HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מצבה הכספי של חח"י בשנת 2007 מנע אתמימוש תכנית החירום.
לפיכך החליטה הרשות באוגוסט 2007 על תוספת של5% לעלות המוכרת של תעריפי הייצור של חח"י לתקופה של שנה, הסכום שנגבה בגין החלטה זו הסתכם בכמיליארד ש"ח וגבייתו הייתה הקדמה של ההכרה בעלויות ההשקעה .
עוד החליטה הרשו ת, בסוף אוקטובר 2008, להכירבעלויות הקמת יחידות ייצור האמורות לקום על פי תכנית החירום שקבע השר באותה השנה (להלן - שלב א) בסכום מצטבר של 2 מיליארד ש"ח, שייגבו בתעריפי החשמל מינואר 2009 עד תחילת ינואר 2011 .
,על פי החלטת הרשות הסכום שיצטבר ינוהל בחשבון ייעודי שיהיה בפיקוח הרשות; הוא יוקצה לחח"י ל ביצוע תכנית החירום בלבד, על פי עמידה באבני דרך ובאישור הרשות, והרשות תוודא שלא ייווצר תשלום עודף לחח"י.
בשימוע הנוגע להחלטה זו הבהירה הרשות כי לא תדון עוד בבקשות מעין אלה של חח"י.
עוד קבעה כי הכרתה זו נוגעת לעלות שלב א בלבד, ואישור למימון הפעלתן של יחידות ייצור נוספות על ידי הגדלת בסיס התעריף יינתן רק כשיוחל השימוש בהן.
משרד מבקר המדינה מעיר , כי החלטות הרשות להעלות את תעריפי החשמל למימון הקמתן של תשתיות במשק החשמל עוד קודם שהוחל בהפעלתן והפחתת המחיר לאחר תחילת הפעלתן, אינן עולות בקנה אחד עם עקרונות החוק לקביעת התעריפים .
החלטות אלה גם אינן תואמות את בסיס התעריף שקבעה הרשות 77, ולפיו מימון תשתיות במשק החשמל ייעשה באמצעות תעריפי החשמל בשיטה המקובלת של פריסת התשלומים על פני תקופת השימוש הצפויה.
בדצמבר 2008 אישר השר דאז תכנית פיתוח מואצת נוספת (להלן - תכנית חירום ב'), ובה נקבע כי באתר בצפון יוקם מחז"מ בעל הספק של 375 מגה-ואט, והקמתו תיעשה בשני שלבים: שלב א' יסתיים עד קיץ 2011 ושלב ב' עד קיץ 2013 .
77 החלטה1 מישיבה289 שהתקיימה ב- 1.
146 דוח ביקורת שנתי 63א .
בעקבות דיון שקיים שר האנרגיה ב - 1.
1078 הודיע מנכ"ל חח"י דאז לשר במרץ 2010 כי "במסגרת.
דיונים קודמים בדירקטוריון, הוחלט כי שלב ב' של תכנית החירום (3 ,]בצפון[ ) וכן הקמת המחז"מ]האמורות[ תוספות הקיטוריותלא יבוצעו עד למציאת פתרון מימוני/תעריפי הולם שיבטיח את ]ההדגשה במקור [ האיתנות הפיננסית של החברה".
מנכ"ל חח"י הוסיף כי החברה התריע ה בעבר שלוח הזמנים למימוש התכנית הוא "שאפתני ואולי ללא תקדים בהיקף ובלו"ז", וכי השלמתה "מותנית במציאת גיבוי מימוני ו/או תעריפי הולם להשקעות העתק שהיא .
78 הדיון עסק במצבה הפיננסי של חח"י ובדיונים בדירקטוריון החברה על מתווה תקציב הפיתוח שלה.
משרד האנרגיה והמים 147 .
נדרשה להרים בזמן קצר לטובת המשק", ולשם עמידה בלוחות הזמנים הקבועים בתכנית יש למצוא פתרון מימוני מתאים עד 30.
11 הודיע השר לראש הממשלה כי שנחיצות הקמתו ]בצפון[ "מחז"מ לטובת קיץ 2012 וקיץ 2013 נקבעה על ידי שר התשתיות הלאומיות בעבר ועל ידי הממשלה כתכנית חירום, לא ממומש מאחר שדירקטוריון חברת החשמל סבור כי מצבה הפיננסי הקריטי של החברה איננו מאפשר לה לפתח את משק החשמל במתכונת שבוצעה בעבר, באמצעות מימון עצמי של ההשקעה וקבלת החזר ההשקעה בתעריף לאורך חיי המתקן .
החברה ראתה ]ההדגשה במקור[ אמנם לנכון להקים את המחז"מ באמצעות שותפות יחד עם יזם פרטי, אך חלופה זו תארך זמן רב כך שהפרויקט ממילא לא יוכל לקום במועד בו הוא נחוץ למשק".
משרד האנרגיה הסביר למשרד מבקר המדינה באפריל 2012 , כי על חח"י "למלא את כל החובות המוטלות על בעל רישיון ספק שירות חיוני, גם משיקולים של טובת החברה".
חח"י הבהירה למשרד מבקר המדינה באותה עת, "שמן הראוי שבטרם מתקבלת החלטה לגבי חובתה של חח"י ל הקים יחידות ייצור חדשות, תיבחן יכולתה הפיננסית לבצע ולממש את ההחלטה", שכן הדבר מעמיד את החברה "בפני קונפליקט בלתי אפשרי".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בנסיבות אלה היה על המשרד להמליץ בפני השר להחליט על תכנית פיתוח חירום זו, תוך מציאת פתרון לאפשרות הכספית של חח"י כבעלת רישיון בלעדי - זאת כדי שהנהלתה לא תעמוד, מצד אחד, במצב שבו היא אינה יכולה למלא את חובתה כספק שירות חיוני מצד שני כדי לא להפר את הוראת השר.
במרץ 2003 עדכנה רשות החשמל את מנגנון העדכון השנתי של תעריפי החשמל על פי רכיבי סל התשומות של חח"י, לרבות תמהיל הדלקים.
על פי מנגנון זה, באפריל 2009 היה על הרשות לעדכן את תמהיל הדלקים המוכר לשנת 2009 .
בפועלעדכנה הרשות את תמהיל הדלקים ר ק בפברואר 201079.
לכן נותרו בידי חח"י עודפי גבייה מהלקוחות במשק בשנת 2009 בסך2 מיליארד ש"ח.
משמעות עודפי הגב ייה שהיה על חח"י ל החזיר לצרכניה בשנת 2009, הייתה הפחתת תעריף החשמל לצרכן בשיעור של כ-14%.
"לאור מצבה הפיננסי הקשה" של חח"יוכדי לסייע במימוש תכנית הפיתוח למשק החשמל "לאור צפי למחסור בחשמל משנת 2013 ,"ואילךהחליטה רשות החשמל במרץ 2011 לפרוס את חוב חח"י בגין עודפי הגבייה עד ס וף שנת 2025 .
בהחלטתה זו ציינה הרשות כי פריסת החוב הי א חריגה ביותר, וכי בדומה למה שנקבע בהחלטתה מאוקטובר 2008, ,להכיר מראש בעלויות מימון תכנית החירום היא לא תאפשר מימון נוסף החורג מעקרונות מתווה התעריפים.
79 החלטה3 מישיבה289 שהתקיימה ב- 1.
148 דוח ביקורת שנתי 63א .
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם החלטת הרשות ממרץ 2011 סותרת את הוראות החוק, שלפיהן מימון תשתיות במשק החשמל ייעשה באמצעות תעריפי החשמל בתקופת השימוש הצפויה , וכן את הבהרות הרשות לציבור מאוקטובר 2008 בדבר ההחלטה.
תהליך זה הוא המשך של המגמה מאו גוסט 2007 , שלפיההתעריף כולל מימון מראש של הקמת יחידות הייצור קודם הפעלתן, תוך פגיעה בצרכני החשמל הנושאים בנטל המימון עקב העלאת תעריף החשמל.
משרד האנרגיה הסביר למשרד מבקר המדינה באפריל 2012 , כי "עשור של תעריפים 'כבושים' (נמוכים) הביא את חברת החשמל למצב שבו אין היא יכולה לבצע השקעות במשק החשמל ולקבל משרד האנרגיה והמים 149 .
את ההחזר בתעריף בשיטה המקובלת - על פני תקופת השימוש הצפויה במתקן.
כך היה כבר בשנת 2008 , בעת אישור תכנית החירום ע"י שר האנרגיה והמים דאז.
כיום מצב החברה הורע".
משרד האנרגיה הוסיף, כי "מימון שלב א של תכנית החירום (שבוצע מראש), ומתן הלוואה למימון שלב ב' של תכנית החירום, הם תולדה של המ צב הקשה לתוכו נכנסה החברה בעשור האחרון, בין היתר, בהתחשב בכך שמשרד האוצר לא הסכים לצורת מימון אחרת של ההשקעה הנדרשת".
משרד מבקר המדינה מעיר כי היה על משרד האנרגיה, בתיאום עם משרד האוצר וחח"י, לתת את הדעת לנושא מימון הקמתן של יחידות ייצור חדשות בידי חח"י, כ בר בעת קביעת תכנית הפיתוח, ולנסות למצוא דרכים להסדרתו, כדי להימנע ממצב שבו עלות הקמתן של יחידות ייצור במתכונת חירום אשר עלותה תושת על ציבור הצרכנים.
רשות החשמל הסבירה למשרד מבקר המדינה במאי 2012 , כי החריגה מעקרונות מתווה התעריפים נעשתה מחוסר בררה, על מנת שהרשות תוכל לעמוד במחויבותה על פי חוק למנוע פגיעה באמינות המערכת ובשרידותה כתוצאה מערעור איתנותה הפיננסית של חח"י, ומאחר שאין בידיה כלים המאפשרים לה להתמודד עם מצבים של קשיי מימון של חח"י כחברה מונופוליסטית וכספק שירות חיוני.
יצוין כי היועצת המשפטית דאז ש ל הרשות (עו"ד אורית פרקש הכהן, המכהנת ממרץ 2012 כיו"ר הרשות, להלן- היו"ר) הסבירה למשרד מבקר המדינה בסוף מאי 2012 , כי "תנאי הפריסה יכולים להשפיע על סבירות ההחלטה.
ו"כי ככל שתקופת הפריסה קצרה יותר, יש בה פחות קושי".
עוד יצוין, שבדיון מליאת הרשות בסוף דצמבר 2010 הציגה היועצת המשפטית עמדה שלפיה, פריסת חוב היא סבירה אם היא תחומה בתוך תקופת התעריף80 .
לדעת משרד מבקר המדינה,משמעות החלטת הרשות ממרץ 2011 לפרוס את חוב חח"י עד סוף שנת 2025 (11 שנים לאחר תום תקופת התעריף בשנת 2014) וה תשואה שיקבל הציבור בגין מימון זה 81 , היא למעשה הטלת מעין "מלווה חובה" שלא בידי הממשלה.
"מלווה" כזה שנקבע ללא החלטת ממשלה הוא בניגוד להוראות חוק מלווה המדינה, התשל"ט - 1979 :, והטלתו שלא באמצעות חקיקה, היא בניגוד להוראות חוק יסוד משק המדינה.
ייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות .
ביולי 2011 החליטה הממשלה על "מדיניות בתחום הפקת אנרגיה ממקורות מתחדשים"82 , בה נקבע "יעד ביניים מנחה לייצור %5 מהחשמל בישראל בסוף .
80 בסיס תעריף הייצור מפברואר 2010 חל על השנים 2010 -2014 .
81 כשיעורהריבית המוכרת בבסיס התעריף של חח"י ( 4.
98% לשנת 2011) ; החלטת הרשות בישיבה 346 שהתקיימה ב- 8.
150 דוח ביקורת שנתי 63א .
שנת 2014 באמצעות אנרגיות מתחדשות.
יעד זה צפוי להיות מושג על ידי ייצור חשמל בהיקף של כ- 1550 מגה-וואט מותקן".
משרד האנרגיה והמים 151 .
כאמור בדוח קודם 83, היע ד שהוצב בנובמבר 2002 לא הושג, ובמרץ 2008 הסתכם שיעור החשמל המיוצר מאנרגיות מתחדשות ב -%0.
2 בלבד84 מכלל ההספק המותקן.
לפי נתוני חח"י85 , בנובמבר 2011 הסתכם ההספק המותקן של מתקנים המופעלים באנרגיות מתחדשות ב-235 מגה-ואט86.
בהחלטתה מינואר 2009 הטילה הממשלה על מ מ"י, בתיאום עם המועצה האזורית חבל אילות, לפרסם - לא יאוחר מיוני 2009 - מכרזים לרכישת קרקעות בשטח המועצה האזורית האמורה לצורך הקמתן של שלוש תחנות כוח המופעלות בטכנולוגיה סולרית שהספק כל אחת מהן 50 עד75 מגה-ואט.
עוד נקבע בהחלטה שהתחנות יתחילו לספק חשמל לא י אוחר מ - 1.
החלטה זו לא מומשה עד מועד סיום הביקורת.
בפברואר 2012 הודיע סמנכ"ל שיווק וכלכלה של ממ"י למשרד מבקר המדינה בנוגע להחלטת הממשלה שלא מומשה, כי המועצה האזורית חבל אילות ומשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה מקדמים הכנת תכנית מתאר להקמת שתי תחנות כוח סולריות שהספק כל אחת מהן 60 מגה-ואט, וכי רק לאחר אישור התכנית בידי הוועדה המחוזית יפרסם ממ"י מכרז על הקרקע.
עוד ציין סמנכ"ל ממ"י , שכדי לממש את מכרז הקרקע השלישי לתחנה הסולרית שעליו החליטה הממשלה, נדרש ביטול של תכנית לאתר כרייה וחציבה באזור חבל אילות87.
משרד הפנ ים השיב באפריל 2012 למשרד מבקר המדינה, כי בעקבות החלטת הממשלה האמורה החליטה המועצה הארצית בישיבתה ביולי 2009 להורות על הכנת שתי תכניות מתאר לתחנות כוח סולריות בתמנע, האחת במתחם הצפוני והשנייה במתחם הדרומי.
משרד הפנים הוסיף כי "חרף הזמן שחלף מאז מתן ההוראה להכנת התכניות על ידי המועצה הארצית, טרם הושלמה הכנת תסקיר השפעה על הסביבה למתחם הצפוני ולא הוגש כלל חומר לתכנית המתחם הדרומי".
משרד התמ"ת וראש המועצה האזורית חבל אילות הסבירו בתשובותיהם "שעיכובים תכנוניים, ניהוליים וכספיים", הם המעכבים את הכנת התכניות לאישור המועצה הארצית88.
83 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59ב ( 2009 '), עמ 1227 -1229 .
84 על פי רשימת רישיונות הייצור והספק היחידות המתפרסמת באתר האינטרנט של רשות החשמל WWW.
85 כספק שירות חיוני הרוכש את החשמל מהיח "פים, לרבות יצרני האנרגיות המתחדשות.
86 מהם197 מגה-ואט פוטו -וולטאי (קצב גידול מהיר וניכר בשלוש שנים); 6 מגה-ואט בטורבינות רוח; 32 מגה-ואט בשיטות אחרות (מתקנים תרמו -סולריים, מתקנים הידרואלקטריים ומתקני ביו-מסה).
87 מתכננת מחוז דרום הסבירה, כי מדובר בתכנית מקומית מפורטת מאושרת לאתר כרייה של חלוקי נחל, שלגביהם הוחלט במועצה הארצית שחומר גלם זה ינוצל טרם הקמת תחנת הכוח במקום.
88 משרד התמ"ת הסביר בתשובתו ש"אזור התעשייה בתמנע נמצא בתכנון מחדש ע"י מינהל אזורי פיתוח באמצעות החברה המנהלת, אשר יאפשר.
הקמת תחנות כוח סולאריות", וכי אישורן של התכניות "תלוי בקצב התנהלות ועדות התכנון".
ראש המועצה האזורית הסביר שהעיכובים נגרמו עקב משך הזמן שנדרש לאישור תקציב לתכנון התכניות, התמשכות ההקמה של צוות המתכננים וחתימת החוזה עם החברה המנהלת וחילוקי דעות בין המתכננים למשרד להגנת הסביבה בנוגע לתסקיר השפעה על הסביבה (בין היתר בנוגע ליכולת הולכת החשמל מאזור תמנע לצפון הנגב).
152 דוח ביקורת שנתי 63א .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האנרגיה, שהכין את הצעת ההחלטה לממשלה, כי היה עליו לגבש בהצעתו לוח זמנים מציאותי המתחשב בפעולות הנדרשות להקמת מיזמים של אנרגיות מתחדשות על קרקעות לא מתוכננות, לפני הגשת הצעת החלטה לממשלה עם לוח זמנים שקבעה להקמת מיזמים אלו.
באוגוסט 2007 החליטה הממשלה 89 , בין היתר, כי באתר בנגב יוקמו שתי תחנות כוח שיפעלו בטכנולוגיה של אנרגיה סולרית והספק כל אחת מהן יהיה 200- 250 מגה-ואט.
משרד האנרגיה והמים 153 .
משרד האוצר שלושה מכרזים90 להקמת שתי תחנות כוח תרמו-סולריות 91 שהספק כל אחת מהן 110-80 מגה-ואט ולהקמת תחנה פוטו -וולטאית 92 שהספקה30 מגה-ואט.
באפריל 2012 ,עדכן סגן החשב הכללי במשרד האוצר את משרד מבקר המדינה כי במרץ 2012 בחרה ועדת המכרזים את החברה שתקים את היחידה הפוטו - וולטאית, ולהערכתו צפויה יחידת ייצור זו להתחיל להפיק חשמל במחצית הראשונה של שנת 2015 .
סגן החשכ"ל הוסיף, כי ועדת המכרזים אמורה להחליט בנוגע להצעות להקמת שתי התחנות התרמו-סולריות עד סוף יוני 2012 , וכי היא שוקדת על הפעולות הנדרשות כדי להבטיח שהתחנות יעמדו בדרישות האיכות ההנדסיות ובאומדן המחיר שקבעה ועדת המכרזים.
מתשובה זו עולה כי הפקת החשמל משתי התחנות צפויה במחצית השנייה של שנת 2016.
הולכת החשמל מיצרנים פרטיים .
על פי החוק, לחח"י - המשמשת ספק שירות חיוני - יש רישיון גם לעניין ההקמה והתחזוקה של רשת החשמל, האמורה להעביר אנרגיה חשמלית ממתקני הייצור אל הלקוחות ברמת האמינות והאיכות הנדרשת 93 (להלן- מערכת ההולכה).
תכנית הפיתוח שאישר השר לחח"י בדצמבר 2010 אימצה את תכנית הפיתוח של החברה ממאי 2010 למערכת ההולכה לשנים 2010 -2014 .
להקמה או להרחבה של רשת החשמל נדרשים הקצאת קרקע מיועדת בתכנית מאושרת, היתרי בנייה ורכישת זכויות על המקרקעין שעליהם יוקמו המתקנים.
יצוין כי תחנת כוח היא תשתית לאומית94 "או "צורך ציבורי95 , וניתן להפקיע קרקע לצורך הקמתה וכן לתת לשם כך היתרי בנייה בהליכים מהירים מהרגיל.
למרות זאת, הגדרות אלה אינן חלות על מתקני רשת החשמל שנועדו להעברת האנרגיה החשמלית המופקת בתחנות הכוח.
ביולי 2008 קבעה הרשות כתנאי סף: יזם המעוניין לקבל רישיון מותנה להקמת מתקן ייצור חשמל יפנה לספק שירות חיוני להזמנת סקר היתכנות ראשוני של חיבור המתקן למערכת ההולכה (להלן - סקר חיבור)96 .
על היזם להשלים את סקר החיבור לפני הפקדת התכניות במוסד התכנון לשם אישורן.
בהודעתה של חח"י אל משרד מבקר המדינה בדצמבר 2011 ומבדיקת משרד מבקר המדינה לגבי חלק מסקרי החיבור של היזמים עולה, כי עקב פיגורים .
90 לאחר קבלת החלטת הממשלה מאוגוסט 2007 המליץ השר ל ממשלה להקים גם תחנת כוח סולרית פוטו-וולטאית.
תחנות כוח המתבססות על אנרגיית השמש לייצור חשמל 92 פוטו-וולטאי הוא התקן להמרת קרינה אלקטרומגנטית באור השמש להפקת אנרגיה חשמלית.
93 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 56ב ( 2006 '), עמ 789-802 .
94 כאמור בסעיף1 לחוק התכנון והבנייה.
95 על פי סעיף 2 ,)לפקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור 1943 וסעיף188 לחוק התכנון והבנייה.
96 הסקר יעסוק בכל המידע הרלוונטי הקיים על הרשת, בישימות חיבור מתקן הייצור לרשת וביכולת ספק השירות החיוני לעמוד בלוחות הזמנים שקבע המזמין לצורך השלמת החיבור.
154 דוח ביקורת שנתי 63א .
במימוש תכניות פיתוח של מערכת ההולכה 97 , יש מגבלות על קיבולת רשת החשמל ועל יכולתה להוליך את החשמל שימנעו את חיבור היח"פים השו נים המתוכננים לרשת וכתוצאה מכך עלולה להיפגע רמת אמינות האספקה המתחייבת.
97 דוח זה אינו עוסק בתכניות הפיתוח של כלל מערכת ההולכה, אלא רק בהשפעותיהן על היח"פים.
משרד האנרגיה והמים 155 .
א בדצמבר 2011 הודיעה חח"י למשרד מבקר המדינה כי הולכת החשמל ממתקני היח"פים של אנרגיות מתחדשות העתידים לקום בנגב ובערבה לרשת החשמל עלולה להתעכב עקב אי -יכולתה להשלים תוספת לקווי 161 קילו וולט (להלן - ק"ו)98 בקו בין רמת חובב ובין אילת, הנמצא בהליכי תכנון וביצוע במשך כעשר שנים, ושחלקים ממנו טרם הושלמו עקב אי -קבלת אישורים ממוסד התכנון99 .
עוד ציינה חח"י במכתבה שהחסם האמור אינו מאפשר לה להתחייב לחבר לרשת החשמל את החשמל המופק במתקני אגירה שאובה בצפון ובתחנת כוח פרטית המוקמת באזור ים המלח 100 .
משרד מבקר המדינה העלה כי בסקר חיבור שנעשה בספטמבר 2010 הודיעה חח"י ליח"פ שביקש להקים מתקן אגירה שאובה בעמק המעיינות כי לצורך חיבור המתקן למערכת ההולכה עליה לשדרג עשרות ק"מ של קווי 161 ק"ו, וכי "קיים ספק האם ניתן לחבר מתקן נוסף מעבר למתקנים שכבר קיבלו סקרי חיבור בתאריך הנדרש".
במאי 2012 הודיע מנכ"ל היח"פ האמור למשרד מבקר המדינה, שבינואר 2012 השלימה חח"י סקר חיבור נוסף ובו התחייבה לשמור מקום ברשת ההולכה לחשמל שייוצר ביח"פ לכשיפעל101, בכפוף לתנאים שנקבעו בסקר החיבור.
מינהל התכנון במשרד הפנים הודיע בתשובתו מאפריל 2012 , כי בתקופה הקרובה צפוי שיושלמו ההליכים התכנוניים הנדרשים לקווי 400 ו-161 ק"ו של רשת הולכת החשמל הארצית.
מנהלת מינהל התכנון הוסיפה, שמשרדה נכון לקיים בחינה משותפת עם משרד האנרגיה ועם חח"י "לגבי פיתוח רשת החשמל וצרכיה ביחס להולכת אנרגיה ממתקני הייצור וכן לאופן הקידום המיטבי שלהם במוסדות התכנון".
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האנרגיה בשיתוף מינהל התכנון שבמשרד הפנים וחח"י לבחון דרכים לזירוז מימושן של תכניות הפיתוח של מערכת ההולכה שיאפשר את הזרמת החשמל מהיח" פים לרשת החשמל, כדי למנוע פגיעה אפשרית בהקמת היח"פים ובאמינות אספקת החשמל ללקוחות, ולמנוע נזקים למשק.
פיתוח רשת החשמל מחייב גם הקמה או שדרוג של תחנות משנה ושל תחנות מיתוג לשם התאמתן גידול בכמות החשמל שיופק בתחנות כוח לנוכח הרישיונות שניתנו ליח"פים בשנים האחרונות ב- 2.
10 הודיעה רשות החשמל ליח"פ א' כי מתחנת [ מסקר החיבור של חח"י עולה ש"לא ניתן להבטיח את הוצאת האנרגיה .
בתקופה שבין קיץ ]'הכוח של יח"פ א 2014 , גנות]תחנת המיתוג[ ועד להקמת באמינות המקובלת.
כלומר, בתקופה זו יתכנו מגבלות על הוצאת האנרגיה תחנ[מ, כתלות במימוש התחייבויות קודמות של חח"י ליזמים ]'ת הכוח של יח"פ א .
98 :רשת הולכת העל הארצית פועלת בשני מתחים400 ק"ו ו-161 ק"ו.
החיבור בין קווי ה-400 ק"ו לקווי ה-161 .
ק"ו נעשה באמצעות תחנת מיתוג והשנאה 99 אחד מגורמי העיכוב של השלמת קו זה הוא הדרישה של המשרד להגנת הסביבה שקווי 161 ק"ו באזור מכתש רמון יוטמנו בקרקע.
בשנת 2004 נתן מנהל מינהל התכנון במשרד הפנים את לוועדות המחוזיות הנחיה ולפיה אין בהליך ההרשאה כדי לפטור מהצורך בהכנת תכנית מתאר מפורטת על פי חוק התכנון והבנייה לגבי כל בקשה של עבודות הקמת רשת חשמל, תהליך הנמשך שנים רבות.
100 חח"י הודיעה כי שוררת אי-ודאות לגבי אישור תכנית הקמת הקו בין ערד לנווה זוהר, שעל פי סקר החיבור הוא תנאי לחיבור התחנה למערכת ההולכה.
101 ההסכמות בין חח"י למשרד הפנים בנוגע לקידום של הקמת של קווי161 ק"ו להולכת החשמל ודחיית הקמת מחז"ם ושני מיזמי אגירה שאובה נוספים באזור הצפון, אפשרו לחח"י להתחייב לפני היח"פ כי יהיה אפשר לקלוט ברשת ההולכה את החשמל שייצר תוך 36 .
חודשים ממועד הזמנת החיבור החשמלי 156 דוח ביקורת שנתי 63א .
10 הגיבה על כך חח"י וציינה כי "הממצאים מראים כי תתכן מגבלה בכ]'של יח"פ א[ בהוצאת האנרגיה-400 שעות בתקופה הנ"ל" וכי תחנת המיתוג גנות אמורה להתחיל לפעול ביוני 2015 , "בכפוף ל קבלת כל ההיתרים במועדים הנדרשים".
יצוין כי עד מועד סיום הביקורת לא ניתן היתר בנייה לתחנת המיתוג גנות.
משרד האנרגיה והמים 157 .
,משרד מבקר המדינה מעיר, כי כל עוד לא הוצא מנהל המערכת מחח"י יש צורך לבחון באופן בלתי תלוי את תוצאות סקרי החיבור שהוא עושה, כדי להבטיח שהן לא יהיו מוטות לטובת הפעלתן של התחנות שבבעלותה של חח"י.
הביקורת על תכנון משק החשמל ומימושו העלתה ליקויים בתהליכי קבלת ההחלטות ובהיערכות לאספקת חשמל בעתיד.
ליקויים אלו גרמו לכך שתכנון משק החשמל נעשה לטווח הקצר ללא ראייה כוללת, באמצעות אישור חוזר ונשנה של תכניות חי רום המטילות נטל כלכלי על ציבור הצרכנים.
מימוש התכנון נפגע עקב התנהלות אטית של המשרד ושל גורמי התכנון והבנייה.
עוד הועלה כי החלטות ממשלה בעניין משק החשמל לא מומשו בתוך זמן סביר, ולכן לא ניתן פתרון לבעיית הפערים בין הביקוש ובין ההיצע, העלולים לגרום להפסקות חשמל בשנים 2012 ו- 2013 .
התנהלות זו היא שהביאה להחלטת הממשלה ממאי 2012 לנקוט צעדי חירום כדי להתמודד עם המחסור בחשמל הצפוי בקיץ 2012 , ובגללה עלולה מערכת החשמל שלא לספק את מלוא הביקוש לחשמל גם בשנת 2013 , דבר העלול לגרום למשק נזקים בהיקף של מיליארדי שקלים בשנים אלה.
לעומת זאת, צפוי עודף כושר ייצור בשנים שלאחר מכן, עקב תחילת פעולתם של יח"פים רבים בשנת 2014 , שאף עלותו תושת על צרכני החשמל באמצעות העלאת תעריף החשמל.
יתר על כן, סוגי היח"פים שאישר המשרד בהמלצת הרשות יצרו תלות של מערכת ייצור החשמל בגז טבעי, שהיא מסוכנ ת בעיקר לנוכח הפסקת אספקת הגז ממצרים והתמשכות הפיתוח של שדות הגז החדשים.
על המשרד לקדם את הכנת תמ"א 41 ולהשלים בהקדם את הכנת תכנית האב הכוללת למשק האנרגיה, שבה אמורים להיקבע, בין היתר, עקרונות יסוד לתכנון משק החשמל, לרבות תמהיל הדלקים ויחידות הייצור הנדרשים.
מן הראוי שגורם אחד מוסמך, מקצועי ובלתי תלוי יכין תכניות פיתוח לכלל משק החשמל המבוססות על נתונים עדכניים ובלתי תלויים.
יצוין כי ההבדלים בתכניות בין נתוני המשרד, לבין נתוני רשות החשמל ולבין נתוני חח"י מעלים חשש כי תכנית הפיתוח שאישר השר בדצמבר 2010 אינה ניתנת ליישום בלוח זמנים קצר ובדרך המיטבית.
כדי לוודא שהחלטות על הקמתן והפעלתן של תחנות הכוח הפרטיות יתקבלו לפי צורכי המשק, על משרד האנרגיה, משרד האוצר, רשות החברות הממשלתיות ורשות החשמל להשלים בהקדם את הקמת חברת ניהול המערכת מחוץ לחח"י.
על הרשות והמשרד לבח ון אם יש צורך להימנע מחלוקת רישיונות ייצור נוספים, שתביא לעודף ביכולת הייצור.
158 דוח ביקורת שנתי 63א .
בניגוד למדיניות ולתכניות של משרד האנרגיה בעניין תמהיל הדלקים הנדרש למשק החשמל בשנים הבאות, הקמתן של תחנות כוח רבות שיפעלו באמצעות גז טבעי והדחייה המתמשכת של הקמת מיזם D צפויותלהגדיל את חלקו של מקור אנרגיה זה בתמהיל הדלקים לשיעור של 70%-80% עד כדי סיכון הביטחון האנרגטי של המדינה.
יצוין כי הפעלתו של מיזם D צפויה להתחיל יותר מעשור לאחר המועד שבו הוא נדרש למשק החשמל לפי תכנית הפיתוח.
לפיכך על חח"י לקדם את הכנת התכנית להקמת מיזם D ועל המאסדרים של משק החשמל לפעול נמרצות ל קידום הקמת מיזם זה ולהקמת ן של יחידות הי יצור באנרגיות מתחדשות; כדי לספק את הביקוש הגדל לחשמל תוך שמירה על הביטחון האנרגטי ועל האיזון הנדרש בתמהיל הדלקים שישמשו את תחנות הכוח במדינה בעשורים הבאים.
על חח"י, מינהל התכנון במשרד הפנים, מוסדות התכנון ורשות מקרקעי ישראל לזרז גם את הקמת רשת הולכת החשמל, שתאפשר את הזרמת החשמל מתחנות הכוח הפרטיות המוקמות אל הצרכנים ברחבי המדינה באמינות הנדרשת.
למענה מהיר ויעיל לכיבוי שרפות יער נודעת חשיבות מרובה למניעת התפשטות האש ולמידת הצלחתם של כוחות הכיבוי וההצלה להתמודד עימה.
על כוחות הכיבוי וההצלה המגיעים לזירת השרפה להחליט, בין היתר, האם יש להזניק, נוסף על כוח הכיבוי הקרקעי, גם את כוח הכיבוי האווירי, ובאיזה היקף.
על פי חוק שירותי הכבאות, התשי"ט- 1959 , מופקדות רשויות הכבאות5 (להלן- כב"ה) על כיבוי שרפות, מניעתן או מניעת התפשטותן ועל הצלת נפש ורכוש.
בחלק משרפות היער והחורש נעזר כב"ה בכיבוי אווירי באמצעות כלי טיס, מטוסים או מסוקים, הנושאים מים או חומרים מעכבי בעירה.
הכיבוי האווירי נועד להשלים את מאמצי כוח הכיבוי הקרקעי ולחזקו כמכפיל כוח: הוא משמש בעיקר לסיוע בכיבוי שרפות בתנאי שטח קשים שאליהם מתקשים להגיע רכבי כיבוי ובשרפות ענק.
כיבוי אווירי יכול להגיע למקום השרפה במהירות, ובכך למנוע את המשך התפשטותה והתרחבותה.
אירוע השרפה בכרמל בדצמבר 2010 חשף ליקויים חמורים בהיערכות מערך הכיבוי בישראל ובהפעלתו, בכלל זה של מערך הכיבוי האווירי, ושב והעלה את הצורך לבחון מחדש גם את סוגיית הכיבוי האווירי.
בחודשים יוני עד נובמבר 2011 בדק משרד מבקר המדינה היבטים הנוגעים להקמת היחידה לכיבוי אווירי כמענה הביניים (מענה זמני לטווח הקצר) לכיבוי האווירי של מדינת ישראל לשנים 2011 ו- 2012 , וכן לתהליכי בניין הכוח להקמת המענה הקבוע של הכיבוי האווירי לטווח הארוך.
משרד מבקר המדינה לא בדק את הפעלת מערך הכיבוי המוטס6 ולא בחן את תורת ההפעלה של המערך ואת הכשרת הטייסים.
ביקורת זו נערכה בהמשך לבדיקה של משרד מבקר המדינה בעניין השרפה בכרמל 7 שאירעה בדצמבר 2010.
הביקורת נערכה בעיקר במשרד הביטחון, בצה"ל - בחיל האוויר ובאגף התכנון (אג"ת), במשרד ראש הממשלה, במשרד לביטחון הפנים ובכב"ה.
כיבוי אווירי - סקירה היסטורית ביוני 1988 , בעקבות גל שרפות שהיה בארץ, מינה ראש הממשלה דאז, מר יצחק שמיר, ועדת היגוי בין-משרדית (להלן - הוועדה לשרפות יער), והטיל עליה לרכז ולתאם את הטיפול בכל הקשור לשרפות ביערות, בחורשות ובשטחים פתוחים.
הוועדה לשרפות יער מינתה ועדת מש נה מטעמה בראשות נציג כב"ה ובהשתתפות, בין היתר, נציגים של חיל האוויר, כדי לבחון את סוגיית הכיבוי האווירי של דלקות יער וחורש.
ועדת המשנה המליצה על מספר פתרונות, וביניהם שכירת שירותים של מטוסי ריסוס קלים וכן שימוש במסוקי "יסעור" של חיל האוויר לצורך כיבוי אווירי.
בעקבות המלצות הוועדה לשרפות יער, החל חיל האוויר לסייע לכב"ה בכיבוי שרפות מהאוויר באמצעות מסוקי "יסעור", שאליהם חוברו דליים בקיבולת של 3,000 -5,000 .
ליטר, ובאמצעותם שאבו המסוקים מים מהכינרת או מהים .
5 על פי חוק שירותי הכבאות, התשי"ט- 1959 , "רשות כבאות- (1 ) לגבי תחום איגוד ערים ששירותי כבאות כלולים בתפקידיו - אותו איגוד ערים, ( 2 ) לגבי תחום רשות מקומית שאינה מאוגדת באיגוד ערים כאמור - אותה רשות מקומית".
6 ,כך, למשל, לא נבדקו נסיבות התרחשותן של שתי תאונות אוויר של שני מטוסי כיבוי שאירעו במרץ 2012 ובמאי 2012.
7 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על השרפה בכרמל - דצמבר 2010 , מחדלים כשלים ומסקנות, שפורסם ב- 20.
488 דוח ביקורת שנתי63א .
בנובמבר 1994 מינה נציב כבאות והצלה 8 דאז, רב -טפסר אורי מנ וס, ועדה לבחינת נושא כיבוי שרפות יער מהאוויר.
הוועדה המליצה, בין היתר, להכין תקציב למימון הוצאות ההפעלה של .
8 נציבות כבאות והצלה (להלן- נציבות הכבאות) היא יחידת מטה מקצועית שהייתה באחריות משרד הפנים עד אפריל 2011 , ומאז עברה לאחריות המשרד לביטחון הפנים (מכוח החלטת ממשלה מינואר 2011 ), ותפקידיה, בין היתר, להנחות את שירותי הכבאות ולפקח עליהם, לנהל את פעולותיהם המשותפות ולקבוע להם הוראות לעזרה הדדית.
בחוק הכבאות נקבע, כי שר הפנים ימנה מפקח כבאות ראשי ויקבע את תפקידיו וסמכויותיו.
הסמכויות של מפקח הכבאות הראשי שנקבעו בחוק הכבאות הוקנו לנציב כבאות והצלה העומד בראש נציבות הכבאות (להלן - נציב הכבאות).
,אמצעי כיבוי אווירי ולקבוע נוהלי הפעלה של כיבוי אווירי.
עוד המליצה הוועדה שבעת כיבוי מהאוויר ייעשה שימוש בחומרים מעכבי בעירה, וכי בזמן שרפה רחבת היקף יש להשתמש במסוק שיוכל להעביר לכוחות הכיבוי על הקרקע תמונת מצב על המתרחש.
בעקבות המלצת הוועדה נחתם הסכם בין נציבות כב"ה וקרן קיימת לישראל (קק"ל) לבין חברה המפעילה 13 מטוסי ריסוס בעלי קיבולת של 1,500 .
ליטר המשמשים, על פי הצורך, גם לסיוע בכיבוי שרפות ביולי 1995 , לאחר שרפה גדולה שהתחוללה בהרי יהודה באותה שנה, מינה שר הפנים דאז, מר דוד ליבאי, ועדת בירור בראשות אלוף (מיל') עמוס לפידות (להלן - ועדת לפידות) לבחינת כיבוי דלקות יער וחורש מהאוויר.
ועדת לפידות המליצה, בין היתר, לשפר ולייעל את מערך הכיבוי האווירי על ידי שימוש במסוקים ובמטוסי ריסוס.
בנובמבר 1995 ,החליטה הממשלה לאמץ את המסקנות של ועדת לפידות ובעקבות זאת מינה בדצמבר 1995 שר הפנים דאז, מר חיים רמון, ועדה בין - משרדית ליישום המלצותיה של ועדת לפידות.
על בסיס המלצות ועדת לפידות הקים משרד הפנים בקיץ 1996 קרן לכוננות וסיוע בכיבוי אש מהאוויר (להלן - הקרן לכיבוי אווירי), שבמימונה שותפים משרד הפנים באמצעות נציבות הכבאות (60% ( ), קק"ל30% ) והרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים (רט"ג) ( 10% ).
הקרן לכיבוי אווירי הוקמה במטרה להיות הגורם האחראי לכיבוי מהאוויר של שרפות ביערות, בשמורות טבע, בשטחים פתוחים, ביעדים אסטרטגיים לאומיים וביישובים שבפריפריה.
הקרן לכיבוי אווירי מפעילה את הכיבוי האווירי באמצעות מטוסי ריסוס חקלאי של חברות פרטיות.
בעקבות הדוח של ועדת לפידות ובהתאם להחלטת הממשלה מנובמבר 1995 '(מס 6326 ) מינה במרץ 1996 שר הפנים דאז, מר חיים רמון, ועדת היגוי נוספת בראשות מר יוסי גינוסר ליישום המלצות ועדת לפידות 9 (להלן- ועדת גינוסר).
באוגוסט 1998 הגישה ועדת גינוסר לשר הפנים דאז, מר אליהו סוויסה, דוח מסכם הקובע, בין היתר, כי המבנה של מערך הכבאות אינו יעיל בהתמודדות עם שרפות גדולות ורחבות היקף כמו שרפות יער, וכי בעת שרפות גדולות, הדורשות הפעלת כוחות כיבוי גדולים יותר מאשר כוח כיבוי של איגוד כבאות יחיד, נוצרות בעיות של חוסר בתיאום, בפיקוד ובשליטה, וכן חוסר באמצעי כיבוי מתאימים ובמערכות קשר אמינות.
במרץ 1999 'החליטה הממשלה (מס 4937) .
לאמץ את דוח ועדת גינוסר ועדת משנה10 לכיבוי אש מהאוויר שמינה נציב כבאות ראשי דאז, רב-טפסר משה ורדי, הגישה את מסקנותיה בפברואר 1999 .