HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כלומר, מדובר בגופים מתחומים שונים שלהם אחראים מאסדרים שונים, בהתאם לעולם התוכן שבו הם עוסקים.
מוסדות העוסקים בתרבות, במדעים, בספורט, בחינוך ובפנאי .
מוסד "יד יצחק בן צבי" דיווח כי בהתאם להחלטת הנהלה, בשנת 2013 הוא נתן לעובדיו ולגמלאיו הנחה בשיעור 50% ברכישת ספרים בהוצאתו, וכי העלות השנתית של ההטבה הסתכמה בכ- 37,000 ש"ח.
הוא דיווח גם כי בהתאם להחלטת הנהלתו, רשאים עובדיו וגמלאיו להשתתף בחינם בסיורים, בקורסים ובימי העיון הפתוחים שהוא מקיים, ואשר הציבור משתתף בהם תמורת תשלום.
בשנת 2013 הסתכמה עלות ההטבה בכ- 50,000 ש"ח.
המוסד מסר בתשובתו כי הוא מעודד את רכישת הספרים ואת ההצטרפות לימי עיון והקורסים, כדי להרחיב את הכשרתם המקצועית של העובדים ולהעלות את רמתם המקצועית, דב ר שעולה בקנה אחד עם ההגדרה של השתלמות מקצועית ומשרת את המוסד עצמו.
הוא ציין כי החל בשנת 2014 , בעקבות חקיקת חוק הספרים, העובדים רוכשים את הספרים ללא הנחה.
האקדמיה ללשון העברית דיווחה בשאלון כי בשנת 2013 היא נתנה לעובדיה כתבי עת חינם והנחה בשיעור 50% על ספרים שהיא מוציאה לאור.
מקורה של ההטבה בהחלטת .
77 מספר זה אינו כולל את המוסדות להשכלה גבוהה וקופות החולים, שהממצאים בעניינם הובאו בפרקים נפרדים בדוח זה.
שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא 101 .
:שם הדוח שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 הנהלה, ועלותה השנתית הסתכמה בכ - 5,500 ש"ח.
האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים דיווחה כי בהתאם לנוהג ותיק בארגון, היא נותנת לעובדיה ולגמלאיה הנחה בשיעור 40% על ספרים שהיא מוציאה לאור, וכי בשנת 2013 ניצל רק עובד אחד את ההטבה, ועלותה הייתה כ-90 .
ש"ח שלושת הגופים ציינו כי לא זקפו את ההטבות לשכרם של העובדים שקיבלו אותם.
בכך נהגו שלא על פי דיני המסים.
על רשות המסים לתת דעתה על כך.
האקדמיה ללשון העברית השיבה למשרד מבקר המדינה כי היא מקבלת את הערת הביקורת, וכי עד סוף שנת 2014 .
היא תזקוף לשכרם של העובדים את שווי ההטבה האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים מסרה בתשובתה כי בעקבות הערת הביקורת שונו הנהלים, כדי להבטיח שהליקוי לא יישנה.
מוסד "יד יצחק בן צבי" דיווח גם כי בהתאם להחלטת הנהלה ניתנת לעובדים ולגמלאים הנחה בשיעור 20% ,במחיר קורסי הכשרות שהוא מקיים וכי ההטבות נזקפות במלואן לשכרם של העובדים המקבלים אותן בהתאם לתקנות מס הכנסה.
מכון וינגייט לחינוך גופני ולספורט 1.
מכון וינגייט לחינוך גופני ול ספורט (להלן - מכון וינגייט) דיווח בשאלון על שלוש הטבות: (א) מינוי חינם במועדון הספורט במכון לעובדים לאחר שנת עבודתם הראשונה, וכן הנחה של 50% לבני משפחותיהם ובכלל זה לילדיהם בני18 .
)ומעלה (לרבות חיילים שווי ההטבה בשנת 2013 היה כ - 116,000 ש"ח, ונהנו ממנה 19 עובדים ובני משפחותיהם; (ב) פטור לעובדים ולבני משפחותיהם מתשלום על לימודים בבית הספר למאמנים הפועל במסגרת המכון.
מההטבה נהנו בשנת 2013 שני בני משפחה של עובדים, ועלותה הכוללת הייתה כ- 12,200 ש"ח.
שתי ההטבות ניתנו על פי החלטה של הנהלת המכון, והן נזקפו לש כר העובדים; (ג) השתתפות במחיר הארוחות לכלל עובדיו.
מקור ההטבה הוא בהחלטת ההנהלה.
בשנת 2013 קיבלו את ההטבה כ-160 עובדים, ועלותה השנתית הכוללת הייתה כ-284 .
שווי ההטבה נזקף לשכר העובדים שקיבלו אותה 2.
איגוד מוסדות חינוך חקלאיים ופנימייתיים חתם עם העובדים במוסדות בספטמבר 1998 על "חוקת עבודה".
בחוקה מפורטים תנאי העבודה של עובדי המוסדות האלה (למעט מורים), זכויותיהם וחובותיהם.
סעיפים 4 ו-5 בחוקה עוסקים במגורי העובדים ובתשלומים עבורם: הנהלת המוסד יכולה לחייב עובד לגור במוסד, ובמקרה זה תעמיד לרשותו דירת שי רות לתקופת עבודתו במוסד; עובדים הגרים בדירות שירות פטורים מתשלום שכר דירה; שווי שכר הדירה ייזקף למשכורתם כהכנסה לצורכי מס.
מכון וינגייט, אשר משמש גם מוסד חינוכי פנימייתי, דיווח כי נתן הטבה של מגורים במכון ללא תשלום או בהנחה של כ-50% , בין היתר לעובדים נדרשים.
ההנחה ניתנת על בסיס החלטת ההנהלה, ואילו מגורים חינם ניתנים לעובדים הזכאים לכך על פי הנחיית המינהל לחינוך התיישבותי במשרד החינוך.
מכון וינגייט זקף את שווי ההטבה רק לשכרם של עובדים שאינם משלמים כלל עבור מגוריהם, ולא לשכרם של עובדים שנהנים מתשלום מופחת, ובכך 102 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 נהג שלא על פי דיני המסים.
על מכון וינגייט לוודא כי הטבת המגורים ניתנת רק לעובדים הזכאים לכך מתוקף חוקת העבודה.
המכון השיב כי בבדיקה שעשה נמצא כי יש עובד אחד המקבל את ההטבה אף שאינו זכאי לה, והנושא מטופל.
מוזאונים משרד מבקר המדינה שלח שאלונים למוזיאון ישראל, ירושלים (להלן - מוזאון ישראל); לבית התפוצות - מוזיאון העם היהודי (להלן - מוזאון בית התפוצות), ולמוזיאוני חיפה (חל"צ) המנהלת את כל מוזאוני חיפה78 (להלן- חברת מוזאוני חיפה).
שלושת המוזאונים ציינו שבשנת 2013 הם נתנו לעובדיהם הטבות באמצעות כניסה ללא תשלום לאירועים ולמופעים במוזאון.
על פי השאלונים, שלושת המוזאונים לא זקפו את ההטבות לשכרם של העובדים, שלא על פי דיני המסים.
מדברים שמסר מוזאון בית ה תפוצות בשאלון ובתשובתו למשרד מבקר המדינה עולה שבעקבות ביקורת שעשתה רשות המסים בשנת 2013 , הוא הנחה לזקוף את שווי ההטבות האלה לשכרם של העובדים משנת 2014 , אולם בשנה זו לא ניתנו הטבות כאלה לעובדים.
מוזאון ישראל השיב כי בהתאם להסכם קיבוצי מיוחד משנת 1993 זכאים העובדים ובני משפחתם מקרבה ראשונה לכניסה חופשית לאירועים ומופעים, אולם בפועל המוזאון מקצה לעובדים מלכתחילה רק כמות קטנה של כרטיסים לאירועים אלה, ואם נותרים כרטיסים נוספים שלא נמכרו, גם הם מוקצים לעובדים בתיאום עם נציגות העובדים.
עוד ציין המוזאון כי לרוב מגיעים העובדים בגפם לאירועים, וכי לאירועים אלה זיקה ברורה לתוכני המוזאון, ולכן ההשתתפות בהם תורמת לתפקודם המקצועי של העובדים.
עוד ציין המוזאון, כי בביקורות שעשתה אצלו רשות המסים בעבר, לא עלתה כלפיו טענה בנוגע לחובת זקיפה כלשהי.
שני מוזאונים- חברת מוזאוני חיפה ומוזאון ישראל - דיווחו בשאלונים על מתן הנחה של 50% .
לעובדים ובני משפחתם על ההשתתפות בחוגים ובפעילות חינוכית במוזאון במוזאון ישראל עלות ההטבה בשנת 2013 הייתה כ - 12,000 ש"ח ונהנו ממנה שבעה עובדים; ובחברת מוזאוני חיפה 20 עובדים ניצלו את ההטבה ועלותה השנתית הייתה כ - 16,000 ש"ח.
נוסף על כך נתנה חברת מוזאוני חיפה לעובדיה 20% הנחה בחנויות המוזאונים ו-50% .
הנחה בבתי הקפה שלהם שני המוזאונים דיווחו כי לא זקפו את ההטבות האלה לשכר העובדים, שלא על פי דיני המסים.
78 אף כי חברת מוזיאוני חיפה (חל"צ) היא חברה עירונית של עיריית חיפה המנהלת את מוזאוני חיפה, הממצאים בעניינה הובאו בפרק זה כיוון שהמאסדר שלה - משרד התרבות והספורט - הוא כשל יתר המוזיאונים.
שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא 103 .
:שם הדוח שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 מוזאון ישראל השיב כי קורסיההעשרה תורמים לתפקודם המקצועי של עובדי המוזאון, ולכן אין מקום לזקיפת ההטבה לשכרם.
בנוגע לבני משפחות העובדים ציין המוזאון כי בעקבות הביקורת, הוא יפעל לזקוף את שווי ההטבה החל בשנת 2015.
חברת מוזאוני חיפה השיבה כי הוכן נוהל חדש שמטרתו להביא לזקיפת ההטבה לשכר העובדים שיקבלו הטבות אלה, וכי הנוהל ייושם החל בינואר 2015.
מוזאון ישראל דיווח בשאלון על הטבה הנוגעת לקייטנות: הנחה של950 ש"ח במחיר הקייטנה שקיים המוזאון בקיץ והנחה של 50% .
במחיר הקייטנה שקיים בחופשת פסח בשנת 2013 נהנו מהטבות אלה כ-30 עובדים, ועלות ההטבה הייתה כ - 23,500 .
ש"ח את שווי שתי ההטבות האלה נהג מוזאון ישראל לזקוף לשכר העובדים שניצלו אותן.
המוזאון גם גילם את שווי ההטבה עבור העובדים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי גילום שווי ההטבה שנותן המוזאון מגדיל את ההוצאה הציבורית, וזוהי למעשה תוספת שכר המחייבת, על פי חוק יסודות התקציב, אישור מטעם הממונה על השכר.
מוזאון ישראל השיב כי אמנם אין בידו "תיעוד ישיר של אישור הממונה על השכר", אולם הוא סבור שאישורו של הממונה להסכם שכר קיבוצי מ- 2003 מלמד כי הוא ידע על גילום ההטבה: בהסכם, שתוקפו היה עד סוף שנת 2004 , נכתב כי "מס הכ נסה בגין השתתפות המוזאון בקייטנות לילדי עובדים, יחול על כל עובד המבקש השתתפות זו".
לטענת המוזאון, משמעות הסעיף היא שהממונה על השכר הכיר את ההטבה והסכים להקפיאה עד תום תקופת ההסכם הקיבוצי (במסגרתו הוטלה חבות המס על העובד), וברור היה לו כי בתום התקופה, סוף שנת 2004 , המוזאון ישוב לגלם את המס בגין הטבה זו לעובדיו.
משרד מבקר המדינה מעיר למוזאון ישראל, כי באמור בתשובתו אין כדי יציאה ידי חובת הצגת הפרטים המלאים על ההטבה לפני הממונה על השכר וקבלת אישורו המפורש.
משרד התרבות והספורט השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2013 , כי הוא מפקח על האקדמיה ללשון העברית, על "יד בן צבי", על מכון וינגייט, ועל שלושת המוזאונים שנזכרו לעיל, ובמסגרת זו הוא ממליץ לשרי התרבות והספורט והאוצר בנוגע לתקציבם של התאגידים, לפי סעיף 21 לחוק יסודות התקציב.
במסגרת פיקוחו הוא מקיים בדיקה המתמקדת בתקציב הכולל של הגוף, בהיתכנותו ובהשפעתו על הפעילות המקצועית של אותו גוף ועל מצבו הפיננסי.
לדברי המשרד הוא אינו ערוך לבדוק גם את תנאי השכר.
המשרד הוסיף שאם דברים יובאו לידיעתו, הוא יציגם לממונה על השכר.
שם הדוח: שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התרבות והספורט, כי עליו לפעול בהתאם להחלטת הממשלה משנת 1997 , שממנה עולה כי מוטל עליו לקייםפיקוח ובקרה על פעולות הגופים שבתחום אחריותו בכל הנוגע לנושאי השכר ותנאי העבודה של עובדיהם.
רשות הטבע והגנים הלאומיים רשות הטבע והגנים הלאומיים (להלן - רשות הטבע והגנים) דיווחה בשאלון כי בהתאם להסדר עם העובדים זכאים עובדיה וגמלאיה לכניסה חינם לאתרי הרשות, ללינה בהנחה של 50% במגורון בחניוני לילה וכן להנחה של25% ברכישת מוצרים שהרשות מוכרת לציבור.
הרשות העריכה את שווי מתן ההטבות בשנת 2013 בכ- 162,000 .
ש"ח עוד דיווחה רשות הטבע והגנים כי היא לא זקפה את שוויין של הטבות אלה לשכרם של העובדים שקיבלו אותם.
בכך היא נהגה שלא על פי דיני המסים.
רשות הטבע והגנים השיבה כי את ההטבה של כניסה חינם לאתרי הרשות אין אפשרות לייחס לעובד ספציפי, ולכן היא מבצעת הערכה שנתית של שווי הטבה זו ומשלמת מס בגינה כחלק מההוצאות העודפות .
לגבי רכישת מוצרים היא השיבה כי אין מקום לזקוף שווי הטבה זו לשכר העובדים, שכן "הרשות מקפידה למכור את מוצריה ברווח גם לאחר מתן הטבה זו", וכי מדובר בשיעור הנחה שניתן גם ללקוחות במסגרת הסכמים.
שיעור המס שמשלמת הרשות בגין הוצאות עודפות עבור כניסה לאתרים מגדיל את ההוצאה הציבורית, במקום שיהיה מושת על העובד, כנדרש בפקודת מס הכנסה.
על רשות הטבע והגנים לזקוף את שווי ההטבה לשכר העובדים.
אם יש קושי בייחוס ההטבה לעובד, והקושי מהותי ומונע ממנה לעשות זאת, עליה להעלותו לפני רשות המסים, לצורך החלטה בדבר תשלומי המס, ולפעול בהתאם להחלטה שתתקבל.
המשרד להגנת הסביבה, המאסדר האחראי לרשות הטבע והגנים, השיב בדצמבר 2014 כי הוא אינו עוסק בהטבות הניתנות לעובדי הרשות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להגנת הסביבה, כי עליו לפעול בהתאם להחלטת הממשלה משנת 1997 , שממנה עולה שמוטל עליו לבצע פיקוח ובקרה על פעולות רשות הטבע והגנים בכל הנוגע לנושאי שכר ותנאי עבודה.
רשות השידור בתקופת הביקורת הייתה רשות השידור מצויה בהליכי פירוק באמצעות כונס רשמי.
בתקנות רשות השידור (אגרות, פטורים, קנסות והצמדה), התשל"ד- 1974 , נקבע כי עובדיה הקבועים פטורים מאגרה בעד החזקת מקלט טלוויזיה (להלן - אגרת טלוויזיה).
שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא 105 .
בשאלון דיווחה רשות השידור כי בשנת 2013 היא העניקהפטור מאגרת הטלוויזיה לכ-250 העובדים הקבועים, בהתאם לתקנות.
הרשות לא ציינה מה הייתה העלות השנתית הכוללת של מתן הטבה זו בשנת 2013 , אולם מחישוב שעשה משרד מבקר המדינה עולה כי מדובר בכ- 89,000 ש"ח79 .
הרשות ציינה כי לא זקפה את שווי ההטבה לשכרם של העובדים הקבועים.
בכך נהגה הרשות שלא על פי דיני המסים.
בתשובתה מנובמבר 2014 ציינה רשות השידור כי "לא נמצא תיעוד ברשות המסביר את אי החיוב בזקיפת ההטבה של העובדים הקבועים ה זכאים לפטור מתשלום האגרה".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות השידור כי עליה לזקוף את שווי ההטבה לשכרם של העובדים הקבועים.
עוד דיווחה הרשות בשאלון כי בשנת 2013 היא החזירה את תשלום אגרת הטלוויזיה גם לכ-600 עובדים שהיא מעסיקה לפי חוזים מיוחדים, וזאת בהתאם להסכם שכר80 .
הרשות לא ציינה מה הייתה העלות השנתית הכוללת של מתן ההטבה בשנת 2013 , אולם מחישוב שעשה משרד מבקר המדינה עולה כי מדובר בכ- 218,000 ש"ח.
בתשובתה ציינה הרשות כי שווי ההטבה נזקף לשכר העובדים המועסקים לפי חוזה מיוחד שקיבלו אותה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות השידור כי היא הגדילה בשיעור ניכר את מספר העובדים הזכאים לפטור מאגרת הטלוויזיה ובכך הגדילה את ההוצאה הציבורית.
זאת ועוד, כיוון שהרשות לא המציאה למשרד מבקר המדינה את הסכם השכר שעל פיו ניתנה ההטבה כאמור, לא היה אפשר לבדוק אם ובאיזה אופן עוגנה ההטבה, ואם ניתן לה אישורו של הממונה על השכר כנדרש.
נוסף על כך דיווחה רשות השידור בשאלון כי אפשרה לעובדיה לרכוש כרטיסים לאולימפיאדת לונדון בשנת 2012 ולאליפות העולם בכדורגל בשנת 2014 .
בתשובת הרשות צוטטו ממצאים שהעלתה מבקרת הפנים של הרשות, ולפיהם 108 מהכרטיסים נרכשו באמצעות איש קשר מטעם הרשות באופן המעלה בין השאר חשש לניגוד עניינים, ויתר הכרטיסים נרכשו בידי חמישה מעובדי הרשות בלי שניתנה אפשרות פומבית ושוויונית לכלל עובדי הרשות להשתתף ברכישתם.
עוד העלתה מבקרת הפנים, כי לגבי אולימפיאדת 2012 ומונדיאל 2010 דפוס הרכישה היה דומה, והכרטיסים נרכשו על ידי מספר מצומצם של עובדים וגורמים חיצוניים, בלי שהדבר הובא לידיעת כלל העובדים, ובלי שניתנה להם האפשרות לרכוש כרטיסים.
הרשות גם שילמה עבור הכרטיסים כשנה מראש, קודם שקיבלה תשלום מהעובדים, ובמקרים מסוימים ביטלו ה רוכשים את הרכישה והרשות נשאה בתשלום בעבור הכרטיסים.
79 האגרה לשנת 2013 הסתכמה ב-356 .
הרשות לא המציאה מסמכים המתעדים את הסכם השכר כאמור, אף כי התבקשה לעשות כן 106 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 הרשות ציינה בתשובתה שהתשלום הועבר לגוף המארגן ללא שנשאה בהוצאות.
היא הסבירה כי טובת ההנאה לעובדים התבטאה לאו דווקא במחיר הכרטיסים, אלא בנגישותם למספר עובדים מצומצם, ולניגוד העניינים בהקשר זה.
משרד מבקר ה מדינה מעיר כי במכירת כרטיסים מבוקשים לקומץ מעובדיה פעלה הרשות בחוסר שקיפות, המתחייבת מכללי מינהל תקין, והפרה את חובתה לפעול בשוויון, כנדרש מגוף ציבורי.
משרד התקשורת, המאסדר האחראי לרשות השידור, השיב בנובמבר 2014 כי בימים אלה הרשות מצויה בהליכי פירוק.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התקשורת כי עליו לפעול בהתאם להחלטת הממשלה משנת 1997 , שממנה עולה כי מוטל עליו לבצע פיקוח ובקרה על רשות השידור בכל הנוגע לנושאי שכר ותנאי עבודה, ועליו לעשות זאת גם לכשתקום רשות השידור הציבורית במתכונתה החדשה.
הטבות לעובדים במועצות דתיות .
המשרד לשירותי דת הוא המאסדר את פעילותן של מועצות דתיות בנושאי שכר ותנאי העסקה, על פי החלטת הממשלה משנת 1997 .
בשנת 2013 פעלו בישראל 132 ,מועצות דתיות הועסקו בהן כ- 4,000 עובדים, ועלות העסקתם השנתית הסתכמה בכ-270 .
משנת 1974 היו בתוקף תקנות שירותי הדת היהודיים (אגרות ושירותים), התשל"ד - 1974 (להלן- תקנות שירותי הדת היהודיים).
בהודעה שפורסמה מכוח התקנות81 נקבע אילו קבוצות באוכלוסייה זכאיות להנחה של %40 באגרה לרישום נישואין82 , וכן נקבע כי הנהלת המועצה הדתית תהיה רשאית לתת הנחה על האגרה הנקובה, בהתאם להנחיות ולמבחנים שיקבע המשרד לענייני דתות, או בהתאם להנחיות ולמבחנים מנומקים שתקבע המועצה הדתית לעצמה.
תקנות חדשות משנת 201383 מסדירות את הזכאות של קבוצות מסוימות באוכלוסייה להנחה בשיעור 40% באגרה לרישום נישואין, ועובדי המועצות הדתיות אינם נכללים בקבו צות אלה.
כמו כן בוטל הסעיף בהודעה המקנה להנהלות המועצות הדתיות את הסמכות לתת הנחה על פי אמות המידה שהן יקבעו.
המשרד לשירותי דת מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת שככלל, מועצות דתיות אינן רשאיות לתת הטבות לעובדיהן ללא אישור הממונה על השכר, אולם אין לו מידע בנוגע למתרחש בפועל.
81 הודעה בדבר אישור תעריפי אגרות למועצות הדתיות, פורסם ברשומות ב- 25.
) 82 לפי סעיף 1 (ג) להודעה, ההנחה ניתנת לחיילים שירות סדיר; למשרתים בשירות לאומי; לאנשים המוגדרים כ"מקרי סעד"; תלמידי ישיבה וסטודנטים; ועולים חדשים.
83 תקנות שירותי הדת היהודיים (אגרות שירותים), התשע"ד- 2013 .
שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא 107 .
משרד מבקר המדינה שלח שאלונים בנוגע להטבות ל -36 מועצות דתיות 84, ו -31 (כ- %84 ) מהן השיבו עליהם85 .
שתיים מהמועצות שהשיבו- המועצה הדתית חיפה והמועצה הדתית חולון - דיווחו שעובדיהן ובני משפחותיהם מקבלים הנחה על אגרת רישום הנישואין.
המועצה הדתית חיפה דיווחה על מתן פטור או הנחה בתשלום אגרת נישואין לילדי העובדים במועצה.
היא ציינה כי ההטבה ניתנת על סמך החלטה של יו"ר המועצה הדתית שהתקבלה כ-15 שנים לפני כן, ואולם היא לא צירפה סימוכין להחלטה זו.
המועצה דיווחה כי ההוצאה בגין מתן ההנחה בשנת 2013 הייתה כ - 4,000 ,ש"ח והיא ניתנה ל-15 .
המועצה הדתית חולון דיווחה כי לעובדיה ניתנת הנחה בשיעור 50% בתשלום אגרת נישואין, וציינה כי מקורה של הטבה זו בהחלטת הנהלה.
המועצה הדתית לא צירפה סימוכין להחלטה זו.
היא ציינה כי ההטבה ניתנה בשנת 2013 לשלושה עובד ים, וההוצאה בגינה הייתה 1,200 .
ש"ח שתי המועצות הדתיות שנתנו את ההנחות כאמור פעלו שלא לפי תקנות שירותי הדת היהודיים.
על המשרד לשירותי דת לפקח על יישום התקנות בעניין זה ולהנחות את המועצות הדתיות בדבר המותר והאסור לפי התקנות בנוגע למתן הנחות.
שתי המועצות ציינו גם כי הן לא זקפו את ההטבות לשכרם של העובדים שקיבלו אותן, שלא על פי דיני המסים.
המועצה הדתית חיפה השיבה למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הביקורת, ביולי 2014 כתב מזכ"ל המועצה מכתב למנהל מחלקת נישואין ובו הורה לעובדי המחלקה שלא לאשר הנחות או פטורים נוסף על המותר לפי חוזרי המנכ"ל, וכי הם מקפידים על ביצוע ההוראות; המועצה הדתית חולון השיבה כי מקור ההטבה הוא בהסכם מקומי שנחתם לפני שנת 1998 , ועל כן חייבת המועצה הדתית להמשיך להעניק את ההטבה.
בעניין אי -זקיפת ההטבה לשכר העובדים השיבה המ ועצה כי קיבלה את ההערה ותפעל לפיה.
פעילות הממונה על השכר .
א בחוק יסודות התקציב נקבע, כאמור, כי גוף מתוקצב או נתמך לא יסכים לבצע שינויים בשכר עובדיו, בתנאי הפרישה או בגמלאות שלהם, או לתת להם הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה , ולא ינהיג שינויים או הטבות כאמור - אלא .
84 מועצות דתיות בערים בינוניות וגדולותומועצות דתיות אזוריות.
85 אלה המועצות הדתיות שלא השיבו לשאלון עד סוף דצמבר 2014 ,: המועצה הדתית באר שבע המועצה הדתית בית שמש, המועצה הדתית יבנה, המועצה הדתית לוד והמועצה הדתית מרום הגליל.
בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישורו של שר האוצר השר אצל כאמור את סמכויותיו לעניין סעיף זה לממונה על השכר במשרדו.
החוק קובע גם כי אם ראה שר האוצר שגוף מתוקצב או נתמך לא קיים הוראות אלה, הוא רשאי לנקוט סנקציות באמצעות הפסקה או הפחתה של תשלומי הממשלה לאותו גוף.
הממונה על השכר השיב למשרד מבקר המדינה כי קיימים שיקולים נוספים שיהיה צורך לקחתם בחשבון בעת בחינת ההטבות בהתבסס על החוק האמור, ובהם המועד שבו הונהגה ההטבה, שכן סמכותו של הממונה לגבי הטבות שהונהגו לפני מועד תחולת החוק שונה מאלו שהונהגו לאחר מועד זה.
יש גם משמעות לאופן שבו עוגנה ההטבה, אם בכלל עוגנה, ולשאלה אם הממונה אישר אותה.
עוד הוסיף הממונה כי אף הוא סבור שיש להמשיך לתת את הדעת להטבות בעין במסגרת משאים ומתנים עתידיים, וכי מדיניות האגף היא שאין לאשר הטבות חדשות כאלה.
בהחלטת הממשלה משנת 1997 נקבע כאמור שגופים ממשלתיים מאסדרים יקיימו, בתיאום עם הממונה על השכר, פיקוח ובקרה על פעולותיהם של גופים מתוקצבים ונתמכים בכל הנוגע לנושאי שכר ותנאי עבודה, וימסרו לממונה על השכר "מידע בנוגע לחריגות שכר ותנאי העבודה ופרישה בגופים המתוקצבים והנתמכים מאלו המאושרים על ידי הממונה וכל מידע אחר שיידרש על -ידיו".
עוד החליטה הממשלה כי "לגוף מתוקצב או נתמך שלא מילא אחר הוראות סעיף 29 (א) לחוק יסודות התקציב, יופחת או יופסק, לפי העניין בהתאם לסעיף 29 )(ג לחוק, סכום או מענק או השתתפות תקציבית אחרת, כל עוד מתבצעים תשלומים בניגוד להוראות אלה".
הממונה על השכר השיב כי חלק מההיבטים שהועלו בביקורת בנוגע להטבות שהובאו לעיל אינם נוגעים לתחום סמכותו; בכלל זה סוגיות מיסוי, המצויות בתחום הטיפול של רשויות המס, וכן הטבות הנגועות באי-חוקיות או שניתנו בניגוד להנחיות הגוף המאסדר או להנחיות היועץ המשפטי לממשלה.
הממונה הוסיף כי נכון וראוי שמידע ממנו עולה פגם באחד מתחומים אלה יובא לידיעת הגוף המטפל הרלוונטי.
עוד ציין הממונה כי גם כאשר הוא מוצא שהטבה מסוימת היא בגדר חריגת שכר ומחליט לבטלה, אין פירוש הדבר שקלה הדרך ליישום החלטה כזו.
בנסיבות מסוימות לא ניתן לבטל או לשנות הטבה בהחלטה חד-צדדית, אלא נדרש משא ומתן עם ארגוני העובדים להשגת הסכמתם.
במקום עבודה מאורגן קיימת אפשרות שהעובדים ינקטו צעדים ארגוניים כנגד החלטתו בדבר ביטול הטבות חריגות ואף יפנו לבית המשפט ויעמידו את החלטותיו לביקורת שיפוטית.
הוא הוסיף כי הדבר עמד לו לרועץ כאשר ניסה להסדיר הטבות שהובאו לידיעתו, לדוגמה, במערכת הבריאות ובחברת החשמל.
בדוח מבקר המדינה בדבר הפיקוח והבקרה על השכר במגזר הציבורי 86 צוינה תשובתו של הממונה על השכר, ולפיה הביקורת השיפוטית על החלטותיו והצעדים הארגוניים שנוקטים חלק מהעובדים גורמים לכך שבפועל מוחלות החלטותיו באופן לא שוויוני - מגזרי עובדים שכוח המיקוח שלהם חזק יותר מצליחים לסכל את האכיפה.
הממונה על השכר הסביר, כי לעתים החלטותיו מסוכלות למעשה, והוראות חוק יסודות התקציב אינן מקוימות.
בדוח הובאה תשובת מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים מינואר 2014 : "מצב נוכחי זה, בו מתאפשרת שביתה נגד פעולות אכיפה מצד הממונה על השכר, מקשה .
86 ,מבקר המדינהדוח שנתי 64 ג( 2014), "פיקוח ובקרה על השכר במגזר הציבורי", עמ' 295.
שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא 109 .
:שם הדוח שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 על יכולתו של הממונה על השכר לבצע אכיפה שוויונית של הוראות סעיפים.
לפי האמור בתשובה, עמדת המדינה בתגובתה בנוגע לסכסוך קיבוצי, בתיק שבאותה עת היה תלוי ועומד בבית הדין לעבודה 87 , הייתה שהחלטת הממונה על השכר היא החלטה של רשות מינהלית מוסמכת על פי חוק, ויש ליישמה כל עוד לא קבע בית דין מוסמך שיש בה פגם משפטי כלשהו.
מכאן שמדובר בסכסוך משפטי ולא בסכסוך כלכלי, ועל כן אין כלל מקום לנקיט ת צעדים ארגוניים.
לפי עמדת המדינה, תקיפת החלטה זו צריכה להיעשות בדרך המתאימה לתקיפת החלטה מינהלית ולא בדרך של סכסוך קיבוצי.
בדוח האמור של מבקר המדינה נאמר כי על אגף השכר לפעול למילוי תפקידיו שנקבעו בחוק יסודות התקציב ובהחלטות הממשלה, ולהשתמש לשם כך בכלים שעומדים לרשותו.
כן נאמר בדוח, כי ראוי שהנהלת משרד האוצר והיועץ המשפטי לממשלה יבחנו - במסגרת דיונים כוללים שיקיימו בסוגיית היעילות והאפקטיביות של האסדרה הממשלתית בתחום השכר - את הבעיות האמורות שהממונה על השכר התריע עליהן.
במרץ 2014 העביר הממונה על השכר למשרד מבקר המדינה את המידע שברשותו על הטבות שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם.
המידע כלל פרטים על הטבות שנתנו 19 גופים ציבוריים, וכן התייחסות כוללת להטבות שנתנו אוניברסיטאות ולהטבות שנתנו גופים במערכת הבריאות והתייחסות ספציפית לבתי החולים הכלליים הממשלתיים.
לגבי תשעה גופים ציין הממונה על השכר מה מקור ההטבה (כגון הסכם קיבוצי או הסדרים נהוגים), ובכלל זה ציין שלושה הסכמים שאישר.
בידי הממונה היה אפוא מידע חלקי בלבד על ההטבות, שכן כאמור, בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שב -95 ( 22% ) מ -427 ,הגופים הציבוריים ניתנות הטבות לעובדים88 .
על פי חוק יסודות התקציב, כאמור, גופים ימסרו לממונה על השכר אחת לשנה, במועד ובאופן שייקבעו בתקנות, דין וחשבון ובו פירוט מלא של תנאי ההעסקה של כל בעל תפקיד המועסק בהם.
על פי תקנות יסודות התקציב (חובת דיווח), התשנ"ד- 1993 , פירוט תנאי ההעסקה ייעשה כמפורט בדרישת הממונה.
בדרישת הממונה לקבלת מידע על השכר לשנת 2013 מהגופים הציבוריים, הם התבקשו לספק מידע כללי על הגוף הציבורי, על שכרם של עובדים, על היקף המשרה של העובדים ועל הסדרי הפנסיה שלהם.
במתכונת הדיווח שגיבש הממונה על השכר לא התבקשו הגופים הציבוריים לספק מידע על הטבות שהם נותנים לעובדיהם, אף שהן חלק מתנאי ההעסקה שלהם, ואף לא נדרשו להביא את ההטבות לידיעת המאסדר המגזרי על פי החלטת הממשלה, או את ההסדרים למתן ההטבות לממונה על השכר, לשם בחינה או אישור.
87 )ס"ק (חיפה13-10- 31023 /13-10- 31074 חברת החשמל לישראל בע"מ נ' מדינת ישראל.
88 :הטבות כהגדרת לעילהטבות שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ולגמלאיהם, ללא תשלום או בתשלום מופחת, שמקורן בפעילות של הגוף הציבורי, או כאלה הניתנות באמצעות חליפין בין הגוף הציבורי לגוף אחר.
שם הדוח: שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה-2015 הממונה על השכר השיב כי בעקבות הביקורת הוחלט לדרוש מהגופיםהציבוריים מידע בדבר ההטבות, וכי בדיווח לשנת 2014 יהיה עליהם לשקף את ההטבות שהם מעניקים לעובדים, ובכלל זה להציג את ההוצאה שהוציאו בגין הטבות אלה.
הממונה הוסיף כי מידע זה עתיד להיכלל בדוח הבא שלו, ובו יתפרסמו בשקיפות סוגי ההטבות הניתנות לעובדים, ערכן הכלכלי עבור העובדים וההוצאה הכוללת בגינן.
הוא ציין כי לאחר שיהיה לפניו המידע מהגופים הציבוריים, מהגופים המאסדרים ומדוח מבקר המדינה, יפעל אגף השכר לבחינת ההטבות הניתנות לעובדים ולקבלת החלטה על דרך פעולה בעניין.
הוא הוסיף כי תהליך מתוכנן זה, כמו תהליכים נוספים שהאג ף מקדם במטרה להפחית את היקף חריגות השכר בגופים הציבוריים, מחייב הגדלה של האמצעים העומדים לרשות האגף.
כיוון שגילום מס הוא בגדר הטבה כספית הקשורה לעבודה ודורש את אישורו של הממונה על השכר, כתב הממונה למעסיקים במגזר הציבורי עוד ביוני 1990 , כי גילום מס משמעותו תוספת שכר לכל דבר ועניין, והוא מנוגד לחוק יסודות התקציב.
הממונה על השכר השיב כי קיימים בשירות המדינה כללים בדבר גילום חבות במס בגין הטבה שנותן המעסיק, וכי בכוונתו להוציא לגופים הציבוריים הנחיות בדבר הצורך לפנות אליו להסדרת נושא גילום החבות במס, גם לגבי הסדרים הקיימים כיום בגופים השונים.
ממצאי הביקורת מעלים כי גופים ציבוריים מכל המגזרים נותנים לעובדיהם הטבות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הממונה על השכר לדרוש מהגופים המאסדרים להעביר לו את המידע שאספו, בתדירות שהוא יקבע, לשם אכיפת הוראות חוק יסודות התקציב בנוגע להטבות האלה, שהן חלק מתנאי שכרם של העובדים.
נוסף על כך עליו להפיץ, בתיאום עם משרד המשפטים, הנחיה לגופים הציבוריים ובה קווים מנחים לגבי היבטים במתן הטבות, לאור החקיקה והפסיקה הנוגעות בכך, ופירוט מקרים שבהם נדרש אישור הממונה על השכר.
בהנחיה יש לכלול, בין היתר, הוראות בנושא גילום המס ובנוגע לחובות הדיווח של הגוף הציבורי על ההטבות.
הממונה על השכר השיב כי בכוונתו לבחון את ההטבות ולהחליט על דרך פעולה בשים לב להמלצה האמורה לעיל.
הוא הוסיף, כי בנוגע להיבטים החורגים מתחום סמכותו ניתן יהיה לכל היותר להביא בהנחיות שיפיץ הפניה להנחיות של הגורמים הרלוונטיים להיבטים אלה.
עוד ציין כי המידע שהועלה בדוח זה בנוגע להטבות והנתונים שיקבל מהגופים הציבוריים במענה לדרישה ששלח אליהם, וכן מידע שיתקבל מהגופים המאסדרים, יציגו לפניו תמונה כוללת ומפורטת יותר , וזו שתאפשר גיבוש מתווה פעולה וכן דרך להתמודדות בעניינים שבהם נתקל עד כה בקשיים, דוגמת נושא הטבות לפרסונל.
על הגופים המאסדרים לקבוע, על פי ההנחיה שיפיץ הממונה על השכר, הנחיות פרטניות לגופים הציבוריים לגבי המגזרים שבתחום אחריותם, בין היתר בהתאם לדינים החלים עליהם.
כמו כן עליהם לרכז מידע מלא ומפורט על ההטבות שנותנים שירותים ומוצרים שנותנים גופים ציבוריים לעובדיהם ללא תשלום מלא 111 .