HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
| מבקר המדינהדוח ביקורת שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 המשרד לבט"פ מסר בתשובתו הנוספת מפברואר2020 כי הקמת תחנות משטרה תוך שינוי .
בפריסת השוטרים, גם ללא הוספת משרות חדשות, יכולה לשפר את מענה המשטרה לאירועים .
המשטרה הוסיפה בתשובתה מאותו מועד כי המטרה היא להביא לטיוב ולהנגשה .
של שירותי המשטרה בחברה הערבית, וזאת ניתן להשיג גם באמצעות ארגון מחודש גם ללא .
תוספת משמעותית בהיקף משרות כוח אדם.
עוד הוסיפה המשטרה כי תוכנית החומש צומצמה .
ולא הועברו כל המשאבים הנדרשים להשלמתה, כפי שפורט לעיל.
תוכנית החומש 2020 - 2024 .
בשנת2019 הכינה המשטרה תוכנית חומש חדשהלשנים 2020 - 2024 , ובה מתוכננות הקמת8 .
תחנות משטרה חדשות ותוספת של 1,200 משרות בתקציב חד -פעמי של 1 מיליארד ש"ח .
ובתקציב שוטף של 700 מיליון ש"ח.
התוכנית צפויה להיות מובאת לאישור במשטרה ובמשרד .
לבט"פ ולאחר מכן היא תוצג לפני משרד האוצר.
תוכנית החומש הראשונה משנת 2016 הביאהלהקמת 8 תחנותמשטרה ו-5 נקודות .
משטרה בחברה הערבית, בחלק מהמקרים מול התנגדויות להקמתן59 .
הביאה להעלאת היקפי הגיוס של שוטרים מוסלמים.
יש בפעולות האמורות כדי להעלות .
את אמון החברה הערבית במשטרה ולהוביל לשיפור השירות לתושבים.
עם זאת, וכפי שעולה מביקורת המעקב, לא רק שהפשיעה בחברה הערבית לא נבלמה .
בשנים אלה, אלא היא אף עלתה בכמה תחומים.
זאת בעוד מטרת החלטת הממשלה .
1402 , שבעקבותיה גובשה התוכנית, התייחסהלשיפור רמת הביטחון האישי .
המשטרה מסרה בתשובתה כי לתוכנית החומש הראשונה חשיבות רבה בעצם הכרזתה ויישומה.
המשטרה השיגה את שלושת היעדים העיקריים - הקמת התחנות, גיוס שוטרים מוסלמים ושיפור .
המשטרה הוסיפה כי התחנות החדשות הגבירו את הנוכחות של כוחות משטרתיים .
באותם יישובים ואת תחושת הביטחון של התושבים.
בעקבות הקמת תחנות אלו ומיקוד פעילות .
בנושא פשיעה בחברה הערבית גדל מספר תיקי החקירה, המעצרים וכתבי האישום.
59 דוח מבקר המדינה, לעיל בה"ש4 , 'עמ61 .
התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים על אף העלייה באכיפה נגד עבירות ירי ואמל"ח כפי שתואר לעיל, יש עלייה עקיבה .
ומתמשכת בפשיעה בחברה הערבית, ובכלל זה בעבירות האמורות .
אישור תוכנית החומש 2020 - 2024 תבצע המשטרה בחינה מעמיקה של תוצאות התוכנית .
שהסתיימה, ובכלל זה תבחן את מידת ההצלחה של התוכנית, תשלים תהליך של הפקת .
לקחים, תכריע מה אופי התוכנית הנכון - הקמת תחנות וגיוס שוטרים מהחברה הערבית .
או שדרושים רכיבים אחרים או נוספים כדי לחולל את השינוי הנדרש בהיקף הפשיעה, .
אם יוחלט על אישור תוכנית חומש חדשה, על משרד האוצר, המשרד לבט"פ .
והמשטרה לתת דעתם על תקצוב התוכנית בכל שנותיה וכן לקבוע יעדים ומדדים ברורים, .
כדי שניתן יהיה לבחון את יעילות התוכנית והשפעתה.
לאחר עצירת תוכנית החומש החליט אח"ם בת חילת שנת 2019 לגבש תוכנית לטיפול בפשיעה .
בחברה הערבית בהיבטי מניעה ואכיפה.
תוכנית זו מכונה תוכנית הרמזור.
בניין הכוח (הקמת תחנות וגיוס שוטרים), ואילו תוכנית רמזור עוסקת בהפעלת הכוחות בשטח.
לפי תוכנית הרמזור יחולקו יישובי החברה הערבית לשלוש קבוצות, בהתאם לתשתית המשילות .
בהם ולפוטנציאל שיתוף הפעולה בין המשטרה לבין גורמים מקומיים.
כמו כן תחולק האחריות .
למניעת הפשיעה בחברה הערבית בין גורמי המשטרה השונים.
כך היחידות הארציות והמטה .
יטפלו בפשיעה החמורה ביותר, ה יחידות המרכזיות 60 והיחידות ללוחמה בפשיעה 61 יטפלו .
בפשיעת הביניים, ואילו תחנות המשטרה, המרחבים והמחוזות יטפלו בפשיעה המקומית .
לתוכנית הרמזור לא מוקצה תקציב ייעודי, והיא מבוססת על שימוש במשאבים הקיימים של .
זאת באמצעות ויסות כוח אדם ושימוש באמצעים אחרים בהתאם לצורך.
אח"ם מינה פרויקטור לריכוז פעילות התוכנית מול גורמי אח "ם וכן מול אגפי המטה האחרים של .
המשטרה הנדרשים לסייע במהלך.
בדיון מיוני 2020 בראשות סמנכ"ל אסטרטגיהבמשרד לבט"פ ציין פרויקטור הת וכנית: " התחלנו .
לייצר תו כנית מהמחוזות, עם מיפוי של תחנות לפי מודל הרמזור.
ישנן תוכניות אופרטיביות עם .
מדדים מהמחוזות והיחידות השונות.
התוכנית לא מומשה בגלל משבר הקורונה.
צריך לחבר את תכניות המשטרה לכדי ת וכנית אחת שתרוכז על ידי אג"ת ".
ביולי 2020 כינס הסמפכ"ל דיון ראשון של ועדת היגוי בראשותו, שנועדה להבטיח כי פעולות .
אגפי המשטרה לטיפול בפשיעה בחברה הערבית יתנהלו בתיאום.
פרויקטור הת וכנית ציין בדיון .
כי אין לאח"ם יכולת לפקח על אגפים אחרים לצורך יישום התוכנית, וכי הסמפכ"ל או מינהלת .
החברה הערבית במשטרה צריכים להוביל את הנושא .
יחידות חקירות ומודיעין שפועלות במחוזות המשטרה .
61 יחידות מרחביותשהוקמו כדי לתת מענה לפשיעת הביניים - פשיעה שבשל חומרתה אינה בטיפול תחנות המשטרה .
אך אינה דורשת טיפול של היחידות המרחביות (ימ"רים).
| מבקר המדינהדוח ביקורת שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 משרד מבקר המדינה מציין את גיבוש תוכנית הרמזור וממליץ להבהיר את התפקידים, .
המשימות והמשאבים שעל האגפים השונים להקצות לביצוע לתוכנית.
להבטיח שיתוף פעולה ותיאום מיטבי בין אח"ם, אג"ת, אג"ם וגורמים רלוונטיים נוספים .
ולהביא ליישום יעיל של התוכנית במחוזות.
המשטרה מסרה בתשובתה כי היא מבצעת עבודה משולבת להכנת מתווה מדידה כללי, אשר .
יכיל את כלל הפרמטרים הרלוונטיים לחברה הערבית, וממנו ניתן יהיה לגזור את יעדי מודל .
תוכנית עיר ללא אלימות .
תוכנית עיר ללא אלימות (להלן - תוכנית על"א) היא תוכנית מערכתית להתמודדות עם אלימות, .
עם פשיעה ו עם התנהגות אנטי -חברתית בשטח השיפוט של רשות מקומית.
התוכנית היא הגברת תחושת הביטחון האישי של תושבי הרשות המקומית.
למאבק באלימות בסמים ובאלכוהול (להלן בפרק זה גם - הרשות) בפברואר 2018 , הוטמעה .
עד סוף2020 הוביל המשרד לבט"פ את התוכנית באמצעות הרשות.
2020 עבר התחום לאחריותהמשרד לחיזוק וקידום קהילתי 63.
עד שנת2019 הצטרפות של רשות מקומית לת ו כנית הייתה בכפוף לקול קורא.
ניתנה אפשרות לכל הרשויות המקומיות במדינת ישראל להצטרף לתו כנית 64.
מממנים הרשות למאבק באלימות בסמים ובאלכוהול והרשות המקומית לפי יחס שנקבע .
( matching ), על פי תנאים שנקבעו בהסכם ההצטרפות של כל רשות לתוכנית.
ממומן היישום מתקציבים מקומיים וממשלתיים המוקצים להתמודדות עם אלימות ועם פשיעה.
תקציב יישום התוכנית בשנת 2017 היה כ-90 מיליון ש"ח, כ-70 מיליוןש"ח מתוכם הקצה המשרד .
תוכנית על"א מעודדת פעילות מקבילה בתחומים האלה: אכיפה, חינוך, רווחה ופנאי.
האכיפה נקבע בתוכנית כי יופעלו פורום אכיפה עירוני בהובלת מפקד תחנת המשטרה ביישוב, .
ניידות אכיפה וסיירות הורים, יוקם מערך מצלמות אבטחה, בקרה ומעקב וייעשו מבצעי אכיפה65 .
רשויות מקומיות יצטרפו לתוכנית על דעתן בלבד, וכל רשות תחליט באילו תחומים ובאילו .
היקפים תבוצע התוכנית בתחום שיפוטה.
62 החלטת ממשלה2118 בעניין הקמת רשות למאבק באלימות, בסמים ובאלכוהול במשרד לביטחון הפנים מ- 4.
63 'החלטת ממשלה מס31 מיום 31.
20 בענייןהקמת המשרד לחיזוק וקידום קהילתי ותיקון החלטת ממשלה .
64 החלטת ממשלה מס' 4388 מיום 20.
18 בענייןעדכון תוכניות למניעת אלימות ולמאבק בסמים ובאלכוהול ברשויות .
שמה החדש של התוכנית הוא " התוכנית למניעת אלימות ולמאבק בסמים ובאלכוהול".
65 מבקר המדינה, דוח שנתי 64 ג (2014 ,)הפרק "קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים", עמ' .
846 ; דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2013 (2014), הפרק "פעולות פיקוח ואכיפה של הרשויות .
המקומיות לטיפול בתופעות של הפרות סדר ואלימות במרחב הציבורי", עמ' 147; דוח שנתי63ג (2013) , הפרק .
"מקומה ותפקודה של התחנה במשטרה", עמ' 521.
התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים כא מור, בישראל 85 .
רשויות מקומיות ערביות במועד הביקורת הקודמת פעלה תוכנית על"א ב - .
בביקורת הקודמת עלה כי עקב הפער בין העלות של הקמת התשתית הנדרשת להצבת .
המצלמות לבין התקציב השנתי שהוקצה לרשויות לצורך זה, רוב הרשויות הללו אינן מסוגלות .
להקים תשתית שתאפשר פריסה אפקטיבית של המצלמות.
עוד עלה כי רשויות בחברה הערבית .
נמנעות מפריסת מערכי מצלמות, וחלק מהתקציב שהקצה המשרד לבט"פ להפעלתן - כ -9 .
מיליון ש"ח- אינו מנוצל.
בתשובת המשרד לקידום וחיזוק קהילתי מנובמבר 2020 נמסר כיאי-ניצול התקציב נובע בעיקר .
מהתנהלות פנימית של הרשויות המקומיות בכל הנוגע ל מימוש התוכנית הטכנולוגית.
להלן בלוח פרטים על אודות שינויים שחלו מאז הביקורת הקודמת בנוגע למערך המצלמות .
לוח 8 : נתונים בנוגע לפריסת מצלמות ברשויות מקומיות ערביות .
הביקורת הקודמת ביקורת המעקב .
השתתפות בתוכנית על"א 69 85 .
יש מערך מצלמות 18 67 .
מערך מצלמות בשלבי הקמה 34 12 .
חיבור למוקד רואה66 12 667 .
מצלמות תקולות 55% 14% .
נקודות צפייה בתחנות משטרה 6% **לא ידוע .
המקור: הדוח הקודם ונתוני המשטרה והמשרד לחיזוק וקידום קהילתי .
* הרבעון השלישי בשנת 2019 .
** מהמשטרה נמסר כי עקב ריבוי המצלמות במרחב הציבורי וחיבורן של נקודות צפייה לשרתים הניזונים .
ממקורות שונים, אין באפשרותה למפות את נקודות הצפייה המחוברות דווקא למצלמות תוכנית על"א.
66 מוקד אזורי שאליו מחוברות מצלמות כמה יישובים והוא מופעל24 .
שעות ביממה ברשות שאינה מחוברת למוקד .
רואה לא נעשה מעקב בזמן אמת אחר האזורים המצולמים בשטח שיפוטה, והצילומים משמשים לתחקיר שלאחר .
67 הירידה במספר המצלמות המחוברות למוקד רואה נובעת כתוצאה מהתנתקות של הרשויות המקומיות הבדואיות .
המחוברות למוקד דימונה.
במועד סיום הביקורת פועלת הרשות למאבק באלימות בסמים ובאלכוהול לחיבור מחדש .
של הרשויות האמורות למוקד.
| מבקר המדינהדוח ביקורת שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מהלוח עולה כי מספר הרשויות הערביות המשתתפות בתוכנית על"א עלה ב- 23% , כי .
מספר הרשויות הערביות שבהן נפרס מערך המצלמות עלה כמעט פי ארבעה , וכי שיעור .
המצלמות התקולות ירד פי ארבעה, ועל כך יש לברך.
תוכנית ממשלתית לטיפול בפשיעה ובאלימות .
בדוח הקודם נכתב: "היקף תופעת הפשיעה החמורה בחברה הערבית ומאפייניה מחייבים חיזוק .
של הפעולה הממשלתית בין היתר במישורים החברתי-כלכלי, הקהילתי והחינוכי וכן בתחום .
עוד נכתב : "צמצום נרחב של הפשיעה החמורה בחברה הערבית מחייב פעילות .
ממשלתית רחבת היקף ואפקטיבית".
באוקטובר 2019 הנחה ראש הממשלה את מנכ"ל משרדו לעמוד בראש צוות מנכ"ליםשל משרדי .
ממשלה (המשרד לבט"פ, משרד האוצר, משרד המשפטים, משרד הפנים ועוד).
תוכנית לטיפול ב כלל תופעות הפשיעה ו באלימות בחברה הערבית.
הרקע להקמת הצוות היה .
ההחמרה בתופעות האלימות ו הפשיעה בחברה הערבית בשנים האחרונות .
לפני צוות המנכ"לים הופיעו נציגים של ועד ראשי הרשויות הערביות.
כמו כן, צוות המנכ "לים .
נפגשו עם נציגי גופים, עם פעילים חברתיים ועם תושבים במקומות שונים.
מסמך ההמלצות שגיבש הצוות פורסם באתר משרד ראש הממשלה בתחילת נובמבר 202068 .
הצוות סבר כי יש להגדיר את נושא הפחתת תופעות פשיעה ואלימות במרחב הציבורי כאתגר .
במסמך צוין כי הגורמים לתופעות הפשיעה בחברה הערבית הם פערי משילות, מחסור .
בשירותים, חוסר אמון, זמינות נשק, מעבר מחברה מסורתית למודרנית, עוני, היעדר פתרונות .
דיור, שוק אפור והיעדר אשראי, לחצים של גורמי פשיעה על הרשויות המקומיות, פערים בחינוך, .
חוסר מעש של צעירים ועוד.
בהתאם לכך ההמלצות כוללות מנעד רחב של תחומים, וצוין בהן .
כי נדרשת פעולה במגוון של ערוצים כדי להביא לידי צמצום ניכר בממדי האלימות והפשיעה.
לפי המלצות הצוות יש לפעול בארבעה כיוונים מרכזיים: טיפול בגורמי פשע ובתופעות פשיעה .
חמורה; טיפול בלחצים ו בחדירה של גורמי פשיעה לרשויות המקומיות; חיזוק תשתיות כלכליות - .
חברתיות-קהילתיות; הקמ ת מנגנון מעקב אחר יישום התוכנית.
הצוות המליץ להשלים את יישומה של תוכנית החומש של המשטרה ולהכין תוכנית חומש נוספת .
לשנים 2021 - 2025 שבה ייקבעומדדי תוצאה בר ורים לטווח הבינוני והארוך, לרבות הפחתה .
משמעותית בשיעור העבירות החמורות, הגדלת שיעורי הפענוח והעלאת אמון האזרחים הערבים .
עוד המליץ הצוות ש המשטר ה תקדם תוכנית מקיפה למיגור תופעת האמל"ח בחברה .
68 המלצות ועדת המנכ"לים להתמודדות עם הפשיעה והאלימות בחברה הערבית, מסמך מדיניות מסכם, יולי2020.
il/BlobFolder/generalpage/150320_challenge/he/departments_mimshal_Violence_Report%20_2 .
התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים הערבית, על בסיס רעיונות יצירתיים, השוואה בין-לאומית הבוחנת כיצד התמודדו עם הנושא .
במדינות אחרות באופן אפקטיבי, טיפול במרכיבים תודעתיים של הקהילה ורתימת מנהיגים, .
אנשי דת וגורמים בעלי השפעה בחברה.
המלצות נוספות של הצוות נגעו לצורך לפעול להחמרת .
הענישה על עבירות נשק, טיפול בסוגיית האיירסופט, ייעול השימוש במוקדי מצלמות, הגברת .
האכיפה הכלכלית ו האכיפה המשולבת ועוד.
יצוין כי במסמך נכתב שלצד התמקדות בצמצום תופעות האלימות יש לפעול גם לפיתוח חברתי - .
כלכלי של החברה הערבית ביתר תחומי החיים: פיתוח כלכלי, דיור, הנגשת הזדמנויות וכיו"ב , .
אך נושאים אלה הם מחוץ לתכולת המלצות הצוות.
משרד ראש הממשלה הציג את עיקרי המסקנות בדיון שנערך בוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה .
במגזר הערבי של הכנסת בנובמבר 202069 .
ראש הממשלה הודיע בדיון כי בתוך שבועיים יובאו .
המלצות הצוות לממשלה לקבלת החלטה בנושא.
בפרק זמן זה יבואו נציגי משרד ראש הממשלה .
בדברים עם ועד ראשי הרשויות הערביות בקשר לשינויים שנציגי החברה הערבית סבורים שיש .
בסוף 2020 טרם הובאוההמלצות לאישור הממשלה.
בהמשך להודעת ראש הממשלה, .
על משרד ראש הממשלה להשלים את השיח עם נציגי החברה הערבית ו להביא את .
ההמלצות לפני הממשלה עם כינונה לאחר הבחירות הצפויות.
זאת כדי לאשר תוכנית .
ממשלתית לטיפול בפשיעה וב אלימות בחברה הערבית וליישמה.
69 'פרוטוקול ישיבה מס22 שלהועדה המיוחדת למיגור הפשיעה בחברה הערבית , הכנסת ה-23( , 9.
"קידום תוכנית הממשלה למיגור הפשיעה בחברה הערבית".
בעקבות מסקנות ועדת אור משנת 2003 והחלטות שקיבלה הממשלה מאז, הגבירו .
המשרד לבט"פ והמשטרה את פעולות המניעה והאכיפה בקרב החברה הערבית לאורך .
על אף האמור, בדוח הקודם נכתב כי במשך השנים הלכו והתרחבו הפשיעה החמורה .
בחברה הערבית ואירועי האלימות ובכללם עבירות האמל"ח והירי .
לעומת נתוני הפשיעה הארציים, הן בהיקף והן בחומרה.
מביקורת המעקב עולה כי מאז פרסום ה דוח הקודם באוגוסט 2018 , ואף שהמשטרה .
השלימה את היישום של חלק ניכר מתוכנית החומש - היא טרם חוללה את השינוי המיוחל.
הפשיעה בחברה הערבית הלכה והתעצמה עוד יותר בכמה תחומים, ובהם היקף אירועי .
הירי - עלייה של 19% בשנת2018 ושל8% בשנת2019 עד לשיא של כ- 9,200 אירועי ירי .
במספר הקורבנות של עבירות נגד אדם וגוף חלה עלייה של יותר מ-10% בשנים .
2017 - 2019 עד לשיא של כ- 15,100 ,קורבנות ואף מספר קורבנות הרצח הגיע לשיא של .
נתוני שנת2020 בנוגע לאירועי ירי ולקורבנות רצח, מציגים תמונה לפיהם המגמה נמשכת: .
בשנת 2020 אירעו 10,874 אירועי ירי בכל הארץ- על ייה של כ -18% משנת2019 .
עלה כי מספר הנרצחים מהחברה הערבית בשנת 2020 הגיע ל-106 , עלייה של כ-12% .
זאת, בזמן שביצוע תוכנית החומש עמד כ -47% מהתכנון שנקבע לה .
המשטרה בתשובתה על ממצאי דוח זה הצביעה על שורת פעולות שנקטה לבלימת .
לנוכח המגמה הברורה בשנים האחרונות והמשך התגברות השימוש באמל"ח .
בחברה הערבית נודעת חשיבות עליונה לקיום פעולות הערכה שוטפות של המשטרה .
שמטרתן לעמוד על מידת האפקטיביות של פעולותיה ויכולתן לחולל את השינוי הדרוש .
הטיפול באירועי הירי והאמל"ח מחייב הגברת הפעילות לצמצום הברחות, גניבות וייבוא .
לא חוקי של אמל"ח, חיזוק שיתוף הפעולה בתוך המשטרה ו בינה לבין גופי מערכת .
הביטחון, ויסות העומסים בתחנות המשטרה ביישובי החברה הערבית וקביעת מדדים .
ויעדים לטיפול בתופעה.
ביקורת המעקב מתמקדת, כאמור, בפעילות המשטרה.
עם זאת, לצד פעילות המשטרה .
נדרש פעילות בתחומי עיסוקם של משרדי ממשלה שונים, בין היתר במישורים החברתי- .
כלכלי, הקהילתי והחינוכי.
כמו כן יש לפעול בתחום הרווחה ולחזק את שיתוף הפעולה .
הבין-משרדי כדי לחולל את ה שינוי הנדרש בנוגע לפשיעה ב חברה הערבית.
נוסף על כך, יש הכרח בהתגייסות של גורמים משפיעים בחברה הערבית (ראשי רשויות, .
אנשי דת ועוד) לחיזוק שיתוף ה פעולה בין בני החברה הערבית ומנהיגיה לבין המשטרה .
לצורך קידום המהלכים הנדרשים לטיפול בפשיעה.
היעדר שיתוף פעולה כזה הוא חסם .
לקידום פעולות אפקטיביות בנושא.
התמודדות משטרת ישראל עם החזקת אמצעי לחימה לא חוקיים במועד סיום הביקורת, לאחר סיום תוכנית החומש הראשונה ובזמן שמתקיימים דיונים .
במשטרה בדבר גיבוש תוכנית חומש נוספת, פועלת המשטרה ליישום תוכנית מניעה .
ואכיפה ביישובי החברה הערבית (תוכנית ה רמזור).
בעת בחינת תוכניות אלה על המשטרה לבחון ולקבוע אילו תשומות נדרשות להפעלתן .
(כוח א דם, תחנות, אמצעים טכנולוגיים ואחרים ועוד).
עוד עליה לבחון את הצורך .
בהרחבת היקף הפעילות המשטרתית בכמה היבטים וב הם חקירות, מבצעים, נוכחות .
שוטרים בשטח והפעלת אמצעים, וכן לקבוע בתוכנית יעדים להפחתת היקף הפשיעה.
בד בבד עם תו כניות המשטרה, במשרד ראש הממשלה גובשה תוכנית ממשלתית .
מערכתית לטיפול בפשיעה ובאלימות בחברה הערבית.
על משרד ראש הממשלה , .
המשרד לב ט"פ והמשטרה לפעול לתיאום בין התוכניות העומדות על הפ רק ולפעול .
ליישום תוכנית ממשלתית מערכתית מתוקצבת ומגובה בהחלטת ממשלה, אשר מציבה .
יעדים ברורים להפחתה ניכרת בפשיעה בחברה הערבית.
סוגיית הפשיעה בחברה הערבית מעסיקה את החברה הישראלית זה כעשרים שנה ועל .
אף פעולות שננקטו המצב הולך ומחמיר.
רק בשילוב זרועות של המשטרה, של הממשלה .
ושל הנהגת החברה הערבית אפשר להביא להפחתה באלימות הגואה בה, להע לות א ת .
הביטחון האישי בה ולשפר את איכות החיים של החברה הערבית בישראל.
משרד החוץ מופקד, בין היתר, על ייצוג מדינת ישראל בחו"ל ועל ניהול קשרי ממשלת ישראל .
עם ממשלות זרות ועם ארגונים בין-לאומיים בארץ ובחו"ל (להלן - המשרד).
מעמדה המדיני של ישראל ולטיפוח קשריה עם המדינות השונות, ונושא גם באחריות הממלכתית .
להעניק שירותים קונסולריים לאזרחי ישראל השוהים בחו"ל 1 (להלן- אזרחים).
המרכזית לסטטיסטיקה 2 (להלן- הלמ"ס), בסוף שנת 2018 מספר היהודים בעולם הסתכם .
7 מיליון - בהם כ-7 מיליון בישראל, כ-5.
7 מיליון בארצות הברית, כחצי מיליון בצרפת, .
כ-400,000 בקנדה, כ-300,000 .
בממלכה המאוחדת, והיתר במדינות אחרות .
לפי נתונים המעודכנים לדצמבר 2020 מתגוררים בישראל כ-9.
3 מיליון אזרחים ישראלים.
אזרחים היוצאים לחו"ל לצרכים שונים, ובהם תיירות, טיפולים רפואיים ועבודה, לרוב שבים לארץ .
יש גם ישראלים השוהים תקופות ממושכות בחו"ל, ומספרם מוערך .
לפי נתוני הלמ"ס מספר היציאות של ישראלים לחו"ל מידי שנה גדל בשנים 2010 .
- 2019 ב-230% , ומספר הישראליםשיצאו משטח מדינת ישראל גדל בשנים אלה בכ-185% .
בשנת2010 היו 4 מיליון יציאות לחו"ל של 2.
3 מיליון ישראלים , ובשנת 2019 כברהיו 9.
3 מיליון ישראלים, כמפורט בתרשים 1 להלן4 .
il/he/departments/about/mfa_about_us .
כמפורט בהמשך, בהתאם לאמנת וינה בדבר יחסים קונסולריים .
(1963 ), שירותים קונסולריים שרשאית מדינה להעניק לאזרחיה בחו"ל, בכפוף לסייגים ולמגבלות המפורטים באמנה, .
כוללים הגשת עזרה וסיוע לאזרחיה והגנה על זכויותיהם.
2 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, יהודים בישראל ובעולם (אפריל2020 .
3 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שנתון סטטיסטי לישראל2019 ', עמ28-27 .
4 בעקבות מגפת הקורונה, בשנת 2020 פחת מספר היציאות בכ -83% .
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל תרשים 1: מספר הישראלים היוצאים לחו"ל (במיליוני נוסעים) .
ומספר יציאותיהם בשנים 2010 - 2019 .
על פי נתוני הלמ"ס בעיבוד משרד מבקרהמדינה .
לנוכח שהות ישראלים בחו"ל, לתקופות קצרות, ארוכות או דרך קבע, מוענקים להם שירותים .
ממשלתיים בעת שהותם בחו"ל.
משרד החוץ אמון על מתן מגוון שירותים לאזרח (להלן - .
שירותים קונסולריים) באמצעות גורמי ביצוע ומטה: האגף הקונסולרי במשרד החוץ (להלן - .
האגף הקונסולרי או הא גף), המחלקה לישראלים בחו"ל באגף הקונסולרי (להלן - המחלקה .
לישראלים בחו"ל או המחלקה) ו-103 נציגויותיו של המשרד בחו"ל (להלן - נציגויות ישראל או .
הנציגויות), המספקות בין היתר שירות קונסולרי .
האגף הקונסולרי: ייעודו הוא לקבוע את מדיניות השירות הקונסולרי, לקדם הסכמים .
קונסולריים בין מדינות ולהתוות תהליכים למתן שירות קונסולרי ביחידת המטה ובמחלקות .
הקונסולריות שבנציגויות.
האגף מבצע את תפקידיו באמצעות שש מחלקות.
הנהלת האגף מקיימת קשרי עבודה קבועים עם משרדי ממשלה וגופי ממשל ישראליים וזרים .
המחלקה לישראלים בחו"ל: המחלקה הוקמה בשנת 1998 בעקבותגידול במספר המטיילים .
הישראלים בחו"ל ובמספר האירועים שבהם אזרחים שחוו מצוקה בחו"ל ביקשו סיוע ממשרד .
המחלקה פועלת במהלך כל שעות היממה ובכל ימות השבוע: במסגרת שעות העבודה - .
ממשרד החוץ, ולאחריהן - מבתי העובדים, תוך הסתייעות במרכז המצב שבמטה משרד החוץ .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 כגורם מסייע ומקשר 5 .
המחלקה אחראית לביצוע הפעילויות האלה, בין היתר באמצעות .
הנציגויות: סיוע לישראלים בחו״ל הנקלעים למצוקה אישית, בייחוד כשמדובר במצבי חירום ופיקוח .
נפש, בעקבות תאונות שונות, מחלות, אסונות ופגעי טבע, אי -יציבות מדינית או פוליטית, .
טיפול בפגועי נפש, בנפגעי סמים, בנעדרים ו במנותקי קשר, טיפול בישראלים שנפטרו .
בחו"ל ובכלל זה סיוע בהטסת גופות לישראל; תיאום בין יחידות המשרד לצורך קידום .
הטיפול באירועי מצוקה; הנחיית הנציגויות בחו"ל באשר לפעולות שיבצעו באירוע המצוקה; .
שמירה על קשר עם קרובי האזרח שבמצוקה.
המחלקה גם משמשת גורם קשר משרדי מול .
גופים המעורבים בסיוע באירוע המצוקה, כמו חברות ביטוח, חברות חילוץ, חבר ה קדישא .
וסוכנויות בין-לאומיות.
סיוע לאסירים ועצירים ישראלים בחו"ל, המתאפיין בטיפול מתמשך בהם ולעיתים גם .
פרסום מידע עדכני והמלצות בנוגע לאזורי סיכון ומצבי סיכון שונים ברחבי העולם, כגון .
הנציגות: הנציגות אחראית למתן שירות קונסולרי לאזרחים במדינה שבה הוקמה (להלן - מדינת .
השירות) או באזור הגיאוגרפי שבאחריות הנציגות באותה מדינה (להלן - תחום אחריות הנציגות).
יש מדינות שבהן פועלות כמה נציגויות, ולכן אזורי האחריות יחולקו ביניהן.
תהיה אחראית גם לטיפול באירועים המתרחשים במדינות נוספות, אף שאינה שוכנת פיזית .
בתחומן, אם היא מואמנת להן (להלן - מדינות האמנה או מדינת האמנה).
נתנו ביטוי למעמד הנציגות על ידי קבלת כתב אמנה מטעם מדינת ישראל המסמיך את הנציגות .
של ישראל לשמש גם בהן נציגות דיפלומטית מטעם ישראל.
כל הנציגויות בחו"ל מעניקות .
בשנת 2019 ביצעו הנציגויות יותר מ-400,000 .
הקונסול: בראש המדור הקונסולרי בנציגות עומד עובד משרד החוץ שמונה לאחראי לתחום .
הקונסולרי (להלן - הקונסול), ולשם מילוי תפקידו הוא עשוי להסתייע בעובדים נוספים .
בין השירותים הקונסולריים הניתנים בנציגויות: הנפקת מסמכי נסיעה ואשרות; סיוע .
לאזרחים ולחברות מסחריות; הענקת שירותים נוטריוניים והגנה על אינטרסים וזכויות של המדינה .
ואזרחיה; ומתן סיוע לאזרחים במצוקה במדינת השירות ובמדינות ההאמנה, כמתואר להלן.
טיפול בישראלים במצוקה .
הימצאות אזרחים בחו"ל עלולה, מטבע הדברים, להביא גם להתרחשות מקרי מצוקה.
לאזרחי ישראל בחו"ל הנתונים במצוקה (להלן - סיוע לאזרחים במצוקה) נדרש בשני סוגים של .
מקרים - באירועי מצוקה נקודתיים המתרחשים באופן תדיר (להלן - אירועי מצוקה שוטפים), .
ובאירועי מצוקה משמעותיים, חריגים, אם משום שמעורבים בהם אזרחים רבים ואם משום .
שמדובר באירועים גלובליים או רחבי היקף (להלן - אירועי מצוקה חריגים).
2017 - 2019 טיפלו הנציגויות והמחלקה בכ-1,500 אירועי מצוקה שוטפים.
5 מרכז המצב במשרד החוץ, מופקד בין היתר, על קבלה ותיעוד של פניות אזרחים למשרד בכל שעות היממה.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל 2019 חל גידול של כ-50% במספר אירועי המצוקה השוטפים שטופלו מדי שנה.
2020 אירעו שמונה אירועי מצוקה חריגים שמשרד החוץ היה מעורב בהם.
סוגי אירועי המצוקה: .
תרשים 2: סוגי אירועי מצוקה של ישראלים בחו"ל .
על פי מידע ממשרד החוץ בעיבוד משרד מבקר המדינה .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מניתוח נתוני יומןהאירועים של מרכז המצב, וכן מניתוח תהליך הטיפול בהן על ידי המחלקה .
לישראלים בחו"ל, בין ינואר 2010 לספטמבר2020 , עלה כי במרכז המצב התקבלו כ-13,000 .
פניות בנושא הטיפול באזרחים במצוקה בחו"ל, בממוצע כ-1,200 בשנה6 .
בנוגע לאירועים ב-144 מדינות, וניתן להם ביטוי בדוח השנתי שמפיקה המחלקה.
שלהלן יוצגו התחומים העיקריים שהתקבלו פניות בעניינם.
יצוין כי19% מהפניות לא סווגו .
כנושא ספציפי אלא כ"אחר".
תרשים 3: התחומים העיקריים של הפניות ל מרכז המצב בתחום הסיוע .
לאזרחים במצוקה בחו"ל מינואר 2010 ועד ספטמבר 2020 .
על פינתוני משרד החוץ בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מגפת הקורונה: בדצמבר 2019 זוהה בקרב אזרחים בסין7 נגיף שגרם לזיהום בדרכי הנשימה .
ועלול אף להביא למוות.
בפברואר 2020 החל הנגיף להתפשט ביבשת אסיה ואירופה, וארגון .
הבריאות העולמי קבע כי שמו יהיה: COVID -19 (להלן- נגיף הקורונה, או הנגיף).
החל הנגיף להתפשט גם בישראל, ובאותו החודש הכריז ארגון הבריאות העולמי על הקורונה .
בעקבות התפשטות הנגיף החלו מדינות רבות, ובהן מדינת ישראל, לנקוט .
צעדים שונים כדי להתמודד עימו, לרבות סגירת גבולות יבשתיים ואוויריים.
משרד החוץ ומשרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה) תוכנית להטסתם .
פניות נוספות מתקבלות ישרות בנציגויות ואינן כלולות בהכרח בפניות למרכז המצב .
8 מגפה היא התפשטות מהירה של מחלה (נגיפית) בקרב אוכלוסייה.
השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל א רצה של הישראלים שנותרו בחו"ל וביקשו לחזור לישראל.
במסגרת התוכנית הוטסו לישראל .
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעילות משרד החוץ על יחידותיו השונות, ובהן .
האגף הקונסולרי, המחלקה לישראלים בחו"ל, מרכז המצב שאויש במתכונת חירום על .
ידי עשרות עובדי המשרד וכן נציגויות ישראל ברחבי העולם.
בתקופת מגפת הקורונה, .
מאז פברואר 2020 , נדרש המשרד להגיש סיוע ומענה, ללא התראה מראש, לכ-6,000 .
הנציגויות שימשו, גם במקרה זה, ידה הארוכה של המדינה .
הפועלת לסייע בכל עת לאזרחים במצוקה.
בחודשים מרץ - ספטמבר 2020 בדק משרד מבקר המדינה אתטיפול משרד החוץ בישראלים .
הבדיקה נעשתה במשרד החוץ והתמקדה בנושאים אלה: גבולות אחריות .
המדינה לסייע לאזרחים במצוקה בחו"ל, תקציב הפעילות הקונסולרית בנציגויות, פעולות חילוץ .
והטסה של ישראלים ממדינות שונות בעולם בעקבות מַגֵּפ ת הקורונה, פרסום מידע לציבור .
באמצעות משרד החוץ ונציגויותיו בחו"ל והטיפול שניתן לעצירים ואסירים ישראלים בחו"ל.
בדיקות השלמה נעשו במשרד התחבורה, במטה לביטחון לאומי (להלן - המל"ל), ברשות .
התעופה האזרחית (להלן - רת"א)9, ברשות שדות התעופה (להלן - רש"ת), במשרד המשפטים, .
במשרד האוצר - אגף החשב הכללי (להלן - החשכ"ל), במשרד הבריאות, במשרד לביטחון .
הפנים (להלן - בט"פ), במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר.
כמו כן, נפגש צוות הביקורת עם .
חברות ביטוח פרטיות וכן עם גורמים פרטיים העוסקים בתחום החילוץ.
במסגרת הביקורת נותחו גם בסיסי נתונים ממערכות המידע של משרד החוץ - ובהן מערכת .
המידע של מרכז המצב ומערכת המידע המרכזת את הטיפול באסירים בחו"ל - מערכת "שקד".
כמו כן, משרד מבקר המדינה הפיץ בקרב 103 נציגויות ישראל ברחבי העולם שאלון מקוון העוסק .
בסוגיות שנבחנו, כדי לאפשר קבלת מידע בלתי אמצעי מגורמי השטח במשרד החוץ (להלן - .
השאלון הופץ, באמצעות אגף המפקח הכללי במשרד החוץ, בקרב שגרירים וממונים .
על התחום הקונסולרי בנציגות.
63 (61%) מ-103 הנציגויות השיבו על השאלון.
המדינה גם השווה בין פרטי המידע שפורסמו באתרי המרשתת של 40 מנציגויות ישראל בחו"ל .
9 רשות התעופה האזרחית היא רשות סטטוטורית במשרד התחבורה.
רת"א אחראית בין היתר ליישם את מדיניות .
הממשלה שמתווה שר התחבורה בנושאי התעופה האזרחית, ומנהל רת"א מייעץ לשר התחבורה בעניין כל נושאי .
ה | השירות הקונסולרי– טיפול משרד החוץ בישראלים במצוקה בחו"ל | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בעבר בדק משרד מבקר המדינה היבטים שונים בפעילות האגף לעניינים קונסולריים, וממצאי .
הביקורת פורסמו בכמה דוחות שנתיים10.
גבולות אחריותה של המדינה לעניין הסיוע .
לאזרחים במצוקה בחו"ל .
כאמור, סיוע לאזרחים במצוקה בחו"ל נדרש באירועי מצוקה שוטפים וחריגים.
הנציגויות להשיב, בין היתר, על שאלות העוסקות בסיוע שנתנו לישראלים שנקלעו לאירועי .
מצוקה בין ינואר 2018 ליוני2020 , תוך הבחנה בין אירועי מצוקה שנגרמו בגין מגפת הקורונה .
בתרשים 4 להלן יוצגו הנתונים שעלו מתשובות הנציגויות על השאלון.