HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בין היתר נכללו הנחיות המאסדרות את אחריותו של ראש הרשות המקומית - ובכלל זה ראש .
המועצה האזורית - לניהול אירוע הפגיעה באספקת ה מים.
עוד הוצע בין היתר כי בשעת חירום .
תכין הרשות המקומית , בהתייעצות עם ספקי המים הפועלים בתחומה, תוכנית היערכות לשעת .
חירום ובה היא תפרט בין היתר את אופן היערכותה ודרכי טיפולה באירוע פגיעה באספקת המים .
ובתוצאותיו, לרבות הוראות בדבר חלוקת מים לאוכלוסיית תל" מ, וכן הוראות בדבר הדרכה, .
הכשרה ותרגול של הגורמים הרלוונטיים לקראת פעילותם בהתרחש אירוע פגיעה באספקת .
78 דוח רשות המים , "ישובים קהילתיים ואחרים, נתוני צריכת המים השפירים לשנת 2020 ," 23.
79 רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר2021 כי "במגזר הכפרי מבוצעות ביקורות "במועצה האזורית .
בלבד " ולא בספקים קטנים".
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום מים; מוקד פניות הציבור של רשות מקומית בשעת חירום יהיה ערוך למסור לציבור מידע בדבר .
הדרכים לקבל מי שתייה אם תיפגע אספקת המים.
כמו כן, הוצע כי רשות המים תעדכן את המועצה האזורית שתשמש ספק מים בשעת חירום .
בדבר ליקויים שנמצאו בביקורות שבוצעו בעניינה, ולאחר שמנהל אגף ביטחון מיים ייתן לה .
הזדמנות להשמיע את טענותיה, הוא יהיה רשאי להורות לה כיצד לפעול לתיקון הליקויים .
בדברי ההסבר להצעת הכללים נכתב כי לעיתים בשעת אירוע פגיעה במים יש מקום להורות .
לרשות מקומית שאינה מספקת מים בעי תות שגרה לקבל את האחריות לאספקת מים.
אופייני במיוחד למועצות אזוריות, שבהן פועלים ספקים קטנים רבים.
על פי רוב, ספקים אלו לא .
יוכלו לתת מענה מספק לאירוע פגיעה באספקת ה מים.
על מנת להבטיח מתן מענה לאירועי .
חירום, נדרש כי האחריות לאספקה בע יתות של אירוע פגיעה במים תוטל גם על הרשות .
המקומית ולא רק על הספקים ה מקומיים, האחראים לאספקה ב שעת חירום.
נוכח העלויות של היערכות לאירועי פגיעה במים וחוסר היעילות הכרוך בהיערכות נפרדת של .
בדיון בהצגת ת וכניות המענה של רשות המים, שהתקיים במשרד האנרג ייה ב- 31.
מנהל רשות המים כי: "העבודה מול המגזר הכפרי בעייתית ועם אישור הכללים במשרד ובמועצ ת .
הרשות ניתן יהיה להגדיר את המועצות האזוריות כספקי מים בחרום מה שיעלה את הרמה מה .
שיקל על ההנחיה הבקרה והאכיפה".
רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2021 כי בהיעדר כללים בנושא, יש לה .
"מגבלות ביכולת האכיפה במגזר הכפרי, בו אספקת השירותים בחירום נעשית על ידי הרשויות .
המקומיות ולא ספקי המים; ויכולות אכיפה מוגבלות במקרים חריגים של הפרת הוראות בקרב .
עוד מסרה רשות המים בדצמבר 2021 כי מועצות אזוריות מתקשות לתקן ליקויים .
הכרוכים בעלות כספית כגון מיגון או רכש ציוד, וכי "בשל העובדה שהמועצה אינה ספק המים .
היא לא נוטה להשקיע כספים.
נושא זה אמור לבוא לידי מיצוי בכללים לביטחון מים ".
עד מועד סיום הביקורת נושא אסדרת היערכות המגזר הכפרי לשעת חירום לא אוסדר .
באופן מלא, ובפועל הדבר פוגע בבקרה ובאכיפ ה.
מומלץ שמועצת רשות המים תשלים גיבוש אסדרה בכללים המתייחסים בין היתר לגורמים .
האחראיים, להנחיות ולבקרה והאכיפה במגזר הכפרי.
רשות המים השיבה כי היא מקדמת את האסדרה האמורה.
אספקת מי שתייה בשעת חירום מוכנות הרשויות המקומיות השונות לאספקת .
משרד מבקר המדינה בדק את מספרם ושיעורם של התושבים ברשויות המקומיות שנבדקו, על .
פי רמת מוכנותן של הרשויות המקומיות לספק לתושביהן מים בשעת חירום.
תרשים 18 : מספרם ושיעורם של התושבים ברשויות מקומיות שנבדקו, בפילוח .
לפי רמת מוכנותן של הרשויות לאספקת מים בשעת חירום .
על פי נתונים שנאספו במהלך הביקורת, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהתרשים עולה כי כ -2.
4 מיליון תושבי ישראל (כשליש מתושבי הרשויות המקומיות .
שנבדקו הכוללות רשויות מקומיות מתואגדות 80 , רשויות מקומיות שטרם התאגדו ומועצות .
אזוריות), גרים ברשויות מקומיות שאינן ערוכות כנדרש לאספקת מים בשעת חירום, דהיינו, .
רשויות שמידת היערכותן "לא ערוכות -טובה".
מומלץ כי רשות המים פקע"ר ורח"ל יגבשו .
תכנית כוללת לשיפור מוכנותן של הרשויות המקומיות שמידת היערכותן אינה טובה ויפעלו .
80 ,כאמור55 מתוך95 הרשויות המקומיותהמתואגדות בתאגידי המים ש נבדקו אינן ערוכות במידה המיטבית לאספקת .
יצוין כי הדבר עלול לפגוע בתושבי רשויות מקומיות אלו גם אם רשות המים קבעה כי רמת .
היערכותו של תאגיד המים והביוב שלהן לאספקת מים בעת חירום היא טובה מאוד או גבוהה.
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום מפעלים חיוניים: היערכות בתי החולים .
אספקת מים למפעלים חיוניים - כללי .
כאמור, בהתאם להנחיות ולנהלים של רשות המים81 , על מפעלים חיוניים לאגור מים לצורכיהם .
למשך שלושה ימים, זאת עד לביצוע התיקונים הנדרשים בצנרת ולחידוש אספקת המים אליהם.
בעניין אספקת מים למפעלים חיוניים נקבע בנהלים כי אספקת המים תתוכנן רק למפעלים .
חיוניים שהוכרזו כדין ע"י היחידה לכוח אדם במשרד הכלכלה בשעת חירום, וכי היקף אספקת .
המים למפעלים אלה תיקבע לפי היקף הייצור שלהם בשעת חירום.
צריכת המים של המפעל .
בשעת חירום תתבסס על הנתונים שתגיש הרשות הייעודית בבקשה להכריז על המפעל כמפעל .
חיוני, והמפעל החיוני ייערך לאיגום עצמי ל -72 שעות, ואת הבקרה והמעקב בעניין מימוש .
ההנחיה יבצע המשרד הממשלתי שהגדיר אותם כמפעל חיוני.
היערכות לאספקת מים בחירום בבתי חולים .
על פי דוח יעדי רמות שירות ופערים בשלב המענה המשלים 82 שהוציא המטה לביטחון לאומי .
בינואר 2005 (להלן- דוח יעדי רמות שירות), להגדרת מפעל כמפעל חיוני במצבי חירום של .
רעידות אדמה עשויות להיות שתי משמעויות עיקריות: האחת - המפעל יהיה חייב למצות את .
מלוא כושר הייצור שלו על מנת להבטיח אספקת מוצרים חיוניים; והשנייה קביעת עדיפות גבוהה .
למפעל זה בקבלת תשומות שנמצאות במחסור (כמו חשמל, מים דלק וכו') 83 .
עדיפות גבוהה למפעל לקבלת תש ומות, ובהן המים , המזון וכיו"ב, הרי המפעלים החיוניים .
בתחומי ם האמורים נמצאים בפיזור נרחב למדי ברחבי הארץ.
בתרחיש של רעידת אדמה, צפויים .
להינזק קשות האזורים הסמוכים למוקד הרעש.
הנזקים הצפויים ל אזורים המרוחקים ממוקד .
הרעש צפויים להיות קלים יותר, ולעתים אזורים אלה לא יינזקו כלל.
על פי דוח יעדי רמות שירות, .
יתירות המפעלים בתחומי החיים החיוניים, פיזורם בארץ, והמלאים הקיימים לשעת חירום .
בתחומים השונים, מבטיחים בסיכוי גבוה שלא ייווצר בארץ מחסור בסוג מוצרים כלשהו מאלו .
שמיוצרים במפעלים כאלה.
עם זאת, נקבע בדוח יעדי רמות שירות כי " סוג מפעלים שנכון להגדיר כמפעלים חיוניים .
בתרחיש רעידת אדמה ולקבוע לו יעדי רמת שירות הוא בתי חולים .
הגדול בתרחיש של רעידת אדמה יחייב מיצוי יכולתם של כל בתי החולים בארץ שיוכלו להמשיך .
ולפעול, גם אם נפגעו באופן חלקי.
למעט בתי חולים, רק במקרים פרטניים בודדים יש צורך .
להגדיר מפעלים בתחום מסוים כמפעלים חיוניים ולקבוע יעד בתחום אספקת התשומות אליהם .
81 ראו רשות המים- היחידה לביטחון מים, קונטרס המים (2019); ונוהלבין-משרדי (152 ) שהכינהרשות המים - .
היחידה לביטחון מים, בת יאום עם גורמים אלה: רח"ל, משרד התשתיות, האנרגייה והמים וספקי מים ( 4.
82 שלב המענה המשלים הוא שלב השיקום הראשוני המתחיל לאחר ייצוב המצב והשגת שליטה מתואמת במתרחש.
83 אבי בכר, ד"ר ארז סברדלוב, אריק פאר, דב גזית, קלמן שטדלר, יוסי סמבירא וד"ר קובי פלג, דוח 3 : יעדי רמות .
שירות ופערים בשלב המענה המשלים (ינואר 2005" ,)מל"ח: היערכות לשיקום לאומי בעקבות רעידת אדמה .
אספקת מי שתייה בשעת חירום בתרחיש של רעידת אדמה.
העקרון המנחה בקביעת רמות השירות לגבי בתי החולים הוא .
השאיפה להבטיח אפשרות להפעילם במידה המירבית האפשרית תוך שעות.
רציפה של כל התשומות הנדרשות (מים, חשמל, מזון, וכיו"ב) לכל בית חולים פעיל או בית חולים .
שמסוגל לחזור ולתפקד, לכל היותר תוך 12 שעות מהרעידה" (ההדגשה אינה במקור).
נוכח החשיבות הרבה של בתי החולים בשעת חירום, בדק משרד מבקר המדינה את מוכנותם .
לשעת חירום בהיבט של אספקת המים.
מערכת הבריאות בארץ כוללת ארבע קופות חולים ו-59 בתי חולים .
המאסדר של בתי החולים ותחום הבריאות, והוא הבעלים של בתי החולים הממשלתיים, .
הפועלים באמצעות חטיבת המרכזים הרפואיים הממשלתיים במשרד הבריאות.
החולים הם בבעלות קופות החולים.
במהלך הביקורת נמסרו למשרד מבקר המדינה נתונים על .
בתי החולים שבפיקוחו 24 ,מהם בתי חולים ממשלתיים ובנוסף 14 בבעלות שירותי .
בריאות כללית, 4 ,בבעלות קופת חולים מכבי 2 של קופת חולים מאוחדת ו -15 בתי חולים .
שבבעלות עמותות שונות (35 בתי חוליםאלה יכונו להלן - בתי חולים לא ממשלתיים או בתי .
איגום מים לשעת חירום .
בתי חולים זקוקים למים עבור בני האדם ששוהים בהם (חולים וצוותים רפואיים).
חולים חייבים לשמור על רמת סניטציה גבוהה, למניעת מחלות וזיהומים.
החולים ברציפות לרחצת חלק מהחולים, לניקיון חדרי החולים וחדרי הטיפולים, לאספקת מים .
בהתרחש רעידת אדמה, בתי החולים שנמצאים באזור רעידת האדמה יסבלו .
גם מפגיעה אפשרית בתשתיותיהם, ובהן תשתית המים, וגם יידרשו לתת טיפול רפואי לנפגעים .
רבים נוסף על אלו המאושפזים בבית החולים בעת שגרה.
בהתאם להנחיות רח"ל ונוהלי משרד הבריאות, על מנת להבטיח רציפות תפקודית ולהיערך .
למצב של שיבוש באספקת המים לבית החולים בעת חירום, על בתי החולים להכין מאגר מים .
המספיק לשלוש יממות, באופן שייתן מענה לצרכים החיוניים הבסיסיים, לפי מפתח של 1.
מי שתייה למיטה בבתי החולים הכלליים, ו-0.
5 מ"ק מי שתייה למיטה בבתי החולים הגריאטריים .
על פי נתוני משרד הבריאות ביחס ל-59 בתי החולים שבפיקוחו, נמצא כי ב-18 (כ-30% ) .
מהםאין איגום מים כנדרש למילוי צורכי החירום.
להלן פירוט 18 :בתי החולים בהם אין איגום כנדרש ונפחי המים החסרים .
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום תרשים 19 : נפחי המים החסרים לשעת חירום בבתי החולים .
על פי נתוני משרד הבריאות ובתי חולים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
כעולה מהתרשים, ב-5 בתי חולים מתוך59 בתי חולים שנבדקו קיים פער העולה על 50% .
בין נפחי האיגום הנדרשים להם לצורך תפקודם בחירום, ובין אילו העומדים לרשותם .
חמור במיוחד המצב בשלושה בתי חולים פרטיים שבהם אין בכלל איגום.
להלן בתרשים 17 :תוצג התפלגות מצב איגום המים לשעת חירום בבתי החולים .
אספקת מי שתייה בשעת חירום תרשים 20: פילוח בתי החולים לפי האיגום בפועל יחסית לאיגום .
הנדרש מהם , באחוזים .
על פי נתוני משרד הבריאות ובתי החולים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
תרשימים 21 ו- 22: התפלגות איגום המים לשעת חירום, בחלוקה לבתי החולים .
הממשלתיים והלא-ממשלתיים .
24 מכלל בתי החולים שנבדקו הם בתי חולים ממשלתיים, ו-35 הם בתי חולים שאינם ממשלתיים.
מהתרשימים שלעיל עולה כי ב כ-21% מבתי החולים הממשלתיים ובכ -40% מבתי החולים .
שאינם ממשלתיים לא קיים איגום מים כנדרש.
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום על משרד הבריאות לפעול לכך כי יתבצע איגום כנדרש בכלל בתי החולים ובפרט בבתי .
החולים הממשלתיים, שהם בבעלות המדינה ובאחריותו.
מצופה כי משרד הבריאות ישמש .
דוגמה לבתי החולים הלא-ממשלתיים ויקפיד על קיום הנהלים שהוא עצמו קבע.
על בתי החולים שאין להם איגום מספיק כמפורט לעיל, לפעול להקמת מאגרי המים .
בייחוד בבתי החולים שבהם שיעור האיגום קטן אף ממחצית האיגום הנדרש .
ובהם חמישה בתי חולים פרטיים84 .
על משרד הבריאות לפעול במסגרת סמכויותיו על מנת לאכוף על בתי החולים שאין בהם .
איגום מים מספיק לפעול להקמת מאגרי המים כנדרש ובהתאם לאסדרה שקבע משרד .
הבריאות בהקשר איגום המים.
קופת חולים מאוחדת השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי תכנון מתחם הכולל הוספת .
מאגר מים לבית חולים שבו נמצא כי אין במועד סיום הביקורת איגום כנדרש, צפוי להסתיים עד .
סוף שנת 2022 ומתוכנן לביצוע בשנת2023.
קופת חולים כללית השיבה למשרד מבקר המדינה ביולי 2022 כי בבית חולים בו נמצא כי אין .
במועד סיום הביקורת איגום כנדרש, " בשנה הבאה.
הפער יוסר עקב בניית שני מאגרי מים .
אחד הנזקים הצפויים בהתרחש רעידת אדמה הוא נזק לבריכות אגירת המים, שכן הן עלולות .
להיסדק, מה שיביא לאובדן המים שבתוכן.
על מנת לצמצם נזק זה, יש למגן את בריכות האגירה .
מנתוני משרד הבריאותוחלק מ בתי החולים עולה כי מאגרי המים בכ-38 ,בתי חוליםשהם .
כ-68% מבתי החולים שלהם איגום מים, לא מוגנו מפני רעידת אדמה.
יצוין כי בבתי החולים .
הלא-ממוגנים לרעידות אדמה יש כ- 13,161 מיטות, לעומת כ- 10,230 מיטות בבתי החולים .
שבהם מאגרי המים ממוגנים לרעידות אדמה , כלומר מאגרי המים המיועדים לכ -57% .
מהמיטות בבתי החוליםשיש להם מאגרי מים, אינם ממוגנים.
הדבר עלול לגרום לכך .
שבקרות רעידת אדמה מאגרי מים אילו ייפגעו, ולא יהיו לבתי החולים מים בכמות שתידרש .
להם על מנת לתפקד כנדרש בשעת חירום.
הממצאים הועברו למשרד הבריאות ולבתי החולים .
85 ,לעניין זה ראו מבקר המדינהדוח 70א (2019 ') "מוכנות המדינה לרעידות אדמה תשתיות ומבנים", עמ48.
אספקת מי שתייה בשעת חירום תרשים 23: התפלגות מאגרי המים לשעת חירום בבתי החולים, לפי מצב .
מהתרשים עולה כי כ-68% .
מבתי החולים לא מיגנו את מאגרי המים שלהם לשעת חירום .
להלן תוצג השוואה בין בתי החולים הממשלתיים לבתי החולים הלא-ממשלתיים מבחינת .
מצב המיגון של מאגרי המים: .
תרשימים 24 ו- 25: התפלגות מאגרי המים לשעת חירום בבתי החולים .
הממשלתיים והלא ממשלתיים, לפי מצב מיגונם .
בתי חולים ממשלתיים בתי חולים לא ממשלתיים .
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום כפי שעולה מהתרשימים, כ-54% מבתי החולים הממשלתיים לא מיגנו את מאגרי המיםשלהם .
לשעת חירום מפני רעידת אדמה, ואילו כ-78% מבתי החולים הלא-ממשלתיים לא מיגנו את .
מאגרי המים שלהם לשעת חירום מפני רעידת אדמה.
על משרד הבריאות למגן כנדרש את מאגרי המים בכ-54% ,מבתי החולים הממשלתיים .
שהם בבעלות המדינה ובאחריותו.
על בתי חולים שאינם ממוגנים כנדרש (ובהם: שער מנשה, אסף הרופא, פלימן, שוהם .
פרדס חנה, אברבאנל, לב השרון, באר יעקב, ובתי חולים פרטיים שמאגריהם אינם .
ממוגנים 86)87 לפעול למיגונם של מאגרי המים כנדרש, כדי להבטיח את המשך אספקת .
המים ב- 72 השעות הראשונות שלאחר רעידת האדמה ואת תפקודם של בתי החוליםגם .
על משרד הבריאות לפעול במסגרת סמכויותיו על מנת לאכוף על בתי .
החולים שמאגרי המים בהם אינם ממוגנים את החובה לפעול למיגונם כנדרש, ובמיוחד על .
בתי החולים הממוקמים באזורים העלולים להיפגע בצורה חמורה, בעת התרחשותה של .
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות להכין, בשיתוף עם בתי החולים שמאגרי .
המים שלהם אינם ממוגנים, תוכנית רב-שנתית לצמצום הפערים בתחום חיוני זה ולפקח .
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי הוא "רואה חשיבות רבה בנושא .
מוכנות לחירום של מערכת הבריאות.
המשרד מודע לפערים הקיימים כפי שצויינו בדוח מבקר .
לצמצום פערים אלו נדרשים הן תקציבים יעודיים משמעותיים לנושא והן פתרונות .
עוד השיב משרד הבריאות כי בעקבות דוח ביקורת זה, הוא יפנה לבתי .
החולים על מנת לבצע מיפוי של כמה פרמטרים והערכת אומדנים.
ריתוק קבלנים בשלב ההתאוששות .
ר יתוק קבלנים הנותני ם שירות לספקי המים .
אגף כוח אדם לשעת חירום במשרד הכלכלה והתעשי יה (להלן - משרד הכלכלה) אחראי .
למזעור הפגיעה ברציפות התפקודית של המשק החיוני בהיבט של כוח אדם, מכוח חוק ש י רות .
עבודה בשעת חירום, התשכ"ז-1967.
אגף כוח אדם לשעת חירום מנהל מאגר מידע של רשימות .
עובדים המועסקים במפעלים חיוניים, הדרוש להוצאת צווי ריתוק לעובדים בשעת חירום לפי .
רשויות ייעודיות , כמו רשות המים, רשאיות להגיש לוועדה מייעצת ב קשות לאישור .
87 ובמיוחד אלוהעלולים להיפגע בעת רעידת אדמה באזורים המועדים (בקרבה לשבר יגור, בית שאן וים המלח ).
אספקת מי שתייה בשעת חירום מפעלים חיוניים או קיומיים 88.
מתפקידה של ועדה זו לבחון את הבקשות ולהחליט אם להמליץ .
למפקח הכללי על כוח אדם כי יש צורך באישור מפעל כחיוני.
חלק מהמענה לאספקת מים ניתן באמצעות קבלנים נותני שירות, העוסקים בהתקנה ובתחזוקה .
רוב הקבלנים נותנים שירות לכמה גופים ותאגידים.
על מנת להבטיח כי אותם .
קבלנים יספקו את השירותים הנדרשים בשעת חירום, על תאגיד המים לדאוג להתקשרויות .
מתאימות לשעת חירום ולמשברי מים, וכמו כן עליו לדאוג לריתוק המשקי הן בהיבטי כוח אדם .
זאת על מנת להבטיח כי הקבלנים יהיו ערוכים לרציפות תפקודית גם באיר ועי .
חירום89 (להלן- ריתוק קבלנים).
ריתוק קבלנים אלה חיוני לצורך תיקון פגיעות ברשת המים, .
כדי לאפשר התאוששות וחזרה לאספקת מים לתושבים מהברזים.
בביקורות על התאגידים שנעשו בשנים האחרונות בידי רשות המים במחוז מרכז ובמחוז דרום של .
רשות המים הושם דגש על ביקורת ריתוק קבלנים.
מנהלי מחוזות אלה נתנו לתאגידים שבדקו .
הערכה מילולית הנוגעת לתחום.
משרד מבקר המדינה בדק והעלה כי בביקורות על 17 (כ-50% ) .
מהתאגידים במחוז מרכז ובמחוז דרום נמצאו ליקויים בנוגע לריתוק קבלנים90 .
נמצאו כמה ליקויים בהתקשרויות של התאגידים עם קבלנים הנדרשים לתת שירות בשעת חירום .
למשל, לעיתים נמצא בביקורת כי הקבלן לא הוגדר כמפעל חיוני, דבר שמהווה פגיעה בכשירותו .
לתת מענה בשעת חירום; לעיתים נדרש לקבל מקבלן טבלה המרכזת את רשימת העובדים .
והציוד עבור כלל הלקוחות שלהם בתחום המים, או לבקש מהקבלן להשלים טבלה כאמור, כדי .
לוודא שהקבלן יכול לתת לתאגיד את השירות בהתאם לחוזה בכל מצב.
מרכזת כאמור, שכן לעיתים הקבלן מוגדר כספק שירות חיוני הנותן שירות למספר לא מבוטל .
של גופים, לרבות ספקי מים; כמו כן היו תאגידים שלא השלימו את הכנת תיק החירום המפרט .
את דרכי התמודדותו של הקבלן עם אירועי חירום בהתאם לתרחישי הייחוס ולא וידאו כי הוא .
נערך לאירועים אלה גם בהיבטים של רכישת אמצעי מיגון אישיים כפי שנדרש.
יוצא כי כ-50% מתאגידי המים שנבדקו כאמור אינם ערוכים כנדרש לשעת חירום בהיבט .
נוכח האמור לעיל, יש חשש ממשי כי בשעת משבר מים יהיו קשיים .
במתן מענה הולם להתאוששות בהיבט של תיקון תשתיות המים והחזרתן למצב שיאפשר .
אספקת מים לתושבים שהתאגידים המשרתים אותם אינם מבצעים ריתוק קבלנים כנדרש .
רשות המים מסרה כי היא מבצעת בקרה בנושא ריתוק קבלנים באמצעות המידע המתקבל .
בביקורות שהיא עושה בתאגידים ובקרב ספקי המים, וכי היא מוודאת כי לא ייווצר מצב שבו .
קבלן מייעד את אותו צוות פעמיים לשני תאגידים או ספקי מים שונים.
כי לעיתים יש צורך לעדכן את המידע שהתקבל בביקורת בדבר ריתוק הקבלנים, וזאת בשל .
החלפת הקבלן או החלפת הצוות.
88 מפעל קיומי נותן שירותים קיומיים כגון בתחום המים.
89 ( "חוזר הממונה על התאגידים, "מינוי והכשרת ממונה על ביטחון מים וחירום בתאגידי המים והביוב 25.
90 בביקורות של מחוז צפון לא נמצאה התייחסות מילולית לנושא ריתוק קבלנים ולא הושם על הנושא דגש כאמור.
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום מן הדברים עולה כי אין בידי רשות המים תמונת מצב מלאה על הקבלנים הנותנים שירות .
חיוני לתאגידים בשעת חירום, ולפיכך היא מתקשה לוודא כי ל כל אחד מה תאגידים .
מרותקים מספיק קבלנים שביכולתם לתת שירות שיאפשר התאוששות של תשתיות המים .
והחזרה למצב של אספקת מים מהברזים.
לנוכח הליקויים שהועלו בנושא ריתוק קבלנים, והעובדה כי כל מנהל מחוז מנהל בנפרד .
ובמתכונת נפרדת את המידע שהעלו הביקורות שהוא מבצע, ספק אם המידע שבידי רשות .
המים, שהיא יכולה להעביר לגורמים אחרים כמו משרד הביטחון ומשרד האנרגייה, הוא .
אכן מידע מלא המספק תשתית כנדרש לקבלת החלטות בשעת חירום.
מומלץ כי רשות המים תשקול דרכים לנהל ולעדכן את המידע בדבר הקבלנים הנותנים .
שירות חיוני לתאגידים בשעת חירום, ובפרט בדבר קבלנים אשר ה ביקורות של רשות המים .
העלו שהם אמורים לתת שירות לכמה ספקי מים.
סיוע חברת מקורות לספקי המים בשעת .
בהתרחש אירוע של פגיעה באספקת מים, כמו רעידת אדמה, ייתכן שספקי המים השונים יזדקקו .
לסיוע חיצוני לשם הבטחת אספקת מי שתייה לתושבים ולשם תיקון הנזקים שנגרמו לתשתיות .
המים שלהם באופן שיאפשר חידוש של אספקת מים מהברזים.
חברת מקורות, שהיא ספק המים הגדול במדינה, עשויה להתבקש לספק סיוע כזה בעת הצורך.
במסגרת היערכותה של מקורות לאספקת מים בשעת חירום, היא נערכת לספק את צורכי משק .
המים בהתאם ליעדיה ולרגולציה החלה עליה ואף לסייע לגופים אחרים במשק המים כדוגמת .
תאגידי המים והרשויות ה מקומיות.
בביקורת קודמת של משרד מבקר המדינה91 נמצא כי חברת מקורות מעבירה לתאגידים ולרשויות .
המקומיות את תוכניותיה לאספקת מים בשעת חירום.
עם זאת נמצא כי בינואר 2015 פנתה חברת .
מקורות באמצעות רשות המים לקבלת תוכניות ונתונים על מערכות אספקת המים בתאגידים .
וברשויות המקומיות ואולם נכון לדצמבר 2021 פנייתה לא נענתה.
עוד מסרה החברה כי שלא .
כבעבר, אין לה מידע על המוכנות לשעת חירום של ספקי המים המקומיים, ואין בידה מידע .
לגבי מידת ההתאמה של רשתות המים של הרשויות המקומיות לשינויים הנעשים ברשת המים .
החברה ציינה כי היא אינה ערוכה לאספקת ציוד ואביזרים לתאגידים ולרשויות .
המקומיות באירועי חירום, וכי במצב הנוכחי היא מתכננת את התשתיות הפיזיות שלה ללא תיאום .
עם הרשויות המקומיות, ולפיכך היערכותה אינה מותאמת בהכרח לכל היעדים הרצויים לשעת .
91 ,ראו לעניין זה מבקר המדינהדוח שנתי 70א (2019 '), "מוכנות המדינה לרעידות אדמה תשתיות ומבנים", עמ51.
אספקת מי שתייה בשעת חירום בביקורת הנוכחית נמצא כי אין למקורות מידע על מערכות אספקת המים של ספקי המים .
השונים שמקורות אינה ספקית המים שלהם בשגרה, והדבר עלול להקשות עליה לסייע .
להם בשעת חירום שבה ייפגעו מערכות האספקה שלהם, אם היא תידרש לסייע כאמור.
רשות המים השיבה כי מעולם לא הכירה בצורך בהעברת מידע כאמור, ואין מקום נורמטיבי .
לצורך האמור, ולעמדתה המקצועית של רשות המים, אין צורך בהעברת המידע האמור.
יצוין כי בטיוטת כללי ביטחון מים מינואר 2022 מוצעת אסדרה לגבי אופן סיועה של חברת .
מקורות לרשויות מקומיות ולספקי מים בשעת חירום כל אימת שהדבר יידרש92 .
ההסבר לכללים המוצעים, הוצע לקבוע בהם תפקידי ם ייחודיים שמקורות תמלא בהתרחש .
אירוע פגיעה באספקת המים.
בין תפקידים אלו: אספקת שירותים לבדיקת איכות מי השתייה .
שמספק ספק, בדיקות ודיווחים למשרד הבריאות ולרשות המים בתדירות שתורה לו רשות המים, .
העמדת צוותים מקצועיים לגילוי וזיהוי חומרים מסוכנים לטובת רשות מקומית בחירום או ספק .
מים; העמדת עמדות מילוי מכלים ומכליות לרשותם של רשות מקומית או ספק מים, שבשל .
אירוע פגיעה במים אין באפשרותם למלא מכלים ומכליות במים באמצעות מערכת המים .
שבתחומם, וכן הוצע לקבוע בכללים כי מנהל הרשות יהיה רשאי להורות למקורות לסייע לרשות .
מקומית או לספק מים בשעת חירום, ובכלל זה להורות לה לספק מי שתייה למי שאינם צרכנים .
ישירים שלה, באמצעים העומדים לרשותה, ולסייע בטיפול באירוע93.
מקורות השיבה למשרד מבקר המדינה במאי2022 " ,כי לפי עמדתהבאם הכללים המוצעים .
יתקבלו יידרש להסדיר תקציב מתאים לצורך יישומם".
נוכח היכולות של מקורות, כספק המים הגדול במדינה, לסייע ל ספקים שיתקשו לספק .
מים לתושבים בשעת חירום, ונוכח האפשרות שהיא תתבקש לעשות כן בנסיבות מיוחדות, .
משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המים לשקול לקדם את עניין הסיוע של מקורות .
לספקים בשעת חירום אם היא תידרש לסייע כאמור , את העברת המידע הנדרש לה לצורך .
הסיוע, ואת דרכי המימון של הסיוע, מבעוד מועד.
רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי היא תבהיר לספקים שוב מהוהמידע .
שעליהם להחליף ביניהם לצורך ההיערכות לשעת חירום.
92 יצוין כי לאחר מועד סיום הביקורת, במרץ2022 , מקורות מסרה תגובה על טיוטת כללי ביטחון מים שהופצה להערות .
93 נוסף על כך הוצע בכללים כי רשות מקומית או ספק שקיבלו סיוע כאמור ישיבו לחברת מקורות את התשלום בעד .
ההוצאות הישירות שבהן נשאה החברה במסגרת הסיוע.
ה | אספקת מי שתייה בשעת חירום תיאום וחלוקת אחריות בין המאסדרים .
השונים ואכיפת הנחיותיהם .
אכיפת חובתה של הרשות המקומית להיערך .
ב"תפיסת היסוד להפעלת העור ף במצבי חירום" שפרסמה רח"ל באפריל 2010 נקבע כי הרשות .
המקומית משמשת "לבנת היסוד" בכל הנוגע לטיפול באזרח ולסיוע לו, בעיתות שגרה וחירום.
נקבע כי על כל עירייה להקים ועדת מל"ח מקומית, וכי "העירייה ]נוסח חדש[ בפקודת העיריות .
תעשה את כל הדרוש להכנתו של המשק העירוני לשעת חירום ולהפעלתו אותו זמן.
בכפוף להוראות השר הממונה על הפעולות בתחום הנוגע בדבר ובהתאם לתכנית שאישרה .
הוראות דומות נקבעו בצו המועצות המקומיות (א), התשי"א-1950 , ובצו המועצות .
המקומיות (מועצות אזוריות), התשי"ח-195894.
ועדת מל"ח מקומית היא חלק ממערך מל"ח, ועל .
פי דיני הרשויות המקומיות, ראש הרשות המקומית ישמש יו"ר הוועדה.
בהחלטת הממשלה בנוגע .
למערך מל"ח (החלטה מס' 1716 ,) נקבע, כי הרשות המקומית אחראית בתחום שיפוטה .
באמצעות ועדת מל"ח מקומית, לביצוע המשימות הדרושות להבטחת האספקה והשירותים .
החיוניים לאוכלוסייה, לטיפול באוכלוסייה ולמתן שירותי סעד ופינוי" 95 .
בתזכירי הצעת החוק משנת201196 ומשנת201697 הוצע לאסדר , בין היתר, את חובות הגופים .
השונים להכין תוכנית פעולה לשעת חירום מטעמם, וליישמה בעת הצורך.
גם נדונה סמכות השר הממונה 98 ליתן הוראות לגוף מגופי העורף שאינו פועל כנדרש לשם .
היערכות מתאימה לשעת חירום.
כמו כן נקבעו בתזכיר הצעת החוק החובות החלות על הרשות .
המקומית; נקבע בו כי ההנחיה המקצועית להיערכות הרשויות המקומיות תינתן על ידי משרד .
הביטחון - רח"ל ופקע"ר; וכי על שר הפנים תוטל האחריות לבצע בקרה על היערכות הרשויות .
המקומיות לאירועי חירום.
כמו כן הוצע בתזכיר הצעת החוק ליתן לשר את הסמכות למנות מנהל .
מיוחד לרשות מקומית, לגוף הצלה או למפעל חיוני שבתחום אחריותו ואינו מקיים את חובותיו .
לפי עמדת רשות החירום הלאומית, כיוון ש היבטי משק לשעת חירום מעוגנים בהחלטות .
ממשלה, לרח"ל יש אמנם סמכות לתאם, לתכלל ולהנחות משרדי ממשלה, אך דבר זה אינו .
מעוגן בחקיקה , ומכאן נחיצותו של חוק העורף, אשר יקבע חוק מסגרת שלא יעסוק בתרחיש זה .
או אחר אלא בכל מה שייכלל בתרחיש הייחוס.
94 סעיפים149א ו-248 אל ]נוסח חדש[ פקודת העיריות; סעיף 146(13 ) לצו המועצות המקומיות, התש"א-1950 ; וסעיף .
63(א)(12) לצו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי"ח-1958.
95 ,מבקר המדינה דוחות ביקורת בנושא ההיערכות והמוכנות לשעת חירום , " ההיערכות הלאומית לטיפול .
באירועי חירום בעורף ", התשע"ה-2015.
96 תזכיר הצעת חוק הערכות העורף לשעת חירום, התשע"א-2011.
97 תזכיר הצעת חוק היערכות אזרחית למצבי חירום, התשע"ו -2016.
98 השר שעליו תטיל הממשלהאת האחריות לביצוע את חוק העורף.
אספקת מי שתייה בשעת חירום משרד מבקר המדינה העלה במאי 202199 כי בתשתית הנורמטיבית הקיימת לא נקבע מיהו הגוף .
המוסמך לאכוף על הרשויות המקומיות את החובה לבצע הנחיות בנוגע לאירועי חירום אזרחיים.
לפיכך מוכנותה של כל רשות מקומית למצבים אלה תלויה ברצונה וביכולתה לקיים את ההנחיות .
הניתנות לה וכן במשאבים שהיא בוחרת להקצות לכך 100.
במועד סיום הביקורת לא עוגנה אסדרה בענייןחובות הרשות המקומית להיערך לאספקת .
מים בשעת חירום, ולפיכך הנחיותיהם של רח"ל ופיקוד העורף בנושא אינן מחייבות את .
אכיפת חובתם של המפעלים החיוניים להיערך .
כאמור, בהתאם להנחיות רשות המים ולנהליה 101 , על מפעלים חיוניים להחזיק איגום מים .
שיאפשרו למלא את צורכיהם למשך שלושה ימים, זאת עד לביצוע התיקונים הנדרשים בצנרת .
ולחידוש אספקת המים אליהם.
בנהלים נקבע כי יסופקו מים רק למפעלים חיוניים שהיחידה .
לכוח אדם במשרד הכלכלה בשעת חירום הכריזה עליהם בדין ככאלה, וכי היקף אספקת המים .
למפעלים אלה ייקבע לפי היקף הייצור שלהם בשעת חירום.
צריכת המים של המפעל בשעת .
חירום תתבסס על הנתונים שתגיש הרשות הייעודית בבקשה להכריז על המפעל כמפעל חיוני, .
והמפעל החיוני ייערך לאיגום עצמי ל-72 שעות, ואת הבקרה והמעקב בעניין מימוש ההנחיה .
יבצע המשרד הממשלתי שהגדיר אותם כמפעל חיוני.
משרד האנרגייה מסר בנובמבר 2021 כי אחד הנושאים המרכזייםשהוא ביקש להסדיר במסגרת .
תזכיר הצעת החוק הוא "לחייב את המפעלים החיוניים לרציפות אנרגטית (חשמל ומים) ע"מ .
לתת מענה בזמן פגיעה ברציפות האנרגטית" באופן שהמפעלים החיוניים "יוכלו לתפקד עוד .
פרק זמן מסוים עד שתחודש אספקת מקורות האנרגיה".
זאת תוך יצירת יכולת תפקודית .
המבוססת על איגום מים ופעילות באמצעות גנרטורים, עד לחידוש אספקת שירותים אלה.
עלה כי לא אוסדרו אמצעי אכיפה כלפי מפעלים חיוניים, דוגמת בתי חולים שלא קיים .
בהם איגום מים כנדרש, כמפורט לעיל.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד הפנים, כמאסדר של השלטון המקומי, משרד .
הביטחון, פיקוד העורף, משרד הכלכלה ורשות המים יפעלו לקידום אסדרה של היערכות .
הרשויות המקומיות והמפעלים החיוניים לאירועי חירום אזרחיים כמו רעידת אדמה, ובכלל זה .
לאסדרת אמצעים מתאימים, שיאפשרו לאכוף על רשויות מקומיות ומפעלים חיוניים שאינם .
נערכים כנדרש לאספקת מים בשעת חירום, את חובת ם לעניין ההיערכות הנדרשת.
99 ,ראו למשל מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד (2021) ', "ההיערכות לשיטפונות וההגנה מפניהם", עמ1216.