HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שם הדוח: הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 התשנ"ח- 1998 ( להלן- חוק גנים ושמורות).
חוק זה איחד שתי רשויות שהיו עד אז נפרדות, רשות שמורות הטבע ורשות הגנים הלאומיים.
תפקידה של הרשות לפי חוק גנים ושמורות הוא לטפל בכל הנוגע לגנים הלאומיים ולשמורות הטבע (להלן - גנים ושמורות) ולקדם את ענייניהם.
כמו כן עליה להגן על ערכי הט בע והמורשת, לפקח על שמירתם ולטפחם.
המערכות הטבעיות מספקות לאדם שירותים רבי -ערך, כמו חמצן, מזון, מים, תרופות ומשאבים גנטיים, החיוניים לקיומו, לבריאותו ולרווחתו.
אחד הכלים המרכזיים לשמירה על המערכות הטבעיות הוא ייעוד שטחים בעלי חשיבות למערכת האקולוגית והטבעית לשמורות טבע וכן שמירה על ערכי הטבע באשר הם.
אתרי המורשת במדינה הם שרידי מבנים עתיקים מעשי ידי אדם, בעלי ערך היסטורי, ארכיאולוגי, אדריכלי, רוחני או חברתי מהמעלה הראשונה, הן ברמה המקומית הן ברמה העולמית4.
שימורם של אתרי המורשת וטיפוחם לטובת הציבור נעשה ב ין היתר באמצעות ייעוד שטחים בעלי ערכי מורשת חשובים לגנים לאומיים5 .
על פי חוק גנים ושמורות ש מורת טבע היא "שטח שבו נשמרים חי, צומח, דומם, קרקע, מערות, מים או נוף, שיש בהם עניין מדעי או חינוכי, מפני שינויים בלתי רצויים במראם, בהרכבם הביולוגי או במהלך התפתחות ם, ואשר שר הפנים הכריז עליו, בהתאם להוראות סעיף 22, שהוא שמורת טבע"6 .
גן לאומיהוא "שטח המשמש או המיועד לשמש לצורכי נופש לציבור בחיק הטבע או להנצחת ערכים שיש להם חשיבות היסטורית, ארכיאולוגית, אדריכלית, טבעית או נופית וכיוצא באלה, בין שנשאר בטבעו ובין שהותק ן לשמש מטרות אלה ואשר שר הפנים הכריז עליו, בהתאם להוראות סעיף 22 "לחוק, שהוא גן לאומי7 .
באוקטובר 2013 , מועד סיום הביקורת, שטחם של הגנים והשמורות היה כ-25% מכלל שטחי המדינה.
ישנם 346 גנים ושמורות מוכרזים- 83 גנים לאומיים ו-263 שמורות טבע- בשטח כולל של כ-5 מיליון דונם.
נוסף לכך, ישנם109 גנים ושמורות בשטח כולל של כ- 353,000 דונם, שאושרו במוסדות התכנון אך שר הפנים טרם הכריז עליהם כאלה (להלן - שטחים מאושרים).
כמו כן, ישנם עוד 260 אתרים המתוכננים לשמש גנים ושמורות ומצויים בשלבים שונים של תהליך התכנון, לרבות שמורות טבע ימיות, בשטח כולל של כ-2.
4 על פי חוק גנים ושמורות, אין הכרזה על "אתר מורשת" אלא על "גן לאומי" המשמש על פי חוק גנים ושמורות גם "להנצחת ערכים שיש בהם חשיבות היסטורית, ארכיאולוגית, אדריכלית".
על פי חוק העתיקות, התשל"ח- 1978 , אפשר להכריז על "אתר עתיקות".
אתר מורשת הוא לעתים אתר עתיקות כמשמעו בחוק העתיקות.
5 "חוק גנים לאומיים ושמורות טבע בא להגן על נוף הארץ ואתרים בעלי חשיבות היסטורית ולשמרם למעננו ולמען ילדנו בדורות הבאים.
אין לראות בכך דבר שבבחינת מותרות, אלא צורך חינוכי תרבותי חיוני הגורם לקשרים הדוקים יותר של העם לארצו.
הקשר הבלתי-אמצעי לנופה הטבעי של הארץ להיסטוריה שלה הוא הנותן למתגוררים בה תחושה שהם אזרחיה ותושביה", ראש הממשלה לשעבר דוד בן גוריון, דברי הכנסת, 3 בדצמבר 1962 ', עמ331.
6 למשל, נחל חרמון (בניאס), תל דן, חוף דור הבונים, מערת הנטיפים, עין גדי, חי-בר יטבתה וחוף האלמוגים.
7 ישנם סוגים שונים של גנים לאומיים- ארכיאולוגיים והיסטוריים כמו מצדה, בית שאן וקיסריה; .
גני טבע ונוף כמו גן השלושה (הסחנה) וחורשת טל; אתרי לאום כמו חומות ירושלים ואחוזת הקבר של דוד בן גוריון; גנים המשלבים אתר ארכיאולוגי ומרחב נופי, כמו ציפורי ועין חמד; גנים לאומיים שהם חופים מוגנים כמו בית ינאי ואכזיב; גנים לאומיים שהם נופי מים, נחלים, מעיינות וסביבתם כמו מקורות הירקון ומעיין חרוד; גנים לאומיים שהם שטחים פתוחים כמו פארק הכרמל ופארק השרון.
הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים 1523 .
:שם הדוח הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בחלק מהשטחים המאושרים והמתוכננים הרשות פועלת באופן חלקי מכוח הרשאות פיקוח מרשות מקרקעי ישראל8 (להלן- רמ"י)9.
,מתוך הגנים והשמורות שהוכרזו67 הוכשרו לקליטת מבקרים והכניסהאליהם בתשלום.
כ- 8-7 ,מיליון מבקריםמהם כ -30% .
תיירים, מבקרים מדי שנה באתרי הרשות בידי הרשות מצויה הסמכות לעשות בגנים ובשמורות כל פעולה הדרושה לה למילוי תפקידיה, ובכלל זה פעולות לשימור ולשיקום ערכי טבע, נוף, מורשת ואתרים לאומיים; פעולות פיתוח וטיפוח, הסדרת דרכים והקמת מבנים ומתקנים, ניהולם, הסדרתם והפעלתם ; מתן שירותים למבקרים ולמטיילים; ופעולות פיקוח, לרבות פיקוח למניעת עברות המפורטות בחוק גנים ושמורות.
תפקידי הרשות בנושא שמירת טבע אינם מצטמצמים רק לתחומי הגנים והשמורות אלא משתרעים גם על כל השטחים הפתוחים שמחוצה להם.
על פי חוק גנים ושמורות על הרשות להגן על ערכי הטבע בכל שטחי המדינה, לשמרם ולשקמם.
לרשות סמכויות פיקוח ואכיפה שונות בכל שטחי המדינה.
לפקחי הרשות ניתנו סמכויות דומות לאלה של שוטרים, דהיינו ביצוע מעצר, חיפוש, תפיסת חפצים, רישום דוחות וחקירה של אנשים שעברו על החוקים שהרשות אמונה על אכיפתם, והעיקריים שבהם הם חוק גנים ושמורות והחוק להגנת חיית הבר, התשט"ו- 1955 (להלן- חוק הגנת חיית הבר) 10 .
חוק גנים ושמורות קובע כללים שנועדו להגן על ערכי טבע מוגנים- מיני בעלי חיים וצמחים - שהשר להגנת הסביבה (להלן - השר להג"ס) הכריז עליהם ככאלה בשל הערך שבשמירתם או הסכנה להכחדתם.
חוק הגנת חיית הבר קובע כללים לציד, להחזקה, להעברה ולסחר של חיות בר.
הרשות אחראית לאכיפת חוק זה, לרבות מתן רישיונות והיתרים על פיו.
לרשות גם סמכויות ליתן היתרים לפגיעה בערכי טבע מוגנים אשר ככלל הפגיעה בהם אסורה.
הרשות פועלת באמצעות שש חטיבות מטה: א.
חטיבת מדע - אחראית להיבטים המדעיים של שמירת ערכי הטבע ובראשה עומד המדען הראשי של הרשות; ב.
חטיבת תכנון ופיתוח - אחראית לתכנון והקמה של אתרים חדשים, לעבודות פיתוח, לתשתית ובינוי באתרים קיימים, לתכנון הנוף ולש ימור ושחזור העתיקות; ג.
חטיבת קהל וקהילה - אחראית בין היתר לתפעולם של האתרים ולשיווקם, לחינוך והדרכה, לפעילויות ואירועים לקהל בגנים ובשמורות, לבטיחותם של המטיילים ולמתן שירותים למיניהם למבקרים; ד.
חטיבת אכיפה ופיקוח - אחראית לפעולות הפיקוח והאכיפה במטרה להגן על ערכי הטבע המוגנים ועל חיות הבר; ה.
חטיבת מינהל וכספים; ו.
הרשות פועלת בחמישה מחוזות ברחבי הארץ: צפון, מרכז, דרום, אילת ויהודה ושומרון (להלן - יו"ש).
כל מחוז אחראי לגנים, לשמורות ולמגוון ערכי הטבע שבאזורו, ועבודתו נעשית באמצעות פקחים.
לרשות זרוע נוספת, "הסיירת הירוקה", הפועלת בשטח בשיתוף עם גורמים נוספים11 , במטרה למנוע פגיעה בקרקעות המדינה והשתלטות לא חוקית עליהן (להלן - הסיירת הירוקה).
הרשות מנוהלת באמצעות מליאה ומנהל הרשות (להלן גם - המנכ"ל).
המליאה מונה על פי החוק 19 חבריםשהממשלה ממנה בהמלצתו של השר להג"ס.
בהרכב המליאה יושבים נציגי .
לשעבר מינהל מקרקע ישראל 9 .
"ראו פירוט להלן בפרק "תכנון והכרזות של גנים ושמורות 10 בינואר 2013 הועסקו ברשות כ-300 .
פקחים 11 רמ"י, הקרן הקיימת לישראל, משרד הביטחון; משרד החקלאות ופיתוח הכפר ומשרד התשתיות, האנרגיה והמים; החברה הלאומית לדרכים (לשעבר מע"צ) ומקורות.
שם הדוח: הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ממשלה, אנשים בעלי עניין במדעי הטבע ובהגנה על הטבע לרבות מומחים בתחומים רלוונטיים, ארבעה נציגי ציבור ונציג מרכז השלטון המקומי בישראל או נציג ארגון המועצות האזוריות בישראל.
תפקידה של המליאה הוא לקבוע את המד יניות הכללית של הרשות בתחומי אחריותה, להתוות את קווי פעולתה של הרשות, לקבוע את תכניות העבודה שלה ולאשר את תקציבה.
את המנכ"ל ממנה הממשלה, על פי ה מלצת השר להג"ס, והוא פועל על פי קווי הפעולה שהמליאה מתווה ולפי הנחיותיה.
על פי חוק גנים ושמורות הוקמה מועצה לגני ם לאומיים, לשמורות טבע ולאתרי הנצחה, שתפקידה לייעץ לשר הפנים ולשר להג"ס בכל הנוגע ליישומו של חוק גנים ושמורות ולמוסדות התכנון ולרשויות המקומיות בדבר ייעוד שטחים לגנים ושמורות ולאתרים לאומיים.
המועצה מייעצת להם גם בנוגע לרשות בכל הנושאים הנוגעים לתפקידיה.
תקציב הרשות לשנים 2012 -2010 נע בין375 מיליון ש"ח ל-445 מיליון ש"ח, מתוכו108- 103 מיליון ש"ח מתקציב המדינה והיתר מהכנסות עצמיות בגין ניהול אתרים, תרומות וכיוצא באלה.
הצעת התקציב לשנת 2013 עמדה על כ-483 מיליון ש"ח, מתוכם144 מיליון ש"ח מתקציב המדינה.
בשנת 2013 הועסקו ברשות כ- 1,280 עובדים- 500 ,עובדים קבועים580 עובדים יומיים ו- 200 .
עובדים בחוזה מיוחד ובהם עובדי מחוז יו"ש ועובדי הסיירת הירוקה לפי סעיף 9(2 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 , הרשות לשמירת הטבע]נוסח משולב[ והגנים הלאומיים היא גוף המבוקר על ידי מבקר המדינה.
בחודשים מרץ-אוקטובר 201312 בדק משרד מבקר המדינה כמה היבטים בפעילותה של הרשות.
בין היתר נבדקו הנושאים האלה: תכנון והכרזות של גנים ושמורות; מעורבות הרשות בתהליכי תכנון ובנייה מחוץ לגנים ולשמורות; הגנה על ערכי טבע בשטחים המיוערים; טיפולה של הרשות באתרי מורשת; הכנת תיקי אתר לגנים ולשמורות; מליאת הרשות; כניסת חיילי צה"ל לאתרי הרשות; טיפול ברכבי שטח; טיפול בזיקות של מנכ"ל הרשות וחשש לניגוד עניינים.
הבדיקה נעשתה ברשות ובדיקות השלמה נעשו במשרד להגנת הסביבה (להלן - המשרד להג"ס), במינהל התכנון שבמשרד הפנים, במשרד המשפטים, ברמ"י, ברשות העתיקות וברשות החברות הממשלת יות.
תכנון והכרזות של גנים לאומיים ושמורות טבע .
על פי חוק גנים ושמורות כמה מתפקידיה העיקריים של הרשות הם: "( 1 ) לאתר שטחים ואתרים לצורך הקמת שמורות טבע וגנים לאומיים; ( 2 ) ליזום ולתכנן הקמת שמורות טבע וגנים לאומיים, או שינוי בהם; (3 ) להקים, לנהל, להחזיק, להפעיל ולטפח שמורות טבע וגנים לאומיים".
החוק האמור קובע את המנגנון להכרזה על גנים ושמורות - הכרזה של שר הפנים, בהתייעצות עם השר להג"ס, ורק אם אושרה תכנית על פי חוק התכנון והבניה, התשכ"ה - 1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה), והתמלאו התנאים הנוספים הקבועים בחוק גנים ושמורות.
12 עדכונים שונים בוצעו עד דצמבר 2013 .
הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים 1525 .
:שם הדוח הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הרשות מכינה תכניות מפורטות לגנים ולשמורות ומגישה אותן לאישורם של מוסדות התכנון כקבוע בחוק התכנון והבנייה13.
בחוק גנים ושמורות נקבע כי מרגע ששטח הוכרז כגן לאומי או כשמורת טבע "תהיה ההכרזה עדיפה על פני כל ייעוד אחר של אותו שטח", למעט ייעוד המותר על פי דין ולמעט זכויות קניין שהיו בו ערב ההכרזה.
כמו כן, נקבע שלא תיעשה באותו שטח פעולת בנייה או כל פעולה אחרת שיש בה, לדעת הרשות, כדי לסכל את ייעודו של השטח כגן לאומי או כשמורת טבע.
נוסף לכך, בתחומי גנים לאומיים ושמורות טבע ניתנו לרשות סמכויות נרחבות הנוגעות לפיקוח ואכיפה לצורך הגנה על השטחים מפני פגיעות מסוגים שונים, לרבות השחתה, כריתה, קטיפה, שינוי פני הקרקע כולל חפירה, הקמת מבנה או מתקן והשלכת פסולת.
לכן, עיכובים בהכרזות של גנים ושמורות מונעים מהרשות להפעיל את סמכויותיה בשטחים אלה.
בשנת 2001 "בדק מבקר המדינה את נושא "תכנון והכרזה של גנים לאומיים ושמורות טבע14 על ידי הרשות (להלן- הדוח הקודם).
הדוח הקודם העלה בין היתר שעשרות תכניות לגנים ושמורות התעכבו במשך שנים גם בשלב ההגשה למוסדות התכנון וגם במוסדות התכנון עצמם.
עוד עלה כי הרשאות רמ"י לרשות לפעול ולפקח בתחומי הגנים והשמורות, גם הן התעכבו.
בביקורת הנוכחית נעשתה גם בדיקת מעקב אחר תיקון הליקויים שצוינו בדוח הקודם.
בדיקת המעקב העלתה כי במהלך השנים תוקנו כמה מהליקויים וחל שיפור ניכר בצמצום העיכובים בשלב הגשת התכניות למוסדות.
אולם, למרות משך הזמן שחלף מפרסום הדוח הקודם, עדיין נותרו כמה נושאים מהותיים שלא חל בהם כל שיפור, ואף נוספו גורמים חדשים המעכבים הכרזות של גנים ושמורות, כפי שיפורט להלן.
קידום הכרזות במוסדות התכנון .
טיפול מינהל התכנון בהכרזות 1.
בשנים 2013 -2002 הוכרזו148 גנים ושמורות חדשים בשטח כולל של כ-1.
6 מיליון דונם - 134 שמורות בשטח של כ- 1.
52 מיליון דונם הוכרזו בשנים 2011 -2002 ו- 14 גנים ושמורות בשטח של כ- 74,000 דונם בשנים 2013 -2012 .
לפי נתונים של מינהל התכנון במשרד הפנים (להלן- מינהל התכנון) ושל רט"ג, היו בשנת 2012 שתי הכרזות בלבד בשטח מצומצם של כ -323 דונם ובשנת 2013 הוכרזו12 גנים ושמורות בשטח כולל של כ - 73,000 דונם.
להלן בתרשימים 1 ו-2 הנתונים על מספרי ההכרזות ועל שטחים מוכרזים בשנים 2013 -2002 : .
13 ,ייעודם של שטחים לגנים ושמורות נקבע מתוקף תכניות מתאר מאושרות במוסדות התכנון שהעיקריות שבהן הן: תמ"א/8 - תכנית מתאר ארצית לגנים לאומיים, שמורות טבע ושמורות נוף (להלן - תמ"א 8 ) שקיבלה תוקף בשנת 1981 /; תמ"א35 - תכנית המתאר הארצית המשולבת לבנייה, לפיתוח ולשימור (להלן - תמ"א 35 /); תמ"א13 - ;תכנית מתאר ארצית לסביבה החופית תמ"א/22 - תכנית מתאר ארצית ליער ולייעור (כוללת גם שטחי יער המיועדים לשמורות טבע).
14 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 52ב ( 2002 '), עמ 491-483 .
שם הדוח: הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובתו מדצמבר 2013 מסר מינהל התכנון למשרד מבקר המדינה כי הוא מייחס חשיבות לנושא ההכרזות כחלק מהתפיסה של שמירה על שטחים פתוחים ערכיים.
לשיטתו, הטיפול נעשה לאורך שנים וגם בשנים קודמות, למשל בשנים 1999 -1977 , מספר ההכרזות על פי רוב לא עלה על חמש הכרזות בשנה, ולעתים לא הוכרזה אף לא שמורה אחת.
אשר להיקף השטחים המוכרזים הסביר המינהל כי סך כל גודל השטחים להכרזה הולך ויורד עם השנים משום שרוב השטחים הגדולים כבר הוכרזו.
הוא ציין כי הוא אחראי למכלול נושאי התכנון בישראל, לכן כשהוא בא לבחון בקשת הכרזה עליו לשקול את כל השיקולים התכנוניים, לרבות הצרכים המשתנים.
הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים 1527 .
:שם הדוח הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 על פי הדוח הקודם, בשנת 2001 היו52 תכניות לגנים ולשמורות, בשטח כולל של כ- 800,000 דונם, שאושרו בוועדות התכנון אבל המתינו, לעתים יותר מעשר שנים, לאישור מינהל התכנון ולחתימתו של שר הפנים.
מנתוני המינהל עולה כי בדצמבר 2013 היו57 תכניות כאלה בשטח כולל של כ- 240,000 .
דונם משרד מבקר המדינה מעיר כי המינהל טרם הפיץ 35 מ-57 התכניות האמורות לשרים הרלוונטיים לקבלת תגובתם - 22 מצויות בבדיקה ראשונית ו-13 נמצאות בבירור עם גורמים שונים; 7 ;תכניות שראשי רשויות מקומיות מתנגדים להן תכנית אחת שבעל עניין מתנגד לה ; ל -10 תכניות כבר התקבלו הסכמות השרים הרלוונטיים, אך טרם התקבלה התייחסויותן של הרשויות המקומיות; ו-4 תכניות שבשל חלוף הזמן או התניית מי מהשרים למגבלת זמן לאישורו, המינהל מתכוון להפיצן בשנית לשרים.
חוק גנים ושמורות קובע את תהליך ההכרזה על גן לאומי ועל שמורת טבע.
אחד התנאים להכרזה הוא ש"ניתנה הזדמנות למועצה ולכל רשות מקומית שבתחומה נמצא שטח המיועד להכלל בגן הלאומי או בשמורת הטבע, לחוות את דעתן בדבר ייעודו.
ובלבד שחוות הדעת לפי פסקה זו תוגש תוך שישים ימים מיום שהובאה לידיעת המועצה או הרשות המקומית".
(ההדגשות אינן במקור).
הועלה כי למרות האמור בסעיף זה שינה מינהל התכנון את התנהלותו בעניין זה.
עד לפני כשנתיים היה המינהל מקציב לרשות המקומית 60 ימים להגיב להכרזה, כקבוע בחוק, ומדגיש בפניה כי אם לא תתקבל התייחסותה יראו זאת כאילו אין לה הסתייגות.
משלא הגיבה נתן לה הזדמנות נוספת, ואם גם זו לא נענתה הועבר החומר לשר הפנים בציון העובדה שראש הרשות המקומית בחר שלא להגיב.
על פי הנחיית ראש מינהל התכנון, בשנתיים האחרונות המינהל עומד על כך שתתקבל תגובתו של ראש הרשות המקומית, גם אם נרשמת חריגה מהותית מ-60 הימים הקבועים בחוק, וכל עוד התגובה אינה מתקבלת מעוכב תהליך קבלת האישורים להכרזה15.
לאחרונה הוסכם בין מינהל התכנון ובין רט"ג כי היא זו שתבצע את הפניות לקבלת חוות הדעת של הרשויות המקומיות במקום מינהל התכנון.
בפניותיה לרשויות המקומיות נמצא כי אין הרשות מציינת את מגבלת הזמן החוקית האמורה, ולמעשה מאפשרת להן לדחות את תגובתן הרבה מעבר ל -60 הימים הקבועים בחוק.
כאמור, בדצמבר 2013 היו עשר תכניות שכ בר אושרו להכרזה על ידי השרים הרלוונטיים, אך ממתינות להתייחסותן של הרשויות המקומיות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ההתעלמות של מינהל התכנון ושל רט"ג מהתנאי הקבוע בחוק המאפשר לרשויות המקומיות להגיב בתוך 60 ימים לתכנית העומדת לפני הכרזה, אינה עולה בקנה אחד עם החוק ומביאה לידי עיכובים שלא לצורך בהכרזות של גנים ושמורות.
בתשובתו מסר מינהל התכנון כי הוא סבור שקבלת עמדתן של הרשויות המקומיות חיונית, מכיוון שניהול השטח המוכרז עובר בפועל לידי רט"ג.
עם זאת, הוא הודיע כי הוא מקבל את .
15 בנובמבר 2012 הציגה מנהלת אגף מקרקעין ברט"ג לפני מועצת גנים ושמורות מצגת בנושא "סטטוס הכרזת שמורות טבע וגנים לאומיים".
במצגת היא ציינה כי מתוך 68 תכניות הממתינות להכרזתו של שר הפנים, ל -6 תכניות יש את "כל האישורים וההסכמות למעט אישור ראש המועצה המקומית על אף פניות חוזרות ונשנות".
שם הדוח: הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ההערה ומכתבי הפנייה יוגבלו ל -60 ימים כקבוע בחוק.
בתשובתה מדצמבר 2013 הודיעה רט"ג למשרד מבקר המדינה כי היא הפנימה את ההערה האמורה בנוגע להקפדה על מתן זכות תגובה תוך 60 .
ימים, והדבר יעודכן בנוסח הפנייה לרשויות המקומיות 3.
חוק גנים ושמורות אינו קובע כי תוקף האישורים הנדרשים להכרזה פוקע לאחר תקופה מסוימת.
למרות זאת, מינהל התכנון, ורט"ג בעקבותיו בנוגע לחלק מהגורמים, חוזרים ופונים לקבלת אישור מחודש לאחר שחלפו חמש שנים מהמועד שחתמו על האישור להכרזה.
גורמים אלה כוללים את השר להג"ס, את מועצת גנים ושמורות, את ראשי הרשויות המקומיות, את שר הביטחון ואת שרי החינוך והדתות; הכול לפי העניין.
יודגש כי בחוק לא נקבע סייג בעניין, ובאופן שהמינהל פועל בעצם נקבע "זמן תפוגה" המביא לידי עיכובים נוספים בהכרזתם של גנים ושמורות.
הועלה כי התנהלות זו הביאה את מינהל התכנון לנקוט תהליך של אישור חוזר בהכרזות רבות.
מסיבה זו, במועד סיום הביקורת היו כאמור ארבע תכניות הממתינות להפצה מחודשת לשרים.
באוגוסט 2013 , וגם בתשובתו מדצמבר 2013 , מסר מינהל התכנון שמקורו של סייג זה בבקשה של משרד המשפטים, במקרה ספציפי משנת 2007 , להניח על שולחנה של מועצת גנים ושמורות את אישורה המחודש של שמורה שכבר אישרה להכרזה שבע שנים קודם לכן.
בעקבות מקרה זה אימץ המינהל נוהל עבודה פנימי בלתי כתוב, ולפיו תיערך התייעצות מחודשת בחלוף 7-5 .
שנים ממועד מתן ההמלצה להכרזה לעומת זאת, בספטמבר 2013 מסרה הממונה על חקיקת משנה במשרד המשפטים למשרד מבקר המדינה כי מטעם משרד המשפטים לא קיימת החלטה או הנחיה כללית הקובעת שלאחר חמש שנים יש לאשר מחדש, אלא כל מקרה צריך להיבחן לגופו.
לדעתה, אישור מחודש עשוי לעתים להידרש במקרה של חילופי שרים16.
בתשובתו מדצמבר 2013 חזר משרד המשפטים על העמדה שהובאה לעיל כי יש לבחון כל מקרה לגופו.
הוא הוסיף כי בכל מקרה שניתן אישור או התקיימה התייעצות עם גורם מוסמך, כמו שר או ועדה בכנסת, לא ניתן להסתמך על אותה החלטה עם חלוף השנים.
לא ניתן לעשות זאת בין בשל שינוי בהרכב אותם גופים בין בשל חלוף הזמן שיכול להביא לשינוי בהחלטה, לעתים אף של אותו גוף.
לדעת משרד מבקר המדינה, הכללת התנאי הנוסף בהשלמת תהליך הכרזה של גנים ושמורות, הקובע מגבלה שרירותית של חמש שנים לתוקפו של אישור להכרזה של הגורמים הקבועים בחוק, בלי שיש לכך עיגון בחוק או בהנחיה מחייבת, פוגע ברציפות השלטונית ומביא לידי עיכובים בהכרזות.
לפיכך, ראוי שמשרד המשפטים ומינהל התכנון ילבנו במשותף את הסוגיה ויפרסמו הנחיה ברורה ומחייבת בנושא.
בתשובתו מסר מינהל התכנון כי לנוכח חשיבות הנושא הוא יפעל על פי ההמלצה האמורה ויקיים התייעצות נוספת עם משרד המשפטים כדי לקבל מהם הנחיות כתובות בנושא.
לפי נתוני רט"ג, באוגוסט 2013 נמצאו במינהל התכנון 41 תכניות להכרזה שטרם הועברו לתגובת השרים הרלוונטיים, אף שהגיעו למינהל התכנון במועדים שונים בחודשים .
16 בעניין זה הממונה הפנתה לנוהל משנת 1987 שקבע היועץ המשפטי לממשלה לשעבר יוסף חריש, שכותרתו "חקיקת משנה - חילופי שרים - נוהל".
הנוהל קובע כי "עם כינון ממשלה חדשה וכניסתו של שר חדש לתפקידו.
על היועץ המשפטי של אותו משרד להביא בפניו את כל התקנות אשר נחתמו בידי השר היוצא וטרם פורסמו ברשומות.
האמור לעיל חל גם בחילופי שרים במסגרת אותה ממשלה".
הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים 1529 .
:שם הדוח הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 אוגוסט 2010 עד אפריל 2013 , רובן במהלך השנים 2012 -2011 .
ביולי 2013 מסרה רט"ג למשרד מבקר המדינה כי מספר זה הוא חסר תקדים ומעולם לא המתינו תכ ניות כה רבות להעברה לשרים.
בהתייחס לטענה האמורה, באוגוסט 2013 נמסר ממינהל התכנון למשרד מבקר המדינה כי לפני שתכנית להכרזה מועברת להיוועצות עם השרים הרלוונטיים, נבדק היטב שאין היא מתנגשת עם תכנון אחר וכן שהישיבות בנושא מתקיימות לפי סדרי העדיפויות של מינהל התכנון.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על מינהל התכנון למנוע עיכובים בלתי סבירים בהפצת התכניות ובתהליך קבלת האישורים מהגורמים השונים לביצוע ההכרזות.
כל זאת בלי לגרוע מחובתו לשקול את כל השיקולים הרלוונטיים טרם הפצתן של תכניות הנוגעות להכרזות של גנים ושמורות.
בתשובתו הודיע מינהל התכנון כי הוא פועל לקידום ההכרזות ויעשה כל מאמץ להעביר את התכניות לאישורם של השרים הרלוונטיים ולקדם את התהליכים הנדרשים בלוחות זמנים סבירים, ככל שניתן.
הרשאות רשות מקרקעי ישראל .
כדי לפעול בגנים ובשמורות הנמצאים על קרקעות של המדינה, על רט"ג לקבל הרשאות מרמ"י17 (להלן- הרשאות).
לפי החלטת רמ"י משנת 200518 , קרקעות המוכרזות לפי חוק גנים ושמורות יוחכרו לרט"ג לתקופה של 49 שנים19 בדמי חכירה סמליים.
בנוגע לשטחים שטרם הושלמו תהליכי הכרזתם, אבל הסתיימו תהליכי התכנון הנדרשים על פי חוק התכנון והבנייה, רמ"י רשאית להחכירם לרט"ג בחוזי חכירה למשך 49 שנים.
בנוגע לשטחים המצויים בתהליכי תכניות מוצעות או מתוכננות לגנים ולשמורות, רמ"י רשאית לתת לרט"ג "הרשאות פיקוח"20 של שבע שנים (להלן- הרשאות פיקוח).
בהיעדר הרשאות בשטחים שאושרו או בשטחים המצויים בתהליכי אישור כגנים לאומיים או כשמורות טבע אך טרם הוכרזו ככאלה, אין הרשות רשאית לפעול בהם לצורך הסדרת שבילים ואמצעי בטיחות, הצבת שלטים וכיוצא באלה, בין היתר כדי לשמור על בטיחותם של המטיילים ורווחתם ולהגן על החי והצומח.
היעדר הרשאה בשטחים מוכרזים ולא מוכרזים כאחד יוצר גם א י-ודאות בנוגע לגורם האחראי לשטח ולטיפול בו ופוגע ביכולת האכיפה של הרשות את הוראות החוק.
הועלה כי היקף שטחים אלה נרחב ביותר - יותר ממיליון דונם.
17 אחת ממטרות רמ"י לפי חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך - 1960 , היא לפעול "לניהול מקרקעי ישראל כמשאב לשם פיתוחה של מדינת ישראל לטובת הציבור, הסביבה והדורות הבאים".
18 'החלטת מועצת מקרקעי ישראל מס 1044 שתוקנה בשנת 2012 בהחלטת מועצת מקרקעי ישראל מס' 1242.
19 בעבר חתמה רמ"י עם רט"ג על הסכמי הרשאה לתקופות קצרות יותר - שבע שנים לקרקעות מוכרזות ושלוש שנים למאושרות שטרם הושלמו תהליכי הכרזתן.
הכוונה להסכמים המאפשרים לרט"ג להפעיל חלק מסמכויותיה על פי חוק גנים ושמורות 1530 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בדוח הקודם נמצא כי בשנת 2001 ל-30 גנים ושמורות- 14 מוכרזים ו-16 שאינם מוכרזים- לא ניתנו הרשאות חדשות ולא חודשו הרשאות שתוקפן פג.
מבקר המדינה העיר לרט"ג כי עליה לפעול באמצעות השר להג"ס להסדרת הטיפול שהוזנח בנושא ההרשאות.
כאמור, בשנת 2013 היו346 גנים ושמו רות מוכרזים ו -109 גנים ושמורות מאושרים שטרם הוכרזו, שרט"ג אחראית להם.
בביקורת הנוכחית הועלה כי מצב ההסכמים הוא כדלקמן: בידי הרשות רק כ-120 הסכמי חכירה ו-2 הסכמי הרשאה חתומים בתוקף, רובם באזור הצפון - כ-100 הסכמי חכירה במחוז צפון 21 (מתוך 175 גנים ושמורות מוכ רזים), 16 במחוז ירושלים (מתוך 28 ,)4 במחוז מרכז (מתוך 26 ), אחד במחוז חיפה (מתוך 47 ) ואף לא אחד במחוז דרום (מתוך 73 .
) יצוין כי בעבור עשרות מהגנים ומהשמורות מעולם לא קיבלה רט"ג הרשאות מרמ"י לשטחים הכלולים בהם או שתוקף ההרשאות שלהם פג ולא חודש במשך שנים.
עוד הועלה כי ישנן יותר ממאה בקשות של הרשות לכריתת הסכמים חדשים או לחידוש הסכמים שתוקפם פג, התלויות ועומדות ברמ "י ללא כל התקדמות של ממש, חלקן כבר שנים רבות.
ביוני 2013 מסרה מנהלת אגף מקרקעין ברט"ג למשרד מבקר המדינה כי רמ"י האריכה אמנם את תקופות הסכמי החכירה עד 49 שנים, אבל כמעט שלא מתקבלים ממנה הסכמים, בין לשטחים מוכרזים בין למאושרים, וכמעט שאין מתקבלות הרשאות פיקוח.
לדעתה, הדבר נובע מטיפולה האיטי של רמ"י בהכנתם של ההסכמים ושל הרשאות הפיקוח.
היא ציינה כי כדי להתמודד עם מצב זה מינתה הרשות עובדת בחצי משרה, הפועלת במשרדי רמ "י במחוז ירושלים שתפקידה לקדם את הכנתם של הסכמים באזור זה (מספר הגנים והשמורות באזור זה מועט יחסית), אבל משיקולי עלות לא נעשה הדבר גם בנוגע לאזורים אחרים22.
בתשובתה הוסיפה רט"ג כי במהלך השנים האחרונות פנתה לרמ"י כמה פעמים בבקשה להכין הסכמים חדשים ו לחדש הסכמים שתוקפם פג.
היא גם העלתה את הנושא בכמה פגישות שהתקיימו בינה לבין רמ"י, בחלקן אף השתתפו המנכ"לים של שני הגופים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי, מהמסמכים שצורפו לתשובה לא עולה כי מיוני 2012 הועלתה על הכתב בעיית העיכוב הרב בהכנת ההסכמים בפני רמ"י.
מתשובתה של רט"ג עולה עוד כי באוקטובר 2010 גובשה טיוטת הסכם מסגרת בין הצדדים הקובע את תנאי השימוש והחזקה בקרקעות שיימסרו לה.
אולם עד דצמבר 2013 לא עלה בידיהן של רט"ג ושל רמ"י להגיע לידי הסכמה שתאפשר חתימה על ההסכם.
מהאמור עולה כי למרות העיכובים שנמשכו לאורך שנים בקבלת הסכמי חכירה והרשאות פיקוח מרמ"י או בחידושם, רט"ג לא עשתה די כדי להסדיר נושא זה.
שטח במכתש רמון שאושר כגן לאומי (גן לאומי "דרך צבעי הרמון") אך טרם הוכרז הוא דוגמה טובה להתנהלות לקויה זו.
למרות הצורך בהסדרי בטיחות ובסימון שבילים, אין הרשות פועלת בשטח משום שטרם קיבלה הרשאת פיקוח מרמ"י.
החלוקה היא לפי המחוזות ברמ"י 22 למעט מחוז דרום שנעשה בו ניסיון לגייס עובדת בפורמטדומה, שלא צלח עד אוקטובר 2013.
הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים 1531 .
:שם הדוח הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובתה מדצמבר 2013 מסרה רמ"י למשרד מבקר המדינה כי משנת 2009 ועד היום אושרו כמאה הסכמים לשטחים הכלולים בגנים ושמורות בשטח כולל של כ- 247,000 .
דונם לטענתה העיכוב בהסכמי החכירה ובהרשאות הפיקוח נגרם מהסיבות האלה: (א) זמן הטיפול הממוצע בעסקות אלה יכול להגיע עד כדי יותר משנה, וזאת בגלל גודלם של השטחים ובשל סוגיות הדורשות פתרונות נקודתיים כמו שטחים חופפים (הקצאות לגורמים אחרים) ומקרקעי ייעוד; (ב) ההרשאות לרט"ג מותנות בפטור ממכרז לפי תקנה 3(7 ,) לתקנות חובת המכרזים התשנ"ג- 1993 , המתנה את הפטור בקיומו של הסכם מסגרת.
הסכם כזה טרם נחתם, לכן נעשה שימוש בתקנה 3(28 ) המיועדת למקרים בעלי "נסיבות מיוחדות ונדירות" ולה נדרש אישורו של שר האוצר.
דרישה זו הביאה לידי עיכובים נוספים כמו עצירת הטיפול בכל ההסכמים עם רט"ג לתשעה חודשים.
באוק טובר 2013 קיבלה רמ"י אישור חריג ממשרד האוצר, הפוטר אותה מהצורך באישורו של השר במקרים האמורים.
מהאמור עולה כי למרות ממצאי הדוח הקודם שהצביעו על הזנחה בתחום זה, הטיפול בנושא ההרשאות מרמ"י טרם הוסדר.
יתרה מזאת, נראה שלא רק שלא חל כל שיפור בהתנהלות בנושא זה אלא המצב אף הידרדר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על רט"ג ורמ "י לפעול במשותף ובהקדם למציאת דרכים לפתרון הבעיה המתמשכת.
בתשובתה מסרה רמ"י כי במסגרת הרפורמה בפעילותה, שהחלה במרץ 2013 , היא מתכוונת להתמקד בעבודת הליבה של ניהול המקרקעין, כמו בעסקות מסוג ההסכמים עם רט"ג, ולשם כך הוקמו בכל אחד מהמרחבים העסקיים ברמ"י צוותים ייעודיים העוסקים בנושא ונקבע לוח זמנים של 84 ימים לביצוע עסקאות מסוג זה.
כמו כן, היא הודיעה שתפעל ברמה הארצית לשיפור זמני התגובה שלה ולצמצום הפערים.
חוק התכנון והבנייה מטיל על הוועדה המקו מית לפצות בעל מקרקעין שנפגע מתכנית שאישרה.
לנוכח הוראה זו, מוסדות התכנון דורשים מדי פעם בפעם מרט"ג, בעת הגשת תכנית לגנים ולשמורות, להפקיד אצלם כתב שיפוי כדי להבטיח את עצמם מתשלום פיצויים שהם יידרשו לשלם לבעלי הקרקעות עקב ירידת ערך הקרקע.
בדוח הקודם נמצא שאם רט"ג אינה נענית לדרישת השיפוי כאמור, וזאת משום שאין מצוי בידה תקציב למימונה, קידום התכנית מעוכב והטיפול בה פוסק.