HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתיקי ההשקעות של האוניברסיטאות שנבדקו, באחוזים, בערך נומינלי9 .
על פי הנתונים שנאספו בביקורת, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהביקורת עולה כי כל תיקי ההשקעות של האוניברסיטאות הניבו רווח בשנת 2017 הנע .
9% , ובשנת 2019 הוא נע מ -8.
האוניברסיטאות הפיקו רווחים צנועים יותר בשנת 2018, ומכון ויצמן ואוניברסיטת תל אביב .
ההבדלים ב ין התשואות נובעים בין .
היתר10 מההרכב השונה של תיק י המוסדות: אוניברסיטאות עם אג"ח בשיעור של 20% - .
40% הצליחו להימנע מהפסד בשנת 2018 .
תיק ההשקעות של מכון ויצמן, המורכב ברובו .
מאג"ח (72%,) נקלע להפסד בשנת 2018 כאמור, אולם הצליח להניב את התשואות .
הגדולות ביותר בשנים 2017 ו-2019.
9 התשואה של אוניברסיטת בן-גוריון כוללת את תשואת התיק הצמית ואת תשואת התיק השוטף יחד.
10 הבדליםבין האוניברסיטאות בשיעור היקף ההחזקות של מט"ח וההשקעות במט"ח, והתנודתיות בשערי החליפין של .
המט"ח (בעיקר דולר אמריקאי) הם מרכיבים נוספים אשר עשויים להסביר חלק מההבדלים בין התשואות של .
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בתשובה שמסרה אוניברסיטת בן-גוריון למשרד מבקר המדינה בינואר 2021 (להלן- תשובת .
אוניברסיטת בן-גוריון) היא ציינה כי בשנים 2017 - 2019 חלו שינויים משמעותיים בשיעורי המט"ח .
אשר השפיעו על תשואות האוניברסיטה.
האוניברסיטה הוסיפה כי ועדת ההשקעות שלה בוחנת .
את תשואת התיק בניכוי השפעת השינוי בשערי המט״ח בהתאם לחלק היחסי של .
הקרנות/ההתחייבויות במט״ח בתיק (תשואה סינטטית ).
לדברי האוניברסיטה, התשואה .
הסינטטית שלה בשנת 2017 הייתה8.
לוח2 להלןמציג את שיעור הפירות של תיקי ההשקעות של האוניברסיטאות ביחס לכלל .
הכנסותיהן בשנה האקדמית 2018 - 2019, לפידוח ביצוע של הו ות"ת11 , .
לוח 2: שיעור הפירות של תיקי ההשקעות של האוניברסיטאות ביחס לכלל .
הכנסותיהן בשנה האקדמית 2018 - 2019 , באחוזים, במיליוני ש"ח .
המוסד האקדמי ההכנסות מפירות .
שקלים סך ההכנסות בשנה .
במיליוני שקלים שיעור הפירות מסך .
אוניברסיטת בר-אילן 23.
האוניברסיטה העברית 47.
אוניברסיטת תל אביב 101.
אוניברסיטת בן-גוריון 88 1,374 6.
מכון ויצמן 18 2,130 0.
מהביקורות עולה כי פירות התיק שבהם נעשה שימוש ב אוניברסיטת תל אביב .
ובאוניברסיטת בן-גוריון עלה על 4% מסך ההכנסות בשנה האקדמית2018 - 2019 .
ובאוניברסיטת בר-אילן הוא עלה על 2% מסך הכנסות אלה.
במכון ויצמן היה שיעורם .
של פירות התיק בישראל פחות מ -1% ,מסך ההכנסותאך כאמור התיק בישראל אינו .
משמש ברובו למימון הפעילות האקדמית, ומקורן של רוב ההכנסות לפעילות האקדמית .
והמדעית במכון הוא בתיק ההשקעות בחו"ל 12 .
באוניברסיטה העבריתהיה שיעור פירות .
תיק השקעות שבהם נעשה שימוש נמוך מ-2% מסך ההכנסותשל האוניברסיטה בשנה .
האקדמית האמורה, אך שימוש מוגבל זה בפירות התיק ביחס למוסדות האחרים נובע .
מהצעדים שנקטה האוניברסיטה להקטנת הגירעון שבקרנות הצמיתות בתיק ההשקעות.
11 מקור נתוני האוניברסיטה העברית הוא בנתונים שהאוניברסיטה העבירה למשרד מבקר המדינה, ולא במידע המופיע .
בדוח ביצוע של הוות"ת.
12 באותה שנה אקדמית קיבל המכון מתיק ההשקעות שלו בחו"ל, ה- WGEM , כחצי מיליארד ש"ח– 23.
ההכנסות של המכון באותה שנה.
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה פעילות הוות"ת בתחום ההשקעות .
נוהל הוות"ת לניהול השקעות פיננסיות .
במוסדות להשכלה גבוהה המתוקצבים .
בשני העשורים האחרונים פרסם משרד מבקר המדינה שני דוחות מרכזיים אשר בחנו את ניהול .
ההשקעות הפיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה.
דוח מבקר המדינה משנת 200613 ( להלן- דוח .
מבקר המדינה משנת 2006 בנושא השקעות) בדק היבטים בניהול ההשקעותבאוניברסיטת תל .
אביב, באוניברסיטת בר -אילן ו באוניברסיטת בן -גוריון.
הדוח הצביע על מספר ליקויים .
בהתנהלות האוניברסיטא ות, ובהם היעדר נוהל המסדיר את עבודתה של ועדת ההשקעות .
דוח מבקר המדינה משנת 201114 (להלן- דוח מבקר המדינה משנת 2011 .
;בנושא השקעות) בחן את התנהלותה של אוניברסיטת תל אביב בתחום ההשקעות הפיננסיות .
הדוח הצביע על ליקויים בהליך קבלת ההחלטות של בכירי האוניברסיטה בזמן המשבר הכלכלי .
בשנת 2009 , שבמהלכו מימשה האוניברסיטה את כל המניות שהיו באחזקתה ואת איגרות החוב .
כמו כן עקב הדוח אחר הפעולות שנקטה האוניברסיטה לתיקון הליקויים .
שהועלו בדוח מבקר המדינה משנת 2006 .
שני הדוחות האמורים של מבקר המדינה הדגישו כי לוות"ת אין נוהל המסדיר את ניהול .
ההשקעות והמליצו לוות"ת לקבוע כללים מנחים בתיאום עם האוניברסיטאות, וזאת לנוכח .
חשיבות השמירה על האיתנות הפיננסית של מוסדות אלה.
במכתב משנת 2008 ממשרד מבקר .
המדינה שהועבר למל"ג ולוות"ת חזר מבקר המדינה על עמדתו בדבר החשיבות שבקביעת .
כללים מנחים לניהול השקעות מטעם הוות"ת בתיאום עם האוניברסיטאות.
הוות"ת בשנת 2010 להקים צוות בדיקה בנושא השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה .
המתוקצבים (להלן - צוות הבדיקה) כדי לבחון את הנושא ולהביא את המלצותיו בפני הוות"ת.
בצוות הבדיקה נכללו שני נציגי ציבור אשר היו חברים בוות"ת ומנכ"ל מל"ג-ות"ת באותה עת.
החשבת וממונה על תחום החשבות והבקרה בוות"ת ריכזה את עבודת הצוות.
עם נציגי האוניברסיטאות והמכללות המתוקצבות ובחן חומרים שהועברו אליו.
מסקנותיו במאי 2011 וקבע: "כחלק מחובתה של ות"ת, יש מקום לאמץ כללי מסגרת בנושא .
", ולהבטיח קיומם של מנגנוני שליטה ובקרה מובנים בכלל המערכת]יננסיות .
צוות הבדיקה הוסיף: "בשנים 2009-2008 התרחש משבר פיננסי קשה בשווקים בעולם, אשר].
גם פגע באוניברסיטאות בישראל.
עניין זה חידד את הצורך כי מל"ג וות"ת יפעלו ללא דיחוי .
לבחינת המלצות מבקר המדינה בדבר הצורך בקביעת כללית מנחים לניהול השקעות של .
13 דוח שנתי56 ב לשנת 2005 " בפרקהשקעות פיננסיות באוניברסיטאות תל אביב, בר איל ן ובן- גוריון בנגב".
14 דוח שנתי61 ב לשנת 2010 ולחשבונות שנת הכספים2009 " , בפרקהשקעות פיננסיות - אוניברסיטת תל אביב ".
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 סעיף 15 לחוק המל"ג קובע: " מוסד מוכר הוא בן חורין לכלכל ענייניו האקדמיים והמנהליים, .
במסגרת תקציבו, כטוב בעיניו ".
בהתייחס לחופש האקדמי כאמור, ציינו חברי צוות הבדיקה .
בדוח: "הואיל ואופן ניהול ההשקעות משפיע על תקציבי המוסדות ועלול לגרום למשבר תקציבי .
ופיננסי, ונוכח החשיבות ומחויבות ות"ת בהבטחת איתנותם הפיננסיות של המוסדות, יש לסייג .
עצמאות המוסדות בין היתר להחלטות ולהנחיות מל"ג וות"ת [ ההדגשה במקור, ] .
שמטרתן בעיקר הבטחת איכותם האקדמית וניהולם התקין של המוסדות".
במאי 2011 נערכה ישיבה של הוות"ת ובמהלכה דנו המשתתפים בהמלצותיו של צוות הבדיקה .
לנושא ההשקעות הפיננסיות.
בהסתמכה על ההמלצות של צוות זה קיבלה הוות"ת פה אחד את .
ההחלטה "תשע"א/59 - השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה המתוקצבים" (להלן- .
החלטת הוות"ת בנושא השקעות).
בהחלטה אימצה הוות"ת כללי מסגרת לניהול השקעות .
(להלן - נוהל הוות"ת) שנועדו "להבטיח מערך איזונים ובלמים בניהול ההשקעות לרבות הסדרת .
הסמכות והאחריות לקביעת מדיניות ההשקעות, ניהול הסיכונים, ביצוע מדיניות ההשקעות , .
פיקוח ובקרה אחר הבי צוע וכד' ].
[ במטרה להביא לכך שניהול ההשקעות הפיננסיות במוסדות .
ייעשה בדרך מקצועית ועל פי כללי מנהל תקין".
בהחלטת הוות"ת בנושא ההשקעות נקבע כי האחריות לכספי המוסדות האקדמיים חלה על .
ההנהלה של המוסדות הללו ולכן בחרה הוות"ת שלא להתערב במדיניות ההשקעה עצמה .
ובאפיקי ההשקעה השונים.
עם זאת נקבעו כללי מסגרת כאמור כדי להבטיח "הלימה בין היקפי .
ואופי השקעות להיקף ואופי ההתחייבות, וכן קיום מנגנונים ראויים לניהול סיכונים, באופן .
שיבטיחו מקסום ערכן של ההשקעות בהינתן רמת סיכון סבירה, וניהולן בגישה זהירה .
אשר ליישום הנוהל, החלטת הוות"ת בנושא ההשקעות קובעת כי הכללים יחולו בתהליך הדרגתי .
ובאופן שהמוסדות יעמדו בהם במלואם עד ספטמבר 2012 .
כמו כן נקבע כי הכללים יחולו על .
סך ההשקעות הפיננסיות שברשות המוסדות להשכלה גבוהה, בין אם ההשקעות מנוהלות ע"י .
המוסד במישרין ובין בעקיפין, בין אם הן נוהלו בארץ ובין אם בחו"ל15 .
סעיף1)(ד להחלטת הוות"ת בנושא השקעות קובע כי נוהל הוות"ת יחייב את המוסדות כחלק .
מתנאי הוות"ת לתקצובם; סעיף זה מדגיש את החשיבות שייחסו חברי הוות"ת לנוהל שהתקבל .
ולצורך ביישומו במוסדות להשכלה גבוהה.
ביוני 2011 העביר מנכ"ל המל"ג-ות"ת לנשיאים ולמנכ"לים של המוסדות להשכלה גבוהה את .
להקפיד לאמץ את כללי המסגרת האלו ולפעול ].
[ נוהל הוות"ת המאושר, וכתב: "על המוסדות .
כעבור שנה, באוגוסט 2012 , העביר מנכ"ל מל"ג-ות"ת מכתב נוסף למנכ"לים של .
המוסדות להשכלה גבוהה וביקש לדעת אם אומץ נוהל הוות"ת.
המכתב הועבר לכ-30 ,מוסדות .
ומתוכם רק שלוש אוניברסיטאות16 ושלוש מכללות17 .
השיבו ותיארו כיצד יישמו את הנוהל .
15 עם זאת, לפי סעיף2()(א3 ,) לכלליםהם לא יחולו על תרומות המגויסות לטובת המוסד והנמצאות ברשות אגודות .
16 אוניברסיטת חיפה, הטכניון מכון טכנולוגי לישראל ואוניברסיטת בן- גוריון.
המכון הטכנולוגי חולון, המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה והמכללה האקדמית להנדסה ירושלים .
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה בשנים 2010 - 2011 נעשתה בוות"ת עבודת מטה מקיפה בנושא השקעות פיננסיות .
בשיתוף המוסדות להשכלה גבוהה, ובסופה אישרה הוות"ת נוהל הכולל כללי מסגרת .
בשל החשיבות שייחסו חברי הוות"ת לנושא ההשקעות, נקבע כי הנוהל .
יחייב את המוסדות כחלק מתנאי הוות"ת לתקצובם.
מהביקורת עולה כי בהמשך להחלטות הוות"ת בשנים 2011 - 2012 , שלפיהן עלהמוסדות .
להשכלה גבוהה להקפיד לאמץ את הנוהל ולפעול על פי ו וכי הוא יחייב את המוסדות .
כחלק מתנאי הוות"ת לתקצובם , בפועל שש מוסדות להשכלה גבוהה מתוך כ-30 (כ-20% .
)בלבדהשיבו על מכתבו של מנכ"ל מל"ג-ות"ת באותה עת כי הם מאמצים את הנוהל .
ותיארו כיצד יישמו את הנוהל במוסד שלהם.
מומלץ כי המל"ג-ות"ת יעקבו אחר המוסדות להשכלה גבוהה ויוודאו כי קיבלו מהם מענה .
לאחר יישום נהלים היוצאים למוסדות.
המשך הפעילות לעדכון נוהל הוות"ת .
בהחלטת הוות"ת בנושא ההשקעות כאמור נקבע כי צוות הבדיקה של הוות"ת ימשיך ללוו ת את .
יישום הכללים של נוהל הו ות"ת כדי להפיק לקחים לצורך עדכונם.
כמו כן הוחלט כי בתום .
שנתיים - קרי בשנת 2013 - תערוך הוות"ת דיון מחודש בכללי המסגרת ותעדכנם בהתאם לצורך, .
בספטמבר 2018 פנה לוות"תועד ראשי האוניברסיטאו ת (להלן - ור"ה) בבקשה לעדכן את נוהל .
הוות"ת ולשנות את הסעיף המגביל את מספר תקופות הכהונה של נציגי הציבור בוועדות .
ההשקעות משתיים לשלוש (כל תקופת כהונה נמשכת ארבע שנים).
באוקטובר 2018 אישרה .
הוות"ת את עדכון הנוהל בהתאם לבקשה (החלטה תשע"ט/17 בישיבתה מיום 31.
ובנובמבר2018 עדכנה את מנכ"לי המוסדות להשכלה גבוהה בדבר השינוי.
מהביקורת עולה כי משנת 2011 ועד למועד סיום הביקורת לאנערך ב וות"ת דיון לבחינת .
הנוהל בנושא ההשקעות ועדכונו, ובכלל זה לא התקיים דיון בשנת 2013 אותו הוות"ת .
נדרשה לבצע על פי החלט ה שהיא עצמה קיבלה שנתיים קודם לכן.
עדכון נקודתי של סעיף בנוהל, אך זאת בהתאם לדרישה שעלתה מ האוניברסיטאות, ולא .
כתוצאה מדיון שהוות"ת יזמה לצורך הפקת לקחים ועדכון הנוהל במידת הצורך.
נוהל הוות"ת הופץ בקרב המוסדות להשכלה לפני כעשור, והוא עוסק בנושאים פיננסיים .
מומלץ כי הוות"ת תיזום דיון מחודש לבחינת עדכניותם של כללי מסגרת אלה ותבחן את .
הצורך במועדים עתידיים לבחינות נוספות של הכללים האמורים.
בתשובה שמסרה הוות"ת למשרד מבקר המדינה בינואר 2021 (להלן- תשובת הוות"ת) היא .
ציינה כי בדעתה לבחון את הנוהל ולקיים דיון לגביו בשנה הקרובה.
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 דיווח שנתי על ניהול השקעות המוגש לוות"ת .
דיווחים בשנים 2011 - 2018 .
סעיף1 )(ולנוהל הוות"ת קובע כי המוסדות ידווחו ל ו ות"ת בכל שנה על יישום הכללים בשנה .
החולפת, זאת באופן שייקבע על ידי הוות"ת, וכי הוות"ת תבדוק מעת לעת את מידת עמידת .
המוסדות ביישום הכללים.
סעיף ד' לנוהל הוות"ת מתווה את כללי הדיווח ל וות"ת: המוסדות .
יגישו לו ות"ת דוח שנתי על מדיניות ההשקעות הכוללת ומדיניות הסיכונים של המוסד בשנה .
הדיווח ייעשה על בסיס שנה אקדמית ובמתכונת שתבקש הוות"ת.
כדי להבטיח שהמוסדות להשכלה גבוהה יישמו את הכללים, הנוהל מחייב אותם להגיש לצד .
הדוח השנתי האמור מסמך של כללי המסגרת לניהול ההשקעות הנדרשים על פי נוהל הו ות"ת .
(הרכב ועדת ההשקעות, כללי עבודתה, מנגנוני הבקרה הקיימים במוסד, מניעת ניגוד עניינים .
עוד קובע הנוהל כי יו"ר ועדת ההשקעות וסמנכ"ל הכספים של המוסד האקדמי יחתמו .
על הצהרה בדבר נאותות המידע המדּו וח ו בדבר עמידת המוסד בהנחיות הוות"ת לניהול .
הדיווחים בנושא ההשקעות מועברים ליחידת החשבות והבקרה בוות"ת.
עבודת צוות הבדיקה שהוביל לניסוח נוהל הוות"ת בנושא ההשקעות כאמור; היא אחראית .
לחשבות בתקציב הוות"ת מול המוסדות המתוקצבים והיא גם מבצעת בהם ביקורת שוטפת.
מהנתונים שמסרה הוות"ת למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנים 2011 - 2018 מוסדות להשכלה .
גבוהה בודדים מתוך כ-30 מוסדות הגישו דיווחיםעל פעילותם בתחום השקעות .
הוות"ת אוספת נתונים פיננסיים על המוסדות להשכלה גבוהה באמצעות אגף התקצוב שלה.
אגף זה אחראי על תכנון והצעת מסגרת התקציב למערכת ההשכלה הגבוהה (בהתאם למדיניות .
במסגרת בחינת האיתנות הפיננסית של המוסדות בודק אגף התקצוב את .
הצעות התקציב של אותו מוסד.
המוסדות להשכלה גבוהה מעבירים לאגף מידע ובכללו גם .
סכום הפירות שהניבו הקרנות הצמיתות שבו נעשה שימוש בתקציב של אותו מוסד בשנה .
המידע המועבר לאגף התקצוב אינו תחליף לדיווח הנדרש למדור ה חשבות והבקרה, .
שכן הוא כולל רק מידע על הפירות של תשואות שנעשה בה ם שימוש ואינו כולל מידע על שאר .
פרטיו של תיק ההשקעות של אותו מוסד אקדמי (אפיקי ההשקעה, התשואות, הפירות שלא .
נעשה בהם שימוש( וכן מידע על יישום נוהל הוות"ת (ביצוע ניהול סיכונים, פעילות ועדת .
מהביקורת עולה כי על פי נתוני הוות"ת, מוסדות להשכלה גבוהה בודדים מתוך כ-30 .
מוסדות הגישו לוות"ת בשנים2011 – 2018 דיווחים על פעילותם בתחום השקעות, וכי גם .
מוסדות אלה לא הגישו את הדיווחים באופן שוטף בכל שנה.
שלא בהתאם לסעיף 1 (ו) לנוהל, לא קבעה הוות"ת מתכונת סדורה לקבלת הדיווחים, לא .
עקבה אחר הדיווחים שהוגשו לה, לא עיינה ולא וניתחה את המידע בדיווחים אלה ולא .
העבירה על כך משוב לאוניברסיטאות הבודדות אשר הגישו את דיווחיהן.
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה הוות"ת לא פנתה לרוב המוסדות להשכלה גבוהה שלדבריה לא הגישו את הדיווח ולא .
על כן בשנים 2011 - 2018 לא היה בידי הוות"ת מידע מקיף על .
האופן שבו המוסדות מנהלים את השקעותיהם הפיננסיות ומידע על עמידתם (או אי- .
עמידתם) בכללים שנקבעו בנוהל הוות"ת משנת 2011 , כללים אשר על פי נוהל הוות"ת .
על המוסדות להשכלה גבוהה לעמוד בהם כחלק מתנאי הוות"ת לתקצובם.
דיווחים משנת 2019 והטמעת נושא ההשקעות בשאלון .
במרץ 2019 העבירה הוות"ת לסמנכ"לי הכספים במוסדות להשכלה גבוהה מכתב ובו שאלון .
נלווה לדוחות הכספיים לשנת הלימודים תשע"ח (ספטמבר 2017 - אוגוסט2018 ).
נתבקשו המוסדות להעביר לוות"ת פרטים נוספים בתחומים אחדים.
הפיננסיות התבקשו המוסדות למסור לוות"ת מידע על מועדי הישיבות של ועדת ההשקעות, .
להעביר הצהרה של המוסד על עמידתו בנוהל הוות"ת בנושא השקעות, לתאר את מדיניות .
ההשקעות במוסד, להשיב אם ההשקעות מנוהלות באופן עצמאי או בידי גורם חיצוני ולהציג את .
התפלגות ההשקעות בתיקי ההשקעות של המוסד האקדמי ואת תשואותיהם.
הוות"ת קיבלה מענה מלמעלה מ-35 מוסדות להשכלה גבוהה.
בתשובותיהן של כמה מכללות .
לא היה ברור אם המכללה מקפידה על נוהל הוות"ת (ואם לא - באילו סעיפים), ומדור החשבות .
והבקרה בוות"ת בירר את הנושא עם מכללות אלה בהתכתבות המשך והבהיר להן כי עליהן .
להקפיד ולפעול על פי הנוהל.
ביוני 2020 העביר מדור החשבות והבקרה אתהשאלון למוסדות להשכלה גבוהה פעם נוספת .
עבור שנת הלימודים התשע"ט (ספטמבר 2018 - אוגוסט2019 ).
כל האוניברסיטאות והמכללות .
שנבדקו בביקורת הגישו את הדיווח לוות"ת בגין שנת הלימודים התשע"ט.
מהביקורת עולה כי משנת 2019 החלה הוות"ת להעביר למוסדות להשכלה גבוהה שאלון .
תוך התייחסות למספר נושאים כספיים ובהם כאלה הנוגעים בהשקעות הפיננסיות של .
הסעיפים בתחום ההשקעות בשאלון זה משמשים בפועל תחליף לדיווח השנתי .
הנדרש מהמוסדות להשכלה גבוהה בנושא השקעות פיננסיות על פי נוהל הוות"ת.
מומלץ כי הוות"ת תפעל לנתח דיווחים אלה כדי שתוכל להצביע על חולשות אפשריות .
בתחום ועל אופן תיקונן.
כמו כן משרד מבקר המדינה ממליץ לוות"ת להעביר את השאלון .
למוסדות באופן מקוון על מנת לאפשר איסוף, תיעוד וניתוח יעיל ואיכותי של הדיווחים.
בתשובת הוות"ת היא ציינה כי במסגרת מילוי תפקידה היא מחפשת את האיזון הנכון בין מידת .
הפיקוח על המוסדות לבין האוטונומיה שניתנה להם על פי חוק ונדרשת להם כדי לפעול באופן .
בהתאם לכך הסתפקה הוות״ת בקבלת הדיווח ובבחינה כי הוא מלא , ובכלל זה שיש בו .
הצהרה בדבר עמידה בכללים.
נוסף על כך, נבחן מדי שנה בשנה השיעור מתוך התקציב אשר .
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 ממומן מתוך ההשקעות הפיננסיות; סוגיית ניתוח הדיווחים ומידת המעורבות של המל"ג -ות"ת .
בעבודת המוסדות תידון במסגרת בחינת נוהל ההשקעות והדיון שיתקיים לגביו בשנה הקרובה.
ביצוע ביקורת על ידי הוות"ת בתחום ההשקעות .
נוהל הוות"ת קובע כי הוות"ת תדרוש מעת לעת ובאופן מדגמי דוחות מפורטים בנושא השקעות .
שיכללו סכומי השקעה, אפיקי השקעה, מידע על תשואות, חשיפה לסיכונים ועוד.
של משרד מבקר המדינה בדבר ביצוע בדיקות יזומות השיבה הוות"ת כי יחידת החשבות והבקרה .
שלה מחליטה אחת לכמה שנים לבצע ביקורת של רו"ח חיצוני במוסדות להשכלה גבוהה .
לכל מוסד שנבדק נבנית תוכנית ביקורת ובה דגשים הרלוונטיים לו.
חשש כלשהו בנושא ניהול ההשקעות במוסד, הביקורת מתבקשת לכלול בבדיקה גם נושא זה.
החל מאימוץ נוהל הוות"ת בנושא ההשקעות בשנת 2011 ועד מועד סיום הביקורת בשנת2020 .
ערכה הוות"ת שתי ביקורות אשר בחנו מספר סוגיות פיננסיות, ובין היתר גם ההשקעות - בשנת .
2017 במרכז האקדמי לב ובשנת2019 באוניברסיטת בר-אילן.
מהביקורת עולה כי בשנים 2011 - 2017 לא ביצעה הוות"ת ביקורת בתחום ההשקעות .
הפיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה.
בשנים 2017 - 2020 היא יזמה ביקורות פיננסית .
בשני מוסדות אשר כללו, בין היתר, התייחסות לנושא ההשקעות.
כפי שצוין לעיל, בשנים .
2011 - 2018 הוגשו לוות"תדיווחים בודדים בנושא ההשקעות ולא היה בידי הוות"ת מידע .
מקיף על "המצב בשטח" בכל הנוגע לניהול תיקי ההשקעות במוסדות להשכלה גבוהה.
משנת 2019 כאמור החלה הוות"ת לקבל מהמוסדות להשכלה גבוהה דיווחים מקיפים .
יותר בנושא ההשקעות הפיננסיות עבור שנת הלימודים התשע"ח ואילך.
על יחידת החשבות והבקרה בוות"ת להיעזר במידע זה כבסיס מושכל לביצוע ביקורות .
חיצוניות אפקטיביות בעתיד בנושא ההשקעות הפיננסיות במוסדות.
מומלץ כי יחידת החשבות והבקרה בוות"ת תקפיד להמשיך לקבל דיווחים שנתיים .
מהמוסדות להשכלה גבוהה בנושא ההשקעות הפיננסיות ותגבש תוכנית ביקורת חיצונית .
רב-שנתית על נושאים א לה במוסדות.
בתשובת הוות"ת היא ציינה כי במסגרת בחינת נוהל ההשקעות והדיון שיתקיים לגביו ייבחן .
הצורך בביקורת בנושא זה וההיקף הנדרש שלה.
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה בתפקידה כמאסדר, המל"ג-ות"ת מתווה את מדיניות ה של מערכת ההשכלה הגבוהה .
לפני כעשר שנים נעשתה בוות"ת עבודת מטה מעמיקה לשם קביעת נוהל .
בנושא ניהול ה השקעות הפיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה .
זאת מתוך ההבנה ש תיקי .
ההשקעות הם כלי פיננסי חשוב לפעילות השוטפת של המוסדות האקדמיים, ולפיכך יש .
להבטיח את קיומם של מנגנוני בקרה ראויים.
בשנים 2011 - 2018 הוות"ת לא ביצעה .
עבודה מספקת כדי להבטיח שנוהל הוות"ת שקבעה היא עצמה מיושם בשטח, זאת על .
אף קביעתה שעמידה בנוהל היא תנאי לתקצוב המוסדות.
משנת 2019 החלה הוות"ת .
לאסוף נתונים ולוודא כי המוסדות להשכלה גבוהה מיישמים את הנוהל.
תמשיך לאסוף את הנתונים בכל שנה כמתחייב מ הנוהל שקבעה ותיעזר במידע זה כדי .
לפעול כאשר עולה חשש לפעילות בעייתית בתחום ההשקעות.
עוד מומלץ כי עם איסוף .
הדיווחים ובניית תמונת המצב על ההשקעות של המוסדות להשכלה גבוהה, תבחן הו ות"ת .
מדי פעם בפעם את עדכניות הנוהל ואת התאמתו לפעילות השוטפת של המוסדות .
האקדמיים ותבנה תוכנית ביקורת חיצונית רב-שנתית בנושא זה במוסדות .
התנהלות האוניברסיטאות בתחום .
ההשקעות: סוגיות רוחביות .
סדרי עבודתה של ועדת ההשקעות: סוגיות .
משרד מבקר המדינה בחן מספר סוגיות מ נהליות הנוגעות לפעילותה של ועדת ההשקעות .
באוניברסיטאות שנבדקו.
הקפדה על נושאים מ נהליים אלה מניחה את היסודות לפעילות .
תאגידית תקינה ומקצועית של ועדת ההשקעות ושל הצוות המקצועי של האוניברסיטה המלווה .
נושאים מ נהליים אלה נבחנו על פי עמידת האוניברסיטאות בנוהל הוות"ת .
ועל פי מדדים שהם הסטנדרט המקובל ( best practice) לפעילות השוטפת של ועדת השקעות .
הן במלכ"רים והן בשוק ההון18 .
נוהל המסדיר את פעילותה של ועדת ההשקעות .
נוהל הוות"ת כולל כללים מנחים המסדירים את פעילותה של ועדת ההשקעות.
היתר בסמכויותיה של ועדת ההשקעות, בתחומי אחריותה, בחובות החלות על חבריה ובדרכי .
נוהל הוות"ת קובע כי על המוסדות להשכלה גבוהה לעגן כללים מנחים אלה בהנחיות .
18 למשל, בסיכום שפרסם אגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר בשנת2016 מוצגות פרקטיקות נאותות .
ופרקטיקות לקויות שהתגלו בביקורות שערך אגף זה לאורך השנים בוועדות השקעות שונות (מסמך שה 2016-20537 .
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מסודרות, שיגובשו על ידי הוועד המנהל בכל מוסד.
צוות הביקורת בחן אם האוניברסיטאות .
ניסחו נוהל המסדיר כאמור את פעילות ועדת ההשקעות ואת כללי עבודתה.
לוח 3: נוהל ה השקעות באוניברסיטאות שנבדקו ומועד פרסומו .
מוסד אקדמי האם יש נוהל או תקנות .
המסדירים את פעילותה של .
ועדת ההשקעות מועד פרסום הנוהל .
אוניברסיטת בר-אילן 2020 .
האוניברסיטה העברית ✓ 2014 .
אוניברסיטת תל אביב ✓ 2009 .
אוניברסיטת בן-גוריון ✓ 2012 .
נכון למועד סיום הביקורת, לכל האוניברסיטאות שנבדקו יש נוהל המסדיר את פעילותה .
עם זאת, באוניברסיטת בר-אילן אושר הנוהל בתחילת 2020 ולא .
כפי שנדרש בנוהל הוות"ת בשנת 2011 .
יצוין כי ליקוי זה באוניברסיטת בר-אילן הועלה .
בדוח ביקורת פנימי עוד בשנת 2017 ובדוח ביקורת של הוות"ת בשנת2019 .
בתשובה שמסרה אוניברסיטת בר-אילן למשרד מבקר המדינה בינואר 2021 (להלן - תשובת .
אוניברסיטת בר-אילן) היא ציינה כי טיוטת הנוהל נוסחה בתחילת שנת 2018 , וכי גם עד לאימוץ .
הנוהל בשנת 2020 נהגה האוניברסיטה בהתאם להנחיותהוות"ת.
הוועד המנהל של המוסד האקדמי קובע כללים להבטחת כשירותם של חברי ועדת ההשקעות, .
להרכב הוועדה ולסדרי עבודתה.
בוועדות ההשקעות באוניברסיטאות חברים ארבעה חברים .
לפחות, מהם רוב לאנשי ציבור מתחום ההשקעות והפיננסים.
יתר חברי הוועדה הם בעלי .
תפקידים רלוונטיים באוניברסיטה.
חלק מהאוניברסיטאות בוחרות להרחיב את מספר החברים .
בוועדות ההשקעות שלהן, למשל אוניברסיטת תל אביב, שבה חברים בוועדה שבעה נציגי ציבור .
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה ייצוג הולם לנשים בוועדת ההשקעות .
חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט-1959 קובע כי בקרב העובדים בשירות המדינה, בכל .
הדרגות והמקצועות, בכל משרד ובכל יחידת סמך, יינתן ביטוי הולם לייצוגם של בני שני המינים.
פסקי דין של בג"ץ לאורך השנים הרחיבו את הפרשנות לנושא הייצוג ההולם; למשל, פסיקה .
משנת 199419 "מפרשת "ביטוי הולםלנשים בדירקטוריונים של חברות ממשלתיות כמחייב מתן .
ייצוג שווה לגברים ולנשים בגופים אלה.
פסיקה משנת 199820 קובעת כי יש להשקיע מאמצים .
ולערוך חיפוש אקטיבי לאיתור מועמדות מתאימות כדי למלא את החובה בחוק בנושא ייצוג הולם .
לנשים בשירות הציבורי.
פסיקה משנת 201021 בנושא אי-ייצוג נשים בוועדת טירקל לבחינת .
אירועי המשט של הספינה הטורקית בעזה קבעה כי יש מקום לייצוג של נשים בוועדות הציבוריות .
מחקרים מצביעים על היתרונות הכלכליים שבשילוב נשים בדירקטוריונים של חברות, למשל: .
מחקר של החברה הפיננסית MSCI משנת2017 מצא שחברות אמריקניות שבשנים2011 - 2016 .
נכללובדירקטוריון שלהן שלוש נשים לפחות, דיווחו שהכנסות יהן למניה היו גבוהות ב-45% .
מאלה שלחברות שבדי רקטוריונים שלהן לא נכללו נשים באותה התקופה; מחקר של חברת .
קרדיט סוויס שנערך בשנים 2006 - 2012 בקרבאלפיים חברות בין-לאומיות מצא שנוכחות נשים .
בדירקטוריון הובילה לשיפור בביצועים המסחריים ב כמה ערכי מפתח, ובהם ביצועי המניות של .
נוכחותן של נשים בדירקטוריון של חברות ששווי השוק שלהן עולה על 10 מיליארד .
דולר הובילה לשיפור של 26% בביצועי המניות לעומת חברות שהדירקטוריון שלהן כלל גברים .
מהביקורת עולהכי משנת 2018 ועד מועד סיום הביקורת לא היה לנשים ייצוג בקרב נציגי .
הציבור בוועדות ההשקעות ב אוניברסיטת בר-אילן ובמכון ויצמן.
לדעת משרד מבקר המדינה יש לשאוף למתן ייצוג הולם של נשים בקרב הנציגים החברים .
מומלץ כי אוניברסיטת בר-אילן ומכון ויצמן יבחנו את סוגיית ייצוג .
בתשובת אוניברסיטת בר-אילן צוין כי יש ייצוג הולם לנשים בחבר הנאמנים, במועצת הנאמנים , .
בוועדת הקבע ובוועדות המשנה שלהם, וכי בתקנון ועדת הקבע שאושר בתחילת שנת 2020 .
נקבעה הוראה מפורשת בעניין ייצוג הולםבוועדת הקבע.
האוניברסיטה הוסיפה כי הערת .
הביקורת בנושא תובא לפני ועדת המינויים של חבר הנאמנים ו לפני ועדת המינויים של ועדות .
19 בג"ץ 453/454/94 שדולת הנשים נ ' מ "י , פ''ד מח(5 )501 .
20 בג"ץ2671/98 שדולת הנשים נ ' שר העבודה והרווחה, פד"י נב(3 )630 (1998).
21 בג"ץ5660/10 עמותת איתך – משפטניות למען צדק נ' ראש ממשלת ישראל (22.
22 המחקרים הוצגו בסקירה משווה של הלשכה המשפטית של הכנסת בנושא "חקיקה לגבי ייצוג הולם לנשים .
בדירקטוריונים של חברות ציבוריות" בשנת 2019 , והם מצוטטים מתוךדברי ההסבר לחוק בקליפורניה משנת 2018 .
בנושאחובת ייצוג הולם לנשים בדירקטוריונים.
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בתשובה שמסר מכון ויצמן למשרד מבקר המדינה בינואר 2021 (להלן- תשובת מכון ויצמן) צוין .
כי ההמלצה מקובלת ותיושם כאשר יתפנה מקום בוועדת ההשקעות, בכפוף לאיתור מועמדת .
חברות של חברי הוועדה לתקופה של מעל 12 שנים .
נוהל הוות"ת קובע כי משך תקופת הכהונה של חברי ועדת ההשקעות שאינם בעלי תפקידים .
במוסד האקדמי לא יעלה על ארבע שנים ועד מקסימום שלוש תקופות כהונה, דהיינו לא יותר .
מהביקורת עולה כי יו"ר ועדת ההשקעות באוניברסיטת בן-גוריון חבר בוועד ת ההשקעות משנת .
2000 ובסך הכו ל 20 שנה.
עודעולה כי התקנון של מכון ויצמן מאפשר לחבר ועדת ההשקעות .
לכהן בה תשע שנים כחבר ולאחר מכן לכהן כיו"ר הוועדה תשע שנים נוספות, ובסך הכול 18 .
משרד מבקר המדינה מציין כי נוהל הוות"ת מעודד החלפה של חברי ועדת ההשקעות .
בכל תקופה קצובה כדי להבטיח ריענון של שורותיה, כדי למנוע ריכוזיות וכן כדי לשמש .
בתשובת אוניברסיטת בן -גוריון היא ציינה כי כללי המסגרת של הוות״ת פורסמו בשנת 2011 ; .
האוניברסיטה החלה במניית תקופות הכהונה ממועד פרסום כללים אלה ואילך.
התקבלה החלטה בוועד המנהל על תקופת כהונה שלישית ואחרונה של כמה חברים בוועדה, .
ובהם יו׳׳ר הוועדה, והם יסיימו את תקופת הכהונה השלישית כקבוע בתקנות באופן מדורג עד .
בתשובת מכון ויצמן ציין המכון כי תקופת כהונה של יו"ר ועדה מוגבלת לתשע שנים, אולם .
במניין תקופה זו לא תיכלל תקופת חברותו כחבר ועדה.
הסיבה להחרגה זו היא הרצון לאפשר .
ליו״ר להביא את יכולותיו ומומחיותו לידי ביטוי לאורך זמן.
יו״ר ועדת ההשקעות, אשר נבחר .
כחבר בשנת 2009 וכיו״ר בשנת 2016, מכהן 11 שנים ברציפות בשני התפקידים גם יחד, ואין .
בכך חריגה גם מהנחיות הוות"ת.
המכון הוסיף כי תיקון התקנון בהקשר זה ימנע מינוי חבר ועדה .
שכבר צבר ניסיון ויש לו היכרות מעמיקה עם השקעות המכון לתפקיד יו״ר הוועדה.
על אוניברסיטת בן-גוריון ומכון ויצמן לנהוג בהתאם לנוהל הוות"ת בעניין משך כהונתם .
של חברי ועדת ההשקעות.
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה תכיפות התכנסותה של ועדת ההשקעות ונוכחות .
סמנכ"ל הכספים בישיבותיה .
נוהל הוות"ת קובע כי ועדת ההשקעות תתכנס פעם בחודשיים לפחות.
ישיבות בתכיפות שכזו .
מאפשרות לחברי הוועדה לנהל את תיק ההשקעות באופן אפקטיבי, בהתאם לשינויים .
המתרחשים כל העת בשוקי ההון.
הנוהל קובע כי סמנכ"ל הכספים של המוסד האקדמי ישתתף .
בוועדה דרך קבע, זאת מתוך רציונל שבעל התפקיד האמון על כספי המוסד האקדמי אמור .
להיות מעודכן במצב תיק ההשקעות, בתשואות הצפויות, בסוגיות פיננסיות ייחודיות העולות .