HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
וכי נמסר דיווח לכלל חברי הוועדה על ביצוע התוכניות בשנת 2020 .
פעולות בקרה: בסעיף 8 לנספח ז' לנוהל שעניינו פיקוח ובקרה, נקבע כי על משרד הבריאות .
לבצע ביקורת מתוכננת או לא מתוכננת בכל אחד ממרכזי החוסן כדי לבחון את עמידת הספק .
בסעיף 3 נקבע כי על משרד הבריאות להכין דוח סיכום בקרה שנתית במרכזי .
החוסן, לרבות בנושא מיצוי תקציבים, ולהעבירו לכל חברי ועדת ההיגוי העליונה.
קיים נוהל האגף לבריאות הנפש במשרד הבריאות שעניינו "פיקוח ובקרה, מדידה, ניתוח ושיפור .
שירותי ברה"נ"45 , שנועד להבטיח את איכות מתן השירותים הקשורים לבריאות הנפש שמעניק .
ספק השירות ולשפרה באופן מתמיד, באמצעות פעולות הבקרה המוגדרות בנוהל.
הביקורת העלתה כי משרד הבריאות מבצע לעיתים ביקורות במרכזי החוסן, אולם אין .
למשרד דוחות הנוגעים לביקורות אלו, וכי סיכומי בקרה שנתיים לא הועברו על פי נוהל .
מרכזי החוסן לוועדת ההיגוי העליונה.
המשרד ציין כי יש לו מחסור בכוח אדם וכי נעשו .
בשנים האחרונות פניות לחיזוק כוח האדם בתחום החירום.
על משרד הבריאות לפעול להכנת דוחות בקרה ופיקוח וסיכומי בקרה שנתיים הכוללים .
מיצוי תקציבים, ולהעבירם לחברי ועדת ההיגוי העליונה, בהתאם לנהליו.
ממליץ משרד מבקר המדינה למשרד הבריאות לגבש תוכנית פיקוח ובקרה ולבחון את .
הקצאת כוח האדם הנדרש ליישומה.
מתשובת משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה ומהמסמכים שצורפו אליה עולה, כי לאחר .
סיום תקופת הביקורת החל המשרד להעסיק מתמחה לכלכלה לביצוע בקרה כספית על מרכזי .
החוסן, ותוצאות הבקרה יוצגו לוועדת ההיגוי העליונה.
נוסף על כך המשרד מתכנן להעסיק .
עובד שיתמקד בהפעלה ובקרה של מרכזי החוסן.
מדדים לביקורת: סעיף 10 לנספח קובע כמה מדדים לביקורת, וביניהם: מספר הכשרות .
קליניות בשנה למטפלים במרכזי החוסן; מספר ימי עיון או תרגילים למתנדבים במרכזי החוסן; .
מספר מינימום של הדרכות קליניות, פרטניות או קבוצתיות למטפלי המרכזים; ועמידה בדרישות .
התקינה של כוח אדם בכל מרכז (מספר עובדים, השכלה, ניסיון וכו').
בישיבת ועדת ההיגוי העליונה ממרץ 2020 הוסכם להקצות 100,000 ש"ח לגורם מהאקדמיה .
שיסייע בקביעת מדדי הצלחה ובקרה למרכזי החוסן בשלושת תחומי עיסוקם.
הועלה כי עד מועד סיום הביקורת, ועדת ההיגוי העליונה טרם פנתה לגורם חיצוני שיסייע .
בקביעת מדדי הצלחה ובקרה בתחומי העיסוק של מרכזי החוסן.
מומלץ שוועדת ההיגוי העליונה תפעל להשלמת ההליך לקביעת מדדי בקרה והצלחה .
לשם עריכת פיקוח ובקרה יעילים על מרכזי החוסן.
14 ), שאליו מפנה סעיף4 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד הבריאות כי "ועדת ההיגוי העליונה החליטה לתקצב .
את הליווי האקדמי ובימים אלו מוצגות האפשרויות למלווים האקדמאים הרלוונטיים".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד הרווחה, כי הואיל ולכל משרד ממשלתי יש מומחיות .
בתחומים שונים, יש צורך בפיקוח ובקרה משולבים על מרכזי החוסן, ולשם כך יש לקדם את .
קביעת מדדי הבקרה בכל תחומי פעילותם.
מענה מרכזי החוסן לאוכלוסיות ייחודיות: כאמור, בשנת 2019 הצטרפו לוועדת ההיגוי .
העליונה נציגים ממשרד העלייה והקליטה ומהמשרד לשוויון חברתי, כדי לתת מענה לאוכלוסיות .
הייחודיות שבתחום אחריות משרדיהן.
מענה לעולים: בינואר 2019 הצטרפה נציגת משרד העלייה והקליטה לוועדת ההיגוי .
העליונה, במטרה לפעול לחיזוק חוסנם הנפשי של העולים ולהסדיר מתן מענה מותאם להם .
במרכזי החוסן, כך שיוכלו לקבל אותו בשפתם.
העולים הם כ -17% מתושבי העוטף, ומרביתם .
משרד העלייה והקליטה אף הצטרף למשרדי הממשלה השותפים לתקצוב .
מרכזי החוסן, ובמסגרת זו העביר למשרד הבריאות תקציב בסך 700,000 ש"ח לשנים2019 - .
בדיון ועדת ההיגוי העליונה ממאי2019 סוכם כי ייעשה מהלך לזיהוי ואפיון של צורכי .
אוכלוסיית העולים ביישובי עוטף עזה וכן לבחינת הפתרונות הקיימים והפערים ביניהם.
נציגי משרד העלייה והקליטה קיימו מפגשים בכל מרכזי החוסן הרלוונטיים ומיפו את אוכלוסיית .
לפי תוצאות המיפוי זיהו את הצרכים הייחודיים לכל אחד ממרכזי החוסן, ותקציב .
המשרד חולק להם בהתאם לתמהיל העולים המתגוררים ביישובי עוטף עזה.
המשרד תוכניות ייעודיות לעולים במרכזי החוסן בשדרות, שבה מתגוררים מרבית העולים .
בעוטף, במועצה האזורית אשכול ובמרכזי חוסן נוספים בהתאם לצורכי האוכלוסייה.
בדיון ועדת ההיגוי העליונה מיוני 2019 נידונו הקשיים בגיוס פסיכיאטרים, במיוחד לילדים, וכן .
מטפלים דוברי שפות שונות ליישובי העוטף.
צוין כי היעדרם פוגע בסיוע ובתמיכה נפשית .
הניתנים לתושבי העוטף, ובייחוד לילדים ולעו לים (בשפות שונות), וכי נדרשת המתנה ממושכת .
עד להגעתם לאזור, שכן יש פסיכיאטר ילדים אחד בלבד בכל הדרום.
משרד העלייה והקליטה למשרד הבריאות רשימת פסיכיאטרים דוברי שפות שונות.
הביקורת העלתה כי במרכזי החוסן בעוטף עזה יש מחסור במטפלים בכלל .
ובפסי כיאטרים בפרט, דוברי שפות שונות, ובעיקר דוברי השפה הרוסית, שיוכלו לטפל .
בעולים הגרים בעוטף, ומהווים 17% .
מתושבי האזור, ולפעול לחיזוק חוסנם הנפשי .
על ועדת ההיגוי העליונה לפעול לפתרון המחסור באנשי טיפול לעולים הדוברים שפות .
כמו כן מומלץ כי הוועדה תקיים דיון בנושא מענה המותאם לעולים מבחינת השפה .
והתרבות ותוודא כי מרכזי החוסן (הקיימים ואלו שיקומו) ייתנו לעולים מענה זה בכל תחומי .
46 כ- 9,000 תושבים מתוך כ- 53,500 .
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום משרד הבריאות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי יש מחסור כלל -ארצי במטפלים .
בשפות שונות וכי המשרד ממשיך לחפש אנשי מקצוע כאמור ולהכשירם.
גם משרד העלייה והקליטה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2021 כי יש קושי .
באיתור אנשי טיפול בשפות שונות באזורים אלו, והמשרד עשה מאמץ לאתרם.
מענה לאזרחים ותיקים: שיעור האזרחים הוותיקים (גיל 65 ומעלה) בישראל עומד על כ- .
כפי שעולה מתמונת מצב שערכה הקואליציה הישראלית לטראומה בעוטף עזה, .
ניתן לחלק את האזרחים הוותיקים לשתי קבוצות עיקריות: האחת שנזקקת לשירותים והאחרת .
כמו כלל התושבים, גם האזרחים הוותיקים זקוקים לסיוע בשעת חירום, אולם .
יש לעשות זאת מתוך התחשבות במאפייני האיום ובצורכיהם הייחודיים.
מנוסים היכולים לסייע לעצמם ולאחרים, שיש בקרבם עצמאים המסוגלים ורוצים לפעול למען .
אחרים, ולעומתם יש אחרים המוגבלים בפעולותיהם ובהבנתם את המצב.
הביקורת העלתה כי מרכזי החוסן בעוטף עזה פועלים להנגשת המענה הטיפולי לאזרחים .
הוותיקים ולהתאמתו להם.
הם מפתחים עבורם תוכניות, הן לחיזוק החוסן הקהילתי, והן לחיזוק .
משאבי ההתמודדות והכשרות למתן עזרה רגשית, בשיתוף משרד הרווחה והמחלקות לשירותים .
חברתיים ברשויות המקומיות.
עוד הועלה כי המשרד לשוויון חברתי קידם הכשרות לאוכלוסיית האזרחים הוותיקים בע וטף עזה .
בנושאי חוסן ומתן מענה נפשי ראשוני, נוסף על תוכניות הניתנות בתחומים אלו על ידי מרכזי .
החוסן, וללא תיאום בין הגורמים.
לאחר פניית הקואליציה הישראלית לטראומה, האחראית על .
הפעלת מרכזי החוסן, ופניית נציגת משרד הבריאות בוועדת ההיגוי העליונה, התבקשו עובדי .
המשרד לשוויון חברתי לעדכן את מנהלי מרכזי החוסן על פעילות המשרד בנושא זה.
המשרד לשוויון חברתי ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2021 כי הוא אינו שותף .
עוד לוועדת ההיגוי העליונה ולכן אין קשר בינו לבין מרכזי החוסן והוא עובד ישירות מול הרשויות .
משרד מבקר המדינה ממליץ כי המשרד לשוויון חברתי ומרכזי החוסן יתאמו הפעלת .
תוכניות שונות בתחומי החוסן והמענה הנפשי לאוכלוסיית האזרחים הוותיקים כדי .
להבטיח שלא יהיו כפילויות בתכנים המוענקים ובמשאבים המוקצים להם.
הסברה ותקשורת: בעת גיבוש המענה לנפגעי חרדה, עוד בטרם פרסום חוזר המנכ"ל, הכיר .
משרד הבריאות בחשיבות ההסברה והתקשורת בנושא זה ב חירום.
בספטמבר ובנובמבר 2016 החליט מנכ"ל משרד הבריאות דאז על הכנת תוכנית אסטרטגית .
להסברה ותקשורת בחירום; איתור דמות מסביר לאומי ("מרגיע לאומי")47 ; הכנת הודעות הסברה .
ותקשורת לאוכלוסייה על מידע רלוונטי בעת אירוע, והדגשת הבקשה להעדיף הגעה למרכזי .
טיפול בקהילה או פנייה למוקדים הטלפונים, ולהימנע ככל האפשר מהגעה לבתי חולים; הפקת .
סרטי הדרכה, אגב התייחסות למשפחות עם ילדים, לנזקקים ולקשישים.
גובשה רשימת מסבירים לאומיים והוכנה תוכנית הכשרה מתאימה שהובאה לאישור המנכ"ל .
ביוני 2017 אישר מנכ"ל משרד הבריאות דאז תקציב בסך 150,000 .
ש"ח להפקת סרט הסברה .
גובשה תוכנית "מסבירים לאומיים", ובוצע תיאום עם בעלי התפקידים המיועדים .
הובהר כי יש לתת מענה גם למסבירים בשפות שונות, לרבות ערבית, רוסית ואמהרית.
גם חוזר המנכ"ל מתייחס לנושא ההסברה וקובע, בסעיף 2.
4 , כי "דוברות משרד הבריאות והאגף .
לבריאות הנפש יכשירו ויפעילו דוברים לאומיים בנושא עזרה ראשונה נפשית אשר יופיעו במדיה .
(טלוויזיה, רדיו וכו') בזמן חירום / מצב מיוחד בעורף, הרשימה תכלול אנשי מקצוע מתחום ברה"נ .
שיאושרו על ידי אגף בריאות הנפש".
הביקורת העלתה כי משרד הבריאות הכשיר דוברים לאומיים בנושא עזרה ראשונה נפשית .
וכי גובשה רשימה בדוברות המשרד הכוללת אנשי מקצוע מתחום בריאות הנפש והוכנו .
סרטונים לצורכי הסברה בשפות שונות.
מעבר לגורמים הנותנים מענה לנפגעי חרדה על פי חוזר המנכ"ל, יש גורמים נוספים המטפלים .
בנפגעים הללו, וביניהם הפסיכולוגים בשפ"ח ברשויות המקומיות.
על פי האמור בחוזר מנכ"ל .
משרד החינוך48 , המדיניות להפעלת השפ"ח ברשויות המקומיות, נוהלי העבודה הסטנדרטים .
המקצועיים והכשרת הפסיכולוגים - נקבעים כולם על ידי שפ"י.
ייעודו של שפ"י הוא לקדם את .
רווחתם ואת בריאותם הנפשית של כלל התלמידים במערכת החינוך, ייעוד המתממש בעבודת .
השפ"ח ברמת מערכת החינוך, הקהילה, הפרט והמשפחה, בעת שגרה ובעת חירום.
חוזר המנכ"ל, כי שפ"י שותף להיערכות החירום היישובית והחינוכית, הן בהכנת התושבים לשעת .
חירום בהיבטים מערכתיים, הן בהתערבות פסיכולוגית מיידית בשעת חירום והן בהתערבות .
נוהלי שעת חירום במערכת החינוך 49 קובעים כי תפקידו של שפ"י בזמן חירום הוא "להבטיח .
הכלת שיקולים של בריאות הנפש ורווחה נפשית במערכת החינוך.
פסיכולוגיים, ארגוניים וחברתיים של תלמידים, מורים, מערכת החינוך בכלל והורים, תוך שימת .
דגש על הבטחת החוסן הנפשי ועל פיתוחו בקרב פרטים וקבוצות במערכת החינוך ובקרב .
הקהילות הקשורות אליה".
שפ"י יחד עם ארגון ג'וינט ישראל-אשלים 50 מפעילים מאז שנת2001 תוכניות הכשרה וטיפול .
שנועדו לתת מענה לילדים ולמשפחותיהם, בעקבות חשיפתם למצבי טראומה על רקע האירועים .
התוכניות פעלו בהתאם לצרכים שהתעוררו באותם אירועים וכללו .
התערבויות טיפוליות לילדים הסובלים מקשיים רגשיים, הדרכות להורים ולצוותים חינוכיים בבתי .
ספר והכשרות ייעודיות בטיפול בטראומה עבור העוסקים בטיפול.
הניסיון שנצבר במהלך השנים .
49 'הוראת קבע מס155 , בתוקף מיום 3.
50 הארגון הוקם בשנת1998 כשותפות אסטרטגית בין ג'וינט ישראל, ממשלת ישראל והפדרציה היהודית של ניו יורק, .
כדי לפתח מענים ושירותים לילדים, לנוער ולצעירים במצבי סיכון ובני משפחותיהם, עד גיל 25 .
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום בהפעלת התוכניות הוביל לגיבוש מודל טיפולי לסיוע לתלמידים ולהוריהם בהתמודדות עם מצבי .
המודל הוגדר כ"גישה טיפולית פרטנית בראייה מערכתית", וכולל התערבויות פרטניות .
בגישה טיפולית, לצד התערבויות מערכתיות בגישה חינוכית 51 .
הממשלה הכירה בחשיבות הטיפול הרגשי בילדים בעוטף עזה, והחליטה52 כי משרד החינוך .
יתקצב שעות טיפול וייעוץ רגשי לילדים ביישובי עוטף עזה בהיקף של 12 מיליון ש"ח לשנה, בכל .
אחת מהשנים 2017 - 2020 .
בתקציב זה הקים שפ"י מערך טיפולי ביישובי עוטף עזה, העובד לפי .
הביקורת העלתה כי למשרד החינוך יש נתונים על מערך הטיפולים בעוטף עזה בעקבות מבצע .
צוק איתן (ראו להלן תרשים 15 .
תרשים15: מספר התלמידים שטופלו ומספר שעות הטיפול שניתנו* על ידי .
השפ"חים ביישובי עוטף עזה בעקבות מבצע צוק איתן, התשע"ח- התש"ף** .
(ספטמבר 2017 - אוגוסט 2020 ) .
נתוני משרד החינוך, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
* חלק מהטיפולים פרטניים וחלק קבוצתיים.
** בתשע"ט שפ"י הוסיף תקציב למערך הטיפול של אותה שנה, מכאן הגידול במספר הילדים המטופלים.
51 פרופ' מישל סלואן, ד"ר פלורה מור, ד"ר מזל מנחם כוחה של מערכת החינוך לרפא ולפתח חוסן בקרב .
תלמידים החווים מצבי לחץ ומצוקה מתמשכים (2020 .
52 החלטה2156 "תכנית לחיזוק החוסן האזרחי בשדרות וביישובי 'עוטף רצועת עזה' לשנים2017 - 2018( " 11.
החלטה4328 "תוכנית לחיזוק החוסן האזרחי בשדרות וביישובי 'עוטף רצועת עזה' לשנים2019 - 2020( " 2.
עם זאת הועלה כי אין לשפ"י מאגר נתונים ארצי המתעד את היקף הטיפול של השפ"חים .
בתלמידים נפגעי חרדה, וכי משרד החינוך נמצא בשלב של אפיון מערכת ממוחשבת .
שתאפשר איסוף נתונים מהשפ"חים לגבי פעילותם, בשגרה ובחירום כאחד.
לאור חשיבותו של מאגר נתונים מעודכן על אודות מערך הטיפולים הניתן לתלמידים, הן .
לצורכי איתור והן לצורכי מעקב, פיקוח ובקרה, משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד .
החינוך להשלים את קידומה ופיתוחה של המערכת הממוחשבת האמורה.
בתשובת משרד החינוך למשרד מבקר המדינה מאפריל 2021 צוין כי המכרז להקמת המערכת .
הממוחשבת לניהול עבודת השפ"חים מוכן וממתין לתקצוב, ובינתיים יש מענה חלקי במערכת .
המאפשרת לתעד את מספר התלמידים עם בעיות חרדה והמענים שניתנו להם.
טיפול הרשויות המקומיות בנפגעי חרדה בשעת .
כפי שנקבע ב"תיק האב להיערכות העירייה לחירום" (להלן - תיק האב לחירום) 53, שהכינו משרד .
הפנים בשיתוף פיקוד העורף, רח"ל ומרכז השלטון המקומי, הרשות המקומית אחראית בתחום .
שיפוטה, באמצעות ועדת המל"ח המקומית (משק לשעת חירום), לבצע את המשימות הדרושות .
להבטחת אספקת השירותים החיוניים לאוכלוסייה, לטיפול באוכלוסייה ולמתן שירותי סעד ופינוי .
על פי הוראות הדין, בהתאם לתכניות שקבעה הרשות המקומית ולתכניות משרדי הממשלה .
והרשויות הייעודיות שאושרו על ידי ועדת המל"ח העליונה 54 .
בשעת חירום, כוח האדם של .
הרשות המקומית והאמצעים העומדים לרשותה, הם הבסיס העיקרי להספקת השירותים .
לראש הרשות סמכויות נרחבות בחירום מתוקף היותו יו"ר ועדת מל"ח של הרשות 55 .
בתיק האב לחירום נקבע כי תיק החירום של הרשות יכלול, בין היתר, תיק תכנון בריאות שירוכזו .
בו כל הנתונים הדרושים בתחום זה ברשות המקומית, לרבות פריסת מרפאות קופות החולים, .
תחנות לבריאות הנפש, מרכזי תמיכה נפשית ומוסדות פסיכיא טריים.
היערכות הרשות המקומית .
לחירום והתנהלותה באירועי חירום יהיו לפי העקרונות המפורטים בתיק האב לחירום ובתיק .
החירום של הרשות הנגזר ממנו, בהתאם למאפייניה הייחודיים של כל רשות מקומית.
53 תיק האב לחירוםמדצמבר 2015 ,מיועד לראשי הערים ולבעלי תפקיד בחירום בעיריות, כמסמך מנחה וככלי עזר .
והוא מגדיר את משימותיה העיקריות של העירייה בתחום ההיערכות לחירום ואת אופן הטיפול באירוע חירום.
האב האמור נגזר "תיק החירום העירוני", בהתאם למאפייניה הייחודים של כל עיר.
התיק הוכן בהנחיית צוות היגוי .
שבו היו חברים רח"ל, משרד הפנים, פיקוד העורף, מרכז השלטון המקומי, משטרת ישראל ומשרדי ממשלה נוספים, .
וביניהם משרד הבריאות.
54 סעיף8 (ג) להחלטת ממשלה1716 "תכנון המשק החיוני של המדינה לשעת חירום והפעלתו בשעת חירום" (יולי .
55 סעיף149)א(א , קובע כי "המועצה תבחר ועדה להכנת המשק לשעת חירום ולהפעלתו ]נוסח חדש[ לפקודת העיריות .
הוראות דומות נקבעו בצו המועצות המקומיות, התשי"א -1950 , ובצו המועצות המקומיות (מועצות .
אזוריות), התשי"ח -1958.
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום כי "מאגר המידע על פריסת השירותים הרפואיים (כתובות, טלפונים, זמני פעילות) יועבר בשעת .
חירום אל מרכז ההפעלה ודרכו למכלול המידע לציבור" 56 .
,נמצא כי ייעודם, תפקידיהם בחירום ועקרונות ההפעלה של המת"נים ברשויות המקומיות .
עדיין מפורטים בסעיפים 91 - 101 לתיק האב לחירום, למרות השינויים במענה הנפשי .
לאוכלוסייה בשעת חירום על פי הוראות חוזר המנכ"ל, ובכללם ביטול המת"נים והעברת .
האחריות למתן המענה לנפגעי חרדה בחירום אל קופות החולים.
מומלץ כי הגורמים המוסמכים - משרד הפנים, מרכז השלטון המקומי, רח"ל ופיקוד העורף .
- יפעלו בתיאום עם משרד הבריאות לעדכון תיק האב לחירום, המשמש בסיס להיערכות .
ולהתנהלות של הרשויות המקומיות בחירום.
כמו כן מומלץ כי משרד הפנים יעדכן את .
הרשויות המקומיות בנושא זה.
צה"ל ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2021 , כי בימים אלה נערכת עבודה מקיפה .
לעדכון תיק האב, ובמסגרתה יתוקנו גם הסעיפים המוזכרים בדוח הביקורת, וכי עדכון תיק האב .
כך ציין גם מרכז השלטון המקומי בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי .
2021 , והוסיף כי במסגרת עדכון תיק האב הוסרו הסעיפים הנוגעים למתן מענה לנפגעי חרדה .
על ידי הרשויות המקומיות.
במסגרת הביקורת נבדקה היערכותן של 12 רשויות מקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בעת חירום, .
והמענים הניתנים בכל אחת מהן בנושא.
הביקורת נערכה בכמה רשויות הסמוכות לגבול בדרום .
כמו כן נבדקה ההיערכות בכמה רשויות מקומיות נוספות שאינן סמוכות גבול.
רשויות מקומיות בדרום הארץ .
המענה לנפגעי חרדה בשעת חירום במחוז הדרום, שבו מתגוררים כ-1.
4 מיליון תושבים, ניתן על .
ידי שבע מרפאות בריאות הנפש של קופות החולים: באילת, באשדוד ובבאר שבע (שתי מרפאות .
בכל עיר) ובדימונה; בשבעה מרכזי חוסן: אשכול, אשקלון, באר שבע (בדואי), חוף אשקלון, .
שדות נגב, שדרות ושער הנגב; ובשני אתרי דחק של בתי חולים: בית חולים סורוקה בבאר שבע .
ובית חולים ברזילי באשקלון (ראו להלן תרשים 16 :) .
56 סעיף27 (ב) לתיק האב לחירום.
בשעת חירום אגפי העירייה מאוגדים ופועלים באמצעות שישה מכלולים הכפופים .
לראש העירייה: מכלול טיפול באוכלוסייה; מכלול חינוך; מכלול מידע לציבור; מכלול הנדסה ותשתיות; מכלול .
לוגיסטיקה ותפעול; מכלול מינהל כללי.
מכלול המידע לציבור פועל בתיאום עם פיקוד העורף, משטרת ישראל .
וארגוני החירום ומעביר את הנחיותיהם לציבור באמצעי התקשורת השונים ובמוקד העירוני.
תרשים 16: פריסת המענים לנפגעי חרדה בשעת חירום במחוז הדרום .
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום בדיקת אתרי הטיפול בנפגעי חרדה בחירום, הקיימים בארבע הרשויות המקומיות שנבדקו .
בדרום, העלתה את הממצאים האלה 57 : .
לוח2: אתרי הטיפול בנפגעי חרדה בחירום באזור הדרום, נובמבר 2020 .
* באשקלון יש בנוסף מרפאה לבריאות הנפש בבית החולים ברזילי בעיר רשויות מקומיות שבהן פועלים מרכזי חוסן .
להלן פירוט המענה הראשוני וטיפולי ההמשך הניתנים לנפגעי חרדה ברשויות, שבהן פועל מרכז .
חוסן: המועצה האזורית אשכול והעיריות אשקלון 58 ושדרות (להלן- שלוש הרשויות).
מרכזי החוסן: בשעת חירום המענה הראשוני לטיפול בנפגעי חרדה ניתן .
במרכזי החוסן, הן לאלו הפונים אליו עצמאית והן לאלו המפונים אליו על ידי .
קו חירום טלפוני: במרכזי החוסן נפתח קו חירום טלפוני לנפגעי חרדה.
באשקלון נפתח גם קו חירום טלפוני המופעל על ידי המכלול לטיפול .
באוכלוסייה למתן תמיכה נפשית ופסיכוסוציאלית טלפונית לתושבים.
ניתן באמצעות העובדים הסוציאליים באגף הרווחה והפסיכולוגים מהשפ"ח .
כמו כן מתבצעת העברה של השיחות מהמוקד העירוני לקו .
הפתוח של המכלול לטיפול באוכלוסייה.
57 במרפאת בריאות הנפש המתגברת בעת חירום של משרד הבריאות בשדרות, העירייה מספקת את המבנה, את .
שירותי המזכירות ואת שירותי הניקיון, ומשרד הבריאות מעסיק את המטפלים.
58 פירוט המענים בעיר אשקלון מתייחס לשנת 2020 , אחרי שנפתח בה מרכז החוסן.
עם זאת נתוני המטופלים כמפורט .
בהמשך מתייחסים לתקופת הביקורת, כלומר לשנים 2017 - 2019 .
, בטרם נפתח בעיר מרכז החוסן .
צוותי התערבות: בכל הרשויות יש צוותי התערבות שתפקידם להגיע בעת .
אירוע לזירת האירוע ולבתי התושבים.
כך במועצה האזורית אשכול ובעיריית .
שדרות, צוותי ההתערבות כוללים מטפלים ממרכז החוסן, מהשפ"ח ומהמחלקה .
באשקלון מטפלי השפ"ח אינם חלק מצוותי ההתערבות .
בשטח, אולם הם נותנים מענה בקו החירום הטלפוני.
טיפול של נט"ל, המגיעה לבתי התושבים בעת הצורך.
באשקלון עושים מעקב ביום למחרת האירוע, ובמקרים שבהם נדרש המשך .
טיפול, הם מפנים את המטופלים למרכז החוסן.
במועצה האזורית אשכול יש .
בכל יישוב צוות חי רום יישובי (צח"י), שאף הוא הוכשר לתת מענה ראשוני .
באמצעות מודל מעש"ה בשעת חירום.
בעיריית אשקלון פועלים אף צוותי חירום .
שכונתיים (צח"ש), למתן מענה ראשוני בשכונות העיר.
בתי חולים: באשקלון ניתן מענה גם באתר הדחק בבית החולים ברזילי בעיר.
בכל אחת משלוש הרשויות מרכז החוסן מנהל את טיפולי ההמשך בקהילה, והשפ"ח מנהל את .
הטיפול בתלמידים נפגעי חרדה במערכות החינוך.
אלו שתי זרועות טיפוליות המתוקצבות .
ממקורות שונים, ומבחינת הרשויות הן נותנות מכפלת כוח במענה לאוכלוסייה.
בשדרות מקיימים מטפלי מרכז החוסן גם ביקורי בית למתן תמיכה, הרגעה וכלים להתמודדות .
בלוח 3 שלהלן מפורטים מספר המטפלים במרכזי החוסן ובשפ"חים בשלוש הרשויות59 : .
59 הנתונים לגבי מספרי המטפלים נמסרו על ידי הרשויות במהלך הביקורת, ונכונים לנובמבר2020.
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום לוח 3 ,: מספר המטפלים במרכזי החוסן ובשפ"חים באזור הדרום .
מספר התושבים* 15,700 154,000 28,000 .
)שטח* (באלפי דונם 760 51 6.
**מספר מטפלים במרכז החוסן 20 16 42 .
מספר פסיכיאטרים במרכז .
החוסן 2 (1 למבוגרים ו-1 .
)לילדים 0 2 (1 למבוגרים ו-1 .
מספר מטפלים בשפ"ח*** 31 44 24 .
הנתונים הועברו מן הרשויות, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
* הנתונים נלקחו מתמצית הדוחות הכספיים משנת 2018 .
שהוגשו למשרד הפנים על ידי הרשויות .
** המטפלים במרכזי החוסן הם כולם עובדים עצמאיים (פרילנס).
מרכז החוסן החדש באשקלון שהוקם .
נעזר, עד לבנייה מלאה של הצוות, במטפלים מעמותות ומרכזי חוסן אחרים .
*** מטפלי השפ"ח הם פסיכולוגים חינוכיים העובדים בחלקיות משרה לפי תקני משרד החינוך אולם הם .
כמו כן מועסקים בשפ"ח מטפלים במסגרת פרויקטים שונים, במגוון מענים טיפוליים .
(בעלי חיים, אומנות, מוזיקה ועוד).
הטיפול במרכזי החוסן .
מיגון המבנים: מרכזי החוסן נותנים כאמור לנפגעי חרדה הן מענה ראשוני בשעת חירום והן .
תושבי עוטף עזה חיים בשנים האחרונות ב"שגרת חירום" שברירית, ובכל רגע .
עלולה להישמע אזעקה, ולכן חשוב שהטיפולים הניתנים לנפגעי חרדה יהיו במקומות ממוגנים, .
הן לצורך תחושת הביטחון האישית של המטופלים והן למניעת קטיעת הטיפול במקרה של .
המבנים של מרכזי החוסן בעיריות אשקלוןושדרות ובמועצה האזורית חוף אשקלון 61 אינם .
ממוגנים, אך באשקלון ובשדרות הם ממוקמים צמוד למרחבים מוגנים.
והמועצה האזורית חוף אשקלון ציינו בפני משרד מבקר המדינה כי הן בונות מבנים חדשים .
למרכזי החוסן, וכי הבנייה צפויה להסתיים בעוד כמה חודשים.
להלן תמונות של מרכזי .
החוסן באשקלון, בשדרות ובחוף אשקלון: .
60 ראו לעניין זה הדוח הקודם, עמ' 121 .
61 במסגרת הדוח הקודם נמצא כי מרכז החוסן במועצה האזורית חוף אשקלון אינו ממוגן ולפיכך נבדק נושא זה במסגרת .
תמונה 1: מרכז חוסן אשקלון .
תמונה 2: מרכז חוסן חוף אשקלון .
תמונה 3: מרכז חוסן שדרות .
משרד מבקר המדינה מציין את פעילות עיריית שדרות והמועצה האזורית חוף אשקלון .
לבניית מבנה חדש ממוגן למרכז החוסן בעיר כדי לשמר את יכולתו להענקת טיפול שוטף .
ורציף לנפגעים גם בעת חירום.
משרד הבריאות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2019 הוא הקצה1 מיליון ש"ח .
מתקציבו למיגון מרכז החוסן בשדרות, ואילו המשרד לפיתוח הנגב והגליל הקצה תקציב נוסף .
המועצה האזורית חוף אשקלון מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2021 כי היא .
נמצאת בהליך מתקדם של בניית מרכז חוסן חדש ממוגן, בהתאם להנחיות ובליווי משרד .
הבריאות ומשרד הביטחון.
עוד ציינה המועצה בתשובתה כי במרכז החוסן הקיים מוצבת מיגונית .
סמוך למבנה ובימים אלו מוצבת מיגונית סמוך לחדרי הטיפול ביישוב ניצן.
משרד הבריאות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנושא זה, כי הקצה 1.
מתקציבו למיגון מרכז החוסן בחוף אשקלון.
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום לגבי מרכז החוסן באשקלון ציין משרד הבריאות בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי המיגון בו .
אינו מספק, ועל העירייה למגנו באופן מלא.
כמו כן ציין כי משרד האוצר לא הקצה תקציב .
עיריית אשקלון ציינה גם היא בתשובותיה למשרד מבקר המדינה ממרץ ומאפריל 2021 כי המבנה .
החדש של מרכז החוסן אינו ממוגן באופן מלא, ואם יתקבלו תקציבים נוספים, תוכל העירייה .
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות, למשרד האוצר ולעיריית אשקלון לקדם .
את מיגון מרכז החוסן בעיר באופן מלא.
טיפול בנפגעי חרדה: הטיפולים במרכזי חוסן כוללים טיפולים פרטניים לילדים ונוער .
ולמבוגרים, טיפולים משפחתיים, טיפולים קבוצתיים וטיפולים פסיכיאטריים.
נבדק מספר נפגעי החרדה שטופלו במרכזי החוסן בכל אחת מהרשויות, כמפורט להלן 62 .
:מרכז חוסן אשכול בתרשימים 17 - 18 שלהלן מוצגים סך המטופלים ושיעורם ממספר .
התושבים במועצ ה 63 ומפורטים סוגי הטיפולים, בשנים2017 - 2019 .
תרשים17: ,מספר המטופלים במרכז חוסן אשכול ושיעורם מתושבי המועצה .
נתוני דוחות סיכום שנה של מרכז חוסן אשכול, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
62 מרכז החוסן באשקלון, כאמור, נפתח רק בפברואר2020 .
, ולכן לא הוצגו נתוני הטיפול לגביו במסגרת דוח זה .
63 נתון מספר התושבים נלקח מתמצית הדוחות הכספיים משנת 2018 .
, שהגישה המועצה למשרד הפנים .
תרשים 18: ,מספר המטופלים במרכז חוסן אשכול לפי סוגי הטיפול .
נתוני דוחות סיכום שנה של מרכז חוסן אשכול, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* טיפול בנפגעי פעולות איבה.
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום מרכז חוסן שדרות: בתרשימים 19 - 20 שלהלן מוצגים סך המטופלים ושיעורם ממספר .
התושבים בעירייה64 ומפורטים סוגי הטיפולים, בשנים2017 - 2019 : .
תרשים19 : מספר המטופלים במרכז חוסן שדרותושיעורם מתושבי העירייה, .
נתוני מרכז חוסן שדרות, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
64 נתון מספר התושבים נלקח מתמצית הדוחות הכספיים משנת2018 , שהגישה העירייה למשרד הפנים.
תרשים 20: ,מספר המטופלים במרכז חוסן שדרות לפי סוגי הטיפול .
עולה כי מרבית הטיפולים במרכז חוסן אשכול ניתנים כטיפול משפחתי וקבוצתי, כי במרכז .
חוסן שדרות מרבית הטיפולים ניתנים לילדים ונוער ולמבוגרים, וכי בשנים 2018 - 2019 .
טיפלו המרכזים בכ-5% - 8% .
במסגרת הליך שיתוף הציבור התבקשו המשתתפים בקבוצות מיקוד של תושבי עוטף עזה .
להביע את דעתם בנושא תפקוד מרכזי החוסן.
לעמדתם, מרכזי החוסן הם גורמי הטיפול .
המוכרים ביותר לציבור בעוטף עזה והם ברירת המחדל לקבלת טיפול נפשי זמין, ללא .
ככלל, יש שביעות רצון גבוהה מהטיפול במרכזי החוסן, אולם בתקופות שיא .
מורגש המחסור בכוח אדם הפוגע בזמינות התורים.
כמו כן יש מספר מוגבל של מפגשים, .
שלא מספקים מענה טיפולי לאורך זמן.
מומלץ כי מרכזי החוסן יקיימו ממשקים והליכי היזון חוזר מול ציבור התושבים, ובייחוד מול .
המטופלים, לבחינת דרכי הטיפול, משכי הזמן להמתנה, היקף הטיפולים המוצע וגיוונם .
עוד מומלץ כי מרכזי החוסן יבחנו דרכים למתן טיפולים ארוכי טווח .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד הבריאות כי הוא פעל בשיתוף המוסד לביטוח .
לאומי להגדלת מכסת הטיפולים לפי נוהל חרדה, וכיום המטופלים זכאים לסל של 36 טיפולים .
המשרד הוסיף כי ניתן מגוון של טיפולים באמצעות בעלי חיים, אומנויות ועוד.
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום הקואליציה הישראלית לטראומה, המשמשת ספק של משרד הבריאות אחרי שזכתה במכרז .
להפעלת מרכזי החוסן, מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2021 כי "מרכזי החוסן .
מקיימים תהליכי היזון חוזר מול הציבור במגוון רחב של שיטות" ובהן שאלונים, פגישות עם .
תושבים, שיחות עם בעלי תפקידים פורמליים ובלתי פורמליים בקהילות, קו טלפון ייעודי .
עוד ציינה הקואליציה כי אין זמני המתנה לטיפול במרכזי החוסן וכי מספר .
הטיפולים מוגבל משום שמדובר "במענה ממוקד טראומה" על רקע ביטחוני.
לאחר תהליך מובנה, אפשר להגדיל את מספר הטיפולים, אולם מדובר בהחלטה מקצועית.
עמדת הקואליציה, שאלת דרכי הטיפול, היקפם וגיוונם היא שאלה מקצועית.
המועצה האזורית אשכול מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2021 כי כאשר עולה .
הצורך בהמשך טיפול ומדובר בטיפול הממוקד בטראומה, המוסד לביטוח לאומי "מעמיד ערוץ .
נוסף וייחודי לתושבי העוטף המטופלים במרכז החוסן ומבטיח את הרצף הטיפולי עבורם".
עיריית שדרות מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2021 כי היא הקימה, בשיתוף .
הקואליציה הישראלית לטראומה ומרכז החוסן בעיר, מרכז טיפולי בעזרת בעלי חיים, שהורחב .
לאחרונה, והוא מהווה מענה נוסף על מגוון הטיפולים.
משרד מבקר המדינה מדגיש את חשיבות קבלת המשוב של התושבים על הפעילות של .
מרכזי החוסן, בעיקר לאחר תקופות שבהן מתרחשים אירועים ביטחוניים, כדי להתאים .
את המענים הטיפוליים לצורכי התושבים.
הטיפול בשירות הפסיכולוגי החינוכי (שפ"ח) .
השפ"ח מעניק טיפולים פרטניים, טיפולים קבוצתיים וטיפולים דיאדיים (טיפולי הורה וילד).