HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
76 כאמור בה"ש7 לעיל, מרכז עמותת משאבים בקריית שמונה, הוקם בשנת 1981 במטרה לתת מענה לתושבי קו .
המרכז עוסק בהכנת תוכניות לטיפוח חוסן וכן בתוכניות להתמודדות עם שעת חירום.
המודל נהגה על ידי מייסד ונשיא מרכז משאבים בקריית שמונה .
78 במכרז זכתה עמותת משאבים.
למרכז החוסן הוקצה מבנה ייעודי והוא עבר שיפוץ.
העמותה החלה לנהל את פעילות .
מרכז החוסן בדצמבר 2020 , והוא החל את פעילותו השוטפת באפריל2021 .
משרד מבקר המדינה מציין את המהלכים שנקט פורום קו העימות להקמת שני מרכזי .
חוסן במודל כוכב באזור הצפון ואת הסיוע התקציבי שהקצה משרד הביטחון להקמתם.
עם זאת ממליץ משרד מבקר המדינה למשרד הביטחון ולמשרד הבריאות לשקול שהקמת .
מרכזים אלו תשולב במסגרת התוכנית הלאומית לפריסת מרכזי חוסן בכל הארץ, .
באחריות ועדת ההיגוי העליונה, ולוודא כי הם נותנים מענה מספק לטיפול בנפגעי חרדה .
בשעת חירום לכלל היישובים באשכול.
בתשובת השר לנושאים אזרחיים במשרד הביטחון למשרד מבקר המדינה מאפריל 2021 צוין כי .
בפברואר 2021 נחנכו שני מרכזי החוסן האמורים, ומשרד הביטחון הקצה כ-1.
עוד צוין כי בכוונת המשרד לבחון הקמת מרכזים נוספים בערים נוספות.
משרד הבריאות ציין בתשובתו כי הוא סבור שהקמת מרכזי חוסן נוספים חייבת להתבצע אך ורק .
בתכנון, תכלּול ובקרה של ועדת ההיגוי העליונה, ותוך הקצאת תקציב מתאים.
כי נושא מרכזי החוסן החדשים שהוקמו בצפון יעלה לדיון בוועדת ההיגוי העליונה ויוצע "פתרון .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד הרווחה כי הוא מסכים כי נכון שכל המרכזים .
הקיימים והמוקמים בצפון ישולבו בתכנית הלאומית לפריסה ארצית של מרכזי חוסן, באחריות .
עם זאת המשרד הוסיף כי יש לפעול להשלמת שירותים במרכזי החוסן, .
לשם הטמעת תפיסה המשלבת את שלושת התחומים שבהם עוסקים מרכזי החוסן - טיפול, .
היערכות לחירום וחוסן קהילתי.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2021 מסרה המועצה האזורית מטה אשר כי אם .
תרצה ועדת ההיגוי העליונה לשתף פעולה עם מרכז החוסן שיוקם, הוא יהיה חלק מהתוכנית .
בתשובת אשכול רשויות גליל מערבי מאפריל 2021 צוין כי האשכול רואה לנכון שמרכז החוסן .
יפעל במסגרת התוכנית הלאומית לפריסת מרכזי חוסן ובשותפות עם ועדת ההיגוי העליונה.
עיריית קריית שמונה: קריית שמונה שוכנת בגליל העליון והיא העיר הצפונית ביותר בישראל, .
בקרבת הגבול עם לבנון.
שטחה כ- 14,440 דונםומתגוררים בה כ - 24,400 תושבים79.
לאחר מלחמת לבנון השנייה בשנת2006 :הוקמו מכספי תרומות, ארבעה מרכזי חוסן בצפון .
בנהרייה, בנצרת, בצפת ובקריית שמונה.
מרכזים אלה נסגרו בשנת 2010 מחמת קשיים .
להלן יפורטו המענים הקיימים בקריית שמונה למענה ראשוני ולטיפולי המשך.
79 כמפורט בתמצית הדוחות הכספיים לשנת2018 .
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום מענה ראשוני .
מרפאת קופת חולים כללית לבריאות הנפש בעיר, שבשעת חירום נותנת מענה .
35 עובדים סוציאליים של מחלקת הרווחה ו-8 פסיכולוגים של השפ"ח שהוכשרו .
למתן טיפול ראשוני בנפגעי חרדה.
מרפאת קופת חולים כללית לבריאות הנפש בעיר.
מרכז עמותת משאבים בקריית שמונה.
במהלך הביקורת עיריית קריית שמונה מסרה למשרד מבקר המדינה כי במקרה הצורך היא .
תפַנה נפגעי חרדה הזקוקים לטיפול למרכז משאבים, אשר מעניק לנפגעי חרדה טיפולים .
המוכרים על ידי הביטוח הלאומי במסגרת נוהל חרדה.
עולה כי המענים המוצעים על פי חוזר המנכ"ל לטיפול בנפגעי חרדה בקריית שמונה אינם .
המועצה האזורית מטה אשר: המועצה האזורית מטה אשר שוכנת בצפון המדינה באזור הגליל .
המערבי, וגובלת בלבנון.
שטחה כ - 220,000 דונם ומתגוררים בה כ - 31,000 תושבים ב -32 .
בתחומי המועצה אין מרפאה לבריאות הנפש של קופות החולים.
הקיימים במטה אשר למענה ראשוני ולטיפולי המשך.
80 כמפורט בתמצית הדוחות הכספיים לשנת2018 .
התחנה לטיפול במשפחה של המחלקה לשירותים חברתיים במועצה81.
צוותי חירום יישוביים (צח"י) ביישובי המועצה, שהוכשרו, בין היתר, למתן עזרה .
11 פסיכולוגיםחינוכיים של השפ"ח שהוכשרו למתן עזרה ראשונה נפשית .
בתחומי המועצה אין מרפאות קופות חולים לבריאות הנפש למתן טיפולי המשך לנפגעי חרדה.
כאמור, ראש המועצה פועל בימים אלו, בכובעו כיו"ר פורום קו העימות, לקידום מענים באמצעות .
הקמת מרכזי חוסן בא זור הצפון.
עם זאת, לעמדת המועצה בשל הפריסה הגיאוגרפית של יישובי .
המועצה, בעת חירום עלול להיווצר קושי בהבאת המטופלים נפגעי החרדה למרכז חוסן במודל .
כוכב שמכרז להקמתו פורסם באוקטובר 2020 , ולכן המענה הנכון עבורם יהיה מרכז חוסן של .
הרשות המחולק לחלק הצפוני של המועצה ולחלקה הדרומי.
מרכז החוסן במודל כוכב ייתן .
מענה לטיפולי ההמשך, ולא מענה ראשוני.
מהאמור עולה כי גם לאחר הקמת מרכז החוסן במודל כוכב, עלולים לעלות קשיים במתן .
מענה מספק לנפגעי חרדה בחירום במועצה בשל פריסתה הגיאוגרפית, בעיקר בכל .
הנוגע לקבלת מענה ראשוני.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה המועצה האזורית מטה אשר כי לפי התכנון של מרכז .
החוסן במודל הכוכב, יהיה מבנה מרכזי ולו יהיו ארבע שלוחות ברחבי האשכול, בהתאם .
לשיקולים של פריסה גיאוגרפית ונסיעה בטוחה בשעת חירום.
המועצה האזורית מרום הגליל: המועצה האזורית מרום הגליל שוכנת בצפון המדינה באזור .
הגליל העליון, וגובלת בלבנון.
שטחה כ - 187,000 דונם, ומתגוררים בה כ - 15,500 תושבים82 .
המועצה כוללת24 יישובים, ומתוכם שניים צמודים לגדר הגבול- אביבים ודוב"ב - ותושביהם .
81 התחנה לטיפול במשפחה הוקמה בשנת1988 במטרה לתת לתושבי המועצה טיפולים זוגיים ומשפחתיים.
התחנה הם עובדים סוציאליים קליניים, אשר הוכשרו להגיש עזרה ראשונה נפשית לנפגעי חרדה בשעת חירום.
82 ראו תמצית הדוחות הכספיים לשנת2018 .
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום חווים אירועים ביטחוניים גם בשנים האחרונות83 .
בתחומי המועצה אין מרפאה לבריאות הנפש .
להלן יפורטו המענים הקיימים במטה אשר למענה ראשוני וטיפולי המשך.
6 פסיכולוגים חינוכיים של השפ"ח, עובדי המחלקהלשירותים חברתיים ועובדי .
מוקד המועצה (108 ), הוכשרו למתן מענה ראשוני לנפגעי חרדה.
מתנדבים, תושבי המועצה, שהם אנשי טיפול במקצועם .
בתחומי המועצה אין כאמור מרפאות קופות חולים לבריאות הנפש למתן טיפולי המשך לנפגעי .
נפגעי החרדה תושבי המועצה יופנו למרפאות בריאות הנפש של בתי החולים או לקופות .
החולים ברשויות מקומיות סמוכות.
המועצה ציינה כי היא תומכת בהקמת מרכז חוסן במודל כוכב שייתן מענה לטיפול בנפגעי .
חרדה, אולם לעמדתה המענה הנכון עבורם יהיה מרכז חוסן של הרשות בתחומי המועצה מפני .
שמרכזי החוסן צריכים להיות קרובים לשטח מן הבחינה הגיאוגרפית ומקושרים לאנשי המקצוע .
עוד ציינה המועצה כי לפי התרחישים שבידיה, בשעת חירום יתקשו כוחות הטיפול .
והסיוע להגיע לאזורי הספר לרבות, לשני היישובים סמוכי הגדר שבתחום המועצה, ולפיכך יש .
להיערך בהתאם למתן פתרון מקומי.
המועצה האזורית גולן: ה מועצה האזורית גולן שוכנת בצפון -מזרח המדינה, ברמת הגולן, .
1 מיליון דונם ומתגוררים בה כ- 18,000 תושבים ב-32 יישובים84 .
בשנת2013 ,פנתה המועצה למשרד הרווחה וביקשה את סיועו בהקמת מרכז חוסן בתחומה .
שיעסוק בשיפור התשתיות והמוכנות לחירום ובבניית החוסן של הפרט והקהילה של תושבי .
בשנת 2014 נפתח במועצה מרכז חוסן קהילתי שתקציבו עומד על 180,000 ,ש"ח לשנה .
75% במימון משרד הרווחה והיתרה על ידי המועצה.
יובהר כי מרכז זה אינו נותן מענה טיפולי .
להלן תפורט ההיערכות למענה הראשוני ולטיפולי ההמשך בתחומי המועצה: .
83 בין האירועים הביטחוניים בשנים האחרונות: חפירת מנהרות בידי חזבאללה משנת 2015 לערך ואיתור המנהרות .
במסגרת מבצע מגן צפוני (דצמבר 2018 - ינואר2019 ), ירי נ"ט על אמבולנס צבאי בסמוך לגדר הגבול (ספטמבר .
), התראות נגיעה בגדר הגבול וחשש מאירועי חדירה ליישובים בתדירות של פעם בחודש לערך .
84 ראו תמצית הדוחותהכספיים לש נת 2018 .
צוותי התערבות, שבכל אחד מהם יש עובדים סוציאליים מהמחלקה לשירותים .
חברתיים ופסיכולוג מהשפ"ח.
הצוותים מחולקים למתן מענה בשלושה אזורים .
בשל גודלה של המועצה: צפון, מרכז ודרום.
קו חירום טלפוני המאויש על ידי עובדי המועצה שהוכשרו לכך.
שלוחה בקצרין של היחידה לבריאות הנפש למבוגרים ונוער של המרכז .
במועצה האזורית גולן אין מרפאות לבריאות הנפש של קופות החולים.
המועצה מסרה למשרד מבקר המדינה כי נוכח המחסור הצפוי במענים לנפגעי חרדה, היא .
מכשירה פעילים למתן עזרה ראשונה נפשית ומאתרת מבנים ממוגנים בכל יישובי המועצה, אשר .
יספקו מענה בשעת חירום.
המועצה ציינה כי כ-70% מהיישובים שריינו מקום הולם לטיפול .
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את יוזמתה של המועצה האזורית גולן לפתיחת מרכז .
חוסן קהילתי בתחומה במטרה לסייע במוכנותה ובהיערכותה של המועצה לשעת חירום.
עם זאת, לנוכח המחסור במענים טיפוליים בתחומי המועצה בברי אות הנפש בשגרה .
וממילא גם בחירום, וכן לנוכח העובדה כי מרכז החוסן הקהילתי אינו נותן מענה טיפולי, .
מומלץ כי המועצה תפעל מול משרד הבריאות להשלמת המענים לטיפול מיטבי בנפגעי .
המועצה האזורית גולן מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2021 כי היא תקבל .
בברכה כל מענה מטעם משרד הבריאות וקופות החולים לצורך בטיפול בנפגעי חרדה ותסייע .
ככל יכולתה להנגיש את השירות לטובת תושבי המועצה.
עוד ציינה המועצה האזורית כי נעשה .
מאמץ להכשיר אנשי מקצוע ממרכז החוסן לטיפול מקצועי ומיטבי בנפגעי חרדה, כדי ששירות .
זה יינתן ב אמצעות מרכז חוסן ויקבל הכרה מהמוסד לביטוח לאומי במסגרת נוהל חרדה.
מענה נוסף באזור הצפון .
במסגרת הדיונים שנערכו במשרד הבריאות בעקבות הדוח הקודם לגיבוש המענה לנפגעי חרדה .
בשעת חירום, נבחנה בדצמבר 2017 ההצעה להקמת מרכז טראומה בקריה הרפואית רמב"ם .
בחיפה כמענה לתושבי הצפון (להלן - המרכז).
סמוך לאחר מכן אישר משרד הבריאות את .
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום הקמת המרכז בהתאם למודל שאישר האגף לבריאות הנפש במשרד.
התקציב להפעלת המרכז .
עמד על כ-1 מיליון ש"ח לשנה, מחציתו באמצעות תרומה שקיבל רמב"ם ומחציתו מתקציב .
על פי המודל, המרכז ברמב"ם יכ לול מערך רב -מקצועי החל בתחום המחקר וכלה בתחום .
הטיפולי, הן בכלים מניעתיים - הדרכה והכשרות - והן בכלים טיפוליים.
בנפגעי טראומה נפשית על כל סוגיה, לרבות טיפול בנפגעי טרור, תאונות דרכים, אסונות טבע .
ופגיעות מיניות, לכלל האוכלוסייה - מבוגרים וילדים.
מרכז זה אמור לתת מענה בשעת חירום .
לאזור המשולש הגיאוגרפי שכולל את נהרייה, עפולה (דרך טבריה) ועתלית.
ייתן המרכז מענה מצומצם בתחום המניעתי והטיפולי, ובהמשך הוא אמור להתרחב למענה הן .
בתוך בית החולים והן בזמן אמת ביציאה לאירועים בשטח.
המרכז נועד להשתלב בתפיסת חיזוק .
החוסן הנפשי של המדינה, בהובלת משרד הבריאות, והוא יספק מענה משלים לקופות החולים, .
למרכזי החוסן ולאתרי הדחק של בתי החולים הכלליים באזורו.
משרד הבריאות הקצה בדצמבר 2017 את התקציב להפעלת המרכז לשנת2018 , ומאז לא הקצה .
המשרד תקציב נוסף, למרות החלטת מנכ"ל משרד הבריאות דאז להקים את המרכז בהתאם .
מנהל החטיבה הפסיכיאטרית ברמב"ם שב ופנה למשרד הבריאות בינואר 2020 .
וביקש את המשך קבלת התקציב לשנת 2020 , שכן המרכז ממשיך בפעילותו ומעסיק צוות .
הנמצא בכוננות מלאה ומוכן להפעלה של אנשי טיפול מיומנים בטיפול בטראומה.
הביקורת לא העביר משרד הבריאות תקציב נוסף להפעלת המרכז.
נוכח המחסור במענים הקיימים באזור הצפון לטיפול בנפגעי חרדה, הן כמענה ראשוני .
והן בטיפולי המשך, ולאור ההכרה של משרד הבריאות בצורך להפעלת המרכז האמור, .
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות לבחון את המשך השתתפותו בהפעלת .
משרד הבריאות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא השקיע תקציב התחלתי לצורך .
הקמת המרכז, וכי האחריות להמשך הפעלתו מוטלת על בית החולים רמב"ם.
הליך שיתוף הציבור בצפון .
במסגרת הליך שיתוף הציבור נערך מפגש עם קבוצת מיקוד של תושבים מיישובי הצפון שחוו .
חברי הקבוצה נשאלו על המענים הניתנים באזור הצפון לנפגעי חרדה.
המשתתפים בקבוצה ציינו כי אין מענים מספקים לנפגעי חרדה באזורם.
"אף אחד לא פונה אלינו.
גם כשהייתה אזעקה אחרונה ביום שישי אף אחד לא פנה .
אלינו משום גורם ואף פעם לא פונים אלינו אם אנחנו צריכים עזרה עם הילדים.
לא באים אפילו לקיים שיחה שום גורם חיצוני לא פנה, לא מהמועצה, לא מבתי הספר, .
אנחנו בעצמנו מנסים להרגיע אותם".
"הנושא של המענה הוא אפסי, אין .
אפילו עכשיו ביום שישי האחרון .
שהיה אזעקה לא קיבלנו שום מענה, .
שום גוף לא הוקפץ לשיחה, לדבר, .
"חייב להיות בקופות חולים צוות שמטפל בנפגעי חרדה, שאם מגיע נפגע חרדה הוא .
לא צריך לשבת בתור ולחפש רופא.
חייב להיות אדם שמבין מה זה נפגע חרדה ולתת .
חייבים בקופות לגייס עובדים סוציאליים ופסיכולוגים לתת מענה.
להיות שאין מענה של בריאות הנפש בכל הצפון".
"קופות החולים אינן מספקות מענה .
מתאים - קיימת מצוקת כ"א מקצועי, .
אין תורים בזמן סביר, מיעוט אנשי .
מקצוע המתמחים בנושא".
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום ✰ .
במועד סיום הביקורת, ניכר היעדר היערכות למענים לנפגעי חרדה בשעת חירום לתושבי .
הרשויות המקומיות באזור הצפון, הן בנוגע למענה הראשוני והן בטיפולי ההמשך, ויש .
תושבים החשים כי הן המדינה והן הרשויות המקומיות הותירו אותם ללא מענה.
עלה כי ביוזמת הרשויות המקומיות ובסיוע משרד הביטחון נחנכו בפברואר 2021 שני מרכזי .
חוסן במודל כוכב (גליל מערבי וגליל מזרחי) שאמורים לשפר את הטיפול בנפגעי חרדה, .
אולם עולה החשש כי פתרון זה אינו מספק בשל הפיזור הגיאוגרפי הנרחב של היישובים .
באזור הצפון, ובשל הצפי כי בשעת חירום תיחסם התנועה ולא יהיה ניתן להגיע למרכזי .
לנוכח התרחישים הצפויים הנוגעים למצב הביטחוני באזור הצפון, והעובדה שהחלה .
הקמה של שני מרכזי חוסן בצפון, מומלץ כי משרד הבריאות וועדת ההיגוי העליונה ישלימו .
בחינה של המודל המוצע ויפעלו למציאת פתרון כולל לטיפול בנפגעי חרדה המותאם .
לצורכי אזור הצפון, בשיתוף כל הגורמים הרלוונטיים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד הרווחה כי הוא רואה בחיוב בחינת מודלי הפעלה .
שונים - מודל רשותי, מודל אזורי, רשות גדולה, מועצה אזורית - ויפעל במסגרת ועדת ההיגוי .
העליונה לכך שהמודלים ילוו בהערכה ומחקר שיאפשרו בחירה של המודלים האפקטיביים .
היערכות לטיפול בנפגעי חרדה בערים גדולות במדינה .
במסגרת הביקורת נבדקה גם ההיערכות לטיפול בנפגעי חרדה בערים גדולות במדינה: אשדוד, .
באר שבע, חיפה ותל אביב-יפו (להלן - תל אביב).
מן הביקורת עלה כי אף שבכל אחת מערים .
אלו, יש מרפאה אחת לפחות לבריאות הנפש של קופות החולים, שאמורה להיפתח בשעת .
חירום, וכן בית חולים אחד לפחות שבו אמור להיפתח מרכז דחק לנפגעי חרדה, בפועל המענים .
הקיימים לא מספקים, והעיריות נדרשות להשלים מענים נוספים.
להלן יפורטו הפערים הקיימים .
והמענים אשר מספקות ערים אלו לתושביהן.
מענה באמצעות מת"נים .
אשדוד: באשדוד מתגוררים כ - 250,000 תושבים, ואמורים להיפתח בעיר בשעת חירום שתי .
מרפאות לבריאות הנפש של קופות החולים וכן מרכז דחק בבית חולים אסותא.
למשרד מבקר המדינה, כי למרות זאת, "מתוך הניסיון המצטבר והבנה שעלולים להיות אירועים .
לא לבטל את כשירות שני המרכזים", ולא סגרה את ]העירייה[ עם מאות נפגעי חרדה, החליטה .
חיפה: בחיפה מתגוררים כ - 320,000 תושבים, ואמורים להיפתח בעיר בשעת חירום שלוש .
מרפאות לבריאות הנפש של קופות החולים וכן שני אתרי דחק - בבתי החולים רמב"ם ובני ציון.
העירייה מסרה למשרד מבקר המדינה כי האחריות לטיפול בבריאות הנפש בשגרה ובחירום .
הועברה ממשרד הבריאות לקופות החולים, ואין זה מתפקידה להיות אחראית לטיפול בנפגעי .
"ואולם כיוון שתושבי העיר יצפו למענים מעיריית חיפה, ומכיוון שידוע כי אין מענה סדור .
הנושא ]את[ מלא ושלם לנפגעי חרדה, עושה הרשות מאמצים בכדי שמשרד הבריאות יסדיר .
מול קופות החולים כך שיהיה מענה של מת"נים בשעת חירום".
עוד ציינה העירייה כי מאחר שיש .
בעיר שכונות שבהן אין כלל מענה לטיפול בנפגעי חרדה, היא הקצתה אתרים זמינים אפשריים .
לפתיחת מת"נים, וביקשה שמשרד הבריאות וקופות החולים יקצו מצידם את אנשי הטיפול, .
לרבות פסיכולוגים, פסיכיאטרים ועובדים סוציאליים.
במסגרת זאת קיימה העירייה כמה פגישות בשנים 2020-2019 עם לשכת הבריאות המחוזית ועם .
נציגי המחוז של קופות החולים, וראשת העירייה אף פנתה בינואר 2020 לשר הבריאות במכתב .
שנושאו "פערים קריטיים במוכנות לחירום בתחום הבריאות".
במכתבה ציינה כי "אין היערכות .
כוללת בחיפה ע"י מרבית הקופות להתמודדות עם ריבוי נפגעי חרדה בעיר, דבר אשר עלול .
להעמיס על בתי החולים", וביקשה "לבחון מחדש את ההנחיות להפעלת מת"ן ולהנחות את .
קופות החולים לרכז ולאגם את משאביהם, במרפאות בריאות הנפש בחירום".
הביקורת עדיין נמשכים הדיונים בנושא בין העירייה לבין לשכת הבריאות המחוזית.
עיריית חיפה הדגישה בתשובתה מאפריל 2021 למשרד מבקר המדינה, כי יש חשיבות רבה .
לשיתוף הרשו יות המקומיות בבניית המענה לנפגעי חרדה ולהנגשת המידע והטיפול לכלל .
האוכלוסיות במגוון שפות ורקע תרבותי.
עוד ציינה העירייה כי תהיה מוכנה לסייע באנשי טיפול .
שישלימו את כוח האדם הטיפולי במת"נים, זאת בהתאם ליכולתה ובהתאם למשימות הנוספות .
שהיא נדרשת לבצע למען רווחת האוכלוסייה בזמן חירום.
באר שבע ותל אביב: בבאר שבע מתגוררים כ- 200,000 תושבים ואמורים להיפתח בעיר בשעת .
חירום שתי מרפאות לבריאות הנפש של קופות החולים.
בתל אביב מתגוררים כ- 450,000 תושבים .
ואמורים להיפתח בעיר בשעת חירום ארבע מרפאות לבריאות הנפש של קופות החולים.
העיריות ציינו בפני משרד מבקר המדינה כי הן סבורות שהמענים שמעניקות קופות החולים .
לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום אינם מספקים, ולפיכך יש חשש שהן לא יוכלו לתת מענה .
זמין ונגיש לכל המטופלים שיזדקקו לטיפול.
עוד הועלה החשש שיהיו עומסים באתרי הדחק .
שייפתחו בבתי החולים בערים הללו.
עולה אפוא כי העיריות אשדוד, באר שבע, חיפה ותל אביב, סבורות כי המענה לנפגעי .
חרדה בשעת חירום אשר נקבע בהוראות חוזר המנכ"ל אינו מספק, וכי לדעתן יש צורך .
להמשיך את מתן המענה באמצעות המת"נים.
מענה לאוכלוסייה החרדית .
אשדוד: בעקבות נפילת טיל באחת מהשכונות החרדיות בעיר במאי 2019 .
כמה נפגעי חרדה נזקקו לטיפול.
לאחר האירוע פנה סגן ראש העירייה למנהלת אגף נפגעי .
פעולות איבה במוסד לביטוח לאומי, בדרישה להסדיר מענה המותאם תרבותית לנפגעים .
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום מהקהילה החרדית.
במענה לפנייתו השיב המוסד לביטוח לאומי כי המענה יכול להינתן בקופת .
בתשובה נוספת של המוסד ]ה[ חולים לאומית "שרבים מחבריה נמנים על .
לביטוח לאומי לפנייה נוספת של העירייה צוין כי אין עדיין פתרון ייחודי למגזר החרדי, וכי "נעשו .
טיפוליות[ מאמצים גדולים מול כמה מסגרות אבל לרוב אין להם מטפלים מוסמכים שיכולים ] .
"לעמוד בקריטריונים של משרד הבריאות .
עד מועד סיום הביקורת לא גובש באשדוד מענה מותאם תרבותית לנפגעי חרדה מקרב .
האוכלוסייה החרדית במסגרת נוהל חרדה.
בתשובת מחוז דרום במשרד הבריאות למשרד מבקר המדינה באפריל 2021 צוין, כי בשנת 2012 .
הוקמה באשדוד מרפאה המתמחה בטיפול באוכלוסייה החרדית.
המרפאה כוללת פסיכיאטר .
ושישה מטפלים בעלי הסמכה מתאימה, העומדת בדרישות משרד הבריאות.
המרפאה אינה מאושרת כספק על פי נוהל חרדה, אך יהיה באפשרותה להעניק את הטיפול .
המבוקש אם יסוכם על התקשרות עימה.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות ולמוסד לביטוח לאומי לפעול בשיתוף .
עיריית אשדוד למציאת פתרון מתאים לטיפול בנפגעי חרדה מקרב האוכלוסייה החרדית .
בעיר בהתאם לנוהל חרדה.
פתרון זה יוכל להתאים גם לרשויות מקומיות נוספות בעלות .
משרד הבריאות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי מרפאות לבריאות הנפש באשדוד .
נותנות בשעת חירום מענה לכלל האוכלוסייה בעיר לרבות האוכלוסייה החרדית.
המוסד לביטוח לאומי מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2021 כיהאחריות להכשרת .
מטפלים לאוכלוסייה החרדית ולכל מגזר תרבותי אחר היא של משרד הבריאות, כגורם מקצועי .
וכרגולטור בכל הנוגע לאישור מקצועות הטיפול.
המוסד לביטוח הלאומי הוא הגורם המממן את .
הטיפולים הנפשיים, והוא אינו רשאי לקבל החלטות בדבר הכשרת מטפלים על פי הקריטריונים .
עם זאת לדבריו הוא יפנה למשרד הבריאות בבקשה לגייס מטפלים נוספים .
מהמגזר החרדי, כדי לתת להם הכשרה תרבותית מותאמת על פי הקריטריונים המקצועיים של .
עיריית אשדוד ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2021 כי היא תשוב ותפנה למוסד .
לביטוח לאומי בסוגיית הטיפול בנפגעי חרדה במגזר החרדי.
חיפה: עמותה ב' היא אחד הגורמים השותפים למתן מענה לנפגעי חרדה בשעת חירום בחיפה .
ועל פי סיכום עם עיריית חיפה היא תסייע בהקצאת אנשי טיפול חרדים בשעת חירום.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעילות עיריית חיפה ועמותה ב', אשר ניאותה לסייע .
בהתנדבות במתן מענה לנפגעי החרדה מקרב האוכלוסייה החרדית בעיר חיפה.
עם זאת, פעילותה המבורכת של העמותה, אינה יכולה לבוא במקום אחריותה של המדינה .
במציאת מענים מותאמים לאוכלוסיות הנדרשות לכך.
מאז הדוח הקודם משנת 2015 בנושא "היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה .
והטיפול בהם במה לך מבצע צוק איתן ובעקבותיו" חל שינוי מהותי בתפיסת המענה .
הטיפולי לנפגעי חרדה בשעת חירום, שעיקרו העברת האחריות לטיפול באמצעות קופות .
החולים במקום המת"נים (מרכזי תמיכה נפשית), שהפעלתם הייתה באחריות הרשויות .
מטרת הביקורת הייתה לבדוק, אם המענים הניתנים על פי חוזר מנכ"ל משרד .
הבריאות מנובמבר 2018 מותאמים ומספקים, הן ברשויות מקומיות בדרום, הסובלות .
חדשות לבקרים מאירועי חירום ביטחוניים והן ברשויות מקומיות בצפון, שבהן יש חשש .
גבוה להתפרצות אירועים כאלה.
הביקורת העלתה כי בשנים האחרונות אומנם החלו תהליכים מקיפים לקביעת אסטרטגיה .
לאומית ליצירת חוסן חברתי ולפריסת מרכזי חוסן בכל רחבי הארץ, אך תהליכים אלו .
טרם הושלמו, ולא גובשה אסטרטגיה לאומית בנושא.
עוד הועלה כי הוקמו 11 מרכזי חוסן בכלל מדינת ישראל (ב-11 רשויות מתוך סה"כ257 .
רשויות מקומיות) ובכללם מרכז חוסן לאוכלוסייה הבדואית בדרום, וכי על אף חשיבותם .
במתן מענה מרכזי וחיוני הן ברמת ההיערכות לחירום וחיזוק החוסן החברתי, והן ברמת .
הטיפול בנפגעי חרדה בחירום, ובייחוד באזור הצפון וביישובים מסוימים בדרום, ברוב .
הרשויות אין מענה מספק לטיפול בנפגעי חרדה מקרב תושביהן.
במענים הניתנים לאוכלוסיות ייחודיות, כגון תלמידים וחרדים.
בעקבות זאת, חלק מהרשויות המקומיות פועלות להשלמת מענים מקומיים מטעמן לטובת .
תושביהן, ולגיוס מקורות כספיים להקמת מענים אלו.
מומלץ כי משרד הבריאות וועדת ההיגוי העליונה יבחנו את הפערים והליקויים שעלו בדוח .
זה, ויפעלו בשיתוף מרכזי החוסן והרשויות המקומיות לתיקונם ולבחינת ההמלצות .
עבודת ועדות היא אחד הכלים החשובים לעבודת המטה של משרדי הממשל ה.
היא מאפשרת ניתוח מידע וגיבוש המלצות לקביעת מדיניות בעניינים שבטיפולן.
הוועדות מורכבות מחבר מומחים או מבעלי תפקידים בעלי זיקה לתחומים הנדונים בהן אשר מונו כדי להציע ולבחון חלופות לפתרון בעיות.
הרכבי הוועדות נקבעים במטרה להציג בהן מגוון דעות.
עבודתן מאפשרת שיתוף פעולה, ליבון מחלוקות והשגת פשרות, ולפיכך הן כלי לגישור על פערים ולהצגה של בסיסי מידע והצעות להסדרה למקבלי ההחלטות.
בשירות הציבורי פועלות ועדות מסוגים שונים; חלקן מוקמות על פי חוקים ספציפיים כמו ועדות חקירה, ועדות בדיקה וועדות סטטוטוריות קבועות; וח לקן ועדות אד-הוק המוקמות מכוח סמכותה הכללית של הממשלה ותפקידן לדון בנושא מסוים ולהגיש המלצות להסדרתו.
לא אחת סמכות הטיפול בנושאים שהוועדה דנה בהם מצויה בידי כמה משרדים; במקרים אלה נדרש תיאום בין המשרדים, שאם לא כן יקשה על הוועדה להגיע להמלצות מוסכמות, והיא עלולה לסיים את עבודתה בלי שנמצא פתרון לבעיה שעל הפרק.
1 בתקנון שירות המדינה (להלן- התקשי"ר) מסדיר את פעולת הוועדות אשר הוקמו בידי שר ומנהל כללי.
נקבעו בו למשל אופן המינוי של חבריהן, סדרי הדיווח והתיעוד בעניין עבודתן, תדירות התכנסויותיהן, הדרך לקבלת החלטותיהן ומתן ביטוי לדעת המיעוט בדוח.
18 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
דוח זה עוסק בוועדות בשירות המדינה שהוקמו מכוח סמכותם של הממשלה, של השרים או של המנהלים הכלליים של משרדי הממשלה.
ועדות אלה מוקמות ככלי מייעץ לקביעת מדיניות בעיקר ועדות בשירות המדינה 19 .
לגבי בעיות קשות או בעיות שהפתרונות שלהן לקויים או טעונים שינוי.
הוועדות יכולות להיות פנים-משרדיות או בין -משרדיות 2 .
בחודשים אפריל -אוקטובר 2010 בדק משרד מבקר המדינה את אופן השימוש בוועדות ככלי לטיפול בנושאים הדורשים הסדרה או שינוי במדיניות בשלושה משרדי ממשלה - משרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד השיכון), משרד הבריאות ומשרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה); כן נבדקו סדרי הקמתן של ועדות, אופן פעולתן ופעולת הגורמים הממנים ביחס להמלצותיהן בתשעה נושאים.
בדיקות השלמה נעשו במשרד האוצר.
במשרד השיכון: (א) איחוד פעולות החברות לדיור ציבורי; (ב)טיפול מערכתי במבנים פגומים.
במשרד הבריאות: (א) צמצום העישון ונזקיו; (ב) שימוש בציוד רפואי חד-פעמי ממוחזר; (ג) בדיקת כוח אדם רפואי וסיעודי במערכת הבריאות; (ד) פיתוח מיטות אשפוז ותשתיות שירותי אשפוז; (ה) טיפול בילדים, מתבגרים וצעירים במצב סיעודי מורכב.
במשרד הרווחה: (א) זכויות נפגעי עבֵרה; (ב) משפחות שמאמצות ילדים עם צרכים מיוחדים; (ג) טיפול בילדים, מתבגרים וצעירים במצב סיעודי מורכב.
נוסף על כך, נבדקו במשרדים אלה ובעוד עשרה משרדי ממשלה ותאגידים סטטוטוריים (להלן - המשרדים) הדיונים בהמלצות הוועדות, יישומן ואופן שמירת המידע שהוועדות מייצרות.
הבדיקה נעשתה באמצעות שאלונים שנשלחו למשרד להגנת הסביבה, למשרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות), למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת), למשרד הפנים, למשרד המשפטים, למש רד לביטחון הפנים, למינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י), לנציבות שירות המדינה (להלן - נש"מ), להנהלת בתי המשפט ולמוסד לביטוח לאומי; בסך הכול נבדקו 13 .
התועלת שבעבודת הוועדות .
בביקורת עלה שבשנים 2005 -2010 הקימו המשרדים שנבדקו כ -650 ועדות או השתתפו בהן.
נמצא כי התועלת שהיה אפשר להפיק מעבודת חלק מהוועדות לא מוצתה: תוצרי אותן ועדות לא הניבו פתרונות אם משום שלא התקיימו דיונים בהמלצותיהן או בגלל שלא הייתה התחשבות מלאה במסקנותיהן ובהמלצותיהן או מחמת אי -יישומן.
גם בעבודת הוועדות עצמן התגלו ליקויים בשל אי -מתן ב יטוי בדוחות שהגישו למחלוקות שהתגלעו בין חבריהן ובשל ניהול לא שיטתי של עבודתן.
אי לכך נדחו החלטות או לא בוצעו פעולות.
ליקויים בפעילות ממני הוועדות והמשרדים אי-קיום דיונים או קיום דיונים חלקיים במסקנות ועדות ובהמלצותיהן .
2 הדוח אינו עוסק בוועדות הפועלות דרך קבע ובוועדות שהקמתן ופעולתן מוסדרות בחקיקה כמו ועדות חקירה וועדות בדיקה.
20 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
על מנת למצות את עבודת הוועדות הצעדים הראשונים שעל הממנים לנקוט הם דיון במסקנותיהן ובהמלצותיהן והחלטה אם מקבלים אותן במלואן או בחלקן או אם דוחים אותן.
על ההחלטות ועדות בשירות המדינה 21 .
להיות מנומקות ומתועדות.
אשר לוועדות הפנים -משרדיות, מתשובות המשרדים לשאלונים עלה כי תשעה מ -13 המשרדים דנו כמעט בכל דוחות הוועדות ש הם הקימו; שני משרדים - המוסד לביטוח לאומי ומשרד השיכון - ציינו שהם דנו ביותר ממחצית הדוחות, נש"מ ציינה שהיא דנה בפחות ממחצית הדוחות.
אשר לוועדות בין-משרדיות, מתשובות המשרדים לשאלונים עלה ששמונה מ -13 המשרדים דנו כמעט בכל דוחות הוועדות; משרד השיכון וממ"י ציי נו שהם דנו ביותר ממחצית הדוחות, המוסד לביטוח לאומי ונש"מ ציינו כי דנו בפחות ממחציתם.
למשרד הפנים לא היו נתונים בנוגע להתנהלות הוועדות - פנים-משרדיות או בין -משרדיות - שהקים או שהיה שותף להקמתן.
לדעת משרד מבקר המדינה, ממני הוועדות אינם חייבים לאמץ את הפתרונות שהוועדות המליצו עליהם, אולם עליהם לדון בדוחות ובהמלצות בכובד ראש ולקבל החלטות מנומקות בעניין אימוצן או אי-אימוצן ובעניין האופן שבו יש ליישם את המלצותיהן או לדחותן.
גם החלטה לא להחליט מחייבת הנמקה.
משרד מבקר המדינה העיר למשרדים כי אי -קיום דיונים בהמלצות הוועדות אינו תקין, מוריד לטמיון את עבודת הוועדות ואת המשאבים שהושקעו בהן ומונע את קידום פתרון הבעיה שבגינה הוקמו הוועדות.
יש בכך גם משום יחס לא ראוי כלפי עבודת המומחים אשר השקיעו משאבים בתפקידיהם כחברי ועדות ציבוריות אשר תוצריהן לא זכו להתייחסות ראויה.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הפנים כי העדר נתונים על עבודת הוועדות שהקים משמעותו ניהול לא תקין של עבודת המטה, מה שאינו מאפשר הפקת לקחים.
ריבוי ועדות בביקורת עלה שבשלושה מתשעת הנושאים שנבדקו, ממני הוועדות לא דנו במסקנות ובהמלצות של הוועדות שהקימו או שהם דנו במסקנות ובהמלצות אך לא יישמו אותן או שיישמו אותן באופן חלקי.