HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המשטרה אמנם גיבשה תפיסת הפעלה חדשה להפעלת מג"ב במרחב הכפרי, אך עליה לזרז את גיבוש ההמלצות היישומיות, כל זאת לצמצום ממשי של התופעה ההרסנית הפוגעת בחקלאות, בחקלאים, במרחב הכפרי כולו ובאמון הציבור במערכת אכיפת החוק.
המרחב הקיברנטי הוא מרחב טכנולוגי המורכב ממחשבים, מרשתות מחשבים, מתוכנות, ממידע ממוחשב, מתוכן דיגיטלי ומבסיסי נתונים, וכולל גם את הגורם האנושי המורכב ממפתחים וממשתמשים בכל אלה (להלן - מרחב הסייבר)1.
המרחב מתקיים בין היתר הודות לרשת האינטרנט ולטכנולוגיית ממשק בין מחשבים.
המרחב מאופיין בהתפתחות טכנולוגית מהירה החודרת לכל תחום פעילות בחברה המודרנית ומעצבת את הפעילות החברתית, הכלכלית והמדינתית של האנושות.
5 מיליארד בני אדם בעולם צורכים מידע ומקבלים שירותים במישרין או בעקיפין במגוון תחומים כמו בנקאות, ביטוח, בריאות ותחבורה, וכן רוכשים באופן מקוון ומבצעים פעולות מקוונות לצורכי פנאי, תרבות ותקשורת באמצעות מרחב הסייבר.
מרחב הסייבר משמש "כלי עבודה ראשון במעלה.
ולארכיב כמעט אין סופי המאכסן בתוכו את זיכרונותיו ופרי עמלו של האדם" 2 , ומהווה משאב בעל חשיבות מכרעת עבור מדינות, ארגונים, חברות, עסקים ואנשים פרטיים.
לפיכך הפכה החברה המודרנית לתלויה בו (“ dependence on it”)3 .
בישראל ניכרת מגמה דומה למתרחש בעולם.
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מאוקטובר 2015 לכ-96% ;ממשקי הבית יש טלפון נייד אחד לפחות לכ-81% יש מחשב וכ -72% מחוברים לרשת האינטרנט.
לפי הסקר החברתי של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מספטמבר 2015, כ-42% ממשקי הבית השתמשו באינטרנט לצורכי קניות מקוונות.
התועלת והרווחה החברתית הנובעות מן השימוש במרחב הסייבר עלולות להיפגע במקרים שבהם מרחב זה אינו בטוח לשימוש.
בית המשפט העליון ציין כי הקִדמה הטכנולוגית והכלים שהיא מאפשרת אינם שמורים רק בידי רשויות המדינה ובידי החברה והמשק, "אלא נעשה באלו שימוש על ידי קבוצות עברייניות קטנות כגדולות, אשר הפנימו לפני זמן רב כי היתרונות הטמונים בהם מקדמים היטב את מטרותיהן".
עוד ציין בית המשפט כי המציאות המודרנית והחידושים הטכנולוגיים הפכו ל"פלטפורמה נוחה לגורמים שליליים ועבריינים המבקשים לעשות שימוש ביכולות שמקנה הטכנולוגיה לצרכיהם"4.
חוק המחשבים, התשנ"ה-1995 (להלן- חוק המחשבים) מבקש להגן על האינטרסים הרבים שמגלם מרחב הסייבר עבור החברה מפני ניצול לרעה של מרחב זה.
חוק המחשבים מונה חמש עבירות בענייני מחשב וחומרי מחשב (להלן - עבירות סייבר או פשיעת סייבר): (א) שיבוש פעילות תקינה של מחשב, ובכלל זה מחיקת מידע מחשב ושינוי מידע במחשב; (ב) עבירות באמצעות מחשב שתוצאתן תהיה מידע כוזב שיש בו כדי להטעות; (ג) חדירה לחומר מחשב שלא כדין; (ד) חדירה לחומר מחשב שלא כדין כדי לבצע עבירה אחרת; (ה) עריכת תוכנה או ביצוע פעולות .
1 ( מרחב הסייבר Cyber ( ) הוא קיצור של הביטוי המרחב הקיברנטי Cybernetic.
) 2 רע"פ 8873/07 היינץ ישראל בע"מ נ' מדינת ישראל (פורסם במאגר ממוחשב, 2.
Nato Organization, National Cyber Security, Framework Manual , p.
3 (2012) 4 בג"ץ 3809/08 האגודה לזכויות האזרח בישראל ואח' נ' משטרת ישראל (פורסם במאגר ממוחשב, 28.
כבר בשנת 2012 ציין המשרד לבט"פ כי פשיעת הסייבר היא איום אסטרטגי על .
מדינת ישראל שעלולות להביא לידי שיבוש פעו לתו התקינה של מחשב או הפרעה לשימוש בו; פעולות שתוצאתן היא מידע כוזב; האזנת סתר5 ופגיעה בפרטיות6.
באוגוסט2011 החליטה הממשלה7 על הקמת מטה סייבר לאומי שישמש גוף מטה לראש הממשלה, לממשלה ולוועדותיה, ימליץ על מדיניות לאומית בתחום הסייבר ויקדם את יישומה.
נקבע כי ההחלטה לא תחול על הגופים המיוחדים דוגמת המשטרה.
עם זאת נקבע כי גם הגופים המיוחדים יהיו שותפים לגיבוש התפיסה הלאומית במרחב הסייבר8 .
המשטרה היא אחת מזרועותיו של המשרד לביטחון הפנים (להלן- המשרד לבט"פ) שאחראי על ביטחון הפנים של מדינת ישראל ואזרחיה.
כבר בשנת 2012 ציין המשרד לבט"פ כי פשיעת הסייבר היא איום אסטרטגי ובמסמך מדיניות השר לשנת 2016 נקבע כי אחד מיעדי המשרד, הוא צמצום ממדי פשיעת הסייבר.
בהערכת מצב שהכין המשרד לשנת 2016 צוין כי שיעור ההיפגעות מפשיעת סייבר בקרב בני עשרים ומעלה הוא הגבוה ביותר מבין העבירות ועומד על 5.
8% - גבוה יותר משיעור הנפגעים בציבור זה בשל עבירות אלימות ( 3.
עוד צוין כי שיעור הדיווח למשטרה על אירועים של פשיעת סייבר עומד על 9% בלבד לעומת45% בעבירות אלימות.
בסקר ביטחון אישי לשנת 2015 שערכה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה עלה כי 90% מהמתלוננים למשטרה בגין פשיעת סייבר לא היו מרוצים מטיפול המשטרה בתלונתם.
בחודשים מרץ עד אוגוסט 2016 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בהתמודדות המשטרה עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית.
בין היתר נבדקו: מבנה מערך הסייבר, ניהולו והתאמתו להתמודדות עם פשיעה זו על מאפייניה המיוחדים; היבטים של כוח אדם ייחודי ושל המשאבים המוקצים לטיפול בפשיעה זו.
הבדיקה נעשתה במשטרה באגף חקירות ומודיעין (להלן - אח"ם), באגף תכנון וארגון (להלן - אג"ת), באגף משאבי אנוש, ביחידה הארצית לטיפול בפשעי סייבר ביחידת להב 433 ובמחוזות המשטרה.
בדיקות נעשו גם במשרד לבט"פ, באגף ביטחון המידע וסייבר ובאגף תכנון תקצוב ובקרה.
בירורי השלמה נעשו בפרקליטות המדינה ובמטה הסייבר הלאומי שבמשרד ראש הממשלה.
במסגרת הביקורת נערכו גם בירורים בקרב גורמים באקדמיה ובתעשייה.
בשנת 2015 בדק משרד מבקר המדינה את ה"היבטים בהיערכות המדינה להגנת המרחב הקיברנטי"9.
5 לפי חוק האזנות סתר, התשל"ט-1979.
6 לפי חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981.
7 החלטת ממשלהמס' 3611 מיום 7.
בנושא קידום היכולת הלאומית במרחב הקיברנטי 8 ,גופים מיוחדים: צבא הגנה לישראלמשטרה , שירות הביטחון הכללי, המוסד למודיעין ותפקידים מיוחדים ומערכת הביטחון.
9 ,מבקר המדינהדוח שנתי 67א (2016 '), עמ5 .
חלקו של הדוח נותר חסוי פשיעת סייבר | 1859 .
אירועים של פשיעת סייבר מתפתחים בקצב הולך וגובר תוך כדי ניצול החידושים הטכנולוגיים, פוגעים בקורבנות רבים ברחבי העולם ומסבים נזקים כלכליים עצומים.
הפורום העולמי הכלכלי קבע בדוח הסיכונים שלו לשנת 2016 כי התקפות סייבר הן מבין חמשת הסיכונים הגלובליים הגדולים ביותר 10, והמרכז הבין-לאומי למניעת פשיעה (ICPC ) הצביע כי ב-80% מאירועי פשיעת סייבר מעורבים ארגוני פשיעה.
פשיעת סייבר גורמת נזקים כספיים ישירים ועקיפים.
דוגמאות לנזקים ישירים הן סכומי כסף שנגנבו, אובדן זמן, פיצויים שעסקים שנפגעו עלולים לשלם בגין נזקים שנגרמו ללקוחותיהם ואובדן מידע בעל ערך כלכלי (למשל רשימת לקוחות ופרטי אשראי).
נזקים עקיפים יכולים להתבטא בהורדת דירוג אשראי של חברה בגין פִרצה באבטחת המידע שלה, באובדן הזדמנויות עסקיות, ב ירידה בביצוע פעולות מצד לקוחות עקב אובדן תחושת הביטחון במרחב הסייבר, וכן בהוצאות הכרוכות בהתגוננות מפני תקיפות עתידיות 11 .
נוסף עלכך פשיעת הסייבר מסבה נזקים בלתי מָמונִיים, כמו פגיעה בפרטיות.
שימוש בטכנולוגיה לביצוע עבירות .
מגוון העבירות שמתרחשות במרחב הסייבר הוא רחב וכולל סוגי איומים רבים ומשתנים, הנבדלים ביניהם משמעותית במידת התחכום הטכנולוגי של העבירות, בסוגי העבריינים ובמניעיהם.
מחקר של האו"ם משנת 2013 הצביע על מגווןהעבירות במרחב הסייבר, וביניהן: עבירות ששיבשו פעולת מחשבים או הפריעו לה, עבירות פריצה וגישה לא חוקית למאגרי מידע ממוחשבים, עבירות שגרמו לשינויים במידע ממוחשב, עבירות של זיוף, הונאה, גניבת קניין רוחני, גניבת זהויות במרחב הסייבר, פשעי שנאה ופשעי פורנוגרפיה וטרור 12 .
ארגון 3IC האמריקני13 הרחיב את היקף התופעה המדווחת גם למקרים האלה: מניעת שימוש באתרים וגישה אליהם; פיתוח תוכנות זדוניות14 והסוואתן, לדוגמה בפרסומות תמימות למראה שנועדו לסייע בגניבת כספים מחשבונות בנקים; החדרת וירוסים15 .
10 הפורום העולמי הכלכלי, דוח הסיכונים הגלובליים לשנת 2016 ( 14.
) 11 חייםויסמונסקי , חקירה פלילית במרחב הסייבר (הוצאת נבו, 2015 ) (להלן- ויסמונסקי), עמ' 55-54 .
12 מחקר סוכנות האו"ם לסמים ופשיעה Comprehensive Study on Cybercrime (פברואר2013 ) (להלן- מחקר סוכנות האו"ם לסמים ופשיעה).
Department of Justice, Federal Bureau of Investigation, 2015, Internet Crime Report (https://www.
14 תוכנה זדונית היא תוכנה המשתמשת במרחב הסייבר לשם ביצוע פעולות לא חוקיות.
15 וירוס מחשב הוא תוכנה המוחדרת למחשב ומבצעת בו שינויים כגון במידע האגור בו.
ובפעולות טכנולוגיות .
מחשבים עברייני סייבר המומחים בטכנולוגיה ובמחשבים מבצעים עבירות כמו: פריצה למאגרים ממוחשבים; הפצת תוכנות ממוחשבות מתוחכמות לשם ריגול עסקי; גניבת מספרי כרטיסי אשראי; בניית מתקנים להעתקת מספרי כרטיסים מכספומטים; פרסום חוברות הדרכה בתחומים שונים של פשיעת סייבר.
כל אלו תמורת תשלום המפורט במחירון מסודר.
תופעה זו של "שירות לקוחות" מעידה על הזמינות, על הנגישות ועל הקלות בביצוע פשעי סייבר מתוחכמים טכנולוגית גם למי שאינו מיומן בכך.
פשיעת סייבר עושה שימוש נרחב ב"רשתות אפלות"16 ובפעולות טכנולוגיות מתוחכמות המשתמשות הן בטכנולוגיה מתקדמת המקשה את פענוח הפשעים והן בתוכנות זדוניות לשם השתלטות על מיליוני מחשבים "מארחים" ( hosts)17 תמימים ברחבי העולם, שעל פי פקודה מבצעים פשעי סייבר במחשבים ובשרתים אחרים.
תוכנה זדונית שפעלה ברחבי העולם והתגלתה בשנת 2014 בין היתר על ידי האף.
איי, ממחישה את האמור לעיל באופן הזה: שרת מרכזי ( master) שימש לבניית רשת מחשבים מארחים (ובכלל זה טלפונים חכמים), באמצעות הדבקתם בתוכנה זדונית ללא ידיעת בעליהם.
אחת האפשרויות להדבקה היא באמצעות פתיחת קישור תמים למראה שנשלח בדואר אלקטרוני.
כמיליון מחשבים שהודבקו בתוכנה הזדונית גויסו וביצעו יחד פעולות לא חוקיות כמו חדירה למחשב וגניבת מידע פרטי ועסקי, סחיטה על ידי הצפנת קובצי מחשב , הפצת וירוסי מחשב ומניעת גישה לאתרי אינטרנט.
פעולות אלו נעשו בהתאם לפקודה שקיבלו מהשרת המרכזי ובלי שהוגבלו טריטוריאלית.
בתרשים להלן המחשה לפעולה של תוכנה זדונית : .
16 "רשתות אפלות" מתבססות על רשתות תקשורת אנונימיות המוצפנות ברמה גבוהה ועל אתרי אינטרנט שהגישה אליהם מוגבלת באופנים שונים, כך שהם נגישים רק לגורמים מסוימים ואינם מופיעים במנועי החיפוש המקובלים, בניגוד לצורת התקשורת הרגילה באינטרנט.
17 מחשב מארח בהקשר זה הוא מחשב שגורם עברייני משתלט עליו ללא ידיעת בעליו ומבצע באמצעותו פשעי סייבר .
לדוגמה, אחת התקיפות שמתבצעת באמצעות מחשבים מארחים מטרתה לגרום לנפילת אתרים או שרתי מחשבי באופן המונע התחברות אליהם (מתקפת DDos.
) פשיעת סייבר | 1861 .
תרשים 1 : המחשה לפעול ה של תוכנה זדונית .
מקור: אתר האינטרנט של האף.
איי בעיבוד משרד מבקר המדינה.
התוכנה הזדונית גרמה בין היתר לנזקים האלה: מעל מיליון מחשבים הודבקו ושימשו תשתית לרשת המחשבים המארחים ( שכינויה botnet) לביצוע פעולות ללא ידיעת בעליהם; נגרמו נזקים כספיים גלובליים שהוערכו במאות מיליוני דולרים, ובהם נזקי סחיטה שפגעו ב - 234,000 קורבנות בקירוב; זוהו תשלומי כופר בסך של כ -30 מיליון דולר במהלך שנת 2013 .
כדי להשבית את פעילות התוכנה הזדונית נדרש שיתוף פעולה מצד עשר מדינות.
הגישה המובילה בעולם לטיפול יעיל בפשיעת סייבר מחלקת את העבירות לשלוש קטגוריות המושפעות בעיקר מרמת התחכום הטכנולוגי ששימש לביצוע העבירות18 : (א) עבירות שהושלמו במרחב הפיזי שביצוען נעשה בסיוע מחשב; (ב) עבירות "קלאסיות" שבוצעו באמצעות מחשבים ( cyber enabled crime;) (ג) עבירות נגד מחשבים ( cyber dependent crime ).
לה לן בתרשים פירוט סוגי העבירות ורמת התחכום הטכנולוגי השלוב בהן.
תרשים 2 :סוגי העבירות לפי רמת תחכום טכנולוגי .
מקור: מידע מספרות מקצועית בעיבוד משרד מבקר המדינה.
18 ויסמונסקי, עמ' 35-32 ; מחקר סוכנות האו"ם לסמים ופשיעה; דוח הסוכנות המרכזית להתמודדות עם פשיעה באנגליה National Crime Agency, NCA Strategic Cyber Industry Group, Cyber Crime Assessment 2016 (July 2016) .
קיים קושי לקבל מידע .
2015 , נפגעו כ- 230,000 בני אדם מפשיעת סייבר היעדר נתונים .
קיים קושי לקבל מידע מלא לגבי היקף עבירות הסייבר, מאחר שחלקן הגדול אינו מדּווח, בין היתר, בגלל הגורמים האלה 19 : (א) פגיעה בקורבנות רבים בפיזור גאוגרפי נרחב, ומידת הנזק לכל קורבן לרוב אינה גבוהה במידה שמניעה אותו לדווח; (ב) בעליהם של המחשבים שבאמצעותם בוצעו תקיפות אוטומטיות על מחשבים אחרים לא היו מודעים לכך; (ג) קורבן העבירה (למשל קורבן גניבת מידע ממחשב וציתות לתקשורת באינטרנט) כלל לא היה מודע לפגיעה בו; (ד) הסתרה של ספקי שירות אינטרנט שהותקפו או של נותני שירותים מקוונים אחרים מחשש לבריחת לקוחות ולפרסום שלילי.
חרף הקושי בקבלת נתונים מלאים, להלן הנתונים הקיימים בעולם ובישראל: 1.
כ-34% ממשתמשי מרחב הסייבר בעולם בשנת 2015 נפלו קורבן לפשיעת סייבר פעם אחת לפחות20 .
באנגליה בוצעו בשנת 2015 כשני מיליון אירועים מדּווחים בגין פיתוח, הפצה ושימוש בווירוסים במרחב הסייבר וכ - 400,000 אירועים מדּווחים של חדירה אסורה למידע פרטי 21; כן צוין באנגליה בס קר של איגוד הקמעונאים הבריטי לשנת 2013 כי כ -80% מהתאגידים במגזר הקמעונאי נפגעו מתוכנות זדוניות כולל תוכנות ריגול עסקי, כ-60% מהתאגידים נפגעו מחדירה אסורה למערכות המחשבים והמידע שלהם וכ-50% .
נפגעו מהתקפות מניעת שירות 3.
בארצות הברית חל גידול של פי שניים בקירוב (מעל 90% ) בנזק הכספי שנגרם בגין פשיעת סייבר מדּווחת, מ-525 מיליון דולר בשנת2012 ל- 1.
007 מיליארד דולר בשנת 201522.
בישראל, לפי סקר ביטחון אישי של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לשנת 2015 , נפגעו כ- 230,000 בני אדם מפשיעת סייבר, לעומת כ- 195,000 בני אדם שנפגעו מעבירות אלימות או מעבירות של איום באלימות.
לפי נתוני המשטרה בשנת 2015 דווחו למשטרה 5,089 .
אירועים מהסקירה לעיל עולה כי התחכום הטכנולוגי של פשעי סייבר מצריך היערכות מתאימה.
רכיב יסודי בהיערכות ובמוכנות של גורמי אכיפת חוק להתמודדות עם פשיעת סייבר הוא יצירת מערכת מתודולוגית שתבטא את המגוון העצום של התופעות שנצפות במרחב הסייבר, ותותאם למידת תחכומן הטכנולוגי והתעדכנות בחידושים, מתוך חיזוק יכולות המשטרה לאיתור של נזקים ומזיקים23 .
בית המשפט העליון ציין כי "בקרַב טכנולוגי זה שאנו מצויים עדיין בעיצומו.
19 ויסמונסקי, עמ' 63-51 .
20 "מגמות בעולם הסייבר לשנת2015 ,", בתוך משטרת ישראל תמונת פשיעת סייבר ארצית סיכום שנת 2015 ( 3.
) 21 :סקר פשיעה של אנגליה ּווילס CSEW Fraud and Cybe r-crime Development: Field Trial .
23 אסף הרדוף, פשיעת סייבר (הוצאת נבו, 2010 '), עמ 27-24 , 172-171 , 273-230 .
להישאר עם היד על הדופק הטכנולוגי ולאמץ במהירות גדולה כלים ושיטות מתקדמים שיסייעו להן בביצוע מלאכתן" 24.
הגידול הניכר בעבירות במרחב הסייבר ובנזקיהן והתעצמות היכולות הטכנולוגיות שמשמשות את העבריינים, מדגישים את חובתה של המשטרה להקים מערך מקצועי שיבטיח טיפול יעיל בפשיעת הסייבר המתוחכמת טכנולוגית וייתן מענה למאפייני פשיעה זו (להלן - מערך הסייבר).
משרד מבקר המדינה בדק את היערכות המשטרה לטיפול בפשיעה זו, להלן הממצאים.
24 בג"ץ 3809/08 האגודה לזכויות האזרח בישראל ואח' נ' משטרת ישראל (פורסם במאגר ממוחשב, 28.
מבנה מערך הסייבר במשטרה וניהולו .
הקמת היחידה הארצית: תקן כוח האדם .
, התשכ"ט ]נוסח חדש [ )פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש -1969 קובעת כי חיפוש במחשב ייעשה רק על ידי איש משטרה, שהוכשר לכך על ידי משטרת ישראל המוסמך לבצע את החיפוש אחר ראיות דיגיטליות (להלן - חוקר מיומן).
בעקבות חקיקת חוק המחשבים והעלייה בפשיעת הסייבר בעלת תחכום טכנולוגי בארץ ובעולם החליטה המשטרה באפריל 2000 על הקמת מפלג לעבירות מחשב (להלן - היחידה הארצית) ביחידה הארצית לחקירות הונאה.
בין יתר תפקידיה הוטלו על היחידה המשימות האלה: לחקור עבירות העוסקות בחדירה למחשבים; לחקור עברות "קלאסיות" המתבצעות בסביבת מחשב; להעניק סיוע חקירתי בהפקת ראיות דיגיטליות ממחשבים; לאסוף מידע מודיעיני על עבירות המתבצעות בסביבת מחשב או באמצעות האינטרנט; לפתח תוכנות ושיטות חקירה ייחודיות הנוגעות לעבודת היחידה.
כן הוטל על היחידה להכשיר חוקרים מיומנים.
בפקודת ההקמה נקבע כי ביחידה הארצית יהיה מספר תקנים מועט .
בד בבד עם הקמת היחידה הארצית נקלטו במחוזות המשטרה חוקרים מיומנים שמשימתם העיקרי ת הייתה להפיק ראיות דיגיטליות ממחשבים עבור המחוזות .
חוקרים אלו לא היו חלק מהיחידה הארצית.
כך שמערך הסייבר של המשטרה כלל חוקרים מיומנים ביחידה הארצית וכן חוקרים מיומנים במחוזות.
במהלך השנים בחנו המשטרה והמשרד לבט"פ את היערכות המשטרה ומוכנותה להתמודדות עם פשיעת סייבר וכן נבחנו צרכיה המשתנים.
צוות הבדיקה משנת 2006: בשנת 2006 הוקםבמשטרה צוות לבדיקת הטיפול בעבירות מחשב.
בבדיקתו העלה הצוות כי המשטרה מתקשה לנהל חקירות אפקטיביות, הן בשל אופי העבירות שהן חוצות גבולות גאוגרפיים והן בשל העלייה במורכבותה הטכנולוגית של פשיעת הסייבר והעלייה בהיקפי העבירות בארץ ובעולם.
הצוות זיהה חולשות בעבודת המשטרה, ובהן: (א) תחום הטיפול של היחידה הארצית אי נו מוגדר; (ב) היחידה אינה מסוגלת לתת מענה מספיק למגוון תפקידיה, ואין ביכולתה לחקור תיקים מורכבים רבים לאורך זמן; (ג) חשש לחקירות מקבילות שמבצעות יחידות חוקרות שונות בשל חוסר בגורם המרכז תיקים ברמה הארצית; (ד) אין הדרכה לכלל המשטרה לטיפול במתלוננים בנושא עבירות מחשב; (ה) עבודת החוקרים המיומנים במחוזות המשטרה בהפקת ראיות דיגטיליות נעשית כתפקיד הנוסף על תפקידם העיקרי במחוז (נע"ת); (ו) תחומי המודיעין, האיסוף וההערכה מכווני פשיעת סייבר לוקים בחסר.
הצוות המליץ שהיחידה הארצית תכלול מטה שיעסוק, בין היתר, בהנחי ות מקצועיות ובניהול הידע בתחום פשיעת הסייבר; תהיה בעלת יכולת מודיעינית וטכנולוגית משמעותית; תיתן מענה לכל עבירות המחשב בישראל; תהיה 1866 |דוח שנתי 67ב .
הוצע כי ליחידה הארצית יוקצו תקנים כדי שתוכל לעמוד ביעדיה, ושבכל מחוז במשטרה יוקם מערך של חוקרים מיומנים שיעסוק בהפקת ראיות דיגיטליות ממחשבים.
נמצא כי המלצות הצוות, לרבות ההמלצה שהתייחסה לכוח האדם הדרוש כדי שהיחידה הארצית תוכל לעמוד ביעדיה, לא יושמו.
עבודת המטה משנת 2009: בשנת2009 נערכה עבודת מטה באח"ם שהוצגה בפני ראש אג"ת.
המסקנה העיקרית מן העבודה הייתה כי תקינת כוח האדם, שלא השתנתה מאז שנת 2006 .
, אינה מאפשרת טיפול הולם בפשיעת סייבר באפריל 2009 הנחה ראש אג"ת דאז כי היחידה הארצית תתוגבר בשני שלבים.
סוכם שהתקציב שיופנה לתגבור היחידה יסתכם ב-145 .
מיליוני ש"ח נמצא כי למרות עבודת המטה ולמרות הנחיית ראש אג"ת להגדיל במידה רבה את כוח האדם ביחידה הארצית, בשנים 2010-2009 לא נעשה שינוי של ממש במערך כוח האדם של היחידה הארצית.
במרץ2011 הוצגו עקרונות עבודת המטה משנת2009 שנערכה באח"ם לבכירי המשרד לבט"פ ולפיקוד המשטרה - אח"ם ואג"ת - ולפיהם תגדל היחידה הארצית בשני שלבים שכ וללים בצדם תקציבים לצרכים טכנולוגיים , אמצעים יחידתיים וכלי רכב, ותכלול יחידות חקירה לצד גוף מטה שיעסוק בהנחיה מקצועית, בפיקוח, בהדרכה ובתכלול ידע.
מסמך המדיניות משנת 2012: במסמך מדיניות בנושא "המאבק בפשיעה במרחב הקיברנטי" של המשרד לבט"פ מיוני 2012 צוין, כי במשטרה טרם פּותח מענה הולם לפשיעת סייבר, וכי היכולות הקיימות בתחום האכיפה של פשיעת סייבר הן "דלות ביותר", "זניחות" ו"מוגבלות מאוד".
כן צוין כי המערך במשטרה אינו מפותח בכל הקשור לממד החדשנות הטומנת בחובה פשיעת סייבר, וכי בידי המשטרה אין את הידע המקצועי -טכנולוגי להתמודדות עם פשיעה מסוג זה.
המלצות מסמך המדיניות הדגישו במיוחד הן את הצורך לבנות "יכולת לנהל פרשיות חקירה מורכבות", והן את הצורך להגדיל במידה רבה את מספר החוקרים המקצועיים שעוסקים בפשיעת סייבר ולאייש את המערכים בחוקרים בעלי הכשרה אקדמאית ומקצועית רלוונטית.
כמו כן התייחסו ההמלצות לצורך בחיזוק יכולות המשטרה להפיק ראיות דיגיטליות ממחשבים.
ההמלצות קבעו כי "קיימת חשיבות קריטית למימוש המהלך להקמת יחידה גדולה ומקצועית יותר ".
המשרד לבט"פ הדגיש כי לנוכח אתגרי פשיעת הסייבר, תידרש הרחבה נוספת של המערך ב"תוך מס פר שנים לא גדול ".
ההמלצות נכללו כחלק מיעדי המשרד לבט"פ לשנים 2013-2012 .
תכנית 2013: בדיון שהתקיים בנובמבר 2012 במשרד לבט"פ בנושא "הקמת יחידה ללחימה בפשיעת סייבר" הוחלט על תכנית אופרטיבית לשנת 2013 שתכלול הקמת יחידה ארצית לחקירת פשעי סייבר וחיזוק יחידות ההו נאה פשיעת סייבר | 1867 .
הפשיעה בתחום זה במחוזות.
תכנית זו הוגדרה "שלב ראשון בתכנית ארוכת טווח.
שבסופה הן היחידה הארצית והן המחלקים במחוזות יחוזקו", זאת בשל היעדר מקורות למימוש התכנית המלאה משנת 2009.
כפועל יוצא, ביוני 2013 פרסם אג"ת את התכנית ל"הקמת המערך למאבק בפשיעת סייבר", שתהווה "קפיצת מדרגה" ותאפשר "לרכז את פעולות המשטרה בתחום הסייבר.
מתוך שאיפה להיות צעד אחד לפני הפשיעה המתפתחת במרחב הסייבר".
בחודש אוגוסט 2013 קיבלה התכנית אישור ארגוני מהמשרד לבט"פ.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לבט"פ ולמשטרה, כי אף שהצרכים הנדרשים להתמודדות עם פשיעת סייבר היו ידועים והועלו שוב ושוב במהלך עשר שנים מאז 2006 , פעולות המשטרה והמשרד במהלך השנים מימשו רק חלק קטן מהתכנית המלאה להתמודדות עם התעצמות אתגרי הפשיעה בתחום זה.
במהלך השנים הללו נעשו בדיקות ועבודת מטה, גובשו המלצות ואושרו תכניות היערכות שכולן הצביעו על צורך ברור ומובהק להגדיל באורח ניכר את מספר התקנים ביחידה הארצית, ולאיישם בשוטרים בעלי הכשרה מקצועית רלוונטית.
למרות זאת נמצא כי רק בשנת 2016 היה התקן של היחידה הארצית בסדר גודל שלפי המלצת המשטרה היה אמור להיות כבר בשנת 2010 (השלב הראשון של התכנית המלאה).
יצוין כי גם תקן זה הוא כשליש בלבד מהיקף כוח האדם הדרוש על פי המלצות המשטרה והמשרד לבט"פ בעבר.
בתשובת המשטרה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 (להלן- תשובת המשטרה) ציינ ה המשטרה כי תכנית 2013 מומשה בחלקה הן על ידי הקצאת משאבים חיצוניים ייעודיים למטרה זו והן באמצעות הקצאת משאבים ממקורות משטרתיים.
לדברי המשטרה היא והמשרד לבט"פ פועלים להעלאת מודעותם של הגופים המתקצבים לצורך בהקצאת משאבים נוספים למערך הסייבר.
בתשובתה הנוספת ל משרד מבקר המדינה מפברואר 2017 (להלן- התשובה הנוספת) ציינה המשטרה כי עם זאת, אין לתלות את המענה לאיומי הסייבר רק בכמות כוח האדם הקיימת בפועל ביחידה הארצית, וכי אחריות המשטרה בתחום זה ממומשת גם באמצעות מערכים אחרים שלהם זיקה ישירה ועקיפה למימוש אחריות המשטר ה בתחום הסייבר, ובהם מערך לאיסוף מידע במרחב הסייבר ומערך המאו"ר25 , שנועד לטפל בהיבטים של אלימות ופשיעה נגד ילדים ובני נוער ברשתות החברתיות .
המשטרה הוסיפה כי כמו כן ייפרסו בתחנות המשטרה אמצעים טכנולוגיים להפקת ראיות דיגיטליות26.
אגף התקציבים במשרד האוצר מסר ב תשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 כי הוא אינו מתנגד לתגבור יחידת הסייבר ומייחס חשיבות לטיפול בנושא במסגרת המשאבים הקיימים והעתידיים.
לדבריו, במהלך דיוני התקציב קובעים המשרד לבט"פ והמשטרה את סדרי העדיפויות, ולפיהם מוקצה תקציב המדינה.
25 'החלטות ממשלה מס1006 ( 17.
) 26 ראולהלן בפרק "חוליית מטה - שיתוף בידע".
פיצול היכולות בתחום .
וחזקה ואולם, נושא תקני כוח אדם למערך הסייבר לא נידון במהלך דיוני התקציב לשנים 2016-2015 ו- 2018-2017 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי מאחר שהיא סבורה שיש צורך בהקצאת משאבים נוספים למערך הסייבר, אך לטענתה הדבר נמנע ממנה בשל היעדר מקורות תקציביים, מחובתה להעלות נושא זה בדיוני התקציב הנערכים בשיתוף המשרד לבט"פ ומשרד האוצר.
במסגרת זו עליה להציג גם את המשמעויות ואת ההשלכות הנובעות מהקצאות תקציב חסרות לתחום זה, כדי שאפשר יהיה לבחון את הצורך בחיזוק מערך הסייבר בהשוואה לצרכים אחרים של המשטרה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי בצד הפעולות שפירטה המשטרה בתשובתה הנוספת, עליה לתת מענה גם לפשיעת סייבר מתוחכמת העושה שימוש בטכנולוגיות מתקדמות ומגוונות שמשתנות במהירות רבה.
מענה כזה מחייב כוח אדם מיומן וייעודי שיעסוק בכך, נוסף על המערכים המשלימים, שלא נועדו לטפל בפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית.
ממחקרים, מדוחות ומדיונים שעוסקים בהקמת מערכים משטרתיים עולה כי יש צורך מובהק בקיומה של יחידת פיקוד מרכזית שתהיה בעלת היכולות המקצועיות להתמודדות עם פשיעת סייבר מתוחכמת טכנולוגית וכן תשמש מוקד ידע, תיאום, ייעוץ והכוונה לכלל המשטרה בנושאי פשיעת סייבר.
במחקר של ארגון ה-NEIA27 מפברואר2012 , שדן בחקירת פשעי סייבר ופשעי טכנולוגיה, צוינה החשיבות בדבר יחי דה מרכזית שתפתח גישה אחודה להתמודדות עם פשיעת סייבר.
הצורך ביחידה מרכזית גובר במיוחד לנוכח המעבר של פשיעת סייבר לפשיעה מתוחכמת טכנולוגית ולנוכח העובדה שפעמים רבות נדרשת התמודדות עם ראיות דיגיטליות מורכבות.
לפי המחקר, טיפול מיטבי בפשיעת סייבר מתוחכמת טכנולו גית חייב להיות תחת יחידה מרכזית, כדי ליצור תיאום מירבי במערך שיביא לטיפול אחיד.
ממחקר שפרסמה בשנת2014 מחלקת אסטרטגיה באג"ת28 עולה כי פיצול היכולות בתחום פשיעת הסייבר מבטל יתרונות רבים בהתמודדות יעילה עם פשיעת סייבר, הטמונים בקיומה של יחידה מרכזית גדולה וחז קה.
לפי המחקר ריכוז משאבים .
27 National Executive Institute Associates ( www.
org/cybercrime -and-technology ) .
28 ,""יחידות סייבר ייעודיות בארגוני משטרה: סקירת מודלים ארגוניים ופרקטיקות מיטביותהעיקר במחקר ( 2013-2012 .
) המחקר סקר מודלים ארגוניים ופרקטיקות מיטביות של יחידות סייבר משטרתיות, בהסתמכו בין היתר על עבודות מחקר של האיחוד האירופי שבחן 18 יחידות סייבר משטרתיות במדינות שונות באירופה ( IPA, 2011 ( ), מחקר שנעשה באו"ם UNAFEI, 2009 ), וכן על בחינת הפרקטיקות המומלצות של האף.
איי ושל משטרת דרום קוריאה.
מאפשר להתמודד באופן אפקטיבי יותר עם פשיעת סייבר רחבת היקף, לנוכח היותה פשיעה ברמה טכנית גבוהה וחוצת גבולות.
כן צוין במחקר כי יחידה מרכזית אחת מביאה לידי תיאום טוב יותר בין כלל הגופים המעורבים בחקירות פשעי סייבר ולריכוז משאבים באופן שימנע כפילויות בחקירות, שכן עבריין סייבר יכול לתקוף בו בזמן כמה נקודות בכל רחבי המדינה.
בדוח ביקורת שהכין משרד המשפטים האמריקני על מערך האף.
איי לטיפול בפשיעת סייבר מיולי 201529 , צוינה החשיבות בדבר יצירת מערך מרכזי מאוחד שיכלול את כלל כוח האדם המיועד להתמודדות ולטיפול באירועים במרחב הסייבר, כדי שיוכל לתאם ולתזמן את פעילותם של חוקרי המערך.
צורך זה התעורר ביתר שאת בעקבות העובדה שאותן עבירות סייבר דווחו ליחידות שונות ברמה הארצית וברמה המקומית בארצות הברית30 .
מציאות זו פגעה הן ביכולת לטפל באירוע בצורה אחודה והן בתכלול הידע בתחום בין כל הכוחות הפועלים במרחב זה.
בדיון שנערך בינואר2015 , בהשתתפות פיקוד אח"ם ואג"ת, ציין סגן ראש אח "ם דאז כי "אופיין של העבירות בעולם הקיברנטי והאתגרים הטכנולוגיים מחייבים איחוד כוחות ויכולות ברמה הארצית, על מנת להביא לשיפור יכולות האכיפה בתחום " (ההדגשה אינה במקור).
במרץ 2015 הקים פיקוד אח "ם צוות עבודה לכתיבת תפיסת הפעלה של מערך הסייבר.
ביוני 2015 הציגה חטיבת החקירות באח"ם את תפיסת ההפעלה בפני פיקוד אח"ם ואג"ת.
לפי תפיסת ההפעלה, שבעקבותיה נקבע נוהל בנושא "הפעלת המערך לחקירת עבירות בסייבר, עבירות מחשב ומיצוי ראיות ממחשב" מחודש יוני 2015 (להלן- תפיסת ההפעלה), ובניגוד לעמדה המקצועית שהוצגה המלמדת על הצורך ביחידה מרכזית, הוחלט כי הטיפול בפשיעת סייבר יפוצל בין שלושה גופים, כדלהלן: 1.
חוליית סייבר: תשמש יחידת מטה באח"ם בכפוף לראש חטיבת החקיר ות (להלן - חוליית המטה), ותבצע את התפקידים האלה: (א) תיאום פעילות היחידות החוקרות; (ב) הנחיה מקצועית וריכוז הדרכות והכשרות ליחידות החוקרות ולחוקרים המיומנים; (ג) פיקוח ובקרה על ניהול תיקי חקירה; (ד) איסוף מידע שוטף בהיבט הארצי והעולמי; (ה) רכישת ציוד מיוחד לטובת המערך.
יחידה ארצית: תרכז את פעולות המשטר ה בתחום הסייבר, תהיה כפופה פיקודית למפקד יחידת להב 433 ותעסוק בתחומים האלה: (א) חקירת עבירות ברמה הארצית ועבירות חמורות ומורכבות ("עבירות מחשב איכותיות"), וכן עבירות המעוררות עניין ציבורי רב, עבירות בעל ות היבטים ביטחוניים ועבירות הדורשות שיתוף פעולה עם גורמי חקירה בחו"ל; (ב) קבלת אחריות על הנחייתן המקצועית של יחידות חקירה אחרות במערך וסיוע לחוליית המטה בכל הקשור .
29 Audit of the Federal Bureau of Investigation's Implementation of Its Next Generation Cyber Initiative (July 2015) (להלן- דוח הביקורת על מערך האף.
30 כך לדוגמה תוכנה זדונית , שהדיווחים על אודות נזקיה התבטאו בתלונות הן לכוחות אכיפת חוק מדינתיים והן לכוחות מקומיים, בלי שהיה גורם מתכלל.