HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ממסמכי הנציגויות, מתלונות העובדים המקומיים למשרד מבקר המדינה ומדוחות קציני המינהלה האזוריים עולה כי במקומות מסוימים הנציגויות אינן נוהגות בשקיפות מלאה בנוגע למידע שעליהן למסור ל עובדים המקומיים על זכויותיהם ועל חובותיהם.
בבדיקה בנציגויות בלונדון, בפריס ובבריסל אף עלה כי קציני המינהל ה אינם מתדרכים מעת לעת את העובדים המקומיים בנוגע לזכויותיהם ולחובותיהם בנציגות.
כך לדוגמה, השגרירות בפריס העניקה לשני עמ"ז מעמד מיוחד, הניתן בשירות הציבור בצרפת למנהלים ותיקים (ה - CADRE) .
מעמד זה אינו כרוך בעלויות כלשהן לשגרירות, אלא משפר את תנאי פרישתם.
עמ"ז נוספים, שהם מנהלים ותיקים בשגרירות, לא זכו לקבל מעמד דומה, הגם שהם עמדו בתנאי הסף שנקבעו בדין המקומי לקבלת מעמד זה.
הם אף לא קיבלו כל הסבר מהשגרירות בעניין זה בנוגע לשני המנהלים שקיבלו את המעמד המיוחד.
יצוין כי מפכ"ל המשרד העיר לשגרירות בדוח מאוגוסט 2014 כי תבחן את בקשות העמ"ז הנוספים בנושא זה במקרים המתאימים .
המלצה דומה נכללה בדוח קצינת המינהלה האזורית מפברואר 2016.
השגרירות לא יישמה את המלצות דוח המפכ"ל מאוגוסט 2014 ואת המלצות דוח קצינת המינהלה האזורית ממרץ 2016 בנוגע לבחינת האפשרות להעניק לעמ"ז נוספים בשגרירות את ה- CADRE .
בדצמבר2016 כתב משרד החוץ למשרד מבקר המדינה כי במסגרת תהליך קליטתם למשרד מקבלים העמ"י ערכת קליטה המכילה תקציר של זכויותיהם והפניה לשות"ש ולתקנון שירות החוץ הפתוחים לעיונם.
השות"ש והתקנון אינם כוללים את מלוא הזכויות המוקנות לעמ"י, שכן רבות מהזכויות קבועות בהחלטות של ועדת חו"ל מהשנים האחרונות שלא הוטמעו במסמכים האמורים.
יתר על כן, השות"ש והתקנון אינם מפרטים את זכויות העמ"ז ואינם נגישים להם, היות שהם כתובים בעברית בלבד.
התקנון קובע כי הסמכות המינהלית במטה עבור כל נציגות - על פי המיקום הגאוגרפי - היא ראש הענף המרחבי שבאגף מש"א, האחראי בין היתר לטיפול בענייני כוח אדם בנציגות, לרבות העמ"י.
עם זאת, בחוזי ההעסקה של העובדים המקומיים נכתב כי הנציגות בחו"ל היא הממונה הישירה והאחראית הבלעדית להעסקתם, וזאת באמצעות קצין המינהלה בלבד (ולא גורמי המטה).
עובדי המשרד בארץ או בנציגות רשאים להגיש למפכ"ל המשרד תלונות בנוגע למימוש זכויותיהם על ידי הממונים עליהם או על ידי גורמי ההנהלה, על מנת משרד החוץ |571 .
והמנטליות בין העמ"ז .
מישראל שיברר את התלונות ויכריע בעניינן.
אולם בחוזי ההעסקה של העמ"ז נכתב כי הם רשאים להלין על תנאי העסקתם לפני הממונה הישיר עליהם.
אם התלונה נסבה על הממונה, הם רשאים להגיש אותה לקצין המינהלה.
בתגובתו על ממצאי הביקורת כתב המשרד, כי נוסף על הסמכתו של המפכ"ל לברר תלונות של שליחים הוא הגורם האמון על הטיפול בתלונות העובדים המקומיים.
אולם בבדיקה שהייתה בנציגויות בלונדון, בפריס ובבריסל עלה כי לעובדים המקומיים לא ניתן מידע על הגורמים המטפלים בענייניהם במשרד ועל זכויותיהם בעניין הגשת תלונות על התנהלות בלתי הולמת של הגורמים הממונים, על העסקה בלתי הוגנת ועל התנהגות פוגענית כלפיהם.
בדצמבר 2016 הודיע המשרד למשרד מבקר המדינה כיגורם המטה המרכז את המידע על אודות זכויות העובדים המקומיים ועל תנאי העסקתם הוא אגף מש"א.
כמו כן, הגורם האמון על תלונות העובדים המקומיים הוא מפכ"ל המשרד, והוא ישלח הנחיות ריענון לנציגויות בנושא זה.
משרד מבקר המד ינה מעיר למשרד החוץ כי נדרש שקציני המינהלה בנציגויות יביאו לידיעת העובדים המקומיים את הפירוט המלא של זכויותיהם ואת הדרכים לממשן, בין היתר באמצעות אגף מש"א.
לאור הודעת המשרד כאמור, על קציני המינהלה ליידע את העובדים המקומיים מהו התהליך להגשת תלונה למפכ"ל בנו גע לפגיעה בזכויות המוקנות להם מכוח הוראות כל דין ונוהל.
תקנון שירות החוץ מפקיד את ניהול משאבי האנוש של הנציגויות בסמכות קציני המינהלה.
לצדם נושאים באחריות ראש הנציגות וממלא מקומו, הציר המדיני.
לפי התקנון, "מיצוי יעיל ובר תוצאות של ראש הנציגות הינו פונקציה של עבודת צוות הנציגות על כל תחומיו, ותפקידו של ראש הנציגות הוא לנצח על עבודת חשוב לטפח את אנשי סגל הנציגות ולתרום להרגשתם הטובה".
הצוות מתלונות של עובדים מקומיים בכמה נציגויות, שחלקן טופל במשרד החוץ וחלקן נמסר למשרד מבקר המדינה, עולה כי לא פעם הייתה תקשורת לקויה בין המנהלים ובין העובדים המקומיים.
זאת, בין היתר, בשים לב לפערי השפה, התרבות והמנטליות בין העמ"ז ובין השליחים מישראל.
בדוח המפכ"ל מפברואר 2016 עלה כי בעקבות שינוי חד -צדדי בתנאי העסקתם של העמ"ז בשגרירות בוורשה ועל רקע חוסר רגישות של קצין המינהלה לפניותיהם, התפטרו ארבעה עמ"ז מעבודתם בנציגות.
במאי 2016 פנו כמה עמ"ז מהשגרירות בפריס לכמה ראשי אגפים במטה משרד החוץ - מש"א, אירופה המערבית, תיאום ותכנון מדיני והמפכ"ל - בתלונה אנונימית על מצב יחסי העבודה בשגרירות.
בעקבות מכתב 572 |דוח שנתי 67ב .
התלונה נסע מפכ"ל המשרד דאז לשגרירות בפריס כדי לבדוק באופן מיוחד את מערכת יחסי העבודה במקום.
בדוח הבדיקה מיוני 2016 הוא הנחה להצמיד לשגרירה ולצוות השליחים הבכיר ייעוץ ארגוני, שיסייע להם לאמץ כלי ניהול מתאימים, כדי לשפר את המצב הקיים.
לציר המדיני הומלץ לקיים פגישות אישיות עתיות עם כל השליחים והעובדים המקומיים, ולהיעזר ביועץ הארגוני כדי להעצים את מעמדו בתור מנהל בכיר ומדריך ניהולי של יתר השליחים בשגרירות.
יצוין כי לתלונות האמורות של העמ"ז, שהופנו גם למשרד מבקר המדינה נמצאו תימוכין גם בטענות של חלק מהעמ"י.
יתר על כן, דוברת השגרירות הפסיקה את שירותה בפריס ושבה ארצה ביולי 2016 , לפני תום תקופת שליחותה, בעקבות נתק מקצועי ואישי בין השגרירה ובינה בחודשים שקדמו לפרישתה.
בבדיקת משרד מבקר המדינה ביוני 2016 בנציגויות בפריס התלוננו העובדים המקומיים, ובפרט העמ"ז, על החלטות שקיבלה הנהלת הנציגויות בחוסר שקיפות, הגם שהן נגעו במישרין לתנאי העסקתם.
תלונות דומות היו גם בבריסל.
הנסיבות המתוארות השפיעו על מערכת יחסי העבודה בנציגויות אלה תוך יצירת אווירה של חשדנות וחוסר שיתוף פעולה בין ההנהלה ובין העמ"ז.
יצוין כי בינואר 2017 התקבלה בדוברות המשרד שאילתה עיתונאית בנוגע לטיפול המשרד בהימשכות יחסי העבודה הרעועים בין העובדים המקומיים ובין הנהלת השגרירות בפריס.
מן הראוי שאגף המפכ"ל יעקוב אחר יישום המלצות הבדיקה בשגרירות בפריס ואחר מידת מועילותן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החוץ כי עליו לספק לראשי הנציגויות ולקציני המינהלה הדרכה וכלים מקצועיים לניהול מיטבי של עובדים מקומיים זרים, שעשויים לתרום באופן משמעותי לגישור על פערי שפה, תרבות ומנטליות הקיימים בינם ובין העובדים.
מוגנות סביבת העבודה .
על פי מידע שפרסם המשרד להגנת הסביבה לציבור הרחב באוגוסט 2011 , אסבסט הוא שם כולל לקבוצת חומרים מסוכנים ומזהמי אוויר.
האסבסט מסוכן לבריאות כאשר הוא במצב של התפוררות, שבו משוחררים סיבים לאוויר.
חשיפה לאסבסט פריך10 וחדירת סיבי אסבסט למערכת הנשימה עלולה לגרום למחלות קשות שאינן .
10 אסבסט פריך הוא חומר המכיל אסבסט הניתן לפירור, כתישה או צמצום לאבקה על ידי לחץ ידני כשהוא במצב יבש.
יצוין כי בעבר נהגו להשתמש באסבסט פריך לבידוד ת רמי של צנרת.
במבנים ניתנות לריפוי.
מחלות אלה מופיעות לאחר תקופת חביון ארוכה של 40 שנה ויותר לאחר החשיפה הראשונית11 .
תקנון שירות החוץ קובע כי האגף למשאבים חומריים במשרד החוץ מופקד, בין היתר, על הייעוץ לנציגויות ועל הנחייתן בדבר הפעולות שיעלו את רמת הבטיחות במבנים ובנכסים שבחזקתן וימנעו סיכוני בטיחות וכן בדבר סילוק מפגעים ותיקון ליקויי בטיחות ותחקור אירועי בטיחות.
האגף מוסמך לקבוע את נוהלי הבטיחות בנציגויות ולעדכן אותם.
נוהלי הבטיחות קובעים את ארגון מערך הבטיחות של הנציגות, ועל פיהם על הנציגות לערוך סקר סיכונים הכולל את כל המערכות, הקומות והחדרים במבני הנציגות.
עמדת אגף משפט במשרד החוץ היא שככלל, החוק הישראלי אינו חל על תחזוקת מתקני הנציגויות בחו"ל, אולם הוא משמש את האגף למשאבים חומריים בתור מקור להתנהלות ראשונית למניעת מפגעי בטיחות בנציגויות.
"מפגע אסבסט" מוגדר בחוק למניעת מפגעי אסבסט ואבק מזיק, התשע"א-2011 (להלן- החוק למניעת מפגעי אסבסט), והוא כולל בין השאר אבק הנראה לעין הנפלט בעקבות עבודה באסבסט, וכן אסבסט פריך החשוף לאוויר.
החוק האמור מורה למי שגרם למפגע כאמור, או שהיה לו יסוד סביר להניח שיש מפגע אסבסט במקום שבבעלותו ובחזקתו, לנקוט אמצעים מידיים למניעת המשך המפגע או להפסקתו ולצמצום הסיכון הנובע ממנו.
ממסמכי המשרד עולה כי ברוב המבנים הישנים שבחזקת הנציגויות עדיין ניתן למצוא אסבסט, המשמש בעיקר כחלק מאיטום צנרת המבנ ים.
כששכבת האיטום נפגעת, האסבסט משתחרר לאוויר בתצורת אבקה ומסכן את בריאות הנוכחים במבנים.
ממסמכי הנציגויות בבריסל עולה כי "ב -99 אחוז מהמבנים בבלגיה ניתן למצוא אזבסט (לרבות בקירות ובתקרות) ויש צורך להבטיח כי האזבסט מטופל בצורה המתאימה ושאינו מסכן את בריאותם של העובדים".
בפברואר 2016 הציע מנהל מחלקת פרויקטיםואמצעים מיוחדים באגף למשאבים חומריים "לבצע בדיקה וטיפול למקרים של המצאות אסבסט במבנים בנציגויותינו בחו"ל.
שלב ראשוני יהיה ביצוע בדיקה לאיתור, אפיון ובמידת הצורך על פי החוק המקומי לטפל בנושא במידה ונידרש לו.
לאפיון המקומות יש צורך בהזמנת מומחים מקומיים בעלי אישור מהשלטונות לבצע את הבדיקות, לייעץ ולטפל במידה ויש צורך בכך על פי חוות דעת המומחים".
11 אחת המחלות היא סרטן מסוג מזותליומה , הפוגע בקרום הריאה, קרום הבטן או קרום הלב, ועלול להופיע אף בחשיפות קלות עד מתונות לאסבסט פריך.
עד מועד תום הביקורת הצעתו של מנהל מחלקת פרויקטים ואמצעים מיוחדים לא נידונה בהנהלת המשרד ולא קודמה לשלבי ביצוע.
יתר על כן, נוהלי המשרד אינם כוללים דרישות כלשהן בנושא מניעת מפגעי אסבסט בנציגויות.
נוהלי הבטיחות בנציגויות שקבע האגף למשאבים חומריים אינם כוללים הוראות בנוגע למבנים שבהם נדרש מיפוי אסבסט על ידי הנציגויות, ולאגף אין מיפוי של המתקנים שעלול להימצא בהם אסבסט.
לנוכח זאת ראוי שאגף למשאבים חומריים לא יאשר לנציגויות לבצע עבודות בנייה או שיפוץ במתקנים כאמור טרם בדיקה לאיתור אסבסט, ואם הוא מצוי, מיפויו ונטרול הסיכון לפיזורו באוויר.
החשש לחשיפת עובדים לאסבסט בבניין השגרירות בבריסל .
תקנון שירות החוץ מטיל על קציני המינהלה להכין סביבת עבודה תקינה לעובדי הנציגויות.
על פי התקנון, קצין המינהלה הוא גם הגורם האחראי לבטיחות בנציגות, והוא נדרש לדווח באופן שוטף לממונה על הבטיחות באגף למשאבים חומריים שבמטה המשרד על מפגעים או ליקויים בטיחותיים המתגלים בנציגות, וכן על כל אירוע שהתרחש בנציגות הקשור לתחום הבטיחות, אף אם לא היו בו נפגע ים.
תפקידו של ממונה הבטיחות במטה כולל, בין היתר, "לטפל מייד במתן פתרונות לליקויי בטיחות שהתגלו בנציגות, תוך התייעצות עם מומחים בתחום הבטיחות".
בבניין השגרירות הישראלית בבריסל ממוקמות שתי נציגויות: הנציגות המולטילטרלית - המשלחת למוסדות האיחוד האירופי ולמטה ארגון נאט"ו, והנציגות הבילטרלית - השגרירות לבלגיה.
ביוני 2015 , עת ביקרה בבניין ה שגרירות כחודשיים לפני כניסתה לתפקידה, הודיעה קצינת המינהלה לאגף משאבים חומריים במטה המשרד, כי "מתוך אחריות מלאה לביטחון עובדי השגרירות ולאור ניסיון רב בלונדון בנושא, מבקשת לציי ן כי.
נוכחתי לראות אזבסט באזורים מסוימים במרתף השגרירות.
לדעתי שווה בדיקה וטיפול במהלך השיפוץ (ניקוי או איטום בהתאם לצורך)".
גורמי המטה שאליהם פנתה קצינת המנהלה כאמור, לא הנחו אותה לנקוט בצעדים כלשהם לטיפול בבעיית האסבסט.
עם זאת כתב המשרד בתגובתו, כי יועצים מקצועיים מטעמו שביקרו בשגרירות בבריסל במהלך שנת 2015 לא זיהו שם ליקוי אסבסט שנדרש לטיפול.
רק בתחילת פברואר 2016 ערכה השגרירות בבריסל בדיקה מקיפה לליקויי אסבסט בבניין בעקבות מפגע שאירע במקום בדצמבר 2015 .
ממצאי הבדיקה העלו כי היו קיימים מוקדי חשיפה לאסבסט שקדמו לאירוע האמור, אשר המשרד לא טיפל בהם.
בדצמבר2015 הודיעה קצינת המינהלה לעובדי הנציגויות בבריסל על תחילתן הצפויה של עבודות שיפוץ בחדר הדודים הממוקם במרתף של בניין השגרירות.
בבלגיה מסווגות אותו כחומר מסוכן.
חוסר הוודאות בעניין הימצאותו של אסבסט פריך במרתף בניין השגרירות במשך יותר מחודש וחצי גרם לתבהלה בקרב העובדים המקומיים ולמשבר אמון בינם ובין הנהלת השגרירות בהודעה האמורה התבקשו 35 (מתוך44 ) עובדים מקומיים להתלוות בתורנות לעובדי קבלן הביצוע של עבודות השיפוץ משיקולי אבטחה.
במהלך ביצוע העבודות ב- 16.
2015 פגע עובד קבלן הביצוע בבידוד הצנרת בחדר הדודים.
העמ"ז ששהו במקום הבחינו כי פעולתו האמורה של עובד הקבלן גרמה לפיזור אבק החשוד כאסבסט פריך ב חלל החדר, והם מיהרו להתלונן על כך לקצינת המינהלה.
אך עובד הקבלן והקבלן עצמו שללו את האפשרות כי מדובר באבק שמקורו באסבסט, וקצינת המינהלה הסתמכה על דבריהם.
עם זאת, לבקשת קצינת המינהלה נטל הקבלן דגימה מחומר הבידוד שנפגע לבדיקת מעבדה.
16 מסר הקבלן לקצינת המנהלה כי תוצאות בדיקת המעבדה הראו כי חומר הבידוד של הצנרת שנפגע במהלך עבודת השיפוץ בדצמבר 2015 , אכן הכיל אסבסט.
דוח מומחה נוסף שהזמינה קצינת המנהלה ביום 2.
16 קבע כי בחדר הדודים ובמסדרון הסמוך לו נמצא אסבסט מסוג Amosit שהרשויות בבלגיה מסווגות אותו כחומר מסוכן, וכי היו ליקויי אסבסט במקום גם לפני ביצוע עבודות השיפוץ בדצמבר 2015.
יצוין כי לעובדים המקומיים לא נמסר דיווח מוסמך בנוגע להימצאות אסבסט בבניין השגרירות עד 10.
16 , וכי פניותיהם בעניין זה להנהלת השגרירות לא נענו.
חוסר הוודאות בעניין הימצאותו של אסבסט פריך במרתף בניין השגרירות במשך יותר מחודש וחצי גרם לתבהלה בקרב העובדים המקומיים ולמשבר אמון בינם ובין הנהלת השגרירות.
האירוע אף פורסם בתחילת פברואר 2016 באמצעי התקשורת בישראל .
בדצמבר 2016 כתבה שגרירת ישראל לבלגיה וללוקסמבורג למשרד מבקר המדינה, כי הג ם שהאחריות הכוללת בענייני ניהול השגרירות הייתה מוטלת עליה בתור ראשת הנציגות, הרי ש"במקרים רבים זוהי אחריות ללא סמכות.
המנהלה אינה שקופה בעיני ראש הנציגות ולכן סמכויותיו מוגבלות".
יתר על כן, היא לא קיבלה דיווח על האירוע במועד התרחשותו, וקצינת המינהלה הודיעה לה על כך לראשונה ב -27 בינואר2016 : "תגובתי המיידית הייתה, כי מדובר בעניין חמור מאוד, שיש לדווח עליו באופן מיידי למשרד, אינו יכול להישאר בטיפול השגרירות בלבד ויש לבדוק את הנושא".
השגרירה הוסיפה כי העירה לקצינת המינהלה על אי-קבלת הדיווח על האירוע במועדו, וכי קצינת המינהלה השיבה כי "חשבה שהיא תוכל להתמודד עם הנושא באופן עצמאי הן מול העובדים והן מול הגורמים בארץ".
גם סגנית השגריר למוסדות האיחוד האירופי כתבה כי לא היה ידוע לה "על החשש להמצאות מפגע אזבסט בשגרירות עד ל- 25 בינואר2016 ", עת פנתה אליה מזכירתה בנושא זה.
סגנית השגריר הודיעה על כך לקצינת המינהלה ואף ציינה בפניה כי "עובדים נוספים מודאגים מאוד מהעניין".
בתגובותיה על ממצאי הביקורת כתבה קצינת המינהלה כי על פי המידע שהיה בידה בזמן אמת ועד ל - 1.
16 , בהסתמך על קבלן הביצוע ועל אדריכל 576 |דוח שנתי 67ב .
חשופים לאסבסט השגרירות המלווה את השגרירות בבריסל עשרות שנים בעבודות שונות "לא היו ליקויים ו/או מפגעים וממילא לא נדרשתי לדווח על כך למטה".
אולם בדיעבד התברר לה כי הקבלן והאדריכל הטעו אותה.
קצינת המינהלה הוסיפה כי לא הבחינה בתבהלה בקרב העובדים המקומיים ולכן היא לא סברה כי היה צורך לעדכן את השגרירה בנושא זה עד ל -27 בינואר2016 .
כמו כן היא ציינה כי אין זה נכון שקיבלה הנחיה מהשגרירה לדווח על האירוע לגורמי המטה, ואף סברה "שלא נגרם כל מפגע הטעון דיווח".
בנסיבות האירוע מדצמבר 2015 ועקב החשש שהעלו העמ"ז מפני הימצאותו של אסבסט פריך במרתף בניין השגרירות, ראוי היה שקצינת המנהלה תסתמך על גורמי המטה ובראשם הממונה על הבטיחות, אשר תפקידו לסייע לה לטפל במקרים כאמור.
אולם נמצא כי רק ב- 1.
16 - כחודש וחצי לאחר קרות האירוע - דיווחה קצינת המינהלה לממונה על הבטיחות במטה המשרד על אודות הימצאות אסבסט פריך בבניין השגרירות.
התברר למפרע כי לא ננקטו אמצעים מיידיים למניעת המשך המפגע או להפסקתו ולצמצום הסיכון הנובע ממנו, שכן רק ב- 3.
16 נאטם חדר הדודים ונמנעה הגישה לקומת המרתף.
בתגובת השגרירה בבריסל נכתב כי כבר ב- 31.
16 הורתה לקצינת המינהלה "לסגור את חדר הדודים ולא לאפשר לאיש לרדת לקומת הדודים, ובפרט להיכנס לחדר הדודים".
קצינת המינהלה הגיבה על ממצאי הביקורת וכתבה כי לא זכורה לה הוראה כאמור, וכי חדר הדודים סגור ממילא באופן תמידי בדלת ברזל.
בתגובת המשרד נכתב, כי הלכה למעשה עובדי הנציגות כולם היו חשופים לאסבסט, ועל כן קיימת חשיפה גדולה לתביעות נגד המשרד ונגד מדינת ישראל בהקשר זה.
יוצא אפוא שבמשך 50 יום, אזור חדר הדודים לא היה אטום, אלא היה נגיש לכניסת העובדים.
המפגע חשף ככל הנראה חלק מעובדי הנציגויות, ובפרט את העמ"ז שנדרשו לשהות באזור ביצוע עבודת השיפוץ, לאסבסט פריך; אך להנהלת השגרירות לא ידוע כמה עובדים ביקרו במקום במהלך התקופה הא מורה, באילו עובדים מדובר וכמה זמן הם שהו במקום.
בנסיבות האמורות נגרם נזק נוסף לנציגויות בבריסל - תדמיתי ומשפטי, שטרם ניתן להעריך את היקפו.
בדצמבר2016 כתב משרד החוץ למשרד מבקר המדינה כי הנחות היסוד הרווחות ולפיהן "נציגויות ישראל בחו"ל הם שטח אקסטריטוריאלי של מדינת ישראל וככאלה החוק הישראלי חל בהן", אינן נכונות.
נציגויות ישראל בחו"ל כפופות לדין המקומי במגבלות כללי החסינות המוסדרים באמנות בין-לאומיות.
הועלה כי לאגף למשאבים חומריים ולשגרירות בבריסל לא היה ברור מהו הדין החל על הנציגויות בחו"ל בנוגע למניעת מפגעי אסבסט.
בהתייחסותה למפגע האסבסט כתבה ראשת האגף למשאבים חומריים ליתר גורמי המטה שעסקו בנושא זה בפברואר 2016 , כי "אנו פועלים תמיד על פי החוק הישראלי שהוא די מחמיר, במקרה והחוק המקומי מחמיר יותר אנו עובדים על פי החוק המקומי".
באותה עת כתבה קצינת המינהלה בשגרירות לאגף משפט ולאגף אירופה במטה כי "במסגרת הטיפול באזבסט בשגרירות עיינתי בחוק הישראלי.
בהתאם לחוק, חשיפת אדם לאסבסט הינה עבירה פלילית שדינה שנתיים מאסר בפועל.
בהקשר זה כדאי לעיין בפרק ד', סעיף 11 בחוק למניעת[ .
המטיל אחריות על אדם שבחזקתו מתרחש מפגע ]מפגעי אסבסט , סעיף ]בחוק העונשין[ 'אזבסט ופרק ט54 .
"'ג בתגובת קצינת המינהלה נכתב כי החששות שהביעה בפנייתה למטה המשרד כאמור "נבעו מהתסכול הרב שחשתי, בשל אי קבלת הנחיות מתאימות וחוסר הטיפול המערכתי בנושא, במשך שנים, ובבניין השגרירות בבריסל, ספציפית, שבו, כפי שהסתבר, התקיימו ליקויים במשך שנים, עוד קודם לכניסתי לתפקיד".
כן הועלה כי המשרד, אף שטען כאמור בתגובתו כי הנציגויות כפופות לדין המקומי, לא ת מיד היה בקיא בחובות הרלוונטיות החלות על הנציגויות מכוח הדינים המקומיים השונים.
התקנות למניעת מפגעי אסבסט בדין הבלגי קובעות כי על המעסיק לערוך סקר של כל המתקנים שברשותו שבהם טמון אסבסט, לרבות מבנים וציוד.
לפני ביצוע כל פעולה בחצריו העלולה לגרום למפגע אסבסט, על המעסיק להשלים את הסקר האמור ולהכין באמצעות מעבדה מוסמכת ובלתי תלויה לאיתור אסבסט רשימת מצאי שתכלול מידע על כל פריט שברשותו - חומר, מיכון או חלקים במבנה - שעלולים להימצא בהם רכיבי אסבסט, העלולים להינזק בשל ביצוע הפעולה המבוקשת בשטח שבחזקתו.
על המעסיק למ סור את רשימת המצאי לידי הגורמים המוסמכים ברשויות העבודה המקומיות כדי שייתנו חוות דעת בעניינה, וכן להעבירה לגורמים שיבצעו את הפעולה המבוקשת בשטח שבחזקתו; ובפרט לקבלן הביצוע.
קבלן זה מחויב לנקוט את אמצעי הזהירות הנדרשים כדי לזהות מתקנים וחומרים בחצרי המעסיק שבהם עשוי להיות אסבסט העלול להיפגע כתוצאה מביצוע הפעולה המבוקשת12.
בפברואר2016 ,קיבלה השגרירות פנייה בכתב מאת משרד התעסוקה העבודה והרווחה הבלגי לאשר את הגעתו לבניין השגרירות של מפקח .
בפברואר 2016 הגיש יו"ר ועד התאגדות העמ"י תלונה למשרד החוץ על טיפול .
השגרירות בבריסל באירוע האסבסט, אולם המשרד לא בירר את התלונה לעומקה לבדיקת הימצאות אסבסט מטעם הרשות לאיכות הסביבה כדי שיבדוק את מצב חדר הדודים, יידע את השגרירות בדבר החקיקה החלה באזור בריסל בנוגע לאסבסט ויקבל מידע לגבי הקבלן שביצע את עבודת השיפוץ.
מכתב דומה קיבלו שגרירת ישראל בבריסל ויחידת הטקס במשרד החוץ הבלגי.
בתגובתה על ממצאי הביקורת כתבה קצינת המינהלה, כי אדריכל השגרירות וגם כל גורם רלוונטי אחר במטה ובנציגויות לא העלו בפניה את חובת המיפוי ועריכת רשימת המצאי של האסבסט בבניין השגרירות, הקבועה בדין הבלגי.
גם המשרד כתב בתגובתו כי החובה האמורה לא הייתה ידועה לו, והוסיף כי היה מקום שיפעל באופן אקטיבי לבירור החובות המשפטיות הקיימות במדינת היעד בכל הנוגע לאסבסט (ההדגשה אינה במקור).
יוצא אפוא כי אי-ידיעת הדין הבלגי הביאה לכך שהשגרירות לא מיפתה ולא הונחתה למפות את המתקנים ואת הציוד בבניין השגרירות שבהם עלול היה להימ צא אסבסט לפני הביצוע של עבודות השיפוץ.
כפי שהודגם לעיל, לחוסר המודעות של השגרירות בבריסל היו השלכות מעשיות על תפקודה, לרבות בנוגע למניעת מפגע האסבסט.
אי לכך, על משרד החוץ להנחות את 103 נציגויותיו ברחבי העולם בדבר תחומי הפעילות שבהם חל עליהן הדין המקומי ובד בר העניינים שעליהם יחול הדין הישראלי.
בפברואר2016 הגיש יו"ר ועד התאגדות העמ"י תלונה למשרד החוץ על טיפול השגרירות בבריסל באירוע האסבסט, אולם המשרד לא בירר את התלונה לעומקה.
בדצמבר 2016 כתב המשרד למשרד מבקר המדינה כי בכוונתו "להוציא משלחת לבריסל בהקדם לצורך בחינת הדברים באופן ישיר בנציגות".
בסיכומו של דבר הועלה, כי במשך יותר משנה לא חקרה הנהלת משרד החוץ את אירוע מפגע האסבסט בשגרירות בבריסל לעומקו, לא אמדה את נזקיו ולא הפיקה ממנו לקחים, הן לגבי המעורבים בעניין זה בנציגויות ובאגפי המטה והן לגבי היערכות למניעת מפגעים סביבתיים ביתר הנציגויות ברחב י העולם.
לפיכך, על הנהלת המשרד לבדוק באופן מערכתי את היבטיו המינהליים, הארגוניים והמשמעתיים של האירוע האמור, כדי ללמוד ממנו כיצד לספק לעובדי הנציגויות סביבת עבודה בטוחה ומוגנת.
במסגרת הפקת הלקחים ראוי שהמשרד יעמוד על הצורך בחיזוק התקשורת הפנים -ארגונית בין העובדים המקומיים ובין השליחים בנציגויות, העשויה למנוע חוסר ודאות ולהגביר את האמון ביניהם.
הקפדה על חובות המעסיק בטיפול בהטרדות מיניות של עובדים מקומיים .
החוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח-1998 (להלן- החוק למניעת הטרדה מינית), מטיל על המעסיק את האחריות להבטיח לעובדיו סביבת עבודה מוגנת, מכבדת, חופשית ונקייה מהטרדה מינית ובמקומות עבודה שבהם יותר מ-25 עובדים לפרסם תקנון שבו יובאו עיקרי החוק (ראו להלן).
החוק גם מטיל על המעסיק לקבוע דרך יעילה להגשת תלונה בשל הטרדה מינית ולטפל ביעילות במקרים של הטרדה מינית.
הה נחיות החלות בנושא מניעת הטרדות מיניות של עובדי מדינה מופיעות בתקשי"ר , וב -2005 הוכן תקנון מותאם לעובדים אלה (להלן - התקנון המותאם), אשר אומץ בידי משרד החוץ ועיקריו הופץ לכל הנציגויות.
בתקנות למניעת הטרדה מינית (חובות מעביד), התשנ"ח -1998 (להלן- תקנות למניעת הטרדה מינית), הוטל למנות אחראי מטעם המעסיק שתפקידו לקבל תלונות מעובדים על הטרדה מינית13.
במשרד החוץ ה"אחראי" היא הממונה על שוויון מגדרי ויועצת המנכ"ל לקידום נשים (להלן - הממונה על שוויון מגדרי).
באוקטובר 2015 מונתה במשרד החוץ ממונה חדשה על שוויון מגדרי.
לתקנות למניעת הטרדה מינית צורף תקנון לדוגמה, ובו נקבע כי על המעסיק לבצע את ההתאמות הדרושות לו ולפרסם את התקנון במקום בולט לעין כדי להביא את תוכנו לידיעת העובדים.
בחוזר של הממונה על קידום ושילוב נשים בשירות המדינה נקבע שהתקנון יפורסם בקביעות בלוחות המודעות או באתר האינטרנט המשרדי.
יש לפרסם גם נוסח קצר של התקנון שאושר בידי נש"ם.
בבדיקה שנערכה בנציגויות בלונדון ובפריס נמצא שבחלק מן התקנונים הללו לא הופיעו שמה של הממונה על שוויון מגדרי והדרך שבה ניתן ליצור עמה קשר.
עוד נמצא שלא בכל לוחות המודעות ובמקומות גלויים בנציגויות נמצא עותק של התקנון שמפרסמת נש"ם.
בתגובתו על ממצאי הביקורת כתב משרד החוץ כי בעקבות הביקורת הוסף שמה של הממונה על שוויון מגדרי ודרכי ההתקשרות עמה בנציגות ישראל בלונדון, והעניין יטופל גם בשאר הנציגויות.
החוק למניעת הטרדה מינית מטיל על המעסיק לאפשר לעובדיו להשתתף במשך שעות העבודה בפעילויות הדרכה והסברה שהוא מארגן בנושא, והדרישה כי עובדים בשירות המדינה ישתתפו בפעילויות אלה שולבה בתקנון המותאם.
13 התקנות קובעות כירצוי שהאחראי יהיה אישה , ואם ישנם שני אחראים ויותר, שאחד מהם תהיה אישה.
2016-2011 הועברו שתי ידיעות על חשד להטרדה מינית כלפי .
עמ"י בשתי נציגויות שונות.
בחשד שהתעורר בנציגות נוספת דיווח אחד השליחים לאגף מש"א על טענות להטרדות מיניות שבוצעו כלפי עמ"י, ומהדיווח עולה שאין מדובר במקרה ראשון או חד-פעמי נמצא שהמשרד לא מקיים הדרכות תקופתיות לעובדים המקומיים המועסקים בנציגויות בנוגע להוראות החוק למניעת הטרדה מי נית ולהוראות הדין המקומי בעניין זה החלות על העמ"ז.
יתר על כן, הנציגויות אינן מודעות לחובות המוטלות עליהן בדין המקומי בנוגע למניעת הטרדות מיניות ולטיפול בעובדים המעורבים בחשדות למעשים כאלה.
בתגובה על ממצאי הביקורת הודיע משרד החוץ כי ירענן נהלים והנחיות לכל הנציגויות ויבחן את הדרך לבצע הדרכות תקופתיות לעובדים המקומיים.
בתקנות למניעת הטרדה מינית נקבעה הדרך לבירור התלונה.
על הממונה לברר את התלונה ביעילות וללא דיחוי, תוך הגנה מרבית על כבודם ופרטיותם של כל המעורבים וליידע את המתלונן על דרכי הטיפול.
המעסיק נדרש להעביר לברור הממונה כל מידע על מקרה של הטרדה מינית גם אם לא מוגשת תלונה של הנפגע, או שהוא חזר בו מתלונתו.
בתקנון המותאם נקבע כי במקרה כזה, ולבירור המקרה ככל שניתן, על הממונה להעביר את המידע, לאחר התייעצות עם ראש אגף החקירות או התביעה בנש"ם, לבירור אגף החקירות בנש"ם.
נמצא כי בין השנים 2016-2011 הועברו שתי ידיעות על חשד להטרדה מינית כלפי עמ"י בשתי נציגויות שונות לאגף מש"א, מבלי שהוגשה בעניין זה תלונה רשמית.
המידע על אותם מקרים הועבר על ידי בעלי תפקידים שונים בנציגויות לגורמי המטה הרלוונטיים.
אולם הן נבחנו בי די מפכ"ל המשרד ולא כפי שנקבע בתקנות ובתקנון.
המפכ"ל לא מצא ביסוס לחשדות למעשים ותוצאות בדיקתו הועברו לידיעתה של הממונה על שוויון מגדרי במשרד.
בספטמבר 2016 הודיעה המפכ"לית 14 למשרד מבקר המדינה כי כל מקרה נבחן לגופו, לרבות תלונות אנונימיות, ותוך התייעצות עם הגורמים האלה: הממונה על מעמד האישה, אגף משאבי אנוש ואגף משפט.
יצוין כי בחשד שהתעורר בנציגות נוספת דיווח אחד השליחים לאגף מש"א על טענות להטרדות מיניות שבוצעו כלפי עמ"י, ומהדיווח עולה שאין מדובר במקרה ראשון או חד -פעמי.
אגף מש"א השיב לו כי ללא תלונה קיים קושי לפעול בנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי עליו לפעול על פי החקיקה, התקנות והנחיות נש"ם בנושא ההטרדה המינית, המחייבות את כל משרדי הממשלה.
במקרים בהם מתקבל מידע על חשש לה טרדה מינית יש להעבירו לאגף החקירות בנש"ם לאחר התייעצות עם ראש אגף החקירות או הממונה על התביעות בנש"ם.
14 המפכ"לית התמנתה לתפקידה ביולי2016 .
דיני המשמעת החלים על העובדים המקומיים .
חוק שירות המדינה (משמעת), התשכ"ג-1963 (להלן- חוק המשמעת), והתקנות שהותקנו מכוחו קובעים את המסגרת הנורמטיבית של הדין המשמעתי החל על העובדים בשירות המדינה.
החיקוקים האמורים קובעים, בין היתר, את יסודותיה של עבירת המשמעת ואת סמכויותיהם של גורמי האכיפה בנש"ם ובטריבונלים השונים למשמעת.
על פי חוק המשמעת הממשלה רשאית לקבוע סוג עובדים שעליו לא יחול חוק המשמעת.
לעניין זה, החרגתם של עובדים מחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט -1959 (להלן- חוק המינויים), אינה גוררת החרגה אוטומטית מחוק המשמעת, אלא נדרשת לכך החלטת ממשלה נפרדת.
ואכן, על פי החלטת הממשלה מ-1959 ,הוחרגו העמ"י מתחולת חוק המינויים ועם זאת הם לא הוחרגו מתחולת חוק המשמעת.
בעניין זה נכתב מטעם הייעוץ המשפטי של משרד החוץ בשנת 2014 , כי "ככל הידוע, במהלך השנים לא התקיימו הליכי משמעת בעניינם של עמ"י מתוך תפיסה כי חוק המשמעת אינו חל על סוג העסקה זה.
עם זאת אין מנוס מן המסקנה כי מבחינה משפטית חוק המשמעת ממשיך לחול על עמ"י".
האמור בחוות הדעת המשפטית על תחולת חוק המשמעת על העמ"י לא הוטמע בשות"ש ובתקנון שירות החוץ ובמסמכי ההתקשרות של הנציגויות עם העמ"י לרבות בחוזה ההעסקה.
חוק המשמעת, כיתר הוראות הדין הישראלי, אינו חל על העמ"זתקנון שירות החוץ מתיר לנציגויות לסיים את העסקתו של עמ"ז בהודעה בכתב של שבועיים מראש, בכפוף לאישור גורמי המטה - אגף מש"א ואגף משפט - ובתנאים שנקבעו לשם כך בדין המקומי.
התקנון אף קובע כי ניתן לפטר עובדת בהיריון אם הדין המקומי אינו אוסר זאת.
בתגובתו על ממצאי הביקורת כתב משרד החוץ כי קציני המינהלה בנציגויות מקפידים לבדוק באמצעות יועצים משפטיים מקומיים את הוראות דיני העבודה בכל מדינת שירות, ולאורן מנוסחים חוזי העבודה עם העמ"ז, לאחר אישור אגף משפט ויתר גורמי המטה.