HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בעין או בשווה ערך"; "השבת רכוש פרטי עם יורשים - קידום הליך איתור רכוש יהודי ולאפשר לאזרחי ישראל לתבוע את רכושם"; ו"השבת רכוש פרטי .
26 'החלטת ממשלה מס1250 , 28.
27 הרכב הוועדה: יו"ר- השר לענייני ירושלים, חברה ותפוצות; שר המשפטים; שר החוץ; שר האוצר; שר הפנים; שר הבינוי והשיכון ושר ללא תיק.
יו"ר הסוכנות היהודית יוזמן להשתתף בכל דיוני הוועדה.
28 'החלטה מס4279 , 2.
29 'החלטה מס1263 , 25.
החלטה זו החליפה את ההחלטהמאוקטובר 2005 .
בראשות השר דאז רפי איתן ז"ל ובהשתתפות שרי המשפטים, החוץ והאוצר ושרים נוספים 31 'החלטה מס2534 , 4.
32 ,ראו: פרוטוקול ועדת שרים לנושא השבת זכויות ורכוש יהודי 12.
| 546 | השבת זכויות ורכוש של נספים ושל ניצולי שואה שהוחרם במדינות אירופה בתקופת השלטון .
הנאצי ושותפיו ללא יורשים".
על פי מסמכי התוכנית, המטרות האמורות יושגו, בין היתר, באמצעים האלה: "איתור וחיפוש נכסי יהודים, מחקר לגבי שייכות נכסים לרכוש היהודי ויצירת אומדנים להערכת שווי הרכוש היהודי במזרח אירופה;.
העסקת יועצים ומומחים בסוגיות השונות; חיפוש ואיתור בארכיונים זרים ובמוסדות הלאומיים בישראל".
העבודה הייתה אמורה להתבצע בשני שלבים: א.
"איסוף ועיבוד, הרחבה וביסוס של מסדי המידע, קבלת חוות דעת משפטיות על המצב הכלכלי/משפטי של הרכוש, עם וללא יורשים, רכישת שירותים ארכיוניים וביצוע חיפושים"; ב.
"עיבוד המידע הנאסף, הקמת מערכים לניהול משא ומתן אשר יבוצעו הן על ידי ממשלת ישראל והן על ידי הארגונים היהודיים".
ועדת השרים החליטה למנות ועדת היגוי ייעודית שתלווה את יישום התוכנית האסטרטגית.
לוועדת השרים נמסר כי הסוכנות היהודית תקצה לטובת המיזם המשותף 200,000 .
דולר המשרד לענייני גמלאים (המשרד לשוויון חברתי בשמו הקודם, כאמור) הקצה בפועל 9 .
מיליון ש"ח מתקציבו הייעודי לנושא זה נמצא כי התוכנית האסטרטגית לא יושמה במלואה, למעט רכיב מצומצם (ראו להלן בעניין מיפוי הרכוש היהודי ואיגום נתונים).
בהחלטת הממשלה מ-2003 הטילה הממשלה על ועדת ההיגוי להגיש לה מדי שנה דוח מפורט המאגם את המידע על אודות פעילותם של המדינות הרלוונטיות ושל הארגונים החוץ- ממשלתיים בנושא השבת הרכוש היהודי.
ועדת ההיגוי הגישה לממשלה שני דוחות בלבד - בשנת 2005 ובשנת 200933 .
עלפי החלטת הממשלה משנת 2003 , נדרשה ועדת ההיגוי להגיש לממשלה דוח שנתי "אשר יכלול את הנעשה בישראל ובמדינות העולם השונות וירכז את הדו"חות של המדינות והארגונים העוסקים בנושא".
בדוח שהגישה ועדת ההיגוי הממשלתית בשנת 2005 לוועדת השרים נכתב כי השבת הרכוש היהודי "יכולה להצליח רק במידה ויינקטו אמצעים חוקיים יוצאי דופן.
ברוב המדינות נחוצה נואשות חקיקה מיוחדת, שתהא פשוטה, ושניתן ליישמה במהירות".
הממצאים מלמדים כי החלטתה התשתיתית של הממשלה משנת 2003 והחלטותיה העוקבות מהשנים 2005 ו-2007 , הנוגעות למעקב אחר ההתפ תחויות במדינות אירופה בנושא השבת הרכוש היהודי על ידי ועדת ההיגוי, יושמו באופן חלקי.
על רקע זה יודגש כי כל הגופים המיניסטריאליים והמינהליים שהקימה הממשלה בשנים 2003 - 2007 לטיפול בהשבת הרכוש היהודי, לרבות ועדות השרים הייעודיות וועדות ההיגוי, חדלו לפעול ולא הוקמו מחדש לאחר תום כהונת הממשלה ה-31 ב-2009.
33 :הדוח הוכן לשם הצגתו בפני באי ועידת טרזין בפראג Second Global Report on Restitution of Rights and Looted Jewish Property 1952 -2008, 2009.
| 547 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
יישום החלטות הממשלה מהשנים 2009 - 2015 באוקטובר2009 החליטה הממשלה על הקמת "מועצה לאומית להשבת זכויות ורכוש יהודי"34 , שבין תפקידיה יהיה לייעץ לה ולראש הממשלה בנוגע לגיבוש מדיניות הממשלה בנושא השבת זכויות ורכוש יהודי בכל העולם, ולגבי השבת זכויות ורכוש מכל הסוגים שנגזלו בתקופת השואה ולאחריה באירופה ובצפון אפריקה.
המועצה נדרשה להגיש לראש הממשלה דיווחים והמלצות אחת לחצי שנה לכל הפחות.
בנובמבר 2015 החליטה הממשלה35 להעביר לשרה לשוויון חברתי את כל הסמכויות שהוקנו לראש הממשלה בנוגע למועצה המייעצת להשבת זכויות ורכוש יהודי.
ערב מלחמת העולם השנייה היו לוב, תוניסיה, אלג'יריה ומרוקו נתונות תחת כיבוש קולוניאלי של ממשלות אירופיות: מרוקו, אלג'יריה ותוניסיה תחת שלטון צרפת, ולוב תחת שלטון איטליה.
בזמן מלחמת העולם השנייה הועברו יהודים שחיו במדינות אלה למחנות ריכוז, גורשו למדינות שכנות או למדינות באירופה, וחלקם נרצח במחנות ההשמדה.
רכושם - במיוחד מיטלטלין, מזומנים ומתכות יקרות - הוחרם.
בחוות דעת שהגיש מבקר המדינה לוועדת הכנסת לענייני ביקורת המדינה בפברואר 201436 .
נכתב כי אף שממשלות ישראל קבעו בכמה החלטות כי יש לגבש מדיניות כוללת רב -שנתית בנושא השבת זכויות ורכוש יהודי, ואף מינו ועדת שרים ומועצה מייעצת לגיבוש מדיניות כזו - הדבר לא נעשה.
המועצה המייעצת חדלה לתפקד בשנת 2017.
על אף החלטת הממשלה משנת2009 , נמצא כי הגופים המינהליים שעסקו בהשבת הרכוש היהודי באירופה לא עסקו בנושא השבת הרכוש היהודי שהוחרם במדינות צפון אפריקה בתקופת השואה.
משום כך ראוי שהמשרד לשוויון חברתי יחדש את פעילותה של המועצה ויקבע את הרכבה, כדי לקבל ממנה המלצות למדיניות בנושא השבת זכויות ורכוש מכל הסוגים, שנגזלו בתקופת השואה ולאחריה באירופה ובצפון אפריקה.
בפברואר 2012 קבעה הממשלה37 בין היתר כי המשרד לשוויון חברתי הוא "גוף המטה הממשלתי לקידום השבת הרכוש היהודי מתקופת השואה מחוץ לישראל".
36 מבקר המדינהחוות דעת - מאגר מידע על פליטים יהודים מארצות ערב ומאיראן -לפי סעיף 21 (א) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 ]נוסח משולב[ ,2014 .
| 548 | השבת זכויות ורכוש של נספים ושל ניצולי שואה שהוחרם במדינות אירופה בתקופת השלטון .
הנאצי ושותפיו בנובמבר 201538 מינתה הממשלה ועדת מנכ"לים בראשות מנכ"ל המשרד לשוויון חברתי39 והגדירה את תפקידיה כדלקמן: (1 ) גיבוש מדיניות וקידום מגוון נושאים הקשורים בהשבת הרכוש היהודי (לרבות נדל"ן, נכסים פיננסיים, אומנות, יודאיקה); (2 ) ריכוז הטיפול בנושא יחד עם גורמים בין-לאומיים לצורך תיאום והתוויית מדיניות אחידה ומובנית לניהול התהליך בהתאם להחלטות הממשלה.
בישיבות ועדת המנכ"לים שכינס מנכ"ל המשרד לשוויון חברתי בינואר 2016 ובאפריל אותה שנה סוכם כי המטרה העיקרית של הוועדה היא ליצור תיאום מלא בין גופי הממשלה בנושא זה.
לא כינס מנכ"ל המשרד לשוויון חברתי את ועדת המנכ"לים בתגובתו על ממצאי הביקורת מספטמבר 2020 כתב המשרד לשוויון חברתי כי ועדת המנכ"לים כונסה כמה פעמים כאמור, אך מאחר שמרבית המנכ"לים לא הגיעו לישיבות נמצא שהוועדה אינה יעילה דיה, ולכן מתנהל העניין בתיאום ישיר בין מנכ"ל המשרד ובין מנכ"ל משרד החוץ.
מומלץ כי המשרד לשוויון חברתי יביא לידיעת הממשלה את העובדה כי ועדת המנכ"לים אינה מתכנסת ויבקש את בחינתה ואת הכרעתה בדבר הקמת מנגנון חלופי לגיבוש מדיניות בנושא.
39 אשר חבריה הם מנכ"לי המשרדים האלה או נציגיהם: החוץ, המשפטים, האוצר, התפוצות, העלייה והקליטה, והתרבות והספורט.
| 549 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
פעילות המשרד לשוויון חברתי .
על פי התוכנית האסטרטגית משנת 2008 , אמור היה המשרד לשוויון חברתי להתקשר עם מכוני מחקר ועם יועצים לשם חיפוש נכסים בארכיונים לאומיים בישראל ובחו"ל ואיתורם.
כמו כן היה על המשרד להתקשר עם מומחים מתחומים שונים (משפט, כלכלה, הנדסה ותכנון) כדי שיכינו חוות דעת מקצועיות בנושא.
נוסף על כך, נועד המיזם המשותף לקדם פעולות והתקשרויות שעניינן: קבלת שירותי איתור ומחקר על אודות רכוש יהודי באירופה; קבלת חוות דעת לגבי נכס מסוים או קבוצת נכסים בראייה היסטורית, הנוגעת להתפתחותם של הליכי החרמה ומכירה של רכוש יהודי פרטי וציבורי, לרבות סקירה על צווים ועל הליכים חוקתיים ומשפטיים רלוונטיים; קבלת חוות דעת בעניין מצבת נכסים אשר יש בסיס סביר להניח כי היא מהווה רכוש יהודי; קבלת שירותים ממוסדות או מארגונים אשר יכולים לספק חוות דעת ומידע היסטורי לגבי מצבת הנכסים בשנים 1939 (ערב פרוץ המלחמה ) ו -1945 (לאחר תומה), ובעקבות החרמת הנכסים על ידי השלטונות הקומוניסטיים במדינות הרלוונטיות40 .
אולם התקשרויות כאלו ורכישת שירותים כאמור לא בוצעו על פי התוכנית האסטרטגית אמור היה המשרד לשוויון חברתי לאייש ארבע משרות תקניות לשם ביצוע עבודת מטה ותיאום פנים-ממשלתי.
בפועל, עד שנת 2014 פעל במשרד לשוויון חברתי אגף להשבת זכויות ורכוש יהודי שהעסיק מנהל אגף בכיר - שפרש, ויועץ חיצוני שעמו התקשר המשרד משנת 2008 ואילך.
בשנת2015 ,הועברו תקני האגף ליחידות אחרות במשרד ומאז ניהלו לחלופין את פעילותו של היועץ החיצוני האמור ראשת תחום קשרים בין-לאומיים ומנהלת אגף בכיר אסטרטגיה ומדיניות במשרד.
בשנים 2015 - 2019 הסתכמו הוצאות המשרד בתחום השבת הרכוש ב-1.
65 מיליון ש"ח בגין עלויות שכר והוצאות נסיעה לחו"ל.
נוסף על כך, המשרד תומך במוסדות ציבור הפועלים להשגת פיצויים או להנצחת זיכרון השואה והנחלת מורשת הנספים והשורדים (ניצולי השואה)41 .
במערך הארגוני המצומצם שתואר לעיל הצליח המשרד לשוויון חברתי להגיע להישגים בעיקר בתחום הקצבאות והפנסיות לניצולי שואה: יישום חוק הגטאות הגרמני ( ZRBG ) להכרה בזכותם של 12,000 ניצולי שואה ששהו ב-40 גטאות פתוחים ברומניה לקצבאות בסך כולל של1.
5 מיליארד ש"ח ולתוספת קצבאות חודשיות בשווי של מאות מיליוני אירו; קידום ההכרה של ממשלת פולין בניצולי שואה כזכאים לקצבאות של נפגעי מלחמה; וקידום תיקון חוק הפנסיות בפרלמנט הרומני לטובת ניצולי שואה ישראלים יוצאי רומניה, לרבות הכרה במסמכים ישראליים להוכחת זהות התובעים42 .
40 המשרד לענייני גמלאים, מיזם השבת רכוש יהודי בחו"ל - תוכנית עבודה, 2008 .
41 בשנת2019 העביר המשרד תמיכות למוסדות ציבור ולעמותות בסך2.
מיליון ש"ח 42 :ראו גם https://www.
il/he/Departments/news/romania_bulgaria_ghettos_recognition.
| 550 | השבת זכויות ורכוש של נספים ושל ניצולי שואה שהוחרם במדינות אירופה בתקופת השלטון .
הנאצי ושותפיו משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את ההישגים שהשיג עד כה המשרד לשוויון חברתי בתחום הקצבאות והפנסיות לניצולים.
עם זאת, ובשים לב ליעדים ולאמצעים שנקבעו למשרד בתוכנית האסטרטגית בתחום השבת הרכוש היהודי, מוצע למשרד לשוויון חברתי לבחון בשיתוף עם הגורמים הנוגעים בדבר, ובפרט משרד האוצר ונציבות שירות המדינה, את האפשרות לעבות את המערך הארגוני העוסק בנושא השבת הרכוש , באמצע ות העסקת מומחים או רכישת שירותים מקצועיים.
מיפוי הרכוש היהודי ואיגום נתונים .
במסמכי ועדת ההיגוי הבין-משרדית נכתב כי ישנו צורך דחוף באיסוף ובתיעוד של הרכוש היהודי במדינות אירופה לפרטיו, על בסיס שמות כל היהודים שחיו במדינות מזרח אירופה בשנת 1939 , בתוספתרשימות קיימות של רכוש יהודי ממאגרים בישראל, וביצירת אומדנים אקדמיים.
כמו כן נכתב בדוח הראשון שפרסמה ועדת ההיגוי בשנת 2005, כי "נושא קביעת הערך המעודכן של הרכוש הוא חיוני.
הערך ההיסטורי מלפני מלחמת העולם השנייה, איננו רלבנטי כיום.
עבודה יסודית נעשתה בקביעה מחודשת של ערכן של פוליסת הביטוח מתקופת השואה.
הניסיון שנצבר שם, יכול לשמש כמודל לקביעת ערך מעודכן של סוגים אחרים של נכסים".
באוקטובר 2010 אסף המשרד לשוויון חברתי נתונים על היקף הרכוש היהודי מכלל מדינות אירופה, לרבות הסדרים מיוחדים שנעשו עד שנת 2009, ולפיהם נאמד הרכוש היהודי בשנת 1938 ב-13.
5 מיליארד דולר בערכים נומינליים.
הבדיקה העלתה כי משנת 2010 ואילך לא עדכן המשרד לשוויון חברתי את הנתונים האמורים ולא ערך אומדנים של שווי הרכוש היהודי הפרטי והקהילתי במלואו, בניכוי סכומי הפיצויים ששולמו.
בינואר 2021 כתב המ שרד לשוויון חברתי בתגובתו כי המשא ומתן עם רוב המדינות הרלוונטיות מבוסס על מחקרים היסטוריים קבועים שבוצעו על ידי הממשלות המקומיות בשיתוף איל"ר, ולכן ליצירת אומדנים נוספים אין משמעות מעשית לקידום השבת הרכוש.
משרד מבקר המדינה מציין כי עדכון האומדנים, בחלוף עשור, לשם תיקוף הנתונים וטיובם, יכול שיועיל גם לצורכי משא ומתן.
מומלץ אפוא כי המשרד לשוויון חברתי ישקף לציבור את הנתונים על אודות שווי הרכוש היהודי הפרטי והקהילתי הנדון בין הממשלות, ויעדכן את האומדנים, לשם תיקופם.
השלב הראשון בתוכנית האסטרטגית משנת 2008 .
"(ראו לעיל) הוא "שלב האיתור והאיסוף שלב זה נועד לכלול את הפעולות כדלקמן: (1 ) ייזום מחקרים ובדיקות לגבי שווי הרכוש היהודי במזרח אירופה; ( 2 ( ;) מיפוי הנכסים השונים במדינות אירופה ואיתורם 3 ) גיבוש .
| 551 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
תמונת מצב משפטית לגבי מעמדן של הזכויות הקנייניות בנכסים האמורים בדין המקומי ובמשפט הבין-לאומי.
נוכח אי-הוצאתה לפועל של התוכנית האסטרטגית כאמור, ביצע המשרד לשוויון חברתי מיזם חלופי בשיתוף עם הסוכנות היהודית: פרויקט HEART43 לקידום השבת זכויות ורכוש יהודי מתקופת השואה (להלן - הפרויקט), שעיקרו רישום מידע מהציבור ברחבי העולם על אודות רכוש יהודי גזול, כדי לאפשר לניצולי שואה לרשום את רכושם ולתעד אותו.
במאי 2011 הציגה סגנית השר דאז לפני הממשלה 44 ,את הפרויקט, אשר נועד לספק כלים אסטרטגיה ומידע שיסייעו לממשלת ישראל, לגורמים העוסקים בהשבת רכוש וליורשים הפוטנציאליים לפעול בנושא.
בשנת 2013 החלה מינהלת הפרויקט בהפעלת אתר ייעודי במרשתת, שהונגש לציבור ברחבי העולם ב-13 שפות וכלל שאלונים מקוונים, ובהפעלת מוקד טלפוני24 שעות ביממה (מלבד בסופי השבוע).
בתקופת פעילות הפרויקט נתקבלו כ - 70,000 פניות של יחידים הטוענים לבעלות על רכוש יהודי שנבזז בתקופת השואה, ונאספו 190,000 רישומים על פריטי רכוש כאלו.
הפרויקט הסתיים בשנת 2014 .
נמצא כי המידע הגולמי שהתקבל מהפונים במסגרת הפרויקט לא זכה לטיוב ולעיבוד, והמשרד גם לא שיקף לציבור את המידע ואת משמעויותיו.
בתגובתו מינואר 2021 כתב המשרד כי לפרויקט HEART לא הייתה מטרה לשמש מערך ניהול תביעות אינדיווידואלי, ולכן תוצריו לא היו אמורים להתפרסם בציבור אלא לשמש במסגרת השיח הדיפלומטי בלבד.
יתרה מזאת, השיח בנושא השבת הרכוש מתנהל עם מדינות ידידותיות ולכן כלל הפעילות בנושא מתנהלת לאור מארג השיקולים המדיניים.
מטרתם המוצהרת הן של התוכנית האסטרטגית והן של הפרויקט הייתה להעמיד כלים ומידע עבור הגורמים הממשלתיים והגורמים החוץ -ממשלתיים העוסקים בהשבת רכוש יהודי ועבור יורשים פוטנציאליים.
מטרה זו הושגה באופן חלקי.
נוכח זאת מומלץ, כי המשרד ישתף גופים ממשלתיים רלוונטיים נוספים במידע הגולמי שצבר, ובפרט את גורמי משרד המשפטים הנוגעים בדבר (ראו להלן) ויבחן דרכים חוקיות להעמדת ה מידע ליורשים פוטנציאליים, בשים לב למגבלות שנוצרו בעת איסוף המידע.
בהקשר זה יש לציין כי מוסד "יד ושם" בירושלים החל בשנת 2007 בבניית מאגרי מידע פעילים המתעדכנים מעת לעת בנוגע לפריטי רכוש גולמיים של קורבנות השואה.
הציע נציג "יד ושם" למנכ"ל המשרד לשוויון חברתי גישה למאגרי המידע בתגובה על ממצאי הביקורת כתב המשרד לשוויון חברתי כי שקל שיתוף פעולה עם "יד ושם" וקיים עמו כמה פגישות בנושא, אך משיקולי תקציב הנושא לא התקדם.
43 Holocaust Era Asset Restitution Task Force )"("כוח משימה להשבת הרכוש מתקופת השואה.
44 'פרוטוקול ישיבה מס101 של הממשלה ה-32 , 1.
| 552 | השבת זכויות ורכוש של נספים ושל ניצולי שואה שהוחרם במדינות אירופה בתקופת השלטון .
הנאצי ושותפיו מומלץ כי המשרד לשוויון חברתי ישקול שיתוף פעולה עם גופים מקצועיים, ובכללם "יד ושם", לצורך טיוב ועדכון של מאגרי המידע וכן לצורך גיבוש תוכנית עבודה בנושא לשנים הקרובות.
כפי שנכתב בתוכנית האסטרטגית, שהגה המשרד לשוויון חברתי בשנת 2008 ואשר אישרה ועדת השרים הייעודית כמפורט לעיל, מטרת התוכנית כוללת "השבת רכוש ציבורי.
בעין או בשווה ערך"; "השבת רכוש פרטי עם יורשים - קידום הליך איתור רכוש יהודי ולאפשר לאזרחי ישראל לתבוע את רכושם"; ו"השבת רכוש פרטי ללא יורשים".
השבת רכושם של נספי השואה היא תחום מקצועי המצריך מומחיות ייעודית בנוגע לאיתור הנכסים בכל מדינה שבה הם נמצאים, לרבות ישראל, ולהשבתם לבעלים וליורשים.
דגם רצוי של הפעלת המומחיות כאמור ניתן למצוא אצל החברה לאיתור ולהשבה של נכסי נספי שואה בע"מ (להלן - החברה להשבה)45, שהוקמה ו פעלה מכוח חוק נכסים של נספי השואה (השבה ליורשים והקדשה למטרות סיוע והנצחה), התשס"ו-2006 (להלן- חוק נכסי נספים), בשלושה תחומים עיקריים: איתור נכסים בישראל; איתור שמות הבעלים, היורשים ובעלי זכויות אחרים; והשבה בפועל של הנכסים או של שוויים לבעלי הזכויות.
בעשר שנות פעילותה עלה בידי החברה להשיב לניצולים וליורשים נכסים בשווי של 511 ,מיליון ש"ח להעניק כמיליארד ש"ח עבור סיוע לניצולי שואה ועבור פעולות להנצחת זכר הנספים, וכן להעביר לאגף האפוטרופוס הכללי והכונס הרשמי במשרד המשפטים (להלן - האפוטרופוס הכללי) נכסים בשווי של כחצי מיליארד ש"ח לשם ניהולם על פי חוק נכסי נספים46 .
בסוף שנת 2017 תמה תקופת פעילות החברה כפי שנקבעה מראש בחוק נכסי נספים, ולכן נכסים שהיו ברשותה הועברו לניהול האפוטרופוס הכללי.
חוק האפוטרופוס הכללי, התשל"ח-1978 (להלן- חוק האפו"כ), מטיל על האפוטרופוס הכללי את הטיפול בנכסים עזובים, המוגדרים בו כאחד מאלה : נכס שלא נמצא גורם שרשאי ומסוגל לנהוג בו מנהג בעלים; נכס שלא נמצא גורם שרשאי ומסוגל לנהלו; נכס שבעליו אינו ידוע47 ,.
נכס עזוב הוא נכס כאמור הנמצא בישראלוכן נכס הנמצא בחו"ל אם הנכס הוא של אזרח ישראלי, של תושב ישראל, או של תאגיד הרשום בישראל או שהוקם בה.
היחידה לאיתור נכסים עזובים ולהשבתם באפוטרופוס הכללי מתמחה באיתור בעלי זכויות בנכסים אשר לא נמצא להם יורש.
בדוח שפורסם בשנת 2018 העיר מבקר המדינה לאפוטרופוס הכללי כי עליו להפעיל את סמכויותיו כאמור גם לגבי נכסים עזובים של נספי שואה הנמצאים בחו"ל, וכי התפקידים שהטילה הממשלה על המשרד לשוויון חברתי בעניין זה אינם מייתרים את יישום סמכויותיו הסטטוטוריות של האפוטרופוס הכללי 48.
45 ,החברה לאיתור ולהשבת נכסים של נספי השואה בע"מדו"ח שנתי מכוח חוק חופש המידע, התשנ"ח - 1998 , מעודכן ל-31 בדצמבר2016.
46 :ראוהחברה לאיתור ולהשבת נכסים של נספי השואה - סיכום 2007 - 2017 .
47 סעיף1 בחוק האפו"כ.
48 ,מבקר המדינהדוח שנתי 68ג (2018 '), עמ1253.
| 553 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
בישראל מתגוררים מאות אלפי ניצולים וצאצאים ישירים של נספים בשואה, שהם יורשים פוטנציאליים של נכסי הנספים בחו"ל.
בתגובתו על ממצאי הביקורת מאוגוסט 2020 כתב משרד המשפטים כי שאלת סמכותו של האפוטרופוס הכללי בדבר נכסים בחו"ל מורכבת ומעוררת סוגיות שונות, לרבות בתחום המשפט הבין-לאומי והמשפט הפרטי .
כמו כן ציין כי בהתייעצות שקיימו נציגי האפוטרופוס הכללי עם מחלקת ייעוץ וחקיקה בנוגע להערת מבקר המדינה מ-2018 , סוכם כי החוק הקיים מקנה לאפוטרופוס הכללי במקרים המתאימים בלבד שיקול דעת לטפל בנכס עזוב בחו"ל של תושב או אזרח ישראלי.
משרד המשפטים הוסיף בתגובתו כי האפוטרופוס הכללי יוכל לסייע ולשתף פעולה עם המשרד לשוויון חברתי ולתרום ממומחיותו באיתור יורשים ובעלי זכויות בארץ ובחו"ל, אם יפנה אליו המשרד לשוויון חברתי בעניין זה.
עד מועד עדכון ממצאי הביקורת בינואר 2021 לאהתקיים בין המשרד לשוויון חברתי ובין האפוטרופו ס הכללי שיתוף פעולה בתחום מיפוי הרכוש היהודי ב מדינות הרלוונטיות באירופה ואיתור יורשיו - אף על פי שאלו הוגדרו כיעד בתוכנית האסטרטגית של המשרד.
בתגובותיו על ממצאי הביקורת כתב המשרד לשוויון חברתי, כי השיח על אודות איתור יורשים אינו חלק מהשיח על פעילות השבת הרכוש במישור הממשלתי, וכי המשרד אינו מופקד על סיוע לניצולי שואה וליורשי הנספים במישור האינדיווידואלי.
עם זאת, בכוונת המשרד לשוויון חברתי ליזום פגישה עם האפוטרופוס הכללי כדי לבחון אם ניתן לכונן בין הגופים שיתוף פעולה בנושא זה.
התוכנית האסטרטגי ת הציבה כאמור יעד של השבת הרכוש היהודי הפרטי ו כן לאפשר "לאזרחי ישראל לתבוע את רכושם".
אם המשרד לשוויון חברתי סבור שאינו מתאים לביצוע המשימה במישור הפרטני, מומלץ שיעביר לאגף האפוטרופוס הכללי במשרד המשפטים את הטיפול ברכוש היהודי הפרטי בחו"ל בתחום איתור בעלי הזכויות והיורשים, שהם אזרחי ישראל.
המשרד לשוויון חברתי ניהל מאז שנת 2014 דיונים בפורום בין-משרדי בנוגע לא ומנות גזולה , שכלל את נציגות ישראל בכוח המשימה הבין-לאומי לחקר המוצאות של האומנות הגזולה באוסף גורליט49 .
באוקטובר2018 נחתם מזכר הבנות בין השרה לשוויון חברתי ובין שרת התרבות של גרמניה בדבר הצגת אוסף גורליט במוזיאון ישראל בירושלים, בין היתר לשם איתור יורשים פוטנציאליים של פריטי האוסף.
שיתוף הפעולה בין המדינות הניב גם את .
49 בדיונים אלה השתתפו נציגי המשרד לשוויון חברתי ומשרדי החוץ, התרבות והמשפטים .
אוסף גורליט ( Gurlitt Collection ) הוא אוסף פריטי אמנות יקרי ערך, הכולל 1,500 ציורים, פסלים, רישומים וסקיצות של מיטב אומני אירופה הנאמדים במאות מיליוני דולרים.
חפצי אומנות אלה נבזזו על ידי הנאצים בתקופת השואה ונמצאו בשנת 2012 בדירה פרטית במינכן, גרמניה.
| 554 | השבת זכויות ורכוש של נספים ושל ניצולי שואה שהוחרם במדינות אירופה בתקופת השלטון .
הנאצי ושותפיו הקמתו של מרכז מידע בין-לאומי לסיוע לבע לי הזכויות הפוטנציאליים ולחיזוק היבטים של חקר המוצאות של נכסי אומנות.
בינואר 2021 כתב המשרד בתגובתו כי החל לשתף פעולה עם האפוטרופוס הכללי בנושא השבת אומנות גזולה.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את יוזמת המשרד לשוויון חברתי לקידום חקר המוצאות והשבת חפצי אומנות שהיו בבעלות יהודית בגרמניה, אשר הניבה עד כה הישגים מסוימים.
עם זאת, לא נמצא כי פריטי אומנות גזולה אכן הושבו לניצולים וליורשיהם.
מוצע כי המשרד לשוויון חברתי בשיתוף גורמי משרד המשפטים יוסיפו לעקוב אחר התפתחויות מדיניות אשר יאפשרו התקדמות דיפלומטית-משפטית בנושא זה.
במאי 2018 חוקק הקונגרס בוושינגטון חוק פדרלי המכונה JUST Act 50, ובו נקבע כי מחלקת המדינה של ארה"ב תעקוב אחר החקיקה בנושא השבת הרכוש במדינות החתומות על הצהרת טרזין ותפרסם בנושא דוח ביקורת שיובא לדיון בקונגרס.
מדוח חוק JUST51 שפורסם ביולי2020 (להלן - דוח חוק JUST) עולה, כי המאמצים שעושות כמה ממדינות מערב אירופה בנוגע להשבת חפצי אומנות ליורשיהם אינם נוגעים לתשמישי קדושה ואוצרות יודאיקה נדירים ויקרי ערך שנשדדו מהיהודים בתקופת השואה, וכי במדינות מזרח אירופה המצב חמור אף יותר.
יצוין כי באוגוסט 2018 ובאפריל2019 נערכו פגישות בין נציגי מחלקת משפט בין-לאומי במשרד המשפטים ובין נציגי האפוטרופוס הכללי בנושא השבת נכסי תרבות שנגזלו בשואה ומצויים במוזיאונים בישראל, לשם בחינת חלופות אפשריות לקידום נושא חקר מוצאות פריטי האומנות כאמור.
מומלץ כי המשרד לשוויון חברתי ימנף את הניסיון שרכש בטיפול באוסף גורליט שנועד לקדם את איתור יורשיהם של פריטי אומנות גזולה מגרמניה , ויפעל לעודד מדינות נוספות לאתר פריטי אומנות שנבזזו מיהודים בתקופת השואה , לצד השקעת מאמץ באיתור יורשיהם.
במסגרת פעילות זו ראוי לכלול גם את איתורם ואת השבתם מאירופה של חפצי יודאיקה - ספרי תורה, תשמישי קדושה ואוצרות תרבות יהודית.
50 (JUST) Act of 2017, Pub L.
2018) Justice for Uncompensated Survivors Today ("צדקהיום עבור ניצולים שלא פוצו").
51 United States Department of State - The JUST Act Report, Office of the Special Envoy for Holocaust Issues Bureau of European and Eurasian Affairs, March 2020.
| 555 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
בתגובתו על ממצאי הביקורת כתב המשרד לשוויון חברתי כי נושא השבת חפצי יודאיקה הועבר לטיפולה של קרן חיצונית, וציין את נכונותו להמשיך ולקדם את הפעילות בנושא בכפוף להקצאת משאבים ייעודיים לכך.
בשנות פעילותו הקים מכון ESLI מסד נתונים בשני ענפי מחקר שאותם הצליח לקדם: מיפוי שירותי הרווחה הניתנים לניצולי שואה במדינות החתומות על הצהרת טרזין, ומיפוי מצב החקיקה והרגולציה בנושא השבת הרכוש היהודי במדינות אלו.
בשנת 2015 הציג המכון לפני באי ועידת הרווחה בפראג את מסד הנתונים שהקים בדבר שירותי הרווחה כאמור.
לאחר סגירת המכון באוגוסט 2017 העלה מכון ESLI חלק מעבודות המחקר בתחומים האמורים לאתר המרשתת, אך לא כלל בחומר את מסד הנתונים.
בתגובתו מינואר 2021 כתב המשרד לשוויון חברתי, כי הוא נמצא בשיח שוטף עם הגורמים הנוגעים בדבר בצ'כיה וכי אין מניעה לקבל מהם את הנתונים הרצויים.
בתגובת משרד החוץ מינואר 2021 נכתב, כי משנת 2020 מתקיים דיון בין-ממשלתי עם צ'כיה בדבר האפשרות להקמת פלטפורמה דיגיטלית שתחסוך את כל העלויות שהיו כרוכות בתפעול המכון, באמצעות שילוב של אתר חדש ובו מידע על מחקרים, אירועים מדיניים ואקדמיים בתחום השבת הרכוש.
מומלץ כי המשרד לשוויון חברתי ישלים את הדיונים הבין -ממשלתיים להקמת פלטפורמה דיגיטלית ויפעל לקבלת כל המידע הרלוונטי ממכון ESLI.
תוכניות העבודה השנתיות .
כאמור לעיל, החלטות הממשלה מהשנים 2015-2003 הטילו על כלל הגופים שמונו לעסוק בנושא לגבש תוכניות עבודה שיאפשרו לממשלה, בין היתר, לעקוב אחר פעילות המשרדים ולפקח על ביצוע המשימות ועל הגשמת היעדים שהוגדרו.
ועדת ההיגוי הממשלתית שפעלה מכוח החלטת הממשלה משנת 2003 הכינה תוכנית חומש לטיפול בנושא השבת הרכוש, אך זו לא יושמה.
בשנת 2008 דנה ועדת השרים בתוכנית האסטרטגית של המיזם המשותף (כמפורט לעיל) ואף מינתה לה ועדת היגוי ייעודית.
בתוכנית נאמר כי "כיוון שסוגיית השבת הרכוש היהודי לא קודמה.
לא התבצעה כל עבודת מטה מסודרת אשר יכולה לסייע לניהול משא ומתן אשר מתקיים בימים אלו עם מספר מדינות מזרח ומרכז אירופה".
עד שנת 2017 לא הקים המשרד לשוויון חברתי מערך לניהול משא ומתן עם מדינות אירופה המגובה בעבודת מטה מסודרת כנדרש בתוכנית האסטרטגית משנת 2008 .
בשנת2017 גיבש מנכ"ל המשרד לשוויון חברתי מתווה לתוכנית עבודה ממשלתית בנושא "רכוש יהודי מתקופת השואה".
המתווה כלל תוכנית נסיעות שנתית של יועץ מטעם המשרד לשוויון חברתי ו של שליח מיוחד לנושא השבת הרכוש היהודי מטעם משרד החוץ (להלן - השליח .
| 556 | השבת זכויות ורכוש של נספים ושל ניצולי שואה שהוחרם במדינות אירופה בתקופת השלטון .
הנאצי ושותפיו המיוחד) לשיחות עם גורמים רלוונטיים במדינות אירופה, וכן תוכנית לקיום ועידה בפרלמנט האירופי בבריסל במטרה להעלות את הנושא לסדר היום במוסדות האיחוד האירופי52 .
במבוא למסמך נכתב כי המתווה יוצא לפועל על בסיס עקרונות אלו: (1 ) עבודת מטה משותפת של המשרדים בהתאם להחלטת הממשלה מפברואר 2012( ;2 ) שיתוף ותיאום של כלל הפעולות עם שגרירויות ישראל במדינות היעד; (3 ) שאיפה לתיאום ככל הניתן עם הארגונים היהודיים ועם ממשלות זרות.
בינואר 2017 אימצו המשרד לשוויון חברתי ומשרד החוץ את המתווה כתוכנית עבודה משותפת.
במאי 2017 שלח מנכ"ל המשרד לשוויון חברתי את תוכנית העבודה לעיונם של מנכ"ל משרד ראש הממשלה וממלא מקום ראש המטה לביטחון לאומי.
בשנת 2019 גיבש המשרד תוכנית עבודה במתווה דומה לזה שהוגש בשנת 2017 .
תוכניות העבודה עסקו בעיקר בפעילות בין-משרדית ממוקדת בחמש מדינות יעד 53.
נמצא כי בשלוש מבין חמש מדינות המיקוד לא הוגשמו היעדים שנקבעו בתוכניות העבודה, וכי בשתי מדינות הוגשמו היעדים הנדרשים באופן חלקי.
על רקע זה יודגש כי בנספח לתוכנית העבודה מאפריל 2019 נכתב כי במדינות מסוימות ישנה התנגדות פנימית לקידומה של חקיקה ייעודית בנושא השבת הרכוש.
יתרה מזו, מדוח חוק JUST עולה כי מאז שנת2017 לא חל שינוי לטובה באופן יישומם של הצהרת טרזין והכללים המנחים להשבת הרכוש היהודי על ידי חמש מדינות המיקוד.
באתר המשרד לשוויון חברתי במרשתת נכתב בעניין זה כי "השבת רכוש מצויה בסמכויות ריבוניות של ממשלות זרות, א שר אחדות בוחרות להתמודד עם מורכבות הבעיה, ואחרות מעדיפות שלא להתייחס אליה.
נכון להיום אין דרך לכפות על ממשלות זרות להסדיר את הסוגיה, וההחלטות הבין-לאומיות בנושא מדגישות שהסדרת העניין היא וולונטרית".
בתשובתו ביקש המשרד לשוויון חברתי להדגיש כי תוכנית העבודה עומדת ביעדים בהתאם לאילוצים מדיניים, וכי יישומה תלוי בהסדרת הנושא, המצוי בסמכותן הריבונית של ממשלות זרות.
מן הממצאים עולה כי ת וכניות העבודה הבין -משרדיות לא עמדו במבחן התוצאה שהוגדרה להן.
נוכח הקשיים המדיניים בהשגת היעדים, מומלץ כי המשרד לשוויון חברתי יקבע בהתייעצות עם הגורמים הנוגעים בדבר במשרדי הממשלה יעדים מדידים ובני השגה בתוכניות העבודה השנתיות, לרבות בנוגע למדינות המיקוד, ויפנה את משאביו למימושם.
52 הוועידה האמורה התקיימה באפריל2017 .
בחסות נשיאות הפרלמנט 53 טבלה המפרטת את היעדים שהוגדרו בתוכנית העבודה הבין- משרדית לשנים 2017 ו-2019 מצורפת בנספח לדוח זה.
הנספח האמור לא יונח על שולחן הכנסת ולא יפורסם עד לקבלת החלטה בעניין זה של ועדת הכנסת לענייני ביקורת המדינה בהתאם לסמכותה על פי סעיף 17 (א) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 ]נוסח משולב[ .
יצוין כי עד מועד פרסום דוח זה טרם הוקמה הוועדה האמורה בכנסת ה -24.
| 557 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
מעקב אחר יישום הצהרת טרזין .