HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד הוא מסר כי תוכנית הרחבת המגורים של ית מלאכי אינה מקודמת בשלב זה, וכשיוחלט לקדמה ייבחן נושא הקרבה לאתר.
קרי משרד האנרגייה מסר בתשובתו כי התמ"א אושרה רק לפני כשנה, וכי שני המקרים שצוינו (אתר קריית גת צפון ואתר קדמה צפון) אינם המקרים היחידים, כך שצפויים מקרים נוספים.
מדינת ישראל - 604 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לעמוד ביעדי אספקת העתודות הנדרשות למשק עד לשנת 2040 על מינהל התכנון ומשרד האנרגייה לבחון את כלל המקרים שבהם קיימת חפיפה בין תכנון אתרי חציבה לבין תוכניות בנייה אחרות ולשקול פתרונות אפשריים.
אמצעים משלימים ליישום התמ"א .
מסמך המדיניות קובע אמצעים משלימים, שמשרדי הממשלה וגופי תשתית ופיתוח צריכים לבצע ליישום מדיניות התכנון והניהול של אתרי כרייה וחציבה.
אמצעים משלימים הם, למשל, שינוע מסילתי של חומרי חציבה, ניצול חומרי גלם לפני פיתוח הקרקע, מיחזור, שימוש בחומרים חלופיים וכרייה תת-קרקעית.
בין גופי התשתית והפיתוח נמנים משרד האנרגייה, המשרד להגנת הסביבה, מינהל התכנון, רמ"י, משרד הבינוי והשיכון, משרד התחבורה ועוד.
ללא ביצוע של האמצעים המשלימים בזמן, עלול להיווצר מחסור במשק הבנייה והסלילה.
כאמור, במסמך המדיניות נקבע כי בתמ"א 14 ב תוגדר ועדת מעקב ובקרה.
בתמ"א, שאושרה במרץ 2018 , אכן הוגדרה ועדת מעקב ובקרה30 ובין תפקידיה מעקב אחר ההתקדמות בביצוע האמצעים המשלימים לצורך יישום התמ"א.
בישיבת המועצה הארצית, ובה היא אישרה את מסמך המדיניות, אמר יו"ר המועצה הארצית דאז כי לאחר אישור מסמך המדיניות יוגדרו לוחות זמנים לביצוע האמצעים המשלימים בתיאום עם משרדי הממשלה הרלוונטיים.
באותה ישיבה הוחלט כי כעבור שנה יתקיים דיון במועצה הארצית ובו ידווחו משרדי הממשלה על התקדמות פעולותיהם.
מינהל התכנון מסר בתשובתו כי עד לאישור תמ״א 14 ב המועצה הארצית לתכנון ובנייה והוועדה לנושאים תכנוניים עיקריים (להלן - הוולנת״ע) ביצעו מעקב.
בשנת 2010 , בדיון לקראת אישור של מסמך המדיניות של תמ״א 14 ב, פנתה המועצה הארצית לגופים השונים כדי שיקדמו את ההמלצות הכלולות בטבלת אמצעי המדיניות וקבעה שלאחר שנה יתקיים דיון במועצה הארצית ובו ידוו חו הגופים השונים על קידום ההמלצות.
בדיון שהתקיים בוולנת״ע בינואר 2015 , בעת הדיון לקראת אישור התוכנית פנתה הוולנת״ע שוב לגופים וביקשה מהם להציג את פעילותם בנוגע לאמצעים המשלימים.
בישיבת המועצה הארצית באפריל 2017 , בדיון לקראת אישור תמ״א 14ב והעברתה לאישור המ משלה, משרד התחבורה הציג את נושא קידום השינוע של חומרי הגלם.
תמ"א 14 ב אושרה כשמונה שנים לאחר אישור מסמך המדיניות.
משרד מבקר המדינה מציין כי במשך התקופה שבין אישור תמ"א 14 ב לאישור מסמך המדיניות לא היה גוף מתכלל שהוטל עליו לעקוב אחר התקדמות משרדי הממשלה בביצו ע האמצעים המשלימים לצורך יישום מסמך המדיניות, ולא נקבעו לוחות זמנים לביצוע האמצעים המשלימים שהוטלו על משרדי הממשלה.
האמור מדגיש את הצורך בקביעת גוף מתכלל כאמור.
30 ועדת המעקב והבקרה הוקמה לפני אישור תמ"א14 ב, תפקידיה נקבעו בתמ"א14 ועודכנו בתמ"א14.
ב מדינת ישראל - 605 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים עיכוב בשינוע מסילתי של חומרי חציבה .
אחד הנושאים שנדונו במסמך המדיניות הוא העדפה לרכז מפגעים באשכולות חציבה31 .
מסמך המדיניות הדגיש את החשיבות בשמירה על רציפות השטחים הפתוחים מהבחינה התפקודית ומהבחינה החזותית ואת חיוניותה לשמירה על מערכות אקולוגיות יציבות.
בשל קטיעת רצף של מסדרונות אקולוגיים וצמצום של מרחב מחיה תיתכן פגיעה ביציבות המערכות האלו.
יתרה מזאת, אם באשכולות חציבה מרכזים מפגעים ויהיה אפשר לנצל תשתיות ולהרחיב את היכולת להשקיע בטווח הארוך בטכנולוגיות כרייה, חציבה וייצור.
יישום מדיניות זו מותנה, בין היתר, בפיתוח מסילת רכבת מאשכולות החציבה למוקדי הביקוש ובפיתוח מסופי פריקה וטעינה32 .
במדיניות התכ נון של משק הכרייה והחציבה וניהולו מכוונים לצמצום ההשפעות החיצוניות הנובעות מהובלת חומרי הגלם וזאת באמצעות קישור מסילתי אמין בין אתרי כרייה וחציבה גדולים ומרוחקים לבין מוקדי הביקוש.
מיקום אתרי כרייה וחציבה של חומרים בעלי מצאי גיאולוגי רחב, כגון חצץ, חול וגיר למלט, מושפע בעיקר ממגבלות תכנוניות וסביבתיות ומשיקולים כלכליים.
עלות של הובלת חומר גלם במשאית היא מרכיב עיקרי במחיר המוצר, פרט למחירו בשער המפעל33 , בייחוד במחירים של חומרים בעלי מצאי גיאולוגי רחב.
שינוע חומרי גלם ממחצבה למוקדי הצריכה באמצעות רכבת יתרום לה פחתת ההשפעות החיצוניות הנובעות מתנועת משאיות 34 , לריכוז אתרי חציבה וכן לחיסכון בעלויות ההובלה.
בתרשים להלן דוגמה לחיסכון הצפוי בהקמת שלוחת תמר בין מישור צפע שבאזור ים המלח לבין מחצבת תמר (להלן - שלוחת תמר) בלבד כפי שחישבו במשרד התחבורה בשנת 201635 :על פי תחזית הנוגעת לכמות המטענים הנדרשת לשינוע .
31 כאמור, מונח זה נכלל במסמך המדיניותאך לא בתמ"א 14.
מסוף פריקה וטעינה הוא מסוף המוקם סמוך לתחנת רכבת ובאמצעותו אפשר לשנע סחורה ממפעל ללקוחותיו 33 מחיר בשער המפעל( ex-factory) הוא מחיר הנקבע בתנאי מכירה של סחורה ולפיהם המחיר הנקוב הוא מחיר הסחורה כשהיא הגיעה לשער המפעל.
34 להובלה במשאית יש השפעות חיצוניות על הסביבה, כגון רעש, אבק ועומס על מערכת הכבישים.
35 משרד התחבורה, "בדיקת כדאיות ראשונית- שלב ב' הקמת חמישה מסופי מטענים (נוספים) לרכבת ישראל" (אידע - ניהול וייעוץ בע"מ).
מדינת ישראל -606 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים תרשים 4: החסכון הצפוי בהקמת שלוחת תמר .
לפי נתוני משרד התחבורה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
יתרה מזאת, משרד האנרגייה הציג תרחיש ועל פיו בשנת 2025 יהיה צורך להוביל ממחצבות מרוחקות למרכז הארץ קרוב לעשרה מיליון טו נות חומר גלם בשנה, או אף יותר, על פי הביקוש.
הובלת עשרה מיליון טונות חומר גלם בשנה משמעותה 250,000 הובלות במשאית (הלוך וחזור - 500,000 הובלות).
שינוע מסילתי לצורך הובלה ממחצבות מרוחקות אל מוקדי הביקוש (בעיקר במרכז הארץ) הוא חלופה שייתכן כי תהיה הכרחית להרח בת המחצבות במרכז הארץ.
אחד האמצעים המשלימים ליישום המדיניות הוא תכנון מערך תחבורה לחומרי גלם, וזאת באחריות מינהל התכנון ובשיתוף משרד האנרגייה, משרד התחבורה, רמ"י, רכבת ישראל והרשויות המקומיות.
בתכנון מערך התחבורה יקדמו תכנון של מערך שינוע חומרי גלם מאתרי רייה וחציבה, בייחוד מאשכולות חציבה, ועד לאתרי פריקה ומפעלי משנה, בעיקר באמצעות כ הפעולות האלה: הגדלת הקיבולת של מסילות רכבת קיימות, הקמת מסופי טעינה ופריקה, הקמת שלוחות רכבת, הקמת מסועים וכן שימושי קרקע נלווים למסופי הפריקה והטעינה; מדינת ישראל -607 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים רץ ולאורך מישור החוף, אשר בהם שטחים לעירום חומרי הגלם תכנון אתרי פריקה במרכז הא ומפעלי ייצור נלווים (בטון, אספלט, בלוקים ועוד).
במכתב מינואר 2014 ממינהל התכנון למשרד התחבורה נכתב כי "אחד האמצעים המשלימים המרכזיים שהוצגו במסמך המדיניות הוא תכנון וביצוע של מערך שינוע חומרי גלם מאתרי כרייה וחציבה עד לאתרי פריקה באזורי הביקוש, ובתוך כך בעיקר חיבור מחצבת תמר (בין דימונה לצומת סדום) לרשת המסילות הארצית והקמה של לפחות מסוף פריקה אחד בסמוך למוקדי הביקוש במרכז הארץ".
לצורך קידום הפרויקט מסר מינהל התכנון באותו מכתב כי הוא בוחן גיבוש של הצעת מחליטים לממשלה, אשר בה ירתמו את כל הגופים הנוגעים בדבר ובד בבד יגדירו מסגרת זמן ברורה לתכנון ולביצוע.
בטיוטה ראשונית של הצעת המחליטים נאמר כי יש להטיל על רכבת ישראל לפעול בנושאים האלו: 1 .
תכנון של מערך שינוע חומרי גלם מאתרי כרייה וחציבה ועד לאתרי פריקה באזו רי הביקוש וביצועו של מערך זה.
בראש ובראשונה, חשוב לחבר בין מחצבת תמר לבין רשת המסילות הארצית ולהקים לפחות מסוף פריקה אחד סמוך למוקדי הביקוש במרכז הארץ ב-10 ;שנים2 .
עידוד הובלה חוזרת של חומרי חציבה ברכבות המוליכות פסולת מאזור המרכז לאתרי הטמנה בדרום הארץ.
במרץ 2014 מינה מנכ"ל משרד התחבורה את מנהל אגף בכיר רכבות במשרדו לבחון את השינוע של חומרי החציבה במסילות, בדגש על השינוע מאתרי הכרייה בדרום אל מרכז הארץ.
ביולי 2014 כתב מנהל אגף בכיר רכבות אל מנכ"ל הרכבת כי חשוב מאוד לחבר מסילות ממחצבת תמר לרשת הארצית, וכן לקדם לכל הפחות הקמת מסוף פריקה אחד סמוך למוקדי הביקוש במרכז הארץ.
בדיון שהתקיים בנובמבר 2014 הוחלט, בין היתר, לקדם את התכנון הסטטוטורי של שלוחת תמר.
מפה 4: אזור מתוכנן לשלוחת תמר-צפע .
מדינת ישראל - 608 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים מבקר המדינה העיר בדוח קודם36 על יישום איטי של שינוע חומרי חציבה מדרום הארץ למרכזה וציין כי נוכח דחיפות העניין על משרד התחבורה ועל מינהל התכנון לקדם את הנושא ביתר שאת.
עד למועד סיום הביקורת עדיין יש עיכובים בשינוע המסילתי, להלן הפרטים: .
עיכוב בתכנון מסילת רכבת מתמר לצפע .
רכבת ישראל החלה לקדם את התכנון הסטטוט ורי של מסילת הרכבת מתמר לצפע בשנת 2014 .
לאחר הקמת חברת הבת "רכבת מטענים", הועבר לידיה הטיפול בנושא.
המסילה תוכננה כמסילת ברזל כפולה, והיא תחבר בין מחצבת תמר לבין המסילה במסוף צפע, ואורכה יהיה כשבעה ק"מ.
המסילה קודמה בהליך של תוכנית דרך 37 בוועדה המחוזית דרום .
כחלק מההליך התבקשה רכבת ישראל עוד בשנת 2015 לבחון הובלה באמצעות מסוע 38 במקום שלוחה של מסילת רכבת.
באמצעות מסוע אפשר להקטין את זיהום האוויר, אך תהיה חובה להקים תחנת פריקה וטעינה, וכך עלויות ההובלה עלולות להתייקר.
ביוני 2016 אישרה ועדת ההיגוי העליונה ברכבת ישראל את התכנון הראשוני ואת היציאה לתכנון מוקדם וסטטוטורי.
הוועדה בחרה מתוך כמה חלופות שהוצעו להקים מסילת רכבת צמודה לכביש 25 .
נוסף על כך, הוחלט לבחון את חלופת המסוע.
יצוין כי כדי להוביל את המטענים מצפע למרכז הארץ יש להכפיל את המסילה הקיימת מצפע לבאר שבע, מאחר שבקטע זה המסילה היא מסילה בודדת והקיבולת מנוצלת ברובה לאספקת חול וכימיקלים.
פרויקט זה מתוכנן כחלק מפרויקט המסילה לאילת בידי חברת נתיבי ישראל בע"מ.
בינואר 2017 נערך דיון בהשתתפות נציגי רכבת מטענים, משרד האנרגייה ורמ"י והוחלט לקדם תוכניות להקמת שלוחה מסילתית ממחצבת תמר למסוף צפע ולמסוף מטענים בקדמה.
בישיבת המועצה הארצית באפריל 2017 עדכנה נציגת משרד התחבורה כי רכבת ישראל הגישה תוכנית למסילת ברזל למחצבת תמר, והיא בשלבים תכנוניים מוקדמים של מסופי פריקה וטעינה.
נציגת משרד התחבורה הציעה לרכבת ישראל לקדם את התוכנית בוות"ל כדי לקצר את ההליך התכנוני.
באוגוסט 2017 השלימה הרכבת את בחינת ההשוואה בין החלופות - מסוע ומסילה - והגישה דוח בנושא.
הוועדה המחוזית אישרה את ההנחיות להגשת תסקיר השפעה על הסביבה בשנת 2015.
במרץ 2018 עדכנה רכבת מטענים את משרד האנרגייה כי יש הליך תכנוני של שלוחת תמר, התקבלו הנחיות לתסקיר השפעה על הסביבה והוא יוגש לוועדה המחוזית כמה שבועות לאחר העדכון.
36 ,מבקר המדינה דוח שנתי 66 א(2015 '), "הובלת מטענים ברכבת", עמ759 .
37 לפי חוק התכנון והבנייה, "תוכנית דרך" היא תוכנית לדרך הכלולה בתוכנית מתאר ארצית לדרכים או בתוכנית מתאר ארצית למסילות ברזל או תוכנית הנגזרת מתוכנית מתאר ארצית לדרכים או מתוכנית לדרך שהיא עורק תחבורה ראשי.
ייתכן כי הוועדה המקומית הנוגעת בדבר, בהסכמת הוועדה המחוזית, החליטה כי יראו תוכניות מסוגים אלה כתוכניות דרך לעניין חוק זה.
ייתכן ששר התחבורה החליט זאת, לאחר התייעצות עם שר האוצר ועם הוועדה המקומית הנוגעת בדבר.
לעניין הגדרה זו, "דרך" היא גם מתחם תפעולי הנדרש לטיפול במסילת ברזל ובציוד הנדרש להפעלתה של רכבת.
בחוק נקבעו הליכים מקוצרים לקידום תוכניות דרך המוגשות מכוח תוכנית המתאר הארצית לדרכים או תוכנית המתאר הארצית למסילות ברזל.
מסוע הוא אמצעי תחבורה אופקי להעברת חומרי גלם, מוצרים מוגמרים או בני אדם מדינת ישראל -609 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים ביוני 2018 הודיעה רכבת מטענים למשרד האנרגייה כי השלוחה והמסוף לא יוקמו בפועל בשלוש-ארבע השנים הקרובות.
רק במרץ 2019 , במועד סיום הביק ורת, הוגש תסקיר השפעה על הסביבה למשרד הגנת הסביבה.
טרם התקבלה החלטה בנוגע לחלופה הנבחרת לתכנון.
בתחזיות רכבת ישראל ל- 2040 זוהה כי האספקה העיקרית של חומרי חציבה תידרש מ-202639 .
עם זאת, אם המסילה מצפע לבאר שבע לא תפותח בד בבד עם פיתוח שלוחת תמר, תהיה אפשרות להעביר מעט חומרי חציבה מתמר לבאר שבע (ובהמשך -למוקדי הביקוש).
התרשים להלן סוקר את לוח הזמנים של תכנון מסילת הרכבת מתמר לצפע.
תרשים 5: תכנון מסילת הרכבת מתמר לצפע .
39 הובלת מטענים רכבת ישראל תחזיות 2040/30 : דוח מסכם ( 29.
) מדינת ישראל - 610 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר מינהל התכנון כי תמ"א 4240 מסמנת תוספת שלוחה מתמר לצפע בהתאם לצורך שנקבע במסמך המדיניות.
מאחר שמדובר בשלוחה אין מניעה לקדם את התוכנית בוועדה המחוזית.
עיכוב בהקמת מסופי מטענים .
כאמור, במסמך המדיניות נקבע כי לצורך אספקת חומרי החציבה למרכז, נוסף להגדלת קיבולת של מסילות רכבת קיימות, יש לתכנן מסופי טעינה ואתרי פריקה במרכז הארץ ולאורך מישור החוף, אשר בהם שטחים ישמשו לעירום חומרי הגלם ויוקמו בהם מפעלי ייצור נלווים.
בשנת 2015 בחן משרד התחבורה כדאיות להקים שישה מסופי מטענים ביישובים אלו: כרמיאל, עפולה, בית שאן, טירת יהודה, בית שמש ונתיבות.
המלצת המשרד הייתה כי יש לקדם תכנון של שלושה מסופים: בית שאן, טירת יהודה ובית שמש.
במאי 2016 השלים משרד התחבורה בדיקת כדאיות להקים חמישה מסופי מטענים נ וספים, ואלה הם: מסוף קדמה - מצפון לקריית גת, מסוף חדרה, מסוף אייל - סמוך לכפר סבא, מסוף תמר - שמונה ק"מ ממסוף צפע, מסוף שורק - סמוך לכביש 431 ולכביש4 ומסוף רמלה -גזר-מודיעין (להלן - רג"מ) - סמוך למחלף נשרים.
המלצתו הייתה לתת עדיפות עליונה למסופים האלה: מסו ף חדרה, מסוף קדמה ומסוף תמר.
תמ"א משולבת לתשתיות תחבורה יבשתית, הנמצאת בהליכי תכנון מדינת ישראל -611 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים מפה 5: פיזור המסופים .
רכבת מטענים החלה בהליכי תכנון למסופים האלו: חדרה, בית שמש, טירת יהודה, קדמה ומסוף אייל בהתאם להערכותיה את הביקוש הצפוי לחומרי חציבה.
תכנון המסוף החל בשנת 2010 .
תסקיר השפעה על הסביבה הוגש למשרד להגנת הסביבה בשנת 2013 .
בישיבת ועדת ההיגוי ברכבת ישראל בינואר2017 אושר התכנון המוקדם והוערך כי ההליכים הסטטוטוריים יסתיימו עד סוף אותה שנה.
בפברואר 2017 הועברה תוכנית של המסוף לוועדת התכנון המחוזית, ובה המליצו לבחון ח לופות נוספות טרם הפקדת התוכנית.
לאחר דיון בחלופות בפברואר 2018 הופקדה תוכנית בהיקף מצומצם יותר.
לקראת סוף שנת 2018 ובתחילת שנת2019 ניתנו חוות דעת של היועץ המשפטי הזמני של הוועדה ושל היועץ המשפטי של מינהל התכנון ולפיהן אי אפשר לקדם את התוכנית מאחר שבתמ"א 2341 אין אפשרות להקים מסוף מטענים במקום זה.
תוכנית מתאר ארצית למסילות ברזל מדינת ישראל - 612 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר מינהל התכנון כי התוכנית אינה תואמת את תמ"מ 6 ואת תמ"א 23 ולכן אי אפשר להמשיך את הליך הפקדתה.
לאור פניות חוזרות של הרכבת הוחזר הנושא לבחינה משפטית של לשכת התכנון.
התכנון הראשוני להקמת המסוף החל ביוני 2013 .
בשנת2015 אף סיכמה רכבת ישראל עם עיריית בית שמש על מיקום למסוף המטענים.
כשנה לאחר מכן ביקשה העירייה לבחון את הסכמתה מחדש.
לאחר התדיינות עם מתכנן המחוז ועם רמ"י שינתה העירייה את עמדתה שוב, והוחלט לקדם את העניין מול צוותי הע ירייה.
בינואר 2017 אושר התכנון הראשוני 42 בוועדת ההיגוי ואושר מעבר לתכנון סטטוטורי.
הצפי היה כי עד אמצע שנת 2018 יסתיים ההליך הסטטוטורי.
עיריית בית שמש שבה והתנגדה לתוכנית לאור תוכניות ההתרחבות של העיר והצורך בשטחי מסחר ומגורים.
הצדדים ניסו למצוא חלופה מוסכמ ת.
בפברואר 2019 בדיון בוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה מחוז ירושלים סוכם כי בראייה מחוזית ומבחינה תכנונית החלופה המועדפת היא הקמת מסוף צמוד למכון טיהור השפכים שמשון, המצוי בשטחה של עיריית בית שמש, למרות התנגדותה של המועצה האזורית מטה יהודה בשל תכנון הנוגע לרצועת נחל שורק ולסביבותיו.
מתכננת המחוז ביקשה מהרשויות להגיע להסכמה כדי לקדם חלופה זו.
בפברואר 2013 במסגרת ישיבה בלשכת התכנון, עלה רעיון להקים מסוף מטענים בשטח הסמוך למושבים טירת יהודה, גבעת כוח ורינתיה .
במהלך הדיון הובהר שיש לשקול חלופות נוספות ולהציג פריסה ארצית של מיקום המסופים.
בשנת 2014 נערכה ישיבה בלשכת התכנון ועלה הצורך בהובלת מחצבים מהדרום למרכז ובפינוי אשפה דרומה.
כמו כן, עלה הצורך בהכנת תסקיר השפעה על הסביבה.
באוקטובר 2015 התקיים דיון בלשכת התכנון בהשתתפות רכבת ישראל ורכבת מטענים ובו הוחלט על בחינת חלופות למסוף טירת יהודה.
רכבת ישראל אכן בחנה כמה חלופות למסוף מטענים במרכז הארץ.
בפברואר 2016 החליטה ועדת ההיגוי של רכבת ישראל לאשר תכנון ראשוני של מסוף טירת יהודה, וזאת לאחר אישור של הגופים האלו: המועצה האזורית, משרד התחבורה, הוועדה המחוזית, וכן תיאום עם רמ"י ועם נציגי היישוב הסמוך.
בישיבה הוערך כי בתחילת שנת 2017 יוגשו מסמכי התוכנית לוועדה המחוזית וכן תסקיר השפעה על הסביבה.
הצפי לסיום התהליך הסטטוטורי היה סוף אפריל 2018 .
ביולי2016 הגישה רכבת ישראלתסקיר השפעה על הסביבה למשרד להגנת הסביבה בהתאם לטיוטת הנחיות שהתקבלו.
באוגוסט 2017 מסרה לשכת התכנון לרכבת ישראל כי ההנחיות לתסקיר השפעה על הסביבה יובאו לדיון בוועדה המחוזית.
התוכנית נקלטה בוועדה המחוזית באוקטובר 2017 .
לתוכנית צורף תסקיר שנערך ללא הנחיית המשרד להגנת הסביבה.
בנובמבר 2017 נקבע דיון בהנחיות לתסקיר השפעה על הסביבה, אך הדיון לא התקיים.
בפברואר2018 'החליטה הוועדה המחוזית כי יש להכין את פרקים א -ב' לתסקיר, שעיקרם בחינת חלופות למסוף, והורתה למשרד להגנת הסביבה להכין הנחיות לתסקיר הנוגע לחלופות שצוינו בהחלטת הוועדה.
ובמרץ 2018 ניתנו הנחיות מהמשרד להגנת הסביבה.
ביוני2018 במהלך דיון .
תכנון ראשוני הוא שלב בחינת החלופות והחלטה על החלופה הנבחרת טרם הגשתה למוסדות התכנון מדינת ישראל - 613 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים בהנחיות לתסקיר הוצגו שנית החלופות שהציגה רכבת ישראל, טרם אישור ההנחיות.
בדיון זה הוועדה סברה כי יש לבחון לעומק גם חלופות אחרות למסוף.
בפברואר 2019 ביקשה רכבת ישראל לסגור אתהתיק בוועדה המחוזית והחליטה להעביר את הטיפול במסוף זה ובמסופים נוספים לידי הוות"ל.
הבקשה מרכבת ישראל לסגירת התיק התקבלה והתיק נסגר באותו חודש.
כחלק מיישום תמ"א 14 ב, רמ"י ורכבת ישראל איתרו את אתר קדמה כדי להקים בו מסוף אשר ירכז את חומרי הגלם להפצה בחלקו הדרומי של מחוז מרכז.
במסגרת התכנון הוצע לכלול מפעלים אשר חצץ הוא חומר גלם עבורם.
בינואר 2017 אושר התכנון הראשוני והוערך כי עד סוף 2019 יסתיימו ההליכים הסטטוטוריים.
כדי לקדם את התכנון החליטה הוולנת"ע להוסיף לאתר 450 א בתמ"א14 ב סעיף ולפיו יתאפשר להקים מסוף מטענים ומפעלים בשטח האתר כפוף לאישור המפקח על המכרות.
באוגוסט 2018 הוגש תשריט דרך ללשכת התכנון ובאוקטובר התקבל אישורה לעמידה בתנאי סף.
לאחר מכן, התקבלה חוות דעת משפטית מטעם לשכת התכנון: אי אפשר לקדם את התוכנית במסגרת תוכנית דרך אלא במסלול של תב"ע מפו רטת; לחלופין, אפשר לצמצם את שטח המסוף ואת השימושים בו כדי לפעול במסלול של תוכנית דרך.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממאי 2019 מסרה רכבת ישראל כי במרץ2019 היא הציגה למתכנן המחוז תוכנית דרך מצומצמת.
המתכנן החליט לאשר קידום של תוכנית המסוף.
יועמ"ש הוועדה המחוזי ת קבע כי אי אפשר להגיש תוכנית למסוף במסלול של תוכנית דרך מצומצמת אלא כתוכנית מפורטת רגילה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיוני 2019 מסר מינהל התכנון כי בשנתיים האחרונות התקיימו כמה ישיבות בלשכת התכנון ובהן נאמר לנציגי רכבת ישראל כי בהתאם לחוות דעת משפטית של מינהל התכנון, קידום המסוף יכול להיעשות אך ורק במסגרת תוכנית מפורטת "רגילה", ולא בהליך של תשריט דרך או תוכנית דרך.
התכנון הראשוני החל ביולי 2017 .
שנה לאחר מכן הסתיים התכנון הראשוני, הוצגו שתי חלופות והומלץ להקים את מסוף אייל.
התכנון אושר בוועדת ההי גוי והוחלט להעבירו לדיון בוות"ל.
הדיון בוועדה המשותפת לתחבורה יבשתית .
במאי 2018 התקיים דיון בוועדה המשותפת לתחבורה יבשתית.
בדיון הוצגה תוכנית האב למסופי מטענים של רכבת ישראל, ובה הוצגו המסופים האלה: קדמה, טירת יהודה וגבעת כ"ח, אייל ומסוף בחדרה.
נציגי לשכת התכנון מחוז מרכז הודיעו כי הם מתנגדים להצבת מסוף מטענים באייל ואף למיקום האתר המוצע בטירת יהודה.
הוועדה הנחתה את רכבת ישראל ליצור תוכנית מפור טת יותר, אשר תשקף את גודלי המסופים, את סימוניהם, את השימושים שלהם ואת ההיתכנות של כל אתר.
לאחר השלמת הנתונים, תובא התוכנית לדיון בוועדה.
הרכבת מסרה בתשובתה כי ב- 11.
2019 התוכנית הוצגה במשרד התחבורה וסוכם כי משרד מדינת ישראל - 614 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים התחבורה יתאם עם מינהל התכנון כדי לקדם את המסופים בתוכנית לתשתית לאומית.
לאחר מכן ייקבע דיון בוועדה לתחבורה יבשתית ובו תוצג תוכנית האב ותתקבל החלטה על קידום המסופים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיוני 2019 מסר המשרד להגנת הסביבה כי לאתרי הכרייה והחציבה בדרום הארץ פוטנציאל חומרי גלם שבאמצעותו אפשר לספק את רוב הביקוש ממרכז הארץ וצפונה במשך שנים רבות.
במרכז הארץ ובצפונה קיים קונפליקט הולך ומתעצם בין התפתחות ריכוזי אוכלוסייה לבין התמעטות משאבי הטבע והנוף.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר מינהל התכנון כי במאי 2018 התקיימה ישיבה של הוועדה המשותפת לתחבורה יבשתית ובה הציג נציג משרד התחבורה תוכנית אסטרטגית של רכבת ישראל הכוללת מסופי מטענים.
בישיבה הוחלט כי יש להשלים כמה נתונים, כגון גודלי המסופים וסוג השימושים העיקריים בהם.
עוד מסר מינהל התכנון כי בוועדת המעקב והבקרה שנערכה לאחר סיום הביקורת, במאי 2019 , הבהיר נציגובוועדה כי אם התוכנית האסטרטגית של הרכבת תושלם ותוגש בקרוב לוועדה המשותפת לתחבורה יבשתית, אתריה יוטמעו בתמ"א 42 .
אם לא, יידרש הליך של הסדרה תכנונית ברמה הארצית - כתמ"א או כתת"ל 43 .
לאחר מועד סיום הביקורת, בדצמבר 2019 , מסר מינהל התכנון כי משרד התחבורה ורכבת ישראל לא הגישו לוועדה המשותפת לתחבורה יבשתית את התוכנית האסטרטגית.
ככל שתוגש - מינהל התכנון ייתן לה עדיפות.
תמ"א 42 הועברה להערות הוועדות המחוזיות באוקטובר2019.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממאי 2019 מסרה רכבת ישראל כי היא עושה כל שביכולתה כדי לקדם תוכניות רלוונטיות בוועדות התכנון ואף השקיעה עד כה בקידומן מיליוני שקלים.
אולם, בבואה ליישם את מדיניות מנהל התכנון, היא נתקלת ברוח נגדית ובהערמת קשיים ועיכובים בוועדות המחוזיות, התנהלות שאינה משקפת כלל את המדיניות שקבע מנהל התכנון ואף מנוגדת לה.
הרכבת פועלת בתיאום עם משרד התחבורה ברציפות מול מוסדות התכנון כדי לקדם את התכנון של מערך הובלת האגרגטים.
על רקע התמשכות ההליכים הסטטוטוריים מול ועדות התכנון המחוזיות היא פועלת לקידום תוכנית ברמה הארצית וסבורה כי אישורה בהקדם האפשרי חיוני כדי לעמוד בלוח הזמנים.
ללא תמיכת המדינה כגוף מאסדר רכבת ישראל לא תוכל לקדם את הנושאים הנדרשים ולהוציאם לפועל.
43 תת"ל- תוכנית לתשתית לאומית.
מדינת ישראל - 615 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים מהאמור לעיל עולה כי קיימים קשיים ועיכובים רבים במוסדות התכנון בקידום וביישום פרויקט השינוע המסילתי אשר תיכנן מינהל התכנון ואושר במועצה הארצית לתכנון ולבנייה.
ללא קידום נושא השינוע המסילת י, ללא יישומו וללא הקמת מסופי טעינה ופריקה, יש חשש למחסור בחומרי חציבה במרכז הארץ כבר ב -2025 .
משרד מבקר המדינה העיר בעבר כי קידומם של פרויקטים חיוניים, במיוחד בתחום התשתיות, מעוכב שנים רבות בשל הליכי תכנון ארוכים מאוד 44.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מינהל התכנון "לשלב ידיים" עם רכבת מטענים ולגבש פתרונות אפשריים בטווח הזמן הקרוב ולקדם תכנון מיידי של המסילות ושל מסופי הפריקה והטעינה.
כן עליהם להנחות את מוסדות התכנון בדבר חשיבותו של השינוע המסילתי ליישום תמ"א 14.
אי-ניצול חומרי גלם לפני פיתוח הקרקע .
במסמך המדיניות הודגש כי לאור ערכו הרב של משאב הקרקע, אם מגדירים כרייה וחציבה כייעוד קרקע זמני, חובה לנסות ולשלב את הכרייה ואת החציבה באזורים המיועדים לפיתוח כפעולה מקדימה למימוש הייעוד ארוך הטווח של הקרקע.
דהיינו, יש לחצוב חומרי גלם הנמצאים באזורים המיועדים לפיתוח , כגון דרכים, מגורים, תעשייה, אחסנה ועוד, ולנצלם.
לאחר חציבת חומרי הגלם, יחל שלב פיתוח הקרקע לייעודה ארוך הטווח.
ניצול חומרי גלם בשטחים המיועדים לפיתוח מייעל את השימוש במשאב הקרקע וחוסך בשטחי כרייה וחציבה ייעודיים.
במדריך לתכנון סביבתי של המשרד להגנת הסביבה נכלל עקרון הניצול המוקדם בין עקרונות התכנון הסביבתי, וזו לשונו: "בשטחים שבהם קיימים מחצבים בעלי ערך לניצול, בחינת אפשרות לניצול מוקדם של המחצבים לפני יישום הפיתוח המוצע".
כבר בתמ"א 14 נקבע כי "מוסד תכנון הדן בתוכניות החלות על שטחים לגביהם יש ידיעה מבוססת על המצאות חומרי גלם, רשאי לשקול את האפשרות לניצול מוקדם של חומרי הגלם, טרם ביצוע האמור בתוכניות אלה, ולעגן במסגרת הוראות תוכניות אלה את ניצול חומרי הגלם כשלב ראשון בביצוען".
עם זאת, קיימים כמה חסמים לניצול מיטבי של חומרי הגלם לפני פיתוח הקרקע, ואלה הם: מרחק בין אזורי הפיתוח ועלויות ההובלה אל מוקדי הביקוש, עיתוי החציבה, אשר אינו תואם בהכרח את עיתוי הדרישה לחומר גלם, ועיכוב בפיתוח הקרקע לייעודה ארוך הטווח.
במסמך המדיניות צוין כי תנאי הכרחי במדיניות בת קיימה לאספקת חומרי גלם לבנייה ולסלילה הוא מיצוי מיטבי של עתודות הקרקע במחצבות קיימות ובשטחים המתוכננים לפיתוח.
לשם מיצוי מיטבי של חומר גלם מאתרי פיתוח, יש לפעול על פי העקרונות האלו: איתור צורך עתידי לטווח הרחוק - הכוונה לאיתור פרויקטים שמיקומם באזור חציבה הוא יתרון, כגון אתרי פסולת, אתרים להטמנת מכלי גז, מנהרו ת ועוד; איתור אזורי פיתוח רחבים בעלי פוטנציאל גיאולוגי של חומר גלם, כגון שכונות מגורים, אזורי תעשייה, מחנות צבאיים, כבישים ועוד וקידום .
44 ,מבקר המדינהדוח מיוחד משבר התחבורה הציבורית, (2019;) דוח שנתי69'א (2018 '), עמ413-473 ; דוח שנתי 60'ב (2010 '), עמ35-1.
מדינת ישראל - 616 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים חציבה בהם כצעד מקדים לפיתוח האזור; קביעת הנחיות לניצול חומרי גלם בשטחים המיועדים לפיתוח.
כדי ליישם מדיניות זו, נקבעו במסמך המדיניות כמה צעדים, והם הוטלו על מינהל התכנון, על משרד האנרגייה, על משרד הבינוי והשיכון, על משרד התחבורה ועל רמ"י.
להלן כמה מהצעדים האלו: עליהם לבחון אפשרות של ניצול של חומרי גלם לפני פיתוח בשטחים שבהם מקודמות תוכניות מפורטות בהיקף של 100 דונם ומעלה לפיתוח מגורים ותעסוקה וכן להחיל חובת הכנת נספח "מיצוי עתודות חומרי גלם" וצירופו לתוכניות מקומיות להרחבה ניכרת על פי מה שהוגדר בתמ"א 3545 .
נספח זה יועבר למפקח על המכרות, כדי שהוא יחווה עליו את דעתו כתנאי להפקדת התוכניות.
בתמ"א 14 ב יש הוראה ולפיה "לא תופקד תכנית פיתוח משמעותית בתחום מרבץ חומרי גלם אלא לאחר שמוסד התכנון נתן דעתו לאפשרות ניצול חומרי הגלם כשלב מקדים לפיתוח המוצע".
בתמ"א לא נדרשה חובת הגשת "נספח מיצוי חומרי גלם" לחוות דעתו של המפקח על המכרות.
כחלק מבחינת האפשרות לניצול מקדים בשטחים כאמור, התקיים דיו ן בנובמבר 2017 בנושא ניצול מקדים של קרקע לפני פיתוח בהשתתפות נציגי הגופים הללו: משרד האנרגייה, משרד הבינוי והשיכון, רמ"י ומינהל התכנון.
בדיון סוכם כי משרד הבינוי והשיכון יקדם פיילוט בשניים -שלושה אתרים חשובים שהיקפם 1,000 דונם ומעלה והנמצאים בשלבי תכנון.
זאת כדי לבחון את היכולת להפיק חומרי גלם כשלב מקדים לפיתוח ובד בבד לבחון את ההשלכות על התכנון, את הכדאיות הכלכלית ואת לוח הזמנים של פיתוח האתר ושל שיווקו.
בדיון סוכם כי בחירה באתרים תיעשה כעבור חודש.
ייקבעו הנחיות לניצול מקדים של אתרים לטובת חומרי גלם לאחר הש למת הפיילוט והפקת הלקחים ממנו.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את העובדה שבשנת 2018 פרסמה רמ"י מכרזים לשתי תוכניות שבהן ייעשה ניצול לפני פיתוח: תמ"ל 1011 - קריית גת מערב (אתר חרסית לתעשיית המלט) ותת"ל 82 - אתר סולרי דימונה - דרום.
במכרז הראשון נבחר מפעיל, אך במועד סיום הביקורת טרם החל בעבודתו; ובמכרז השני נקבע זוכה, אך הוא לא הצליח לממש את תנאי המכרז והמכרז בוטל.
דהיינו, בשטחים של 100 דונם ומעלה שבהם מקודמות תוכניות מפורטות לפיתוח מגורים ותעסוקה טרם נעשה בפועל ניצול של חומרי גלם לפני פיתוח.