HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד העלתה הבדיקה כי גורמים במשטרה ה עלו עוד בשנת 2010 את הצורך בהתייחסות למרכזי ההגנה בנוהלי המשטרה, וכי גם מרכזי ההגנה העלו צורך זה בשנת 2013 .
ואולם למרות האמור הדבר טרם נעשה, אף שעברו ארבע שנים מאז העלתה המשטרה עצמה את הצורך בכך.
בתשובתה מנובמבר 2014 מסרה משטרת ישראל כי "מאחר והקמת מרכזיההגנה טרם הושלמה ע"י משרד הרווחה, לא נכתב נוהל כמתואר בבדיקה.
משהוקמו 5 מרכזי הגנה הוחל בכתיבת הנוהל".
עוד מסרה המשטרה כי "במסגרת.
ימי עיון לכלל נציגי מחוזות המשטרה ובמחוז ת"א ניתן הדגש להפניית קטינים בגילאי 18-14 .
"למרכזי הגנה כאשר עולה הצורך בכך משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1155 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרדמבקר המדינה מעיר כי הואיל ושניים מן המרכזים פועלים כבר יותר מחמש שנים ושניים אחרים פועלים כבר יותר משנה, היה ראוי שהמשטרה תעדכן את נהליה בעניינם זה כבר ולא תמתין עד להשלמת ההקמה של יתר המרכזים.
צורך זה מקבל משנה תוקף גם משום שהמשטרה עצמה העלתה אותו עוד בשנת 2010 .
אשר על כן, אין מקום לדיחוי נוסף בנדון.
כלי נוסף ליידוע העובדים בדבר שינויים בדפוסי העבודה ולהטמעתם של השינויים הוא קיום ימי עיון והדרכה.
בכל הנוגע לפעילותם של מרכזי ההגנה, צריך ליידע על כך בראש ובראשונה את השוטרים הנחשפים לקטינים נפגעי עברות מין ואלימות, דוגמת יומנאים, ראשי קבוצות סיור, תובעי משטרה וחוקרי אלימות במשפחה (להלן - חוקרי אלמ"ב).
הבדיקה העלתה כי אף ששניים ממרכזי ההגנה פעלו עוד בשנת 2009 , החלה משטרת ישראל רק בינואר 2014 לקיים ימי עיון מסודרים שבהם יידעה את עובדיה בדבר עצם קיומם של מרכזי ההגנה.
עוד הועלה כי בפועל רק מיעוט מבין השוטרים השתתפו בימי עיון.
למשל, מנתוני המשטרה עלה כי עד מועד סיום הביקורת התקיימו ארבעה ימי עיון , שבהם השתתפו יומנאים וראשי קבוצות סיור של פחות ממחצית התחנות הפרוסות בארץ.
לא זו אף זו, עד למועד סיום הביקורת לא התקיימו ימי עיון לחוקרי אלמ"ב, אף שגם הם נחשפים לקטינים הסובלים מ אלימות או עדים לה.
יוצא אפוא שהעובדים הרלוונטיים במרבית תחנות המשטרה עדיין לא יודעו על קיומם של המרכזים ועל פעילותם.
בתשובתה מסרה משטרת ישראל כי "תיערך חשיבה בדבר הרחבת ההכשרה לכלל חוקרי האלמ"ב".
אי-יידוע הציבור אתרי האינטרנט הם אמצעי חשוב למסירת מידע לציבור במהירות ולהנגשת מידע זה, והדבר נכון גם בנוגע לאתר האינטרנט של משטרת ישראל.
אתר זה מספק מידע חיוני לציבור, ובכלל זה מידע בדבר הסיוע למי שנפגע מתקיפה מינית ובדבר הדרכים לקבלו; בדבר הנדרש ממ י שנחשף להתעללות בילד; וכן בדבר הגופים שאליהם יכול כל אדם לפנות אם נפגע או נחשף לפגיעה בכלל ולפגיעה בקטין בפרט.
הבדיקה העלתה כי באתר המשטרה אין כל מידע בנוגע למרכזי ההגנה ולאפשרות לפנות אליהם, וממילא גם אין כל מידע בנוגע לפרטי ההתקשרות עמם.
בתשובתה מסרה משטרת ישראל כי הנושא יעודכן באתר.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 פעולות משרד החינוך מאחר שמערכת החינוך אחראית לקטין במשך היום, עובדיה הבאים במגע עם הקטין הם החושפים לא אחת את הפגיעה בו, או שלפניהם חושפים הקטין או בני משפחתו את הפגיעה.
אשר על כן, חשוב שהעובדים במערכת החינוך יהיו מודעים היטב למסגרות הטיפול והסיוע הקיימות, ובכלל זה למרכזי ההגנה.
הטיפול בקטינים נפגעי התעללות מעוגן בכמה חוזרים של מנכ"ל משרד החינוך.
חוזרים אלה, המחייבים את מערכת החינוך, מפרטים בין היתר את הפעולות שיש לנקוט כאשר יש חשש לפגיעה בקטין.
הבדיקה העלתה כי בחוזרים האמורים אין כל התייחסות למרכזי ההגנה ולאפשרות להפנות אליהם קטינים, במקרים המתאימים לכך.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 מסר משרד החינוך כי הוא יוציא עדכון לחוזר המנכ"ל העוסק בחובת הדיווח על עברה בקטין על פי חוק ובו התייחסות למרכזי ההגנה ולדרך ההפניה אליהם.
עוד מסר כי יפרסם באתר האינטרנט שלו מידע רלוונטי אודות מרכזי ההגנה.
פעולות משרד הבריאות עוד מערכת המופקדת על שלומם של קטינים ועל הטיפ ול בהם היא מערכת הבריאות, וגם עובדיה עשויים להיחשף למקרים של פגיעה בהם.
חלק מבתי החולים נותנים טיפול ראשוני לנפגעי עברות מין.
בשישה בתי חולים פועלים "מרכזים לאבחון וטיפול בנפגעי/ות תקיפה מינית" המכונים מרכזים אקוטיים (להלן - מרכז אקוטי), שבהם ניתן טיפול רב-תחומי לנפגעי תקיפה מינית, ובכלל זה סיוע רפואי וטיפול רגשי קצר מועד לנפגע ולמשפחתו.
יודגש כי המרכזים האקוטיים מיועדים לנפגעים בכל גיל ואינם מותאמים דווקא לטיפול בקטינים.
נוהל משרד הבריאות בנושא "טיפול בנפגעי/ות תקיפה מינית" מסדיר את דרכי האבחון והטיפול ב נפגעי תקיפה מינית המגיעים לקבל טיפול רפואי בבתי החולים.
בנוהל נקבע בין היתר כי נפגע המגיע לבית חולים שאין בו מרכז אקוטי יקבל את הטיפול הרפואי והסיעודי ההכרחי בלבד ואחר כך יועבר, בהסכמתו, להמשך טיפול במרכז האקוטי הקרוב לבית החולים.
עם הקמתם של מרכזי ההגנה, היה מתבקש שמשרד הבריאות יעדכן נוהל זה, ויציין בו את האפשרות להפנות קטין נפגע המגיע לבית החולים גם למרכז ההגנה הסמוך , אשר הותאם כאמור לטיפול בקטינים.
החשיבות שבעדכון הנוהל מתחדדת נוכח נתונים שריכז מרכז הגנה תה"ש, ולפיהם רק שבעה מבין 467 קטינים שהופנו לטיפול בו בשנת 2012 .
, הופנו מבתי החולים נושא מיעוט ההפניות מבתי החולים עלה גם בדיונים של ועדת ההיגוי הארצית שהתקיימו בפברואר 2012 ובאפריל 2013 , בהשתתפותם של נציגי משרד הבריאות החברים בוועדה.
בדיונים אלה הוצע להסדיר את הנושא בנוהל.
במועד סיום הביקורת לא נמצא שמשרד הבריאות עדכן את נהליו בעניין זה.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1157 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בתשובתו של משרד הבריאות מאוקטובר 2014 נמסר כי "המשרד עובד על תיקון הנוהל תוך התאמה שלו לצרכים המשתנים בכל שלבי הטיפול בנפגעי תקיפה מינית" וכי הוא צפוי לסיים זאת ביולי 2015 .
,משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי הרווחההחינוך והבריאות ולמשטרת ישראל כי ראוי שיפעלו להגברת המודעות לפעילותם של מרכזי ההגנה, בין היתר באמצעות עדכון נוהלי העבודה שלהם בנוגע למרכזים ופרסום מידע בעניין באתרי האינטרנט.
ניהול פעילות מרכזי ההגנה והפיקוח עליהם .
הסדרת תהליך העבודה 1.
כדי להבטיח את פעילותו התקינה של ארגון נדרשים נוהלי עבודה, המגדירים את מטרת הפעולות שהארגון מבצע , את שיטות העבודה שלו ואת תחומי האחריות של כל בעלי התפקידים בו .
נהלים אלו מהווים כלי עבודה עבור העוסקים במלאכה ו משמשים גם כאמצעי לפיקוח ובקרה על פעולות הארגון .
הדבר נכון בייחוד כשמד ובר בגוף דוגמת מרכז הגנה, מאחר שהוא מאגד צוות בין -משרדי רב -מקצועי המספק מענה בתחומים מגוונים, ומאחר שחלק מעובדיו כפופים ניהולית לגופי האם שלהם (חוקר ילדים כפוף למשרד הרווחה, עו"ס ח"נ כפוף לרשות המקומית, חוקר הנוער כפוף למשטרה והרופא כפוף לאחד מבתי החולים), דבר הדורש תיאום ביניהם.
הצורך בגיבוש נוהלי עבודה שבהם ייקבע מתווה עבודה אחיד למרכזים והקשיים שנגרמים עקב היעדרם של נהלים כאלה, הועלו במשך השנים שוב ושוב על ידי גורמים הנוגעים בדבר: החל בשנת 2006 (כלומר, טרם חקיקת חוק הסיוע) על ידי משרד הרווחה בנוגע למרכז הגנה ירושלים, וכלה בשנים 2013 -2012 , בדיונים של ועדת ההיגוי הארצית.
על אף האמור, במועד סיום הביקורת טרם גיבשו משרד הרווחה, האחראי למרכזים, ויתר המשרדים השותפים להפעלתם נוהלי עבודה כאמור, ובפועל כל מרכז הגנה קובע את אופן פעולתו בעצמו.
התקנון לעבודה סוציאלית (להלן - תע"ס) מאגד את מרבית ההוראות וההנחיות של משרד הרווחה העוסקות במדיניות הרווחה וכולל הוראות מקצועיות אחידות המיועדות לכל העו"סים, המשמשות אותם בביצוע עבודתם, כל עו"ס לפי תחום עיסוקו.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הביקורת העלתה כי כבר בשנת 2008 עלה במשרד הרווחה הצורך בהכנת הוראות מקצועיות בנוגע למרכזי ההגנה ובהכללתן בתע"ס, ובאותה שנה אף הוכנה טיוטה בנדון.
הצורך בהוראות תע"ס שב ועלה בשנים 2014 -2010 בדיונים ובהתכתבויות הנוגעים למרכזים.
ואולם במועד סיום הביקורת, קרי שש שנים לאחר חקיקת חוק הסיוע ולאחר הכנת הטיוטה הראשונה של ההוראות האמורות, טרם השלים משרד הרווחה את כתיבתן.
בתשובתו מסר משרד הרווחה כי הוראת התע"ס בנדון נמצאת "בשלבי חתימה סופיים ולקראת הפצה".
עוד מסר כי בשנה הקרובה יפרסם חוברת נהלים שיסדירו את אופן הפעלת המרכזים.
בתשובתו מסר משרד הבריאות כי "סיים כתיבת הנחיות תפקיד הרופא במרכז ההגנה.
ההנחיות הועברו לאישור ועדת ההיגוי הארצית".
הטיפול בנתונים הנאספים במרכזים במרכזי ההגנה נאספים נתונים אישיים ומידע רגיש.
חשוב לשמור נתונים אלו, מאחר שהם עשויים להיות נחוצים בזמן הטיפול בנפגעים, וכן לצורכי פיקוח ובקרה.
יתרה מזאת, עיצוב המדיניות וקבלת ההחלטות לגבי מרכזי ההגנה צריכים להיות מושתתים על מידע מקיף ואמין ועל ידע מקצועי מצטבר - באמצעות נתונים שנאספים באופן שיטתי במרכזי ההגנה יכול משרד הרווחה לקבל תמונת מצב עדכנית לגבי ההיקף והאופי של הפעילות במרכזים, הצרכים שלהם, הקשיים שעומדים בפניהם והליקויים בעבודתם, ולהיעזר במידע זה בגיבוש תכניות העבודה.
כדי שיהיה ניתן להפיק מהנתונים את המיטב, צריך שאיסופם וניהולם יבוצעו על פי מתכונת אחידה ועל פי כללים שייקבעו בעניין זה, אשר יסדירו ג ם את נושא אבטחת המידע וחסיונו.
משרד הרווחה העלה את הצורך בכך כבר בשנת 2010, וגם מרכזי ההגנה עצמם העלו צורך זה במשך השנים.
הועלה כי משרד הרווחה לא גיבש כללים הנוגעים לאופן איסוף הנתונים וניהולם וגם לא קבע כיצד יש לשמור את הנתונים ולגבות אותם.
תמונת המצב במועד סיום הביקורת היא שכל מרכז פועל בעניין זה על פי שיקול דעתו, והנתונים שנאספים מנוהלים בדרך כלל בטבלאות אקסל שאינן אחידות, כל מרכז מפלח ומציג את נתוניו באופן אחר, הן במבנה הן בתוכן, ובשל כך אי- אפשר להפיק מהם תועלות מערכתיות כאמור לעיל.
איסוף מידע יכול להתב צע בין היתר באמצעות מערכת ממוחשבת ייעודית.
באמצעות המערכת הממוחשבת ניתן להבטיח את אמינות המידע שנאסף (לעומת רישום ידני), לנהל אותו באופן שיטתי ואחיד, לאחזר אותו בקלות ובמהירות, לנתח אותו ולזהות דפוסי פעילות ושכיחות של תופעות.
כמו כן, באמצעותה של מערכת כזאת אפשר להפיק דוחות מנהלים שישקפו את תמונת המצב ויהוו תשתית לקבלת החלטות.
מערכת כזאת תאפשר למשרד גישה מהירה, מקוונת ובלתי אמצעית לנתונים ותקל עליו לפקח על פעילות המרכזים.
נמצא כי גורמים שונים ציינו כמה פעמים את הצורך באיסוף אחיד של נתונים באמצעות מערכת ממוחשבת.
למשל, מרכז הגנה תה"ש ציין זאת בשנת 2009 משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1159 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 וועדת ההיגוי הארצית- בספטמבר 2012 .
ואולם במועד סיום הביקורת טרם קיבל המשרד החלטה בנדון.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי הוא "מתכנן לפתח מערכת לאיסוף נתונים שיטתי באמצעות מערכת ייעודית ממוחשבת".
המשך מעקב אחר קטינים המטופלים במרכזי ההגנה כאמור, הטיפול במרכזי ההגנה הוא קצר טווח, ולאחריו אפשר שהמרכז יפנה את הקטין להמשך טיפול באמצעות שירותים הניתנים בקהילה.
בדרך כלל תהיה ההפניה אל אגף הרווחה ברשות המקומית שבה מתגורר הקטין.
סוגיה חשובה שהעלו המרכזים בהקשר זה היא סוגיית הסדרת המעקב אחר הקטינים שטופלו בהם.
בדוח של מרכז הגנה תה"ש משנת 2010 ובדיונים שהתקיימו לאחר מועד זה בוועדת ההיגוי הארצית, צוין כי המרכזים תמימי דעים בדבר החשיבות שבביצוע מעקב שמטרתו לוודא שאכן ניתנים לקטינים שטופלו בהם טיפולי המשך, וכי יש לקבוע גורם שיהיה אחראי לכך - מאחר שמעקב כזה עשוי למנוע פגיעות חוזרות בילדים.
בעניין זה יצוין כי מנתונים שריכז מרכז הגנה ירושלים בנוגע לשנים 2013 -2011 , עולה כי כ - 12%-8% מהקטינים שטופלו במרכז חזרו אליו שוב בעקבות פגיעה חוזרת23.
הביקורת העלתה כי אף שנושא המעקב מונח זה כמה שנים לפתחו של המשרד, ואף שעוד בשנת 2010 ציינו מרכזי ההגנה את חשיבותו, הוא טרם הוסדר.
רק ביוני 2014 )(בתקופת ביצוע הביקורת) החל המשרד לבצע תכנית חלוץ (פיילוט עם מרכז הגנה תה"ש, שבמסגרתו נעשה מעקב טלפוני אחר משפחות ש שהו במרכז.
סדרי הפיקוח על המרכזים משרד הרווחה מפקח על יחידותיו באמצעות מפקחים ארציים ובאמצעות מחוזותיו, והללו אמורים לבצע את הפיקוח באמצעות שימוש בשיטות פיקוח מוגדרות (כגון שיטת הרף24 .
) הועלה כי בפיקוח על מרכזי ההגנה לא מתקיימים כללי פיקוח בסיסיים: במועד סיום הביקורת טרם נקבעו נהלים לפיקוח על המרכזים.
מבדיקה שנעשתה במחוז תל אביב והמרכז של המשרד, המפקח על מרכז הגנה תה"ש, נמצא כי לא הוגדר לעו"ס המפקח אילו נושאים יש לבדוק, לא נקבעה תדירות הביקורים הרצויה במרכז, ולא נקבע טופס או קובץ מובנה שייכללו סיכום של ביקורי הפיקוח.
יצוין כי בהיעדר כל אלה, גם לא ניתן לעקוב כראוי אחר תיקונם של הליקויים העולים בביקורי הפיקוח.
23 כ-12% בשנת 2011, כ-10% בשנת 2012 וכ-8% בשנת 2013 .
24 ראו בעניין זה למשלמבקר המדינה, דוח שנתי 63 ג( 2013,) בפרק "סדרי עבודתן של ועדות לתכנון טיפול והערכה בנושא ילדים בסיכון", עמ' 1397.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בתשובתו מסר משרד הרווחה כי "יכתבו נהלי פיקוח מובנים לצורך בקרה ופיקוח מותאמים למרכזי ההגנה עד סוף שנת 2014.
המענה הטיפולי בטווח הארוך .
בסיוע ובטיפול הראשוני לקטין הנפגע אין תמיד די, והוא עשוי להיזקק גם לטיפול רגשי ארוך טווח.
טיפול כזה יכלול בדרך כלל גם הדרכה לבני משפחתו של הקטין הנפגע, והוא עשוי להצריך קיום קשר עם גורמים מקצועיים הקשורים לקטין, דוגמת מורים בבית הספר שבו הוא לומד, יועץ בית הספר והעו"ס המלווה את הטיפול בקטין ובמשפחתו.
שלא כמו הטיפול הראשוני הייחודי בקטינים שנפגעו, אשר הזכות לקבלתו עוגנה בחוק הסיוע, טיפול ההמשך בהם אינו מעוגן באופן ייחודי בחקיקה, והוא ניתן על ידי המדינה במסגרת שירותים שמספקים משרד הרווחה, מערכת החינוך ומערכת הבריאות.
מרכזי הטיפול לקטינים נפגעי תקיפה מינית להתערבות וטיפול בקטינים שנפגעו, כאשר הדבר נדרש, יש חשיבות רבה כדי למנוע חוליים נפשיים בעתיד.
על פי הניסיון והידע המחקרי, טיפול מקצועי מתאים והתערבות מערכתית כוללת (לרבות חיזוק הסביבה המשפחתית) יכולים לסייע בשיקום הקטין ולהקל את התמודדותו עם הקשיים שנגרמו לו עקב הפגיעה.
למרות האמור, כפי שעולה מדוח שמיד, עד לפני כמה שנים לא זכו רבים מהקטינים שנפגעו מינית לטיפול נפשי הולם וארוך טווח, מאחר ששום גורם ממלכתי לא קיבל עליו אחריות של ממש לתחום זה.
מפנה בעניין זה חל בשנת 2007 , שבה הוחל בהקמת מיזם משותף למשרד הרווחה, קרן רש"י והקרן לילדים ונוער בסיכון שב מוסד לביטוח לאומי (להלן - המיזם).
במסגרת המיזם הופעלו ברחבי הארץ, באמצעות עמותות, 12 מרכזים המותאמים לטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית25, במימון משותף של משרד הרווחה ושתי הקרנות האמורות.
כל מרכז כזה נועד לשרת את הרשויות המקומיות שבסביבתו, לפי חלוקה שנקבעה.
כדי לקדם את המיזם כבסיס לפיתוח שירות מקיף בכל רחבי הארץ, החליטו הגורמים המעורבים בו בשנת 2009 להקים ועדת היגוי ארצית בין -משרדית ובין -ארגונית, בראשו תו של המשנה למנכ"ל משרד הרווחה דאז.
הוועדה נדרשה בין היתר לקבוע את מדיניות הטיפול בקטינים, לוודא את ביצועה ולהוביל ולתכלל את עבודת הגופים הנוגעים בדבר.
בשנת 2011 גובשו המלצות ועדת ההיגוי לכדי "תכנית ארצית בין משרדית לטיפול בקטינים שנפגעו מינית בישראל", שמטרתה המרכזית הייתה יצירת מערך טיפולי מקצועי, מיטבי ונגיש שייתן טיפול מידי לכל קטין נפגע תקיפה מינית, על פי צרכיו.
בתכנית נקבע כי יופעלו מרכזי .
25 במרכזים אלו יש צוות טיפולי שהוכשר לטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית, והפעילויות המתקיימות בהם כוללות טיפולים פרטניים, הדרכות הורים, ייעוץ של גורמי מקצוע וכן פעילויות קהילתיות.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1161 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 טיפול אזוריים ברחבי הארץ (עם שלוחות ביישובים מרוחקים), באמצעות עמותות שייבחרו במכרזים, וכי הטיפול בהם יינתן ללא תש לום26 .
עוד נקבע כי בשלב הראשון יפעלו 12 .
מרכזים, ובעתיד יוקמו מרכזים נוספים לרשויות המקומיות שעדיין לא שויכו למרכזים, העמיד משרד הרווחה תקציב למימון טיפולים באמצעות מטפלים פרטיים.
בכך למעשה קיבלה עליה המדינה אחריות למתן טיפול מותאם לכלל הקטינים שנפגעו פגיעה מינית.
עיכוב בהתקשרויות להפעלת המרכזים תאריך היעד הסופי שקבע המשרד לסיום המיזם ומעבר להפעלת 12 המרכזים במימונו המלא באמצעות מפעילים שייבחרו במכרזים היה ינואר 2014 .
כדי לעמוד בתאריך יעד זה פרסם המשרד את המכרזים במחצית השנייה של שנת 2013 .
נמצא כי המפעילים נבחרו רק במשך שנת 2014 , וכי חתימת ההסכמים עמם הסתיימה רק בספטמבר שנה זו.
ליקויים בפיקוח על המרכזים בהסכמי ההתקשרות של המשרד עם מרכזי הטיפול נקבעה סמכותו של המשרד לפקח על פעילותם של המרכזים, ובדומה למרכזי ההגנה הוטלה האחריות לכך על עו" סים ח"נ המחוזיים.
פיקוח יעיל על המרכזים צריך שיתבצע באופן מובנה, שיטתי ואחיד.
במחקר הערכה שנעשה בנוגע למיזם27 עלה בהקשר זה, כי רוב עו"סיות ח"נ המחוזיות ציינו שהן אינן מבינות בבירור את התפקיד שיצטרכו למלא בנדון, והומלץ להגדיר בבירור את תפקידי הפיקוח.
ואולם הביקורת העלתה כי אף שמשרד הרווחה ניסח כבר באפריל 2012 טיוטת נוהל לפיקוח על המרכזים, במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2014 - כלומר כעבור יותר משנתיים- הוא טרם גיבש אותה למסמך סופי ומחייב.
זאת ועוד, מבדיקת הנעשה במחוז תל אביב והמרכז של המשרד, המפקח על ארבעה מרכזי טיפול באמצעות שלוש עו"סיות ח"נ, נמצא כי בהיעדר כללים לפיקוח כל עו"ס פועלת על פי שיקול דעתה, כי סיכומי ביקוריהן במרכזים אינם מתועדים ומופצים כראוי (יש סיכומים שנכתבו במחברת בכתב יד), וכי בשל כל אלה המחוז אינו יכול לעקוב אחר תיקון הליקויים שהתגלו בביקורים.
ליקויים בזמינות המענה הפסיכיאטרי נפגעי תקיפה מינית עלולים לסבול מקשיים נפשיים חמורים, שיכולים להתעורר סמוך לפגיעה וכן תוך כדי הטיפול.
במקרים כאלו עשוי מרכז הטיפול להידרש לקבלת שירותים .
26 למרכז טיפול מוקצות כ- 3,000 שעות טיפול קליניות בשנה, והעלות הכוללת של הפעלתו היא כמיליון ש"ח בשנה.
27 ,המוסד לביטוח לאומי, קרן רש"י ומשרד הרווחה מרכזים לטיפול בילדים ובני נוער נפגעי תקיפה מינית - הערכת פעילות 2011/12 (מאי 2013.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 פסיכיאטריים, לצורכי הערכה וייעוץ.
במחקר ההערכה האמור לעיל צוין כי כ-70% מהמטפלות במרכזי הטיפול, ציינו כי הן קיימו התייעצויות פסיכיאטריות בעניין מטופלים שלהן.
בהסכמי ההתקשרות להפעלת המרכזים לא נקבעה דרישה לגורם פסיכיאטרי שילווה באופן שוטף את פעילות המרכז או ייתן לו שירות אד-הוק, אלא נקבע כי בכל מרכז תפעל ועדת ביצוע 28, שתפ קידה יהיה להתאים טיפול לכל ילד שהופנה למרכז ולהסדיר התערבות מתאימה (כגון התערבות פסיכיאטרית) במקרה של שינוי במצב הקליני של הילד.
משרד מבקר המדינה בדק את סוגיית הצורך בליווי פסיכיאטרי בשניים ממרכזי הטיפול (בחיפה ו בחדרה).
מנהלת המרכז בחיפה מסרה כי בשנת 2014 היו עשרהמקרים שבהם עלה בזמן הטיפול הצורך במענה פסיכיאטרי, והוסיפה כי בהיעדר מענה במסגרת המרכז נפגע מהלך הטיפול.
לדבריה, בכמה ממקרים אלה היה המרכז זקוק לייעוץ פסיכיאטרי, כדי להבין את חומרת מצבו של המטופל, אולם ייעוץ כזה לא היה בנמצא; בכמה מ קרים אחרים נאלץ המרכז להפנות את המשפחה לגורמים מחו צה לו לביצוע הערכה פסיכיאטרית, אולם המשפחה לא פנתה לגורמים אלה; ובעוד כמה מקרים לא הצליח גם המרכז עצמו למצוא מענה זמין עבור מטופלים.
מנהלת המרכז בחיפה ציינה מקרה שבו טופל ילד נפגע בן 8 , שעקב מצבו הנחה המרכז את הוריו לקחת אותו להערכת פסיכיאטר מחוץ למרכז, אך אף שעברו כמה חודשים מאז ההנחיה הם טרם עשו זאת.
מקרה אחר שציינה מנהלת המרכז היה של נערה בת 16 שעברה אונס קבוצתי, ובזמן הטיפול נמצא שהיא סובלת מדיכאון.
ואולם הנערה מיאנה ללכת לפסיכיאטר.
המנהלת העריכה כי במקרים הללו הקשיים היו נמנעים אם היה למרכז ליווי פסיכיאטרי ולא היה נדרש להפנות לגורם חיצוני.
עוד תואר מקרה של נערה נפגעת שניסתה להתאבד במשך הטיפול ואושפזה עקב כך.
לגביה ציינה מנהלת המרכז כי היה חסר למרכז ליווי וייעוץ פסיכיאטרי, על מנת להבין את מצבה הנפשי וכיצד להתאים הטיפול שיינתן לה.
מנהלת המרכז בחדרה הצביעה על מקרה שממנו עלה כי עקב צורך בשירות פסיכיאטרי דחוף שלא היה בנמצא, נאלץ המרכז לאלתר פתרון באמצעות פנייה לפסיכיאטרית של פנימייה השייכת לעמותה שמפעילה את המרכז.
משרד הרווחה מסר בתשובתו מנובמבר 2014 כי הועלו הצעות למתןמענה פסיכיאטרי במימון משרד הבריאות, אך לדבריו "משרד הבריאות טען, שקיים מחסור רציני בפסיכיאטרים לילדים ולנוער, והשיב שאין ביכולתו להעמיד לרשות המרכזים את היעוץ כמבוקש".
עוד מסר משרד הרווחה כי "לאור המצב הקיים, מופנים הילדים ובני הנוער לצריכת שירותי האבחון ו הטיפול הפסיכיאטרי במרפאות הקיימות באחריות משרד הבריאות".
משרד מבקר המדינה מעיר לעניין זה כי המענה הפסיכיאטרי שניתן לקבל במרפאות שבאחריות משרד הבריאות, עלול להיות כרוך בהמתנה ממושכת (ראו פירוט להלן בפרק "טיפול באמצעות מרפאות בריאות הנפש").
עוד מסר משרד הרוו חה בתשובתו: "לאחרונה הוקמה ועדה במשרד הבריאות לבחינת הטיפול בנפגעי התעללות מינית במערכת הבריאות.
נושא הליווי הפסיכיאטרי לקטינים .
28 שיהיו חברים בה מנהל המרכז, עו"ס ח"נ, נציגים מאגף הרווחה ומהשירות הפסיכולוגי-החינוכי של הרשות המקומית ונציגים משירותי בריאות הנפש.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1163 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המטופלים במרכזים הועלה על ידי המפקחת הארצית ונמשיך לחתור למתן פתרון הולם בשת"פ עם משרד הבריאות".
בתשובתו מדצמבר 2014 מסר משרד הבריאות כי "עם כניסת הרפורמה במערך בריאות הנפש ב - 7/2015 ומעבר האחריות הביטוחית אל קופות החולים, יש לבחון מולן את הטיפול הייעודי בנפגעות תקיפה מינית".
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חשיבות הנושא, ראוי שמשרד הרווחה יפעל בדחיפות בשיתוף משרד הבריאות כדי להבטיח מענה פסיכיאטרי זמין , ללא קשר לרפורמה המתוכננת.
מחסור במטפלים דוברי השפה הערבית אחד מתנאי ההתקשרות עם המרכזים הוא שבמרכזים הנותנים שירות גם לאוכלוסייה ערבית, צריך להעסיק מטפל אחד לפחות דובר ערבית.
עם מרכזים אלה נמנה המרכז בלוד, שאמור לשרת אוכלוסייה ערבית מהערים לוד ורמלה.
נמצא כי רק בשלהי יוני 2014 הוחל בהעסקת דוברי ערבית במרכז בלוד, וכי קודם לכן לא היה ניתן להפנות לטיפול במרכז נפגעים דוברי ערבית בלבד, אף שעל פי מסמכי אגף הרווחה בעיריית לוד היו נפגעים כאלה.
יצוין כי המרכז בלוד השיב בנדון למשרד הרווחה במאי 2014 כי הוא עשה כל מאמץ עוד בתקופת המיזם להעסיק מטפלים דוברי ערבית, אך לא מצא מטפלים כאלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה אי-מתן טיפול לקטין או עיכוב במתן טיפול עקב היעדר מטפל הדובר את שפתו של הקטין.
על משרד הרווחה לוודא, באמצעות ביצוע מעקב שוטף, כי בכל המרכזים שבהם הדבר נדרש מועסקים מטפלים דוברי ערבית.
משרד הרווחה מסר בתשובתו כי ".
קיים מחסור באנשי מקצוע טיפוליים במגזר הערבי, המתמחים בתחום של הטיפול בפגיעות מיניות", ו הוסיף כי השקיע ( עם מכון חרוב) ".
מאמצים רבים לאיתור מטפלים מהמגזר הערבי, אשר נמצאו מתאימים ועברו הכשרה מותאמת".
עוד מסר המשרד כי "דבר המבקר בנוגע למעקב שוטף בגין נושא זה מקובל ויערך באופן מוסדר ע"י גורמי המקצוע במשרד".
מענה חסר לטיפול בקטינים נפגעי אלימות פיזית אלימות פיזית עלולה אף היא להשפיע על איכות חיי הנפגעים ממנה, והיעדר תמיכה, סיוע וטיפול נפשי עלול להחריף את הנזק שנגרם להם ולהביא להידרדרות במצבם.
כאמור, טיפול ראשוני לקטין נפגע אלימות יכול להינתן במרכזי ההגנה, אך כדי לטפל בקטין כיאות נדרש רצף טיפולי, ומכאן שלטיפול בטווח הארוך יש חשיבות רבה.
טיפול כזה מאפשר המשך תמיכה וסיוע לקטין ולבני משפחתו, ויש בו כדי להביא לשיקום מוצלח של הקטין.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הבדיקה העלתה כי לקטינים נפגעי עברות אלימות לא הוסדר מענה טיפולי מערכתי מותאם, זמין ופטור מתשלום, כפי שהוסדר ל קטינים נפגעי עברות מין, ו הטיפול שמציעות רשויות הרווחה לנפגעי עברות אלימות תלוי בהיצע השירותים הקיים ברשות המקומית שבה מתגורר הקטין ובזמינותו, ואינו בהכרח מותאם לצרכיו.
זאת ועוד, נמצא שהטיפולים הקיימים אינם תמיד זמינים, ולכן תיתכן המתנה לקבלת טיפול שעלולה להחריף את הנזק שכבר נגרם.
להמחשת הדבר, להלן פרטים מבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה באגפי הרווחה ברשויות המקומיות חולון וכפר סבא.
באגף הרווחה בעיריית חולון פועלות כמה מסגרות המטפלות בין היתר בקטינים נפגעי אלימות, דוגמת "המרכז למשפחה" - מרכז טיפולי שבו ניתן בין היתר טיפול לנפגעי אלימות במשפחה, וכן מסגרות המסייעות לקטינים עם בעיות וקשיי תפקוד29 .
מסגרות אלו מתמקדות בטיפול במקרי אלימות שאירעו במשפחה ולא מחוצה לה.
מסגרת נוספת בעירייה היא "היחידה לטיפול בנערות וצעירות", המסייעת לשקם נערות נפגעות אלימות, ואולם היא מיועדת לנערות בנות 13 ,ומעלה בלבד.
גם באגף הרווחה בעיריית כפר סבא פועלות כמה מסגרות טיפוליות דוגמת "המרכז לשלום המשפחה ומניעת אלימות", המסייע בין היתר לילדים החיים במעגל האלימות באמצעות ייעוץ, הדרכה וסיוע; מועדוניות ופנימיות יום.
ואולם גם מענים חשובים אלו מיועדים בעיקר לקטינים שנפגעו מאלימות במשפחה, או שאינם מיועדים לטיפול ממוקד בהשפעות הפגיעה על הקטין.
נמצא כי גם כאשר הוחלט לטפל בקטינים נפגעי אלימות באחת ממסגרות אלה, היה הדבר כרוך בהמתנה.
להלן דוגמאות: מקרה א' (חולון) : נער בן 13 הסובל במשך שנים מבעיות התנהגות קשות (לרבות שימוש באלימות מצדו), בין היתר בשל מצב משפחתי מורכב והזנחה, טופל פרטנית בתחנה של השירות הפסיכולוגי-החינוכי (להלן - שפ"ח30 ) בחולון עד יולי 2012 .
לאחר סיום הטיפול ועד סוף שנת 2013 ( נפגע הנער פעמיים מאלימותשל נער אחר מחוץ לבית הספר ושל אביו, שאינו מתגורר עמו), ועלה הצורך לחדש את הטיפול הפרטני בו בינואר 2014 .
ואולם מהתכתובות שצורפו לתיק עלה כי אין מענה כזה בנמצא במסגרת שירותי הרווחה העירוניים, וכי אין אפשרות לתת לנער שוב טיפול כזה בשפ"ח.
ניסיון לשלבו בטיפול שמיועד לנערים בני 18-14 לא צלח, והוא הופנה למרכז המיועד לטיפול בהורים ומתבגרים, ובתיקו צוין כי תידרש המתנה עד שיתקבל לטיפול.
באוגוסט 2014 מסרה עיריית חולון כי בספטמבר שנה זו תתכנס ועדה ותקבל החלטה בעניינו.
מכאן שמינואר 2014 , עת עלה שוב הצורך לטפל בנער טיפול פרטני, ועד ספטמבר שנה זו טרם נמצא לנער מענה טיפולי מתאים.
עיריית חולון ציינה בתשובתה מינואר 2015 כי "על אף שהעיר חולון משקיעה משאבים רבים.
לטובת הילדים והנוער בסיכון, כל שנה הצרכים גדלים, אך התקינה לא משתנה .
29 דוגמת מועדוניות טיפוליות הפועלות ל אחר שעות הלימודים ומיועדות לילדים ממשפחות המתקשות במילוי צורכיהם; "מרכז אורים", המסייע למשפחות שבהן יש ילדים בני 12-5 , לשם מניעת וצמצום מצבי הסיכון שבהם נמצאים הילדים ולשיפור תפקוד ההורים; וכן "מרכז לטיפול בהורים ומתבגרים", המסייע להורים ולמתבגרים בני 18-12 , במטרה למנוע מצבי סיכון של המתבגרים ולשפר את הקשר והתקשורת במשפחה.
30 על השפ"ח ראו בהמשך בפרק "מערכת החינוך: השירות הפסיכולוגי-החינוכי".
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1165 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 והתקציבים לא מותאמים ע"י מוסדות המדינה, ועלכן קיים הפער.
בהעדר תקצוב והגדלת תקנים לא יכולה העירייה ליתן מענה לכל הצרכים בתחום זה בעיר".
מקרה ב' (כפר סבא) : שישה אחים קטינים (בני 4 עד16 ) הופנו לטיפול עו"ס בגין דיווחים חוזרים ונשנים על אלימות מצד הוריהם במשך שנת 2012 .
בנובמבר 2013 פנתה העו"ס למנהלת המרכז לטיפול במשפחה בבקשה לזרז את קבלת ההורים והילדים לטיפול, אך נענתה בשלילה בשל מכסה מלאה של מטופלים ואי יכולתה לקבל פניות חדשות.