HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לצד הזכות לחיי משפחה עומד האינטרס המשמעותי של מדינת ישראל להתמודד עם הגירה בלתי חוקית לתחומיה.
הסדרת מעמדו של זר שהוא בן זוג של ישראלי מתבצעת ב הליך ממושך הכולל גם מעקב מקיף, הנמשך כמה שנים, בעניין כנות הקשר הזוגי.
לצורך כך נחשפת למעשה המדינה לפרטים אינטימיים ואישיים בחייהם של המבקשים - ישראלים ובני זוגם.
הרשות נדרשת לקיים את ההליך המדורג ברגישות, באופן תכליתי ובלא שיוערמו קשיים מי ותרים על המבקשים.
ואולם בד בבד היא נדרשת לפעול לאיתור בקשות פיקטיביות המוגשות שלא בתום לב.
לצורך מילוי משימה זו, על שלביה הרבים, נדרש מערך מקצועי ויעיל.
משרד מבקר המדינה העלה בדוח זה כמה וכמה ממצאים, מהם ממצאים המעידים על כשלים יסודיים בטיפול הרשות בבקשות להסדרת מעמדם האזרחי של בני משפחה זרים של ישראלים.
במיוחד יש מקום לתת את הדעת על כמה ממצאים המעידים על העיכובים הרבים שמאפיינים את הטיפול בבקשות.
מדובר בין היתר, בשיהוי החריג - ולעיתים הבלתי סביר - בטיפול בבקשות במסגרת ההליך המדורג; בפיגורים הניכרים בטיפול בבקשות לאיחוד משפחות בין ערבי ישראל י או תושב קבע בישראל לבין בן זוגו תושב אזור יהודה ושומרון; ובשיהוי החמור במיוחד בטיפול בבקשות המוגשות לוועדה הומניטרית.
את מחיר העיכוב בטיפול בבקשות משלמים הן המבקשים והן המדינה.
עיכוב זה, שמקורו בפעולות הרשות , משמעו פג יעה בזכויות המבקשים ואף בזכות היסוד לחיי משפחה.
מאחר שלעתים נדחות הבקשות שהטיפול בהן התעכב, העיכוב מאריך את שהייתם בארץ של זרים שאין הצדקה עניינית להתיר להם להישאר בה.
שני ממצאי ביקורת נוספים מחייבים בחינה וטיפול מידיים: השיעור הגדול של מבקשים שלא סיימו את ההליך, שלא עקב סירוב הרשות לבקשה, וכן החלטתה של הרשות למחוק מאות עררים שהוגשו לבית הדין לעררים, מאחר שמצאה בטיפול בבקשות הנוגעות אליהם ליקויים וביקשה לקיים בדיקה נוספת בעניינם .
ממצאים אלו מהווים אינדיקציות לבעיות יסודיות בטיפול הרשות בבקשות המובאות לבחינת ה.
האחריות לבעיות יסודיות אלה מוטלת על מנכ"ל רשות האוכלוסין ועל שני המנהלים של מינהל האוכלוסין בתקופת הביקורת: מנהל אגף לשכות ומנהל אגף מרשם ומעמד.
לנוכח החשש שהליקויים בפעולות רשות האוכלוסין יפגעו בזכויות המבקשים ובשל הצורך לקבל במהירות גם החלטות שמשמען כ י על בני זוג לצאת לאלתר מהארץ, על רשות האוכלוסין, ובראשה מנכ"ל הרשות, לפעול לאלתר לתיקון מכלול הליקויים שהועלו בדוח זה.
דוברים במשרדי ממשלה אמונים על התיווך התקשורתי בין הציבור למשרדי הממשלה ופועלים מול כלי התקשורת ובכך מול הציבור.
עליהם להתוות וליישם את האסטרטגיה התקשורתית של המשרד, ולשם כך הם נדרשים להיות בקיאים בסדר היום המשרדי, ליטול חלק פעיל בפעילויות המשרד ולהשתתף בדיונים ובקבלת החלטות.
בעידן הדיגיטלי, המאופיין בעליית כוחן של הרשתות החברתיות ובשימוש רחב וזמין לכול בטלפונים ניידים חכמים, ניצב לפני דוברים אלה אתגר משמעותי - למצוא את הדרך הטובה והמהירה ביותר להעביר מידע ומסרים לציבור.
דוברים במשרדי ממשלה אמנם אמונים על ני סוח הודעות לתקשורת ומענה על שאילתות של כתבים, כדרכה של התקשורת המסורתית, אולם הם גם נדרשים להתאים עצמם במהירות למציאות המשתנה, להשתלב בעולם התקשורת הדיגיטלית ולגלות נוכחות רבה ברשתות החברתיות.
במשרדי ממשלה פועלים מערכי דוברות שנועדו לטפל בפן התקשורתי של עבודת המשרדים.
משרד הביטחון (להלן - משהב"ט) הקים ביוני 2011 אגף שתפקידו לעסוק בכל היבטי הדוברות וההסברה של המשרד (להלן - אגף דוברות והסברה או האגף).
האגף הוקם, בין היתר, במטרה לתת מענה על פערים וצרכים שהעלה מבקר המדינה בדוחות קודמים7 (להלן- הדוחות הקודמים).
על פי הוראת הארגון של אגף דוברות והסברה8 , מופקד האגף על ענייני דוברות הקשורים לתחומי פעילות ייעודיים של משהב"ט בשגרה ובחירום.
פעילותו התקשורתית של האגף נגזרת מיעדי משהב"ט, ומטרת העל המנחה אותו היא להביא לידיעת הציבור את פעילויות משהב"ט בתחומי הביטחון, ה חברה, הכלכלה, הייצוא הביטחוני והתשתיות.
האגף מרכז גם את פעילותה של היחידה לפניות ותלונות הציבור, שמטפלת הן בפניות ותלונות מהציבור והן בבקשות מכוח חוק חופש המידע, התשנ"ח-1998 (להלן- חוק חופש המידע).
בראש האגף עומד דובר משהב"ט, אשר כפוף למנכ"ל ומשמש גם חבר הנהלה.
האגף בנוי ממרכז שליטה ותקשורת, יחידה לתקשורת ישראלית, יחידה לתקשורת זרה, תחום ניו-מדיה ואינטרנט, תחום תכנון אסטרטגי, יחידה לפניות ותלונות הציבור (שבראשה עומד נציב תלונות הציבור במשהב"ט) וצלם משרדי.
במועד הביקורת כיהנה כדוברת משהב"ט גב' ארנה שמחוני ע ופר (להלן - דוברת משהב"ט או הדוברת).
כוח האדם שאושר לאגף לשנת 2017 כלל11 ,עובדים תקניים11 יועצים חיצוניים בהיקפי העסקה שונים9 ,4 חיילות ו-4 בנות .
7 ,מבקר המדינה דוח שנתי 53 א(2002), "היבטים בהיע רכות גורמי ההסברה בנושאי חוץ וביטחון" (להלן - הדוח מ-2002 ,)עמ' 30 ; דוח שנתי 58 א(2007 ) "היבטים בהיערכות גורמי ההסברה ובתפקודם במלחמת לבנון השנייה" (להלן - הדוח מ -2007 ,)עמ' 470-469 ; ממצאי מעקב מורחב - ההסברה לקהלי היעד דוברי השפה הערבית ושידורי מדינת ישרא ל בערבית (2010 ) (להלן - הדוח מ -2010 ,) 'עמ226 ;דוח ביקורת על יישום חוק המל"ל וההתמודדות עם המשט הטורקי (דוח מיוחד) (2012 ) (להלן- הדוח מ-2012 ,)עמ' 134-133.
8 הוראת משרד הביטחון 11.
20 , "אגף דוברות והסברה- הוראת ארגון", מעודכנת ליום 20.
16 (להלן- הוראת הארגון של האגף).
9 צורות העסקה שונות המבוססות על קניית שירותי כוח אדם מחברות כוח אדם, מחברות של קבלני שירותים או מיועצים עצמאיים.
פעילות הדוברות מתבצעת באופן שוטף בעברית, באנגלית וברוסית.
התקציב שאושר לאגף לשנת 2017 הוא כ-4.
בחודשים ספטמבר 2016 עד יולי2017 בדק משרד מבקר המדינה את פעילות האגף.
החלק הראשון של הדוח עוסק בהיבטים בפעילות הדוברותית של האגף ובניהול ההון האנושי בו, והחלק השני עוסק בהיבטים הקשורים לפעילותה של היחידה לפניות ותלונות הציבור, למיקומה הארגוני ולמעמדה במשהב"ט.
הביקורת נעשתה במשהב"ט: באגף דוברות והסברה, באגף לניהול ההון האנושי10 (להלן- אמ"ש) ובגוף ייעודי לתכנון משולב (להלן - גית"ם).
בדיקות השלמה נעשו באגפי משהב"ט וביחידותיו המקיימים ממשק עבודה עם האגף11, במטה ההסברה הלאומי במשרד ראש הממשלה, ביחידת דובר צה"ל ובנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם).
נוסף על כך התקיימו שיחות עם כתבים זרים ועם דוברי התעשיות הביטחוניות הממשלתיות, אשר להם ממשק עבודה עם משהב"ט.
10 בשנת2016 שונה שמו של אגף משאבי אנוש (אמ"ש) ל"האגף לניהול ההון האנושי".
בדוח זה נעשה שימוש בשמו הקודם של האגף.
11 ,בלשכת שר הביטחון, לשכת מנכ"ל משהב"ט, אגף ההנדסה והבינוי, האגף לייצוא ביטחוני רשות החירום הלאומית, מינהל המעבר דרומה, רשות המעברים היבשתיים, המינהל למחקר פיתוח אמצעי לחימה ותשתית טכנולוגית, האגף והקרן לחיילים משוחררים, אגף משפחות, הנצחה ומורשת, א גף שיקום נכים, הרשות לפינוי מוקשים, האגף הביטחוני -חברתי, האגף הביטחוני-מדיני, עוזר השר להתגוננות ודוברות היחידה לתיאום פעולות הממשלה בשטחים.
מיצוב המערך הדוברותי במשהב"ט .
כאמור, אגף דוברות והסברה הוקם במשהב"ט, בין היתר, ב עקבות דוחות קודמים של מבקר המדינה שבחנו, במישרין ובעקיפין, היבטים בתפקוד מערך ההסברה של משהב"ט.
דוחות אלה העלו, בין היתר, שפעולות ההסברה במשהב"ט נעשו באופן לא ממוסד וללא הכוונה סדורה ושיטתית של מסרי ההסברה הביטחוניים -מדיניים והתאמתם לקהלי היעד השונים 12.
בהת ייחסותו לממצאים שעליהם הצביע מבקר המדינה בדוח מ-2012 מסר ראש אגף דוברות והסברה דאז כי "משהב"ט רואה בתחום ההסברה והדוברות נושא מרכזי ומשמעותי, במיוחד נוכח האתגרים הביטחוניים-לאומיים ההולכים וגדלים בתחום זה, וכי כפועל יוצא מכך הוקם במשרד אגף דוברות והסברה".
הוא הוסיף כי "הקמת האגף תהווה מענה איכותי לפערים שהיו בעבר בתחומים אלה".
הקמת האגף היא צעד מבורך וחשוב במיצוב משהב"ט בעיני הציבור ובחיזוק אמונו בו.
בשש השנים שחלפו מאז הוקם הורחבו והתפתחו תחומי פעילותו, בין היתר בעקבות שינוי שחל בתפיסת משהב"ט בנוגע לחשיבו ת פועלו בזירה התקשורתית - מפעילות שהיא תגובתית באופייה לפעילות יוזמת.
כך, מלבד בניית תכניות עבודה בתחומי הדוברות וההסברה וקביעת יעדים תקשורתיים לאגפים במשהב"ט, האגף עוסק גם בפיתוח ובביצוע של יוזמות תקשורתיות החושפות את פעילות משהב"ט לציבור, בקידום יעדי משה ב"ט בתחומי הביטחון, הכלכלה, החוסן החברתי והטכנולוגיה ובפיתוח תחום התקשורת הדיגיטלית.
פערים הקשורים לפעילותו הדוברותית של האגף .
בשנת 2013 מינה סגן נציב שירות המדינה את הוועדה לבחינת תפקוד מערכי הדוברות והתקשורת במשרדי הממשלה ויחידות הסמך (להלן - הוועדה לבחינת מערכי הדוברות).
הוועדה הוקמה נוכח שינויים ניכרים שחלו בעולם התקשורת בשנים שקדמו להקמתה, אשר משפיעים באופן ישיר על היבטים בפעילות יחידות הדוברות במשרדי הממשלה וביחידות הסמך.
הוועדה גיבשה המלצות שנועדו להתאים את יחידות אלה לאתגרי העידן הנוכחי, ופירטה אותן בסיכום עבודתה משנת 2015 .
ההמלצות עסקו, בין היתר, במבנה ארגוני רצוי של יחידת דוברות ממשלתית, תקינת כוח האדם בה, הגדרות תפקידים, חלוקת סמכויות ופרמטרים לקביעת רמת המשרה של מנהל יחידת הדוברות.
הוועדה לבחינת מערכי הדוברות ציינה בסיכום עבודתה שבעידן הנוכחי יש חשיבות לכך שדובר במשרד ממשלתי יהיה שותף לתכנון האסטרטגיה של .
12 הדוח מ-2002, עמ' 30 ; הדוח מ-2007, עמ' 470 ; הדוח מ-2012, עמ' 134-133.
המלצה זו זהה בעיקרה לעמדת לשכת העיתונות הממשלתית, שעל פיה, מאחר שדובר משרד ממשלתי אמון על הייצוג והחיזוק של התדמית הציבורית של המשרד, עליו להיות בקיא בפעילות המשרד, להשתתף בדיונים ובקבלת החלטות ולהביע את עמדתו כחלק מהאסטרטגיה התקשורתית שהגדיר.
הוראת הארגון של האגף קובעת שכחלק מייעודו, יפעל האגף לחיזוק תדמית משהב"ט בעיני הציבור ולשיפורה וכן לשימור הישגים מול קבוצות אינטרסים שונות.
לצורך זה, האגף אמון על גיבוש אסטרטגיה ומדיניות תקשורתית וייזום הפעילות התקשורתית של משהב"ט.
וכך נכתב בחזון האגף: "להיות אגף מוביל, יוזם ומשפיע המהווה סמכות מקצועית בתחום התקשורת.
אחראי על מיצוב משרד הביטחון כגוף משמעותי הפועל למען ביטחון המדינה והחברה הישראלית".
מימוש חזונו של האגף וייעודו והשינוי התפיסתי האמור לעיל - מעבר מפעילות שהיא תגובתית באופייה לפעילות יוזמת - יוכלו להביא לקידום שיתופי פעולה עם כתבים, לחשיפת הציבור לתכנים עדכניים ולחיזוק תדמית משהב"ט בעיני הציבור ולחיזוק אמונו בו.
החשיבות בגילוי מחויבות לנושא קיבלה ביטוי בהנחיותיהם של מנכ"לי משהב"ט בשנים ה אחרונות, שבהן הונחו אגפי משהב"ט לתאם עם האגף כל פעילות תקשורתית ולנתב כל ממשק עם התקשורת רק דרך האגף, והדוברת הונחתה לרכז אחריות דוברותית, וכן לגייס את כלל אגפי משהב"ט כשותפים לתכנית העבודה של האגף.
ניכר שהמטרה בכך היא לחזק את מעמדו של המכהן בתפקיד דובר המשרד על מנת שיוכל לשמש סמכות מרכזית במשהב"ט בתחום הדוברות וההסברה.
ליקויים בפרסום הודעות לתקשורת שהובילו לפרסומים שליליים .
במסגרת חזון האגף לחזק את תדמית משהב"ט ולמצבו בעיני הציבור, האגף מקיים מערכת קשרים יומיומית עם מספר רב של כתבים, מקומיים וזרים, באמצעות שאילתות והודעות יזומות.
על פי נתוני משהב"ט, האגף עונה על כ- 1,000 שאילתות ויוזם כ -300 הודעות לתקשורת בשנה.
באמצעות פעילות תקשורתית זו ממנף האגף את פעילות משהב"ט ומקדם את יעדיו, אך במקביל הוא מחויב לרמת דיוק גבוהה ביותר ולאחריות מרבית.
זאת לנוכח ההשפעות האפשריות של פרסום הודעות או תגובות לא מדויקות, שבמקרים מסוימים יכולות אף להשפיע על תדמית משהב"ט בעיני הציבור.
במהלך הביקורת חשף צוות הביקורת שלוש הודעות שפרסומן הביא לפרסומים לא אוהדים כלפי משהב"ט, שחלקם אף היו פוגעניים.
אף על פי ששלוש ההודעות הללו הן נתח קטן ביותר מהיקף ההודעות והמענים לשאילתות שפרסם האגף בשנים האחרונות ואף שמאז פרסומן כבר חלפו כמה שנים, נוכח החשיבות שמייחס משרד מבקר המדינה לנושאים שבהם עסקו אותן הודעות ולהשפעות פרסומן יובא להלן תיאור של תוכן ההודעות ושל ההתרחשות בעקבות פרסומן: 14 |דוח שנתי 68ב .
" משבר אמון" עם כתבים כתוצאה מ"כישלון הסברתי" : בדצמבר 2014 פרסם האגף הודעה הנוגעת לתוצאה של ניסוי שבוצע בהובלת מינהל למחקר פיתוח אמצעי לחימה ותשתית טכנולוגית במשהב"ט (להלן - מפא"ת) ובשיתוף התעשייה האווירית לישראל.
בדיון שהתקיים בינואר 2015 , אשר עסק בין היתר בתחקיר ההיבטים הדוברותיים בניסוי זה, ציין ראש מפא"ת דאז שההודעה שפורסמה הביאה ל"ביקורת קשה" נגד משהב"ט בכלי התקשורת, וזאת משום שלפיה "המטרה נבחנה בהצלחה כשמתברר לבסוף שזה לא מה שקרה בפועל".
כך בעקבות הודעה זו נכתבו בכלי התקשורת, בין היתר, הדברים הללו: "האם מערכת הביטחו ן שיקרה?
", "ההצלחה שהתבררה ככישלון", "משרד הביטחון חזר בו", "מבוכה".
באותו הדיון הגדיר ראש מפא"ת דאז את המקרה כ"כישלון הסברתי חד משמעי", וייחס אותו לגורמים במפא"ת שהיו אמונים על הניסוי ועל ההודעות שהועברו בעניינו לתקשורת.
בפברואר 2015 פרסם משהב"ט הודעה לתקשורת ובה הודה למעשה בכישלון הניסוי מדצמבר 2014 (ובכישלון של ניסוי נוסף שהתקיים בספטמבר2014 ).
במסמך פנימי ממרץ 2015 , הגדירה הדוברת את המצב שנוצר כ"משבר אמון חמור" עם הכתבים הצבאיים, וציינה שמקרה זה הותיר בקרב הכתבים "תחושה עמוקה כלפי משרד הביטחון של הסתרה ואי אמירת אמת".
ביוני 2017 מסרה דוברת משהב"ט לצוות הביקורת כי הגורם המבצעי הוא בעל הסמכות לקבוע את נוסח ההודעה; לדבריה, במקרה האמור לעיל בכירים במשהב"ט, כולל מנכ"ל משהב"ט דאז13 , אישרו את נוסח ההודעה (מדצמבר 2014 ), אף על פי שהם היו מודעים לעמדתה ו להשלכות אפשריות של הנוסח שאישרו.
בתגובה שמסר משהב"ט למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2017 (להלן- תגובת משהב"ט) צוין כי "הייתה באירוע זה, לכל היותר, מחלוקת בנוגע לניסוח, כאשר שיקולים שונים ורלוונטיים עמדו מנגד" (ההדגשות במקור).
עוד צוין ש"כפי שהתריעה הדוברת, ההודעה בניסוחה זה הביאה לביקורת על משרד הביטחון".
אשר ל"משבר האמון" המתואר לעיל, ציין משהב"ט כי "אי אפשר לקבוע שהיה 'משבר אמון' עם הכתבים, וגם אם היה כזה - הוא שוקם במהירות".
13 להלן שמות מנכ"לי משהב"ט שכיהנו בשנים שבהן עוסקת ביקורת זו ותקופות כהונתם: ינואר 2010 עד יולי 2013 - מר אודי שני; אוגוסט 2013 עד מאי 2016 - מר דן הראל; וממאי 2016 - .
מר אודי אדם משרד הביטחון |15 .
מידת אמון הציבור בו המידע שמוסר האגף בשם משהב"ט לכלי התקשורת מועבר לציבור כהבעת עמדה של משהב"ט ושל העומד ים בראשו.
אי -דיוקים בהודעות שמפרסם האגף בכלל ובוודאי כשהן עוסקות בתוכן רגיש, כפי שאירע בפרסום ההודעה מדצמבר 2014 , עלולים להשפיע, גם אם באופן זמני ונקודתי, על תדמית משהב"ט ועל מידת אמון הציבור בו.
לכן מעיר משרד מבקר המדינה להנהלת משהב"ט, המקבלת לעיתים החלטות על פרסומים של הודעות מטעם האגף בכלי התקשורת, כי יש לה אחריות רבה לתוכני ההודעות, וכי עליה להקפיד שהודעות אלה יהיו אמינות ומדויקות.
מתן מענה שגוי לשאילתה מטעם כלי תקשורת: בדצמבר 2016 נמסרו לתקשורת שתי אמירות הנוגעות למידע המצוי בידי משהב"ט בנוגע לחלקה של איראן בתאגיד הגרמני "טיסנקרופ" (להלן - התאגיד) שאתו התקשר משהב"ט במסגרת עסקת הצוללות14 : בתשובה לשאילתה שהופנתה למשהב"ט השיב האגף שמשהב"ט אינו מכיר מעורבות איראנית בתאגיד, ואילו כמה ימים מאוחר יותר, לאחר שמשהב"ט העמיק בבדיקתו, ציין שר הביטחון ח"כ אביגדור ליברמן שגורמים במשהב"ט ידעו כבר משנת 2004 על החזקה של חברת השקעות איראנית בתאגיד.
בעקבות הודעתו של שר הביטחון ספג משהב"ט ביקורת, ובין היתר נכתב בכלי התקשורת: "משרד הביטחון מודה באיחור.
"; "יד ימין לא יודעת מה עושה יד שמאל"; "משרד הביטחון משנה גרסה"; "נרדמו בשמירה"; "טובעים בים בגרסאות".
בתגובת משהב"ט צוין כי מענה על שאילתות של כתבים הוא פעולה בסיסית ויומיומית בעבודת הדוברות: כאשר מתקבלת שאילתה, האגף פונה לגורמים המקצועיים והרלוונטיים במשרד לקבלת תשובה, ובשיתופם הוא מנסח את התשובה הסופית לכתבים.
ברוב המקרים, ציין משהב"ט, אגף דוברות פונה לכמה גורמים במשרד, כדי לוודא "שאין סתירות וכל המידע הרלוונטי מגיע לידיעת הדוברות בטרם המענה לשאילתא".
המענה הסופי מאושר על ידי ראש האגף הרלוונטי ועל ידי מנכ"ל משהב"ט.
עוד צוין בתגובת משהב"ט ש" גם במקרה הזה בוצעה פנייה לגורמים המוסמכים במשרד שרלוונטיים לתשובה .
המידע שהתקבל מהם היה אמירה מוחלטת וחד-משמעית, ברורה וסופית: למשרד הביטחון לא ידוע על מעורבות איראנית בתאגיד .
הדוברות ביצעה עבודה יסודית ומקצועית לעילא ולעילא - בדקה מול שלושה גורמים שונים במשרד, והאמירה הגורפת הייתה חד-משמעית: לא ידוע על מעורבות איראנית, ועל כן יש להכחיש את הטענה בדבר קשר כזה " (ההדגשות במקור).
עם זאת, ימים ספורים בלבד לאחר הודעת האגף מסר כאמור שר הביטחון לכלי התקשורת הודעה ולפיה משהב"ט ידע על המעורבות האיראנית.
במסגרת דוח זה לא בחן משרד מבקר המדינה את התנהלות משהב"ט בעסקת הצוללות 16 |דוח שנתי 68ב .
כאמור, המידע שמוסר האגף לכלי התקשורת מועבר מהם לציבור כהבעות עמדה של משהב"ט ושל העומדים ב ראשו, ולכן אי -דיוקים בהודעות עלולים להשפיע, גם אם באופן זמני ונקודתי, על תדמית משהב"ט ועל מידת אמון הציבור בו, כפי שניתן להיווכח מהסיקור התקשורתי גם במקרה זה.
משרד מבקר המדינה מעיר לבעלי התפקידים במשהב"ט המעבירים מידע לאגף לצורך מענה על שאילתות, כי עליהם למסור לאגף תשובות ונתונים רק לאחר שביצעו בעניינם את הבדיקות המקיפות והיסודיות ביותר.
כך בכלל, וביתר שאת כאשר מדובר בנושאים העוסקים בתכנים רגישים.
אי-שמירה על הפרדה מוחלטת בין הודעות דוברותיות של משהב"ט לאלו שמטעם השר: ב-1999 הבחין נציב שירות המדינה, בהודעה שפרסם15 , בין אופי משרת דובר במשרד ממשלתי ובין אופי משרת יועץ תקשורת של שר, ש נבחר כאיש אמונו ואחראי לפעילות ו התקשורתית והפוליטית , ועמד על חשיבותה של הפרדה ברורה בין שני התפקידים.
נציב שירות המדינה קבע בהודעתו שדובר במשרד ממשלתי יעסוק רק "בתחום המקצועי של פעילות המשרד כגון: דיברור והסברת פעולות של האגפים השונים, יחסי ציבור ופירסומים".
נוסף על כך, בשנת 2014 פרסמה לשכת העיתונות הממשלת ית את "הקוד האתי - כללי אתיקה לדוברים בשירות הציבורי" (להלן - הקוד האתי), הקובע כי "על הדובר לפעול בכל אורחותיו, ברגישות ובזהירות מיוחדת ולשוות לנגד עיניו את תדמיתם של המשרד אותו הוא מייצג ומדינת ישראל, בכל עת".
עוד קובע הקוד האתי כי "הדובר לא יעסוק בעניינ ים אישיים או פוליטיים של הממונים עליו ויימנע מפרסום ומהפצת מידע בעל אופי מפלגתי, או אישי ומכל פעולה שיש בה אפילו מראית עין של אלה".
באוגוסט 2016 פרסם האגף הודעה שתקפה בחריפות את דברי נשיא ארצות הברית דאז על הסכם הגרעין שחתמו המעצמות עם איראן.
הודעה זו השו ותה בין הסכם הגרעין עם איראן להסכם מינכן מלפני מלחמת העולם השנייה, ונטען בה כי בדומה להסכם מינכן, גם הסכם הגרעין עם איראן יתברר כטעות.
הודעת האגף עוררה, לפי ידיעות ופרשנויות בכלי התקשורת, "זעם במערכת הפוליטית".
כתבים ופרשנים הגדירו הודעה זו כ"חריגה" וראו בפרסומה "חוסר אחריות מדינית" ו"פגיעה קשה בביטחונה של ישראל וחוסר אחריות לאומי ממדרגה ראשונה", ואף ראו במשהב"ט כמי ש"תוקף את ממשל אובמה".
כעבור ימים מספר פרסם האגף הודעת התנצלות, שבה חזר בו מתוכן הודעתו הראשונה.
בעקבות פרסום ההודעה הראשונה נאלצה לשכת ראש הממ שלה לפעול כדי "למזער נזקים מול הבית הלבן", ואף ליזום שיחה עם השגריר האמריקני.
15 /הודעת נציב שירות המדינה מס' נט35 , ( ""דוברים ויועצי תקשורת במשרדי הממשלה 6.
ובין יועץ תקשורת של .
ב-1999 בהודעת נציב שירות המדינה, ואף קיבלה ביטוי בקוד האתי שפרסמה לשכת העיתונות הממשלתית ב-2014 החשיבות שבקיום הפרדה מוחלטת וברורה בין דובר משרד ממשלתי ובין יועץ תקשורת של שר עוגנה כבר בשנת 1999 בהודעה מטעם נציב שירות המדינה, ואף קיבלה ביטוי בקוד האתי שפרסמה לשכת העיתונות הממשלתית בשנת 2014 .
משרד מבקר המדינה מעיר לדוברת שתוכן ההודעה שפרסם האגף ואופייה אינם "בתחום המקצועי של פעילות המשרד כגון: דיברור והסברת פעולות של האגפים השונים, יחסי ציבור ופרסומים", ומשכך היא אינה עולה בקנה אחד עם הודעת נציב שירות המדינה האמורה לעיל.
יצו ין שהודעת האגף גם אינה משרתת את מימוש ייעודם של האגף או של משהב"ט.
בתגובתו כינה משהב"ט את ההודעה האמורה מאוגוסט 2016 "הודעה מדינית של שר הביטחון", ומסר שמדובר בתוכן הודעה שאינו שכיח, ומשום כך - אין הודעה זו מעידה על הכלל.
עוד הוסיף כי "במסגרת הוצאת ההודעה נלקחו בחשבון כללים הנהוגים בשיח הדיפלומטי.
כמו כן, אין בהוצאת ההודעה ו/או בתוכנה, חריגה מההנחיות או הכללים הנהוגים בכל מה שנוגע להפרדה בין דוברות המשרד לבין יועץ התקשורת של השר".
ביוני 2017 מסרה דוברת משהב"ט לצוות הביקורת שהיא התבקשה להוציא את ההודעה מטעם האגף ושההודעה אושרה גם על ידי מנכ"ל המשרד.
נוכח תגובות אלה, משרד מ בקר המדינה מעיר למנכ"ל משהב"ט, בהיותו הגורם שאישר את הוצאת ההודעה מטעם האגף, וכן לדוברת, בהיותה הגורם המקצועי האמון על כלל ההודעות שמפרסם האגף, שגם כאשר מדובר בהודעה שאינה שכיחה ושאינה מעידה על הכלל, קיימת חשיבות שתוכנה ואופייה יעלו בקנה אחד עם העיקרון בהנחיית נציב שירות המדינה בנוגע להפרדה כאמור.
כדי להימנע מהישנות מקרים דומים בעתיד, על כל גורמי משהב"ט הרלוונטיים לפעול באופן מוחלט לשימורה של הפרדה זו.
החשיבות בהסברה לקהלי יעד דוברי השפה הערבית .
הפעילות התקשורתית וההסברתית של משהב "ט מבוצעת באופן שוטף מאז הקמתו בעברית ובאנגלית 16 , ומיולי 2016 גם ברוסית.
הדוברת מסרה לצוות הביקורת בנובמבר 2016 וביוני2017 שהדברור לכלי התקשורת הערביים מתקיים כיום בעברית, שכן הם דוברי עברית, והם מתרגמים את ההודעות לערבית.
עוד מסרה שכאשר עולה צורך בפרסום של הודעות בערבית, האגף מתרגם אותן בסיוע של עובדי משהב"ט דוברי ערבית.
כפי שציין מבקר המדינה כבר בשנת 201017 , בשנים האחרונות הפכה זירת המרחב הערבי התקשורתי, הכוללת שידורי טלוויזיה, שידורי רדיו, אתרים .
בתקופות מסוימות גם בצרפתית ובספרדית 17 הדוח מ-2010 ', עמ 222-221 .
מטרותיו עשויה להיות .
ומדינת ישראל באינטרנט ועיתונות מקומית ובין -ערבית, לאחת הזירות החשובות והמשפיעות בעולם הערבי.
חשיבות זו מתעצמת נוכח מעמדה של התקשורת הערבית העוינת, שהיא חזקה ומתפתחת בזירה זו.
כיום, בשנת 2017 , זירה זו נעשית אף משפיעה יותר, לנוכח ביסוס כוחן של הרשתות החברתיות והשפעתו הנרחבת של השיח בהן.
בשיחות שקיים צוות הביקורת עם בעלי תפקידים מחוץ לאגף, כפי שיפורטו להלן, התברר שקיימת חשיבות לפעולות הסברה של משהב"ט גם בשפה הערבית, בפרט בנוגע לפעולות השונות של אגפי משהב"ט ויחידותיו: מנהל מטה ההסברה הלאומי במשרד ראש הממשלה מר ירדן ותיקאי ציין בשיחה שקיים עם צוות הביקורת ביוני 2017 שרצוי שמשהב"ט יעבה את מערך ההסברה שלו בשפה הערבית, ועיבוי זה אפשרי, בין היתר, בסוגיות של המעברים היבשתיים ובתחומי פעילות של האגף הביטחוני -מדיני.
עוד ציין שניתן לפתח פעילות הסברתית בשפה הערבית באמצעות כלים של ניו-מדיה, ובכך להרחיב את קהל היעד דובר הערבית של משהב"ט.
יצוין שגם במסמך "נהלי עבודה משותפים בשגרה וחירום בין גופי הדוברות וההסברה הלאומיים" מדצמבר 2013 מוגדר כי אחד מתחומי אחריותו של משהב"ט הוא "הפעלת דוברות מדינית - ביטחונית בהתאם לצורך, בעברית, אנגלית, ערבית, ועוד" 18 ; המשנה למנכ"ל וראש גית"ם במשהב"ט ציין במאי 2017 ,שעולם התקשורת הוא דינמי שהחלטות בתחום זה משתנות על פי צרכים, ושהוא מוצא רלוונטיות להסברה בשפה הערבית; ועוזר ראש האגף הביטחוני-מדיני במשהב"ט, שמרכז את נושא התודעה בפורום ביטחוני -מדיני בראשות שר הביטחון, מסר ש יש בעיניו ערך מוסף לדברור פעילות משהב"ט בערבית, והוסיף שרצוי גם לפעול בחזית הניו- מדיה והרשתות החברתיות בשפה זו, במישרין או בעקיפין.
משהב"ט הוא המשרד הממשלתי הנושא באחריות הממלכתית לשמירה על ביטחון ישראל ברמה המדינית, הצבאית והאזרחית, וחלק מייעודו הוא לעצב את יעדי הביטחון הלאומי של ישראל.
להסברה חלק נכבד במאמץ הלאומי להשגת תכלית מדינ ית-ביטחונית, וביתר שאת במצבי חירום.
באמצעות פעולות הסברה בערבית יוכל משהב"ט ליצור קשר בלתי אמצעי וישיר בתחומי עיסוקו השוטף עם קהל היעד דובר השפה.
מהעמדות המובאות לעיל ניכר כי הסברה יזומה בשפה הערבית של פעולות משהב"ט ושל מטרותיו עשויה להיות בעלת פוטנציאל להשפעה על השיח בקרב דוברי השפה הערבית במדינה ומחוצה לה, כמו גם על תדמית משהב"ט ומדינת ישראל.
משהב"ט מסר בתגובתו כי "זוהה צורך בהסברה בשפה הערבית בנושאים שהם בתחומי העיסוק השוטף של אג פי משהב"ט.
לצורך זה נבחן בימים אלו, כפי שאף ציין המשנה למנכ"ל במפגשו עם הביקורת, שימוש מזדמן ובהתאם לצורך באיש מקצוע דובר השפה הערבית" (ההדגשות במקור).
18 "נהלי עבודה משותפים בשגרה וחירום בין גופי הדוברות וההסברה הלאומיים" (דצמבר2013 ,) 'עמ16 .
על הנהלת משהב"ט לקדם את הפעולות הרלוונטיות שיאפשרו לאגף לקיים פעולות הסברה בתחומי העיסוק השוטף של משהב"ט גם בשפה הערבית.
היבטים בניהול ההון האנושי באגף .
בחינה של היבטים שונים בתחום ניהול ההון האנושי באגף העלתה כמה ליקויים; להלן פירוטם.
עובדי מדינה מתמנים לתפקידים שעוסקים בפעילות המרכזית של המשרד הממשלתי, ובכלל זה תפקידי פיקוח ובקרה על מימוש מדיניות.
מטעמים של יציבות ארגונית, טיוב ושימור של ידע ארגוני ותקינות מינהלית, רצוי שמשרדי ממשלה יוודאו שמתקיים בהם איזון מספרי ראוי בין עובדים תק ניים לעובדים שאינם תקניים, שהם בגדר כוח אדם מסייע19.
הקו המנחה הוא שעבודת המשרד תתבצע על ידי עובדי מדינה שמונו באופן קבוע לתפקיד ושהוכשרו לביצועו באופן המיטבי.
עובדים שאינם תקניים דוגמת יועצים יכולים להשתלב במשימות או במטלות מיוחדות הדורשות ידע, מומחיות או כישורים מיוחדים, בהתאם להנחיות (עוד בנושא זה ראו בהמשך); עובדים שאינם תקניים ד וגמת חיילים ובנות שירות לאומי יכולים להשתלב במשימות באופן זמני וקצוב למשך פרקי שירותם.
להלן בלוח 1 נתונים על היקף כוח האדם לסוגיו שהועסק באגף בשנים 2017- 2013 , כפי שהתקבלו מהאגף ומיחידת היועצים שבגית"ם בנובמבר ובדצמבר 2016 , ועל בסיס חישובים שעשה צוות הביקו רת בנוגע להיקף היועצים שהועסקו (בשנות אדם20:) .
19 כך למשל במשהב"ט, יועצים חיצוניים, חייליםובנות שירות לאומי.
20 במונח "שנת אדם" הכוונה להעסקה במשרה מלאה, שהיקפה 180 שעות עבודה חודשיות ו - 2,160 .
שעות עבודה שנתיות 20 |דוח שנתי 68ב .
לוח 1 : היקף כוח האדם שהועסק באגף בשנים 2017 -2013 .
משאבי כוח האדם 2013 2014 2015 2016 2017 .
סך המשרות התקניות 13 11 11 11 11 .
חיילים ובנות שירות לאומי 14 12 10 8* 8 .
)יועצים חיצוניים (בשנות אדם 1.
* בסיכום שנת העבודה2016 ותכנית העבודה לשנת2017 ציינה דוברת משהב"ט כי בשנת2016 היו שמונה חיילות ובנות שירות לאומי באגף; במסמך אחרשהעבירה לצוות הביקורת ציינה כי היו תשע חיילות ובנות שירות לאומי.
על פי הנתונים שבלוח, בכל אחת משנות פעילותו האחרונות של האגף, מספר העובדים התקניים נמוך ממספר העובדים שמוגדרים ככוח אדם מסייע.
יצוין שבנות השירות הלאומי והחיילים באגף פעילים בעיקר באיוש של מרכז השליטה והתקשורת, ובו הם עוקבים אחר אזכורים של משהב"ט בכלי התקשורת, מסייעים בניהול הקשר עם הכתבים ומתעדים את פניותיהם ואת התשובות שמספק להם האגף.
היועצים החיצוניים מועסקים או הועסקו, בין היתר, בתחומים הללו: שעת חירום ותרגילים; תקשורת זרה; ניהול אתר האינטרנט של משהב"ט; איתור יוזמות לפרסום של נושאים שונים מטעם אגפי משהב"ט; רשתות חברתיות וניו -מדיה (עוד בנושא זה ראו בהמשך).
יצוין שבהצגת תכנית העבודה של האגף לשנת 2014 למנכ"ל משהב"ט דאז ובפגישה ממאי 2016 בין מנכ"ל משהב"ט לבין הדוברת הנחו המנכ"לים לבחון את "התאמת הצרכים של האגף ביועצים", ומנכ"ל משהב"ט אף ציין שנדרש לקיים באגף "שינוי מבני לצורך התאמתו למשימות ולצרכים תוך קיום מינון נכון בין עובדים לבין יועצים".
המשנה למנכ"ל וראש גית"ם מסר במאי 2017 לצוות הביקורת שאמנם קיימת חשיבות בעולם התקשורת ל"רענון שורות" לשם הבטחת ביצוע משימות באופן חדשני, אשר תואם את קצב ההתפתחות המהיר בשוק, אך יש גם חשיבות לכך שהמשימות המרכזיות בתחום יבוצעו על ידי עובדים תקניים, שיפעלו לקביעת אסטרטגיה ושימור ידע ארגוני.
לבזבוז משאבים פעילות מערך הדוברות וההסברה נסמכת על מארג קשרי עבודה ובניית יחסי אמון עם גורמים חוץ-ארגוניים רבים, דוגמת כתבים ישראלים וזרים ודוברים של גופים אחרים.
כוח אדם שאינו תקני המועסק באגף הוא זמני ומתחלף, והישענות יתרה עליו עלולה להוביל לפגיעה ביציבות הא גף ובמיצובו, ואף לבזבוז משאבים בהכשרה חוזרת ונשנית של מחליפיהם ולאובדן ידע ארגוני, כפי שציין המשנה למנכ"ל וראש גית"ם כאמור.
נוכח זאת, מעיר משרד מבקר המדינה למשהב"ט שעליו לבחון את היחס באגף בין עובדים תקניים לכוח אדם מסייע, תוך בחינה של המשימות המבוצעות על ידי כוח האדם לסוגיו, ובפרט של היועצים כפי שיפורט להלן.
העסקת יועצים באגף בניגוד להנחיות ולכללים .