HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן, ביוני אותה שנה הוא כתב לראש המועצה הדתית לשעבר (בתפקידו כיו"ר הח"ק) בקריית שמונה כי הוא נדרש "להקפיא כל פעולה ישירה או עקיפה שיש בה כדי להערים קשיים ולהוסיף מכשולים בדרך להחזרת חברת הקדישא לבעלותה המלאה של המועצה הדתית", וכי עליו "לפעול לשם החזרת המצב לקדמותו כפי שהיה ערב קבלת ההחלטה בדבר הקמת חברת קדישא שליד המועצה הדתית, שבאותם זמנים עמדה בפני סיום כהונתה".
מנהל שירותי הדת, לעומת זאת,לא דרש בכתב מהמועצות הדתיות באשדוד, ביהוד ובכפר הרא"ה - עמק חפר להחזיר את הח"ק לבעלותן המלאה.
נמצ א כי אף שמנכ"ל משרד רה"מ התנגד להקמת הח"ק והיה ער לפגמים שבהקמתן הוא לא פעל ברציפות ובתקיפות להשבת המצב לקדמותו.
בתשובתו מדצמבר 2005 למשרד מבקר המדינה הודיע סגן היועצת המשפטית של משרד רה"מ, שהמשרד פעל נמרצות להשיב את המצב לקדמותו, אולם לעת עתה מאמציו נושאים פרי באופן חלקי, בשל מעמדן העצמאי של המועצות ובשל מחסור בכלי פיקוח אפקטיביים על המועצות.
לאחר סיום הביקורת ובעקבותיה הוחזרה פעילות הקבורה למועצות הדתיות עם ביטול הסכמיהן עם המוסד לביטוח לאומי.
משרד ראש הממשלה 217 .
מערך שירותי הדת בארץ לוקה זה שנים רבות בכשלים ארגוניים.
ב גלל כשלים אלה ובגלל אי-העברת כספים מן הרשויות המקומיות למועצות הדתיות, קרסו רבות מהמועצות הדתיות מבחינה כספית ועובדים ברבות מהן קיבלו את שכרם באיחור, חלקם באיחור של חודשים רבים, דבר שאין הדעת סובלת.
מממצאי דוח זה עולה שהרשות הארצית לשירותי הדת לא קיימה פיקוח ובקרה על המועצות הדתיות.
לא היה בידיה מידע זמין על הנעשה במועצות, והיא לא עשתה את הפעולות הנדרשות ליישום ממצאי הדוחות של רואי חשבון שמינתה לבקרן.
במועצות דתיות רבות לא מונו בעלי תפקידים כלל, ובאחרות מונו בעלי תפקידים בעלי זיקה פוליטית לשר הממונה על ענייני דתות.
תהליך הרכבת כמה מהמועצות הדתיות היה פגום, משום שמשקל חבריהן שהם חברי הליכוד, מפלגת השלטון באותה עת, היה גדול ממשקל נציגיה של מפלגה זו במועצת הרשות המקומית.
מבקר המדינה רואה בחומרה את המחטף שבהקמת ארבע חברות קדישא בידי יו"ר וחברי מועצות דתיות ערב פקיעת כהונתם ואת הניצול לרעה של מכתבו של יועץ ראש הממשלה לשעבר, שנכתב בלא סמכות.
בעקבות הביקורת הצליח משרד ראש הממשלה במאמציו להחזיר את המצב לקדמותו.
בהחלטת הממשלה מאוקטובר 2003 על פירוק המשרד לענייני דתות הוחלט לפרק את המועצות הדתיות ולתת את שירותי הדת בא מצעות הרשויות המקומיות.
מההחלטה עולה שמתן שירותי דת לאוכלוסייה באמצעות מועצות דתיות אינו הדרך המיטבית; בממצאי מבקר המדינה בדוחותיו במהלך השנים יש כדי לתמוך במסקנה זו.
מאז התקבלה החלטת הממשלה לא נעשו צעדים ממשיים לייעול מערך שירותי הדת: טרם הוחל במימוש הרפורמה שנקבעה כשלב ביניים, ולפיה יצומצם מספר המועצות הדתיות במידה ניכרת ובמקומן יוקמו מועצות דתיות מרחביות, וכן ייקבע סל שירותי דת תקני.
ראוי שהממשלה תיתן עדיפות גבוהה לביצוע רפורמה במערך שירותי הדת.
הוועד האולימפי בישראל (להלן - הוועד או הוועד האולימפי) הוא עמותה רשומה לפי חוק העמותות, התש"ם- 1980 .
הוועד דואג להשתתפות משלחות ישראל במשחקים האולימפיים ובתחרויות ספורט בין -לאומיות המתקיימות בחסות אולימפית, ועוסק בהכנת הספורטאים הישראלים למשחקים האולימפיים באמצעות היחידה לספורט הישגי, שהיא הזרוע הביצועית של הוועד ומנוהלת בשיתוף מינהל הספורט שבמשרד המדע והטכנולוגיה, התרבות והספורט (להלן - משרד המדע).
היחידה שוכנת במכון וינגייט ומר כזת את הטיפול בספורטאים המיועדים להישלח למשחקים האולימפיים.
לפי תקנון הוועד האולימפי, מטרותיו הנוספות הן, בין היתר: "להיות מוסד הגג של מוסדות והתאחדויות הספורט בישראל"; "לייצג את כל מוסדות הספורט בישראל בפני הועד האולימפי הבינלאומי"; "לעודד את העניין הציבו רי במשחקים האולימפיים ולחזק את המטרות והאידיאלים של התנועה האולימפית הבינלאומית"; "לטפל בהשגת האמצעים הדרושים לצורך ביצוע מטרות העמותה, מאת גופים ומוסדות ממשלתיים עירוניים ציבוריים ופרטיים"; "לרכוש נכסים ומתקנים מכל מין וסוג שהוא בין דניידי ובין דלא ניידי לשם ביצוע וקידום מטרות העמותה".
בוועד מועסקים חמישה עובדים בשכר4 .
בחירת יו"ר הוועד מתקיימת, ככלל, בכל .
עובדי היחידה לספורט הישגי מועסקים באמצעות מכון וינגייט 730 דוח שנתי57ב .
ארבע שנים, בתום מחזור אולימפי 5 .
בבחירות שהתקיימו בדצמבר 2004 נבחר מר צבי ורשביאק ליו"ר הוועד האולימפי.
הוועד האולימפי ועיריית תל אביב-יפו הם הבעלים, בחלקי ם שווים, של מרכז הספורט הלאומי תל-אביב בע"מ בהדר יוסף (להלן - מרכז הספורט הלאומי).
לוועד גם נציגים בהנהלת מכון וינגייט ובמועצה להסדר ההימורים בספורט (להלן - המועצה).
להלן בטבלה תמצית ההכנסות וההוצאות של הוועד בשנים 2004 ו- 2005 , על פי דוחותיו הכספיים לאותןשנים: .
באחוזים באלפי ש"ח באחוזים באלפי ש"ח .
60 6,035 76 7,464 הקצבות המועצה להסדר ההימורים בספורט .
40 4,076 24 2,331 סיוע וחסויות .
17 5 תרומות והכנסות אחרות .
100 10,128 100 9,800 סה"כ .
82 7,960 81 6,719 הוצאות על פעילות .
18 1,690 19 1,610 הוצאות הנהלה וכלליות .
100 9,650 100 8,329 סה"כ .
478 1,471 הכנסות נטו לפני הכנסות/הוצאות מימון מהטבלה עולה שהקצבות המועצה להסדר ההימורים בספורט הן המקור העיקרי להכנסות הוועד האולימפי6 .
סעיפי ההוצאההעיקריים של הוועד בגין פעילות הם השתתפות בהוצאות היחידה לספורט הישגי, השתתפות בהוצאות מרכז הספורט הלאומי, תמריצים ומענקים לספורטאים ומאמנים, ליווי רפואי ומדעי ואירועים אולימפיים.
המועצה היא גוף מבוקר לפי סעיף 9 (2 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 נוסח משולב[ , והוועד מבוקר לפי סעיף] 9(8 .
) בהיותו מקבל תמיכה מהמועצה בחודשים פברואר -ספטמבר 2006 בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, היבטים מינהליים וכספיים שונים הקשורים לפעולות הוועד, בהם מימון השלמתו של מבנה ה"רב -ספורט" במרכז הספורט הלאומי בידי המועצה להסדר ההימורים בספורט.
בדיקות השלמה נעשו ביחידה לספורט הישגי, במינהל הספורט שבמשרד המדע7 .
ובמרכז הספורט הלאומי .
פרק הזמן שמתום אולימפיאדה אחת עד תום האולימפיאדה שאחריה 6 עד שנת 2002 ועד בכלל קיבל הוועד הקצבות גם ממשרד החינוך, התרבותוהספורט.
הוועד האולימפי בישראל 731 .
הרכב מוסדות הוועד האולימפי .
על פי תקנון הוועד האולימפי, מוסדותיו העיקריים הם האסיפה הכללית, ההנהלה (בכלל זה ועדות שונות שלה), ועדת הביקורת ובית הדין העליון.
שני הגופים העיקריים המנהלים את הוועד וקובעים את מטרותיו ואת הדרכים להשיגן הם האסיפה הכללית וההנהלה.
חלק ניכר מבעלי זכות ההצבעה באסיפה הכללית של הוועד ובהנהלתו הם נציגים של מרכזי ספורט8.
האסיפה הכללית תקנון הוועד קובע כי באסיפה הכללית יהיו 93 חברים שהם נציגים של התאגדויות ענפי ספורט אולימפיים, מרכזי ספורט וגופים אחרים, לפי הפירוט הזה: 37 נציגים של מרכזי ספורט; ארבעה נציגים של ספורטאים שהשתתפו במשחקים האולימפיים; שלושה אישים בעלי תרומה ייחודית לספורט האולימפי בישראל; מנהל רשות הספורט 9 במשרד החינוך, התרבות והספורט (להלן - משרד החינוך); חבר הוועד האולימפי הבין-לאומי; והשאר נציגים של איגודי ספורט אולימפיים10 .
האסיפה הכללית בוחרת נציגים להנהלת הוועד, שבה31 חברים, ואת חברי בית הדין העליון של הוועד.
שליטת מרכזי ספורט באיגודי ספורט והתאחדויות ספורט נדונה בדוח מבקר המדינה11 ובדוחות של ועדות ציבוריות שבדקו את מבנה הספורט בארץ 12 ופרסמו דוחות בנדון: דוח ועדה לרפורמה במבנה מערכת הספורט בישראל, שבראשה עמד מר אריה מליניאק (להלן - ועדת מליניאק), פורסם בשנת 1993 ; דוח ועדה לבדיקת מבנה ודרך פעולתו של הספורט בישראל, שבראשה עמד השופט (בדימוס) דב לוין (להלן - ועדת לוין), פורסם בשנת 1998 ; ודוח ועדת בירור לבדיקת מצב ענף הכדורגל, שבראשה עמד השופט אמנון סטרשנוב (להלן- ועדת סטרשנוב), פורסם בשנת 2002 .
שתיים מהוועדות (ועדת מליניאק וועדת סטרשנוב) המליצו בדוחותיהן להפריד את הפוליטיקה מן הספורט.
ועדת מליניאק ראתה בכך את העיקרון הראשון בביצוע רפורמה במערכת הספורט.
בדוח שהגישה נכתב: "המערכות (מרכזי הספורט והוועד האולימפי), מערכות המשנה (איגודי הספורט, התאחדויות הס פורט ואחרים) ינותקו מזיקה פוליטית מחייבת ובלעדית.
המערכות יהיו עצמאיות ככל האפשר"13 .
ועדת מליניאק המליצה14 כי באסיפה הכללית של הוועד האולימפי יכהנו נציגים של הענפים האולימפיים, נציגים של רשות הספורט ונציגים של הציבור שאינם קשורים לארגוני ספורט כלשהם, שיהיו שליש מחברי האסיפה הכללית.
ההמלצה שנציגי ציבור יהיו שליש מחברי האסיפה הכללית לא יושמה, ובוועד גם לא נמצאו מסמכים המעידים כי הנושא נדון במוסדותיו.
היה הספורט באחריות רשות הספורט במשרד החינוך, התרבות והספורט באותו מועד הועברה האחריות למינהל הספורט ולמינהל התרבות (המקצה תמיכות למוסדות תרבות ואמנות) למשרד המדע.
האחריות לחינוך הגופני במוסדות החינ וך נשארה בידי משרד החינוך, התרבות והספורט, ושמה של הרשות הוחלף ל"מינהל הספורט".
בפברואר 2003 חזרו המינהלים לאחריות משרד החינוך, התרבות והספורט ובשנת 2006 .
עברו שוב למשרד המדע 10 איגודי ספורט הם תאגידים שלא למטרת רווח, המרכזים ומייצגים ענף או ענפי ספורט בישראל שהגופים הבין-לאומיים המייצגים ענפים אלה מכירים בהם.
11 דוח שנתי56 ב( 2006 '), עמ 842-848 .
12 בעניין ועדות אלה ראודוח שנתי 56ב עמ' 625-623 .
13 דין וחשבון הוועדה לרפורמה במבנה מערכת הספורט בישראל ( 1993 '), עמ13.
הוועד האולימפי השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 כי "ועדת מליניאק הייתה ועדה שהוקמה על ידי הרשות המבצעת.
המלצו תיה, אינן מחייבות את הוועד.
קביעת הרכב הוועדים האולימפים, הינה במסגרת האוטונומיה המוחלטת של הוועד, והמלצות לשינוי הרכב זה מהווה התערבות בוטה בעצמאותו".
לדעת משרד מבקר המדינה, אמנם המלצות הדוח אינן מחייבות את הוועד, אך מאחר שרוב משאביו באים מן הציבור, מן הראוי שיינתן בו ביטוי הולם לאינטרס הציבורי באמצעות יתר דמוקרטיזציה ומתן ייצוג הולם לאנשי ציבור במוסדותיו.
כאמור, תקנון הוועד האולימפי קובע כי שיעורם של נציגי מרכזי הספורט באסיפה הכללית של הוועד ובהנהלתו יהיה יותר משליש.
בפועל כוחם גדול בהרבה מאחר שחלק מהנ ציגים המייצגים איגודי ספורט הם למעשה נציגים של מרכזי ספורט.
הוועדות הציבוריות שבדקו את מבנה הספורט בארץ ציינו בדוחותיהן את כוחם הרב של מרכזי הספורט באיגודי ספורט, נציגי [ ובכללם הוועד האולימפי, ובדוח ועדת מליניאק נאמר במפורש לגבי הוועד כי "לכאורה האיגודים ה מייצגים את ההתאחדויות ואיגודי הספורט.
למעשה, אין ]חברים בוועד האולימפי אדם יכול להיות במוסדות הוועד האולימפי, אלא אם הוא נשלח על ידי אחד ממרכזי הספורט"15.
מדוח הוועדה עולה שחלק ניכר מנציגי האיגודים והתאחדויות הספורט באסיפה הכללית של הוועד מונו בידי מרכזי הספורט ששולטים באותם איגודים.
הוועד האולימפי ושני מרכזי ספורט (אס"א ומכבי) ציינו בתשובותיהם מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה שבדוח ועדת לוין ציינה הוועדה את היחלשות מרכזי הספורט וקראה להם לתרום לטיפוח וקידום מועדוני ספורט ולחיזוק התאחדויות ספורט ואיגודי ספורט.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש הבדל ניכר בין טיפוח וקידום מועדוני ספורט, התאחדויות ואיגודים לבין שליטה בהם.
ועדת לוין ציינה בחיוב תהליכים של דמוקרטיזציה שהתרחשו באיגודים ובהתאחדויות ספורט ומעורבות מקצועית ועניינית של נציגי אגודות ומועדונים בדיונים המתקיימים ב הם, "כשהם משוחררים מתלות בתכתיבי המרכזים"16.
מרכז הספורט "הפועל" הסביר בתשובתו מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה כי האגודות הבוחרות להיות חברות בו עושות זאת על פי רצונן, וחלק ניכר מהחברים בו הם נציגי אגודות ספורט.
המרכז הוסיף כי "אין ספק כי מרכזי הספורט נחשבים בעיני רבים כמקומות 'פוליטיים' ברמה כזו או אחרת, אך יחד עם זאת לא ניתן להתעלם מייעודם המרכזי.
- קידום הספורט בישראל על כל גווניו".
יו"ר מרכז הספורט "מכבי", שהוא גם יו"ר הוועד, כתב בתשובתו מאותו חודש "כי מרכזי הספורט.
אינם אלא התאגדות וולונטרית של אגודות ספורט המרכיבות את המרכז והן אלה שבוחרות את נציגיהם למרכז ואת מוסדות המרכז לרבות את הנהלת המרכז.
נציגי אגודות ספורט הם הם המרכז".
מדוח ועדת סטרשנוב ומדוח מבקר המדינה שצוין לעיל, וכן מדבריהם של פעילי התאחדויות ספורט שנפגשו עם עובדי משרד מבקר המדינה ומפרסומ ים בכלי .
15 דין וחשבון הוועדהלרפורמה במבנה מערכת הספורט בישראל ( 1993 '), עמ66.
16 ועדת השופט (בדימוס) דב לוין לבדיקת מבנה ודרך פעולתו של הספורט בישראל ( 1998 ,) 'עמ25.
הוועד האולימפי בישראל 733 .
התקשורת עולה בבירור שאיגודי ספורט והתאחדויות, וגם הוועד האולימפי, עדיין נתונים לשליטתם של מרכזי ספורט; וכי המצב בפועל רחוק מזה הרצוי לפי המלצת ועדת מליניאק ש"מרכזי הספורט ימלאו תפקידי מטה וארגון בלבד ולא יהיה להם מעמד פורמאלי או מעשי באיגודי הספורט ובהתאחדויות.
האגודות והמועדונים ינהלו את האיגודים הענפיים, באמצעות נציגיהם הנבחרים להנהלות"17 .
הוועדות הציבוריות שבדקו את מצב הספורט נדרשו גם לאופן בחירתם של בעלי תפקידים באיגודי הספורט, וציינו שבעלי תפקידים לניהול אגודות והתאחדויות ספורט צריכים להיבחר לפי כישוריהם, ולא לפי קשריהם עם מרכז זה או אחר.
(א) בדוח ועדת מליניאק נאמר כי "האופן שבו מנוהל הספורט כאשר נושאי התפקידים הבכירים מתמנים על פי קשריהם או השתייכותם הפוליטית ולא על סמך כישוריהם, ומקבלים תכתיבים והנחיות משולחיהם, מרחיק אנשים בעלי יכולת וכיש ורים מקבלת תפקידי ניהול במערכת"18 .
גם ועדת סטרשנוב נדרשה לנושא זה, ובדוח שלה נאמר כי "למרות שבאופן פורמלי האגודות הן שבוחרות את מוסדות ההתאחדות לכדורגל, הרי שבפועל נקבעים הנציגים ע"י מרכזי הספורט, תוך קביעת רוטציה בין בעלי תפקידים שונים, והקפדה על כך שאם יו"ר ההתאחדות הוא נציג מרכז 'הפועל', יהיה ממלא מקומו נציג מרכז 'מכבי' - ולהיפך"19 .
ועדת סטרשנוב אמנם דיברה על ההתאחדות לכדורגל, אולם הדברים נכונים גם לגבי הוועד, שגם בו ממנים מרכזי הספורט את בעלי התפקידים על פי מפתח חלוקה שקבעו בהסדר ביניהם (ראו להלן).
(ב) הביקורת העלתה שבמרס 2001 נחתם בין יו"ר מרכז הספורט "הפועל" (להלן - הפועל) ליו"ר מרכז הספורט "מכבי" (להלן - מכבי) הסכם "בעניין הצטרפות לניהול הוועד האולימפי".
ההסכם קבע את תפקידי המפתח בוועד האולימפי, לרבות ועדותיו, וגם את נציגיו בגופים חיצוניים על פי חלוקה בין מרכזי הספורט: יו"ר הוועד - נציג הפועל, ממלא מקומו - נציג מכבי, גזבר כבוד מטעם מכבי, שני סגנים מטעם הפועל ושניים מטעם מכבי וסגן אחד למרכז הספורט "בית"ר" (להלן - בית"ר).
כמו כן נקבע בהסכם שבכל ועדה של הוועד האולימפי שהיו"ר שלה הוא איש הפועל יהיה ממלא מקומו איש מכבי, ולהיפך; ויהיה שוויון בין הפועל למכבי בכל ועדה, וליו"ר שלה יהיה קול כפול.
חלוקה זו בין המרכזים נקבעה גם לגבי נציגי הוועד האולימפי במוסדות שונים שהוועד שולח אליהם את נציגיו: במועצה להסדר ההימורים בספורט - נציג אחד למכבי ונציג להפועל, בקרן לספורטאים מצטיינים - נציג למכבי ונציג להפועל, במכון וינגייט - נציג למכבי ונציג להפועל, בדירקטוריון מרכז הספורט הלאומי - שלושה נציגים למכבי, שלושה להפועל, אחד לבית"ר, ואחד למרכז הספורט "אליצור" (להלן - אליצור).
גם במינהלת הספורט ההישגי נקבע שיהיה נציג למכבי ונציג להפועל.
יושב ראש הוועד האולימפי בעת הביקורת, שהוא גם יו"ר מכבי, מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2006 כי ההסכם האמור נחתם בזמן כהונתו של היו"ר הקודם של הוועד, אולם עקרונותיו נשמרים.
בדצמבר 2006 כתב יו"ר הוועד למשרד מבקר המדינה כי "בוועד אין קואליציה ואין אופוזיציה.
הוועד פועל לשרת אך ורק את הספורט בישראל.
הוועד אינו מוצא כל פסול בהגעה להבנות והסכמות עם כלל גופי הספורט, במטרה להביא לשיתוף פעולה והרמוניה".
מרכז הפועל השיב באותו חודש כי "קיומם של הסכמים בין מרכזי הספורט, ובכלל, הינה לגיטימית בכל תחום ותחום ואינה י יחודית לתחום הספורט.
בפועל ממנים המרכזים נציגים ראויים וטובים".
17 דין וחשבון הוועדה לרפורמה במבנה מערכת הספורט בישראל ( 1993 '), עמ14.
19 ועדת הבירור לבדיקת מצב ענף הכדורגל, דין וחשבון ( 2002 '), עמ 11-10.
לדעת משרד מבקר המדינה, ייצוג כה גדול של מרכזי הספורט באסיפה הכללית של הוועד האולימפי, שהוא מוסד הגג של התאחדויות הספורט בישראל, אינו עולה בקנה אחד עם המלצות הוועדות הציבוריות בדבר צמצום תפקידי המרכזים בספורט והפרדת הספורט מן הפוליטיקה.
העובדה שמרבית כוח ההצבעה באסיפה הכללית של הוועד הוא בידי מרכזי הספורט, ויש הסכמה ביניהם על איוש תפקידים בוועד אינה תורמת לשיפור ניהולו של הוועד ואינה משרתת את האינטרס של ענפי הספורט אלא את האינטרס של המרכזים עצמם.
על חברי הוועד לפעול לכך שבעלי התפקידים בו ונציגיו במוסדות שהוא קשור עמם ייבחרו אך ורק לפי כישוריהם; ועל הגופים המיוצגים באסיפה הכללית של הוועד לשקול להכניס שינוי בתקנון הוועד שיצמצם את משקלם של מרכזי הספורט בו.
,יו"ר הוועד האולימפי, מר צבי ורשביאקהוא גם חבר דירקטוריון כפר המכבייה ויו"ר מכבי.
נמצא כי מכבי העמיד לרשות אליצור משרד בכפר המכבייה, ללא תשלום.
יצוין כי לאליצור שלושה חברים באסיפה הכללית של הוועד וחבר אחד בהנהלת הוועד (ראו להלן).
מרכז אליצור כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2006 כי "לא הייתה כל התניה ו/או דרישה ו/או הבנה שבהתרת השימוש בחדר היה משום פגיעה בעצמאות מרכז אליצור בכל הקשור לקבלת החלטות והצבעות במוסדות הספורט השונים בכלל ובוועד האולימפי במיוחד".
יו"ר הוועד האולימפי הסביר בתשובתו כי מתן החדר נעשה בתום לב כדי לעזור לאליצור, ש"לפני כ-5-6 .
למצוקה ונאלץ היה לעזוב את מקום מושבו עוד העלתה הביקורת כי מינואר 2004 משכיר הוועד האולימפי לבית"ר משרדים שבבעלותו ברחוב הארבעה בתל אביב ששטחם הכולל 105 מ"ר.
לפי ההסכם שנחתם בין הצדדים, תקופת השכירות היא מינואר 2004 עד דצמבר 2005 .
דמי השכירות החודשיים שנקבעו הם 0.
5 דולר בלבד למ"ר לשנה הראשונה של השכירות ודולר אחד בלבד למ"ר לשנה השנייה.
בשנת 2006 נחתם הסכם בין הוועד האולימפי לבין מרכז בית"ר וחברת "מנהלת ליגת העל בכדורסל ( 2002 ) בע"מ" על השכרת הנכס באותה שנה במחיר של1.
דולר בלבד לכל מ"ר לחודש יו"ר החברה הוא גם יו"ר מרכז בית"ר וחבר הנהלת הוועד האולימפי.
הנהלת מרכז בית"ר ביקשה מהוועד האולימפי באפריל 2005 להאריך את השכירות של המשרדים ברחוב הארבעה בשלוש שנים, מינואר 2006 , אולם מכיוון שהוועד איתר קונה פוטנציאלי לנכס הוארכה תקופת השכירות בשנה אחת בלבד.
מרכז בית"ר הסביר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2006 כי המשרדים היו ריקים במשך זמן רב, וכי הוא השקיע יותר מ- 80,000 .
ש"ח בשיפוצם יו"ר הוועד האולימפי הסביר למשרד מבקר המדינה כי המשרדים ברחוב הארבעה עמדו זמן רב ריקים ובלא דורש עד שהגיע מרכז בית"ר והצי ע לשכור אותם ולשלם את המסים העירוניים בגין הנכס.
יו"ר הוועד ציין ש"אין מדובר בקשרים עסקיים ברמה האישית אלא בין גופים ומוסדות, כשההחלטות והחתימות על הסכמים אינן של איש אחד אלא באמצעות מורשי חתימה מטעם כל מוסד".
הוועד האולימפי לא המציא למשרד מבקר המדינה מסמכים המעידים שניסה להשכיר את המשרדים ולא הצליח להשכירם בתנאים טובים יותר.
הוועד גם לא פרסם הודעה כי הוא מתכוון להשכיר את הנכס במחיר התחלתי של 0.
5 דולר בלבד לכל מ"ר, וכי ישכיר אותו לכל המרבה במחיר.
הוועד האולימפי בישראל 735 .
מאחר שנציגיהם של מרכזי הספורט חברים בהנהלת הוועד האולימפי ומשתתפים בבחירת יו"ר הוועד, השכרת נכסי מקרקעין של הוועד למרכזים במחיר נמוך בלא לבחון הצעות אחרות לשכירתם או מתן אפשרות למרכזים להשתמש בחינם בנכסים כאלה, עלולים ליצור חשש לניגוד עניינים.
שכן יחסי המרכזים עם יו"ר הוועד ועמדותיהם בסוגיות הקשורות לוועד עלולים לה יות מושפעים מהיחסים העסקיים המיוחדים שביניהם.
על חברי הוועד האולימפי, ובייחוד חברי הנהלתו, להקפיד שלא יתעורר כל חשש לניגוד עניינים בין חברותם בוועד לבין חברותם בגופים אחרים שיש להם קשרים עסקיים וקשרים אחרים עם הוועד.
ההנהלה הנהלת הוועד האולימפי היא הגוף המבצע בוועד.
לפי תקנון הוועד, ההנהלה היא המנהלת את ענייניו השוטפים ומייצגת אותו לפני כל רשות, מוסד או אדם בארץ ובחו"ל.
לכן להרכב ההנהלה יש השפעה רבה על תפקוד הוועד ועל החלטותיו.
לפי התקנון יהיו בהנהלת הוועד האולימפי 31 חברי ועד, בכלל זה 16 נציגים של איגוד י הספורט.
עוד קובע התקנון כי ארבעה מ-16 הנציגים האלה ייבחרו על ידי נציגי ההתאחדות לכדורגל באסיפה הכללית; שלושה נציגים ייבחרו על ידי נציגי איגוד הכדורסל בישראל באסיפה הכללית; נציגי איגודי הכדוריד, הכדורעף, הטניס, השחייה, האתלטיקה הקלה, ההתעמלות, השיט והג'וד ו יבחרו כל אחד חבר אחד; וחבר נוסף ייבחר על ידי נציגי ענפי ספורט החורף באסיפה הכללית.
בוועד האולימפי אין אמות מידה לקביעת הייצוג של איגודי הספורט השונים בהנהלה לכן לא ברור על פי אילו שיקולים נקבע בתקנון הוועד שלאיגודים מסוימים יהיה ייצוג בהנהלה ולאחרים לא.
כמו כן אין לדעת מדוע נקבע בתקנון שלענפים מרכזיים במשחקים האולימפיים, כמו ענפי השחייה והאתלטיקה הקלה, יהיה נציג אחד בהנהלה; ואילו להתאחדות לכדורגל יהיו ארבעה נציגים, אף שמאז שנת 1976 לא השתתפה נבחרת ישראל בכדורגל במשחקים האולימפיים.
גם אין לדעת מדוע לאי גוד הכדורסל שלושה חברים בהנהלה, אף שנבחרת ישראל בכדורסל לא השתתפה במשחקים האולימפיים מאז שנת 1952 ; ואילו לאיגוד כמו איגוד ההיאבקות, שספורטאיו השתתפו בשבע אולימפיאדות, ולאיגוד כמו התאחדות הקליעה, שספורטאיו השתתפו ב-12 אולימפיאדות, אין אף לא חבר אחד בהנהלת הוועד.
הוועד האולימפי הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "הרכב הנהלת הוועד אינו דבר 'נזיל', האמור להשתנות מעת לעת כפונקציה של הצלחות כאלה ואחרות של משלחות ישראל למשחקים האולימפיים.
תפקיד חברי הוועד הוא לשרת את טובת הספורט בישראל בכללותו, ולא את האינטרסים של האיגודים שמכוחם נשלחו".
לדעת משרד מבקר המדינה, דווקא משום שהוועד אמור לייצג את הספורט בכללותו, מן הראוי שישקול לקבוע אמות מידה לקביעת שיעור הייצוג של ענפי הספורט השונים בהנהלתו ובאסיפה הכללית.
עליו לבחון מחדש את זכויות הייצוג שיש לאיגודי הספורט החברים בו , ולקבוע את שיעור הייצוג שיינתן לאיגודים בהנהלתו בשקיפות ובאמצעות אמות מידה ברורות.
בשנת 2003 ,המליצה הנהלת הוועד האולימפי, והאסיפה הכללית אישרה את המלצתה להוסיף להנהלה שני נציגים של האיגודים האולימפיים החברים באסיפה הכללית ואין להם ייצוג בהנהלה, שיכהנו ברוטציה.
נציגים אלה יהיו זכאים להשתתף בישיבות ההנהלה במעמד 736 דוח שנתי57ב .
ההנהלה תקבע את איגודי הספורט שמהם ייבחרו המשקיפים ואת פרק הזמן שכל אחד מהם ישמש בתפקיד.
בינואר 2005 הציע יו"ר הוועד האולימפי שיו"ר איגוד האופניים ויו"ר התאחדות הקליעה יכהנו כמשקיפים בה נהלת הוועד, וההנהלה אישרה את הצעתו.
הוועד האולימפי טען בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "לא ניתן להפוך את הנהלת הוועד לאסיפה כללית בזעיר אנפין בה לכל האיגודים/התאחדויות תהא נציגות".
לדעת משרד מבקר המדינה, מינוי שני נציגים להנהלת הוועד האולימפי במעמד של משקיפים נעדרי זכות הצבעה אינו תחליף לבחירת נציגים בעלי זכויות מלאות על פי אמות מידה שקופות ושוויוניות.
ייצוג נשים במוסדות הוועד אחת ממטרותיו של הוועד האולימפי הבין-לאומי, על פי האמנה האולימפית, היא לפעול על פי עקרון השוויון ולקדם נשים במוסדות הספורט בכל הדרגי ם ובייחוד בהנהלות של ארגוני הספורט הלאומיים והבין-לאומיים.
בהודעה שהוציא בנובמבר 2004 הוועד האולימפי הבין-לאומי לוועדים האולימפיים המקומיים נאמר שהוא שם לו למטרה להביא לכך שמשנת 2005 לפחות20% ממקבלי ההחלטות בגופים המנהלים של הוועדים האולימפיים המקומיים יהיו נשים.
בהודעה צוין שיש מעט נשים בעמדות הנהגה בספורט, ועל התנועה האולימפית לשנות את המצב ולאפשר ליותר נשים להשתתף בקבלת ההחלטות.
תקנון הוועד האולימפי קובע שבקרב חברי האסיפה הכללית שלו יהיו לפחות שש נשים.
כלומר התקנון מבטיח ייצוג של כ-6% בלבד לנשים באסיפה.
זאת ועוד, התקנון אינו מבטיח ייצוג כלשהו של נשים בהנהלת הוועד, משום שהוא אינו קובע מה יהיה המספר המזערי של נשים בהנהלה.
בישיבת הנהלת הוועד האולימפי בינואר 2005 הודיע יו"ר הוועד ש"במסגרת התקנה 'להבטחת ייצוג נשים' של הוועד האולימפי הבינלאומי החל משנת 2005 יש לשאוף לכך כ]ש[-20% נשים תכהנה במוסדות הנבחרים.
אני מציע כי נאמץ החלטה שבמידה ולא נצליח במינוי נשים להנהלה נצרף 2 כמשקיפות.
(הפועל]נשים[- מכבי)".
הנהלת הוועד אישרה את ההצעה.
נמצא כי כבר בפברואר 2001 אישרה הנהלת הוועד האולימפי לצרף שתי נשים כמשקיפות קבועות לישיבות ההנהלה.
באותו מועד הייתה רק חברה אחת בהנהלה.
ייצוג של נשים בהיקף זה (חברה אחת ושתי משקיפות) בהנהלת הוועד האולימפי נשמר עד דצמבר 2004 .
באותו חודש החלה לכהן הנהלה חדשה, ובה שתי חברות בישיבת ההנהלה במרס 2005 הודיע יו"ר הוועד האולימפי על הצטרפותן של שתי ספורטאיות אולימפיות להנהלה כמשקיפות קבועות.
בספטמבר 2006 , מועד תום הביקורת, כיהנו בהנהלת הוועד האולימפי שתי נשים בלבד, ושתיים נוספות השתתפו בישיבות ההנהלה כמשקיפות.
לדעת משרד מבקר המדינה, הימצאותן של שתי חברות בלבד בהנהלה המונה 31 חברים (כ-6% ) אינה עולה בקנה אחד עם הנדרש באמנה האולימפית, ולפיה יש לקדם נשים במוסדות הספורט, ובייחוד את ייצוגן בהנהלות של ארגוני ספורט הוועד האולימפי בישראל 737 .
לאומיים ובין-לאומיים.
צירופן של שתי משקיפות חסרות זכויות הצבעה להנהלה החדשה של הוועד האולימפי אין בו משום שינוי ממשי של המצב ששרר בשנים 2001 -2004 , בתקופת כהונתה של ההנהלה הקודמת, ואין בו מענה הולם לדרישת הוועד האולימפי הבין -לאומי לפעול להגדלת הייצוג של נשים בקרב מקבלי ההחלטות בגופים המנהלים של הוועדים האולימפיים המקומיים.
בתשובת הוועד האולימפי למשרד מבקר המדינה נאמר כי מאחר שהגופים המרכיבים אותו הם המשגרים נציגים לאסיפה הכללית שלו, יישום הדרישה האמורה מוטל עליהם.
מרכז הפועל ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בקרב ארבעת נציגיו בהנהלת הוועד האולימפי יש אישה אחת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד האולימפי לפעול בהקדם להשגת היעד שקבע הוועד האולימפי הבין-לאומי בנושא ייצוג הנשים, ואף לשקול שינוי בתקנון הוועד שיביא לכך שייצוג הנשים בקרב נציגי הגופים החברים בוועד יהיה בשיעור שנקבע.
הנשיאות על פי תקנון הוועד האולימפי, את תנאי השכר של מנכ"ל הוועד יקבעו יו"ר הוועד ומזכיר הכבוד שלו20, באישור נשיאות הוועד.
נמצא כי אין בוועד האולימפי בישראל מוסד המוגדר "נשיאות".
לדעת משרד מבקר המדינה, על הוועד לעדכן את התקנון שלו בהתאם למצב בפועל או להקים מוסד נשיאות מקרב חבריו, או למצוא מנגנון מתאים אחר לפיקוח על שכר המנכ"ל.
הוועד האולימפי אמור להיות, לפי תקנונו, מוסד הגג של מוסדות והתאחדויות ספורט בישראל.
מהממצאים עולה שהרוב המכריע של החברים בו הם נציגים של מרכזי ספורט, שמכהנים במוסדותיו הן מכוח התקנון והן מכוח שליטתם באיגודי הספורט.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש ליזום שינויים בתקנון הוועד שיאפשרו לשתף במוסדותיו יותר נציגים מקרב ספורטאים לשעבר ואנשי ציבור שייצגו את האינטרסים של האיגודים והתאחדויות הספורט ויבטיחו הגדלה של ייצוג הנשים במוסדותיו.
20 את מזכיר הכבוד בוחרת הנהלת הוועד מקרב חבריה, והוא מייצג את הוועד באירועים שונים בחו"ל וחבר בפורום שקובע את שכר המנכ"ל.
תפקיד זה מקובל בוועדים אולימפיים לאומיים.
ישיבות מוסדות הוועד ופעילות ועדותיו .
תקנון הוועד האולימפי אינו קובע סנקציה כלשהי כלפי מי שנעדר מישיבות האסיפה הכללית או ההנהלה.
בביקורת הועלה כי נוכחות החברים באסיפות הכלליות של הוועד דלה.
בפרק הזמן דצמבר 2001 - דצמבר 2005 התקיימו13 אסיפות; מבדיקת נוכחות החברים באסיפות עולה כי בתשע מהן נכחו פחות ממחצית החברים בעלי זכות ההצבעה.
עיון בפרוטוקולים של ישיבות הנהלת הוועד מלמד כי גם בישיבות אלה שיעור ההיעדרות גדול: בכל אחת מ -53 ישיבות הנהלה שהתקיימו בין ינואר 2001 ליוני 2006 נעדרו בין שליש למחצית מהחברים.
ביולי 2005 פנה המבקר הפנימי של הוועד האולימפי ליו"ר ועדת הביקורת של הוועד בנושא ההיעדרות של חברים מישיבות ההנהלה, האסיפה הכללית וועדות ה וועד, והציע שההנהלה תקבע עמדה בנדון.
ואולם הנהלת הוועד לא נקטה צעדים כלשהם בעקבות הפנייה האמורה.
לדעת משרד מבקר המדינה, בחירתו של אדם לחבר במוסדות הוועד משמעה שהוא קיבל עליו לתרום לניהול ענייני הוועד.
היעדרות ממושכת של חברי מוסדות הוועד מן הישיבות פוגמת ביכולתם של מוסדות אלה למלא את תפקידם.
על הנהלת הוועד האולימפי לשקול לשנות את התקנון באופן שיאפשר לבטל מינוי של חבר באסיפה הכללית או בהנהלה, אם ייעדר מישיבותיהן מספר פעמים שייקבע.
כמו כן על הנהלת הוועד לפנות לחברים במוסדות הוועד שנעדרו מישיבות מספר רב של פעמים ולהתרות בהם שאם יימשכו היעדרויותיהם הם יוחלפו באחרים.
הוועד כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בכוונתו לבחון "דרכים לקביעת כללים לגבי מאמץ את המלצת הדוח באשר לפניה לחברים ]כי הוא[חיוב חברי הנהלה להשתתף בישיבות, ו שנעדרים מספר רב של פעמים מישיבות הנהלה".