HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 למטרות רווח, השירות לעמית הוא לרוב אישי, ויכולת ההשפעה של העמיתים על חסכונותיהם באמצעות נציגיהם גבוהה יותר.
ואולם לקרנות השתלמות אלה יש גם חסרונות עקב ההקלות במשטר התאגידי שלהן, בהתאם לתקנות הפיקוח.
בדיון שהתקיים באפריל 2013 בין נציגי אגף שוק ההון להסתדרות הצביע אגף שוק ההון על דרך פעולה קלוקלת בכמה קרנות וציין שיש גופים הנמצאים על סף מינוי מנהל מורשה.
נציגי ההסתדרות הסכימו כי יש כמה קרנות שדרך פעולתן היא בעייתית.
משנת 2008 ועד מועד סיום הביקורת התקיים משא ומתן בין הרשות, אגף שוק ההון וההסתדרות על המתווה להעברת בעלות על קרנות ההשתלמות להסתדרות והוצעו כמה חלופות לפתרון על ידי הרשות ואגף שוק ההון.
באפריל 2013 הגיעו נציגי אגף שוק ההון ונציגי ההסתדרות לעקרונות מוסכמים לשינוי הממשל התאגידי בקרנות ההשתלמות, אך במאי אותה שנה דחתה הרשות הסכמות אלו.
כאמור לעיל, בדצמבר 2013 הציעה הרשות להסתדרות, בתיאום עם אגף שוק ההון, מתווה חדש.
המתווה כולל, בין היתר, שינוי בממשל התאגידי כך שדירקטורים שימונו במקום הדירקטורים מטעם המדינה יהיו דירקטורים חיצוניים91.
עד מועד סיום הביקורת טרם התקבלה תגובת ההסתדרות להצעה לדעת מ שרד מבקר המדינה, הקשיים בביצוע שינויים בתחומי המשטר התאגידי של קרנות ההשתלמות, פרק הזמן הממושך שבו נדון נושא הפרטת קרנות אלה והבעייתיות בדרך פעולתן של חלק מהקרנות - כל אלה מחייבים את הממשלה לבחון את סוגיית קרנות ההשתלמות שבבעלות חלקית של המדינה.
כל עוד הקרנות מצויות גם בבעלות המדינה, יש לשפר את דרך פעולתן של הקרנות ולשמור על זכויות העמיתים כנדרש.
הפרטת חברות ממשלתיות אשר פועלות בענף שבו מתקיימת תחרות, עשויה לא רק להביא להכנסה כספית מידית לקופת המדינה, אלא גם לתרום לכלל המשק לטווח הארוך, בין היתר באמצעות צמצום המעורבות הממשלתית במגזר העסקי , ייעול השירות ואספקת המוצרים והגברת התחרות .
עיכוב בביצוע הפרטות טומן אפוא בחובו עלות למשק.
בשנים האחרונות הטילה הממשלה על הרשות ביצוע החלטות ממשלה בנושאי הפרטה ושינויים מבניים.
ממצאי דוח זה מעלים כי הרשות מתקשה בביצוע החלטות הממשלה.
במקרים שבהם הרשות נתקלת בהתנגדות של שרים מסוימים להחלטת הממשלה או התנגדות של נציגות עובדים לביצוע הפרטה אין היא מצליחה לבצע את החלטות הממשלה וועדות השרים.
91 בהתאם לחוק החברות דירקטור חיצוני הוא בעל כשירות מקצועית או מי שהוא בעל מומחיות חשבונאית ופיננסית.
שם הדוח: משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הרשות ושר האוצר אינם מיידעים את הדרג הנבחר בדבר אי-הצלחתם לבצע את החלטות הממשלה וועדת השרים , ובכלל זה הקשיים שנתקלו בהם והפסקת הביצוע.
התנהלות זו הופכת את החלטות הממשלה וועדת השרים ל"אות מתה" ומותירה את ההחלטה על ביצוע ההפרטה והשינויים המבניים לרשות ומשרד האוצר בלבד, ללא פיקוח ובקרה של הממשלה.
אי-ביצוע החלטות הממשלה בנושאי הפרטות ושי נויים מבניים של חברות מחייב אותה לשפר את סדרי הפיקוח והבקרה על הדרג המבצע את החלטותיה על מנת שבמקרים הנדרשים תוכל להפעיל את מלוא השפעתה לקידום ביצוע החלטותיה.
הפרטת חנ"א וחנ"ח סוכמה ותמורתה נקבעה כבר בהסכם הרפורמה משנת 2005 .
הממשלה אישרה את כוונתה להפריט א ת החברות הללו על פי מסמך ההפרטה בהחלטה 196 , וועדת השרים החליטה על ביצועה והסמיכה את הרשות לביצוע ההפרטה.
ממצאי משרד מבקר המדינה העלו כי הרשות לא נערכה כנדרש ולא פעלה בנחרצות על מנת לאכוף את התחייבות נציגות העובדים בהסכם הרפורמה.
כמו כן נמצא כי במשך שנים אר וכות, סוגיות שהעלתה נציגות העובדים בעניין מקרקעין בנמל חיפה, מועצות הייצור ופיתוח נמלי העתיד טרם נפתרו באופן מלא ולא הגיעו לידי הכרעה.
נוכח אי-ההכרעה במחלוקות האמורות לעיל , ובשל הצורך המידי בקידום הקמתו של נמל חדש והעלות הנגרמת בשל עיכוב בהקמה, עלולה יכולתה של המדינה להחזיק בעמדותיה במחלוקות אלה להיחלש בעת משא ומתן לקידום הקמת נמלים חדשים.
לדעת משרד מבקר המדינה, כאשר הממשלה וועדת השרים מזהות חברה ממשלתית אשר נדרש להפריט אותה, על הרשות וכ לל גופים השותפים לביצוע ההפרטה להתגייס באופן מתואם ולפעול ביתר שאת לביצוע מוצלח של ההפרטה, ובכלל זה להיערך מראש ולנקוט את כל הפעולות הנדרשות להצלחת ההפרטה.
במרבית החברות שנבדקו בדוח זה, שלמדינה יש בהן החזקה משותפת עם גורם נוסף, המדינה מתקשה להעביר את חלקה בבעלות על החברות לצד שלישי, אף שהתקבלה החלט ת ממשלה לסיים את שותפות המדינה ב בעלות עלי הן.
לדעת משרד מבקר המדינה, בבואה להקים חברות ממשלתיות, על המדינה לתת את דעתה על הדרכים לסיים בעת הצורך את בעלותה עליהן.
שם הדוח: מקורות חברת מים בע"מ - פרויקט מתקני חיבור מפעלי התפלה לרשת הארצית - ופרויקט מערכת המים החמישית לירושלים וסביבותיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מבוא .
פרויקט המערכת החמישית בסוף שנות התשעים של המאה העשרים הגיעה נציבות המים4 לכלל מסקנה, לאחר שבחנה את הגידול החזוי בצריכת המים בירושלים, בסביבותיה וברשות הפלסטינית, בעיקר נוכח גידול האוכלוסייה, שכושר אספקת המים של המפעלים המספקים מים ממערכת המים הארצית5 שבשפלה לירושלים קרוב למיצוי.
לכן החליטה נציבות המים כי נחוץ להקים את מערכת המים החמישית, שתאפשר להתמודד עם הביקוש הצפוי עד שנת 2065 ,.
על פי מסמכי נציבות המים מערכת המים החמישית תתווסף לארבעה מפעלי המים הקיימים העומדים להגיע לכלל מיצוי.
נוסף על כך, מערכת המים החמישית תתגבר את אספקת המים ליישובי השפלה ולעיר מודיעין ותאפשר לצמצם קידוחי מי תהום בהרי יהודה.
בינואר 20076 החליטה הממשלה להסמיך את מקורות להכין עבורה תכנית להקמת המערכת החמישית.
בהחלטתה הסמיכה הממשלה את מועצת הרשות הממשלתית למים וביוב (להלן - מועצת רשות המים) להחליט אם לאשר את ביצוע התכנית אם תקבל אישור לכך מהוועדה הארצית לתכנון ובנייה של תשתיות לאומיות (להלן - ות"ל).
מערכת המים החמישית שתכננה מקורות נחלקת לשני קטעים: הקטע המערבי7 - ממערכת המים הארצית באזור חולדה ועד אזור אשתאול, והקטע המזרחי8 - מאזור אשתאול ועד עמק עין כרם.
ביולי 2008 ,החליטה מועצת רשות המים לאשר את ביצוע פרויקט מערכת המים החמישית ובאוגוסט 2008 אישר אגף התקציבים במשרד האוצר את ביצועו.
רשות המים קבעה שהקמת הקטע המערבי תחל בשנת 2009 ותסתיים בשנת 2013 ; זאת כדי לחברו בעיתוי הנדרש לקליטת המים המותפלים שיופקו במתקני ההתפלה ויסופקו, בין היתר, לצרכנים בשפלה ובאזור העיר מודיעין.
על פי החלטת רשות המים מינואר 2009 , עלות הקמת הקטע המערבי נאמדה בכ-430 מיליון ש"ח, ועלות הקמת הקטע המזרחי נאמדה בכ-1.
מיליארד ש"ח במועד סיום הביקורת בדצמבר 2013 הקמת הקטע המערבי של מערכת המים החמישית עומדת לקראת השלמתה.
ביצוע הקטע המזרחי טרם החל.
יצוין כי מקורות מסרה למשרד מבקר המדינה במרץ 2014 כי עלותה הכוללת של מערכת המים החמישית מוערכת בכ-2.
מיליארד ש"ח פרויקט מתקני החיבור למתקני ההתפלה ביוני 2008 החליטה הממשלה (החלטה3533 ), בהתאם להמלצת מועצת רשות המים, כי יוקמו מתקני התפלה שיוכלו לספק מי ים מותפלים בהיקף של לפחות 750 מלמ"ק בשנה לא .
07 הוקמה רשות המים ובוטלה נציבות המים שמילאה את התפקיד קודם לכן, על פי תיקון לחוק המים, התשי"ט-1959.
5 מערכת המים הארצית הנמצאת במישור החוף מתבססת על שילוב של מקורות טבעיים כגון הכנרת, אקוויפר החוף, אקוויפר ההר המערבי ומתקני ההתפלה.
תפקידה של המערכת הארצית הוא להעביר את המים מהמקורות האמורים אל מוקדי הצריכה הגדולים.
6 החלטה1101 מינואר2007 בנושא "הסמכת 'מקורות' חברת המים בע"מ לעניין תכנון המערכת החמישית להספקת מים לירושלים וסביבותיה".
7 תכנית תשתיות לאומית (להלן- תת"ל) 24 שאותה אישרה ות"ל בספטמבר2008 ואישרה הממשלה בדצמבר 2008.
8 ות"ל אישרה את תת"ל24 א באפריל2013 והממשלה אישרה אותה באוקטובר 2013.
מקורות חברת מים בע"מ 663 .
:שם הדוח מקורות חברת מים בע"מ - פרויקט מתקני חיבור מפעלי התפלה לרשת הארצית - ופרויקט מערכת המים החמישית לירושלים וסביבותיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 יאוחר משנת2020 .
בשלב הראשון, עד שנת2013 , יספקו המתקנים כ-600 מלמ"ק.
מקורות מעריכה כי עד שנת 2014 תתבסס כ-75% .
מצריכת המים הביתית על מי ים מותפלים הקמת מתקני ההתפלה (באשקלון, אשדוד, שורק, חדרה, חפץ חיים ופלמחים) חייבה הקמת מערכת צינורות שתוביל את המים ממתקני ההתפלה לתוואי עורקי המים הראשיים ומהם לצרכנים.
במסגרת הקמת מתקני החיבור למתקני ההתפלה מקורות מניחה קווי מים חדשים באורך כולל של כ-100 ק"מ ומקימה תחנות, מאגרים ובריכות תפעוליות גדולות.
לפי הערכת מקורות, עלות הפרויקט היא כ-3 .
מיליארד ש"חמקורות מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2014 כי כל מתקני החיבור שנבדקו בביקורת היו מוכנים לקליטת מים ממתקני ההתפלה כשהקמת מתקני ההתפלה הסתיימה.
על פי חוק המים, התשי"ט-1959 (להלן- חוק המים), מועצת רשות המים מופקדת בין היתר על הסדרת פעילותו של משק המים, פיתוחו והפיקוח עליו ועל קביעת תעריפים והיטלים לשימושי המים השונים.
עד שנת 2011 עיקריהשיטה שלפיה מקורות תכין ותגיש את תכניות הפיתוח שלה לצורך אישורן ולצורך הכרה בעלותן כחלק מתעריף המים לצרכן נקבעו ב-"נוהל בדבר הליך אישור פרויקטים לחברת מקורות" משנת 2006 (להלן- נוהל 2006 ).
נוהל זה אומץ גם במסגרת הסכם העלויות שנחתם בין הממשלה למקורות באוגוסט 2007 וצורף לו כנספח.
באפריל 2011 הותקנו כללי המים (חישוב עלויות והכנסות, הכרה בפיתוח מפעלי מים וחובות דיווח החלים על מקורות), התשע"א-2011 (להלן- כללי המים), הקובעים הוראות מחייבות לעניינים אלה.
מועצת רשות המים מאשרת מדי שנה את תכנית הפיתוח של מקורות לחמש השנים הבאות ואת התקציב לביצועה.
מנהל רשות המים ויו"ר מועצת רשות המים הוא מר אלכסנדר קושניר בשנים 2011 -2008 כיהן בתפקיד מנכ"ל מקורות מר עידו רוזוליו, ובחודשים מאי-אוגוסט 2011 כיהןכממלא מקומו של המנכ"ל מר רפי איפרגן.
מאוגוסט 2011 עד מועד סיום הביקורת מכהן מר שמעון בן חמו בתפקיד מנכ"ל מקורות.
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים מאי-דצמבר 2013 אתהליך תכנונו, אישורו ואופן ביצועו של פרויקט מערכת המים החמישית בקטע המערבי של הפרויקט, ואת הליך תכנונם, אישורם ואופן ביצועם של הפרויקטים לחיבור רשת המים הארצית למתקני ההתפלה בחפץ חיים, באשדוד ובשורק.
הביקורת נעשתה ברשות המים ובמקורות.
בדיקות השלמה נעשו ב משרד המשפטים ורשות העתיקות.
ארגון הפרויקטים אישורם ותקצובם .
בשל היקפם הגדול של הפרויקטים ׁ ׁ לחיבור מתקני ההתפלה בחפץ חיים, בשורק ובאשדוד לרשת המים הארצית ושל פרויקט מערכת המים החמישית, ושלא כפרויקטים אחרים שמקורות מבצעת, לצורך ביצועם של כל אחד מפרויקטים אלה הוקמה מִינהלת פרויקט, ובה משתתפים נציגים ממקורות ומרשות המים.
לכל פרויקט ממונה מנהל פרויקט הפועל בכפיפות ליו"ר מינהלת הפרויקט.
ברשות המים פועלת ועדת שיפוט שממנה מנהל רשות המים, ותפקידה לבחון את התכנון הכללי של הפרויקטים ואת החלופה ההנדסית המועדפת לביצועם ולקבוע אם לאשרם.
להלן יפורטו הפרויקטים, לוחות הזמנים להקמתם והמסגרת התקציבית שלהם, שאותם קבעה ועדת השיפוט של רשות המים, וכן מועד סיומם בפועל: 664 דוח שנתי65א .
שם הדוח: מקורות חברת מים בע"מ - פרויקט מתקני חיבור מפעלי התפלה לרשת הארצית - ופרויקט מערכת המים החמישית לירושלים וסביבותיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 לוח1 לוח הזמנים והמסגרת התקציבית של הפרויקטים לחיבור מתקני ההתפלה לרשת המים הארצית, על פי קביעת רשות המים .
הפרויקט תאריך החלטת .
(במיליוני ש"ח) מועד סיום .
הביצוע שנקבע מועד הסיום .
11 560 2014 טרם הסתיים .
10 492 דצמבר2013 ספטמבר2013 .
10 272 בהתאם ללו"ז מתקן התפלה** טרם הסתיים .
* לעתים ועדות השיפוט כונסו כמה פעמים.
כאן מובאים הנתונים מהוועדות שבהן ניתן האישור האחרון לפרויקט.
** ועדת השיפוט לא נקבה בתאריך כלל.
בחינת הרשות את אומדני ההשקעות בפרויקטים של מקורות ועדת השיפוט בוחנת במסגרת בדיקת התכנון הכללי, בין היתר, את אומדן ההשקעות המפורט בכל פרויקט9 וקובעת מסגרת תקציב לביצועו (להלן- תקציב כללי).
בסיום תהליך הבחינה רשות המים קובעת אם לתת למקורות אישור לביצוע תכנון מפורט.
אם מקורות מקבלת אישור זה היא מבצעת תכנון מפורט של הפרויקט, ובכלל זה קובעת תקציב מפורט שלו, ומגישה זאת לאישור הרשות.
אם התקציב המפורט אינו חורג מהתקציב הכללי שקבעה ועדת השיפוט, תיתן הרשות אישור לביצוע הפרויקט.
עם סיומו של הפרויקט תוכר ההוצאה של מקורות בגין הפרויקט לפי עלותו בפועל, או לפי התקציב שאושר במסגרת אישור הביצוע - הסכום הקטן שבהם, ותמומן באמצעות עדכון תעריף המים10 .
אגף הפיתוח ברשות המים מופקד בין היתר על אישור ביצוע הפרויקטים בתכנית הפיתוח של מקורות ועל הכרה בעלויות הפיתוח שלה 11 .
בחינת אומדן ההשקעות, שאותו מבצעים ועדת השיפוט ואגף הפיתוח ברשות, וההחלטה אם לתת את אישור הביצוע לפרויקט, שאותה מקבלת הרשות, הם אמצעי בקרה חשובים של הרשות על היקף המימון של פרויקטים שמבצעת מקורות, שבו יישאו הצרכנים.
על מנת להבטיח שהעלויות שמציגה מקורות, הן במסגרת האומדנים והן לאחר שביצעה את העבודות בפועל, אכן משקפות את העלות האופטימלית למשק המים, על הרשות לבחון, בין היתר, את סעיפי התקציב השונים, תוך הסתמכות על בסיס נתונים בלתי תלוי, דהיינו מחירון.
אומדן המפרט את רכיבי הפרויקט השונים ואת עלותם המשוערת, שאותו מבצע מתכנן הפרויקט 10 סעיף104 .
לכללי המים 11 על פי נוהלי הרשות שהיו בתוקף לפני תחולת כללי המים, תכניות לביצוע פרויקטים שהיקף ההשקעה בהם גדול מ-20 מיליון ש"ח, יוגשו לאגף התקציבים במשרד האוצר, כדי שידון בהם ויחליט אם לאשרם.
אם יאושרו התכניות ייכתב מכתב לאישור הפרויקט בחתימתם של נציג חשבות משק המים ונציג אגף הפיתוח.
עם קבלת האישור תקדם מקורות את התכנון המפורט של הפרויקט, ותגיש לאגף הפיתוח ברשות, לאישורו, את תוצרי התכנון המפורט לרבות את סיכומי המחירים.
מקורות חברת מים בע"מ 665 .
:שם הדוח מקורות חברת מים בע"מ - פרויקט מתקני חיבור מפעלי התפלה לרשת הארצית - ופרויקט מערכת המים החמישית לירושלים וסביבותיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 נמצא כי אף שהרשות ומקורות סיכמו כבר בנובמבר 2011 כי יכינו יחד מחירון מעודכן לביצוע עבודות על ידי מקורות, ובו ייקבעו גם תקני הביצוע של מתקני מקורות, במועד סיום הביקורת (דצמבר 2013 .
) טרם הוכן מחירון כזה בתשובת רשות המים מפברואר 2014 , היא ציינה, כי המחירון על פיו היא בודקת את עלויות מקורות, הוא מחירון שהוכן ע"י מקורות יחד עם נציבות המים בשנת 1996 , וכי עשתה כמה ניסיונות להכין מחירון מעודכן, אך היא לא הגיעה לכלל סיכום עם מקורות.
עוד השיבה הרשות, כי הנושא נמצא בדיון בוועדה לרגולציה לטווח ארוך 12 " כאחת מחלופות הרגולציה האפשריות", והמחירון "ייבחן ויעודכן ככל שיהיה בו צורך לאחר גיבוש המסקנות לעניין הרגולציה לטווח ארוך".
הרשות הודיעה למשרד מבקר המדינה במאי 2014 כי הוועדה צפוייה לסיים את עבודתה ולהגיש המלצה למועצת הרשות בתקופה הקרובה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי עליה להשלים בהקדם את הכנתו של בסיס הנתונים שישמש להכנת המחירון שלפיו תחליט הרשות אם לאשר את התקצוב והמימון של הפרויקטים שמבצעת מקורות.
הדבר נועד להבטיח בקרה ופיקוח מיטביים על ביצוע העבודות הממומנות מכספי צרכני המים.
בקרת רשות המים על הצעות התקציב המפורטות של מקורות לבקרה על תכניות הפיתוח של מקורות ועל עלותן נודעת חשיבות מרובה, לנוכח חיוניותו של משק המים לחברה ומכיוון שעלויות התכניות הללו מגולמות בתעריף המים המושת על צרכני המים.
בהתאמה, נוהל 2006 וכללי המים קובעים תהליך מובנה ומסודר של תכנון, בקרה ואישור.
על פי נוהל 2006 , כאשר מתוכננת מערכת חדשה נדרשת מקורות להגיש לאגף הפיתוח ברשות המים13 תזכיר כללי שיכלול תכנון הנדסי עקרוני של המערכת, חלופות למערכת וממצאי בדיקה כלכלית.
לאחר קבלת אישור "נציג חשבות משק המים ונציג אגף הפיתוח" בנציבות המים ואם עלות הפרויקט המתוכנן גדולה מ -20 מיליון ש"ח, נדרש גם אגף התקציבים במשרד האוצר לאשרו - מקורות רשאית לקדם את התכנון המפורט של הפרויקט, ועליה להעביר את "תוצרי התכנון המפורט הכוללים סיכומי מחירים וכתבי כמויות" לאישור אגף הפיתוח ברשות המים, שנדרש לבדוק אותם בהשוואה לתכנית שאושרה, ורק אז יישלח למקורות אישור ולפיו סיכום המחירים שהוכן אכן עולה בקנה אחד עם התכנית שאושרה מלכתחילה.
בנוהל 2006 נקבע כי "אגף הפיתוח יעקוב אחרי סכימת סכומי המחירים של תתי הפרויקטים" כדי לוודא שהם אינם גדולים מהסכומים שנקבעו בסיכומי האישור לתכנית שאושרה.
לפי הנוהל, אם יתברר כי "עלולה להיווצר חריגה" מהסכומים שפורטו בתכנית שאושרה, מקורות נדרשת להגיש לאגף הפיתוח "בקשה מנומקת לאישור החריגה", ובלבד שהחריגה אינה עולה על 15% .
רק אם הבקשה תימצא מוצדקת "יּוצא מכתב אישור נוסף חתום ע"י נציג אגף הפיתוח וחשבות משק המים".
לבסוף תגיש מקורות לאגף הפיתוח בקשה לאישור הכרה בהשקעות הון כחלק מתעריף המים לצרכן, ואגף הפיתוח יוציא אישור לכך "בכפיפות לכך שלא היתה חריגה מהאישורים".
12 ועדה בין-משרדית שמטרתה להמליץ על כללי רגולציה לטווח ארוך על חברת מקורות.
07; לפני כן הופקד על כך אגף הפיתוח בנציבות המים, שכאמור בוטלה עם הקמת רשות המים.
שם הדוח: מקורות חברת מים בע"מ - פרויקט מתקני חיבור מפעלי התפלה לרשת הארצית - ופרויקט מערכת המים החמישית לירושלים וסביבותיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בנוהל2006 נקבע הליך מובנה שאינו מאפשר להטיל על צרכני המים לממן באמצעות תעריף המים הוצאה של מקורות בגין פרויקט אם ההוצאה לא אושרה - בין במסגרת התכנית המקורית שאושרה ובין בעקבות בקשה מנומקת שהגישה מקורות לאישור חריגה.
כללי המים אף הם כוללים הוראות שנועדו למנוע חריגות תקציביות בביצוע פרויקטים .
על פי כללי המים, לאחר שניתן למקורות אישור לביצוע תכנון מפורט של פרויקט, עליה לבצעו לפי החלופה ההנדסית שפורטה באישור ולהגיש לרשות תקציב מפורט של הפרויקט.
אם לא חרג התקציב המפורט מהאישור שניתן לו - תיתן הרשות אישור ביצוע לפרויקט.
האישור יכלול את התקציב בתוספת 10% בגין הוצאות בלתי צפויות (להלן- בצ"מ) ולוח זמנים מתוכנן לביצוע הפרויקט.
נמצא כי חלק מההחלטות שקיבלה רשות המים בעניין הצעות התקציב המפורט של מקורות אינן מנומקות.
לא הוצגו לביקורת מסמכים המתעדים בדיקה יסודית של רשות המים לגבי הצעות אלה, ובפרט בהתייחס לכתבי הכמויות והחומרים שנכללו בהצעות.
כמו כן לא הוצגו לביקורת מסמכים המתעדים תחשיבים, דיונים או השגות שהועלו.
הרשות קיבלה כפי שהן (למעט במקרה אחד) את כל הצעות התקציב המפורט להקמת מתקני החיבור בשורק, בחפץ חיים ובאשדוד, שעלות הקמתם הייתה כ-1.
3 מיליארד ש"ח, ולא עשתה בהן כל שינוי, והן שימשו כתקציב בפועל לביצוע כל אחד מהפרויקטים.
לדעת משרד מבקר המדינה אישור הצעות התקציב המפורט של מקורות בפרויקטים של מתקני החיבור, שהיקפם הכספי גדול מאד, בלא שהרשות ביצעה בהן תיקונים, ומבלי שיהיה בידי הרשות תיעוד על עריכת בדיקות, תחשיבים וכיו"ב, מעורר חשש שתהליכי הבדיקה של סעיפי הצעת התקציב על ידי רשות המים אינם מספקים.
בתשובת רשות המים למשרד מבקר המדינה מפברואר 2014 וממארס2014 ,, היא ציינה כי הליך בדיקת הצעות התקציב - סיכומי המחירים - הוא חלק מהעבודה השוטפת באגף הפיתוח, המתבצעת מדי יום, וכולל דיונים, הסברים וסיורים רבים ואכן לא נהוג לרשום פרוטוקולים לבדיקות הללו.
עוד ציינה כי בפרויקטים הנדונים בדוח זה, הבקרה והמעקב נעשו דרך מינהלות הפרויקטים, ובהן הוצגו התכנון המפורט של המתקנים, השינויים והעלויות הצפויות.
דיונים אלה מתועדים בפרוטוקולים של מנהלות הפרוייקטים.
כמו כן, אגף הפיתוח מקיים דיונים שוטפים עם מקורות, בין היתר בעניין סיכומי המחירים, ומתנהלת אתה התכתבות שוטפת בנושא.
בתשובתה ממאי 2014 הוסיפה רשות המים כי תיעוד השיחות, הפגישות, הסיורים והשיחות השוטפות אינו מעשי ויכול "לגרום לבירוקרטיה מיותרת".
גם מקורות השיבה במארס 2014 .
כי לגישתה הבקרה והפיקוח נעשו באמצעות ישיבות המינהלות וסיורים משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי ליווי הפרויקט באמצעות נצ יגיה במינהלות הפרויקטים , התכתבויות, סיורים ודיונים שוטפים בינה ובין מקורות, אינם יכולים לשמש תחליף לפיקוח ולבקרה הנדרשים על פי נוהל 2006 וכללי המים.
על רשות המים להקפיד על ביצוע בדיקה מעמיקה של הצעות התקציב לפני מתן אישור הביצוע ועל תיעוד הבדיקה.
על רשות המים לתעד את הבדיקות שהיא עושה ואת הדיונים שבהם היא מנמקת את החלטותיה בעניין הצעות התקציב המפורטות שמקורות מגישה.
נוסף על כך, עליה להקפיד לנמק בכתב את החלטותיה ולתעד את חישוביה, כדי שסדרי הפיקוח והבקרה שלה על הוצאות מקורות יהיו נאותים.
מקורות חברת מים בע"מ 667 .
:שם הדוח מקורות חברת מים בע"מ - פרויקט מתקני חיבור מפעלי התפלה לרשת הארצית - ופרויקט מערכת המים החמישית לירושלים וסביבותיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 עוד ציינה הרשות בתשובתה כי היא "משקיעה מאמצים רבים בבדיקת המחירים ועושה ככל יכולתה לבקר את עבודת מקורות במסגרת הכלים שיש לה" (ההדגשה במקור), וכי "מצב ששלושה מהנדסים מבצעים מעקב ובקרה על פרויקטי מקורות בהיקף כמפורט לעיל, אינו סביר לכל הדעות" .
כמו כן ציינה הרשות כי יש לטפל במצוקת כוח האדם בתחום זה.
הרשות הוסיפה כי היא שוקדת על בחינת מערכת רגולטורית חלופית שתשפר את הבקרה על מקורות, וכי הוקמה ועדה בין -משרדית אשר מכינה המלצות בנוגע לכללי רגולציה לטווח ארוך על פעילותה של חברת מקורות, לרבות בנוגע לשיטת התקצוב ולמודל ההכרה בהשקעות של מקורות.
עוד השיבה הרשות כי היא "בוחנת את מערך הרגולציה הכללי החל על חב' מקורות, בכדי למצוא מודלים טובים יותר להכוונת התנהגות גורמי הביצוע בשטח".
במועד ביצוע הביקורת הוועדה לרגולציה לטווח ארוך שמינתה רשות המים עדיין לא סיימה את תפקידה, ועדיין לא אומצה מערכת רגולטורית חלופית שעשויה לשנות את האופן שבו בוחנת הרשות את פעילות מקורות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על יו"ר הרשות לבחון אם המשאבים שהרשות מקצה לאגף הפיתוח מאפשרים לו לעמוד במשימה החשובה של הפיקוח על הפרויקטים שמבצעת מקורות.
ביצוע עבודות במסגרת פרויקטים לפני מתן אישורים וחלוקה למבנים על פי נוהל 2006 ,כאמור, נדרשה מקורות לקבל מהרשות אישור לתכנית המקוריתוכן אישור בנוגע ל"סכומי המחירים של תתי הפרויקטים" ואישור נוסף בגין כל חריגה שמתגלה.
כמו כן נקבע בנוהל כי אגף הפיתוח יוציא אישור לצורך הכרה בעלות ביצוע העבודות בפרויקט רק "בכפיפות לכך שלא היתה חריגה מהאישורים".
על פי כללי המים, מתן האישור של מנהל הרשות לפרויקט הוא תנאי מוקדם להתחלת ביצוע הפרויקט ולתקצובו על ידי מקורות.
על פי הנהלים שהסתמכו עליהם לפני כניסתם של הכללים לתוקף - לאחר שוועדת השיפוט אישרה את הפרויקט היה צורך במכתב לאישור הפרויקט בחתימתם של נציג חשבות משק המים ונציג אגף הפיתוח.
עוד נקבע בנוהל 2006 כי "מקורות תתקדם בהתאם לתכנון מפורט של הפרויקט המאושר, תוצרי התכנון המפורט הכוללים סיכומי מחירים וכתבי כמויות, יועברו לאישור אגף הפיתוח.
אגף הפיתוח יבדוק את סיכומי המחירים בכפיפות לתכניות שאושרו .
ובתום בדיקת סיכומי המחירים יאשר אגף הפיתוח את סיכום המחירים, וישלח למקורות את האישור".
במכתב של אגף הפיתוח למקורות מיולי 2006 שנלווה לנוהל אף הודגש כי לא יוכרו עלויות ההון של פרויקט שמקורות תבצע בלא שיהיה בידה מכתב אישור בהתאם לנוהל.
יצוין כי בסיכום ועדת השיפוט שאישרה את הפרויקט בשורק נכתב במפורש כי "על מקורות להעביר לאגף פיתוח ברשות המים אומדן עלויות מפורט לבדיקה ואישור", ובסיכום של הוועדה שאישרה את פרויקט חפץ חיים נכתב כי "יש להעביר לאגף פיתוח לבדיקה את התכנון המפורט של המאגר והתחנה כולל כתבי הכמויות.
רק לאחר בדיקת התכנון והאומדנים יינתן אישור לעריכת תכנון מפורט ואישור ביצוע ע"פ הנוהל שבכללי המים".
ממסמכי הרשות עולה כי בשנים 2007 -2000 כמה ועדות שיפוט דנו בפרויקט מערכת המים החמישית ואישרו אותו, וכי הפרויקט אושר בישיבתה של מועצת רשות המים ביולי 2008 וקיבל אישור מאגף תקציבים במשרד האוצר באוגוסט2008 .
לאחר מכן הגישה מקורות הצעות תקציב מפורט נפרדות לכל אחד מהמבנים בפרויקט ורשות המים בדקה את הצעות 668 דוח שנתי65א .
שם הדוח: מקורות חברת מים בע"מ - פרויקט מתקני חיבור מפעלי התפלה לרשת הארצית - ופרויקט מערכת המים החמישית לירושלים וסביבותיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 התקציב המפורטוהחליטה אם לאשרן.
אולם בביקורת נמצאו ליקויים שונים הנוגעים לאופן מתן האישור, כמפורט להלן: .
התחלת עבודות לפני מתן אישורי ביצוע בביקורת נמצא כי בחלק ניכר מהמבנים ניתנו אישורי הביצוע לאחר התחלת העבודות, ובחלק מהמבנים אף לאחר סיומן של העבודות.
למשל, העבודות במערכת המים החמישית להקמת תחנת חולדה החדשה החלו באוגוסט 2008 , ואישור הביצוע ניתן רק במאי2009 .
העבודות להקמת תחנת כפר אוריה החלו באוגוסט 2010 , ובמועד סיום הביקורת טרם ניתן להן אישור ביצוע.
העבודות להקמת תחנת משנה כפר אוריה החלו בנובמבר 2012 ובמועד סיום הביקורת טרם ניתן להן אישור ביצוע.
בפרויקט מתקן החיבור חפץ חיים הותחל בעבודות במבנה מסוים במאי 2011 , ואישור הביצוע ניתן לו רק בדצמבר2011 .
במבנה אחר הותחל בעבודות באוגוסט 2011 והאישור לביצועו ניתן בינואר2012 .
בפרויקט שורק הותחל בבניית מבנה התחנה בדצמבר 2010 ואישור הביצוע ניתן לו רק ביולי 2012 , אף שהתחנה נבנתה תוך חריגה ניכרת מתקציבה כמתואר לעיל.
באופן זה פעלה מקורות תוך לקיחת סיכון שהרשות לא תכיר בעלויות של מבנה התחנה, מנעה מרשות המים לבצע בקרה תקציבית וביצועית נאותה על הפרויקט, והעמידה אותה למעשה בפני עובדה מוגמרת בכל הקשור לתקציב הקמת התחנה.
עקב כך אישור תקציב הפרויקט, שאמור היה להתבצע לפני התחלת הפרויקט, היה למעשה תקצוב בדיעבד של הוצאות שמרביתן כבר הוצאו.
בתשובתה מפברואר 2014 פירטה מקורות כמה עבודות בפרויקט חפץ חיים שבגין אילוצים שונים היא התחילה לבצען לפני מתן אישורי ביצוע.
עוד ציינה מקורות כי לדעתה לפני כניסתם של כללי המים לתוקף היא לא הייתה מחויבת בקבלת אישור ביצוע לכל אחד מהמבנים הנכללים בפרויקטים השונים, כיוון שעל פי הסכם העלויות אישור הפרויקט על ידי ועדת השיפוט כמוהו כמתן אישור לביצועו.
כמו כן ציינה מקורות כי לנוכח משבר ה מים והצורך לסיים את חיבור מתקני ההתפלה לרשת המים הארצית בהתאם ללוחות הזמנים של מפעילי מתקני ההתפלה, גם אילו הייתה צריכה לבצע את הפרויקט רק לאחר מתן אישור לביצועו, החלטתה שלא לעשות כן היא בגדר סיכון מחושב.
בתשובת רשות המים למשרד מבקר המדינה היא ציינה כי "הצעת התקציב היא אומדן עלויות לאחר תכנון מפורט ולפני ביצוע" (ההדגשה במקור).
עוד ציינה כי על פי הנהלים שחלו לפני כניסת הכללים לתוקף, אישור ביצוע לפרויקטים ניתן לאחר שיפוטם, וכי אישורי הביצוע ניתנים סמוך להעברת סיכומי המחירים של כל מבנה.
הוצאת אישור זה נועדה להבהיר כי גם המבנים הללו אשר נשפטו לפני כניסת הכללים לתוקף, יטופלו בהמשך במסגרת הכללים.
עוד ציינה הרשות, כי במקרים בודדים היא אפשרה קידום עבודות לפני השלמת הליכי אישור, "כדי לאפשר ניצול של הזדמנויות סטטוטוריות" לצורכי חיסכון בעלויות.
בנוסף, רשות המים השיבה כי היא "מקפידה ודורשת ממקורות שלא תחל בביצוע פרויקט ללא קבלת אישור ביצוע ואין ספק שמקורות לוקחת סיכון כאשר מתחילה ביצוע בהעדר אישור".
לפי עמדתה, לפני שנכנסו לתוקף כללי המים, תחילת ביצוע העבודות לא הייתה מותנית באישור התקציב המחייב.
לגבי שני מבנים שאחד מהם הוגדר על ידי רשות המים כ-"'תחנה חשובה' שהעלויות בה, לא מבוטלות" השיבה רשות המים כי "בתקציב המפורט שהוגש ע"י מקורות עבור מבנים אלה התגלתה חריגה גדולה במיוחד".
לדעת משרד מבקר המדינה, תכלית ההוראות המחייבות את מקורות להגיש הצעות תקציב בגין המבנים - בין שמדובר ב"סיכומי המחירים וכתבי הכמויות" לפי נוהל 2006 "ובין שמדובר בהצעות התקציב המפורט לפי כללי המים היא למנוע "גילוי מקורות חברת מים בע"מ 669 .
:שם הדוח מקורות חברת מים בע"מ - פרויקט מתקני חיבור מפעלי התפלה לרשת הארצית - ופרויקט מערכת המים החמישית לירושלים וסביבותיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מאוחר, לאחר מעשה, של חריגות, ובעיקר "חריגות גדולות במיוחד", כאלו שבאות לידי ביטוי בתשובתה של רשות המים.
אישור תקציב בדיעבד מונע מרשות המים להשתמש בכלי בקרה ופיקוח, שמאפשר לבדוק את התקציב המפורט במטרה לאתר ליקויים או בעיות לפני תחילת הביצוע.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים, כי עליה להבהיר באופן חד משמעי למקורות, כי תנאי להכרה בעלויות ביצוע הפרויקטים, הוא שתתחיל בביצועם רק לאחר שת קבל אישור -ביצוע.
זאת, בין היתר, על מנת להבטיח בקרה ופיקוח נאותים על ביצוע הפרויקטים בהתאם לחלופה ההנדסית שנבחרה ולמסגרת התקציבית שנקבעה.