HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד השיבה החברה למתנ"סים כי היא "חשה אחריות גדולה באשר להצלחת התכנית ובני הנוער המשתתפים בה ופועלת מתוך מסירות ומחויבות מוחלטת הן לתכנית ולקוחותיה והן באשר לדרישות המשרד כלפיה", והדגישה כי "כבעלת הניסיון האמיתי והעדכני בהפעלת התכנית היתה זו חובתה להתריע בפני המשרד משזה פנה אליה, על מה שהיא סבורה שהם כשלים בדרישות המכרזים הקודמים".
החברה הוסיפה בתשובתה, כי הדרך היחידה שבה הידע שצברה בהפעלת התכנית עשוי לקבל ביטוי בשטח היא לפרטו באופן מלא ושיטתי במכרז וכי מבחינת החברה אין משמעות למועד מסירת הערותיה על התכנית.
"גם אם קיימת טענה לניגוד עניינים פוטנציאלי, ולטענת החברה לא קיים ניגוד עניינים, הרי שהוא מנוטרל לחלוטין ע"י מנגנון קבלת ההחלטות בוועדת המכרזים וביועציה המקצועיים"; "יתכן כי חלק מהשינויים שבוצעו, היו מבוצעים בלאו הכי ובלי קשר להערות החברה, אלא כפועל יוצא של עבודה פנימית במשרד החינוך".
החברה למתנ"סים גם ציינה בתשובתה שהיא תנחה את עובדיה שלא להעביר למשרד את התייחסויותיהם בשנה האחרונה לתקופת מכרז, בין שביזמתם ובין שמדובר בתגובה לפניות המשרדים המתקשרים עמה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה להעביר למשרד שמתקשר עמה דיווחים והמלצות כנדרש במכרז ובהוראות תכ"ם.
על פי תשובת משרד החינוך פעל האגף לאורך כל התהליך מתוך שיקול דעת מקצועי וענייני כדי להגיע לניסוח מיטבי של דרישות המכרז: "כל ההמלצות עברו מסננת כפולה אחת על ידי היועץ להכנת המכרז.
ואחר כך על ידי ועדת המכרזים שבחנה מחדש את הניסוחים וההמלצות".
בתשובת המשרד הובאה גם עמדתה של היועצת המשפטית שלו: אם הטענה בנושא זה לא תשתנה, "הלשכה המשפטית במשרד תבקש לכנס ישיבת ועדת מכרזים בראשותו של המנהל הכללי לדון בהמשך ההתקשרות עם החברה למתנ"סים".
תהליך הכנתו של מכרז מתחיל ב יחידה המקצועית המזמינה את המכרז שהיא בעלת הידע הנדרש בפרויקט, וממשיך בבחינה של ועדת מכרזים ובהבאת המכרז לאישורה.
חברי הוועדה, בייחוד נציגי הלשכה המשפטית של המשרד ואגף הכספים שלו, אינם בקיאים בהכרח בפרטי הפרטים של הפרויקט והם נסמכים גם על הידע של היחידה המז מינה.
מינהל חברה ונוער והחברה למתנ"סים אינם יכולים להסתתר מאחורי שיקול הדעת של יועץ או של חברי הוועדה, בטענה שדי בו כדי לנטרל התערבות זרה בתנאי המכרז.
זאת גם משום שחברי ועדת המכרזים לא היו ערים להתערבות משרד החינוך 1015 .
זו, וניגוד העניינים של החברה לא נוטרל, כטענתה.
תשובותיהם של המשרד ושל החברה מעלות חשש שגם אחרי שממצאי הביקורת הובאו לידיעתם הם לא הבינו את חומרת הליקויים שנמצאו בעבודתם.
יצוין כי כאמור הוראות התכ"ם מאפשרות לעורך המכרז לאסוף מידע ולערוך בירורים בנושא, ואולם עליו לעשות זאת בתהליך שקוף ושוויוני, שבו כל גורם הנוגע לתחום יוכל לתרום מידע והערות נחוצות, ובכך ייושם עקרון השוויוניות.
הסבריהם של עובדי המינהל מלמדים שהם התעלמו מעקרונות יסוד של דיני המכרזים וממטרותיהם.
הם לא הבחינו בין קשר שוטף עם הקבלן וקבלת נתונים ממנו במהלך עבודתו לבין שיתוף הקבלן - שהוא גם מציע בכוח במכרז - בניסוח דרישות המכרז.
חלק מפעולותיהם שהועלו בביקורת פגע פגיעה חמורה במהות המכרז: נפגע שוויון ההזדמנויות שעל הרשות הציבורית להעניק לכל אחד מהמציעים, ולפיכך גם נפגמה התועלת שהמשרד יכול היה להפיק מפרסום מכרז.
כמו כן בפעולות האמורות יש כדי לערער את א מון הציבור בניהול המשרד את מכרזיו בהגינות ובשוויון.
לנוכח מקרה חמור זה, על מנכ"ל המשרד לקבוע לעובדים העוסקים בתחום הרכש של טובין ושירותים כללים הנוגעים ליחסי העבודה שבין עובדי המשרד לבין מציעים בכוח בדבר "האסור והמותר" בתקופת גיבושו של מכרז, לרבות האיסור ל שתף מתמודד בכוח בהכנת מכרז והדרכים התקינות לקבל ממנו את המידע הדרוש לשם כך.
עוד עליו לדאוג שכללים אלה יוטמעו בקרב עובדי המשרד.
עליו גם לוודא שהוראת התכ"ם בדבר שימור הידע תיושם במשרד בכלל ובמינהל בפרט, כדי שעובדי המשרד יקבלו מספקים ומנותני שירותים הערות והמ לצות לשיפור כבר במהלך העבודה השוטפת ויוכלו לערוך את השינויים הנדרשים.
החברה למתנ"סים, בהיותה חברה ממשלתית, כפופה לעקרונות המשפט המינהלי שלפיהם עליה לפעול בתום לב ובהגינות ולהימנע ממצב של ניגוד עניינים.
על מנכ"ל החברה למתנ"סים להבהיר לעובדיה את האיסור החל על מתמודד בכוח במכרז להתערב בהכנתו וכן לוודא שהחברה לא תתערב בעתיד בהכנת מכרזים שבהם היא מתעתדת להשתתף.
תכנית היל"ה כרוכה בביצוע משימות חשובות ביותר של המשרד ונוגעת לבני נוער הזקוקים לסיוע כדי לשפר את סיכוייהם לחיים בוגרים נורמטיביים ופוריים.
על פי תנאי המ כרז, תקופת ההתקשרות הראשונה עם החברה היא לשלוש שנים, אלא אם כן החליטה ועדת המכרזים על תקופה קצרה יותר.
על מנכ"ל המשרד מוטל לפעול על פי עמדת היועצת המשפטית של המשרד ולכנס ועדת מכרזים אשר תבחן את המשמעויות ואת ההשלכות המשפטיות של ממצאי הביקורת, אשר מעלים חשש שהחברה למתנ"סים זכתה במכרז היל"ה 2009 בתהליך שנפל בו פגם מהותי.
על המשרד לשקול, לנוכח נסיבות העניין, אם לקצר את ההסכם עם החברה, ולערוך מכרז חדש אגב הקפדה על העקרונות המחייבים שנקבעו בדין.
הפעלת קורסים לרכישת מיומנויות בתכנית היל"ה .
במסגרת תכנית היל"ה נדרשה החברה למתנ"סים להפעיל קורסים לבני נוער לשם רכישת מיומנויות השכלתיות, מקצועיות -תעסוקתיות וחברתיות (להלן - קורסי מיומנויות).
קורסים אלה מאפשרים משרד החינוך 1017 .
לנערים להתנסות בתחומי עניין חדשים, לפתח כישורים ולהרחיב את מגוון האפשרויות שיעמדו לרשותם בעתיד.
את מרבית קור סי המיומנויות מפעילה החברה באמצעות קבלנים שעמם היא מתקשרת.
על פי הוראות מכרז היל"ה 2009 , קורסי המיומנויות נחלקים לשלוש קבוצות עיקריות: מיומנויות חברתיות ככלי טיפולי חברתי (כ-35% מהקורסים); מיומנויות השכלתיות (כ -15% ); מיומנויות מקצועיות -תעסוקתיות כהכנה לעול ם התעסוקה (כ-50% .
) עוד נקבע במכרז כי קורס מיומנות יכלול שלושה רכיבים: למידה עיונית פונקציונלית; התנסות מעשית; תהליך העצמה אישי-קבוצתי.
הקורס יהיה בהיקף של 60 שעות למידה בפועל לכל הפחות, ו-120 .
שעות למידה והתנסות לכל היותר שני הרכיבים הראשונים הם באחריות ה גורם המפעיל את הקורס או באחריות מרכַּז ההשכלה16 , והשלישי- באחריות היחידה לקידום נוער ברשות המקומית או באחריות המדריך המלווה את הקורס.
החברה למתנ"סים אחראית לתכנון קורסי המיומנות ולביצועם בתיאום עם היחידה לקידום נוער ובאישור ועדת תכנון ומעקב של התכנית (להלן - ועדת תו"ם)17 .
ההתקשרות של החברה למתנ"סים עם קבלן שיפעיל את הקורס תתבצע רק על פי נוהל שהכין המשרד למדיניות ולהפעלה של קורסי מיומנויות (להלן - נוהל המיומנויות) ובהתאם למדיניות המשרד; בחירת נושאי הקורסים תיעשה בתיאום עם היחידה לקידום נוער במחוז ובאישור המשרד.
חישוב מספר השעות בקורסי מיומנויות .
במכרז היל"ה 2009 נקבע כי ההתחשבנות שבין המשרד לבין הקבלן בנושא קורסי המיומנויות תיעשה על פי תפוקות: המציע נדרש לנקוב בעלות לשעה עבור ארגון וביצוע קורס מיומנות בפועל על כל מרכיביה המפורטים במכרז; לפרט את רכיבי העלות לש עה, למשל עלות שעת הדרכה, שכר המדריך המלווה ועלות כיבוד; להפעיל כ - 44,000 שעות של קורסי מיומנות לפי החלוקה האמורה בין סוגי המיומנויות.
קודם למכרז היל"ה 2009 נהג המשרד לשלם לחברה למתנ"סים בגין הפעלת קורסי מיומנויות, על פי כללי ההתקשרות באותה עת, לפי עלות הקורס בתוספת תקורה לקבלן, ולא לפי מחיר לשעת פעילות.
במכרז היל"ה 2009 שינה המשרד את שיטת התשלום עבור קורסי מיומנויות כך שהתשלום יתבצע לפי מספר שעות פעילות והמחיר לשעה, המגלם כאמור את כל ההוצאות הכרוכות בביצוע הקורס.
כאמור החל בשנת 2000 התקשר מינהל חברה ונוערעם חברה א' לצורך קבלת שירותי סיוע בתכנון, בארגון ובניהול נתונים, תהליכים ותקציב, לרבות בקרה על הקבלן שמפעיל את תכנית היל"ה.
לפי המכרז האחרון שבו זכתה חברה א' בדצמבר 2008 , היא נדרשה לרכז את דרישות התשלום של החברה למתנ"סים .
16 מכרז היל"ה 2009 קובע כי את מרכַּז ההשכלה מעמידה הרשות המקומית לטובת התכנית וכי הוא משמש "מסגרת חינוך ייחודית" לבני הנוער שבתכנית.
17 ועדה פדגוגית של תחום קידום נוער ברמות שונות - ברמת הרשות המקומית, ברמת המחוז או ברמה הארצית .
תפקידה לאשר את זכאותו של הנער לסל התשומות החינוכיות-טיפוליות של קידום נוער, לבניית תכניות אישיות או קבוצתיות לכל נער ; לתכנן את משאבי התקציב בתכנית ; לוודא את ביצועה לאורך השנה ולפקח על הפעלתה.
בכל ועדת תו"ם משתתפים נציגים של היחידה לקידום נוער, נציג של המשרד ונציג של החברה למתנ"סים.
מהמשרד, ולבדוק את תקינות הנתונים של החברה מול ההסכמים והחוזים.
לגבי קורסי המיומנויות מחויבת חברה א' לבצע את המטלות האלה: בדיקת תכנון הקורסים וביצועם; משרד החינוך 1019 .
בדיקת התשלומים של החברה למתנ"סים לקבלנים שעמם התקשרה כדי להפעיל את הקורסים; ריכוז החשבונות לתשלום בגין הפעלת הקורסים, ובכלל זאת בדיקת מהימנות החשבונות והעברתם לאישור המשרד לצורך תשלום.
מהצעת החברה למתנ"סים למכרז היל"ה 2009 עולה שהיא הציעה מחיר של 125 ש"ח לשעת פעילות בקורס מיומנות.
מחיר זה כלל5 ש"ח לתקורה.
יצוין כי שלושת המציעים האחרים במכרז הציעו מחירים הנעים מ-179 ש"ח ל-197 ;ש"ח המחיר שהציעה החברה במכרז היל"ה 2009 היה נמוך ב-37% מהמחיר שהציעה שנתיים קודם לכן במכרז היל"ה 2007 - 199 ש"ח.
התקציב לקורסי מיומנויות בתכנית נקבע על פי הצעת החברה, והוא הסתכם ב -5.
5 ( מיליון ש"ח 44,000 שעות כפול 125 ש"ח).
במהלך שנת הלימודים התש"ע הגדיל המשרד את התקציב ל- 50,000 שעות ול-6.
בנספח לחוזה שחתם המשרד עם החברה למתנ"סים הוא פירט דוגמאות לקורסי מיומנויות.
המשרד לא קבע אילו קורסים חייב הקבלן לספק.
הוא פירט גם את רכיבי העלות של שעת פעילות בכל אחד מהקורסים שהובאו לדוגמה, לרבות עלות נסיעות , ליווי ואבטחה.
מניתוח נתונים של 43 מ-47 הקורסים שבמדגם שערך משרד מבקר המדינה לשנת הלימודים התש"ע (ראו להלן)18, עולה כי ב-36 ( מהקורסים שנבדקו 84% ) הייתה עלות שעת ההדרכה 125-180 ש"ח; ב -30 ( קורסים70% ) היה מחיר שעת ההדרכה בלבד180 ש"ח בדיוק.
יודגש כי בכל הקורסים מימנה החברה למתנ"סים הוצאות נוספות, כמו הסעות, חומרים וציוד.
נמצא שההתחשבנות בין המשרד לבין החברה למתנ"סים לא נעשתה על פי תנאי המכרז והחוזה שביניהם: החברה סיכמה את סך העלויות של קורס מיומנות, את הסכום חילקה ב-120 ש"ח (המחיר שאותו הציעה במכרז, בניכוי התקורה) ועל המנה שהתקבלה דיווחה למשרד כמספר שעות הפעילות של קורס המיומנות, ללא קשר למספר שעות המיומנות שבוצעו הלכה למעשה.
כל זאת בידיעתו ובאישורו של מינהל חברה ונוער, כמפורט להלן.
מספר השעות שציינה החברה בחשבונות שהגישה לתשלום היה גדול יותר ממספר השעות האמִתי (ראו להלן), ויש חשש שהחברה עשתה זאת כפיצוי על מחיר נמוך שהציעה במכרז, לשעת פעילות בקורס.
למשל קורס "מנהיגות צעירה" ארך 120 שעות, ועלותו הסתכמה ב- 18,960 ;ש"ח אף על פי כן דיווחה החברה למשרד על 158 שעות (המנה המתקבלת מחלוקת 18,960 ש"ח ב-120 ש"ח) ודרשה מהמשרד תשלום בסך 19,750 ש"ח (מכפלה של 158 שעות ב-125 .
)ש"ח לשעה נמצא כי חברה א' אישרה את הדיווחים האלה של החברה למתנ"סים.
בעקבות זאת שילם אגף הכספים של המשרד לחברה תמורת ביצוע הקורסים על פי דיווחים מאושרים אלה.
הרכזת המינהלית של תכנית היל"ה בחברה למתנ"סים מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה ביוני 2010 כי בתחילת שנת הלימודים התש"ע התקיימה ישיבה של עובדי החברה עם עובדי האגף לקידום נוער שבה הציעה החברה לאגף שתי אפשרויות: (א) לבנות מערך הפעלה חדש של קורסי מיומנויות כך שעלותם .
לגבי שאר ארבעת הקורסים לא נמצאו נתונים על עלות ההדרכה 1020 דוח שנתי61ב .
המשוקללת לשעה היא עד 120 ש"ח (בתוספת תקורה של 5 ,)ש"ח לשעת פעילות ולקבל תשלום מהמשרד עבור שעות הפעילות בפועל; (ב) להפעיל את מערך קורסי המיומנויות הקיים, על פי בחירתן של היחידות לקידום נוער, כלומר לאפשר להן להזמין גם קורסים יקרים, ולקבל מהמשרד תשלום על פי מספר שעות שהוא המנה המתקבלת מחלוקת העלות בפועל של הקורס ב-120 ש"ח.
היא הסבירה שהאגף החליט לקבל את אפשרות ב'.
נציג האגף אישר ביולי 2010 את דבריה של הרכזת המינהלית.
יצוין כי במסמכי המשרד לא נמצא תיעוד לישיבה האמורה.
משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה כי "בגין לוח הזמנים שאליו נקלענו בהפעלת המכרז (קבלת אישור הפעלה מוועדת המכרזים ב- 23.
09 , שבוע לפני פתיחת שנת הלימודים).
פעלנו מאילוצי הזמן להפעלה על פי המודל שהוצג והופעל בעבר".
החברה למתנ"סים השיבה כי משרד החינוך העדיף להמשיך במתכונת החישוב הישנה והשונה מזו שנקבעה במכרז; החברה לא נקטה פעולה עצמאית על דעתה אלא על פי הנחיות המשרד; מדי חודש בחודשו היא דיווחה לו ולחברה א', ואלה אישרו את דיווחיה, על החישובים שנכללו בהם; החל בשנת הלימודים התשע"א מפעילה החברה את קורסי המיומנות על פי הנדרש במכרז.
חברה א' השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי בשל הסמיכות לתחילת שנת הלימודים בחודש ספטמבר וההיערכות בכל תחומי הפעילות של תכנית היל"ה הוחלט במשרד החינוך כי "ההתנהלות בנושא המיומנויות תמשיך במתכונתה כפי שהתנהלה עד כה"; חברה א' פעלה על פי הנחיות של האגף לקידום נוער.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי מתכונת החיש וב של התשלום לקבלן בגין קורסי המיומנויות, כפי שקבע המשרד עצמו ודרש במכרז, הייתה ידועה לו היטב כבר במכרז היל"ה 2007 , כשנתיים לפני פתיחתה של שנת הלימודים התש"ע, וממילא עמד לרשותו הזמן הדרוש כדי לערוך את השינויים המינהלתיים הנחוצים להפעלת מתכונת חישוב זו.
המי נהל קיבל את הצעתה של החברה למתנ"סים, אף על פי שמשמעותה שמיטת הבסיס התחרותי שבין המציעים במכרז על המחיר לשעת קורס.
זאת ועוד, לו נענה האגף לקידום נוער להצעת החברה רק כדי לעבור את תחילתה של שנת הלימודים בהצלחה, הרי שהיה מתחיל ביישום השיטה שהוא קבע במכרז בהקדם האפשרי, אולם האגף החליט לשנות את השיטה רק ביוני 2010 , בעקבות שאלה של נציג משרד מבקר המדינה.
החברה למתנ"סים הציעה במכרז היל"ה 2009 מחיר לשעה של קורס מיומנויות שהוא נמוך בכ-30% לפחות מהמחיר שהציעו שלושת המציעים האחרים.
לא נמצא שוועדת המכרזים פקפקה באפשרות ל קיים קורסי השתלמויות במחיר שאותו הציעה החברה, והוועדה קיבלה את הצעתה.
על פי מסמכי ועדת המכרזים, מחיר נמוך זה לשעת קורס הקנה יתרון לחברה על פני מתחריה.
בפועל, נהנתה החברה מאותו יתרון אך בד בבד קיבלה תשלום גבוה יותר מהמשרד המכסה את עלויותיה לקיום הקורסים.
כל זאת בידיעתו ובאישורו של מינהל חברה ונוער.
בתקנות חובת המכרזים נקבע כי אחד מתפקידיה של ועדת המכרזים הוא "לאשר שינוי מהותי בתנאי חוזה שנכרת בעקבות מכרז".
יצוין כי המכרז הוא נספח לחוזה ההתקשרות שבין החברה למשרד ומהווה חלק בלתי נפרד ממנו.
נמצא שהמינהל לא מסר לוועדת המכרזים על כוונתו לשנות את שיטת התשלום לחברה למתנ"סים בגין קורסי מיומנויות ולא ביקש את אישורה לכך.
בכך פעל המינהל בניגוד לתקנות חובת המכרזים ולתנאי המכרז.
משרד מבקר המדינה בדק כיצד השפיע שינוי שיטת ההתחשבנות בין המשרד לבין החברה למתנ"סים על מספר שעות הקורסים שהחברה סיפקה למשרד.
להלן ממצאי הבדיקה: בשנת הלימודים התש"ע אישר המשרד לבצע קורסי מיומנויות בהיקף של 50,000 שעות ובערך כולל של כ -6 מיליון ש"ח.
משרד מבקר המדינה ביקש מהחברה למתנ"סים נתונים מרוכזים על משרד החינוך 1023 .
שעות הקורסים שבוצעו בפועל, אולם הרכזת המינהלית של התכנית מסרה ביוני 2010 , שאין לחברה נתונים כאלה, משום שממילא הם חסרי משמעות בשיטת ההתחשבנות הקיימת עם המשרד.
משרד מבקר המדינה אמד את מספר השעות שנגרעו מתכנית היל"ה כתוצאה מכך שמספר השעות שציינה החברה בחשבונות שהגישה לתשלום היה גבוה יותר ממספר הש עות האמִתי.
האומדן התייחס לכלל השעות של קורסי מיומנויות תעסוקתיות, חברתיות והשכלתיות - בסך הכול 4.
38 מיליון ש"ח - ושל קורסים לרכישת מיומנויות מחשב International Computer Driving License להלן- קורסי .
ICDL ); ראו פירוט בהמשך - בסך הכול 910,000 ש"ח- חלקם של ש ני סוגי הקורסים האמורים בתקציב לקורסים באותה שנה היה כ-88% .
לצורך האומדן נערך מדגם של 41 קורסי מיומנויות חברתיות, תעסוקתיות והשכלתיות, שהם כ-17% מ-245 קורסים שהמשרד אישר לביצוע באותה שנה, והם נערכו בארבעה ממחוזות המשרד 19 וכן ביישובי המגזר הערבי.
נוסף על כ ך נדגמו שישה מ -62 קורסי ICDL (10% ) שהמשרד אישר לביצוע.
בסך הכול נכללו אפוא בבדיקה47 קורסים.
בכל אחד מסוגי הקורסים הושווה מספר השעות בפועל למספר השעות שעליו דיווחה החברה למשרד.
במדגם נכללו רק קורסים שעלות שעת ההדרכה בהם הייתה 180 ש"ח (כולל מע"ם) או פחות, ולא נכללו מיומנויות יקרות במידה רבה.
מסיכום נתוני המדגם עולה כי ב -41 ,קורסי המיומנויות התעסוקתיות החברתיות והשכלתיות שנדגמו דיווחה החברה למשרד על 5,986 שעות בעוד שמספר השעות בפועל היה רק 4,009 , ובסך הכול דיווח יתר של 1,977 שעות שהן כ-49% מהשעות בפועל; בששת קורסי ICDL דיווחה החברה למשרד על 699 שעות בעוד שמספר השעות בפועל היה רק538 , ובסך הכול דיווח יתר של 161 שעות, כלומר דיווח יתר של כ -30% מן השעות בפועל.
מנתוני המשרד עולה כי בסך הכול אושרו לביצוע 245 קורסי מיומנויות ו- 62 קורסי ICDL בשנת הלימודים התש"ע.
הרחבת ממצאי המדגם לכלל אוכלוסיית הקורסים יכולה להוות בסיס להערכה לפיה דיווחי היתר של החברה באותה שנה הסתכמו בכ - 11,800 שעות של קורסי מיומנויות תעסוקתיות, חברתיות והשכלתיות ובכ - 1,600 שעות של קורסי ICDL , ובסך הכול כ- 13,400 שעות ששוויין כ-1.
מיליון ש"ח בעקבות הביקורת, בסוף יוני 2010 , הודיע האגף לקידום נוער לחברה למתנ"סים כי "צורת חישוב המיומנויות הנוכחית לא תימשך בשנת הלימודים הבאה ועל החברה להיערך להפעיל את המיומנויות כך שהחברה תקבל 125 ש"ח לכל שעת פעילות, ולא לפי צורת החישוב הקודמת (שאינה משקפת את שעות הפעילות בפועל)".
בעקבות הודעה זו החלה החברה למתנ"סים להיערך לקראת הפעלת קורסי מיומנויות, שעלותן תהיה עד 120 .
ש"ח לשעה משרד החינוך השיב למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הביקורת הוא ניסח מחדש את רכיבי הקורסים וקבע נהלים חדשים; "המהלך כולו בנוי על שימור מצד אחד של מגוון המיומנויות המרכזיות המבוקשות.
מחוזות תל אביב, ירושלים, צפון ודרום 1024 דוח שנתי61ב .
במודל החדש תאפשר הקפדה רבה יותר על איכות המיומנויות, על רכיביהן ועל היקפיהן בהתאם לדרישות המכרז.
בתשובת המשרד הובאו גם דבריה של היועצת המשפטית שלו: "ככל שהטענה בנושא המועלה בסעיף זה לא תשתנה בנוסחו הסופי של הדו"ח, תבקש הלשכה המשפטית מחשב המשרד לערוך בדיקה, באמצעות רו"ח, על מנת לבחון את הטענות בענין זה, וככל שיתברר כי המשרד אכן שילם ביתר, לדרוש את הסכום ששולם ביתר מהחברה".
הרכזת המינהלית של התכנית מסרה ביוני 2010 כי על פי הבנת החברה למתנ"סים רשימת המיומנויות שהובאו במכרז אינה מחייבת את החברה, מפני שמדובר בדוגמאות לקורסים בלבד.
החברה למתנ"סים השיבה למשרד מבקר המדינה: לו היה המשרד מיישם את דרך החישוב שתכנן, הייתה החברה מצליחה לקיים קורסים במחיר שנקבע במכרז ו"מגבילה את ראשי התחומים הפועלים בשטח לרכישה בסכום זה בלבד כפי שהיא נוהגת כעת"; מאחר ש"ההנחיות ניתנו על ידי המשרד לא ניתן לטעון כי החברה הטעתה את המשרד או כי שולמו לה תשלומי יתר, ודאי לא כי המשרד זכאי להחזר כלשהו מהחברה"; "תימחור החברה למתנ"סים לשעת מיומנות במכרז נעשה על בסיס תכנון בדוק שהחברה יכולה להפעיל את המיומנויות בסכום זה מבלי לפגוע באיכות הקורסים.
פרמטר האיכות כלל אינו מופיע ואינו נדרש במכרז".
משרד החינוך ערך מכרז שלפיו עליו לקבל מדי שנה 44,000 שעות של קורסי מיומנויות.
כחודש אחרי שזכתה החברה למתנ"סים במכרז היא פנתה למשרד בבקשה לשנות את המודל שלפיו ייקבעו תשלומי המשרד לחברה תמורת ביצוע הקורסים בהתקשרות זו, ובסופו של יום קיבל המשרד, על פי האומדן, רק כ- 31,000 שעות.
נציג האגף אישר את השינוי במודל ההתחשבנות.
ההליכים שהובילו להחלטה זו לוקים בכמה היבטים: הבקשה אושרה בדרג נמוך במשרד בלא שנבחנ ה בידי גורמי הניהול הבכירים, בידי גורמי המטה המקצועיים ובידי ועדת המכרזים המוסמכת לבחון שינויים מהותיים בתנאי מכרזים; הבקשה והאישור שניתן לחברה לא תועדו בכתב; השינוי היסודי במודל ההתחשבנות, במועד סמוך להחלטת ועדת המכרזים על זכייתה של החברה במכרז, ייתכן שיש בו כדי לפגוע בעקרון השוויון בניהול הליך המכרז שהתקיים חודש קודם לכן.
החברה למתנ"סים נתלית בתשובתה בהסכמתו של המשרד למתכונת ההתחשבנות שהיא הציעה, שהייתה מנוגדת בתכלית לתנאי המכרז.
הצעתה של החברה והסכמת המשרד הן בבחינת חריגה גסה מתנאי המכרז ומהחוזה שחתם המשרד עם החברה, ומשום כך הסכמתו לאמצה הייתה פסולה.
בנסיבות האמורות נדרש המשרד לערוך בדיקה באמצעות אגף הכספים של המשרד, כדי לוודא שהשינוי במודל ההתחשבנות לא פגע במשרד בהיבטים הכספיים של ההתקשרות.
על המשרד לנקוט את הפעולות הדרושות בהתאם לתוצאות הבדיקה ולבחון א ם ראוי בנסיבות העניין לדרוש להשיב תשלומי יתר.
כמו כן, על המשרד להפיק לקחים מהליקויים שהועלו בעניין הליך הבחינה והאישור של המודל במקרה זה.
ממצאי הביקורת העלו שהמינהל כשל הלכה למעשה בטיפולו בקורסי המיומנויות ובפעולות הבקרה עליהם.
על המינהל, בשיתוף ועדת המכרזים, לוודא שהחברה תמלא את חובותיה במלואם, כנדרש במכרז.
כמו כן על המשרד להקפיד לקבוע מהן חובות הקבלן בכל הנוגע לקיום קורסים והקפדה על איכותם, גם היקרים שבהם, לעגן חובות אלה בתנאי המכרזים שיפרסם בעתיד ולפרט במכרזים דרישות ברורות יותר בדבר הרכב הקורסים המבוקשים ומאפייניהם.
העסקת מדריכים מלווים למיומנויות .
לפי הוראות מכרז היל"ה 2009 יהיה מדריך מלווה לכל קורס מיומנות, שיהיה עובד של היחידה לקידום נוער ברשות המקומית או של החברה למתנ"סים.
כמו כן נקבע: "הזמן המוגדר למשימת הליווי הטיפולי -חינוכי הוא עד 30% מסה"כהשעות המוקצות בפועל לתוכנית הלמידה.
"במקרים מיוחדים ניתן לאשר מעבר לכך, באישור מראש מהמשרד .
במכרז לא נקבע באילו מקרים זכאי המדריך המלווה לקבל שכר.
האגף לקידום נוער במינהל הסביר שמשמעות האמור במכרז היא שהמדריך המלווה זכאי לקבל שכר רק עבור 30% .
משעות הקורס לעומת זאת על פי נוהל המיומנויות יש מקרים שבהם יש לשלם למדריך שכר עבור חלק גדול יותר משעות הקורס: אם המדריך הוא עובד קבוע ביחידה לקידום נוער במשרה מלאה , וליווי הקורס הוא חלק מעבודתו, הוא לא יקבל שכר גם מתקציב המיומנויות; אם המדריך הוא עובד קבוע ביחידה לקיד ום נוער במשרה חלקית (עד 75% )משרה, והליווי הוא משימה נוספת עבורו, הוא זכאי לקבל שכר עבור 30% משעות ההדרכה או פחות; חונך מלווה שאינו עובד ביחידה לקידום נוער זכאי לקבל שכר בהיקף של 50% .
משעות ההדרכה נמצא כי על אף שאלות הבהרה שהעבירו מציעים במכרז היל"ה 2009 למשרד לפני מפגש הקבלנים שנערך במסגרת המכרז, ניסח המשרד את הוראות המכרז לגבי תשלום שכרם של המדריכים המלווים קורסי מיומנויות באופן מעורפל שלא תאם את הנאמר בנוהל המיומנויות.
משרד מבקר המדינה מעיר למינהל ולוועדת המכרזים שעליהם לנסח בלשון ברורה וחדה את דרישות ה מכרז ולאפשר לכל מציע לקבל את מרב המידע הנחוץ לו לשם תמחור הצעתו.
בנוהל המיומנויות צוין כימנהל היחידה לקידום נוער ברשות המקומית יפעל להכנת תכנית מפורטת, על כל היבטיה הכספיים.
משרד מבקר המדינה בדק אם המדריכים המלווים את המיומנויות קיבלו את שכרם בהתאם לאמ ור בנוהל המיומנויות.
לשם כך נותחו נתונים של האגף לקידום נוער ושל החברה למתנ"סים על היקף משרתם של המדריכים המלווים (ב-242 קורסים) ועל הגורמים המממנים את שכרם.
להלן הממצאים: (א) בסך הכול עבדו בתכנית היל"ה בשנת הלימודים התש"ע 242 מדריכים מלווים, 105 מהם הם עובדי הרשות המקומית שהועסקו במשרה חלקית בהיקף של עד 75% משרה או שאינם עובדים של הרשות המקומית (להלן - הזכאים לשכר).
מבין 105 ,הזכאים לשכר62 מדריכים מלווים קיבלו שכר, ו-43 לא קיבלו שכר (כ-41% .
) נתוני האגף לקידום נוער מבחינים בין המדריכים המלווים לפי השתייכותם למחוזות המשרד; הם מבחינים גם בין מדריכים במגזר הערבי לבין שאר המדריכים.
בדיקתנו העלתה כי מבין המדריכים הזכאים לשכר, אשר לא קיבלו שכר, 17 היו מהמגזר הערבי ( 100% .
)מכלל המדריכים במגזר זה הזכאים לשכר (ב) לבקשת משרד מבקר המדינה העבירה החברה למתנ"סים, פעמיים במהלך שנת הלימודים התש"ע, את הנתונים האמורים גם לאגף לקידום נוער, אך האגף לא בדק מדוע לא שולם שכר למדריכים המלווים שהיו זכאים לו.
ממצאי הביקורת מלמדים כי מדיניות המינהל לגבי תשלום השכר למלווים של קורסי מיומנויות אינה אחידה, אינה ברורה וחורגת מכללי המכרז.
על המשרד לבחון את הסיבות לאי-התשלום ולהסדיר את הנושא בהקדם.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הביקורת כתב האגף מחדש את הנהלים להפעלת קורסי מיומנויות "תוך התאמה למכרז ותוך חידוד הקריטריונים להחלטה של ועדות התו"ם הרשותיות והמחוזיות בנדון".
משרד מבקר המדינה מעיר כי בנוהל שצירף האגף לתשובתו לא נקבעו קריטריונים, וכי המשרד הסתפק בקביעה ש"היקף השעות המשולמות (מתוך השעות המבוצעות בפועל על ידי העובד הטיפולי) ייקבע על ידי ועדת תו"ם רשותית".
על המינהל לקבוע אמות מידה ברורות לתשלום שכר למדריכים המלווים את המיומנויות ולוודא את יישומן.
חשש מניגוד עניינים בבקרה על תכנית היל"ה .
הכלל בדבר איסור ניגוד עניינים הוא עקרון יסוד בשיטת המשפט בישראל ולפיו "כל מי שמבצע פעולה או ממלא תפקיד עבור זולתו, אסור לו להימצא במצב שבו עלול להיות ניגוד אינטרסים בין האינטרס של זה שלמענו הוא פועל ובין אינטרס אחר כלשהו"20 .
מפסיקת בתי המשפט עולות הקביעות האלה: האיסור להימצא במצב של ניגוד עניינים חל על כל מי שמופקד על אינטרסים של אחר גם אם הוא אינו עובד ציבור והוא חל במלוא התוקף על עובדי ציבור הממלאים את תפקידם בנאמנות עבור הציבור; האיסור הוא להימצא במצב של ניגוד עניינים, ואין זה מעלה או מוריד אם שיקול הדעת היה ראוי או שבמבחן התוצאה גרם נזק; מטרת הכלל היא למנוע פיתוי מאדם ישר והוגן 21 ; האיסור להימצא בניגוד עניינים חל על עובד הציבור העלול להימצא במצב כזה אך גם על הפעולות שהוא עושה באמצעות שליחיו מפני ש"שלוחו של אדם כמותו"; עובד ציבור המשתמש לצורך מילוי חובותיו בשירותו של שליח שאותו העמיד במצב של ניגוד עניינים כאילו פעל כך בעצמו - במצב זה גם הוא וגם השליח עברו על האיסור להימצא במצב של ניגוד עניינים22.
האיסור על ניגוד עניינים יושם גם בהוראת תכ"ם הכ וללת הנחיות למשרדי הממשלה בדבר אופן הפיקוח על נותני שירותים בתנאי מכרז , כאשר הפיקוח מתבצע באמצעות חברה חיצונית : " הפיקוח לא ייעשה על ידי גורם בעל קשרים עסקיים או אחרים עם הזוכה במכרז".
" :במכרז שבו זכתה חברה א' נקבעהגוף הזוכה במכרז יהיה מנוע מלספק את השרותים הכלולים במכרז 30/5.
או כל מכרז אחר שיבוא במקומם כל זמן שהוא הקבלן המבצע במכרז זה".
07 הוא מכרז היל"ה 2007 שבוטל ושבמקומו פורסם מכרז היל"ה 2009.
במסגרת קורסי המיומנויות מפעילה, כאמור, החברה למתנ"סים גם קורס לרכישת מיומנויות מחשב ICDL, שהוא בעל תקן בינלאומי, ובוחנת את התלמידים בקורס בבחינות הסמכה בינלאומיות.
תעודת ההסמכה ל - ICDL משמשת אישור לשליטה במושגים בסיסיים בתחום המחשוב וליכולת להשתמש במחשב אישי ובתוכנות שימושיות.
20 אהרן ברק, "ניגוד אינטרסים במילוי תפקיד", משפטים י (תש"ם), עמ' 11.
21 בג"ץ 35/82 , ישפאר בע"מ נ' שר הביטחון לז (2 '), עמ505 .
קורס ICDL בתכנית היל"ה הוא בן88 שעות לימוד שבמהלכן רוכש התלמיד מיומנויות מחשב ובהן למשל שימוש בתוכנת עיבוד תמלילים.
עלות הקורס היא 14,000 ש"ח, שמהם משלמת החברה 10,000 ש"ח לקבלן שלה המלמד את בני הנוער ו- 4,000 ש"ח לקבלן אחר שלה שהוא בעל הזיכיון הבלעדי בישראל לתקן .
ICDL מטעם האיגוד המקצועי של עובדי מקצועות המחשב משרד החינוך 1031 .
באירופה, ולפיכך הוא הגוף היחיד בארץ שרשאי לערוך בחינות ההסמכה ולהנפיק תעודות למסיימי הקורס.
נמצא כי הזכיינית הבלעדית של תקן ICDL 'בישראל היא חברה א המשמשת מאז שנת 2000 גם קבלן של המשרד לצורך ביצוע בקרה על פעילות החברה למתנ"סים בתכנית היל"ה.
בתפקידה זה בודקת כאמור חברה א' את מהימנות החשבונות שמגישה החברה למתנ"סים למשרד לתשלום וממליצה לאגף לקידום נוער אם לאשר אותם.
החשבונות כוללים בין היתר את קורסי המיומנויות.
נציג האגף לקידום נוער מסר באוגוסט 2010 כי חברה א' מבצעת עבור החברה למתנ"סים את בחינות ההסמכה של קורס ICDL במסגרת תכנית היל"ה זה כשלוש שנים.
באתר האינטרנט של חברה א' צוין כי בספטמבר 2005 היא הוסמכה להיות הזכיין של ICDL בישראל, ובין תפקידיה לקדם את תקן ICDL .
בישראל חברה א' הסבירה באוגוסט 2010 שהיא מוכרת בחינות הסמכה ל- ICDL לחברה למתנ"סים ומקבלת תמורה עבורן וכי המשרד ער לכך.
החברה למתנ"סים העבירה למשרד מבקר המדינה מסמך ובו "הצעת מחיר לבחינות ICDL " מנובמבר 2009 , שהוא הלכה למעשה מסמך ההתקשרות שבינה לבין חברה א'.
בשנת 2008 שילמה החברה למתנ"סים לחברה א' כ- 81,000 ש"ח עבור בחינות ההסמכה, ובשנת הכספים 2009 - כ- 175,000 ש"ח.