HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
82 מתוך סיכום פעולות למניעת זיהום מקורות מים מדלקים 2018 , עמוד10 .
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 במרבית האתרים שבהם מתוכננות ומבוצעות פעולות טיפול אופרטיביות לשיקום מי התהום .
נעשה הטיפול באקוויפר עצמו, אולם שיקום מי התהום עשוי להתבצע גם מחוץ לאקוויפר83.
על פי נתוני רשות המים, סך האתרים שנכנסו במהלך השנים ועד לסוף שנת 202084 לתהליך .
שיקום מי תהום עקב זיהום מומסי דלק הוא 35 , ובמרביתם השיקום טרם הסתיים, כמוצג בתרשים .
תרשים 17: תמונת המצב ב-35 האתרים שנכנסו לתהליך שיקום מי תהום עקב .
המקור: נתוני רשות המים בעיבוד משרד במקרהמדינה.
בחינה רב-שנתית של היקף פעולות השיקום של מי התהום עקב מומסי דלק מלמדת כי שיעורי .
השיקום נמוכים מאוד, כפי שניתן לראות בתרשים 18 .
83 פירוט אודות שיטות שיקום לזיהוםמומסי דלק מופיע בנספח שיטות לשיקום זיהומי דלק לדוח זה.
85 ראה מסמך סיכום פעולות למניעת זיהום מקורות מים מדלקים, 2018 , ובהתאם לנתוני רשות המים המעודכנים ל .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם תרשים 18: ,תמונת המצב בנושא שיקום מזיהום מומסי דלק 2020-1999 .
המקור: דיווחי רשות המים בעיבוד משרד מבקר המדינה .
הלכה למעשה, מתוך 130 אתרי דלק מזוהמיםבמומסי דלק 86 ( בנתוני סוף שנת2020 ,) .
נמצאים בתהליך שיקום 27 אתרים (נוסף על שלושה אתרים שקיבלו פטור וחמישה אתרים .
מדובר על שיעור שיקום מסך האתרים הידועים כמזוהמים במומסי דלק, של כ- .
בהתחשב בעובדה כי קיימים מתקני דלק שאינם ידועים כגון תחנות דלק פיראטיות .
(לא מורשות), הרי ששיעור השיקום בפועל נמוך אף יותר.
מומלץ כי רשות המים תפעל להגבר ה של פעולות השיקום .
86 פירוט הזיהום ב-130 :האתרים שלושה אתרי זיהום חמור מאוד, 31 אתרי זיהום חמור, 36 אתרי זיהוםברמה בינונית, .
60 אתרי זיהום קל (כלל הזיהומים למעט73 .
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תמונה 8: מערכת SVE & AIR SPARGING לטיפול בזיהום דלק במיה תהום .
במתקני דלק שבהם נמצאה עדשת דלק מעל מי התהום מנחה רשות המים לבצע מידית, שאיבה .
של הדלק החופשי עד לעובי עדשה של 0.
ס"מבמהלך השנים נעשו שאיבות להסרת עדשות .
בעקבות פעולות שאיבה אלה שוקמו 22 אתרים והם אינם מכילים עוד עדשות .
דלק (בנתוני שנת 2020 ), ובמועד זה ידועות ומנוטרות73 עדשות דלק; בכ-52 מהן עדיין מתבצעת .
שאיבת דלק, ובכ-21 עדשות הדלק הנוספות כבר אין מתבצעת שאיבה בשל הגעה ליעד הרצוי .
87 על פי מסמך הרשות לסיכום הפעילות למניעת מזהמי דלק2018 , בסך הכול נעשו95 שאיבות של עדשות דלק.
פי נתוני רשות המים המעודכנים עד ל- 11.
2020, עדיין יש 73 ;עדשות דלק52 עדיין נשאבות (הנתון בתוקף לשנת .
2020 ,)22 נקיות, וב-21 כבר הופסקה השאיבה בשל הגעה לעובי היעד (ההגעה אינה הופכתאת האתר לנקי ולכן .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם הטכנולוגיה ואמצעי השאיבה 88 נבחרים על פי שני פרמטרים עיקריים: קצב שיוב הדלקהנדרש .
(קצב חזרת הדלק לקידוח לאחר שאיבתו ) ועובי עדשת הדלק.
ככל שקצב השיוב הנדרש גבוה .
ועובי עדשת הדלק גדול, יש צורך באמצעי שאיבה אינטנסיביים יותר המסוגלים ל שאוב .
בהספקים גבוהים ול הרחיק נפחי דלק גדולים לכל יחידת זמן.
בכלל אתרי הדלק נשאבו במשך השנים כ-2.
2 מיליון ליטרים של דלק.
נשאבו מ-11 חוות מכלי הדלק (כ-91% ) לעומת67 תחנות דלק שבהן נשאב דלק בשיעור של .
4% בלבד מסך הדלק השאוב בכלל האתרים89 .
תוכנית סדורה לשיקום זיהומי דלק .
תוכנית שיקום מפורטת היא כלי הכרחי בידי רשות המים שהיא הגורם האחראי לשיקום מקורות .
כלי זה יאפשר לה לפעול באופן מהיר ויעיל יותר לשיקום מקורות מים .
ולמניעת התפשטות מזהמי דלק קיימים.
רשות המים ציינה בפרסומה האחרון מחודש יולי 202090" , כיכלל תהליך שיקום מי התהום, החל .
מהשיקולים לדרישת שיקום וכלה בתנאים לסיום השיקום, נערך על פי מתודולוגיה סדורה .
ויפו רסם בעתיד הקרוב כ"הנחיות לביצוע שיקום מי תהום טיפול במי תהום מזוהמים במומס י .
משרד מבקר המדינה מצא כי לרשות המים אין תוכנית לשיקום האתרים המזוהמים .
לעניין זה השיבה רשות המים בחודש אוקטובר 2020 ,כי אכן אין בידיה תוכניות שיקום כוללות .
אך יש בידיה טבלה של סדרי עדיפויות לשיקום וכי היא נמצאת במהלך עדכון של מערכת המידע .
שלה ועם גמר הכנסת נתוני איכות המים והקידוחים שנקדחו בשנ ים האחרונות יבוצעו מבחני .
רגישות, יטויבו המשקולות עבור הפרמטרים השונים המרכיבים את ציון האתר ויורץ שוב המודל .
לתעדוף אתרים על כלל האתרים המזוהמים לצורך קבלת רשימת תעדוף עדכנית.
הרשות כי סדרי העדיפויות ששימשו להכנת המסמך נקבעו בהתאם לדחיפות הטיפול בכל אתר .
על סמך רכיבים אלה: ריכוזי המזהמים באתר, הסיכונים הנובעים מהם למקורות המים ולבריאות .
הציבור, הרגישות ההידרולוגית, היקף הזיהום והסיכון לקידוחי הפקה.
עוד הוסיפה רשות המים בתשובתה ממאי 2021 כי היא בוחנת כל העת אםקיימים אתרי דלק .
שאינם מנוטרים העשויים להוות סיכון ממשי לכלי הפקה.
נבחנות כל העת מתודולוגיות לבחינת .
עדיין הוא מופיע בדיווחי רשות המים כעדשה).
בנוסף נשאבות שתי עדשות דלק המסווגות כזיהום תעשייתי, האחת .
מנוטרת משנת 2010 במפעל בתל אביב (רחוב בן עזריה 10 ,) ובמפעל "טמבור" בעכו מתבצעת שאיבה לצורך טיפול .
52 העדשות הנשאבותהן 50 העדשות הנשאבותהמוצגות בתרשים 15 וכן שתי עדשות דלק .
המסווגות כמקור לזיהום תעשייתי המצוינות בהערה זו.
88 פירוט כלל הטכנולוגיות ואמצעי השאיבה מופיע בנספח א לדוח זה.
89 כמו כן, 1% מכלל הדלק השאוב בכלל האתרים מקורו בקווי דלק וכ -2% מקורם בזיהום מתחנות מרכזיות או מחניוני .
2% הנותרים מקורם אחר.
90 סיכום הפעילות למניעת זיהום מקורות מים מדלקים 2018.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 ייעול פעולותלניטור, להערכה ו לשיקום של עדשות ומומסי דלק, זאת בהתבסס על פרסומים .
מדעיים וגישות שונות המיושמות .
מומלץ כי רשות המים תמשיך ותפעל להסדרת תחום השיקום של מי התהום ממזהמי דלק .
באמצעות השלמת גיבוש תוכנית כוללת, שתביא לידי ביטוי את מכלול השיקולים .
הרלוונטיים ותשמש בסיס רשמי ומחייב לעבודת הרשות לשיקום מי התהום המזוהמים .
זאת כדי לקדם שיפור של ממש בטיפול בזיהומי הדלקים.
פעולות הרשות לשיקום אתרים שבהם נמצא .
זיהום ממקור תעשייתי .
במדינת ישראל פזורים עשרות אזורי תעשיה מרכזיים בהיקפים שונים ובהם מאות מפעלים בעלי .
פוטנציאל זיהום של מי ה תהום 91.
מעל אקוויפר החוף שוכנים כ-160 אזורי תעשייה פעילים92 .
ובהם כאלף מפעלים, ועליהם יש להוסיף מאות אתרים שבהם הייתה בעבר פעילות תעשייתית .
שגרמה לזיהום של הקרקע ושל מי התהום.
בשנת 2017 הוחל בסקירת אזורי תעשייה בצפון .
הארץ לצורך איתור אזורי תעשייה בעייתיים.
רשות המים מבצעת מעקב אחר מזהמים ממקור .
תעשייתי במי התהום ב-74 אתרים באמצעות482 קידוחי ניטור ייעודיים93.
זיהום בחומרים ממקור תעשייתי ב-133 קידוחי הפקה באקוויפר החוף וב-17 קידוחים באקוויפר .
בעבודה שנעשתה עבור המשרד להגנת הסביבה 94 (להלן: דוח הערכת עלויות ארצית) ושנועדה .
להעריך את היקף בעיית הקרקעות המזוהמות בישראל ולאמוד את התקציב לסקירתה ולטיפול .
בה, אותרו 253 אזורי תעשייה בפריסה ארצית ו-168 יישובים (קיבוצים ומושבים) שבהם מפעלי .
במסגרת העבודה אותרו כ- 23,000 מוקדים שבהםפוטנציאל של זיהום קרקע .
בשל פעילות שהתנהלה בהם בעבר או מתנהלת בהם כיום95 .
רשות המים נעזרת בנתוני המשרד .
להגנת הסביבה כדי לזהות פוטנציאל זיהום למי התהום במקום שבו זיהום הקרקע נמצא .
מעליהם, וכן מקבלת מידע מקידוחים המספקים מי שתייה, שאף בהם נעשית בדיקה לאיתור .
91 מפעליתעשייה משתמשים במגוון ר חב של מזהמים אורגניים שרובם מוגדרים כרעילים בדרגות סיכון שונות, חלקם .
מסרטנים, חלקם גורמים למחלות נשימה ולפגיעה במערכת העצבים המרכזית .
חשיפה מתמדת למזהמים עלולה .
לפגוע בכבד, בכליות ובמוח.
92 הנתון תקף בשנת2017.
93 מסמך רשות המים, אוקטובר 2018 (הערה9 )לעילעמ' 5.
94 המשרד להגנת הסביבה, "הערכת עלויות ארצית של סקירה וטיפול בקרקעות מזוהמות", מאי 2014.
95 בכל אתר שבו פוטנציאל לזיהום יש כמה מוקדים: ב-40 אתרים ביטחוניים יש כ- 800 מוקדים בעלי פוטנציאל לזיהום .
ב -320 אתרים בשליטת צה"ל יש כ- 2,300 מוקדי זיהום פוטנציאליים, וב-253 אזורי תעשייה יש כ- 17,000 .
מוקדי זיהום פוטנציאליים .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם רשות המים מחליטה אם נדרש לבצע באתרים פעולות לשיקום מי התהום על פי ממצאי הניטור .
בקידוחים השונים ועל פי נתוני המשרד להגנת הסביבה.
בהתאם להחלטה נעשית היערכות .
לשיקום או נקבע שניתן להסתפק בניטור שבוצע ואין צורך בפעולות נוספות.
כוללת הכנת תוכנית שיקום והיערכות להפעלתה, לרבות הליכי מכרזים והקמת מערכת שיקום .
לשם סילוק הגורם המזהם ממי התהום והפחתת ערכי הזיהום.
שיקום מי התהום נעשה בשתי .
שיטות עיקריות : (1 ) pump & treat , כלומר שאיבת המים המזוהמים וטיפול בהם מחוץ לאתר .
המזוהם ex-site ( ; , או2 ) in situ , כלומר באתר עצמו- טיפול במים באמצעים כימיים או ביולוגיים .
המוחדרים לתוך מוקד הזיהום תוך פירוק החומרים המזהמים 96.
תמונה9: הזרקת חומר המעודד פירוק ביולוגי של טריכלורואתילן .
במגדל אלקטרה, תל אביב .
מנתוני רשות המים עולה כי נפח כתמי הזיהום העיקריים הידועים כיום באקוויפר החוף הוא .
כ- 2,300 מיליון מ"ק 97 .
מוקדי הזיהום העיקריים והמפושטים ביותר נמצאו באתרים ביטחוניים .
(מפעלים ביטחוניים ומחנות צה"ל).
היקף המים המזוהמים ממקור זה נאמד בכ-1.
יודגש כי היקף הזיהום הידוע מבוסס על מערך הניטור, שהוא כאמור מצומצם ביחס למספר .
האתרים הכולל שיש בהם פוטנציאל לזיהום.
96 איכות מקורות המים ומניעת זיהום, אגף איכות מים, מצגת לפגישה עם נציגי מבקר המדינה 20.
97 רשות המים, ריכוז המידע הקיים על זיהום מי תהום מפעילות התעש במתחמים השונים, נובמבר 2015.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 פעולות הרשות למיפוי האתרים המזוהמים ולסיווגם .
בנובמבר 2008 הוציאה רשות המים דוח מסכם להערכת הפוטנציאל וההיקף של זיהום מי התהום .
מהתעשייה באקוויפר החוף (להלן: עבודת המיפוי) לצורך תכנון וקביעת סדרי עדיפויות להקמת .
מערכי ניטור מי התהום באזורי תעשייה הממוקמים על אקוויפר החוף.
במסגרת עבודת המיפוי אותרו 157 אזורי תעשייה מעל אקוויפר החוף, והנתונים עליהם נאספו .
על פי קריטריונים שנקבעו לייצוג פוטנציאל הזיהום וכן על פי רגישות האקוויפר.
דורגו בהתאם לכך ונערכה רשימה של 23 .
אזורי התעשייה בעלי הציון המשוקלל הגבוה ביותר .
לאחר מכן הוכנה תוכנית לניטורם.
נמצא כי הקריטריונים שלפיהם דורגו אזורי התעשייה נבחרו על סמך המידע הקיים, אך .
לא הובאו בחשבון קריטריונים רלוונטיים שהמידע עליהם לא היה זמין (כגון סוגי החומרים .
וכמותם בפועל בהיתרי רעלים).
עוד עלה כי רשות המים לא עדכנה מאז שנת 2008 את .
הקריטריונים לבחינת אזורי התעשייה ולא את רשימת אזורי התעשייה המנוטרים.
רשות המים מסרה למשרד מבקר המדינה כי אומנם "לא נעשה עדכון סדור של עבודה זאת, .
אולם נאסף מידע רב על מוקדי זיהום נוספים.
אתרי ניטור דלק ותעשייה רבים, בהם מותקנים .
קידוחי ניטור שנקדחו מאז 2008 , מהווים למעשה חלק מתמונת זיהום מי התהום באזורי תעשייה .
רבים שאינם נכללים ברשימת ה-23.
משרד מבקר המדינה מציין ב פני רשות המים כי מאחר שהסקר שלפיו נבחרו אזורי .
התעשייה לניטור נעשה לפני 12 שנים, מומלץ לבצע סקר עדכני, שיאתר אתרים בעלי .
פוטנציאל גבוה לזיהום ולסיכון נוסף על אלה שנמצאו בעת ביצוע הסקר הראשוני.
כן מומלץ לפעול להשלמה של המידע החסר ולעדכון המידע שברשותה כדי להבטיח .
שקריטריונים רלוונטיים, כמו סוגי החומרים וכמותם בפועל בהיתרי הרעלים, שלגביהם .
לא היה מידע בעבר כמתואר לעיל יובאו אף הם בחשבון בעת בחירת האתרים לניטור.
בדצמבר 2015 הוגש לרשות המים דוח שעסק בפיתוח מתודולוגיה לאומדן התועלות הצפויות .
משיקום מי תהום מזוהמים 98 (להלן: דוח אומדן התועלות).
בדוח צוין כי בשנים האחרונות התגלו .
מוקדי זיהום רבים במי התהום מתעשייה ומדלקים ותוחמו תמרות זיהום בשטחים נרחבים, בעיקר .
באקוויפר החוף ובאזורים ממוקדים יותר בירת"ן.
תמרות הזיהום המפושטות ביותר מקורן בזיהום .
תעשייתי שברכיביו טמון סיכון חמור לבריאות כגון קומפלקסים אורגניים תעשייתיים, נדיפים .
בדרך כלל: פרכלורט (דלק טילים), חומרי נפץ, תוספי דלק, מתכות כבדות, חומרי הדברה .
בדוח צוין עוד כי מרבית המזהמים חדרו למי התהום עקב פעילות תעשייתית .
98 פיתוח מתודולוגיה לאומדן התועלות הצפויות משיקום מי תהום מזוהמים, דו"ח מסכם שהוכן בידי חברה פרטית.
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם שהחלה לפני עשרות שנים, והם התגלו באמצעות מערך הניטור שהוקם ברשות המים החל .
אשר לפעולות השיקום צוין בדוח כי בעשרות אתרים נעשות פעולות שיקום לשם טיפול במוקדי .
בין השאר נעשות פעולות למניעת התפשטותו של הזיהום, להרחקת הזיהום מבארות .
ההפקה - באמצעות הפקת טיוב - וכן ניטור תנועת מזהמים במי התהום ובקרה עליהם.
עוד כי פעולות השיקום נעשות על פי העיקרון "המזהם משלם" 99 .
וחלקן כבר הסתיים בהצלחה .
קידום תוכנית לשיקום כלל האתרים המזוהמים, ובייחוד האתרים שהרשות תיאלץ לשקם אם לא .
ניתן לחייב את המזהם לשקמם - אם מכיוון שהאחראי לזיהום א ינו ידוע ואם מסיבות אחרות - .
כרוך בין היתר בהערכת עלות השיקום על פי סוג הזיהום ועל פי הטיפול הנדרש.
העלויות הארצי של המשרד להגנת הסביבה פורטה העלות המוערכת לסקירת קרקע החשודה .
כמזוהמת ולטיפול בה במוקדים החשודים בזיהום קרקע.
עלות זו הסתכמה בכ-9 מיליארד ש"ח.
בביקורת נמצא כי יש בידי רשות המים הערכה של עלויות השיקום של מי התהום בחלק ממתחמי .
תעש השונים, אך אין בידיה הערכה של עלויות שיקום מי התהום ביתר האתרים בדומה להערכה .
שיש למשרד להגנת הסביבה ביחס לעלות הטיפול בזיהומי הקרקע.
בתשובתה לטיוטת הדוח, ממאי 2021 ,ציינה הרשות כי "סדרי העדיפויות לשיקום נקבעים .
בעיקרם בהתאם למידת הסיכון שהזיהום מהווה למקורות המים, לבריאות הציבור ולסביבה.
הערכת העלויות משמשת כאחד מהשיקולים לבחירה מיטבית של הטכנולוגיה לביצוע השיקום .
ופחות לקביעת הצורך בשיקום ".
עוד ציינה כי "טווח העלויות לטיפול בכל אתר נע בין מיליוני .
ש"ח בודדים למאות מיליונים ועל כן לא ניתן לבצע הערכת עלויות ארציות לשיקום מי התהום", .
וכי היא "מבצעת הערכה של עלויות השיקום בכל אותם האתרים בהם היא מכינה את תכנית .
השיקום, כחלק אינטגרלי מהכנת התכנית".
מבקר המדינה מציין לפני רשות המים כי היעדר הערכה של עלויות השיקום בכלל .
האתרים, ובייחוד באותם מקרים שרשות המים תיאלץ לשקם בעצמה - אם באמצעות .
הטלת העלות על המזהם ואם מתקציב המדינה - מונע ממנה להיערך באופן המיטבי .
לביצוע השיקום, לבחון את כדאיותו ולקבוע סדרי עדיפות לשיקום האתרים השונים.
מומלץ כי רשות המים תבצע הערכה עדכנית של עלויות השיקום.
קביעת סדרי עדיפויות לשיקום אתרים והכנת תוכנית .
בשנת 2014 הגדירה רשות המים סדרי עדיפויות לשיקומם של19 אתרים שבהם נתגלה זיהום .
ממקור תעשייתי, כפי שמציג לוח 2.
99 האחריות לטיפול בסילוק הזיהומים שנגרמו ולמימונו חלה על הגורם המזהם.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 לוח2: סדרי עדיפויות לשיקום אתרים .
תעדוף שם אתר זהות מזהם נפח מים מזוהמים .
1 תעש רמת השרון תעש 630 .
1 )גוש דן (תעש מגן, ערבי נחל תעש 360 .
1 תעש גבעון תעש 234 .
1 תעש טירת הכרמל תעש 10 .
חולון + בת ים רבים 89 .
1 בסיס חיל האוויר בחצור משהב"ט 10 .
1 מפעלב' לא ידוע 41 .
1 מפעלג' פרטי (תעש) 110 .
1 מפעלה' פרטי לא ידוע .
2 תעש נוף ים, הרצליה תעש לא ידוע .
2 תעש בית הכרם, ירושלים תעש לא ידוע .
2 מפעל ו' פרטי לא ידוע .
2 מפעלז' פרטי לא ידוע .
2 מפעלט' פרטי לא ידוע .
2 מפעלי' פרטי לא ידוע .
2 מפעלכ' פרטי לא ידוע .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם כפי שעולה מלוח 2 , עוד בסוף שנת2014 הוערך נפח המים המזוהם ב-11 אתרים מתוך ה- 19 .
המופיעים ברשימה בכ-1.
54 מיליארד מ"ק, ונפח הזיהום בשמונה אתרים לא היה ידוע.
בדוח אומדן התועלות שצוין לעיל הוצגה המתודולוגיה לאומדן התועלות הצפויות למשק .
משיקום מי תהום מזוהמים אל מול ההוצאות )עלויות) הכרוכות בכך כבסיס לקבלת החלטות .
לגבי הכדאיות הכלכלית של יישום השיקום.
במסגרת הערכת התועלות נבחנו תועלות שהערכתן קלה יחסית כמו ערך המים השפירים .
לשתייה, עלות ההפקה, העלות הסביבתית של מתקני ההתפלה, תוספת עלויות במיזמי נדל"ן, .
ערך הקרקע, ועלות ניטור הקרקע במקומות שבהם נתגלה זיהום.
עם זאת, לא נבחנו תועלות .
שקשה יותר לכמתן, כמו ערך האקוויפר כאוגר אסטרטגי, נזקים לבריאות עקב שימוש במים .
מזוהמים, וערך האקוויפר כמשאב טבע בר-קיימא.
הדוח בחן בין היתר את התועלת הצפויה .
משיקומם של שלושה א תרים: תעש רמת השרון, תעש ערבי נחל בתל אביב ומפעל ג', ונמצאה .
כדאיות מובהקת למשק בשיקומם של שני אתרים - תעש רמת השרון ותעש ערבי נחל.
שיקומו של האתר במפעל ג' נמצאה גבולית.
כותבי הדוח ציינו כי "המסקנה המתבקשת מניתוח מקרי הבוחן היא שאין די בחישוב התועלות .
הישירות לפי עלות אלטרנטיבית של מים מותפלים כדי להצדיק כלכלית שיקום מקור המים.
באתרים הנמצאים באזורים מאוכלסים, בהם העדר שיקום מונע פיתוח השטח לבניה, כערבי .
נחל, ערכי הנדל"ן הגבוהים הופכים את הפרויקט לבעל כדאיות מובהקת למשק ולתועלות .
מאידך באתרים מרוחקים כ"מפעל ג' ", בהם הערך הנדל"ני לקרקע .
נמוך, קשה יותר להצדיק את כדאיות השיקום על בסיס עלות ערך המים בלבד ועל כן היא .
עוד ציינו כותבי הדוח כי "הדרישה לכדאיות כלכלית של השיקום, כתנאי בסיס יחידי לקבלת .
החלטות לגבי שימור ושיקום מקורות מים מזוהמים בעייתית, בעיקר בשל הקושי לכמת תועלות .
חיצוניות של השיקום כנזקים לבריאות האדם, ערך האקוויפר כנכס אסטרטגי האמור לשמש .
גיבוי מצבי חירום בהם ייפגעו מתקני התפלה החשופים לטרור, נזקים אקולוגיים ושווי האקוויפר .
כמשאב טבע בר קיימא וכו'".
הכותבים הוסיפו כי "באותם אתרים שבהם יש תועלות מובהקות .
הנובעות מערכים נדל"נים משמעותיים, גוברות אלו על כל רכיב אחר במודל עלות תועלת, עם .
הוכחה חד משמעית לכדאיות השיקום", וכי "נוסף על כך קיים סיכון הולך וגדל לבריאות הציבור .
עקב התפשטות החומרים המזהמים במי התהום והסכנה שבהתנדפותם למבנים ותשתיות .
שבקרבתם, מה שמחייב השקעה במיגונם".
מתודולוגיה זו אמורה הייתה לשמש את מקבלי ההחלטות ובהם רשות המים כדי לבחון את .
שיקומם של האתרים השונים שבהם נמצא זיהום וכדי לטפל במוקדי הזיהום, למנוע את .
התפשטותם ולהרחיק את הזיהום מהבארות שמהן מופקים מים.
במאי 2018 הוגש לרשות המים דוח מסכם לפיתוח כלי להערכת הסיכון ממוקדי זיהום במי .
התהום 100 , שנועד לקבוע שיטה יישומית להערכת הסיכון הנובע ממוקדי זיהום של מי תהום .
ולקביעת מדרג הסיכונים עבור אתר מזוהם.
שיטה זו להערכת הסיכון יושמה ב-54 :אתרים26 .
100 דוח שהכינה חברה פרטית עבור רשות המים.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 ,תחנות דלק21 מפעלים, ושבעה אזורי תעשייה.
בסיכום התוצאות של הרצת המודל ניתן לכל .
אתר ציון המשקלל פרמטרים שונים והמשקף את הסיכון שיש בו לבריאות בני אדם.
נמצא כי מאז כתיבתו של דוח אומדן התועלות מדצמבר 2015 ופיתוח הכלי להערכת .
הסיכון ממוקדי הזיהום במי תהום במא י 2018 , לא יישמה רשות המים את עקרונותיהם .
לכדי תוכנית פעולה ברורה ביחס לכלל האתרים שבהם נמצא זיהום ממקור תעשייתי, ולא .
בחנה בשיטתיות את התועלות בשיקומם.
הרשות ערכה ניתוח המתייחס ל -28 אתרים .
(מפעלים ואזורי תעשייה) מתוך 101 אתרים שבהם נמצא זיהום ממקור תעשייתי, ולא יצרה .
סדר עדיפויות מפורט ביחס לכל האתרים המזוהמים, הנשען על השוואת הסיכונים .
לבריאות הנובעים מהם ועל התועלות הצפויות משיקומו של כל אתר ואתר ולא הכינה .
תוכנית מתאימה ומפורטת הכוללת לוחות זמנים ומקורות תקציביים לביצועה.
זאת הטיפול בכתמי הזיהום לא נעש ה על פי ראייה כוללת, ואין התאמה בין הדחיפות .
בטיפול בזיהומים ובין משאבי הרשות המוקצים לכך.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש להימנע מהישענות נרחבת על ערכי הנדל"ן בקבלת .
ההחלטות על שיקום אתרים העלולה להוביל למצב שבו לא ישוקמו אתרים השוכנים .
בפריפריה והזיהום בהם עלול להתרחב.
ערכי נדל"ן עשויים להשתנות לאורך השנים, .
ואזורים שכיום כדאיות השיקום בהם נמוכה עשויים להשתנות לאזורים שבעתיד יהיה כדאי .
בה בעת עשויים לחול שינויים בערכי הנדל"ן באזורים שכיום כדאי לשקמם, .
ולפיכך ייחוס משקל רב למשתנה זה עלול להוביל לקבלת החלטות שאינה מיטבית.
מומלץ שהרשות תגבש מתודולוגיה כוללת לבחינת הכדאיות של שיקום אתרים מזוהמים, .
המתחשבת בעלויות הישירות של השיקום, בהשפעות החיצוניות של הזיהום על הבריאות .
ועל הסביבה, בתפקידי מאגרי המים כאוגר אסטרטגי ובשימור סביבה בת-קיימא.
כאמור רשות המים מסרה למבקר המדינה באוקטובר 2020 כי "כיום אין לה תוכנית פעולה .
המפרטת את לוחות הזמנים לטיפול בכל אתר ואתר, וכי קצב הטיפול מושפע מאוד ממשאבי .
עוד ציינה הרשות כי היא נתונה "כעת בעיצומו של עדכון הנתונים .
במערכת המידע באמצעות הכנסתם של קידוחי ניטור רבים שנקדחו בשנים האחרונות ושל נתוני .
ניטור עדכניים למערכות המידע.
עדכון הנתונים צפוי להסתיים עד תחילת שנת 2021 .
עדכון מערכות המידע ניתן יהיה להפיק הערכות עדכניות של היקפי הזיהום בכל אתר, להפיק .
מפות זיהום עדכניות וכן להשלים את השלב האחרון של העבודה לתעדוף אתרים באמצעות .
בדיקות רגישות וטיוב המשקולות לפרמטרים השונים הקובעים את ציון האתר".
רשימה זו תתעדכן תקופתית לאור ממצאי ניטור עדכניים באתרים .
השונים וגילוי של אתרים חדשים ותהווה בסיס להקצאת המשאבים של האגף".
משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות המים להשלים גיבושה של תוכנית לשיקום האתרים, .
תוך ביצוע בדיקת התועלות ביחס לכלל האתרים שבהם נמצאו זיהומים.
לשמש להכנת תוכנית מפורטת לשיקומם של אתרים אלה.
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם טיפול הרשות באתרים שבהם נמצא זיהום ממקור .
תעשייתי או מפעילות ביטחונית .
חומרת הזיהום באתרים מסווגת לרמות שונות ביחס לתקן מי השתייה: .
נקי - ריכוז מזהמים מתחת לסף הגילוי של המעבדה .
קל - ריכוז המזהמים נמוך מתקן מי השתייה (או מערכי היעד לשיקום אם ניתנו) .
בינוני - ריכוז המזהמים גבוה עד פי מאה מתקן מי השתייה .
חמור - ריכוז המזהמים גבוה עד פי 1000 מתקן מי השתייה .
חמור מאוד - ריכוז המזהמים גבוה מפי 1000 מתקן מי השתייה .
עדשת דלק - שכבת דלק שצפה על מי התהום במקום .
תרשים 19 מציג את הסיווג של רשות המים לחומרת הזיהום באתרים שבהם מקור הזיהום הוא .
פעילות תעשייתית (או ביטחונית).
תרשים 19: מצב הזיהום ב-101 אתרים שבהם נמצא זיהום ממקור תעשייתי- .
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 כפי שעולה מהתרשים, ב-60 מתוך101 האתרים המנוטרים (כ -60% ) נמצא זיהום ברמה בינונית .
ויותר (כולל עדשת דלק), כלומר ריכוז חומרים מזהמים העולה על הריכוז המותר בתקן מי .
תמונה 10 :שלבי החקירה של זיהומים שמקורם בפעילות תעשייתית .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם לצורך בחינת פעולתה של רשות המים לקידום שיקומם של האתרים המזוהמים נעשתה הבחנה .
בין אתרים שבהם החלו פעולות שיקום לסילוק החומרים המזהמים או הסתיימו, לבין אתרים .
שבהם טרם הוחל בפעולות שיקום.
הבחינה מתבססת על סיווג הטיפול שהכינה רשות המים .
(בנוגע לאותם אתרים שבהם טרם הוחל בביצוע תוכנית השיקום): .
;לא בוצעה חקירה ראשונית .
סיום חקירה והמשך ניטור .
יודגש כי במרבית האתרים המסווגים כאתרים שהחקירה בהם הסתיימה ומבוצע המשך ניטור, .
נמצא זיהום המחייב טיפול.
למשל, על פי עדכון רשות המים, כ -15 אתרים מבין22 האתרים .
התעשייתיים שאינם אזורי תעשייה, המסווגים בקטגוריה זו, יצריכו פעולות שיקום.
תרשים 20 להלן מציג את התפלגות שישים האתרים שבהם נמצא זיהום ממקור תעשייתי או .
תרשים 20: הטיפול ב-60 אתרים שבהם נמצא זיהום ממקור תעשייתי ברמה .
בינונית או חמורה יותר .
כפי שעולה מהתרשים, ב-46 אתרים שבהם נמצא זיהום ברמה בינונית ויותר ממקור תעשייתי או .
ביטחוני לא מבוצעות פעולות שיקום (לא מבוצעת תוכנית שיקום) אף שיש בהן צורך.
רשות המים עולה כי לא נעשות פעולות שיקום ב-12 מתוך15 האתרים שבהם נמצא זיהום חמור .
בתשובת הרשות ממ אי 2021 לטיוטת הדוח היא ציינה בנוגע לאותם אתרים שבהם עדיין .
לא מבוצע שיקום, כי הם נמצאים בשלבים שונים של חקירת היקף הזיהום ומאפייניו, של הכנת .
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תוכנית השיקום ו של היערכות לשיקום, פעולות שלא ניתן לפסוח עליהן ופרק הזמן הנדרש .
לביצוען , תלוי במישרין בחומרת הזיהום ובמורכבותו.
כפי שצוין לעיל, האחריות לטיפול בסילוק הזיהומים שנגרמו חלה על הגורם המזהם, וככל .
שהדבר נוגע למימון פעולות השיקום, אין מחלוקת כי חל עליו עקרון "המזהם משלם".
ואם הגורם המזהם אינו מבצע פעולות אלו, רשות המים יכולה לבצען במקומו ולגבות .
תפקידה של הרשות לתכנן ולבצע פעולות לשיקום מקורות המים ולעצירת .
התפשטות הזיהום במקור המים, אולם בפועל היא נתקלת בקשיים בקידום פעולות סילוק .
מזהמים במקומות שבהם פעלו בעבר מפעלים שאינם קיימים עוד, וכן במקומות שבהם פעלו .
מפעלים ביטחוניים בבעלות המדינה.
מהאמור לעיל עולה כי ב-60 אתרים מכלל101 ,האתרים שבהם נעשה ניטור לזיהום תעשייתי .
נמצא זיהום בינוני, חמור וחמור מאוד.
יודגש כי , 14 אתרים מתוך האתרים הללו אחראיים לעיקר .
כפי שיפורט להלן, באתרים ביטחוניים (מפעלים ביטחוניים ומחנות צה"ל) ידועה .
הימצאות הזיהום, אך אין מטפלים בו זה שנים ארוכות.
כאמור, בשנת 2015 )נאמד הזיהום שמקורו באתרים ביטחוניים (מפעלים ביטחוניים ומחנות צה"ל .
8 מיליארד מ"ק הנכללים במוקדי הזיהום העיקריים באקוויפר החוף .
(נכון לשנת 2020 , גדל נפח הזיהום הידוע לכ-2.
תרשים 21: התפלגות מקורות הזיהום התעשייתיים באקוויפר החוף לפי מקור .
אזרחי לזיהום ומקור ביטחוני, במיליארדי מ"ק, 2015 .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם תמונה 11 :פריסת מוקדי הזיהום התעשייתיים העיקריים באקוויפר החוף נכון .
תמרת זיהום תעשייתי: זהו המונח המקצועי המקובל לתיאור צורת התפשטות הזיהום.
למילה תימרה הינו - צורה מתנשאת כלפי מעלה של עשן, אבק, מים.
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 הטיפול ב-32 האתרים שבהם הזיהומים העיקריים .
להלן פירוט הטיפול בזיהומים ממקור תעשייתי ב-32 ,אתרים שהרשות סיווגה כזיהומים העיקריים .
בחלוקה לאתרים אזרחיים ולאתרי תעש ומערכת הביטחון (נתוני רשות המים, אוקטובר 2020) : .
הטיפול בזיהומים העיקריים ממקור תעשייתי-אזרחי .
לוח 3: היקפי הזיהום שמקורו ב-18 מפעלי תעשייה אזרחיים .
המים* סטטוס (במועד סיום .
מפעל ל' לא ידוע לא נקבע פעולות השיקום .
מפעל מ' לא ידוע לא נקבע סיום שיקום והמשך .
מפעל ח' 10 2 פעולות שיקום בביצוע 2011 .
'מפעל א 40 לא נקבע פעולות שיקום בביצוע 2005 .
'מפעל ז לא ידוע 2 פעולות שיקום בביצוע 2005 .
'מפעל נ לא ידוע לא נקבע פעולות שיקום בביצוע לא ידוע .
מפעל ג' 110 1 פעולות שיקום בביצוע 2013 .
אזור תעשייה חולון + בת ים 89 1 היערכות לשיקום 2005 .
'מפעל ס 227 לא נקבע היערכות לשיקום 2015 .
41 1 היערכות לשיקום .
(יישום תוכנית השיקום .
מפעל ט' לא ידוע 2 סיום חקירה והמשך .
מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם שם האתר היקף .
מפעל ד' 6 1 הערכת היקף הזיהום 2019 .
'מפעל ע לא ידוע לא נקבע הערכת היקף הזיהום 2016 .
'מפעל פ לא ידוע לא נקבע הערכת היקף הזיהום 2017 .
'מפעל י לא ידוע 2 הערכת היקף הזיהום 2019 .
'מפעל כ לא ידוע 2 הערכת היקף הזיהום 2018 .
'מפעל ו לא ידוע 2 הערכת היקף הזיהום 2011 .
מפעל ה' 9 1 הערכת היקף הזיהום 2016 .
בהתייחס למפעלים המופיעים בטבלת סדר העדיפויות .
תרשים 22: סיכום הטיפול בזיהום ב-18 מפעלי תעשייה אזרחיים .
ה | מניעת זיהומם והמלחתם של מקורות המים, ניטורם ושיקומם | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מנתוניםאלה עולה כי ב-10 מתוך18 האתרים שבהם נמצא זיהום עקב פעילות תעשייה .
אזרחית טרם הוחל בפעולות שיקום גם בחלוף שנים רבות מאז תחילת החקירה והניטור .
וגילוי הזיהומים, למשל באתר שבאזור התעשייה חולון ובו התגלו בשנת 2013 ריכוזים .
גבוהים במוקד הזיהום, אך במועד סיום הביקורת טרם הוחל בפעולות השיקום.