HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד צוין: "מהדברים שעלו בדיון ניכר אין למדינת ישראל אסטרטגיה סדורה בנושא וכי עדיין אנחנו נדרשים כי עדיין , ובמיוחד בהתייחס להגדרת אותם לגיבוש צעדים נוספים לסגירת הפערים הקיימים שיש למנוע את מכירתם לגורמים זרים" (ההדגשה במקור).
אינטרסים לאומיים בסיכום עבודת המטה של האמורה צויין כי "ניכרת הסכמה גורפת של כלל הגורמים הביטחוניים, כמו גם חלק מהגורמים הכלכליים (אגף שוק ההון; היועץ הכלכלי המצב הנוכחי לא יכול להימשך ונדרשים תיקונים להסדרת הטיפול במל"ל) כי בהשקעות גורמי חוץ הנוגעות לאינטרסים חיוניים בעלי השלכות על החוסן הלאומי " (ההדגשה אינה במקור).
מצד שני צוין כי הגורמים הכלכליים, ובהם של ישראל משרד האוצר, משרד הכלכלה והמועצה הלאומית לכלכלה, טענו כי "יש להימנע מצעדים אשר יקשו על משקיעים פוטנציאלים ועלולים להוביל לצמצום השקעות בישראל".
19 - של ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי (הקבינט המדיני-ביטחוני) מ 372/ החלטה מס' ב 5 מעורבות חברות זרות בהקמה ובהפעלה של מיזמי תשתית לאומית חיונית | מעורבות חברות זרות בהקמה ובהפעלה של מיזמי תשתית לאומית חיונית |149 תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים| פרק ראשון תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים| פרק ראשון על חקיקה רחבה2016 בעקבות עבודת המטה שנעשתה המליץ המל"ל בספטמבר להסמכת מנגנון פיקוח על השקעות הנוגעות לחוסן הלאומי.
המל"ל ציין כי הדבר "מצד אחד ישפר את יכולתנו לשמר אינטרסים חיוניים, ומצד שני לא יוביל בהכרח לצמצום ההשקעות".
בהמלצת המל"ל תמכו משרד המשפטים, אגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון שבמשרד האוצר, משהב"ט, ושב"כ.
בהתאם המליץ המל"ל כי "הדרג המדיני ינחה את משרד המשפטים לנסח הצעת חקיקה להסמכת מנגנון (קיים/ חדש) לפקח על השקעות בעלות פוטנציאל סיכון לחוסן הלאומי - החקיקה תגדיר קריטריונים שעל פיהם ייבחנו ההשקעות".
במקביל המליץ המל"ל להנחות את הגורמים הכלכליים לשפר את איסוף הנתונים בנוגע להשקעות הזרות: המקור, התחום, ההיקף, נתח ההשקעה בענף.
על פי מכתבו של ראש המועצה הלאומית לכלכלה לראש האגף למדיניות חוץ במל"ל , המועצה, הכלכלן הראשי במשרד האוצר, המשנה למנכ"ל משרד 2016 מאוקטובר רה"ם והממונה על מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה הסתייגו מיצירת מנגנון לאומי מרכזי לטיפול רוחבי בנושא ההשקעות הזרות, שכן לדעתם מנגנון כזה עלול להפוך את סוגיית הטיפול בהשקעות הזרות לסוגיה דיפלומטית.
לעמדתם, חקיקה בעניין זה עלולה להגביר את אי-הוודאות האסדרתית הנובעת מעצם כינונו של המנגנון וליצור אסדרה במקום שבו היא אינה נחוצה.
לדעת המועצה הלאומית לכלכלה, אם ידרשו זאת המאסדרים, יהיה ניתן לדון בצורך בטיפול חקיקתי נקודתי, ובהקשר זה יש מקום לשקול להסדיר את האחריות האסדרתית בנוגע להשקעות זרות בטכנולוגיות בעלות השפעות ביטחוניות ויצוא שלהן.
בתשובת משרד רה"ם צוין כי בעקבות סיכום עבודת המטה של המל"ל מספטמבר ועמדת המועצה הלאומית לכלכלה ולפיה יש להימנע ממהלך רוחבי ומהקמת 2016 מנגנון לאומי לטיפול בנושא, ביקשה המועצה הלאומית לכלכלה לבצע בהובלתה עבודת מטה עבודת מטה מקבילה, על מנת לבחון את הנושא, וכך אומנם סוכם.
בשיתוף המל"ל וגורמי אסדרה וכלכלה 2018 לינואר2016 זו נעשתה בין אוקטובר רבים - לרבות מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה, הכלכלן הראשי במשרד האוצר, רשות החדשנות, רשות החברות הממשלתיות, רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון ובנק ישראל - וכן גורמים שונים במגזר הפרטי.
שוב החל המל"ל לגבש הצעת החלטה 2018 עוד צוין בתשובת משרד רה"ם כי במאי בנושא, אך זו לא הובאה לאישור הקבינט המדיני-ביטחוני.
במקום זאת התקבלה , אשר נועדה לקדם את הנושא בשים לב לחילוקי 28.
18 - של הקבינט מ 331/החלטה ב הדעות בין גורמי הממשלה השונים.
בהחלטה נקבע כי "לאור האינטרס הממשלתי בקידום השקעות זרות בישראל ומתוך הכרה בצורך לתת מענה לסיכונים לביטחון להקים צוות בראשות ראש ]יש[ ,הלאומי שעלולים להיות רלבנטיים להשקעות אלה יום קריטריונים ומנגנון לטיפול בנושא".
90 המטה לביטחון לאומי.
שיציע בתוך 150 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה בביקורת נמצא כי אף שתהליך בחינת הקמת המנגנון לסינון השקעות זרות החל פעלו המל"ל ומשרד האוצר לקידום הצעת 2018 , רק באוגוסט 2016 בפברואר .
במועד סיום הביקורת 2019 החלטה בנושא, וזו הובאה לאישור הקבינט בשנת , יותר משלוש שנים לאחר שהחל ההליך, טרם אושרה הצעה 2019 - יוני זו, וממשלת ישראל טרם קבעה מנגנון המסדיר את בחינתן של התקשרויות והשקעות של חברות שהשליטה בהן היא בידי גופים שאינם ישראליים.
בתשובת משרד רה"ם צוין כי "גיבוש מנגנון לסינון השקעות זרות הוא עניין מאוד למרות מורכב ורגיש - השונה בין מדינה למדינה, ולא בכדי טרם התקבלה החלטה .
מורכבות ההסדרה אינה נובעת רק שלושה דיוני קבינט מקיפים שהתקיימו בנושא מהמתח המובנה בין השיקולים הביטחוניים לשיקולים הכלכליים - שבבסיס חילוקי הדעות המהותיים בין גורמי הממשלה הרלבנטיים, אלא אף בשל שיקולים מדיניים ומשפטיים.
יוער בהקשר זה כי הסביבה המדינית בתקופה זו היא סביבה משתנה ודינמית בנוגע להשקעות זרות, ולא בכדי מדינות משנות, אף בימים אלו, את מדיניותן בנושא - דבר אשר נבחן במסגרת עבודת המטה המתמשכת שמתקיימת לקראת ישיבת הקבינט הבאה" (ההדגשה במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר למל"ל כי נוכח חשיבות הנושא ראוי היה להחיש , לאחר סיום הביקורת, 2019 את קידום הצעת ההחלטה.
כאמור, רק באוקטובר קיבל הקבינט המדיני-ביטחוני החלטה על קביעת תהליך ומנגנון לבחינת היבטי ביטחון לאומי בהשקעות זרות (להלן - החלטת הקבינט).
ההחלטה על קביעת תהליך ומנגנון לבחינת היבטי ביטחון לאומי בהשקעות זרות , לאחר סיום הביקורת, קיבל הקבינט המדיני-ביטחוני 2019 כאמור, רק באוקטובר החלטה על קביעת תהליך ומנגנון לבחינת היבטי ביטחון לאומי בהשקעות זרות.
על פי החלטת הקבינט תוקם במשרד האוצר "ועדה מייעצת לבחינת היבטי ביטחון לאומי בהשקעות זרות, בראשות הכלכלנית הראשית במשרד האוצר או נציג בכיר מטעמה, ובהשתתפות נציג בכיר מטעם המטה לביטחון לאומי.
ונציג בכיר מטעם משרד הביטחון" (להלן - הוועדה המייעצת).
בהחלטה גם נקבע כי מאסדרים דוגמת בנק ישראל, רשות ניירות ערך, רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון, שרים וגורמים במשרד האוצר, משרד התחבורה, משרד התקשורת ומשרד האנרגייה, אשר מוסמכים על פי דין להעניק אישור להשקעה זרה, יוכלו בטרם מתן האישור, ועל פי שקול דעתם,אם הם סבורים שמתן האישור עלול לפגוע באינטרסים בהיבטי הביטחון הלאומי, לפנות בעניין לוועדה המייעצת לקבלת תגובתה.
מעורבות חברות זרות בהקמה ובהפעלה של מיזמי תשתית לאומית חיונית | מעורבות חברות זרות בהקמה ובהפעלה של מיזמי תשתית לאומית חיונית |151 תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים| פרק ראשון תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים| פרק ראשון להחלטה כי "הוועדה המייעצת תבחן באופן שוטף את אופן5 עוד נקבע בסעיף יישום החלטה זו על כלל היבטיה ותדווח בכתב לקבינט, אחת לחצי שנה, וכן בכל עת שתידרש לכך על ידי הקבינט, על אודות תוצרי בחינתה, לרבות המלצות, ככל שיידרש, לתיקון ההחלטה, וכן על פעילות הוועדה".
היעדר חובת היוועצות בוועדה המייעצת בהנחיות היועמ"ש לממשלה נקבע כי "חוקים שונים קובעים חובת התייעצות בהקשרים שונים, כגון חובת התייעצות עם גוף זה או אחר, כפי שנקבע בחוק, לפני .
בהקשר זה קבע בית המשפט העליון 6"התקנת תקנות, מתן רישיון או מינוי למשרה כי "טיבה וטבעה של התייעצות היא כי כל בעל דברים ישמיע עמדתו, כשההחלטה .
7"נשארת בסופו של דבר בידי מי שהמחוקק מסר לו הסמכות להכריע המנגנון שעליו הוחלט אינו מחייב את המאסדרים להיוועץ בוועדה המייעצת שתוקם.
הדבר מותיר את עצם קיום ההיוועצות לשיקול הדעת של המאסדר, שמתוקף תפקידו נותן את דעתו קודם כול על קידום הנושאים והפרויקטים שבאחריותו ופחות על ענייני הביטחון הלאומי הכרוכים בהם.
כאמור, עצם הטלת חובת ההיוועצות אינה גורעת מסמכות המאסדר להכריע אחרת.
צוין כי כיוון שמנגנון ההיוועצות הוא וולונטרי, 2019 בתשובת המלמ"ב מספטמבר וכי מאחר ש"רגולטור אשר רואה צורך או חשיבות לפנות למנגנון לקבלת חוות דעת לעניין הזר, יוכל לעשות זאת רק אם יחפוץ בכך.
היעדר חובת התייעצות משמעותה החלשת המנגנון".
צוין כי "עמדת השירות העקבית הינה כי יש לקבוע 2019 בתשובת שב"כ מספטמבר מנגנון אפקטיבי שיטיל חובה על הרגולטורים, בהתאם למקרים שייקבעו, להיוועץ בגורמי הביטחון טרם קבלת החלטה במסגרת סמכותם", וכי "עמדה זו הועברה על ידי סגן ראש שב"כ בדיון בקבינט 24.
18 למל"ל ביום בנושא".
בתשובת משרד רה"ם צוין כי "מדובר בהסדרה של נושא מורכב ששיקולים רבים - חלקם מנוגדים, משפיעים על אופן הסדרתו.
לצד שיקולים ביטחוניים ושיקולים כלכליים, קיימים אף שיקולים נוספים רלבנטיים ובהם שיקולים מדיניים ושיקולים משפטיים.
כך לשם המחשה, קיימים השיקולים הבאים: עקרון עצמאות שיקול דעתו של הרגולטור, התפיסה שמנגנון הסדרה מחמיר עלול להיתפס כחסם להשקעות, - "חובת התייעצות מכוח חוק".
0001 ' הנחיית היועמ"ש מס 6 .
592 ') בעמ 2(פ"ד מג , מחמוד עזבה נ' מדינת ישראל 22/89 ע"פ 7 152 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה והחשש שקביעת מנגנון לאומי לאישור השקעות עלולה לגרום ללחץ דיפלומטי ביחס להשקעה זרה מסוימת שלא היה קיים עת הנושא היה נתון בידי הרגולטור בלבד.
בהתבסס על השיקולים הללו - המסקנה של עבודת המטה, כפי שבאה לידי ביטוי בהצעת ההחלטה, היא שאין לקבוע חובת היוועצות על הרגולטור, מסקנה זו הוסקה לאחר שנשקלו מלוא השיקולים הרלבנטיים ורואה במנגנון זה כמנגנון המיטבי להסדרת הנושא בנסיבות העניין".
משרד מבקר המדינה מציין כי הותרת ההיוועצות לשיקול דעתו של המאסדר אינה מבטיחה את קיום ההיוועצות.
אשר על כן, מומלץ כי הוועדה המייעצת להחלטת הקבינט, בפרט 5 תבחן את אופן יישום ההחלטה, כאמור בסעיף בהיבט של מתכונת ההיוועצות שנקבעה ותדווח בנושא לקבינט כדי למנוע סיכונים מהותיים לביטחון הלאומי העלולים לנבוע מהתקשרות שתעשה ללא קיום היוועצות.
נוכח המנגנון שנקבע ע"י הקבינט המדיני בטחוני, על הוועדה המייעצת שהוקמה על פי החלטת הקבינט האמורה, ליידע את כלל המאסדרים המפורטים בהחלטה על קיומה של הוועדה ופעילותה, כך שבטרם מתן אישור להשקעה זרה שעלולה לעורר חשש לפגיעה באינטרסים של ישראל בהיבטי הביטחון הלאומי, כהגדרתם על פי ההחלטה, עליהם לדון בשאלה אם יש מקום לפנות לוועדה המייעצת בנושא.
משרד מבקר המדינה ממליץ למאסדרים לקבל החלטה מנומקת בעניין.
עוד מומלץ לבחון, מתכונת יידוע לרבות הפצת מידע רלבנטי לכלל המאסדרים, אודות היוועצויות שהתקיימו בפני הוועדה המייעצת - כתוצאה מפנייה של מאסדר כלשהו, זאת בכפוף לשיקולי סודיות ופרטיות.
הסיכונים בקביעת מועד ההיוועצות בשלבים מאוחרים של הליך ההתקשרות על פי החלטת הקבינט, יידרש הגורם שאמור לבצע את ההתקשרות למסור דיווח לוועדה המייעצת לפני מתן אישור להשקעה זרה בתחומים מסוימים, ובהם תחבורה ותשתיות.
בנוסח שהובא למועצה הלאומית לכלכלה לקבלת הערותיה לא נקבע הציעה המועצה הלאומית 2019 המועד למסירת הדיווח, ובתגובתה מפברואר לכלכלה כי הדיווח יימסר לפני היציאה להליך שבסופו צפויה ההתקשרות עם הגורם הזר, אך הצעתה לא התקבלה.
למשהב"ט יש צוין כי2019 בתשובת האגף המדיני-ביטחוני במשהב"ט מספטמבר כמה דרישות בסיסיות לגבי המנגנון שיוקם, ומנכ"ל משהב"ט מסר אותן לראש .
בין יתר הדרישות צוינה הדרישה לחייב מאסדרים ומשרדים 2019 המל"ל בפברואר בעוד מועד, על מנת לאפשר שהות מספקת ממשלתיים לדווח על ההשקעה הזרה מעורבות חברות זרות בהקמה ובהפעלה של מיזמי תשתית לאומית חיונית | מעורבות חברות זרות בהקמה ובהפעלה של מיזמי תשתית לאומית חיונית |153 תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים| פרק ראשון תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים| פרק ראשון להצעת9 בתשובת משרד רה"ם צוין כי "סעיף עם הוועדה המייעצת.
להיוועצות ההחלטה קובע כי על הוועדה המייעצת לגבש נוהל שיקבע את סדרי עבודתה.
בגדר נוהל זה, וככל שהוועדה המייעצת תמצא לנכון, ניתן יהיה להסדיר את מועד הפניה לוועדה".
משרד מבקר המדינה ממליץ לוועדה המייעצת לבחינת היבטי הביטחון הלאומי, לשקול את המועד הרצוי להעברת הדיווח כאמור ועיגונו בנוהלי הוועדה, על מנת למנוע חשיפה למצב שבו יבוצע הליך ההתקשרות על כל שלביו, ובכלל זה ההליך המכרזי, ובמסגרתו תתחייב המדינה בהסכם עם הגורם הזר, והגורם שעימו תבוצע ההתקשרות ישקיע משאבים ניכרים, בטרם ייבחנו כלל ההיבטים הנוגעים להתקשרות עימו.
משרד מבקר המדינה ממליץ לוועדה לשקול להורות על הבאת ההשקעה הזרה לבחינתה בעוד מועד כדי למנוע מצב שבו השקעות הגורם הזר ירדו לטמיון, ואולי אף להביא להשתת הפסדיו על הגורם הממשלתי שמתקשר עימו ולפגיעה ביחסי החוץ.
בחינת ההשקעה בעוד מועד נועדה גם למנוע פגיעה בביטחון המדינה, במצב בו הגורם המתקשר יעדיף להימנע מביטול ההתקשרות, במקרה שבו מטעמי ביטחון לאומי יש לבטל אותה, מחשש שיהיה עליו לפצות את הגורם הזר או מחשש לפגיעה ביחסי החוץ.
הסיכונים שבמסירת הפעלת מיזמי תשתית לאומית חיונית לחברה בבעלות ממשלתית זרה בביקורת נמצא כי בתנאי המיון המוקדם למכרז תשתית לאומית חיונית אומנם הוגבלה השתתפותן של חברות ממשלתיות ישראליות, אך לא הוגבלה השתתפותם במכרז של גורמים בבעלות ממשלתית זרה.
חברה בבעלות ממשלתית זרה עשויה ליהנות מתמיכה ממשלתית, לפעול משיקולים שאינם כלכליים בלבד ולהשתמש במשאבים ממשלתיים לצורך השגת יתרונות תפעוליים וכלכליים אל מול מתחרותיה מהשוק הפרטי.
צוין כי "גם 2019 בתשובת האגף המדיני-ביטחוני שבמשרד הביטחון מספטמבר השקעות זרות ומעורבות זרה בתשתיות לאומיות, אשר נחזות להיות במישור האזרחי גרידא, עלולות לגרום להשלכות אסטרטגיות ומהותיות בתחומים ביטחוניים רגישים ולהביא לאובדן נכסים אסטרטגיים ולאומיים.
עוד צוין בתשובה: "בבוא הממשלה לבחון השקעות זרות בישראל, עליה לוודא כי הדבר ייעשה באופן שאינו פוגע במערכת היחסים המיוחדת והאסטרטגית של ישראל עם ארה"ב - אשר כידוע, 154 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה .
מהווה אבן פינה מרכזית בתפיסת הביטחון הלאומי של ישראל ציין משרד החוץ כי הוא מעורב זה כמה שנים בדיונים 2019 בתשובתו מספטמבר הנוגעים למנגנון לבחינת היבטי ביטחון לאומי בהשקעות זרות.
משרד החוץ סבור כי הפתרון בסוגיות מסוימות, מחייב בחינה, לרבות בהיבטים הנוגעים למדיניות החוץ ומשפיעים עליה.
משרד החוץ הוסיף כי שיקוליו נובעים בין היתר מהיכרות עם מכלול היחסים הבילטרליים, כולל חשיבות קידום שיתופי הפעולה הכלכליים- מסחריים, השפעות על מדינות שלישיות ומחויבויות בין-לאומיות של מדינת ישראל.
משרד החוץ ציין כי יש מקום רב לשיפור המנגנון המתגבש, וכי "בראיית משרד החוץ, בבסיס המנגנון עומדת החשיבה לפיה יש ליצור איזון בין שיקולי הביטחון ומדיניות החוץ של ישראל לבין הצורך במשיכת השקעות זרות".
לדברי משרד החוץ, הוא "מסכים וטוען כי ביטחון לאומי כולל בהכרח יחסי חוץ וכי עיסוק בנושא מחייב שיתופו של המשרד בתהליך קבלת ההחלטות באופן מלא ועל בסיס שוויוני".
צוין כי "הדוח נוגע בחששות להם גם האוצר 2019 בתשובת משרד האוצר מספטמבר שותף.
אכן, על מנת להתמודד עם החששות, נעשתה עבודה פנימית במשרד האוצר ומול משרד ראש הממשלה, עבודה שקיבלה ביטוי בהחלטה שהועלתה לוועדת השרים לענייני ביטחון ('הקבינט המדיני ביטחוני') בנושא 'השקעות זרות', מתוך תקווה כי יינתן מענה מיטבי למרבית החששות העולים מן הדוח".
מכאן שהמעורבות הכלכלית הזרה בתחומי תשתיות לאומיות ובתחומים בעלי השפעה משקית צריכה להיבחן גם בכלים כלכליים-עסקיים וגם בראייה רחבה המביאה בחשבון את מכלול מרכיבי הביטחון הלאומי במובנו הרחב, ובכלל זה האפשרות לפגיעה ביחסי החוץ.
מעורבות חברות זרות בהקמה ובהפעלה של מיזמי תשתית לאומית חיונית | מעורבות חברות זרות בהקמה ובהפעלה של מיזמי תשתית לאומית חיונית |155 תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים| פרק ראשון תחומי פעילות לאומיים-אסטרטגיים| פרק ראשוןסיכום במדינות מערביות שונות פועלים גופים מאסדרים מיוחדים הבוחנים גם סיכונים ביטחוניים ומדיניים שעלולים לנבוע מרכישת חברות מקומיות על ידי גורמים זרים ומשליטה של גורמים אלה על נכסים אסטרטגיים.
שליטה כזו עלולה לפגוע במגוון רחב של אינטרסים לאומיים, ובהם אינטרסים הקשורים לביטחון הלאומי, לנכסים האסטרטגיים, לתחרות הפנימית ולכושר התחרות בזירה הבין-לאומית.
המעורבות הכלכלית הזרה בתחומי תשתיות לאומיות ובתחומים בעלי השפעה משקית או לאומית רחבה צריכה להיבחן בעתיד גם לאור שיקולים עסקיים ולאור שיקולי ביטחון לאומי במובנו הרחב.
משימה זו מונחת לפתחה של ממשלת ישראל, בין באמצעות המל"ל ובין באמצעות גורם אחר שייקבע.
על משרד הביטחון, משרד האוצר והמל"ל להשלים בהקדם את יישום החלטת הקבינט הנוגעת למנגנון לבחינת התקשרויות עם גורמים זרים.
זאת על מנת להבטיח שבעת התקשרויות הנוגעות לנכסים חיוניים לכלכלתה וביטחונה של מדינת ישראל יישקלו היבטי הביטחון הלאומי והאינטרס הלאומי של ישראל, ותיעשה בחינה מקיפה וכוללת של שיקולי התועלת הכלכלית לעומת בעניין קביעת המנגנון 2019 הסיכון האפשרי.
החלטת הממשלה מאוקטובר היא צעד חיובי.
עם זאת, נדרש לעקוב אחר יישומו ודרכי פעולתו כפי שהוצבע בדוח זה.
משרד מבקר המדינה ממליץ לגופים ממשלתיים העוסקים בהתקשרויות עם חברות זרות, דוגמת משרד הביטחון, משרד האוצר, משרד התחבורה וחברות ממשלתיות כי במסגרת פרויקטי תשתית עתידיים ייבחנו בקפידה הסיכונים שבמסירת הפרויקט לחברה זרה הן בבעלות פרטית והן בבעלות ממשלתית זרה, כולל בחינת מבנה הבעלות שלהן (פירמידת אחזקות), לרבות היבטי ביטחון לאומי ובהתאם יגובשו תנאי המיון המוקדם להליכים אלו.
מבוא מדינת ישראל אחראית, באמצעות המינהל האזרחי (להלן - המנהא"ז או המינהל) באזור יהודה ושומרון (להלן - איו"ש), לנהל את העניינים האזרחיים בשטחי C איו"ש, שבהם מחזיקה ישראל בסמכויות הביטחוניות והאזרחיות (להלן - אזור , לרווחתה ולטובתה של האוכלוסייה המתגוררת באזור ולשם הספקת 1)או האזור השירותים האזרחיים לאוכלוסייה זו.
הקמתו 1981 מאוקטובר 106 בעקבות החלטת ממשלה .
על פי הצו הפך ראש 1981 להקמת המינהל שפורסם בנובמבר 2הוסדרה בצו המינהל האזרחי (להלן - רמ"א) ל"זרוע האזרחית" של מפקד האזור והואצלו לו כל הסמכויות השלטוניות שהוקנו לגורם שלטוני כלשהו מכוח כל "דין" שחל באזור בנוגע לכל האוכלוסיות המתגוררות בו.
קציני מטה (להלן - קמ"טים) 25 לצורך השגת ייעודו של המנהא"ז, פועלים בו המשמשים הנציגות המקצועית של משרדי הממשלה, כל קמ"ט בתחום סמכותו.
הקמ"טים, על אף היותם נציגי ממשלה, מפעילים את סמכויותיהם באזור בכפוף לדרג הצבאי ולמערכת התיאומים עם הדרג הצבאי וכן בהתאם לדברי החקיקה באיו"ש.
לצו הקמת המינהל מינה רמ"א במנהא"ז קמ"ט לענייני 5 מתוקף סמכותו לפי סעיף תחבורה ולענייני מע"ץ (מחלקת עבודות ציבוריות) במסגרת משרת קמ"ט אחד (להלן - קמ"ט תחבורה).
קמ"ט תחבורה הוא הגורם הסטטוטורי המוסמך לאשר ביצוע עבודות בתחום הדרך, לרבות עבודות תחזוקה של כבישים, ועל כן הוא גם האחראי לכך על פי הדין החל באיו"ש.
קמ"ט תחבורה פועל כאמור גם בהתאם להנחיות המקצועיות של משרד התחבורה בישראל, ומייעץ לרמ"א ולגורמים המקצועיים במשרד התחבורה בכל הנושאים הקשורים לתחום התחבורה באיו"ש.
, 1992-), התשנ"ב1310 ' לצו בדבר התעבורה (יהודה ושומרון) (מס5 מתוקף סעיף מינה רמ"א את קמ"ט תחבורה לשמש גם כמפקח על התעבורה וכרשות תמרור מרכזית (ראו הרחבה בהמשך).
כמו כן, בהתאם להגדרת תפקידו על פי מסמך בין ישראל לרשות הפלסטינית הוקנו לרשות מלוא הסמכויות 1995 על פי הסכם הביניים שנחתם בספטמבר 1 באיו"ש נותרו C .
בשטח B באיו"ש ומרבית הסמכויות האזרחיות בשטח A הביטחוניות והאזרחיות בשטח הסמכויות הביטחוניות ומרבית הסמכויות האזרחיות בידי ישראל.
1981 -), התשמ"ב 947 ' הצו בדבר הקמת מינהל האזרחים (יהודה ושומרון) (מס 2 276 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה ,מאפייני העיסוק של נציבות שירות המדינה, קמ"ט תחבורה מאשר תוכניות דרכים תוך תיאום הפעולות עם החברה הלאומית לדרכים (חברת נתיבי ישראל כיום) ועם גורמי הצבא, לרבות תוכניות לתחזוקת דרכים תקצובן ופיקוח על ביצוען.
פעולות הביקורת בדק משרד מבקר המדינה את סוגיית 2019 עד אוגוסט2018 בחודשים ספטמבר האחריות לתחזוקת כבישים באיו"ש.
בביקורת נבחנו גם התשתית הנורמטיבית הנוגעת לטיפול בכבישי איו"ש ובסיס המידע והמיפוי המשמש את הגורמים האחראים לתחזוקת הכבישים באיו"ש המובילים למחנות צה"ל.
כמו כן נבחן בביקורת נושא הצבתם של מרכיבי ביטחון ואמצעי מיגון מסוגים שונים בתשתיות דרכים המשמשות את צה"ל וגם את הציבור (להלן - פעולות תשתית).
הביקורת בוצעה בצה"ל בפיקוד המרכז (להלן - פקמ"ז) ובמנהא"ז, במשרד הביטחון (להלן - משהב"ט), במשרד התחבורה, במשטרת ישראל, בחברת נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ (להלן - נת"י) ובמשרד המשפטים.
התשתית הנורמטיבית הנוגעת לטיפול בדרכים באיו"ש שטחי איו"ש מוחזקים דה-פקטו בהתאם לדיני התפיסה הלוחמתית של המשפט הבין-לאומי הפומבי.
על פי דינים אלה המפקד הצבאי אחראי לביטחון ולסדר הציבורי בשטח, ולצורך כך מוקנית לו סמכות כללית לנקוט כל פעולה נדרשת שלא נאסרה מפורשות בדין, ובכפוף לאיזון בין צורכי הביטחון לבין זכויות התושבים באזור.
נוסף על כך קיים באיו"ש מארג חקיקתי המורכב מהדין שחל באזור בעת כניסת כוחות צה"ל, והוא כולל רבדי חקיקה היסטוריים שנותרו בתוקף ובהם: החקיקה העות'מאנית, החקיקה המנדטורית והחקיקה הירדנית.
בידי המפקד הצבאי מסורות סמכויות חקיקה אך ככלל עליו לשמור על הדין החל באזור.
חקיקה זו מתבצעת באמצעות צווים בעלי מעמד של חקיקה ראשית, ובכוחם לגבור על הדין שחל קודם לכן באזור.
הקמת כבישים באיו"ש סללה מדינת 4.
את חלקם3 ק"מ1,500- סלולים כבישים שאורכם הכולל כC בשטחי ישראל באמצעות משהב"ט, משרד התחבורה, משרד השיכון והבינוי וצה"ל.
בשנים תאונות דרכים עקב ליקויים 272 )C התרחשו בכבישי איו"ש (בשטחי2018 - 2016 בדרך או התנגשות בעצם.
ככלל, באיו"ש יש שני מסלולים סטטוטוריים עיקריים מנתוני משהב"ט.
1967 חלקם האחר נסלל על ידי מי שהחזיק בשטח לפני יוני 4 היבטי בטיחות ואחריות בנוגע לתחזוקת כבישים ביהודה ושומרון | היבטי בטיחות ואחריות בנוגע לתחזוקת כבישים ביהודה ושומרון |277 אזור יהודה ושומרון| פרק ראשון אזור יהודה ושומרון| פרק ראשון להקמת כבישים: מסלול אזרחי ומסלול ביטחוני.
במסגרת המסלול האזרחי, לאחר שהרשות בחנה את הצורך בהקמת כביש, מתבצעת עבודת מטה לבחינת מתווה הכביש (מהבחינה התכנונית, התחבורתית וכד') ואת הצורך בהקמתו.
הליכי תכנון לשנת 79 'של מתווה הכביש מתבצעים לפי חוק תכנון ערים, כפרים ובניינים מס (להלן - חוק תכנון ערים), לרבות באמצעות הכנת תוכנית מפורטת, פרסומה 1966 ואישורה על ידי ועדת תכנון סטטוטורית.
אם הכביש עתיד לעבור בתחומם של מקרקעין פרטיים, נבחנת ההיתכנות להפקעתם (באמצעות צו הפקעה מכוח חוק ).
רק עם סיומם של תהליכים אלו, ולאחר 1953 , לשנת2 'הרכישה לצרכי ציבור מס שהוצא רישיון (היתר) הבנייה, ניתן לסלול את הכביש.
במסלול הסטטוטורי הביטחוני, המיועד בעיקר לכבישים הנדרשים לצורכי ביטחון, גורמי הצבא מוציאים צו תפיסת מקרקעין צבאית לאדמה פרטית המוחל על תחומי הכביש המתוכנן לפני סלילתו.
כבישים אלו פטורים מהליכי תכנון על פי חוק תכנון ערים, וזאת מכוח החסינות שממנה נהנה מפקד האזור, שתוקפה עולה על זו של החקיקה המקומית.
תפיסת מקרקעין פרטיים מוגבלת לפרק זמן קצוב וכפופה .
5לבחינה מחודשת של הצורך מפעם לפעם פיקוח על הדרכים והשמירה עליהן הוצא הצו בדבר תיקון חוק הפיקוח על הדרכים והשמירה עליהן 1979 בנובמבר עדכן קמ"ט תחבורה 2001 .
במאי1979-), התש"ם810 '(יהודה ושומרון) (צו מס דאז את הצו בדבר תיקון חוק הפיקוח על הדרכים והשמירה עליהן (להלן - צו הפיקוח המעודכן) בכל הנוגע לסיווג הדרכים.
לצו זה צורף רישום מפורט של כל הכבישים באיו"ש, הכולל תיאור של הדרך, פרטים על מיקומה והמספר של כל דרך בהתאם למפה שצורפה, המשמשת חלק בלתי נפרד מהרישום.
יצוין כי צו זה משמש בסיס לתחזוקה שמבצעת החברה הלאומית לדרכים (בעבר מע"ץ).
באוגוסט המליץ תחום תשתיות במנהא"ז לעדכן צו זה "לאור השינויים הרבים שחלו 2008 .
"2001 משנת]בכבישי איו"ש[ ,)56 'מפקד האזור הוציא את הצו בדבר חוק התעבורה (יהודה ושומרון) (מס , אשר לימים הוחלף בצו בדבר התעבורה (יהודה ושומרון) (מס' 1967-התשכ"ז (להלן - הצו בדבר התעבורה).
צו זה עוסק, בין היתר, 1992 -), התשנ"ב 1310 בהסדרת הרישוי והרישום של נהגים וכלי רכב, בסדרי משפט ובעבירות ועונשין בנושאי תעבורה.
על פי צו זה, הממונה על מימוש הצו הוא קמ"ט תחבורה או מי שקמ"ט תחבורה מינה אותו ל"ממונה"; ו"המפקח על התעבורה" בכל שטח או בחלק ממנו הוא מי שרמ"א מינה אותו לכך, לרבות מי שהמפקח על התעבורה אָצַַל לו שנים.
כמו כן ישנם צווי תפיסה ישנים (בעיקר משנות 3- בחינת הארכת התפיסה מתבצעת לרוב אחת ל 5 .
השבעים והשמונים של המאה העשרים) שלא נקוב בהם מועד הסיום 278 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה מסמכותו לשמש ממונה על כל האזור או על חלק ממנו.
כמו כן, בצו בדבר התעבורה אָצַַל מפקד האזור לרמ"א סמכות להתקין את תקנות התעבורה (יהודה ושומרון), (להלן - תקנות התעבורה).
1992-התשנ"ב על פי תקנות התעבורה "רשות תמרור מרכזית" היא הגורם המפקח על התעבורה כמשתמע מהצו או אדם שהמפקח על התעבורה אָצַַל לו סמכות זו בהודעה שתפורסם מכוח סמכויותיו כרשות תמרור מרכזית, או כל מי שאדם זה מינה לרשות תמרור מרכזית.
עוד נקבע בתקנות התעבורה כי "רשות תמרור מקומית" היא רשות תמרור מרכזית או מי שרשות תמרור מרכזית מינתה אותו לשמש כרשות תמרור מקומית לגבי התחום או המקומות שקבעה.
המפקח על התעבורה ורשויות התמרור המרכזית והמקומית מוסמכים לקבוע את הסדרי התנועה בדרכים ובכבישי איו"ש.
למשל, רשות תמרור מרכזית רשאית להורות לרשות תמרור מקומית לקבוע הסדר תנועה בדרך מסוימת, לשנותו, לבטלו וכן רשאית היא להורות כיצד לתחזקו.
אם רשות התמרור המקומית לא פעלה על פי הוראתה של רשות התמרור המרכזית רשאית האחרונה לקבוע את הסדר התנועה, ופעולה זו תיחשב לפעולה שביצעה רשות התמרור המקומית.
על פי תקנות התעבורה, המפקח על התעבורה רשאי, בין היתר, לקבוע בהודעה את דוגמאות התמרורים, את צורותיהם, את משמעויותיהם, את אופן הצבתם וסימונם, או לפטור מהם בהתאמה.
6וכן לקבוע הסדרי תנועה באיו"ש פועלות ארבע רשויות תמרור: קמ"ט תחבורה כרשות תמרור מרכזית; כרשות 7מהנדסת התנועה הראשית באגף הנדסה ובינוי (להלן - אהו"ב) במשהב"ט תמרור מרכזית לדרכים בשטח צבאי באיו"ש על פי מינוי של קמ"ט תחבורה; ראש בפקמ"ז בצה"ל משמש כרשות תמרור מקומית בשטח צבאי באיו"ש; 8ענף אבי"ב ובשטחים שאינם צבאיים ושאינם בשטחי רשויות ומועצות מקומיות או מועצות אזוריות רשות התמרור המקומית היא חברת נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ (להלן - נת"י או החברה).
אחריות לתחזוקת כבישים באיו"ש ק"מ.
את חלקם סללה 1,500- סלולים כבישים באורך של כ C כאמור, בשטחי מדינת ישראל באמצעות צה"ל, משהב"ט, משרד התחבורה ומשרד השיכון והבינוי.
תמרור וכל סימן או התקן בנוי, סלול, מוצב, מסומן או מופעל, המיועד להסדיר את התנועה ואת אופן 6 .
השימוש בדרך מהנדסת התנועה הראשית במשהב"ט משמשת רשות תמרור מרכזית לצבא ולגופי ביטחון בישראל, וזאת 7 .
במינוי המפקח הארצי על התעבורה ענף העוסק באיכות, בטיחות, ידע וביקורות.
8 היבטי בטיחות ואחריות בנוגע לתחזוקת כבישים ביהודה ושומרון | היבטי בטיחות ואחריות בנוגע לתחזוקת כבישים ביהודה ושומרון |279 אזור יהודה ושומרון| פרק ראשון אזור יהודה ושומרון| פרק ראשון - (להלן9תשתיות התחבורה באיו"ש המובילות למחנות צה"ל ולמתקנים צבאיים והביטחון הפועלים באיו"ש.
כמו 10מחנות צה"ל) משמשות בעיקר את כוחות צה"ל כן, אזרחים משתמשים בהן, בין היתר, כגישה לשטחים חקלאיים או לשמורות טבע.
גורמים שונים עלולים להביא להידרדרות במצב הכבישים ועקב כך לפגיעה בבטיחות הנסיעה בהם, למשל התיישנותם של הכבישים, תנועת כלי רכב כבדים, תנאי מזג .
לפיכך חשוב מאוד לתחזק את 11אוויר והזנחה של כבישים בעלי תשתית לקויה הכבישים ואת דרכי הגישה אליהם ולמנוע את הזנחתם.
פעילות התחזוקה כוללת, , מעקות בטיחות, צביעה, תאורה ושילוט 12בין היתר, את התחומים האלה: מיסעות הנדרשים בהיבטי בטיחות.
תחזוקה ברמה נאותה יכולה למנוע נזק ממשי למשתמשי הדרך, לרכושם ולכל גורם אחר הנמצא בסביבה, ובכך לחסוך הוצאות כספיות ניכרות בעתיד לצורך ביצוע פעולות תחזוקה מורכבות יותר לשיקום הכבישים.
14 ותחזוקת שבר13עבודת התחזוקה כוללת: תחזוקה שוטפת, תחזוקה מונעת תחזוקה שוטפת כוללת תכנון וביצוע של מגוון פעולות ההכרחיות לשמירת מצב תקין ובטיחותי של המיסעות, אביזרי הדרך, צידי הכבישים ואביזרי הבטיחות.
מטרות התחזוקה השוטפת הן שימור ושיפור של בטיחות הנסיעה; ושימור וטיפוח של חזות הדרך.