HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד נקבע כי מי שרואה את עצמו נפגע מהחלטת ועדת המכסות רשאי לערור עליה לפני ועדת ערר למכסות בתוך חמישה עשר יום מהמצאת החלטת ה של ועדת מכסות.
ועדת ערר למכסות טרם הוקמה, ולהלן דוגמה להתנהלות המועצה ולנזק הנגרם בהיעדר הוועדה: בתקנות המועצה לענף הלול (כללים בדבר מכסות לייצור ביצי מאכל לשיווק בשנת 2012 ), התשע"ב-2012 (להלן- תקנות מכסות הביצים) כי לכל מגדל תיקבע מכסה אישית לייצור ביצי מאכל לשיווק.
העקרונות לקביעת מכסות אישיות פורטו .
לחוק 1004 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בתקנות אלה, ובכללם סמכויותיה של ועדת המכסות.
בתקנות מכסות הביצים נקבע המועד להגשת בקשה לקביעת מכסות, אך צוין כי ועדת המכסות רשאית לדון בבקשות שיוגשו לה לאחר המועד האמור, זאת מנימוקים מיוחדים שיירשמו.
12 , יום לאחר המועד האחרון להגשת בקשות לקביעת מכסת ייצור של ביצי מאכל לשנת 2012, התקבלה במשרדי המועצה בקשהשל אזרח (להלן - המבקש) לקבוע לו מכסה.
בקשתו נדחתה בשל האיחור בהגשתה.
המבקש קבל על דחיית בקשתו מנימוקים שונים.
12 הגיש נציג המבקש ערר על החלטת ועדת המכסות.
12 השיב מנהל אגף התכנון לנציג המבקש כי בקשת הערר התקבלה במשרדי המועצה, והודעה על מועד הדיון תימסר אחר י שייקבע.
13 הגיש המבקש בקשה לקבלת מכסה לשנת 2013 .
13 כתב מנהל אגףהתכנון לנציג המבקש כי הואיל והמבקש הגיש בקשה חדשה למכסה לשנת 2013 , "אנו רואים את הערר שהגשת בגין 2012 , עבור מרשיך.
מכתב מנהל אגף התכנון נכתב על סמך הנחיות היועץ המשפטי של המועצה.
בהמשך נדחתה בקשתו של המבקש לשנת 2013 .
, וגם הערר שהוגש לא נדון משרד מבקר המדינה מעיר למנהל אגף התכנון על שהשיב למבקש בחוסר סמכות הן בשם ועדת המכסות והן ב שם ועדת הערר למכסות, אף שהן המוסמכות היחידות בחוק ובתקנות להשיב לפניות בנושא הקצאת מכסות.
היעדר ועדת ערר פוגע בזכויות המגדלים, שכן למבקשי מכסות ייצור של ביצי מאכל אין ערכאת ערעור מינהלית על החלטות ועדת המכסות.
ערכאה כזו, שנדרש להקימה על פי החוק, אמורה לשמש גוף זמין, מהיר וזול לבקרתן של החלטות ועדת המכסות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על השרים למנות לאלתר ועדת ערר למכסות במועצה, כנדרש על פי החוק, כדי שזו תדון בעררים על החלטות ועדת המכסות.
כמו כן מן הראוי להודיע בתשובת ועדת המכסות למבקשים כי הם רשאים לערער על החלטת הוועדה.
המשרד השיב בדצמבר 2014 למשרד מבקר המדינה כי "המשרד ינחה את ועדת המכסות ליידע את המגדלים, במסגרת החלטת הוועדה, בדבר זכותם לערור על ההחלטה בפני ועדת ערר".
הקצאת מכסות ביצים חדשות המדינה נותנת חינם, באמצעות מועצת הלול, מכסה של 500,000 ביצים לשנה לעומדים בתנאים שקבעה בתקנות מכסות הביצים.
מכסה זו שווה כ-800,000 ש"ח, ומטרתה בין השאר לסייע בפרנסתם של מתיישבים באזורי עדיפות לאומית (ראו להלן).
מכסה אישית לייצור ביצי מאכל היא נכס כלכלי ומקור פרנסה לבעליו.
בין השאר, אפשר למכרה, להשכירה ולעקלה במסגרת כינוס נכסים בהליך של פשיטת רגל.
כדי שמכסה זו לא תועבר בתוך זמן קצר לאחר, ועדת המכסות מחייבת את מקבלּה בעת הקצאתה להימנע מלהעבירה לאחר, אלא בתום עשר שנים ממועד ההקצאה, מתוכן שבע שנים שבהן גודלו מטילות בפועל.
בתקנות מכסות הביצים נקבעו התנאים לקבלת מכסה אישית בהיקף של 500,000 ביצי מאכל למגדל חדש, ובכלל זה: מגוריו באזור עדיפות לאומית, לפי החלטת הממשלה (מס' 1060 מדצמבר 2009 ;)היותו תושב ישראל; היותו בעליה של קרקע חקלאית שנועדה לגידול בעלי משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1005 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ;חיים ושניתן לפי כל דין להקים עליה לול לגידול מטילותמגוריו מגורי קבע בסמוך לקרקע החקלאית.
כמו כן, בתוספת הראשונה לתקנות מכסות הביצים (תקנה 5 )]ג[נקבע טופס בקשה להקצאת מכסה חדשה לייצור ביצי מאכל.
משרד מבקר המדינה העלה כי על פי תקנות מכסות הביצים, אין המבקש חייב להצהיר שאינו פושט רגל, ולכן ניתן לעקל את המכסות במסגרת כינוס נכסים בהליך של פשיטת רגל.
להלן דוגמה: בפברואר 2009 הכריז בית המשפט עלתושב יישוב השוכן בקו העימות: "פושט רגל" (להלן - פושט הרגל).
ביולי 2010 החליט בית המשפט למנותעורך דין לנאמן לנכסיו של פושט הרגל.
ביוני 2012 החליטהועדת המכסות להקצות לפושט הרגל מכסה לייצור ביצים בהיקף של 210,000 ביצים14 .
ביולי 2013 בירר הנאמן במועצת הלול אם לפושט הרגל יש או היו מכסות ביצים בשבע שנים האחרונות.
ביולי 2014 כתב היועץ המשפטי של מועצת הלול למנהל אגף התכנון: "לדעתי יש לבטל ההקצאה לאלתר.
על נכסיו של הנ"ל מונה נאמן עוד ב-2010 והדבר לא הובא לידיעת המועצה.
התוצאה - המכסה לכאורה מוקצית לנאמן.
לנאמן יש להשיב כי הוקצתה לו מכסה בהתאם להחלטה המצ"ב.
הואיל ולמועצה לא היה ידוע כי המגדל מצוי בפשיטת רגל ומונה לו נאמן, יועבר כל הנושא לדיון מחודש בוועדת המכסות".
משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שהמכסה לגידול ביצי מאכל היא נכס כלכלי שנועד לסייע בפרנסתם של מתיישבים באזורי עדיפות לאומית, מן הראוי שהמועצה תיזום תיקון לתקנות מכסות הביצים, כך שיהיה אפשר למנוע אפשרות לעקל הקצאת מכסה למגדלים שמונה להם כונס נכסים או נאמן לנכסיהם או שהם בהליכי פשיטת רגל.
מתן תשלומי העברה (סובסידיה) והעברת מכסות .
לפי חוק הגליל, התשמ"ח-1988 (להלן- חוק הגליל) תיתן הממשלה עדיפות לגליל בכך שתשקוד על פיתוחו ועל יישובו, ותקצה משאבים לכך במסגרת תקציבי הפיתוח העומדים לרשותה.
בקביעת מכסות, לפי חוק המועצה לענף הלול, תינתן עדיפות למרום הגליל (מועצות אזוריות ויישובים בגליל ובגולן המופיעים בתוספת לחוק הגליל): כל תוספת למכסה ארצית תיווסף תחילה למשקי הלול שבמרום הגליל, וזאת עד שמכסות הייצור שלהם יגיעו לכמויות שנקבעו בחוק הגליל.
עוד נקבע בחוק הגליל כי לבעלי מכסה15 במרום הגליל, שנקבעה להם מכסה אישית לתקופה מתחילת אפריל 1988 עדסוף מרץ 1989, יינתנותשלומי העברה (להלן - סובסידיה) בשנים .
14 בשנה זו ניתן היה להקצות מכסה אישית של עד250,000 .
ביצים לשנה 15 מי שמתגורר מגורי קבע במרום הגליל ומייצר שם פטמים או ביצי מאכל, לפי מכסה אישית שנקבעה לו או למי שהוא חליפו, ומתקיים בו אחד מאלה: שולמה לו או למי שהוא חליפו סובסידיה לפי הוראות חוק הגליל לפני שנת 2007 ; המכסה האמורה נקבעה לו או למי שהוא חליפו בהתאם להחלטות הממשלה מס' 838 מיום12.
, והוא מתגורר מגורי קבע ביישוב שבו נמצא משקו 1006 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 1993 עד2008 בשיעורים של13% לפטם ו-17% לביצי מאכל (החלבשנת 1995 ) מהעלות התחשיבית לייצור כל אחד ממוצרים אלה.
סובסידיה זו הוארכה ברצף, באותם שיעורים, עד לשנת 2017 .
דרך העברת כספי הסובסידיה ממשרד החקלאות אל המגדלים הפרטיים נקבעה בתקנות הגליל (תשלום סובסידיות לבעלי מכסות), התשנ"ח-1998 (להלן- תקנות הגליל).
בסעיף 34 לחוק מועצת הלול נקבע, בין השאר, כי ניתן להעביר מכסה אישית, כולה או מקצתה, רק בין בעלי מכסות אישיות.
דרכי העברת המכסה ורישום ההעברה ייעשו בהתאם לנהלים שתקבע המועצה; נהלים כאמור יפורסמו ברשומות.
בחוק הגליל נקבע כי על אף הוראות סעיף 34 ,בעל מכסה אישית במרום הגליל רשאי להעבירה לבעלים של משק חקלאי במרום הגליל, ובלבד שתועבר מכסה אחת בלבד והיא תועבר במלואה.
משרד מבקר המדינה העלה כי במועצת הלול קיים "נוהל להעברת מכסות ייצור בין בעלי מכסות בענף הלול" (להלן - נוהל העברת מכסות), אך נוהל זה מעולם לא פורסם ברשומות כנדרש בחוק מועצת הלול.
המשרד השיב בדצמבר 2014 למשרד מבקר המדינה כי הנוהל במועצה קובע רק את הנהלים הטכניים להעברה וכי הוא מפורסם באתר המועצה.
לעניין התנאים הנוספים בו, המשרד יבחן את התאמתם ויפעל לפרסום הנוהל ברשומות אחרי שייבדק מהבחינה המשפטית.
ביולי 2014 סיכם אגף החשב הכללי במשרד האוצר דוח ביקורת בנושא הסובסידיות במשרד החקלאות (להלן - דוח החשכ"ל).
בדוח נבדקו נושאי הסובסידיות להטלה, לפטם ולחלף הפטם16 (להלן- חלף פטם או חלף סובסידיה) בשנים 2011-2013 (להלן - התקופה המבוקרת).
כמו כן נבדק יישום חוק הגליל: עמידת המגדלים בתנאי זכאותם לסובסידיה; הפיקוח והבקרה על מועצת הלול; עדכון נהלים למתן תשלומי הסובסידיה בנוגע למקרים חריגים ובשיתוף המועצה לענף הלול.
בדוח החשכ"ל צוין כי כ -2,500 ( מגדלים בענף ההטלה והפטם היו זכאים לקבל סובסידיהבכלל זה חלף פטם) בכל שנה בתקופה המבוקרת.
סך תשלום הסובסידיה בתקופה המבוקרת היה כ-105 מיליון ש"ח לשנה.
בדוח החשכ"ל צוין כי חוק הגליל נחקק כדי לחזק ולסייע לחקלאים היושבים בקו העימות בגבול הצפון, הנתונים בסכנה ביטחונית מתמדת, והמתמודדים עם קשיים ועם עלויות גבוהות בקיום ענף הלול בשל מיקומם הגאוגרפי.
עוד צוין בדוח כי בשנת 2008 נקבעה רפורמה מקיפה בענף ההטלה, ועיקרה שדרוג הענף.
במסגרת הרפורמה הוחלט כי מתן הסובסידיה לתושבי הגליל יוארך בעשר שנים נוספות: עד לשנת 2017 .
כמו כן נקבע כי רמת הסובסידיה בענף הפטם תושווה לענף הה טלה (נומינלית), וכי שיעור הסובסידיה יופחת ביחס לעלויות הייצור בכ -30% , בהתאם למדדי התקדמות הרפורמה לאורך השנים.
בדוח צוין כי נוכח התנגדות החקלאים לא יצאה הרפורמה לפועל, ולכן השוואת רמת הסובסידיה לענף ההטלה והפחתתה ביחס לעלויות הייצור לא בוצעו.
דוח החשכ"ל העלה, בין השאר, את הממצאים האלה: (א) חוסר בפיקוח ובבקרה - אין פיקוח של חשבות המשרד על האגף לתכנון כלכלי במשרד ועל מועצת הלול; אין פיקוח של האגף לתכנון כלכלי במשרד על מועצת הלול; אין פיקוח של מועצת הלול על המשווקים; (ב) אין הסכם בין משרד החקלאות למועצת הלול בנוגע לסובסידיה; (ג) בחישובי .
16 תשלום מינהלי של סובסידיה בלי חובת ייצורהמשולם למגדלים ש היו זכאים לסובסידיה לפי חוק הגליל.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1007 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 תעריפי הסובסידיה בתקופה המבוקרתנפלו טעויות; (ד) העברת הסובסידיה - במקרים שבהם קיים מגדל ראשי 17, כספי הסובסידיה עוברים דרכו, וזאת שלא כנדרש בתקנות הגליל; הכסף שמועבר ממשרד החקלאות למועצת הלול לצורך תשלום הסובסידיה למשווקים "מתעכב" לעתים במועצת הלול למשך ימים מספר, וכך מתעכב התשלום למגדל; מועצת הלול והמשווקים מקזזים מכספי הסובסידיה בגין קנסות, עיקולים והסדרי חוב למועצה, שלא כאמור ב"נוהל ביקורת העברת סובסידיה דרך המשווקים" של מועצת הלול; (ה) מסלול חלף פטם - ההחלטה על מתן סובסיד יית חלף פטם היא החלטה מינהלית שסוכמה בין משרד החקלאות לאגף התקציבים במשרד האוצר.
ההחלטה אינה מגובה בפרוטוקולים ובאסמכתאות; אין נהלים והגדרות ברורים; הסובסידיה משולמת בטרם הסתיים הרבעון, דבר המאפשר תשלום עבור כל הרבעון לתושבים הזכאים לכך רק עבור חלקו; בסיס הנתונים לחישוב הסובסידיה למגדלים לא נבדק מחדש בכל תקופה, אלא משולם אוטומטית; (ו) שונוׂ ת - לא הוגשו תביעות נגד איש מן המגדלים שזכאותם נשללה במהלך השנים; מגדלים ללא חשבון בנק אינם יכולים לקבל את תשלומי הסובסידיה.
מהתייחסות המשרד לטיוטת דוח החשכ"ל ממרץ 2014 בעניין פיקוחהחשבות על האגף לתכנון כלכלי במשרד ועל מועצת הלול עלה, בין השאר, כי המשרד מגבש נוהל הכולל גם קביעה של הדיווחים הנדרשים מהמועצה ומהמשווקים לצורך הגברת הפיקוח והבקרה.
כמו כן התחייב המשרד לפעול לניסוח הסכם בינו לבין המועצה שיסדיר את חובותיהם ואת זכויותיהם של הצדדים, לרבות את אופן העברת הסובסידיה מן המשרד אל המועצה ומשם אל המשווקים ומהם אל המגדלים, ובכלל זה: מספר ימי העבודה המרבי להעברת התשלום שהתקבל מהמשרד למשווקים; חובת המועצה להעביר דפי חשבון בנק המעידים על קבלת הכסף מהמשרד; ביטול אפשרות להמחאת זכות של סובסידיה; ביטול אפשרות של קיזוז באמצעות סובסידיה; הכנת כתב התחייבות למשווקים כי הסובסידיה תועבר ישירות לזכאי לה על פי חוק; חובת המועצה להגיש למשרד דוחות רבעוניים על תשלומי סובסידיה בפועל למשווקים ולמגדלים.
מנכ"ל משרד החקלאות מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כי הורה לאנשי המקצוע במשרדו שבשנת 2015 יחל תהליך לצמצום התשלומים באמצעות מעבר לשיטת חלף סובסידיות (חלף פטם).
משרד מבקר המדינה מעיר כי מממצאי דוח החשכ"ל עולים ליקויים מהותיים בתחומים רבים.
לפיכך על משרד החקלאות לסיים בדחיפות את כלל הפעולות שהתחייב לבצע בעקבות הדוח, ובהן הכנת נהלים, שיפור התהליכים, צמצום התשלומים באמצעות המעבר לשיטת חלף סובסידיות וניסוח הסכם בין המשרד למועצת הלול.
המשרד השיב בדצמבר 2014 למשרד מבקר המדינה, בין השאר, כי "הופקו הלקחים, הליקויים תוקנו ומשרד החקלאות בשיתוף המועצה לענף הלול מקפידים לפקח ולבקר".
עוד ציין המשרד בעניין העברת תשלומי סובסידיה כי הוא מנסח טיוטת נוהל עם המועצה.
בעניין תשלום חלף סובסידיה ציין המשרד כי "החל מרבעון 1 לשנת 2014 הועבר התשלום בתום הרבעון או בסמוך לסיומו אם חל חג ביום האמור".
החשכ"ל השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 " כיתוך כדי תהליך הביקורת התהדקו הפיקוח והבקרה על ידי החשבות והיחידה המקצועית במשרד החקלאות.
ראוי לציין כי במסגרת מעקב אחר תיקון ליקויים שערכה יחידת הביקורת בחודש דצמבר 2014 מצאנו שתוקנו מרבית הליקויים שהתגלו בביקורת".
עודהשיב החשכ"ל כי חשבות .
17 מגדלהמשכיר לול גידול למגדל אחר.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המשרד תיקנהמיד, במהלך הביקורת שערך, את הליקוי שבתשלום הסובסידיות במהלך הרבעון, וכך הם משולמים בסופו.
כמו כן השיב החשכ"ל כי במקרה אחד בעבר ניתן פתרון שאִפשר תשלום סובסידיה למגדל חסר חשבון בנק.
בדוחהחשכ"ל נכתב כי במסלול חלף פטם ישנם "מתחזים" אשר אינם ממלאים אחר התנאי: מגורים במקום המזכה בקבלת סובסידיה.
בעקבות זאת החליט המשרד לבדוק את הנושא ושלח לכל מקבלי הסובסידיות טופס עדכון פרטים והצהרת מגורים, כדי להשוותם לנתוני מרשם האוכלוסין.
מן הממצאים התברר "שיש מספר לא מועט " של מקבלי סובסידיה שאינם מתגוררים עוד ביישוב המזכה או שנפטרו.
בדוח החשכ"ל צוין כי השוואות כאלה נעשות כבר משנת 2005 ,ומכאן הוסקה המסקנה שאי-אפשר לפתור את בעיית ה"מתחזים" רק באמצעות השאלונים.
לכן הוחלט להקצות שני חוקרים במשרה מלאה מיחידה מרכזית לאכיפה וחקירות של המשרד (להלן - יחידת הפיצו"ח)18 ,כדי לחקור ולתעד מקרים שבהם מגדלים אינם מתגוררים ביישובים הזכאים לסובסידיה.
התקנים שקיבל משרד החקלאות להקמת המערך הם עבור השנים 2014-2013 .
בלבד המערך הוקם במרץ 2013 ותוקצב עד לדצמבר2014 בעלות שנתית של1 מיליון ש"ח (סה"כ 2 .
)מיליון ש"ח ממרץ 2013 ועד דצמבר 2013 אותרו 43 מגדלים שאינם גרים ביישוב המזכה בסובסידיה, בניגוד להצהרתם.
שווי הסובסידיה ששולמה להם הייתה בסך של כ-1.
4 מיליון ש"ח, ובניכוי של עלות העסקת החוקרים נחסכו למדינה כ- 576,000 ש"ח.
המשרד השיב בדצמבר 2014 למשרד מבקר המדינה כי אינו ממשיך את פעילות הפקחים מכיוון שמשרד האוצר לא אישר תקצוב ותקנים לשנה נוספת.
עוד ציין המשרד כי עלות פעילות החוקרים הייתה 1/2 מיליון ש"ח לשנה, וכי החיסכון הכולל למדינה מפעילות זו מסתכם בכ-1.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לבחון את כלל הדרכים שיאפשרו לו להמשיך ולאתר מגדלים המוסרים הצהרות שווא בעניין מקום מגוריהם, פעילות שהוכחה כיעילה ושהביאה לחיסכון בתשלומי הסובסידיות.
על משרד האוצר לבחון על בסיס של שיקולי עלות-תועלת את תקצוב החוקרים.
בחינה זו ראוי כי תיעשה למול בחינת חלופות פיקוח נוספות.
כמו כן על המשרד לבחון, בשיתוף הייעוץ המשפטי, את כלל האמצעים העומדים לרשותו נגד מגדלים שהגישו הצהרות כוזבות למשרד, לרבות דרישה להשבת הכספים, כדי להרתיע את המגדלים וכך לצמצם תופעה פסולה זו.
המועצה השיבה בדצמבר 2014 למשרד מבקר המדינה כי חשוב שפעילות זו של יחידת הפיצו"ח של המשרד תימשך.
כאמור, בנושא חלף הפטם נכתב בדוח החשכ"ל, בין השאר, כי "ההחלטה למתן סובסידיית 'חלף פטם' התקבלה בהחלטה מנהלתית בין משרד החקלאות לאגף התקציבים.
ההחלטה אינה מגובה בפרוטוקולים ואסמכתאות".
בתגובה לממצא זה מסר משרד החקלאות לחשכ"ל, בין היתר, כי יתקיים דיון בראשות המנכ"ל כדי להחליט על המשך הטיפול בחלף פטם.
בכפוף לתוצאת הדיון יקבע נוהל.
il/agri/yhidotmisrad/pizuach/default.
htm משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1009 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עוד נכתב בדוח החשכ"ל, כי לא ברור אם בעת מכירת בית או נחלה של המגדל זכאי קונה הנחלה לקבל את מכסתו וזכאותו של המגדל לסובסידיה.
סמנכ"ל לייצור בחקלאות, אשר בעבר שימש מנהל תחום ענפי החי, ציין לפני צוות הביקו רת של החשכ"ל כי "סוג זה של סובסידיה תקף אך ורק לאלו שכבר היו זכאים לסובסידיה בפטם".
למרות זאת העלה דוח החשכ"ל כי בפועל גם מגדלים חדשים "נכנסים בנעלי המגדל היוצא" ומקבלים סובסידיית חלף פטם.
לפי דוח החשכ"ל, בסעיף 3 ל"הודעהבדבר תשלום סובסידיה לפנים משורת הדין לזכאים לפי חוק הגליל" ממאי 2005 ,שחתומים עליה המנכ"ל והחשב של המשרד, נרשם: "חלף סובסידיה ישולם רק בתנאי שהמגדל מתגורר בפועל ברציפות ובקביעות במרום הגליל".
למעשה, כאשר מתגלה זכאי שאינו גר ביישוב, תשלומי הסובסידיה מופסקים לאלתר, ואולם מרגע שהוא חוזר ליישוב מתחדשים תשלומים אלה, שלא ככתוב בהודעה.
עוד נכתב בדוח החשכ"ל כי המשרד אינו דורש מהמגדלים הצהרת מגורים על בסיס שנתי.
בנושא הקצאת מכסות הטלה למגדלים שלא עמדו בתנאים שקבע להם משרד החקלאות ציין משרד מבקר המדינה בעבר19, כי יש במקבלי מכסות ההטלה מי שלא עברו להתגורר בנחלתם במועד שנקבע והמשיכו לייצר את מכסתם אצל יצרנים אחרים בעלי נחלות ולולים, גם אחרי שניתנו להם ארכות להסדרת המגורים בנחלתם.
עוד נמצא כי לא יושמו ההמלצות לשלול מהמגדלים , שלא עברו להתגורר בנחלתם את מכסות הביצים ואת הסובסידיה הגלומה בהן.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד החקלאות לבחון לאלתר אם ההחלטה על מתן סובסידיית חלף פטם נשענת על בסיס נורמטיבי מספק, ולהחליט בהתאם לממצאים אם להמשיך במתן סובסידיה זו.
על המשרד לבחון גם: אם בהתאם להוראות הדין, מגדלים חדשים הנכנסים בנעלי מגדלים יוצאים זכאים לקבל סובסידיית חלף פטם, ואם מגדלים שאינם מתגוררים בפועל ברציפות ובקביעות במרום הגליל זכאים לקבל סובסידיה זו.
על המשרד לפעול בהתאם לממצאיו.
מלבד כל האמור לעיל, כדי להבטיח שהסובסידיות יינתנו רק לזכאים להן, על המשרד לדרוש מהמגדלים הצהרת מגורים על בסיס שנתי.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 כימנכ"ל המשרד החליט לבטל את תשלומי החלף סובסידיה.
לדבריו בשנת 2015 יחל תהליך הביטול בהדרגה עד לביטולו המוחלט בסוף שנה זו .
עוד השיב כי בישיבה עם מנכ"ל המשרד סוכם שזכאות לסובסידיית חלף פטם לא תוכל לעבור בין בעל משק ליורשיו או לרוכשי המשק, ותיפסק מיד עם פטירת הזכאי או עם העברת המשק.
כאמור, מכסה לייצור ביצי מאכל בכמות של 500,000 ביצים לשנה שוויה כ-800,000 ש"ח.
לפי סעיף34 לחוק המועצה הוסמכה המועצה לקבוע כללים בעניין דרכי העברת המכסות.
כדי שנכס זה לא יועבר בתוך זמן קצר לאחר, מחייבת ועדת המכסות של המועצה את מקבל המכסה בעת הקצאתה להימנע מלהעביר ה לאחֵר עד תום עשר שנים ממועד ההקצאה, מתוכן שבע שנים שבהן גודלו מטילות בפועל.
לאחר תקופה זו רשאי המגדל למכור את המכסה למגדל אחר, להשכירה וכיו"ב.
בית המשפט העליון קבע כי "מכסת הביצים היא 'זכות כלכלית בעלת מעמד עצמאי ונפרד מהמשק'"20.
19 ,מבקר המדינהדוח שנתי 54 ב(2003,) " מכסות הטלה למגדלי עופות ביישובי קו העימות בצפון", עמ' 650.
20 בע״מ 4937/11 ניסים עמרם ואח' נ' משה עמרם ואח' (פורסם במאגר ממוחשב, 2.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בדצמבר 2009 כתב סמנכ"ל בכיר לסחר חוץ במשרד למנהל אגף התכנון במועצה כי "בהמשך לסיכומים בעבר, מכירת מכסות חוק הגליל על פי החלטות ממשלה, ניתן לאשר רק במידה והיצרן הוא יצרן פעיל במשך 10 שנים ממועד הקצאת המכסה לראשונה".
לפי נוהל העברת מכסות, מועצת הלול רושמת את המכסה של מעביר המכסה על שם המקבל.
אין המשרד או המועצה יכולים לדעת אם נמכרה או הושכרה מכסה לאחר.
כמו כן, בדיקות החשכ"ל נערכו בגין מגדלים מקבלי סובסידיה (כ -2,500 מגדלים), ולא כללו מגדלים שאינם מקבלי סובסידיה (כ-500 ).
לפיכך לא ידוע אםבקרב 500 מגדלים אלה יש מי שקיבלו את מכסתם בשל מגוריהם באזור עדיפות לאומית וכבר אינם מתגוררים באזור זה.
מהאמור לעיל עולה כי אף שמטרת הקצאתן של מכסות ההטלה היא ליישב אזורי עדיפות לאומית, הכללים שקבעה המועצה מאפשרים למגדל להפוך את תמריץ ההתיישבות להון.
כלומר, הכללים מאפשרים לקבל תמורה עבור מכסת הטלה - כנכס כלכלי ששווי ו במועד הביקורת הוא כ-800,000 ש"ח- לאחר עשר שנות התיישבות באזור עדיפות לאומית.
יצוין כי בתזכיר חוק מועצת הלול מיולי 2014 הוצע לשנות את המצב הקיים כך שהשר, ולא המועצה, הוא שיקבע בתקנות את דרכי העברת המכס ות ורישומן.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמשרד ינהל מעקב מקיף אחר השינויים בבעלויות, השכירויות ו השותפויות של בעלי המכסות, שיאפשר לדעת למי שייכת המכסה ולמי הושכרה ולקבוע הוראות שונות בנושא זה.
כמו כן לדעת משרד מבקר המדינה, היות שלמכסת הטלה יש שווי כלכלי ניכר והיות שהיא נועדה לתת אמצעי ייצור למתיישב באזור עדיפות לאומית, מן הראוי שהמשרד יבחן גם כיצד ניתן לשייך את המכסה לנחלה, כך שיזכה להטבה זו רק מי ש יחזיק בפועל בנחלה באזור עדיפות לאומית.
הטמפרטורה המרבית להובלת ביצי מאכל ולשיווקן .
בתקנות רישוי עסקים (תחנות מיון לביצי מאכל), התשנ"ה -1994 נקבעו התנאים למתן רישיון עסק לתחנות מיון של ביצי מאכל.
בין השאר, נקבע כי בתחנת המיון יהיה חדר מיון ואחסון ביצים ממוזג, והטמפרטורה המרבית בו תהיה 20 מעלות צלזיוס.
לעומת זאת, בתקנות הסדרת הייצור, המיון והשיווק נקבע כי הטמפרטורה המרבית במבנה תחנת המיון תהיה 25 מעלות צלזיוס.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין התאמה בין הדרישות שבתקנות רישוי עסקים ובין תקנות הסדרת הייצור, המיון והשיווק בעניין הטמפרטורה הנדרשת בתחנות למיון ביצים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות ו על משרד החקלאות לקבוע טמפרטורה מרבית אחידה לאחסון ביצה לאורך כל מחזור החיים שלה - מהלול ועד לשיווקה בחנויות - ולעדכן את התקנות בהתאם.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1011 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המועצה השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כיהיא "מסכימה ומודעת לאמור בסעיפים הנ"ל, לרבות ההמלצות".
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כימשרדי הבריאות והחקלאות שוקדים בימים אלו על תיקון מתואם ביניהם של התקנות: משרד החקלאות יתמקד בתקנות הנוגעות למיון ביצים ומשרד הבריאות יתמקד בשיווק ביצים.
כך יינתן מענה לפרמטרים מקצועיים רבים, ובכלל זה גם לבדיקות טרום-השיווק כבר משלב תחנת המיון.
כמו כן תיבדק הדרישה לטמפרטורה אחידה לכל אורך שרשרת השיווק.
השירותים הווטרינריים בענף הלול .
ניגוד עניינים בפיקוח על המשחטות: בעבודת הפיקוח על המעבדות ועל המשחטות הנתונות לפיקוח המועצה לענף הלול מועסקים: במשחטות - 18 רופאים וטרינרים ו-93 פקחים; במעבדות - 11 רופאים וטרינרים, 16 לבורנטים ו-5 מזכירות, ובסה"כ 143 עובדים.
כבר בשנת 1996 בדוח שנתי 4621 העיר משרד מבקר המדינהכי, בנסיבות המחייבות זאת, יחידת הפיקוח אמורה לנקוט צעדים כגון הטלת הסגר על לולים ומניעת שיווק ם של עופות ושל בשר עופות; צעדים אלה אינם תואמים בהכרח את האינטרסים של מגדלי העופות, שייצוגם במועצת הלול ניכר; יחידת הפיקוח כפופה למועצת הלול: פעולות הפיקוח הווטרינרי במעבדות ובמשחטות (למעט במשחטות עירוניות) נעשות במסגרת יחידת פיקוח הפועלת במועצה, והעובדים העוסקים בפיקוח וטרינרי כפופים אפוא למועצה זו.
לנוכח כל אלה עלול להיווצר ניגוד עניינים בטיפולה של יחידת הפיקוח בעופות.
בדוח 46 הומלץ אפוא, כדי למנוע את ניגוד העניינים, לבחון מחדש את האפשרות להטיל את הפיקוח על שחיטת עופות ועל עיבוד בשרם באופן בלעדי על השו"ט, ללא מעורבות המועצה.
משרד החקלאות השיב אז למשרד מבקר המדינה כי המלצתו זו עולה בקנה אחד עם המלצות ועדה שמינה מנכ"ל משרד החקלאות דאז לייע ול השירותים הווטרינריים במשחטות בעלי כנף מספטמבר 1995 .
, וכי הוא מינה צוות ליישום המלצות אלה בדוח שנתי 53 בשל משרד מבקר המדינה22 ,שעסק בין השאר בעניין קשרי העבודה בין השירותים הווטרינריים למועצה לענף הלול (להלן - דוח 53 ב), נכתב כיבעקבות דוח שנתי 46 החליטה ועדת השרים לענייני תיאום ומינהל23 במרץ1996 למנות צוות בין- משרדי כדי לבחון את צורת ההתארגנות הרצויה של השו"ט, ובכלל זה את האפשרות להפריט יחידות משנה, שירותים או נושאים.
נציב שירות המדינה מינה ביולי 1996 ועדה בין-משרדית כנדרש בהחלטה זו.
הוועדה התבקשה להגיש דוח מסכם עד סוף אוקטובר 1996 ,אך לא הצליחה להגיע למסקנות המוסכמות על כלל חבריה.
בספטמבר 1998 החליטה ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה24, בין היתר, שבתוך שלושה חודשים יגבש המשרד את עמדתו בנוגע להמשך היעזרותו בגופים חיצוניים בפעולות פיקוח וטרינרי.
החלטה זו קיבלה תוקף של החלטת ממשלה.
21 ראומבקר המדינה, דוח שנתי 46 (1995) , בפרק על השירותים הווטרינריים, עמ' 415.
22 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 53 ב(2002) , בפרק עלהשירותים הווטרינריים, עמ' 575.
כיום: ועדת השרים לענייני תיאום, מינהל וביקורת המדינה 24 .
כיום: ועדת השרים לענייני תיאום, מינהל וביקורת המדינה 1012 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עוד נכתב בדוח 53 בכי קשרי העבודה בין המועצה לבין השו"ט מתנהלים משנת 1982 , וטרם הוסדרו באופן מחייב; בשנים האחרונות נתגלעו ביניהם חיכוכים קשים, ובעקבות זאת נפגעים מתן השירותים והיכולת לפעול פעולות שלטוניות, ועלולה להיפגע בריאות הציבור.
אגף התקציבים במשרד האוצר השיב בנוגע לממצאי דוח 53 ב כיהוא מתנגד להעברת הפיקוח הווטרינרי על המשחטות והמעבדות לשירות המדינה.
לתפיסתו, מערך "הפיקוח העליון" צריך להימצא במסגרת הממשלתית (השו"ט); לעומת זאת, הפיקוח במשחטות יכול וצריך להיעשות בידי גופים חיצוניים למסגרת הממשלתית.
משרד מבקר המדינה המליץ אז להחליט בדחיפות כדי להסדיר את מערך הפיקוח משום שהיעדר שיתוף פעולה בין הצדדים פוגע ביכולת השו"ט לפקח ולאכוף את הוראות החוקים והתקנות, וכן הוא פוגע במתן השירותים למגדלים ולבתי השחיטה וגורם נזק לצרכנים.
גם בדוח הוועדה לבחינת התנהלות השירותים הווטרינריים ממרץ 2010 (להלן- דוח זיילר), שהוגש לשר החקלאות דאז, נכתב על ניגוד העניינים בפעילות הווטרינרית במשחטות ובמעבדות של עובדים המועסקים במועצת הלול.
בדוח צוין כי בשנת 1980 נחתם הסכם בין משרד החקלאות ובין מועצת הלול, ולפיו הועברו המעבדות לאבחון מחלות בעופות, שעד אז הפעיל משרד החקלאות, לידי המועצה.
ואולם שיתוף הפעולה, שהיה אמור לשמש בסיס להעברת הסמכויות למועצת הלול, לא נשמר, וחילוקי דעות בין שני הגופים משבשים את עבודתם המשותפת.
חילוקי דעות אלו נובעים מן הדואליות שבה הגוף המפקח והאמור לקבוע, בהתאם לחוק, את היקף הפיקוח ואת העלויות הכרוכות בו, אינו נושא באחריות מינהלית ותקציבית לפיקוח זה.
בדוח זיילר נכתב כי "על ניגוד העניינים ואי התקינות שבהפעלת מערכות הפיקוח בצורה דואלית שכזו התריעו והעירו גורמים שונים, החל במבקר המדינה (בדוח מס' 46 משנת 1995 'ובדוח מס53 ב משנת2002 ), עבור בלשכת היועץ המשפטי של משרד החקלאות (בחוות דעתה של עו״ד אפרת אביאני מיום 22.
) וכלה במועצת הלול עצמה עינינו הרואות שכל הגופים המעורבים בהסדרים המסובכים האמורים סבורים שמדובר בהסדרים גרועים שיש לשנותם מהיסוד.
הולדתם הייתה בחטא של שיקולים זרים, שהיו בעיקרם שיקולים תקציביים, שהגיע הזמן להביאם עתה לקצם.
גם אנו סבורים, לאחר ששמענו את הטענות ואת העובדות שאין כל היגיון בהסדרים האמורים, ואנו ממליצים לשנותם".
באוקטובר 2012 מונה רופא וטרינר ראשי למערך בריאות העוףבשו"ט, ובכך הושלמה ההפרדה והועבר הפיקוח בשדה (בלולים ובמעבדות), שהיה עד אז בהעסקה משותפת על ידי המועצה ועל ידי השו"ט, לפיקוחם הבלעדי של השו"ט.
עולה אפוא כי זה כעשרים שנה יושבים הגופים המעורבים על המדוכה בסוגיית ניגוד העניינים הקיים בפיקוח הווטרינרי על המשחטות, הנובע מעצם כפיפותם למועצת הלול של הווטרינרים המועסקים בפיקוח על המשחטות.
אף שכבר ב-1995 התחייב משרד החקלאות ליישם המלצות ועדה שבחנה את נושא העברת הפיקוח לשו"ט, ועל אף דוחות, ועדות, חוות דעת והחלטת ממשלה בעניין, לא השתנה המצב עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2014.