HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015  .
,משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד מי אונו, לעיריית נשר, לתאגיד מי אביבים לתאגיד מי שיקמה ולתאגיד מי רמת גן כי היה עליהם לערוך תחקיר ולהכין דוח הכולל את הסיבות לזיהומים שהתגלו ואת הצעדים הנדרשים כדי להבטיח כי לא יישנו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי היה עליו להקפיד ולעמוד על כך שהתאגידים יכינו את דוח הסקר החקירתי, כדי להבטיח כי יסיקו את המסקנות הנדרשות למניעת הישנות הזיהומים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במקרה של חריגות באיכות מי השתייה, על כל ספקי המים להקפיד ולפרסם באתרי האינטרנט שלהם כנדרש את פרטי החריגות ואת אופן הטיפול בהן.
פרסום חריגות בדוחותהרבעוניים של ספקי המים.
בנוסף על פרסום החריגות כאמור לעיל, ועל פי הנחיות משרד הפנים20 ורשות המים21 , על כל רשות מקומית ותאגיד מים לפרסם דוח רבעוני אשר יכלול את תוצאות הבדיקות הבקטריאליות אשר בוצעו בנקודות הדיגום.
כמו כן עליהם לפרסם את הפעולות שנקטו בהקשר לכל חריגה שהתגלתה.
בהנחיות משרד הפנים צוין כי במקרה בו הדיגום החוזר נמצא תקין, תוך 24 שעות, ייחשב גם הדיגום המקורי כתקין.
בביקורת נמצא כי במקרים בהם בדיגום החוזר היו התוצאות תקינות, לא נעשתה אבחנה בין דיגום חוזר בעקבות פעולות מתקנות כמו שטיפת קווים ותוספת כלור למערכת, ובין דיגום חוזר שנעשה בלא שקדמו לה פעולות מתקנות.
לכן גם במקרים שאכן היה זיהום במים ושהחריגה הראשונה לא נבעה רק מטעות דוגם או מטעות מעבדה, לא מצא הדבר את ביטויו בפרסומים באינטרנט.
בתשובתו ממרץ 2015 להערות הביקורת ציין משרד הפנים כי יפעל בהתאם להנחיות משרד הבריאות, הגורם המקצועי בנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לחדד את הנחיותיו בנוגע למידע שאמור להתפרסם באינטרנט במקרה של חריגות מהתקנים לאיכות מי השתייה, ולוודא שהנחיות משרד הפנים תואמות אותן.
אם משרד הבריאות סבור כי הנחיות משרד הפנים והוראות התקנות יוצרות כפילות, כי אז יש לבחון את הדרכים לביטול הכפילות.
20 חוזר מנכ"ל 1/2004.
21 אמות מידה לשירות לפי סעיף99 לחוק תאגידי מים וביוב, התשס"א- 2001.
שם הדוח: הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, כד י להבטיח שספקי המים ידווחו כנדרש על החריגות שנמצאו, יש להבחין בין החריגות השונות בכל הנוגע לפרסומן בדוחות הרבעוניים והשנתיים.
במקרה בו נמצאו חריגות אשר טופלו ותוקנו, יש לפרסמן.
תוצאות חריגות שנבעו מטעות בדגימה או מטעות מעבדה, יש לשקול אם נדרש להורות לפרסמן בדוחות.
מניעת זרימת מים חוזרת במערכות מי השתייה .
בדוח קודם של מבקר המדינה צוין כי "אחד העקרונות התברואיים של אספקת מים לצריכה ביתית בצינורות שיש בהם לחץ מים הוא שהלחץ בצינור מונע כניסה של מזהמים מהחוץ.
כשהחומר המזהם הוא נוזל, הוא עלול לחדור למערכת מי השת ייה אם הלחץ המופעל על המזהם פועל בכיוון מערכת מי השתייה (להלן - זרימה חוזרת).
זרימה חוזרת נגרמת בעת שמופעל לחץ לכיוון מערכת מי השתייה במקום שיש בו חיבור כלאיים המקשר בין מקור הזיהום למערכת אספקת מי השתייה.
עם מקורות הזיהום נמנים המגזר החקלאי, העושה שימוש בחומרי חיטוי, הדברה ודישון; מפעלים ועסקים המוסיפים למים חומרים כימיים כחלק מתהליך הייצור; מערכות כיבוי אש שהמים בהן עומדים; ומקוואות" 22 .
תקלות במערכות למניעת זרימה חוזרת עלולות לגרור זיהום של מערכת מי השתייה.
תקנות בריאות העם (התקנת מכשיר מונע זרימת מים חוזרת), התשנ"ב- 1992 (להלן- תקנות להתקנת מז"ח23 ) קובעות כי על ספק המים חל איסור לספק מים לעסקים המפורטים בתוספת לתקנות או לעסק טעון רישוי כמשמעו בצו רישוי עסקים, מן המפורטים בתוספת, אלא אם בעל העסק התקין (באמצעות מתקין מוסמך) מז"ח בראש מערכת המים של העסק או בנקודה אחרת שאישר המנהל.
עוד קובעות התקנות כי על בעל העסק להחזיק את המז"ח במצב תקין בכל עת וכי עליו לדאוג לבדיקתו בידי מתקין מוסמך פעם בשנה לפחות.
על המתקין עצמו חלה חובה לדווח למשרד הבריאות ולספק המים על המז"חים שהתקין ובדק.
בידי משרד הבריאות הסמכות לפטור בעל עסק מחובת התקנת מז"ח אם שוכנע כי לא קיימת סכנה למי השתייה מזרימה חוזרת של המים מהעסק, או כי נעשה בעסק שימוש במכשיר הגנה אחר המתאים לנסיבות העניין.
עוד נקבע בתקנות כי במקרים שלא התקין בעל העסק מז"ח, רשאי ספק המים בעצמו או מי מטעמו להתקין מכשיר כזה ולח ייב את בעל העסק בעלות המז"ח ובהוצאות ההתקנה.
אם נוכח ספק המים שהמז"ח לא נבדק, הוא רשאי לערוך את הבדיקה ולגבות את הוצאות הבדיקה מבעל העסק.
במאי 2014 כתב משרד הבריאות במחוז מרכז לספקי המים כי הם נדרשים: א.
לא לספק מים למשקים ולמפעלים שאינם מקיימים את הוראות התקנות, ו/או לדאוג להתקנת מז"חים בכל חיבורי הצרכן וראשי המערכת שמזרימים מי שתייה שלא לשימוש סניטרי24 ; ב.
לאכוף את התקנות בכל שטחי החקלאות והעסקים ולוודא כי מערכת אספקת מי השתייה ביישובים מוגנת מפני זרימה חוזרת של חומרים העלולים לזהם את מי השתייה; ג.
לבצע ביקורות תקופתיות יזומות במהלך כל השנה במערכות מי השתייה שבאחריותם; ד.
לוודא כי נבדקים האביזרים .
22 ראו הערה2 ', עמ319 .
23 מכשיר המונע זרימה חוזרת למערכת מ י שתייה, מדגם שאישר מנכ"ל משרד הבריאות לאחר התייעצות עם מנהל רשות המים.
24 שימוש סניטרי- שימוש היגייני לניקיון.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 635 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 המותקנים למניעת זרימה חוזרת בתדירות של אחת לשנה; ה.
לנהל רישום של כל המז"חים ומעקב אחריהם.
המחלקה לבריאות הסביבה שבמחוזות משרד הבריאות עוסקת בין היתר בפיקוח על נוש א המז"חים במגזר החקלאי ובמגזר העירוני.
המגזר החקלאי היישובים החקלאיים שייכים ברובם למועצות אזוריות שאין בהן תאגידי מים וביוב.
כמו כן יש רשויות מקומיות שמתקיימת בהן פעילות חקלאית.
כאמור על פי הדין הקיים באפשרות המועצות האזוריות לפעול בהתאם לאחריות המוטלת עליהן בנוגע לשמירה על בריאותם ועל רווחתם של תושביהן, לרבות על פי סעיף 63 לצו, ולנקוט את הצעדים האפשריים בהתאם לסמכויותיהן, כדי שככל הניתן יסופקו לתושביהן מים באיכות הנדרשת.
על פי התקנות להתקנת מז"ח, במשק חקלאי שההשקיה בו נעשית במערכת הכוללת מתקן המיועד להחדרת חומרים לתוך מערכת המים או שנעשה בו דילול במים של חומרי הדברה, וכן בלול או ברפת, בהיעדר מערכות נפרדות לשימושים חקלאיים ולשימושים ביתיים - נדרשים בעלי עסקים כאמור להתקין מז"ח בתחום היישובים החקלאיים, כדי להגן על מי השתייה המסופקים לתושבים.
לפי תקנות בריאות העם (מיתקן דישון במערכת מים), התשמ"ז - 1987 חל איסור חיבור של מתקן דישון למערכת מים, אלא אם כן הותקן מז"ח בראש מערכת המים.
בביקורות שערך משרד הבריאות בשנים 2014 -2013 , ביישובים שונים הנמצאים בתחום המועצות האזוריות גולן, הגלבוע ועמק יזרעאל נמצאו עסקים ומשקים החייבים בהתקנת מז"ח שלא התקינו אותו, ועל כן קיים סיכון לזיהום מי השתייה ולפגיעה בבריאות התושבים.
עוד נמצא כי משרד הבריאות לא עידכן את המועצות האזוריות בדבר הליקויים שמצא בפעולות ספקי המים שבתחומן, כמפורט לעיל.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי עליו ליידע את המועצות האזוריות בדבר ספקי המים הפועלים ביישובים שבתחומן שאינם ממלאים את חובתם לאכוף על עסקים ועל משקים את התקנת המז"חים.
מידע כאמור יאפשר להן לפעול בהתאם לסמכותן כדי להבטיח שספקי המים שבתחומן יחייבו את העסקים ואת המשקים בהתקנת המז"חים ללא די חוי, בהתאם לתקנות משרד הבריאות ולהנחיותיו.
המגזר התעשייתי-עסקי מתוקף אחריותם כספקי מים, על תאגידי המים ועל היישובים להבטיח כאמור התקנת מז"חים בכל חיבור מים לעסק החייב בכך, בהתאם לדרישות תקנות משרד הבריאות.
תאגיד מי רקת טבריה : תאגיד אזורי המספק שירותים לא רבע רשויות מקומיות25 .
בביקורת משרד מבקר המדינה נמצא כי לתאגיד אין רשימה של כל העסקים .
לעיר טבריה וליישובים יבנאל, מגדל וכפר כמא 636 דוח שנתי66א .
שם הדוח: הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתחומו החייבים על פי התקנות להתקין מז"ח, וכי אין הוא מפקח על התקנת המז"חים בעסקים.
מנכ"ל התאגיד מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 כי התאגיד קיבל באותו זמן הצעות לשירותי ייע וץ וליווי בנושא המז"חים, וכי החברה שתיבחר על ידי התאגיד תאתר בשלב הראשון את כל העסקים החקלאים והעירוניים החייבים בחיבור מז"ח ולאחר מכן יפעל התאגיד בהתאם לנדרש.
משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד מי רקת טבריה כי מן הראוי היה שהתאגיד לא ישתהה זמן כה רב בהכנת רשימת העסקים החייבים בהתקנת מז"ח, וכי עליו לפקח על כל העסקים בתחומו.
מידע זה חיוני לתאגיד כדי שיוכל לעקוב באופן שוטף אחר התקנת מז"חים בעסקים ואחר בדיקת תקינותם.
תאגיד מים וביוב סובב שפרעם בע"מ (להלן - תאגיד סובב שפרעם ): תאגיד אזורי המספק מים בתשע רשויות מקומיות 26 .
בביקורת משרד מבקר המדינה נמצא כי רק בתחילת ינואר 2013 החל התאגיד להכין רשימות של החקלאים ושל העסקים בערים שפרעם וטמרה ושלח להם דרישות להתקין מז"חים.
עוד נמצא כי בנובמבר 2014 , בעקבות הביקורת, החל התאגיד להכין רשימותשל חקלאים ושל עסקים לכל היישובים בתחומו.
מי גבעתיים : בביקורת נמצא כי התאגיד לא עדכן את רשימות העסקים החייבים במז"ח בתחומו מאז מאי 2010 ולא פיקח על התקנת מז"חים בהם או דרש מהעסקים שיתקינו את המכשירים בהתאם לתקנות.
מי אונו : בביקורת נמצא כי לתאגיד אין רשימה של העסקים בתחומו החייבים בהתקנת מז"ח.
גת ( 2 0 0 8 )בע"מ (להלן - מי קריית גת): בביקורת נמצא כי התאגיד לא עדכן את רשימות העסקים החייבים בהתקנת מז"ח מאז שנת 2011 , ועל כן אין באפשרותו לפקח על התקנת מז"חים בעסקים החדשים.
מי רמת גן: בביקורת נמצא כי רק בדצמבר 2014 ערך התאגיד רשימה של העסקים בתחומו החייבים בהתקנת מז"ח.
במועד סיום הביקורת לא הייתה לו רשימה מלאה.
עיריית טירת הכרמל 27: בביקורת נמצא כי העירייה לא עקבה אחר התקנת מז"חים בעסקים בתחומה החייבים בהתקנת המכשירים וכי אין בידה רשימות של העסקים שלא התקינו אותם.
המועצה המקומית זכרון יעקב : בביקורת נמצא כי למועצה אין רשימה מלאה ומעודכנת של העסקים החייבים בהתקנת מז"ח או שקיבלו פטור מהתקנת המכשיר ממשרד הבריאות.
עיריית נשר : בביקורת נמצא כי עיריית נשר לא עקבה אחר התקנת מז"חים בעסקים החייבים בכך בתחומה.
לעירייה אין רשימות של העסקים אשר התקינו או לא התקינו מז"ח.
26 שפרעם, טמרה, כפר מנדא, אעבלין, כאבול, שעב, בסמֶת טּבעון, כאוכב אבו אל -היג'א וזרזיר.
27 עירייתטירת הכרמל לא הקימה תאגיד לשירותי מים וביוב והיא מספקת בעצמה מים לתושביה.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 637 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - פעולות הרשויות המקומיות וספקי המים להבטחת איכות מי השתייה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 ,משרד מבקר המדינה העיר לתאגידים מי רקת טבריה, סובב שפרעם, מי גבעתיים מי אונו, מי קריית גת ומי רמת גן ולעיריית טירת הכרמל, למועצה המקומית זכרון יעקב ולעיריית נשר כי מן הראוי שיכינו בסיס נתונים מלא של העסקים בתחומם החייבים בהתקנת מז"ח.
בסיס נתונים מעודכן יאפשר להם לפקח על התקנת המז"חים בעסקים ועל בדיקת תקינותם בהתאם לתקנות, כדי למנוע פגיעה באיכות מי השתייה.
התאגידים סובב שפרעם, מי גבעתיים, מי אונו, מי קריית גת ועיריית נשר הודיעו במרץ ובאפריל 2015 בתשובותיהם למשרד מבקר המדינה כי החלו באיתור העסקים בתחומם החייבים בהתקנת מז"ח ובהכנת בסיס נתונים.
תאגיד מי רמת גן הודיע כי השלים הכנת רשימה מלאה ומעודכנת.
החשיבות שבמניעת זיהום של מי השתייה והחובה לוודא כי המים יעמדו בתקנים הנדרשים, מחייבות שספקי המים ינקטו את כל הפעולות הנדרשות לתחזוקה נאותה של מערכות המים ולבקרה על איכות המים המסופקים.
ממצאי דוח זה מעידים כי הגופים המבוקרים טרם תיקנו ליקויים שהצביע עליהם משרד מבקר המדינה בדוח קודם.
כמו כן נמצא כי יש ספקי מים שאינם ממלאים אחר הוראות החוק ומשרד הבריאות, ומסכנים את בריאות התושבים שהם מספקים להם מים.
משרד הבריאות אינו תמיד נוקט צעדי אכיפה נגד אותם ספקים, ואינו תמיד מיידע את הרשויות המקומיות כדי שיוכלו לפעול בהתאם לאחריותן על מנת לוודא שספקי המים ליישובים בתחום סמכותן ינקטו את הצעדים הנדרשים להבטחת איכות מי השתייה.
על ספקי המים, על הרשויות המקומיות ועל משרד הבריאות לתקן את הליקויים שנמנו בדוח זה, כדי להבטיח כי יסופקו לציבור מי שתייה באיכות הנדרשת וכי הציבור יקבל דיווח מלא ומדויק על איכות מי השתייה המסופקים לו.
מקורות המים הטבעיים של מדינת ישראל כוללים מים עיליים ומים תחתיים (מי תהום).
מי תהום הם מים הנאגרים בחלל המצוי מתחת לפני האדמה, והם מופקים מהאקוויפרים.
שני האקוויפרים המספקים את עיקר מי התהום הם אקוויפר החוף12 ואקוויפר ההר13 .
מים עיליים (מי גשמים ונחלים) מחלחלים לתוך הקרקע ומגיעים עד לשכבה שאינה חדירה למים, ועליה הם נקווים ונאגרים.
מקור המים העילי העיקרי של מדינת ישראל הוא אגם הכינרת.
זיהום והמלחה של מקורות מים טבעיים נובעים הן מגורמים טבעיים, כמו גופי מים מליחים הנמצאים באקוויפרים, והן מגורמים מלאכותיים שיוצרים בני האדם, ובהם שאיבת יתר שמביאה לידי ירידת מפלס מי התהום ולחדירה מוגברת של מי ים אל אקוויפרים שלהם מוצאי ניקוז לים, זיהום תעשייתי, והשקיה במי קולחים אשר אינם עומדים באיכות הנדרשת בתקנות ומזהמים את האקוויפרים; זיהום משפכים ומאתרי פסולת.
מנהל רשות המים14 אחראי למצבם של מקורות המים ולמניעת זיהומם.
חוק המים, התשי"ט- 1959 (להלן- חוק המים), מקנה למנהל רשות המים סמכויות פיקוח ואכיפה למניעת זיהום מקורות המים.
מונה מר אלכסנדר קושניר למנהל רשות המים חוק המים מעניק סמכויות בתחום שמירת מקורות המים גם לשר להגנת הסביבה , ובהן סמכויות להתקנת תקנות, לרבות קביעת הוראות בתקנות בדבר איכות מי ש יטפונות ומי שופכין וסמכויות להתנות תנאים בדבר מניעת זיהום מים בהיתרים, רישיונות ואישורים הניתנים על פי חוק המים.
כמו כן על פי חוק המים, יש לשר להגנת הסביבה סמכות לקבוע הוראות בתקנות למניעת זיהום מים.
סמכויותיהם של השר להגנת הסביבה ומנהל רשות המים בתחום מניעת זיהום מים משיקות אפוא אלה לאלה, והדבר מחייב שיתוף פעולה ביניהם15 .
במאי 2003 קיבלה הממשלה החלטה בדבר "תכנית אסטרטגית לפיתוח בר קיימא בישראל" 16 .
הממשלה אימצה בהחלטתה מדיניות שמתבססת על עקרונות של התנהלות פיתוח בת-קיימה, ובנושא מים ושפכים החליטה הממשלה, בין השאר, על ייזום פעולות לשיפור איכות הקולחים ומניעת הזרמת שפכים לסביבה; הבטחת יכולת אספקת מים לצורכי הפיתוח של מדינת ישראל בכמות, באמינות ובאיכות מתאימות; שיפור הטיפול בשפכים; נקיטת צעדים לשימור מקורות המים הטבעיים הראשיים באיכות מי שתייה; סילוק הזיהום הקיים במקורות המים (זיהומים טבעיים ואנתרופוגניים 17 ); מניעת הצטברות מלחים במקורות המים; ושיפור איכות המים המסופקים לכל מטרה.
במרץ 2010 פרסמה ועדת חקירה ממלכתית בראשות השופט (בדימ') פרופ' דן ביין דוח בנושא ניהול משק המים בישראל (להלן - דוח ועדת ביין), ועיקרי המלצותיו כללו, בין השאר, השלמה לאלתר של תכנית אב למשק המים לטווח ארוך; חיזוק מערך האכיפה בכל הדרגים .
12 אקוויפר החוף הוא מאגר מי תהום המשתרע מתחת לפני הקרקע במישור החוף בישראל.
הוא נחשב למאגר המים הגדול ביותר של מדינת ישראל, ומהווה חלק מהמערכת התלת-אגנית (ראו בהמשך).
13 אקוויפר ההר הוא מאגר מי תהום אשר נמצא תחת שדרת ההר המרכזית במדינת ישראל, ומהווה יחד עם אקוויפר החוף ואגם הכינרת את המערכת התלת-אגנית.
אקוויפר ההר מ שתרע מתחת לפני הקרקע בין רכס הרי יהודה ושומרון במזרח לחוף הים התיכון במערב, ובין עמק יזרעאל והכרמל בצפון לסיני בדרום.
הפכה נציבות המים לרשות הממשלתית למים ולביוב 15 ,ראו גם מבקר המדינה דוח ביקורת על האיגודים , "שמירת איכות ה סביבה בחברות תשתית האנרגיה", אוגוסט 2004 ', עמ49.
16 'החלטת ממשלה מס246, מ- 15.
זיהום מלאכותי שנוצר בידי אדם הרשות הממשלתית למים ולביוב 643 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - היבטים במניעת זיהום של מקורות המים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 תוך הוספת כוח אדם מקצועי המתמחה בנושאי המים ואיכות הסביבה, בתחומי הניטור והפיקוח ובתחום האכיפה; הקמת מאגר מידע אחד עבור משתמשים מורשים אשר ירכז את כלל הנתונים הנוגעים לאיכות המים; קביעת כמות ההפקה ממקורות המים הטבעיים, כך שתהיה הפקה בת-קיימה.
באוקטובר 2010 החליטה הממשלה לאמץ את עיקרי המלצות ועדת ביין, ובכלל זה עקרונות לניהול מאוזן של משק המים בישראל ו"שמירה על מקורות המים הטבעיים מפני השחתה וזיהום".
נקבע כי רשות המים תפעל להסדרת איסוף כל השפכים וטיפול בהם בהתאם להוראות החוקים הנוגעים בדבר.
כמו כן נקבע כי רשות המים תפעל לטיפול בקיד וחים מזוהמים כדי למנוע את התפשטות הזיהום ולהשיב את הקידוחים כמקור מי שתיה, וכי המשרד להגנ"ס יפעל למניעת זיהום מקורות המים הטבעיים בשפכים שמקורם עירוני, תעשייתי או חקלאי.
עוד נקבע באותה החלטת ממשלה כי ניהול פיתוח משק המים ייעשה בהתאם לתכנית אב ארוכת טווח שת גבש רשות המים, וכי חריגה ממגבלות הפקת המים השנתית (קווים אדומים ושחורים) ממקורות המים הטבעיים והשקעות מהותיות בפיתוח משק המים שאינן תואמות את תכנית האב יהיו טעונות אישור ממשלה או אישור של הקבינט החברתי-הכלכלי.
מנתונים שפרסם אגף איכות המים ברשות המים (להלן - אגף איכות המים) בדצמבר 2014 עולה כי בשנים 2013 -2000 נסגרו בגלל זיהום והמלחה כ-199 קידוחי מי שתייה, שהם כ- 20% מקידוחי מי השתייה שהיו קיימים באותה עת; כ-32% מ-199 הקידוחים האלו נסגרו בשל זיהום תעשייתי.
עוד עולה מהנתונים כי באקוויפר החוף היקף מי התהום המזוהמים הוא כ-1.
7 מיליארד מ"ק מתוך האוגר.
בתשובה שמסר מנהל רשות המים מר אלכסנדר קושניר למשרד מבקר המדינה במאי 2015 (להלן- תשובת רשות המים) נכתב כי "נפחם של מי התהום שזוהמו במרכיבים ממקור תעשייתי, באקוויפר החוף בלבד, נאמד בלמעלה מ-10% מנפח האוגר הפעיל באקוויפר.
האוגר הכללי של אקוויפר החוף אוצר בתוכו כתמי זיהום בנפח הנאמד בכ-2 .
"מיליארד מ"ק במסמכי השירות ההידרולוגי של רשות המים (להלן - השירות ההידרולוגי)18 מנובמבר 2014 המסכמים את השנה ההידרולוגית19 (להלן- סיכום ראשוני של השנה ההידרולוגית - 2014 2013 ) צוין, כי "השנה ההידרולוגית 2013/2014 עמדה בסימן כרייה ניכרת מהאוגר התלת- אגני וזאת כתוצאה משילוב בין כמות משקעים חסרת תקדים בדלותה שהגיעה לכדי 62% מהממוצע הרב -שנתי לבין שיעורי הפקה גבוהים ממקורות המים הטבעיים.
המחסור החמור במים שהגיע במרוצת השנים 2004/5 -2008/9 לכדי1 מיליארד מ"ק, שוקם כמעט במלואו (0.
98 מיליארד מ"ק) במהלך השנים 2009/10 -2012/13 .
במהלך שנת 2013/14 נגרעו מהאוגר התלת-אגני כ -412 מלמ"ק.
המצב ההידרולוגי הנוכחי בפתחה של השנה ההידרולוגית 2014/15 אקוויפר ירקון[ מוצא את נפחי האוגר בכינרת ובירת"ן- קרוב לאזור ]תניניםהקווים האדומים".
18 השירות ההידרולוגי ברשות המים הוא אגף מקצועי שתפקידיו, בין השאר, לנטר את מקורות המים ולשמור על מקורות המים של מדינת ישראל.
19 השנהההידרולוגית מתחילה בתחילת אוקטובר כל שנה ומסתיימת בסוף ספטמבר בשנה שלאחר מכן.
בחודשים ספטמבר 2014 - ינואר 2015 בדק משרד מבקר המדינה את הטיפול של רשות המים בשיקום מקורות המים בישראל.
בביקורת נבדקו הנושאים האלה: תפעול האקוויפרים, אסדרה, סדרי פיקוח ובקרה על מצב האקוויפרים והשימוש במי קולחים.
נוסף על כך נעשה מעקב חלקי אחר ממצאי ביקורת שפרסם משרד מבקר המדינה ב דוח שנתי 56ב ב שנת 200620.
הביקורת נעשתה ברשות המים.
בדיקות השלמה נעשו במשרד המשפטים, במשרד התשתיות ובמשרד להגנ"ס.
דוח זה לא עוסק בטיפול בזיהום מקורות המים על ידי מתקנים של מערכת הביטחון.
הכנת תכנית אב למשק המים המלצות ועדת ביין כללו, בין השאר, השלמה לאלתר של תכנית אב למשק המים לטווח ארוך.
גם העקרונות לניהול משק המים, שעליהם החליטה הממשלה באוקטובר 2010 , התבססו, בין השאר, על ניהול משק המים באמצעות תכנית אב לטווח ארוך שתגבש רשות המים.
בדוח 63א21 של מבקר המדינה נכתב: "בבדיקת מעקב נמצא, כי ביולי 2011 אישרה מועצת אותה ביקורת [ הרשות מסמך מדיניות לתכנית אב למשק המים.
במועד סיום הביקורת הסתיימה בנובמבר 2011 , מסמך המדיניות טרם אושר על ידי שר האנרגיה והמים ולמותר] לציין כי טרם אושר על ידי הממשלה".
עו ד נכתב בדוח: "יצוין, כי מסמך מדיניות זה, גם לאחר שיאושר, מהווה רק שלב אחד בהכנת תכנית האב.
נוסף על מסמך זה, יש להכין תכנית יישום המגדירה את תכנית הפעולה למימוש המדיניות והמשאבים הדרושים ליישומה, סדרי העדיפויות, קביעת מגבלות ההפקה ממקורות המים השונים ועוד".
בדוח 63 א העיר משרד מבקר המדינה לרשות המים כי "עליה להחיש את הטיפול בהכנת תכנית אב למשק המים" (ההדגשה במקור).
בפרוטוקול של מועצת רשות המים מאוגוסט 2012 נכתב כי "המועצה רואה חשיבות עליונה בקיומה של תכנית אב לטווח ארוך למשק המים ולביוב, אשר תקבל את אישורה של הממשלה, וזאת כמסגרת ובסיס לאסדרה וניהול משק המים והביוב".
עוד נכתב בפרוטוקול כי מועצת רשות המים אישרה את מסמך המדיניות וקבעה כי יש להגישו לשר האנרגיה והמים (כתוארו אז), והוא יביא אותו לאישור הממשלה.
במרץ 2013 העביר מנהל רשות המים לשר האנרגיה והמים דאז- ד"ר עוזי לנדאו, מסמך מדיניות מעודכן של תכנית האב, וכתב כי לדעתו "יש הכרח להבאת תכנית האב למשק המים לדיון ואישור הממשלה בדחיפות עוד בפני הממשלה נוכחית".
עוד כתב כי "עיקר תכנית היא בהיותה התווית פעילות לטווח ארוך המקנה עוגן וודאות לכל פעילות רשות המים.
לאישורה של תכנית האב יש השלכות על הצעדים שעל הרשות לנקוט.
כך שכל עוד התכנית לא מאושרת, קשה לרשות המים להמשיך במ תווה המקצועי של פעולותיה, בפרט במישור של אישורי תכנית הפיתוח לטווח קצר הנגזרים ממנה".
20 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56ב ( 2006 '), "מניעת המלחה וזיהום של אקוויפרים", עמ 817-803 .
21 ,מבקר המדינהדוח שנתי 63א ( 2012 '), "תעריפי המים", עמ 282-281 .
הרשות הממשלתית למים ולביוב 645 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - היבטים במניעת זיהום של מקורות המים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 נמצא כי עד מועד סיום הביקורת הנוכחית טרם השלימה רשות המים את הכנת תכנית האב.
למותר לציין כי רשות המים לא הביאה את התכנית לדיון במועצת רשות המים ובממשלה, לא הגישה לאישור מועצת רשות המים את תכנית היישום שמהווה חלק מתכנית האב, ולא הגישה את תכנית האב במלואה לשר התשתיות.
רשות המים כתבה בתשובתה כי "הגם שאין מסמך פורמאלי המכונה - 'תוכנית יישום', הרי שקודמו סידרה של עבודות מרכזיות ותוכניות חיוניות למשק המים המהוות לכשעצמן תוכנית יישום והנחיות פעולה מעשיות לרשות המים".
מנהל רשות המים פירט בתשובתו תכניות ופעולות שכבר נעשו, בהן תכנית אב לפיתוח המערכת הארצית, תכנית אב לביוב והשבה, קביעת "מדדים למטרות תכנית אב", קידום תכניות אב אזוריות שונות וקידום פעולות סטטוטוריות, כגון תמ"א מים ארצית.
מנהל רשות המים גם הסביר בתשובתו כי "עקב מצוקת משאבים (תקציב, כוח אדם) נעשתה הערכת עדיפויות והוחלט להשקיע זמן בסדרת פעולות היישום ולא במסמוך הפעולות במסמך ייעודי ומסכם".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי עליה להשלים בהקדם את הכנת תכנית היישום על כל מרכיביה, ובכך להשלים את הכנת תכנית האב למשק המים.
לאחר השלמת תכנית האב, על משרד התשתיות ורשות המים לפעול במשותף כדי להביא לדיון ולאישור בממשלה תכנית אב כוללת למשק המים כמתחייב.
חלוקת הסמכויות בין רשות המים למשרד להגנת הסביבה לפי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה 22 , כאשר מתגלעת מחלוקת משפטית בין הגורמים הכפופים להנחיותיו, עליהם לפנות אליו כדי לקבל את הכרעתו.
בין המשרד להגנ"ס ובין רשות המים, וקודם להקמתה - נציבות המים, קיימת מחלוקת רבת- שנים בעניין חלוקת הסמכויות ביניהם.
גופים אלה כפופים להנחיות היועץ המשפטי לממשלה.
על מחלוקת זו והצורך בפתרונה ובשיתוף פעולה בין הגורמים הנוגעים בדבר העיר משרד מבקר המדינה פעמים מספר בדוחותיו.
להלן דוגמאות: בדוח ביקורת על האיגודים23 צוין כי "באמצע מרס 2004 , פנו]דאז[ , לאחר סיום הביקורת .
ושר התשתיות]דאז[ השרה לאיכות הסביבהיועמ"ש בעניין חלוקת התפקידים לבין נציבות המים 'בכל הנוגע למניעה ולטיפול בזיהום ]להגנ"ס[ והסמכויות בין המשרד מקורות המים וקרקע'.
השרים הודיעו ליועמ"ש, כי 'חילוקי הדעות גורמים להפעלת סמכויות בלתי מתואמת ולעיתים אף סותרת.
בתוצאה הסופית היא כמובן פגיעה באי נטרסים הציבוריים החשובים של שלטון החוק מחד, והשמירה על משאבי הטבע ואיכות הסביבה, מאידך'".
בביקורת מעקב שפרסם מבקר המדינה בדוח 56ב24 ציין המבקר כי המחלוקת בעניין הסמכויות הנוגעות לטיפול בזיהום של מקורות המים והקרקע טרם נפתרה.
בחוות הדעת שכתב בפברואר 2009 המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (תפקידים מיוחדים) דאז (להלן - חוות הדעת מ- 2009 ), הוא התייחס ל"מחלוקת רחבה הקיימת מזה זמן רב בין שתי הרשויות.
יש חשיבות רבה להסדרה ברורה וכוללת של הסמכויות הנתונות לשני הגופים .
22 'הנחיית היועמ"ש מס 9.
1000 'והנחיית היועמ"ש מס 1.
23 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על האיגודים, "שמירת איכות הסביבה בחברות תשתית האנרגיה", אוגוסט 2004.
24 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56ב ( 2006 '), עמ817.
בתחום הנדון ברמה של חקיקה ראשית.
זאת, בין באמצעות תיקון לחוק המים ובין חקיקה אחרת.
ההכרעה בנושא זה היא במהותה הכרעת מדיניות ולא הכרעה משפטית, ועליה להיעשות, קודם כל, במסגרת דיון ברמה הממשלתית.
ראוי שהדיון בעניין זה ייערך בכל ההקדם, נוכח המצב הקיים שהוא לכל הדעות בלתי רצוי" (ההדגשות במקור).
ועדת ביין התייחסה למחלוקת האמורה והמליצה כי " יש למצוא פיתרון מיידי בנושא ריב הסמכויות בין רשות המים לבין המשרד להגנת הסביבה, באמצעות השרים הנוגעים בדבר ואם אין הם יכולים להגיע להכרעה ביניהם תכריע בדבר הממשלה או וועדת שרים " (ההדגשה במקור).
באוקטובר 2010 קבעו מנהל הרשות דאז ומנכ"ל המשרד להגנ"ס דאז נוהל עבודה משותף למשרד להגנ"ס ולרשות המים בתחום איתור ושיקום של קרקע ומקורות מים (להלן - הנוהל).
בנוהל נקבע, בין השאר, כי יוקם צוות בין-משרדי שיִמְנה נציג אחד מכל משרד ויפעל בתיאום ושיתוף פעולה מקצועי על פי העקרונות שפורטו באותו הנוהל.
לאחר קביעת הנוהל, ובעקבות מחלוקת נוספת שהובאה להכרעת היועץ המשפטי לממשלה במאי 2011 , כתב המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי-פיסקלי) עו"ד אבי ליכט חוות דעת (להלן - חוות הדעת מ- 2011 ,) שורשיה במ ]למניעת זיהום מים [ ובה ציין כי "המחלוקת בעניין תקנות קווי הדלק חלוקת רחבה הקיימת מזה שנים בין שתי הרשויות באשר לגבולות סמכויותיהן ולתחומי האחריות שלהן.
בסיסה של המחלוקת אינו משפטי אלא מקצועי.
הסדרת המחלוקת אף הייתה מייתרת את המחלוקת המשפטית.
לטובת תפקוד הרשויות, ולטובת האינטרס הציבורי, ראוי כי הרשויות יפעלו לשינוי המצב הקיים ולגיבוש הכרעת מדיניות בת קיימא בהקדם האפשרי".
הביקורת העלתה כי המחלוקת האמורה לעיל גרמה לעתים עיכוב בהליכי חקיקה ראשית וחקיקת משנה25.
בדוח63ב26 " קבע מבקר המדינה כיההתייחסויות הסותרות של רשות המים ושל המשרד להגנת הסביבה.
מצביעות על מצב לא תקין, שבו שני גופים ממשלתיים פועלים בנפרד בעניין משותף.
מן הראוי שגופים אלו ישפרו את שיתוף הפעולה ביניהם, בין היתר, כדי למנוע חוסר יעילות ובזבוז משאבים" (ההדגשה במקור).
על פי החלטת ממשלה מס' 264 מ- 22.
13 , "בהתאם להסכמה בין השר להגנת הסביבה לשעבר לבין שר האנרגיה והמים לשעבר, מיום 31.
11 , משרד האנרגיה והמים יקדם הליכי חקיקה לתיקון חוק המים, התשי"א - 1951 , לעניין ממשקי העבודה בין הרשות הממשלתית למים ולביוב והמשרד להגנת הסביבה, בהתאם לנוהל העבודה המשותף.
ככל שהליכי החקיקה של התיקון האמור לא יסתיימו עד לסיום הליכי החקיקה של הצעת חוק הקרקעות [27] , יכללו תיקונים אלה במסגרתה".
25 לדוגמה, מחלוקת כאמור עיכבה את הליכי חקיקת המשנה של תקנותהמים (מניעת זיהום מים) (מערכת להולכת שפכים), התשע"א - 2011 , וכן את הליכי החקיקה של הצעת חוק קרקעות מזוהמות (ראו להלן).
26 ,מבקר המדינהדוח שנתי 63ב ( 2013 '), "היבטים בהגנת הסביבה בתעשיות הביטחוניות", עמ 246.
27 'הצעת חוק מטעם הממשלה מס618 , למניעת זיהום קרקע ושיקום קרקעות מזוהמות, התשע"א- 2011.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 647 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - היבטים במניעת זיהום של מקורות המים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 עד מועד סיום הביקורת טרם הסתיימו ההליכים לתיקון חוק המים לעניין ממשקי העבודה בין רשות המים להגנ"ס, וטרם הסתיימו ההליכים של הצעת חוק הקרקעות.
על אף האמור בחוות הדעת מ - 2011 , טרם גיבשו המשרד להגנ "ס ורשות המים הכרעת מדיניות בת-קיימה.