HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כן נכתב כי למרות מספרם הגדול של מקרי ההפליה, מאז שנחקק החוק כמעט שלא הוגשו תביעות נגד בעלי מוע דונים ולא נרשמה אפילו הרשעה אחת, וכי במקום שהחברה אינה מקבלת בו את נורמות החוק, יש צורך בשינוי חקיקתי65.
טיעונים דומים עלו בדיונים בכנסת על הצעת החוק66.
אי-אכיפתו של חוק איסור הפליה לא נעלמה גם מעיני רשויות אכיפת החוק.
במאי 2013 פנתה שרת המשפטים ליועמ"ש דאזבעניין מדיניות מפלה לכאורה שהנהיגה הנהלת פארק השעשועים "סופרלנד" בראשון לציון (להלן - מקרה סופרלנד).
התברר שהפארק מייעד ימי פעילות נפרדים לתלמידים מבתי ספר יהודיים ומבתי ספר ערביים וימים נפרדים לתלמידים חרדיים.
בהתאם למדיניות זו סירבה הנהלת הפארק לבקשת מור ה בבית ספר ערבי לאפשר לתלמידיו להגיע לפארק ביום שיועד לתלמידי בתי ספר יהודיים.
בפנייתה ציינה שרת המשפטים כי אם אכן יש אמת בדברים, הרי שמדובר במדיניות מפלה ופסולה הפוגעת בזכות לשוויון ומערערת את הנחות היסוד שהמשטר הדמוקרטי במדינת ישראל מושתת עליהן.
בעקבות פנייתה של שרת המשפטים קיימה הנהלת משרד המשפטים התייעצויות וישיבות במהלך יוני 2013 .
, חלקן בהשתתפות נציגי המשטרה בישיבות אלה הועלתה בעיית היעדר האכיפה והצורך בקידום המודעות לחוק איסור הפליה ולאכיפתו המוגברת.
ואולם אף על פי שכל המשתתפים הכירו בבעיית הא כיפה ובהיותה של ההפרדה בין תלמידים יהודים לערבים ב"סופרלנד" משום הפליה אסורה, הם הסתייגו מאכיפה פלילית במקרה זה, בטענה שאין זה מקרה הפליה "קלאסי".
בתכתובות מיוני 2016 , לקראת דיון מכריע בנושא, כתב גורם בפרקליטות שאמנם יש להגביר את האכיפה הפלילית של חוק איסור הפליה, אך בשלב הראשון יש לפתוח בחקירות פליליות במקרים קלאסיים בלבד של הפליה, היינו כאשר מטעמים גזעניים נמנעת כניסת מבקרים למקום מסוים באופן גורף.
גורם בלשכת היועמ"ש ציין כי הוא מצטרף להמלצה לפעול להגברת המודעות הציבורית לחוק איסור הפליה ולאמצעי האכיפה הפליליים והאזרחיים הקיימים במסגרתו.
גורם בכיר אחר ממחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים ציין כי יש חשיבות לראות את המקרה בהיבט הרחב של ביצוע החוק, שעד כה לא זכה לעדנה.
לקראת דיון מיוני 2013 הציגה מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים עמדה נחרצת לא רק לגבי היעדר ה אכיפה, אלא לגבי תפקידה הכולל של מערכת אכיפת החוק במאבק בגזענות ובהפליה וצורך השעה הדוחק לפעול נגדן.
65 דברי הסבר להצעת חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים (תיקון - אכיפה ועונשין), התשס"ד -2004 .
il/privatelaw/data/16/ 2475.
66 ראו דיון בישיבה ה-181 של הכנסת ה-16 מ- 10.
2004 בנושא, ובפרט דבריו של חבר הכנסת אלי בן מנחם.
העמדה שהוצגה השימוש שנעשה בסעיף הפלילי של חוק איסור הפליה הוא מועט ביותר, אם בכלל.
עוד עלה כי לא מוכרת מדיניות סדורה של המשטרה לעניין זה או פעולה יזומה מצידה לעודד הגשת תלונות.
לעמדת גורם במחלקת יעוץ וחקיקה מדובר בין היתר בחוסר היכרות עם הסעיף הקיים ועם אפשרות הפעלתו, הן מצידה של מערכת אכיפת החוק והן מצדם של אזרחים החווים הפליה.
עוד צוין לקראת אותו דיון כי ההפליה והגזענות, תמונת הראי הכעורה של עקרון השו ויון, חושפת את הפרט הנחשף אליהן לחוויית חיים קשה ומשפילה, פוגעת אנושות בזהותו העצמית, ומכרסמת תחת כוחותיה המאחדים של החברה .
ההפליה בצורותיה השונות נוכחת בהקשרים רבים בחיי החברה הישראלית.
בנוסף, לעמדתם, אירועי הסופרלנד, חמורים ככל שיהיו, אינם יוצאי דופן, ול כן למערכת המשפט בכלל, ולמוסדות אכיפת החוק בפרט, שמור תפקיד מכריע במאבק בגזענות ובהפליה.
לעמדת אותו גורם על מערכות אכיפת החוק למלא תפקיד פעיל ונחרץ במאבק בהפליה על כל צורותיה, והוא סבר כי אירועי ' סופרלנד' מהווים צומת דרכים חשוב לחשיבה סדורה בדבר מדיניות האכיפה של סעיף 9 .
לחוק איסור הפליההודגש כי הותרתו של הסעיף כאות מתה חותרת תחת רצון המחוקק ותחת המאמץ למגר תופעות אלו.
על כן הומלץ כי תחילה יש להעמיק את היכרותם של העוסקים באכיפת החוק, משטרת ישראל ופרקליטות המדינה, עם החוק.
עוד נכתב כי במסגרת זו, על אף שלא מדובר בעבירה פלילית ' טיפוסית' יש להבהיר את החומרה היתרה הגלומה בהתנהגות זאת.
בהמשך, יש לעודד מדיניות פעילה של פתיחה בחקירה והעמדה לדין במקרים המתאימים.
סופרלנד טענה וטוענת שהיא קיימה ימים ייעודיים לקבוצות, ובהם הפארק סגור לציבור הרחב.
מבין הימים הללו, שישה ימים בשנה יועדו למסיבות סוף שנה, וההנהלה נוכחה לדעת כי במפגשים בין בני נוער ערבים ליהודים במהלך הימים האלה פרצו תגרות והפרות סדר קבועות שגברו משנה לשנה.
ב -2011 החלה הנהלת סופרלנד נענתה לבקשות שהגיעו אליה מבתי ספר יהודיים וערביים כאחד לשבצם בימי בילוי נפרדי ם, אך לא הייתה זאת התנהלות גורפת של הפרדה.
ביוני 2013 פרסם סופרלנד הודעה ולפיה אין בכוונתו להיעתר עוד לבקשות כאלה.
ביוני 2013 קבע היועמ"ש כי "הפרדה בין מקבלי שירות בשל השתייכותם הלאומית, ובוודאי הסירוב לתת שירות לאדם בשל מוצאו, היא הפליה, הפוגעת בכבוד האדם ומכתימה את החברה כולה.
הפליה כזו עלולה להביא לתוצאות חברתיות הרסניות ואין לה כל מקום במדינה דמוקרטית".
עם זאת, בנסיבות הקונקרטיות של המק רה, ולנוכח התנצלותה הפומבית של הנהלת הסופרלנד על מעשיה וההצהרה על כוונתה לחדול לאלתר ממדיניותה המפלה, החליט היועמ"ש שאין הצדקה לאכיפה פלילית.
בהחלטתו הנחה היועמ"ש את המשטרה והפרקליטות לפעול בנחרצות במקרים של הפרת הוראותיו של חוק איסור הפליה.
כן הורה להביא לפניו, בתוך שלושה חודשים, תכנית פעולה להגברת מודעותם לנושא והיכרותם עמו של העוסקים באכיפת החוק הפלילי, ולהגברת המודעות הציבורית להוראות החוק - על מנת לשפר את האכיפה הפלילית.
בסיום החלטתו כתב היועמ"ש: "אני רואה חשיבות רבה בהגברת המודעות הציבורית לחוק ולאמצעי האכיפה שהוא מעמיד לרשות משרד המשפטים |961 .
הנפגע במישור הפלילי והאזרחי כאחד.
לפיכך, החלטתי זו תובא בפני שרת המשפטים, הממונה על חוק איסור הפליה במוצרים ובשירותים, כדי שתבחן גם היא את הדרכים המתאימות לדעתה להשגת תכלית זו" (להלן - הנחיית היועמ"ש).
סיכומו של דבר, מקרה סופרלנד מלמד כי גורמי אכיפת החוק בישראל - המשטרה ומשרד המשפטים, לרבות הפרקליטות והיועמ"ש - היו תמימי דעים ביחס לגילויים הנרחבים של תופעת ההפליה בישראל, להיעדר האכיפה הפלילית של חוק איסור הפליה, לקיומם של חסמים ליישום החוק ואכיפתו, להיקף התלונות הנמוך, ולאי-הגשת כת בי אישום על פיו, מאז שנחקק.
אך אף על פי שעלה צורך חיוני לנקוט פעולות שיחוללו שינוי במציאות הקיימת, לא יזמו אותן הפרקליטות והמשטרה ודבר לא נעשה בעניין.
רק ביולי 2016 , סמוך לפרסום הדוח למיגור הגזענות, יזמו הפרקליטות והמשטרה לראשונה חשיפה של גילויי הפליה וגז ענות בכניסה למועדונים , במסגרת פשיטה על מועדונים במקומות שונים בארץ.
ביולי 2013 , חודש לאחר מקרה סופרלנד, פנתה האגודה לזכויות האזרח למשטרה בדרישה לחקור מקרה שהוצג בתחקיר של חדשות ערוץ 10 , בעניינו של אזרח ערבי שהופלה לכאורה בכניסה לקאנטרי קלאב בבאר שבע.
לפנייה צורפו תיעוד מצולם של האירוע והסבר על חוק איסור הפליה.
בתשובתה פירטה תחנת משטרת באר שבע את הסיבות שבגינן דרך הפעולה הראויה בעיניה למקרים מסוג זה היא דרך התביעה האזרחית, וכי כוונת המחוקק בחוק איסור הפליה היא "להקנות עילת תביעה אזרחית בשל הפליה שלא כדין.
לא בכדי הקנה המחוקק בהוראות החוק כלים אזרחיים מדיני הנזיקין שיש בהם ליצור ענישה והרתעה כלפי המזיק".
רק לאחר פנייה חוזרת של האגודה לזכויות האזרח ניאותה המשטרה לפתוח בחקירה, שלאחריה הועבר תיק החקירה לפרקליטות, אשר סגרה אותו ב- 22.
2014 מהסיבה ש"לא נמצאו ראיות מספיקות להעמדה לדין".
האגודה הגישה ערר למחלקת עררים בפרקליטות ב - 12.
2014 שנדחה כעבור כשנה בהודעת הפרקליטות מ- 4.
התנהלות המשטרה במקרה הקאנטרי קלאב בבאר שבע ונכונותה המאוחרת לפתוח בחקירה מעידות על כך שהיא טרם הטמיעה את הוראותיו של חוק איסור הפל יה.
החוק, כאמור, אינו מוגבל לסעדים אזרחיים אלא קובע כי הפרה של איסור ההפליה היא עבירה פלילית ומחובת המשטרה לחקור תלונות בנושאים אלה.
אי-גניזתן של תלונות .
בגין הפרת החוק משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולפרקליטות כי מאז נחקק חוק איסור הפליה הן לא גיבשו מדיניות אכיפה מתואמת.
גם בתקופה שחלפה ממקרה סופרלנד ועד מועד סיום הביקורת לא בוצעה אף לא אחת מהנחיות היועמ"ש: הפרקליטות והמשטרה לא הכינו תכנית פעולה להגברת היכרותם של העוסקים ב אכיפת החוק ושל הציבור הרחב עם חוק איסור הפליה, ולמעט פעולת האכיפה היזומה מיולי 2016 לא נקטו פעולות יזומות בנושא זה ולא פעלו בנחרצות במקרים של הפרת הוראות חוק איסור הפליה שהובאו לפניהן.
חמור מכך, משטרת ישראל מנעה את יישומו ואכיפתו של חוק איסור הפליה באמצעות קביעת תנאים מחמירים על אי-גניזתן של תלונות בגין הפרת החוק.
בתשובתה מינואר 2016 מסרה הפרקליטות כי על פי חוק67 התביעה המשטרתית היא המופקדת על הטיפול בתיקי עבירה מכוח חוק איסור הפליה, ולא הפרקליטות.
לפיכך היא לא ראתה צורך להשתתף בגיבוש מדיניות לאכיפתו של חוק איסור הפליה.
עוד מסרה הפרקליטות, כי בשנת 2015 נערכה עבודת מטה שנועדה לבחון את טיוב אכיפת חוק איסור הפליה, בהשתתפות גורמי משרד המשפטים והמשטרה.
הפרקליטות נדרשה לנושא שכן ביקשה לנסות ולשפר את האכיפה בתחום מניעת הגזענות.
על בסיס עבודת מטה זו נערכה פעולת האכיפה האמורה ביולי 2016 ותיקי החקירה שהניבה הועברו באופן חריג לטיפולה.
הפרקליטות הוסיפה כי תמשיך לסייע בטיוב הליכי האכיפה של חוק איסור הפליה ותשקול להוביל מבצעי אכיפה דומים.
ממצאי דוח זה מלמדים כי הפרקליטות נטלה חלק פעיל בעיצוב מדיניות האכיפה בנושא, על ידי הצגת עמדה משפטית בדיוני תיקים ועל ידי "סיוע בטיוב הליכי אכיפה" של חוק איסור הפליה.
יתרה מזו היועמ"ש דרש במפורש את מעורבותה הפעילה והשוטפת של הפרקליטות בהנחייתו לאכוף את חוק איסור הפליה באופן נחרץ ולהכין תכנית להגברת המודעות לחוק זה במערכת אכיפת החוק.
לפיכך ראוי שהפרקליטות והמשטרה יגבשו יחד תכנית לאכיפה מתמשכת של חוק איסור הפליה, שתכלול פעולות אקטיביות והליכי אכיפה יזומים שישמשו את מערכת אכיפת החוק במאבקה בתופעות של הפליה במגוון ענפי שירות ומקומות ציבוריים, לא רק במועדונים.
על התכנית להקיף יעדים, לוחות זמנים, הליכי פיקוח ובקרה וכלים למדידת השפעתה על מיגור ההפליה באספקת שירותים ומוצרים.
67 , תשמ"ב]נוסח משולב[ חוק סדר דין פלילי-1982.
אפשרות אחרת העומדת לרשותו של אדם שהופלה בקבלת שירות או מוצר או בכניסה למקום ציבורי היא הגשת תביעה אזרחית.
חוק איסור הפליה קובע כי מעשה או מחדל המפרים את הוראותיו בכל הנוגע לאיסור הפליה ואיסור פרסום מודעות מפלות הם בגדר עוולה אזרחית ובית המשפט רשאי לפסוק בגינה, בלי הוכחת נזק, פיצוי בגובה 50,000 ,ש"ח לכל היותר.
אשר להפליה בשירות רפואי חוק זכויות החולה קובע כי הפרת הוראותיו של איסור ההפליה היא עוולה לפי חוק איסור הפליה.
משרד מבקר המדינה סבור שהחסמים המונעים הגשת תלונות במקרים של הפליה בשירותים פועלים ביתר שאת במקרה של הגשת תביעה.
בבדיקה לא נמצאו נתונים כמותיים רשמיים של תביעות אזרחיות שהוגשו בגין הפרת חוק איסור הפליה, אך בבדיקה במאגרים משפטיים נמצאו כ- 100 תיקים שנדונו בבתי המשפט מאז שנחקק חוק איסור הפליה, וכ-70 .
מהם הוגשו בגין הפליה בכניסה למועדונים ולפאבים בדוח למיגור הגזענות נכתב כי החסם הכלכלי הוא אחד הגורמים העיקריים המונעים הגשת תביעות אזרחיות, שכן מדובר בתהליך ארוך הכרוך באי -ודאות.
המלצותיו של הדוח למיגור הגזענות כללו המלצה למדינה לממן בשלוש השנים הבאות הגשת תביעות בגין חוק איסור הפליה לכל אדם באוכלוסייה , כדי לעודד הגשת תביעות וליצור פסיקה משנ ת תודעה; המלצה לספק ייצוג משפטי במקרים של פגיעה בשוויון או הפליה - ללא מבחני זכאות; והמלצה לבטל את איגרת בית המשפט בתביעות שיוגשו בגין חוק איסור הפליה, כדי לצמצם את החסם הכלכלי להגשת תובענ ות.
חלק מהגופים מקד מי השוויון באיחוד האירופי, הפועלים כאמור מכוח הדירקטיבות האירופיות, מציעים לנפגעי הפליה בשירותים ליווי משפטי בטריבונלים ובבתי משפט או בגופים רשמיים המופקדים על השוויון במדינות הללו, או ייצוג בהליכים בבתי משפט.
למעט מקרי הפליה נגד בעלי מוגבלות, המטופלים כאמור בנציבות שוויון אנשים עם מוגבלות, אין בישראל חקיקה המקנה לגוף ייעודי רשמי כלשהו סמכות לייצג אדם בתביעה אזרחית על הפליה בשירותים ובמוצרים.
מי שהופלה מגיש תביעה אזרחית בכוחות עצמו או באמצעות סיוע של ארגונים מן המגזר השלישי.
יצוין כי לנציבות שוויון בעבודה הוקנו סמכויות לנהל הליכים משפטיים במקרי הפליה בתחום יחסי העבודה: יש לה סמכות התערבות בהליכים משפטיים 68; .
סמכות הגשת תביעה אזרחית בבית הדין לעבודה69 , בשם המתלונן או בשמה היא; וסמכות פנייה לבית המשפט ב בקשה ל קבל צו כללי המורה למעסיק לנקוט פעולות לשם עמידה בהוראות החוק.
בתשובת נציבות שוויון בעבודה צוין כי אכיפתה של חקיקת שוויון, מתקדמת ככל שתהא, טעונה גוף ייעודי ומומחה.
לדעתה, לאור הידע והניסיון שצברה בתחום האכיפה האזרחית, כדאי לשקול את האפשרות שהיא עצמה תהיה גוף ייעודי זה שיופקד על אכיפת חוק איסור ההפליה בשירותים ובמוצרים.
גם לנציבות שוויון אנשים עם מוגבלות יש סמכויות אכיפה אזרחית וסמכויות משפטיות: היא מנחה את הרשויות ביישום הוראות החוק, שולחת מכתבי התרעה לפי הצורך, ומייעצת לנפגעי ההפליה.
היא גם מגישה תביעות אזרחיות, מציגה עמדות לבית המשפט ובעבר אף ייצגה בעלת מוגבלות שהופלתה בכניסה למקום ציבורי70 .
שיעור התביעות האזרחיות אינו משקף את היקפה האמתי של ההפליה בשירותים, במוצרים ובכניסה למקומות ציבוריים.
מיעוט התביעות שהוגשו מאז שנחקק חוק איסור הפליה והחסמים המונעים מנפגעי הפליה הגשת תביעות מעלים ספקות לגבי יעילותה של האכיפה האזרחית במסגרת הדין הקיים.
לפיכך, טוב עשה הצוות הבין -משרדי שכלל בדוח למיגור הגזענות המלצות המקלות על נפגעים להגיש תביעות אזרחיות.
על משרד המשפטים להמשיך ולעקוב אחר יישום ההמלצות של הדוח למיגור הגזענות ולבחון את השפעותיהן על מספר התביעות שיוגשו.
תובענה ייצוגית היא תובענה שמגיש תובע בשם קבוצת אנשים שלא ייפו את כוחו לעניין זה.
זהו כלי משפטי שנועד בעיקר למצבים שבהם תאגיד או רשות פוגעים בציבור גדול - כשלכל פרט נגרם נזק מועט אשר אינו מצדיק הגשת תביעה בגינו, אך הנזק המצטבר לציבור הנפגעים הוא רב.
התובענה הייצוגית מאפשרת לאחד את האינטרס של כלל הנפגעים, מה שיוצר תמריץ להגשתה71 .
,חוק תובענות ייצוגיות התשס"ו -2006 ( להלן- חוק תובענות ייצוגיות) קובע הסדר כללי ואחיד להגשת תובענות ייצוגיות בכל אחת מ -13 עילות התביעה המנויות בתוספת השנייה לחוק.
בין העניינים שבגינם אפשר להגיש תובענה ייצוגית מנויים גם עניינים מחוק איסור הפליה, מחוק שוויון הזדמנויות בעבודה ומחלקים בחוק שוויון אנשים עם מוגבלויות.
69 או בבית משפט אחר המוסמך לדון בה, או בוועדת תעסוקה כמשמעותה בסעיף 20 לחוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה), התש"ט-1949.
70 הנציבות ייצגה תובעת עיוורת אשר נאסרה כניסתה למסעדה בליווי כלב הנחייה שלה.
71 דברי המבוא להצעת חוק תובענות ייצוגיות, התשס"ה-2005 .
לתובענה הייצוגית יש כמה יתרונות ההופכים אותה לכלי מהמעלה ראשונה בקידום האינטרס הציבורי.
ראשית, החוק מאפשר הגשת תביעה בשם קבוצה גדולה ללא תשלום אגרה והפקדת ערובה, ואף אוסר תשלום שכר טרחה ישיר לעורך הדין - ובכך מצטמצם החסם הכלכלי להגשת התביעה .
בדרך זו מקבצים את כלל התביעות והנזקים של הנפגעים לתביעה אחת - דבר המאפשר לאוכלוסייה גדולה נגישות למשפט, ומאפשרת הצגת טענות קבוצתיות בצורה יעילה, וחשיפת מצוקתה של הקבוצה כולה72.
התובענה הייצוגית גם עשויה לכלול בקשות למתן סעדים מכמה וכמה סוגים ולכן היא כלי אכיפה חיוני במצבים שהסנקציות המינהליות אינן מספיקות בהם 73 או בתשלום פיצוי כספי לתובע (כמו הסעד שנקבע בחוק איסור הפליה).
יתרה מזו, לתובענה הייצוגית יש "מכפיל כוח אזרחי" - חוק תובענות ייצוגיות מאפשר לתובע להגביר את אכיפת הדין וההרתעה וכופה על הנתבע את קיום הדין באמצעות בית המשפט, ללא תלות ברשויות האכיפה74.
מי שרשאי להגיש לבית המשפט בקשה לאישור תובענה ייצוגית הוא כלאדם שיש לו עילה בתביעה המעוררת שאלות מהותיות המשותפות לכלל החברים בקבוצה, ורשות ציבורית כהגדרתה בחוק (כיום - רשות הטבע והגנים ונציבויות השוויון) - בתחום אחת המטרות הציבוריות שהיא עוסקת בהן.
במקרה "קולך", למשל, נדונו השאלות: באילו תנאים רשאי הארגון להגיש בקשה לתובענה ייצוגית?
והאם הוכח קושי להגיש את בקשת התובענה הייצוגית בידי אדם פרטי?
בית המשפט קבע כי "יש לתת משקל להכרתו של המחוקק בכך שהגשת תובענה בגין הפליה של בני קבוצה מוחלשת כרוכה מעצם טיבה וטבעה 'בקושי'.
כמה מחוקי השוויון של מדינת ישראל ובפרט חוק איסור הפליה.
הכ ירו בזכות התביעה של ארגון העוסק בהגנה על זכויותיו של מי שאסור להפלותו, וזאת כחריג לדיני הנזיקין הרגילים.
יש בהוראות הללו כדי להעיד כמאה עדים על ההנחה הסטטוטורית באשר לקיומו של קושי להגיש תביעה שעניינה הפליה, כאשר התובע הפוטנציאלי נמנה עם קבוצה הסובלת ממוחלשות חברתית".
ואכן, ממועד כניסת חוק תובענות ייצוגיות לתוקף ב-2006 ועד אוגוסט2012 , כמעט שלא הוגשו תובענות בגין חוק איסור הפליה.
מכלל 2,004 תיקי תובענות יצוגיות שהוגשו בתקופה זו שניים בלבד (כ-%0.
2 ) הוגשו בגין הפרת חוק איסור הפליה75.
3% מהתובעים הייצוגיים בגין כלל העילות הם אנשים פרטיים ולא ארגונים.
אשר למספר הבקשות לתובענות ייצוגיות , הנהלת בתי המשפט הסבירה למשרד מבקר המדינה כי לא קיים פילוח מלא של בקשות אלה לפי עילות התביעה המצויות בתוספת השנייה לחוק, ועל כן לא יכלה להעביר נתונים על בקשות בגין הפרת חוק איסור הפליה.
עם זאת, בדיקה ידנית של משרד מבקר המדינה העלתה כי בשנים אלה היו כ-10-5 .
72 " ,אסף פינקתובענות ייצוגיות ככלי לשינוי חברתי ", מעשי משפט ו (2014 '), עמ 157,159.
73 'מקרה "קולך", עמ20 .
74 " ,אסף פינקתובענות ייצוגיות ככלי לשינוי חברתי ", מעשי משפט ו, 2014 ', עמ159 ,171.
75 אלון קלמנט, נתונים מתוךתובענות ייצוגיות בישראל - פרספקטיבה אמפירית , המכללה הבינתחומית הרצליה, מכון רדזינר למשפטים ומחלקת מחקר של הרשות השופטת, יוני 2014 , 'עמ13 .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה אפוא כי מעת חקיקתו של חוק תובענות ייצוגיות ב -2006 ועד מועד סיום הביקורת הוגש מספר קטן של תובענות ייצוגיות בגין חוק איסור הפליה.
יתר על כן, נציבויות השוויון מעולם לא הגישו בקשות לתובענות ייצוגיות בתחומי המטרות הציבוריות שהן מופקדות עליהן.
לפיכך, ראוי שמשרד המשפטים ישקול פעולות שיביאו לידי צמצום החסמים בהגשת תובענות ייצוגיות, בידי נפגעי ההפליה עצמם או ב אמצעות "רשות ציבורית".
במסגרת זו עליו לשקול תיקון להגדרת המונח "רשות ציבורית" בחוק תובענות ייצוגיות או כל תיקון אחר שיאפשר הגשתן במקרים של הפליה לפי חוק איסור הפליה.
בתשובת נציבות שוויון בעבודה נמסר כי תובענה ייצוגית היא אכן כלי חשוב, בעל השפעה פוטנציאלית רוחבית נרחבת, אך הפעלת הסמכות במסגרת תובענה ייצוגית איננה פשוטה.
הנציבות בחנה הגשת תובענה ייצוגית בכמה מקרים, אך עד מועד סיום הביקורת לא נמצאה מקרה שמתאים לנהלו במסגרת תביעה ייצוגית, בעיקר מטעמים של קושי משפטי.
בתשובת משרד המשפטים נמסר כי לרשות ציבורית מ וקנית זכות להגיש תובענה ייצוגית אך אין עליה חובה לעשות כן.
בהיעדר כוונה של הרשות להגיש תובענה ייצוגית מטעמה, הרי שהכללתה בהגדרת "רשות ציבורית" תהא ריקה מתוכן.
בעשר השנים שחלפו מאז חקיקת חוק תובענות ייצוגיות, טרם הוגשה תובענה ייצוגית בידי רשות ציבורית.
לפיכך, יש לשנות את הגדרתה של רשות ציבורית רק במקרים שהיא מביעה בהם נכונות להגיש תובענות ייצוגיות לקידום האינטרס הציבורי שבסמכותה.
כל בקשה של רשות ציבורית להיכלל בתוספת הראשונה תיבחן משפטית, בהתאם למאפייני הרשות ולאור תכליות חוק תובענות ייצוגיות.
לאור חשיבותן ש ל התובענות הייצוגיות לקידום שוויון ומניעת הפליה, ולאור העובדה כי שרת המשפטים ממונה על ביצוע חוק איסור הפליה וחוק תובענות ייצוגיות, ראוי שמשרד המשפטים יאתר מבין הרשויות הציבוריות בישראל רשויות מתאימות נוספות לטיפול בנפגעי הפליה באספקת שירותים ומוצרים ובכניסה למקומות ציבוריים, ויפעל להסדרת סמכותן להגיש תובענות ייצוגיות בגין הפרת חוק איסור הפליה, באמצעות הכללתן בהגדרת "רשות ציבורית" או באמצעות הרחבת סמכויותיהן.
 משרד המשפטים |967 .
שונים מונעים מנפגעי .
הגשת תביעה מן הדברים ש לעיל עולה כי קיימת אינדיקציה לפיה הכלים המשפטיים האזרחיים העומדים לרשותם של נפגעי הפליה בשירותים אינם תמיד אפקטיביים.
חסמים שונים מונעים מ נפגעי הפליה מלה תניע את האכיפה באמצעות הגשת תביעה.
לנוכח מיעוט התביעות בגין הפליה באספקת שירות או מוצר, על משרד המשפטים לבחון דרכים להגביר את מודעות הציבור למשמעותו של חוק איסור הפליה ולהיקף תחולתו - כדי שיהיה אפשר לממש את תכליתו וייעודו, ולאכוף אותו במגוון מקרים של הפליה בשירותים ומוצרים.
אשר לאכיפה הפלילית, עליו לבחון את הגברת הפעולות היזומות של גורמי אכיפת החוק, כדי לאתר מופעי הפליה ולמצות את הדין עם העוברים על החוק.
גיבוש מענה מתכלל להתמודדות עם הפליה באספקת שירותים .
בדוחלמיגור הגזענות מיולי 2016 נכללוהמלצות לצמצום תופעת הגזענות כלפי יוצאי אתיופיה בשלושה מישורים: ריכוז המידע על תלונות של נפגעים; גיבוש כלים לטיפול בגזענות ו הפליה במישור האזרחי ו במישור הפלילי; והגברת ההנכחה החיובית של יוצאי אתיופיה .
בדוח למיגור הגזענות נכתב כי אימוץ ויישום המלצותיו במלואן יביאו ל ידי שינוי המציאות במדינת ישראל.
בהחלטת ועדת השרים התקבלו מקצת ההמלצות והן נועדו לשמש מענה חירום זמני לשנים 2019-2017 .
בתום שלוש השנים התחייב משרד המשפטים לגבש המלצות להמשך.
להלן פרטים על כמה מן ההמלצות אשר הוגשו לדיון בהחלטת ועדת השרים.
הקמת יחידת התיאום לפעילות הממשלתית במניעת גזענות והפליה; מעקב אחר יישום ההמלצות שאומצו ומדדי התפוקה שנקבעו בדוח; קליטת תלונות והפנייתן לטיפול הגורמים הרלוונטיים; מעקב ובקרה אחר הטיפול בהן; פרסום דוח שנתי בנושא הפעילות הממשלתית בנושא, ובחינת הצורך בשינויי חקיקה למניעת הפליה וגזענות.
יצוין כי בהחלטתה של ועדת השרים לא נכללה ההמלצה שיחידת התיאום תבצע בדיקות יזומות במשרדי הממשלה השונים ותבנה תכניות למניע ת הגזענות ולמיגורה.
מינוי גורם בכל משרד ממשלתי שיהיה כפוף מקצועית ליחידת התיאום ויתפקד ככתובת משרדית להגשת תלונות בנושא גזענות, ירכז את פעולות המשרד בנושא וייעץ למנכ"ל.
וכן הגברת פעילותה של נציבות שוויון בעבודה בתחומי עיסוקה, לרבות פעולות אכיפה.
הסמכת גוף תביעה במשרד הכלכלה והתעשייה, שיהיה ממונה על אכיפת הסעיף הפלילי בחוק איסור הפליה.
אולם המלצה זו לא נכללה בהחלטת ועדת השרים.
משרד מבקר המדינה מברך על גיבוש ההמלצות החשובות בעניין הגזענות כלפי יוצאי אתיופיה, וסבור כי יש לפעול באופן דומה ביחס לכל סוגי ההפליה ואי-השוויון ולגבש המלצות מקיפות יותר לטיפול במופעיה, גם למופעי ההפליה שלרוב אינם זוכים לתהודה ציבורית ראויה, ובשעת הרצון למגר את הגזענות, יש לתת מענה מתכלל ומקיף שימגר גם את התופעה הרחבה של הפליה ואי-שוויון המתבטא ים לא אחת בגזענות.
מנגנון הטיפול והאכיפה בהפרותיו של חוק איסור הפליה נתון כיום בידי משרדי הממשלה בלבד, כאמור, ומסתמך כמעט בלעדית על פנייה רשמית של הנפגע.
תגובתי בעיקרו, ולכך .
המינהלית אולם יוער כי מתודולוגית הטיפול של המשרדים הממשלתיים בתלונות על הפליה באספקת שירותים ומוצרים לוקה בניגוד עניינים מובנה, וטיפול משרדי הממשלה שנבדקו בתופעות רחבות של הפליה תלוי בין השאר ברצונו של העומד בראש המשרד הממשלתי.
במצב הדברים הנוכחי, אין מדיניות יזומה והטיפול במקרי ההפליה הוא טיפול תגובתי בעיקרו, ולכך השפעה על היקף האכיפה הנמוך של חוקים העוסקים ב איסור הפליה באספקת שירותים ומוצרים , ברמה הפלילית, ברמה האזרחית ו ברמה המינהלית.
זאת ועוד, הטיפול המערכתי האוטונומי של משרדי ממשלה בהפליה בשירותים אינו מלא ואינו מספק.
גם כשריכז משרד המשפטים את יישום המלצותיו של דוח צוות הדרת נשים ותפקד כמעין "אחראי-על" בנושא, לא שיתפו עמו פעולה חלק ממשרדי הממשלה האחרים , ומכל מקום לא הושגו התוצאות הרצויות של מיגורה.
דוח זה הטיל ספק בקיום התחייבויותיה הביצועיות של ישראל במישור הבין-לאומי בתחום של מניעת הפליה, הכוללות התחייבות להעמיד סעדים אפקטיביים ונקיטת אמצעי אכיפה על מנת להגן באופן יעיל על הזכויות המוקנות באמנות שישראל היא צד להן.
בתשובת משרד המשפטים נכתב כי מדינת ישראל מקיימת במלואן את התחייבויותיה במישור הבין-לאומי מכוח האמנות, לרבות התחייבויותיה בתחום מניעת אפליה.
המשרד הוסיף כי לרשות נפגעי הפליה בישראל עומדת שורה של סעדים אפקטיביים, בהם חקיקה מתאימה, האפשרות לנהל הליך אזרחי למיצוי הזכויות, תלונות לגורמים ש ונים ונציבויות זכויות אדם בתחומים שונים .
הפרקליטות מסרה בתשובתה כי יש לבחון מחדש אם המשטרה היא גוף האכיפה ההולם לאכיפת עבירה לפי חוק איסור הפליה.
הפרקליטות הוסיפה כי לא מן הנמנע שיש להעביר מטלה זו לגוף אכיפה אחר, תוך שהיא מציעה להקנות סמכויות אכיפה לפקחי רשויות מקומיות או לגוף תביעה במשרד הכלכלה, הגם שהצעות אלו לא התקבלו בעבר.
עוד הוסיפה הפרקליטות שאת חוק איסור הפליה ראוי להטמיע לא רק במסגרת הדין הפלילי אלא גם באמצעים אזרחיים.
מנגד רשויות אחרות הזכירו שהחוק כבר קובע איסור פלילי בנושא (ראו לעיל) ונימקו בכך את החלטתן להמעיט בנקיטת סנקציות מינהליות או להימנע לגמרי מאכיפה מינהלית של איסור הפליה בשירותים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי החוק בישראל אמנם מציע לנפגעי הפליה אמצעי אכיפה וסעדים מצטברים, אך פריסתה של התופעה בפועל ומגוון מופעיה מלמדים שבמבחן התוצאה הרשויות הציבוריות עושות שימוש דל באמצעים ובסעדים הללו ומנמקות זאת בקיומם ובאפשרות נקיטתם של אמצעים אחרים ואלה נראים להן ראויים יותר, אך בסופו של דבר כמעט שאין ננקטים אמצעי אכיפה כלל.
תמונה דומה משקפים גם הדוח למיגור הגזענות והעמדות שהציג משרד המשפטים: הרשויות נמנעות מהפעלת סמכויותיהן.
על מנת לקיים את התחייבויותיה הבין -לאומיות של ישראל בתחום מניעת ההפליה, על כל אחת מרשויות המדינה להפעיל את סמכויותיה הביצועיות, בעיקר את סמכויות האכיפה הפליליות והמינהליות.
נציבויות השוויון והרשות למעמד האשה הן מוסדות ישראליים ייעודיים המופקדים על הזכות לשוויון ואי -הפליה בתחומים מוגבלים שנקבעו לפי חוק.
כל אחד מהם משויך ארגונית למשרד ממשלתי, ואף מוסד אינו נהנה מעצמאות.
לנציבויות השוויון מוקנות סמכויות שונות על פי חוק .
כאמור, לנציבות שוויון אנשים עם מוגבלות מוקנות לפעמים סמכויות בתחום האכיפה, וסמכות לקיים הליכים משפטיים (פליליים או אזרחיים) במקרים שהוגדרו בחוק76.
גם לנציבות שוויון בעבודה יש סמכויות, בהן סמכות התערבות בהליכים משפטיים; הגשת תביעה אזרחית בבית הדין לעבודה בין בשם המתלונן ובין בשם הנציבות; ופנייה לבית המשפט בבקשה ל קבלת צו כללי המורה למעסיק לנקוט פעולות כדי שיעמוד בהוראות החוק77.
אף על פי כן קבע היועמ"ש כי הנציבויות כפופות להנחיותיו המשפטיות ומיוצגת על יד יו, והן אינן מוסמכות לתבוע ולהיתבע אלא כאורגן של מדינת ישראל.
הנציבויות אינן רשאיות לתבוע את המדינה, לעתור נגדה לבג"ץ או לנהל הליכים משפטיים נגדה ואינן רשאיות להגיש עמדה אוטונומית כ"ידיד בית משפט" בהליך משפטי שהמדינה מעורבת בו.
נציבות שוויון בעבודה מסרה כי היא מופקדת על אכיפה אזרחית בתחומי עיסוקה ו ניתנו בידיה סמכויות ייחודיות הקבועות בחוק.
הנציבות כפופה לנוהל פנימי שגובש במשרד המשפטים, ובמסגרתו הטיל היועמ"ש מגבלות על הפעלת סמכויותיה - הן כלפי המגזר הציבורי הן כלפי השמעת קולה בבתי המשפט.
אף על פי כן, יש לדעתה יתרונות בניהול השיח הפנימי בין הנציבות לגורמי הממשלה השונים בכל הנוגע לקידום השוויון בעבודה.
בתשובת משרד המשפטים נכתב שהיועמ"ש הוא הפרשן המוסמך של הדין עבור הרשות המבצעת וזרועותיה, ומכאן שעליהן לפעול על פי הנחיותיו.
כן הוסיף כי הנציבות רשאית להביע עמדה משפטית במקרים האמורים, בכפוף להכרעה שלפיה אין היא יכולה לתבוע את המדינה או לעתור נגדה.
76 ראו למשל הסמכויות המנויות בסעיפים19מט ו-19 .
נג לחוק שוויון אנשים עם מוגבלות 77 ראו סעיפים18 ,ח18 ()יג(ב5 ), סעיפים18 ()יג(ב6 ,)18 .
טו לחוק שוויון הזדמנויות בעבודה משרד המשפטים |971 .
עוד בשנת 2014 העיר משרד מבקר המדינה, בעניינה של נציבות שוויון בעבודה, שהנחיית היועמ"ש "עיקרה מכוחה את הוראת החוק שהעניקה לנציבות סמכויות אכיפה בכל הקשור ברשויות המדינה, תאגידים ציבוריים וחברות ממשלתיות, והפכה אותה לאות מתה; כתוצאה מההנחיה לא ננקטות פעולות אכיפה למיגור האפליה בעבודה וליישום עקרון השוויון אצל המעסיק הגדול במשק - מאיינת את הוראת החוק בכל הנוגע לרשויות ]ההנחיה[ .
פוגעת בעצמאותה של הנציבות ומבקשת למנוע ממנה לייצג את מי שמתלונן על פגיעה בו.
ניוון העצמאות של הנציבות.
מעקר את כוחה כמנגנון אכיפה, הטמעה והתרעה ממשי להגנה על כלל העובדים בשירות הציבורי"78 .