HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה בחן את תשתית המידע שגיבש אגף השכר באמצעות בדיקות אופקיות של ארבעה משבעת המגזרים של הגופים הציבוריים.
בבחינה לא נכללו בדיקות נקודתיות שנעשו וכן פעולות האכיפה שעשה האגף.
לשם כך רוכזו נתונים על הבדיקות האופקיות שעשו אגף השכר, משרד הפנים ורשות החברות בשנים 2012 -2008 בגופים שבמגזרים האלה: רשויות מקומיות, חברות ממשלתיות, חברות עירוניות ואיגודי ערים.
בסך הכול נכללים במגזרים אלה 517 גופים (כ-70% מהגופים הציבוריים).
כמו כן נבחנו נתוני אגף השכר על שיעור העובדים שנכללו בבדיקות מכלל העובדים במגזר, לרבות נתונים שנאספו בשתי בדיקות שעשה משרד הפנים בנוגע לשכרם של עובדים בכירים ברשויות המקומיות ומנכ"לים בחברות עירוניות19 .
19 רשות החברות בדקה את שכרם של עובדים בכירים ב-53 חברות ממשלתיות, אולם נמצא כי בדיקה זו הייתה חלקית וחסרה (ראו להלן).
שם הדוח: פיקוח ובקרה על השכר במגזר הציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הבדיקות האופקיות הן נדבך מרכזי בגיבוש תשתית המידע שאמור לשמש את הממונה על השכר לצורך קיום הפיקוח בתחום השכר.
הנתונים שנאספו בנושא זה מלמדים שעקב מיעוט התשומות שהממונה על השכר יכול להקצות לביצוע בדיקות אופקיות, הוא מוגבל ביכולתו להקים תשתית מידע רחבה ואפקטיבית על השכר בגופים השונים (ראו להלן).
מן הנתונים עולה כי במשך חמש השנים האמורות נעשו בדיקות אופקיות של השכר רק ב -29 (כ-6% )מ-517 הגופים הציבוריים שבמגזרים האלה: נעשו בדיקות ב -8% מהרשויות המקומיות (בהן רשויות גדולות שמעסיקות אלפי עובדים); ב - 11% מהחברות הממשלתיות; וב-1% מאיגודי הערים; ולא נעשתה בדיקה בשום חברה עירונית (פירוט הנתונים האלה מוצג להלן בלוח 2 ).
את כל הבדיקות האופקיות האמורות עשה אגף השכר, ושתיים מהן נעשו בשיתוף רשות החברות הממשלתיות (ראו להלן).
יצוין כי בין הגופים שנבדקו היו חברות ממשלתיות גדולות, שהועסקו בהן אלפי עובדים.
בחלק מבדיקות אלו נבדק רכיב שכר מסוים, אולם הנתונים שבידי אגף השכר לא מאפשרים לקבוע כמה עובדים נכללו בהן.
לדוגמה, בבדיקה של חברה א' נבדק רכיב שכר מרכזי, אולם לא צוין בבדיקה כמה עובדים נכללו בה; בחברה ב' צוין כי נכללו בה אלפי עובדים, אולם לא נבדק בה בסיס השכר אלא רכיב שכר תוספתי שאין בממצאי הבדיקה מידע על שיעורו מכלל השכר.
מכאן עולה שתשתית המידע על השכר שגיבש אגף השכר באמצעות הבדיקות האופקיות במשך חמש השנים האמורות לא כללה מידע על חלק ניכר מהגופים הציבוריים, ועל חלק ניכר מהעובדים.
לגבי מרבית הגופים במגזרים האלה לא גובשה תשתית כזאת, אם כי ייתכן שנאסף מידע שעשוי לשמש לפעולות אכיפה נקודתיות.
בנסיבות אלה גופים רבים עשויים שלא להיבדק במשך עשרות שנים.
על פי נתוני יחידת האכיפה, בעקבות פעולות יחידת האכיפה בשנים 2012 -2010 חסכו הגופים הציבוריים סכום כולל של כ -1.
בהנחה שהיקף חריגות השכר בגופים שנבדקו בבדיקות אופקיות דומה להיקף החריגות בכלל הגופים הציבוריים (750 גופים), הרי שאכיפת הוראות החוק על כל הגופים האלה עשויה הייתה להביא לחיסכון גדול במידה ניכרת.
בתשובת אגף השכר למשרד מבקר המדינה הוא הדגיש את ה"נוכחות האכיפתית" בגופים הציבוריים, אשר מושגת באמצעות כל פעולות האכיפה של אגף השכר, לרבות בדיקות נקודתיות המגיעות לעתים להכרעה בערכאה שיפוטית ועשויות להרתיע את הגוף מפני תשלום שכר חריג.
כמו כן האגף עוסק בהסדרה של תנאי ההעסקה מול הגופים הציבוריים, ובמסגרתה מקיימים עובדי האגף קשר שוטף עם נציגי הגופים.
אגף השכר הוסיף כי היקף פעולות הבדיקה והאכיפה של יחידת האכיפה מוגבל בשל משאבי כוח האדם שעומדים לרשותה (בנוגע למשאבי היחידה - ראו להלן), וכי הוא פועל לייעל את תהליכי העבודה, בין היתר באמצעות פיתוח מערכות מחשוב למעקב אחר חריגות שכר והרחבת היקף דיווח הנתונים הנדרש מהגופים הציבוריים כך שיקל על אגף השכר לאתר חריגות שכר.
משרד הפנים צירף לתשובתו למשרד מבקר המדינה מכתב של מנהל המינהל לשלטון מקומי לממונה על השכר, ובו התייחסות לחלוקת העבודה ביניהם.
לדברי משרד הפנים מתעוררות שתי בעיות מרכזיות המהוות חסם לביצוע המוטל עליו כמתחייב מכוח החלטת הממשלה.
האחת - סעיף 29 לחוק יסודות התקציב אינו מקנה לו סמכויות לטפל בחריגות שהתגלו אף כאשר הגוף הציבורי מסכים שיש לתקנן; יוצא מכך שתפקיד המשרד הוא לבצע ביקורות ולהעביר את הממצאים לממונה על השכר להמשך טיפול, דבר שהופך את עובדיו למעשה ל"דוורים" בלבד.
והשנייה - נדרשת תוספת משאבים - כוח אדם ותקציב.
רשות החברות משרד האוצר 305 .
:שם הדוח פיקוח ובקרה על השכר במגזר הציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 השיבה למשרד מבקר המדינה כי הרשות מפקחת על השכר באופן רציף ושוטף, גם באמצעות מתן אישורים ספציפיים ומתן הוראות והנחיות שונות לחברות הממשלתית בתחום השכר.
הממצאים האמורים מצביעים על כך שאין בידי הממונה על השכר תשתית מידע הולמת לצורך ביצוע פיקוח ואכיפה ממשיים כנדרש על פי חוק יסודות התקציב.
על אגף השכר, משרד הפנים ורשות החברות לקבוע תכנית רב-שנתית לביצוע בדיקות אופקיות בגופים הציבוריים, אשר תבטיח תכנון יעיל של האמצעים המופנים לבדיקות אלו ותאפשר הרחבה של המידע שמרוכז על ידי האגף.
התיאום בין אגף השכר ובין הגופים המאסדרים .
על פי החלטת הממשלה מיוני1997 , לפני ביצוע בדיקות השכר בגופים הציבוריים נדרש תיאום בין הגופים המאסדרים האמורים ובין הממונה על השכר.
התיאום נדרש גם משום שמתכונת הבדיקה ואופן הצגת ממצאיה, לרבות האסמכתאות הנדרשות, אמורים לשמש את הממונה על השכר בבואו לפעול מול הגופים הציבוריים.
כמו כן התיאום נדרש, בין היתר, לשם מניעת כפילויות, וכן לקביעת מתכונת הבדיקה ומכלול הנושאים שייבדקו במסגרתה, האסמכתאות שיעמדו לרשות הבודק, רכיבי השכר שייבדקו ומגזרי העובדים שייבדקו.
כמו כן התיאום דרוש לצורך נקיטת הפעולות בעקבות הבדיקה ולצורך הדיווח לאגף השכר.
נמצא כי עד תחילת שנת 2013 התקיימו קשרי עבודה בין נציגי אגף השכר לנציגים של שאר הגופים המאסדרים, אולם לא נעשה התיאום הנדרש.
רק בתחילת אותה שנה דנו לראשונה נציגי אגף השכר ונציגי המינהל לשלטון מקומי במשרד הפנים, רשות החברות והמשרד לשירותי דת בהיבטים השונים של הפיקוח והבקרה על הגופים הציבוריים, כנדרש בהחלטת הממשלה מיוני 1997 .
עדיין לא הושלם התיאום 2.
לדברי מנהלת יחידת האכיפה, היחידה ביקרה במשך השנים את השכר בגופים הציבוריים ופיקחה על השכר, והדבר גוזל זמן רב על חשבון פעולות האכיפה; זאת משום שהגופים המופקדים על הפיקוח והבקרה, דהיינו הגופים המאסדרים, אינם מבצעים את תפקידם כנדרש; לאחרונה החלו משרד הפנים, המשרד לשירותי דת ורשות החברות לבצע גם הם בדיקות שכר.
בתשובתו ציין אגף השכר כי במשך פרק זמן ארוך לא הוקמו בגופים המאסדרים מערכי ביקורת ובקרה אשר היו יכולים לעמוד במשימה שנקבעה בהחלטת הממשלה, אולם כיום מתקיים תהליך של הקמת מערכי ביקורת ובקרה בגופים אלה.
אגף השכר ורשות החברות ציינו בתשובותיהם כי מתקיים תהליך להסדרת העבודה המשותפת.
המשרד לשירותי דת השיב שכתיבת נוהל עבודה משותף עם אגף השכר תוכל לסייע בניהול מיטבי ויעיל של אכיפת ההוראות הנוגעות לשכר במועצות דתיות.
משרד הפנים צירף כאמור לתשובתו מכתב לממונה על השכר, ובו התייחסות לחלוקת העבודה הקיימת, וציין שהיא בעייתית משום שלמשרד הפנים אין סמכויות אכיפה ועובדיו נדרשים לבצע ביקורות בלבד ולהעביר את הדוחות לאגף השכר לצורך המשך טיפול.
שם הדוח: פיקוח ובקרה על השכר במגזר הציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 היעדרה של מתכונת עבודה מתואמת בין הממונה על השכר ובין הגופים המאסדרים עלולה לפגוע ביכולתו של אגף השכר למלא את תפקידיו בתחום האכיפה.
פגיעה זו מקורה בהיעדר מידע הדרוש לאכיפה ובצורך להפנות תשומות של האגף לביצוע פעולות פיקוח בגופים הציבוריים שהגופים המאסדרים לא ביצעו, אף שהדבר נדרש מתוקף תפקידם.
משום כך יש להשלים בהקדם את התיאום הנדרש בין אגף השכר ובין שאר הגופים המאסדרים, ובכלל זה לקבוע את אופן חלוקת עבודת הבקרה ביניהם, את היקף הבדיקה שהגופים אמורים לבצע, את האסמכתאות שיש לאסוף ואת האופן שבו ידווח על הממצאים לאגף השכר.
הדבר נועד לספק את תשתית המידע הנדרשת לאגף השכר לשם אכיפת הוראות חוק יסודות התקציב על הגופים הציבוריים.
פיקוח ובקרה של אגף השכר .
כאמור יש שני סוגי בדיקות שבאמצעותן אגף השכר בודק אם גוף ציבורי עומד בהוראות הדין בנוגע לשכר המשולם לעובדיו - בדיקה אופקית ובדיקה נקודתית, לדוגמה בעקבות תלונה שהגיעה לידי האגף.
אם נמצאה חריגה, מודיע על כך אגף השכר לגוף הציבורי ולעובדים הנוגעים בדבר ומבקש את תגובתם.
הממונה על השכר רשאי להורות לגוף הציבורי להפסיק את תשלום הסכום החריג לעובד או להפחיתו, וכן הוא רשאי להורות לגוף הציבורי לתבוע מהעובד להשיב את הסכומים החורגים שניתנו לו, לאחר שאפשרו לו להשמיע את טענותיו.
את הבדיקות האופקיות יש לבצע ב-750 הגופיםהציבוריים, המעסיקים כ -330,000 עובדים בסך הכול.
מאחר שמשאבי הפיקוח של אגף השכר מצומצמים ומאפשרים בכל שנה בדיקות שכר בשיעור מזערי, ביצוע בדיקות אופקיות בכל הגופים הציבוריים האמורים מחייב גיבוש תכנית רב-שנתית.
תכנית כזאת אמורה לקבוע סדרי עדיפויות ויעדים כלליי ם וכמותיים, ולפיהם אמורות להיקבע תכניות הפיקוח השנתיות.
נמצא שאגף השכר לא גיבש תכנית רב-שנתית.
אגף השכר מסר בתשובתו כי משנת 2014 יחידת האכיפה תפעל לפני תכנית עבודה רב-שנתית שככל הניתן תהיה מתואמת עם הגופים המאסדרים; תכנית זו תכלול טיפול בגופים מכל המגזרים בדגש על חברות ממשלתיות, גופים נתמכים ותאגידים סטטוטוריים.
ניהול בדיקות השכר דורש גם ריכוז נתונים פרטניים על הבדיקות שכבר נעשו במשך השנים בגופים הציבוריים: רשימת הגופים הנבדקים בכל שנה, מספר העובדים ששכרם נבדק ומאפייניהם ורכיבי השכר שנבדקו.
נתונים אלה נחוצים לאגף גם לשם תכנון אופן פריסת הבדיקות בין גופים ובין קבוצות העובדים במשך השנים.
נמצא כי לאגף השכר אין מידע מרוכז ומלא על בדיקות אופקיות שנעשו בגופים ציבוריים ממועד הקמתה של יחידת האכיפה בשנת 1998 ועד שנת 2008.
:שם הדוח פיקוח ובקרה על השכר במגזר הציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר כי מידע כולל על ה בדיקות בגופים ציבוריים בשנים קודמות חייב להיות נדבך בגיבוש תכניות שנתיות ורב -שנתיות של הבדיקות.
חשיבותו של נדבך זה מקבלת משנה תוקף לנוכח מוגבלותם של אמצעי הפיקוח העומדים לרשות האגף.
בלוח2 מוצגים נתוני אגף השכר על מספר הבדיקות האופקיות שהוא עשה בגופים הציבוריים (בכל שבעת המגזרים) בשנים 2012 -2008 , לפי מגזר, וכן חישובשיעור הגופים שנבדקו מכלל הגופים במגזר.
לוח 2 מספר הבדיקות של אגף השכר בגופים הציבוריים .
2008 6 1 2 1 0 0 0 10 .
2009 4 0 0 1 1 0 0 6 .
2010 3 3 2 1 0 1 0 10 .
2011 5 4 1 2 1 0 0 13 .
2012 2 1 3 0 0 0 0 6 .
שנבדקו 20 9 8 5 2 1 0 45 .
במגזר 8% 22% 11% 4% 4% 1.
* בנתונים נכללוביקורות על שתי חברות ממשלתיות שנעשו בשיתוף רשות החברות.
נתוני אגף השכר מלמדים על הבדלים ניכרים בין המגזרים השונים מבחינת שיעור הגופים שנבדקו בכל מגזר; וכן על היעדר פיקוח על הרוב המכריע של הגופים הציבוריים: חברות עירוניות לא נבדקו כלל, איגודי ערים כמעט לא נ בדקו, וכ - 90% .
מהרשויות המקומיות ומהחברות הממשלתיות לא נבדקו כלל בשנים האלה כאמור, עקב מיעוט התשומות שהממונה על השכר יכול להקצות לביצוע בדיקות אופקיות, הוא מוגבל ביכולתו להקים תשתית מידע רחבה ואפקטיבית על השכר בגופים השונים.
כמו כן הנתונים שבידי אגף השכר לא מאפשרים לקבוע כמה עובדים נכללו בבדיקות אופקיות שהוא ביצע.
בתשובת אגף השכר הובאה תגובת הממונה על השכר ולפיה החלטותיו נתונות לביקורת שיפוטית ויש שהעובדים אף נוקטים צעדים ארגוניים בעקבות ההחלטה.
לטענתו, צעדים אלה גורמים לכך שבפועל מוחלות החלטותיו באופן לא שוויוני - מגזרי עובדים שכוח המיקוח שלהם חזק יותר מצליחים לסכל את האכיפה.
הממונה על השכר הסביר, כי לעתים החלטותיו מסוכלות למעשה והוראות חוק יסודות התקציב אינן מקוימות.
שם הדוח: פיקוח ובקרה על השכר במגזר הציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובת מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים מינואר2014 נכתב כלהלן: "מצב נוכחי זה, בו מתאפשרת שביתה נגד פעולות אכיפה מצד הממונה על השכר, מקשה על יכולתו של הממונה על השכר לבצע אכיפה שוויונית של הוראות סעיפים.
לפי האמור בתשובה, עמדת המדינה בתגובתה לסכסוך קיבוצי בתיק שתלוי ועומד כיום בבית הדין לעבודה20 היתה שהחלטת הממונהעל השכר היא החלטה של רשות מינהלית מוסמכת על פי חוק, ויש ליישמה כל עוד לא קבע בית דין מוסמך שיש בה פגם משפטי כלשהו.
מכאן שמדובר בסכסוך משפטי ולא בסכסוך כלכלי, ועל כן אין כלל מקום לנקיטת צעדים ארגוניים.
לפי עמדת המדינה, תקיפת החלטה זו צריכה להיעשות בהתאם לעילות המתאימות לתקיפת החלטה מינהלית ולא בדרך של סכסוך קיבוצי.
עוד נכתב בתשובתה האמורה של מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים כי "היועץ המשפטי לממשלה ימשיך לבחון כיצד לשפר ולשכלל בכליו המשפטיים כלים אפקטיביים שיובילו לאכיפה יעילה כלפי כלל הגופים".
על אגף השכר לפ עול למילוי תפקידיו שנקבעו בחוק יסודות התקציב ובהחלטות הממשלה, תוך שימוש בכלים שעומדים לרשותו.
ראוי שהנהלת משרד האוצר והיועץ המשפטי לממשלה יבחנו - במסגרת דיונים כוללים שיקיימו בסוגיית היעילות והאפקטיביות של הרגולציה הממשלתית בתחום השכר - את הבעיות האמורות שהממונה על השכר התריע עליהן.
פיקוח ובקרה של משרד הפנים על השכר ועל תנאי העבודה .
מגזר הרשויות המקומיות הוא הגדול שבמגזרי הגופים הציבוריים, ומועסקים בו כ- 120,000 עובדים ב-257 רשויות.
עלות השכר השנתית21 במגזר הסתכמה בכ-14.
5 מיליארד ש"ח בשנת 2011, שהם כ-33% )מסך כל ההוצאות של הרשויות המקומיות (בתקציב הרגיל באותה שנה.
המינהל לשלטון מקומי במשרד הפנים אחראי להסדרת פעולות השלטון המקומי, ובכלל זה לקביעת מדיניות השכר ברשויות המקומיות בתיאום עם אגף השכר במשרד האוצר, למתן אישורים בנושאי כוח אדם ושכר וכן לפיקוח ולבקרה בנושאי שכר העובדים.
מטעם המינהל עוסק בכך האגף לכוח אדם ושכר ברשויות המקומיות.
נוסף על כך, האגף לביקורת בשלטון המקומי הכפוף למנכ"ל המשרד עושה ביקורת ברשויות המקומיות באמצעות רכישת שירותי ביקורת מרואי חשבון במגוון נושאים ותחומי פעילות.
חוק יסודות התקציב מקנה לשר האוצר ולשר הפנים את הסמכות לנקוט פעולות נגד רשות מקומית שחרגה מתקציבה המאושר או העסיקה עובדים בחריגה מתקן כוח האדם שלה או במשרות שאינן מתוקצבות בתקציב המאושר שלה.
הוראות חוזר מנכ"ל משרד הפנים .
מחייבות את הרשויות המקומיות לקבל את אישור משרד הפנים והממונה על השכר לחוזי ההעסקה של עובדים בכירים המנויים בסעיף 168 .
מדובר בכ]נוסח חדש[ לפקודת העיריות- 3,000 עובדים (כ-4% .
) מכלל עובדי הרשויות המקומיות .
20 ס"ק (חיפה) 31023 -10-13 / 31074 -10-13 חברת החשמל לישראל בע"מ נ' מדינת ישראל.
עלות העסקה כוללת את שכר הברוטו השנתי ועלויות מעביד משרד האוצר 309 .
:שם הדוח פיקוח ובקרה על השכר במגזר הציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נמצא כי משרד הפנים לא ביצע בדיקות אופקיות של שכר עובדי הרשויות המקומיות, למעט בדיקה של שכר העובדים הבכירים ברשויות המקומיות.
בדיקה זו נעשתה בשנים 2011 ו- 2012 .
, באמצעות רכישת שירותי ביקורת מרואי חשבון משרד הפנים השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא נמצא בעיצומו של תהליך התקשרות עם קבלנים לצורך ביצוע בדיקות מדגמיות גם של שכר עובדים שאינם בכירים ברשויות המקומיות.
הוא הוסיף כי התקיימה פגישה בין נציגי משרד הפנים לנציגי אגף השכר ובה נדונו טענות משרד הפנים בדבר סמכותו לטפל בחריגות השכר.
אחד מתפקידיו של מבקר פנימי ברשות מקומית הוא לבדוק אם פעולותיה של הרשות נעשו כדין ובידי המוסמך לעשותן, תוך כדי שמירה על טוהר המידות ועל עקרונות היעילות והחיסכון.
מנהלת האגף לביקורת ברשויות המקומיות מסרה למשרד מבקר המדינה כי על מבקרים פנימיים ברשויות להעביר כל דוח ביקורת למשרד הפנים, אולם בדוחות שהועברו למשרד לא נכללו ממצאי בדיקה של המבקרים בתחום השכר.
יצוין כי מבקר המדינה העלה בדצמבר 2011 שרק4% מדוחות המבקרים בשלוש השנים שקדמו לשנה זו עסקו בנושאי מינהל עובדים, ובכלל זה בנושאי שכר22.
בהחלטת הממשלה מיוני 1997 נקבע כאמור כי משרד הפנים יפקח על תאגידים עירוניים23 ויבקר את פעולותיהם בכל הנוגעלנושאי שכר ותנאי עבודה, בתיאום עם הממונה על השכר.
התאגידים העירוניים כוללים חברות, חברות לתועלת הציבור ועמותות.
חברה עירונית, כהגדרתה בחוק יסודות התקציב, היא חברה שיותר ממחצית כוח ההצבעה או הזכות למנות יותר ממחצית מספר הדירקטורים שלה הם בידי רשות מקומית או בידי רשות מקומית עם המדינה או עם חברה עירונית אחרת או חברת בת עירונית, והיא נחשבת גוף מתוקצב לפי סעיף 21 לחוק.
לפי נתוני משרד הפנים פועלות236 חברות עירוניות שהן כאמור גופים מתוקצבים.
לפי חוק הפרשנות, התשמ"א - 1981 "איגוד ערים נכלל בהגדרת "רשות מקומית ומכאן שגם איגודי הערים הם בגדר גוף מתוקצב לפי חוק יסודות התקציב.
המינהל לשלטון מקומי שבמשרד הפנים עוסק באסדרה של מגזר התאגידים העירוניים ושל 17 איגודי ערים וכן בבקרה עליהם.
בחברות העירוניות הנכללות בדוח הממונה על השכר מועסקים כ-12,500 עובדים.
נמצא כי במועד סיום הביקורת, כ-15 שנים לאחר שהתקבלה החלטת הממשלה מיוני 1997 , עדיין לא בדק המינהל לשלטון מקומי את שכרם של העובדים בחברות העירוניות, למעט בדיקה שעשה בשנים 2011 ו-2012 בנוגע לשכר המנכ"לים של77 חברות עירוניות.
משרד הפנים השיב כי הוא מגבש הנחיות מחייבות בנושא תנאי השכר של העובדים בתאגידים העירוניים (שאינם נחשבים עובדים בכירים), ולאחר הטמעתן בתאגידים יבוצעו בדיקות לפי הצורך.
22 ,מבקר המדינה, הביקורת הפנימית ברשויות המקומיותדוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2010 (דצמבר2011.
) 23 לפי סעיף249 א לפקודת, תאגיד עירוני הוא "חברה, עמותה, אגודה ]נוסח חדש[ העיריות שיתופית או אגודה אחרת שמטרותיה במסגרת סמכויות העירייה ותפקידיה, ויש בידי העירייה לפחות מחצית ההון או מחצית כוח ההצבעה בתאגיד".
שם הדוח: פיקוח ובקרה על השכר במגזר הציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עולה אפוא כי לא מתקיים פיקוח על השכר המשולם לכ- 12,500 עובדי החברות העירוניות שחלקן פועלות זה עשרות שנים ומועסקים בהן אלפי עובדים, משום שמשרד הפנים טרם קבע הנחיות האמורות לשמש בסיס נורמטיבי לקביעת שכרם.
על מנכ"ל משרד הפנים לוודא שייקבעו בהקדם ההנחיות המחייבות האמורות שיאפשרו ביצוע בדיקות שכר של כלל העובדים, כנדרש בהחלטת הממשלה.
נמצאו ליקויים בפעולות משרד הפנים ליישום החלטת הממשלה מיוני 1997 בכל הנוגע לפיקוח ולבקרה על השכר ברשויות המקומיות, ובכך נפגעה יכולת הממשלה לאכוף את הוראות חוק יסודות התקציב בעניין זה.
הממצאים האמורים מצביעים על חולשה בכל הנוגע לפיקוח על שכרם של עובדי הרשויות המקומיות.
על מנכ"ל משרד הפנים לוודא שתגובש תכנית רב -שנתית לביקורת על השכר ברשויות המקומיות, לפעול לקיום בדיקות שכר של העובדים בחברות העירוניות, לוודא שהמינהל לשלטון מקומי יבצע בדיקות אופקיות במתכונת שתגובש בתיאום עם אגף השכר ולוודא שהמשרד יקבל דוחות ביקורת פנימית העוסקים בתחום השכר.
פיקוח ובקרה של רשות החברות על השכר .
מגזר החברות הממשלתיות כולל 73 חברות24, ומועסקים בהן כ-60,000 עובדים.
עלות השכר השנתית במגזר מסתכמת בכ-16.
רשות החברות פועלת מכוח חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות).
החוק מטיל על רשות החברות לעקוב ברציפות אחר הפעילות של כל אחת מן החברות, לרבות מצבה הכספי ומדיניות השכר שלה, ולהודיע על ממצאיה לשר האוצר ולשר שנקבע לפי חוק החברות הממשלתיות כאחראי לענייני החברה.
כאמור, לפי החלטת הממשלה מיוני 1997 על הרשות לבצע פיקוח ובקרה בכל הנוגע לנושאי שכר ותנאי עבודה בתיאום עם הממונה על השכר.
נמצא כי רשות החברות לא הכירה את החלטת הממשלה מיוני 1997.
כאמור, בשנים 2012 -2008 עשתה רשות החברות, בשיתוף אגף השכר, בדיקות אופקיות בשתי חברות ממשלתיות.
כן עשתה הרשות כאמור בדיקה רוחבית של שכר ותנאי ההעסקה של מנכ"לים ועובדים בכירים ב-53 חברות ממשלתיות; חמש בדיקות נוספות החלה הרשות לעשות בשנים 2011 - 2013 .
, אולם במועד סיום הביקורת הן טרם הושלמו .
לא כולל חברות ממשלתיות שלא מעסיקות עובדים משרד האוצר 311 .
:שם הדוח פיקוח ובקרה על השכר במגזר הציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 3.
לפי חוק החברות הממשלתיות, על הדירקטוריון של החברה הממשלתית לקבוע את שכרם של מנכ"ל החברה, הפקידים הבכירים בה ושאר עובדי החברה על פי הכללים שקבעה הממשלה ובאישורה.
על פי החלטת ממשלה מיוני 1979 , רשות החברות תכין נוסח של חוזה העסקה אחיד לפקידים הבכירים במתכונת החוזה האחיד למנהלים הכלליים ובשינויים המחויבים.
את בדיקת שכרם של בכירים ב-53 חברות הממשלתיות עשתה הרשות באמצעות רכישת שירותי ביקורת מרואה חשבון ובבדיקות אלה התגלו חריגות.
על פי תשובתה של רשות החברות, היא פנתה לחברות האלה בבקשה להסדיר את החריגות שהתגלו.
נמצא כי המידע שהעבירה רשות החברות לרואה החשבון לשם ביצוע הביקורת היה חסר, ולכן ספק אם ניתן לבצע פעולות אכיפה על פי ממצאי הביקורת האמורה: הרשות לא העבירה לרואה החשבון את חוזי ההעסקה של הבכירים בחברות הממשלתיות שנבדקו, ולכן הוא לא היה יכול לבדוק אם החוזים תואמים את הנוסח האחיד של רשות החברות ואם תנאי השכר אושרו כנדרש.
כמו כן לא העבירה הרשות לרואה החשבון מידע בדבר תפקידי העובדים בשמונה מהחברות שנבדקו, ולכן הוא לא היה יכול לוודא ששכרם אינו חורג מן המותר.
בדוח הבדיקה כתב רואה החשבון, בנוגע לתלושי השכר של עובדים בתשע חברות ממשלתיות, כי חסר לו מידע חיוני, כמו ההפרשות הסוציאליות של המעביד, התעריף ליום עבודה והתעריף לשעת עבודה.
נמצא שאף על פי שהרשות ידעה שמידע זה חסר, היא לא העבירה אותו לרואה החשבון לשם השלמת הבדיקה.
החל משנת 2008 ביקרה רשות החברות אפוא את תנאי השכר של העובדים רק בחלק קטן מהחברות, ונוסף על כך ביקרה את שכר הבכירים בחברות באופן חלקי וחסר.
לצורך בדיקת שכר הבכירים מסרה הרשות רק חלק מהאסמכתאות הדרושות לבדיקה.
לפיכך יש ספק בדבר איכותם ומהימנותם של חלק מתוצאות הבדיקה.
נמצאו ליקויים בפעולת הרשות ליישום החלטת הממשלה מיוני 1997 בכל הנוגע לפיקוח ולבקרה על השכר בחברות, אשר פגעו ביכולת הממשלה לאכוף את הוראות חוק יסודות התקציב בעניין זה.
רשות החברות הממשלתיות מסרה בתשובתה שהיא גיבשה מתכונת לביקורת רב-שנתית; הרשות נערכת ליזום ביצוע ביקורות שכר מדי שנה.
על מנהל רשות החברות לוודא שאכן יבוצעו מדי שנה ביקורות בחברות הממשלתיות בתיאום עם הממונה על השכר.
עוד עליו לוודא שיועמדו לרשות הגורם הבודק המסמכים והמידע הנדרשים לשם בדיקה מקצועית, מקיפה ומהימנה.
שם הדוח: פיקוח ובקרה על השכר במגזר הציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 פיקוח ובקרה על השכר של המשרד לשירותי דת .
המשרד לשירותי דת מסדיר, מנחה ומבקר את פעילותן של 134 מועצות דתיות, ומפקח על פעילותן.
המועצות האלה מעסיקות כ-3,000 עובדים, וכ-1,500 עובדים נוספים בתחום שירותי הדת מועסקים ב-56 מועצות אזוריות.
סך כל עלות השכר השנתית במגזר זה היא כ- 271 מיליון ש"ח.
המשרד עוסק בפיקוח ובבקרה על תנאי השכר של העובדים האלה באמצעות שניים מאגפיו - אגף משאבי אנוש במועצות הדתיות ואגף הסדרה, פיקוח ובקרה.
במשך שנתיים וחצי - מינואר 2011 ועד מועד סיום הביקורת, יולי 2013 - ביקר המשרד לשירותי דת את נושא השכר ותנאי הע בודה ב -33 ( 25% ) מהמועצות הדתיות.
המשרד העלה ממצאים בביקורות שעשה, ועל פי מסמכיו חלק מהממצאים תוקנו על ידי המועצות הדתיות.
נמצא כי ב-25 מ-33 הבדיקות האלה נמצאו ממצאים שחייבו פעולות אכיפה, על פי הוראות חוק יסודות התקציב, אולם המשרד לא העביר את ממצאיו אלה לטי פול של אגף השכר כנדרש בהחלטת הממשלה מיוני 1997 .
מתשובתו של המשרד לשירותי דת מנובמבר2013 עולה שהוא קבע מתכונת עבודה חדשה לנושאי השכר, לרבות עבודה מול אגף השכר.
על מנכ"ל המשרד לשירותי דת לגבש תכנית רב-שנתית לביקורת על השכר ועל תנאי העבודה במועצות הדתיות.
עליו גם להעביר לאגף השכר את ממצאי הבדיקות שעדיין לא הועברו, אף על פי שמדובר בממצאים המחייבים פעולות אכיפה.
בהחלטתה משנת 1997 ביקשה הממשלה ליצור מערכת של פיקוח ובקרה על תנאי השכר והעבודה בגופים הציבוריים.
מכלול הממצאים שהועלו מלמד על חוסר תיאום בין האחר אים לנושא - אגף השכר והגופים המאסדרים - על אי -בהירות בנוגע להיקף ולמסגרת האחריות המוטלת עליהם ועל פיקוח לקוי וחסר על תחום השכר ותנאי העבודה בגופים הציבוריים שיש בו כדי לפגוע ביעילות האכיפה של הוראות חוק יסודות התקציב.
:שם הדוח פיקוח ובקרה על השכר במגזר הציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הדיווח על תנאי העסקת העובדים והפעולות שבוצעו בעקבותיו .
בסעיף 33א לחוק25 נקבעה חובת דיווח לממונה על השכר על שכר של בעלי תפקידים.
כמו כן נקבעו בסעיף הוראות בדבר אופן הדיווח של הגופים הציבוריים לממונה ובדבר חובת הדיווח ואופן הדיווח של הממונה לכנסת.
בחוק יסודות התקציב נקבע כי גופים26 ימסרו לממונה אחת לשנה במועד שייקבע בתקנות דוח ובו פירוט מלא על תנאי העסקתו של כל בעל תפקיד שהם מעסיקים.
עוד נקבע בחוק כי הדוח שיגיש הממונה לכנסת מדי שנה יכיל גם את "רשימת הגופים המתוקצבים והגופים הנתמכים שבהם רמת השכר או השכר המשולם לבעל תפקיד או לעובד מסוים, חורגים באופן מהותי מן הנדרש לפי סעיף 29 (א), תוך פירוט תנאי השכר של אותו בעל תפקיד או עובד".
טיפול אגף השכר בחריגות שכר לכאורה .
בפסק דין של בג"ץ משנת 2009 נאמר כי חובת הדיווח האמורה "נועדה לאפשר את הפעלת סמכויות האכיפה הקבועות בחוק, בהתייחס לאיסור החריגה בשכר שבסעיף 29 (א) לחוק יסודות התקציב.
הסמכויות האמורות מביאות לידי ביטוי את תפקידן של רשויות המדינה - כמייצגות האינטרס הציבורי - באכיפת הוראות חוק יסודות התקציב וחוק התקציב השנתי.
ובהקשר שלפנינו, את אכיפתן על גופים שאינם מהווים אורגנים של המדינה"27 .
בדצמבר בכל שנה פונה אגף השכר לגופים הציבוריים ומבקש מהם להגיש לו דוח ובו נתוני השכר וכוח האדם שלהם לאותה שנה.
האגף מחשב, על פי דיווחי הגופים, את שיעור השינוי בשכר הממוצע ברוטו של העובד או של כלל העובדים בדירוג מסוים בין שנת הדיווח לשנה הקודמת ומשווה את שיעור השינוי לנתון בדבר השינוי המקביל שחל בשירות המדינה.
אם הגידול בשכר של עובדים בגוף הציבורי היה גדול ב-5% מהגידול בשירות המדינה, ייחשב השינוי כחריגת שכר לכאורה הדורשת קבלת הסבר מהגוף הציבורי.
אם ההסבר של גוף לחריגת השכר אינו משכנע, היא נחשבת כחריגה לכאורה, ומתפרסמת בדוח השנתי של הממונה על השכר שמוגש לכנסת.
על פי דוח הממונה שהוגש לכנסת בשנים 2011 -2010 , כל הגופים שנדרשו לדווח אכן דיווחו.
מנתוני אגף השכר על רשימת החריגות לכאורה לשנת 2011 עולה כי בשנה זו נמצאו 2,976 חריגות לכאורה ב-409 גופים.
בנוגע ל-556 (19% ) מהחריגות ב-143 גופים שנבדקו, לא ניתן הסבר משכנע לחריגות לכאורה, והן פורסמו בדוח שהגיש הממונה על השכר לאותה שנה.
כדי לקבוע אם חריגת השכר לכאורה היא אכן חריגה, יש לעשות בדיקה נוספת (להלן בפרק זה - בדיקה פרטנית).
אם יתברר שיש חריגת שכר, יכול הממונה על השכר לאשר את החריגה .
25 סעיף זה הוסף לחוק יסודות התקציב בשנת 1993 בתיקון16 .
לחוק, ותוקן כמה פעמים לאחר מכן 26 לפי סעיף33 א(ד) לחוק יסודות התקציב, חובת הדיווח השנתי חלה על תנאי העסקה ושכר של כל בעל תפקיד כפי שהוגדר בסעיף, בכל גוף בשירות הציבורי המוגדר בסעיף כגוף מתוקצב, גוף נתמך, משרד ממשלתי, יחידת סמך ותאגיד בריאות כהגדרתו בסעיף 21 לחוק, ולמעט כוחות הביטחון.
27 בג"ץ5133/06 התנועה לאיכות השלטון בישראל נ' הממונה על השכר והסכמי העבודה במשרד האוצר, תקדין.
שם הדוח: פיקוח ובקרה על השכר במגזר הציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 או לטפל בה כאמור ולאכוף את הוראות חוק יסודות התקציב.
אם לא יטופלו חריגות אלה, הן "ייבלעו" בשכר הבסיסי של העובד ולא יתגלו בבדיקות בשנים הבאות.
נמצא כי אגף השכר מסר לטיפול של רשות החברות מסמכים הנוגעים לחריגות השכר לכאורה בחברות ממשלתיות לשנים 2009 ו-2010 והרשות מסרה לאגף תוצאות של הבדיקה הפרטנית שעשתה לגבי החריגות לכאורה לגבי שנת 2010 .
בלבד במקרה שבו הועלתה חריגת שכר לכאורה ולא נעשית בדיקה פרטנית בעניינה, לא נאכפת למעשה הוראת החוק.
על רשות החברות למסור לאגף השכר דיווח מלא על תוצאות בד יקותיה בפרק הזמן שייקבע בהסכמת שני הגופים, כדי לאפשר לאגף להשלים את פעולות האכיפה.
נמצא כי לאגף השכר אין מידע כולל על פעולות אכיפה שהוא הוציא אל הפועל, בנוגע לחריגות שכר לכאורה לשנת 2009 במועצות הדתיות ובמרבית הגופים הנתמכים 28 .