HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המשרדים והגורמים האמורים מתנערים מאחריות לגיבושה, מצמצמים את אחריותם מאוד או שמטילים אותה לפתחם של אחרים, וזאת לפחות באשר לניסוח סעיפי ההחלטה הנוגעים לחטיבה להתיישבות ולמשרד הבינוי.
משרד מבקר המדינה מעיר לשר אריאל שמתשובתו עולה כי איפשר ביודעין לחטיבה להתיישבות, שהיא גורם ביצועי, לעסוק בניסוח סעיפי הצעת ההחלטה הממשלתית, זאת בשעה שהאחריות על כך מצויה אצל הנהלת משרד הבינוי וגורמי המקצוע במשרד.
באופן זה צמצם השר עד מאוד את שיקול דעתו ושיקול הדעת של הדרג הניהולי והמקצועי במשרד הבינוי בגיבוש הצעת ההחלטה 741 .
התנהלות זו מעלה חשש לפגיעה חמורה בסדרי משילות ובתהליכי מינהל תקין.
משרד הבינוי והשיכון |269 .
ליקויים בהגשת הצעת ההחלטה741 ובדיון ב ה .
משרד מבקר המדינה בדק את סדרי ההגשה והדיון בהחלטה 741 ,בקבינט הדיור בהתאם להוראות התקנון לעבודת הממשלה ה -33 ', שאושר בהחלטת ממשלה מס 13 מיום 7.
13 (להלן- תקנון הממשלה או התקנון), והעלה כדלקמן: .
העדר עמדה משפטית של משרד הבינוי לטיוטת הצעת ההחלטה .
התקנון לעבודת הממשלה ה -33 שבראשות מר בנימין נתניהו, שאושר בהחלטת ממשלה מס' 13 מיום 7.
13 , מחייב שתוגש חוות דעת משפטית בקשר להצעות החלטה ששרים מגישים לממשלה ולוועדות השרים.
חוות הדעת תהיה מטעם יועץ משפטי של המשרד שהגיש את הצעתו.
בחוות הדעת יש לפרט את תמצית ההצעה בהתייחס להיבטיה המשפטיים, לקשיים משפטיים ככל שישנם ולדרכי פתרונם.
בסיכום חוות דעתו עליו לקבוע את עמדתו בנוגע לשאלה אם קיימת מניעה משפטית לקבלת ההצעה.
עוד נקבע בתקנון הממשלה, כי נגעה ההצעה הן לתחום סמכותו של השר יוזם ההצעה והן לתחום סמכותו של שר אחר, גם עמדת היועץ המשפטי של המשרד שעליו ממונה השר האחר תצוין במפורש בחוות הדעת המשפטית.
מעיון בחוות הדעת המשפטית שצורפה להצעת ההחלטה עולה, כי היועץ המשפטי של המשרד לפיתוח הנגב והגליל התייחס בחוות דעתו מיום 29.
13 לסעיפי הצעת ההחלטה 741 שבתחום פעילות משרדו בלבד.
בנוגע לקשיים משפטיים, ככל שישנם, ולדרכי פתרונם ציין היועץ המשפטי כי "אין מניעה משפ טית לקבלת ההחלטה".
בסוף חוות דעתו ציין היועץ המשפטי למשרד לפיתוח הנגב והגליל: "עמדת היועץ המשפטי של המשרד שהשר העומד בראשו מגיש את ההחלטה: המשרד לפיתוח הנגב והגליל - אין מניעה משפטית".
גם באשר לעמדת היועץ המשפטי למשרד הבינוי הוא ציין: "משרד הבינוי והשיכון - אין מניעה משפטית".
זאת על סמך הודעה של עורך דין בלשכה המשפטית של משרד הבינוי 19 כי "אין לי התנגדות למסמך" (להצעת ההחלטה 741).
תוצאת הדבר היא שלמזכירות הממשלה הוגשה הצעת החלטה 741 בליווי חוות דעת משפטית, אשר אמנם קבעה, על דעת שני היועצים המשפטיים, כי "אין מ ניעה משפטית" לקבלתה, ואולם, בפועל בנוסח ההחלטה לא שותף הדרג המשפטי של משרד הבינוי.
19 היועצת המשפטית של משרד הבינוי פרשה בסוף יולי2013 .
לאחר פרישתה מילאה את מקומה סגנית בכירה של היועצת המשפטית של משרד הבינוי.
מקורבים ובעלי עניין .
בהחלטות על אופן יישומה נוכחות מקורב פוליטי א' בישיבת קבינט הדיור .
על פי תקנון הממשלה, ישיבות ועדות השרים הן סגורות.
עם זאת, שר רשאי, באישור יושב ראש ועדת השרים ותוך מסירת הודעה מוקדמת למזכיר הממשלה, להזמין לישיבה עובד של משרדו או מומחה, שיהיה נוכח בשעת הדיון בנושא מסוים או בנושאים מסוימים שעל סדר היום.
מפרוטוקול הישיבה של קבינט הדיור מיום 2.
13 (להלן - פרוטוקול הישיבה) עולה, כי לשכת השר אריאל זימנה לישיבה זו את מקורב פוליטי א'.
ואולם השר אריאל לא נתן כל גילוי, אם כגילוי מקדים ואם במהלך הישיבה, הן בדבר קשריו עם מקורב פוליטי א' והן בדבר העובדה שהוא חבר בקבוצת התיישבות וממלא תפקידי ניהול שונים בארגוני הגג שלהן, ולכן הוא בעל עניין בקידום החלטת הממשלה.
בכך הכשילה לשכת השר אריאל את מזכירות הממשלה, שכן המזכירות רשמה בפרוטוקול הישיבה של קבינט הדיור, כי נכח בה "… … מקורב פוליטי [ ]'א- משרד הבינוי והשיכון", ובכך יצרה מראית עין כי מדובר בעובד משרד הבינוי, על אף שבפועל מדובר במקורב פוליטי של השר אריאל, חבר מרכז במפלגת תקומה, שלא מילא תפקיד פורמלי במשרד הבינוי.
עירוב אסור של מקורבים ובעלי עניין ביישום החלטה 741 .
מקורבים ובעלי עניין היו מעורבים גם בשלב היישום של החלטה 741 , לרבות בהחלטות על אופן יישומה.
מעורבותם באה לידי ביטוי בהשתתפות בוועדות השיפוט של החטיבה להתיישבות ובניסוח קול קורא של משרד הבינוי לקבלת בקשות לסיוע של קבוצות ההתיישבות.
עלה כי מקורב פוליטי א' השתתף בדיון שקיימה ועדת השיפוט ב- 15.
13 ודנה בבקשות שהגישו קבוצות ההתיישבות, ב המשך לפרסום קול קורא מטעם החטיבה למתן הסיוע.
בינואר 2014 יזםמקורב פוליטי ב ' פגישה שאליה זומנה עובדת אגף שיקום שכונות, ובה השתתף בעל עניין ג', החבר בוועד עמותה מס' 1 .
בפגישהנדון ונקבע נוסחו של הקול הקורא מטעם משרד הבינוי, ונקבעו אמות המידה למתן הסיוע.
בהמשך לפגישה שלח בעל עניין ג' לעובדת וכן למקורבים הפוליטיים א' ו-ב' את סיכום הפגישה, ובו השינויים המוסכמים בנוסח הקול הקורא.
יודגש כי אף שמדובר בניסוח של תנאים המגדירים מבחני סיוע של המשרד, הפגישה נערכה ללא ידיעת יועצו המשפטי וממילא ללא השתתפותו.
סיכום הפגישה אף לא הועבר למנכ"ל משרד הבינוי וליועץ המשפטי של משרד הבינוי.
משרד הבינוי והשיכון |271 .
ומשרד הבינוי העניקו .
החלטה 741 מקרה זה הוא דוגמה להתערבות פסולה של גורמים בלתי מוסמכים בסדרי מינהל תקינים.
במקרה זה שותף גורם משפטי חיצוני, בעל עניין ג', בעבודה המקצועית במשרד הבינוי.
כמו כן, זימון הישיבה נעשה על ידי מקורב פוליטי ב ', והכול ללא ידיעתו ושיתופו של היועץ המשפטי של משרד הבינוי.
הדבר מהווה פגיעה חמורה בסדרי המינהל התקין.
המקרה גם ממחיש את המצב שאליו נקלעה עובדת האגף.
מדובר בעובדת שאינה בדרג ניהולי בכיר, ובשל כך ניתן להניח שגם אם הייתה מזהה את המעורבות הפסולה של מקורבי השר הייתה מתקשה להתמודד עמה.
הקצאת כספי התכנית האסטרטגית לעמותות הקשורות למקורבים ולבעלי עניין .
בביקורת עלה כי החטיבה להתיישבות ומשרד הבינוי העניקו בשנים 2014- 2013 סיוע כספי בהיקף של מאות אלפי שקלים לעמותות בעלות זיקה למקורבים פוליטיים ולבעלי עניין, שהשתתפו בגיבוש התכנית האסטרטגית ובהוצאתה מהכוח אל הפועל.
במקרים אחדים, הסיוע ניתן אף שהעמותות לא עמדו בתנאי הסף של החלטה 741 :.
'סיוע לעמותה מס 1 :, הפועלת ברמת אביב על פי דברי הפרסום באתר העמותה המפעילה את קבוצת ההתיישבות: " קהילה ששמה לעצמה מטרה לחזק את הסולידריות והקהילתיות בין תושבי שכונת רמת אביב, וזאת בהתבסס על ערכי זהותנו היהודית הנפלאים של כולנו ".
ואלו מטרותיה הרשומות בתקנונה: " הקמה, העצמה והפעלת מוסדות חינוך פורמ אלי ובלתי פורמ אלי.
פעילות חברתית לצמצום פערים חברתיים וכלכליים.
הפעלת פרויקטים חינוכיים וחברתיים לכל הגילאים.
חיזוק ערכי המשפחה והזוגיות.
ה קמה וחיזוק הקהילתיות, ארגון והפעלת פעילות קהילתית חברתית, יהודית.
הקמה וחיזוק בתי כנסת בעלי אוריינטציה ציונית.
עידוד וקידום מגורים בעיר תל אביב ופעילות בתחומי חינוך ורווחה".
כמצוין, בעלי עניין ב' וג' היו מעורבים בגיבוש הצעת ההחלטה 741 , זאת בשעה ששניהם היו חברים בוועד העמותה וחברים ובעלי תפקידים בקבוצות התיישבות ובארגוני הגג שלהן.
אותם קבוצות וארגונים פועלים בשכונות בעלי מעמד חברתי-כלכלי גבוה ביישובי גוש דן.
בעל עניין ג' היה מעורב גם בגיבוש הקול הקורא של משרד הבינוי.
במסגרת התכנית האסטרטגית אישרו משרד הבינוי והחטיבה להתיישבות בשנים 2014-2013 'לעמותה מס 1 סיועתקציבי בסך 636,000 :ש"חמהחטיבה להתיישבות 586,000 ש"ח וממשרד הבינוי - 50,000 .
'סיוע לעמותה מס 2 :, הפועלת במרכז תל אביב בין מטרות העמותה הרשומות בתקנונה: " קיום גרעין חינוכי -תורני בתל אביב, קיום פעילות ערכית 272 |דוח שנתי 67ב .
בתחומי דת, תרבות וחינוך למבוגרים ונוער, עידוד לימוד תורה, מחקר תורני והפצת תורה.
חיזוק והעצמת תרבות, אומנות ויצירה יהודית וציונית, חינוך ופעילות לקירוב לבבות בין המגזרים השונים בעם, חינוך לערכי התיישבות, ציונות ואהבת המולדת, עידוד הגיוס לצה"ל.
עידוד התיישבות משפחות בעיר תל אביב יפו למען אחדות בעם".
מקורב פוליטי א' מכהן כ חבר הוועד המנהל של העמותה, ובמסגרת התכנית האסטרטגית אושר לעמותה סיוע מהחטיבה להתיישבות בשנים 2014-2013 בסכום של 317,000 ש"ח.
אף על פי כן, אגף שיקום שכונות פסל את בקשת העמותה למתן סיוע כספי, בקובעו שלא ענתה לתנאי הסף של קבוצת התיישבות שנקבעו בהחלטה 741.
'סיוע לעמותה מס 3 - :ארגון גג הפועל במרכז תל אביב המטרות הרשומות בתקנון העמותה: " קיום פעילות תרבותית, חינוכית, דתית וחברתית לחיזוק הזהות היהודית והציונית של מדינת ישראל ולרווחת אזרח ים במצוקה כלכלית או חברתית.
תכניות חינוכיות למגוון אוכלוסיות סביב ארון הספרים היהודי.
ייזום והפקת אירועי תרבות.
הקמת מעונות במחיר מסובסד לזוגות צעירים.
סיוע לקשישים וניצולי שואה.
הפקת תכנים במגוון ערוצי מדיה.
הפעלת מערך סיורים וטיולים באתרי מורשת".
מקורב פוליטי א' ובעל עניין ב' (חבר ועד עמותה מס' 1 ) הם המייסדים של עמותה זו.
העמותה היא ארגון גג של מספר קבוצות התיישבות, והוקמה בשנת 2013 .
עמותה זו הגישה בקשה לסיוע כספי שאושרה בסך 179,000 ,ש"ח והועבר לה סיוע בהיקף של כ - 68,000 ,ש"חעל אף שלא הייתה זכאית לקבלו מאחר שמדובר בארגון גג שלא עמד בתנאי הסף המחייב - לפחות שנתיים של פעילות ללא סיוע ממשלתי.
נוסף על כך, על פי נתוני רשם העמותות, עד דצמבר 2014 לא היהלעמותה זו אישור ניהול תקין.
מהתיעוד עולה, כי במטרה לאפשר את מתן הסיוע לעמותה, על אף שאינה עומדת בתנאי הסף, קיים מר אלמסי - מנהל היחידה העירונית בחטיבה להתיישבות ויו"ר ועדת השיפוט של החטיבה, שיחות ופגישה עם בעל עניין ג', במהלכן הוא הינחה אותו מה לעשות כדי שבקשת העמותה לסיוע תאושר; מר אלמסי המליץ לבעל עניין ג', שכאמור הינו עורך דין, כי "עורך דין יאשר שהם פעלו כמו ארגון גג רק שעדיין אין להם אישור.
"; על כך, השיב בעל עניין ג' - "מאה אחוז.
אני יכול להעיד שהם פעלו כך.
", ומר אלמסי שהוא עצמו יו"ר ועדת השיפוט השיב: "נביא לוועדת השיפ וט ונתפלל שזה יהיה בסדר".
מן הראוי שהיועץ המשפטי לממשלה יבחן את עמידת העמותות מס' 2 'ומס3 בתנאי הסף שנקבעו בהחלטת הממשלה ואת זכאותן לסיוע הממשלתי.
'סיוע לעמותה מס4 :, הפועלת במרכז תל אביב בין המטרות של העמותה הרשומות בתקנונה, לעודד ולקדם את המגורים בתל אביב, וכן: "חינוך והפצת ערכי היהדות והציונות; ארגון אירועי תרבות יהודית; הוצאת ספרים בנושאי דת, משרד הבינוי והשיכון |273 .
יהדות וציונות; קיום מחקר בתחומי החינוך לערכי היהדות והציונות; ייזום ועידוד התנדבות בתחומים הנ"ל; הקמה ובניית מרכזים לתרבות יהודית; קיום שיעורים, הרצאות, סדנאות; הקמת מדרשה חינוכית ניידת; עידוד וקידום מגורים בעיר תל אביב וקיום פעילויות בתחומי הרווחה והחינוך הבלתי פורמלי ברחבי העיר".
מקורב פוליטי א' כיהן כמנכ"ל וכחבר בעמותה מס' 4 .
אשתו מכהנת בה בתפקיד רכזת קהילה, ושכרה ממומן בחלקו מכספי התכנית האסטרטגית.
במסגרת התכנית האסטרטגית אושר לעמותה סיוע בסך 744,000 :ש"ח מהחטיבה להתיישבות 694,000 ש"ח, וממשרד הבינוי- 50,000 .
תגובות על ממצאי הביקורת - הקצאת כספי התכנית האסטרטגית .
תגובות מקורבים פוליטייםובעלי עניין: תגובת מקורב פוליטי א': בתגובתו מינואר 2016 טען מקורב א' כי אין חולק שהוא מומחה לענייני גרעינים (קבוצות התיישבות).
לנוכח מומחיותו זו נועץ בו שר הבינוי מפעם לפעם בענייני הגרעינים באופן לא פורמלי.
שר הבינוי שקל להקים במשרד הבינוי מינהלת גרעינים מ שימתיים, וחשב כי מקורב פוליטי א' יוכל לעמוד בראשה.
הוא הוסיף כי "הדגיש בפני עובדי אגף שיקום השכונות במשרד הבינוי ובפני החטיבה להתיישבות במפורש, כי הוא מקווה לקבל תקן פורמלי במינהלת הגרעינים כשזו תוקם ,ככל שתוקם ועד אז - ]'מקורב א[ אין נושא בתפקיד במשרד הבי נוי" (ההדגשות במקור).
עוד מסר מקורב א' כי לפני הישיבה ב- 15.
13 הודיע במפורש למנהל המרחב בחטיבה להתיישבות על הקשר שלו לגרעינים שבהם ה וא חבר או מכהן בתפקיד ניהולי, וכי לא ישתתף בדיון פרטני בעניינם.
בתגובתו הנוספת מינואר 2017 הוסיף וציין מקורב א' כי "אין כל פגם משפטי בכך שאדם יוכל להציג את טיעוניו לפני עובדי המשרד בעניין הנוגע לתחומי מומחיותו או גם לסייע בידי עובדי המשרד לגבש מדיניות בתחומים אלה" וכי "לא ברי אפוא מה פסול נפל בהצעותיו לעניין הצעת החלטה 741.
" :'תגובת מקורב פוליטי ב בתגובתו מדצמבר 2015 טען מקורב פוליטי ב' כי הוא "פועל ומתמחה בתחום הגרעינים מעל 15 שנה, הקשר עם ח"כ אורי אריאל הוא קשר מעל 12 שנה, מתוך כך שביקר את הגרעין בעכו אותו ניהלתי.
הקשר עם שר השיכון נבע מתוך הערכה להבנתי והכרתי עם תחום הגרעינים ולא משום מניע אחר.
הפגישות הבודדות שקיימנו עם השר התעסקו במהות, מטרות, ואופי פעולות הגרעינים".
תגובת בעל עניין א': בתגובתו מדצמבר 2015 ציין בעל עניין א' כי "נתבקשתי לייעץ לגבי סעיפים כאלה או אחרים של הקול הקורא אך מעולם לא הייתה כאן 'הוראה' או 'הנחייה'".
הוא ציין כי הוא "פעיל שטח כבר עשרות שנים… במהלך שנת 2013 , פנו אלי גורמי שטח בבקשה לתרום מניסיוני העשיר בפעילות שטח כאמור לעיל, בין השאר, לאגף לשיקום שכונות בנושא… היוזמה לקיום הפגישות וההיוועצות הייתה ככלל של הגורמים המקצועיים במשרד… מעולם לא הסתרתי את עובדת היותי איש שטח המנהל עמותה שמפעילה גם גרעין משימתי".
ההחלטות תשובות המקורבים מבססות את העובדה שמדובר במעורבות ממשית של מי שהם מקורבי השר במשך תקופה ארוכה, מעורבות שנעשתה בידיעתו ואף מתוך כוונה שלפחות חלקם ישתלבו במינהלת גרעינים שביקש להקים, וכל זאת ללא שניתן ל מעורבות אישור של נציב שירות המדינה.
בפועל, הדבר הביא לביטול שיקול הדעת המקצועי של הגורמים המוסמכים במשרד הבינוי, וכפי שציין המשרד בתשובתו להלן: "תוך נטרולם של גורמי המקצוע".
:תגובת משרד הבינוי המשרד מסר בתשובתו, כי הביקורת " במישור העקרוני - מוצדקת וחשובה" (ההדגשה במקור), וכי "אין חולק כי במ וקד טיוטת הדו"ח מצויים שר הבינוי והשיכון בתקופה הרלבנטית וצוות לשכתו.
במסגרת זו, להבנתנו, הכשל המרכזי עליו עומד המבקר, הינו 'השתלטות' של לשכת השר על הטיפול בהקצאת התקציב שהוקצה למשרד לטובת חלוקתו לקבוצות ההתיישבות, תוך נטרולם של גורמי המקצוע המופקדים על כך במשרד, לרבות מנכ"ל המשרד וחברי הנהלת המשרד".
לטענת המשרד, נטרולם של הגורמים המקצועיים במשרד, "נעשה לא בכדי, אלא מתוך מטרה לאפשר את הפעולות של העברת התקציב לחטיבה, מתוך הנחה (שהוכחה כנכונה) כי בחטיבה מתקיים פיקוח רופף יותר של גורמי הייעוץ המשפטי והחשבות".
המשרד ציין כי התנהלות זו " אינה משקפת את סדרי העבודה השוטפים במשרד, ועומדת בסתירה ברורה להנחיות לעובדים, האוסרות באופן ברור על שיתוף אסור של גורמי לשכת שר, וכל שכן - גורמי חוץ, בהליכי עבודה פנימיים של המשרד.
הנחיות אלה מובהקות במיוחד, כאשר מדובר בגיבוש תנאים להלי ך תחרותי כלשהו, כדוגמת קול קורא״.
תגובתו של משרד הבינוי מלמדת על כך שמידור הדרג המקצועי במשרד הבינוי, עת גובשה התכנית האסטרטגית, וצמצום פעילותו בשלבי יישומה סללו את הדרך להתערבות ולהשתתפות של מקורבי השר אריאל בתהליכי קבלת ההחלטות לעניין אמות המידה לחלוקת הסיוע במסגרת התכנית והשיפוט בבקשות הסיוע.
:תגובת השר אריאל בתשובתו מינואר 2016 טען השר כי "לא היה מעורב ביישום החלטה 741 ובביצוע בפועל.
הקשר היחיד של השר להחלטה 741 בתקופה שלאחר כניסתה לתוקף, היה כאשר גורמי ההנהלה במשרד ואנשי לשכתו אשר היו מופקדים על מעקב אחר ביצוע ההחלטה היו מעבירים אליו עדכונים בנושא, וכן פגישו ת מועטות אשר נועדו לקדם מדיניות עתידית אשר טרם קרמה עור וגידים.
אשר על כן, השר לא ידע ולא יכול היה לדעת על פעולות אסורות לכאורה שהטיוטה מייחסת לאותם 'מקורבים' ".
השר גם דיווח בתשובתו כי אכן הכיר את המקורבים הפוליטיים א' וב' לאורך השנים על רקע פעילותם בתחום הגרעינים; מקורב פוליטי א' הוא "דמות מוכרת וידועה ביותר בעולם הגרעינים… מזה ]'מקורב פוליטי א[ השר אריאל הכיר את תקופה, עוד בהיותו תושב בית-אל, ואף ליווה אותו בכל הנוגע להקמת הגרעין בתל אביב, כפי שמלווה גרעינים רבים אחרים".
השר הכיר גם את מקורב פוליטי משרד הבינוי והשיכון |275 .
ב' "בשל העובדה כי סייע בידו כאשר הקים את הגרעין בעכו ומאז הם עמדו בקשר בכל הנוגע לענייני הגרעינים… השר סבור שעצם העובדה שגרעינים להם שייכים 'המקורבים' ('גרעיני המקורבים') קיבלו תמיכה ללא ידיעתו של השר ובהתאם לאמות המידה שנקבעו, אין בה כשלעצמה כל פסול.
במידה וגרעיני המקורבים עמדו בתנאי הסף שנקבעו וענו על הרציונאלים והמטרות של העומדים בבסיס החלטה 741 , הרי שהם זכאים לקבלם כמו כל גרעין אחר, ואין כל סיבה בשל ייעוץ כזה או אחר ש'המקורבים' נתנו לשר, ייגרע חלקם והם יופלו לרעה".
עוד ציין השר בתשובתו כי הוא פעל להקמת מינהלת הגרעינים, "שתהווה גורם ביצועי - ניהולי, שתפקידו יהיה לרכז את כלל סוגיות הסיוע לגרעינים ביום יום, ולדאוג לכך שהכספים והתמיכות השונות יגיעו לכל הגרעינים בצורה שוויונית".
השר גם "סבר כי במידה והדבר מתאפשר, עדיף כי בראש מינהלת הגרעינים יעמדו אנשים אשר צמחו מתוך הגרעינים, אשר מכירים לעומק את צרכיהם ומה נכון עבורם.
זו גם הייתה הסיבה לפגישותיהם של ה'מקורבים' עם השר אריאל… לצערו הרב של השר אריאל, הדבר לא צלח ומשרד האוצר סירב".
בתגובתו הנוספת מדצמבר 2016 חזר השר אריאל על כך ש"לא הייתה כל ידיעה (ולו ]ההדגשה במקור[ קלושה), כי מי מהגורמים הנזכרים בטיוטת הדוח פעל שלא כשורה או בניגוד לדין והציג, כך על פי הנטען, מצג כאילו הוא פועל על דעתו ומטעמו של השר בעניין.
אדרבא, השר הנחה את הנוגעים בדבר, יועצו דאז מר מלאכי, לפעול אל מול הגורמים הרלבנטיים באגף שיקום שכונות במשרד הבינ וי והשיכון".
עוד ציין השר, כי "כל האירועים התרחשו בחודשים הראשונים לכהונתו של השר אריאל כשר הבינוי והשיכון, כך ברור כי בתקופה זו השר אריאל רק החל ללמוד את התפקיד וממילא לא עסק בקידומו של מאן דהוא.
כי ככל שנעשו שגיאות על ידי 'מקורבי השר', כהגדרתם בטיוטת דוח הביקורת, ללא ידיעתו של השר אריאל, הרי שהדבר נעשה בשל העדר ניסיונם והיכרותם עם דרכי הפעולה הנהוגות במשרד ממשלתי וברי כי אין לבוא בחשבון עם השר מטעם זה".
השר גם טען בתגובתו זו, כי "אפשר שמקורבי השר ועוזרו טעו בפעולותיהם ואף הסיגו את גבולות הגזרה בה היו רשאים לפעול, כאשר טעו לחשוב שהם רשאים לפעול כפי הנטען בטיוטת הדוח הנוכחית.
אף אפשר שהשר אריאל צריך היה לעשות יותר על מנת לוודא ולהבהיר את תחומי הפעילות המותרים לגורמים חיצוניים.
אך מכאן ועד לייחס לשר אריאל בעצמו אחריות לכך, מרחק מזרח ממערב".
מקורביו ובעלי העניין .
לא מן הנמנע שעמדתו של השר אריאל בדבר העדפת מינויים, של מי שמכירים את תחום הגרעינים, בכל הנוגע לאיוש המשרות במינהלת הגרעינים שביקש להקים, הובילה לביסוס מעמדם כברי סמכא מול הדרגים מקצועיים - ביצועיים במשרד הבינוי, עד כדי מילוי מקומם בתהליכי גיבוש התכנית האסטרטגית ויישומה.
במצב דברים זה ונוכח החשש שהמקורבים ייתפסו הן במשרד הבינוי והן במשרדי ממשלה וגופים אחרים, כנציגים מוסמכים מטעם השר, היה על השר לוודא ולהבהיר היטב למקורביו שלכל היותר הם יוכלו לייעץ לו או למנכ"ל המשרד, אך אל להם להיות מעורבים פעילים בעבודת הדרג המקצועי ואף במקומו.
למען הסר ספק, היה עליו להבהיר זאת גם בפני הנהלת המשרד והנהלת החטיבה להתיישבות - פעולות שלא עשה.
אולם, עלה מתוך הממצאים והתגובות להם, כי השר אריאל עירב את מקורביו בגיבוש התכנית האסטרטגית ובהוצאתה אל הפועל , אמנם כדי לקדם את התכנית , אך אגב כך, פעלו אלה כדי שניתן יהיה לכלול בה קבוצות התיישבות שפעילות ן קשורה בטבורה לפעילותו הפוליטית והאידאולוגית של השר , ואשר עד לקבלת ההחלטה לא היו זכאיות לקבל את הסיוע.
לשם כך פעלו אותם מקורבים כדי להשפיע על נוסח החלטת הממשלה, כך שהזכאות לסיוע תורחב גם לקבוצות הפועלות במרכז הארץ, ובהן הקבוצות שאליהן הייתה לאותם מקורבים זיקה אישית.
חוסר הידיעה, כטענת השר, על התנהלות מקורביו ובעלי העניין הקשורים אליהם אינה פוטרת אותו מהאחריות לכשל זה במשילות ובסדרי המינהל במשרד שהוא ממונה עליו.
את הכשל הזה איפשרה מעורבותם של המקורבים ושל מר מלא כי, יועץ השר דאז, (כפי שיפורט להלן) בטיפול בהקצאת התקציב שבמסגרת התוכנית האסטרטגית על מנת לחלקו לקבוצות ההתיישבות, תוך מידור של גורמי המקצוע המופקדים על כך במשרד.
ליקויים בפעולות מר ישראל מלאכי יועץ השר אורי אריאל .
החל במרץ 2013 ובמשך כשנה כיהן מר ישראל מלאכי כיועץ לשר הבינוי דאז, מר אורי אריאל.
למר מלאכי זיקה וניסיון קודם בפעילויות קבוצות התיישבות; בשנים 2010-2006 'כיהן כמנהל עמותה מס 5 , אשר בשנת 2013 הגדירה את עצמה גם כקבוצת התיישבות20 ושינתה את תקנונה בהתאם.
בתקופה זו גם סייע, בהתנדבות, בהקמת קבוצות התיישבות חדשות ובייעוץ בנוגע להתנהלותן, ובין השאר היה .
20 ובעקבות כך שינתה באוקטובר 2013 .
את שמה משרד הבינוי והשיכון |277 .
הסדר ניגוד העניינים .
ליועץ השר ממייסדי עמותה מס' 1 .
לאחר מכן עבד כיועץ כלכלי של תנועת "אמנה".
בחודשים מאי 2012 - פברואר2013 שימש עוזר פרלמנטרי לח"כ אריאל.
לדבריו של מר מלאכי מינואר 2017 , העולם שממנו בא הוא עולם העמותות, וגם בתקופת עבודתו כעוזר פרלמנטרי של השר אריאל, הוא פעל בעיקר כשתדלן פוליטי להשגת הסיוע לגרעינים מול משרדים וגופים ממשלתיים, ובהם משרד הבינוי; לטענתו, הוא ראה במינויו ליועץ השר אריאל, שבידיו הפקיד השר את כל תחום גרעיני התיישבות, המשך ישיר לעיסוקו הקודם בתחום זה, בתור העוזר הפרלמנטרי של השר.
ליקויים ופגמים במילוי שאלון לאיתור חשש לניגוד עניינים ובהסדר למניעת ניגוד עניינים .
על פי נוהלי נש"ם 21 , הבחינה אם קיים ניגוד עניינים וגיבוש הסדר למניעתו בעת הצורך ייעשו לאחר שהמועמד ימלא שאלון לאיתור חשש לניגוד עניינים (להלן - השאלון), כפי שנקבע בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה.
בשאלון מח ויב המועמד לפרט, בין היתר, את תפקידיו ועיסוקיו בעת מילוי השאלון ובארבע השנים שקדמו למועד מילויו, וכן כל זיקה או קשר לפעילות המשרד שהיו למועמד בארבע שנים אלו שלא כאזרח המקבל שירות.
במהלך מאי 2013 הגיש מר מלאכי את השאלון שמילא ליחידת הייעוץ המשפטי.
על אף שממלא השאלון מחויב לפרט תפקידים ועיסוקים קודמים בארבע השנים שלפני הדיווח, לא דיווח מר מלאכי שבשנים 2010-2006 כיהן כמנהל עמותה מס' 5 .
כמו כן, אמנם יועץ השר ציין בשאלון ששימש עוזר פרלמנטרי, אך בניגוד לדרישה המופיעה בשאלון הוא לא פירט את זיקותיו וקשריו לפעילות המשרד, לרבות בנוגע לתחום הסיוע לגרעיני התיישבות, שבו עסק טרם מינויו לתפקיד יועץ השר.
כן הוא לא ציין שבתקופה שפעל כעוזר פרלמנטרי של ח"כ אריאל היה לו גם קשר עם אגף שיקום שכונות שבמשרד הבינוי.
13 , לאחר שלושה חודשים מיום תחילת עבודתו כיועץ שר הבינוי, חתם מר מלאכי על הסדר למניעת ניגוד עניינים.
עולה מתוך כך, שהסדר ניגוד העניינים של יועץ השר דאז נשען על מידע חסר שהוא מסר ועל כן לא נקבעו בו הסדרים כלשהם באשר לפעילותו של מר מלאכי בתחום קבוצות התיישבות, תחום שבו עסק, טרם מינויו ליועץ השר.
מעורבות בלתי תקינה של יועץ השר בפעילות ביצועית של המשרד .
על פי הוראות התקשי"ר 22 , עוזרי שרים יפעלו כזרועו הארוכה של השר במילוי תפקידו, והם רשאים להשתתף בדיונים מקצועיים שבהם משתתף השר ולקיים דיונים .
21 ,נש"מהודעה מס' סו/ 22" , נוהל עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים", מאי 2006.
נושאי משרות אמון אישיות בלשכת ראש הממשלה, השרים וסגני שרים 278 |דוח שנתי 67ב .
מקצועיים עם הדרג הניהולי הבכיר במשרד בלבד.
על העוזרים חל איסור להתערב בעבודת העובדים המקצועיים של המשרד, ובפרט חל עליהם איסור לתת הוראות והנחיות לדרג המקצועי במשרד.
מטרתו העיקרית של האיסור על נושאי משרות אמון לתת הוראות לדרג המקצועי במשרד היא לשמור על שיקול הדעת העצמאי של הדרג המקצועי.
ביסוד העיקרון של עצמאות שיקול הדעת עומדת התפיסה כי הדרג המקצועי של שירות המדינה פועל לפי נהלים קבועים מראש ולפי אמות מידה ברורות, ידועות ושוויוניות, ללא התערבות פרטנית של השר הממונה או נציגיו בעניינים של דרג זה23 .
זהועקרון יסוד של שיטת הממשל בישראל ושל המשפט המינהלי, ומבקר המדינה כבר עמד על החשיבות שביישומו במינהל הציבורי24.
עלה כי בעת שהתערב בפעילות ליישום החלט ה 741 עבר מר מלאכי על ההוראות והסייגים שצוינו לעיל, המוטלים על פעילותו כיועץ השר, והתערב באופן בלתי תקין בתחומים הנוגעים ליישום ההחלטה, ובכלל זה, העברות תקציביות, ניסוח קולות קוראים ושיפוט בבקשות למתן הסיוע כמפורט להלן: התערבות אסורה של יועץ השר ביישום החלטה 741 :במשרד הבינוי בחודשים ספטמבר-נובמבר 2013, מיד לאחר קבלת החלטה 741 , השתתףיועץ השר דאז באורח פעיל בהעברת מלוא התקציב של משרד הבינוי שיועד לתכנית האסטרטגית אל החטיבה להתיישבות, ותיאם זאת ישירות מול החטיבה ואגף התקציבים.
למשל, בספטמבר 2013 , הוא הגיש לאגף התקציבים במשרד האוצר בקשה להעברה תקציבית בסך 12.
5 מיליון ש"ח לחטיבה להתיישבות לצורך מימון פעילותם של גרעיני התיישבות.
במהלך נובמבר 2013 העבירה ממלאת מקום מנהלתאגף שיקום שכונות דאז את טיוטת נוסח הקול הקורא להערות הגורמים המקצועיים במשרד הבינוי, ובהם ליועץ המשפטי ולחשבת, וכן גם למר מלאכי ; עוד טרם העירו הגורמים המקצועיים לטיוטה, השיב לה, ישירות מר מלאכי : "הנוסח הנוכחי איננו עולה בקנה אחד עם מדיניות השר בהפעלת הפרויקט.
לאור זאת, בשלב זה אינני מוצא לנכון לאשר תקצוב לטובת הקול הקורא".
יצוין, כי מר מלאכי לא הבהיר, במה טיוטת נוסח "קול קורא" "איננו עולה בקנה אחד עם מדיניות השר בהפעלת הפרויקט".
התערבות אסורה של יועץ השר בוועדות שיפוט של החטיבה להתיישבות: בנוהל שקבעה החטיבה להתיישבות בספטמבר 2013 לצורך מתן הסיוע לקבוצות התיישבות, נקבע כי תוקם ועדה אשר תשפוט בבקשות שיוגשו.
בנוהל נקבע בין השאר כי נציג משרד הבינוי יהיה חבר בוועדה זו.
באוקטובר 2013 התכנסה ועדת השיפוט של החטיבה להתיישבות כדי לדון בבקשות שהגישו לה קבוצות התיישבות בעקבות קול קורא שפרסמה בספטמבר 2013.
כפי שעולה מפרוטוקול הישיבה, לא הוזמנו אליה ולא השתתפו בה נציגי הדרג המקצועי במשרד הבינוי , אלא מר מלאכי .
23 דפנה ברק-ארז, משפט מנהלי א (2010 '), עמ159 .
ואילך 24 ראו למשל מבקר המדינה; דוח 56'ב (2006 '); בפרק "עסקת נמל יפו"; עמ760.
משרד הבינוי והשיכון |279 .
(בנוסף גם מקורב פוליטי א' נכח במועד כינוסה).
יועץ השר דאז חתם, כנציג המשרד, על פרוטוקול הישיבה ועל רשימת קבוצות ההתיישבות שלהן אושר סיוע.
ביולי 2014 התכנסה ועדת השיפוט של החטיבה להתיישבות לישיבה נוספת כדי לדון בבקשות לסיוע שהוגשו במסגרת קול קורא נוסף שפרסמה החטיבה במרץ 2014 .
גם בוועדת שיפוט זו לא השתתף נציג הדרג המקצועי במשרד הבינוי, אלאמר מלאכי.
באותה העת הוא כבר לא היה עובד מדינה במשרד הבינוי, ועל כן השתתף בוועדת השיפוט בלי שנשא בתפקיד פורמלי כלשהו , אלא רק כמקורבו של השר אריאל.
מצבר הממצאים דלעיל עולה, כי בעת שהיה יועץ השר, פעל מר מלאכי בניגוד להנחיות שבתקשי"ר, האוסרות על מי שנושא במשרת אמון להיות מעורב בפעולות ביצועיות של המשרד.
זאת ועוד, בתפקידו כנציג המשרד בוועדות השיפוט של החטיבה להתיישבות, השתתף מר מלאכי בוועדות השיפוט אשר קיבלו החלטות בנוגע לסיוע לקבוצות ההתיישבות; לרבות בנוגע לקבוצות התיישבות שהייתה לו זיקה אליהן אם בסיוע להקמתן ואם לניהולן בעבר (עמותה 1 ועמותה5.
תגובות על ממצאי הביקורת .
תגובת יועץ השר דאז: בהסבריו בינואר 2017 לעורכי הביקורתציין מר מלאכי כי לאחר מינויו ליועצו של שר הבינוי, המשיך "בהרגלי עבודה מול עובדי משרד הבינוי וגופים ממשלתיים אחרים מולם עבד בעבר, אותם רכש בתקופת עיסוקו הקודם בתחום הסיוע לגרעינים ולעמותות".
לטענתו, "הוא לא היה מודע להוראות תקשי"ר ולנורמות אחרות שחלות על עו בדי מדינה, ואף גורם במשרד הבינוי, ובכלל זה, לשכה משפטית של המשרד, לא הסביר לו מהם חובותיו כעובד ממשלה בעת כניסתו לתפקיד יועץ השר, במעמד של עובד מדינה במשרת אמון".
עיסוקו בתחום קבוצות ההתיישבות היה המשך ישיר לתפקידו כעוזר השר דאז, כאשר ברור היה שבתפקידו החד ש הוא ימשיך לעסוק בתחום זה ויישם את מדיניות השר - חיזוק ההתיישבות באמצעות הקמת גרעיני התיישבות חדשים, בכל הארץ וללא תלות בארגון אליו משתייכת קבוצת ההתיישבות.
בתגובתו מדצמבר 2015 צייןמר מלאכי בעניין העובדה שלא דיווח בשאלון איתור חשש לניגוד עניינים, באופן מלא על עיסוקיו, כי מדובר בהשמטה בלתי מכוונת" וכי פעל ב"תום לב".
בעניין הזיקה לקבוצות ההתיישבות ציין מר מלאכי כי "מעולם לא פעל במצב של ניגוד עניינים", מאחר שבתקופה ה אמורה "כבר חלפו קרוב לארבע שנים ממועד התנתקותי המוחלטת [ה מעמות ]הדגשות במקור ה מס' 5 שהפכה מא מבלי שידעתי על כך".
[ וחר יותר ל בתשובתו הנוספת מדצמבר 2016 טען מר מלאכי, כי "ביוזמתי ]ההדגשה במקור[ הודעתי לנוכחים בישיבות של החטיבה להתיישבות כי הייתי בין מקימיה של עמותה מס' [ העמותה1 .