HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נוכח חשיבות נושא הסדרת התיישבות הבדואים בנגב ברמה הלאומית, מן הראוי מכאן ואילך, ככל שיאפשרו הדברים על רקע חילופי ממשלות וחילופי גברי בין נבחרי ציבור, שהנושא יישאר בידי גורם מתכלל אחד, לפרק זמן מספק כדי שאפשר יהיה להשיג בו התקדמות.
ממשקי העבודה בין הגופים המופקדים על הנושא .
קשרי הגומלין בין הרשות להסדרה לבין מטה היישום: מטה היישום נועד להיות הגוף שיקבע אסטרטגיה ויתכלל את הטיפול בסוגיה ואילו הרשות להסדרה נועדה לשמש בתפקיד ה גוף ה מבצע ליישום המדיניות .
ברם, היועץ הארגוני שמינה משרד החקלאות העלה בבדיקתו, כי אין תיאום בין שני הגופים האלה - גוף המטה וגוף הביצוע.
בדוח שהגיש באפריל 2014 :נכתב"העדר עבודה מסונכרנת בין הרשות ]להסדרה[ ,למטה היישום מביא לחוסר אמון הן של האוכלוסייה הבדואית והן של המדינה ביכולת להשלים את הפרויקט"; הקשר של שני הגורמים עם השטח אינו מתואם - "הנושא גורם לכפילות ממשקים ותהליכים למול האוכלוסייה הבדואית (כל גוף מבטיח הבטחות שונות)"; "המטה אינו מממש את סמכותו לניהול ובקרה של הרשות"; "עיקר הנתונים בנושא הבדואים מרוכזים ברשות, בדגש לנתוני GIS.
" בפגישות של נציגי משרד מבקר המדינה עם שמונה עובדים לשעבר במטה היישום מסרו כמה מהם דברים המתיישבים עם ממצאי היועץ הארגוני בדבר קשיים וחוסר תיאום שהתגלעו בקשרי הגומלין בין מטה היישום לבין הרשות להסדרה.
לדבריהם, במהלך העבודה ניכר היה כי הרשות להסדרה לא קיבלה את סמכות מטה היישום כלפיה: לעתים פעלה ללא תיאום עמו, ולעתים לא נענתה לבקשות מצד עובדי מטה היישום להעביר להם נתונים שהיו ברשותה והיו נחוצ ים להם בעבודתם.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 953 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 העובדת במטה היישום שהופקדה על עיבוד נתוני תביעות הבעלות ציינה, כי היא פנתה כמה וכמה פעמים לרשות בבקשה לקבל גישה לנתוני הרשות שבמערכת המידע הממוחשבת (מערכת ה -68GIS ,), אך בקשותיה לא נענו בחיוב.
לדבריה אחרי שנואשה מקבלת גישה לנתוני הרשות, נאלצ ה לפנות למשרד המשפטים בבקשה לקבל נתונים על תביעות הבעלות מפקיד ההסדר.
בתשובה מנובמבר 2015 למשרד מבקר המדינה כתבה עובדת זו, הנתונים ש"אותם רצינו לראות ולעבד אינם רק נתונים על תביעות בעלות.
נתונים חשובים נוספים שרצינו לבחון הם נתונים על ניסיונות ההסדרה של הרשות.
ע"מ לשפר את ההבנה שלנו בכל הקשור לתהליך ההסדרה ותוצאותיו.
הרעיון הכללי היה בקרה של פעילות הרשות.
]ההדגשות במקור[ "בכל מה שקשור לשקיפות הנתונים שלהם מולנו בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 , נאמר: "כל הנתונים שהיו בידי הרשות נמצאו בידי מטה היישום.
בעניין רשימת תביעות הבעלות הובהר לנציגי המטה כי מדובר בחומר השייך למשרד המשפטים.
והרשות התחייבה מולו לסודיות בנושא"; בתשובה נוספת, מינואר 2016 , של הרשו ת להסדרה למשרד מבקר המדינה נכתב: "טבלת תביעות הבעלות של משרד המשפטים, הייתה בידיי מטה היישום כבר בתחילת דרכו"; ' הפנייה למשרד המשפטים' הייתה מחויבת שכן מדובר במידע רגיש שנערך לצורך תביעות נוגדות ולא ניתן להפיצו ללא אישורם ; "לעניין הגישה למע ]ההדגשות במקור [ " רכת הממוחשבת של הרשות, הובהר לא אחת שהיה צורך בפתרון טכני-מערכתי בין שני משרדי הממשלה אליהם היו שייכים שני הגופים.
מטה היישום השתייך למשרד רוה"מ, בעוד .
השתייכה למשרד השיכון ומטעם זה ]שהרשות[ לא הייתה יכולת טכנית למתן גישה למערכת אולם בכל ר]ההדגשה במקור[ גע נתון יכלו להגיע ולהתחבר למערכת ברשות כפי שנעשה לא אחת".
קשרי הגומלין בין הרשות להסדרה לבין משרד החקלאות: הביקורת העלתה כי התגלו קשיים וליקויים בנוגע לקשרי הגומלין בין שני הגופים, בדומה לאלה שהתגלו בין הרשות להסדרה לבין מטה היישום לשעבר.
היעדר יועץ משפטי לרשות להסדרה: היועצת המשפטית של המשרד נכנסה לתפקיד זה במאי 2014 .
חודש לאחר מכן, יצא היועץ המשפטי של הרשות להסדרה לחופשה ללא תשלום (חל"ת), ולאחר מכן פרש מתפקידו.
עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2015 .
, לא מונה יועץ משפטי לרשות להסדרה היועצת המשפטית של המשרד מסרה למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת, כי בעבודתה מול הלשכה המשפטית של הרשות ניכר היעדרו של יועץ משפטי לרשות שירכז את פעילות לשכה זו ויפעל מולה.
לדבריה, בהיעדר יועץ משפטי לרשות להסדרה אין לה כיועצת משפטית של המשרד - אפשרות מעשית לפקח על העבודה המשפטית של עובדי הרשות להסדרה.
בתשובת הרשות והמשרד מדצמבר 2015 למשרד מבקר המדינה נ כתב, כי בנובמבר 2015 קיבלה הרשות להסדרה הודעה שמנכ"ל משרד החקלאות "דורש פרסום מידי של המכרז"; המכרז ליועמ"ש הרשות פורסם באותו חודש.
הרשות להסדרה הוסיפה בתשובה .
68 מערכת GIS היא מערכת מידע ממוחשבת שאפשר ללמוד ממנה, בין היתר, על מיקום הקרקעות שלגביהן הוגשו תביעות הבעלות, על היקף האוכלוסייה המתגוררת בפזורה ועל מיקומה.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מינואר 2016 למשרד מבקר המדינה, כי מיום יציאתו של היועץ המשפטי לחל"ת היא פעלה לקידום הנושא.
קשרי עבודה בין הרשות להסדרה ל בין רשות התכנון של המשרד : רשות התכנון של משרד החקלאות הופקדה מטעמו על הובלת עבודת המטה בנושא הסדרת התיישבות הבדואים בנגב.
הביקורת העלתה, כי במקרים אחדים לא פעלה רשות ההסדרה כגוף הכפוף למשרד ואף לא פעלה בשיתוף פעולה מלא עם רשות התכנון, להלן פרטים: א.
המנהלת ברשות התכנון של המשרד (להלן - המנהלת), כתבה בתשובה לשאלות שהפנו אליה נציגי משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת, כי לאור חילוקי דעות שנתגלעו בין רשות ה תכנון לבין הרשות להסדרה בנוגע לתכנון הכולל של ההתיישבות הבדואית בנגב, נקטע רצף הפגישות שהיה קודם לכן בין שני הגופים "והן מתקיימות כיום נקודתית בעיקר בפורום של מפגשים עם השר".
עוד כתבה המנהלת, כי מאז שנקטע רצף הפגישות, הרשות להסדרה אינה מדווחת למנהלת ואיננה מעבירה לה נתונים אלא פועלת "ישירות עפ"י משימות שהוטלו ע"י השר".
המנהלת ציינה, כי השר מזמן אותה לכל ישיבות העבודה הפורמליות, והמידע והמסמכים שמכינה הרשות לקראת דיונים עם השר או עם גורמים אחרים מועברים אליה אך ורק דרך לשכת השר.
המנהלת הוסיפה, כי אין לה ולעובדיה נגישות לנתונים חיוניים הנמצאים ברשות להסדרה (גוף הביצוע).
לדבריה, "אין שקיפות, אין נגישות.
כל נתוני ה-GIS של הרשות ]להסדרה[ יושבים על השרת של המשרד אולם אין לנו נגישות אליהם".
היא הוסיפה כי לא קיבלה מן הרשות להסדרה את המידע שנדרש לה לצורכי עבודתה ובמקרה אחד נאלצה לקבל מידע על תביעות הבעלות באמצעות פנייה לפקיד ההסדר של משרד המשפטים.
או ]על הרשות [ עוד כתבה כי "בלתי אפשרי לערוך מעקב ובקרה להתבטא בענייני מדיניות ההסדרה ללא המידע השוטף והעדכני ביותר שיש".
עובד רשות התכנון, שעבד בעבר במטה היישום כתב בתשובה מדצמבר 2015 למשרד מבקר המדינה, כי עובדי מטה היישום לא קיבלו מהרשות להסדרה "מידע למרות שהנושא "]להסדרה[ עלה אין ספור פעמים במהלך פגישות עם מנכ"ל הרשות; "זכינו לכתף קרה מהיום הראשון שמטה היישום קם.
סירב להגי ]מנכ"ל הרשות [ ע למטה היישום וכל הישיבות התבצעו בחדרו ברשות.
סרב להעביר לנו נתונים, סרב לתת דין וחשבון על פעילות הרשות .
וסרב לקבל את העובדה שקם מטה שתפקידו לתכלל את הגופים העוסקים בסוגיה הבדואית ולבצע עליהם בקרה.
הוא עבד ישירות מול גורמי המדינה השונים תוך עקיפת המטה" המנהלת במשרד [ .
אותו דפוס "בדיוק מתקיים היום מול .
מתעלם מקיומה, עובד ישירות ]הרשות להסדרה [ .
מנכ"ל רשות הבדואים ]החקלאות מול השר והמנכ"ל, לא מעביר נתונים.
המנהלת ברשות התכנון מסרה בתשובה למשרד מבקר המדינה, במהלך הביקורת, כי היא העלתה בפני הנהלת משרד החקלאות את טענותיה בדבר חוסר שיתוף פעולה של הרשות להסדרה עמה ועם עובדיה.
לדבריה, הנושא עלה בישיבות עם המנכ"ל הקודם, וגם המנכ"ל הנוכחי מודע למצב .
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 955 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתשובה מדצמבר 2015 למשרד מבקר המדינה כתבה הרשות להסדרה: "כהקדמה מציין מנכ"ל הרשות, כי בחלק ניכר מהטענות המועלות כנגד התנהלות הרשות בנושאים שונים אין די התייחסות, ולא ניתן דגש ראוי, לעובדה כי לאורך כל הדרך הייתה ונותרה הרשות בהגדרתה.
מתוקף מעמדה זה, יתכן ונוצרו חילוקי דעות בנוגע לאופן חלוקת הסמכויות.
אולם לא כל מחלוקת כזו מעידה על חוסר שיתוף פע ולה .
קיצוץ של סמכויות הרשות משמעו פגיעה במעמדה מול האוכלוסייה הבדואית, הרשויות המקומיות ומשרדי הממשלה הרלוונטיים.
בנוסף, שינויים תכופים במדיניות בעניין מהותי זה מגבירים את אי האמון וההתנגדות של התושבים למהלכים המוצעים"; "אכן צודק המבקר כי בתחילת העבודה בין שני הגופים מטה-היישום והרשות היו חילוקי דעות, זאת בשל העובדה שתחומי הפעילות והגדרות התפקידים של הגופים.
כך למשל, לעיתים ]ביניהם[ ו.
ובכך התערערו יחסי האמון קיימו שני הגופים ישיבות עצמאיות עם גופים שונים, ללא ידיעת הצד השני, באופן שגרם לראשי הרשויות ל'תמרן' בין שני הגופים "; עוד נכתב בתשובה, "עמדת הרשות היא כי לכל הפחות קיימת אפשרות שגם אם פעלה הרשות באופן מתגונן בעניין שיתוף הפעולה שנדרש ממנה, ככל הנראה לא עשתה זאת בכדי, וכי בעשותה כן פעלה הרשות למימוש החלטות הממשלה לשמן הוקמה ולשמירה על האינטרסים של האוכלוסייה שלטובתה הוקמה.
עובדה היא, כי היום לאחר כניסתו של השר אורי אריאל לתפקיד ומנכ" ל משרדו.
ומינהל התכנון במשרד החקלאות השלימו את בניית נוהלי העבודה וחלוקת התפקידים ותחומי האחריות בין שני הגופים, כיום המערכת פועלת ומתפקדת באופן סדיר ובשיתוף פעולה מלא".
בתשובה נוספת למשרד מבקר המדינה, מינואר 2016 , כתבה הרשות, כי הקשיים שהתגלעו בינה לבין משרד החקלאות מתייחסים לתקופה מסוימת - התקופה הראשונה של עבודתם המשותפת של שני הגופים - אז "נאבקה הרשות.
על מעמדה ויכולותיה לפעול במשימה שהוטלה עליה כיחידת 'סמך עצמאית'".
הרשות להסדרה ביקשה לחזור ולהבהיר כי לעומת אותה תקופה ראשונה הרי שבתקופה הנוכחית, "מתקיים שיתוף פעולה פורה ומקצועי" בינה לבין המשרד.
במסמך התשובה המשותף שמסרו בדצמבר 2015 משרד החקלאות והרשות, כתב המשרד כי בכל הנוגע לשיפור יחסי הגומלין בינו לבין הרשות להסדרה הנושא מטופל "ומסתמן כי יוסדרו".
לגבי אי]הם[- העברת הנתונים על תביעות הבעלות נכתב בתשובה כי העברת הנתונים דרשה אישור "מיוחד של משרד המשפטים על רקע רגישות ומידע חסוי.
הרשות הייתה מנועה מלהעביר מידע זה ללא אישור משרד המשפטים ]להסדרה[- אלו הם בין שני הגופים בתקופה [ ההסברים הטכניים.
ברם, הסיבה האמתית הינה המאבק שנוצר בה החל .
בדבר סמכויותיה של הרשות".
בתשובה נוספת של המשרד ]ו לעבוד יחד מינואר 2016 נכתב כיכיום יחסי הגומלין בין שני הגופים תקינים.
מן אמור לעיל עלה, כי עלו חיכוכים והתגלע חוסר תיאום בין הרשות להסדרה לבין מטה היישום שפעל בעבר; עוד עלה כי בעיקר בתקופה בה החלו משרד החקלאות והרשות להסדרה לעבוד יחד עלו גם ביניהם חיכוכים ובעיות של חוסר תיאום.
על פי הרשות להסדרה, המקור לבעיות בקשרי הגומלין בין הרשות למשרד היה מאבק שנוצר על רקע הגדרת סמכויותיה של הרשות.
המשרד והרשות ציינו בתשובותיהם למשרד מבקר המדינה, כי מאבק זה הוא נחלת העבר.
אולם בביקורת, שהסתיימה כאמור ספטמבר 2015 , עדיין נמצא ביטוי לבעיות בקשרי גומלין בין הרשות למשרד.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר לרשות להסדרה ולמשרד, כי אין מקום למאבקי כוח בין גופים שהמדינה הפקידה בידיהם את הטיפול בסוגית הסדרת התיישבות הבדואים בנגב.
סוגיה שהיא בעלת משמעות לאומית ועומדת לפתחה של המדינה כבר שנים רבות.
על משרד החקלאות והרשות להסדרת התיישבות הבדואים בנגב להסדיר לאלתר את קשרי העבודה ביניהם בתחומים השונים ולפעול בשיתוף פעולה תוך שילוב ידיים לצורך השגת המטרה המרכזית בעלת החשיבות הלאומית - הסדרת התיישבות הבדואים בנגב.
תוצאות פעולות שננקטו מאז שנת 2008 להסדרת תביעות בעלות וליישוב תושבי הפזורה .
הרשות להסדרת התיישבות הבדואים בנגב היא הגוף המבצע שהקימה הממשלה שבתפקידו למלא כמה משימות וביניהן, לפעול ליצירת הסכמי פשרה בין תובעי בעלות לבין המדינה ולהסדיר את התיישבותם של תושבי הפזורה במסגרת של יישובים מוכרים.
שני יעדים אלה שלובים לעתים זה בזה: הסכמי פשרה עם תובעי בעלות על קרקעות שנמצאות בתחומם של יישובים מוכרים מאפשרים להשתמש בקרקעות אלה לצורך יישובם של תושבי הפזורה וכן של תושבי אותם יישובים.
להלן בלוח 2 נתונים על תקציב הרשות להוצאות מטה ולפעולות של תכנון ופיתוח: .
תקציב לפעולות מטה, תכנון ופיתוח של הרשות להסדרה (במיליוני ש"ח)* .
הפעולות 2013 2014 2015 .
תכנון, פיקוח ומדידות 10.
:מקורות * הנתונים לשנים 2013 ו- 2014 מתוך אתר משרד האוצר והנתונים לשנת 2015 על פי מסמכי הרשות.
** תקציב מעודכן - התקציב שאושר לאחר שינויים שהוכנסו בו במהלך השנה.
נתוני לוח 2 מלמדים שהתקציבים שניתנו לרשות להסדרה לשם תכנון ולשם פיתוח תשתיות נוצלו בשיעור נמוך יחסית: מתקציב פעולות התכנון לשנת 2013 נוצלו45% בלבד וב- 2014 52% בלבד; ומתקציב פיתוח התשתיות נוצלו באותן שנים 31.
בלבד, בהתאמה משרד החקלאות ופיתוח הכפר 957 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בפרק זה ובפרק המתייחס לפיתוח תשתיות על ידי הרשות להסדרה יצוינו סיבות הקשורות לניצולם החלקי של תקציבים אלה.
להלן בלוח 3 נתונים שהעבירה הרשות להסדרה למשרד מבקר המדינה ביולי 2015 בדבר שטח היישובים המוכרים והיקף השטח הנתבע בכל אחד מהם, במסגרת תביעות בעלות על קרקעות.
נתונים אלה מלמדי ם על החשיבות של חתירה להסדרת סוגיית המחלוקת שבין המדינה לבין תובעי בעלות, בעיקר בכל הנוגע לקרקעות שנמצאות בתוך תחומי יישובים מוכרים, שכן ללא "חילוץ" הקרקעות מן המחלוקת מתקשה המדינה להשתמש בהן לצורכי מגורים ותשתיות, והדבר פוגע בפיתוח היישובים: .
שטחי היישובים הבדואיים בנגב והיקף תביעות הבעלות על קרקעות בהם .
(בדונמים) סך השטח הנתבע .
(בדונמים) שיעור השטח הנתבע .
ביר הדאג' 6,533 0 0% .
שגב שלום 4,820 98 2% .
רהט 16,980 2,583 15% .
חורה 7,667 1,616 21% .
קסר א-סיר 4,830 1,092 23% .
תראבין א-צענא 1,550 497 32% .
אבו קרינאת 8,242 3,622 44% .
תל שבע 10,080 4,476 44% .
ערוער 12,349 5,643 46% .
לקיה 7,055 4,694 67% .
מולדה 11,211 8,621 77% .
אבו תלול 11,507 8,805 77% .
אום בטין 6,783 5,405 80% .
מכחול 6,274 5,403 86% .
א-סייד 3,071 2,673 87% .
כסייפה 11,172 9,977 89% .
סך הכול 130,124 65,20 5 בממוצע .
המקור: הרשות להסדרת התיישבות הבדואים בנגב.
מלוח 3 עולה כי על 50% משטח היישובים המוכרים יש תביעות בעלות.
יש יישובים דוגמת לקיה, כסייפה, א -סייד, אום בטין ומכחול, שעל רוב רובו של שטחיהם יש תביעות בעלות הדבר פוגע ביכולת לפתח בהם תשתיות ומגורים מוסדרים, הן לתושביהם הן לתושבי הפזורה.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עובדי הרשות להסדרה ציינו בפני נציגי משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת, כי על פי תפיסה השוררת בקרב חוגים באוכלוסייה הבדואית, עצם הגשתה של תביעת בעלות על קרקע היא כשלעצמה ביטוי של זכות התובע לקניין על הקרקע.
מתפיסה זו נולד "הנוהג הבדואי", ולפיו משהגיש תושב בדואי תביעת בעלות על שטח קרקע מסוים, לא יעשו תושבים בדואים אחרים מעשה העלול להתפרש כערעור על "זכותו" זו.
הדבר מקשה על המדינה להסדיר התיישבות של בדואים בתחומי היישובים המוכרים (הן במסגרת של ריבוי טבעי הן במסגרת של העברת תושבי פזורה אליהם).
לשם הבהרה, על פי האמור לגבי "הנוהג הבדואי" תושבים בדואים נמנעים מלהתיישב על קרקע שהוגשה עליה תביעת בעלות, גם אם דחה בית המשפט את התביעה ופסק שהקרקע שייכת למדינה; במקרים אחרים גם כאשר הפקיעה המדינה קרקע שיש עליה תביעת בעלות, נמנעו תושבים מלהתיישב עליה, מחשש לפגיעה בזכות הקניינית של מגיש תביעת הבעלות.
הרשות להסדרה מסרה, במהלך הביקורת, כי בעבר השקיעה המדינה באמצעות הרשות כספים בפיתוח קרקעות כאלה ביישובים מוכרים לצורכי תשתיות ומגורים, אך משהתברר ש התושבים נמנעים מלעבור להתגורר בהן, בגלל "הנוהג הבדואי", הופסקו פעולות פיתוח כאלה; זו אחת הסיבות לכך שתהליך הפיתוח והעיור ביישובים הבדואיים המוכרים לא התקדם באופן משמעותי לאורך השנים.
כדי לעמוד על הפער בין המטרות שקבעה המדינה להסדרת התיישבות הבדואים בנגב ו בין התוצאות שהצליחה להשיג מאז שנת 2008 (בה הוגש דוח ועדת גולדברג שהמדינה אימצה את העקרונות שעמדו בבסיס המלצותיו) ועד למועד הביקורת בשנת 2015 , בחן משרד מבקר המדינה שלושה מדדים: (1) הסך הכולל של השטח שהוסדר במסגרת הסכמי פשרה עם תובעי בעלות.
(2) מספר העסקות שנחתמו עם תושבי פזורה כדי להסדיר את העתקת מגוריהם ליישובים מוכרים.
(3) מספר המגרשים ששווקו למגורים בתחומי היישובים המוכרים.
הנתונים התקבלו מהרשות להסדרה, מפקיד ההסדר ומרמ"י69:.
תוצאות פעולות שנעשו להסדרתן של תביעות בעלות בשנים 2 0 0 8 - 2 0 1 4: בשנים 2014-2008 הצליחה הרשות להסדרה להשיג הסכמי פשרה בין המדינה ובין תובעי בעלות על שטחים שהיקפם הכולל כ- 6,000 דונם מכלל כ - 590,000 דונם, שטחן הכולל של תביעות הבעלות - כלומר הסדרה של כ-1% בלבד מהשטח שאותו מכסות תביעות הבעלות; נוסף על כך באותן השנים, במסגרת תביעות נוגדות, הוסדר מעמדם של עוד כ - 10,000 דונם.
יוצא שסך הכול במסגרת הסכמי פשרה ותביעות נוגדות הוסדרו, באותן שנים, כ - 16,000 דונם- כ-3% בלבד מכלל השטח שאותו מכסות תביעות הבעלות.
במהלך אותן שבע שנים הושגה אפוא התקדמות זניחה בהסדרת הבעלות על הקרקעות שבמחלוקת.
על פי הרשות להסדרה, בשנים שבהן פעלה הממשלה לקידום חקיקה שתסדיר את תביעות הבעלות, ציפו עובדי הרשות וכך גם תובעי הבעלות שיחוקק חוק שיקבע את גובה התמורות שיינתנו לתובעים; הואיל והצעת החוק שגובשה הציעה לתובעי הבעלות תמורות גבוהות בהרבה מאלה שמוצעות להם על פי החלטות רמ"י.
בתשובת הרשות מאפריל .
69 הנתונים על הסדרת תביעות הבעלות התקבלו מהרשות להסדרה ועודכנו לאחר הצלבתם עם נתוני פקיד ההסדר; הנתונים על הסדרת תושבי פזורה במסגרת של יישובים מוכרים התקבלו מאגף העסקאות ברמ"י.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 959 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2015 למשרד מבקר המדינה, נ אמר, כי בהיעדר חקיקה חסרים לה כלים "רלוונטיים, לפתרון שאלת תביעות הבעלות".
בתשובה נוספת, מינואר 2016 , כתבה הרשות להסדרה למשרד מבקר המדינה, כי "לגבי אותן קרקעות שהוסדרו במסגרת הליכי תביעות נוגדות - יש לדייק ולהבהיר כי על אף שהתמריץ לפשרה במקרים אלו היה קיומה של תביעה נוגדת, הרי שבפועל הסדרי הפשרה שנעשו דרשו את אותם משאבים מצד אגף , ומנהלי ]ברשות להסדרה[ ההסדרה המו"מ, מול האוכלוסייה, ואותה ההשקעה של זמן ומשאבים מהרשות לקיום הפשרה.
דומה כי ההבדל בין הליך פשרה ללא תביעה נוגדת הוא סד הזמן שעמד בפני תובע הבעלות מצד בית המשפט ושימש זרז בתהליך".
יצוין, כי בהחלטת רמ"י 1383 מספטמבר 2014 נקבע כי בתקופת הביניים, עד אישור תזכיר החוק להסדרת התיישבות הבדואים בנגב, יוסכם עם המתפשרים כי אם ירצו בכך יוכלו לקבל את התמורות על פי משטר ההסדרה המיוחד אם וכאשר ייכנס החוק לתוקפו, ובהתאם לתנאים שייקבעו בחוק.
בדיקת מיקום הקרקעות שבהן הצליחה הרשות להגיע ע ם תובעי בעלות להסכמי פשרה באותן שנים, מעלה כי רוב השטח שהוסדר נמצא מחוץ לתחומי היישובים המוכרים (מחוץ לקו הכחול ) ובמקומות שאינם מיועדים להתיישבות.
יוצא אפוא, כי גם להתקדמות המעטה שהושגה בהסדרת תביעות הבעלות באותן שנים לא הייתה לכאורה, לפחות על פי תמונת המצב הנוכחית של היישובים המוכרים, תרומה ממשית לקידום נושא הסדרת ההתיישבות הבדואית בנגב.
יש לזכור בעניין זה כי הסדרת תביעות הבעלות היא אמנם יעד חשוב כשלעצמו אך הוא גם אחד האמצעים המרכזיים להשגת מטרת -העל: הסדרת ההתיישבות של הבדואים בנגב לפיכך הסדרת תביעת בעלות על קרקע שאינה נמצאת בתחום של יישוב מוכר, ככל שגם בעתיד לא תהיה במסגרת של יישוב מוכר, אין בה כדי לקדם את מטרת-העל.
בתשובת ח"כ זאב בנימין בגין מנובמבר 2015 למשרד מבקר המדינה נכתב, כי "הסדרת תביעות בעלות על קרקעות שנמצאות מחוץ ליישובים מוכרים חשובה מאד להסדרת יישובים שאינם מוכרים היום , והיא תנאי להכרה באותם יישובים ]ההדגשה במקור [ .
"שהיום אינם מוסדרים אך בכוונת הממשלה להסדיר את התכנון וההכרה בהם יובהר, כי הנתונים נותחו על פי תמונת המצב למועד סיום הביקורת על היישובים הבדואיים המוכרים כיום על ידי הממשלה.
תוצאות הסדרת ההתיישבות של תושבי הפזורה : רשות ההסדרה נושאת ונותנת עם תושבי הפזורה כדי להסדיר את מגוריהם במסגרת יישובים מוכרים.
על פי נתונים שהוצגו לעיל מתגוררים בפזורה 90,000 -70,000 ,תושביםהחיים במבנים לא חוקיים.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 על פי נתוני הרשות להסדרה, מינואר 2008 עדיולי 2015 נחתמו669 הסכמים בין המדינה ובין תושבים בפזורה, ומהם הוסדרו סופית 430 תיקים, כלומר הוסדרו מגוריהן של 430 .
משפחותבהנחה שמשפחה (יחידה ולא מורחבת) בפזורה מונה כשמונה נפשות 70 הרי שהוסדרה התיישבותם של כ - 3,400 בני אדם - אלפים ספורים בלבד, שהם 5%-3% מכלל תושבי הפזורה.
אם כן, בשנים מאז שהגישה ועדת גולדברג את המלצותיה לא חלה התקדמות ממשית בהסדרת התיישבותם של תושבי הפזורה הבדואית בנגב, ורובם המכריע נותר להתגורר מחוץ ליישובים מוכרים.
יתרה מזו, הואיל ושיעור גידולה השנתי של האוכלוסייה הבדואית בנגב נאמד בשנת 2008 ב-%5.
571, ובהינתן ש שיעור הגידול בשנים האחרונות הוא כ -5% , הרי שמשקל ההישג המזערי הזה בטל בשישים עקב הריבוי הטבעי.
קשיים וחסמים בשיווק מגרשים למגורים .
היעדר תכנון מפורט בחלק מ היישובים : בדיון שנערך באפריל 2014 בהשתתפות נציגי הרשות, נציגי המשרד וראשי המועצות האזוריות נווה מדבר ואל-קסום, נאמר כי ביישובים אום בטין, אבו תלול, מולדה וקסר א-סיר אין תכניות מפורטות למגורים, כלומר אי אפשר לשווק מגרשים למגורים בשכונות שבתחומי המועצות הללו.
על הקמת היישובים קסר א-סיר ואום בטין החליטה הממשלה בשנת 1999 , על הקמת היישוב מולדה - בשנת 2000 , ועל הקמת היישוב אבו תלול- בשנת 2006 .
יוצא אפוא כי מאז שהוחלט על הקמת יישובים אלה ועד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2015 חלפו 16-9 .
שנים ועדיין חסרות בהם תכניות מפורטות למגורים משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות, שמוביל משנת 2014 את הטיפול בנושא הסדרת התיישבות הבדואים, כי יש להניע את מוסדות התכנון הנוגעים בדבר, כדי להכין ולאשר בהקדם תכניות מפורטות ליישובים מוכרים, במקומות שבהם אין עדיין תכניות כאלה, כדי שניתן יהיה להציע פתרונות דיור הנדרשים הן לתושבי היישובים (מסיבות של ריבוי טבעי) והן לתושבי הפזורה.
א הרשות להסדרה פועלת לשיווק ולפיתוח מגרשים לדיור בשיטת "משק סגור"; שיווק ופיתוח מגרשים, רלוונטי רק ליישובים שיש להם תכנית מתאר ותכניות מפורטות.
ועדת הפרויקטים ברשות מאשרת תקציב תכנון ופיתוח לשכונה או ליישוב שיש להם תיק שיווק מאושר, המקיף אומדן של עלויות פיתוח התשתיות לפרויקט, לרבות עלותו של כל מגרש.
באופן זה מתאפשר שיווק המגרשים, ותקבולי העסקאות משמשים למימון הפיתוח.
על הרשות להתקשר עם ספקים שייבחרו במכרזים, כדי שיכינו עבורה את תיקי השיווק, לרבות התקשרויות עם קבלנים לביצוע העבודות.
70 האומדן של גודל משפחה בדואית בנגב מתבסס על נתונים בנוגע לפריון.
המקור: בנק ישראל, "השפעת גובה קצבאות הילדים על פריון הילודה", חטיבת המחקר, 2009.
71 'דוח ועדת גולדברג, עמ11 .
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 961 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ממסמכי המשרד והרשות להסדרה עולה כי בשנת 2014 היו כ - 9,400 מגרשים לשיווק (חלקם על קרקעות מדינה וחלקם על קרקעות שבתביעת בעלות).
ל - 3,000 מגרשים בקירוב לא היה באותו מועד תיק שיווק מאושר ולפיכך לא התאפשר לשווק אותם (למשל בשכונות אחדות ביישובים חורה, תל שבע ושגב שלום).
הביקורת העלתה כי כשפעלה הרשות תחת משרד הבינוי והשיכון, בחרה ספקים על פי מכרזי משרד זה, שחלו גם עליה.
אך משהועברה לתחום האחריות של משרד רה"ם, ולאחר מכן למשרד החקלאות, ועד ספטמבר 2015 מועד סיום הביקורת, לא הוסדר מנגנון שישרת אותה לצורך בחירת ספקים במכרז.
הדבר מנע ממנה הכנת תיקי שיווק חדשים כדי להגדיל את מספר עסקות המכירה.
בתכנית עבודתה לשנת 2014 קבעה הרשות לעצמה יעד שיווק של 1,200 מגרשים.
בפועל הצליחה הרשות להסדרה לשווק באותה שנה 329 מגרשים בלבד.
עובדי הרשות נימקו, במהלך הביקורת, פער זה בכך שבמקצת המקרים היו מחירי המגרשים גבוהים מדי עבור התושבים, בגלל עלויות הפיתוח המגולמות במחיריהם.
גם במסמך מאפריל 2015 " ,של רשות התכנון עלו דברים דומיםקיים קושי מהותי להסדיר את מגורי התושבים בתחומי היישובים הקיימים.
מעבר לקשיי ההסדרה על רקע תביעות בעלות, קיים קושי מהותי ביחס ליכולת התושבים לרכוש מגרשים מפותחים, לאור הקושי לשלם את חלקם בעלויות הפיתוח"; "הקושי בשיווק המגרשים בשל קשיי ההסדרה ולאור מחירי המגרשים, גורמים לדחיית הביצוע ולהותרת השטח כשהוא לא מפותח ו זמין לשינויים ולפלישות".
בתשובת הרשות להסדרה מדצמבר 2015 , נכתב בין השאר, "ידוע כי, ללא קביעת מדיניות ברורה וקבלת כלים מתאימים להסדרת תביעות הבעלות קשה עד בלתי אפשרי להגיע להסדרת הקרקעות עם תובעי הבעלות.
מציאות שגורמת לתפוקה נמוכה יחסית בתחום פשרות הקרקע"; "מדיניות הקפאת הליכי התביעות הנוגדות, שהיו, ועודן כלי אפקטיבי ביותר לזירוז תובעי הבעלות לקדם פשרה בקרקע, הביאה לכך שאין אינטרס לתובעים לקדם פשרה בקרקעות כלל"; "יש לשים לב כי נוכח מגוון תחומי האחריות של הרשות על פי החלטות הממשלה, לא נכון יהיה לבחון את תפוקות הרשות רק על יסוד נתונים מספריים של תביעות בקרקע שהוסדרו.
מפעילה הרשות מזה ]כמו כן[ .
לבחינת פתרונות התיישבות לבדואים בנגב הרשות.
פרויקטים של פיתוח בישובים השונים, החל מהעתקת בתי ספר.
עובר דרך השלמת תשתיות.
עד פיתוח והקמת שכונות חדשות לתושבי פזורה בכל הישובים.
דברים אלה מהווים נתח משמעותי מעשייתה היומיומית של הרשות".
הרשות הוסיפה, כי נדרש לה פרק זמן משמעותי להקמת המנגנון שלה וארגונו: "ברור כי נדרשו פרקי זמן מתאימים לגיוס כוח אדם, לקביעת נהלים, להכשרות, להקמת מבנה ארגוני".
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - היבטים בהסדרת התיישבות הבדואים בנגב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר לממשלה, כי נתוני הסדרת התיישבותם של תושבי הפזורה, הסכמי הפשרה בתביעות הבעלות ושיווק המגרשים, מלמדים כי המדינה אמנם הכירה בצורך דחוף לטפל בנושאים אלה, כפי שגם עלה מדוח ועדת גולדברג שהוגש לה ב- 2008 , אך התוצאות שהושגו עד 2015 מלמדות שנושאים אלה לא קודמו באופן ממשי.
ככל שחולפות השנים מסתמנת ירידה ביכולתה של המדינה לטפל בנושא הסדרת התיישבותם של הבדואים בנגב, מה סיבות האלה: (1 ) נותרו בעי נן תביעות בעלות, על שטח כולל של כ- 590,000 .
דונם, ללא הסדר בין התובעים למדינה לתובעים המקוריים נוספו ברבות השנים יורשים, והדבר מקשה עוד יותר לפתור את הסוגיה; (2) אוכלוסיית הפזורה גדלה ומתבססת באזורים לא מוסדרים, ואתגר הסדרת הת יישבותה במסגרת יישובים מוכרים נעשה מורכב הרבה יותר; (3 ) האוכלוסייה הבדואית בנגב כולה גדלה בשיעור גבוה יחסית לזה של האוכלוסייה הכללית בישראל.
בהמשך לכך גדל גם הפער בין הצורך בפתרונות דיור מוסדרים ובין ההיצע, פער המגדיל את מצוקת האוכלוסייה ומגביר תחושות ש ליליות של התושבים כלפי המדינה ומוסדותיה; (4) כפי שצוין קודם לכן, הצעת החוק הממשלתית המחישה לגופים העוסקים בטיפול בנושא ולתושבים הבדואים בנגב מהם "כללי המשחק", ואף יצרה אצל חלק מהתושבים הבנה מסוימת לגבי הפתרון המתגבש.
ייתכן שבשל כך כעת משימת הטיפול בהסדרה נעשתה מורכבת יותר.
תהליכי תכנון לצורך הסדרת ההתיישבות .
חוק התכנון והבניה, התשכ"ה- 1965 מסדיר את פעולתם של מוסדות התכנון בישראל.
על פי החוק, כדי להפוך קרקע לזמינה לבנייה יש לאשר תכניות מפורטות.
על התכניות הללו לעלות בקנה אחד עם תכניות המתאר הארציות, המחוזיות והמקומיות.
עוד קובע החוק כי כדי להתחיל לבנות על הקרקע לאחר אישור התכניות המפורטות נדרש היתר בנייה.
הוועדות המקומיות או רשויות הרישוי המקומיות הן המוציאות את היתרי הבנייה72 .
בדוח ועדת גולדברג נכתב: "תהליכי התכנון המסורבלים כפי שהם היום ישימו לאל את ההמלצות.
וכבר אמרנו וחזרנו ואמרנו שהזמן דוחק.