HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בסיכום דיון של סגן הרמטכ"ל מאפריל 2008 בנושא הורדת שיעורי הפטור בשירות חובה הוא אימץ למעשה את תפיסת הפעלת ועדות ההתאמה בחיל האוויר, שלפיה בראשן עומדים מפקדים, וקבע, בין השאר, כי "לא יהיה שחרור של חייל מיחידתו מבלי שעמד בפני ועדה בראשות אל"מ לפחות, שהוא מפקדו של החייל.
הנוהל יפורסם על ידי אמ"ש11 ויכלול את הרכב הוועדה על פי בעלי התפקידים החיוניים לעיסוק בנושא".
המשימה הוטלה על אכ"א, שהיה אמור לדווח על ביצועה במאי 2008 .
נמצא, כי עד מועד סיום הביקורת לא בוצעה הנחיית סגן הרמטכ"ל.
באט"ל ובזרוע היבשה פועלים בהתאם להק"א בנושא ועדות ההתאמה, כך שבכל אחת משתי סמכויות אלה פועלת ועדת התאמה אחת ובראשה עומדת קצינת שלישות בדרגת סא"ל, ולא מפקדיהם של החיילים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי קיים הבדל מהותי בין שיטת הפעלת ועדות ההתאמה והרכבן בחיל האוויר לבין הנאמר בהק"א בנושא ועדות ההתאמה ולבין שיטת הפעלתן והרכבן באט"ל ובזרוע היבשה.
הנחיית סגן הרמטכ"ל - שקבעה למעשה עיקרון מנחה ולפיו האחריות והסמכות בכל הנוגע להמלצה לשחרור חיילים מסיבת אי -התאמה תהיה של מפקדיהם - טרם מומשה עד מועד סיום הביקורת וטרם עוגנה בנוהל של אכ"א.
על אכ"א לסיים את תהליך עדכון ההק"א בנושא ועדות ההתאמה ולקבוע בה את אופן הפעלת הוועדות והרכבן בכל צה"ל, כדי שהפעילות למתן פטור תוך כדי שירות חובה מסיבות אי -התאמה תישען על מסד נורמטיבי מעודכן.
11 באותה עת היה שמו של אכ"א אגף משאבי אנוש- אמ"ש.
בהתייחסותו מאוגוסט 2009 ,לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה כי עם התקדמות עבודת המטה לביצוע הנחיית סגן הרמטכ"ל, הובן באכ"א כי פרסום נוהל בנושא במנותק מעדכון ההק"א בנושא ועדות ההתאמה יוביל לבלבול בקרב הגורמים העוסקים בנושא.
בעדכון של ההק"א בנושא ועדות ההתאמה שונתה שיטת ההפעלה של ועדת ההתאמה, והשיטה שתונהג בכלל צה"ל דומה במידה רבה לזו הקיימת בחיל האוויר.
עם פרסום ההק"א המעודכנת בנושא ועדות ההתאמה, תונהג שיטה זאת בכל צה"ל.
בדיקת המידע בוועדות ההתאמה הנוגע לחיילים המובאים לדיון בפניהן בהק"א בנושא ועדות ההתאמה נאמר, בין השאר, כי יו"ר הוועדה רשאי לצרף לישיבתה גורמים נוספים ולקבל מסמכים שונים, אף שאינם מוגדרים בהוראה זו, אם לדעתו יכול הדבר לסייע לוועדה להחליט בעניין.
בביקורת התברר, כי למרות השכיחות הגדולה של בעיות ת"ש, שמדווחים עליהן חיילים ונציגי יחידות בפרוטוקולים של ועדות ההתאמה, אין אחידות באופן הטיפול בטענות אלה בוועדות של שלוש הסמכויות שנבדקו.
אי -אחידות זאת באה לידי ביטוי למשל בטיפול של ועדות ההתאמה בטענה חוזרת של ח יילים רבים שהם חייבים סכומי כסף גדולים, במיוחד ל"שוק האפור", והם חוששים ממעשי אלימות שיופנו כלפיהם בשל חובותיהם, ולכן הם מבקשים להשתחרר מצה"ל לפני תום שירותם כדי לעבוד במטרה להחזיר את חובותיהם ל"שוק האפור".
נמצא, כי בוועדות ההתאמה באט"ל ובחיל האוויר מידע זה אינו נבדק.
לעומת זאת, בוועדה של זרוע היבשה דורשים מהחיילים לפעול על פי הוראה של מחלקת פרט באכ"א מנובמבר 2007 בנושא "הצהרות חיילים בגין חובות", שבה מפורט אופן הטיפול במצב זה, לרבות מילוי הצהרה בפני מפקד יחידה בדרגת רס"ן בנושא קיום החובות.
יו"ר הוועדה של ז רוע היבשה הבהירה לנציג משרד מבקר המדינה, כי היא מפנה חיילים לקצין העיר, כדי שיצהירו בפני נוטריון על חובות כאלה.
עוד התברר, כי אין העברת מידע בין ועדות ההתאמה בשלוש הסמכויות שנבדקו על אופן ההתמודדות עם דפוסי התנהגות של חיילים, על שיטת הפעלת הוועדה, על בדיקת המידע המובא אליהן, ועל פתרונות שנעשו בוועדה אחת ושניתן ליישמם באחרות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על אכ"א להבהיר לכל ועדות ההתאמה את הדרכים לבדוק את המידע שעליו מבססים חיילים את בקשותיהם להשתחרר מצה"ל לפני תום שירותם.
כמו כן ראוי שתהיה העברת מידע בין הווע דות על פעילותן.
מוצע לפעול לחיזוק ערוצי התקשורת בין הוועדות לבין עצמן, כך שתוכלנה להעביר מידע שיתרום ליצירת שפה משותפת ואמות מידה בהירות, אשר יביאו לשיפור ביעילותן ולהגברת האחידות בטיפול בחיילים.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי במ סגרת הטיוטה להק"א המעודכנת בנושא ועדות ההתאמה, עוגן נוהל שלפיו אחת לשנה יתקיים כנס מחייב עבור כלל הסמכויות והגורמים המקיימים ועדות התאמה, ובמסגרתו יובהרו עקרונות מנחים, נהלים, סמכויות ודרכי הפעולה של ועדות ההתאמה.
כמו כן, במסגרת הכנסים תתאפשר העברת מידע בי ן הסמכויות השונות.
ההנמקות של החלטות מפקד יחידת מיטב כאמור, מפקד מיטב מחליט אם לקבל את ההמלצה של ועדות ההתאמה ולפטור את החייל מהמשך השירות הצבאי, או לדחות את ההמלצה ולפיכך ימשיך החייל לשרת בצה"ל.
כך למשל, בשנת 2008 אישר מפקד יחידת מיטב פטור משירות ל- 249 חיילים לפי המלצת ועדת ההתאמה של זרוע היבשה.
הוועדה המליצה בפני מפקד יחידת מיטב לתת פטור ל -211 חיילים (כ -85% ) בשל התנהגות רעה וחמורה, וליתר 38 החיילים- בשל אי-התאמה.
מפקד יחידת מיטב החליט להחמיר את סיבת הפטור לגבי 21 מבין38 חיילים אלה, ולהגדירה כהתנה גות רעה וחמורה.
חייל אשר ועדת התאמה המליצה על שחרורו משירות סדיר, בצירוף פטור משירות ביטחון, רשאי כאמור להגיש השגה בכתב למפקד יחידת מיטב על המלצת הוועדה.
לפי נתונים של יחידת מיטב, מתחילת שנת 2008 ועד אמצע דצמבר 2008 דן מפקד יחידת מיטב ב -121 השגות או בקשות לעיון חוזר הקשורות לוועדות התאמה, ו-71 מהם (כ-58% ) הוא דחה.
נמצא, כי בהודעות של יחידת מיטב לסמכויות על ההחלטות של מפקד יחידת מיטב בעניין המלצותיהן, כאשר מדובר בהחלטה השונה מהותית מההמלצה של ועדות ההתאמה - בדרך כלל אין מופיעות ההנמקות של מפקד יחידת מיטב להחלטתו.
מבדיקת 24 תיקים מבין 121 השגות ובקשות לעיון חוזר של חיילים שהוגשו למפקד יחידת מיטב התברר, כי ב-16 מהן (כ-66% ,) לא הופיעה הנמקה להחלטה בין אם שינה המפקד את החלטתו הקודמת ובין אם לאו.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמפקד מיטב ינמק את החלטותיו, ובמיוחד במקרים שבהם הוא מחליט בניגוד להמלצות ועדות ההתאמה, וכן במקרים של השגות של חיילים או של בקשות חיילים לעיון חוזר על החלטותיו.
העובדה שמפקד מיטב דן בבקשות לעיון חוזר על החלטותיו הוא, מדגישה את הצורך החיוני במתן הנמקות להחלטותיו, כדי שניתן יהיה להבין איזה מידע ואילו שיקולים עמדו בפניו בעת קבלת ההחלטה הראשונה, ומה היו הנימוקים לקבלת ההחלטה בשלב העיון החוזר.
כבר בדוח של מבקר המדינה משנת 200512 צוין בהקשר להנמקת ההחלטות על ידי ראש מינהל הגיוס דאז, כי הנמקת ההחלטות משפרת את איכותן, שכן היא מחייבת את הגוף המחליט לבחון את השיקולים השונים להחלטה, היא מאפשרת את בחינת ההחלטה על ידי גוף מבקר והיא מבטיחה אחידות ומונעת שרירות.
בהתייחסותו מאוגוסט 2009 ,לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה כי הוא מקבל את הערת משרד מבקר המדינה ביחס לצורך של מפקד מיטב לנמק .
12 ,מבקר המדינה דוח שנתי 56א ( 2005 ), "השירות בצה"ל של חיילים מאוכלוסיות חלשות", עמ' 152.
את החלטותיו, וכלל החלטות מפקד מיטב בנושא זה יועברו לגורמים המתאימים בצירוף הנימוקים להחלטה.
, ]נוסח משולב[ לשירות החובה בצה"ל, הנעשה מתוקף חוק שירות ביטחון התשמ"ו- 1986, יש ערך חיוני מבחינה ביטחונית, ויש לו חשיבות רבה הן לחברה בישראל והן לחיילים עצמם.
נוכח ממדי הפטור לפני תום שירות חובה בשנת 2006 , ובעקבות יעד שקבע הרמטכ"ל, רא"ל גבי אשכ נזי, להורדת שיעור פטור זה, נקט צה"ל פעולות שונות שהביאו לירידה ניכרת בשיעורי הפטור לפני תום השירות, בעיקר מהסיבה הרפואית -נפשית.
מעבר לתועלת שצה"ל יכול להפיק משירותם של חיילים אלה, יש בצמצום שיעורי הפטור גם מסר ברור לחיילים ולחברה בישראל, שלפיו צה"ל אינו משחרר בקלות חיילים לפני תום שירות חובה.
צה"ל הגיע להישג משמעותי בצמצמו את שיעור הפטור תוך כדי שירות חובה בשנת 2008 ,.
לצד ההישג הכמותי המרשים בצמצום שיעורי הפטור הועלו בדוח זה ממצאים שונים בנוגע למאפייני השירות הצבאי של חיילים שהמשיכו לשרת, לאחר שהיו מועמדים להשתחרר לפני תום השירות, הפוגעים במיצוים של חיילים אלה בשירות הצבאי.
הדבר מתבטא בעיקר בהיעדרות מהשירות הצבאי, כתוצאה מנפקדות, מעריקות או מריצוי עונשי מאסר; ובחיילים רבים שצברו תב"ן שלילית של 90 ימים לפחות ולא רואיינו על ידי מפקדיהם כדי לקבל החלטה אם יש לה ביאם בפני ועדת התאמה.
ראוי שאכ"א יבחן את מאפייני השירות של החיילים האמורים כדי לברר אם ניתן למצות טוב יותר את שירותם הצבאי, תוך ליבון גבול ההשקעה בחיילים אלה מול יכולת מיצוים בצה"ל, או בלית ברירה לשחררם מצה"ל.
במסגרת הבחינה האמורה, על אכ"א לקיים פיקוח ובקר ה הדוקים אחר הטיפול של היחידות בחיילים בעלי תב"ן שלילית מעל ל -90 ימים, כדי לוודא שננקטות כל הפעולות לבדיקת התאמתם להמשך השירות בצה"ל.
נוסף לכך, על אכ"א לבחון את הנושא של קיום הסדרי שירות מיוחדים עם חיילים כדי להשאירם בשירות צבאי.
פעולות הנעשות כדי להשאיר בשירות הצבאי חיילים עם בעיות קשות ולהקל עליהם ככל הניתן בשירותם הצבאי הן ראויות כשלעצמן, אולם צריך שתהיינה מעוגנות בפקודות הצבא ובהתאם למאפייני השירות שיקבע צה"ל.
הליקוי העיקרי שעלה מבדיקת הפעילות בתחום מתן פטור משירות חובה עקב אי -התאמה הוא, שפעילות זאת נע שית תקופה ארוכה ללא מסד נורמטיבי ברור, מתוקן ומעודכן, כאשר בפועל מתנהלת פעילות זאת לפי שתי תפיסות שונות לחלוטין: האחת, שנקבעה בהוראת הקבע בנושא ועדות התאמה, שלפיה בראש הוועדות עומדים קציני שלישות, והשנייה, הקיימת בחיל האוויר, ושאותה הנחה למעשה סגן הרמטכ"ל ליישם בכל צה"ל, ולפיה בראש הוועדות עומדים מפקדיהם של החיילים.
על אכ"א המשאב האנושי 125 .
לסיים את תהליך עדכון הוראת הקבע בנושא ועדות ההתאמה, ולקבוע בה את אופן הפעלת הוועדות ואת הרכבן בכל צה"ל, כדי שהפעילות למתן פטור לפני תום שירות חובה מסיבות אי-התאמה תישען על מסד נורמטיבי אחוד וברור.
משמר הגבול (להלן - מג"ב) הוא כוח רב-תכליתי של משטרת ישראל (להלן - מ"י) שהוקם בשנת 1951 .
חלקו נמצא תחת פיקוד (להלן- ת"פ) מ"י וחלקו ת"פ צה"ל.
על פי הוראת מ "י, תפקידי מג"ב ת"פ מ"י כוללים: סיוע ליחידות מ "י בלחימה בפשיעה בערים; סיוע ליחידות מ"י בלחימה בפשיעה במגזר הכפרי, תוך מתן דגש לטיפול בעברות חקלאיות; ואבטחת היישובים במגזר הכפרי שבגזרת האחריות של מ"י.
על כוחות מג"ב ת"פ צה"ל הוטלה המשימה "לאבטח את גבולות המדינה בשיתוף עם צה"ל".
כוחות מג"ב ת"פ מ"י פועלים ככוחות סיוע לכוחות מ"י על פי הנחיות המטה הארצי של מ"י (להלן - המטה הארצי) והמחוז המשטרתי שבו הם מוצבים.
כוחות מג"ב ת"פ צה"ל עוסקים בעיקר בפעולות ביטחון שוטף (להלן - בט"ש).
כוחות אלה משולבים בסדר הכוחות (להלן - סד"כ) של שני פיקודים מרחביים בצה"ל - מרכז ודרום - ופועלים על פי פקודתם.
ביולי 2008 עמד התקן של כלל שוטרי מג"ב על אלפי שוטרים בקבע ושוטרים בחובה6 .
המצבה עמדה באותו מועד על אלפי שוטרים באיוש של%92 , המהווים כ-27% מסך כוח האדם המועסק במ"י; באותו מועד שירתו כ-61% משוטרי מג"ב ת"פ מ"י והיתרה ת"פ צה"ל (כ-39%.
) החל משנת 2006 מעסיק מג"ב שוטרים במעמד "שוטר מוסףזמני" (להלן - שמ"ז) במשרה מלאה.
שוטרים אלה מגויסים בתום שירות החובה לשירות קבע של חצי שנה.
לאחר תום שירות קבע זה הם מגויסים לעתים לתקופות שירות נוספות של חצי שנה כל פעם.
מספרם של השמ"זים עמד ביולי 2008 על133 שוטרים, והם היוו כ -5% "מתקני הקבע של מג"ב ת"פ מ י.
על הבעייתיות בהעסקת השמ"זים יפורט בהמשך.
המבנה הארגוני של מג"ב כולל, בין היתר, את מפקדת מג"ב, האחראית ל"בניין הכוח" של מג"ב, ובכלל זה לארגון, לאימון ולהכשרת כל יחידות מג"ב; ארבע חטיבות מרחביות (להלן - חטמ"רים); ושתי מפקדות גזרתיות.
לחטמ"רים ולמפקדות הגזרתיות היו כפופים במועד הביקורת מפקדות גדוד (להלן - מפג"דים) ויחידות אשר העיקריות שבהן7 :מפורטות להלן פלוגות למשימות בט"ש, האחראיות לביטחון השוטף במגזר הכפרי 8 וביישובי הספר באמצעות סיורים, מחסומים, תצפיות ומארבים; פלוגות לשיפור הביטחון האישי בערים, אשר תפקידן העיקרי הוא לתגבר את כוחות מ "י במלחמה בתופעות הפשיעה והאלימות בערים (להלן - פלוגות לביטחון אישי); סיירות משמר הגבול (להלן - סמ"ג), שתפקידן העיקרי הוא לחימה בפשיעה, ולהוות כוח התערבות מיידי באירועי ביטחון פנים והפרות סדר (להלן - הפס"ד); יחידות משמר הגבול (להלן - ימ"ג)9 , שתפקידן הוא לחימה בפשיעה ולהוות כוח עתודה בתרחישי חירום; פלוגות המילואים, שייעודן לשמש ככוח עתודה לטיפול בהפס"ד בהיקף ארצי; היחידה ללוחמה בטרור (הימ"ם).
בנוהלי המשרד לביטחון הפנים (להלן - המשרד לבט"פ) נקבע, כי תקן כוח האדם הוא המסגרת המאושרת של משרות, המבטאת את המבנה הארגוני ומפרטת את תואר המשרה, דרגת התקן שלה, היקף המשרה והכפיפות הארגונית.
על פי הוראות מ"י, אגף התכנון במטה הארצי (להלן - אג"ת) אחראי לריכוז עבודת המטה והתכנון של מ"י.
בין יתר תפקידיו נקבע שהוא אחראי לתכנון, לתקנון .
6 , התשמ"ו ]נוסח משולב [ על פי חוק שירות ביטחון - 1986 , רשאי שר הביטחון בהתייעצות עם שר המשטרה או מי שהוא הסמיך לכך, להורות בצו כי מיועד לשירות ביטחון (יוצא צבא כהגדרתו בחוק) שנמצא כשיר לשירות והוא באחד הגילאים מ -18 עד29 ישרת במשמר הגבול שבמשטרת ישראל כל תקופת השירות הסדיר שהוא חייב בה או חלקה.
למג"ב יש יחידות נוספות קטנות יותר לאבטחת מתקנים, לתצפית ולליווי עצורים 8 המגזר הכפרי כולל את כל השטחים שאינם בתחום השטחים המוניציפאליים של הערים והיישובים הקהילתיים.
חלק מהימ"גים פעילים במגזר הכפרי וחלק במגזר העירוני כוננות ומוכנות 31 .
ולהקצאה ש ל משאבי מ"י ובכלל זה מג"ב, לגיבוש עקרונות לארגון ולהקמה של יחידות מ"י, לקביעת ייעוד ומבנה היחידות ופרסומן במסגרת פקודות ארגון (להלן - פק"א).
בפק"א אמור להיות מפורט התקן של כוח האדם והציוד של תתי -הארגון.
בחודשים מרס 2008 - פברואר 2009 בדק משרד מבקר המדינה את הארגון והתקינה ביחידות מג"ב ת"פ מ"י.
הביקורת נערכה במפקדת מג"ב ובחטמ"רים מרכז וצפון.
בדיקות השלמה נערכו במטה הארצי ובמשרד לבט"פ.
שינויים ארגוניים במג"ב בשנים 2000 -2008 .
במהלך השנים 2000 -2008 עבר מג"ב מספר ניכר של שינויים ארגוניים ושינויים באחריות המבצעית ובשיטת הפעלת הכוח, אשר הביאו להגדלת מספר היחידות במג"ב10 :.
להלן סקירה של השינויים העיקריים 1 .
מרחב התפר11 "ו"עוטף ירושלים במהלך שנת 2001 קיבלה ממשלת ישראל החלטה על הקמת מרחב התפר ובכלל זה תכנית "עוטף ירושלים".
בהחלטה נקבע שמג"ב מקבל את האחריות המבצעית לבט"ש ולמניעת פעילות חבלנית עוינת בצדו המערבי של המרחב.
לצורך מימוש החלטה זו הוקמו, בין היתר, מפקדה ומספר ניכר של פלוגות חדשות, ושודרגו מערכים מבצעיים כמו יחידת התצפיות ומערכי החקירות והמודיעין.
בפברואר 2003 החליט ראש הממשלה דאז, מר אריאל שרון, על העברת האחריות לכל מרחב התפר לידי צה"ל12 .
שינוי מבצעי זה כלל הסטה של פלוגות מג"ב והקמה של שתי מפג"דים בשנת 2004 .
בהתאם להחלטת הממשלה מאפריל 2006 /(החלטה מספר ב6 מתוקנת), העביר צה"ל את האחריות לכל גזרת "עוטף ירושלים" למ"י.
ביולי 2008 שירתו בגזרת "עוטף ירושלים" מאות שוטרים.
10 על אף התמקדות הביקורת בפעילות מג"ב ת"פ מ"י, מפורטים בסקירה שינויים בכלל מג"ב, כולל ת"פ צה"ל, כדי להמחיש את תכיפות השינויים הארגוניים במג"ב.
11 מרחב התפר- תכנית הגנה שנועדה להקטין את יכולת החדירה של מפגעים משטח הרשות הפלסטינית לשטח מדינת ישראל.
התכנית מבוססת על כוחות צבאיים והקמת מכשולים באזורים הסמוכים לקו הירוק.
ראו גם מבקר המדינה - "דוח ביקורת בנושא מרחב התפר", יולי 2002 ', עמ13 ,.
ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 59א ( 2008 ,) '"המכשול והמעברים בעוטף ירושלים", עמ 92-67.
12 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 54א ( 2003 ), "מרחב התפר- ממצאי מעקב", עמ' 78.
הגבולות עם מצרים ועם ירדן בשנת 2003 קיבל מג"ב ת"פ צה"ל את האחריות המבצעית למניעת הברחות ולסיכול פעילות חבלנית בחלק מגבול מצרים -ישראל.
לצורך זה הוקמה מפקדת חטיבה והוצבו מספר פלוגות מג"ב על גבול מצרים -ישראל.
בשנת 2006 , לאחר ההתנתקות מחבל עזה, החליט צה"ל להחזיר את האחריות לקטע הגבול האמור לידיו, תוך כדי החלפת חלק מכוחות מג"ב שהוצבו בגבול מצרים -ישראל בכוחות צה"ל.
בסוף ינואר 2008 קיבל מג"ב (ת"פ צה"ל) אחריות מבצעית לקטע הגבול בין ירדן לישראל בגזרת הערבה.
לצורך כך הוקם כוח הכולל מפקדת חטיבה ומספר פלוגות.
הקמת פלוגות לתגבור הביטחון האישי בערים נוכח התגברות הפשיעה והאלימות ונוכח ה פגיעה בתחושת הביטחון האישי של תושבי מדינת ישראל, הקימה מ"י במהלך השנים 2006 -2008 שבע פלוגות מג"ב חדשות, והעבירה חמש פלוגות מג"ב נוספות שעסקו במשימות הבט"ש של קו התפר לפעילות הנ"ל.
פעילות במגזר הכפרי בשנת 2000 החליט המטה הארצי להקים את הסיור הכפרי, והכפיף את כוחות מג"ב הפועלים במגזר הכפרי לתחנות המשטרה שבאזור בו הן פועלות (תחנות משטרה אזוריות).
בשנת 2004 :החליטו המטה הארצי ומג"ב על שינוי ארגוני נוסף הקמת מפקדות כפריות מרחביות בכפיפות לחטמ"רים, שקיבלו אחריות על כוחות מג"ב הפועלים במגזר הכפרי.
הקמת פלוגות המילואים בסוף שנת 2000 החליטה מ"י על הקמת מערך המילואים במג"ב (להלן - מערך המילואים או "תמונת ראי").
הקמת מערך זה נבעה, בין היתר, מהרצון לתת מענה לאחד מהלקחים שהופיעו במסקנות ועדת אור, שהוקמה לשם בירור ההתנגשויות בין כוחות הביטחון לבין אזרחים ישראלים באוקטובר 2000 .
, כמפורט בהמשך בשנים 2001 -2007 הקימה מ"י מספר רב של פלוגות מילואים ובהן מאות רבות של שוטרי מילואים 13 נוסח[ .
כחלק ממיסוד המערך שונה חוק שירות ביטחון ]משולב, התשמ"ו - 1986 - כך שיתאפשר גיוס שוטרים למילואים במג"ב, ובהמשך הוסדר הנושא בחוק שירות המילואים, התשס"ח- 2008 , שנכנס ברובו לתוקף ב- 1.
04 קיימה ממשלת ישראל דיון בנושא "הטיפול המשטרתי בהפרות סדר היבטים של בנין הכוח והאמצעים העומדים לרשות הכוח המשטרתי - יישום המלצות ועדת אור בנושא".
בעקבות הדיון קיבלה הממשלה (בהחלטה מס' 2035 ) את הודעות מ"י ובהן, בין היתר, ש"הושלם ציוד ל -6 פלוגות 'תמונת ראי' (פלוגות מילואים משמר הגבול להתמודדות עם הפרות סדר קיצוניות)".
ישנם חלקים בחוק זה שכניסתם לתוקף נדחתה לתקופה מאוחרת יותר כוננות ומוכנות 33 .
סיכום עיקרי השינויים הארגוניים במג"ב להלן טבלה המרכזת את עיקרי השינויים הארגונים במג"ב בשנים 2000 -2008 .
הטבלה מלמדת על הכמות הגדולה של שינויים משמעותיים שהתרחשה במג"ב בשנים אלה, שהשפיעה על היציבות הארגונית, התקינה, הכשרת הכוחות וההתמקצעות המשימתית לייעודם (כמפורט בהמשך): .
הקמת הסיור הכפרי והכפפתו לעבודה ת"פ תחנות המשטרה במחוזות.
הקמת מערך של פלוגות מילואים.
קבלת אחריות על מרחב התפר ועוטף ירושלים.
הקמת מפקדת עוטף ירושלים ומספר ניכר של פלוגות חדשות.
קבלת אחריות על חלק מגבול מצרים-ישראל, הקמת מפקדת חטיבה ומספר .
העברת האחריות על כל מרחב התפר ממג"ב לצה"ל.
הסטת שמונה פלוגות מג"ב לת"פ צה"ל.
הקמת שתי מפקדות גדודיות ב"עוטף ירושלים".
חזרה לעבודה בשיטה מרחבית על בסיס מפקדה כפרית - במרחב מרכז.
הוספת פלוגות למערך המילואים, בכמות של %33.
הקמת מפקדות כפריות - במרחבים צפון ודרום.
הקמת שתי פלוגות על בסיס שמ"זים ושתי פלוגות על בסיס שוטרי חובה .
לשיפור הביטחון האישי בערים.
קבלתאחריות על מרחב התפר בגזרת עוטף ירושלים.
ביטול האחריות של מג"ב בגבול מצרים-ישראל והוצאת חלק מכוחות מג"ב .
הגדרת מג"ב כאחראי על המגזר הכפרי, שכונה "מחוז השביעי".
הקמת שתי פלוגות חדשות (אחת על בסיס שמ"ז והשנייה ע"י הסטות כוח אדם .
מפלוגות אחרות) והסטת חמש פלוגות בט"ש לשיפור הביטחון האישי בערים.
הקמת פלוגה נוספת על בסיס שמ"ז לשיפור הביטחון האישי בערים.
העברת אחריות מג"ב מגבול מצרים לגבול ירדן-ישראל בגזרת הערבה , תוך .
הקמת מפקדה חטיבתית ומספר פלוגות בגזרה זו.
2008 משרד מבקר המדינה העלה, כי משנת 2004 ועד שנת 2008 גדל מספר היחידות במג"ב ת"פ מ"י מ-65 יחידות ל-84 יחידות (גידול של כ-29% ).
מהמסמכים עולה, כי הגדלת מספר היחידות במג"ב הגבירה את הצורך בקצונה זוטרה ותרמה להגדלת הפערים בין 34 דוח שנתי60א .
התקינה לבין המצבה, כמפורט בהמשך.
בביקורת לא נמצא כי מג"ב או מ"י נתחו את המשמעויות המבצעיות של הגידול בפער זה.
באותה תקופה תקינת כוח האדם בקבע במג"ב ת"פ מ"י קטנה בכ-5% .
כיוון שלכל יחידה נדרש צוות מנהלתי לצורך הפעלתה השוטפת, הרי הגדלת מספר היחידות הביאה בהכרח להגדלת הצוות המנהלתי של מג"ב וזאת שעה שמספר אנשי הקבע קטן.
עבודות מטה לביצוע שינויים ארגונים נוספים בתקופה האמורה, 2004 -2008 , נערכו במפקדת מג"ב מספר רב של עבודות מטה פנימיות, שסיכומיהן הוגשו לאישור המטה הארצי.
עבודות אלה נועדו לקדם שינויים ארגוניים נוספים, ובהם איחוד ופירוק מסגרות, קביעת מבנה אחיד לפלוגות ואבחון משימות שעל מג"ב להתמקד בהן.
יצוין, כי במאי 2008 החלו מפקדת מג"ב והמטה הארצי בעבודת מטה רחבה בראשות סגן מפקד מג"ב אשר נועדה לבחון ארגון מחדש של מג"ב.
ביולי 2009 מסרה מ"י בתגובתה לממצאי הביקורת, כי באפריל 2009 ויוני 2009 קיים המפקח הכללי (להלן- המפכ"ל), רב-ניצב דוד כהן, שני דיונים, ובהם אישר את השינויים במבנה הארגוני של מג"ב, והנחה על הכנת תכנית ליישומם (על עבודות אלה ראו בהמשך).
יוצא אפוא, כי בשנים שקדמו לביקורת עבר מג"ב ת"פ מ"י שינויים ארגונים רבים, מהותיים ותכופים יחסית, לעתים אף באותן גזרות פעולה, שכללו הקמת מסגרות חדשות, שינוי מסגרות קיימות ושינוי תחומי פעילות.
שינויים מסוג זה בפני עצמם ובסדרי גודל כאלה עלולים להקשות על היציב ות הארגונית ועל התמודדות עם האתגרים המבצעיים.
על פי נוהלי מ"י, שינויים אלה היו אמורים לקבל ביטוי בשינויי תקינה, בפק"אות ובהקצאת המשאבים ליחידות מג"ב.
במסגרת הביקורת נבחנו השפעת השינויים הארגוניים האמורים, וההשפעה של אי -מימוש חלק מתוצרי עבודות המטה שערכה מפ קדת מג"ב על הארגון, התקינה והקצאת המשאבים ליחידות מג"ב.
פקודות ארגון (פק"א) .
פק"א אמורה להגדיר את הייעוד, את המשימות ואת אתרי הפריסה (המקום הקבוע או הארעי שבו שוהה היחידה ושממנו היא יוצאת לפעילותה) של תתי-ארגון במ"י, ואת התקן המפרט את היקף כוח האדם ואת הציוד החיוני שלהם בעת הקמתם.
אג"ת אמור לפעול לעדכונה של הפקודה מפעם לפעם.
על פי הפקודות של מ"י, תפקיד אג"ת כולל, בין היתר, את ריכוז עבודת המטה בכל הקשור לארגון היחידות.
ביולי 2009 מסר המשרד לבט"פ למשרד מבקר המדינה, כי על הפק"א להתייחס לכלל המשאבים הנדרשים לרבות ציוד קשר, נשק ואתרי פריסה, וכי אין לפרסם במסגרת הפקודות הקצאת משאבים שאין ביכולת הארגון להקצות בפועל.
רובן המכריע של פק"אות של יחידות מג"ב לא שונו מאז פרסומן.
במידה שהיה צורך לבצע שינוי בתקינה של יחידה מסוימת, השינוי נעשה ברישומים שבמערכת הממוחשבת של מ"י ללא עדכון הפק"א.
בביקורת קודמת שערך משרד מבקר המדינה15 נקבע, בין היתר, כי במהלך השנים עברו פלוגות מג"ב ת"פ צה"ל שינויים ארגוניים רבים נוכח צרכים מבצעיים .
15 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57א ( 2006 '), "כוחות מג"ב תחת פיקוד צה"ל", עמ82 , 101.
משתנים, בלי שהם מוסדו בפק"אות ובתקנים.
באותה הביקורת נאמר, כי "שוב עלו חדשות לבקר הקשורים למסגרות לחימה ותומכי ]בנושאים[ .
ים בעיות שלא נפתרו לחימה של מג"ב אשר עברו שינויים יסודיים ופקודות הארגון שלהן לא עודכנו".
גם במסמך של הוועדה בראשות סגן מפקד מג"ב בנושא "רה ארגון מג"ב" ממאי 2008 נקבע, כי "עם השנים חלו שינויים רבים במשימות של החיל .
פקודות הארגון והתקינה לא הדביקו את קצב השינויים ונוצרו מבנים ארגוניים מגוונים שאינם מגובים בתקינה (כוח אדם ואמצעים), מסגרות זמניות, חוסר סדר ארגוני וקשיים בפיתוח הסד"כ".
להלן הליקויים שנמצאו בביקורת על תהליך הגיבוש והפרסום של פק"אות למג"ב: 1 .
נהלים והוראות של כל ארגון נועדו לשיפור יעילות עבודתו, והם אחת מאמות המידה של מינהל תקין.
במועד סיום הביקורת, לא היו למ"י הוראות ונהלים בתחום הארגון והתקינה המפרטים את המטרה, המשמעות והחשיבות של פק"א, מרכיביה ואופן גיבושה, דרכי אישורה, ובכלל זה הגורמים המאשרים את ה פצתה והאופן שבה יש לעדכנה.
ביוני 2009 מסרה מ"י בתגובתה לממצאי הביקורת, כי בימים אלה הושלם תהליך הכתיבה של "תורת אג"ת" והפצתה לכלל הגורמים במשטרת ישראל, והחל תהליך הטמעתה.
בתורה מוגדרים הכללים לכתיבה של פק"אות, עדכונן ותהליך הבקרה על יישומן, וכי בימים אלה החל תהליך כתיבה ועדכון של נוהלי עבודה בהתאם לעקרונות אלה.
במאי 2009 לא הייתה פק"א ל -26 יחידות מג"ב ת"פ מ"י.
ביחידות אלה שירתו במועד זה כ-20% מכלל שוטרי מג"ב ת"פ מ"י.
יצוין, כי אג"ת קבע ופרסם למרבית יחידות אלה תקינה.
כיוון שליחידות אלה לא הייתה פק"א, התקינה נקבעה ללא בחינת הייעוד והתפקידים של אותן יחידות והמשאבים הנדרשים לשם מימוש הייעוד והתפקידים האלה.
משרד מבקר המדינה סיווג את יחידות מג"ב שאין להן פק"א לשלוש קבוצות: א.
יחידות עצמאיות על פי מהותן, שהקמתן לא הוסדרה בפק"א נפרדת, אלא באמצעות פק"א למסגרת -על המאגדת מספר יחידות; ב.
יחידות המוגדרות כזמניות; ג.
יחידות שלא ברורה הסיבה לאי -כתיבת הפק"א שלהן.
להלן פירוט הממצאים בנוגע לשלוש הקבוצות האמורות: קבוצה א' - חלק מיחידות מג"ב מוזכרות כמסגרת נפרדת בפק"א המאגדת מספר יחידות עצמאיות ללא פירוט התקינה של יחידות אלו, אף שלכל אחת מהן תפקיד שונה.
כך, למשל, בפק"א "רה-ארגון מג"ב מרכז" מצוין ששלוש יחידות - מתיל"ן16 , חקירות ומודיעין- מוסדו בכפיפות לחטמ"ר מג"ב מרכז.
ליחידות אלו לא נקבעו בפק"א ייעוד ותפקיד פרטניים, תקינת ציוד ואתרי פריסה.
קבוצה ב' - כאמור, בשנים 0820- 2006 הקימה מ"י שבע פלוגות חדשות לביטחון אישי.
הקמתן של יחידות אלו התבססה על ההנחה, כי מדובר ביחידות זמניות, ולפיכך הקמתן לא לוותה בפרסום של פק"א.
במועד סיום הביקורת, לאחר שחלפו .
16 מתיל"ן- מודיעין, תצפיות, יירוט, לוחמה ניידת - יחידת מתיל"ן היא יחידה מיוחדת של מג"ב שייעודה, בין היתר, הוא איסוף מידע מודיעיני, באמצעות ביצוע מארבים, תצפיות והסוואה.
למעלה משנתיים ממועד ההקמה של הפלוגות הראשונות, ואף על פי שהמטה הארצי האריך את מועד הפעלתן עד יוני 2009 , עדיין לא פרסם אג"ת פק"א לכל הפלוגות האמורות.
קבוצה ג' - בביקורת נמצא, שלמפקדת מג"ב, לפלוגה ג' במרחב ירושלים ולבסיס ההדרכה שהקים חטמ"ר צפון - אין פק"א.
ביחידות אלה שירתו מאות שוטרים.
יצוין, כי קיימת הוראת מ"י שבה מפורטות יחידות מג"ב.
בביקורת עלה, כי ישנן יחידות של מג"ב שאינן מוזכרות בהוראה, כמו חטמ"ר מג"ב ערבה ויחידותיה, יחידות מתיל"ן, יחידות החקירה לטיפול בשב"חים (שוהים בלתי חוקיים) ויחידת ליווי עצורים.
מנגד, למרות ביטול מפקדת אזור עזה, מפקדה זו ויחידותיה עדיין רשומות בהוראה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מן הראוי לעדכן הוראה זו, ולהוסיף את יחידות מג"ב שלא נכללו בה, לגרוע ממנה את היחידות שאינן קיימות יותר, ולהקפיד לעדכן אותה באופן שוטף בד בבד עם השינויים הארגוניים.
יצוין, כי בשנים 2006 -2008 , למעט התוויית עקרונות וכיווני פעולה על ידי המפכ"ל, רב-ניצב דוד כהן, והשר לבט"פ דאז, מר אבי דיכטר, לא הייתה למטה הארצי תכנית כוללת שבה פורטו ההיקף ומשך הזמן להעסקת הכוחות הנדרשים להתמודד עם בעיית הביטחון האישי בערים.
החל משנת 2006 הוארכה פעילות הפלוגות למשימת שיפור הביטחון האישי בערים מדי חצי שנה לתקופה נוספת של חצי שנה, יחד עם הקמה של פלוגות בט"ש או הסטה של פלוגות בט"ש.
מציאות זו של חוסר ודאות בנוגע להמשך הפעלת הפלוגות, הקשתה על הפעלתן כמו גם על ההכשרה ופיתוח של עתודה פיקודית, כמפורט להלן: א.
בשל הגדרתן כפלוגות זמניות ובשל היעדר פק"א, פלוגות אלה סבלו ממחסור בציוד הנדרש למילוי תפקידן ממועד הקמתן בשנים 2006 ו- 2007 ועד מועד סיום הביקורת בפברואר 2009 .
פלוגות אלה קיבלו כלי רכב שהיו במצב טכני ירוד אשר גרם להשבתות תכופות של כלי הרכב ולבעיות בטיחותיות, ונשכרו עבורן כלי רכב אשר לא היה ניתן להתקין בהם אמצעיים מבצעיים דבר שגרם לבעיות בטיחותיות: לדוגמה, היעדרה של מערכת כריזה בעת ביצוע מרדף אחר חשודים, יש בה כדי לסכן את נוסעי הרכב ואת הנהגים בסביבה.
עוד יצוין, כי כלי הרכב והציוד הנדרש לכל הפלוגות החדשות לביטחון האישי נלקחו מיחידות אחרות של מג"ב, ובכלל זה ממערך המילואים.
בעניין זה צויין במצגת של רמ"ח ארגון מג"ב ביוני 2008 שהופצה לאג"ת, כי "הפלוגות הוקמו כמסגרות זמניות מאולתרות וללא כיסוי תקציבי הולם - 'מן הגורן ומן היקב': קיימים פערים בפלוגות אלו בכל תחום: בתקינה, באיוש, בהצטיידות ובפריסה, במוכנות להפס"ד.
קיימת פגיעה מתמשכת גם במסגרות אורגניות שמהן נלקחו כוח אדם ואמצעים (המצבה הרשומה בהם אינה אמיתית - מקשה על פלוגות המילואים [ 'השליטה).
יש גם פגיעה משמעותית במערך הכוננות של 'תמר הזמניות המתמשכת פוגעת מוראלית בפלוגות ומקשה על יכולת הגיוס ]של מג"ב לקבע קצר".
רמ"ח ארגון המליצה, כי "יש לתת את הדעת למיסוד פלוגות הביטחון האישי הקיימות והחדשות".
במסגרת התכנית לשיפור הביטחון האישי, העביר מג"ב שוטרים מיחידות קיימות לפלוגות החדשות שהוקמו.
מהמסמכים עלה, ששיבוץ הקצינים ובעלי כוננות ומוכנות 37 .