HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עצם העלאת הנושא במסגרת עמ"ט מתקדמת מעלה שאלות מקצועיות וערכיות כאחת.
משק המכשירים מהווה מערך עיקרי בזרוע היבשה.
רכש מכשירים והעברת האחזקה של מרבית המכשירים מצה"ל לתעשייה אז רחית מחייבים ביצוע עמ"ט סדורה בצה"ל ובמשהב"ט לבחינת כלל המשמעויות בהיבט המבצעי, הכלכלי, הלוגיסטי והטכני, וכן ניתוח סיכונים מפורט, קודם שיועלה הנושא לאישור מקבלי ההחלטות בצה"ל ובמשהב"ט, כנדרש בהוראות המחייבות.
על אף האמור לעיל, קודם שהושלמה העמ"ט האמורה בצ ה"ל ובמשהב"ט, קיים מנה"ר מו"מ עם החברה והוא אף סיכם אותו לפני שקיבל פטור ממכרז.
על העוסקים ברכש מוטלת החובה והאחריות להיות ערים לכל ההוראות והנהלים המחייבים ולדבוק בהם, הן מטעמים מהותיים והן מטעמי נראות.
ראוי שצה"ל ומשהב"ט ישלימו את העמ"ט בהליך סדור לפני שיקבלו את ההחלטות בנושא ההתקשרות עם החברה.
נוסף על כך, ראוי שמנה"ר לא ינהל מו"מ עם ספקים לרכש, לאחזקה ולפיתוח של טובין ושירותים וכי הוא לא יסכם אותו לפני שצה"ל השלים את העמ"ט לכתיבת אפיונים, הכוללים את תכולות הפיתוח ומפרט המוצר, האמורים להגדיר את תכולות ההתקשרות.
שמירת ערכיות שירות החובה בצה"ל, המתבצע מתוקף חוק שירות , התשמ"ו]נוסח משולב[ הביטחון- 1986 , מחייבת משנה זהירות בהפעלת חיילים במסגרת "שירות מוכר".
שירות זה ניתן לקיים רק בגופים ששמם נקוב בצווי שר הביטחון העומדים בתוקפם ובהתאם להגדרות הדין בלבד.
החברה א ינה נמנית עם הגופים הנכללים בצווי שר הביטחון.
מבקר המדינה רואה בחומרה את עצם גיבוש ההסדר המסתמן על ידי צה"ל ומשהב"ט לשלב חיילים בפעילות החברה, הגם שהוא עדיין לא סוכם סופית.
הביקורת נעשתה "בזמן אמת" תוך כדי תהליך קבלת ההחלטות וביצוע העמ"ט על ידי צה"ל ומש הב"ט בידיעה שהתהליך דינמי, עדיין לא הסתיים וייתכנו שינויים והחלטות בהמשך על ידי הגופים המבוקרים.
משרד מבקר המדינה ער לנחישותם ולחתירתם של מנה"ר ושל ז"י לקדם שיפור חשוב ומהותי של הזמינות המבצעית של משק המכשירים באמצעות העסקה ולכך שחלק מהליקויים שנמצאו תוקנו במהלך הביקורת ולאחריה.
אולם, בביקורת שנעשתה על סדרי עבודת המטה ותהליך קבלת ההחלטות בנושא נמצאו ליקויים תהליכיים משמעותיים הראויים להילמד, וראוי כי מנכ"ל משהב"ט וסגן הרמטכ"ל יתנו דעתם, כל אחד בתחומו, על הליקויים שהועלו בדוח זה, כדי להפיק את הלקחים הנדרשים לעתיד.
מאמצע שנות התשעים של המאה העשרים ואילך מתחוללים שינויים רעיוניים ומתודולוגיים בפעילות הנעשית בתחומי ההסברה והדיפלומטיה הציבורית בזירה הבין-לאומית.
מדינות רבות עושות מעבר אסטרטגי מתפיסות קודמות של תעמולה ממשלתית ל"דיפלומטיה ציבורית חדשה", שנועדה ליצור משיכה והערכה למדינה ומאפייניה בדעת הקהל העולמית לשם קידום מכלול האינטרסים שלהן.
משרד החוץ (להלן גם המשרד), המופקד על הסברת מדיניות ישראל בעולם, ייצוג ענייניה המדיניים וקידום תדמיתה בעולם, מקצה משאבים לפעילות הנעשית בתחומים אלה.
עקב נתוני מחקרים שנעשו בשנים האחרונות במדינות שונות ברחבי העולם, המצביעים ע ל שחיקה גוברת והולכת בתדמיתה הפוליטית, הדיפלומטית, המסחרית והתיירותית של ישראל, החל אגף הסברה ותקשורת במשרד בתהליך הבניית אסטרטגיות חדשות לשיפור התדמית המדינית ב עידן של שינויים טכנולוגיים מהירים, המשפיעים על האופן שבו אנשים צורכים מידע ומגבשים תודעה.
משנת 2003 ואילך אסף המשרד נתונים ממחקרים וסקרים ממוקדים שתרמו לגיבושה של תפיסה חדשה המכוונת להשגת יעדים ארוכי טווח ולהטמעתה במדיניות המשרד, במובחן ממתכונת ההסברה הקלאסית המכוונת להשגת יעדים מדיניים קצרי טווח.
במסגרת תפיסת הדיפלומטיה החדשה במדיניות המשרד הושק פרויקט "מיתוג ישראל" באוקטובר 2006 .
הפרויקט הוצג כהרחבה של אסטרטגיית ההסברה המדינית המסורתית והתבסס על רעיון "המיתוג המדיני" ( "Nation Branding" ) שנוסה במדינות אחרות.
מטרת המיתוג המדיני היא לקדם את תדמית ישראל ולשפר את מיצובה הכולל בדעת הקהל הבין-לאומית באמצ עות השקעת משאבים רבים במיזמים בתחומים חברתיים -כלכליים ושימוש בכלים השאולים מענפי הפרסום והשיווק.
ביולי 2007 , במסגרת החלטתה להקים את מערך ההסברה הלאומי, אישרה הממשלה כי המשרד יוסיף לטפל בפרויקט האמור4 .
עד אפריל 2010 הכין המשרד תכנית עבודה רב-שנתית לפרויקט ל אומי בין-משרדי והגיש .
אותה לאישור ראש הממשלה.
בד בבד עשה פעולות יישומיות בשירות פרויקט המיתוג באמצעות יחידות במטה המשרד ונציגויות שלו.
באוקטובר 2007 אישרה הממשלה את השתתפותה של ישראל בתערוכת אקספו בשנת 2010 "במסגרת "ביתן לאום 5.
ביתן ישראל בתערוכת אקספו שנע רכה במועד הביקורת בשנגחאי בסין הוא .
5 'החלטה מס2496 מ- 28.
פרויקט המיישם את היבטי המיתוג הלכה למעשה ומציג את מכלול היכולות וההישגים של ישראל תחת הכותרת "חדשנות לחיים טובים יותר".
בחודשים מרס-אוגוסט 2010 בדק משרד מבקר המדינה את פעילות משרד החוץ בתחומי הדיפלומטיה הציבורית, ובמסגרת זו נבדקו נושאים אלה: היישום של תפיסת הדיפלומטיה הציבורית החדשה כחלק ממדיניות המשרד, לרבות בנוגע לשיתוף הפעולה הבין-אגפי ולפעילות הנעשית במרחב המקוון; פרויקט "מיתוג ישראל" על מכלול היבטיו; פעילות דיפלומטיה ציבורית במשרדי ממשלה נוספים - במשרד ההסברה וה תפוצות, במשרד התיירות ובמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת); תערוכת אקספו העולמית בשנגחאי.
הבדיקה התמקדה בשנים 2004 -2010 ונעשתה במשרד החוץ, במשרד ראש הממשלה ובמשרד ההסברה והתפוצות.
בדיקות השלמה נעשו במשרד התיירות ובמשרד האוצר.
יצוין כי בעבר בדק משרד מבקר המדינה סוגיות הנוגעות לגופי הסברה בהקשרים ביטחוניים גרידא6.
המעבר מהסברה מדינית לדיפלומטיה ציבורית חדשה .
תמורות ביעדי המשרד לנוכח תדמית ישראל בעולם .
על פי התפיסה שמציג המשרד במסמכי המדיניות שלו מ-2002 ואילך, השגת תדמית בין-לאומית חיובית ומבוססת היא חלק אינטגרלי מצורכי הביטחון הלאומי של מדינת ישראל.
אך בעשור האחרון, אף יותר מבעבר, ובעיקר מתחילת האירועים שכונו "אינתיפאדת אל-אקצה" בספטמבר 2000 , נתון דימויה הציבורי של ישראל במתקפה מתמדת גם במדינות שעמן יש לה יחסים דיפלומטיים תקינים.
ישראל היא בעלת נוכחותתקשורתית גבוהה יחסית למדינות בגודלה .
נתונים שאסף המשרד מלמדים כי ישראל מזוהה בעקביות בתקשורת העולמית עם דימויי קונפליקט ולחימה.
משברים מדיניים כמו מלחמת לבנון השנייה ביולי -אוגוסט 2006 , מבצע "עופרת יצוקה" בעזה בדצמבר2009 , אירוע המשט הטורקי לעבר חופי עזה במאי 2010 ואירועים מדיניים-ביטחוניים שונים, משפיעים על עיצוב תדמיתה של ישראל באמצעי תקשורת בין-לאומיים.
המדינה עדה לביקורת תכופה ולגינויים של מדינות, האו"ם וסוכנויותיו, ארגוני זכויות אדם וארגונים בין-לאומיים אחרים.
יתרה מכך, מחקרי מדיניות שנעשו בשני ם האחרונות מלמדים על התגברות פעולות אנטי-ישראליות הקוראות להטלת חרם, הסטת השקעות והטלת סנקציות על חברות וגופים ישראליים כאמצעי של מאבק אזרחי נגד ישראל.
ממצאי מחקרים שנעשו ביזמת משרד החוץ משנת 2003 ואילך בארצות הברית ובאירופה ובחנו את עמדותיהם של קהלי יעד שונים כלפי ישראל (ראו להלן), לימדו שישראל מוצגת לציבור נרחב ומשפיע בעולם בעיקר כאשר הדברים אמורים בסכסוך הישראלי-ערבי.
ולא עוד, אלא שיש הרואים בישראל חלק בלתי נפרד מן המרחב המזרח-תיכוני, הנחשב לבלתי מפותח, לוקה בחוסר ק דמה, מצוקה כלכלית ואיכות חיים ירודה ולאחד הגורמים המסכנים את היציבות בעולם.
6 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 53 א(2002) , 'עמ39-9 ; דוח שנתי58 א(2007 '), עמ 494-451.
יתרה מכך, מסקנת מחקרים אלה היא כי הדימוי של ישראל אינו משרת את האינטרסים הכוללים שלה בעולם, ויכולתה לקדם את ענייניה הכלכליים-חברתיים בתחומי המסחר, התיירות, השקעות זרות בתעשייה המקומית, המדע והתרבות, נפגעת.
ממצאים שהציגו צוותי עבודה פנימיים במשרד מ -2004 בהסתמך עלמחקרים, ראיונות עומק ודיוני סיעור מוחות מלמדים שבעידן של שינויים טכנולוגיים מהירים, המשפיעים על האופן שבו אנשים צורכים ידע ומגבשים תודעה, יש לגבש תורת עבודה שתתמודד בראש ובראשונה עם שינוי מעמדה של ישראל בקרב מדינות המערב.
בקיץ 2008 הוקם צוות דיון מיוחד לגיבוש ההיערכות בתחום הדיפלומטיה הציבורית בראשות סמנכ"ל תקשורת והסברה דאז (להלן - צוות ההערכה).
מטרת צוות ההערכה הייתה, בין היתר, לנסח את המצע לתכנית העבודה של המשרד ל- 2009 .
במסגרת זו אסף צוות ההערכה דיווחים מהנציגויות בחו"ל בעניין היבטים שונים של פעילותן בתחומי הדיפלומטיה הציבורית.
הדוח שסיכם את עבודת הצוות שימש גם לצורכי הערכת המצב השנתית הכלל- משרדית לשנת 2008 , והוגש להנהלת המשרד באוקטובר2008 (להלן- דוח "הערכת מצב " 2008)7 ".
דוח "הערכת מצב2008 כולל פירוט שלליקויים מהותיים שנמצאו בעבודת המשרד ובעבודת אגף תקשורת והסברה בתחומי הדיפלומטיה הציבורית; המלצות אופרטיביות מפורטות ליישום תפיסת הדיפלומטיה הציבורית החדשה במשרד; והצעות לתכניות עבודה קונקרטיות בתחומים אלה.
המלצותיו האופרטיביות של דוח "הערכת מצב" 2008 לא נדונו בהנהלת המשרד, אך בפועל הוא משמש מסד לתורת ההפעלה של אגף תקשורת והסברה (ראו להלן).
דוח "הערכת מצב" 2008 הבחין הבחנה מפורטת בין הגדרות היסוד והמתודות השונות של הפעילות הדיפלומטית.
כך, "דיפלומטיה מסורתית" ( Diplomacy ) הוגדרה כמערכת של כללים ונורמות המגדירים יחסים בין ממשלות ובין נציגיהן.
מערכת נורמטיבית זו כוללת מבנה ארגוני ותהליכים המתחוללים במשרדי חוץ הנמצאים בקשר זה עם זה ועם נציגי גורמים ממשלתיים אחרים.
בשונה מפעילות דיפלומטיה מסורתית הגדיר דוח "הערכת מצב " 2008 פעילות של "דיפלומטיה ציבורית" והבחין בין שני מונחים: "הסברה מדינית" ( Advocacy )- פעולות תקשורת שיוזם ממשל של מדינה בקרב קהלים זרים כדי לשכנעם, וכך להפכם לערוץ השפעה על מקבלי החלטות במדינותיהם - ו"דיפלומטיה ציבורית חדשה".
על פי הדוח, התפיסה השלטת בהסברה המדינית שבה עוסקים גורמים מקצועיים מטעם משרד החוץ, משרד ראש הממשלה וארגונים נוספים, היא תפיסת "ניהול המשברים".
אי לכך עיקר משאבי ההסברה הן כלפי פנים והן כלפי קהלים זרים בחו"ל מוקדשים להצגת עמדת ישראל במישור המדיני-ביטחוני, תוך כדי שימוש בכלים של דוברות ויחסי ציבור.
אמצעים אלה נועדו לאפשר תגובה מיידית לטענות המופנות כלפי ישראל בזמן אמת ולטפל בהן בטווח הקצר.
לעומת זאת, על פי דוח "הערכת מצב" 2008 ", "הדיפלומטיה הציבורית החדשה נוקטת אסטרטגיות עכשוויות ומשתמשת באמצעים עדכניים שונים ורחבים יותר מאלה שננקטו בעבר לקידום מכלול אינטרסים מדיניים וכלכליים של המד ינה במדינות אחרות ובזירה הבין -לאומית.
פעילות זו מבקשת ליצור למדינה דימוי אטרקטיבי ונשענת על פנייה לציבור ולאו דווקא למקבלי ההחלטות במדינות אחרות.
דיפלומטיה ציבורית חדשה עושה שימוש נרחב, מתוכנן מראש ומובנה באמצעי התקשורת המסורתיים ובכלי המדיה החדשה ויוצרת מידע פרו-אקטיבי באמצעים המוגדרים "עצמה רכה", הנוגעים במיוחד לתחומי סגנון החיים ואיכות החיים של הפרט (תרבות, פנאי, תיירות, אופנה, קולינריה, מדע וטכנולוגיה).
7 דיפלומטיה ציבורית בעולם של שינויים מהירים - הערכת מצב מדינית -בטחונית 2008, אגף תקשורת והסברה, משרד החוץ, ירושלים, אוקטובר2008 .
יצוין כי מסמך זה איננו דוח הערכת המצב השנתית הכללית של משרד החוץ אלא מסמך נפרד ועצמאי שכולל בין היתר מתווה לתכנית עבודה רב שנתית בתחומי הדיפלומטיה הציבורית.
לפעילות זו שותפים לא רק גורמים ממשלתיים רשמיים אלא גם ארגונים בלתי ממשלתיים8 הפועלים לקידום ענייניה של ישראל מנקודת מבטם.
מחקר משותף של מוסד שמואל נאמן בטכניון ומשרד החוץ (להלן - "מסמך נאמן") שפורסם ב-2009 ניתח בהרחבה הגדרות ואפיונים של פעילות דיפלומטיה ציבורית והבהיר שדיפלומטיה .
8 Non Governmental Organizations NGO's -.
ציבורית עוסקת גם בהרחבת הדיאלוג בין אזרחים ומוסדות במדינה אחת ובין אזרחים ומוסדות במדינות אחרות באמצעים שונים, לרבות באמצעות פיתוח והעמקה של קשרים בתחומי הכלכלה, המדע, התרבות והאמנות.
דוח "הערכת מצב " 2008 המליץ על מעבר מתפיסת ההסברה הקלאסית לתפיסה כוללת של דיפלומטיה ציבורית חדשה ונימק את חיוניות המעבר בזו הלשון: "במהלך תהליך הער כת מצב זו עלה הספק, עד כמה ההסברה בדרך המבוצעת היום על -ידי אגף תקשורת והסברה וגורמי ממשל נוספים, אכן יעילה; התברר, כי קיימות אינדיקציות לכך, שאפשר שהפעילות המתמדת סביב המסר הביטחוני-מדיני וההתעקשות על הצגת צדקת ישראל לעולם, גורמת בסופו של דבר לנזק - ההסברה מעצימה את קיומו של הסכסוך במקום להציג את ישראל.
ברמה האסוציאטיבית הסכסוך הופך להיות ישראל, וישראל הופכת להיות הסכסוך".
היישום של תפיסת הדיפלומטיה הציבורית החדשה במדיניות המשרד .
משרד מבקר המדינה בחן את הפעולות שעשתה הנהלת המשרד לאחר שהוצגו לפניה המלצות דוח "הערכת מצב " 2008 .
התברר כי הגם שבמסמכי היסוד של המשרד נעשו שינויים העולים בקנה אחד עם ההמלצות, לא חל שינוי במתודולוגיה ובמאפייני הפעילות השוטפת הנשענים על מסמכים אלה, כפי שיודגם להלן: 1.
הגדרת הפעילות והתפקידים בתחומי הדיפלומטיה הציבורית בתקנון שירות החוץ: תקנון שירות החוץ (להלן - התקנון) מגדיר את המבנה הארגוני של המשרד ואת תחומי פעילותו, וככלל מסדיר את הנורמות וההנחיות לפעילות זו.
התקנון קובע דרכי פעולה ועקרונות לעשיית פעולות שוטפות בחלק מיחידות המשרד.
על פי התקנון המעודכן מינואר 2010 (להלן- התקנון המעודכן), האחריות לפעילות בתחום הדיפלומטיה הציבורית נתונה בידי אגף תקשורת והסברה, המופקד על עיצוב התדמית הכוללת של ישראל והפצתה ברחבי העולם.
האגף הוא המרכז והמוביל את כלל הפעילות המשרדית בתחומי הסברת החוץ והדיפלומטיה הציבורית.
פעילות האגף מכוונת בעיקר למעצ בי דעת הקהל, לרבות אמצעי התקשורת וקובעי המדיניות במערכת הממשלתית והפרלמנטרית.
בתקנון המעודכן מוגדרים תפקידיו של אגף תקשורת והסברה כדלקמן: "פעילותו של האגף מתמקדת בשני תחומים עיקריים: א.
הצגת 'ישראל היפה' והישגיה"; "האגף אחראי על הדי פלומטיה הציבורית של מדינת ישראל ומלווה את הנושאים השונים שבטיפול המשרד (המטה והנציגויות), במטרה להביא להבנה ולתמיכה בעמדות ובמהלכים המדיניים ולקידום האינטרסים הלאומיים של מדינת ישראל, להעמיק ולהרחיב את הידע הכללי של הציבור ברחבי העולם על ישראל, לקדם את תדמיתה ולחשוף את פעילותו של משרד החוץ בעולם ובארץ".
בעניין "הסברה מדינית", התקנון המעודכן קובע כי "פעילות ההסברה של ישראל בחוץ לארץ נועדה להעמיק את הבנת עמדותיה המדיניות של ישראל, להבליט את הישגיה ולשפר את תדמיתה בקרב קובעי המדיניות, מעצבי דעת הקהל והציבור הרחב בארצות השונות".
עוד נקבע שם, כי "משימה זו מוטלת על משרד החוץ באמצעות אגף תקשורת והסברה המופקד על הסברת החוץ".
התקנון אינו מרחיב בנושא "הצגת 'ישראל היפה' והישגיה", אלא רק מציין תחום אחריות זה.
מעיון בהוראות התקנון המעודכן עולה כי הגם שנעשה בו שימוש במונחים "הסברה", "דיפלומטיה ציבורית" ו"ישראל היפה", הוא אינו נותן ביטוי להבדלים בין הדיסציפלינות "דיפלומטיה מסורתית", "הסברה מדינית" ו"דיפלומטיה ציבורית", שדוח "הערכת מצב " 2008 הגדירן והבחין ביניהן.
למעשה אי -אפשר ללמוד מהוראות התקנון כיצד להשתמש במונחים אלה בפעילות השוטפת של המשרד.
בנובמבר 2010 השיבה הנהלת המשרד למשרד מבקר המדינה כי דיפלומטיה ציבורית היא "דיסציפלינה חדשה ודינמית" שהמשרד, כמו משרדי חוץ ברחבי העולם, נתון בעיצומו של תהליך הטמעתה.
במסגרת זו "יוטמעו רבות מהמלצות הערכות המצב השונות וישונה תקנון המשרד בהתאם".
יצוין כי התשובה האמורה נוגעת לתכנית לשינוי ארגוני רחב היקף שהנהלת המשרד שוקדת על הכנתו מ- 2009 .
במועד סיום הביקורת הרפורמה המבנית המתוכננת טרם יצאה לפועל לדעת משרד מבקר המדינה, הגישה החדשה לדיפלומטיה ציבורית שהוצגה להנהלת המשרד ושאותה מ נסה המשרד להטמיע כאמור בתשובתו, צריכה לבוא, בין היתר, לידי ביטוי ברור ומעשי בתקנון המשרד ובנוהלי עבודתו.
מיסוד פעילותו של אגף תקשורת והסברה בתחומי הדיפלומטיה הציבורית: כאמור, אגף תקשורת והסברה אחראי לעיצוב התדמית הכוללת של ישראל והפצתה ברחבי העולם.
תהל יכי העבודה באגף, שיתוף הפעולה בינו ובין יתר אגפי המטה הנוגעים לעבודתו, תוצרי עבודתו ומעמדו כלפי הנהלת המשרד בתהליכי קבלת ההחלטות נבחנו כמה פעמים בידי ועדות בדיקה והערכה פנים-משרדיות.
בנוגע לניסיון לפתח לאגף מתודולוגיית עבודה סדורה עם כלי התקשורת של המדיה החדשה, במסגרת הפעילות שהוא עושה בתחום הדיפלומטיה הציבורית, קבע דוח "הערכת מצב " 2008 כי "הפעילות אינה מספקת ומפוצלת בין מחלקות האגף ומחלקות אחרות מהמשרד".
עוד עלה מהדוח האמור כי יש לבנות "מנגנון אשר יעניק לאגף את האחריות והסמכות המקצועית בנושאי דיפלומטיה ציבורית".
לנוכח ממצאים אלה המליץ דוח "הערכת מצב " 2008 לאגף תקשורת והסברה לעשות כמה פעולות חיוניות, כדלקמן: תכנון אסטרטגי והערכת ביצועים, לשם הגדרת הפעולות הנדרשות ומדידת האפקטיביות שלהן; הגדרת תוצרי שגרה בתחומי הדיפלומטיה הציבורית, במטה ובנציגויות, שיאפשרו נ יהול ידע והערכה שיטתית של הפעולות הנעשות ויספקו בסיס לקבלת החלטות של הנהלת המשרד.
עוד הומלץ, שנציגות מטעם האגף תהיה נוכחת בקביעות בעת קבלת החלטות מדיניות.
בעניין ההכשרה המקצועית לפעילות בתחומי הדיפלומטיה הציבורית נאמר בדוח כי במשרד, ובאגף תקשורת והסברה בפרט, אין מסלול הכשרה מסודר הכולל תאורי ה ופרקטיקה לבעלי התפקידים באגף, והם אינם עוברים תהליך חפיפה מסודר בזמן חילופין בארץ.
אי לכך המליץ דוח "הערכת מצב " 2008 , לפתח "תוכנית הדרכה והכשרה התואמת את תורת העבודה והגדרת תפקידי עובדי האגף; עובדים חדשים הנכנסים לעבודה באגף יעברו הכשרה כחלק מכניסתם לתפקיד".
הביקורת העלתה כי הנהלת המשרד לא דנה בהמלצות דוח "הערכת מצב" 2008 ויישומן בכל האמור בתפקוד אגף תקשורת והסברה והשפעתו על הפעילות הכלל-משרדית.
תיאום הפעילות של אגף תקשורת והסברה עם אגפי המטה התפקודיים: נוסף על אגף ת קשורת והסברה פועלים במשרד שלושה אגפי מטה תפקודיים משרד החוץ 901 .
האמונים על העבודה המקצועית של המשרד.
להלן פירוט תחומי אחריותם בפעילויות הדיפלומטיה הציבורית - המסורתית והחדשה: אגף קשרי תרבות ומדע (קשתו"ם) - מופקד על גיבוש מדיניות הייצוג של המדינה ברחבי העולם בתחום התרבות והמדע.
יעדי האגף הם לקדם ולחשוף פעילות תרבות ומדע ישראליים הנעשית בחו"ל לשם קידום אינטרסים מדיניים, ולהציג את הישגי המדינה בתחומים אלה כדי להשפיע על תדמיתה; אגף כלכלה - אחראי לניהול והכוונה של מדיניות החוץ הכלכלית ולזיהוי האינטרסים הכלכליים והמסחריים של ישראל בחו"ל; האגף לסיוע ושיתוף בין-לאומיים (מש"ב) - מופקד על ניהול, תיאום ועשייה של פעולות השיתוף והסיוע של ישראל, בעיקר במדינות אפריקה, אסיה ואמריקה הלטינית.
זאת בין היתר, באמצעות הגשת סיוע הומניטרי והפעלת מערכת הדרכה בארץ ובחו"ל, בעיקר בנושאי חקלאות, רפואה, יזמות עסקית ופיתוח.
(א) מתוך הבנת הצורך באיגום תקציבי הפעילות של האגפים האמורים בתחומי החפיפה ביניהם וכדי לייעל את עבודתם המשותפת, המליצה כבר ב-2002 ועדת ההיגוי לעשות בדיקה יסודית של תקציבי האגפים התפקודיים - מש"ב, קשתו"ם והסברה.
ואמנם בהצעת התקציב הדו שנתי לשנים 2009 -2010 יוחד סעיף נפרד בתקציב המשרד לחלק מהפעילות המשרדית בתחומי הדיפלומטיה הציבורית.
התקציב הייעודי לפעילות האמורה כלל את פעולות אגף תקשורת והסברה ואגף קשתו"ם עם הפעילות של החטיבה הקונסולרית וחטיבת התפוצות והדתות הנעשית בחו"ל.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המשרד כי "בשנת 2009 בוצעה התקדמות משמעותית לעבר איחוד תקנות התקציב בתחום הדיפלומטיה הציבורית.
צעד זה של איחוד תקציב, מאפשר למשרד, גמישות בניהול תקציביו, הן במטה והן בנציגויות בחו"ל".
מתשובת המשרד עולה כי תהליך איגום תקציבי הדיפלומטיה הציבורית, שבו החל המשרד כאמור ב- 2009 , הוא חלקי ואינו כולל רכיבים הנוגעים לעניין בתקציבי אגף כלכלה ואגף מש"ב, שיש בפעילותם מרכיבים מתחומי הדיפלומטיה הציבורית.
במהלך 2009 הוקמה קבוצת עבודה במשרד, בהשתתפות מנהלי מחלקות מאגף תקשורת והסברה, כדי לגבש את הערכת המצב השנתית בתחומי הדיפלומטיה הציבורית והמיצוב.
מסמך הסיכום של קבוצת העבודה האמורה (להלן - דוח "הערכת מצב" 2009 ) נמסר לחטיבת התכנון המדיני במשרד לשם שילובו בהערכת המצב השנתית המשרדית, ועיקריו הוצגו הן לפני עובדי אגף תקשורת והסברה והן לפני הנהלת המשרד.
דוח "הערכת מצב" 2009 חזר בפירוט על ההמלצה שבדוח "הערכת מצב " 2008 , ולפיה על הנהלת המשרד להקים מנגנון .
הפעלה פנים -משרדי, שיאגד ויסנכרן את פעילות כל יחידות המשרד בתחום .
הדיפלומטיה הציבורית והמיתוג, ובפרט את פעילות האגפים התפקודיים - תקשורת והסברה, קשתו"ם, מש"ב וכלכלה.
כאמור, דרכי היישום של המלצות דוחות אלה טרם נדונו בהנהלת המשרד.
בתשובתו מסר המשרד כי "שני דוחות הערכת המצב לשנים 2008 ו-2009 מהווים, בפועל, את המסד לתורת ההפעלה של אגף תקשורת והסברה בתחומים אלו, בדגש על המרחב המקוון".
סמנכ"ל אגף תקשורת והסברה כתב נוסף על כך, כי אף על פי שאין נוהל עבודה בין-אגפי בתחומי הדיפלומטיה הציבורית, "מתנהל שיתוף פעולה אד הוק בין האגפים הרלוונטיים בכל הקשור לפעילויות" ולחשיפתן 902 דוח שנתי61ב .
של אותן פעילויות באמצעי התקשורת.
הנהלת המשרד הוסיפה בהקשר זה כי אף על פי שאגף תקשורת והסברה הוא "הגורם המובי ל והמתכלל את פעילות הדיפלומטיה הציבורית בשיתוף פעולה עם האגפים התפקודיים", הרי לכל אגף תפקודי ייעוד משלו, ולכן אין מקום ליצור "קשר הדוק מדי" בין "פעילות יצוא" של התרבות והכלכלה הישראלית לבין הפעילות בתחום המיתוג.
כאמור, על פי תשובת המשרד, דוחות "הערכת מצב" 2008 ו- 2009 של אגף תקשורת והסברה משמשים בפועל מסד לתורת ההפעלה של המשרד.
דוחות אלה המליצו להנהלת המשרד לבנות מנגנון שיתאם את פעילות האגפים התפקודיים הנוגעים לתחומי הדיפלומטיה הציבורית, כל אחד בענף התמחותו.
אולם עד כה היקף השיתוף בעבודת האגפים התפקודיים והאגפים המרחביים המתואר בתשובת המשרד אינו משקף מציאות שונה מזו ששררה במשרד לפני יישום תפיסת הדיפלומטיה הציבורית החדשה, ולא נמצא בנוהלי המשרד ביטוי לתיאום ממשקי העבודה בין האגפים האמורים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי הנהלת המשרד תגבש מדיניות אחידה בעניי ן מידת שיתוף הפעולה הרצוי מבחינתה בין אגפי המשרד השונים, ובתוך כך תתחשב בהמלצות של דוחות ההערכה כאמור.
כמו כן, על אגף תקשורת והסברה לקבוע תכנית עבודה אופרטיבית הנוגעת לייעוד וליעדים של המשרד, לשינויים שחלו בסביבה הטכנולוגית - חברתית-תקשורתית ולידע המקצועי הע דכני בתחומי הדיפלומטיה הציבורית.
(ב) אחד מיעדי העל של המשרד שנקבעו בתכנית העבודה לשנת 2010 הוא "דיפלומטיה ציבורית ומיתוג".
תכנית העבודה תולה את השגת היעד הזה בפעילותם של אגף תקשורת והסברה ואגף קשתו"ם בלבד.
לעומת זאת, פעילות אגף מש"ב אינה כלולה בתחום דיפלומטיה ציבורית ומיתוג, אלא בתחום "אג'נדות חדשות - מיצוב ישראל כשותפה לסדר היום העולמי החדש".
יודגש כי גורמים פנימיים בשירות החוץ הביעו עמדה התומכת בהכרה בפעילות מש"ב כחלק בלתי נפרד ממכלול תחומי הדיפלומטיה הציבורית.
בהקשר זה כתב השגריר בהאנוי לסמנכ"ל מש"ב באפריל 2009 כי "מדיניות סיוע חוץ רלוונטית מאוד ככלי השפעה בארגונים בין-לאומיים ובאמצעות הארגונים הבין -לאומיים על מדינות ה- OECD .
ושם יש חשיבות מיוחדת למיתוג-דיפלומטיה ציבורית, שיכולה להסתייע בהילת הסיוע הישראלי".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה כתבה הנהלת משרד החוץ כי "מהות הדיפלומטיה הציבורית הינה רחבה ומגוונת, וכוללת תחומי עיסוק רבים.
בראיית המשרד, למרות שפעילות קשתו"ם מש"ב וכלכלה אינן מוגדרות כפעילויות ליבה קלאסיות בתחומי הדיפלומטיה הציבורית, הרי שבנקודות זמן מסוימות ובתחומי עניין מסוימים - משתלבים תחומים אלה".
זאת ועוד, תהליך היישום של התפיסה החדשה במשרד הוא "תהליך הדרגתי הנמשך מזה כשבע שנים, מתפיסה שבראייתנו אינה עונה עוד בצורה מלאה על האתגרים עמם אנו מתמודדים, ולכן מתבקש שינוי ארגוני".
סמנכ"ל תקשורת והסברה השיב כי "מדובר בתהליך אבולוציוני של למידה המתרחשת לאורך זמן".
ממלא מקום המנכ"ל הוסיף, כי "התהליך הוא נגזרת הכרחית של השינויים המתחייבים בתהליכי העבודה ובמבנה של משרד החוץ והתאמתם לעולם עמו אנו מתמודדים עתה.
במסגרת זו יאוחד הטיפול בעולם הדיפלומטיה הציבורית (כולל ההסברה הקלאסית, המיתוג, קשרי התרבות והמדע, אתגר הדה-לגיטימציה והלוחמה המשפטית נגד ישראל, כמו גם עולם של מדיות חדשות) תחת מסגרת ארגונית אחת בראשה יעמוד משנה למנכ"ל לדיפלומטיה ציבורית".
לנוכח הממצאים העולים ממסמכי המדיניות של המשרד מן הראוי לבחון את דרכי היישום של יעדי העל בתחומי הדיפלומטיה הציבורית, ול קבוע בבירור מה הן הפעילויות הנכללות בתחומים אלה ואילו אגפים שותפים להן.
תהליך ההטמעה של הדיפלומטיה הציבורית, שהמשרד נתון כאמור בעיצומו, ראוי כי ייעשה על יסוד מערך תפקידים ופעולות מוגדר.
הדבר יכול לסייע למשרד בקידום הפעילות הארגונית הכוללת הנעשית במסגרת השינוי המבני המקיף שהמשרד מתכנן.
שיתוף הפעולה הבין-אגפי 1.
האגפים המרחביים במטה המשרד מרכזים, מתאמים, מתקצבים ומאשרים את פעילות הנציגויות בחו"ל בכל התחומים, ובעיקר את הפעילות המדינית של הדיפלומטיה הבין -ממשלתית הקלאסית (ראו לעיל) 9 .
החלוקה בין האגפים המרחביים נעשית על פי החלוקה הגאוגרפית בין מדינות היעד שבהן יש לישראל נציגויות רשמיות.
מינואר 2006 ואילך הופעלה רפורמה תקציבית במטה המשרד (להלן- הרפורמה), כדי לכונן שיטת עבודה שבה האגפים המרחביים מקבלים את המשאבים הדרושים לשליטה מלאה בניהול מדיניות החוץ במרחבים שבאחריותם.
הרפורמה התבססה על העברת השליטה בניהול התקציב וכוח האדם, שהייתה נתונה בידי האגפים תקשורת והסברה, קשתו"ם ומש"ב, לאגפים המרחביים.
דוח ביקורת ומבדק פנים על הרפורמה שפורסם במאי 2008 (להלן- דוח המפכ"ל) מצא, בין היתר, שבשל הרפורמה נפגמה אחידות הניהול של משאבי המשרד ונחלשה יכולת השליטה המרכזית של המטה.
עוד קבע דוח המפכ"ל, כי בפועל, לאחר יישום הרפורמה, לא הוגדרו ממשקי עבודה סדורים בין האגפים המרחביים ובין האגפים התפקודיים שצוינו; המטה לא נתן לנציגויות בחו"ל הנחיות ברורות כיצד לנהל את תקציבי הדיפלומטיה הציבורית וליישם באופן מושכל את תכניות העבודה השנתיות.
ממצאי דוח המפכ"ל נתמכים גם בדוח "הערכת מצב " 2008 , שהדגיש כי במסגרת הרפורמה האמורה, הסמכות לקבוע את סדר העדיפויות בהקצאת המשאבים לאגפים המרחביים ובתוכם ניטלה מאגף תקשורת והסברה, וכי "לא מתנהל תהליך מוסדר של תיעדוף המשאבים".
נוסף על כך קבע דוח "הערכת מצב " 2008 ש"הפיקוח על מימוש סדר העדיפויות המשרדי על-ידי הנציגויות רופף ומותיר בידן מרחב תמרון בלתי סביר; ככלל, תהליכי הבקרה והביקורת ותהליכים מסודרים של הפקת לקחים הינם ספוראדיים".
לנוכח ממצאי דוח המפכ"ל והמלצו תיו הקימה הנהלת המשרד צוות לבחינת הרפורמה התקציבית בראשות המשנה למנכ"ל, מר רפי ברק (להלן - צוות הבחינה).
ראשי האגפים התפקודיים טענו לפני הצוות האמור כי אף על פי שהם מופקדים על הפעילות בתחומי הדיפלומטיה הציבורית ונושאים באחריות המקצועית לתוצאותיה, אין להם סמכות לכוון את חלוקת התקציב בנציגויות ולעקוב אחר אופן ניצולו בפועל.
צוות הבחינה דחה את הטענות האלה ואשרר את מימוש הרפורמה, בתוספת כמה המלצות מינהליות, ובראשן ההמלצה לפרסם "מסמך רענון", שיזכיר מה הם הנהלים וההנחיות לפעולות הנציגויות בחו"ל, דרישות התיאום ותהליכי העבודה בין האגפים ותחומי האחריות והסמכות שלהם.
בדצמבר 2009 הציג צוות הבחינה את מסמך הסיכום לפני מנכ"ל המשרד.
לנוכח טענות ראשי האגפים התפקודיים כנגד הרפורמה הורה המנכ"ל לצוות הבחינה לבדוק שוב את העניין ולהציע פתרון לבעיה האמורה.
בתום ישיבה נוספת המליץ צוות הבחינה להדק את התיאום בין האגפים המרחביים ובין האגפים התפקודיים באמצעות ישיבת תיאום בין ראשי האגפים האמורים שתתקיים מדי רבעון, תתועד ותדווח ישירות למנכ"ל ולמשנה למנכ"ל.
עוד המליץ הצוות שתכניות העבודה של הנציגויות והאגפים המרחביים בתחומי ההסברה והתרבות יאושרו במשותף בידי האגפים המרחביים, אגף תקשורת והסברה וקשתו"ם.
האגפים המרחביים והאגפים התפקודיים שווים אלה לאלה מבחינת המדרג הארגוני 906 דוח שנתי61ב .
נמצא כי החלטות צוות הבחינה שהוקם בעקבות דוח המפכ"ל והמלצותיו לא נתנו מענה שלם לצורך לרכז ולייעל את הפעילות המשרדית בתחומי הדיפלומטיה הציבורית.
במתכונת הקיימת של הרפורמה התקציבית, אין לבעלי ה סמכות המקצועית בתחומים אלה (ראשי האגפים התפקודיים) סמכות מינהלית להשפיע על חלוקת התקציבים בנציגויות ולבקר את אופן ניצולם בפועל.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין ממלא מקום סמנכ"ל אגף קשתו"ם כי אף על פי שהרפורמה לא צמצמה את האחריות של אגף קשתו"ם לפעילות הנעשי ת בנציגויות בחו"ל ואת רמת המעורבות שלו בהן, הרי ש"היכולת להחליט ולפתור בעיות הוגבלה ויצרה סרבול ועיכוב בקבלת החלטות.
ההמלצה לקיים ישיבת תיאום בין האגפים המרחביים לתפקודיים מדי רבעון, שתתועד ותדווח למנכ"ל, אכן לא קוימה".
גם הליך האישור של תכניות העבודה בתחום התרבות נעשה "באיטיות ופרטניות יתר, מה שמעכב מאד את אישור התוכניות לנציגויות", אפילו ברבעון שלם.