HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
, לגבי ראשי רשויות מקומיות נסיעה לחו"ל של עובד ציבור, לרבות רב עיר, הממומנת מכספי גורמים חיצוניים עלולה להעמידו במצב של ניגוד עניינים, ולו למראית עין, וליצור מחויבות בלתי ראויה שלו לגורם המממן.
הדבר עלול להשפיע על שיקול דעתו ולפגוע בטוהר המידות ובסדרי המינהל התקין - או למצער לעורר חשש להשפעה כזאת, ובכך לפגוע באמון הציבור במוסד רב העיר.
לכן נסיעה במימון גוף חיצוני עלולה בנסיבות מסוימות להיחשב קבלת מתנה או טובת הנאה44.
בדומה לכך קבעה ועדת האתיקה של הכנסת ב-2002 , אשר לנסיעות שרים וסגני שרים לחו"ל, כי בנסיבות מסוימות נדרשת פנייה לוועדת המתנות לקבלת היתר לנסיעה במימון שאינו ממשלתי.
אשר לנסיעה לחו"ל של עובדי מדינה, שרים וסגני שרים וראשי רשויות מקומיות במימון גוף חיצוני שאינו ממשלתי, לפי הוראות התקשי"ר ותקנות כספים ומשק של החשכ"ל, נסיעה כזו תיבחן על ידי היועץ המשפטי של המשרד; היועץ יבדוק אם אין במימון החיצוני משום ניגוד אינטרסים או פגיעה בטוהר המידות וסדרי המינהל התקין45.
גם על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, הזמנהלנסיעה במימון שאינו ממשלתי המתקבלת במסגרת תפקידו של שר או של סגן שר תיבחן על ידי היועץ המשפטי למשרד הרלוונטי46.
כבר בדוח קודם47 קבע מבקר המדינה כי ראוי שנבחרים ברשויות המקומיות יקפידו שנסיעותיהם לחו"ל במימון שאינו ממשלתי ייבדקו בקפדנות בידי .
43 כפי שעולה מבג"ץ 10339/05 , עמותת אומ"ץ נ' היועץ המשפטי לממשלה.
למותר לציין גם שהיועץ המשפטי ראה ברב הראשי לישראל עובד ציבור, כפי שמשתקף בפסקה 4 לפסק הדין של הנשיאה בייניש בבג"ץ 3495/06 , מצגר נ' היועץ המשפטי לממשלה.
44 חוק שירות הציבור (מתנות), התש"ם-1979.
45 'בעניין זה ראו ס 26.
141 בתקשי"ר, וכן מבקר המדינה, דוח שנתי 51ב' (2001 ), בפרק "נסיעות של עובדי מדינה", עמ' 191.
46 פניית המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) דאז, עו"ד מלכיאל בלס, אל היועצים המשפטיים של משרדי הממשלה, מינואר 2010.
47 ,ראו מבקר המדינהדוח על הביקורת בשלטון המקומי (2016 ), בפרק "נסיעות לחו"ל של נבחרי ציבור ועובדים ברשויות המקומיות", עמ' 308.
הנסיעות בבחינת יועץ .
מצב של ניגוד עניינים .
גורם משפטי מוסמך, כדי להימנע מניגוד עניינים ולשמור על הכללים בנושא קבלת טובות הנאה ומתנות.
משרד מבקר המדינה העביר ל -22 רבני הערים מרבי הנסיעות שאלון לקבלת מידע על נסיעות יהם בתקופה 1.
17, שעלו מנתוני ביקורת הגבולות: מטרות הנסיעות ומקורות מימונן.
15 רבני עריםהשיבו לשאלון האמור, לגבי 172 :נסיעות96 מהן (כ-56% ) במימון חיצוני ו -76 במימון עצמי של הרבנים.
מדובר בשיעור גבוה של נסיעות הממומנות בידי גורמים חיצוניים, ובהם קהילות בחו"ל, מוסדות ועמותות שרב העיר עומד בראשם וגורמים עסקיים (יבואני מזון).
רב עיר אינו עובד מדינה, הוא נבחר בידי גוף בוחר.
עם זאת, מהות תפקידו והעובדה שניתן לראות בו עובד ציבור מאפשרות לגזור לגביו הלכה דומה בעניין הנסיעות במימון חיצוני: כמו שרים, סגני שרים וראשי רשויות מקומיות, עליו להסדיר עם הייעוץ המשפטי הרלוונטי את נסיעותיו במימון גופים חיצוניים, כדי למנוע ניגוד עניינים ופגיעה בטוהר המידות ובמינהל התקין.
ואולם בדיקת משרד מבקר המדינה במשרד לשירותי דת ובהנהלת בתי הדין הרבניים העלתה כי גורמים אלה לא הסדירו את נסיעותיהם לחו"ל של רבני ערים במימון שאינו ממשלתי, לרבות הרבנים שמשמשים גם דיינים; כל שכן הם לא התנו את אישור הנסיעות בבחינת יועץ משפטי, כדי למנוע מצב של ניגוד עניינים וקבלת טובות הנאה.
לנוכח השכיחות הגבוהה של נסיעות רבני הערים לחו"ל, ולנוכח מטרות הנסיעות העולות מדיווחי הרבנים עצמם, על המשרד לשירותי דת והנהלת בתי הדין הרבניים להתקין הנחיה שלפיה על רבני הערים לדווח, בטרם נסיעה, ליועץ המשפטי של המשרד או של הנהלת בתי הדין הרבניים על נסיעותיהם לחו"ל שאינן במימון ממשלתי, לרבות מטרתן ומקור המימון.
בכך תתאפשר בחינה של גורם מוסמך אם הנסיעות המתוכננות קשורות למילוי התפקיד ויבחן את סוגיית ניגוד העניינים האפשרי, כנהוג לגבי עובדי המדינה, שרים וסגני שרים.
המשרד מסר בתשובתו כי עמדתו היא שהנושא באחריות המועצות הדתיות, לרבות הטיפול המשפטי.
מסיבות של תקציב ויעילות אין לצפות ממועצות דתיות קטנות לפנות לייעוץ משפטי רק משום שהרב מבקש לצאת לחו"ל, ולכן במועצות שאין להן ייעוץ משפטי קבוע, הדבר ייבחן על ידי הלשכה המשפטית במשרד.
המשרד הוסיף כי הלש כה המשפטית תוציא הנחיות מפורשות כדי להקל את הטיפול ואת ההחלטה.
גם הנהלת בתי הדין הרבניים מסרה בתשובתה כי היא מקבלת עקרונית את עמדת משרד מבקר המדינה.
אשר לרבני ערים המשמשים גם ראב"דים ציינה כי אלו יידרשו לקבל חוות דעת משפטית ואישור לגבי נסיעה לחו"ל שאינה חופשה במימונם הפרטי.
הייעוץ המשפטי יבחן לפני הנסיעה את משרד לשירותי דת | 1227 .
מטרתה, מקור המימון וכיוצ"ב.
הנהלת בתי הדין הרבניים ציינה עוד כי תבוא בדברים עם היוע ץ המשפטי של המשרד לשירותי דת, לשם הפצת נוהל אחיד בנושא זה.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את קבלת העיקרון האמור על ידי המשרד לשירותי דת והנהלת בתי הדין הרבניים.
נוכח ממצאי הביקורת, עליהם להבהיר לאלתר לרבני הערים, וגם לרבני השכונות וההתיישבות, מהן המגבלות אשר למטרות הנסיעות לחו"ל ומימונן בידי גורמים פרטיים.
בחוק נקבעו הוראות שונות שנועדו להבטיח, נוכח חשיבותה של משרת רב עיר, ששירותיו לתושבי המקום יינתנו ברמה ובזמינות הראויות ושנושא התפקיד יתמקד בתפקידו כרב עיר ולא יעסוק בעיסוקים נוספים, ובייחוד עיסוקים שלצדם "תמורה".
תקנות בחירות רבני עיר, התשל"ה -1974 , קובעות שעל רב עיר לחתום על תצהיר שלפיו לא יעבוד בעבודה נוספת בשכר או יצא לח ל"ת א לא באישור מועצת הרבנות הראשית.
לפי תקנות שירותי הדת המעודכנות, מאז 2007 לא ניתן לאשר את מועמדותו של אדם לתפקיד רב עיר אלא אם כן חתם על תצהיר שלפיו אם ייבחר לרב עיר, "לא יעסוק בכל עסק או בכל עיסוק נוסף, לרבות עריכת חופות, מתן שיעורים ומתן שירותי השגחת כשרות, למעט עיסוק בהתנדבות ובלא תמורה"48 ,; עוד נקבע בתקנות כי תמורה אסורה אינה רק תמורה כספית אלא אף תמורה חומרית, כגון העמדת משרד או שירותי משרד או רכב לרשות הרב, "הן לצרכיו הפרטיים והן לצורך העיסוק בהתנדבות ובלא תמורה".
בספטמבר 2009 , בהסכמת מועצת הרבנות ה ראשית, משרד המשפטים והמשרד לשירותי דת, נקבעו "כללים לרבנים עובדי ציבור בנושא עריכת חופות, עבודה פרטית, מתן שיעורים והרצאות וכיו"ב" (להלן - הכללים); בכללים נקבע כי על אף האיסור הכללי על קבלת תמורה בגין פעולות אלו, רב עיר יכול להגיש בקשה מיוחדת למועצה הדתית49 להתיר לו לקבל "החזר הוצאות נסיעה" ו"דמי ביטול זמן" לפי תעריפים הקבועים בכללים.
בכללים יש טופס בקשה וגם טופס דיווח שעל רב העיר להמציא מדי תקופה למנכ"ל הרבנות הראשית על היקף עבודתו, לרבות "מתן שירותי כשרות פרטיים".
במאי 2002 , מטעמים של מניעת ניגוד עניינים א פשרי, קבעה מועצת הרבנות הראשית כי רב עיר לא יוכל לשמש יועץ כשרות או רב של רשת שיווק50.
:רב העיר נס ציונה הרב אברהם יחזקאל צוריאל רב העיר נס ציונה מכהן בתפקידו מ-1996 .
משכך, חלות עליו תקנות בחירות רבני עיר, התשל"ה -1974 , .
48 יצוין שלפי התקנות הקודמות (תקנות בחירות רבני עיר, התשל"ה -1974 ) נוסח התצהיר קבע ש"לא יעבוד עבודה נוספת בשכר.
אלא אם כן קיבל לכך אישור ממועצת הרבנות הראשית".
49 או לוועדה למתן אישורי עבודה פרטית בראשות הרב הראשי לישראל.
50 ( החלטה מב' סיוון תשס"ב 13.
) 1228 |דוח שנתי 68ג .
שקובעות שעליו לחתום על תצהיר שלפיו לא יעבוד בעבודה נוספת בשכר או יצא לחל"ת א לא באישור מועצת הרבנות הראשית.
בביקורת הועלה כי הרב נוהג לנסוע רבות לחו"ל למטרת ייעוץ בענייני כשרות לגורמים עסקיים - גורמים שלדבריו משלמים את כל ההוצאות בגין טיסה ולינה, כמפורט להלן: הועלה כי בתקופה 1.
17 נסע הרב צוריאל לחו"ל 16 .
פעמים בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2017 מסר הרב כי נסע 13 :פעמים לצורך ייעוץ בתחום הכשרות תשע פעמים במימון חברה א' , פעמיים במימון חברה ב' ופעם אחת במימון חברה ג'.
מדובר בחברות מוכרות בתחום היבוא והשיווק של מוצרי מזון ומשקאות מחו"ל, הפועלות ברמה הארצית, ושמקום מושבן אינו בעיר נס ציונה.
פעם נוספת נסע הרב במימון חברה ד', העוסקת באותו התחום ופועלת ברמה הארצית וכן במתן שירותי כשרות בינלאומיים.
על פי בדיקת משרד מבקר המדינה, חברה ד' נרשמה בבעלות ששת ילדי הרב צוריאל, והיא רשומה בשתי כתובות בנס ציונה - בכתובתו הפרטית של רב העיר ובכתובתו של בנו.
על פי הנתונים שהעביר רב העיר נס ציונה למשרד מבקר המדינה, מימון טיסותיו על ידי ארבע החברות האמורות הסתכם בכ - 22,000 דולר.
יודגש כי הסכום אינו כולל את החזר הוצאות הרב בהיקף של אלפי דולרים נוספים בעבור מקומות הלינה, על חשבון הגורמים העסקיים האמורים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרב העיר נס ציונה הרב צוריאל, שבשמשו יועץ לחברות העוסקות ביבוא ובהפצה של מוצרי מזון הוא הפר את החלטת מועצת הרבנות הראשית האוסרת על רב עיר לעסוק בפעילות זו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2017 טען הרב צוריאל כי לא היה כל פסול בהתנהלותו בעניין זה, שכן הנסיעות היו בתקופות החופשה שלו, "בזמנו הפרטי, בהתנדבות מלאה, וללא קבלת שכר בעבור עמלו " (ההדגשה במקור).
לדבריו, לא קיבל "תמורה" אלא "החזר הוצאות (טיסה ולינה)" בלבד.
בתשובתו הדגיש רב העיר נס ציונה כי פעל בענייני כשרות באופן אקראי ובהתנדבות, למתן ייעוץ ללא תמורה "מתוך שליחות ומסירות".
הרב אף הצדיק את פועלו בהסתמך על נוהל הכשרות של המשרד לשירותי דת, שלפיו רב מקומי רשאי להעניק, במסגרת תפקידו, ייעוץ הלכתי לגופים עסקיים הפועלים בתחומו, ובלבד שהייעוץ יינתן ללא תמורה.
מבקר המדינה מציין כי ההוראה שאליה הפנה הרב צוריאל מופיעה בנוהל הפעלת מערך הכשרות במועצות הדתיות (להלן - נוהל כשרות)51 בפרק על "עבודה בגופי כשרות פרטיים" - ובו איסור מפורש על רב מקומי להיות מועסק "בתמורה או שלא .
51 ,המשרד לשירותי דת, "נוהל הפעלת מערך הכשרות במועצות הדתיות", חוזר המנהל הכללי התש"ע/1 , 1.
משרד לשירותי דת | 1229 .
בתמורה" בגוף כשרות פרטי, אף אם שירותי הכשרות אינם ניתנים בתחומי היישוב שהוא מכהן בו.
ההוראה נועדה אך להבהיר כי תפקידו של רב מקומי כולל מתן ייעוץ הלכתי ללא תמורה לגופים עסקיים הפועלים בתחומי היישוב שהוא מכהן בו, "ובכפוף לעמידה בעקרונות השוויון ביחס לכלל הפונים".
ואילו כאמור, לפי הרב צוריאל, ה"ייעוץ" שנתן היה בחו"ל, ולא במקום מגוריו וכהונתו כחלק מתפקידו.
מכל מקום, העמדת טיסות לחו"ל וחדרים בבתי מלון לרשותו של הרב, בעלות של עשרות אלפי דולרים, באה בגדר של "תמורה" על פי התקנות.
יצוין שגם אילו היה אפשר לאשר תמורה בהיקף כזה, הרי שעל פי הכללים שנקבעו היה על הרב צוריאל להגיש בקשה מראש להיתר קבלת "החזר הוצאות" בגין עיסוקו במתן ייעוץ כשרות לגופים עסקיים, וכן להגיש דיווח בנושא למנכ"ל הרבנות הראשית.
בדיקת משרד מבקר המדינה במועצה הדתית נס ציונה, במשרד לשירותי דת וברבנות הראשית העלתה כי רב העיר נס ציונה לא הגיש בקשה להיתר לעבודה פרטית על פי הכללים ולא דיווח על כך, ואף לא הודיע להם בכתב כלל על עיסוקו הנוסף במתן ייעוץ פרטי בתחום הכשרות - כל זאת, לכאורה, בהפרה של הכללים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרב העיר נס ציונה על שהעניק ייעוץ בתחום הכשרות לגורמים עסקיים, בהם בעלי אינטרסים עסקיים רחבים בישראל, ללא היתר וללא יידוע הגורמים הרלוונטיים, ובתמורה מימנו אותם גורמים עסקיים את כל הוצאות הטיסה והלינה שלו, שעלותן מגיעה לכדי עשרות אלפי דולרים לפחות.
על הרב צוריאל להפסיק לאלתר התנהלות זו ולחשוף בפני הגורמים הרלוונטיים, ובראשם היועץ המשפטי של המשרד, את כל הפרטים והמסמכים הנוגעים לעניין זה.
בתשובתו הנוספת של רב העיר נס ציונה למשרד מבקר המדינה מתחילת ינואר 2018 מסר כי הוא נכון להפסיק את מתן הייעוץ אם יידרש לכך, ולמען הסר ספק, אכן חדל בפועל ממתן ייעוץ.
עם זאת הוסיף כי טיוטת הדוח שוגה בדרך הילוכה ומסקנותיה, שכן "נוכח חוסר הבהירות ופרשנות שמשתמעת לשני פנים (בכל הנוגע לשאלה האם החזר הוצאות בעין בלבד מהווה 'תמורה' לצורך העניין, ועל כן אין הדבר עולה כדי 'עיסוק נוסף'), נוכח העובדה כי הרב פעל בתום לב מוחלט , והואיל ואינו מועסק על ידי גורם כלשהו, מן הראוי יהיה להסתפק בקביעת הנחיות מכאן ואילך , ולוותר על אמירות ערכיות ביחס לרב צוריאל שמהן יכול להשתמע כאילו נפל פסול מוסרי בפעילות הרב (ולחלוטין לא כך הדבר)" (ההדגשות במקור).
המשרד לשירותי דת מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי נושא הדין המשמעתי נתון לסמכות שרת המשפטים, ואם יידרש יפעל המשרד בהתאם להנחיותיה.
משרד מ בקר המדינה מעיר כי על המשרד לקבל לידיו את כל המידע והמסמכים הנוגעים לעניין, לבחון לעומק את היבטי המקרה מול הגורמים הרלוונטיים האחרים ולהחליט אילו צעדים הוא נדרש לנקוט.
קרבה משפחתית בין רבני ערים לבין עובדי מועצה דתית ומשגיחי כשרות - חשש לניגוד עניינים .
מבקר המדינה נדרש בעבר לסוגיית העסקתם של קרובי משפחה, וקבע כי העסקת קרובי משפחה בגוף ציבורי עלולה ליצור תלות וניגוד עניינים המקלקלים את השורה.
היא עלולה להעמיד עובדים קרובי משפחה בעמדת כוח, והדבר עלול לפגוע בתפקיד הארגון52.
מעמדו ותפקידו של רב עיר כאחראי לתחום הכשרות מקנים לו השפעה ניכרת על מיונם ובחירתם של משגיחי הכשרות: על פי הנוהל הכשרות, הרב מוסמך לאשר סופית קבלתו לעבודה של מועמד לתפקיד משגיח.
על כן חשוב במיוחד שיקפיד למנוע את ניגוד העניינים שעלול להיגרם מהעסקת קרובי משפחה כעובדי המועצה הדתית או כמשגיחי כשרות מטעם המועצה בבתי עסק.
ואכן נוהל כשרות אוסר על קיומה של קרבה משפחתית בין בעלי תפקידים במועצה הדתית, לרבות רבני ערים, לבין משגיחי כשרות53 .
בנוהל נקבע: "לא ישובץ אדם למשרת משגיח כשרות מטעם מועצה דתית במידה שקרוב משפחתו מכהן.
כרב עיר או כרב הממונה על הכשרות או כמפקח כשרות".
בנוהל מוסבר החשש לניגוד עניינים בשל מצב זה.
יצוין כי חוק שירות המדינה (משמעת), התשכ"ג -1963 אינו חל על רבני ערים, ואלה נתונים לשיפוטו של בית דין משמעתי בהתאם לחוק שירותי הדת.
בספטמבר 2017 , בהמשך לדוח קודם של מבקר המדינה54 , פנו המנהלים הכלליים של המשרד לשירותי דת ושל הרבנות הראשית במכתב משותף לרבנים המקומיים ולראשי המועצות הדתיות בנושא ניגוד עניינים והעסקת משגיחי כשרות ומפקחי כשרות, והסבו את תשומת לבם לכך שבדוח מבקר המדינה עלו עשרות מקרים של העסקת משגיחי כשרות שיש להם קרבה משפחתית לבעלי תפקידים באותן מועצות דתיות55 .
הם הדגישו כי על המועצות הדתיות והרבנים המקומיים לפעול לאלתר למניעת ניגוד עניינים בהעסקת קרובים, ולהפסיק כל העסקה שאינה עולה בקנה אחד עם עקרונות המינהל התקין ועם חוזר מנכ"ל המשרד.
52 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58א (2007 ,"), בפרק "העסקת קרובים בשמונה תאגידים ציבוריים עמ' 9 ', ועמ105.
נוהל הכשרות מתייחס, בין היתר, לבן זוג, הורה, בן, בת זוג ובני זוגם, אח או אחות וילדיהם, חתן 54 דוח שנתי 67ב (2016 .
"), בפרק "הפיקוח על כשרות המזון 55 ,מכתב עו"ד עודד פלוס, מנכ"ל המשרד לשירותי דת, והרב משה דגן, מנכ"ל הרבנות הראשית מ- 4.
משרד לשירותי דת | 1231 .
בביקורת הנוכחית של מבקר המדינה עלה כי לחמישה רבני ערים היה לפחות קרוב משפחה אחד שהועסק במועצה הדתית של אותה רשות מקומית או מטעמה כמשגיחי כשרות בבתי עסק (ובסה"כ שמונה קרובי משפחה).
רב העיר אילת - הרב משה הדאיה: רבה הספרדי של אילת מכהן בתפקידו מ-1957 - יותר מ-60 .
הרב אחראי לתחומי הכשרות והנישואין בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי בנו של הרב הדאיה מועסק במועצה הדתית אילת מ -2004 .
בן הרב מועסק במחלקת נישואין, ועיקר עבודתו הוא הכנת תיקי נישואין המוגשים לחתימת רב העיר - אביו.
עלה כי במשך כל שנות העסקתו של בן רב העיר לא הסדירה המועצה הדתית אילת את ההעסקה כך שיימנע מצב של ניגוד עניינים.
נכון לאוקטובר 2017 שמו לא נכלל ברשימת עובדי המועצות הדתיות של המשרד.
עם זאת, זה יותר מעשר שנים שיש במשרד מידע על העסקתו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2017 מסר הרב הדאיה כי ב-2004 ,פנה לרבנים הראשיים דאז בשל היעדרות ארוכה מעבודתו בעקבות פציעה ואלה יעצו לראש המועצה הדתית דאז לקבל לעבודה את בנו בתפקיד רושם נישואין.
המשרד מסר בתשובתו כי עניין העסקת בנו של הרב הדאיה הועבר אליו באופן רשמי רק לאחרונה.
המשרד יבחן את העניין ויטפל בו בהתאם לכללים ולחוזרי מנכ"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצה הדתית אילת ולמשרד לשירותי דת על שידעו על ניגוד עניינים המתקיים שנים רבות אצל רבה הספרדי של אילת ובנו ולא מנעו זאת.
רב העיר רמלה - הרב יחיאל אבוחצירא: הרב אבוחצירא מכהן בתפקידו מ-1976 ומשמש רב יחיד ברמלה; משכך, הוא ממונה על כלל תחומי העיסוק של המועצה הדתית, ובכלל זה הכשרות.
הביקורת העלתה כי שני בניו של הרב מועסקים כמשגיחי כשרות על ידי בתי עסק ברמלה מטעם המועצה הדתית; מצב זה עומד בניגוד לאיסור המפורש בנוהל כשרות ויוצר חשש לניגוד עניינים.
בנוהל נקבע כי משגיחי כשרות שאינם מחזיקים בתעודת הסמכה נדרשים להשלים הסמכה תוך חצי שנה, ולא תופסק עבודתם.
יצוין כי לבני הרב האמורים אין הסמכה של הרבנות הראשית לשמש משגיחי כשרות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2017 מסר הרב אבוחצירא כי בהתאם לנוהל הכשרות ערך עם המועצה הדתית רמלה הסדר ניגוד עניינים למשך חצי שנה שלפיו יוכלו בניו לשמש משגיחי כשרות; עם זאת הודיע כי עד סוף 2017 הם יחדלו מתפקידיהם אלה.
הממונה על המועצה הדתית רמלה אישר בתשובתו מינואר 2018 .
רב העיר קריית אתא - הרב אליהו מימון: הרב מימון משמש מינואר 2011 רבה הספרדי של קריית אתא.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי משנת 2010 , ובניגוד לנוהל כשרות, מועסק בנו של רב העיר כמשגיח כשרות מטעם המועצה הדתית.
בן הרב החל בתפקידו בשנת תשע"א אף שבאותו מועד לא הייתה בידיו תעודת הסמכה כמשגיח כשרות מטעם הרבנות הראשית - זו ניתנה לו רק בדצמבר 2014.
רב העיר יוקנעם עילית - הרב מיכאל ועקנין: הרב ועקנין מכהן כרב עיר יחיד מ-1981 ,.
בתוקף זה הוא ממונה על כלל תחומי העיסוק של המועצה הדתית לרבות הכשרות.
רב העיר משמש בפועל גם כמפקח הכשרות מטעם המועצה הדתית.
נמצא כי שלושת חתניו של הרב ועקנין מועסקים כמשגיחי כשרות על ידי בתי עסק ביוקנעם עילית מטעם המועצה הדתית.
מצב זה עומד בניגוד לאיסור המפורש בנוהל כשרות ויוצר חשש לניגוד עניינים.
שניים מחתניו החלו לעבוד כמשגיחים ב-2004 , והשלישי החל לעבוד לאחר פרסום חוזר מנכ"ל ב-2010 בנושא מערך הכשרות, ובכלל זה איסור ניגוד עניינים.
ניגוד העניינים במקרה זה חריף במיוחד משום היותו של רב העיר יוקנעם עילית גם ממונה על הכשרות בעיר וגם מפקח הכשרות מטעם המועצה הדתית.
הרב ועקנין מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2018 כי בעבר לא עמד לרשותו כוח אדם מתאים הבקיא בענייני כשרות ולכן לקח לתפקיד אברכים בני משפחתו שמבינים את הנושא.
הוא הוסיף כי גם כיום אי אפשר למצוא כוח אדם מתאים בשכר המשולם.
המועצה הדתית יוקנעם מסרה בתשובתה מינואר 2018 כי על פי מכתבם של מנכ"לי המשרד לשירותי דת והרבנות הראשית, המורה להפסיק העסקת קרובי משפחה, עליהם לטפל בעניין ניגוד העניינים בתוך חצי שנה כלומר עד חודש מרץ 2018 .
רב המועצה המקומית אזור- הרב אברהם רוזנטל: הרב רוזנטל מכהן מ-1975 כרב עיר במועצה המקומית אזור, ומ -2016 כרב עיר יחיד בה.
בתוקף זה הוא ממונה על כלל תחומי העיסוק של המועצה הדתית.
משרד לשירותי דת | 1233 .
אשתו של הר ב רוזנטל, שהחלה בעבודתה במועצה הדתית ב -1989 , מועסקת על ידי המועצה הדתית כמדריכת כלות.
מצב זה מעלה חשש לניגוד עניינים.
הרב רוזנטל מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2017 כי הרבנית ביצעה את תפקידה במסגרת העסקה שעתית, בסכום סמלי, וכי לאור האמור בדוח הביקור ת ובתיאום עם ראש המועצה הדתית הוסכם כי תפרוש בקרוב לגמלאות.
ראש המועצה הדתית מסר בתשובתו כי המועצה הדתית מקבלת את הערת המבקר ותפעל לתקן את הליקוי.
משרד מבקר המדינה מעיר לרב העיר אילת הרב משה הדאיה, לרב העיר רמלה הרב יחיאל אבוחצירא, לרב העיר קריית אתא הרב אליהו מימון, לרב העיר יוקנעם הרב מיכאל ועקנין ולרב המועצה המקומית אזור הרב רוזנטל, כי היה מצופה מהם, שלא יאפשרו את העסקת בני משפחותיהם בכפיפות ישירה אליהם במועצה הדתית בעיר כהונתם, בניגוד להנחיות נוהל כשרות.
אין זה לכבודם של הרבנות ושל רבני הערים, המשמ שים מרא דאתרא ומגדלור לתושבי עירם, שיהיו נגועים בחשש לניגוד עניינים בשל העסקת קרובי משפחה.
המועצות הדתיות שבהן הועסקו קרובי המשפחה לא דאגו לנטרל את ניגוד העניינים, על מנת למנוע מצב שבעת מילוי תפקידו הציבורי יושפע רב העיר מאינטרסים זרים , שלו או של גורם הקשו ר אליו, המנוגדים לאינטרסים שהוא מופקד על שמירתם מתוקף תפקידו הציבורי.
על המועצות הדתיות בכלל והמוזכרות לעיל בפרט, לפעול בהתאם לכללי ניגוד עניינים, להנחיות נוהל כשרות, ולמכתב המנכ"לים מספטמבר 2017 בנושא העסקת משגיחי כשרות, האוסרים על העסקת בני משפחה של רב עיר.
על המשרד לשירותי דת לשוב ולרענן כללים אלו ולעקוב אחר יישומם.
המשרד מסר בתשובתו כי בינואר 2018 יבצע ריענון ויוציא הנחיה בדבר האיסור על העסקת קרובי משפחה והצורך במניעת ניגוד עניינים בהעסקת עובדים בהתאם לנוהל כשרות ולחוזר המנכ"ל.
כאמור, כבר בספטמבר 2017, ושוב לאחר שמשרד מבקר המדינה הסב את תשומת הלב להעסקת קרובי משפחתם של עובדי מועצות דתיות במערך הכשרות, פנו מנכ"לי המשרד והרבנות הראשית לרבני הערים ולראשי המועצות הדתיות כדי שיפסיקו את התופעה.
על המשרד ליזום מהלכים לאיתור מקרים של העסקת קרובי משפחה ולפעול בנ חישות להפסקתה.
מגורי רבני ערים שלא במקום כהונתם .
רב עיר אמור לשקף במידה מסוימת את הרכב בני עירו ולייצג את הציבור כדמות הלכתית.
הוא אמור להיות בקשר עמם, כדי להיענות לבקשות, ואמור גם להגיע לבתי כנסת בעיר - בפרט בשבתות ובחגים.
רב העיר הוא חלק מנוף עירו, ומכאן מתחייבים מגוריו במקום.
ואכן, בשנת 2002 נחקק חוק מגורי רבנים במקום כהונתם, התשס"ג-2002 , המחייב את רבני הערים להתגורר ביישוב שהם מכהנים בו, ולא - תופסק כהונתם.
בביקורת עלה שלמשרד היה ידוע על רבני ערים שאינם מתגוררים ביישוב שהם מכהנים בו, ואף על פי כן התמהמה בטיפול בכך במשך שנים רבות.
יצוין כי רק לאחרונה, בדצמבר 2017 ,, הביאו המשרד ומשרד המשפטים בפעם הראשונה מאז נחקק החוק, להפסקת כהונתו של רב עיר שלא התגורר במקום כהונתו.
להמחשת הדברים, להלן תיאור הטיפול של המשרד לשירותי דת בשלושה מקרים שבהם הגיע לפתחו מידע על רב עיר שאינו מתגורר בעיר כהונתו: .
רב מועצה מקומית (רב העיר י"ח): במשרד לשירותי דת וברבנות הראשית התקבלו פעם אחר פעם תלונות על כך שהרב אינו מתגורר בעיר כהונתו עוד בשנת 2001 .
לפחות באותה שנה גם זומן רב העיר י "ח לשימוע בנושא בפני מנכ"ל המשרד דאז.
בשנים שלאחר מכן קיבל המשרד תלונות דומות, ובעקבותיהן יזם בשנת 2015 בדיקות שהעלו כי הרב מתגורר דרך קבע שלא בכתובתו המדווחת ביישוב כהונתו, כי אם בעיר אחרת.
בהמש ך לבדיקות הזמין המשרד את הרב בשנת 2017 .
לשימוע, אך השימוע טרם התקיים .
רב עיר (רב העיר י"ט): באמצע 2015 ובתחילת2016 התקבלו בלשכת השר לשירותי דת וברבנות הראשית תלונות, לרבות מהמועצה הדתית בעיר, לפיהן רב העיר אינו מתגורר בעיר כהונתו.
המשרד יזם בדיקה ובעקבות ת וצאותיה החליט להקים ועדת שימוע לרבנים שאינם מתגוררים במקום כהונתם.
בנובמבר 2017 החליטו חברי הוועדה כי הרב אינו מתגורר במקום כהונתו וחתמו על פרוטוקול להפסקת כהונתו כנדרש בחוק.
מנכ"ל המשרד, החבר בוועדה, טרם חתם על הפרוטוקול, ועל כן לא ניתן לפרסם את ההחלטה.
רב העיר כפר סבא - הרב אברהם שלוש: משך שנים רבות התקבלו במשרד וברבנות תלונות על כך כי הרב שלוש אינו מתגורר בכפר סבא וממעט להגיע למשרדי המועצה הדתית.
בהתאם טיפלו המשרד ומשרד המשפטים בהפסקת משרד לשירותי דת | 1235 .
בדצמבר2017 דחה בג"ץ56 את עתירתו של הרב כנגד היועץ המשפטי לממשלה והורה על הפסקת כהונתו כרב העיר כפר סבא.
על המשרד לטפל בתלונות המוגשות לו בפרק זמן סביר ולא להגיע למצב שאינן מטופלות או שהטיפול בהן נמשך שנים רבות מאוד – מצב שעשוי לפגוע בשמם הטוב של כלל רבני הערים.
על המשרד לוודא שרבני ערים מתגוררים בעיר כהונתם.
רבני עיר המוגשות לו .
אי-טיפול בתלונות או .
הטיפול בתלונות על התנהלותם של רבני ערים .
הגורמים המטפלים בתלונות כנגד רבני ערים .
תלונות על התנהלות לקויה של רבני ערים מתקבלות אצל הרבנים הראשיים לישראל, בלשכת השר לשירותי דת ואצל היועצים המשפטיים של המשרד ושל הרבנות הראשית.
חוק שירותי הדת מסדיר את הדין המשמעתי לרבני ערים ונועד לתת מענה לעבירות משמעתיות או אתיות שלהם.
על פי החוק, "רב עיר יהיה נתון לשיפוטו שר המשפטים[ של בית דין משמעתי".
עוד על פי החוק, "השר57 רשאי להגיש] :קובלנה על רב עיר על יסוד אחד מאלה (1 ) הרב נהג שלא כהלכה במילוי תפקידו; (2 ;) הרב התנהג באופן שאינו הולם את מעמדו של רב בישראל (3 ) הרב הורשע בעבירה שבנסיבות העניין יש בה משום קלון".
מועצת הרבנות הראשית תמנה את שלושת חברי בית הדין58.
על פי תקנות שירותי הדת היהודיים (שיפוט משמעתי של רבני עיר), התשנ"ו- 1996, שהותקנו בהתאם לחוק, הקובלנה תוגש לנשיא מועצת הרבנות הראשית.
מצא בית הדין את הנקבל חייב בדינו, יטיל עליו את אחת מאל ה: הערה, התראה, נזיפה או "קביעה שאין הרב ראוי להמשיך בתפקידו וכי יש להעבירו מכהונתו, בין בתשלום קצבה ובין בשלילתה, כולה או מקצתה".
במקרה של מחלוקת בין מועצה דתית לרב עיר, חלופה להגשת תלונה נגד הרב היא הקמת ועדת בירור עליונה בהתאם לנוהל59.
את הוועדה יקים השר לשירותי דת, והיא תמנה שישה חברים: שלושה נציגי מועצת הרבנות הראשית, שני נציגי השר ונציג חבר המועצות הדתיות.
תפקידה לברר את חילוקי הדעות ולהביא לפתרון הסכסוך בין הצדדים.
הנוהל קובע כי אם יתגלעו חילוקי דעות בין חברי הוועדה יובא העניין להכרעת הרבנים הראשיים והשר.
במהלך הביקורת הובאו לידיעת נציגי משרד מבקר המדינה מקרים של התנהגות חריגה מצד רבני ערים, שנוגדת את המצופה מהם ועשויה לפגוע בכבודו של המוסד הרבני.
אלה מצטרפים לתלונות שקיבל משרד מבקר המדינה על תפקוד חסר של רבנים ועל רבני ערים שאינם מבצעים את עבודתם מסיבות שונות.
57 בשל פירוק המשרד לענייני דתות החליטה הממשלה ב -2005 להעביר את הסמכויות שהוקנו בעבר לשר לענייני דתות בכל הקשור להגשת קובלנה - לשר המשפטים, ואלה נותרו בידו גם לאחר הקמת המשרד לשירותי דת.
58 חברי בית הדין המשמעתי הם דיין או דיין שיצא לגמלאות- המשמש יו"ר בית הדין, ושני רבני ערים.
59 חוזר מנכ"להמשרד לשירותי דת, ס"א/2.
משרד לשירותי דת | 1237 .
משרד מבקר המדינה בדק את טיפול הגורמים המופקדים על תלונות כנגד רבני הערים.
הבדיקה נעשתה במועצות הדתיות קריית אתא, קריית מוצקין ויבנאל, ברשויות המקומיות קריית מוצקין ויבנאל, במשרד לשירותי דת וברבנות הראשית.
כמו כן, נציגי משרד מבקר המדינה קיימו פגיש ות עם רבני הערים.
להלן פירוט דרך הטיפול בתלונות אחדות: .
רב העיר קריית אתא - הרב אליהו מימון .
הרב אליהו מימון, רבה הספרדי של קריית אתא, והרב שלמה חיים דיסקין, רבה האשכנזי, נבחרו לתפקידם ב-2011 .
במסגרת חלוקת האחריות בין השניים הרב דיסקין ממונה על כשרות, מקוואות ועירובין, והרב מימון - על נישואין60 .
במהלך השנים הוגשו תלונות כנגד הרב מימון לרבנים הראשיים, לשרים לשירותי דת ולבעלי תפקידים נוספים61 .
תלונות על אלימות ואיומים כלפי עובדי המועצה הדתית : בין השנים 2014 ו-2017 העבירו ראש המועצה הדתית בקריית אתא, מזכירת המועצה הדתית ומזכירה במחלקת הכשרות לשרים לשירותי דת, לרבנים הראשיים וליועץ המשפטי למשרד כמה תלונות הקשורות להתנהלות הרב מימון.
מהתלונות עולה לכאורה התנהגות לא הולמת של הרב, לרבות אלימות מילולית ופעולות בוטות עד מאוד כלפי עובדי המועצה הדתית וכלפי הרב האשכנזי של קריית אתא הרב דיסקין.
נוכח חומרת התלונות והחשש שהסוגיה היא גם בגדר בעיה משמעתית והתנהלותית, מצופה היה כי הגורמים המאסדרים - הרבנים הראשיים והשר - יפעלו לבירור תלונות אלה, כל אחד בתחומו.
תלונה מספר 1 בגין איומים: באוקטובר 2014 היה הרב מימון מעורב באירוע חריג שבעקבותיו הגישו הרב דיסקין והמזכירה במחלקת הכשרות תלונה נגדו במשטרת זבולון שסווגה כ"איומים".
האירועים המתוארים בתלונה מצביעים על התנהגות חמורה מאוד של הרב.
בשל מעמדו של הנילון ביקשה משטרת זבולון בנובמבר 2014 את אישור ראש אגף חקירות במטה הארצי לחקור את רב העיר, והאישור התקבל בדצמבר 2014 .
אלא שהתחנה לא ביצעה כל פעולות חקירה בתיק, וביולי 2016 המשטרה .
60 על מצב של ניגוד עניינים אצל הרב מימון ובנו המועסק כמשגיח כשרות ראו לעיל בפרק "קרבה משפחתית בין רבני ערים לבין עובדי מועצה דתית ומשגיחי כשרות – חשש לניגוד עניינים".
61 מכתב יו"ר המועצה הדתיתמר שמעון חזן לרב הראשי יצחק יוסף מ - 4.
14 ; מכתב למר אלחנן גלט, מנכ"ל הרבנות הראשית דאז, וליועץ המשפטי למשרד מ- 1.
14 ,ותשובת היועץ המשפטי ולסגן השר אלי בן דהן מ- 2.
14 ; מכתב מזכירה במועצה הדתית לשר נפתלי בנט מ- 6.
14 ; מכתב מזכירת המועצה הדתית לרבנים הראשיים לישראל מ - 8.
17 (העתק לשר) ותשובת ראש לשכת הרב הראשי יצחק יוסף.