HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אף שהרישום במרשם הפלילי הוא מעשה טכני שאינו אמור להיות כרוך .
בהפעלת שיקול דעת משפטי.
(ג) קשיים בהיבט הרנדומליות, מכיוון שאין כל דרך אפקטיבית .
ושיטתית להשגת המידע הדרוש להזנת ה הרשעות של כל הישראלים בחו״ל.
דין בינלאומי המחייב להודיע למדינות אחרות על הרשעת אזרחיהן של המדינות האחרות, .
ובמדינות שבהן קיימות אמנות הקובעות התחייבות כזאת, הרי שההסדר כמעט ואינו מיושם.
נוסף שמתעורר: יישום שוויוני של רישום הרשעותיהם של אזרחים ישראלים שהורשעו בחו"ל .
מחייב תרגום של ההרשעות שנרשמו בכל מדינה והדבר יחייב העסקת מתורגמנים רבים משלל .
משרד מבקר המדינה מציין את עבודת המטה שהביאה להכנת תזכיר החוק לקידום .
התיקון החקיקתי המוצע בנוגע לאזרחים שביקשו לרצות את יתרת עונשם בישראל, ומוצע .
כי משרד המשפטים והמשרד לבט"פ יפעלו להמשך קידום תהליך החקיקה.
לנוכח העובדה שהגעתם לישראל של אזרחים שהורשעו בחו"ל בביצוע עבירות חמורות, .
כמו עבירות מין חמורות ורצח בנסיבות מחמירות, וסיימו לרצות את עונשם בחו"ל, מעוררת .
חשש לפגיעה בשלום הציבור ובביטחונו, מוצע כי כלל הגופים העוסקים בנושא יגבשו .
פתרון להסדרת תיעוד המידע המצוי בידי משרד החוץ, בנוגע להרשעות בעבירות אלה .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 ייצוא גת לחו"ל .
הגת (Khat ) הוא צמח הגדלבעיקר במזרח אפריקה ובחצי האי ערב.
קיימים שני סוגים עיקריים .
של צמח הגת: אדום וירוק, את שניהם מגדלים בארץ וגם מייבאים - בעיקר ממדינות צפון-מזרח .
לעיסת עלי הגת הטריים(להלן - גת או עלי הגת) היא מנהג תרבותי במדינות .
שונות באפריקה ובאסיה, בעיקר בתימן ובאתיופיה71.
עלי הגת הטריים מכילים שני חומרים .
פעילים פסיכו-אקטיביים, קאתינון ( Cathinone ( ) וקאתין Cathine,) המשתייכים לקבוצת החומרים .
האלקלואידים - חומרים ממקור צמחי המשפיעים על מערכת העצבים המרכזית, בדומה למורפין .
פעולת הלעיסה משחררת את שני ה חומרים הפעילים הגורמים לשיפור במצב הרוח, .
לריכוז מוגבר, להתרגשות , לערנות ולנמרצות.
, ]נוסח חדש[ פקודת הסמים המסוכניםהתשל"ג -1973 (להלן- פקודת הסמים), אוסרת את .
הייצור של סמים המנויים בתוספת הראשונה לפקודה ואת החזקתם והשימוש בהם במדינת .
כמו כן הפקודה אוסרת בין היתר את יצואם, יבואם ו כל פעולת סחר או עסקה אחרת .
בדצמבר 2004 הפעיל שר הבריאות דאז את הסמכות שהוקנתה לו בפקודה, שינה את .
התוספת ואסר גם את החזקת החומרים קאתינון וקאתין ואת השימוש בהם, לרבות הייצור, .
ההפקה וההכנה שלהם, זאת " למעט עלי צמח הגת בצורתם הטבעית המיועדים ללעיסה", אשר .
הוחרגו מהתוספת ולכן לפי הדין הישראלי אינם מוגדרים כסם מסוכן 72 ,.
השימוש בגת בצורותיו השונות, לרבות לעיסת עלים טריים והסחר בהם, אסורים ברבות ממדינות .
אירופה וארצות הברית, והם מוגדרים בהן עבירה פלילית.
העלייה בביקוש לגת במדינות אירופה נובעת בין היתר מהשינוי הדמוגרפי המתרחש במדינות .
אלה, בעקבות הגירה של אוכלוסיות נרחבות מקרב מדינות במזרח התיכון ובאפריקה.
האחרונות גורמים שונים בישראל זיהו הזדמנות עסקית במכירת עלי הגת במדינות שבהן השימוש .
בו אסור ביבשת אירופה והחלו לפעול לייצא אליהן גת (להלן - המפעילים).
החוץ עולה כי המפעילים מאתרים מועמדים פוטנציאליים מקרב אוכלוסיות מוחלשות בחברה .
הישראלית כדוגמת "חוזרים בתשובה"; "חוזרים בשאלה"; פגועי נפש; קטינים החוסים במעונות .
נוער ; צעירים ממוצא אתיופי ואחרים שאינם מוצאים את מקומם בחברה ונדחקים לשוליים; .
ומשתמשים בהם כשליחים להעברת הגת למדינות היעד שבהן הסחר בגת אינו חוקי (להלן - .
הבלדרים מגויסים באמצעות הרשתות החברתיות ושיחות מפה לאוזן .
שאליהן מוברחים עלי הגת הן גרמניה, צ'כיה, אירלנד, אנגלייה, מדינות סקנדינביה, שוויץ, צרפת, .
בלגיה, הולנד וטורקיה.
מסוף יוני 2020 , עם חזרת הטיסות הסדירות לאחר תקופתהסגר הראשון .
בשל מגפת הקורונה בישראל, נוספו למדינות אלה, גם בולגריה ויוון (להלן - מדינות היעד).
2020 סקרה מנהלת המחלקה לישראלים בחו"ל לפני מנכ"ל משרד החוץ את תופעת ייצוא הגת .
וציינה כי בתמורה להעברה, המפעילים משלמים לבלדרים בין 2,000 ל-5,000 ש"ח.
היעד ממתין לבלדר איש קשר שמקבל את המשלוח.
המפעילים נושאים גם בעלות כרטיס .
70 שבהן מגדלים כשני שלישים מכמות הגת בעולם.
71 בישראל לעיסת עלי הגת נפוצה בעיקר בקרב יוצאי תימן.
72 פקודת הסמים המסוכנים חלק א', סימן ב', סעיף 3 .
א; וחלק ב' סעיף יג לתוספת הראשונה .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל הטיסה והשהייה בבית המלון.
המפעילים מתדריכים את הבלדרים שאסור להם ליצור קשר עם .
שום גורם במהלך הטיסה, מלבד איש הקשר שממתין בנמל התעופה של מדינת היעד.
מנתוני מרכז הניטור האירופי לסמים עולה כי בשנים 1995 - 2015 חלה עלייה כללית במספר .
התפיסות השנתי של עלי הגת באירופה 73 .
להלן בתרשים23 יוצג מספרתפיסות הגת באירופה .
בשנים 1995 - 2015 (למעט שנת2013).
תרשים23: מספר תפיסותהגת באירופה בשנים 1995 – 2015 .
על פי נתונימרכז הניטור האירופי לסמים ו ל התמכרויות לסמים, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
לפי מסמכי משרד החוץ, מנובמבר 2018 ועד נובמבר2020 מספר האזרחים הישראלים שנעצרו .
במדינות שונות באירופה בגין הברחת עלי גת הסתכם ב-143 .
יצוין כי זהו מספר העצורים הידוע .
לנציגי משרד החוץ, אולם משרד החוץ מניח כי אזרחים ישראלים נוספים נעצרו בגין הברחת גת .
ודבר מעצרם לא הובא לידיעת נציגויות ישראל בחו"ל, וכי בלדרים רבים שהבריחו גת לא נתפסו.
לדברי משרד החוץ מדובר בתופעה שהולכת ומתרחבת.
להלן בתרשים 24 יוצג מספר הישראלים .
שנתפסו במדינות שונות באירופה בגין הברחת עלי גת מנובמבר 2018 ועד נובמבר2020 .
73 European monitoring Center for Drugs and Drug Addiction .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים 24: מספרהישראלים שנ עצרו באירופה בגין הברחת עלי גת .
מנובמבר 2018 ועדנובמבר 2020 * .
* הנתונים מעודכנים לנובמבר 2020 (לרבות נתונים על מעצרים שבוצעו בתקופת הקורונה) .
מספר ישראלים שנעצרו באירופה בשנת 2020 בגין הברחתעלי גת, כמוצג בתרשים, כולל את .
מספרם של אלה שנעצרו בתקופת סגירת גבולות המדינות והפסקת הטיסות המסחריות בשל .
מגפת הקורונה, ובשל כך בחודשים מרץ, אפריל, מאי ובמרבית חודש יוני 2020 לא נעצרו .
אך עם חידוש הטיסות נעצרו באנגלייה בלבד מסוף יוני 2020 ועד ספטמבר 2020 ,26 .
אזרחים ישראלים שניסו להבריח גת, ובהם שלושה קטינים.
בחודש בספטמבר2020 נעצרו .
בעילה זו גם ארבעה ישראלים בבולגריה, ובאוקטובר 2020 .
נעצרו שלושה ישראלים ביוון .
מהנתונים עולה אפוא כי חל גידול ניכר במספר הישראלים שנעצרו באירופה בגין הברחת .
לפי נתוני משרד החוץ 80 מהעצורים בגין הברחת גת בשנים האמורות עוכבו או נכלאו למשך .
ימים מועטים ועד לחודש ימים, 39 נעצרו או נכלאו לתקופה של חודש עד10 חודשים, ושלושה .
נשפטו לתקופות מאסר של יותר משנה.
אחד מהם נשפט בינואר 2019 בטורקיה בגין הברחת .
גת, ונדון לעשר שנות מאסר 74 .
בתרשים25 להלן יוצג מידע על התפלגות העצורים הישראלים .
לפי מדינות המעצר, בין נובמבר 2018 ליוני2020 .
74 לא היה מידע על משך תקופת המעצר של שמונה מהעצירים.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל תרשים 25: המדינות שבהן נעצרו מבריחי הגת הישראלים ומספר העצורים .
בכל מדינה, בין נובמבר 2018 לנובמבר2020 .
מבדיקת נתוני העצורים עולה כי כ-20% מהם היו קטינים וכ-30% .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 הניסיונות לצמצום תופעת ייצוא גת באמצעות .
באוקטובר 2019 פנה מנכ"ל משרד החוץ דאז לממלא מקום מפכ"ל המשטרה וביקש את .
מעורבותה של המשטרה בפעילות אכיפתית כנגד המפעילים אשר מגייסים את המבריחים.
המנכ"ל ציין כי פרטי המפעילים הועברו ליחידת האינטרפול של משטרת ישראל, אולם מאחר .
שהשימוש בגת בישראל הוא חוקי, המשטרה אינה יכולה להגדיר את פעילות המפעילים כבלתי .
חוקית ולכן היקף הברחת הגת גדל והתופעה אינה מטופלת כנדרש.
בעקבות הפנייה של מנכ"ל משרד החוץ הנחה השר לבט"פ דאז את המחלקה המשפטית .
במשרדו לגבש חוות דעת משפטית ובה יבחן אם ניתן לנקוט פעולות נגד המפעילים אשר .
משדלים אוכלוסיות מוחלשות לייצא גת למדינות אירופה שבהן השימוש בו אינו חוקי ונחשב .
לעבירה פלילית וכיצד ראוי לטפל בבעיה.
המחלקה המשפטית במשרד לבט"פ המליצה לשר לבט"פ כי הדרך היעילה ביותר למנוע את .
ייצוא עלי הגת בצורתם הטבעית, המיועדים ללעיסה, למדינות שאוסרות על הכנסת עלי גת .
לשטחן היא החרגת ייצואם מהאישור לייצוא טובין אשר ניתן בצו ייצוא חופשי, התשס"ז-2006 .
(להלן- צו ייצוא חופשי), תוך פירוט המדינות האמורות .
בעקבות כך, אדם המבקש לייצא עלי .
גת למדינות שבהן הם מוגדרים כסם, יחויב לקבל רישיון ייצוא או אישור מהגורמים הרלוונטיים .
,כךשהוצאה של עלי גת בצורתם הטבעית ממדינת ישראל למדינות האוסרות להכניס עלי גת .
לשטחן ללא היתר כאמור תיחשב בהתאם לפקודת המכס להברחה, ותטופל ]נוסח חדש[ .
במישור הפלילי בהתאם לקבוע בפקודה76 , ובכלל זה באמצעותחילוט עלי הגת, חקירה והעמדה .
לדין פלילי של מבצעי ההברחות ומשלחיהם.
בהתאם לכך בדצמבר 2019 פנה השר לבט"פ דאז לשר הכלכלה דאזוביקש ממנו לתקן את צ ו .
הייצוא החופשי, באופן שיחריג מהאישור לייצוא טובין את ייצוא עלי הגת בצורתם הטבעית .
המיועדים ללעיסה, תוך פירוט המדינות האוסרות את הכנסתם לשטחן.
באותו החודש השיב שר .
הכלכלה דאז כי לאור תיקון פקודת הסמים בשנת 2004 ,אין ביכולתו לתקן את צו ייצוא חופשי .
מכיוון שעלי הגת הוחרגו מרשימת הסמים המסוכנים בתוספת הראשונה לפקודת הסמים, אשר .
לגביהם קובעת הפקודה מגבלות ייצוא.
לנוכח זאת, תיקון צו ייצוא חופשי כמבוקש יסתור את .
לפי גישת משרד הכלכלה והתעשייה (להלן - משרד הכלכלה), דרך המלך .
היא לתקן את פקודת הסמים באופן שייקבע בה כי עלי הגת הם סם מסוכן לכל דבר ועניין .
ולמצוא דרך להתמודד עם הרצון להתיר את לעיסתם בתוך ישראל, ולחילופין לקבוע שלא .
75 המותנה בקבלת אישור ממנכ"ל משרד הבריאות או ממי שהוא הסמיך לכך.
זאת, בדומה לנדרש למשל לגבי יצוא .
של תפרחת קנביס בצובר, לרבות ביצוא אישי.
76 לפיפקודת ]נוסח חדש[ המכס סעיף 1 , ""הברחהמוגדרת כ יבואם של טובין, או יצואם, או הובלתם לאורך החוף או .
דרך גבולות היבשה, בכוונה להונות את האוצר או לעקוף כל איסור, הגבלה או תקנה בעניין יבואם, יצואם והובלתם .
של טובין כאמור, לרבות כל ני סיון לעשות את אחד המעשים האלה בכוונה כאמור.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל ביוני 2020 אושרה בכנסתבקריאה טרומית הצעת חוק פרטית לתיקון פקודת הסמים, הקובעת .
שאדם המשדל אדם אחר לייצא חומר הנחשב לסם במדינה שאליה החומר מיוצא, או לייבא .
חומר הנחשב לסם במדינה שממנה החומר מיובא ייחשב למי שעבר עבירה פלילית שעונשה עד .
20 שנות מאסר או קנס הגדול פי עשרים וחמישה מהקנס שנקבע בחוק העונשין, התשל"ז- .
יצוין כי הצעת חוק דומה הונחה גם על שולחן הכנסת ה -22 .
המשטרה מסרה בתשובתה כי פקודת הסמים אינה מגדירה אתעלי הגת בצורתם הטבעית כסם .
מסוכן ואין איסור לצרוך אותם או לייצא אותם ולכן אין לה סמכות חוקית לבצע אכיפה בנושא.
משרד הבט"פ ציין כי לשיטתו, בנסיבות מסוימות, יתקיימו היסודות הדרושים לצורך גיבוש עבירת .
המרמה או התחבולה הקבועות בחוק העונשין , התשל"ז-1977 .
הוא הוסיף כימציאת המענה .
המשפטי לנושא צריכה להיעשות על ידי משרד המשפטים.
אם תוגש תלונה על עבירה נוספת .
הקשורה לייצוא, הרי שהמשטרה תיבחן אותה בהתאם לנסיבות המקרה.
משרד הכלכלה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2020 כי הוא לא היה שותף .
לדיונים שהתקיימו במשרד המשפטים, וכי לעמדתו הטלת דרישת רישוי בצו יצוא חופשי אינה .
האכסניה המתאימה, ללא תיקון מקביל של פקודת הסמים המסוכנים והחזרת הגת לתוספת .
הוא הוסיף כי קיים ספק אם דרישת רישיון בצו יצוא חופשי תגרום לישראלים .
המבקשים לייצא גת מישראל, לפנות לרגולטור הרלוונטי ולהצטייד ברישיון יצוא .
משרד המשפטים מסר בתשובתו כי הוא יז ם כמה ישיבות בהשתתפות גורמי האכיפה, נציגים .
ממשרדי החוץ, הבריאות, בט"פ וגורמים רלוונטיים נוספים , כדי לבחון צעדים מתאימים .
בין היתר הוא בדק את הדרישות הבין-לאומיות הנוגעות לעלי הגת .
ומצא כי המצב החוקי בישראל , שאינו מגדיר את עלי הגת כסם מסוכן , תואם לאמנה .
הבינלאומיות בדבר חומרים פסיכותרפיים 78 ולמסקנות ארגון הבריאות ה עולמי WHO) ).
גם הצעת המשרד לבט"פ לאיסור ייצוא עלי גת באמצעות תיקון צו ייצוא חופשי.
משרד הכלכלה סבר כי אין מקום לשנות את הצו ולאסור על ייצוא חומר ששיווקו בישראל מותר.
לנוכח עמדת משרד הכלכלה, נבחן הנושא גם מול משרד החקלאות כדי שהוא יפקח על ייצוא .
עלי הגת במסגרת חוקי הגנת הצמח.
גם משרד החקלאות סבר שהנושא אינו בתחום אחריותו .
ואינו עולה בקנה אחד עם תכליות החקיקה שמכוחה פועל המשרד, והוא אף זר לחקיקה .
החקלאית המסמיכה ומסדירה את פעילות המשרד.
לאור תשובות משרדי הכלכלה והחקלאות, .
נכון לדעת משרד המשפטים להתחיל לנסות למצות את הכלים הקיימים היום.
הבלדרים המעבירים את עלי הגת הם קטינים, אפשר להחשיב את הגורמים שהפעילו אותם כמי .
שעברו עבירת מרמה, עושק, ואף התעללות בקטין.
במקרים בהם הנפגעים ובני משפחותיהם .
נמנעים מלהגיש תלונה, מחשש מהשולחים, נכון לראות בכך כעבירות חשיפה ללא תלונה79 .
במקרים בהם מדובר בבלדר בגיר עלתה ההצעה כי אם ייתפס בנקודות המכס, הוא יוחתם עם .
יציאתו מגבולות המדינה על טופס המביא לידיעתו כי במדינות מסוימות בחו"ל עלי הגת נחשבים .
סם מסוכן והעברתם לאותה מדינה עלולה להיחשב עבירה לפי דיני אותה מדינה.
77 הצעת חוק לתיקון פקודת הסמים המסוכנים (שידול ליבוא או יצוא חומר הנחשב לסם בחו"ל), התש "ף -2020 שהוגשה .
ביוזמת ח"כ משה ארבל וח"כ פנינה תמנו-שטה.
78 אמנה משנת1971 , ישראל הצטרפה אליה בשנת1993.
79 עבירות שאין בהם מתלוננים ואינן מדווחות למשטרה ומתגלות על ידי פעילות יזומה של המשטרה.
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 משרד המשפטים הוסיף בתשובתו כיצפויות ישיבות המשך לצורך יישום ההצעות שהועלו .
ומעקב אחר האפקטיביות שלהן, וכי נכון לעקוב אחר תוצאות השימוש בכלים הקיימים ולמצות .
את השימוש בהם לצמצום היקף התופעה, בד בבד עם העלאת המודעות בעזרת הסברה לציבור .
בכלל ובפרט בנקודות היציאה מהגבולות.
כל זאת בניסיון להביא לפגיעה מזערית ככל הניתן .
בבלדרים המנוצלים מהאוכלוסיות המוחלשות.
ייצוא עלי גת הוא תופעה חברתית הדורשת טיפול, ובה המפעילים מנצלים אנשים, בעיקר .
צעירים, מקרב אוכלוסיות מוחלשות בחברה הישראלית ומפתים אותם לבצע פעולות .
הנחשבות במדינות היעד עבירה פלילית.
לנוכח העובדה שמדובר באנשים המשתייכים .
לאוכלוסיות מוחלשות ונשפטים לעונשי מאסר קצרים או ממושכים במדינות שונות .
מעסיקה את נציגויות ישראל בחו"ל המקדישות משאבים לסיוע לעצירים ולאסירים אלו .
בביקורת עלה כי משרדי הממשלה נקטו בניסיונות למצוא פתרון לסוגיה.
זאת, בפועל טרם הוסכם על מסגרת משפטית ועל האכסניה הראויה שתאפשר לגורמים .
המוסמכים לפעול למיגור התופעה.
זאת מבלי לגרוע מאחריות המבצעים את העבירות .
בהתאם להגדרות במדינות היעד.
לאור היעדר ההסכמה בנושא בין הגופים הרלוונטיים, כפי שעולה מתגובתם, מוצע כי .
המחלוקת בין משרדי הממשלה הן לגבי האכסניה הראויה, הן לגבי המסגרת המשפטית .
שלפיה ראוי להטיל מגבלות על ייצוא עלי גת והן לגבי הסדרת הנושא באופן כללי , תועלה .
לפני היועץ המשפטי לממשלה להכרעתו בנושא.
הבאת הסיכון שבייצוא גת לידיעת ציבור הנוסעים .
כאמור, התקנון הקונסולרי קובע שהמחלקה לישראלים בחו"ל מופקדת על הריכוז, ההכנה .
והפרסום של מידע והמלצות נסיעה למטייל הישראלי בהתאם למידע שמוסרות לה הנציגויות .
לפי התקנון הקונסולרי, המידע שימסרו הנציגויות למחלקה לישראלים בחו"ל ייסוב על .
אירועים מיוחדים ובעיות המתרחשים בתחומי אחריות ן של הנציגויות, כמו מתיחות פוליטית, .
אלימות וסכנות בריאותיות.
מנהלת המחלקה לישראלים בחו"ל מסרה בספטמבר 2020 למשרד מבקר המדינה כי בפגישה .
שקיימה עם מנכ"ל רש"ת היא הציעה שרש"ת תציב באנרים (שלטי אזהרה) בטרמינל הנוסעים .
בשדה התעופה, על מנת להזהיר ולהרתיע ישראלים מפני הברחת גת, אולם מנכ"ל רש" ת דחה .
את ההצעה, שכן לדעתו הדבר בעייתי מהבחינה הלוגיסטית ונוסף על כך הוא אינו סבור שזהו .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שבתקופה שבין נובמבר 2018 לאוגוסט2020 , שבה נעצרו .
כ-130 ישראלים ברחבי אירופה בגין ייצוא גת, פרסם משרד החוץ הודעות באמצעי התקשורת .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל השונים בישראל80 ,בדבר הסיכונים הצפויים לאזרחים שיעבירו עלי גת לאירופה.
באותה תקופה המשרד פרסם לציבור באתר המרשתת שלו רק אזהרה אחת, הנוגעת לאיסור .
על העברת גת לחו"ל ועל הצעדים שעשויים להינקט בעקבות העברתו, וגם זאת לגבי מדינה .
יצוין כי במענה של הנציגויות על השאלון עלה כי נציגי משרד החוץ האמונים על השירות .
הקונסולרי בנורווגיה, באיסלנד, בטורקיה ובצרפת פנו בשנים האחרונות למחלקה בבקש ה .
לפרסם באתר המשרד שהברחת הגת למדינות אירופה אינה חוקית.
בתשובתו מסר משרד החוץ כי באופן עקרוני הוא אינו מפרסם הודעות ואזהרות שאמורות להיות .
ברור ות מאליהן לאזרח ישראלי הנוסע לחו"ל.
עם זאת, לאחר תקופה שבה פעולת הרשויות .
בארץ לא סייעה למיגור התופעה, ולנוכח הצעתו של מבקר המדינה , הוחלט בכל זאת לפרסם .
אזהרות בנושא הגת באופן חריג .
עוד מסר המשרד כי במשך תקופה ארוכה, הוא פעל באופן .
נרחב כדי לפרסם ידיעות, הודעות לתקשורת וראיונות רבים ב כלי תקשורת ומדיה שונים בנושא .
אולם לדבריו, תוצאות המאמצים לא ניכרו בשטח והיקף התופעה לא פחתה ונראה כי .
אוכלוסיית היעד אינה מתייחסת לנאמר בכלי התקשורת בכובד ראש.
זו הוא סבור כי חשוב שגורמים אחרים (כדוגמת משרדי ממשלה, חברי כנסת ומשטרת ישראל), .
יפעלו נמרצות לתיקון חוקים ותקנות, שיאפשרו פעולות אכיפה למניעת ייצוא הגת ומיגור .
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את העובדה כי במהלך הביקורת, בספטמבר 2020 .
פרסם משרד החוץ באתר המרשתת שלו אזהרה ובה הוא ציין כי צמח הגת מוגדר במדינות .
העולם כסם לא חוקי, וכי המחזיק בו, או המנסה להכניסו למדינות שונות בחו"ל , צפוי .
לעמוד למשפט ול שא ת בעונשים הקבועים בחוק המקומי של המדינה שבה ייעצר.
מוצע שמשרד החוץ ימשיך לפרסם באופן בולט באתר האינטרנט שלו ובחשבונות שלו .
ושל הנציגויות ברשתות החברתיות את ההודעות בעניין זה.
נוסף על כך, עליו להמשיך .
וליזום פעולות הסברה נוספות שיאפשרו להזהיר את האוכלוסיות ה רלוונטיות מפני .
מעורבות בייצוא גת מישראל למדינות האוסרות את השימוש בו.
80 כ-20 ראיונות של עובדי המחלקה לישראלים בחו"ל ברדיו, בעיתונות הכתובה, ובאתרי אינטרנט שונים לרבות אתרים .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 סיכום .
משרד החוץ, באמצעות מטה המשרד ו-103 נציגויותיו, מעניק שירות וסיוע לישראלים .
השוהים בחו"ל, ובכלל זה הוא מסייע להם באירועי מצוקה, מעמיד לרשות הציבור מידע .
במגוון תחומים וכן מספק שירותים לישראלים הנתונים במאסר בחו"ל.
מהוות חלק מרכזי מפעילות המשרד, והן משפיעות באופן מהותי על הישראלים בחו"ל, .
בעתות שגרה ובחירום גם יחד.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את התגייסות משרד .
החוץ, המל"ל, משרד התחבורה ורש"ת לביצוע פעולה מהירה ואפקטיבית לסיוע לאזרחי .
המדינה ששהו ברחבי העולם לשוב לישראל עם פרוץ מגפת הקורונה.
מממצאי דוח זה עולה כי החל משנת 2004 נבחן הצורך בהפחתת העמימות וחוסר .
הבהירות הנוגעים לגבולות אחריות המדינה לאזרחיה בחו"ל באופן שיתאפשר לרשויות .
המדינה לספק את המענה הממשלתי המתאים במצבי המצוקה השונים, תוך שמירה על .
עם זאת, דיונים שהתקיימו במל"ל ובמשרד החוץ לאחר הנחיית ראש .
הממשלה, לא הובילו להסדרת הנושא.
בעניין התקציב לפעולות השירות הקונסולרי .
לסייע לישראלים במצוקה עלה כי לא מתקיימים במשרד החוץ תהליכי תכנון ובקרה .
המבוססים על ניסיון העבר, וכי הנציגויות נאלצות לגייס תרומות לשם סיוע לישראלים .
שנקלעו למצוקה חמורה, ולעיתים נציגי המדינה אף תורמים מכספם כדי לממש חלק .
מפעולות הסיוע ההומניטרי.
ניתוח הצעדים שנקטו משרדי הממשלה במסגרת התכנון .
והמימוש של הפעולות להטסת הישראלים מחו"ל לישראל עם פרוץ מגפת הקורונה העלה .
ליקויים בתהליך קבלת החלטות ובהליכי ההתקשרויות והמימון.
כמו כן נמצא כי משרד .
החוץ מעמיד לרשות הציבור מידע חשוב הנדרש לישראלים בחו"ל, אך לעיתים המידע .
המתפרסם חסר, לא עדכני, מבוזר בערוצי מידע שונים והגישה אליו מורכבת.
בערוצים השונים גם אינו אחיד ולעיתים הוא חסר, ואינו תואם את המידע שמפרסם מטה .
המשרד ומידע רלוונטי שפרסמו מדינות אחרות.
ליקויים אלו בלטו בתקופת מגפת .
באשר לכלואים הישראלים במדינות העולם, עלה כי אין למשרד החוץ מסד .
נתונים מלא עליהם, וכי נציגי ו אינם מקפידים על קיום הביקורים אצל כלואים כמתחייב.
עוד עלה כי קיימים עיכובים בתהליך העברת אסירים לישראל עקב מחלוקות בין הגופים .
המעורבים בתהליך העברה, וכי אין הסדרה בעניין רישום פלילי בישראל בגין עבירות (ולו .
החמורות), שביצעו אזרחים ישראלים בחו"ל.
כמו כן לא נמצא פתרון להתמודדות עם .
תופעת הברחת הגת מישראל לא ירופה, הפוגעת בעיקר באוכלוסיות מוחלשות בחברה.
לנוכח העובדה שבהוראות הדין לא נקבע גורם אחראי לנושא זה, מוצע, כי המל"ל ומשרד .
החוץ יובילו עבודת מטה, שתובא לאישור הממשלה, שתסכם את גבולות האחריות של .
המדינה לישראלים החווים מצוקה בחו"ל, ובה ייבחנו בין היתר ההיבטים האלה: הגדרת גבולות אחריות המדינה במצבי מצוקה שוטפים וחריגים.
זהות הגורם שיקבע את תפיסת ההפעלה באירועים שיגרתים וחריגים.
זהות הגורם המוסמך לנהל, להוביל ולתכלל את סוגי האירועים השונים.
תפקידם של כל אחד מגורמי הממשלה המעורבים בהתאם למומחיותו ויתרונו היחסי.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל אופן המימון, הניהול התקציבי והליכי ההתקשרות והרכש באירועי מצוקה חריגים.
קריטריונים וכללים למימון טיסות חילוץ במקרי מצוקה חריגים, וזהות הגורם האחראי .
לאישור, לארגון ולמימון של טיסות אלה.
בהסדרה זו, יהיה כדי לשפר את אופן הטיפול של משרדי הממשלה במקרים דומים בעתיד .
ולהבטיח מהירות, יעילות, תקינות ושוויון בפעולות המדינה לסיוע לאזרחיה בחו"ל.
כמו כן, מוצע כי משרד החוץ ינהל את התחום הקונסולרי, שהוא חלק משמעותי מפעילותו, .
בהתאם לתורת התכנון הממשלתי, יבצע ניתוח תקציבי ויקבע מסגרות תקציב אשר .
יאפשרו את מימוש מדיניות המשרד.
בתחום המידע לישראלים בחו"ל, מוצע כי משרד .
החוץ ירכז במיקום נגיש אחד את כל המידע בנוגע לכל אחת מה מדינות והנציגויות, לרבות .
פרטי התקשרות, מידע כללי, התראות ואזהרות; יקבע מהו המידע שנדרש לפרסם בערוצי .
המידע השונים ויורה על סטנדרט אחיד מבחינת תוכן, המראה ואופן העדכון של אתרי .
כך יוכלו אזרחי המדינה, בארץ ובחו"ל, לאתר בנוחות את כל המידע הנדרש .
עבורם בעיתות שגרה וחירום ובזכות זאת לשפר את אופן קבלת החלטותיהם לגבי .
הצעדים שראוי לנקוט בנושא .
מוצע גם, כי המשרד יטייב את למסד הנתונים שלו על .
הכלואים בחו"ל, יקבע מסגרת תקציב לביצוע הביקורים ויפקח על ביצועם.
המשפטים ויתר הגורמים המעורבים להשלים את יישום החלטת בג"ץ ולקבוע נוהל עבודה .
סדור להעברת אסירים, ו כן לבחון לעומק א ת סוגיית היעדר התיעוד בארץ של עבירות .
חמורות שביצעו ישראלים בחו"ל.
בשיטת המשפט בישראל קביעת העונש ההולם את נסיבות העבירה לנאשם שהורשע בדין .
הפלילי מסורה בידי שופטי בית המשפט.
מקובל להציג ארבע מטרות ענישה שהשופט נדרש .
לאזן ביניהן בעת קביעת העונש הראוי לנאשם 1 : שיקוםהעבריין; מניעת עבריינות ושמירה על .
שלום הציבור; הרתעה; וגמול על המעשה שביצע.
בדוח הוועדה הציבורית לבחינה של מדיניות הענישה והטיפול בעבריינים בראשות שופטת בית .
המשפט העליון בדימוס, דליה דורנר, מנובמבר 2015 (להלן- ועדת דורנר) 2 ,נכתב כי "הוועדה .
סבורה כי יש לפעול לצמצום השימוש במאסרים במקרים בהם המאסר אינו הכרחי להגבלת .
יכו לת של עבריינים שהמסוכנות שלהם לחברה גבוהה, והרחבת השימוש בעונשים זולים יותר .
ויעילים יותר העומדים בעקרון ההלימה, ובכך להביא להקצאה יעילה ונכונה יותר של המשאבים .
המופנים לטובת הנושא" 3 .
כמו כן נכתב בדוח "שהמאסר בכלל ומאסר ממושך בפרט מעודד .
נטייה לעבריינות ומגדיל את הסיכוי שהאסיר יבצע עבירות עם שחרורו", וכי "הסיכוי של אסיר .
לשעבר לחזור ולבצע עבירות גדול יותר מהסיכוי של עבריין שנידון לעונש מחוץ לכתלי הכלא"4.
עם סיום ריצוי עונשם בבתי הסוהר ניצבים בפני האסירים המשוחררים א תגרים רבים להשתלבות .
מחודשת בחברה ובקהילה.
בישראל עוסקים שלושה גופים מרכזיים בשיקום עוברי חוק: שירות .
המבחן במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה), המופקד על .
האבחון, הפיקוח והטיפול בחשודים משלבי החקירה והמעצר וכן על עבריינים שהוכח כי ביצעו .
את העבירה, אך בית המשפט הורה להעמידם במב חן ללא הטלת עונש מאסר בפועל5 (להלן- .
שירות המבחן)6 ; חטיבת התָקֹון7 בשירות בתי הסוהר (להלן- שב"ס) המופקדת על פעולות .
שיקום לאסירים השוהים בבתי הסוהר; והרשות לשיקום האסיר (להלן - רש"א או הרשות), שהיא .
תאגיד סטטוטורי, בכפיפות למשרד הרווחה, המופקדת על פעולות שיקום לאחר השחרור.
בתרשים תיאור תהליכי השיקום שעובר עבריין מרגע מעצרו ועד לשחרורו ממאסר.
1 ראו: רות קנאי, "היחס בין מטרות הענישה ושיקולי הענישה לשיקול הדעת של השופט בקביעת העונש", מחקרי .
משפט י' (תשנ"ג), עמ' 39.
2 עיקרי המלצות הדוח אומצו בהחלטת ממשלה מאוגוסט2016 - החלטה1840 ( 11.
3 שם, בעמוד ד' לתקציר דוח ועדת דורנר.
5 , התשכ"ט]נוסח חדש[ וראו: פקודת המבחן-1969.
שירות המבחן לא נבדק במסגרת הביקורת הנוכחית .
7 תקון - correction .
מונח המתייחס לדרכי טיפול ממוסד לשיקום עבריינים .
שיקום אסירים בישראל תרשים 1 : תהליכיהשיקום מהמעצר עד השחרור מ המאסר .
* כל אסיר משוחרר יכול לפנות לרש"א ולבקש להשתתף בתוכנית שיקום ופיקוח מטעמה.
שב"ס: ארגון הכליאה הלאומי של מדינת ישראל ובראשו עומד נציב שב"ס בדרגת רב- .
הבסיס לפעילות שב"ס מעוגן בפקודת בתי הסוה, התשל"ב ]נוסח חדש[ ר-1971 .
(להלן- פקודת בתי הסוהר או הפקודה) ובתקנות בתי הסוהר, התשל"ח-1978 (להלן- .
שב"ס מפעיל33 מתקניכליאה ברחבי הארץ, בהם מוחזקים כל מי .
שנתונים על פי דין למשמרתו של גוף זה - עצורים ואסירים שפוטים (פליליים, ביטחוניים .
להלן בתרשים מצבת כלל הכלואים בשב"ס נכון ל- 31.
תרשים 2: מצבת הכלואים בשב"ס בסוף שנת 2019 לפי סטטוס .
המקור: מחלקת המחקר, מינהל התכנון שב"ס.
* המצבה אינה כוללת 420 אסירים בפיקוח אלקטרוני.
8 במועד הביקורת ומדצמבר2018 עד דצמבר2020 עמד בראש שב"ס ממלא מקום נציב.
לאחר סיום הדוח, בינואר .
2021 מונתה נציבה בדרגת רב- גונדר.
9 לצידן נכתבו בשב"ס הוראות פנימיות שהן בעלות תוקף חוקי - הוראות שירות, פקודות נציבות ונהלים פנימיים - .
10 מסתננים - בעיקר ממדינות באפריקה שנכנסו באופן בלתי חוקי לישראל ללא אישור חוקי לכניסתם או לשהייתם.
ה | שיקום אסירים בישראל | מבקר המדינהדוח ביקורת שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 ,לפי תפיסת שב"סלצד היותו ארגון כליאה, הוא גם בעל ייעוד חברתי .
תיקון 42 לפקודת בתי .
הסוהר משנת 2012 (להלן- תיקון 42)11, עיגן את שיקום האסיר כמשימת ליבה בשב "ס והסמיך .
את נציב בתי הסוהר (להלן - נציב שב"ס), לבחון אפשרויות לשיקומו של אסיר שהוא אזרח .
ישראלי או תושב ישראל ולנקוט צעדים להבטחת שילובו המרבי בפעילויות שיקום בין כותלי .
במובן זה ביסס התיקון את חובתו הרשמית של שב"ס להפעיל תו כניות ומערכים .
שונים שהפעיל עוד קודם לכן, שמטרתם העיקרית או הנלווית היא שיקום האסיר12 .
תפיסת התקון היא מתן מענה הוליסטי לצורכי האסיר באמצעות מנגנוני שיקום הפועלים זה לצד .
שב"ס, באמצעות חטיבת התקון, מפעיל תוכניות מגוונות שמטרתן להקנות כלים .
מתקנים לאסירים בעת מאסרם13.
הכלים המתקנים משלבים טיפול, חינוך, תעסוקה ושירותי .
דת, בהתאם לצרכיו ויכולותיו של האסיר, למשאבי הארגון ולמגבלות ביטחון.
סיכויי ההצלחה של פעולות השיקום תלויים בכמה וכמה משתנים - חלקם נובעים מגורמים .
אינדיבידואליים (כגון כישורי האסיר, נטיותיו האישיות, רמת המוטיבציה שלו, בריאותו הגופנית .
והנפשית), וחלקם מושפעים מגורמים סביבתיים (פתיחות וקבלה חברתית, התאמת מסגרות .
הטיפול ותוכניות השיקום לצורכי האסיר ומידת הפיקוח שלהן עליו).
תקציב שב"ס לשנת 2019 היה כ-3.
5 מיליארד ש"ח14 , מתוכו- תקציב חטיבת התקון היה כ-46.
להלן בתרשים פירוט חלוקת תקציב חטיבת התקון .
11 חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 42) , התשע"ב -2012 , 'ס"ח תשע"ב מס2355 מיום 14.
כלל בין היתר את סעיף 11 ג שחייב את שב"ס לתת פעילויות חינוך ופנאי לכל האסירים, ללא תלות באזרחות ם או .