HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח טיפול המשטרה ומשרדי הממשלה בתופעת גנבות כלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בשנת 2011 פנה יו"ר אחד מחברות ההשכרה והליסינג לשר לבט"פ ולשר התחבורה וציין לפניהם כי מאות כלי רכב מהדגמים שיובאו לשטחים שבאחריות הרש"פ נגנבו בישראל בשלושת החודשים הראשונים של שנה זו.
היו"ר קרא לשרים להתנות את מעבר כלי הרכב המיובאים לשטחים אלו דרך שטחי ישראל בהתחייבות לייבא חלפים בכמות הנדרשת.
המינהל האזרחי מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה שעל פי נתוני קמ"ט תחבורה "ניתן מענה בחלפים לרשות הפלסטינית אשר זהה לקיים במדינת ישראל, ובא לביטוי במתן 273 רישיונות לייבוא מאות אלפי חלפים ליבואנים פלסטינים באמצעות יחידת תאום תחבורה במינהל האזרחי בשנת 2013 .
אין כל בעיה שאנו מזהים או דרישות אשר לא נענו אשר יצרו מחסור או חסמים כלשהם בתהליך היבוא".
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד התחבורה, רשות המסים והמינהל האזרחי לבחון את טענת אתג"ר בדבר ייבוא כלי רכב משומשים לשטחים שבאחריות הרש"פ, וזאת על מנת לוודא שייבוא כלי רכב משומשים לשטחים אלו לא ישמש מניע לגנבות כלי רכב.
יצוא כלי רכב וחלקי חילוף .
הסחר במוצרי תעבורה 56 בישראל מתבצע על פי חוק הפיקוח על מצרכים ושירותי ם, התשי"ח- 1957 , ועל פי צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור מוצרי תעבורה והסחר בהם), התשמ"ג- 1983 .
הצו קובע כי "לא יעסוק אדם.
בסחר במוצרי תעבורה אלא על פי רישיון מאת הרשות".
בישראל פועלים ארבעה מעברי גבול אזרחיים יבשתיים57 , המשמשים ליבוא ויצוא של טובין ליבשות אסיה ואפריקה וממנה.
את המעברים מנהל מטה בית מכס מעברים בין- לאומיים, ומאיישים אותם נציגי רשות המסים.
יצוא מטענים דרך מעברי הגבול היבשתיים מתבצע לפי צו יצוא חופשי, התשס"ז- 2006 , הקובע אילו טובין מחויבים ברישיון יצוא.
מעיון בתוספת הראשונה לצו עולה כי יצוא כלי רכב וחלקי חילוף (להלן - מוצרי תעבורה) אינו חייב בכל רישיון58 , שלא כיבואמוצרי תעבורה, החייב ברישיון סחר ממשרד התחבורה.
מנתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה עולה כי בשנת 2012 הסתכם היצוא של מוצרי תעבורה לאסיה ב-128 מיליון דולר.
בשנת 2011 הסתכם היצוא של מוצרי תעבורה דרך בית המכס נהר הירדן לבדו60 בכ-48 מיליון דולר.
מבית המכס נהרהירדן נמסר כי מדי יום ביומו מיוצאים דרך המעבר כעשרה כלי רכב וכשלוש משאיות עמוסות בחלקי חילוף.
בשנת 2005 ,התקיים דיון בבית המכס נהר הירדן בהשתתפות נציגים מבית המכס מהנהלת המכס וממשרד התחבורה בעניין היעדר חקיקה ונוהל בכל הנוגע ליצוא כלי רכב .
ובהם חלקי חילוף המשמשים לתיקונו או לתחזוקתו של כלי רכב 57 ,נהר הירדן, אלנביניצנה וערבה.
58 למעט יצוא ציוד מכני הנדסי.
59 לפי התוספת לצו יבוא חופשי, התשע"ב- 2012.
המעבר שדרכו מיוצאים כלי הרכב וחלקי החילוף הרבים ביותר 132 דוח שנתי65א .
שם הדוח: טיפול המשטרה ומשרדי הממשלה בתופעת גנבות כלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 וחלקי חילוף משומשים.
בדיון קבלו נציגי בית המכס על שהפיקוח על יצוא של כלי רכב וחלקי חילוף לירדן עדיין לא הוסדר.
לטענתם, נציג משרד התחבורה לא הציע פתרונות לבעיות שבהן נתקלים עובדי בית המכס במעבר הגבול, ובהן "ניסיונות הברחה ביצוא של כלי רכב וחלקי חילוף גנובים, מזויפים ומעוקלים לירדן".
ביוני 2012 פנה נציג בית המכס נהר הירדן לנציג משרד התחבורה בנושא היעדר הצורך ברישיון ממשרד התחבורה ליצוא מוצרי תעבורה משומשים.
הנציג ציין שהדבר גורם לכך ש"שוק יצוא מוצרי תעבורה משומשים וכלי רכב נפתח לגורמים עבריינים שהחלו לייצא מוצרי תעבורה וכלי רכב גנובים, מעוקלים, מזויפים או שמקורם ברשות הפלסטינית (שברוב המקרים פורקו מרכבים גנובים)".
הנציג הוסיף ש"לא יעלה על הדעת שסוחר מוצרי תעבורה בשוק מקומי יהיה חייב ברישיו ן סחר, בסימון ובתיעוד מוצרי תעבורה שנמכרים בעסקו ואילו יצואם יהיה פתוח ללא כל מגבלה וישמש קרקע נוחה לגורמים עבריינים".
הנציג ביקש ל"יזום דיון דחוף עם כלל הגופים הנוגעים לנושא על מנת לייצר הסדרה חוקית" שלו.
באוקטובר 2012 התקיים דיון בנושא לבקשת נציג בית המכס.
נציגי משרד התחבורה הדגישו בדיון כי "אינטרס המשרד הוא לדאוג בעיקר לנושא הייבוא ופחות לייצוא, מכיוון שביצוא אין חשש לשלום הציבור".
בדיון סוכם כי נושא קבלת הרישיונות ליצוא יועבר לבחינת אגף הרישוי במשרד.
יצוין כי אף שדיון בנושא התקיים כבר בשנת 2005 , במאי 2014 , עדיין לא נקבע הסדר שיאפשר פיקוח הולם על יצוא מוצרי תעבורה דרך מעברי הגבול היבשתיים.
המשטרה מסרה בתגובתה למשרד מבקר המדינה ש"אתגר מבצעת מעת לעת פעילות מבצעית וחקירתית במעברי הגבול בשיתוף פעולה עם המכס לאכיפת תופעת הברחת החלפים הגנובים".
רשות המסים מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2014 ש"רשות המיסים העלתה לסדר היום את נושא הסדרת יצוא מישראל של רכב וחלקי חילוף לרכב גנובים בפני המשטרה - יחידת אתגר ומשרד התחבורה - אגף הרכב.
זאת לאור ממצאי ביקורת שנערכו על ידי בתי המכס.
משרד התחבורה הוא המשרד האמון, בין היתר, על הסדרת יצוא חלקי רכב וחלקי חילוף.
ככל שמשרד התחבורה מעוניין להסדיר את היצוא של חלקי רכב וחלקי חילוף גנובים עליו לפעול להחלת ההגבלות בצו יצוא חופשי, שבתחום סמכות משרד הכלכלה.
רשות המיסים כזרוע אוכפת, תיישם כל הסדרה שתקבע בדין בתחום זה".
עוד מסרה רשות המסים כי "דוח זה מתמקד בעיקר בהסדרת היצוא במעברי גבול יבשתיים, אך לעמדתנו יש להחיל הסדרה על כלל היצוא בתחום האמור ממדינת ישראל".
יצוא מוצרי תעבורה ללא הסדרה נאותה דרך מעברי הגבול היבשתיים הוא תמריץ נוסף - שעלול לצבור תאוצה - לגנבת כלי רכב בישראל, כדי למכור את החלפים שיפורקו מהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה ושאר הגורמים הנוגעים בדבר, ובהם רשות המסים והמשטרה, לפעול להסדרת תחום זה.
טיפול המשטרה ומשרדי הממשלה בתופעת גנבות כלי רכב 133 .
:שם הדוח טיפול המשטרה ומשרדי הממשלה בתופעת גנבות כלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 פעילות משרד התחבורה בנוגע לחוק הרישום .
קידום תיקונים לחוק הרישום .
שר התחבורה ממונה על ביצוע חוק הרישום, על התקנת תקנות מכוחו ועל קידום ביצוע תיקונים לחוק זה.
כשמתעורר צורך לעשות תיקונים בחוק ולהתאימו למציאות המשתנה פונה אתג"ר למשרד התחבורה בבקשה להכין הצעה לתיקון.
לדברי הלשכה המשפטית של אתג"ר, "עולה תמונה ברורה כי כל שינוי או תיקון לחוק אשר לו היקש לעבודתה של היחידה משפיע על תופעת גנבות כלי הרכב".
בשנת 2009 , בעקבות הפקת לקחים מפעולות אכיפה, ביקשה אתג"ר לקדם תיקון של כמה סעיפים בחוק, על מנת להתאימם למציאות המשתנה ולשפר את יכולת האכיפה שלה.
בין היתר ביקשה היחידה להוסיף חובות למבטח, לשנות את מדרגי הענישה ולהוסיף סוגי חלפים החייבים ברישום.
נמצא כי אף שהמשטרה פנתה בעניין זה למשרד התחבורה, היו עיכובים בקידום הליכי החקיקה כמפורט להלן: המשרד לבט"פ ואתג"ר פנו משנת 2009 עד יולי 2013 כמה פעמים ללשכה המשפטית של משרד התחבורה בבקשה לקדם את ההצעה לתיקון החוק.
ביולי 2012 ציינה היועצת המשפטית של אתג"ר כי "הטיפול בתיקון מתמשך כבר כמעט3 .
"שנים באוגוסט 2012 פנתה הלשכה המשפטית של המשרד לבט"פ ליועצת המשפטית של משרד התחבורה בבקשה לזרז את הטיפול בתיקונים לחוק, מאחר ש"הנושא מאוד דחוף למשטרה".
הלשכה המשפטית של המשרד לבט"פ ביקשה גם "לתת קדימות להפצת תזכיר החוק, שחלקים הבטיחותיים של רכבים לא תקינים ]הכשלים[ נרחבים ממנו ישמשו גם לצמצום ההיבטים הנעים על כבישי הארץ".
באפריל 2013 פנתה הלשכה המשפטית של המשרד לבט"פ אל היועצת המשפטית של משרד התחבורה וציינה לפניה כי נוסח תזכיר החוק גובש והוסכם לא מכבר, אולם "לצערנו על אף פניות חוזרות ונשנות, טרם הופץ על ידכם תזכיר חוק זה והמשך הליך חקיקתו אינו מקודם.
קיימת חשיבות רבה בקידום חקיקה זו, שכן יש בה כדי לסייע למשטרה במלחמתה בגנבות כלי הרכב בישראל".
יצוין כי ב יולי 2013 אושר תזכיר החוק בוועדת השרים לענייני חקיקה, ובפברואר 2014 הונחה ההצעה על שולחן ועדת הכלכלה של הכנסת.
במאי 2014 תזכיר החוק טרם נדון בוועדה.
משרד התחבורה מסר בתשובתו כי "התיקון להצעת חוק הרישום הוא תיקון מורכב ביותר.
המציאות המשתנה תכופות מחייבת לא פעם לעדכן את החוקים הנוגעים לגנבות כלי רכב, על מנת לסייע למשטרת ישראל בכלל ולאתג"ר בפרט בפעולותיהן נגד גנבי כלי הרכב וכן נגד משקמי כלי הרכב הפועלים שלא כחוק.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הלשכה המשפטית של משרד התחבורה לקדם בלא דיח וי תיקונים המשקפים צורך ציבורי, שבא לידי ביטוי בדרישות המשטרה.
פיקוח משרד התחבורה על ביצוע חוק הרישום .
לפי חוק הרישום ולשם פיקוח על ביצועו נקבעו סמכויות למפקחים לבדוק אם מתקיימות ומבוצעות הוראות החוק ובהן הוראות הנוגעות לחובות של חברות הביטוח ושל חברות ציי הרכב וכן חובות המוסכים לנהל יומני חלפים ולבצע רישום של חלפים.
החוק מסמיך את המפקחים להיכנס לכל מקום וכן לדרוש מחברות הביטוח, מחברות ציי הרכב ומהמוסכים להציג להם מסמכים, כדי לסייע להם לבדוק אם בוצעה עברה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי אף ששר התחבורה ממונה על ביצוע חוק הרישום, ואף שהוקנו לו בחוק סמכויות למינוי מפקחים, משרדו אינו מפקח על ביצוע החוק61.
בתשובתו מאפריל 2014 למשרד מבקר המדינה מסר משרד התחבורה כי מפקחי משרד התחבורה אכן אינם מפקחים על הוראות חוק הרישום, וכי "בימים אלו נבנית על ידי נציגי אתג"ר ומשרד התחבורה תוכנית עבודה לשיתוף פעולה".
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את היעדר הפיקוח של משרד התחבורה על חברות ביטוח, חברות ציי רכב ומוסכים כדי לוודא שהן פועלות לפי הוראות חוק הרישום, אף שחוק זה הקנה לו סמכויות לבצע פיקוח כאמור, שמטרתו להבטיח את בטיחות הציב ור ולסייע במאבק למיגור תופעת הגנבות של כלי רכב.
על משרד התחבורה לקיים פיקוח אפקטיבי בעניין זה, על פי הסמכויות שהוקנו לו בחוק.
בתופעת גנבות כלי הרכב יש כדי לפגוע פגיעה של ממש בביטחונם האישי של האזרחים, בקניינם ובכלכלת המדינה.
מניע מרכזי לגנבות כלי ר כב הוא הביקוש לחלקי חילוף זולים המשמשים בין היתר לשיקום כלי רכב שמצבם הוגדר כאבדן להלכה.
מרבית כלי הרכב הגנובים מועברים לשטחים שבאחריות הרש"פ דרך המעברים לאיו"ש לפירוק ולסחר בחלפים.
מרבית החלפים מוחזרים לשימוש במוסכים שבשטחי ישראל.
יחידת אתג"ר במשטרה הוקמה כדי להביא להקטנת מספר גנבות כלי הרכב, לתפוס עבריינים ולהביאם לדין.
במועד סיום הביקורת, כשבע שנים לאחר שהוקמה היחידה, נמצא כי בשנות פעילותה של היחידה פחת מספרן של גנבות כלי הרכב ב- 47% .
נתון זה משקף תוצאה ראויה לציון, אותה יש לזקוף לגורמי האכיפה שפעלו לצמצום תופעת גנבות כלי הרכב.
61 יצוין כי משטרת ישראל קיימה ביקורות רישוי במוסכים, והן התמקדו באכיפה פלילית (ראו לעיל בפרק בנושא בקרות רישוי).
ואולם אין בכך כדי ל ייתר ולהחליף את הפיקוח של משרד התחבורה, הממונה על חוק זה.
טיפול המשטרה ומשרדי הממשלה בתופעת גנבות כלי רכב 135 .
:שם הדוח טיפול המשטרה ומשרדי הממשלה בתופעת גנבות כלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 ,חוק הרישום נועד לחזק את יכולתם של גורמי האכיפה לטפל בגנבות כלי הרכב להבטיח שמוסכים המתקנים כלי רכב שנפגעו קשות בתאונות ישתמשו בחלקי חילוף ממקור חוקי ולמנוע תיקון של כלי רכב באופן המסכן את בטיחות הנוסעים בו.
ממצאי דוח זה מלמדים כי יחידת אתג"ר במשטרה אינה מקפידה לעמוד בדרישות שנקבעו בנוהל בעת הקמתה בכל הנוגע לפעילותה מול הגוף המממן.
עוד אפשר ללמוד מממצאי הדוח כי חוק הרישום אינו נאכף במלואו ולפיכך אינו ממלא את ייעודו, וכי כלי רכב שמצבם הוגדר כאבדן להלכה משוקמים שלא על פי דרישות החוק, והדבר עלול לגרום אף לסכנת חיים של ממש.
עוד העלה הדוח כי מנגנוני הבקרה והאסדרה אינם יעילים דיים למיגור תופעת הגנבות של כלי הרכב ולמניעת תיקון של כלי רכב באופן לא חוקי ולא בטיחותי.
בהתאם לסמכויות שהוקנו למשרד התחבורה ליישום הוראות חוק הרישום עליו לתפעל מערך פיקוח אפקטיבי על כלל הגורמים המעורבים בתהליך השיקום של כלי רכב והסחר בהם.
בד בבד על משטרת ישראל לפעול להגברת פעולות ההרתעה והאכיפה בכל הנוגע לגנבת כלי רכב, לסחר בחלפים ולשיקום כלי רכב שמצבם הוגדר כאבדן להלכה.
יחידת אתג"ר ממומנת, על פי החלטת הממשלה, בין היתר באמצעות תרומה של איגוד חברות הביטוח, שהוא גוף עסקי.
ראוי כי משרד המשפטים והמשרד לבט"פ יבחנו מחדש אם ראוי לממן את פעילותה של היחידה באמצעות תרומה מגורם עסקי, המונחה גם על ידי שיקולים כלכליים, אשר חבריו מעורבים בתהליך הסחר של כלי רכב שמצבם הוגדר כאבדן להלכ ה.
עם זאת יש לשים דגש על המשך פעילותה של היחידה, ואם הדבר יידרש יש למצוא מקורות תקציביים חלופיים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הגם שאגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון שבמשרד האוצר אינו ממונה על ביצוע חוק הרישום, הרי שלמכלול הממצאים של דוח זה יש השפעה על הרגולציה הממשלתית בתחום הביטוח.
יש מקום כי הממונה על האגף ילמד את ממצאי דוח זה לצורך הסקת מסקנות והפקת לקחים וכן לצורך בחינת פעולות רלוונטיות במסגרת תפקידו הרגולטיבי מול חברות הביטוח.
כמו כן, מוצע לתת את הדעת לאפשרות לפיה חלק מממצאי דוח זה נובעים מהעלמת הכנסות וניסיון להלבין הון שחור , ככל שימצא בסיס לחששות כאמור, על המשטרה לבחון סוגיות אלה בשיתוף הגורמים המופקדים על נושאים אלה.
על היועץ המשפטי לממשלה לבחון - בשיתוף משרד התחבורה, המשרד לבט"פ והמשטרה, כל אחד בתחומו - מהם שינויי החקיקה הדרושים לשם גיבוש פתרון מערכתי שי תרום להפחתה ניכרת במספר הגנבות, ובכלל זה תיקון חוק הרישום ותקנותיו והתאמתם למציאות המשתנה, בחינת האפשרות להטיל קנסות מינהליים כחלופה להעמדה לדין והחלת החובות החלות על חברות הביטוח גם על חברות ציי הרכב.
זאת תוך שימת דגש על חומרתה של תופעת גנבות כלי רכב כמחולל פשע הפוגע בכללי הסדר הציבורי ובביטחון האישי של האזרחים, לנוכח ה סכנה הנשקפת בגין שיקום לא תקין של כלי רכב שמצבם הוגדר כאבדן להלכה - סיכון בטיחותם של הנוסעים ברכב ולעיתים אף סיכון חיים.
רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 63 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - ממצאי מעקב - הליך גילוי מרצון ברשות המסים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מבוא .
הליך גילוי מרצון של עבֵרות מס מעוגן בנוהל גילוי מרצון שפרסמה רשות המסים בישראל.
הנוהל מאפשר לנישומים שעברו עברות על חוקי המסים לשלם את המס המתחייב בלי שיינקטו נגדם הליכים פליליים בגין עברות המס נשואות ההליך.
אין הנוהל חל על כספים שמקורם בעבֵרה פלילית, למעט עברת מס.
התנאים לכניסה למסלול הליך גילוי מרצון הם: פניית הנישום כנה, ואין היא נעשית בעקבות חקירה או בדיקה של רשות המסים בישראל או של כל רשות שלטונית אחרת; אין מצוי מידע קודם בידיהן של הרשות או של מערכת שלטונית אחרת הקשור לגילוי מרצון, לרבות מידע שמקורו בתקשורת או בהליכים משפטיים.
בחודשים נובמבר 2011 עד ספטמבר 2012 (להלן- תקופת הוראת השעה) הייתה בתוקף הוראת שעה 3 שאפשרה לתושבי ה מדינה המחזיקים כספים או רכוש מחוץ לישראל, שההכנסות בגינם לא דווחו עד אותו מועד לרשות, לבצע מהלך של "גילוי מרצון" שיקנה גם הקלות הנוגעות לגביית ריבית, הפרשי הצמדה וקנסות (שלא כמו בנוסח הנוהל הקבוע, שלא ניתנות בו הקלות כאלה).
בחודשים יוני -ספטמבר 2012 אפשרה ה רשות להגיש גם בקשות אנונימיות שמטרתן בירור חבות המס עבור הכנסות, בטרם תוגש בקשה לגילוי מרצון בגין ההכנסות האמורות.
בשנת 2012 )הוגשו במסגרת הנוהל הקבוע (מעבר לבקשות שהוגשו במסגרת הוראת השעה 81 בקשות לגילוי מרצון- 55 ,אושרו18 ,נדחו3 בוטלו4 ו-5 בקשות עדיין בטיפול.
נכון לאוקטובר 2013 הושלם הטיפול השומתי ב -25 תיקים ונחתמו הסדרי גילוי מרצון עם המבקשים.
בהסדרים אלו סכום ההכנסות שנשומו עמד על כ-72 מיליון ש"ח, והמס ששולם בגינן עמד על כ-25 .
מיליון ש"ח בתקופת הוראת השעה הוגשו כ- 1,400 בקשות לגילוי מרצון.
הטיפול ב-358 בקשות הסתיים - 323 אושרו ו-35 ;נדחו190 .
מתוכן החלו כבקשות אנונימיות בדוח הקודם משנת 2011 בדק משרד מבקר המדינה את הנושא האמור5, ובחודשים אוגוסט- אוקטובר 2013 הוא ערך מעקב מורחב כדי לבדוק אם תוקנו הליקויים שהועלו בביקורת הקודמת.
ביקורת המעקב נערכה ברשות המסים, במשרד המשפטים וברשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור.
הכללת קריטריונים לקביעת גובה הקנסות שיוטלו על המבקש .
בדוח הקודם הביע משרד מבקר המדינה את דעתו כי הליך הגילוי מרצון בעייתי במהותו, משום שהוא מעניק הטבה מהותית לנישומים שצברו הון שמקורו בהכנסות שהעלימו ובפירותיהן.
בהליך גילוי מרצון שאין מופעלת בו כל סנקציה מלבד תשלום חבות המס, יש גם משום תמריץ שלילי לדיווחי אמת שוטפים מצד נישומים.
משרד מבקר המדינה ציין כי יש .
3 הוראת שעה שכותרתה "נוהל גילוי מרצו ן על נכסים והכנסות מחוץ לישראל לתקופה שבין 15.
ביוני 2012 הוארך תוקף הוראה זו עד ספטמבר 2012.
"שתי בקשות בוטלו משום שהוגדרו "לא ניתנות לטיפול 5 'ראו הערה מס4 .
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - ממצאי מעקב - הליך גילוי מרצון ברשות המסים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מקום לשקול קביעת קריטריונים שיתייחסו לנסיבות עברת המס, ולפיהם ייקבעו גובה הקנסות וסנקציות אחרות.
ביקורת המעקב העלתה כי בעניין זה לא חל כל שינוי.
בתשובתה לדוח המעקב מפברואר 2014 מביעה רשות המסים התנגדות להצעה זו מכיוון שקביעת קריטריונים יכולה לפגוע בהליך.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הליך הגילוי מרצון לאזן בצורה ראויה בין הרצון להגדיל את ההכנסות ממסים גם במחיר של מתן הטבות לעברייני מס לבין הצורך לשמור על עקרונות של שוויוניות ושקיפות ראויות.
לשם כך, מן הראוי שהרשות תבחן קביעת קריטריונים שיתייחסו למהות העברה בדרך שתשמור על המשך קיומו של הליך הגילוי מרצון.
על פי קריטריונים אלה ייבחנו בין היתר נסיבות העלמת המס ותקופת החזקת הנכסים האמורים על ידי הנישום, וכן ייבחן אם המבקש המציא הוכחות בדבר מקור הנכסים וההכנסות שעליהם חלה הבקשה לגילוי מרצון.
איסוף מידע על פעילות כלכלית של תושבי ישראל בחו"ל .
חלק מהפעילות הכלכלית של תושבי ישראל נעשה מחוץ לגבולות המדינה.
לאיסוף מידע על פעילות כלכלית של תושבי ישראל בחו"ל קשר הדוק לסוגיית הגילוי מרצון, משום שרבות מהבקשות לגילוי מרצון נוגעות להכנסות שהופקו בחו"ל.
איסוף דל של מידע על פעילות כלכלית בין - לאומית של תושבי ישראל מביא לידי פגיעה בהרתעה בכל הנוגע להעלמת הכנסות.
נוסף על כך, מאחר שהליך הגילוי מרצון מאפשר למעלים המס לעשות בו שימוש בכל עת שהוא ימצא לנכון, הוא עלול בעת ובעונה אחת לשמש תמריץ לאי-דיווח תקופתי על הכנסות במשך שנים רבות.
בדוח משנת 20056 קבע משרד מבקר המדינה כי אף על פי שנציבות מס הכנסה אימצה את המלצותיה של ועדה פנימית, היא לא הרחיבה את מאגר המידע שהיא מנהלת באופן שיכלול מידע גם על הכנסות של תושבי ישראל שמקורן בהשקעות בחו"ל.
בעקבות אותו דוח החליטה ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה באפריל 2005 להטיל על רשות המסים להכין בתוך שלושה חודשים, בתיאום עם משרד המשפטים, נוה ל לאיסוף מידע ולניהול מאגר מידע על הפעילות הכלכלית של תושבי ישראל בחו"ל ועל ההכנסות הנובעות מפעילות זו.
בדוח הקודם (משנת 2011 .
) צוין כי החלטת ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה לא יושמה ביקורת המעקב העלתה כי רק באפריל 2012 , כשבע שנים לאחר החלטתה של ועדת השרי ם, מינה מנהל הרשות דאז ועדה לבחינת הדרכים לאיסוף מידע על הכנסות תושבי ישראל המופקות בחו"ל.
6 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55ב ( 2005 ), בפרק "מיסוי הכנסות שיש להן זיקה לחו"ל", עמ' 363 .
רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 65 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - ממצאי מעקב - הליך גילוי מרצון ברשות המסים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בפברואר 2013 הגישה את מסקנותיה ועדה נוספת שהקים שר האוצר שבראשה עמד מנהל הרשות דאז (להלן - ועדת ארבלי).
מסקנות ועדה זו עסקו בדרכים להגברת האכיפה והגבייה ולמלחמה בהו ן השחור וכללו המלצות בדבר איסוף מידע על פעילות כלכלית של תושבי ישראל בחו"ל.
שר האוצר דאז דן בהמלצות הוועדה והממשלה אישרה חלקים מהן7 .
הועלה כי עדיין לא הוקם ברשות המסים מאגר מידע בנוגע להכנסות תושבי ישראל בחו"ל.
בעניין זה השיבה רשות המסים בתשובתה לדוח המע קב כי נעשו צעדים ראשונים להקמת מערכת ממוחשבת לאיסוף מידע על פעילות כלכלית של תושבי ישראל בחו"ל.
היא הוסיפה שחלק נכבד מהמלצותיה של ועדת ארבלי נמצא בהליכי חקיקה, לרבות הוספת סעיף 196 א לפקודת מס הכנסה שיאפשר חתימה על הסכמים לחילופי מידע.
לדעת משרד מבקר המדינה , לאור ממצאי ביקורת המעקב, על הרשות להשלים בדחיפות את הקמתה של המערכת הממוחשבת לאיתור מידע על הכנסות תושבי ישראל בחו"ל.
חילופי מידע עם רשויות מס זרות .
חוק עזרה משפטית בין מדינות, התשנ"ח - 1998 , מאפשר לרשות המסים לפנות לרשויות אכיפה ולרשויות מס בעולם כדי לקבל מהן מידע הנוגע לעברות מס בישראל.
בביקורת המעקב הועלה מנהלת היחידה למיסוי בין -לאומי ברשות המסים המליצה בשנת 2011 לתקן את פקודת מס הכנסה באופן שיסמיך א ת שר האוצר לאשר אמנות שמטרתן חילופי מידע (ולא רק מניעת כפל מס).
נוסף על כך, היא המליצה להנהיג חילופי מידע אוטומטיים8 עם רשויות מס זרות.
רשות המסים אימצה המלצות אלה , אך הן לא יושמו9.
בהקשר זה ראוי לציין כי בשנים האחרונות, בעקבות דרישת מדינות וארגונים בין-לאומיים (כמו ארגון 10OECD ,) מתחולל תהליך עולמי שבו מוסדות פיננסיים ומדינות מגמישים את חוקי הסודיות הבנקאית ומספקים מידע על תושבי חוץ שהפקידו אצלם כספים.
על פי נתוני משרד האוצר שהומצאו למשרד מבקר המדינה, מבדיקה של 34 מדינות החברות בארגון OECD ושל4 מדינות משקיפות עולה כי 33 מתוכן מעבירות מידע ביניהן באופן אוטומטי.
מדינת ישראל נמנית עם חמש המדינות שאינן עושות זאת.
בנובמבר 2012 פורסמה .
7 'ראו החלטות ממשלה מס 5001 , 5002 , 5003 , 5004 , 5005 , 5006 ו- 5007 שהתקבלו בשנים 2013 -2012 .
כמה מהן על סמך המלצות רשות המסים שהוגשו לממשלה בד בבד עם עבודתה של ועדת ארבלי.
8 מידע המגיע באמצעות תקליטורים לרשות המסים הכולל רשומות של ישראלים שיש להם הכנסות שהופקו בחו"ל.
תקליטורים כאלה התקבלו בעבר מדנמרק, מגרמניה ומארצות הברית.
העברת המידע פסקה בעטיו של היעדר הדדיות בחילופי המידע.
עמדה זו הוצגה במסגרת "ועדת ארבלי" שתוארה לעיל 10 ארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי, המנחה את המדינות החברות בו כיצד לגבש סטנדרטים בין - לאומיים משותפים לצורך יישום מדיניות כלכלית וחברתית.
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - ממצאי מעקב - הליך גילוי מרצון ברשות המסים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הצהרה משותפת לארצות הברית ולכ -50 מדינות, ובהן ישראל, ובה המדינות מביעות את הסכמתן להתקשר עם ממשלת ארצות הברית בהסכם בילטרלי ליישום החוק האמריקני לחילופי מידע, הקרוי FATCA ( The Foreign Account Tax Compliance Act)11 .
משרדי האוצר הישראלי והאמריקני מנהלים מגעים מתקדמים 12 כדי לתת תוקף להסכם כבר בשנת 2014 כך שאת המידע הרלוונטי תקבל ממשלת ארצות הברית מרשות המסים, לאחר שזו תקבל אותו מהגופים הפיננסיים בישראל.
במסגרת יישום ההסכם האמור תתחייב ארצות הברית להעביר מידע באופן הדדי ובתנאי שיוכח לה כי בישראל קיימת רמה מספיקה של אבטחת מידע.
בתשובתה לדוח המעקב מסרה רשות המסים כי "לאחרונה התקיימו דיונים במשרד המשפטים במחלקה הבינלאומית באשר לאפשרות לשינוי מגמה לאור שינוי המגמה העולמית לחילופי מידע אוטומטיים.
הנושא בבדיקת משרד המשפטים".
הקשר עם הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור .
בדוח הקודם הועלה כי אין ר שות המסים בודקת את נתוני הראה"ה כדי לדעת אם המבקש גילוי מרצון עומד בתנאי הכניסה למסלול ההליך, דהיינו, אם הבקשה לא נעשתה בעקבות בדיקה או חקירה של רשות שלטונית כלשהי או בעקבות מידע קודם הקשור להליך.
בדיונים עם נציגי הרשות באותן שנים הביעו גורמים בכירים במשרד המשפטים, לרבות מנהל הראה"ה, ביקורת על הנוהל הקבוע, בעיקר משום שסברו כי ביכולתו לאפשר הלבנת הון.
ביקורת המעקב העלתה כי עדיין לא גובש נוהל חדש ולא ניתן כל פתרון לבעיות שהועלו בתחום הלבנת ההון.
נוסף לכך, אין הנוהל הקיים קובע שהוא לא יחול על הכנסות שמקורן בפעילות לא חוקית.
לא הובהר אם מותר להצהיר במסגרת הנוהל על הכנסות ריבית מחשבון בנק מחו"ל, בלי שהמצהיר ממציא אסמכתאות או הוכחות לחוקיות של קרן ההון שבגינה צמחה הריבית.
באוגוסט 2012 נערכה פגישה בנושא הליך הגילוי מרצון בהשתתפותם של נציגי רשות המסים ובראשם סמנכ" ל החקירות ושל נציגי הראה"ה ובראשם מנהלּה.
בדיון זה סוכם כי רשות המסים תעביר לראה"ה פרטים הנוגעים לבקשות המוגשות לה במסגרת נוהל גילוי מרצון13 .
אם ראה"ה תאתר במאגריה מידע הנוגע לגורם המבקש, המבסס חשד להלבנת הון או למימון .
11 חוק זה מחייב גופים פיננסיים ברחבי העולם להעביר ישירות, או באמצעות המדינות שהם פועלים בהן, מידע על חשבונות פיננסיים המוחזקים בידי נישומים אמריקאים או בידי ישויות זרות שבהן לנישומים אמריקאים ישנה החזקה מהותית, וכן על ההכנסות והיתרות בחשבונות אלה.
גופים פיננסיים שלא יצייתו לחוק האמריקני צפויים לסנקציות חריפות עד כדי חסימת אפשרותם לפעול עם תאגידים הרשומים בארצות הברית.
12 במאי 2014 הודיע משרד האוצר כי הוא גיבש "הסכם שבמהות" ע ם משרד האוצר האמריקני ליישום הוראות החוק.
הסכם זה הוא הסכם עקרונות ולאחריו צפוי להיחתם הסכם מפורט, לרבות לוחות הזמנים ליישום הוראות החוק.
13 בדיון צוין כי רשות המסים תחליט מהו היקף המידע שיועבר לראה"ה; דהיינו, שם מלא ומספר ת"ז בלבד או כל פרטי הבקשה.
רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 67 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - ממצאי מעקב - הליך גילוי מרצון ברשות המסים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 טרור של הגורם המבקש, היא תעבירו למשטרת ישראל או לשב"כ שיהיו רשאים להעבירו לרשות המסים על פי דין14 .
בהקשר זה ראוי לציין כי בדוח הקודם העיר משרד מבקר המדינה כי אין הנוהל מפרש איזה סוג של "מידע" או "בדיקה קיימת" של הרשות או של גוף שלטוני אחר מונע את אישור הבקשות לגילוי מרצון על פי הנוהל.
גם בעניין זה לא חל כל שינוי.
הועלה כי עד מועד סיום הביקורת, באוקטובר 2013 (להלן- מועד סיום הביקורת), העבירה רשות המסים רק שלוש בקשות לגילוי מרצון לבדיקתה של ראה"ה.
בעניין זה ראוי לציין דוח מאוקטובר 2012 שפרסם הארגון הבין-לאומי FATF .
מטרת הארגון לפתח ולקדם קביעת מדיניות, במישור הלאומי והבין -לאומי, שתיאבק בהלבנת הון ובמימון טרור.
בדוח זה סקר הארגון את ההשפעות השליליות של הבקשות לגילוי מרצון בהקשר של סיכוני הלבנת הון ומימון טרור.
בדוח צוין כי החדרת הנכסים למערכת הפיננסית באמצעות בקשות גילוי מרצון משרה על כספים אלו כסות לגיטימית של הכנסות שנבדקו לכאורה על ידי רשויות המס, ובכך מקלה על מלביני הון לנצל לרעה את ההליך.
כדי להקטין סיכונים אלה המליץ הארגון לנקוט ארבעה צעדים: (א) יישום אפקטיבי של אמצעים למניעת הלבנת הון; (ב) וידוא שאין הבקשה לגילוי מרצון מאפשרת מתן פטור חלקי או מלא מדרישות הארגון הנוגעות למאבק בהלבנת הון 15; )(ג הבטחת שיתוף פעולה בין כל הרשויות המוסמכות במגמה לגלות, לחקור ולהגיש כתבי אישום במקרים שהבקשות לגילוי מרצון מנוצלות לצורך הלבנת הון; (ד) הענקת סיוע משפטי הדדי רחב ככל האפשר והחלפת מידע בין מדינ ות בעת נקיטת הליכים נגד הלבנת הון, כדי לחשוף את ניצולו לרעה של הליך הגילוי מרצון.
בהקשר זה יודגש כי בנוהל אין כל התייחסות לשאלה מהי חבות המס ביחס לקרן ההון שצמחה או התקבלה לפני שנים רבות, וזאת כדי לשלול את האפשרות שההון נובע מהכנסות לא חוקיות.
זאת הואיל ולעיתים רבות הבקשה לגילוי מרצון נוגעת להכנסות פירותיות (למשל-ריבית), על קרן הון שמקורה אינו ידוע.
בתשובתה לדוח המעקב מסרה רשות המסים כי "נשקלת אפשרות (בכפוף לשינוי חקיקה), לפיה רשות המסים תתקן את סעיף 220 ותהפוך אותו לעבירת מקור וכך תוכל ]לפקודה[ לקבל מידע ישירות מהראה"ה.
הנושא ייבחן משפטית מול הפרקליטות והיועץ המשפטי של הראה"ה.
באשר לטענה שללא קבלת המידע מהראה"ה רשות המסים לא תחשוף עבירות של השמטת הכנסות שמקורן בפשיעה קשה ובפעילות בלתי חוקית יצוין כי אין צורך בקבלת המידע מהראה"ה ובהחלט ניתן להסתפק במיד ע המשטרתי המגיע דרך המוקד המודיעיני המשולב הכולל.
אינדיקציות אודות מידע שמצוי אצל גורמים נוספים חוץ משטרתיים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי המידע שבידי המוקד המודיעיני המשולב הוא מידע ספציפי הנוגע לנושאים המטופלים באמצעות אותו מוקד.
14 תקנות איסור הלבנת הון (כללים לשימוש במידע שהועבר למשטרת ישראל ולשירות הביטחון הכללי לשם חקירת עבֵרות נוספות ולשם העברתו לרשות אחרת) ), התשס"ו- 2006 .
15 ראו באתר האינטרנט של ארגון FATF : www.
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - ממצאי מעקב - הליך גילוי מרצון ברשות המסים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 לשמש תח ליף לבסיס הנתונים הפיננסי של הראה"ה, הכולל את כל המידע על פעולות פיננסיות חריגות של תושבי ישראל.