HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהנחיות המשרד להוראת אנגלית לדוברי אנגלית נקבע כי תלמיד "דובר א נגלית" הוא מי ש"שפת אימו אנגלית (דור ראשון לעלייה מארצות דוברות אנגלית) או מי ששולט בשפה האנגלית כמעט כדובר אנגלית", משום שהוא גדל ב"סביבה ביתית דו לשונית", או מי שלמד לפחות שנתיים בחוץ לארץ בבית ספר ששפת ההוראה בו היא אנגלית.
בהנחיות אלה נאמר שבכיתה לדוברי אנגלית נעשה שימוש בשיטות הוראה ובחומרי לימוד והעשרה שמבוססים על הוראת האנגלית כשפה ראשונה, להבדיל מהוראתה כשפה שנייה, הנהוגה בכיתה רגילה לאנגלית; מומלץ ללמד תלמידים דוברי אנגלית בנפרד משאר הכיתה; צירוף שתי הקבוצות עלול ליצור קשיים דידקטיים ובעיות משמעת.
במאי 2007 כתבה המפמ"רית למפקחת המתאמת במינהל הפדגוגי במשרד על תלמידים דוברי אנגלית שנאלצים ללמוד אנגלית בכיתות רגילות: "לא מתקבל על הדעת שתלמידים דוברי אנגלית.
ישבו בכיתות עם תלמידים הלומדים את ה - ABC וניצני הקריאה.
כתוצאה ממצב זה התלמידים אשר אינם יודעי השפה יפגעו מבחינה פדגוגית מפני שהמורה.
תצטרך להפנות חלק ניכר של תשומת הלב לדוברי האנגלית".
התברר כי למשרד לא היה מידע מרוכז ומהימן על מספר הכיתות לדוברי אנגלית שפעלו בשנת הלימודים התשס"ז.
עם זאת, במאי 2007 מסרה המפמ"רית למשרד מבקר המדינה דיווחים של המפקחים המחוזיים על כיתות לדוברי אנגלית, ולפיהם פעלו בשנה זו כיתות רבות לדוברי אנגלית במגזר היהודי, בכל מחוזות המשרד, למעט מחוז הצפון, ובמנח"י.
לתשובתה צירפה המפמ"רית נתונים חדשים על מספר התלמידים דוברי אנגלית לפי בתי ספר.
(א) למשרד לא היה ידוע מי מימן את הפעלת הכיתות לדוברי אנגלית, ומהדיווחים של המפקחות המחוזיות במחוז חיפה ובמחוז תל אביב, שמסרה המפמ"רית כאמור, עולה שההורים 878 דוח שנתי58ב .
מימנו את הפעלת חלק מן הכיתות.
בתשובתה של מנהלת מחוז תל אביב מנובמבר 2007 למשרד מבקר המדינה נמסר שבשנת הלימודים התשס"ח "ניתנים כל השיעורים לדוברי אנגלית באמצעות המשאבים הבית -ספריים בלבד, ולא במימון הורים".
מנהלת מחוז הדרום מסרה שכיתות לדוברי אנגלית ממומנות באמצעות משאבים של בית הספר.
(ב) התברר שהמשרד לא הסדיר את התשתית החוקית למימון כיתות לתלמידים דוברי אנגלית באמצעות תשלומי הורים.
אמנם היה ניסיו ן להכליל זאת במסגרת הקרויה "תכנית לימודים נוספת" (להלן - תל"ן), אולם לימודי אנגלית לתלמידים דוברי אנגלית אינם יכולים להיחשב כתל"ן: תל"ן היא תכנית שאינה נלמדת במסגרת תכנית לימודי החובה של בית הספר; המשרד הסביר כי זו תכנית ש"הסילבוס במסגרתה אינ ו נלמד במסגרת תכנית הלימודים הרשמית, והשעות בהן נלמדת התל"ן נוספות על השעות בהן נלמדת תכנית הלימודים הרשמית בכיתה"; כבר בשנת 1998 ,גיבש המשרד תכנית לימודים רשמית לתלמידים דוברי אנגלית ומכאן שהוראת האנגלית לתלמידים דוברי אנגלית על פי תכנית זו אינה תל"ן.
על פי הדיווחים של מפקחים מחוזיים אחדים, בכיתות לדוברי אנגלית לא לומדים רק תלמידים העומדים באמות המידה שלפיהן מגדיר המשרד תלמיד דובר אנגלית, אלא גם תלמידים שרמת ידיעותיהם באנגלית גבוהה משל שאר תלמידי כיתתם.
למשרד לא היו נתונים על הכיתות לדוברי אנגלית, לרבות נתונים על הרכב התלמידים בהן.
כיתות לדוברי אנגלית המיועדות לתלמידים שאינם עומדים באמות המידה שלפיהן מגדיר המשרד דוברי אנגלית הן בעצם הקבצות באנגלית.
בחוזר מנכ"ל המשרד מיוני 1994 נקבע ש"אם בית הספר מקיים הקבצות באנגלית, ההקבצות תופעלנה לאחר חודשיים עד חמישה חודשים מתחילת הלימודים בכיתה ז'.
עד אז יתקיימו הלימודים בכיתות הטרוגניות".
בשנת 2000 נקבע בחוזר מנכ"ל שיש "להימנע מיצירת הקבצות בלימוד מיומנויות היסוד בכל הכיתות של בית-הספר היסודי".
נמצא כי היו שסברו שהנחיה זו פירושה שבמקצועות שאינם בבחינת מיומנות י סוד, לרבות אנגלית 20 , מותר לקיים הקבצות.
יצוין כי ביוני 2007 כתבה הסמנכ"לית לראש עירייה א' ש"משרד החינוך אינו אוסר על קיום קבוצות לימוד על פי רמת השליטה בשפה האנגלית".
לעומת זאת, באוקטובר 2007 מסרה המפמ"רית למשרד מבקר המדינה כי למיטב ידיעתה אסור לקיים הקבצות באנגלית בבית ספר יסודי, וכי היא הנחתה את המפקחים המחוזיים לפעול בהתאם לכך .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה היא הסבירה כי בשנת 2000 נלמד מקצוע האנגלית בכיתות הטרוגניות ממילא, ולכן עסקה הוראת המשרד בחוזר המנכ"ל, כאמור, רק במיומנויות היסוד ולא באנגלית.
מנהל מחוז חיפה מסר בתשובתו ש"המשרד לא התיר לבתי הספר לקיים הקבצות באנגלית", ומנהלת מחוז הדרום מסרה שהמחוז פעל על פי הנחיות המפמ"רית, וכי "נאסר על קיום הקבצות באנגלית".
במכתב האמור ממאי 2007 הציעה המפמ"רית לקיים דיון דחוף על מנת למצוא פתרון לתלמידים דוברי אנגלית בש נת הלימודים התשס"ח.
באותו חודש השיבה המפקחת המתאמת ש"יש לתת את המענה במסגרת המשאבים במערכת ובמסגרת החקיקה והנהלים הקיימים".
נמצא שרק כעבור למעלה משלושה חודשים וחצי, בספטמבר 2007 , לאחר תחילת שנת הלימודים התשס"ח, התקיים הדיון על פי בקשת המפמ"רית בהשתתפות הסמ נכ"לית ויו"ר המזה"פ, ובדצמבר 2007 התקיים דיון נוסף.
בדיונים הוחלט, בין השאר, לבדוק את האפשרות לקיים כיתות אזוריות לדוברי אנגלית.
יו"ר המזה"פ השיבה כי המשרד מגבש מדיניות חדשה בנושא הוראת האנגלית לדוברי אנגלית.
על פי האגף לחינוך יסודי במשרד, אנגלית לא נחשבת מיומנות יסוד משרד החינוך 879 .
תלמידים שהם דוברי אנגלית על פי הגדרת המשרד זקוקים לתכנית לימודים מיוחדת המותאמת לרמתם, שכן הם, להבדיל מתלמידים אחרים, לומדים אנגלית כשפת אם ולא כשפה זרה.
המשרד סבור כי יש ללמד תלמידים דוברי אנגלית בנפרד משאר הכיתה, וכי צירוף שתי הקבוצות עלול ליצור קשיים דידקטיים ובעיות משמעת.
אולם המשרד לא הסדיר את הנושא על כל היבטיו: חלק מהתלמידים דוברי האנגלית למדו בכיתות רגילות; למשרד לא היה מידע מרוכז ומהימן על מספר הכיתות לדוברי אנגלית, על הרכבן ועל אופן הפעלתן; מימון הכיתות מתשלומי הורים נעשה ללא בסיס משפטי הולם; בכיתות לדוברי אנגלית למדו הן דוברי אנגלית והן תלמידים אחרים; כיתות אלה שימשו בעצם גם הקבצה לתלמידים שאינם דוברי אנגלית; במשרד שוררת אי -בהירות באשר לאפשרות להפעיל הקבצות באנגלית בבתי ספר יסודיים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד, כי עליו לשקול מה היא הדרך הראויה לקיים שיעורי אנגלית לתלמידים דוברי אנגלית במסגרת שעות הלימודים הרגילות ומה הוא מקור המימון לכך.
אם ימצא המשרד לנכון לגבות תשלום מהורי התלמידים לצורך כך, עליו לעשות כן לפי בסיס משפטי הולם, אחיד ושוויוני ולוודא שגביית התשלום לא תהיה משום חסם בפני תלמידים ממשפחות מעוטות יכולת.
 ידיעת אנגלית היא כליחשוב הנדרש, בין היתר, לשם רכישת השכלה גבוהה ולשם השתלבות בשוק העבודה.
התוצאות של בחינות המיצ"ב מלמדות שיש פערים ניכרים בין ההישגים באנגלית של קבוצות שונות באוכלוסיה, למשל בין ההישגים של בתי ספר ממלכתיים לאלה שבבתי ספר ממ"ד ובין ההישגים במגזר היהודי לאלה שבמגזר הלא -יהודי.
הבדיקה של נושא כוח האדם בהוראת אנגלית על היבטיו השונים העלתה כמה ליקויים, למשל היעדר נתונים מבוססים על המחסור במורים והשגות בדבר ההתאמה של מקצת המורים לתפקידם.
על המשרד לאסוף מידע מבוסס על מספר המורים לאנגלית הנחוצים לבתי הספר ועל מספרם בפ ועל, כדי שיוכל לדעת מה הוא היקף המחסור, ולגבש תכנית לטיפול במחסור האמור.
עוד עליו לתת דעתו על הדרישות מהמפקחים על הוראת אנגלית ועל מערך הפיקוח המחוזי על הוראת האנגלית.
הביקורת העלתה כי היו ליקויים בעבודת המטה של המשרד, גם בנוגע לתכניות העבודה המחוזיות לשיפ ור ההישגים באנגלית.
על המזה"פ והמינהל הפדגוגי 880 דוח שנתי58ב .
לקבוע את סדרי הכנתן של תכניות מחוזיות, את המבנה שלהן ואת המדדים להצלחתן, לאשר את התכניות ולפקח על יישומן.
כן עליו לוודא שתוצאות בחינות המיצ"ב יופצו באופן מבוקר בקרב כל העובדים שאמורים להשתמש בהן, כדי שייעשה בהן שימוש, כפי שמתחייב מהמטרות המוצהרות של בחינות המיצ"ב.
משרד החינוך (להלן- המשרד) הוא האחראי לתכניות הלימודים.
כדי לטפל בנושא הקים המשרד את האגף לתכנון ולפיתוח תכניות לימודים (להלן - אגף ת"ל או האגף), המופקד על תכנון הלימודים במוסדות החינוך הרשמיים 1 ובמוסדות החינוך המוכרים שאינם רשמיים 2 .
האגף מתכנן את תכניות הלימודים (להלן- ת"ל) לתלמידים בכל המגזרים (היהודי, הערבי 3 , 'הדרוזי והחינוך המיוחד), בכל הגילים (גן וכיתות א-י"ב) ובכל תחומי הדעת.
האגף הוא חלק מן המזכירות הפדגוגית (להלן - המזה"פ), והוא נדבך מרכזי בפעילותה.
יו"ר המזה"פ בתקופה יולי 2001 עד מאי 2006 היה פרופ' יעקב כץ; בספטמבר 2006 נכנסה לתפקיד פרופ' ענת זוהר.
על תכנית לימודים להציג את התפיסה הרעיונית העומדת ביסודה, לקבוע את מטרות הלימוד, את התכנים שיש ללמד, את ההישגים הנדרשים ואת המיומנויות והידע שהתלמידים ירכשו, וכמו כן להמליץ על דרכי הוראה ולמידה ועל הדרכים להעריך את יעילות התכנית.
במקצועות המתמטיקה, המדעים והטכנולוגיה האגף מפעיל את המרכז להוראת המדעים (להלן - מל"מ4 ), באמצעות תקציב ייעודי נפרד.
תפקיד המל"מ לסייע לפתח חומרי לימוד ועזרי הוראה איכותיים המתאימים לתכניות הלימודים של כל חטיבות הגיל במקצוע המתמטיקה, לכל המקצועות המדעיים ולמקצועות המדעיים -טכנולוגיים; הוא גם מתרגם את החומרים הללו לערבית.
כמו כן, באמצעות המל"מ האגף מפעיל 11 מרכזים ארציים למורים, המסייעים להטמיע את תכניות הלימודים במערכת.
האגף, שבראשו עומדת מנהלת, גב' נאווה סגן, פועל במטה המשרד בירושלים בעזרת יחידות מטה אחרות במשרד: אגף המפקחים המרכזים של הוראת המקצועות, המינהל למדע ולטכנולוגיה, מינהל החינוך הממלכתי דתי (חמ"ד), אגפי הגיל, האגף לחינוך מיוחד, אגף שירות פסיכולוגי ייעוצי (שפ"י) 5, המחלקה למחוננ ים, הרשות הארצית למדידה ולהערכה .
1 ( לפי חוק לימוד חובה, התש"ט 1949 ) (להלן- חוק לימוד חובה), מוסד חינוך רשמי הוא "מוסד- חינוך מוחזק על ידי המדינה, או על ידי רשות-חינוך מקומית, או על ידי רשויות חינוך מקומיות אחדות במשותף, או על ידי המדינה ורשות חינוך מקומית, או על ידי המדינה ורשויות -חינוך הכריז עליו, באכרזה שפורסמה ]כשר חינוך והתרבות [ מקומיות אחדות במשותף, ואשר השר ברשומות, שהוא מוסד-חינוך רשמי לצורך חוק זה".
2 כל מוסד חינוך שאינו מוסד חינוך רשמי, ואשר שר החינוך והתרבות הכריז עליו, באכרזה שפורסמה ברשומות, שהוא מוסד-חינוך מוכר לצורך חוק לימוד חובה.
3 בחינוך הערבי לומדים תלמידים מוסלמים, נוצרים, דרוזים ואחרים.
משנת הלימודים התשל"ח ואילך הוגדרו בתי הספר שביישובים הדרוזיים כמגזר דרוזי, ויחידה מינהלית נפרדת מפקחת עליהם.
4 המל"מ כולל את המרכזים להוראת המתמטיקה והמדעים בכל האוניברסיטאות הישראליות.
5 ראו ביקורת בנושאשרות פסיכולוגי חינוכי בדוח זה עמ' 797.
(ראמ"ה) והיחידה לזהירות ובטיחות בדרכים.
באגף גף תכניות ובו ארבעה אשכולות: רוח ויהדות, חברה, מתמטיקה ומדעים ואשכול רוח למגזר הערבי, ושלושה תחומים: קדם יסודי, חינוך מיוחד ותכניות לימודים ייחודיות לחטיבה העליונה.
פיתוח ת"ל נעשה הן על ידי צוותים מקצועיים של האגף בשיתוף עם גורמים נוספים במשרד והן בדרך של התקשרויות עם גורמים מחוץ למשרד.
האגף אחראי לעשרות ת"ל ובמועד הביקורת עסק ב-25 .
עד סוף שנות התשעים של המאה הקודמת עסק האגף הן בפיתוח תכניות לימודים והן בפיתוח חומרי למידה.
בסוף שנת 1998 קבעה הנהלת המשרד שהאגף יעסוק בפיתוח תכניות לימודים בלבד, ובפיתוח חומרי למידה - במקרים שהשוק הפרטי אינו נותן לכך מענה.
יעדיו של האגף כיחידת מטה: פיתוח תכניות לימודים בכל המקצועות לכל חטיבות הגיל ולכל המגזרים במערכת על פי מדיניות המשרד, עדכון התכניות האלה ופרסומן; ייעוץ, הדרכה ואישור של תכניות לימודים בית ספריות ייחודיות לחטיבה העליונה; פיתוח תכניות ייחודיות למגזרים דוברי ערבית ותרגום לערבית של תכניות לימודים של כל חטיבות הגיל במקצועות המשותפים לכל המגזרים והתאמתן מבחינה תרבותית למגזרים השונים.
הנהלת המשרד קבעה כי "אגפים ויחידות אחרות במשרד לא יעסקו בתכניות לימודים ולא בהפקת עזרי הוראה ולמידה שיעדם יישום תכניות אלה".
בשנת 1998 ארגן המשרד את עבודת האגף מחדש ובד בבד הצטמצם בו מספר העובדים מכ- 70 לכ-35 .
תקציבו הצטמצם אף הוא בעשרות אחוזים, ובשנים 2006 ו- 2007 הוא הסתכם בכ- 30 .
מיליון ש"ח בכל שנה 3.
בחודשים מרס-ספטמבר 2007 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין את תהליך ההכנה של תכניות הלימודים ונסקרו תכניות לימוד בתחומי דעת נבחרים ובייחוד במדעים ובמתמטיקה.
הבדיקה נעשתה באגף ת"ל, ובדיקות השלמה נעשו באגף ה מפקחים המרכזים של המקצוע ובאגף הבחינות.
הליך ההכנה של מסמך תכניות לימודים .
מסמך תכנית לימודים (להלן- מסמך ת"ל) הוא השלד הרעיוני של התכנית, המגדיר את אלה: מטרות הוראת המקצוע ומפרט את התכנים לפי נושאי לימוד עיקריים ונושאי משנה; סדר הנושאים ומספר שעות הלימוד שיוקדשו לכל נושא; המיומנויות שהתכנית אמורה להקנות לתלמידים.
מסמך ת"ל רשמי הוא הצהרת כוונות של מערכת החינוך, שכן מפורטים בו הנושאים שהיא בחרה ללמד בכל תחום ומקצוע (ומתוך כך למדים מהם הנושאים שהיא בחרה שלא ללמד), כיווני ההוראה בכל נושא ונושא ועומק ההוראה, כלומר מספר שעות ההוראה.
כדי להורות מקצוע יש להיעזר בחומרי למידה כגון ספרי לימוד, ספרי הדרכה למורים, עזרי הוראה מסוגים שונים, מאגרי משימות ועוד.
,את מסמך הת"ל מפתחים ומכינים אנשי מקצוע בכירים במשרד בסיוע יועצים אקדמיים עובדי הוראה בכירים, נציגי מכללות, פסיכולוג ונציגי המגזרים שלהם מיועדת התכנית.
שתי ועדות במשרד: ועדת מקצוע וועדת תכנית, מגבשות אותו.
(א) ועדת מקצוע : ועדת קבע שתפקידה לייעץ למזה"פ בעניינים אלה: המדיניות של הוראת המקצוע; תכניות הלימודים והפעלתן; השינויים והחידושים בהוראת המקצוע; הערכת .
6 ביקורת קודמת בנושא ראו בדוח שנתי 34 ( של מבקר המדינה 1984 '), עמ303.
הישגים; הכשרת מורים והשתלמותם.
משנת 2007 ואילך ועדת המקצוע מכינה גם מתווה להוראת המקצוע.
את יו"ר הוועדה וחבריה ממנה יו"ר המזה"פ, חברים בה עשרה אנשים מהם שניים קבועים: המפקח המרכז של המקצוע במשרד (להלן - המפמ"ר) המרכז את הוועדה, ונציג האגף.
בוועדה חברים נציגים מהאקדמיה, מהמשרד ומורים.
היא מתכנסת עד שלוש פעמים בשנה, ועל היו"ר שלה לדווח ליו"ר המזה"פ על פעולותיה.
(ב) ועדת תכנית : זוהי ועדה אד-הוק שמנהלת האגף ממנה.
תפקידה לפתח את מסמך הת"ל על כל חלקיו, על פי המתווה שהכינה ועדת המקצוע ועל סמך מגוון משאבי מידע.
נוסף על ההחלטה להכין מתווה, האגף עושה סקר "טרום תכנית" (ראו להלן) כדי לבדוק אילו קשיים יתעוררו בהוראת המקצוע, ומה יידרש לשם כך.
בשנת 2004 פרסם האגף מסמך שבו קווים מנחים לכתיבת תכנית לימודים (סילבוס); פורטו בו המבנה של מסמך הת"ל; העקרונות המנחים לכתיבתו; הרכב וע דת התכנית והנחיות לעבודתה.
יו"ר ועדה יהיה איש אקדמיה, מרכזה יהיה עובד מהאגף, וחבריה יהיו המפמ"ר, נציגים מן האגפים הנוגעים לעניין במשרד, אנשי אקדמיה המתמחים בתחום הדעת הנדון, מורים, מפקחים ונציגים של מוסדות להכשרת מורים.
(בעניין הצורך בבחינת תכניות לימודים ראו להלן).
הביקורת העלתה כי במסמך האמור לא נקבעו נהלים בעניין דרכי עבודתה של ועדת התכנית כמו אלה: תדירות כינוסה, לוח זמנים להכנת תכנית לימודים והדרכים ליישוב חילוקי דעות בין חברי הוועדה, אם יתגלעו.
הכנה של תכנית לימודים כוללת ייזום ופיתוח של תכנית חדשה או רענון או עדכון של תכנית קיימת.
ההליך נעשה בעזרת המפמ"ר, ונבחנים בו המצב של הוראת המקצוע, הצרכים המשתנים בנושא, מדיניות המשרד והשינויים בתחום הדעת ברמה האקדמית.
יו"ר ועדת המקצוע והמפמ"ר ממליצים ליו"ר המזה"פ על השינויים הנחוצים, והוא מחליט להקים ועדת תכנית.
האגף עצמו יכול ליזום הכנת תכנית או שכתוב של תכנית קיימת: מנהל האגף מעלה את הצורך בתכנית לפני יו"ר המזה"פ, וזה נועץ במפמ"ר ובוועדת המקצוע.
לאחר שהתקבלה ההחלטה להכין תכנית לימודים, הנהלת האגף מאיישת ועדת תכנית.
הוועדה מפתחת את התכנית על כל רכיביה ומתחשבת במתווה שהכינה ועדת המקצוע ובממצאים של סקר "טרום תכנית".
מפעם לפעם ועדת המקצוע מקבלת עדכונים בעניין עבודת ועדת התכנית ומעירה את הערותיה.
לאחר שוועדת התכנית מגבשת טיוטה סופית של התכנית היא מעבירה אותה למורים ולמנהלי בתי ספר כדי לקבל מהם חוות דעת והערות בעני ינה.
נוסף על כך, התכנית מתפרסמת באתר האינטרנט של המשרד.
לאחר שההערות שהתקבלו בעניינה משולבות בה היא מועברת ליו"ר המזה"פ לאישור סופי.
רק לאחר כל התהליך הזה היא נעשית תכנית לימודים רשמית, ואז מתחיל שלב הטמעתה בבתי הספר, שמפמ"ר המקצוע הוא הממונה העיקרי עליו.
בשנתיים הראשונות האגף מסייע להטמיע את התכנית בבתי הספר.
שתי הוועדות המעורבות בכתיבת תכנית הלימודים - ועדת מקצוע שהמפמ"ר מרכז וועדת תכנית שמפקח מהאגף מרכז - משקפות את גישת המשרד, שעל פיה יש להבטיח שהתכנית לא תייצג גישה אחת בלבד בהוראת המקצוע.
מבקר המדינה בדק את הליך הכנת תכניות לימודים והעלה את הממצאים האלה: (א) חלוקת התפקידים בין האגף לבין אגף המפמ"רים : בהליך הכנת תכנית לימודים מעורבים הן האגף והן אגף המפמ"רים.
תפקיד המפמ"ר הוגדר ונקבע בפעם האחרונה ב - 1989 בחוזר של מנכ"ל המשרד: "המפמ"ר אחראי בפני המזכירות הפדגוגית, ובמקצועות הייחודיים בחמ"ד למנהל אגף החינוך הדתי, למקצוע ההוראה שהוא מופקד עליו, על כל היבטיו התוכניים והפדגוגיים.
היבטים אלה כוללים תכנון, יישום ובקרה 836 דוח שנתי58ב .
תכניות לימודים - קביעתן והנחיית הצוות המקצועי; ב.
הכשרת מורים, השתלמויות מורים, הדרכת מורים והנחייתם ג.
וסקרים, בחינות, משוב ובקרה".
נמצא כי בין תפקידי המפמ"ר גם קביעת תכנית לימודים, אולם ההגדרות הרשמיות של תפקידי המפמ"ר ושל האגף אינן מבהירות את חלוקת התפקידים ביניהם בכל הקשור להכנה ולעדכון של תכניות הלימודים.
משום כך בשנים האחרונות המזה"פ ניסה לקבוע את חלוקת התפקידים בין האגף ובין אגף המפמ"רים.
כך למשל, בשנת 2002 הכין האגף מסמך המפרט את חלוקת העבודה ביניהם מבחינת פיתוח של תכניות לימודים ומעקב אחריהן.
בינואר 2007 הפיצה יו"ר המזה"פ פרופסור ענת זוהר מסמך המפרט את קשרי העבודה בין האגף ובין אגף המפמ"רים (להלן - מסמך ההבנות).
במסמך פורטו הממונים על הפיתוח או השדרוג של תכניות לימודים; הכללים של מתווה לפיתוח תכנית לימודים; הכללים לאיוש ועדת תכנית; תפקידי המפמ"ר בוועדת התכנית; תפקיד המפקח מהאגף בוועדת המקצוע; השלבים שבהם יובאו המסמכים של ועדת התכנית לדיון ולאישור בוועדת המקצוע.
למשרד מבקר המדינה התברר כי על אף מסמך ההבנות עדיין קיימות בעיות בחלוקת העבודה בין המפמ"ר לבין האגף, כמפורט להלן: (1) )חמישה עובדים במשרד מועסקים הן באגף ת"ל (הם מפתחים בו תכניות והן באגף המפמ"רים והם אחראים לתשע תכניות לי מודים7 .
במצב זה לא נוצר בתהליך פיתוח תכניות הלימודים איזון בין ההיבטים של האגף האחראי להכנת תכנית הלימודים לבין ההיבטים של אגף המפמ"רים שאחראי ליישום התכנית.
גישת המשרד, שלפיה נציגים משני האגפים יהיו מעורבים בהכנה, בהטמעה ובבקרה של תכניות לימודים, לא תמיד מיושמת.
כתוצאה מכך לא נשמרים האיזונים והבלמים שאותם קבע המשרד כדי להבטיח שהתכנית לא תייצג גישה אחת בלבד.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2007 מסרה יו"ר המזה"פ כי אכן יש "חוסר איזון הנגרם כתוצאה מכך שעובדים מחלקים משרתם בין האגף לת"ל לבין אגף המפמ"רים".
היא הוסיפה שהוחלט בישיבת עבודה באגף כוח אדם לבדוק אפשרות שבמכרזים עתידיים "לא יאפשר המשרד כי אותו עובד יעבוד חצי משרה באגף המפמ"רים וחצי משרה נוספת באגף לת"ל".
(2) הנהלת המשרד לא הגדירה בבהירות את התפקידים של האגף ואת תפקידי המפמ"רים.
היעדר הגדרות ברורות ג ורם לכך שלעתים, המפמ"רים מעדכנים תכניות לימודים ללא שיתוף האגף ומפיצים את השינויים לבתי הספר ולמורים בחוזר מפמ"ר.
עדכונים אלה נעשים ללא השתלמויות מורים וללא הפקת חומרי למידה מתאימים, והדבר עלול לבלבל את המורים.
להלן דוגמה לכך: תכנית לימודים רשמית במקצוע החובה "מקרא לחינוך הממלכתי" פורסמה בשנת התשס"ג, ובשנה"ל התשס"ד ( 2003 -2004 ) החלו ללמד לפיה.
שמונה חודשים לאחר שהחלה הטמעת התכנית יזמה המפמ"רית שינויים בה, מאחר ש"בשלבי הטמעת התוכנית בבתי הספר התקבלו תגובות ממורים במערכת, ובהתייחס לתגובות אלו התקיימו דיונים ממושכים והוחלט על מספר שינויים".
השינויים פורסמו בחוזר מפמ"ר.
האגף תמך בשינויים האלה ואף חתם על חוזר המפמ"ר.
אולם אחר כך עדכנה המפמ"רית את מסמך הת"ל עוד פעמיים, ולדברי הנהלת האגף, הדבר נעשה בלי לשתפו בעניין למרות מסמך ההבנות.
7 ,פיזיקה, מחשבת ישראל, לימודי ארץ ישראל, פסיכולוגיה, סוציולוגיה, כלכלה, מדעי המדינה מתודולוגיה ועברית בבתי ספר ערביים משרד החינוך 837 .
יו"ר המזה"פ כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "האגף לתכניות לימודים הוא האחראי הבלעדי על כתיבת תכניות לימודים חדשות.
במידה ונמצא כי יש מפמ"רים שמשנים תכניות לימודים על דעת עצמם נדאג להעמיד אותם על הנהלים הקיימים".
(ב) משך ההכנה של תכנית לימודים: הנהלת האגף והמשרד אמנם לא קבעו פרק זמן מר בי להכנת תכנית לימודים, אולם לדברי האגף, הליך הפיתוח של תכנית לימודים אמור להימשך כשנתיים עד שלוש שנים.
אם הכנת התכנית נמשכת זמן רב, התלמידים אינם לומדים לפי תכנית לימודים עדכנית ומיטבית, והדבר משפיע גם על פיתוח חומרי הלמידה.
משרד מבקר המדינה מצא שבהיעדר נהלים בעניין דרכי עבודתה של ועדת התכנית נמשך פיתוח תכניות לימודים זמן רב, ולעיתים הכנתן נמשכת שנים רבות.
להלן כמה דוגמאות לכך: כדי לכתוב שתי תכניות לימודים - אמנות לחטיבת הביניים (להלן - חט"ב) ותאטרון לחטיבה העליונה (להלן - חט"ע) - מונו ועדות בספטמבר 2002.
עד מועד סיום הביקורת, בספטמבר 2007 (חמש שנים) טרם סיימו הוועדות את עבודתן.
ב - 1994 מונתה ועדת תכנית כדי להכין תכנית לימודים בהיסטוריה לזרם הממלכתי (להלן - ממ') לחט"ע.
היא סיימה את עבודתה רק ב- 2003 - לאחר תשע שנים.
ב - 1998 מונתה ועדת תכנית כדי להכין תכנית לי מודים במתמטיקה לבית הספר היסודי.
היא סיימה את עבודתה רק ב- 2006 - לאחר שמונה שנים (ראו להלן).
ב- 2000 מונתה ועדה כדי להכין תכנית לימודים במתמטיקה לחט"ב, ועד מועד סיום הביקורת, שבע שנים, טרם סיימה את עבודתה (ראו להלן).
יו"ר המזה"פ כתבה בתשובתה למשרד מבקר המד ינה, כי "הנחתה את האגף לת"ל להכין תכנית לקיצור משך הזמן לכתיבת ת"ל חדשה".
לדעת משרד מבקר המדינה, על האגף ועל הנהלת המשרד לקבוע נהלים ברורים בעניין עבודתה של ועדת תכנית כמו תדירות מועדי כינוסה, לוחות זמנים ותאריכי יעד להכנת תכנית לימודים.
עוד יש לקבוע נסיבות שבהן יש לפזר ועדה ולמנות אחרת תחתיה אם ועדת תכנית אינה עומדת בלוח הזמנים שהוקצב לה.
חשוב להחליף את הוועדה שכן גם אם תצליח להכין תכנית טובה יותר בסופו של דבר, התועלת שתצמח ממנה תהיה שולית לעומת הנזק שנגרם לתלמידים בשנים הארוכות שבוזבזו בלי תכנית לימודים ראויה וחיונית.
נוסף על כך, תכנית לימודים שהכנתה נמשכת שנים רבות, עלולה שלא להיות עדכנית.
(ג) תכנית עבודה רב -שנתית: הכנת תכניות לימודים נמשכת כמה שנים, ולכן יש צורך בתכנית עבודה רב-שנתית.
תכנית כזאת תאפשר למשרד להיערך בעוד מועד להכנה ולעדכון של תכניות לימודים לפי הצרכים ולפי אילוצי כוח האדם והתקציב.
הביקורת העלתה כי בכל שנה אגף ת"ל מכין תכנית עבודה שנתית, ובה מפורטות פעילויותיו בתחומים שונים באותה שנה כגון הפעלת ועדות תכנית וועדות היגוי, פיתוח עזרי הוראה ולמידה, הכנת תכניות לימודים ייחודיות ועוד.
מאחר שהכנת תכנית לימודים נמשכת כמה שנים, הרי חלק ניכר מתכנית העבודה השנתית של האגף הוא פועל יוצא של עבודתן של ועדות התכנית הפעילות.
אולם למרות אופייה הרב-שנתי של הכנת תכניות לימודים, אין בידי האגף תכנית עבודה רב -שנתית שבה מפורטים מועדי הסיום המשוערים של הוועדות הפעילות והמועד המשוער של מינוי ועדות חדשות תוך קביעת לוחות זמנים לפיתוח תכניות ואומדני עלויות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד ועל האגף לקבוע תכנית ארוכת טווח להכנת תכניות לימודים ולהיערך לפעול על פיה.
מן הראוי שהתכנית תבטא את סדר העדיפויות של המשרד.
(ד) הערכ ת תכניות לימוד : מעקב אחר תכניות לימודים והערכתן הוא גורם חשוב בתהליך קבלת ההחלטות מאחר שהוא מסייע להכריע לגבי סדרי עדיפויות ועשוי להבטיח כי המטרות הרצויות תושגנה.
יש כמה סוגים של הערכת תכניות: הערכה לפני הכנת התכנית, כלומר "טרום תכנית", המספקת מידע התחלתי למכיני התכנית; הערכה בזמן כתיבת תכנית (הערכה מעצבת 8 ), שמטרתה לספק משוב למכיני התכנית כדי שיוכלו לשפרה עוד בשלב הפיתוח.
הערכה זו חשובה מאוד שכן היא אמורה לאפשר לצוותי הפיתוח להכין תכניות יעילות שיניבו תוצאות מרביות; הערכה הנעשית בזמן הטמעת תכנית (הערכה מסכמ ת), שמטרתה בעיקר להסמיך תכנית או להפסיקה.
בתהליך הערכה זו בודקים אם התכנית עמדה ביעדיה.
עד שאורגן האגף מחדש בשנת 1998 הוא היה מופקד על ההערכה של תכניות הלימודים ועל המעקב אחריהן ואף הייתה בו מחלקת הערכה.
לאחר שאורגן מחדש בוטלה מחלקה זו.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בשנים 2003 -2007 השלים האגף רק20 הערכות- 13 מחקרי "טרום תכנית"; הערכה מסכמת אחת; שש חוות דעת9 .
מספר זה של הערכת תכניות קטן יחסית לעשרות תכניות לימודים שעליהן מופקד האגף.
בתשובות האגף ויו"ר המזה"פ למשרד מבקר המדינה נאמר כי עקב צמצומים בתקציב קטן היקף הערכת תכניות, ולא היה אפשר לעשות את המחקרים שהיה רצוי לבצע אילו היה התקציב אופטימלי.
מהאמור לעיל עולה כי האגף כמעט לא מקיים מעקב מסודר ושיטתי אחר תכניות הלימודים.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חשיבות המידע שההערכות מספקות, על המשרד, על אף מצוקתו התק ציבית, לוודא שהן יצאו אל הפועל כדי שיהיה מעודכן בנעשה בתחום הפיתוח של תכניות לימודים והטמעתן.
(ה) השתתפות האגף בוועדת שאלון לבגרות : בכל שנה מכינות ועדות רבות את השאלונים לבחינות הבגרות.
המשרד קבע נוהלי עבודה להכנת השאלונים האלה, ובין היתר קבע שעובד מהאגף יהיה חבר בוועדה.
השתתפותם של עובדים אלה חשובה שכן הם מפתחים תכניות לימודים, ועל כן הם יכולים להבטיח ששאלוני הבחינות יהלמו את הדרישות של התכניות האלה.
הביקורת העלתה כי לאגף ת"ל יש נציגים רק בחלק מוועדות המחברות שאלונים לבחינות הבגרות במקצועות האלה: ערבית שפת אם, ספרות ערבית, אזרחות, .
8 ,דוד נבו"ההערכה ככלי לשיפור ההוראה והלמידה", בתוך: משה זילברשטיין (עורך), הערכה בתכנון לימודים ובהוראה, פרספקטיבה של המורה, משרד החינו ך והתרבות, ירושלים 1992 .
il/site1/pages/mahon_bankmida.
חוות דעת היא הערכה מקצועית לגבי חלקים מסוימים בתכנית לימודים משרד החינוך 839 .
,ביולוגיה, עברית שפת אם ומחשבת ישראל.
בכל יתר המקצועות, מתמטיקה היסטוריה, אנגלית, תנ"ך וספרות, האגף אינו שותף בוועדות להכנת השאלונים.
יו"ר המזה"פ מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, כי בשל התקציב המקוצץ של האגף יש לשנות את הנהלים, ובדיונים עם הנהלת האגף ועם מנכ"לית ראמ"ה הובהר כי מטרת נציגי האגף בוועדת שאלוני הבחינה היא לבדוק אם השאלונים הולמים את תכנית הלימודים.
לדבריה, נציגי האגף יוכלו לבדוק זאת אם יבקרו את השאלונים בעת ואין הם צריכים לשבת בוועדה במשך כל הדיון בהם.
עוד הוסיפה כי היא מתכוננת להפיץ הנחייה ברוח זו.
(ו) תכניות לימודים ישנות : כדי לדעת אם תכניות לימודים עדיין רלוונטיות יש לבדוק אותן מפעם לפעם.
המשרד לא קבע פרקי זמן מוגדרים לבדיקת תכניות הלימודים.
לדברי הנהלת האגף, מבחינה מקצועית יש לבדוק כל תכנית כחמש עד שבע שנים מיום החלתה כתכנית מחייבת, ולפי ממצאי הבדיקה יש להחליט אם לשנותה.
משרד מבקר המדינה מצא כי המשרד אינו בודק את מרבית התכניות לאחר פרק זמן זה.
גם כאשר המשרד בודק תכניות לימודים ישנות ויש הסכמה על כך שיש להכין במקומן תכניות חדשות או לעדכנן, לרוב אין עושים כך.
משרד מבקר המדינה בדק כמה זמן לא שונו ולא עודכנו תכניות באשכולות רוח, חברה ומדעים ומתמטיקה; להלן מובאים הממצאים.
אלה המקצועות שלדעת גורמים מקצועיים במשרד יש צורך לעדכן את תכניותיהם, אחדות מהן ישנות מאוד, בנות שלושים שנה ויותר: ציור וחינוך אמנותי לבית הספר היסודי; הי סטוריה לזרם הממלכתי דתי (להלן ממ"ד) לחט"ב; היסטוריה לממ"ד לחט"ע; מוזיקה לכיתות א'-י"ב; לשון עברית לעולים חדשים בכיתות א - י"ב; מקרא לממ"ד לכיתות א'-י"ב; ערבית לדוברי עברית; אמנות לחט"ב 10 ;; אמנות לחט"ע; תאטרון לחט"ע לימודי ארץ ישראל לממ' ולממ"ד לחט"ע; גאוגרפיה לחט"ע, מתמטיקה לחט"ע; אזרחות לחט"ב בכל המגזרים; פסיכולוגיה; סוציולוגיה; ספרות לממ"ד לחט"ב; מחשבת ישראל לממ' על -יסודי; מחשבת ישראל לממ"ד על -יסודי; גאוגרפיה לכיתות ה'-ט' בכל המגזרים.
ראוי להדגיש כי לחלק מהמקצועות הוקמה כבר ועדת תכנית.
יו"ר המזה"פ מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, כי קצב הבדיקה והעדכון של תכניות לימודים ישנות מושפע מהיקף כוח האדם של האגף ומתקציבו הכולל.
לדעת משרד מבקר המדינה תכנית רב שנתית תוך קביעת סדרי עדיפויות, עשויה להבטיח טיפול יעיל וסדיר יותר בעדכון תכניות לימוד.
תכניות הלימודים הרבות שהמשרד אינו מצליח לעדכן מעידות על קשיי הפעולה שלו.
יש לציין כי רבות מהתכניות הישנות לא טופלו גם לפני 1998 - המועד שהאגף אורגן מחדש ותקציבו קוצץ.