HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אימוץ גישה זו עלול לאפשר שינויים נרחבים במתכונת ההגרלה, לרבות שינויים בסיכויי הזכייה, ללא כל בחינה, בקרה ופיקוח של משרד האוצר אשר לו ניתנה הסמכות המפורשת לאשר כל שינוי בתנאי ההגרלות, והוא הנושא באחריות לפיקוח הציבורי על פעולות מפעל הפיס בתחום זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, תכנית ההגרלה המופיעה בילקוט הפרסומים מהווה הסכם בין מפעל הפיס ללקוחותיו.
לפיכך הפרשנות הראויה לאמור בסעיף 38 לילקוט הפרסומים היא שקיימת חובת פרסום של שינויים בתכנית המינויים.
סעיף זה מסדיר את היחסים בין מפעל הפיס ולקוחותיו בהקשר זה בקבעו כי באין פרסום אין לשנות תכנית, אך אין ללמוד מכך שמפעל הפיס יכול לשנות תכנית בלי אישור מפורש של משרד האוצר לכך.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין לקבל את תשובת מפעל הפיס לפיה נוצרה עם השנים הסכמה מתמשכת, שיש לתת לה משקל של נוהג פרשני.
ראוי לציין כי בהגרלות אחרות שבהן יש סעיף מקביל לסעיף 38 נהג מפעל הפיס בחלק מהמקרים לבקש אישור לשינויים.
יש להצר על כך שמשרד האוצר אפשר תיקון התכנית בדרך זו ולא נקט פעולות שבגדר סמכותו שנים רבות.
אולם התנהגותו זו של משרד האוצר איננה מקנה למפעל הפיס זכות לפעול בדרך שתוארה לעיל.
מן הראוי שמשרד האוצר יגביר את פיקוחו על השינויים בהגרלות מפעל הפיס.
יצוין כי למרות דברי נציג הלשכה המשפטית במשרד האוצר מנובמבר 2009 התיר מנכ"ל משרד האוצר בשבוע האחרון של דצמבר 2009 לקיים את תכנית ההגרלה החדשה, וחמש ההגרלות התקיימו בשבוע אחד.
השינויים שהכניס מפעל הפיס בתכנית ללא אישור משרד האוצר הם הפרה של הוראות ההיתר, ויש בהם גם משום הפרה לכאורה של הוראות חוק העונשין.
יחד עם זאת יש להדגיש כי מפעל הפיס אמנם לא ביקש את אישור משרד האוצר מראש לשינויים, אך הוא פרסם אותם ברבים (בפרסומים רשמיים) באופן נרחב.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד האוצר שלא השתמש במידע שפרסם מפעל הפיס ברבים כחלק מהליכי הפיקוח.
הגרלות מפעל הפיס- ארגון, פיקוח ובקרה 341 .
הגרלת קינו בעקבות התפתחות טכנולוגית שהשפיעה גם על תחום ההימורים, החל מפעל הפיס בהפעלת שני סוגים של הגרלות חדשות באמצעים אלקטרונים.
הגרלות אלה הותרו על ידי משרד האוצר, ונקבעו תנאים מיוחדים להפעלתן כדי להבדילן "ממכונות המזל" הלא חוקיות.
כדי למנוע את אפשרות הפיכתן למשחק אסור, קבע ההיתר שלא יתווספו אליהן אלמנטים כגון "רעשים, צלצולים ותנועה על גבי המסכים".
הגרלת "פיס 777 על גבי מסכים ('קינו')" (להלן - קינו או הגרלת קינו) מתקיימת באמצעות מחשב, ותוצאותיה משודרות ומוצגות על גבי מסכים בנקודות מכירה שלהן זיכיון מיוחד להפעלתה (להלן - מפעיל מורשה).
בכל יום מתקיימות 24 הגרלות כאלה (הגרלה בכל מחצית השעה במשך12 שעות), ובכל הגרלה עולים בגורל 17 מ-70 מספרים.
המשתתף בהגרלה צריך לנחש שלושה עד שבעה מספרים מה-17 .
על גבי המסכים מוקרן שעון עצר עם ספירה לאחור לציון שעת ההגרלה.
בתשובתה מיולי 2010 מסרה מנהלת השירות לטיפול בהתמכרויות במשרד הרווחה ש"הגרלה באמצעים אלקטרוניים, אשר פועלת על גבי מסך בולט ובמקום מרכזי, נגישה לכל עובר, מעלה סיכוי ופיתוי להתמכר.
משחק המציג תדירות קבועה של זמני ההגרלות מעודד חשיבה כפייתית והימור כפייתי".
בגלל תנאי הגרלת קינו שצוינו לעיל קיים חשש שיש בהגרלה זו פוטנציאל גבוה להתמכרות.
בנספח ג' בהיתר נקבעו תנאים מגבילים להפעלת הקינו; לפיהם יותקנו עד 300 מסכים בלא יותר מ-150 אתרים.
נקבעו הוראות מפורטות למיקום המסכים והגישה אליהם: הם ימוקמו בנקודות המכירה באזור נפרד שאליו לא תותר הגישה לקטינים והם לא יהיו חשופים לעוברים ושבים; בכניסה לאזור המסכים ועל כל מסך יוצבו שלטים המציינים כי "ההשתתפות בהגרלות למי שטרם מלאו 18 שנה- אסורה"; "למפעילים המורשים יובהר חד משמעית שיש למנוע השתתפות של קטינים בהגרלות".
כדי לוודא שהמפעילים המורשים של מפעל הפיס יישמו הוראות אלו, קבע ההיתר כי מפעל הפיס "יפעיל 'לקוח סמוי' לבקרה על שמירת הוראות אלו"33 .
החשש שהק ינו יהפוך להגרלה אסורה הביא לקביעה בנספח להיתר שמשרד האוצר רשאי להורות מיזמתו על שינויים בתכנית הגרלת הקינו.
יצוין שבהגרלות אחרות34 משרד האוצר אינו יכול להכניס מיזמתו שינויים בתכניות אלא אם מפעל הפיס לא מילא אחר תנאי ההיתר וההפרה לא תוקנה.
אם ההיתר לא הופר, רק הממשלה רשאית לשנות את תנאיו בהחלטת ממשלה ובהודעה למפעל הפיס שישה חודשים מראש.
משרד מבקר המדינה בדק את עמידת מפעל הפיס בתנאי ההיתר להפעלת הקינו.
כאמור, לקראת חידוש ההיתר התקיימה בינואר 2007 פגישה שבה הוחלט על בדיקת המשטרה.
בדיקת המשטרה נעשתה ב -10 נקודות מכירה בכל אחד מהמחוזות המפעילים מסכי קינו וארכה כשנה.
היא התמקדה בהצבת המסכים בהתאם לתנאי ההיתר ובכשירות המפעילים המורשים (ראו להלן).
ההיתר קובע כי מפעל הפיס יפעיל "לקוח סמוי" גם לגבי יתר ההגרלות 34 פרט להגרלתEIL.
2008 העבירה המשטרה את ממצאי הבדיקה והמלצותיה למחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים35 .
35 מכתב האגף לחקירות ולמודיעין, חטיבת החקירות על הפעלת הגרלות " keno " של מפעל הפיס - עמדת חטיבת החקירות מ- 3.
הגרלות מפעל הפיס- ארגון, פיקוח ובקרה 343 .
בטבלה שלהלן מפורטים ממצאי הבדיקה העיקריים בהשוואה לתנאי ההיתר: .
ממצאי הבדיקה תנאי ההיתר .
בחלק מהמקומות לא הייתה הפרדה .
ממשית בין דלפק הקופה לבין מיקום .
"המסכים ימוקמו באזור נפרד".
בחלק מהמקומות המסכים היו תלויים .
בסמוך לחלון הראווה והם נראו לעיני .
אינם חשופים בפני העוברים והשבים".
במקרים רבים לא היה שלט כזה.
"בכניסה לאזור בו מוצבים המסכים ועל .
כל מסך יוצב שלט בולט המציין כי .
'ההשתתפות בהגרלות למי שטרם מלאו .
חלק מהמקומות היו בסמוך למוסדות חינוך .
או שקיימת הסתברות גבוהה לנוכחות של .
קטינים במקום, מאחר שנמכרים שם מזון, .
המסכים ימוקמו באזור שאליו לא תותר .
מהטבלה עולה אפוא שחלק מהמפעילים המורשים לא מילאו את תנאי ההיתר לגבי מיקום המסכים; ההגרלות התקיימו אם כן תוך הפרת ההיתר.
עוד העלתה בדיקת המשטרה כי בחלק מנקודות המכירה שנבדקו נמצא כי "יש במקום פעילות פלילית"; בחלקם הייתה תנועת עבריינים המוכרים למשטרה, ובאחת מנקודות המכירה נמצאו שלוש מכונות מזל לא חוקיות.
מסקנות המשטרה היו כי "ממצאי הבדיקה מצביעים על מעורבותם של גורמים פל יליים בהפעלתם של המקומות בהם מוצבים מסכי הקינו של מפעל הפיס באמצעות היתר חוקי שניתן על ידי שר האוצר" (ההדגשה במקור).
המשטרה המליצה למחלקת ייעוץ וחקיקה שבמשרד המשפטים לשנות את תנאי ההיתר, לדרוש שמסכי הגרלת קינו לא יוצבו בקרבת מוסדות חינוך ולהגדיר במדויק "קר בה".
המשטרה המליצה להעביר את ממצאי הבדיקה גם למשרד הרווחה לשם "בחינת השפעת אופי וסוג המדיה שבאמצעותה מופעלת הגרלת הקינו על פוטנציאל ההתמכרות".
בנוגע לאופן הצבת המסכים המליצה המשטרה שמפעל הפיס "יקפיד לבקר במקום בטרם מתן תעודת זיכיון למבקש" ויקיים "בקרות עתיות בנקודות על מנת ליישם את ההנחיה לעניין ההפרדה.
לעניין חשיפת מסכי הקינו לעיני העוברים והשבים והצבת שלט המציין שהשתתפות בהגרלות למי שטרם מלאו לו 18 .
"שנים אסורה כן המליצה המשטרה שמפעל הפיס ינקוט צעדים נגד זכיינים שאינם עומדים בתנאי ההיתר.
מנכ"ל מפעל הפ יס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2011 ש"למפעל הפיס אין את האמצעים והיכולת לבדוק התרחשות של פעילות עבריינות סמויה, או לבחון מעורבות של גורמים פליליים - זהו תפקיד המשטרה".
למרות חומרת ממצאי הבדיקה, משרד המשפטים לא העביר את המלצות המשטרה למשרד האוצר - לבחינת הצורך בעדכון ההיתר ולמשרד הרווחה - לבחינת השפעת ההגרלה על פוטנציאל ההתמכרות.
שההחלטה על בדיקת המשטרה התקבלה בישיבה בראשות הממונה דאז ובהשתתפות נציגים נוספים של משרד האוצר, ואף כי הסמכות להתיר את הגרלות הקינו (כמו את שאר ההגרלות) היא בסמכותו הבלע דית של משרד האוצר שום גורם במשרד לא עקב אחר תוצאות בדיקת המשטרה.
הגרלות מפעל הפיס- ארגון, פיקוח ובקרה 345 .
רק באפריל 2010 ,, בעקבות שאלת נציגי משרד מבקר המדינה למשרד המשפטים הוא העביר למשרד אוצר את המלצות המשטרה מ- 2008.
המתואר לעיל מלמד כי הפיקוח והמעקב של הגורמים הממשלתיים על הגרלות הקינו רופף, ופעולת הפיקוח לא הושלמה לצורך תיקון הליקויים וקבלת ההחלטות הדרושות.
החשש שהקינו יהפוך להגרלה אסורה הביא לקביעת הוראות נפרדות וייחודיות בהיתר, ומשרד האוצר השאיר בו כאמור פתח לשינויים נוספים.
לפיכך חשוב ביותר שהגורמים המעורבים בהפעלת ההגרלה משלב מתן ההיתר עד שלב הפיקוח על התכנית בשטח ישתפו פעולה כדי שהיא לא תחרוג מהגבולות שנקבעו לה: מפעל הפיס יפקח באופן הדוק על המפעילים המורשים ויוודא שהתכנית מתבצעת לפי ההיתר; משרד האוצר יפעל בהתאם לסמכותו על מנת לאכוף את תנאי ההיתר וישנה אותם במידת הצורך בהתאם להמלצות המשטר ה ובתיאום עם משרד המשפטים.
באפריל וביוני 2010 עשו נציגי משרד מבקר המדינה בדיקה אקראית ב-14 נקודות מכירה של הקינו באזורים המאופיינים בתנועה רבה של אזרחים ובני נוער בירושלים, בתל אביב, בפתח תקווה, באור יהודה ובחולון.
משרד מבקר המדינה בדק את מיקום מסכי הקינו ואת השילוט הנוגע להגרלה בהתאם לתנאי ההיתר.
להלן הממצאים: (א) בכל 14 נקודות המכירה שנבדקו לא היה בכניסה לאזור שבו מוצב מסך הקינו שלט המציין כי "ההשתתפות בהגרלות למי שטרם מלאו לו 18 שנים אסורה".
שלט כזה לא היה גם על גבי המסכים, אף שחובה להציבו על פי ההיתר.
(ב) ב -13 נקודות מכירה (כ - 93% ) לא הוצב המסך באזור נפרד, אף כי זאת דרישת ההיתר.
(ג) בשבע נקודות מכירה (50% ) המסכים היו חשופים לעוברים ולשבים ברחוב, גם זאת בניגוד להיתר.
משרד מבקר המדינה עשה בדיקה נוספת בנקודת המכירה של הקינו בכניסה לבית הנהלת מפעל הפיס בתל אביב.
נמצא שגם בנקודת מכירה זו, שבה עוברים מידי יום מנהליו הבכירים, הופרו מרבית דרישות ההיתר: המסך היה חשוף לעוברים והשבים ברחוב, הוא לא מוקם באזור נפרד (תצלום 1 ) ועל המסך או בסביבתו לא הוצבו שלטי הגבלת גיל (תצלום 2)36 .
346 דוח שנתי61ב תצלום 1 - מסך הקינו בכניסה להנהלת הפיס תצלום 2 - מסך הקינו בתצלום1 בתמונת תקריב הגרלות מפעל הפיס- ארגון, פיקוח ובקרה 347 .
בתשובתו מאוגוסט 2010 למשרד מבקר המדינה מסר מפעל הפיס ש"השילוט על גבי המסכים טופל בעקבות הערת הביקורת והחל מיולי 2010 מוצג איסור המכירה על גבי השידורים במסך עצמו".
"לגבי אזור נפרד להצבת המסך - בוצעה הפרדה, תחנות שלא עמדו בדרישה, נסגרו", ו"עם קבלת הדוח בוטלה מכירת הגרלת הקינו בבית מפעל הפיס".
ממצאי בדיקת משרד מבקר המדינה דומים לאלו שהעלתה המשטרה בבדיקתה הנזכרת לעיל שערכה לפני למעלה משנתיים.
יוצא אפוא שלא חל שינוי בהתנהלות מפעל הפיס בכל הנוגע לעמידה בתנאי ההיתר.
היה אפוא כשל ממשי בפיקוח של משרד האוצר על ניהול ההגרלות של מפעל הפיס, והיו מחדלים של מפעל הפיס עצמו בניהול ההגרלות.
העובדה שהועלו ממצאים חמורים הן בידי המשטרה והן בידי משרד מבקר המדינה מלמדת שבדיקותיו של הלקוח הסמוי לא נעשות כראוי (עוד על הלק וח הסמוי ראו להלן).
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר מפעל הפיס שהוא "מקבל את המלצת משרד מבקר המדינה להגביר את הפיקוח על נקודות המכירה של הקינו", ומחודש אוגוסט 2010 יקיים בקרה חודשית על ההגרלה בכל נקודות המכירה.
בינואר 2011 עדכן מפעל הפיס את משרד מבקר המדינה ו ציין כי בחודשים אוגוסט - נובמבר 2010 "נערכו כ-609 .
"בקרות 'לקוח סמוי' בתחנות הקינו משרד מבקר המדינה העיר למפעל הפיס ולמשרד האוצר כי כתנאי להפעלת הגרלת הקינו עליהם לוודא שמערך הבקרה יהיה אפקטיבי על מנת שמפעל הפיס לא יחרוג מן המותר ויקיים למעשה משחק אסור, שסכנותיו לציבור ידועות.
חישגד תל-אביב בפברואר ובמרס 2010 פנה נציג הלשכה המשפטית במשרד האוצר למפעל הפיס וביקש לקבל את התייחסותו לגבי שלוש הגרלות חדשות וביניהן הגרלת "חישגד37 תל אביב".
לטענתו, מהפרסומים להגרלה עולה שבאזור תל אביב כל הקונה כרטיסי "הגרלת 777" ב-56 .
ש"ח מקבל כרטיס הגרלה בשווי שבעה ש"ח במתנה הנציג ביקש בין היתר לברר מהם תנאי המבצע, מהו מקור הסמכות של מפעל הפיס לקיים אותו ומהו הסעיף הרלוונטי בהיתר שמאפשר את קיומו.
כחודשיים לאחר מכן ענה מפעל הפיס שמדובר ביוזמה עצמאית של משווק אזורי הרשאי לצאת ביוזמות קידום מכירות כדי לעמוד ביעדיו.
לדברי מפעל הפיס, הוא מקיים "פיקוח עליון בלבד" - על נושאים כמו מוסריות המבצע וההיגיו ן הכלכלי בהטבות.
37 בהגרלת חישגד הזכייה נקבעת לאחר גירוד כרטיס ההגרלה וחשיפת פרטים כמו תמונות ומספרים.
סכום הפרס נקבע בהתאם למספר או לתוכן של הפריטים שנחשפו.
כרטיסי ההשתתפות בהגרלת חישגד מופצים בסדרות לפי נושאים שונים.
כאמור, ההיתר קובע כי כל שינוי בתנאי ההגרלות טעון אישור מראש ובכתב של משרד האוצר.
תשובת מפעל הפיס למשרד האוצר משקפת מדיניות של פיקוח רופף אשר אין בו להבטיח קיום של עקרונות שנקבעו בהיתר שנתנה המדינה למפעל הפיס.
במאי אותה שנה ענה נציג הלשכה המשפטית במשרד האוצר למפעל הפיס כי המבצע מפלה מבחינה גאוגרפית מאחר שהוא מיועד לאוכלוסיה באזור מסוים ובשל כך אינו עומד בתנאי ההיתר; חלוקת כרטיסי הגרלות ככלי לעידוד מכירת כרטיסי הגרלה נוספים גם היא אינה מתיישבת עם תנאי הגרלות מפעל הפיס- ארגון, פיקוח ובקרה 349 .
ההיתר; מתכונת המבצע הכוללת פרסום מסיבי ואגרסיבי יש בה כדי לעודד התמכרות להגרלות, בניגוד לקבוע בהיתר.
לטענתו, החובה לפעול בהתאם להיתר חלה על מפעל הפיס ו"על כל גורם אחר אשר הפיס מתקשר איתו לצורך ביצוע הגרלות שהוא רשאי לבצע לפי ההיתר".
נציג הלשכה המשפטית הדגיש כי "לגופים המתקשרים עם מפעל הפיס בחוזים לצורך קידום ההגרלות אין שום זכות או סמכות לעניין עריכת הימורים".
בתשובתו מאוגוסט 2010 למשרד מבקר המדינה הבהיר מפעל הפיס ש"הוא תמיד ראה בעין יפה וכחלק מתפקידיו עידוד תחרות בין המשווקים השונים.
המדובר בפעילות לגיטימית של לשם השאת רווחיו".
מפעל ]של המפרסם[ קידום מכירות הפיס גם טען בתשובתו ש"המבצע הינו יוזמה פרטית של המשווק האזורי לצורך קידום מכירות, אשר אושרה על ידי מפעל הפיס, לפיכך יש לדחות את הטענות ביחס למדיניות של פיקוח רופף".
המשווק האזורי טען בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2010 שלפי חוזהו עם מפעל הפיס, הוא נדרש לפעולות לקידום מכירות, וחייב לקבל לשם כך את אישור מפעל הפיס.
יצוין שמפעל הפיס מסר למשרד מבקר המדינה ש"לאור עמדת מבקר המדינה הודיע מפעל הפיס לכל משווקיו לחדול ממבצעים כדוגמת אלו שנערכו בתל אביב".
משרד מבקר המדינה העיר למפעל הפיס כי התייחסותו של משרד האוצר ליוזמה השיווקית הנזכרת לעיל קובעת באופן ברור כי מדובר במבצע שחורג מתנאי ההיתר.
לפיכך ההחלטה, שקיבל לדבריו מפעל הפיס, הייתה שגויה והיה בה כדי להכשיר פעולה החורגת מההיתר.
על מפעל הפיס לבחון בעתיד את היוזמות ה שיווקיות של זכיינים ולוודא כי כל החלטותיו בנושא אינן חורגות מההיתר ועולות בקנה אחד עם מדיניות משרד האוצר והאינטרס הציבורי.
שינוי במחיר הגרלת חישגד בשנת 2006 הוגשה נגד מפעל הפיס תביעה ייצוגית 38 בגין הטעיית צרכנים בהוראות הגרלת חישגד מסדרה מסוימת.
בעקבות הת ביעה הגיעו מפעל הפיס והעותר ב- 2008 להסדר פשרה שמפעל הפיס ינפיק סדרת כרטיסי חישגד חדשה במחיר מוזל.
הצעה זו הועברה לאישור בית המשפט מבלי שמפעל הפיס ביקש את אישור משרד האוצר להנפקה.
בהתאם ל חוק תובענות ייצוגיות , התשס"ו- 200639 , יש להביא הסדר פשרה בתביעה ייצוגית לידיעת היועמ"ש, אשר רשאי להגיש התנגדות מנומקת להסדר.
העביר בית המשפט את הצעת הסדר הפשרה לידיעת היועמ"ש בנובמבר 2009 ,קבע היועמ"ש ש"הנפקת הכרטיסים טעונה היתר מאת שר האוצר או מי שהשר הסמיך לכך וזאת בהתאם לסעיף 231 ,לחוק העונשין".
לדבריו "לכאורה לא ניתן היתר להנפקת הכרטיסים ועל כן לא ניתן להנפיקם בטרם מתן האישור ובהתאם לא ניתן לאשר את ההסכם עד לקבלת ההיתר הנדרש על פי דין כאמור לעיל".
היועמ"ש קבע אפוא שמפעל הפיס אינו רשאי לעשות שינויים על .
א 1091/06 ,)(מחוזי ת"אעו"ד יעקב כשדי נ' מפעל הפיס , תקדין.
)(ג 350 דוח שנתי61ב .
דעת עצמו גם אם הם שינויים לטובת הציבור כמו הוזלת מחיר הגרלה, ועליו לקבל את אישור משרד האוצר להנפקת הסדרה החדשה קודם לאישור הסדר הפשרה.
במרס 2010 אישר משרד האוצר את הסכם הפשרה בציינו ש"לא היה מקום להביא בפנינו לאישור הסדר פשרה מוגמר רק אחרי שהוגש לאישור בית המשפט.
יש להקפיד להבא להביא הסדר שיש הגרלות מפעל הפיס- ארגון, פיקוח ובקרה 351 .
בו שינוי מתנאי ההיתר לאישורנו לפני הגשתו לבית המשפט".
לאור תשובת משרד האוצר אישר בית המשפט את הסכם הפשרה.
מפעל הפיס טען בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי כלל לא היה צורך באישור משרד האוצר להסכם הפשרה, אך לאור עמדת היועמ"ש, פנה לקבלת האישור האמור.
עמדת מפעל הפיס אינה מתיישבת ע ם הוראות ההיתר, וגם אילו רצה להגיע להסדר פשרה שבגינו יצטרך לחולל שינויים בתכנית ההגרלות המאושרת, היה עליו להקדים ולבקש את אישור משרד האוצר לכך.
משרד מבקר המדינה העיר כי העובדה שמפעל הפיס מציין שזו עמדתו גם לאחר קביעת היועמ"ש משקפת פער גדול בין פירושו להוראות הדין בנושא לבין עמדת משרד המשפטים ומשרד האוצר.
 פעם אחר פעם שינה מפעל הפיס את תכניות ההגרלות בהתעלם מההגבלות בהיתר ובלי אישור משרד האוצר.
שינויים אלה היו לכאורה הפרה של הוראות חוק העונשין.
על מפעל הפיס, להקפיד להפעיל את משחקי ההגרלות וההימורים לפי ההיתר על כל סעיפיו ולהימנע משינויים ללא אישור משרד האוצר.
על משרד האוצר להגביר את הפיקוח והאכיפה שהוא מקיים על ההגרלות של מפעל הפיס.
פעולתו של משרד האוצר בעניין זה חייבת להיות עקבית ונחושה במטרה להבטיח כי ההגרלות ינוהלו בהתאם להוראות הדין.
הגרלות רגילות ההיתר קובע 40 שמפעל הפיס יפעיל "לקוח סמוי" כדי לקיים בקרה על שמירת ההוראות וההנחיות בעניין ההגרלות אצל כל הזכיינים המורשים אחת לחצי שנה לפחות.
את בקרת הלקוח הסמוי מבצעת בעבור מפעל הפיס חברה קבלנית.
ביוני 2010 היו לפיס כ- 2,700 זכיינים.
היות שעל מפעל הפיס היה לקיים ביקורת על כל זכיין לפחות פעמיים בשנה, היה עליו להפעיל לקוח סמוי לפחות 5,400 .
40 סעיף5 להיתר, סעיף3.
'בנספח ג 352 דוח שנתי61ב .
בדיקת דוחות הביקורת של הלקוח הסמוי לשניים עשר חודשים, מפברואר 2009 ועד מרס 2010 (בשני חודשים במהלך התקופה לא קוימה ביקורת לקוח סמו י), העלתה כי באותה תקופה עשה מפעל הפיס רק 1,139 ביקורות לקוח סמוי אצל הזכיינים, כ -21% בלבד ממספר הביקורות המינימלי שבהן הוא מחויב על פי ההיתר.
משרד מבקר המדינה העיר למפעל הפיס כי מן הראוי שיקפיד על עריכת ביקורת על פי הוראות ההיתר.
הגרלות אלקטרוניות כאמור, מפעל הפיס מקיים שני סוגים של הגרלות אלקטרוניות: הגרלת קינו והגרלת חישגד אלקטרוני (להלן -EIL ).
משרד האוצר קבע בנספחים להיתר תנאים מחמירים להפעלת ההגרלות האלקטרוניות עקב הסיכוי המוגבר להתמכרות להן והחשש מהימורי קטינים; על הלקוח הסמוי לבדוק את יישום התנאים בהן על ידי הזכיינים לפחות פעמיים בשנה.
מסכי הקינו מוצבים ב -150 נקודות מכירה שבחלקן מתקיימות גם הגרלות EIL .
מאז חתימת ההיתר עד פברואר 2010 , כשלוש שנים, מפעל הפיס לא ביצע כלל ביקורת לקוח סמוי בכ-40 נקודות מכירה שבהן מסכי קינו בלבד (ללא מסופי EIL ), שהן כ -26% מכל נקודות המכירה שבהן מוצבים מסכי קינו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר מפעל הפיס שמשנת 2010 הוא מפעיל "אמצעי בקרה נפרדים לתחנות הקינו".
מנהל החברה הקבלנית מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מסוף אוגוסט 2010 שחברתו בודקת גם את נקודות הקינו שאין בהן EIL "כארבעה חודשים" ולכן לא יכלה לבדוק את כל הנקודות, בעיקר את אלה שמוצבים בהם מסכי הקינו.
משרד מבקר המדינה השווה את התנאים שעל הלקוח הסמוי לבדוק לפי ההיתר להגרלות האלקטרוניות, לתנאים הרשומים בטופס הבדיקה של הלקוח הסמוי.
הסמוי - קינו בדיקה לפי ההיתר מס' .
כן כן מספר מסופים או מסכים 1 .
כן לא מפעיל מורשה 2 .
לא לא מיקום באזור נפרד 3 .
כן כן חשיפה לעוברים ושבים 4 .
לא לא שלט (מגבלת גיל) בכניסה למתחם 5 .
לא לא שלט (מגבלת גיל) במסוף או במסך 6 .
כן כן קשר עין עם המפעיל 7 .
לא אין דרישה בהיתר קרבה למוסדות חינוך 8 הגרלות מפעל הפיס- ארגון, פיקוח ובקרה 353 כן כן מכונות משחק בלתי-חוקיות 9 .
מהטבלה עולה כי הלקוח הסמוי בדק בנוגע להגרלת הקינו ארבעה תנאים מתוך שמונה שנדרש, ובנוגע להגרלת ה -EIL - חמישה תנאים מתוך תשעה שנדרש41 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר מפעל הפיס כי "בעקבות ממצאי הביקורת" הן לגבי מיקום המסכים באזור נפרד והן לגבי שלטים במסוף או במסך "יושמה ההנחיה והיא אף הוכנסה לנוהל הביקורת לאלתר".
במטרה לבחון את איכות נתוני ביקורת הלקוח הסמוי עשו נציגי משרד מבקר המדינה בדיקות אקראיות ב -19 נקודות מכירה ביר ושלים, בפתח תקווה, באור יהודה ובחולון והשוו את ממצאי בדיקותיהם לנתונים בדוחות הלקוח הסמוי.
היו אי -התאמות בין ממצאי הבדיקות של משרד מבקר המדינה לבין הנתונים בדוחות הלקוח הסמוי.
להלן דוגמאות: (א) בשבע מ-19 נקודות המכירה של קינו שנבדקו מצא משרד מבקר המדינה ביוני 2010 מסכי קינו חשופים לרחוב.
דוחות הלקוח הסמוי מפברואר וממרס 2010 קבעו שהמסכים באותן נקודות מכירה אינם חשופים.
(ב) בשלוש נקודות מכירה של EIL מ-13 שנבדקו, העלו בדיקות משרד מבקר המדינה שהשלטים שההיתר מחייב אינם קיימים או שלא היה קשר עין בין המפעיל למסכים.
דוחות הלקוח הסמוי לגבי אותן נקודות מכירה קבעו שהשלטים וקשר עין בין המפעיל למסכים היו תקינים.
בתשובתו מאוגוסט 2010 למשרד מבקר המדינה מסר מפעל הפיס ש"בעקבות הערות הביקורת ישנה מפעל הפיס את נהלי עריכת הביקורת וישפרם".
הפעלת הלקוח הסמוי על ידי מפעל הפיס הייתה אפוא חלקית, וחלק ניכר מהסטיות מתנאי ההיתר לא אותר.
על מפעל הפיס להפעיל את הלקוח הסמוי על פי דרישות ההיתר ולהבטיח פיקוח מהימן ומדויק.
טיפול קפדני בממצאי הבדיקות ודיווח קבוע למשרד האוצר על כל הפעולות שנעשו בתחום זה הם תנאי ליישום יעיל של מנגנון הפיקוח של הלקוח הסמוי.
מן הראוי שביקורות הלקוח הסמוי יכללו גם בדיקת תנאים שמפעל הפיס התחייב אליהם ביזמתו במסגרת "משחקים באחריות" 42 כגון שלטים להגבלת גיל המשתתפים בהגרלות, חוברות של עמותת "אפשר" 43 ושלטים הכוללים את מספר הטלפון למתן יעוץ ומידע בעניין התמכרות להימורים (להלן - ה"קו החם").
מכירת מוצרי מפעל הפיס נעשית באמצעות תשעה משווקים אזוריים המפיצים אותם בכ - 2,700 נקודות מכירה שאותן מפעילים זכיינים.
41 בהגרלתהקינו אין דרישה לבדיקת קרבה למוסדות חינוך.
"ראו להלן בפרק על "יישום מדיניות משחקים באחריות 43 ""אפשר-עמותה ציבורית המתמחה בטיפול במכורים בכל הארץ ופועלת בפיקוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים.
הגרלות מפעל הפיס- ארגון, פיקוח ובקרה 355 .
הזכיינים עלתה בדיונים עם המשטרה כבר בשנים 2005 -2006 , טרם חתימת ההיתר.
בסיכום דיון שנערך בנובמבר 2005 אצל השר 356 דוח שנתי61ב .
לביטחון פנים דאז בנושא ההגרלות האלקטרוניות, הוחלט ש"לא יינת ן זיכיון.
לגורמים עבריינים, תבוצע בדיקת ר.
המשטרה קבעה בעקבות בדיקות שעשתה שתחום ההימורים נחשב "כאחד ממחוללי הפשיעה החמורה והמאורגנת בישראל", ו"ההימורים מלווים בתופעות פשיעה ועבריינות (הלוואות בשוק אפור, הלבנת הון.
לכן החליטה המשטרה לרכז מאמצי אכיפה בתחום זה.
בבדיקה מדגמית ל-13 זכיינים המפעילים את הגרלתEIL שעשתה המשטרה ב- 2006 , נמצא שלכולם עבר פלילי בתחומים שונים, ויש מידע מודיעיני עליהם הנוגע לפעילות הימורים בלתי-חוקית.
בפברואר 2006 קבעה המשטרה "כי תנאי למתן זיכיון הוא קבלת עמדת המשטרה כי אין מניעה לכך מטעמים הנוגעים לשלום הציבור, לרבות לאור עברו הפלילי של המועמד לקבלת הזיכיון", ו"יש צורך בבדיקות עיתיות כאמור, ולאפשר את ביטולו של הזיכיון במקום שנמצא כי קיים סיכון ממשי לשלום הציבור" (ההדגשה במקור).
בעקבות קביעת המשטרה נקבע בהיתר שמפעל "הפיס ייתן זיכיון לזכיין חדש, רק לאחר שמשטרת ישראל הודיעה שלא קיימת מניעה למתן הזיכיון מטעמים הנוגעים לשלום הציבור ובטחונו, לרבות בשל עברו הפלילי של מבקש הז יכיון".
נקבע בו גם כי מפעל הפיס יעביר למשטרת ישראל אחת לשנה רשימה של כל זכייניו במתכונת שתסוכם עם המשטרה.
אם יתברר שלדעת המשטרה, יש מניעה שזכיין מסוים ימשיך להחזיק בזיכיון מהטעמים דלעיל, ישלול ממנו מפעל הפיס את הזיכיון בתוך חודש ימים מקבלת הודעת המשטרה.
יצוין שבהתקשרות עם מפעל הפיס נדרש הזכיין להצהיר שמעולם לא הורשע בעברה פלילית ולא מתנהלת נגדו חקירה פלילית.
ההצהרה היא תנאי יסודי לקבלת הזיכיון, ומפעל הפיס "רשאי לבטל זיכיון אם קיבל מאת משטרת ישראל הודעה שקיימת מניעה למתן זיכיון ו/או להמשך זיכיון".
במרס 2007 , לאחר חתימת ההיתר, פנה מפעל הפיס אל אגף החקירות במשטרה בבקשה לקבל "מסגרת עבודה" לבדיקת כשירותם של הזכיינים בהתאם לאמור בהיתר ואף העביר למשטרה את רשימת זכייני תחנות הקינו של פברואר 2007 .
לבדיקה בדיון שהתקיים במאי 2007 בנושא מסרה המשטרה שאין לה "מנגנון ערוך לפעול בהתאם לסעיף 7 כפי שהוא כתוב".
בסיכום הפגישה]בהיתר[ הודיעה המשטרה, כי תקיים התייעצויות פנימיות עם הצוותים המשפטיים ועם ראש אגף חקירות ומודיעין לגיבוש עמדתה "לגבי זכיינים חדשים" בלבד.
מנכ"ל מפעל הפיס הודיע כי עד קבלת תשובת המשטרה המצב יישאר כפי שהיה, דהיינו מפעל הפיס לא יפנה אליה לקבלת אישור.
בספטמבר 2007 פנה מפעל הפיס למנכ"ל משרד האוצר דאז לקבלת הנחיות לבדיקת כשירותם של זכיינים חדשים, ומשרד האוצר הפנה אותו למשרד המשפטים.
נציגת מחלקת יעוץ וחקיקה במשרד המשפטים44 השיבה למפעל הפיס באותו חודש כי ההיתר מאפשר למשטרת ישראל לבדוק את עברם הפלילי של מבקשי זיכיון, ולכן קבעה שעל מפעל הפיס לפנות למשטרה על מנת לסכם את דרכי העבודה ביניהם.
בנובמבר 2007 השיב מפעל הפיס למשרד המשפטים כי מאז הפגישה במאי 2007 .
המשטרה לא הגיבה בנדון .
4 בבדיקה מדגמית נוספת של המשטרה ב -007245 אותרו כ -24 זכיינים בעלי רישום פלילי, "שעל אודות חלקם, קיים מידע מודיעיני בדבר מעורבות בהימורים לא .
משרד האוצר העביר את הנושא לטיפולה 45 על הבדיקה הוחלטבינואר 2007 .
, בדיון לקראת הוצאת ההיתר הגרלות מפעל הפיס- ארגון, פיקוח ובקרה 357 .
לעיתים תוך מעורבות של עבריינים וארגוני פשיעה.
ו בתחומי פשיעה נוספים"46 .
יצוין כי ממצאי בדיקת המשטרה לא הועברו למפעל הפיס 358 דוח שנתי61ב .
בדוח סיכום הבדיקה מפברואר 2008 "ציינה המשטרה ש"בימים אלה מתגבשת עבודת מטה לשם בחינת יישום הסעיף בהיתר המורה על בדיקת כשירותם של הזכיינים החדשים והוותיקים מטעמים הנוגעים לשלום הציבור ובטחונו, לרבות עברם הפלילי.
"במסגרת עבודת המטה נבחן קביעת מנגנון בדיקת הזכיינים של מפעל הפיס בטרם מתן המלצת המשטרה.
מסקנות בדיקה זו יילקחו בחשבון בקביעת המנגנון".
עד מועד סיום הביקורת לא נקבעה הדרך ליישום הסעיף המורה על בדיקת כשירותם של הזכיינים, ומפעל הפיס והמשטרה לא סיכמו את דרכי העבודה ביניהם.
מאז מרס 2007 ועד תום הביקורת מפעל הפיס לא העביר למשטרה את רשימת זכייניו - אף לא פעם אחת נוספת - וגם לא העביר לבדיקתה את פרטי הזכיינים החדשים; יודגש כי מאז חתימת ההיתר ועד מאי 2010 חתם מפעל הפיס על הסכמי זכיינות עם 1,117 .
משרד האוצר מצדו לא עמד על קיום דרישתו הוא הדרישה העקרונית שנקבעה בהיתר, בדיקת כשירות הזכיינים, לא מולאה אפוא.
בתשובתו מאוגוסט 2010 למשרד מבקר המדינה מסר מפעל הפיס ש"פנה פעם אחר פעם, ובזהירות המתבקשת למשטרה ולגורמים הרלוונטיים, על מנת להסדיר עמם את דרך הפעולה עפ"י ההיתר, אך לא קיבל, עד עצם היום הזה, כל מענה ענייני לפניותיו".
"לאור עמדת המבקר, הפיס שב והעביר בי ום 21.
2010 רשימה של כל הזכיינים ללשכת מפכ"ל המשטרה".
לדבריו הוא יימנע "מהתקשרות עם זכיינים חדשים עד שלא יקבל את אישור המשטרה שאין מבחינתה מניעה להתקשר עמם".
ביוני 2010 מסר משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה ש"דווקא ביחס לקבלת זיכיון מטעם מפעל הפיס ישנה חשיבות לבדיקה רחבה של המשטרה, לרבות מידע מודיעיני, וזאת על מנת למנוע חדירה של גורמים עבריינים לתחום ההגרלות וההימורים.
על פניו, נראה לנו כי אין מקום לשנות את שנקבע בהיתר וראוי שתועבר עמדת המשטרה ביחס לכשירותו של אדם לקבלת זיכיון מטעם מפעל הפיס".
בתשובתה מאוג וסט 2010 למשרד מבקר המדינה מסרה המשטרה כי הכנסת ההוראה להיתר "נעשתה ללא תיאום עם המשטרה ובלי לערוך עבודת מטה לבחינת המשמעויות של הטלת ההוראה כאמור".
המשטרה הסבירה בתשובתה את השתלשלות האירועים שהובילה לניסוח ההיתר, ולדבריה, "טיוטת ההיתר שאושר ביום 28.
07 הועברה אלינו לראשונה רק באותו היום ממשרד המשפטים" אשר הסכים ש"לכל הפחות תיבדק האפשרות להכניס את המילים 'במתכונת שתיקבע על ידי המשטרה' .
וכי ניתן להכניס תיקונים נוספים בהמשך להיתר בהתאם לדרישות המשטרה " (ההדגשה במקור).
לדברי המשטרה, רק למחרת היום "בעקבות בדיקה עם משרד המשפטים עלה שהניסוח שהוצע ב'מתכונת שתקבע המשטרה' - לא התקבל".
בתשובתו מפברואר 2011 למשרד מבקר המדינה מסר מנכ"ל מפעל הפיס כי בחודשים אוגוסט עד דצמבר 2010 נערכו פגישות בין נציגיו לבין נציגי משרד האוצר, והוא פנה הן למשטרה והן למשרד המשפטים "לשם מ ציאת פיתרון, ולו פיתרון ביניים, אשר יהלום את תנאי ההיתר, לפיו עד למציאת פיתרון קבע תינתן הצהרה על ידי הזכיין לפיו אין לו עבר פלילי".
משלא נענה ולא גובש פיתרון פנה הגרלות מפעל הפיס- ארגון, פיקוח ובקרה 359 .