HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתי אב לפחות), אין 30 העירייה מסרה בתגובתה כי אי-הוכחת הצורך (בהחתמת בה כדי לפסול בקשה להקצאה שעמדה בשאר תנאי הסף, אלא אך לדרג את מידת הביקוש למקרקעין, למטרת השוואה לכל הבקשות.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת ההקצאות ולמועצת העירייה כי מכיוון שמקרקעין הם משאב מוגבל, ושצורכי הציבור גדלים עם הזמן, בתי אב, יש להקצות 30 ומכיוון שהעירייה קבעה ופרסמה תנאי סף של את המקרקעין רק לעמותות העומדות בתנאי הסף שנקבע.
על דירוג העדיפות להיעשות רק לגבי העמותות שעמדו בכל תנאי הסף.
: כאמור, על פי תוכניות פיתוח הקרקע ופירוט מקורות כספיים מוכחים לפיתוחה נוהל יו"ש, עמותה המבקשת הקצאת מקרקעין לבנייה נדרשת להציג גם תוכניות לפיתוח המקרקעין ופירוט מקורות כספיים מוכחים (להנחת דעת הרשות המקומית) לפיתוח הקרקע.
16- ועדת ההקצאות דנה ב 2018 - 2012 הביקורת העלתה כי בשנים ) בקשות של עמותות להקצאת מקרקעין לבנייה - 94%( 17 מתוך ומועצת העירייה אישרה אותן - אף שלא התקבלו מהעמותות פרטים בסיסיים על תוכניות הפיתוח למקרקעין שהוקצו, כנדרש בנוהל יו"ש.
במסמך "תבחינים ועקרונות להקצאת קרקעות ומבנים במסגרת נוהל הקצאת קרקעות ומבנים ללא תמורה או בתמורה סמלית בביתר עילית", שזכה לאישורה של ופורסם באתרה במרשתת, נקבע כי כדי "לוודא 2009 מועצת העירייה באוקטובר שיש ביכולת כלכלית של הגוף המבקש לבנות את הבניה המבוקשת.
על המבקש 2354 השלטון המקומיפרק חמישי: | מבקר המדינה השלטון המקומיפרק חמישי: | מבקר המדינה להציג מסמכים המעידים כי יש ברשותו אמצעים כלכליים לביצוע הבניה".
במסמך אחר, "תבחינים לדיון בבקשה להקצאת בתי-כנסת ומקווה", שזכה לאישורה של , נקבע כי נדרשת יכולת כספית מוכחת להקמת שלד 2008 מועצת העירייה ביוני המבנה המבוקש.
בניית מוסדות ציבור כרוכה בהשקעת ממון רב, והיעדר משאבים כספיים הוא מכשול לפיתוח מגרשים ציבוריים בעיר (ראו להלן "אי-השלמת פיתוח הקרקע").
מבקר המדינה כבר העיר בעבר כי בחינת מקורות כספיים טרם אישור הקצאה מקטינה את .
19"הסיכוי לביצוע "הקצאות כושלות דנה ועדת ההקצאות בבקשות 2018 - 2012 הביקורת העלתה כי בשנים עמותות להקצאת קרקע לבנייה - ומועצת העירייה אישרה 17 של ) לא קיבלה את פירוט המקורות הכספיים 94%( מהן 16-אותן - אף שמ המוכחים לפיתוח הקרקע.
להלן דוגמאות: אישרה מועצת העירייה לעמותה ח' הקצאת מקרקעין להקמת בית 2016 באפריל כנסת.
להוכחת מקורותיה הכספיים צירפה העמותה מכתב של חברה פרטית, ולפיו החברה מעוניינת לתרום לעמותה ח' "סכום משמעותי", בלי שננקב הסכום.
2015 בדיקת תיק עמותה ח' באתר רשם העמותות העלתה כי בינואר קבע רשם העמותות שהעמותה לא פעלה כל פעילות ממשית לקידום מטרותיה המאושרות.
עוד נמצא כי הקמת בית כנסת אינה נמנית עם מטרות העמותה.
אישרה מועצת העירייה להקצות לעמותה ז' גג של גן ילדים להקמת 2016 ביולי בית כנסת.
בטופס הבקשה שהעמותה הגישה לעירייה הצהירה כי לא הייתה לה כל פעילות כלכלית, וכי בית הכנסת יוקם מתרומות.
אישרה מועצת העירייה הקצאת מקרקעין לעמותה ט' להקמת בית 2016 ביולי כנסת.
לבקשתה צירפה העמותה הצהרה של חברי עמותה כי "מתפללי בית הכנסת יתרמו להקמתו".
), "הקצאת מקרקעין לצורכי ציבור 2008( דוחות על הביקורת בשלטון המקומי מבקר המדינה, 19 .
146 'ברשויות המקומיות והפיקוח על השימוש בהם", עמ 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2355 עיריית ביתר עילית | עיריית ביתר עילית | במסמך "תבחינים לדיון בבקשה: הוכחת ניסיון בהקמה מוסדות חינוך והפעלתם , 2011 להקצאת מקרקעין ומבנים למוסדות חינוך", שהעירייה אישרה בספטמבר 12 נקבע כי הגוף המבקש נדרש להוכיח ניסיון בהקמת מוסד חינוך ובתפעולו במשך חודשים לפחות.
בקשות 13 מתוך 4-, ב 2014 - 2012 הביקורת העלתה כי בשנים ), אותן הגישו עמותות המנהלות מוסדות 31%( להקצאות שנבדקו חינוך, לא נכללו מסמכים המוכיחים כי לעמותות ניסיון בהקמת מוסדות חינוך ובהפעלתם.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת ההקצאות ולמועצת העירייה על שאישרו הקצאות מקרקעין לעמותות ללא קבלת אישורים ממשרד החינוך או הוכחה אחרת לניסיון, בניגוד לתבחינים שקבעה מועצת העירייה ובניגוד לנוהל יו"ש.
להלן ריכוז הממצאים בנושא עמידה בתנאים שהוגדרו בנוהל יו"ש: : תנאי נוהל יו"ש ועמידת ההקצאות שנבדקו בהם 4 לוח התנאי בנוהל יו"ש*מספר ההקצאות שהחובה חלה בהןמספר ההקצאות שעמדו בחובה בהתאם לנוהלשיעור הביצוע התקין התאמה לפרוגרמה 30 29 97% פרסום לציבור 30 30 100% קבלת מסמכי ייסוד העמותה 30 16 53% דיווח על תמיכה ציבורית בעמותה 30 27 90% קבלת אישור על ניהול תקין 30 26 87% קבלת אישורי מס 30 29 97% קבלת תקציב/הצעת תקציב העמותה 30 19 63% קבלת דוחות כספיים מבוקרים של העמותה 30 24 80% הוכחת צורך בהקצאה על פי תבחינים 30 24 80% 2356 השלטון המקומיפרק חמישי: | מבקר המדינה השלטון המקומיפרק חמישי: | מבקר המדינה*התנאי בנוהל יו"שמספר ההקצאות שהחובה חלה בהןמספר ההקצאות שעמדו בחובה בהתאם לנוהלשיעור הביצוע התקין קבלת פירוט מקורות כספיים לפיתוח קרקע 17 1 6% קבלת תוכניות לפיתוח קרקע 17 1 6% קבלת הוכחות לניסיון בהקמת מוסדות חינוך והפעלתם13 9 69% אישור ועדת הקצאות 30 30 100% אישור מועצת העירייה להקצאה 30 30 100% אישור מועצת העירייה להסכם הקצאה 25 25 100% **הגשת הסכמי הקצאה לאישור הממונה 18 4 22% ,* נוהל יו"ש קובע חובות לביצוע העירייה.
החובות משתנות בהתאם לסוג הנכס המוקצה למטרות ההקצאה ולמשכה.
לפיכך, לא כל החובות חלות על כל הקצאה והקצאה.
סדר ההצגה כאן נקבע לפי השלבים בתהליך אישור ההקצאה.
** להרחבה ראו את הפרק "אישור הממונה על היישובים ביו"ש להקצאות המקרקעין".
) אינן 90%( מההקצאות שנבדקו 30 מתוך 27 הביקורת העלתה כי עומדות בתנאי אחד או יותר מהתנאים שנקבעו בנוהל יו"ש.
בעת הקצאת מקרקעין על העירייה להקפיד לפעול בהתאם לנוהל יו"ש ולקיים הליך שוויוני ושקוף, רק לעמותות העומדות בכללים ובתבחינים שנקבעו, ורק לאחר קבלת כל המסמכים הנדרשים.
על העירייה לבחון השלמת התיעוד הנדרש בכל הנוגע להקצאות שאושרו בעבר.
אישור הממונה על היישובים ביו"ש להקצאות המקרקעין חוזה להקצאת מקרקעין המקנה זכות שימוש לתקופה העולה על חמש שנים מחייב את אישור שר הפנים או מי שהשר הסמיכו לכך.
מהפסיקה עולה כי חוזה מקרקעין : 20של רשות מקומית שלא אושר בידי שר הפנים חסר תוקף עיריית נתניה נ' נצ"ב נתניה 65/85 ; ע"א 243 )3( , פ"ד לג זיתוני נ' עיריית חולון 582/78 בג"ץ 20 .
27 )3(, פ"ד מבע"מ ואח' 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2357 עיריית ביתר עילית | עיריית ביתר עילית | "אם בחר המחוקק בשיטת הריכוזיות כאשר חייב עירייה בקבלת אישור.
בראש וראשונה כדי להנהיג מערכת פיקוח מרכזית על מנת שכל עסקה במקרקעין של רשות מקומית תיבדק לגופה, מראש ולפני תחילת תוקפה, על-ידי הרשות הממלכתית המרכזית.
בלעדי האישור אין לעסקה, כאמור, כל תוקף וממילא גם לא ניתן היה לבצעה כל עוד לא נפלה החלטת השר".
מהאמור עולה כי ללא אישור הממונה על היישובים ביו"ש, אין כל תוקף לעסקה במקרקעין של רשות מקומית ביו"ש לתקופה העולה על חמש שנים.
רשות מקומית ביו"ש שמועצתה אישרה בקשת הקצאה נדרשת להעביר את הסכם ההקצאה לאישור הממונה על היישובים ביו"ש.
העיר מבקר המדינה כי יש לראות בחומרה מסירת חזקה על נכסי רשות 2007-ב .
21מקומית לפני קבלת אישור שר הפנים העברת הסכמי ההקצאה לאישור הממונה על היישובים ביו"ש האחריות בעירייה ליישום נוהל יו"ש, לרבות העברת ההסכמים לאישור הממונה על היישובים ביו"ש, מוטלת על מנהל אגף הנכסים.
530-על פי רשימות ההקצאות, בחלוף השנים טיפלה העירייה בכ כפי שתואר לעיל, מן הרשימות אי אפשר לעמוד על מספר ההקצאות בפועל, ולא על טיבן, על מועדן או על מספר ההקצאות לתקופה העולה על חמש שנים (המחייבות אישור מהממונה).
), העירייה 2007( מהביקורת עולה כי ממועד כניסת נוהל יו"ש לתוקף הקצאות 43 העבירה לאישור הממונה על היישובים ביו"ש הסכמים של .
2007 בלבד מכלל ההקצאות שנעשו לאחר ) מחייבות אישור 60%( ההקצאות שנבדקו בביקורת זו 30 מתוך 18 ,לפי נוהל יו"ש מהממונה על היישובים ביו"ש, משום שמשכן עולה על חמש שנים.
), "הקצאת מקרקעין לצורכי ציבור 2008( דוחות על הביקורת בשלטון המקומי מבקר המדינה, 21 .
187 'ברשויות המקומיות הפיקוח על השימוש בהם", עמ 2358 השלטון המקומיפרק חמישי: | מבקר המדינה השלטון המקומיפרק חמישי: | מבקר המדינה עד למועד סיום הביקורת נמצא כי העירייה הגישה למשרד הממונה על ההסכמים המחייבים 18 היישובים ביו"ש ארבעה הסכמים בלבד מתוך ).
ממועד אישור המועצה את הסכמי ההקצאה ועד 22%( את אישורו 2019 להעברת ההסכם לאישור הממונה או עד לסיום ביקורת זו, במרץ לפי המוקדם מביניהם, חלפו בממוצע שנתיים וחצי.
כל זאת, לאחר שהחזקה על המקרקעין נמסרה לעמותות וחלקן כבר פועלות בהם.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העברת החזקה על המקרקעין ללא אישור הגורם המוסמך, קרי הממונה על היישובים ביו"ש.
משרד מבקר המדינה מעיר לעירייה כי עליה להעביר לבחינת הממונה את כל ההסכמים המחייבים את אישורו לאלתר, וכי עליה להקפיד על העברת החזקה במקרקעין רק לאחר קבלת האישור מהגורם המוסמך.
מסרה בתגובתה למשרד מבקר המדינה מיוני 22הממונָה על היישובים ביו"ש (להלן - תגובת הממונָה) כי בעקבות ממצאי מבקר המדינה, על כך שחלק 2019 הנחיות ריענון לכל ראשי 2019 מהעסקאות אינן מועברות לאישורה, פורסמו ביוני הרשויות, והודגשה בהן החובה באישור הממונה לכל הקצאה העולה על חמש שנים.
משרד מבקר המדינה רואה זאת בחיוב.
בתגובת העירייה נמסר כי הדרישה שהיא תיצמד להוראות הדין ועם זאת תתמודד עם אתגריי ריבוי האוכלוסין והצרכים הבסיסיים של תושבי העיר במוסדות ציבור - מורכבת.
לטענת העירייה הקצאות רבות עברו לאישור הממונה כנדרש, אך מכיוון לא אושרה כל הקצאה, לא נותרה בידי העירייה אפשרות אלא להעביר 2017 שמאז את החזקות לידי מבקשי ההקצאות.
העירייה מסרה כי העמותות ערות לעובדה כי ההקצאה מותנית באישור הממונה שטרם התקבל, וכי אף על פי כן היא תוציא להן מכתבי תזכורת בעניין.
כמו כן ציינה העירייה כי נציגיה עתידים להיפגש עם נציגים מטעם הממונה כדי לדון בנוהלי עבודה ובאישור ההקצאות המחייבות אישור כאמור.
טיפול בבקשות ההקצאה במשרד הממונה על היישובים ביו"ש בנוהל יו"ש לא נקבעו לוחות זמנים לקבלת התייחסות הממונה על היישובים ביו"ש להסכמים המוגשים לאישורו.
בחוק לתיקון סדרי המינהל (החלטות והנמקות), , נקבע כי "נתבקש עובד הציבור, בכתב, להשתמש בסמכות שניתנה 1958-התשי"ט .
2018 מונתה לתפקידה ביוני הממונָה על היישובים הישראליים ביו"ש 22 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2359 עיריית ביתר עילית | עיריית ביתר עילית | לו על פי דין, יחליט בבקשה וישיב למבקש בכתב בהקדם, אך לא יאוחר מארבעים וחמישה ימים מיום קבלת הבקשה".
עוד נקבע בחוק שאם התברר, לאחר בדיקה, שהעניין נושא הבקשה טעון בדיקה או דיון נוספים יודיע עובד הציבור למבקש, בכתב ובהקדם, אך לא יאוחר מארבעים וחמישה ימים מיום קבלת הבקשה, את הטעם שעל פיו נמנע מהשיב במועד, ויכלול, ככל האפשר, את גם את המועד למתן התשובה.
אומנם החוק האמור נוגע ליחסים שבין הפרט לשלטון, אך יש לציין כי עיכוב באישור השלטון המרכזי לבקשת השלטון המקומי להקצאת מקרקעין לעמותות, משמעו עיכוב באפשרות למתן שירותים חיוניים לתושבים, כגון בתי ספר, גנים ומוסדות דת.
נמצא כי במועד סיום הביקורת, אישר הממונה דאז על היישובים ביו"ש ).
על פי 30%( שהגישה העירייה לאישורו 43 הסכמים בלבד מבין 13 הנתונים שהעבירה הממונָה על היישובים ביו"ש למשרד מבקר המדינה , האישורים ניתנו כעבור שנה וחצי עד שלוש וחצי שנים 2019 בינואר ממועד ההגשה למשרד הממונה, והטיפול באישור ההקצאה נמשך יותר משנתיים וחצי בממוצע לבקשה.
יתר הבקשות עודן נמצאות בבדיקת הממונָה.
ההסכמים הנותרים שטרם קיבלו את אישור הממונָה על 30 יצוין כי היישובים ביו"ש הוגשו למשרד הממונה על היישובים ביו"ש בשנים .
2018 עד2012 מהאמור לעיל עולה כי כל ההסכמים להקצאת המקרקעין בעיר, לרבות האמורים, שקיבלו את אישור הממונה על היישובים ביו"ש, עוכבו 13-ה אצל הממונה במשך שנים.
אישרה הממונָה על היישובים ביו"ש לצוות הביקורת כי בעבר היו 2019 בינואר עיכובים ניכרים בטיפול בבקשות הרשויות המקומיות לאישור הסכמים להקצאות מקרקעין ביו"ש.
לטענתה, הדבר נבע בין היתר ממחסור חמור בכוח אדם ובתקנים.
עוד נמסר כי עדכון התקינה ומצבת כוח האדם במשרד הממונה נמצא בטיפול לשכת מנכ"ל משרד הפנים ונציבות שירות המדינה.
ההסכמים שנזכרו לעיל העירייה נדרשה 30 מתוך 26-בתגובת הממונָה נמסר כי ב נשלחו תזכורות 2019 וביוני 2018 להשלים מסמכים להמשך הטיפול, וכי בדצמבר לעירייה, אך המידע החסר טרם התקבל.
2360 השלטון המקומיפרק חמישי: | מבקר המדינה השלטון המקומיפרק חמישי: | מבקר המדינה כפועל יוצא מהתנהלות העירייה בכל הקשור לאי-הגשת הבקשות לממונה ומעיכוב הממונה באישור ההסכמים שהועברו לטיפולו, הסכמי ההקצאה שטרם אושרו על ידו, הינם הלכה למעשה, על פי הפסיקה, חסרי תוקף.
על משרד הפנים לקבוע בנוהל יו"ש מסגרת זמנים לטיפול בבקשות על ידי הממונה על היישובים ביו"ש, באופן שהאישור יינתן בזמן סביר ומבלי לפגוע בשירותים חיוניים להם נזקקים התושבים, תוך עמידה בעקרונות המינהל התקין, הסבירות והיעילות.
בנוסף, על מנת ליעל את הבדיקות המבוצעות אצל הממונה ובמשרד הפנים, על המשרד לשקול להבהיר לרשויות המקומיות אילו מסמכים יש לצרף לבקשות לאישור הסכמי הקצאות קרקע.
כן, מוצע כי משרד הפנים ישקול לגבש נוסח אחיד של הסכם הקצאה (כדוגמת תקנון אחיד לעמותות) ולבחון מסלול מקוצר לאישור הסכמי הקצאות בנוסח האחיד או דרכי ייעול אחרים לתהליך האישור.
בתגובת הממונָה נמסר כי יחד עם אגף בכיר בקרה תקצוב ופיתוח במשרד הפנים יבחן הצורך לקבוע לוחות זמנים למתן מענה לבקשות להקצאת המקרקעין.
שיפור השירות לציבור לא יבקש מהציבור משרד 2022 נקבע כי משנת 2016 בהחלטת ממשלה מאוגוסט ממשלתי אחד אישור שהנפיק משרד ממשלתי אחר בקשר לתאגיד כלשהו לשם .
עוד נקבע בהחלטה כי לשם שיפור שירות הציבור יש לעודד גופים 23מתן שירות ציבוריים לחלוק מידע ביניהם ובין משרדי ממשלה, בשים לב למאפיינים הייחודיים של הגופים הציבוריים השונים, ובכפוף להיעדר מניעה משפטית, על פי דין או משיקולים רלוונטיים אחרים, ובשים לב לנושאי אבטחת מידע, הגנה על פרטיות מידע על אודות אדם וכן הלאה.
כאמור, מקצת המסמכים שהעמותות נדרשות להגיש לעירייה בבקשתן להקצאת מקרקעין הם אישורים שמנפיקים משרדים ממשלתיים ונמצאים במרשתת: אישורי "שיפור העברת המידע הממשלתי והנגשת מאגרי מידע 34- של הממשלה ה 1933 החלטה 23 .
16 ( "ממשלתיים לציבור 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2361 עיריית ביתר עילית | עיריית ביתר עילית | מס מצויים באתר רשות המיסים, אישור על ניהול תקין וכן דוחות כספיים (במקרים מסוימים) מצויים באתר רשם העמותות.
כמו כן, חלק מהעמותות בוחרות להעלות מידע משלים לאתר רשם העמותות.
לדעת מבקר המדינה, מומלץ שמשרד הפנים יבחן, בשיתוף הגורמים המוסמכים בהחלטת הממשלה האמורה, אפשרויות להקלת הנטל הבירוקרטי בהליך הגשת הבקשה, ויפעל לעודד שיתוף מידע בין עיריות לבין גופים ממשלתיים המנפיקים את האישורים הנדרשים.
כמו כן יש מקום שהמשרד יפעל למיסוד טופסי בקשה מקוונים לרשות המקומית ולממונה, שיהיו מקושרים לגורמים המנפיקים את האישורים הנדרשים בהליך ההקצאה.
כי המשרד בוחן 2019 משרד הפנים מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר מיסוד של טופסי בקשה מקוונים לאישור עסקאות מקרקעין הנשלחות מהרשות המקומית לממוני המחוזות במשרד.
עוד נמסר כי המשרד נמצא בשלבי אפיון מתקדמים של מערכת מחשוב שתאפשר ממשק מקוון עם הרשויות המקומיות.
מבקר המדינה רואה בחיוב פיתוח מערכות מקוונות וממליץ לבחון היתכנות הרחבת הממשק גם לשירות הציבור הרחב שיוכל להגיש את הבקשות לרשויות המקומיות.
 ביתר עילית היא עיר חרדית המאכלסת קהילות חרדיות שונות ושיעור .
כפועל יוצא מכך, הביקוש 18 גבוה של תושבים צעירים עד גיל למוסדות חינוך בעיר גבוה.
בערים חרדיות - מוסדות אלה מנוהלים בידי עמותות פרטיות ולא בידי הרשות המקומית, כמקובל בדרך כלל בשלטון המקומי.
כמו כן, קיים ביקוש גבוה למקרקעין להקמת מוסדות דת - בתי כנסת ומקוואות.
השירותים האמורים הם שירותים חיוניים לאוכלוסיית העיר.
כפועל יוצא, העירייה מתמודדת עם הליכי הקצאה רבים, בשונה מכלל הרשויות המקומיות.
לפיכך נדרשים הגורמים המוסמכים, הן בעירייה והן במשרד הפנים, לקדם את נושא ההקצאות ביעילות, בשיתוף פעולה ובהקפדה על מינהל תקין.
לדעת מבקר המדינה, מכיוון שחלפו כשני עשורים מאז קביעת נוהל ההקצאות של משרד הפנים - שממנו נגזר גם נוהל יו"ש, יש מקום 2362 השלטון המקומיפרק חמישי: | מבקר המדינה השלטון המקומיפרק חמישי: | מבקר המדינה שמשרד הפנים יבחן את דרישות הנוהל והנחיותיו ויתקפן, כדי לשפר את השירות לציבור בהקצאות מקרקעין, ובפרט לאור התמשכות תהליכי האישור.
זאת בצד בחינת מתכונת הבקרה של המאסדר (הרגולטור) על תקינות הליך ההקצאה והפיקוח ברשויות המקומיות.
כמו כן, מוצע כי משרד הפנים יבחן את דרישות הנוהל, בפרט להמצאת אישור על ניהול תקין של רשם העמותות, בכל הנוגע לעמותות חדשות, תוך תאום עם הרשם ככל שיידרש.
זיקות של נבחרי ציבור לעמותות שהוקצו להן מקרקעין תקנון המועצות המקומיות ) נקבע כי "חבר מועצה 59 לתקנון המועצות המקומיות (להלן - סעיף 59 בסעיף שיש לו, במישרין או בעקיפין, בעצמו או על ידי קרובו.
כל חלק או טובת הנאה בכל חוזה או עסק שנעשה עם המועצה למענה או בשמה, או בכל עניין העומד לדיון ) יודיע על כך למועצה בכתב או בעל-פה, מיד 1( .
במועצה או בועדה מועדותיה לאחר שנודע לו כי החוזה, העסק או הענין האמורים עומדים לדיון וההודעה תירשם ) לא ישתתף בדיונים על החוזה, העסק או הענין במועצה או בועדה 2( ;בפרוטוקול ולא יצביע בהצבעה על כל שאלה בקשר להם".
א לתקנון המועצות המקומיות נקבע כי "חבר מועצה, קרובו.
58 בסעיף שאחד מהם מנהל או עובד אחראי בו, לא יהיה צד לחוזה או לעסקה עם המועצה".
כמו כן נקבע כי "חוזה שנערך בניגוד להוראת סעיף זה ניתן לביטול על-פי החלטת מועצה ברוב חבריה או על-פי החלטת הממונה, ומשבוטל כך, לא תהא המועצה חייבת להחזיר את מה שקיבלה על-פי החוזה או לשלם את שוויו של מה שקיבלה, ובלבד שלא יהיה בביטול החוזה כדי לגרוע מזכויות צד שלישי שנרכשו בתום לב".
כללים למניעת ניגוד עניינים של נבחרי ציבור 24בהודעה בדבר כללים למניעת ניגוד עניינים של נבחרי הציבור ברשויות המקומיות (להלן - הכללים למניעת ניגוד עניינים) נקבע כי "חבר מועצה ינהג במילוי תפקידו באמון וללא משוא פנים, תוך גישה הוגנת כלפי הכל ובלי שיהיה לו עניין אישי בהחלטותיו ובפעולותיו, אף למראית-עין".
עוד נקבע בכללים כי חבר המועצה ינהל את ענייניו ללא ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר המועצה לבין תפקיד אחר או עניין אישי שלו.
(התשמ"ד), 3087 , ופורסמו בילקוט הפרסומים 1984 כללים שקבע מרכז השלטון המקומי בשנת 24 .
3,114 'עמ 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2363 עיריית ביתר עילית | עיריית ביתר עילית | בכללים למניעת ניגוד עניינים נקבע כי אם "נתברר לחבר המועצה שהוא במצב של ניגוד עניינים, יודיע על כך למועצה בכתב ובהקדם האפשרי; הדבר יירשם ).
5 בפרוטוקול הישיבה שבה נדון הנושא הגורם לניגוד עניינים" (להלן - כלל בכללים למניעת ניגוד עניינים נקבע כי שר הפנים ימנה ועדה מייעצת (להלן - הוועדה למניעת ניגוד עניינים), שתפקידה בין היתר לתת חוות דעת וייעוץ לחבר המועצה הפונה אליה, וכן לפרסם הנחיות הנוגעות לניגודי עניינים.
לכללים למניעת ניגוד עניינים, העוסק בחבר 11 לפי כלל :ניגוד עניינים אישי מועצה שיש לו עניין אישי בנושא כלשהו, על חבר המועצה להימנע "מהשתתפות בדיון ומהצבעה בישיבות המועצה אם הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר מועצה לבין ענייניו האישיים; חבר מועצה לא יטפל בנושא כאמור גם מחוץ לישיבות המועצה.
25"ענין אישי של קרובו או של גוף שחבר המועצה או קרובו הם בעלי שליטה בו בכללים למניעת ניגוד עניינים מתמקד בניגוד עניינים 8 כלל: ניגוד עניינים מוסדי מוסדי, וקובע כי על חבר מועצה להימנע מדיונים ומהצבעות בישיבות המועצה בנושאים שעלולים לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר מועצה לבין תפקיד אחר.
חבר מועצה, כך נקבע בכלל, לא יטפל בנושא כאמור גם מחוץ לישיבות המועצה.
על פי חוות דעת של הוועדה למניעת ניגוד עניינים, "ניגוד עניינים מוסדי מתעורר גם במקרה בו חבר מועצה ממלא .
26")תפקיד נוסף בהתנדבות (מעבר לכהונה במועצה לכללים למניעת ניגוד 12 כלל איסור עסקאות של חבר מועצה עם המועצה: עניינים, שכותרתו "איסור עסקאות", קובע כי "חבר המועצה לא יהיה צד לחוזה או .
27"לעסקה עם הרשות המקומית בחוות דעת הוועדה למניעת ניגוד עניינים בעניין חבר חבר מועצה הקשור לעמותה: "חבר מועצת רשות מקומית הקשור לעמותה, שלא מועצה הקשור לעמותה נקבע כי הוקמה על ידי הרשות, אך קשורה אליה (בחוזה או בדרך אחרת), יימנע מטיפול בכל נושא ומהשתתפות בכל דיון בענייני אותה עמותה ובנושאים כלליים בעלי השלכה משמעותית עליה.
דברים אלה אמורים במיוחד בכל הקשור להעברת משאבים הדברים יחולו, מקל וחומר, גם על מהרשות לעמותה, דוגמת הקצאת מקרקעין.
בהגדרות הובהר כי "מועצה" תיחשב גם ועדה מוועדותיה; "בעל שליטה" ייחשב גם מנהל או עובד 25 אחראי בגוף; "קרוב" ייחשב בן זוג, הורה, הורי הורה, צאצא, צאצא של בן זוג, בני זוגם של כל אחד מאלה, אח או אחות ובני זוגם, סוכן או שותף.
2014 (עדכון: פברואר 2007 , "ניגוד עניינים מוסדי - כללי", אפריל 2.
0000 ' חוות דעת מס 26 "חבר מועצה" ייחשב חבר מועצה או קרובו, או תאגיד שהוא או קרובו בעלי שליטה בו - כפי 27 .
שהוגדרו בכללים למניעת ניגוד עניינים 2364 השלטון המקומיפרק חמישי: | מבקר המדינה השלטון המקומיפרק חמישי: | מבקר המדינה חבר מועצה החבר בהנהלתה של עמותה, העובד בשירותה או בעל קשר חוזי של קבע עמה, או למשל כאשר חבר המועצה משמש כמורשה חתימה של עמותה מסוימת.
כמו כן יחולו הדברים גם כאשר קרובו של חבר המועצה קשור לעמותה" (ההדגשה .
הוועדה קבעה כי "הקצאת קרקע או זכות שימוש בבניין לעמותה, שחבר 28)במקור , 12 .
הוועדה חיוותה דעתה כי כלל 12 מועצה כיהן בהנהלתה - כפופה להוראות כלל האוסר על התקשרות בין הרשות לבין חבר המועצה או קרובו או תאגיד שבשליטת .
29"מי מהם, חל גם על הליך הקצאת המקרקעין לעמותה הביקורת העלתה זיקות של נבחרי ציבור, כמפורט להלן: נבחר ציבור א' - זיקה של ראש העירייה דהיום לעמותה שהוקצה לה בעת היותו חבר מועצה 1997 מקרקעין בשנת כסגן 2007 - 2001 כחבר מועצה, בשנים 2001 - 1996 נבחר ציבור א' כיהן בשנים הוא מכהן כראש העירייה.
2007 ראש העירייה, ומשנת משרד מבקר המדינה קיבל תלונות על ניגוד עניינים של נבחר ציבור א' בהקצאת המקרקעין לעמותה י' והשימוש המסחרי בהם.
כיוון שלנבחר ציבור א' זיקה לעמותה, וכיוון שהתנהלות העירייה בכל האמור לפעילות העמותה במקרקעין רלוונטית לתקופת הביקורת (ראו להלן, בפרק "היעדר פיקוח של העירייה על השימוש במקרקעין שהקצתה"), דוח זה עוסק גם בהיבטים הנוגעים לתהליכי ההקצאה של מקרקעין לעמותה, אף שפרק הזמן שחלף מאז ארוך יחסית.
לצורך קבלת מקרקעין מהמועצה המקומית ביתר עילית 1997 עמותה י' נוסדה במאי לבניית בית כנסת.
עם מייסדי העמותה נמנה נבחר ציבור א', שכיהן בזמנו כחבר המועצה וכיושב ראש הוועדה שהייתה אחראית להקצאות מקרקעין לעמותות (להלן - ועדת האיתורים).
כתובת עמותה י' הייתה כתובתו והוא כיהן כיו"ר העמותה והיה החליטה האסֵפה הכללית של העמותה לקבל את 1997 מורשה חתימה מטעמה.
ביוני התפטרותו מראשות העמותה ולמנות את אחיו למזכיר העמותה ולמורשה חתימה בה.
כעבור שלושה שבועות אישרה ועדת האיתורים של מועצת העירייה בראשות נבחר ציבור א' הקצאת קרקע לעמותה י', להקמת בית כנסת ומקווה.
מפרוטוקול דיון ועדת האיתורים עולה כי נבחר ציבור א' שהוא יו"ר ועדת האיתורים, הציג את נושאי הדיון לחברי הוועדה, ובהם גם ההקצאה לעמותה י'.
בפרוטוקול צוין עוד כי בעת ההצבעה על הקצאת השטח לעמותה י' יו"ר הוועדה יצא מן האולם, ולא השתתף בהצבעה.
בסוף אותו חודש אישרה המועצה פה אחד את החלטת ועדת האיתורים האמורה.
מהפרוטוקול עולה כי נבחר ציבור א', חבר המועצה דאז השתתף בישיבה זו.
חבר מועצה הקשור לעמותה" (חוות דעת של הוועדה למניעת ניגוד עניינים של נבחרי 2.
)2013 , עדכון: מאי 2007 ציבור ברשויות המקומיות, אפריל לחוות הדעת.
2104 סעיף 29 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2365 עיריית ביתר עילית | עיריית ביתר עילית | המליצה ועדת האיתורים בראשות נבחר ציבור א' למועצת 2003- ו 2000 בשנים העירייה פה אחד גם על הקצאות אחרות לעמותה י'.
על פי הפרוטוקולים של מועצת העירייה, היא אישרה את המלצות ועדת האיתורים פה אחד.
מהפרוטוקולים עולה כי יו"ר הוועדה השתתף בישיבות המועצה האמורות.
עוד נמצא כי תכתובת הנוגעת לביקורת שרשם העמותות ערך בעמותה י' בפברואר (לצורך אישור על ניהול תקין) הופנתה לכתובת המגורים של נבחר ציבור 2000 עם רשם העמותות בעניין תוכנית 2005 א' בביתר עילית.
כמו כן, תכתובת מינואר הבראה של עמותה י' נשלחה מפקס המזוהה כפקס של נבחר ציבור א' - בתפקידו אז כסגן ראש העירייה.
הודיע אחיו של נבחר ציבור א' - סגן ראש העירייה דאז על התפטרותו 2005 בינואר , לחבר 30מחברותו בעמותה י', ובמקומו מונה קרובו - גיסו של סגן ראש העירייה דאז .
312013 ועד העמותה ולמורשה חתימה בה.
הגיס הוסיף וכיהן בתפקידים אלה בסוף , בהסכם להסדרת ההקצאה שנחתם בין העירייה לעמותה י', נרשמה 2005 בספטמבר ככתובת העמותה כתובת אביו של נבחר ציבור א' - סגן ראש העירייה דאז.
שוחח צוות הביקורת עם נבחר ציבור א' - ראש העירייה דהיום והציג לו 2019 במאי שאלות בעניין קשריו עם עמותה י' ועם בעלי התפקידים בה.
ביום השיחה חתם ראש העירייה על שאלון לאיתור חשש לניגוד עניינים, והצהיר בו כי בנו ואשתו מועסקים בשתי עמותות הפועלות בעיר.
כמו כן הצהיר בשאלון כי "יש מבני משפחתי חברים ".
]'י[ בעמותת כסגן 2007 - 2001 נבחר ציבור א' שכיהן כאמור בעת ההקצאה כחבר מועצה ובשנים למשרד מבקר המדינה כי מפאת אכלוסה 2019 ראש העירייה מסר בתגובתו מיוני המהיר של השכונה שבית הכנסת של עמותה י' ניצב בה, ומפאת הצורך במבני ציבור בשכונה זו, ביקש להשתתף בייסוד העמותה לצורך קידום רישומה המהיר בלבד.
עוד ציין כי תפקיד מייסד העמותה הינו תפקיד רשמי וחסר מעמד עצמאי, וכי פרט לעובדה שהוא מתפלל בבית הכנסת שהעמותה מפעילה אין הוא לוקח כל חלק בפעילותה.
הוא הוסיף ומסר כי מכיוון שגם היה מודע לבעיה אפשרית "בין תפקידיו כחבר מועצה וכחבר עמותה", כשהסתיים תפקידו בייסוד העמותה הגיש את .
לטענתו, הוא יצא מדיוני מועצת העירייה שאישרה את 1.
97 -התפטרותו ממנה ב , אך הדבר לא בא לידי ביטוי בפרוטוקולים.
עצם 2003- וב2000-, ב1997-ההקצאות ב העובדה שהוא חתום על הפרוטוקולים, לטענתו, אינה מוכיחה כי נכח בישיבה כולה, אלא משקפת את היותו יו"ר ועדת האיתורים, שמחובתו לחתום על הפרוטוקול כדי , וכן על פי הכללים למניעת ניגוד עניינים, גיס של חבר מועצה נחשב "קרוב".
59 על פי סעיף 30 המועד האחרון בו הגישה עמותה י' מסמכים לרשם העמותות - ראו להלן בפרק "היעדר פיקוח של 31 .
"העירייה על השימוש במקרקעין שהקצתה 2366 השלטון המקומיפרק חמישי: | מבקר המדינה השלטון המקומיפרק חמישי: | מבקר המדינה לתת לו תוקף.
עוד טען ראש העירייה כי בפרוטוקולים של ישיבות מועצת העירייה לא מתעדים את יציאתו של אדם העוזב את הישיבה.
רישום מעין זה נעשה אקראית או לבקשת היוצא מהישיבה, ואין בכך כדי להשליך על אמינות הפרוטוקולים או לגרוע מן הנעשה בישיבה ומן הנאמר בה.
ראש העירייה מסר כי כדי להימנע ממצבים כאלה בעתיד תפעל העירייה לתמלול מלא של פרוטוקולי הישיבות.
באשר , הוא ציין כי בעת 2005- ו2000 לכתובתו, שהופיעה במכתבי רשם העמותות בשנים ההקמה נמסרה כתובתו בשל העדר כתובת לעמותה שזה עתה הוקמה ויעודה הקמת בית כנסת שטרם נקבעה כתובתו ובעת שרשם העמותות נדרש לרישום הוא ביקש שיספקו כתובת אחרת (שלא מעבר לקו הירוק) ואשר על כן נרשמה כתובת הוריו בירושלים.
עוד מסר כי עמותות רבות משתמשות בציוד האדמיניסטרטיבי של העירייה, למשל לשליחת פקסים, מהטעם הפשוט שלעיתים חסרות הן ציוד בסיסי כמכשיר פקס לתקשורת עם הגופים השונים.
עוד מסר נבחר ציבור א' - ראש העירייה דהיום בתגובתו כי אף שלא הסדיר את ניגודי העניינים שלו באופן פורמלי, בפועל נמנע כל העת ממצב של ניגוד עניינים.
לטענתו, לא נכח בישיבות שעניינה של עמותה י' עלה בהן, ולא פעל לקידומה.
עוד לא היה אמור לחתום על תצהיר ניגוד 1984-ציין כי לפי הכללים שנכנסו לתוקף ב עניינים, אלא להביא את ניגוד העניינים לידיעת מועצת העירייה.
ניגוד העניינים , ולפי נבחר ציבור א', מפאת הזמן הרב שעבר פרוטוקול 1997 האמור עלה בשנת מועצת העירייה המוכיח כי הדבר הובא לידיעת חברי המועצה באותה עת לא אותר.