HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
143 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה גיבשה מדד חברתי-כלכלי שלפי ערכיו היא מסווגת את הרשויות המקומיות במדינה .
ל-10 אשכולות- אשכול 1 מציין את הרמה החברתית-כלכלית הנמוכה ביותר ואשכול 10 מציין את הרמה החברתית- .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות תרשים 16: התפלגות המחצבות על פי האשכולות החברתיים -כלכליים, .
מתרשים 16 עולה כי214 מחצבות מתוך861 מחצבות שטרםשוקמו, שעל פי נתוני .
הקרן ניתן היה לשייכן לאשכולות, שוכנות בשטחן של רשויות מקומיות השייכות .
מאחר שרשויות אלה חלשות מן הבחינה הכלכלית ומאחר שהקרן .
שוקלת על פי מדיניותה "באהדה השתתפות בהיקף גדול יותר, בפרויקטים שייעודם .
החדש הוא ציבורי, ואשר אין צפויות מהם הכנסות כלכליות", קיימת אפשרות שייעוד .
כזה ישית על רשויות אלה עלויות תחזוקה שהן יתקשו לעמוד בהן, לדוגמה: הקמת .
פארק שעלויות ההשקייה והגינון בו עשויות להגיע לסכומים ניכרים , שרשויות .
חלשות כלכלית יתקשו לשאת בהן.
מן האמור לעיל עולה כי שיתוף הפעולה של .
הקרן עם הרשות המקומית, שבתחומה שוכנת המחצבה המיועדת לשיקום, חשוב .
מאוד להצלחת השיקום ושימורו לאורך השנים.
יצוין כי לא כל שיתופי הפעולה האמורים מצליחים.
דוגמה לשיתוף פעולה בין הקרן לבין .
רשות מקומית שלא צלח הובאה בדוח מ-2014144 .
בדוח נכתב, בין היתר, כי בשנת1988 .
שיקמה הקרן מחצבה נטושה בלב העיר באר שבע (להלן- מחצבת הבור), וכי עיריית באר .
שבע התחייבה לתחזק את המחצבה, אולם לא עמדה בהתחייבותה.
כמו כן נכתב בדוח כי .
"כ-25 שנה לאחר גמר עבודותהשיקום, המקום עזוב מלוכלך וכספי הפיתוח ירדו לטמיון.
ציינה כי החל משנת ]וכי[2010 היא פועלת לשיקום המקום בסיוע .
144 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 65א (2014 ,) '"הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה", עמ345 - 386.
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 "תורמים והקרן לשיקום מחצבות 145 .
להלן תמונה של מחצבת הבור שפורסמה בדוח .
תמונה4: מחצבת הבור בבאר שבע(נובמבר 2013) .
מקור: משרד מבקר המדינה.
בביקורת הנוכחית בדק משרד מבקר המדינה אם מחצבת הבור שוקמה, ומצא כי לא חל .
שינוי במצבה, וכי המקום, שסמוך מאוד לבנייני מגורים רבים בבאר שבע, נותר עזוב .
ומלוכלך ואף עלול לסכן את הציבור.
להלן תמונות של המחצבה שצילמו נציגי משרד .
מבקר המדינה בספטמבר 2019 : .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות תמונות 5 ו-6: מחצבת "הבור" בבאר שבע(ספטמבר 2019) .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מבירור שעשה משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת הנוכחית עם עיריית באר שבע ועם .
הקרן, עולה כי בשנים האחרונות חלה התקדמות בנושא ובוצעו פעולות מקדמיות רבות .
לקראת שיקומה מחדש של מחצבת הבור המשתרעת על שטח של 41 :דונםבשנת 2014 .
יזמו עיריית באר שבע וקרן ברכה146 תכנון מחודש של שיקום המחצבה.
נוף מישראל ומחו"ל וגיבשו קבוצת מתכננים בין-לאומית להכנת תוכנית לשיקום המחצבה.
עיריית באר שבע מסרה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2019 כי היא תקצבה "עשרות .
מיליוני שקלים לשיקום המחצבה", וכי במסגרת השיקום יוקם פארק רחב ידיים העתיד .
לשמש מוקד קהילתי-חינוכי -תיירותי.
לשם כך נדרש היה לבצע הליך סטטוטורי של שינוי .
ייעוד, שבמסגרתו שונה ייעודם גם של השטחים הסמוכים למחצבה כדי שיהיו חלק מן .
מאוחר יותר הצטרפה גם הקרן לשיקום מחצבות ליוזמה זו , ועל פי ההסכם שנחתם .
בפברואר 2020 בינה לבי ן עיריית באר שבע (והחלטת הנהלת הקרן חודש אחר כך) .
התחייבה הקרן לפעול לביצוע עבודות השיקום בהתאם לנהליה ולממן 27.
(בתוספת מע"ם) מעלויות אלו, והעירייה התחייבה להשלים את "הכנת תוכנית השיקום.
לשמור על מתחם השיקום ולתחזקו באופן שוטף לאחר השלמתו,]ו[ 'בהתאם ל'סל תחזוקה .
על פי מסמך בכתב אשר יוסכם בין הצדדים".
תמונה 7: מראה עתידי של הפארק שיוקם .
בשטחה של מחצבת הבור בבאר שבע .
מקור: תיק פרויקט המחצבה, עיריית באר שבע.
קרן שמטרתה להעניק סיוע פילנטרופי ליהודים החיים בישראל ולשפר את איכות חייהם של תושבי ישראל בכלל .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הפעולות שנקטה עיריית באר שבע בשנים .
האחרונות לשיקום מחדש של מחצבת הבור ואת העובדה שהקרן הצטרפה .
מן הראוי שרשויות מקומיות נוספות ישקלו דרכים לאימוץ הדרך שבה נהגה .
עיריית באר שבע לצורך שיקו מן ותחזוקתן של המחצבות שבשטחן למען רווחת .
תושביהן, ומן הראוי שהקרן תעודד מהלך כזה ותשתתף ביוזמות שיקום אלה.
חילוקי דעות לגבי ייעוד השטח המשוקם .
לעיתים מחצבות נטושות גובלות בשטחן של כמה רשויות מקומיות או נמצאות סמוך להן, .
ולכן עלולים להתעורר חילוקי דעות ואי-הסכמות בין רשויות כאלה בעניין ייעודו החדש של .
שטח המחצבות, המעכבים את הליכי השיקום ואת הפעולות לביצועו.
פוייר שוכנת ברובה בשטח שיפוטה של המועצה האזורית דרום השרון (להלן - דרום .
השרון), ומקצתה בשטח שיפוטה של עיריית טייבה.
בדוח שפרסם מבקר המדינה בשנת .
2013147 (להלן- הדוח מ-2013 ) צוין בנוגע למחצבה זו כי משנת 2002 מבקשת דרום השרון .
להפוך אותה למטמנת פסולת בניין , ולשם כך היא הגישה בספטמבר 2008 לוועדה .
המחוזית לתכנון ולבנייה מרכז תוכנית לשיקום המחצבה.
ואולם עיריית טייבה התנגדה .
לתוכנית מחשש לעומס תחבורתי ולפגיעה סביבתית בתושביה148 .
העיר בדוח מ -2013 למשרד הפנים כי "מאחר שעברו חמש שנים מאז הוגשה התכנית .
לפעול ביתר שאת על מנת להביא בהקדם להכרעה ]עליו[ .
לראשונה לוועדה המחוזית .
,בביקורת הנוכחית12 שנים מאז שהוגשה התוכנית ו-7 שנים מאז פורסם הדוח מ- .
2013 , נמצא כי המחלוקת בין הרשויות המקומיות לא יושבה וכי מחצבת פוייר טרם .
147 ,מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2013 , בפרק "טיפול הרשויותהמקומיות בפסולת .
148 באוקטובר2020 הסבירה עיריית טייבה למשרד מבקר המדינה כי הגישה היחידה למחצבה היא דרך אזור התעשייה .
149 ,מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2013 , בפרק "טיפול הרשויות המקומיות בפסולת .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תמונה8: מחצבת פוייר (אוקטובר 2019 ) .
אי-הסכמה לגבי מימון השיקום .
כאמור, על פי מדיניות הקרן שאישרה הנהלתה ב -2015 , הקרן מקצה את עיקר תקציבה .
לפרויקטים של שיקום מחצבות שייעודן החדש הוא ציבורי, כך שרשויות שבשטחן מחצבות .
נטושות המבקשות לייעד את שטחיהן לשימושים שאינם ציבוריים, כגון שימושים מסחריים, .
נאלצות לשאת בעצמן ברובן המכריע של עלויות השיקום.
לדוגמה, דרום השרון מסרה .
למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2019 כי היא מעוניינת להקים אזור תעשייה על מחצבה .
שבשטחה (מחצבת נחשונים) ואף הכינה כבר תוכניות להקמתו, אך אינה יכולה לעשות .
זאת מכיוון שהקרן אינה מוכנה לממן את הפרויקט.
הקרן הסבירה בתשובתה למשרד .
מבקר המדינה כי "מדובר בשימוש רווחי ומסחרי במקרקעין, שאינו דורש את מעורבותה", .
וכי "גם המועצה האזורית עתידה לגבות הכנסות משמעותיות מהפעלתו של אזור תעשיה .
איגוד יצרני חומרי חציבה בישראל כתב למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2020 ,כי לדעתו .
הרשויות המקומיות, מוסדות התכנון ורמ"י הם חסם מרכזי בהוצאתן של תוכניות שיקום .
שכן, המפקח על המכרות "אינו מוכן להפעיל את סמכותו להכריז על מחצבה .
כטעונה שיקום ללא אישור מראש של רמ"י וזו ממאנת לאשר לו ובכך מונעת שיקום בפועל .
של עשרות ומאות אתרים שניתן היה לשקמם ולהפכם לאתרים לתועלת הציבור".
האיגוד, הסיבה לסירוב של רמ"י לתת אישור כאמור היא "רצונה למנוע הוצאת מחצבות .
לשיקום שכן בכך יצומצם מאגר המחצבות הפעילות הרשמי.
וייחשף הכישלון העצום של .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות רמ"י לאורך 27 שנים לקדם פתיחתן ומכרוזן של מחצבות חדשות חלף אלו שנדרש .
בדצמבר 2020 כתבה רמ"י למשרד מבקר המדינה כי היא "דוחה מכל וכל" את טענותיו של .
איגוד יצרני חומרי חציבה בישראל; כי "כלל הגורמים הממשלתיים פועלים בהתאם לסמכות .
הקבועה להם בדין"; כי הטענה ולפיה היא "מונעת מחצבות לשיקום.
וכי היא תמשיך לפעול "בכל הכלים העומדים לרשותה כדי לפרסם את כלל המחצבות .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב משרד האנרגייה כי "המפקח על .
המכרות החבר בהנהלת הקרן עוקב אחר כלל תכנון המחצבות בישראל ".
מינואר 2021 כתב משרד האנרגייה כי "השקעת משאבים בתכנון, בהעדר הסכמת בעל .
הקרקע, עלולה להסתיים בלא כלום, שכן חתימתו של בעל הקרקע דרושה, בין היתר, .
לשם הגשת התוכניות למוסדות התכנון".
משרד האנרגייה הוסיף כי "החוצב אינו בעל זכויות .
בקרקע ולכן הבעלים, זכותו ודעתו גוברת", וכי הוא דוחה על הסף את הטענה בדבר מניעיה .
הביקורת העלתה שהקרן אינה מרכזת מידע בדבר הימשכות הליכי תכנון המחצבות .
ושיקומן, וממילא אינה מנתחת את הסיבות לכך ואת החסמים הקיימים בעניין.
כזה על ידיה יאפשר לה להתמודד עם החסמים השונים בתהליך השיקום, ואולי אף לנקוט .
צעדים שונים כדי למנוע אותם.
במסגרת זו יש גם מקום שהקרן והגורמים הממשלתיים .
השותפים בהנהלתה ישקלו לתת תמריצים שונים, כולל כספיים, על סמך קריטריונים .
שייקבעו, לרשויות המקומיות ש ייטלו חלק בשיקום מ חצבות הנמצאות בשטח יהן; ניתן .
לשקול אפשרות שתמריצים אלה יינתנו באופן דיפרנציאלי על בסיס האשכול החברתי- .
כלכלי שאליו שייכת הרשות.
כמו כן מוצע לבחון את תיקון תקנות הקרן, ולאפשר במקרים .
חריגים, המאופיינים בשילוב של צורך נופי מיוחד ומצב כלכלי חלש במיוחד של הרשות .
המקומית , השתתפות של הקרן גם במימון עלויות התחזוקה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה כתבה הקרן כי יש לשקול את מתן התמריצים לרשויות .
המקומיות בזהירות רבה.
בעניין ההשתתפות במימון עלויות התחזוקה כתבה הקרן כי היא תשקול .
חלופות, כגון הארכת התקופה שבה היא תתחזק את "השטחים המשוקמים כשצ"פ ברשויות .
המקומיות, מעבר לתקופה של כשנתיים הנהוגה כיום".
קביעה מראש של הוראות בדבר שיקום מחצבות .
מן הסקירה הבין-לאומית שהובאה לעיל עולה כי בכמה מדינות נהוג שמהות שיקום המחצבות .
וייעודן החדש נקבעים מראש במסגרת אישור תוכנית החציבה, ולכן הם חלק בלתי נפרד ממנה.
במרץ 2018 אישרה הממשלה את תוכנית המתאר הארצית תמ"א14 ב, "תכנית מתאר ארצית .
לכרייה וחציבה", שאחת ממטרותיה היא "קביעת הוראות בדבר שיקום מחצבות עם סיום פעולות .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 "תוכנית זו הגדירה את השיקום כתכנית החלה בשטח מחצבה אשר קובעת ייעוד חדש לשטח .
לאחר סיום פעולות הכרייה והחציבה והוראות לגביו", וקבעה, בין היתר, בהוראותיה כי " תכנית .
מפורטת לכרייה ולחציבה תקבע, ככל הניתן, את ייעוד הקרקע לאחר סיום פעולות הכרייה .
ובאם נקבע יעוד קרקע יינתנו, ככל הניתן, גם הוראות ליעוד זה והכל בהת אם .
לתכניות המתאר הארציות ותכנית המתאר המחוזית החלות במקום".
אומנם טרם אושרו אתרי חציבה חדשים בהתאם לתוכנית מתאר זו, אולם משרד מבקר במדינה .
מציין כי שנים לפני אישורה בשנת 2018 ,אושרו באזור הצפון ובאזור המרכז תוכניות חציבה .
שכללו בתוכָן הוראות לשיקום בתום החציבה ולעיתים אפילו במהלך ביצועה.
להלן דוגמאות: מחצבת אושרת צפון: תוכנית החציבה אושרה ב-1994 :.
בהוראותיה נכללו, בין היתר .
שיקום על ידי היזם של קירות ודרכים שהקים לצורך בדיקות גיאולוגיות - קירות ודרכים .
שלא נכללו בסופו של דבר באזור החציבה; שמירת חלק מהחומר הטפל שנחצב לשיקום; .
קביעת הוראות לשיקום נופי: חלוקת מדרגות החציבה למדרגות משנה קטנות יותר, פיזור .
אדמה על המדרגות ושתילת עצים גבוהים, עצי חורש ויער ושיחים מטפסים המתאימים .
מחצבת בית אלפא (הסחנה): תוכנית החציבה אושרה ב -1998 , והוראותיה כללו בין .
היתר חציבה בשלושה שלבים.
תנאי המעבר מן השלב הראשון לשלב השני יהיה מיצוי .
70% לפחות מן החומר של השלב הקודם, ותנאי המעבר לשלב השלישי יהיה "שיקום .
בפועל של אזורים המיועדים לשיקום".
בתוכנית נקבעו גם לוחות זמנים לפעולות השיקום .
בהתאם להתקדמות החציבה.
הרחבת מחצבת דושן: תוכנית זו אושרה ב -2005 , ובין הוראותיה נכללו גם הוראות .
העוסקות בשיקום עתידי של המחצבה, וביניהן: הוראות להעתקת צומח טבעי והעברת .
צמחייה קיימת בתיאום עם רט"ג, קביעת תוכנית שיקום לערמות הטפל 150 וקביעת מועד .
לפעולות השיקום, "לא יאוחר משנה ממועד תחילת החציבה בשטח ההרחבה החדש".
לדעת משרד מבקר המדינה, על הגופים המטפלים באישור תוכניות חציבה , ובהם מינהל .
התכנון, משרד ה אנרגייה, רמ"י, הקרן והמשרד להג"ס, לראות בהוראות שלוש תוכניות .
אלה דוגמ ה לדרך פעולה עתידית בתחום אישור תוכניות כרייה וחציבה, ולפעול ככל .
הניתן לקביעת הוראות שיקום במסגרת הוראות תוכניות אלה, כפי שקובעת גם תמ"א .
150 שכבות סלעקרקע ואבן שאין בהן שימוש , ויש לסלקן כדי לאפשר הפקת חומרי הגלם לחציבה.
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות היבטים כלכליים של הקרן .
הכנסות הקרן והוצאותיה .
כדי לטפל בשיקום מחצבות גובה כאמור הקרן כספים מבעלי המחצבות, ובדרך כלל יש לה מדי .
שנה בשנה גם הכנסות מימון (למעט בשנת 2018 שבה היו לה הוצאות מימון) שמקורן בתשואה .
על השקעות יתרות הקרן (להלן יחד - הכנסות הקרן).
הכנסות אלה משמשות למימון פעולות .
השיקום ולמימון הוצאות ההנהלה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה כתבה הקרן כי בשנים .
2019 ו-2020 חל "גידול משמעותי בהיקף הפרויקטים בביצועה", וכי בכוונתה להמשיך "במגמת .
הגידול" גם בשנת 2021 .
להלן בלוח2 פירוט ההכנסות, ההוצאות והיתרות שנצברו בקרן בשנים .
לוח 2: ,הכנסות, הוצאות ויתרות הקרן בש"ח 2014 - 2019 (באלפיש"ח) .
שנה הכנסות הוצאות יתרות הקרן .
מבעלי מחצבות הכנסות מימון .
2014 13,532 16,866 14,657 1,765 561,231 .
2015 19,132 1,714 6,916 1,725 573,453 .
2016 16,758 6,136 12,419 1,590 582,338 .
2017 19,573 20,230 5,763 1,854 614,548 .
2018 19,595 ( 3,929 ) 15,411 4,008 610,800 .
2019 18,623 37,415 22,327 2,730 641,769 .
מקור: הדוחות הכספיים של הקרן לשיקום מחצבות .
151 במועד סיום הביקורת עדיין לא היה לקרן דוח כספי לשנת2020.
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מן הנתונים עולה כי בכל השנים הללו, פרט לשנת 2018 , היה לקרן עודף הכנסות ניכר .
על הוצאות, ועל פי הדוח הכספי שלה לדצמבר 2019 נצברה בה כ"נכסים נטו שלא קיימת .
לגביהם הגבלה" יתרה בסך כולל של 641.
8 מיליון ש"ח- גידול של 14% לעומת שנת .
עוד עולה כי הוצאות הנהלה והוצאות כלליות מהוות רכיב משמעותי בהוצאות הקרן .
ושיעורן הממוצע בשנים שנסקרו הוא 15% מסך ההוצאות; בולטת בעניין זה שנת 2017 .
בה היוו הוצאות הנהלה וכלליות24% .
מסך הוצאות הקרןמנגד, עלויות פעולות השיקום .
שביצעה הקרן בשנים 2014 - 2019 היו נמוכות והסתכמו בכ -13 מיליון ש"ח בשנה .
מן הראוי שהקרן תבחן את הסיבות לניצול הנמוך של הכנסותיה ולשיעור הגבוה של .
הוצאות ההנהלה שלה ותפעל לה רחבת פעולות השיקום שלה תוך שימוש ביתרות .
יצוין כי לאחר תום הביקורת הפיץ משרד האנרגייה בסוף דצמבר 2020 , בהמשך להחלטת .
הממשלה מספטמבר אותה שנה, תזכיר חוק לתיקון פקודת המכרות, התשפ"א -2020 .
של חוק זה הן בין היתר להעביר, לנוכח המצב הכלכלי, "באופן זמני להכנסות המדינה סכומים .
מתוך היתרות המצויות בקרן לשיקום מחצבות".
בתזכיר מוצע, כהוראת שעה, שהקרן תעביר עד .
20 "סכום של 500 מיליון שקלים חדשים להכנסות המדינה"; כי משרד האוצר יוודא .
שיתרות הקרן לא יפחתו מ -50 מיליון ש"ח; וכי בשנת2025 יקבעו שר האנרגייה ושר האוצר את .
המועד שבו תתוקצב הקרן בסכום שנלקח ממנה.
בינואר 2021 כתב משרד האנרגייה למשרד .
מבקר המדינה ששר האנרגייה ושר האוצר סיכמו כי "משרד האנרגיה יתוקצב ב-50% מהסכום .
שיועבר לטובת פרויקטי האצה בתחום האנרגיה (קרי, 250 .
כאמור, במשך השנים צברה הקרן יתרות כספיות ניכרות והשקיעה את רובן בניירות ערך.
מדוחות יה הכספיים של הקרן עולה כי תיק ההשקעות מנוהל מאוגוסט 2010 באופן רציף .
על ידי חברה מסוימת152 ומוחזק בנאמנות מאוקטובר 2015 על ידי בנק מסחרי מסוים.
עולה כי מדצמבר 2014 ועד דצמבר2019 הייתה התשואה על תיק זה כ-13% , דהיינו .
תשואה נומינלית ממוצעת של כ- 2.
יצוין כי תשואות כלל קופות הגמל (לרבות .
קרנות מרכזיות לפיצויים וקרנות ההשתלמות) עמדו בתקופה המקבילה (מדצמבר 2014 .
עד דצמבר 2019 ) על20% - 22.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה כתבה הקרן כי כוונתה "להוציא חלק ניכר מכספה בטווח .
בשונה מקופות הגמל, מרבית כספי הקרן אינם ]וכי[ .
השנים הקרוב, לטובת פעולות שיקום .
מדיניות ההשקעה של]וכי[ .
מיועדים לחיסכון לטווח ארוךה דומה למדיניותם .
של גופים ציבוריים בעלי פרופיל דומה".
החברה המנהלת את תיק ההשקעות של הקרן כתבה .
152 יצוין כי בשנת2015 קיימה הקרן הליך תחרותי סגור (מכרז סגור) לניהול תיק ההשקעות שלה, ובו זכתה שוב החברה .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2020 : (להלן]של הקרן[ כי "השוואת ביצוע התיק המנוהל .
מוצר א') לתשואות של קרנות השתלמות/קופות גמל במסלול כללי (להלן: מוצר ב') אינה עולה .
בקנה אחד עם פרופיל הסיכון הגלום בשני המוצרים וכפועל יוצא כמובן בתוחלת התשואה .
מן הראוי שהקרן תיתן את דעתה על הנושא ותבחן מדי פעם בפעם את מדיניות ההשקעות .
שלה, את הגורמים המנהלים את השקעותיה ואת התשואות שאותן הם משיגים עבורה.
הגירעון האקטוארי של הקרן על פי תקנות הקרן, הנהלתה מוסמכת, בין היתר, "להחליט על החזרת הוצאות שיקום של .
בעל מחצבה, כולן או מקצתן"; הכנסות הקרן מתבססות על תשלומים שמעבירים לה בעלי .
" ]לתקנות[ המחצבות "לפי הסוגים והכמויות של חומר שנחצב במחצבה כמפורט בתוספת .
(להלן - דמי הקש"ם 153).
באפריל 2006 אישרה הנהלת הקרן "עבודת השלמה.
המאזן האקטוארי של הקרן", שהוכנה לבקשתה במטרה "להציג את מאזן הקרן לשיקום .
מחצבות כולל התחייבויות ונכסים" (להלן - הדוח האקטוארי).
ממצאיו העיקריים של הדוח .
האקטוארי היו כי הקרן נמצאת בגירעון אקטוארי, דהיינו שנכסיה הכספיים המצטברים .
מדמי הקש"ם לא יספיקו לשיקום כלל המחצבות.
בדוח האקטוארי פורטו הנחות היסוד לניתוח מאזן הקרן: תפקידה של הקרן הוא "לפעול .
לשמירה על נופי הארץ דהיינו להביא מזור לפגעי המחצבות ולשקם את הנוף"; הקרן .
מחויבת לפעולות מוגדרות כפי שנקבע בתקנותיה, אך ניתן לפרש סעיפים בתקנות הקרן .
כמקנים להנהלת הקרן שיקול דעת בקביעת סדר הקדימויות לביצוע; הקרן אינה מחויבת .
לשקם את כל המחצבות ואף לא לשקם את כלל שטחי החציבה הקיימים בהווה ואלה .
שיתהוו עם השנים; תכנון היקף השיקום (ההיקף הכספי וההיקף הפיזי) מהווה בסיס .
לקביעת דמי הק ש"ם והיקף הנכסים של הקרן; התשלום בגין האגרה לקרן לשיקום .
מחצבות נכלל במחיר האגרגטים154 ומוטל בסופו של דבר על הלקוח הסופי- הציבור; .
השקעות הקרן למטרות פיתוח למגורים או למטרות פיתוח מסחרי ותעשייתי, משמעו .
הפיכת תשלום כספי הקרן, ששילם הציבור דרך מחיר האגרגטים, ל מענק ליזם לצורך .
הפחתת עלויות הפיתוח ולהגדלת הרווחים; "פעולות שיקום מחצבות בשטחים שייעודי .
הקרקע בהם הם למטרות מסחריות אינן עולות בקנה אחד עם מטרות הקרן".
3 הנתונים שעליהם התבססו החישובים בדוח האקטוארי בעניין ההכנסות העתידיות של .
הקרן ובעניין עלויות השיקום הצפויות: .
153 דמי הקרן לשיקום מחצבות.
154 אגרגט הוא חומר גרגרי מנופה, שהתקבל מגריסה או מטחינה של סלעים קשים או מהתפוררות טבעית של סלעים .
(מתוך תקן ישראלי לאגרגאטים מינראליים ממקורות טבעיים).
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 לוח 3: הנתונים עליהם התבססו החישובים בדוח האקטוארי .
ל-30 שנה עלות שיקום .
בהסתמך על הנחות יסוד ועל נתונים אלה נכתב בדוח האקטוארי כי הג ירעון .
האקטוארי שנובע משיקום כלל המחצבות מסתכם בכ-5.
2 מיליארדי ש"ח בערכים .
מהוונים, וא ילו הגירעון שנובע רק משיקום חלק מהמחצבות שייעודן לשטחים שאינם .
לשימוש מסחרי מסתכם בכ-900 .
מיליוני ש"ח בלבדבדוח צוין כי משמעותם של .
נתונים אלה היא שהקרן יכולה לשקם את כל המחצבות ששטחן קטן מ-500 ,דונם .
אך לגבי כלל המחצבות שאינן מיועדות למטרות מסחר - גם אם הקרן תתמקד רק .
בשיקומן - יהיה ביכולתה לשקם פחות מרבע משטחן הכולל.
הדוח הייתה שכדי לאפשר לקרן לשקם את כל המחצבות שאינן מיועדות למטרות .
מסחר יש להגדיל את דמי הקש"ם ולהקטין את עלויות השיקום; וכי ניתן יהיה לשקם .
את כל המחצבות האלה רק אם תעריפי הקרן יגדלו ב-50% ועלות השיקום של .
מחצבות ששטחן מעל 500 ,דונם תקטן ב -72% .
הביקורת העלתה כי הנהלת הקרן, שאישרה כאמור בישיבתה מאפריל2006 את .
הדוח האקטוארי ואת נתוניו וממצאיו, לא התייחסה בישיבה זו להמלצות דוח זה .
בדבר הצעדים שיש לנקוט כדי לצמצם את הגירעון האקטוארי שצוין בו, וגם לא .
קיימה מאז 2006 דיונים בנושא.
בישיבה האמורה של הנהלת הקרן באפריל 2006 דווח כי איגוד יצרני חומרי מחצבה .
בישראל (להלן - האיגוד) מתנגד למסקנות הדוח האקטוארי, ובעקבות זאת התבקש האיגוד .
להגיש להנהלת הקרן עד מאי 2006 את הערותיו בעניין.
במרץ2007 , כשנה לאחר המועד .
שנקבע, העביר יו"ר האיגוד אל המפקח על המכרות (שכיהן אותה עת כיו"ר הנהלת הקרן) .
טיוטת דוח אקטוארי חלופי שהכין האיגוד (להלן - הדוח החלופי) בציינו שדוח זה "שופך .
לבקשת הקרן[ אור על טעויות מהותיות בדו"ח שהוכן.
] יתרה מכך, על פי ממצאיהדוח [ .
]החלופי לקרן עודף אקטוארי".
להלן בתרשים 17 ההבדלים העיקריים בין שני הדוחות כפי .
שהוצגו בדוח החלופי: .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות תרשים 17: ההבדלים העיקריים בין הדוח החלופי לבין הדוח האקטוארי .
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בדוח החלופי נטען, בין היתר , כי חלק מ ן ההבדלים בין שני הדוחות נובעים מטעויות .
לכאורה בדוח האקטוארי: כך לדוגמ ה, במחצבת נען שטח החציבה בפועל הוא 330 דונם .
ולא 8,800 דונם כפי שהוצג בדוחהאקטוארי , ועלות שיקומה הצפויה היא כ-13 מיליון ש"ח .
9 מיליארד ש"ח כפי שצוין בדוח.
עוד נטען בדוח החלופי כי מחצבות מעטות יחסית .
ששטחן גדול הן בעלות השפעה מהותית על ההתחייבויות האקטוא ריות, ולכן נדרשת .
בחינה פרטנית של אותן מחצבות.
כך למשל, בדוח האקטוארי נאמדה עלות שיקומו של .
אתר נשר אגמים, ששטחו 12,250 דונם, ב-2.
75 מיליארדי ש"ח, בעוד שבדוח החלופי .
נאמדה עלות שיקומו לשימוש חקלאי בכ-10 מיליוןש"ח בלבד .
בדוח ה חלופי הוצע לבחון מחדש מן היסוד את הנתונים שעליהם התבסס הדוח האקטוארי, .
ולהגדיר מחדש את יעדי הקרן ותפקידיה הן לגבי אופי השיקום (שיקום נופי/מסחרי/אחר) .
והן בסיווג המחצבות הנכללות במסגרת השיקום (מחצבות עתיקות/אתרים שאינם בהכרח .
מחצבות/אתרים שלא שילמו לקרן וכיוצא בזה ).
הביקורת העלתה שהנהלת הקרן לא דנה בהערותיו של האיגוד שהובאו כאמור .
בדוח החלופי משנת 2007 , לא הבהירה אם היא מקבלת את הערותיו, כולן או .
מקצתן, וממילא גם לא נקטה צעדים כלשהם בעקבותיו.
בדוח האקטוארי צוין, בין היתר , כי "עלות השיקום לדונם היא המפתח לאומדן העלויות .
הצפויות של הקרן" (ההדגשה במקור).
עלויות השיקום שעליהן התבסס הדוח - 38,000 .
ש"ח לדונם מחצבה"לא מסחרית " ו- 225,00 0 ש"ח לדונם מחצבה" מסחרית" - חושבו על .
בסיס הנתונים הזמינים הרלוונטיים הנוגעים למחצבות שכבר שוקמו, ובהם: סוג השיקום, .
היקף השטח המשוקם ופירוט העלויות.
מאחר שחלפו כ-14 שנים מאז נערך הדוח .
האקטוארי, יהיה צורך לשם הכנת דוח אקטוארי חדש להתבסס על הנתונים המעודכנים .
להלן בלוח 4 נתונים, שהעבירה הקרן למשרד מבקר המדינה, הנוגעים לעלויות .
השיקום של מחצבות שבהן נשאה הקרן לאחרונה: .
לוח 4: עלויות השיקום של מחצבות .
שם הפרויקט ייעוד גודל שטח .
(בדונמים) עלות כוללת .
פתוח 10 1,000,000 100,000 .
(בריכות חורף) גן לאומי 80 4,300,000 53,750 .
עין חרוד יער 30 2,300,000 76,666 .
מגדל צדק טיילת 250 32,000,000 * 128,000 .
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות שם הפרויקט ייעוד גודל שטח .
נחל חימר שיקום כרייה .
בנחל 130 444,000 3,415 .
הבטיחה מערב שיקום חקלאי 56 1,260,000 22,500 .
פתוח 18 1,800,000 100,000 .
מקור: הקרן לשיקום מחצבות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* הערכה בלבד, מאחר שהפרויקט טרם הסתיים.
הקרן מסרה למשרד מבקר המדינה כי עלות השיקום "משתנה מפרויקט לפרויקט".
מלוח 4 ,שבו מפורטות עלויות מעודכנות של פרויקטים "לא מסחריים" עולה כי .
אומנם יש שונּות בין הפרויקטים, ועלות שיקום המחצבות נעה בין 3,415 ש"ח לדונם .
ל- 128,000 ש"ח לדונם, אךנמצא כי העלות הממוצעת לדונם של שיקום מחצבה .
"לא מסחרית" בשנים האחרונות הייתה גבוהה יותר מן העלות הממוצעת שהתבסס .
עליה כאמור הדוח האקטוארי (כ- 69,000 ש"ח לדונם לעומת 38,000 .
עוד יצוין כי עלויות השיקום הצפויות של מחצבת הבור בבאר שבע, שאותן התחייבה .
כאמור הקרן לממן, גבוהות בהרבה - כ- 793,000 ש"ח לדונם.
על כך שהגירעון האקטוארי המוערך של הקרן אינו מעודכן ואינו משקף כראוי את .
כאמור, הקרן לשיקום מחצבות מקדמת בימים אלה סקר חדש על המחצבות הנטושות .
בביאור 7 לדוח הכספי של הקרן לשנת2019 נכתב, בין היתר, כי על בסיס .
הסקר החדש "צפויה הקרן להזמין דוח אקטוארי שמטרתו להעריך את התחייבויותיה .
הכספיות העתידיות של הקרן הדרושות לשיקום כלל המחצבות הנטושות.
של הקרן היא כי צרכי השיקום העתידיים יסתכמו למאות מיליוני ש"ח ולכן הערכה .
אקטוארית עדכנית היא צו השעה".
משרד מבקר המדינה מציין כי מלשון סעיף 120 (3 ) בפקודת המכרות עולה כי הקרן אינה .
חייבת לממן את כל העלויות הדרושות לשיקום מחצבות נטושות וכי היא יכולה לממן רק .
את "מקצתן"; עניין זה עולה גם מסעיף 6 בתקנות הקרן, שבו נכתב כי "הוצאות השיקום, .
כולן או מקצתן, יוחזרו לבעל מחצבה בהתאם לאישור שיינתן מראש מאת הנהלת הקרן".
ה | היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מומלץ כי הקרן תשלים גיבוש קווים מנחים לעריכת דוחות אקטואריים ולחישוב .
התחייבויותיה העתידיות על פי הדין, ובעקבותיהם ייערך דוח אקטוארי מעודכן, אשר .
ישמש בסיס לגיבוש תוכנית ת זרים מזומנים ולמציאת מקורות מימון עבור הקרן לשנים .
בהתאם תגובש תוכנית עבודה רב-שנתית מקושרת תקציב לשם מיצוי פעילותה .
בבואה להכין את הדוח האקטוארי המעודכן נדרשת הקרן לתת .
את דעתה גם להערות שקיבלה בנושא ה דוח האקטוארי הקודם ועלויות הפיתוח של .
המחצבות ששיקמה בשנים האחרונות.
עוד מומלץ כי עם השלמת הדוח, ניתוח יתרות .
הקרן וגיבוש תוכנית רב -שנתית, כלל הגורמים הנוגעים בדבר, ובהם המפקח על המכרות, .
רמ"י, המשרד להג"ס והקרן, י יתנו את דעת ם לעניין היקף השתתפותה של הקרן בשיקום .
כלל המחצבות שהוכרזו טעונות שיקום , ויבחנו את האפשרות להסדיר את פעילותה .
בהלימה למטרותיה, למחויבויותיה ו למקורות העומדים לרשותה .
הוועדה לבחינת המדיניות לגבי חלקה של המדינה, המתקבל בעד השימוש של גורמים פרטיים .
במשאבי טבע לאומיים (להלן - ועדת ששינסקי 2 ), עסקה, בין היתר, גם בחומרי חציבה.
שהגישה לממשלה באוקטובר 2014 היא המליצה בעניין זה כי "תקודם חקיקה לשם קביעת .
היטל סביבת י על פעולות חציבה.
היטל זה יהיה נפרד מתשלום התמלוגים או מס משאבי .
נועד להביא להפנמה של ההשפעות החיצוניות על ידי הבעלים או הנהנה ]כיוון שהוא[ .
הוועדה גם המליצה כי צוות בין-משרדי בראשות מנכ"ל המשרד להג"ס .
יעביר אל השר להגנת הסביבה את המלצותיו בדבר מתווה החקיקה הנדרש לשם עיגון המלצות .
בהחלטה חכ/44 מיום 10.
14 החליטה הממשלה להטיל על צוות בראשות מנכ"ל המשרד .
להג"ס (להלן - הצוות הבין-משרדי או הצוות) לפעול לקביעת גובה ההיטל הפיגוביאני155 אשר .
ייגבה בגין ההשפעות החיצוניות השליליות של פעילות החציבה.
הממשלה גם קבעה כי " הצוות .
יגיש את המלצתו, לרבות התייחסות לעניין הפניית חלק מהתקבולים מהיטל זה לעידוד השימוש .
בתחליפים ולמיחזור, לשר להגנת הסביבה תוך 120 יום.
המלצות הצוות ככל שיאומצו על ידי .
השר להגנת הסביבה, יקודמו במסגרת תזכיר חוק ".
במהלך שנת 2015 ,גיבש הצוות הבין משרדי (שכלל בעלי תפקידים בכירים מהמשרד להג"ס .
משרד האוצר, משרד התחבורה, משרד האנרגייה, רמ"י וחברת נתיבי ישראל) את הדוח שלו.
בדוח נכתב כי במסגרת עבודתו בחן הצוות הבין משרדי את מכלול הנושאים תוך התייחסות .
מפורטת להשפעות הסביבתיות החיצוניות של פעילות החציבה ואמצעים לצמצום השפעות .
אלה, דוגמאות רלוונטיות מן העולם והשלכות משקיות אפשריות של הטלת היטל על חומרי .
155 על פי התיאוריה הכלכלית הנ י או-קלסית כאשר יש השפעה חיצונית שלילית גבוהה מספיק, נית ן להפנים אותה אל .
תוך מערכת השוק באמצעות היטל שת גבה הממשלה.
ההיטל יותאם לעלותה המשוערת של ההשפעה החיצונית .
השלילית ויועבר ישירות לפעילות המפצה את הנפגעים או מיועדת להפחית את ה השפעה החיצונית השלילית.
זו קרויה גם מס פיגוביאני (מתוך אתר "אקו-ויקי").
היבטים סביבתיים בשיקום מחצבות חציבה.
בהשוואה שביצע הצוות הושם דגש על בריטניה, שבאמצעות היטל שחלק ממנו הועבר .
לקרן ייעודית שבין מטרותיה היו עידוד שימוש בחלופות לחומרי חציבה, היא הצליחה להגיע .
למצב בו כרבע מהאגרגטים שמשתמשים בה הם אגרגטים ממוחזרים.
הצוות הבין משרדי המליץ, בהתאם להמלצות ועדת ששינסקי 2 , כי "ההיטל הסביבתי על עלויות .