HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
171 לתביעה המשטרתית בלעדיות בנוגעלתיקי תעבורה.
לפרקליטות בלעדיות בנוגע לעבירות המתה.
172 ,היחידה לתיאום המאבק בגזענותדוח שנתי (2019 '), עמ72 .
| 432 | המשטרה מסרה בתשובתה כי בחטיבת התביעות מתקיימות הדרכות בנושא זה כחלק .
מתוכנית ימי העיון השוטפים של מערך התביעות, מתוך הבנה כי חשוב ביותר שמערך זה יכיר .
את מאפייני קהילת יוצאי אתיופיה לשם טיפול בתיקים הנוגעים לבני הקהילה.
אופיין ומהותן של ההכשרות התרבותיות .
בתוכנית המשטרתית ובתוכנית של ההכשרות התרבותיות שהתבצעו בעקבותיה נעשה שימוש .
בהצגות ובסרטים על יוצאי אתיופיה, וכמו כן התקיים מפגש עם נציגי הקהילה, והתקיימה .
היכרות עם מנהגי הקהילה, עם מאכליה ועם חגיה.
בדוח הצוות הבין-משרדי תואר כי תוכנית ההכשרה התרבותית של המשטרה כוללת קיום .
סדנאות בתחנות המשטרה בשיתוף גורמים מהקהילה, לימוד "מאפייני הקהילה והתרבות .
הייחודית" כחלק מכלל התרבויות הייחודיות בארץ בקורסי השוטרים ובהכשרות בכל הדרגים, .
קיום פורומים עיתיים משותפים לשוטרים ולמפקדים בתחנות ולמנהיגי הקהילה ולצעיריה, .
העמקת ההכשרה התרבותית בקרב משרתי המשטרה בכל הנוגע לאוכלוסיית יוצאי אתיופיה .
עוד צוין בדוח הצוות הבין -משרדי כי " קיימים חילוקי דעות בקרב נציגי הקהילה ופעילים .
חברתיים ביחס לתוכנית זו, ויש מי שרואים בהתמקדות ב'כשירות תרבותית ' תכנית המתעלמת .
מן העובדה כי רוב יוצאי אתיופיה בישראל הם ילידי הארץ, והדגש על הפערים התרבותיים כמי .
שעומדים בשורש משבר האמון חוטא למציאות".
משרד מבקר המדינה ממליץ למשטרה, בכל הנוגע להכשרה תרבותית בנושא יוצאי .
אתיופיה, להתמקד בשוני בין התרבויות, בהבנת גורמים סביבתיים והטיות תרבותיות של .
קהילת יוצאי אתיופיה בהתחשב בכך שרובם ילידי הארץ.
הערכת האפקטיביות של תוכניות ההכשרה .
כאמור, בתוכנית המשטרתית נקבע כי כדי להעריך את האפקטיביות של התוכנית יבוצעו סקרי .
אמון ציבור בקרב יוצאי אתיופיה.
בסיכום דיון בנושא "רב -תרבותיות במשטרת ישראל", שהתקיים בדצמבר 2016 בהובלת .
חטיבת תכנון וארגון במשטרה, הוחלט כי אגף התכנון יהיה אחראי ליצור כלי מדידה לנושא, .
במישור התחנה והיחידות, על מנת לבחון אם המשטרה "פועלת בכיוון הנכון".
קידום של הרב-תרבותיות בפעילות המשטרה (כגון: חש יבה רב-תרבותית כ חלק מתפיסתו .
המקצועית של השוטר ובאופן שהוא משרת את האזרח , היכרות עם הקהילות השונות .
שבחברה הישראלית ושימוש במערך מתנדבים כפלטפורמה לרב-תרבותיות ולהגברת אמון .
| 433 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה המשתתפים בדיון ציינו כי המשטרה קבעה יעדים שנתיים מדידים לפעילות פנים וחוץ ארגונית, .
וכי המשטרה צריכה לקיים בדיקה שבמסגרתה תבחן באיזו מידה היא עצמה נתפסת כרב- .
בפברואר 2020 התקיים במשטרה דיון בנושא "תוכנית עבודה משותפת - גיוון תרבותי", .
בהשתתפות נציגי אגף ההדרכה והיחידה לגיוון תרבותי.
בדיון צוין "קשה למדוד את הכשירות .
נציגת המשטרה מסרה לצוות הביקורת ביולי 2020 כי המשטרה אינה סבורה כי ניתן למדוד .
את האפקטיביות וההשפעה של הדרכות בנושא כשירות תרבותית על הכשירות המנטלית של .
בשיחה שקיים צוות הביקורת עם ראש היחידה לגיוון תרבותי בינואר 2021 היא אישרה .
שטרם התבצעו בקרות ומדידות יעילות של תוכניות שבוצעו עד כה, אולם נושא הבקרה ובחינת .
האפקטיביות נכלל בתוכנית העבודה של היחידה לשנת 2021.
,מומלץ כי במסגרת הבקרה המתוכננת על תוכנית העבודה של היחידה לגיוון תרבותי .
היחידה תבחן את האפשרות להשתמש בסקרי אמון הציבור שהמשטרה מבצעת לבחינת .
השפעת ההכשרות התרבותיות ויעילותן.
יצוין כי סקרי האמון מציגים את הנעשה בכל .
תחנה, ומה יוצאי אתיופיה באותו אזור חושבים שיש לעשות על מנת לשפר את .
תחושותיהם ביחס למשטרה.
המשטרה מסרה בתשובתה כי היא מקבלת את ההמלצה.
המשטרה השקיעה בשנים האחרונות משאבים בנושא ההכשרות התרבותיות לשוטרים .
בשטח, ולעומת זאת גופי המטה שעוסקים בטיפול בתלונות על שוטרים קיבלו הכשרה .
במבחן התוצאה , סקרי האמון ושביעות הרצון של יוצאי אתיופיה .
ותחושותיהם בשטח מעידים כי לא חל שינוי ניכר ביחסם כלפי המשטרה.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשטרה לקיים בקרב כלל השוטרים, לרבות מהמטה .
ומהפיקוד, הכשרות תרבותיות אפקטיביות, וכן להכשירם לנקוט אמצעי ענישה מחמירים .
כלפי שוטרים שנוהגים בגזענות ולפרסם בציבור את אופן הטיפול במקרים אלה.
פעולות אלה עשוי למגר תופעות של שיטור יתר ולהגביר את אמון הציבור במשטרה.
המשטרה מסרה בתשובתה כי מדובר באתגר ארגוני משמעותי ונרחב שיש לו השפעות על .
אגף ההדרכה מוביל תפיסה לפיה המפקד משמש גם כמחנך.
במסגרת תפיסה זו, נבנתה עבור הפיקוד תוכנית הכשרה ייעודית ממוקדת בכשירות תרבותית.
מאז הקמת היחידה לשוויון מגדרי וגיוון תרבותי לפני שנה, היא גם משקיעה מאמצים רבים .
בייעול ההכשרות התרבותיות בשטח ועוסקת בהנגשת המידע לכלל השוטרים.
להכשרת גופי המטה ותמשיך להרחיב את פעילותה בשנת 2021.
| 434 | הכשרה תרבותית במרכז להכשרה ולהשתלמות .
המרכז להכשרה ולהשתלמות שופטים אחראי מתוקף תפקידו להכשרתם ו להדרכתם של .
במסגרת תפקידו מקיים המרכז הכשרות והדרכות.
שש השתלמויות לשופטים, ש בהן נושא הגיוון התרבותי נידון במישרין או בעקיפין.
ההשתלמויות עסקו בנושאים כגון עבירות מין וסחר בבני אדם, סוגיות בדיני משפחה, סוגיות .
בדיני ראיות, קטינים ונוער.
השתלמויות הללו נסבו על המגזרים השונים בחברה הישראלית.
בהשתלמות שהתקיימה בנושא תקשורת בין-אישית התקיים פאנל שעסק בנושא ההנגשה .
התרבותית, ואחת מדוברות הפאנל התמקדה במישרין בסוגיה בקרב האוכלוסייה האתיופית.
שתי השתלמויות שהתקיימו בשנת 2019 .
עסקו ספציפית באוכלוסיית יוצאי אתיופיה .
מומלץ כי המרכז להכשרה ולהשתלמות שופטים יקיים בקרב שופטים הכשרות ממוקדות .
שבהן יידונו מאפייני קהילת יוצאי אתיופיה, מאפייניהם התרבותיים, נ תונים בעניינם .
והגורמים לשיטור היתר בקרב אוכלוסייה זו, טענות פרופיילינג ועוד.
מדינת ישראל היא חברה רב-תרבותית ובה מגוון אוכלוסיות בעלות מאפיינים ייחודיים.
שירות המדינה (מינויים), התשי"ט-1959 , תוקן בשנת2000 באופן שנוספה בו חובתייצוג הולם .
בקרב העובדים בשירות המדינה173" :, כדלקמןבקרב העובדים בשירות המדינה, בכלל הדרגות .
והמקצועות, בכל משרד ובכל יחידת סמך, יינתן ביטוי הולם, בנסיבות העניין, לייצוגם של בני .
שני המינים, של אנשים עם מוגבלות, של בני האוכלוס ייה הערבית, לרבות הדרוזית .
והצ'רקסית, של מי שהוא או שאחד מהוריו נולדו באתיופיה, של בני האוכלוסייה החרדית ושל .
עולים חדשים" (להלן - ייצוג הולם).
החלטת ממשלה משנת 2015174 קבעה כי יש בכוחם של יוצאי אתיופיה לתרום תרומה .
משמעותית ולהוביל בחברה הישראלית ובקהילה עצמה.
על מנת לאפשר ליוצאי אתיופיה .
לפרוץ את תקרת הזכוכית, יש לאתר מנהיגים מקרב יוצאי אתיופיה לקדמם ולאפשר להם .
להשתלב בעמדות מפתח בחברה הישראלית.
יש לפעול למיגור הדעות הקדומות, בין השאר .
על ידי הגדלת מספר יוצאי אתיופיה המשמשים גורמי סמכות ומובילים חברתיים במגזר .
הציבורי, הפרטי והאקדמי.
החלטת ממשלה משנת 2016175 קבעהיעד לייצוג הולם בשירות המדינה ליוצאי אתיופיה (למי .
שהוא או אחד מהוריו נולדו באתיופיה ) באופן ששיעור ייצוגם בשירות המדינה לא יפחת .
משיעורם בקרב כלל ה אוכלוסייה.
173 סעיף15 א לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט-1959.
174 החלטת הממשלה324 (31.
175 החלטת הממשלה1065 (28.
| 435 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה ייצוג הולם במשטרה .
המשטרה פועלת בקרב כלל האוכלוסייה במדינה ונותנת שירות לכול, מתוך הכרה בשונות .
התרבותית הקיימת בה והבנתה.
חלק מרכזי במדיניות המשטרה, מכוון לשילוב כלל .
האוכלוסיות בחברה הישראלית בקרב המשרתים בשורותיה, תוך תפיסה כי ייצוג הולם בקרב .
המשרתים בה יגביר את אמון הציבור במשטרה ויסייע למציאת פתרונות הולמים לבעיות .
כפועל יוצא מכך בוצעו במשטרה במשך השנים פעולות רבות לצורך איתור ומיון של .
יוצאי אתיופיה המתאימים לשרת כשוטרים ולצורך גיוסם לשורות המשטרה.
בשנת 2014 על פי החלטת ראש אמ"ש במשטרה הושם דגש על גיוס יוצאי אתיופיה למשטרה, .
על קידומם, וכן על פיתוח והגברה של המודעות ליוצאי אתיופיה.
לצורך קידום הנושא הוקם .
צוות שעסק בנושא הגיוס והקידום כדי להגדיל את מספר השוטרים יוצאי אתיופיה בארגון וכן .
לפעול להגדלת מספר הקצינים יוצאי אתיופיה בארגון.
בשנת 2015 מונתה ראשאמ"ש לראש .
ועדת ההיגוי אשר גיבשה את התוכנית המשטרתית, שבמסגרתה הושם דגש גם על תחום .
הגיוס והקידום של יוצאי אתיופיה במשטרה.
במסגרת התוכנית המשטרתית, המשטרה הציבה לעצמה יעד גיוס ולפיו שיעור הגיוסים בקרב .
יוצאי אתיופיה יעמוד על 3% מכלל הגיוסים.
בלוח להלן מוצגים נתוני הגיוס של יוצאי אתיופיה .
במשטרה בשנים 2014 - 2020.
לוח18: ,נתוני הגיוס של יוצאי אתיופיה במשטרה 2014 - 2020 .
נגדים מג"ב תובעים קצינים סה"כ גויסו % מכלל .
2020 57 8 2 4 64 4% .
,נתוני המשטרהבעיבוד משרד מבקר המדינה.
המשטרה פעלה במשך השנים להתאמת תנאי הגיוס והקידום של יוצאי אתיופיה למאפייני .
הקהילה על מנת לאפשר להם להתקבל לארגון ולהתקדם בו.
המשטרה מצאה כי יש נתונים .
ומבחנים אשר מנבאים את מידת ההתאמה של מועמדים מכלל האוכלוסייה לשירות במשטרה, .
אולם אינם מנבאים את מידת ה התאמה של יוצאי אתיופיה לשירות.
על כן כיום נתונים ומבחנים .
אלו אינם מהווים חסם בפני יוצאי אתיופיה.
למשל, התברר כי מבחני הדפ"ר 176 גורמים להטיה .
תרבותית, ולפיכך הם אינם משקפים את יכולת הביצוע בפועל של יוצאי אתיופיה במשטרה .
ואינם מנבאים את הצלחתם במילוי תפקידם.
אי לכך, בנוגע ליוצאי אתיופיה בוטלו מבחני .
176 דירוג פסיכו-טכני ראשוני.
| 436 | הדפ"ר כתנאי סף לגיוס.
עוד התברר למשטרה כי מבחני הכשרים הם בעלי הטיה תרבותית, .
ולפיכך אף הם אינם משקפים את יכולת הביצוע בפועל של יוצאי אתיופיה ואינם מנבאים את .
מידת הצלחתם במילוי תפקידם במשטרה.
לכן בוטל מבחן הכשרים כתנאי ליציאה לקצונה.
בשנת 2020 שירתו במשטרה כ-31,000 שוטרים, מהם כ-1,000 יוצאי אתיופיה, ששיעורם כ-3% .
5%) מ-20,123 הנגדים במשטרה היו יוצאי אתיופיה.
(1%) מ-6,317 הקצינים ששירתו במשטרה היו יוצאי אתיופיה.
בשירות החובה במשטרה177 .
שירתו בשנת2020 כ-4,500 שוטרים, מתוכם כ-200 (4% .
) יוצאי אתיופיהשיעור שוטרות הקבע .
יוצאות אתיופיה, מכלל משרתי הקבע יוצאי אתיופיה, עלה מכ-10% בשנת2015 לכ-21% .
תרשים24: ,משרתים יוצאי אתיופיה במשטרה ביחס לכלל המשרתים 2020 .
משטרת ישראל, מצגת בנושאחיזוק האמון בין משטרת ישראל לבין קהילת יוצאי אתיופיה ( 26.
,משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את שיעור הייצוג ההולם של יוצאי אתיופיה במשטרה .
עם זאתבקרב הקצינים ובעלי התפקידים הבכירים בארגון מכהנים .
72 יוצאי אתיופיה ששיעורם כ -1% מכלל בעלי התפקידים האמורים.
המדינה ממליץ למשטרה לפעול להגדלת שיעור הייצוג ההולם של יוצאי אתיופיה, .
בפרט, בקרב הקצינים ובעלי הדרגים הבכירים בארגון.
המשטרה מסרה בתשובתה כי היא מכירה בחשיבות הרבה של ייצוג שיטור רב-תרבותי ופועלת .
להגדלת שיעור אוכלוסיית יוצאי אתיופיה בקרב הקצונה הבכירה בארגון ולשילובם בתפקידי .
מפתח משמעותיים, תוך תפיסה כי ייצוג הולם בקרב המשרתים יתרום להגברת אמון הקהילה .
במשטרה, להעמקת שיתוף הפעולה ו ל יצירת ערוץ הידברות עם גורמי הפיקוד.
"בכלל זה מג"ב והמשטרה "הכחולה מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 437 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה ייצוג הולם במח"ש .
במח"ש הועסקו בינואר 2021 כ-100 עובדים ומהם שלושה עובדים יוצאי אתיופיה- חוקר, .
פרקליטה וסטודנט במערך החקירות, ששיעורם 3% .
באוגוסט 2020 במסגרת הרפורמה שבוצעה במח"ש, כתב שר המשפטים לממלא מקומו של .
מנכ"ל משרד המשפטים כי "חוק שירות המדינה (מינויים) קובע כי בכלל התפקידים בשירות .
המדינה יש לתת ייצוג הולם ולשלב עובדים המשתייכים לקבוצות אוכלוסייה מסוימות.
סבור כי יש חשיבות גדולה ומיוחדת ליישום מוגבר של מדיניות זו במח"ש, בדגש על שילוב .
עובדים בני קהילת יוצאי אתיופיה, החברה הערבית והאוכלוסייה החרדית.
כבר עתה בהעסקה מגוונת, ובכוונתי להמשיך במגמה זו ולחזקה.
לפיכך, הנהלת מח"ש תציג .
לי בתוך 60 יום תכנית להמשך קידום העסקת עובדים הנמנים עם קבוצות האוכלוסייה .
משרד מבקר המדינה ממליץ להרחיב את היקף ההעסקה המגוונת במח"ש בכלל ואת .
השילוב של עובדים יוצאי אתיופיה בתפקידים בכירים בפרט.
ייצוג הולם בפרקליטות .
הפרקליטות היא גורם מכריע בניסוח כתבי אישום ובבחירת סעיפי העבירה שבה יואשם חשוד.
לפיכך, חשיבות רבה נודעת לבקיאותם של הפרקליטים בנושא הגיוון התרבותי.
והעסקה מגוונת של פרקליטים יוצאי אתיופיה בפרקליטות עשויה להעמיק את ההיכרות עם .
אוכלוסיית יוצא אתיופיה, על מאפייניה ם התרבותיים ועל ייחודיותם.
לשפוך אור על גורמים לשיטור יתר, לגזענות ולפרופיילינג כלפי אוכלוסייה זו.
משמשים "שער כניסה" של החשוד לעולם המשפט.
החלטותיהם של הפרקליטים, אופן .
כתיבת כתבי האישום והטענות ובחירת סעיפי האישום הם בעלי השפעה מכרעת על הכרעת .
הדין בעניינו של החשוד.
הכשרה תרבותית ראויה בשילוב עם היכרות מעמיקה של פרקליטים .
יוצאי אתיופיה עשויות להשפיע על אופן הטיפול בתיקים רבים.
בפרקליטות הועסקו בסוף שנת 2019 כ-2,000 עובדים.
בשנה זו הועסקו בפרקליטות 42 .
עובדים יוצאי אתיופיהששיעורם כ-2% ,מכלל העובדיםובהם 13 ,פרקליטים14 ,מתמחים .
שישה עובדים מינהליים, שלושה סטודנטים, שני חוקרי מח"ש וארבעה בני ובנות שירות לאומי.
לוח 19: ,מועסקים יוצאי אתיופיה בפרקליטות המדינה 2017 - 2019 .
יוצאי אתיופיה פרקליטים מתמחים עובדים .
מינהליים סטודנטים חוקרי .
2017 1,830 38 (2% ) 8 14 8 7 0 .
2018 1,875 38 (2% ) 12 10 7 6 0 .
2019 2,000 42 (2% ) 13 14 6 3 2 .
פרקליטות המדינה, דוחות שנתיים לסיכום השנים2017 ,2018 ו-2019 .
| 438 | משרד מבקר המדינה ממליץ לפרקליטותלהמשיך לפעול להגדלת שיעור העובדים יוצאי .
אתיופיה בפרקליטות, ובפרט בתפקידי פרקליט.
ייצוג הולם בסניגוריה הציבורית .
בשנת 2020 הועסקו בסניגוריה הציבורית238 עובדים (עורכי דין, עובדי מינהלה, מתמחים .
וסטודנטים), מהם שישה עובדים יוצאי אתיופיה (שלושה עורכי דין ושלוש ה מתמחים) .
בסניגוריה מועסקים כ-850 עורכי דין חיצוניים (נותני שירות .
במיקור חוץ), ובשנת 2020 היו17 (2% .
) מהם עורכי דין יוצאי אתיופיה .
משרד מבקר המדינה ממליץ לסניגוריה הציבורית לפעול להגדלת שיעור העובדים יוצאי .
אתיופיה בסניגוריה ובקרב עורכי הדין הנותנים שירות במיקור חוץ.
בתשובה שמסרה הסניגוריה הציבורית למשרד מבקר המדינה באפריל 2021 היא ציינה כי היא .
מקבלת את המלצת המבקר לפעול להגדלת היקף המועסקים יוצאי אתיופיה, וכי היא רואה .
בכך חשיבות רבה ובכוונתה לפעול ליישום המלצה זו.
ייצוג הולם בשירות בתי הסוהר .
בשנים 2016 - 2019 גייס השב"ס 115 סוהריםיוצאי אתיופיה.
בשב"ס נמצא (בדומה למשטרה) .
כי מבחני הדפ"ר אינם משקפים נכונה את סיכוייהם של יוצאי אתיופיה להצליח כסוהרים .
בשב"ס, ובעקבות כך הוחלט שלא להתחשב במבחן הדפ"ר במסגרת תהליך הגיוס של .
סוהרים יוצאי אתיופיה.
אומנם המועמדים נבחנים במבחן זה, אך התאמת המועמדים יוצאי .
אתיופיה לעבודה בשב"ס נקבעת על פי ימי הגיבוש, ריאיון אישי ויתר ההליכים המקובלים .
בשנת 2020 שירתו בשב"ס כ-9,300 אנשי סגל, כ-500 (כ-5.
מהם) יוצאי אתיופיה40 (2% ) .
קצינים בארגון הם יוצאי אתיופיה .
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את השב"ס על שיעור ייצוג הולם גדול ( 5.
יוצאי אתיופיה בארגון.
עם זאת, לנוכח העובדה כי בשב"ס משרתים 40 קצינים יוצאי .
אתיופיה (2% מכלל הקצינים) משרד מבקר המדינה ממליץ לשב"ס לפעול להגדלת .
שיעור הייצוג ההולם ליוצאי אתיופיה בקרב הקצינים בארגון.
בתשובת השב"ס למשרד מבקר המדינה מאפריל 2021 נמסר כי אכן יש לפעוללהגדלת .
שיעור הייצוג ההולם לקצינים יוצאי אתיופיה, וכי השב"ס נערך לפעולות שונות כדי ליתן מענה .
| 439 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה הגדרת גזענות והעמדה לדין בגינה .
האמנה הבין-לאומית של האו"ם בדבר ביעור כל צורות האפליה הגזעית קובעת, בין היתר, כי .
כל מדינה מתחייבת לשמור על זכויות כל אדם באשר הוא אדם, ללא הבחנה בין גזע, צבע או .
מוצא (לאומי או אתני) ולהבטיח את שוויונו בפני כל חוק.
בין השאר קובעת האמנה כי על .
המדינות מוטלת החובה שלא לעסוק בשום פעולה שבאפליה גזעית נגד בני אדם, קבוצות בני .
אדם או מוסדות, לא לתת חסות לאפליה גזעית, וכן לנקוט את כל האמצעים שנמצאו יעילים .
לבחינת המדיניות הממשלתית כדי לוודא שזו אינה גורמת לאפליה, ובמקרה הצורך לבטל את .
מדינת ישראל חתמה על האמנה בשנת 1966178 .
בחוק העונשין, התשל"ז-1977 (להלן- חוק העונשין), יוחדו כמה סעיפים לעבירות שעניינן .
עבירה אחת עניינה איסור פרסום הסתה לגזענות ואיסור החזקת פרסום גזעני, איסור על .
הסתה לאלימות ועל החזקת פרסום כאמור.
גזענות הוגדרה בחוק העונשין 180 ,כ"רדיפה .
השפלה, ביזוי, גילוי איבה, עוינות או אלימות, או גרימת מדנים כלפי ציבור או חלקים של .
האוכלוסייה, בשל צבע או השתייכות לגזע או למוצא לאומני-אתני".
בסעיף 144 'ולחוק העונשין נקבע כי אדם העובר עבירה181 מתוך מניע של גזענות או של עוינות .
כלפי ציבור מחמת דת, קבוצה דתית, מוצא עדתי, נטייה מינית או היותם עובדים זרים, דינו - .
כפל העונש הקבוע לאותה עבירה או מאסר עשר שנים, לפי הקל בהם.
ניתן להאשים אדם בביצוע עבירת ההסתה לגזענות רק כאשר הגזענות מופנית כלפי אדם בגין .
צבע, השתייכות לגזע או למוצא לאומי -אתני, ולעומת זאת כאשר מדובר בהאשמת אדם .
בעבירה מתוך מניע גזעני (ובשל כך להחמיר את העונש בגין הנסיבה המחמירה של הגזענות) .
ניתן לייחס את הנסיבה גם כאשר נסיבות ביצוע המעשה נוגעות לדת, לקבוצה דתית, למוצא .
עדתי, לנטייה מינית או להיות מושא העבירה עובד זר.
לעתים ביצוע העבירה יכול להיות .
על פי מדיניות האכיפה של הפרקליטות, במקרים מעין אלו יש לבחון .
מהו המניע הדומיננטי לביצוע המעשה.
לנוכח רגישות ההעמדה לדין בנושאים אלו, הגשת .
כתב אישום בעבירות אלו טעונה אישור מראש של היועץ המשפטי לממשלה 182 .
לשכת המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים) עוסקת בתחום המשפט הפלילי .
בעבירות ובנושאים הנוגעים לביטחון המדינה, שיש להם ה שפעות רוחביות ניכרות.
אחראי המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים) להתוויית מדיניות בנושא מניע גזעני, .
ובכלל זה לריכוז הטיפול בתחום העבירות שעניינן חופש הביטוי.
במסגרת זו מחליט המשנה .
לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים) לפתוח בחקירה פלילית נגד חשודים בביצוע עבירות .
178 ישראל חתמה על האמנה במרץ1966 , אישררה אותה בינואר1979 , והאמנה נכנסה לתוקף לגבי ישראל בפברואר .
מתוך אתר משרד המשפטים justice.
179 סימן א לחוק העונשין, התשל"ז-1977.
180 סעיף144 א לחוק העונשין, התשל"ז-1977.
181 עבירה- בין היתר, עבירה נגד הגוף, החירות או הרכוש, עבירה של איומים או סחיטה.
1004 של היועץ המשפטי לממשלה בנושא אישור מוקדם להגשת כתב אישום, פורסמה בנובמבר1983 .
ועודכנה נובמבר2007 ; הנחיה14.
12 של פרקליט המדינה בנושא אישור לפתיחה בחקירה והעמדה לדין בעבירות .
או עניינים בעלי רגישות מיוחדת, פורסמה ב - 23.
בעבירת ההסתה לגזענות סמכות .
אישור ההעמדה לדין ניתנה ליועץ המשפטי לממשלה בחוק העונשין, בעבירה מתוך מניע גזעני האציל היועץ .
המשפטי לממשלה לפרקליט המדינה ולמשניו את סמכותו לאשר העמדה לדין, ובפועל בעבירה זו ניתנים אישור .
ההעמדה לדין על ידי המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים).
| 440 | ,כגון: הסתה לאלימות ולטרור, הסתה לגזענות, העלבת עובד ציבור בכיר או נבחר ציבור .
הסתה להשתמטות, תמיכה בארגון טרור ועוד.
במקרים המתאימים מחליט המשנה לפרקליט .
המדינה (תפקידים מיוחדים) על הגשת כתב אישום או מחווה את דעתו בעניין לפני פרקליט .
המדינה או היועץ המשפטי לממשלה.
באוקטובר 2015 פנה המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים) אל הפרקליטים השונים .
והתריע לפניהם על גידול בשיעור העבירות המבוצעות על רקע אידאולוגי וממניע גזעני ועל .
עם זאת הוא ציין כי יש קשיים בחשיפת האירועים, באיתור חשודים .
בהנחיית פרקליט המדינה בנושא "אישור לפתיחה בחקירה והעמדה לדין בעבירות או עניינים .
בעלי רגישות מיוחדת" 183 נקבע כי בעבירות רגישות , כגון עבירת "הסתה לגזענות", חשוב .
במיוחד שמדיניות החקירה והתביעה תהיה אחידה, וכן שמכלול השיקולים הנדרשים י ישקלו .
אי לכך, נדרש אישור מקדים של הפרקליטות לפתיחה בחקירה בעבירה זו, .
ואישורו של היועץ המשפטי לממשלה לשם העמדה לדין בעבירה זו.
בשנים 2015 - 2019 הגיעו לפרקליטות263 תלונות הנוגעות להסתה לגזענות, ששמהן .
עוסקות בהסתה לגזענות נגד יוצאי אתיופיה.
מתוך כלל התלונות, הוגשו כתבי אישום .
נגד 24 נאשמים ב גין עבירת הסתה לגזענות, ושום כתב אישום לא הוגש בגין הסתה .
לגזענות נגד קורבן יוצא אתיופיה.
לפי הסברי הפרקליטות, הפער בין מספר התלונות למספר כתבי האישום מקורו בפער בין .
תפישת מושג הגזענות בציבור לבין הגדרתו בחוק העונשין.
פער זה מייצר תלונות רבות שאינן .
עולות כדי עבירת גזענות כהגדרתה בחוק.
נמצא כי בשנים 2015 - 2019 הוגשו כתבי אישום בגין עבירת הסתה לגזענות נגד24 .
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד המשפטים לבחון את הפער בין תפיסת .
מושג הגזענות בציבור לבין הגדרתו בחוק העונשין, ולשקול לפעול באמצעות הסברה .
וחינוך, או לחלופין במידת הצורך לפעול להסדרתו באופן שיאפשר להשיג את תכלית .
12 של פרקליט המדינה בנושא אישור לפתיחה בחקירה והעמדה לדין בעבירות או עניינים בעלי רגישות .
מיוחדת, פורסמה ב - 23.
| 441 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה עבירה מתוך מניע גזעני .
הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בנושא "אישור מוקדם להגשת כתב אישום" 184 קבעה כי .
הגשת כתב אישום לפי סעיף 144 ו' לחוק העונשין- הוספת נסיבה מחמירה לעבירה שנעברה .
ממניע גזעני - מחייבת אישור מראש של היועץ המשפטי לממשלה.
היועץ המשפטי לממשלה .
האציל את סמכותו לאשר הגשת כתב אישום בנסיבה מחמירה זו לפרקליט המדינה והמשנים .
מדוח הצוות הבין-משרדי עלה שיש להגביר בקרב גורמי האכיפה את המודעות להתנהגות לא .
הולמת של שוטר אשר מגיעה לכדי גזענות ואפליה.
עוד עלה מהדוח כי גורמי האכיפה השונים .
אינם משתמשים בסעיפי החוק הרלוונטיים על מנת לחדד את המניע הגזעני כאשר מדובר .
באזרח העובר עבירה מתוך מניע גזעני.
מהנתונים שהובאו לפני הצוות הבין-משרדי עלה כי המשטרה (בשלב החקירה) והפרקליטות .
(בשלב ההעמדה לדין) לא השתמשו די הצורך בסעיף 144 ו' לחוק העונשין.
הצוות כי לשכת המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים) תחדד ותרענן בקרב התובעים .
את הנהלים בנוגע לסעיף זה ותשים את הדגש על המניע הגזעני על מנת להעמיד לדין אזרחים .
אשר עוברים עבירה פלילית ממניע גזעני.
הצוות המליץ עוד כי לשכת המשנה לפרקליט .
המדינה (תפקידים מיוחדים) תעקוב אחר ביצוע הנהלים וההנחיות בנושא זה .
הצוות הבין-משרדי המליץ להנחות את הפרקליטים והתובעים להקפיד לשים את הדגש על .
המניע הגזעני לצורך התוויית מתחם הענישה, בשלב הטיעונים לעונש 185 , בעיקר במקרים .
שבהם לא ניתן להעמיד לדין לפי סעיף 144 .
)ו' לחוק העונשין (עבירת עבירה מתוך מניע גזעני .
לשון סעיף 144 ו' לחוק העונשין, העוסק בעבירה שבוצעה ממניע גזעני, חלה גם על מקרים .
שבהם נעברה אחת העבירות המנויות בו נגד יוצאי אתיופיה בגין השתייכותם לאוכלוסייה זו.
בנובמבר 2016 כתבה ראשת תחום בכירה (פלילי) בפרקליטות המדינה לראש חטיבת .
החקירות במשטרה כי במהלך עבוד ת הצוות הבין -משרדי למדה כי נציגי הפרקליטות .
והחקירות במשטרה אינם נתקלים בתיקים רבים שבהם נחקר חשד למניע גזעני.
השערות כי הדבר נעוץ בכך שיחידות החקירה השונות אינן מודעות לצורך לחקור את החשוד .
כדי לברר אם יש למעשיו מניע גזעני, או בכך שהיחידות אינן מודעות לכך שאת התיקים שיש .
בעניינם חשד לקיומה של נסיבה מחמירה זו יש להעביר לבחינת הפרקליטות, שהיא גוף .
התביעה שמופקד על הגשת כתבי אישום בגינה.
בשנים 2015 - 2019 נפתחו במשטרה548 תיקי חקירה בגין חשד לעבירות ממניע גזענות או .
עוינות כלפי הציבור (סעיף 144 ו' לחוק העונשין), מהם 26 תיקים העוסקים בעבירות ממניע של .
גזענות כלפי יוצאי אתיופיה, כמפורט בתרשים להלן.
185 סעיף40 ט' לחוק העונשין, התשל"ז-1977.
| 442 | תרשים25: מספר תיקי החקירה העוסקים בעבירות ממניע של גזענות או עוינות כלפי .
הציבור (סעיף 144 ו' לחוק העונשין) שנפתחו במשטרה בגין פגיעה ביוצאי אתיופיה .
ומספר התיקים שנפתחו בעקבות פגיעה בכלל האוכלוסייה, 2015 - 2019 .
מהתרשים עולה כי שיעור תיקי החקירה עם עבירות ממניע של גזענות כלפי יוצאי אתיופיה, .
שנפתחו במשטרה בשנים 2015 - 2019 הוא4.
7% מכלל תיקי החקירה שנפתחו בשנים אלו .
ייתכן שהסיבה לכך היא היעדר מודעות ביחידות החקירה השונות לצורך לחקור .
את החשוד בדבר עצם קיומו של המניע הגזעני למעשה.
לאחר שהמשטרה חוקרת עבירות עם מניע גזעני, גורמי החקירה במשטרה או בפרקליטות .
מעבירים ללשכת המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים) בקשות להעמדה לדין לפי .
ו' לחוק העונשין ובקשות להחמרת העונש בגין נסיבה מחמירה של גזענות .
בשנים 2015 - 2019 הוגשו לפרקליטות106 בקשות כאלה, מתוכן הגישה הפרקליטות84 .
כתבי אישום ממניע גזעני כמפורט בתרשים להלן (יודגש שנתונים אלה נוגעים לכלל .
האוכלוסיות ולא בוצע פילוח שמאפשר להציג בנפרד נתונים על יוצאי אתיופיה): .
| 443 | | התנהלות גורמי האכיפה אל מול יוצאי אתיופיה תרשים 26: מספרהבקשות לפרקליטות להחמרת העונש בגין נסיבה מחמירה של .
גזענות, 2015 - 2019 .
נתוני הפרקליטות, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
בינואר 2020 פנה ממונה בלשכת המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים) לראש חטיבת .
החקירות במשטרה והדגיש כי עבירות המבוצעות ממניע של שנאה ועוינות כלפי ציבור בשל .
השתייכותו לקבוצה אחרת באוכלוסייה יש בהן ממד חומרה נוסף - הן מלבות שנאה ויש בהן .
כדי להביא לעימות בין חלקים שונים באוכלוסייה.
לעבירות אלה יש השפעה רחבה יותר .
מאשר לאירוע עברייני נקודתי.
אשר על כן התבקשו היחידות החוקרות במשטרה לבחון בנוגע .
לתיקים שהוצגו במכתב מדוע במסגרת חקירתם לא הובאה בחשבון הנסיבה המחמירה של .
ביצוע עבירות ממניע של גזענות או עוינות כלפי הציבור.
נוסף על כך הוצע כי יתקיים ריענון .
בקרב כל היחידות בדבר החשיבות שבחקירת עבירות שנעברו ממניע של שנאה.
בחשד שיש מניע כזה כדי להצדיק חקירה בנסיבה זו.
נמצא כי מדי שנה פוחת מספר הבקשות להוספת המניע הגזעני בכתבי אישום, וכפועל .
יוצא מכך פוחת גם מספר הא ישורים שנותנת לשכת המשנה לפרקליט המדינה .
(תפקידים מיוחדים) להגשת כתב אישום ממניע גזעני, ובשנת 2019 אושרו רק9 מ-12 .
עוד נמצא כי הפרקליטות אינה אוספת מידע על מוצא הנפגעים ולכן .
לא ניתן היה לדעת בוודאות כמה כתבי אישום ממניע גזעני כלפי יוצאי אתיופיה הוגשו .
בתשובת הפרקליטות היא ציינה כיעל אף שלשכ ת המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים .
מיוחדים) אינה אוספת נתונים בדבר מוצאם של המעורבים בעבירות, הערכתם היא כי מרבית .
כתבי האישום המאושרים על ידם בעבירה זו עניינם במניע גזעני של יהודים כלפי ערבים, .
בהתאם לכך, נראה כי ניתן להסביר את היקף הירידה בכמות כתבי .
האישום, גם בהתרחשויות בזירה הציבורית והמדינית.
| 444 | אף שבשנים האחרונות הושם דגש על חידוד ההנחיות, לרבות על ידי הצוות הבין-משרדי, .
נמצא כי בפועל לא נוסף המניע הגזעני בכתבי אישום במקרים המתאימים, ומספר כתבי .
האישום הכוללים מניע גזעני הולך ופוחת, שלא בהלימה לתחושות הציבור והאוכלוסיות .
מומלץ כי לשכת המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים) תפעל להגברת .
המודעות לשימוש בסעיף 144 ו' לחוק העונשין וליישום ההנחיות בנושא.
היא תפעל לאיסוף מידע על מוצא הנפגעים כדי לטייב את הפיקוח והבקרה על הגשת .
כתבי אישום ממניע גזעני, בפרט כלפי יוצאי אתיופיה.
בתשובה שמסר ה לשכת המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים) למשרד מבקר .
המדינה באפריל 2021 (להלן- תשובת המשנה לפרקליט המדינה) היא ציינה כי עד כה היא .
לא אספה נתונים לגבי מוצא נפגעי העבירה.
הנהלת הפרקליטות בוחנת את נושא איסוף .
נתונים לגבי זהות נפגעי העבירה בכלל ולגבי זהות יוצאי אתיופיה בפרט, וטרם התקבלה .
נמצא כי מספר תיקי החקירה שפתחה המשטרה בשנים 2015 - 2019 בגין עבירות ממניע .
גזעני היה גדול ב-500% ממספר התיקים שהבשילו לכדי כתב אישום.
לכך היא הקושי המתואר לעיל להוכחת מניע של גזענות בעבירה.
בספטמבר 2019 החליטה הפרקליטות כי היא תטפל בכל התיקים העוסקים בעבירות שנעברו .
מתוך מניע גזעני לפי סעיף 144 .
משרד מבקר המדינה ממליץ לקיים פעולות להגברת המודעות בנושא בקרב חוקרים .
ותובעים, הן במשטרה והן בפרקליטות.
בתשובת המשנה לפרקליט המדינה נמסר כי הפרקליטות מכירה בחשיבות הרבה של קידום .
המאמצים למיגור הגזענות כלפי יוצאי אתיופיה ובכלל, ולצורך כך הקימה צוות בראשותה, ו בו .
חברים נציגי הפרקליטות (פלילי ואזרחי), חטיבת החקירות במ שטרת ישראל, חטיבת התביעות .
במשטרת ישראל, מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים והיחידה הממשלתית לתיאום .