HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
העדויות שהצטברו מלמדות על תופעה שהלכה והחריפה בכל הקשור לסכומי הכופר הנדרשים והעינויים הקשים שעוברים המבקשים להגיע לישראל מידי שוביהם.
בשנת 2012 התברר כי רבו הנכנסים לישראל אשר כלל לא ביקשו להגיע אליה, אלא נחטפו כדי שייסחט מהם כופר כספי, והם סבלו מהתעללות אכזרית, עד שהצליחו להמציא את סכומי הכסף הנדרשים.
בחלק מהמקרים ענו נסיבות התעללו ת זו להגדרת עברת החזקה בתנאי עבדות בחוק העונשין, התשל"ז- 1977 (להלן- חוק העונשין), סעיף 375 .
מהותה של תופעת העבדות והסחר בבני אדם לעבדות ולעבודות כפייה (להלן- קרבנות סחר) היא בהתייחסות לבני אדם כאל רכוש.
היא נפוצה בעיקר בקרב אוכלוסיות חלשות במיוחד, ה מגיעות מארצות מצוקה לארצות אחרות כדי למלא צרכים שונים.
חוק העונשין מגדיר מהי עברת החזקה בתנאי עבדות ועברת סחר בבני אדם, הנעשית בין היתר לשם הבאתו לידי עבדות או לידי עבודות כפייה.
בדצמבר 2002 ובדצמבר 2007 החליטה הממשלה להטיל על משרד הרווחה להקים מסגרות לשכן בהן קרבנות סחר, ואחת מהן תהיה מעון שיקומי המיועד לשהות ממושכת, עד שנה, לקרבנות סחר הסובלים מבעיות פסיכוסוציאליות ורפואיות קשות וזקוקים לתהליך שיקומי; במסגרת המעון יינתנו סיוע פסיכוסוציאלי, סל שירותים רפואי, שירותי תמיכה וליווי, מזון, דיור וביגוד; הקרבנות יועברו אליו בסמוך לאיתורם, ככל האפשר.
על זיהוי קרבנות סחר בבני אדם מופקדת המשטרה, והיא אחראית לבחון את עניינו של כל זר המגיע למתקן משמורת לזרים ועולה חשש כי הוא קרבן סחר.
אם נמצאה ראשית ראיה לכך זרים שאינם בני הרחקה מישראל 119 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שמדובר בקרבן סחר, הוא מועבר למקלט ייעודי.
המדינה מפעילה שני מקלטים לקרבנות סחר בבני אדם: מקלט "מעגן" לנשים ולילדיהן ובו 35 מיטות; ומקלט "אטלס" לגברים ובו 35 מיטות.
פרט למקלטים אלה, ישנן שלוש דירות מעבר ליוצאות המקלט שיכולות להיות במסגרת עצמאית יותר, ובהן 18 .
האגף לסיוע משפטי במשרד המשפטים מייצג משנת 2004 , ללא תשלום, קרבנות סחר בבני אדם.
בשנת 2012 התקבלו באגף287 פניות לקבלת סיוע משפטי, מתוכן147 של יוצאי אפריקה שטרם הגעתם לישראל הוחזקו בסיני בתנאים קשים, שחלקם מגיעים לכדי עבדות.
מתוך 58 ,גברים שעברו התעללות קשה בסיני26 הוכרו כקרבנות סחר75 .
מתוך89 ,נשים הוכרו 57 כקרבנות סחר76 .
זרים כקרבנות סחר באותה שנה קרבנות סחר שאין מקום לקליטתם במקלטים 1.
במהלך תקופה קצרה יחסית, הגיעו לישראלעשרות זרים שהוכרו כקרבנות סחר, ועקב כך נוצר מחסור במקומות שהייה במקלטים ב- 2012 , וזרים שהוכרו כקרבנות נאלצו להישאר במשמורת עד שהתפנה מקום.
על פי משרד הרווחה, במקרים רבים המתינו זרים למקלט במשך שנה או יותר.
עם שחרורם ממשמורת, וכל עוד לא נקלטו במקלט, קרבנות הסחר מקבלים טיפול רפואי חלקי בלבד, כמו אוכלוסיית הזרים.
בינואר 2013 הוחזקו במשמורת36 .
זרים שהוכרו כקרבנות סחר, אולם לא נמצא מקום עבורם במקלטים מתשובת משרד הבריאות עולה כי הוא מנסה לגבש פתרון שיאפשר טיפול רפואי לקרבנות סחר שלא נמצאים במקלט, אולם פתרון כזה עדיין לא קיים.
משרד הרווחה מופקד כאמור על הקמת מסגרות לנפגעי סחר.
התברר כי משנוצר מחסור במסגרות כאלה, ומתוך כוונה לשחרר זרים שהם קרבנות סחר ממתקני משמורת, נפתח פתח לשחרורם.
אולם שירותי הרווחה לא לקחו חלק בפתרון הזמני שהושג.
במסגרת הליך משפטי בבית המשפט המחוזי בבאר שבע בשבתו כבית משפט לעניינים מנהליים, נדון במרץ 2013 עניינה של זרה שהוכרה כקרבן סחר.
במהלך הדיון הסכימה נציגה של ארגון א.
ף ללוות את האישה הזרה, החל משחרורה ממשמורת לידי משמורן בקהילה, ועד שיתפנה מקום עבורה במקלט.
בית המשפט אישר את ההסדר.
בעקבות החל טה זו ועד יולי 2013 , קיבלו בתי הדין לביקורת משמורת שוהים שלא כדין החלטות בעניינם של 33 זרים שהוכרו כקרבנות סחר, ובהן הורו בתי הדין לשחרר את הזרים ממשמורת למשמורן בקהילה, עד שיתפנה מקום עבורם במקלט.
כן קבעו בתי הדין שבמהלך שהותם אצל המשמורנים בקהילה, ילווה א.
ף מסר כי הוא מעסיק עובדת סוציאלית אחת בלבד, בחצי משרה, ואין בידיה הכלים הייעודיים או ההכשרה לטיפול ולשיקום של קרבנות הסחר.
ביולי 2013 ציינה מנהלת השירות לטיפול במתבגרים, בצעירות ובצעירים במשרד הרווחה בדיון שכינסה הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים בכנסת, כי ארגון א.
נוספים שוחררו ממשמורת, עזבו את ישראל או שעניינם עודנו בבירור 76 16 .
נוספות שוחררו ממשמורת או ביקשו לעזוב את ישראל בטרם ניתנה החלטה בעניינן 120 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משימה שאינו יכול לעמוד בה, וכי נעשה ניסיון לגייס תקציב לליווי של עובדת סוציאלית לאוכלוסייה זו.
באוגוסט 2013 החלו שירותי הרווחה של עיריית ת"א להפעיל מרכז יום לקרבנות סחר הנמצאים בקהילה וממתינים למקום במקלט.
המרכז פועל ארבע שעות ביום, במשך חמישה ימים בשבוע, ומדצמבר 2013 ,הוא משרת גם קרבנות גברים.
על פי תשובת משרד הרווחה המרכז נועד לתת מענה למצוקות של קרבנות סחר זרים שנמצאים אצל משמורנים, וכן מספק להם מזון.
משהוקם מרכז היום, ארגון א.
ף אינו מלווה עוד את קרבנות הסחר.
בתשובת משרד המשפטים מדצמבר 2013 נמסר כי קרבנות סחר שוחררו ממתקן משמורת לקהילה רק לאחר שעורכות דין מטעם האגף לסיוע משפטי במשרד נפגשו עם המשמורן המיועד, וערכו בדיקה של מידת ההיכרות של המשמורן עם קרבן הסחר, טרם הצעתו לבית הדין: המשמורן המיועד נדרש להציג חוזה שכירות ואישור מעסיק כי יש לו מקום עבודה מסודר, להסביר אם יש קרבה משפחתית ומהי מידת הנכונות שלו לסייע, ונעשה ניסיון מעמיק להתרשם מאישיותו.
כמו כן, הוסיף המשרד, נשמר הקשר עם הקרבנות לאורך תקופת המשמורת וננקטו פעולות אם אותרו בעיות.
במאי 2013 הודיע שר הרווחה, בעקבות פנייה של יושבת ראש הוועדה לקידום מעמד האישה בכנסת, על הקצאת תקציב לפתיחת מתקן נוסף (הוסטל) לקרבנות סחר ובו 18 .
מיטות המתקן נפתח בדצמבר 2013.
קרבנות סחר ששוהים במקלט מקבלים מהמדינה היתר לעבוד.
עלזרים שהוכרו כ קרבנות סחר, שעדיין לא נמצא להם מקום במקלט וכן על קרבנות שסיימו את תקופת שהייתם זו, חל ההסדר הארעי שחל על כלל הזרים כאמור: אפשרותם להתפרנס תלויה ביכולתם להשיג עבודה ששכר בצדה, והמדינה אינה מתירה להם לעבוד אולם נמנעת מאכיפת האיסור על המעסיקים.
קרבנות סחר הם החלשים והפגיעים בקבוצה החלשה והפגיעה של זרים שאינם בני הרחקה, והם הגיעו לישראל דרך גבול מצרים לאחר שעונו.
אנשים אלה היו בסכנה קיומית ממשית, וחלקם נחטפו לישראל והגיעו שלא ברצונם.
אנשים אלה זכאים לטיפול מסור ותומך ככל שיכולה מדינת ישראל להעניק, לרבות ליווי וטיפול בתחומי הרווחה והבריאות, ולכל הפחות ככל שצריך לקבל קרבן סחר שנכנס למקלט, על פי החלטת ממשלה.
אמנם במשך כחצי שנה טופל במסירות עניינם של עשרות זרים שהוכרו כ נפגעי סחר, שהגיעו במהלך תקופה קצרה יחסית לישראל ולא נמצא להם מקום במקלט, אך משרד המשפטים וארגון א.
ף הם שטיפלו בה ם, ולא שירותי הרווחה של המדינה, שהם בעלי ההכשרה הנדרשת ובעלי הסמכות לעסוק בכך.
בעקבות הצורך שעלה במקומות נוספים במקלט לקרבנות סחר, פתח משרד הרווחה מקלט נוסף.
על הנהלת משרד הרווחה לוודא שטיפול וליווי בתחום רווחה שיש להעניק על פי הדין, יינתנו בידי גורמי הרווחה האחראים לכך מטעם המדינה.
לנוכח מצבם המיוחד ומידת הפגיעות של קרבנות סחר, והמגבלות הקיימות על יכולתם לכלכל את עצמם מחוץ למקלט, מוטל על שר הפנים, שר הרווחה ומשרד המשפטים לגבש יחד דרך פעולה שתבטיח לזרים שהוכרו כקרבנות סחר קיום בסיסי בכבוד.
זרים שאינם בני הרחקה מישראל 121 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הטיפול בקרבנות עינויים תופעת נפגעי מחנות העינויים בסיני מוכרת כאמור לגורמים ממשלתיים מסוף שנת 2009 .
קרבן עינויים שלא הוחזק בתנאי עבדות לא יוכר כקרבן סחר בבני אדם כהגדרתו בחוק העונשין.
לפיכך אם המוחזקים סבלו מעינויים בלתי אנושיים אך לא חויבו לעבוד או לספק שירותים כלשהם, לרבות שירותי מין, הם לא יוכרו כקרבנות סחר, אף שאין להתכחש לסבלם הקשה, ויקבלו שירותים מצומצמים ביותר מרשויות המדינה, כפי שמקבלת אוכלוסיית הזרים בכללותה.
לגורמים הממשלתיים אין נתונים על היקף הזרים שעונו, הגם שנעשה ניסיון מאומץ במשרד המשפטים לרכז נתונים כאלה.
להערכת מתאמת המאבק בסחר בבני אדם במשרד המשפטים, נמצאים בישראל לפחות 1,300 זרים שעונו.
להערכת נציבות האו"ם לפליטים, כ- 7,000 יוצאי אריתריאה נפלו קרבן לעינויים בסיני בשנים 2012 -2010 .
עמדת הנציבות היא כלהלן: כיוון שקרבנות העינויים נושאים טראומה וצלקות נפשיות, הם זקוקים לשירותי שיקום רפואיים ונפשיים, שיש להנגיש להם בהקדם; מצבם של קרבנות שאינם מטופלים מידרדר לא פעם ועלול להגיע למצבי קיצון.
על פי בדיקה משותפת לרל"א ולארגון "מוקד סיוע לעובדים זרים", מתוך כ - 1,300 זרים שרואיינו במרפאת רל"א, 24% עברו התעללות קשה, פיזית ונפשית (מכות, הצלפות, שרפה וצריבה באש, הלם חשמלי, קבורה בחול, תלייה באוויר מהגפיים, חשיפה לשמש, התעללות מינית, איום בהוצאה להורג, ירי או איומים בקצירת איברים להשתלה); 59% דיווחו על מחסור חריף באוכל; 53% ;דיווחו שמנעו מהם גישה למים37% היו עדים לפציעה או למוות של זר אחר; 7.
2% נחטפו והובאו לסיני ולישראל מבלי שהתכוונו לכך.
בבדיקת הארגונים נסקרו30 פרוטוקולים של בית הדין לביקורת משמורת שוהים שלא כדין, שבהם הורה הדיין לבדוק אם יש להגדיר את המוחזק קרבן סחר: בתשעה מקרים צוין כי נמצאו על גוף המוחזק סימנים לעינויים נראים לעין; 18 מ-22 .
הנשים הצהירו כי נאנסו 3.
במאי 2006 החליטה הממשלה להקים ועדת מנכ"לים קבועה שתתאם את המאבק בסחר בבני אדם במישורי האכיפה, ההגנה על נפגעי הסחר ותכניות המניעה.
ליו"ר הוועדה מונה מנכ"ל משרד המשפטים.
במהלך דיוני הוועדה , היא החליטה למנות צוות שיעסוק בנושא קרבנות העינויים, ובמאי 2012 .
הוא כינס דיון ראשון עד לסוף 2013 לא גיבש הצוות העוסק בקרבנות העינויים מסקנות או המלצות בנושא.
זרים החיים ללא קורת גג מצבם של זרים חסרי קורת גג מחריף במקרים שבהם כרוכה בלינה ברחוב סכנה יתרה 77 .
בחורף 2012 , בפרויקט משותף של עיריית ת"א ועמותת לשובע, הוקם אוהל ששימש מחסה לכ-180 זרים בגינת לוינסקי, ובחורף של שנת 2013 הוא שימש מחסה ל-80 .
זרים על פי מידע שמסר ארגון א.
ף, בין הזרים חסרי קורת הגג שפנו אליו כדי לקבל סיוע היו גם נשים בהיריון, חולים במחלה כרונית כגון איידס או סרטן וכן זרים הסובלים מפגיעה פיזית.
77 משרד הרווחה מבחין בין "חסרי קורת גג" ובין "דרי רחוב".
בפרק זה מתוארים מקרים שבהם לא נבדקו נסיבות מגוריהם של האנשים ברחוב, ולכן אי-אפשר לדעת לאיזו מההגדרות הם עונים.
:נמצא כי שתי פניות להנהלת משרד הרווחה בנוגע לזרים חסרי קורת גג לא נענו בנובמבר 2010 פנו נציגי שירותי הרווחה של עיריית ת"א לסמנכ"ל משרד הרווחה בעניינם של זרים המתגוררים ברחוב , " מבלי יכולת לטפל ב עצמם, מצויים בסכנת חיים אמיתית ומהווים מפגע קשה לסביבה "; העירייה העריכה כי מדובר ב - 10-20 איש, והגדירה אותם "מקרי קצה".
העירייה ביקשה מהמשרד לממן את השמת הזרים האלה במוסדות הטיפוליים המתאימים כדי שיוכלו לקבל את הטיפול הראוי.
סמנכ"ל משרד הרווחה לא השיב לפניי ה האמורה.
כשנתיים לאחר מכן, בינואר 2012 ,, פנה ארגון א.
ף למנכ"ל משרד הרווחה דאז לראש עיריית ת"א ולאחרים בנוגע להחרפה במצבם של כ - 250-200 מבקשי מקלט חסרי קורת גג הלנים תחת כיפת השמים, גם בחורף.
לשכת מנכ"ל משרד הרווחה מסרה למשרד מבקר המדינה כי המכתב לא נמצא במסמכיה.
במרץ 2012 כתב ארגון א.
ף למנהלת השירות לרווחת הפרט והמשפחה במשרד הרווחה על זר מאריתריאה, בן 52 , כבד ראייה וחסר דיור, שאינו מסוגל לעבוד ולכלכל את עצמו, ויש חשש לשלומו הפיזי והנפשי.
הארגון מסר שלא ענו על מכתבו.
הבדיקה העלתה כי במשרד הרווחה לא נמצאו אסמכתאות לטיפול במקרה זה.
המשרד מסר כי אין בידיו נתונים על דרי רחוב זרים.
מכאן ספק אם המשרד טיפל בזרים כאלה.
בתשובתו של משרד הרווחה הוא ציין שבכוונתו להקצות לעיריית ת"א 3 מיליון ש"ח לשם טיפול בקטינים זרים בסיכון החל ב- 2014 ; כספים אלה ישמשו גם לטיפול בזרים החיים ללא קורת גג.
בבג"ץ החוקתיות קבעה כב' השופטת עדנה ארבל: "מקובל על הכול כי הזכויות המוענקות על ידי המדינה לזר, ובוודאי לזר שנכנס באופן בלתי חוקי למדינה, אינן משתוות לאלו הניתנות לאזרחי המדינה, ואף חובותיה של המדינה כלפיו אינן זהות כמובן.
עם זאת אין משמעות הדבר כי המסתנן מופשט מכל זכויותיו ברגע שנכנס למדינה, ואף אם באופן לא חוקי.
המסתנן 'אינו נכנס בשערי המדינה ומשיל מעליו את אנושיותו וזכויותיו היסודיות'".
מדיניות משרד הרווחה בנוגע לטיפול בזרים שאינם בני הרחקה גורסת כי באין מדיניות ממשלתית כוללת לא יוענקו שירותי רווחה לזרים, למעט במקרים שבהם נשקפת סכנה מידית לשלומם.
ספק אם ביכולתם של שירותי הרווחה לזהות זרים שנשקפת סכנה לשלומם, שכן נגישות הזרים לשירותי הרווחה מוגבלת ביותר.
במצב זה נותרים מחוץ למעגל המטופלים בידי שירותי הרווחה נשים מוכות שאינן שוהות במקלט; זרים שעונו בדרכם לישראל, ולא נבחן מצבם הפיזי והנפשי; וזרים שהוכרו כקרבנות סחר ולא נמצא להם מקום במקלטים78.
78 בנוגע למענה החסר של שירותי הרווחה לקטינים, ראו דוח הקטינים וכן ממצאי מעקב אחר תיקון כמה מהליקויים שהועלו בו בדוח זה, עמ' 000.
זרים שאינם בני הרחקה מישראל 123 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עולה חשש ממשי כיהמענה הניתן לקבוצות חלשות ופגיעות אלו כתוצאה מיישום המדיניות האמורה אינו עומד בהוראות חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, אינו מבטיח שמירה מפגיעה בגופו או בכבודו של הנמנה עם קבוצות אלו, ואינו שומר על זכותו לביטחון סוציאלי בסיסי.
כמו כן קיים חשש כי המענה הניתן לקבוצות האלה אינו עומד גם בהוראות האמנה בדבר זכויות חברתיות, שנועדה להבטיח את שמירת זכותו של אדם לביטחון סוציאלי, לרמת חיים נאותה ולהנאה מרמת הבריאות הגופנית והנפשית הגבוהה ביותר שאפשר להשיגה, עד כדי מרב המקורות העומדים לרשות המדינה.
מוצע לכן כי היועץ המשפטי לממשלה יבחן נושא זה לאור ממצאיו של פרק זה וינחה את משרד הרווחה בהתאם לתוצאות בחינתו.
שר הרווחה והשירותים החברתיים השיב למבקר המדינה, כי נושאים שהועלו בביקורת, כרוכים בקשר הדוק בטיפול של משרדים אחרים.
הוא ציין לדוגמה, את נושא הטיפול בקרבנות סחר, וציין כי המשרד מטפל בקרבנות במשך שנה כדי לאפשר להם להשתקם, ובמהלכה הם זכאים גם לאישורי עבודה; באין מדיניות ממשלתית כוללת, עם יציאתם מהמקלט הם אינם זכאים עוד לאישורי עבודה, לטיפול רפואי ולמגורים, ועלולים ליפול מחדש קרבן לאלימות וניצול.
מתשובתו של משרד הרווחה מדצמבר 2013 , עולה כי הוא ערך שינוי במדיניותו, לפיו הוא י חל ל טפל בזרים בעלי מוגבלויות, לרבות הפ נייתם למסגרות חוץ - ביתיות.
עוד השיב שהוא שוקד על כתיבת נוהל המגדיר את מדיניות המשרד לטיפול בזרים ואת דרכי הפעולה.
על שר הרווחה ומנכ"ל משרדו, על משרד המשפטים, וגם על משרד האוצר אם יידרש, לעשות את השינויים הנדרשים במדיניות הרווחה כדי לוודא שהיא תעמוד בדרישות הדין בכל הנוגע לקבוצות הזרים שבהן עסק פרק זה, ואם נדרש, להעמיד לצורך זה משאבים סבירים.
על משרד הרווחה לגבש גם תכנית פעולה שנגזרת מהמדיניות (בנוגע לפעולות שכרוכות בפעולות של גורמים ממשלתיים אחרים - ראו להלן).
אם יימצאו חסמים העומדים בפני ביצוע הפעולות האלה , על שר הרווחה להציגם לפני הממשלה, ובמידת הצורך לשוב ולהעלות את הנושא עד שיגובש פתרון.
בפרק זה נבחן הטיפול של הממשלה בזרים שאינם בני הרחקה מול הוראות הדין.
טיוטת ממצאי דוח הביקורת הועברה לתגובת משרד המשפטים, והוא השיב כלהלן: "עמדת המבקר שעל הממשלה לגבש מדיניות ותכניות פעולה בנושא הזרים המצויים בישראל ואינם בני הרחקה (בעיקר אריתראים וסודנים).
ההמלצות בעניין מכוונות בעיקר למשרדי הפנים הבריאות והרווחה בתחומי אחריותם.
כאשר משרד המשפטים מתבקש לסייע בידם בגיבוש הנ"ל.
דהיינו הדוח אינו מבקר את משרד המשפטים, ככזה, ולכן אין לי הערות לטיוטה" 79 .
79 משרד המשפטים צירף לתשובתו זו תשובה נפרדת לעניין ספציפי שעלה בדוח- הטיפול בקרבנות סחר בבני אדם.
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לאחר מכן פנה משרד מבקר המדינה ליועץ המשפטי לממשלה, וביקש לקבל את התייחסותו להיבטים הנוגעים לדין הבין-לאומי ולזכויותיהם של זרים שאינם בני הרחקה על בסיס המשפט הבין-לאומי, לנוכח ממצאי הביקורת.
המענה שניתן לפנייה זו היה כלהלן: "לפי הדין הישראלי והבינלאומי ופסיקת בית המשפט, ככלל, זכויות סוציאליות הניתנות לישראלים אינן ניתנות, בהכרח, לזרים השוהים בישראל.
היועץ המשפטי לממשלה אינו סבור, כי מדינת ישראל מפרה את חובותיה לפי המשפט הישראלי, או המשפט הבינלאומי, בנוגע לזרים שאינם בני הרחקה".
עוד צוין בתשובה: "כידוע, הנחיות היועץ המשפטי לממשלה מחייבות את כל המערכת הממשלתית, ופרשנותו של היועץ המשפטי לממשלה לחוק היא הפרשנות המוסמכת מבחינת רשויות השלטון, כל עוד לא קבע בית המשפט אחרת".
ככלל, אין הזרים זכאים למלוא הזכויות הניתנות לתושבי ישראל.
א ולם על פי פסיקת בג"ץ, כפי שמובאת בדוח זה, אין הזר "מופשט מכל זכויותיו ברגע שנכנס למדינה, ואף אם באופן לא חוקי.
"80; הוא "אינו נכנס בשערי המדינה ומשיל מעליו את אנושיותו וזכויותיו היסודיות"81.
בלי לדון בשאלת הסמכות לפרש את החוק, מעיר משרד מבקר המדינה כי ממצאי דוח זה מעידים על כך שבאוכלוסיית הזרים בכללותה, שאליה התייחס היועץ המשפטי לממשלה, יש קבוצות, שעשויות למנות אלפי בני אדם, שבשל נסיבות חייהן הן נזקקות עד מאוד לשירותים שמספקת המדינה, שמטרתם הבטחת קיום בסיסי בכבוד.
בהינתן ממצאי הדוח והדין המפורט בו, סבור מבקר המדינה כי מן הראוי שהיועץ המשפטי לממשלה יבחן מחדש את עמדתו בנושא, שהובאה בתשובתו, בשים לב לאותן קבוצות זרים.
במהלך השנים עלה צורך לקבוע מדיניות בנוגע לטיפול בזרים - מדיניות ממשלתית כוללת, וכנגזרת ממנה - מדיניות בתחומו של כל משרד ממשלתי שנוגע לדבר.
בדוח שנתי58 ב של מבקר המדינה הובאו ממצאי הביקורת בדבר הטיפול במבקשי מקלט מדיני בישראל.
בדוח צוין כי בסיכום דיון שכינס במרץ 2006 היועץ המשפטי לממשלה דאז מר מני מזוז הוא ציין כי סוגיית המסתננים מגבול מצרים אינה סוגיה משפטית בעיקרה, וכי על הדרג המדיני לקבוע מדיניות בעניינה, להיערך לטיפול מערכתי בנושא ולהקצות את המשאבים הדרושים82 .
בפברואר 2010 הגישו ראש הממשלה ושר הביטחון הצעת החלטה לממשלה בדבר גיבוש חוק הגירה.
בדברי ההסבר להצעה נכתב כי למדינת ישראל אין מדיניות הגירה אחודה בחוק, כפי שקיימת במדינות מערביות רבות בעולם ; מצב זה גורם לאי -בהירות משפטית .
80 בג"ץ 7146/12 אדם ואח' נ' הכנסת ואחרים, פס' 113 לפסק דינה של השופטת ארבל (פורסם במאגר ממוחשב 16.
) 81 בג"ץ 7146/12 אדם ואח' נ' הכנסת ואחרים, פס' 113 לפסק דינה של השופטת ארבל, בהשאלה מדברי השופט לוי בבג"צ 4542/02 'עמותת "קו לעובד" ואח' נ' ממשלת ישראל ואח (פורסם במאגר ממוחשב 30.
) 82 מבקר המדינה, דוח שנתי 58ב ( 2008 '), "הטיפול במבקשי מקלט מדיני בישראל", עמ115.
זרים שאינם בני הרחקה מישראל 125 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ולקבלת החלטות אד-הוק ללא בחינה מקיפה ורוחבית של מדיניות ההגירה של ממשלת ישראל בכלל, העלולות לפגוע באינטרסים רחוקי טווח של מדינת ישראל, ואף עלולות לפגוע בזכויות אדם; היעדר מדיניות סדורה מקשה להתמודד עם האתגרים שמציבה ההגירה; קיים צורך לאומי להסדיר את מדיניות ההגירה באופן מקיף וקוהרנטי, אשר ישרת את מטרותיה של מדינת ישראל ויהלום את ערכיה.
כאמור, באמירת אגב בפסק דין של בית המשפט העליון מיולי 201283 נכתב כי הערפל הנורמטיבי במדיניות אי -ההרחקה הזמנית, של א נקבעו בצדה כללים ונהלים ברורים בנוגע לזכויות של אותם "בלתי מורחקים", אינו רצוי, ובהינתן ממדי התופעה טוב היה לו היה זוכה הנושא להסדרה, ויפה שעה אחת קודם.
על פי דוח של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, אי- הסדרת הטיפול בזרים מאפיינת בעיקר מדינות לא מתועשות, ואף אחת מהמדינות החברות ב - .
אינה נוהגת כך, זולת ישראל בבג"ץ החוקתיות מספטמבר 2013 כתבכאמור בית המשפט העליון: "משמעותה של המדיניות של ישראל כלפי אזרחי אריתריאה מעולם לא הובהרה כל צרכה על ידי המדינה.
כך, מלבד עיקרון אי-ההחזרה הנובע מהגנה זו, לא נחקק כל הסדר מפורט באשר למשמעותו של הסדר זה ולזכויות הניתנות מכוחו"; "סוגיית מעמדם של המסתננים זועקת להסדרה חקיקתית כוללת ולמחשבה ארוכת -טווח אשר יהא בה משום מענה, ולו חלקי, לשלל האתגרים שסוגיה זו מציבה בפני החברה הישראלית.
משמדיניות אי-ההרחקה 'הזמנית'.
עוד נכתבבבג"ץ החוקתיות: האתגר שעמו נאלצה ונאלצת מדינת ישראל להתמודד על רקע הגירה בלתי מוסדרת של עשרות אלפים מאפריקה אל גבולותיה הוא מורכב.
לא יימצא חולק על כך שהמדינה אינה יכולה לשקוט על שמריה, ושעליה להתמודד עם תופעה מורכבת זו; המהגרים הלא חוקיים אשר הציפו את המדינה במהלך השנים האחרונות, ששיעורם מגיע כמעט כדי אחוז מכלל האוכלוסייה, ממחישים עד כמה זקוקה מדינת ישראל למדיניות הגירה ולהגדרת מטרות, יעדים וכללים שייתנו לרשויות כלים להתמודד עמ ם.
כמו כן ממ חישה המציאות העגומה את התוצאות השליליות של היעדר מדיניות הגירה , הנובעות ממהלכים שמתאפיינים בהחלטות אד -הוק, שחלקן מתקבלות שרירותית ללא יד מכוונת .
פתרונות אד- הוק מסוג זה אינם תחליף למדיניות סדורה; ההסתננות הביאה עמה תוצאות קשות במגוון תחומים.
נדמה כי הנפגעים העיקריים, גם אם לא הבלעדיים , הם בני השכבות ה חברתיות- כלכליות החלשות.
מצב זה לא היה תוצאה של מדיניות מכוונת, אלא תוצאה של זרם החיים ואולי אף של היעדר מדיניות.
בדוח ה קטינים קבע מבקר המדינה: "המענה המערכתי לבעיית השוהים חסרי המעמד האזרחי בישראל מחייב התמודדות עם כמה היבטים, מעבר למניעת כניסתם לישראל.
היבטים עיקריים בהם: הטיפול הראשוני באלו מהם שנכנסו לישראל, והשבת אלו אשר ניתן להשיבם על פי הדין; וטיפול בחסרי המעמד השוהים בישראל, אשר אי -אפשר בשלב זה להשיבם לארצות מוצאם או לארצות אחרות"; "ממשלת ישראל אכן גיבשה מדיניות וקיבלה החלטות בכל הקשור למניעת כניסתם של אנשים חסרי מעמד אזרחי לישראל והגברת האכיפה בנושא.
ואולם, הממשלה לא קבעה מדיניות ברורה בכל הנוגע לטיפול בחסרי מעמד אזרחי השוהים בישראל ואשר אין אפשרות להשיבם בשלב זה לארצות מוצאם או לארצות אחרות".
83 עע"ם 8908/11 אספו נ' משרד הפנים (פורסם במאגר ממוחשב, 17.
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מאז שנת 2010 גיבשה הממשלה מדיניות בעניינם של זרים שאינם בני הרחקה, בכמה מישורים, כפי שיפורט להלן: מניעת כניסתם לארץ, עידוד עזיבתם מרצון, הקמת מרכז שהייה והפעלתו ואכיפ ה על מעסיקיהם.
ממצאי הביקורת מלמדים, כי מדיניות הממשלה הזו חסרה נדבך חשוב ומשמעותי של מתן מענה בתחום הטיפול וסיפוק צורכיהם הבסיסים של עשרות אלפי זרים המתגוררים בארץ, מחוץ למרכז השהייה ולמתקני המשמורת.
פניות המצביעות על צורך בגיבוש מדיניות .
בשנים האחרונות פנו משרדי ממשלה ורשויות מקומיות אל ראש הממשלה ומנכ"ל משרדו , ורשויות מקומיות פנו גם אל שר הפנים, בבקשה לקבוע מדיניות ממשלתית כוללת בנושא הזרים השוהים בארץ.
בפניות אלה שטחו הגורמים הפועלים בשטח, שנדרשים להעניק שירותים בסיסיים חיוניים לזרים, לטענתם ללא יד מכוונת של הממשלה ובלי שמובהרת להם מהי חובתם כלפי אנשים אלה, את תמונת המצב ואת טענותיהם.
להלן הפרטים: פניות של שרים 1.
ביולי 2009 כתב שר הרווחה והשירותים החברתיים דאז לראש הממשלה על טיפול שירותי הרווחה בילדי זרים, ועל מגבלות תקציביות העומדות בפני מתן שירותי רווחה לכל תושבי ישראל הזכאים ל הם, ועל אחת כמה וכמה לזרים.
השר ביקש לכנס דיון מקיף של הממשלה והדגיש כי הדיון הוא עקרוני ולא תקציבי.
מזכיר הממשלה דאז השיב לשר כי סוגיות בתחום זה מצריכות דיון וליבון יסודיים ומעמיקים, על כן הפורום הנכון לעסוק בהן הוא ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה (הקבינט החברתי -כלכלי ).
כשישה חודשים לאחר מכן שב וכתב השר דאז למזכיר הממשלה כי נושא הילדים הזרים נוגע לשורשיה של מדיניות ההגירה לישראל, לסוגיות של אזרחות ותושבות, לעמידה בהוראות של אמנות בין-לאומיות ולמשרדי המדינה ולרשויותיה.
הוא שב וביקש להעלות את הנושא לדיון בממשלה - לפני ראש הממשלה או לפני מליאת הממשלה או במסגרת הקבינט החברתי -כלכלי .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 כתב מזכיר הממשלה דאז כי נושא מעמדם של ילדי עובדים זרים עלה על שולחן הממשלה, והממשלה קיבלה כמה החלטות בנוגע למעמדם.
יודגש כי נושא טיפול שירותי הרווחה בזרים - קטינים או בגירים - שאינם נמצאים במתקני משמורת או מרכז שהייה, לא עלה לדיון בממשלה.
כמתואר בדוח הקטינים ממאי 2011 כתב שר הרווחה באותה עת מר משה כחלון לראש הממשלה במאי 2011 , בדברקטינים זרים הזקוקים לשירותי רווחה.
לדעתו, הטיפול בנושא מחייב מדיניות ממשלתית כוללת, אולם הממשלה לא קבעה מדיניות כזו.
השר ביקש לכנס דיון מקיף של הממשלה בנושא כדי לבחון את מדיניותה בהיבט הבין-משרדי.
מנכ"ל משרד רה"ם דאז השיב לשר כי בשלב הראשון י עשה משרד הרווחה את עבודת המטה מול המשרדים זרים שאינם בני הרחקה מישראל 127 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הנוגעים לעניין, ולאחר מכן יוכל לקבל סיוע ממשרד רה"ם.
משרד הרווחה לא עשה את עבודת המטה מול משרדי הממשלה האחרים.
שר הרווחה לשעבר השיב למשרד מבקר המדינה, כי משרד הרווחה פעל במשך השנים האחרונות מול משרדי הממשלה השונים בכל הנוגע לזרים; במסגרת עבודת מטה מסודרת התקיימו פגישות רבות, על מנת לגבש מענים לנושא חשוב זה.
הוא ציין כי המשרד פעל בין היתר מול משרד רה"ם, משרד המשפטים ומשרד האוצר; רק לאחר שהסתבר כי יש אי הסכמה בין המשרדים השונים, וכי ניתנו מענים חלקיים בלבד, הוא החליט לפנות לראש הממשלה.
במאי 2012 מסר מנכ"ל משרד הרווחה דאז שמשרדו ביקש לכנס דיונים של הממשלה בנושא כדי להבהיר את מדיניות הממשלה ואת "סל השירותים" שיש לגזור ממנה, ואולם הבקשות לא נענו, והמשרד הונחה לפעול כראות עיניו.
פניות ממערכת הבריאות 1.
עוד ב- 2008 ביקש מנכ"למשרד הבריאות דאז ממנכ"ל משרד רה"ם לשעבר שתיקבע מדיניות לגבי שירותים לזרים ושיוקצו האמצעים בהתאם.
באפריל 2012 התריע מנכ"ל משרד הבריאות לפני מנכ"ל משרד רה"ם כי הטיפול הרפואי החלקי שמקבלים זרים חסרי ביטוח רפואי בבתי חולים, ללא כיסוי כספי, ובהם 100 זרים או יותר החולים באיידס, הוא בבחינת "פצצה מתקתקת".
בינואר ובמרץ 2012 כתב מנהל המרכז הרפואי ע"ש סוראסקי למנכ"ל משרד הבריאות על היקף הטיפול הרפואי שניתן לזרים חסרי מעמד אזרחי בבית החולים, רובם המכריע חסרי ביטוח רפואי שמממן בדרך כלל טיפולים.
הוא הדגיש את מחויבות הממשלה להסדיר את תחום הטיפול הרפואי בזרים, גם לנוכח החובות האבודים של בית החולים והמעמסה הכספית המוטלת עליו.
מנהל המרכז הרפואי כתב במאי 2012 ליועץ המש פטי לממשלה, וביקש שיתערב ויעזור לפתור את הסוגיה הרובצת לפתחם של משרדי הבריאות והאוצר זה זמן רב ללא מענה , לרבות ה בעיה התקציבית המקשה על תפקוד המרכז.
הוא ציין כי לא יעלה על הדעת שמטופלי בית החולים ועובדיו יידרשו לשאת בעולה של בעיה לאומית.
פניות של חברי כנסת 1.
ביוני 2010 כתבהיו"ר דאז של הוועדה לבחינת בעיית העובדים הזרים בכנסת, חבר הכנסת יעקב כ"ץ, לכל חברי הכנסת והשרים בממשלה שפנה לראש הממשלה וביקש להציג את המידע שהצטבר ברשותו בנושא הזרים בדרום תל אביב, אולם לא נענה.
עוד כתב: "על ראש הממשלה להעמיד הנושא ב ראש סדר היום ולמנות אדם במשרה מלאה עם סמכויות מלאות כדי להביא את הבעיה הלאומית הזו לידי פתרון".
במאי 2012 פנהיו"ר ועדת הפנים והגנת הסביבה בכנסת דאז , חבר הכנסת אמנון כהן, במכתב לראש הממשלה בעקבות ישיבת הוועדה, שבה הועלו טענות כנגד הממשלה, על פיהן היא "לא מטפלת במסתננים וגורמת ליצירת בעיה חברתית ומצוקה קשה של תושבי שכונות מצוקה ומוסיפה על סבלם".
הוא ציין שהוועדה החליטה, בין היתר, כי "יש להקים ועדת שרים לנושא שתתכנס מדי שבוע ותדווח על התקדמות הדיונים ופתרונות מוצעים".
מנכ"ל משרד רה"ם השיב לחבר הכנסת כהן כי המציאות המתוארת במכתבו מוכרת לממשלה ולשריה היטב.
הממשלה מפעילה מארג של כלים ופעולות למיגור ההסתננות על כל נזקיה והשלכותיה, אשר במשולב, לאורך זמן, יתמודדו עם התופעה.
עוד פורטו ב מכתב מרכיבי 128 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 החלטת הממשלהובהם בניית הגדר, הקמת מרכז שהייה, אכיפה על מעסיקים ועוד, וצוין כי ראש הממשלה והשרים הנוגעים בדבר בוחנים אפשרויות להרחבת התכנית.
פניות של רשויות מקומיות לממשלה רשויות מקומיות נותנות שירותים לתושביהן, והן נמצאות בקשר ישיר עמם.