HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שם הדוח: היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 האסירים, והם משמשים בסיס לפעילות כלכלית עבריינית והופכים לאמצעי שליטה של אסירים על אסירים אחרים.
בשב"ס קיימות תכניות טיפול מגוונות לטיפול בהתמכרויות אלה, ונעשים מאמצים רבים לסכל החדרת סמים לבתי הסוהר באמצעות יחידת "דרור" 28 .
היקף השימוש בסמים ובאלכוהול : בשנים 2000 , 2007 ו- 2012 בוצעו בשב"ס שלושה סקרים על היקף השימוש בסמים ובאלכוהול ואופיו בקרב האסירים הפליליים תושבי ישראל.
הסקרים בדקו את שיעור האסירים המכורים לסמים בלבד 29 , את שיעור האסירים המכורים לאלכוהול בלבד30 , ואת שיעור האסירים המכורים גם לסמים וגם לאלכוהול (להלן - סקר ההתמכרויות).
תוצאות הסקרים מוצגות בלוח 1 שלהלן31 : לוח1 שיעור האסירים הפליליים המכורים בבתי הסוהר בישראל לפי סקרי שב"ס (באחוזים) .
ולאלכוהול לא מכורים סה"כ .
2 100 מתוצאות הסקרים עולה שבשנים 2012 -2000 חלה עלייה מתמדת בשיעור האסירים המכורים לאלכוהול בלבד, בעוד שחלה ירידה בשיעור האסירים המכורים לסמים בלבד.
כמו כן, חלה ירידה בשיעור האסירים המכורים גם לסמים וגם לאלכוהול.
: מסגרות הטיפול בהתמכרויות (א) מחלקות טיפוליות: בשב"ס שמונה מחלקות טיפוליות המיועדות לטיפול בהתמכרויות לסמים (להלן - מחלקות לגמילה מסמים), ושתי מחלקות טיפוליות לטיפול בהתמכרויות לאלכוהול (להלן - מחלקות לגמילה מאלכוהול).
במחלקות אלה סדר היום של האסירים כולל פעילות תעסוקתית או חינוכית בבוקר ולאחר מכן טיפול קבוצתי ופרטני.
(ב) פרויקטים טיפוליים : פרויקטים שבהם מתבצעים טיפולים קבוצתיים ופרטניים לאסירים מאותו אגף, בדרך כלל בשעות אחר הצהריים.
בשנת 2012 היו תשעה פרויקטים לגמילה מסמים, ולהתמכרות לאלכוהול היה פרויקט טיפולי אחד.
בחלק מהמחלקות הטיפוליות ובחלק מהפרויקטים מקיים ענף חינוך תכניות להסברה, מניעה ומודעות בנושא התמכרויות.
ב - 2011 סיימו 1,033 אסירים105 תכניות, וב - 2012 סיימו 1,517 אסירים165 .
27 על פי דוח הסמים העולמי של האו"ם( UNODC, 2012) לדוגמה, שיעור השימוש בסמים בבתי הסוהר בארה"ב ובאוסטרליה עומד על כ -65% , לעומת השימוש בסמ ים בכלל האוכלוסייה במדינות אלה, שהוא 6.
28 יחידה שהקים שב"ס ב- 1995 .
במטרה לסכל הברחת סמים לבתי הסוהר והסלקתם 29 מבחינת אנשי המקצוע המושג "מכור לסמים" מתייחס גם לאסירים שלפני שנים היו מכורים לסמים וחדלו להשתמש בסמים.
אסירים אלה נחשבים מכורים מבחינת המענה הטיפולי שלהם.
30 לגבי השימוש באלכוהול נעשה בחקר שימוש בשאלון MAST ,המודד אינדיקציה להתמכרות אולם לצורך פשטות הכתיבה השתמשו בסקר במונח "התמכרות".
נמסרו על ידי יחידת המחקר של שב"ס המשרד לביטחון הפנים 489 .
:שם הדוח היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שב"ס מתנה את קבלת האסירים למחלקות הגמילה מסמים ומאלכוהול בעמידה בתנאים מקדמיים, וביניהם תנאי מינהלי של יתרת מאסר של שנה לפחות ועד שבע שנים, ותנאי טיפולי של מוטיבציה ראשונית לגמילה.
הפרויקטים הטיפוליים נותנים מענה לאסירים שאינם יכולים לשהות במחלקות הטיפוליות בשל מגבלות ביטחוניו ת ומנהלתיות שונות, כמו תקופת מאסר קצרה מדי שאינה מתאימה למשך הטיפול, יתרת מאסר ארוכה מדי שרחוקה ממועד השחרור, וכן רמת הביטחון של האסיר שאינה מאפשרת שילוב במחלקות הטיפוליות.
בלוח 2 שלהלן מובא מספר האסירים ששהו במסגרות הטיפוליות בשנים 2012 -2011 : לוח2 אסירים ששהו במסגרות הטיפוליות בשנים 2012 -2011 .
מסגרת הטיפול סוג ההתמכרות 2011 2012 שיעור השינוי .
מחלקות סמים 787 710 9.
פרויקטים סמים 182 317 74%+ .
אלכוהול 10 16 60%+ מהנתונים עולה שיש ירידה של כ -10% ,במספר האסירים המטופלים במחלקות הטיפוליות ולעומת זאת עלייה ממוצעת של כ-73% .
במספר האסירים המטופלים בפרויקטים הטיפוליים עוד עולה שסך המטופלים בהתמכרות לאלכוהול בשתי המסגרות היה ב- 2012 כ- 100 אסירים בלבד.
זאת למרות נתוני סקר ההתמכרויות, שהצביעו על לפחות 4,500 אסירים המכורים לאלכוהול בלבד32.
בית הסוהר חרמון הוא המסגרת הגדולה ביותר לגמילה מהתמכרויות בשב"ס.
בדיון בנושא הטיפול בחרמון" שנערך בנובמבר ]מחלקות[ "אכלוס אגפי 2012 ,בלשכת ראשת אגף האסיר הועלה כי באותו מועד היו במחלקות הגמילה בבית הסוהר 60 מקומות לא מאוכלסים וכי נדרש לפעול לשיפור רמת האכלוס בבית הסוהר.
עוד הועלה בדיון כי שב"ס מעמיד קריטריונים נוקשים להעברת אסיר למחלקה טיפולית בחרמון, וכי "חשוב שייכנס האלמנט של הגמישות בדמות ועדות חריגים".
כמו כן הועלה הנושא של שינוי התנאים המינהליים לשיבוץ אסירים במחלקות הטיפוליות בכלא חרמון.
מאגף האסיר בשב"ס נמסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2013 כי נעשית עבודת מטה משותפת לאגף ולמחוז צפון בשב"ס לבחינת אכלוס המחלקות הטיפוליות בבית הסוהר חרמון.
טרם התקבלה החלטה בנושא הנציב מסר בתשובתו כי "מפאת הרגישות המחויבת משב"ס לנושא בריחה ממשמורת, לא נתקבלה החלטה לעניין זה והקריטריונים נותרו בעינם".
עוד מסר כי הנושא יעלה בקרוב לבחינה נוספת.
32 כ-38% מתוך כ- 12,660 .
אסירים פליליים 490 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס כי עליו לפעול לשיפור רמת האכלוס במחלקות הטיפוליות בבית הסוהר חרמון, תוך מתן מענה מתאים לרמה הביטחונית הדרושה.
בכך ניתן יהיה להבטיח כי המסגרות הטיפוליות המיטביות תנוצלנה באופן יעיל, דבר שיתרום להשגת יעדים שקבע השב"ס בתחום השיקום.
לאסירים מכורים שאינם משולבים במחלקות או בפרויקטים קיימת אפשרות לטיפול בקבוצה בהיקף של שעות ספור ות בשבוע (להלן - קבוצה טיפולית).
הקבוצה מיועדת ל -10 עד15 ,אסירים מאגפים שונים בבית הסוהר, הנפגשים במרכז החינוך או במועדון לטיפול קבוצתי בדרך כלל בשעות אחר הצהריים.
בשנת 2012 נפתחו284 קבוצות טיפוליות בהנחיית עו"סים בחלק מבתי הסוהר.
מרבית הקבוצות עסקו בתחום הסמים ומיעוטן בתחום האלכוהול.
לשב"ס אין נתונים מספריים על השתתפות האסירים בקבוצות הטיפוליות העוסקות בגמילה מסמים ומאלכוהול, מאחר שנספרים כלל האסירים שהשתתפו בכלל הקבוצות הטיפוליות במשך כל השנה, ללא הפרדה לפי תחומי טיפול.
משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס שאופ ן ספירה זה אינו מאפשר לכמת את הנתונים על היקף השתתפות האסירים בקבוצות הטיפוליות, דבר הפוגם ביכולתו של שב"ס למדוד את תוצאות הטיפול בקבוצות ולהפיק מכך לקחים לכלל המערכת.
נציב שב"ס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "הוחלט על אפיון מערכת ממוחשבת לתחום, שתאפשר כימות שיטתי של הנתונים הללו".
ממצאי סקר ההתמכרויות 2 0 1 2: סקר ההתמכרויות העלה שורה של הסברים, משמעויות והמלצות לגיבוש דרכי פעולה להעלאת מספר האסירים שיקבלו מענה טיפולי.
להלן דוגמאות: (א) כ-10% מהאסירים משתמשים בסמים בבית הסוהר, ומספרם מקרב האסירים תושבי ישראל הוערך ב- 1,00033 .
הסקר קובע כי "המכורים הפעילים מהווים את אוכלוסיית היעד הקלסית לטיפול, שאינה מטופלת.
מספרם הגדול (קרוב לאלף) מעיד על הקושי לשלבם בתכניות הגמילה.
אכן, יש לזכור את הקושי המובנה בגיוס מטופלים במסגרת כופה, אולם ייתכן שיש מאפיינים מבניים המונעים את מיצוי הפוטנציאל".
המלצת סקר ההתמכרויות 2012 הייתה שבמקרים אלה יש "להתאים את תכניות הטיפול ומסגרות הטיפול למאפייני האסירים המכורים הפעילים ובמיוחד לאלה השפוטים לתקופה קצרה".
(ב) התמכרות גם לסמים וגם לאלכוהול נמצאה בקרב כ-30% מהאסירים, ובקרב המכורים לסמים קרוב ל -80% מכורים גם לאלכוהול.
הסקר העלה כי "רבים מהמכורים לסמים הם בעלי דפוסי שתייה כבדה, אך תכניות הגמילה מסמים אינן עוסקות בהרחבה במאפיין זה".
במסקנות הסקר צוין כי "בהקשר זה בולט העדר המענה עבור מכורים לאלכוהול".
המלצת הסקר במקרה זה הייתה להרחיב את ההתייחסות הטיפולית בתכניות הגמילה מסמים לבעיית השתייה הכבדה.
(ג) "שני שליש מהאסירים המכורים מעוניינים בטיפול בהתמכרות".
המסקנות העלו כי תכניות הטיפול המעמיקות מכוונות בעיקר לאסירים בעלי אופק שחרור קרוב יחסית.
לא כולל שוהים בלתי חוקיים המשרד לביטחון הפנים 491 .
:שם הדוח היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ש"למרות המוטיבציה לטיפול הדומה לזו של כלל האסירים, אסירים בבתי סוהר ברמת ביטחון מרבי אינם זוכים להיקף תכניות דומה לשל אסירים בבתי סוהר ברמת ביטחון בינוני".
אחת מהמלצות הסקר הייתה אפוא "לספק מענה טיפולי גם לאוכלוסיית האסירים בבתי הסוהר בביטחון מרבי, תוך התאמת תכנית הטיפול למגבלות הביטחון המאפיינות בתי סוהר אלה".
הממצאים שהובאו לעיל מראים שמספר גדול של אסירים הסובלים מבעיות התמכרות לסמים ולאלכוהול אינם מקבלים טיפול שיקומי לבעייתם ממגוון סיבות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר נציב שב"ס כי לאורך שנים רוכזו המאמצים והאמצעים לטיפול באסיר סמוך ל שחרורו.
לכן מרבית מסגרות הטיפול הן בבתי סוהר ברמת ביטחון בינונית, שמהם משתחררים מרבית האסירים.
עוד הוסיף הנציב כי "בשנים האחרונות עולה הצורך למתן מענה לגמילה ושיקום נפגעי סמים גם בשלבים מוקדמים יותר של המאסר ולפיכך פותחו פרויקטים בשלב המעצר לצורך הכנת האסי ר לתהליכים טיפוליים, וכן פרויקטים לגמילה בבתי סוהר ברמת ביטחון מרבית".
לדבריו השב"ס בוחן במקביל גם "אפשרות להגמיש את הקריטריונים לקבלה למחלקות הטיפוליות, מבלי לפגוע בסוגיות הביטחוניות או באיכות הטיפול".
לדעת משרד מבקר המדינה, על שב"ס להמשיך ולבחון באופן מע מיק את נושא הטיפול בהתמכרויות תוך שימת דגש על מיצוי פוטנציאל המחלקות והפרויקטים, ובכלל זה לבחון אפשרות להעברת אסירים בין בתי הסוהר מחוץ לגבולות כל מחוז על מנת לאכלס את המחלקות הטיפוליות בהתאם לתקינתן.
כמו כן, על שב"ס לבחון את אמות המידה הטיפוליות, המינהליו ת והביטחוניות כדי למַרֵב (למקסם), ככל הניתן במגבלות הקיימות, שילוב של אסירים במסגרות לטיפול בהתמכרויות השונות.
מטרתו של חוק הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין, התשס"ו - 2006 (להלן- חוק ההגנה), היא להגן על הציבור מפני ביצוע עבירות מין ומניעת ביצוע עבירות מין חוזרות.
המניעה נעשית באמצעות הערכת מסוכנות לגבי עברייני מין בשלבים שונים של ההליך המשפטי וקביעת תכנית שיקום מניעתי ותכנית פיקוח ומעקב.
בשנת 2011 תוקן חוק ההגנה, ונקבע שהשר לביטחון הפנים יקים מערך בשב"ס שתפקידו "לגבש תכניות לשיקום מו נע בבתי הסוהר לאסירים עברייני מין ולבצען" (להלן - מערך השיקום המונע).
יצוין ששב"ס פועל לשיקום עברייני מין עוד בטרם תוקן החוק.
על פי נתוני שב"ס, בסוף 2012 היו בבתי הסוהר 1,134 אסירים עברייני מין.
מערך השיקום המונע ב- 2012 :כלל שלוש מסגרות עיקריות1 .
שלוש מחלקות טיפוליות שתקן הכליאה בהן הוא ל -156 אסירים והטיפול בהן נמשך כשנתיים.
סדר היום של האסירים במחלקות אלה מוגבר (אינטנסיבי) וכולל פעילות תעסוקתית או חינוכית וכן טיפול קבוצתי ופרטני; 2 .
28 קבוצות פסיכו -חינוכיות המיועדות לכ -15 אסירים בכל קבוצה.
הטיפול בקבוצות אלה הוא קצר מועד ונמשך 4-3 חודשים, ומטרתו העשרת ידע והקניית כלים לכישורי חיים בלי לחשוף 492 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ;את עבריין המין למעגל הפגיעה האישי שלו3 .
שלוש קבוצות ייעודיות בהנחיית צוות מב"ן34 שהוקמו במטרה להפחית את רמת המסוכנות המינית הנשקפת מעברייני המין לביצוע עברות חוזרות.
הטיפול בקבוצות אלה נמשך בין שנה וחצי לשנתיים.
מהדיווח של מחלקת חטו"ש עולה שבשנת 2012 שולבו במערך לשיקום מונע כ- 330 אסירים בלבד, פחות משליש מעברייני המין שנמצאו באחריות שב"ס, ותוך ניצול חלקי של האמצעים הקיימים במערך השיקום המונע.
באותו דיווח מ- 2012 ציין שב"ס כי 805 .
עברייני מין לא שולבו במסגרות השיקום השונות הסיבות העיקריות לכך הן חוסר מוטיבציה מצד האסירים ( 243 אסירים); יתרות מאסר ארוכות35 (144 ( אסירים); התמכרות לסמים ולאלכוהול 128 אסירים); ותאריך שחרור מוקדם מדי שלא איפשר השלמת טיפול (119 .
)אסירים הנציב מס ר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי השב"ס מקיים "תהליך מתמיד של איתור מתאימים ופעילויות להעלאת המוטיבציה, לשם שילוב אסירים נוספים במערך ]עברייני מין[ " הטיפולי הקיים לצד פיתוח מענים חדשים".
הנציב הדגיש כיכלל עברייני המין שנמצאו מתאימים לטיפול בשנת 2012 , אכן טופלו" (ההדגשה במקור).
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לנקוט פעולות שיביאו למיצוי רב יותר של מערך השיקום המונע לעברייני מין.
מוצע למקד פעולות אלו בעיקר בקבוצות האסירים שלא גילו מוטיבציה להשתלב במסגרות ובקבוצת עברייני המין המכורים לסמים ולאלכוהול.
ספק אם המיצוי המצומצם של מערך השיקום (כשליש) ממלא בצורה מספקת את הוראת הדין שנקבעה בנושא זה.
חלק מבתי סוהר כוללים אגפי שיקום שבהם שוהים אסירים לקראת סיום תקופת מאסרם.
אסירים אלה יוצאים בבוקר לעבוד מחוץ לבית הסוהר, ובשעות אחר הצהריים, הם משתתפים בתוך בית הסוהר בק בוצות טיפוליות המכינות אותם לקראת שחרורם מהמאסר.
השהייה באגפי השיקום נועדה לשמש גשר בין חיי בית הסוהר לחיי הקהילה, תוך עידוד השתלבות בעבודה.
ב- 2012 היו בשב"ס ארבעה אגפי שיקום, ותקן הכליאה בהם היה ל-173 .
אסירים בתקנות ובפקודת הנציבות נקבע מי האסירים אשר יכ ולים לשהות באגפי השיקום.
לפי התקנות, נציב שב"ס רשאי לאשר יציאתו של אסיר לעבודה מחוץ לכותלי בית הסוהר כמפורט להלן: אסיר שריצה לפחות רבע מתקופת מאסרו, רשאי הנציב לאשר לו לצאת מבית הסוהר לעבודת שיקום בהשגחה 36 בתקופה של 42 חודשים שלפני המועד האפשרי לשחרורו על .
34 מב"ן- שלוחה של מרכז בריאות הנפש באר יעקב השייכת למשרד הבריאות וכוללת שתי מחלקות פסיכיאטריות (פתוחה וסגורה).
צוות המטפלים במב"ן מורכב מעובדים של משרד הבריאות.
מעל חמש שנים 36 בהשגחה- הסעת האסיר מבית הסוהר אל מקום עבודת השיקום בפיקוח עליו מרגע יציאתו מבית הסוהר ועד חזרתו לשם.
המשרד לביטחון הפנים 493 .
:שם הדוח היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תנאי37 ; אסיר שריצה שליש מתקופת מאסרו, רשאי הנציב לאשר לו לצאת לעבוד ללא ליווי בתקופה של 18 .
החודשים שלפני המועד האפשרי לשחרורו על תנאי פקודת הנציבות בנושא "מסגרות שיקום לאסירים" קובעת את העקרונות, הכללים והתהליכים הקשורים להוצאת אסירים לעבודה מחוץ לכותלי בי ת הסוהר.
כמו כן קובעת הפקודה את התנאים שאסיר צריך לעמוד בהם על מנת שניתן יהיה לשלבו באגף השיקום.
בבדיקה שערכה יחידת המחקר של שב"ס נמצא שמשנת 2006 חלה ירידה באכלוס האסירים באגפי השיקום: ב- 2006 עמד שיעור האכלוס על95% מתקן הכליאה באגפים, וב- 2012 עמד שיעור האכלוס על 71% בלבד (כ -120 אסירים).
בתרשים 2 שלהלן מוצגים נתונים על שיעור האכלוס באגפי השיקום בשנים 2012 -2005 .
בדוח מבקר המדינה משנת 1990 (להלן- דוח 40)38 צוין כי בעת עריכת הביקורת ב- 1989 פעלו אגפי שיקום בחמישה בתי סוהר, ושהו בהם 115 אסירים מתוך כ - 4,800 אסירים פליליים באותה עת.
בדוח צוין כי "אחוז האסירים היוצאים לעבודת שיקום אל מחוץ לבית הסוהר קטן מאוד ביחס לכלל אוכלוסייתם", וכי "על שב"ס לשאוף להגיע למצב שכל אסיר מתאים - ובמיוחד מי ששהה במאסר ארוך - יעבוד בקהילה, מחוץ לבית הסוהר, תקופה ניכרת לפני שחרורו".
הנתונים לגבי שנת 2012 מראים כי הפער בין מספר האסירים ששהו באגפי השיקום לבין סך כל האסירים הפליליים גדל, וכי מספר האסירים באגפי השיקום קטן מאוד (כ-120 אסירים בלבד).
ביולי 2013 פרסמה יחידת המחקר של שב"ס תוצאות של מחקר שערכה בשיתוף האוניברסיטה העברית בנושא היעילות של אגפי השיקום בהפחתת המועדות של האסירים ששהו בהם39 .
מהמחקר עולה ששיעור המועדות של האסירים הגברים ששהו באגפי השיקום .
37 בדרך כלל בסיום שני שלישים ממאסרו– הכול על פי חוק שחרור על-תנאי ממאסר, התשס"א - 2001 .
38 ,מבקר המדינהדוח שנתי 40 ( 1990,) 'בפרק על שירות בתי הסוהר, עמ 453-440 .
המחקר התייחס לאסירים גברים 494 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בשנים 2004- 201240 הוא%19.
1 , ואילו שיעור המועדות הכללי בקרב אסירים גברים באותה תקופה היה 43.
נוסף על כך השוו החוקרים את שיעור המועדות של קבוצה מסוימת של אסירים שהיו באגפי השיקום לעומת קבוצת ביקורת של אסירים בעלי מאפיינים זהים שלא שהו באגפי השיקום.
הבדיקה נערכה על פני תקופה של תשע שנים.
נמצא ששיעור המועדות של האסירים ששהו באגפי השיקום היה 25.
של קבוצת הביקורת תוצאות המחקר מראות כי ייתכן שיש בשהותם של האסירים באגפי השיקום כדי לצמצם את פוטנציאל המועדות שלהם.
נוכח האמור, על שב"ס לבדוק אם כל האסירים שעומדים בתנאים לכניסת אסירים לאגפי השיקום אכן מופנים לאגפים אלה.
נוסף על כך על שב"ס לבחון מפעם לפעם את התנאים האמורים לעיל, זאת במטרה לבחון בכל עת את האפשרות להגדיל את תקן הכליאה באגפים אלה.
בתשובתו מסר הנציב כי במטרה להגדיל את מספר האסירים הזוכים להשתלב באגפי השיקום נבחנו הן התנאים המנהליים הנדרשים והן תהליכי הטיפול המקדמיים.
כמו כן נבחנה האפשרות להקל בתנאי הקבלה לאגפי השיקום, אך תהליך זה טרם מוצה.
נוסף על כך פועל השב"ס להתחיל את תהליכי הטיפול והשיקום בשלבים מוקדמים יותר של המאסר ככל שמאפשרים זאת המשאבים.
כך, לדעת הנציב, "ניתן יהיה להגדיל את היקף האסירים אשר יעמדו בתנאי שיקום בשלב מתאים של מאסרם".
]אגף[ הסף הטיפוליים הנדרשים לכניסה לבית .
ענף חינוך בשב"ס אחראי להפעלת מערך חינוכי לאסירים באמצעות הקניית כלים וכישורי חיים שיגדילו את סיכוייהם להשתלב בחברה לאחר סיום תקופת המאסר.
שב"ס החל בהפעלת מערך זה כבר ב- 1984 , עם פתיחת מרכז החינוך הראשון בבית הסוהר איילון, ומשנה לשנה הרחיב את פעילותו בתחום.
עולה אפוא כי פעילות זו מתקיימת באופן רציף וקבוע זה כשלושים שנה.
משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס כי למרות חשיבותם של תהליכי החינוך בכל הנוגע לשיקום אסירים, לא שולבו פעולות ענף החינוך ביעדי התר"ש של הארגון, ומערך החינוך קבע יעדים ומטרות לפעולותיו באופן עצמאי.
הוראות הדין : עד שנת 2012 לא כללה פקודת בתי הסוהר הוראות בנושא החינוך בבתי הסוהר.
בתיקון לפקודה שנעשה במאי 2012 נקבע כי "אסיר יהיה זכאי להשתלב בפעילות פנאי או חינוך בהיקף ובתנאים כפי שייקבעו בתקנות ובפקודות השירות".
כאמור, עד מועד סיום הביקורת התקנות והפקודות טרם גובשו וטרם אושרו.
בפקודת הנציבות בנושא "כללי הפעלת בתי הסוהר לאסירים פליליים" נקבע כי "תופעל מערכת חינוך שתכלול את הפעולות הבאות: השכלה, חינוך משלים, אירועי חינוך ותרבות".
40 לפי נתוני המחקר, בשנים 2012 -2004 היו בבתי הסוהר 65,893 אסירים תושבי ישראל, מהם היו 827 .
אסירים באגפי השיקום המשרד לביטחון הפנים 495 .
:שם הדוח היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 גם בנוהל של אגף האסיר בנושא "מרכזי חינוך לאסירים בבתי הסוהר" מפורטים העקרונות להפעלת מרכז החינוך בבתי הסוהר תוך פירוט השיטות והתכנים הנהוגים במרכזי החינוך.
השתתפות האסירים בפעולות חינוך פורמלי : בשנים 2012 -2011 בדק ענף חינוך את רמת ההשכלה בעברית של כ - 12,500 אסירים עם כניסתם לכלא.
תוצאות הבדיקה הראו כי כשליש מהאסירים שנכנסו לכלא היו אנאלפביתיים או יודעי קרוא וכתוב ברמה ראשונית בלבד, כשליש היו ברמת השכלת יסוד (עד 8 שנות לימוד) וכשליש ברמת השכלה תיכונית (10 - 12 שנותלימוד).
בפילוח רמת ההשכלה של האסירים על פי מוצא נמצא כי ברמה הראשונית של קריאה וכתיבה אובחנו 21% ;מהאסירים ילידי הארץ47% ;מבני המיעוטים 32% ;מיוצאי חבר העמים וכ-30% .
מיוצאי אתיופיה במחקר נוסף של ענף חינוך בשנים 2005 -2003 נמצא כי 66.
9% מקרב האסירים שנולדו בארץ ולמדו בשפה העברית מכיתה א' הם בעלי לקויות למידה (זאת בהשוואה ל 15%-10% .
)בקרב האוכלוסייה במדינה בכלל57% מהם סובלים מהפרעות קשב וריכוז.
נוכח התוצאות הקים ענף חינוך ב - 2013 מרכז ראשון (לכ -20 אסירים) להתמודדות ולטיפול בבעיות של לקויות למידה והפרעות קשב.
ענף חינוך בדק את השתתפות האסירים ב-325 מחזורי לימוד שהתקיימו בכל אחת מהשנים 2012 -2011 ,.
מחזור לימוד נמשך שלושה עד חמישה חודשים, בחודשים ספטמבר עד יולי בדרך כלל בשעות הבוקר.
יצוין שיש אסירים שמשתתפים בכמה פעילויות וביותר ממחזור לימוד אחד, ולפיכך הם נמנים בנתונים אלו יותר מפעם אחת.
בלוח 3 שלהלן מוצגים נתוני ההשתתפות.
לוח 3 השתתפות אסירים במחזורי חינוך פורמלי בשנים 2011 ו- 2012 .
צפון 2,371 1,986 2,412 2,007 .
מרכז 2,523 2,143 3,332 2,751 .
דרום 673 534 622 540 .
סה"כ 5,567 4,663 6,366 5,298 מנתוני הלוח עולה שבכל שנה הופסקו כ- 1,000 השתתפויות של אסירים בפעילויות החינוך הפורמלי שבהן שובצו.
בחודש דצמבר 2012 רק כ - 1,500 אסירים מכל בתי הסוהר בארץ השתתפו בפעילויות החינוך הפורמלי.
יצוין שהאסירים המשתתפים בפעילויות החינוך הפורמלי יכולים להשתלב גם במסגרות טיפוליות אחרות המתקיימות משעות הצהריים ואילך.
הנציב מסר בתשובתו כי השב"ס משקיע מאמץ במטרה לרתום את האסירים ברמת ההשכלה הנמוכה למסגרות החינוך, וכי מאחר שחלק מאוכלוסיית האסירים מתקשה להתמיד בהשתתפויות בפעילויות החינוך, עוסק ענף החינוך בפיתוח תכניות לימוד מתקדמות וחדשניות.
שם הדוח: היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 למרות העשייה בתחום החינוך, מספר האסירים המשתתפים בפעולות החינוך הפורמלי הוא נמוך, ושיעור לא מבוטל של אסירים אף נושר ממסגרות אלה.
משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס כי עליו לפעול להגברת המודעות אצל אסירים להשתתפות במסגרות החינוך הפורמלי תוך יצירת תמריצים עבורם.
תשומת לב מיוחדת יש להפנות לאסירים בני מיעוטים, יוצאי חבר העמים ויוצאי אתיופיה בהקניית השכלה בסיסית, תוך שימוש במורים הדוברים את אותן שפות.
מיפוי צרכים בהערכת מצב שפרסם המשרד לביטחון הפנים ביולי 2012 שנגעה לטיפול באסירים ולשיקומם צוין כי יש "הלימה לא מלאה בין הצרכים לאמצעים", וכי "בחלק מהאמצעים קיים עודף ובחלק אחר ]מסגרות טיפול[ חוסר.
כך למשל אגפי השיקום מאוישים רק באופן חלקי וכך גם חלק מתוכניות הגמילה מסמים והתמכרויות אחרות.
מרכיב חשוב בבעיה הינו חוסר בתהליך סדור של מיפוי צרכים המתבסס על אבחונים עדכניים (מעבר לאבחון הנעשה לאסיר בעת קליטתו) ועל מערכת איסוף נתונים ארגונית לתחום התקון".
עוד נקבע בהערכת המצב כי "אין במערך התקון איסוף ממוכן שיטתי של נתונים שמאפשרים מעקב וניתוח סדור של תוצאות המאמצים הרבים הנעשים בתחום זה" (ההדגשות במקור).
בסוף 2012 ערכה חטיבת התקון, בשיתוף יחידת המחקר של שב"ס, סקר צרכים למיפוי פוטנציאל הטיפול באסירי ם הפליליים.
בסקר השתתפו כ - 4,700 אסירים41 .
ממצאי הסקר העלו שכ-35% מהאסירים התאימו לטיפול פסיכו-סוציאלי מעמיק (מחלקה, פרויקט, קבוצה או טיפול פרטני אינטנסיבי), אולם רק כמחצית מהמתאימים קיבלו טיפול בפועל.
עוד עולה מממצאי הסקר כי כ-40% מהאסירים שהתאימו לטיפול מ עמיק בבתי סוהר ברמת ביטחון בינונית לא קיבלו בפועל טיפול מסוג זה, ובבתי סוהר ברמת ביטחון מרבית כ -55% מהאסירים שהתאימו לטיפול מעמיק לא קיבלו טיפול מסוג זה.
אף על פי ששב"ס קבע עוד ב - 2009 כי אחד מיעדיו לחמש השנים הבאות הוא מיצוי פוטנציאל הטיפול באסירים, הוא לא קבע אבני דרך להשגתו ולא הגדיר כיצד ניתן למדדו.
מהממצאים שפורטו לעיל עולה כי בשנים 2013 -2009 אלפי אסירים פליליים לא שולבו במסגרות התקון; אסירים רבים לא שולבו בתכניות החינוך הפורמלי, הטיפול באסירים מכורים ובעברייני מין לא מוצה, ואגפי השיקום לא אוכלסו במלואם.
עובדה זו קשורה, בין היתר, גם לתנאים הביטחוניים, המינהליים והטיפוליים ששב"ס קבע כתנאים מקדמיים לכניסה למסגרות טיפוליות.
על שב"ס לבחון דרכים להרחבת מסגרות התקון בקרב האסירים שמנועים כיום מלהשתלב בהן.
אסירים שפוטים באגפים רגילים המשרד לביטחון הפנים 497 .
:שם הדוח היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
שיפור היחס המספרי בין מטפלים למטופלים בשנת 1990 נקבע בשב"ס כי "המפתח לְתִּקְנּון עובדים סוציאליים מבוסס על הצורך להקצות עובד סוציאלי לכל אגף בסדר גודל של 100-80 מקומות כליאה והמיועד לאסירים ועצורים תושבי ישראל.
לאגפים ייחודיי ם יוקצה עובד סוציאלי גם ]כדוגמת המחלקות הטיפוליות [ .
"למספר קטן יותר של אסירים 1.
דוח40 של מבקר המדינה העלה כי באותה העת מספר האסירים שטופלו על ידי עו"ס אחד בשישה בתי סוהר היה בין 85 ל-125 , ובשישה בתי סוהר אחרים - בין 65 ל-80 אסירים.
בדוח צוין כי היחס הסביר של מספר מטופלים לעו"ס המקובל על אנשי מקצוע הוא לא יותר מ-50 , וכי "השירות הסוציאלי הניתן לאסירים לוקה בחסר בגלל עומס על העובדים הסוציאליים (עו"ס)".
לפי דוח 40 , עיסוקיו העיקריים של העו"ס באותה עת היו (א) טיפול אינטנסיבי באסירים: פגישות פרטניות או קבוצתיות והתערבות בשעת משבר או כתגובה לאירוע מסכן חיים; (ב) טיפול קונקרטי באסירים: פתרון בעיה מעשית של אסירים שכוללת טיפול מול גורמים בשב"ס וגורמי חוץ.
לפעולות אלו על פי הדוח נדרש שליש מהיקף עבודת העו"ס, ויתרת זמנו מוקדשת לעניינים מינהליים: מילוי דוחות, השתתפות בישיבות והשתתפות בוועדות שונות.
משנת 1990 נוספו לעו"סים מטלות רבות.
כך למש ל הטיפול בהתמכרויות, שהיה עד אז באחריות מחלקת רפואה ועם פתיחת הפרויקטים לגמילה בכמה בתי סוהר החלו העו"סים לטפל גם בתחום זה; תחום טיפול נוסף של העו"סים הוא מניעת אבדנות בקרב אסירים.
לצורך כך נדרש העו"ס לקיים ריאיון קליטה לכל עצור מיד עם הגעתו, גם בשעות הלילה, דבר שחייב הוספת תורנויות של עו"סים; חוק ההגנה, שנכנס לתוקפו בשנת 2006 , מחייב מעקב אחר התהליכים שעובר האסיר כדי לבחון את התקדמותו ואת האפשרות לשלבו בטיפול.
כמו כן, נדרש על פי חוק זה לרכז את הדיווחים על התקדמות טיפולית של כל עבריין מין; חוק שחרור על-תנאי ממאסר, התשס"א- 2001 (להלן- חוק שחרור על תנאי), ייסד מערך טיפול באסירים שהורשעו בעברות של אלימות במשפחה ובעברות של גילוי עריות, ומחייב את העו"ס להכין מסמכים לוועדות השחרורים, כולל השתתפות בדיונים עם גורמי הרווחה; נוסף על המטלות הללו העו"ס מנהל תיק סוציאלי עבור כל אסיר ובו עליו לתעד את כל השיחות שקיים עם האסיר ואת כל הפרטים על הטיפולים שקיבל האסיר.
בלוח4 שלהלן מוצג יחס התקינה בין מספר העו"סים בשב"ס למספר האסירים בשנת 2013.
לוח4 יחס התקינה לעו"סים לפי סוגי האגפים/המחלקות/בית הסוהר ל- 2013 .
אגף/מחלקה/ביתסוהר ייחודי עו"סים למספר אסירים .
מחלקות טיפוליות 1:20 .
)בתי הסוהר אופק (נוער ונווה תרצה (נשים) 1:40 498 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בהערכת מצב של המשרד לביטחון הפנים צוין ש"מספר המטופלים הממוצע למטפל עומד על כ-80 בעוד שהיחס שנחשב לסביר הוא50 מטופלים למטפל.
על כך יש להוסיף את העובדה כי שיעור הנשים הצעירות בקרב מערך המטפלים בשב"ס הוא גבוה יחסית, כך שבכל רגע נתון כ- 15-10 אחוז מהן נמצאות בחופשות לידה.
מצב זה מביא לכך שבפועל מספר המטופלים למטפל אף גדול יותר".
מהנתונים עולה שמשנת 1990 לא חלו שינויים של ממש ביחס תקינת העו"סים בשב"ס, זאת על אף שהיקף העבודה הנדרש מעו"ס גדל בצורה משמעותית מאז.
על אף שבתר"ש הוגדר יעד רב-שנתי של שיפור היחס המספרי בין מטפלים למטופלים באמצעות תגבור של כוח אדם מקצועי, עד מועד עריכת הביקורת טרם הוגדר יעד מדיד בנושא.
מינהל התכנון בשב"ס קבע בין יתר המשימות של טיפול ושיקום בתכנית העבודה השנתית ל- 2009 את "בחינת מפתחות התקינה ליחס מטפל/מטופל".
ביעדים הרב -שנתיים ל - 2010 צוין היעד של "שיפור היחס המספרי מטפל/מטופל באמצעות תגבור של כ"א מקצועי".
גם בתכנית העבודה השנתית של מינהל התכנון ל - 2013 נקבע כי תבוצע בדיקה של תחום העו"סים מבחינת תיקוף מפתחות התקינה ויצירת מפתחות חדשים.
עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2013 , לא החל שב"ס בבחינת מפתחות התקינה של העו"סים בבתי הסוהר.
משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס כי עליו לעמוד ביעדים שהציב בתכניות העבודה, לבצע בחינה סדורה של תקני העו"סים הנחוצים בבתי הסוהר בהתאם למשימות המוטלות עליהם, ולפי תוצאות בחינה זו לתגבר על פי הצורך את מערך העו"סים בשב"ס.
על שב"ס להציב לעצמו בתחום זה יעדים ברורים, מוגדרים ומדידים, ולהכין תכנית עבודה מסודרת אשר תגדיר את אבני הדרך להשגתם.
נציב שב"ס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בדיקת מפתחות התקינה תבוצע במהלך שנת 2014 , ולאחר ס יומה יוגדרו יעדים מדידים בתכניות העבודה השנתיות והרב -שנתיות, במטרה לשפר את הטיפול הסוציאלי הניתן לאסיר.
הגדלת היקף האסירים המועסקים בתעסוקה יצרנית לתעסוקת האסירים בבתי הסוהר יש כמה מטרות42 : 1 .
חינוכית-שיקומית - הכשרה מקצועית וניסיון תעסוקתי תורמים להשתלבותו של האסיר בחברה לאחר השחרור ולצמצום שיעורי המועדות.
נוסף על כך, התעסוקה תורמת לשיפור הדימוי העצמי של האסיר; 2 .
כלכלית- חברתית - הגדלת הכנסות האסיר מאפשרת לו קיום יומיומי ואף סיוע למשפחתו, וכן מיצוב חברתי ומעמדי של האסיר כאדם עובד; 3 .
ניהולית-ביטחונית - תעסוקת אסירים מקלה את ניהול בית הסוהר ומגבירה את הביטחון בו.
התעסוקה מונעת בטלה וניצול שלילי של הזמן הפנוי ומפחיתה לחצים ומתחים בין האסירים.