HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, על התאגיד לבחון חלופות להציג לממונה עבודת מטה סדורה ולפרט בה את היתרונות והחסרונות של ההתקשרות עם הע ירייה לעומת החלופות האחרות.
על הממונה להימנע מלאשר את המשך ההתקשרות בהסכמי גבייה בין מי אביבים לעיריית תל אביב-יפו לפני קבלת עבודת המטה האמורה ובחינת החלופה המיטבית לתאגיד.
במרץ 2013 השיבה רשות המים למשרד מבקר המדינה כי "כלל פעולות התאגיד ובפרט התקשרויות שהוא מבצע צריכים להיות לפי מכרז, על בסיס שיקולים כלכליים ולטובתו של התאגיד באופן שיביא לחיסכון וליעילות בנקודת מבטו של התאגיד".
לדבריה, הסכמי הגבייה שנחתמו בין הרשויות המקומיות לתאגידים "אמורים היו להיות זמניים ולא נועדו לקשור את התאגידים לטווח הארוך ומכיו ון שלא נעשו בתנאי מכרז, התנאים בהם לא ממקסמים את טובתו הכלכלית של התאגיד ולא משרתים את העיקרון של העצמאות של התאגיד".
כן מסרה רשות המים כי נוכח המלצות ועדת ניסן והחלטת הממשלה מנובמבר 2011 , החליט הממונה בשלב זה לאשר לתאגידים להמשיך בהתקשרויות הנוכחיות.
עוד השיבה רשות המים למשרד מבקר המדינה במרץ 2013 כי עמדתה העקרונית היא שיש ליצור הפרדה מהותית בין התנהלות התאגיד לבין הרשות המקומית, "ולמצער, בהינתן החלטת הממשלה.
ובחינת טובתו הכלכלית של התאגיד ועצמאותו.
" אך "לעיתים ישנם ממשקים הנסתרים מעין הממונה על תאגידים ושלא היו צריכים להתקיים ונעשו באופן שעלול לפגוע בטובתו הכלכלית של התאגיד ומתוך כך בטובת צרכניו".
בפברואר 2013 השיב הממונה על התקציבים במשרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי "משרד האוצר סבור כי על תאגידי המים והביוב לפעול בצורה יעילה לניהו ל משק המים המקומי עליו הם אחראים.
כמו כן על חברי הדירקטוריון של התאגידים מוטלת החובה לוודא כי החלטות התאגיד הינן לטובת התאגיד ובכלל זה גם לעניין עסקאות מול הרשויות המקומיות".
26 יצוין כי הדוחות הכספיים מבטאים הכנסות על בסיס מצטבר, ואילו התשלום לעירייה הוא בגין תשלומים שנגבו בפועל.
זאת ועוד, בדוחות הכספיים נפרסות ההכנסות מהיטלי פיתוח על פני 25 שנים, ואילו העמלה המשולמת לעירייה משולמת על מלוא התקבול עם גבייתו.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 781 .
משרד מבקר המדינה מעיר לממונה על התאגידים, כי גם בתזכיר החוק הוצע כי תאגיד לא יתק שר בעסקה עם רשות מקומית, אלא מטעמים של יעילות כלכלית לתאגיד ושיפור השירות לצרכנים.
לכן, גם לאחר החלטת הממשלה מנובמבר 2011 חלה על הממונה החובה להביא בחשבון שיקולי כדאיות כלכלית בבואו לאשר עסקאות בין תאגידי מים וביוב לבין רשויות מקומיות.
עוד מעיר משרד מבקר ה מדינה לממונה כי עליו להדק את הפיקוח על הארכת הסכמי הגבייה של התאגידים מי כרמל, ימים ומי בת ים עם הרשויות המקומיות במועדם.
תשלומי הרשויות המקומיות עבור צריכת מים ושירותי ביוב .
ככל צרכן אחר, על הרשויות המקומיות לשלם לתאגידים עבור צריכת המים ושירותי הביוב של מוסדותיהן.
יצוין כי הרשויות המקומיות נחשבות לצרכני מים גדולים של תאגידי המים.
מי כרמל משרד מבקר המדינה מצא כי עיריית חיפה משלמת תשלומים עבור צריכת המים של מוסדותיה ועבור שירותי הביוב הניתנים להם ישירות בקופתה, ואף גובה לקופתה חלק מתשלומי צרכנים אחרים, במקום להעביר את התשלומים לחשבון התאגיד.
בכל רבעון נעשית התחשבנות לגבי כספים אלה עם תאגיד מי כרמל, כנגד התחייבויותיו לעירייה.
מדוח "התחשבנות עירייה-תאגיד גבייה" עולה כי בשנת 201127 גבתה העירייה ישירות לחשבון הבנק של התאגיד כ -144 מיליון ש"ח, וכ -55 מיליון ש"ח גב תה לקופתה 28, מהם כ -13 מיליון ש"ח ששילמה עבור צריכת המים של מוסדותיה ועבור שירותי הביוב שניתנו להם.
עוד עולה כי בשלושת הרבעונים הראשונים של שנת 2012 גבתה העירייה לחשבון הבנק של התאגיד כ-142 מיליון ש"ח, וכ-9 מיליון ש"ח גבתה לקופתה, מהם כ-8 מיליון ש"ח ששילמה עבור צריכת המים של מוסדותיה ועבור שירותי הביוב שניתנו להם.
מנובמבר 2011 הפסיקה העירייה להעביר לקופת התאגיד תשלומים בגין צריכת מים ושירותי ביוב שגבתה לקופתה, ומאז גדל חובה לתאגיד והגיע במועד סיום הביקורת לכ-6 .
מיליון ש"ח בפברואר 2013 השיב תאגיד מי כרמל למשרד מבקר המדינה כי בדצמבר 2012 כתב מנהל הכספים שלו לעיריית חיפה ודרש את תשלום החוב שעמד על 6 מיליון ש"ח.
בסוף ינואר 2013 התקבל מהעירייה סכום של1.
5 מיליון ש"ח, וקיימת מחלוקת בנוגע לכ-3 מיליון ש"ח מהחוב שנותר, המסתכם ב-4.
עיריית חיפה השיבה באפריל 2013 כי היא אינה מעכבת תשלומים, וכי תשלום חשבונות המים של העירייה לתאגיד נעשה באמצעות קיזוז מול השירותים שהיא נותנת לתאגיד, וקיימות מחלוקות בינה לבין התאגיד שטרם הסתיימו, בעיקר בנושא עלות השירותים שניתנים לתאגיד.
27 דוח כזה הופק משנת 2011.
סכום זה קוזז לאחר מכן מחבות תאגיד מי כרמל לעיריית חיפה 782 דוח שנתי64א .
בפברואר 2013 השיבה רשות המים למשרד מבקר המדינה כי "לדעת הממונה, על התאגיד והרשות המקומית לפעול בהתאם להסכם הגביה שנחתם ביניהן, ולרשות המקומית מוטלת חובה להעביר את כספי הגביה בגין שירותי מים וביוב שניתן לתאגיד ללא דיחוי".
משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית חיפה כי עליה להעביר במועד את הכספים המגיעים לתאגיד מי כרמל, ולהימנע בעתיד מעיכוב בתשלום כספי הגבייה.
כמו כן, על תאגיד מי כרמל לפעול בנחישות לקבלת הכספים המגיעים לו מהרשות המקומית.
אין זה ראוי שתאגיד שנוקט הליכי גבייה נגד צרכנים אחרים שמאחרים בתשלומים, יאפשר לעירייה לפגר בתשלום שלה במשך יותר משנה.
פלג הגליל באוגוסט 2012 כתב ראש חטיבת הכספים של פלג הגליל לגזבר של המועצה המקומית ראמה כי התאגיד העריך את עלויות צריכת המים של מגרש הכדורגל העירוני עבור החודשים מרץ עד יוני 2012 , תקופה שבה מדי המים במגרש ניזוקו, ויחייב אותה.
ההערכה הסתכמה בכ- 703,000 ש"ח בתוספת מע"ם, ולחשבון נוספו עלויות תיקון הנזקים למדי המים בסך כ - 23,000 ש"ח בתוספת מע"ם.
בביקורת שעשה משרד מבקר המדינה ביולי 2012 , נמצא כי חוב זה לא נרשם בכרטסת הנהלת החשבונות של התאגיד.
רק בעקבות הביקורת, בדצמבר 2012 , נרשם החוב בכרטסת.
בישיבה בהשתתפות מנכ"ל פלג הגליל וראש המועצה המקומית ראמה שהתקיימה בספטמבר 2012 .
, נדרשה המועצה לשלם את החוב מוקדם ככל שניתן משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד פלג הגליל כי עליו להקפיד על רישום מלא ומסודר של כל חובות הרשויות המקומיות כלפיו, ולפעול במרץ לגביית מלוא החובות המגיעים לו.
בפברואר 2013 השיב תאגיד פלג הגליל למשרד מבקר המדינה כי הוא מעדיף להגיע לידי "הסדר וגבייה של מלוא הסכום בדרך ההסכמה" וכי "פלג הגליל לא ויתרה" לרשות המקומית על תשלום החוב.
במרץ 2013 השיבה המועצה המקומית ראמה למשרד מבקר המדינה כי היא חולקת על החישובים וההערכות של התאגיד ועל הסכום שעליה לשלם לו לטענתו בגין צריכת מים.
עוד הוסיפה המועצה המקומית כי היא תפעל "בימים הקרובים לקביעת פגישה עם התאגיד" בניסיון להביא לפתרון המחלוקת.
בפברואר 2013 השיב משרד הפנים למשרד מבקר המדינה, כי "עמדת משרד הפנים כי על הרשויות המקומיות לשלם את תשלומי המים באופן שוטף לתאגידי המים".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשויות המקומיות כי עליהן להקפיד על תשלומי המים בגין צריכה שלהן ושל מוסדותיהן, ועל התאגידים להקפיד על גביית תשלומים אלה.
היטלי מים וביוב הם תשלומים המיועדים להקמת תשתיות לצורך אספקת שירותי מים וביוב למבנה בהקמה.
בעל הנכס המגיש בקשה להיתר בנייה מחויב בתשלומם.
עם הקמת תאגידי הרשות הממשלתית למים ולביוב 783 .
המים והביוב, הועברה אליהם הסמכות לגבות את ההיטלים, וכן הוטלה עליהם החובה להקים את התשתיות שבגינן ההיטלים נגבים29.
נמצא כי בכמה מקרים המשיכו הרשויות המקומיות לגבות היטלי מים וביוב גם לאחר הקמת התאגידים.
במרץ 2013 מסרה רשות המים למשרד מבקר המדינה כי "כל תמורת היטלי מים וביוב מיום הקמת התאגיד, שייכות לתאגיד וזאת משורה של נימוקים משפטיים ועקרוניים הנוגעים .
ולמהותם של ההיטלים אשר נועדו לש ]חוק התאגידים [ לתכלית החוק מש תשתיות מים וביוב ולאור העובדה שעם הקמת התאגיד, תשתיות אלה אינן בידי הרשות המקומית".
בפברואר 2013 השיב משרד הפנים למשרד מבקר המדינה כי "תשלומים אשר העילה לגבייתם נוצרה לפני הקמת התאגיד צריכים להיגבות לקופת הרשות המקומית".
רשות המים ומשרד הפנים הוסיפו כי נושא זה מצוי במחלוקת משפטית ומתברר אצל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
באפריל 2013 השיב המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי-פיסקלי) למשרד מבקר המדינה כי "המחלוקת בנושא זה, אשר הובאה לפתחו של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
הוכרעה בחוות דעת מיום 11.
13 " (להלן- חוות הדעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה), ולפיה "מיום הקמת התאגיד ניטלות מהרשויות המקומיות הסמכויות בנוגע להיטלי מים וביוב.
מדובר הן על סמכות ההטלה של חיוב, הן על סמכות הוצאת דרישות תשלום והן על סמכות גביית דרישות תשלום שהוצאו לפני הקמת התאגיד או לאחר הקמתו.
יש לקבוע הוראת מעבר אשר תקבע הסדר לגבי דרישות ששולמו.
דרישות תשלום ששולמו עד למועד פרסום חוות הדעת יוותרו בידי הרשות המקומית.
אולם דרישות תשלום שהוצאו וטרם שולמו לא ייגבו, אלא יועברו בצורה מרוכזת מהרשות המקומית לתאגיד".
להלן מקרים שבהם המשיכו הרשויות המ קומיות לגבות היטלי מים וביוב גם לאחר הקמת התאגידים: מי עכו תאגיד מי עכו הוקם על ידי עיריית עכו והחל לפעול ב - 1.
10 (להלן- המועד הקובע).
ממסמכי עיריית עכו עולה כי היא המשיכה לגבות היטלי מים וביוב גם לאחר המועד הקובע, בגין בקשות להיתרי בנייה שהוגשו לפני מרץ 2010 .
ביולי 2010 פנה תאגיד מי עכו לעיריית עכו בדרישה שתפסיק לגבות היטלי מים וביוב לקופת העירייה, וביקש ממנה להוציא הנחיה להפקיד את כספי ההיטלים והאגרות בגין מים וביוב בקופת התאגיד.
במכתב העירייה לממונה באותו חודש טענה העירייה כי היא רשאית לגבות היטלי מים וביוב בגין כל בקשה להיתר בנייה שהוגשה לפני המועד הקובע, בהסתמך על חוות דעת משפטית מטעם יועציה.
היועצת המשפטית של רשות המים עו"ד חנה פרנקל מסרה בנובמבר 2010 ,חוות דעת לממונה ולפיה "עם הקמת התאגיד מנועה הרשות המקומית להטיל ולגבות היטלי מים וביוב בשל תוספת בניה, בניה חדשה וכן בגין התקנת מערכות או חלקי מערכות חדשים של מים וביוב החיוב".
חוות הדעת של היועצת המשפטית דוחה אפוא ]י[המיועדים לשמש את הנכסים נשוא את טענתה של עיריית עכו, שלפיה היטלים שיסודם בבקשה למתן היתר שהוגשה טרם הקמת התאגיד שייכים לעירייה.
הממונה מסר לעיריית עכו את חוות הדעת, והעתקה נשלח לבא כוחו של התאגיד.
לחוק התאגידים 784 דוח שנתי64א .
בסיכום פגישה מנובמבר 2010 , בהשתתפות הממונה וראש עיריית עכו, קבעה יחידת הממונה כי כל ההיטלים שנגבו אחרי המועד הקובע, בין על ידי העירייה ובין על ידי התאגיד, "שייכים לתאגיד.
האמירה שאם העירייה הוציא ה חיוב על ההיטל אז ההיטל שייך לעירייה אינה מקובלת על הממונה".
עוד נקבע כי העירייה תגיש לממונה רשימת נכסים שבנוגע להם יש בעניין זה מחלוקת, והוא "יחליט ויעביר את תשובתו לעירייה למי שייכים ההיטלים שנגבו לאחר היום הקובע".
בדצמבר 2010 כתבה עיריית עכו לממונה כיהנקבע בסיכום הפגישה אינו מקובל עליה, וכי לפי עמדתה כל בקשת היתר בנייה שהוגשה לפני יום קבלת רישיון התאגוד "מזכה את העירייה בהיטלים בגין אותה בקשת היתר".
עוד מסרה העירייה כי אין היא מסכימה שהממונה יפסוק במחלוקת.
העירייה צירפה רשימת היטלים שנויים במחלוקת, בגין נכסים שתאריך הגשת הבקשות להיתר בנייה בעניינם היה לפני המועד הקובע, ואילו מועד תשלום האגרה בגין ההיתר היה לאחר מועד זה.
מהרשימה עולה כי העירייה גבתה לאחר המועד הקובע היטלי מים וביוב בסך כ-10 .
מיליון ש"ח באוגוסט 2011 , לבקשת הממונה, הגיש יועץ חיצוני לרשות המים דוח "ביקורת גביית היטל הנחת צנרת מים והיטל ביוב - תאגיד מי עכו".
היועץ בדק, מתוך רשימת הנכסים שבמחלוקת, נכסים שהעירייה גבתה בגינם היטלים בסך כ-9.
8 מיליון ש"ח, ומצא כי כ-8.
5 מיליון ש"ח מהם מגיעים לתאגיד מי עכו וכ -1.
3 מיליון ש"ח מהם מגיעים לעירייה.
עיריי ת עכו מסרה לממונה כי עמדת רשות המים אינה מקובלת עליה.
עד מועד סיום הביקורת, דצמבר 2012 , לא שילמה עיריית עכו לתאגיד את כספי היטלי המים והביוב שגבתה לאחר המועד הקובע.
בתשובת תאגיד מי עכו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2013 נמסר כי "בשלב זה התאגיד ממתין להוראות הממונה".
עיריית עכו השיבה באותו חודש כי היא פועלת להסדרת המחלוקת בינה לבין הממונה בעניין "הזכאות על ההיטלים" וכי "התקיימו מספר פגישות עבודה לקידום הנושא", עוד השיבה עיריית עכו במאי 2013 כי היא תפעל בהתאם לחוות הדעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על תאגיד מי עכו ועל עיריית עכו לפעול בדחיפות ליישוב המחלוקת ולפעול בהתאם לחוות הדעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
מי כרמל תאגיד מי כרמל החל לפעול ב- 1.
ברישיונו נקבע כי זכויותיו לגבות תשלומים מצרכניו אינן ניתנות להעברה במישרין או בעקיפין, אלא באישור הממונה מראש ובכתב.
נמצא כי ביוני 2010 הוסכם בין נציגי עיריית חיפה ובין נציגי תאגיד מי כרמל, ובראשם מנכ"ל התאגיד מר נור אלדן, כי "כל ההיטלים שנרשם בגינם הוראת חיוב בשנת 2009 ישולמו לעירייה גם אם התשלום בפועל מתבצע בשנת 2010 .
מוסכם שהיטלים הנדר שים בהוראת חיוב החל מ - 1.
2010 יוכנו וישולמו לטובת תאגיד מי כרמל".
מנכ"ל התאגיד הסכים לכך בלי לקבוע הסתייגויות בעניין מצבים שבהם הוצאה הודעת החיוב לפני הקמת התאגיד, אך התאגיד הוא שנושא בנטל הקמת התשתיות.
מכאן שהתאגיד נושא אפוא במלוא העלויות של הקמת התשתיות, בלי שיהיו בידיו נתונים על העלות של היעדר הסתייגות כזאת.
כמו כן, מנכ"ל התאגיד נתן את הסכמתו לכך, אף על פי שלא ביקש וממילא לא קיבל את אישורם של דירקטוריון התאגיד ושל הממונה להעברת הזכויות של התאגיד בהיטלי המים והביוב.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 785 .
בפברואר 2013 השיבה עיריית חיפה למשרד מ בקר המדינה כי היא סבורה כי "מקום שהתשתיות כולן הוקמו על ידיה טרם הקמת התאגיד, היא זכאית לקבל את תשלום ההיטלים גם אם החיובים יצאו אחרי הקמת התאגיד.
לעניין סוגיה זו, ובמידה שתהיה הכרעה משפטית בה, נפעל בהתאם על פיה".
לגבי ההסכם שחתמה עם התאגיד, מסרה העירייה כי "מדובר בהסדר עד אשר תהיה קביעה בבית המשפט".
בפברואר 2013 השיב תאגיד מי כרמל כי הוא ניאות "שלא לדרוש כפל תשלום מצרכן אשר נדרש לשלם על ידי העיריה טרם הקמת התאגיד.
אולם זאת אל מול הצרכן עצמו.
מעולם לא ויתרה על כספי היטלי מים וביובת מן העיריה להעביר אליה את התקבולים השייכים למים וביוב, על מנת שישמשו לייעודם קרי הקמת התשתית על ידי התאגיד.
העיריה מצידה ממתינה להכרעה משפטית של היועץ המשפטי לממשלה מכיוון שהיא חולקת על חלק מהחוב".
דוגמה לאובדן הכנסות לתאגיד מי כרמל היא ההיטלים ששילמה חברת תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ (להלן - תש"ן) לעיריית חיפה עבור חיבור אחד ממתקניה (להלן - הטרמינל) למערכת הביוב.
כבר בשנת 2004 , לפני הקמת התאגיד, פנתה תש"ן לעיריית חיפה בבקשה לבחון אפשרות לחבר את הטרמינל למערכת הביוב, בעקבות דרישה של המשרד להגנת הסביבה.
בשנת 2008 הוציאה עיריית חיפה את החיוב הראשון בעניין הטרמינל, בסך כ-15.
תש"ן, שחלקה על החיוב, הגישה ערר לבית משפט השלום בחיפה במאי 2008 , וביוני 2010 הגישה כתב ערר מתוקן30 .
באוגוסט 2010 , כשמונה חודשים לאחר שהחל תאגיד מי כרמל לפעול, שילמה תש"ן לעיריית חיפה כ - 306,000 ש"ח בגין היטל ביוב.
באותו חודש הוציא תאגיד מי כרמל לתש"ן דרישת חיוב, בין היתר בגין היטלי מים וביוב עבור הטרמינל, בסך כ -33.
בדצמבר 2010 הגישה תש"ן עתירה לבית המשפט המחוזי נגד עיריית חיפה ותאגיד מי כרמל, לביטול דרישת התשלום 31 .
במרץ 2011 החליטה ועדת הערר32 , לבקשת תש"ן, לצרף את תאגיד מי כרמל כמשיב נוסף לעתירה מיוני 2010 .
במאי 2011 הודיע תאגיד מי כרמל לבית המשפט כי הוא מתנגד לבקשת תש"ן לצרפו כמשיב בהליך, וכי אין הוא "בעל דין דרוש בערר זה".
ביולי 2011 הודיע התאגיד לתש"ן כי דרישות התשלום שהוציא מבוטלות, "בשל חשש לכפל תשלום ולשם הזהירות ובשל התמשכות ההליכים מול העירייה".
בספטמבר 2011 החליט בית המשפט כי התאגיד "לא יצורף לערר ואולם ההכרעה שתיפול בהליך.
באותו חודש הוציא התאגיד לתש"ן דרישה לתשלום היטל ביוב בסך כ-16.
באוקטובר 2011 הודיע התאגיד לבית המשפט כי הדרישה האמורה מבוטלת, וכי מדובר בטעות.
במרץ 2012 נקבע בהסכם גישור בין הצדדים כי תש"ן תשלם לעיריית חיפה60 מיליון ש"ח בגין כלל ההיטלים הנוגעים לטרמינל.
בהסכם לא צוין מהו סכום היטלי המים והביוב הנוגעים לטרמינל.
עוד נקבע בהסכם הגישור כי העירייה תודיע לתאגיד מי כרמל כי תש"ן "סילקה את כל היטלי המים והביוב בגין כלל שטח הנכס נשוא ההסכם.
וכי יש לחברה למערכת הביוב ללא כל חיוב נוסף".
במרץ 2012 נתן בית המשפט תוקף של פסק דין להסכם הגישור, וחייב את מי כרמל "בכל הקשור לסילוק מלוא חיובי אגרות הנחת צנרת מים".
30 העתירה הוגשה לאחר שהעירייה שלחה לתש"ן בינואר 2009 ""דרישת תשלום היטלי פיתוח נוספת בגין הטרמינל.
שליחת הדרישה הנוספת נעשתה בין היתר על סמך נתונים שהגישה תש"ן לעירייה (לבקשת העירייה).
הדרישה הנוספת כללה תשלום בסך כ-9.
8 מיליון ש"ח בגין אגרת הנחת צינורות וכ-26.
מיליון ש"ח בגין היטלי ביוב 31 עת"מ 1733 -12-10 תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ נ' עיריית חיפה ואחרים (מובא מתקדין, 2012 .
) 32 ועדת ערר לפי חוק הרשויות המקומיות (ביוב), התשכ"ב- 1962.
במרץ 2012 הודיעה עיריית חיפה למנכ"ל מי כרמל על פסק הדין, ומסרה לו כי יש לחבר את הטרמינל למערכת הביוב ללא כל חיוב נוסף.
באפריל 2012 השיב מנכ"ל מי כרמל לעירייה כי התאגיד הוציא עבור חיבור הטרמינל דרישת חיוב שנגנזה בסך כ -9.
5 מיליון ש"ח, וכדי שהתאגיד יוכל לחבר את הטרמינל לביוב הוא מבקש מהעירייה שתשלם לו מסכום הפשרה סך של 9.
מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד מי כרמל כי חוסר העקביות שלו בחישוב היטלי מים וביוב בגין הטרמינל מעלה תמיהה: באוגוסט 2010 הוא הוציא חיוב בסך33.
7 מיליון ש"ח, בספטמבר 2011 - בסך16.
8 מיליון ש"ח, ואילו באפריל 2012 הוא טען כי העלות של הקמת התשתית עומדת על 9.
על התאגיד לבדוק אפוא את מערך חישוב היטלי המים והביוב שלו ולפעול לכך שסטיות גדולות כאלה לא יישנו.
עד מועד סיום הביקורת לא העבירה עיריית חיפה את הסכום האמור לתאגיד מי כרמל, ומי כרמל לא חיבר את הטרמינל למערכת הביוב.
לטענת העירייה, אי -ביצוע העבודות גורם להמשך השימוש "בפתרונות בלתי חוקיים המזהמים את הסביבה".
בפברואר ובאפריל 2013 השיבה עיריית חיפה כי עוד בשנת 2008 , לפני שהוקם תאגיד מי כרמל, חויבה תש"ן בהיטלים.
לדברי העירייה, ההחלטות על ביצוע העבודות, לרבות עבודות נרחבות ביותר, התקבלו על ידה.
עוד השיבה העירייה כי קיימת "מחלוקת מהותית" בינה ובין מי כרמל בנושא היטלי הפיתוח, וכי בכוונתה "להביא את עמדתה לבירור מול היועץ המשפטי לממשלה ובהמשך במידה והמחלוקת לא תיושב בהסכמה, לפעול .
במאי 2013 השיבה עיריית חיפה כי היא אינה מקבלת את עמדת רשות המים ואת עמדת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, "כאילו במועד הקמת התאגיד, עברה לידי התאגיד הזכות לחובות בגין עבודות שבוצעו על ידי העירייה והעירייה החלה לפעול לגבייתם".
בתשובה צוין כי "העירייה אינה חולקת על זכות התאגיד לכספי היטל אשר מיועד לממן ביצוע עבודות, אשר יבוצעו על ידי התאגיד, וזאת גם אם העירייה החלה לפעול לגביית ההיטל לפני מועד הקמת התאגיד.
יתכנו מקרים סבוכים יותר (בעיקר בתקופת התפר שבסמוך להקמת התאגיד), בהן חלק מהעבודות בוצעו על ידי העירייה וחלקן יבוצעו בהמשך על ידי התאגיד.
במצב זה על העירייה והתאגיד להגיע להסדר פרטני אשר יחלק את כספי ההיטל.
וזאת בין אם גבייתו נעשתה על ידי העירייה ובין אם על ידי התאגיד".
מתשובת תאגיד מי כרמל ותש"ן מפברואר 2013 עולה כי לאחר מועד סיום הביקורת חיבר התאגיד את הטרמינל למערכת הביוב, אף שטרם קיבל כספים מהעירייה.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 787 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי היטלי המים והביוב שגבתה עיריית חיפה מתש"ן לאחר הקמת תאגיד מי כרמל נגבו שלא כדין, גם לפי עמדת העירייה, שכן עלויות ביצוע חיבור הטרמינל של תש"ן למערכת הביוב הוטלו על התאגיד.
ביצוע הגבייה נעשה בניגוד לעמדת רשות המים, ולמעשה גרם להוצאת כספים ממשק המים והביוב למטרות מוניציפליות.
על העירייה לפעול בדחיפות ליישוב המחלוקת בינה ובין מי כרמל ולשלם לתאגיד את הכספים המגיעים לו, ועל התאגיד לפעול בנחישות לגבייתם מהעירייה.
על העירייה והתאגיד לפעול ליישום חוות הדעת וההנחיות של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה בנוגע להיטלי מים וביוב.
אם העיריה סבורה כי חוות הדעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה ועמדת רשות המים שגויות, מן הראוי שתפעל בדחיפות להבאת עמדתה ליועץ המ שפטי לממשלה לבירור ולהכרעה, ועליה לפעול לפי ההחלטה שתתקבל.
על הממונה לעקוב אחר יישום הנחיות היועץ המשפטי לממשלה.
מי נתניה ממסמכי התאגיד עולה כי עיריית נתניה "עורכת, באמצעות יועץ מטעמה, בדיקה באשר לחריגות בנייה שלא שולמו בגינן היטלים, לרבות היטלי מים וביוב ", וכי בעקבות הבדיקה גבתה העירייה היטלים בגין חריגות בנייה אלה.
בנובמבר 2012 סוכם בין תאגיד מי נתניה ובין העירייה כי ממועד זה לא תבצע העירייה פעולות חיוב או גבייה של היטלי מים וביוב בגין החריגות שמצאה.
אשר להיטלי מים וביוב שנגבו בגין חריגות בנייה עד למועד זה, "יימסרו נתונים למי נתניה ותיערך התחשבנות בין הצדדים".
במועד סיום הביקורת טרם נעשתה התחשבנות כזאת, ולתאגיד לא ידוע בכמה מסתכמים התקבולים של היטלי המים והביוב שגבתה העירייה במקומו.
בתשובת תאגיד מי נתניה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2013 נמסר כי "התאגיד פעל וממשיך לפעול מול העירייה על מנת לקבל את הנתונים ולהשלים את ההתחשבנות".
]משרד מבקר המדינה[ המים השיבה כי "על התאגיד לפעול כהמלצת המבקר משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית נתניה כי עליה למסור לתאגיד מי נתניה את מלוא המידע הרלוונטי על היטלי המים והביוב שגבתה לאחר הקמתו, וכי על שני הצדדים לפעול ללא דיחוי לסיום ההתחשבנות ולהעברת כספי היטלי המים והביוב לתאגיד.
פלגי מוצקין תאגיד פלגי מוצקין הוקם על ידי עיריית קריית מוצקין והחל לפעול ביולי 2009 (להלן- היום הקובע).
באוקטובר 2008 , לפני הקמת פלגי מוצקין, חתמו משרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד השיכון) והעירייה על הסכם, ולפיו תבצע העירייה את כל עבודות הפיתוח הדרושות להקמת 3,500 יחידות דיור (להלן - יח"ד), בנייני מסחר ותעשייה ומוסדות ציבור במתחם כורדני שבקריית מוצקין (להלן - האתר), לרבות הקמת תשתיות מים וביוב.
בגין עבוד ות פיתוח אלה תגבה העיריי ה מהחברות ומהיזמים אגרות והיטלים, ומשרד השיכון יגבה מהם היטלים עבור חלקו היחסי בעבודות הפיתוח בשטחים ציבוריים פתוחים, המיועדים ל -656 יח"ד בשלב א'.
בעת הקמת התאגיד, יולי 2009 .
, טרם הוחל בביצוע העבודות באתר 788 דוח שנתי64א .
באוגוסט 2010 כתב הממונה לראש עיריית קריית מוצקין כי "מיום הקמת התאגיד כל עבודות הפיתוח הרלוונטיות לתחום עיסוקו - יבוצעו על ידי התאגיד בלבד.
המימון לכך יבוא מגביית היטלי מים וביוב, אשר יש לאפשר לתאגיד לגבותם".
אף על פי כן, בספטמבר 2010 סוכם בישיבה בראשות הממונה ובהשתתפות נציגי משרד השיכון ורשות המים כי "העיריה תשלים הקמת 650 יחידות ראשונות" באתר, "כולל פיתוח מלא וכולל פתרונות ביניים לבעיות הביוב בהתאם להתחייבותה למשרד השיכון ותגבה את ההיטלים בגין יחידות אלה"; את העבודות להקמת יתר היחידות באתר יבצע במלואן התאגיד, כנגד היטלים.
משרד השיכון ייערך לשיווק 1,000 יח"ד נוספות, שאת העבודות להקמתן יבצע כאמור התאגיד.
ההתחלה המשוערת של השיווק תהיה בנובמבר 2010 .
בסיכום הישיבה צוין כי "תאגיד פלגי מוצקין יוכל להתחייב על רק לאחר שיווק ]ראו להלן[ חלקו בפרוייקט המובלים 1,000 היחידות הנוספות".
יצוין כי בישיבה זו לא השתתפו נציגי התאגיד, ואף לא הוצגו בה אומדן ההכנסות הצפויות מהיטלי המים והביוב או אומדן ההוצאות בשל ביצוע עבודות ההקמה של תשתיות המים והביוב בפרויקט.
באוקטובר 2010 הודיע הממונה לראש העירייה במכתב כי הוא מאשר לעירייה לפתח ולגבות היטלים עבור 650 יח"ד.
בנובמבר 2010 כתבה באת כוח תאגיד פלגי מוצקין כי הוראות אלה של הממונה מעמידות בסכנה את איתנותו הפיננסית של התאגיד, וכן "מונעות מן התאגיד לבצע כל פעילות לשדרוג, פיתוח תשתיות או השקעה מינימאלית בהיעדר מקור מימון כלשהו עד שנת 2014 .
"לפחות בפברואר 2013 השיבה יו"ר דירקטוריון פלגי מוצקין למשרד מבקר המדינה כי "התאגיד סבור כי לו היה שותף לתהליכים מלכתחילה כפי שהיה ראוי, ניתן היה להגיע להסדר הוגן ויעיל לשמירת האינטרסים של התאגיד, העיריה והמדינה והבטחת ביצוע תשתיות ומימונן באופן מיטבי".
רשות המים השיבה כי "הממונה שמע את נציגי התאגיד וכן את באת-כוחו טרם שסיכם את הדברים עם משרד השיכון.
הממונה לא מקבל את קביעת יועמ"ש התאגיד לפיהן ההסכמות שהתגבשו 'מעמידות בסכנה את איתנותו הפיננסית של התאגיד'", וכי ההסכמות שאליהן הגיע הממונה עם משרד השיכון הן סבירות ואינן פוגעות כלכלית בתאגיד.
חתמו תאגיד פלגי מוצקין ועיריית קריית מוצקין על הסכם באישורו של הממונה לפי ההסכם, היות שהעירייה גבתה היטלים עבור 650 יח"ד באתר, ואילו התאגיד נדרש לממן את חלקו בפרויקט המובלים (שבין היתר נועד לאסוף ביוב מהאתר שממנו גובה העירייה את היטלי המים והביוב), ייטול התאגיד הלוואה מהבנק לצורך המימון האמור ויתחייב לפרוע אותה לפי לוח הסילוקין ובכפוף לגביית היטלי מים וביוב בגין הבנייה באתר.
היה ולא תחל גביית היטלי מים וביוב על ידי התאגיד עבור האתר עד לפירעון המלוות, תשלם העירייה את תשלומי פירעו ן ההלוואה כמימון ביניים 33 , אם התאגיד לא יעמוד בהתחייבויותיו.
נמצא כי בספטמבר 2011 נטל התאגיד, באישור הממונה, הלוואה מהבנק בסכום של4.
5 מיליון ש"ח למטרת מימון חלקו בפרויקט המובלים.
33 העירייה תשלם את תשלומי ההלוואה, עד למועד שהתאגיד יתחיל לגבות את ההיטלים.
לאחר מועד זה ישיב התאגיד לעירייה את הסכומים ששילמה מתוך כספי ההיטלים.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 789 .
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שהממונה ויתר על גביית היטלי מים וביוב המגיעים לתאגיד בגין עבודות להקמת תשתית, לתחזוקתה ולשדרוגה, שמוטלת עליו האחריות לבצען - כל זאת בלי שהיה לפני הממונה תחשיב כולל של התקבולים הצפויים מההיטלים ושל ההוצאות הצפויות לתאגיד בגין ביצוע העבודות האמורות.
בפברואר 2013 השיב משרד השיכון למשרד מבקר המדינה כי היטלי המים והביוב העירוניים הנוגעים לאתר היו גבוהים באופן יחסי, בשעה שיתר היטלי הפיתוח היו נמוכים, כך שללא היטלי המים והביוב לא היה בכוחה של העירייה לבצע את יתרת עבודות הפיתוח באתר.
בפברואר 2013 השיבה עיריית קריית מוצקין למשרד מבקר המדינה כי היא נטלה על עצמה את ביצוע עבודות הפיתוח מתוך מחשבה שהיא תגבה את היטלי המים והביוב.
ואולם משנודע לה כי התאגיד הוא שאמור לגבות היטלים אלה, היא הודיעה על כוונתה למשוך את ידה מההסכם וזאת על מנת למנוע הפסדים שאינה יכולה לעמוד בהם.
לאחר שניתן לה אישור הממונה לגבות את היטלי המים והביוב, היא המשיכה בפיתוח השכונה.
משרד מבקר המדינה מעיר לממונה, לתאגיד פלגי מוצקין ולעיריית קריית מוצקין, כי בהעבירם לעירייה את זכות התאגיד לגבות היטלי מים וביוב, זאת שעה שהתאגיד נדרש לבצע חלק מעבודות התשתית שהיטלים אלה נועדו לממן (פרויקט המובלים), הם פע לו בניגוד למתחייב על פי חוק התאגידים והעבירו כספים המיועדים למשק המים והביוב למטרות מוניציפליות, תוך העדפת האינטרס של העירייה על פני האינטרס של התאגיד וצרכני המים.
איגודי ערים לביוב הם איגודים של רשויות מקומיות הסמוכות זו לזו, העוסקים בעיקר בתחום הביוב34 .
עד יולי 2009 הוקמו איגודי הערים בצווים שקבע שר הפנים.
בתיקון מספר 6 לחוק איגודי ערים, התשט"ו- 1955 , משנת 2009 (להלן- התיקון לחוק), נקבע בין השאר כי מיולי 2009 לא יוקם איגוד ערים לביוב ולא תצורף לאיגוד רשות מקומית, למעט רשות מקומית שהיא מועצה אזורית.
עוד נקבע בתיקון לחוק כי מועצת רשות המים תהיה רשאית לקבוע, בהתייעצות עם שר המשפטים, כללים בדבר דרכי פירוקו של איגוד ערים לביוב ובדבר דרכי פרישתה של רשות מקומית ממנו.
במועד סיום הביקורת טרם קבעה מועצת רשות המים כללים כאמור.
בהצעת התיקון לחוק35 הוצע בין היתר לתקן את חוק איגודי ערים, התשט"ו- 1955 , ולקבוע בו כי "תאגיד מים וביוב הפועל בתחומה של רשות מקומית המאוגדת באיגוד ערים למים או לביוב, יבוא במקומה של אותה רשות מקומית בכל עניין הנוגע לאיגוד הערים שבו היא .
34 ממסמכי רשות המים עולה כי במועד סיום הביקורת היו שבעה איגודיערים לביוב: איגוד ערים אזור חיפה - ביוב, איגוד ערים לביוב - אזור דן, איגוד ערים לביוב ותברואה - אזור איילון, איגוד ערים לביוב - אזור שדרות ושער הנגב, איגוד ערים לביוב - אזור כרמיאל, איגוד ערים לביוב - שפלת יהודה ואיגוד ערים ביוב - אזור באר שבע.
35 הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו- 2010 ), התשס"ט- 2009 .
הצעת חוק הממשלה מספר436, מ- 16.
מאוגדת, ויראו אותו בכל עניין כאמור כרשות המקומית המאוגדת באיגוד".
כמו כן, הוצע לקבוע הוראות לעניין העברת נכסים, זכויות וחובות של הרשות המקומית לידי התאגיד שהקימה.
הוראות הצעת החוק בעניין זה לא התקבלו בשל התנגדויות.