HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כדי שיהיה אפשר לקיים פיקוח ובקרה על פעילותה של ועד ת המכרזים וכדי שלא יהיה מקום לערער על החלטותיה, ע ל הוועדה להקפיד שהפרוטוקול ישקף את מלוא ההיבטים שהועלו ונבחנו בידי הוועדה, ובכללם את החלטות היועצת המשפטית.
התמורה בעד שירותי יחסי הציבור .
לפי מסמכי המכרז התבקשו המשרדים המתמודדים לתת שתי הצעות מחיר: האחת ל"אספקת כלל השירותים ללא העמדת נציג במשרדי הרשות", והשנייה ל"אספקת כלל השירותים לרבות העמדת נציג מטעם המציע במשרדי הרשות" (ההדגשות במקור).
לפי הודעת הזכייה שנשלחה למשרד הזוכה באפריל 2014 , במשא ומתן שניהלה אתו הרשות סוכם שעבור מתן השירותים ללא העמדת נציג במשרדיה ישולמו 13,000 ש"ח לחודש, ועבור מתן השירותים לרבות העמדת נציג במשרדיה ישולמו 20,000 ש"ח לחודש, והרשות בחרה באפשרות של העמדת נציג במשרדיה.
ביוני 2014 החלה הרשות לשלם למשרד הזוכה עבור שירותיו, שכללו העמדת נציגה של המשרד הזוכה במשרדיה.
בנובמבר 2014 פתח המשרד הזוכה שלוחה בירושלים בבניין הסמוך למשרדי הרשות, והנציגה מונתה לנהל אותה, ובעקבות זאת מתחילת 2015 לא נכח עוד נציג של המשרד הזוכה במשרדי הרשות.
למרות זאת, במועד סיום הביקורת המשיכה הרשות לשלם למשרד הזוכה בעבור שירותים הכוללים העמדת נציג במשרדיה.
משרד מבקר המדינה העיר להנהלת הרשות כי מאחר שההתקשרות עם המ שרד הזוכה איננה כוללת עוד העמדת נציג במשרדי הרשות , אזי עלותה צריכה לכאורה להיות קטנה מההתקשרות הראשונה בכ- 7,000 .
30 בג"ץ 3751/03 אילן נ' עיריית תל אביב-יפו, פד"י נט( 3 )817 ( 2004 ), סעיף19 לפסק דינו של השופט חשין.
הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו 1725 .
:שם הדוח הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו - ענייני מינהל ברשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הרשות מסרה בתשובתה כי החלופה הכוללת העמדת נציג במשרדיה משמעותה קבלת שירותי דוברות מורחבים מנציגה ייעודית הזמינה בכל עת ופעילותה משולבת אינהרנטית בפעילות הרשות.
לעומת זאת, לפי החלופה השנייה אין נציג קבוע שהרשות יכולה להפעילו ולזמנו בכל עת לישיבות, והיקף הפעילות הכולל של משרד שירותי הציבור מצומצם במידה ניכרת לעומת החלופה האחרת.
לאחר פתיחת השלוחה של המשרד בירושלים נותר היקף השירותים בעינו, ועל כן המשרד זכאי להמשך תוספת התשלום עבור העמדת נציג לצורכי הרשות לפי דרישתה.
גם מנכ"ל המשרד הזוכה הסביר בתשובתו כי ההבדל העיקרי בין החלופות אינו נוכחותו של נציג במשרדי הרשות, אלא הבדל בהיקף העבודה: לפי חלופה אחת יינתן ייעוץ אסטרטגי בלבד, ואילו לפי האחרת יינתנו גם שירותי דוברות, שהם אינטנסיביים הרבה יותר מעבודת הייעוץ.
הוא הוסיף שאכן נקבע במכרז כי לצורך עבודת הדוברות יוצב אחד מעובדיו במשרדי הרשות השנייה, אולם במקצוע הדוברות אין חשיבות לנוכחות פיזית, הואיל והעבודה מתבצעת בעיקר בטלפון.
לפיכך, לדבריו, לעובדה שיועצת התקשורת מטעמו עברה לבניין סמוך לרשות אין כל חשיבות.
הוא ביקש להדגיש כי הרשות היא לקוח מאתגר ואינטנסיבי מאוד, וכי שנת 2015 אופיינה במשברים תקשורתיים בלתי פוסקים ומשרדו השקיע במתן השירותים לרשות מאות שעות עבודה יותר ממה שהעריך כשניגש למ כרז.
לדבריו, כל עוד משרדו מבצע את מלוא עבודת הדוברות בעבור הרשות הוא זכאי לשכר מלא, ללא קשר לנוכחות הפיזית במשרדי הרשות.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת הרשות כי במסמכי המכרז נכתב ששתי החלופות יכללו "אספקת כלל השירותים", וההבחנה שהרשות עושה בדיעבד בין החלופות, ולפיה היקף הפעילות של משרד יחסי הציבור על פי אחת החלופות אמור להיות מצומצם במידה ניכרת, אינה עולה ממסמכי המכרז ומההסכם בין הצדדים.
זאת ועוד, על פי ההסכם עם המשרד הזוכה הרשות בחרה בחלופה הכוללת "העמדת נציג במשרדי הרשות", ואכן בחודשים הראשונים לאחר ההתקשרות נציגת המשרד הזוכה פעלה מתוך משרדי הרשות.
הרשות כתבה בתשובתה מינואר 2016 כי אינה מקבלת את האמירה בדבר הבחנה בדיעבד, וכי בחרה מראש את החלופה המתאימה לצרכיה והיא ממשיכה לקבל את השירותים לפי חלופה זו.
הרשות הוסיפה כי בעת עריכת המכרז לא התכוונה שתהיה בהכרח נוכחות פיזית קבועה של נציג במשרדיה, אלא שיינתנו לה שירותי דוברות בזמינות רבה ומידית.
לדעת משרד מבקר המדינה כאשר מדובר בשתי חלופות שההבדל ביניהן גדול, נדרש לציין במפורש בשלב ראשוני של תהליך המכרז אילו שירותים יינתנו על פי כל חלופה ויש להקפיד לפעול לפ י התנאים שנקבעו בחוזה.
על הרשות להקפיד מכאן ולהבא לפרסם מכרזים מפורטים ומדויקים שיכללו את מלוא המידע בנוגע לשירות הנדרש.
השפעת ההתקשרות על עבודתה של הדוברת .
חוק עבודת נשים, התשי"ד- 1954 , קובע שאסור לפגוע בתנאי עבודתה של עובדת בחופשת לידה.
האיסור נועד להקנות ליולדת הנעדרת מעבודתה בשל חופשת הלידה ביטחון מלא בכך 1726 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו - ענייני מינהל ברשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 שמקום עבודתה ותנאי עבודתה מובטחים לה כשתחזור מחופשת הלידה, גם אם מונה לה מחליף31.
דוברת הרשות נבחרה לתפקידה במכרז פומבי ומשמשת בו מיוני 2010 .
בינואר 2014 הוארך תוקף חוזה העבודה שלה עד סוף יולי 2017 .
הדוברת שהתה בחופשת לידה ממרץ עד ספטמבר 2014 .
כאמור, עוד בינואר 2014 פנתה הדוברת לוועדת המכרזים בבקשה לדון בבחירת משרד שיטפל בדוברות וביחסי הציבור של הרשות בתקופת חופשת הלידה, "וכן אופציה להמשך ליווי הרשות בנושאי יחסי ציבור ואסטרטגיה גם לאחר שובי מחופשת הלידה".
באפריל 2014 פרסמה הרשות הודעה לעיתונות על בחירתה במשרד הזוכה לניהול מערך הדוברות והייעוץ התקשורתי, שבה נכתב במפורש כי הבחירה נעשתה בשל צאתה של הדוברת לחופשת לידה, וכי עם שובה "תיבחן נחיצותו של המשך שיתוף הפעולה בתחום זה".
ואולם המנכ"ל דאז הסביר בתשובתו כי בחר לשכור את שירותי המשרד החיצוני לא רק בשל חופשת הלידה של הדוברת, אלא בעיקר משום שהיה צורך לנהל הליך תקשורתי אסטרטגי, ולדוברת לא היה הניסיון הנדרש להתמודדות עם משימה כה מורכבת.
יצוין כי הדוברת טענה בתשובתה מפברואר 2016 כי יש לה ניסיון עשיר בתחומי התקשורת והאסטרטגיה והוסיפה שבמהלך שנות עבודתה ברשות אף קיבלה מכתבי המלצה מגורמים בכירים ברשות והציגה מסמכים התומכים בכך.
הרשות כתבה בתשובתה מינואר 2016 כי כבר במסמכי הפנייה התחרותית שפורסמה לציבור צוין שמדובר בהתקשרות ל-12 חודשים, הארוכה מחופשת לידה, וצוינה האפשרות להאריך את תוקף ההתקשרות לתקופות נוספות.
יוצא אפוא כי כבר עם צאתה של הדוברת לחופשת לידה הכוונה הייתה להתקשר עם המשרד החיצוני לא רק לשם החלפתה בזמן החופשה, אלא גם לשם החלפתה ותגבורה בקביעות בחלק מתפקידיה.
למרות זאת המצג שהוצג לדוברת וכן בהודעה לעיתונות הוא ששירותי המשרד החיצוני בנוגע לניהול מערך הדוברות ברשות ישמשו את הרשות ב תקופת חופשת הלידה של הדוברת, וכי הארכת ההתקשרות עם המשרד הזוכה לטיפול ביחסי ציבור ובאסטרטגיה היא רק אופציה.
במקרים שבהם חלו שינויים והתפתחויות במקום העבודה עם חזרתה של העובדת מחופשת הלידה קבע בית המשפט כי "המעסיק חייב ליתן לעובדת הזדמנות אמתית וכנה להשתלב חזרה בעבודה.
לא למותר הוא להדגיש, כי כמו את יתר חובותיו בקשר ליחסי עבודה, כך גם את חובתו זו, עליו למלא בתום לב ובהגינות, וזאת לרבות במקום עבודה שחלו בו שינויים במהלך חופשת הלידה.
לא על העובדת שחזרה מחופשת לידה לשאת על גבה שינויים כאלה ואחרים, לרבות שינויים דרמטיים, ככל שחלו במקום העבודה.
הסתמכות המעסיק על שינויים מעין אלה כאסמכתא לאי שילובה של עובדת ששבה לעבודה מחופשת לידה לא תתקבל, ומשמעותה תהיה אי קיום הוראת החוק"32 .
31 ,רות בן ישראלשוויון הזדמנויות ואיסור הפליה בעבודה, כרך ב ( 1998 '), עמ 615-614 .
32 ע"ע 44309 -05-11 להב נ' מדינת ישראל ומשרד החוץ (פורסם במאגר ממוחשב, 22.
) הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו 1727 .
:שם הדוח הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו - ענייני מינהל ברשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בדיון מועצתהרשות באוגוסט 2014 שעסק, בין היתר, בשינוי הארגוני ברשות ובפרישת עובדים, העלה המנכ"ל דאז את המורכבות שעלולה להיווצר עם חזרתה של הדוברת מחופשת הלידה: לפני ההתקשרות עם המשרד הזוכה עסקה הדוברת בכ -75% מזמנה בדוברות וביחסי ציבור של הרשות והנהלתה, 20% - דוברות ויחסי ציבור של פעילות יו"ר המועצה וכ -5% לדברור המועצה.
המנכ"ל דאז ציין כי בעקבות ההתקשרות עם המשרד הזוכה "כיום ה -75% חוזרת חזרה ]הדוברת[ .
של ההנהלה ואני מכוסים לרשות, מחר בבוקר היא מגלה ששבעים וחמישה אחוז מהמשרה שלה איננה.
היא יכולה להגיע למסקנה, היקף המשרה שלי ירד, הוא לא מה שהיה פעם, הוא לא אותו דבר".
יצוין כי גם בישיבת המועצה ביולי 2014 בה נדון המבנה הארגוני החדש העלה המנכ"ל דאז את האפשרות כי בעתיד תבוטל משרת הדוברת והרשות תשתמש רק בשירותי המשרד החיצוני.
המנכ"ל דאז הסביר בתשובתו כי "הסיבה שהדוברת לא פוטרה כחלק מהתייעלות הרשות הייתה לאור היותה בהריון".
ואכן, הדוברת, אשר שבה לעבודתה באמצע ספטמבר 2014 , מסרה למשרד מבקר המדינה כי קרוב למועד חזרתה היא נפגשה עם המנכ"ל דאז, והוא מסר לה כי לאור ההתקשרות עם המשרד הזוכה "למעשה אין לו צורך בדוברת יותר", אולם נמנע מפיטוריה.
הנה כי כן, לפני מועצת הרשות והנהלתה עמדה הערכה ולפיה עם חזרתה של הדוברת מחופשת הלידה, כפל התפקידים בינה לבין המשרד הזוכה יפגע פגיעה של ממש בתחומי האחריות ובמעמדה של הדוברת.
אף על פי כן הם לא דנו ולא קיבלו כל החלטה בקשר לכפל התפקידים ולהשפעתו על הדוברת.
הרשות בתשובתה מינואר 2016 ,מסרה כי לא היה צורך לקבל החלטה בנוגע לדוברת שכן היה ברור לכל הנוגעים בדבר שתיתכן חפיפה בין תפקידה לתפקידי המשרד החיצוני ושייתכן שתפקידה יתייתר בעתיד.
לעומת זאת טענה הדוברת כי לא ברור מי הם כל הנוגעים בדבר, ולדעתה היא הנוגעת הראשית בדבר, והיא לא ידעה שתהיה חפיפה בין תפקידה לתפקיד המשרד החיצוני ושייתכן כי תפקידה יתייתר בעתיד.
לדברי הדוברת לאחר חזרתה הודיעו לה המנכ"ל דאז והמנכ"ל בפועל, באופן חד-צדדי, כי היא תבצע את דברור המועצה, והמשרד הזוכה יבצע את דברור הנהלת הרשות ואת יתר התפקידים שמילאה עד חופשת הלידה.
בסוף ינואר 2015 הודיעו לה יו"ר מועצת הרשות והמנכ"ל בפועל כי המשרד הזוכה יבצע את כל פעולת הדברור ללא הפרדה בין המועצה להנהלת הרשות.
המנכ"ל דאז כתב בתשובתו כי לאחר חזרת הדוברת מחופשת הלידה התברר לו שעבודת הדברור השוטפת כרוכה במלואה בעבודה האסטרטגית, ומאחר והרשות הייתה בעיצומו של הליך חקיקה הוא הודיע לדוברת כי בשלב זה המשרד החיצוני יבצע את כל פעילות הדברור ויחסי הציבור.
מהאמור עולה כי ההתקשרות עם המשרד הזוכה הובילה לשינויים בהגדרת תפקידיה של הדוברת ובהיקף סמכויותיה.
אמנם המנכ"ל דאז דיווח למועצה על השינויים האמורים, אולם באותו מועד העובדת עדיין שהתה בחופשת לידה, וראוי היה שהמועצה תבקש שגם עמדתה תובא בפניה.
שם הדוח: הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו - ענייני מינהל ברשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הדוברת מסרה למשרד מבקר המדינה כי מאז חזרה לעבודה בספטמבר 2014 נושלה מסמכויותיה לחלוטין, וכל בעלי התפקידים ברשות מתעלמים ממנה מהבחינה המקצועית; היא לא עודכנה בענייני העבודה והדוברות השוטפים, היא לא הוזמנה לפגישות עבודה, ולא הועברו לה הודעות לתקשורת ותגובות שהוציא המשרד הזוכה אלא בדיעבד.
לסיכום טענה הדוברת כי נותרה בתפקידה ללא תוכן וסמכויות ובלי שנתנה את הסכמתה לשינויים האמורים.
יצוין כי לא בוצע כל שינוי בהיקף משרתה או בשיעור שכרה מאז חזרה מחופשת הלידה.
הרשות בתשובתה טענה כי בתחילת 2015 הוצע לדוברת לעבוד בשיתוף פעולה עם המשרד הזוכה במכלול הנושאים וללא הפרדה בין דברור המועצה לדברור ההנהלה, אולם הדוברת סירבה להצעה וביקשה להכפיף את עבודת המשרד הזוכה לאחריותה, אך דבר זה לא התאפשר לאור ההסכם עם המשרד הזוכה.
לעומת זאת הדוברת כתבה בתשובתה כי "ההגיון מחייב, שגורם פרטי, חיצוני, אמור להיות כפוף לגורם המקצועי הבכיר ברשות- ולא להיפך.
כך, יועצים משפטים חיצוניים לעולם כפופים ליועץ המשפטי של הארגון.
גם חברות יח "צ, מטבע הדברים, צריכות להשתלב בעבודת הדוברות בכפיפות לדובר -ולא להיפך".
מכלל האמור לעיל עולה כי לכאורה, הרשות קיבלה החלטה חד-צדדית לשנות את תפקידיה של הדוברת באופן המעלה חשש לפגיעה בזכויותיה המוגנות.
נוכח האמור, עם חזרתה של הדוברת מחופשת לידה היה על ההנהלה ומועצת הרשות לפעול לשילובה בעבודה באופן שלא יפגע בזכויותיה ובהתאם לתכליתן של הוראות הדין.
הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, שהיא רשות ציבורית, חבה חובת נאמנות לציבור.
חובה זו מלווה אותה בכל פעולותיה, והיא נדרשת לקיים את המוטל עליה באופן מקצועי, הוגן ויעיל בהתאם לכללי המינהל התקין ובשים לב למעמדה כגוף מפקח.
יכולתו של ארגון לפעול ביעילות תלויה בכמה מרכיבים ובהם פיקוח ובקרה על תהליכים, ניצול נכון של המשאבים העומדים לרשותו, הצבת יעדים, קביעת סדר עדיפויות וביצוע המשימות לפיו.
כמו כן הרשות מחויבת לדווח על פ עולותיה, על פי עקרון השקיפות.
הממצאים בדוח זה מלמדים כי זה שנים מספר פועלת הרשות בצל חילופי מנכ"לים תכופים וחסר ממושך בבעלי תפקידים בכירים, לרבות מבקר פנימי, המהווה שומר סף, וכי הרשות אינה עושה די לאיוש התפקידים.
תפקודה של הרשות לקה בחסר בכמה תחומים יסודיים: פעולה בלא תקציב מאושר במשך שלוש שנים, אי-פרסום דוחות שנתיים במועד, היעדר תכניות עבודה מפורטות ואיחור ניכר באישור דוחות כספיים ופרוטוקולים של ישיבות מועצת הרשות.
חוק הרשות השנייה מחייב את נוכחות חברי המועצה בישיבותיה, ומשום כך יו"ר המועצה נדרשת לפעול להגברת נוכחות חברי המועצה בישיבות על מנת שימלאו את התפקיד שנבחרו לבצע, ואת חובת הנאמנות שלהם כלפי הציבור, וכדי להגשים את מטרת החוק בדבר שיקוף מגוון הדעות הרווחות בציבור במועצת הרשות, שכן החלטות שמתקבלות בדיונים שהנוכחות בהם דלה עלולות לשקף את דעת המי עוט ולא את דעת הרוב.
הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו 1729 .
:שם הדוח הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו - ענייני מינהל ברשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הממצאים שהובאו בדוח זה מחייבים פעולת תיקון ממשית.
שם הדוח: הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו - הפיקוח על תחנות הרדיו האזוריות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
בישראל פועלות כיום עשר תחנות רדיו של גופים ציבוריים המשדרות בהיקף שידור ארצי - שמונה תחנות רדיו של רשות השידור (קול ישראל) ושתי תחנות רדיו של צה"ל - ועוד 16 תחנות רדיו של גורמים פרטיים המשדרים שידורים מסחריים ציבוריים, שהרשות השנייה אחראית לפעילותן.
התחנות הפרטיות האמורות מוגדרות תחנות "אזוריות" : 12 תחנות משדרות לקהל המוגדר על פי אזור גאוגרפי; שלוש תחנות שידוריהן מיועדים למגזרים מסוימים (המגזר הדתי, המגזר החרדי והמגזר הערבי), ותחנה אחת, שהוקמה באזור יהודה ושומרון מכוח צו אלוף פיקוד מרכז, משדרת לאזור זה.
ההאזנה לשידורי הרדיו נעשית באורח מסורתי באמצעות מקלט רדיו ובו אנטנה הקולטת תדרים, אולם ניתן להאזין לשידורים גם במחשב, בטלוויזיה או בטלפון נייד ללא תלות באנטנה.
עיקר ההאזנה לרדיו בישראל נעשה בזמן נסיעה ברכב, בדרך לעבודה או בחזרה ממנה הביתה.
הפעלתה של תחנת רדיו המשדרת באמצעות גלי רדיו מחייבת קבלת רישיון, עקב מספרם המוגבל של התדרים המאפשרים פעילות זו.
משרד התקשורת אמון על הקצאת רישיונות לשימוש בתדרים בהתאם לייעוד שנקבע להם במטרה להבטיח שימוש מיטבי במשאב הציבורי.
משרד התקשורת אחראי גם לפיקוח על העמידה בתנאי הקצאת התדרים המשמשים להפצת שידורי תחנות הרדיו האזוריות, הכוללים את התדר, את הספק השידור ואת נתוני האנטנה.
הרשות השנייה מסדירה את פעילותן של תחנות הרדיו האזוריות ואת הפיקוח עליהן.
הרשות כוללת שני גופים: מועצת הרשות (להלן גם - המועצה), המונה 15 נציגי ציבור ממגוון תחומי תקשורת שממנה הממשלה לפי המלצת שר התקשורת.
המועצה המכהנת מונתה לתפקידה באוקטובר 2014; והנהלת הרשות, הממונה על ידי המועצה ובראשה מנכ"ל, האחראי לניהול השוטף של ענייני הרשות.
חוק הרשות השנייה מסדיר את מתן הזיכיונות והרישיונות להפעלתן של תחנות שידור ולקיומם של שידורים לציבור, בהתחשב בהיבטים מהותיים-תוכניים.
לפי חוק זה הרשות השנייה אחראית, בין היתר, לקיום שידורי הרדיו והטלוויזיה המיועדים לציבור ולפיקוח על תוכן השידורים.
בחוק מפורטות הוראות בנוגע לרדיו, ולפיהן הפעילות בתחום זה היא נתח מרכזי בתחומי אחריותה של הרשות3.
שידוריהן של תחנות הרדיו האזוריות הראשונות החלו בספטמבר1995 , והם מופעלים על חשבונם של בעלי הזיכיונות הפרטיים וממומנים מפרסומות מסחריות.
ככלל, תקופת הזיכיון של התחנות נמשכת ארבע שנים, והמועצה מוסמכת להאריכה שלוש פעמים לתקופה שלא תעלה על ארבע שנים בכל פעם.
הרשות גם אמונה על הפיקוח בכל הקשור לעמידה בתנאי המכרז בתקופת הזיכיון.
הפרה של תנאי המכרז או של הוראות החוק והכללים שמפרסמת המועצה להסדרת פעילות בעלי הזיכיון עלולה להוביל להטלת סנקציות כספיות ושוות כסף (כגון נטילת זמן שידור) וכן לאי-הארכת תקופת הזיכיון, צמצומו, הגבלתו ואף ביטולו.
הרשות מממנת את פעילותה באמצעות כספים שמשלמים לה בעלי הזיכיונות לשידורי טלוויזיה ורדיו, שהם דמי זיכיון שנתיים.
את הפצת שידורי הטלוויזיה והרדיו באמצעות תחנות שידור .
3 מאז ראשית שנות ה -2000 פועל משרד התקשורת, לסירוגין, להקמתה של רשות לאומית לתקשורת בישראל.
רשות התקשורת עתידה להיות גוף מקצועי מאסדר המאחד את הרשויות העוסקות בפיקוח על גופי התקשורת בישראל.
הכנסת ה -20 החלה לעסוק בהצעות לשינויים מבניים בשוק התקשורת, ובכלל זה גם חודשו ההליכים לקידום הקמתה של רשות התקשורת, אולם במועד סיום הביקורת, באוגוסט 2015 .
, טרם הוקמה רשות כזו הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו 1669 .
:שם הדוח הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו - הפיקוח על תחנות הרדיו האזוריות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 קרקעיות4 מממנת הרשות באמצעות דמי הפצה שמשלמים לה הגורמים שאת שידוריהם היא מפיצה.
הזיכיונות התקפים כיום להפעלת תחנות הרדיו האזוריות ניתנו לזוכים במכרזים פומביים שפרסמה הרשות בשנים 2002 , 2009 -2008 .
על פי חוק הרשות השנייה, כללים שקובעת המועצה וכתבי הזיכיון, בעלי הזיכיונות נדרשים לתת בשידוריהם ביטוי נאות לנושאים ייחודיים לתושבי אזור הזיכיון ולצורכיהם המיוחדים.
תקציב הרשות לשנת 2015 היה כ-29 מיליון ש"ח, מזה כחצי מיליון ש"ח לתחום רדיו (כ - 1.
7% ); ובכל אחת מהשנים 2014 -2013 - כ-38 מיליון ש"ח, מזה כ-400,000 ש"ח לתחום רדיו (כ-1%.
בחודשים מרץ -אוגוסט 2015 בדק משרד מבקר המדינה את פעילות האסדרה והפיקוח שמבצעת הרשות השנייה על תחנות הרדיו האזוריות ובכלל זה: גיבוש תכנית עבודה ואישורה, אישור לוח שידורים, אסדרת נושאים מתחום האתיקה בשידורים, טיפול הרשות בהפרות לכאורה של תנאי המכרז לקבלת הזיכיון או של הוראות החוק והכללים שמפרסמת המועצה להסדרת פעילות בעלי הזיכיון, שיתוף שידורים (סינדיקציה) ושידורי התרמה ברדיו.
נבדקו גם היבטים בפיקוח של משרד התקשורת על תחנות הרדיו האזוריות.
הביקורת נעשתה ברשות השנייה, ובדיקות השלמה נעשו במשרד התקשורת5.
פעילות האסדרה והפיקוח של הרשות השנייה בתחום הרדיו .
האסדרה נועדה לקבוע מדיניות וכללים המסדירים את הפעילות בתחום מסוים, את הפיקוח על קיומם של הכללים שנקבעו ואת אמצעי האכיפה שיינקטו כלפי מי שיפרו אותם.
האסדרה בתחום התקשורת נועדה בעיקר לקבוע מסגרת לקיומה של פעילות תקשורת תקינה וכן למנוע פעילות לא מורשית בתחום6 .
מועצת הרשות : על פי החוק תפקידי המועצה כוללים קביעת קווי הפעולה של הרשות, פיקוח על ביצוע השידורים בידי בעלי הזיכיונות וקביעת כללים בכל הנוגע לשידורים, לביצועם ולפיקוח עליהם ככל שנראה לה דרוש להגשמת מטרות החוק (להלן - כללי המועצה).
כמו כן מוסמכת המועצה על פי החוק להעניק זיכיונות לשידורי רדיו .
"+מערך שידור הטלוויזיה הדיגיטלי קרקעי הקרוי "עידן 5 הביקורת הקודמת שעשה משרד מבקר המדינה ברשות השנייה פורסמה ב דוח שנתי 61ב (2011 '), "היבטים בפעילותה של הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו", עמ530-479 .
6 יזהר טל ודינה עברי-עומר, הרגולציה של שירותי התקשורת ה אלקטרונית בישראל , מחקר מדיניות (התש"ע); יצחק זמיר, "פיקוח ציבורי על פעילות פרטית", משפט ועסקים ב, 57 (2005 ); מתוך בג"ץ8938/11 all for peace חברה לתועלת הציבור נ' שר התקשורת (פורסם במאגר ממוחשב, 24.
שם הדוח: הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו - הפיקוח על תחנות הרדיו האזוריות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אזוריים ורישיונות לשידורי רדיו בשיטה הספרתית (להלן גם- דיגיטלית), בהתאם לכללים שתקבע, בכפוף להוראות החוק ובכפוף לאישור שר התקשורת7 .
בשנים 2012 -2011 קבעה מועצת הרשות את מדיניותה בכמה נושאים בתחום הרדיו האזורי והסדירה אותם בכללים או בהוראות.
בין נושאים אלה: הרחבת היקף השמעת נשים בתחנת המיועדות למגזר החרדי והתרמות (ראו להלן).
המועצה עסקה גם בנושא פיצול שידורים: בשנים 2001 ,2005 ו-2012 שלוש מתחנות הרדיו האזוריות שהוקצה להן יותר מתדר אחד כדי לאפשר את קליטת שידוריהן בכל אזור הזיכיון, קיבלו מהמועצה אישור לשדר בחלק משעות היממה (בין 8 ל-12 )שעות תוכן שונה בכל תדר (להלן - שידורים מפוצלים).
באפריל 2014 הוגשה לבית המשפט העליון עתירה כנגד מועצת הרשות, משרד התקשורת וכמה תחנות רדיו אזוריות שניתן להן היתר לפיצול שידורים8 .
בעקבות העתירה ושימוע שקיימההרשות השנייה לתחנות הרדיו החליטה מועצת הרשות בינואר 2015 כי לא יינתנו עוד היתרים לשידורים מפוצלים9 .
המועצה קבעה תקופת מעבר של שנתיים שבה התחנות שקיבלו היתר לשידורים מפוצלים ימשיכו לשדר, והחליטה כי בתקופת המעבר תבחן הרשות את הדרכים המתאימות למתן מענה לצרכים של אוכלוסיות שונות בארץ בתחום הרדיו בדרך של פרסום מכרזים להקמת תחנות רדיו נוספות או באמצעות פנייה למחוקק.
בפסק דין מיוני 2015 נתן בג"ץ תוקף להחלטת מועצת הרשות השנייה.
ביולי2015 הונחה על שולחן הכנסת הצעת חוק פרטית של כמה חברי כנסת10 ולפיה ייקבע בחוק הרשות השנייה שמועצת הרשות מוסמכת, בהתאם לכללים שתקבע, להתיר שידורים מפוצלים לבעל זיכיון שהוקצה לו יותר מתדר אחד.
לגבי בעל זיכיון שהוקצה לו תדר אחד בלבד ומעוניין בפיצול שידורים, יוקצה לו תדר נוסף ויותרו לו שידורים מפוצלים בהתאם לאפשרות הקצאת התדרים שבאחריות משרד התקשורת.
בדצמבר 2015 אישרה ועדת הכלכלה של הכנסת את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.
לצד המועצה פועלת ועדת משנה שהיא הסמיכה לעסוק בענייני רדיו (להלן - ועדת הרדיו).
ועדת הרדיו מאשרת את לוחות השידורים העונתיים, דנה בסוגיות הנוגעות לשידורי הרדיו האזורי, לרבות מעקב ובקרה על עמידת זכייני הרדיו האזורי בהוראות הדין והזיכיון.
7 שידורי רדיו דיגיטליים יופצו באמצעות מערך הפצה דיגיטלי של בעל זיכיון שייבחר במכרז.
במועד סיום הביקורת באוגוסט 2015 טרם ניתן זיכיון כאמור, ולפיכך גם לא היה אפשר לקבל רישיון להפצת שידורי רדיו דיגיטליים; ראו חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות, התשע"ב-2012 , והפרק "עקרון האזוריות אל מול המעבר לשידורים דיגיטליים" להלן.
8 בג"ץ3040/14 רדיו תשעים בע"מ נ' הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו (פורסם במאגר ממוחשב, 11.
הדיון בעתירה זו אוחד עם הדיון בעתירות של תחנות רדיו אזוריות נוספות בג"ץ 1118/15 רדיו קול רגע-שידורי העמקים בע"מ נ' הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו; בג"ץ 2424/15 גלי הדרום א.
רדיו 2007 בע"מ נ' הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו; בג"ץ 2614/15 רדיו אף אם השפלה בע"מ (רדיו לב המדינה) בע"מ נ' הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו.
9 הקביעה שהרשות אינה מוסמכת לתת היתרים לשידורים מפוצלים התבססה על חוֹות דעת משפטיות של היועצת המשפטית לרשות ושל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה ועל חוות דעת מקצועית של מנכ"ל הרשות דאז.
הנימוקים לקביעה זו - הפגיעה בשוויון בין הזכיינים וחוסר ההתאמה בין מטרת הקצאת התדר הנוסף - שיפור קליטת השידורים הקיימים - ובין השימוש שנעשה בו - הוספת שידורים בעלי תוכן שונה.
10 /הצעת חוק פ20/1658 הצעת חוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו (תיקון- פיצול שידורים של בעל זיכיון לשידורי רדיו), התשע"ה-2015 .
הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו 1671 .
:שם הדוח הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו - הפיקוח על תחנות הרדיו האזוריות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2.
: הנהלת הרשות הנהלת הרשות ובראשה המנכ"ל אחראים לניהול השוטף של ענייני הרשות, ובכלל זה ריכוז לוח השידורים של כל בעלי הזיכיונות והגשתו למועצה לאישור בצירוף המלצות; פיקוח על בעלי הזיכיונות כדי לוו דא שהם מקיימים את השידורים לפי החוק ותנאי הזיכיון; הכנת הצעת תקציב לפעולות הרשות והגשתה למועצה לאישור והגשת דוח שנתי על פעולות הרשות ופעולות בעלי הזיכיון וכל דוח שתדרוש המועצה.
תחום רדיו ברשות (להלן - תחום רדיו) אחראי לפיקוח בפועל על תחנות הרדיו האזוריות.
במועד סיום הביקורת הועסקו בתחום רדיו עובדת במשרה מלאה בתפקיד "מתאמת ומפקחת תחנות רדיו" ושתי עובדות במשרה חלקית (70% ו-80% משרה) בתפקיד "מפקחות תחנות רדיו", עורכת לשונית במשרה חלקית (כ -30% משרה), המבצעת האזנות לצורך פיקוח לשוני על שידורי הטלוויזיה והרדיו, וסטודנט בתפקיד "מפקח שידורי רדיו בשפה הערבית" במשרה חלקית (%20)11.
מועצת הרשות והנהלת הרשות עוסקות באותם תחומים ברשות אך ממלאות שתי מערכות תפקידים שונות.
המועצה מתווה את המדיניות לגבי כיווני הפעולה ברשות ומעצבת את דגשיה, ואילו ההנהלה אמורה לסייע לה במגוון הנושאים שעליה לטפל בהם ולתרגם את החלטות המועצה למתווה של ביצוע.
על פי החוק מנכ"ל הרשות יפעל לפי החלטות המועצה והנחיותיה.
משרד מבקר המדינה בדק את קשרי הגומלין והעבודה של המועצה ושל הנהלת הרשות בנושאים הקשורים לליבת העבודה בתחום הרדיו האזורי והעלה את הממצאים האלה: .
הפיקוח על תחנות הרדיו האזוריות .
לפי הספרות המקצועית12 :בפיקוח העוסק בתוכן שידורים קיימים שני מודלים עיקריים הראשון - "המודל האקטיבי" - פיקוח יזום שבו יש מעקב שוטף באמצעות האזנה לתכנים המשודרים.
השני - "המודל המגיב" - פעולות הפיקוח נעשות בעיקר על סמך תלונות הציבור.
לפי דברי הרשות, בפועל תחום רדיו משלב בין פיקוח על סמך תלונות הציבור13 ובין פיקוח יזום והאזנה מדגמית לשידורים בנושאים נבחרים הנקבעים בתכנית העבודה.
נמצא כי עוד בתכנית העבודה של הרשות לשנת 2011 נקבע שיש לקיים דיון עקרוני במודל הפיקוח ו במדיניות האסדרה בתחום הרדיו האזורי, אולם לא נמצא שננקטו פעולות בנושא, והוא לא נכלל בתכניות העבודה הבאות של הרשות.
מועצת הרשות לא יזמה דיון עקרוני במודל הפיקוח הרצוי בתחום הרדיו האזורי, והנהלת הרשות ותחום רדיו לא הביאו לפני המועצה הצעה לתכנית פיקוח כאמור.
נושא זה נדון בדוחות של מבקר הפנים ברשות אולם המלצותיו לא בוצעו, כמפורט להלן: .
11 בתקן הוקצו משרה אחת לראש האגף ו-2.
משרות למפקחי שידורים 12 ראו בעניין זה שלומי דסקל, תהילה אלטשולר -שוורץ, תחנת הרדיו א-שמס בתפר שבין רגולציה, פוליטיקה וכלכלה, (תשע"ו), 241-240 ,245 .
13 הבירור שלהתלונות המתקבלות בתחום רדיו כולל האזנה לשידור שבו עוסקת התלונה, קבלת תגובתה של התחנה על התלונה, ניתוח המקרה ובחינת עמידתו של בעל הזיכיון בהוראות המחייבות.
אם לדעת תחום רדיו הייתה הפרה, הוא פותח ב"הליך הפרה".
שם הדוח: הרשות השנייה לטלויזיה ולרדיו - הפיקוח על תחנות הרדיו האזוריות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 1.
ביוני2011 הגיש מבקר הפנים דוח ביקורת בנושא הפיקוח על עמידתם של זכייני הרדיו בהתחייבותם לפעול לקידום השפה העברית.
בסיכומו של הדוח הומלץ למועצת הרשות לקיים דיון ברמת הפיקוח על זכייני הרדיו בכלל ובעניין השפה העברית בפרט ולגבש מדיניות אכיפה בנושא.
כמו כן הומלץ לבחון אם נדרשת לתחום רדיו תוספת כוח אדם לביצוע הפיקוח.
בדיון בנובמבר 2011 אישרה ועדת הביקורת של המועצה את המלצות המבקר ואת הצעדים שנקטה ההנהלה לתיקון הליקויים בתחום קידום השפה העברית.
כמו כן המליצה הוועדה לקיים דיון עקרוני בנושא הפיקוח על בעלי הזיכיון ברדיו.
לא נמצא כי התקיימה בחינה ממשית של תפיסת הפיקוח על תחנות הרדיו האזוריות, וכי נעשה שינוי בהיערכות של הרשות לביצוע הפיקוח.
בדוח ביקורת פנים בנושא שידורי ההתרמה בתחנות הרדיו האזוריות מיולי 2013 ציין מבקר הפנים כי הפיקוח של תחום רדיו על שידורי ההתרמה נעשה שלא באופן יזום ושלא על פי תפיסת פיקוח המבוססת על עבודת מטה.
מנכ"ל הרשות דאז ציין בתגובתו על דוח הביקורת כי הוא מקבל את ההערה בדבר היעדר תפיסת פיקוח וידאג כי "יתבצע פיקוח הדוק יותר הכולל האזנות רנדומליות לתחנות המשדרות משדרי התרמה ותשדירי התרמה".
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא נדון הדוח בוועדה או במועצת הרשות כנדרש בחוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב- 1992 , ולפיכך לא אושרו המלצותיו (ראו להלן בפרק בנושא "שידורי התרמה ברדיו").