HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מהאמור לעיל עולה, כי הסמנכ"לית ושפ"י לא העבירו את המידע על המחסור בתקנים של פסיכולוגים, ולא התריעו על השפעותיו החמורות לפני מנכ"ל המשרד.
על פ י תשובת המשרד המנכ"ל היה מודע למצב, אולם לא נמצאו מסמכים המעידים על טיפולו בנושא.
על משרד החינוך להבטיח שהמשאבים שהוא מקצה בתקציבו יאפשרו לפעול לפי הנורמות שקבע (בחוזרי המנכ"ל) באשר לרמת השירות המזערי שתינתן בתחום זה.
קיומו של פער בין הקצאת המשאבים לבין הנורמות האמורות מחייב תיקון מידי, על ידי שינוי תקציב המשרד או על ידי שינוי הנורמות.
25 56 (כ-28% ) מ-202 .
הרשויות שענו על כך 26 34 (כ-18% ) מ-190 .
הרשויות שענו על כך 814 דוח שנתי58ב .
שירות פסיכולוגי ליישובים באזור עוטף עזה .
בשנים האחרונות (משנת 2000 לערך) מתמודדים העיר שדרות ויישובים נוספים במועצות האזוריות שער הנגב, שדות הנגב, אשכול וחוף אשקלון (להלן - יישובי עוטף עזה) עם מציאות ביטחונית קשה .
ממסמכי שפ"י עולה, כי מסוף שנת 2003, עקב איום מתמיד של פגיעת טילי "קסאם", גברו המתח, גילויי הפחד ו החרדה.
החל בשנת 2005 נתגלו"קשיים בתפקוד היומיומי של המערכות השונות.
הורים ומורים מדווחים על קושי להכיל את הקשיים של הילדים" .
במצב כזה, קיומו של שירות פסיכולוגי קבוע ויציב שיכול לתת מענה לצרכים הרגשיים של תלמידים וילדים ביישובי עוטף עזה הוא הכרחי.
החל המשרד להקצות תקני חירום לפסיכולוגים ליישובים באזור עוטף עזה בשנת הלימודים התשס"ז הוקצו להם 23.
82 ,תקני פסיכולוגים5.
77 ;מהם היו תקני חירום לשדרות הקצה המשרד שישה וחצי תקנים, שניים מהם תקני חירום.
את תקני החירום הקצה המשרד עד סוף שנת הלימודים התשס"ז (אוגוסט 2007,) ולכן נדרשו הרשויות המקומיות האמורות לאתר פסיכולוגים לעבודה זמנית בלבד.
מסמכי המשרד והשאלונים מצביעים על קשיים בהעסקת פסיכולוגים ביישובי עוטף עזה באמצעות תקני חירום.
(א) במכתבה של מנהלת השפ"ח במועצה האזורית שער הנגב (להלן - מנהלת שפ"ח שער הנגב) מיולי 2004 אל מנכ"לית המשרד לשעבר ובשאלון היא קבלה על הקשיים הנובעים מהעסקת פסיכולוגים באמצעות תקני חירום: אלו תקנים ארעיים שהמשרד עלול לבטלם מדי שנה, אף שהטיפול בילדים ובקהילות אשר חוו איום ביטחוני ממשי ומתמשך הוא ארוך טווח .
היא הדגישה שיש " לבנות צוות קבוע, מחויב ונכון להגיש עזרה זמינה ומקצועית" .
מנהל השפ"ח במועצה האזורית אשכול כתב בשאלון , כי יש צורך ב"רצף בתקינת החירום בעוטף עזה.
נכון להיום יוני [ 2007 ] אין מסמך שמאשר המשך תקינתהחירום לשנה הבאה!
(ב) בנובמבר 2006 כתבו מנהלתהשפ"ח בעיריית שדרות (להלן - מנהלת שפ"ח שדרות) ומנהלת שפ"ח שער הנגב אל יו"ר הוועדה דאז לזכויות הילד בכנסת, כי חשוב ל תגבר את השירותים הפסיכולוגיים בכוח אדם מיומן ומנוסה ; קשה לאייש את תקני החירום; מדובר בעבודה קשה ושוחקת, תוך סיכון יומיומי וללא תגמול הולם; יש לה בטיח לפסיכולוגים טיפוח והכרה מקצועיים ותנאי תעסוקה הולמים.
בישיבה שהתקיימה ב יולי 2007 בעניין תקני החירום ציין מנכ"ל המשרד ש"תיבדק אפשרות להשאיר את רמת השרות כפי שהייתה בתשס"ז… אם התקציב שיוקצה… יהיה נמוך יותר, תינתן עדיפות ראשית לעוטף עזה".
בבדיקה של משרד מבקר המדינה בלשכת המנכ"ל לא נמצאו מסמכים המעידים על כך שהמנכ"ל בדק את העניין.
עד למועד סיום הביקורת - ספטמבר 2007 - לאחר תחילת שנת הלימודים התשס"ח, לא הקצה המשרד תקני חירום ליישובי עוטף עזה לשנה זו.
השפ"ח בעיריית שדרות .
הביקורת העלתה, כי השפ"ח בעיריית שדרות התקשה מאוד לתפקד.
החל ביולי 2005 כתבה מנהלת שפ"ח שדרות לראש העירייה בעניין תנאי שכרם של הפסיכולוגים בשפ"ח, ודיווחה על קשייה לאייש את התקנים העומדים לרשותה.
ביולי 2005 היא כתבה שהפסיכולוגים נקראו פעמים רבות, לרבות שעות הלילה וחגים, כדי לטפל במצב החירום ; הם עשו זאת במסירות רבה , אולם לא ניתן לעשות זאת לנצח ללא תגמול ; חלק מהפסיכולוגים פרשו מעבודתם והיא לא הצליחה לגייס אחרים במקומם.
היא הדגישה, כי לא תוכל לתת מענה למצבי הלחץ, לפתוח את שנת הלימודים כסדרה ו"לקחת אחריות על המצב" .
ביוני 2006 כתבה מנהלת שפ"ח שדרות לראש העירייה שלא הצליחה לגייס פסיכולוגים במקום אלה שעזבו; מועמדים חדשים " מבקשים תנאים נוספים כגון אחזקת רכב, תוספת כוננות, קריאות פתע ועוד.
אולם לצערי כל פניותיי אליך… לקבלת תנאים נוספים שיאפשרו לי לקלוט אנשים נוספים וכן לשכנע את הנותרים להישאר - עלו בתוהו.
לא אוכל לקחת אחריות מלאה… בשנה הבאה לא אוכל לתת מענה ל-5 "בתי"ס.
מדברים שכתבהמנהלת שפ"ח שדרות בשאלון עולה, כי בשנת הלימודים התשס"ז לא נתן השפ"ח חלק מהשירותים שהוא מחויב לתת על פי חוזרי המנכ"ל, לא כל שכן את התוספת הדרושה בגין המצב המיוחד.
בנובמבר 2006 קבעהועדת היגוי פנימית של שפ"י , כי השפ"ח בשדרות יקלוט חמישה עד עשרה פסיכולוגים מכל הארץ , כל אחד מהם יעבוד בשפ"ח יום בשבוע, ושכרם ימומן בידי גופים מהמגזר השלישי.
כעבור ימים אחדים העבירה מנהלת שפ"י אל מנכ"ל המשרד סיכום מדיון של הנהלת שפ"י, ובו צוין כי יש לבדוק אפשרות למתן תמריצים שיגבירו את המוטיבציה של פסיכולוגים להיות כוח מקצועי קבוע בשדרות.
היא ציינה ש" מימון עבודה פסיכולוגית באמצעות קרנות 'שוברת את השוק ' ואינה מבטיחה רצף טיפולי".
בינואר 2007 החל לפעול בשדרות מערך של פסיכולוגים שמנה בין שמונה ל -13 פסיכולוגיםחיצוניים, והם פעלו בנפרד משפ"ח שדרות .
החל בפברואר 2007 הקצה שפ"י 80% מתקן חירום לשפ"ח בעיריית באר שבע, לפסיכולוג מהשפ"ח שירכז את עבודתם של הפסיכולוגים החיצוניים האלו.
מנהלת שפ"ח שדרות מסרה שלמעשה נוצרה חלוקת עבודה בין שפ"ח שדרות ובין הפסיכולוגים החיצוניים: הפסיכולוגים ב שפ"ח שדרות עסקו בעריכת אבחונים והערכות פסיכולוגיות והשתתפו בוו עדות שילוב ובוועדות השמה, ו הפסיכולוגים החיצוניים טיפלו במצבי החירום בתוך מוסדות החינוך.
מעורבותה של הנהלת המשרד .
שפ"י העלה את בעיית המחסור בפסיכולוגים בשדרות גם לפני מנכ"ל המשרדבדצמבר 2006 כתבה מנהלת שפ"י אל מנכ"ל המשרד ואל מנהלת מחוז דרום במשרד החינוך בעניין המחסור בכוח אדם בשפ"ח שדרות, וה"תחרות עם גופים חיצוניים המשלמים לאנשי הטיפול סכומי כסף גבוהים לשעה ".
היא הביעה חשש מקריסה של השפ"ח בשדרות.
באותו חודש 816 דוח שנתי58ב .
כתבה מנהלת אגף פסיכולוגיה אל מנכ"ל המשרד ותיארה את הבעיות האמורות בשדרות.
היא התריעה ש"דרוש דיון דחוף על מצב הילדים בשדרות ובאופן ממוקד על ה[ בטחת] קיומו של השירות הפסיכולוגי חינוכי בה" (ההדגשות במקור).
הביקורת העלתה כי המנכ"ל לא השיב על הבקשה לקיים "דיון דחוף".
רק כעבור כשמונה חודשים ממועד מכתבה של מנהלת שפ"י התקיים דיון בהשתתפותו.
בינואר 2007 ערכה שרת החינוך , פרופ' יולי תמיר (להלן - שרת החינוך או השרה) סיור בשדרות שבמהלכו הוצגו לפניה נתונים כלליים על השירות הפסיכולוגי בעיר.
בפברואר 2007 דנהועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת בנושא המחסור בפסיכולוגים בשדרות.
בסיכום הישיבה קרא יו"ר הוועדה לשרת החינוך, "להיכנס למגעים עם האוצר" ולקבוע "את החוזים המיוחדים ואת סל התמריצים הדרושים לפתרון הנושא באופן מיידי".
במרס 2007 כתבה שרת החינוך אל יו"ר הוועדה: "באשר למתן תמריצים לפסיכולוגים העובדים על בסיס קבוע בשדרות, בכוונתי ליזום בהקדם, דיון עם שר האוצר על מ נת למצוא פתרון חיובי לנושא".
בחודשים אפריל ומאי 2007 כתבה מנהלת שפ"י אל יועצת השרה וביקשה לשקול מתן תמריצים לפסיכולוגים בשפ"ח שדרות.
משרד מבקר המדינה בדק בלשכת שרת החינוך אם התקיים דיון בעניין.
התברר שעד למועד סיום הביקורת - ספטמבר 2007 - לא התקיים דיון עם נציגי משרד האוצר, כפי שהבטיחה שרת החינוך ליו "ר ועדת החינוך.
כמו כן לא נמצאו מסמכים המעידים על טיפולה בנושא התמריצים לפסיכולוגים שעובדים בשדרות.
מתן שירות פסיכולוגי לילדים השרויים במתח נפשי באזור שנמצא בסכנה ביטחונית מתמדת מחייב עבודה מאומצת תוך סיכו ן חיים.
נמצא, שכבר ביולי 2005 התריעה מנהלת שפ"ח שדרות על עזיבה של פסיכולוגים את השפ"ח, ועל קשיים חמורים בגיוס פסיכולוגים חדשים.
היא תלתה את האשם בתנאי העסקתם.
עזיבת הפסיכולוגים פגעה ביכולתו של השפ"ח לספק שירותים פסיכולוגיים שוטפים ולתת מענה במקרי חירום .
בת חילת שנת 2007 יישם שפ"י את תכניתו להעסקת פסיכולוגים חיצוניים, אולם התכנית לא הבטיחה רצף טיפולי לתלמידים הזקוקים לכך.
עוד הועלה, כי תקני החירום הם זמניים, ולכן קשה לאייש אותם.
המציאות הקשה שבה חיים תלמידים בשדרות וביישובי עוטף עזה מחייבת מתן שירות פסיכולוג י מוגבר, על פי הצורך.
אולם נמצא שדווקא באזור זה המחסור בפסיכולוגים חמור במיוחד.
לדעת משרד מבקר המדינה, מצב ה חירום המתמשך מחייב את הנהלת המשרד ואת הגורמים הבכירים ביותר שבו לגלות יותר מעורבות בחיפוש פתרונות אפשריים לחיזוק שפ"ח שדרות, ואין להטיל את פתרון הבעיה על שפ"י לבדו.
שירות פסיכולוגי למגזר הלא-יהודי .
מנהל שפ"ח הוא, בדרך כלל, פסיכולוג חינוכי מומחה כמשמעותו בחוק הפסיכולוגים, התשל"ז- 1977 (להלן- חוק הפסיכולוגים)27, בענף פסיכולוגיה חינוכית28 , ובמידת האפשר הוא גם פסיכולוג מומחה - מדריך (להלן - מדריך), כמשמעותו בחוק הפסיכולוגים 29 .
חוק חינוך מיוחד קובע כי הרכב ועדת השמה יכלול פסיכולוג חינוכי לפי חוק הפסיכולוגים; על פי חוק זה, "מיום שיוחדה פעולה לבעלי מומחיות מוכרת.
לא יעסוק פסיכולוג בפעולה כאמור, אלא אם הוא רשום בפנקס כבעל אותה מומחיות.
אין בהוראה זו כדי למנוע ממתמחה לעסוק בפעולה כאמור בפיקוח בעל מומחיות מוכרת".
יוצא, שחוק הפסיכולוגים אמנם התיר למתמחה לעסוק בפעולה שיוחדה לבעלי מומחיות מוכרת, אולם רק בפיקוחו של בעל מומחיות מוכרת.
שפ"ח שאין בו פסיכולוגים מומחים ועובדיו הם מתמחים בלבד, אין בו פיקוח של "בעל מומח יות מוכרת", ולכן המתמחים שמועסקים בשפ"ח אינם יכולים לעסוק בפעולה שיוחדה בחוק חינוך מיוחד לפסיכולוג חינוכי - להתמנות לוועדת השמה.
מן השאלונים עולה, כי במהלך שנת 2007 עבדו ב-29 שפ"חים פסיכולוגים מתמחים בלבד.
27 מהם היו ברשויות מקומיות במגזר הלא-יהודי.
ממס מכי המשרד עולה, כי בשנת 2006 היה מחסור משווע במדריכים במגזר הלא-יהודי, ובהיעדר פסיכולוגים מומחים מתקיימים תהליכי עבודה שאינם מקיימים את דרישות החוק, והבולט שבהם - ללא פסיכולוגים מומחים".
]מתבצעת[ "ועדת השמה 2.
המשרד מקצה 30,000 שעות הדרכה בשנה לשפ"חים.
הן משמשות להדרכה מקצועית פרטנית או קבוצתית לפסיכולוגים ולמתמחים, כדי לאפשר להם לרכוש מומחיות על פי חוק הפסיכולוגים.
התברר, כי נוסף על הצורך בהדרכה היה במגזר הערבי צורך נוסף: לדברי מנהלת שפ"י דאז, קיבלו חלק מהפסיכולוגים במגזר הערבי את הכשרתם במדינות מזרח אירופה, והיה צורך להשלים את השכלתם באמצעות השתלמויות ושעות הדרכה.
מנהלת אגף פסיכולוגיה מסרה, כי מכסת שעות ההדרכה לא עודכנה זה כ-20 שנה, אף שמאז גדל מספר הפסיכולוגים ודרישות התפקיד נעשו מורכבות יותר.
מנהלת השפ"ח במועצה האזורית אבו בסמה 30 ציינה בשאלון כי "יש כל הזמן טכניקות טיפוליות מיוחדות וגישות מתחדשות ומשתנות.
ועל כן פסיכולוגים צריכים ומחויבים מבחינה אתית ומקצועית להתעדכן.
מכסת ימי ההשתלמות ושעות ההדרכה הנוכחיים נמוכים".
מנהל השפ"ח במועצה המקומית כפר קאסם מסר, כי הוא מנהל את השפ"ח כשבע שנים, והוא הפסיק את תהל יך ההתמחות עקב מחסור בהדרכה מקצועית.
בשפ"ח שבמועצה המקומית ראמה אין מנהל, אלא שני פסיכולוגים מתמחים.
הם מסרו בשאלון, כי "שעות ההדרכה אינן מנוצלות עקב קושי בתשלום למדריכים".
גם מנהל שפ"ח אעבלין מסר כי לשפ"ח הוקצו שעות הדרכה, אולם הן לא נוצלו.
27 פסיכולוג מומחה - פסיכולוג הרשום בפנקס הפסיכו לוגים כבעל תואר מומחה בענף מומחיות שהוכר לפי חוק זה.
בתוספת לחוק הפסיכולוגים נקבעו ענפי הפסיכולוגיה שהם מומחיות מוכרת 29 פסיכולוג מומחה מדריך- פסיכולוג מומחה, הרשום לפי חוק זה בפנקס הפסיכולוגים גם כמדריך.
30 אבו בסמה- מועצה אזורית בנגב המאגדת שבעה כפרים בדואים.
שמונה שפ"חי ם מעניקים שירותים פסיכולוגיים לתלמידים מהמגזר הבדואי בדרום הארץ.
בנספח הקריטריונים לתקינה נכתב, ש"אפשר להוסיף תקן זמני כמענה למצבים מיוחדים וחולפים".
מנהלת השפ"ח בעיריית רהט מסרה, כי במגזר הבדואי יש מקרי חירום, כגון הריסת בתי מגורים שאינם חוקיים, וריסוס רע ל על שדות תבואה של משפחות המתפרנסות מחקלאות או ממרעה שנזרעו ללא אישור.
היא הדגישה, ש"למרות שהריסת בתים וריסוס שדות הינם איומים כרוניים בחברה הבדואית, שעלולים לגרום לחרדה מתמשכת, אין הקצאת תקנים מיוחדת לטיפול בהם".
לדעת משרד מבקר המדינה, על שפ"י לבחון מהו ה מענה המקצועי -פסיכולוגי המתאים למקרים אלו במגזר הבדואי, ולפעול ליישומו.
במרס 2007 דנה ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת בנושא המחסור בפסיכולוגים במגזר הערבי בארץ.
בסיכום הדיון אמר יו"ר הוועדה: "צריך למצוא את האפשרויות לפתח את לימודי הפסיכולוגיה באוניברסיטאות שלנו ולעשות תוכניות מיוחדות כדי שיהיו יותר פסיכולוגים קליניים וחינוכיים ערביים".
(א) המועצה האזורית אבו בסמה ציינה בשאלון כי קיים מחסור בפסיכולוגים דוברי ערבית בדרום, ו"פסיכולוגים ערביים מהצפון אינם ממהרים לעבור לדרום.
נוכח הסכמי שכר ותנאי העסקה"; מוסדות החינוך פרושים כמעט בכל הנגב, ולכן "פסיכולוגים מתקשים להתגייס ורובם יעדיפו עבודה בערים או מועצות מקומיות".
עיריית רהט מסרה בשאלון כי קיים מחסור בפסיכולוגים למגזר הבדואי, "וגם מתוך אלה הקיימים - בחלקם ההכשרה שלהם אינה מותאמת ל.
הגדרות התפקיד ע"י משרד החינוך".
(ב) באפריל 2007 הודיעה מנהלת אגף פסיכולוגיה לחשב המשרד, כי בדיון שהתקיים בלשכת מנכ"ל המשרד סוכם להקצות תקציב למלגות לתואר שני, כדי לעודד סטודנטים לפסיכולוגיה לפנות למסלול הפסיכולוגיה החינוכית, ועם סיום לימודיהם להפנותם לעבודה באזורים שבהם חסרים פסיכולוגים - בעיקר במגזר הלא-יהודי.
מנהלת האגף המליצה לפנות בהקדם לסטודנטים המסיימים את לימודי התואר הראשון בתוך חודשים אחדים.
נמצא, כי לא נרשם סיכום מדיון זה.
לדברי מנהלת האגף לא השיב חשב המשרד על מכתבה, כך שלא נעשה דבר בעניין.
מהאמור לעיל עולה, כי השירות הפסיכולוגי במגזר הלא -יהודי לוקה בחסר, בעיקר משום שקיים מחסור בפסיכולוגים במגזר זה, וחלק מן השירות ניתן באמצעות מתמחים בלבד הפועלים ללא הדרכה מקצועית מתאימה.
הנהלת המשרד לא טיפלה בבעיה זו.
על משרד החינוך לפעול בדרך שתביא לצמצום המחסור בפסיכולוגים במגזר הערבי.
עליו לשקול לגבש עם המוסדות להשכלה גבוהה תכנית לתמרוץ סטודנטים מהמגזר הלא -יהודי להתמחות בתחום הפסיכולוגיה החינוכית בלימודי התואר השני, ואף לשקול לפנות במישרין למועמדים המתאימים לתכנית זו על מנת להציג להם את אפשרויות התעסוקה בתחום זה.
ת קנון 31 מבחנים פסיכולוגיים למגזר הלא -יהודי .
,מנהלת אגף פסיכולוגיה הסבירה, כי במהלך אבחון פסיכולוגי לילד, כדי לבדוק, למשל אם הוא זקוק למסגרת של חינוך מיוחד, משתמשים במבחנים פסיכולוגיים שונים, וביניהם מבחני משכל (להלן - מבחנים פסיכולוגיים).
לתוצאות המבחנים יש השפעה מכרעת, גם לטווח הרחוק, על עתידו של הילד.
"כדי שמבחנים אלה יהיו תקפים עליהם להיות מתוקננים ומתאימים לאוכלוסיה הנבחנת בהם", "כיום יש חסר רב במבחנים תקפים כנדרש, והדבר חמור במיוחד בנוגע לחלקים באוכלוסיה, כמו הילדים במגזר הלא -יהודי והילדים במגזר החרדי".
הביקורת העלתה, שפסיכולוגים במגזר הערבי מתלוננים על מחסור בכלי אבחון העומדים לרשותם בהיעדר מבחן מתוקנן למגזר הערבי.
כך לדוגמא, ציינו מנהל השפ"ח במועצה המקומית כפר קאסם ומנהלת השפ"ח במועצה האזורית אבו בסמה, שמבחנים פסיכולוגיים שתורגמו מעברית לערבית אינם מהימנים ואינם תקפים למגזר הערבי.
המנהל מכפר קאסם הוסיף, כי משום כך ייתכן שילד ייבחן במבחנים אלה, ועל פי תוצאותיהם ימליץ הפסיכולוג על השמתו במוסד לחינוך מיוחד, אך אילו היה נבחן במבחנים מתוקננים ההמלצה הייתה שונה.
(א) ממסמכי המשרד עולה כי בשנת 2003 נחתם חוזה בסך כ-3.
1 מיליון ש"ח עם האוניברסיטה העברית שקיבלה על עצמה לתרגם, להתאים ולתקנן מבחן פסיכולוגי 32 לאוכלוסייה דוברת ערבית (להלן- הפרויקט או המחקר).
את הפרויקט ניהל חוקר מהמחלקה לפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית (להלן - החוקר).
במהלך הפרויקט נבחנו ילדים במבחנים פסיכולוגיים, ומטרתו העיקרית, כפי שעולה מתשובתו של החוקר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 , הייתה לתת בידי הפסיכולוגים במגזר הערבי "נורמות מעודכנות", משום ש"הנורמות המיושנות" מביאות לידי טעויות עצומות בהערכת רמת האינטליגנציה של הילדים הנבחנים.
(ב) במהלך הפרויקט, במרס ובאפריל 2005 , התלוננה קבוצת פסיכולוגים חינוכיים מהמגזר הערבי, על המחקר לפני המפקחת על ניסויים חינוכיים בלשכת המדען הראשי של המשרד ולפני מנהלת שפ"י.
עיקר הטענות נסב על בעיות של אתיקה, לרבות זיוף פרוטוקולים של המבחנים בפרויקט.
במאי 2005 כתב החוקר למפקחת המשתתפים [ ש"כל הבוחנים הם פסיכולוגים מוסמכים המועסקים על ידי השירותים הפסיכולוגיים במגזר הערבי ]בפרויקט ואשר מתוקף תפקידם מאבחנים, כל אחד, עשרות ילדים וקובעים את הטיפול אשר יינתן להם".
(ג) בדיקה של לשכת המדען בחודשים מאי-יוני 2005 העלתה, בין השאר, המצאתתוצאות ללא בדיקה ואי-סדרים חמורים בעבודתם של חמישה בוחנים כמו, "זיוף פרוטוקולים שלמים וזיוף חלקי".
המשרד לא ברר את הטענות שהועלו בקשר לאמינות הבוחנים עצמם.
(ד) כפי שעולה מתשובתה של לשכת המדען הראשי למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2007 , באוגוסט 2005 השהה המשרד אתהפרויקט ולאחר מכן הפסיקו.
זאת משום שוועדת ההיגוי סברה שיש סיכוי קלוש לשכנע את אנשי המקצוע בשטח שהמבחן אמין ואיכותי, וגם קבוצת מומחים אחרת, בלתי תלויה, סברה שאין להמשיך בפרויקט "בשל חוסר האמינות ובשל בעיית התדמית שנוצרה למחקר".
31 התאמה דמוגרפית וסטטיסטית של המבחנים הפסיכולוגיים כך שיתאימו לכל המגזרים הנבחנים בהם מבחינה לשונית, סביבתית ותרבותית, והציון לא יושפע מהבדלים אלה.
32 מבחן אינטליגנציהIII- WISC.
החוקר השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 , כי "העברת המבחנים נעשתה ע"י כ-30 פסיכולוגים מוסמכים דוברי ערבית, המועסקים כולם על ידי השירותים הפסיכולוגים במכתבי אל משרד החינוך".
רשימה שמית של הרכזים והפסיכולוגים שפ"י השיב בינואר 2008 כי הקים צוות של פסיכולוגים מומחים ש"גיבש את המלצותיו בנוגע לזיהוי מבחנים פסיכולוגיים לתִקנון ולהתאמה לישראל".
יוצא אפוא שהמבחנים הפסיכולוגיים שתורגמו לערבית אינם תקפים.
פרויקט שמטרתו לתקנן את המבחנים הופסק בשל טענות בנוגע לאמינות המחקר.
המשרד לא פעל למצות את בירור העניין.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לפעול לתִקנון המבחנים הפסיכולוגיים לכל האוכלוסייה ולמגזר הלא -יהודי בפרט, ולהפיק לקחים מן הפרשה.
כללים להפעלת שירות פסיכולוגי משלים .
בחוזרי המנכ"ל משנת 2003 וכן בחוזר של מנכ"ל מרכז השלטון המקומי33 ,נקבע, ש"השפ"ח בשיתוף עם הרשות המקומית, יש קול את האפשרות לספק את השירותים המצויים בסל המשלים על -ידי מימונם ממקורות תקציביים אחרים, הן ממסדיים והן פרטיים, באופנים ארגוניים שונים (מימון הרשות המקומית, קניית שירותים מרצון של ההורים וכד').
מפרט סל השירותים והגורמים המבצעים אותו יסוכמו טרם הפעלתו, בין מנהל השפ"ח למנהל מחלקת/אגף החינוך ברשות.
השפ"ח המקומי ישאף לתת את השירות המשלים באמצעות ניצול כוח האדם הקיים ובמידת הצורך בגיוס אנשי מקצוע נוספים".
השירות הפסיכולוגי המשלים (להלן - שפ"מ), "יינתן מעבר לשעות העבודה הקיימות, תוך הפרדה ברורה - ארגונית, תקציבית ומקצועית - בין שתי היחידות ובכפיפות לכללי האתיקה המקצועיים".
בין השירותים שאפשר לספק במסגרת השפ"מ ציין המשרד גם את "כל השירותים שאינם כלולים בסל הבסיסי ושלקבלתם יש צורך במקורות מימון נוספים".
הודגש כי אין לספק שירותי חובה באמצעות הסל המשלים.
מן התשובות לשאלונים עולה, שכ -55 רשויות מקומיות הפעילו שפ"מ שבו ניתנו שירותים במימון הורי הילדים שקיבלו אותם34.
משהתיר המשרד לקיים שפ"מ, חלה עליו חובה לוודא שפעילותו תיעשה לפי הוראותיו- בעיקר בכל הנוגע להפרדה בינו ובין השפ"ח.
33 'חוזר מנכ"ל מס436 של מרכז השלטון המקומי מאוגוסט 2005.
34 יש רשויות מקומיות שנותנות, במסגרת השפ"מ, שירותים שאינם במימון ההורים.
למשל: אבחוני לקויות למידה הממומנים באמצעות מלגות של המשרד או באמצעות עמותות.
דוח זה עוסק רק בשפ"מ שבו ניתן שירות גם במימון ההורים.
הביקורת העלתה, כי שפ"י לא ידע אילו רשויות מפעילות שפ"מ, וממילא, לא ידע אילו שירותים ניתנים בכל שפ"מ, ומהם ההסדרים הנהוגים בכל רשות מבחינת ההפרדה בין השפ"מ לשפ"ח.
התברר שעוד לפני פרסום הכללים כבר הפעילו 30 רשויות מקומיות שפ"מים.
את הראשון שבהם הקימה עיריית רחובות עוד בשנת 1989 .
יוצא שמרבית השפ"מים הקיימים פעלו עוד לפני שהמשרד הסדיר באופן רשמי את פעולתם.
כאשר עובדי השפ"ח נותנים שירות פסיכולוגי גם במסגרת פרטית - בשפ"מ, עלול לקרות שמתן השירותים יוסט מהתחום הציבורי אל התחום הפרטי.
שפ"י השיב כי מצב כאמור, שבו פסיכולוג יסיט את הטיפול מהתחום הציבורי אל התחום הפרטי, אינו עומד ב"קוד האתיקה" של הפסיכולוגים ה"אוסר על יחסים מקבילים".
הביקורת העלתה, כי למעט הוראות כלליות בחוזרי המנכ"ל לא קבע המשרד כללים ברורים להפעלת שפ"מ, ולא הסדיר את כל הבעיות ואת ניגודי העניינים שעלולים להיגזר מפתיחת שפ"מ.
לדוגמה : הסטת שירותים פסיכולוגיים שצריכים להינתן במסגרת השפ"ח - אל השפ"מ וכן, העברת מטופלים מהשפ"ח אל השפ"מ.
על המשרד לקבוע נוהלי עבודה המסדירים הפרדה זו ולפקח על יישומם, כדי למנוע ככל הניתן בעיות אתיות וחשש לניגוד עניינים.
ממסמכים שצרפו רשויות מקומיות שמפעילו ת שפ"מים לשאלונים עולה, כי הרשויות מתמודדות, כל אחת בדרכה, עם בעיות אתיות העלולות להתעורר, ומרביתן קבעו לעצמן כללים להפעלת שפ"מ.
באוקטובר 2005 פנה מנכ"ל המועצה הלאומית לשלום הילד (להלן- מנכ"ל המועצה) לשרת החינוך דאז וליועץ המשפטי לממשלה (להלן - היועמ"ש).
פניותיו נבעו, לדבריו, מתלונה שקיבל בעניין קיומו של השפ"מ.
הוא העלה את שאלת החוקיות שבהפעלת שפ"מ, וביקש את חוות דעתו של היועמ"ש: "האם לא היה נכון לאסור על הפעלת שפ"מ".
מנכ"לית המשרד לשעבר השיבה לו בנובמבר 2005 , והסבירה את עניין סל השירותים ואת יתרונותיו של השפ"מ לעומת שירות פסיכולוגי פרטי.
היא הוסיפה, ש"יש מקום לבחון את הנהלים על -פיהם פועל השפ"מ.
אפעל בהקדם להקמת ועדה משותפת לאגף שפ"י, ללשכה לבחינת ולהסדרת הנהלים הללו, כדי להסיר ]מרכז השלטון המקומי[המשפטית במשרדנו ול כל עמימות וסימני שאלה אתיים או חוקיים בהפעלת השפ"מ".
התברר שהמנכ"לית לשעבר לא מינתה ועדה כזו.
המנכ"לית לשעבר השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 : "עזבתי את משרד החינוך התרבות והספורט ב- 8.
"ועדה]ה[ ולפיכך לא היה סיפק בידי, לוודא הקמת הביקורת העלתה שעד מועד סיום הביקורת, בספטמבר 2007, כ-22 חודשים לאחר משלוח מכתבה של המנכ"לית לשעבר, לא הוקמה ועדה כזאת, ולא הושלם הטיפול בהסדרת הכללים להפעלת השפ"מ.
במאי 2006 הקים שפ"י ועדה פנימית שפעלה לדברי מנהלת שפ"י לשיפורם של נוהלי השפ"מ, אך רק ביולי 2007 העביר המשרד למשרד המשפטים טיוטה של הכללים ל"הקמת שירות פסיכולוגי משלים לצד השפ"ח" שכתבה הוועדה הפנימית ואשר נבדקה בידי הלשכה המשפטית 822 דוח שנתי58ב .
נציג משרד המשפטים העלה שאלות עקרוניות בנוגע לטיוטה, ובכללן שאלת הבסיס החוקי לפעילות השפ"מ.
מהאמור לעיל עולה שפעולותיו של משרד החינוך לקביעת נוהלי העבודה של השפ"מ לא הביאו להסדרה הנחוצה של תחום פעילות זה.
החלטתה של המנכ"לית לשעבר לא בוצעה, ופעולת הוועדה הפנימית של המשרד נמשכת כבר זמן רב.
במועד סיום הביקורת טרם השלים המשרד את הטיפול בנושא.
השירותים שנותן השפ"מ .
חוק חינוך מיוחד קובע: "ועדת השמה תקבע את זכאותו של ילד בעל צרכים מיוחדים לחינוך מיוחד ואת השמתו במוסד לחינוך מיוחד".
אבחונים לקראת ועדת השמה או ועדת שילוב נכללו בסל החובה והם מתפקידו של השפ"ח.
דהיינו, מדובר בשירות האמור להינתן ללא תשלום.
מן התשובות לשאלונים עולה, כי שישה שפ"מים ערכו, לעתים רחוקות, אבחונים לקראת ועדות שילוב.
משמעות הדבר היא שבאותם המקרים מי שנזקק לאבחון או להערכה לצורך ועדת השמה או שילוב נאלץ לשלם עבורם.
יוצא שמקצת הרשויות המקומיות שהפעילו שפ"מ ערכו אבחונים או הערכות פסיכולוגיות לשם דיון בוועדות השילוב באמצעות השפ"מ, בניגוד לחוזר מנכ"ל המשרד.
בעניין ייעוץ וליווי לצוותים פדגוגיים ולהורים, לא הובהר בחוזרי המנכ"ל אם מדובר בייעוץ להורים שילדיהם אובחנו או טופלו בידי השפ"ח, או בייעוץ להורים המתגוררים בתחום הרשות המקומית בנושאים כלליים.
מהשאלונים עלה, כי 14 מהשפ"מים (כ-25% ,) נתנו שירות של ייעוץ לה ורים, חלקם ייעוץ פרטני, חלקם ייעוץ קבוצתי וחלקם באמצעות סדנא.
ארבעה שפ"מים נתנו ייעוץ, הדרכה וסדנאות למורים ולצוותים חינוכיים.
מהאמור לעיל עולה שהמשרד לא קבע כללים ברורים להפעלת שפ"מ, וכל רשות מקומית מתמודדת בעצמה עם השאלות האתיות ועם החשש לניגוד העניי נים העלולים להיווצר עם הפעלתו; המשרד אינו יודע אילו רשויות מפעילות שפ"מ, וממילא אינו יודע אילו שירותים ניתנים בשפ"מים, אם הם עומדים בכללים שנקבעו בחוזרי המנכ"ל, ובאילו רשויות "זלגו" שירותי סל החובה לשפ"מ (כפי שהועלה בביקורת).
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשר ד לפעול לאלתר להשלמת גיבושם של כללים ברורים ומפורטים להפעלת השפ"מ ולפקח על יישומם.
התקשורת של המשרד עם השפ"חים .
לפי חוזרי המנכ"ל, על השפ"ח למסור תכנית עבודה שנתית לאישורו של הפסיכולוג המחוזי בכל תחילת שנה.
מהתשובות לשאלונים עולה שמ-208 הרשויות המקומיות שענו על השאלה בעניין זה 66 (כ-32% .
) ענו שאינם עושים זאת 2.
כאשר המשרד מקצה תקני פסיכולוגים נוספים לשפ"ח, מוטל על שפ"י להודיע על ההקצאה לרשות המקומית; הרשות המקומית צריכה להודיע לשפ"י, באמצעות טופס מיוחד, על איוש התקן; לאחר ששפ"י מקבל את טופס האיוש צריכה הסגנית למינהל ולתקצוב בשפ"י להזין את המידע במערכת התשלומים; התשלום מועבר לרשות המקומית כחודש ימים לאחר הזנת המידע למערכת.
הביקורת העלתה, כי בין השנים 2005 -2007 התקבלו במשרד 13 תלונות, מהן עלה כי למרות הודעתה של שפ"י לרשויות מקומיות על הקצאה של תקנים נוספים של פסיכולוגים, לא עודכנה מערכת התשלומים, והתשלום לא הגיע אליהן וכי היו קשיים בהתקשרות עם שפ"י כדי לברר את פשר העיכובים.
(א) בינואר 2007 כתבה מנהלת השפ"ח בעיריית רהט אל מנהלת אגף פסיכולוגיה כי באוגוסט 2006 קיבלה מכתב על הקצאת תקן נוסף לשפ"ח, והעירייה שלחה לשפ"י הודעה על איוש התקן.
למרות זאת, "לא הועבר תקצוב התקן הנוסף לעיריית רהט.
עיריית רהט אינה רשות מבוססת כלכלית ואינה מסוגלת לספוג עיכוב שכזה הדבר עלול להביא לפיטורי הפסיכולוגים שנקלטו בתחילת שנה"ל ובנוסף לפגיעה באמינותי ובאמינות המשרד".
הסגנית למינהל ולתקצוב השיבה, כי לא נמצאה במסמכי שפ"י הודעה של הרשות על איוש המשרה, ובעקבות פנייתה של הפסיכולוגית המחוזית במחוז דרום לשפ"י, עודכנה המערכת הממוחשבת בפברואר 2007 .
)(ב ממכתבה של פסיכולוגית בכירה הממונה על המגזר הבדואי במחוז דרום אל הסגנית למינהל ולתקצוב מאוקטובר 2005 עולה, כי במאי 2005 ביקשה להעביר תקנים מתחנות מסוימות במגזר לתחנות אחרות, אך התקנים לא הועברו.
על אף פניות טלפונית רבות והבטחות של הסגנית לטפל בנושא הוא לא טופל, והדבר "פוגע בארגון מערך העבודה במגזר.
חוסר הטיפול בנושא התקנים.
בתגובה לתלונות של שתי רשויות מקומיות נוספות השיבה הסגנית למינהל ולתקצוב, כי לא נמצאו בשפ"י הודעות של הרשויות על איוש המשרות, ולכן עודכנה המערכת הממוחשבת על משרות אלה רק לאחר בדיקה כללית של מנהלת אגף פסיכולוגיה, במאי וביוני 2006.
הועלה כי כשהגיעו ההודעות של הרשויות המקומיות על איוש תקני הפסיכולוגים אל הסגנית למינהל ולתקצוב, הן לא הוחתמו בחותמת עם תאריך הקבלה.
כך לא הייתה אפשרות לדעת מתי התקבל המסמך במשרד, וכמה זמן עבר עד ביצוע התשלום.
הסגנית למינהל ולתקצוב הודיעה בתשובתה למשרד מ בקר המדינה, כי "החל מ - 1.
07 כל דואר שנכנס לטיפולי יש בו חותמת 'נתקבל' עם תאריך יומי".
מן האמור לעיל עולים ליקויים בתקשורת שבין השפ"חים למשרד.
חלק ניכר מן השפ"חים לא מסרו תכנית עבודה שנתית לאישורו של הפסיכולוג המחוזי, כנדרש.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת שפ"י להסיק מסקנות מהתלונות האמורות, להסדיר לאלתר כללי עבודה לטיפול בנושא זה, ולוודא שייושמו.
העסקת פסיכולוגים במשרד .
ממסמכי המשרד עולה, כי החל בשנת 2003 הועלו טענות בדבר הצורך לשפר את תנאי ההעסקה של פסיכולוגים במשרד.
במאי 2003 כתבה מנהלת שפ"י אל המנכ"לית דאז, כי היא מזדהה עם טענותיהם של הפסיכולוגים בדבר "תנאי העסקתם הבלתי אפשריים במטה שפ"י ובמחוזות" ורואה בסוגיית העסקתם את הבעיה המרכזית של שפ"י כולו כיום; פסיכולוג המתקדם מתפקידי שדה במימון הרשויות, לתפקידי מטה במשרד החינוך יורד בשכרו באופן ניכר; לפי כך, קשה, ולעתים בלתי אפשרי, להשיג פסיכולוגים טובים לתפקידים בכירים במשרה מלאה במטה המשרד ובמחוזותיו; גם אם מוכן אדם לרדת בשכרו, המכרזים במשרד החינוך "תפורים" לעובדי הוראה, כך שפסיכולוגים אינם יכולים לזכות בהם.
מנהלת שפ"י ביקשה מהמנכ"לית דאז למצוא דרך לקדם במהירות את תנאי העסקתם של הפסיכולוגים במטה ובמחוזות, כדי לאפשר לפסיכולוגים לגשת למכרזים האמורים.