HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מנתוני מינהלת הגמלאות באגף החשכ"ל עולה כי משנת 2005 (היינו, כ -25 שנים לאחר .
ההסכם), היו זכאים להטבות לפי הסכם זה 25 עובדים, בסכום כולל של כ-15.
מן האמור עולה חשש כי משולמות לעובדים הטבות מכוח הסכם80 , שנים ארוכות לאחר .
החתימה על ההסכם, אף שאינן מגשימות עוד את תכליתו המקורית - פיצוי עובדים .
שמשרתם בוטלה בעקבות הסכם השלום עם מצרים.
מומלץ כי אגף השכר יאתר באופן רוחבי הטבות הסכמיות המיושמות שלא על פי ייעודן .
המקורי ויפעל להסדרת הנושא.
זאת בשים לב לזכויות העובדים ולדיני העבודה.
שכר שונה בעבור עבודה בעלת ערך .
אחד העקרונות לקביעת השכר בשירות הציבורי הוא תשלום שכר שווה עבור עבודה בעלת ערך .
השכר בשירות המדינה, המורכב ממאות תוספות שכר, והמגלם שונות בין המשרדים .
בחלוקה שבין בסיס שכר לתוספות, יוצר כאמור סיכונים , ובהם הבדלי שכר בין עובדים .
המבצעים עבודות בעלות ערך דומה.
בדיקה שערכה נש"ם בשנת 2020 העלתה כאמור כי מחצית מן העובדים בשירות המדינה .
הועסקו באותו מקום עבודה במשך עשר שנים או יותר, וכ-95% מהםלא עברו בין המשרדים .
128 על"ח (אזורי י-ם) 15485 -06-19 תורג'מן - משרד האוצר/הממונה על תשלום הגמלאות (פורסם במאגר .
129 ראו לדוגמה: ע"ע (ארצי) 10-59 בלום - משרד האוצר (פורסם במאגר ממוחשב, 26.
11;) וק"ג (אזורי - י-ם) - 51122 .
11-16 פסנדי - משרד האוצר/הממונה על תשלום הגמלאות (פורסם במאגר ממוחשב, 30.
130 הסכום מתייחס לתשלום מענקים בלבד, וכולל מספר קטן של גמלאים שחל עליהם הסכם אחר ולא ניתן להפרידם .
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי השונים; וכי שניים מהחסמים בפני מעבר עובדים בין משרדים הם מורכבות השכר והקושי של .
עובדים לזהות בקלות מה יהיה שכרם במשרד אחר, וכן החשש שהמעבר למשרד אחר ולתפקיד .
מקביל (בהיבט של מתח דרגות, דהיינו מידת הבכירות) יוביל לירידה בשכר.
משרד מבקר המדינה בדק אם קיימים הבדלי שכר בין עובדים המבצעים עבודות בעלות ערך .
נבדקו כמה קבוצות של עובדים אשר משמשים בתפקידים דומים .
במשרדים שונים, המכונים בידי נש"ם "עיסוקים ארציים", כגון יועץ משפטי, מבקר פנים ומנהל .
עיסוק ארצי הוא אפוא עיסוק שבו התפקיד, המטלות, תנאי הסף והכישורים .
הנדרשים למילוי התפקיד הם דומים, גם במשרדים שונים.
בכל קבוצה נבדק השכר השנתי של .
כל אחד מהעובדים לשנת 2020 .
נבדקו הנתונים האלה: שכר עובדים ב-25 משרדים בינוניים וגדולים131 ; ומשרות של38 מבין261 .
עיסוקים ארציים, שבכל אחד מהם אוישו11 משרות או יותר, בשנת2020 .
נבדקו עיסוקים ביחידות ייעוץ משפטי וביקורת פנים, ביחידות העוסקות בניהול משאבי אנוש, .
ביחידות שעוסקות בניהול כספי ורכש וביחידות בתחום הטכנולוגיות הדיגיטליות, וכן נבדקו .
עיסוקים של ריכוז לשכות 132 .
בתרשימים להלן מוצגים ממצאי הבדיקה: הקו האופקי בכל עיסוק .
מתאר את השכר החציוני של העובדים שזהו עיסוקם; וכל נקודה בכל עיסוק מציגה את השכר .
השנתי הממוצע של העובדים המכהנים במשרות שבעיסוק זה, באחד ממשרדי הממשלה, באלפי .
131 על פי הבחנה שהנהיגה נש"ם, המשרדים מחולקים כך: משרד קטן - עד 300 עובדים; משרד בינוני- יותר מ-300 .
ופחות מ- 2,000 עובדים; משרד גדול- יותר מ- 2,000 .
132 לא נכללו שני עיסוקים בלשכות מנכ"לים- "רכז לשכת בכיר לשכת מנכ"ל" ו"יועץ בכיר לשכת מנכ"ל", כיוון שלעיתים .
ממלאי התפקידים הם במשרות אמון.
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי תרשים 52: שכר שנתי לעובדים בעיסוקים ארציים ביחידות לייעוץ משפטי .
וביחידות לביקורת פנים, 2020 ( באלפיש"ח) .
מהתרשים עולה כי בשנת 2020 היו פערי שכר בין עובדים שמילאו את אותו תפקיד, .
כלהלן: הפער בין שכרו של יועץ משפטי אשר קיבל את השכר הגבוה ביותר לבין יועץ .
משפטי שקיבל את השכר הנמוך ביותר היה 42%; הפער בין שכרם של שני סגנים ליועץ .
משפטי - 39%; בין שכרם של שני ממונים ביחידות לייעוץ משפטי - 45%; בין שכרם של .
שני מנהלי מחלקות בכירים ביחידות לייעוץ משפטי - 67% ; ובין שכרם של שני עוזרים .
הפער בין שכרו של מבקר הפנים שקיבל את השכר הגבוה ביותר לבין .
מבקר הפנים שקיבל את השכר הנמוך ביותר היה 27% .
353 257 379 482 21 3 331 460 21 1 281 1 44 589 308 202 41 4 .
353 257 379 482 21 3 331 460 21 1 281 1 44 589 308 202 41 4 ) ( ) ( ) ( ) ( .
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי תרשים 53: שכר שנתי לעובדים בעיסוקים ארציים ביחידות העוסקות בניהול .
ההון האנושי, 2020 (באלפי ש"ח) .
מהתרשים עולה כי הפער בין שכרו של סמנכ"ל בכיר (הון אנושי ומשאבי אנוש) אשר .
קיבל את השכר הגבוה ביותר לבין הסמנכ"ל שקיבל את השכר הנמוך ביותר היה 25% ; .
בין שכרם של שני מנהלי אגף א' הון אנושי - 67%; בין שכרם של מנהלי תחום (משאבי .
אנוש) - 40%; בין שכרם של שני מרכזים בכירים (משאבי אנוש) - 60%, ושל מרכזי משאבי .
אנוש - 72% ); ובין שני ראשי ענף (משאבי אנוש- 57% .
403 224 229 1 39 471 242 376 1 65 242 1 78 1 33 1 05 .
" ) ( ' ) ( ) ( ) ( ) ( 403 224 229 1 39 471 242 376 1 65 242 1 78 1 33 1 05 " ) ( ' ) ( ) ( ) ( ) ( .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי תרשים 54: שכר שנתי לעובדים בעיסוקים ארציים ביחידות העוסקות בניהול .
כספים ורכש, 2020 (באלפי ש"ח) .
) ( ' ( ) ( ) ( ) ( ) ( ( ) ) ( ) ( ) ( ) ( ) ( ) ( ) ( ) ( ) ( ) ( )' ) ( ) ( 306 234 220 21 4 224 208 21 6 239 232 1 36 1 07 21 5 1 26 1 48 1 09 286 398 240 1 07 1 30 270 246 357 288 21 6 1 64 1 54 1 36 239 1 96 1 69 1 71 225 1 52 1 54 90 359 1 89 ) ( ' ( ) ( ) ( ) ( ) ( ( ) ) ( ) ( ) ( ) ( ) ( ) ( ) ( ) ( ) ( ) ( )' ) ( ) ( .
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי מהתרשים עולה כי בשנת 2020 ,היו פערי שכר בין עובדים שמילאו את אותו תפקיד .
כלהלן: הפער בין שכרו של מנהל אגף א' (משכורת) אשר קיבל את השכר הגבוה ביותר .
לבין מנהל אגף א' (משכורת) שקיבל את השכר הנמוך ביותר היה 66% ; בין שכרם של .
שני מנהלי אגף א' (רכש, נכסים ולוגיסטיקה) - 55% ; בין שכרם של שנימנהלי תחום .
משכורת - 135% ; בין שכרם של שני מנהלי תחום(חשבונאות ודיווח) - 58% ;ובין שכרם .
של שני ראשי ענף (נכסים ולוגיסטיקה) - 165% .
בשאר התפקידים שבתרשים הפערים .
תרשים 55: שכר שנתי לעובדים בעיסוקים ארציים ביחידות העוסקות בתחום .
הטכנולוגיות הדיגיטליות, 2020 (באלפי ש"ח) .
41 5 369 476 300 309 442 .
) ( ) ( ) ( 41 5 369 476 300 309 442 ) ( ) ( ) ( .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי מהתרשים עולה כי הפער בין שכ רו של מנהל אגף בכיר (טכנולוגיה דיגיטלית) אשר קיבל .
את השכר הגבוה ביותר לבין שכרו של המנהל שקיבל את השכר הנמוך ביותר היה 29% ; .
)בין שכרם של שני מנהלי תחום בכיר (טכנולוגיה- 47%; ובין שכרם של שני מנהלי תחום .
בכיר (יישומים ) - 34%.
תרשים 56: שכר שנתי לעובדים בעיסוקים ארציים של ניהול לשכות, 2020 .
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי מהתרשים עולה כי הפערים בין השכר הגבוה לשכר הנמוך בעיסוקים האלה נעו מ-31% .
יוצא אפוא כי מעבר של עובד בין תפקידים דומים בתוך שירות המדינה (בעיסוקים ארציים .
שממלאי התפקידים בהם עושים עבודה שוות ערך), ממשרד למשרד, עשוי להוביל לשינוי .
ניכר בשכרו - להגדילו או להפחיתו.
בשירות המדינה, ולכל הפחות בעיסוקים הארציים .
שבו, לא נשמר אפוא העיקרון של תשלום שכר דומה עבור עבודה בעלת ערך דומה.
אגף השכר השיב למש רד מבקר המדינה כי במרוצת השנים, במציאות של יחסי העבודה .
הקיבוציים, כאשר כל יחידה בשירות המדינה רואה עצמה כיחידה נפרדת, משרדים שונים ידעו .
למקסם את הכוח הארגוני שלהם, על מנת להבטיח לעצמם תוספות שכר משמעותיות.
כאמור, נש"ם קבעה נוהל לשימור שכר של עובד אשר מבקש לעבור מתפקיד לתפקיד בשירות .
המדינה, המאפשר לשמור על גובה של רכיבי שכר מסוימים .
ואולם אין בכך כדי להבטיח שמירה .
על גובה השכר הכולל, כיוון ששמירת השכר אינה חלה על רכיבים כגון שכר עידוד, תוספת .
שכר תמורת כוננות והחזר הוצאות של העובד - רכיבים שחלקם בשכר הכולל עשוי להיות גדול.
נשם השיבה למשרד מבקר המדינה כי השכר הבסיסי המוקצה לעיסוקים ארציים זהה בין כל .
המשרדים, אך שאר הרכיבים המשתנים (כגון כוננויות, שכר עידוד ורכיב החזקת הרכב) הם .
הגורמים לפערים בגובה השכר .
דבר זה מהווה, לדעת נש"ם, את אחד החסמים המרכזיים .
בשירות הציבורי מבחינת אטרקטיביות לקליטת עובדים, ניידות ושימור עובדים.
פועלת מול משרד האוצר על מנת למצוא פתרון הולם ומוסכם לפערים אלו.
הפערים בשכר בין עובדים המבצעים עבודות בעלות ערך דומה ב משרדים שונים בשירות .
המדינה מהווים, קרוב לוודאי, חסמים בפני ניידות עובדים בתוך שירות המדינה.
כן, פערים אלה עשויים להקשות על משרדים שבהם השכר נמוך יחסית לגייס עובדים .
מתאימים, כיוון שהם יעדיפו לעבוד במשרדים שבהם השכר גבוה יותר.
השכר בין המשרדים עלולים להשפיע על תפוקות של משרדים המצויים בעמדת נחיתות .
בשל השכר הנמוך, ועל איכות השירות שהם מעניקים לציבור.
מומלץ שנש"ם ואגף השכר יפעלו לקביעת שכר דומה לעובדים בכל אחד מהעיסוקים .
הארציים במשרדים, אשר העובדים בהם עושים עבודה דומה.
זאת כדי לעודד גיוס עובדים .
איכותיים לכלל המשרדים ולאפשר ניידות עובדים ביתר קלות.
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי שכר משרתי הקבע בצה"ל - קביעה .
תקציב הביטחון לשנת 2021 עמד על כ-62 מיליארד ש"ח133 .
המרכיב הגדול בתקציב הביטחון .
הוא התקציב למימון שכר וגמלאות, העומד על כ -30 .
מיליארד ש"ח בתרשים להלן מוצגים .
נתונים על התפלגות תקציב השכר והגמלאות של מערכת הביטחון בשנת 2021 .
תרשים57: התפלגות תקציב השכר והגמלאות במערכת הביטחון .
לפי סוג הוצאה, 2021 .
על פי נתוני אג"ת, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
אע"צ - אזרחים עובדי צה"ל.
למשרתי הקבע מעמד ייחודי; הם אינם נחשבים כעובדים, וחל עליהם איסור להתאגד.
אין הם יכולים למנות נציגים אשר ינהלו משא ומתן עם המדינה בעניין קביעת שכרם.
הממשלה ש/40 מ-1979 נקבעעקרון ה צמדה, שעל פיו כל שינויי השכר שיחולו בשכר עובדי .
המדינה, בדירוגים ובדרגות השונות, ייושמו על משרתי הקבע באותם דירוגים ודרגות.
נערכים סיכומים ייחודיים הנוגעים לצבא, בין משרד האוצר לבין משרד הביטחון וצה"ל.
תשלומי השכר במשרדי הממשלה, במשטרת ישראל, בשב"ס ובגופי הביטחון החשאיים .
מבוצעים בידי החשבים בגופים האלה, שהם ככלל עובדי אגף החשכ"ל וכפופים (במישרין או .
תשלומי הגמלאות מבוצעים בידי מינהלת הגמלאות במשרד האוצר.
בשונה מאלה, תשלומי השכר והגמלאות של אנשי הקבע מבוצעים בידי צה"ל, באמצעות משרד .
133 לא כוללתקציב הסיוע הביטחוני.
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי הביטחון, ועל משרד האוצר לבקר את התשלומים בדיעבד על פי מכלול הנתונים שצה"ל מעביר .
במהלך השנים עלתה מפעם לפעם סוגיית קביעת השכר של משרתי הקבע, אזרחים עובדי צה"ל .
וגמלאי צה"ל, וכן סוגיית שקיפות השכר בצה"ל למשרד האוצר, לצורך בקרה על ביצוע תשלומי .
למעשה, שתי הסוגיות שלובות זו בזו, כפי שיוצג להלן.
הסמכות לקבוע את השכר בצה"ל .
שאלת סמכות קביעתו של שכר משרתי הקבע בצה"ל נדונה ונקבעה בחוות הדעת של המשנה .
ליועץ המשפטי לממשלה דאז (להלן - המשנה ליועמ"ש) בשנת 1998 .
מחלוקת בין משרד האוצר לצה"ל בעניין; עמדת צה"ל הייתה כי הרמטכ"ל הוא בעל הסמכות .
לקבוע, בפקודות הצבא, את שכר משרתי הקבע , אך המשנה ליועמ"ש לא קיבל את עמדת צה"ל .
מדינת ישראל התאפיינה מאז ומעולם בגישה ריכוזית בתחום המדיניות הכלכלית, ובהקפדה .
על ריכוז הסמכויות בעניינים תקציביים ישירים ועקיפים, הן בהיבט הקצאת המשאבים והן .
בהיבט הפיקוח על ההוצאה התקציבית, לרבות לעניין התחייבויות בנושא שכר ותנאי .
חוק יסודות התקציב, הכולל עקרונות לביצועו של התקציב, מביא לידי ביטוי ברור .
את התפיסה הריכוזית בתחום התקציבי.
החוק מעניק סמכויות פיקוח ובקרה רחבות ביותר .
לשר האוצר ולממשלה על כלל הפעילות התקציבית במגזר הציבורי, לרבות בנושאי כוח .
אדם ושכר , ומותיר חופש פעולה מוגבל לשרים.
על הממשלה ועל שר האוצר לפעול תוך .
התייעצות, אולם הסמכויות עצמן נתונות להם.
הגישה הריכוזית החד-משמעית באה לידי .
ביטוי בהוראות נוספות בחוק יסודות התקציב.
החוק חל גם על תקציב הביטחון , הכולל את .
עלות השכר של משרתי הקבע בצבא.
סעיף 19 בפרק ג' בחוקקובע מפורשות כי הסמכות .
לביצוע שינויים בתקציב הביטחון בידי שר האוצר , על פי הצעת שר הביטחון.
לסמכות שניתנה לרמטכ"ל בחוק השיפוט הצבאי להוציא פקודות של המטה הכללי בכל .
הנוגע לענייני שכר, נקבע כי אך מדובר בסמכות להוציא לפועל בתוך הצבא החלטות .
שקיבל הגורם המוסמך בעניין זה.
הסמכות להתחייב בשם המדינה בכל הקשור לשכר ותנאי העסקה של עובדי מדינה מסורה .
לשר האוצר, בין מכוח חוק נכסי מדינה, התשי"א-1951 ,ובין מכוח הסמכות השיורית של .
בנוגע לקביעת שכר משרתי הקבע, קבע המשנה ליועמ"ש, הממשלה קיבלה את החלטה .
ש/40 ,, ותוצאתה, הלכה למעשההיא כי הגורם המוסמך להתדיין, לקבוע ולהתחייב בשם .
המדינה בנוגע לשכר עובדי המדינה מוסמך לעשות כן גם בנוגע לשכר משרתי הקבע.
נקבע כי לא ניתן לקבל את עמדת הצבא, שמצד אחד מקבל עליו את הקבלת שכר משרתי .
הקבע לשכר עובדי השירות הציבורי כעקרון יסוד של שיטת השכר בצה"ל, ומצד שני טוען .
שלרשויות הצבא סמכות לקבוע שכר זה בעצמ ן.
על פי החלטת הממשלה ש/ 40 , ההקבלה .
היא חד-סטרית: השינויים בשכר העובדים בשיר ות המדינה "ייושמו בהתאמה על משרתי .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי 4.
עם זאת, שינויים ועדכונים בתנאי ההעסקה של עובדי המדינה, ראוי שייושמו על משרתי .
הקבע לאחר שמיעת נציגיו המוסמכים של הצבא ומתוך דיאלוג עימם.
כדי לתרגם נכונה את עקרון ההצמדה שנקבע בהחלטת הממשלה, ובהתאמה הנדרשת .
הנובעת מן השוני המבני בין שני המגזרים.
בחוות הדעת הודגש כי בכל מקרה אין לקבל .
החלטה חד-צדדית של רשויות הצבא.
בהיעדר הסכמה ניתן להביא את הנושא בפני השרים .
הממונים, ובהיעדר הסכמה אצלם - להכרעת הממשלה.
הגורם המוסמך להתחייב בשם המדינה בנוגע לשכר משרתי הקבע בצה"ל הוא אפוא שר האוצר , .
בכפיפות להחלטת הממשלה.
היישום של שינויים ועדכונים בתנאי ההעסקה של עובדי המדינה .
על משרתי הקבע צריך להיעשות בידי משרד האוצר, מתוך דיאלוג עם צה"ל, כדי לוודא שעקרון .
הצמדת השכר יתורגם נכונה ותוך התאמות נדרשות.
קביעת השכר בצה"ל והבקרה עליו - .
תשלום השכר בפועל מחייב הוצאת הנחיות ביצוע 134 , שהן הוראות מעשיות לאופן חישוב השכר .
לאחר חתימת אגף החשכ"ל ואגף כוח האדם בצה"ל (להלן - אכ"א) על .
הוראות ביצוע, הן מועברות לתשלום.
יחידת מופת באכ"א אמונה על תשלום השכר בפועל.
היחידה מקבלת את הוראות הביצוע, מתרגמת אותן לכללים ב מערכת השכר הממוחשבת .
(מערכת "חוקות"), קובעת את השכר החודשי, משלמת אותו ומבקרת את תהליך התשלום.
במהלך השנים דנו שתי ועדות ציבוריות בנושא השכר בצה"ל, והממשלה קיבלה החלטות בעניין, .
גם לצורך הגברת שקיפות השכר למשרד האוצר.
ועדת ברודט: בנובמבר 2006 מינה ראש הממשלה ועדה לבחינת תקציב הביטחון בראשות .
מר דוד ברודט (להלן - ועדת ברודט).
הוועדה הגישה דוח על בדיקתה והמלצותיה במאי .
הוועדה ציינה כי משרד האוצר מבקר את תשלומי השכר של צה"ל בדיעבד, בהתאם .
למסדי נתונים שצה"ל מעביר אליו; ואף שמבנה השכר ותנאי הפנסייה נקבעים בידי אגף .
השכר, "אין במצב הקיים בקרה חיצונית על ביצוע תשלומי השכר הלכה למעשה".
המליצה להמשיך ולפעול לביצוע בקרה טובה יותר על תשלומי השכר והגמלאות, שהם .
נתח מרכזי מתקציב הביטחון.
החלטת הממשלה מ - 2012: החלטת הממשלה4088 מ-2012 (להלן- החלטה 4088 ) דנה .
בין השאר בסמכות לקבוע את שכר משרתי הקבע בצה"ל ובשיפור שקיפות השכר והבקרה .
ההחלטה התקבלה על בסיס הצעת מחליטים שהגיש שר האוצר.
134 הנחיות ביצוע הן ההוראות הכתובות שלאגף החשכ"ל למשרדי הממשלה ולזרועותיה שבהם מכהנים חשבים, שהם .
כאמור עובדי משרד האוצר.
הנחיות הביצוע מפרטות בין השאר תרגום של החלטות הנוגעות לשכר (למשל בהסכמי .
שכר) לפעולות שיש לבצע במישור הפיננסי.
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי תקנון עבודת הממשלה ה-32 (שכיהנה במועד קבלת החלטה4088 ) קובע את המתכונת .
להגשת הצעת מחליטים לממשלה, ועל פיו נדרש לצרף אליה את חוות דעת היועץ המשפטי .
של המשרד יוזם ההצעה, או מי שהוסמך מטעמו 135.
בסעיף 7 בבהצעת המחליטים נכתב כי "הנחיות ביצוע שכר" לאגף המבצע תשלומי .
שכר בצה"ל ייחתמו על ידי מטה השכר באגף החשכ "ל.
בדיון שקיימה הממשלה .
בהצעה נימק משרד האוצר את הצעתו בסעיף זה בנימוק הנוגע להפרדת תפקידים: .
ככלל, קיימת הפרדה בין הגורם החותם על הסכם שכר מטעם הממשלה (אגף השכר) .
לבין הגורם שמפרש את ההסכם וקובע את אופן יישומו (החשכ"ל).
באותה העת שכר אנשי הקבע נקבע בין השאר בסיכומים בין צה"ל לבין משרד האוצר, .
וצה"ל, אשר חתם על הסיכומים, הוא גם מי שפירש אותם ואת אופן יישומם ונתן הוראות .
משרד האוצר הוסיף וציין בדיון האמור כי הוא מבקש להשוות את אופן חישוב השכר .
בצה"ל לאופן חישוב השכר בשירות המדינה ובגופים אחרים, כגון משטרת ישראל.
מדברי נציג משרד האוצר בדיון עולה כי המידע שהיה לפניו באותה עת לא איפשר .
למשרד לקיים השוואה כזו.
משרד האוצר ציין כי הוא מעביר לחשב משרד הביטחון .
פקודה עם מלוא הסכום החודשי למימון השכר בצה"ל, הגם שאין למשרד האוצר מידע .
מלא על מרכיבי הסכום הזה ואינו יודע כיצד חושב; ועם זאת ידוע לו כי חלק ממרכיבי .
השכר שולמו על פי קביעת צה"ל - בשונה ממשרדי ממשלה וגופים אחרים שבתחום .
בדיון העלה גם משרד ראש הממשלה, כי אף על פי שההוצאה על השכר והגמלאות .
של משרתי הקבע מהווה נתח ניכר מתקציב הביטחון, אין לחשכ"ל מידע על אופן .
חישובו, משום שמערכת תשלומי השכר בצה"ל אינה כפופה לחשכ"ל כפי שכפופות לו .
מערכות תשלומי השכר בשאר הגופים הממשלתיים.
משרד הביטחון הציע בדיון להקים .
צוות בין-משרדי לליבון הנושאים שעלו.
יצוין כי מערכות השכר במשטרת ישראל ובגופי הביטחון החשאיים (אשר כמו בצה"ל, .
המשרתים והעובדים בהם אינם מאוגדים) כפופות לאישור חשבים שהם עובדי החשכ"ל .
בסופו של דבר סעיף 7ב להחלט ה 4088 נוסח כדלקמן: "החל מיום1 ביולי2012 הנחיות .
ביצוע שכר לאגף המבצע תשלומי שכר בצה"ל ייחתמו על ידי מטה השכר באגף .
החשכ"ל במשותף עם הרמטכ"ל או מי מטעמו"; זאת בשונה מהנוסח שהופיע בהצעת .
המחליטים: "הנחיות ביצוע שכר ייחתמו רק על ידי מטה השכר באגף החשב הכללי .
עוד יצוין כי על פי החלטת הממשלה, הוראה זו נועדה להביא לשיפור השקיפות והבקרה .
135 נספח א' לתקנון לעבודת הממשלה ה-34 .
אושר בהחלטת ממשלה29 מיום 26.
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי על פי מסמכי מזכירות הממשלה, המופקדת על הכנת הצעות המחליטים לדיוני .
הממשלה, להצעת המחליטים האמורה, שהגיש שר האוצר, לא צורפה חוות .
דעת היועץ המשפטי של משרד האוצר.
בהחלטה 4088 נקבעו פעולות נוספות לביצוע משרד האוצר ומשרד הביטחון, שמטרתן .
להביא להגברת שקיפות תשלומי השכר בצה"ל למשרד האוצר.
ועדת לוקר: במאי 2014 מינה ראש הממשלה דאז את הוועדה לבחינת תקציב הביטחון .
בראשות אלוף (במיל') יוחנן לוקר , שתפקידה היה לבחון ולגבש המלצות ביחס לגוד לו .
ולהרכבו הרצוי של תקציב הביטחון, תוך התחשבות בהשלכות ארוכות הטווח על תקציב .
המדינה ועל חוסנם של המשק הישראלי והחברה הישראלית.
הוועדה קבעה כי שקיפות .
מלאה בין משרד הביטחון לבין משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר הכרחית ביותר לבניית .
שפה מקצועית משותפת וליצירת דיאלוג פורה בין הגופים, והשקיפות הזו היא גם הבסיס .
לתהליך תכנון נכון יותר, לבקרה ולפיקוח.
בדוח הוועדה נכתב: "במשך שנים ארוכות, .
השקיפות מצד משרד ראש הממשלה, משרד האוצר והמל"ל, היתה אבן נגף מרכזית .
בעבודה ובדיונים על תקציב הביטחון".
הוועדה ציינה כי ועדת ברודט, אשר המלצותיה אומצו .
בידי הממשלה, המליצה להביא לשקיפות מלאה של משרד הביטחון בפני משרד האוצר, .
אך ההמלצה לא יושמה במלואה באותה עת (שנת 2015 ).
עוד ציינה כי לאחר החלטת .
הממשלה 4088 גובש נוהל למימוש ההחלטה, ששיפר את השקיפות של משרד הביטחון .
הנוהל קובע שמשרד הביטחון וצה"ל יעבירו למטה השכר בחשכ"ל .
נתונים על השכר והגמלאות בצה"ל וינקטו אמצעים נוספים כך שלמטה השכר בחשכ"ל .
יהיו כלים אפקטיביים להבנת הנתונים וניתוחם.
הוועדה קבעה כי הנחיה זו מומשה, אך יצרה .
שקיפות חלקית שאין בה די 136.
הוועדה קבעה כי צריכה להיות שקיפות מלאה ומוחלטת של משרד הביטחון בכל נושא .
מול משרד ראש הממשלה, משרד האוצר ומל"ל, באופן שיאפשר להם נגישות לנתוני משרד .
הביטחון וצה"ל באותה רמה של אגף התקציבים במשרד הביטחון, אגף התכנון או אכ"א.
ביולי 2015 הגישהועדת לוקר את המלצותיה לראש הממשלה, אך הממשלה לא אימצה .
החלטת הממשלה מ - 2016: בהחלטה זו137 נקבעו (בסעיף5 ) אמצעים להגברת שקיפות .
השכר בצה"ל למשרד האוצר והגברת הבקרה עליו.
בין השאר, הוחלט להנחות את מנכ"ל .
משרד האוצר ומנכ"ל משרד הביטחון להקים צוות בין-משרדי שיקבע את אופן העברת מסדי .
הנתונים הנוגעים לשכר בצה"ל ממשרד הביטחון למשרד האוצר, ואשר יקבע גם את אופן .
הבקרה של החשכ"ל על השכר בצה"ל.
בעקבות זאת מונה צוות ועל פי כתב המינוי שלו, .
עמדו בראשו ראש מטה אכ"א וסגן בכיר לחשכ"ל.
בעקבות החלטת הממשלה מ- 2016 קיים הצוות הבין-משרדי שהוקם פגישות עבודה .
שוטפות, ומשרד הביטחון וצה"ל החלו להעביר מסדי נתונים למשרד האוצר: החל ב - .
2019 ( צה"ל מוסר למשרד האוצר מסדי נתונים מפורטיםBI ,) על שכר משרתי הקבע .
136 דוח הוועדה לבחינת תקציב הביטחון (יוני 2015.
137 /החלטת קבינט ב136 ( 21.
ה | מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי ובכלל זאת מערכת ענפה של דוחות המכילים פרטים אישיים על כלל משרתי הקבע .
ופרטים על הרכב שכרם וכן פרטים על העיסוקים והמקצועות בצה"ל; החל בינואר .
2022 צה"ל מוסר נתונים על תשלומי הגמלאות; ובמועד סיום הביקורת, ינואר2022 , .
צה"ל ומשרד האוצר מקיימים דיונים לצורך העברת נתוני צה"ל על שכר אזרחים עובדי .
על פי אכ"א, מערכת השכר הממוחשבת בצה"ל הוקמה לפני .
עשרות שנים ונתונה בעומס רב ביחס ליכולותיה; הפקה של דוחות חדשים ממנה היא .
מורכבת מהבחינה הטכנית, ועל כן עשויה לארוך זמן-מה.
ניתן לומר אפוא כי השקיפות של שכר משרתי הקבע בצה"ל למשרד האוצר השתפרה .
ממסמך הצוות הבין -משרדי עולה כי החל באפריל 2012 נחתמו הנחיות הביצוע .
במשותף, כאמור בהחלטה 4088 .
עוד נכתב: "העברת הנתונים והגברת השקיפות אין .
בה כדי לשנות תהליכים קיימים לגבי קביעת מדיניות כ"א ושכר בצה"ל.
בסמכות הרמטכ"ל כגורם האחראי על בניין הכוח בצה"ל.
משרד האוצר יהיה חשוף .
לכלל הנתונים הנדרשים כפי שיסוכמו בין הצדדים אך בכל העת תישמר העצמאות .
בידי משהב"ט/צה"ל והרמטכ"ל"; ובהמשך צוין: "תבוצע בקרה על כלל נתוני השכר .
והגמלאות בצה"ל תוך שימוש בטכניקות מ תחום כריית המידע.
לאיתור פערים בין חוקת השכר והסכם השכר לבין ביצוע השכר לאוכלוסיות השונות".
אשר למעקב משותף אחר תיקון הליקויים, נכתב: "בהמשך להנחיות הביצוען ומימושן, .
יתבצע מעקב משותף על ידי כלל הגופים השותפים לתהליך על מנת לבצע את תיקון .
הליקויים באופן מיטבי.
צה"ל יתקן את הליקויים שיתגלו בפרק זמן סביר.
מחלוקת בין הצדדים, תועבר הסוגיה לבחינת הצוות המשותף ובמידת הצורך תובא .
להכרעת החשב הכללי וראש אכ"א".
בסיכום המסמך הובהר כי "סיכום זה אינו גורע .
מכל סמכות הנתונה למשרד האוצר על-פי כל דין לרבות החלטות ממשלה".
יוצא אפוא כי קביעת הצוות הבין-משרדי של משרדי הביטחון והאוצר הבאה לידי .
ביטוי בסיכום עבודת הצוות, ולפיה קביעת מדיניות שכר בצה"ל היא בסמכות .
הרמטכ"ל, אינה עולה בקנה אחד עם מסקנת חוות הדעת האמורה של המשנה .
צה"ל ציין בתשובתו כי הצוות הבין-משרדי מונה כדי לבחון סוגיות של שקיפות ובקרה, .
ולא מונה כדי לבחון את אופן קביעת השכר.
צה"ל הוסיף כי האמירה מדוח הצוות ולפיה .
קביעת מדיניות כוח אדם ושכר בצה"ל היא בסמכות הרמטכ"ל מתייחסת למדיניות .
ניהול כוח האדם בצה"ל, המצויה בסמכות הרמטכ"ל, הגם שהוזכר גם נושא השכר ; וכי .
באמירה בדבר קביעת מדיניות כ"א ושכר בצה"ל הוזכר אמנם גם נושא השכר, "אך .
הכוונה לא הייתה לכל עניין העומד בסתירה לחוות-דעת משרד המשפטים".
מחלוקות בין משרד האוצר לצה"ל .
ביולי 2020 הסתיימה ביקורת שכר של אגף החשכ"ל בנוגע לרכיבי שכר מסוימים והוראות ביצוע .
של שכר משרתי הקבע בצה"ל (להלן - ביקורת השכר בצה"ל).
החשכ"ל ערך את הביקורת .
באמצעות מיקור חוץ, בתקופה שבין פברואר 2016 ליוני2017 .
עורכי הביקורת ציינו בדוח שהגישו .
מבנה השכר וההעסקה בשירות הציבורי כי סיכום הביקורת התארך כיוון שמשרד האוצר קיים שיח עם צה"ל בדבר ממצאי הביקורת .
וההמלצות שנכללו בה, ותהליך זה ארך כשלוש שנים.
ביקורת השכר בצה"ל העלתה כי נמצאו רכיבי שכר שתיעודם חסר, באופן חלקי או מלא, או .
שהתיעוד בעניינם אינו חתום: מבין 22 ,רכיבי שכר שנבדקו9 רכיבים נמצאו תקינים, כלומר נמצא .
תיעוד מלא וחתום בעניינם; ב-4 רכיבים נמצאו ליקויים קלים; ב-3 ;רכיבים נמצאו ליקויים בינוניים .
וב-6 רכיבים נמצאו ליקויים חמורים138 .
לגבי רכיבי שכר מסוימים, הכללים לקביעת הזכאות ואופן .
חישוב הרכיב (כולו או חלקו) היו מתועדים בפקודות מטכ"ל, ובדוח נכתב כי פקודות אלה אינן .
הסכם, סיכום בין -משרדי או הוראת ביצוע משותפת עם משרד האוצר, ולכן אין להן תוקף .
עוד נבדק בביקורת השכר בצה"ל דיוק החישובים של 22 רכיבי השכר שנבדקו: אופן חישובם .
של 3 רכיבים נמצא תקין; בעניינם של2 רכיבים הועלו ממצאים חמורים ובעניינו של רכיב אחד .
הועלו ממצאים קלים139.
ב-15 רכיבים לא מוצתה הבדיקה בשל חסר בנתונים140 , ורכיב שכר .
אחד לא נבדק כיוון שלא התקבלו הנתונים הדרושים לצורך זה (סך הכול 73% מרכיבי השכר .
בעקבות החלטת הממשלה מ-2016 מידת השקיפות של שכר משרתי הקבע בצה"ל .
למשרד האוצר השתפרה בהדרגה, ובסך הכול הושג שיפור ניכר.
אף על פי שאגף החשכ "ל לא הצליח לבדוק את דיוק החישובים של רוב רכיבי השכר .
(73%) שבדק בביקורת השכר בצה"ל בשנים 2016 - 2017 ,והגם ש בשנים שלאחר .
מכן קיבל מסדי נתונים שעשויים היו לאפשר את השלמת הביקורת , האגף לא ערך .
ביקורת נוספת, ואף לא השלים את ביקורתו מאותן שנים.
מומלץ שאגף החשכ"ל יקיים ביקורת נוספת בנושא תשלומי השכר בצה"ל, גם כדי .
לוודא שהם מחושבים ומבוצעים כנדרש.
138 הרכיבים שנמצאובהם ליקויים חמורים בנושא התיעוד הם: "שכר משולב", "רמת פעילות", "מקצועית לקצינים", "צבא .
קבע", "גילום רכב" ו"הוצאות נסיעה".
הרכיבים שנמצאו בהם ליקויים בינוניים: "השלמת משולב 99 "", "ותק בפעילות .
הרכיבים שנמצאו בהם ליקויים קלים: "גמו"ש א", "תמריץ לחוגרים", "קצין לוחם" ו"הוראת ביצוע .
139 הרכיביםשנמצאו בהם ליקויים חמורים בנושא דיוק החישובים : "קצין בכיר לוחם" ו"גילום רכב".
קביעות" נמצא ליקוי קל.
140 בלשון הדוח: "ייבדק בעתיד באמצעות נתוני BI .
על פי נתוניאגף ה חשכ"ל, במשך יותר מארבע שנים מאז הסתיימה ביקורת השכר .
בצה"ל לא הובהרה התשתית המחייבת לתשלום, בהיעדר תיעוד מלא וחתום בעניינם .
רכיבי שכר, אשר עלו כאמור בביקורת עוד עלה כי קיימות שלוש מחלוקות .
עקרוניות בין החשכ"ל לבין צה"ל: בדבר החזר הוצאות עבור קייטנות (עלות שנתית .
24 מיליון ש"ח, כמפורט להלן); בדבר החזר הוצאות אישיות למשרתי קבע (עלות .
שנתית 83 מיליון ש"ח); ובדבר הגדלת שיעור תוספת 2009 למשרתי קבע בדירוג .
המינהלי ולמשרתי הקבע בדירוגים מסוימים (עלות שנתית 20 מיליון ש"ח).
רכיבי השכר ששנויים במחלוקת - 127 .
ביולי 2020 הודיע אגף החשכ"ל לחשבים במשרדי הממשלה ולצה"ל כי הוחלט .
שבאותה שנה לא יזכו עובדי המדינה להחזר הוצאות בעבור קייטנות (החזר שניתן .
בשנים קודמות), לנוכח מגיפת הקורונה וכיוון שהוצאה ממשלתית זו אינה חיונית בעת .
הזו, ועלותה הגבוהה אינה עולה בקנה אחד עם תכנון תקציב המדינה לשנת 2020 .
נמצא כיבשונה מ הנחיית החשכ"ל, צה "ל שילם למשרתי הקבע רכיב שכר זה, ועלותו .
השנתית הסתכמה בכ-24 מיליון ש"ח.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא לובנה המחלוקת שבין משרד האוצר .
אף על פי כן, אגף החשכ"ל וצה"ל לא הביאו את המחלוקת .
לפני שר האוצר ושר הביטחון, לצורך הכרעה.
במרץ 2018 הוציא אגף החשכ"ל הוראת ביצוע לצה"ל בנוגע לתשלום רכיב תוספת טלפון .
והפחתת תעריף הוצאות אישיות וכן בנוגע להגדלת שיעור תוספת 2009 למשרתי קבע בדירוג .
המינהלי ולמשרתי הקבע בדירוגים מסוימים.
נמצא כי במשך ארבע שנים, עד מועד סיום הביקורת, צה"ל לא חתם על הוראת .
משכך, לא הושלם הטיפול בהוראה: יישומה, או ליבון מחלוקת ופעולה .
אף על פי כן, אגף החשכ"ל וצה"ל לא הביאו את .
המחלוקת לפני שר האוצר ושר הביטחון, לצורך הכרעה.
נמצא כי על פי נתוני אג "ת, נכון למרץ 2022 קיימות מחלוקות בין משרד האוצר לבין .
צה"ל בדבר חלק מרכיבי השכר של משרתי הקבע, בעיקר לגבי רכיבי שכר שעלותם .
השנתית מסתכמת בכחצי מיליארד ש"ח (כמעט אחוז מתקציב הביטחון לשנת 2021 ) : .
גילום מס להחזר הוצאות רכב, החזר הוצאות אישיות, נופש למשפחות, חופשת פרישה .
בתשלום והטבות מס שונות.
צה"ל השיב כי במסגרת ביקורת שערך החשכ"ל כאמור, הוא העביר את כלל המסמכים .
המבססים את אופן התשלום של רכיבי השכר השונים, לבקשת צוות הביקורת; בכל מקרה שבו .