HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מבקר המדינה מעיר כי ראוי שהממשלה תשקול את האפשרות למתן טיפולי שיניים לקשישים ואת היקפם.
כן ראוי שמשרד הרווחה יוביל עבודת מטה משותפת עם משרד הבריאות, קופות החולים והרשויות המקומיות לגיבוש מתכונת לסיוע בטיפולי שיניים לנזקקים.
בריאות השן היא אחד הגורמים המשפיעים על איכות חיי הפרט כמו גם על כבודו, לכן חשוב שמשרד הבריאות וקופות החולים ילמדו את הממצאים של הדוח ויפעלו לתקן את הליקויים שעלו ממנו.
:שם הדוח משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבוא .
החובה להגן על כבוד האדם ולהימנע מלפגוע בו מעוגנת בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
סעיף 2 " לחוק היסוד קובע, כיאין פוגעים בחייו, בגופו, או בכבודו של אדם באשר הוא אד ם".
סעיף 4 " לחוק היסוד קובע, כיכל אדם זכאי להגנה על חייו, על גופו ועל כבודו".
סעיף 11 לחוק היסוד מטיל על כל רשות מרשויות השלטון חובה מפורשת "לכבד את הזכויות שלפי חוק-יסוד זה".
לא ניתן לפגוע בזכות לכבוד ובזכויות האחרות המוגנות בחוק היסוד אלא בחוק ההולם את ערכיה של מדינת ישראל, שנועד לתכלית ראויה ובמידה שאינה עולה על הנדרש, כקבוע בסעיף 8 לחוק היסוד.
התפיסה בדבר חשיבותן של זכויות האדם במדינת ישראל באה לידי ביטוי גם בתחום הרפואה, ובייחוד בכל הקשור ליחס לחולה.
ואכן "מקורה של המגמה המציבה את החולה במרכז ההוויה הרפואית, במודעות הולכת וגדלה לזכויות היסוד של האדם ולצורך בהגנה עליהן בכל תחומי החיים"4 .
בית המשפט העליון קבע: "לזכותו של אדם לכבוד ולאוטונומיה יש חשיבות רבה בסיטואציה של טיפול רפואי.
אכן, הטיפול הרפואי מצוי בגרעין הקשה של זכותו של כל אדם לשלוט בחייו.
עשויה להיות לו השפעה ישירה, ולא פעם בלתי הפיכה, הן על אורך חייו והן על איכות חייו.
בהתאם לכך, נגזרה מזכותו של אדם לאוטונומיה זכותו לקבל מידע על טיפול רפואי אותו קיבל בבית חולים.
באותה הרוח, נקבע כי אין ללחוץ על אדם להחליט על ביצוע ניתוח בגופו אשר אין הוא חפץ בביצועו, בין בדרך ישירה ובין בדרך עקיפה של הפחתת סכום פיצויים לו הוא זכאי.
זאת, נוכח התפי שה שלפיה.
' ניתוח רפואי מהווה פגיעה בגופו של אדם, ויש להשאיר לאדם אוטונומיה על גופו להחליט אם הוא חפץ בפגיעה זו'.
אכן, זכותו של החולה לסרב לטיפול, גם אם יתרונותיו עולים על חסרונותיו, וסיכוייו גוברים על סיכוניו.
מרכז הכובד בהחלטה על ביצוע טיפול רפואי טמו ן בכיבוד זכויותיו של החולה כאדם - ובמיוחד הזכות לכבוד ולאוטונומיה, שעמדתי עליה - ופחות בתוצאה הרפואית של החלטתו"5.
בדברי ההסבר להצעת חוק זכויות החולה ניתן ללמוד על רוח החוק וכוונתו: "מזה זמן רב הוכר הצורך בהסדרת זכויותיהם של חולים ומטופלים למיניהם והתגבשה הדעה כי הגיעה העת לעגן בחוק זכויות אלה.
אנשים אלו נתונים במצב של תהיה ואי ודאות, בהרגשה של תלות במטפלים ובמוסדות המטפלים ובתנאים של לחץ נפשי.
גמלה, אפוא, ההכרה כי יש להבטיח למטופלים גישה אנושית נאותה ומתחשבת".
מטרת חוק זכויות החולה היא "לקבוע את זכויות האדם המבקש טיפול רפואי או המקבל טיפול רפואי ולהגן על כבודו ועל פרטיותו ".
החוק קובע בין השאר, כי החולה זכאי לקבל טיפול רפואי נאות, הן מבחינת הרמה המקצועית והאיכות הרפואית, והן מבחינת יחסי האנוש.
עוד קובע החוק הסדרים בנושאים אלה: איסור הפליה במסגרת טיפול רפואי, הזכות לקבל מידע על זהות המטפל , הזכות לקבלת חוות דעת רפואית נוספת, הבטחת המשך טיפול נאו ת, קבלת מבקרים, שמירה על כבודו ופרטיותו של המטופל, טיפול רפואי במצב חירום רפואי או במצב של סכנה חמורה לחיי המטופל, בדיקה רפואית בחדר מיון .
החוק קובע גם הסדרים בדבר הסכמה מדעת לטיפול רפואי, ניהול הרשומה הרפואית ומידע רפואי, סודיות רפואית, ועדות בדיקה, ועדות אתיקה וועדות בקרה ואיכות ומינוי אחראי לזכויות החולים והמטופלים.
חוק ביטוח בריאות קובע, כי כל תושב זכאי לשירותי בריאות, וכי שירותי הבריאות הכלולים ב"סל שירותי הבריאות" יינתנו בישראל לפי שיקול דעת רפואי, באיכות סבירה, בתוך זמן .
4 ע"א 2781/93 ,דעקה נ' בית החולים כרמלבחיפה נג(4 )526 ,611 ( 1999 ) (להלן- פס"ד דעקה).
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 סביר ובמרחק סביר ממקום מגורי המבוטח, והכול במסגרת מקורות המימון העומדים לרשות קופות החולים.
עוד קובע החוק, כי שירותי הבריאות יינתנו תוך שמירה על כבוד האדם, הגנה על הפרטיות ושמירה על הסודיות הרפואית.
בחוק הוקנתה לתושבי ישראל הזכות לקבל שירותים רפואיים ובהם: ביקורים במרפאות ; אשפוז בבתי חולים להתייעצות, אבחון וטיפול; פעולות ניתוחיות; בדיקות מעבדה, טיפול ב מקצועות פר ה-רפואיים, גריאטריה , שיקום ותרופות.
"בתי חולים הינם מוסדות ציבוריים אליו פונה האזרח, מתוקף אילוץ, כשהוא שרוי במצב פגיעות, חולשה ומכאוב וזקוק לסיוע.
בהיקלטו בבית החולים, מתנתק החולה מסביבתו הטבעית, מהקרובים לו ומרבים מתפקידי ה חיים שלו.
הוא נתון במצוקה, לעתים חסר ישע ממש, ובכל מקרה זקוק לתמיכה וסיוע 6 .
תהליך האשפוז כולל פעולות שכרוכות בהפשטה פיזית וחשיפה עצמית, אף נפשית, בפני אנשים זרים.
היחס חולה-צוות מטפל מאופיין כמצב של תלות, א-סימטריה ונחיתות של החולה.
מצב זה יוצר מבחינת החול ה תחושה של חוסר ישע ואובדן שליטה ויכולת לפעול על בסיס רצון אוטונומי.
מבחינת הצוות המטפל, הוא מעמיד את המטופל במצב שבו כבודו האנושי, כאדם יחיד ומיוחד, ובמלוא המשמעות של הביטוי, אינו מובן מאליו.
תנאים אלו מחייבים הגנה ביתר שאת על כבוד האדם בשל פוטנציאל הפגיע ה הגבוה בו, גם אם לא באופן מכוון, ודווקא משום שחלק ניכר מן הפגיעות האפשריות בו אינן מכוונות, ואף אינן מודעות"7.
אחת מהנחות היסוד בשמירה על כבוד החולה וזכויותיו היא כי קידום הערך של כבוד האדם אינו בגדר מותרות, אלא גורם חיוני רב -חשיבות להחשת החלמתו של החולה; יחסי אנוש טובים בין הצוות הרפואי לחולים - הבאים לידי ביטוי באמצעות טון דיבור, שפת גוף, בחירת מילים רגישה, פתיחות והקשבה, מתן תשומת לב ומידע והימנעות מיחס אדנותי - משפיעים לטובה על רווחת החולה.
טיפול רפואי ראוי הוא אפוא טיפול רחב, מקיף ועמוק יותר מעצם הביצוע של פרוצדורות רפואיות במובנן הצר 8 .
גם תפיסה מודרנית של מינהל ציבורי שמה דגש מרכזי על פישוט הבירוקרטיה ומתן שירות ראוי לאזרח.
כבר בשנת 2010 קבע משרד הבריאות כיעד בתכנית העבודה שלו9 , את חיזוק בתי החולים הציבוריים ובמסגרתו - שיפור השירות לחולה בבתי החולים הציבוריים בדגש על הטבת תנאי האשפוז; קיצור התורים במערכת הרפואית; הפחתת הביורוקרטיה והסרבול בתהליך מתן השירות הרפואי.
המשרד פרסם בשנת 2013 אמנת שירות ולפיה משרד הבריאות אחראי לבריאות העם, וכל פעולותיו נועדו לקידום הבריאות ולהבטחת רפואה איכותית, שוויונית, יע ילה ובטוחה.
עוד קובעת האמנה, כי המשרד מתחייב "לפעול מתוך רגישות ואמפתיה לצרכיו של הפונה, ולנהוג בחמלה במקום בו היא נדרשת, להקשיב לציבור הלקוחות ולהתחשב בעמדותיו בעת קבלת החלטות רלוונטיות לגביו".
בחודשים ינואר -אוגוסט 2014 בדק משרד מבקר המדינה את אופן שמירת זכויות המטופל וכבודו בבתי החולים הכלליים (הממשלתיים ושל הכללית).
נבדקו בעיקר הנושאים האלה: סדרי הטיפול של משרד הבריאות בנושא הבטחת זכויות החולה על פי חוק ביטוח בריאות וחוק .
6 " תהליכי הקליטה והאשפוז כוללים, למשל, לבישת פיג'מה אחידה , ענידת צמיד זיהוי והם מאופיינים בביורוקרטיה מרובה ו בפעולות שעלולות להיות כרוכות בפגיעה בכבוד החולה, כגון: היעדר הזדהות של הגורמים המטפלים, היעדר הקשבה, רגישות ותשומת לב אישית, ה יעדר שמירה על פרטיות המטופל ואדישות (ובמקרים חמורים אף לעג) לסבלו".
7 ,המכון הישראלי לדמוקרטיה "כבוד האדם - ערך מכונן התנהגות בבתי החולים בישראל: הצעה לנושא דגל של משרד הבריאות לשנת 2014" , פברואר 2014.
8 ( ריבלין אליעזר 2013 ,) ,"הנפקות הנזיקית של 'נימוסי אשפוז' גרועים", בתוך: אשר גרוניס אליעזר ריבלין, מיכאל קרייני (עורכים), ספר שלמה לוין ( 2013.
) 9 עיקרי תכנית מדיניות הבריאות, מטרות-העל 2014 -2011 .
:שם הדוח משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ;זכויות החולה; שמירה על כבודו; השירות שניתן לחולה; איכות הטיפול והשירות הרפואי ופעולות בתי החולים הנוגעות להטמעת חוק זכויות החולה.
הבדיקה נעשתה במשרד הבריאות, בבתי החולים הכלליים -ממשלתיים והממשלתיים -עירוניים ובבתי החולים של הכללית.
בירורים נעשו בבתי חולים ציבוריים אחרים ובבתי ספר לרפואה.
הבדיקה התמקדה בטיפול בפונים למלר"דים (חדרי המיון) ובמאושפזים, בעיקר במחלקות הפנימיות.
שאלונים נשלחו ל- 19 בתי החולים הכללייםהממשלתיים ולבתי החולים של הכללית.
שיפור חוויית המטופל במערכת הבריאות .
משרד הבריאות פרסם בפברואר 2013 נוהל בנושא "שיפור חווית המטופל במערכת הבריאות"10 .
בנוהל נאמר, כי "חווית המטופלמשקפת את האופן בו המטופל תופס את מכלול ההתנסויות שלו עם מערכת הבריאות לאורך רצף הטיפול.
חוויה זו מושפעת ממכלול המפגשים בין המטופל למטפליו, מציפיות המטופל ממערכת הבריאות ומהתרבות הארגונית בכל אחת מהמסגרות איתן בא המטופל במגע".
הנוהל קבע, כי יש למסד מנגנון ל בקרה ומדידה קבועה של חוויית המטופל, והנושא ישולב במערך מדדים שמשרד הבריאות יבחן באופן קבוע באמצעות סקרים עתיים.
בחודשים יוני-אוגוסט 2014 ערך משרד הבריאות סקר שביעות רצון לאומי במערכת האשפוז.
לאחר סיום הביקורת בנובמבר 2014 סוכמו תוצאות הסקר ופורסמו באתר האינטרנט של המשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה יש לראות בחיוב את העובדה שמשרד הבריאות ערך סקר לבדיקת שביעות הרצון ממערכת האשפוז, שכן הדבר עשוי לסייע למקבלי ההחלטות להבין את חוויית המטופל מרמת השירות והטיפול שהוא מקבל במחלקות האשפוז ולשקף כשלים בפרמטרים אלו.
על המשרד לסיים את התהליך שבו החל, לנתח את ממצאיו ולקבוע כיצד יש לטפל בליקויים שעלו בבדיקותיו.
תוצאות הסקר יכולות לשמש בסיס יחוס לסקרים הבאים.
לנוכח הצורך להבטיח שחוויית המטופל תהיה חיובית, יש לכלול תחום זה בתכנית הלימודים להכשרת הצוות בבית החולים - רופאים, אחיות, עובדים סוציאליים ועובדים במקצועות הבריאות , כגון פיזיותרפיסטים, דיאטנים וכוח עזר.
הנוהל נתן לכך ביטוי וקבע, כי יש לשלב את הנושא בתכנית הלימודים של בתי הספר לרפואה11 בתיאום עם משרד הבריאות.
10 ,משרד הבריאותחוזר המנהל הכללי מס' 6/13 ( 10.
) 11 במועד סיום הביקורת פועלים בישראל חמישה בתי ספר לרפואה.
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ואולם, בבירור ש קיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם כמה דיקנים של בתי ספר לרפואה עלה, כי באוגוסט 2014 משרד הבריאות עדיין לא פנה אליהם במטרה לוודא שהם כוללים תחום זה בתכנית הלימודים שלהם.
עוד עלה, כי למשרד הב ריאות אין תכנית הכשרה מיוחדת בנושא למי שלא סיים את לימודיו בארץ.
לדעת משרד מבקר המדינה, התוצאות של סקר שביעות הרצון והמסקנות שיוסקו לפיהן, והמדיניות של משרד הבריאות בנוגע לצורך בשמירה על זכויות החולה - מחייבות אותו לפעול בעניין.
על המשרד לפעול בתיאום עם בתי הספר לרפואה, לבחון אפשרות לשלב בתכנית הלימודים שלהם את הנושא של מערכת היחסים שבין הצוות הרפואי למטופלים והבטחת זכויות החולה במערכת הבריאות.
כמו כן ראוי שהמשרד ייתן דעתו לצורך בגיבוש תכנית הכשרה מיוחדת למי שלא סיים את לימודיו בארץ וגם לצורך בהכשרת הצוות כולו ולא רק הכשרת הרופאים.
מדדים לבחינת איכות הטיפול הרפואי .
חוק ביטוח בריאות קובע, כי שירותי הבריאות הכלולים בסל שירותי הבריאות יינתנו באיכות סבירה.
גם בחוק זכויות החולה ששם את הדגש על טובתו של הפרט - החולה - נקבע (בסעיף 5 ), כי מטופל זכאי לקבל טיפולרפואי נאות 12 מבחינת הרמה המקצועית והאיכות הרפואית.
משרד הבריאות קבע, כי היכולת למדוד את איכות הטיפול הרפואי באמצעות מערך מדדים מוסכם היא חיונית לשיפור האיכות במישור הלאומי, ואחד מיעדי המשרד הוא פיתוח המדדים.
מדד איכות ברפואה מבטא באופן כמותי היבט ים בתחום הבריאות הנוגעים לאוכלוסייה מוגדרת בנקודת זמן מסוימת כגון - תחלואה, דרכים למניעתה וטיב הטיפול ותוצאות יו.
המשרד קבע כמה סוגי מדדים כמו: מדדי תהליך שבוחנים את מידת תרומתן של פעולות רפואיות שננקטו להשגת היעד הרצוי (האם ננקטו הפעולות המתאימות ומה היה טיב ביצוען ); מדדי תוצאה שנועדו לשקף את תוצאות הטיפול הניתן לחולה, כגון שיעורי התמותה לאחר ביצוע פרוצדורה מסוימת ושיעורי ההידבקות ב זיהומים נרכשים 13 ; מדדי תשתית ומבנה למשאבים הפיזיים.
בינואר 2013 השיק משרד הבריאותתכנית לאומית ל הטמעת מדדי איכות בבתי חולים.
את התכנית מוביל מינהל איכות ושירות במשרד, והיא נועדה לקדם את ניטור האיכות בכל בתי החולים.
לתכנית מונתה , מתוקף התקנות, ועדה מייעצת למדדי איכות (להלן - הוועדה המייעצת) ש תפקידה לייעץ למנכ"ל ב נושא הגדרת מדדי האיכות והמידע הנדרש לצורך המדידה; לקבוע יעדים לעמידה בכל אחד מהמדדים ולהמליץ בנוגע לניתוח המידע שהתקבל ; לסייע לו בניתוח ממצאי הניטור.
12 לפי נייר עמדה של הר"י משנת 2001 , המענה לשאלה אם טיפול שניתן היה נאות ניתן על פי מבחני הסבירות, כלומר - יש לבחון כיצד היה נוהג הרופא הסביר בנסיבות אלה.
זיהום שחולה נדבק בו בעת אשפוזו בבית החולים משרד הבריאות 515 .
:שם הדוח משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מדדי האיכות בבתי החולים הכלליים נמדדים מתוקף תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (מדדי איכות ומסירת מידע), התשע"ב- 2012, בעזרתהוועדה המייעצת .
התקנות קובעות, כי ממצאי המדידה יפורסמו בקרב הציבור הרחב.
לאחר מועד סיום הביקורת, באוקטובר 2014 , קבע המשרד עשרה מדדי איכות לבתי החולים14 :.
כל המדדים שנקבעו הם מדדי תוצאה, לדוגמהשיעור המטופלים המגיעים לבית החולים עם שבר בצוואר הירך ומנותחים בתוך 48 שעותמרגע ההגעה; שיעור הצנתור ים הטיפולי ים הדחופים שבוצעו במטופלים שהגיעו לבית החולים עם אוטם לבבי מסוג מסוים בתוך 90 דקות מרגע הכניסה לבית החולים; שיעור החולים שלקו באירוע חד במוח שנבדקו בבדיקת CT/MRI ראשבתוך 25 דקות מרגע הכניסה לבית החולים.
המשרד מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת, כי בכוונתו לקבוע עוד עשרות מדדים, ועדיין לא גובשה תכנית כוללת.
מאחר שנמדדים רק מדדי האיכות של חלק מהטיפולים הרפואיים, עלול הדבר לגרום לכך שרוב המשאבים יוקצו לשיפור איכות הטיפולים שנבדקו על חשבון שאר הטיפולים, ובכללם טיפולים חיוניים שלגביהם עדיין אין מדדים, ולפגוע בכך באיכות הטיפולים הללו.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי להבטיח את איכות הטיפול הרפואי, על המשרד לגבש בהקדם תכנית שלמה לשימוש במדדי האיכות, למפות את כל התחומים שאותם יש לנטר ולהעריך, לקבוע לוח זמנים ליישום המדדים ולהפעיל בקרה הולמת על מדידת האיכות.
הדבר נועד להבטיח שחולים יקבלו טיפול רפואי נאות, לאתר את נקודות התורפה באיכות הטיפול ולפעול לשיפורו.
במסגרת קביעת מדדי האיכות יש להביא בחשבון את הצורך לשמור על זכויות החולה, כבודו ופרטיותו בהתאם להוראות הדין והנחיות המשרד.
על המשרד לכלול גם תחום זה בין המדדים ולפרסם לציבור גם את ממצאי מ דדי האיכות בעניינו.
יהיה בכך גם כדי לעודד את בתי החולים לשפר את הישגיהם בתחום זה.
מידע בדבר זהות המטפלים .
חוק זכויות החולה קובע, כי מטופל זכאי למידע על זהותו ותפקידו של כל אדם שמטפל בו.
הוראות המשרד15 משנת 2001 קובעות, כי כל עובד במערכת הבריאות יישא על בגדיו תג זיהוי ובו פרטיו במקום בולט, וכן עליו להזדהות בשמו ובתפקידו לפני כל מטופל לפני תחילת הטיפול.
ואולם, מנתונים שמסרו בתי החולים למשרד מבקר המדינה עלה, כי כ - 20% מאנשי הצוות הרפואי (רופאים ואחרים) אינם מזדהים לפני החולים בשמם ובתפקידם.
על משרד הבריאות לדר וש מבתי החולים להטמיע בקרב הצוותים .
14 התכנית הלאומית למדדי איכות בבתי החולים בישראל, תוספת מדדים לשנת 2014 , עדכון מדדים לשנת 2013 .
, מינהל איכות ושירות, האגף להבטחת איכות 15 חוזר המנהל הכללי "דרכי זיהוי מטפל ועובד בריאות", מס' 12.
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הרפואיים את הצורך לקיים את הוראות החוק והוראות המשרד בעניין זה, ועל בתי החולים לנקוט פעולות סדירות ליישום ההנחיה לאלתר.
קבלת הסכמה מדעת לטיפול רפואי .
חוק זכויות החולה וכן חוזר המשרד שנקבע על בסיס חוק זה16 קובעים, כי לפני כל מתן טיפול רפואי חובה על המטפל לקבל מהחולה הסכמה מדעת לטיפול בכתב, בעל פה או באמצעות התנהגות.
ההסכמה לטיפולים מסוימים חייבת להינתן בכתב.
לשם קבלת הסכמה מדעת לטיפול, חייב המטפל למסור למטופל את המידע הרפואי הדרוש לו17 באורח סביר, כדי שיבין את מהות הטיפול המומלץ ויוכל להחליט על פי שיקול דעתו אם להסכים לטיפול המוצע.
חובה למסור את המידע הרפואי בשלב מוקדם ככל האפשר, ובדרך שתהיה מובנת למטופל, כדי שבחירתו והחלטתו יהיו מתוך הבנה, מרצון ולא מתוך תלות.
בחוק זכויות החולה ובחוזר נקבע, כי מטפל חייב לקבל מהמטופל בכתב הסכמה מדעת לטיפול המוצע - אם מדובר בטיפול הנכלל בתוספת לחוק זכויות החולה18 .
בהקשר זה נקבע בחוזר, כי מטפל אינו רשאי להסתפק בכך שימסור למטופל את המידע באמצעות טופס סטנדרטי שהוכן מראש, כגון דף מידע או טופס הסכמה.
יש למסור למטופל אישית ובעל פה את המידע באופן ובהיקף המפורט לעיל, בין שהמטפל ימסור למטופל את המידע בעצמו ובין שיוודא כי מטפל אחר מסר לו אותו.
יש לתעד באופן תמציתי את ההסבר שניתן למטופל.
המטפל יחתום על טופס ההסכמה כאישור לכך שהוא נתן את ההסבר, והוא גם יחתים את המטופל על הטופס לאחר שווידא כי המטופל הבין אותו.
הדרישה לקבל מהחולה הסכמה מדעת לטיפול מקדמת גישה אנושית נאותה ומתחשבת מצד המטפל.
מילוי דרישה זו מאפשר להשיג גם מטרות נוספות כמו: שמירה על יחסי אמון בין המטפלים למטופלים ; מניעת יחס מתנשא מצד המטפלים ; מנגנון בקרה המונע חדירה לחי י הפרט; הקניית כלי שיסייע למטופל בתהליך קבלת ההחלטה לגבי הטיפול הרפואי והפחתת אי- הוודאות על ידי הקניית ידע רב יותר על הטיפול המוצע.
על ההסכמה להיות הסכמה מדעת19 , .
דהיינו הסכמה מתוך ידיעה והבנה, הסכמה מפורשת ומושכלת .
16 חוזר המנהל הכללי "מגילת זכויות המטופל בראיה של חובות המטפל", מס' 9/06 ( 3.
) 17 סעיף13 (ב) בחוק זכויות החולה קובע, כילשם קבלת הסכמה מדעת ימסור המטפל למטופל מידע רפואי הדרוש לו, באורח סביר, כדי לאפשר לו להחליט אם להסכים לטיפול המוצע; לעניין זה, "מידע רפואי", לרבות - (1) האבחנה (הדיאגנוזה) והסָכּות (הפרוגנוזה) של מצבו הרפואי של המטופל; (2) תיאור המהות, ההליך, המטרה, התועלת הצפויה והסיכויים של הטיפול המוצע; (3) הסיכונים הכרוכים בטיפול המוצע, לרבות תופעות לוואי, כאב ואי -נוחות; (4) סיכויים וסיכונים של טיפולים רפואיים חלופיים או של היעדר טיפול רפואי; (5) עובדת היותו של הטיפול בעל אופי חדשני.
18 ניתוחים (פרט לכירורגיה זעירה, שלגביה אין חובה לקבל הסכמה בכתב), צנתור כלי דם; דיאליזה; רדיותרפיה; כימותרפיה לטיפול ב תהליכים ממאירים; טיפולי הפריה חוץ-גופית.
בחוזר צוינו גם בדיקת מי שפיר, הפסקת הריון, ניסויים רפואיים וטיפול בנזעי חשמל.
19 'בעניין זה ראו פס"ד דעקא, עמ548 :, ובו נקבע "על-מנת שהסכמתו של חולה לטיפול רפואי שעתיד להיעשות בגופו תהא 'הסכמה מדעת ', יש לספק לו מידע הולם על מצבו, על מהות הטיפול המומלץ ומטרתו, על הסיכונים והסיכויים משרד הבריאות 517 .
:שם הדוח משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 1.
,רופאים בבתי החולים מסרו לצוות הביקורת כי עקב עומס בעבודת הצוות .
הרפואי, אין להם פנאי למסור למטופלים מידע רפואי מלא ומפורט, והם .
מוסרים להם מידע חלקי "בחפזה".
גם חולים מסרו לצוות הביקורת, כי הם .
התבקשו לחתום על טופס ההסכמה מדעת סמוך למועד ביצועו של הניתוח .
לאחר שניתנו להם הסברים במהירות, בלי שהייתה להם שהות מספקת לשקול .
יוצא אפוא שההסכמה שנתן המטופל אינה בהכרח הסכמה .
בתי החולים נוהגים להכין טפסים ייעודיים של הסכמה מדעת לחלק מהטיפולים הרפואיים, על בסיס הטפסים שהכינה הר"י שמתפרסמים באתר האינטרנט שלה.
אשר לטיפולים רפואיים שאין להם טפסי ם ייעודיים של הסכמה מדעת - אם מטפל נזקק לטפסים בעניינם הוא משתמש בטופס כללי ובו הוא משלים את הפרטים הרלוונטיים לפעולה המבוצעת.
למרבית הטפסים יש תרגום לאנגלית, לערבית ולרוסית.
בבדיקת משרד מבקר המדינה עלה, כי בבית חולים אחד לא הייתה התאמה בין הטופס בעברית ובין תרגומו לשפה אחרת.
כמו כן, בבקרות שערך משרד הבריאות20 עלה, כי בשני בתי חולים לא נמצאו טופסי הסכמה מדעת בכל שלוש השפות הנדרשות.
בבדיקה עלה גם, כי ברוב המקרים לא נרשמת השעה שבה חתם המטופל על הטופס, על אף שהם נדרשים למלא זאת בטופס ההסכמה.
הדרישה לקבל הסכמה מדעת של החולה לטיפול רפואי מאפשרת להבטיח שהחולה הבין היטב את מהות הטיפול שהוא עומד לקבל, והיא מבטיחה גם שמירה על האוטונומיה והכבוד של החולה בכך שהוא מרגיש אדון להחלטות הנוגעות לגופו ולחייו.
על בתי החולים להקפיד בקיום הוראות החוק והנוהל ולייחד את הזמן הנחוץ למתן הסבר מתאים לחולה.
ראוי שהמשרד יבחן את הצורך לשנות את הנוהל באופן שיוגדר מהו פרק הזמן הראוי להחתים את החולה על טופס הסכמה מדעת לפני ביצוע הטיפול הרפואי.
כמו כן ראוי שהמשרד יבחן את הצורך בהכנת מאגר טפסים מתאימים בשפות שונות לשימושם של בתי החולים.
על המשרד לכלול נושא זה בבקרות שהוא עורך.
קבלת חוות דעת נוספת על מצב רפואי .
חוק זכויות החולה, וכן חוזר המשרד 21 שפורסם בעקבות חקיקתו של חוק זה קובעים, כי כאשר מטופל מבקש לקבל חוות דעת מקצועית נוספת על מצבו הרפואי ועל הדרכים לטפל בו , .
הטמונים בו ועל אלטרנטיבו ת טיפוליות סבירות לטיפול האמור.
החתמת המטופל על טופס ההסכמה אינה כשלעצמה תנאי מספיק לקיומה של 'הסכמה מדעת '".
20 משרד הבריאות נוהג לבצע בקרות רב-מערכתיות בתחומי פעולה רבים בכל בתי החולים מדי כמה שנים - בעיקר לקראת חידוש הרישיון של בית החולים.
משרד מבקר המדינה בדק בקרות כאלה שנעשו בשנים 2012 ו- 2013 (להלן גם- בקרות שעשה משרד הבריאות).
21 חוזר המנהל הכללי "מגילת זכויות המטופל בראיה של חובות המטפל" , מספר 9/06 ( 3.
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 חובה עלהמטפל ועל בית החולים שבו הוא מאושפז, לסייע בכל הדרכים הדרושות לממש זכות זו.
בחוזר המשרד נקבע, כי סיוע זה יינתן, בין היתר, על ידי מסירת מידע על מומחים מתאימים, תיאום מועד ההתייעצות, מתן אפשרות ליועץ לבקר ולבדוק מטופל הנמצא באשפוז, העמדת הרשומה הרפואית לרשות היועץ ומסירת מידע נוסף הנוגע אליו.
כל בתי החולים מסרו למשרד מבקר המדינה, שהם מביאים לידיעת החולים כי זכותם לקבל חוות דעת מקצועית נוספת, ו כי האחריות למימונה מוטלת על החולים .
ברוב בתי החולים המטופל צריך לבקש לאפשר לו לקבל חוות דעת נוספת ולתאם בעצמו את קבלתה.
פעמים רבות חשים חולים המזמינים חוות דעת נוספת אי-נעימות כלפי הצוות המטפל, ולכן ראוי לציין לחיוב מנהל בית חולים מסוים שהפיץ הנחיה ולפיה חוות דעת שנייה היא זכות בסיסית של החולה ובני משפחתו.
ההנחיה האמורה קובעת, כי אין צורך באישור לקבלת חוות הדעת השנייה, וכי רופא בכיר מצוות המחלקה יהיה נוכח בעת הייעוץ, יציג ליועץ את החולה ואת הטיפול שהוא מקבל, ויאפשר עיון מלא וחופשי ברשומה הרפואית של החולה.
מנהל בית החולים הדגיש בהנחיה את החובה לכבד את רצון המשפחות ולסייע בידן.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמשרד הבריאות ינחה את כל בתי החולים כי עליהם להעביר לחולים את המסר שזו זכותם לקבל חוות דעת מקצועית נוספת, ואין צורך לקבל לשם כך אישור מהמחלקה, אלא רק לתאם מועד לבדיקה.
זאת - בדומה להנחיה שנתן מנהל בית החולים האמור.
אחראי לזכויות המטופל - טיפול בתלונות החולים ובני משפחותיהם .
חוק זכויות החולה קובע, כי בכל מוסד רפואי ימונה אחראי לזכויות המטופל.
חוזר המשרד משנת 2006 קובע, כימנהל מוסד רפואי חייב למנות אחד מעובדי המוסד לאחראי לזכויות המטופלים במוסד 22:.
תפקידיו של האחראי לזכויות המטופלים הם (1) לתת למטופלים במוסד ייעוץ וסיוע בקשר למימוש זכויותיהם לפי חוק זכויות החולה; (2 ) לקבל תלונות ממטופלים, לבדוק אותן ולטפל בהן, ולהעביר תלונות שעניינן איכות הטיפול הרפואי לטיפולו של מנהל המוסד הרפואי; (3) להדריך ולהנחות את חברי הסגל הרפואי והמינהלי במ וסד הרפואי בנוגע להוראות חוק זכויות החולה.
עוד קובע החוזר, כי על המוסד הרפואי לפרסם בהבלטה מיהו האחראי לזכויות המטופלים וכיצד אפשר לפנות אליו.
: זהות האחראי לזכויות המטופלים ברחבי כל שמונת בתי החולים הכלליים שבהם ביקרו נציגי משרד מבקר המדינה, נצפו תיבות שמיועדות לפניות החולים או לתלונותיהם.
בבתי חולים אלה יש גם שלטים שעליהם נכתב מספר הטלפון ולעתים גם כתובת הדואר האלקטרוני לפניות הציבור.
ראו שם משרד הבריאות 519 .
:שם הדוח משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ואולם נמצא, כי שבעה משמונת בתי החולים האמורים לא פרסמו את שמו של האחראי לזכויות המטופלים.
על בתי החולים להשלים פעולה זו כדי לאפשר למטופלים לפנות לגורם מזוהה בר -סמכא בעניין זה.
על המשרד לבדוק את אופן יישומה של הוראה זו.
: השימוש בפניות המטופלים לתיקון ליקויים מערכתיים בכל בית חולים מתקבלות בין עשרות למאות פניות ותלונות בשנה.
רוב הפניות (כ-70% )מהן מוצדקות.
פניות ותלונות של מטופלים הן לעתים "קצה הקרחון" של תופעה או מצב הדורשים התערבות לצורך תיקון ליקויים ושיפור תהליכים, כדי להגדיל את שביעות הרצון של החולה מהטיפול שקיבל בעת אשפוזו בבית החולים.
כך למשל, במסקנות של מחקר שנעשה בשנת 2007 שבו השתתפו 24 אחראים לזכויות המטופליםבבתי חולים שונים נאמר, כי שיעור גבוה של תלונות התקבל בנושאי ם של יחס, איכות השירות וזמני ההמתנה 23.
בתי החולים אכן מטפלים בפניות ובתלונות שמתקבלות אצלם, ואולם המשרד אינו דורש מהם לנתח אותן על פי מאפייניהן ולדווח לו עליהן.
משום כך הוא מחמיץ את ההזדמנות לעמוד על כשלים משותפים ולזהות נקודות תורפה וצווארי בקבוק במערכת כולה.
כמו כן הוא אינו יכול לתקן את אותם ליקויים ספציפיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי שיוכל לפעול לפי אמנת השירות שהמשרד מחויב לה, עליו לקבוע מנגנון לאיסוף מידע מפניות ותלונות המתקבלות בבתי החולים שיאפשר לנתחן ולהשתמש בהן לקידום מטרותיו ולהגברת מחויבותו כלפי ציבור החולים.
ועדות אתיקה בבתי החולים .
במדינות רבות בעולם ועדות האתיקה הן הכתובת שאליה פונים כל אימת שמתעוררת דילמה אתית24 .
במדינות אלה מקובל להטיל על ועדת האתיקה תפקידים כמו: דיון בנושאים אתיים עקרוניים וקביעת מדיניות; ייעוץ במקרים פרטניים; והקניית ערכים לצוות המטפל.
יש הרואים בוועדת האתיקה גורם התורם ליצירת אקלים אתי במוסד הרפואי המסייע לשמירה על כבוד המטופלים ועל זכויותיהם.
הפעילות של ועדות האתיקה יכולה להגביר את הרגישות של הצוותים הרפואיים לסוגיות אתיות, ולקדם הידברות בין הצוותים ובין החולים ומשפחותיהם .
חוק זכויות החולה קובע שעל מנכ"ל המשרד למנות ועדות אתיקה.
חוזר המשרד 25 קובע, כי ועדת אתיקה של מוסד רפואי מוסמכת לדון בנושאים אתיים שנקבעו בחוק שנוגעים למוסד .
23 ,צבי שטרן, אלי מרזל, נחום גדליה האם מישהו מטפל בך?
מרכז רפואי אוני ברסיטאי הדסה ירושלים - 2007 .
24 נעמה ויצ'נר, "דילמות אתיות וועדות אתיקה סטטוטוריות במבחן המציאות" רפואה ומשפט, חוברת מיוחדת (ינואר 2013.
) 25 חוזר המנהל הכללי "מגילת זכויות המטופל בראיה של חובות המטפל ", מס' 9/06 ( 3.
שם הדוח: משרד הבריאות - השמירה על זכויות החולה המאושפז ועל כבודו מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הרפואי.
את ועדת האתיקה ממנה מנכ"ל המשרד לפי המלצת מנהל בית החולים.
על מנהל בית חולים שלא מונתה בו ועדת אתיקה לפנות למנכ"ל המשרד לשם מינוי ועדת אתיקה במוסדו.
על פי חוק זכויות החולה על ועדת האתיקה לכלול שישה חברים: יושב הראש של הוועדה יהיה אדם הכשיר להתמנות לשופט בית משפט מחוזי מתוך רשימה שהכין שר המשפטים, שאר חברי הוועדה יהיו שני רופאים מומחים, כל אחד מתחום התמחות אחר; פסיכולוג או עובד סוציאלי; אחות מוסמכת; נציג ציבור או איש דת.
על פי חוק זכויות החולה, תפקיד הוועדה לקבל החלטות בסוגיות רגישות הנוגעות במישרין לזכויות החולה, לרבות זכותו לכבוד ולפרטיות.
בין השאר נקבע בחוק, כי הוועדה מוסמכת לאשר בנסיבות מסוימות אי -מסירת מידע רפואי למטופל בנוגע למצבו הרפואי; מתן טיפול רפואי ללא הסכמה בנסיבות שבהן נשקפת למטופל סכנה חמורה; מסירת מידע רפואי לגורם אחר.
כמו כן היא מוסמכת לדון בהשגות של מטופל או נציגו בדבר שלמות התיעוד של ממצאים עובדתיים ברשומה הרפואית הנוגעים למצבו של המטופל, לטיפול בו ולתוצאותיו.
הביקורת העלתה, כי ב-18 .