HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נמצא כי במו עד סיום הביקורת, כשנתיים לאחר שהוולנת"ע אישרה את הפקדת תכנית מתאר מקומית מזרח לכיש והוכרעו המחלוקות בין הגורמים השונים, עדיין לא הופקדה התכנית, בשל אי -מילוי כל תנאי ההפקדה.
סמנכ"ל תכנון בממ"ימסר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2012 כי עם אישור תכניות היישובים למפוני חבל עזה הושגה מטרתה של תכנית מתאר מקומית מזרח לכיש, ולדבריו "היא כבר לא קריטית".
משרד מבקר המדינה העיר, כי בקידומה של תכנית מתאר מקומית מזרח לכיש הושקעו משאבים רבים ביותר וכי לתכנית חשיבות רבה מהבחינה הסביבתית ועל מנת לאפשר פיתוח בר קיימה, ולפיכך לא ראוי לזנוח את קידומה.
על הוועדה המחוזית לפעול לתיאום בין ממ"י, המועצה האזורית וצוות התכנון, כדי להביא להשלמתה ; זאת גם על פי מדיניות התכנון היוזם.
הוועדה המחוזית מסרה בתשובתה מספטמבר 2012 , כי היא מחויבת להמשיך ולקדם את תכנית מתאר מקומית מזרח לכיש, הן בש ל החלטת המועצה הארצית, והן מטעמים של רגישות המרחב הסביבתי בתחום התכנית, ונכון למועד תשובתה היא פועלת להשלמת התכנית.
לאחר סיום הביקורת באוקטובר 2012 פורסמה תכנית מתאר מקומית מזרח לכיש להפקדה.
משרד מבקר המדינה העיר לוועדה המחוזית, ללשכת התכנון ולממ"י כי העיכוב בקידום תכנית מתאר מקומית מזרח לכיש, המשלבת בין תכנון לשימור ופיתוח בר קיימה במרחב הביוספרי, לאחר אישורם של התכניות המפורטות שאפשרו את הקמת היישובים, עלול להפר את האיזון הראוי בין שימור ופיתוח ואינו עולה בקנה אחד עם החלטת הוולנת"ע.
בהחלטה זו צוין כאמור כי יש לקדם "את התכנית המקומית למזרח לכיש במהרה, על מנת להשלים את תכנונו של אזור זה באיזון הראוי ובלוח זמנים קצר".
תכנית להקמת יישוב חדש באזור חולות חלוצה - פתחת ניצנה ביולי 2001 התקבלה החלטת ממשלה ולפיה יש לפעול להקמת יישובים באזור חולות חלוצה.
בעקבות יה הגיש ממ"י תכנית להקמת יישוב חדש בפתחת ניצנה (להלן - תכנית פתחת ניצנה).
ועדת היגוי שהקימה הוועדה המחוזית דנה בכמה חלופות להקמת היישוב, ואישרה במרץ 2004 את בחירתה של אחתמהן - הקמת יישוב קהילתי או פרברי גדול ובו כ- 1,500 .
יחידות דיור ביוני 2004 קיימה ועדת המשנה הנפתית שליד הוועדה המחוזית דיון וב ו נבחן הצורך בביצוע תסקיר השפעה על הסביבה לתכנית פתחת ניצנה .
עמדת נציגי המשרד להגנת הסביבה, רשות הטבע והגנים, קק"ל ורשות העתיקות הייתה כי יש צורך בביצוע תסקיר השפעה על הסביבה שיבחן את ה חלופות השונות למיקום שטחי הבינוי של היישוב ויקבע את החלופה הנבחרת.
הוועדה החליטה "שאין צורך בעריכת תסקיר השפעה על הסביבה, וכי הנספח הסביבתי שהוכן לתכנית יהווה חלק ממסמכיה".
ביולי 2006 החליטה הוועדה המחוזית על הפקדת תכנית פתחת ניצנה בתנאים, ובהם קבלת חוות דעת הוולנת"ע בהתאם להוראות תמ"א 35 להקמת יישוב חדש, 1800 דוח שנתי63ג .
והגשת מסמכים נלווים כנדרש על פי הוראות אלה39 .
ואולם בדצמבר 2006 החליטה הוועדה המחוזיתלשנות החלטה זו שכן הובא .
39 סעיף13 לתמ"א35 קובע כי תכנית מתאר מחוזית שמטרתה להקים יישוב חדש תופקד רק אם התקיימו תנאים שונים ובכלל זה אם הוכן תזכיר להקמת היישוב, המפרט, בין היתר, את הנימוקים להקמת היישוב ואת כל החלופות שנבחנו.
לידיעת הו ועדה על ידי מינהל התכנון, כי אין מדובר בהקמת י ישוב חדש אלא בהרחבת יישוב קיים, ועל כן הוחלט לקדם את התכנית כתכנית להר חבה ניכרת של יישוב קיים.
הועלה, כי תכנית פתחת ניצנה קודמה בשנים 2006 -2010 כתכנית להרחבה ניכרת, ואף נדונה בוולנת"ע, והיא החליטה על הפקדתה.
בינואר 2010 פורסמה הודעה בדבר הפקדת התכנית.
רק בדצמבר 2010, בעת הדיון בהתנגדויות על הפקדת התכנית, החליטה הוועדה המחוז ית כי התכנית שהופקדה בהתאם להערות הוולנת"ע שונה במידה ניכרת מהתכנית המקורית שאותה החליטה להפקיד ביולי 2006, ולכן יש לקדמה כתכנית להקמת יישוב חדש על פי המתווה התכנוני הנדרש בהתאם לתמ"א 35 .
כמו כן העלתה הוועדה המחוזית שוב את הצורך בהכנת תסקיר השפעה על הסביבה, בעקבות פסיקת בג"ץ עדכנית40 שבה הודגשה חשיבותו של תסקיר השפעה על הסביבה , בעיקר בתכניות ש יש להן השפעה ניכרת וארוכת טווח על הסביבה.
בפברואר 2011 הגישו המועצה האזורית רמת נגב, הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה רמת הנגב וממ"י למועצה הארצית עררים על החלטתה של הווע דה המחוזית המבטלת את הפקדת תכנית פתחת ניצנה.
בפברואר 2012 קבעה ועדת המשנה לעררים של המועצה הארצית : "מחד גיסא [ בחינתנו את התכנית תכנית הביאה אותנו למסקנה כי עמדת ]פתחת ניצנה הוועדה המחוזית שלפיה מדובר ביישוב חדש היא עמדה נכונה וסבירה.
מאידך בחינתנו הביאה אותנו למסקנה כי התנהלות מוסדות התכנון לאורך השנים הייתה שגויה".
ועדת המשנה לעררים הצדיקה את החלטת הוועדה המחוזית בדבר הצורך בהגשת תסקיר, בנסיבות העניין, וקבעה כי פסיקתו האמורה של בג"ץ מחזקת את הצורך בקבלת תסקירי השפעה על הסביבה.
כדי להימנע מהליך של ביטול ה ליכים רבי שנים ביקשה ועדת המשנה לעררים למצות את האפשרות להביא את הדיון בתכנית פתחת ניצנה לידי גמר במסגרת הליכי התכנון הנוכחיים.
נקבע כי לאחר השלמת המהלכים הנדרשים - הגשתם של התזכיר הנדרש לפי תמ"א 35 ותסקיר השפעה על הסביבה , תמשיך הוועדה את הדיון בתכנית לגופה ותחליט אם יש מקום להמשך קידומה של התכנית.
הוועדה המחוזית מסרה בתשובתה, כי פעלה בתום לב ומתוך הפעלת שיקול דעת.
ממ"י מסר בתשובתו כי בעקבות ההחלטה בערר הוא מוביל , יחד עם המועצה האזורית רמת הנגב, מתווה אחר למיקום היישוב.
תכנית פתחת ניצנה היא דוגמה לתכנית מ ורכבת שהליכי הכנתה התמשכו זמן רב.
לדעת משרד מבקר המדינה, החלטת ועדת המשנה לעררים נותנת משנה תוקף לחובתם של מוסדות התכנון לעמוד על קיומם של כל התנאים המוקדמים להגשת תכניות כפי שנדרשו בחוק, בתקנות ובתכניות המתאר הארציות כבר בשלבים המוקדמים של קידום הליכי התכנון.
הדרך שנקטו מינהל התכנון והוועדה המחוזית במטרה לקצר את הליכי התכנון הביאה בסופו של דבר להתמשכות התהליך.
40 בג"ץ 9409/05 אדם טבע ודין - אגודה ישראלית להגנה על הסביבה נ' הוועדה הארצית לתכנון ובנייה של תשתיות לאומיות ואח', תקדין.
טיפול הוועדה המחוזית בתכניות מפורטות .
תפקידיה של הוועדה המחוזית בכל הנוגע לתכניות שבסמכותה הן: בדיקתן, באמצעות מתכנן המחוז ולשכת התכנון ; לדון בהן ולהחליט אם לדחותן או להפקידן לעיון הציבור כמות שהן, או לאחר שימולאו תנאים בידי מגישי התכניות; לדון ב התנגדויות הציבור לתכניות; להחליט אם לדחות את התכניות או לאשר אותן; לפרסם את דבר אישור התכניות - כל אלו בתוך פרקי הזמן הקבועים בחוק התכנון והבנייה.
על פי ניתוח קובץ נתונים מתוך מערכת מעקב ובקרה של מינהל התכנון (להלן - קובץ הנתונים), מינואר 2005 ועד מאי 2012 התקבלו בלשכת התכנון 2,020 תכניות שהסמכות לאישורן נתונה בידי הוועדה המחוזית41 .
832 (%41) מהן קיבלו תוקף; 299 (15% ;) נדחו889 (44% ) מהתכניות נמצאות בשלבי תכנון שונים.
מניתוח קובץ הנתונים עולה כי מקבלת תכנית עד פרסום אישורה עברו 27.
משרד מבקר המדינה בדק את שלבי הטיפול השונים בתכניות.
בדיקת תנאי סף חוק התכנון והבנייה קובע , כי הוועדה המחוזית תדון בתכנית שבסמכותה לאחר שנבדקה בדיקה תכנונית מוקדמת בידי מתכנן המחוז או מי שהוא הסמיך לכך.
בשנת 1998 נקבעבחוזר מנכ"ל משרד הפנים, כי בדיקה תכנונית מוקדמת תבוצע רק לאחר שתיבדק עמידת התכנית בתנאי הסף.
מטרת הבדיקה היא לוודא כי התכנית שהוגשה ומסמכיה תואמים להוראות חוק התכנון והבנייה, לתקנות התכנון והבנייה ולדרי שות מוסד התכנון.
תכנית שלא תעמוד בתנאי הסף תוחזר למגיש בתוספת הערות, ולאחר שתתוקן תשוב ותיבדק מידת עמידתה בהם.
בחוזר המנכ"ל הוגדרו תנאי הסף שיש לבדוק.
מינהל התכנון קבע מבנה אחיד לתכניות מתאר מקומיות ולתכניות מפורטות (להלן - מבא"ת), שבו מוגדרים הנתונים שיש לכלול בתכנית וסדר הצגתם.
המבא"ת נועד לייעל את הליכי התכנון: להקל על לשכות התכנון בבדיקת התכניות, לקצר את משך הבדיקה וליצור שפה משותפת ואחידה בקרב כל הגורמים העוסקים בתכנון.
בשנת 2006 פורסם נוהל מבא"ת 2006 והופץ.
מאז עודכן הנוהל כמה פעמים, והעדכון האחרון נע שה ביולי 2009.
הועלה כי מינהל התכנון לא פרסם חוזר מנכ"ל הכולל הנחיות עדכניות בדבר תנאי הסף הדרושים להגשת תכנית התואמים את נוהל מבא"ת.
עם זאת, לשכת התכנון המחוזית משתמשת ברשימת תיוג הקיימת בתוך מערכת המעקב ו הבקרה ותואמת להוראות המבא"ת.
41 הממצאים המובאים בעניין משך הטיפול בתכניות לשלביו נוגעים רק לתכניות שכל הנתונים הרלוונטיים לצורך חישוב משך הטיפול בהן נמצאו בקובץ.
42 הנתון כולל תכניות שקבלתן במערכת נרשמה יותר מפעם אחת, ובכך קוצר משך הזמן ממועד קבלתן עד מועד פרסום אישורן (ראו להלן).
משרד מבקר המדינה העי ר למינהל התכנון כי עליו ל פרסם הנחיות עדכניות הקובעות את תנאי הסף הנדרשים לקבלת תכנית, כדי לאפשר את ייעול הליכי התכנון שהוא מטרת הנוהל.
על פי נתוני הוועדה המחוזית למועד סיום הביקורת במאי 2012 ,73 מהתכניות שהתקבלו נמצאו בשלב בדיקת עמידתן בתנאי סף ובהשלמת מילוי התנאים על ידי היזמים.
בבדיקה נמצא כי 27 מ-73 התכניות היו בשלב בדיקת תנאי הסף שישה חודשים ומעלה.
מניתוח קובץ הנתונים עולה כי משך הזמן מקבלת התכנית עד עמידתה בתנאי הסף הוא 87.
8 ימים בממוצע; עוד עולה מניתוח קובץ הנתונים, כי ללשכת התכנון נדרשו 39 יום בממו צע לבדיקת התכנית (להבדיל מהזמן שנדרש ליזמים למילוי התנאים).
הוועדה המחוזית מסרה בתשובתה: "לשכת התכנון אכן קבעה נוהל פנימי לבדיקת תנאי סף, לפיו זמן מקסימלי לבדיקת תנאי סף הוא חודש ימים וזמן מקסימלי לעמידה בתנאי סף הוא של 3 חודשים.
זאת באופן שאי עמידה בתנאים כאמור, לאחר התראה מתאימה, גוררת סגירת התיק וסיום הטיפול בו".
בבדיקת משרד מבקר המדינה הועלה, כי מדובר בהנחיה בעל פה ולא בנוהל שהופץ בכתב.
משרד מבקר המדינה העיר ללשכת התכנון כי ראוי שתפעל לעיגון הנוהל בכתובים, וכי עליה להקפיד על עמידה בלוחות הזמנים שקבעה לבדיקת תנאי הסף.
בדיקה תכנונית מוקדמת חוק התכנון והבנייה קובע כאמור כי הוועדה המחוזית תדון בתכנית שבסמכותה לאחר שנבדקה בדיקה תכנונית מוקדמת בתוך 30 ימים מיום שהתכנית הועברה לוועדה המחוזית; אם מצא מתכנן המחוז או מי שהוא הסמיך לכך כי התכנית שהוגשה אינה ערוכה בהתאם להוראות החוק והתקנות או לדרישות מוסד התכנון , יחזירה למגיש התכנית בצירוף הערותיו, כדי שיתקנה.
משהוחזרה התכנית יערוך מתכנן המחוז בדיקה תכנונית מוקדמת נוספת תוך 30 ימים ממועד הגשת התכנית המתוקנת; יושב ראש הוועדה המחוזית רשאי להאריך את המועד להגשת הער ות מתכנן המחוז ב-30 ימים נוספי ם, במקרה שטרם הסתיימה הכנת חוות דעת שביקש מתכנן המחוז מגורם מקצועי.
על פי נתוני הוועדה המחוזית היו, למועד סיום הביקורת, 221 תכניות בשלב הבדיקה המוקדמת או בשלב תיקונה על ידי היזם בעקבות הערות לשכת התכנון שהועלו בבדיקה המוקדמת.
הועלה כי למועד סיום הביקורת 84 מהתכניות נמצאו בשלבי בדיקה תכנונית מוקדמת יותר משנה: 71 תכניות בין שנה לשלוש שנים, ו- 13 .
תכניות מעל שלוש שנים מקובץ הנתונים עולה כי ביצוע הבדיקה התכנונית המוקדמת על ידי לשכת התכנון ותיקונה על ידי היזמים נמשכו כ-206 יום בממוצע.
מתוך פרק הזמן האמור נמשכ ה הבדיקה התכנונית המוקדמת של לשכת התכנון 117 יום (ראו להלןבעניין דיווח על זמן הבדיקה התכנונית המוקדמת של תכנית אחוזת רוטנר).
נמצא כי מינהל התכנון ולשכת התכנון לא הכינו הנחיות הקובעות מה תכלול בדיקה תכנונית מוקדמת זו ל פי ה סוגים השונים של התכניות, ואילו דרישות חייב מגיש התכנית למלא לפני הפקדתה בתנאים (למשל, אילו נספחים על מגיש התכנית להגיש ובאילו דרישות על הנספח לעמוד).
משרד מבקר המדינה העיר ללשכת התכנון כי עליה לפעול לקיצור זמן הבדיקה התכנונית המוקדמת.
למעט מקרים חריגים ויוצאי ד ופן אין הצדקה להתמשכות הבדיקה, והדבר אינו עולה בקנה אחד עם הוראות החוק, הקובעות מועדים לביצוע הבדיקה התכנונית.
הוועדה המחוזית מסרה בתשובתה, כי לשכת התכנון עושה כל מאמץ לקצר את משך הזמן של הבדיקה התכנונית המוקדמת.
ואולם, לוחות הזמנים שנקבעו בחוק, לרבות תקופת הבדיקה התכנונית המוקדמת , נקבעו לצורך עבודה שבשגרה, אך בפועל בשנים האחרונות הטילה הממשלה על הוועדה המחוזית ו על לשכת התכנון משימות נוספות בלתי שגרתיות, שבהן נדרשו ללוחות זמנים מקוצרים.
בין היתר - יישוב מפוני חבל עזה, הקמת מתקנים "פוטו-וולטאיים", הובלת הג ז הטבעי, תכנון מסילת רכבת לאילת והסדרת ההתיישבות הבדואית בנגב.
הוועדה הוסיפה כי אף שבסופו של דבר ניתנה ל ה תוספת כוח אדם, הדבר נעשה באיחור ניכר , ולכך הייתה השפעה מהותית על תהליך הטיפול בתכניות כולן.
משרד מבקר המדינה העיר למינהל התכנון וללשכת התכנון כי עליה ם לפרסם הנחיות עדכניות בנוגע לדרישות הבדיקה התכנונית המוקדמת, כדי לייעל את הליכי הטיפול בתכניות, לקצרם ולמנוע מצב שבו הוועדה המחוזית תדון בתכניות שלא התקיימו בהן כל התנאים המוקדמים.
הפקדת תכניות חוק התכנון והבנייה קובע כי מוסד תכנון המוסמך לאשר תכנית מתאר מקומית או תכנית מפורטת ידון בתכנית ויחליט, בתוך 60 ימים מיום שהוגשה לו, להפקיד את התכנית, לדחותה או להתנות תנאים להפקדתה; יושב ראש מוסד התכנון רשאי להאריך את תקופת 60 הימים ב-30 .
ימים נוספים בסעיף 86 לחוקנקבע כי אם החליט מוסד התכנון להפקיד תכנית בתנאי שיוכנסו בה שינויים או ימולאו תנאים, והשינויים לא הוכנסו או שהתנאים לא מולאו בתוך שישה חודשים , רשאי מוסד התכנון, בתוך 30 ימים מתום ששת החודשים האמורים, להחליט לבצע את הדרוש להפקדת התכנית במקומו ועל חשבונו של מגיש התכנית; אם לא החליט מוסד התכנון לבצע את הדרוש להפקדת התכנית כאמור - יראו את החלטת מוסד התכנון על ההפקדה בתום 30 הימים האמורים כבטלה; יושב ראש מוסד התכנון רשאי להאריך כל אחד מהמועדים הקבועים בסעיף זה, אם ראה כי יש הצדקה לכך.
בית המשפט העליון 43 דן במטרת סעיף 86 לחוק הקובע לוח זמנים קצוב וקצר יחסית למי לוי התנאים להפקדת תכנית , וציין את תכליתו לקיים "איזון ראוי בין הצורך לקיים הליך תכנוני יעיל ומהיר לבין הצורך לאפשר גמישות מסוימת מבחינת לוח הזמנים שנקצב בחוק לעריכת שינויים ולמילוי התנאים שנקבעו להפקדה, מקום שבו סבר יושב ראש מוסד התכנון כי קיימים נימוקים המצדיקים זאת".
משך זמן מילוי תנאי ההפקדה : במועד סיום הביקורת היו, על פי נתוני מערכת מעקב ובקרה, 251 תכניות שהוועדה המחוזית החליטה להפקידן בתנאים; נמצא כי ב-80 מהן לא מולאו התנאים, אף שההחלטה להפקידן התקבלה יותר משנה לפני כן.
מניתוח קובץ הנתונים עולה כי מ מועד ההחלטה להפקדה בתנאים עד מילוי התנאים או ביטול ההפקדה עברו כ-300 ;יום בממוצע106 ימיםבממוצע מתוך פרק הזמן האמור ארכה בדיקתה של לשכת התכנון אם מולאו תנאי ההפקדה.
43 עע"מ 2647/05 פז חברת נפט בע"מ נ' הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה מחוז מרכז ואח', תקדין.
נמצאו מקרים שבהם הפקידה הוועדה המחוזית בתנאים תכניות שלשכת התכנון לא השלימה את בדיקתן התכנונית המוקדמת או תכניות שלא תוקנו על ידי היזמים לפי הערות לשכת התכנון.
במקרים אלו קבעה הוועדה כתנאי נוסף להפקדה, כי התכנית תתוקן לפי הערות לשכת התכנון (ראו 1808 דוח שנתי63ג .
דוגמאות בדוח זה בעניין תכניות מתאר מקומיות, תכנית להקמת תחנת כיבוי אש בקריית מלאכי ותכנית מפורטת אחוזת רוטנר).
משרד מבקר המדינה העיר לוועדה המחוזית כי עליה להפקיד בתנאים אך ורק תכניות שבדיקתן התכנונית המוקדמת הושלמה, כדי להימנע ממצב של התארכות ההליכים למילוי תנאי ההפקדה.
הפקדת תכניות שהוועדה עמדה על כך שימולאו כל תנאיהן המוקדמים והעקרוניים תמנע עיכובי ם בהמשך הדרך (ראו להלן).
רישום מחדש של תכניות : נמצאו 240 תכניות שהתנאים להפקדתן לא מולאו במועד שנקבע בחוק, והן נרשמו שנית (בשנים 2005-2012 ) במערכתהמעקב ו הבקרה כתכניות שהתקבלו במועד מאוחר יותר.
21 מהן נרשמו מחדש פעמיים במערכת המעקב ו הבקרה במועדים מאוחר ים יותר.
דהיינו, התכניות נרשמו במערכת המעקב והבקרה כתכניות שהתקבלו במועד מאוחר מזה שבו התקבלו בפועל.
בעקבות זה הוארך המועד להשלמת התנאים בתכניות האמורות בתקופה ניכרת, ולעתים בכמה שנים.
להלן דוגמה: תכנית א' התקבלה ביולי 2005 והוחלט להפקידה בתנאים בנובמבר 2006.
בנובמבר 2007 הוחלט על ביטולה בשל אי -קיום תנאי ההפקדה , והיא נרשמה שנית מיד .
במרץ 2008 הוחלט להפקידה מחדש בתנאים, ובפברואר 2011 - משלא מולאו התנאים בפעם השנייה - בוטלה התכנית שוב ונרשמה בשלישית, ובאותו מועד הוחלט להפקידה מחדש בפעם השלישית.
באופן זה הוארך המועד להשלמת התנאים במשך חמש וחצי שנים (מנובמבר 2006 ) שלא על פי הוראות החוק.
משרד מבקר המדינה העיר ללשכת התכנון ולוועדה המחוזית כי הן נהגו באופן שאינו עולה בקנה אחד עם הרצון להמריץ את היזמים להשלים את התנאים הנדרשים בתוך פרק הזמן הקצוב.
משרד מבקר המדינה הדגיש כי מערכת המעקב ו הבקרה היא אמצעי שנועד לאפשר, בין היתר, בקרה על תכניות שזמן ביצוען מתמשך יתר על המידה.
רישום תאריך הקבלה מחדש של התכניות המתעכבות בשל אי -מילוי התנאים מסכל את האפשרות להשתמש במערכת באופן אפקטיבי לצורך בקרה.
הארכת התקופה למילוי תנאי ה הפקדה : בבדיקה מדגמית אקראית במערכת המעקב והבקרה של 15 מבין240 התכניות שהתקבלו ונרשמו שנית הועלה , כי לשכת התכנון אפשרה ליזמים למלא את התנאים שנקבעו להפקדתן במשך חודשים ארוכים לאחר המועד שנקבע בחוק עד שנרשמו שנית במערכת מעקב ובקרה, בלא שנמצא שיו"ר הוועדה המ חוזית נתן ארכה למילוי התנאים להפקדת התכניות האמורות.
להלן דוגמה: מיולי 2006 , המועד שבו הופקדה בתנאים תכנית ב', עד ינואר 2010 - פרק זמן של כשלוש וחצי שנים - לא מולאו תנאי ההפקדה, ויו"ר הוועדה אף לא נתן ארכה למילוים.
במועד זה הוחלט על ביטול התכנית והיא נרשמה שנית.
משרד מבקר המדינה העיר לוועדה המחוזית וללשכת התכנון כי עליהן לעמוד על כך שיתקיימו הדרישות שנקבעו בחוק להארכת התקופה למילוי תנאי ההפקדה , ולאפשר קבלת ארכה רק כאשר הוצגו להן נימוקים המצדיקים זאת.
להלן דוגמה לתכנית שתקופת קיום תנאי הפקדתה התארכה ביותר משישה חודשים: 1810 דוח שנתי63ג .
תכנית להקמת תחנת כיבוי אש בקריית מלאכי הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה קריית מלאכי (להלן - הוועדה המקומית) הגישה לוועדה המחוזית ביוני 2009 תכנית להקמת תחנת כיבוי אש בעיר שיזמו איגוד ערים אזור אשקלון (שירותי כבאות) (להלן - איגוד ערים לכבאות) ועיריית קריית מלאכי.
באוגוסט 2009 החליטה ועדת המשנה הסטטוטורית של הוועדה המחוזית על הפקדת התכנית בתנאים.
בין היתר נקבע כי אם יידרשו הקלות בקו הבניין מכביש 3 , תובא התכנית לדיון בוועדת המשנה.
נמצא כי הערות הבדיקה התכנונית המוקדמת של לשכת התכנון מיולי 2009, טרם מולאו במועד הדיון בהפקדת התכנית.
הוועדה קבעה תנאי נוסף להפקדה: "תיקון התכנית בהתאם להערות לשכת התכנון כמפורט במכתב מיולי 2009.
" הועלה כי הערות לשכת התכנון מיולי 2009 , שנקבע כי ההפקדה תותנה במילוין, כללו הערות טכניות ומקדמיות שהיה צריך למלאן בשלבים המוקדמים של אישור התכנית .
משרד מבקר המדינה העיר ללשכת התכנון כי היה עליה להמליץ על הפקדת התכנית לתחנת כיבוי האש אך ורק לאחר שמולאו תנאי הסף והערות הבדיקה התכנונית המוקדמת , כדי למנוע מצב שבו הוועדה המחוזית תדון בתכנית בטרם התקיימו בה כל התנאים המוקדמים.
בדצמבר 2009 הוגשה תכנית מתוקנת בהתאם להערות לשכת התכנון.
התכנית נבדקה ובינואר 2010 הגישה לשכת התכנון הערות לתיקון התכנית.
ההערות כללו הערות חוזרות, וכן כמה הערות נוספות לתיקון התשריט.
ביוני 2010 הודיע יו"ר הוועדה המחוזית למגיש התכנית- הוועדה המקומית - כי ההחלטה בדבר הפקדת התכנית שבנדון בטלה מאחר שתנאי ההפקדה לא מולאו עד אותו מועד .
נמצא, כי באוגוסט 2010 נרשמה התכנית במערכת המעקב והבקרה כתכנית שתוקף ההחלטה על הפקדתה פג, וכתכנית חדשה שהתקבלה באוגוסט 2010.
באותו החודש הוגשה תכנית מתוקנת.
לשכת התכנון בדקה את התכנית, ובתחילת ספטמבר 2010 ניתנו הערות, רובן הערות חוזרות, לתיקונה, וצוין כי לא תוקנו כל ההערות ויש לתקנן בתוך 30 יום; נמצא כי רק בשלב זה קבעה לשכת התכנון כי "התכנית טעונה הקלה מתמ"א 3 .
"בסמכות המועצה הארצית באוקטובר 2010 דנה ועדת המשנה הסטטוטורית שליד הוועדה המחוזית בתכנית.
באותו מועד חלק מהתנאים להפקדת התכנית מולאו , והוועדה החליטה שוב להפקיד את התכנית בתנאים.
בנובמבר 2010 ,הוגשה תכנית מתוקנתולשכת התכנון בדקה את התכנית בינואר 2011 והעירה הערות בנושא.
נמצא כי בהערות לשכת התכנון נכללו הערות חוזרות שלא תוקנו כנדרש בנוגע לתיקון התשריט ולהתאמתו לנוהל מבא"ת, וכן הערות נוספות הנוגעות למסמכי התכנית.
משרד מבקר המדינה העיר ללשכת התכנון, כי יש להקפיד על מילוי כל הדרישות לתיקון התשריט לפני הפקדת התכנית בתנאים.
עוד העיר משרד מבקר המדינה , כי הוספת תנאים חדשים בשלב מילוי התנאים להפקדה גורמת עיכוב בהליכי התכנון.
נמצא כי בדצמבר 2011 ,הוגשה תכנית מתוקנת ואולם גם בה לא נכללו מלוא התיקונים שנדרשו בהערות לשכת התכנון.
בדצמבר 2011 דרשה לשכת התכנון מהוועדה המקומית לשלוח נספח 1812 דוח שנתי63ג .
תנועה מעודכן ומתוקן על פי הערות לשכת התכנון מינואר 2011, כדי להעבירו למועצה הארצית לשם דיון בהקלה בעמידה בתנאי תמ"א 3 , ושבה וחזרה על דרישותיה לתיקון התשריט.
הועלה כי תוקף ההחלטה להפקיד את התכנית פקע בדצמבר 2011, והיא נרשמה כתכנית שהתקבלה מחדש (בפעם השלישית) באותו מועד ונמצאת בשלב הבדיקה התכנונית המוקדמת.
במועד סיום הביקורת עדיין לא מולאו כל תנאי ההפקדה, ובהם תיקון הערות לשכת התכנון מינואר 2011, וכן תיקון התשריט ונספח התנועה כדי שניתן יהיה להגישו למועצה הארצית לצורך קבלת הקלה בעמידה בתנאי תמ"א 3 .
הוועדה המחוזית מסרה בתשובתה, כי "לשכת התכנון והועדה המחוזית פעלו באופן מואץ לקידום הדיון בתכנית.
לאור הדחיפות והחשיבות שהוכתבו עקב פנית עיריית קריית מלאכי".
הוועדה המקומית קריית מלאכי מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2012 , כי הפרויקט מומן מכספי תרומה לאיגוד ערים לכבאות אשר שכר שירותיו של אדריכל פרטי.
בשלב מסוים, חדל התורם לממן את הפרויקט, ואיגוד ערים לכבאות לא שילם לאדריכל , ובהיעדר תשלום הופסק טיפול ו של האדריכל הפרטי בתכנית.
הוועדה המקומית לקחה על עצמה לממן חלק מההוצאות , כדי לקדם את ההליך התכנוני, וביולי 2012 .
הועברה תכנית מתוקנת לוועדה המחוזית משרד מבקר המדינה העיר לו ועדה המקומית קריית מלאכי ולעיריית קריית מלאכי, כי לתכנית להקמת תחנת כיבוי אש בתחומן נודעת חשיבות רבה, ומשהגישו א ותה חלה עליהן האחריות לקידומה, והיה עליהן לפעול ליישום הערות לשכת התכנון במועד.
משרד מבקר המדינה העיר ללשכת התכנון כי עליה להקפיד על כך שיוצבו ליזמים כל הדרישות המקדמיות כבר בשלבים המוקדמים של הטיפול בתכנית, ולוודא שהן קוימו לפני הדיון בהפקדתה, כדי למנוע שיהוי בטיפול בתכנית.
 בתשובתה מסרה הוועדה המחוזית , כי המדיניות העקרונית של ה היא לעודד ולאפשר את פיתוח המחוז ולהביא לידי גמר, ככל הניתן, את התכניות המוגשות לה.
לטענתה הושקעו בתכניות תשומות זמן ניכרות הן על ידי עובדי לשכת התכנון והן על ידי המגישי ם והעורכים של התכניות, ולכן, אם תכנית כלשהי אינה עומדת בסתירה למדיניות המחוז - ראוי לקדמה בדרך הנהוגה בלשכת התכנון "אף אם הדבר אינו נעשה במדויק לפי לשון החוק".
משרד מבקר המדינה מדגיש כי המחוקק ביקש להבטיח כי יושג איזון ראוי בין הצורך לקיים הליך תכנוני יעיל ומהיר לצורך לאפשר מתן זמן נוסף למילוי התנאים שנקבעו להפקדה.
מתן הארכות ללא הגבלה מסלף את הוראות החוק.
תכנית מפורטת להרחבה ניכרת של קריית מלאכי אוכלוסיית קריית מלאכי מונה כ-21 אלף נפש44 .
בספטמבר 2011 החליטה הוועדה המחוזית להפקיד בתנאים תכנית מפורטת החלה על מקרקעין בשטח של כ-522 דונם בחלקה הדרומי של העיר (להלן - המקרקעין).
המקרקעין נמצאים בחלקם במרחב התכנון של הוועדה המקומית באר טוביה (להלן - הוועדה המקומית באר טוביה).
התכנית מאפשרת הקמת 3,217 יחידות דיור המגדילות את אוכלוסיית העיר ב - 11,260 נפש (כ -%45 )מהאוכלוסייה45 .
הוועדה המחוזית ציינה בדיוניה את חשיבותה של התכנית לפיתוח העיר.
התכנית הוול"לית הארכת תוקף התכנית הוול"לית בשנת 1993 קיבלה תוקף תכנית החלה ע ל המקרקעין הנ"ל (להלן - התכנית הוול"לית)46, על פי חוק הליכי תכנון ובניה (הוראת שעה), התש"ן- 1990 (להלן- חוק הליכי תכנון ובנייה).
בנוסח המקורי של חוק הליכי תכנון ובנייה נקבע בסעיף 6 כי אם לא יוחל בביצוע תכנית שאושרה לפי החוק בתוך שנתיים 47 מיום אישורה יפקע תו קפה.
בתכנית הוול"לית נקבע, כי "סיום עבודות תשתית עבור 25% מיח"ד המתוכננות בתכנית ייחשב כתחילת ביצוע התכנית.
באם לא הוחל בביצוע התכנית כאמור לעיל תוך שנתיים מיום אישורה יפקע תוקפה של התכנית כולה או חלקה".
סעיף 6 (ג) לחוק הליכי תכנון ובנייה תוקן בשנת 199548 ונקבע בו כי "לא הוחל בביצוע תכנית, לא יפקע תוקפה, ואולם הועדה המחוזית תהיה רשאית לשנות את התכנית להתלותה או לבטלה".
בדברי ההסבר להצעת החוק לתיקון הסעיף 49 נאמר: "מוצע לקבוע בחוק הליכי תכנון ובניה (הוראת שעה), התש"ן- 1990 , מנגנון למתן מעמד של קבע לתכניות שאושרו על ידי הועדות לתכנון ולבניה ואשר אין מוסדות התכנון מבקשים לשנותן.
לשם כך מוצע לקבוע כי תכנית שלא הוחל בביצועה אינה פוקעת.
אולם מוסדות התכנון יהיו מוסמכים לשנות את התכנית מבלי להיחשף לתביעת פיצויים.
התיקון לחוק נועד אפוא לשנות את המצב החוקי ולפיו תכניות שאושרו על פי חוק הליכי תכנון ובנייה אך לא הוחל בביצוען בתקופת הביצוע שנקבעה בחוק ומוסדות התכנון אינם מבקשים לשנותן - יפקע תקפן.
44 על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לשנת 2011.
נפש ליחידת דיור 46 התכנית אושרה בוול"ל- ועדה לבנייה למגורים ולתעשייה שהוקמה מכוח חוק הליכי תכנון ובניה (הוראת שעה), התש"ן- 1990 .
47 בתיקון לחוק משנת 1994 הוארכה התקופה להתחלת הביצוע לשלוש וחצי שנים או עד אפריל 1995 .
48 'ראו תיקון עקיף (תיקון מס7 ') בחוק התכנון והבניה (תיקון מס43 ), התשנ"ה- 1995 .
49 'ראו הצעת חוק התכנון והבניה (ייעול וקיצור הליכים) (תיקון מס40 ), התשנ"ה- 1994 , הצעות חוק 2307.
הועלה, כי במועד שנקבע בחוק הליכי תכנון ובנייה (ראו לעיל) עדיין לא הוחל בביצוע התכנית, אלא ניתנו רק היתרים לבניית 85 (6%) מ- 1,449 ,יחידות דיור ונבנו רק 85 היחידות האמורות50.
בשנת 2008 פנו בעלי הזכויות במקרקעין וראש עיריית קריית מלאכי למתכננת המחוז בבקשה לש נות את תקופת הביצוע הקבועה בתקנון התכנית הוול"לית ולהאריך את תוקפה.
50 מדובר בנתונים המעודכנים לאפריל 1996 , אך הם עדיין היו תקפים גם במועד הביקורת בשנת 2012.
במקרקעין ציינו במכתבם כי שילמו את היטל ההשבח ה לוועדה המקומית, והם "נמצאים במו"מ מתקדם עם רוכשים עתידיים המתנים את הרכישה בהארכת תוקף התוכנית".
בפברואר 2009 דנה הוועדה המחוזית בבקשה שהגישו עיריית קריית מלאכי ובעלי הזכויות במקרקעין וציינה את חשיבות התכנית ביצירת עתודת קרקע זמינה בעיר.
עם זאת החליטה הוועדה כי היות ש התכנית אינה עומדת באמות מידה תכנוניות עדכניות בהתאם לצרכים הנוכחיים של העיר , היא תשוב ותדון בבקשה לאחר בחינת השינויים האפשריים בתכנית בלי לשנותה באופן מהותי.
ה וועדה הורתה לעיריית קריית מלאכי ולמגישי התכנית להכין לקראת הדיון חוו ת דעת בנוגע להתאמת התכנית לצ ורכי העיר לפי אמות מידה תכנוניות ותשתיתיות עדכניות, וכן הצעות לביצוע התאמות ככל שיידרש.
בדיון שהתקיים בלשכת התכנון במרץ 2009 ,הבהירו מהנדס הוועדה המקומית בעלי הזכויות במקרקעין ונציגי חבר ה שרכשה את הזכויות במקרקעין (להלן - היזם), כי בכוונתם לבצ ע תכנון מחדש בשכונה, תוך התאמתו לאמות מידה עדכניות.
לשכת התכנון הביעה את דעתה כי ניתן להאריך את תוקף התכנית הוול"לית בחמש שנים כדי לקדם בתקופה זו תכנית עדכנית.
כאשר מדובר בתכנית רגילה זכאי בעל מקרקעין לתבוע פיצויים בשל שינויה או ביטולה, ולכן ההיבטים הקניינים הם חסם המגביל את אפשרות שינוין של תכניות.
בשונה מכך, בחוק הליכי תכנון ובנייה נקבע כי בעל מקרקעין לא יהיה זכאי לתבוע פיצויים בשל שינוי, התליה או ביטול של תכנית שהתקבלה על פי חוק זה51 .
בדיון של הוועדה המחוזית שהתקיים באפריל 2009, הביע סגן מתכנן המחוז את דעתו באשר להארכת תוקפה של התכנית הוול"לית, שכן: ".
אם ימשיכו להמשיך להוציא היתרים מסיבה כזאת או אחרת אז יכול להיות שכל הרה תכנון הזה ילך לאבדון.
הוועדה המחוזית החליטה באותו מועד להאריך את תוקף התכנית בחמש שנים או עד לאישורה של תכנית חדשה - המועד המ וקדם יותר .
עוד החליטה כי ב תוך שלושה חודשים יגיש היזם הצעה לתכנית מפורטת עדכנית לרבות הצעה של נוסח הודעה בדבר הכנת תכנית שינוי והגבלת הוצאת היתרים לפי סעיפים 77 ו-78 לחוק52 .
מפרוטוקול הדיון עולה, כי הוועדה לא דנה באפשרות להתלות את התכנית על פי סמכותה לפי סעיף 6 (ג) לחוק הליכי תכנון ובנייה, ואף לא בהשלכות של מתן היתרי בנייה בתקופת הביניים עד להכנתה של התכנית החדשה העדכנית, בכל הקשור לאינטרס הציבורי.