HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
14 ,מסמך הסוקר את הקשר בין תכנית מוצעת לבין הסביבה שבה היא מיועדת להתבצע לרבות הערכות בעניין השפעות צפויות או חזויות של התכנית על אותה סביבה ופירוט האמצעים הדרושים למניעת ההשפעות השליליות או לצמצומן.
15 עת"מ ירושלים 331/07 החברה להגנת הטבע ועמותת אדם טבע ודין נ' רכבת ישראל הגוף המאשר לתמ"א 23/16//א1 .
'ואח חברת רכבת ישראל בע"מ 1199 .
שנדרשה להם ובהם הגשת תסקיר השפעה על הסביבה, סקירת דרכי התיאום הדרושות עם גופים אחרים ואיתור תהליכים קריטיים אשר עלולים לעכב את הכנת התמ"א.
ביולי 2007 התריע יו"ר הגוף המאשר כי לא ניתן להעביר את התכניות להערות הוועדות המחוזיות והשגות הציבור.
הרכבת לא כללה בלוחות הזמנים שהציעה באוקטובר 2007 את פרקי הזמן שנדרשו להתאמת מסמכי התמ"א להחלטות המועצה הארצית.
יו"ר הגוף המאשר דאז העריך כי פרק הזמן שהוקצה בלוח הזמנים להערות של הוועדות המחוזיות ולהשגות הציבור לא היה ריאלי.
הרכבת בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 , הסתייגה מדרישת גופי התכנון וטענה כי מדובר ב"תקדים תכנוני".
ממסמכים שצירפה לתשובתה עולה כי הלשכה המשפטית של הרכבת פנתה ליו"ר דאז של הגוף המאשר ב- 13.
07 והסתייגה מדרישת מינהל התכנון לקבוע נוהל, שלדעתה היה ייחוד י לרכבת ישראל, בקטע ייחודי של הקו (שער הגיא - ירושלים).
07 השיב יו"ר הגוף המאשר דאז למנהל מינהלת הקו המהיר ברכבת דאז: "הגוף המאשר הוא הגוף העורך כדין בקרה על עבודת התכנון שבאחריות רכבת ישראל.
הגוף המאשר אחראי לטיבו של התוצר ומחויב ללוח הזמנים הצפוף.
לאור שני אלה חוזר הגוף המאשר ומתריע על פגמים בתוצר התכנוני ואי עמידה בלוחות הזמנים".
מנהל מינהל התכנון התריע גם הוא בדצמבר 2007 לפני מנכ"ל חברת הרכבת, מר יצחק הראל, על הפיגורים.
בדיון במועצה הארצית ב - 1.
08 העיר מנהל מינהל התכנון כי הפיגור בהעברת מסמכ י התמ"א של הרכבת לוועדות המחוזיות היה לא סביר.
גם מנכ"ל משרד הפנים דאז, מר אריה בר, התריע כי אם לא יוגשו התכניות והמסמכים הדרושים באיכות הנדרשת לא יהיה אפשר לאשרם.
מנהל מינהל התכנון הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 כי מינהל התכנון עשה מאמץ רב ל האיץ את התהליך בלי לפגוע בטיב ההחלטות ומקצועיותן.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברת הרכבת כי מועדי תחילת העבודות וסיומן נדחו בשל אי -עמידתה במועד בדרישות של המועצה הארצית והגוף המאשר להשלמת התכנון שהביאה, כאמור, לעיכוב באישור התכניות.
בספטמבר 2009 , לאחר סיום הביקורת, אישרה המועצה הארצית להעביר לאישור הממשלה את התמ"א החלקית (ללא סימון דרך גישה; בנושא זה ראו גם להלן).
חברת הרכבת המשיכה בהכנת התכניות המשלימות המפורטות לפי הנחיות המועצה הארצית.
לבקשת רט"ג, במאי 2008 הגיש לה פרופ' מומחה מחו"ל, אשר לו ניסיון רב בהקמת מנהרות, חוות דעת בנושא התוואי.
הפרופ' המומחה ציין כי מאז נקבעה התצורה של תכנון התוואי בשנת 2003 חלו שינויים טכנולוגיים בתחום הפרויקטים הרכבתיים, המאפשרים גמישות רבה יותר וכר פעולה נרחב יותר מאלה שהיו מקובלים בעת קביעת תצורת התכנון על ידי חברת הרכבת.
הוא הציע חלופה של הקמת מנהרה ארוכה (להלן - חלופת רט"ג) שתצמצם את הפגיעה בנחל יתלה.
הצעה זו נדחתה על ידי חברת הרכבת (ראו להלן - דוח ועדת סדן).
מעבר בגן הלאומי חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ"ח - 1998 , קובע כי בלא אישור רט"ג, לא יעשו בשטח גן לאומי מוכרז פעולות בנייה או פעולות אחרות שיש בהן לדעת רט"ג כדי לסכל את ייעוד השטח כגן לאומי.
פעולת המנהור בתוואי דורשת סלילת דרך גישה לנחל יתלה שתעבור בחלק מן הגן הלאומי הרי יהודה, שהוכרז כבר בשנת 1981 .
גן לאומי יו"ר המועצה לגנים לאומיים, שמורות טבע ואתרים לאומיים דאז (להלן - המועצה לגנים) כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי יו"ר הגוף המאשר דאז פנה למועצה לגנים בנושא התמ"אות המשלימות רק באפריל 2008 - אף שכבר ב - 2006 הועלה הצורך להביא אליה את התכנית לדיון - והמועצה לגנים קיימה דיון בנושא ביוני 2008 .
ביוני 2008 דנה המועצה לגנים בנושא.
בדיון טען מנהל חטיבת מחקר ופיתוח ברט"ג כי החלופה שהציעה רט"ג פשוטה יותר לביצוע, מהירה וחסכונית יותר ותאפשר הקמת שטח התארגנות להפעלת מכונו ת הכרייה באזור אחר.
בסיכום הדיון החליטה המועצה לגנים להמשיך לדון בתכנית לאחר שיוגשו לה הערכות של עלויות החלופות וההשוואה ביניהן וכן התייחסות לפגיעה בסביבה.
ביוני 2008 כתב מומחה בנושא מנהרות (להלן - יועץ א), למנהל מינהלת הקו המהיר לירושלים ברכבת כי לחלופת רט"ג יתרון במניעת הפגיעה בשמורת נחל יתלה, וכי יש בה כדי לייעל את עבודת מכונת המנהור.
עוד הוא כתב כי אילו הייתה חלופה זו מוגשת לפני שנים אחדות, היא הייתה "מתקבלת בברכה".
ביולי 2008 דנה המועצה הארצית בחלופת רט"ג והחליטה לקיים השוואה מקצועית בין החלופות.
נקבע כי ההערכה תוצג למועצה לגנים, והחלטתה תובא לפני ולנת"ע והמועצה הארצית קודם ההכרעה.
אם תקבל המועצה הארצית את חלופת רט"ג, יוסרו הגשר, דרך הגישה ואתר ההתארגנות במרחב נחל יתלה מן התכנית המשלימה.
מנהל אגף התכנון מינה באותו יום צוות מקצועי לבחינת חלופה זו בראשות פרופ' עזרא סדן (להלן - ועדת סדן).
הוועדה התבקשה להעריך את יתרונותיה וחסרונותיה של חלופת רט"ג בהשוואה לתכנון הקיים.
יועץ א ומנהל הפרויקט מטעם חברה חיצונית (להלן - חברה א) גרסו כי אף שעמדת הארגונים הירוקים נכונה מהבחינה ההנדסית, לא היה נכון להציגה בשלב זה של התכנון.
בספטמבר 2008 הם הציעו לנסות ליצור שיתוף פעולה בין ארגונים אלו לבין חברת הרכבת, בהסכמת הקבוצה הקבלנית שנבחרה לביצוע העבודה.
חברת רכבת ישראל בע"מ 1201 .
09 סיכמו חברת הרכבת ורט"ג כי צוות משותף שלהן יפעל למציאת חלופה מיטבית להקמת הגשר מעל נחל יתלה וכי החלופה תקבל תוקף סטטוטור י.
כן סוכם כי הצדדים יפעלו בשיתוף פעולה בכל הנוגע להקמת הקו המהיר בקטע נחל יתלה ויפעלו למזעור הנזקים לסביבה בתיאום עם כל הגורמים ובסיוע מינהל התכנון והגוף המאשר.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי כבר ביוני 2008 המליצו יועץ א ומנהל הפרויקט מטעם חברה א לנסות ליצור שיתוף פעולה בין הארגונים הירוקים, חברת הרכבת והקבוצה הקבלנית שנבחרה, אולם הרכבת דחתה את ההמלצה.
דוח ועדת סדן ועדת סדן הגישה את הדוח המסכם ב- 27.
להלן עיקרי המלצותיה הקמת הפרויקט תפגע במרחבים רבים הנמצאים מעבר לגבולות התכנית.
לדעת חברי הוועדה, לחלופת רט"ג היתכנות הנדסית מלאה ויש לה יתרונות כגון שחרור מרחב נחל יתלה מכל מרכיבי הביצוע הזמניים והסופיים ושמירה על המרחב וייחודיותו.
להערכת הוועדה, אין ביטחון כי התכנון שנעשה ממצה את כל הדרכים למזעור נזקי הסביבה והנוף.
היא המליצה לבחון את האפשרות לצמצם במידה רבה את הפעולות שייעשו בערוץ הנחל ובדרכים המובילות אליו.
הרכבת גרסה כי התכנון המפורט של החלופה החדשה יארך זמן רב, יהיה כרוך בעלויות רבות ויחייב מכרז חדש לבחירת קבוצה לביצוע העבודות, וכי השלמת הפרויקט תידחה ועלותו תתייקר.
ועדת סדן קבעה כי לא הוכח הבדל מהותי בין העלויות הישירות של שתי החלופות, כיוון שלהערכתה האומדנים שהציגו חברת הרכבת ורט"ג היו מוטים.
לדעת חברי ועדת סדן, לא היה די בספקות שהתעוררו במהלך הדיונים כדי לפסול את התכנון הקיים מסיבות הנדסיות או כלכליות.
אולם ייתכן כי יש בהם "כדי לעורר את הצורך בבחינה ביקורתית של ההנחות ההנדסיות שנקבעו על ידי רכבת ]ההדגשה במקור[ ישראל".
הם ציינו כי השינוי המוצע בולט מן הבחינה ההנדסית, ולכן תידרש תוספת זמן לתכנון החלופה ולאישורה.
הוועדה המליצה לאשרר את התכנון שהכינה הרכבת ולבצע שינויים נקודתיים החיוניים למזעור נזקי נוף וסביבה.
מינהל התכנון גרס כי החלופה שנבחרה לסלילת הדרך היא החלופה הטובה ביותר מהבחינה הסביבתית.
בנובמבר 2008 דנה בנושא המועצה לגנים.
יו"ר המועצה לגנים דאז הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 כי בניית הגשר מעל נחל איילון, צמצמה את מרחב ההחלטות של הגופים המאשרים.
המועצה שקלה את ההסתברות לעיכוב הפרויקט ביחס לפגיעה הוודאית לדורות ומצאה שאין הצדקה לפגוע באזור נחל יתלה, ולכן סירבה לאשר גריעה מהגן הלאומי לשם בניית הדרך המובילה לגשר והמליצה למועצה הארצית לאמץ את חלופת רט" ג .
ובכך למנוע את הפגיעה בגן הלאומי.
התארגנות לפינוי עודפי עפר .
על פי התכנון, יפונו מהמנהרות בקטע המערבי חומרי חפירה בהיקף גדול של כ -2.
4 מיליון מ"ק, כאשר רק כמחציתם ניתנים למיחזור בפרויקט ומחוצה לו.
לנושא זה השפעה על הסביבה באופן הפינוי וההטמנה ובאופן הובלת עודפי העפר, ולכן נדרשת לכך היערכות מתאימה.
במהלך השנים בדקה חברת הרכבת, לבקשת הגוף המאשר, כמה חלופות לפינוי עודפי עפר ואף תכננה את אחת החלופות.
גם הקבוצה הקבלנית שנבחרה הציעה חלופות בעניינן.
עד מועד סיום הביקורת טרם אושר פתרון להטמנת עודפי העפר.
במרס 2009 החליטה המועצה הארצית לדחות את המועד האחרון להגשת הערות הוועדות המחוזיות והשגות הציבור בנושא התמ"אות המפורטות, ובכלל זה הקמת הגשר בנחל יתלה לאפריל 2009 .
לוולנת"ע הוגשו השגות רבות בעניין, ולאחר דיון שהתקיים ביוני 2009 היא החליטה לדחות את חלופת רט"ג.
באוגוסט 2009 דנה בעניין המועצה הארצית וקיבלה את המלצת ולנת"ע להמשיך את הקמת קו הרכבת המהיר לירושלים ואישרה את החלופה לתוואי המנהרות שתכננה חברת הרכבת.
בספטמבר 2009 דנה המועצה הארצית בחלופות להקמת דרך גישה אם לא תאשר המועצה לגנים את התכנית שאושרה.
המועצה החליטה פה אחד להעביר לאישור הממשלה את התמ"א החלקית בלא סימון דרך הגישה ולהמשיך בהליך אישור דרך זו או באישור חלופה אחרת.
כאמור, ממסמכי החברה עולה כי צו התחלת עבודה צריך להינתן בתוך שנה ממועד ההסכם עם הקבוצה הקבלנית.
ביוני 2009 , לאחר שולנת"ע החליטה לדחות את חלופת רט"ג ולפני שהמועצה הארצית דנה בהמלצה זו, הודיע סמנכ"ל תשתיות בחברת הרכבת לנציג המורשה של הקבוצה הקבלנית כי בכוונת החברה להוציא צו התחלת העבודה לביצוע הפרויקט ב- 1.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי היה עליה להקפיד להודיע לקבוצה המב צעת על תחילת עבודות רק לאחר שהמועצה הארצית אישרה את התכניות.
הקבוצה הקבלנית הודיעה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2009 כי היא החלה להתארגן להקמת הפרויקט בדרכים שונות, כגון הזמנת ציוד ומכונות.
אגף התקציבים כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי אישור הפרויקט לביצוע ותקצובו לפני שהושלמו הליכי התכנון ונבחנו ההשלכות הנופיות והאחרות, אשר נועד כביכול לקצר את הליכי הקמת הקו, הביא בסופו של דבר לעיכובים ולבדיקות חברת רכבת ישראל בע"מ 1203 .
חוזרות ונשנות של תוואי הקו.
לדעתו, התנהלות הרכבת חשפה את המדינה לעלויות בלתי צפויות וזאת לצד קביעת עובדות בשטח על ידי הרכבת.
עוד ציין אגף התקציבים כי הממשלה הפיקה לקחים מביצוע פרויקט זה ופרויקטים נוספים בתכנית הפיתוח של הרכבת: היא קבעה נוהלי תקצוב ומעקב אחר תכנון וביצוע הפרויקט והקפידה על תקצובו רק לאחר השלמת ההליכים הסטטוטוריים, קבלת אומדן מפורט ומבוסס על ידי הגוף המבצע ובחינת התכנון, המוכנות למכרז והאומדן על ידי חברת בקרה בין -לאומית.
הוא הוסיף כי כלל הממצאים מובאים לדיון מסכם באשר למוכנות הפרויקט והסיכונים הגלומים בביצועו בהשתתפות הרכבת ומשרדי התחבורה והאוצר.
בספטמבר 2000 אישרה המועצה הארצית במסגרת תכנית מתאר ארצית למסילות ברזל תוואי להקמת קו רכבת מהיר חדש שיחבר בין תל אביב לירושלים (תוואי A1 ), הכולל מנהרות ארוכות במיוחד.
היא עשתה זאת בתיאום עם הגופים העוסקים בהגנה על הסביבה.
הממשלה אישרה החלטה זו במרס 2001 .
באוגוסט 2001 ,הוחלט להתחיל בהקמת הקו ובשנת 2003 הטילה הממשלה את ביצוע הפרויקט על חברת רכבת ישראל.
הפרויקט תוכנן להסתיים בשנת 2008.
,בדוח הביקורת הקודם הצביע מבקר המדינה על ליקויים בתכנון הקו באומדני העלויות שלו ובלוח הזמנים להקמתו.
הביקורת הנוכחית העלתה כי מינהל התכנון והגוף המאשר דרשו מהרכבת הכנת תכניות מפורטות, הכוללות, בין היתר, תסקיר השפעה על הסביבה.
במהלך השנים לא עמדה הרכבת בדרישות מינהל התכנון במועדן.
נוסף על כך בחינת החלופות להקמת הקו נעשתה בצורה לקויה.
כל אלה גרמו לדחיית המועד המשוער של השלמת הפרויקט בשמונה שנים - לשנת 2016 .
גם כיום טרם התקבלו כל האישורים הנדרשים להשלמת הפרויקט.
דרך פעולה זו אינה תקינה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הכשלים שהועלו, על משרד התחבורה, משרד האוצר ורכבת ישראל לפעול כדי למנוע מקרים דומים בהקמת קווי רכבת בעתיד.
כמו כן יש להקפיד כי פרויקטים יאושרו רק לאחר שהושלמו הליכי התכנון , נבחנו ההשפעות על הסביבה והתקבל אומדן תקציבי מבוסס על אחת כמה וכמה כשמדובר בפרויקט כה גדול ומורכב כגון זה.
לטיפול המשטרה באיתור נעדרים וזיהוי אלמונים ישנה חשיבות רבה מכיוון שמדובר בנושא רגיש העוסק בדיני נפשות ויש לו גם השלכות הנוגעות למעמד אישי, כמו עגינות וממזרות, לענייני ירושה ולכיוצא באלה.
טיב הפעולות שהמשטרה נוקטת ועיתוין עשויים להשפיע על הסיכוי לאתר נעדר, ולעתים אף להציל את חייו.
יתרה מזאת, חקירה יעילה לזיהוי אלמוני עשויה לגלות כי האלמוני הוא אדם שכבר הוכרז נעדר.
במקרים כאלו הבאת המקרה לידי פתרון עשויה להקל, ולו במעט, על משפחת הנעדר ומכריו שלעתים היו שרויים במשך תקופה ארוכה, אפילו במשך שנים, באי-ודאות בדבר הקורות אותו.
על פי נתוני המשטרה8 , בשנים 2007- 2002 התקבלו בתחנות המשטרה כ-- 3,000 4,000 הודעות על נעדרים מדי שנה.
מעל90% מהם אותרו בתוך שבועיים מיום מסירת ההודעה על ההיעדרות: כ-50% אותרו למחרת יום ההודעה, כ-30% במהלך2-4 ימים לאחר ההודעה וכ- 12% במהלך5-14 .
ימים לאחריה אולם מנתוני המשטרה לאותן השנים עולה שבכל שנה כ - 15-30 נעדרים אינם מאותרים.
עוד עלה שבשנים 2005 -2009 בכל שנה כ- 14-22 אלמונים לא זוהו.
בספטמבר 2009 היו רשומים במשטרה492 נעדרים שלא אותרו ו-473 אלמונים שלא זוהו, מאז קום המדינה.
יצוין שככל שהזמן נוקף הסיכוי למצוא את הנעדרים בחיים הולך וקטן.
פעולות המשטרה בטיפול בנעדרים ובאלמונים מוסדרות בפקודת המטה הארצי של המשטרה (להלן - הפקודה)9 וגם נקבעו נהלים של חטיבת החקירות של המשטרה העוסקים בנושא הטיפול בנעדרים (להלן - הנהלים)10 ,.
על פי הפקודה נעדר הוא כל אדם שהיה אמור להגיע לביתו או לכל מסגרת מגורים אחרת שהוא לן בה, ולא חזר אליה במשך זמן סביר ומקום הימצאו אינו ידוע.
אלמוני הוא כל אדם, חי או מת, שלא ניתן לזהותו אם בגלל מצבו הנפשי אם בעקבות פגיעה גופנית 11.
על פי הפקודה תחנות המשטרה צריכות לחקור מקרים של היעדרות שדווחו להן כדי לאתר את הנעדרים ומקרים של מציאת אלמונים כדי לזהותם.
חוליית נעדרים במטה הארצי של המשטרה (להלן - חוליית נעדרים או החוליה) היא יחידת מטה מקצועית האחראית לפיקוח על פעולות תחנות המשטרה ולמתן הנחיות וייעוץ בכל הנוגע לאיתור נעדרים ולזיהוי אלמונים.
החוליה פועלת במסגרת מדור סיוע חקירתי בחטיבת החקירות שבאגף לחקירות ולמודיעין של המשטרה (להלן - אח"ם).
8 הנתונים הופקו במדור סטטיסטיקה של המשטרה ב- 8.
"בנושא "טיפול המשטרה באיתור נעדרים ובזיהוי אלמונים 10 נוהל טיפול בנעדרים - מס' 03.
208 , נוהל טיפול בנעדרים קטינים - מס' 03.
190 ונוהל העברת תיקי נעדרים בין יחידות- מס' 03.
לרבות שלד וחלקי שלד שזהותם לא ידועה 304 דוח שנתי60ב .
בחודשים פברואר -אוגוסט 2009 בדק משר ד מבקר המדינה את טיב טיפול המשטרה באיתור נעדרים ובזיהוי אלמונים שבחלוף תקופה לא קצרה לא אותרו או לא זוהו.
אלה הנושאים שנבדקו: טיפול תחנות המשטרה בנושא, לרבות ביצוע פעולות חקירה שהיה עליהן לבצע על פי הפקודה והנהלים לפי נסיבות האירוע; קיום דיוני הערכות מצב ת קופתיים לצורך הפקת לקחים, קבלת החלטות ומתן הנחיות בהתאם; והקפדה על רצף בחקירה.
עוד נבדק אם חוליית נעדרים פעלה באופן ראוי ונכון בטיפול בנושאים שבאחריותה, ובהם פיקוח על טיפולן של תחנות המשטרה בנושא איתור נעדרים וזיהוי אלמונים, קיום מאגר מידע ותשתית טכנולוגית נאותה להצלבת מידע לצורך איכון נעדרים וזיהוי אלמונים ועדכון הפקודה והנהלים.
הבדיקה נעשתה בחוליית נעדרים ובתחנות המשטרה, ונבדקו 34 תיקים פתוחים שטרם נגנזו 12 , שמועד פתיחתם היה בשנים 2004 -2008 - 16 (35% ) מתיקי הנעדרים בארץ ו-18 (18% .
הליכי הטיפול בנעדרים ובאלמונים בתחנות המשטרה .
הפקודה מפרטת את הפעולות שעל תחנות המשטרה לנקוט לאיתור נעדרים ולזיהוי אלמונים.
על פי הפקודה, תיק חקירה שעניינו נעדר שלא אוכן או אלמוני שלא זוהה ייגנז בארכיון נעדרים במטה הארצי של המשטרה13 (להלן- מטא"ר) רק בחלוף חמש ש נים ממועד ההודעה על היעדרות או מציאת האלמוני, וזאת רק לאחר שמפקד התחנה שחקרה סבור כי מוצו כל אפשרויות החקירה ובהתקיים התנאים הנוספים בפקודה.
אשר לנעדרים, נוהלי חטיבת החקירות של המשטרה העוסקים בנעדרים, שנקבעו על פי הפקודה, מפרטים את פעולות האיתור הראשוניות שעל תחנת משטרה לנקוט עם קבלת הודעה על נעדר ובהן גביית עדויות ראשוניות, בדיקה בבתי חולים ובמוסדות טיפוליים רלוונטיים אם הנעדר מאושפז או אם מאושפז אלמוני העשוי להיות הנעדר, ביצוע סריקות אחר הנעדר לפי נסיבות האירוע וביצוע איכון טלפוני לפי רמת הדחיפות והסכנה ה נשקפת לנעדר.
הנהלים גם מפרטים את עיקרי פעולות החקירה שעל תחנות משטרה להמשיך ולבצע במקרים שהנעדר לא אותר, ובהן שימוש באמצעי התקשורת לפרסום פרטי הנעדר, בדיקה אם נרשמו משיכות כספים מחשבון הבנק של הנעדר, ביצוע בדיקות מודיעיניות, הצלבה של נתוני הנעדר עם נתוני א למונים הקיימים בתחנת המשטרה ועם הנתונים בקובץ הממוחשב על נעדרים ואלמונים שחוליית נעדרים מנהלת (להלן - קובץ נעדרים ואלמונים) כדי לבדוק אם מי מהם תואם לנעדר, לקיחת טביעות אצבעות (להלן - ט"א) ואיסוף מסמכים רפואיים של הנעדר, כמו צילומי רנטגן, לצורך זיהוי עתידי.
כמו כן הנהלים מפרטים את פעולות החקירה שיש לנקוט במקרים שהחקירה מתמשכת, ובין היתר, הם קובעים שהקצין הממונה על החקירה צריך לפעול לקיום דיוני הערכת מצב תכופים (להלן - הערכת מצב או דיון סטטוס) שבמהלכם יתקבלו החלטות הנוגעות להמשך הצעדים שיש לנקוט ולדחיפות הטיפול, לפי העניין.
12 אם נעדר לא אוכן ואלמוני לא זוהה במשך חמש שנים ממועד פתיחת התיק, ייגנז התיק בארכיון נעדרים במטה הארצי של המשטרה לפי התנאים וההליכים המפורטים בפקודה.
תיק אלמוני שנושאו חי לא ייגנז עד שייוודע למשטרה על מותו של אותו אלמוני המשרד לביטחון הפנים 305 .
אשר לאלמונים, הפקודה מפרטת את הפעולות שעל תחנת משטרה לנקוט כאשר אלמוני נמצא בתחום אחריותה, ובהן שליחת טכנאי זיהוי למקום מציאת האלמוני, צילום הגופה או חלקי השלד, לקיחת ט"א אם ניתן והעברתן, באמצעות חוליית נעדרים, לחטיבה לזיהוי פלילי של המשטרה (להלן - מז"פ) לצורך השוואה וזיהוי מול מאגר ט"א הקיים אצלם, איסוף אביזרים שנמצאו על הגופה או לידה לצורך זיהוי עתידי, העברת הגופה או חלקי השלד למרכז הלאומי לרפואה משפטית (להלן - המכון) וקבלת דוח ממצאי בדיקה חיצונית של הגופה או קבלת דוח ממצאי נתיחת הגופה במקרים שבית משפט אישר את נתיחתה לבקשתה של המשטרה.
כמו כן על התחנה להצליב את נתוני האלמוני עם נתוני נעדרים הקיימים אצלה ועם הנתונים בקובץ נעדרים ואלמונים המצוי בחוליית נעדרים כדי לבדוק אם מי מהם תואם לאלמוני.
יוער כי בנוגע לטיפול מתמשך בתיקי אלמונים לא הוכנו נהלים מפורטים בדומה לאלה הנוגעים לטיפול בנעדרים, אבל יש מקום לכך ששימוש באמצעי חקירה בסיסיים, המפורטים בנהלים האמורים בשינויים המתחייבים, ינחו את תחנות המשטרה גם בטיפול מתמשך בתיקי אלמונים, שכאמור, לפי הפקודה גם אותם יש לחקור במשך חמש שנים.
על פי הפקודה, אם במהלך חקירה עולה חשד שקיימת סכנה לחייו של נעדר או שנסיבות ההיעדרות או מציאת אלמוני מעלות חשד לביצוע עברה פלילית או לפעילות חבלנית עוינת (להלן - פח"ע) תישקל הקמת צוות חקירה מיוחד (להלן - צח"ם).
הפקודה גם קובעת שתיק של אלמוני ייסגר כאשר הוא זוהה בוודאות ותיק של נעדר ייסגר כאשר הוא אּוכַּן, דהיינו כאשר הוא אותר חי או מת או כאשר קיימת ידיעה מהימנה על מקום הימצאו, לרבות רישום במעבר ביקורת גבולות המעיד על עזיבתו את הארץ.
בקובץ הנעדרים והאלמונים שמנהלת חוליית נעדרים שנמסר לעיון משרד מבקר המדינה היו רשומים, ב- 14.
09 ,378 נעדרים ו -428 אלמונים.
מבין 46 תיקי נעדרים שנעדרו בארץ והיו רשומים בקובץ כתיקים פתוחים שטרם נגנזו ומועד ההיעדרות היה בשנים 2004 -2008 , נבדקו על ידי משרד מבקר המדינה16 תיקים (%35)14 .
מבין102 תיקי אלמונים, שמועד מציאת האלמונים היה בשנים- 2004 2008 והיו רשומים בקובץ כתיקים פתוחים שטרם נגנזו, נבדקו על ידי משרד מבקר המדינה 18 ( תיקים%18)15 .
בסך הכול נבדקו 34 תיקים שטופלו על ידי 10 תחנות משטרה16 שהועברו לביקורת משרד מבקר המדינה בחודשים יוני-אוגוסט 2009 (להלן- מועד בדיקת התיק).
14 מבין378 תיקי הנעדרים211 היו גנוזים או מיועדים לגניזה ו-167 היו תיקים פתוחים שהיו בטיפול שוטף בתחנות המשטרה.
ב-55 מבין תיקי הנעדרים הפתוחים תאריך ההיעדרות על פי הקובץ היה בשנים 2004-2008 ו-9 מהם היו תיקי נעדרים ישראלים שנעדרו בחו"ל.
15 מבין428 תיקי אלמונים134 היו גנוזים או מיועדים לגניזה ו-294 היו תיקים פתוחים בטיפול שוטף בתחנות המשטרה.
ב-102 מבין תיקי אלמונים פתוחים תאריך מציאת האלמונים על פי הקובץ היה בשנים 2004 -2008 .
16 תחנותאשקלון, אשדוד, זבולון, נתניה, עכו, רמלה וראשון לציון ומרחבים איילון, דן ומוריה המתפקדים גם כתחנות משטרה.
היעדר דיוני הערכת מצב וסיכומי חקירה ככל שעובר זמן ונעדר לא אותר או אלמוני לא זוהה, על תחנת המשטרה החוקרת את האירוע להעמיק ולהרחיב את פעולות החקירה עד איכון הנעדר או עד זיהוי האלמוני או עד מועד ההחלטה על גניזת התיק.
כאמור, על פי הנהלים, במקרים שהחקירה מתמשכת, הקצין הממונה על החקירה צריך לפעול לקיום דיוני הערכת מצב תכופים.
יצוין שחשיבותן של הערכות מצב רבה מכיוון שהן מאפשרות לסכם את פעולות החקירה שנעשו עד לרגע נתון, להפיק לקחים, לבחון מחדש את כיווני החקירה, לקבל החלטות ולהנחות על המשך החקירה.
הנהלים אף קובעים כי במקרים שנעדר לא אוכן בתום חודשיים להיעדרות יעביר הקצין הממונה לחוליית נעדרים סיכום ביניים מפורט על החקירה.
סיכום זה אמור לתת תמונת מצב מפורטת של החקירה על ההשערות שעלו בנוגע לאירוע, על כיווני החקירה שנשקלו ואלה שהוחלט לפעול על פיהם ועל הפעולות שננקטו בפועל בציון אילו מהן קידמו את החקירה ואילו לא הניבו תוצאות.
כמו כן הוא אמור לשמש בסיס להפקת לקחים ולקבלת החלטות.
סיכום ביניים של מצב החקירה יכול אף לשמש כלי בידי דרגי הפיקוד והמטה הממונים לקבלת מידע ומתן הנחיות בהתאם ולביצוע פיקוח ובקרה.
כאמור, בדומה לטיפול באיתור נעדרים, יש להעריך את טיב החקירה ולהנחות את המשכה גם בטיפול לזיהוי אלמונים.
כאמור, בתיקים שהחקירה מתמשכת יש לקיים הערכות מצב תכופות ויש לכתוב סיכום ביניים כבר בחלוף חודשיים מפתיחת התיק.
אולם מהמסמכים עלה כי ב -30 (88% ) מ -34 התיקים שנבדקו ההנחיות לא מולאו כנדרש: 13 (81% ) מ-16 תיקי הנעדרים ו -17 (94% ) מ -18 תיקי האלמונים.
ב-10 (77% ) מ -13 תיקי הנעדרים לא נמצאו מסמכים המעידים שנעשתה בהם הערכת מצב במשך שנה או יותר.
יתרה מזאת, נמצא כי ב- 4 .
מהם לא נעשתה הערכת מצב אף במשך שנתיים עד שלוש שנים וחצי לדוגמה: (א) באפריל 2005 דיווחה אישה למרחב דן שיומיים קודם להודעתה יצא אחיה בערב ולא שב עוד.
כשלושה שבועות לאחר ההודעה על ההיעדרות הועבר התיק לטיפול צח"ם במרחב דן בשל חשד שההיעדרות קשורה לביצוע עברה פלילית.
אולם מאוגוסט 2005 , שלושה חודשים וחצי לאחר ההודעה, ועד יוני 2007 , המועד שנרשם סיכום חקירה, במשך שנה ועשרה חודשים, לא נמצאו בתיק מסמכים המעידים שהצח"ם קיים הערכות מצב במהלך החקירה בתקופה זו.
(ב) בספטמבר 2005 דיווח אדם לתחנת ראשון לציון שיום קודם להודעתו יצא סבו מהבית בשעות הבוקר המוקדמות ולא חזר לביתו.
ביולי 2007 נעשתה בקרה על התיק ואחרי מועד בדיקת התיק, ספטמבר 2009 , נעשתה בקרה נוספת, דהיינו לא נערכו בתיק הערכות מצב במשך שנתיים.
ב-13 (76% ) מ-17 תיקי האלמונים לא נעשתה הערכת מצב במשך שנה או יותר.
יתרה מזאת, ב-8 מהם לא נעשתה הערכת מצב אף במשך שנתיים עד ארבע שנים ויותר.
לדוגמה: המשרד לביטחון הפנים 307 .
)(א באוגוסט 2006 נפלטה גופה לחוף פולג בנתניה.
ממועד פתיחת התיק בתחנת נתניה ועד מועד בדיקת התיק, במשך כשלוש שנים, לא נמצאו בתיק לא סיכום חקירה ולא מסמכים המעידים על קיום הערכת מצב במהלך החקירה.
(ב) במרס 2004 נמצאה גופת אלמוני צפה בים באזור עכו.
שנתיים לאחר מציאת הגופה, שלחה תחנת עכו את התיק לחוליית נעדרים לגניזה במהלך אותו חודש החזירה החוליה את התיק לתחנה ומסרה שעל פי הפקודה התיק אמור להיגנז במטא"ר רק בתום חמש שנים מיום פתיחתו.
החוליה הורתה על המשך הטיפול כמוסדר בפקודה.
למרות הנחייתה, מאותו מוע ד ועד מועד בדיקת התיק, במשך שלוש שנים וחמישה חודשים, לא נמצאו בתיק מסמכים המעידים שנעשתה הערכת מצב במהלך החקירה ולא נמצא כל סיכום חקירה.
בתשובתה מדצמבר 2009 מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה כי תכליתה של הערכת המצב היא להוביל את כל הגורמים הרלוונטיים לפעול במהירות וביעילות לאיתור הנעדר.
הדבר נכון בייחוד כאשר נשקפת סכנה ברורה ומיידית לשלומו של הנעדר.
כמו כן מסרה המשטרה בתשובתה שתכלית זו אינה רלוונטית לתיקי אלמונים, שברוב המקרים נמצאים ללא רוח חיים וכל פעולות החקירה מתמקדות בזיהוי בלבד.
זו גם הסיבה שהנהלים מחייבים הערכות מצב רק בתיקי נעדרים ולא בתיקי אלמונים.
עם זאת מסרה המשטרה כי גורמי המטה במחוזות ובמרחבים הוציאו הנחיות לתיקון ליקויים שהועלו בנושא זה ובנושאים אחרים שהועלו בדוח הביקורת, ללא הבחנה בין נעדרים לאלמונים.
הערכת מצב היא כלי בסיסי שיש בו כדי להבטיח ניהול סדור ומקצועי של החקירה.
ביצועה נחוץ לניתוח הפעולות, העובדות והממצאים המצטברים לאורך זמן לצורך קבלת ההחלטות הנכונות להמשך פעולות החקירה.
לכן נודעת חשיבות רבה לקיום הערכות מצב בחקירת נעדרים ואלמונים כאחד.
עם זאת מן הראוי שהמשטרה תרענן את הפקודה והנהלים תוך כדי שימת דגש על החובה לקיים הערכות מצב תקופתיות ועל התדירות שבה יש לקיימן.
ראוי אף לעגן עקרונות אלה בנהלים מפורטים גם בנוגע לאלמונים.
השהיות במהלך חקירת תיקי נעדרים ואלמונים לרצף החקירה יש חשיבות רבה הן בשל הצורך למצותה הן משום שלא פעם לגורם הזמן יש השפע ה מכרעת על היכולת להשיג את המידע הדרוש לחקירה.
הזמן הופך להיות קריטי בחקירה של היעדרות מכיוון שלעתים הוא זה שישפיע על איתור הנעדר בעודו בחיים.
ואכן, על פי הפקודה יש להתמיד בחקירה במשך חמש שנים לפחות, ובכלל זה ליזום פניות חוזרות לגורמים במשטרה ומחוצה לה לקב לת נתונים ומידע עדכני העשוי לסייע לחקירה.
מבדיקת המסמכים ב -34 התיקים שנבדקו עלה כי ב -30 (88% ) היו השהיות משמעותיות בחקירת התיק: ב-13 (81% ) מ-16 ,תיקי הנעדרים וב-17 (94% ) מ-18 .
תיקי האלמונים 308 דוח שנתי60ב .
ב-13 תיקי הנעדרים ההשהיות בפעולות החקירה נמשכו חודשים אחדים ויותר כאשר ב-10 מהם היו השהיות שנמשכו שבעה חודשים עד שנה ויותר, ובמקרה אחד אף במשך שלוש שנים וחצי.
עוד נמצא כי ב-9 מ-13 תיקי הנעדרים החלה ההשהיה בחקירה סמוך מאוד לאחר ההודעה על ההיעדרות (משבוע עד חמישה חודשים וחצי לאחר ההודעה), ובמקרה אחד ההשהיה החלה כבר ב יום מסירת ההודעה על ההיעדרות ונמשכה יותר מחודשיים.
לדוגמה: בדצמבר 2007 הודיעה אישה למרחב דן כי אחיה הסובל ממצוקה נפשית בשל בעיות רפואיות נעדר.
מהמסמכים בתיק עלה שהתיק היה בטיפול צח"ם אך מנובמבר 2008 ועד מועד בדיקת התיק, במשך שבעה חודשים, לא נמצאו בתיק מסמכים המעידים על ביצוע פעולה כלשהי, למעט דיון סטטוס שהתקיים במרס 2009 בראשותו של קצין האח"ם המרחבי.
בדיון סוכם שהתיק ייבחן בידי קצין האח"ם המרחבי לצורך מתן הנחיות להמשך הטיפול, אך לא נמצאו בתיק מסמכים הנוגעים למתן ההנחיות האמורות.
הביקורת העלתה כי ב -17 תיקי האלמונים היו במהלך הטיפול השהיות בחקירה במשך חודשים עד ארבע שנים.
עוד עלה כי ב -13 מאותם17 תיקי האלמונים, ההשהיה החלה סמוך מאוד לאחר מציאת האלמוני (משלושה שבועות עד חצי שנה לאחר מציאתו).
לדוגמה: (א) במרס 2004 נמצאה גופת אלמוני בחוף חצרות יסף שככל הנראה נ פלטה מהים.
במשך חמש שנים, ממועד קבלת חוות דעתו של המכון באפריל 2004 , חודש לאחר מציאת האלמוני, ועד מאי 2009 , המועד שבו בדקה תחנת עכו מול המכון אם ידוע לו על נעדר שנתוניו תואמים לאלמוני, לא נמצאו בתיק מסמכים המעידים שהתחנה ביצעה פעולות חקירה בתיק בתקופה זו, למעט תיאור מציאת האלמוני שנמסר לחוליית נעדרים בדצמבר 2007 ומתן הנחיות על ידי ראש לשכת חקירות מרחב גליל ביולי 2008 .
בנוגע להנחיות, מהמסמכים בתיק עולה כי עד מועד בדיקת התיק לאחר כשנה, התחנה לא פנתה לחוליית נעדרים כפי שהנחה ראש לשכת החקירות אלא פנתה למכון שבידיו מידע חלקי על נעדרים.
(ב) במאי 2005 נמצאה גופה צפה בים מול מכון וינגייט.
מהמסמכים בתיק עלה שפעולת החקירה האחרונה לצורך זיהוי הגופה נעשתה על ידי תחנת נתניה ביולי 2005 , כחודשיים לאחרמציאת הגופה.