HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ואולם בביקורת עלה כי בידי משרד הבריאות ובידי המרכז להשתלות אין מידע כ ולל היכן מותר לבצע השתלה והיכן אסור ומה החוקים והכללים בכל מדינה, ואין מידע כולל על השתלות שנעשו בחו"ל במימון קופות החולים61 .
ובמימון חברות הביטוח בהקשר זה מבהיר משרד הבריאות כי לנוכח הוראות חוק ההשתלות ולנוכח הלחץ הבין-לאומי שהפעיל ארגון הבריאות העולמי במ אבקו נגד התופעה הפסולה של סחר באיברים ו של תיירות ההשתלות , מדינות רבות סגרו את שעריהן בפני חולים זרים ולפיכך במועד סיום הביקורת נותרו מדינות מעטות ביותר שגם פועלות בהתאם להוראות הדין ולכללים האתיים הנדרשים וגם מאפשרות ביצוע השתלות בזרים, ומדינות אלו ידועות ומוכרות למשרד הבריאות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי משרד הבריאות לא המציא מידע מפורט בדבר האפשרויות לביצוע השתלות במדינות זרות, מידע העשוי לסייע בהפניית חולים הזקוקים להשתלה.
המפקח על הביטוח במשרד האוצר : לכשליש מהציבור יש פוליסות ביטוח פרטיות של ביטוחי בריאות שמוכרות חברות הביטוח בישראל.
פרק עיקרי בפוליסות הבריאות מתייחס למימון השתלת איברים בחו"ל.
ואולם בביקורת עלה כי לממונה על שוק ההון, הביטוח והחיסכון במשרד האוצר אין מידע על ניצול סעיף זה בפוליסות דבר שנחוץ כדי לקבוע מדיניות, ביצוע בקרה וקבלת החלטות הנוגעות לפוליסות הכוללות סעיף של השתלת איברים.
מימון לפי סל הבריאות ומימון של התכניות לשירותי בריאות נוספים 368 דוח שנתי62 .
 בפגישות עם אנשי מקצוע העוסקים בהשתלות- בהם נציגי קופות החולים - עלה שפוטנציאל ההשתלות בחו"ל טרם מוצה.
כמה מקופות החולים טענו שמן הראוי שהמרכז להשתלות ישתף אותן בקשר שלו עם מרכזי השתלה בעולם כדי לקדם את מאגר הפתרונות עבור הנזקקים להשתלות איברים62 .
עניין זה ראוי שמשרד הבריאות ייתן דעתו עליו במסגרת החוק והכללים הקיימים.
מאחר שיש מחסור ניכר באיברים להשתלה ועשרות אנשים נפטרים במהלך ההמתנה להשתלת איברים (כמאה בשנה), יש צורך לעודד את הציבור להסכים לתרומת איברים - בין א ם זה באמצעות חתימה על כרטיס אדי ובין אם הדבר נעשה בדרכים אחרות.
למשרד הבריאות, כמאסדר בתחום הבריאות, אין מידע כולל על השתלות שנעשו בחו"ל - לא במימון הקופות 63 ולא במימון חברות הביטוח (במסגרת הביטוחים הפרטיים כאמור).
משרד מבקר המדינה מעיר שעל משרד הבריאות, ה מרכז להשתלות ומשרד האוצר לפעול כדי שיהיה בידיהם כלל המידע על ההשתלות שנעשו - על מנת שהם יוכלו לעשות בו שימוש לקביעת מדיניות ולצורך קידום תכניות בתחום ההשתלות ובכלל זה השתלות מצילות חיים בחו"ל, בייחוד עקב מיעוט האיברים להשתלה.
התאמת איברי נפטרים למועמדים להשתלה .
עיקר הפעילות של המעבדה הארצית לסיווג רקמות (להלן - המעבדה הארצית) של המרכז הרפואי הממשלתי שיבא היא בדיקות התאמה לצורך השתלות תאי אב (השתלות מוח עצם ודם טבורי) עבור המרכז הרפואי שיבא וכן התאמות איברי נפטרים למועמדים להשתלה עבור המרכז להשתלות.
בתחום השתלות האיברים המעבדה פועלת כיחידה ארצית לאיתור מועמדים להשתלה - בעיקר השתלת כליות, אך גם של מועמדים להשתלת איברים אחרים מנפטרים: לבלב, לב וריאות.
בעת תרומת כליה מנפטר המעבדה מבצעת בדיקת התאמה בין שני הצדדים (החולה מול התורם שנפטר) באמצעות דגימת דם של המועמד להשתלה.
62 יצוין שחוק ההשתלות קובע שמתפקידי המרכז לשתף "פעולה עם מדינות זרות ועם ארגונים זרים בעניין נטילת איברים והשתלת איברים".
)מימון לפי סל הבריאות ומימון של התכניות לשירותי בריאות נוספים (שב"ן משרד הבריאות 369 .
חשש להחמצת אפשרות לביצוע השתלה : כדי שחולה דיאליזה ייכנס לרשימת הממתינים להשתלת כליה64 , על המרכז להשתלות לשלוח למעבדה הארצית את תיקו הרפואי.
נוסף על כך, לצורך איתור כליה מתאימה, על היחידות הנפרולוגיות ומרפאות הדיאליזה לשלוח למעבדה בכל חודשיים ד גימות דם של כל החולים שמטופלים בדיאליזה ומועמדים להשתלת כליה (כ-730 .
) הביקורת העלתה שעשרות פעמים לא הגיעו למעבדה כנדרש דגימות דם של חולים הרשומים במעבדה הארצית כממתינים להשתלת כליה (בהם כאלה הממתינים מ - 2002 ).
עקב ליקוי זה ייתכן שחולים שהמתינו להשתלת כליה לא זכו לבצע את ההשתלה.
יש לציין שמדובר בליקוי מתמשך, שכן מקרים כאלה עלו גם בביקורת קודמת שעשה משרד מבקר המדינה במרכז להשתלות בשנת 200065.
המעבדה הארצית מאתרת באמצעות המחשב את שמות החולים שדגימות הדם שלהם לא נשלחו אליה, מוסרת מידע זה למרכז להשתלות, והוא מקיים בירורים בנושא.
בחלק מהמקרים מתברר למרכז שהחולה נפטר, ובחלקם מתברר כי הוא עבר השתלה בחו"ל בלי שגורם כלשהו (כגון החולה עצמו או מרפאת הדיאליזה שבו טופל) הודיע על כך למרכז להשתלות.
ביתר המקרים מבקש המרכז להשתלות מהיחידה הנפרולוגית או ממרפאת הדיאליזה "להסביר לחולים כי הם שלהם למעבדה מרכזית אחת ]דגימת הדם [ .
צריכים לוודא ששולחים את לחודשיים".
לדעת משרד מבקר המדינה, אין מקום להטיל על מטופלי הדיאליזה את האחריות לווידוא משלוח הדגימות למעבדה; על משרד הבריאות והמרכז להשתלות לפעול למזעור ממדי התקלה שנמשכת זה שנים.
ב ין היתר מוצע לשקול לכלול נושא זה במסגרת הבקרות שעושה המשרד במרפאות הדיאליזה (ראו לעיל) ובמסגרת הבקרות שהוא עושה בבתי החולים.
מאחר שהקופות מפנות את החולים לטיפולי דיאליזה ביחידות הנפרולוגיות ובמרפאות הדיאליזה, עליהן לדרוש ממקומות אלה לבצע הליך זה באופן תקין ומלא ואף לעגן זאת בהסכמי ההתקשרות שלהן עמן.
אי-ביצוע בדיקות מעבדה מתקדמות: בארצות מערביות נוהגים לבצע שתי בדיקות התאמה מתקדמות 66 כדי לבצע התאמה של איבר לחולה הזקוק להשתלה.
64 חולה מוגדר כממתין להשתלת כליה לאחר תהליך בו הרופא הנפרולוג קבע שהחולה מתאים לעבור השתלת כליה; החולה בוחר מרכז רפואי בו הוא יעבור את ההשתלה נבדק שם ונמצא מתאים להשתלה.
רק 730 חולים מבין כ- 5,500 מטופלים בדיאליזה רשומים כממתינים להשתלה, מכיוון שרובם קשישים שקיים לגביהם חשש רפואי לביצוע ההשתלה.
65 ראומבקר המדינה, דוח שנתי 51ב ( 2001 ,) 'עמ436.
66 DSA ( Donor Specific Antibodies ) ו- DNA )(בדיקת גֵנים.
)(א ביצוע הבדיקות המתקדמות חשוב במיוחד לחולה הזקוק להשתלה שיש לו נוגדנים מרובים67 .
בדיקותאלה מסייעות לצוות הרפואי גם כדי לתכנן את הטיפול כנגד דחיית האיבר שהושתל.
אולם במעבדה הארצית לא ניתן לעשות את הבדיקות המתקדמות באופן קבוע68 , ובדרך כלל מבצעים בה רק בדיקות מיושנות.
לדברי מנהל המעבדה הארצית, הסיבה לכך היא חוסר בתקציב ומחסור בכוח אדם69 .
אי-ביצוע הבדיקות המתקדמות באופן קבוע לחולים בעלי נוגדנים מרובים עלול במקרים קיצוניים לגרום לדחייה של השתל.
(ב) נוסף על כך ככל שמצאי הכליות גדול יותר, גדולים יותר הסיכויים לאתר כליות עבור חולים בעלי נוגדנים .
לכן , למשל, כמה מדינות באירופה מאוגדות ומתואמות ביניהן על מנת לאתר חולים בעלי נוגדנים בעת הקצאת כליות מתאימות על סמך ביצוע שתי הבדיקות.
במידה ואותר חולה כזה, האיגוד האירופאי להשתלות נותן לו עדיפות בהקצאה, והכליה נשלחת מהמדינה שבה היא נתרמה למדינה שבה מצוי החולה בעל הנוגדנים.
אי-קיום שתי הבדיקות האמור ות לעיל באופן קבוע לא מאפשר שיתוף פעולה לחילופי כליות בין ישראל למדינות אחרות.
לדברי מנהל המעבדה הארצית, פעילות דומה לשיתוף פעולה עם מדינות סמוכות כקפריסין ויוון נעשתה על ידי מנהלת המרכז להשתלות יחד עם פרופ' איתן מור, מנהל מחלקת ההשתלות של המרכז הרפואי בילינסון, ועמו.
אי-ביצוע הבדיקות המתקדמות לכל החולים בעלי הנוגדנים הזקוקים להשתלת כליה מונע אפשרות של שיתוף פעולה עם מדינות אחרות.
אי התאמת פעילות המעבדה הארצית לצרכים כבר בדצמבר 2009 קבע סגן ראש מינהל רפואה במשרד הבריאות, ד"ר מיקי דור70, כי המעבדה הארצית פועלת "כפונקציה ארצית" ופעילותה היא תנאי הכרחי לכל ניתוחי ההשתלות בארץ, אולם היא פועלת בתקנים מצומצמים ביותר ובתת- תקצוב וזקוקה באופן דחוף לתוספת כוח אדם (שני תקנים וכוננויות), לתקצוב ניכר לביצוע הבדיקות החדישות (כמיליון וחצי ש"ח) ולרכישת מכשור (בסך כ- 150,000 .
)דולר גם הנהלת המרכז הרפואי שיבא התריעה לפני הנהלת משרד הבריאות על בעיות התקצוב במשך כמה שנים, אך ללא תוצאות.
כך למשל, לאחר מכתבים רבים .
67 נוגדנים- חלבונים בגוף ש"תוקפים" חומרים שאינם שייכים לאותו גוף.
68 לדברי מנהל המעבדה הארצית, ד"ר רון לבנטל, המעבדה מבצעת את שתי הבדיקות רק במקרים מסוימים, וזאת על פי דרישות ספציפיות של רופאים (כגון רופאים משתילים).
69 לדברי מנהל המעבדה הארצית, המעבדה מבצעת את שתי הבדיקות רק במקרים מסוימים, וזאת על פי דרישות ספציפיות של רופאים (כגון רופאים משתילים).
לדבריו, יש חשיבות רבה לבצע בדיקות אלה גם לחולי לב וריאות בעלי נוגדנים.
70 במכתבו לראש מינהל רפואה במשרד הבריאות דאז, ד"ר חזי לוי.
ששלחה הנהלת שיבא בשנים 2009 -2011 להנהלת המשרד, ביקש פרופ' זאב רוטשטיין, מנהל המרכז הרפואי שיבא, ביולי 2011 מפרופ' רוני גמזו, מנכ"ל משרד הבריאות, לאשר תקציב ביניים למעבדה הארצית, או לחלופין לוותר על הפעילות של המעבדה בשיבא ולהעבירה לבתי חולים אחרים.
בעת הביקורת, תקן כוח האדם המקצועי לכלל הפעילות המקצועית של המעבדה הארצית, הן עבור המרכז הרפואי שיבא והן עבור המרכז להשתלות, הוא חמש וחצי משרות.
נוסף על כך יש לכלל פעילות המעבדה הארצית תקן של חצי משרה למזכירה ותקן של משרה למנהל המעבדה.
מנתוני המעבדה הארצית עולה שרק אחת מחמש וחצי המשרות האמורות לעיל הוקצתה בעבר על ידי משרד הבריאות לטובת המרכז להשתלות.
משרד הבריאות לא רכש מכשור חד יש שיכול לסייע בהתאמת האיברים לחולים.
יוצא שנוסף על אי -ביצוע שתי הבדיקות המתקדמות באופן קבוע, לא הגדילה המעבדה הארצית את תקני כוח האדם שלה ואת מספר התורנים ולא חידשה את הציוד הישן אף שמספר החולים הממתינים להשתלה גדל עם השנים ואף שיש פיתוחים טכנולוגיים שיכולים לשפר את עבודתה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לאפשר למעבדה הארצית התאמה מרבית של האיברים - לשם הצלת חיים, ראוי לבחון את עדכון תקציבה בהתאם להמלצות ולצרכים.
מוצע לשקול בין היתר אם לקבוע שבגין כל ניתוח השתלה תקבל המעבדה סכום מסוים, בדומה לשיטה הנהוגה לגבי המרכז הלאומי להשתלות.
תלונות של ממתינים להשתלת כליה .
במשרד מבקר המדינה התקבלו תלונות של מטופלי דיאליזה הממתינים להשתלת כליה שנים רבות.
התלונות נסבו על כך שחולים הממתינים להשתלת כליה - לעתים אף יותר מעשר שנים - אינם יודעים מה מיקומם בתור; חולים שמפתחים נוגדנים רבים (לעתים עקב השתלת כליה שהגוף דחה אותה) לא יודעים שסיכוייהם הרפואיים לקבלת כליה להשתלה מועטים ביותר, אם בכלל, ואין שום גורם (כרופא המטפל) שמיידע אותם על כך; חולים חוששים שנעשית הקצאת כליות שלא בהתאם לכללים 71; וכן כי נציגי החולים 72 אינם מעודכנים לגבי ת הליכים שונים בתחום ההשתלות.
יש לציין כי השיטה שבה מקצים כליה לחולה אינה באמצעות תור אלא באמצעות התאמה לכמה פרמטרים שנקבעו ובכל תרומת כליה נבדקים הפרמטרים מול כלל החולים הממתינים להשתלת כליה.
אולם בעצם העלאת הנושא כתלונה על ידי ממתינים להשתלה יש צורך בהתייחסות של משרד הבריאות והמרכז להשתלות לעניין זה, כפי שמוצע בהמשך.
לדעת יו"ר העמותה לחולי כליות יש לקדם את נושא השקיפות והנגישות למידע הרלוונטי למטופל עצמו.
71 :בעת הביקורת היו ארבעה פרמטרים לפיהם נקבעת התאמת כליה שנתרמה לחולה כמות הנוגדנים בדם החולה, מידת ההתאמה בסיווג רקמות, גיל החולה וזמן ההמתנה להשתלה.
הפרמטרים יכולים להשתנות לפי החלטות ועדת ההיגוי של מרכז ההשתלות.
72 המרכז להשתלות מזמין נציגים שונים חברי ארגוני חולים, לאו דווקא את הנציג היחיד שלהם בוועדת ההיגוי.
העמותה איננה שותפה מלאה לפעילות המרכז להשתלות, אינה חשופה באופן מלא לנתונים ולסיכומי ועדות, ואינה מקבלת מידע באופן שוטף.
משרד מבקר המדינה מעיר שעל המרכז להשתלות לשקול להגביר את פעילותו בקרב החולים הממתינים להשתלת כליות ולשקול להגביר את שיתוף נציגי החולים במגוון הפעולות שהוא עושה.
תקציב המרכז להשתלות .
חוק ההשתלות קובע כי תקציב המרכז להשתלות ייקבע בחוק התקציב השנתי ב"תכנית נפרדת" במסגרת תקציב משרד הבריאות.
אולם בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בספר התקציב לשנת 2011 .
הוא לא איתר את "התכנית הנפרדת" עבור המרכז להשתלות מנהל תחום תקצוב במשרד הבריאות מסר באוקטובר 2011 למשרד מבקר המדינה כי לא היה מודע לכך שהח וק קבע כי המרכז להשתלות אמור להיות מתוקצב בתכנית נפרדת 73 ", ובפועל המרכז להשתלות פועל במסגרת "תקנה תקציבית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי משמעות הדרישה בחוק היא שאת תכניות התקציב מאשרת הכנסת, ואילו תקנה נקבעת בין משרד האוצר למשרד הבריאות, ללא אישור הכנסת.
הדוח מעלה סוגיות שונות בתחום הטיפול במטופלי דיאליזה שאיכות חייהם ירודה ומציג תמונת מצב קשה בדבר מיעוט האיברים להשתלה לעומת ריבוי החולים הממתינים להשתלת איברים.
בהקשר זה - להלן הסוגיות שיש למצוא להן פתרון: אי-ספיקת כליות סופנית: על משרד הבריאות ועל הקופות לנקוט את הצעדים הדרושים לצורך זיהוי מוקדם ככל האפשר של בעיית כליות בקרב החולים והפנייתם המיידית לרופא נפרולוג; נוכח המחסור ברופאים .
73 משרד הבריאות הסביר כי המרכז להשתלות פועל על פי תקנה תקציבית אחת נפרדת.
בשנת 2010 היה תקציב המרכז להשתלות כשישה מיליון ש"ח וההוצאות הסתכמו בכשמונה מיליון ש"ח.
נפרולוגים והעיוותים בתקינה הקיימת, ממליץ משרד מבקר המדינה למשרד הבריאות לבחון פעולות לשיפור המצב.
על משרד הבריאות להחיש את תיקון התקנות לרישום מרפאות ועליו לכלול בהן את כל הדרוש להפעלה ראויה של מרפאות הדיאליזה בקהילה; על משרד הבריאות גם לדאוג שייקבעו מדדים לבחינת איכות ויעילות טיפולי הדיאליזה; על המשרד וקופות החולים לבחון את הסיבות לירידה במספר טיפולי הדיאליזה שעושים החולים בביתם.
השתלות כליה ואיברים אחרים: בשנים האחרונות חלה ירידה תלולה במספר ניתוחי ההשתלות בחו"ל שאישרו קופות החולים, הן באמצעות סל הבריאות והן באמצעות התכניות לשירותי בריאות נוספים (שב"ן).
הירידה במספר ניתוחי ההשתלות בחו"ל נובעת בין היתר לדברי משרד הבריאות מן הצורך למנוע סחר באיברים.
בה בעת, נוכח הגידול הניכר במספר הממתינים להשתלות כליה ובמספר הנפטרים בעת ההמתנה להשתלה, על משרד הבריאות ועל המרכז להשתלות לבחון אם וכיצד - במסגרת החוק, במסגרת הנורמות האתיות המקובלות ובהתאם לחוקי המדינות הזרות - ניתן למצות יותר את הפוטנציאל לאיתור איברים להשתלה מנפטרים ב מדינות המאפשרות השתלות בחולים זרים .
אשר לפעולות בארץ - על משרד הבריאות לשקול פתרונות נוספים למצוקות החולים, למשל לעודד את הקופות להפעיל תכניות התערבות להקטנת מספר חולי הכליות.
מן הראוי שיהיו בידי המשרד, כמאסדר תחום הבר יאות, תמונת מצב המלמדת היכן אפשר לבצע השתלות בחו"ל ומה המצב החוקי בכל מדינה - מידע שיש בו כדי לסייע בהצלת חיים.
כמו כן עליו לרכז את כלל הנתונים על ההשתלות שנעשו בחו"ל במימון הקופות וחברות הביטוח - מידע ונתונים שיסייעו בידיו לקביעת מדיניות.
כדי לאפשר פעולה יעילה של המעבדה הארצית ולהבטיח שמועמדים להשתלה לא יחמיצו אפשרויות לביצוע השתלה, על משרד הבריאות, המרכז להשתלות וקופות החולים לוודא שכל היחידות הנפרולוגיות ומרפאות הדיאליזה יקפידו לשלוח למעבדה הארצית דגימות של חולים הממתינים להשתלת כליה בכל חודשיים כנדרש.
יש גם לבחון עדכון מתאים בתקציב המעבדה למימון בדיקות מתקדמות, כדי שעבודת המעבדה תאפשר התאמה מרבית של האיברים והצלת חיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום לשקול בחינה מחדש של הנוהג של המרכז להשתלות לקבל גם את הסכמת משפחת הנפטר לתרומת האיברים לאחר המוות, למרות הסכמת התורם בחייו לתרום את איבריו לאחר מותו.
בחינה כזו תוכל להעשות באמצעות אנשי משפט ומוסר, לנוכח המחסור החמור באיברים להשתלה להצלת חיים ומתוך כיבוד רצון התורם.
מן הראוי שלמפקח על הביטוח במשרד האוצר יהיה מידע על ניצול הסעיף בפוליסות הביטוח בדבר מימון השתל ת איברים בחו"ל וזאת לצורך קביעת מדיניות, ביצוע בקרה וקבלת החלטות הנוגעות לפוליסות הכוללות סעיף של השתלת איברים.
משרד מבקר המדינה קורא למשרד הבריאות, למרכז להשתלות ולקופות החולים לסייע לחולים הזקוקים להשתלה לבצע אותה.
אשר על כן - מנכ"ל משרד הבריאות והמרכז ל השתלות מתבקשים לדון ולגבש תכנית מערכתית למיצוי פוטנציאל ההשתלות, זאת תוך שיתוף קופות החולים.
שיקום רפואי (להלן - שיקום) הוא שלב טיפולי בתהליך של ריפוי מתמשך, והוא נועד לשפר תפקודים תנועתיים וקוגניט יביים33 .
שנפגעו בשל מחלה או פציעה תכלית הטיפול היא להגדיל את עצמאות החולה ולהקטין את התלות בזולתו לקראת חזרתו לאורח חיים פעיל ובריא.
חולים שנפגעים ממחלות או מאירועים אחרים המצריכים שיקום מופנים להליך זה לאחר קבלת טיפול בשלב החריף של מחלתם, המתבצע בדרך כלל באשפוז בבית חולים כללי.
בפועל, רוב החולים המופנים לשיקום הם בני 65 ומעלה (להלן- קשישים)34 , וקיימות מחלקות שיקום- הנקראות מחלקות לגריאטריה שיקומית - שלפי הוראות משרד הבריאות (להלן - המשרד) מיועדות אך ורק לקשישים 35 .
בשיקום של קשישים, מלבד הליך של שיקום רגיל לאחר השלב החריף של המחלה או הפציעה, יש להביא בחשבון מחלות רקע נוספות.
ביסוד התהליך השיקומי עומדת ראייה רפואית רב -מקצועית, רב -מערכתית וכוללנית36 של צורכי החולה המידיים והעתידיים, וכן הצורך בשיתוף מלא של החולה ומשפחתו.
את השיקום מבצעים בעיקר רופאי שיקום, פיזי ותרפיסטים, מרפאים בעיסוק, מרפאים בדיבור ועוד.
הזכות לשיקום מעוגנת בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994 (להלן- חוק ביטוח בריאות או החוק).
לפי החוק, השיקום הוא באחריות קופת החולים שאליה משתייך החולה ובמימונה.
33 פעילות קוגניטיבית (הַכָּרנית) נוגעת לתהליכי רכישת ידע והשימוש בו באמצעות תפיסה שכלית וחשיבתית.
34 על פי הגדרת משרד הבריאות, קשישים הם בני65 ומעלה, וכך הם מוגדרים גם בדוח זה.
אולם לדברי בכירים בתחום השיקום, יש לשקול להע לות את הגיל שנקבע בהגדרה זו בשל השינוי בתוחלת החיים ובשל השינוי בגיל היציאה לגמלאות.
35 זאת בניגוד לאשפוז המוגדר "סיעודי" או "סיעודי מורכב", שמטרתו היא רק לשמר את מצבו של המטופל ולמנוע הידרדרות.
36 בהליך השיקום מעורבים מספר רב של מקצועות רפואיים ופרא -רפואיים ממגוון מערכות: בתי חולים, קופות חולים, רשויות מקומיות וכו'.
בגלל מורכבותו יש צורך גם בניהול כולל של הליך השיקום.
המחלות העיקריות המצריכות שיקום הן אירוע מוחי37 (כ-20,000-15,000 חולים מתאשפזים בשנה, ויותר משני שלישים מהנפגעים זקוקים לשיקום); שברים בפרקי הירך (כ-7,400 חולים התאשפזו בשנת200938 ).
נוסף על אלה יש מחלות קשות נוספות הגורמות לירידה ביכולת התפקודית.
העלות של יום אשפוז לקופות החולים באחת מן המחלקות לגריאטרי ה שיקומית במרכזים הגריאטריים הפרטיים וכן הממשלתיים היא כ-1,000-400 ש"ח39.
במדינת ישראל חיו בסוף 2009 כ-740,000 קשישים, שהם כ -10% מתושבי המדינה; כמעט מחצית מהם (כ-48% ) היו מעל גיל75 .
משנת1995 חלקם של הקשישים באוכלוסייה יציב (כ -10% ), אך על פי התחזיות, עד ש נת 2030 אוכלוסיית הקשישים תכפיל את עצמה ותמנה בשנה זו כ-1.
4 מיליון נפש, כלומר %14 מכלל האוכלוסייה40.
שיקום קשישים לאחר אירוע רפואי חריף חשוב בשל כמה היבטים: (א) ההיבט הרפואי - קשיש הזקוק לשיקום ואינו מקבל אותו נשאר ברמת תפקוד נמוכה מהצפוי לאחר השיקום, ופ עולות יומיומיות שאדם מבצע באופן עצמאי עלולות להיפגע, כגון הליכה, דיבור ושליטה בסוגרים.
באירועים הקשים ביותר עלול הקשיש להישאר באשפוז זמן ממושך או להיות מרותק למיטה, וכך עולה הסבירות להידרדרות במצבו הרפואי; שכן הקשיש עלול לפתח פצעי לחץ ואף ללקות בדלקת ריאות ובזיהומים מסכני חיים; (ב) ההיבט הכלכלי - סיבוכים רפואיים שעלולים להתפתח אצל חולה שאינו משוקם מביאים לפניות חוזרות ונשנות לחדרי המיון ולאשפוז במחלקות פנימיות, סיעודיות וסיעודיות מורכבות, שהאשפוז בהן ממושך ועלותו גבוהה; (ג) ההיבט האנושי - בשל החשיבות הנודעת לאיכות החיים של הקשישים ראוי שייעשו פעולות לשיפורה.
שיקום רפואי יכול להינתן בכמה סוגי מסגרות טיפוליות לפי חומרת המקרה הרפואי, כלהלן: (א) באשפוז מלא41 - בבתי חולים לאשפוז כללי, בבתי חולים שיקומיים42 , בבתי חולים למחלות ממושכות, במוסדות סיעוד גריאטריי ם ובמרכזים גריאטריים 43 .
המשרד קבע ב-2002 כי אפשר לאשפז חולה מעל גיל65 גם במחלקה לשיקום כללי ולא רק במחלקה לגריאטריה שיקומית 44 , ובתנאי שמצבו הרפואי הכללי .
37 התפתחות מהירה של סימנים קליניים הנובעים מהפרעה של תפקודי המוח אשר נשארים קבועים או גורמים למוות עקב הפרעה בזרימת הדם במוח.
בשנת 2009 אושפזו 20,657 חולים עקב שבץ מוחי, מהם 15,518 קשישים (כ -75% .
)מהמאושפזים 38 מהם6,418 קשישים (כ-87% .
)מהמאושפזים 39 לדוגמה, מחיר המחירון של המשרד לשנת2011 הוא1,037 ש"ח ליום אשפוז, ואילו המחיר במוסד פרטי מסוים היה 469 .
ש"ח 40 מתוך נתונים שפרס מה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בהודעה לעיתונות מיום 21.
במחלקות לשיקום או לגריאטריה שיקומית 42 .
לדוגמה, בית החולים השיקומי "בית לוינשטיין" של שירותי בריאות כללית ברעננה 43 מרכזים שיש בהם כמה סוגים של מחלקות ייעודיות לטיפול בקשישים, כמו המרכז הגריאטרי-שיקומי "פלימן" (ממשלתי), שכולל מחלקות לגריאטריה שיקומית ומחלקה לגריאטריה אקוטית; המרכז הרפואי -גריאטרי "בית רבקה" (של הכללית) שכולל מחלקות לגריאטריה שיקומית, מחלקות סיעודיות, סיעודיות מורכבות ומחלקה למונשמים.
44 בשנת2009 היו בסך הכול346,598 ימי אשפוזבמחלקות לגריאטריה שיקומית ו - 249,651 .
)ימי אשפוז במחלקות לשיקום (מלבד מחלקות לשיקום ילדים משרד הבריאות 297 .
מאפשר זאת45 ; (ב) באשפוז יום- בדרך כלל במרכזים לשיקום יום של בתי החולים הכלליים; (ג) בקהילה - בבית החולה - בעזרת היחידות לטיפולי בית שמפעילות קופות החולים46 ; (ד) בקהילה- במרכזים לשיקום יום - רוב קופות החולים מפעילות מרכזים לשיקום יום המספקים כמה טיפולים רצופים ביום אחד שלאחריהם חוזר הקשיש לביתו; (ה) במכונים ובמרפאות של קופות החולים - הקשיש מגיע לטיפול פרטני במכון או במרפאת הקופה.
בחודשים פברואר-נובמבר 2011 :בדק משרד מבקר המדינה את הנושאים האלה פריסת שירותי השיקום לקשישים לפי אזורים גאוגרפיים; פעילותן של מחלקות האשפוז לגריאטריה שיקומית; סוגיות בנוגע לשיקום במסגרות של דיור מוגן47 ; הליכי הפניית הקשישים לשיקום; פעולות המשרד לקידום השיקום לקשישים ולהסדרתו ופיקוח המשרד על כך; בקרת איכות ושימוש במדדים להצלחה בשיקום; היבטים כלכליים בהסכמים בין קופות החולים למוסדות השיקום; פעילותה של המועצה הלאומית לשיקום 48 ; כוח אדם רפואי וסיעודי בתחום השיקום; מניעת מחלות עיקריות המצריכות שיקום; מוסדות שיקום הפועלים ללא רישיון; הטיפול בעיזבון מ-2004 בסך כ-47 מיליון דולר שיועד לנושאי שיקום.
בין השאר העביר משרד מבקר המדינה שאלון ל-16 מחלקות לגריאטריה שיקומית בבתי החולים ובמרכזים גריאטריים ובאמצעותו נאסף מידע על היקף כוח האדם המועס ק במחלקות ותחום התמחותו, מצבן הפיזי של המחלקות ונתונים נוספים.
הביקורת נעשתה במשרד הבריאות, במשרד האוצר, במחלקה לגריאטריה שיקומית שבמרכז הרפואי הממשלתי ע"ש ברוך פדה "פוריה" שבטבריה (להלן - פוריה), במרכז הגריאטרי "בית רבקה" שבפתח תקווה, ובארבע קופות החולים: שירותי בריאות כללית (להלן - הכללית), מכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי), קופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת) ולאומית שירותי בריאות (להלן - לאומית).
בדיקות השלמה נעשו במועצות הלאומיות, במרכז הרפואי שיבא - תל השומר (להלן - תל השומר), במרכז הגריאטרי-שיקומי ממשלת י "פלימן" שבחיפה (להלן - פלימן) ובבית החולים השיקומי של הכללית "בית לוינשטיין" שברעננה (להלן - בית לוינשטיין).
מצוקת המיטות לשיקום ותוצאותיה .
תמונת מצב - מספר המיטות לשיקום ולגריאטריה שיקומית ואופן פיזורן חוסר במיטות אשפוז לשיקום ולגריאטריה שיקומית: המשרד קבע בנובמבר 2008 כי הוספת מיטות אשפוז לשיקום ולגריאטריה .
45 'חוזר מינהל רפואה מס60/2002 , "אמות מידה לרישוי ותפעול מחלקה גריאטרית שיקומית" (להלן - חוזר המשרד מנובמבר 2002.
) 46 ,עוד בעניין זה, ראו מבקר המדינהדוח שנתי 61 ב(2011 ), בפרק "הקשיש בקהילה- טיפולי בית שמספקות קופות החולים לקשישים", עמ' 105.
קשישים בישראל מתגוררים בדיור מוגן 48 אחת מ -18 מועצות לאומיות, שהן גופים מקצועיים המייעצים להנהלת משרד הבריאות בכל תחומי מערכת הבריאות.
שיקומית הוא מהלך שיוביל בין השאר להקטנת הוצאות המדינה במימון האשפוז הסיעודי ("קוד").
עוד קבע כי עלות יום אשפוז במחלקה לגריאטריה שיקומית היא כ- 50%-40% מעלות יום אשפוז במחלקה פנימית, שמרבים להפנות אליה קשישים כשלא נמצאת להם מיטה במחלקה לגריאטריה שיקומית.
כמו כן, השהייה הממוצעת (בשנת 2009 ) במחלקה לגריאטריה שיקומית היא 26.
9 יום ובמחלקת שיקום - 38.
לעומת זאת, משך האשפוז הממוצע במחלקה סיעודית הוא כשלוש עד ארבע שנים.
למחלקה סיעודית עלולים להגיע קשישים שלא זכו לקבל שיקום ועקב כך נגרמה להם ירידה ניכרת בתפקוד עד כדי צורך באשפוז סיעודי.
לכן, לדעת המשרד, מכל היבט מוטב לפתח את תחום השיקום.
ממסמכי המשרד עולה כי ביוני 2008 היה שיעור המיטות לגריאטריה שיקומית 2.
79 מיטות ל-1,000 בני75 ומעלה49; שיעור המיטות לשיקום ל-1,000 בני75 ומעלה היה אז 1.
84 ; בנובמבר2008 אימצה ועדת הפרויקטים50 מסמך של המשרד שבו נקבע כי "שיעור המיטות הנדרש לגריאטריה שיקומית הוא 6-11 ל-1,000 בני75 " ולמעלה מזה.
כלומר, בשנת 2008 כבר נדרשו, לדעת המשרד, "פי 2-3 יותר מיטות לגריאטריה שיקומית" מאלו שהיו באותה העת.
בביקורת נמצא כי הגם שמספר הקשישים גדל מכ-670,000 בשנת2003 לכ-742,000 בשנת2009 (גידול של כ-11% ), מספר המיטות לגריאטריה שיקומית בישראל ירד מ-1,047 בסוף שנת2003 ל-895 מיטות בלבד בסוף שנת 2009 (ירידה של כ -15% במספר המיטות).
הגם ששיעור התפוסה הממוצעת השנתית במחלקות לגריאטריה שיקומית שעמד על 96.
2% בשנת2003 קטן במהלך השנים 2007 -2008 , הרי הוא שב ועלה ל-%105.
951 בשנת2009 ; בה בשעה גם ממוצע ימי האשפוז במחלקות לגריאטריה שיקומית פחת במידה ניכרת - מ-37.
5 ימי אשפוז בממוצע ב-2003 ל-26.
9 ב-2009 (ירידה של כ-28% .
) על פי נתונים שנאספו במחלקות לשיקום נוירולוגי בבית לוינשטיין, שבהן מרבית המאושפזים הם חולים לאחר אירוע מוחי, פחת משך האשפוז הממוצע מ-90 יום בשנים 1990 -1995 לכ-50 יום בשנת2005 (ירידה של כ-45%.
49 משרד הבריאות בחר לבדוק נתונים אלו בנוגע לבני 75 ומעלה, אף שכאמור הוא קבע שהמחלקות לגריאטריה שיקומית מיועדות לבני 65 .
ומעלה 50 ועדה שבוחנת בקשות להקמת מוסדות, מחלקות או מיטות נוספות ותמליץ למנכ"ל המשרד אם לאשרן.
51 תפוסה של יותר מ-100% .
משמעותה הוספת מיטות שאינן בתקן משרד הבריאות 299 .
בסוף שנת 2007 מנתה האוכלוסייה בישראל 7.
הקשישים מנו באותה העת 708,000 נפש והיו כ -10% .
מהאוכלוסייה באותה השנה, באחד מכל ארבעה משקי בית בארץ חי אדם בן 65 .
ומעלה לפי תחזיות של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, צפוי מספרם של הקשישים לעלות ל-1.
367 מיליון נפש בשנת203052 .
פירוש הדבר, גידול של 93% לעומת סוף שנת 2007 , וקצב הגידול הוא פי2.
5 מזה של האוכלוסייה הכללית בתקופה זו53.
אף על פי שכבר בשנת 2008 ידע המשרד על הצורך בכמות כפולה ומשולשת במיטות לגריאטריה שיקומית מאלה שהיו באותו הזמן, ולמרות הצפי לגידול ניכר במספר הקשישים, בעדכון ממאי 2010 לתכנית מ- 2005 - "תחזית תכנון מערך האשפוז הכללי עד שנת 2015 ועד שנת 2025 ", לא הציג המשרד דרישה להגדיל את כמות המיטות לשיקום ולגריאטריה שיקומית.
בביקורת נמצא כי גם במיטות לשיקום כללי יש מצוקה ארצית, כאמור, ניתן להפנות קשישים גם למחלקות לשיקום.
מנתוני המשרד עולה כי גם מספר המיטות לשיקום ירד מ -926 בשנת2005 ל-744 מיטות בלבד בשנת200954 , ואחוז התפוסה הממוצעת באותה השנה היה 105.
יצוין כי בינואר 2011 נוספו44 מיטות לגריאטריה שיקומית במרכז הרפואי גריאטרי "שוהם" שבפרדס חנה (להלן - שוהם), אושרה הקמת מחלקה של 18 מיטות לגריאטריה שיקומית במוסד הפרטי "נאות טבריה", והמשרד פועל להוספת 18 מיטות לגריאטריה שיקומית במרכז הרפואי פוריה שבטבריה.
כמו כן, יש תכניות להוספת מיטות לשיקום כללי.
מהנתונים על הירידה המשמעותית במספר ימי האשפוז הממוצעים לחולה יחד עם הנתונים על תפוסה ממוצעת של יותר מ-%10055, יוצא אפוא שכיום שיעור המיטות לשיקום והמיטות לשיקום גריאטרי קטן לעומת צורכי האוכלוסייה, צרכים שעתידים להתרחב ולהעמיק על פי הצפי לגידול במספר הקשישים.
בהתייחסות לממצאי הביקורת כתב מנהל בית החולים השיקומי בתל השומר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2011 כי מאחר שהרופאים יודעים שחסרות .
52 מתוך נתונים שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בהודעה לעיתונות מ - 21.
53 מאיירס-ג'וינט-מכון ברוקדייל, "הזקנים בישראל, עובדות ומספרים 2009 "; משאב- מאגר מידע ארצי לתכנון בתחום הזיקנה; אשל - האגודה לתכנון ולפיתוח שירותים למען הזקן בישראל.
54 בכלל אלו שיקום כללי, שיקום ילדים, שיקום אורתופדי, שיקום נוירולוגי, שיקום נשימתי, טיפול נמרץ שיקומי למחוסרי הכרה ושיקום נשימתי לילדים.
55 לדעת אנשי מקצוע, אחוז התפוסה הרצוי הוא85 שכן הוא מאפשר לצוותים הרפואיים לקלוט חולים רבים ולטפל בהם בעת הצורך ומאפשר מתן שירות טוב למאושפזים בתקופות של רגיעה.