HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
דירקטוריון החברה אישר את עקרונות ההסכם עם האיגוד, אך הציע לבצע בו שינויים שונים ולהביא שינויים אלה לידיעת היועץ המשפטי של החברה כדי לקיים משא ומתן בעניינם.
בתשובתה של החברה למשרד מבקר המדינה היא הפנתה את תשומת הלב "למספר סעיפים בהסכם המתגבש המלמדים על העברת נטל האחריות בשאיבת הגז לאיגוד".
אולם על אף האמור לעיל, באוקטובר 2013 עדיין לא נחתם הסכם כאמור, ואין ודאות כי הסעיפים האמורים בנוסחם המוצע ייכללו בהסכם שייחתם.
על כל פנים, במועד האמור מחד גיסא עדיין נושאת החברה באחריות לסיכונים שמקורם בגז, ומאידך גיסא אין לה את מלוא הסמכויות והזכויות לעניין הגז הנמצא בשטח שהיא מחזיקה.
"ראו להלן בפרק "ניהול סיכונים "חברת "פארק אריאל שרון 1405 .
:שם הדוח חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 החברה הדגישה בתשובתה כי היא "שמה לנגד עיניה את ההיבט הבטיחותי כעדיפות עליונה וראשונה במעלה, תוך שהיא סבורה כי כריכת ההיבט הכלכלי לנושא הבטיחותי יהיה בו כדי לעכב באופן משמעותי את חתימת ההסכם המתגבש".
כמו כן ציינה החברה כי היא "מאפשרת וזאת מתוך ראיה בטיחותית כוללת".
]של הגז[ המשך שאיבה לדעת משרד מבקר המדינה, ההיבט הבטיחותי הוא אכן בעל חשיבות עליונה ועומד בראש סדר העדיפויות, ולנוכח זאת על החברה להבטיח כי תקבל בהקדם את כל הנתונים הנדרשים לה בנוגע לגז, אולם בד בבד עליה לפעול גם להס דרת נושא זכויותיה על הגז.
הדירקטוריון מינוי דירקטורים 1.
בהחלטת הממשלה 4416 מנובמבר 2005 נקבע שדירקטוריון החברה ימנה 12 דירקטורים- חמישה עובדי מדינה (שני עובדים ממשרד האוצר, עובד אחד של משרד הפנים, עובד אחד של המשרד להג "ס ועובד אחד של משרד ראש הממשלה); שלושה דירקטורים נציגי ציבור, ובהם שני נציגים של ארגון הגג של הגופים הציבוריים שעניינם שמירת איכות הסביבה; וארבעה דירקטורים מתוך רשימה של חמישה ראשי רשויות - או נציגיהם - השוכנות בסמוך לפארק.
בהתאם לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 , ובהתאם להחלטה 4416 שר האוצר והשר להג"ס ממנים במשותף את הדירקטורים בחברה.
לעומת זאת, בתקנון החברה נקבע שמספר חברי הדירקטוריון "לא יפחת מ-6 ולא יעלה על 12 ".
על פי התקנון, הרכב הדירקטוריון בעת שמכהנים בו 12 חברים זהה להרכב שנקבע בהחלטת הממשלה, אך לא נקבע בתקנון מה יהיה הרכב הדירקטוריון בעת שמכהנים בו פחות חברים.
עוד נקבע בתקנון כי "המניין החוקי לישיבות הדירקטוריון הוא רוב חברי הדירקטוריון המכהנים ובלבד שהרכב זה משקף את מבנה הדירקטוריון".
משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי אין התאמה כאמור בין החלטת הממשלה דלעיל ובין תקנון החברה לגבי מספר חברי הדירקטוריון הנדרש, וכי ראוי להסדיר זאת.
כמו כן, חשוב שבהרכב הדירקטוריון יישמר האיזון בין הגופים השונים שנציגיהם אמורים לכהן בו.
לדירקטורים בחברה יש תפקידים רבים, ובהם פיקוח על תפקוד הנהלת החברה וכהונה בוועדות משנה של הדירקטוריון.
כדי שחברי הדירקטוריון יוכלו לכהן בוועדות המשנה ולמלא את תפקידם כראוי, חשוב שלא יהיו מעט מדי חברי דירקטוריון, שכן הדבר עלול לגרום להטלת כל הנטל על אותם חברים.
שם הדוח: חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הועלה כי מיולי 2010 ועד אוקטובר 2013 לא כיהנו יחד בדירקטוריון יותר משמונה דירקטורים.
רק נציג אחד ממש רד האוצר מונה לדירקטוריון; מונו רק שלושה נציגים של הרשויות המקומיות השוכנות בסמוך לפארק, ולא ארבעה כנדרש בהחלטת הממשלה; וממשרד ראש הממשלה וממשרד הפנים לא מונה שום נציג לדירקטוריון החברה.
כיהנו בדירקטוריון רק ארבעה חברים ממרץ 2013 אין לחברה גם יו"ר דירקטוריון קבוע.
לדעת משרד מבקר המדינה, מספר החברים המועט בדירקטוריון ואי -מינוי יו"ר דירקטוריון קבוע גורמים לפגיעה בתפקוד התקין של הדירקטוריון וביכולתו לפקח כראוי על פעילות ההנהלה.
כמו כן, בהיעדר נציגות בדירקטוריון של משרדי הממשלה ושל ראשי רשויות כנקבע בהחלטת הממשלה נפגעים מבנה הדירקטוריון והאיזונים השונים בו, אשר נקבעו בהחלטה האמורה.
על השרים הנוגעים בדבר ועל רשות החברות לפעול ללא דיחוי למינוי כל מכסת הדירקטורים באופן שהרכב הדירקטוריון יהיה כנקבע בהחלטת הממשלה.
בתשובתו של המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה הובהר כי "עם כניסתו של השר להגנת הסביבה ח"כ עמיר פרץ לתפקידו, במרץ 2013 , פנה השר לשר האוצר, למשרד רה"מ ומשרד הפנים לגבי מינויים של נציגים.
שני מועמדים עליהם המליץ השר לתפקיד יו"ר הדירקטוריון.
נפסלו על ידי רשות החברות ולכן ממשיך השר בפעילות לאיתור מועמד חדש שיכהן כיו"ר הדירקטוריון".
השר להג"ס הקודם, חבר הכנסת גלעד ארדן, מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2014 כי המינויים שבסמכותו בוצעו במשך כל התקופה שבה שימש כשר להג"ס, וכי הוא התריע וביקש למנות גם נציגים של משרדי ממשלה אחרים, ]לו[ "אולם מטעמים שאין שליטה עליהם לא מונו הנציגים".
משרד הפנים הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הביקורת "שר הפנים, מר גדעון סער, ימנה דירקטור בקרוב".
לפי תשובתו של משרד ראש הממשלה למשרד מבקר המדינה מינואר 2014 , ביולי 2013 , במהלך הביקורת, פנה השר להג"ס אל ראש הממשלה בדבר מינוי נציג משרד ראש הממשלה בדירקטוריון החברה.
בעקבות זאת הודיע משרד ראש הממשלה מי יהיה נציגו בדירקטוריון, ובדצמבר 2013 הוא קיבל כתב מינוי לתפקיד.
רשות החברות בתשובתה מדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כתבה כי היא התריעה לפני שר האוצר והשר להג"ס על הצורך במינ וי דירקטורים לחברה.
הרשות הוסיפה כי "הקושי במינוי דירקטורים בחברות ממשלתיות הינה תופעה כללית בעולמן של חברות ממשלתיות, ולצורך טיפול בתופעה זו, הרשות בתמיכת שר האוצר, פועלת להרכיב מאגר דירקטורים שמתוכו ימונו דירקטורים לחברות הממשלתיות".
שיפוי נושאי משרה בחברה בגין נזקים שמקורם בהטמנת פסולת בעבר בשטח הר הפסולת 1.
בשנת 2009 התנהל משא ומתן בין החברה ובין רשות מקרקעי ישראל במסגרת גיבוש הסכם ביניהן המקנה לחברה הרשאה לשימוש במתחם הר הפסולת, ששטחו כאמור 394 .
דונם במהלך המשא ומתן התעוררה מחלוקת בין הצדדים לגבי האחריות לנזקים סביבתיים בגין הטמנת הפסולת בעבר, שהתגלו עוד לפני מסירת המקרקעין לחברה, שכן רשות מקרקעי ישראל ביקשה להטיל על החברה אחריות לכל הנזקים הסביבתיים האמורים ללא כל מגבלת זמן.
בספטמבר 2009 דן הדירקטוריון בהסכם ההרשאה האמור, שגיבושו כמעט הושלם באותה עת.
אחת הדירקטורים, שהייתה חברה בצוות שניהל משא ומתן עם רשות מקרקעי ישראל, "חברת "פארק אריאל שרון 1407 .
:שם הדוח חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מקרקעי ישראל, ישיבה של רשות החברות]רשות[ אמרה בדיון כי "לאחר דיונים רבים עם להג[ , וישיבה של השר]מנהל רשות מקרקעי ישראל[ עם" עם מנהל רשות מקרקעי ישראל ]ס התקבלו הסכמים חדשים בהם סעי ף אחריות החברה לנזקי העבר בהיבט זיהום הוצא, כך שהחברה לא מתחייבת לקחת אחריות על נזקי עבר".
גם היועץ המשפטי החיצוני של החברה דאז (להלן - לבעיות העבר ]ת[היועץ המשפטי של החברה) ציין בדיון כי החברה "לא אחראי אחריות לנזקים שייווצר]ה[אבל יש לו מרגע חתימת ההסכם".
הדירקטוריון החליט באותה ישיבה לאשר את ההסכם האמור.
בנובמבר 2009 נחתם, כאמור, הסכם ההרשאה ובו הצהירה החברה ואישרה כי "ידוע לה מצבו הפיזי, התכנוני והמשפטי של השטח וכן השימוש שנעשה בו לאורך השנים, כי בדקה כל פרט ו/או נתון הקשורים לכך מול כל גורם נדרש, לרבות את דרכי הגישה לשטח ו/או מגבלותיו והיא מוצאת את השטח כמתאים לצרכיה ולמטרותיה ולא תבוא בכל דרישה ו/או טענה ו/או תביעה בשל כך כלפי המינהל.
ידוע לחברה כי האחריות לגבי כל מפגע ו/או התמוטטות הר הפסולת ו/או חלקו ו/או הצפה ו/או זיהום ו/או כל בעיה אחרת שתתגלה ו/או טיהור השטח ו/או הכשרתו ו/או השימוש בו תחול על החברה באופן בלעדי, החל ממסירת החזקה בקרקע לחברה".
יצוין כי הסכם ההרשאה שנחתם שיפר את מצב החברה בנוגע לאחריות שהוטלה עליה לעומת הטיוטות הראשונות של ההסכם, אולם ההסכם לא פטר לגמרי את החברה מאחריות לנזקים סביבת יים בגין הטמנת הפסולת בעבר, שכן גם נזקים שיתגלו לאחר קבלת החזקה אפשר שנוצרו קודם לכן.
בישיבת דירקטוריון החברה בנובמבר 2010 אמר בעניין זה היועץ המשפטי של החברה כי "החברה ירשה מהמדינה אתר בעייתי, רווי מפגעים אשר נגרמו ע"י המדינה עצמה ו/או רשויות מקומיות כאלו ואחרות כמעט מיום הקמת המדינה.
לא יתכן לחייב בחבות כלשהי שמונו רק לאחרונה במידה ואחד או יותר ]בחברה[ (פלילית או אזרחית) את נושאי המשרה יש לדרוש מהמדינה כתב שיפוי לחברה ולדירקטורים בגין זיהום ]ו[ .
מהמפגעים יתממשו סביבתי".
הדירקטוריון החליט לפנות "לשרים האחראים על ענייני החברה במכתב שיבהיר את חומרת הנושא ויכלול בקשה לכתב שיפוי מהמדינה, ערבות המדינה וביטול הסעיף הלא חוקי בהסכם עם מינהל מקרקעי ישראל".
כמו כן התריע הדירקטוריון "כי לא ניתן יהיה לקדם את ענייני החברה מבלי לטפל לפני כן באופן יסודי ומקצועי בסיכונים שעלולים להיגרם מההר בעקבות הזיהום רב השנים והשלכת הפסולת בכמויות עצומות ע"י המדינה ורשויותיה".
חוק החברות, התשנ"ט - 1999 , קובע כי חברה לתועלת הציבור אינה רשאית לפטור נושא משרה או חבר ועדת ביקורת בה מאחריותו בשל הפרת חובת הזהירות כלפיה או לתת התחייבות לשיפויו עקב הפרת חובת הזהירות, ולכן לא יהיה תוקף להתחייבות לשיפוי כאמור.
בדצמבר 2010 כתבו חברי הדירקטוריון של החברה לשר להג"ס דאז ולשר האוצר דאז (להלן - השרים הממנים) 24 כי הדירקטוריון החדש נכנס לתפקידו כחצי שנה קודם לכן, ואחת המשימות העיקריות שהוטלו עליו היא פתיחת הר הפסולת למבקרים.
חברי הדירקטוריון ציינו כי נוכחו לדעת כי "לא ניתן יהיה להוציא לפועל את הפרויקט החשוב והלאומי בלא גיבוי ממשלתי ממשי ובלא נקיטת פעולות הכרחיות להבטחת שלום הציבור".
עוד ציינו חברי הדירקטוריון כי באתר הוטמנה פסולת מסוגים שונים והם סבורים כי אי -אפשר להעריך כראוי .
24 העתק של המכתב נשלח גם למנכ"ל רשות החברות, לעובדים בכירים במשרד להג"ס ולעובדים בכירים במשרד האוצר.
שם הדוח: חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 את מצבה ואת מכלול הסיכונים הנשקפים בגינה מהבחינה הסביבתית והבריאותית כל עוד לא בוצע סקר סיכונים25.
במכתב צוין גם שרשות מקרקעי ישראל העבירה לחברה את "החזקה בהר הפסולת אך לעשות זאת אלא בכפוף לכך שהחברה תחתום על הסכם דרקוני ]ה[סירבהנגוע בחוסר תום ומדינת ישראל מטילים את כל האחריות על הר הפסולת ]רשות מקרקעי ישראל [ .
לב ולמפגעים מכל סוג, הנובעים ו/או שינבעו ממנו, על חברה שאך זה קמה".
עוד ציינו חברי הדירקטוריון במכתבם כי "לא ניתן לרכוש כיסוי ביטוחי - בארץ או בחו"ל - למלוא הסיכונים הנובעים מהר הפסולת ומהפעילות בו ולכן הפיתרון היחיד הקיים לאור הנסיבות לעיל הוא קבלת כתב שיפוי ופטור מאחריות של נושאי המשרה בחברה ממדינת ישראל וקבלת ערבות מדינה לשיפוי נושאי המשרה במקרה של הטלת אחריות אישית עליהם עקב פעילותם כאמור".
ביוני 2012 כתב מזכיר החברה ל סגן מנהל רשות החברות כי "על אף פניותינו החוזרות ונשנות טרם זכתה החברה ונושאי המשרה שבה לשיפוי מן המדינה.
משיחות שערכנו עם התברר כי אתם פועלים להשגת שיפוי זה".
]רשות החברות[ באותו חודש השיב בכתב סגן מנהל רשות החברות למזכיר החברה כי "נושא השיפוי מטופל מזה מספר חודשים על ידי הרשות.
הטיפול האמור נעשה בשני מישורים: האחד, תיקון תקנות החברות (חברה ממשלתית שהינה חברה לתועלת הציבור) [26] באופן שיאפשר את עצם מתן השיפוי בחברה ממשלתית שהינה חל"צ (כידוע, בחל"צ רגילה החוק אוסר על מתן שיפוי לנושאי משרה).
המישור השני, גיבוש מדיניות כללית למתן שיפוי (שלא במסגרת הפרטה) בחברות ממשלתיות.
שני המישורים לעיל מטופלים ברשות מול משרד המשפטים".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הסבירה רשות החברות שמשרד המשפטים ביקש כי "קידום תיקון התקנות יעוכב עד לגיבוש המדיניות הכללית של הרשות בעניין.
גיבוש המד יניות החדשה טרם הסתיים.
לכשיסתיים ההליך, לרבות מול משרד המשפטים, יקודם תיקון התקנות".
משרד המשפטים הסביר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מינואר 2014 כי רשות החברות פנתה אליו בעניינה של החברה וביקשה ליצור תשתית לאישור שיפוי של החברה לנושאי המשרה בה, וכי הוא לא היה מעורב כלל בטיפול בהתחייבות של המדינה לשיפוי החברה עצמה.
עוד מסר משרד המשפטים כי "היות שהכיוון של מדיניות השיפוי הולך ומתגבש, וכיוון שתיקון התקנות משמעותו קביעת הסמכה כללית בלבד לשיפוי בחברה ממשלתית לתועלת הציבור, אין עוד מניעה.
לקדם את תיקון התקנות.
בקשת החברה תצטרך להיבדק במסגרת המדיניות החדשה, ואם קיימת דחיפות מיוחדת, חזקה על הרשות כי הנושא ייבדק באופן פרטני עוד קודם לכן".
לעניין "סקר סיכונים" ראו להלן 26 תקנות החברות (תחולה על חברה לתועלת הציבור שהיא חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית), התשס"ח- 2008.
"חברת "פארק אריאל שרון 1409 .
:שם הדוח חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה העיר כי כבר בדצמבר 2010 העלתה החברה את הצורך בשיפוי נושאי המשרה בחברה בגין נזקים סביבתיים שמקורם בהטמנת הפסול ת בעבר בהר הפסולת, אך באוקטובר 2013 ,עדיין לא הסתיים הטיפול בעניין זה למרות רגישותו וחשיבותו.
לנוכח האמור לעיל, על רשות החברות, משרד המשפטים ומשרד האוצר לנקוט את הצעדים הדרושים כדי להביא לסיום הטיפול בנושא בהקדם וללא דיחוי.
ראוי שרשות החברות תפיק את הלקחים ממקרה זה ותקבע הנחיות לגבי תהליך אישור חתימתה של חברה ממשלתית על הסכמים מהסוג שנחתם בין החברה לרשות מקרקעי ישראל.
המועצה בהחלטת ממשלה27 ובתקנון החברה נקבע, בין היתר, כי לדירקטוריון החברה תהיה מועצה שאותה ימנו השר להג "ס ושר האוצר, "כפי שמתמנים דירקטורים בח ברות הממשלתיות, בשינויים המחויבים".
במועצה יכהנו 26 חברים: מנהל מינהל התכנון או הממונה על מחוז תל אביב במשרד הפנים; סמנכ"ל או ראש אגף או מנהל מחוז תל אביב במשרד להג"ס; סמנכ"ל משרד התיירות; מנהל רשות הניקוז של האזור; ראש אגף לתכנון ולפיתוח או ראש אגף מעקב ובקרה במשרד ראש הממשלה; תשעה ראשי רשויות המפורטות בהחלטה - הסמוכות לאזור הפארק, או נציגים אחרים של הרשויות מבין חברי מועצת הרשות או מבין עובדי הרשות הבכירים; שלושה נציגים מקרב מוסדות אקדמיים העוסקים בתחומים המפורטים בהחלטה; שלושה נציגים של הגופים הציבוריים שעניינם שמירה על איכות הסביבה; נציג קרן קיימת לישראל; נציג איגוד ערים דן לתברואה; נציג רשות מקרקעי ישראל; שלושה חברים שהייתה להם תרומה מיוחדת ותפקיד מיוחד לעניין הפארק.
תקופת הכהונה של חברי המועצה תהיה שלוש שנים, והמועצה תתכנס לפחות פעמיים בשנה.
בהתאם להחלטת הממשלה דלעיל ולתקנון החברה, המועצה תייעץ לדירקטוריון החברה, לפי בקשתו, בכל העניינים הקשורים לניהול, לשימור, לפיתוח ולתחזוקה של הפארק וכן בכל עניין הקשור לקידום השגתן של מטרות החברה.
בעניינים שלהלן דירקטוריון החברה חייב להתייעץ עם המועצה: תכניות פיתוח ומתאר; תקציב שנתי, תכנית פעולה שנתית ותכניות רב -שנתיות; נושאים שיש להם נגיעה לזכויות על מקרקעין; נושאים שיש להם נגיעה למתן זכויות הפעלה בשטח הפארק; שינויי ייעוד הקרקע המיועדת על פי תכניות להקמת הפארק.
עוד נקבע בהחלטת הממשלה ובתקנון החברה כי לבקשת המועצה יתכנס דירקטוריון החברה לדון בנושאים שהמועצה ביקשה כי ידון בהם.
אחת לחצי שנה יגיש הדירקטוריון למועצה דוח המפרט את פעילות החברה, לרבות את מידת עמידתה ביעדים שנקבעו בתכניות פעולה, החלטות מהותיות שהתקבלו בדירקטוריון החברה וכל עניין אחר המהותי לעבודת המועצה ולמילוי תפקידיה.
במסמך פנימי שכתב עובד רשות החברות בדצמבר 2006 צוין בעניין תפקידי הדירקטוריון והמועצה והרכבם כדלהלן: "במטרה לאפשר, מחד ייצוג הולם לכל המגזרים הרלוונטיים לפיתוח של הפארק ושקיפות מרבית בפעילות החברה ומוסדותיה ומאידך, לתת משקל לשיקולים מקצועיים בשימורו של המתחם, הוחלט כי המדיניות הכללית של החברה, בתחום מטרותיה, תקבע על ידי דירקטוריון החברה אשר ייוועץ, בעניינים הנוגעים לניהול, שימור, פיתוח ואחזקת הפארק, במועצה ציבורית מייעצת.
דירקטוריון החברה ימנה 12 .
חברים המועצה המייעצת תמנה 26 .
27 החלטה 4416 מנובמבר 2005.
שם הדוח: חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מב קר המדינה העלה כי בשנים 2006 ו- 2007 מונו רק 14 ,חברי מועצה כמחצית ממספר החברים שנקבע בהחלטת הממשלה ובתקנון החברה.
מאוגוסט 2010 אין שום חבר המכהן במועצה, ולמותר לציין שהיא לא התכנסה ולא מילאה את תפקידיה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר השר להג"ס הקודם כי "לא התקבלו פניות מצד הגורמים המרכיבים את המועצה למינוי נציגים חדשים ו/או להארכת מינוי של מועמדים קיימים", וכי למיטב ידיעתו בוחנת רשות החברות את האפשרות לביטול המועצה.
מהאמור בהחלטת הממשלה ובמסמך רשות החברות עולה כי למועצה ולפעילותה יש חשיבות רבה בכל הנוגע לתפקודה התקין והסדיר של החברה.
נוכח זאת, וכן נוכח העובדה שפעילות המועצה ותפקידיה קיבלו כאמור ביטוי גם בתקנון החברה, היה על השרים הממנים, על דירקטוריון החברה ועל רשות החברות לוודא כי ההחלטה בנושא מיושמת הלכה למעשה.
משרד מבקר המדינה העיר כי אי-ביצוע החלטת הממש לה בנושא על ידי השרים הממנים, דירקטוריון החברה ורשות החברות אינו תקין; על השרים הממנים ועל רשות החברות לפעול, ללא דיחוי, למינוי חברי המועצה; ועל דירקטוריון החברה לוודא כי היא מתכנסת כנדרש, להיוועץ עמה בנושאים שנקבעו בהחלטת הממשלה ובתקנון, ולמסור לה את הדיו וחים שנקבעו, כדי שתוכל למלא את תפקידיה הציבוריים כפי שנקבע.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע המשרד להג"ס כי "אין בדעת השר להנציח את המצב הקיים, בו המועצה אינה פעילה, אך מטבע הדברים המאמץ העיקרי הופנה לאיתור ומינוי דירקטורים.
בימים אלו מתניע המשרד מהלך להקמת המועצה מחדש ואיוש חבריה".
ניהול סיכונים לפי דרישת רשות החברות הממשלתיות ביוני 2009 הוציאה רשות החברות חוזר בנושא ניהול סיכונים בחברות הממשלתיות.
מטרת החוזר היא לקבוע עקרונות להסדרת חובתה של חברה ממשלתית למסד תהליך מסודר לניהול הסיכונים שהיא חשופה להם, תוך יצירת מנגנוני בקרה על התהליך האמור.
ניהול סיכונים יעיל צפוי להפחית את רמת הסיכון שהחברה חשופה לה ואף לשפר את תהליך קבלת ההחלטות בנושא.
סיכון הוגדר בחוזר כאפשרות שאירוע, פעילות או פעולה יפגעו ביכולת החברה לעמוד ביעדיה ובמטרותיה; בחוזר צוין כי "התממשות הסיכון עלולה לגרום לנזקים מסוגים שונים: החל מנזקים כספיים, פגיעה במוניטין, באיכות הסביבה, בחיי אדם ועוד".
בהתאם לחוזר, דירקטוריון החברה יתווה את מדיניות ניהול הסיכונים שתנקוט הנהלת החברה ויפקח על ביצועה; הדירקטוריון יבחן לפחות אחת לשנה את מערך ניהול הסיכונים בחברה; הדירקטוריון אחראי לביצוע סקר סיכונים מקיף, שיכלול את כל סוגי הסיכונים הרלוונטיים לחברה והערכה של האופן שבו מנהלת החברה את סיכוניה; לנוכח תוצאות הסקר יבחן הדירקטוריון את מדיניות ניהול הסיכונים של החברה, ידון בתכנית מעודכנת לניהול הסיכונים ויקבע אם לאשרה; סקר הסיכונים יעודכן באופן שוטף בתדירות שיקבע הדירקטוריון; סקר "חברת "פארק אריאל שרון 1411 .
:שם הדוח חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 סיכונים מקיף חדש יתבצע בתדירות שיקבע הדירקטוריון לעניין זה, ובלבד שפרק הזמן שבין ביצוע סקר אחד למשנהו לא יעלה על חמש שנים.
עוד קובע החוזר כי דירקטוריון החברה ימנה מנהל סיכונים מבין חברי ההנהלה, וכי הדירקטוריון רשאי לבחור בשירותים שיירכשו מגורמים חיצוניים לשם ניהול הסיכונים בחברה.
מנהל הסיכונים יפתח כלים לזיהוי הסיכונים, להערכתם, להפחתתם ולבקרה עליהם ויציג אותם להנהלת החברה ולדירקטוריון לפחות אחת לרבעון.
מנהל הסיכונים יהיה אחראי ל"תשתית, איסוף ודיווח של מידע, בקרה ובחינת העמידה במגבלות הסיכון".
בפועל המנהלים השונים של החברה יבצעו את ניהול הסיכונים, בשים לב, בין היתר, למידע שהציג להם מנהל הסיכונים.
בהתאם לחוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב- 1992 , מבקר הפנים של החברה לא יוכל לכהן בתפקיד מנהל הסיכונים.
על החברה לעגן בנהלים את תחומי האחריות, הסמכות והדיווח של הגורמים המעורבים בניהול הסיכונים, בהתאם למדיניות הדירקטוריון.
משרד מבקר המדינה מדגיש את החשיבות המיוחדת של הכנת סקר סיכונים בחברת פארק אריאל שרון על פי דרישות רשות החברות, נוכח היותה חברה חדשה, שאחראית לשטחים שיש בהם מפגעים סביבתיים חמורים ועוסקת, בין היתר, בהליכי תכנון מורכבים לצורך הקמת הפארק.
חשוב כי החברה תזהה בהקדם האפשרי את כל הסיכונים הפוטנציאליים הנשקפים במסגרת פעילותה - סיכונים פיזיים, פיננסיים, ניהוליים ואחרים - כדי שתוכל להעריך אותם, להיערך אליהם ולהתמודד אתם כראוי.
משרד מבקר המדינה העלה כי באוקטובר 2013 עדיין לא השלימה החברה ביצוע של סקר סיכונים מקיף על פי הנחיות רשות החברות, וכי עד המועד האמור הסתכמה פעילותה בתחום זה בכך שמבקר הפנים של החברה הכין בשנת 2009 סקר סיכונים לקביע ת יעדי הביקורת ובכך שבשנים 2012 -2011 היא פעלה לבדיקה ולאיתור של סיכונים שמקורם בהר הפסולת (ראו להלן).
דירקטוריון החברה לא התווה מדיניות לניהול הסיכונים ולא מינה מנהל סיכונים כנדרש.
כמו כן לא הוכן נוהל בדבר ניהול הסיכונים בחברה.
בדצמבר 2012 חתמה החברה על הסכם עם חברה למתן שירותי בקרה וניהול סיכונים (להלן - נותנת השירות) לביצוע סקר סיכונים בחברה.
באוקטובר 2013 עדיין לא הושלם ביצוע הסקר ועדיין לא הוגש לדירקטוריון החברה דוח על תוצאותיו.
מהנספח להסכם עולה כי לדברי נותנת השירות, תפקידה הוא "ביצוע סקר סיכונים בלבד", וכי לשם יישום מלא של דרישות חוזר רשות החברות בנושא תידרש החברה לבצע פעולות נוספות בתחום ניהול הסיכונים, כגון "הכנת תוכנית לטיפול בסיכונים".
החברה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי נותנת השירות משלימה "בימים אלו.
דוח סופי אשר יובא לאישור הדירקטורי ון".
כמו כן ציינה החברה כי בספטמבר 2013 ועדת המכרזים וההתקשרויות של החברה אישרה לה "להתקשר עם חברת ייעוץ המתמחה בניהול סיכונים במטרה לסייע לחברה ליישם את הנחיות חוזר רשות החברות.
בנושא ניהול סיכונים בחברות ממשלתיות".
על פי חוזר רשות החברות, בדיקת תהליך ניהול הסיכונים בחברה בהתאם למפורט בחוזר תיכלל בתכנית העבודה השנתית של מבקר הפנים.
עליו לבדוק את אופן יישום המדיניות בנושא הניהול והבקרה של סיכונים ואת אופן ביצוע החלטות הדירקטוריון והנחיותיו 1412 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בנושא וכן את מהימנות המידע הניהולי והדיווחים בעניין זה הנמסרים לדירקטוריון ולהנהלת החברה ואת זמינותם לגורמים אלה.
הועלה כי רק בתכנית העבודה של מבקר הפנים לשנת 2013 , שהוגשה בינואר 2013 .
", נכלל נושא "בדיקת תהליך ניהול סיכונים בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 מסר מבקר הפנים של החברה כי מסוף שנת 2010 הוא העלה "בחריפות " מול דירקטוריון החברה וועדת הביקורת את "הצורך בביצוע בחינות בטיחות וניהול הסיכונים השונים הכרוכים בפעילות בפארק"; ובכך לא אפשר להוריד נושא זה לבדיקה בתוכנית ]הוכנס[ ,את "נושא הסיכונים מסדר היום" של החברה, ו"בהתאם העבודה לשנת 2013.
" משרד מבקר המדינה מעיר כ י על דירקטוריון החברה והנהלתה לפעול בהקדם להשלמת ביצועו של סקר סיכונים מקיף, להתוות מדיניות בנושא ולמנות מנהל סיכונים כמתחייב מהוראות רשות החברות.
יישום הוראות רשות החברות בנושא זה יסייע לחברה להפחית את הסיכונים שהיא חשופה להם, לסוגיהם השונים, להיערך להם ולהביאם בחשבון במסגרת ביצוע פעילויותיה.
סקר סיכונים בנושא הר הפסולת בפברואר 2011 הזמינה החברה מחברה חיצונית סקר לבדיקת הסיכונים האפשריים - מהבחינה הבטיחותית, הבריאותית והסביבתית - הנוגעים להר הפסולת.
הדוח בנושא הוגש לחברה באוקטובר 2012 (להלן- דוח הסיכונים).
הדוח מתייחס למצב הדברים בהר בתקופת הבדיקה, אפריל 2011 - יוני 2011 .
בין היתר מלמד הדוח על כמה סיכונים עיקריים הנוגעים להר הפסולת: סכנה להתמוטטות מדרונות ההר, סכנה בגין "שקיעות משמעותיות" בקרקע ההר העלולות לפגוע במערכות ובתשתיות שעל ההר, סכנה לזליגת תשטיפים28 , סכנה לבריחת גז מטמנה ותלות של החברה לעניין שאיבת הגז29 .
באיגוד, שהיא אינה מפקחת עליו בדוח הסיכונים צוין כי על פי התרשמות עורכי הדוח, החברה "פעלה וממשיכה לפעול לצמצום הפערים שהתגלו על ידינו וכי ההתייחסות לכל נושא הניהול הסביבתי קיבלה דגש מרכזי בהתנהלות הפארק במהלך השנה האחרונה.
בין היתר מונה מנהל איכות סביבה הפועל באופן שיטתי ומאורגן למניעת מפגעים בהתאם לרוח ההמלצות שבדוח.
חשוב להבין, כי שיקום ההר והפיכתו מאתר פסולת פעיל לפארק מטרופוליני קולט קהל, הינו תהליך דינאמי המחייב הטמעת תרבות של ניהול סיכונים שו טף, תוך חתירה מתמדת לשיפור ולהפחתת פוטנציאל הסיכונים הסביבתיים, והבטיחותיים הנובעים מהפעלת האתר.
סקר הערכת הסיכונים שבוצע הינו רק השלב הראשון בהפנמת הצורך בניהול סיכונים סביבתי ולכן המלצתו העיקרית, כפי שמשתקף בדוח, הינה לקיים שגרת ניהול סביבתי המבוססת על תכנית ניטור סיסטמתית".
נוזלים שהצטברו בגוף הפסולת במשך השנים 29 ראו פירוט בפרק "הזכויות על הגז שנמצא בקרקע הפארק".
"חברת "פארק אריאל שרון 1413 .
:שם הדוח חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מדוח שהגיש מנהל איכות הסביבה בחברה לוועדת הביקורת של הדירקטוריון ביולי 2013 , העוסק בפעולות שביצעה החברה מאוקטובר 2012 בהתאם לממצאי דוח הסיכונים, עולה כי החברה החלה בביצוע פעולות שונות להפחתת הסיכונים האמורים, אולם עדיין לא הושלמו כל הפעולות המתבקשות על פי דוח הסיכונים: השלמת בנייתו של קיר התומך בהר בצדו הצפוני תתאפשר רק לאחר השלמת ההסטה של נחל איילון; טרם הושלמה הסוללה ההיקפית שתתמוך בהר; עדיין לא הושלם איטום כל שטח פני ההר; עדיין לא הוסדר נושא התלות של החברה באיגוד המפעיל את מערכת שאי בת הגז בהר; טרם הושלמה הקמתה של מערכת איסוף התשטיפים בצדו הצפוני של ההר.
בעניין ניטור מי תהום צוין בדוח מיולי 2013 כי "בתיאום עם רשות המים הוחלט על עצירת פעולות הניטור בקידוחים הקיימים וביצוע שני קידוחי ניטור נוספים ע"פ המלצת הידרולוג ובתיאום עם רשות המים.
ביצוע הקידוחים יתאפשר לאחר השלמת עבודות העפר לבניית הסוללה ההיקפית".
תמונה 2 : צילום אוויר של הר הפסולת החברה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי אף שטרם נחתם ההסכם עם האיגוד שמפעיל את מערכת שאיבת הגז בהר, הוא "מבוצע בפועל, הלכה למעשה.
ובא לידי ביטוי בניסוח נהלי עבודה מוסכמים לתפעול המערכת".
עוד מסרה החברה כי "הליך השיקום מתנהל כל העת ע"פ תוכנית עבודה, מטבע הדברים קיימים מרכיבים בשיקום ההר שהינם ארוכי טווח ומבוצעים בשלבים ע"פ סדר עדיפות לפוטנציאל הסיכון שבהם.
בהתאם להמלצת עורכי דוח הסיכונים.
ביצעה החברה ביוזמתה הליך הסמכה לתקן איכות סביבה ISO 14001 וכן שני התקנים הנוספים לבטיחות וניהול איכות".
שם הדוח: חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה להשלים בהקדם האפשרי את יישום כל ההמלצות שבדוח הסיכונים, על מנת להפחית ככל הניתן את הסיכונים שמקורם במבנה ההר ובהרכבו.
בשל חשיבות הנושא, נוסף על הניטורים שמבצעת החברה באופן שוטף, עליה לבצע בעתיד מפעם לפעם, בסיוע מומחים, בדיקות מקיפות בנוגע לנעשה בשטח ההר, שבמסגרתן ייבחנו מחדש כלל הסיכונים שבמקום לאותה עת ולפי ממצאיהן ייקבע אופן היערכותה להתמודדות עם אותם סיכונים.
על החברה ליזום סקר סיכונים גם בעניין שטחים נוספים בשטח הפארק שנשקף בגינם סיכון.
טיפול החברה בהתמוטטות מצוק חוף הים התיכון .
ביולי 2011 החליטה הממשלה 30 להציע לחברה "לתכנן, לבצע ולתחזק את הקמת ההגנות הימיות והיבשתיות לעניין התמוטטות מצוק חוף הים התיכון[31]".
בהחלטה נקבע גם שהוצאתה לפועל כפופה, בין היתר, ל"החלטה מתאימה של דירקטוריון החברה, בהתאם לכל דין וכנדרש בהתאם לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 ,.
רשות החברות הממשלתיות תנקוט בתוך חודש, בכל הפעולות ככל שיידרש, לרבות שינוי במסמכי היסוד של החברה, לצורך ביצועה של החלטה זו"32 .
כאמור, בהחלטת ממשלה 4416 ובתקנון החברה מפורטות מטרות החברה, ונקבע בהם כי "החברה לא תפעל למטרות נוספות" מעבר לאלה שפורטו.
בדיון שהתקיים ביולי 2011 בנושא "הגנות על מצוקי החופים- יישום החלטת ממשלה מס' 3404 ," בהשתתפות נציגים של החברה, של רשות החברותשל משרד האוצר ושל המשרד להג"ס סוכם, בין היתר, כי רשות החברות תכין עבור הממשלה הצעת החלטה שעניינה הוספת מטרה למטרות החברה באופן שיאפשר לחברה לטפל בהתמוטטות מצוק חוף הים התיכון (להלן - המצוק החופי) בהתאם להחלטה 3404 ,, וכי "לאחר קבלת החלטת ממשלה, כאמור תפעל ה רשות לכינוס אסיפה כללית לשינוי מסמכי היסוד של החברה בהתאם להחלטת הממשלה בדבר התמודדות עם המצוק החופי.
יקבל החלטה עקרונית בעניין קבלת האחריות לביצוע הפרויקט והתנאים לכך".
בסוף יולי 2011 החליט דירקטוריון החברה לקבל את הצעת הממשלה שבאה ליד י ביטוי בהחלטה 3404 " :בכפוף לסייגים האלה1 .