HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הקמתם של כ -10 ישובים בדווים מלמדת כי משך הזמן הממוצע מהחלטת ממשלה על הקמת היישוב ועד לאישורה של תכנית מפורטת להקמת שכונות מגורים ומרכז שירותים ביישוב, הינו כ -8 שנים!
ישנן גם החלטות ממשלה שעד היום טרם הבשילו".
הוועדה המליצה על פיתוח מסלול תכנוני קצר יותר, על ידי הקמת מוסד תכנון חדש בעל אופי ביצועי שיפעל לצד הוועדה המחוזית בדרום בכל הקשור להתיישבות הבדואים בנגב.
נציגי משרד מבקר המדינה נפגשו עם מר דוד (דודו) כהן, שהיה נציג הממשלה שמינה שר השיכון והבינוי בוועדת גולדברג וכן שימש בעבר הממונה על מחוז דרום של משרד הפנים.
להלן תמונת המצב שעלתה מן התיאור (המתועד) שהציג: .
72 הכנסת, מרכז המחקר והמידע, "בנייה בלתי חוקית והריסת מבנים בישראל", אוקטובר 2015 , 'עמ5 .
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 963 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בשנים 2002 ו- 2003 קיבלו היישובים הבדואיים אבו קרינאת, מכחול, דריג'את, מולדה, אום בטין וקסר א-סיר מעמד של יישובים מוכרים על ידי הממשלה.
כשהכירה הממשלה ביישובים אלה כבר התגוררו בהם תושבים רבים אך לא היה תכנון73 עבורם שיאפשר שיווק מגרשים והוצאת היתרי בנייה.
מאז ההכרה ביישובים אלה עברו שנים לא מעטות עד שאושרו תכניות מתאר מקומיות, ול אחריהן תכניות מפורטות 74 .
למשל, מהחלטת הממשלה להכיר ביישובים דריג'את ומכחול ועד אישור תכניות מפורטות למגורים בשכונות ביישובים הללו חלפו כשמונה שנים וחצי.
בכמה יישובים בדואיים מוכרים עדיין חסרים, נכון למועד סיום הביקורת - ספטמבר 2015 , תכניות מפורטות למגוריםעבור חלק מהשכונות בהם; לפיכך אי - אפשר לשווק בשכונות אלה מגרשים למגורים.
אם כן, הליכי התכנון המתארכים מהווים חסם להסדרת התיישבות הבדואים בנגב - תכניות מפורטות הן בסיס לפיתוח שכונות ולשיווק מגרשים למגורים, וכל עיכוב בהכנתן ובאישורן מעכב את פיתוח היישובים המו כרים ומונע מן המדינה לספק פתרונות דיור בהם לתושביהם ולתושבי הפזורה.
בכל אלה יש גם כדי להחמיר את בעיית הבנייה הבלתי חוקית של בדואים בנגב.
בתשובה המשותפת של המשרד והרשות למשרד מבקר המדינה נכתב, "במסגרת היערכות המשרד למהלך חקיקה, נקבעו מספר צוותי עבודה ואחד מהם עסק בנושא קיצור הליכי התכנון והבנייה.
צוות העבודה נפגש במהלך החודשים יוני -אוגוסט 2015 עם נציגי מינהל התכנון במשרד הפנים וגיבש מספר חלופות לקיצור הליכי התכנון ”; "כאמור לאחר משיכת הצעת החוק .
יחד עם זאת, נעשה שימוש בחלופה המידית והזמינה של קידום תכניות במסגרת הותמ"ל - הוועדה לתכנון מתחמים מועדפים לדיור.
את מכלול הכלים והתובנות ניתן לקדם ורצוי לשלב בהליכים לקידום הצעת החוק, כחלק מהראיה הכוללת לפתרון הסוגיות המורכבות בעניין התיישבות הבדואים בנגב".
הכנת תכנית כוללת להסדרת ההתיישבות .
בהמלצות דוח צוות היישום צוין כי עם קבלת החלטת הממשלה תחל המדינה במהלך מרוכז של ייזום תכנון מתארי ומפורט , אשר ב פרק זמן קצר וקצוב יקיף את כלל אוכלוסיית הפזורה .
הכנסת, מרכז המידע והמחקר, שם: "מינהל התכנון והוועדות המחוזיות לתכנון ולבנייה אחראים ליזום, לקדם, לבדוק ולאשר אלפי תכניות מתאר ותכניות מפורטות מדי שנה ברמות תכנון שונות".
"הוועדות אחראיות ליזום תכניות מתאר, אך לא תכניות מפורטות", עמ' 4.
74 המונח "תכנית מפורטת" מתייחס בדרך כלל לתכנית שניתן להוציא מכוחה היתרי בנייה, ולפיכך היא חייבת לכלול, בין היתר, הוראות לגבי ייעודי הקרקע; היקפי הבנייה; חלוקה למגרשים, קווי בניין, וגובה הבנייה.
תכנית מפורטת, לרבות תכנית מתאר מקומית עם הוראות מפורטות, נקראת בשיח המקצועי "תב"ע".
את התב"ע יכול להגיש כל מי שיש לו עניין בקרקע וכן רשויות ציבוריות, והיא תאושר על ידי הוועדה המקומית או הוועדה המחוזית ולעתים יידרש גם אישור של גורמים נוספים.
יש גם תכניות מתאר ארציות הכוללות הוראות מפורטות, כגון תכניות לתשתיות לאומיות, והן נקראות תמ"א מפורטת, שניתן להוציא מכוחן היתרי בנייה.
ההגדרה לקוחה מתוך אתר משרד הפנים, "מפעם" - מערכת מרכזי הדרכה ופיתוח בשלטון המקומי.
CategoryID=1356&ArticleID=1504 964 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הבדואית בנגב.
תהליך הסדרת ההתיישבות יכלול תכנון של הרחבות צמודות דופן ביישובים קיימים, על מנת שיכילו ריכוזים של תושבי פזורה; קליטת תושבים ביישובי המועצה האזורית אבו בסמה וביישובים הוותיקים ; והקמת התיישבות חדשה ככל שיידר ש.
ההתיישבות של הבדואים בנגב תוסדר בתחומי תכניות מאושרות המיועדות לכך, בהרחבות מתוכננות או בשטחים אחרים במסגרת תכנית המתאר המחוזית שאושרה.
עוד צוין כי הסדרת ההתיישבות תיעשה בד בבד עם הסדרת תביעות הבעלות על הקרקע, מתוך תכנון משותף ככל האפשר של ההתיישבות, במסגרת המגבלות הנתונות.
מטה היישום והרשות להסדרה פעלו להכין תכנית אסטרטגית להתיישבות באמצעות חברה מתכננת שהגישה להם את תוצרי עבודתה בשנת 2013 .
במסגרת הכנת התכנית האסטרטגית נפגשו עובדי החברה המתכננת עם התושבים הבדואים בפזורה וביישובים ובדקו את מידת האפשרות לשלב תושבי פזורה מאזור מסוים במסגרת של יישוב כלשהו.
בדיקת אפשרות זו נעשתה, בין השאר, על פי התאמה שבטית ומשפחתית של התושבים מן הפזורה לתושבי היישוב.
בשלב השני לאחר קבלת התכנית האסטרטגית התקשרה הרשות להסדרה עם 11 חברות תכנון שפעלו בעשרה אזורים במרחב הנגב והכינו עבורה בדיקות היתכנות להתיישבות.
בתשובתה מדצמבר 2015 מסרה הרשות למשרד מבקר המדינה, כי צוות תכנון כזה מוביל את כל תהליכי התכנון על "שלביו השונים הכוללים: יעוץ סביבה, נוף, פרוגרמה לצורכי ציבור, כלכלי, תנועה וכבישים, מים וביוב, ניקוז והידרולוגיה, חשמל ותקשורת"; "בימים אלה שוקדת הרשות להסדרה על השלמת בדיקות ההיתכנות.
]החקלאות[ בשנת 2014 , עם העברת הטיפול בנושא הסדרת ההתיישבות למשרד החקלאות, קבע המשרד שנוסף על תוצרי התכנון לעיל שהופקו עבור מטה היישום והרשות להסדרה, יש להכין תכנית הסדרה כוללת להתיישבות הבדואית בנגב.
תכנית זו, על פי מסמכי המשרד, עשויה לקבל מעמד של תכנית מתאר מחוזית או ארצית.
לשם כך פרסם המשרד בדצמ בר 2014 מכרז "למתן שירותי ייעוץ להכנת תכנית מתאר כוללת ליישובי הבדואים בנגב" , בעלות של שני מיליון ש"ח.
יצוין כי החלטת ממשלה שהתקבלה עיגנה את הצורך בתכנית כזו75 .
משרד מבקר המדינה העיר למשרד החקלאות כי עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2015 , טרם גובשה תכנית להסדרה כוללת.
המנהלת ברשות התכנון של המשרד הסבירה, במהלך הביקורת, כי למרות הצורך בקידום הליכי התכנון ואף על פי שלכאורה ניתן היה לסיים את הליכי המכרז לבחירת חברה שתכין תכנית כוללת עוד בתקופת כהונתו של שר החקלאות הקודם, החליט המשרד להמתין עד אחרי הבחירות לכנסת, כדי לאפשר לשר החדש ללמוד את הנושא; כיוון שכך רק ביוני 2015 נבחר זוכה במכרז.
בתשובת המשותפת למשרד ולרשות נכתב עוד: "תכנית התיישבות כוללת.
צריכה להישען על כיווני פעולה שהם תוצרי מדיניות הסדרה בחקיקה או בדרך האחרת.
מדובר במדיניות שראוי שתובל על ידי קובעי המדיניות כחלק מראיה כוללת"; "קידום התכנית בתקופת הבחירות היה עלול להתפרש כקביעת עובדות ללא התייעצות עם קובעי המדיניות"; "עבודת התכנון החלה לאחר הבחירות וקביעת מדיניות השר הנבחר ובשלב זה, עד להבהרת התמונה ביחס לחקיקה ודרכי ההסדרה, מקודם שלב א' בלבד שבו נאספים נתונים ומידע על האוכלוסייה, ומועלים כל התוצרים של מהלכי התכנון הקיימים על פלטפורמה תכנונית שתאפשר את קבלת ההחלטות וקידום התכנית הכוללת בהמשך".
75 החלטת ממשלה 2025 , ראו הערה57 .
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 965 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016  .
מהאמור בפרק עלה, כי עדיין לא גובשה תכנית הסדרה כוללת להתיישבות הבדואית בנגב.
עוד עלה כי ממועד קבלת החלטת ממשלה על הקמת יישוב בדואי מוכר בנגב ועד אישור תכנית מפורטת בתחומיו חלפו לעתים שמונה שנים ויותר; כך למעשה הלך לאיבוד זמן יקר שבמהלכו ניתן היה לפתח שכונות למגורים ביישובים לרווחת תושביהם וכן כדי להסדיר בתוך היישובים מגורים עבור תושבי הפזורה.
על משרד החקלאות, על מוסדות התכנון במדינה ועל כל הנוגעים בדבר לפעול להחשת ביצוען של פעולות התכנון כדי שיבשילו בהקדם.
במסגרת זו נחוץ להשלים את גיבושה של תכנית כוללת להסדרה שתציע פתרונות התיישבות לאוכלוסייה הבדואית במרחב הנגב.
הצורך להשלים תשתיות בסיסיות ביישובי המועצות האזוריות נווה מדבר ואל-קסום .
אחד החסמים להסדרת ההתיישבות הוא היעדר תשתיות בסיסיות בחלק מן היישובים המוכרים שאליהם מבקשת המדינה להפנות את תושבי הפזורה.
היעדר תשתיות בסיסיות משמעו בתי מגורים שאינם מחוברים לחשמל ולמים, חוסר תשתית ביוב, תאורת רחוב, מדרכות וכבישים בתוך היישוב.
נוסף על כך הדבר מקשה על המדינה לספק לתושבים שכבר מתגוררים ביישובים אלה שירותים החיוניים לקיום רמת חיים ראויה.
כאמור, בשנים 1996-1969 הקימה המדינה שבעה יישובי קבע לבדואים בנגב: העיר רהט והמועצות המקומיות חורה, כסייפה, לקיה, ערוער, שגב שלום ותל שבע (להלן - היישובים הוותיקים).
בעקבות החלטות ממשלה 76 על הקמת יישובים נוספים שיוכלו להתיישב בהם בדואים הגרים מחוץ ליישובים הוותיקים, החליטה ה ממשלה77 בשנת 2003 עלתכנית לטיפול במגזר הבדואי בנגב הכוללת השלמ ת הפיתוח של תשתיות היישובים הוותיקים והקמת יישובים חדשים.
בעקבות זאת הוקמה בתחילת שנת 2004 המועצה האזורית אבו בסמה, שכבר התגוררו בתחומיה תושבים רבים.
בשנת 2012 בוטלה המועצה האזורית אבו בסמה, ובמקומה הוקמו שתי מועצות אזוריות חדשות- נווה מדבר ואל-קסום.
76 החלטת ממשלה840 משנת 1996 ; החלטת ממשלה 4824 משנת 1999 ; והחלטת ממשלה 2562 משנת 2000.
77 החלטת ממשלה216 /(ערב1 .
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ביישובים שבתחומי שתי המועצות האזוריות הללו הוקמו מרכזי שירותים שפועלים בהם מוסדות חינוך לילדים ומרפאות ובקצתם גם שירותי רווחה.
מרכזי שירותים כאלה שוכנים במבנים המחוברים לרשתות חשמל ומים והביוב מפונה מהם.
אולם למעט במרכזי השירותים, אין בתחומי היישובים עצמם תשתיות - אין כבישים אלא דרכי עפר ובתי המגורים אינם מחוברים לרשתות חשמל ומים ואינם מוסדרים מהבחינה התכנונית, חוץ מן היישוב תראבין א- צענא (להלן - תראבין), שהוקם כיישוב חדש.
יישובי הפזורה הבדואית (הכפריםהלא מוכרים) שוכנים רובם בצפון -מזרח הנגב.
כיוון שאינם מוכרים, אין בהם מערכת שלטון מקומי, אין להם אספקה ישירה של מים, חשמל וביוב והבנייה בהם בלתי חוקית.
על פי פסיקות בית המשפט העליון בעתירות של תושבי הפזורה בעניין זכות הנגישות המהותית לשירותים חיוניים כגון ל שירותי בריאות 78 , הקימה המדינה סמוך לאזורי התיישבות בפזורה מרכזים שיאפשרו הענקת שירותים חיוניים לתושבי הפזורה, בין השאר קיימים בהם, מרפאות ובתי ספר.
צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי"ח - 1958 הקנה למועצות האזוריות סמכויות כלליות "לטפל ולפעול בכל ענין הנוגע לציבור בתחום המועצה" .
מכאן גם אחריות המועצות האזוריות נווה מדבר ואל -קסום לפעול להסדרת תשתיות ליישובים שבתחומן.
נוסף על כך, החלטת הממשלה 1999 הטילה על הרשות להסדרה לפעול ל"קידום, תכנון ופיתוח תשתיות מקומיות ואזוריות" ביישובים הבדואיים המוכרים.
בדוח מבקר המדינה79 משנת 2011 , העיר מבקר המדינה למועצה האזורית אבו-בסמה כי יישובים שבתחומה נטולי תשתיות בסיסיות, לרבות חיבור לרשתות מים ולביוב.
בדוח המבקר הובאה תשובתה של המועצה האזורית אבו בסמה שטענה, בין השאר, כי סכסוכי הבעלות בין משפחות בדואיות, ובינן ובין ה מדינה וגם התנאים החוקיים, הרגולטוריים והסטטוטוריים שהמועצה פועלת בהם, מונעים ממנה ליישם פתרונות הניתנים למימוש בכל רשות אזורית אחרת במדינה.
בתשובה מדצמבר 2015 למשרד מבקר המדינה בקשר לביקורת הנוכחית כתב ראש המועצה האזורית אל-קסום, כי "המועצה מוכנה להיות אחרא ית, לקבל לידה את תקציב הפיתוח וליישם מידית כל תקציב פיתוח שיועבר לרשותה לצורך ביצוע תשתיות על".
בהחלטת ממשלה 3707 נקבע כי יש להטיל על משרד הפנים לבצע בדיקה משלימה לעניין הארגון הראוי של התחום המוניציפלי ושל מרחבי התכנון המקומיים במגזר הבדואי בנפת באר שבע, לאור דוח ועדת גולדברג, לאור המלצות צוות היישום וכדי לקדם את השגת יעדי הממשלה בתחום הסדרת ההתיישבות הבדואית בנגב.
באוגוסט 2012 הגישההוועדה שמינה משרד הפנים (להלן - הוועדה של משרד הפנים)80 דוח ביניים שנכתב בו כי "אבו בסמה הוקמה אמנם כרשות מקומית, אך בפועל תפקדה כזרוע ממשלתית להקמת יישובי קבע לבדווים ולאספקת שירותים שונים לפזורה הבדווית.
דהיינו, מדובר במעין מנגנון הקמה וצינור להקצאת משאבים ממשלתיים לאוכלוסייה הבדווית" ; "המציאות על פיה אחרי קרוב לתשע שנים מאז הקמתה עדיין .
78 דוגמה להליך משפטי בנושא, בג"ץ 4540/00 אבו-עפאש נ' שר הבריאות (פורסם במאגר ממוחשב, 4/05/06.
) 79 ,מבקר המדינה דוח ביקורת על השלטון המקומי , "המועצה האזורית אבו בסמה - אספקת שירותים ופיתוח תשתיות", דצמבר 2011', עמ 759-691 .
80 הוועדה של משרד הפנים מכונה ועדתהחקירה של משרד הפנים.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 967 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נמצאים רוב יישוביה בשלבים ראשוניים למדי של תכנון ופיתוח נובע ת במידה רבה מתלותה של המועצה בהחלטות הרשות להסדרת התיישבות הבדווים בנגב .
בהיעדר הסדר קרקעות בין המדינה לבדווים קשה מאוד להתקדם עם אתגר הקמת היישובים עליו הופקדה אבו בסמה.
מ ]רהתנה התקדמות בחיבור לתשתיות .
במצב זה יכולותיה של אבו בסמה לקדם את יישוביה מוגבלת".
דוח הוועדה של משרד הפנים מלמד כי הוועדה ראתה את הרשות להסדרה אחראית במידה רבה לפיתוח החסר של תשתיות ביישובים הבדואיים שנכללו במועצה האזורית אבו בסמ ה, וכי המועצה האזורית תלויה הייתה ברשות להסדרה ולא היו בידיה סמכויות לקדם בתחום שיפוטה מהלכים של ממש בעניין.
בירורים שעשה משרד מבקר המדינה עם הרשות להסדרה, במהלך הביקורת, העלו כי היא רואה את אחריותה באור שונה - על פי הרשות להסדרה היא אחראית לפיתוח התשתיות רק של שכונות שהיא משווקת בהם מגרשים למגורים ואין לה אחריות כוללת לפיתוח התשתיות של היישובים.
בתשובת הרשות מדצמבר 2015 למשרד מבקר המדינה צוין עוד כי פעולות במסגרת תיק שיווק אינן מאפשרות הוצאה כספית "ללא צפי להכנסה משיווק המגרשים"; "הרשות אינה רשאית לפתח תשת יות ביישובים שאין בהם תכניות בנין מפורטות".
המחשה לבעיות שעולות בעקבות היעדר תשתיות עולה ממסמך של משרד החקלאות מאוגוסט 2014 המתעד דיון שנעשה בנוגע לתשתיות למוסדות חינוך.
בדיון עלה כי תשתיות כבישים, מים, חשמל וביוב חיוניות להבטחת נגישות למוסדות ציבור ולפעולתם, לרבות מוסדות חינוך, אך התקציב שמעבירים משרדי ממשלה להקמתם של מוסדות כאלה אינו כולל את הקמת התשתיות הנחוצות עבורם 81 .
הובאה דוגמה של בית ספר לחינוך מיוחד ביישוב מולדה שאי אפשר היה להפעילו עם השלמת הקמתו מפני שלא חובר לתשתיות.
ראש המועצה המקומית אל-קסום א מר בדיון: "משרד החינוך מאשר תקציב בתוך בית ספר עד הגדר.
אי השלמת העבודה מביאה למצב בו התושבים הבדואים מתוסכלים ולא מאמינים יותר".
הרשות להסדרה העירה בעניין זה בתשובה למשרד מבקר ]להסדרה[ המדינה, כי "לאורך השנים בעקבות הקמת בתי ספר ללא תאום עם הרשות הוקמו בתי ספר באתרים אליהם לא הגיעו תשתיות מים ביוב וחשמל"; "הרשות פנתה .
בבקשה לתאם עמה הקמת מוסדות אלו".
]ולשאר הנוגעים בדבר [ לראשי הרשויות בדיון הוחלט, כפתרון לטווח קצר, שהרשות להסדרה תבדוק אפשרות להסיט מתקציבה כספים לצורך השלמת התשתיות לבית הספר.
כפתרון לטווח הארוך, הוחלט שמשרד החקלאות יפנה לאגף התקציבים במשרד האוצר בבקשה לקיים דיון עקרוני על תשתיות ביישובים.
במהלך הביקורת בדק משרד מבקר המדינה את המצב המעודכן לשנים 2014 ו- 2015 של התשתיות ביישובים בדואיים מוכרים שהיו בתחומי המועצה האזורית לשעבר אבו בסמה וכיום נמצאים בתחומי המועצות האזוריות נווה מדבר ואל-קסום, להלן הממצאים: א.
על פי נתונים שהציגה למשרד החקלאות מועצה אזורית נווה מדבר במרץ 2015 ועל פי מסמך שהציגה למשרד המועצה האזורית אל -קסום ביוני 2014 - הן חסרות תשתיות חיוניות ביישובים שונים שבתחומן, ובכלל .
81 התקצוב למוסדות ציבור כמתואר לעיל נכון גם ביישובים אחרים ולא רק באלה של המגזר הבדואי.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 זאתהיעדר כבישי גישה למוסדות ציבור והיעדר כבישים שיחברו בין .
שכונות מסוימות בתוך היישובים, היעדר קווי ביוב ביישובים והיעדר .
חיבור לרשתות מים, תאורה ותקשורת.
במסמך ששלחה המועצה האזורית אל -קסום למשרד נכתב כי בשטחה יש 111 ,מוסדות ציבור שונים101 מהם מוסדות חינוך (כיתות גן ובתי ספר) המשרתים את תושבי יישובי הקבע ואת תושבי הפזורה, אך "במרבית היישובים לא קיימת נגישות למוסדות הציבור, זאת כתוצאה מהיעדר כבישי גישה, מדרכ ות ותאורה; במרבית היישובים לא קיימת תשתית מסודרת וקבועה של מים, ביוב, חשמל ותקשורת.
כתוצאה מכך, מוסדות הציבור נדרשים לפעול בתת -תנאים.
כך לדוגמא: בהיעדר חשמל, מופעלים מוסדות הציבור באמצעות גנרטורים.
עלות ההפעלה הינה גבוהה", וכך גם יש פגיעה בסביבה.
יתר על כן, בימי הקיץ החמים אי-אפשר להפעיל מזגנים בכיתות במשך כל שעות הלימוד בהן (עקב העלות הגבוהה של הפעלת גנרטור), "דבר ההופך את מלאכת הלמידה לקשה מאוד"; "בהיעדר מערכת ביוב מסודרת נאלצים מוסדות הציבור והתושבים להשתמש בבורות ספיגה מקומיים.
מעבר לעלויות גבוהות שבפ ינוי הבורות.
הדבר גם מייצר זיהום סביבתי.
עוד נכתב במסמך כי על פי אומדני המועצה האזורית, 62% ,מתושביה הם תינוקות ילדים ובני נוער עד גיל 18 , המחויבים להגיע לתחנות טיפות חלב ולמרפאות קופות החולים לצורך קבלת חיסונים, ולבתי הספר ולגני הילדים במסגרת חוק לימוד חובה, התש"ט- 1949 , אך "בפועל, הגישה כיום למוסדות הציבור הינה קשה וכרוכה בנסיעה או הליכה בדרכים לא סלולות, ללא מדרכות, ללא תאורה ובחלקן מזוהמות ממי שפכים"; ו"מצב זה הולך ומחמיר לאור הריבוי הטבעי של האוכלוסייה.
ומעמיק את הפערים ותחושת חוסר האמון בקרב התושבים שגם ככה מצבם החברתי - כלכלי קשה ביותר".
להלן בלוח 4 תמונת מצב על התשתיות ביישובי המועצה האזורית אל-קסום: .
מצב התשתיות ביישובי מועצת אל-קסום .
היישוב מדרכות תאורת .
אום בטין אחד אין אין אין אין חלקי אין .
א-סייד אחד אין אין אין אין אין אין .
מולדה אחד אין אין אין אין אין אין .
כוחלה אין אין אין אין אין אין אין .
מכחול אין אין אין אין אין אין אין .
דריג'את חלקי חלקי אין חלקי חלקי מלא חלקי .
תראבין מלא חלקי חלקי מלא מלא מלא אין .
המקור: נתונים במסמך העמדה ששלחה המועצה האזורית אל-קסום למשרד החקלאות.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 969 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מלוח4 עולה כי אין כמעט כבישים סלולים ביישובים שבתחומי המועצה האזורית אל -קסום; כי יש יישובים שאין בהם כבישים כלל וכי יש יישובים שאין בהם כלל מדרכות, ואין בהם חיבור לרשתות מים, ביוב, חשמל ותקשורת.
בתשובת מועצה אזורית אל-קסום בדצמבר 2015 למשרד מבקר המדינה היא הוסיפה על המידע שהוצג לעיל בכתבה, כי בתראבין שהוקם כיישוב חדש לא הושלמו התשתיות וכי חלק מהתשתיות שהוקמו כשלו: "מערכת הביוב קרסה מספר פעמים".
עוד כתבה המועצה האזורית בתשובתה, כי היעדר תשתיות "מקשה ביותר על פיתוח ממוקמים.
במרכ]הם[ מוסדות החינוך.
מונעת מילדי הגן להגיע אל הגנים הרחוקים.
במציאות מוסעים רוב ילדי הגן בעוד שאלפי ילדים נוספים לא מגיעים אל הגן בשל המרחק מהגן"; גם בתי ספר יסודיים ממוקמים במרכז היישוב ובכך נגרם למדינה נטל רב "כאשר זו מממנת הסעות לתלמידים בעלות של מילי וני ש"ח, לו היה ביה"ס היסודי ממוקם בשכונות היו התלמידים הולכים רגלית לבית הספר וחוסכים למדינה את עלות ההסעות".
המועצה האזורית נווה מדבר הציגה גם היא את תמונת המצב ביישובים שבתחומה, באמצעות ריכוז דרישות בתחומי התשתיות.
מן המסמך עולה שבארבעת היישובים שב תחומה חסרים כבישי גישה לחלק מבתי הספר וכן כבישים שיחברו בין שכונות בתוך היישובים, ונחוץ להם פיתוח תשתיות בתחום הביוב, המים והחשמל.
נציגי משרד מבקר המדינה נפגשו עם ראש המועצה נווה מדבר וכן סיירו בכמה יישובים שבתחומי המועצות האזוריות נווה מדבר ואל -קסום.
הסיורים המחישו שאף כי מדובר ביישובים מוכרים, הרי שבחזותם וברמת החיים שהם מספקים לתושביהם הם אינם נבדלים מהותית מיישובים בלתי מוסדרים ובלתי מוכרים שבפזורה - גם בהם אין חיבור לרשתות ביוב, מים וחשמל, אין מדרכות וחסרים כבישי גישה מבתי המגורים למוסדות הציבור, לרבות למוסדות החינוך.
כבר בדוח ועדת גולדברג, שהוגש ב - 2008 , צוין כי "חוסר האטרקטיביות של היישובים אף הוא תופס מקום בהסבר לאי הצלחתו של תהליך העיור, אפילו בהיעדר בעיית קרקעות.
שכן תנאי החיים ביישובים רחוקים מלהיות שיפור של ממש לעומת .
במיוחד נו]בפזורה[ החייםכח פסיקתו של בית המשפט הגבוה לצדק אשר בעטייה .
הבלתי מוכרים שירותים ]תושבי הפזורה המתגוררים ביישובים [ מקבלים בסיסיים".
מן האמור לעיל עולה, כי בשנת 2015 , כעשור ויותר אחרי שהכירה המדינה ביישובים בדואיים הנמצאים כיום בתחומי המועצות האזוריות נווה מדבר ואל - קסום, קיים חוסר ממשי של תשתיות חיוניות בהם: אין כבישים בתוך היישובים, הבתים אינם מחוברים לחשמל, נקודות מים הוצבו ברוב היישובים אך מקצת התושבים בלבד יכול להתחבר אליהן ; רק ביישוב תראבין, יש תשתית ביוב, כנדרש.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 יצוין עוד, כי על רקע תביעות בעלות על קרקעות שנמצאות בתוך יישובים שבמועצות אזוריות אלה ובגלל היעדר תכניות מפורטות לחלק מן השכונות ביישובים כמעט שלא נית ן היה להוציא בהם במהלך השנים היתרי בנייה ורוב המבנים הקיימים בהם נבנו ללא היתר.
זהו גם ההסבר לכך שמבנים שקיימים בהם אינם מחוברים לתשתיות בסיסיות של חשמל ומים.
כל עוד התשתיות ביישובים בדואיים מוכרים אינן מפותחות והם אינם מספקים רמת חיים ראויה לתושביה ם, אין בכוחם לשמש מוקדי משיכה לאוכלוסייה הבדואית המתגוררת מחוץ להם ולתרום לקידום תהליכי הסדרת ההתיישבות.
משרד מבקר המדינה בדק את פעולות הממשלה ופעולות משרד החקלאות, שהטיפול בנושא הסדרת התיישבות הבדואים הועבר אליו בשנת 2014 , בנושא התשתיות ביישובים בדואיים מוכרים.
נמצא כי בתקופת כהונתם של שר החקלאות הקודם מר יאיר שמיר ושל השר הנוכחי מר אורי אריאל, פעל משרד החקלאות לקבל מהשלטון המקומי נתונים על התשתיות החסרות ביישובים שונים, ו בחן דרכים לקידום פיתוחן.
להלן הפרטים: (1) במסמך ש הוציא מנכ"ל משרד החקלאות ב יולי 2014 להצגה בוועדת שרים לענייני הסדרת ההתיישבות ופיתוח חברתי -כלכלי של האוכלוסייה הבדואית, צוין כי במסגרת הפעולות שינקוט המשרד "יוגדרו אמצעים לפיתוח כלכלי וחברתי של היישובים הקיימים כך שאלו יהוו יישובים מושכים ואטרקטיביים לפזורה במכלול ההיבטים.
הכוונה לפיתוח רב תחומי כולל שיקום תשתיות".
(2) בהחלטת ממשלה 2025 הוחלט כאמור על תכנית רב-שנתית לפיתוח הדרום.
במסגרת זו הוקצו תקציבים לפיתוח תשתיות ברשויות מקומיות בדואיות בנגב.
(3) באוקטובר 2014 שלחהשר שמיר מכתב לראש הממשלה, וכתב בו כי הסכים ליטול את האחריות הכוללת על נושא הסדרת התיישבות הבדואים בנגב, על סמך הציפייה שממשלת ישראל תקצה לדבר משאבים התואמים את גודל המטלה; כי גורמים מקצועיים אמדו שנדרשים כמיליארד ש"ח בשנה; וכי לטווח המידי הציג משרד החקלאות למשרד האוצר דרישה תקציבית בהיקף של 400 מיליון ש"ח, שלאור מגבלות התקציב צומצמה ל-172 מיליון ש"ח לשנת 2015 בלבד וכי אף על פי כן "בחוברת התקציב לשנת 2015 אין שום תקצוב לנושא".
עוד כתב השר שמיר, כי בהחלט ת ממשלה 2025 הוקצו ליישובי הבדואים בנגב משאבים ייעודיים בהיקף כספי של 112 מיליוןש"ח בקירוב, אך בפריסה לארבע שנים, 2017 -2014 ,וכי 56 מיליון ש"ח הוסטו מהחלטת ממשלה 3708 .
הוא הוסיף, כי בהחלטת ממשלה 2025 ניתנת תמיכה כספית לפעולות שגרתיות של משרדי ממשלה שעניינן צמצום פערים, ולא לפעולות תומכות הסדרה ופיתוח כלכלי -חברתי.
לפיכך, "יש לתקצב סכום משלים.
]ל[בניית תשתיות על ציבוריות, החיוניות לשם קליטת הבדואים מהפזורה ביישובי הקבע וכן לנושאי חינוך ייחודיים".
(4) באפריל 2015 התקיים דיון בין נציגי משרד החקלאות, הרשות להסדרה והמועצות האזוריות נווה מדבר ואל-קסום כדי לגבש את הדרישות התקציביות ממשרד האוצר בנוגע לפיתוח התשתיות החסרות ביישובים.
ממסמכים משרד החקלאות ופיתוח הכפר 971 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המתעדים את הדיון עלה כי הרשות להסדרה מורשית לפעול על פי שיטה של "משק סגור", ולפיה כאמור התקבולים ממכירת המגרשים מממנים את הוצאות הפיתוח של התשתיות בפרויקט.
הביקורת העלתה, כי הרשות אינה רשאית לפתח תשתיות ביישובים שאין בהם תכניות בניין מפורטות.
כפי שצוין לעיל, בפרק על התכנון, לשכונות בכמה מיישובי המועצות האזוריות נווה מדבר וא ל-קסום אין תכניות מפורטות, ועל כן אין ביכולתה של הרשות להסדרה לפתח תשתיות ביישובים הללו.
בדיון האמור עלה הצורך לשנות את שיטת העבודה של הרשות להסדרה כדי לזרז את פיתוח התשתיות.
מתברר אפוא כי בשיטה שהמדינה פעלה בה עד כה ביישובים הבדואיים בנגב, באמצעות הרשות להסדרה, קיימים חסמים לפיתוח התשתיות.
חסמים אלה לא הוסרו ופיתוח היישובים מוסיף ומתעכב.
במציאות הנוכחית נפגעת זכותם של תושבים בדואים בחלק מהיישובים המוכרים לנגישות ראויה לתשתיות חיוניות.
(5) מן המסמכים עלה כי נציגי משרד החקלאות ונציגי הרשות להסדרה הציגו לפני עובדי אגף התקציבים במשרד האוצר את הצרכים בתקצוב תשתיות -על ביישובים הבדואיים בנגב.
(6) לאחר מינויו של השר אורי אריאל לתפקידו, במאי 2015 , המשיך משרד החקלאות לפעול לקידום פיתוח תשתיות ביישובים הבדואיים.
המשרד הכין מסמך הצעת מחליטים 82 שעניינה "תשתיות על ומתאר - האצת פיתוח התיישבות הבדואים בנגב תכנית עשור", ובו הצעת תכנית רב-שנתית לפיתוח תשתיות-על ליישובים ותשתיות מתאר ביישובים הבדואיים בנגב 83 .
על פי הצעת המחליטים, אגף התקציבים "יקצה לתכנית תקציב תוספתי בסך 100 מיליון ש"ח מדי שנה, במשך עשר שנים.
המקור התקציבי יהיה מתוך התקציב שמוקצה כיום לרשות הבדואים לצורך פיתוח תשתיות להסדרת הפזורה.
ביישובים הבדואים, אך איננו מנוצל במלואו.
ככל שתקציב זה ינוצל ולא יספק את הנדרש בהתאם להחלטה זו, ישלים א גף התקציבים במשרד האוצר את התקציב החסר ממקורותיו".
עוד צוין כי הממשלה תורה לשר החקלאות למנות צוות עבודה בראשות מנכ"ל המשרד ובהשתתפות מנהל הרשות, נציג אגף .
82 הצעת מחליטים היא הצעה להחלטה שמוגשת על ידי שר למזכירות הממשלה.
ההצעה עומדת על סדר יומה של הממשלה; אם הממשלה מאשרת את ההצעה היא הופכת להיות החלטת ממשלה.
83 על פי המסמך, תשתיות -על הן תשתיות המיועדות לספק ליישובים חיבורי קצה של תשתיות שבתחומי היישובים לתשתיות מקומיות או אזוריות או ארציות מחוץ לתחומי היישובים, "הסדרי תחבורה ותנועה, צמתים או מחלפים לחיבור היישובים לרשת הכבישים.
כולל מדרכות, תאורה, וכן מרכיבים בטיחותיים כגון.
תִמרור", ובנוסף "חיבור היישובים למערכות מים, ביוב, חשמל, תקשורת וכדומה".
תשתיות מתאר - "תשתיות המהוות שלד מרכזי לצורך פיתוח היישובים בהתאם לתכניות המתאר או התכניות המפורטות החלות על היישובים, בתחומי היישובים: כבישים ראשיים, כולל מדרכות ותאורה וכן מרכיבים בטיחותיים.
תשתיות של מים, ביוב, חשמל, תקשורת וכדומה.
תשתיות למרכזי שירותים.
למוסדות ציבור וחינוך, שטחים ציבוריים פתוחים, מגרשי חניה, פינות משחקים, מעברים ציבוריים.
ותשתיות ניקוז פנים יישוביות, וכדומה".
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 התקציבים, נציג רמ"י ונציג שר הבינוי והשיכון, שיפעל לקידום התכנית, ליישומה ולמעקב אחר ביצועה.
בהמשך להצעת המחליטים שהגיש משרד החקלאות, עלה כי אושר לו תקציב של 100 מיליון ש"ח, לצורך פיתוח תשתיות ביישובים הבדואיים בנגב, עם זאת לשנה אחת בלבד - 2016 ; ולא כפי שביקש המשרד- סכום שנתי של 100 מיליון ש"ח למשך 10 שנים במסגרת תכנית רב-שנתית להשלמת התשתיות החסרות .
בתשובה המשותפת של המשרד והרשות למשרד מבקר המדינה נכתב, כי בכל אחת מהשנים שדוח הביקורת מתייחס אליהן "נעשו עבודות פיתוח פיזיות בשטח להכשרת שכונות מגורים ואזורי תעסוקה"; "בימים אלה המשרד משלים את ההיערכות למימוש תקציב לשנת 2016 - 100 מיליון ש"ח (מעבר לתקציב הפיתוח הרגיל) וזאת לתשתיות אב מיוחדות.