HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הינם, ]מוצר מסוים[ להלן כמה מובאות מדוח זה: (א)"ככלל, נראה שצרכני יחסית, לא רגישים לשינויים במחיר.
העלאת מחיר של 10% תגדיל את רווחי .
49 גילוי דעת1/14 , "האיסור על גביית מחיר מופרז על ידי בעל מונופולין".
50 על פי גילוי הדעת, מחיר לא ייחשב למופרז כל עוד הפער בין מחיר המכירה לעלויות הייצור הוא עד 20%.
גילוי הדעת אינו רלוונטי לשנים שקדמו לפרסומו.
51 דוח זה נתפס על ידי רשות ההגבלים בביקורת שהיא ערכה בקבוצת אג"ש א' בשנת2011.
קטיגוריה זו ב-31 ( יש יתרון נתח שוק]'אג"ש א[.
") (ג)העלאת מחיר של%10 במוצרי המדף .
(ד)"כאשר לוקחים בחשבון את ההשפעה המצרפית גם על הרווחים וגם על נתח השוק, נראה שהאופטימום להעלאת מחירי מוצרי המדף הינה בין 10% ל-12% .
בחודש ספטמבר2011 הגיע לידי הממונה על ההגבלים העסקיים דוח חברת הייעוץ האמור, ובו מידע שעל בסיסו לכאורה ניצלה אג"ש א' את כוחה המונופוליסטי והעלתה את מחירם של מוצרי מזון בסיסיים.
יצוין כי כנגד אג"ש א' הוגשו שתי תובענות ייצוגיות, שבנוגע לאחת מהן ביקש משרד המשפטים, האחראי לקרן לסיוע במימון תובענות ייצוגיות (להלן - הקרן לסיוע), את חוות דעתה של רשות ההגבלים.
ביולי 2015 שלחה רשות ההגבלים לקרן לסיוע חוות דעת כאמור, ובה צוין: "הרשות סבורה שגביית מחיר מופרז פוגעת פגיעה של ממש ברווחת הצרכנים ותורמת תרומה משמעותית ליוקר המחיה.
בהתאם, הרשות רואה חשיבות רבה באכיפה פרטית של דיני ההגבלים העסקיים בכלל ושל הפרות התובענה הייצוגית [ .
שעניינן גביית מחיר מופרז על ידי בעלי מונופולין בפרט השוואה בין מחיר המוצרים בתקופה שקדמה להכנסתם לפיקוח ]מבוססת על מחירים.
נראה על פני הדברים כי המחיר המפוקח.
אשר אמור לשקף את עלות הייצור בתוספת רווח סביר, עשוי לשמש נקודת ייחוס לזיהוי מחיר מופרז שנקבע בתקופה שקדמה להכנסת המוצר לפיקוח".
פרסמה רשות ההגבלים טיוטה לשימוע בנושא המחיר המופרז להלן כמה מובאות מטיוטה זו: "בצד המוסדי ספק אם רשות התחרות היא הגורם המתאים ביותר לפקח על מחירים וזאת בהשוואה לוועדת הפיקוח על המחירים.
כמו גם מאסדרים ענפיים בעלי סמכויות פיקוח על המחיר.
ככל שקיים רגולטור כאמור, אשר מחזיק בידיו כלים ייעודיים לפיקוח על המחיר הנגבה על ידי בעל מונופולין, הרשות תיטה שלא לעשות שימוש בסמכותה לאכוף את האיסור".
מובאה נוספת: "העיצום הכספי יהיה כלי האכיפה המרכזי בעניין ניצול מעמד לרעה.
רשות ההגבלים העסקיים לא תפעיל סמכויות אכיפה פליליות כנגד גביית מחיר בלתי הוגן גבוה53 .
" בתשובה שמסרה אג"ש א' למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2016 ]'אג"ש א [" : בהקשר לדוח חברת היי[ מתנגדת לאמורהאמור לגבי דעתה של [ וכן סבורה כי]עוץ אינו משקף את העמדה ]הרשות להגבלים עסקיים באשר לתובענות הייצוגיות הנוכחית של הרשות להגבלים עסקיים בנוגע לתחולתה ולהיקפה של עילת המחיר המופרז בהקשר של בעל מונופולין".
בתשובת הרשות להגבלים העסקיים למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2016 (להלן- תשובת רשות ההגבלים העסקיים) צוין: "רשות ההגבלים העסקיים דוחה את הטענות המובאות בטיוטת דוח הביקורת.
בפועל, ההיפך הוא הנכון.
בשנים האחרונות זכתה הסוגיה של גביית מחיר בלתי הוגן גבוה על ידי בעל מונופולין .
52 ובמקור: "shelf volume".
53 לעניין הקשיים של משרדי ממשלה לבצע פיקוח מחירים אפקטיבי , ראהדוח מבקר המדינה 66א, "התמודדות הממשלה עם הריכוזיות", עמ' 3 .
לתשומת לב רבה מצידה של הרשות להגבלים עסקיים.
באופן חריג מאד ביחס לעולם.
המסד העובדתי ששימש למסקנות בטיוטה מסתכם במקרה.
של רכישת שארע בעת ששררה עמימות משפטית בדבר שאלת קיומו של האיסור ]'אג"ש א[.
על גביית מחיר בלתי הוגן גבוה.
התרופות המקובלות בעולם ההגבלים העסקיים לפגיעה זו ברווחת הצרכן וברוו חה המצרפית הן מניעת היווצרותו של כוח שוק וקידומה של תחרות בשווקים בהם יש תחרות מועטה.
, ספק רב אם רשות הגבלים עסקיים היא הגורם הנכון לפקח על מחירים.
קיימים מוסדות ממשלתיים אחרים שתפקידם לפקח על פעילותן של פירמות בעלות נוכחות משמעותית בשווקים שונים.
השאלה העקרונית, האם גבייה של מחיר מופרז על ידי בעל מונופולין צריכה להיחשב הפרה של חוק ההגבלים העסקיים - שנויה במחלוקת, בלשון המעטה.
זאת משום שרגולטור ענפי בקיא משמעותית יותר במאפייניו של השוק עליו הוא אמון [ מרשות התחרות המדינתית.
לאחר פרסום גילוי הדעת1/14 .
נבדקו]38 תלונות הוחלט שלא לנקוט בצעדי ]שנבדקו[ בנושא מחיר גבוה בלתי הוגן.
במקרים אלו בא לידי ביטוי הקושי הרב שבהתמודדות ישירה עם גביית מחירים גבוהים באמצעות דיני ההגבלים העסקיים".
עוד נכתב בתשובת הרשות ההגבלים העסקיים: "ביום 21 בספטמבר 2016 פורסמה .
טיוטת גילוי ]של רשות ההגבלים, בנושא מחיר מופרז[ טיוטת גילוי דעת חדשה הדעת כוללת גם סקירה של מתודולוגיות בהן תעשה רשות הגבלים עסקיים שימוש על מנת לזהות מחיר גבוה בלתי הוגן.
הרשות אינה רואה כל צורך בתיקון חקיקה ".
]בנושא מחיר מופרז[ בפברואר2017 פרסמה רשות ההגבלים גילוי דעת סופי בעניין אכיפה נגד מחיר בלתי הוגן, ובהודעה לתקשורת בעניין זה היא ציינה: "אכיפת האיסור תיעשה במקרים בהם אין חלופה תחרותית ובהם אין רגולטור ייעודי העוסק בפיקוח על מחירים".
בגילוי הדעת הסופי חזרה הרשות והטילה ספק בשאלת תפקידה בקשר לאכיפת החוק כנגד מחיר בלתי הוגן גבוה כפי שצוטט לעיל בטיוטת גילוי הדעת מספטמבר 2016 .
בגילוי דעת זה לא הובהרה רמת האכיפה אשר תינקט בפועל בקשר לגביית מחיר מופרז54 .
54 בגילוי דעת זה צוין: "רשות הגבלים עסקיים תנקוט פעולות אכיפה נגד מחיר בלתי הוגן גבוה רק כאשר יעלו אינדיקציות ברורות לכך שהמחיר אותו גבה בעל מונופולין גבוה באופן משמעותי ביחס למחיר שהיה נגבה בתנאי תחרות".
בעניין גביית מחירים .
מונופולים משרד מבקר המדינה מעיר כי לאור מדיניותה המוצהרת של הממשלה לפעול להורדת יוקר המחיה מתבקשת פעולה בעניין גביית מחירים מופרזים על ידי מונופולים.
נוכח טענת רשות ההגבלים, ולפיה "ספק רב אם הרשות להגבלים עסקיים היא הגורם הנכון לפקח על מחירים", מן הראוי שהגורמים הנוגעים בדבר, כמו ועדת הכלכלה של הכנסת ומשרד הכלכלה, ייתנו את דעתם לטענה זו ויבחנו את הסוגיה על כל היבטיה: רמת האכיפה הראויה בנושא ניצול לרעה של מעמד מונופוליסטי לגביית מחיר מופרז לאור המציאות הכלכלית במדינת ישראל, שהיא מדינה שקיימת בה ריכוזיות בשווקים מסוימים המשפיעה על בעיית יוקר המחיה; כיצד תבוצע האכיפה; דרכי התיאום ושיתוף הפעולה בנ ושא זה בין המאסדרים הענפיים לבין רשות ההגבלים; המתודולוגיה שלפיה תיבחן סבירות המחירים לצרכן הסופי, ועוד.
העובדה שעד שנת 2014 לא נוצק תוכן ממשי, ולו ברמה ההצהרתית של גילוי דעת 1/14 , לסוגיה זו, וכי בחינתו מחדש של גילוי דעת זה נעשתה זמן קצר לאחר פרסומו, כשטרם הושלמה עקומת הלמידה של רשות ההגבלים באכיפת תחום זה, מעניקה משנה תוקף לצורך בבחינה מערכתית של נושא זה.
לאחר השלמת עבודת המטה הנדרשת כאמור לעיל, מן הראוי לשקול לעגן בחקיקה מתאימה את אופן יישומו ואכיפתו של האיסור על ניצול מעמד מונופולין לרעה לגביית מחיר מופרז.
הסדרי מע"ם לקרנות ההון שאינם מעוגנים בחוק מס ערך מוסף, התשל"ו -1975 .
עד שנת2011 לא היו ברשות כל הנחיות שנגעו לחיוב במע"ם של קרנות הון שאינן קרנות הון סיכון.
ההסדר היחיד שהיה בתוקף בתקופה זו נקבע בשנת 1996 ונגע לקרנות הון סיכון בלבד.
על פי הסדר זה, שעוגן כהסכם בין אגף מע"ם ברשות המסים לבין איגוד קרנות הון סיכון (להלן - ההסדר הישן), כל השותפים בקרן הון הסיכון נרשמו באגף מע"ם כעוסקים מורשים עם חברת הניהול ופעלו יחדיו במסגרת "איחוד העוסקים55 ".
ההסדר הישן קבע כי איחוד העוסקים ינכה רק%25 מתשומות המע"ם של כלל העוסקים הרשומים בו.
בינואר 2012 הכין מנהל המחלקה המקצועית באגף מע"ם נייר עמדה בנוגע לחבויות מע"ם של כל קרנות ההון הפועלות בישראל, ולא רק קרנות הון סיכון (להלן - נייר העמדה).
בנייר זה צוין כי נקבע הסדר חדש56 , ולפיו במע"ם נרשמת כעוסק מורשה .
55 סעיף56 לחוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975 (להלן - חוק מע"ם), מאפשר, בתנאים מסוימים, לכמה עוסקים נפרדים להירשם כעוסק אחד ולדווח לאגף מע"ם כאילו היו עוסק אחד, כלומר לבצע "איחוד עוסקים".
ראו תקנה 23 (ב) לתקנות מס ערך מוסף, התשל"ו-1976, ותקנה10 )(ב לתקנות מס ערך מוסף (רישום), התשל"ו-1976.
אם כי לא צוין תאריך כניסת הסדר זה לתוקף 220 |דוח שנתי 68א .
חברת הניהול תהא זכאית לנכות את מלוא התשומות.
המשקיעים הזרים בקרן יחויבו במע"ם בשיעור אפס על פי סעיף 30()(א5 ) לחוק מע"ם58 , ואילו המשקיעים הישראלים יחויבו במע"ם בשיעור מלא.
הסדר זה אמור להיטיב עם קרנות הון שרוב שותפיהן הם תושבי חוץ, משום שבמקרים אלו השותפים תושבי החוץ יחויבו כאמור לעיל במע"ם בשיעור אפס, ואילו חברת הניהול תנכה מס תשומות מלא.
הנוהג שהיה קיים ברשות במשך שנים היה לתת לקרנות לבחור את ההסדר המועדף עליהן - הישן או החדש.
בשנים האחרונות החלטות המיסוי הניתנות מתבססות על ההסדר החדש בלבד.
בחינת נייר העמדה העלתה את הליקויים הללו: 1.
ההסדר לא פורסם אלא רק יצא בהחלטות מיסוי שלא פורסמו והוזכר בהרצאות ובימי עיון.
ההסדר אינו מעוגן בחקיקה מתאימה 3.
על פי ההסדר החדש, קיימת "אפליית מס" כלשונו של מנהל המחלקה המקצועית במע"ם בנייר העמדה: המשקיעים הזרים בקרנות אינם משלמים מע"ם עסקאות גם על עסקאות שבהן תושב החוץ חייב במע"ם, מכוח סעיף 30()(א5 ) לחוק מע"ם, הואיל והיה מעורב בהן תושב ישראל.
57 נדרשה גם חובת רישום של השותפים המוגבלים "מחוץ לרשת", כלומר השותפים המוגבלים שאינם רשומים כעוסקים מורשים במע"ם.
58 סעיף30()(א5) לחוק מע"ם קובע כי מס בשיעור אפס יוענק לעסקה של מתן שירות לתושב חוץ, ובלשון ההוראה/הסעיף: "מתן שירות לתושב חוץ, למעט שירות ששר האוצר קבע לעניין זה; לא יראו שירות כניתן לתושב חוץ כאשר נושא ההסכם הוא מתן השירות בפועל, נוסף על תושב החוץ, גם לתושב ישראל בישראל, לשותפות שרוב הזכויות בה הן של שותפים תושבי ישראל או לחברה שלעניין פקודת מס הכנסה רואים אותה כתושבת ישראל".
בנייר העמדה ציין מנהל המחלקה המקצועית במע"ם: "לדעתנו, צריך לחייב במע"ם גם את דמי ההצלחה (בפועל מחייבים במס מלא רק את המשקיעים הישראלים), היות שמדובר בתגמול נוסף שמקבלים מי שעוסקים בניהול אקטיבי של הקרנות".
כלומר, תושבי החוץ הופטרו ממע"ם על דמי ההצלחה שהם מקבלים אף שמדובר בשירות הניתן בישראל, וככזה הוא חייב במע"ם59 .
וכן: "בכל האישורים שיצאו בעבר עד שלב מסויים לא הזכרנו את דמי ההצלחה".
כלומר, הרשות, באותם אישורים, לא התנתה את מתן ההסדר המיטיב לקרנות בהיבט המע"ם (ההסדר החדש או הישן), בתשלום מע"ם על דמי הצלחה.
מאחר שרק חברת הניהול מחויבת להירשם במע"ם, ואילו מי שמקבל את דמי ההצלחה הוא השותף הכללי (שאינו מחויב להירשם במע"ם), הרשות אינה יכולה לעקוב אחר קבלת דמי ההצלחה וממילא לא ברור כיצד ניתן לחייבם במע"ם.
רשות המסים ציינה בתשובתה: "בשים לב למאפיינים הייחודיים של תחום קרנות ההון סיכון.
ובשים לב לאופן המיסוי הנוהג ביחס לגופים אחרים המאוגדים באופן הדומה לקרנות הון סיכון הפועלים בתחומים משיקים להן, ההסדר הנוהג היום, הוא הסדר ראוי התואם את תכלית חוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975.
יצוין, כי בתחום שוק ההון חלו תמורות רבות בשנים האחרונות ואנו שוקדים על גיבוש הסדר כולל מתוך ראייה קוהרנטית ומערכתית".
לדעת משרד מבקר המדינה, ההסדרים הנוהגים כיום מעניקים למשקיעים הזרים בקרנות הקלות ברישום למשרד מע"מ ובתשלומי המע"מ.
הקלות שאינן מעוגנות בחוק מע"מ .
על הרשות להסדיר בחקיקה גם את היבטי מע"ם בפעילות קרנות ההון לסוגיהן, כולל תשלום המע"מ בגין דמי ההצלחה.
היבטים נוספים בנוגע למיסוי קרנות הון .
:"מיסוי "שותף מקביל בדיון שהתקיים בינואר 2013 בחטיבה המקצועית ברשות המסים בראשות הסמנכ"ל לעניינים מקצועיים דאז, התברר כי הסדרי המיסוי, אשר ניתנים מכוח סעיף 16 א לפקודה, מאפשרים להחיל את הוראותיהם מלבד על הקרן ועל שותפיה, גם על שותף חיצוני אשר משקיע - בד בבד עם השקעתו בקרן באופן ישיר - בחברת המטרה (להלן - שותף מקביל).
רשות המסים ציינה בתשובתה: "בהתייחס למיסוי שותף מקביל באישורים לפי סעיף 16 א שיצאו בעבר ניתנו הטבות למשקיעים במקביל לקרן וראו במשקיעים אלו כחלק מהקרן מבלי שנקבעו קריטריונים למתן הטבות למשקיע במקביל.
59 בנייר זה ציין מנהל מע"ם בחטיבה המקצועית גם: "כל הגורמים במס הכנסה מסכימים שדמי הצלחה ניתנים בגלל שירותי הניהול, יש להם אופי עסקי והם לא ניתנים לשותפים המוגבלים אלא רק למי שעוסק בניהול.
למרות זאת מס הכנסה ממסה לפי אופציות לעובדים-באופן הוני".
במסגרת דיונים שנערכו ברשות ובין היתר הדיון הנזכר שהתקיים אצל הסמנכ"ל הבכיר לעניינים מקצועיים דאז, הוחלט לקבוע קריטריונים למתן הטבות למשקיעים במקביל וקריטריונים כאלו אכן נקבעו במסגרת האישורים שהוצאו בשנים האחרונות".
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי לעגן ולפרסם קריטריונים שלפיהם יוחל הסדר הטבת מס על שותף מקביל, כולל חובות הדיווח שלו לרשות (למשל, בעת מימוש זכויותיו) , ובכך להגביר את השקיפות והבקרה הציבורית.
על פי הוראת ביצוע 14/2004 , "הכנסות משקיעים מוגבלים מוסדיים בקרן שהם תושבי ישראל (קופות גמל, קרנות פנסיה וכו') תהינה פטורות ממס מכוח סעיף 9(2 ) לפקודה, בהתקיים תנאים הקבועים באותו סעיף בנושא ה 'שליטה' וה'החזקה המהותית '".
על פי סעיף 9(2 ") לפקודה, הפטור ממס ל"מוסד ציבורי ניתן רק אם הוא משמש ל"מטרה ציבורית", ואינו נובע מעסק, או מדיבידנד או ריבית או מהפרשי הצמדה של חבר בני אדם אשר בשליטת אותו "מוסד ציבורי" העוסק בעסק.
כלומר, לפי הוראה זו, אם למשל קרן פנסיה או קופת גמל ישראלית משקיעה בקרן שפעילותה כאמור לעיל היא עסקית ופעילותה בקרן עונה להגדרת "שליטה" כאמור באותו סעיף, אזי היא תחויב במס מלא (מס חברות) על הדיבידנד והריבית שהיא מקבלת מהקרן.
כאמור, הרשות אינה דורשת פירוט מלא של המשקיעים והחזקותיהם, ולכן גם בכל הנוגע למשקיעים המוסדיים, נמנעת ממנה האפשרות לאכוף את התנאים המגבילים הקבועים בסעיף 9(2 .
אי-בדיקת התועלת המשקית והעלות האלטרנטיבית של הטבות המס הניתנות לקרנות ההון .
השפעה על שוק ההון הישראלי: הטבת המס הניתנת לקרנות ההון יוצרת תמריץ להתאגדות בעלי הון ישראלים כשותפים בקרן הון, ותמריץ לכניסת משקיעים זרים למשק הישראלי שלא באמצעות הבורסה לניירות ערך ולא כמשקיעים ישירות בחברות ישראליות, אלא כ"קרן הון".
קיומו של "פער רגולציה" לטובת קרנות ההון הפרטיות ביחס להשקעות ישירות בשוק ההון הישראלי עלול לפגוע בשוק ההון הישראלי.
בהקשר זה ניתן לצטט מתוך דוח "הוועדה לקידום השקעות בחברות ציבוריות הפועלות בתחום המחקר והפיתוח", אשר הוגש בינואר 2014 ליו"ר הרשות לניירות ערך: "מבט על הייצוג של חברות היי-טק בשוק ההון המקומי (למעט משרד האוצר |223 .
מיזם חברות ביומד) מביא למסקנה כי הבורסה לא היוותה עד כה אלטרנטיבה יעילה לגיוסי הון על ידי חברות אלה, ובמיוחד בהתייחס לחברות היי טק גדולות יחסית.
הוועדה בדעה שהפיכת הבורסה לחלופה משמעותית לגיוס הון.
תצמצם את התלות בשווקים כלכליים חיצוניים.
כך, ניתן יהיה להסתמך יותר על שוק ההון המקומי לעומת ההתבססות הקיימת על הון זר, ובדרך זו תגדל ההסתברות של השארת חלק גדול יותר מהחברות בישראל".
בחינת תרומת ההשקעות למשק: הועלה כי אין חובת הגשת תכנית עסקית של פעילות הקרן שיש בה כדי לתרום לפיתוח המשק הישראלי וזאת כתנאי לקבלת הקלות המס והפטורים ממס וממילא אין מעקב אחר התקדמות אותו מיזם.
כמו כן, הטבות המס אינן מותנות בכך שהקרן תתחייב על שימור הקניין הרוחני של המיזם בישראל או לחילופין, היה ובעלי המיזם יבקשו להעביר את הקניין הרוחני לחו"ל, יהיה עליהם לשלם למדינה חלק יחסי של התמורה, בהתאם ל מרכיב הקלות המס מתוך סך הוצאות המו"פ של המיזם60.
כמו כן הועלה כי לא נעשו מחקרים על ידי מי מהגורמים הממשלתיים הרלוונטיים (רשות המסים, אגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר, המועצה הלאומית לכלכלה) בדבר התועלת שנצמחת למשק הישראלי מהטבות המס הגורפות הניתנות לכל אחד מסוגי קרנות ההון.
בדוח מבקר המדינה 64 א שפורסם בשנת2013 " :צויןמדי שנה בשנה מעניקה מדינת ישראל הטבות מס במיליארדי ש"ח, כדי לעודד צמיחה ולחזק את הפריפריה.
מתן הטבות המס מעביר את נטל המס מהחברות המקבלות אותן לכלל הציבור.
הציבור נושא בנטל בציפייה כי האחראים למתן הטבות המס בוחנים את התועלת הצומחת מהן לכלל המשק ומוודאים כי הן יינתנו אך ורק למי שמתן ההטבות לו יביא להשגת תועלת זו, וכי מצבו של הציבור לא יורע בשל מתן ההטבות.
משרד מבקר המדינה מצא כי המשרדים האחראים לא יצרו מנגנון אשר ינתב את הטבות המס לפי מטרות החוק ולא קבעו מגבלה על השימוש בהן.
בשל כך התאפשר מתן הטבות לחברות ללא בחינה אם הכספים משמשים למטרות שאליהן יועדו, ומטרות החוק אינן מושגות במלואן.
כך למשל, חברות ספורות נהנות מהטבות של מיליארדי שקלים, וחלק מהן אינן משקיעות את רווחיהן במפעליהן בישראל בניגוד לתכלית החוק.
על המשרדים האחראים ליצור את המנגנונים הנדרשים, על מנת להגן על האינטרס של כלל הציבור ולוודא כי מטרות החוק יושגו"61.
60 כך לדוגמה, על פי סעיף 15 ,מא בחוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה התשמ"ד-1984 , מחייב לשלם למדינה על העברה לחו"ל של קניין רוחני שפותח בארץ בסיוע ממשלתי.
61 ,מבקר המדינהדוח 64א (2013 ,)" ,הטבות המס הניתנות מכוח החוק לעידוד השקעות הון התשי"ט-1959 '", עמ171.
בבניית מתודולוגיה זו, .
על פי הסדרי 16א בעניין זה ניתן ללמוד גם ממסקנות דוח ועדת אנדורן62 , אשר הוגש לשר האוצר ביוני 2015 .
"בנושא "הבדיקה לעניין הטבות על פי חוק עידוד השקעות הון הוועדה הסיקה, למשל, כי "בניתוחי אגף הכלכלן הראשי לא נמצאה קורלציה בין היקף הטבות המס להיקף המועסקים בחברה.
היקף נתוני הביצוע של חוק העידוד הזמינים כיום לצרכים מחקריים אינו מספק.
כמו כן חולף פרק זמן של שנתיים עד שלוש שנים עד שהנתונים נקלטים ומעובדים במערכות רשות המסים.
רשימת הנתונים הכלולה בדוחות המס נק בעת בעיקר על פי צורכי גביית המסים, ואינה מיועדת למטרות מחקריות, כגון הערכת אפקטיביות חוק העידוד.
הנתונים מאפשרים בעיקר ביצוע מחקרים על היקף הטבות המס, אך פחות מאפשרים לבחון את אפקטיביות ההטבות בקידום מטרות החוק.
המידע בנוגע להשפעות החוק בתחומים שונים - התעסוקה, הפריפריה, הקמת מפעלים והרחבתם, החדשנות, הפריון, התרומה לתוצר וכיו"ב - הנו מוגבל וחלקי.
לכן קיים קושי להסיק מסקנות מהמידע הקיים על השלכות ומגמות ארוכות טווח הנוגעות לחוק זה".
ועדת אנדורן שקלה להמליץ לשר האוצר להחיל על חברות הענק, אשר נהנות כאמור לעיל מהטבות של מיליארדי שקלים, מסלול פרטני שבו תוגבל זכאותן האוטומטית להטבות מס עד לסכום מסוים, שמעבר לו תותנה הזכאות בהטבות מס נוספות בביצוע פעילות תוספתית של גידול בתעסוקה, בהשקעות הון וכיו"ב.
המלצה זו נדחתה על ידי ארבעה מתוך שבעת חברי הוועדה, ובהם מנהל רשות המסים.
להלן מובאה מנימוקי מנהל הרשות: "בכל הנוגע למסלול הפרטני שהוצע, עמדת מנהל רשות המסים היא שמבחינה עקרונית אין מקום להתנגד להחלת מסלול שבמסגרתו יוצבו דרישות נוספות כתנאי להחלת שיעורי מס מופחתים למספר חברות מצומצם, המרוויחות בהיקפים גדולים במיוחד.
עם זאת, הדבר מותנה בכך שהקריטריונים ייקבעו בצורה ברורה בחוק, ללא שיקול דעת מנהלי, ובאופן שניתן יהיה ליישמו תוך שמירה על פשטות ההפעלה של החוק ומבלי להתנהל עם כל חברה באופן פרטני".
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח עמדת מנהל הרשות, יש מקום לשקול את קביעת הקריטריונים במסגרת חקיקה.
בבניית מתודולוגיה זו, יש מקום לכלול גם את בדיקת תועלתן של הטבות המס הניתנות לקרנות הון על פי הסדרי 16א, וגם לשקול אם כדאי שהטבות אלו, אשר ייקבעו בחקיקה ובתקנות, יכללו קריטריונים כמו גיוס הון זר בישראל לחברות מחקר ופיתוח (מו"פ), רישום בישראל של הקניין הרוחני של חברות המטרה, הגדלת התעסוקה בכלל ובפריפריה בפרט וכו'.
62 בראשהוועדה עמדה מנכ"לית משרד האוצר דאז ועם חבריו נמנו מנהל הרשות, מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז, מנכ"ל משרד הכלכלה, סגן ראש אג"ת דאז, יו"ר המועצה הלאומית לכלכלה דאז ועוד.
מעקב אחר פעילות הנהנים מההטבות: הטבות המס לקרנות ההון ניתנות ללא אסדרה של מעקב ופיקוח.
בהקשר זה יוער כי מרכז ההשקעות במשרד הכלכלה מפעיל שורה של כלים אשר מבטיחים בקרה על החברות הזכאיות למענקים (הטבה שהיא תחליף להטבת מס) מכוח חוק עידוד השקעות הון, התש"יט-1959 , כגון הכלים הללו:(א)הגשת דוחות שנתיים, המתארים את הנעשה בתכנית המאושרת.
(ב)ביצוע תשלומי המענקים בגין התכנית המאושרת בכתב אישורי ביצוע אחרי הגשת דוח, בדיקה וביקורת של הגוף המלווה, באמצעות רואי חשבון, כלכלנים ומהנדסים.
הבורסה לניירות ערך כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 : "אנו מבקשים לברך את משרד מבקר המדינה על טיוטת דוח ביקורת חשובה זו העוסקת בסוגיית מיסוי משקיעים זרים בישראל.
מימון חברות באמצעות הבורסה הינו בעל תועלות משקיות רבות.
בכלל זה, מן הראוי לציין את העובדה שמימון זה מאפשר לחברות צמיחה ארוכת טווח.
מעבר לכך, המימון הציבורי מאפשר את שיתוף הציבור הרחב בהצלחת חברות אלה.
כפועל יוצא מכך, אנו בעמדה כי לכל הפחות, אין להעדיף ערוצי מימון אחרים על פני המימון הציבורי באמצעות הבורסה".
מרכז ההשקעות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 : "במסגרת עבודתה של הוועדה לעניין הטבות על פי החוק לעידוד השקעות הון (ועדת אנדורן), דעתו של מנהל מרכז ההשקעות הייתה כי יש " substance" קשר[ בין הטבות ל]מהותי-IP .
לבין פעילות קיימת בארץ, בין אם ייצורית - מפעל תעשייתי, מו"פ, מיקום מטה/הנהלה או צירוף של כל הפעילויות.
אציין, כי בניגוד להטבות המס, אשר ניתנות על ידי רשות המיסים באופן אוטומטי, לכל מי שעומד בתנאי הסף בחוק, במרכז ההשקעות נבחנת כל תכנית השקעות, באמצעות גורם מקצועי (למשל, בדיקת חדשנות על ידי הרשות לחדשנות, היתכנות ותכנית עסקית על ידי רואי חשבון, היתכנות יצוא על ידי מכון היצוא או בודק מקצועי וכו').
כמו כן תכניות שנמצא כי התועלת מהן נמוכה למשק, לא מאושרות על ידי חברי מנהלת מרכז ההשקעות.
מרכז ההשקעות בדעה, כי לקרנות ההון, תפקיד משמעותי בקידום התעשייה בכלל, ובתעשייה המסורתית בפרט, וזאת מנתונים שקיימים במערכות המידע, וכן מהיכרות עם לקוחות מרכז ההשקעות, וכן לאור שינוי החקיקה בשנת 2011 בעניין.
לדעת מרכז ההשקעות אין מקום לפגיעה במעמדן של קרנות ההון".
מנכ"ל משרד הכלכלה ציטט בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2014 ,את לשכת המדען הראשיולפיה: "אין חולק על כך שתרומתם של קרנות הון סיכון לתעשיית ההיי-טק ובהתאם למשק הישראלי היא משמעותית ביותר".
לדעת משרד מבקר המדינה, אין בהסדרת מעמד קרנות ההון בחקיקה וביצירת זיקה בין הטבות המס הניתנות להן לתועלת המשקית כדי לפגוע במעמדן.
מנגד, הסדרה כזו תסייע לוודא שההטבות יוצרות תועלת משמעותית למשק הישראלי, ותגביר את השוויוניות והשקיפות במתן ההטבות.
אי-קיום השוואה למיסוי קרנות הון מקובל בעולם .
ככלל, כאשר הכנסת הנישום מחויבת במס בשתי מדינות החתומות ביניהן על אמנה למניעת כפל מס, נקבעות באמנה זו זכות המיסוי וחלוקת המס בין שתי המדינות כך שהנישום אינו יחויב בכפל מס על אותה הכנסה.
הסביבה הגלובלית והרצון למשוך השקעות ופעילות כלכלית מביאים את מדינות העולם לתחרות שבה מוצע לגופים עסקיים סל תנאים ושירותים הכולל לעתים משטר מס אטרקטיבי ביחס למדינות אחרות.
לצורך כך, על מערכי המס במדינות אלו לבחון מפעם לפעם את משטר המס הקיים במדינות המתחרות עמן מול הגופים העסקיים ואף לבצע במידת הצורך תיקונים והתאמות בדין הפנימי החל אצלן.
לפיכך, יש מקום לבחון את מיסוי קרנות ההון בישראל גם ביחס למקובל בעולם.
במחקר63 שעסק בבחינת תחום קרנות ההון, ובכלל זה בחינה של תמריצי המס הקיימים בעולם, הוצגו ארבעה סוגים של תמריצי מס חשובים אשר מאפשרים יזמות עסקית ברחבי העולם: (א)חיוב בשיעורי מס מופחתים (ולא פטור מלא ממס) על רווחי הון; (ב)תמריצי מס עבור הוצאות מחקר ופיתוח; (ג) הקלות במיסוי אופציות על מניות של חברות המטרה; (ד)מדינות יוזמות אמנות למניעת כפל מס ומתירות למשקיעים פרטיים להתאגד כקרן הון סיכון במדינות שבהן קיים שיעור מס מופחת.
מאמר64 של פירמת עריכת דין ביו -לאומית שסקר את מודל המיסוי בכמה ממדינות העולם הציג כי, ככלל, חל מיסוי על קרנות ההון.
צרפת: רווחי הון ממכירת מניות על ידי משקיעים זרים חייבים במס בשיעור של 32.
שיעור זה נחשב הקלת מס, וניתן רק אם מנהלי הקרן עמדו בתנאים מסוימים ובכללם התנאי שלפיו דמי ההצלחה ושכר העבודה בקרן אינם מופרזים.
המס החל על הכנסות מדמי הצלחה הוא המס החל שם על הכנסות ממשלח יד ומשכר עבודה (לפי מדרגות מס, עד ל -41% .
פורטוגל: רווחי הון ממכירת מניות ודיבידנדים חייבים במס בשיעור של 25% .
דמי הצלחה חייבים במס ככל הכנסה ממשלח יד או משכר עבודה (לפי מדרגות מס, עד 49% .
רוסיה: פעילות של שותפים בקרן תגרום למיסוי כלל הקרן ואף לכפל מס של הקרן ושל השותפים.
ברוסיה אין כללים מיוחדים הנוגעים לדמי הצלחה, והכנסה זו חייבת במס ככל הכנסה ממשלח יד או משכר עבודה .
63 :ראו Venture Capital and Private Equity Contracting: An International Perspective " ,"Douglas J.
מחקר זה פורסם כספר בשנת2009 .
com/pdfs/mkt/tax/private_equity_taxation_brochure.
"Private Equity Taxation" ,Structuring Carried Interest in Europe and America, An Overview.
February 2012/ משרד האוצר |227 .
דיבידנדים חייבים במס לפי שיעור המס הרגיל על דיבידנדים (בשיעור של 9% .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי רשות המסים כבר ב יצעה בעבר סקירה65 בין-לאומית מצומצמת של המיסוי החל על קרנות הון, אך נראה כי היא לא עשתה שימוש בתוצאות הסקירה ולא בחנה ביצוע התאמות אפשריות במדיניותה בהתאם למיסוי מקובל של קרנות ההון בעולם.
להלן מספר אבחנות מהסקירה האמורה על פי כמה מדינות: א.
גרמניה: משקיעים זרים כפופים למס אם פעילות הקרן יוצרת מוסד קבע לקרן, כך שההכנסה המשויכת למשקיע תיחשב הכנסה שהופקה באמצעות מוסד קבע.
במצב שבו הקרן משתמשת בחברת ניהול, ובייחוד שהשליטה באותה חברה שייכת לקרן, סביר להניח שרשות המס תייחס את פעילות הניהול לקרן עצמה.
אם נ קבע שאין מוסד קבע, רווחי הון ממוסים באופן מוגבל למשקיעים זרים (בכפוף לאמנות המס).
דמי הצלחה: רשויות המס בגרמניה רואות בדמי הצלחה פיצוי עבור שירות עסקי, ולפיכך יש למסות את ההכנסה בשיעורי המס הגבוהים המתאימים להכנסות עסקיות.
הודו: בהתאם לדין הפנימי בהודו, קיים פטור ממס על ההכנסות ברמת הקרן (ולא ברמת המשקיעים), גם אם יש לה מוסד קבע בהודו.
לעומת זאת, אם המשקיעים הזרים בוחרים להתמסות בהודו בהתאם להוראות אמנה, קיומו של מוסד קבע בהודו עשוי להביא למיסוי הכנסות הקרן.
כלומר, ההקלות בדין הפנ ימי לא יחולו אם המשקיעים דורשים הקלות אמנה.
מאחר שהקרן היא שקופה, ההכנסה שאינה ממוסה ברמת הקרן (כאמור לעיל), מיוחסת למשקיעים, שאצלם רווחי ההון ממימוש חברות המטרה מסווגים כרווחי עסקים ולא כרווחי הון66 .
סין: בסין יכולה הקרן לבקש להיחשב שקופה לצורכי מס, ובמקרה כזה המיסוי יהיה ברמת המשקיע.
אם הקרן משתתפת בניהולן של חברות המטרה, ובעיקר בנציגויות בדירקטוריון, היא עשויה להיחשב בעלת מוסד קבע בסין, ובמקרה כזה יש מיסוי הכנסות מעסק ברמת הקרן עצמה.
רשות המסים ציינה בתשובתה: "מדיניות רשות המסים בנוגע למיסוי רווחי ההון של המשקיעים בקרנות תואמת את המקובל בארצות מערביות מפותחות כגון ארצות הברית, אנגליה, הולנד וגרמניה.
בכל המדינות הללו בכפוף לתנאים מסוימים לא ממוסים תושבים זרים המשקיעים בקרן".
65 סקירה זו נלקחה מתוך סקירה שהוכנה ברשות המסים אשר אינה נושאת תאריך ואת שם כותבה.
66 וזאת על פי קביעה של רשות המס בהודו משנת2001 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי מסקירות אלו עולה כי מדינות העולם, הגם שהן מתחרות זו בזו כדי למשוך השקעות, אינן שומטות את העקרונות הבסיסיים של מיסוי בין-לאומי כפי שהוא מעוגן באמנת המודל של ארגון ה - OECD : מוסד קבע, סיווג ההכנסה וכיו"ב.
על רשות המסים, בבואה ליצור מעטפת חקיקתית אחידה למיסוי קרנות הון לסוגיהן, ללמוד את צורכי הענף: מי הם המשקיעים הזרים, באילו ארצות עיקריות מאוגדות הקרנות הזרות; האם - כדי להקל על פעילותן בישראל של אותן קרנות - יש להסדיר סוגיות מס מסוימות באמצעות אמנות המס שנחתמו עם אותן מדינות, וכיו"ב.
מידע חלקי על הקרנות ברשות המסים וברשם השותפויות .
רשם השותפויות במשרד המשפטים (להלן גם - הרשם) מופקד על רישום חברות, עמותות, שותפויות וכיו"ב.
סמכויות הרשם נגזרות מהחוקים הרלוונטיים - חוק החברות, התשנ"ט -1999 (להלן- חוק החברות); חוק העמותות, התש"ס -1980 ; ,]נוסח חדש[ פקודת השותפויותהתשל"ה-1975 (להלן- פקודת השותפויות), ועוד.
ככלל, קרנות הון מוקמות כשותפויות מוגבלות.
פקודת השותפויות מבוססת על חקיקה שבוצעה בתקופת המנדט ואף בתקופה העותמנית.
משרד מבקר המדינה בדק את פעילות הרשם בהקשר ל"שותפויות מוגבלות" (המבנה המשפטי המקובל של קרנות הון).
עיקר פעילות הרשם היא פעילות רישומית טכנית בעת רישום השותפות ברשם.
לאורך חיי השותפות היא נדרשת לדווח על שינוי כתובת, שינוי בשותפים ועוד.