HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח משרד התיירות - הזמנת אורחים מחו"ל והטיפול בהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד האוצר ציין בתשובתו כי "בכל הנוגע לאיגום משאבים בתחום האירוח, מאחר ולפעילויות האירוח במשרדי הממשלה השונים קיימים מאפיינים ייחודיים, קיים צורך לבחון את העניין בצורה רחבה".
בתשובה נוספת, מפברואר 2016 , ציין משרד האוצר כי "בכלל זה ביצוע באמצעות מודל ההפעלה הקיים בחברת ענבל".
]ל[ תיבחן האפשרות לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף החשכ"ל לבחון בהקדם את התועלת שבאיגום משאבים בתחום הזמנת אורחים מחו"ל על ידי משרדי הממשלה ושיתוף פעולה בעניין התועלת מביקורם, במטרה למקסם את תועלת המדינה מהאירוח, ואת הדרכים ליישום המלצה זו, כל זאת תוך שימת לב למאפיינים המיוחדים של אורחי כל אחד מהמשרדים.
קיימים כמה גופים ממשלתיים האחראים לביצוע פעילויות והתקשרויות בתחומים מוגדרים עבור כלל משרדי הממשלה; כפועל יוצא מכך נאסר על משרדי הממשלה לבצע פעילויות והתקשרויות אלה בעצמם.
לשכת הפרסום הממשלתית (לפ"ם) - יחידה השייכת למשרד התקשורת ונמצאת בתהליך של הפיכתה מיחידה עסקית ליחידת סמך במשרד ראש הממשלה שפועלת כמשרד פרסום עבור משרדי ממשלה, תאגידים על פי חוק, חברות ממשלתיות וגופים ציבוריים, ומבצעת קמפיינים ופרסומים שונים עבור משרדי הממשלה.
ענבל חברה לביטוח בע"מ - חברה ממשלתית בבעלות מלאה של המדינה, המשמשת זרוע מקצועית ומובילה של ממשלת ישראל ושל גופים ציבוריים.
החברה מתמחה במתן שירותי ייעוץ וכיסוי ביטוחי ושירותי ניהול מגוונים ומסייעת למשרד האוצר במימוש יעדיו.
שירותים שונים נוספים שהחברה נותנת הם, בין היתר, סוכנות נסיעות ממשלתית - מתן שירותי נסיעות לחו"ל עבור מוסדות הממשלה ובכלל זה חברות ממשלתיות, תאגידים סטטוטוריים, קופות חולים ואוניברסיטאות ; ייזום, פיתוח ומתן פתרונות מקצועיים לכיסויים ביטוחיים מיוחדים לצ ורכי המערכת הממשלתית באמצעות ביטוח עצמי בקרן הפנימית ; ניהול מערך הכיסויים וייעוץ ביטוחי למדינה ; סיוע למשרד האוצר בניהול מערך הפיקדונות המופקדים בבנקים והלוואות לחברות השונות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מכיוון שכמה משרדי ממשלה מארחים כאמור אורחים מסוגים שונים מחו"ל, מוצע כי אגף החשכ"ל ישקול לפרסם מכרז מרכזי לבחירת גוף שיבצע עבור כלל משרדי הממשלה את כל הפעולות המינהליות והטכניות הנוגעות לאירוח אישים ומשלחות מחו"ל, ובהן הזמנת טיסות, בתי מלון, שירותי הסעדה, הדרכות, הסעות, סיורים וכו'.
כמו כן מוצע שאגף התקציבים ואגף החשכ"ל, בשיתוף משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, יבחנו גם את החלופה שגוף מקצועי אחד - ממשלתי או פרטי - שאליו יאוגמו כל התקציבים והתקנים הקיימים במשרדי הממשלה עבור אירוח מקצועי, יבצע עבור כלל משרדי הממשלה את כל הפעולות המינהליות והטכניות האמורות.
סמנכ"ל השיווק של משרד התיירות מסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2015 כי לדעתו אגף האירוח במשרד הוא יחידה שמוציאה לפועל אירוח, וכפי שהציע כאמור בעבר, עדיף שאת החלק הטכני שבפעולות אלה יעשה גוף חיצוני, וכך האגף יוכל לשמש גוף בקרה, חשיבה ותכנון שינהל את פעולות האירוח ויעקוב אחר תוצריו.
שם הדוח: משרד התיירות - הזמנת אורחים מחו"ל והטיפול בהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מנהל אגף האירוח מסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2015 כי הוא אינו מתנגד לרעיון שיהיה גוף ממשלתי אחד שינהל את תיקי האירוח עבור כלל משרדי הממשלה הרלוונטיים, כי אין הוא פוסל שיהיה שיתוף פעולה בעניין זה בין המשרדים, וכי לדעתו הרעיון ראוי.
לדברי מנהל האגף, שיתוף פעולה בין משרדי הממשלה בעניין הזמנת אורחים בעלי השפעה הוא רצוי.
ענף התיירות בישראל הוא ענף תנודתי המושפע מגורמים רבים, ובהם המצב הגאופוליטי, רמת היציבות באזורנו והמצב הביטחוני בארץ.
נוכח חשיבותו המיוחדת כאמור של ענף התיירות לכלכלת ולתדמית המדינה וההיקף הכספי הניכר של תקציב המשרד ופעילותו יש צורך, בין היתר, בפעילות שיווק נכונה והסברה יעילה של מדינת ישראל לעולם לקידום התיירות הנכנסת ולהגדלת היקפה.
קיימת אפוא חשיבות רבה לפעילותו של אגף האירוח במשרד התיירות, האחראי לאירוח של אורחים רשמיים, מקבלי החלטות, אנשי תקשורת ומעצבי דעת קהל, שביכולתם לייצר הד חיובי לאחר ביקורם בארץ ולתרום לחשיפת התיירות לישראל ולשיפור תדמיתה.
חשיבות זו גדלה במיוחד בזמנים שבהם המצב הביטחוני רעוע, ויש צורך למצב את ישראל כיעד תיירותי לגיטימי ואטרקטיבי.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי שכל הגורמים העוסקים באירוח אורחים מחו"ל במשרד התיירות, וכן גופים ממשלתיים מחוץ למשרד התיירות שמארחים אורחים מחו"ל, יפעלו להגדלת תרומתם של אורחים אלה לשיווק התיירות במדינת ישראל.
מממצאי דוח זה עולים ליקויים בפעולות שונות של אגף האירוח; בראש ובראשונה התגלו ליקויים מתמשכים לאורך שנים בתחומי ההתקשרויות של האגף עם ספקים: האגף לא קיים מכרזים פומביים כנדרש, והתקשרויותיו עם ספקים, בסכומים ניכרים, נעשו שלא על פי החוק והתקנות; התקשרויות המשרד לא נכנסו בגדר אחת מהוראות תקנות חובת המכרזים, אשר מאפשרות במקרים המתאימים להתקשר עם מציעים שבמאגר ספקים; למרות שלא ניתן היה על פי התקנות להקים מאגר ספקים, הכין המשרד מאגר כזה, אך הוא לא נעשה בהתאם להוראות תח"ם, ומכל מקום, המשרד לא פעל בהתאם להוראות הנוהל שקבע בעצמו.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שמשרד ממשלתי אינו פועל בהתאם להוראות הדין, ומעיר למשרד התיירות כי עליו להקפיד שכל התקשרויותיו, בכל תחום שהוא, ייעשו בהתאם לדיני המכרזים.
עוד עולה מהדוח כי המשרד לא הקפיד על הגשת הזמנות לאישור בוועדת המכרזים לפני התקשרויותיו עם ספקים; אופן בחירת הספקים וניהול מאגרי הספקים על ידו הי ו לקויים, והמעקב שהיה עליו לבצע אחר תוצרי האירוח היה חלקי וחסר.
:שם הדוח משרד התיירות - הזמנת אורחים מחו"ל והטיפול בהם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 על משרד התיירות לנקוט בהקדם את כל הצעדים הדרושים כדי שאגף האירוח יפעל על פי כללי מינהל תקין בכל התחומים הנוגעים לאירוח.
על המשרד אף לפעול לכך שימוצו באופן מיטבי היתרונות הגלומים באירוח גורמים בעלי השפעה מחו"ל, ובהם תרומה כאמור לחשיפת התיירות לישראל ולשיפור תדמיתה.
כמו כן על משרדי החוץ והאוצר לבחון אפשרויות לאיגום משאבים והשגת יעדים משותפים עם משרד התיירות בתחום אירוח הגורמים האמורים כדי לשפר את היעילות, החיסכון והאפקטיביות של ביקורים אלה.
משרד התיירות משקיע משאבים רבים באירוח אורחים מחו"ל לשם חשיפתה של מדינת ישראל והגברת המודעות לה כיעד תיירותי מודרני ואטרקטיבי.
הערך המוסף של מדינת ישראל מההשקעה הכלכלית באירוח זה הוא רב, ועל כן לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד לפעול באופן שוטף לשכלול פעולותיו בתחו ם ביצוע האירוח כדי להפיק את המרב מהביקורים במטרה שישפיעו על תדמית חיובית של מדינת ישראל.
שם הדוח: משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
התשתיות הציבוריות לתיירות כוללות פרויקטים ממגוון תחומים: פרויקטים באתרים היסטוריים, באתרי עתיקות, באתרים לאומיים, באתרי דת, טבע, תרבות, ספורט ונופש, בפארקים ועוד.
לפרויקטים אלה עשויה להיות תרומה רבה לפיתוחה של המדינה מהבחינה הכלכלית והחברתית, שכן יש בהם כדי להביא ליצירת מוצר תיירותי איכותי ומגוון שיסייע לצמיחה בתיירות הנכנסת ובתיירות הפנים, ליצירת מקומות תעסוקה, בילוי ונופש, ולפיתוח עסקי בסביבתם.
ניהול נכון של פרויקטים תיירותיים תשתיתיים - פיתוחם, תחזוקתם, הקלת הגישה אליהם ושיווקם - הוא תנאי הכרחי לשימור האטרקטיביות של פרויקטים אלה ולהגדלת מספר המבקרים בהם.
משרד התיירות מופקד על פיתוח התשתיות הציבוריות לתיירות בישראל, תחום שייעודו העיקרי הוא לתרום לכלכלת המדינה.
בחוזר מנכ"ל משרד התיירות, שגובש בשיתוף משרד האוצר בשנת 2007 ומתעדכן מפעם לפעם (להלן - חוזר המנכ"ל או החוזר), נקבע מודל לפיתוח תשתיות ציבוריות לתיירות.
יישום המודל הוטל בחוזר המנכ"ל על צוות תקציב פיתוח (להלן - צת"פ)6 .
החברה הממשלתית לתיירות בע"מ (חמ"ת) היא הגוף הביצועי המרכזי של משרד התיירות ליישום מדיניות פיתוח התשתיות הציבוריות לתיירו ת.
הוכחת היכולת המקצועית המיוחדת של חמ"ת להקמת תשתיות ציבוריות לתיירות הכרחית לפעילותה כחברה ממשלתית שתכלית עיסוקה היא פיתוח תשתיות אלה.
לפי הסכם המסדיר את מערכת היחסים בין משרד התיירות לחמ"ת, על חמ"ת לפתח פרויקטים בהתאם להזמנות עבודה שמשרד התיירות מעביר לה על בסיס תכניות עבודה שצת"פ קובע 7 .
על פי חוזר המנכ"ל, רשאים להגיש בקשות למימון פרויקטים תיירותיים רשויות מקומיות ומוסדות ממלכתיים העוסקים בפעילויות הקשורות בפיתוח תשתיות תיירות.
לשם ביצוע פרויקט שאישר צת"פ צריך מבקש המימון לחתום על הסכם התקשרות עם חמ"ת, שבו נקבעים, בין היתר, אופן חלוקת המימון בין הצדדים; התחייבות הרשות המקומית או הגוף שעמו תבוצע ההתקשרות לקבל אחריות מלאה לתחזוקת הפרויקט; והסנקציות שניתן להטיל על מי שמוטלת עליו האחריות ואינו מתחזק את הפרויקט כנדרש.
לעניין זה מצורף להסכם נספח שמפרט את מרכיבי התחזוקה הנדרשת לפרויקט ואת רמתה.
לפי תפיסת משרד התיירות, השתתפות הרשויות המקומיות בפיתוח ובתחזוקה של פרויקטים תיירותיים בתחומי שיפוטן היא אבן יסוד בתפיסת המשרד בפיתוח תשתיות תיירות.
הנחת המוצא של המשרד היא כי השתתפות של הרשויות במימון הפרויקטים תגדיל את הסיכוי כי הן ידאגו לתחזוקה נאותה שלהם.
מנתוני משרד התיירות עולה כי בשנים 2014 -2007 הושקע סכום של כ- 77.
5 מיליון ש"ח בפיתוח ובקידום של פרויקטים שונים בעיר טבריה; כ -41.
7 מיליון ש"ח מסכום זה היו מתקציבו של המשרד, כ-1 מיליון ש"ח היו מתקציבה של עיריית טבריה והיתר במימון משרדי ממשלה אחרים וגורמים נוספים.
אחד הפרויקטים המרכזיים והאטרקטיביים, שבהם הושקע סכום כולל של כ-7 ,מיליון ש"ח היה "מופע המים בכינרת" - פרויקט שהופעל באמצעות דוברה שאורכה 40 מטר, אשר הוצבה .
6 בצת"פ ארבעה חברים - סמנכ"ל בכיר לפיתוח תשתיות והשקעות במשרד התיירות (יו"ר הצוות), נציג מינהל השיווק במשרד התיירות, חשב משרד התיירות ונציג אגף התקציבים במשרד האוצר.
7 בענייןממצאי משרד מבקר המדינה לגבי פעילות צת"פ וחמ"ת ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 65ג ( 2015 '), עמ 1245.
:שם הדוח משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 וקובעה על ארבעה עמודים שננעצו בקרקעית הכינרת.
במופע הופעלו פעלולי מים, אפקטים של תאורה ופעלולי אש והוקרנו בו, באמצעות מגדל הקרנה שנבנה על הטיילת הסמוכה, תמונות שונות על מסכי ענק.
עיריית טבריה התחייבה בהסכם שחתמה עם חמ"ת להקצות סך של 1 מיליון ש"ח עבור תחזוקת הפרויקט למשך42 חודשים החל מ- 1.
הפרויקט פעל בהצלחה רבה מאוקטובר 2010 ועד ינואר 2013 .
, מעט יותר משנתיים בלבד בתקופת הפעלת הפרויקט התקיימו שלושה מופעים בכל ערב להנאת צופים רבים, בהם תיירים.
סביב הפרויקט ובעקבות הפעלתו נפתחו עסקים שונים לרווחת תושבי העיר והתיירים.
מופע המים בפעולה 1384 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בינואר 2013 הופסקה פעילות הפרויקט והוחל בהתארגנות להרמת המזרקה כדי למנוע נזק לה ולמערכות ההפעלה המותקנות עליה.
ואולם במרץ 2013 , בעקבות עליית מפלס הכינרת ועקב פגעי מזג האוויר, טבעה המזרקה ויצאה מכלל שימוש.
בינואר 2016 טרם הופעל המופע מחדש ועקב כך נגרמו נזקים תיירותיים, כלכליים וסביבתיים.
יצוין כי משרד מבקר המדינה התריע כבר בשנת 2009 על תחזוקה לקויה של אתרי תיירות בערים שונות, ובהן טבריה, ועל הצורך לשפר את תחזוקתם של לא מעטים מאתרים אלה8 .
עוד התריע המשרד על כך שמצב התחזוקה והניקיון הירודים משפיע על רמת המוצר התיירותי ועל תדמיתו, ועל כך שמשרד התי ירות לא השתמש בסנקציות שונות הנתונות בידיו, המוסדרות כאמור בהסכמי ההתקשרות, כדי לחייב את הרשויות לתחזק את הפרויקטים כראוי.
בסיור שקיים משרד מבקר המדינה ביולי 2015 בטבריה הועלה כי אתרי תיירות לא מעטים בעיר מוזנחים, ואין בהם טיפול מספיק בתאורה, בשילוט, בריצו ף, באשפה ובגינון.
בלטה במיוחד ההזנחה של פרויקט מופע המים; מיולי 2013 ניצבת המזרקה על המים, סמוך לטיילת אלון שבעיר, ללא כל שימוש - גוש ברזל ענקי המסתיר את החוף ואת יופייה של הכינרת.
במצב הקיים המזרקה היא אפוא בבחינת מפגע סביבתי של ממש.
בחודשים אפריל-ספטמבר 2015 בדק משרד מבקר המדינה היבטים שונים הנוגעים להקמתו של הפרויקט, לתחזוקתו, לנסיבות הפסקת פעילותו ולניסיונות לחדשו.
הביקורת נעשתה במשרד התיירות, בחמ"ת, בעיריית טבריה ובוועדה המקומית לתכנון ולבנייה טבריה.
כמו כן נעשו בירורים עם הוועדה לשמירת הסביבה החופית (הוולחו"ף) ועם הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה - מחוז צפון.
:שם הדוח משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 האישורים להקמת הפרויקט .
בנובמבר 2006 פנה ראש עיריית טבריה דאז למשרד התיירות ולמשרד המדע, התרבות והספורט9 ,וביקש לשלב, במסגרת פרויקט מסוים באזור הצפון שהם קידמו באותה תקופה גם מופע תיירותי בטבריה "שיהווה אטרקציה של מופע יום יומי הכולל מוסיקה, תנועה יביא לביקור של אלפים בעיר טבריה ויסייע רבות בשיקום מעמדה כעיר ]ש[ .
ותאורה תיירות מובילה".
ראש העיר הבהיר ש"הכוו נה היא להקים מזרקה 'צפה' מול הטיילת המרכזית בעיר".
באוקטובר 2007 אישר צת"פ את הבקשה והקצה למופע בטבריה 4 ,מיליון ש"ח ובנובמבר 2008 הקצה לו עוד3 מיליון ש"ח.
בדצמבר 2008 פרסמה חמ"ת מכרז פומבי לביצוע הפרויקט, הפעלתו ותחזוקתו, ובפברואר 2009 החליטה ועדת המכרזים שלה לבחור באחד המציעים שעמד בתנאי המכרז.
ביוני 2009 חתמו חמ"ת ועיריית טבריה על הסכם התקשרות (להלן - הסכם ההתקשרות), ובו התחייבו בין היתר לבצע את הפרויקט במשותף ונקבע כי על העירייה להמציא לחמ"ת "את כל האישורים, ההיתרים והרישיונות הנדרשים על פי ובהתאם לכל דין לשם ביצוע הפרויקט".
באותו חודש חתמו גם חמ"ת והקבלן על הסכם לביצוע הפרויקט, ובו התחייבה חמ"ת לשלם לקבלן עבור ביצועו 6 מיליון ש"ח (כולל מע"ם), מתוך7 מיליון ש"ח שהוקצו כאמור לפרויקט.
בספטמבר 2011 , כשנה לאחר השקתו של הפרויקט, חתמו עיריית טבריה והקבל ן על הסכם למתן שירותי תחזוקה למופע ולתפעולו (להלן - הסכם התחזוקה)10 )במסגרת ההסכם התחייבה העירייה לשלם לקבלן מיליון ש"ח (כולל מע"ם לפרק זמן של 42 חודשים החל מ- 1.
בחוק התכנון והבניה, התשכ"ה- 1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה או החוק), ובתקנות שהותקנו מכו חו נקבעו בין היתר הוראות בנושאי תכנון הבנייה, רישוייה והשימוש במקרקעין, לשם שמירת האיזון בין השימושים המסחריים והפרטיים ובין השימוש הציבורי.
איזון כזה מושג בין היתר באמצעות תכניות מתאר ותכניות מפורטות המגובשות מכוח החוק.
הקפדה על יישום דיני התכנון והבנייה במסגרת ביצוע פרויקט בנייה חשובה לשמירת זכויות הכלל והפרט, לשמירת איכות החיים ולמניעת בנייה לא חוקית העלולה לסכן את הציבור.
החוק קובע כי תכנון בנייה או שימוש בקרקע יתבצעו על בסיס תכניות עדכניות ומפורטות במישורים השונים (הארצי, המחוזי והמקומי) ויהיו טעונים ר ישוי.
כמו כן נקבע בחוק כי יש לקבל מהוועדה המקומית או מרשות הרישוי היתר בנייה לשם ביצוע אחת מהפעולות האלה: הקמתו של בניין, הריסתו והקמתו שנית, כולו או מקצתו, הוספה לבניין קיים וכל תיקון בו (להלן - היתר בנייה או היתר).
מתן היתרים מכוח תכניות מתאר ותכניות מפורטות, כאמור לעיל, אכיפת החוק והפיקוח על ביצועו מוטלים בעיקר על הוועדות המקומיות השונות לתכנון ולבנייה (להלן - הוועדות המקומיות).
בחוק נקבע בין היתר כי "מתפקידה של הוועדה המקומית.
כדי לבצע את תפקידה על הו ועדה המקומית לפקח על כל עבודה ועל כל שימוש בקרקע ובבניין שלגביהם נקבע בחוק או .
כשמו באותה עת 10 הסכם התחזוקה נחתם באיחור עקב חילוקי דעות בין עיריית טבריה לבין הקבלן בעניין האחריות לשמירה על מערכות הפרויקט ולאבטחת המערכות.
שם הדוח: משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתקנות כי הם טעונים היתר.
פיקוח הדוק עשוי לסייע לוועדה המקומית לגלות אם נעשו הכנות לביצוע עבודות בנייה שלא כחוק, ואם כבר הוחל בבנייה או בשימוש שלא כחוק - לגלות זאת בשלבים מוקדמים , לנקוט צעדים מינהליים ומשפטיים להפסקת הבנייה או השימוש ולהעמיד את מפרי החוק לדין.
חוק התכנון והבנייה קובע כי במרחב תכנון מקומי הכולל תחום שיפוט של רשות מקומית אחת בלבד "תהיה מועצת הרשות המקומית - הוועדה המקומית".
תחום השיפוט של עיריית טבריה הוכרז מרחב תכ נון מקומי, על פי חוק התכנון והבנייה, ולכן מועצת העירייה מכהנת גם כוועדה המקומית.
לעניין בנייה באזורים הסמוכים לחופים השונים במדינה, נחקק בשנת 2004 חוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד- 2004 , ובעקבות זאת בוצעו תיקונים מתאימים בחוק התכנון והבנייה11.
בחוק התכנון והבנייה נקבע כי לא יעשה אדם במימי החופים דבר הטעון היתר, אלא בהתאם לאמור בתוספת השנייה לחוק; בתוספת זו נקבע כי כל תכניות הבנייה והיתרי הבנייה החלים בתחום הסביבה החופית12 צריכים לקבל את אישורה של הוועדה לשמירת הסביבה החופית.
יצוין כי היתרים התואמים תכנית בנייה מאושרת אינם מחייבים את אישור הוולחו"ף, מאחר שחוק שמירת הסביבה החופית, התשס"ד - 2004 , והתיקונים האמורים בחוק התכנון והבנייה קובעים כי אין בהם כדי לפגוע בהוראות של תכניות בנייה שהיו תקפות במועד חקיקתם.
בנובמבר 1981 נכנסה לתוקף תכנית מתאר ארצית לאזור הכינרת (להלן - תמ"א 13 ).
בתמ"א13 נקבע כי בקרקע שליד קו המים שבו גובה מפלס הכינרת הוא מינוס 209 מטר עד למרחק של50 מטר מקו המים האמור לכיוון היבשה תהיה הבנייה אסורה, זולת במקומות שהבנייה מותרת בהם מפורשות לפי תכנית זו, או לשם הקמת משאבות או מתקנים הדרושים להבטחת אספ קתם של מי הכינרת, על פי אישור של הוועדה המחוזית.
להלן פרטים לגבי קיומם של האישורים וההיתרים שנוגעים להקמת המזרקה ומגדל ההקרנה של הפרויקט: המזרקה 1.
ביולי 2008 התקיים דיוןשבו השתתפו מהנדס העיר טבריה דאז (להלן - מהנדס העיר לשעבר), המנכ"לית דאז של החברה הכלכלית לפיתוח טבריה שבבעלות עיריית טבריה (להלן - החברה הכלכלית) , וכן מתכננו ומנהלו של הפרויקט מטעם חמ"ת.
בדיון אמר מהנדס העיר לשעבר כי "במידה וכל המערכת של [ הפרויקט ]תהיה במים (על רפסודה/דוברה) לא יהיה צורך בהיתר בנייה, בעוד שבניית המזרקה על המזח טעונה היתר לפי תמ"א 13 " (ההדגשהאינה במקור).
עוד ציין המהנדס כי אין לו "התנגדות לביצוע עבודות טעונות היתר", אולם מאחר שבתכנית בניין העיר (תב"ע) החלה במקום לא הותר לבנות במקום מזרקה או כל מתקן הנדסי דומה, יהיה צורך "בתכנית מפורטת עם כל הכרוך (הסכמת מינהל וכו', וע דה מחוזית, מועצה ארצית (תמ"א 13 ))", ולפיכך "צריך לקחת בחשבון את המסלול הביורוקראטי הארוך הכרוך בכך".
11 לעניין בנייה בסביבת הכינרת נכנסו התיקונים לתוקף באפריל 2008 , בעקבות חקיקת חוק הסדרת הטיפול בחופי הכינרת, התשס"ח- 2008.
12 הסביבה החופית כוללת את כל שטח מימי החופים של ישראל, ו-300 מטר ביבשה שיימדדו מקו המים; לעניין הכינרת, כוללת הסביבה החופית את כל שטח ים כינרת.
:שם הדוח משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בספטמבר 2008 פנה ראש עיריית טבריה לשרת התיירות דאז גב' רוחמה אברהם בלילא וביקש ממנה תוספת תקציב לפרויקט (שקיבל כאמור את אישור צת"פ כשנה קודם לכן).
לדברי ר אש העיר, נדרשה התוספת שכן "בשל בעיות סטטוטוריות הקשורות בהקמת הפרויקט בקרבת המים (תמ"א 13 ).
אין אפשרות להקים את המזרקות במיקום שהיה כדי לעקוף חסמים אלו ומתוך מטרה לעמוד ביעדי הזמן לסיום ]לכן[ .
מתוכנן מלכתחילה הפרויקט, הוחלט להציב את המזרקה על גבי 'רפסודה במים".
כאמור בנובמבר ]מינגש[ ' 2008 הקצה צת"פ לפרויקט עוד3 .
מיליון ש"ח בסוף אוקטובר 2008 התקיים דיון בנושא המזרקה בהשתתפות נציגי עיריית טבריה ונציגי חמ"ת, והועלתה בו האפשרות "להעמיד מתקן בכנרת ללא ועדות התכנון וללא וולחו"ף".
מהנדס העיר לשעבר, שהתבקש לבדוק את הנושא, הבהיר ארבעה ימים מאוחר יותר כי "כל בנייה במים וביבשה עד 300 .
"מטר מקו המים, טעונים אישור ולחו"ף ואולם אם יותקן כל הכרוך בקיום המופע על גוף צף כבד מבטון, לא יהיה צורך בהיתר בנייה, אלא רק בתיאום עם מינהלת הכינרת ועם נמל טבריה.
מהאמור לעיל עולה כי לנגד עיניהם של עיריית טבריה וחמ"ת עמדה, בראש ובראשונה, המטרה לקדם את הפרויקט במהירות, וכי מטרה זו היא שעמדה ביסוד הבחירה בחלופת הדוברה.
ואולם הבחירה בחלופה זו נעשתה ללא בחינה יסודית של מכלול ההיבטים הרלוונטיים ובלי שנעשתה עבודת מטה והוכן מסמך מקיף שבו מפורטים היתרונות והחסרונות של כל אחת מהחלופות.
זאת אף שההחלטה לגבי מיקום המזרקה (על דוברה או על יבשה), היא החלטה חשובה ובעלת השפעות בין היתר על היבטים בטיחותיים, תחזוקתיים וכספיים, וכן השפעות על היקף הבקרות התכנוניות וההנדסיות שיבוצעו לגבי כל אחת מהחלופות.
בנובמבר 2008 פנתה מנכ"לית החברה הכלכלית לנמל טבריה וביקשה את אישורו "להצבת מינגש נייד לצורך הקמת מופע מזרקות".
בתשובתה של רשות הספנות והנמלים שבמשרד התחבורה (להלן - רספ"ן) מאותו חודש הובהר כי כדי לקבל את אישורה ואת אישור הנמל להקמת המינגש נדרש בין היתר לקבל "היתר הגורמים הסטטוטוריים - ועדה מקומית/מחוזית/ולחו"ף".
בינואר 2009 פנתה החברה הכלכלית לוועדה המקומית וביקשה לקבל היתר להצבת מזרקה צפה בכינרת.
באותו חודש החליטה הוועדה המקומית כי מדובר בבקשה להצבת כלי שיט שאינה טעונה היתר בנייה, אך טעונה אישור של מינהלת הכינרת, נמל טבריה ומשרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה): א.
ביוני 2010 הודיעה מינהלת הכינרת לוועדה המקומית כי אין לה התנגדות למתן היתר לבקשה להצבת המזרקה, ובלבד שהוועדה המקומית תכלול בתנאי ההיתר כמה הנחיות, ובהן הנחיות בנוגע לאופן הורדת הדוברה למים ואופן הצבתה על ארבע רגליים.
ביולי 2010 ,הודיעה רספ"ן לקבלן כי היא מאשרת "הנדסית את הדוברה לרישום הורדה למים וביצוע כושר שיט", וציינה כי "בזמן גרירת הדוברה למקומה הקבוע, יהיו מפורקים ו/או מונחים על הסיפון בצורה מובטחת".
]עמודים[ ארבעה ספודים ג.
ביולי 2010 אישר נמל טבריה לחברה הכלכלית להציב, באמצעות הקבלן, "דוברת מזרקה על עמודים באזור השובר הדרומי החיצוני שבטיילת טבריה".
שם הדוח: משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הביקורת העלתה כי הוועדה המקומית לא עדכנה את החלטתה מינואר 2009 .
ולא כללה בה את ההנחיות האמורות של מינהלת הכינרת 3.
אף שהמזרקה הורדה למיםוהושטה למקומה הקבוע כדוברה לכל דבר, היא הוצבה על ארבעה עמודים (ספודים) שננעצו בקרקעית האגם, והעלייה אליה נעשתה באמצעות גשר קבוע המחבר בינה ובין היבשה.
משרד מבקר המדינה מציין כי הוועדה המקומית לא נתנה דעתה על השאלה אם עובדות אלה וההנחיות האמורות של מינהלת ה כינרת להצבת המזרקה על רגליים קבועות משנות את מעמד המזרקה מכלי שיט למבנה, וממילא מחייבות קבלת היתר בנייה או פנייה לוולחו"ף; כן לא נתנה הוועדה המקומית את דעתה על השאלה כיצד מתיישבים הדברים עם פסק הדין משנת 1999 בעניין "הרפסודיה הלבנה"13, שבו נקבע כי כלי שיט הניצב במקום אחד במשך זמן רב ומחובר לקרקעית הים באמצעות רגליים קבועות הוא מבנה הטעון היתר בנייה.
עוד יצוין כי במסמך ששלחה חמ"ת בינואר 2009 ,לכל המציעים במכרז לביצוע הפרויקט צוין כי הזוכה במכרז הוא האחראי הבלעדי להשיג מהגורמים המתאימים את כל ההיתרים והרישיונות הנדרשים על פי כל דין, לרבות " במקרה שבו יסתבר כי אין לראות במופע המים כלי שיט וכי הקמתו/הצבתו טעונה היתר בנייה" (ההדגשה אינה במקור).
במכתב ממאי 2010 התריע יועץ הבטיחות של הפרויקט מטעם חמ"ת לפני הנהלת חמ"ת כי "כל המעיין בתוכניות יוכל מיד ללמוד שלא מדובר בד וברה/ארבה אלא שמדובר במבנים.
משהמבנה הנדון, שהינו קונסטרוקציית מתכת ונספחיה, מורם מעל פני הים ונח על פני כלונסאות הנתונות בקרקע ולכך ייעודו, הינו מבנה ולא כלי שיט".
יועץ הבטיחות הוסיף כי אין לו ספק שמדובר במבנה "החייב בעמידה בכללי התכנון והבנייה של מבנים, כמו גם בכללי הבטיחות בעבודת בנייה".
הביקורת העלתה כי אף שהיה ידוע כאמור בעוד מועד לכל הנוגעים בדבר - חמ"ת, עיריית טבריה, רספ"ן, מינהלת הכינרת ונמל טבריה - כי המזרקה תוצב על ארבעה עמודים שיינעצו בקרקעית האגם, הם התייחסו אליה כאל כלי שיט ולא מצאו לנכון לפנות בעוד מועד לוועדה המקומית כדי לברר עמה אם ניתן לראות במזרקה כלי שיט, ואם לא - מה נדרש לעשות כדי לקבל היתר בנייה להצבתם הקבועה בכינרת של המזרקה ושל הגשר המחבר אותה ליבשה.
לגבי הוועדה המקומית, אף שהיא ידעה שהמזרקה תוצב בפועל על ארבעה עמודים שיינעצו בקרקעי ת האגם, היא לא פנתה לוולחו"ף - מוסד התכנון המוסמך כאמור על פי חוק התכנון והבנייה לאשר תכניות בנייה והיתרי הבנייה החלים בסביבה החופית של הכינרת - כדי לברר עניין זה.
הוועדה המקומית גם לא מצאה לנכון לברר עניין זה עם הוועדה המחוזית, המוסמכת לאשר תכניות בניין עיר (תב"ע) באזור הצפון, ובכלל זה בטבריה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הגורמים האמורים לא עשו בירורים כאלו גם לאחר התרעתו האמורה של יועץ הבטיחות, אלא המשיכו להתייחס למזרקה כאל כלי שיט, אשר לא נדרש לעמוד בכללי התכנון והבנייה של מבנים, לרבות כללי הבטיחות.
13 )ע"פ (ב"ש 7174/98 הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה אילת נ ' הרפסודיה הלבנה בע"מ (פורסם במאגר ממוחשב, 13.
) משרד התיירות 1389 .
:שם הדוח משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ראש עיריית טבריה בזמן ביצוע הפרויקט מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 כי "כל ההליך התיכנוני לווה על ידי אנשי מקצוע ובכללם מהנדס העיר שאמון על תחום התכנון והבנייה, אשר אישר את התכנון, והוא זה שקבע אם נדרש היתר בנייה או לא".
ראש עיריית טבריה הנוכחי מסר דברים דומים בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאותו חודש.
מהנדס העיר לשעבר מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 כי "למתקן צף לא צריך רישיון בנייה", כי לא הכיר את פסק הדין בעניין "הרפסודיה הלבנה", וכי בכל מקרה יש הבדל ניכר בין המזרקה לבין הרפסודיה, "הן מבחינת הגודל והן מ בחינת השימוש".
רשות ניקוז כינרת מסרה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 כי מינהלת ]לה[ הכינרת סברה כי "להקמת המתקן נדרש היתר בנייה.
אולם בשיחות בעל פה הוסבר כי בבדיקה משפטית שערכה הוועדה המקומית.
עלתה המסקנה כי אין צורך בהיתר בנייה".
משרד התחבורה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 כי רספ"ן "נדרשה להיבטי הבטיחות בלבד והפנתה את החברה הכלכלית ועיריית טבריה לקבלת היתרים על פי כל דין לרבות הגורמים הסטטוטוריים".
חמ"ת ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2015 כי "היא דאגה לכך, אף שהדבר לא היה באחריותה הפורמאלית, שלפרויקט יהיו כל האישורים וההיתרים שנדרשו להפעלתו כדין.
היה ברור לכל הגורמים המוסמכים מהות הפרויקט ואופן הצבת הדוברה על גבי הספודים, ואלו ראו לנכון, תוך מודעות מלאה, להתייחס לדוברה ככלי שיט בכל הנוגע לאישורים ולהיתרים הנדרשים - הן מבחינה סטטוטורית והן מבחינה בטיחותית".
עוד טענה חמ"ת כי גם יועץ הבטיחות "חזר בו מן העמדה שפורטה במכתבו" האמור ממאי 2010 .
משרד מבקר המדינה מעיר לחמ"ת כי בבירור שעשה עם יועץ הבטיחות הבהיר היועץ כי מעולם לא חזר בו מעמדתו, ואף היום הוא סבור שלהצבת המזרקה היה נדרש לקבל היתר ב נייה.
כמו כן, משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית טבריה ולחמ"ת כי הגם שניתן להבין את רצונן לקדם במהירות פרויקט תיירותי ייחודי שהיה אמור לתרום תרומה רבה לפיתוחה של טבריה מבחינה תיירותית וכלכלית - הפעולות שלהן ושל יתר הגורמים האמורים לקידום הפרויקט היו צריכות להתב צע לאחר התייעצות עם הגורמים הסטטוטוריים לפי חוק התכנון והבנייה (הוולחו"ף והוועדה המחוזית) ולאחר שגורמים אלה יבחנו אם חל על המזרקה, בשל אופן הצבתה, חוק זה.
על פי התכנון המקורי, כפי שפורט גם במסמכי המכרז שנמסרו למציעים השונים, היה צורך להתקין מול המזרקה מגדל תאורה.
נוסף על כך היה צריך להינתן לזוכה במכרז חדר באחד הבניינים הסמוכים למקום המתוכנן של המזרקה, לצורך התקנת ציוד החשמל, הפיקוד והבקרה של הפרויקט (להלן - חדר הבקרה).
שם הדוח: משרד התיירות - הפיתוח והתחזוקה של אתר מופע המים בכינרת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ממסמכי עיריית טבריה וח מ"ת עולה כי בשנת 2010 הוחלט להקים מגדל הקרנה שבו יהיו חדר הבקרה ומגדל התאורה.
בהחלטה נקבע שהמגדל יוקם על הטיילת מול המזרקה במרחק של מטרים מעטים מקו המים, כלומר בטווח הסביבה החופית שבאחריות הוולחו"ף.
לשם הקמת מגדל ההקרנה היה צורך לקבל את כל ההיתרים והאישורים הנדרשים על פי חוק התכנון והבנייה.
ממסמכים אלה לא ניתן לדעת מי קיבל את ההחלטה על הקמת המגדל, מתי היא התקבלה, ומתי נבנה המגדל.