HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
176 בשנת2008 , לאחר עבודת מטה ארוכה, הותקן החלק בתקנות התכנון והבנייה העוסק בבטיחות אש ומילוט.
זהו החלק הארוך והמורכב ביותר בתקנות בקשה להיתר, והוא עוסק בתוכן הבנייה ומתפרס על כ -80 .
עמודים מדינת ישראל -348 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
פעולות הממשלה לצמצום הנטל הבירוקרטי המוטל על העסקים משרד מבקר המדינה מעיר למינהל התכנון כי כדי להקל ברגולציה על עסקים ולהנגישה בצורה מרוכזת, חפה מסתירות ופשוטה ככל הניתן, יש לתת לציבור את ההוראות במקום אחד ולא בצורה מבוזרת, ככל הניתן.
שות הכבאות בינואר בפגישה שקיימו עובדי משרד מבקר המדינה עם נציגי ר 2019 מסרו נציגי רשות הכבאות כי בהליך הבקשה להיתר, בשלב הבקשה למידע, אין הוועדות המקומיות דורשות או מודיעות לרשות הכבאות את כל המידע הידוע להן על פריטי העיסוק המדויקים של מבקש המידע.
עוד הם ציינו כי רשות הכבאות ערוכה ומוכנה לערוך את הסידורים הנדרשים כדי להודיע למבקש כבר בדפי המידע בשלב הבקשה להיתר הבנייה אילו דרישות צפויות לו בהמשך לצורך קבלת רישיון העסק, שכן עסקים ותעשייה השוכנים באותו מבנה עשויים להידרש לעמוד בדרישות שונות, בהתאם לרמת הסיכון הצפויה מהעיסוק הספציפי של העסק.
לדוגמה, הדרישות הצפויות לתעשייה בתחום הפרזול שונות מאלו הצפויות לתעשייה בתחום הפלסטיקה.
עוד מסרו נציגי רשות הכבאות כי ישנם גם מקרים בהם מקים המבנה אינו יודע באיזה סוג עיסוק מדויק יעסוק העסק שישכון במבנה.
במקרה כזה לא יכול לבוא בעל המבנה בטענה שהוא מקבל בשלב הבקשה לרישיון עסק.
כלפי הרשות על דרישות נוספות רשות הכבאות מסרה בתשובתה כי לפני כשלוש שנים בחנה הרשות את המקרים בהם הוסיפה דרישות מבניות ודרישות להתקנת מתקני בטיחות אש בשלב בקשת רישיון העסק על אלו ם בעל שהוצגו בשלב בקשת ההיתר ומצאה כי מרבית המקרים היו בגין בניית מנדפים שהקי העסק לאחר שקיבל היתר בנייה או אכלוס.
כאשר רשות הכבאות מקבלת בקשות להיתר בנייה הנוגעות למבנים שיקומו בהם עיסוקים כגון בתי מלון, מסעדות, בתי אבות וכדומה, היא מוסיפה את דרישות הכבאות כבר בתנאים שהיא מציגה למבקש בשלב היתר הבנייה.
עוד היא ביקשה ממינהל התכנון כי בכל הנוגע למבנים שישמשו בעתיד מסרה רשות הכבאות כי לעסק, יירשם מספר פריט הרישוי של העסק הצפוי לפעול במבנה (לפי הרשימה המצויה בצו רישוי עסקים) ויימסר לרשות.
במקרים רבים הדבר אינו נעשה.
בנסיבות אלו עשויה רשות חר שלב הבנייה.
כמובן שבמקרים שלא הכבאות להציב דרישה הנובעת מאופיו של העסק לא מובהר לרשות הכבאות השימוש העסקי הצפוי או כאשר בעל העסק עורך שינויים במבנה או בסוג הפעילות העסקית (דבר הנפוץ בעסקים), רשות הכבאות דורשת כי בעל העסק יערוך את אדם כל ההתאמות הנדרשות על אף העלויות הנדרשות, זאת לשם צמצום הסכנה לחיי ולרכוש.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות הכבאות ולמינהל התכנון כי במרבית המקרים היזם בונה למען פעילותו התעשייתית העצמית ויודע מראש את סוג העיסוק המדויק בו יפעל.
בכדי ליצור ודאות לעסק, ולמנוע ממנו הוצאות גבוהות יותר הנדרשות להתאמת מבנה לדרישות לאחר בנייתו, ע ל רשות הכבאות ומינהל התכנון לתאם את שיתוף המידע ביניהם בכל הקשור לפריט הרישוי עוד בשלב מתן היתר הבנייה ולהתאים את מתן המידע בשלב הבקשה להיתר כך שיינתנו כל הדרישות למבנה גם עבור שלב רישיון העסק.
מדינת ישראל -349 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
פעולות הממשלה לצמצום הנטל הבירוקרטי המוטל על העסקים דרישות כבאות חדשות לצורך מתן רישיון לעסקים תהפועלים שנים ארוכו .
בתהליך חידוש רישיון עסק ובבקשת היתר לתוספת בנייה נבדק שוב כל המפעל (ולא רק על תוספת הבנייה המבוקשת) ביחס לתקנים החדשים ביותר, ורשות הכבאות דורשת להתאימו לדרישות החדשות.
לעיתים עלות ההתאמות אינה מצדיקה את הרחבת הפעילות המתוכננת של ות נוהגת לבצע ביקורות בעסקים.
תדירות הביקורות של מפקחי המפעל.
כמו כן, רשות הכבא בטיחות אש (בין אחת לשנה לאחת לחמש שנים) נקבעת לפי רמת הסיכון המאפיינת את תחום עיסוק של העסק.
לעיתים דרישות חדשות מוטלות במסגרת פעולת הפיקוח.
לעיתים, במסגרת ים המוטלים על בעלי העסקים מכבידים פעולת הפיקוח מוטלות דרישות חדשות.
לעיתים התנא עליהם מאוד.
אגף תכנון, תקצוב ובקרה במשרד לביטחון פנים בחן ומצא בשנת 2017 כמה דוגמאות לעלויות שעסקים נאלצים לעמוד בהן בעקבות דרישות רשות הכבאות שנוספו לאחר ביקורות שנתיות שביצעה בהם.
לעיתים הביקורת מבוצעת עשרות שנים לאחר שהעסק החל לפעול 177.
כדי לטפל במקרים אלה ובדומיהם, פרסם נציב הכבאות באוגוסט2017 הנחיות חדשות מקלות (להלן -מסמך ההקלה) 178.
מבני תעשייה העומדים בתנאים 179 , זכאים להקלות המאפשרות החרגה של מבני תעשייה קיימים מדרישות להתקנת מערכות כיבוי אוטומטיות ומביצוע שינויים מבניים, כגון הרחבות דרכי מוצא, דלתות, מסדרונות, פתחים, שחרור עשן ובניית הפרדות אש.
נמצא כי מסמך זה של נציב הכבאות יושם בפועל באופן חלקי.
השינוי הרגולטורי בדרישות של רשות הכבאות לעסקים במסמך ההקלה הוטמעו רק במידה חלקית בתקנות ובמפרטים באופן בו מופעים המפרטים המ לאים והדרישות הישנות.
בהערת שוליים נכתב כי על עסקים העומדים במסמך ההקלות לא חלים סעיפים ודרישות מסוימים.
בדרך זו בעלי העסקים, יועצי בטיחות אש ומעבדות בדיקת ציוד כיבוי האש צריכים להשקיע משאבים בבדיקה אם העסק עומד בכללי הכניסה לגדר ההקלה, להטמיע את הדרישות ולשלב ביניהן בכוחות עצמם.
רשות הכבאות מסרה בתשובתה כי היא עדכנה את המפרטים ואת תוכנת המחשב במערך הכבאות ("תוכנת שלהבת"), וכי הודיעה על ההקלה למפקחי בטיחות אש וערכה להם ימי עיון כי בנושא תנאי ההקלה.
כן ערכה רשות הכבאות ימי עיון לתעשיינים רבים.
אף על פי כן, עלה בשימוש במסמכים "פיזיים" בעותקים קשיחים לא באה ההקלה לידי ביטוי, ונותרו בהם הדרישות הישנות.
רשות הכבאות הנחתה את מפקחי בטיחות האש לפעול לפי מסמך ההקלה.
177 לדוגמה: מפעל ליצור נקניקים ופירוק בשר הוקם בשנת1996 וקיבל לאחר שנים של פעילות דרישה להתקין מערכת מתזים; מפעל קירור שהוקם בשנת 1956 קיבל לאחר שנים של פעילות דרישה לבנות הפרדות אש, לוח שליטה בחדר מעליות, מערכת גילוי אש ועשן בלוחות חשמל, מערכת גילוי אש ועשן כוללת לבניין, מערכת מתזים ועמדות כיבוי.
178 הוראות נציב כבאות והצלה מ- 22.
2017 למפקדי מחוזות ולראשי אגפים ומחלקות בטיחות אש בדבר הפחתת רגולציה -דרישות בטיחות אש בעסקים קיימים, ומסמך ההבהרה לו מ - 4.
הקבועי מדינת ישראל -350 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
פעולות הממשלה לצמצום הנטל הבירוקרטי המוטל על העסקים משרד מבקר המדינה רואה בחיוב שבחודשים אפריל עד יולי 2018 סיירו צוותים משותפים של רשות הכבאות, משרד הכלכלה והתאחדות התעשיינים כדי לבחון את נכונות הטענות של בעלי העסקים בנוגע לדרישות בטיחות אש שהוטלו עליהם (להלן -הסיור המשותף).
הסיור כלל ביקור ב-15 מפעלים ומפגש עם נציגי כ-25 מפעלים בפורומים שונים.
נציג רשות הכבאות 180 בסיור מצא פערים בין הדרישות של מפקחי האש למסמך ההקלות של רשות הכבאות, ואישר פתרונות רבים במסגרת הסיור181 .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות הכבאות על כך שלעיתים במקומות שנדרש לכך לא יושם מסמך ההקלות ובעלי העסקים נפגעו, ועל אי -קיום בקרה מספקת על הדרישות שמפקחי האש מטילים על ציבור בעלי העסקים.
דרישות אלו, ש לעיתים ניתנות שלא לצורך, מייצרות נטל בירוקרטי עודף ומכבידות כלכלית על העסקים.
על רשות הכבאות לפעול ליישום מלא של מסמך ההקלות לזכאים לקבלן ולביצוע בקרה מספקת על דרישות מפקחי האש.
רשות הכבאות מסרה בתשובתה כי היא מסכימה עם הקביעה שעליה לפעול ליישום מלא של מך ההקלות.
חוסר שקיפות בפרסום ההחלטות בהליכי ערעור על דרישות רשות הכבאות .
עסקים נדרשים להתקין סידורי כבאות משני סוגים: ( 1 ) סידורי חובה שנקבעו מכוח חוק הכבאות ומכוח חוק רישוי עסקים; ( 2 ) סידורים שבשיקול דעת.
תקנות שהותקנו מכוח חוק הכבאות מסמיכות את רשות הכבאות להוסיף סידורי כבאות נוספים.
ניתן להגיש ערר על הדרישות של שירותי הכבאות באחד משלושת המסלולים הבאים: א.
ערעור על סירוב לתת רישיון עסק מטעמי כבאות יש להגיש גורם מוסמך ארצי182 בתוך30 .
בקשה לבטל דרישות לתיקון ליקויים בעסק יש להגיש אל "גורם מוסמך מחוזי183 בתוך14 יום.
ניתן לערער על החלטת הגורם המוסמך המחוזי אל נציב הכבאות.
השגה על דרישת לתיקון ליקויים שתינתן לעסק על ידי מפקח אש 184 מכוח חוק הכבאות יש להגיש לנציב הכבאות.
כ-95% מההשגות מטופלות ברמת האזור, כ-3% ברמת המחוז וכ-2% .
בדרגת טפסר, המשמש ראש מחלקת בטיחות אש וחקירות 181 לדוגמה: כמה יקבים מבקשים פטור מהתקנת מתזים בחדר החביות לאור הסיכון הנמוך.
נציג הכבאות קבע בסיור כי העסקים המבקשים יגבשו מסמך מנמק המוכיח כי הסיכון אכן נמוך, לרבות סקירה של המקובל בעולם ום זה, ויגישו אותו לרשות הכבאות.
זו תבחן ותחליט אם יש מקום לפטור; מפעל לייצור קוסמטיקה לא קיבל בתח אישור מרשות הכבאות אף שעמד בתנאים.
נציג הכבאות קבע בסיור כי ככל הנראה המפקח טעה בשיקול דעתו י יינתן למפעל רישיון.
והציב דרישה שאין מקום להציבה.
מטה רשות הכבאות יוודא כי הדרישה תוסר וכ 182 סעיף7ג5 לחוק רישוי עסקים בשילוב עם תקנה11 ד(ב) לתקנות רישוי עסקים 183 סעיף8 ד לחוק רישוי עסקים 184 סעיף50 לחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע"ב2012, מדינת ישראל -351 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
פעולות הממשלה לצמצום הנטל הבירוקרטי המוטל על העסקים לדעת משרד מבקר המדינה הציפייה כי בעל עסק יתמצא בהבדלים בין נושאי ההשגות ובגורמים שאליהם עליו להגישן, מהווה נטל בירוקרטי נוסף.
אף לא נמצא כי ברשות הכבאות ישנו נוהל למיון ההשגות המתקבלות ולטיפול בהן במסלולים השונים.
נמצא כי רשות הכבאות והמשרד לביטחון פנים נוהגים בחוסר שקיפות ואינם מפרסמים לציבור את תוכן ההשגות ואת מספרן.
עוד, הם לא מפרסמים נתונים על ההשגות שהתקבלו ועל הנימוקים לכך.
רשות הכבאות מסרה בתשובתה כי חלק ניכר מן ההשגות נובע מדרישות שניתנו אד הוק אם מדובר לעסק בעקבות "הפרה" בנכס, בין אם מדובר בביצוע עבודות בנייה ללא היתר, ובין בשימוש המנוגד ליעוד המקרקעין.
פרסום ההחלטות בנושא יוביל לחיזוק ידם של מי שפעלו אשר יסברו כי עם הכבאות "תמיד אפשר יהיה להסתדר" ולא תיווצר הרתעה בניגוד לדין מספקת.
כבר בשנת 2006 קבע מבקר המדינה בדוח מיוחד 185 כי "פומביות ושקיפות מחייבים פרסום ההחלטות על הטלת הכופר.
חובה לפרסם את רשימת תיקי הכופר, סעיפי העבירה שיוחסו לנאשמים והקריטריונים שהביאו להחלטה להטיל כופר וכמובן את סכומי הכופר שנקבעו על ידי השלטונות.
זו גם עמדתו של היועץ המשפטי לממשלה".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לביטחון פנים ולרשות הכבאות שקל וחומר שפרסום השגות וערעורים היא פרקטיקה מקובלת על רשויות המדינה.
אם ראתה רשות הכבאות כי ניתן לקבל את ההשגה ו"להקל" בכך על דרישותיה המקוריות הרי שיש מקום לבחון הקלה זו גם לאחרים העומדים באותם תנאים, ולפרסמה לכלל הציבור.
על אגף רישוי עסקים במשרד הפנים להסדיר בחקיקה את פרסום ההחלטות בהשגות שמוגשות מכוח דיני רישוי עסקים.
על רשות הכבאות לפרסם את ההשגות ונימוקי ההחלטה שמוגשות מכוח חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה.
תפקידם של הממשלה ושל המגזר הציבורי לשרת את אזרחי המדינה, ובה בעת לקיים הליכי בקרה נאותה תוך הטלת נטל רגולטורי ובירוקרטי נמוכים ככל הניתן.
הנטל הרגולטורי והבירוקרטי העודפים מכביד על תכנון והקמה של פעילות עסקית, הרחבת פעילות עסקית קיימת, ובחלק מהמקרים מהווה גורם לסגירתם של עסקים קיימים, בעיקר עסקים קטנים ובינוניים.
הנטל מגולגל על הצרכנים וגורם, בין הית ר, לעלייה ביוקר המחייה, פוגע בצמיחת המשק, ברמת הפריון, ברמת החיים של התושבים, ובהכנסות המדינה ממיסים.
185 מבקר המדינה, דוח ביקורת על הטלת כופר בגין עבירות מס הכנסה(פברואר 2006.
) מדינת ישראל -352 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
פעולות הממשלה לצמצום הנטל הבירוקרטי המוטל על העסקים מממצאי הביקורת בדוח עלה שבמקרים מסוימים הטילו גופים ציבוריים על בעלי עסקים נטל רגולטורי ובירוקרטי כבד ומיותר.
הנטל הסב נזקים רבים, בין היתר הגדלת אי-ות, סרבול, עיכוב והארכת ההליכים ללא הצדקה, וכרסום באמון של בעלי הוודא העסקים בשירות הציבורי.
הסיכון הכרוך באי הפחתת הנטל הרגולטורי והבירוקרטי בשיעור של 30% מוערך בהפסד של גידול חד פעמי של כ- 4.
6% בתמ"ג (המהווים כ-58 מיליארד ש"ח) והפסד שיפור בעל השפעה ארוכת טווח של פריון העבודה והתמ"ג של ישראל בכלל, ופריון העסקים הקטנים והבינוניים בפרט186.
הדירוג של ישראל במדד קלות העסקים של הבנק העולמי, וההרעה במדד לאורך השנים נובע, בין היתר, מכך מדינת ישראל לא פעלה מספיק לצמצום הנטל הרגולטורי והבירוקרטי ביחס למדינות אחרות בעולם; מת מונת המצב בדוח עולה כי רוב מדינות ה- OECD ממוקמות בדירוג קלות עשיית העסקים במקום גבוה יותר מישראל.
בעולם גלובלי נטל רגולטורי ובירוקרטי גבוה מקטין את ההשקעות ומרסן את היזמות במשק ואילו נטל נמוך תורם למשק תחרותי יותר, ומהווה מקור למשיכה של יזמים ובעלי העסקים מכל העולם.
משרד מבקר המדינה מציין לטובה את הפעילות הממשלתית בשנים האחרונות לבניית תשתיות ומנגנוני בחינת השפעות רגולציה חדשה מראש, ולצמצום הנטל הבירוקרטי קיים המוטל על המגזר העסקי.
התקבלו החלטות ממשלה רבות, ומונה גורם מתכלל ממשרד רה"ם.
אולם באלה אין די, הח לטות ממשלה רבות בנוגע לצורך בהפחתת רגולציה ובירוקרטיה למגזר העסקי טרם יושמו, חסרה מדיניות אחידה בתהליכים רבים חוצי משרדים שעומדים בפני המגזר העסקי, אין תעדוף של המגזר העסקי, יש ליקויים בשיתוף הפעולה והתאום בפעילות משרדי הממשלה, וקיימים פערים בהנגשת שירותי הממשלה באמצעות שיפור התשתית הטכנולוגיות והאינטרנט.
לדעת משרד מבקר המדינה בעידן הנוכחי, שבו הטכנולוגיה בשיאה, יש אפשרויות רבות יותר לצמצום הנטל הבירוקרטי.
על הממשלה ומשרד רה"ם, כגורם מתכלל, לפעול במקביל לצמצום הנטל הבירוקרטי והרגולטורי.
הנטל הבירוקרטי יצומצ ם באמצעים טכנולוגיים באופן שוטף, נמשך, כחלק מהתרבות הארגונית של השירות הציבורי; הנטל הרגולטורי יצומצם באמצעות רתימת כל משרדי הממשלה במסגרת תוכנית החומש בראייה מערכתית ושיטתית תוך ניהול סיכונים.
על הממשלה ומשרד רה"ם לקבוע יעדים כגון הפחתת יוקר המחיה, קיטון עלות הקמת עסק והפעלתו, שיפור בשרידות עסקים; לבצע מדידה שתספק מידע על שיעור ההצלחה ויעילות ההפחתה; להפיק לקחים מדי תקופה; להשוות וללמוד מהנעשה במדינות המתקדמות בעולם, ולהתמיד בשיפור התהליכים.
מדינת ישראל ידועה כמדינה שמקדמת חדשנות בכל התהליכים, ראוי לפעול ביצירתיות לצמצום הרגולציה והבירוקרטיה ולשפר את דירוג ישראל במדדים הבינלאומיים.
186 ראו משרד האוצר, דוח הוועדה לשיפור הסביבה העסקית בישראל, יוני2018.
מדינת ישראל ידועה בעולם כ"אומת הסטארט -אפ" ( Start-up nation ), בין היתר בשל כמות חברות ההזנק שקמו במדינה, מספר מרכזי המחקר והפיתוח (להלן -המו"פ) הבין -לאומיים הפועלים בארץ ומספר ה -"אקזיטים" 1 שביצעו חברות ישראליות.
ישראל הפכה ממדינה שכלכלתה מבוססת על חקלאות ותעשייה מסורתית למדינה בעלת מעמד מוביל בעולם בכל הנוגע לחדשנות, יזמות וכלכלה מבוססת ידע.
שינוי זה הושג, בין היתר, הודות לתרבות עסקית שעודדה חדשנות ונטילת סיכונים של יזמים והודות למדיניות של ממשלות ישראל שתמכו באמצעות מענקים ביוזמות אלה, בין השאר, על ידי המדען הראשי במשרד הכלכלה והתעשייה (להלן -הכלכלה).
שותפות בין המגזר הממשלתי, האקדמי והעסקי הולידה טכנולוגיות משרד פורצות דרך בתחומי המים, החקלאות, התקשורת, מדעי החיים, החלל ועוד.
ההוצאה הלאומית על מו"פ אזרחי בישראל בשנת 2017 הסתכמה בכ-58 מיליארד ש"ח, שהם כ- 4.
5% מהתוצר המקומי הגולמי (להלן-התמ"ג) 2.
מרבית ההוצאה (כ -86% ) מומנה על ידי המגזר הפרטי, והיתר מומן על ידי משרדי הממשלה, יחידות הסמך הממשלתיות, המוסדות להשכלה גבוהה ומוסדות ללא כוונת רווח.
1 לרוב הכוונה היא למכירת המניות או הפעילות של חברות ההזנק לחברות היי-טק יצרניות.
2 בשנת2018 הסתכם התמ"ג בישראל ב- 1,288 .
מיליארד ש"ח מדינת ישראל -360 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי תרשים 1 : שיעור ההוצאות למו"פ עסקי מהתמ"ג במדינות ה OECD - בשנת 2016 לתוצר הוא הגבוה מבין המדינות המפותחות, שיעור ההוצאה בישראל על מו"פ אזרחי ביחס כפי שניתן לראות בתרשים שלעיל המתייחס לנתוני שנת 2016.
הקמתה של רשות החדשנות ופעילותה .
לחקיקתו של הביאהההכרה של ממשלות ישראל בחשיבות המחקר והפיתוח כמנוע צמיחה החוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשיה, התשמ"ד-1984 (להלן-חוק המו"פ ; יצירת עידוד מחקר ופיתוח בתעשייה; פיתוח תעשייה עתירת מדעמטרת החוק היא או החוק).
יצירת תשואה עודפת למשק הישראלי; ;כוח אדם מדעי וטכנולוגי שיקלטומקומות עבודה ה הגדלת הפריון וקידום החדשנות הטכנולוגית בתעשייה בישראל, ובכלל ז ;עידוד הצמיחה בנגב ובגליל; ושיפור מאזן התשלומים של המדינה.
לפני התיקון לחוק פעל המדען הראשי תחת משרד הכלכלה3 כזרוע המבצעת של הממשלה לעידוד מו"פ בתעשייה.
פעילותו זו התאימה לתקופה של סוף המאה העשרים והעשור הראשון של המאה העשרים ואחת.
ואולם השינויים המהירים המאפיינים את עולם הטכנולוגיה בארץ ובעולם הביאו להבנה כי יש צורך בהתאמת הזרוע הממשלתית והכלים לעידוד החדשנות .
3 ,שמו של המשרד שונה כמה פעמיםכיום נקרא המשרד משרד הכלכלה והתעשייה.
מדינת ישראל -361 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי והמו"פ להתפתחויות הטכנולוגיות המהירות של ענף הטכנולוגיה העילית (להלן -היי -טק)4 .
מסיבה זו התקבלה בשנת2014 החלטת ממשלה5 על שינוי חוק המו"פ ועל הקמתה של הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית (להלן -רשות החדשנות או הרשות), אשר תהיה עצמאית ותאחד את פעילות לשכת המדען הראשי במשרד הכלכלה וכן את פעילות מרכז התעשייה הישראלית למחקר ופיתוח 6 .
תפקידי הרשות כפי שנקבעו בחוק הם עידוד החדשנות הטכנולוגית בתעשייה, קידומה ותמיכה בה ופית וח התשתיות הנדרשות לשם כך בין השאר באמצעות מתן הטבות7 .
בהתאם להוראות החוק מונתה לרשות מועצה אשר תפקידה לפעול ליישום מדיניות הממשלה ולפקח על התנהלותה היעילה והתקינה של הרשות.
בראש הרשות עומד המדען הראשי.
תפקידו של המדען הראשי הוא לייעץ לממשלה, לעקוב אחר התהליכים והשינויים הטכנולוגיים בתעשייה בישראל ומחוצה לה, להמליץ על מתן הטבות העשויות לסייע בהגשמת החוק ולדווח לממשלה על ממצאיו והמלצותיו בנוגע לפעילות הרשות בתחום.
פעילותה של רשות החדשנות במתכונת החדשה אמורה לאפשר תהליך קבלת החלטות גמיש ם והמסלולים של ההשקעה הממשלתית בתעשיית ההייומהיר יותר לגבי היעדי -טק, והתמודדות יעילה יותר עם חסמים ואתגרים העומדים לפני התעשייה בכלל והתעשייה עתירת הידע בפרט.
הרשות פועלת בכמה זירות לשם מתן מענה יעיל בתחומים שונים, לקהלי יעד ובהיקפים שונים, בהתאם שונים ולכל שלבי ההתפתחות של החברות ונותנת סיוע בכלים לזירות הפעולה ותוכניות הסיוע השונות.
ככלל, חברה אשר קיבלה סיוע מהמדינה באמצעות רשות החדשנות ואשר פעילות הפיתוח שלה נשאה פרי נדרשת לשלם תמלוגים למדינה.
רשות החדשנות גובה את התמלוגים מהחברות באמצעות "קרן תמורה"8.
4 ,התנאים למתן מענקים למו"פ על ידי המדען הראשי במשרד הכלכלה נקבעו בחקיקה או בתקנות.
כפועל יוצא כל שינוי בתנאי המענקים חייב תיקוני חקיקה, דבר שהוביל לעיכובים בתהליך שינוי המענקים.
לדוגמה, על מנת את החוק.
נוסף על כך, בשל לישראל, נדרש לתקןלאפשר הוצאת ידע לחו"ל בתמורה לידע חליפי שיועבר מנגנון מסורבל שהיה כרוך בניהול מתן המענקים והיעדר גמישות בתנאי המענקים הניתנים נרתעו חברות רבות מקבלת תמיכה של המדען והעדיפו חלופות אחרות.
5 החלטת ממשלה2032 , "הקמת הרשות הלאומית למחקר, לפיתוח ולחדשנות טכנולוגית" (ספטמבר2014.
) 6 מרכז התעשייה הישראלית למחקר ופיתוח היה עמותה ממשלתית שפעלה לקידום שיתופי פעולה טכנולוגיים תעשייתיים בין-לאומיים והפעילה תוכניות עבור יזמים מתחילים וחברות המבצעים מחקר משותף.
7 ,הקלות וערבויות שלא לפי בהתאם לחוק המו"פ, הטבות אלו יכולות להיות מענקים, הלוואות, פטורים, הנחות חוק ערבויות מטעם המדינה התשי"ח-1958.
8 קרן תמורה היא היחידה ברשות החדשנות האחראית לגביית התמלוגים .
לפי סעיף 21 לחוק המו"פ.
חברה שהסתייעה במענקי רשות החדשנות מחויבת בתשלום תמלוגים בגין הכנסותיה ממוצרים המתבססים על הידע שהתקבל בעקבות הסיוע.
התמלוגים נגבים על פי כללים שנקבעו בהוראות לעניין שיעור התמלוגים וכללים לתשלומם.
תשלום התמלוגים מבוסס על העיקרון ולפיו במקרים של הצלחה מסחרית המדינה זכאית להחזר המענקים בתמורה להשתתפותה בסיכון.
שיעור התמלוגים שעל החברה לשלם למדינה בתמורה לסיוע שקיבלה מחושב ביחס למכירות הישירות הנובעות מהמוצר המפותח, ומשתנה מחברה לחברה.
מדינת ישראל -362 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי מרכזיות שבהן פועלת הרשות:להלן פירוט של הזירות ה מדינת ישראל -363 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי בשנת 2018 היה תקציב הרשות כ-1.
7 מיליארד ש"ח9:, לפי החלוקה שלהלן תרשים 2 : תקציב רשות החדשנות לשנת 2018 )(במיליוני ש"ח מקור: רשות החדשנות .
נוסף על פעילותה של רשות החדשנות לעידוד הפיתוח והמחקר בתעשיות השונות במדינה, ממשלתיים לקידום חדשנות בענפי המשק השונים, לרבות חדשנות שמקורה אינו פועלים גופים במו"פ.
למשל, משרד הכלכלה פועל לקידום חדשנות שמקורה אינו במו"פ בכלל ענפי התעשייה והמסחר ומשתף פעולה עם רשות החדשנות כדי להטמיע חדשנות טכנולוגית בענפים אלה.
בחודשים אוגוסט 2018 - מרץ 2019 בדק משרד מבקר המדינה את פעילותה של הממשלה לשמירת היתרון הטכנולוגי של המדינה, לרבות האתגרים של מדינת ישראל בשמירת היתרון הטכנולוגי בתחום ההיי -טק; פיתוח ההון האנשי; חשיבות של מכוני מחקר והקשר בין האקדמיה לתעשייה; פיתוח אקוסיסטם ( ecosystem)10 לקידום מו"פ בפריפריה; פעולות שנעשו .
9 יצוין כי קרן תמורה גבתה בשנת2018 כ-450 מיליון ש"ח, וסכום זה חזר לתקציב המדינה, כך שבפועל ההוצאה הריאלית של המדינה בשנת 2018 הייתה כ-1.
מיליארד ש"ח 10 באזור מסוים המספקים תשתית מתאימה ליוזמה וחדשנות.
ראו עוד בעניין הכוונה למערכת שלמה של מוסדות זה להלן בפרק "פיתוח אקוסיסטם מיטבי לקידום חדשנות בפריפריה".
מדינת ישראל -364 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי לקידום מו"פ בענפים ומגזרים אחרים במשק11 ; אסטרטגיה ממשלתית לקידום מו"פ.
הביקורת נעשתה ברשות החדשנות, במשרד הכלכלה, במועצה הלאומית לכלכלה שבמשרד ראש הממשלה, באגף התקציבים שבמשרד האוצר (להלן -אג"ת), ברשות שוק ההון, ביטוח ברשות לניירות ערך, במשרד לשוויון חברתי, במועצה הלאומית למחקר ולפיתוח וחיסכון, אזרחי הפועלת במשרד המדע והטכנולוגיה (להלן -המולמו"פ) ובוועדה לתכנון ולתקצוב הפועלת במסגרת המועצה להשכלה גבוהה בישראל (להלן -הות"ת).
ביקורת השלמה וח ירושלים (להלן נעשתה בעיריות חיפה ובאר שבע, ברשות לפית -הרל"י) ואצל החשב הכללי במשרד האוצר (להלן -החשכ"ל).
האתגרים של תעשיית ההיי-טק בשמירת היתרון הטכנולוגי .
תמהיל ההשקעות בהיי-טק הישראלי .
כדי לבצע מו"פ יש צורך בהשקעות כספיות ניכרות, וליזמים אין בדרך כלל יכולת לממן ההשקעה במו"פ היא מסוכנת, ומרבית הפרויקטים נכשלים.
השקעות אלה ממקורות עצמיים.
ואולם הידע שמצטבר במהלכם משמש תשומה לפרויקטים אחרים.
דרך ההשקעה המקובלת של המשקיעים היא השקעה באמצעות קרנות הון סיכון בכמה פרויקטים, במטרה לפזר את לים על ההפסדים הסיכון.
פרויקטים שמצליחים מניבים למשקיעים רווחים גבוהים העו מהפרויקטים האחרים.
קרנות הון סיכון ישראליות וזרות מתמחות בזיהוי פרויקטים עם פוטנציאל להצלחה רבה, בגיוס כספים בהיקפים ניכרים ממשקיעים ובייצור רווחים מהחברות המקבלות סיוע.
שיעור המימון הממשלתי .
התשעים של המאה העשרים השקעות ממשלתיות ניכרות ביזמות ובמו"פ בתחילת שנות בצירוף גידול ניכר בכוח אדם בעל השכלה וכישורים טכנולוגיים12 הובילו את תעשיית ההיי-טק להיות גורם המוביל את הכלכלה הישראלית ואחת התעשיות החדשניות והמתקדמות בעולם.
פעולות הממשלה הציבו את מדינת ישראל בשנים 1995 - 2017 במקום הראשון בקרב המדינות המפותחות בהוצאה על מו"פ כשיעור מהתוצר; מספר המועסקים בענף בשנים אלה עלה מ- 100,000 לכ- 290,000 , שהם כ - 8.
3% מכלל המועסקים במשק בשנת 2017 ; ויצוא מוצרי ההיי-טק היה בשנת 2017 כ-40% מכלל היצוא.
הרחבת הפעילות בענף ההיי -טק הביאה לוח לגידול בהכנסות המדינה ממיסים.
1 מתאר את הכנסות המדינה ממיסים בענף ההיי-טק בשנים 2015 - 2018 שהסתכמו לכ-55 .
11 משרד מבקר המדינה פרסם בעבר כמה דוחות ביקורת אשר עסקו בפעילות המדען הראשי (לפני הקמת רשות מבקר המדינה, החדשנות) ובסיוע שניתן לחברות העוסקות במו"פ.
ראו דוח שנתי 57ב (2007 ,"), "קרן תמורה עמ' 691 - 693 ; דוח שנתי63א (2012 ,"), "סיוע ממשלתי למחקר ופיתוח תעשייתיעמ' 135 - 158.
12 גידול זה נבע בין היתר מזמינות של עובדים מקצועיים שפרשו מהתעשיות הביטחוניות, בעקבות סגירתו של פרויקט הלביא; מגל העלייה מחבר העמים שבעקבותיו הגיעו לארץ אלפי מהנדסים וחוקרים מיומנים בעלי ו ניסיון ביחידות הטכנולוגיות בצה"ל.
השכלה גבוהה בתחומים טכנולוגיים; וכן מפרישת עובדים שצבר מדינת ישראל -365 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי לוח 1 : הכנסות המדינה ממיסים בענף ההיי-טק באלפי ש"ח ( 2015 - 2018) השנה מס הכנסה ומס חברות ניכויים (שכר, דיבידנדים וכו') 2015 4,761,925 7,094,517 2016 5,340,311 8,282,376 2017 6,074,106 8,728,210 2018 6,853,900 10,379,907 .
מקור: רשות המיסים (מערכת שע"ם).
הנתונים הם נומינאליים ולא כוללים חברות היי-טק בענף התעשייה.
בשנת 2017 היקף ההשקעות של המגזר הפרטי בהיי -טק הישראלי היה כ -86% מכלל ההשקעות בהיי -הכלכליות של ענף ההייטק.
השפעותיו -טק על המשק הישראלי היו בין הגורמים המרכזיים להחלטות להעלאת דירוג האשראי של מדינת ישראל13.
לצד הישגים אלו החלו בשנים האחרונות להתעורר אתגרים חדשים אשר חייבו היערכות מחדש של מדיניות החדשנות בישראל.
למשל, כפי שעולה מתרשים 3, כ- 29.
5% מההוצאה על המו"פ האזרחי בשנת 2016 מומנה על ידי המגזר העסקי הישראלי, לעומת 55.
6% אשר מומנה על ידי משקיעים מחו"ל, דבר היוצר תלות במשקיעים הזרים; יצוין שמשנת 2005 היקף המימון השנתי הממוצע של המגזר הממשלתי היה כ-13% מסך ההשקעות במו"פ בעוד שהתקציב הממוצע של רשות החדשנות (ולפני הקמתה, המדען הראשי במשרד הכלכלה) היה בשנים אלה כ - 1.
5 מיליארד ש"ח לשנה -שהם פחות מ -2% מסך ההשקעות במו"פ.
להלן תרשים המתאר את ההוצאה הלאומית למו"פ לפי חלוקה למקורות מימון: .
13 באוגוסט2018 ציינה חברת דירוג האשראי S&P במפורש את תרומתו של ההיי -טק ואת מדיניות התמיכה הממשלתית כגורמים להעלאת הדירוג של ישראל ל-"A+.
" מדינת ישראל -366 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי תרשים 3 : חלוקת ההוצאה הלאומית למו"פ אזרחי לפי מקורות מימון ( 2000 - 2016) ,מימון ההשקעות במו"פ על ידי משקיעים זרים הוא הגבוה ביותר בין כל המדינות המפותחות כפי שניתן לראות בתרשים שלהלן: תרשים 4 : שיעור המימון מחו"ל של מו"פ עסקי -במדינות ה OECD ( 2015 - 2016) .
מדינת ישראל -367 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי בין השנים 1995 עד2007 הייתה עליה מצטברת של כ-2% בהוצאה הלאומית על מו"פ ביחס לתמ"ג, והיא הייתה גבוהה משמעותית בהשוואה למדינות אחרות.
ואולם בין השנים 2007 ל-2009 חלה ירידה ביחס זה.
נכון לשנת2017 , שיעור ההשקעה של ישראל במו"פ עומד על כ- 4.
5% מהתמ"ג, שהוא זהה לשיעור ההשקעה במו"פ בשנת 2007 .
הדבר נובע בין היתר מעליה משמעותית בהשקעות של משקיעים זרים בהיי-טק בישראל, על אף ירידה בהשקעה של המגזר הפרטי המקומי, ומקיפאון בהשקעה הממשלתית במו"פ.
צמצום מעורבות ממשלתית בהשקעות בהיי -השקעה במו"פ קטן, טק מעלה חשש כי היתרון של ישראל בתחום ה וייחודיותה כמובילה בתחום המו"פ ברמה העולמית יפגעו.
להלן תרשים על שיעור ההוצאה על מו"פ כאחוז מהתוצר בישראל לעומת קוריאה הדרומית, מדינות מה- OECD ומדינות נבחרות בין השנים 1995 ל-2017: תרשים5 : שיעור ההוצאה על מו"פ מהתוצר במדינות נבחרות ות הובמדינ - OECD ( 1995 - 2017) :המקור OECD .
מהתרשים ניתן ללמוד כי שיעור העליה בהוצאה הלאומית על מו"פ שהתרחשה לפני שנת 2001 , נבלמה בשני העשורים האחרונים.
בשנת 2014 שיעור ההוצאה על מו"פ בקוריאה הדרומית היה גדול משיעור ההוצאה על מו"פ בישראל.
האתגרים העומדים לפתחו של ענף ההיי-טק בשנים הקרובות, לרבות התחרות הגוברת מול מדינות אחרות שמשקיעות תקציבים ניכרים לשכנע יזמים תאגידים בין -לאומיים לפעול בתחומם, משפיעים על יכולתה של המדינה להמשיך ולהיות מובילה בתחום החדשנות והמו"פ חדשנות העלו נושא זה בדוחות השנתיים המוגשים לממשלה, העולמי.
המדען הראשי ורשות ה אשר התריעו עוד ב-2017 על הצורך בהיערכות מתאימה ומתן מענה לסוגיות אלו ולהשפעות העומק שלהן.