HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בעקבות זאת פנה סמנכ"ל בכיר למינהל ומשאבי אנוש לשעבר במשרד הבריאות באוקטובר 2000 אל מנהלי בתי החולים, וביקש מכל אחד מהם לוודא שהרופאים בבית החולים שבאחריותו יקבלו חוזר ובו הוראות התקשי"ר בדבר הצורך לקבל היתר לעבודה פרטית או לפרקטיקה פרטית, ויאשרו בחתימתם שקיבלו את החוזר.
באפריל 2002 החליטה הנציבות כי רופאים עובדי מדינה שעסקו עד אותה שנה בפרקטיקה פרטית בלי אישור, יוכלו להצהיר על השנים שבהן עסקו בפרקטיקה פרטית; ואם יעשו כן לא יועמדו לדין משמעתי, בתנאי שינוכו 5% משכרם בגין אותן השנים.
כמו כן, לפי החלטת הנציבות, יהיה עליהם להגיש בקשה לקבלת היתר להמשיך לעסוק בפרקטיקה פרטית.
לרופאים ניתנה ארכה של שישה חודשים, ונקבע כי רופאים אשר לאחר פרק זמן זה יימצא שעסקו בפרקטיקה פרטית ללא אישור, יועמדו לדין משמעתי.
משרד מבקר המדינה בדק בבת י החולים שנכללו בביקורת את סדרי הדיווח של רופאים על עיסוק בפרקטיקה פרטית.
הבדיקה העלתה כי שמונה רופאים בשיבא, שמונה רופאים באסף הרופא ושני רופאים בהלל יפה עוסקים בפרקטיקה פרטית בקופות חולים בלי לדווח על כך ובלי אישור.
להלן דוגמה: לרופאה מסוימת באסף הרופא ה מועסקת שם במשרה מלאה היה היתר לעבודה פרטית שתוקפו עד ספטמבר 2003 .
מאז לא פעלה הרופאה לחידוש ההיתר על אף תזכורות בכתב ששלחה אליה מחלקת משאבי האנוש בבית החולים, האחרונה שבהן מיולי 2006 .
ממסמכי מכבי עולה כי לאחר ספטמבר 2003 החלה הרופאה לעסוק בפרקטיקה פרטית ללא קבלת היתר כנדרש.
כאמור, לגבי עיסוק בפרקטיקה פרטית (בשונה מעיסוק בעבודה פרטית) נקבע כי רופא המועסק בבית חולים במשרה מלאה שקיבל היתר לעבוד בפרקטיקה פרטית ינוכו 5% .
ממשכורתו מנהלי בתי החולים שיבא, אסף הרופא והלל יפה הודיעו למשרד מבקר המדינה בתשובותיהם מנובמבר 2007 כי בעקבות ממצאי הביקורת הגישו הרופאים האמורים בקשות לקבלת היתר לפרקטיקה פרטית.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי בעקבות הביקורת "ייעשה מאמץ, בהכוונת מטה המשרד, לרענן את נוהלי המחויבות של העובדים" במשרד וביחידות הסמך שלו, כדי להבטיח שהם יפעלו על פי הנהלים בכל הנוגע לעיסוק בפרקטיקה פרטית ובעבודה פרטית.
לדעת משרד מבקר המדינה, משרד הבריאות וההנהלות של בתי החולים צריכים לפעול כנדרש בהוראות התקשי"ר ולהבטיח שינוכו 5% משכרם של הרופאים האמורים מהמועד שבו החלו לעסוק בפרקטיקה פרטית.
כמו כן עליהם לשקול להעמיד את הרופאים האלה לדין משמעתי בגין הפרת ההוראות האמורות.
זאת ועוד, מלבד רענון הנהלים בעניין פרקטיקה פרטית על משרד הבריאות לקיים בקרה ומעקב אחר טיפולן של הנהלות בתי החולים בסוגיה הנדונה, ומפעם לפעם ליזום בדיקות בכל בתי החולים הממשלתיים, על מנת לוודא שרופאים שעוס קים בפרקטיקה פרטית אכן קיבלו לכך את אישורו ואת אישור הנציבות, כנדרש בהוראות התקשי"ר.
היקף השעות בפרקטיקה פרטית : 1 .
עיון בהוראות התקשי"ר העלה כי בתקשי"ר אין סייגים והגבלות כלשהן לגבי מספר השעות בשבוע שמותר לרופא לעסוק בפרקטיקה פרטית, אלא רק איסור לעסוק בה ב מסגרת שעות העבודה הנהוגות במקום 390 דוח שנתי58ב .
לעומת זאת, יש בתקשי"ר הגבלה של מספר השעות שבהן מותר לעובד לעסוק בעבודה פרטית: לפי התקשי"ר, מספר שעות העבודה השבועיות בעבודה הפרטית יחד עם השעות הנוספות שאושרו לעובד במקום עבודתו לא יעלה על 25% ממכסת שעות העבודה השבועיות הנהוגה במקום עבודתו הקבוע (דהיינו 11.
25 שעות שבועיות כשמדובר ברופא בבית חולים ממשלתי)26 .
מהאמור לעיל עולה, כי מצד אחד אין בתקשי"ר הגבלות כלשהן לגבי מספר השעות בשבוע שמותר לרופא לעסוק בפרקטיקה פרטית, ומצד אחר נקבעו הגבלות בתקשי"ר לגבי מספר השעות שמותר לעבוד בעבודה פרטית.
מן הראוי שהנציבות תבחן אם יש מקום לתקן את ההוראה הנוגעת לפרקטיקה פרטית, ובתוך כך לבחון את הצורך להגביל גם את מספר השעות שמותר לרופא לעסוק בפרקטיקה פרטית.
הביקורת העלתה כי רופאים אחדים בבתי החולים שנבדקו מייחדים לעיסוקם בפרקטיקה פרטית שעות עבודה רבות - 14.
5 שעות; דהיינו 32%-63% , בהתאמה, ממכסת שעות העבודה שעליהם למלא בבית החולים.
להלן דוגמאות: רופאה באסף הרופא מועסקת במשרה מלאה, ונוסף על כך עוסקת בפרקטיקה פרטית במכבי.
על פי מדריך השירותים של מכבי היא מקבלת מבוטחים של הקופה בימים א'-ה' בשעות 16.
00 , בסה"כ 20 שעות בשבוע, שהן כ - 44% .
ממכסת שעות העבודה של רופא הנהוגות בבית חולים ממשלתי הרופאה הודיעה בתשובתה למנהל אסף הרופא מאוקטובר 2007 ששעות עבודתה בפרקטיקה פרטית בקופה הופחתו בתיאום עם הקופה ל-11 .
שעות בשבוע אחד הרופאים בהלל יפ ה מועסק במשרה מלאה, ונוסף על כך עוסק בפרקטיקה פרטית במכבי ובמאוחדת.
על פי מדריכי השירותים של מכבי ושל מאוחדת וכן על פי דיווחים ממוחשבים שהתקבלו מהקופות 27 , הרופא האמור עבד בקופות 28.
5 שעות בשבוע, שהן כ- 63% ממכסת שעות העבודה של רופא הנהוגות בבית חולים ממשלתי.
הרופא מסר בתשובתו למנהל האדמיניסטרטיבי של הלל יפה ששעות עבודתו בפרקטיקה פרטית הן "10 שעות שבועיות לשתי הקופות ביחד.
באפשרותי לאמת את הנתונים הנ"ל".
תשובה זו אינה מתיישבת עם הממצאים שהועלו בביקורת.
עבודה פרטית - השתתפות רופאים בוועדות רפואיות .
במערכת הבריאות פועלות ועדות רפואיות שונות, אשר חלקן הוקמו מתוקף חוק, כגון ועדות להפסקת היריון וועדות לגמלת ניידות רכב.
בתקשי"ר נקבע כי "השתתפות בוועדות הרפואיות בתשלום בשעות העבודה הנהוגות - אסורה.
השתתפות בוועדות כאלו שלא בשעות העבודה הנהוגות טעונה היתר לעבודה פרטית".
26 יצוין כי על פי הסכם העבודה הקיבוצי מ-1991 .
אין הרופאים זכאים לתשלום בגין שעות נוספות 27 'דיווחים אלה נוגעים לימים א-ו' ומפרטים את היום והשעה שבה נכנס כל חולה אל הרופא.
,הוועדות להפסקת היריון פועלות במוסדות רפואיים מוכרים בארץ מכוח חוק העונשין התשל"ז-1977 , ובהתאם לתקנות העונשין (הפסקת היריון), התשל"ח-1978 , שהתקין שר הבריאות.
סעיף 315 לחוק קובע כי אישור להפסקת היריון תיתן ועדה ובה שלושה חברים28 שיקבע מנהל המוסד הרפואי.
על פי חוזר 30/78 שפרסם אגף הכספים במשרד הבריאות בספטמבר1978 , בכל דיון בוועדה רפואית מותר לדון בשלושה תיקים לכל היותר, ולחבריה ישולם בעד שלושה תיקים לכל היותר, ורק בנסיבות חריגות ניתן לדון בתיק נוסף ולקבל תשלום גם עבורו29 .
עוד נקבע בחוזר כי "אין לשתף רופאים חברי ועדה, יותר מאשר בוועדה אחת ליום".
סדרי העבודה בוועדות להפסקת היריון משרד מבקר המדינה בדק את סדרי העבודה הפרטית של רופאים המשמשים חברים בוועדות להפסקת היריון באסף הרופא, בשיבא ובהלל יפה והעלה כדלקמן: אסף הרופא : על פי מידע שהתקבל מבית החולים, הוועדה להפסקת היריון באסף הרופא מתכנסת שלוש פעמים בשבוע, בימים א', ג' ו-ה', והנשים הפונות לוועדה מוזמנות להתייצב לפניה החל מהשעה 13.
ואולם בדיווחים של חברי הוועדה שנמסרים לגזברות משרד הבריאות בסוף כל חודש לצורך קבלת תשלום (נבדקו דיווחים שהוגשו בשנים 2006 ו- 2007 ), נכתב כי ישיבות הוועדות התקיימו בשעות 15.
האמור לעיל מעורר חשש שהשתתפות הרופאים בישיבות הוועדה מתחילה לפני תום שעות העבודה הנהוגות בבית החולים אף שהדבר נוגד את הוראות התקשי"ר.
נמצא כי שמונה רופאים דיווחו על השתתפות בדיוני הוועדה להפסקת היריון שהתקיימו בימים שעל פי מסמכי בית החולים הרופאים שהו בחו"ל.
מנהל אסף הרופא, ד"ר ב.
דוידזון, הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 ,כדלקמן: המרכז הרפואי אסף הרופא משמש מוקד לפניות להפסקת היריון מכל רחבי הארץ אך בשל העיסוקים הרבים של הרופאים שיכולים להשתתף בוועדה היא מתכנסת רק שלוש פעמים בשבוע; "הנהלים הקיימים הינם בבחינת גזירה שהציבור אינו יכול לעמוד בה משום שאינה נותנת מענה למצב היומיומי, בו נשים רבות פונות לוועדה ]ההדגשה במקור[ בכל יום בו היא מתכנסת", והנהלת אסף הרופא פועלת משנת2004 יחדעם הנהלת משרד הבריאות לשינוי הנוהל הקיים; על מנת למנוע פגיעה בנשים שפונות לוועדה, מצאה הנהלת אסף הרופא פתרון זמני לבעיה - היא מאפשרת לוועדה לדון בישיבה אחת במספר תיקים גדול מהמותר (אפילו ב-18 תיקים בישיבה אחת), ובפועל נרשם כאילו הוועדה דנה בתיקים אלה בכמה ישיבות, במועדים שונים; "כתוצאה מהפער בין תאריך הביצוע המקורי של הוועדה לבין תאריך הדיווח נוצרו עיוותים טכניים כדוגמת אלו שמצא המבקר.
אנו, הנמצאים בחזית ואמורים לתת מענה לבעיות בשטח מחכים להתאמת הנהלים למציאות כבר מספר שנים.
28 ואלה חברי הוועדה להפסקת היריון על פי החוק: (א) רופא מוסמך בעל תואר מומחה על פי הפקודה (פקודת בריאות העם, 1940 ) ביילוד ובגינקולוגיה; (ב) רופא מוסמך נוסף העוסק באחד המקצועות האלה: יילוד וגינקולוגיה, רפואה פנימית, פסיכיאטריה, רפואת משפחה, בריאות הציבור; (ג) אדם הרשום כעובד סוציאלי על פי חוק שירותי הסעד, התשי"ח-1958.
29 בעת הביקורת קיבל רופא בעד דיון בכל תיק103.
ש"ח 392 דוח שנתי58ב .
הסר ספק, אנו חוזרים ומדגישים שכל העובדים (רופאים ואחרים) תוגמלו רק עבור עבודה שביצעו בפועל".
הלל יפה : על פי מידע שהתקבל מבית החולים, הוועדה להפסקת היריון בהלל יפה מתכנסת ארבע פעמים בשבוע, בימים א', ג', ד' ו-ה', והנשים הפונות לוועדה מוזמנות להתייצב לפניה החל מהשעה 13.
ואולם בדיווחים של חברי הוועדה שנמסרים לגזברות משרד הבריאות בסוף כל חודש לצורך קבלת תשלום (נבדקו דיווחים שהוגשו בשנים 2006 ו- 2007 ), נכתב כי ישיבות הוועדות התקיימו בפרקי זמן שונים בשעות 14.
הדברים האמורים מעוררים חשש שהשתתפות הרופאים בישיבות הוועדה מתחילה לפני תום שעות העבודה הנהוגות בבית החולים אף שהדבר נוגד את הוראות התקשי"ר.
בעניין זה ציין משרד הבריאות בתשובתו כי "התגמול הצנוע שניתן לרופאים בחלק מהוועדות למשל בוועדה להפסקת היריון, יוצר מצב שרופאים מסכימים לשבת בוועדות אלה רק כאשר הן מבוצעות במהלך שעות העבודה .
דרישה להעברת ועדות אלה ]ההדגשה אינה במקור[ לאחר שעות העבודה עלולה ליצור מצב בו נתקשה לאייש ועדות אלה, כיוון שהתחרות היא עם הפרקטיקה הפרטית ולא נוכל לעמוד בדרישות התשלום".
האמור לעיל מלמד כי משרד הבריאות אכן מכיר בקיומה של בעיה בנוגע לשעות התכנסותן של הוועדות להפסקת היריון.
הנציבות מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2007 כי "לית מאן דפליג כי חל איסור על רופאים להשתתף בוועדות רפואיות בתשלום בשעות העבודה הנהוגות בבית החולים.
אשר על כן מתבקש מבקר המדינה להעביר ליחידת המשמעת של נש"ם את כל החומר שנאסף נגד רופאים, ששמותיהם צוינו בדוח המבקר, לגביהם קיים חשש לכאורה על השתתפותם בוועדות רפואיות בתשלום בשעות העבודה הנהוגות בבית החולים".
לדעת משרד מבקר המדינה, על מנהלי בתי החולים, משרד הבריאות והנציבות לבחון את ההוראות שנקבעו בעניין פעילותן של הוועדות להפסקת היריון, לשנות אותן במידת הצורך ולדאוג לאכיפתן.
היקף שעות העבודה של הרופאים - הצורך בהסדרה .
כאמור, רופאים רבים שעובדים במערכת הבריאות הציבורית עוסקים גם בעבודה פרטית ובפרקטיקה פרטית.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הבריאות עוד בדוח 54ב30 כי "בבחינת עבודתם של הרופאים מחוץ לבית החולים, לצורך מתן אישור לעבודה נוספת יש להתחשב, לא רק בהיקף שעות עבודתם ובמספר מסגרות העבודה שהם עובדים בהן, אלא גם .
באחריות הנובעת מסוג הפעילות שהם מבצעים מחוץ לבית החולים וממידת זמינותם לחולים שהם מופקדים עליהם בכל מקומות העבודה".
עיסוק של עובד בעבודה נוספת לאחר שעות העבודה הנהוגות במקום עבודתו עשוי להשפיע על תפקודו.
הספרות המקצועית31 מלמדת כי ככל שעומס העבודה המוטל על עובד (שעות עבודה רבות ביום במשך תקופה ארוכה) גדול יותר, כך גדל החשש שהוא לא יבצע את עבודתו באופן המיטבי ואף יעשה טעויות; שכן עומס עבודה גדול גורם לעייפות ולפגיעה בכושר הקוגניטיבי של העובד.
יש לציין כי בנובמבר 2006 הונחה על שולחן הכנסת הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (הגבלת שעות עבודה של צוות רפואי), התשס"ז-2006 , שמטרתה להגביל את שעות העבודה של הצוותים הרפואיים32 .
לדעת משרד מבקר המדינה, יש להקפיד שעומס העבודה המוטל על הרופאים המועסקים בבתי חולים יהיה סביר.
כמו כן יש צורך לבחון אם יש מקום להגביל את מספר שעות העבודה של רופאים בעבודות נוספות.
מערך הכוננויות בבתי החולים .
עובדים במגזר הרפואי, ובהם עובדים שמדורגים בדירוג הרופאים, מקבלים תשלום בעד ביצוע כוננות בהתאם לכללים ולנוסחאות שנקבעו מפעם לפעם בהסכמי השכר עם הר"י.
בתקשי"ר נקבע כי עובדים המדורגים בדירוג הרופאים יעשו כוננויות מתוכננות על פי הכללים המפורטים בחוזר 5/2003 שפרסם מינהל הרפואה במשרד הבריאות בינואר2003 (להלן - חוזר מינהל הרפואה), שעניינו חובות הרופא הכונן.
יצוין כי על פי המבוא לחוזר הוא פורסם .
31 'על פי מחקר שבדק את צורות ההעסקה של רופאים בישראל (נ' ניראל, אשירום, ש.
ישמעיל, רופאים מומחים בישראל: מאפייני העסקה והשלכות על חיי העבודה שלהם (2003 ), מכון ברוקדייל), 84% מכלל הרופאים המומחים עובדים ביותר ממסגרת אחת, ויותר מ-40% מכלל הרופאים המומחים (בתחומים עיניים, עור, אף-אוזן-גרון, גניקולוגיה, קרדיולוגיה וכירורגיה כללית) עובדים בשלוש מסגרות ויותר.
במחקר נמצא, כי "ככל שעולה מספר מסגרות העבודה, כך גוברת תחושת העומס של הרופא.
הממצאים מראים כי אחוז המדווחים על רמה גבוהה של שחיקה גבוה יותר (לפי המדד הכולל) בקרב רופאים העובדים ביותר מסגרות עבודה, בייחוד כשמדובר בעייפות פיזית.
32 /הצעת החוק פ17/1684 הוגשה בידי ח"כ זבולון אורלב ליו"ר הכנסת וסגניו והונחה על שולחן הכנסת ב-6.
לפי דברי ההסבר להצעת החוק האמורה, "עומס העבודה השבועי של רופאים במגזר הציבורי פוגע בשיקול הדעת הרפואי ואף גורם לסיכון חיי הרופא עצמו.
בשנים האחרונות חלו תמורות רבות במאפייני העבודה של רופאים ברחבי העולם.
האיחוד האירופי הגביל, החל מיולי 2004 , את שעות עבודת הרופאים ל-48 שעות שבועיות, כולל תורנויות.
אין סיבה שרופא שאחראי לחייהם של חולים במחלקה לא יחויב בהגבלת שעות פעילות ומנוחה בדומה למקצועות אחרים (טייסים, נהגים) בהם ישנה אחריות על חיי אדם.
הצעת החוק באה למנוע מצב אפשרי בו יסוכנו חיי אדם בשל טעויות הנובעות כתוצאה מעייפות הצוות הרפואי.
חשוב להדגיש כי במצבי חירום לא תחולנה הגבלות החוק על הצוותים הרפואיים השונים".
בינואר 2008 עדיין לא הוגשה ההצעה לקריאה טרומית.
לאחר שבית המשפט העליון דן באחד מפסקי הדין שלו33 בחובותיו של הרופא הכונן וקבע כי על משרד הבריאות להגדיר את תחומי אחריותו וחובותיו של הרופא הכונן.
על פי חוזר מינהל הרפואה, "כוננות רופא" (כוננות מתוכננת או כוננות מיוחדת) היא מצב שבו נדרש רופא להיות מוכן להתייצב ביחידתו שלא בשעות העבודה הנהוגות במקום עבודתו, אם יוזעק לשם על ידי רופא תורן על מנת לטפל ולייעץ בעניין מטופלים.
בעת קריאה דחופה על הכונן להתייצב בבית החולים במהירות האפשרית: לא יאוחר מ-30 דקות מהקריאה, אם התקבלה מבית חולים כללי, גריאטרי או שיקומי; ולא יאוחר מ-60 דקות מהקריאה, אם התקבלה מבית חולים פסיכיאטרי.
משך הכוננות של רופא כונן הוא מסיום שעות העבודה הנהוגות ביום הכוננות עד תחילת יום העבודה שלאחריו.
בחוזר מינהל הרפואה מפורטים התנאים הנדרשים לביצוע כוננות רופא, ובהם התנאים האלה: לרופא מומחיות בתחום הרפואי שבו הוא אמור לבצע את הכוננות34 ; הרופא מועסק במוסד במשרה מלאה, אך ניתן לשבץ ב ּכֹוננות גם רופא שאינו מועסק במשרה מלאה או אינו מועסק במוסד, אם מנהל המוסד קבע כי על פי צורכי המוסד יש לשבץ את הרופא בכוננות.
עיסוק בעבודה פרטית או בפרקטיקה פרטית בזמן כוננות מתוכננת .
בחוזר מינהל הרפואה נקבע כי רופא כונן לא יעסוק בזמן הכוננות בכל עבודה שאיננה קשורה לעבודתו במוסד שבו הוא מבצע את הכוננות; בתקשי"ר נקבע כי "לא יינתן היתר לפ רקטיקה פרטית במסגרת שעות העבודה הנהוגות במקום עבודתו של העובד.
לרבות בזמן כוננויות מתוכננות ותורנויות" (ההדגשה אינה במקור).
הדעת נותנת שכאשר רופא כונן עוסק בעת כוננות בעבודה שאינה קשורה לעבודתו בבית החולים (כגון מתן שירות למבוטחי קופות חולים) - מצד אחד לא תמיד יש ביכולתו להיענות לקריאה מבית החולים; ומצד אחר, אם הוא נענה לקריאה מבית החולים, אין ביכולתו לספק שירות למבוטחי הקופות שהוזמנו אליו.
בבדיקת דיווחי הנוכחות נמצא כי 39 ( רופאים מבתי החולים שנבדקו 11 מאסף הרופא, שבעה מהלל יפה, שבעה משיבא, שמונה מנהרייה ושישה מקפלן) עסקו בפרקטיקה פרטית או בעבודה פרטית, כגון מתן שירות למבוטחי קופות חולים, בעת שהיו בכוננות.
יצוין כי עם רופאים אלה נמנים מנהלי מחלקות, יחידות ומכונים.
להלן פירוט: קפלן: הועלה כי בחודשים אפריל-יולי 2007 שישה מרופאי בית החולים עסקו בפרקטיקה פרטית - מתן שירותים למבוטחי קופות חולים - בזמן שהיו כוננים.
33 ע"פ116/89 , נתן אנדל נ' מדינת ישראל ואח', פ"ד מה(5 )276.
34 ניתן לשבץ רופא בכוננות רופא, גם אם איננו מומחה, בתנאי שהשלים את חובותיו כמתמחה, ובין היתר עמד בהצלחה בבחינות ההתמחות וקיבל על כך אישור מהמועצה המדעית של הר"י או של הסתדרות רופאי השיניים.
הכללית ציינה כי היא רואה בחומרה עיסוק של רופאים בעבודה פרטית בזמן כוננות ותפעל לתיקון הליקויים.
הכללית הודיעה כי הנחתה את הנהלת קפלן לנקוט הליך משמעתי לגבי כל אחד מהרופאים שצוינו בדוח הביקורת.
הלל יפה: הועלה כי שבעה רופאים בהלל יפה עסקו בפרקטיקה פרטית - מתן שירותים למבוטחי קופות חולים - בזמן שהיו כוננים.
בית החולים בנהרייה: הועלה כי שמונה רופאים בבית החולים בנהרייה עסקו בפרקטיקה פרטית - בין היתר במתן שירותים למבוטחי הקופות השונות - בזמן שהיו כוננים.
חמישה רופאים מבית החולים בנהרייה מסרו בתשובותיהם שכאשר הייתה "התנגשות" בין הכוננות לבין עבודתם הפרטית, מילאו את מקומם בתפקידם ככוננים בבית החולים רופאים אחרים.
רופא אחר ציין בתשובתו כי הוא הודיע לממונים עליו בקופת חולים לאומית "כי יתכן וייאלץ להפסיק את מתן הטיפולים על ידו, היה ויקרא לבית החולים"; וכי "לא היה מקרה אחד בו נדרש ליתן מענה כרופא כונן, ומענה ראוי, הולם ומהיר לא ניתן".
]הוא[ לדעת משרד מבקר המדינה, "מילוי מקום על ידי רופאים אחרים", כנטען בתשובת הרופאים האמורים, איננו ראוי ואין בו כדי לענות על הצורך לשרת בנאמנות את ציבור מבוטחי הקופות.
שיבא: בבדיקת מדגם דיווחי הנוכחות הועלה כי שבעה רופאים בשיבא עסקו בחודשים מאי-יולי 2007 בפרקטיקה פרטית- מתן שירותים למבוטחי קופות חולים - בזמן שהיו כוננים.
רוטשטיין, טען בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי התורנויות והכוננויות בבתי החולים כבר אינן משתלמות מבחינה כלכלית, כיוון שהרופאים "יכולים להשתכר באותן שעות עבודה עשרות מונים מאותו הכסף הציבורי המוקצה לקופות"; על כן מתקשים מנהלי בתי החולים "למלא את טורי התורנים והכוננים ונזקקים יותר ויותר לשירותים של תורני וכונני חוץ שאינם מכירים את המחלקות ומהווים כיסוי רפואי רופף.
כל גזרה נוספת רק תחמיר את המצב".
אסף הרופא: הועלה כי בחודשים מאי -יולי 2007 11 מרופאי בית החולים עסקו בפרקטיקה פרטית - מתן שירותים למבוטחי קופות חולים - בזמן שהיו כוננים.
שני רופאים מאסף הרופא, שכל אחד מהם מועסק ב -50% משרה, הודיעו כי הם עוסקים בפרקטיקה פרטית במכבי בעבודה אמבולטורית שניתן לסיימה "בכל רגע"; וכי המרפאה שהם עובדים בה נמצאת במרחק לא גדול מבית החולים, ולפיכך הם יכולים להתייצב בבית החולים בתוך זמן קצר - 15 עד20 .
דקות מהקריאה 396 דוח שנתי58ב .
לדעת משרד מבקר המדינה, שיטת עבודה זו עלולה לפגוע במבוטחי מכבי שבה מועסקים הרופאים האמורים, ומכל מקום היא אינה עולה בקנה אחד עם הוראות התקשי"ר.
מנהל אסף הרופא מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי אין להנהלת בית החולים דרך לפקח על מעשיו של כל רופא מחוץ לכותלי בית החולים.
הוא ציין כי רופאים מומחים עוזבים את בתי החולים הציבוריים, בייחוד הממשלתיים, ומתחילים לעסוק ברפואה פרטית, ובכלל זה בקופות החולים; וכי "הדבר נובע מהשתכרות בלתי מספקת ולעיתים מעליבה.
גם אלה שנשארים, ממהרים לצאת לעבודתם מחוץ לבית החולים מייד עם תום שעות העבודה ועל כן קשה למצוא רופא מומחה לאחר שעות אלה, אלא אם נקרא לחזור במיוחד".
מנהל אסף הרופא הוסיף כי לדעתו, רוב הרופאים שעובדים בבתי חולים ממשלתיים עוברים על הוראות התקשי"ר בעניין הכוננויות, "אם לעיתים רחוקות או לעיתים קרובות, כי זאת תקנה שהציבור לא יכול לעמוד בה".
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא חולק על טענות הביקורת ולפיהן אסור לרופא לעסוק בעבודה פרטית בזמן הכוננות.
"הדבר לא נאסר מעולם ואישור כזה עלול לגרום לנזק.
אנו דורשים זמינות35 של רופא כונן וכל עוד הוא זמין זכותו לעסוק בכל מה שירצה".
לדעת משרד מבקר המדינה, תשובתו זו של משרד הבריאות אינה עולה בקנה אחד עם הודעת הנציבות מס' סג/ 3 מ- 24.
2002 , עם הוראות התקשי"ר ועם חוזר מינהל הרפואה שפרסם משרד הבריאות עצמו בינואר 2003 , שאוסרים במפורש לעסוק בעבודה פרטית בזמן כוננות מתוכננת.
כמו כן היא אינה מתיישבת עם סדרי מינהל תקין.
על משרד הבריאות ועל ההנהלות של בתי החולים לתת דעתם על כך שרופאים מבתי החולים שנבדקו המשובצים בכוננות מתוכננת לא תמיד מבצעים אותה בשל עבודתם הפרטית, אך הדבר לא בא לידי ביטוי בדיווחי הנוכחות שלהם בעבודה.
אשר לתשובותיהם של מנהלי בתי החולים שיבא ואסף הרופא - לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרד הבריאות ידון בהשלכות שיש למצב שתואר בתשובות אלה על מערכת הרפואה הציבורית בארץ, אך בד בבד עליו לוודא שיישמרו בקפדנות ההוראות הנוגעות לעיסוק בפרקטיקה פרטית בזמן כוננות; הדבר נדרש כדי להבטיח שלציבור יסופק השירות הרפואי המיטבי.
אי-רישום בואם של רופאים כוננים לבית החולים .
ככלל, כוננויות בחדר מיון, במחלקה או ביחידה מקצועית עושים רק רופאים מומחים, מנהלי מחלקה או מנהלי יחידה וסגניהם.
מכסת הכוננויות המרבית החודשית של רופאי בית חולים היא כלהלן: מנהל בית חולים - 66 כוננויות36 , סגן מנהל בית חולים- 46 כוננויות, מנהל .
הדגשה במקור 36 מנהל בית חולים וסגן מנהל בית חולים, בהיותם כוננים כל החודש, זכאים לקבל תשלום לפי משרד הבריאות 397 .
מחלקה, יחידה או מכון- 30 "כוננויות-על"37 ונוסף על כך עד עשר כוננויות מתוכננות בחדר מיון או במחלקה ורופא מומחה עד 20 .
כוננויות מתוכננות בעבור כל כוננות במחלקה או בחדר מיון בימי חול מקבלים הרופאים תוספת שכר של שני ימי עבודה ובעד כוננות בשבת - שלושה ימי עבודה.
אם בעת כוננות הרופא נקרא לעבודה פעילה שנמשכת יותר מארבע וחצי שעות רצופות, הוא מקבל תשלום בעד יום עבודה נוסף.
נמצא כי במחלקות ובחדרי המיון של בתי החולים אין רושמים את שמות הרופאים הכוננים (בכוננות מתוכננת) המתייצבים בבית החולים במהלך הכוננות בעקבות פנייה מהרופא התורן או מגורם אחר בבית החולים ואת זמן בואם.
ואולם בעת כוננות פעילה - כאשר הרופא הכונן בא לבית החולים בעקבות קריאה, והטיפול הרפואי שהוא מספק נמשך יותר מארבע שעות וחצי - רושמים נוסף על שם המטופל ומהות הטיפול גם את שם הרופא ואת זמן התייצבותו בבית החולים, כיוון שכאמור, בעד כוננות פעילה הנמשכת יותר מארבע שעות וחצי הכונן מקבל תשלום נוסף.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי היה שבחדרי המיון ובמחלקות של בתי החולים יתנהלו רישומים שלפיהם יהיה ניתן לדעת מי הרופאים הכוננים שהתייצבו בבית החולים בעקבות קריאה, מתי באו לבית החולים, וכמה זמן שהו בו.
בדוח שנתי 54 ב התריע משרד מבקר המדינה כי אין בבתי החולים מנגנונים לבקרה על היענות כוננים לקריאות מבית החולים; אין מעקב אחר "זמן התגובה" של הכוננים מרגע שנדרשו להגיע לבית החולים או לתת ייעוץ; ואין דיווח מסודר של הכוננים על הפעולות שעשו ועל הייעוץ שנתנו בטלפון במהלך הכוננות לצוות שבבית החולים.
משרד מבקר המדינה המליץ לבתי החולים ליצור מנגנון שיאפשר מעקב ובקרה על פעילות הכוננים והיענותם לקריאות מבית החולים.
בעקבות המלצה זו כתב בספטמבר 2006 , ד"ר י.
ברלוביץ, המשנה למנכ"ל משרד הבריאות וראש מינהל הרפואה לשעבר אל משרד מבקר המדינה כי משרד הבריאות אכן בחן את האפשרויות ליצור מנגנון שיאפשר מעקב ובקרה על פעילות הכוננים כאמור, אולם "מדובר במנגנון מורכב הדורש השקעה תקציבית במערכת מחשוב ייחודית אשר במסגרת סדרי העדיפויות ולנוכח המצוקה התקציבית של המשרד בכלל ושל תקציב המחשוב בפרט, הוחלט שאיננו בסדר העדיפויות".
מתשובת הנציבות מדצמבר 2007 למשרד מבקר המדינה עולה כי היא מסכימה עם משרד מבקר המדינה כי ניתן ליצור, בעלויות נמוכות יחסית, מנגנונים ישימים למעקב ובקרה על כוננויות של רופאים; וכי יש לחייב את מפתחי המערכת הממוחשבת המתוכננת לניהול בתי החולים, הכוללת מערכת משאבי אנוש ("פרויקט מזור")38 , ליצור מנגנון בקרה ממוחשב כנדרש.
מספר הכוננויות המתוכננות לחודש, כמפורט להלן: מנהל בית חולים - 2+6*30 וסגן מנהל בית חולים - 2+6*20 .
37 מנהל מחלקה, יחידה או מכון משמש "כונן-על", ויש לו אחריות כוללת על הנעשה במחלקה.
38 :""פרויקט מזור ERP - Enterprise Resources Planning (מערכת מידע ממוחשבת לניהול משאבי הארגון) הוא פרויקט למחשוב כל תחומי העבודה בבית החולים - ניהול כוח אדם, תשתיות, בקרה וכספים - ויצירת תיאום ביניהם על מנת לאפשר שליטה ובקרה על תפעולם של 398 דוח שנתי58ב .
לדעת משרד מבקר המדינה, בהיעדר רישום של שמות הכוננים ה מוזעקים לבית החולים ושל זמן בואם לשם, לא ניתן לקבוע אם רופא כונן נענה לקריאה מבית החולים ומתי; וכי על משרד הבריאות ועל הנהלות בתי החולים לוודא שבמחלקות ובחדרי המיון יתנהל רישום מסודר של זמן בואם של הכוננים שנענו לקריאה מבית החולים.
זמינות של כונני -על: בדוח 54 ב המליץ משרד מבקר המדינה כי מן הראוי שמשרד הבריאות יגדיר את תפקידו של כונן-על39 ביתר פירוט ובאופן שייתן ביטוי נאות גם לעניין זמינותו בעת קריאה מבית החולים.
המשנה למנכ"ל משרד הבריאות וראש מינהל הרפואה לשעבר הודיע בתשובתו מספטמבר 200640 למשרד מבקר המדינה כי משרד הבריאות החליט לקבוע הנחיות בנושא כונני -על, אולם לשם כך נדרשת עבודת מטה עם הממונה על השכר41 , הנציבות והר"י.
לדבריו, "הגדרת התפקיד עלולה לגרור דרישות לתוספת שכר ולעורר קושי תקציבי".
יצוין כי בחוזר מנכ"ל משרד הבריאות מ- 10.
06 נדונה גם אחריותו של מנהל המחלקה ככונן -על, ונאמר בו כי "תפקידו לסייע לרופא התורן ולרופא הכונן במקרה וקיים מצב בו הם מתקשים למלא תפקידם במהלך תורנות, בשל הבעיה הרפואית של המטופל, או שנדרשת מיומנות רפואית ייחודית"; וכי על כונן -על חלה האחריות הכוללת על הנעשה במחלקה; ואולם בחוזר לא נאמ ר דבר בעניין זמינותו של כונן-העל בעת קריאה מבית החולים, וראוי שהחוזר ידון גם בכך.
ביטול כוננויות לא נחוצות .
במסגרת הליך הבוררות בעניין תנאי העסקתם של הרופאים, שמתקיים בין המעסיקים הציבוריים ובהם שירותי בריאות כללית לבין הר"י, העלתה הכללית דרישה לבטל כוננויות לא נחוצות, "דהיינו כוננויות אליהן נקראים הרופאים הכוננים רק לעיתים נדירות, אם בכלל".
סמנכ"ל הכללית הסביר באוקטובר 2007 למשרד מבקר המדינה שמכסת הכוננויות בבתי החולים נקבעה בשנות השבעים והשמונים של המאה העשרים והיא מעוגנת בהסכמים קיבוציים; אולם בשל השינויים הטכנולוגיים הניכרים שחלו במרוצת השנים בתחום הרפואה, בכמה בתי חולים מכסה זו כבר אינה תואמת את הצרכים.
לדבריו, מסקנה זו מתבססת על חוות דעת של מנהלי בתי חולים של הכללית ולפיהן אין צורך בכוננויות במחלקות מסוימות, ובהן המחלקות אשפוז יום, אימונולוגיה, אנדו קרינית, עור, אלרגיה, ראומטולוגיה, מטבולית לעיתים נדירות ביותר, אם בכלל"; לפי נתוני ]אליהן[ ופתולוגיה, ש"הכונן נקרא להגיע הכללית, מדובר בכ -1,163 כוננויות בחודש 42 .
בתי החולים 39 ראו הערה37.
40 משרד מבקר המדינה פנה ביוני2006 אל הנהלת משרד הבריאות כדי לברר מה הן הפעולות שנקט המשרד לתיקון הליקויים שהועלו בדוח 54.
הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר 42 (1 ) התשלום בגין כוננות מחלקה הוא כלהלן: בימי חול, בשעות 8.
00 למחרת- 2 ימי עבודה; בערבי שבת או חג, בשעות 8.
5 ימי עבודה; בשבת או בחג, משרד הבריאות 399 .
(כ-14,000 בשנה) שאינן דרושות, ונוכח נתונים אלה פועלת הכללית במסגרת הליך הבוררות להתאים את מכסת הכוננויות לצורכי בתי החולים.
עובד מינהל ומשק (להלן - עובד מנמ"ש) שנמצא בכוננות נדרש להיות מוכן לקריאה להתייצב במקום עבודתו שלא בשעות העבודה הנהוגות בו כדי לבצע מטלות בלתי צפויות הנדרשות באירועים שאינם סובלים דיחוי, כגון טיפול בתקלות, טיפול בנזקים בעקבות אירוע בלתי צפוי ועוד.
בית חולים הוא אחד ממקומות העבודה שכוננויות העובדים בהם הן צורך חיוני.
הסמנכ"ל למינהל במשרד ממשלתי [ התקשי"ר קובע כי "בכל מקרה כאשר האחראי במשרד סבור כי צרכי העבודה מחייבים]או המנהל האדמיניסטרטיבי בבית החולים להעמיד סוג עובדים או עובד יחיד בכוננות יפנה אל נציבות שירות המדינה לקבלת אישור".
בשונה מהתשלום בגין שעות נוספות, הניתן לעובד בעד שעות של עבודה בפועל במקום עבודתו, התשלום בגין כוננות ניתן לעובד גם אם בעת הכוננות הוא לא הוזעק למקום עבודתו; ואם הוא מוזעק לשם, הוא מקבל על כך תשלום נוסף, לפי מספר השעות שבהן שהה שם.
מכסת הכוננויות לעובדי מנמ"ש בבתי החולים נקבעת בהתאם להסכמי עבודה שנחתמו בין נציגי הממשלה לבין הסתדרות עובדי המדינה והוועד הארצי של בתי החולים הממשלתיים.