HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הקמת מערך ארצי לניהול סיכונים במשרד פועלים כמה גורמים בנושא בטיחות המטופל, המבצעים מעין ניהול סיכונים, כל אחד בתחומו: 1 ,.
מינהל רפואה, המקבל דיווחים על אירועים חריגים מוביל תהליך של אבטחת איכות (אקרדיטציה) בבתי חולים, מוציא חוזרים ונהלים וקובע מדיניות וסטנדרדים לבתי חולים; 2 .
מינהל טכנולוגיות, הכולל מ חלקה העוסקת ברישוי מוסדות, ובמסגרת זו מבצעת בקרת איכות הנוגעת ל-28 נושאים בבתי חולים92 ;3 .
האגף לאבטחת איכות הכולל את המחלקה להערכה ולבטיחות המטופל, הבוחנת בין השאר פטירות ואירועים חייבי דיווח ועוסקת בהסקת מסקנות מערכתיות93 ;4 .
המחלקה לייזום וביצוע מבדקי איכ ות באגף לאבטחת איכות .
92 כגון בקרת חדרי ניתוח, חתימת רופאים על הוראות, טופסי הקפדה על מילוי טופסי הסכמה לניתוח.
93 במועד הביקורת, המחלקה להערכה ולבטיחות המטופל באגף לאבטחת איכות המטופל פעלה עם תקן אחד שחולק בין שתי רופאות.
;המבצעת מבדקים בתחומים נבחרים שבהם רמת הסיכון והנזק האפשרי גבוהים 5 ;.
המחלקה לחקר שירותי הרפואה6 .
נציב תלונות הציבור אין במשרד גורם מרכזי האחראי לכלל הפעילויות הקשורות בניהול סיכונים ובבטיחות המטופל.
בביקורת עלה כי המשרד ניסה מאז שנ ת 2000 להקים מינהלת ארצית לבטיחות ברפואה, ואולם הניסיונות לא צלחו בשל חילוקי דעות פנימיים באשר למבנה המינהלת ובשל היעדר שיתוף פעולה מצד כלל המוסדות הרפואיים.
המשרד מסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2011 כי מאז ספטמבר 2010 מתגבשת תכנית להקמת מערך ייעודי לניהול סי כונים ולבטיחות המטופל.
על פי התכנית יפעל המערך בתחומים האלה: הרחבת מאגר המידע על מוקדים בעייתיים המסכנים את המטופל; לימוד הכשלים והפצת המלצות מערכתיות לגביהם; הטמעת תרבות דיווח על אירועים ועל אירועי "כמעט שנפגע"; המטרה היא שהמערך יגדיל את מספר הדיווחים למשרד על אירועים חריגים ועל אירועי "כמעט שנפגע" (שאינם נכללים בחובת הדיווח) באמצעות פיתוח מערכות דיווח מהמטפלים, מצוותי ניהול הסיכונים והמטופלים בבתי החולי ובקהילה לצורך למידה, להבדיל מדיווח לצורך ענישה.
המשרד מסר כי תוכנה ייעודית לנושא נמצאת בשלבי פיתוח אחרונים, אולם מנכ"ל המשרד טרם אישר את הפעלתה.
עוד מתוכננות הפעולות האלה: הידוק שיתוף הפעולה עם אגפי המשרד ועם גורמים חיצוניים כגון ענבל וחברות ביטוח מסחריות; חיזוק שיתוף פעולה עם ארגונים עמיתים בארץ ובעולם; הקמת פורום ארצי לניהול סיכונים ולבטיחות המטופל בשיתוף נציגי בתי חולים וקופות חולים, הר"י, ענבל וגורמים נוספים להצפת אירועים ודיונים משותפים.
מונתה מנהלת המערך משרד מבקר המדינה משבח את היזמה ואת פעילות מנכ"ל המשרד להקמת המערך, אחרי שכמה ניסיונות קודמים לקידום הנושא מאז שנת 2000 לא צלחו.
על המשרד ליצור את התנאים התרבותיים והמשפטיים כדי לאפשר דיווח מרצון על אירועים חריגים ויצירת מאגרי ידע כבסיס להפקת לקחים ומתן המלצות לשינוי.
הפורום הישראלי לבטיחות הטיפול הפורום הישראלי לבטיחות הטיפול (להלן - הפורום) הוא קואליציה וולונטרית שמשתתפים בה כלל הארגונים הפועלים במערכת הבריאות בישראל, לרבות המשרד (הן כמאסדר והן כבעלים של בתי חולים), קופות החולים, צה"ל, הר"י, ענבל והסוכנות.
הפורום יוצר תשתית לשיתוף ידע בין המוסדות השונים במערכת הבריאות שבמסגרתו מתגבשים פתרונות בנושא בטיחות הטיפול.
הפורום עורך פעם בשנה "כנס בטיחות הטיפול" באשקלון (בשנת 2011 .
)נערך הכנס הרביעי במהלך השנה פועלות בפורום ועדות משנה המטפלות במגוון נושאים של בטיחות הטיפול ובמענה על הסוגיות המופנות לפורום.
ועדות המשנה אחראיות לגיבוש משרד הבריאות 273 .
,מדיניות משותפת בתחום שיפור בטיחות הטיפול לעידוד למידה והכשרה בתחום, לשיתוף מידע שנצבר בקרב הארגונים החברים בפורום ולבניית סטנדרדים מחייבים ליישום בארגונים.
הפורום אמור לשמש גוף מקצועי אובייקטיבי המסייע ומייעץ לכל גורם כיצד להתמודד עם פניות ציבור בנושא בטיחות הטיפול.
כמו כן הוא עוסק בגיבוש הגדרות , תכנים ונוהלי עבודה מקצועיים אחידים במערכת הבריאות.
ואולם אין בפעולתו של הפורום כדי להפחית מאחריותו וממחויבותו של המשרד כמאסדר בגיבוש מדיניות ממלכתית ובקידום תחום ניהול הסיכונים ובטיחות הטיפול.
כמו כן הוא אינו פוטר את המשרד מפיקוח על פעולת ניהול סיכונים במוסדות הבריאות.
על המשרד לשקול במסגרת הקמת מערך ניהול הסיכונים הארצי אפשרות להיעזר בפורום כגוף מקצועי המייעץ וממליץ בנושא ניהול סיכונים ובטיחות בטיפול.
ביצוע תחקירים והקמת ועדות בדיקה ביצוע תחקירים במוסדות הרפואיים סמוך לאחר אירועים סעיף 21 לחוק זכויות החולה יוצר מנגנון המאפשר הן למטופל והן למוסד הרפואי לדעת מה אירע למטופל בעת הטיפול הרפואי על ידי הקמת ועדת בדיקה לנסיבות האירוע, במטרה להגיע לחקר האמת כך שאפשר יהיה להפיק לקחים, לתקן ליקויים ולבחון את הצורך בהליך משמעתי או אחר.
כדי לטייב את המידע הנאסף על האירוע החריג וכדי שלא יאבד מידע חיוני, שמורה חשיבות רבה לפיתוח מיומנות של צוותים במוסדות הרפואיים לבצע תחקירים מיד לאחר ההתרחשות.
התחקירים הנערכים סמוך לאירוע הם חסרי תחליף מבחינת העיתוי, הרלוונטיות, הנגישות למידע וייחודיות המידע העולה מהם 94 .
כמו כן יש ללמוד על הכשלים המערכתיים, ההנדסיים, האנושיים והטכניים שהביאו להתרחשות האירוע.
ועדות בדיקה המוקמות במשרד במסגרת תפקידו של נציב תלונות הציבור (כפי שיפורט בהרחבה בהמשך) בוחנות את האירועים אחרי שחולף זמן רב מהתרחשות האירוע.
ואולם, בביקורת נמצא כי אין נהלים המ חייבים את המוסדות הרפואיים לבצע תחקירים סמוך לאירוע חריג.
כמו כן לא נקבע מי מוסמך לבצע תחקיר, בתוך כמה זמן ממועד התרחשות יש לבצעו ובאיזו דרך.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי שיגובש סטנדרד אחיד לדיווח ולתחקור אירועים חריגים.
כן ראוי כי המוסדות הרפואיים ישקלו מתן הדרכה לאנשי מחלקות ניהול הסיכונים באשר לאופן תחקור אירועים חריגים.
המשרד השיב בדצמבר 2011 כי החוזר המתגבש שעוסק ביחידות ניהול הסיכונים בבתי חולים יקבע גם את אופן ביצוע תחקירים בעקבות אירועים חריגים.
94 מתוך רע"א 1412/94 ', עמ526 .
מיעוט ועדות הבדיקה המוקמות במוסדות רפואיים סעיף 21 בחוק זכויות החולה מסדיר את הקמתן של ועדות לבדיקת אירוע חריג שהתרחש במוסד הרפואי לרבות בחינת קיומה של רשלנות רפואית.
מטרות ועדת הבדיקה הן: להגיע לחקר האמת; להפיק לקחים; לתקן את הליקויים; לאתר את האחראים ולבדוק את הצורך בהליך משמעתי או אחר.
הסעיף קובע כי מ מצאי הוועדה גלויים ויש למסרם לחולה.
פרוטוקול הוועדה לעומת זאת נהנה מחיסיון יחסי, אולם בית המשפט יכול להורות על מסירתו לחולה בנסיבות מסוימות, כאשר הצורך בגילוי לשם עשיית הצדק הוא בעל משקל רב יותר מאשר הצורך להימנע מגילויו.
ואכן במקרים רבים מחליטים בתי המשפט כי עשיית הצדק מחייבת גם את חשיפת הפרוטוקולים לחולה.
החשש מחשיפת הממצאים לפני החולה והעובדה כי מסקנות הוועדה עלולות לחייב את המוסד הרפואי בתשלום גבוה לחולה עלולים להקשות על ועדת הבדיקה הפנימית, המורכבת בדרך כלל מעובדי בית החולים, לחשוף את העובדות הקשורות לאירוע ולהסיק מסקנות העלולות להשליך על הצוות ועל חיוב המוסד בנזיקין.
קושי זה יוצר ניגוד עניינים מובנה בפעולתן של ועדות הבדיקה המוקמות על פי סעיף זה.
נוכח היעדר חיסיון על דוחות ועדות בדיקה ולנוכח האפשרות לחשוף פרוטוקולים ודוחות של הוועדות, חוששים כאמור הצוותים הרפואיים והמוסדות לחשוף ולתעד את פרטי האירוע שגרם לנזק.
הרופאים חוששים מפגיעה בשמם הטוב שעלולה להיגרם מהסרת החיסיון ומחשיפת המידע, ושבעקבותיה הם עלולים לעמוד לדין משמעתי או להיתבע במסגרת תביעה אזרחית לפיצויים.
גם המוסדות הרפואיים עלולים להינזק מחשיפת פרטי האירוע בגין הפגיעה במוניטין המוסד והעלאת פרמיית הביטוח עקב עלייה בתביעות.
חששות אלו עלולים לגרום למוסדות להמעיט בהקמת ועדות בדיקה ובביצוע תחקירים.
כך ייפגעו תהליכי הלימוד, הפקת הלקחים והסקת המסקנות אגב הסבת נזק להתפתחות הרפואה בישראל.
בביקורת עלה כי משרד הבריאות לא קבע בהתאם להמלצות ועדת שפניץ באילו מקרים חובה על מנכ"ל המשרד, על המוסד הרפואי או על קופת החולים להקים ועדות בדיקה.
משרד מבקר המדינה בדק את מספר ועדות הבדיקה שהוקמו על פי סעיף 21 לחוק זכויות החולה בשנים 2008 -2010 (במשך שלוש שנים) בבתי החולי ם הכלליים הממשלתיים, ולהלן הממצאים: לא הוקמו ועדות בדיקה כלל במרכז הרפואי תל אביב, בשיבא, בוולפסון בחולון ובברזילי באשקלון; הוקמה ועדת בדיקה אחת במרכז רפואי רבין - בלינסון של הכללית בפתח תקווה ובפוריה בטבריה; הוקמו שתי ועדות בדיקה בבית החולים נהרייה ובזיו בצפת; הוקמו שלוש ועדות בדיקה במרכז הרפואי הלל יפה בחדרה; הוקמו ארבע ועדות בדיקה במרכז רפואי רמב"ם בחיפה; הוקמו כחמש ועדות בדיקה באסף הרופא בצריפין; בבני ציון בחיפה הוקמו תשע ועדות בדיקה.
בתי חולים שונים מסרו כי מתבצעים בהם תחקירים פנימיים סמוך למועד האירוע.
המרכז הרפואי תל אביב מסר כי מתקיימים בו כדבר שבשגרה תחקירים פנימיים לצורך הפקת לקחים ומסקנות מערכתיות, לרבות יצירת נהלים חדשים, הדרכות והשתלמויות.
שיתוף הפעולה וחשיפת האמת על ידי מטפלים במסגרת תחקיר הם רבים ומשיגים את המטרה של פעילות ניהול סיכונים חופשית.
לעומת זאת, פעילות ניהול סיכונים על ידי "ועדת בדיקה" נתפסת כאיום על המטפלים ועלולה להפחית את מידת שיתוף הפעולה בחשיפת האמת.
מקרים שבהם נגרמו למטופלים פגיעות קשות מופנים למשרד להקמת ועדת בדיקה.
מהממצאים עולה כי בתי חולים מיעטו להשתמש בסמכותם להקמת ועדות בדיקה על פי סעיף 21 לחוק זכויות החולה וכי אין בהירות ואין אסדרה מהם המקרים שבהם יש להקים ועדה על פי סעיף זה.
במדינות רבות בארצות הברית נחקקו חוקים המקנים חיסיון לפעילותן של ועדות בדיקה פנימיות בבתי חולים.
אף שוועדות אלה פועלות בארצות הברית מכוח חובה חוקית או כתנאי וכדרישה לאבטחת איכות, המדינות השונות מצאו לנכון לחוקק חוקים המקנים חיסיון לפעילות ועדות הבדיקה על מנת להבטיח פעולה יעילה שלהן.
המחוקק האמריקני העדיף את האינטרס של פתיחות וכנות בהליכי הבדיקה של הוועדות במחיר של הגבלת חולים להשיג מידע שיסייע בידיה ם בהגשת תביעות95 .
נמצא כי חלק מהמוסדות חוקרים אירועים שהתרחשו במסגרת ועדות בקרה ואיכות (ראו להלן); חלק מהמוסדות מעדיפים כי החקירה לא תבוצע בתוך המוסד אלא על ידי משרד הבריאות במסגרת ועדות בדיקה המתמנות על ידי נציב התלונות (ראו להלן).
עם זאת ועדות הבדיקה מוקמות על ידי נציב התלונות זמן רב לאחר התרחשות האירוע עובדה המקשה על הגורמים הרלוונטיים לאסוף את המידע וללקט עדויות, וכך נפגעת איכות החקירה.
מנכ"ל המשרד כתב למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2011 כי לאחרונה סיכם המשרד קריטריונים למקרים שבהם מחויב המוסד הרפואי להקים ועדת בדיקה.
עד כה הופעל הנוהל בתוך המשרד לתקופת ניסיון בלבד לצורך הסקת מסקנות לפני הפצתו לכלל המוסדות הרפואיים.
כמו כן כתב המשרד כי כל עוד יישאר המצב המשפטי על כנו המאפשר חשיפת הדיווחים בדיונים משפטיים, יימשך הקושי לחקור אירועים חריגים ואירועי "כמעט שנפגע" במסגרת ועדות בדיקה.
בית החולים נהרייה השיב כי אכן מוקמות ועדות בדיקה מעטות מאחר שהן חשופות למטופל ולמשפחתו.
נוכח היעדר החיסיון על פעולתן, יש להותיר את ההחלטה אם להקים ועדת בדיקה בידי מנהל המוסד ולא לקבוע לכך כללים על ידי המשרד.
95 ,משה פייגין, ואחריםניהול סיכונים ברפואה , אוניברסיטת תל אביב, עמ' 203 .
מיעוט ועדות הבקרה והאיכו ת המוקמות במוסדות רפואיים סעיף 22 לחוק זכויות החולה מסדיר הקמת ועדות בקרה ואיכות לצורך הערכת הטיפול הרפואי ושיפורו.
הוועדות מוקמות לבחינה חד-פעמית של אירועים רוחביים במרכז רפואי ולא לבחינת אירוע מסוים.
כך למשל ועדה לבחינה של נפילת חולים במהלך אשפוז.
לעתים מדובר גם בוועדות הפועלות בדרך קבע ושיש להן השלכות על ניהול סיכונים, כמו ועדה לבדיקת זיהומים בבתי חולים.
סעיף 22 מקנה חיסיון מלא לתוכן הדיונים שהתקיימו ולפרוטוקול הישיבות.
עם זאת, אם ועדת בקרה ואיכות דנה גם באירוע פרטני של חולה במסגרת הבדיקה הכוללת שלה, הי א עלולה להיחשב כוועדת בדיקה על פי סעיף 21 לחוק ולא תיהנה מחיסיון96 .
על פי סעיף 22 (ה) הממצאים העובדתיים שקבעה ועדת הבקרה והאיכות, הנוגעים למצבו של מטופל, יתועדו ברשומה הרפואית.
באשר לסעיף 22 לחוק זכויות החולה קבעה ועדת שפניץ כי הסעיף המסדיר את פעילותן של ועדות בקרה ואיכות נועד לחול על כל ההליכים שמטרותיהם הערכת הפעילות הרפואית ושיפור איכות שירותי הבריאות, ללא תלות בשאלה מה היה הזרז להליכים - האם חקירת אירוע מסוים או תהליכים שוטפים של בקרת איכות.
משרד מבקר המדינה בדק את מספר ועדות הבקרה והאיכות שהוקמו על פי סעיף 22 לחוק זכויות החולה בשנים 2008 -2010 (במשך שלוש שנים) בבתי החולים הממשלתיים הכלליים, ולהלן הממצאים: לא הוקמו ועדות בקרה ואיכות במרכז הרפואי תל אביב, בשיבא, באסף הרופא בצריפין, בבני ציון בחיפה, במרכז הרפואי הלל יפה בחדרה ובזיו בצפת; ועדת בקרה ואיכות אחת הוקמה בוולפסון בחולון; שתי ועדות בקרה ואיכות הוקמו בפוריה בטבריה; שלוש ועדות בקרה ואיכות הוקמו בבית החולים נהרייה; תשע ועדות בקרה ואיכות הוקמו בברזילי באשקלון; לשם השוואה, במרכז הרפואי רבין - בלינסון בפתח תקווה הוקמו 47 .
ועדות בקרה ואיכות מהממצאים עול ה כי חלק מבתי החולים מיעטו להשתמש בסמכותם להקים ועדת בקרה ואיכות על פי סעיף 22 לחוק זכויות החולה.
מכאן עולה חשש כי חלק מהמוסדות הרפואיים אינם משקיעים די מאמצים בהערכת הפעילות הרפואית ובשיפור איכותו של הטיפול הרפואי.
חידוש פעילותן של ועדות הבקרה והאיכות שפעלו במסגרת בתי החולים הכרחי לקידום פעילות האיכות והבטיחות ברפואה.
ענבל כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי אין לקשור בין מספר ועדות הבקרה והאיכות המוקמות בבתי החולים לבין הערכת ההשקעה בפעילות המוסד לשיפור איכות הטיפול הרפואי, מפני שקיימת פעילות נוספת, כגון ימי עיון וועדות קבועות המוקמות בבתי החולים בנושאים שונים (זיהומים, אלימות וכו').
המרכז רפואי תל אביב כתב בנובמבר 2011 כי פעילות לשיפור איכות הטיפול הרפואי מתבצעת במגוון נרחב של אמצעים, כגון: סדנאות לשיפור מיומנויות תחקיר אירוע חריג; בדיקת תחומים מסוכנים לצורך הפחתת סיכונים והגברת הבטיחות.
כי מצוקת המשאבים וכוח האדם אינה מאפשרת הקצאה ייעודית של רופאים לוועדות בקרה ואיכות.
רמב"ם כתב למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2011 כי הוא קיים כ -80 דיונים במתכונת של ועדות בקרה ואיכות, כאשר בכל דיון נידונו ארבעה עד שבעה אירועים חריגים.
לדברי בית החולים מתכונת זו של דיונים במקרים חריגים, במסגרת ועדת בקרה ואיכות, אפשרה קיום דיון גלוי וחשיפת הפרטים ללא חשש מהסרת החיסיון.
נציגי הר"י מסרו למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2011 כי ועדות הבקרה והאיכות שפעלו בעבר בקביעות בבתי החולים (ועדות תמותה, תחלואה, זיהומים וכו') נהגו לקיים את דיוניהן על בסיס אירועים פרטניים מזוהים.
לדעת היועצים המשפטיים של הר"י, בתנאים אלו כיום דיוני הוועדות אינם עומדים בהגדרת "ועדת בקרה ואיכות", ולכן הדיונים אינם חסויים.
בעקבות זאת התרחשה נסיגה של ממש בפעילות ועדות אלה עד כדי הפסקתן.
הפסקת פעילות הוועדות או צמצומה פגעו אנושות בזרימת מידע שוטף בנושא איכות הטיפול לצורך הכנסת שינויים ושיפורים.
יתרה מכך, לעתים בלתי אפשרי לקיים דיונים במסגרת ועדות בקרה ואיכות בלי לדון במקרים ספציפיים או שאיכות הדיונים נפגעת (כגון ועדות תמותה).
בהמשך מצאו חלק מוועדות אלה פתרונות יצירתיים כדי לקיים פעילות בקרה ואיכות שתתאים להגדרה ולאילוצים.
הדרישות המופנות לבתי החולים לקיים דיונים באירועים חריגים בוועדות בדיקה או בוועדות בקרה ואיכות הן בבחינת "מכשול בפני עיוור".
לדברי נציגי הר"י אין זה המצב הרצוי לפעילותה של מערכת בטיחות שצריכה להיות מבוססת על חקירה דינמית של אירועים חריגים ועל הפקת לקחים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי העברת החקירות של אירועים חריגים, שאמורים להיבדק על ידי ועדות בדיקה לפי סעיף 21 , לבדיקתן של ועדות בקרה ואיכות על פי סעיף 22 לחוק, מעניקה חיסיון בניגוד לכוונת חוק זכויות החולה.
לעומת זאת, דיון באירועים חריגים במסגרת ועדות בקרה ואיכות מסכן את החיסיון המוטל עליהן.
כמו כן ממספרן הנמוך של הוועדות שהוקמו בשנים עולה כי חלה נסיגה מדאיגה מבחינת בטיחות החולים הן בפעולת ועדות הבדי קה והן בפעולת ועדות הבקרה והאיכות בבתי החולים.
העמימות ואי-הבהירות באשר לאירועים החריגים שבגינם יש להקים ועדת בדיקה על פי סעיף 21 ובאשר לנושאים שבהם יש לדון במסגרת ועדת בקרה ואיכות על פי סעיף 22 , מצריכות את הבהרת הנושא על ידי המשרד.
כמו כן, על משרד הבריאות ועל משרד המשפטים לדון בהקדם האפשרי בפתרון בעיית היעדר החיסיון המוטל על ועדות הבדיקה ובמידה מסוימת גם על ועדות הבקרה והאיכות, משום שהשינוי במצב הדברים הקיים מתבקש לשם הצלת חיי החולים.
סקרי ניהול סיכונים בקופות החולים ובבתי החולים על פי שיטות מתקדמות של ממשל תאגידי 97 ראוי כי גופים יבצעו סקרי ניהול סיכונים כחלק חשוב מפעילותם העסקית תוך כדי מיפוי התהליכים ובידוד התהליכים שבהם קיים סיכון וטיפול בהם.
חלק חשוב מעקרונות הממשל התאגידי מתייחס לחיזוק הבקרה והביקורת הפנימית, וחשוב לא פחות - לאיתור סיכונים, להערכתם, לניהולם ולעמידה על הסתברותם.
לאחר מכן יש לקבל החלטות אילו סיכונים יש לנטרל.
הביקורת הפנימית אמורה לכלול בתכנית העבודה בקרה על יישום הליך ניהול סיכונים תקין, כל זאת כדי שההנהלה והגופים האחראיים יוכלו להצהיר במידה רבה של ביטחון כי קיים מידע נאמן על מצבו של הגוף ועל אופן התנהלותו.
משרד מבקר המדינה בחן אם נערכים סקרי ניהול סיכונים במוסדות רפואיים ובקופות החולים ככלי לניהול סיכונים ולמניעת אירועים חריגים.
סקרי ניהול סיכונים בקופות החולים "הסכמי הייצוב"98 של קופות החולים לשנים 2010- 2008 מחייבים אותן לבצע סקר ניהול סיכונים הכולל מיפוי הסיכונים על פי קטגוריות שונות, תוך כדי מתן ציונים על פי שקלול רכיבים שונים.
הסיכונים הנבדקים עלולים בחלקם להוביל לתקלות רפואיות (כגון זיהום, אי-תקינות מכשירים רפואיים).
המשרד מסר כי גם בהסכמי הייצוב לשנים 2011 -2013 .
תופיע דרישה דומה תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (פיקוח ובקרה פיננסית על קופות החולים), התשס"ו- 2006 מחייבות את הקופות לצרף לדוחותיהן הכספיים הרבעוניים את דוח מועצת הקופה, שעליו לכלול בין היתר סיכום של גורמי הסיכון בקופה לפי טיבם ולדרגם בקטגוריות על פי השפעתם לדעת ההנהלה על פעילות הקופה ועל פי תוצאותיהם.
נמצא כי הקופות העבירו את סקרי ניהול סיכונים במהלך 2011 למשרד, אולם הנתונים שהועברו רבים ומורכבים ודורשים מומחיות מיוחדת כדי לנתחם.
בביקורת עלה כי במשרד אין גורם שיכול לפענח את הסקרים, להסיק מסקנות ולקבוע דרכי פעולה רצויות בעקבו תיהם, ולכן יש צורך בהתקשרות עם בעל תפקיד המתמחה בנושא.
במהלך הביקורת מינה המשרד רואה חשבון חיצוני שבחן את הסקרים שהגישו הכללית, מכבי ולאומית ושהגיש למשרד את ממצאיו.
על פי הממצאים בכל אחת מהקופות בוצע תהליך שונה, מטרת הסקר הייתה שונה וכך גם שיטות הניתוח והצגת הנתונים.
לפיכך אי -אפשר להשוות מסקנות משותפות.
רואה החשבון ממליץ לבחון מול הקופות את הסוגיות האלה: תהליכי קבלת ההחלטות שהובילו להזמנת הסקר; האם התקיים דיון בסקר ובמשמעויותיו; כיצד נערכה הקופה להשתמש במסקנות הסקר והמלצותיו והאם נגזרה תכנית עבודה שנתית ליישום תוצאותיו.
97 ""ממשל תאגידיהוא שם כולל לנורמות לפיקוח ולבקרה בתאגיד המבטיחות כי הוא יתנהל כיאות ובשקיפות.
ראו דוח מיוחד של מבקר המדינה - דוחות ביקורת על קופות חולים בנושא מוסדות הניהול, הפיקוח והבקרה בקופות החולים (נובמבר 2010 ,) 'עמ200 .
98 הסכמים שחותמות קופות החולים עם משרד הבריא ות ועם משרד האוצר, ובהם מפורטת התכנית לייצובה הכלכלי של הקופה וזאת כתנאי לקבלת כספי תמיכה.
בסיום הביקורת, בינואר 2012 , הוציא המשרד חוזר המסדיר את חובת ביצוע סקר ניהול סיכונים בקופות.
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד להחליט איזה סוג של סקר ניהול סיכונים תידרש הקופה לבצע, לבחון קיום דיון בסקר ובמשמעויותיו ויישומן לתכנית עבודה שנתית; לקבוע כללים מנחים לניהול סיכונים של מוסדות רפואיים ולהנחות אותם בביצוע פעולות להפחתת הסיכונים; על המשרד לכלול בתקנוני הקופות גם את חובתן לבצע סקרי ניהול סיכונים, נוסף על הסכמי הייצוב; כמו כן על מבצעי הסקרים להציג את סקרי הסיכונים כתמצית מנהלים ביצועית תוך כדי מתן הנחיות לדרכי פעולה לגבי הסיכונים שההסתברות ל התרחשותם גבוהה ו שהנזק, אם יתרחש בעקבותיהם, יהיה חמור.
סקרי ניהול סיכונים בבתי החולים בתי חולים בהיותם גופים עסקיים גדולים המנהלים פעילות בהיקפים של מיליארדי שקלים בשנה חשופים לסיכונים רבים: כלכליים, בטי חותיים, רפואיים ומשפטיים.
יש אפוא חשיבות רבה לאומדן סיכונים אלה ולנקיטת פעולות לניהולם ולצמצומם.
ואולם בביקורת עלה כי ככלל בתי חולים אינם מחויבים בביצוע סקר לניהול סיכונים וכי אין הנחיה של המשרד בנושא.
יצוין כי ענבל מבצעת סקרי סיכונים נקודתיים בבתי חולים ממשלתיים בהתאם לסיכון המוערך של בית החולים והמחלקות בו.
על המשרד לשקול להורות על ביצוע סקרי ניהול סיכונים גם לבתי חולים בדומה להנחייתו הנוגעת לקופות החולים.
תהליך האקרדיטציה - אבטחת איכות לבתי חולים באמצעות ארגון JCI הכללית החלה בהליך אבטחת איכות (אקרד יטציה) לבתי החולים שבבעלותה באמצעות ארגון JCI - Joint Commission International 99 , ובשנת 2010 החל המשרד בהליך זה לבתי החולים הממשלתיים.
עמידה בתו האיכות מעודדת בין השאר תיירות מרפא המגדילה את הכנסות בתי החולים.
היתרון בקבלת תו האיכות הוא שיפור הבטיחות ברפואה.
תהליך קבלת תו איכות נמשך שנים מספר.
עד 2011 :כבר סיימו את התהליך וקיבלו תו איכות שישה בתי חולים של הכללית המרכז הרפואי כרמל בחיפה, המרכז הרפואי רבין - בלינסון בפתח תקווה, המרכז הרפואי קפלן ברחובות, המרכז הרפואי העמק בעפולה, המרכז הרפואי מאיר בכפר סבא והמרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה בבאר שבע.
שלושת האחרונים, שהיו הראשונים שקיבלו תו איכות, נמצאים בשלב נוסף של חידוש האישור.
המרכז הרפואי יוספטל באילת, המרכז הרפואי הגריאטרי בית רבקה בפתח תקווה ובית חולים לוינשטיין מרכז לשיקום ברעננה נמצאים בעיצומו של ההליך.
99 ארגון אמריקני המעניק תו איכות בינלאומי בלמעלה מ -80 מדינות בעולם ובמאות בתי חולים.
חולים ממשלתיים הנמצאים באמצע ההליך הם: פוריה, וולפסון, מרכז רפואי תל אביב, שיבא ואסף הרופא.
המשרד מסר כי ב- 2012 יחל התהליך באשר לששת בתי החולים הממשלתיים האחרים.
גם חמישה בתי חולים ציבוריים בבעלות פרטית במזרח ירושלים החלו בתהליך 100; בית החולים אס ותא מרכזים רפואיים בע"מ ברמת החייל קיבל הכרה ב - 2011 .
הסתדרות מדיצינית הדסה נמצאת במועד סיום הביקורת במשא ומתן עם הארגון לקראת התחלת ההליך.
משרד מבקר המדינה מציין לשבח את יזמת הכללית בביצוע הליכי אבטחת האיכות המגבירים את איכות שירותי הרפואה בישראל וממליץ להמשיך בהליך ביתר בתי החולים בארץ.
בטיחות בטיפול הרפואי בבתי החולים ברפואה המודרנית של המאה העשרים ואחת חלה התקדמות ניכרת ביכולת אבחון המחלות, הטיפול בהן וריפויָן.
עם התפתחות מערכת הטיפול הרפואי, עלתה מאוד המורכבות הטכנולוגית של המערכת ושל סביבת העבודה.
לדברי ד"ר יואל דונחין ודניאל גופר 101 , במערכת שבה יש רופאים ואחיות בעלי ידע ומיומנות רבים וטכנולוגיה מתקדמת, יש גם מספר רב של תקלות וטעויות רפואיות שרובן ניתנות למניעה.
התופעה מכונה "הפרדוקס הרפואי".
לדבריהם, בכל טיפול רפואי נבנה במהירות בסיס מידע הגדל והולך, בין היתר בשל רבגוניותו של הצוות הרפואי המשתתף בטיפול הרפואי.
עובדה זו הופכת כל תהליך טיפולי למעין "מירוץ שליחים" שבמהלכו כל העברת מטופל חייבת להיות מלּווה בהעברת אחריות ובהעברת מידע ראויה.
בטיחות רפואית היא תחום הכולל הנדסת אנוש (אגרונומיה) ובוחן את אופן תפקודו של הפרט בסביבת העבודה לנוכח מגבלותיו הקוגניטיביות והאילוצים במערכת רפואית מורכבת.
הנחת המוצא בתחום זה היא שחלק ניכר מהכשלים הרפואיים ומהטעויות הרפואיות נגרמים מכשלים מערכתיים אנושיים או טכניים, מעומסי עבודה, מהדרישה לקבל החלטות מהירות וכן מתנאים סביבתיים המכשילים את עבודת הרופא עקב מגבלות החשיבה והזיכרון האנושי.
להבדיל ממערכות אחרות, מחיר הטעויות הרפואיות עלול להיות כבד מאוד.
הדגש בתחום זה הוא איתור הכשלים המערכתיים לפני קרות האירוע והפקת לקחים מהם לאחר התרחשותו.
כפי שמסר ד"ר דונחין למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת, נושאים עיקריים שבהם עוסקים מרכזים רפואיים בתחום זה הם: מחשוב מתן תרופות כדי למנוע טעויות כגון מתן תרופות סותרות; נקיטת אמצעים למניעת טעויות במתן דם; תדרוך בנוכחות הצוות המנתח והחולה לפני ניתוח כדי לוודא שאין טעויות מהותיות; פיתוח מערכות לד יווח על טעויות רפואיות; פיתוח מערכות לדיווח על "כמעט טעויות" או על קשיים העלולים לגרום לכשלים, מתוך גישה מניעתית; שיפור טפסים וגיליונות רפואיים והפיכתם לידידותיים למשתמש במטרה לשפר את רמת .
100 הדסה מוקַסַד, אוגוסטה ויקטוריה, סן גוזף', סן ג'ון לעניים ויולדות הסהר האדו ם, במימון של ארגון העזרה האמריקני הבינלאומי U.
101 ,יואל דונחין ודניאל גופר סביב מיטת החולה: הנדסת אנוש ובטיחות בטיפול הרפואי, ירושלים: כרטא, 2011 .
התיעוד הרפואי ואת התקשורת בין רופאים, אחיות וחולים102; שיפור נוהלי העברת משמרות בבתי חולים בהתאם לספרות העולמית.
ואולם, הביקורת העלתה כי מנהלי הסיכונים במוסדות הרפואיים עוסקים כאמור לרוב בריכוז המידע לגבי האירועים שהתרחשו ובתיעודו.
כלומר פעילותם מתמקדת בצמצום הנזק העלול להיגרם למוסד עקב תביעה עתידית (ניהול סיכונים משפטי) מול מבטחי האחריות המקצועית של המוסד.
ענבל, המבצעת את ניהול הסיכונים הארצי המקצועי והמשפטי של בתי החולים הממשלתיים, מקיימת מאז שנת 2002 סדנאות והרצאות רפואיות -משפטיות 103 .
ענבל לוקחת חלק פעיל בארגון כינוסים מקצועיים בתחום איכות ובטיחות ברפואה ואף מרבה להשתתף בהם.
עם זאת, נמצא שפעילותה של מחלקת ניהול הסיכונים של ענבל מתמקדת בהיבט המשפטי.
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד להדגיש את קידום הבטיחות בטיפול הרפואי (תחום המניעה).
ניתן לעשות זאת בין השאר במסגרת הקמת המערך הארצי לניהול סיכונים, וזאת בצד העיסוק בניהול סיכונים משפטיים ובהפקת לקחים ארצית.
הוראת בטיחות ברפואה באקדמיה נוכח החשיבות של הקניית ידע בנושא בטיחות ברפואה כאמצעי למניעת כשלים וטעויות, משרד מבקר המדינה בחן את ההכשרה בנושא המועברת לסטודנטים לרפואה בפקולטות לרפואה השונות במוסדות האקדמיים בארץ, ולהלן הממצאים: מהפקולטה לרפואה בטכניון נמסר ביולי 2011 כי אין קורס פרטני להוראת בטיחות רפואית ולמניעת תקלות ברפואה, אך ניתנים כמה קורסים המתייחסים לנושא.
בנובמבר 2011 לאחר קבלת טיוטת דוח הביקורת מסר הטכניון כי בדק את רשימת הנושאים המומלצים להוראה בפקולטות לרפואה על פי ארגון הבריאות העולמי ( WHO)104 .
בעקבות זאת הטכניון מגבש קורס חובה בהתאם להמלצות הללו בהיקף של 12 שעות כנדרש להוראה מלאה של הנושא בנושא בטיחות החולה והימנעות מטעויות.
הקורס ייועד ללימודי שנה רביעית בשאיפה ליישמו כבר בשנת הלימודים התשע"ג (אוקטובר 2012 - יוני 2013 .
) הפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב מסרה כי נבחרה לתכנית חלוץ כאחד מ- 11 בתי ספר בעולם לבדיקת הטמעת תכניות בטיחות הטיפול המנוהלת על ידי ארגון הבריאות העולמי וכי התכנית כבר נלמדת במוסד.
הפקולטה למדעי הבריאות באוניברסיטת בן -גוריון בנגב כתבה למשרד מבק ר המדינה באפריל 2011 כי ניתנות כמה הרצאות בנושא.
102 לדוגמה ברמב"ם שינו את כרטיס המעקב לטיפולי קרינה המערבים עשרות אנשי צוות ומידע רב על אודות החולה והטיפול בו.
103 כך למשל סדנה לפענוח מוניטור עוברי למיילדות ולרופאים; סדנה לטיפול במצבי קיצון במיילדות כגון פרע כתפיים, רעלת היריון ודימום לאחר לידה; סדנה לצוותי מרכזים לרפואה דחופה.
104 WHO P atient Safety Curriculum Guide for Medical Schools , 2009 282 דוח שנתי62 .
בנובמבר 2011 מסרה אוניברסיטה זו כי תבחן את היקף ההוראה בעניין בטיחות החולה וכיצד ניתן לשפרה.
אוניברסיטת בר -אילן, שאליה מסונף בית הספר לרפואה בצפת שנפתח בשנת הלימודים התשע"ב (אוקטובר 2011 - יוני 2012 ), כתבה כי הוראת בטיחות ברפואה תוכננה בהתאם לסילבוס הבינלאומי של ארגון הבריאות העולמי ותשולב בקורסים השונים.
בית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים והסתדרות מדיצינית הדסה בירושלים כתב כי יש מקום למסד קורס ייחודי בהוראת בטיחות קלינית שהחל כבר בשנת תשע"ב לתלמידי שנה חמישית.
בשנת 2010/11 התקיים קורס הכשרה למנהלי סיכונים במערכת הבריאות בשיתוף אוניברסיטת בן -גוריון, הר"י, הכללית והפורום לבטיחות הטיפול 105 , שמסגרתו הוכשרו37 רופאים ואחיות לתפקיד מנהלי סיכונים.
מחזור נוסף הכולל 38 משתתפים נפתח בנובמבר 2011 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד ולמוסדות להשכלה גבוהה כי נוכח חשיבות התחום והשונות הרבה בהתייחסות המוסדות לנושא הבטיחות ברפואה, עליהם לבחון את תכניות הלימודים הקיימות בעולם בנושא בטיחות ברפואה ולשקול ליישמן.
המועצה להשכלה גבוהה השיבה בנובמבר 2011 כי תסי יע בהבטחת יישום המלצות מבקר המדינה על ידי המוסדות שבאחריותה.