HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדברי תש"ן ומשרד האנרגיה, ה ערכת הסיכונים בשיטה הדטרמיניסטית הנהוגה בגרמניה מתבססת על תרחיש ייחוס קשיח וסביר ולפיו מרחקי ההפרדה נקבעים רק למתקנים בתכנון ואינם מוחלים על מתקנים קיימים, ולעומת זאת על פי ההנחיות של המשרד להגנת הסביבה, תרחיש הייחוס מתבסס על תרחיש ייחוס מחמיר ומדיניות מרח קי ההפרדה חלה גם על מתקנים קיימים.
נוסף על כך נקבעו בחקיקה הסדרים נורמטיביים מסוימים שתכליתם להבטיח את בטיחות השימוש בחוות המיכלים ואין צורך רגולציה נוספת.
משרד האנרגיה ותש"ן חוששים שהדרישות של המשרד להגנת הסביבה מתבססות על מתרחיש זה והדרישות המחמירות שנוס פו לתרחיש המקורי הנהוג בגרמניה .
39 חוזר מנכ"ל זה עודכן בשנת2014.
40 ועדת השרים לתיאום רגולציה הוקמה מתוקף החלטת הממשלה מספר 43 מיום 31.
15 כדי לאפשר הכרעה במחלוקות בין משרדי ממשלה בנושאים רגולטוריים.
השיטה הדטרמיניסטית מבוססת על קביעת תרחיש סביר שהסיכוי להתרחשותו ודאי 1076 | דוח שנתי 67א .
להתאמת המסוף לעמידה בדרישות הסף, כאמור, עלולות לגרום להוצאה כספית ניכרת, ואף להיות מושתות על מתקני נפט אחרים, ובכך לגרום לסגירתם.
תש"ן מציינת כי על אף ההפסדים הניכרים, היא השביתה כמה מיכלים גדולים הנמצאים בקרבת רצפטורים ציבור יים במסוף קריית חיים, לפי הנחיותיו של המשרד להגנת הסביבה.
גם מינהל התכנון הביע את הסתייגותו מהמדיניות החדשה של מרחקי ההפרדה, בין השאר בנוגע להגדרה הרחבה של "רצפטור ציבורי"42 , המגבילה מאוד את הבנייה ואת הפיתוח בקרבת מתקני נפט, לנוכח החשש שיישום ההנחיות האלה יביא לסגירת מפעלים43.
תנאים מיוחדים בהיתר הרעלים .
הדרישות של המשרד להגנת הסביבה בנוגע לחומרים מסוכנים וההנחיות בנושא זה מוכתבות לתש"ן באמצעות היתר רעלים שהוא נותן לה מדי כמה שנים.
ללא היתר זה, חברה המשתמשת בחומרים מסוכנים אינה יכולה לפעול ואף עלולה לאבד את רישיון העסק שלה.
בשנת 2012 , עם פרסום המדיניות החדשה של המשרד להגנת הסביבה, הגישה תש"ן למשרד להגנת הסביבה תיק מפעל מעודכן44 , ובו פורטו בין היתר הסיכונים הנשקפים בגין הפעלת חוות המיכלים בקריית חיים בסמוך לרצפטורים ציבוריים הנמצאים בקרבתה45 .
בשנים2012 ו-2013 התקיימו דיונים בין תש"ן, משרד האנרגיה והמשרד להגנת הסביבה כדי לבחון את כלל האפשרויות המקצועיות, לרבות מרחקי ההפרדה להפחתת סיכונים שמקורם במתקני הנפט המופעלים במסוף קריית חיים.
ביולי 2013 גיבש המשרד להגנת הסביבה את בסיס המדיניות לקביעת מרחקי ההפרדה, אולם תש"ן, בהתבסס על חוות דעת מנוגדת, חלקה על מדיניות זו.
על אף המחלוקת, פרסם המשרד להגנת הסביבה בפברואר 2014 עדכון להיתר רעלים שניתן לתש"ן רק חודשיים קודם לכן, בדצמבר 2013 , ובו תנאים חדשים ולוחות הזמנים ליישומם.
על פי עדכון זה, על תש"ן לשדרג את מערכות הכיבוי במסוף ולהגדיל את המלאים של אמצעי הכיבוי.
כמו כן, על תש"ן לבנות קיר חוסם קרינת חום בגובה 20 מטר ובאורך קילומטר אחד בתוך עשרה חודשים (לרבות שלבי התכנון והוצאת ההיתרים).
לדברי החברה, מדובר בפרויקט ארוך טווח המחייב השקעה כספית מהותית.
לנוכח המשאבים הניכרים שתש"ן תצ טרך להשקיע בפרויקט הכדאיות הכלכלית של תכנית המעבר לקרקעות הצפון שהמשרד להגנת הסביבה מעוניין בקידומה מוטלת בספק.
כמו כן, לטענת תש"ן פתרון זה אינו מיושם בשום מקום אחר בעולם, וללא קשר להתנגדותה לדרישה זו, אי אפשר להשלים .
42 לדוגמה, בית עלמין, פארק ציבורי וחניון נחשבים "רצפטור ציבורי" ויש להתייחס אליהם כמו לבית ספר או לבית מגורים.
43 מתוך תשובה של משרד הפנים לשאילתה של ח"כ ניצן הורביץ מ - 18.
44 כל מפעל העוסק בחומרים מסוכנים מחויב להגיש תיק מפעל על פי תקנות רישוי עסקים (חומרים מסוכנים), התשנ"ג-1993.
45 מסקנות הערכת סיכונים שצורפו לתיק מפעל היו כי רצפטורים ציבוריים ברדיוס של כ -236 מטרים מגדר המפעל נמצאים בטווח סכנה במקרה של אירוע חומרים מסוכנים בתוך גדר המפעל.
תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ | 1077 .
פרויקט בהיקף כה גדול בפרק הזמן שהוקצבלדברי תש"ן, דרישות לא סבירות אלו מחייבות אותה לפנות לערכאות משפטיות, ואף מחייבות הקצאת משאבים ניכרת לנושאים שאינם בליבת העשייה של החברה.
בעקבות עדכון היתר הרעלים בפברואר 2014 , שלדברי תש"ן בוצע במפתיע ובמהלך עבודתה של חברה בין-לאומית שתש"ן התקשרה עמה כדי לק בל חוות דעת על הסיכונים ועל מרחקי ההפרדה הנחוצים במסוף בקריית חיים, באפריל 2014 "עתרה תש"ן לבגץ46 ,בבקשה לבטל את התנאים החדשים בהיתר הרעלים ולחלופין להאריך את פרק הזמן שהוקצב למילוים.
במהלך ההליך המשפטי לא נכנסו התנאים החדשים לתוקפם.
בשנים 2014 ו-2015 התנהל דין ודברים בין תש"ן לבין המשרד להגנת הסביבה, התקיימו דיונים שבהם הועברו חוות דעת מקצועיות מטעם הצדדים, והצדדים ביקשו מפעם לפעם מבית המשפט לדחות את הכרעתו בנושא כדי למצות את הדיונים ביניהם.
במסגרת המגעים האלה הבהירה תש"ן כי לפי עמדתה אמצעי הבטיחות בחוות המיכלים מספקים ועולים בקנה אחד עם הוראות הדין הרלוונטיות לעניין זה47.
בדצמבר2015 נמחקה העתירה לבקשת תש"ן וזאת בעקבות כך שהמשרד להגנת הסביבה הסכים לפרסם תנאים חדשים שיאזנו כראוי בין האינטרס הציבורי למזעור הסיכון הנשקף מהמסוף לבין הצרכים של תש"ן.
בינואר2016 הציע המשרד להגנת הסביבה ההצעה לצפות את המיכלים בחומר ייעודי המעכב בעירה ואף להעמיק את מאצרות48 הדלק שמסביב למיכלים, כפי שהציעה תש"ן בעבר.
אולם, תש"ן ומשרד האנרגיה מתנגדים לפתרון של ציפוי המיכלים בשל עלותו הגבוהה, הסתייגות רשות הכבאות מהפתרון, הקושי בתחזוקת המיכלים שעלול להיגרם בעקבות הציפוי 49 , החשש שפתרון זה יושת גם על מסופים אחרים, והחשש שהשקעת כספים גדולה בשדרוג המערכות במסוף תפגע בתועלת הכלכלית של המעבר לקרקעות הצפון.
לדברי תש"ן היא מתנגדת לציפוי המיכלים וסבורה כי פתרון זה עלול להגדיל את הסיכון מהשפעתה של ק רינת חום לרצפטורים ציבוריים בזמן שרפה.
המשרד להגנת הסביבה מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 כי הוא בחן את תוצאותיה האפשריות של העברת חוות המיכלים לקרקעות הצפון, ולהערכתו עלויות המיגון לא ישפיעו על כדאיות המעבר.
יתרה מזו, לוחות הזמנים הארוכים שנקבעו ליישום תכנית קרקעות הצפון ואי -הוודאות בכל הנוגע ליישום המעבר נדרש לפעול בדחיפות למיגון חוות המיכלים במסוף קריית חיים.
46 בג"ץ 3058/14 תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ נ' גב' רחל דוד, הממונה לפי חוק חומרים מסוכנים התשנ"ג- 1993 ', במשרד להגנת הסביבה (מחוז צפון) ואח, פדאור 14 (56 )153.
47 תקנות רישוי עסקים (אחסנת נפט) תשל"ז-1976 והוראות מפקח כבאות ראשי (להלן - מכ"ר) 511 של רשות הכבאות וההצלה ותקנות שירותי הכבאות (ציוד כיבוי במפעלי תעשייה או מלאכה) תשל"ב-1972.
48 שטח שעליו בנוי מכל או מיכלים לנפט ומוקף בדפנות מתאימות למניעת התפשטות הנוזל מחוצה לו.
49 לדברי תש"ן, ציפוי מיכלים בחומר מעכב בערה עלול לשבש בדיקה פיזית ותחזוקה, להשפיע על הקירור הטבעי של המכל ולשבש את מערך הבדיקות התקופתיות של המיכלים.
1078 | דוח שנתי 67א .
מסתייגת מהתנאים החדשים הנוגעים לכיבוי אש שנקבעו בהיתר הרעלים של תש"ן וכי הם אף מנוגדים להנחיות רשות הכבאות ויישומם עלול לגרום לנפגעים ולנזק בעת אירוע שרפה במסוף 3.
תש"ן מערערת על סמכותו של המשרד להגנת הסביבה לקבוע בהיתר רעלים תנאים הנוגעים לכיבוי אש50 .
לדעת תש"ן, רק לרשות הכבאות יש סמכות לקבוע תנאים הנוגעים לבטיחות אש בחוות המיכלים, מתוקף תקנות שירותי הכבאות (ציוד כיבוי במפעלי תעשיה), התשל"ב -1972 .
תקנות אלה קובעות כללים מפורטים בדבר אמצעי הבטיחות הנדרשים במפעלים מסוגים שונים, בין היתר על פי החומרים שנעשה בהם שימוש במפעלים האלה וטמפרטורת ההתלקחות שלהם.
לתש"ן אישור כבאות בתוקף, שחודש בינואר 2016 .
ממכתב של רשות הכבאות מפברואר 2016 עולה כי היא מסתייגת מהתנאים החדשים הנוגעים לכיבוי אש שנקבעו בהיתר הרעלים של תש"ן וכי הם אף מנוגדים להנחיות רשות הכבאות ויישומם עלול לגרום לנפגעים ולנזק בעת אירוע שרפה במסוף.
כמו כן, הדרישות החדשות אינן עולות בקנה אחד עם תורת הלחימה של רשות הכבאות ועלולות להביא לקריסתה של המערכת החיונית לכיבוי שרפות.
רשות הכבאות ציינה כי מסוף קריית חיים עומד בכל הדרישות של רשות הכבאות והורתה לתש"ן שלא לבצע כל שינוי במערך הכיבוי ללא אישורה, שאם לא כן יבוטל אישור הכבאות שניתן לה בינואר 2016.
משרד האנרגיה מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה במאי 2016 כי אף שהמשרד להגנת הסביבה פעל בתוקף סמכותו, ה דרישות מתש״ן בנוגע לחומרים מסוכנים אינן עולות בקנה אחד עם הכללים הבין-לאומיים המקובלים .
הדרישות בדבר מרחקי ההפרדה הנדרשים בין מיכלי הדלק לאזורים מאוכלסים ושיטות ההגנה על המיכלים אינן מקובלות בשום אתר אחר בעולם.
המשרד להגנת הסביבה מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה באפריל 2016 כי הוא פעל מול רשות הכבאות הארצית לתיאום הדרישות השנויות במחלוקת.
המשרד להגנת הסביבה קבע כי בהיתר הרעלים של מסוף קריית חיים נכללו דרישות ברורות, ישימות ומאוזנות להבטחת צמצום הסיכון הנשקף לאוכלוסייה בגין הקרבה למיכלי הדלק, וכי יושבו המחלוקות שהיו בין המשרד לרשות הכבאות לעניין הטיפול בשרפות.
עוד מסר כי הפתרונות הייחודיים גובשו לנוכח הקרבה החריגה בין רצפטורים ציבוריים למיכלי הדלק, וכי עלות מימושם לא תשפיע על כדאיות המעבר של מסוף קריית חיים לקרקעות הצפון וזאת שלא לפי עמדת משרד האוצר ומשרד האנרגיה.
רשות הכבאות מסרה בתגובתה למשרד מבקר המדינה ביולי 2016 כי היא קובעת את סדרי הכבאות הנדרשים , ואילו המשרד להגנת הסביבה קובע דרישות לקבלת היתר רעלים.
כדי למנוע אי-התאמה בין ה דרישות הוכן נוהל משותף (שעדיין לא הסתיים הת הליך שבמסגרתו הצדדים מעירים הערות בעניינו).
הרשות לא מסכימה לציפוי המיכלים בחומר מעכב בעירה כי "הציפוי עלול לגרום לכך שהחום ילכד בתוך המכל, יגביר את הח ום ויגרום לרתיחת הדלק.
בנוסף הציפוי עלול למנוע מטבעות הקירור לבצע את ייעודם".
50 הנימוקים לחוסר סמכותו של המשרד להגנת הסביבה לפי תש"ן מפורטים בעתירה לבג"ץ 3058/14 תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ נ' גב' רחל דוד, הממונה לפי חוק חומרים מסוכנים התשנ"ג- 1993 ', במשרד להגנת הסביבה (מחוז צפון) ואח, סעיפים 74-57 , פדאור15 (62 ) 582.
תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ | 1079 .
על המשרד להגנת הסביבה ו על רשות הכבאות לחדד את סדרי העבודה ביניהם בנוגע ל מפעלים המחזיקים חומרים מסוכנים, באופן שיאפשר להביא בחשבון את חלוקת הסמכויות ותחומי האחריות הנתונות לכל אחד מהם ולעגן את הצורך ב תיאום ביניהם במידת הצורך.
נוכח המחלוקות כאמור, פנה משרד האנרגיה לוועדת השרים לתיאום רגולציה.
ביולי 2016 לאחר כמה וכמה פגישות בין הגורמים הנוגעים לעניין, שהתקיימו בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, הוסכם כי אופן קביעת תרחיש הייחוס ואופן בחינת מרכיביו על ידי המשרד להגנת הסביבה היו סבירים.
עוד נקבע כי תרחיש הייחוס במסוף קריית חיים אינו נוגע בהכרח למסופים אחרים51 .
כמו כן המליצה הוועדה כי על המשרד להגנת הסביבה להציע חלופות למיגון לצד החלופות שהציע תש"ן, וכי עליו להביא בחשבון את ההשפעות הכלכליו ת הצפויות בעקבות יישומן של חלופות אלו.
על המשרד להגנת הסביבה להעדיף שימוש באמצעי מיגון אקטיביים במקרים שהדבר מפחית משמעותית את עלויות המיגון.
הוועדה הגיעה לידי מסקנה כי מיגון המיכלים הקרובים ביותר לרצפטורים ציבוריים מוערך בסכום של כ-40 .
כאמור, לפי סעיף 3 (ה) לחוק חומרים מסוכנים, התשנ"ג-1993 , מוקנית למשרד להגנת הסביבה (או על פי לשון החוק - הממונה) סמכות רחבה לקבוע תנאים להענקת היתר רעלים ואף להוסיף תנאים לפי הצורך, "הכול על מנת להגן על הסביבה או על בריאות הציבור".
ואולם גם סמכות מינהלית רחבה יש להפעיל אך ורק לאחר שמונחת בפני הרשות "תשתית עובדתית הולמת"52 , ולאחר בחינה יסודית של העובדות ובאופן שהפעלת שיקול הדעת לא תהפוך למעין "קפריזה"53 .
הפעלת שיקול הדעת המוענקת לרשות בצורה מידתית ומאוזנת חשובה במיוחד כאשר עשויות להיות להחלטת הרשות השלכות מרחיקות לכת, הנוגעות גם לערכי יסוד, כגון הזכות לקניין וחופש העיסוק.
בעקבות כך שנושא התנאים והדרישות שקבע הממונה לשם מתן היתר רעלים הובא לפני בית המשפט, ביטל הממונה חלק מדרישות אלו במסגרת הסכמת הצדדים למשיכת העתירה על ידי תש"ן.
לפיכך יתכן שדרישות אלו או חלקן לא היו מבוססות דיין, בין מאחר שהתשתית העובדתית והמדעית לא הייתה שלמה, ובין מאחר שלא בוצעה בחינה יסודית דיה של תשתית זו.
51 סיכום דיון בוועדה מדצמבר2015.
52 בג"ץ 2013/91 - (עיריית רמלה נ' שר הפנים, פ"ד מ"ו1 ,)271.
53 בג"ץ 986/05 פלד ואח' נ' עיריית ת"א-יפו (לא פורסם).
1080 | דוח שנתי 67א .
לדעת מבקר המדינה, לנוכח העובדה שהרשות קיבלה סמכות ושיקול דעת רחבים מחובתה לנקוט משנה זהירות כדי לוודא כי ההחלטות והדרישות שקבעה יעמדו במבחן הסבירות והמידתיות.
כל זאת, הן כדי שלא לפגוע באמון הציבור ברשויות המינהליות, והן כדי להשיג את המטרות החשובות שלשמן הוקמו בדרך מאוזנת המביאה בחשבון את מכלול האינטרסים הציבוריים הכרוכים בנושא.
מינהל התכנון והמועצה הארצית מסרו בתגובתם למשרד מבקר המדינה באפריל 2016 כי"בתכניות המקודמות כיום עבור מתקני תשתית ישנה הנחייה ברורה של המשרד להגנת הסביבה בנושא של שמירת מרחקים מרצפטורים ציבוריים, נושא זה נבחן בתסקירי ההשפעה על הסביבה בהתאם לתרחישי ייחוס שקובע המשרד להגנת הסביבה.
מינהל התכנון ומוסדות התכנון מקפידים באופן שוטף על הטמעת מגבלות בין תשתיות אנרגיה לאזורים מאוכלסים, בתאום עם המשרד להגנת הסביבה".
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח השינויים שביצע המשרד להגנת הסביבה בשיטה לחישוב מרחקי ההפרדה, יש לוודא כי מדיניות מרחקי ההפרדה מיושמת במסגרת כל הליכי התכנון.
מהכתוב בחוזר מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה עולה שממצאים בשטח, ובעיקר במפרץ חיפה, מעידים כי חלה התקרבות בין רצפטורים ציבוריים למתקני תשתית ללא הקפדה מספקת על מרחקי ההפרדה, ותופעה זו גרמה להחמרת הקריטריונים להבטחתם של רצפטורים כאמור בפני סכנות אפשריות.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח התמשכות הדיונים בנושא תכנית קרקעות הצפון והקשיים ביישומה המלא בעתיד הקרוב , יש חשיבות עליונה להבטיח שהמסוף בקריית חיים לא יסכן רצפטורים ציבוריים הסמוכים לו במקרה של אירוע חומרים מסוכנים בתוך המסוף.
על המשרד להציג דרישות ברורות, ישימות ומאוזנות הניתנות לביצוע בזמן סביר, כדי להבטיח שרמות הסיכון הנשקפות במסגרת הפעלת המסוף לא יהיו גבוהות מהסביר, ולעמוד על כך שהפתרון שיושג לצמצום הסכנות האלה יהיה בר-יישום ויגביר את הבטיחות באתר.
בעת קבלת ההחלטות בנוגע לחוות המיכלים של תש"ן במפרץ חיפה, על המשרד להגנת הסביבה להביא בחשבון את השפעתן על התכנית להעברת חוות אלה לקרקעות הצפון.
ההליכים הסטטוטוריים לשיפוץ צנרת נפט בין מסוף קריית חיים ובז"ח .
מסוף קריית חיים הוא הספק היחידי של נפט גולמי לבז"ח.
המסוף מספק כ-60% מהצריכה היומית של בז"ח.
הנפט מוזרם מהמסוף לבז"ח בארבעה צינורות תת - קרקעיים שבבעלות תש"ן, והם עוברים ברצועת מקרקעין שאף היא שייכת לתש"ן (להלן - פרוזדור A ).
שלושה מהצינורות הונחו לפני כשמונים שנה והרביעי - לפני תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ | 1081 .
כמה עשרות שנים, ועל פי נתוניהם הפיזיים יש צורך בהחלפתם בשל החשש מזיהומי קרקע ומהשבתה חלקית או מלאה של הזרמת נפט לבז"ח במקרה של תקלה.
לצד הצנרת של תש"ן טמונים בפרוזדור A גם כמה צינורות של חומרים מסוכנים ושל תשתיות עירוניות אחרות.
כמו כן, יש תכניות להעביר קו חלוקה של גז טבעי באותה רצועת קרקע.
בפברואר 2012 הגישה תש"ן בקשה לעיריית חיפה לקבל היתר בנייה54 כדי לבצע עבודות אחזקה בקווי אספקת דלק, אולם הבקשה לא התקבלה על ידי מחלקת הרישוי משום שלא מולאו הדרישות של מחלקת מידע תכנון עיר בעירייה.
יותר משנה פעלה תש"ן כדי למלא את דרישות מחלקת מידע תכנון עיר, ובהן התאמת תכנית תשתיות בין תש"ן לתאגיד מים עירוני, למחלקת תכנון דרכים ולמחלקת תכנון לטווח ארוך בעירייה.
בד בבד עם הניסיון של תש"ן לקבל היתר לביצוע עבודות אחזקה בפרוזדור A , תאגידי המים של אזור הקריות ביקשו וקיבלו מעיריית חיפה היתר לבצע עבודות להחלפת קו ביוב העובר בחלקו בפרוזדור A55.
עקב עיכובים בקבלת האישור להחלפת צנרת הנפט ממחלקת מידע ותכנון עיר של עיריית חיפה, בדצמבר 2012 הגישה תש"ן ערר לוועדה המחוזית חיפה 56 שעניינו הימנעות עיריית חיפה ממתן היתר להחלפת צינורות דלק של תש"ן בפרוזדור A .
ביוני 2014 הגישה העירייה כתב תשובה לוועדת הערר המחוזית בחיפה וצירפה לו כתב הרשאה לביצוע העבודות בתנאי שימולאו שורה של תנאים נוספים.
יש לציין כי כתב ההרשאה שהוצג ביוני 2014 נשא את התאריך 4.
13 כך שלמעשה הוא הוצג לתש"ן רק כשנה לאחר כתיבתו בפועל.
באוגוסט 2014 , משנודע לתש"ן על כתב ההרשאה ועל רשימת התנאים הנוספים שעליה למלא בטרם תקבל היתר להתחיל בעבודות שיקום קווי הדלק, היא פעלה לקבל הסכמה להארכת המועד למילוי הדרישות הנובעות מכתב ההרשאה הזה.
ביום שבו נקבע הדיון בערר, 2.
14 , הסכימה העירייה להאריך את המועד למילוי התנאים, הסכמה שהובילה לביטול הערר בהסכמת שני הצדדים.
15 , במהלך התהליך למילוי הדרישות של כתב ההרשאה מיולי2013 , הוציאה העירייה כתב הרשאה נוסף, ובו שלושה סעיפים של דרישות נוספות שלא הופיעו בכתב ההרשאה הקודם מ - 4.
13 , שעל בסיסו בוטל הערר בספטמבר 2014 .
עד מועד סיום הביקורת סעיפים אלו הם סלע המחלוקת בין תש"ן לעיריית חיפה.
כמו כן, העירייה דרשה מתש"ן לבצע שיקום נופי באזורים הנמצאים באזור פרוזדור A .
לטענת תש"ן הצעותיה לשיקום נופי לא קיבלו מענה.
כמו כן, תש"ן נדרשה לבצע .
54 על פי תקנות התכ נון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), תש"ל -1970 , תקנה 1 א (ב) על מהנדס הוועדה המקומית להמציא למבקש הבקשה להיתר בנייה אישורים הנוגעים לתכנית בפרק זמן של 30 יום.
על פי תיקון 101 התשע"ד-2014 לחוק התכנון והבנייה התשכ"ה -1965 סעיף86 ()א (א4 ), יו"ר הוועדה המקומית ידון בתכנית ויחליט אם להפקידה, לדחותה או להתנות תנאים להפקדתה בתוך 45 .
ימים (נוספים) מיום שהוגשה לו 55 תש"ן התנגדה לביצוע העבודה וביקשה לכרוך את מתן האישור להחלפת צנרת ביוב בשטחה עם קבלת היתר להחלפת צנרת נפט בפרוזדור A .
תש"ן טענה שזה יקטין את זיהום האוויר מהעבודות, את מטרדי הרעש וסגירת נתיבי התחבורה, ויצמצם את הסיכוי שתנועת כלים הנדסיים כבדים בסביבת צנרת הנפט הישנה יגרמו לנזק בצנרת.
1082 | דוח שנתי 67א .
על חשבונה מיגונים מעל קווי הדלק שבאזור הכניסה לאצטדיון קריית חיים, לנוכח מאמציה של העירייה לקדם באזור תב"ע חדשה לבניית שכונת מגורים.
תכנית זו טרם הופקדה להתנגדויות ולכן לא זכתה להתייחסות של תש"ן ולא ניתנה לה הזכות להשפיע על התוואי של כבישי הגישה לשכונה.
תש"ן מתנגדת לתנאי זה בגלל עלותו הגבוהה ואי -הוודאות בעניין התכנון הסופי של השכונה וכבישי הגישה שמסביבה.
בפברואר 2016 הודיעה תש"ן למשרד מבקר המדינה כי קיבלה את ההיתר להתחיל בעבודות להחלפת הצנרת בפרוזדור A .
לדברי תש"ן עיריית חיפה הסירה את הדרישה למיגון הקווים באזור הכניסה לאצטדיון והגמישה את הדרישות בעניין השיקום הנופי.
משרד האנרגיה מסר ל משרד מבקר המדינה ביולי 2016 כי עריית חיפה מתנגדת לפרויקט קרקעות הצפון ולכן לא ברורה ציפיית העיריה כי תש״ן תעתיק כבר עכשיו את קווי הדלק בפרוזדור רצועה A ,(שבבעלותה) לרצועה אחרת.
בנוסף לאמור לעיל סוגיית מנהרת התשתית הינה חזון עתידי בעל עלויות כספיות משמעותיות ביותר, לא בכל מקום קיימת הצדקה למנהרה מעין זו.
יתרה מכך לקווי הדלק קיים תקן והליכי הסדרה סביבתיים המאפשרים להם להיות מונחים בתת הקרקע בעלות נמוכה ביותר וללא סיכון משמעותי לאוכלוסייה, כך שאין סיבה להוצאת קווי הנפט הגולמי מרצועה A.
לעומת זאת, עיריית חיפה מסרה בתגובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל2016 כי היא עומדת על כך שאחסנת הדלקים והולכתם בתחומה תתקיים באופן בטיחותי ומודרני, לצמצום הסכנה לסביבה, ומתוך שימת לב לצמצום זיהום אוויר וקרקע ועמידות בפני רעידות אדמה.
לדברי העירייה, מדינת ישראל נוקטת גישה קצרת רואי ודורשת מחברות המשתמשות בתשתיות של חומרים מסוכנים רק תיקוני שבר לצורכי אחזקה מינימליים ואינה מעודדת השקעות בחידוש התשתיות.
המדינה מתעלמת מההשלכות של מדיניות זו, ועיריית חיפה נאלצת לשלם מחיר סביבתי ותדמיתי כבד עקב ריכוזם הגבוה של תשתיות חומרים מסוכנים במפרץ חיפה, תשתיות שחלקן מיושנות מאוד וגורמות לזיהומים סביבתיים.
עוד הוסיפה עיריית חיפה כי החלפת הצנרת בפרוזדור A57 מתוך התעלמות מתכנית ההעתקה של חוות המ יכלים בקריית חיים וממנהרת התשתיות המתוכננת לקום בתוואי פרוזדור תשתיות 58F (להלן- פרוזדור F) , היא מקרה נוסף של הסתכלות לטווח קצר.
מ ינהל הדלק במשרד האנרגיה וחברת תש״ן, שהיו שותפ ים לחזון העתקת חוות הדלקים, החליטו בשלב מסוים להתנתק ממנו, ואף התנגדו לו, מתוך התעלמות מהמשמעות הסביבתית לטווח הארוך.
חמור מכך, במסגרת החלפת הצנרת בפרוזדור A תש״ן מתעקשת שלא להשקיע בחזות הפרוזדור שבאחריותה , דוחה דרישה לשיקום נופי ומתנגדת להגנה על הצנרת בקטע צר של פרוזדור A , כפי שתוכנן בתכנית שאושרה בוועדה המקומית.
גישה זו אינה מקובלת עוד בגופי תשתית אחרים, כגון חברת החשמל, כביש 6 ועוד, שלמדו כי השתלבות במרחב שבו הן פועלות היא ערך חשוב ויש להקצות לכך תשומת לב ומשאבים.
ראו שם תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ | 1083 .
בשנים 2015-2012 התריעה תש"ן בפני גורמים במשרד .
האנרגיה, במשרד האוצר, במשרד ראש הממשלה, במשרד הביטחון ובפני גורמים אחרים על הצורך הדחוף לא רק בחיבור חברות חשמל פרטיות לצנרת הדלק המרכזית, אלא גם בשדרוג הקיבולת בקווי הולכת הדלק המרכזיים ובהרחבתה לטענת העירייה, תש״ן הרחיקה לכת בכך ש טענה ש שני התנאים האלה, השיקום הנופי ו ההגנה על הצנרת בקטע הדרך המתוכננת, הם ה גורם המעכב.
הפעם הראשונה שבה העלתה תש״ן התנגדות לשתי הדרישות האלה הייתה אל מול משרד מבקר המדינה.
תש״ן לא טרחה אף לפנות בנושא לעירייה או לפעול בדרך מ ינהלית לביטול הדרישה.
לדעת משרד מבקר המדינה, השימוש היומיומי בצנרת נפט בפרוזדור A , חיוניותה למשק הדלק, גילם המתקדם ומצבם הפיזי של הצינורות, מחייבים נקיטת צעדים מידיים להחלפתם בטרם תתרחש תקלה שתוצאותיה עלולות לגרום לזיהום סביבתי, לפגיעה באוכלוסייה ובמרקם החיים באזור המפרץ, להשבתה של בתי הזיקוק ולפגיעה במשק הדלק.
נוסף על כך, לנוכח הפעולות לשדרוג תשתיות לאחסון נפט וריכוז ן בקרקעות הצפון במטרה לצמצם את הסכנה הנובעת מהימצאות התשתיות האלה במרחב העירוני, על משרד האנרגיה ומשרד האוצר לשקול שימוש בפרוזדור F .
בטווח הארוך עד למציאת פתרון מוסכם אחר למיקום תשתיות דלק, על עיריית חיפה לפעול עם תש"ן בפרקי זמן סבירים לליבון המחלוקות ביני הן בעניין תחזוקתם השוטפת של המתקנים הקיימים.
על תש"ן מוטלת החובה לפעול למזעור ההשפעה מהימצאות מתקניה במרחב עירוני.
לדעת משרד מבקר המדינה, על עיריית חיפה לגבש קריטריונים ברורים ושקופים בעניין היקף השיקום הנופי שיידרש מחברות הפועלות בתחומה.
פרק זמן של ארבע שנים לטיפול בבקשה להיתר אינו סביר, ועל העירייה מוטלת החובה לפעול לטיפול בבקשה במסגרת הזמן שקצב המחוקק.
תכנון מערך הולכת דלק כגיבוי לגז .
עד שנת 2020 צפוי היקף הייצור של יצרני החשמל הפרטיים לעלות עד כדי40% מסך ההספק המותקן במשק החשמל.
ייצור החשמל בתחנות הכוח של היצרנים הפרטיים נעשה באמצעות גז טבעי.
על פי הרישיון חויבו היצרנים הפרטיים להחזיק מלאי חירום של דלקי גיבוי שיספיק לייצור חשמל לפרק זמן קצר במקרה של כשל באספקת הגז הטבעי.
בעת מחסור בגז טבעי ב-2012 הצליחה תש"ן לספק לתחנות הכוח של חברת החשמל את הכמויות הנדרשות של דלק, ובכך שמרה על יכולתן של תחנות הכוח לספק חשמל ברציפות.
בשנים 2015-2012 התריעה תש"ן בפני גורמים במשרד האנרגיה, במשרד האוצר, במשרד ראש הממשלה, במשרד הביטחון ובפני גורמים אחרים על הצורך הדחוף לא רק בחיבור חברות חשמל פרטיות לצנרת הדלק המרכזית, אלא גם בשדרוג הקיבולת בקווי הולכת הדלק המרכזיים ובהרחבתה.
לדברי תש"ן למשרד מבקר המדינה, הקווים הקיימים אינם יכולים לתת מענה לצרכים אזרחיים ולצרכים ביטחוניים בעת ובעונה אחת, משום שבאזור הדרום הוקמו תחנות חשמל חדשות, שיהיה צורך להזרים אליהן דלקים שונים כגיבוי לגז טבעי בזמן תקלה או בשעת חירום.
1084 | דוח שנתי 67א .
בשנת 2015 אושרה בסיועו של משרד האנרגיה תמ"א2/37 , במסגרתה תוקם צנרת ארצית לקווי דלק מקבילים לקווי גז טבעי קיימים ללא צורך בהליך סטטוטורי נוסף.
בדיונים בנושא הערכת הרציפות האנרגטית בהיעדר גז טבעי, שהתקיימו בהובלת המטה לביטחון לאומי, הוחלט שיש לפעול מיד לשדרוג הקווים ולחיבור יצרני חשמל פרטיים לצנרת דלק כגיבוי.
בדצמבר 2015 נחתם הסכם בין תש"ן לרח"ל, ובו רח"ל מתחייבת לממן באופן חלקי את תכנון הפרויקט האמור.
לדברי תש"ן, חיבור יצרני חשמל פרטיים לקווי הדלק המרכזיים אינו כלכלי, והיא לא תוכל לגבות מהצרכנים דמי הולכה, כי השימוש בצנרת זו נעשה רק בעת חירום, ולכן המדינה צריכה למצוא פתרונות תקציביים אחרים למימוש הפרויקט הזה, בין במסגרת התעריף הכולל של הולכת דלק ואחסונו, בין ממקורות אחרים.
ממכתב ו59 של מנהל מינהל הדלק והגז במשרד האנרגיה עולה כי ועדת מחירים משותפת למשרד האנרגיה ולמשרד האוצר צפויה להכיר בהוצאות הקמת הקווים ותפעולם במסגרת " צו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים", התשנ"ו -1996 .
עוד הוסיף מנהל מינהל הדלק והגז כי רשות החשמל נכונה לראות בתעריף זה הוצאה של מערך החשמל.
עד מועד סיום הביקורת נושא זה טרם הוסדר.
משרד האנרגיה מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2016 כי הוא יזם והביא לאישורה של תמ״א 2/37 תכנית המאפשר ת הנחת צנרת דלק ברצועות הצנרת של הגז הטבעי ללא צורך בהיתר בנייה60.
בכך ניתן מענה לגיבוי בדלק לכל תחנות הכוח לייצור חשמל המוזנות בגז.
רשות החשמל מסרה למשרד מבקר המדינה באפריל 2016 כיטרם קבלת החלטה בעניין הכרת עלויות הפרויקט בתעריף החשמל יהיה צורך בהתייעצות מסודרת עם רשות החשמל והנושא טרם הובא לדיון במליאת הרשות.
הבעת הנכונות של הצוות המקצועי ברשות בדיונים הפנימיים להכיר בעלויות האלה אין בה כדי לחייב את מליאת הרשות להכיר בהם, ואין בה כדי לכבול את שיקול דעת הרשות.
אגף התקציבים במשרד האוצר מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2016, " כי מרגע פנייתו של מנהל הדלק אל אגף התקציבים, האגף נענה לסוגיה ונרתם לקידום התשתית המדוברת בכל הנוגע למימון הקווים ושינוי תעריפים בוועדת המחירים או בתעריפי החשמל.
ככל שאלו ידרשו, בכוונת גורמי המקצ וע להביא בהקדם בפני השרים המלצה לעניין זה".
59 מכתב של מנהל מינהל הדלק למנכ"ל תש"ן- "התאמת מערכת הזרמת הדלק לצורכי המשק, 2016.
" 60 בהתאם לתיקון לסעיף261 .
(ד) לחוק התכנון והבנייה תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ | 1085 .
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח תלותו של המשק באספקתו הסדירה של החשמל, ולנוכח הסיכונים העלולים למנוע את רציפות הזרמת הגז הטבעי, יש חשיבות עליונה לפריסה מיטבית ומהירה של קווי הדלק כדי לגבות את מערך הגז הטבעי.
על משרד האנרגיה ורשות החשמל לבחון דרכים לקידום הפרויקט, ועל משרד האנרגיה ותש"ן לדאוג ליישום הפתרון שיוחלט עליו בלוח הזמנים המהיר ביותר האפשרי.
עמידות תשתיות דלק באסונות טבע .
מדינת ישראל ממוקמת על שברים גאולוגיים פעילים הגורמים לרעידות אדמה חזקות במחזוריות ממוצעת של אחת לכתשעים שנים 61 .
בשנת 1980 נכנס לתוקפו ת קן ישראלי מס' 413 - "תכן עמידות מבנים ברעיד ות אדמה " (להלן - תקן 413 ).
תקן 413 , שעודכן במשך השנים, מחייב בנייה על פי קריטריונים מחמירים כדי להגביר את העמידות בפני רעידות אדמה.
על פי תקן זה, מבנה אמור לספוג את זעזועי הקרקע עד לרמה שנקבעה בתקן 62, ולאפשר לאנשים להימלט ממנו.
ואולם נמצא שלפי התקן, אין הכרח שהמבנה ימשיך לתפקד לאחר רעידת האדמה, אף שבתקן נקבעו תנאים מחמירים לבניית מבנים מסוימים63.
חלק ממתקני תש"ן נבנו בטרם כניסתו לתוקף של תקן413 , קרוב לאזורים רגישים להתרחשות רעידת אדמה חזקה, ויש חשש שהמתקנים האלה לא יהיו מסוגלים לשרוד רעידת אדמה חזקה.
ועדת ההיגוי הבין -משרדית להיערכות לרעידות אדמה (להלן - הוועדה להיערכות לרעידות אדמה), פועלת במשרד הביטחון והיא גוף מתכלל שבאחריותו להנחות את משרדי הממשלה ואת החברות הממשלתיות בנוגע לתרחישי הייחוס לרעידות אדמה והדרך להיערך לתרחישים האלה.
מפגישות שקיימו עובדי משרד מבקר המדינה עם יו"ר הוועדה להיערכות לרעידות אדמה היוצא, עולה כי קשה לאמוד את התנהגות הקרקע בזמן רעידת אדמה עקב מח סור בנתונים מספקים וחוסר מומחים בתחום הזה.
בתסקיר השפעה על הסביבה שנערך לתכנית לקרקעות הצפון מ-2004 נכלל פרק על רעידות אדמה, אולם מעיון בפרוטוקולים של דיוני הוועדה המחוזית נראה שהנושא לא זכה להתייחסות מעמיקה.
חלק מהעררים להחלטת הביניים לתכנית קרקעות הצפון עסקו אף הם בנושא זה.
משרד מבקר המדינה בדק בוועדה להיערכות לרעידות אדמה אם קיימות הנחיות מיוחדות הנוגעות לתשתיות נפט והתקנים שעליהן לעמוד בהם כדי לעמוד ברעידת אדמה הצפויה על פי תרחישי הייחוס הרלוונטיים.
לטענת הוועדה, משרד האנרגיה הוא האחראי למתן הנחיות .
61 רעידת האדמה המשמעותית האחרונה בישראל התרחשה ב-1927 .
הנתונים נמסרו על יד הוועדה להיערכות לרעידות אדמה.