HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1559 .
שלא נבדק על ידי ועדת מינויים, על שר הרווחה לבצע בדיקה מקד מית באמצעות היועץ המשפטי של המשרד 57 , כדי לבחון את התאמתו המקצועית (ניסיונו וכישוריו) של המועמד לתפקיד וכן לבחון סוגיות הנוגעות לטוהר המידות, ובכלל זה חשש מניגוד עניינים.
זאת בין היתר כדי להבטיח שהרכב ועד הנאמנים יכלול אנשים בעלי מגוון כשירויות ומיומנויות, לרבות בקיאות בתחום פעילותה של הקרן58 .
בעקבות ממצאי הביקורת בעניין המחסור בנאמנים, יזם המנכ"ל עוד בעת ביצועה מינוי נאמנים חדשים.
בין הנאמנים החדשים נכללו גם שני אנשים שלמנכ"ל היכרות מוקדמת איתם (בהם יו"רית ועד הנאמנים); נאמנים אלה כיהנו בשתי ועדות קרואות במועדים שבהם היה המנכ"ל יו"ר ועדות אלה .
לפי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, על המועמד לתפקיד נאמן למלא שאלון מועמד מפורט, ועל הייעוץ המשפטי של משרד הרווחה לבדוק את השאלון.
נמצא ששר הרווחה הורה לייעוץ המשפטי במשרדו לבצע בדיקה רק לגבי שניים מהנאמנים שמינה ב-2018 , ולכן לא נתן הייעוץ המשפטי את דעתו על השאלה אם היכרותם המוקדמת של יו"רית ועד הנאמנים ונאמן נוסף עם מנכ"ל הקרן, יש בה כדי למנוע מהם לכהן בתפקידם.
שאלה זו מקבלת משנה תוק ף לנוכח העובדה שהמנכ"ל הוא שיזם את מינוים לנאמנים, שתפקידם הוא בין היתר לפקח על פעולותיו.
יצוין בעניין זה כי דוח מבקר המדינה על עיריית טייבה, שנכתב בתקופה שבה כיהנו שני הנאמנים האמורים ומנכ"ל הקרן בוועדה הקרואה בעיר, הצביע על פעולות שחלקן היו מנוגדות לכללי מינהל תקין59.
משרד מבקר המדינה מעיר לשר הרווחה כי היה עליו לבצע בדיקה מקדמית בעניין כל הנאמנים שמינה, בהתאם להנחיית היועץ המשפטי לממשלה.
בתשובתו מסר שר הרווחה כי נפלה טעות בהליך המינוי של כמה נאמנים, ובמינויים אלו הסתמכה לשכתו על חוות הדעת המשפטית של הקרן.
משרד הרווחה פועל להסדרת המינויים ולהשלמת חוות הדעת המשפטיות הנדרשות.
שינוי תקנון הקרן ונוהל הרכש ללא סמכות .
לפי כתב ההקדש כאמור נאמני הקרן יהיו נציגי הממשלה, ושאר הנאמנים שהשר ימנה יהיו נוספים עליהם.
ולכן שינויים מהותיים במסמכי היסוד של .
57 'הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מס 1.
1500 בנושא "בדיקת מינויים על ידי היועצים המשפטיים למשרדי הממשלה".
59 ,מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי (2016) , בפרק "עיריית טייבה- היבטים בטיפול בעירייה במשבר ובניהולה", עמ' 745 - 759 .
הקרן, כגון תקנון הקרן ונוהל הרכש שלה, אמורים להתבצע על ידי נאמני הקרן בהרכב שקבע כתב ההקדש.
אם יש צורך דחוף בשינוי התקנון או נוהל הרכש, על נאמני הקרן לפנות לבית המשפט לקבלת אישורו או לכל הפחות לפנות לרשם ההקדשות, כדי שינחה אותם כיצד לפעול.
בביקורת עלה כי במאי 2018 שינו הנאמנים באופן מהותי ומקל את תקנון הקרן ואת נוהל הרכש.
למשל, בתקנון הקרן החדש נקבע כי תנאי העסקתו של המנכ"ל יושוו לתנאי העסקתו של מנכ"ל חברה ממשלתית המדורגת בדירוג 8 ; הושמטו סעיפים הנוגעים לדרישות ההשכלה של המנכ"ל (שכאמור, המנכ"ל המכהן לא עמד בהן) ואף דרישות הניסיון; נקבע כי אין חובה שוועדות הקבע יכללו נציגי ציבור, נציגי משרדי ממשלה , נציגי תאגידים ממשלתיים ונציגי אקדמיה; הופחת מספר הנאמנים בכל אחת מהוועדות - משלושה נאמנים לפחות לשני נאמנים בלבד, ובוועדת רכישות ומכרזים - לנאמן אחד בלבד; נמחק הסעיף ולפיו על ועדת כוח אדם לאשר העסקה על פי חוזה או באופן זמני במשרות שאינן נכללות בתקן; נמחק הפרק העוסק במינוי סמנכ"ל מקצועי לקרן; והותר לקרן לבצע שעבודים ולתת ערבויות באישור של יו"ר ועד הנאמנים, וללא צורך בקבלת אישורם של שאר הנאמנים.
אשר לנוהל הרכש, נקבע בו שרק התקשרויות ב סכום של יותר מ - 300,000 ש"ח (במקום 75,000 .
ש"ח, כפי שנקבע לפני השינוי) יבוצעו בהליך של מכרז משרד מבקר המדינה מעיר לוועד הנאמנים כי השינויים המשמעותיים שנעשו בתקנון ההקדש ובנוהל הרכש פוגעים קשות ביכולת הפיקוח של הוועד על הפעילות השוטפת של הקרן.
יתרה מכך, הש ינויים שבוצעו בתקנון על ידי ועד נאמנים שאין בו ולו נציג ממשלה אחד לפי הקבוע בשטר ההקדש - אין להם תוקף.
על ועד הנאמנים לפעול לפי התקנון הישן, כל עוד לא אושרו שינויי התקנון על ידי נציגי ממשלה כהגדרתם בכתב ההקדש.
הקרן מסרה בתשובתה מדצמבר 2018 כי היא מקבלת את הערת המבקר ומתחייבת לפעול בהתאם לתקנון הישן עד אישור התקנון החדש.
שינוי מעמדה המשפטי של הקרן .
בכתב ההקדש של הקרן משנת 1964 ,מצוינות מטרותיה כדלהלן: "מימון והפעלה של המתפרות הקיימות והנמצאות בתל אביב, יהוד, נס ציונה, לוד וכפר יונה.
וכן הקמת מפעלים נוספים להעסקת מוגבלים בכושר עבודתם".
כבר בדוח משנת 2007 נכתב בהרחבה על חוסר ההתאמה בין מעמדה המשפטי של הקרן כהקדש לבין פעילותה בפועל, ועל עיסוקה של הקרן בתחומים רבים נוספים שכלל אינם מצוינים בכתב ההקדש המקורי.
בדוח האמור צוין: " נוכח השינוי בתפיסות בדבר שיקומם של אנשים בעלי מוגבלות, הרחיבה הקרן את משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1561 .
ואולם חלק מהשירותים שהקרן מספקת חורגים מן הפעילות המותאמת לשינויים שחלו בתחום השיקום התעסוקתי למוגבלים ומהמטרות שצוינו בכתב ההקדש".
גם בביקורת הנוכחית עלה כי חלק מהשירותים שהקרן מספקת חורגים ממטרותיה ומהפעולות שעליה לבצע על פי כתב ההקדש.
למשל, הקרן מפעילה מכינה עבור אוכלוסייה הזקוקה להשלמת השכלה ומבקשת לרכוש מיומנויות למידה ותעסוקה, וכן מובילה את "תוכנית תנופה" לדורשי עבודה (תוכנית המיועדת להשתלבות בעולם העבודה).
לפי חוק הנאמנות , "אחרי תחילת ההקדש אין יוצרו רשאי לשנות את תנאיו.
אלא אם שמר לעצמו זכות לכך בכתב ההקדש או שבאו על כך הסכמת הנהנים או אישור בית המשפט".
לפיכך צוין בדוח משנת 2007 כי "היה ראוי לשנות את כתב ההקדש ולהתאימו לפעילות הקרן כיום ולקבל על כך את אישור בית המשפט".
בעניין הקדש ציבורי קבע כאמור בית המשפט העליון ש"ההקדש הציבורי הוא מבנה פשוט ונטול מנגנוני בקרה ופיקוח מובנים.
חברה הינה מבנה מורכב, בעל אורגנים שונים ופרוצדורה קבועה בחוק של חובות דיווח, חובות אמון וחובות זהירות"60 .
בדוח משנת2007 " צוין כיעל המשרד ]משרד הרווחה[ לבחון אם המעמד המשפטי של הקרן, הקדש ציבורי, הוא המעמד המתאים להמשך פעילותה, נוכח היקף פעילותה והצורך לנהלה לפי שיקולים כלכליים".
בדוח גם צוינה תשובתו של רשם ההקדשות כי אכן "בהתחשב בפעילות הקרן מן הראוי לשנות את שיטת ההתאגדות של הקרן.
על משרד הרווחה ליזום שינוי כאמור ורשם ההקדשות ישתף פעולה ככל שיידרש".
בדוח גם צוינה תשובתו של משרד הרווחה, ולפיה יבחן את "סוגיית מעמדה המשפטי הנוכחי של הקרן ('הקדש ') והמשמעויות הנגזרות מיישום החלטת הממשלה למכרוז שירותי תעסוקת אנשים עם מוגבלות יובאו לדיון ולהחלטה עם מנכ"ל המשרד עד ל- 1.
" ואולם מאז לא שונה מעמדה המשפטי של הקרן והיא עדיין מתנהלת כהקדש, ללא מנגנוני בקרה ופיקוח מובנים .
מנכ"ל הקרן מסר למשרד מבקר המדינה כי שר הרווחה התנגד לשינוי מעמדה המשפטי של הקרן.
יוצא אפוא שאף שרשם ההקדשות, שהוא המאסדר של פעילות הקרן והגורם המרכזי המבצע בקרה עליה, סבור כי פעילותה אינה תואמת את מעמדה המשפטי, שכן היא נעדרת את הפיקוח המתאים על התנהלותה - טרם שונה מעמדה המשפטי.
60 רע"א 9420/04 הנאמן הציבורי נ' יעקב אגמון ואחרים , פ"ד נט( 5) 'עמ 289 ,296 - 297 (2005.
) 1562 |דוח שנתי 69ב .
גירעון כספי ניכר, עד .
משרד מבקר המדינה שב ומעיר לשר הרווחה כי נוכח ממצאי הביקורת החמורים, שמלמדים על חולשה מהותית של הבקרה בקרן ועל השינוי הניכר שחל באופי פעילותה מאז 1964 , שנת הקמת ההקדש, וכיוון שפיקוח על התנהלות הקרן דורש שיהיה לה מבנה תאגידי אחר, כפי שכבר הוער בדוח מבקר המדינה משנת 2007 - מכל הסיבות הללו הקרן אינה יכולה עוד להתנהל כהקדש.
היעדר פיקוח מתאים על פעילותה של הקרן כבר הביא בעבר להיווצרות גירעון כספי ניכר, עד כדי כך שהקרן הייתה על סף קריסה.
שר הרווחה מסר בתשובתו כי בכוונתו לבחון מחדש את מעמדה המשפטי של הקרן בהתחשב באופי פעילותה, בהיבטים המשפטיים ובטובת האוכלוסייה המקבלת את שירותי הקרן.
הוא הוסיף כי הורה לגורמים הרלוונטיים במשרד להגביר את הפיקוח על פעילות הקרן.
החשב הכללי מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2018 , כי המדינה ביקשה לפעול לשינוי מעמדה של הקרן ולחיזוק מנגנוני הבקרה והפיקוח עליה במסגרת הניסיונות שנעשו במהלך 2012 להגיע למתווה הבראה מוסכם.
ניסיון זה, שלא צלח, הוא שהיה המכשול המשמעותי שבגינו ההסכם להבראת הקרן לא נחתם בסופו של דבר.
החשב ציין כי הוא מסכים שיש צורך לשנות את מעמדה המשפטי של הקרן, וכפועל יוצא מכך - לחזק את מנגנוני הבקרה והפיקוח.
כמו כן הוסיף: "בהיעדר שינוי מעמדה המשפטי של הקרן, אנו סבורים כי משרד הרווחה נדרש לחזק ולשפר את הפיקוח השוטף על הקרן ולפעול על מנת להבטיח כי כספי הממשלה המועברים לקרן במסגרת רכש שירותים, משמשים אך ורק למטרתם - שיקום תעסוקתי למטופליה".
רשם ההקדשות מסר בתשובתו מנובמבר 2018 כי בהמשך לעמדתו בדוח מבקר המדינה מ-2007 , ובשים לב להיקף פעילות הקרן, הוא סבור שנכון יותר לנהל את פעילותה במסגרת תאגיד ולא במסגרת הקדש ציבורי.
אם משרד הרווחה ייזום תהליך של שינוי צורת ההתאגדות של הקרן, בכוונת רשות התאגידים לתת ליווי לכך ככל שיידרש.
עוד ציין הרשם בתשובתו כי לאחר קבלת דוח מבקר המדינה הסופי, ישקול המשך טיפול מטעמו בליקויים שיעלו במסגרת הדוח והנוגעים לסמכויותיו.
 משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1563 .
,לפי חוק הנאמנותנאמן חייב לשמור על נכסי הנאמנות, לנהלם ולפתחם ולפעול להשגת מטרות הנאמנות.
במילוי תפקידיו חייב הנאמן לנהוג באמונה ובשקידה , כפי ש היה אדם סביר נוהג באותן נסיבות.
לפי חוק הנאמנות, נאמן אחראי לנזק שנגרם לנכסי הנאמנות או לנהנים עקב הפרת חובתו כנאמן .
לפי תקנון הקרן, על ועד הנאמנים לעקוב אחר הגשמת מדיניות הקרן ואחר ביצוע התקציבים שלה.
כספי הקרן נועדו בראש ובראשו נה לשמש את המשתקמים, והסטתם למטרות אחרות, בניגוד לכללי מינהל תקין וללא נימוק, פוגעת בראש ובראשונה במשתקמים.
לפי הנחיות רשם ההקדשות, אף שבסעיף 10 לחוק הנאמנות נקבע כי נאמן אינו רשאי לאצול מתפקידיו לזולתו, בהקדשות שבהן היקף הפעילות הוא ניכר חייבים הנאמנים לה עסיק עובדים.
במקרים כאלה חובה על הנאמנים לפקח על דרך פעולתם של העובדים ולקבוע מנגנונים אשר ימנעו פגיעה בנכסי ההקדש.
הקרן מסרה בתשובתה מדצמבר 2018 כיהפיקוח של ועד הנאמנים על ניהול הקרן, בהרכבו הנוכחי, הוא ראוי וסביר בנסיבות העניין.
עם זאת, הוועד לקח לתשומת ליבו את הערת המבקר ויפעל להגברת הפיקוח על פעילות הקרן.
לכן החליט ועד הנאמנים להגביר את תדירות ישיבותיו, ולשם כך פנתה הקרן לבית המשפט המחוזי בבקשה לאשר לנאמנים תשלום לצורך כיסוי הוצאותיהם בגין הישיבות - דבר שיאפשר כינוס תדיר יותר של הנאמנים ופיקוח אפקטיבי יותר על פעילות הקרן.
הקרן תפעל בהתאם להחלטת בית המשפט .
ב כל נושא המצריך זאת יסתייע ועד הנאמנים במומחים מטעמו לנושא; הוועד יהיה רשאי להזמין חוות דעת וי יעוץ מומחים בהתאם לשיקול דעתו .
יו"רית ועד הנאמנים תמשיך להיפגש עם המנכ"ל על בסיס קבוע, תקבל ממנו עדכונים שוטפים על פעילות הקרן ותעדכן את ועד הנאמנים בהתאם.
ממלא מקום יו"ר הנאמנים דאז מסר בתשובתו בנובמבר 2018 למשרד מבקר המדינה כי תפקיד הנאמנים הוא לעקוב אחר התנהלות הקרן ולפקח עליה, ולא לנהלה באופן שוטף ויומיומי.
הוא הוסיף כי מטעמים שונים שעמדו בפני מייסדי הקרן לפני עשרות שנים היא נרשמה במעמד משפטי של הקדש.
למרות זאת מבחינת אופייה, סוג פעילותה, המבנה הארגוני שלה והמחזור הכספי שלה ומבחינת האופן שבו פועלים הנאמנים להקדש, היא אינה מתנהלת כהקדש אלא כתאגיד "רגיל" לכל דבר ועניין.
בעניין הטבות השכר שקיבל המנכ"ל בתקופת כה למנכ"ל [ .
ונתו, ציין: "כל התשלומים המפורטים לעיל ששולמו בוצעו שלא בידיעתי ובוודאי שלא באישורי.
במסגרת תפקידי כנאמן ]הקרן בקרן פעלתי ככל אשר ביכולתי על מנת לפקח על פעילות המנכ"ל במסגרת הכלים המצויים בידי ובמסגרת הסמכויות הקנויות לי מכוח הדין ומכוח תקנון הקרן.
לצערי הרב בלתי ניתן, במסגרת הפיקוח השוטף שהפעלתי כנאמן לגלות חריגות שבוצעו שלא כדין על ידי מנכ"ל הקרן".
על שר הרווחה והחשב הכללי באוצר לפעול לשינוי מעמדה המשפטי של הקרן ויפה שעה אחת קודם, ולחזק את גורמי הבקרה והפיקוח - אחרת, ספק אם כל כספי המדינה שמיועדים למשתקמים יגיעו ליעדם.
חמור מכך - הקרן עלולה להיקלע שוב לגירעונות שיהיה על המדינה לכסותם.
על רשם ההקדשות, הממונה על מתן אישור ניהול תקין של הקרן, לבדוק לעומק את התנהלות הקרן ולבחון אם הליקויים שצוינו בדוח מצביעים על חריגה מכתב ההקדש ועל ביצוע פעולות בניגוד לחוק הנאמנות, ובכלל זה לוודא את השבת הכספים שהוצאו שלא כדין.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1565 .
הכספים שמעבירה הממשלה לקרן נועדו אך ורק לשיקומם של אנשים עם מוגבלויות, ובהתאם לכך על נאמני הקרן להימנע מבזבזנות ולהבטיח שכספי ההקדש ישמשו, בראש ובראשונה, למימוש יעדיה .
ואולם בדוח מצטיירת תמונה חמורה ומדאיגה, ולפיה מנכ"ל הקרן הנוכחי , מר אריק ברמי, עושה בכספי הקרן כרצונו, ללא פיקוח ובקרה של נאמני הקרן ושל משרד הרווחה, בניגוד לכללי מינהל תקין ותוך חשש חמור לפגיעה בטוהר המידות.
המנכ"ל ביקש וקיבל מהקרן הטבות שכר והלוואות שאינו זכאי להן; פיצל עסקאות כדי להתחמק מחובת מכרז עם הקבלן ששיפץ את מטה הקרן החדש , והגדיל פי שישה ובניגוד לכללים את היקף ההתקשרות ע ימו; ולבסוף אף שילם לקבלן תשלום ביתר בסכום של כ- 127,000 ש"ח.
לאחר מכן הציגהמנכ"ל למשרד מבקר המדינה מסמך שיערוך של הפרויקט שאינו תואם את העבודות שבוצעו בפועל, דבר העולה לכדי חשש למצג מטעה; יזם תשלום גמול לנאמני הקרן בניגוד לחוק הנאמנות, ועוד.
רובן המוחלט של הכנסות הקרן, כ -80 מיליון ש"ח בשנה, הן ממשרדי הממשלה.
בשנת 2012, ,לאחר שכמעט קרסה הקרןהעבירה לה ממשלת ישראל באמצעות משרד הרווחה כ-13 מיליון ש"ח כדי למנוע זאת.
ממצאי ביקורת זו מעלים חשש כי דרך פעולתה של הקרן וחולשת הפיקוח של ועד הנאמנים שלה עלולות לדרדר אותה שוב לקריסה שאך זה נחלצה ממנה.
צבר הליקויים מלמד על ה יעדר איזונים ובלמים בקרן ; מנגנוני פיקוח רופפים אפשרו הלכה למעשה את פעילותו הפסולה של המנכ"ל ויצרו קרקע פורייה להתנהלותו זו.
הליקויים בעניין פעולותיו של המנכ"ל - בעיקר בכל הנוגע למעבר משרדי המטה והחריגה החמורה מסדרי מינהל תקינים ולקיחת כספים שלא כדין על ידיו בכל הנוגע לחריגות בתנאי העסקתו - מצביעים על חשש חמור לפגיעה בטוהר המידות מצ ידו של המנכ"ל.
ממצאים חמורים אלו מחייבים את ועד הנאמנים לשקול את סיום כהונת המנכ"ל ולהתייעץ בעניין זה עם מנכ"ל משרד הרווחה.
מבקר המדינה מורה למנכ"ל להשיב את הכספים לאלתר!
לא פחות חמורה היא התנהלותה של יו"רית ועד הנאמנים, ד"ר אביטל הכט, שפעלה להעניק למנכ"ל הקרן הטבה כלכלית - בונוס - במחטף.
התנהלות זו עולה לכדי הפרת חובת נאמנותה לקרן ולמשתקמים.
ממצאי דוח זה, המצטרפים לממצאיו של הדוח משנת 2007 , מדגישים את הצורך ששר הרווחה יפעל ללא דיחוי לשינוי המבנה התאגידי של הקרן, כדי להתאימו לאופי פעילותה ולקיים מנגנוני בקרה ופיקוח נאותים.
עד שינוי מעמדה המשפטי של הקרן, על השר למנות לאלתר נאמנים בעלי רקע וניסיו ן כנדרש בכתב ההקדש, שיבצעו פיקוח אפקטיבי על התנהלותה של הקרן כמתחייב מחובת הנאמנות שלהם.
במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה) עבדו בשנת 2018 כ- 3,400 עובדים, ותקציב המשרד היה כ-9.
מיליארד ש"ח בסעיף 19 לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט-1959 (להלן- חוק המינויים), נקבע כי "לא יתמנה אדם עובד המדינה אלא לאחר שנציב השירות הכריז על המשרה בפומבי, על פי בקשת המנהל הכללי או מי שהוסמך לכך על ידיו, בין שנתפנתה המשרה ובין שהיא עשויה להתפנות".
בג"ץ קבע זה מכבר כי "הוראת סעיף 19 לחוק המינויים, המחייבת קבלת עובדים לשירות המדינה באמצעות מכרז, היא גולת הכותרת של החוק, המגלמת את תכליתו המרכזית.
היא נאמנה לרעיון הא-פוליטיזציה של השירות הציבורי.
היא מתווה את דרך המלך למינויים לשירות הציבורי, שהיא, בחירת הטובים ביותר לכל משרה, תוך שמירה על שוויון ההזדמנויות, על העדר שרירות ומשוא פנים ו תוך ניתוק הליך הבחירה משיקולים בלתי ענייניים ומהקשרים פוליטיים"7.
אשר על כן, השירות הציבורי בישראל נועד לשאת אופי ממלכתי, מקצועי ונטול זיקה פוליטית, המוציא אל הפועל את מדיניות הממשלה.
הליך המינויים בשירות המדינה נועד להבטיח את מידת ההתאמה של נושא משרה לתפקיד, תוך הקפדה על הליך ראוי והוגן ועל מתן שוויון הזדמנויות לכל המועמדים.
המוסד לביטוח לאומי (להלן - הבט"ל) הוא תאגיד הפועל מתוקף חוק הביטוח הלאומי , התשנ"ה]נוסח משולב[-1995 (להלן- חוק הבט"ל), והוא פועל ליישום מדיניות הרווחה של מדינת ישראל.
בחוק הבט"ל נקבע כי שר העבודה והרווחה (להלן - שר הרווחה) יפקח על הבט"ל.
מועצת הבט"ל (להלן - המועצה) היא הגוף המפקח על פעילות הבט"ל והנהלתו.
ח"כ חיים כץ8 התמנה ב- 14.
15 , עם כינונה של ממשלת ישראל ה-34 , לתפקיד שר הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - השר כץ או מר כץ - בתקופה שטרם מונה לשר).
בתגובות השר כץ לטיוטת דוח הביקורת (להלן - תגובת השר) הוא ציין כי הוא הגיע לתפקיד שר הרווחה לאחר שכיהן במשך כשש שנים ברציפות כיו"ר ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת (להלן - ועדת הרווחה של הכנסת), והגיע לתפקיד שר הרווחה עם ידע רב על הנעשה במשרד ובעיקר על האגפים והנושאים שמחייבים טיפול דחוף.
קודם למינוי לשר הרווחה כיהן מר כץ כחבר כנסת וכמזכיר הארגון הארצי של עובדי התעשייה האווירית לישראל בע"מ (להלן - ארגון עובדי התע"א).
בסעיף 12 לחוק המינויים נקבע כי הממשלה תמנה לכל משרד מנהל כללי על פי הצעת השר הממונה על אותו משרד ועל המינוי לא תחול חובת המכרז.
בדצמבר 2016 נפטר מנכ"ל משרד הרווחה הקודם (להלן - מנכ"ל משרד הרווחה הקודם), והממשלה אישרה למנות את ד"ר אביגדור קפלן (להלן - מר .
7 בג"ץ 154/98 הסתדרות העובדים הכללית נ' מדינת ישראל, פ"ד נב(5 )111 ,122 (1998).
ח"כ כץ הוא חבר כנסת מטעם מפלגת הליכוד 1578 |דוח שנתי 69ב .
קפלן) לתפקיד מנכ"ל משרד הרווחה, לפי המלצת השר.
17 הוא החל בתפקידו זה.
בחודשים מאי 2017 עד מרץ2018 בדק משרד מבקר המדינה תהליכי מינוי של בעלי תפקידים בכירים במשרד הרווחה ובבט"ל וכן בדק היבטים הנוגעים למועצת הביטוח הלאומי.
הביקורת נערכה במשרד הרווחה, בבט"ל ובנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם), לרבות באגף המשמעת (להלן - אגף המשמעת בנש"ם) ובאגף בחינות ומכרזים (להלן - אגף המכרזים בנש"ם).
בדיקות השלמה נעשו עד יולי 2018.
מינויים במשרד הרווחה .
סגל העובדים המקצועי בשירות הציבורי מתמנה לתפקידים בהליך בחירה פומבי ותחרותי המושתת על עקרון השוויון ואינו מתחלף כל אימת שמתחלף השר הממונה.
קידום עובדת שעברה עבירות משמעת לתפקידים בכירים .
עבירות המשמעת של גב' אלין אלול .
בחוק שירות המדינה (משמעת), התשכ"ג -1963 (להלן- חוק המשמעת), נקבע כי עובד מדינה אשם בעבירת משמעת, בין היתר, אם "לא קיים את המוטל עליו כעובד המדינה על פי נוהג, חוק או תקנה, או הוראה כללית או מיוחדת שניתנו לו כדין, או התרשל בקיום המוטל עליו כאמור".
עוד נקבע בחוק המשמעת כי שר או מנהל כללי רשאים, בשל מעשה או מחדל של עובד שיש בהם משום עבירת משמעת, לנקוט כלפי העובד התראה או נזיפה9 , לאחר שניתנה לעובד הזדמנות להביא טענותיו לפניהם .
ממוני המשמעת ב משרדי ממשלה , אגף המשמעת בנש"ם ואגף חקירות משמעת בנש"ם (להלן - אגף החקירות בנש"ם) מופקדים על הטיפול בעבירות משמעת בשירות המדינה10.
נזיפה היא במדרג חומרה גבוה יותר מהתראה 10 ,ראו בעניין זה גם דוח מבקר המדינההטיפול בעבירות משמעת בשירות המדינה , דוח מיוחד 2017.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים והמוסד לביטוח לאומי | 1579 .
'גבאלין אלול (להלן - גב' אלול) החלה לעבוד במשרד הרווחה בספטמבר 1995 .
תחילה עבדה כחוקרת ילדים ביחידה לחקירות ילדים, ב אגף לשירותי תקון ונוער מנותק, אגף המופקד על מתן שירותי טיפול ופיקוח חברתי, שיקום ומניעה לעוברי חוק ולאוכלוסייה במצוקה קשה (להלן - אגף תקון) במחוז תל אביב, ומדצמבר 2003 עבדה כמדריכה ביחידה זו.
בשנים 2011-2005 הוטלו עליה, כמו על מדריכים נוספים, תפקידי ניהול 11 ,נוסף על תפקידה כמדריכה ולפיכך היא ניהלה בתקופה זו גם את פעילות היחידה לחקירות ילדים וחקירות מיוחדות במחוז תל אביב והמרכז.
נכון לתקופת סיום הב יקורת גב' אלול מכהנת כסמנכ"לית אגף תקון (הרחבה בעניין מינויה לתפקיד זה ראו בהמשך).
בשנים 2012 עד 2016 (כולל) התנהלו כנגד גב' אלול שלושה תיקים משמעתיים במשרד הרווחה ובאגפי המשמעת והחקירות בנש"ם.
בינואר2012 מינה מי שכיהן באותה עת כמנכ"ל משרד הרווחה12 צוות לבחינת נושא חקירות ילדים במשרד.
צוות הבדיקה הגיש לו דוח ביקורת פנימי בנושא חקירות ילדים באוגוסט 2012 (להלן- דוח הביקורת הפנימי).
הצוות בדק, בין היתר, מדוע המתינו ביחידה לחקירות ילדים במחוז ת ל אביב, שאותה ריכזה גב' אלול , מאות תיקים לחקירה.
בדוח נטען כי נוצרו, בחלקן הגדול, כחלק ממאבק ]תל אביב[ "רשימות ההמתנה במחוז העובדים על שיפור תנאי עבודתם, אשר עובדים ממחוז תל אביב והמרכז היו ממוביליו".
דוח הביקורת הפנימי הצביע על כך שמאבק העובדים פגע במחויבותם של החוקרים לילדים הממתינים לחקירה.
דוח הביקורת הפנימי קבע כי התנהלותן של מובילות המאבק (ובהן גב' אלול) פגע בהתנהלות היחידה לחקירות ילדים, והייתה בניגוד למצופה מהן כעובדות ציבור וכחוקרות ילדים.
בדוח הביקורת הפנימי צוין כי "צוות הבדיקה הוקלט ללא ידיעתו בשיחה עם הגב' אלין אלול, אשר אף ביצעה האזנת סתר, בעת שיצאה מהחדר והשאירה את מכשיר ההקלטה פועל.
הגב' אלול הכחישה מספר פעמים כי הינה מקליטה, אולם לבסוף הודתה בכך".
במאי 2013 ננזפה גב' אלול על כך שהקליטה את המוקלטים ללא ידיעתם כשיצאה מהחדר.
15 כתב מר יוסי סילמן, מי שכיהן כמנכ"ל משרד הרווחה ממאי 2013 עד יולי 2015 (להלן- מנכ"ל משרד הרווחה דאז) לגב' אלול כי בכוונתו להשעות אותה מעבודתה מתוקף סמכותו בנוהל השעיה דחופה "על יסוד סביר כי הפרת את המשמעת, הפרה זדונית וחמורה וקיים יסוד סביר כי מעלת בתפקידך.
בטרם אקבל את החלטתי הסופית, ניתנת לך בזאת הזדמנות להביא את טיעונייך בפני.
סמנכ"ל בכיר למינהל ומשאבי אנוש.
15 כתב סמנכ"ל בכיר למינהל ומשאבי אנוש דאז לגב' אלול כי ממסמ כים שקיבל עלה כי היא וקבוצת מדריכות נוספת לא הגיעו לישיבת מדריכות מחוזית; שהיא לא הגיעה גם לישיבה קודמת, וזאת אף שהמנכ"ל דאז הודיע כי יינקטו נגד מי שתיעדר .
ניטלו ממדריכים אלה סמכויות הניהול 12 .
מנכ"ל משרד הרווחה באותה עת היה מר נחום איצקוביץ 1580 |דוח שנתי 69ב .
מהישיבה הליכים משמעתיים חמורים ואף השעיה; וכי היא לא קיימה את הוראות הממונים עליה.
עוד הוא כתב כי בגי ן התנהלותה האמורה היא זומנה פעמיים לחקירה משמעתית אך לא הופיעה אליה, לטענתה, בגין מחלה.
15 הודיע מנכ "ל משרד הרווחה דאז לגב' אלול על ביטול הליכי ההשעיה הדחופה, ובכלל זה הליכי השימוע.
הוא לא ציין במכתבו מדוע ההליכים בוטלו.
בתגובותיה של גב' אלול לטיוטת הדוח (להלן - תגובתה של גב' אלול) היא ציינה כי היא והמדריכות הנוספות לא התייצבו לישיבה בהוראת איגוד העובדים הסוציאליים; כי היא לא הופיעה לחקירות כיוון ששהתה בחופשת מחלה; וכי הליכי ההשעיה לשש המדריכות בוטלו על בסיס הבנות שהושגו בין מנכ"ל משרד הרווחה דאז, מר סילמן, לבין נציגי ההסתדרות.
בהתייחסותו לטיוטת הדוח ציין מר סילמן כי הסכים למשוך את מכתבי תתייצב לחקירה וכן ]גב' אלול [ההשעיה "תמורת הסכמה בעל פה.
ש שהמדריכות יתייצבו לישיבות רלוונטיות".
15 קיבל אגף המשמעת בנש"ם דיווח מהממונה על המשמעת במשרד הרווחה שלפיו גב' אלול זומנה לחקירה משמעתית אצלו.
את החקירה ביצע הממונה על המשמעת במשרד הרווחה בליווי אגף החקירות בנש"ם.
התיק המשמעתי כלל כמה חשדות: (א) חשד להתרשלות בעבודה - כשהייתה גב' אלול כוננית, הגיע לבית חולים במרכז הארץ קטין וסיפר כי הוריו מכים אותו.
גב' אלול נדרשה להגיע לבית החולים בשעות הצוהריים ולחקור את הקטין.
בסופו של דין ודברים בינה ובין העובדת הסוציאלית של בית החולים, היא הגיעה לבצע את החקירה בשעה 18:00 , ,ואולם, עוד קודם לכן הגיעו הורי הקטין לבית החולים ואספו אותו ולכן לא התקיימה חקירה; (ב) חשד לדיווחים כוזבים על מחלה כשהיא שהתה בחוץ לארץ; (ג) חשד לדיווחים כוזבים על יציאות בתפקיד כשבפועל שהתה במשרד.
בגיליון הטיפול באגף המשמעת נכתב, בין השאר, כי התקבל מסמך מהממונה על המשמעת במשרד הרווחה שעל פיו גב' אלול זומנה לחקירה במשרד הרווחה ולא הופיעה אליה.
15 התקבל באגף המשמעת מכתב נוסף שלפיו גב' אלול זומנה לחקירה אצל הממונה על המשמעת במשרד הרווחה, בשני מועדים, אך לא הופיעה (להלן - התיק המשמעתי הפתוח).
מינוי גב' אלול לתפקיד יועצת בלשכת המנכ"ל .
בית המשפט העליון קבע כי "על עובד הציבור, בטרם קבלת החלטה כלשהי, לשקול את כל השיקולים הרלוונטיים, לא לשקול שיקולים זרים, ולהפעיל את שיקול דעתו בהגינות, ביושר, בסבירות וללא הפליה .
נגזרת חשובה נוספת מהצורך להבטיח הפעלה ראויה של הסמכות השלטונית ואת אמון הציבור בהפעלתה הראויה, הינה בחירתם ומינויים של עובדי ציבור ראויים למשרותיהם.
'חיוני הוא כי יבחרו עובדים המתאימים לביצוע המשימה הציבורית, בעלי יושר אישי אשר יפעלו באווירה בריאה, ובתחושה של אחריות לטוהר השירות'.
אחד משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים והמוסד לביטוח לאומי | 1581 .
השיקולים המרכזיים בהחלטות מעין אלו שבענייננו הוא אמון הציבור בטוהר השירות הציבורי .
נפסק כי יתכן מקרה בו המינוי יפסל בשל התנהגותו החמורה במידה קיצונית של המועמד, אף אם אין התנהגות זו מגיעה לכדי עבירה פלילית"13 .
עוד קבע בית המשפט העליון כי טרם מינוי אדם למשרה ציבורית, על הממנה להביא בחשבון שיקולים שונים ולאזן ביניהם, כגון מהות העבירות או החשדות כנגד המועמד, סוג המשרה שעובד הציבור אמור למלא וחיוניותו של המועמד למשרה הציבורי ת14" ,.
אכן השירות הציבורי הוא נאמנו של הציבור בביצוע הסמכויות והכוחות הנתונים בידיו.
מכוח נאמנות זו, מוטלת עליו חובה להבטיח את התאמת עובדי הציבור לת פקידם הן מבחינת כשירותם התפקודית והן מבחינת רמתם המוסרית"15.
בנוהל "בחינת התאמתו של מועמד למשרה בשירות המדינה (מועמדים בעלי עבר פלילי או משמעתי ומועמדים אשר תלויים ועומדים נגדם הליכים פליליים או משמעתיים)" של נש"ם (להלן - נוהל נש"ם) נקבע כי עצם קיומו של הליך משמעתי בעניינו של מועמד אינו מונע ממנו להתמודד או להיקלט בתפקיד כלשהו בשירות המדינה וכי נציב שירות המדינה או הגורם הממנה יבחן כל מקרה לגופו, ובכלל זה "יבחן ביסודיות את טיבו של ההליך אשר התקיים בעניינו של המועמד, החשדות התלויים כנגדו, או המעשים בהם הורשע ואת השפעתם האפשרית על התפקיד המדובר".
בתקשי"ר נקבע כי "האחראי[16] רשאי להטיל על עובד תפקידים זמניים, אף אם אינם בתחום פעולתו הרגילה כמפורט בפסקה זו; הטלת תפקידים של משרה שהתפנתה באופן זמני בנוסף על תפקידו הקבוע של העובד מותנית בעמידת העובד בתנאי ההשכלה והניסיון הנדרשים למשרה" (להלן - הטלת תפקיד).
על רקע משבר ביחידה לחקי רות ילדים, הנוגע לתנאי ההעסקה של חוקרי הילדים שלטענתם לא איפשר להם לבצע את עבודתם, ביקש מנכ "ל משרד הרווחה הקודם ללמוד את הגורמים למשבר ולהגיע לפתרון.
הוא ערך פגישות עבודה וביקש לקבל נתונים בעניין.
15 קיים המנכ"ל הקודם פגישה ובה החליט כי לצורך הבראת היחידה לחקירות ילדים במחוז תל אביב יועברו מנהלת היחידה וגב' אלול מהיחידה לחקירות ילדים לתפקידים אחרים, וכי בין השאר תועבר גב' אלול ללשכת המנכ"ל.
בפגישה עם נציגי משרד מבקר המדינה באוקטובר 2018 מסרה גב' אלול כי היא הכירה את המנכ"ל הקודם בפגישות שהוא קיים עם חוקרי הילדים, ולאחריהן הוא פנה אליה בהצעה לעבוד איתו בלשכתו.
13 בג"ץ 7542/05 גל פורטמן נ' מאיר שטרית , פס' 16 ,20 - 21 לפסק הדין (פורסם במאגר ממוחשב, 11.
) 14 ראובג"ץ 6163/92 אייזנברג נ' שר הבינויוהשיכון , פ"ד מז(2 )229, 261 - 262 (1993).
15 בג"ץ 5657/09 התנועה למען איכות השלטון בישראל נ' ממשלת ישראל , פס' 13 לפסק הדין (פורסם במאגר ממוחשב, 24.
) 16 עפ"י התקשיר, אחראי יכול להיותמנכ"ל משרד, סמנכ"ל למינהל, מנהל יחידת סמך, סגן מנהל יחידת סמך לניהול ההון האנושי או בעל תפקיד אחר שהמנכ"ל או מנהל יחידת הסמך מינה להיות "אחראי " באישור נציב שירות המדינה.
15 ", בעוד התיק המשמעתי הפתוח כנגד גב' אלול התנהל בנשם, הטיל עליה מנכ"ל משרד הרווחה הקודם לבצע "משימות בכפיפות למנכ"ל" החל מיום 22.
הלכה למעשה שימשה גב' אלול יועצת מקצועית למנכ"ל וראשת מטה המנכ"ל.
בשיחה שקיים הממונה על המשמעת במשרד הרווחה דאז עם התובעת מנש"ם17 ב- 22.
15 , היום שבו החלה גב' אלול את תפקידה בלשכת המנכ"ל, הביעה התובעת את פליאתה על מינוי גב' אלול לתפקיד יועצת בלשכת המנכ"ל.