HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תרשים 5: שיעור בעלי המקצוע הפרה-רפואיים העובדים בענף הבר יאות לכל 1,000 נפש- בכל הארץ, באזור המרכז ובאזור הדרום .
משרדי הבריאות והחינוך אמנם לא קבעו מהו שיעור המטפלים הרצוי בכל מקצוע, אולם מהמחקר ומתרשים 5 ,עולה כי מספר קלינאי התקשורת המרפאים בעיסוק והפיזיותרפיסטים בדרום הארץ לכל 1,000 נפש קטן במידה ניכרת ממספר ם לכל 1,000 נפש במרכז ובכל הארץ.
שיעור נמוך של בעלי מקצועות אלו משפיע באופן ישיר על זמינות הטיפולים ועל זמני ההמתנה.
כפי שעולה מתרשימים 3-1 ,לעילזמני ההמתנה לאבחון וטיפול בתחום התפתחות הילד באזור הדרום חורגים בהרבה - עד של ושה חודשים - מהזמנים שקבע המשרד.
עובדים פרה -רפואיים המועסקים במערכת החנ "ם שבמשרד החינוך הם עובדי הוראה ממקצועות הבריאות ונדרשים להיות בעלי רישוי בתחומם.
משרד החינוך דיווח לוועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת במאי 2016 , במסגרת דיון בנושא "פגיעה בילדים עם צרכים מיוחדים בשל היעדר צוותים פ רה-רפואיים במסגרות חינוכיות", כי הוא ער למחסור במטפלים במקצועות פרה-רפואיים ובמטפלים רגשיים באמנויות במערכת החינוך .
הוועדה סיכמה כי על משרדי החינוך והבריאות לגבש תכנית חומש לצמצום הפער והמליצה למל"ג להגדיל את מספר הסטודנטים הלומדים במקצועות הפרה-רפואיים וא ת אפשרויות ההכשרה המעשית שלהם.
המתגוררים באזור על משרדי הבריאות והחינוך לבחון אם השיעור הנמוך של המטפלים הפרה- רפואיים בדרום הארץ מאפשר למלא את צורכי הילדים המתגוררים באזור.
עליהם לקבוע כמה מטפלים חסרים בדרום הארץ, מהם החסמים המונעים את הגדלת שיעורם ולהסירם בהקדם תוך קביע ת תכנית רב -שנתית להכשרתם ולגיוסם.
אם לא יעשו כן, לא ייפסקו התורים הממושכים והבלתי סבירים לקבלת הטיפולים לילדים המתגוררים בדרום, והדבר ישפיע לרעה במישרין על השירות שיינתן להם ובסופו של דבר על הקהילה במקום ועל החברה בכלל.
מחסור במקומות להכשרה מעשית לקלינאי תקשורת ומרפאים בעיסוק .
ברבים ממקצועות הבריאות נדרשים הסטודנטים, כתנאי לקבלת ההסמכה ובמסגרת תהליך ההכשרה, לעבור הכשרה מעשית במקומות שבהם מבוצעים הטיפולים בפועל90.
בדוח הוועדה לבחינת אומדן צורכי כוח האדם העתידיים במערכת הבריאות משנת 2008 צוין כי יש לפתור את בעיית המחסור החמור במקומות להכשרה מעשית במקצועות קלינאות תקשורת וריפוי בעיסוק.
בינואר 2010 פרסמה המל"ג את ממצאי דוח הוועדה לבחינת ההכשרה המעשית במקצועות הבריאות (להלן - ועדת פיינרו)91 .
בנובמבר2011 היאהחליטה כי החל משנת הלימודים התשע"ג ( 2013-2012 ,) אישור הבקשות שיגישו המוסדות להשכלה גבוהה לפתיחת תכניות לימודים חדשות יותנה בהמצאת הוכחה כי באפשרותן להעניק הכשרה מעשית ראויה.
בפברואר 2013 אימצההמל"ג את המלצות ועדת פיינרו בדבר הכללת ההכשרה המעשית בתכנית הלימודים לתואר.
הכשרה מעשית בקלינאות תקשורת: כפי שהוצג בתרשים 5 , יש מחסור בקלינאי תקשורת באזור הדרום.
ועדה שהקימה המל"ג להערכת האיכות של לימודי קלינאות התקשורת קבעה בדצמבר 2011 כי אין די מקומות להכשרה מעשית בתחום, ולכן המליצה שלא לאפשר פתיחת תכניות חדשות עד שיוכח כי יש די מקומות להכשרה מעשית92 .
בשנת2015 דחתה ה מל"ג את בקש תה של המכללה האקדמית אחוָה, שרבים מתלמידיה מגיעים מדרום הארץ, לפתיחת תכנית בקלינאות תקשורת, בין היתר עד שיוכח כי יש די מקומות להכשרה מעשית לסטודנטים.
הכשרה מעשית בריפוי בעיסוק: כפי שהוצג בתרשים 5 , יש חוסר במרפאים בעיסוק באזור הדרום.
בהתאם לכך, במאי 2016 החליטה המל"ג לאשר הגשת .
90 הכשרה מעשית- התנסות קלינית של הסטודנטים בהדרכת אנשי מקצועות הבריאות המוכרים להדרכת הסטודנטים ביחידות ומכונים להתפתחות הילד, מוסדות החנ"ם, מוסדות שיקום ועוד.
91 בדקהאת ההכשרה שניתנת במוסדות האקדמיים בפיזיותרפיה, ריפוי בעיסוק, קלינאות תקשורת ומדעי התזונה.
בוועדה היו חברים נציגי משרד הבריאות ונציגי הות"ת, ובראשה עמד פרופ' מנחם פיינרו.
92 בשנת 2012 אישרה המל "ג למוסד שאינו מתוקצב לפתוח תכנית לקלינאות תקשורת למגזר החרדי, ובשנת 2013 אישרהלמוסד מתוקצב לפתוח תכנית לתואר ראשון בתחום זה למגזר הבדואי.
משנת 2015 , במועד סיום הביקורת עדיין לא קידמו משרד הבריאות והמל"ג .
פתיחת מקומות להכשרה מעשית, לא מיפו את היצע המקומות להכשרה מעשית בארץ, ולא שקלו את הצורך בפתיחת מקומות נוספים שיאפשרו פתיחת מסלולי הכשרה כנדרש תכנית לתואר ראשון לריפוי בעיסוק באוניברסיטת בן גוריון, והתנתה זאת ב הצגת מקומות מספקים ור אויים להכשרה מעשית.
אוניברסיטת בן גוריון מסרה בדצמבר 2016 כי היא נמצאת בשלבי בניית תכנית לימודים ובחינת האפשרות להכשרה מעשית.
יצוין כי בדוח מבקר המדינה משנת 2015 בנושאתכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה, קבע מבקר המדינה כי על משרד הבריאות בשיתוף המל"ג לפעול להגדלת מספר המקומות להכשרה מעשית במקצועות הבריאות.
כן קבע הדוח כי על המשרד לפעול בשיתוף המל"ג להגדלת מספר המקומות להכשרה מעשית על מנת לאפשר הכשרה זו לקלינאי תקשורת.
נמצא כי אף שהמל"ג התריעה כבר בשנת 2011 על המחסור במקומות להכשרה מעשית לסטודנטים לקלינאות תקשורת ולריפוי בעיסוק, ולמרות מסקנותיו של דוח מבקר המדינה משנת 2015 , במועד סיום הביקורת עדיין לא קידמו משרד הבריאות והמל"ג פתיחת מקומות להכשרה מעשית, לא מיפו את היצע המקומות להכשרה מעשית בארץ, ולא שקלו את הצורך בפתיחת מקומות נוספים שיאפשרו פתיחת מסלולי הכשרה כנדרש.
יש חשש כי אם לא יבוצעו פעולות אלה, לא יימצאו בעתיד די מקומות שיעמדו בדרישת המל"ג לאישור פתיחת מסלולים.
משרד הבריאות מסר בדצמבר 2016 כיהאחריות להתנסות המעשית של הסטודנטים מוטלת על המל"ג, כמאסדרת של הלימודים האקדמיים בישראל.
רבים מהמקומות להכשרה מעשית אינם במערכת הבריאות אלא במשרד החינוך, במשרד הרווחה ו ברשויות המקומיות , ולכן הוא אינו אחראי ל מיפוי וליצירה של מקומות להכשרה מעשית.
אשר להכשרה מעשית לסטודנטים לקלינאות תקשורת, השיב המשרד כי הוא מקיים תהליך עבודה ל קביעת אמות מידה מינימליות להכשרה קלינית ולהדרכה בשיתוף נציגי החוגים באוניברסיטאות ובמכללות .
אשר להכשרה מעשית לסטודנטים לריפוי בעיסוק, השיב כי הוא מסיים גיבוש המלצות לאמות מידה למקומות הכשרה ראויים בשיתוף נציגי האקדמיות לריפוי בעיסוק.
לאחרונה הסדיר תגמול למדריכים במקומות להכ שרה מעשית באופן שהמתווה לתגמול מדריכים בפיזיותרפיה יופעל בהתאמה למדריכים בריפוי בעיסוק ובקלינאות תקשורת, הסדר שאמור למלא את המחסור במקומות להכשרה מעשית.
המל"ג מסרה בנובמבר 2016 כי היא הסכימה לבחון את האפשרות ש ההסדרים הכספיים שנקבעו בנוגע להכשרה מעשית בתחום הפיזיותרפיה יוחלו גם על מרפאים בעיסוק וקלינאי תקשורת, על מנת להגדיל את פוטנציאל ההדרכה ואת מקומות ההכשרה המעשית בתחומים אלה.
עוד מסרה כי משרד הבריאות המופקד על ההכשרה המעשית מכוח חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס"ח-2008 , מינה ו עדה מייעצת לשר הבריאות לכל אחד ממקצועות הבריאות .
תקנות הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (הכשרה מעשית), התש"ע -2009 , מפרטותבין היתר את התנאים להכרה ב מקומות להכשרה מעשית.
למל"ג אין כלים וידע הדרושים לפיקוח על ההכשרה המעשית, איכות מקומות ההכשרה ומספרם.
במאי 2015 סיכמו משרד הבריאות והמל"ג על מתווה משותף בנושא כך שהמשרד יבצע מיפוי של המוסדות שיכולים לשמש להכשרה מעשית במסגרת לימודי פיזיותרפיה והמוסדות להשכלה משרד הבריאות |439 .
גבוהה יהיו אחראים לוודא במסגרת התקשרותם כי מקומות אלה יתחייבו לעמוד באמות המידה הנדרשות93.
על משרד הבריאות להוביל עבודת מטה בשיתוף המל"ג, משרדי הרווחה והחינוך וקופות החולים לגיבוש תכנית סדורה להגדלת מספר המקומות להכשרה מעשית שיאפשרו פתיחת מסלולי לימוד לקלינאי תקשורת ולמרפאים בעיסוק כנדרש בכל הארץ ובייחוד באזור הדרום.
לצורך כך על המשרד בשיתוף המל"ג למפות את המקומות הקיימים להכשרה מעשית אל מול המקומות הנדרשים, ולפעול להרחבת היצע מקומות זה.
עליהם גם לקבוע אמות מידה להכשרה מעשית ולהקים מנגנון פיקוח ובקרה על ההכשרה המעשית.
יוזכר כי מבקר המדינה כבר העיר בדוח קודם 94 כיראוי ש המל"ג ומשרד הבריאות יסדירו ביניהם את הפיקוח שיש לבצע על הה כשרה האקדמית והמעשית.
תמרוץ סטודנטים ללימודי קלינאות תקשורת וריפוי בעיסוק בדרום הארץ .
משרד הבריאות קבע כבר בשנת 2012 כי בדרום הארץ יש מחסור בכוח אדם במקצועות פרה-רפואיים, בייחוד במקצועות קלינאות תקשורת וריפוי בעיסוק בקרב המגזר הבדואי.
במסגרת החלטת ממשלה95 אישר המשרד בשנת2012 תקציב ייעודי של 20 מיליון ש"ח להכשרת מרפאים בעיסוק וקלינאי תקשורת מקרב האוכלוסייה הערבית.
התקציב יועד למילוי צורכיהם של תושבי אזור הנגב בתחום התעסוקה והבריאות ולצמצום פערים בהנגשת שירותי בריאות בפריפריה תוך דגש על התאמה תרבותית ושפתית לאוכלוסייה הערבית.
בהתבסס על החלטת ממשלה זו ועל שתי החלטות ממשלה נוספות 96 , התווה המשרד בשנת 2012 הצעה לתכניות הכשרה ועידוד תעסוקה של סטודנטים בדואים במקצועות פרה-רפואיים בדרום הארץ, לרבות באמצעות תמריצים כספיים, כדי להגדיל את היקף ההכשרה והתעסוקה בדרום הארץ בכלל ובמגזר הבדואי בפרט.
93 המתווה המשותףהוצג במסגרת דיון בבג"ץ 2455/14 העמותה לקידום הפיזיותרפיה בישראל נ' המועצה להשכלה גבוהה, תק-על 2016(3 ,) 13960 ( 29/09/2016.
) 94 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65ג (2015 '), בפרק "בדיקות דימות מתקדמות", עמ609 ,656 , שם הובאה חוסר ההסכמה בין משרד הבריאות ומל"ג בנושא אחריות הפיקוח על ההכשרה המעשית של הסטודנטים לרנטגן.
95 החלטת ממשלה4193 מינואר2012 בנושא "הגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ושיעור התעסוקה" בה הוקצה סך של 20 מיליון ש"ח במקורעבור תכניות אקדמיות ב סיעוד, בקלינאות תקשורת, ובפיזיותרפיה ובהמשך אושר לריפוי בעיסוק במקום לפיזיותרפיה , להכשרת סטודנטים מקרב האוכלוסייה הבדואית בנגב.
96 תכנית החומש לקידום הפיתוח והצמיחה הכלכלית של האוכלוסייה הבדווית בנגב; החלטת ממשלה 3148 בנושא הקמת קריית-על לשיקום ילדים עם צרכים מיוחדים במגזר הבדואי בנגב.
בביקורת עלה שמשרד הבריאות לא מימש את התקציב הייעודי שניתן לו ולא קיים תכנית לעידוד תעסוק ת סטודנטים בדואים בקלינאות תקשורת ובריפוי בעיסוק בדרום הארץ.
הוא גם לא פעל להרחבת היצע המקומות להכשרה מעשית.
משרד הבריאות מסר בדצמבר 2016 כי פתיחת מסלולי לימוד לקלינאות תקשורת ולריפוי בעיסוק בדרום הארץ והוספת מקומות להכשרה מעשית תלויות באישור המל"ג וביכולת המוסד האקדמי לפתוח את התכני ות.
המל"ג עדיין בודקת את התכניות לקלינאות תקשורת במכלל ה האקדמית אחוָ ה, והתכנית לריפוי בעיסוק באוניברסיטת בן גוריון נמצאת בשלב ראשוני של גיבוש.
המהלכים הנדרשים לפתיחת תכניות אקדמיות חדשות מצריכים שיתוף פעולה עם המל"ג, והדבר גורם לאי-הוצאה לפועל של התכניות האקדמיות בריפוי בעיסוק ובקלינאות תקשורת .
משרד מבקר המדינה מעיר ל משרד הב ריאות ולמל"ג כי היעדר שיתוף הפעולה ביניהם הביא לאי -הוספת מקומות להכשרה מעשית , ועקב כך לא צומצם המחסור בקלינאי תקשורת ובמרפאים בעיסוק בדרום הארץ.
המחסור במטפלים במקצועות האלה פוגע בילדים, מאחר שנמנע מהם לקבל את מלוא הטיפולים שהם זכאים להם.
מחסור ברופאים מומחים לנירולוגיית ילדים ולהתפתחות הילד .
תהליך האבחון של ילדים עם ליקוי התפתחות במכונים להתפתחות הילד כולל אבחון על ידי מומחה לנירולוגיה ולהתפתחות הילד.
מומחים אלו נדרשים גם לניהול מכונים להתפתחות הילד כתנאי לקבלת הכרה על ידי משרד הבריאות.
למחסור ברופאים מומחים לנירולוגיית ילדים ולהתפתחות הילד יש השפעה ישירה על זמני ההמתנה לאבחונים בטרם מתן טיפולים.
נמצא כיזמני ההמתנה לרופאים מומחים אלו במכונים להתפתחות הילד היא ארוכה מאוד, וכי במקרים מסוימים היא נמשכת שנה ויותר, במקום שלושה חודשים לכל היותר, כפי שקבע משרד הבריאות.
החברה הישראלית לרפואת ילדים התפתחותית בהסתדרות הרפואית בישראל (להלן - הר"י) מסרה באוגוסט 2016 כי חסר תקן ל- 12-11 רופאים בחלק מהמכונים בבתי החולים הממשלתיים; המרכז הרפואי זיו לא הצליח במשך כשנתיים לגייס רופא מומחה בנירולוגיית ילדים לתפקיד מנהל המכון להתפתחות הילד הפועל בו; המרכז הרפואי-ממשלתי בני ציון מסר במרץ 2016 כי ניסה במשך חצי שנה , עד סגירתו של המכון שפעל בו, לגייס רופא מומחה כאמור לניהול המכון, אולם לא הצליח בכך; בבית החולים לוינשטיין, במרכז הרפואי מאיר, במרכז הרפואי-ממשלתי ברזילי ובמרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה יש נירולוג ילדים במשרה אחת, במקום נירולוגים במשרה וחצי כנדרש בתקן; בנוגע למרכז הרפואי יוספטל, קיים חשש שלא יהיה בו נירולוג ילדים לאחר שהנירולוגית הנוכחית תפרוש לגמלאות ; בארבעת מכוני התפתחות הילד הפועלים במאוחדת חסרו בספטמבר 2016 יותר משבעה רופאים לאיוש התקינה, וארבעה רופאים עמדו לפני פרישה, בלי שיהיו להם מחליפים.
דוח הוועדה לתכנון כוח אדם רפואי וסיעודי בישראל שפרסם משרד הבריאות ביוני 2010 (להלן-הדוח לתכנון כוח אדם רפואי) קבע כי מומחיות -העל לנירולוגיית ילדים ולהתפתחות הילד נמצאת במצוקה97 , והדבר מחייב נקיטת צעדי מדיניות לעודד הפניה של רופאים לבחור במסלול זה.
שיעור הרופאים המומחים בתחום האמור ביוני 2010 היה 0.
009 ל- 1,000 נפש ונקבע יעד של0.
בדוח הומלץ לעודד הפניית רופאים לתחומי המקצועות במצוקה, לרבות נירולוגיית ילדים וה תפתחות הילד, ובין היתר לבצע סקר מקיף בקרב רופאים מומחים, מתמחים וסטודנטים לרפואה לאיתור הגורמים המשפיעים על בחירת ההתמחות; לאתר דרכים לניתוב כוח אדם למקצועות ההתמחות שבמצוקה; להכין תכנית לתמרוץ רופאים להתמחות במקצועות במצוקה.
על פי נתוני הר"י, בינואר 2017 היו בישראל151 רופאים מומחים לנירולוגיית ילדים ולהתפתחות הילד מתחת לגיל פרישה, 30 מעל גיל פרישה ועוד27 מתמחים.
על פי הערכת האיגוד המקצועי לנירולוגיה של הילד והתפתחותו, משנת 2014 חסרים כ- 50-40 מומחים בתחום זה.
על פי נתוני משרד הבריאות מינואר2017 , ישבארץ 212 רופאים מומחים ועוד47 מעל גיל פרישה.
על פי נתוני הר"י, יש 0.
018 רופאים לכל 1,000 נפש, ועל פי נתוני משרד הבריאות, יש 0.
025 רופאים לכל 1,000 נפש98 .
97 המונח "במצוקה" שימש בדוח לתכנון כוח אדם רפואי במשמעותו המילולית ולא במשמעות המשמשת לעניין הסכמי העבודה של הרופאים שנחתמו בשנת 2011.
98 החישוב נעשה על פי מספר המומחים, כפי שנמסר מהר"י, לעומת אוכלוסיית ישראל, שמנתה בסוף מאי 2016 על פי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה 8,527,400 .
נפש 442 |דוח שנתי 67ב .
במומחים בנירולוגיית .
החוסרים יצוין כי על פי הסברי ראש תחום מדיניות ציבורית בהר"י מיולי 2016 , התמחות בנירולוגיית ילדים ובהתפתחות הילד לא הוכרז ה כמקצוע במצוקה 99 .
ואכן בפועל למשרד הבריאות אין תכנית לעידוד הפניית רופאים להתמחות במקצוע זה.
משרד הבריאות מסר בדצמבר 2016 כי יש הגבלה תקציבית ב כל הנוגע ל הגדרת מקצוע התמחות כמקצוע במצוקה, וכיום לא ניתן לתמרץ פני יה של רופאים למקצוע זה.
על משרד הבריאות לבחון - בשיתוף האיגוד המקצועי לנירולוגיה של הילד והתפתחותו - את המחסור הקיים במומחים בנירולוגיית ילדים והתפתחות הילד, לרבות במכונים להתפתחות הילד בבת י החולים ובקופות, למפות את הצרכים באזורי הארץ ולגבש תכנית רב -שנתית להשלמת החוסרים בכל האזורים.
כמו כן ראוי לבחון צעדים כגון מתן שכר הולם לרופאים בכירים שיתחייבו לעבוד בבתי חולים ציבוריים בתחום התפתחות הילד ולוותר על פרקטיקה פרטית ( full timer ) וקביעת חובת התנסות בתחום התפתחות הילד במסגרת ההתמחות ברפואת ילדים.
מחסור בפסיכולוגים התפתחותיים .
פסיכולוג התפתחותי עוסק באיתור פעוטות וילדים במצוקה ובסיכון התפתחותי ובטיפול בהם וכן בהדרכת הוריהם, כדי להעלות את הילדים עד כמה שניתן על מסלול התפתחותי תקין.
ענף הפסיכולוגיה ההתפתחותית הוא אחד מענפי המומחיות המוכרים 100 .
משרד הבריאות הוא הגורם המעניק רישיונות לעסוק בפסיכולוגיה התפתחותית.
הפסיכולוגית הראשית של המשרד מסרה בינואר 2017 כי בארץ יש 259 פסיכולוגים התפתחותיים עד גיל פרישה ו -69 ;מעל גיל פרישה 122 מפסיכולוגים אלה הםבעלי תעודת מדריך ו -168 הםמתמחים בתחום זה.
על פי התוספת השנייה לחוק ביטוח בריאות, סל השירותים בנושא התפתחות הילד לילדים עד גיל תשע כולל גם אבחון וטיפול של פסיכולוג.
מכונים להתפתחות הילד המבקשים הכרה של משרד הבריאות נדרשים להעסיק פסיכולוג מומחה בפסיכולוגיה התפתחותית בהיקף של רבע משרה 101; יחידות להתפתחות הילד המבקשות הכרה של המשרד נדרשות להעסיק פסיכולוג התפתחותי בהיקף של רבע משרה (ולחלופין עובד סוציאלי בהיקף של חצי משרה, במקום עובד סוציאלי בהיקף של רבע משרה כאשר יש פסיכולוג)102; מעונות יום שיקומיים שבהם נדרש טיפול פסיכולוגי לפעוטות עם מוגבלות צריכים להעסיק פסי כולוג התפתחותי או .
99 מקצועות שהוכרו ככאלה במסגרת הסכמי העבודה של הרופאים משנת2011 וזכו במענקים על מנת לעודד רופאים להתמחות בהם.
רופאים מומחים לנירולוגיית ילדים ולהתפתחות הילד העובדים בקהילה קיבלו תוספת שכר מאפריל 2012.
100 תקנות הפסיכולוגים (מומחיות מוכרת- פסיכולוגיה התפתחותית), התשס"ד -2003 .
101 תקנות מעונות יום שיקומיים(כללים להכרה במכון להתפתחות הילד), התש"ע-2009.
102 המחלקה להתפתחות הילד ושיקומו, "מדריך מקוון ליחידות להתפתחות הילד", אוגוסט2015 .
בעל מקצוע אחר שיש לו הכשרה, מיומנות וניסיון בתחום צורכיהם הטיפוליים של אותם פעוטות103 .
משרד הבריאות בחן בשנת 2008 , באמצעות ועדה שמינה, את נושא המחסור בפסיכולוגים התפתחותיים.
הוועדה קבעה כי נוכח היקף המחסור נדרשות מסגרות הכשרה בתחום ז ה104.
בד צמבר 2014 התקיימה במשרד ישיבה בנושא המחסור בפסיכולוגים התפתחותיים, ובה הועלו כמה אפשרויות לשינוי המצב.
באפריל ובמאי 2015 קיימו המשרד והמל"ג דיונים בנושא זה.
יו"רית הוועדה המקצועית לפסיכולוגיה התפתחותית105 דיווחה באוגוסט 2016 על היעדר ביקוש למקצוע ועל קושי בג יוס מתמחים, עקב השכר הנמוך יחסית של פסיכולוגים התפתחותיים בשירות הציבורי.
המחסור בפסיכולוגים התפתחותיים הביא לכך שבחלק מהמקרים הטיפול שהם אמורים לתת ניתן על ידי פסיכולוגים מתחומי התמחות אחרים106 .
להלן דוגמאות למחסור בפסיכולוגים התפתחותיים: בבקרה שעשה משרד הבריאות ביחידה להתפתחות הילד בחולון במרץ 2016 נמצא כי לא ניתנים טיפולים בפסיכולוגי ה התפתחותית עקב יציאתה של הפסיכולוגית לחופשת לידה; בבקרה שנעשתה בפברואר 2016 ביחידה ב אופקים נמצא שאין בה פסיכולוג; ביחידה בתל אביב הורתה הבקרה לא להפנות לטיפולים באמנויות במ קום טיפול על ידי פסיכולוג ועובד סוציאלי ; בבקרה שנעשתה במעון יום שיקומי בפתח תקווה בפברואר 2014 נמצא כי חסרו6.
25 שעות שבועיותשל טיפול פסיכולוג התפתחותי; בבקרה שנעשתה במעון יום שיקומי של "אלוטף " בנתניה בדצמבר 2013 נמצאכי חסרו 7.
5 שעות שבועיותכאמור .
משרד הבריאות מסר בדצמבר 2016 כי ביולי אותה שנה נעשתה הערכת מצב, ועל פיה יש מחסור של 60 פסיכולוגים התפתחותיים.
ה משרד הוסיף כי המחסור צפוי להיפסק כאשר ייפתחו מסלולי לימודים חדשים, וציין כי על פי קצב ההכשרה הקיים, המחסור צפוי להיפסק עד שנת 2020 .
103 תקנות מעונות יום שיקומיים (רישוי, סל שירותים לפעוטות עם מוגבלות ותנאי טיפול בהם), התשס"ח- 2008 .
104 דוח הוועדה לבחינת אומדן צרכי כוח האדם העתידיים במערכת הבריאות , דוח ב': מקצועות בריאות נוספים (פברואר 2008 .
) 105 ועדה האחראית לכל תהליכי ההתמחות של פסיכולוגים וכפופה לפסיכולוגית הראשית של משרד הבריאות.
106 מנהלת היחידה להתפתחות הילד במשרד הבריאות מסרה כי אף שהעסקת פסיכולוג התפתחותי במכונים להתפתחות הילד היא תנאי לקבלת הכרה של המשרד , בשל המחסור בפסיכולוגים התפתחותיים המשרד מכיר לעתים במכונים המעסיקים פסיכולוג בעל התמחות אחרת, בד בבד עם דרישה מפסיכולוג כאמור לקבל הדרכה בתחום התפתחות הילד ולעשות הסבה מקצועית.
המנהלת ציינה כי ביחידות להתפתחות הילד בדרך כלל לא מועסק פסיכולוג התפתחותי בשל המחסור בפסיכולוגים כאלה.
לנושא עדיפות עליונה סיכום .
לכ- 280,000 מילדי ישראל יש עיכוב בהתפתחות.
לעתים זהו עיכוב קל שניתן להתגבר עליו באמצעות טיפול מתאים שניתן בזמן, ולעתים מדובר בעיכוב הנגרם ממוגבלויות קשות שאינן הפיכות, כמו שיתוק מוחין, פיגור שכלי, או אוטיזם.
טיפול נכון, מוקדם ורציף עשוי לקדם במידה ניכרת ילד ים עם מוגבלויות כאמור.
מכוח האמנה הבין -לאומית בדבר זכויות הילד , על מדינת ישראל להעניק לילד ולאחראים לטיפול בו, את הסיוע המבוקש המתאים למצב הילד.
ילדים אלו זכאים בהתאם לגילם וללקות שיש להם, לסלי טיפולים הכוללים אבחונים מקופות החולים על פי חוק ביטוח בריאות, לסל טיפולים הניתן במסגרות החינוך המיוחד ולסל טיפולים הניתן במעונות יום שיקומיים.
נמצאו ליקויים בפעילות של משרד הבריאות וקופות החולים בכל הנוגע למיצוי הזכויות של הילדים לקבל את הטיפולים המגיעים להם והקופות אינן פועלות באופן פרו-אקטיבי לאפשר את ניצול הטיפול ים.
עוד נמצא כי קיימים חסמים לקבלת הטיפולים, לרבות זמני המתנה ארוכים לאבחונים ולטיפול הראשון, בין היתר בשל מצוקת כוח אדם פרה -רפואי ורפואי.
משרד החינוך כשל במתן מענה טיפולי פרה -רפואי לילדים הזקוקים לו, לא העניק את מלוא מכסת הטיפולים המגיעה לזכאים להם, ואין לו מידע לגבי הטיפולים שניתנו.
היעדר מידע כאמור עלול לפגוע בקידום ילדים שמקבלים טיפולים שאינם מתאימים.
על כל הגופים הקשורים למתן טיפולים לילדים עם בעיות התפתחות - ובהם המחלקה להתפתחות הילד ושיקומו במשרד הבריאות, האגף לחינוך מיוחד במשרד החינוך, קופות החולים , משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, הרשויות המקומיות וגורמי המגזר השלישי העוסקים במתן שירותים בתחום - לפעול לניצול מיטבי של סלי השירותים לילדים, לרבות נקיטת צעדים פרו -אקטיביים לניצול הזכאות לטיפולים.
איגום המשאבים המוקצים למתן הטיפולים וקביעת גורם מתכלל אחד לכלל המשאבים עשויים לייעל את תהליכי העבודה ולפשט אותם.
על משרדי הבריאות והחינוך ועל הקופות לשקול אפשרות זו.
משרד הבריאות מסר שידון במרץ 2017 בליקויים שעלו בביקורת, וחשוב שדיון זה יביא לנקיטת פעולות לתיקון הליקויים בנושאים אלה.
שאין לך אדם שאין לו שעה" (משנה, אבות ד, ג).
משנה זו מדגישה את החשיבות שבכיבוד כל ברייה באשר היא, שכן כל בני האדם ממלאים תפקיד בעולמנו, גם אנשים וילדים עם מוגבלות.
חובת החברה היא לאמץ אל חיקה את החלש ולתת לו את המירב, על מנת שיוכל למצות את מלוא כישוריו ויכולותיו, ועל אחת כמה וכמה כשמדובר בילד חסר ישע, חובת החזק לעשות כל שניתן על מנת לספק לו את כל הכלים הקיימים שעשויים לקדם אותו וזאת מוקדם ככל האפשר.
על כל הגורמים העוסקים במתן טיפולים לילדים, ובראש וראשונה משרדי הבריאות והחינוך והשרים העומדים בראשם וקופות החולים, לתת לנושא עדיפות עליונה.
הזכות לחיי משפחה - ובכלל זה הזכות להינשא - היא זכות יסוד, המוכרת על ידי המשפט הבי ן-לאומי ועל ידי המשפט הישראלי החוקתי.
ב ית המשפט העליון עמד על חשיבותו החברתית העליונה של התא המשפחתי 11 וקבע כי זכותו של אדם להשתייך לתא משפחתי היא ח לק מזכותו החוקתית לכבוד, המעוגנת בחוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו 12 ,.
בהתבסס על זכות היסוד לחיי משפחהקבע בג"ץ בעניינה של עתירה משנת 1999 בנוגע למדיניות משרד הפנים בנושא (להלן - בג"ץ סטמקה) כי לכל ישראלי זכות להקנות לבן זוגו מעמד של קבע במדינה13 .
הזכות להסדרת מעמד של בן הזוג הזר נכללת במסגרת הזכות החוקתית לחיי משפחה14 , ומשמעה - הגירה לשם התאחדות עם בני משפחה אחרים שכבר נמצאים בארץ היעד (להלן - איחוד משפחות).
הסדרת מעמדו של זר הנישא לאזרח ישראלי מעוגנת בחוק האזרחות, התשי"ב-1952 (להלן- חוק האזרחות).
בן הזוג הזר אינו זכאי "אוטומטית" לאזרחות ישראלית מכוח נישואיו לאזרח ישראלי15, והעניין מסור לשיקול דעתו של שר הפנים .
מהוראות סעיף 7 לחוק האזרחות ניתן ללמוד כי למוסד הנישואין, ככזה, יש השפעה על מתן הקלה בהליכי ההתאזרחות.
הסדרת מעמדו של זר מכוח היותו ידוע בציבור של אזרח ישראלימתבצעת מכוח הוראות חוק הכניסה לישראל, התשי"ב -1952 (להלן- חוק הכניסה לישראל).
חוק זה קובע כי מי שאינו אזרח ישראלי ואף אינו עולה, לפי ההגדרה שבחוק השבות, התש"י -1950 , יהיו כניסתו לישראל וישיבתו בה על פי אשרה ור ישיון ישיבה, לפי הוראות חוק זה.
על פי החוק, הסמכות למתן אשרות ור ישיונות ישיבה מוקנית לשר הפנים.
לצד הזכות של הפרט לחיי משפחה עומד האינטרס המשמעותי של מדינת ישראל להתמודד עם הגירה בלתי חוקית לתחומיה, למנוע מתן מעמד במקרה של נישואין פיקטיביים, ולפעול נגד מי שמנצל את מגבלות מנגנוני האכיפה לשהייה ולהמשך שהייה בלתי חוקית בישראל16.
רשות האוכלוסין וההגירה (להלן- רשות האוכלוסין) היא יחידת סמך במשרד הפנים שהוקמה מכוח החלטת ממשלה בשנת 200817.
11 :למשלבג"ץ 693/91 אפרת נ' הממונה על מרשם האוכלוסין במשרד הפנים , פ"ד מז(1 ) 749 ,784.
12 ע"א 7155/96 פלוני נ' היועץ המשפטי לממשלה, פס' 10 לפסק דינה של השופטת בייניש, פ"ד נא(1 )160.
14 בג"ץ 7052/03 עדאלה המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי נ' שר הפנים , פס ' 36 לפסק דינו של הנשיא ברק, סא (2 )202.
15 בג"ץ סטמקה פס' 79 לפסקדינו של השופט חשין, פ"ד נג( 2 )728 (1999); בג"ץ 2208/02 סלאמה נ' שר הפנים, פס' 6 לפסק דינו של הנשיא ברק, נו(5 )950.
17 החלטה3434 מאפריל2008.
משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול | 1023 .
העיקריים של הרשותהוא להסדיר את מעמדם החוקי של אזרחי המדינה, של תושביה ושל הזרים השוהים בה, ולהפעיל את סמכויות שר הפנים שהואצלו לה בתחום הטיפול בנתינים זרים ובתחום האוכלוסין.
הרשות מבצעת תפקיד זה גם באמצעות 28 לשכות שירות ברחבי האר ץ.
מנכ"ל רשות האוכלוסין בתקופת הביקורת הוא מר אמנון בן עמי, ובראש מינהל האוכלוסין ברשות, העוסק בביצוע התפקיד האמור, עמדו שני מנהלים: מנהל אגף בכיר לשכות, מר אבי לקח ומנהל אגף מרשם ומעמד, מר עמוס ארבל.
( הטיפול של רשות האוכלוסין בבקשה של אזרח או תושב ישראל להלן - ישראלי) להעניק מעמד אזרחי לבן זוג זר בשל איחוד משפחות מתבצע בהליך מדורג.
ההליך מתבצע באופן מדורג כדי לבחון את כנות קשר הנישואין בין בן הזוג הישראלי לבן הזוג הזר ולוודא שהקשר לא נועד רק לשם השגת מעמד אזרחי לבן הזוג הזר .
רשות האוכלוסין בודק ת גם אם בכו ונת הזוג להשתקע בישראל; היא מבקשת ראיות לכך שמרכז חייהם בישראל; ובודקת אם יש חשש שהקניית המעמד החוקי לבן הזוג יגרום לסיכון בריאות הציבור, ביטחון הציבור או ביטחון המדינה.
מדי שנה מוגשות לרשות האוכלוסין כ - 5,200 בקשות חדשות של ישראלים להעניק מעמד אזרחי לבני זוגם, ובסך הכול שוהים בישראל, נכון לאפריל 2016 , יותר מ- 33,000 .
זרים שמתבצע הליך מדורג לצורך הסדרת מעמדם 7.
מכוח חוק הכניסה לישראל מוסמך מנכ"ל רשות האוכלוסין להחליט במקרים חריגים להעניק מעמד אזרחי לזרים שאינם זכאים לקבל מעמד בישראל על פי אמות המידה שנקבעו בנוה לי רשות האוכלוסין, וזאת מטעמים הומניטריים.
לצורך כך הוקמה מכוח חוק הכניסה לישראל ועדה בין-משרדית אשר מייעצת למנכ"ל אם לאשר את הענקת המעמד במקרים כאלה.
בחודשים פברואר-יולי 2016 בדק משרד מבקר המדינה את נושא הסדרת מעמדם האזרחי של בני משפחה של אזרחי ישראל ותושביה.
בין הנושאים שנבדקו: הטיפול בבקשות למתן המעמד לבני זוג נשואים ולבני זוג שהם ידועים בציבור; איחוד משפחות של ישראלים עם תושבי אזור יהודה ושומרון; פעילות הוועדה הבין -משרדית לעניינים הומניטריים; וכן הבקרה והפיקוח על ההליך המדורג.
הבדיקה נעשתה ברשות האוכלוסין.
בדיקות השלמה נעשו במשרד החוץ וב"נתיב".
הסוגיה העיקרית שנבדקה הייתה יעילותו של הטיפול של רשות האוכלוסין בבקשות להעניק מעמד אזרחי לבני משפחה של ישרא לים, ובכלל זה נבדק אם הרשות הפעילה את סמכויותיה באופן שהשירות יינתן במהירות הראויה ובלא שתיגרם לפונים טרחה יתרה18.
לצורך הבדיקה נפגשו נציגי משרד מבקר המדינה גם עם אנשים ועם ארגונים שעוסקים בזכויות אדם.
הזוג הטיפול בבקשות למתן מעמד אזרחי לבן זוג זר של אזרח או תושב ישראל .
סעיף 7 לחוק האזרחות קובע כי בן זוג של אזרח ישראלי יכול לקבל אזרחות ישראלית באמצעות התאזרחות, אף אם אינו עומד בתנאים לקבלת אזרחות שנקבעו בחוק.
זאת, מתוך הכרה בחשיבותה של הזכות לחיי משפחה 19 .
עם זאת נקבע בנוהלי רשות האוכלוסין כי אין מדובר ברכישת מעמד אוטומטית כי אם בהליך מדורג רב- שלבי20.
מדיניות שר הפנים בכל הנוגע למתן מעמד לבן זוג זר של אזרח ישראלי באה לידי ביטוי בנוהלי רשות האוכלוסין.
לפי נהלים אלו הסדרת מעמדו של זר בישראל - בין מכוח נישואיו לאזרח ישראלי ובין מכוח היותו ידוע בציבור של אזרח ישראלי - מתבססת על ההליך המדורג שעיקרו מבחן מתמשך הכרוך בבדיקה קפדנית של כנות הקשר בין בני הזוג.
כל זאת, כדי שלא לאפשר רכישת מעמד על סמך תואנות שווא.
לפי בג"ץ עבאס -בצה הליך איחוד משפחות הוא ממושך וכולל מעקב מקיף הנפרס על פני שנים מספר שבמהלכן מעמדו של בן הזוג הזר הוא זמני ולא ודאי.
הוא נועד לבחון את כנות הנישואין ולוודא שאין מניעה ביטחונית או פלילית למתן מעמד הקבע.
הצורך בקיומו של הליך מבוקר ומפוקח מקורו בגידול הניכר בהיקף הבקשות וכן בכך שחלקן מוגשות באופן פיקטיבי 21 .