HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שנתית נקבע ה לשנים 2017 - 2021 , כאשר מרבית סעיפי התו כנית יבוצעו במהלך השנים 2017 .
בתוכנית שמונה פרקים: כללי, פיתוח כלכלי, חינוך והשכלה גבוהה, פיתוח תש תיות .
6 החלטת הממשלה 2025 " תכנית רב שנתית לפיתוח הדרום" ( 23.
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תחבורה והגדלת הנגישות התחבורתית, מתן שירותים חברתיים וציבוריים, חיזוק השלטון .
המקומי, גיבוש צעדים אסטרטגיים לפיתוח כלכלי בטווח הבינוני ופיתוח כללי של העיר חיפה.
תרשים 1: התחומים העיקריים והתקציב שהוקצה להם ב תוכנית הרב-שנתית .
לפיתוח מחוז הצפון, לשנים 2017 - 2021 (במיליוניש"ח) .
על פי נתוני החלטת ממשלה 2262 בעיבוד משרד מבקר המדינה.
תהליך קבלת החלטת הממשלה 2262 .
בהחלטת ממשלה7 מיוני2015 הוחלט כי בתוך חצי שנה תגובש תוכנית לפיתוח כלכלי של מחוז .
הצפון, תוך בחינת ההיתכנות והכלים הנדרשים ליצירת מוקד עירוני עיקרי נוסף בתחום המחוז.
עוד נקבע כי את עבודת המטה לצורך גיבוש התוכנית כאמור יובילו מנכ"ל משרד ראש הממשלה .
ומנכ"ל משרד הכלכלה, תוך תיאום עם הממונה על התקציבים במשרד האוצר.
בהחלטת ממשלה מנובמבר 20158 הוחלט בין היתר כי את גיבוש התוכנית לפיתוח כלכלי של .
מחוז הצפון יובילו מנכ"לית המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל ומנכ"ל משרד ראש .
7 החלטת הממשלה 146 " , קידום הסוגיה האסטרטגית 'פיתוח כלכלי -אזורי' כנגזרת מהערכת המצב האסטרטגית .
כלכלית-חברתית לממשלה " ( 28.
8 החלטת הממשלה 631, 'ב"שינוי שם המשרד לפיתוח הנגב והגליל ל'המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל .
והתפטרות השר אריה מכלוף דרעי מתפקידו כשר הכלכלה" ( 1.
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון הממשלה 9.
לצורך גיבוש ויישוםשל ההחלטה תוקם מינהלה שתפעל בכפוף למשרד לפיתוח .
הפריפריה, הנגב והגליל.
בהחלטת ממשלה מאוגוסט 201610 " הוחלטלהטיל על נציג השר לפיתוח הפריפריה, הנגב .
והגליל, בהסכמת משרד האוצר, לגבש, תכנית אופרטיבית לפיתוח הצפון, במטרה לקדם את .
התעסוקה, התעשייה, התיירות, הפריון, ורמת החיים באזור הצפון.
ותוך נקיטת צעדים משלימים .
משיחות עם נציגו דאז של השר לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל (להלן - נציג השר) עולה כי .
הוא קיים פגישות עם גורמי ממשלה, וכן עם גורמים אופרטיביים במחוז הצפון - ראשי רשויות, .
מנהלי אזורי תעשייה, מנהלי בתי חולים ומרכזים רפואיים וגורמים מהמגזר השלישי.
קיים נציג השר דיונים מול משרד האוצר עם זאת, בתקציב שאושר לשנים 2017 ו-2018 .
לא ניתנה תוספת התקציב לפיתוח הצפון, שהתבקשה על ידי נציג השר (כ- 600-700 מיליון ש"ח .
לדבריו, בנובמבר 2016 החלו במשרד האוצר לגבש תוכנית לפיתוח הצפון על בסיס .
התקציבים הקיימים של משרדי הממשלה.
בין היתר, נבחנו התוספו ת התקציביות שניתנו .
ונבדק אילו מהן רלוונטיות לפיתוח הצפון .
נציג השר הוסיף בתשובתו מיום 18.
21 (להלן- תשובת נציג השר) כי במהלך שנת 2016 גיבש .
הצעה לתוכנית כלכלית אשר תיתן מענה ראשוני לכשלוש שנים ותיצור פריצת דרך כלכלית עם .
השפעות רוחביות על יתר תחומי החיים.
תוכנית זו התבססה על תוכניות קודמות של משרדי .
ממשלה וגורמים נוספים.
התוכנית כללה רשימת פרויקטים אשר יניבו למדינה ערך מוסף.
זו לא אושרה בתקציב 2017-2018 .
התוכנית שהתקבלה בהחלטה 2262 התקבלהבתנאים של .
תקציב המדינה שעבר כבר את אישור הכנסת, מצב אשר "יצר בעייתיות רבה למשמעויות .
מנכ"ל משרד האוצר דאז ציין בוועדת הכלכלה של הכנסת 11 במאי2017 כיבמסגרת החלטת .
ממשלה 2262 שימשתקציב 2016 בסיס ועליו הוספו סעיפים שנכללו במסגרת תקציב 2017 - .
2018 וכןתוכניות חדשות.
ההחלטה לא נועדה ליצור תקציב נוסף אלא להציג לממשלה תמונת .
מצב של הפעילות הקיימת לשיפור ושינוי של המצב בצפון בכלל הנושאים.
נוסף על כך, ציין כי .
משרד האוצר קיים ישיבות עם נציגות ראשי מועצות, שבהן הוצגו סעיפי ההחלטה והוסכם עימם .
על העדפת הסעיפים שייכללו בהחלטה לפי מסגרת התקציב .
עוד ציין כי משרד האוצר פנה .
לכל משרד ממשלתי רלוונטי במטרה לבחון כיצד ניתן, יחד עם נציגות ראשי המועצות, לגבש .
תוכנית בכפוף למגבלות.
משרד האוצר מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2021 כי לא קיימים .
מסמכים הנוגעים לתהליך גיבוש התוכנית לפיתוח הצפון ותוצריו, בטרם התקבלה החלטת .
ממשלה 2262 , מלבד מצגת שהוצגה למשרד האוצר על ידי משרד הכלכלה, מצגת המפרטת .
תוכנית שגובשה בהובלת אשכולות באזור הגליל ומצגת שהוצגה בישיבת הממשלה בינואר .
9 בתיאום עם מנכ"ל משרד הכלכלה, מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, מנכ"ל המשרד לשוויון חברתי, מנכ"ל משרד .
הרווחה והשירותים החברתיים, מנכ"ל משרד הפנים והממונה על התקציבים במשרד האוצר או נציגיהם.
10 החלטתהממשלה 1849, ""גיבוש תכנית לפיתוח כלכלי של מחוז הצפון וצעדים משלימים לחיפה( 11.
11 ישיבת ועדת הכלכלה מ- 9.
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 הרשות לפיתוח הגליל מסרה בתשובתה מיום 11.
2021 כי כותבי התוכנית לא התייעצו אתה או .
ביקשו מידע אף שחלק מהתוכנית נוגעת בתפקידי הרשות כפי שנקבעו בחוק הרשות לפיתוח .
הרשות מסרה בתשובתה מיום 19.
2021 (להלן תשובתה השנייה של הרשות לפיתוח .
הגליל) כי היא פועלת לקידום פיתוח כלכלי של הצפון ובין היתר פרסמה קול קורא ל סיוע .
לרשויות מקומיות ולחברות בגליל לביצוע ויישום פרויקטים בעלי חסמים תקציבים המונעים .
פיתוח תעסוקתי ופיתוח כלכלי מקומי או אזורי .
כמו כן הקימה הרשות מרכז מידע ומחקר .
המשמש תחנת מידע בתחומים רבים ביניהם: חינוך, תעסוקה, תרבות, תיירות והתיישבות .
עוד מסרה הרשות כי עליה לקחת חלק משמעותי בתכנון וביצוע ת וכנית המשך .
שמקדם המשרד לפיתוח הפריפריה הנגב והגליל.
עבודות מקצועיות שקדמו להחלטה 2262 .
לפני החלטת הממשלה2262 הכינו משרדי ממשלה, מכוני מחקר ונציגות של רשויות מקומיות .
כמה עבודות בתחומי כלכלה, בריאות ותיירות ובנוגע למנועי צמיחה נדרשים לפיתוח הצפון.
תחום הבריאות: בניסיון לצמצם את הפערים בתחום ה בריאות בין הפריפריה לשאר חלקי .
הארץ הקימה בדצמבר 2014 שרת הבריאות דאז את הוועדה לבחינתהרחבת שירותי הרפואה .
באזור הצפון בראשות הפרופ' איתמר גרוטו (להלן - דוח גרוטו).
הוועדה בחנה באופן מקיף את .
תחומי הרפואה ב אזור הצפון, ובספטמבר 2016 הגישה דוח מפורט שבו צוין כי במרבית התחומים .
קיימים פערים בולטים אל מול המצב בשאר חלקי הארץ.
בדוח פורטו גם המלצות הוועדה .
לסגירת הפערים לטווח המיידי, הבינוני והארוך.
שר הבריאות דאז קיבל את המלצות הוועדה, .
ובינואר 2016 הוקמה ועדה למעקב אחריישומן .
עלה כי בתוכנית הרב-שנתית לא נכללו חלק ניכר מהמלצות הוועדה (ראו להלן בפרק .
"החלטת הממשלה בנושא הבריאות").
תחומי כלכלה ותיירות: במהלך 2014 קידם האגף לתכנון ואסטרטגיה במשרד הכלכלה מיזם .
משותף, עם המרכז למצוינות תעשייתית במוסד שמואל נאמן למחקר מדיניות לאומית, להכנת .
תוכנית שמטרתה שיפור מהותי של המערכת הכלכלית בצפון ושדרוגה למערכת אחודה, צומחת .
באפריל2015 פורסמה ה עבודה שכלל ה תוכנית ל"שדרוג המערכת הכלכלית .
בצפון המדינה" 14 (להלן-"עבודה" או "עבודה בנושא שדרוג המערכת הכלכלית בצפון").
12 חוק הרשות לפיתוח הגליל, התשנ"ג-1993 .
13 טרם עבודה זו בשנת2012 , כחלק מגיבוש תוכנית חומש למשרד הכלכלה, הוקם צוות לצמצום פערים כלכליים .
וחברתיים אשר הציג צורך בזיהוי ופיתוח מנועי צמיחה ונכסים ייחודיים עבור הצפון וצורך בעדכון החלטת ממשלה .
לתוכנית לאומית אסטרטגית המבוססת על תפיסה אזורית ומחוללי שינוי.
בשנת 2013 החלה במשרד עבודה על .
תוכנית משרד הכלכלה לצפון.
14 " שדרוג המערכת הכלכלית בצפון המדינה", מוסד שמואל נאמן למחקר מדיניות לאומית, מיזם משותף עם משרד .
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון בעבודה זו הוצגו בין היתר ארבעה מחוללי שינוי ושמונה מנועי צמיחה מוצעים.
הבאת נושא העתקת מש"אות 15 צה"ל צפונה להכרעת הממשלה; נמל חיפהוהקמת נמל המפרץ .
- הסרת חסמים וקידום תכליתי; הקמת שדה תעופה בין-לאומי ברמת דוד; וקידום ומינוף של .
מיזמי התחבורה בצפון כמחולל שינוי כלכלי וחברתי לכל המגזרים באזור הצפון.
הקמה וקידום של אשכול תעשייתי -מדעי בתחום מדעי החיים; הקמה וקידום של אשכול .
תעשייתי -מדעי בתחום המים; קידום חדשנות ופריון בתעשייה הקלאסית; שילוב המגזר הערבי .
בכלכלת הצפון ככלכלה משותפת; קידום התיירות; שילוב האוכלוסייה החרדית בכלכלת .
הצפון; האצת החדשנות; וקידום עסקים קטנים ובינוניים.
יצוין כי העתקת מש"אות צה"ל צפונה והקמת שדה תעופה בין- לאומי בצפון נכללו בתוכנית הרב- .
שנתית כצעדים אסטרטגיים, בהיבט של בחינת הכדאיות הכלכלית, אך לא הוקצו לכך תקציבים .
ולא נקבעו לוחות זמנים לביצוען ויעדים מדידים להשגתן.
התוכנית הרב-שנתית לא כללה התייחסות לכמה מה נושאים שהועלו בעבודה כמנועי צמיחה .
לאזור הצפון: הקמה וקידום של אשכול תעשייתי-מדעי בתחום המים; שילוב המגזר הערבי .
בכלכלת הצפון ככלכלה משותפת ושילוב האוכלוסייה החרדית בכלכלת הצפון.
נושא התיירות נכלל בעבודה תוך ציון החסמים לפיתוח ועריכה של מחקר המציג כיצד ניתן .
להשתמש בתיירות כמנוע לצמיחה כלכלית ותעסוקתית של מחוז הצפון.
שהוצעו בעבודה היו עיצוב אשכולות תיירות 16 לפי שילוב העקרונות האלה: מרחב נושאי, מרחב .
גיאוגרפי, עסקים משלימים ומינוף היצע קיים, ובהתאם הקמת מינהלת תכנון תיירותי, פיתוח .
תשתיות, שיווק, הנגשת מידע, ניהול שוטף, הכשרה מקצועית וטיפוח יזמים.
אפילו בהנחת התרומה השמרנית, השקעה ממוצעת של כ-40 מיליון ש"ח בשנה תניב גידול .
מוערך בהכנסות התיירות בהיקף של למעלה מ-700 .
מיליון ש"ח בשנהבתוכנית הרב-שנתית .
הוקצו תקציבים לטובת פיתוח תשתיות תיירות ציבוריות ופרויקטים בתחום המלונאות.
עלה כי בהחלטת הממשלה הוקצו תקציבים לסיוע ליזמים בפרויקטים ספציפיים, על פי .
הנהלים ומסלולי הסיוע הקיימים במשרד התיירות, אולם לא הוקצו תקציבים ליצירת .
תוכנית לפיתוח כלכלי-אזורי של הצפון: ביוני 2016 הכינו משרד הכלכלה והמשרד לפיתוח .
הפריפריה, הנגב והגליל תוכנית לפיתוח כלכלי-אזורי של הצפון.
תוכנית זו הסתמכה על העבודה .
בנושא שדרוג המערכת הכלכלית בצפון, אך כללה כיווני פעולה מרכזיים נוספים בעלי השפעה .
גדולה על פיתוח הצפון, בין היתר: הקמת אוניברסיטה בגליל , תוכנית תיירות מקיפה הכוללת .
הגדלת תיירות פנים וקידום תיירות כפרית וצליינית, הקמת אשכול מדעי החיים, הקמת מפעל .
חיסונים לאומי ונגישות תחבורתית לאזורי תעשייה ומוקדי תעסוקה.
15 מרכזי שיקום ואחזקה.
16 אשכול תיירות הוא צורת פיתוח מרחבית שבה מקבצים ביחד אטרקציות, פעילויות ושירותי תיירות בעלי מכנה נושאי .
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 עלה כי כיווני הפעולה שפורטו לעיל והומלצו בתוכנית משרד הכלכלה והמשרד לפיתוח .
הפריפריה, הנגב והגליל מיוני 2016 לא נכללובתוכנית הרב-שנתית .
עוד עלה כי אומדן העלות התקציבית לתחומים שנכללו בתוכנית משרד הכלכלה שונה באופן .
מהותי מהתקציב שנקבע בתוכנית הרב -שנתית .
לדוגמה, אומדני העלות התקציבית לתחו מי .
הכלכלה והתיירות עמדו על 3.
8 מיליארד ש"ח ו -750 .
מיליון ש"ח, בהתאמה בתוכנית הרב- .
שנתית הוקצה לפיתוח הכלכלי, הכולל את תחום התיירות, תקציב בסך 842 .
תוכנית לפיתוח הגליל בהובלת אשכולות באזור הגליל : באוקטובר 2016 הוצגה למשרד האוצר .
תוכנית נרחבת ומפורטת לפיתוח הגליל שנערכה בהובלת אשכולות באזור הגליל, ובשיתוף .
תעשיינים, אנשי אקדמיה, אנשי רפואה, מהנדסים, אנשי תיירות ואנשי רוח.
על מינוף היתרונות היחסיים של הגליל ומטרתה למקד פעילות בכמה מנועי צמיחה מרכזיים .
שבכוחם להביא לפיתוח חברתי-כלכלי מהותי ביותר של אזור הצפון.
בתוכנית נכללה הערכת .
עלה כי התוכנית הרב-שנתית לא כללה צעדים משמעותיים שנכללו בהמלצות .
התוכנית בהובלת אשכולות הגליל.
לדוגמה, תמיכה באשכולות הגליל למימוש פרויקטים .
ומיתוג האזור; הפיכת שלוש המכללות באזור הצפון למכללות מחקר, ובטווח הארוך הקמת .
אוניברסיטה בגליל ; הקמת מינהלת תיירות משותפת; פיתוח פרויקטים תיירותיים כמנוף לצמיחה .
כלכלית; והעתקת בית הספר הטכני של חיל האוויר לכרמיאל.
יצוין כי הערכת התקציב .
בתחומים שפורטו בתוכנית ונכללו בהחלטת הממשלה 2262 ,שונה מהתקציבים שהוקצו .
לתחומים אלו בהחלטת הממשלה, כך למשל, בסך הכול עמד התקציב המוערך לתחום התיירות .
בתוכנית בהובלת אשכולות באזור הגליל על כ-900 מיליון ש"ח לעומת 110 מיליון ש"ח בהחלטת .
בעבודות המקצועיות שנעשו טרם גיבוש התוכנית הרב-שנתית לפיתוח הצפון נבדק המצב בצפון, .
הועלו פתרונות אפשריים ונותחו השפעות כלכליות.
העבודות הציעו פתרונות המשלבים מגוון .
תחומי חיים תוך סינרגיה בין הפתרונות השונים.
בעבודת מרכז המחקר והמידע של הכנסת (להלן - ממ"ם) שכותרתה "תיאור וניתוח התוכנית .
לפיתוח כלכלי של מחוז צפון וצעדים משלימים לעיר חיפה", מ- 2.
19 , צוין כי "הכנת תכנית .
הצפון נעשתה ללא הכנה מוקדמת מעמיקה, שלא כמו ההכנה לקראת יישום החלטה 922 של .
אשר כללה הכנת מחקר מעמיד לגבי פערי תקצוב ודרכי תקצוב בתחומים השונים, .
שיעור הביצוע של התוכנית בשנת 2017 היה גבוה יחסית, אך עדיין אין נתונים מלאים על שיעור .
הביצוע בשנ ת 2018 , לא נערך מחקר מעמיק לגבי פער התקצוב ודרכי תקצוב בתחומים .
רמת השקיפות של ביצוע התוכנית והשגת היעדים שהוצבו חלקית, השפעות יישום .
התוכנית על תושבי מחוז הצפון עדיין מעורבות ויש לבחון בעתיד את השינוי היחסי בנתונים .
הממ"ם ציין בעבודה האמורה כי " בגיבוש תכנית לחיזוק כלכלי של הצפון שגובשה על ידי .
הממשלה יש התייחסות לתחומי חיים מגוונים, לרבות תעסוקה, חינוך ודיור.
שיש צורך בפתרון הוליסטי, אשר אכן מביא לשיפור במצב הכולל של האזור.
מצב החינוך וההשכלה הגבוהה ללא שיפור מצב התעסוקה ויצירת מקומות עבודה בשכר גבוה .
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון יחסית עשוי להביא לתוצאה שלילית, שכן בוגרי מערכת החינוך לא ימצאו עבודה מתאימה באזור .
ויהגרו לאזורים אחרים.
התוכנית מתמודדת עם חלק מגורמים אלו ובראשם פיתוח כלכלי, .
תשתיות תחבורה וסיוע לחינוך והשכלה גבוהה.
בטיפול בגורמים אחרים – ובהם ביזור סמכויות .
והעברתן לשלטון האזורי, פיתוח מוסדות תרבות, סבסוד תחבורה ציבורית, תיירות כפרית .
וחקלאות – היקף התקצוב והסכומים המוקצים לתוכניות הפיתוח נמוכים באופן יחסי.
נמצא כי בפריפריה בישראל יש "מלכודת כישורים נמוכים", כלומר אין .
היצע עבודות מספיק לבעלי כישורים בינוניים וגבוהים, והאוכלוסייה מאופיינת בכישורים נמוכים.
משום כך יש קושי לעבור לייצור מוצרים ולאספקה של שירותים המבוססים על כישורים גבוהים .
ולפתח פעילות כלכלית בעלת ערך מוסף העושה שימוש מיטבי בכוח העבודה באזור.
המלכודת טמונה בפתרון הוליסטי, הכולל כמה תחומים, ובעיקר חינוך והכשרה מקצועית לצד .
יצירת היצע מקומות עבודה איכותיים".
עבודת מטה תפקידה לבחון את הפערים הקיימים ואת הצעדים המתאימים לצורך .
צמצומם, להעלות חלופות אפשריות ולשקול אותן בהיבט של עלות-תועלת.
מבקר המדינה העלתה כי אין במשרד האוצר עבודת מטה מקיפה טרם החלטת .
כמו כן, התוכנית הרב-שנתית לא הסתמכה על עבודות שונות של משרדי .
ממשלה וגורמים נוספים, והיא הוכנה ל פי תקציבים שכבר אושרו למשרדי הממשלה; .
לפיכך, היא כללה רק חלק מהפתרונות שה וצעו בעבודות קודמות.
המעידים על עבודת המטה לא ניתן ללמוד מדוע חלק מ הפתרונות שהוצעו בעבודות .
המקצועיות לא קיבלו ביטוי בתוכנית הרב-שנתית, ואם נשקלו חלופות או שנבחנה עלות .
מומלץ למשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, משרד הכלכלה ו משרד האוצר כי בעת .
גיבוש תכנית רב שנתית לפיתוח חבל ארץ ובפרט הצפון, הדבר יעשה על בסיס עבודת .
מטה ייעודית המציגה פערים, חסמים ופתרונות מתוך ראייה כוללת, תוך בחינת עבודות .
מקצועיות קודמות שגיבשו המשרדים השונים, ניתוח עלות - תועלת של החלופות השונות .
וקידום פתרון הוליסטי שיאפשר התמודדות עם כלל הסוגיות הנדרשות לטיפול.
המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל מסר בתשובתו מ - 8.
21 (להלן- תשובת המשרד .
לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל) כי פעל להכללת פרויקטים אזוריים מחוללי שינוי ומנועי צמיחה .
בהחלטת הממשלה דוגמת האוניברסיטה בגליל , אך בשל התנגדויות משמעותיות לא נכללו .
פרויקטים אלה בתוכנית שאושרה לבסוף בממשלה.
המשרד ציין כי התעקשות על פרויקטים .
אלה הייתה עלולה לעכב את קבלת ההחלטה ואף למנוע אותה.
עם זאת, מסר כי אין ספק כי .
התמקדות בשלושה-חמישה פרויקטים משמעותיים היא הכרח ויכולה לחולל שינוי באזור כולו.
עוד מסר המשרד בתשובתו כי הוא שוקד בימים אלה על גיבוש החלטת המשך להחלטת .
גיבוש החלטת ההמשך כולל פגישות עם ראשי רשויות, מנהלי האשכולות, .
מועצת הגליל, נציגי משרדי ממשלה שונים וגורמים נוספים.
המשרד הוסיף כי החלטת ההמשך .
להחלטת ממשלה 2262 "צפויה להתבסס על הצרכים והחסמים העולים מהשטח, פרויקטים .
שיהוו מנועי צמיחה ברמת הגליל וברמת האזור, ניתוח הפרויקטים שאושרו בהחלטת הממשלה .
הקודמת, חלופות לפרויקטים ועוד".
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 ניתוח התוכנית הרב-שנתית לפיתוח הצפון .
בתוכנית הרב-שנתית הוצגה השקעה תקציבית לת וכניות חדשות לשנים 2017 - 2020 (בתשתיות .
תחבורה בשנים 2017 - 2021 ) בסך של כ-15 מיליארד ש"ח למחוז הצפון, וגם תקציב של כ- 2.
מיליארד ש"ח להמשך יישום תוכניות קיימות במחוז .
התוכנית הרב-שנתית גובשה לאחר קביעת תקציב 2018-2017 ובין היתר כללה סעיפים שנכללו .
בהחלטות ממשלה קודמות, ואף ב סיכומים תקציבי ים קודמים, סעיפים שלא נקבע לגביהם .
תקציב שכן ביצועם תלוי בעבודות מטה וסעיפים שבהם לא נעשה שינוי מעבר לקיים.
בתוכנית הרב-שנתית צוינו תקציבים שהוקצו לתוכניות קיימות של משרדי הממשלה.
מהסעיפים ניצול התקציב תלוי בעמידה במבחני תמיכה.
התוכנית הרב-שנתית כללה סעיפים .
שבהם משרדי הממשלה הקצו, או הצהירו שיקצו, תקציב לתוכנית חדשה או תקציב לתוכנית .
קיימת גבוה יותר מאשר בשנים קודמות - כלומר תקציב תוספתי.
סעיפים שנכללו בהחלטות קודמות .
בתוכנית הרב-שנתית צוין כי משרד התחבורה יקצה מתקציבו תקציבים למיזמי תחבורה במחוז .
הצפון על פי החלטת ממשלה 1838 משנת201617 .
סך התקציב עלפי החלטה זו שנכלל בתקציב .
בתוכנית הרב-שנתית נכללו סעיפים נוספים אשר התבססו .
על החלטות ממשלה קודמות, למשל בנושא קידום בית הספר לרפואה בצפת והגדלת מספר .
הסטודנטים הלומדים מקצועות נדרשים לתעשיות עתירות ידע.
סעיפים שנכללו בסיכומים תקציביים קודמים .
בתוכנית הרב-שנתית נקבע כי משרד התחבורה יקצה מתקציבו תקציבים לפיתוח ובנייה של .
כבישים על פי תוכנית החומש שתקצובה סוכם עם האוצר באוגוסט 2016 .
כבישים במחוז הצפון עומד על 3.
9 מיליארד מתוך הסכום שסוכם .
בהחלטה 1838 נכללו באותו סיכום תקציבי.
בתוכנית הרב-שנתית צוינו סעיפים נוספים הנשענים .
על הסכמים קודמים , כגון מענק מוגדל במסגרת חוק עידוד השקעות הון, התשי"ט -1959 , .
והרחבת שירותי הרווחה בסך56 מיליון ש"ח.
עלה כי סך התקציב שנכלל בהחלטה שסוכם כבר .
בסיכומים קודמים עמד על כ-3.
בתוכנית הרב-שנתית הודיע משרד הבריאות על הקצאת כספים מבסיס תקציב המשרד לצורך .
פרויקטים קיימים ולאור סיכומים קודמים - 340 מיליון ש"ח עבור תוספות שכר לרופאים בגין .
17 החלטת הממשלה 1838 , "תוכנית השקעה רב-שנתית לפיתוח התחבורה הציבורית במטרופולינים" ( 11.
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון הסכמי שכר קודמים ותשלום צפוי של 740 מיליון ש"ח בגין נוסחת הקפיטציה 18 .
סך ייעוד המשאבים עמד על 1.
סעיפים התלויים במבחני תמיכה, בקולות קוראים ובתבחינים .
בסעיפים בתוכנית הרב-שנתית אשר היקפם הכספי עמד על מעל מיליארד ש"ח מסך של 5.
מיליארד ש"ח19 נקבע כי המשרד הרלוונטי יקצה תקציב לצורך מסוים, אך התקצוב יהיה תלוי .
במבחני תמיכה או עמידה בתנאים מסוימים.
למשל, הקצאת 90 מיליון ש"ח לעידוד העתקה .
גיאוגרפית של חברות למחוז הצפון, בדגש על תעשייה עתירת ידע, היא הקצאה תקציבית לסיוע .
לפי הוראת מנכ"ל משרד הכלכלה 4.
18 , והתקצוב בפועל נעשה לפי החברות שעמדו בתנאי .
סעיפים שלא נעשה בהם כל שינוי לעומת שנים קודמות .
בתוכנית הרב -שנתית נכללו תקציבים בסך 234 מיליון ש"ח, אף שכלל התקציב שהוקצה .
בסעיפים אלו היה זהה לתקציב הסעיף בשנים קודמות או נמוך ממנו.
בתוכנית הרב-שנתית לא כל לו שיפור לעומת שנים קודמות.
לדוגמה, הקצאת 50 מיליון ש"ח .
לטובת פיתוח תשתיות תיירות ציבורית, הקצאת 60 מיליון ש"ח לטובת פרויקטים בתחום .
המלונאות והקצאת 60 מיליון ש"ח לטובת יצירת מקומות תעסוקה נוספים שהוקצו לשנים .
בינואר2017 ביקשה ועדת הכלכלה של הכנסת 20 בדיקה של ממ"ם לגבי התוספות התקציביות .
במאי 2017 הגיש הממ"ם לוועדת הכלכלה מסמך המתאר את מרכיב התוספתיות .
בתקציב התוכנית לפיתוח כלכלי של מחוז הצפון וצעדים משלימים לעיר חיפה 21 (להלן- מסמך .
מרכיב התוספתיות בוחן אם התקציב בכל אחד מהסעיפים בתו כנית גבוה יותר .
מהתקציב בשנים קודמות.
המרכיב התוספתי במקרים שהייתה בהם תקנה תקציבית ייעודית .
לאזור הצפון שהייתה קיימת בעבר, נקבע כתוספת בהשוואה לשנים קודמות, ובמקרים שבהם .
הייתה תקנה כלל -ארצית נבחן משקל תקציב מחוז הצפון מסך התקציב בהשוואה לשנים .
במקרים שבהם מדובר בתקנה תקציבית חדשה התייחס הממ"ם לכלל התקציב .
כתוספתי (גם אם פעילות זו תוקצבה בעבר בתקנה אחרת).
להלן ניתוח מרכיב התוספתיות בהחלטה 2262 (ללא פרק התחבורה) למחוז הצפון, כפי שבוצע .
במסמך הממ"ם במאי 2017: .
18 קפיטציה הוא כינוי לנוסחה המשמשת לקביעת אופן הקצאת המקורות לקופ"ח מכוח חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
תקציב ההחלטה לצפון ללא פרק התחבורה .
20 ישיבת ועדת הכלכלה מ- 10.
21 מרכז המחקר והמידע של הכנסת, "תיאור וניתוח מרכיב התוספתיות בתקציב התכנית לפיתוח כלכלי של מחוז צפון .
וצעדים משלימים לעיר חיפה" 8.
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 לוח 1: ניתוח מרכיב התוספתיות בהחלטת הממשלה 2262 (במיליוניש"ח) .
פרויקט התקציב ניתוח ממ "ם .
תוספתי תקציב אשר לא ניתן .
פיתוח כלכלי 842 296 104 .
חינוך והשכלה גבוהה 1,039 322 387 .
בריאות 2,482 410 520 .
רווחה ושירותים ציבוריים 197 39 122 .
שלטון מקומי 227 0 227 .
סה"כ תקצוב לפיתוח הצפון 5,191 1,067 1,764 .
על פי נתוני מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
יצוין כי מסמך הממ"ם הוגש, כאמור במאי 2017 , ובאותו מועד לא ניתן היה לקבוע לגבי חלק .
גדול מהתקציב אם הוא תוספתי בשל היעדר תקנה או אם הוא הקצאת כספים מתקנה כלל- .
הסתיימו חלק מעבודות המטה והתקציבים התוספתיים הוקצו .
ממסמך הממ"ם עולה כי כ-2.
2 )מיליארדי ש"ח (ללא פרק התחבורה .
הם כספים שניתנו לתוכניות חדשות או לתוכניות קיימות בסכום העולה על התקצוב לשנת 2016 .
כאמור, במקרים רבים מדובר בתוכניות קיימות והבחינה נעשתה בעיקרה ביחס לגידול בתקציב .
החלטת הממשלה נקבעה לאחר אישור תקציב 2017 - 2018 .
הממ"ם ניתח גם את מרכיב התוספתיות בתקציב שנקבע ב פרק "פיתוח תשתיות תחבורה .
והגדלת הנגישות התחבורתית ".
6 מיליארד ש"ח שנועדו לתשתיות .
כבישים באזור הצפון ו-8.
מיליארד ש"ח לתשתיות תחבורה ציבורית באזור הצפון .
כאמור, הפרויקטים במחוז הצפון בתחום תשתיות תחבורה היו בשלבים שונים של תכנון בטרם .
גובשה התוכנית הרב-שנתית לקידום הצפון, ואף הוזכרו בתוכניות העבודה של משרד התחבורה, .
בתוכנית החומש של נת"י ובאופן חלקי בתקציב המדינה לשנים 2017 ו-201822.
בפרויקטים שהיו בשלבי תכנון כמקובל.
עם זאת, התוכנית הרב -שנתית יצרה מתן קדימות .
22 משרד האוצר, הצעת תקציב לשנת הכספים 2018-2017 , משרד התחבורה, אוקטובר2016 ', עמ26 - 32.
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון לפרויקטים במחוז הצפון, ולא רק על בסיס בדיקת כדאיות כלכלית ונוהל לבחינת פרויקטים .
בבדיקת הממ"ם את מרכיב התוספתיות הנוכחי בתוכנית החומש נמצא כי משקלם של מיזמי .
תשתיות כבישים במחוז הצפון גבוה ממשקלם בתוכנית החומש הקודמת ( 23.
בבחינת תוכניות החומש, כולל תוכניות נלוות (החלטות ממשלה), נמצא כי משקלם של מיזמי .
תשתיות כבישים במחוז הצפון בתוכנית החומש הנוכחית הוא 30% לעומת 21% בתוכנית החומש .
בבחינת השינוי בהשקעה עלה כי ההשקעה בכבישים בתוכנית החומש הקודמת עמדה .
על מיליארד ש"ח בהשוואה ל -3.
6 מיליארדש"ח בת וכנית החומש הנוכחית, דהיינו תוספת של .
כאמור, תוכנית החומש ותקציבה סוכמו בסיכום תקציבי בין משרד התחבורה .
למשרד האוצר לפני החלטה 2262.
הועלה כי שני פרויקטים בתחום תשתיות התחבורה הציבורית שנכללו במסגרת התוכנית .
הרב - שנתית - פרויקט הרכבת הקלה נצרת- חיפה בעלות של 5.
9 מיליארד ש"חופרויקט .
הארכת מטרונית חיפה לשלוחות נוספות בעלות של 2.
6 מיליארדש"ח נכללו ותוקצבו .
בהחלטת ממשלה 1838 , "תכנית השקעה רב שנתית לפי תוח התחבורה הציבורית .
מנכ"ל משרד האוצר דאז ציין בוועדת הכלכלה של הכנסת ב- 9.
17 כי החלטת הממשלה2262 .
לאיצרה כספים חדשים במסגרתה, דהיינו כספים חדשים שלא היו בהחלטות קודמות.
כי בהחלטה עצמה נקבעו תוכניות בהיקף של 3 .
מיליארד ש"ח שלא היו בהחלטות קודמות .
ההחלטה לא נועדה ליצור תקציב בפני עצמו אלא להציג לממשלה תמונת מצב של הפעילות .
הקיימת לשיפור ושינוי של המצב באזור הצפון בכלל הנושאים.
מהאמור ע ולה כי מתוך תקציב של 17.
3 מיליארד ש "ח בתוכנית הרב-שנתית לפיתוח .
8 מיליארד ש"ח נבעו מתוספות תקציביות.
יתר הסכומים מקורםבהחלטות .
ממשלה קודמות, בסיכומים תקציביים קודמים ובתוכניות קיימות של משרדי הממשלה .
עוד עלה כי מעל מיליארד ש "ח מתוך התקציב תלוי כאמור בעמידה במבחני תמיכה .
ובתנאים נוספים או שנדרשת עבודת מטה לשם מימושו.
כלומר, על מנת לממשם נדרשים .
שינויים של משרדי הממשלה הרלוונטיים בהוראות ובמבחני התמיכה, לצורך ניצול .
התקציב בידי הגורמים הרלוונטיים במחוז הצפון.
משרד מבקר המדינה מציין כי בדוח מבקר המדינה משנת 202023 הוער כי אופן הקצאת .
כספים באמצעות שיטת המימון התואם (השתתפות עצמית של רשויות) עלול לגרום .
לחוסר שוויון בין הרשויות המקומיות ולהעמקת הפערים בין הרשויות החזקות לחלשות.
בדוח הומלץ כי על המשרד לפיתוח הפריפריה הנגב והגליל ועל הרשויות לפיתוח לשקול .
לנקוט שיטת מימון פרוגרסיבית בקולות הקוראים שהם מפרסמים לרשויות המקומיות.
23 מבקר המדינה, דוח שנתי 70 ב (2020), "היבטים בפעילות המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל והרשויות .
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל מסר בתשובתו כי נושא ההשתתפות העצמית הוא אחד .
החסמים המשמעותיים העומדים לפני רשויות מקומיות בכל הנוגע ל הגשת בקשות למבחני .
המשרד מתכוון בהחלטת ההמשך להחלטה 2262 לפעול לכך שרשויות .
מקומיות לא יחויבו בהשתתפות עצמית במסגרת תמיכות שיפרסמו משרדי הממשלה השונים.
אין לכלול בהחלטת ההמשלה פרויקטים המתוקצבים בין כה וכה על ידי משרדי .
הממשלה, או שאושרו טרם החלטת הממשלה, ואינם מהווים גידול, תוספת ושינוי מעבר למצב .
משרד האוצר מסר בתשובתו מ - 11.
21 כי "החלטת הממשלה להציב את אזור הצפון במעלה .
סדר העדיפויות ולבנות תכנית לאומית לפיתוחו, משתקפת בהחלטת הממשלה, אך גם בתקציב .
המדינה שכלל תקצוב של פרויקטים משמעותיים באזור הצפון.
כך, תקציב המדינה באותה .
השנה נבנה לאור תכנית הצפון המתוכננת וכלל תקצוב של פרויקטים, כמו פרויקטי התחבורה, .
פיקוח, בקרה והמשכיות התוכנית הרב-שנתית לפיתוח .
כלכלי של מחוז הצפון .
התוכנית הרב-שנתית נוגעת למגוון רחב של תחומים ונקבעו בה פעולות לביצוע פרויקטים רבים .
בתחומים שונים ובהיקפים תקציביים מהותיים, שבהם מעורבים משרדי ממשלה וגופים נוספים .
במקרים הרלוונטיים האחריות לביצוע הפרויקטים הוטלה על המשרד הממשלתי הרלוונטי.
מעקב אחר החלטות ממשלה ובקרה על יישומן הם נדבך הנועד לבחון את האופן שבו הממשלה .
מיישמת את החלטותיה, כפי שפורסמו לציבור, לזהות פערי יישום בזמן אמת ולפעול לקידום .
בהחלטת הממשלה 2262 נקבע כי מנכ"ל המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל יהיה הגורם .
האחראי לביצוע מעקב אחר יישום התוכנית במחוז הצפון ובקרה עליה.
חלה על גיבוש צעדים אסטרטגיים לפיתוח כלכלי בטווח הבינוני באזור הצפו ן ועל תוכניות .
בקידום משרדי ה ממשלה.
לצורך כך, בכל אחת מהשנים 2017 ו-2018 הוקצו2 מיליון ש"ח .
מתקציב המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל.
עוד נקבע בהחלטה כי מדי שלושה חודשים .
ידווחו משרדי הממשלה למינהלת על יישום התוכנית, והמינהלת תעדכן את הממשלה במקרה .
בתחילת 2017 הוקמה ועדת היגוי בראשות מנכ"ל משרד האוצר, שכללה נציגים מכלל משרדי .
המינהלת24 דיווחה לוועדת ההיגוי על התקדמות משרדי הממשלה ביישום .
היקף הפרויקטים שנכללו בפיקוח ובקרה של מינהלת הצפון היו הפרויקטים שנקבעו .
בסעיפים 2 - 6 של ההחלטה, למעט משרד התחבורה.
משרד האוצר והמינהלת העבירו דיווחים .
המינהלת ריכזה את העבודה מול משרדי הממשלה השונים ופנתה .
לקבלת עדכונים על התקדמותם ביישום סעיפי ההחלטה.
24 נציג השר היה ראש המינהלת.
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון משרד האוצר והמינהלת הכינו מסמך סיכום לחציון הראשון של 2017 ומסמך סיכום לשנת .