HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן מ -2016 משרד החקלאות אינו מנפיק רישיונות סיטונאים בתחום הפירות והירקות הטריים, כנדרש בדין.
יוצא אם כן כי בחינותיו של המשרד הן בקשר ליעילות השימוש בסמכותו להעניק רישיונות לסיטונאים ולקבוע תנאים להענקתם, והן בקשר לגיבוש אמנה למסחר הוגן, וכל זאת מתוך כוונה כי פעולה זו תתרום לצמצום פערי התיווך - אינן מגיעות לשלב הסיום, והשימוש בכלים אלו אינו ממוצה.
משרד החקלאות השיב למשרד מבקר המדינה כי מדובר בתהליך מורכב וכי המשרד עושה את כל המאמצים כדי לסיימו עד סוף שנת 2018 .
עוד ציין כי ההליך חסך "רגולציה מכבידה על הסיטונאים לבקשת רישיונות ותשלומי אגרה מיותרים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד החקלאות להשלים בהקדם את פעולתו לפרסום הצעה לאמנה וולונטרית, כפי שנקבע בסיכום הפגישה ממרץ 2018 עם נציגי החקלאים, הסיטונאים והקמעונאים.
ככל שיתעוררו קשיים בהשלמת הפעולה בעניין זה, מוצע לערב את שר החקלאות ומנכ"ל המשרד בנושא.
כמו כן על המשרד לקבוע מנגנון ליישום האמנה ומדדים ברורים לבחינת יעילותה.
איגוד משווקי הפירות והירקות בישראל מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2019 כי יש להעניק רישיון לעיסוק בתחום השיווק הסיטוני של ירקות ופירות עם תנאים ברורים ונורמות שיבטיחו מסחר הוגן.
התאחדות האיכרים בישראל כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2019 כי לדעתה החלופה המומלצת היא החמרת הכללים הקיימים לרישוי סיטונאים, לצד יציקת התוכן הרלוונטי להליך רישוי זה, שייצרו פתרונות לכשלי השיווק שאין להם מענה כיום.
עוד ציינה ההתאחדות בתשובתה כי בפגישות האמורות בין משרד החקלאות לנציגי החקלאים, היא לא הסכימה לאמנה וולונטרית.
אחת הרשתות הקמעוניות השיבה למשרד מבקר המדינה בינואר 2019 כי אינה מתנגדת לדון באמנה וולונטרית, על אף שהיא סבורה כי אין צורך או הכרח באמנה שכזו.
פעולות משרד החקלאות לעידוד שוקי איכרים ברשויות המקומיות .
המלצות ועדת קדמי מיולי 2012 בתחום הרגולציה והתחרות במקטע הקמעוני כללו המלצה על "קידום שווקי מזון מקומיים (מכירה ישירה מהחקלאים לצרכנים)".
הוועדה סברה כי הגדלת מספר נקודות המכירה עשויה לתרום רבות לתחרות, ועל כן שוקי מזון מקומיים יכולים להיות תחליף לערוצי הפצת המזון המסורתיים.
לפיכך המליצה על יישום הצעדים האלה: (א) קיום הליך מזורז למתן אישורים מקומיים לחקלאים להקמה ולתפעול של שוקי איכרים רווחיים ויעילים; (ב) יצירת תוכנית לעידוד יוזמות מקומיות של שוקי מזון; (ג) השלמת התהליכים שהחלו לכינון שוק סיטוני בגוש דן.
באוקטובר 2017 פרסם משרד החקלאות את "נוהל השתתפות המדינה במימון אירועי שוק איכרים לשיווק ישיר של תוצרת חקלאית לשנים 2017 עד2019 " (להלן- הנוהל).
שוק איכרים מוגדר בנוהל כ"מרחב ציבורי בו מוצבים מתקנים, ציוד ודוכנים לצורך קיום מסחר בתוצרת חקלאית בדרך של שיווק ישיר", כלומר מכירת תוצרת מהיצרן (החקלאי) לצרכן הסופי, ללא גורמים מתווכים.
בנוהל נכתב כי המשרד מיפה את שוקי האיכרים הקיימים כדי לבחון את הצרכים הנדרשים לפיתוחם והרחבתם או להפעלת שווקים חדשים.
במיפוי עלו בין היתר הקשיים האלה: מכירה בשוקי איכרים לא מוסדרים; שוקי איכרים שיש בהם גורם מתווך המשפיע על המחירים; תוצרת הנמכרת במחירים גבוהים.
עוד נכתב כי תוצאות המיפוי הצביעו על צורך בפעולה לשינוי המצב הקיים, ולכן יזם המשרד את הנוהל, שמטרותיו הן: הפחתת מחירי התוצרת החקלאית בשל קיצור שרשרת האספקה וצמצום פערי התיווך ; הגדלת הצריכה של פירות וירקות מייצור מקומי (מפני ששוקי איכרים מתמקדים במכירת תוצרת ישראלית); פיתוח הזדמנויות חדשות לשיווק ישיר של חוות ומגדלים בשווקים המקומיים על ידי פיתוח, שיפור, הרחבה, הדרכה וסיוע טכני; שיפור והרחבה של שוקי איכרים קיימים; וסיוע לחקלאים הפועלים באופן עצמאי להתאגד במסגרת פעילותו של שוק איכרים ולהגדיל בכך את היקף קהל היעד.
עוד כתוב בנוהל כי לאחר בחינת כמה חלופות להשגת המטרות, הוחלט כי המתווה המועדף יהיה תמיכה ישירה ברשויות מקומיות (להלן - הרשויות).
התקציב שהקצה המשרד ליישום הנוהל היה 20 מיליון ש"ח לשלוש שנים ( 2017 עד2019 ).
נקבע כי סכום התמיכה לרשות שתגיש בקשה לתמיכה יהיה מ- 330,000 ש"ח עד 750,000 ש"ח, על פי עמידתה באמות המידה המפורטות בנוהל (למשל גודל השוק, מגוון התוצרת החקלאית המוצעת בו ותדירות פעילותו).
ועדה שמינה מנכ"ל משרד החקלאות תדון בבקשות לתמיכה (להלן - ועדת התמיכות).
בנוהל נקבע כי הרשויות יפעילו את אירועי שוקי האיכרים בין היתר על פי הכללים האלו: (א) הם יתקיימו במקום ציבורי בתחום הרשות ששטחו 500 מ"ר לפחות; (ב) יתקיימו 46 אירועים לפחות במשך שנה לפחות, כלומר12 חודשים רצופים, בימי שישי; (ג) בכל אירוע יהיו 16 דוכנים לפחות המוכרים תוצרת חקלאית בשיווק ישיר, ויימכרו לפחות 16 ( מוצרים8 סוגי פירות ו-8 )סוגי ירקות משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 1311 .
;הכלולים ב"סל מוצרים בסיסי", על פי רשימה עונתית שמפרסם המשרד (ד) מחירי הפירות והירקות שבסל המוצרים הבסיסי לא יעלו על מחירם הסיטוני העדכני48; (ה) בכניסה לשוק האיכרים יוצב שילוט המיידע את הצרכנים על מחירי המוצרים בסל הבסיסי; (ו) לא ייגבה תשלום מחקלאים עבור הקמת דוכן בשוק האיכרים.
בדצמבר 2017 אישרה ועדת התמיכות21 בקשות שהגישו רשויות להשתתפות במימון אירועי שוק איכרים, ובינואר 2018 הנפיקה להן אישורים שבהם פורטו סכומי התמיכה ותנאיה.
בין היתר נכתב באישורים כי יש לקיים את אירוע השוק הראשון לא יאוחר מ- 1.
18 , וכי התמיכה תשולם לרשות רק לאחר שתגיש דוח ביצוע על פי כללים שנקבעו בנוהל.
בעקבות פניות רשויות מקומיות למשרד החקלאות בבקשה להקל בתנאי הסף שנקבעו בנוהל, בטענה כי חלקם בלתי סבירים ומעמידים בספק את היכולת להוציא את הפרויקט אל הפועל, קיים המשרד במרץ 2018 מפגש עם נציגי חקלאים ונציגי רשויות.
במפגש נדונו הקשיים ביישום הנוהל, ובהם: קשה לגייס חקלאים שיהיו מוכנים להקים דוכן בשוק, נוכח מחירי מכירה נמוכים לצרכנים והצורך בהיקף מכירות גדול מאוד כדי להרוויח; קשה למכור את סל המוצרים הבסיסי, הכולל מוצרים שאי אפשר להרוויח ממכירתם; תמיכת המשרד אינה מספיקה להקמת שוק איכותי שיעמוד בדרישותיו (בהקשר זה עלתה ההצעה לאפשר לעיריות סמוכות להקים שוק משותף כדי לח סוך בעלויות); דרישת הנוהל לקיים את השוק 46 ימים בשנה אינה ריאלית בגלל אילוצי מזג האוויר והצורך בהשתתפות חקלאים רבים; יש לאפשר לרשויות לנייד את השוק כדי לחסוך בעלויות.
באפריל ובמאי 2018 קיימה ועדת התמיכות ישיבות שבהן דנה בין היתר בקשיים האמורים, והחליטה לעד כן את הנוהל כלהלן: מספר השבועות המחויבים להפעלת שוקי האיכרים הופחת מ -46 ל-38 ; מספר המוצרים בסל הבסיסי הופחת מ-16 ל-12 ; תשלומי התמיכה לא יינתנו רק בסיום האירועים אלא ייפרסו על פני פרקי זמן קבועים לאורך השנה.
ביולי 2018 התכנסה שוב ועדת התמיכות ואישרה בקשות שהגישו 8 רשויות נוספות לקבלת תמיכה במימון שוקי איכרים בתחומן, ובכך הסתכם ב-29 מספר הרשויות שביקשו בשנים 2017 ו-2018 השתתפות במימון שוק איכרים בתחומן ושהמשרד אישר את השתתפותן.
יצוין כי שתי רשויות שבקשתן לתמיכה אושרה כבר ב-2017 חזרו בהן מהחלטתן לקיים את שוקי האיכרים.
48 על פי סקר המחירים שעושה המשרד בשוק הסיטוני ושמפורסםבאתר המשרד.
במועד סיום הביקורת, .
ועדת קדמי המליצה עוד ביולי 2012 לקדם שוקי מזון מקומיים למכירה ישירה מהחקלאים לצרכנים, ובכך להגדיל את מספר נקודות המכירה, דבר שעשוי לתרום רבות לתחרות.
רק באוקטובר 2017 , כעבור כחמש שנים, החל משרד החקלאות בהפעלת נוהל למימון שוקי איכרים ברשויות המקומיות.
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2018 , שש שנים לאחר שהוגשה המלצת ועדת קדמי בנושא, הופעלו שוקי איכרים בארבע רשויות מקומיות בלבד49 - .
עובדה המשקפת יישום איטי ומזערי של המדיניות הביקורת העלתה כי מבין 255 רשויות מקומיות בישראל 50 , במועד סיום הביקורת רק 29 רשויות הגישו בקשה להשתתפות במימון אירועי שוק איכרים במסגרת הנוהל שפרסם משרד החקלאות; כלומר שיעור ההיענות של הרשויות המקומיות היה כ-11% .
בלבד עוד עלה כי 14 מבין 27 הרשויות המקומיות שהחליטו להפעיל שוק איכרים בתחומן (52% ) שייכות לאשכול חברתי-כלכלי 51 הגבוה מ-5 ;10 ( רשויות37% ) שייכות לאשכול חברתי-כלכלי 5; ו-3 ( רשויות בלבד11% ) שייכות לאשכול חברתי-כלכלי הנמוך מ -5 .
שיעור ההיענות הנמוך של הרשויות לנוהל שפרסם משרד החק לאות, והפעלת שוקי איכרים בארבע רשויות מקומיות בלבד, נכון לספטמבר 2018 , בשעה שוועדת התמיכות קבעה כי 21 הרשויות שאושרה להן תמיכה ב-2017 יקיימו את אירוע השוק הראשון עד יולי2018 - כל אלה משקפים הסתייגות של הרשויות המקומיות מהפרויקט במתכונתו הנוכחית.
משרד החקלאות השיב למשרד מבקר המדינה כי לדעתו שיעור ההיענות לנוהל הוא סביר ותואם להיקף התקציב שהקצה המשרד לנושא.
המשרד ציין כי לדעתו, הבעייתיות היא בשיעור הביצוע הנמוך בקרב מקבלי האישורים, וכי פרויקט מסוג זה הוא מורכב ביותר לרשות מקומית ולא מתאים לכל רשות.
קצב ההפעלה תלוי ברשויות והמשרד עשה רבות כדי לקדם ולסייע, ואף הקל בתנאי הסף.
עוד ציין משרד החקלאות כי יבחן כיצד ניתן לעודד רשויות נוספות שקיבלו אישורים להצטרף ולהקים שוק.
49 המועצות האזוריות עמק המעיינות, אשכול וגוש עציון ועיריית מעלות-תרשיחא.
50 ,על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ב-2016 היו בישראל 255 רשויות מקומיות : 77 ,עיריות124 מועצות מקומיות ו-54 מועצות אזוריות.
ראו: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, הודעה לתקשורת בנושא "הרשויות המקומיות בישראל - 2016 " מיום 24.
51 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מסווגת את הרשויות המקומיות ל -10 קבוצות הומוגניות (אשכולות ) לפי המצב הכלכלי-חברתי של אוכלוסיותיהן: אשכול 1 מציין את ה דרגה הנמוכה ביותר ו-10 - אתהדרגה הגבוהה ביותר.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 1313 .
משרד מבקר המדינה מכיר בחשיבות היוזמה שנקט משרד החקלאות לעידוד מכירה ישירה של תוצרת חקלאית מהמגדלים אל הצרכנים, באופן מוסדר ומפוקח, באמצעות נוהל התמיכה במימון שוקי האיכרים.
עם זאת סטטוס היישום הנוכחי מחייב פעולה מהירה של הפקת לקחים, לרבות בירור הסיבות לשיעור ההיענות הנמוך של הרשויות לנוהל ובירור החסמים העומדים לפני הרשויות שהמשרד אישר את השתתפותן בנוהל.
על משרד החקלאות לבצע חשיבה אשר לצעדים ולתמריצים העשויים לעודד שימוש בכלי זה, בעיקר ברשויות שמשויכות לאשכול חברתי -כלכלי בינוני או נמוך.
על המשרד לנתב את פעולתו בנושא זה ליישום אפקטיבי.
מועצת הצמחים כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2019 כי הנושא חשוב, בעיקר בפריפריה, כדי לספק מקומות עבודה תוך יישום מחירי תוצרת מפוקחים, וכי יש להרחיב את מסגרת התקציב כדי שיספיק להקמה ולתחזוקה שוטפת.
עוד ציינה כי חשוב להמשיך ולהקצות תקציבים שיתמכו בשוק לאורך זמן.
פרויקט הקמת השוק הסיטוני החדש למטרופולין גוש דן .
השתלשלות העניינים בפרויקט בשנים 2001 עד2010 .
בפברואר 2001 החליטה הממשלה52 על הקמת שוק סיטוני מודרני ואיכותי לתוצרת חקלאית למטרופולין תל אביב (להלן - השוק הסיטוני או השוק), ברביע הדרום- מזרחי של צומת מסובים (להלן - מתחם מסובים), כדי להביא להפחתה בפער התיווך ולעלייה באיכות התוצרת החקלאית לרווחת הצרכנים והחקלאים.
מטרות השוק הסיטוני הוגדרו כדלקמן 53: (א) קידום התחרות והגברת היעילות של מערכות שיווק התוצרת החקלאית בארץ; (ב) הקטנת פערי התיווך; (ג) הגברת הפיקוח על המסחר בתוצרת חקלאית; (ד) קיום מערכת מסחר סיטוני הוגנת ויעילה במוצרים צמחיים לתועלת כלל ציבור המגדלים, הסוחרים והצרכנים; (ה) קיום התקנים לשיווק ולהחזקה של תוצרת חקלאית, כפי שייקבעו על פי דין, להשגת עלייה באיכות התוצרת ושמירה על בריאות הציבור; (ו) עידוד השימוש בשוק הסיטוני והפיכתו לנגיש; (ז) מטרות נוספות, כפי שיקבע שר החקלאות בהסכמת שר האוצר.
בהחלטת הממשלה האמורה נכתב גם כי תוקם ועדת מנכ"לים בהשתתפות מנכ"ל משרד האוצר, מנכ"ל רשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י) ומנכ"ל משרד החקלאות, שירכז את עבודת הוועדה.
הוועדה תפעל להסרת החסמים המעכבים את אישור התכנון הסטטוטורי של המתחם המיועד להקמת השוק; לגיבוש הנהלים והתקנות להפעלת שוק מודרני; ולפרסום מכרז על ידי רמ"י לשיווק הקרקע המיועדת להקמת השוק (להלן - הקרקע), שאת הקמתו יממן הסקטור הפרטי.
כל זאת כדי לאפשר את פרסום המכרז לשיווק הקרקע עד תום שנת 2001.
בינואר2007 /אושרה תוכנית מתאר מקומית (תמ"מ320 ) "מתחםמסובים מזרח - השוק הסיטוני" (להלן - התוכנית)54.
התוכנית הופקדה במשרדי הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה מחוז תל אביב ובמשרדי הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה אונו עוד ביוני 2003 , ואושרה למתן תוקף בוועדה המחוזית עוד ביולי 2004 , אך אישורה הסופי התעכב בשל ערר שהגישה עיריית אור יהודה למועצה הארצית לתכנון ולבנייה.
52 החלטת ממשלה מס' 2903 מיום 8.
53 כפי שצוין בהחלטת ממשלה נוספת בנושא השוק הסיטוני מיום 17.
10 '(החלטה מס2324 , .
)ראו להלן 54 'הודעה על אישור התוכנית פורסמה בילקוט הפרסומים מס5640 מיום 13.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 1315 .
על פי סיכום ישיבת הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה מחוז תל אביב מ- 30.
02 , מתחם מסובים מזרח נבחר כמיקום המיועד להקמת השוק לאחר שנבחנו 13 אתרים חלופיים על פי השיקולים האלו: גודל השטח וצורתו (ניתנה עדיפות לשטח גד ול ומישורי); היכולת "לדחוף" את התוצרת מאזור הגידול החקלאי לאתר השוק והיכולת "למשוך" אותה על ידי צרכני השוק אל החנויות; ומגבלות תכנון וסביבה, לרבות מערך תחבורה קיים ומתוכנן.
מסקנות הבחינה היו כי לאתר מסובים עדיפות בעיקר בשל יתרון משמעותי בנגישות לצירי תנועה מרכזיים ובשל היותו קרוב יותר למרכז הצריכה הקמעונית הרלוונטית.
על פי סיכום ישיבת המועצה הארצית לתכנון ולבנייה מ - 1.
05 , עיריית אור יהודה נימקה את התנגדותה לפרויקט בכך שהיא סובלת מהימצאות מטרדים סביבתיים רבים בתחומה, לרבות שטחי אחסנה, חניית רכבים כבדים ורעש מטוסים, והשוק יהיה מטרד נוסף שישפיע לרעה על העיר.
עוד טענה העירייה כי לא נבדקו חלופות למיקום השוק מצפון למחלף מסובים.
בהחלטת המועצה על דחיית הערר שהגישה העירייה נכתב בין היתר כי לפרויקט השוק חשיבות לאומית ודחיפותו גבוהה ביותר, ואי -קידום התוכנית וביצועה יש בו כדי לפגוע באינטרסים הציבוריים הכלכליים העומדים ביסוד הצורך בשוק סיטוני משוכלל ומודרני.
עוד צוין כי להקמת השוק משנה דחיפות וחשיבות על רקע לוח הזמנים לפינוי השוק הסיטוני בצריפין "אשר יותיר חלל ריק, אשר אך יוסיף ויחמיר לאין שיעור על הכשל הקיים כיום במדינת ישראל בהעדרו של שוק סיטוני משוכלל ומודרני".
המטרות העיקריות של התוכנית היו אלה: (א) לקבוע ייעודי קרקע לשימושים מטרופוליניים ומקומיים ולשנות את הייעוד החקלאי לייעודים האלו: שטח מיוחד למסחר ותעסוקה הכולל שוק סיטוני מרכזי לגוש דן, שטח לתכנון בעתיד, מבני ציבור, מגורים, שטח ציבורי פתוח ודרכים; (ב) לקבוע זכויות בנייה ותנאים המאפשרים הוצאת היתרי בנייה לאזור המיוחד למסחר ותעסוקה - שוק סיטוני.
כמו כן נקבעו בתוכנית תנאים להוצאת היתרי בנייה לאזור השוק, לרבות הקמת מינהלה שתהיה אחראית למכלול הפעילויות בשוק (ניקיון, איסוף פסולת, שמירה ואבטחה ותחזוקה שוטפת), קיום תנאים לניטור נ ושאי איכות הסביבה ולאכיפה מוסדרת שלהם ואישור מע"צ ומשרד התחבורה לתוכנית להסדרת דרך אל השוק בקטע מחלף מסובים ("כביש עוקף דרומי אור יהודה").
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2018 , פעל השוק הסיטוני במתחם בצריפין (להלן - השוק הקיים).
באתר חברת שוק סיטוני לישראל בע"מ נכתב55 כי מ-1952 פעל השוקהסיטוני במתחם שבין הרחובות קרליבך והחשמונאים בת ל אביב, וב-2006 הועתק למתחם בצריפין 56 , שם הואפועל עד היום כשוק הסיטוני המרכזי בישראל .
עוד נכתב כי השוק הקיים שהוקם מלכתחילה כשוק זמני , סובל מצפיפות, מחסור בשטחי אחסנה, תברואה לקויה ורמת בטיחות נמוכה, וכי כל אלו הם תוצאה של ארעיות השוק והם מגבירים את הדחיפות בהקמת שוק סיטוני קבוע, בהתאם להחלטת הממשלה.
להלן תמונות של השוק הקיים.
56 בעקבות הסכם לפינוי השוק ושינוי ייעוד המתחם למגורים, שנחתם ב-2002 בין עיריית תל אביב לבין החברה בעלת הקרקע.
תמונה 1 : השוק הקיים במתחם צריפין .
מקור: חברת שוק סיטוני לישראל בע"מ .
תמונה 2 : השוק הקיים במתחם צריפין .
מקור: חברת שוק סיטוני לישראל בע"מ משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 1317 .
הקמת חברת שוק סיטוני לישראל .
באוקטובר 2010 החליטה הממשלה57 (להלן- ההחלטה משנת 2010 ) על הקמת חברה ממשלתית בבעלות מלאה של המדינה, להקמה ולניהול של שוק סיטוני לתוצרת חקלאית במטרופולין גוש דן.
בדברי ההסבר להחלטה נכתב כי סקירת שווקים סיטוניים במדינות אחרות, שביצעו משרד החקלאות ומועצת הצמחים, העלתה כי מרבית השווקים הסיטוניים באירופה מנוהלים על ידי חברות בבעלות ממשלתית או בבעלות ממשלתית ופרטית מעורבת; וכי לאחר דיונים והתייעצויות בין משרדי החקלאות, המשפטים והאוצר, רשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות) ורמ"י מוצע כי תוקם חברה ממשלתית בבעלות מלאה של המדינה שתפקידה יהיה לפעול להקמת השוק ולניהולו.
בפברואר 2011 הוקמה חברת שוק סיטוני לישראל בע"מ (להלן- חברת השוק או החברה).
החברה פועלת כזרוע ביצועית של משרד החקלאות בכל הקשור לביצוע החלטות הממשלה לגבי השוק הסיטוני, והיא מנהלת ומרכזת את מכלול היבטי תכנון השוק והקמתו.
יושב רא ש הדירקטוריון של חברת השוק בשנים 2013-2011 היה ד"ר רענן כהן, אשר פעל רבות במסגרת תפקידו לקידום נושא השוק והקמתו.
בהחלטה משנת 2010 נקבע כי פעילות החברה בשלוש השנים הראשונות לאחר הקמתה תתוקצב מתקציב המדינה, ולאחר מכן תקציב החברה יתנהל כמשק כספי סגור ונפרד, ש יתבסס בין היתר על תקבולים מניהול השוק הסיטוני והפעלתו.
מטרות החברה כפי שנקבעו בהחלטה משנת 2010 היו: לפעול להגשמת מטרות השוק הסיטוני; לבחון ולהציע דרכים להקמה, הפעלה ותחזוקה של השוק, לרבות אופן המימון וההתקשרות, ולהביאן להתייחסות משרדי החקלאות, האוצר והמשפטים ורשות החברות, ולאחר מכן להביאן בצירוף עמדות גורמים אלה להכרעה ולאישור של שרי החקלאות והאוצר (להלן - השרים), לא יאוחר מ-90 ,יום ממועד מינוי מנהל כללי לחברה; לפעול להקמת השוק, לניהולו לתפעולו, לתחזוקתו הנאותה ולפיתוחו, בכפוף לכל דין ובהתאם להכרעת השרים כ אמור, והכול לצורך הגשמת מטרות השוק; לפעול מול הגורמים הרלוונטיים לקבלת הזכויות במקרקעין המיועדים לשוק; לפעול לכך שהשוק הסיטוני יהיה ראוי להפעלה לא יאוחר מ-31 באוקטובר 2012 (ההדגשה אינה במקור).
הממשלה החליטה עוד ב -2001 על הקמת שוק סיטוני חדש במתחם מסובים.
א ף שהתוכנית לשוק החדש אושרה כבר בינואר 2007 , ואף שמשרדי החקלאות והאוצר הסכימו באותה העת על נחיצות השוק ועל דחיפות הקמתו, רק באוקטובר 2010 - כשלוש וחצי שנים לאחר מכן - החליטה הממשלה להקים חברה ממשלתית שתפעל להקמת השוק.
57 'החלטת ממשלה מס2324 מיום 17.
השתלשלות העניינים בפרויקט משנת 2011 .
המלצות ועדת קדמי מיולי 2012 בתחום הרגולציה והתחרות במקטע הקמעוני כללו בין היתר המלצה ל"השלמת התהליכים שהחלו לשם כינון שוק סיטונאי בגוש דן אשר יכלול פיקוח ממשלתי על זירת מסחר מרוכזת ושקופה, תוך כינון מערך אמין של דיווח על מחירים, וכן מערכי לוגיסטיקה מתקדמים שיובילו להפחתת רמת הפחתים של התוצרת החקלאית והקמעונית, באמצעות שיתוף של יזם פרטי".
ביוני 2011 הוקמה "ועדת היגוי (חיצונית) לבחינה ולליווי חברת השוק הסיטוני גוש דן" (להלן - ועדת ההיגוי).
יו"ר הוועדה היה מנכ"ל משרד החקלאות וחבריה היו נציגי אגף התקציבים במשרד האוצר, אגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - אגף החשכ"ל), רשות החברות וחברת השוק.
ועדת ההיגוי התכנסה שלוש פעמים: בספטמבר 2011 , בינו אר 2012 ובאפריל2012 , ודנה בחלופות להקמה, הפעלה ותחזוקה של השוק הסיטוני, לרבות אופן המימון וההתקשרות, כדי לגבש המלצה ולהביאה להכרעת השרים ולאישורם, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה משנת 2010 .
הקושי בקבלת ה החלטה על החלופה הכלכלית להקמת השוק .
בישיבה הראשונה של ועדת ההיגוי הציגה חברת השוק את פעילויותיה לקידום הפרויקט, לרבות בחירת חברת ייעוץ שתכין תוכנית אדריכלית והנדסית לשוק (להלן - חברת הייעוץ האדריכלי), וחברת ייעוץ שתבחן את החלופות הכלכליות להקמת השוק ואופן מימונו בשלבי ההקמה והתפעול ותמליץ על החלופה המיטבית (להלן - חברת הייעוץ הכלכלי).
כמו כן ציינה חברת השוק כי מסרה לחברי ועדת ההיגוי מסמך בנושא "נימוקים ותועלות של הקמת השוק הסיטוני", שהכין לבקשתה יועץ חיצוני בפברואר 2012 (להלן- מסמך התועלות).
מסמך התועלות הציג ניתוח של המצב הקיים בתחום שיווק הפירות והירקות לצריכה מקומית בישראל, לקחים משווקים סיטוניים בעולם ונימוקים להקמת השוק הסיטוני החדש.
במסמך צוין בין היתר כי שוק המזון בישראל, לרבות הפירות והירקות, מאופיין בריכוזיות רבה ההולכת וגוברת, וכי לצרכן הפירות והירקות אין מידע בסיסי והכרחי על סיווג איכותו של המוצר ומידע אמין על פערי התיווך בשרשרת האספקה.
במסמך הוערך פוטנציאל החיסכון לצרכן, אם יוקטן פער התיווך כאמור, ב-2 עד3 מיליארדי ש"ח בשנה.
יצוין כי בתחשיב של החטיבה לאסטרטגיה ממאי 2012 הוערכה התועלת הכלכלית הציבורית של הקמת השוק החדש בכ-250 עד350 מיליוני ש"ח בשנה בלבד.
בישיבתה השלישית של ועדת ההיגוי, באפריל 2012 , הציגה חברת הייעוץ האדריכלי את תוכניתה להקמת השוק.
בלוח 1 להלן מוצגים נתוני חברת השוק .
מספטמבר 2016 לגבי שטח השוק הקיים ומספר יחידות המכירה בו, בהשוואה לתכנון עבור השוק החדש.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 1319 .
לוח1 : השוק הקיים במתחם צריפין לעומת השוק המתוכנן במתחם מסובים - שטח השוק ומספר יחידות המכירה - על פי נתוני חברת השוק, ספטמבר 2016 .
השוק הקיים במתחם צריפין השוק המתוכנן במתחם מסובים .
שטח המתחם (בדונם) כ-70 כ-156* .
)שטח בנוי (בדונם כ-11 כ-30 .
מספר יחידותהמכירה 65 (בשכירות של34 )סיטונאים 80 .
* שטח המתחם בתוכנית היה221 דונם, אולם בדיונים עם עיריית אור יהודה הוסכם לצמצמו ל- 156 .
עוד באותה הישיבה הציגה חברת הייעוץ הכלכלי שתי חלופות כלכליות להקמת השוק ולתפעולו: הקמה והפעלה של שלב א' 58 בפרויקט באמצעות חברה ממשלתית; או מתן זכות ליזם פרטי להפע יל את השוק לתקופה מוגבלת באמצעות מנגנון 59B.
חברת הייעוץ הכלכלי הציגה את עמדתה כדלקמן "להקים את שלב א' במימון הממשלה, ובחינה של הכנסת גורמים פרטיים בשלב ב' [60]".
נציג אגף החשכ"ל אמר באותה ישיבה כי אגף החשכ"ל ואגף התקציבים בוחנים את הנתונים ואת מסקנות חברת הייעוץ הכלכלי ומתכוונים לבצע בדיקה עצמאית של חלופות ההקמה.
מנכ"ל משרד החקלאות אמר כי הוא מאמץ את המלצות חברת הייעוץ הכלכלי.
בסיכום הישיבה נכתב כי הנהלת חברת השוק, בהתאם לחוות דעתה של חברת הייעוץ הכלכלי, סבורה כי יש להפקיד בידי חברה ממשלתית את מימון הקמת שלב א' של השוק ותפעולו בשנים הראשונות, וכי עלויות ההקמה הראשוניות נאמדו בכ-306 מיליוני ש"ח61 .
עוד נכתב כי "המלצת החברה ועמדות המשרדים יוגשו לשרים עד ליום 15.
זאת, בניגוד לעמדת נציגי משרד האוצר החברים בצוות, אשר ביקשו למצות את הבדיקה הכלכלית ולדחות את ההחלטה בעניין החלופה המומלצת בחודש וחצי".
בחודשים מאי עד יולי 2012 ,התקיימו פגישות נוספות בין נציגי אגף התקציבים אגף החשכ"ל, רשות החברות, חברת השוק ומשרד החקלאות בנושא חלופות .
58 התכנית להקמת השוק כללה שני שלבים: מטרת שלב א' הייתה הקמת השוק והשלמת מעבר השוק הזמני בצריפין למתחם החדש.
59 Transfer)- Operate- B.
T (Build- ,הקםתפעל, מסור.
שיטה של שותפות ציבורית-פרטית, שבה הגוף הציבורי מעמיד את הקרקע שברשותו למכרז בין יזמים פרטיים לצורך הקמה ותפעול של מתקן ציבורי, לתקופת זיכיון מוגדרת , בתמורה מוסכמת המתקבלת מהגוף הציבורי ומדמי שימוש, כפי שנקבע בזיכיון של הזוכה במכרז.
בתקופת הזיכיון הבעלות על המתקן בידי הגוף הציבורי.
היזם הפרטי מקים ומממן את ה מתקן הציבורי ומתפעל ו לאורך כל תקופת הזיכיון , והכנסותיו נובעות בעיקרן מדמי השימוש במתקן.
60 שלב ב' כלל את הרחבתשטחי המתחם הלוגיסטי והמשרדים להשכרה וכן הקמת מתחם נוסף ובו מרכז כנסים, שוק איכרים ועוד.
61 לרבות אגרות והיטלים בסך כ-50 .
מיליוני ש"ח, ללא מע"ם וללא עלויות הקרקע וכבישי גישה 1320 |דוח שנתי 69ב .
בישיבה ביוני 2012 הציג סגן בכיר לחשכ"ל עבודה כלכלית שהכין צוות ייעוץ פיננסי עבור אגף החשכ"ל ולפיה הפרויקט מתאים ליישום בשיטת B.
T , ואמר כי העמדה המקצועית של משרד האוצר היא שפרויקט הקמת השוק חשוב ונחוץ וכי "השוק הסיטוני צריך לקום בשיטת B.
" בחוות דעת שהכינה החטיבה לאסטר טגיה במאי 2012 באותו עניין נכתב כי ההחלטה לגבי מודל ההקמה אינה חד-משמעית: היתרונות העיקריים של הקמה על ידי הממשלה והפרטה בשלב מאוחר יותר הם הקמה מהירה יותר וגמישות בהתאמת אופן תפעול השוק למטרות ציבוריות; ואילו למודל B.
T צפויים יתרונות כלכליים, כגון חיסכון בעלויות ההקמה ועמידה בלוח זמנים.
ביולי 2012 התקיימה ישיבה בנושא הקמת השוק הסיטוני בהשתתפות מנכ"ל משרד רה"ם, ראש האגף הכלכלי במשרד רה"ם ונציגי משרדי האוצר והחקלאות וחברת השוק.
במסמך סיכום הישיבה נכתב כי חברת השוק המליצה על הקמת השוק הסיטוני במימון תקציבי, ואילו משרד האוצר המליץ על הקמת השוק בשיטת B.
בישיבה סוכם המתווה להקמת השוק כדלקמן: החברה תמשיך בפעילותה ותחל בתכנון מפורט של שלב א' של השוק הסיטוני למשך עד 10 חודשים מיום אישור השרים; החשבת הכללית במשרד האוצר תמנה ועדת מכרזים בין -משרדית המשותפת למשרד י האוצר והחקלאות ולחברה, וזו תפרסם מכרז B.
T לתכנון, מימון, הקמה והפעלה של השוק (להלן - ועדת המכרזים).
התכנון המפורט שהכינה החברה יצורף למסמכי המכרז; אם תוך 10 חודשים מיום אישור השרים לא יפורסם מכרז, או שתוך14 חודשים לא ייבחר זכיין, ובפרק הזמן הזה תגיע ועדת המכרזים למסקנה כי אי אפשר לבצע את הפרויקט בשיטת B.
T , יגישו השרים לממשלה הצעה להקים את השוק באמצעות החברה בהתאם לסדרי העדיפויות של הממשלה.
שרי האוצר והחקלאות אישרו את הסיכום לגבי המתווה האמור בחתימתם על מסמך סיכום הישיבה.
הקמת ועדת מכרזים לפרויקט ופעילותה .
בנובמבר 2012 התקיימה הישיבה הראשונה של ועדת המכרזים.
יו"ר הוועדה היה סגן בכיר לחשכ"ל במשרד האוצר, וחבריה היו נציגי אגף התקציבים, אגף החשכ"ל, הלשכה המשפטית במשרד האוצר, משרד החקלאות, משרד רה"ם וחברת השוק.
הוועדה התכנסה 45 פעמים בין נובמבר2012 ליולי2016.
ביוני2013 פרסמה ועדת המכרזים הזמנה להשתתף בהליך מיון מוקדם למכרז לתכנון, מימון, הקמה והפעלה של שוק סיטוני לפירות וירקות בשיטת B.
בהזמנה נכתב כי בכוונת הוועדה לבחור את הזוכה בהליך תחרותי בשני שלבים: (א) מיון מוקדם; (ב) הליך המכרז העיקרי.
בדצמבר 2013 הגישו12 גופים הצעות להליך המיון המוקדם, ובאוגוסט 2014 הודיעה ועדת המכרזים לכל הגופים כי הם עומדים בתנאים הנדרשים.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר | 1321 .
באפריל2014 החליטה הממשלה62 (להלן- ההחלטה משנת 2014 ) לתקן את החלטתה משנת 2010 .
ולהאריך את מימון פעילותה של החברה בהחלטה האמורה נקבע כי המועד להפעלת השוק יידחה לדצמבר 2017 - כחמש שנים לאחר המועד שנקבע בהחלטה משנת2010 , שהיה אוקטובר 2012 .
זאת אף שההחלטה על הקמת השוק, מתוך הכרה בחשיבותו ותרומתו האפשרית להפחתת יוקר המחיה, התקבלה כבר ב-2001.
בד בבד עם הליך המיון המוקדם וגיבוש מסמכי המכרז העיקרי החלו בפברואר 2013 נציגי ועדת המכרזים לקיים פגישות עם גורמים בעיריית אור יהודה כדי לקדם את הפרויקט.
המשא ומתן עם עיריית אור יהודה והמבוי הסתום שאליו נקלע .
בין פברואר 2013 ליולי2014 קיימו נציגי ועדת המכרזים 16 פגישות עם גורמים בעיריית אור יהודה (להלן - העירייה), לרבות ראש העירייה ומנכ"ל העירייה.
מטרת הפגישות הייתה לברר את צורכי העירייה כדי שיבואו לביטוי במסמכי המכרז, וכן למצוא פתרונות לבעיות שהעלתה (למשל התחבורה בכניסה לשוק וביציאה ממנו).
על פי מסמכי ועדת המכרזים, ב - 10.
14 נפגש יו"ר הוועדה, סגן בכיר לחשכ"ל, עם ראש העירייה, והאחרון הודיע כי הוא מתנגד להקמת השוק בשטח העירייה.
14 כתב ראש העירייה למנכ"ל משרד החקלאות כי המדיניות שהוא מוביל כראש עירייה אינה מתיישבת עם הקמת שוק סיטוני בגבולות העיר על פי התב"ע63 המאושרת, ועל כן הוא מבקש להסיר זאת מסדר היום.
מנכ"ל משרד החקלאות השיב לראש העירייה ב- 22.
14 כי נציגי העירייה כבר העלו בעבר, בהתנגדויות שהגישו לתב"ע, את הטענות בדבר מדיניות פיתוחה העתידי של אור יהודה, והן נדונו באופן סדור ומעמיק על ידי הגורמים המוסמכים.
הוא הוסיף: "מדינת ישראל אינה יכולה להתנהל באופן שבו רשות מקומית מבטלת החלטות שנתקבלו על ידי הגורמים המוסמכים לכך, ופוגעת בפרויקטים לאומיים שמטרתם להיטיב עם כלל אזרחי המדינה".
מנכ"ל משרד החקלאות ביקש כי ראש העירייה ינחה את גורמי המקצוע בעירייה לשתף פעולה עם הקמת השוק.
62 'החלטת ממשלה מס1541 מיום 4.
14 בנושא הארכת מימון פעילותה של חברת השוק הסיטוני לישראל בע"מ - תיקון החלטת ממשלה.
63 תוכנית בניין עיר - מסמך בעל תוקף חוקי שנועד להסדיר את השימוש בקרקע בשטח נתון כלשהו.
14 כתב ראש העירייה למנכ"ל משרד החקלאות: "החלטת הנהלת העיר.
לא משתמעת לשתי פנים: לא יהיה שוק סיטוני באור יהודה!