HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המשרד לשת"פ אזורי מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2016 .
85 מט"ש שנבנהבצפון רצועת עזה במימון גורמים בינ לאומיים, והפעלתו כיום תלויה בהספקת חשמל מישראל.
86 המשרד הוביל את פרויקט Red-Dead, הנוגע לים המלח ו לים סוף בשיתוף ישראל, ירדן והרש"פ.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1531 .
כי הפרויקט נועד להתבצע בשיתוף פעולה ישראלי, ירדני ופלסטיני תוך כדי שיתוף גורמים בינלאומיים, באופן התואם את חזונו ואת ייעודו של המשרד.
המשרד הקצה לפרויקט 500,000 ש"ח, מחצית מעלות הפרויקט87.
הפרויקט לא יצא לפועל, בשל שני מכשולים: (א) קושי למצוא גורם שיבטח את המתקנים שנועדו להבנות במקור בשטח A על פי דרישות חברת הביטוח הממשלתית ענבל חברה לביטוח בע"מ (להלן - ענבל).
גם לאחר שהועבר הפרויקט לשטח C , לכפר חירבת זכריא שבגוש עציון, בתמיכת מועצת הגוש, נשארו דרישות הביטוח גבוהות, תהליך המו"מ בנושא זה התארך ולא הגיע לכלל סיכום; (ב) המנהא"ז לא נתן היתר בנייה עקב היעדרה של תכנית בניין עיר (תב"ע) באזור.
מכון הערבה מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2016 כי לטעמו הגורמים הממשלתיים הישראליים לא עשו די כדי לאפשר את מימושו של הפרויקט, וציין כי פרויקטים דומים שביצע במימון גורמים בינלאומיים בשטחי A ו-B יצאו אל הפועל88 .
קמ"ט סביבה מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2016 כי בניגוד לאזורים אחרים בשטח C , דווקא למועצת גוש עציון יש ועדת תכנון מקומית שבכוחה להנפיק היתרי בנייה ומכאן שחוקיות הבנייה לא הייתה צריכה להכשיל את הפרויקט.
משרד מבקר המדינה מציין בחיוב את תמיכתו של המשרד לשת"פ אזורי בפרויקט זה, המשלב הן תרומה למניעת זיהומי מים והן היבטי שיתוף פעולה אזורי - ישראלי, פלסטיני וירדני.
עם זאת, המשרד לא עשה די כדי לרתום את הגורמים הממשלתיים, ובראשם המנהא"ז, במטרה למצוא דרכים להתמודדות נאותה עם המכשולים לצורך קידומו ומימושו של הפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לשת"פ אזורי ולמנהא"ז כי עליהם לשתף פעולה באופן שוטף באיתור פרויקטים מסוג זה ובהסרת החסמים ממימושם, ככל הניתן.
המשרד לשת"פ אזורי מסר בתשובתו מדצמבר 2017 כי בכוונתו לפעול מידית מול הגורמים הנוגעים בדבר: מכון הערבה, ענבל, המנהא"ז ומועצת גוש עציון כדי ליישם את הפרויקט.
ראוי לציין פרויקט נוסף שהובא לפני המשרד לשת"פ אזורי, אך לא הגיע לכדי מימוש בשל מכשולים שונים: תכנית אב לאגן הירקון, המשתרע משני צדי הקו הירוק.
התכנית נמצאת בהכנה על ידי רשות נחל הירקון, ועיקריה הוצגו לפני המשרד ב-2014 לצורך קבלת תמיכה כספית.
מטרת-העל של התכנית היא "הכנת תכנית אב כוללת ומדיניות לניהול אגן הירקון/אל -עוג'ה בהתבסס על מכלול ההיבטים ההידרולוגיים, האקולוגיים והסביבתיים ובשילוב נכון עם הפעילות האנושית, להפיכת האגן למרחב איכות סביבתי, אורבני ואזורי חוצה גבולות".
יצוין כי תכנית שיקום .
87 המשרד ציין כי מדובר במודל ייחודי לטיפול קהילתי בשילוב השבת מים מקומית לקואופרטיב חקלאי, שתוכנן להתבצע מתוך שיתוף פעולה עם גופים פלסטיניים (ביניהם ראשי ערים וחברת מהנדסים), חברה ירדנית לשירותי איכות סביבה, שתפקידה היה לרכז את הפרויקט במשותף עם מכון ערבה, ותאגיד המים והביוב של רהט שתוכנן להדריך את המשפחות בנושא הקמת הקואופרטיב ותפעולו בכל ההיבטים הנדרשים.
88 ראו לעילתצלומים 3 ו-4 המציגים פרויקט דומה של מכון ערבה - מטע שהושקה ב"מים אפורים" בכפר הפלסטיני חלחול, מאי לעומת יולי 2015.
גיבשה עד כה מדיניות .
גבולות בכלל ולניהול .
המופקד על נושא זה - .
מנעו או עיכבו מציאת .
ובאינטרס הציבורי לנחל הירקון בוצעה בהצלחה בצדו המערבי של הקו הירוק, ותכנית האב נועדה להרחיבה לכל האגן.
מ נהל רשות נחל הירקון מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2016 כי המשרד לשת"פ אזורי הביע נכונות לקדם את הפרויקט, אולם בשל חשש של רשות נחל הירקון שאינה עומדת בקריטריונים לקבלת מימון מהמשרד היא לא המשיכה את התהליך, וגם הוא מצדו לא פנה אליה להמשך הטיפול בנושא.
המשרד לשת"פ אזורי הודיע בתשובתו כי בכוונתו לבחון יחד עם רשות נחל הירקון את האפשרויות לקידום פרויקט זה.
,מהאמור לעיל עולה כי פעולתם של הגורמים הממשלתיים בתחום הייזום התיאום והאישור של פרויקטים במימון גורמים בינלאומיים לוקה בחולשה ממשית, ברמת מעורבות נמוכה, בהיעדר תיאום ושיתוף פעולה בין הגורמים הממשלתיים, ומעל הכול - ניכר חוסר בגורם אחד שינהל ויתכלל נושא זה.
בעקבות זאת מתעכבים, או שאינם מתבצעים כלל, פרויקטים למניעת זיהומי מים בין ישראל לבין שטחי יו"ש ורצועת עזה.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי מתפ"ש, המשרד לשת"פ אזורי, המשרד להג"ס ומשרד החוץ יבחנו במשותף נושא זה, וימליצו על גורם אחד שיוביל אותו כאמור.
היעדר מדיניות ממשלתית .
נמצא כי ממשלת ישראל לא גיבשה עד כה מדיניות לניהול סביבתי חוצה גבולות בכלל ולניהול זיהומי מים מסוג זה בפרט89 , ואף לא דנה בנושא זה בשנים האחרונות.
בכך התעלמה מהשלכותיו הרחבות של הנושא, בין היתר על עתודות המים של ישראל, על בריאות הציבור ואף על ההיבט המדיני- ביטחוני.
עוד הועלה כי בסדרת נושאים, למרות מאמצים מצד דרגי הביצוע בגופים הממשלתיים להביא לפתרון אי-הסכמות ולהסרת מפגעים סביבתיים, היעדר טיפול וקבלת החלטות ברמה הממשלתית, וכן היעדר גורם ממשלתי אחד המופקד על נושא זה ותכלולו מול כלל הגורמים המטפלים - מנעו או עיכבו מציאת פתרונות אגב פגיעה מתמשכת בסביבה, בבריאות הציבור ובאינטרס הציבורי.
89 ראו גםלוי, עמ' 266.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1533 .
קושי זה עובר כחוט השני בין בעיות במגוון נושאים שפתרונן מבושש לבוא לעתים במשך עשרות שנים, כמו: שפכי אזור ירושלים המוזרמים לקדרון, זיהום נחל אלכסנדר, זיהום נחל חברון, קולחי אל-בירה ושפכי רצועת עזה המוזרמים לים ולנחלים, כפי שיפורט להלן.
במכתב מינואר 2016 פנה מנכ"ל רט"ג, שאול גולדשטיין, לשר הביטחון דאז, משה יעלון, והתריע כי מצב הטיפול בביוב בשטחי יו"ש חמור ביותר, ולכן יש פגיעה מתמשכת באקווה המרכזית של ישראל, פגיעה בטבע ובמטיילים וזרימת זיהום לתוככי ישראל הריבונית.
מתפ"ש השיבה למכתב זה בפברואר 2016 בפרטה פעולות רבות שעושה המנהא "ז בתחום איכות הסביבה במציאות המורכבת של חלוקת השטח והשליטה ביו"ש.
במרץ 2016 השיב מנכ"ל רט"ג למכתב זה וכתב, בין היתר, כי למרות מאמצי המנהא"ז הפועל כמיטב יכולתו לשפר את המצב, השינויים בשטח קטנים וכי "פתרונות של ממש ייתכנו רק על ידי מהלך החלטי של ממשלת ישראל".
הוא הוסיף כי "בשנה הבאה ימלאו 50 שנים למלחמת ששת הימים.
ממשלות ישראל במשך כל התקופה הזו לא טיפלו כהלכה בבעיית הביוב בשטחי יהודה ושומרון.
לצערי, מצב הטיפול בביוב בהתיישבות היהודית אינו טוב בהרבה.
אני מציע ומבקש שנושא זה יעלה לשולחן הממשלה ותיפול החלטה ברורה לפיה מדינת ישראל לא רואה בנחלים נתיבי ביוב וקולחים ולא תסכים לסכן את מי השתייה של אזרחי מדינת ישראל ושל כל תושבי יהודה ושומרון".
במסמך שכותרתו " TOR90 לתכנית אב לניהול סביבתי ביהודה ושומרון - טיוטה לדיון", שהעביר מנכ"ל איגוד ערים לאיכות הסביבה - יהודה ד"ר ניצן לוי למשרד להג"ס ולקמ"ט סביבה, הוצע מתווה לגיבוש מדיניות לניהול סביבתי ביו"ש.
במסמך נכתב כי: מדינת ישראל נמצאת בדילמה קשה באשר לשאלה, מהי הדרך לנהל נכון את הסביבה, במציאות שבה הצד השני, אינו משתף פעולה, ואם כן, הוא חסר יכולת לקדם פתרונות.
כיצד יש לנהל את הקמת התשתיות עבור הפלשתינים על ידי המדינות התורמות, האם למדינת ישראל צריכה להיות דעה או עדיפות באשר לתשתיות המוקמות, ומה המשמעות של כל פתרון מוצע לניהול הסביבתי העתידי בין הצדדים, עת ייחתם הסכם קבע מסוג כלשהו בין ישראל לרש"פ.
ההנחיות לעבודה זאת יוצאות מתוך הנחה שמדיניות של חוסר מדיניות היא בעייתית מבחינה סביבתית, בשל הרגישות הרבה של הסביבה ביהודה ושומרון, ונראה שעדיף להגדיר מדיניות מובנית מאשר להיגרר אחרי יוזמות של יזמים פרטיים וארגונים בינ"ל.
90 Terms of Reference 1534 |דוח שנתי 67ב .
הביקורת העלתה כי גם המשרד להג"ס לא הגדיר לעצמו מדיניות לניהול סביבתי בין ישראל ליו"ש ולרצועת עזה.
הנהלת המשרד לא דנה בניהול הסביבתי הרצוי בהתחשב, בין היתר, באיומים הסביבתיים העיקריים, בתנאי השטח, במצב הגאו-פוליטי ובהסכמים בין ישראל לרש"פ ולירדן.
בישיבת ועדת המשנה של ועדת חוץ וביטחון בנושא מפגעים סביבתיים באיו"ש מיוני 2016 , סיכם היו"ר כי הוועדה קוראת לשר ולמנכ"ל המשרד להג"ס לגבש תכנית אב לסביבה חוצת גבולות יחד עם מתפ"ש.
הביקורת העלתה כי עד ינואר 2017 לא החלו המשרד להג"ס ומתפ"ש בפעולות לגיבוש תכנית האב האמור ה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי ראוי שייזום תהליך לגיבוש מדיניות כוללת בנושא זיהומי מים החוצים את הקו הירוק, והטומנים בחובם סיכונים סביבתיים ובריאותיים ממשיים לתושבי ישראל, והם בעלי היבטים חשובים נוספים גם לשיתוף פעולה אזורי עתידי; על הנהלת המשרד להג"ס ליזום דיון מקיף ומעמיק בממשלה בנושא מדיניות סביבתית חוצת גבולות בכלל ובנושא זיהומי מים בין ישראל לשטחי יו"ש ורצועת עזה בפרט, כדי שזו תגבש מדיניות מתואמת לכלל משרדי הממשלה העוסקים בנושא ותקבע את הגורם הממשלתי שיוביל את הטיפול בו.
בהתאם לכך, על המשרד להג"ס, בהתייעצות עם מתפ"ש ועם המנהא "ז, לגבש את מדיניותו בנושא זה, ובכלל זה דרכי העבודה מול משרדי הממשלה האחרים, מול גורמי הביטחון ומול הגורמים הבינלאומיים.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי הנהלת המשרד מכירה בבעייתיותו של נושא זיהום מים חוצה גבולות, וכי בתכנית העבודה ל -2017 יוקצו משאבי כוח אדם ותקציב לצורך הגברה של ממש בפיקוח כדי למפות את הבעיות בתחום זה וכדי לפעול בהתאם לסמכויות המשרד למיגורן.
במסגרת זאת תקום יחידה מיוחדת שתופעל באמצעות רט"ג ותעסוק בצמצום מקורות הזיהום ובמניעתם.
כמו כן, בכוונת המשרד להכין במהלך 2017 תכנית כוללת, אשר תבחן סל של פתרונות לבעיות שאותרו ותגדיר את הדרכים ליישומם.
רשות המים, בתשובתה מדצמבר 2016 , מסרה כי היא מסכימה עם המלצת הביקורת, ולפיה יש להקים צוות בין-משרדי לטיפול במפגעי הזיהום הללו , וכי היא אף פועלת בימים אלה להקמת צוותים מקצועיים בנושאים מסוימים.
היא סבורה כי היא הגורם המתאים לעמוד בראש צוות כזה, שיהיה אחראי על גיבוש המדיניות המקצועית בנושא.
המשרד לשת"פ אזורי מסר בתשובתו כי הוא רואה עצמו כמשרד המוביל לצורך תכלול עבודת משרדי הממשלה השונים ומול גורמים בינלאומיים בעניין ייזום פרויקטים אזוריים, תיאומם ואישורם.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1535 .
משרד מבקר המדינה מדגיש לפני כל הגורמים האמורים את חשיבות שיתוף הפעולה ביניהם, שמטרתו להביא למיצוי הפוטנציאל הטמון בשיתוף הקהילה הבינלאומית במימון פרויקטים בתחום תשתיות המים והשפכים באזור יו"ש ורצועת עזה.
מקרים פרטניים של טיפול בזיהומי מים בין ישראל ליו"ש ורצועת עזה זיהום נחל קדרון משפכי ירושלים .
נחל קדרון זורם מירושלים, יורד מאזור העיר העתיקה לכיוון מדבר יהודה, עובר דרך בקעת הורקניה ולאחר כ-34 .
ק"מ נשפך לים המלח, צפונית לנחל דרגהרוב רובו של אפיק קדרון נמצא ביו"ש, והוא עובר בחלקו בשטחים שבשליטת הרש"פ.
תצלום 5 : מוצא קדרון בעיר העתיקה .
צילום: רשות ניקוז ים המלח .
הפעילות האנושית הרבה שהתקיימה לאורך תוואי הנחל במהלך ההיסטוריה הופכת את אגן קדרון לאחד מנופי התרבות החשובים בעולם.
הוא עובר מגוון נופים - גבעות, בקעה וקניונים מרהיבים, ולאורכו אתרי מורשת רבים, כמו מנזרים, מערות התבודדות ומפעלי מים עתיקים המקודשים לבני שלוש הדתות המונותאיסטיות91.
91 תכנית האב לאגןקדרון.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1537 .
כ-85% מהשפכים מגיעים מהעיר ירושלים, נכנסים לשטחי יו"ש וזורמים לאורך האפיק לכוון ים המלח תצלום 6 : מנזר מרסבא באפיק קדרון92 .
הביקורת העלתה כי זה עשרות שנים מוזרמים מי הביוב הגולמי של שפכי מזרח ירושלים ושל ארבע ערים פלסטיניות אל תוך אפיק נחל קדרון, ללא שום טיפול.
מדובר בהזרמה לנחל, מדי יום ביומו, של שפכים לא מטופלים של כ-150,000 ישראלים ופלסטינים המתגוררים במרחב ירושלים, בית לחם ובית סאחור בכמות של כ-17 מלמ"ש93.
כ-%85 מהשפכים מגיעים מהעיר ירושלים וזורמים מרחק קצר בתוך שטחי ישראל, ולאחר מכן נכנסים לשטחי יו"ש וזורמים לאורך האפיק לכוון ים המלח.
זרימת השפכים בנחל היא מפגע תברואתי וסביבתי חמור ביותר, מהווה מטרד קשה לתושבי האזור, מזהמת את אקוות ההר המזרחית ואת חלקו הצפוני של ים המלח ומסכנת את אוכלוסיות החי והצומח באזור אגן הנחל94 .
עובדה זו ידועה זה שנים לכל הגופים הממשלתיים הנוגעים בדבר.
92 ,הזרימה הנראית בנחל היא של מי ביוב.
נחל קדרון הוא נחל אכזבוזורמים בו מים בחורף בלבד.
93 מירושלים מוזרמים כ-12 מלמ"ש ומשטחי הרש"פ כ-4 מלמ"ש.
בתוספת כ -2-3 מלמ"ש נגר עלי בזמן הגשמים, זורמים בנחל כ-45,000 .
קוב מי שפכים ביום 94 ראו גםמבקר המדינה, קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 )(התשע"ב, בפרק "טיפול המדינה בשיקום נחלים", עמ' 109.
תצלום 7 : זרימת שפכים בנחל קדרון .
חוק המים קובע כאמור איסור על זיהום מים, במישרין או בעקיפין, לרבות השלכתם או הזרמתם של חומרים נוזלים, מוצקים או גזיים לתוך מקור מים או בקרבתו.
חוקים נוספים האוסרים זיהום של הסביבה בביוב לא מטופל הם חוק למניעת מפגעים, התשכ"א-1961 האוסר בין היתר על יצירת מפגעי ריח, וחוק שמירתהנקיון, האוסר על השלכת פסולת.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1539 .
על פי חוקים אלה, הזרמת שפכי ירושלים לנחל קדרון היא עבירה על החוק הישראלי.
מאחר שהשפכים מגיעים גם לשטחי יו"ש, עולה גם חשש מהפרת הדין הבינלאומי המחייב כאמור את המחזיק שטח בתפיסה לוחמתית לשמור על נכסי השטח הנתפס, לשקמו, להימנע מפגיעה בו ולאפשר לאוכלוסייה המקומית ליהנות ממנו95.
,חברת הגיחון בע"מ, תאגיד הביוב והמים של ירושליםאחראית לספק בין היתר שירותי ביוב וניקוז לתושבי מרחב ירושלים.
חברת הגיחון הוקמה ב-1996 על ידי עיריית ירושלים והיא פועלת כתאגיד עצמאי מכוח חוק תאגידי מים וביוב, התשס"א- 2001 (להלן- חוק תאגידי מים וביוב).
חוק זה מגדיר את הטיפול בביוב "פעילות חיונית", לצד מתן שירותי מים לצרכנים.
הגיחון מקים ומתפעל מתקני טיפול בשפכים באמצעות החברה למפעלי ביוב וטיהור ירושלים בע"מ (להלן - מבט"י).
עיריית ירושלים היא בעלת השליטה בחברת הגיחון והייתה כל השנים עד הקמת חברת הגיחון אחראית במישרין לטיפול בשפכי ירושלים מכוח חוק הרשויות המקומיות (ביוב), התשכ"ב-1962.
רשות המים מופקדת על מניעת זיהום מים והיא גם אחראית לפקח על תאגידי המים והביוב מכוח סעיף 80 לחוק תאגידי מים וביוב.
במסגרת רשות המים פועל המילת"ב.
המשרד להג"ס אמון על מניעת זיהום מים ואכיפה נגד זיהום מים מכוח סימן א1 בחוק המים.
המשרד ממונה גם על אכיפהשל עבירות מכוח חוק שמירת הניקיון ועל שמירת ערכי הטבע והנוף.
משרד הבריאות ממונה על פי חוק להבטחת איכותם התברואתית של המים מכוח פקודת בריאות העם 1940 .
והתקנות שהותקנו מכוחה הוועדה המחוזית אחראית על תהליך התכנון והבנייה בעיר ופועלת באמצעות ועדת המשנה למים וביוב (להלן - ועדת המשנה לביוב).
בוועדה חברים: משרד הבריאות (יו"ר), לשכת התכנון המחוזית, רשות המים, המשרד להג"ס, משרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות) ועיריית ירושלים.
מתפ"ש והמנהא "ז מייצגים את הריבון בשטחי יו"ש, האחראי על פי הדין המקומי והבינלאומי על השמירה על השטח עבור האוכלוסייה המתגוררת בו ועל אכיפת הדינים הסביבתיים החלים באזור.
95 אמנת ז'נבה הרביעית משנת 1949 ; ראו פירוטבפרק "המסגרת הנורמטיבית להגנת הסביבה ביו"ש ", הדין הבינלאומי.
ניסיונות למציאת פתרונות לטיפול בשפכים בנחל קדרון .
משנות השבעים מועלות ונידונות תכניות שונות לטיפול בשפכי דרום-מזרח ירושלים המוזרמים לקדרון.
משנות התשעים נבחנו גם חלופות לפתרון משותף לישראל ולפלסטינים.
ב-2008 הקימה אגודת המים "מי בקעת הירדן"96 , מתקן במורדקדרון באזור בקעת הורקניה, התופס את השפכים ומובילם, לאחר סינון ראשוני, בצינור לאורך כ-84 ק"מ לכיווןמטעי התמרים של היישובים הישראליים בבקעת הירדן, וכך מפחית במידה רבה את זרימת השפכים לים המלח.
עם זאת, היות שהביוב זורם במורד נחל קדרון כ-23 ק"מ עד להגעתו למתקןזה, במהלך הזרימה מחלחלים כ-5 מלמ"ש של ביוב לנחל.
לפיכך המתקן אינו פותר כראוי את בעיית השפכים בקדרון.
מפה 4 : תוואי זרימת השפכים בנחל קדרון .
מתוך: דוח ניטור נחלים, 2016 .
להלן החלופות העיקריות שנבחנו במהלך עשר השנים האחרונות: חלופת אבו הינדי: בשנים 2008-2002 הוכנה תכנית מפורטת להקמת קו הולכה לשפכים מירושלים באזור ואדי אבו הינדי דרך מנהרה באורך 2.
8 ק"מ מתחת לשכונת אבו דיס במזרח ירושלים לכיוון מזרח וחיבור למט"ש בנחל אוג.
חלופה זו נחשבה מיטבית מן הבחינות ההנדסית והסביבתית , ובשל הצורך באישור מהצד הפלסטיני בוועדת המים המשותפת, אף הוכנה טיוטת הסכם מסגרת עם הרש"פ.
ואולם, משהוצגה התכנית לפלסטינים היא נתקלה בהתנגדות עקרונית מצדם בשל הצורך בחציבת מנהרה מתחת לשכונת אבו דיס.
בניסיון לשכנע את הפלסטינים להסכים לחלופה זו השקיעו בכירים ישראלים מאמצים רבים במשך שנים, לרבות שרים להגנת הסביבה ולשיתוף פעולה אזורי וראש הממשלה.
הטיוטה לא נחתמה בשל התנגדות עקרונית של הפלסטינים כאמור.
96 אגודה שיתופית חקלאית.
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1541 .
חלופת תכנית האב: בשנים 2012-2009 קידמה רשות ניקוז ים המלח, בהובלת פרופ' ראובן לסטר97 ,תכנית אב לקדרון98 שמטרתה יצירת מרחב איכות בין העיר העתיקה, מרכז ירושלים וים המלח, בין היתר באמצעות פתרון בעיית הביוב, פיתוח תיירותי של מוקדי תרבות ומורשת ועלייה לרגל, שיתוף הציבור וקידום רווחת התושבים - בריאות, חינוך סביבתי, תרבות, ספורט ופנאי.
בוועדת ההיגוי של תכנית האב השתתפו עיריית ירושלים, רשות ניקוז ים המלח, המשרד להג"ס, מכון ירושלים לחקר ישראל, מכון מילקן ומרכז פרס לשלום.
לפי חלופה זו, יונח צינור מירושלים דרך שטח B לאזור בשטח C לידהיישוב עובידיה, שם יוקם ויופעל מט"ש על ידי חברה בינלאומית.
לפי טיוטת מזכר ההבנות שהכינה ועדת ההיגוי, עד 5 מלמ"ש של מי קולחים ישמשו את עובידיה וסביבתה, וכל השאר יוזרמו לנחל99.
,לחלופה זו התנגדה רשות המים, בין היתרמהנימוקים האלה: חשש שהמט"ש לא יתופעל כראוי; חשש שהפלסטינים ישלטו במי הקולחים ולא יאפשרו שימוש בהם ליישובים הישראליים בבקעה.
מט"ש בתוך ירושלים: ב-2012 קודמה תכנית לבניית מט"ש בתחום השיפוט של ירושלים על ידי חברה הולנדית בטכנולוגיה ייחודית מוגנת בפטנט.
החברה נסוגה מהסכמתה בעקבות לחצים בינלאומיים להחרמת פעילות מעבר לקו הירוק.
בשנים 2014-2013 ניסה השר לשיתוף פעולה אזורי לשעבר סילבן שלום למצוא פתרון לבעיה, בסיוע גורם בינלאומי, שגם הוא לא צלח.
החלופה המשולבת: לפי הנחיות הוועדה המקצועית לביוב והוועדה המחוזית מהשנים 2006-2005 , החלה להתגבש מ-2010 ,, על פי המלצת המילת"ב חלופה משולבת לטיפול בשפכי ירושלים המוזרמים לקדרון, לפי חלוקה לארבעה תתי- אגנים: (א) תת-אגן צפוני / עמק צורים - הזרמת הביוב דרך מנהרה מזרחה אל מט"ש האוג; (ב) תת-אגן גיא בן הינום - הסנקה מערבה למט"ש נחל שורק; (ג) תת-אגן תלפיות מזרח - הסנקה מערבה למט"ש נחל שורק; (ד) תת-אגן מרכזי - טיפול במט"ש שיוקם בנחל קדרון סמוך לגדר ההפרדה והזרמת מי הקולחים לנחל קדרון שם יימהלו בשפכי הכפרים הפלסטיניים.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי תכנית זו נובעת מהליך אכיפה מינהלי שיזם המשרד נגד הגיחון שנים מספר קודם לכן.
חלופה זו קודמה באופן סטטוטורי על ידי ועדת המשנה לביוב בשנים 2014-2012 , ולאחרהליך תכנוני מקיף ובזמן קצר יחסית אישרה הוועדה המחוזית את רכיביה.
מאז המשיכה ועדת המשנה לקדם חלופה זו לקראת ביצוע.
ההנחה שעמדה בבסיס חלופה זו היא שאין היא מצריכה את אישור הרש"פ, בניגוד לחלופות אחרות שכשלו במהלך השנים.
לדעת יו"ר ועדת המשנה לביוב ולדעת המשרד להג"ס, אף שחלופה זו אינה מיטבית, היא עדיפה בנסיבות העניין.
יצוין כי רשות המים חולקת כיום על הנחה זו, וטוענת שגם תכנית זו דורשת אישור מצד הרש"פ במסגרת ועדת המים המשותפת, כפי שיפורט בהמשך.
97 מומחה לדיני סביבה באוניברסיטה העברית בירושלים ולשעבר עורך דין של רשות ניקוז ים המלח.
98 התכנית הוכנהבידי האדריכל אריה רחמימוב, על פי המודל ששימש בשנת 1995 להכנת תכנית האב לנחל הירקון.
99 רשות ניקוז ים המלח, "תכנית יישום לאגן נחל קדרון / ואדי אל-נאר" (2013.
) 1542 |דוח שנתי 67ב .
חלופת רשות המים: ב-2015 החל המתאם, האלוף יואב (פולי) מרדכי, לבדוק אפשרויות לפתרון בעיית השפכים בקדרון.
בהמלצת רשות המים אימץ המתאם שתי חלופות, האחת במקרה של תיאום עם הרש"פ והשנייה במקרה של היעדרו.
המחלוקות בין הגופים .
הוועדה המחוזית ּוועדת המשנה לביוב מקדמות, כאמור, בשנים האחרונות את החלופה המשולבת.
בהזדמנויות שונות הביעו יושבות ראש הוועדות את מורת רוחן מהתנהלות הגורמים השונים החברים בהן ומן העיכובים בתכנית.
לדוגמה, דברי יו"ר ועדת המשנה לביוב, בדיון בוועדה המחוזית מ יוני 2014 : "אנחנו שנים מתבוססים בצרה הזאת, כל פעם שמשהו הגיע לאיזה שהוא סיום חזרנו אחורה.
שלפו איזה שפן מהכובע ואמרו זה לא טוב, יש לנו תכנית יותר טובה.
אנחנו מרגישים שברגע שהתקדמנו עוד פעם לוקחים אותנו אחורנית" .
בפרוטוקול דיון הוועדה המחוזית מ אוקטובר 2014 נכתב: "הוועדה מביעה את מורת רוחה מהתנהלות חברת הגיחון בהקשר למפגע הביוב הגולמי אשר זורם בנחל קדרון ללא טיפול, ומצרה על כך שהעיר ירושלים גורמת למפגע השפכים הגדול ביותר במדינה.
הוועדה מודעת לפעולות אשר ננקטו בנושא זה מצד חב' הגיחון אך היא סבורה כי לא נעשה די וכי ישנם נושאים חשובים בהם ניתן היה להתקדם באופן משמעותי ביותר, ואשר אינם מטופלים כראוי".
באוגוסט 2015 החליטה חברת הגיחון להעמיד את פתרון בעיית נחל קדרון באמצעות גיבוש מתווה מוסכם בר מימון ובר ביצוע - כיעד החשוב ביותר שלה.
היא שכרה חברה חיצונית לניתוח החלופות שנידונו באותה עת, על המשמעויות וההשלכות הנגזרות מהן, מתוך שקלול הסיכונים הגאופוליטיים, הטכניים והסטטוטוריים.
ביולי 2016 ,הוגש הדוח הסופי בין היתר לשרי האוצר, התשתיות הבריאות, החקלאות, הפנים והג"ס ולממלאי תפקידים רלוונטיים בגופים הממשלתיים המעורבים בנושא (להלן - דוח הגיחון)100 .
במבוא לדוח כתב מנכ"ל הגיחון כי "השתלשלות העניינים בסוגיית נחל קדרון מלמדת שכל משרד ממשלתי רואה בעיקר את צדקתו שלו ובעיקר את תחום האחריות שעליו הוא מופקד.
עד כה לא קם גורם ממשלתי, בעל ראייה כוללת, שבכוחו להביא לקבלת החלטה מחייבת ולהכריע בין הגישות המנוגדות (שבכל אחת מהן יש הגיון פנימי) המקודמות על ידי משרדי הממשלה השונים - כל משרד באמצעיו הרגולטוריים".
בספטמבר 2016 פנה יו"ר דירקטוריון הגיחון ליועץ המשפטי לממשלה, לפרקליט המדינה ולמבקר המדינה ב"בקשה דחופה למתן הוראות" בנושא קידום פתרון לשפכי נחל קדרון.
הוא תיאר מציאות שבה חברת הגיחון מוצאת עצמה "בין הפטיש לסדן" - מצד אחד מאוימת על יד המשרד להג"ס שאם לא תתחיל להקים שתי תחנות שאיבה לפי החלופה המשולבת, תיפתח נגדה ונגד נושאי משרתה חקירה .
100 חברת הגיחון בע"מ, "מתווה לטיהור שפכי אגן קדרון דו"ח הערכת חלופות" (יולי, 2016.
) זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1543 .
פלילית בגין זיהום נחל קדרון, ומצד אחר מורה לה רשות המים, שהיא הרגולטור שאליו כפופה הגיחון, שלא להתחיל בשלב זה בהקמת התחנות.
הגיחון מבקשת מהנמענים האמורים הנחיה ברורה כיצד עליה לפעול.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 ביקשההגיחון להבהיר כי מציאת פתרון לטיפול בשפכים בקדרון היא מורכבת, סבוכה ורצופת מכשולים: מצב ביטחוני לא יציב; מגבלות רגולטוריות וצורך בתיאום מול גורמים רבים; צורך בהפקעת אדמות בחלק מהפתרונות; צורך בתיאום ובשיתוף פעולה עם הרש"פ; מגבלות הנדסיות; השפעות פוליטיות בינלאומיות; מגבלות תקציביות.
שינוי בעמדת רשות המים .
במחצית השנייה של 2015 , בעקבות דיון בין רשות המים לבין המתאם, התגבשה ההכרה ברשות המים שיש סיכוי למימוש חלופה עדיפה על החלופה המשולבת, הלוא היא חלופת רשות המים שפורטה לעיל.
באוקטובר 2015 נדרשה הגיחון על ידי רשות המים ועל ידי המשרד להג"ס לבצע בדיקת היתכנות לשינוי התכנית בהתאם.
יו"ר ועדת המשנה לביוב ראתה שינוי זה בחומרה והתייחסה לכך במהלך דיון בפורום של הגיחון באוגוסט 2015 : "מה שמשנה זה שזו תכנית מאושרת שאתם ישבתם בה בתוך הוועדות שאישרו אותה.
וזה מה שמחייב במדינת ישראל.
לא מתחיל עכשיו שיח רגולטורים.
שיח רגולטורים נקבע בוועדה.
אחרת התוכנית לא הייתה מאושרת.
זה מה שאתה אומר: אני עכשיו הולך לעקוף את מערכת התכנון.
ואני הולך לעשות את זה כי יש לי מקלות בגלגלים".
כך גם יו"ר הועדה המחוזית בדיון מיום מספטמבר 2015: "זו בושה וחרפה למדינת ישראל ולכל אחת מהרשויות שיושבות פה שהביוב בקדרון זורם היום חופשי.
זה פשוט לא יכול להיות.
בשם הציבור יש פה שערורייה מתמשכת של התנהלות.
כולל כל הסיכומים שאתם הייתם נוכחים בוועדת ביוב והסכמתם על המ תווה הזה ואיך שאתם רוצים היום משהו שהוא הזוי".
רשות המים מצ דה טענה במסמך מפברואר 2016 כי החלופה המשולבת (שהיא עצמה הייתה גורם מרכזי בגיבושה) לוקה בחסרונות מהותיים ביותר: (א) אינה משיגה את המטרה העיקרית של הסרת המפגע הסביבתי - נחל קדרון יישאר מזוהם גם לאחר השלמתה; (ב) שוללת מההתיישבות היהודית בבקעת הירדן מים לחקלאות וגם מהפלסטינים; (ג) יוצרת מפגע סביבתי חדש בעצם הקמת מט"ש בירושלים באזור בנוי; (ד) החלופה היקרה ביותר הן בהקמה והן בתפעול ובאחזקה, ולכן משיתה על תושבי ירושלים הוצאה כספית גבוהה מעל לסביר לטוו ח ארוך; (ה) מחייבת הוצאת צווים חד-צדדיים על ידי המנהא"ז בניגוד להסכם הביניים עם הפלסטינים; (ו) נכנעת לאינטרס פלסטיני לעומתי אגב יצירת פתרון רע ומעוות.
רשות המים מסרה בתשובתה כי הביקורת על משך הטיפול בנושא מובנת לה, אך לדעתה ייש ום חלופה גרועה , שתוביל להשלכות קשות על האזור , יהיה כישלון אמתי; קל וחומר כשמדובר בקיבוע פתרון נחות ביותר מהבחינות הכלכלית, התכנונית, ההנדסית והסביבתית, שאינו פותר הלכה למעשה את בעיית שפכי אגן קדרון.
עתירה לבג"ץ ופנייה למשרד ראש הממשלה .
בנובמבר 2015 הגישו העמותות "צלול" ו"החברה לה גנת הטבע" עתירה לבג"ץ נגד רשות המים, הגיחון, חברת מפעלי ביוב וטיהור ירושלים בע"מ, עירי ית ירושלים, הוועדה המחוזית, ועדת המשנה לביוב, המשרד להג"ס, משרד הבריאות ומשרד האוצר101 , בבקשה למתן צו על תנאי למדינה לנמק מדועשלא תאשר רשות המים לגיחון לפרסם מכרז לבניית תחנת השאיבה תלפיות מזרח, ומדוע שלא תפעל לקדם את התכניות המאושרות להקמת תחנות שאיבה בתלפיות מזרח ובגיא בן הינום (חלק מרכיבי החלופה המשולבת).
בעקבות העתירה לבג"ץ פנה מנהל רשות המים, מר אלכסנדר קושניר, למנכ"ל משרד ראש הממשלה, מר אלי גרונר, במרץ 2016 במכתב שכותרתו "הכרעה במחלוקת בינמשרדית בנושא טיפול בשפכי נחל קדרון", בבקשה להכריע בין החלופות לטיפול בשפכי קדרון.
נכתב שם בין היתר כי "לדאבוננו נסיונות לישב את המחלוקות בקרב הדרגים המקצועיים לא נשאו פרי.
המשך הליכה במתכונת הנוכחית של ועדת התכנון המחוזית תטיל עלויות גבוהות של מאות מיליוני ש"ח נוספים למשק שלא לצורך, תלך נגד חוקי הטבע (גרביטציה) וכללי הנדסה אופטימלית ותשלול את המים הנחוצים כל כך לחיזוק ופיתוח חקלאות והתיישבות בבקעת הירדן וסביבתה" (ההדגשה במקור).
מנהל רשות המים ביקש שתזומן ישיבה דחופה עקב לוחות הזמנים הצפופים למתן תשובת המדינה לבג"ץ.
בהמשך למכתב האמור התקיים באותו חודש דיון באגף כלכלה ותשתיות במשרד ראש הממשלה בהשתתפות הגורמים המעורבים, לרבות: רשות המים, המשרד להג"ס, לשכת התכנון מחוז ירושלים, משרד הבריאות ומחלקת הבג"צים במשרד המשפטים.
בסיכום הדיון על ידי משרד ראש הממשלה נכתב, בין היתר, כי כיוון שאין הסכמה לגבי כל הנתונים וכיוון שנדרשת העמדה המדינית, אין יכולת כיום לקבל הכרעה באשר לחלופה; כדי לקבל הכרעה נדרשת בחינת המל"ל בשילוב מתפ"ש, משרד המשפטים וכל גורם רלוונטי א חר באשר לשאלה המדינית; בינתיים הוסכם כי רשות המים תאפשר לגיחון להוציא את המכרז לבניית תחנת שאיבה בתלפיות מזרח תוך הכללת אופציה לסניקה מזרחה לקדרון.
הוועדה המחוזית עדכנה בתשובתה מדצמבר 2016 שבמכרז נבחר קבלן לביצוע העבודה, אולם רשות המים הורתה לגיחון שלא לאשר יציאה לביצוע.
בדיון שהתקיים במל"ל באפריל 2016 סוכם כי הפתרון הטוב ביותר הוא לפי חלופת רשות המים, אך אם חלופה זו לא תתאפשר, החלופה המשולבת היא העדיפה.
בחודשים שלאחר מכן התקיימו כמה פגישות בין המתאם וצוותו לבין ראש רשות המים הפלסטינית וצוותו וכן בין הגורמים המקצועיים ברשויות המים הישראלית והפלסטינית.
101 בג"ץ 7995/15 צלול עמותה ל איכות הסביבה נגד הרשות הממשלתית למים ולביוב (בינואר 2017 העתירהעדיין תלויה ועומדת).
זיהומי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה | 1545 .
קדרון משפכי ירושלים .
ועירוני חמור ומתמשך, .
בינלאומיים דיון עם רשות המים הפלסטינית .
ביולי 2016 התקיימה כאמור פגישה בין משרד מבקר המדינה לבין המתאם וצוותו בנושא הטיפול בשפכים בקדרון.