HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יצוין, כי תופעה זו גורמת לנזקים חוזרים ונשנים לצנרת המים ולאי-הספקת מים סדירה לתושבי איו"ש.
בעניין גנבות המים באיו"ש יש לציין את חוות דעתו של אל"ם גיא חזות, מפקד חטיבת יהודה (חברון) לשעבר, שצורפה לתביעה שהוגשה ב - 30.
11 , נגד חשוד בגניבת מים, בבית המשפט הצבאי יהודה 26 .
בחוות דעתו צוין, בין היתר, כי "החיבורים הלא חוקיים.
המהווים הלכה למעשה גניבת מים, מתבצעים מתוך .
אנו רואים בפגיעה בתשתיות המים פגיעה ]מקורות[ הקווים הראשים של החברה מהותית בתחושת הביטחון לתושבים".
להלן שני תצלומים אשר ממחישים כיצד נעשית גנבת מים באיו"ש: .
), התביעה הצבאית נגד מואפאן מחמוד שוקרי גאבר (טרם פורסם אזור יהודה והשומרון 149 .
הכנה לגנבת מים בקו "מקורות" המספק מים ליישובים פני חבר ובית חגי ניתן להבחין בסימנים של גנבות קודמות (שנותקו באמצעות צוותי הניתוק שמפעיל קמ"ט מים).
חשיפת קו מים של "מקורות" כהכנה לגנבת מים בסמוך לעמדת תצפית של צה"ל.
מהמסמכים במנהא"ז עלה, כי נוסף על התופעה של גנבות מים קיימת באיו"ש גם תופעה של קידוחי מים בלתי חוקיים.
על פי הערכות יחידת הפיקוח, שאיבת המים מקידוחים בלתי חוקיים אלו בכל רחבי איו"ש מסתכמת ב -15 עד25 מיליון קוב לשנה27 (בעניין זה ראו להלן).
יצוין, כי לקידוחי מים בלתי חוקיים אלה עלולות להיות השפעות חמורות על הכמות ועל האיכות של מי התהום שבאקוויפר ההר המשמשים את האוכלוסייה באיו"ש ובישראל.
להלן פירוט הממצאים שעלו בביקורת בעניין גנבות מים וקידוחי מים בלתי חוקיים באיו"ש: 1 .
היעדר גורם מרכז ומנחה: כאמור, באכיפת החוק בנוגע לדיני המים באיו"ש לוקחים חלק מספר גופים אזרחיים וצבאיים והמשטרה.
בביקורת עלה, כי אף שמספר רב של גורמים עוסקים בעניין גנבות מים וקידוחי מים בלתי חוקיים באיו"ש, לא נקבע גורם המתאם ומרכז את הפעילות של כל הגופים העוסקים בנושא זה בתחומי איו"ש והמנחה את פעילותם.
פעילות זו אמורה להתבסס על הדין החל באזור ועל תכנית עבודה ונוהלי עבודה מוסכמים ומשותפים, המגדירים, בין היתר, את תפקידו של כל גוף ואת הדרכים לתיאום ולשיתוף פעולה בין כל הגופים העוסקים בכך.
להלן הפירוט: בחוות דעת מנובמבר 2006 של היועץ המשפטי באיו"ש בנושא הסמכויות של קמ"ט מים צוין, כי "סמכויות המים על פי כלל דיני המים באזור, לרבות החקיקה העות'מאנית, המנדטורית, הירדנית ותחיקת הביטחון, רוכזו כולם בידי קמ"ט מים".
עוד נקבע בחוות הדעת, כי "יש לראות את קמ"ט מים כגורם מנחה, ואת פקחי יחידת הפיקוח כגורמי הביצוע, הסרים להנחיות קמ"ט מים".
בביקורת עלה, כי בפועל קמ"ט מים אינו משמש כגורם המנחה את יחידת הפיקוח בתחום אכיפת החוק בעניין דיני המים באזור, בהתאם לחוות דעתו של היועץ המשפטי באיו"ש וכי אין גורם אחר המנחה את פעילותה.
ביוני 2012 מסר קמ"ט מים לצוות הביקורת, כי הגדרת תפקידו כ"מתאם מים באיו"ש"28 מונעת ממנו את מילוי חובותיו באכיפת החוק כפי שהוגדרו, כאמור, בחוות הדעת של היועץ המשפטי של איו"ש, וכי "כדי למלא את תפקידו בצורה מלאה כקמ"ט מים, בעיקר בתחום האכיפה, כפי שעולה עם הגדרתו כממונה על דיני המים, חסר לו לשם כך, מעבר לשינוי הפורמאלי בפרסום נציבות המדינה בנוגע להגדרת תפקידו, גם אישור וגיבוי מצד רמ"א כדי שיוכל לרכז את הטיפול בנושא".
לטענתו, "למעט ניתוק של אינו מטפל בנושא אכיפת החוק בנוגע לע]הוא[ ]ניתוק מצנרת[ גנבות מיםברות על דיני המים באיו"ש, ואין לו מידע על פעילות יחידת הפיקוח בנושא זה".
יש לציין, כי כבר בספטמבר 2008 מסר קמ"ט מים לראש המנהא"ז דאז, תת -אלוף יואב (פולי) מרדכי, כי מחולקת ]לאכיפת החוק בנוגע למים [ "כיום, האחריות בשרירות בין מספר גורמים המתנערים לעתים מאחריות ברגעי משבר.
ובאין גורם מרכזי שירכז את התחום, הנושא הולך ומחריף ולמעשה 'נופל בין הכיסאות'" (ההדגשה במקור).
נושא ריכוז פעולות האכיפה בתחום דיני המים באיו"ש עלה גם בדיון שקיים ראש המנהא"ז בנובמבר 2011 .
באותו דיון העלה נציג מרשות המים את הצורך במינוי "פורום בדרג ביניים שיהווה צוות שיגדיר בפירוט את סדרי העדיפות לביצוע .
27 "ההערכה של צפא היא 13 .
מיליון קוב מים לשנה 28 במסמכי המנהא"ז מוגדר התפקיד של קמ"ט מים - "מתאם מים באיו"ש".
בתיאור העיסוק לא נקבע שהוא אחראי לאכיפת החוק בתחום גנבות מים וקידוחים בלתי חוקיים.
אזור יהודה והשומרון 151 .
האכיפה- כולל הכנת כל הנדרש לדרג המבצע בהיבט המודיעין, ההידרולוגיה וההיבט המשפטי.
כמו כן יבצע מעקב אחרי הביצועים ויהווה גורם לחץ קבוע על המערכת".
יצוין, כי באותו דיון החליט ראש המנהא"ז לפעול לפר סום נוהל אכיפה בתחום המים, אך עד מועד סיום הביקורת, יולי 2012 , טרם פרסם המנהא"ז את נוהל האכיפה האמור.
בנובמבר 2012 מסרה רשות המים למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, כי "אכן המצב כיום מחייב מינוי פונקציה בכירה במנהא"ז בתואר קמ"ט מים וכ'גורם מנחה'".
עוד מסרה רשות המים, כי "יישומן של הוראות הרגולציה השונות על איו"ש, לרבות על האוכלוסייה הישראלית, נתקל בקשיים בשל העדר סמכות משפטית ברורה.
העדר בהירות באשר למצב המשפטי החל מבחינת 'דיני המים' על איו"ש, והעדרו של גורם מנחה, המהווה סמכות מחייבת בהיבט המשפטי והמקצועית, מביא לעמימות, מקשה ביותר על עבודת רשות המים והאפקטיביות של הרגולציה והאכיפה שלה ויוצר התדיינויות משפטיות רבות".
בביקורת עלה, כי בהיעדר הנחיה של קמ"ט מים ובהיעדר גורם מרכז אחר לנושא "סמכויות מים", הגורמים העוסקים בתחום אכיפת דיני המים באיו"ש פועלים, בדרך כלל, עצמאית וללא תיאום ביניהם.
לדוגמה: יחידת הפיקוח פועלת לאכיפת החוק בעניין קידוחי מים בלתי חוקיים על סמך סיורים של עובדיה בשטח ולא על סמך תכנית עבודה שגיבש קמ"ט מים, או על סמך דיווחים של צוותי צפ"א.
נוסף על כך, כפי שעלה, פעילות יחידת הפיקוח אינה מתואמת עם צוותי צפ"א אלא מועברת לידיעתם לאחר ביצועה.
בנובמבר 2012 מסרה רשות המים למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, כי "לצערנו ועל אף ניסיונות חוזרים ונשנים של רשות המים לשנות מצב פועלת ללא התיאום המתבקש עם הצפ"א,]במנהא"ז[ זה, יחידת הפיקוח המרכזית ולעיתים קרובות (כמו השבוע בהריסת 6 לא באזור[ )בארות בלתי חוקיותC ללא] , כל זאת]ראש ענף ארגונים בינלאומיים במנהא"ז[ ידיעת קמ"ט מים או רע"ן ארב"ל בניגוד להנחיית המתפ"ש".
בנובמבר 2012 ,מסר המתפ"ש למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת כי העבודה בתחום הפיק וח על המים מתבצעת על בסיס סדרי עדיפויות של הגורמים האחראים במנהא"ז, באמצעות יחידת הפיקוח וללא הנחיה מקצועית מקמ"ט מים.
עוד מסר המתפ"ש בתשובתו, כי "בהתאם לחוו"ד היועמ"ש, תעשה לנציבות שירות המדינה להסדרת נושא ]המנהא"ז[ פניה נוספת ע"י הארגון התקינה (שינוי הגדרת התפקיד לקמ"ט מים) והסדרת התפקיד של יחידת קמ"ט מים, במקביל, יוסדר נוהל פנימי למעורבות מתאם מים בתהליכי האכיפה הקיימים".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח חוות הדעת של יועמ"ש איו"ש, ולפיה כל סמכויות המים על פי דיני המים באיו"ש "רוכזו כולם בידי קמ"ט מים", על ראש המנהא"ז לבחון את הצעדים הנדרשים כדי שקמ"ט מים יוכל לרכז את הפעילות הכוללת בתחום זה באיו"ש, ולהנחות את כל הגופים העוסקים בנושא המים בהתאם לדין החל באזור.
על קמ"ט מים לגבש תכנית עבודה ונוהלי עבודה, שיבטיחו תיאום מיטבי ושיתוף פעולה הדוק בין כל הגורמים המעורבים.
שיתוף פעולה לקוי: יכולת האכיפה של הגורמים העוסקים באכיפת דיני המים באיו"ש תלויה, בין היתר, בשיתוף פעולה בין כל הגופים המקצועיים בנושא המים, הכולל, בין היתר, שיתוף במידע העדכני ובהנחיות המקצועיות הנמצאים בידי הגופים הרלוונטיים בעניין גנבות מים וקידוחי מים בלתי חוקיים.
בביקורת עלה, כי הנתונים אודות קידוחי מים בלתי חוקיים הנמצאים אצל רשות המים אינם זהים לאלה הנמצאים ביחידת הפיקוח וכי הנחיות מקצועיות של רשות המים אינן מבוצעות.
להלן דוגמאות: א) באוקטובר 2011 קיבלה יחידת הפיקוח דוח של המינהלת הנקרא "ר שימת הקידוחים הפלסטיניים הבלתי חוקיים וסדר עדיפות לאכיפה".
ביוני 2012 מסר מנהל יחידת הפיקוח לצוות הביקורת, כי הדוח האמור כלל, בין היתר, גם פירוט קידוחי מים בלתי חוקיים בין השנים 2000 -2003 , וכי דבר קיומם של קידוחים אלה כלל לא היה ידוע ליחידת הפיקוח עד למועד קבלת הדוח.
מנהל יחידת הפיקוח הוסיף, כי הדוח לא כלל מידע על קידוחי מים בלתי חוקיים, בין היתר, בבקעת הירדן (נחל תרצה), שאותם איתרה יחידת הפיקוח ואשר לא היו ידועים לצוותי צפ"א.
יצוין, כי דוח זה כלל גם מידע המתייחס לקידוחי מים בלתי חוקיים שהרשות הפלסטינית נתנה את הסכמתה להריסתם כבר בדצמבר 2007 , אך כיוון שליחידת הפיקוח לא היה ידוע על כך, היא נמנעה לבצע נגדם פעולות אכיפה.
ב) רשות המים קבעה כללים מקצועיים לדרך שבה יש להרוס ולאטום קידוחי מים בלתי חוקיים29 .
ממסמכי רשות המים עולה, כי השבתת קידוחי מים בלתי חוקיים ללא הקפדה על כללים אלה עלולה לגרום לזיהום מי התהום.
בעניין זה מסר ביוני 2012 ,מנהל יחידת הפיקוח לצוות הביקורת, כי יחידת הפיקוח לא קיבלה כל הסבר כי השבתה של קידוח פיראטי והשארתו במצב של קידוח פתוח, עקב אי -ביצוע הריסה וסתימה, מהווה סכנה לזיהום מי התהום.
בביקורת עלה, כי ביוני 2012 פעלה יחידת הפיקוח של המנהא"ז נגד שישה קידוחי מים בלתי חוקיים באיו"ש.
הפעילות כללה בעיקר החרמה של משאבות מים, אך יחידת הפיקוח לא הרסה ולא אטמה קידוחים אלו, כמתחייב מהכללים המקצועיים של רשות המים.
בעקבות פעילות זו הדגיש מנהל צפ"א לראש המינהלה בפנייה בכתב את הצורך בהריסתם של הקידוחים הפיראטים לפי ההנחיות של השירות ההידרולוגי30 ואת הצורך בהסדרה "ללא דיחוי ובהקדם" של שיתוף פעולה בין יחידת הפיקוח ובין צוותי צפ"א.
בנובמבר 2012 מסרה רשות המים למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, כי "רשות המ ים/צפ"א הפיצו פעמים אחדות לקמ"ט מים וליחידת הפיקוח את רשימת הקידוחים הבלתי חוקיים.
במכתב נוסף העברנו ]במנהא"ז[ המרכזית גם את רשימת העדיפויות בביצוע אכיפה (ע"פ שיקולים הידרולוגיים) וכן את הדרישות בכתב באשר לאופן אטימת הקידוחים".
בתגובה נמסר עוד, כי יחידת הפיקוח " מודעת היטב לכך שהיא אינה מבצעת את הריסת הבארות ע"פ הדרישות המקצועיות .
הדבר הובהר לראשיה פעמים רבות.
כמו כן ערכנו ליחידת הפיקוח ולצפ"א יום השתלמות משותף בשרות ההידרולוגי" (ההדגשות במקור).
29 הכללים של רשות המים תקפים אמנם בשטחי מדינת ישראל בלבד, אך ניתן לראות בהם הוראות מקצועיות מנחות גם באיו"ש, לדרך שבה יש לאטום קידוחים בלתי חוקיים.
30 השירות פועל במסגרת רשות המים, ועוסק, בין היתר, בניטור סדיר של מקורות המים הטבעיים במדינה, ובבדיקת קידוחי מים בהיבטים של כמות ואיכות מי התהום.
אזור יהודה והשומרון 153 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי כדי שאכיפת החוק בעניין דיני המים תהיה יעילה ומועילה, קיימת חשיבות רבה בשיתוף פעולה מיטבי בין כל הגורמים המקצועיים העוסקים בנושא המים באיו"ש.
שיתוף הפעולה חייב שיבוא לידי ביטוי, בין היתר, בהעברת מידע והנחיות מקצועיות בצורה קבועה וסדורה, יצירת בסיס נתונים אחיד ורחב, ופעילות המושתתת על כללים מקצועיים.
הכשרת יחידות צה"ל: כאמור, באימון של כוחות צה"ל לקראת תע"ם באיו"ש אין תכנית הכשרה סדורה ומלאה של הכוחות למילוי משימת האוגדה בנושא שמירת החוק והסדר באיו"ש.
בעניין הכשרת כוחות צה"ל לאכיפת חוקי המים באיו"ש מסר ביוני 2012 קב"ט "מקורות" לצוות הביקורת, כי "לא מבוצעת הדרכה מספקת לכוחות צה"ל בדגש על כוחות מילואים לפני כניסתם לתעסוקה מבצעית בשטח.
כוחות אלו יכולים לסייע בתפיסת גנבי מים ובדיווח וקריאה לצוותי הניתוק.
בגזרת חטיבת [ הדבר עלה בדיונים מול צה"ל אך להוציא פעולות של מח"ט יהודה יהודה נערכו מספר פעולות נגד גנבות מים בשנים 2010 -2011 .
"קרה בנובמבר 2012 מסרה רשות המים למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, כי "הדרכת חיילי המילואים הינו נושא מתמשך לאור התחלופה הגבוהה והוא נעשה גם על ידי צוות צפ"א.
לפני יציאה למשימה מתבצע תדרוך לכוחות גם על ידי צפ"א".
לדעת משרד מבקר המדינה, על פקמ"ז למצוא מענה ראוי לבעיה זו בהכשרת הכוחות, בכדי לסייע לגורמים המקצועיים הרלוונטיים בצמצום התופעה.
שהיית פלסטינים שלא כדין בתחום היישובים הישראליים באיו"ש .
ביוני 2002 חתם מפקד כוחות צה"ל באיו"ש על ההכרזה בד בר סגירת שטח (יישובים ישראליים) (יהודה והשומרון), התשס"ב - 2002 הקובעת, כי תחום היישובים הישראליים באיו"ש, לרבות אזורי תעשייה בניהול ישראלי, הם שטח צבאי סגור, וכי "לא ייכנס אדם לשטח הסגור ולא ישהה בו, אלא בהיתר מאת מפקד צבאי או מי מטעמו ובהתאם לתנאי ההיתר כאמור".
עוד נקבע בהכרזה, כי ההוראות אינן חלות על ישראלים.
08 נציג היועץ המשפטי באיו"ש למחלקת הבג"צים בפרקליטות המדינה31 , כי "נוכח המצב הביטחוני השורר כניסה לא מבוקרת של פלסטינים ליישובים הישראליים מהווה סיכון ]באיו"ש[ באזור ביטחוני לישראלים השוהים שם".
על פי הוראות צו בדבר העסקת עובדים במקומות מסוימים (יהודה והשומרון) (מס' 967), התשמ''ב- 1982 (להלן- צו בדבר העסקת עובדים), נדרש המעסיק .
31 בעניין עתירתו של פלסטיני לבג"ץ שבהביקש להתיר את כניסתו ליישובים הישראליים.
בג"ץ 9828/07, ג'ברין נ' מפקד כוחות הצבא בגדה המערבית, לא פורסם.
הישראלי של העובד הפלסטיני לקבל היתר תעסוקה על שם העובד הפלסטיני מלשכת התעסוקה במנהא"ז (להלן - היתר תעסוקה).
היתר זה משמש גם כהיתר ביטחוני הנדרש לצורך כניסתו של העובד הפלסטיני ליישובים הישראליים והוא מונפק לעובד הפלסטיני לאחר קבלת התייחסותם של שירות הביטחון הכללי (שב"כ) והמשטרה על כך שאין מניעה ביטחונית ומשטרתית לכניסתו לתחום יישוב ישראלי.
בספטמבר 2007 כתב נצי ג היועץ המשפטי לאיו"ש חוות דעת למח"ט אפרים בנושא "אמצעי אכיפה כלפי אזורי תעשייה ישראליים".
בחוות הדעת צוין, כי פלסטיני שנתפס כשהוא שוהה באזור תעשייה שבניהול ישראלי (או בתחום ההתיישבות הישראלית באיו"ש) כשאין ברשותו היתר מתאים, עובר עברה פלילית לפי הדין החל באיו"ש, ולכן כוחות צה"ל יכולים "לעכבו ולהעבירו לטיפול משטרת ישראל במטרה לפתוח נגדו בחקירה פלילית ולהגיש נגדו כתב אישום בבית משפט צבאי" ( ההדגשה במקור ).
בחוות הדעת המליץ נציג היועץ המשפטי לאיו"ש, כי במקרים שבהם עלה חשד, כי ישראלי העסיק עובדים פלסטינים ללא היתר כדין, יגישו כוחות צה"ל תלונה במשטרה נגד המעסיק הישראלי כדי לפתוח נגדו בחקירה פלילית בחשד לביצוע עברות פליליות על פי הדין החל באיו"ש.
בעניין זה מסרה באוקטובר 2012 המשטרה למשרד מבקר המדינה, כי "גובש הליך עבודה מול שוהים בלתי חוקי[ התובע הצבאי בנושא שב"חים.
בכל פניה למשטרה בנושא ]ים מבוצעת פעילות משטרתית".
כוחות צה"ל הפועלים באיו"ש נדרשים לעתים להשתתף במבצעים לאיתור עובדים פלסטינים המועסקים בניגוד לחוק בתחום היישובים הישראליים באיו"ש (להלן - מבצעי אכיפה).
ממסמכים של חלק ממבצעי האכיפה, שביצעו בשנים 2008 -2011 :כוחות צה"ל באיו"ש, עלו הממצאים הבאים 1 .
במבצעי האכיפה נתפסו מאות עובדים פלסטינים המועסקים על ידי ישראלים ללא היתר כדין בתחומי היישובים הישראליים32 .
פעילותם של חיילי צה"ל התבטאה בהרחקת הפלסטינים שנתפסו אל מחוץ לתחום היישוב הישראלי, באזהרת המעביד הישראלי כי הוא עובר על החוק ולעתים אף בסגירת בית העסק שלו לתקופה קצובה.
צה"ל לא הגיש תלונות במשטרה נגד המעסיקים הישראליים; זאת בניגוד להמלצות של נציג היועץ המשפטי לאיו"ש, כאמור.
בחלק ממבצעי האכיפה של צה"ל לא רשמו הכוחות המבצעים פרטים של העובדים הפלסטינים שנתפ סו בחשד לעברה של שהייה בלתי חוקית בתחום היישובים הישראליים ואת פרטיהם של מעסיקיהם הישראליים.
קמ"ט תעסוקה אחראי לפיקוח ולאכיפה של הוראות הצו בדבר העסקת עובדים מתוקף מינויו כממונה לעניין צו זה.
מסיבה זו המידע בדבר פלסטינים הנתפסים בתחום היישובים הישראלי ים באיו"ש ללא היתר שהייה חוקי והמידע בדבר מעסיקיהם הישראליים חיוני לעבודתו.
מאחר שכאמור צה"ל אינו עורך רישומים של פרטי העובדים הפלסטינים ומעסיקיהם הישראליים הנתפסים במבצעי האכיפה, אין ביכולתו של קמ"ט תעסוקה לפעול נגד אותם מעסיקים, כגון: להגיש .
32 להלן דוגמאות: ביולי 2008 תפסה חטיבת אפרים118 עובדים פלסטינים שהועסקו על ידי ישראלים באזור התעשייה קרני שומרון בלי שהיה היתר חוקי להעסקתם או שתוקף ההיתר שלהם פג, ו -124 .
עובדים פלסטינים נתפסו באזור התעשייה עמנואל בינואר 2011 תפסה חטיבת אפרים21 עובדים פלסטינים ללא היתר באזור התעשייה עלי זהב.
אזור יהודה והשומרון 155 .
תלונה נגדם במשטרה בגין הפרת הוראות הצו בדבר העסקת עובדים, לבטל את ההיתרים שהנפיק לאותם מעסיקים המתירים להם להעסיק עובדים פלסטינים או לא להאריכם.
מבקר המדינה כבר התייחס לעניין אכיפת החוק בנושא שהיית פלסטינים ללא היתר בתחום היישובים באיו"ש בדוח משנת 200533, שבו צוין, כי ב יישובים ישראליים ובאזורי תעשייה באיו"ש הועסקו עובדים פלסטינים רבים ללא היתרי תעסוקה, דבר המחייב תיקון.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח הסיכון הביטחוני הנובע מהעסקת עובדים פלסטינים ללא היתר תעסוקה כדין, הכרחי שהמנהא"ז, צה"ל והמשטרה ינקטו את כל הצעדים הנדרשים למיגור תופעה זו.
בנובמבר 2012 ,מסר המתפ"ש למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת מחוז [ כי "המנהא"ז יפעל אל מול כוחות הבט"ש, פקמ"ז, אוגדת איו"ש, מג"ב ומש"י במטרה לקיים כנסים לצורך הסברה ותדרוך אודות הסכנות ]ש"י של המשטרה הטמונות באי אכיפת סוגיה זו, לרבות התייחסות לצעדים הנדרשים מצידם של הכוחות כדי לאפשר נקיטת סנקציות ובהם רישום מסודר של כל השוהים הבלתי הגנה [ חוקיים שנתפסים בעת פעילות האכיפה.
המנהא"ז בשיתוף קציני ההגמ"ר רכזי ביטחון שוטף [ של אוגדת איו"ש או פקמ"ז יקיימו כנס רבש"צים ]מרחבית צבאיים34, שבו יח] .
"ודדו נהלי תעסוקה בהתיישבות וכיו"ב .
מהמסמכים במחוז ש"י של המשטרה ומפרוטוקול ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת מ - 8.
10 , שדנה בנושא תאונות דרכים ואכיפת חוקי התנועה באיו"ש עולה, כי מרבית תשתיות התחבורה באיו"ש אינן בטיחותיות, וכי תרבות הנהיגה ב כבישי איו"ש מאופיינת בחוסר זהירות ובאי-ציות לחוקי התנועה35 .
קמ"ט תחבורה ציין בעניין זה בפגישה עם צוות הביקורת בפברואר 2012 , כי תאונות דרכים שבהן מעורבים נהגים פלסטינים ונהגים ישראליים הן בעלות פוטנציאל גבוה להפוך לגורם המחולל הפרות סדר בקנה מידה נרחב36 .
33 ,מבקר המדינה דוח שנתי 56( א 2005) , "פעולות המינהל האזרחי באזור יהודה והשומרון", עמ' 246.
34 רבש"ץ- הממונה על ביטחון אזור ועל שמירתו בזמן רגיעה; באזור זה האחריות לביטחון השוטף או לשמירה נתונה בידי צה"ל.
המילון למונחי צה"ל, אג"ם - תוה"ד, התשנ"ח- 1988.
35 על פי נתוני המשטרה, בשנת 2011 נרשמו באיו"ש883 תאונות דרכים עם נפגעים (פלסטינים וישראלים) בהשוואה ל-773 תאונות בשנת 2007 (גידול של כ-14%.
87 אירעה תאונת דרכים קטלנית בין משאית ישראלית לרכב פלסטיני וכתוצאה ממנה נהרגו ארבעה פלסטינים ואחדים נפצעו.
תאונה זו גררה גל הסתה ומהומות של פלסטינים נגד ישראל שבעקבותיהם פרצה האינתיפאדה הראשונה (מתוך אתר דובר צה"ל).
אגף התנועה של מחוז ש"י (להלן - אגף התנועה ) מטפל בכל תאונות הדרכים באזור C , למעט אלו שבהן מעורבים פלסטינים בלבד.
אכיפת דיני התנועה על נהגים ישראלי ים באיו"ש נעשית בהתאם לדיני התעבורה כתחולתם בישראל .
האכיפה על נהגים פלסטינים נעשית לפי דיני התעבורה שהוחלו באיו"ש, שהראשי שבהם הוא צו בדבר התעבורה (יהודה והשומרון ) ( מס' 1310) , התשנ''ב - 1992 (להלן- הצו בדבר התעבורה).
לפי הצו בדבר התעבורה , נגד מי שעבר עברת תעבורה יוגש כתב אישום לבית המשפט הצבאי.
לפי הצו בדבר הוראות ביטחון , התביעה לפני בית -משפט צבאי תנוהל בידי מי שנתמנה בידי מפקד כוחות צה"ל ב אזור כתובע צבאי.
מהמסמכים עלה, כי החל משנת 2008 הפסיקה התביעה הצבאית באיו"ש לנהל את התביעה בתיקי תעבורה של נהגים פלסטינים, למעט בתיקים של תאונות דרכים קטלניות ושל תאונות דרכים מסוג "פגע וברח", בלי שהדבר תואם עם המשטרה.
בנובמבר 2009 ,כתב מפקד מחוז ש"י דאז, ניצב חגי דותן, למפקד פקמ"ז דאז אלוף אבי מזרחי, בין היתר כי "בהחלטה חד -צדדית, הפסיקה התביעה הצבאית ביהודה (בבימ"ש עופר) לטפל בתיקי תעבורה, לרבות בתיקי תאונות דרכים חמורות ועברות תנועה הכוללות סיכון ממשי לחיי אדם.
ותי קים אלו אינם מטופלים כלל.
באין הפעלה אפקטיבית של מערך התביעה התחבורתית באזור כלפי פלסטינים נוצרות נורמות של זלזול בחוק אשר גורמות ועוד יגרמו לסיכון חיי אדם".
באוקטובר 2010 כתב בנושא זה מפכ"ל המשטרה דאז, רב -ניצב דודי כהן, לרמטכ"ל דאז, רב-אלוף גבי אשכנזי, כי "התביעה הצבאית באיו"ש החליטה באופן חד צדדי שלא לטפל עוד בהגשת כתבי אישום לבתי המשפט הצבאיים נגד פלסטינים בעברות תנועה, לרבות תיקי תאונות דרכים חמורות ובעברות תנועה הכוללות סיכון ממשי לחיי אדם.
כפועל יוצא, הצטברו בשנים האחרונות כ-100 תיקי תאונות דרכים, חלקן חמורות, אשר אינן מטופלות ואין האחראים להן מובאים לדין".
עוד כתב, כי הלכה למעשה, זוכים פלסטינים הנוהגים באיו"ש בשטחים הנתונים לאחריות ישראלית, "לחסינות מפני העמדה לדין בעברות תנועה חמורות.
מתקבל הרושם כי ה'רגל המסיימת' של תהליך אכיפת החוק, היינו העמדת העבריינים לדין וענישתם, כמעט ואינה מתפקדת, והניזוקים הם ציבור המשתמשים בדרך, פלסטינים וישראלים כאחד, ובהם אף כוחות צה"ל המרבים להשתמש בדרכים ואף הם נפגעים לא אחת בתאונות אלו".
באוקטובר 2010 כתב הרמטכ"ל בתשובה למפכ"ל, כי הפרקליטות הצבאית היא הקובעת את מ דיניות ההעמדה לדין בהתאם לסמכויותיה לפי חוק והיא עצמאית בהפעלתם.
עוד כתב, כי הפרקליט הצבאי הראשי מסר לו, כי למחוז ש"י של המשטרה ולפרקליטות הצבאית "ישנם כללים סדורים לטיפול בתיקי תאונות דרכים".
בביקורת נמצא, שהמשטרה והפרקליטות הצבאית לא קבעו נהלים המסדירים את חלוקת העבודה ביניהם בתחומי הטיפול של תיקי תעבורה של נהגים פלסטינים.
פרקליט איו"ש מסר לצוות הביקורת ב - 20.
12 ,עמדה שונה מזו של המשטרה ולפיה האחריות לניהול מערך התביעות בעברות תעבורה מוטלת על המשטרה באמצעות שוטרים שמונו כתובעים צבאיים, למעט ניהול התביעות בתיקי תאונות דרכים קטלניות שיכול להיעשות גם על ידי התביעה הצבאית.
עוד ציין, כי חלוקת אזור יהודה והשומרון 157 .
העבודה בין פרקליטות איו"ש לבין אגף התנועה של מחוז ש"י לעניין ניהול הליכי תביעה נגד פלסטינים המעורבים בתאונות דרכים לא הוסדרה בכתובים, אך התגבשה במהלך השנים על סמך התנהלו ת שוטפת, ולפיה התביעה הצבאית אמורה לטפל בעיקר בתיקי תאונות דרכים קטלניות והמשטרה אמורה לטפל ביתר התיקים.
אגף התנועה ניהל את התביעה בענייני תעבורה באיו"ש עד מאי 2011 באמצעות שלושה שוטרי תנועה האמורים לעסוק בפעילות שטח לאכיפת דיני התעבורה באזור, אך בפועל הם שימשו כתובעים לענייני תעבורה.
בביקורת עלה, כי רק במאי 2011 הוחלף אחד משוטרים אלה בתובע לענייני תעבורה בעל השכלה משפטית.
לטענת המשטרה, קיים הכרח לפעול כך, עקב העובדה שהתביעה הצבאית הפסיקה את הטיפול בתביעות בנושא תעבורה, ובשל הוראות הדין המחייבות כי התביעה בפני בית משפט צבאי תנוהל בידי תובע צבאי .
בנושא זה כתב בנובמבר 2009 מפקד מחוז ש"י דאז, ניצב חגי דותן, למפקד פקמ"ז דאז, האלוף אבי מזרחי, כי הטיפול בתיקי התעבורה "מצריך השכלה משפטית וניסיון בהופעה בבית משפט צבאי וזאת תוך ניהול תיקי הוכחות כאשר מנגד מייצגים את הנאשמים עורכי דין בעלי ניסיון מתחום התעבורה", וכי "הטיפול בתחומי המדינה נעשה על ידי תובעים המוסמכים ]תיקי תעבורה [ בתיקים אלו אף על ]תאונות דרכים חמורות[ לעריכת דין ובעלי ניסיון בתחום ובמקרים החמורים ידי פרקליטים מפרקליטות המדינה או המחוזות".
ממסמכי המשטרה עולה, כי התובעים המשטרתיים באיו"ש מטפלים בכ - 5,000 תיקים בשנה 37 , וכי העומס עליהם גדול מאוד.
עקב כך, תיקי חקירות רבים של תאונות דרכים, שבהן היו מעורבים ישראלים ופלסטינים, ושכללו המלצה של המשטרה להעמיד לדין את הנהג הפלסטיני38, לא טופלו במשך זמן רב, והמשטרה סגרה אותם מחמת התיישנות.
באוקטובר 2012 מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, "שמסיבה שאינה ברורה, בחרה התביעה הצבאית להוציא מתחום אחריותה את הטיפול בתיקי תעבורה בקשר לנאשמים פלסטינים שעברו עברות תעבורה באיו"ש".
עוד מסרה המשטרה, כי למעשה אגף התנועה הקצה תובעים לניהול תביעות נגד עברייני תנועה "בלית ברירה, ובמינימום אמצעים ומשאבים וללא הכשרה מקצועית מתאימה לטיפול בעניין ואף הקצה כאמור משאבים ממחלקות אחרות שהינן ממילא מוגבלות בכוח אדם ונושאות במספר רב של מטלות בתחומן (תחום האכיפה והחקירה).
]אגף התנועה [ לא אחת פנה לפרקליטות הצבאית בבקשה להסדיר את אחריות הטיפול בנושא התביעה התחבורתית הצבאית, ואולם הפרקליטות התנערה מהטיפול בנושא".
נכון למועד סיום הביקורת, יולי 2012 , טרם יושבה המחלוקת בין המשטרה לבין הפרקליטות הצבאית בנוגע לגורם האחראי לניהול ה ליכי התביעה נגד נהגים פלסטינים באיו"ש.
בנובמבר 2012 מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "חלוקת האחריות דהיום דומה לזו הנהוגה בין משטרת ישראל לפרקליטות בישראל.
משטרת ישראל נתבקשה לפעול בהתאם לאחריותה ולמומחיותה.
כמו תיקי תאונות דרכים והזמנה לדין 38 .
נהגים ישראלים אמורים להישפט בבית משפט ישראלי 158 דוח שנתי63ב .
בכבישי איו"ש נוסעים כלי ר כב ישראליים ופלסטיניים כאחד ואין הגיון לטעמנו בפיצול נוסף של האכיפה בין רשויות מדינה שונות בסוגיה זו של עברות תעבורה, אף אם ההעמדה לדין מבוצעת בבתי משפט אחרים.
ראוי לטעמנו שמדיניות האכיפה וההעמדה לדין הכללית של משטרת ישראל המיושמת גם כלפי ישראלים בכבישי איו"ש, תונהג גם ביחס לעוברי דרך פלסטינים".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי יש לראות בחומרה את המצב הקיים, שבו נפגעת משמעותית האכיפה נגד עברייני תנועה פלסטינים באיו"ש.
יש לשים קץ למצב לקוי זה מיידית.
חשוב ששר הביטחון והשר לביטחון הפנים יקבעו בהקדם את חלוקת העבודה בין המשטרה לבין הפרקליטות בכל הנוגע לאחריות לטיפול בתביעות תעבורה באיו"ש.
לאחר שתיקבע חלוקת הסמכות והאחריות, יהיה על צה"ל ועל המשטרה לעגן את חלוקת העבודה בנהלים כתובים.
בתקנותהתעבורה (איסור שימוש ברכב ) (יהודה והשומרון ), התשע''א- 2011 נקבע, כי קמ"ט תחבורה במנהא"ז יקבל מקצין אגף התנועה של מחוז ש"י העתק מההודעות על איסור שימוש בכלי רכב, ועליו להעבירו לרשות הפלסטינית במטרה לעדכן את הרשות הפלסטינית בדבר האיסור39 .
בביקורת נמצא, כי קמ"ט תחבורה לא קיבל מהמשטרה העתקים כאמור.
שוטרי אגף התנועה אמורים לבחון את אמיתות מסמכי הרישוי שנהגים פלסטינים מציגים להם על סמך נתוני מערכת הרישוי הפלסטינית.
במועד סיום הביקורת, הנתונים שבידי משטרת מחוז ש"י בדבר תוקפם של מסמכי הרישוי של נהגים פלסטינים לא היו מעודכנים (העדכון האחרון נערך בתחילת 2010 .
) משמעות הדבר היא היעדר יכולת אכיפה "בזמן אמת" נגד נהגים עבריינים.
בביקורת עלה, כי באותו מועד היו בידי קמ"ט תחבורה במנהא"ז נתוני רישוי עדכניים של נהגים פלסטינים וכלי רכבם, אך בשל היעדר מנגנון עדכון בין מערכת המחשוב של המנהא"ז והמשטרה, לא הועברו נתונים אלה למשטרה.
באוקטובר 2012 מסרה ה משטרה למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, כי "בשנת 2010 .
]המחשב[ החליפו במנהל האזרחי את מערכת במערכת חדשה.
ולא השמישו את מודול התחבורה במערכת לפחות לא בהיבט שקשור לדיווחים למשטרה.
12 התקיימה ועדה בראשות הסמפכ"ל במסגרתה אושרה בקשת מחוז ש"י לקבלת מידע מהמנהל האזרחי" .
בנובמבר 2012 ,מסר המתפ"ש למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת כי "המנהא"ז רואה צורך וחשיבות גדולה בסנכרון העברת המידע בין כלל הגורמים .
אנו מצויים בעיצומו של ]מחוז ש"י של המשטרה[ הפועלים בשטח לרבות מש"י טיפול לפתרון הסוגיה, בכפוף למגבלות הדין בנושא".
39 בהתאם להסכם הביניים, הועברו לרשות הפלסטינית הסמכויות הנוגעות לרישוי כלי רכב ולהנפקת רישיון רכב ורישיון נהיגה לנהגים פלסטינים באיו"ש, לרבות לתושבי אזור C.
אזור יהודה והשומרון 159 .
משרד מבקר המדינה מעיר למנהא"ז על הליקוי המתמשך בהעברת המידע החיוני לאכיפת החוק בתחום דיני התעבורה באיו"ש.
פערי המידע הקיימים עלולים לסכן את כלל המשתמשים בדרכים.
על כן, על המנהא"ז והמשטרה להחיש את פעילותם לשיפור פני הדברים בתחום זה ולהסדיר את העברת המידע בהתאם לדין.
בנובמבר 2012 מסר צה"ל בתשובתו לממצאי הביקורת, כי "רמ"ט פקמ"ז הנחה כי אחת לרבעון יתבצע פורום אינטגרטיבי הכולל את נציגי הגופים - יועמ"ש, מנהא"ז, מחוז ש"י ופקמ"ז על מנת לדון בנושאים העולים בטיוטת הדוח ולקדמם".
אכיפת החוק באיו"ש מקיפה נושאים רבים בעלי השפעה גדולה על כל תחומי החיים של האוכלוסייה הישראלית והפלסטינית באיו"ש ובכלל זה בתחומים הביטחוני, המדיני, הכלכלי והחברתי של מדינת ישראל.
גורמי אכיפת החוק העיקריים באיו"ש הם: צה"ל, המנהא"ז ומשטרת ישראל, ופעילותם בתחום אכיפת החוק מחייבת, בין היתר, תיאום מיטבי ושיתוף פעולה הדוק ביניהם.