN-50EA-F1DA-F2ED- www.
int/api/v2013/documents/DC0BFA71/ https:/ .
69 Key Biodiversity Areas - אזורי מפתח שהוגדרו ביעדי אייצ'י-11 .
אלה אזורי שמורות טבע או אזורים בעלי חשיבות .
מיוחדת למגוון הביולוגי הייחודי בסביבה.
IUCN, Key biodiversity areas: Identifying areas of particular importance .
for biodiversity in support of the Aichi targets (2013) , - s/sbstta/sbstta https://www.
pdf-10-inf-17- 17/information/sbstta .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי יצוין כי יעד אייצ'י 11 בנושא שטח יבשתי מוגן הציב יעד של17% .
המוגן מגיע לכ-20% , ובכך המצב בישראל עובר את היעד המוצע70 .
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי "יתרה מכך, המשרד אף הציב יעד שאפתני יותר מזה של .
האמנה – וקבע יעד של 30% שטחים מוגנים לשנת2030 וזאת בכדי להתמודד עם בעיית .
אבדן השטחים הפתוחים בישראל ולעמוד בחזית אחת עם המדינות המתקדמות כגון .
בריטניה, האיחוד האירופי".
כמו כן מסר המשרד כי "כבר היום אנחנו יודעים שמטרה זו .
תהיה קשה ליישום ללא פעולות שיקום נרחבות, במיוחד במרכז הארץ שבהם לחצי הפיתוח .
והשימושים החקלאיים מאוד גדולים".
עלה כי בדוח ההתקדמות ציין המשרד להג"ס כי לא קיים איזון בייצוג המערכות .
האקולוגיות בשטחים המוגנים 71 , וכיניהול אזורים מוגנים ו יצירת מסדרונות אקולוגיים .
בין האזורים המוגנים בישראל נמצאים בסטטוס של התקדמות לא מספקת.
על כך, מעיון בעדכון היעדים הלאומיים כפי שהגיש המשרד להג"ס לאו"ם ב-2019 .
עולה כי30% מ-23 המערכות האקולוגיות בישראל לא נכללות באזורים המוגנים72 .
כמו כן, על פי מסגרת הכללים והיעדים אמנת ה- CBD תגיש לאישורבמאי 2022 יעד .
ולפיו השטחים המנוהלים והמוגנים באמצעי שימור אפקטיביים עומד להתרחב ל- .
, וכן יידרש לייצר רצף אקולוגי בין השטחים השמורים דרישה זו עלולה .
להקשות על ישראל לעמוד ביעד החדש אשר יוגש לאישור בשנת 2022 .
מטרות גלובליות של האו"ם: ב-2015 הגדיר האו"ם מטרות גלובליות לאיזון קיימות .
חברתית, כלכלית וסביבתית - Sustainable Development Goals73 (להלן- SDGs ).
מיועדות למימוש עד 2030 , והן עולות בקנה אחד עם יעדי אייצ'י.
מטרה 15 מתייחסת לצורך .
לצמצם את הידרדרות המגוון הביולוגי ולקדם שימוש בר קיימה של מערכות אקולוגיות.
בנושא מינים פולשים נקבע כי נדרשים צעדים להפחתה משמעותית של השפעת מינים .
אלה על מערכות אקולוגיות74.
דוח ה מגוון ה ביולוגי של מדינות ה - OECD75: דוח זה מ-2020 קובע כי לפגיעה בשירותי .
הטבע יהיו השלכות על החיים בכדור הארץ.
הדוח מצדד במימוש יעדי CBD , ובהתאם מנחה .
70 National Review, Israel, The goal is to reach 30% protected areas by 2030, Page 264, 2019 .
il/MFA/PressRoom/2019/Documents/Israel%20SDG%20national%20review.
71 , National target 14, Page 117, National Report for the Convention on Biological Diversity thThe 6 .
int/pdf/doc uments/nationalReport6/252812/2 .
72 National Review, Israel, The goal is to reach 30% protected areas by 2030, Page 264, 2019 .
/2019/Documents/Israel%20SDG%20national%20review.
73 Sustainable Development Goals (SDG's), Goal 15.
להגן, לשחזר ולקדם שימוש בר קיימא של המערכות האקולוגיות .
74 Launching a data : Indicators and a Monitoring Framework SDSN), Sustainable Development Solutions Network ( .
revolution for the Sustainable Development Goals (SDG's), Goal 15.
8 by 2020, "Introduce measures to prevent .
the introduction and significantly reduce the impact of invasive alien species on land and water e cosystems, and .
control or eradicate the priority species" .
75 במאי2010 הצטרפה ישראל רשמית ל- OECD , ארגון שחברות בו המדינות המפותחות.
הארגון קובע סטנדרטים .
גבוהים במגוון תחומי רגולציה, ובכלל זה בנושאי סביבה.
למסד תשתית נורמטיבית מחייבת בכל מדינה לשימור המגוון הביולוגי, וכן למניעה וניהול .
של מינים פולשים 76 ,.
הדוח קובע יעדיםמטרות, אינדיקטורים והשלכות מדידות ברמה .
הגלובלית והלאומית כמסגרת יעדים למגוון הביולוגי שלאחר יעדי אייצ'י.
לשליטה בהתפשטות מינים פולשים ב-80% מהאזורים החשובים לצומח, וירידה של50% .
באיום על המגוון הביולוגי עד שנת2030 77 .
לפי נתוני דוח ה - OECD האמור, ישראל מדורגת במקומות נמוכים בהשוואה למדינות .
החברות בארגון בכל הקשור לשמירה על שטחים פתוחים ולהקצאת שטח ימי מתוך שטח .
המים הכלכליים לשמורות ימיות - פרמטרים המשפיעים על המגוון הביולוגי.
2 שיעור איבוד השטחים הטבעיים והסבתם לשטחים מופרים ב- 2019 בהשוואה ל-2004 , .
ובתרשים3 נתונים על שיעור שטח השמורות הימיות מסך שטח המים (מקו החוף ובכלל .
זה המים הכלכליים) ב-2021 :, בישראל ובהשוואה לעולם .
תרשים 2: שיעוראיבוד השטחים הטבעיים והסבתם לשטחים מופרים, .
בישראל ובעולם ב- 2019 בהשוואה ל- 2004 .
על פי נתוני ה- OECD , בעיבוד משרד מבקר המדינה78 .
76 OECD, The Post -2020 Biodiversity Framework: Targets, indicators and measurability implications at global and .
national level, interim report, Annex -C, p.
49, Targets and Indicators for SDG 15 (November 2019) .
- targets- framework- biodiversity-2020-post-the- http://www.
org/environment/resources/biodiversity/report .
pdf- national-and- global-at- icationsimpl- measurability-and- ndicatorsi .
78 OECD (2022), Land cover change, Vegetation Loss since 2004 , (indicator).
1787/3dee7330 -en (Accessed .
on 12 January 2022), https://data.
org/biodiver/land -cover -change.
htm#indicator -chart .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי תרשים 3: שיעור שטח השמורות הימיות מסך שטח המים (מקו החוף ובכלל .
זה המים הכלכליים) ב- 2021 , בישראל ובעולם .
על פי נתוני ה- OECD , בעיבוד משרד מבקר המדינה79 .
מנתוני התרשימים עולה כי שיעור איבוד השטחים הטבעיים בישראל ביחס לשטח הכולל .
5 בהשוואה למדינות האיחוד האירופי ולמדינות ה- OECD .
עוד עולה כי שיעור שטח השמורות הימיות מכלל השטח של .
המים (מקו החוף ובכלל זה המים הכלכליים) בישראל הוא 0.
07% למול הממוצע העולמי .
79 OECD (2022), Marine Protected areas (indicator).
1787/112995ca -en (Accessed on 12 January 2022), .
org/biodiver/protected -areas.
htm#indicator -chart, .
נוכח תהליכי הפיתוח המואצים בישראל, מוצע כי המשרד להג"ס, רט"ג ומינהל התכנון .
האחראים לממשק בין תהליכי הפיתוח לשטחים הטבעיים ולשימוש הנעשה בהם, יפעלו .
למניעת אובדן השטחים הטבעיים באמצעות יצירת מנגנון איזון בין פיתוח לשימור קרקע .
הכולל מערכת כללים ואסדרה בין היתר להגבלת פיתוח בשולי שטחים טבעיים; לעדכון .
ההגדרות מחייבות של גודל השטח המשמש מסדרון אקולוגי בין שטח טבעי אחד .
למשנהו, וליצירת מערכת ניהול השטחים הפתוחים ויצירת חלופות לפיתוח על פי הגדרות .
סיכון כתוצאה מפגיעה אקולוגית בתא שטח מסוים.
אמנות והסכמים לשמירה על הסביבה הימית .
הים מכסה כ-70% מפני כדור הארץ.
הוא מגיע לתהומות בעומק של יותר מ-10 קילומטרים והוא .
המערכת האקולוגית הגדולה ביותר בכדור הארץ 80.
מדינת ישראל שוכנת לאורך ציר ים ארוך .
ומשמעותי: רצועת החוף של הים התיכון (196 ק"מ), סובב כ ינרת (56 ק"מ) וחוף מפרץ אילת (12 .
הים התיכון הוא השטח הפתוח הטבעי הגדול ביותר בתחומי האחריות של ישראל, וכולל .
כ-4,000 קמ"ר במים הטריטוריאליים82 ועוד כ-22,000 קמ"ר במים הכלכליים- שטח המים הכולל .
גדול משטחה היבשתי של המדינה (22,072 קמ"ר83 .
,בים התיכון מול חופי ישראל ישנם בתי גידול ייחודיים כמו טבלאות גידוד 84 באזורים הרדודים .
ומושבות של ספוגי ים 85 ושוניות אלמוגים באזורים העמוקים.
סביבה ימית מעניקה לתושבים .
תועלות רבות, ובהן מים נקיים המשמשים להתפלה; מוקד פנאי, נופש ותיירות; אספקת חמצן .
וספיחת גזי חממה (ויסות); דגה (מזון); חומרי טבע לתרופות חדשניות; והגנה על החוף באמצעות .
שוברי גלים טבעיים 86.
מזרחהים התיכון, שלאורכו שוכנת ישראל, הוא סביבה מאתגרת במיוחד, ובה שיעורים קיצוניים .
של התחממות (עלייה של 3 )מעלות צלסיוס במשך שלושה עשורים; פלישות ביולוגיות (מאות .
מינים פולשים); דיג יתר (40% דעיכה בדגה בישראל בעשורים האחרונים); וסביבה מדברית .
זאת נוסף על השימוש המוגבר בים התיכון להפקת אנרגיה (אסדות גז .
כל אלה הם בבחינת לחץ על המערכת האקולוגית הימית 87 .
80 ,רט"ג וחל"טשמורות טבע ימיות - תיבות האוצר של הים התיכון (2018 '), עמ6 .
81 ,ים וחופים עיריית אילת https://www.
82 אזור המשתרע כלפי חוץ מחופה של מדינה לכל היותר 12 מייל ימי (כ-22 .
ק"מ), ונחשב כשטח בריבונותה .
כולל מזרח ירושלים ורמת הגולן .
84 משטח סלעי, שעבר שחיקה על ידי תהליכים פיזיקליים, ביניהם גלי הים ששחקו אותו עד לגובה פני הים וכן תהליכי .
המסה כימיים, בארץ לאורך חופי הים התיכון.
85 ספוגי ים- בעלי חיים נקבוביים רב -תאיים ירודים, חסרי החוליות, שוכני מים נייחים צמודי מצע, ניזונים ממזון העובר .
במים והמסונן בגופם באמצעות מערכת סינון ביולוגית.
86 ,חל"טהפסקת דיג המכמורת בישראל - צעד חיוני לתכנון ימי מושכל (2019 '), עמ8.
87 ,מנהל התכנוןמסמך מדיניות למרחב הימי של ישראל-ים תיכון, מצע לגיבוש מדיניות -רקע ותהליך (2018 ,) .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי בים התיכון סמוך לחופי ישראל יש כ-452 ,מינים המוגדרים פולשים, ובהם דגיםסרטנים .
ומדוזות, ובשנים האחרונות גם מינים של אצות; בעקבות פלישה זו נעלמו חלק מהמינים .
המקומיים, בעיקר רכיכות88 ,.
מול חופי הארץ ישנו ריכוז של מינים בסכנת הכחדה עולמית .
כגון כרישים ובטאים89 , ואזור רבייה של טונה כחולת סנפיר וצַבי ים.
של הים התי כון הוא התפרצויות גוברות והולכות במשך השנים של נחילי מדוזות, .
המשגשגות בים פגוע ומתחמם 90.
כ-90% ,מהפולשים הגיעו מים סוף, דרך תעלת סואץ .
שהורחבה לפני שנים אחדות ומיועדת להרחבה נוספת.
מינהל התכנון התווה קווי פעולה לניהול המרחב הימי במסמך מדיניות ממאי 2020 , ולפיו חזון .
ניהול ותכנון המרחב הימי של ישראל ואסדרת יחסי הגומלין בין הגופים השונים הפועלים בים .
לבין הסביבה הימית ומרכיביה ייעשה תוך מיצוי הפוטנציאל הכלכלי-חברתי ובאופן שיבטיח .
שימור ערכי הטבע, הנוף והמורשת והגנה עליהם תוך יצירת שיתופי פעולה בין- לאומיים במרחב .
הימי לקידום אינטרסים אזוריים משותפים 91 .
לחזון זה שותפים משרדי ממשלה וגופים .
סטטוטוריים רלוונטיים 92.
אמנות בין-לאומיות העוסקות במניעת זיהום בים נועדו למנוע בין היתר .
פגיעה ישירה ועקיפה במגוון הביולוגי והתבססות של מינים פולשים בים.
העיקריות בנושא הסביבה הימית ומחויבות מדינת ישראל למימושן: .
האמנה להגנה על הים התיכון מפני זיהום - Barcelona Convention for the Protection of the .
Marine Environment and the Coastal Region of the Mediterranean - נחתמה ב-1976 (להלן- .
ב-1978 אשררה אותה מדינת ישראל והיא נכנסה לתוקף.
תיקונים לאמנה זו, ומאז היא נקראת האמנה לשמירה על הסביבה הימית וחופי הים התיכון.
האמנה חתומות 21 מדינות השוכנות לאורך חופי הים התיכון וכן האיחוד האירופי93 .
המסגרת המשפטית והחוקית הבין-לאומית לשמירה על הסביבה הימית ולביצוע תוכנית פעולה .
אופרטיבית למעקב, לפיקוח שוטף ולניהול בר קיימה של הסביבה הימית והחופית ולזיהוי בעיות .
סביבתיות קיימות ומקורן 94.
היא מחייבת את המדינות שאישררו אותה לנקוט את כל האמצעים .
הדרושים לצמצום זיהום הים התיכון ולהגנה על הסביבה הימית שבו.
88 רכיכות הינן אורגניזמים חסרי חוליות וחסרי שלד פנימי ומוגנות לעיתים על ידי שלד חיצוני.
רוב הרכיכות חיות בים .
לדוגמה: חלזונות, צדפות, דיונונים, תמנונים.
89 Batoidea - סדרה במחלקת דגי הסחוס המאופיינים בגוף שטוח.
90 ,רט"ג וחל"טשמורות טבע ימיות - תיבות האוצר של הים התיכון (2018 '), עמ6 .
91 ,מינהל התכנוןמסמך מדיניות למרחב הימי של ישראל-ים תיכון , מאי 2020 ', עמ2 ,19 .
il/BlobFolder/guide/policy_suggest/he/maritime_space_policy -doc.
il/BlobFolder/generalpage/policy_maritime/he/Water_Energy_Communication_merhav_yami_he_v5.
92 משרד האנרגיה והתשתיות, משרד הביטחון, המשרד להג"ס, משרד החקלאות, חקר ימים ואגמים לישראל, מרכז .
מיפוי ישראל, משרד המשפטים, רט"ג ומשרד התחבורה - רשות הספנות והנמלים.
93 United Nation Environment Program, Barcelona Convention for the Protection of the Mediterrenean Sea Agains .
94 Barcelona Convention and Protocols, The Mediterranean Action Plan – MAP .
ישראלאישררה את אמנת ברצלונה ובכך זכה משאב הים להגנה במסגרת החקיקה המקומית: .
פקודת מניעת זיהום מי-, התש"ם ]נוסח חדש[ ים בשמן-1980 ; חוק מניעת זיהום הים (הטלת .
פסולת), התשמ"ג-1983 ; וחוק מניעת זיהום הים ממקורות יבשתיים, התשמ"ח-198895.
ב-2005 אשררה ישראל את האמנה המעודכנת ועוד שלושה פרוטוקולים שלה.
פירוט הפרוטוקולים שישראל אשררה ומספר המדינות שחתמו על כל אחד מהם ואשררו אותם: .
לוח 3: פרוטוקולים של אמנת ברצלונה שישראל אשררה .
נושא הפרוטוקול מדינות נוספות שאשררו את הפרוטוקול .
1 מניעת זיהום ים מאוניות ותגובה במקרי חירום * .
(פרוטוקול מקורי ומעודכן) 21 חתמועל הפרוטוקול המקורי ואשררו אותו .
17 אשררו ותיקפו את הפרוטוקול המעודכן .
2 הגנה מפני זיהום הנובע ממקורות קרקע** 17 מדינות אשררו את הפרוטוקול .
3 ניהול אינטגרטיבי של אזורי חוף*** 12 מדינות אשררו את הפרוטוקול**** .
* פרוטוקולים 4,3 לאמנת ברצלונה- Preventing Pollution from Ships and, in Cases of Emergency, .
Combating Pollution of the Mediterranean .
** פרוטוקול5 ,LBS של אמנת ברצלונה Protection of the Mediterranean Sea against Pollution from .
Land-Based Sources and Activities - LBS .
*** Protocol on Integrated Coastal Zone Management in the Mediterranean – ICZM .
**** ICZM Protocol Parties .
:להלן פירוט הפרוטוקולים באמנת ברצלונה שישראל לא אשררה .
הפרוטוקול המעודכן לאזורים מוגנים במיוחד והמגוון הביולוגי בים התיכון 96: .
הפרוטוקול המקורי אושרר בישראל ב -1995 ועסק בעניין שטחים מוגנים רק במים .
הטריטוריאליים של המדינות שהן צד לפרוטוקול.
הוא קרא לצדדים להקים, ככל הניתן, .
אזורים ימיים מוגנים ב ים כדי לשמר אתרים בעלי ערך אקולוגי, ביולוגי, היסטורי, .
ארכיאולוגי, חינוכי או תרבותי.
ב-1999 נכנס לתוקף פרוטוקול חדש שהרחיב את התחולה .
הגיאוגרפית כך שתכלול גם את הים הפתוח, וכן הרחיב את הנושאים והדגיש את שימור .
המגוון הביולוגי בים התיכון ובאזור חופי הים באמצעות הגנה על מיני חי וצומח על בסיס .
הועלה כי 17 מדינות אשררו את הפרוטוקול המעודכן, וכי ישראל טרם אשררה אותו.
אשרור הפרוטוקול מחייב הגנה בחקיקה על חלק מהמינים הרשומים ב"רשימת מינים .
שנשקפים להם סכנת הכחדה או איום בהכחדה", והם אינם מוגנים במסגרת החקיקה .
95 חוק זה מעגן בחקיקה הישראלית את הפרוטוקול הבין-לאומי למניעת זיהום ים ממקורות יבשתיים של אמנת ברצלונה.
96 Protocol concerning Specially Protected Areas and Biological Diversity in the Mediterranean (SPA/BD .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי הישראלית.
המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה כי בכפוף לאכרזה בחקיקה על .
אותם מינים כעל ערכי טבע מוגנים, ניתן יהיה לאשרר את הפרוטוקול.
הפרוטוקול מנוסחות באופן המאפשר שיקול דעת רחב בקביעת דרכי יישומו, ומרבית תוכנו .
כבר בא לידי ביטוי בחקיקה הקיימת בישראל.
רט"ג מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2022 (להלן- תשובת רט"ג) כי .
הסיבה העיקרית לכך שישראל לא אישרה את הפרוטוקול המעודכן היא "העדר חוק מינים .
הפרוטוקול המעודכן למניעת זיהום הים התיכון בפסולת המוטלת מא ו ניות ומכלי .
הועלה כי 15 מבין 21 מדינות אגן הים התיכון98 אשררו את הפרוטוקול המתוקן .
בעניין זה, אך ישראל לא עשתה זאת.
המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2021 כי לפי התיקון קיים איסור על .
הטלת פסולת לים למעט חריגים מעטים; כדי שישראל תוכל לאשרר את הפרוטוקול עליה .
לתקן את התקנות למניעת זיהום הים (הטלת פסולת), התשמ"ד- 1984 , המסדירות הטלת .
עוד ציין המשרד להג"ס כי בפברואר 2018 ,הופצה הצעה לתיקון התקנות .
ולפיה נדרש בין היתר אישור ועדת האגרות הבין-משרדית לצורך קביעת אופן ההצמדה של .
סכומי האגרות, ולשם כך נדרש אישור אגף התקציבים במשרד האוצר.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי משרד האוצר טרם הגיב לפנייתו לעניין אישור סכום .
אגף התקציבים במשרד האוצר מסר בתשובתו מינואר 2022 למשרד מבקר המדינה כי .
לאחרונה פנה אליו המשרד להג"ס בנוגע לעדכון אופן ההצמדה של סכומי האגרות .
בבקשות להיתר הטלת פסולת לים; וכי הוא בוחן "את הנושא ברמה המקצועית".
משרד התחבורה מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מינואר 2022 (להלן- תשובת .
משרד התחבורה) כי הוא רואה חשיבות גדולה בשמירה על הסביבה, לרבות קידום הליכי .
חקיקה שמטרתם אימוץ אמנות בין -לאומיות בחקיקה הישראלית ל צורך נושא זה; וכי ב- .
22 אישר ה ו עדת הכלכלה ש ל הכנסת את התיקון לתקנות הנמלים (השלכת אשפה .
מכלי שיט), התשפ"א-2021 אשר נועדו להחליף את תקנות הנמלים (השלכת אשפה מכלי .
שיט), התש"ע-2010 , וזאת על מנת להתאימן לאמנה.
בהודעת הוועדה נמסר כי התקנות .
ייכנסו לתוקף 45 ימים לאחר פרסומן ברשומות.
עוד מסר משרד התחבורה כי התקנות .
יפורסמו ברשומות לאחר חתימת שרת התחבורה.
97 פרוטוקול2 של אמנת ברצלונה- Protocol for the Prevention and Elimination of Pollution in the Mediterranean Sea .
by Dumping from Ships and Aircraft .
98 environment- coastal-and- marine- https://www.
מתשובות המשרד להג"ס, משרד האוצר ומשרד התחבורה עולה כי קיימות מספר .
מסגרות נורמטיביות המסדירות השלכת פסולת מכלי שיט לים.
למניעת זיהום הים (הטלת פסולת) טרם הושלם ונכון לסוף ינואר 2022 טרם אושרר .
הפרוטוקול למניעת זיהום ממדף היבשת: מדף יבשת הוא המדרון בשולי היבשת .
הנמשך אל מתחת לפני הים בשיפוע מתון (בדרך כלל בזווית של פחות ממעלה), ועד .
המקום שבו חל שינוי חד בזווית השיפוע.
בים התיכון מדף היבשת משתרע למרחק של 140 .
ק"מ מהחוף בממוצעועומקו אינו עולה על 200 מטר99, ואז מתחיל מדרון תלול לעומק כ- .
גידול דגים במדף היבשת קל יותר עקב חדירה טובה של קרני השמש .
במרבית המדינות הניצול המסחרי, כגון קידוחי גז או נפט, מתבצע .
לכל מדינה יש זכות למשאבי המדף היבשתי שלחופיה.
שמונה מדינות אשררו את הפרוטוקול להגנה מפני זיהום הנובע ממדף היבשת .
בהיבטים של זיהום ממקורות אנרגיה (נפט וגז) 100 .
פרוטוקול זה עוסק בפעילות .
הקידוחים, החיפושים וההפקות על גבי מדף היבשת.
מוגבר באזורי מדף היבשת, בין היתר להפקת אנרגיה (גז), אולם היא לא אשררה .
לדברי המשרד להג"ס, כדי לאשרר את הפרוטוקול הופצו ב -2017 דברי הסבר מסודרים .
לגביו לכלל משרדי הממשלה.
בעקבות זאת הועלו בפניו כמה סוגיות, ובהן סוגיית החבות .
והפיצוי, ובספטמבר 2020 .
העביר את חוות דעתו בעניין למשרד המשפטים .
הועלה כי עד אוגוסט 2021 לא התקבלה התייחסות משרד המשפטים לחוות הדעת, .
וטרם אושרר הפרוטוקול.
משרד המשפטים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2022 כי בדצמבר 2018 .
התקיימה ישיבה עם נציגי המשרדים הרלוונטיים, לרבות המשרד להג"ס, כדי להבין את .
הקשיים העולים ממנגנון החבות ו הפיצוי שקיים בפרוטוקול ולבחון את התאמתו לדין .
סמוך לאחר הישיבה סוכם שהמשרד להג "ס יבצע סקירה מקיפה של החקיקה .
בנושא כדי לבחון את עניין החבות והפיצוי בפרוטוקול.
99 ,גיל זיידנר ורני עמיר, אקולוגיה וסביבהניהול משאבי הסביבה הימית לאור חיפוש והפקה של גז ונפט בים התיכון .
מול חופי ישראל, נובמבר 2011, גיליון 4 ', (עמ251 - 252) .
100 Protocol for the Protection of the Mediterranean Sea against Pollution Resulting from Exploration and Exploitation .
of the Continental Shelf and the Seabed and its Subsoil .
101 European Environment Agency, Offshore Protocol .
Convention for the Protection of the Marine Environment and the Coastal Region of the Mediterranean: Protocol .
for the Protection of the Mediterranean Sea against Pollution Resulting from Exploration and Exploitation of the .
Continental Shelf and the Seabed and its Subsoil (Offshore Protocol).
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי עוד ציין משרד המשפטים כי בספטמבר 2020 המשרד להג"ס העביר לו חוות דעת ראשונית .
מטעמו, שהייתה טעונה השלמות , ומאז ועד לאחרונה התקיימו בנושא שיחות, תכתובות .
ובקשות להשלמת מידע; וכי כדי לקדם הליכי אשרור של אמנה בין-לאומית נהוג לקבל את .
עמדות כלל המשרדים הרלוונטיים לנושא, ולא ידוע ל ו שעמדות כאלו ניתנו עד היום.
הפרוטוקול למ ניעת זיהום הים עקב שינוע פסולת מסוכנת (חומרים מסוכנים) 102: .
11 מדינות חתמו על פרוטוקול זה ורק7 מדינות אשררו אותו103 .
המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה כי הסיבה נעוצה בכך שישראל אשררה את .
אמנת באזל לפיקוח על תנועות בין -גבוליות של פסולות מסוכנות וסי לוקן 104 - אמנה .
שנועדה להפחית תנועת פסולת מסוכנת בין מדינות, ובאופן מיוחד למנוע משלוח של .
פסולת מסוכנת ממדינות מפותחות למדינות מתפתחות.
יצוין כי אמנת באזל נועדה למזער .
את כמות הפסולות ואת רעילותן, כדי להבטיח ניהול פסולת המתחשב באיכות הסביבה .
באתר הקרוב ביותר למקום יצירתה, ולא בהקשר השינוע.
כדי לקדם את יישום ה אחריות הבין-לאומית לשימור ה אזורים המוגנים והמגוון .
הביולוגי בים התיכון ולמניעת הזיהום הנובע מהשימוש המוגבר בים של מדינת .
ישראל, מומלץ כי המשרד להג"ס ירכז את הפעולות הנדרשות ואת הגורמים .
הרלוונטיים לאמנה, בהם: משרד החקלאות, רט"ג, ומשרד המשפטים, על מנת .
לאשרר את הפרוטוקולים שישראל לא חתמה עליהם באמנת ברצלונה.
נדרש הדבר עקב נתוני דוח ה- OECD שלפיהם מדינת ישראל נמצאת במקום האחרון .
מבחינת שיעור שטח השמורות הימיות משטח המים הכלכליים שלה.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי אשרור האמנה נכלל בתוכנית העבודה שלו לשנת 2022 .
האמנה בדבר פיקוח על מי נטל ומשקעים של כלי שיט .
מֵי נֵטֶ ל הם מי ים המשמשים לייצוב ספינה בעת הפלגתה ללא מטען או עם מטען חלקי.
מוספים לספינה במכלים ייעודיים באמצעות משאבות גדולות לאחר פר יקת מטענים בנמלים, .