HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1181 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבוא .
חברה בעלת חוסן לאומי נמדדת ביחסה לחלשים שבה, הן במתן שירותים ייחודיים והן בשילובם וקיומם בכבוד בקהילה.
הזכות להשתלב בקהילה ובאזורי מגורים בפרט, היא זכות בסיסית של כל אדם לרבות אנשים עם מוגבלות.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - המשרד) פועל לאיתורם של בעלי צרכים מיוחדים ואוכלוסיות חלשות, והוא אחראי לטיפול בהם ולשיקומם 5 .
חלק מהטיפול באוכלוסיות אלה נעשה ב כ- 6,150 מסגרות פיזיות מגוונות : פנימיות, הוסטלים, דירות בקהילה, מקלטים לנשים מוכות ועוד (בסה"כ כחמישים סוגי מסגרות).
לפי חוק שירותי הסעד, התשי"ח- 1958 , הרשויות המקומיות אחראיות למתן שירותי רווחה לאוכלוסייה הנזקקת והן מפעילות כ -65% ממסגרות הרווחה בארץ.
המשרד מעביר לרשויות המקומיות 75% .
מהמימון הנדרש להפעלת מסגרות אלה ולפעולות רווחה 1,906 מהמסגרות (כ-31% ) מופעלות באחריות המשרד, בעיקר במוסדות שנמסרו לאחר מכרז להפעלה בידי עמותות ואגודות ציבוריות וזכיינים פרטיים, ורק מקצתם הם מוסדות ממשלתיים.
קיימות גם מסגרות חוץ-ביתיות לטיפול בבריאות הנפש 6 שבאחריות משרד הבריאות ומעונות לקשישים (בעיקר עולים) שבאחריות משרד הבינוי.
השירותים של הרשויות המקומיות ושל המשרד ניתנים בשני אופנים: (א) שירותים הניתנים באחריותן של הרשויות המקומיות במסגרות יומיות בקהילה, כאשר הנזקק לשירותים ממשיך להתגורר בדירתו (כ -66% ;)מהמטופלים (ב) שירותים הניתנים באחריות המשרד במסגרות חוץ -ביתיות לאוכלוסיות שאינן יכולות להמשיך להתגורר במסגרת המשפחתית (להלן - דיירים), עקב חשיפה שלהם ושל משפחותיהם למצבים של מצוקה וסכנה (כ -34% .
)מהמטופליםמספר מקבלי השירותים בידי המשרד במסגרות החוץ-ביתיות משתנה משנה לשנ ה והוא נע בין 40,000 ל- 50,000 :דיירים כ-13% מהמסגרות החוץ -ביתיות הן גדולות (יותר מ -61 דיירים) ובהן שוהים כמחצית מכלל הדיירים; יתר הדיירים שוהים במסגרות קטנות (עד 24 דיירים) ובינוניות.
שירותי בריאות הנפש במשרד הבריאות מטפלים בכ- 3,500 דיירים המתגוררים ב-140 מסגרות חוץ-ביתיות 7 שמרביתן קטנות (עד 30 דיירים).
התקציב להוצאה בגין מסגרות חוץ - ביתיות בשנת 2014 עמד על כ -2.
1 מיליארד ש"ח, שהם כ -38% מההוצאה נטו של המשרד (קרי - לא כולל הוצאות מותנות בהכנסה והרשאות להתחייב).
דוח זה עוסק במ סגרות חוץ-ביתיות (שייקראו להלן מעונ ות, פנימיות, הוסטלים 8 ) של המשרד ושל שירותי בריאות הנפש במשרד הבריאות שהדיירים שוהים בהן במשך כל היממה לתקופות ממושכות , לפעמים לכל ימי חייהם, ו לכן יש משנה חשיבות לתנאים הפיזיים שבהם הם מ תגוררים.
המדיניות הנהוגה כיום בשני המשרדים היא לפצל את המסגרות החוץ -ביתיות מרובות הדיירים שהיו נהוגות בעבר (כגון מעונות ופנימיות), .
אוכלוסיות במצוקה, בסיכון, בקשיי תפקוד, עם מוגבלות שכליות או פיזיות, וכיו"ב 6 :בעניין זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 49 ( 1999 ') עמ135 ; דוח שנתי52'ב ( 2002 ') עמ 212 ; דוח שנתי57'ב ( 2007 ') עמ391 ; דוח שנתי60'ב ( 2010 ') עמ545 ו-572 ; דוח שנתי 63'ג ( 2013 ') עמ 1411.
7 המספר כולל 12 בתי חולים לבריאות הנפש, ואינו כולל מוסדות גריאטריים שהם בתי חולים מורשים.
ההוסטלים של משרד הבריאות משמשים תחנות מעבר הן לצעירים והן לקשישים ואינם בהכרח "בית לחיים".
8 על פי חוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה- 1965 מרבית המסגרות מוגדרות כמעונות; אין הגדרות אחידות של המסגרות בין האגפים שבמשרד.
כך למשל, באגף השיקום מוגדר הוסטל כמיועד לשהות של עד שנתיים ובאגפים אחרים - לכל החיים.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 שנמצאו לעתים בשולי יישובים או באזורים שאינם משמשים למגורים- למסגרות קטנות רבות בתוך אזורי המגורים (בדרך כלל בהוסטלים, בדירות בבתים משותפים ובווילות).
מדיניות זו מגובה במחקרים שמורים כי לשילוב הדיירים בקהילה יש יתרונות רבים.
במשרד מופקדים על המסגרות החוץ -ביתיות בעיקר האגפים הבאים: האגף לשירותי רווחה ושיקום (להלן - אגף השיקום) העוסק באנשים עם נכויות חושיות וגופניות; האגף לטיפול באדם עם מוגבלות שכלית -התפתחותית 9 (להלן- אגף מש"ה); האגף לנוער, צעירים ושירותי תקון (להלן - אגף התקון) העוסק בעיקר בשיקום ומניעה לעוברים על החוק, בטיפול באוכלוסייה במצוקה קשה ובאוטיסטים; ו האגף לשירותים אישיים וחברתיים (להלן - האגף לשירותים) העוסק בעיקר במתן שירותי רווחה לילדים, לקשישים ולאוכלוסיות מיוחדות (כגון מכורים).
כל אגף נחלק לשירותים ייעודיים המופקדים על מסגרות הרווחה.
במשרד פועל גם אגף הפיתוח האחראי לבנייה ולתחזוקה של מסגרות הרווחה הממשלתיות.
אגף הפיתוח אינו פועל במסגרות הפרטיות או הציבוריות (עמותות ואגודות) על אף שהן מרבית המסגרות שבאחריות המשרד.
בשנת 1420 העסיק האגף תשעה עובדים, מרביתם מהנדסים10 .
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים פברואר-אוגוסט 2014 את תהליך פריסתן של המסגרות החוץ-ביתיות בשנים האחרונות ואת סדרי תחזוקתן.
הבדיקה נעשתה באגף השיקום, באגף התקון, באגף מש"ה, באגף לשירותים, באגף הפיתו ח ובמחוז המרכז של המשרד.
בדיקות השלמה נעשו במחוז הדרום של המשרד, במשרד הבריאות, במינהל התכנון במשרד הפנים, בחמש רשויות מקומיות, במוסד לביטוח לאומי ובעמותות אחדות.
9 בעבר נקראה קבוצה זו בשם לוקים בשכלם או מפגרים.
נוסף לאגף זה תקן של מהנדס בטיחות משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1183 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 פריסת מסגרות רווחה .
במרס 2007 חתמה ישראל על האמנה בדבר זכויות אנשים עם מוגבלויות של האו"ם הקובעת (בסעיף 19) ,כי "תהא לאנשים עם מוגבלויות הזדמנות לבחור את מקום מגוריהם והיכן ועם מי יגורו, בשוויון עם אחרים, וכי לא יחויבו להתגורר בהסדר מגורים מסוים".
בספטמבר 2012 אשררה המדינה את האמנה .
אישוש לעמדה זו נמצא גם בחוקים11, בפסקי דין רבים12 ובעמדתה של המועצה הארצית לתכנון ובנייה13 .
המגמה של פריסת מסגרות רווחה בקהילה הגדילה את החיכוך של אנשים עם מוגבלות עם הקהילה ועוררה מאבקים ציבוריים, משפטיים ותקשורתיים מצד תושבים ורשויות מקומיות שהתנגדו למגורים בשכנות לאנשים עם מוגבלות.
ההתנגדות באה על רקע של חשש ממפגעי רעש, מפגיעה בדימוי השכונה ומירידת ערך הדירות, והיא מוכרת כתופעת הנמב"י - ( NIMBY - not in my backyard ) .
כמו כן, תושבים ורשויות מקומיות העלו טענות בדבר פריסה צפופה ובלתי סבירה של מסגרות משרד הרווחה ומשרד הבריאות באותה שכונה (למשל בשכונת קריית חיים שבחיפה, בנתניה ובחדרה).
לפיכך מינה מנכ"ל משרד הרווחה ביוני 2010 צוות בדיקה (להלן- הוועדה) להתמודדות עם סוגיות אלה ולקביעת נהלים וקריטריונים ליישום הפריסה העתידית.
עם תום הבדיקה פרסמה הוועדה ביולי 2012 את מסקנותיה וקבעה, כי בהיעדר קריטריונים, תכנון מרחבי הולם ומערכת מידע גיאוגרפי - ה"יד הנעלמה" מכוונת פריסת מסגרות בלתי מיטבית, וצפיפות גבוהה של מסגרות בתא שטח מעוררת קשיים בשילובם של הדיירים בקהילה.
בדצמבר 2012 הפכה הוועדה, במינוי המנכ"ל, לוועדה קבועה (להלן - צוות הקבע), בהשתתפותו של נציג משרד הבריאות.
מטרות צוות הקב ע הן: לקדם את שילובן של מסגרות הדיור בקהילה תוך פריסה שוויונית באופן התואם את ציפיות הדיירים ומתחשב בקהילה המקומית; לייעץ להנהלת המשרד בכל הקשור לפריסת המסגרות; לדון בסוגיות הקשורות לאמות המידה לפריסה שקבעה הוועדה, לעקוב אחר יישומן ולשנות אותן בעת הצורך; ל בחון את הפריסה הקיימת של המסגרות; ולגבש ידע ומדיניות ב נוגע לשילוב מסגרות בקהילה.
בצד צוות הקבע פועל צוות משנה (להלן - צוות המשנה) שתפקידיו כוללים את יישום הנוהל לבדיקת מיקום המסגרות החדשות; דיון והחלטה בעניין חריגות מאמות המידה; ובחינת טענות ואיומים נגד מסגרות בקהילה.
11 בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות, התשנ"ה- 1998 (שמטרתו להגן על כבודו וחירותו של אדם עם מוגבלויות ולעגן את זכותו להשתתפות שוויונית ופעילה בכל תחומי החיים) ; בחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה- 1965 ( הקובע כי שטח שמיועד בתכנית לצורכי ציבור ישמש גם למוסדות רווחה, ובשטח המיועד למגורים נכללים גם מגורי אנשים עם מוגבלויות); בחוק הסעד (טיפול במפגרים), התשכ"ט- 1969 (הקובע כי ועדת האבחון תיתן עדיפות לדיורו של המפגר בקהילה); ובחוק שיקום נכי הנפש בקהילה, התש"ס- 2000 (שמטרתו לשקוד על שיקומם ושילובם של נכי הנפש בקהילה).
12 למשל בבג"ץ 7081/93 .
ממכבים -רעות; בג"ץ 6790/98 אברץ ואח' נ' פקיד הבחירות ובמיוחד מפסקה [ 'לעיריית ירושלים ואח 10 ;]ואילךעת"מ 3000 -07-12 הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה קריית טבעון נ' ועדת הערר המחוזית חיפה ואח'; עת"מ 41295 -12-10 'בלאס נ דאבוש ; ת"א (]התנגדות שכנים להקמת הוסטל בהוד השרון[ 'ואחהרצ') 902/03 טורנר ואח' נ' התנגדות שכנים להקמת הוסטל [ אקים; ערר מס' ]בהרצליה 22/10 / תכנית רח 1000 /א', הוועדה התנגדות שכנים [ המקומית לתכנון ולבניה רחובות נ' הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה מרכז .
]למעון נווה אדיר ברחובות 13 למשל בהחלטה מ-23 במאי 2011 שקבעה כי עמדת הוועדה המקומית רחובות להעתיק ממקומו מעון לאנשים עם פ יגור שכלי היא פסולה, ובכך אישרה המועצה את המשך קיומו של המעון במקומו הנוכחי.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 2.
:להלן תמונת המצב של פריסת מסגרות הרווחה ויישום המלצות הוועדה צפיפות המסגרות הוועדה הגיעה למסקנה כי קיימת פריסה בלתי סבירה של מסגרות רווחה העלולה להפר את האיזון בין צורכי הקהילה לצורכי הדיירים (למשל: ערים שיש בהן יש צפיפות גדולה של מסגרות בשכונה אחת ואף ברחוב אחד).
לפיכך, הוועדה המליצה על יישום אמות מידה כמותיות: מסגרות חדשות ימוקמו בטווח של יותר מ -400 מטרים ממסגרת קיימת, וככל שניתן, לא ימוקמו מסגרות חדשות באזורי מגורים שבהם כבר פועלות יותר מארבע מסגרות שיש בהן יותר מ-61 דיירים בתא שטח ברדיוס של 500 מטרים.
הוועדה הציעה כי תנאים אלה יוטמעו במכרזים לפתיחת מסגרות חוץ-ביתיות חדשות.
עם זאת, הוועדה קבעה, כי אמות המידה החדשות לא יחולו על מסגרות קיימות בשל הנזק העלול להיגרם לאנשים שיועתקו ממסגרת שהיא עבורם בית לחיים.
הן גם לא יחולו על דירות שבהן מ תגוררים עד שישה דיירים מאחר שהפעילות הקיימת בהן אינה שונה מזו שבדירות אחרות בקהילה.
משרד הרווחה הוסיף בתשובתו מאוקטובר 2014 למשרד מבקר המדינה, כי הוא משתמש באמת מידה כמותית נוספת לבחינת ההצעות להשמת מסגרות ברשות מקומית כלשהי: היחס שבין מספר הדיירים שהם תו שבים של רשות מקומית המתגוררים במסגרות חוץ -ביתיות ברשויות מקומיות אחרות ("ייצוא"), למספר הדיירים שהם תושבי רשויות אחרות המתגוררים אצלה ("ייבוא").
הועלה, כי אמות המידה הכמותיות מיושמות על ידי המשרד בעת קבלת החלטות על פתיחה של מסגרות חדשות.
במהלך 2013 קיבל צוות המשנה 55 פניות להשמת מסגרות חדשות, ועיקר הבחינה של המקומות המוצעים נעשתה בידי צוות המשנה לפי הקריטריונים הכמותיים של צפיפות בתא שטח וריחוק ממוסדות קיימים, לרבות החריגות מהם במקרים שנמצאו מוצדקים.
עם זאת נמצא, כי המלצת הוועדה על הטמעת אמות המידה של מרחק ים וצפיפות במכרזים, כלומר - שילובו של המציע בחיפוש מקום מתאים למסגרת חדשה על פי אמות המידה הכמותיות - טרם בוצעה במכרזים שפורסמו ב- 2013 .
עוד נמצא, כי מתחילת שנת 2014 עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2014 , לא התכנס צוות הקבע אלא רק צוות המשנה, כפי שיפורט בהמשך.
לפיכך, טרם הושגו יעדי צוות הקבע ובהם: בדיקה וקבלת החלטות על פריסה שוויונית התואמת את הצרכים של הדיירים ואת האינטרס החברתי והקהילתי של כלל תושבי המקום, טרם נבחנה לעומקה הפריסה הקיימת, ולא גובשו ידע ומדיניות בנוגע לשילוב מסגרות בקהילה.
משרד מבקר המדינה בדק את סוגיית צפיפות המסגרות הקיימות בערים אשקלון וחיפה והעלה כדלהלן: באשקלון נמצאו רחובות שיש בהם ארבע עד שבע מסגרות, כשבכל רחוב מאלה שוהים במסגרות יותר ממאתיים דיירים; בחיפה, בחלק המזרחי של שכונת קריית חיים, נמצאו 30 מסגרות (חלקן דירות) בתא שטח קטן; בשכונות אחרות בחיפה נמצאו רחוב עם שמונה מסגרות ורחוב נוסף עם חמש מסגרות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לאזן באופן ראוי בין צורכי הקהילה לצורכי הדיירים בכל תא שטח שיש בו צפיפות יתר של מסגרות (למעט דירות), משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1185 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ,ולשקול את פיזורן בטווח הרחוק בצורה מדורגתתוך בחינה של כל מקרה לגופו.
זאת - כדי למנוע היווצרות של מוקדים חלשים בעיר ולצמצם את החיכוך עם האוכלוסייה הקיימת.
היעדר מידע על מקומן של מסגרות רווחה הוועדה ציינה, כי למשרד אין תפיסה תכנונית כוללנית בנוגע לפריסת מסגרות רווחה, בייחוד על רקע המגמה של המעבר למסגרות קטנות המחייבת מציאת אתרים מתאימים רבים.
תנאי הכרחי לתכנון כזה הוא מידע על פריסתן של כל המסגרות הקיימות ביישוב מסוים, הן אלה שבאחריות משרדי ממשלה והן אלה שבאחריות הרשות המקומית.
הוועדה המליצה להעדיף מיקום במקומות שעד כה לא היו בהם מסגרות, ובמקומות הסמוכים למרכזי שירותים (רפואיים, תעסוקתיים, מסחריים וחינוכיים).
עוד ציינה הוועדה כי "יודגש כי ללא מערכת מידע גאוגרפית שתכיל גם את נתוני המשרדים האחרים יכולת היישום תהיה חלקית בלבד.
לא ניתן לחולל שינוי מהותי באופן שבו המשרד ממקם מסגרות ללא השימוש במערכת מידע זאת".
( כאמור לעיל, מרבית מסגרות הרווחה בארץ 66%) הן באחריותן של הרשויות המקומיות, ואולם למשרד ולמשרד הבריאות אין מידע על מקומן.
לפיכך, במועד קבלת החלטות על המיקום של מסגרות חדשות עלולים שני המשרדים לאשר מסגרות בסמיכות יתרה למקומות שבהם כבר קיימות מסגרות יומיות רבות של הרשויות המקומיות.
עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2014 , לא הייתה במשרד מערכת מידע גיאוגרפי שבה נמצא מידע על המסגרות שבאחריותם של המשרד, משרד הבריאות והרשות המקומית המתאימה, כך שעדיין לא קיים מידע חיוני ליישום אמות המידה של הוועדה.
חסרונה של מערכת מידע גאוגרפי שמכילה את מלוא המידע על מכלול השירותים הרצויים (מרפאות, בתי כנסת, מוסדות חינוך, מתנ"סים) ועל צירי הגישה התחבורתיים עלול גם למנוע מיקומים מיטביים.
משרד הרווחה השיב למשרד מבקר המדינה כי בעקבות המלצות הוועדה (יולי 2012 ) הוא החל ב- 2013 בהקמת מערכת מידע גיאוגרפי.
עד מועד תשובתו בסוף אוקטובר 2014 , הוא הצליח לעדכן את הנתונים של כ-50% .
מהמסגרות הקיימות היעדר פריסה הוגנת ומאוזנת בין יישובים הוועדה המליצה לפעול לפריסה מאוזנת ושוויונית של מסגרות ברמה הארצית וברמה המקומית, במטרה לאזן בין מרכז ופריפריה חברתיים.
לפיכך, בעת עריכת מכרזים יציינו מנהלי השירותים אזורי מגורים מועדפים שיש בהם מסגרות חוץ -ביתיות מעטות, ולעומתם אזורים צפופי מסגרות שבהם לא ניתן לשכן מסגרות נוספות.
הוועדה ציינה כי המשרד קובע במכרזיו את האזור הגאוגרפי לפריסת מסגרת חדשה, אך מקומה המדויק נקבע על ידי המציע.
בהתאם, הוועדה המליצה להוסיף נקודות למשתתף במכרז שיציע מבנה במקום הרצוי למשרד.
עוד ציינה הוועדה, כי המשרד אינו משקלל את עלויות הקרקע או את דמי השכירות כחלק 1186 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מהתשלום שמקבל הזוכה במכרז.
הדבר ממריץ את המציע לבחור במקום שבו עלויות אלה הן נמוכות, דבר שעלול להביא לידי ריבוי של מסגרות רווחה בתא שטח מצומצם.
הועלה, כי המשרד עדיין אינו מצביע על אזורים ספציפיים שבהם הוא מעדיף למקם מסגרות חדשות.
בשנים 2013 -2011 , לפני פרסום מסקנות הוועדה ולאחריו, פרסם המשרד מכרזים לאיתור מסגרות חוץ-ביתיות בחבלי ארץ נרחבים ללא כל הכוונה שתאזן את הפריסה בין יישובים ובין שכונות.
כמו כן לא צוין במכרזים מהם האזורים צפופי המסגרות שלא ניתן להציע בהם מסגרות חדשות.
גם במכרזים שכוונו לפריסת מסגרות בערים הגדולות (כגון ירושלים, באר שבע ותל אביב) לא ציין המשר ד העדפות כלשהן לשכונות מסוימות כדי לחולל שינוי ולאזן את הפריסה בין המרכז והפריפריה החברתיים באותו יישוב.
המשרד הסביר כי קיים קושי לאתר מבנים להפעלת מסגרות חוץ-ביתיות הן בשל עלויות השכירות הגבוהות במקומות מסוימים והן בשל התנגדותם של בעלי המבנים.
לכן, צמצום נוסף של האזורים שבהם ניתן יהיה להציע מבנים עלול לפגוע באוכלוסיית היעד משום שהמשרד לא יוכל לפתוח מסגרות חדשות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי הכוונה יזומה ליישובים מסוימים אינה הדרך היחידה לתעדף מציעים במכרזים: המשרד לא בחן דרכים לכוון את הפריסה באמצעות מתן תגמול דיפרנציאלי למפעילים או בהוספת נקודות במכרזים למפעילים שיבחרו ביישובים ובשכונות שאין בהם מסגרות רווחה.
הועלה, כי השמת מסגרות רווחה אינה נעשית בצורה שוויונית ומאוזנת בין יישובים סמוכים.
כך למשל אין איזון בין אור עקיבא לקיסריה הסמוכות גאוגרפית - באור עקיבא יש חמש מסגרות ובקיסריה אין מסגרות כלל 14 .
בערים חיפה וקריית אתא קיימות עשרות מסגרות חוץ -ביתיות של המשרד ושל משרד הבריאות (42 מסגרות בחיפה, לא כולל עוד עשרות דירות לוויין של הוסטלים) ואילו בטירת הכרמל הסמוכה יש רק מסגרת אחת בלבד, ובערים הסמוכות קרי ית ים, קריית מוצקין, קריית ביאליק ונשר אין מסגרות חוץ - ביתיות כלל.
הוגנות פריסת המסגרות היא אחד העיקרים של המלצות הוועדה.
על המשרד לפעול למיפוין של ערים ושכונות שיש בהן מסגרות רבות, ולכוון במכרזיו את הפריסה העתידית ליישובים ולשכונות אחרים.
פריסה רחבה יכולה, בין היתר, לאפשר לדייר למצוא מסגרת קרובה למשפחתו ולקהילתו.
יצוין כי עמותת אקים15 השיבה למשרד מבקר המדינה בעניין זה, כי היא מקפידה לשכור דירות בצפון תל אביב, ברעננה וברמת השרון כדי לקדם את הפריסה השוויונית.
14 אחד ההסברים לכך: המפעיל משלם את דמי השכירות בגין המבנה.
דמי שכירות של הוסטל בוילה בת חמישה חדרי שינה ויותר באור עקיבא נכון ליוני 2014 , היו 7,600 -5,700 ש"ח ואילו בקיסריה 30,000 -10,000 .
)אגודה לאומית לקימום אנשים עם מוגבלות שכלית בישראל (ע"ר משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1187 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד הבריאות השיב כי הוא שותף להמלצת משרד מבקר המדינה בדבר הצורך בפיזורן של מסגרות צפופות באותו תא שטח, על פי אמת המידה של הוגנות מרחבית.
ואולם, הסיבה למצב הקיים קשורה בעלויות הנדל"ן ביישובים שונים: משרד הבריאות מממן את השירותים הניתנים לדיירים אך אינו מממן את שכר הדירה לדייר.
שכר הדירה, שנקבע בידי משרד הבינוי, נמוך בהשוואה לגובה שכר הדירה המקובל בשוק הדירות השכורות, ולכן אינו מאפשר פיזור גיאוגרפי הוגן בערים המרכזיות במדינה.
כפועל יוצא מוקמו רובן המוחלט של המסגרות של משרד הבריאות ביישובים בהם שכר הדירה נמוך יותר מזה שבסביבתן, ומתנהל דיון בין משרד הבריאות למשרד הבינוי בנושא זה.
משרד הבינוי השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014, כי סכומי הסיוע בשכר דירה לכלל הזכאים אכן נשחקו במהלך השנים ביחס לרמת שכר הדירה בשוק החופשי.
המשרד פנה למשרד האוצר בבקשה לעדכן את סכומי הסיוע בתקציב 2015 ,אך בקשה זו לא אושרה.
משרד האוצר השיב בדצמבר 2014 .
כי לא התקבלה אצלו פנייה בנדון חוסר התמודדות עם תופעת הנמב"י כאמור לעיל, מדיניותם של המשרד ושל משרד הבריאות היא לפצל את מסגרות הרווחה ולשכן דיירים במסגרות קטנות רבות בקהילה.
השילוב בקהילה מגדיל את המגע של הדיירים עם אנשי הקהילה ומשפר את איכות חייהם, ויש בו חשיבות רבה מבחינה חינוכית-חברתית לקהילה עצמה.
בפועל, יש מקרים שמשימת שילוב המגורים נתקלת בקשיים מרובים, בעיקר בשל התנגדויות של הקהילות ונציגי הרשויות המקומיות.
עמותת אקים חיברה "מדד הכללה"16 המושתת על העמדות של הציבור והשלטון המקומי להכללת אנשים עם מוגבלות שכלית-התנהגותית בקהילה, ועל איכות השירותים הניתנים להם (יצירת מסגרות לתעסוקה, לדיור, לחינוך ולפעילות פנאי).
על פי מדד זה עלה , כי בשנת 2013 בקבוצת הערים הגדולות מובילה אשדוד, בקבוצת הערים הבינוניות רעננה, ובקבוצת הערים הקטנות דימונה.
הצטרפו לרשימה זו הערים ירושלים ובאקה אל גרבייה עוד מצאה עמותת אקים כי ב- 2014 חלה נסיגה מסוימת בעמדות הציבור, ואנשים הביעו פחות נכונות לגור בקרבת אנשים עם מוגבלות שכלית-התנהגותית.
העמותה הגיעה למסקנה שאם רוצים לשנות את עמדת הציבור כלפי השונה - יש צורך לחשוף אותו לעולמם של האנשים עם מוגבלות הן באמצעות היכרות אישית והן בהעברת מידע אודותיהם.
כמו כן התברר, כי לכל ראש העיר ולמדיניותו ביחס לשונה יש השפעה ישירה על מצבם של אנשים עם מוגבלות ובני משפחותיהם בעיר.
אף שלא נדרשה לכך, הוועדה חיוותה את דעתה בסוגיית הנמב"י והמליצה למשרד לגבש אסטרטגיה להובלת תהליך לשינוי עמדות הציבור.
זאת, כדי לעבור מהתנהלות פסיבית שמתבטאת בתגובה לאירועים המתעוררים בעקבות השמה של מסגרת חדשה בשכונה מסוימת, להתנהלות פרו -אקטיבית של הובלת תהליך חינוכי -הסברתי לשינוי עמדות ציבוריות.
לאסטרטגיה זו צריכים להיות שותפים כל משרדי הממשלה וגופים אחרים העוסקים בהגנה על זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות כגון: משרדי הרווחה, הבריאות, החינוך והעלייה והקליטה, הרשות לשיקום האסיר ונציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
עוד המליצה הוועדה לשקול קמפיין תקשורתי ארצי ומקומי, מתן שיעורי חינוך בנושא ומיצוי היכולות של עובדים קהילתיים ברשויות השונות לשלב את אוכלוסיית האנשים עם מוגבלות בקהילה.
16 הכללה- הכנסה לתוך הכלל.
במהלך 2013 ,הובאו לפני צוות המשנה שבעה מקרים של התנגדות או איום על מסגרות אך הם לא טופלו בידי צוות הקבע או בידי גוף מרכזי כלשהו במשרד, אלא בידי השירות המתאים במשרד.
הועלה כי המשרד לא גיבש כל אסטרטגיה או תכנית בעניין זה.
על פי ספר תכניות העבודה של משרדי הממשלה לשנת 2014 שפרסם משרד ראש הממשלה במרץ 2014 , עד חודש יולי אמור היה המשרד לסיים עבודת מטה בנושא דרכי ההתמודדות עם מקרים של התנגדות תושבים ורשויות למיקומן של מסגרות רווחה.
בפועל, עד מועד סיום הביקורת לא נעשתה עבודת מטה כזאת.
לפיכך אין למשרד ולמשרד הבריאות מדיניות ואסטרטגיה פרו - אקטיבית לשילוב אנשים עם מוגבלות בקהילה, וטרם נעשתה חבירה כלשהי עם הגופים בעלי הע ניין.
המשרד גם לא קבע גורם בהנהלתו שיהיה אחראי לנושא הנמב"י והותיר את הטיפול בו לשירותים השונים שבאגפיו.
משרד הרווחה הסביר למשרד מבקר המדינה כי בשנה האחרונה הוא מקדם פרויקטים רבים לשילובם של אנשים בעלי צרכים מיוחדים לרבות במסגרות תעסוקה, בפעולות תרבות ופנאי, ובמתנ"סים המשרתים את כלל הציבור.
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2014 כי בשנה האחרונה הוא הקצה תקן לתפקיד מנהלת תחום קידום תהליכים חברתיים בקהילה והפחתת הסטיגמה בנוגע לנכי הנפש, בין היתר, באמצעות שיתוף פעולה עם ארגונים ועמותות שונים ובפרויקטים משותפים עם ארגון הג'וינט.
לדעת משרד מבקר המדינה, המשרד - המופקד על רווחת הציבור וטובתו -לא מילא בצורה מיטבית את תפקידו, הן כלפי הקבוצות החלשות והן כלפי הציבור האמור לסייע בשילובן בקהילה.
שומה על המשרד לגבש אסטרטגיה להתמודדות עם סוגיית הנמב"י תוך שיתוף בעלי העניין ואישים מובילים בחינוך.
אמות מידה חסרות התברר, כי מכל המלצות הוועדה אימצו המשרד ומשרד הבריאות, באמצעות צוות המשנה שאישר את מיקומן של מסגרות חדשות, רק את אמות המידה הכמותיות (מרחקים וצפיפות).
שני המשרדים טרם אימצו אמות מידה איכותיות, כמו למשל כושר הנשיאה החברתי-כלכלי של רשות מקומית והגברת התיאום אתה וכן את הוגנות הפריסה המרחבית, כפי שהובא לעיל.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי ששני המשרדים יגבשו מכלול של אמות מידה הן להיבטים כמותיים והן להיבטים איכותיים כדי להשיג פריסה מיטבית.
: כושר נשיאה יישובי להלן דוגמה לאי-התחשבות באמת מידה זו - אוכלוסיית העיר אור עקיבא מונה כ- 20,000 תושבים.
על פי נתוני העירייה כרבע מהם (כ- 5,000 ) מטופלים בידי מחלקת הרווחה העירונית, ויותר מ -60% מהאוכלוסייה מתקיימים מקצבאות של המוסד לביטוח לאומי ומהכנסות מינימום.
בדירוג הסוציו -אקונומי של הלמ"ס העיר נמצאת באשכול 4 הנמוך יחסית .
בשל המצב הקיים העיריה מתקשה לשאת בעלויות של פעולות רווחה שהמשרד שותף להן.
מכאן, שכושר הנשיאה הכלכלי-חברתי של העיר הוא מוגבל, והדבר עלול להשפיע על השתלבות חברתית ושיקומית של דיירים.
למרות זאת המשרד ומשרד הבריאות מאשרים למפעילים של מסגרות חוץ -ביתיות משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1189 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 להוסיף הוסטלים על אלו הקיימים, ללא תיאום ויידוע של העירייה או של מחלקת הרווחה שלה.
משלהי 2013 ,ואילך פנה ראש העיר, מר יעקב אדרי, לשר הרווחה, מר מאיר כהן לפסיכיאטר המחוזי בחיפה ולמנהלי המחוזות של משרדי הרווחה והבריאות בחיפה בבקשות לסייע במניעת ההכבדה הנובעת מהוספת הוסטלים המיועדים לאוכלוסייה מוחלשת (נכי נפש) ללא ידיעתה של העירייה וללא תיאום אתה.
כמו כן הוא ביקש לקבל את הקריטריונים שלפיהם מתקבלת החלטה על השמה של מסגרת חדשה.
ראש העיר פנה גם לשתי עמותות שמפעילות הוסטלים בעיר והודיע להן, כי בחלק מההוסטלים קיימות חריגות בנייה קשות שלא אושרו.
מנהל מחוז חיפה והצפון של המשרד השיב לראש העיר בינואר 2014 כי המשרד הקים ועדה המונעת מיזמים להקים מסגרות חוץ -ביתיות הסמוכות זו לזו.
הפסיכיאטר המחוזי (חיפה) השיב באותו חודש, כי התיאום של משרד הבריאות נעשה עם משרד הרווחה, ופתיחת מסגרת חדשה אינה טעונה אישור של ראש עיר.
תשובה דומה ענה רופא המחוז בינואר 2014.
משרד הרווחה הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי הדיור החוץ -ביתי ברשות מקומית מסוימת נועד בראש ובראשונה לשרת את תושביה של אותה הרשות.
ההוצאה הנוספת של הרשות בגין דיירים שמ קום מגוריהם מחוץ לרשות היא זניחה, משום שמרבית צורכיהם מסופקים בתוך המסגרת, והרשות המקומית אינה נדרשת לשאת בעלות ההחזקה של דייר שאינו תושב הרשות.
לטענת המשרד, הסיבה העיקרית להתנגדויות של רשויות מקומיות מסוימות היא תופעת הנמב"י, ועמה יש להתמודד הן ברמת הפרט והן ברמת הרשות.
לדעת משרד מבקר המדינה, היעדר תיאום עם הרשויות המקומיות עלול לפגוע בפעילות של מחלקות הרווחה העירוניות, כפי שיובא להלן; חוסר התחשבות בכושר הנשיאה החברתי-כלכלי של יישוב עלול לפגוע בשילוב של הדיירים עצמם; אשר לצפיפות המסגרות בפריפריה החברתית - היא עלולה להיות תוצאה של התמריץ הכלכלי שיש ליזמים להפעיל שם מסגרות17 ; כמו כן, יש דיירים שהרשות המקומית משלבת במערכת החינוך שלה ובמסגרות נוספות, אך משפחותיהם משלמות ארנונה ברשויות מקומיות אחרות - ובכך נגרמת הוצאה מסוימת לרשות המקומית.
אי-שילוב של השלטון המקומי בהחלטות: בבדיקה בחמש רשויות מקומיות18 התברר, כי המשרד ומשרד הבריאות אינם מודיעים לרשויות על המסגרות שבאחריותם, ולרשויות נודע על קיומן בעקיפין.
כך למשל, מהשוואת נתוני המסגרות של משרד הבריאות והמשרד באשקלון לנתונים הידועים למחלקת הרווחה ברשות מקומית זו עולה, שהרשות לא ידעה על קיומן של שמונה מסגרות19 שבאחריות משרד הבריאות ועל קיומן של 29 מסגרות שבאחריות המשרד- כמחציתן מסגרות של השירות לילד ונוער.
גם ראש עיריית אור עקיבא, מר יעקב אדרי, הוסיף בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2014 , כי עד מועד תשובתו אין ב ידי הרשות מידע מלא על ההוסטלים הקיימים בעירו ועל מקומם.
מחלקות הרווחה בחיפה, יבנה, בת ים, אשקלון ואור עקיבא 19 עמותת אקים השיבה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2014 כי היא מיידעת מראש את הרשות המקומית על מקומה של כל מסגרת חדשה שבאחריותה והדבר הוא תנאי לרכישה או לשכירה של מבנה.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בסוגיית הנמב"י קיימות גישות שונות בקרב העוסקים בפריסת מסגרות הרווחה- אגפי המשרד, משרד הבריאות, עמותות ציבוריות ויזמים פרטיים.
כך למשל, עלתה השאלה אם ראוי לשתף פעולה וליידע מראש את הרשות המקומית ואת השכנים בהשמה חדשה של מסגרת, או להתעלם מהם ולקבוע עובדות בשטח מחשש להתנגדויות.
כאמור לעיל, המשרד ומשרד הבריאות מפרסמים מכרזים למסגרות חדשות ובדרך כלל, לאחר שהם בוחרים בהצעה של מפעיל, הם אינם מעדכנים את מחלקת הרווחה של הרשות המקומית המתאימה בנוגע למסגרת החדשה.
גם אחדות מהעמותות הציבוריות בוחרות בגישה של קביעת עובדות ללא פרסום מוקדם, כדי להימנע מהצורך להתמודד עם התנגדויות צפויות של שכנים.