HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
59 על פי סעיף זה, הממשלה מוסמכת לעשות בשם המדינה, בכפוף לכל דין, כל פעולה שעשייתה אינה מוטלת בדין על רשות אחרת.
60 ,מבקר המדינהדוח שנתי 62 (2012 '), בפרק "תמיכות ומענקים לחקלאים", עמ783 עד812.
61 בג"ץ 5062/97 איגוד שמאי ביטוח בישראל נ' מדינת ישראל, פד"י נה( 1 )181.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |915 .
השיורית של הממשלה: הממשלה אינה רשאית ליצור מסלול מקביל ושונה באמצעות הסמכות השיורית לפני שבחנה את האפשרות לפעול על פי ההסדר הקבוע בחוק, שאם לא כן היא מרוקנת אותו מתוכנו והופכת אותו ל"אות מתה".
עוד צוין באותו הדוח כי אם יתברר שהממשלה נמנעת דרך קבע מלהשתמש במסלול שנקבע בחוק, עלול הדבר ללמד כי האפשרות להפעיל את החוק לא נבחנה או לא נשקלה כראוי.
מבקר המדינה העיר באותו דוח למשרד החקלאות ולמשרד האוצר כי השימוש הקבוע בסמכות השיורית כאמצעי למתן מענקים מינהליים נותן משנה תוקף למסקנה שהמשרדים לא בחנו כראוי את האפשרות לתת את המענקים באמצעים שנקבעו בחוק.
עוד נכתב בדוח הביקורת משנת 2012 כי רובם המכריע של המענקים שנתן משרד החקלאות בשנים 2011-2009 (יותר מ-70% ) היו מענקים מינהליים, ומכאן שהמשרד יצר מסלול עיקרי למתן מענקים שאינו בהתאם להוראות החוק, ואילו מתן מענקים על פי החוק, על תנאיו והוראותיו, היה למשני.
בעניין זה העיר מבקר המדינה כי אף שמשרד החקלאות ומשרד האוצר היו ערים לקושי המשפטי ולכך ש ספק אם הממשלה מוסמכת לתת מענקים בדרך זו, הם המשיכו לנקוט בה בלא להסדיר את הסוגיה המשפטית.
במרץ 2013 פרסם המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי-פיסקלי) חוות דעת העוסקת בפרשנות של החוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט-195962 , ושל החוק לעידוד השקעות הון בחקלאות (להלן - חוות הדעת מ -2013 ).
בחוות הדעת נכתב בין היתר כי היא מבוססת על ההנחה שדרך המלך להענקת מענקי עידוד היא מתן מענקים לפי חוקי העידוד וכי ראוי לשמור את האפשרות לקבוע מענקים מינהליים מכוח סמכותה השיורית של הממשלה למקרים מוגבלים בהיקפם.
מדובר במקרים המחייבים גמישות והתאמה לצרכים משתנים, מקרים שקשה לתת להם מענה במסגרת הקשיחה של חקיקה ראשית.
עוד נכתב כי כאשר המענקים המינהליים נועדו לשרת מטרות דומות למטרות חוק העידוד, יש להקפיד הקפדה יתרה שהם לא יאפילו מבחינת היקף הסיוע שהם מעניקים על המסלולים שקבע החוק.
כן נכתב בחוות הדעת כי ככל ששיעור ההטבות המינהליות גדל ביחס להטבות מכוח החוק, גובר החשש כי המסלול המינהלי הופך לעיקר ומותיר את המסלול מכוח החוק למשני בלבד.
כאשר המענקים המינהליים רחבים וארוכי טווח, עולה חשש כי בפועל מדובר בהסדר ראשוני, שמקומו בחקיקה ראשית ולא במסלול מינהלי.
לכן חובה על כל משרד לבחון את המסלולים המינהליים שקבע, ואם הם רחבים וארוכי טווח - לפעול לעיגונם בחקיקה ראשית.
תקציב מינהלת ההשקעות - ההוצאה על מענקים מינהליים: משרד מבקר המדינה ריכז את ביצוע התקציב של מינהלת ההשקעות בשנים 2014 עד2016 בחלוקה למענקי חוק ולמענקים מינהליים.
62 חוק זה מסמיך את מ שרד הכלכלה והתעשייה ואת משרד התיירות להעניק מענקים לעידוד השקעות הון בתעשייה ובתיירות.
לוח 3 : ,)ביצוע תקציב ההרשאה של מינהלת ההשקעות (במיליוני ש"ח בשנים 2014 עד 2016 .
מענקים מינהליים 199 (84%) 237 (83%) 304 (88%) .
מענקי חוק 38 (16%) 47 (17%) 41 (12%) .
סך הכול 237 284 345 מהלוח עולה כי בשנים 2014 עד2016 היו המענקים המינהליים 88%-83% .
מההוצאה של מינהלת ההשקעות על מענקים אף שבשנת 2012 העיר משרד מבקר המדינה למשרד החקלאות על שיצר מסלול עיקרי למתן מענקים שלא בהתאם להוראות החוק ובכך הפך את המענקים על פי החוק למשניים, ליקוי זה לא תוקן.
זאת ועוד, אף שבשנת 2013 פרסם המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי-פיסקלי) חוות דעת ולפיה קביעת מסלולים מינהליים מכוח סמכותה השיורית של הממשלה ראוי שתישמר למקרים מוגבלים בהיקפם, בשנים 2014 עד2016 נתנה מינהלת ההשקעות מענקים בעיקר במסלול המינהלי, והשימוש במסלול זה אף הורחב - מ-70% מהתקציב בשנים2009 עד2011 ל-88% בשנת2016 .
:שיעור המענק במסלולים המינהליים סעיף 24 (א) לחוק עידוד השקעות הון בחקלאות קובע כי שיעור המענק שיינתן במסגרתו 63 :יהיה כדלקמן באזור פיתוח א' - 20% '; באזור פיתוח ב- 10%64.
63 מתוך סכום ההשקעה במפעל חקלאישהתכנית להקמתו אושרה על פי החוק .
64 אזורי הפיתוח א' וב' נקבעו בצו לעידוד השקעות הון בחקלאות (קביעת תחומי אזורי פיתוח א' ו- ב') התשע"ד-2013 .
על פי הצו, אזור פיתוח א' הוא אזור שמידת התרומה של החקלאות בו רבה בהקשר של כל אחת ממטרות הצו (למשל, אספקת תוצרת חקלאית ופריסת התיישבות), ואזור פיתוח ב' הוא אזור שמידת התרומה של החקלאות בו בינונית עד רבה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |917 .
הביקורת העלתה כ י שיעורי המענקים שנתנה מינהלת ההשקעות במסלולים המינהליים בשנים 2014 עד2016 היו גבוהים במידה ניכרת משיעור המענק המירבי שנקבע בחוק (20% ).
למשל, שיעור המענק במסלול המינהלי "עידוד השקעות בחקלאות ביישובי עוטף עזה" היה 40% ; שיעור המענק "תמיכה למגדלי פלפל ליצוא באזורי עדיפות לאומית" היה 70% "; ושיעור המענק "הסכם המים65 היה80%.
:שיעור המענק במענקי חוק בדוח הביקורת משנת 2012 נכתב כי שיעור המענק שנתן משרד החקלאות במענקי חוק היה גבוה משיעור המענק המירבי שנקבע בחוק.
זאת בשל תוספת מינהלית שניתנה כדלהלן: באזור פיתוח א' ניתנה תוספת בשיעור 5% מעלות ההשקעה, דהיינו מענק כולל של 25% במקום20% ; באזור פיתוח ב' ניתנ ה תוספת של 10% , דהיינו מענק כולל של 20% במקום10% - .
פי שניים מכפי שנקבע בחוק בחוות הדעת משנת 2013 נכתב כי לאחר בחינת המסלולים המינהליים במשרד החקלאות המעניקים תוספת קבועה על הקבוע בחוק, עולה המסקנה כי מסלולים אלו מעוררים קושי משפטי מהותי.
זאת מפני שמכוח מסלולים אלו מוענקת תוספת קבועה, לאורך זמן, לכל מי שזכאי לה מכוח החוק, בלא להפעיל שיקול דעת ממשי.
תוספות אלו אף מפרות את האיזון שקבע המחוקק.
הביקורת העלתה כי אף שחוות הדעת משנת 2013 קבעה כי התוספת המינהלית הקבועה למענקי החוק מעוררת קושי משפטי מהותי ומפרה את האיזון שקבע המחוקק, המשיך משרד החקלאות להעניק תוספת זו גם בשנים 2014 עד2016.
הדברים מקבלים משנה תוקף נוכח העובדה כי בפברואר2017 הודיע מנהל מינהלת ההשקעות לעובדי המחוזות במשרד החקלאות כי מינהלת ההשקעות והלשכה המשפטית של משרד החקלאות הגישו הצעה מפורטת לתיקון החוק, הכוללת בין היתר תיקון של שיעורי מענקי החוק ל -25% באזור פיתוח א' ול -20% באזור פיתוח ב'.
עוד הודיע מנהל מינהלת ההשקעות כי עד קבלת התיקון לא תפעיל מינהלת ההשקעות את מסלול מענקי החוק (אלא רק את המסלולים המינהליים).
65 הסכם שנחתם בשנת2006 בין משרד האוצר, משרד החקלאות והתאחדות חקלאי ישראל, ולפיו הכספים המתקבלים מייקור תעריפי המים לחקלאות יוחזרו לחקלאים באמצעות השקעות בשיפור מערכות המים.
משנת 2012 מינהלת ההשקעות מאשרת להשקיע את הכספים גם בנושאים אחרים, כגון נטיעות חדשות והקמת בתי צמיחה לפרחים, לירקות ולמטעים.
היקף הסיוע שנותנת מינהלת ההשקעות באמצעות המסלולים המינהליים, שנועדו לשרת מטרות הדומות למטרות החוק, גדול בהרבה מהיקף הסיוע הניתן באמצעות המענקים הקבועים בחוק; מתן סיוע באמצעות מסלולים מינהליים כאמור עוקף למעשה את אמות המידה שנקבעו בחוק.
אף שהמחוקק קבע את הדרך להקצאת מענקים לעידוד השקעות הון בחקלאות, משרדי החקלאות והאוצר בחרו להקצות את הרוב המכריע של תקציב ההשקעות במסלולים המינהליים, שמטרותיהם חופפות למטרות החוק.
חרף הקושי המשפטי כאמור, המשיך משרד החקלאות לתת מענקי השקעות לחקלאים בעיקר באמ צעות המסלולים המינהליים ואף הרחיב את השימוש במסלולים אלה.
החוק לעידוד השקעות הון בחקלאות נועד לעודד את המגזר החקלאי כגורם חלוצי, ביטחוני וחברתי.
בשל השימוש הנרחב שעושים משרדי החקלאות והאוצר במסלולים המינהליים, נפגעת היכולת לעודד השקעות במגזר החקלאי בכללותו, מפני שהרוב המכריע של תקציב מינהלת ההשקעות מופנה למתן מענ קים מינהליים לאזורים או לענפים חקלאיים מסוימים.
משרד החקלאות מסר בתשובתו כי ניסה לתקן את החוק עוד לפני פרסום דוח הביקורת משנת 2012 וחוות הדעת משנת 2013 ,וכי ביולי 2016 פרסםתזכיר לתיקון החוק, בין היתר על רקע הכוונה לגבש מתווה לתמיכות ישירות.
עוד מסר משרד החקלאות כי בשנה האחרונה לובנו כל הנושאים המהותיים הקשורים לתיקון החוק - שיעור המענקים, דרך ההתייחסות למענקים המינהליים והטיפול המקיף בהטבות המס - וכי ניתן לומר בבירור שמשרד החקלאות ומשרד האוצר הגיעו לעמק השווה בנושאים אלה.
משרד החקלאות הוסיף כי הוא מקווה שבמושב הקרוב של הכנסת תעלה הצעה לתיקון מקיף של החוק.
כמו כן מסר משרד החקלאות כי החוק היה אמור להיות המסגרת העיקרית להקצאת מענקים לעידוד השקעות הון בחקלאות.
ואולם התמעטות התקציבים שהוקצו למענקים לפי החוק במשך השנים ומשברים ואירועים פוליטיים - כל אלה הביאו את משרדי האוצר והחקלאות לגבש הבנות בנוגע להקצאת תקציבים במסלולי תמיכה מינהליים שמטרותיהם חופפות את מטרות החוק.
לדברי משרד החקלאות, מגמה זו שיקפה מדיניות רבת שנים של תיעדוף תקציבי נמוך להשקעות הון בחקלאות בכלל ולהשקעות הון לפי החוק בפרט, וכן שחיקה במעמדה של החקלאות בציבור ובממשלה ובתפיסתה כערך הראוי לפיתוח ועידוד, כחלק ממדיניות ארוכת טווח.
משרד החקלאות ציין כי המשרד יזם את תיקון החוק הן בהיבטי המס והן בהיבטי המענקים, כך שיוקצו במסגרת החוק משאבים תקציביים משמעותיים במסלולים שייקבעו, ויוגדל שיעור המענקים לפיהם.
כך, לאחר תיקונו יוכל החוק להיות מסגרת נורמטיבית כוללת לעניין השקעות הון בחקלאות, ויספק מענה משפטי ומעשי לצרכי החקלאות כיום.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |919 .
אגף התקציבים מסר בתשובתו כי בימים אלו אושר נוסח אשר תואם בין משרד האוצר, משרד החקלאות ורשות המסים.
אגף התקציבים הוסיף כי הנוסח צפוי להיות מוגש לאישור הממשלה עם יתר ההתאמות התקציביות בנובמבר 2017.
מבירור שעשה משרד מבקר המדינה בינואר 2018 עלה כי נעשות פעולות לתיקון החוק, אך פעולות אלו טרם הבשילו לכדי נוסח סופי המוסכם על כל הגורמים המעורבים, ובעיקר משרד י האוצר והחקלאות.
על משרדי החקלאות והאוצר לפעול במרץ להשלמת ההסדרה של הנושא.
ניהול ההליך למתן תמיכות במשרד החקלאות .
הממשלה מחלקת את כספי התמיכה בשני מסלולים: תמיכה במוסדות ציבור66 "ותמיכה ב"גופים אחרים - רשויות מקומיות, חברות בע"מ, שותפויות, אנשים פרטיים וגופים אשר אינם מוגדרים מוסדות ציבוריים ואינם תאגידים שהוקמו על פי חוק (להלן - גופים אחרים).
רוב התמיכות שנותן משרד החקלאות הן לגופים אחרים, ובהם חקלאים, רשויות מקומיות ורשויות ניקוז.
הוראות תקנון כספים ומשק (להלן - הוראות התכ"ם) העוסקות בתמיכות כספיות של משרדי הממשלה לגופים אחרים67 מפרטות את השלבים הנדרשים בהליך מתן התמיכות, החל משלב פרסום המידע בדבר התמיכה, דרך הליך האישור ועד תשלום התמיכה למגיש הבקשה.
לפי הוראות התכ"ם, משרד ממשלתי יפרסם באתר המרשתת שלו נוהל בדבר האפשרות לקבל תמיכה (להלן - נוהל תמיכה).
בנוהל התמיכה ייכללו הפרטים האלה: נושא התמיכה, הסכום שאושר לתמיכה, הגופים הזכאים לתמיכה, המועד האחרון להגשת בקשות לקבלת תמיכה ומקום פרסומם של טופסי הבקשה ושל "מבחני התמיכה"68.
עוד נקבע בהוראות התכ"ם כי גוף המעוניין בתמיכה יגיש למשרד הממשלתי בקשת תמיכה, בצירוף כל המסמכים הרלוונטיים.
המשרד הממשלתי ימנה ועדת תמיכות, וזו תדון בבקשות התמיכה, בהתאם למבחני התמיכה, תנסח את החלטתה בכתב בצירוף נימוקים ותשלח הודעה אל הגוף מבקש התמיכה (להלן - כתב א ישור).
החשבים של המשרד הממשלתי יבצעו את תשלום התמיכה.
לשם כך, הגוף ימסור ליחידה המקצועית במשרד דוחות ביצוע שאושרו בידי .
66 על פיהגדרתם בסעיף 3 א' לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.
67 הוראות התכ"ם, פרק6.
68 מבחנים אשר על פיהם ייקבעו הזכאות לקבלת התמיכה ואופן חלוקת תקציב התמיכה בין הגופים אשר נמצאו זכאים לו.
בתרשים 11 מוצגים השלבים העיקריים בהליך מתן התמיכות לגופים אחרים.
תרשים 11 : השלבים העיקריים בהליך מתן התמיכות לגופים אחרים בהוראות התכ"ם69 גם נקבע כי תמיכות המועברות ישירות למקבל התמיכה ינוהלו במערכת מרכב"ה70 במודול "תהליך תמיכות" (להלן- מודול תמיכות), משלב קבלת טופסי הבקשה לתמיכה וקליטתם ועד ביצוע התמיכה.
משרד מבקר המדינה בדק היבטים בתפקודו של משרד החקלאות בעניין מתן תמיכות לגופים אחרים.
בשנת2014 שכר משרד החקלאות את שירותיה של חברת ייעוץ (להלן- חברה א'), על מנת למפות את התמיכות שהוא נותן ולבחון כיצד לשפר את השירות הניתן לחקלאי, לבצע התייעלות ארגונית ולשפר את השקיפות בהליך מתן התמיכות.
חברה א' בחנה בין היתר את מספר הבקשות לתמיכה, את אופן הטיפול בהן ואת מערכות המידע שבאמצעותן מתבצע .
11 בנושא "רישום תמיכות" מ - 15.
11 'והוראת תכ"ם מס 2.
2 בנושא "פעילות חשבונאית במערכת מרכב"ה" מ- 1.
70 מערכת מרכב"ה (מחשוב רוחבי כולל במשרדי הממשלה) היא מערכת מחשוב המשמשת לניהול משאבי האנוש, הכספים, הלוגיסטיקה והנכסים במשרדי הממשלה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |921 .
הטיפול וריכזה במאי2014 את ממצאיה במסמך (להלן- המסמך של חברה א').
במסמך של חברה א' נכתב כי ההליך למתן התמיכה במשרד אינו מתבצע באופן אחיד, אלא יש גרסאות רבות של ההליך הבסיסי.
הדבר יוצר חוסר אחידות במשרד ואף בלבול בקרב מגישי הבקשות.
חברה א ' המליצה להגדיר במשרד כתובת אחת לטיפול במגישי הבקשה בכל השלבים - קליטת הבקשה, שמירה על ממשק לאורך התהליך, מתן החלטה סופית ותשלום התמיכה.
עוד נכתב במסמך של חברה א' כי המשרד מנהל את הליך מתן התמיכות באמצעות מגוון מערכות מידע.
הדבר מקשה לנתח את הנתונים ולדעת באיזו מידה התמיכה משיגה את מטרותיה, וכן מחייב את מגישי הבקשות להגיש את אותו מסמך כמה פעמים עבור בקשות תמיכה שונות.
החברה ציינה כי אפשר לייעל את התהליך ולקצר אותו באמצעות מערכות המידע, אך אפשרות זו לא תמיד ממומשת.
חברה א ' המליצה להשתמש ככל האפשר ביכולות של מערכות המידע כדי לייעל את הטיפול בבקשות התמיכה ולשקול לאחד כמה שיותר סוגי תמיכות במערכת מידע מרכזית אחת.
גם במסמך אחר שהכינה חברה א' בינואר 2015 נכתב כי אחד הממצאים הבולטים שעלו היה שונות רבה באופני הטיפול בבקשות לתמיכה ובמערכות התומכות בכל סוג תמיכה.
חברה א ' ציינה באותו מסמך כי השונות גורמת לחוסר יעילות בביצוע התהליך וכן פוגעת ביכולת לאגור נתונים לגביו ולבצע עליו בקרה.
עוד נכתב כי מערכת תמיכות מרכזית צריכה לכלול ב ין השאר את האפשרויות הבאות: עבור מגיש הבקשה - הגשת בקשה באמצעות פורטן במרשתת, יכולת לעקוב אחר מצב הבקשה ומניעת כפילויות בין תמיכות שונות; עבור מטה המשרד - ריכוז כל המידע על התמיכות לחקלאי במערכת אחת ויכולת להפיק דוחות; עבור המחוז - צמצום הניירת ומעקב אחר מצב הבקשה; עבור החשבות - ניהול של מרב הנתונים במערכת מרכב"ה והגברת השקיפות והבקרה.
משרד מבקר המדינה בדק את האופן שבו יישם משרד החקלאות את ההמלצות של חברה א '.
נמצא כי אף שמשרד החקלאות שכר את שירותיה של חברה א' כדי לשפר את השירות הניתן לחקלאי, לבצע התייעלות ארגונית ולשפר את השקיפות בהליך מתן התמיכות, במועד סיום הביקורת, נובמבר 2017 , לא יושמו המלצות החברה, ועדיין קיימת שונות רבה באופן הטיפול בבקשות לתמיכה ובמערכות המידע התומכות בכל סוג תמיכה.
משרד מבקר המדינה רי כז פרטים בלוח 4 לגבי התמיכות שנתן משרד החקלאות לגופים אחרים בשנת 2016.
לוח 4 : התמיכות שנתן משרד החקלאות לגופים אחרים בשנת 2016* .
)(במיליוני ש"ח מספר בקשות .
ההשקעות 28 345 כ- 2,700 .
ופיתוח הכפר 8 85 כ-300 .
קרקע וניקוז 6 65 כ-200 .
אגף גורמי ייצור 4 29 כ-600 .
אגף סחר חוץ 2 6 כ-30 .
המדען הראשי 1 15 כ-50 .
סך הכול 54 570 כ- 4,030 .
* הלוח אינו כוללנתונים לגבי ה תמיכות בביטוח החקלאי ו התמיכות לפי חוק הגליל , ש תקציבן בשנת 2016 היהכ- 230 מיליון ש"ח.
כמו כן, הלוח אינו כולל נתונים לגבי תמיכות שניתנו למוסדות ציבור.
מהלוח עולה כי בשנת 2016 נתן משרד החקלאות54 סוגי תמיכות לגופים אחרים, וכי אושרו כ- 4,000 בקשות תמיכה בסכום של570 .
מיליוני ש"ח במועד סיום הביקורת נמצא כי כל אחת מיחידות המשרד ניהלה את הליך מתן התמיכות במערכת מידע ייעודית ונפרדת וכי כמה מהתמיכות אף נוהלו שלא באמצעות מערכת מידע, אלא באמצעות גיליונות אלקטרוניים.
זאת על אף ממצאי חברה א' משנת 2015 בעניין השונות הרבה באופני הטיפול ובמערכות התומכות בכל סוג תמיכה והמלצתה לאחד כמה שיותר סוגי תמיכות במערכת מידע אחת מרכזית.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |923 .
הביקורת העלתה כי בשני מקרים כללו נוהלי התמיכה של שתי יחידות במשרד את אותו נושא תמיכה: הנושא "תמיכה במפעלי עיבוד תוצרת חקלאית" הופיע במינהלת ההשקעות וגם באגף לתכנון ופיתוח הכפר71 ; הנושא "תמיכה לרכש מיכון חקלאי" הופיע במינהלת ההשקעות וגם באגף לשימור קרקע72.
במצב שבו אין בידי המשרד בסיס מידע אחוד לטיפול בתמיכות, עלולות יחידות שונות במשרד להעניק תמיכות כפולות לאותו גוף ולאותה מטרה.
אף שלגבי שני המקרים האמורים לא נמצא כי ניתנה תמיכה כפולה, על משרד החקלאות לוודא שנוהלי התמיכה השונים במשרד לא יעסקו באותם נושאי תמיכה.
עוד עלה כי מינהלת ההשקעות, הממונה על מחצית מנוהלי התמיכה במשרד, לא דיווחה על נתוני התמיכות במודול תמיכות במרכב"ה, כנדרש בהוראות תכ"ם, אף שהיא מעניקה אלפי מענקים בשנה בסכומים של מאות מיליוני ש"ח (בשנת 2016 נתנה מינהלת ההשקעות 2,700 מענקים בסכום כולל של345 .
)מיליון ש"ח יוצא אפוא שאף שמשרד החקלאות מעניק 54 סוגי תמיכות לגופים אחרים בסכום של מאות מיליוני ש"ח בשנה, לא היה בידיו בסיס נתונים שבו מרוכז המידע על כל התמיכות שהוא נותן ועל אופן מימושן.
לפיכך, אין לגורמים המפקחים במשרד תמונה מלאה של נתוני התמיכות.
הד בר פוגע בשקיפות, ביכולת לאגור נתונים ולנתח אותם וביכולת לבצע בקרות ולאתר כפילויות בתמיכות.
בינואר2015 דן משרד החקלאות בצורך במערכת תמיכות מרכזית, ובכלל זה בדוח של חברה א'.
בסיכום הדיון נכתב כי נבחנו שתי חלופות: שדרוג המערכת הקיימת של מינהלת ההשקעות או הקמת מערכת חדשה, וכי חברה א' המליצה להקים מערכת חדשה, בעיקר בשל הקושי הרב להתאים את המערכת הישנה לנדרש.
עוד נכתב כי החשב הכללי במשרד האוצר מסכים שתופעל מערכת תמיכות מקצועית, בתנאי שהמערכת תתמוך בתהליכי השיפוט של בקשות התמיכה ובתשלומים בגינן ותהיה מקושרת למודול התמיכות במרכב"ה.
בדיון הוחלט להמשיך בבירור בעניין עלויות הפיתוח של מערכת תמיכות כאמור ובעניין לוחות הזמנים הנדרשים לכך.
בפברואר 2015 פנה אגף מערכות מידע במשרד החקלאות לוועדה להתקשרויות חריגות במשרד, כדי לאשר התקשרות לכתיבת אפיון 73 של מערכת תמיכות מרכזית ולכתיבת מסמכי מכרז לבחירת ספק לפיתוחה.
במרץ 2015 אישרה הוועדה את ההתקשרות.
ואולם רק בדצמבר 2016 פרסם משרד החקלאות מכרז לקבלת שירותי ניהול בעניין פרויקט הפיתוח .
71 נוהל תמיכה בנושא "מרכזי מבקרים לתיירות כפרית חקלאית ותמיכה בעסקיםקטנים".
72 נוהל תמיכה לשימור קרקע- כלי מיכון.
73 האפיון הוא מרכיב הכרחי בתהליך הפיתוח של מערכת ממוחשבת, והוא כולל ניתוח וניסוח של כל הדרישות מן המערכת.
באוגוסט 2017 הושלם הליך בחירת הספק במכרז, אך טרם הושלם הליך ההתקשרות עמו.
הביקורת העלתה כי אף שהקושי בניה ול של התמיכות היה ידוע למשרד החקלאות עוד משנת 2014 , עד מועד סיום הביקורת, שלוש שנים לאחר מכן, לא יישם המשרד פתרון ממוחשב לריכוז התמיכות, לייעול הליך מתן התמיכות ולבקרה עליו.
משרד החקלאות מסר בתשובתו כי קיבל החלטה עקרונית לעבור למודל ממוחשב של מערכת תמיכות מרכזית וכי החלטה זו באה לידי ביטוי בשני מעשים משמעותיים: הראשון, תהליך בחירת ספק במכרז הושלם ונבחרה חברה לאפיון של המערכת; השני, פורסם מכרז למנהל תחום בכיר במינהלת ההשקעות, שתפקידו יהיה להקים את מערכת התמיכות המרכזית ולנהלה.
המשרד הוסיף כי הליך המכרז לאיו ש משרה זו נמצא בעיצומו, ונראה כי עד תחילת שנת 2018 תאויש המשרה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שמשרד החקלאות מטפל מדי שנה בשנה באלפי בקשות לתמיכה בהיקפים כספיים גדולים מאוד, עליו להשלים בהקדם את פעולתו לפתרון ממוחשב לניהול מרכזי של התמיכות.
הדבר ייעל את הלי ך מתן התמיכות, יגביר את השקיפות של ההליך וישפר את הבקרה עליו, ובכלל זה יאפשר לאתר כפל תמיכות, וכן יאפשר לאגור נתונים ולנתחם.
פתרון כזה גם יאפשר למקבלי התמיכה - חקלאים ורשויות מקומיות - להפיק מידע על כל סוגי התמיכות ועל מצב הטיפול בבקשות התמיכה.
חתימה על כתבי אישור במינהלת ההשקעות .
בסיומו של הליך האישור של בקשה לתמיכה שולחת מינהלת ההשקעות כתב אישור למגיש הבקשה.
בכתב האישור מצוינים בין היתר פרטי הבקשה, סכום המענק המאושר, תוקף כתב האישור (בדרך כלל שנה אחת) ובמידת הצורך - תנאים אחרים שמגיש הבקשה נדרש לעמוד בהם.
בסעיף 18 (א) לחוק לעידוד השקעות הון בחקלאות נקבע כי מינהלת ההשקעות רשאית לאשר תכנית להקמה, לפיתוח או להרחבה של מפעל חקלאי או חלק ממנו, אם ראתה שהדבר עשוי לסייע להגשמתה של מטרת חוק זה.
עוד נכתב כי האישור יהיה בכתב וייחתם בידי מנהל מינהלת ההשקעות, ו"תכנית או חלק ממנה שאושרו כאמור, יהיו לתכנית מאושרת".
חוק נכסי המדינה, תשי"א-1951 (להלן- חוק נכסי המדינה) קבע מי רשאי לייצג את הממשלה בעסקות בנכסי מדינה ולחתום בשם המדינה על מסמכים הנוגעים אליהן: שר האוצר; שר אחר או אדם אחר שהורשה לכך על ידי הממשלה, אם באופן כללי ואם בנוגע לסוגים מסוימים של עסקות או לסוגים משרד החקלאות ופיתוח הכפר |925 .
מסוימים של נכסים; אדם אחר שהורשה לכך על ידי שר האוצר או על ידי שר אחר.
החוק קבע כי הודעה על הרשאה כאמור תפורסם ברשומות74 .
על פי החלטת ממשלה שהייתה בתוקף עד דצמבר2016 , הורשו נושאי המשרות במשרד החקלאות המפורטים בהחלטה לחתום בשם המדינה על המסמכים הנוגעים לעסקות בנכסי מדינה, עד לסכום הנקוב בהחלטה עבור כל מורשה.
בהחלטה נקבע בין היתר כי מנהל מינהלת ההשקעות מורשה לחתום בשם המדינה עם חשב המשרד או עם סגנו על מסמכי עסקות שסכומן עד 300,000 ש"ח (לגבי עסקות שסכומן גדול יותר, נדרשת גם חתימת המנהל הכללי של המשרד).
בהחלטת הממשלה שהתקבלה בדצמבר 2016 בנושא הרשאות לפי חוק נכסי המדינה לנושאי משרה במשרד החקלאות 75 עודכנו סכומי ההרשאה לבעלי התפקידים במשרד.
בין היתר נקבע כי מנהל מינהלת ההשקעות מורשה לחתום עם חשב המשרד או עם סגנו על מסמכי עסקה בסכום של עד מיליון ש"ח (לגבי עסקות בסכום גדול יותר נדרשת גם חתימת המנהל הכללי של המשרד).
הביקורת העלתה כי בשנים 2014 עד2016 חתם רק מנהל מינהלת ההשקעות על כתבי אישור למענקי חוק בסכום מצטבר של כ-40 מיליון ש"ח בשנה.
הדבר מנוגד להחלטת הממשלה בנושא הרשאות לנושאי משרה במשרד החקלאות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נושאי משרה במשרד החקלאות אינם מורשים לחתום לבדם על מסמכים הנוגעים לעסקות בנכסי מדינה, ולכן יש להקפיד כי גם חשב משרד החקלאות יחתום על האישורים למענקי החוק.
הדבר מקבל משנה תוקף נוכח העובדה שנחתמו מאות כתבי אישור בשנה וכי היקפם נרחב - עשרות מיליוני ש"ח.
בתשובתו מאוקטובר 2017 מסר משרד החקלאות כי הוא מקבל את הערת הביקורת.
בתשובתו מינואר 2018 הוסיף משרד החקלאות כי במשך השנים התפתחה במשרד דרך פעולה ולפיה כתבי אישור למענקי חוק נחתמו על ידי מנהל מינהלת ההשקעות ללא אישור של חשב המשרד, ככל הנראה על יסוד התפיסה כי ההוראות הייחודיות של החוק לעידוד השקעות הון בחקלאות גוברות על הוראות חוק נכסי המדינה.
המשרד ציין כי לתפיסה זו יש תימוכין בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה 76 , ולפיה הסמכות להתחייב בחוזה יכולה להשתמע מן הסמכות המוקנית בחוק לעשות מעשה מינהלי מסוים, ובמקרים שבהם חוק מסוים מקנה סמכות לרשות של המדינה להתקשר בחוזים, אין צורך .
74 חוק נכסי המדינה, סעיפים6 ,)(א6.
)(ב 75 /החלטה חק 1663 של ועדת השרים לענייני חקיקה מ - 11.
ההחלטה קיבלה תוקף של החלטת ממשלה - החלטה מס' 2233 מ- 29.
16 - והחליפה את החלטת הממשלה הקודמת באותו הנושא שהייתה בתוקף עד דצמבר 2016.
76 'הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מס 6.
03 , שעניינה "הסמכות להתחייב בחוזה בשם המדינה".
בהסמכה נוספת לפי חוק נכסי המדינה77 .
המשרד הבהיר כי "דרך פעולה זו לא הייתה ידועה ליועצים המשפטיים והחשבים של המשרד לאורך השנים, ולפיה פעלו מנהלי השקעות עוד טרם מינוי של מנהלה הנוכחי.
עם היוודע הענ יין, ההנחיות הובהרו, כך שהתחייבויות מטעם מינהלת ההשקעות נחתמות כיום גם על ידי מורשי החתימה של המשרד לפי חוק נכסי המדינה, כמקובל".
77 על פי סעיף 13 להנחיית היועץ המש פטי לממשלה מס' 6.
2000 "השאלה אם אכן סמכות מינהלית מסוימת כוללת גם סמכות להתקשר בחוזה בקשר לאותה סמכות עצמה, והיקף הסמכות להתקשר בחוזה במקרה כזה, תלויה בכל מקרה בלשון החוק המסמיך, בכוונת החוק, במהות הסמכות ובנסיבות של המקרה.
במקרה של ספק בשאלה זאת, מן הראוי יהיה לקבל חוות דעת משפטית, אם מהיועץ המשפטי של המשרד הנוגע בדבר ואם מהיועץ המשפטי לממשלה".
משרד החקלאות ופיתוח הכפר |927 .
לחקלאות בישראל יש תועלות ציבוריות רבות, ובהן שמירה על קרקעות ומניעת השתלטות עליהן, חיזוק הפריפריה ואספקת מזון טרי למשק המקומי; תועלות אלו הן הסיבה המרכזית לכך שפעילות הממשלה בענף החקלאות מאופיינת ברמת מעורבות גבוהה.
כלי מרכזי בסיוע של הממשלה לענף החקלאות הוא התמיכות.
השיעור הגבוה של התמיכות מעוותות הסחר והייצור בחקלאות בישראל, הפגיעה שיש לכך ביעילות ובתחרות בענפי החקלאות השונים וההשפעה שיש למצב זה על יוקר המחיה מחייבים את מ שרדי האוצר והחקלאות לבצע הליך של בחינה מחודשת בנוגע למדיניות התמיכה בחקלאות, לצורך קבלת החלטות אשר יבטיחו את פעילותו המיטבית של המשק ואת טובתו של הצרכן.
במסגרת זו יש מקום לבחון כיצד ניתן להשיג מטרות אלו וכן מטרות מדיניּות נוספות, באמצעות השימוש בתמיכות ישי רות ממוקדות ויעילות שאינן מעוותות סחר וייצור.
מקור התמיכות הישירות הוא תקציב המדינה, ועלותן משולמת באופן פרוגרסיבי מכספי כלל משלמי המסים.
לעומת זאת, התמיכות העקיפות משולמות באופן רגרסיבי על ידי ציבור הצרכנים, המשלמים מחירים גבוהים יותר על תוצרת חקלאית, ובכ ך התמיכות העקיפות גורמות להגדלת אי-השוויון בישראל.
גיבוש תכנית כאמור יקטין את רמת אי -הוודאות בחקלאות בישראל ויאפשר לבצע בענפי החקלאות השקעות ארוכות טווח ולפתח אותם.
היקף הסיוע שנותנת מינהלת ההשקעות באמצעות המסלולים המינהליים שנועדו לשרת מטרות הדומות למטרות החוק, גדול בהרבה מהיקף הסיוע הניתן באמצעות המענקים הקבועים בחוק, ובכך עוקף למעשה את אמות המידה שנקבעו בחוק .
על משרדי החקלאות והאוצר לפעול במרץ גם להסדרת נושא זה.
יחידת השירותים הווטרינריים (להלן - היחידה או השו"ט) היא יחידת סמך במשרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות או המשרד).
ביחידה מועסקים כ-260 .
עובדיםהמבנה הארגוני של ה שירותים הווטרינריים כולל את יחידת המטה, המכון הווטרינרי ויחידות השירות והאמרכלות, השוכנים באתר הקריה החקלאית בבית דגן, וכן שש לשכות וטרינריות אזוריות, תחנת הסגר לבעלי חיים, מעבדה למחלות עופות וחמישה מסופי גבול.
הלשכות הווטרינריות האזוריות עוסקות בין השאר, בפיקוח על עדרי הבקר והצאן שבתחום שיפוטן ובבדיקות לאבחון מחלות בעדרים.
מנהל השו"ט בתקופת הביקורת היה ד"ר נדב גלאון.
תפקידי היחידה רחבים ובהם: פיקוח על מוצרי מזון מן החי; מניעה והדברה של מחלות בעלי חיים ומחלות המשותפות לבעלי חיים ולאדם, וכן אבחון מחלות וביצוע מחקרים בנוגע אליהן; פיקוח על הייבוא והייצוא של בעלי חיים ותוצרתם; מחקר ופיתוח בתחום הרפואה הווטרינרית ; בדיקת תכשירי חיטוי והדברה ותרכיבים לבעלי חיים, רישוים ופיקוח על השימוש בהם; רישוי תרופות וטרינריות (בשיתוף משרד הבריאות); ומניעת צער בעלי חיים.
היחידה פועלת, בין היתר, מכוח חוק הגנה על בריאות הציבור4 ,)(מזוןהתשע"ו-2015 ; פקודת מחלות בעלי , התשמ"ה]נוסח חדש[ חיים-1985 ; החוק לפיקוח על יצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, התשי"ז-1957 ; חוק הרופאים הווטרינרים, התשנ"א-1991 ; חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים), התשנ"ד-1994 ; פקודת הכלבת; וחוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים, התשע"ד-2014 .
בחודשים פברואר-ספטמבר 2017 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בעבודת היחידה: הטיפול במחלת הברוצלוזיס, אישור הייצור והייבוא של תרכיבים וטרינריים5 , הפרטת החיסונים נגד המחלות אבעבועות צאן ודבר צאן וכן חשש לניגודי עניינים.
הביקורת נעשתה במשרד החקלאות - בשירותים הווטרינריים ובלשכות הווטרינריות האזוריות.
הביקורת עודכנה עד תחילת פברואר 2018 .
בדיקות השלמה נעשו במשרד הבריאות- בלשכת בריאות מחוז דרום, באר שבע.
4 ובנוסחו הקודם: פקודת בריאות הציבור (מזון) (נוסח חדש), התשמ"ג-1983.
5 תרכיב וטרינרי הוא חיסון שניתן לבעל חיים.
הטיפול במחלת הברוצלוזיס .
בְּרּוצֵלוזיס, המכונה גם קדחת מלטה, היא מחלה זואונוטית, כלומר עוברת מבעלי חיים לבני אדם.
תסמיני המחלה באדם אינם ייחודיים והיא יכולה להתבטא בחום עולה ויורד, עייפות, הזעת לילה, כאבי ראש, הפלות ופגיעות במערכות גוף שונות; במקרים מסוימים עלולה המחלה אף לגרום למוות.
לפי פקודת בריאות העם ( 1940 ), ברוצלוזיס הי א מחלה המחייבת דיווח למשרד הבריאות.