HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אף על פי שמשרד הבריאות אמור להיות אחראי לתכנון כוח אדם רפואי, הרי שבפועל היקפו ואיכותו של כוח האדם הרפואי נקבעים בעיקר בידי אחרים: המל"ג, הקובעת את מספר הסטודנטים לרפואה; המועצה המדעית של הר"י, הקובעת את פוטנציאל ההתמחות וממליצה על מוסדות התמחות מוכרים; והנהלות בתי החולים, הקובעות את מספר המתמחים בפועל.
כאמור, הכשרת רופא נמשכת בדרך כלל 11 שנים, בהן שבע שנות לימודים בסיסיות ועוד כארבע שנים של התמחות.
רופא הבוחר להתמחוֹת התמחּות-על צריך ללמוד לשם כך עוד שלוש שנים.
אף כי מידת השליטה של משרד הבריאות בתהליך ההתמחות היא קטנה, ואף כי יכולתו לכוון ולנתב את הרופאים להתמחוֹת במקצועות מסוימים היא מוגבלת, חשוב שיפעל בשיתוף המל"ג והר"י להכשיר רופאים על פי צורכי מערכת הבריאות, ויש להתחיל לפעול בנושא מיָד.
תחום הרפואה נמצא בשינוי מתמיד, ולכן גם מספר המתמחים הנדרשים בכל תחום משתנה כל העת.
אמנם התפתחויות טכנולוגיות, שינויים דמוגרפיים ושינויים בדפוסי המחלות מקשים על הגורמים האחראים לתכנן את מצבת כוח האדם במקצועות רפואיים מסוימים לטווח הרחוק, אך לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח המצוקה שכבר שרויים בה חלק ממקצועות הרפואה, יש למצוא מיד פתרונות לטווח הקצר.
על משרד הבריאות לבחון עם המועצה המדעית את תהליך ההתמחות במגוון מקצועות הרפואה, ובייחוד את תהליך ההתמחות במקצועות המוגדרים כ"נמצאים במצוקה" - לבחון את תוכן הלימודים, את משך הלימודים, את 374 דוח שנתי59ב .
דרכי ההתערבות בבחירת מקצוע ההתמחות ואת המשתנים המשפיעים על בחירת כיוון ההתמחות - ולהציע דרכים לניתוב כוח אדם למקצועות אלה.
על המשרד למפות - גם מבחינה גאוגרפית - את כוח האדם במקצועות הרפואה השונים, לאסוף נתונים עדכניים מבתי החולים, מקופות החולים ומהר"י, וליצור בסיס נתונים שעל פיו יהיה אפשר לגבש מערכת כללים להגדרת מקצוע כמצוי במצוקה, לבחון את היקף מצוקת כוח האדם בכל מקצוע ולהציע דרכים לפתרונה.
סקירת מצוקת כוח האדם במקצועות הרפואה השונים מקצועות שהוכרו כמצויים במ צוקה הרדמה ההרדמה הוא מקצוע המשרת מחלקות רבות ב בית החולים .
מלבד הפעילות בחדרי הניתוח, להרדמה יש גם תפקיד חשוב וחיוני ביחידות לטיפול נמרץ, בחדרי הלידה (הרדמה אפידורלית), ביחידות הטראומה, בתחום הרפואה הדחופה ובטיפול בכאב.
מספר הפרוצדורות הדורשות פעולת הרדמה , למשל ניתוחים קיסריים והרדמה אפידורלית לשיכוך כאבים בזמן הלידה , נמצא בעלייה מתמדת, והדבר מצריך כוח אדם מיומן יותר ורב יותר.
מקצוע ההרדמה נמצא במשבר, ויש מחסור ברופאים מרדימיםרובם הגדול של המצטרפים בשנות התשעים של המאה הקודמת להתמחות בהרדמה ה יו עולים חדשים ממדינות חבר העמים, ויותר ממחציתם סיימו את לימודי הרפואה לפני יותר מעשר שנים .
עם הירידה במספר העולים ירד מאוד היצע הרופאים המרדימים בוגרי בתי ספר לרפואה בחו"ל.
ולא זו בלבד, אלא שגם מספרם של בוגרי בתי ספר לרפואה בארץ הפונים להתמחות בהרדמה יורד בהתמדה.
הביקורת העלתה כי אכן יש מצוקה במקצוע ההרדמה, והמצוקה נובעת ממחסור ברופאים מומחים ובמתמחים.
ממחקר בנושא כוח אדם של מרדימים בישראל 48 עולה כי בשנת 2005 היו בה 711 רופאים מרדימים, ולפי התחזית לשנים 2005 -2015 , יהיה צורך בכ-200- 300 רופאים מרדימים חדשיםכדי להחליף את אלה שיפרשו וכתוספת לכוח האדם שיידרש עקב הגידול שיחול באוכלוסייה.
מהמסמכים של איגוד המרדימים בישראל עולה כי בשנת 2007 היו בארץ 704 רופאים מרדימים - מומחים ומתמחים, ו בכל מחלקות ההרדמה בארץ היה חוסר של כ-30% ברופאים מומחים ובמתמחים בהשוואה לתקן הנדרש, וכי משנת 1998 יותר מ-10% מהרופאים המומחים בהרדמה בישראל ה יגרו לחו"ל .
Charles Weissman MD, Leonid A.
Eidelman MD, Reuven Pizov MD, Idit Matot, MD, Nava Klein BA RN and Robert Cohn PhD, "The Israeli Anesthesiology Physician Workforce" IMAJ - Vol B - April 2006.
ממסמכים של האיגוד כיפחות מ -1% מבוגרי בתי הספר לרפואה בארץ בוחרים להתמחות בהרדמה.
בתשובתו מנובמבר 2008 למשרד מבקר המדינה ציין משרד הבריאות כי הירידה במספר מקבלי תעודת מומחה בהרדמה הת מתנה: 26 ב- 2007 לעומת15 ב- 2006 ו-24 ב- 2005 .
עם זאת ציין המשרד שעדיין צפוי מחסור נוכח הצרכים במקצוע ונוכח הגידול הצפוי באוכלוסייה, ולכן המקצוע הוצב בראש רשימת המקצועות שבמצוקה.
כן עולה מהמסמכים של איגוד המרדימים שהמחסור ברופאים מרדימים גורם לדחיית ניתוחים, להמתנה ממושכת לניתוחים - לא רק ניתוחים מתוכננים49 אלא גם ניתוחים דחופים וחצי דחופים - לירידה בבטיחות ההרדמה , ולכך ש יולדות נאלצות ללדת בלי רופא מרדים.
כמו כן עולה מהמסמכים כי בכמה בתי חולים רופא מרדים מומחה משגיח על כמה חדרי ניתוח, בעת ובעונה אחת, שחלקם מאוישים בידי מתמחים בתחום ההרדמה, ומשום כך קטנה האפשרות למתן מענה הולם בזמן חירום.
עוד עולה מהמסמכים שהזמן המוקדש ללימוד מתמחים מתקצר, והוצאת מתמחים לתחלופה בין מחלקות, המתחייבת מתכנית ההתמחות, מתעכבת.
כדי למשוך מתמחים למקצוע ההרדמה נעשה במאי 2006 מסע פרסום להעלאת המודעות הציבורית לחשיבותו של המקצוע, וזאת מתוך כוונה להשפיע על רופאים צעירים לבחור לעסוק בו .
למתמחים אף הוצע מענק בסך 100,000 ש"ח למי שיתמחה בתחום ויישאר בו חמש שנים.
לדברי יו"ר איגוד המרדימים מסע הפרסום לא משך מתמחים למקצוע, ואין במענק משום תמריץ ממ שי לבחור בו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2008 ציין יו"ר האיגוד כי רק הגדלה ניכרת של השכר לרופאים מרדימים, בעיקר לאחר תום שנות ההתמחות, והגדלת התשלום המשולם להם בתמורה לתורנויות ולכוננויות יש בהם כדי למשוך רופאים חדשים לעסוק בהרדמה.
החוסר ברופאים מרדימים גדול בפריפריה יותר מבמרכז הארץ.
יכולת ההשתכרות של הרופאים בעבודה נוספת מוגבלת, ומנתונים שהועברו לביקורת מהמרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה שבבאר שבע (להלן - סורוקה) עולה כי בשנת 2007 .
שלושה רופאים מרדימים עזבו אותו ועברו למרכז הארץ טיפול נמרץ ילדי ם היחידות לטיפול נמרץ ילדים הן ציר מרכזי, חיוני וקריטי בתפקוד בית החולים.
ביחידות אלה מתרכז הטיפול בילדים במצב קריטי ובילדים במצב קשה שמצבם הידרדר במחלקות אשפוז אחרות - בחדרי ניתוח, לאחר ניתוח לב, בחדרי מיון וביחידות טראומה.
כיום פועלות בארץ 14 יחידות לטיפול נמרץ ילדים, והן מטפלות בכ - 6,000 ילדים בשנה.
בבדיקה שעשה האיגוד הישראלי לטיפול נמרץ ילדים עלה כי בנובמבר 2008 היה מספר הרופאים המומחים בתחום זה 25 , בעוד על פי התקינה .
49 ,"בעניין זה ראו את הפרק "תאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים עמ' 399.
שנקבעה50 מספר הרופאים הדרוש בפועל ביחידות לטיפול נמרץ ילדים הוא כ-45 .
ממסמכי האיגוד עולה כי יש מחסור הן ברופאים למילוי התקנים הקיימים והן מחסור בתקנים, דבר שגורם לעומס על הרופאים.
כן עולה שיש מצוקת מיטות קבועה הנובעת מגידול האוכלוסייה, ממורכבות החולים ומריבוי ניתוחים מסובכים.
הביקורת העלתה כי לא זו בלבד שיש מצוקה במקצוע טיפול נמרץ ילדים עקב מחסור ברופאים מומחים, אלא שיש מצוקה גם בעתודה המקצועית בתחום.
לדברי יו"ר האיגוד הישראלי לטיפול נמרץ ילדים, העבודה במקצוע מתאפיינת בשעות עבודה ממושכות ובכוננויות פעילות במיוחד.
הדבר גורם לשחיקה רבה בקרב הרופאים, לכך שרופאים רבים עוזבים את המקצוע או עוזבים לחו"ל ולכך שמתמחים אינם נמשכים למקצוע.
ממסמכי האיגוד עולה כי בשנים 2001 -2007 עזבו את הארץ או פרשו מעבודה פעילה בטיפול נמרץ ילדים15 רופאים; בשנת 2008 שלושה רופאים מתמחים עברו הכשרה בארץ, ושום מתמחה לא עבר הכשרה במקצוע בחו"ל; וחמישה רופאים אמורים לצאת בשנים הקרובות לגמלאות.
כך שלדברי יו"ר האיגוד במצב המתואר לעיל לא יהיה אפשר לאייש תקנים גם אם יגדילו את השכר או יוסיפו תקנים.
רפואת יילודים (תינוקות ופגים) רפואת יילודים כוללת מתן שירותי ייעוץ טרום לידתיים בהיריונות בני-סיכון, הגשת טיפול ליילוד בחדר לידה, מעקב וטיפול ביילוד הבריא, מעקב וטיפול ביילוד החולה ובעל המום ביחידות לטיפול מיוחד ביילוד - כולל תינוקות שמשקל ם בלידה בשלבים מוקדמים של ההיריון היה נמוך.
בארץ פועלות 25 יחידות לטיפול מיוחד ביילוד (להלן- פגיות).
במהלך השנים עלה מספרם של התינוקות המאושפזים בפגיות, וגם חלקם היחסי באוכלוסיית התינוקות גדל.
כמו כן עלה מספר ם של התינוקות שמשקל ם בלידה היה נמוך מאוד (עד 1,500 )גרם ושנותרו בחיים.
בביקורת שעשה משרד מבקר המדינה בשנת 200351 (להלן- הביקורת מ- 2003 ) בנושא פגיות הועלה כיהתקנים לכוח האדם הרפואי בפגיות, שנקבעו לפי נוסחה שגובשה בכמה הסכמים בשנים 1977 -1985 , נקבעו לפי מספר מיטות האשפוז ב פגייה, בלי הבדל בין תינוקות שזקוקים לטיפול נמרץ ובין תינוקות שאושפזו ב פגייה רק לשם התפתחות .
תקנים אלה לא עודכנו שנים רבות , כך שאינם נותנים מענה הולם לצרכים האמִ תיים, הנו בעים, בין היתר, משינויים באוכלוסיית המטופלים או מהכנסתן לשימוש של טכנולוגיות חדשות.
עוד העלתה הביקורת מ- 2003 כי בכמה בתי חולים היה קושילאייש את התקנים הקיימים בשל מחסור ברופאים מומחים לטיפול בפגים.
משרד מבקר המדינה העיר .
50 התקן שנקבע כבר בשנת 1977 ליחידות לטיפול נמרץ ילדים קובע כי ביחידותשיש בהן 12 מיטות לכל היותר יהיו מנהל ורופא לכל שלוש מיטות; ואם יש יותר מ-12 מיטות ביחידה, יהיו מנהל ורופא לכל ארבע מיטות.
51 ,מבקר המדינה דוח שנתי 54 ב( 2004) , 'עמ400.
אז כי על משרד הבריאות לבחון את הצעדים הדרושים לטיפול יעיל ומהיר בבעיית המחסור המסתמן ברופאים נאונטולוגים.
הביקורת מ- 2003 העלתה גם כיהתקנים לכוח אדם סיעודי בתחום זה, שנקבעו בשנים 1993 -1997 נקבעולפי מספר מיטות האשפוז ב פגייה ובלי הבדל בין סוגי הטיפול השונים .
עוד העלתה הביקורת כי יש מחסור חמור בכוח אד ם סיעודי, והדבר משפיע על הטיפול הניתן לתינוקות המאושפזים בפגייה לטיפול המשכי לשם החלמתם ועל הטיפול הניתן לתינוקות שיש להם מחלה כרונית והם זקוקים להשגחה לשם התפתחות.
הביקורת הנוכחית העלתה כי המחסור ברופאים מומחים לטיפול בפגים עדיין גדול, ועל פי נתוני הא יגוד הישראלי לנאונטולוגיה, בשנת 2008 אוישו כ-80% מתקני הרופאים בפגיות, תקנים שנקבעו בהסכמים הקיבוציים שנחתמו עם הרופאים בשנים קודמות.
עוד עולה מנתוני האיגוד כי מספר הנאונטולוגים העובדים הוא 96 ,15 מהם בני 61-67 , ורק ארבעה בני 36-40 .
כן עולה כי בשנים 2002 - 2007 פרשו לגמלאות או עזבו את בתי החולים בארץ 34 ( נאונטולוגים 26.
מכלל הנאונטולוגים), בהם חמישה שהיגרו לחו"ל בתשובתו למבקר המדינה מציין משרד הבריאות כי על פי הנתונים שבידו, מספר מקבלי תעודת מומחה בנאונטולוגיה בשנים 2002 -2007 היה29 .
ממסמכי האיגוד הישראל י לנאונטולוגיה עולה כי מסך כל היילודים בשנה - כ- 150,000 - אחוז היילודים שמשקלם בלידה נמוך מאוד הוא1% , וכי מאז נקבעה התקינה של הרופאים חל גידול ניכר במספר הניתוחים הקיסריים המחייבים נוכחות רופא יילודים - מ-7% ב- 1970 ל-20% ב- 2008 , וחלה עלייה של50% בשיעור היולדות.
כל אלה העלו במידה רבה את עומס העבודה המוטל על הנאונטולוגים.
מנגד יש מחסור חמור ברופאים ובמתמחים במקצוע, והתקינה של כוח האדם לא עודכנה.
מחקרים שפורסמו באנגליה ובארצות הברית 52 מעידים כי היחס שבין מספר האחיות והרופאים למספר הפגים המטופלים בפגיות קשור לשכיחות הזיהומים ולתמותה בפגיות.
בבדיקה שעשה יו"ר האיגוד הישראלי לנאונטולוגיה בשנת 2008 עלה שבישראל שיעור הזיהומים ביילודים שמשקלם בלידה היה נמוך מאוד גדול ב- 50% משיעור הזיהומים ביילודים כאלה בעולם המערבי.
לכך עלולה להיות השפעה על שיעור התמותה ועל הסיבוכים הרפואיים.
ראוי לציין כי בביקורת מ- 2003 צוין שמנתוני האיגוד הישראלי לנאונטולוגיה לשנת 2002 עלה כישכיחות הזיהומים הנרכשים בתינוקות שמשקלם בלידה נמוך מאוד בארץ הייתה 30%, לעומת21% בארצות הברית ו- 15.
6% בספרד, כלומר ששכיחות הזיהומים בארץ גבוהה פי כ-1.
4 משכיחותם בארצות הברית ופי כ-1.
בביקורת צוין ש במחקר העוסק במאפיינים של זיהומים נרכשים בתינוקות שמשקלם בלידה היה נמוך מאוד בישראל53 הודגששהמחסור .
Karen E StC Hamilton, Margaret E Redshaw, William Tarnow -Mordi, "Nurse staffing in relation to risk -adjusted mortality in neonatal care", Arch.
2007;92;F79; Jeannie P.
Cimiotti, DNS, RN; Janet Haas, MS; Lisa Saiman, MD, MPH; Elaine L.
Larson, PhD, "Impact of Staffing on Bloodstream Infections in the Neonatal Intensive Care" , Arch.
Pediatr Adolesc Med 2006;160: 832 -836.
53 :ראו 378 דוח שנתי59ב .
בכוח אדם בפגיות בארץ עלול להיות גורם סיכון לזיהומים, והוא יכול להסביר את השכיחות הגבוהה של זיהומים נרכשים.
מנתוני האיגוד הישראלי לנאונטולוגיה הועלה גם כי חסרים 78 תקנים של רופאים למחלקות היילודים, זאת נוסף על חוסר של 20% ,בתקני הרופאים בפגיות כאמור.
מכיוון שאין הפרדה בתקינה בבתי החולים בין יילודים לפגים, רופאים מנוידים מהפגיות למחלקות היילודים.
גריאט ריה בישראל יש יותר מ- 700,000 קשישים בני65 ומעלה, ומספרם הולך וגדל.
דבר זה מגביר את הצורך ברופאים גריאטריים רבים יותר.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בשנת 200554 בנושא הטיפול בקשיש הסיעודי הועלה כי משרד הבריאות לא נערך כראוי להכשרת רופאים מומחים ואחיות מוסמכות בתחום הגריאטריה, וכי בדצמבר 2005 , נוסף על150 הרופאים הגריאטריים שהיו באותה עת, היו דרושים לפי הערכת משרד הבריאות כ -500 רופאים, כ -130 .
מהם בקהילה, והיתר בבתי החולים משרד הבריאות הסביר כי חישוב זה אינו מביא בחשבון את הגידול הצפוי באוכלוסיית הקשישים וא ת התחלופה של רופאים מומחים שפורשים.
משרד מבקר המדינה העיר אז למשרד הבריאות כי עליו לפעול ביתר שאת כדי לעודד רופאים להתמחות במקצוע זה ולעודד אחיות ללמוד להסמכה בתחום.
בביקורת הנוכחית הועלה כי עדיין יש מצוקה קשה של כוח אדם במקצוע הגריאטריה, והיא נובעת ממחסור ברופאים מומחים ובמתמחים בתחום.
מנתוני האיגוד הישראלי לרפואה גריאטרית מאוקטובר 2008 עולה כי בשירות הציבורי יש משרות פנויות של חמישה מתמחים לפחות.
מדיון במועצה הלאומית לגריאטריה ממאי 2008 הועלה כי אכן יש מחסור ברופאים, והועלו בו כמה הצעות למשיכת כוח אדם למ קצוע, ובהן תמריצים כלכליים ושינויים במסגרת ההתמחות, שתיעשה בחלקה בחו"ל.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2008 ציין יו"ר האיגוד הישראלי לרפואה גריאטרית כי מלגות לימודים ותמריצים כלכליים לא פתרו את הבעיה.
כך למשל, אף על פי שארגון אש"ל55 העניק ב- 2005 למומחים ברפואה פנימית ורפואת משפחה חמש מלגות בסך 100,000 כל אחת למשך שנתיים ונסיעת השתלמות בחו"ל, כל זאת כדי שיתמחו בגריאטריה, חולקו רק שתי מלגות.
ליתר המלגות כלל לא הוגשה מועמדות.
, MD, DSc; Polo Sujov, MD; Tatiana Smolkin, MD; Ayala Lusky, MSc and Brian Reichman, MBCHB, "Epidemiological, Clinical and Microbiological Characteristics of Late -Onset Sepsis Among Very Low Birth Weight Infants in Israel: A National Survey", Collaborati on with the Israel Neonatal Network, Pediatrics, vol 109 no.
1 (January 2002), 34 -39.
54 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56ב ( 2006 '), עמ571.
אגודה לתכנון ולפיתוח שירותים למען הזקן משרד הבריאות 379 .
במחקר שעסק בהערכת מספר הרופאים הגריאטריים שיידרש בשנים- 2000 202056 הועלה כי אף על פי שחלה עלייה במספר הקשישים בישראל, לא נעשתה בידי משרד הבריאות הערכה באשר למספר מומחי הגריאטריה שיידרשו באותן השנים.
על פי המחקר, בישראל יש 170 רופאים מומחים בגריאטריה.
במחקר צוין כי לא ברור באיזו מידה עונה מספר זה על צורכי האוכלוסייה.
על פי הערכת החוקרים שכתבו את המחקר, בשנת 2010 יהיו דרושים יותר מ -600 רופאים מומחים בגריאטריה, וב- 2020 - יותר מ-850.
מנתוני מחקר ברוקדייל עולה כי בשנים 2000 -2005 רק111 מאותם646 מסיימי התמחות ברפואה פנימית פנו להתמחות בגריאטריה; בשנת 2005 פנו להתמחות זאת 14 רופאים בלבד, לעומת 23 בשנת 2000 .
גם על פי נתוני משרד הבריאות חלה באותן שנים ירידה במספר מקבלי תעודת מומחה בגריאטריה: 12 בשנת 2005 ו-13 בשנת 2007 , לעומת23 בשנת 2000.
עם זאת לפי נתוני המשרד עד סוף שנת 2007 סיימו73 .
מתמחים את התמחותם בתשובתו למשרד מבקר המדינה, מסוף ינואר 2009 מסר משרד הבריאות כי "המשרד מעורב באופן בלתי אמצעי בעידוד ומימון התמחות בגריאטריה" וכי "מתקיימת היערכות משותפת לאש"ל ולמשרד למימון התמחות ל -20 מתמחים נוספים בגריאטריה".
מקצועות שיש חשש שתתפתח בהם מצוקת כוח אדם 57 ) רפואת ילדים (פדיאטריה מגוון השירותים שנ ותנות המחלקות לילדים בבתי החולים גדל במשך השנים, בייחוד לאחר שהוקמו יחידות לאשפוז יום ויחידות של התמחויות-על.
יחידות אלה קמות לעתים ללא תקנון מתאים, והן חולקות את מצבת כוח האדם עם מחלקות הילדים.
ההסתעפות של השירותים הפדיאטריים הביאה לידי כך שהרופא המתמח ה ברפואת ילדים עובד בעת התמחותו לא רק במחלקת ילדים אלא גם במחלקת יילודים, במרפאה קהילתית, ביחידה לאשפוז יום, ביחידה לטיפול נמרץ ילדים ובמיון ילדים, וכל זאת נוסף על לימודים אקדמאיים.
ממסמכים של איגוד רופאי הילדים בישראל עולה כי זאת הסיבה לכך שהמתמחים נמצאים במחלקת הילדים כ-14 חודשים נטו מסך כל4.
יו"ר האיגוד מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי הדבר פוגע הן בהמשך הטיפול בילדים, שכן המתמחים אינם מכירים את החולים באופן הראוי, והן בהדרכת המתמחים.
לדבריו, הצורך במתן כיסוי של תורנות בכל מיני מחלקות - ילדים, מיון, טיפול נמרץ ויילודים - גורם לעתים למחסור ברופאים מתמחים שימלאו את מצבת התורנויות, ולכן משתמשים בתורנים שאינם מתמחים במחלקות הילדים (תורני חוץ), שהמיומנות שלהם נמוכה מזו של המתמחים.
56 ,יאן פרס, מרק א' קלרפילדהערכת המספר הדרוש של רופאים גריאטריים בישראל 2000 -2020 , הרפואה כרך147 , חוברת ב', פברואר 2008.
57 על פי מסמכי האיגודים הרפואיים המקצועיים וכן על פי מחקרים, המקצועות המפורטים להלן כבר מצויים במצוקה.
)(א לפי נתוני משרד הבריאות, בשנת 2006 היו בבתי החולים ובק הילה 1,786 רופאים שגילם עד 65 , שהם מומחים ברפואת ילדים.
בדיונים מינואר ומנובמבר 2007 במועצה הלאומית לבריאות הילד ופדיאטריה ובמועצה הלאומית לבריאות הקהילה58 (להלן- המועצות הלאומיות) בנושא כוח אדם צוין כי כ-%24 מרופאי הילדים הם בני 55-64 , והמספר הצפוי של המסיימים התמחות ברפואת ילדים קטן ממספרם של אלה העומדים לפרוש לגמלאות, והדבר יגרום למחסור ברופאים בתחום.
מנתוני איגוד רופאי הילדים עולה כי מספר המתמחים ברפואת ילדים שהחלו את התמחותם בשנת 2006 היה61 , זאת לעומת84 מתמחים שהחלו את התמחותם בה בשנת 2001 .
)(ב בדיוני המועצות הלאומיות צוין גם שמספר בוגרי ההתמחות ברפואת ילדים הפונים לקהילה קטן, וכי רופאי משפחה המוכשרים לטפל בילדים בקהילה במסגרת תכניות ההתמחות ברפואת המשפחה רבים מהרופאים המוכשרים לטפל בקהילה במסגרת תכניות ההתמחות ברפואת ילדים.
יו"ר האיגוד מסר למשרד מבקר המדינה, כי הדבר פוגע באיכות הטיפול בילדים.
ממחקר של משרד הבריאות בנושא הרופא בקהילה 59 עולה כי צפוי מחסור ברופאים מומחים בילדים ברפואה הראשונית בקהילה: בשנת 2013 , למשל, צפוי שרק 31.
5% ,מהרופאים בעלי תעודות מומחיות ברפואת ילדים יעבדו בקהילה וזאת לעומת 48.
6% שעבדו בה ב - 2003 ו- 39.
1% שעבדו בה ב - 2008 .
על פי המחקר, בשנת 2023 צפוי ששיעור זה יהיה 20.
בלבד (ג) לפי נתוני משרד הבריאות, שיעור הנשים בקרב רופאי הילדים המומחים היה בשנת 2007 45% .
על פי נתוני הר"י, בקרב המתמחים ברפואת ילדים היה שיעור הנשים באותה השנה 59% ,.
כאמור, נשים רופאות נוטות לעבוד במשרה חלקית וגם דבר זה מגדיל את המחסור ברופאי ילדים.
רדיולוגיה ההתפתחות הטכנולוגית בתחום הדימות - טומוגרפיה ממוחשבת ( (CT , אולטרא סאונד ( US ( ), הדמיית תהודה מגנטית MRI ) וממוגרפיה - שהחלה במחצית השנייה של שנות השבעים של המאה הקודמת, הגדילה במידה רבה את צריכת שירותי הדימות, והשימוש בטכנולוגיות המתקדמות אף הצריכה התמקצעות בתחום.
בשל ההתפתחות הטכנולוגית חל שינוי בדפוסי העבודה ובאופן שבו נתפס תפקידן של מחלקות הדימות: מחלקות הדימות הן לא רק מחלקות אבחון אלא מחלקות העוסקות גם במעור בות טיפולית ואבחנתית -פולשנית.
השינויים בדפוסי העבודה גרמו לדרישה מוגברת של שירותי הדימות המתקדמים, וממסמכים של משרד הבריאות ושל איגוד הרדיולוגים בישראל עולה כי מאז שנות השמונים של המאה הקודמת חלה עלייה של יותר מ - 300% ,בכמות הבדיקות ובמורכבותן.
58 המועצות הלאומיות הן גופים מייעצים מקצועיים בתחומי הבריאות.
תפקידן לסייע למנכ"ל משרד הבריאות, בין היתר, בהתוויית מדיניות בריאות.
ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 49 ( 1999 '), עמ130.
מחלקות הדימות הפכו ציר מרכזי בטיפול הרפואי, והדבר הגדיל במידה ניכרת את הביקוש לרופאים ולטכנאים המפעילים את המכשירים ומפענחים את ממצאיהם.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בשנת 2002 בנושא תכנון כוח אדם בתחום הדימות 60 הועלה כי משנת 1995 ואילך התריעה המועצה הלאומית לדימות לפני הנהלת משרד הבריאות על מחסור בכוח אדם בתחום הדימות, ואף על פי שהנהלת משרד הבריאות הייתה ערה שנים רבות למחסור זה ולצורך לקבוע את מספר התקנים הרצוי של רופאים וטכנאים בתחום זה, לא עשה המשרד בעניין זה דבר.
כן הועלה בביקורת ההיא כי למשרד הבריאות אין נ תונים על צורכי המערכת בתחום הדימות, ולכן אי -אפשר לעסוק בתכנון כוח אדם.
משרד מבקר המדינה העיר אז למשרד הבריאות כי הגידול הניכר במספר הבדיקות מחייב תוספות ניכרות של תקנים לרופאים ולטכנאים, וכי כדי לקבוע את היקף התוספות הנדרשות יש לבחון את מצאי כוח האדם ולקבו ע כמה רופאים מומחים, רופאים מתמחים וטכנאים בתחום זה נדרשים למערכת בהווה ובעתיד.
בביקורת הנוכחית הועלה כי נושא התקנים טרם הוסדר וקיים חשש שמא תתפתח במקצוע מצוקה עקב מחסור בכוח אדם.
לפי נתונים של איגוד הרדיולוגים בישראל לשנת 2007 , בבתי החולים עובדים כ-580 רדיולוגים, וחסרים כ-200.
"ועדה לבחינת צרכי כוח אדם בתחומי הדימות השונים לאור התפתחות המקצוע- רופאים ורנטגנאים" (להלן - ועדת הדימות), שבראשה עמד יו"ר המועצה הלאומית לדימות, הגישה ביולי 2005 למשנה למנכ"ל משרד הבריאות דאז, שהיה אז גם ראש מינהל הרפואה במשרד הבריאות, מסמך שבו צוין כי התקינה שעל פיה מתנהלת כל הפעילות המקצועית בתחום הדימות נקבעה בשנת 1977 , על סף השינויים שחלו בתחום הדימות.
הוועדה קבעה כי ההתמקצעות לתת -התמחויות הנותנות שירותים למגוון עצום של פעולות קליניות ולפריסה גדולה של שירותי הדימות, השינויים הטכנולוגיים והשינויים בדפוסי העבודה, כל אלה דורשים מענה שונה לצורכי כוח האדם, והם צריכים למצוא את ביטוים בתקינה מתאימה ברמת היחידות ובכוננויות.
הוועדה ציינה כי בתקינה הקיימת אין כל ביטוי לפעילות האמבולטורית.
ועדת הדימות ציינה גם כי בשל המצוקה בכוח האדם הומרו תקני מתמחים בתקני מומחים, ולכן מספר המתמחים שאפשר להעסיק קטן, ומשום כך צפויה פגיעה בעתודת המקצוע.
ממסמכי איגוד הרדיולוגים עולה כי המרת תקני מתמחים בתקני מומחים אכן גורמת למחסור במתמחים ולירידה במספר הפונים להתמחות - 45 ב- 1996 ,30 ב- 2000 ,20 ב- 2007 ו-14 ב- 2008 .
כן היא גורמת להגירה של מומחים - בשנים 2000 -2007 כ-15% מהם מהגרים לחו"ל, זאת מכיוון שתקני המומחים מוגבלים ואין אפשרות להעסיקם בארץ.
ועדת הדימות המליצה להנהיג שיטת תקינה המבוססת על מספר בדיקות למיטה ולא על מספר המיטות, וכן המליצה להנהיג שיטה המבוס סת על ההבדלים בין הבדיקות על פי מורכבותה של כל בדיקה ועל פי דפוסי העבודה הנדרשים בה - אבחון, טיפול והתערבות פולשנית.
כן המליצה הוועדה לקבוע מפתח תקינה לפעילות אמבולטורית.
המלצות ועדת הדימות לא יושמו, ובדיון במועצה הלאומית לדימות מינואר 2008 צוין שיש מחסור חמור בכוח אדם בתחום הדימות, שמספר הבדיקות נמצא בעלייה .
60 ,מבקר המדינה דוח שנתי 53,ב עמ' 480 .
מתמדת, שמספר התקנים מוקפא, שהגיל הממוצע של הרדיולוגים הפעילים הולך ועולה בעוד מספרם הולך וקטן, ושההתמקצעות בתחום הטכנולוגיות המתקדמות מושך אליו כוח אדם צעיר ומדלל את כוח האדם העוסק בשירותי הדימות האבחנתי הרגיל (למשל צילומי רנטגן).
בדיון צוין כי מצב זה ילך ויחמיר, יפגע באיכות האבחון הרדיולוגי ויגרום לירידה בתחום הטיפול הקליני.
לכן נקבע בדיון כי יש צורך דחוף לפתור את הבעיה על ידי הוספת תקנים.
ממסמכי איגוד הרדיולוגים ומדוח של ועדת הדימות עולה כי עומס העבודה פוגע באיכות השירות: זמינות הבדיקות קטנה, כך שמשך ההמתנה לביצוע הבדיקות מתארך; גם משך ההמתנה לקבלת הפענוח מתארך; כ-30% מצילומי הרנטגן לא מפוענחים; בדיקות מבוצעות ללא נוכחות של רדיולוג.
כמו כן, בגלל עומס העבודה הרדיולוגים אינם מתפנים לעסוק בהוראה ובמחקר.
ועדת בן נון, שעסקה גם בצורכי כוח האדם במקצועות בריאות נוספים 61 , קבעה בדוח שני, שפרסמה בפברואר 2008 , כי עקב הצפי לעלייה בביקוש לרנטגנאים, יש להגדיל את מספר התלמידים במוסדות לדימות מ -100 במועד פרסום הדוח לכ-140 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסוף ינואר 2009 מסר משרד הבריאות כי ועדה המטפלת מטעם מנכ"ל המשרד "בנושא הרדיולוגים והצרכים לטיפול הרדיולוגי ברמה הלאומית עומדת להגיש את המלצותיה למנכ"ל לשם יישום הנדרש להעלאת איכות הטיפול הרדיולוגי, כולל כוח אדם ותשתיות בהיבטים הדמוגרפי, הגיאוגרפי ושיעור התחלואה" .
כן מסר המשרד כי הוא החל לגבש תכנית להגדלת מספר הלומדים טכנאות רנטגן ב-30 .
תלמידים פתולוגיה הפתולוגיה משמשת אבן יסוד לאבחון חולים ולטיפול בהם.
במשך השנים חלו שינויים ברמת הפעילות במקצוע הפתולוגיה ובדרישות המקצועיות שלו.
המערכת הרפואית התפתחה לתת -התמחויות שבמסגרתן יש דרישה לפעולות אבחנתיות פתולוגיות ייחודיות, ומשום כך גם המערכת הפתולוגית נדרשת לתת-התמקצעות.
דבר זה הגדיל במידה ניכרת את מספר הבדיקות והעצים את מורכבותן, וכדי לעמוד בדרישות המקצועיות הללו יש להגדיל את מספר הרופאים המומחים.
נתונים של איגוד הפתו לוגים בישראל מעידים על כך שבשנים 2000 -2007 גדל מספר הביופסיות62 שנעשו בבתי החולים ב-%30 בממוצע, ואילו מספר הרופאים שעבדו כפתולוגים בשנת 2008 - 149 - היה קטן בהרבה מהדרוש על פי התקינה .
61 בריאות השן, ריפוי בעיסוק, הפרעות בתקשורת , פסיכולוגיה, פיזיוטרפיה, רנטגן, דיאטנים, אופטומטריה ועובדי מעבדה.
62 דגימת רקמה מהגוף הנלקחת לצורך בדיקה אבחונית, למשל של גידול סרטני.
שנקבעה63 - 178 - וקטן בהרבה מהדרוש כדי לעמוד בעלייה בעומס העבודה.
מה גם שלפי נתוני האיגוד, בשנים 2003 -2007 סיימו התמחות20 ,פתולוגים בלבד ובשנת 2008 .
סיים התמחות מתמחה אחד בלבד ממסמכי האיגוד עולה שמקצוע הפתולוגיה מצוי במצוקה בכוח האדם דבר הגורם לעלייה בזמן ההמתנה לקבלת תוצאות הבדיקה, והדבר עלול לגרום לעיכוב בביצוע ניתוחים הדורשים ליווי של פתולוג.
מצוקה זאת גורמת גם לקושי בהתמודדות עם תוצאות מורכבות, והדבר יכול לגרום לטעויות.
המצוקה גורמת גם לפגיעה בעתודות המקצועיות ולחוסר יכולת לעסוק בהוראה ובמחקר.
כירורגיה כללית משנות התשעים של המאה הקודמת עברה הכירורגיה הכללית שינויים רבים וניכרים.
קופות החולים וגופים פרטיים הקימו מערכות שבהן מנותחים רוב החולים הזקוקים לניתוחים קטנים ובינוניים כמו תיקון בקעים, ניתוח ורידים, ביופסיות, כריתת שד, כריתת כיס מרה ופעולות לפרוסקופיות 64 .
עיקר החולים במחלקות הכירורגיות בבתי החולים הם חולים דחופים או חולים הזקוקים לניתוחים מורכבים שאי-אפשר לבצעם במסגרת אמבולטורית.
כך הפכו בעצם המחלקות לכירורגיה כללית למחלקות לטיפול נמרץ המטפלות בחולים שמצבם קשה - חולים הזקוקים לצוותים מקצועיים גדולים ולניטור מתקדם.
המקצוע מתאפיין בעומס עבודה רב - לא רק עבודה בחדרי ניתוח אל א גם עבודה בחדרי מיון, במחלקות הטראומה ובייעוץ מחוץ למחלקה.
כל אלה משפיעים על כך שחלה ירידה ביוקרת המקצוע, ומספרם של המתמחים המוצאים בו עניין הולך וקטן.
)(א ממסמכי איגוד הכירורגים בישראל עולה שבשל התפתחויות טכנולוגיות המחייבות את המתמחים ללמוד שיטות כי רורגיה חדשות, ובשל פיצול המקצוע להתמחויות-על, מתמחים מעדיפים שלא להמשיך להתמחות בכירורגיה אלא במקצועות כמו טראומה ולפרוסקופיה, שהם מקצועות תובעניים פחות, שהעניין המקצועי בהם גדול יותר ושהתגמול הכספי שמקבלים בהם גבוה יותר.
ממחקר ברוקדייל עולה כי כירורגים בכ ירים במחלקות לכירורגי ה כללית עובדים בכל שבוע 75 שעות בממוצע, כולל כוננויות ותורנויות, זאת לעומת רופאים קרדיולוגים, העובדים בכל שבוע 65 שעות בממוצע; ולעומת גינקולוגים, רופאי אף- אוזן-גרון ורופאי עיניים, העובדים בכל שבוע 55 שעות בממוצע.
כן עולה מהמחקר שהתשלום במחלקות הכירורגיות עבור כוננויות זהה לזה שבמחלקות אחרות, אף על פי שבפועל הכירורגים מבצעים ניתוחים בעת הכוננות, כך שהתגמול אינו תואם את ההשקעה בעבודה.
(ב) על פי נתוני איגוד הכירורגים בישראל, מספר המתמחים שהם בוגרי בתי ספר בארץ והתחילו להתמחות בכירורגיה הולך וקטן - 7 ב- 2006 לעומת18 בשנת ב- 1999 .
נתוני משרד הבריאות מעידים על כך שבשנים 2000 -2005 הלך וקטן גם מספר מקבלי הרישיונות החדשים בכירורגיה: 36 ב- 2000 ,27 ב- 2003 ,19 ב- 2004 ו-15 ב- 2005 .