HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הנוגעת לפיקוח על פעילות שירותי תשלום הושלמה ונכנסה לתוקף .
פעילויות ושירותים, בהם אשראי, המרות, העברות, שמירה ושילוב עם מסחר במטבעות .
124 ,משרד מבקר המדינהדוח מיוחד: התמודדות מדינת ישראל עם משבר הקורונה ( 31.
21" ,) שירותים פיננסיים, .
אשראי ויציבות של גופים פיננסיים במשבר הקורונה".
125 :ראו https://www.
il/he/departments/about/about -budget .
ראו בפרק בנקאות פתוחה את הנימוקים לבחירת רשות ני"ע כגורם המאסדר לנושא זה ולעניין נותני שירותי תשלום .
127 ,רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכוןרישוי נותני שרותי תשלום - עמדת רשות שוק ההון, המפקחת על שירותים .
פיננסים מוסדרים ( 29.
128 " ,רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכוןהנדון: פניית הממונה על שוק ההון בקשר עם הפיקוח על שרותי תשלום ושירותי .
בנקאות דיגיטלית וירטואליים.
בהתאם, נותני שירותי תשלום פוטנציאליים הגישו בקשות לקבל רישיון לתת .
הפרדת הפיקוח על תחומי פעילות משלימים של גופים פוגעת בפיקוח .
על כל אחד מהמקטעים ויוצרת חשיפה לכשל פיקוחי מצטבר ברמת המשק בשל היעדר .
חשיפה לכלל הפעילויות והסיכונים; .
הטלת נטל רגולטורי עודף: ועדות שונות שהובילו לחקיקת חוק הפיקוח על נותני שירותים .
פיננסיים מוסדרים טענו שיש לרכז את הפיקוח בידי רגולטור אחד, כמקובל בעולם 129 , זאת .
כדי למנוע פערים וכפלים רגולטוריים.
זיקה בין השירותים עלולה ליצור בין היתר פערים .
רגולטוריים, עלויות בירוקרטיות כפולות ועומס על גופים פיננסיים המבקשים רישיונות .
מרשויות פיקוח נפרדות.
הדבר עלול להקשות את ההתפתחות של תחום השירותים .
הפיננסיים ושל תעשיית הפינטק ולהגביר את חוסר הוודאות השורר בשוק; .
ידע ומקצועיות: הרשות צברה מומחיות והיכרות עם האסדרה על נותני שירותי תשלום .
שאין כיום בידי רגולטור אחר בישראל.
לרשות היכרות עם שירותי התשלום, והושגו הבנות .
בינה ובין בנק ישראל והפיקוח בנוגע למערכות תשלומים ולפעול ות שונות בין בעלי רישיון .
ובין מערכות התשלומים בבנק ישראל.
זאת ועוד, לרשות מנעד פיקוח רחב, המתבטא .
בהסדרת פעילות מגוונת של עשרות אלפי סוכנים ויועצים ושל אלפי נותני שירותים פיננסיים .
מוסדרים, לצד פיקוח על גופים מוסדיים.
מנעד פיקוחי התומך בהיבטי יציבות, תחרות וטיפול .
הולם בסיכונים הקשורים בהלבנת הון.
לא זאת בלבד אלא שבדוח האוצר מינואר 2020 .
נטען כי לרשות ני"ע אין ניסיון או היכרות עם עולם התשלומים וכי הטלת פיקוח על שירות .
זה תדרוש ממנה ללמוד את התחום מהיסוד ולפתח מומחיות מעמיקה.
במכתב שכתב המשנה לנגיד בנק ישראל לסגן שר האוצר מיום 29.
ישראל בעניין אסדרת שירותי התשלום, עמדה שנתמכה על ידי הממונה על שוק ההון.
בנק ישראל ראוי שנותני שירותי תשלום בעלי חשיבות מערכתית או בעלי השפעה על המדיניות .
המוניטרית יפוקחו על ידי בנק ישראל בין היתר מהנימוקים שלהלן: (א) מניעת כשל או פגיעה .
בפעילות של שחקנים משמעותיים במערך התשלומים, באמצעות שימוש בכלים ייחודיים .
העומדים לרשות הבנק, לרבות הזרמת הנזילות הנדרשת להמשך פעילות של נותן שירותי .
תשלום; (ב) פיקוח על נותני שירותי תשלום המנהלים פיקדונות בהיקפים גדולים שיכולים .
להשפ יע על התמסורת של המדיניות המוניטרית, על הנזילות ועל שוק האשראי; (ג) קיימים נותני .
שירותי תשלום בודדים בעלי פוטנציאל להיות מערכתיים, למעט חברות כרטיסי האשראי שכבר .
מפוקחות בידי בנק ישראל, לפיכך מרבית נותני שירותי התשלום לא יפוקחו על ידי בנק ישראל, .
והמשטר לגביהם יהיה רזה יותר, בהתאם לכוונת ועדת שטרום.
לעמדת בנק ישראל, כפי שעלה מהמכתב, יש לרכז את הפיקוח על יתר נותני שירותי התשלום .
זאת מכוח הרשות כרגולטור האחראי ליתר השירותים הפיננסיים .
המוסדרים ולצמצום הפיצול הפיקוחי מעבר לנדרש.
לעמדת הבנק, הק שר של ייזום תשלום .
לפיקוח על נותני שירותי מידע פיננסי, המאפשר לבעל רישיון של מתן שירות מידע פיננסי לבצע .
פעולות נוספות (השוואת עלויות, תיווך, ייעוץ בדבר התנהלות כלכלית ומתן הצעה מטעם נותן .
השירות להתקשרות עם הלקוח לגבי מוצר פיננסי או שירות פיננסי), אינו מצדיק לבדו את .
העברת הפיקוח על נותני שירותי תשלום על כלל סוגי פעילותם לרשות ני"ע.
129 במדינות שונות, בהן אנגליה, גרמניה, הולנד וספרד, הרגולטור המסדיר את פעילות שירותי התשלום מפקח על .
שירותים פיננסיים נוספים או מפקח על גופים פיננסיים שיש סיכון ליציבותם.
מתקיים קשר חזק בין שירותי תשלום לבין השירותים המפוקחים בדרך כלל על ידי רשות ני"ע, .
שבהם השקעות וניהול תיקים.
למרות הסתייגויות רשות שוק ההון ובנק ישראל, המלצת צוות משרד האוצר נבחנה מחדש .
ואושרה על ידי סגן שר האוצר דאז בדצמבר 2020 .
בחינות חוזרות של סוגיית זהות המפקח על .
נותני שירותי תשלום בישראל הובילו להפצת מכתב שר האוצר דאז במאי 2021 ,שבו קבע .
בהתאם לסמכותו הקבועה בחוק ולהמלצת דוח משרדו, להעביר את הפיקוח על נותני שירותי .
תשלום לרשות ני"ע, שקיבלה את המשימה על עצמה.
בהחלטת ממשלה 215130 מאוגוסט2021 .
נקבע כי רשות ני"ע תבצע את הפיקוח והאסדרה על מתן שירותי תשלום, אולם שר האוצר יהיה .
רשאי למנות במקומה עובד משרד האוצר.
עוד נקבע כי לצורך השלמת הליך החקיקה יפורסם .
תזכיר חוק עדכני להע רות הציבור .
בינואר 2022 פורסם תזכיר חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום, התשפ"ב -2022 , להערות .
התזכיר ביקש לעגן בחקיקה את הסדרת העיסוק בשירותי התשלום .
בר ישיון ופיקוח מאת רשות ני"ע, וכלולים בו: ייזום תשלום, מתן הוראת תשלום, סליקה של .
פעולת תשלום, הנפקה של אמצעי תשלום, העברת כספים למוטב ללא ניהול חשבון תשלום .
עבורו וכן ניהול חשבון תשלום המאפשר להעבי ר תשלומים בעד מוצרים ושירותים.
בתשובת רשות ני"ע נכתב כי לעמדתה קיימת חשיבות קריטית להצלחת הרפורמות של בנקאות .
פתוחה וקידום עולם התשלומים באסדר ה משולבת על ידה.
לעמדת הרשות, תחום שירותי מידע .
פיננסי ותחום שירותי תשלום מתאימים לפיתוח חזונה ופועלה לקידום התחרות והחדשנות בשוק .
ההון ומשתלבים בתוכנית האסטרטגית של הרשות ובניסיונה המוכח ליצירת הסדרים המעודדים .
כניסת שחקנים קטנים כגדולים, מקומיים ובין-לאומיי ם לפעילות בישראל.
הרשות כי פיצול בין התחומים אינו מקובל במדינות העולם, חורג מסטנדרטים רגולטוריים בין- .
לאומיים ועלול ליצור פער לעומת הסטנדרט הבין -לאומי המתגבש, ולפיכך לפגוע בתעשיית .
מסמך רשות שוק ההון מיוני 2021 הצביע על פגמים, לטענתה, הן בתשתית המקצועית שהונחה .
לצורך ניתוח הממצאים ומסקנות דוח משרד האוצר מינואר 2020 והן בתהליך קבלת ההחלטות .
המסמך התייחס גם לקצב הבחינה של בקשות רישוי מצד הרשות, קצב .
שנמתחה עליו ביקורת בדוח משרד האוצר.
לטענת הרשות, היא הפעילה תקן מחמיר בהיבט .
בחינת הבקשות, ולפיכך אומנם ניתנו רישיונות לכ- 1,000 מבקשים, אך נדחו כ-800 .
נוסף על כך, כמה מאות בקשות הגיעו לכדי הליכי דחייה שונים וחשפו את הרשות לעתירות .
כמה מהבקשות נדחו בהחלטה פרטנית, ואחרות בשל התקן שהפעילה .
ההליכים הקשו על הרשות בתחילת דרכה, אולם מרבית פסקי הדין התיישבו עם עמדת .
הרשות, והדבר סלל את דרכה להמשיך לפתח מתודולוגיה לרישוי ולפיקוח על שוק השירותים .
זאת ועוד, תמונת המצב שהוצגה בדוח משרד האוצר התייחסה לחודשים מעטים .
לאחר סיום תקופת המעבר בחוק 131 .
משכך, בתקופה זו לא היה כל יעד מדיד בנוגע לכמות .
130 ,משרד ראש הממשלההחלטת ממשלה 215 : קידום שוק התשלומים בישראל- הסדרת העיסוק בשירותי .
131 ביוני2019 הסתיימה תקופת מעבר בת שנתיים בחוק השירותים הפיננסיים.
בסיומה נכנסלתוקף סעיף 18 ,לחוק .
שלפיו על הרשות לענות לפניית מבקש רישיון על דרך של החלטה בבקשה, בפרק זמן של 70 .
בנקאות דיגיטלית הרישיונות או לזמני הטיפול, וכל טענות הרשות היו לעניין הקושי לעמוד בנטל הכבד בהיעדר .
תקציב מספק, כוח אדם מתאים ותשתיות בסיסיות.
בחינה של סטטוס בקשות הרישוי שהוגשו לרשות שוק ההון העלתה כי עד תחילת מרץ 2022 .
מתוכן 1,824 (כ-51% ) הן בקשות חדשות (ללא אישור המשך עיסוק) ו- .
1,749 (כ-49% ,) הן בקשות ישנות (אישור המשך עיסוק).
שיעור הבקשות שהסתיים הטיפול בהן .
במועד זה, היה כ-83% מהבקשות החדשות וכ-86% מהבקשות הישנות.
יצוין כי חלק מהבקשות .
שבטיפול נמצאות בשלבי דחייה שונים, ונדרשים כמה צעדי ביניים עד סיום הטיפול בהן, זאת .
כיוון שהטיפול בהן מורכב מבחינה מקצועית, מינהלית ומשפטית.
בניכוי בקשות בטיפול .
הנמצאות במסלול דחייה, הסתיים הטיפול בכ-88% מהבקשות החדשות ובכ-95% מהבקשות .
פירוק סל המוצרים הפיננסיים והתפתחויות טכנולוגיות תומכים בכניסת שחקנים חדשים .
המציעים מגוון שירותים פיננסיים בתמהילים שונים.
משכך יש חפיפה בין הפעילות של .
נותני שירותי תשלום ליתר השירותים הפיננסיים המוסדרים שרשות שוק ההון מפקחת .
רשות שוק ההון טענה בפני צוות הביקורת כי בהיעדר משאבים מתאימים להרחבה של .
פעילות רשות שוק ההון, נפגעה איכות האסדרה שהתבטאה בהסטת משאבים מהפיקוח .
על הפנסיה והביטוח לטובת פעילות השירותים הפיננסיים המוסדרים, בפגיעה ביכולות .
הפיקוח והבקרה למען ציבור החוסכים והמבוטחים, בהארכת משך הזמן לטיפול בתלונות .
הציבור ובחוסר יכולת לפתח שירותים חדשים לציבור, בהם אתר חינוך פיננסי ומערכות .
פניות ציבור ורישוי חדשות.
בעבודת אגף התקציבים משנת 2020 שהמליצה על בחירה ברשות לני"ע כגורם המאסדר .
לעניין נותני שירותי תשלום, צוין כי רשות שוק ההון לא עמדה בפרקי הזמן שהוגדרו לצורך .
בחינת רישיונות ומתן תשובה למבקשי רישיון, שכן, נכון לדצמבר 2019 לא נבדקו כ-71% .
מתוך 1,902 בקשות שהוגשו לרשות.
בביקורת עלה כי מאז הבחירה ברשות ני"ע כגורם .
מאסדר לעניין נותני שירותי תשלום סטטוס סיום הטיפול ע"י רשות שוק ההון בבקשות .
שופר באופן ניכר כך שבניכוי בקשות בטיפול הנמצאות במסלול דחייה, סטטוס הטיפול .
עומד על כ-88% בבקשות החדשות (ללא המשך עיסוק) ועל כ-95% בבקשות הישנות .
מומלץ כי במסגרת עבודת הוועדה לבחינת מבנה הפיקוח הפיננסי, שפועלת בימים אלה, .
תיבחן גם הסוגיה של זהות הגורם המאסדר בתחום נותני שירותי תשלום.
לעמדות הגורמים השונים, לסטטוס הטיפול של רשות שוק ההון בבקשות השונות המונחות .
בפניה בעניין רישוי שירותים פיננסיים מכוח חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים, .
לפעולות רשות ני"ע בתחום, ולחשיבות של קידום האסדרה.
עוד מומלץ כי משרד האוצר יבחן אם תקציב רשות שוק ההון וכוח האדם העומד לרשותה .
מתאימים למשימות שהיא נדרשת לבצע, בין השאר לנוכח השינויים שחלו בהן בשנים .
האחרונות הן בתחומי האחריות של הרשות והן בהיקף הכספים המפוקחים על ידה .
מערכת תשלומים מיידיים .
במדינות רבות מערכות RTGS זמינות לשימוש, ומרביתן מתופעלות בידי בנקים מרכזיים.
של מערכות אלה הן סופיות התשלום, בהיעדר אפשרות להחזיר עסקות או לבטלן, ומיידיות .
אלה משמשים לקוחות בעיקר בביצוע עסקות בהיקף גבוה מהקבוע בחוק .
לצמצום השימוש במזומן, התשע"ח-2018132 , ובמגוון עסקות אחרות שסופיות ומהירות התשלום .
חשובה בהן, כגון עסקות להעברת נכסים ועסקות כנגד קבלת טובין.
במשך השנים גבר הצורך להעביר כספים בין חשבונות לקוחות המערכת הבנקאית ברחבי .
העולם במהירות ובנוחות, וכן חל גידול בהיקף העסקות באמצעים דיגיטליים.
מערכות RTGS להמשיך לתמוך במענה הרצוי מוגבלת, זאת כיוון שהן זמינות לשימוש בשעות .
מוגדרות וכיוון שהן מיועדות בעיקר להעביר סכומים גבוהים בסליקה בין-בנקאית, ולא לביצוע .
תשלומים בסכומים קטנים מסוג P2P ו- P2B133.
התפתחויות טכנולוגיות ושינויים בהעדפות הצרכנים הובילו ליצירת דרכים חדשות לביצוע .
תשלומים ולהקמת מערכות תשלומים מהירות ותומכות ברחבי העולם.
העולמית להפחית את השימוש במזומן והגידול בהיקף השימוש באמצעי תשלום מתקדמים.
בשני העשורים האחרונים הוקמו בשווקים רבים בעולם מערכות תשלומים קמעונאיות מהירות .
מערכות אלו מתאפיינות בזמינות גבוהה, והן נועדו לקצר את משך הזמן הנחוץ .
להעברת תשלומים בין לקוחות של בנקים שונים.
בבריטניה יישום של מערכת כזאת מציע גם .
שירות תשלומים מסוג PAYM , המשמש להעברת תשלומים באמצעות מספר הטלפון הנייד ובלא .
צורך בפרטי חשבון הבנק 134 .
התרשים להלן מציג את פריסת מערכות התשלומים המהירים .
ברחבי העולם בשנים האחרונות.
132 חוק לצמצום השימוש במזומן, התשע"ח-2018 .
, פרק ב': הגבלות על שימוש במזומן ובצ'קים .
133 Person to Business .
תשלומים מלקוח לבית עסק .
134 מספרי המכשירים הניידים של לקוחות הבנקים מקושרים למאגר נתונים של הבנק, הכולל את פרטי החשבון.
מתבצע באמצעות יישומון של הבנקים.
בנקאות דיגיטלית תרשים 10 : מערכות תשלומים מהירים ברחבי העולם .
אפשר לראות בתרשים את הפריסה של מערכות לביצוע תשלומים מהירים שהוקמו ברחבי .
העולם בשני העשורים האחרונים.
הפריסה הרחבה של מערכות אלה תועדה ברובה .
בעשור האחרון ברחבי אמריקה ואירופה.
על פי נתוני ה-BIS , נכון לשנת 2021 יש בעולם .
יותר מ-60 מערכות תשלומים מהירות, ויש כמה מדינות המתכננות ליישם מערכות כאלה .
הוועדה לקידום השימוש באמצעי תשלום מתקדמים בישראל עמדה ביוני2017 על הצורך להקים .
מערכת תשלומים קמעונאית חדשה, מהירה ומאובטחת שתאפשר סליקה באמצעי תשלום .
מתקדמים ותשמש תחליף לשימוש במזומן בעסקות בבתי עסק (P2B ( ) ובין אנשיםP2P ).
נימוקי הוועדה נכתב כי הקמת מערכת כזאת תגביר את היעילות של תהליך התשלומים, תיצור .
זמינות גבוהה לביצוע תשלומים מתקדמים, תגביר את התחרות באמצעות השתתפות גופים .
שאינם תאגידים בנקאיים ותרחיב את סוגי הפעולות שאפשר לבצע בלא כרטיסי חיוב.
שמיפו חלופות שונות לקידום מערכת תשלומים, ובהתאם לגישה בעולם, המליצו חברי הוועדה .
להקים מערכת תשלומים חדשה וייעודית לסליקה מהירה של הוראות תשלום קמעונאיות או .
לפעול לשיפור ושדרוג מערכות התשלומים הקמעונאיות הקיימות במערך התשלומים136.
17 פרסם בנק ישראל קול קורא 137 לקבלת מידע בנושא הקמת תשתית לסליקת .
תשלומים מיידיים ( Immediate Payment ) בישראל בהקמת המגזר העסקי ובתפעולו.
מיידי הוא אמצעי תשלום שבו יוזם התשלום מחויב בסכום התשלום ומקבל התשלום מזוכה .
בסכום התשלום באופן מיידי.
משכך, מקבל התשלום יכול להשתמש מייד בסכום הכסף .
שחשבונו זוכה בו, בדומה לתשלום במזומן.
התשלום המיידי מבוסס חשבון בנק ומתאפיין .
135 BIS (Bank for International Settlements), Developments in retail fast payments and implications for RTGS systems .
136 הוועדה לקידום השימוש באמצעי תשלום מתקדמים, דוח (יוני 2017 '), עמ32 - 33.
137 בנק ישראל, אגף מערכות תשלומים וסליקה, "קול קורא לקבלת מידע בנושא הקמת תשתית לסליקת תשלומים .
בזמינות תמידית לביצוע תשלום, בקבלת אישור מיידי על ביצועו, בנוחות, והוא נטול מגע יד אדם .
תשלום מיידי יכול להתבצע באמצעות הור אה טלפונית, ארנקים אלקטרוניים, .
מכשירים ניידים או אתר אינטרנט.
בחינת בנק ישראל העלתה כמה סיבות לצורך במערכת: (1 ) הגדלת הנוחות, המהירות והיעילות .
שבביצוע תשלומים לאורך כל שעות היממה; (2 ) הגברת התחרות ושיפור השירות באמצעות .
כניסת שחקנים חדשים; ( 3 ) צמצום הכלכלה השחורה באמצעות הפחתת השימוש באמצעי .
תשלום מבוססי נייר; (4 ( ;) הגדלת הנזילות וצמצום עלויות האשראי לבתי עסק5 ) סליקת אמצעי .
תשלום מתקדמים והוראות תשלום באמצעות יישומוני תשלומים של גופים שונים; (6 ) ביצוע .
תשלומים בסכומים קטנים מסוג P2P ו-P2B( ;7 ) הגדלת היתרות במערך התשלומים ושמירה על .
רציפות הפעילות באמצעות קידום של תשתית נוספת לעסקות באמצעי תשלום מתקדמים .
שאינם מבוססי כרטיסי חיוב.
במרץ 2020 השיקה חברת מס"ב מערכת לביצוע תשלומים מיידיים.
מערכת זו פותחה על גבי .
התשתית הקיימת של מערכת "זיכויים, חיובים והעברות תשלומים".
מערכת לביצוע תשלומים .
מיידיים זמינה בכל ימות השבוע ולאורך כל שעות היממה, והיא מאפשרת להעביר תשלומים .
בזמן אמת בלא יכולת לבצע ביטול או החזרה, בדומה למאפייני מערכות RTGS .
מציג את כמות התנועות והסכומים במערכת ויחסית לכלל התנועות בין בנקים במערכת "זיכויים, .
חיובים והעברות תשלומים" ממועד השקת המערכת לביצוע תשלומים מיידיים עד נובמבר 2021 .
תרשים11: נתוני השימוש במערכת תשלומים מיידיים ובהשוואה לכלל .
התנועות בין בנקים, ממועד הקמתה עד נובמבר 2021 .
נתוני הפיקוח על הבנקים, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
בחלקו השמאלי של התרשים אפשר לראות מגמת גידול בפעילות מערכת התשלומים המיידיים .
הגידול מתבטא בכמות העסקות ובהיקפן.
בסוף חודש נובמבר 2021 נרשמו .
במערכת כ- 331,000 תנועות בסכום כולל של265 מיליוני ש"ח, מדובר בגידול של כ-41% בכמות .
בנקאות דיגיטלית התנועות וגידול של כ-60% בסכום התנועות יחסית לתקופה המקבילה בשנה הקודמת.
הימני של התרשים מציג את מגמת הגידול בנתח הפעילות של המערכת מכלל הפעילות .
במערכת "זיכויים, חיובים והעברות תשלומים" יחסית לכמות העסקות והיקפן.
חודש נובמבר 2021 בכ- 3.
20 פרסם בנק ישראל את עמדתו בנושא קידום תשתית לתשלומים מיידים בישראל, ובו .
הנחה את מפעיל מערכת מס"ב ואת הבנקים להיערך לאפשר ללקוחותיהם לקבל תשלומים .
באמצעות שירות התשלום המיידי לכל המאוחר עד סוף אוגוסט 2020 .
התפלגות פעילות הזיכוי במערכת בין הבנקים מחודש הפעלת המערכת, מרץ 2020 , עד נובמבר .
תרשים12: ,התפלגות פעילות הזיכוי בכלל המערכת הבנקאית .
מרץ 2020 - נובמבר 2021 )(אחוזים .
מהתרשים ניכר כי עיקר הפעילות במערכת התשלומים המיידיים מרוכזת בבנק אחד, המאפשר .
ללקוחותיו לבצע תשלומים באמצעותה.
מיוני 2021 החל בנק נוסף לקדם את השימוש במערכת .
ולאפשר ללקוחותיו להשתמש בה.
נמצא כי אף שמשתתפי מערכת שירות התשלום המיידי עמדו בהוראת בנק ישראל ונערכו .
לקלוט תשלומים באמצעותה, במועד סיום הביקורת 2 מתוך11 בנקים הפועלים בישראל .
מאפשרים ללקוחותיהם לבצע תשלומים באמצעותה.
מערכת התשלומים המ יידיים מציעה לציבור ערוץ חלופי לביצוע תשלומים מהירים וסופיים.
הציבור נוהג להשתמש בכמה ערוצים המתאפיינים בסופיות ומיידיות, לרבות מזומן, כרטיסי .
לכל אחד מאלה נתח פעילות שונה, ונתח הפעילות משתנה בין מגזרי .
התרשים להלן מציג את סך העסקות החודשי בערוצים שונים בביצוע .
תשלומים באופן סופי ומיידי בשנים האחרונות.
תרשים 13: היקף עסקות חודשי בערוצים שונים לביצוע תשלומים מיידיים .
המשמשים חלופה למערכת תשלומים מיידיים (מיליארדי ש"ח) .
מהתרשים עולה מגמת עלייה, בבחינה שנתית, בסכומי העסקות בערוצים החלופיים לביצוע .
סכום העסקות השנתי בכרטיסי דביט נמצא במגמת העלייה החדה ביותר .
ומוערך ב-26 מיליארד ש"ח לתקופה של שנה מאז יולי 2020 .
סכום העסקות שלקוחות ביצעו .
בשנת 2021 במערכת זה"ב מוערך ב- 2,040 מיליארד ש"ח.
סך משיכות מזומן ממכשיריATM .
בנקאיים מוערכות בתקופה של שנה מאז נובמבר2020 ב-54 מיליארד ש"ח.
יצוין כי מזומן נמשך .
גם מקופות הבנק וממכשירי ATM שאינם בבעלות תאגידים בנקאיים.
מערכת תשלומים מיידיים מגדילה את היתירות בביצוע תשלומים מהירים וסופיים במשק.
המערכת מאפשרת סליקה של טריליוני שקלים מדי שנה באמצעי תשלום מתקדמים .
ומגבירה את הנוחות, המהירות והיעילות לציבור אגב צמצום השימוש במזומן ותמיכה בביצוע .
תשלומים בסכומים נמוכים, ואולם היקף השימוש במערכת עומד על 3.
במערכת "זיכויים, חיובים והעברות תשלומים" ונמוך ביחס לפוטנציאל השימוש בה.
בפגישות שקיים צוות הביקורת עם נציגי המערכת הבנקאית נמצא כי קידום השימוש במערכת .
התשלומים המיידיים אינו נמצא בראש סדר העדיפויות שלהם וכי צפויה להם רק תועלת נמוכה .
138 כרטיס שהחיוב באמצעותו מבוצע מיידית מחשבון בעליו, ללא כל דחיות אוהרחבות במישרין או בעקיפין.
כרטיס חיוב דביט אינו מקנה למקבל התשלום מיידיות וסופיות.
בנקאות דיגיטלית מקידום השימוש בה יחסית לזו הצפויה להם מקידום מיזמים אחרים.
זאת ועוד, נציגי המערכת .
הבנקאית הלינו על כך שדרישות החוק והרגולטור שנועדו לקדם תחרות ושקיפות במערכת .
הבנקאית פוגעות ביכולת להקצות משאבים לקידום השימוש במערכת החדשה בקרב .
לקוחותיהם, זאת על אף היתרונות המיוחסים לשימוש במערכת זו, בפרט צמצום השימוש במזומן .
והפחתת עלויות הסליקה בבתי עסק.
דוח הועדה לבחינת צמצום השימוש במזומן מ-2014 ציין כי שימוש במזומן הוכר כגורם חשוב .
בהיותו אנונימי וקל להסתרה מעין הרשויות, השימוש במזומן מקל .
להעלים מס, להלבין הון, לבצע עבירות שונות ולממן טרור.
משרד מבקר המדינה ציין בעבר כי .
הכלכלה השחורה פוג עת בלכידות החברתית, בחוסן הלאומי, בפעילות וביציבות של גופים .
פיננסיים ושל המגזר העסקי, מערערת את הלגיטימיות של שלטון החוק ואת סדרי הממשל, .
מהווה חסם לתחרות חופשית ולצמיחה כלכלית, פוגעת בשוויון בנטל תשלום המיסים, מעודדת .
היווצרות של פשע מאורגן ושחיתות ומצמצמת השקעות של משקיעים זרים139 ,.
מזומן הוא אמצעי תשלום בסיסי ונפוץ בציבור, ברובו שומר חוק, בין היתר מפני שהוא זמין ומקובל .
לתשלום בכל מקום, פשוט ונוח לביצוע פעילות מסחרית ופיננסית ללא תלות בעזרים .
יתרה מכך, תשלום באמצעותו הוא סופי ומיידי.
אומנם השימוש במזומן דורש מבתי .
העסק משאבים רבים, בהם ספירה, תחזוקה, שינוע, אבטחה ואחסון, אך הוא גם מאפשר לשמור .
על רמת נזילות גבוהה ולחסוך את עלויות הסליקה בעסקות בכרטיסי חיוב נדחה 140 .
בישראל התבסס במשך השנים שימוש בכרטיסי חיוב נדחים, שהחיובים בהם מתבצעים מדי .
חודש או נפרסים לכמה חיובים (להלן - כרטיס אשראי).
תשלום בכרטיסי אשראי נוח לבתי עסק .
כיוון שהוא מבטיח פדיון ברמת ביטחון גבוהה, קל להטמיע את המנגנון המאפשר לקבל תשלום .
באמצעותם, והטיפול בתשלום פשוט יחסית למזומן ולצ'קים.
ואולם, התשלום בכרטיס אשראי .
כרוך בעמלת סליקה לבתי עסק.
עלות העמלה משמעותית לעסקים קטנים 141 .
מציגים נתונים על היקף העסקות בכרטיסי אשראי וסכומיהן ועל העמלות הנגבות מבתי העסק .
בחלוקה לקבוצות לפי גודלן, בתקופה דצמבר 2016 עד ספטמבר2021 .
139 ,מבקר המדינה דוח שנתי 73א (2022 ,) " הרשות לאיסור הלבנת הון - איסוף ומחקר (אוקטובר 2022 ,) מבקר .
140 ,הוועדה לבחינת צמצום השימוש במזומן במשק הישראלידוח ( 17.
תרשים 14: כמות וסכום סליקת עסקות בכרטיסי אשראי בבתי עסק, .
דצמבר 2016 - ספטמבר 2021 , לפי רבעונים .
מהתרשים ניכרת מגמת עלייה בהיקף סליקת עסקות בכרטיסי אשראי ובסכומיהן בין .
הרבעון האחרון לשנת 2016 לרבעון השלישי לשנת2021 .
ברבעוןהשלישי לשנת 2021 .
נרשמו כ-480 מיליון עסקות בסכום של כ-102 מיליארד ש"ח (עלייה של כ-53% ו-52% .
בהתאמה, ביחס לנתונים שתועדו ברבעון האחרון לשנת 2016 ).
העסקות ובסכומיהן נבעה מההחלטה לסגור את המשק כמה פעמים בתקופת משבר .
יצוין כי במשך התקו פה השינויים בכמות העסקות ובסכומיהן התרחשו בכל .
קבוצות הגודל של בתי עסק בשיעורים דומים.
בנקאות דיגיטלית תרשים 15: סכום עמלת הסליקה הממוצעת ושיעורה בגין עסקות בבתי עסק .
בחלוקה לקבוצות גודל, דצמבר 2016 - ספטמבר 2021 , לפי רבעונים .
חלקו הימני של התרשים מראה פער בשיעור עמלת הסליקה הממוצעת בין קבוצת בתי העסק .
הקטנים לקבוצות בתי העסק הבינוניים והגדולים (פער ממוצע הקבוצות הוא 0.
עוד ניכרת בכל הקבוצות מגמת ירידה בשיעור העמלה הממוצעת במשך .
ואולם, אף שמגמת הירידה בקבוצת בתי העסק הקטנים היא הגדולה ביותר, הפער .
בינה ובין שתי הקבוצות האחרות גדול (שיעור העמלה הממוצעת של קבוצת העסקים הקטנים .
3% מקבוצת העסקים הבינוניים ובשיעור של 67.
סך ההכנסות מעמלת סליקה מושפעו ת באופן ישיר מהיקף העסקות שהלקוחות .
מבצעים בכרטיסי אשראי 142 .
חלקו השמאלי של התרשים מצביע על עלייה מתונה בהכנסות .
שחברות כרטיסי האשראי גובות מבתי עסק בשנים האחרונות מעמלות הסליקה, למעט .
בתקופות הסגרים במשבר הקורונה, שבהן חלו ירידות בכמות העסקות ובסכומיהן.
הולמת את הגידול בסך ההכנסות של חברות כרטיסי האשראי בשנים האחרונות, כפי שהוא .
משתקף מדוחותיהן הכספיים.
142 סך ההכנסה מעמלת סליקה מתחלקת בין חברת כרטיסי האשראי הסולקת את העסקה לבין הגוף שהנפיק ללקוח .
את הכרטיס שבו בוצעה העסקה (בנק או חברת כרטיסי אשראי).
הביקורת העלתה כי על אף ההבנה כי השימוש במערכת לביצוע תשלומים מידיים עשויה .
לצמצם את היקף ההון השחור ולהפחית את עלויות הסליקה בבתי עסק ועל אף היותה .
ערוץ חלופי לשימוש במזומן וכרטיסי אשראי, המערכת הבנקאית אינה מתמרצת שימוש .
ייתכן שהדבר נובע בין היתר מהעמלות המוטלות בגין השימוש בכרטיסי .
אשראי, במיוחד בעסקים קטנים שעבורם שיעור העמלה הממוצעת גבוה ב- 31.
7% בהשוואה לבתי עסק בינוניים וגדולים בהתאמה(פ ער של 0.
מומלץ כי הפיקוח על הבנקים יבחן את האפשרות להשתמש בכלים העומדים לרשותו כדי .
לתמרץ את המערכת הבנקאית להרחיב את השימוש בערוץ זה כתחליף לשימוש בעסקות .
עוד מומלץ שבנק ישראל יפעל לקדם תשתית שתתמוך בביצוע עסקות על .
גבי מערכת התשלומים המיידיים בבתי עסק.
בתשובת הפיקוח על הבנקים נמסר כי בנק ישראל פועל לקידום תשתית התשלום המיידי .
באמצעות הפיקוח על מערכות התשלומים, וכי קידום ייזום תשלומים ייתן תמריץ לשימוש .
מחשוב ענן הוא מודל שירות שבו מגוון משאבי מחשוב, בהם תשתיות 143 , פלטפורמות 144 .
ותוכנות145 , מוצעים לשימוש כשירות בתשלום על פי היקף השימוש ולא במודל של בעלות146 .
בשנים האחרונות מתפתחת מגמה לעבור לתצורות שונות של מחשוב ענן.
מאפשרות ניצול יעיל ונוח של משאבי מחשוב אגב אפשרות לשתף משאבים ולהשתמש בהם .
לפי הצורך, ויש בהן כדי לחסוך בעלויות ציוד, חשמל ובשטחים למרכז נתונים וכן לעבור .
למחשוב ידידותי לסביבה.
שימוש במחשוב ענן עלול לחשוף גופים לסיכונים שונים.
התקשרות עם ספקי שירותי מחשוב .
ענן יוצרת סיכונים תפעוליים מהותיים הקשורים לאבטחת מידע וסייבר, להמשכיות עסקית .
ולשליטה ובקרה על נכסי טכנולוגיית מידע 147 .
סיכונים אלה נגזרים בין היתר מתלות בספקים .
או בטכנולוגיות מסוימות ומקשיים ביישום הגנה על המידע ובקרות נאותות.
תאגידים בנקאיים, בדומה למשרדי ממשלה, רשויות מקומיות ומגזרי פעילות אחרים, פועלים על .
בסיס תשתיות גיבוי מקומיות.
היקפי הגידול בכמו יות המידע והנתונים הנוצרים, המעובדים .
והנשמרים מקשים להמשיך למצוא מענה מספיק בפתרונות אחסון מקומיים.
143 ( מודל תשתית כשירות Infrastructure as a Service ) מתייחס לשרת, אחסון ורשת, שלרובניתנים על בסיס רשת .
האינטרנט, ומטרתם צמצום הצורך של ארגונים להחזיק תשתיות פיזיות מקומיות.
144 ( מודל פלטפורמה כשירות Platform as a Service ) מאפשר לספק למשתמשים סביבת פיתוח לעיצוב השירותים .
והיישומים שלהם בהתאם לכלים ולשפת התכנות שתשתית הענן הנמצאת בשימוש מספקת.
145 ( מודל תוכנה כשירות Software as a Service ) מאפשר להשתמש בתוכנות על בסיס תשתית הענן, וכך לאפשר שירותי .
גישה להתקני קצה, בהם מחשבי המשתמשים, ללא משאבי זיכרון גדולים.
146 ,הכנסת, מרכז המחקר והמידעמחשוב ענן בממשלה ( 29.
147 Information Technology - .
שימוש בטכנולוגיות מחשוב ותקשורת לניהול ועיבוד מידע .
בנקאות דיגיטלית הסייבר הלאומי גורס שמעבר של הממשלה ושל גופים מגזריים לתשתיות ושירותי ענן, בדגש .
על יישום בענן אזורי, יזמן שיפור והעלאה של רמת הגנת הסייבר 148.
ביוני 2015 פרסם המפקח על הבנקים דאז מכתב לתאגידים הבנקאיים בנושא מחשוב ענן , ובו .
פירט כמה דרישות והגבלות בנושא: (א) נדרש אישור מטעם בנק ישראל טרם שימוש במחשוב .
ענן; (ב) נדרש לגבש מדיניות פנימית לשימוש במחשוב ענן ולערוך לספק שירותי הענן בדיקת .
נאותות מקדימה אגב הכפ פתו לביקורות מצד המפקח על הבנקים; (ג) נאסר השימוש במחשוב .
ענן לצורכי פעילויות הליבה ; (ד) הוגבל טריטוריאליות מיקום אחסון מידע אישי של לקוחות .
באמצעות מחשוב ענן 149 .
ביולי2017 פרסם המפקח את הוראת ניהול בנקאי תקין מספר 362 , שנועדה להסדיר את .
ההוראה עודכנה בנובמבר 2018 ובספטמבר2021 , והיום תאגידים .
בנקאיים מורשים ליישם טכנולוגיית ענן ללא צורך בהיתר מראש מהמפקח.
להשתמש בשירותי מחשוב ענן עבור פעילויות או מערכות ליבה נותר בעינו.
את האחריות לניהול הסיכונים לתאגיד ים הבנקאיים ומחזקת את המעורבות של הדירקטוריון .
נוסף על כך, התאגידים הבנקאיים נדרש ים להעביר למפקח מדי שנה .
רשימה מעודכנת של יישומי הענן ורשימה של יישומי ענן עתידיים.
ההתפתחויות הטכנולוגיות הביאו להטמעת מערכות מידע ממוחשבות כחלק בלתי נפרד .
מפעילותו של כל ארגון עסקי וציבורי.
היום ארגונים, ובהם גופים ממשלתיים , משקיעים חלק .
ניכר ממשאביהם בפיתוח, בהפעלה ו בתחזוקה של מערכות מידע כדי למקסם את התועלת .
העולה מהן, כגון ייעול של תהליכי עבודה ושיפור השירות 150 .
הבנק המרכזי בבריטניה ציין בדוח .
היציבות הפיננסית מיולי 2021 כי מתחילת שנת2020 האיצו מוסדות פיננסיים את השקעותיהם .
בהישענות על שירותי מחשוב ענן 151 .
נוסף על כך, נתוני דוח סטטוס אימוץ מחשוב ענן שפרסם .
מוסד ביקורת המדינה הפדרלי בארצות הברית (GAO ) באפריל2019 מצביעים על כך שרוב .
הסוכנויות הממשלתיות שנבדקו הגדילו את השימוש במחשוב ענן, וכי ברובן השימוש הוביל .
לחיסכון ולהתייעלות, לרבות שיפור השירות ללקוחות ורכש של פתרונות יעילים תקציבית .
לניהול שירותי טכנולוגיות מידע152.
בהתאם למגמה בעולם להרחיב את השימוש במחשוב ענן, בינואר2020 פורסם מכרז ממשלתי .
לאספקת השירות למשרדי ממשלה וליחידת הסמך בארץ ובחוץ -לארץ על גבי פלטפורמה .
ציבורית (פרויקט "נימבוס").