HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מהתיעוד שהעביר משרד התחבורה במהלך הביקורת עלה כי אגד העבירה למשרד .
התחבורה תחזית לתקופת ההסכם ובה הציגה את תוואי ההתייעלות שלה, ואת השלכות .
תוכנית ההתייעלות והוצאת הקווים לתחרות על רווחיותה ועלות ההפעלה שלה.
התחזית לא הציגה את ההשפעות על הסעיפים המאזניים וצפי לתזרים מזומנים ולא כללה .
אגד כתבה בתשובתה כי כניסת משקיע פרטי אמורה להאיץ את תהליכי ההתייעלות שלה.
משרד מבקר המדינה ממליץ שאגד תרחיב את התחזית הפיננסית שהציגה למשרד .
התחבורה כך שתכלול גם היבטים מאזניים ותזרימיים וכן תרחישים שונים לגבי תחזית .
הפרישה והתחזית התפעולית ותאפשר להגדיר את הצעדים שיש לנקוט כדי שבסוף .
תקופת ההסכם מבנה ההוצאות של החברה יאפשר לה להתמודד בשוק התחרותי בלי .
להזדקק לכך שהמדינה תממן את עלויותיה העודפות.
עוד מומלץ כי משרדי התחבורה .
והאוצר יעקבו באופן עיתי אחר עמידת אגד ביעדים השונים.
ביצוע שינוי מבני באגד, הכנסת משקיע חיצוני .
שמירה על האינטרסים של המדינה .
סוגיית השינוי המבני באגד והפיכתה לחברה בע"מ הועלתה בכל ההסכמים שנחתמו בין המדינה .
לבין אגד משנת 1996 :.
(א) בהסכם 1996 סיכמו המדינה ואגד כי הפעילויות השונות של אגד יופרדו ויועברו לחברות .
בע"מ, על פי מתכונת שנקבעה בהסכם ובאופן שאחת מהחברות שיוקמו תהיה חברה להפעלת .
(ב) בהסכם 2000 חזרה דרישה זו, ונקבע גם שמניותיה של החברה שתוקם להפעלת .
ה | הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 .
תח"צ יירשמו למסחר בבורסה (ג) בהסכם 2005 נקבע כי אגד תכין ת וכנית לשינוי אופן .
ההתאגדות, מבנה הבעלות והמבנה הארגוני שלה, ולטיפול בגירעון בהון שלה.
2010 סוכם על הפרדה מבנית בין פעילות התח"צ ופעילות ההיסעים85 של אגד.
כי אגד הודיעה לממשלה על היערכותה לביצועו האפשרי של שינוי מבני על דרך הפיכתה של .
האגודה השיתופית לחברה.
עוד נכתב כי הממשלה נכונה לסייע לאגד בצעדי ההתארגנות .
הדרושים לשם כך, בתנאי שעד סוף 2013 אגדת גיע להסכמות עימה בדבר מתווה השינוי המבני , .
ובין היתר הסכמות ברורות ומלאות בעניינים אלה: קביעת התמורה שתשתלם על ידי החברים .
בגין המניה בחברה; ת נאים להגבלת חלוקת דיווידנדים עתידיים בחברה; שמירה על זכויות .
הממשלה כמחזיקת אופציה באגד לאור השינוי המבני; מועד פירעון הלוואת השינוי המבני; מינוי .
דח"צים לדירקטוריון החברה בשנים הראשונות שלאחר השינוי המבני; פעולות הנדרשות לשם .
שמירה על חוסנה הפיננסי של החברה והתייעלותה.
בשנים שחלפו מ -1996 ועד חתימת הסכם ההפעלה בנובמבר2018 , אגד לא שינתה את צורת .
ההתאגדות שלה לחברה בע"מ, למרות סיכומים חוזרים ונשנים כמפורט לעיל.
הפרדה מסוימת בין פעילותה בתח"צ לבין פעילויות אחרות, בין היתר באמצעות חברות-בנות, .
ואולם חברות אלה עדיין פעלו תחת האגודה השיתופית, ופעילותה העיקרית של אגד בתח"צ לא .
הועברה לחברה בע"מ, אלא המשיכה להתנהל במסגרת האגודה השיתופית.
במסגרת הסכם ההפעלה שוב התחייבה אגד לעבור תהליך שינוי מבני על דרך של הפיכת .
האגודה השיתופית לחברה בע"מ, בתוך שנה וחצי מחתימת ההסכם (כלומר עד מאי 2020 ).
התחייבה להשלים תוך 30 חודשים מחתימת ההסכם (כלומר עד מאי2021 ) הנפקה או מכירה .
לציבור או למשקיע חיצוני שאינו קשור לאגד של לפחות 50% מהון מניות החברה.
אלה צוינה כהפרה יסודית של ההסכם, ונקבעו סנקציות למקרה שאגד לא תעמוד בלוחות .
במסגרת ההסכם המדינה שמרה לעצמה את הזכות להאריך את המועדים .
הנקובים, אם תשתכנע שאגד עשתה את מרב המאמצים וכי העיכוב חל בשל נסיבות שאינן .
עוד סוכם כי עם כניסתו של משקיע פרטי תקבל המדינה סכום השווה ל -25% .
משווייה של אגד במועד המכירה.
נוסף על כך, אגד התחייבה בהסכם להמשיך לשמור על .
הפרדת פעילויות בין תחום התח"צ לבין תחומים אחרים.
בביקורת הועלה כי גם במסגרת הסכם ההפעלה לא הגיעה הממשלה עם אגד להסכמות .
מפורטות, כפי שביקשה לעשות כבר במסגרת הסכם 2010 .
בין היתר, לא נקבעה התמורה .
שתשתלם על ידי החברים בגין המניה בחברה, לא נקבעו תנאים להגבלת דיווידנדים .
עתידיים בחברה, ולא נקבע כי ימונו דח"צים לדירקטוריון.
מת"ח כתב בתשובתו כי לדעתו כניסת בעלי מניות חיצוניים לחברה תוביל לתוצאה הרצויה של .
התייעלות אגד ושיפור איתנותה.
הוא הוסיף כי קביעת מגבלו ת, כגון מגבלה על חלוקת .
דיווידנדים, הייתה ככל הנראה מקשה על הכנסת משקיע חיצוני לאגד.
85 פעילות ההיסעים כוללת נסיעות מיוחדות בהזמנה של גורמים שונים, לדוגמה למטרת תיירות ונופש.
הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האוצר ולמשרד התחבורה לבחון את הצורך .
הענקת מניות החברה ללא תשלום לחברי אגד .
על פי תקנון האגודה השיתופית אגד לפני הפיכתה לחברה, הצטרפותו של חבר לאגודה הייתה .
טעונה, בין היתר, רכישת מניה שלה.
ערך המניה עודכן מפעם לפעם על ידי הנהלת האגודה, .
וממרץ 2014 נקבע על 410,000 ש"ח.
בפקיעת חברותו של חבר (למשל עם פרישתו מעבודה .
בחברה), האגודה הייתה פודה את מנייתו תמורת ערכה באותו מועד.
במסגרת ההתמודדות עם .
התחרות הגוברת בענף פעלה אגד לצמצום מספר חברי האגודה, וב-2005 חדלה לצרף חברים .
19 אישרה אסיפת החברים של האגודה את הליך שינוי המבנה .
מספר חברי האגודה במועד זה היה 1,305 .
עם השינוי המבני עודכן שווי מניית האגודה ל - 450,0 00 ש"ח, והאגודה התחייבה לפדות את .
מניותיהם של כל מי שהיו חברים בה בעת אישור השינוי המבני86 , וכן הוענקו לכל חבר100 מניות .
רגילות של החברה עם ערך נקוב של 1 .
ש"ח למניה, המקנות זכויות שוות ברווחים ובהצבעה .
מהתשלום בגין פדיון המניה באגודה נוכה הערך הנקוב של המניות הרגילות שהוענקו למייסד - .
לאחר השינוי המבני החברים הפכו לעובדי החברה, תוך שמירת רציפות מלוא .
זכויותיהם, וכן לבעלי מלוא מניות החברה .
יצוין כי שווייה של אגד הוערך בספטמבר 2018 בידי .
משרד רואי חשבון בכ-1.
מיליארד ש"חעל פי הדוחות הכספיים של אגד ליום 31.
הון המניות הרשום שלה 130 אלפי ש"ח (כ- 10,000 ש"ח למניה).
לפיכך, שוויין של100 המניות .
שקיבל כל חבר מוערך בקרוב למיליון ש"ח87.
יוצא מכך כי כל אחד מחברי אגד במועד אישור השינוי המבני קיבל התחייבות לתשלום .
מלוא שווי המניה של ו באגודה - 450,000 ,ש"חוכן קיבל ללא תשלום מניות בחברה .
ששוויין הוערך ב-2018 .
על פי "הספר הירוק", החברים יוכלו לממש את המניות בתוך כמה שנים בכפוף לתנאים .
הקבועים בתקנון החברה, ולקבל חלק מהתמורה עם כניסת משקיע.
עוד נכתב בספר כי בכוונת .
הנהלת אגד לפעול, במסגרת המשא ומתן עם המשקיע, לכך שסכום גדול ככל האפשר מסכום .
ההשקעה שישלם המשקיע ישולם ישירות לחברים שיהיו מעוניינים בכך, בסמוך למועד כניסת .
יצוין כי אם כניסתו של משקיע חיצוני לחברה תתבצע באמצעות הנפקת מניות .
נוספות על הון המניות הקיים כיום, אזי מניות החברים יעברו דילול בשיעור מסוים.
86 :התשלום חולק כלהלן 150,000 ש"ח בניכוי הערך הנקוב של המניות שהוענקו למייסד- ישולמו עד 60 ימים לאחר .
מועד שינוי המבנה התאגידי; 100,000 ש"ח- ישולמו שנה לאחר שינוי המבנה התאגידי או עד 60 ימים ממועד כניסת .
המשקיע, לפי המוקדם ביניהם; 200,000 ש"ח- ישולמו עד 60 ימים ממועד כניסת המשקיע.
87 שווי החברה מבוסס על הערכת שווי שמתייחסת למצב החברה במועד עריכתה, ועל כן עשויה להשתנות.
ה | הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 כאמור לעיל, אחד הנושאים שלגביהם ביקשה המדינה להגיע עם אגד להסכמות ברורות .
בהסכם 2010 היה קביעת התמורה שתש ולם על ידי החברים בגין המניה בחברה .
בביקורת עלה כי בהסכם ההפעלה לא הייתה כל התייחסות לנושא , והליך פדיון מניות .
האגודה והענקת מניות של החברה לחברים בוצע ללא מעורבותם של משרד התחבורה .
על פי הערכת השווי של אגד, שווי המניות שניתנו לחברים הוא כ-1.
מיליארד ש"ח, זאת ללא בחינת השלכותיה של התמורה הנוספת על מצבה הכספי של .
אגד, ובלי שהובאו בחשבון התשלומים שהעבירה המדינה לאגד לש ם שיפור מצבה .
אגד כתבה בתשובתה כי הליך חיסול של אגודה מחייב פדיון אוטומטי של מניות החברים בה.
היא ציינה כי היא רואה בתשלום של החבר עבור מניית העבודה שלו מעין הלוואת בעלים מצידו, .
שהוחזרה לו במועד סיום חברותו באגודה בדרך של פדיון המניה; שווי פדיון המניה נקבע על ידי .
ההנהלה בהתאם לתקנות האגודות השיתופיות (חברות), התשל"ג-1973 , ולא שיקף את שווי .
האחזקות של החבר באגודה.
אגד הוסיפה כי אם האגודה הייתה מתפרקת ולא משנה את המבנה .
התאגידי שלה, ואם סך הנכסים שלה היה עולה על סך התחייבויותיה, הרי שהיתרה, לאחר .
פדיון המניה לחברים, ממילא הייתה מתחלקת בין חברי האגודה.
עוד כתבה אגד כי חברי .
האגודה לא היו אמורים לשלם עבור מניותיהם בחברה, שכן אלה החליפו את ההחזקות שלהם .
באגודה, ושווי האגודה או החברה שייך למי שהיו בעלי המניות באגודה במועד שבו אושר שינוי .
המבנה התאגידי בא סיפת החברים.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה ומשרד האוצר לבחון את השפעותיה של .
הענקת מניות החברה ללא תשלום למייסדים על מצבה הפיננסי של אגד, ובשים לב .
לתשלומים שהעבירה המדינה לאגד.
כמו כן מומלץ לבחון את המעורבות הנדרשת .
בתהליכים של שינויים במבנה ההתאגדות או במבנה הארגוני של אגד כדי לוודא כי לא .
ניתנת תמורה עודפת למייסדים ללא בחינת השפעותיה.
אי-ביצוע תחשיב מעודכן של גובה תשלום אגד .
על פי הסכם 2000 המדינה שילמה לאגד סיוע הוניבגובה 785 מיליון ש"ח.
תמורת הסיוע שלה, הממשלה תהיה זכאית לקבל מאגד סכום כסף או מניות בגובה 25% מהשווי .
בהסכם ההפעלה נקבע כי הממשלה זכאית לתשלום מהחברה בגובה 25% משוויה .
במועד דרישת התשלום וכי הממשלה תהיה רשאית לדרוש את התשלום ממועד המכירה של .
החברה ועד תום תקופת ההסכם.
עוד נקבע בהסכם כי אם דרישת התשלום תהיה במועד .
המכירה או עד שנה לאחריו, שווי החברה ייקבע לפי השווי שבו בוצעה ההנפקה או המכירה.
הדרישה תהיה לאחר יותר משנה ממועד המכירה, שווי החברה ייקבע לפי הערכת שווי שיבצע .
גורם מקצועי שיוסכם בין הצדדים.
הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה נמצא כי שיעור הזכאות של הממשלה משווי החברה נקבע בהסכם ההפעלה על פי .
השיעור בגובה של 25% שנקבע בהסכם2000 , בהתאם לסיוע ההוני שנתנה הממשלה .
לאגד במסגרת אותו הסכם.
בהסכמים שנחתמו לאחר מכן המשיכה הממשלה לתמוך .
באגד ולממן חלק מפעילותה.
כך למשל, הסיו ע ההוני של הממשלה במסגרת הסכם .
2010 עמד על670 מיליון ש"ח.
לקראת החתימה על הסכם ההפעלה לא נערך תחשיב .
מחודש של שיעור זכאותה של הממשלה בהתאם להשקעותיה באגד בשנים שחלפו מתום .
ועד מועד החתימה על הסכם ההפעלה .
מת"ח כתב בתשובתו כי הסכם 2010 לא היה זהה להסכם 2000 : הסכם2000 הקנה לאגד סיוע .
כללי שאינו תלוי במישרין בהוצאת קווים לתחרות, אלא כחלק מהיערכות כוללת של אגד .
למעבר לעולם תחרותי ואילו בהסכם 2010 הסיוע נבע ישירות ממהלך התחרות והשלכותיו על .
אגד (פרישת עובדים, סגירת סניפים ועוד) וכי במסגרת הסכם ההפעלה סוכם על חלקה של .
הממשלה בעת מכירת אגד בהתאם לאופציה שקיימת לממשלה על בסיס הסכם 2000 , וכי על .
בסיס הסכמות אלה החלה אגד בתהליך המכירה.
משרד מבקר המדינה מציין כי ראוי היה שעובר לחתימת הסכם ההפעלה יבחנו משרדי .
התחבורה והאוצר את שיעור חלקה של המדינה בשווייה של אגד, אם יוחלט על הנפקה .
עתידית, בשים לב לתשלומי הסיוע שהמדינה העבירה לאגד במשך השנים שחלפו .
מהחתימה על הסכם 2000 .
היעדר מעורבות של משרדי התחבורה והאוצר .
בהערכת השווי של אגד .
על פי הסכם ההפעלה, אם דרישת התשלום של הממשלה תהיה במועד המכירה למשקיע פרטי .
או עד שנה לאחריו, שווי החברה ייקבע לפי השווי שבו בוצעה ההנפקה או המכירה, ואם תהיה .
לאחר יותר משנה - השווי ייקבע לפי הערכת גורם מקצועי שיוסכם בין הצדדים: אחד ממשרדי .
רואי החשבון המקובלים בתחום.
בעקבות החתימה על הסכם ההפעלה הוכנה בספטמבר 2018 , לבקשת אגד, הערכת שווי לצורך .
הרישום החשבונאי בדוחותיה הכספיים ולשם הערכת גובה זכאות המדינה ל-25% .
קיימות כמה שיטות להערכות שווי חברות: הערכת שווי נכסים נטו (NAV ); הערכת תזרים עתידי .
מהמשך פעילות החברה ( DCF ); ושיטות נוספות, לרבות בחינת מכפילים שונים של החברה .
המוערכת ביחס למכפילים מקבילים של חברות אחרות בענף.
חישוב שווי חברה מתבצע באמצעות נוסחאות שמבוססות על פרמטרים חשבונאיים המשקפים .
את פעילות החברה, וזו מושפעת מהותית מהכנסותיה, יעילותה התפעולית, השקעות בנכסים .
להלן כמה דוגמאות להיבטים שנכללים בחישוב שוויה של אגד בש יטת DCF , הנפוצה .
להערכת שווי של חברות פעילות: .
ה | הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 1.
הכנסות החברה/ מכירות- מרבית הכנסותיה של אגד מתקבלות למעשה מהממשלה.
EBITDA )(רווח תפעולי ללא פחת והפחתות- מושפע מיעילות החברה, כפי שהוצג לעיל.
הוצאות הוניות - לדוגמה הוצאות על רכישת אוטובוסים, שחלקן מתבצעות באמצעות .
הכספים המועברים מהמדינה לצורכי הצטיידות של אגד.
חלק ניכר מהפרמטרים האמורים מושפעים באופן ישיר מפעילות הממשלה - למשל, היקף .
ההכנסות של אגד מהממשלה מהשקעות הוניות הממומנות על ידי הממשלה, וכן מיעילות .
והתייעלות של אגד בהתאם להסכמים עימה.
לממשלה יש עניין כלכלי מהותי בפיקוח על .
ההיערכות של אגד לקראת הערכת השווי, בין היתר מכיוון שהיא זכאית לתשלום מאגד בגין .
הביקורת העלתה כי אף שהמדינה זכאית לתשלום בגין 25% מהזכויות באגד, משרדי .
התחבורה והאוצר לא היו מעורבים בהיערכות אגד לקראת הערכת השווי של החברה .
מת"ח כתב בתשובתו כי התמורה שתתקבל בגין כניסת משקיע לאגד תיקבע על פי מחיר שוק .
מוסכם ולא על פי הערכת שווי, ועל כן המשרד, שאין לו הידע המקצועי בתחום זה, לא אמור .
היה להיות מעורב בתהליך הערכת השווי.
מומלץ כי משרדי התחבורה והאוצר יהיו מעורבים בתהליכים מהותיים כמו הכנת הערכת .
שווי בחברות שלמדינה יש אינטרס כלכלי בהן.
ביולי 2019 מימשה אגד את התחייבותה בהסכם ההפעלה להפוך לחברה.
המבנה התאגידי אמורים היו לקום בחברה מוסדות ואורגנים, כמקובל בממשל תאגידי בהתאם .
לחוק החברות, התשנ"ט-1999 , אשר יחליפו את מוסדות האגודה.
עם השלמת השינוי המבני .
נקבעו הוראות מעבר מיוחדות בתקנון החברה ביחס לדירקטוריון שלה בתקופת הביניים .
שמהפיכתה לחברה ועד מועד כניסת המשקיע.
בין היתר נקבע כי בתקופת הביניים יו "ר .
הדירקטוריון יהיה רשאי לכהן במקביל כמנהל הכללי של החברה, אך לא יוכל להוסיף לעשות .
זאת לאחר כניסת המשקיע החיצוני.
יצוין כי נכון למועד הביקורת מניות אגד עדיין לא נמכרו .
הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה נכון למועד סיום הביקורת, כשנה וחצי לאחר הפיכתה של אגד לחברה בע"מ, עדיין לא .
מתקיימת בה הפרדת תפקידים על פי כללי הממשל התאגידי, ויו"ר דירקטוריון החברה .
משמש גם כ מנכ"ל וגם כמנהל אגף הכספים.
זאת ועוד, אגף הכספים בחברה כפוף .
לסמנכ"ל הכספים וסמנכ"ל הכספים כפוף למנכ"ל החברה, שכאמור מנהל את אגף .
א ף שתקנון החברה מאפשר ליו"ר הדירקטוריון לכהן גם כמנכ"ל לתקופת .
ביניים, התנהלות מעין זו איננה מתאימה כפתרון לתקופה ארוכה ואיננה מאפשרת פיקוח .
של הדירקטוריון על תפקוד ההנהלה.
מאחר שמועד כניסתו של משקיע חיצוני לחברה .
התעכב, ראוי היה כי אגד תפעל להפרדה בין התפקידים המוזכרים על מנת לקיים את .
גם הממשלה, כבעלת עניין באגד, צריכה הייתה להידרש לסוגיה .
משרד מבקר המדינה ממליץ כי הגם שתקנון החברה מאפשר ליו"ר הדירקטוריון לכהן .
כמנכ"ל עד לכניסת משקיע חיצוני, תפעל אגד בהתאם לכללי ממשל תאגידי מקובלים .
וליצירת הפרדה בין תפקיד היו"ר לבין מנכ"ל החברה.
עוד מומלץ כי משרד התחבורה יוודא כי פעילות אגד מתבצעת בהתאם לכללי הממשל .
היערכות אגד להכנסת משקיע .
במאי 2020 פנתה אגד במכתב למשרד התחבורה (להלן - מכתב אגד) ובו ציינה כי לנוכח .
התפשטות נגיף הקורונה והמשבר הכלכלי העמוק שאליו נקלעו שוקי העולם, החליטה כי העיתוי .
אינו מתאים ליציאה בפנייה מוקדמת למשקיעים פוטנציאליים, וכי היא מעוניינת לדחות את .
פנייתה אליהם עד התייצבות המשק לאחר המשבר.
בהתאם לכך ביקשה אגד כי הממשלה .
תדחה את המועד שנקבע בהסכם ההפעלה להכנ סת משקיע חיצוני ב-12 חודשים, עד מאי .
בתגובה לבקשה זו ביקשו נציגי מת"ח כי אגד תבחן אפשרות לשלם מקדמה על חשבון זכותה .
של הממשלה לתשלום בגובה 25% משווי החברה לאחר כניסת משקיע חיצוני, וכי לאחר180 .
יום ממועד חתימת ההסכם עם המשקיע תתבצע בין הצדדים התחשבנות ס ופית לגבי גובה .
הסכום, בהתאם לשווי החברה על פי הסכם המכירה.
ועדת מכרזים של מת"ח דנה ביוני 202088 .
בבקשה של אגד ובשאלה כיצד ניתן יהיה להבטיח שאגד אכן תקיים את מחויבותה ההסכמית .
הוועדה החליטה, בין היתר לאור מכתב סמנכ"ל הכספים וההסברים שהופיעו .
בו, להאריך את המועד להכנסת משקיע חיצוני ב-12 .
88 פרוטוקול ישיבת ועדת מכרזים קווי שירות מיום 17.
ה | הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 לאחר דיונים ומשא ומתן, בספטמבר2020 ,חתמו הממשלה ואגד על תוספת להסכם ההפעלה .
ולפיה הממשלה האריכה את המועד הקבוע בהסכם להכנסת משקיע עד 31.
הממשלה זכאית לתשלום מאגד בגובה 25% מהשווי של אגד שלפיו בוצעה המכירה, ולא פחות .
21 תשלם אגד לממשלה מקדמה בסך285 מיליון ש"ח על חשבון .
שווי זכות המדינה, ובתוך 180 יום לאחר מועד המכירה תבוצע התחשבנות בין הצדדים לגבי .
ההפרש שבין שווי זכות הממשלה לבין סכום המקדמה.
במכתב אגד ממאי 2020 מסרה החברה כי זמן קצר לאחר השלמת מהלך שינוי המבנה התאגידי .
החלה להיערך להכנסת משקיע חיצוני, ובין היתר הכינה תוכנית עסקית להצגה למשקיעים .
פוטנציאליים, וכן "טיוטה מתקדמת של VDD (Vendor Due Diligence) .
בביקורת עלה כי אגד לא הציגה למשרד התחבורה את התוכניתהעסקית שהכינה ואת .
ה-VDD בהתאם למכתבה לוועדת המכרזים ממאי2020 , בבואה לאשר את הארכת המועד .
אגד כתבה בתשובתה כי המדינה אינה בעלת מניות באגד ואין לה זכויות ניהול בה, ועל כן אין .
לה זכות להיות מעורבת בתהליך הכנסת משקיע, ואין למעורבות המדינה כל משקל מעשי .
בקביעת השווי של מניות אגד.
היא הוסיפה כי הסכום שהמדינה תקבל בגין זכאותה ייקבע לפי .
שווי המכירה בפועל, תוך מתן רשת ביטחון של הסכום המזערי שהמדינה תהיה זכאית לו.
היות שהמדינה משתתפת בהוצאות התפעול של אגד במאות מיליוני שקלים בשנה, לרבות .
מימון עלויות פרישה ורכש אוטובוסים, והיות שהמדינה זכאית ל -25% משוויהשל אגד, .
מומלץ שמת"ח יוודא כי אגד מקדמת את ההליך כנדרש ויעקוב אחר השלמת התוכנית .
העסקית להצגה למשקיעים וה-VDD .
הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה סיכום .
קווי השירות באוטובוסים הם המרכיב המרכזי של ענף התחבורה הציבורית בישראל, .
שממומן בחלקו מתקציב המדינה, באמצעות תשלום סובסידיות למפעילי התח"צ.
מתחילת שנות ה-2000 מקדם משרד התחבורה רפורמה לשיפור שירותי התח"צ ולהגברת .
התחרות בענף, אשר נשלט עד אז על ידי הקואופרטיבים אגד ודן.
נחתמו במהלך השנים כמה הסכמים בין המדינה לבין א גד שנועדו לאפשר הוצאה .
מדורגת של קווי השירות לתחרות; וכן לאפשר לאגד תקופת היערכות להתמודדות בשוק .
תחרותי באמצעות סבסוד עלויות התפעול העודפות שלה ביחס למפעילים תחרותיים.
בנובמבר 2018 חתמו המדינה ואגד על הסכם הפעלה, אשר הוחלרטרואקטיבית מ תחילת .
ההסכם כולל הוצאה הדרגתית של כ-27% מקווי אגד לתחרות במהלך תקופת .
ההסכם (ועם הוצאת יתרת הקווים בהתאם להסכם קודם - סך הכל 33% ), והוצאת יתרת .
הקווים בסיומה (עד סוף 2029 ), וכן הסכמות לגביפרישת עובדים ותיקים, יישום תהליכי .
התייעלות, הצבת מדדים לרמת השירות, שינוי אופן ההתאגדות ומבנה הבעלות ותשלום .
משווי החברה למדינהבמועד סיום הביקורת, אגד היא עדיין המפעיל הגדול בענף , .
ונתח השוק שלה במונחי נסועה עמד בשנת 2020 על32%.
בביקורת עלו ליקויים ביישום ההסכמים האמורים, וקיים סיכון שמשרד התחבורה לא .
יעמוד ביעדי הוצאת קווי אגד לתחרות, כפי שהוצבו בהחלטות הממשלה ועוגנו בהסכם .
מת"ח לא הנפיק רישיונות להחזקה והפעלה של מתקנים תחבורתיים כדי לקדם .
שיתופיות בין מפעילים בשימוש בהם, אף שהם נחוצים להפעלת שירותי התח"צ; נמצאו .
ליקויים בבקרות של המשרד על עמידת אגד בחלק מסעיפי ההסכם הנוגעים לרמת .
השירות; אגד התייעלה במשך השנים בהיבטים מסוימים, אך בהיבטים אחרים - בעיקר .
עלויות כוח אדם - יעילותה של אגד עדיין נמוכה בהשוואה למפעילים תחרותיים, והיא .
תלויה בתשלומים מהמדינה לכיסוי עלויותיה העודפות.
משרדי התחבורה והאוצר לא היו .
מעורבים בהיערכות אגד לקראת הערכת שווי החברה על מנת לשמור על האינטרסים .
בעקבות שינוי אופן ההתאגדות של אגד קיבלו חבריה התחייבות .
לתשלום עבור מלוא שווי מנייתם באגודה ובנוסף על כך קיבלו ללא תשלום מניות בחברה .
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את כניסתם של מפעילים נוספים לענף התח"צ .
באוטובוסים ואת מגמת ההתייעלות התפעולית באגד בשנים האחרונות.
במסגרת הסכם ההפעלה שילבו משרדי התחבורה והאוצר סעיפים חדשים המגלמים .
הפקת לקחים מהסכמים קודמים, וכי משרד התחבורה פעל בשנים האחרונו ת לשיפור .
הבקרות על מפעילי התח"צ.
לנוכח הליקויים שהועלו בדוח, משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה להיערך .
מבעוד מועד להוצאת יתרת קווי אגד לתחרות; לבחון דרך פעולה למימוש סמכויותיו על .
מנת לאפשר שימוש יעיל במתקנים התחבורתיים וליצור מנגנון פיקוח על ניהולם; .
ולהמשיך לפתח בקרות על עמידת מפעילי התח"צ בכלל הדרישות התפעוליות שנקבעו .
ה | הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד התחבורה ומשרד האוצר יעקבו אחר עמידת אגד .
בהתחייבויותיה על פי הסכם ההפעלה, ובייחוד מבחינת רמת השירות לנוסעים והליכי .
כן מומלץ שיהיו מעו רבים בתהליכים מהותיים כמו הכנת הערכת השווי .
בחברות שלמדינה יש אינטרס כלכלי בהן.
משרד מבקר המדינה ממליץ לאגד להכין דוח פרופורמה שיכיל תרחישים שונים לגבי .
תחזית הפרישה והתחזית התפעולית ולהציג אותו למשרד התחבורה ולמשרד האוצר כדי .
ללמוד דרכו על הצעדים שיש לנקוט כך שבסוף תקופת ההסכם מבנה ההוצאות של אגד .
יאפשר לה להגיע לרווחיות יציבה ולהתמודד בשוק התחרותי בלי להזדקק לכך שהמדינה .
תממן את עלויותיה העודפות.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדי התחבורה והאוצר .
לעקוב אחת לתקופה אחר עמידת אגד ביעדים ובתחזיות אלו.
הסכם ההפעלה עם אגד והשינוי המבני שלה
הגודש בכבישי ישראל מחייב לקדם את התחבורה הציבורית במדינה.
כדי לעודד את השימוש .
בתחבורה הציבורית (להלן גם - תח"צ) החליטה הממשלה כבר בשנת 19981 על שינוי שיטת .
הכרטוס ושימוש בכרטיס רב-קו לנסיעה בתח"צ.
כרטיס רב-קו הוא כרטיס אלקטרוני רב-פעמי .
(נטען) אשר נכנס לשימוש בשנת 2007 בגוש דן, והשימוש בו הורחב בהדרגה לכל הארץ ולכל .
מפעילי התח"צ לסוגיה - אוטובוסים, רכבות קלות והרכבת הכבדה (להלן - מפעילי התח"צ או .
המטרות העיקריות של השימוש בכרטיס רב-קו הן אלה: יצירת אמצעי תשלום אחיד .
לכל המפעילים השונים ; הקלת המעבר בין מפעילים שונים ומתן אפשרות לבצע נסיעות .
משולבות; הרחבת חלופות הנסיעה לנוסע ; קידום תחבורה ציבורית פתוחה שמאפשרת ניתוק .
של הנהג מעיסוקים מסחריים; זיהוי קל ומהיר של הזכאים להנחות; הגברת התחרות; ייעול .
מערכת התח"צ ושיפור השירות לציבור המשתמשים .
המדיניות המוצהרת זה שנים של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה) .
היא לקדם את שירותי התח"צ, בין היתר כדי להתמודד עם הגודש הגדל בכבישים.
הארצית לתחבורה ציבורית (להלן - הרשות הארצית) היא הגוף הממונה במשרד התחבורה על .
התכנון ועל הניהול של מערכות התח"צ ועל הפיקוח על ענף זה, והיא פועלת מאז הקמתה .
ליישום המדיניות בנושאים אלה.
הרשות הארצית אחראית בין היתר לתקציב התמיכות, לפיקוח .
והבקרה על רמת השירות של מפעילי התח"צ ולקביעת המאפיינים, התקנים ושיטת ההפעלה .
1 החלטת הממשלה 648 ( 12.
התחבורה הציבורית– שימוש בכרטיס רב-קו (מעקב) וביישומוני תשלום פעילות התח"צ מסובסדת על ידי משרד התחבורה.
להלן תרשים 1 המתאר את הסבסוד של .
פעילות המפעילים בשנים 2017 - 2019 :(במיליארדי ש"ח), על פי נתונים של משרד התחבורה .
תרשים 1: היקף הסובסידיה למפעילים בשנים 2017 - 2019 )(במיליארדי ש"ח .
בין יתר פעילויותיה מקדמת הרשות הארצית את השימוש בכרטיס רב-קו ומפעילה מרכז שירות .
לצורך הרחבת השימוש בתח"צ פעל משרד התחבורה בשנים האחרונות בין .
היתר לקביעת הסדרי הנסיעה ומערכי תעריפים חדשים למשתמשים, ובכלל זה פישוט ההסדרים .
וצמצום סוגי התעריפים.
למשל, בשנת 2016 קבע משרד התחבורה הסדרי נסיעה תקופתיים .
(חודשי, שבועי ויומי) בארבע המטרופולינים הגדולות (תל אביב- יפו, ירושלים, חיפה ובאר שבע) 2 ; .
,כמו כןגבולות המטרופולינים הורחבו, ונקבעה אפשרות נסיעה ללא הגבלה בתחומי הן בכל .
שינויים אלה הביאו גם להוזלת הנסיעה ב תח"צ למשתמשים .
להרחיב את השימוש בכרטיס רב-קו העניק משרד התחבורה לבעלי רב-קו הטבות נוספות, כגון .
אפשרות מעבר בין קווים שונים של אותו מפעיל או של מפעילים שונים באותו אזור ללא חיוב .
נוסף במשך 90 דקות וקבלת הנחות בעת טעינת סכום כסף לשימוש באמצעי התח" צ של .
המפעילי ם השונים ("ערך צבור").
משרד התחבורה הקים עבור ציבור הנוסעים מרכזי שירות לכרטוס חכם, בפריסה ארצית רחבה.
מרכזי שירות אלה מכונים בשם "על הקו", והם מופעלים, נכון לאפריל 2021 , על ידי מפעילי .
נכון לאותו המועד, קיימים כ -140 מרכזי שירות כאלה ברחבי הארץ, והם .
2 כל מטרופולין מחולקת לכמה טבעות.
טבעות אלה מחולקות לאזורים, הכוללים ערים סמוכות.
של אזורים מוגדר חוזה תקופתי בתעריף שונה.
ה | התחבורה הציבורית- שימוש בכרטיס רב -קו (מעקב) וביישומוני תשלום | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 ממוקמים במרכזי הערים, במרכזי המסחר, בקניונים ובתחנות המרכזיות השונות, כדי להבטיח .
במועד סיום הביקורת, ינואר 2021, כ-99% מהנסיעות בתח"צ שולמו באמצעות כרטיסי רב-קו 3 .
על הנוסעלתקף את כרטיס הרב-קו שלו ב מכשיר י התיקוף המותקנים באוטובוס ים, ברכבת .
הקלה בירושלים (להלן - הרק"ל) או במכשיר אחר המותקן בתחנות רכבת ישראל בע"מ (להלן .
- רכבת ישראל) ובתחנות המטרונית בחיפה.
המכשיר מוודא את תוקפו של הכרטיס ומזהה את .
יצוין כי לצורכי בקרה והתח שבנות מפעילי התח "צ מעבירים את הנתונים על .
הפעולות השונות המבוצעות בכרטיסי הרב-קו (כגון הנפקה, טעינה וביצוע נסיעות) למרכז שירות .
בהתאם לנתונים של משרד התחבורה, בשנים 2016 - 2020 היו בממוצע כ-3.
רב-קו פעילים בשנה (כרטיס פעיל מוגדר כרטיס שנעשה בו שימוש לפחות פעם אחת בחצי .
השנה האחרונה של אותה השנה הקלנדרית).
להלן נתונים על מספר התושבים בישראל ומספר .
הנסיעות נוסע בתח"צ, לפי אמצעי תחבורה , בשנים 2017 - 2019 : .
לוח1: מספר התושבים בישראל ומספר ה נסיעות בתח" צ, לפי אמצעי .
תחבורה, בשנים 2017 - 2019 )(באלפים .
בישראל מספר הנוסעים בתחבורה הציבורית .
ישראל הרק"ל המטרונית סה"כ .
2017 8,798 717,811 65,059 37,109 14,547 834,526 .
2018 8,968 758,940 67,332 34,773 13,018 874,063 .
2019 9,140 770,009 70,026 36,779 14,393 891,207 .
(*) השינוי בשנת 2019 לעומת שנת2017.
מלוח1 עולה כי בשנים2017 - 2019 היה שיעור הריבוי של הנוסעים באוטובוסים וברכבת ישראל .
כמעט כפול משיעור ה ריבוי של האוכלוסייה באותן השנים, כשבאותן השנים הייתה ירידה .
מזערית במשתמשים במטרונית וברק"ל.
נתון זה מלמד על עלייה בשימוש בתח"צ.
ביקורת משנת 2017 בנושא "שימוש בכרטיס רב-קו בתחבורה הציבורית" (להלן - דוח הביקורת .
20 נכנסו לשימוש יישומונים (אפליקציות) אשר באמצעותם אפשר לשלם ולתקף עבור הנסיעות בתח" צ (ראו .
הצפי הוא שהיקף השימוש ביישו מונים יגדל בהמשך, בייחוד כשהם ייכנסו לשימוש גם ברכבת .
ישראל, ברק"ל, במטרונית ועוד.
התחבורה הציבורית– שימוש בכרטיס רב-קו (מעקב) וביישומוני תשלום משנת 2017 )4 , שנכתב בעקבות ביקורת שנעשתה בנושא זה (להלן- הביקורת הקודמת), צוין כי .
חלה עלייה בשימוש ב תח"צ בשנים 2014 - 2016 ,.
עם זאת חשוב לציין כי היקף השימוש .
בתחבורה ה ציבורית בישראל הוא נמוך, לעומת מדינות אחרות בעולם.
לדוגמה, במטרופולינים .
תל אביב-יפו, חיפה וירושלים שיעור הנסיעות בתחבורה הציבורית מכלל הנסיעות המבוצעות .
במטרופולין הוא כ-23% בלבד, ואילו במטרופולינים במדינות המערב השיעור נע בין 30% .
בדוח הביקורת משנת2017 צוין כי הליקויים העיקריים בעניין כרטיס הרב-קו היו בין השאר אלה: .
ליקויים בהנפקה, בטעינה, בשחזור ובקבלת החזרים; ליקויים בתיקוף ובחיוב; ליקויים .
בהתקשרות להקמה והפעלה של מרכז שירות ארצי לשירותי סליקה ולמתן שירות למחזיקי .
כרטיס רב-קו; וליק ויים בגיבוי הנתונים שבכרטיסי הרב-קו.
נוכח חשיבות הנושא, עקב השימוש .
הנרחב של נוסעי התחבורה הציבורית בכרטיס הרב -קו, ההיקף הכספי הניכר של השימוש .
בכרטיס והצורך לשמור על פרטיות המידע של הנוסעים - החליט משרד מבקר המדינה לבצע .
בחודשים ספטמבר 2020 עד ינואר2021 ביצע משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב בעניין תיקון .