HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מע יר כי הקופות שמפעילות תחנות ביישובים ביהודה ושומרון מחויבות לתת שירות גם למבוטחי קופות אחרות שאינן מפעילות תחנות ביישובים אלה.
הקופות מתוגמלות על כך מהמדינה, ומתן שירות למבוטחי קופות אחרות אינו נתון לשיקול דעתן.
(ב) כפל תשתיות ביישובים ביהודה ושומרון : על פי הוראות המשרד, גודל התחנה והיקף מתן השירות יותאמו למספר התינוקות והפעוטות63 הרשומים ביישוב או אצל נותן השירות.
בהוראות מומלץ כי תחנת טיפת חלב תיתן שירות ללא פחות מ -100 .
60 לאומית והכללית נותנות שירות בכ-50 תחנות באזור זה, ומאוחדת ומכבי- בכ-17 .
תחנות 61 מבחנים לחלוקת כספים לצורך תמיכה בקופות החולים לשנות התקציב 2011 עד 2013 , לפי חוק יסודות התקציב.
בישובים אלה ישנם כמה עשרות תינוקות של משפחות שמבוטחות בלאומית ובמכבי 63 תינוקות- מהלידה עד גיל שנה, פעוטות - מגיל שנה עד גיל שש.
שם הדוח: המערך של תחנות טיפת חלב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תינוקות וללא יותר מ-500 תינוקות, על מנת שהטיפול שיינתן יהיה הטוב ביותר 64 .
יצוין כי על פי הוראות המשרד, תחנת טיפת חלב תמוקם בין היתר במקום נגיש לאוכלוסייה, בכל הנוגע למרחק ממקום המגורים, לקיום תחבורה סדירה אליה ולחניה בסביבתה65 .
הסירוב של הכללית לתת שירות למבוטחי קופות אחרות גם גורם לקיום של כפל תשתיות.
למשל, ביישוב מעלה אפרים, שבו מתגוררים 1,200 תושבים, יש תחנת טיפת חלב של הכללית, שבחודש ינואר 2013 טיפלה ב -67 תינוקות, וכן תחנת טיפת חלב של לאומית, שטיפלה באותה עת ב-6 תינוקות66 .
זאת אף שההמלצה היא כאמור שתחנה אחת לא תטפל בפחות מ-100 .
תינוקות כפל תשתיות, ואפילו שילושן, נוצר גם ביישוב גבעת זאב שבו מתגוררים כ - 13,000 .
תושבים ביישוב זה יש תחנות טיפת חלב של שלוש קופות - הכללית, מאוחדת ולאומית.
הכללית מטפלת ב-157 תינוקות; מאוחדת- ב-268 תינוקות; ולאומית- ב-48 .
תינוקות בלאומית מטופלים אפוא 48 תינוקות, אף שההמלצה היא כאמור שתחנה אחת לא תיתן שירות לפחות מ-100 .
תינוקות הכללית מסרה בתשובתה כי במסגרת קביעת הקריטריונים שלדעתה היא רשאית לקבוע, קיים לה שיקול דעת לאשר מתן שירות למבוטחי קופות אחרות אם הסיוע מתבקש מסיבות חריגות (כגון נסיבות ביטחוניות), ואולם אין היא חייבת לתת שירות אם זמן הנסיעה בין היישובים שבהם יכלו מבוטחי הקופות האחרות לקבל את השירות אינו עולה על עשר דקות נסיעה בכבישים אשר התנועה בהם בשעות היום היא ערה, ומשמשת את האוכלוסייה לנסיעות באופן בטוח, לכל מטרה אחרת כגון לצורכי עבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוצר מצב שהכללית מקבלת תגמול מהמדינה על שירות שעליה לתת למבוטחי כל הקופות ביישובים באזור יהודה ושומרון, אולם מחליטה על דעת עצמה לא לספק שירות זה ביישובים האמורים.
הדבר גורם לכפל תשתיות ואף לשילושן, משום שהקופות האחרות נאלצות עקב כך לפתוח תחנות בישובים אלה, ולתת בהן שירות למספר תינוקות מועט מהמומלץ בהוראות משרד הבריאות.
(ג) תגמול כספי עבור שירותי טיפת חלב ביהודה ושומרון : משרד הבריאות קבע שהתגמול לקופת חולים מסוימת יינתן רק כאשר תינוק יקבל חיסון בתחנה שהיא מפעילה, ושהסכום השנתי שתקבל הקופה לא יהיה יותר מ - 1,555 ש"ח לכל תינוק (לפי מחיר הבסיס לשנת 2010 .
) לדברי לאומית, הסכום שהיא מקבלת בגין כל תינוק שחוסן - פחות מ - 1,500 ש"ח בש נת 2011 וכ- 2,000 ש"ח בשנת 2012 - ,אינו מכסה את העלות הכוללת הכרוכה בטיפול בתינוק.
64 חוזר מנכ"ל מספר 12/07 מ- 13.
שם 66 לשכת הבריאות המחוזית ירושלים, דוח מספרי מטופלים ( ינואר 2013.
:שם הדוח המערך של תחנות טיפת חלב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בגילים שבהם לא נדרש חיסון 67 נעשית לעיתים לתינוק או לפעוט בדיקה בלבד, ולעתים מוחלט שלא לחסן תינוקות או פעוטות עקב בדיקה שנעשתה להם (כגון בשל מצבם הבריאותי).
במקרים כאלה לא תקבל הקופה תגמול עבור הבדיקות.
הכללית מסרה בתשובתה מדצמבר 2013 , כי התגמול שהיא קיבלה מהמדינה- כ-2.
7 מיליון ש"ח בשנת 2010 וכ-2.
2 מיליון ש"ח בשנת 2011 - אינו מכסה את כלל העלויות הכרוכות בהפעלת התחנות.
לדבריה, נוצר מצב בעייתי בכך שכדי לקבל את התגמול שניתן עבור פתיחת תחנות באזור יהודה ושומרון למבוטחיה, היא נאלצת לממן על חשבון סל הבריאות של מבוטחיה מתן שירות למבוטחי קופות אחרות.
משרד האוצר מסר בתשובתו מנובמבר 2013 , כי התגמול לקופות ניתן כדי להמריץ אותן לפתוח תחנות טיפת חלב, ולא על מנת לממן את השירות שהן נותנות.
משרד האוצר הוסיף כי מתן תגמול המתבסס על תפוקות, שהן החיסונים עצמם שנותנות הקופות, יעיל יותר ומהימן יותר ממתן תגמול המבוסס על תשומות.
יוצא שהקופות מממנות מכספי סל הבריאות שלהן שירות שהוא באחריות המדינה.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות ולמשרד האוצר לבחון אם יש צורך לעדכן את התגמול הכספי הניתן לקופות בגין הפעלת תחנות ביהודה ושומרון.
על משרד הבריאות לקבוע כללים בנוגע לזמינות ולנגישות של השירות הניתן בתחנות טיפת החלב.
על משרדי הבריאות והאוצר לבחון דרכים להגברת שיתוף הפעולה בין הקופות בנוגע למתן שירותי טיפת חלב, ובכלל זה לשקול מנגנון התחשבנות ביניהן, וכן לשקול מתן תגמול כספי ראוי לקופות שנותנות שירות גם למבוטחי קופות אחרות; בנוגע ליישובים באזור יהודה ושומרון, אם תמשיך המדינה לתגמל את הקופות על פי כללי מתן התגמול עד שנת 2013 עבור מתן שירות באזור זה - על משרד הבריאות לפעול כדי שביישובים באזור זה שהכללית היא היחידה שמפעילה בהם תחנות, ייתנו תחנות אלה שירות גם למבוטחי קופות אחרות, ולהתנות את מתן התגמול לכללית במתן שירות זה.
כל זאת על מנת לצמצם את קיומו של כפל התשתיות הכרוך בפעילותן של כמה תחנות טיפת חלב ביישוב אחד.
כמו כן, ראוי שמשרדי הבריאות והאוצר יבחנו אם יש צורך לעדכן את התגמול הכספי לקופות בגין הפעלת תחנות באזור יהודה ושומרון.
67 'כפי שקובע נוהל מס 03/2004 , בנושא "נוהל הטיפול בתינוק ובפעוט בתחנות לבריאות המשפחה ('טיפות חלב')", מ- 24.
שם הדוח: המערך של תחנות טיפת חלב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ארגוןמחדש של מערך שירותי טיפת חלב .
צמצום היקף הטיפול של התחנות הממשלתיות הניתן לנשים הרות עם הקמתן היו התחנות המקום המקצועי היחיד שעסק בייעוץ לנשים הרות, בליווי הנשים ובהדרכתן.
במשך השנים רכשו הקופות למרפאותיהן מכשירי הדמיה ואבחון כגון מכשירי אולטרה סאונד (בדיקה על -שמעית), והן נותנות לעתים באמצעותם שירות לנשים ההרות, הנלווה לשירות שמקבלות נשים אלה בטיפת החלב של הקופה.
המשרד, לעומת זאת, לא רכש מכשירים כאלה עבור התחנות הממשלתיות ולא דרש מהתחנות העירוניות לרכוש אותם.
יצוין שלדעת ראש השירות, אין מקום לבצע בדיקות אולטרה סאונד בתחנות, מאחר שלעובדים בהן אין הכשרה מקצועית מספקת בעניין זה, וראוי שאת הבדיקה יבצעו אנשי מקצוע בקופות.
מאחר שהקופות מעוניינות לצרף אליהן עוד מבוטחים, בייחוד משפחות צעירות עם ילדים שעלות הטיפול הרפואי בהן נמוכה יחסית, הן מעודדות את הנשים להגיע בין היתר למרכזים לטיפול באישה שהן מפעילות.
מרכזים אלה מדריכים בין היתר את הנשים ההרות, מייעצים להן ומבצעים בדיקות הקשורות להיריון.
הביקורת העלתה שהשירות הניתן לנשים הרות בתחנות אינו אחיד: בתחנות שמפעילה עיריית ירושלים הוא הופסק לפני כמה שנים לחלוטין; ובתחנות הממשלתיות הוא ניתן באופן חלקי, והוא מסתכם בעיקר במתן ייעוץ לנשים הרות, בהדרכתן ובהפנייתן לקופות לביצוע בדיקות, כפי שהיה לפני עשרות שנים, בעת שהוקמו תחנות אלה; בשל כל אלה מגיעות לתחנות הממשלתיות, לליווי ולמעקב, נשים הרות מעטות בלבד, ומרביתן פונות לקופות שהן מבוטחות בהן.
בתשובתו מינואר 2014 הסביר משרד הבריאות כי הטיפול בנשים הרות בתחנות כולל חלק רפואי (כבדיקות גופניות ומעקב אחר בדיקות) וחלק סיעודי (מעקב שוטף כגון על לחץ דם ושקילה, והדרכה בנושאים כגון תזונה והנקה).
בדיקות דם, אולטרא -סאונד וייעוץ גנטי מתבצעים בקופות החולים.
יש נשים שבוחרות לקבל שירות מלא בקופה בה הן מבוטחות, יש המעדיפות לקבל את השירות במלואו בתחנות ויש כאלה המעדיפות לשלב.
לדברי המשרד, יש משמעות גדולה לקבלת שירות זה בתחנות בעיקר בקרב שכבות ממעמד כלכלי-חברתי נמוך ובקרב חסרי המעמד, להם אין גישה לשירות זה במסגרת קופות החולים.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות לשקול האם עדיף להשאיר את המצב המתואר כפי שהו א, או להעביר את הטיפול בנשים ההרות כולו לקופות החולים.
זאת, כדי למנוע פגיעה ברציפות המעקב והטיפול בנשים אלה.
מתן שירותי טיפת חלב בידי גורם אחד כאמור, בעת ביצוע הביקורת ניתנו שירותי טיפת חלב בידי גופים שונים: משרד הבריאות, ארבע קופות החולים ועיריות תל אביב-יפו וירושלים.
ריבוי הגורמים הנותנים שירותים אלה, ובייחוד הבעיות בתיאום ביניהם, הגורמות לליקויים במתן השירותים, מעוררים את השאלה אם מצב זה ראוי שיימשך, ואם לא - מיהו הגוף שראוי שייתן את השירות.
יש לבחון שאלה זו גם נוכח הטענות של הקופות והעיריות שמפעילות תחנות כי בפועל ומסיבות היסטוריות הן מבצעות פעילות שאינה באחריותן.
לטענת הקופות, הן אינן מקבלות תקציב ממשלתי למימון הפעילות של התחנות למעט תגמול כספי בגין הפעילות ביהודה ושומרון.
יתרה מזו, משרד משרד הבריאות 675 .
:שם הדוח המערך של תחנות טיפת חלב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הבריאות, שמפעיל את מרבית התחנות, הוא מצד אחד, נותן שירות ומצד אח ר, מאסדר (רגולטור) - דבר הגורם לניגוד עניינים מוסדי68 .
עוד בשנת 1990 ציינה ועדת נתניהו69 את החסרונות שיש בפיצול האחריות לאספקת שירותי הבריאות בין הקופות למשרד הבריאות, והמליצה כי הקופות יישאו באחריות לאספקת כלל שירותי הבריאות, כדי לשמור על רצף טיפולי ולאפשר למשרד לבצע את תפקידיו כמאסדר.
על פי החוק, העברת האחריות לאספקת כלל שירותי הבריאות (וב הם שירותי הרפואה המונעת) לידי הקופות הייתה אמורה להיעשות בתוך שלוש שנים מיום החלת החוק.
ואולם בתיקון לחוק משנת 1996 נקבע כי את שירותי הבריאות שפורטו בתוספת השלישית, ובהם שירותי הרפואה המונעת, ימשיך לתת משרד הבריאות70( .
מאז ועד מועד סיום הביקורתכ-18 שנה) מת קיימים דיונים בנוגע להעברת האחריות למתן חלק מהשירותים האמורים לקופות, ובכלל זה גם שירותי הרפואה המונעת.
בשנת 2002 המליצה ועדת אמוראי71 למשרד הבריאות לבחון את הצורך בהקמת גוף עצמאי, שיעסוק בין השאר - בעצמו או באמצעות גופים אחרים, כגון הקופות - במתן שירותי רפואה מונעת.
בשנת 2005 התקיימו דיונים בין המשרד לקופות, בנוגע לשאלה האם עדיף להטיל על הקופות את מתן כל שירותי טיפת החלב.
בשנת 2006 אף תוכנן לבצע בעניין זה ניסוי חלוץ (פיילוט) בכמה רשויות מקומיות (תל אביב-יפו, ירושלים ומודיעין -מכבים -רעות).
לפי מסמך שהכין המשרד באוקטובר 2005 , מטרת הניסוי הייתה "לבחון את האפשרות להרחבת מערך על ידי קופות החולים, תוך נקיטת צעדי ייעול במערך ]שירותי טיפת החלב [ ההפעלה של שירותי בריאות הציבור, כגון: צמצום מעורבות משרד הבריאות באספקת שירותי בריאות, באופן שיאפשר למשרד להתמקד בתפקי דיו הרגולטורים תוך קביעת סטנדרדים לשירות, פיקוח ובקרה; ביטול כפל תשתיות ברמה הלאומית והתייעלות במערכת הבריאות; יצירת מסגרת ניהולית מאוחדת לכלל הטיפול במבוטחים, באופן שיאפשר לקופות החולים האחראיות והנושאות בעלויות של כלל הטיפול במבוטחיהן לקבל תמונה מלאה על מצב בריאותם של התינוקות; ליצור תמריצים ראויים להשקעה ברפואה מונעת ככלי לצמצום עלויות אספקת שירותי הבריאות לקופות החולים".
יצוין כי חלק משירותי הרפואה המונעת למבוגרים כבר ניתנים בידי הקופות, כמו בדיקת ממוגרפיה - לגילוי סרטן השד, בדיקות דם סמוי בצואה - לגילוי סרטן המעי הגס, בדיקות משטח צוואר הרחם - לגילוי סרטן צוואר הרחם ובדיקות צפיפות העצם - לגילוי דלדול העצם (אוסטאופורוזיס)72.
68 ,בעניין זה ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 63 ג( 2013 ), בפרק "היבטים ברפואה הפרטית- מדיניות, אסדרה וכלי פיקוח", עמ' 670-601 ; דוח שנתי59 ב( 2009 ), בפרק "תאגידי הבריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים", עמ' 465-399 ; דוח שנתי54 ב( 2004 ), בפרק "מחיר שירותי בריאות בבתי החולים הכלליים", עמ' 469-445 ; דוח שנתי53 ב( 2003 ), בפרק "עבודת המטה במשרדי הממשלה", עמ' 78 ;ואילךדוח שנתי 50 ב( 2000 ), בפרק "הסדרי התחשבנות בין קופות החולים לבין בתי החולים הממשלתיים", עמ' 122 .
ואילך 69 ועדת החקירה הממלכתית לבדיקת תפקודה ויעילותה של מערכת הבריאות בישראל, בראשות השופטת שושנה נתניהו.
70 וכן שירותי גריאטריה ופסיכיאטריה.
נוסף על כך המשיך המשרד להיות אחראי לאספקת אביזרים הדרושים לנכים.
הוועדה לבחינת הרפואה הציבורית ומעמד הרופא בה, בראשות מר עדי אמוראי 72 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 53ב ( 2003 ,"), בפרק "רפואה מונעת למבוגרים ולקשישים עמ' 461-436 .
שם הדוח: המערך של תחנות טיפת חלב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ואולם ניסוי החלוץ לא בוצע.
בדיון שהתקיים בממשלה ביוני 2007 ,, קבע ראש הממשלה דאז מר אהוד אולמרט, שהתחנות שהיו אמורות להשתתף בניסוי החלוץ יישארו באחריות המדינה.
לדבריו, אף שהעברת האחריות לידי הקופות היא צעד שנכון לעשותו מהבחינה התקציבית, יביא הדבר לפגיעה בשירות הניתן לציבור.
עד דצמבר 2013 לא נבחנה שוב העברת שירותי טיפת החלב לאחריותו של גוף אחד.
ראש השירות מסר לנציגי משרד מבקר המדינה ביול י 2013 כי לדעתו, אין להעביר את האחריות למתן השירות בכללותו לידי הקופות, ואולם ראוי לשקול להעביר את האחריות למתן השירות בתחנות שמפעילות עיריות תל אביב-יפו וירושלים לידיה של המדינה.
יישום הצעתו זו של ראש השירות יכול להביא ליישוב המחלוקת בין עיריית תל אביב-יפו למשרד, בנוגע לדרישת העירייה מהמשרד לממן תוספת לתקן האחיות שנקבע לה.
המשרד מסר בתשובתו מינואר 2014 , כי הוא מתנגד להעברת השירות לקופות, בין היתר בשל הניסיון הרב שהוא צבר בעיסוקו בנושא, בשל החשש שתהיה "העדפה" של הקופות להשקיע יותר בשירות הטיפולי (קורטיבי), וכן בשל העובדה שהמדינה נותנת שירות לכלל התושבים ללא תלות בהשתייכותם לקופה, ובכלל זה לחסרי המעמד - שירות שלא ניתן בידי הקופות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 כתב אגף התקציבים במשרד האוצר כי העובדה שמשרד הבריאות הוא מאסדר, מבטח וגם ספק שירותים היא הבעיה העיקרית של מערכת הבריאות.
לדעת אגף התקציבים משרד הבריאות צריך להתמקד בביצוע אסדרה (רגולציה) על המערכת ולהטיל את האחריות לאספקת שירותי הרפואה המונעת על גורמים חיצוניים המומחים במתן שירותי בריאות.
אגף התקציבים מנה בתשובתו את היתרונות האלה בהטלת האחריות ל אספקת שירותי טיפת חלב על הקופות: שמירה על רצף טיפולי, ביצוע אסדרה אפקטיבית בידי משרד הבריאות והעלאת רמת השירות הניתן לאזרח.
השירות בתחנות מפוצל בין המדינה (משרד הבריאות), ארבע קופות החולים ועיריות תל אביב-יפו וירושלים ועקב כך לא מתקיים רצף טיפולי מהליד ה ועד גיל בית הספר.
המשרד מתקשה לכפות על הקופות לסייע זו לזו, ובכך למנוע טרדה מהתושבים ובזבוז כספים עקב כפל תשתיות; כמו כן, המשרד אינו יכול לכפות על הרשויות המקומיות לתחזק כראוי תחנות ממשלתיות, שהמצב הפיזי בכשליש מהן הוגדר על ידי המשרד כטעון שיפור או גרוע.
נוכח האמור בדוח זה, יש מקום שמשרדי הבריאות והאוצר, בשיתוף הקופות, יקיימו דיון מעמיק בכלל השאלות הנוגעות לארגון מחדש של מערך תחנות טיפת החלב.
:שם הדוח המערך של תחנות טיפת חלב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 סיכום .
השירות הניתן לילדים בתחנות טיפת החלב מהלידה ועד גיל שש, נועד למנוע מהם ללקות ב מחלות זיהומיות ולאתר בעיות בהתפתחותם או בבריאותם.
גם ההורים מקבלים שירותים בתחנות - הדרכה וייעוץ לנשים הרות, הדרכות לאחר הלידה בנוגע להורות ולגידול ילדים , הדרכות בנוגע לשלבי התפתחות הילד והדרכות לקיום אורח חיים בריא.
את השירותים האמורים נותנות בעיקר האחיות שבתחנות.
השירות הניתן בתחנות טיפת החלב : (א) כוח האדם בתחנות טיפת חלב : בכמה תחנות מספר המשרות קטן מהדרוש על פי התקן שקבע המשרד.
העומס המוטל על האחיות בתחנות הממשלתיות ובתחנות העירוניות עלול לגרום, ולעיתים אף גורם להפרת נוהלי המשרד, ולפגיעה בשירות שתחנות טיפת החלב נותנות לציבור.
על המשרד למצוא פיתרון לבעיות אלה.
(ב) שעות קבלת הקהל בתחנות כחסם לקבלת השירות : מפאת חשיבות ביצוע בדיקות הסינון ומתן החיסונים במועד, ועל מנת לאפשר לכל ההורים ולכל הילדים לקבל את השירות המגיע להם על פי חוק, יש לוודא שתחנות טיפת החלב יהיו פתוחות גם בשעות שאינן שעות העבודה הרגילות ( 16:00 -8:00 .
) )(ג שיעור ביצוע נמוך של בדיקות הסינון ליל דים בני שלוש -שש: על המשרד לנקוט פעולות הסברה בקרב הורים באוכלוסייה כולה בעניין חשיבותן של בדיקות הסינון; כמו כן על המשרד לדון בשימוש המועט בשירותי טיפת חלב בנוגע לילדים בני שלוש-שש.
: מערכות המחשוב בתחנות טיפת חלב והעברת מידע על המשרד לפעול לשיפור המערכו ת הממוחשבות שבתחנות.
כמו כן, על המשרד לבחון את המשך הפעולות להקמת מאגר נתונים ארצי בנושא החיסונים, ועד להשלמתו לנקוט בצעדים הנדרשים להגביר את מידת העברת המידע בין הגופים ככל הניתן, גם בנוגע לבדיקות הסינון.
מצב התחזוקה של מבני התחנות והקמת תחנות חדשות : על משרד הבריאות, הקופות ועיריות ירושלים ותל אביב -יפו לוודא שהתחנות הזקוקות לשיפוץ ישופצו כדי שהשירות יינתן בתנאים ראויים.
כמו כן, על משרד הבריאות, בשיתוף מפעל הפיס, לעדכן את המדריך לתכנון משנת 1993 .
על פי ההוראות העדכניות של משרד הבריאות 678 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: המערך של תחנות טיפת חלב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 4.
: היעדר שיתוף פעולה בין הקופות וקיום כפל תשתיות על משרד הבריאות לקבוע כללים בנוגע לזמינות ולנגישות של השירות הניתן בתחנות טיפת החלב.
על משרדי הבריאות והאוצר לבחון דרכים להגברת שיתוף הפעולה בין הקו פות בנוגע למתן שירותי טיפת חלב, ובכלל זה לשקול מנגנון התחשבנות ביניהן, וכן לשקול מתן תגמול כספי ראוי לקופות שנותנות שירות גם למבוטחי קופות אחרות; בנוגע ליישובים באזור יהודה ושומרון, אם תמשיך המדינה לתגמל את הקופות על פי כללי מתן התגמול עד שנת 2013 עבור מתן שירות באזור זה - על משרד הבריאות לפעול כדי שביישובים באזור זה שהכללית היא היחידה שמפעילה בהם תחנות, ייתנו תחנות אלה שירות גם למבוטחי קופות אחרות, ולהתנות את מתן התגמול לכללית במתן שירות זה.
ארגון מחדש של מערך שירותי טיפת החלב: שירותי טיפת חלב מפוצלים בין המדינה (משרד הבריאות), ארבע קופות החולים ועיריות תל אביב-יפו וירושלים.
(א) על משרד הבריאות לבחון את סוגיית מתן השירות לאישה ההרה, שהופסק בתחנות של עיריית ירושלים וממומש רק בחלקו בתחנות הממשלתיות.
(ב) יש מקום לקיים דיון מעמיק ב כלל השאלות הנוגעות לארגון מחדש של מערך שירותי טיפת החלב לכלל תושבי המדינה.
:שם הדוח המערך של תחנות טיפת חלב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014
החיסון נועד להגן מפני מחלות מידבקות העלולות לגרום לסבל רב ולעתים אף לסכנת חיים.
עמדתו המקצועית של משרד הבריאות (להלן - המשרד) היא כי החיסונים הם אמצעי בעל חשיבות עליונה לשמירת בריאותם של ילדים ושל הציבור כולו מפני תחלואה קשה.
חשיבותם של החיסונים אינה מתבטאת רק בנתינתם לילדים, אלא גם בהקפדה על מתן החיסון במועדו על פי המלצותיו של המשרד 4 .
מאמרים שפורסמו בנושא מערכות מידע כלל -ארציות על חיסונים בכמה מדינות מערביות, עומדים על כמה תכונות עיקריות המאפיינות מערכות מידע מוצלחות: המערכות מספקות מידע דמוגרפי מדויק על אוכלוסיית היעד לחיסון, המושג בדרך כלל על ידי קישור ה מערכת למערכת מידע דמוגרפי או רפואי ברמה כלל-ארצית; המערכות מספקות מידע מדויק ושלם על החיסון, ובכלל זה את הפרטים המובאים על מְכל החיסון באמצעות מכשיר ברקוד (שמו, מינונו ומספר האצווה שלו); ניתן להתאים את המערכות לשינויים התכופים המאפיינים את תכניות החיסונים הלאומיות; וקיימים בהן מנגנוני אבטחת מידע, המאפשרים הגנה טובה על המידע הרגיש.
ככלל, קיימים אתגרים ומכשולים העומדים בפני פיתוח והטמעה מוצלחים של מערכות מידע לחיסונים: מבנה ארגוני מבוזר של המערכת הרפואית; הצורך להקפיד על ביטחון המידע ועל הגנת הפרטיות; והקושי להעריך את מספר המתחסנים, כיוון שחלקם עושים זאת באופן פרטי.
יצוין שמועצת האיחוד האירופי המליצה במסמכים רשמיים שפרסמה בשלוש השנים האחרונות למדינות החברות באיחוד האירופי לאסוף מידע ספציפי ובר השוואה ברמה הלאומית בדבר שיעור המתחסנים.
החיסונים לילדים בגיל הרך ניתנים בישראל בתחנות טיפת החלב במסגרת שירותי רפואה מונעת לפרט, המנויים בתוספת השלישית לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד - 1994 .
חיסונים לילדים הלומדים בבתי הספר היסודיים ניתנים בבתי הספרברחבי הארץ פרוסות כ - 1,000 תחנות טיפת חלב המופעלות בעיקר על ידי לשכות הב ריאות המחוזיות של משרד הבריאות ועל ידי קופות החולים.
להלן התפלגות תחנות טיפת החלב לפי הגורם המפעיל אותן: לוח 1 התפלגות התחנות .
התחנות 430 401 44 24 48 31 14 992 .
4 בג"ץ 7245/10 עדאלה- המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל נ' משרד הרווחה ( 4.
:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 להלן לוח ובו פירוט החיסונים הניתנים לילדים עד גיל 13 ומועדי נתינתם (על פי אתר משרד הבריאות): לוח 2 פירוט החיסונים הניתנים לילדים עד גיל13 את תחנות טיפת החלב משמשות כמה מערכות מידע.
במשרד הבריאות, בעיריות תל אביב-יפו (להלן - עיריית תל אביב) וירושלים ובקופת חולים לאומית, פעלו במועד ביצוע הביקורת שתי מערכות: "מחשבה בריאה " ו-"רחל"י "; בשירותי בריאות כללית (להלן - הכללית) ובמכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי) פעלה מערכת של חברה פרטית אחת; בקופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת) פעלה מערכת של חברה פרטית אחרת.
מערכות אלה אינן מחוברות זו לזו, ואינן משתפות מידע ביניהן או עם המשרד.
במשך השנים פיתח המשרד והשתמש במערכות מידע שונות לתיעוד ולמעקב אחר מתן חיסונים בתחנות טיפת החלב ובבתי הספר ברחבי הארץ.
להלן פירוט מערכות המידע והפרויקטים שלגביהם נעשתה ביקורת זו: מערכת "מחשבה בריאה": מערכת המידע "מחשבה בריאה" (להלן - מחשבה בריאה), פותחה לראשונה בשנת 1988 , והיא מופעלת בכ-270 ,תחנות טיפת חלב של המשרד של עיריית תל אביב ושל עיריית ירושלים.
מערכת זו היא עצמאית, ולפיכך המידע הנצבר במהלך פעילותן של התחנות נאגר בנפרד, ברשת מחשבים פנימית המותקנת בהן ואינו מתואם עם נתוני המשרד.
פרויקט הסבה של מערכת "מחשבה בריאה": בשנת 2011 החל משרד הבריאות בביצוע פעולות להסבת מערכת מחשבה בריאה לטכנולוגיה מתקדמת.
בין הפעולות 684 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שבוצעו נכ ללו: פרסום מכרז; התקשרות עם ספק; הסבת התכנה לטכנולוגיה מתקדמת ופריסתה בתחנות טיפת החלב שבהן פעלה הגרסה הישנה; שדרוג תשתיות פיזיות (חמרה, תקשורת וכו'; בעניין זה ראו להלן); והקמת בסיס נתונים מרכזי.
פרויקט הרחבה של מערכת "מחשבה בריאה" (היל"ה): ביולי 2012 החליט המשרד להרחיב את מערכת מחשבה בריאה למערכת מקיפה לכל תחנות טיפות החלב של המשרד, מערכת שתעקוב אחר היריון, לידה, ילדים והורות (להלן - היל"ה).
מערכת "רחל"י": בשנת 2006 הוחל בפיתוח מערכת המידע "רשומת חיסונים לאומית ישראלית" (להלן - רחל"י), המתעדת רק מתן חיסו נים עד גיל שש (כיתה א').
רחל"י פועלת בכ-210 ,תחנות טיפת החלב של המשרד שמערכת מחשבה בריאה אינה מותקנת בהן ובכ-50 .
תחנות של לאומית מערכת "בריאות התלמיד": מערכת "בריאות התלמיד" (להלן - בריאות התלמיד) היא גרסה מורחבת של רחל"י, ומשמשת גם למעקב אחר נתונים בריאו תיים הנוגעים לתלמידים בבתי הספר, כגון נתונים בדבר מעקב הגדילה שלהם.
אגף המחשוב במשרד (להלן - אגף המחשוב או האגף) כפוף לסמנכ"ל מידע ומחשוב, וכולל ארבעה תחומים עיקריים : תחום התשתיות ; תחום הפיתוח ; תחום המידע וה הערכה; תחום המטה ו המינהלה .
יעדי האגף כוללים בין השאר הקמת מערך תשתיות מודרני ואיכותי לתמיכה בפעילות המשרד; הקמת מנגנוני תשתיות אפליקטיביות לשירות כלל מערכות המשרד; ומתן מענה מחשובי בכל הנוגע לעבודת המשרד בתחום בריאות הציבור .
אגף המחשוב מונה 162 :עובדים35 עובדי מדינה; 19 עובדיהאגודה למען שירותי בריאות הציבור 5; ו-108 עובדי חברות כוח אדם.
האגף מטפל בכ -70 פרויקטים של מחשוב, הנמצאים בשלבים שונים של מחזור חייהם 6 .
בשנת 2011 נכנסה לתפקידה המנמ"רית 7 הנוכחית, שהחליפה את מנמ"ר המשרד הקודם.
יצוין כי המנמ"ר האמור הורשע בינואר 2013 בעברה של מרמה והפרת אמונים בשל הטיית שני מכרזים שפרסם המשרד לטובת חברה א'8.
בחודשים אפריל -אוקטובר 2013 בדק משרד מבקר המדינה את מחשוב מערך החיסונים במשרד9.
נבדקו מערכות המידע בת חום מתן חיסונים, ובכלל זה הנושאים האלה: ניהול הפרויקטים של מחשוב החיסונים על ידי המשרד; מערכת "רחל"י"; מערכת "בריאות התלמיד"; הקמת מאגר מידע בנושא חיסונים - "נחליאלי"; שיתוף מידע ארצי לגבי חיסונים.
בדיקות השלמה נעשו בכל קופות החולים ובעיריית תל אביב.
5 האגודה הוקמה בשנת 1972 כאגודה עות'מאנית, ובשנת 1983 נרשמה כעמותה.
האגודה הוקמה כדי לשמש כלי עזר למשרד, וזה ראה בה את זרועו הארוכה לביצוע פעולות שונות בתחום הבריאות.
את האגודה ניהלו במשך השנים בכירים בהנהלת משרד הבריאות.
ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 59ב ( 2009 ), בפרק "ההתקשרויות עם האגודה למען שירותי בריאות הציבור", עמ' 467.
6 מחזור חיים- כל השלבים בפיתוח ובתחזוקה של מערכת ממוחשבת.
7 מנהל מערכות מידע ראשי - אחראי לתכנון וליישום של פתרונ ות טכנולוגיים שיתמכו בהשגת יעדי הארגון, להטמעת מערכות המידע שנבחרו בתוך הארגון ולתפקודן התקין.
8 ת"פ (שלום י-ם) 20793 -06-12 מדינת ישראל נ' מלמד ( 28.
) 9 " בעניין ליקויים שעלו במחשוב מערך החיסונים, ראו גם בדוח זה בפרקמערך החיסונים לילדים, מבוגרים וצוותים רפואיים", עמ' 601 'ובפרק "המערך של תחנות טיפת חלב", עמ647.
:שם הדוח מחשוב מערך החיסונים בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ניהול הפרויקטים של מחשוב החיסונים על ידי המשרד .
ניהול נאות של פרויקט מתבצע באמצעות תהליכים מובנים, ובהם ייזום, תכנון, ביצוע, בקרה וסיום.
ניהול זמן בפרויקט כולל חמישה תהליכים המבטיחים כי יסתיים במועד שנקבע לכך : הגדרת הפעילויות שיש לבצע במסגרתו; סדר ביצוען; הערכת הזמן שיידרש לבצען; קביעת לוח זמנים מוגדר הכולל תארי כי התחלה וסיום לכל פעילות; בקרת לוח הזמנים - בחינת השינויים שאושרו וייזום פעילויות למניעת פערים בלתי רצויים10.
בהחלטת ממשלה נקבע כי נוהל מתודולוגיית פיתוח ותחזוקה (להלן - נוהל מפת"ח) מחייב את משרדי הממ שלה ו את ה גופים הציבוריים , בנוגע לכל פעילות המתבצעת בתחום המחשוב בארגון, הן בפעילות הקשורה למערכת הבודדת והן בפעילות הקשורה לארגון בכללותו11 .
לפי נוהל מפת"ח ניהול תכולת הפרויקט הוא אחד מתשעת תחומי הידע המוגדרים במודל לניהול פרויקטים, המכונה "גוף מצבור ידע" ( PMBOK12 :), ויש בו חמישה תהליכים (א) ייזום הפרויקט שבמסגרתו נבחנים הצורך או הבעיה; התוצר של שלב זה הוא מסמך הייזום; (ב) תכנון התכולה, שבו מוגדרים תכולת הפרויקט וסיום של כל שלב שבו; התוצר של שלב זה הוא תכנית לניהול הפרויקט; (ג) הגדרת תכולת העבודה של הפרויקט לפי רכיבים קטנים ומוגדרים; (ד) אישור התכולה המבוסס על השוואת התכולה המתוכננת לתכולה שבוצעה; מטרת ההליך היא לוודא שהפרויקט השיג את יעדיו; (ה) בקרה על שינויי התכולה, שמטרתה לוודא שהשינויים מועילים ומנוהלים כראוי.
כדי להבטיח שהפרויקט יסתיים בהצל חה נדרש ביצוע מלא ועקיב של התהליכים הללו.
עוד קובע נוהל מפת"ח כי על מנהל הפרויקט להגדיר כמה פרמטרים, ובכללם היקף הפרויקט, מחזור החיים שלו, עלותו הכספית וטווח הזמן לביצועו, ולעקוב אחרי יישומם.
כמו כן נקבע בנוהל כי יש להשתמש בטבלאות שליטה ובקרה הכוללות בין השאר טבלת רכיבים קריטיים, המתייחסת להיבטים של יישום, טכנולוגיה, לוח זמנים ותקציב.
פעילות ועדת היגוי בנושא מחשוב תחנות טיפת חלב בינואר 2009 "מינה המשרד הרכב חדש ל"ועדת היגוי למחשוב רשומת בריאות בטיפות החלב (להלן - ועדת ההיגוי).
תפקידיה של ועדת ההיגוי הם לק בוע את סדרי אישורו של מסמך האפיון שהנו שלב מרכזי במחזור החיים בו מוגדרת מהות המערכת הנדרשת, לקבוע לוח זמנים לפעולה, לאשר את אבני הדרך להתקדמות, לאפיין את הדוחות הנדרשים, וללוות את תהליך ההטמעה וההדרכה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי ועדת ההיגוי לא ביצעה פיקוח ובקרה שוטפים, מלאים ושיטתיים, המבוססים על דוחות שהיה עליה לאפיין לגבי פרויקטי המחשוב של טיפות החלב.
כך למשל לא אישרה הוועדה את אבני הדרך להתקדמותם של הפרויקטים, ולא קבעה לוח זמנים לביצוע של כל פרויקט.
10 ,שלמה גלוברזון ואבי שטובניהול פרויקטים, תכנון ביצוע ובקרה ( 2004 '), עמ 29-28.
11 /החלטת ממשלה (ועדת השרים לענייני כלכלה) כל103 מאוקטובר 1991.
12 Project Management Body of Knowledge הוא "גוף (מצבור) ידע" אשר מגדיר שיטות, תחומי ידע, תהליכים ונוהגי עבודה בתחום ניהול פרויקטים.