HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מלכתחילה ראוי היה לדון בכך באופן המאפשר לבחון את מלוא הנתונים, השיקולים וההשלכות.
רשות החברות לא בחנה את השלכותיו האפשריות של מתן השיפוי על דרישותיהם של דירקטורים בחברות ממשלתיות אחרות.
ממונה חשבונאות מיסוי והערכת חברות ברשות החברות, מר חיים פישר, במכתבו מדצמבר 2009 למנהל רשות החברות, מר דורון כהן, ציין כי "מתן שיפוי בלתי ראוי במקרה זה (בנוסף לביטוח הנדיב הקיים) עלול להוות תקדים שלילי לדירקטורים בחברות ממשלתיות כתוצאה משחרורם למעשה למתן דין וחשבון.
ולמעשה להוות 'פרס' שבו גורמים שפגעו בנכונות הדוחות הכספיים ובביקורת הבלתי תלויה יקבלו שיפוי רטרואקטיבי.
דבר זה עלול לעודד התנהגות בלתי ראויה כאמור ולפגוע בתפקוד נאות של רגולציות שאמורות למנוע מצבים מעין אלו".
החברה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2011 כי הדירקטורים בחברה ונושאי המשרה מקבלים על עצמם סיכון רב הנובע מתיקון הטעות בדוחותיה הכספיים של החברה בניגוד לדעתה; מהיותה חברה ציבורית הכפופה לכללי רגולציה רחבה וקפדנית בישראל ובחו"ל; וממצבה הפיננסי המחייב גיוסי חוב חיצוני שוטפים.
לפיכך לדבריה הייתה הצדקה למתן כתב השיפוי, ואין מקום לערוך השוואה לחברות ממשלתיות אחרות, שאינן בעלות המאפיינים האמורים.
הרשות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 כי הגיעה למסקנה שבנסיבות המקרה מתן השיפוי היה מוצדק וכי לא ניתן בעקבות לחצי הדירקטורים.
עוד צוין כי כל המידע בנוגע לשיפוי היה גלוי ואושר כחוק על ידי הגורמים הרלוונטיים.
לדבריה לא נוצר במקרה הנידון תקדים שלילי, מפני שאם חברה ממשלתית אחרת תטען לנסיבות דומות ותבקש אישור למתן התחייבות לשי פוי, חברת החשמל לישראל בע"מ 415 .
הרשות תבחן את הדבר לגופו של עניין.
בתשובתה ממרץ 2012 ציינה הרשות כי "השלכות השיפוי על מצבה הכספי של חח"י נבחנו על ידי דירקטוריון חח"י, בידיעת רשות החברות".
416 דוח ביקורת שנתי63א .
לדעת משרד מבקר המדינה, אופן פעולת רשות החברות בעניין מתן השיפוי לדירקטורים ולנושאי משרה בחברה היה לקוי.
מתן שיפוי מסוג זה הוא תקדימי ובעל השפעה אפשרית משמעותית על החברה ועל חברות ממשלתיות אחרות.
לפיכך ראוי שייעשה רק אחרי שהרשות תבחן באופן עצמאי ומעמיק את העניין אגב התייחסות ראויה למכלול השיקולים הרלוונטיים.
נוסף על כך היה על הרשות למנוע מצב שבו בלי שנעשתה עבודת מטה בעניין, הוענק שיפוי לנושא משרה נוסף, אף שהוא לא נדרש לחתום על דוחותיה הכספיים של החברה.
חברת החשמל לישראל בע"מ, היא חברה ממשלתית מהגדולות במשק הישראלי.
לאמינות דוחותיה הכספיים השפעה רבה על קבלת החלטות ופעולות של גופים שונים, הקש ורים לחברה עצמה ולמשק החשמל בכללותו ולציבור.
הביקורת העלתה ליקויים חמורים בהתנהלותם של הנהלת החברה והדירקטוריון שלה ושל רשות החברות הממשלתיות, בנוגע לפעולות שנעשו להחלפת השותף האחראי לביקורת בחברה.
דירקטוריון החברה והנהלתה פעלו באופן לא ראוי, ולעתים בניגוד להנחיה שקיבלו מהרשות ביולי 2008 כי הנושא הוא בסמכות האספה הכללית של בעלי המניות והרשות.
וזאת תוך כדי יצירת אווירת לחץ לא ראוי העלולה ליצור חשש מפגיעה בעבודת הביקורת הבלתי תלויה של רואה החשבון וביכולתו לעמוד בחובותיו המקצועיות כלפי שולחיו - בעלי המניות של החברה.
הרשות לא פעלה בנחישות ובהחלטיות להפסקת פעולותיה של החברה מיד עם תחילתן, וליצירת סביבת עבודה נאותה לעבודת הביקורת.
חמורה במיוחד התנהלותה של הרשות כמפקחת וכשומרת סף שאמורה לגבות את זרועות הפיקוח והבקרה שלה בשטח; הרשות לא פעלה כראוי כדי לייצג את האינטרסים של המדינה הן כגוף מאסדר והן כנציגת בעלי המניות.
מנהל הרשות לשעבר, ד"ר אודי ניסן, ומנהלה הנוכחי, מר דורון כהן, לא בדקו אם קיימים בסיס והצדקה לטענות החברה העומדות ביסוד בקשתה להחלפת השותף האחראי, או שמא מדובר בהתנכלות למבקר כיוון שאינו נוח לה.
מנהל הרשות במועד סיום הביקורת, מר דורון כהן, החליט על החלפת השותף האחראי בשל אירוע אחד.
מנהל הרשות לא הציג נתונים לכך שבירר את המקרה עד תום, לא ביסס ולא תיעד את החלטותיו כנדרש ולא התייחס בכובד הראש הראוי להשלכות שיש להחלפה על עבודת רואי חשבון אחרים ועל גופים נוספים במקרים דומים.
כמו כן לא שמע את עמדתו של השותף האחראי בעניין.
מינוי השותף האחראי המחליף נעשה בתהליך לא תקין, מפני שהרשות לא בדקה כנדרש את כישוריו ואת ניסיונו בביקורת על חברות בגודל ובמורכבות דומים, קודם שהתקבלה ההחלטה לגביו.
חברת החשמל לישראל בע"מ 417 .
מתן השיפוי לדירקטורים ולנושאי משרה של החברה נעשה מתוך לחץ על רקע החשש כי דוחותיה הכספיים של החברה לא יוגשו במועד שנקבע, על כל הכרוך בכך.
אופן פעולתה של רשות החברות בעניין זה היה לקוי.
418 דוח ביקורת שנתי63א .
לדעת משרד מבקר המדינה, אין לעבור לסדר היום על מקרה שבו המבוקר מנסה להיות מעורב בקביעה מי יהיה או מי לא יהיה רואה החשבון השותף האחראי שיבקר את דוחותיו הכספיים.
מן הראוי כי הנהלה ודירקטוריון של חברה ממשלתית הסוברים כי יש להחליף את השותף האחראי, מכל סיבה שהיא, יפעלו לכ ינוס דיון באספה הכללית ויפנו לצורך כך לרשות, ולא ישירות למשרד רואי החשבון.
על הרשות לבחון את הצורך בקביעת הוראות או הנחיות בעניין מערכת היחסים שבין חברות ממשלתיות לבין רואי החשבון המבקרים שלהן וכן לבחון את דרכי פעולתה במקרים כאלה.
כמו כן עליה להקפיד לפעול לפי הכללים במטרה להבטיח שלא ייפגעו הביקורת הבלתי תלויה ועבודתו התקינה של רואה חשבון, בבואו לבקר חברה ממשלתית.
עליה להפיק לקחים, ובכלל זה לשקול לקבוע הבהרה שמינוי משרד רואי חשבון לביקורת על חברה ממשלתית יביא בחשבון, במסגרת כלל השיקולים, את זהות רואה החשבון המומחה ובעל הידע המקצועי והניסיון המתאימים לשמש כשותף אחראי.
עליה לנקוט את כל הצעדים המתחייבים כדי למנוע את הישנות התופעה.
כמו כן מן הראוי שמשרד האוצר ומשרד המשפטים ישקלו את הצורך לפעול לתיקון הכללים הנוגעים להפסקת מינויו של רואה חשבון, ובכלל זה להחלפת שות ף אחראי, כך שיובהר כי החלטות בעניין זה יתקבלו ברשות החברות רק לאחר התייעצות עם הוועדה שהוקמה על פי כללי החברות הממשלתיות (מינוי רואי חשבון ושכרם), התשנ"ד - 1994 , .
ועם האחראים לתחום החשבונאות ברשות משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את הליקויים שהועלו בדוח זה והנוגעים לפעולות רשות החברות: אי -ביצוע בדיקה יסודית של טענות החברה והביסוס שלהן נגד השותף האחראי והטענות שכנגד; אי -ביצוע עבודת מטה מקיפה בנושא המשמעויות וההשלכות הרוחביות של החלפת שותף אחראי; אי -מתן זכות שימוע לשותף האחראי; אי -מתן גיבוי נאות לעבודתו; וביצוע ההחלפה בתהליך לא תקין.
התנהלותו של מנהל רשות החברות, מר דורון כהן, המתוארת בדוח זה בנושא החלפת השותף האחראי מצביעה על ליקויים חמורים בתהליכי העבודה ובשיקול הדעת שהפעיל בנושא זה.
לפיכך, לדעת משרד מבקר המדינה על שר האוצר, בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה, לבדוק את התנהלותם של מר דורון כהן ושל הרשות ולהפיק את הלקחים הנדרשים כדי להבטיח את תיקון הליקויים החמורים שהעלתה הביקורת בדוח זה.
חברת החשמל לישראל בע"מ 419 .
בישראל, כמו בשאר מדינות המערב, נהוגות שתי שיטות לחישוב הפנסיה לעובד.
בשיטת הפנסיה התקציבית סכום ההקצבה מוגדר מראש (defined benefit) , והמעסיק משלם לגמלאי קצבה על פי נוסחה קבועה מראש ללא קשר לסכומים שהפרישו העובד והמעסיק לתכנית הפנסיה במרוצת השנים.
בשיטה זו על המעסיק מוטלת האחריות המלאה לשלם את מלוא סכום הגמלה לעובד.
המעסיק נדרש לאמוד - לצורכי הצגה בדוחותיו - את ההתחייבות המשוערת של סכומי הקצבה שהוא צפוי לשלם לעובדים בעתיד.
בשיטת הפנסיה הצוברת ( defined contribution) סכום ההפרשה מוגדר מראש, והמעסיק והעובד מפרישים מראש מכל משכורותיו של העובד סכומים בשיעור שנקבע לקרן פנסיה חיצונית צוברת.
הקרן משקיעה את הכספים ומנהלת רישום נפרד המציג את חלקו של כל עמית בנכסי הקרן.
סכום הגמלה שמקבל העובד בעת פרישתו נקבע על פי הסכום הנצבר בקרן ועל פי הנחות אקטואריות 6 .
באמצע שנות התשעים של המאה העשרים הוחל בתהליך של העברת עובדים בשירות המדינה בישראל מפנסיה תקציבית לפנסיה צוברת, ומשנת 2002 חלה על כל העובדים החדשים בשירות המדינה שיטת הפנסיה הצוברת.
הממשלה הייתה ערה לצורך לממן את עלות הפנסיה של עובדי חברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - החברה, חברת החשמל או חח"י) וקיבלה החלטה בנדון בשנת 19707 .
בעקבות קבלת ההחלטה, חתמה הממשלה על הסכם עם חברת החשמל בעניין מימון הפנסיה של עובדים ותיקים ועובדים חדשים באותו מועד (ראו להלן הסכם 1975 ).
בשנת 1996 הנהלת חברת החשמל והמדינה חתמו על הסכם נוסף בענייני מימון הפנסיה של עובדי החברה (ראו להלן הסדר 1996)8 .
בשנת 2005 - לאחר שנים שבהן דנה בנושא עם משרד האוצר ורשויות המס- הקימה החברה קופה מרכזית לקצבה 9 עבור העובדים הוותיקים 10 (להלן- כפ"י או הקופה11 ).
בשנת 2011 בחנו תאגידים ממשלתיים .
6 הנחות בדבר תוחלת חיים, הסתברויות נכות, תשלום גמלה לשאירים, שיעור תשואה על היתרה בקרן ועוד.
הנחות אקטוא ריות הן אחד המרכיבים העיקריים שעל פיהם נקבעים תחשיבי הפנסיה ומחושב הצפי להתחייבויות הקרן.
7 /החלטת ממשלה כל133 מיולי 1970.
8 לטענת חברת החשמל, קרנות הפנסיה החדשות, שהוקמו כחלק מהרפורמה במערכת הפנסיה בישראל באותו מועד, דחו את בקשת החברה לצרף אליהן עובדים ותיקים הזכאים לפנסיה תקציבית מחשש להיווצרות גירעונות אקטואריים.
קופה המיועדת רק לעובדי החברה ולגמלאיה ומנוהלת בידי גורם חיצוני חברת החשמל לישראל בע"מ 295 .
,גדולים, כגון רשות שדות התעופה, ארבע חברות נמלי הים וחברת דואר ישראל את הצורך להקים גם הם קופה מרכזית לקצבה כדי להבטיח את זכויות הפנסיה של עובדיהם וגמלאיהם הזכאים לפנסיה תקציבית.
חברה המנהלת פנסיה תקציבית אמורה לחשב - לצורכי רישום בדוחותיה הכספיים - את העלות המשוערת של סכומי הקצבה שהיא צפויה לשלם לעובדים בעתיד.
אגף שוק ההון, הביטוח והחיסכון שבמשרד האוצר קובע הנחיות לגבי כמה מההנחות האקטואריות המהותיות, אך הנחות נוספות נתונות לשיקול דעתם של האקטוארים של החברות.
בשנים 2001 -2012 כיהנו בתפקיד הממונה על א גף שוק ההון גב' ציפי סמט, מר אייל בן שלוש, מר ידין ענתבי ופרופ' עודד שריג.
בחודשים דצמבר 2008 - ינואר 2010 בדק משרד מבקר המדינה את אופן טיפולם של החברה והגורמים המפקחים עליה בנושא הסדרי הפנסיה של עובדי החברה ושל גמלאיה.
בין מרץ 2010 , המועד שבו נשלחה טיוטתדוח הביקורת הראשונה, ובין ינואר 2012 בוצעו בדיקות השלמה נוספות, עקב שינויים רבים שחלו בחקיקה ובתנאי תכנית הפנסיה והקמתו של צוות הרגולטורים 12 .
המפקחים על החברה הביקורת נעשתה בחברה, ובדיקות משלימות נעשו במשרדיהם של גורמי הפיקוח האלה: משרד האנרגיה והמים, הרשות לשירותים ציבוריים - חשמל (להלן - רשות החשמל), וביחידות הבאות שבמשרד האוצר: אגף שכר והסכמי עבודה (להלן - הממונה על השכר), רשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות), אגף התקציבים, אגף שוק ההון, הביטוח והחיסכון (להלן - אגף שוק הון).
ממרץ 2009 - תחילת תקופתכהונתה של הממשלה הנוכחית - ועד מועד סיום הביקורת בינואר 2012 כיהן ד"ר יובל שטייניץ כשר האוצר, וד"ר עוזי לנדאו כיהן כשר האנרגיה והמים.
חח"י הוקמה בשנת 1923 , ובשנים 1926 -1996 היא פעלה מתוקף פקודת זיכיונות החשמל, 1927 .
הפקודה נתנה תוקף לשני זיכיונות שנתן לה לפני כן הנציב העליון.
בזיכיונות ניתנה לחח"י זכות בלעדית לייצור, להספקה, לחלוקה ולמכירה של חשמל באזורים שונים בארץ.
משנת 1996 פועלת חח"י על פי רישיונות שניתנו לה על פי חוק משק החשמל, התשנ"ו- 1996 (להלן- חוק החשמל).
בדצמבר 2008 העסיקה החברה כ - 12,600 עובדים (מהם כ - 9,700 עובדים קבועים), והיו לה כ- 5,500 גמלאים.
מחזור המכירות השנתי שלה היה כ-20 מיליארד ש"ח.
בשנים 2001 -2012 כיהנו בתפקיד יו"ר דירקטוריון חברת החשמל מר אלי לנדאו, מר שלמה רוטמן, רו"ח משה גביש, רו"ח מרדכי פרידמן ומר יפתח רון טל (להלן - יו"ר הדירקטוריון), ובתפקיד מנכ"ל החברה כיהנו ד"ר יעקב רזון, מר אורי בן נון, מר עמוס לסקר ומר אליהו גליקמן, היועץ המשפטי של החברה ומזכיר החברה היה .
10 עובדים שהחלו לעבוד בחברה לפני יוני 1996 .
11 באפריל 2010 הוחלפה החברה המנהלת ושונה שמה של הקופה.
בדוח זה המונח "כפ"י" מתייחס לקופת הפנסיה גם לאחר ששמה הוחלף.
12 הצוות הוקם בהתאם להחלטת ממשלה מנובמב ר 2010 .
חברי הצוות הם נציגים ממשרד האנרגיה והמים וממינהל החשמל שבמשרד האנרגיה והמים, מהרשות לשירותים ציבוריים - חשמל, ממשרד המשפטים וממשרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות, האגף של המ מונה על השכר והסכמי עבודה, אגף התקציבים, אגף הממונה על שוק ההון, והחשב הכללי.
296 דוח ביקורת שנתי63א .
עו"ד דוד יהב, ובתפקיד סמנכ"ל כספים וכלכלה שימשו מר יוסף דביר, רו"ח אבנר יהודאי ומר הראל בלינדה.
בשנת 1958 קבעה החברה את תנאי הזכאות לפנסיה ב"תקנות הפנסיה לעובדי החברה" (להלן - תקנות הפנסיה).
בתקנות הפנסיה נקבע, בין היתר, כי תינתן פנסיה תקציבית לעובדי החברה הזכאים לכך על פי התקנות.
בספטמבר 1975 נחתם הסכם בין החברה למדינה (להלן - הסכם 1975 ), בענייני הפנסיה של העובדים הוותיקי ם שהתחילו לעבוד בחברה לפני אפריל 1975 (להלן- דור א) ועובדים חברת החשמל לישראל בע"מ 297 .
שהתחילו לעבוד בחברה החל מאפריל 1975 (להלן- דור ב).
בשנת 1996 , לקראת סיום תקופת הזיכיון, חתמו החברה והמדינה על הסדר (להלן - הסדר 1996 ) בעניין אופן הטיפול בגמלאות של עובדי דור א ודור ב ושל עובדים חדשים שיתחילו לעבוד בחברה לאחר מועד חתימת ההסדר (להלן - דור ג).
באותה השנה גם הוקמה על פי חוק החשמל הרשות לשירותים ציבוריים חשמל (להלן - רשות החשמל), שמתפקידה, בין היתר, לקבוע את תעריפי החשמל ואת דרכי עדכונם, וכן לקבוע אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות של השירות שנותנת החברה ולפקח עליה כדי לוודא שהיא ממלאת את חובותיה ועומדת באמות המידה האמורות.
בעניין חלק מתשלומי החברה לעובדיה והפרשותיה לפנסיה לעובדים מתקיימים הליכים משפטיים בערכאות שונות.
במועד סיום הביקורת טרם הסתיימו הליכים אלה.
מסד נורמטיבי שינויים בתנאי השכר, בתנאי הפרישה, בגמלאות או בהטבות כספיות אחרות של עובדי חח"י טעונים אישור של גורמים מפקחים 13 .
לפי הסכם 1975 "החברה מתחייבת לא לשנות את סדרי הפנסיה לעובדים הקיימים או בגינם מבלי לקבל את הסכמת הממשלה לכך".
בשנת 1975 נחקק חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות), הקובע, בין היתר, את סמכויות הפיקוח של רשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות).
על פי חוק החברות הממשלתיות, על דירקטוריון החברה לקבוע, "על פי הכללים שקבעה לכך הממשלה ובאישורה, שכר, תנאים סוציאליים, הטבות, מענקים ותנאי עבודה אחרים של המנהל הכללי, המשנה והסגנים למנהל הכללי, מנהלי האגפים, מנהל עניני הכספים, המבקר הפנימי, מזכיר החברה ונושאי תפקידים אחרים שקבעו לעניין זה השרים לאחר התייעצות עם הרשות ושל שאר עובדי החברה ".
עוד קובע חוק החברות הממשלתיות כי רשות החברות תעקוב ברציפות אחר הפעילות של כל אחת מן החברות הממשלתיות, ואחר אופן השגת מטרותיה, מהלך עסקיה, מצבה הכספי ומדיניות השכר שלה, ותדווח לשרים על ממצאיה; תייעץ ותסייע לחברות ממשלתיות בניהול עסקיהן; תייעץ לממשלה באמצעות שר האוצר ותייעץ לשרים (שר האוצר ושר האנרגיה והמים) בעניינים הנוגעים לחברות הממשלתיות; תעקוב אחר אופן מילוי המלצותיו של מבקר המדינה הנוגעות לחברות הממשלתיות ותסייע למילוין.
לצורך מילוי תפקידיה רשאית הרשות לדרוש מחח"י, מכל דירקטור בחח"י ומהמנכ"ל שלה, ובאמצעותו מכל מי שעובד בחברה או מועסק בשירותה, מידע וחומר בענייני החברה.
בשנים 2001 -2012 כיהנו בתפקיד מנהל רשות החברות מר ירון יעקובס, מר אייל גבאי, ד"ר אודי ניסן ורו"ח דורון כהן.
בשנים 1982 -1984 חלו חוקי התקציב לשנות כספים אלה, שקבעו, בין היתר, כי "לא יסכימו .
חברה ממשלתית על שינויים בשכר, בתנאי פרישה או בגמלאות או על הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה, ולא ינהיגו שינויים כאמור או הטבות כאמור, אלא בהתאם למה שסוכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישורו של שר האוצר; כל הסכם או הסדר אחר בטל במידה שהוא נוגד הוראות סעיף זה".
בסעיף 29 (א) לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 (להלן - חוק יסודות התקציב), נקבע כי גוף מתוקצב או נתמך "לא יסכים על שינויים בשכר, בתנאי פרישה או בגמלאות או על הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה ולא ינהיג .
13 בהתאם להחלטת הממשלה משנת 1968 היה על כל חברה ממשלתית, לרבות חברת החשמל, להיוועץ עם הוועדה הממשלתית לשכר ולתנאי עבודה בחברות הממשלתיות לפני שיוחלט לבצע שינוי בשכרם ובתנאי עבודתם של עובדי החברה.
298 דוח ביקורת שנתי63א .
שינויים או הטבות כאמור, אלא בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישור של שר האוצר".
שר האוצר אצל את סמכויותיו לממונה על השכר.
יצוין כי חח"י היא גוף מתוקצב כמשמעו בחוק יסודות התקציב.
חברת החשמל לישראל בע"מ 299 .
במרץ 1991 הוסף בתיקון לחוק יסודות התקציב סעיף 29 (ד) שעל פיו דירקטור שהסכים ביודעין על שינויים או הטבות שלא בהתאם להוראות סעיף 29 (א) לחוק יסודות התקציב ייחשב לדי רקטור שאינו ממלא את תפקידו כראוי.
על פי חוק החברות הממשלתיות - רשות החברות או השרים לאחר התייעצות עם הרשות רשאים להעביר את הדירקטור מכהונתו באמצעות הודעה לחברה.
עוד נקבע בסעיף 29 (ד) לחוק יסודות התקציב כי "יראו הסכמה של מנהל כללי לשינויים או להטבות בניגוד ל הוראות סעיף קטן (א), עילה מספקת לממשלה להעבירו מכהונתו".
על פי פסיקת בג"ץ, מטרת סעיף 29 לחוק יסודות התקציב היא "ליצור מנגנון בקרה ופיקוח שלטוני על מתן הטבות שכר חריגות בגופים ציבוריים, לבל ייעשה בכספי ציבור שימוש קל ובלתי ראוי, ולבל יותר לגופים ציבוריים.
לפעול בקופה הציבורית כבתוך שלהם, בניגוד לנהלים ולכללים המחייבים את כלל המשק"14 .
עוד קבע בג"ץ בפסיקתו כי הסעיף נועד גם לקבוע "ריסון תקציבי" ו"להתערב במערך החוזי כדי להבטיח יעדים לאומיים בתחום יציבות המשק"15 ,, וכי מסעיף זה עולה, בין היתר "ששר האוצר, בשוקלו את מתן האישור, יית ן גם דעתו למשמעויות הכלכליות הכלליות, להשלכות העניין ולמקורות התקציביים, אשר באמצעותם ייפתרו הצרכים הנובעים מאישורו של הסכם מיוחד, אשר סוטה מן ההסדרים הכלליים במשק"16 .
תקנון הקופה המרכזית לקצבה .
כפ"י הייתה הקופה החיצונית (קופה מרכזית לקצבה ) הראשונה שהוקמה לצורך תשלום פנסיה תקציבית לעובדי תאגיד ממשלתי מסוים.
חברת החשמל הגישה את התקנון של כפ"י לבדיקת אגף שוק ההון, ובשנת 2004 הוא אישר אותו.
התקנון קובע, בין היתר, את זכויות הפנסיה של עובדי דור א ודור ב וכללים לחישוב הסכום שתפריש החברה לקופה למימון קצבת הפנסיה שלהם 17 .
: איזון המחויבות האקטוארית ופריסת תשלומים הסדר 1996 קובע, בין היתר, כי "החברה תפריש את מלוא ההפרשות הנדרשות לכיסוי ההתחייבות עבור פנסיה ופיצויים לעובדיה, לפי חישובים אקטואריים.
משרד המשפטים, שנציגו משתתף בצוות הרגולטורים, הסביר בתשובתו מאפריל 2012 למשרד מבקר המדינה כי "סעיף 12 מהסכם96 עניינו בהפרשה, חשבונאית בלבד, במסגרת דוחותיה הכספיים של החברה, ולא הפקדה.
ישנה חשיבות לכך שדוחות ישקפו את מלוא ההתחייבויות הפנסיוניות לעובדיה והחברה תביאם באופן מלא בדוחותיה.
צוו ]ההדגשה במקור [ ת הרגולטורים, בעמדתו ביחס לחשבון , מפריד בין ]ראו להלן יעודה לתשלום עבור רכיבי שכר לא קצבתיים [ הנאמנות חובת ההפקדה לפי סעיף 6 ונספח א' להסכם96 ', שעסקו ברכיבים מסויימים, לבין הפרשה של מלוא ההתחייבויות הפנסיוניות של כלל העובדים, לפי סעיף 12 , שנדרשה במישור החשבונאי בלבד".
14 בג"ץ 556/07 דנון נ' החברה למוסדות חינוך ותרבות ברמלה מיסודה של הסוכנות היהודית בע"מ, פדאור; ע"ע 1445/02 פרידמן נ' עירית מגדל העמק, פדעאור.
15 ע"א 7657/03 ,מגן דוד אדום נ' הממונה על השכר פ"ד נח( 6 )794 ,814 ; בג"ץ 6231/92 אלברט זגורי נ' בית הדין הארצי לעבודה ואח', פ"ד מט(4 )749.
16 בג"ץ 539/85 ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל נ' בית הדין הארצי לעבודה, פ"ד מ(4 )834 ,837.
17 לפי הסדר 1996 , הפנסיה של עובדי דור ג היא פנסיה צוברת, המנוהלת בקופות פנסיה חיצוניות.
בתקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל), התשכ"ד- 1964 (להלן- תקנות מס הכנסה), נקבע18 כלהלן: "עם הצטרפותו של עמית לקופת גמל מרכזית סכומים ]המעסיק[ לקצבה או במועדים אחרים שאישר הנציב, יפקיד בה העמית שיורה עליהם הנציב, ואשר יסתכמו למלוא .
ח חברת החשמל לישראל בע"מ 301 .
מחויבותו האקטוארית ליום ההצטרפות".
עוד נקבע כי "עמית רשאי להפקיד בקופת גמל מרכזית לקצבה תשלומים עד הסכום הדרוש להשלמת מחויבותו האקטוארית לעובדים הזכאים בשל רכיבי השכר המזכים".
לעומת זאת, תקנון כפ"י19 קובע כי המעסיק נדרש לכסות את הגירעון האקטוארי20 בתוך שנים עשר חודשים מהיום שבו נמסר לחברה דיווח על סכום המחויבות האקטוארית21 .
סכום זה, שהוא כאמור סכום ההוצאות העתידיות הצפויות בגין תשלום הפנסיה לעובדים במשך עשרות שנים, מחושב על סמך הנחות אקטואריות.
כל שינוי קטן בהנחות אלה עלול להשפיע במידה ניכרת על סכומי המחויב ות האקטוארית בשל השפעותיו המצטברות בכל אותן השנים.
מכאן שלדרישה האמורה בתקנון כפ"י עלולות להיות השפעות מהותיות על מצב הנזילות הכספית של החברה 22 ועל יציבותה בטווח הארוך.
מבדיקה שעשה רואה חשבון חיצוני עבור רשות החברות בפברואר 2009 עולה כי בארצות הברית, באנגליה ובמדינות האיחוד האירופי נקבע בחוק ובכללי הרגולציה מנגנון לקביעת סכום ההפקדה המינימלית של חברות בקופות פנסיה חיצוניות של עובדיהן.
המנגנון מאפשר לפרוס על פני שנים רבות הפקדות לכיסוי גירעון אקטוארי כדי שלא לפגוע בפעילות העסקית של המעסיק, בתכניות ההשקעות שלו ובאיתנותו הפיננסית.
בפברואר 2009 הביא מנהל רשות החברות דאז, ד"ר אודי ניסן, לידיעתו של הממונה על אגף שוק ההון דאז, מר ידין ענתבי, את ממצאיה של הבדיקה האמורה.
משרד מבקר המדינה העיר על כך בטיוטת דוח הביקורת שלו ממרץ 2010 , ולאחר מכן אישר אגף שוק ההון בנובמבר 2010 את בקשת חברת הניהול החדשה של כפ"י לפריסה של תשלום הגירעון האקטוארי על פני עשר שנים אם יחול שינוי בהנחות ובכלל זה שינוי בלוח החיים23 או בהסכמי העבודה.
הסדר הפריסה נוגע לחלק מהגירעון האקטוארי, שמקורו בהתחייבויות עבור עובדים פעילים, ואילו את יתרת הגירעון האקטוארי, שמקורה בהתחייבויות לגמלאים ובתכנית פרישה מרוכזת, נדרשת החברה לממן בתוך שנה24 .
אגף שוק ההון הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 ש"על הממונה לפקח על החברה המנהלת של קופה מרכזית לקצבה באופן שיבטיח, ככל שניתן, את תשלום הקצבאות לעובדים.
מתן מ שקל של הממונה בפיקוח האמור לאיתנות הפיננסית של עמית -מעביד מוגבלת, על פי דין, אך ורק לשם הבטחת תשלומי קצבאות".
לדעת אגף שוק ההון, "מאחר שהמעביד היה שותף מלא לגיבוש התקנון, ממילא הוא בחן את השפעת הוראות התקנון על איתנותו הפיננסית".
עם זאת, "במסגרת הכללים להפ קדות מעסיק לקופה, ובמטרה להתחשב באיתנותו הפיננסית, נקבעו הוראות לפריסת גירעון אקטוארי, ככל שיהיה, לתקופה של עד 10 שנים.
נוסף על כך, נקבעו הוראות לעניין שיעור מינימאלי של נכסים בקופה מתוך המחויבות האקטוארית של המעסיק.
השיעורים האמורים בשל עובדים זכאים ומקבלי קצבאות יעמדו על 80% ו-85% .
19 תקנון כפ"יאושר בשנת 2004 .
ועודכן פעמיים לאחר מכן 20 .
גירעון הנוצר כאשר התחייבויות הקופה גדולות משוויים הכולל של הכנסותיה ונכסיה 21 במקרים מסוימים החברה חייבת לכסות את הגרעון האקטוארי בקופה תוך שלושה חודשים.
22 יכולתה של החברה להמציא די מזומנים- או נכסים שאפשר להמירם במזומנים (כגון ניירות ערך סחירים) - כדי לעמוד בהתחייבויותיה השוטפות.
טבלה המכילה מידע על אורך החיים הממוצע של אנשים בכל קבוצת גיל 24 .
בנסיבות מסוימות על החברה לממן את הגירעון האקטוארי בתוך שלושה חודשים 302 דוח ביקורת שנתי63א .
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף שוק ההון בבואו לקבוע אם לאשר תקנון קופת גמל מרכזית לקצבה של תאגיד ממשלתי, שפעולותיו ממומנות מכספי הציבור, להביא בחשבון גם את איתנותו הפיננסית של התאגיד, לאזן בין טובת התאגיד ובין טובת עובדיו ולתאם בעניין זה עם רגולטורים אחרים ובכלל זה עם צוות הרגולטורים (ראו להלן - שיתוף הפעולה בין הרגולטורים של משק החשמל).
על אגף שוק ההון לשקול בשיתוף רגולטורים אחרים, בין היתר, אם יש מקום להציב תנאי כה חמור, כגון הדרישה שנכללה בתקנון כפ"י ולפיה חברת החשמ ל תממן בתוך פרק זמן קצר ( 90 יום עד שנה) את כל הגירעון האקטוארי של קופת הפנסיה, שכן הדבר עלול לסכן את איתנותה הפיננסית ולפגוע בסופו של דבר באינטרס של העובדים והממשלה.
עניין זה מקבל משנה תוקף ומשמעות תקציבית נוכח בקשותיהם של גופים ממשלתיים אחרים להקים קופות כדוגמת כפ"י.
: קביעת המחויבות האקטוארית במועד הביקורת הייתה כפ"י הקופה היחידה מסוגה בישראל לפנסיה תקציבית ( defined benefit ), וטרם פורסם תקן חשבונאי ישראלי עבור סוג זה של קופות.
על פי תקנון כפ"י ובאישור אגף שוק ההון, כפ"י מחשבת, באמצעות האקטואר שלה, את ה מחויבות האקטוארית של החברה לקופה, והחברה מחויבת לממן את הגידול במחויבות האקטוארית לפי חישוב כפ"י.
מאחר שההנחות האקטואריות שעל פיהן מכינה החברה את דוחותיה הכספיים עשויות להיות שונות מאלו של הקופה, עשוי להיווצר מצב שבו הקופה תדרוש מהחברה לממן גירעון אקטוארי בסכומים ניכרים אף שלפי ספרי החברה כלל לא נוצר גירעון כאמור.
יש כמה תקנים חשבונאיים לגבי ההנחות האקטואריות שלפיהן מחושבת המחויבות האקטוארית, והם נבדלים זה מזה במידה ניכרת.
תקן חשבונאי בין -לאומי 26 .
IAS25 , הנוגע לקרנות פנסיה, מאפשר חישוב של המחויבות האקטואריתעל יסוד המשכורות הנוכחיות של עובדי החברה או על פי אומדן משכורותיהם העתידיות.
לעומת זאת, תקן חשבונאי בין -לאומי להכנת דוחות כספיים לחברות (19IAS)26 .
קובע שאפשר לאמוד את המחויבות האקטוארית רק על פי הסכמי עבודה תקפים לפי תקן זה החברה מחשבת את הגידול העתידי בשכר באמצעות חישוב אישי לכל עובד וגמלאי על בסיס גידולים שחלו בשכרם בעבר ועל בסיס הסכמי עבודה חתומים.
נוסף על תקנים אלו, תקן חשבונאי בין-לאומי IAS 3727 קובע שיש להכיר בהוצאה במסגרת הדוחות הכספיים רק כאשר מדובר בהוצאה מהעבר שעלותה ידועה ולא בהוצאות עתידיות, אפילו אם דירקטוריון החברה אישר הוצאות אלה.
לדעת אגף שוק ההון "יש להפריד בין כללי החשבונאו ת המקובלת החלים על הערכת החבות האקטוארית של הקופה, זאת מאחר ומטרות הרישום החשבונאי בדוחות החברה שונות ממטרות הכללים הנדרשים לצורך קביעת העתודה ממנה נגזרות ההפקדות הנדרשות מהחברה".
25 המטרה של תקן חשבונאי 26 IAS - Accounting and Reporting by Retirement Benefit Plans- .
היא לקבוע עקרונות מדידה וגילוי לגבי דוחות כספיים של תכניות פנסיה 26 המטרה של תקן חשבונאי 19 IAS - Accounting for Employee Benefits - היא לקבוע את כללי הרישום והגילוי לגבי שכר והטבות שמשלמת חברה לעובדיה.
27 המטרה שלתקן חשבונאי 37 IAS - Provisions, Contingent Liabilities and Contingent Assets - היא לוודא שנעשה שימוש מתאים בכללים ובדרכי המדידה של עתודות, של התחייבויות תלויות ושל נכסים תלויים.
חברת החשמל לישראל בע"מ 303 .
בכמה מכתבים למשרד מבקר המדינה הדגיש אגף שוק ההון כי יש הבדל "בין אומדן ערך המחויבות לעובדים בדוחות הכספיים של החברה ולבין הערכת החבות האקטוארית בדוחות הכספיים של הקופה.
עיקר השוני בין ההערכות נגזר מהמטרה לשמה הוקמה הקופה: להבטיח עמידה במחויבויות ה פנסיוניות כלפי העובדים, כפי שהוגדרו בתקנון הקופה ובהתאם להוראות הממונה.
לאור העובדה כי כללי חישוב המחויבות האקטוארית בקופה משליכים על הפקדות המעביד בקופה, וממילא על הבטחת עמידתה במחויבויות, נקבעו כללים להערכת החבות 304 דוח ביקורת שנתי63א .
האקטוארית של הקופה כך שיעמדו בכללים אקט וארים מקובלים ובעקרונות השמרנות הנדרשים.
לעומת זאת, הערכת החבות האקטוארית בדוחות הכספיים של החברה נעשית על פי ההוראות והכללים המחייבים אותה, לרבות כללי החשבונאות המקובלים, במטרה לשקף את מצבה הפיננסי כלפי מגוון משתמשים בדוחותיה הכספיים.
נוכח השוני בין הכללים המנחים בביצוע שתי ההערכות, יתכן כי הן יניבו תוצאות שונות".
לפני שהוקמה כפ"י הכין אקטואר החברה, בהתייעצות עם החברה, הנחות אקטואריות לחישוב המחויבות האקטוארית של החברה.
במשך שנים הניחה החברה שהשכר לחישוב הגמלה יגדל ב-2% לשנה.
גם אקטואר כפ"י השתמש בהנחה ז ו.
ביוני 2009 הכין אקטואר החברה דאז מחקר שכר חדש וקבע ששיעור הגידול הריאלי השנתי של הפנסיה, שיש להשתמש בו לחישוב המחויבות האקטוארית, הוא שלילי ושיעורו 1.
באוגוסט 2009 דנה הרשות לניירות ערך בסוגיה28 , ושלא בהתאם לעמדת החברה ולפיה מדובר רק בשינוי אומדן, קבעה הרשות שמדובר בטעות שנעשתה בשנים קודמות בחישוב המחויבות האקטוארית של החברה; ולכן יש צורך לתקן את הדוחות הכספיים של החברה (ריסטטמנט)29 .
נוכח החלטת הרשות לניירות ערך תיקנה החברה את דוחותיה גם לשנים קודמות והגישה בדצמבר 2009 דוחות כספיים מתוקנים ליוני 2009.
השינוי גרם, בין היתר, להקטנת המחויבות האקטוארית בכ-8.