HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ממסמכי המשרד עולה כי בעקבות שורה של כשלים צרכניים שעלו מפעולות הפיקוח ומניתוח התלונות, במרץ 2010 החל המשרד בהליך שימוע אל מול חברות למתן שירותי רט"ן וכלל הציבור בסוגיות צרכניות שונות ובסיומו החליט המשרד לתקן 16 .
כשלים צרכניים יצוין כי למרות שלתחום הפיקוח על השירות לצרכן מגוון עיסוקים, בהם טיפול בתלונות הציבור, פיקוח צרכני וייזום אסדרה של נושאי צרכנות, עיקר עיסוקו כיום הוא מתן מענה על פניות הציבור.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד מוטלת החובה להגדיר את מידת העיסוק הנדרשת במגוון הנושאים שבהם אמור התחום לטפל ולקבוע את האיזון הנדרש בין הטיפול בתלונות, הפיקוח על רמת השירות הניתן לצרכנים על פי הרישיונות והטיפול באסדרת נושאי הצרכנות.
כמו כן עליו להבטיח שבדיקות עמידתם של בעלי הרישיונות בתנאי רישיונם בנושאי צרכנות לא יתבססו רק על פניות אקראיות מהציבור אלא גם על פעולות פיקוח יזומות שיתכנן ויבצע התחום.
 :עבודת האגף הייתה צריכה להיות מוסדרת בשלושה מישורים עיקריים קביעת נהלים, הכנת תכניות עבו דה וביצוע של פעולות פיקוח ואכיפה הלכה למעשה.
ממצאיו של פרק זה מצביעים על כך שפעולת האגף הייתה חסרה וחלקית ולא היה בה כדי להביא להסדרה מלאה ונאותה של הנושאים האמורים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המשרד לפעול להסדרה כוללת של עבודת האגף כדי לאפשר לו לפקח ביעילות על בעלי הרישיונות.
בין היתר, עליו להסדיר את ההליכים שיש לנקוט בעבודת הפיקוח, את אופן הטיפול בממצאים שעלו בפיקוח ואת הפעולות שיש לנקוט לתיקון הליקויים.
פעולות המשרד לאכיפת הוראות הדין .
מנגנוני אכיפה להפעלה כנגד בעלי הרישיונות הם כלים הסדרתיים מינהל יים שנועדו להבטיח את עמידת בעלי הרישיונות בהוראות הדין.
לרשות השר ומנכ"ל המשרד עומדים כמה מנגנוני אכיפה על בעלי הרישיונות ובכלל זה: הטלת עיצום כספי: על פי החוק, המנכ"ל מוסמך להטיל עיצום כספי על בעל רישיון שהפר את הוראות החוק או את הוראות הרישיון.
כאמור, בשנת 2007 תוקן החוק ונקבע שסכום העיצום הכספי שיכול המנכ"ל להטיל יגדל במידה ניכרת וחלקו העיקרי יחושב על פי הכנסתו השנתית של בעל הרישיון.
חילוט ערבות: על פי הרישיונות הכלליים וכמה מהרישיונות המיוחדים, על בעל רישיון להמציא למנכ"ל ערבות בנקאית.
הערבות משמשת להב טחת מילוי תנאי הרישיון בידי בעליו.
המנכ"ל רשאי לחלט את הערבות גם אם הוא הטיל על בעל הרישיון עיצום כספי והסכום לא שולם במועדו.
ביטול רישיון, הגבלתו או התלייתו: על פי החוק, רשאי השר לבטל רישיון, להגבילו או להתלותו, בין היתר, אם הפר בעל הרישיון תנאי מהותי או מטעמים של טובת הציבור.
משרד מבקר המדינה בדק את התנהלות המשרד במקרים שבהם עלה חשש שבעל רישיון הפר את הוראות רישיונו ולהלן הפרטים: .
פיקוח ואכיפה לגבי קיום חובת הפרדה מבנית .
ברישיון הכללי של חברה א ' נקבע שעליה לקיים הפרדה מבנית בינה ובין חברות הבת שלה, בי ן היתר בכל הקשור למערכת העסקית, למערכת הכספים ולמערכת השיווק; להפריד הפרדה מלאה בין נכסיה לנכסי חברות הבת שלה; לא משרד התקשורת 1179 .
להעסיק את עובדי חברות הבת שלה ולא לאפשר העסקה של עובדיה בידי חברות הבת; לא להעביר מידע מסחרי29 .
במרץ 2009 פנה המנכ"ל דאז לחברה א ' במכתב והודיע לה כי הוא שוקל להטיל עליה עיצום כספי בשיעור של כ -15 מיליון ש"ח בגין הפרה של הוראות הפרדה מבנית שברישיונה.
ממכתבו של המנכ"ל עולה כי למשרד הגיעו תלונות שמהן עלה חשש כי חברה א' הפרה את חובת ההפרדה המבנית בינה ובין שתיים מחברות הבת שלה וכי היא ה עבירה לחברות הבת שלה מידע מסחרי לגבי לקוחותיה.
עוד צוין במכתב כי בחודשים מאי-יוני 2008 הפעיל המשרד חוקר פרטי לבחינת מילוי חובתה של חברה א', ועל סמך דוח החקירה מצא המשרד שחברה א' הפרה את הוראות רישיונה.
באותו החודש השיבה חברה א' למנכ"ל דאז וטענה, בין היתר, כי היא קיימה את הוראות רישיונה בנוגע להפרדה המבנית במלואן, וכי האירוע מהווה לכל היותר הפרה של הוראות פנימיות של החברה על ידי עובד, שפעל ללא ידיעת הממונים עליו.
לטענתה אין בכך כדי להצדיק הטלת עיצום כספי עליה.
ממסמכי האגף עולה כי באוגוסט 2009 כתב המנהל דאז ליועצת המשפטית, לסמנכ"ל רישוי והנדסה, לסמנכ"ל כלכלה ותקציב ולעובדים אחרים שהשתתפו בדיון שהתקיים במשרדו בעניין הטלת עיצום כספי על חברה א' כי עליהם לגבש את עמדתם בעניין לצורך הצגתה לפני המנכ"ל, שנכנס לתפקידו באותו המועד.
באותו החודש הנחה המנכ"ל את המנהל דאז לתאם בהקדם עם עוזר המנכ"ל דיון בהשתתפות הגורמים הנוגעים בדבר במשרד.
נמצא כי אין בלשכת המנכ"ל פרוטוקולים המעידים כי העמדות של הגורמים שאליהם פנה המנהל הוצגו לפני המנכ"ל ואין בה מסמכים המראים שנבחנו עמדות הגורמים השונים במשרד לצורך קבלת החלטה בנושא זה.
בדצמבר 2009 פנתה חברה א' למנהל דאז כדי לעדכנו בכל הנוגע למהלכים ולצעדים שנקטה כדי לאכוף את קיומן של הוראות הרגולציה ונהליה הפנימיים, בהם מתן הוראה לבצע בדיקה פנימית מעמיקה בנושא שמירת כללי ההפרדה המבנית בחטיבתה העסקית.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי אין ב משרד מסמכים המעידים שהמנכ"ל קיבל החלטה אם להטיל עיצום כספי על חברה א' אם לאו.
המנכ"ל דאז כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי במאי 2009 עזב את המשרד בטרם עלה בידו להשלים את הטיפול בנושא.
המשרד מסר בתשובתו מנובמבר 2011 כי לאחר שהתייעץ עם גורמים מקצועיים בהנהלת המשרד החליט המנכ"ל המכהן שלא להטיל עיצום כספי על חברה א'.
החלטתו נומקה בנימוקים .
29 לפי הרישיון של חברה א', מדובר בנתונים על אודות החברה או מתחרה שאינם נחלת הרבים, בהם : כמות מסרי הבזק העוברים ברשת החברה, סוגיהם ויעדיהם; פרטי לקוחות; מערכת מתקני הבזק והטכנולוגיה שבה היא פועלת; פעילות עסקית שמידע לגביה סווג על ידי מתחרה כמ ידע חסוי.
" מתחרה" - בעל רישיו ן המתחרה בחברת בת.
אלו: לא הוכח דפוס התנהגות מצד חברה א', המקרה לא חזר על עצמו, ומאחר שחלף זמן רב מעת ההפרה לכאורה ועד שהדבר הובא להכרעתו, הסיכון הגלום בנקיטת ההליך התעצם.
המשרד הוסיף כי בפעולת אכיפה שנועדה להרתעה חשובה הרלוונטיות של הפעולה הן מבחינת התוכן והן מבחינת הזמן.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לאמור בתשובת המשרד אין סימוכין כנדרש.
על המנכ"ל לקבל החלטה מתועדת המפרטת את כל הנימוקים שהביאו אותו להחליט שלא להטיל את העיצום הכספי.
באשר לעמדת המשרד ולפיה האכיפה כבר לא הייתה רלוונטית יוער כי על המשרד לכלכל את צעדיו ביעילות ולפעול כדי שהחלטותיו יינתנו סמוך ככל האפשר למועד ההפרות.
פיקוח בעניין הפסקת השירות לפי בקשת המנוי .
תקנותהפיקוח קובעות כי המנהל רשאי להודיע בכתב לבעל רישיון על ליקויים או פגמי ם שמצא בפעולותיו על סמך דוחות שמסר לו בעל הר ישיון או מדידות ובדיקות שע שה.
בעל רישיון שקיבל הודעה יגיב בכתב על האמור בה בתוך שלושים ימים מיום קבלת ה, ואם עשה לתיקון הליקויים והפגמים , יפרט את הפעולות שנקט.
אם המנהל סבור כי בליקויים או בפגמים האמורים יש משום הפרה של תנאי מהותי מתנאי הר ישיון או הפרה של הוראה שבדין, בין במעשה ובין במחדל, עליו לה ביא את העני ין לפני השר.
תקנות הפיקוח וההוראות שברישיונות קובעות כי בעל רישיון ישתף פעולה עם המנהל ויושיט לו את כל הסיוע הנדרש בביצוע הפיקוח.
למשרד הגיעו תלונות של מנויים שלפיהן לצורך הגשת בקשה להפסקת שירות מבעלי הרישיונות למתן שירותי רט"ן הם נדרשו להתייצב במרכזי השירות ולמלא בהם טפסים ייעודיים לעניין זה.
לאחר שהמשרד בחן את תגובותיהם של בעלי הרישיונות בעניין הוא קבע כי בקשה להפסקת השירות תיעשה גם באמצעות פקס או דואר אלקט רוני (להלן - הוראת הפסקת השירות) ותיקן בהתאם את הוראות הרישיונות הכלליים למתן שירותי רט"ן.
באוקטובר 2008 נכנס לתוקף התיקון האמור גם ברישיונה של חברה בעלת רישיון כללי למתן שירותי רט"ן בשיטה התאית (להלן - חברה ב').
ביוני 2009 התקבלה במשרד תלונה ממנוי שלחברה ב ' שלפיה הוא נדרש להתייצב במרכז השירות כדי לבקש הפסקת שירות עבור שני קווי טלפון נייד הנמצאים ברשותו.
מנהל התחום החליט לקיים הליך פיקוח והבהיר לנציגי חברה ב' שאין לחייב מנוי המעוניין להפסיק את השירות שלה להתייצב בתחנת שירות.
הוא הורה לחברה ב' לתדרך את נציגי השירות לגבי ההוראות החלות בעניין זה ולעדכן את המשרד בכתב על התדרוך.
ביולי 2009 השיבה חברה ב' למנהל התחום, כי היא "פעלה ופועלת על פי דרישות החוק והרישיון" וכי הוראת הפסקת השירות באה לידי ביטוי בנוהלי החברה, והוסיפה כי המקרה שבגינו הוגשה התלונה היה חריג.
באותו החודש התקבלה במשרד תלונה נוספת באותו העניין.
בעקבות זאת פנה מנהל התחום לחברה ב' לבירור הנושא, ובאוגוסט 2009 היא השיבה כי נראה שהאירוע המתואר בתלונה התרחש "מפאת אי הפנמה של הרענון לנוהל".
ממסמכי האגף עולה כי בין אוקטובר 2009 לאוקטובר 2010 התקבלו במשרד עשרות תלונות של מנויי חברה ב' שלפיהן נדרש מהם להתייצב במרכזי השירות לצורך הגשת בקשה להפסקת שירות.
לפיכך בנובמבר 2010 קיים מנהל התחום הליך בירור נוסף בנושא, ובסיומו חזר על שהורה 14 חודשים קודם לכן וציין שעל חברה ב' לתדרך את נציגי השירות לגבי ההוראות החלות בעניין זה.
דוח שהכין מנהל התחום ביוני 2011 מלמד כי גם לאחר סיום הליך הבירור התקבלו במשרד עשרות תלונות ממנויים של חברה ב' שלפיהן היא המשיכה להפר את ההוראה שברישיונה בעניין הפסקת השירות.
מתיאור העובדות עולה כי במשך יותר משנתיים קיבל המשרד מידע על הפרה לכאורה של הוראת רישיונה של חברה ב', ובתקופה הזאת התריע לפניה כמה פעמים בעניין והורה לה לחדול מכך.
אולם מכלול נסיבות הטיפול בתלונות שהתקבלו בעניין זה מלמדות כי הנהלת המשרד לא פעלה בעניין בנמרצות ולא הצליחה לאכוף את ביצוע ההוראה האמורה על חברה ב', ו למעשה היא לא הצליחה לקיים פיקוח ציבורי יעיל בעניין הפסקת השירות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 מסרה חברה ב' כי מדי חודש בחודשו מתקיימות אינטראקציות רבות מאוד בינה ובין לקוחותיה בנושאי שירות, ובמהלכן נוצרים לעתים חיכוכים, שאף מביאים לידי הגשת תלונ ות למשרד.
היא הוסיפה כי מצב דברים זה גרם לפעמים להיווצרות של כשל נקודתי ולחוסר תיאום בין ציפיות נציג החברה לציפיות הלקוח.
בתשובת המשרד נטען כי לאחר שזיהה שהתופעה שנבדקה נמשכת למרות מכתבים שנשלחו לחברה בעניינה ודו -שיח שהתקיים בין הצדדים, הוא החליט להשתמש ב כלי אכיפה של "חילוט ערבויות בשל הפרה בהתמדה".
לדבריו, אף שהחברה דיווחה למשרד שההפרה נפסקה לחלוטין, בנובמבר 2011 הוא מצא לנכון להוציא לה מכתב התראה ובו הודיע לה כי הוא ישקול חילוט מכספי הערבויות המופקדים אצלו בגין כל אירוע נוסף מהסוג שנבדק.
למרות עמדת המשרד שאין לחכות זמן רב מעת ההפרה ועד נקיטת צעדי אכיפה, פרק הזמן שנדרש לו לשם גיבוש ראיות לביסוס ההפרה היה ארוך מאוד.
בסופו של דבר, כתב המשרד מכתב התראה לחברה ב' ולא חילט ערבות שלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, עקב ריבוי התלונות והישנותן ועקב התראות שנתן המשרד שלא תו קנו, ראוי היה להביא את הנושא לבחינת השר כדי שישקול אם עליו להפעיל את סמכויות האכיפה שהוקנו לו בחוק ולהגן על ציבור הצרכנים.
תקלה ברשת של בעל רישיון למתן שירותי רט"ן .
הוראות הרישיון הכללי של חברה שניתן לה רישיון כללי למתן שירותי רט"ן (להלן - חברה ג') קובעות כי בכל הנוגע להקמתה ולהפעלתה של מערכת רט"ן (להלן – המערכת), לרבות איכותם הטכנית של רכיביה השונים, מבנה המערכת ואופן הקמתה, יקיים בעל הרישיון את התנאים ו ההוראות שבתכנית ההנדסית30 (להלן– התכנית ההנדסית).
עוד נקבע שחברה ג' תמלא א ת כל המפרטים של המשרד והת קנים הנוגעים לעניין המערכת שנקבעו בידי ארגוני תקינה בארץ ובעולם וארגונים בין-לאומיים אחרים הן בתחום הבזק והאלחוט והן בכל תחום אחר הנוגע להקמתה ולהפעלתה של המערכת.
בעניין תחזוקת המערכת נקבע, בין היתר, כי על בעל הרישיון להפעיל מערך תחזוקה יעיל אשר מבטיח הפעלה תקינה ושוטפת של המערכת ומאפשר תיקון של כל תקלה חמורה, ובכלל זה ניתוק המוני של מנויים, בתוך ארבע שעות.
10 אירעה תקלה במערכת של חברה ג'.
מהמסמכים עולה כי הגורמים המקצועיים במשרד עקבו אחר פעולותיה של חברה ג ' לתיקון התקלה כבר שעות מספר לאחר גילויה.
בתחילת ינואר 2011 התקשר המשרד עם יועץ חיצוני שלדעתו נמנה עם הדרג המקצועי הגבוה ביותר בתחום כדי שיבדוק את התקלה, יזהה את מקורה ככל האפשר ויגיש למשרד דוח מסכם ובו פירוט של הרקע, הנסיבות והסיבות להתרחשות התקלה, ובכלל זה ממצאים הנדסיים ומסקנות כלליות.
נו סף על כך התבקש היועץ החיצוני לגבש המלצות אופרטיביות לשם מניעת התרחשותן של תקלות דומות במערכת וביתר המערכות שמפעילים בעלי רישיון כללי לשירותי רט"ן.
המשרד אף קיים דיונים בהשתתפות נציגי חברה ג' ובהם הוא קיבל דיווחים והסברים מנציגי החברה על שדרוג המערכת שלה שבמהלכו התרחשה התקלה, ועל הפעולות שנקטה כדי לאתר את מקור התקלה ולחקור את הסיבות להתרחשותה.
ביולי 2011 הגיש היועץ למשרד את הדוח המסכם.
בדוח כתב היועץ, בין היתר, כי "לא ניתן להגיע למסקנה מה גרם לתקלה".
לפי הדוח, כאשר מהנדסי חברה ג' גילו את התקלה הם פעלו לפי נוהלי החברה, אך התקלה לא נפתרה.
הוא כתב עוד כי "לא ניתן להצביע על שום ממצא שהיה מאפשר בוודאות את קיצור זמן משך התקלה".
נמצא כי המשרד לא פעל כדי לבדוק אם במועד התרחשות התקלה עמדה חברה ג' בהוראות הדין הנוגעות לעניין ובכלל זה אם פעלה לפי התכנית ההנדסית ומילאה את ההוראות בתקנים הנוגעים לעניין.
בתשובת חברה ג' למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 נכתב כי היא ממלאת את הוראות רישיונה במלואן.
בתשובת המשרד נכתב כי הבודק החיצוני אכן לא נדרש לבחון עמידה בהוראות הרישיון.
המשרד הוסיף כי באוקטובר 2011 הגיש צוות בדיקה של המשר ד דוח סופי, הכולל את דוח הבודק החיצוני, ובו נבחנת פעילות החברה ועמידתה בתנאי הרישיון.
30 תכנית הנדסית המפרטת את מרכיבי רשת התקשורת של חברה ג' שאישר המשרד בעת מתן הרישיון.
תקציר המנהלים של הדוח שהכין צוות הבדיקה של המשרד באוקטובר 2011 מעלה שחברה ג ' הפרה לכאורה שתי הוראות: התקלה לא תוקנה בתוך ארבע שעות בניגוד למתחייב מרישיונה, והחברה דיווחה למנהל על התקלה באיחור בניגוד לתקנות הפיקוח.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כשמתגלה תקלה מהותית על המשרד להפעיל את סמכותו ולבחון, בנוסף לבדיקת מקור התקלה, גם אם בעל הרישיון מילא את הוראות הדין ואם היה במילוי הוראות אלה כדי להביא לידי מניעת התקלה, טיפול בה או הפקת לקחים.
יצוין בהקשר זה כי למרות עמדת המשרד שאין להמתין זמן רב מעת ההפרה ועד נקיטת צעדי אכיפה, עד ינואר 2012 , במשך למעלה משנה, לא התקבלה החלטה אם יש לנקוט אמצעי אכיפה כנגד חברה ג'.
תקלה ברשת התקשורת של חברה א' .
הוראות הרישיון הכללי למתן שירותי טלפוניה פ נים-ארציים נייחים שהעניק השר לחברה א' קובעות כי היא תקיים, תתחזק ותתפעל את רשת התקשורת שלה לפי הדרישות הטכניות ודרישות השירות באופן המאפשר אספקה תקינה וסדירה של שירותי החברה.
עוד קובעות ההוראות כי בעניין הקמת הרשת, קיומה, הפעלתה ופיתוחה תפעל חברה א' על פי כללים, תקנים ומפרטים טכניים שקבע המשרד, וכן תפעל ככל האפשר לפי תקנים והמלצות מקובלים בתחום הבזק והאלחוט שקבעו ארגוני תקינה בארץ ובעולם או פורומים לתקינה דה -פקטו של התעשייה.
כן נקבע כי המנכ"ל רשאי לדרוש מחברה א ' להגיש למשרד תכנית הנדסית המתארת את מבנה הרשת ותכנית להקמה, לפיתוחה ולעדכונה של הרשת האמורה.
בסוף ינואר 2011 אירעה תקלה ברשת התקשורת של חברה א ' שגרמה לשיבושים בשירותי הטלפוניה הקווית שהיא נתנה למקצת לקוחותיה באותו המועד.
באותו היום העבירה חברה א' למשרד ממצאי תחקיר ראשוני על האירוע.
למחרת פנה המנהל לחברה א' וביקש להעביר למשרד דיווח ראשוני ובו פרטים על המערכות והתת -מערכות שיצאו משירות, על היקף התקלה ומספר הלקוחות הנפגעים, על הסיבות והמקור לתקלה, על מערכת הגיבוי של חברה א' ובכלל זה אם היא הופעלה, על הלקחים שהופקו ועל הצעדים שננקטו למניעת הישנות התקלה.
בפברואר 2011 הגישה חברה א' למנהל את הדיווח הסופי על התקלה ובכללו תיאור התקלה, הסברים בדבר מקורה והצעדים שהיא נוקטת כדי למנוע את הישנותה.
בפברואר 2011 פנה סמנכ"ל הנדסה ורישוי במשרד למנכ"ל וציין כי לאחר שאירעה התקלה לא היה בידי המשרד מידע שיאפשר לו לאמת את הסברי חברה א' עד כה הינו דל ביותר חסר ]'חברה א[ בעניינה.
הוא כתב כי "המידע שהעבירה ערך רגולטורי" לטענתו במצב זה נותר המשרד והאגף כ"סומים באפלה, לכל דבר ועניין".
באותו החודש פנה המנהל לחברה א' כדי לקבל מידע בעניין התקלה ובכלל זה תכנית הנדסית מפור טת של רשת התקשורת החדשה ותיאור התקלה הנוגע לתכנית ההנדסית האמורה.
חברה א' העבירה את המידע המבוקש במרץ 2011.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מכתבו של סמנכ"ל הנדסה ורישוי מעלה תמונה מדאיגה לגבי יכולתו של המשרד לבצע פיקוח טכנולוגי, בייחוד לאחר אירוע שבו התרחשו תקלות מהותיות, ולגבי המידע המצוי ברשותו על הנתונים הטכנולוגיים של בעל הרישיון.
בתשובתה של חברה א ' למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 נכתב כי היא מעולם לא ניסתה להסתיר מידע ולמדר את המשרד בעניין התכנית ההנדסית לפריסת רשת התקשורת שלה, וכבר בשנים 2009 ו- 2010 היא העבירה למשרד חומרים רבים הנוגעים לכך.
היא הוסיפה כי מידע שהעבירה למשרד במרץ 2011 , ואשר סיפק אותו אז, היה חלק מהמידע ששלחה לו כבר בפברואר 2010 ובמועדים מוקדמים יותר, זמן רב לפני שאירעה התקלה.
בתשובת המשרד נכתב כי בעת האחרונה הוקם במשרד צוות בין -אגפי לבחינת הגדר ות מפורטות של המידע ההנדסי הנדרש מבעלי הרישיונות.
מן התשובות דלעיל עולה צורך בביצוע בדיקה יסודית של דרכי הטיפול של המשרד במידע המתקבל מבעלי הרישיונות ובבחינה מחודשת של המטרות והדרכים לביצוע פיקוח הנדסי וטכנולוגי.
בראש ובראשונה על האגף לוודא שיש בידיו המיד ע הדרוש לו כדי לבחון את התכניות ההנדסיות של בעלי הרישיונות ואת מערכות התקשורת שלהם, ואחר כך עליו לקבוע אמות מידה וסדרי עדיפויות לבדיקת הנושאים הטכנולוגיים וההנדסיים.
הפיקוח הציבורי מורכב מאסדרה של פעילות פרטית ומאכיפת הכללים באמצעות מנגנוני פיקוח ש ונים.
הם נועדו לשמור על האיזון בין האינטרסים הפרטיים ובין האינטרסים הציבוריים.
בשוק התקשורת, המופעל בידי תאגידים בעלי עצמה כלכלית, יש משנה חשיבות לתפקידו של המשרד לשמור על האיזון האמור באמצעות הפעלה יעילה של מנגנוני הפיקוח והאכיפה.
האסדרה בענף התקשורת לקתה בחסר.
המשרד לא קבע נהלים ואמות מידה שיסדירו את פעילות הפיקוח והאכיפה כך שיישומה ירתיע את בעלי הרישיונות מלהפר את תנאי רישיונם.
משרד מבקר המדינה מעיר שעל המשרד להתמקד בתפקידו החשוב בענף מורכב זה, להקפיד לשאת באחריות למתרחש בענף, לפקח על עמידת בעלי הרישיונות בכל הוראות הדין, להגדיר במפורט איזה מידע טכנולוגי נדרש לו לצורכי הפיקוח, לעדכן את סוגי הדוחות שעליו לקבל מבעלי הרישיונות ולפעול בהליך משרד התקשורת 1185 .
סדור, יעיל וממוקד שיביא לידי ייעול הפיקוח וקיצור הזמן החולף בין הפרה של הוראות רישיון ובין ההחלטה האם לנקוט באמצעי אכיפה כלפי המפרים אותן.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המשרד להתוות מדיניות פיקוח ואכיפה ברורה לשנים הבאות, לקיים חשיבה כוללת בנושא, לדאוג לקידום תיקוני החקיקה הנדרשים, לנצל ולמצות באופן מיטבי את המשאבים העומדים לרשותו, לשם שמירה על האינטרס הציבורי.
בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד - 1994 (להלן- חוק ביטוח בריאות ממלכתי), נקבע, בין היתר, כי הוא אינו חל על חייל בשירות סדיר במשך תקופת שירותו, וכי החייל יהיה זכאי לקבל שירותי בריאות מחיל הרפואה, או ממי שפועל מטעמו.
במסגרת משימותיו הלוגיסטיות, ומאז 1995 ,גם בתוקף חובה חוקית זו מספק צה"ל שירותים רפואיים לחיילים, ובעיקר לאלה המשרתים בשירות סדיר (חובה וקבע).
השירותים הרפואיים שצה"ל מספק, בשגרה ובחירום, הן לדרג הנפרס והן למערך העורפי, הם רח בים וכוללים: טיפולים ראשוניים (רפואה ראשונית); טיפולים אמבולטוריים הכוללים מרפאות מומחים, מעבדות ומכונים (רפואה שניונית); וטיפולים הניתנים באשפוז (רפואה שלישונית).
שירותים אלה ניתנים לחיילים הן במרפאות צבאיות ובמתקני אשפוז צבאיים והן במרפאות ובבתי חולים אזרחיים.
האחריות על משק הריפוי מוטלת בצה"ל על אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה שבמטה הכללי (להלן - אט"ל).
מאז שנת 1999 פועלת מפקדת קצין הרפואה הראשי (להלן - מקרפ"ר) במסגרת אט"ל וכפופה לראש אט"ל.
פקודת הארגון של מקרפ"ר קובעת, שחיל הרפואה, בראשות קצין הרפואה הראשי (להלן - קרפ"ר), הוא הסמכות המקצועית ומפקדת חיל ראשי לתחום הרפואה בצה"ל.
בין תפקידיה של מקרפ"ר: קביעת העקרונות והמדיניות של הרפואה בצה"ל בשגרה ובחירום.
במסגרת מקרפ"ר פועל המרכז לשירותי רפואה (להלן - משר"פ), שהוקם בשנת 2000 .
כמרכז לוגיסטי להספקת שירותי רפואה משר"פ הוא גוף ביצועי של מקרפ"ר הכפוף לקרפ"ר.
בין תפקידיו של משר"פ: אחריות לתכנון, לארגון ולפיקוח על שירותי הרפואה והגשת דרישות רכש לאגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים (להלן - אמו"ן) שבמשרד הביטחון (להלן - משהב"ט), המבצע את הרכש של שירותים רפואיים ותרופות מספקים חיצוניים.
בסוף שנת 2003 ובתחילת שנת 2004 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת על הספקת שירותים רפואיים בשגרה לחיילי צה"ל.
ממצאי הביקורת פורסמו בדוח שנתי 55א5 .
במחצית השנייה של שנת 2007 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב אחר תיקון הליקויים שהועלו בביקורת הקודמת, וממצ איה פורסמו בדוח שנתי 59א6 (להלן- הביקורות הקודמות).
ממצאי הביקורות הקודמות העלו שורה של ליקויים מהותיים.
בתקופה שבין ינואר ליוני 20117 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב אחר תיקון הליקויים שהועלו בביקורות הקודמות בנושאים: רכש שירותי בריאות ממערכת הבריאות האזרחית, הצבת כוח אדם צבאי בבתי החולים בתקני אשפוז ובתקנים אמבולטוריים ופיגור בתשלום לספקים.
הביקורת נערכה במשהב"ט: באמו"ן ובאגף הכספים (להלן - אכ"ס); בצה"ל: במקרפ"ר ובמשר"פ.
בדיקות השלמה נערכו במשרד הבריאות, בשירותי בריאות כללית (להלן - קופ"ח כללית), במרכז הרפואי על שם שיבא - תל השומר (להלן - בי"ח תה"ש), במרכז הרפואי .
5 ,מבקר המדינה דוח שנתי 55 א( 2004 ), "הספקת שירותי רפואה לחיילים על ידי צה"ל ומשרד הביטחון", עמ' 45 .
6 ,מבקר המדינה דוח שנתי 59 א( 2008 ), "הספקת שירותי רפואה לחייל ים על ידי צה"ל ומשרד הביטחון", עמ' 141.
7 נעשו עדכונים עד ינואר 2012 .
תל אביב על שם סוראסקי (להלן- בי"ח איכילוב) ובמרכז הרפואי הלל יפה בחדרה (להלן - בי"ח הלל יפה).
רכש שירותי ריפוי מבתי חולים ממשלתיים .
הספקתם של כל שירותי המיון ושל עיקר שירותי הרפואה השניונית והשלישונית על ידי משר"פ מבוססת על רכש מבתי החולים.
הרכש מבתי חולים ממשלתיים נעשה במסגרת הסכם בין משרד הבריאות ובין משהב"ט (להלן - הסכם שילוב), המסדיר, בין היתר, את המכירה של שירותי הרפואה השניונית והשלישונית לצה"ל על ידי בתי החולים, ואת ההעסקה של כוח אדם צבאי בבתי חולים אלה.
בהסכם השילוב (בנוגע להסכם שילוב עם קופ"ח כללית, ראו בהמשך) נקבעו גם התעריפים שמשלם צה"ל עבור השירותים שהוא מקבל, תקני כוח האדם הצבאי שהוא חייב להציב בבתי החולים הממשלתיים והתעריפים עבור שירותיו של כוח אדם צבאי זה.
כמו כן נקבע, כי צה"ל ישפה את בתי החולים במקרים שבהם לא יקצה את כוח האדם הצבאי שהוא התחייב להציב בהם על פי ההסכם.
מעל 40% משירותי המיון ומשירותי הרפואה השניונית והשלישונית רוכש צה"ל מבתי החולים הממשלתיים.
זאת, בין היתר, בשל גודלם, בשל יכולתם לספק מגוון רחב של שירותים, בשל פריסתם הגיאוגרפית הרחבה התואמת את צורכי צה"ל, ובשל האפשרות להכשיר בהם חלק ניכר מהסגל הרפואי שלו.
על פי נתוני משהב"ט, בשנים 2008 -2010 הסתכם היקף הרכש של שירותי ריפוי מבתי החולים הממשלתיים בכ-100 .
מיליון ש"ח לשנה בביקורות הקודמות עלה, כי בשנת 2001 הודיע משרד הב ריאות למשהב"ט על כוונתו לבטל את הסכם השילוב האחרון שנחתם ביניהם בינואר 1998 לתקופה של חמש שנים.
עוד עלה, כי על אף זאת הוארך ההסכם עד יוני 2003 , ומאז מנהלים משרד הבריאות ומשהב"ט משא ומתן, לסירוגין, במטרה להגיע לחתימה על הסכם שילוב חדש ביניהם בנוגע לניהול רכ ש השירותים מבתי החולים הממשלתיים ולהעסקת כוח האדם הצבאי על ידיהם.
בהיעדר הסכם חדש בין הצדדים, רכש שירותי הבריאות המשיך להתנהל תחילה על פי תנאי ההסכם שתוקפו פג כבר ביוני 2003 , ובשנים האחרונות תוך חיכוכים בין משהב"ט מצד אחד ובין משרד הבריאות ובתי החולים הממשלתיים מצד שני, על המחירים שצריכים להוות בסיס לתשלומי משהב"ט בעד השירותים הרפואיים שמספקים בתי החולים לחיילים.
שעה שבתי החולים מחייבים את משהב"ט על פי התעריפים של משרד הבריאות המתעדכנים מפעם לפעם, משהב"ט ממשיך לשלם על פי תעריפים נמוכים מאלה, המבוססים על הסכם השילוב, שתוקפו פג, כאמור, לפני יותר משמונה שנים.
גם בתי החולים מצדם המשיכו לפעול על פי ההסכם הישן, בכך שהמשיכו לגבות ממשהב"ט שיפוי בגין אי-הצבת כוח אדם צבאי בהם (בנושאים אלה ראו גם בהמשך).
בהתייחסותו לממצאי ביקורת המעקב משנת 2008 הודיע משהב"ט למשרד ראש הממשלה, בין היתר, כי "מנכ"ל המשרד [8] הטיל על חשב המשרד לסיים את הטיפול בנושא זה על בסיס הסיכום שסוכם בינו לבין מנכ"ל משרד הבריאות, וכי על ההסדר החדש להיחתם עד סוף שנת 2008 ,".
יודגש, כי למרות הודעה זו הסכם חדש לא נחתם עד לסוף שנת 2008 , ואף לא עד מועד סיוםהביקורת ביוני 2011 .
, כמפורט להלן במסגרת דיוניה על דוחות מבקר המדינה, קיימה הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת במאי 2009 דיון, בין היתר, בנושא הסכם השילוב.
בסיכום הדיון קבע יושב ראש דאז של הוועדה, ח"כ יואל חסון, כי "אנו מצפים שתוך שלושה חודשים תסתיים העבודה על ההסכם הזה .
תוך שלושה חודשים אנו נקיים גם דיון ונוודא .
באותה תקופה כיהן כמנכ"ל מר פנחס בוכריס 1586 דוח שנתי62 .
שהדברים שהחלטנו כאן שיבוצעו תוך שלושה חודשים, אכן יבוצעו".
באוקטובר 2009 התכנסה שוב הוועדה כדי לבדוק אם בוצעו החלטותיה, בין היתר, בנושא הסכם השילוב.
יושב הראש האמור של הוועדה קבע בסיכום לדיון זה, כי "הוועדה לביקורת משרד הביטחון 1587 .
המדינה מגדירה30 ימים לחתימה על ההסכם.
הוועדה תפעל בכלים שיש בידה ותראה באי חתימת ההסכם, אי תיקון הליקוי על פי הנחיית מבקר המדינה".
באוגוסט 2010 פנה נציג לשכת היועצת המשפטית של משרד הבריאות ליועץ המשפטי לממשלה, מר י' וינשטיין (להלן - היועמ"ש לממשלה), כדי שיכריע בין הצדדים וינחה אותם בסוגיות העומדות על הפרק.
כדבריו, "אי -יישובן של המחלוקות עושה פלסתר את החוק, את הערות מבקר המדינה ואת כללי המינהל התקין ופוגע פגיעה קשה ובלתי מוצדקת בבתי החולים הממשלתיים".
בדיון שהתקיים בין הצדדים בינואר 2011 בלשכת היועמ"ש לממשלה, הנחתה אותם המשנה ליועמ"ש לממשלה, כי על מנכ"לי שני המשרדים הנוגעים ליישב את המחלוקות שנותרו ואף לערב את השרים במידת הצורך.
בהתאם להנחיה האמורה, התקיימה בפברואר 2011 פגישה בין מנכ"ל משרד הבריאות, פרופ' רוני גמזו, ובין נציגי מערכת הביטחון.
באותו חודש מסר משהב"ט למשרד מבקר המדינה, שהצדדים לא הגיעו להסכם.
משמעות הדבר היא, כי למרות קביעות מבקר המדינה בביקורות הקודמות, ההתחייבות האמורה של מנכ"ל משהב"ט וקביעת יושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת בשני הדיונים שקיימה הוועדה, משרד הבריאות ומשהב"ט טרם חתמו על הסכם שילוב חדש.
זאת ועוד, גם הנחיית המשנה ליועמ"ש לממשלה למנכ"לים של שני המשרדים הללו, מר אודי שני ופרופ' רוני גמזו, ליישב את המחלוקות שנותרו ואף לערב את השרים במידת הצורך, לא יושמה.
מבקר המדינה מעיר, כי האחריות לליקוי חמור זה מונחת בראש ובראשונה לפתחם של המנכ"לים של משרדים אלה.
יודגש, כי גם לאחר שהתברר להם כי הדיונים ביניהם לא נשאו פרי, הם לא הביאו את הנושא לפתחם של השרים הממונים.
בין המחלוקות שהקשו על המשא ומתן בין הצדדים ניתן למנות, בין היתר, את נושא הצבת כוח האדם הצבאי בבתי החולים ואת סוגיית ההתחשבנות ביניהם בגין אי-הצבתו.
דהיינו, עד כמה ההתחשבנות בגין נושא זה מקזזת את ההפרש בין תעריפי משרד הבריאות ובין התשלום שמשהב"ט משלם ל פי ההנחות שבהסכם השילוב - הפער בין התעריף הנמוך ששילם משהב"ט על פי ההסכם הישן ובין התעריף הגבוה יותר שדורש משרד הבריאות על פי המחירון המעודכן שלו, המכונה "תעריף ג'" (להלן - תעריף ג') למתן שירותי רפואה שונים9.
יצוין, כי בנוגע להצבת כוח אדם צבאי בבתי החולים, כבר בדוח משנת 2004 העיר משרד מבקר המדינה10 ,על כך, כי מאחר שצה"ל לא הצליח לאייש את התקנים הופר האיזון שבין מחירי השירותים שנקבעו בהסכם השילוב לבין היקף כוח האדם שהוצב בבתי החולים11 ,.
משרד מבקר המדינה העיר בדוח האמור, כי "מן הראוי .
9 בחוות דעת של לשכת היועצת המשפטית של משרד הבריאות מדצמבר 2010 צוין, כי מחירי מחירון משרד הבריאות נקבעים ומעודכנים מכוח חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו - 1996 , בהמלצתה או בקביעתה של ועדת מחירים בין -משרדית, מתעדכנים מעת לעת לפי המלצת הוועדה בצו של שר הבריאות ושר האוצר, וחלים על כלל מערכת הבריאות הציבורית.
10 'ראו הערה מס1 ', שם עמ59 .
11 איוש התקנים מהווה מרכיב בתמורה שאותה משלמת מש הב"ט לבתי החולים.
אי - איוש מחייב את משהב"ט בתשלום לבתי החולים.
שכל אחת מהפעילויות- הרכש והכשרת כוח אדם - תוסדר בנפרד, כל אחת על פי מטרותיה".