HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המשרד לבט"פ מקיים מידי שנה עבודת מטה שמטרתה לקבוע מדיניות ולתעדף את יעדי הפעילות של הגופים שבתחום אחריותו המיניסטריאלית של השר לבט"פ, ובכללם תחומי פעילותה של המשטרה.
בין השאר מסתמך המשרד על ממצאי סקר הביטחון האישי שהוא מזמין מהלמ"ס ובהם הממצאים בנוגע לעבירות הרכוש.
במהלך עבודת המטה מחלקת מדיניות ותכנון אסטרטגי במשרד לבט"פ מציגה לפני השר והנהלת משרדו הערכת מצב לאומית בתחום ביטחון הפנים, ובסיומה קובע השר את מדיניותו השנתית ומתעדף את היעדים למימושה בידי הגופים השונים.
בהערכת המצב שהתקיימה לקראת שנת 2017 , ציין המשרד כי עבירות הרכוש הן אחד האיומים המרכזיים המשפיעים ע ל תחושת הביטחון האישי של הציבור, ובשנים האחרונות קיימת מגמת ירידה באמון הציבור במשטרה.
המשרד לביטחון פנים - משטרת ישראל |521 .
מהביקורת עולה כי אף ש המשרד לבט"פ הזמין את סקר הביטחון האישי כדי שממצאיו ישמשו כלי תכנוני מרכזי לקביעת מדיניותו - הוא לא דן עם המשטרה בממצאיו - על הסיבות לחוסר האמון ביכולתה לטפל בעבירות רכוש ולחוסר שביעות הרצון מהטיפול שלה בתלונות שעליהם מצביעים ממצאי הסקר.
בתשובת המשרד לבט"פ נכתב כי הטיפול בעבירות רכוש מופיע במדיניות השר לביטחון הפנים כחלק ממטרת העל של שיפור הביטחון האישי .
במדיניות לשנים 2015 - 2018 נקבע יעד למאבק ב פשיעת הרכוש ובפשיעה החקלאית ולהורדת היקפם , והמשטר ה נדרשה לשים דגש מיוחד על יעדים אלו.
השר לבט"פ מסר בפברואר 2019 למשרד מבקר המדינה כי פחתה שכיחותה של תופעת גניבת הרכוש ונעשו מאמצים להתמודד עם הבעיה.
לטענתו, המצב השתפר מאוד בשנים האחרונות.
השר הוסיף כי לפי נתוני המשטרה פחת מספר תיקי החקירה בגין עבירות רכוש בשנים 2014 - 2018 , וסקר הביטחון האישי לשנת2017 .
מאשש נתונים אלה הבטחת איכות החיים ותחושת הביטחון של אזרחי ישראל מושתתת במידה רבה על האופן שבו תופסים האזרחים את היכולת של המשטרה ורשויות המדינה לאכוף את החו ק, ובכלל זה הטיפול בעבירות רכוש.
משרד מבקר המדינה מברך על המגמה המסתמנת בשנים האחרונות של הקטנת היקף עבירות הרכוש.
ואולם ראוי להדגיש כי אין במגמה זו כדי לגרוע מחובתה של המשטרה לנקוט בפעולות להתמודדות עם תופעת הימנעותם של מרבית מנפגעי עבירות הרכוש מדיווח למשטרה על ביצוע העבירות; וכן עליה לפעול להגדלת שיעורם של נפגעי העבירות המדווחים למשטרה על העבירה ואשר מדווחים כי הם אינם שבעי רצון מטיפולה בעניינם.
כאמור בשני עניינים אלו - שיעורי הדיווח ורמת שביעות הרצון - לא חל שיפור ממשי בשנים האחרונות.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי ההפחתה במספר הכולל של עבירות הרכוש, בלא שחל בד בבד גידול בשיעור הדיווח על עבירות - מעידה על שיפור חלקי בלבד בנושא.
על כן על המשרד לבט"פ והמשטרה לבחון ולנתח את ממצאיו של סקר הביטחון האישי ואת המסקנות העולות מהם ולפעול הן להגדלת שיעורי הדיווח על עבירות והן לשיפור בדרכי הטיפול בעבירות המדווחות.
פעולות כאלו יסייעו בהגברת אמון הציבור ביכולתה של המשטרה לטפל בתחום זה.
הטיפול המשטרתי בעבירות רכוש .
מידת ההרתעה והסיכוי שהעבריין ייתפס .
, ]נוסח משולב [ חוק סדר הדין הפלילי התשמ"ב -1982, מסדיר את הטיפול בתלונה, בחקירה ו בהעמדה לדין .
החוק קובע ככלל כי המשטרה תפתח בחקירה משנודע לה על ביצוע עבירה, בין אם על סמך תלונה ובין אם בכל דרך אחרת, וכי הטיפול בתלונה יסתיים באחת הדרכים הבאות: הבאת הנאשם לדין או סגירת תיק החקירה ללא תביעה.
סגירת תיקי חקירה נעשית בהתאם לחומרת העבירה3 .
בידי קצין חקירות ופרקליט מטעם המדינהבין העילות לסגירת תיקי חקירה: עבריין לא נודע (להלן - על"ן), אין עניין לציבור, חוסר ראיות ואין אשמה פלילית.
הרתעה בהקשר של אכיפת חוק מוגדרת כמניעת פעולה מהאחר באמצעות שימוש באיום.
תאוריית ההרתעה של המשטרה מתבססת על כך שניתן למנוע פשיעה כאשר העבריין הפוטנציאלי יעריך כי המחיר שהוא צפוי לשלם על ביצוע העבירה גבוה מהרווח הטמון בה.
המשטרה פועלת ליצור מציאות מרתיעה שבה העבריין הפוטנציאלי יבחר מראש שלא לבצע עבירה בעקבות ההבנה כי קיים סיכוי ממשי רב שהוא ייתפס, ייענש וישלם מחיר אישי גבוה.
העיקרון המרכזי שלפיו נמדדת ההרתעה לפי תפיסת המשטר ה הוא, "סיכוי העבריין להיתפס " - על ידי בדיקת היחס שבין כ תבי האישום שהוגשו ובין כלל התיקים שנפתחו כמדד לבחינת סיכוייו של העבריין להיתפס על ידה.
הבחירה במדד זה נובעת מהרציונל הגורס כי הגשת כתב אישום הי א אינדיקציה המעידה על מיצוי מוצלח של התהליך החקירתי ועל איסוף די ראיות לצורך "תפיסת" החשוד, הבאתו לדין והרשעתו.
לפיכך - ככל שעולה מספר תיקי החקירה שבהם מביאה עבודת המשטרה ל ידי הגשת כתב י אישום, כן מתחדדת ההבנה בקרב העבריינים הפוטנציאלים שהסיכוי שיתפסו וי יענשו ה וא גבוה, והיא מגבירה את הרתיעה והחשש מביצוע פעילות עברייני ת4.
יצוין כי בפברואר 2019 אמורה המשטרה לבצע ניסוי ליישום מתווה הפעלה חדש של חקירת עבירות פע"ר (להלן - הרצף החקירתי).
הניסוי אמור להיערך בשתי תחנות.
מימוש המתווה מושתת על מספר שלבים: יצירת סטנדרט (תקן) לדרך הטיפול של המערכים המקצועיים במשטרה למיצוי חקירת עבירות הפע"ר; העשרת מאגרי המידע המשטרתיים; הגשת התלונה באופן מכוון; העמקת שיתוף הפעולה ושיתוף המידע בין המערכים במשטרה בניהול החקירה; שדרוג חקירת החשודים.
יצוין כי בשלב זה לא כללה המשטרה במתווה הרצף החקירתי את הטיפול המשטרתי בעבירות גניבה ובעבירות רכוש אחרות.
4 שנת המפנה2013 ', השנתון הסטטיסטי משטרת ישראל, עמ20.
המשרד לביטחון פנים - משטרת ישראל |523 .
בשנים 2015 - 2017 פתחה המשטרה כ- 416,000 תיקי חקירה של עבירות רכוש, להלן בתרשים 4 פירוט סטטוס תיקי החקירות של עבירות רכוש שנפתחו בשנים אלה, באלפי תיקים ובאחוזים.
תרשים 4 : פירוט סטטוס תיקי החקירות של עבירות רכוש שנפתחו בשנים 2015 - 2017 (באלפי תיקים ובאחוזים) 524 |דוח שנתי 69ב .
בשנים 2015 - 2017 סגרה המשטרה בעילת על"ן297 ,אלף תיקי חקירה שהם כ-79% מכלל התיקים שנסגרו בשנים אלה.
מנתוני המשטרה עולה כי שיעור סגירת התיקים בעילת על"ן גדל בשנים 2015 - 2017 בשיעור של כ-5%.
עוד עולה מהנתונים כי באותן שנים כ - 6.
5% מתיקי החקירה של עבירות הרכוש שנהלו חוקרי המשטרה הבשילו לכתבי אישום נגד חשודים.
להלן בתרשים 5 שיעור תיקי החקירות של עבירות רכוש שנסגרו בעילת על"ן מכלל התיקים שנפתחו ונסגרו בשנים 2017-2015 .
תרשים5 : שיעור תיקי החקירות של עבירות הרכוששנסגרו בעילת על"ן מכלל התיקים שנפתחו ונסגרו בשנים 2015- 2017 מהתרשים עולה כי השיעור הממוצע של סגירת התיקים בשל עבירות פע"ר בעילת על"ן בשנים 2015 - 2017 היה כ-92% , ומשנת2015 עד שנת 2017 הוא גדל בכ-4%.
זאת למרות החשיבות הרבה שייחסה להן המשטרה.
המשרד לביטחון פנים - משטרת ישראל |525 .
מיגור הפשע מושג בין היתר על ידי חיזוק ההרתעה והגדלת סיכויי ההיתפסות של העבריין.
מהנתונים בתרשים 4 עולה כי הרוב המוחלט של התיקים נסגר.
במרבית החקירות של עבירות הרכוש המשטרה אינה מצליחה לבסס ראיות שיביאו לידי הגשת כתב אישום.
רק באחד מכל 15 מתיקי חקירה ( 6.
מכאן שלמעשה המשטרה אינה משיגה הרתעה שתביא לצמצום המקרים של עבירה על החוק ופגיעה באזרח.
בתשובתה מסרה המשטרה כי סיכויי העבריין להיתפס בעבירות רכוש לעומת עבירות אחרות נמוכים מעצם טיבן של עבירות אלו.
עבירות רכוש אינן מבוצעות בפני עדים או לעיני הקורבן, כך שקשה יותר לאתר את המבצעים.
זאת להבדיל מעבירות אלימות או מין המבוצעות בהכרח על הקורבן ולרוב הוא יכול להעיד על האירוע ואף לזהות את מבצעיו במקרים רבים.
המשטרה עושה מאמצים להגדיל את אחוז הגילוי בעבירות אלו באמצעות שימוש בטכנולוגיה ובעיקר באמצעי תיעוד טכנולוגיים ההולכים ומתרבים במרחב הציבורי.
לדברי המשטרה, בעקבות השימוש בהם נעשו החקירות מורכבות הרבה יותר, והן מצריכות משאבים רבים מהחוקר ולכן מספר התיקים שבהם ניתן למצות את החקירה הוא מוגבל.
המשטרה הוסיפה כי יישום שיטת הרצף החקירתי תעלה ככל הנראה את אחוז הגילוי.
ניהול חקירה ממצה כולל בין השאר הפעלת מערכי חקירה מקצועיים בתחומי הזיהוי הפלילי, הטכנולוגי, המודיעיני ועוד.
זאת כדי לאסוף ולגבש את כל העדויות והממצאים ולהחליט על הפעולות הנדרשות כדי ללכוד את העבריין ולהביאו לדין.
לפיכך פרק הזמן שמשקיעה המשטרה בטיפול בתיק חקירה יש בו כדי להעיד בין היתר על אופן הטיפול והמיצוי של כל מערכי החקירה שעומדים לרשותה.
משרד מבקר המדינה בדק את זמן הטיפול בתיק חקירה ממועד הגשת התלונה עד מועד סגירתה בידי קצין משטרה.
להלן בתרשים 6 התפלגות הזמן שחלף מפתיחתם ועד סגירתם של תיקי חקירה הכוללים עבירות רכוש בשנים 2015 - 2017.
תרשים 6 : התפלגות הזמן שחלף מפתיחתם ועד סגירתם של תיקי חקירה הכוללים עבירות רכוש בשנים 2015 - 2017 מהנתונים בתרשים עולה כי בשנים2015 - 2017 סגרה המשטרה את מרבית תיקי החקירה - כ-54% (כ-135 אלף תיקים) בתוך שבוע ימים מיום פתיחתם.
המשטרה סגרה כ-34% מהתיקים בתוך יומיים בלבד ממועד הגשתם, כאשר כ -17% (כ-50 אלף) מהם נסגרו עוד ביום פתיחתם.
תיק חקירה בגין התפרצות לעסק שהיה בו עד שראה את החשוד במעשה, התיק נסגר למחרת בעוד העד לא נקרא לזהות את החשוד באלבום תמונות החשודים, ולא נבדקה הימצאות ראיות דיגיטליות ויזואלית בזירה וסביבתה.
תיק חקירה בגין גניבת אופניים חשמליי ם שבו המציא המתלונן לחוקרים ראי ה דיגיטלית המתעדת את הגניבה, התיק נסגר למחרת והראייה לא נבדקה.
תיק חקירה בגין גניבת רכב מחניון באזור עסקים.
התיק נסגר למחרת בלי שנבדקה הימצאות ראיות דיגיטליות בזירה ובסביבתה.
המשרד לביטחון פנים - משטרת ישראל |527 .
נסגרים בתוך פרק זמן .
פעולות הערכה ותיקון .
תיק חקירה בגין גניבת טלפון סלולרי בתחנת דלק.
למרות דיווחו של המתלונן על הימצאות מ צלמות אבטחה בתחנת הדלק, נסגר התיק למחרת בלי שהן נבדקו.
בתשובתה מסרה המשטרה כי הסוגיה של סגירת תיקים ללא מיצוי חקירתי עמדה בבסיס הרציונל לגיבוש התפיסה החדשה של הרצף החקירתי , והניסיון ליישמה יתחיל בשתי תחנות בפברואר 2019.
עד לאחרונה הגיעו תיקי חקירות של עבירות רכוש למבוי סתום זמן קצר לאחר פתיחתם, וזאת בשל היעדר עדים או אמצעים טכנולוגים שיאפשרו מתן קצה חוט להתפתחות החקירה.
תפיסת הרצף החקירתי מחייבת לקיים מתכונת קבועה ל חקירה בכל עבירה ובכלל זה גם עבירות רכוש .
במסגרתה מתקיימים תהליכים של קבלת עמדה ובחינה של כלל מערכי החקירה והמודיעין, אשר יביאו למיצוי חקירה וסגירת מעגל בכל תיק ותיק.
תפיסת הרצף החקירתי מגבילה את האפשרות לסגור תיקים ללא מיצוי חקירתי.
כמו כן ימשיכו לקיים בקרות כדי לוודא שהחקירה מוצתה בתיקים אלה.
תמונת המצב העולה מנתוני המשטרה מעידה כי מרבית התיקים נסגרים בתוך פרק זמן קצר בעילת על"ן.
אף אם מאפייני העבירות הללו מקשים לעיתים על מיצוי החקירה, הרי שמדובר בתוצאה המחייבת פעולות הערכה ותיקון ממשיות שיבטיחו מיצוי של כל מערכי החקירה העומדים לרשות המשטרה.
על המשטרה לנתח את תוצאות הניסיון ליישום מתווה הרצף החקירתי, ולוודא שיישומו של מודל זה אכן יכול לחולל שינוי ולהוביל לניהול יעיל ואפקטיבי של חקירות עבירות הרכוש, לחיזוק יכולת ההרתעה שלה, להגדלת הסיכוי שעבריי נים ייתפסו ולהגברת אמון הציבור ביכולתה.
מיצוי החקירות של עבירות הרכוש .
בפקודת המשטרה נקבע כי בין שאר תפקידי המשטרה עליה לעסוק במניעת עבירות ובגילוין, בתפיסת עבריינים וב הבאתם לדין, ובקיום הסדר הציבורי וביטחון הנפש והרכוש.
פקודת המטה הארצי מסדירה את הטיפול בתלונה ובתיק חקירה של המשטרה משנודע לה על ביצוע עבירה, בין אם על סמך תלונה או בכל דרך אחרת.
אזרח שנפגע מעבירת רכוש יכול ל פנות למוקד המשטרה הפועל 24 שעות ביממה.
ככלל, במקרה זה תשלח המשטרה לזירת העבירה סייר שיגבה מהמתלונן את גרסתו לאירו ע.
לחילופין או במקביל - אזרח יכול לפנות גם למרכזי שירות הציבור (להלן - מש"ל) שמפעילה המשטרה בתחנותיה.
השוטרים במש"ל מתעדים את תלונת האזרח ונותנ ים לו אישור על הגשת התלונה.
קצין החקירות בתחנה מחליט אם התלונה מעלה חשד לכאורה לביצוע עבירה פלילית ודורשת הליך חקירה, או שיורה על סגירתה.
המחוקק נתן למשטרה סמכויות של חקירה, עיכוב ומעצר, נוסף על הכלים והאמצעים שמפעילה המשטרה בחקירותיה, ובכללם: מעבדות הזיהו י הפלילי לגיבוש ראיות נגד חשודים באמצעות שיטות מדעיות ; מיצוי ראיות וחקירה באמצעים טכנולוגים וויזואליי ם כגון מחשבים, טלפונים סלולריי ם ומצלמות; מערך מודיעין הכולל איסוף מידע ממקורות שונים, הצלבתו והסקת מסקנות; ביצוע חיפוש במגורים ובחצרים של מעורבים וכן תפיסת חפצים הקשורים לזירת העבירה ולמבצעה.
להלן בתרשים מספר 7 פרוט גורמי המשטרה המעורבים בטיפול בתלונה ובתיק חקירה.
המשרד לביטחון פנים - משטרת ישראל |529 .
תרשים7 : פרוט גורמי המשטרה המעורבים בטיפול בתלונה ובתיק חקירה.
על פי נתוני משטרת ישראל בעיבוד משרד מבקר המדינה.
למיצוי החקירה נודעת חשיבות רבה מאחר שלפי תשתית הראיות שגיבשו החוקרים בתיק החקירה מחליטים אם להגיש כתב אישום או לסגור אותו.
ככל שהמשטרה תשקיע יותר בבחינה מעמיקה של תיקי החקירה ותשתמש באמצעים ובכלים שברשותה, כן יגדל הסיכוי לפיענוח תיקים אלו, וְיִפְחַת מספרם של תיקי הרכוש שנסגרים בעילת על"ן.
בביקורת נמצא כי למרות המשקל הרב של עבירות הרכוש מכלל העבירות, לא קבעה המשטרה נהלים ופקודות בנוגע לאופן הטיפול הנדרש בעבירות הרכוש השונות, לרבות קריטריונים ותבחינים להפעלת אמצעי החקירה הקיימים במשטרה בתיקים אלה.
בתשובתה מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה כי במודל הרצף החקירתי שהיא מגבשת נקבעה מתכונת סטנדרטית לטיפול בעבירות הרכוש על ידי כלל מערכי החקירה והמודיעין .
לכל עבירה בנפרד נקבעו פעולות חובה שעל כל מערך לבצע, וכל מפקד ראשי להוסיף עליהן (אך לא לגרוע) לפי שיקול דעתו בהתאם למקרה הפרטני.
כך ייקבע רף טיפול אחיד לכלל עבירות הרכוש ותתקיים עליו בקרה.
בנוסף על כך, נקבע רף אחיד לאיסוף הנתונים מהקורבן כדי להביא למקסום הנתונים שנאספים ו של היכולת להפיק מהם מידע חקירתי.
כך גם בכל הנוגע להתמודדות עם חקירת העבירה הפרטנית ועם התופעות של עבריינים מועדים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי "קביעת סטנדרט" במתווה הרצף החקירתי אינו תחליף להכנת נהלים ופקודות.
לפיכך עליה לגבש בנהלים ובפקודות את אופן הטיפול הנדרש כדי למצות את החקירות של עבירות הרכוש.
עליה לעשות זאת לפי המתכונת של מתווה הרצף החקירתי שהיא בוחנת במועד הביקורת או של מתווה אחר שיאושר על ידי פיקוד המשטרה.
הטיפול בתיקי חקירות .
מנתוני המשטרה עולה כי בין השנים 2015 - 2017 שויכו כ- 475,000 פריטי רכוש שדווח עליהם כגנובים בכ - 235,000 תיקי חקירה של עבירות רכוש.
בין פריטי הרכוש היו כ - 45,000 ( טלפונים סלולריים 9% ), כ - 40,000 ( כלי רכב 8% ,) כ- 20,000 ( כרטיסי אשראי 4% ), כ - 20,000 ( תעודות זהות 4% ), כ - 15,000 ( מחשבים אישיים ונישאים 3% ), וכ - 14,000 זוגות אופניים חשמליים ומכניים (3%.
) בפברואר2019 כתב השר לבט"פ למבקר המדינה כימשרד ו והמשטרה השקיעו בשנים האחרונות משאבים אדירים במאבק בפשיעת הרכוש.
הוא ציין את המרכיבים המרכזיים אשר מגבירים וימשיכו להגביר את מגמת ההפחתה בפשיעת הרכוש - ההקמה של שש תחנות משטרה ביישובים ערביים בשנתיים האחרונות, הגברת הנוכחות המשטרתית בערים באמצעות הוספת 500 שוטרי סיור רגלי, תגבור מחוז שומרון ויהודה בשוטרים כדי למנוע כניסה של עבריינים והעברת רכוש גנוב משטחי הרשות הפלסטינאית; חיזוק אכיפת החוק במרחב הכפרי באמצעות תגבור משמר הגבול ושינוי תפיסת הפעלתו במשטרה; מיסוד של יכולות חקירה טכנולוגיות חדשות בתחנות המשטרה.
המשרד לביטחון פנים - משטרת ישראל |531 .
המאפיינים הייחודיים .
משרד מבקר המדינה ערך בדיקה אקראית כדי לבחון את טיפול המשטרה בתיקי חקירות של עבירות רכוש (להלן - הבדיקה).
הבדיקה נערכה בחמש תחנות משטרה (לב תל אביב ומרחב איילון במחוז תל אביב, בתחנת חיפה במחוז חוף, בתחנת ראשון לציון במחוז מרכז ובתחנת באר שבע במחוז הדרומי) וכללה 149 :תיקי חקירה שנסגרו בעילת על"ן.
תיעוד רכוש גנוב בתיק החקירה .
, התשכ"ט ]נוסח חדש[ )פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש1969 (להלן- פסד"פ) מסדירה את תפיסת החפצים הקשורים לביצוע עבירה או העשויים לשמש כראייה בהליך משפטי בידי המשטרה ואת החזרתם לאדם שממנו נלקחו או למבקש זכות במוצג.
בנוהל אח"ם "עריכת מסדר זיהוי חפצים" מדגישה המשטרה את החשיבות של קשירת חפץ שתפסה החשוד כגנוב לבעליו האמתיים, ואת הצורך שהאדם הטוען לבעלות על החפץ ייתן למשטרה סימנים המייחדים אותו.
זיהוי החפצים הגנובים בידי החשוד יכולים לקשור אותו לעבירת הגניבה.
נוהל אח"ם "טיפול ברכוש שהובא למשטרה כמציאה ויש חשד כי הושג בעבירה" מדגיש כי על המשטרה למנוע מצב שגנב (או שליחו) מביא לה את שללו, וכעבור שישה חודשים מקבל אותו בחזרה עם "הכשר" - בלי שייעשה כל ניסיון לזהות את הבעלים או את מבצעי העבירה.
המשטרה משתמשת במערכת עיבוד נתונים אלקטרונית ייעודית לתיעוד וניהול של תלונה על עבירה ושל תיק החקירה על פרטיו ואירועיו.
בין היתר מפורט בתיק החקירה רכוש לסוגיו: רכוש גנוב שקורבן עבירה מתלונן שנגנב; רכוש שתפסה המשטרה כחשוד שנגנב ממנו; רכוש שניזוק; רכוש שנתפס לחילוט וכד'.
במערכת הוגדרו שדות כדי לאפשר לשוטרים הזנה של פריטי הרכוש על כל מאפייניו.
הזנת מידע מפורט במערכת נועדה גם לאפשר לחוקרי המשטרה להפיק דוחות לפי מאפיינים שונים בחקירת תיקי רכוש.
בשליש מתיקי החקירה שבדק משרד מבקר המדינה (56 תיקים) לא הקפידה המשטרה לתעד בתיק החקירה הממוחשב את המאפיינים הייחודיים של הרכוש הגנוב שעליו דיווח האזרח בפנייתו למשטרה.
עוד נמצא כי בחלק מהמקרים שנבדקו הוזן תיאור כללי בלבד של פריט הרכוש שדווח כגנוב.
בכלל זה לא הייתה הקפדה על בירור של המספר הסידורי שהטביע היצרן ברכוש המדווח והזנתו למערכת המחשב - מספר שיאפשר בעתיד את זיהוי הרכוש ושיוכו לתיק חקירה ספציפי.
במקרים אחדים נמצא כי הוזנו כל מאפייני הרכוש בשדה מלל אחד, וכתוצאה מזה לא ניתן לאתר את פריט הרכוש לפי מאפייניו באמצעות הדוחות המובנים במערכת.
כך לדוגמה, נמצא תיעוד חסר של מספרים סידוריים של טלפונים סלולריים, של מחשבים ניידים ושל אופניים חשמליים ומכניים שנגנבו במהלך ביצוע עבירות התפרצות למגורים או למבנה אחר, בגניבת רכב, בגניבה מתוך רכב וגניבת אופניים.
תיעוד חסר ולקוי של פריטי רכוש שדווח כגנוב בתיק החקירה הממוחשב מצמצם באופן ממשי את יכולתה של המשטרה לזהותו בין כל פריטי הרכוש שתפסה, לאתר את בעליו החוקיים ולקשור חשוד לעבירת הגניבה.
על המשטרה להנחות את שוטריה להקפיד על בדיקת פריטי הרכוש ועל הזנתם המפורטת למערכות המשטרה.
בתשובתה מסרה המשטרה כי תפעל לוודא שתיאור הרכוש בתיק החקירה יהיה מיטבי ויאפשר זיהוי רכוש שנגנב.
המשטרה הוסיפה כי במסגרת יישום מודל הרצף החקירתי ימלאו האזרחים בעצמם את תיאור הרכוש בטופס תלונה שיגישו, דבר שעשוי לצמצם את הפערים המתוארים.
איסוף ומיצוי של ראיות דיגיטליות .
פסד"פ מסדיר את סמכותו של שוט ר לתפוס מחשב או דבר המגלם חומר מחשב 5 וכן את סמכותו של "בעל תפקיד מיומן" במשטרה לחדור למחשב ולחומר המחשב באמצעות התקשרות או התחברות.
איסוף ראיות דיגיטליות ויזואליות: בשנת 2016 החלה המשטרה להפעיל בתחנות מערך של שוטרים מוסמכים (להלן - חוקר מיומן) שתפקידו בין היתר לאסוף ראיות דיגיטליות מחומרי מחשב כדי שישמשו ראיה משפטית בתיק חקירה.
החוקרים אוספים ראיות דיגיטליות ויזואליות גם מאמצעי מיגון טכנולוגיים שהוצבו במקומות רלוונטיים לחקירת המשטרה.
בית המשפט מביא בחשבון6 את הראיה הדיגיטלית הוויזואלית שממציאה המשטרה כשהיאמתעדת את מה שהתרחש בזירת העבירה ובסביבתה.
ממצאי הבדיקה העלו כי במרבית התיקים שנבדקו לא פעלו חוקרי המשטרה כדי לאסוף את המידע שנאגר באמצעים טכנולוגים.
נמצא כי ב-110 (כ-74% ) מתיקי החקירה שנבדקו לא נ סרקו זירת העבירה וסביבתה לאיתור אמצעים טכנולוגים ; ב-13 תיקים (כ-9% ) לא נשאל המתלונן בעת קבלת הודעתו אם נמצאו אמצעי מעקב טכנולוגיים בזירת העבירה ובסביבתה ; ב-32 תיקים (כ -21% ) דיווח המתלונן בהודעתו על קיומם של האמצעים הטכנולוגים , אך המשטרה לא פעלה לאיסופם ; בשישה תיקים (כ -4%) לא נבדקה ראיה דיגיטלית ויזואלית שהמציא המתלונן לחוקרי המשטרה.
5 לפי חוק המחשבים, תשנ"ה -1995 : ""מחשב- מכשיר הפועל באמצעות תוכנה לביצוע עיבוד אריתמטי או לוגי של נתונים, וציודו ההיקפי, לרבות מערכת מחשבים, אך למעט מחשב עזר; "חומר מחשב" - תוכנה או מידע.
6 לדוגמה: ע"פ 7679/14 עדנאן זהארה נ' מדינת ישראל (פורסם במאגר ממוחשב, 15.
16 ;) ע"פ 2247/10 שלום ימיני נ' מדינת ישראל (פורסם במאגר ממוחשב, 12.
11 ); ע"פ 8416 מדינת ישראל נ' מחמוד חרבוש (פורסם במאגר ממוחשב, 9.
) המשרד לביטחון פנים - משטרת ישראל |533 .
יוצא אפוא שסגירת התיקים בעילת על"ן שנמצאו בבדיקת משרד מבקר המדינה, נעשתה ללא מיצוי יכולת המשטרה לאתר ראיות דיגיטליות מאמצעים טכנולוגים, על אף שבחלק מהמקרים אמצעים אלו היו קיימים ואולי ניתן היה להסתייע בהם לאיתורו ולזיהויו של העבריין.
בתשובתה מסרה המשטרה כי בדיקת ראיות דיגיטליות ויזואליות מאמצעי מיגון טכנולוגיים היא פעולת חקירה מתבקשת והיחידות מונחות לנהוג כך.
הנושא נבדק בבקרות שהיא מקיימת ביחידותיה כדי לוודא שמתבצע מיצוי חקירתי.
מודל הרצף החקירתי קובע מתכונת לטיפול בעבירות שתחייב בחינה ומיצוי של החקירה בכלל המערכים.
חלק בלתי נפרד מ מנו הוא בדיקת אמצעים טכנולוגיים ויזואליים.
הקמת מערך של שוטרים מוסמכים כמעט בכלל תחנות המשטרה בארץ יש בה משום קפיצת דרך ממשית בכל הקשור לאיסוף ולטיוב ראיות דיגיטליות/טכנולוגיות בזירות עבירה.
בכלל - ההנגשה של אמצעים שלא היו קיימים בעבר ביחידות החקירה בתחנות הרחיבה לאין ערוך את אפשרויות המעקב והבילוש, והובילה ל פיענוח של תיקי פשיעה חמורים , להגשת כתבי אישום ו למעצר חשודים עד תום ההליכים.
עם זאת, יצוין כי ב היקף של כ- 50,000 עבירות פע"ר בשנה וכ - 144,000 עבירות רכוש, לא ניתן לסרוק כל זירה, ב התחשב במשימות הרבות ו בכוח האדם המוגבל הקיים לצורך הטיפול בכלל העבירות.
כתוצאה מזה ייתכנו מצבים שבהם זירה לא נסרקה, וזאת בהתאם לנסיבות האירוע ולתעדוף המשימות באותו זמן נתון על ידי גורמי הפיקוד בתחנות.
על המשטרה למצות עד תום את יכולתה הטכנולוגית כדי לצמצם את מספר תיקי החקירה של תיקי עבירות הרכוש הנסגרים בעילה של על"ן.
נתוני תקשורת: חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – נתוני תקשורת), תשס"ח-2007 מסדיר את סמכותו של בית משפט להתיר בצו להעביר למשטרה נתוני תקשורת ממאגר מידע של בעל רישיון בזק7 .
זאת- כדי להציל חיי אדם; לגלות עבירות, לחקור או למנוע אותן; לגלות עבריינים ולהעמידם לדין; לחלט רכוש על פי דין.
בכלל זה נתונים על איכון של ציוד הקצה, כמו טלפון סלולרי המחובר לרשת של בעל הרישיון, נתונים על זהות המנוי ופרטיו, נתונים מזהים של ציוד הקצה ועל ההתקשרויות שבוצעו באמצעותו - מיקום המכשיר בנקודת זמן ועוד.
בהכרעת הדין מתחשב בית המשפט בראיה המתבססת על חקירת נתוני התקשורת של המשטרה8 .
7 כהגדרת "בעל רישיון" בסעיף 1 לחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב -1982 , לרבות מי שפועל מכוח היתר כללי לפי חוק התקשורת ומי שקיבל רישיון לפי פקודת הטלגרף האלחוטי , התשל"ב]נוסח חדש[-1972 , למעט בעל רישיון לשידורים כהגדרתו בסעיף האמור.
8 לדוגמה: ע"פ 7679/14 עדנאן זהארה נ' מדינת ישראל (פורסם במאגר ממוחשב, 15.
16 ;) תפ"ח 51122 -01-03 מדינת ישראל נ' גבי קורסונסקי (פורסם במאגר ממוחשב, 26.
) 534 |דוח שנתי 69ב .
הבדיקה העלתה כי בכל 22 התיקים שנבדקו שבהם נגנב טלפון סלולרי סגרו חוקרי המשטרה את תיקי החקירה בעילת על"ן, בלי שפעלו לקבל נתוני תקשורת כדי לנסות לאתרו ולהשיג ראיות נגד העבריין.
בתשובתה מסרה המשטרה כי במהלך השנים האחרונות היא עושה רבות להטמעת האפשרויות העומדות לרשותה מתוקף סמכויותיה על פי דין, לקבלת נתוני תקשורת לצורך סיכול, מניעה וחקירת עבירות מסוג עוון ופשע.
היא הכינה תוכניות עבודה מערכתיות סדורות, לרבות היבטי פריסת כ וח אדם ייעודי מתאים עד רמת התחנה ומיצוי מידע תקשורתי במקרים המתאימים ובהתאם לתעדוף המשימות על ידי המפקדים בשטח ו למגבלות הכוח המשטרתי.
לצד המקרים של סגירת תיקים שצוינו ב ביקורת, יש לציין לחיוב את אירועי הפע"ר הרבים במחוזות השונים שבהם נעשה שימוש מושכל בנתוני תקשורת בשילוב כוח אופרטיבי למיצוי חקירה ולהבאת עבריינים רבים לדין.
השימוש בנתוני תקשורת בחקירות של עבירות רכוש שבהן מעורב טלפון סלולרי, יכול להביא לידי פריצת דרך בחקירה.
נוכח הקושי של המשטרה לאתר עברייני רכוש - על המשטרה למצות עד כמה שיותר את סמכותה ולהשתמש בכל האמצעים הטכנולוגיים שברשותה למצות את החקירה בתיקים שבהם נגנב טלפון סלולרי ולהחזירו לבעליו.
כאמור בין השנים 2015 - 2017 דווח ע ל כ-45 אלף טלפונים סלולריים שנגנבו שהם 9% .
מכלל פריטי הרכוש שדווח עליהם כגנובים בשנים אלה .
המדינה מעודדת תשלום וביצוע עסקאות באמצעי תשלום מתקדמים9 .
כרטיס חיוב הוא אמצעי חליפי לשימוש במזומן לביצוע תשלומים ועסקאות, באמצעותו ניתן להתחקות אחר מבצע העסקאות והתשלומים.
נוהל אח"מ לטיפול בעבירות על חוק כרטיסי חיוב 10 , מנחה את יחידות המשטרה בנוגע לדרכי החקירה הכרוכות בשימוש בכרטיסי חיוב 11 .
למשל כאשר המתלונן על גניבה הוא מי שהכרטיס הונפק לשימושו - במקרה זה על המשטרה לדווח לחברת כרטיסי האשראי על הגניבה ולבדוק אם נעשה שימוש בכרטיס לביצוע רכישות, משיכות מזומנים או קבלת טובות הנאה אחרות לאחר שנגנב.
כמו כן על החוקרים לבקש מחברת כרטיסי האשראי לדווח להם על שימוש עתידי בכרטיס.
כאשר נמצא כי נעשה שימוש בכרטיס יש לגבות עדות נוספת מחברת כרטיסי האשראי.
9 עידוד השימוש באמצעי תשלום מתקדמים מוסדר בחוק לצמצום השימוש במזומן, תשע"ח -2018 שנועד להביא לצמצום הכלכלה השחורה בישראל ולהיאבק בפשיעה ובהלבנת ההון .
10 חוק כרטיסי חיוב, תשמ"ו-1986 .
11 כרטיס אשראי המיועד לרכישת נכסים ללא תשלום מ ידי של התמורה וכרטיס בנק המיועד למשיכת כסף ממכשירי בנק ממוכנים ולרכישת נכסים בדרך של חיוב חשבון הלקוח בתאגיד בנקאי וזיכוי חשבונו של הספק.
המשרד לביטחון פנים - משטרת ישראל |535 .
המידע על שימוש בכרטיס לאחר שנגנב יכול לקדם את החקירה ולהביא את החוקרים לתובנות שבעקבותיהן יוכלו לפעול להשגת ראיות נוספות בתיק כדי לאתר את העבריין.
כאמור, מנתוני המשטרה עולה כי בשנים 2015 - 2017 דווחלמשטרה על גניבת כ-20 אלף כרטיסי אשראי .
גניבת הכרטיסים נעשית תוך כדי גניבת ארנקים, תיקים, כלי רכב או פריט אחר.
בדיקת משרד מבקר המדינה כללה 18 תיקי חקירה שבהם דווח על גניבת כרטיס אשראי.
נמצא כי למעט תיק חקירה בודד, בכל יתר התיקים לא גבתה המשטרה מהמתלונן את פרטי הכרטיס, כך שלא ניתן היה לבדוק אם נעשה בו שימוש, ולסייע בכך לאיתור העבריין ולחקירתו.
הבדיקה העלתה שבתיק החקירה שבה נשאל המתלונן על פרטי כרטיס האשראי, הוא נשלח על ידי חוקרי המשטרה לחברת כרטיס האשראי מספר פעמים להמציא בעצמו דוחות על השימוש בכרטיס.
החקירה נסגרה לבסוף בעילת על"ן, לאחר שהאזרח הפסיק להמציא מסמכים למשטרה.
חוקר המשטרה לא פעל בעצמו ולא הפעיל את סמכותו כדי להשיג את המידע הדרוש לחקירה מחברת כרטיסי האשראי.
המידע על השימוש בכרטיס לאחר גניבתו יכול לקדם את החקירה ולהביא לידי לכידת העבריין ולשפר בכך את ההרתעה בתחום זה.
לנוכח ההיקף הגדול של הגניבות על המשטרה להקפיד לתעד את פרטי כרטיסי האשראי ולהפעיל את סמכותה לקבל מידע מחברות האשראי על השימוש בכרטיסים הגנובים.
שיפור האכיפה בתחום זה יסייע למימוש מדיניות הממשלה להגברת השימוש באמצעי תשלום מתקדמים ולא בכסף מזומן.
בתשובתה מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה כי מוגשות אלפי תלונות על שימוש שלא כדין בכרטיס אשראי ועל הונאות בתחום זה.
לאחרונה אוחדו חלק מיחידות חקירת ההונאה עם יחידות חקירה מרכזיות, כדי לאפשר להן לפעול נגד עבריינים בתחום ההונאה.
הדבר יאפשר להם להת מקד בעבריינים מועדים ולמצות עמם את הדין.
לאור ממצאי הביקורת תיערך בקרה בנושא והתיקים שנבדקו בביקורת יועברו לבחינה של הגורמים הרלוונטיים.
איסוף ומיצוי של ראיות פורנזיות .
חוקרי הזיהוי הפלילי באח"ם (להלן - מז"פ) המוצבים במחוזות המשטרה מתחקים אחר זירת העבירה וסביבתה הקרובה כדי לאתר , לתעד, להעתיק ולדגום עקבות שנותרו בהן: מוצגים ממקור ביולוגי ; טביעות אצבע; עקבות נעלים וכיו"ב.
מוצגים אלה נשלחים לבדיקה במעבדות מז"פ כדי לבחון ולקבוע באמצעות שיטות מדעיות וטכנולוגיות אם ניתן להשתמש בהם כ ראיות נגד החשודים.
הראיות המושגות באמצעות שיטות אלו משמשות נדבך מרכזי לביסוס תיקי חקירה משטרתיים ו לכתבי אישום המוגשים לבתי המשפט .
נמצא כי המשטרה אי נה ממצה את כל שלבי החקירה הפורנזית לפני שהיא סוגרת תיקי חקירת עבירות רכוש בעילת על"ן.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא שב -14 תיקי חקירה ובכללן תיקי חקירת עבירות פע"ר, לא בדקו חוקרי מז"פ זירות של עבירות רכוש שבהן ניתן היה לצפות שהעבריינים השאירו אחריהם עקבות, להלן דוגמאות.