HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
באוגוסט 1996 הגיש הצוות למנכ"ל את "תכנית האשפוז לשנים 1996 -2000 .
" אחת ממסקנות הצוות הייתה כי האוכלוסייה הקשישה היא הדומיננטית במחלקות אשפוז רבות וכי הזדקנות האוכלוסייה תשפיע בעתיד על גודלן ואופיין של המחלקות השונות.
הצוות קבע שיעור מזערי של 2.
3 מיטות ל - 1,000 נפש וכי בשנת 2000 יהיה צורך בתוספת של 2,826 .
מיטות, רובן במחלקות הפנימיות .
76 על בתי החולים לעמוד ביעדי הכנסות שקובעים משרדי הבריאות והאוצר.
כמו כן לעתים קובעים מנהלי בתי חולים יעדי תפוסה במחלקות פנימיות.
הסמנכ"ל לתכנון ולבינוי מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2010 כי על יסוד התכנית מ- 1996 באו המשרד ומשרד האוצר לידי הסכמה שבשנים 1996 -2000 יוספו 1,200 מיטות אשפוז.
מנכ"ל המשרד דאז, ד"ר מאיר אורן, מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 כי ההסכמה עם משרד האוצר הייתה "פריפשרה של שינוי המודל לאחוז תפוסה.
של 95% ]של[ ושהייה ממוצעת 4.
0 "ימים לעומת המודל המקורי, שלפיו אחוז התפוסה הוא 85% והשהייה הממוצעת היא 4.
ימים מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 227 .
הבדיקה העלתה שרק ב - 1999 החל יישום התכנית והחלה בנייה לשם הוספת מיטות במרכזים רפואיים ובהם הלל יפה בחדרה ונהריה.
בשנים 2004- 2003 החליטה הממשלה לדחות את הוספתן של חלק מהמיטות77 .
הוספת מיטות אחרות נדחתה עד ינואר 2010 בהסכם בין משרד הבריאות למשרד האוצר לשנת 2008 .
בעת הביקורת, מאי 2010 , עשר שנים לאחר המועד שתוכנן להשלמת התכנית מ- 1996 , נוספו רק%87 מ- 1,200 המיטות78 .
בסוף ספטמבר 2010 דיווח הסמנכ"ל לתכנון ולבינוי למשרד מבקר המדינה כי הושלמה הוספת 41 מיטות בהלל יפה.
משמעות הדברים היא כי טרם נוספו כ-10% מהמיטות שתוכנן להוסיפן על פי התכנית מ- 1996.
על משרד הבריאות ומשרד האוצר להשלים לאלתר את תוספת המיטות שאושרה לפני יותר מעשר שנים.
"תחזית תכנון מערך האשפוז הכללי עד שנת 2 0 1 5 ושנת 2 0 2 5 " (להלן גם - התכנית מ - 2005:) בינואר 2005 קבעה הממשלה79 שמנכ"ל משרד הבריאות דאז, פרופ' אבי ישראלי, יעמוד בראש צוות משותף למשרדי הבריאות והאוצר שיכין בתוך 45 יום תכנית להוספת מיטות אשפוז ולפיתוח תשתיות שירותי האשפוז במדינת ישראל על פי הצרכים ויגיש את המלצותיו לשרי הבריאות והאוצר.
הממשלה קבעה גם כי הצוות יעסוק בשינוי תמהיל המיטות וכן בחלופות אשפוז בקהילה, בכפוף לסדרי העדיפויות של תקציב המדינה.
בפברואר 2005 מינה מנכ"ל המשרד לצוות שני נציגים ממשרד הבריאות ושני נציגים ממשרד האוצר.
במאי 2005 השלים המשרד את הכנת התכנית מ- 200580 .
בתכנית נקבע שיעור מזערי של 2.
2 מיטות ל- 1,000 נפש וניתנו בה המלצות למימוש מידי (חורף 2005 ) ולמימוש בטווח הקצר (עד שלוש שנים, שנת 2008 ), בטווח הבינוני (עד 2015 ) ובטווח הארוך (עד 2025 ).
על פי התכנית, עד סוף 2015 יש להוסיף כ - 3,600 מיטות81 - כ- 2,800 מהן למחלקות הפנימיות82 ולמחלקות הפנימיות-גריאטריות - לאוכלוסיית יעד של 8.
מיליון נפש בשל התנגדות עקרונית של נציגי משרד האוצר בצוות להוספת מיטות אשפוז הכנת התכנית הושלמה רק על ידי נציגי מש רד הבריאות בלבד.
ביולי 2005 , לאחר העברת התכנית למשרד האוצר, כתב רכז הבריאות במשרד האוצר למנכ"ל משרד הבריאות דאז, פרופ' אבי ישראלי, מכתב ובו הסתייגויות מן האמור בתכנית.
בין היתר, נכתב במכתב כי הרחבה בלתי מושכלת של ההוצאה של הקופות לאשפוז, .
77 החלטה126 ממרס 2003 והחלטה 2481 מאוגוסט 2004.
78 המרכז הרפואי הלל יפה היה בעיצומו של תהליך בנייה לשם הוספת85 מיטות, בין היתר עקב קשיים בפעילותה של החברה הבונה, וכלל לא הוחל בבנייה בברזילי, בוולפסון ובבני ציון לשם הוספתן של 72 .
80 לבקשת מנכ"ל המשרד, במהלך הכנת התכנית מסרו מגוון אנשי מקצוע את הצעותיהם בנושא, בהם מנהלי בתי החולים הכלליים, הגריאטריים והפרטיים, הסטטיסטיקן הממשלתי, יו"ר הר"י והמנכ"לים של ארבע קופות החולים.
81 ועד שנת 2025 יתווספו עוד כ- 2,500 .
מיטות 82 לפי נתוני המשרד, ב -20 השנים האחרונות גדל מספר המיטות הפנימיות בכ -37% אף שהאוכלוסייה גדלה בכ-66% , ומספר הקשישים גדל בקצב מהיר פי שניים מזה של האוכלוסייה הכללית.
שעד אז הייתה כ-50% מהוצאותיהן, עלולה להוציא את מערכת הבריאות משיווי המשקל העדין שלה וכי היקף הביקוש לשירותי בריאות מושפע במישרין מהיקף היצע השירותים, ובעת בניית המודל לא השכיל המשרד לנטרל את כשל השוק הזה.
מנכ"ל משרד הבריאות דאז השיב לרכז הבריאות באוגוסט 2005 כי העניינים שהועלו בהסתייגויותיו הובאו בחשבון בעת הכנת התכנית מ - 2005.
מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 229 .
לדברי המשרד, משרד האוצר לא ניסה לבוא לידי הסכמות ואף לא הגיש תכנית משלו.
הועלה שהנושאים לא לובנו בישיבות עבודה משותפות ולא נקבע מודל מוסכם שלפיו יגובשו מחדש צורכי האשפוז במערכת הבריאות.
מאוגוסט 2005 ועד יולי 2010 נדונה התכנית פעם אחת בלבד - במחצית השנייה של שנת 2008 .
במועד זה הוצגה התכנית לפני הממונה על התקציבים ב משרד ה אוצר, אולם גם אז, לדברי הסמנכ"ל לתכנון ולבינוי במשרד, לא התקבלו החלטות83 .
בנובמבר 2005 הגיש שר הבריאות את התכנית למזכירות הממשלה.
עד פברואר 2011 הנושא לא עלה לדיון בממשלה.
לדברי משרד הבריאות, התכנית לא הובאה לדיון בממשלה בגלל התנגדות משרד האוצר להוספת מיטות.
יצוין כי מדי שנה בשנה לפני התכנית מ- 2005 וגם לאחריה הגיש משרד הבריאות למשרד האוצר בקשות להוספת מיטות אשפוז, אך משרד האוצר לא נענה לבקשות.
בכל השנים האלה החריפה מצוקת האשפוז ונפגע השירות הניתן לציבור.
עדכון התכנית מ - 2 0 0 5: בינואר 2010 דנה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת בנושא מצוקת מיטות האשפוז.
הוועדה קראה לראש הממשלה, לשר הבריאות ולשר האוצר לבחון את התכנון לשנת 2015 ולעדכנו במידת הצורך.
במאי 2010 הציג המשרד לפני נציגי משרד מבקר המדינה עדכון של התכנית מ - 2005 , שהוכן לבקשת הוועדה: "דרישת מיטות במערך האשפוז הכללי עד לשנת 2015 לקראת הסכם בריאות-אוצר".
על פי התכנית המעודכנת, המבוססת על פרמטרים מסוימים, עד 2015 תידרש תוספת של לפחות 2,400 .
מיטות, רובן פנימיות מן האמור לעיל עולה כי בשל התנגדות משרד האוצר להוספת מיטות, שינה המשרד את הערכתו בדבר מספר מיטות האשפוז שיש להוסיף, ולו כדי לקבל את הסכמת משרד האוצר לתוספת מיטות כלשהי, גם אם אינה עונה על הצרכים.
עמדות בעניין הפתרונות למצוקת האשפוז .
: עמדת משרד האוצר משרד האוצר הסביר לעובדי משרד מבקר המדינה ביוני 2010 שהמצב בישראל טוב יחסית לנעשה בעולם ואין צורך בהוספת מיטות.
להלן נימוקיו: (א) אחוז הקשישים הנמוך בישראל: לדברי משרד האוצר, מאחר שרוב מיטות האשפוז בארץ מאוכלסות בקשישים, יש לשקלל את גיל האוכלוסייה בארץ ולהשוותו לגיל האוכלוסייה המשוקלל במדינות מערביות.
השוואה כזאת תביא לידי מסקנה שמצב מערכת האשפוז בישראל טוב, שהרי שיעור הקשישים בארץ נמוך משיעוריהם במדינות מערביות אחרות.
עוד טען משרד האוצר כי .
83 יש לציין כי לא אותר פרוטוקול המתעד דיון זה.
בישראל נספרות בנפרד מיטות המיועדות לחולים במחלות ממושכות, ואילו בעולם נכללות מיטות אלו במספר המיטות הכללי.
למשל, אחוז הקשישים בישראל שגילם 65 ומעלה הוא 9.
7% , לעומת שיעור של כ-17% במדינות ה- OECD.
)(ב ספירת סך כל מיטות האשפוז בישראל לעומת מיטות האשפוז הכללי: משרד האוצר טוען כי נתוני משרד הבריאות אודות שיעורי המיטות לאישפוז כלל מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 231 .
מוטים כלפי מטה ומצבנו טוב יחסית לרוב מדינות העולם המפותח (ראו לעיל בתת הפרק "שיעור מיטות ל- 1,000 'נפש: עמ185.
) )(ג ניגודי עניינים וניהול לא נכון: לדעת משרד האוצר, תפוסות היתר שנוצרו במערכת האשפוז נובעות מניגוד עניינים מוסדי שבו נתון משרד הבריאות, המשמש הן רגולטור הקובע מדיניות והן בעלים של בתי חולים, שיש לו עניין בהגדלת הכנסות בתי החולים מימי אשפוז.
משרד האוצר כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בשל התמריץ המובנה של בתי החולים שלא להותיר מיטות אשפוז ללא חולים, בכל מיטה שתתווסף יאושפזו חולים כל העת לצורך מימוש מלוא הפוטנציאל הכלכלי הטמון בה.
לדבריו, תוספת מיטות גדולה מן הנדרש תגרום להרחבה לא יעילה של פעילות מערכת האשפוז על חשבון שירותי הבריאות בקהילה ולהקצאה לא יעילה של משאבים במערכת הבריאות.
(ד) מחיר אשפוז: לטענת משרד האוצר, ב - 2008 ניהל משרד הבריאות את המשא ומתן עם קופות החולים ואפשר לבתי החולים הממשלתיים להוזיל את עלויות האשפוז עבור קופות החולים.
לפיכך כמה מן הקופות, בהן לאומית, צמצמו את היקף הטיפולים בקהילה והפנו יותר חולים לבתי חולים.
(ה) מדדי בריאות טובים: לדברי משרד האוצר, למרות הנתונים על תפוסות יתר לא נפגעו מדדי הבריאות בישראל מבחינת שיעורי תחלואה, שיעורי תמותה ועוד, והם אינם נמוכים ממדדי הבריאות בשאר המדינות המערביות.
לדברי פרופ' חיים ביטרמן, הרופא הראשי של הכללית ולשעבר יו"ר איגוד הרופאים הפנימאים בהר"י, "בצד תוצאות ומדדים ט ובים קשה לשכנע במשבר הולך ובא, וייתכן שבעוד שנה שנתיים יווכחו לדעת שכוח אדם איכותי ברח, שיש חוסר בכוח אדם ובסופו של דבר זו איכות הטיפול שנפגעת".
(ו) תחליפי אשפוז בקהילה: במדינות בעלות מערכת בריאות טובה מגיעים למערכת האשפוז רק חולים הסובלים ממחלות מורכבות ו קשות, ושאר החולים מטופלים בקהילה.
לדעת משרד האוצר, מאחר שהגישה הרווחת במדינות המערביות היא לצמצם את שירותי האשפוז ולהגדיל את שירותי הבריאות הניתנים בקהילה, יש להשקיע יותר בפתרונות מונעי אשפוז ובתחליפיו בקהילה ופחות במערכת האשפוז ונדרש מהלך כולל של בניית תחליפי אשפוז בקהילה 84.
)(ז רפואה מונעת: לדעת משרד האוצר, יש צורך בניהול מחלות ובמניעת החמרתן כבר בקהילה.
מן הסיבות האמורות סבור משרד האוצר כי על משרד הבריאות ליצור תמריצים לשיפור השירות שמעניקות קופות החולים בקהילה, וכך יימנעו אשפוזים מיותרים ואשפוזים חוזרים והתפוסה במחלקות תצטמצם במידה ניכרת בלא שיוספו מיטות.
יתרה מכך, משרד האוצר גורס כי לאחר שיינקטו הפעולות שהציע יתפנו מיטות במחלקות הפנימיות והן יוסבו למחלקות טיפול נמרץ וטיפול מיוחד ביילוד (פגיות), שבהן גם לדעת משרד האוצר חסרות מיטות.
: עמדת קופות החולים קופות החולים תומכות בפתרונות של טיפולי בית משום שהם מצמצמים במידה ניכרת את חשיפת החולה לבעיות הכרוכות .
84 ראו גם בדוח זה בפרק "הקשיש בקהילה - טיפולי בית שמספקות קופות החולים לקשישים", עמ' 105.
באשפוז, כגון טעויות רפואיות, זיהומים ונפילות, ואמורים להיות זולים מאשפוז, והן כבר נקטו סדרת צעדים בנדון.
בין היתר, הכללית מפעילה יחידה של שירותי אשפוז ביתי ומטפלת באמצעותה באלפי חולים בביתם; מכבי מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 233 .
מבצעת מחקר שבמסגרתו היא מפעילה "מוקד לאי-ספיקת לב" המאויש בכל שעות היממה, וכ-600 חולים הסובלים מאי-ספיקת לב מקושרים אליו לצורך ניטור מצבם הבריאותי ופיקוח עליו; במאוחדת מתקיימת תכנית הרצה (פיילוט) באמצעות "טלרפואה" לטיפול בחולים הסובלים מפצעים מורכבים וקשים, כגון פצעי לחץ ופצעים הנגרמים מסוכרת; ומכבי מפעילה שירות של טיפול בית בתחום זה בשיטה מעט שונה.
משרד מבקר המדינה מציין כי מלבד היתרונות הרפואיים בקבלת טיפולים בבית החולה והחיסכון הכספי הצפוי לקופה, מערכת הבריאות כולה יוצאת נשכרת מפתרונות אלה שכן החולה המטופל בביתו חוסך לה את ההוצאה הכרוכה בהוספת מיטת אשפוז, שבכללה הוצאה על אחזקה, ניקיון, הסעדה ושמירה.
עם זאת מדובר בפתרונות שאמורים להקל את העומס במחלקות האשפוז ולא למנעו כליל.
כמו כן לא כל חולה יכול להסתייע בפתרונות אלה אם בשל מצבו הרפואי ואם בשל היעדר משפחה תומכת.
עוד יש לציין כי פתרונות אלה מצריכים הוספת רופאים ואחיות ובייחוד בקהילה ולכן בטווח הקצר יש קושי במימוש הרעיון.
יש להביא בחשבון גם את הדברים שמסרה הר"י למשרד מבקר המדינה: את הפתרון של [ "יש לבדוק באופן מעמיק בעבר הכללית ]טיפולי בית שכן ניסתה להפעיל פרקטיקה זו כפתרון שלא הוכיח את עצמו, ומכל מקום אין לבנות על זה כפתרון מכריע לבעיית העומס בפנימיות".
: מעמד משרד הבריאות מתחילת שנות התשעים של המאה העשרים ממליצות כל מיני ועדות ממלכתיות שהמשרד יחדל מתפקידו כיצרן וכ ספק שירותים, וכי שתי הישויות המשפטיות בכל מרכז רפואי (בית חולים ותאגיד) יהפכו לאחת - וזאת באמצעות תאגוד בתי החולים.
גם הממשלה קיבלה החלטות רבות בנושא, אולם טרם נעשה דבר85 .
הצורך בפתרון יסודי ובפתרון זמני למצוקת האשפוז .
הצורך בפתרון יסודי במחלוקת בין שני המשרדים זה שנים נדון באמצעי התקשורת ובמשרד הבריאות נושא מצוקת האשפוז במחלקות פנימיות, אך עדיין לא נמצא לו פתרון של ממש והוויכוחים נותרו בעינם.
כמה פתרונות הוסדרו בחוקי ההסדרים, אך מאחר שהסדרתם התבססה על פשרה בין הגופים היא לא פתרה את סוגיות היסוד ואת הבעיה בכללותה.
הסוגיות שבמחלוקת: שלוש הסוגיות שמשרד הבריאות ומשרד האוצר חלוקים בעניינן הן: אחוז התפוסה הרצוי, שיעור המיטות ל - 1,000 נפש ושיטת המדידה של המיטות והתאמתה לדרישות ולהגדרות של ארגונים בין-לאומיים.
85 ,ראו גם מבקר המדינה דוח שנתי 59ב ( 2009 ), בפרק "תאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים", עמ' 399.
יש להגיע להסכמה בדבר אחוז התפוסה השנתי המרבי הרצוי במחלקות בתי החולים באופן שיהיה בין 85% ל-95% ; וכאמור, יש לקבוע מהו השיעור הרצוי של מיטות האשפוז ל- 1,000 נפש- הן של המיטות לאשפוז כללי והן של סך כל סוגי מיטות האשפוז ויש לבחון מחדש את התאמת דיווחי המדידות להגדרות ארגונים בין-לאומיים, לבחור במשותף את המדי נות המערביות שמדווחות לארגון בדומה לדיווח של ישראל ולבחון את מצבה של ישראל יחסית למדינות אלה.
אם לא תושג הסכמה בין המשרדים יש להביא את הנושאים להכרעת שרי הבריאות והאוצר או אף להכרעת הממשלה.
הצורך בדיון מעמיק ובביצוע שינויים: לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שבעיית המחסור במיטות אשפוז נותרה בעינה במרוצת השנים, ואף הוחרפה, והחולים במחלקות הפנימיות סובלים שנים רבות מתנאי אשפוז קשים, על משרדי הבריאות והאוצר לקיים דיון רציני ומעמיק בדבר צורכי מערכת האשפוז והקהילה.
בדיון מעמיק שכזה יש לתת את הדעת גם על מתן תוספת מסוימ ת של מיטות למחלקות הפנימיות ולמחלקות אחרות, וגם לפיתוח והרחבה של שירותים בקהילה המשמשים מונעי אשפוז ותחליפיו וקידום השירות של טיפולי בית.
כמו כן יש לבצע שינויים פנימיים בבתי החולים: לצמצם את מספר המיטות במחלקות שבהן אחוזי תפוסה נמוכים, כדוגמת מחלקות עיניים , פה ולסת ואורולוגיה, ולהסב את המיטות שיתפנו למחלקות אחרות.
הצורך בפתרון זמני מידי עד שימומש פתרון יסודי של מצוקת האשפוז והסוגיות שבמחלוקת יש צורך בפתרונות מידיים: כך, למשל, לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לבחון את האפשרות לתגבר את המחלקות הפנימי ות ברופאים ובאחיות ואת האפשרות לקבוע תוספת על סמך המשאבים המוקצים למערכת הבריאות.
מוצע גם לשקול לאפשר למנהלי המחלקות לנקוט "גמישות תקציבית" כדי שיוכלו לגייס למשימה גם רופאים בכירים ומתמחים נוספים.
עקב חשיבות הנושא והשפעתו על חולים רבים - בעיקר קשישים - ונוכח המצב הקשה שנחשף לפני צוות הביקורת במחלקות פנימיות בבתי חולים ברחבי הארץ, ביולי 2010 , לפני סיום הביקורת, הציג משרד מבקר המדינה באופן חריג את הסוגיות העקרוניות לפני ראש הממשלה ושר הבריאות, מר בנימין נתניהו, סגן שר הבריאות, הרב יעקב ליצמן, ושר האוצר, ד"ר יובל שטייניץ.
ביולי 2010 סיכמו משרדי הבריאות והאוצר על תוספת עקרונית של מיטות אשפוז.
בינואר 2011 מסר המשרד כי בא לידי הסכמה עם משרד האוצר שלפיה יוספו 960 מיטות אשפוז בשש השנים הבאות- לפנימיות, לטיפול נמרץ, לפגיות וליולדות.
לדברי המשרד, תוספת המיטות אינה אופטימלית, אולם היא מהווה פריצת דרך.
עד פברואר 2011 לא סוכמו מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 235 .
אופן פריסת תוספת המיטות באזורים השונים בארץ ובתי החולים שיקבלו אותה.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי ש לאחר אישור תוספת המיטות יוודא המשרד שה ן אכן יוקצו לבתי החולים ולמחלקות שבהם המצוקה חריפה במיוחד ובכלל זה למחלקות הפנימיות ולבתי החולים שבפריפריה.
יש גם לוודא שמדובר בתוספת ממשית של מיטות, ולא רק באישור של חריגה ממספר המיטות הרשום בתעודות הרישום של בתי החולים.
כמו כן יש לוודא שבעקבות הוספת המיטות יתווסף כוח אדם רפואי וסיעודי לפחות לפי התקינה הקיימת.
 לנוכח הפערים העצומים בין הערכות המשרד בדבר צורכי מערכת האשפוז ותוספת מיטות האשפוז הנדרשת ובין הסכמי הפשרה הנחתמים לבסוף עם משרד האוצר ונוכח חילוקי הדעות הממושכים בין משרדי הבריאות והאוצר 86 , מן הראוי שנושא הוספת מיטות אשפוז ופתרונות נוספים יידון בין שני המשרדים, ואם הם לא יגיעו להסכמה בנושא, יש להביאו להכרעת שרי הבריאות והאוצר או אף להכרעת הממשלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאחר הדיון בממשלה על משרדי הבריאות והאוצר לבוא לידי הסכמות על צורכי הפיתוח של מערכת האשפוז, לאשר "תכנית אב לפיתוח מערכת הבריאות"87 ולפעול ליישומה בהדרגה.
צעדים אפשריים נוספים לשיפור תנאי האשפוז במחלקות הפנימיות .
הנתונים בדבר העומס במחלקות הפנימיות מעלים את השאלה אם תוספת מיטות, שמשמעותה תוספת כוח אדם, היא הפתרון היחיד שעשוי לשפר את המצב שכן לטענת גורמים מקצועיים יש חשש שתוספת מיטות תשמש כלי להגדלת הכנסות.
משרד מבקר המדינה בחן צעדים נוספים שעשויים לשפר את המצב הקשה השורר במחלקות הפנימיות.
קיצור זמני ההמתנה לבדיקות המתבצעות מחוץ למחלקות הפנימיות: הבדיקה העלתה שבכל עת יש חולים שאשפוזם מתארך בשל המתנתם לבדיקות, כגון C.
, צנת ור, אקו לב, מיפוי כליות ומיפוי עצמות, לצורך אבחון מצבם הרפואי.
לדברי מאוחדת, כמה מן הבדיקות האלה יכולות להיעשות גם במרפאותיה בקהילה.
על בתי החולים לצמצם את זמני ההמתנה לבדיקות כדי להקל את עומס האשפוז במחלקות הפנימיות.
86 בעניין טיפול במחלוקות מתמשכות בין משרדי ממשלה ראו בדוח זה בפרק "הטיפול במחלוקות בין-משרדיו ת מתמשכות", עמ' 3.
87 בעניין היעדר תכנית אב מאושרת לפיתוח ראו גם בפרק "תרומות לבתי החולים וקשריהם עם אגודות הידידים", עמ' 741.
מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 237 .
העברת חולים מהמחלקות הפנימיות למקו מות אחרים: כאמור, עד 15% מן המאושפזים במחלקות הפנימיות שנבדקו היו חולים שהטיפול בהם במחלקה הסתיים והיה אפשר להעבירם למקום אחר.
בעת הביקורת לא הייתה דרך חוקית להוציא חולים כאלה מן המחלקה בניגוד לרצונם או בניגוד לרצון המשפחה.
מוצע כי משרד הבריאות יבחן את ה צורך והאפשרות לקבוע הוראות והסדרים - בהם הטלת סנקציה כספית - שיאפשרו בעת הצורך את העברתם המידית של חולים שהטיפול הרפואי בהם הסתיים למחלקה עמוסה פחות במתחם בית החולים, למוסדות סיעודיים או שיקומיים או לביתם, שבו יהיו נתונים לפיקוח ולהשגחה של המרפאות בקהילה א ו היחידות לטיפולי בית.
ההעברה צריכה להיעשות בתיאום עם המשפחות.
משנת 2004 מיושם בכללית מודל פרס/קנס לגבי פינוי חולים ממחלקות פנימיות בבתי החולים שלה למוסדות אחרים, כמו מוסדות גריאטריים.
הפרס או הקנס מחושבים על פי הגידול או הקיטון בימי האשפוז לנפש בחטיבות הפנימיות בבתי החולים של הכללית.
עבור כל גידול בימי האשפוז ניתן קנס בעלות של יום אשפוז, ועבור כל קיטון בימי האשפוז ניתן פרס בסך 50% מעלות יום אשפוז בבתי החולים הממשלתיים.
יש לציין כי מודל זה נוהג בין מחוזותיה של הכללית לבתי החולים הכלליים שלה בלבד.
בתי החולים הממשלתיים, לעומת זאת, מתלוננים שהכללית משתהה בפינוי מבוטחיה מהמחלקות הפנימיות לאחר שמנהלי המחלקות קובעים שהטיפול הרפואי בהם הסתיים ויש להעבירם למוסדות אחרים.
כך, למשל, לדברי המשנה למנהל המרכז הרפואי שיבא, "הכללית.
לא אישרה בסבירות ובמהירות מספקת העברות של חולי [ לבתי חולים גריאטריים ושיקומיים, דבר שהיה יכול ]מחלקות פנימיות לפנות מיטות, ובמקביל כוח אדם, בהיקפים גדולים".
לאחר סיום הביקורת סיכמו משרדי הבריאות והאוצר שייקבע הסדר בין כל הקופות לבתי החולים הממשלתיים המבוסס על העיקרון של מודל פרס/קנס.
מודל זה ייושם לאחר שבית החולים ימסור לקופה כי סיים את הטיפול הרפואי בחולה ויש להעבירו מהמחלקה הפנימית.
הדבר בא לידי ביטוי בחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002 ') (תיקון מס 10 ,) התשע"א- 201088 .
משרדי הבריאות והאוצ ר מנסים לצמצם את התמריץ של הקופות להשארת חולים שהטיפול הרפואי בהם הסתיים והמיועדים להעברה מבית החולים, ואולם התיקון לחוק נעשה אך בדצמבר 2010 , לאחר סיום הביקורת, ועל כן תוצאות צעדים אלה עדיין אינן ניכרות.
יש לראות צעד זה בחיוב שכן כל חולה אמור לשהות במחלקה או במוסד המתאימים לו, והדבר גם יפחית את העומס במחלקות הפנימיות.
קביעת כללים והנחיות לגבי טיפול רפואי לתיירים ("תיירות רפואית"): המונח "תיירות רפואית" משמעו הגעה של תושבי מדינות חוץ לישראל לשם קבלת טיפול רפואי.
הטיפול בתיירים אלו נעשה בעיקר בבתי חולים כלליים ממשלתיים (כאיכילוב, שיבא ואסף הרופא), בין היתר בתחומי הכירורגיה, האונקולוגיה והקרדיולוגיה.
במרוצת השנים התרחבה מאוד פעילות זו .
מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 239 .
בבתי החולים, והיום היקפה הכספי נאמד במאות מיליוני ש"ח בשנה.
בחודשים ינואר-יוני 2009 הגיעו לישראל כ- 23,000 תיירים לקבלת טיפולרפואי 89.
89 הסדרת תחום התיירות הרפואית בארץ ובעולם (אוגוסט 2010 ), מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
במהלך טיפולים אלה זוכים תושבי החוץ ליחס מועדף לעומת תושבי ישראל.
בין היתר, הם אינם נדרשים להמתין לניתוח 90 , ניתנת להם האפשרות לבחור את המנתח, הם נבדקים במכשירי הדמיה ללא המתנה ומאושפזים בחדר פרטי.
מאחר שפעילות זו אינה מתוקננת, הקצאת הרופאים והאחיות לטיפול בתיירים מצמצמת עוד יותר את מספר הרופאים והאחיות המטפלים בכלל המאושפזים.
ל"תיירות הרפואית" השפעה על העומס במחלקות הפנימיות, שהרי, כאמור לעיל, חולים שאמורים להתאשפז במחלקות כירורגיות מאושפזים לעתים במחלקות פנימיות.
משרד הבריאות הוציא הנחיות חלקיות וכלליות בעניין "התיירות הרפואית" שאינן מסדירות כראוי פעילות זו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד שעליו להוציא הנחיות ברורות ומקיפות לבתי החולים המפעילים מסגרת טיפול של "תיירות רפואית".
בהנחיות יש לקבוע שפעילות זו לא תפגע, ככל האפשר, בשירות ובטיפול הניתנים לחולים תושבי ישראל.
נוסף על כך, יש להבטיח שתיירות זו תביא תועלת כלכלית שתשמש לשיפור השירותים הניתנים במערכת הבריאות, נוסף על תועלתה ההסברתית.
: שיפור פעולות בחדרי מיון 30%-50% מהפונים לחדרי המיון (להלן גם - מלר"דים) מאושפזים במחלקות בתי החולים, בהן המחלקות הפנימיות.
בשנת 2009 בדק משרד מבקר המדינה את ההשפעה של העומס במלר"דים על המחלקות הפנימיות ולהפך.
ממצאי הביקורת פורסמו בדוח שנתי 60ב91 ולהלן עיקריהם: (א) המשרד לא בדק את השפעת העומס במחלקות הפנימיות על העומס במלר"דים ועל השהיית חולים במלר"דים, אף שכמה מן המלר"דים אינם ערוכים להשהיה כזאת.
(ב) המשרד לא קבע הנחיות בנושא החולים המושהים במלר"ד כדי לתת טיפול הולם לפונים אלה.
(ג) לעומס במלר"דים סיבות מגוונות, מלבד העומס במחלקות הפנימיות, ובהן הכשרת כוח האדם הרפואי המפעיל את המלר"ד.
ככל שכוח האדם מיומן יותר ובעל ניסיון רב יותר כך הבירור במלר"ד מקצועי, מהיר ויעיל יותר.
כבר בדוח שנתי 60 ב עלה הצורך להפעיל בחדרי המיון רופאים מומחים ומיומנים במשך כל שעות היממה בכל ימות השבוע, ולא רק חמישה ימים בשבוע בשעות הבוקר, כדי למנוע אשפוזים מיותרים במחלקות פנימיות, ולהפחית את העומס הן במ חלקות הפנימיות והן במלר"דים.
הנהלות סורוקה ושיבא מסרו למשרד מבקר המדינה באוגוסט ובספטמבר 2010 על שיפורים שהנהיגו בחדרי המיון: הנהלת סורוקה ציינה, בין היתר, כי רופא בכיר .
90 בעניין זמני המתנה לנית וחים ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 59ב ( 2009 ), בפרק "תאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים", עמ' 399.
91 בפרק "חדרי מיון (מלר"דים) של בתי החולים הכלליים- היעדר תקינה סדורה", עמ' 441 .
הדוח פורסם במאי 2010.
מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 241 .
נוכח בחדר מיון עד חצות וכי עוזרי רופא לוקחים דמים, ולכן חלה ירידה של כ-10% בתפוסה הכללית במחלקות הפנימיות וכן חלה ירידה של כ -8% במספר הקבלות אליהן בפברואר -יולי 2010 לעומת התקופה המקבילה ב- 2009 ; הנהלת שיבא מסרה על הכנסת מודל עבודה המאפשר גמישות תפעולית בקרב הרופאים והאחיות.
לדברי הנהלת שיבא, יש צורך להתאים את התקשי"ר (תקנון שירות המדינה) למודל עבודה זה, ש"תפעולית זה המודל הנכון".
מן האמור לעיל עולה עולה שתפקוד יעיל של חדרי המיון יכול לצמצם את התפוסה ואת עומס העבודה במחלקות הפנימיות.
על משרד הבריאות ובתי החולים לפעול כדי לייעל את עבודתם של צוותי חדרי המיון ובכך להקל את המצב הקשה של המחלקות הפנימיות, ועל משרד האוצר לבחון כיצד אפשר לסייע למשרד הבריאות לבצע את המשימה בדרך המיטבית באמצעות המשאבים המוקצים למערכת הבריאות.
(ד) רופאים מומחים במלר"דים: רופא מומחה ברפואה דחופה יכול לקבל את ההחלטות הרפואיות הטובות ביותר בזמן קצר וכן למנוע בדיקות וטיפולים מיותרים.
העסקת רופאים מומחים ברפואה דחופה במלר"דים עשויה לייעל את עבודת המלר"ד ולהקל את העומס במחלקות הפנימיות.
בשנת 2000 ,הוקמה ועדה שעם חבריה נמנו נציגים ממשרדי האוצר והבריאות והיא המליצה לבצע ניסוי (פיילוט) בשני בתי חולים, שבו יאויש המלר"ד בתמהיל רופאים זה: שליש מומחים ברפואה דחופה, שליש מתמחים ברפואה דחופה ושליש רופאים ממקצועות הרפואה השונים.
הניסוי נועד לבדוק, בין היתר, את השפעת שינוי תמהיל הרופאים במלר"ד על העומס במחלקות הפנימיות.
עלות הניסוי הוערכה בכ-2 .
מיליון ש"ח לדברי משרד הבריאות הניסוי לא בוצע בגלל התנגדות משרד האוצר.
בדיון שקיימה הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת ביוני 2010 ביקשה הוועדה מהמשרד "לצאת לדרך ולהפעיל את הפיילוט".
לא החל המשרד לבצע את הניסוי המשרד הסביר למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 כי בכמה חדרי מיון כבר יש רופאים בכירים שעושים תורנויות וכי בימים אלה מתנהל משא ומתן על הסכם חדש בעניין תגמול רופאים בכירים בגין תורנויות בחדרי מיון.
: הרחבת פעילותן של יחידות לטיפולי בית הקופות מפעילות מסגרות שונות לטיפולים בבית החולה.
כאמור, להפעלת יחידות לטיפולי בית יש יתרונות, בהם הקלה של מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות.
מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים 243 .
יש לציין כי בשנים 1995 -2008 הקים המשרד שלוש ועדות לצורך ביצוע עבודת מטה לשם הסדרת תחום טיפולי הבית.
אולם בבדיקת משרד מבקר המדינה עלה, בין היתר, שעל אף ניסיון הוועדות לקבוע קובץ תקנים בנושא ואף על פי שבבקרות שעשה המשרד נמצא שנושאים רבים מחייבים הסדרה, הוא לא קבע מדיניות לאומית לפיתוח שירות טיפולי הבית, לא קבע נוהל מחייב בנושא, לא הנהיג בדיקות לבחינת יעילותן הרפואית והכלכלית של היחידות לטיפולי בית, לא בחן אם יש מקום לפתח תחום זה ולהרחיבו ולא קבע מדיניות בנושאי טכנולוגיות הטיפול מרחוק92, אף שחלק מקופות החולים כבר החלו להשתמש בהן93.
92 באמצעות מערכות טלפון ומחשבים אפשר לעקוב אחרי מצב החולים בביתם, למשל על ידי שליחת תמונות של פצעי לחץ ושידור אק"ג למוקדים מקצועיים שמייעצים לחולים ואף לצוות הרפואי.
93 ראו גם בדוח זה בפרק "הקשיש בקהילה - טיפולי בית שמספקות קופות החולים לקשישים", עמ' 105.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדי הבריאות והאוצר לבחון עם קופות החולים את האפשרות לצמצם את העומס במחלקות הפנימיות באמצעות הרחבת הפעילות של היחידות לטיפולי בית.
אם יימצא שהדבר אפשרי, יש לבדוק את האפשרות לעודד ולתמרץ את הקופות כדי שיוסיפו מסגרות טיפול בקהילה וירחיבו את המסגרות הקיימות.
הרחבת הפטור מתשלום עבור תרופות לקשישים מעוטי הכנסה: קשישים זכאים לפטורים שונים ברכישת תרופות מרשם הכלולות בסל הבריאות, אולם הם וחולים רבים נוטלים תרופות שאינן בס ל הבריאות94.
מחקרים מעלים שבשנת 2009 היה שיעור הנמנעים מלקיחת תרופות בקרב השכבות החלשות %1795.
לא מן הנמנע שחלקם התאשפזו עקב כך.
לפיכך הרחבת הפטור עשויה להפחית את האשפוזים.
ביולי 2008 החליטה ועדת שרים לענייני ביקורת המדינה שצוות בדיקה בין-משרדי ממשרדי הבריאו ת והאוצר יבחן את נושא ההשתתפות העצמית של מבוטחים בתשלומים עבור שירותי בריאות - בהם תרופות - בתוך שישה חודשים ויבואו לידי הסכמות בעניינו96.
ההחלטה אף קיבלה תוקף של החלטת ממשלה97 .
בינואר 2009 ,הכין יו"ר צוות שמינה שר הבריאות דאז, מר יעקב בן יזרי נייר עמדה שלפיו יש לפעול לצמצום נטל ההשתתפות העצמית המוטל על חולים סיעודיים מורכבים, על משפחות שבהן יותר מחולה כרוני אחד ועוד.
לא נמצא שהנהלות משרדי הבריאות והאוצר דנו במסמך האמור.
ממכתבו של הסמנכ"ל לפיקוח על קופות חולים ושב"ן (שירותי בריאות נוספים) במשרד למשרד מבקר המדינה מפברואר 2010 עולה כי הצוות סיים את עבודתו ללא הסכמה.
בשנת 2010 החליטו משרדי הבריאות והאוצר לנקוט צעד אחד בלבד בעניין צמצום נטל ההשתתפות העצמית בתשלומים עבור שירותי בריאות - להפחית את תשלומי אגרת טיפת חלב.
משרד מבקר המדינה חוזר על המלצתו לקיים דיון מעמיק בסוגיה זו כדי להרחיב את הפטורים.