HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המדיניות תובא לאישור בפני הנהלת המשרד לאחר השלמת גיבושה".
פסולת בניין היא זרם הפסולת האחרון שטרם עבר הסדרה רגולטורית.
הטילה הממשלה על המשרד להג"ס להסדיר אתהנושא, אולם למרות פעולותיו הוא טרם .
השלים את המשימה, ושתי הצעות חוק בעניין שגיבש לא הבשילו לכדי חוק.
שנקבעו בנושא במסגרת הליכי התכנון והבנייה אינם מעודכנים ואף לא נותנים מענה לכל .
המקרים שבהם נוצרת פסולת בניין.
בעקבות זאת נמשך המצב הקיים, שבו כמויות גדולות .
של פסולת בניין אינן מטופלות על פי דין, מושלכות בשטחים פתוחים וגורמות נזקים .
סביבתיים וכלכליים ניכרים.
על המשרד להג"ס בשיתוף יתר הגורמים המעורבים .
בהסדרת הטיפול בפסולת בניין (משרד האוצר, משרד הפנים, מינהל התכנון, מרכז .
השלטון המקומי ומשרד המשפטים ) לפעול לגיבוש פתרונות שיאפשרו להשלים את .
ההסדרה הנדרשת של הטיפול בנושא חשוב זה.
הטיפול בפסולת בניין נתונים על כמויות פסולת הבניין שנוצרו ועל .
רשות מינהלית זקוקה למסד נתונים מבוסס, מעודכן ומדויק לצורך פעולתה ותכנון פעולותיה; .
להלן התייחסויות לעניין זה בפסק דין של בית המשפט העליון, במדריך התכנון הממשלתי 41 .
:ובדוח מבקר המדינה בפסק דין מ-198242 קבע בית משפט העליון כי תהליך קבלת החלטה על ידי הגורם .
שהוקנתה לו סמכות לכך על פי חוק, ראוי שיכלול , בדרך כלל, כמה שלבים בסיסיים .
חיוניים, אשר הם הביטוי המוחשי להפעלת הסמכות המ ינהלית תוך התייחסות לנ ושא .
ואלו הם: איסוף וסיכום של הנתונים; בדיקת המשתמע מהנתונים ; סיכום ההחלטה .
במדריך התכנון הממשלתי מ- 2010 נכתב: "תהליך הערכת המצב מתחיל ביצירת מערכי .
מידע ובמיצוי בסיסי נתונים.
משהושלמה בנייתה של תמונת המצב יש בידי הנהלת המשרד .
בסיס המידע הדרוש על מנת לנתח את המצב.
ניתוח המצב נעשה באמצעות הפעלת כלי .
ניתוח וחשיבה משותפת, על בסיס שיקול דעת, שיפוט והערכה של הנתונים"43.
מבקר המדינה קבע שעבודת מטה מסודרת לצורך קבלת החלטות ממשלה מצריכה כמה .
פעולות בסיסיות חיוניות של הגורמים השלטוניים המוסמכים, והראשונה בהן היא "איסוף .
מידע ונתונים במטרה להציב תשתית עובדתית אמינה בטרם קבלת החלטה" 44 .
משרד מבקר המדינה בדק באיזו מידה אופןריכוז הנתונים שבידי המשרד להג"ס בנושא פסולת .
הבניין על היבטיו השונים, והשימוש בנתונים, נעשים על פי העקרונות האמורים, וכן באיזו מידה .
מתקדם הטיפול המדינתי בפסולת הבניין במהלך השנים בהתבסס על הנתונים; להלן עיקרי .
הממצאים: פסולת בניין שנוצרה ודרכי הטיפול בה: להלן בתרשימים 13 ו-14 נתונים על כמויות .
פסולת הבניין שנוצרו בשנים 2014 - 2019 ועל דרכי הטיפול בהן , כפי שמסר המשרד .
להג"ס באוקטובר 2020 :למשרד מבקר המדינה .
41 מדריך שגיבש אגף ממשל וחברה במשרד ראש הממשלה, המתאר מהלך תכנון מלא לאורך שנה שלמה, החל .
42 בג"ץ 297/82 ברגר ואח' נ' שר הפנים , פ"ד לז(3 )29.
43 ,מדריך התכנון הממשלתי ספטמבר 2010 ', עמ33 - 34 .
44 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 53 ב (2003 '), עמ16.
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים13: כמויותפסולת בניין שנוצרה ודרכי הטיפול בה, .
2014 - 2019 )(באלפי טונות .
תרשים 14: ,הטיפול בפסולת בניין 2014 - 2019 )(באחוזים .
הטיפול בפסולת בניין מתרשים 13 עולה כי על פי הערכות המשרד להג"ס הגידול בכמויות הפסולת .
שיוצרו בשנים 2014 - 2019 היה מזערי (כ-3%), וההיקף השנתי בשנים אלו של .
הפסולת היה כ-6 מיליון טונות; וכי בשנים 2015 ו-2016 חל גידול משמעותי בכמויות .
הפסולת שטופלה כדין, ובעקבותיו ירידה ניכרת של כ-43% בכמויות המוערכות של .
הפסולת שהושלכה בשטחים פתוחים.
עם זאת, מהתרשים עולה כי בשנים 2017 - .
2019 השתנתה מגמה זו וחלה התייצבות בנתונים ובהערכות אלה, ובכל אחת משנים .
אלה שיעור הפסולת שהושלכה ברשות הרבים היה כ-35% .
במהלך השנים 2014 - 2019 הוכפל שיעור הפסולת המטופלת במתקני המיחזור .
מכלל פסולת הבניין, ומשנת 2017 שיעור זה גבוה אף מ-50% .
14 כיהיקף הפסולת המוטמנת ירד מ -11% מסך הפסולת בשנת 2014 ל- 9.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את מגמת הגידול בהיקפי הפסולת שנקלטו .
בכל הנוגע למקורות המידע אשר היו בסיס לגיבוש הנתונים ברמה הארצית, המשרד להג"ס .
מסר למשרד מבקר המדינה כי את הנתונים המפורטים בתרשים 13 על כמויות פסולת .
הבניין שהוטמנה או שנקלטה במפעלי המיחזור (להלן - פסולת שטופלה כדין) קיבל .
ממתקני המיחזור ומאתרי ההטמנה המוסדרים, ואילו הנתונים על כמויות הפסולת שנוצרו .
ועל אלה שהושלכו בשטחים פתוחים מבוססים על הערכות ואומדנים.
נתוני הטיפול בפסולת בניין המוצגים לציבור: המשרד להג"ס מציג לציבור מדי שנה .
את דוח מרשם הפליטות וההעברות לסביבה (להלן - דוח המפל"ס) 45 .
מציג, מתוך דוח המפל"ס 2019 , את המגמה על פני שנים של העברת כמויות פסולת בניין .
מתחנות המעבר לפסולת 46 : למיחזור, השבה ושימוש חוזר (להלן- מיחזור); להטמנה או .
כמו כן מציג התרשים את שיעור מיחזור הפסולת מסך פסולת הבניין שהגיעה .
45 נתונים על פליטת חומרים מזהמים לסביבה, על הזרמת שפכים ממפעלים למתקנים לטיפול בשפכים ועל העברות .
של פסולת מסוגים שונים לטיפול או לסילוק.
את הנתונים מוסרים למשרד המפעלים המזהמים עצמם מכוח חוק .
הגנת הסביבה (פליטות והעברות לסביבה - חובות דיווח ומרשם), התשע"ב-2012.
46 תפקיד תחנות המעבר לקלוט את הפסולת באמצעים מכניים וידניים ולהפריד ממנה חומרים שאפשר למחזר.
אלו מפונים למפעלים רלוונטיים לשם מי חזורם, ושאר הפסולת מנותבת להטמנה (מקור: אתר הלמ"ס).
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים 15: העברת פסולת בניין למיחזור או להטמנה, 2012 - 2019 .
המקור: המשרד להג"ס, דוח המפל"ס 2019 .
מתרשימים13 ו-15 עלו פערים בין הנתונים המוצגים לציבור על ידי המשרד להג"ס .
בדוח המפל"ס בעניין כמויות פסולת הבניין המועברות לאורך השנים למיחזור .
והטמנה, לבין הנתונים בעניין זה שמסר כאמור המשרד להג"ס למשרד מבקר .
הטיפול בפסולת בניין לוח 2 : הפער בין נתוני דוח המפל"ס ל בין נתונים שנמסרו למשרד מבקר .
המדינה לגבי כמויות פסולת הבניין שהועברו להטמנה ומיחזור .
השנה כמויות פסולת הבניין .
שהועברו להטמנה ומיחזור .
על פי דוח המפל"ס כמויות פסולת הבניין .
שהועברו להטמנה ומיחזור על .
פי נתונים שנמסרו למשרד .
מבקר המדינה ההפרש בין .
הטמנה מיחזור סה"כ הטמנה מיחזור סה"כ הפער .
בנובמבר 2020 כתב האגף לטיפול בפסולת מוצקה שבמשרד להג"ס למשרד מבקר .
המדינה כי הנתונים ש מסר התקבלו אצלו מאתרי המיחזור ומ"נתוני היטל הטמנה", .
וכי לא מן הנמנע שהנתונים בדוח המפל"ס שמפרסם המשרד לציבור בעניין זה .
מתבססים על מסד נתונים שונה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי לאור הפערים המהותיים בין הנתונים .
בעניין כמות פסולת הבניין שהועברה למיחזור או להטמנה אשר נמסרו למשרד .
מבקר המדינה מהאגף לטיפול בפסולת מוצקה, לבין הנתונים בעניין זה שאותם הוא .
מפרסם לציבור בדוח המפל"ס, עליו לבדוק את מקור ההבדלים בין הנתונים .
השונים, לגבש דרכי איסוף נתונים וליישם בקרות נדרשות שיאפשרו לו להציג נתונים .
אחידים ומתוקפים בכלל דוחותיו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המשרד להג"ס כי הוא יעשה "מאמץ לסנכרן בין .
מאגרי המידע ולגשר על הפערים במידה ויהיו קיימים".
מפתחות לאומדן כמות פסולת הבניין: על פי מסמכי המשרד להג"ס מקורות פסולת .
הבניין הם כאמור: (א) בנייה חדשה של מבני מגורים, מבני הארחה, משרדים, מבני חינוך, .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מבני בריאות, מבני ציבור ומבני מסחר ותעשייה, שהיקפם מסך פסולת הבניין שנוצרת מדי .
שנה נאמד בכ-40%; )(ב עבודות שיפוצים, שהיקפן נאמד בכ -38%; )(גהריסת מבנים, .
שהיקפה נאמד בכ-17% ; )(ד עבודות ציבוריות ותשתיות, שהיקפן נאמד בכ -5% .
הפסולת הנוצרת ממקורות אלה אומד המשרד להג"ס על בסיס נתונים של היקפי בנייה .
והריסה שהוא מקבל ממקורות שונים (כגון הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה והתאחדות בוני .
הארץ) וממפתחות שאימץ לחישוב הפסולת הנוצרת מהבנייה וההריסה האמורים.
משרד מבקר המדינה העלה כי חלק מהמפתחות המשמשים את המשרד .
להג"ס להכנת האומדנים לכמויות פסולת הבניין לסוגיה לא עודכנו זה זמן .
רב, ולגבי חלקם לא נמצאו אסמכתאות לתקפותם; להלן הפרטים: .
לצורך אומדן כמויות פסולת הבניין הנוצרת מבנייה חדשה משתמש המשרד להג"ס .
במפתח שנכלל בנוהל מ-2016 .
כאמור בנוהל זה47 עיגן המשרד בכתב את המפתח .
לחישוב פסולת הנוצרת מבנייה חדשה שקבע המכון לחקר הבנייה במחקר שפרסם .
ב-2004 , כלומר20 טונות פסולת בניין לכל100 מ"ר של בנייה למגורים.
המחקר ציינו בו כי "לאור העובדה שהמודל ]שפיתחו[ מתבסס על דגימה של עשרה .
פרויקטים בלבד, שנמצאו בשלבי בנייה שונים, יהיה צורך לאשש, לעדן ולחזק אותו, .
על בסיס מדידות מצטברות נוספות שיתבצעו בעתיד .
מדידות רלוונטיות שיצטרפו .
למאגר הנתונים, יוכלו לסייע בדיוק המודל ובהתאמתו ככל האפשר למציאות".
נמצא כי הנוהל מ-2016 אשר הופץ לכלל הוועדות לתכנון ולבנייה התבסס על .
מחקר שפורסם לפני 16 שנה, ב-2004 , ובו צוין כי המודל פותח בהתבסס על .
דגימה של עשרה פרויקטים בלבד וכי יש צורך לאשש ולחזק אותו.
בסיס נוהל זה ועדות התכנון פועלות לחייב את כלל בעלי היתרי הבנייה .
בתחומן להתקשר בהתאם עם אתרי מיחזור והטמנה מורשים.
המשרד להג"ס יבסס באופן עיתי את אופן חישוב כמויות פסולת ה בניין .
הנוצרות בעבודות בנייה ושיפוץ על הערכות ומפתחות עדכניים ומבוססים, כך .
שהכמויות הכוללות שיתקבלו בעניין זה, כמו גם ההחלטות ופעולות ההמשך .
בעניין, יתבססו על נתונים מדויקים ויהיו קרובות ככל הניתן למציאות.
לצורך חישוב כמויות פסולת הבניין הנוצר ות מ עבודות שיפוצים (כ-38% מפסולת .
הבניין שנוצרה ב-2019 " , לדוגמה) משתמש המשרד להג"ס במפתח של0.
האגף לטיפול בפסולת מוצקה ב משרד להג"ס כתב למשרד מבקר המדינה ביוני .
ובדצמבר 2020 כי המקור למפתח זה הוא "מסקר פנימי של עיריית ירושלים", וכי הוא .
" בשנת ]ו[נערך "למיטב זכרונ1998 "בתחומי העיר ירושלים".
האגף לא ציין בתשובתו .
פרטים נוספים על הסקר האמור.
"ראו בעניין זה לעיל בפרק "הסדרת הטיפול בפסולת בניין באמצעות רגולציה .
48 מספר התושבים כפול0.
= כמות פסולת הבניין משיפוצים בשנה .
הטיפול בפסולת בניין נמצא כי הערכת המשרד להג"ס לפסולת הנוצרת מעבודות שיפוצים, המהווה .
38% מסך פסולת הבניין הנוצרת מדי שנה בכלל מדינת ישראל, מבוססת על .
"סקר פנימי של עיריית ירושלים" אשר פרטים מדויקים ומלאים על היקפו ועל .
הנחות הבסיס שלו לא צוינו על ידי המשרד.
יצוין כי בהתאם לתרשים 4 לעיל, .
מחוז ירושלים הוא המקור ל-10% מפסולת הבניין בישראל.
להג"ס יבחן אם המפתח שבחר לעניין חישוב הפסולת הנוצרת מעבודות .
שיפוצים - כמות פסולת כפועל יוצא של מספר התושבים - הוא אכן המפתח .
מומלץ כי המשרד יבצע סקרים ודגימות בעניין זה בי ישובים .
באזורים שונים בארץ, ובהתאם יגבש מפתח מעודכן ומתוקף לנושא.
במפתחות שנכללו בנהלים מ-2002 ומ-2016 יש התייחסות גם לפסולת בניין הנוצרת .
מהריסת מבנים, ועל פיהם - על כל 100 מ"ר של מבנה שנהרס נוצרות לפחות50 .
טונות של פסולת בניין.
ואולם ממסמך שמסר המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה .
ביוני 2020 עולה, כי הוא מחשב סוג פסולתזה לפי מפתח אחר - 160 טונות פסולת .
בניין על כל 100 מ"ר של מבנה שנהרס, דהיינו, פער של 320% לעומת הנהלים .
המשרד להג"ס כתב למשרד מבקר המדינה כי ה מפתח שלפיו הוא פועל .
כיום מבוסס על "סקר שבוצע ע"י [ היחידההסביבתית 49] כפר סבא/רעננה"50 .
מומלץ כי המשרד להג"ס ייזום סקרים ודגימות ביישובים מרחבי הארץ בעניין .
הפסולת הנוצרת מהריסת מבנים, לרבות בפרויקטים של "פינוי-בינוי", ויתעד .
את תוצאותיהם כנדרש, כדי שיוכל לתקף גם מפתח זה ולעדכנו, אם יהיה .
בהתאם לתוצאות אלה מומלץ כי המשרד להג"ס יבחן הצו רך .
לעדכן את הנוהל מ -2016 שהוא עצמו התקין ושמיועד לשימושן של הוועדות .
לתכנון ולבנייה ולשימושו לצורך חישוב כמות הפסולת הכללית הנוצרת .
מערכת מידע ממוחשבת: בדוח מ-2013 המליץ משרד מבקר המדינהלמשרד להג"ס כי .
יבחן את האפשרות לדרוש מהאתרים לטיפול בפסו לת בניין להשתמש במערכת מידע .
ממוחשבת ולהזין בה נתונים אשר יסייעו לו לעקוב אחר הטיפול בפסולת ואשר יאפשרו .
לוועדות המקומיות להבטיח את מהימנות האסמכתאות המוגשות להן בעניין פינוי פסולת .
בניין לאתרי הפסולת ; בדוח גם נכתב כי שימוש אתרי הטיפול בפסולת בניין במערכת מידע .
ממוחשבת והפקת נתונים לוועדות המקומיות עשויים להיות אמצעי יעיל בידי הרשויות .
המקומיות והוועדות המקומיות לפיקוח על תהליך שינועה של פסולת הבניין.
בדוח מ-2013 : "אף על פי שהשר להגנת הסביבה מוסמך לקבוע תנאים ברישיון העסק של .
49 היחידות הסביבתיות הן ארגונים מוניציפליים העוסקים בנושאים סביבתיים ברמה המקומית.
היחידות שייכות לרשויות .
המקומיות ש בהן הן פועלות ו שמהן עיקר תקציב תפעולן (מקור: אתר המשרד להג"ס).
50 מדובר ב"בדיקת אומדני פסולת הבניין המתקבלים מאתרי הריסה", שביצעה בשנת 2009 היחידה האזורית לאיכות .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 אתרים לטיפול בפסולת בניין [51] , ואף על פי שמפעילי האתרים מחויבים ברישום פרטים .
בנוגע ליצרני הפסולת, לא חייב אותם המשרד להג"ס להשתמש במערכת מידע .
בדוח מ-2013 גם צוין כי המשרד להג"ס מסר בתשובתו אז למשרד מבקר המדינה, כי במרץ .
2012 פנה למשרד הפנים כדי לבחון הקמת מערכת מעקב ובקרה ממוחשבת בעניין פסולת .
הבניין, ובכלל זה בקרה על אישורי הטיפול בפסולת למול אתרי הקצה וועדות התכנון, .
וחיבור מערכת המחשוב של ועדות התכנון למערכת מעקב ובקרה זו לצורך אימות הדיווחים .
המוגשים להן על פינוי פסולת בניין לאתרי הטיפול.
יצוין כי בניתוח הכלכלי מ-2012 , שהזמין כאמור המשרד להג"ס, הומלץ להקים בסיס .
נתונים שנתי שיכלול נתונים על היקפי הייצור של פסולת הבניין, היקפי המיחזור שלה, .
היקפי ההטמנה והיקפי ההשלכה לשטחים פתוחים; וכי בסיס נתונים זה ייבנה על סמך .
הגברת המעקב באתרי היווצרות פסולת הבניין, קבלת דיווחים מאתרי הטיפול בפסולת .
וקבלת דיווחים מיחידות האכיפה על השלכת פסולת בשטחים פתוחים.
בביקורת הנוכחית הועלה כי בניית מערכת מידע זו לטי פול בפסולת בניין טרם .
הסתיימה בנובמבר 2020 :, מועד סיום ביקורת זו; להלן עיקרי הממצאים בנושא .
בתוכנית העבודה של המשרד להג"ס לשנת 2016 (להלן- תוכנית העבודה), תחת .
היעד "צמצום כמויות, הגדלת המיחזור ומניעת הטמנה של פסולת מעורבת ופסולת .
בניין" הגדיר המשרד ביצוע משימה של "בניית מסד נתונים ומערכת דיווח ובקרה .
לכמויות הפסולת" (להלן - המשימה); הועלה כי המשרד לא הציב עבור משימה זו .
מדדי תפוקה, ובהם מועדים להשלמת אבני הדרך השונות להקמתה.
בתוכנית העבודה של המשרד לשנים 2017 - 2018 .
בתוכנית העבודה ל-2019 צוין ברשימת "מדדי התוצאה" שפורטה בה - "מספר אתרי .
פסולת המחוברים למערכת מידע של ניהול פסולת"; ונכתב כי "מערכת מידע פסולת .
מוטמעת בימים אלה לטובת טיוב האיכות של ניהול הפסולת.
האתרים הרלוונטיים לקליטת פסולת יתחברו אליה, מה שייצר תמונה שקופה של .
תנועת הפסולת במדינה".
עוד נכתב בתוכנית זו כי ב -2018 היו20 אתרי פסולת .
מחוברים למערכת 53, והיעד שנקבע ל -2019 הוא 40 ,אתריםובדצמבר 2020 - 70 .
אתריםבתוכנית לא צוין אילו סוגי פסולת מטופלים באתרים שחוברו למערכת ואם .
בכוונת המשרד להג"ס לאפשר גם לוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה גישה ישירה .
למערכת כדי להיעזר בנתוניה לצורך הפיקוח על תהליך הפינוי של פסולת הבניין.
1 לצו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), התשנ"ה-1995 , עסקים לטיפול בפסולת טעונים אישור השר .
על פי סעיף 8(1 ) לתקנות רישוי עסקים (הוראות כלליות), התשס"א -2000 , רישיון עסק יינתן על ידי רשות .
הרישוי, לפי התנאים שקבע נותן האישור.
52 הדוח מ-2013 ', עמ389 .
הכוונה לאתרים לטיפול בפסולת לסוגיה .
הטיפול בפסולת בניין בספטמבר 2020 ובינואר2021 כתב המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה כי עד כה חוברו .
12 אתרי פסולת בניין למערכת המידע; כי מרביתם חוברו בשנה האחרונה; וכי עוד25 אתרי .
הטמנה ומיחזור אמורים להתחבר למערכת בשנת 2021 ,, תוך מתן עדיפות לאתרי הטמנה .
מבין 37 אתרי הטמנה ומיחזורבישראל.
כמו כן נמצא כי הוועדות המקומיות אינן מחוברות .
מהאמור עולה כי המשרד להג"ס השלים הקמת מסד נתונים ומערכת דיווח ובקרה .
לפסולת בניין (להלן - מערכת המידע), אך במועד סיום הביקורת, נובמבר 2020 , .
רק כשליש מאתרי הטיפול בפסולת הבנייןשאמורים להתחב ר למערכת המידע .
חוברו אליה, והצפי להשלמת ההתחברות של כלל האתרים למערכת הוא עוד שנה; .
וכי גם מועד מאוחר זה אינו ודאי, מאחר שלפי עמדת המשרד האחריות לפיתוח .
פתרון ההתחברות בידי מתקני הטיפול בפסולת , ולא בידיו.
על מנת שניתן יהיה להפיק את מלוא התועלת ממערכת המידע, שהנתונים בה .
חיוניים לצורך המעקב אחר הטיפול בפסולת הבניין, מומלץ כי המשרד להג"ס יקבע .
למתקני הטיפול בפסולת מועדים מחייבים להתחברות ם למערכת זאת; וכן ישלים .
העברת נתונים ממנה לוועדות המקומיות ולרשויות המקומיות - לצורך מעקב שלהן .
אחר הטיפול בפסולת הבניין והבטחת מהימנות האסמכתאות על אופן הטיפול בה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע המשרד להג"ס כי הוא "יבחן מול מינהל התכנון .
ומשרד הפנים שיתוף מידע ממוחשב".
יעדי מיחזור בתוכניות עבודה: בתוכנית העבודה השנתית של המשרד להג"ס המובאת .
באתר האינטרנט שלו מציב המשרד, בין היתר, כיעד להשגה את שיעור המיחזור של פסולת .
הבניין שאליו הוא מכוון ואת שיעור מיחזור זה בפועל בשנה הקודמת.
משרד מבקר המדינה בדק את יעדי שיעור המיחזור של פסולת בניין שהציג המשרד .
להג"ס בתוכניות העבודה שלו לשנים 2016 - 2019 , למול שיעור המיחזור של פסולת .
זו בפועל באותן שנים, כפי שניתן לראות בלוח שלהלן: .
לוח 3: ,היעדים לשיעורי מיחזור פסולת הבניין ושיעורי המיחזור בפועל .
שיעור המיחזור בפועל היעד שהוצב בתוכנית העבודה השנה .
בשנה זו לא דווח על שיעור המיחזור בפועל .
** בתוכנית העבודה לשנת 2019 צוין כי הנתון על שיעור המיחזור בפועל בשנת2018 .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מלוח3 עולה כי ב-2016 לא הושגו יעדי המיחזור שקבע המשרד, וב-2017 לא .
דווח על שיעור המיחזור בפועל כך שלא ניתן לקבוע אם הושג היעד שקבע.
ב-2018 הושגו יעדי המיחזור, הגם שהדיווח עלשיעור המיחזור בפועל נשען על .
הערכה, וב-2019 שיעור המיחזור בפועל היה נמוך בכ-10% מהיעד בשיעור .
משרד מבקר המדינה השווה בין שיעורי המיחזור של פסולת בניין בכל אחת מהשנים .
2016 - 2019 על פינתונים שמסר לו המשרד להג"ס באוקטובר 2020 , לבין שיעורי .
המיחזור שפרסם המשרד כאמור בתוכניות העבודה שלו (כמובא בלוח 2 ); להלן פירוט .
לוח 4: ,השוואת נתונים בעניין שיעורי מיחזור פסולת בניין 2016 - 2019 .
השנה שיעור מיחזור פסולת הבניין בפועל על .
פי תוכניות העבודה של המשרד להג"ס שיעור מיחזור פסולת הבניין על פי .
נתונים שנמסרו למשרד מבקר המדינה .
2017 (לשנה זו לא נמצאו נתוני ביצוע בתוכניות .
העבודה של המשרד) 50% .
2018 60% - הערכה בלבד 51% .
מלוח 4 עולה כי הנתון בדבר שיעור המיחזור של פסולת הבניין ב-2019 שעליו דיווח .
המשרד להג"ס בתוכניות העבודה שלו זהה לנתון בעניין זה שהוא מסר למשרד .
מבקר המדינה ; וכי הנתונים בדבר שיעורי מיחזור הפסולת בשנים 2016 ו-2018 .
שעליהם דיווח בתוכניות העבודה שלו היו גבוהים ב - 16.
שמסר בעניין זה למשרד מבקר המדינה.
הטיפול בפסולת בניין משרד מבקר המדינה מציין כי קיימת חשיבות רבה שהנתונים שבידי המשרד להג"ס .
בעניינים שונים שבתחום אחריותו יהיו מדויקים ומבוססים, וכי הצגת נתוני ביצוע .
מבוססים בתוכניות העבודה נדרשת כדי לטייב את תהליכי קבלת ההחלטות של .
המשרד, לרבות תכנון עתידי .
על המשרד להג"ס להציג נתוני ביצוע מבוססים .
בדוחות על ביצוע תוכניות העבודה השנתיות המשרדיות.
יבחן את יעדיו בתוכניות העבודה העתידיות בכל הנוגע למיחזור פסולת בניין בשים .
לב לפערים מול נתוני הביצוע בפועל, וינתח את הסיבות לפערים בביצוע בשנת .
2019 , בפרט בנסיבות שבהן הנתונים לשנה זאת משקפים פער בין יעד של65% .
:נתוני מיחזור פסולת בניין לצורך הכנת ניתוח כלכלי על בסיס נתוני "תרחיש עסקים .
כרגיל" בנושא פסולת בניין שהעביר המשרד להג"ס ליועץ הכלכלי לשם הכנת הניתוח .
הכלכלי מ-2012 (ובהם: שיעור השלכת פסולת בניין לשטחים פתוחים- 35% ; שיעור מיחזור .
4% ; ושיעור הטמנת פסולת בניין- 12.
6% ), פירט היועץ את התועלות .
הכלכליות המשמעותיות שינבעו לדעתו מיישום המדיניות המשולבת והכלים שהוצעו .
בניתוח54 , אם יושג היעד שנקבע בעניין זה לשנת2025 - כלומר לא תהיה כלל השלכה של .
פסולת בניין לשטחים פתוחים, ו- 100% ( מהפסולת יועברו לטיפול באתרים מוסדרים80% .
למיחזור ו-20% להטמנה); להערכתו, יישום כאמור יביא לחיסכון למשק של כ -70 מיליון .
במסמך מ-2020 פירט יועץ כלכלי זה את התועלות המשמעותיות האמורות שינבעו מיישום .
המדיניות שהציע, על בסיס נתוני "תרחיש עסקים כרגיל" מעודכנים שמסר לו המשרד .
להג"ס: שיעור השלכת פסולת בניין לשטחים פתוחים - 21.
2% ; שיעור מיחזור פסולת בניין .
8% ; שיעור הטמנת פסולת- 27.
1% ; וכמות פסולת הבניין הצפויה בשנת2040 - כ-9 .
מיליוני טונותעל בסיס נתונים אלה, הגיע היועץ הכלכלי למסקנה כי החיסכון הכלכלי .
למשק (כאשר לא תהיה כלל השלכה של פסולת בניין לשטחים פתוחים וכולה תועבר .
למיחזור) יכול להגיע ל-127 מיליון ש"ח בשנה או כ-1.
"בעניין זה ראו לעיל בפרק "הסדרת הטיפול בפסולת בניין באמצעות רגולציה .
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 הועלהכי קיימים פערים בין הנתונים שמסר המשרד להג"ס ליועץ הכלכלי לצורך .
הכנת המסמך מ -2020 לעומת המסמך מ-2012 , בפרט בשיעורי השלכת פסולת .
הבניין בשטחים פתוחים.
הנחות הבסיס של המשרד לצורך הכנת המסמך מ -2012 .
היו ששיעור השלכת פסולת הבניין לשטחים פתוחים הוא 35%, ואילו לצורך מסמך .
2020 הונח שיעורשל 21.
יצויןכי נתוני המשרד לצורך הכנת המסמך מ-2020 .
אינם תואמים את הנתונים בעניין זה ש מסר למשרד מבקר המדינה, ולפיהם שיעור .
הפסולת המושלכת לשטחים הפתוחים הוא כ-35% , ואילושיעור הפסולת המוטמנת .
35% בלבד בהשוואה ל- 21.
7% בנתונים בעניין זה שנמסרו ליועץ .
אילו נעשה החישוב לפי הנתונים שנמסרו למשרד מבקר המדינה, החיסכון .
הכלכלי המשוער למשק עשוי היה להיות אף גבוה בהרבה מהערכות היועץ הכלכלי .
במסמך זה, שהתבססו על הנתונים האחרים.
לדוגמה, עלות ניקיון שטחים פתוחים .
9 מיליון טונות בשנת 2040 ,שהובאה בחשבון במסמך מ- .
2020 (על בסיס הנחה של פסולת מושלכת בשיעור של 21.
ש"ח, ואילו עלות ניק יון שטחים פתוחים מכ-3.
14 מיליון טונות פסולת הצפויות ב- .
2040 על פי הנתונים שנמסרו למשרד מבקר המדינה היא כ-188 מיליון ש"ח.
כי במסמך מ -2020 לא כומת בתחשיב הכלכלי גם ערך הנזקים הסביבתיים .
המשמעותיים הנגרמים כאמור 55 מהשלכת פסולת בניין בשטחים פתוחים, שכן .
היועץ הכלכלי לא התבקש לעשות זאת, ולכן בחישוב החיסכון האמור למשק לא .
הובאה בחשבון התועלת הכלכלית הנוספת שתושג ממניעת נזקים סביבתיים אלה; .
דבר שהיה מגדיל את ערך החיסכון הכלכלי למשק שצוין כבר במסמך זה.
על המשרד להג"ס לבחון את ביסוס הנתונים שמסר ליועץ הכלכלי לצורך הכנת .
ולפעול לעדכון התחשיב לפי הצורך .
בנובמבר 2020 מסר האגף לטיפול בפסולת מוצקה במשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה .
כי המסמך מ-2020 הוא טיוטה בלבד וכי הנתונים בו "הותאמו ויותאמו לנתונים המצטברים .
55 בעניין הנזקים הנגרמים מהשלכת פסולת בניין ראו לעיל במבוא לדוח זה.
הטיפול בפסולת בניין מממצאי פרק זה עולה כי רק חלק מהנתונים שבידי המשרד להג"ס בעניין כמויות פסולת .
הבניין לסוגיה והטיפול בהן הם נתונים מדידים.
יתר הנתונים שעליהם מסתמך המשרד .
להערכת פעולותיו בתחום מבוססים על הערכות ואומדנים, וחלק מהמפתחות המשמשים .
א ותו להכנת אומדנים אלה לא עודכנו משנת 2002 .
אומדנים של כמויות פסולת בניין .
המושלכת בשטחים פתוחים ש מסר המשרד להג"ס ליועץ כלכלי, וששימשו אותו בין היתר .
לכימות הנזקים שהיא גורמת, היו נמוכים בכ-40% מאומדנים שמסר בעניין זה למשרד .
מבקר המדינה; המשמעות היא כי הנזק למשק מהשלכת פסולת בניין והתועלת הכלכלית .
שתיווצר עם מיגור התופעה עשויים להיות גבוהים מאלו שחישב היועץ הכלכלי.
גם לגבי נתונים מדידים - כמויות פסולת בניין שהועברו למיחזור או להטמנה - הועלו .
פערים, שבשנים מסוימות היו גדולים מ-50%, בין נתונים בעניין זה אשרנמסרו למשרד .
מבקר המדינה לבין הנתונים בעניין שהמשרד להג"ס מפרסם לציבור בדוח המפל"ס.
כן, רק כשליש מאתרי הטיפול בפסולת בניין חוברו למערכת המידע בעניינה.
להג"ס לפעול לעדכון נוסחאות חישוב אומדני הפסולת שלו, להתחברות של אתרי .
הפסולת למערכת המידע שלו, ולהעברת נתונים ממנה לוועדות המקומיות לתכנון ובנייה .
לצורך מעקב שלהן אחר הטיפול בפסולת בניין והבטחת מהימנות האסמכתאות על אופן .
בפברואר 2003 ,"אישרה כאמור הממשלה את התוכנית "להסדרת הטיפול בפסולת בניין .
שבמסגרתה הוטל על השר להג"ס להסדיר את הטיפול במיחזור פסולת בניין כדי לצמצם את .
השלכתה הבלתי חוקית מחד, ומאידך לפעול לשימור חומרי החציבה, לקידום טכנולוגיות .
מתקדמות וחסכוניות בחומרי גלם ולשימוש בחומרים חלופיים.
פעולות שננקטו בעניינים האמורים על ידי המשרד להג"ס וגורמים ממשלתיים אחרים.
הטיפול בפסולת בניין במסגרת פיתוח .
בר- קיימה וכלכלה מעגלית במאי 2003 , שלושה חודשים לאחר החלטת הממשלה האמורה, החליטה הממשלה56 על .
תוכנית אסטרטגית לפיתוח בר -קיימה בישראל.
התפיסה של פיתוח בר-קיימה57 מכירה .
בכך שהפיתוח האנושי תלוי במערכות האקולוגיות המקומיות והעולמיות.
56 החלטת הממשלה246 ( 14.
57 ההגדרה של פיתוח בר- קיימה - "פיתוח הממלא את צורכי הדור הנוכחי בלי לפגוע ביכולת לספק את צורכיהם של .
הדורות הבאים" (אתר המרשתת של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה).
ה | הטיפול בפסולת בניין | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 שואף לתת מענה לבעיות הנובעות מצריכת משאבי טבע בכמות העולה על קצב .
התחדשותם ומהשאיפה האנושית המתמדת להעלאת רמת החיים בהווה, כך שהטווח .
הארוך יהיה תמיד שיקול בעל חשיבות שאינה פחותה מזו של הטווח הקצר; המטרה היא .
לנצל משאבים קיימים רק בקצב המאפשר לתהליכים טבעיים לחדש את מה שנוצל, ולא .
בהחלטת הממשלה האמורה ממאי2003 נאמר כי מדיניות ממשלת ישראל תתבסס על .
עקרונות של התנהלות פיתוח בר-קיימה המשלבים כלכלה דינמית, שימוש מושכל במשאבי .
טבע, הגנה על מערכות אקולוגיות ומתן שוויון הזדמנויות לכול; זאת על מנת לענות על .
הצרכים של הדור הנוכחי ועל צורכי הדורות הבאים, ובהמשך להחלטת הממשלה מאוגוסט .
200259 , וברוח החלטות הפסגה העולמית לפיתוח בר-קיימה שהתקיימה ביוהנסבורג, דרום .
אפריקה (אוגוסט-ספטמבר 2002 .
במסמך המדיניות של תמ"א14 ב, שאישרה המועצה הארצית בספטמבר2010 , צוין כי גישת .
פיתוח בר-קיימה "מכתיבה למעשה שמירה על משאבים כלכליים וסביבתיים אשר יוכלו .
לאפשר לדורות הבאים שוויון הזדמנויות וגישה למשאבים סביבתיים בדומה לאלו הנוכחיים.
שימור מצאי משאבי טבע עולמיים ומדינתיים, מחייב השקעת מאמצים רבים שמכוונים .
להשגת איזון בין פיתוח ושימור והפנמת עקרונות פיתוח בר קיימא בדרך של חשיבה ותכנון .
דרך פעולה אפשרית ליישום העקרונות של פיתוח בר-קיימה היא יצירת כלכלה מעגלית.
על פי אתר האינטרנט של משרד הכלכלה והתעשייה (להלן - משרד הכלכלה), בעשור .
האחרון רעיון הכלכלה המעגלית נעשה מרכזי ברחבי העולם.
מדובר ב גישה כלכלית .
החותרת לשמירה על משאבים כלכליים ולמניעת בזבוז, על ידי ניצול מרבי של חומרי גלם .
כלכלה מעגלית תוכננה כא לטרנטיבה למודל הליניארי של "לקחת, להשתמש, .
לזרוק", ורואה בו מודל בזבזני, המתבסס על שימוש בכמויות גדולות של חומרים תוך .
התעלמות מזמינותם (העתידית) ומההשפעות של צריכתם והשלכתם.
הכלכלה המעגלית היא שעקב סופיות המשאבים בכדור הארץ, המודל הליניארי אינו בר- .
לכן מציעה הכלכלה המעגלית שינוי בשרשרת האספקה כך שכל משאב ינוצל .
מספר מרבי של פעמים לפני שיסיים את תפקידו בכלכלה.
מודל זה מאופיין במיצוי .
ובשימוש חוזר מרבי במשאבים - המוצר, מרכיביו וחומרי הגלם שמהם הוא מיוצר 60.
תרשים המראה את ההבדלים בין תזרים חומרי הגלם בכלכלה המעגלית לתזרימם .
58 המשרד להגנתהסביבה, אג'נדה 21 והצהרת ריו: רקע, תקציר והיבטים ישראליים, התשס"ב -אפריל 2002.
59 החלטת הממשלה2425 ( 4.
), שעסקה בהגברת האכיפה של דיני התכנון והבנייה ונושאי מקרקעין .
הטיפול בפסולת בניין תרשים 16: כלכלה מעגלית מול כלכלה לינארית .
המקור באנגלית: משרד הכלכלה, ישראל וה- OECD, ינואר2017 .
המקור בעברית: ד"ר יהודה טרואן, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, מדיניות מעודדת כלכלה .
באתר האינטרנט של משרד הכלכלה 61 נכתב כי אוכלוסיית ישראל צפויה לגדול ל -11 .
מיליוןאיש עד שנת 2030 , והאוכלוסייה העולמית - ל-9 ( מיליארדמהם 3 מיליארד צרכנים .
ממעמד הביניים), וכי צמיחה זו תיצור לחץ חסר תקדים על משאבי הטבע - עד 2030 הצורך .