HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
למרות זא ת ולמרות שכיחותן הגוברת של העברות הללו לא גיבש היועץ המשפטי לממשלה מדיניות אחידה לטיפול בתיקים אלה, ובכלל זה לא הגדיר את השיקולים שיש לשקול קודם קבלת ההחלטה שלא להעמיד לדין בשל היעדר עניין לציבור82 .
יוער כי מחלקת חקירות ותביעות (כתוארה אז) במטא"ר פרסמה הנח יה בדבר "הטיפול המשטרתי בעברות אלימות בני זוג"83 .
ההנחיה קובעת שככלל יש לפתוח תיק פלילי בעברות אלה ולהביא את החשוד בהקדם לדין.
עם זאת היא מפרטת שיקולים לסגירת תיקים בעברות אלה בעילה של היעדר עניין לציבור, ותנאים מצטברים לכך84 .
,לנוכח ההסדר החדש בחוק המתוקן ולפיו הסמכות לסגור תיקים אלה בעילה של היעדר עניין לציבור תהיה בידי ראש יחידת תביעות, ראוי שהמשטרה תבחן עם היועץ המשפטי לממשלה והפרקליטות, כגורמים האחראים למדיניות התביעה, וכן עם גורמי הרווחה את ההנחיה הקיימת על מנת לוודא את עדכניותה.
חיוני שהנחיה בנושא רגי ש ומורכב זה תשקף גישה עדכנית המוסכמת על הן על גורמי האכיפה והן על הגורמים המטפלים.
אופן קביעת המדיניות ועדכונה : כאמור, היועץ המשפטי לממשלה הדגיש את הצורך לבחון את המדיניות שנקבעה מעת לעת, בהתחשב בניסיון שנרכש בהפעלתה ובשינוי הנסיבות, לשקול אם יש מקום להשאירה על כנה או לבטלה, ואם להשאירה על כנה - להבטיח את אכיפתה.
ועדה בראשות פרקליטת המדינה דאז, עו"ד עדנה ארבל, שגיבשה את דוח פרקליטות 2000 ,, הצביעה על הצורך של הפרקליטות לקבוע מדיניות אחידה ממצה, עדכנית ונגישה שניתן יהיה להטמיעה ולהקנותה לדורות הבאים (להל ן - דוח פרקליטות 2000 ).
הוועדה עמדה על כך שבפועל קביעת המדיניות בידי היועץ המשפטי לממשלה והפרקליטות נעשית בהנחיות ספציפיות הניתנות מעת לעת, בכתב או בעל פה; ההנחיות מתייחסות בחלקן בנפרד לתיקים ספציפיים, ובמקרים אחרים המדיניות מתגבשת או מופצת בפורומים של בעלי תפקידים בפרקליטות.
לפיכך המליצה הוועדה להקים צוות קבוע בפרקליטות המדינה שיטפל בנושאי מדיניות, תכנון מדיניות, בקרה ויישום85 .
למעט הנחייה פנימית של פרקליטות מחוז מרכז 83 'מס 03.
)(ללא תאריך 84 ( :תנאים מצטברים הם 1 ( ;) עברה קלה2 ) אין לחשוד רישום משטרתי קודם באלמ"ב בחמש השנים האחרונות; ( 3 ) הערכת הקצין הממונה הינה כי רמת המסוכנות של החשוד אינה גבוהה; (4 ) גורם טיפול דיווח כי החשוד נמצא במסגרת טיפולית ומשתף פעולה.
במקרים חריגים ניתן לסטות מהאמור בסעיפים קטנים (2) ו- (3 ).
הנימוקים יתועדו בכתב בתיק החקירה.
ככלל בקשת המתלוננת לבטל את התלונה לא תובא בחשבון בשיקולים לגניזת חומר החקירה.
נוסף על כך, ככלל במקרים שבהם קיימת עדות המתלוננת בלבד מול עדות החשוד, לא יומלץ התיק לסגירה מחוסר ראיות אלא יובא להכרעת בית משפט.
85 דוח פרקליטות 2000 ', עמ 35-37.
68 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
בביקורת עלה שהיועץ המשפטי לממשלה לא פעל לייסוד מנגנון שיבחן באופן שיטתי, מקיף ומקצועי את הצרכים של החברה ושל גורמי אכיפת החוק ובהת אם יקבע מדיניות כללית ואחידה להעמדה לדין ולסגירת תיקים בעברות נפוצות ובעייתיות - לא במתכונת שהומלצה בדוח פרקליטות 2000 .
ולא בכל דרך אחרת היועץ המשפטי לממשלה מסר בתשובתו מפברואר 2011 כי מדיניות מרכזית של חקירה ותביעה משמשת כלי חשוב למימוש העיקרון של שוויון בפני החוק, וכי קיומה מקל על החוקר או על התובע בבואם לקבל החלטה במקרה מסוים, אולם אין לצפות שהיא תיקבע לגבי כל עברה.
עוד ציין המשרד לביטחון הפנים 69 .
שהוא שותף לקביעת משרד מבקר המדינה כי יש לבחון את ההנחיות הקיימות ולעדכן אותן בהתאם לצורך והוסיף כי הדבר נעשה מעת לעת.
לדבריו יש צורך להסב שוב את תשומת לבם של הגורמים הרלוונטיים להנחיות השונות ולפקח על יישומן.
עוד מסר היועץ המשפטי לממשלה כי לנוכח ממצאי הביקורת ייבחן הנושא, וכי הגופים הרלוונטיים במערכת אכיפת החוק יתבקשו לעדכנו בדבר יישום הנחיותיו.
בתשובתה מינואר 2011 מסרה הפרקליטותכי ככלל קביעת מדיניות מרכזית של אכיפה, חקירה ותביעה, דורשת זמן ממושך של התארגנות ושל חשיבה יסודית כדי לעדכן הנחיות קיימות, להטמיען ולקבוע הנחיות חדשות במקום שבו הן נדרשות.
הפרקליטות ציינה כי תהליך זה מתחיל בשורותיה ובהמשך מעורבים בו גם המשטרה וגם גופי חקירה ואכיפה נוספים 86 .
היועץ המשפטי לממשלה דאז, עו"ד מני מזוז, מסר בתשובתו מיוני 2011 שעקרונות כלליים להבניית שיקול הדעת בהחלטות לגבי העמדה לדין ולגבי סגירת תיקים בשל היעדר עניין לציבור נקבעו בפסיקה ובהנחיה כללית של פרקליט המדינה.
אין צורך לקבוע מדיניות ספציפית בהנחיות בכתב לגבי כל עברה בנפרד.
היועץ המשפטי לממשלה או פרקליט המדינה קובעים הנחיות ספציפיות בשל צורך קונקרטי בהפעלת מדיניות ייחודית או בשינוי מדיניות.
היועץ המשפטי לממשלה דאז הוסיף שהטיפול בחלק מהעברות, כגון עברות התפרצויות וגנבות רכב, נעשה בכלים אחרים, כמו גיבוש הצעות חוק או שיפור הפעילות המבצעית של המשטרה נגד העבריינים.
עוד ציין עו"ד מני מזוז שהוא יזם הצעת חוק להבניית שיקול הדעת של בית המשפט בענישה, שאמורה הייתה לשמש גם "פלטפורמה לגיבוש מדיניות אכיפה וענישה בעברות השונות".
משרד מבקר המדינה שב ומטעים את החשיבות של קביעת מדיניות חקירה ותביעה בעברות בעייתיות או נפוצות וכן בעברות חמורות שלגביהן קיים לעתים טעם כבד משקל להימנע מההליך הפלילי.
זאת לשם מימוש העיקרון של שוויון בפני החוק וסיוע לתובע בבואו לקבל החלטה.
מדיניות כזו צריכה להיקבע באמצעות מנגנון שיבחן ב אופן שוטף, שיטתי, מקיף ומקצועי את הצרכים של החברה ושל גורמי אכיפת החוק.
לנוכח חשיבות הנושא יש לתת לו קדימות במסגרת עבודת היועץ המשפטי לממשלה והפרקליטות, ואין זה סביר שהנחיות לא ייקבעו או יעודכנו במשך שנים.
על היועץ המשפטי לממשלה ועל הפרקליטות לגבש את ההנחיות בתיאום עם המשטרה.
בד בבד עליהם לוודא כי הנחיותיהם, המחייבות את יחידות החקירה והתביעה במשטרה, יבוצעו כלשונן.
לשם כך עליהם לפקח על עבודת התובעים בקביעות ובשיטתיות, וראוי שיקימו מנגנון קבוע למטרה זאת (ראו גם להלן).
86 ,כאמור נוסף על הפרקליטות והמשטרה ישנם גופי חקירה ותביעה לתחומים מיוחדים כגון הרשות לניירות ערך או הממונה על הגבלים עסקיים.
70 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
במהלך השנים חלו מטבע הדברים שינויים חברתיים המתבטאים גם במגמות הפשיעה, בעמדות הציבור ובמערכת המשפט - שינויים שיש להם גם השלכות על השיקולים של "עניין לציבור" בהעמדה לדין בעברות כאלה ואחרות.
מדיניות ראויה של היועץ המשפטי לממשלה ושל פרקליט המדינה אמורה לשקף שינויים אלה.
אולם היועץ המשפטי לממשלה והפרקליטות לא גיבשו מדיניות כללית ואחידה להעמדה לדין וכן לסגירת תיקים בשל היעדר עניין לציבור לגבי חלק ניכר מעברות העוון הבעייתיות והנפוצות, ולא פיתחו מנגנון שיסייע לגיבוש מדיניות כזאת ולבחינתה מחדש בהתאם לצרכים העדכניים של החברה ושל מערכת המשפט.
משרד מבקר המדינה סבור שעל היועץ המשפטי לממשלה עם פרקליטות המדינה לפעול בשיתוף עם המשטרה, בצורה סדירה ורצופה, לגיבוש מדיניות כזאת, לגבי עברות עוון נפוצות, וכן לגיבוש מנגנון שתפקידו להתאים את המדיניות הזאת לרוח הזמן ולשינוי הנסיבות.
כך הם יצליחו להבטיח את קיומה של מ דיניות יעילה להעמדה לדין של עבריינים החשודים בעברות בעייתיות ונפוצות מחד גיסא, ולסגירת תיקים בשל היעדר עניין לציבור בעברות קלות או בנסיבות מקלות מאידך גיסא.
הליכי ההחלטה על סגירת תיקים מהיעדר עניין לציבור .
כאמור, סעיף59 לחסד"פ קובע כי אחרי שנודע למשטרה על ביצוע עברה, אם על פי תלונה או בכל דרך אחרת, היא תפתח בחקירה.
בעברה שאינה פשע קצין משטרה בדרגת פקד ומעלה רשאי להורות שלא לחקור, אם הוא סבור שאין בעברה עניין לציבור או אם רשות אחרת מוסמכת על פי דין לחקור אותה.
יחידת החקירות במשטרה אמונה על חקירת החשוד בביצוע העברה.
עליה לנהל את החקירה ביעילות, במקצועיות, אגב תיעוד הפעולות שנעשו ותוך כדי נימוק ההחלטות שהתקבלו.
בתום החקירה87 , אם נאספו די ראיות להעמדה לדין, שאלת העמדתו לדין של החשוד או סגירת התיק מהיעדר עניין לציבור נשקלת על ידי התובע המוסמך הקבוע בחסד"פ.
התנאים לסגירת תיקים בתום חקירתם בשל היעדר עניין לציבור והשיקולים שיש לשקול במסגרת קבלת החלטה כזו מוסדרים בחסד"פ, כמפורט לעיל, מובהרים בהלכה הפסוקה של בית המשפט העליון, וכן בהנחיות היועץ המשפטי לממשלה, פרקליט המדינה והמשטרה.
אלה כוללות את ההנחיה הכללית של פר קליט המדינה - "שיקולים לסגירת תיק בשל היעדר 'עניין לציבור'" - המפרטת שיקולים כמו חומרת המעשה, הנסיבות האישיות של החשוד ושל קרבן העברה, האינטרסים החיוניים של המדינה וכן שיקולים מוסדיים של התביעה ושל בתי המשפט, וכן הנחיות הספציפיות שקבעו היועץ המשפטי לממשלה, פרקליט המדינה והמשטרה בדבר העמדה לדין (וסגירת תיקים) בעברות ספציפיות.
,יישום הוראות החוק והנחיות הפרקליטות והמשטרה בנושא נבדק, כאמור באמצעות מדגם סטטיסטי מייצג (להלן - המדגם), שנכללו בו 619 תיקי עוון ופשע שנחקרו ושנסגרו בשנת 2009 , כנגד חשודים בגירים, ב של היעדר עניין לציבור.
כאמור לפי החסד"פ בעברות מסוג עוון אפשר שלא לחקור בשל היעדר עניין לציבור משתמע מכך שבתיקים בעברות מסוג עוון אפשר גם שלא למצות את החקירה ולסגור אותם בעילה של היעדר עניין לציבור אף שאין ראיות מספיקות לאישום.
המשרד לביטחון הפנים 71 .
55% מהתיקים בעברות פשע ו-45% ;מסוג עוון50% מהתיקים שנחקרו- נסגרו ביחידות החקירה, 30% ביחידות התביעה המשטרתית ו -20% מהתיקים נסגרו בפרקליטות.
557 תיקים מתוכם נבדקו (שאר התיקים לא אותרו, או שלא היו בהם כל המסמכים הדרושים לבדיקה, או שע ל פי הרישומים בתיק, הם נסגרו בעילה אחרת).
72 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
המדגם נועד לייצג את כלל התיקים שנסגרו בשנת 200988 בשל היעדר עניין לציבור.
סך הכול מדובר ב- 46,289 תיקים; מתוכם 35,675 תיקים נסגרו ביחידות החקירה, 7,467 נסגרו בתביעה המשטרתית ו - 3,147 בפרקליטות.
בשנה זאת נפתחו כ- 164,000 .
תיקים פליליים באמצעות המדגם בחן משרד מבקר המדינה את החוקיות ואת ההצדקה של סגירת תיקים בשל היעדר עניין לציבור בכמה מישורים: האם ההחלטה לסגור את התיק התקבלה בידי הגורם המוסמך לפי החוק; האם ההחלטה עלתה בקנה אחד עם החוק, עם ההלכה הפסוקה ועם ההנחיות בנושא; האם היא סוכמה ונומקה כנדרש.
ממצאי הביקורת העולים מהמדגם הובאו לידיעת הגופים המבוקרים והתקבלה תגובתם עליהם.
בעת עיבוד נתוני המדגם הביא משרד מבקר המדינה בחשבון רק ממצאים שלגביהם לא היו לגופים המבוקרים הסתייגויות.
להלן עיקרי הממצאים: סגירה בידי הגורם המוסמך הסמכות לסגור תיקים היא מן הסמכויות החשובות המופקדות בידי עובדי ציבור.
במתן הסמכות הזאת הפקיד המחוקק שיקול דעת שלטוני, בעל אופי מעין - שיפוטי89 , בידי הגורם המוסמך.
ההחלטה בדבר סגירת תיק בשל היעדר עניין לציבור מורכבת, ולכן הגדיר המחוקק מדרג של גורמים המוסמכים לכך, בהתאם לסוג העברה ולמידת מורכבותה.
כאמור על פי סעיף 62 לחסד"פ, הן במתכונתו טרם תיקון 64 והן לאחריו, הסמכות להחליט שלא להעמיד לדין חשוד בעברות פשע בשל היעדר עניין לציבור הייתה נתונה בידי פרקליט המחוז או בידי פרקליט בכיר שהוא הסמיכו לכך או בידי קצין משטרה המכהן כראש יחידת תביעות.
אשר לעברות שאינן פשע (חטא ועוון), הסמכות הזו נתונה בידי קצין משטרה שהוסמך על ידי מפכ"ל המשטרה כתובע לעניין זה (למעט עברות מסוימות מסוג עוון שהחסד"פ קובע שהחלטה בעניינן מתקבלת בידי פרקליט).
במדגם בדק משרד מבקר המדינה אם התיקים נסגרו בידי יחידות החקירה אף על פי שהחוק דרש את סגירתם על ידי גורם אחר.
הבדיקה העלתה שכ-21% (52 מבין244 ) מתיקי המדגם בעברות מסוג פשע נסגרו בידי גורם שלא הוסמך לכך על פי החוק - יחידות החקירה.
להלן דוגמה: בספטמבר 2009 נפתח בתחנה שבמחוז ירושלים תיק נגד חשוד בע ברה של תקיפה במטרה לגנוב (עם אחרים), בעודו חמוש במברג 90 ,.
החקירה הסתיימה והתיק נסגר ביחידת החקירות ללא סמכות, מאחר שמדובר בעברת פשע, בלי שצוינו נימוקי הסגירה ובלי שסוכמה החקירה.
בתשובה מסרה המשטרה לעניין סגירה בידי הגורם המוסמך, שהנושא נלמד בהשתלמויות השונות במרכז הדרכה אח"ם, שבהן משתתפים קציני חקירות.
עוד השיבה המשטרה כי בעקבות הביקורת היא תבחן את האפשרות לכלול את הנושא בהשתלמויות נוספות.
גם הפרקליטות מסרה כי יש מקרים שבהם נתקלה בתיקים שסגרה המשטרה ללא סמכות וכי יש לרענן ביחידות המשטרה את הוראת החוק הרלוונטית לסגירת התיקים.
88 בכלל זה תיקים שנפתחו לפני שנת 2009 .
90 עברת "תקיפה כדי לגנוב" (פשע), לפי סעיף381()(א2 .
) לחוק העונשין המשרד לביטחון הפנים 73 .
משרד מבקר המדינה מתייחס בחומרה לעובדה שיחידות החקירה נטלו לעצמן סמכות שלא להן וסגרו תיקים מסוג פשע בעילה של היעדר עניין לציבור, ואת העובדה שאף על פי שנושאים אלה נלמדים בהשתלמויות, שיעור הליקויים מהסוג הזה הוא ניכר.
בשל הצורך לקבל החלטה כזו, שבמהותה היא החלטת תובע, במנותק משיקוליהם של גורמי החקירות, על יחידות החקירה להקפיד הקפדה יתרה על קיום הוראות החוק בנושא.
כמו כן נדרש לקיים מערך בקרה סדור ומובנה הן בידי גורמי אח"ם הן בידי הפרקליטות (ראו גם להלן בפרק על הבקרה על סגירת תיקים).
תקינות עילת סגירת התיקים 1 .
סגירה בשל היעדר עניין לציבור,במקום סגירה בעילה של חוסר בראיות מספיקות : לפי סעיף 62 לחסד"פ מותר לסגור תיק חקירה בעברות פשע או בעברות עוון שהוחלט לחקור, באחת משלוש העילות: "חוסר בראיות מספיקות להעמדה לדין", "היעדר עניין לציבור", "היעדר אשמה".
כל אחת מעילות הסגירה נועדה לטפל בצירוף נסיבות שונה: "היעדר אשמה" במקרים שהחקירה מצאה כי מערכת העובדות שהתבררה בחקירה אינה מעלה שום עברה פלילית מצד החשוד; "חוסר בראיות מספיקות להעמדה לדין" במקרים שבהם אין די ראיות להגשת כתב אישום נגד החשוד; "היעדר ענ יין לציבור" במקרים שבהם יש ראיות מספיקות להעמדה לדין בגין העברה, אולם מבחינת מכלול הנסיבות עולה כי אין עניין לציבור בקיום ההליכים המשפטיים91 .
משרד מבקר המדינה בדק אם בתיקי המדגם, בעברות מסוג פשע שנסגרו בשל היעדר עניין לציבור, היו ראיות מספיקות להגשת כתב אישום והגדיר כליקוי תיקים בעברות פשע שנסגרו בשל היעדר עניין לציבור, כאשר לא היו ראיות מספיקות להגשת כתב אישום.
קביעתו של משרד מבקר המדינה שתיק פלוני היה צריך להיסגר בשל חוסר ראיות מספיקות ולא בשל היעדר עניין לציבור נסמכת על ההלכה הפסוקה של בית המשפט העליון92, ולפיה החלטה על הגשת כתב אישום תתקבל רק אם נמצא כי מתקיימים שני תנאי היסוד, קיום ראיות לכאורה לאישום ועניין ציבורי בניהול המשפט.
כמו כן מתבססת קביעת משרד מבקר המדינה, בין השאר, על הדברים האלה: אמירות מפורשות של החוקר או של התובע בתיק בדבר דיות או טיב הראיות לצורך הגשת כתב אישום; מקום בו לא נמצאו אמירות מפורשות של חוקר או תובע בדבר דיות הראיות אך הקושי הראייתי בתיק היה חמור וברור על פניו, למשל במצבים שבהם דרש התובע השלמות חקירה שלא בוצעו או במצבים שבהם הראיות בתיק הסתכמו בגרסת המתלונן מול גרסתו הסותרת של החש וד כאשר לפי חומר הראיות בתיק לא הייתה עדיפות לגרסה אחת על פני רעותה93.
כאמור לפי החסד"פ בעברות מסוג עוון מותר שלא לחקור בשל היעדר עניין לציבור משתמע מכך שבתיקים בעברות מסוג עוון ניתן גם שלא למצות את החקירה ולסגור אותם בעילה של היעדר עניין לציבור אף שאין ראיות מספיקות לאישום.
92 בג"ץגנור, עמ' 485 ; בג"ץאומץ, סעיף 19.
93 מתבסס, בין השאר, על פסיקת בית המשפט העליון בפסק דיןגנור ובבג"ץ אומץ.
74 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
הבדיקה העלתה שכ-%1094 (25 מבין244 ) מתיקי המדגם בעברות מסוג פשע נסגרו בשל היעדר עניין לציבור אף שלא היו ראיות מספיקות להגשת כתב אישום, וראוי היה לסגור אותם בעילה של חוסר ראיות מספיקות.
להלן דוגמה: בדצמבר 2008 נפתח בתחנת משטרה שבמחוז תל אביב תיק נגד חשוד בעברת תקיפה בנסיבות מחמירות כלפי עובדי קבלן בנייה (בשיתוף אנשים אחרים) שעבדו במגרש הסמוך לביתו, במסגרת סכסוך מתמשך95.
הנתקפים סירבו לשתף פעולה, והחשוד הכחיש את מעורבותו באירוע (כך גם החשודים האחרים).
התיק הועבר לטיפול פרקליטות מחוז תל אביב, אשר סגרה אותו באוגוסט 2009 בשל היעדר עניין לציבור, וציינה שהתגלו כשלים בעבודת החקירות - לא נבדקה טענת האליבי של החשודים ולא נחקרו מי שיכלו לאשש את מקום ה ימצאם בעת האירוע.
הפרקליטה נימקה את החלטת הסגירה בטענה ש לנוכח הזמן שחלף אין טעם להמשיך בחקירה מפני שהסיכוי שתניב תוצאות אפסי.
לנוכח הקושי הראייתי, ראוי היה לסגור את התיק בעילה של חוסר ראיות מספיקות להעמדה לדין.
המשטרה מסרה בתשובתה מדצמבר 2010 כי לעתים, בתיקים שבהם הראיות גבוליות, קיימת חפיפה בין עילות הס גירה וכי ההחלטה לבחור בסגירה מהיעדר עניין לציבור על פני סגירה בעילה של חוסר ראיות מספיקות היא בתחום הסביר, ולא בגדר ליקוי.
הפרקליטות הסבירה בתשובתה מינואר 2011 כי תיקים לא מעטים נסגרים משילוב בין שתי העילות: היעדר ראיות מספיקות והיעדר עניין לציבור.
לעתים עוד בטרם מוצתה החקירה עולה ההערכה שלפיה במכלול הנסיבות שנוצרו לגבי עניין כלשהו אין מקום להמשך החקירה.
במקרה זה עילת הסגירה הרשמית והנכונה היא היעדר עניין לציבור בהמשך חקירה.
לדברי הפרקליטות אכן באותן נסיבות טרם נאספו ראיות מספיקות לצורך העמדה לדין, אולם טעמה היסודי והעיקרי של ההחלטה לסגור את התיק בנסיבות אלה הוא חוסר עניין בהמשך חקירה.
עוד הסבירה הפרקליטות כי תיק ייסגר מחוסר ראיות מספיקות להעמדה לדין רק בעת שלאחר מיצוי החקירה לא נאספה תשתית ראייתית מספקת לצורך העמדה לדין.
בתשובתה ממאי 2011 מסרה הפרקליטות כי ראוי שתימצא לרשויות התביעה והחקירה הסמכות להורות על הפסקת החקירה הגם שלא מוצתה, וזאת במקרים שלהערכתם לא קיים אופק ממשי להגיע בה לממצאים.
הפרקליטות הוסיפה ומסרה כי תפעל להביא נושא זה לבחינה בפני היועץ המשפטי לממשלה, במטרה לבחון אם נדרשים תיקוני חקיקה להסדרתו.
עוד מסרה בתשובתה ממאי 2011 כי התיקים שבמדגם היו בסמכות הטיפול של התביעה המשטרתית, אך נסגרו בפרקליטות מכוח החלטתו מ - 2005 ;של פרקליט המדינה דאז, עו"ד ערן שנדר כאמור פרקטיקה זו אינה קיימת עוד לאחר כניסת תיקון 64 , וכל התיקים הנמצאים בסמכות הטיפול של התביעה המשטרתית נסגרים על ידה.
94 בשל המספר הקטן של התיקים שנסגרו בשל היעדר עניין לציבור בידי הפרקליטות למרות שלא היו ראיות מספיקות להגשת כתב אישום, לא ניתן להסיק ממצאי המדגם על שיעורם בכלל התיקים שנסגרו בידי הפרקליטות.
95 עברת "תקיפות בנסיבות מחמירות" (פשע), לפי סעיף382 .
(א) לחוק העונשין המשרד לביטחון הפנים 75 .
משרד מבקר המדינה מעיר שעמדת הפרקליטות והמשטרה, ולפיה ניתן במשתמע לסגור גם תיקי חקירה בעברה מסוג פשע בעילת היעדר עניין לציבור בלי למצות את החקירה או כאשר הראיות הן גבוליות, אינה עולה בקנה אחד עם הוראות החסד"פ.
זאת כעולה מפסיקות ב ית המשפט העליון ולפיהן סגירת תיקי חקירה בעילה זו מחייבת כתנאי מקדים את מסקנת התובע שהראיות מספיקות לאישום אדם פלוני.
לדעת משרד מבקר המדינה אין לעשות שימוש בעילת הסגירה של היעדר עניין לציבור, שתנאי לה הוא קיומן של ראיות מספיקות להגשת כתב אישום, בנסיבות של היעדר עניין בהשלמת חקירה.
עם זאת ככל שהפרקליטות והמשטרה סבורות שעל מנת להיטיב עם האינטרס הציבורי ותכלית המשפט הפלילי ראוי לסגור מהיעדר עניין לציבור תיקים בעברות מסוג פשע גם אם לא מוצתה בהם החקירה ולא נאספו ראיות מספיקות להעמדה לדין, עליהן להביא את הסוגיה לדיון ולבחינה של היועץ המשפטי לממשלה על מנת לשקול אם יש צורך בהסדרתה בדרך של חקיקה.
סגירה בשל היעדר עניין לציבור, בניגוד להנחיות : כאמור, בהנחיה הכללית, הנסמכת על פסק דין גנור, נקבעו השיקולים שיש להביא בעת ההחלטה שלא להעמיד לדין בשל היעדר עניין לציבור.
נו סף על כך קבעו היועץ המשפטי לממשלה, פרקליט המדינה והמשטרה הנחיות ספציפיות בדבר העמדה לדין בעברות מסוימות, הכוללות פירוט של נסיבות מיוחדות שבהן יוחלט אם לסגור את התיק בשל היעדר עניין לציבור.
משרד מבקר המדינה בדק אם תיקי המדגם שנסגרו בשל היעדר עניין לציבור עמדו בתנאים הקבועים בהנחיה הכללית או בהנחיות הספציפיות והגדיר כליקוי את המקרים שנסגרו בעילה זו על אף שלא עמדו בתנאים הקבועים בהן דהיינו, כאשר לא הובאו בחשבון השיקולים והנסיבות המפורטים בהנחיות.
מממצאי הביקורת עולה שכ -14% (76 מבין557 ) מתיקי המדגם נסגרו בשל היעדר עניין לציבור, אף שלא עמדו בתנאי הנחיה ספציפית או בתנאי ההנחיה הכללית.
להלן פירוט: (א) מדיניות התביעה נגד חשודים בגירים בעברה של החזקה ושימוש בסמים לצריכה עצמית 96 מוסדרת בהנחיית 97 היועץ המשפטי לממשלה מדצמבר 1985 (שעודכנה בספטמבר 2003 ) בנושא "מדיניות ה תביעה - סמים: החזקה ושימוש לצריכה עצמית".
ההנחיה, הנסמכת על המלצותיה של ועדה בין-משרדית לטיפול מקיף בנושא הסמים 98 , מבטאת את מדיניות היועץ המשפטי לממשלה, המתנגד ללגליזציה של שימוש בסמים מכל סוג שהוא.
נקבע בה כי יש להעמיד לדין בגירים גם במקרים של החזקה לצורך שימוש עצמי בסמים קלים וכי תיקים נגד חשודים בעברה זו ייסגרו בשל היעדר עניין לציבור רק אם מדובר במעידה חד-פעמית של אדם נורמטיבי, ללא עבר פלילי בתחום הסמים ועברות רלוונטיות אחרות, לרבות .
96 עברת "החזקה ושימוש" (עוון), לפי סעיף7 ]נוסח חדש[ (א) לפקודת הסמים המסוכנים תשל"ג 1973.
98 הוועדה הכינה ביולי 1983 "תכנית אב להתמודדות כוללנית עם בעיות בסמים במדינת ישראל", ובין השאר המליצה להשאיר בתוקפו את האיסור על השימוש בסמים כולל "סמים רכים" - מתוך הנחיית היועץ המשפטי לממשלה.
76 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
תיקים שנסגרו בעילות השונות ותיקים הממתינים לבירור הדין.
עוד נקבע בהנחיה כי במסגרת סגירת התיק בשל היעדר עניין לציבור יש להחתים את החשוד על בקשה לסגירת התיק באזהרה.
הבקשה כוללת התחייבות של החשוד שלא להוסיף ולהשתמש בסמים מכל סוג שהוא, וכן את הצהרתו שאם ייתפס בשנית ימוצה עמו הדין אף לגבי העברה הראשונה.
המשרד לביטחון הפנים 77 .
משרד מבקר המדינה בדק בתיקי המדגם, שעניינם החזקה ושימוש בסמים לצריכה עצמית של בגירים, אם הנחיה זו מיושמת הלכה למעשה, ומצא כי כ -37% (31 מבין83 ) מהתיקים האלה נסגרו במשטרה בשל היעדר עניין לציבור, בניגוד לתנאים שנקבעו בהנחיה: משום שלא היה מדובר בחשודים שזו להם מעידה חד-פעמית אלא בחשודי ם שכבר נתפסו בעברה זו, והיה להם עבר פלילי בתחום הסמים.
להלן דוגמה: במרס 2009 נפתח בתחנת משטרה שבמחוז צפון תיק נגד חשוד בעברה של החזקה ושימוש בסמים לצריכה עצמית.
99 בספטמבר 2009 נסגר התיק ביחידת החקירות בשל היעדר עניין לציבור, אף שבשנים 2006 -2009 נפתחו לחשוד 16 תיקיםבעברות של החזקה ושימוש ב סמים לצריכה עצמית ו של ה חזקת כלים להכנת סם .
בנסיבות האלה סגירת התיק לא תאמה את התנאים הקבועים בהנחיה, המתירים סגירה בשל היעדר עניין לציבור.
משרד מבקר המדינה בדק אם בתיקי המדגם שעניינם החזקה ושימוש בסמים לצריכה עצמית, שנסגר ו בשל היעדר עניין לציבור, חתמו החשודים על בקשה לסגירת התיק באזהרה, כנדרש בהנחיה, והגדיר כליקוי תיק שנסגר בלי שהחשוד חתם על בקשה זו.
מניתוח נתוני המדגם עולה כי %43 מהתיקים100 שעניינם החזקה ושימוש בסמים לצריכה עצמית, עמדו בתנאי ההנחיה לסגירתם בשל היעדר עניין לציבור, אך המשטרה לא החתימה את החשודים על בקשה לסגירת התיק באזהרה.
המשטרה הסבירה בתשובתה כי אי -החתמת חשוד על בקשה לסגירת התיק באזהרה נבעה מקשיים מעשיים, מפני שסגירת התיקים אינה מתבצעת במעמד החשוד אלא בחלוף זמן.
לפיכך זימונו ליחידת המשטרה לצורך החתמתו יגרו ם להטרחת החשודים ויטיל עומס רב על החוקרים.
עוד מסרה כי מאחר שהחשוד מוזהר בחקירה שלא להשתמש בסמים בעתיד התייתר הצורך להחתימו וכי אין דרך לכפות עליו להתייצב רק לשם החתמתו על אזהרה כאמור.
לדעת משרד מבקר המדינה ההנחיה להחתים חשוד בעברה של החזקה ושימוש בסמים לצ ריכה עצמית על בקשה לסגירת התיק באזהרה, הכוללת, כאמור, הצהרה שלפיה לא יוסיף להשתמש בסמים, היא חשובה משום שיש בה התחייבות של חשוד שיש כנגדו ראיות לביצוע העברה, להימנע משימוש בסמים.
אמנם לעתים במהלך החקירה מוזהר החשוד בעל פה לבל ישוב וישתמש בסמים, אולם זאת שלא כתנאי לסגירת התיק נגדו.
על יחידות התביעה והחקירה לחייב כל חשוד בעברה האמורה, שמתקיימים לגביו התנאים לסגירה בהיעדר עניין לציבור, לחתום על האזהרה במתכונת שנקבעה בהנחיה ולהבהיר לו שאם לא יעשה כן יועמד לדין.
99 עברת "החזקה ושימוש" (עוון), לפי סעיף7 (א) לפקודת הסמים המסוכנים.
תיקים 78 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
(ב) הנחיית פרקליטות המדינה בנושא "מדיניות העמדה לדין של הורים על הזנחת ילדיהם", קובעת כי אף במקרי רשלנות חד -פעמית ורגעית של הורים שהזניחו את ילדיהם, שלא הסתיימו במוות או בפגיעה בילדים, קיים, ככלל, עניין לציבור בהעמדה לדין.
זאת בשל האינטרס הציבורי להעלות את רף הזהירות של הורים ובשל הצורך להרתיע את הרבים.
חריג לכלל הזה עשוי להימצא במקרי רשלנות חד-פעמית ורגעית של הורים שכן הסתיימו במות ילדיהם - מפני שהאסון שפקד אותם מייתר בדרך כלל את עניין הציבור בהעמדה לדין.
להלן דוגמה: המשרד לביטחון הפנים 79 .
בינואר 2008 נפתח בתחנה שבמחוז ירושלים תיק נגד חשודה בעברה של הזנחת קטין101 - היא נחשדה ב כך ש השאירה את בנה ה פעוט נעול בכלי רכב בעת שנכנסה לחנות סמוכה.
הפעוט לא נפגע, והאם הודתה במעשה.
החוקרים הזהירו את החשודה שלא תעשה זאת שוב , דיווחו על המקרה ללשכת ה רווחה ל צורך מעקב, וסגרו את התיק בשל היעדר עניין לציבור, זאת אף שעל פי ההנחיה יש, כאמור, במקרים אלה עניין לציבור להעמיד לדין.
(ג) ההנחיה הכללית קובעת כי לצורך קבלת החלטה שלא להעמיד לדין בשל היעדר עניין לציבור יש לשקול את חומרת המעשה102 , את הנסיבות האישיות של החשוד103 ושל קרבן העברה 104, אינטרסים חיוניים של המדינה 105 , ושיקולים מוסדיים של התביעה ושל בתי המשפט; וכן כי יש לתת לכל אחד מהשיקולים את המשקל הראוי.
משרד מבקר המדינה התייחס לסגירתו של תיק פלוני כאל חריגה מההנחיה הכללית אם נמצא כי לא הייתה התחשבות באחד לפחות מן השיקולים העיקריים שבגינם היה צריך להעמיד לדין בשל עניין לציבור - כגון חומרת המעשה, אירועים חוזרים, מעמדו של הקרבן, נזק לגוף או רישום פלילי מכביד לחשוד.
להלן דוגמה לתיק שנסגר בשל היעדר עניין לציבור, אף שלא עמד בתנאי ההנחיה הכללית: באוגוסט 2008 נפתח בתחנה שבמחוז צפון תיק נגד חשוד בביצוע כמה עברות כלפי המתלוננת, חברתו לשעבר, ובהן עברת פשע - מעשה מגונה שכלל שימוש בכוח106 ואיומים107 אחרי שזו עזבה אותו.
המתלוננת טענה כיהחשוד נישק אותה בכוח, נהג ל ארוב לה ליד ביתה ו ליד מקום עבודתה, הטריד את חבר ה הנוכחי, השליך אבנים על חלונות ביתה, שבר את ה טלפון הנייד שלה ועוד.
מפרוטוקולי דיונים בהארכת מעצרו של החשוד עולה כי הח וקר בתיק הגדיר את ה חשוד כמסוכן.
זאת ועוד, לחשוד היו שני תיקים סגורים משנת 2000 בגיןתקיפת בן או בת זוג.
התיק נסגר באוגוסט 2009 ,ביחידת החקירות בשל היעדר עניין לציבור בנימוק "אירוע מלפני שנה".
משרד מבקר המדינה סבור כי לנוכח חומרת המעשה, לנוכח עברו הפלילי של החשוד ונוכח הפגיעה בקרבן, סגירת התיק בשל היעדר עניין לציבור אינה מתיישבת עם אמות המידה שנקבעו בהנחיה.
הממצאים מצביעים, אם כן, שתיקים נסגרו בשל היעדר עניין לציבור אף שלא עמדו בתנאים הקבועים בהנחיות הספציפיות או בהנחיה הכללית.
מכאן שעל גורמי האכיפה להטמיע במערך התביעה והחקירה את העילות .
101 " עברתהשארת ילד בלא השגחה או במטרה לנטשו " (עוון בנסיבות של רשלנות), לפי סעיף 361 .
לחוק העונשין 102 חומרת המעשה נמדדת, בין היתר, על פי הקריטריונים האלה: העונש הקבוע לעברה בחוק; נסיבות ביצוע העברה; היקף הנזק שגרם המעשה; שכיחותה של ההתנהגות העבריינית הנידונה; השפעת העברה על מרקם חיי החברה ועל סדרי שלטון ומשפט תקינים.
ככל שחומרת המעשה קשה יותר, כך רב העניין בהעמדה לדין.
103 נסיבותיו האישיות של החשוד הן: גילו, מצבו הבריאותי, עברו הפלילי, סנקציות שהוטלו עליו והשלכות ההליך הפלילי לגביו.
104 כך למשל יש להביא בחשבון את מידת הפגיעה בקרבן, את אפשרות תיקון הנזק שנגרם לו, את עמדתו הסלחנית, ככל שקיימת, ואת היכולת להגיע להסדר עם החשוד.
105 לעתים עניין שיש לו ערך ביטחוני, מדיני או ציבורי עשוי לחייב שלא להגיש כתב אישום.
106 עברת "מעשה מגונה תוך שימוש בכוח" (פשע), לפי סעיף 348 .
לחוק העונשין 107 עברת "איומים" (עוון) לפי סעיף192 .
לחוק העונשין 80 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
השונות לסגירה ואת השיקולים המתאימים להן, ולוודא כי אלה נשקלים ומיושמים בצורה אחידה ושוויונית.
המשרד לביטחון הפנים 81 .
הפרקליטות מסרה בתשובתה כי אין בהנחיות כדי לייתר את הצורך בהפעלת שיקול דעת הפרקליט המטפל בתיק בהתאם לנסיבות כל מקרה ומקרה.
הותרת מרחב שיקול הדעת הכרחית ונוגעת ללב עבודת הפרקליט.
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם אם יש מקום להותיר מרחב לשיקול דעת הגורם המקצועי, שיקול הדעת חייב להיות מובנה בהנחיות ומגודר, בייחוד כאשר מדובר במקבלי החלטות רבים, במשטרה ובפרקליטות.
כאמור, הפעלה ראויה של ההליך הפל ילי מבוססת על אמון הציבור ברשויות התביעה ועל האמונה כי הן מקבלות החלטות מתוך שוויון.