HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תרשים 22 : בוגריהתוכניות ששימשו מנהלי בי"ס לאחר תום ההכשרה , .
38 תקופה זו נלקחה כדי לחשב תקופת כהונה של מנהל בי"ס בת שלוש שנים.
דרכימינוי והכשרה של מנהלי בתי ספר חדשים מהנתונים שבתרשים עולה כי מתוך 1,756 בוגריםשסיימו את לימודיהם בשנים התשע"א - .
התשע" ז 36% לא כיהנו כמנהלים לפני סיום ההכשרה וכיהנו כמנהלים במשך שלוש שנים .
לפחות לאחר תום הלימודים.
זהו גם שיעור הבוגרים שלא ניהלו כלל - לא לפני ההכשרה ולא .
עלה שכ-12% מהבוגרים שלא כיהנו כמנהלים לפני סיום ההכשרה שימשו כמנהלים רק .
שנה או שנתיים לאחר תום הלימודים ולכן מוגדרים "מנהלים עוזבים".
בתרשים 23 שלהלן מובאת התפלגות של847 בוגרי התוכנית בשנים התשע"א- התשע"ז שכיהנו .
כמנהלים לפחות שלוש שנים לאחר תום ההכשרה, עד לשנת התש"ף : הבוגרים שהחלו לכהן .
כמנהלים לפני ההכשרה או במהלכה לעומת הבוגרים שהחלו לכהן רק לאחר ההכשרה: .
תרשים 23: התפלגות הבוגרים שלאחר תום ההכשרה כיהנו כמנהלים לפחות .
שלוש שנים , לפי שנות ההכשרה, התשע"א-התשע" ז (באחוזים) .
מהתרשים עולה כי שיעור הבוגרים שלא כיהנו כמנהלים במהלך לימודיהם או קודם ללימודים .
מתוך כלל הבוגרים שכיהנו לפחות שלוש שנים לאחר ההכשרה, נמצא במגמת ירידה: מ-79% .
בשנת התשע"א ל-49% "בשנת התשעז.
כן נמצא ששיעור הבוגרים שהיו מנהלים בשנים שקדמו .
ללימודיהם ובמהלך הלימוד ים עלה באותן שנים מ-21% ל-51%.
ה | דרכימינוי והכשרה של מנהלי בתי ספר חדשים | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 משרד מבקר המדינה ממליץ ל משרד ולאבני ראשה לבחון את העולה מ ה תרשימים .
ומהנתונים שלעיל ולבדוק את האפקטיביות של תוכנית אבני ראשה בהקשר להשתלבות .
של הלומדים בה בתפקידי ניהול.
מגמת הנתונים מצביעה על כך שבשנים האחרונות עולה .
היתכנות לכ ך ש לומדים ששימשו כמנהלים לפני הכשרתם בתוכנית ישמשו בתפקידם .
לאחר מכן, ואילו שיעורם של מי שלא היה לפני הלימודים מנהל דווקא ירד בתקופה זו.
התוכנית אינה עונה על הצרכים לתוספת מנהלים, זאת מאחר שהמכסות שהמשרד קבע .
למספר הלומדים בה (325 בהתשע"ט ) נמוכות באופן ניכר מהתחזיות לצורך במנהלים .
)בהתשע"ט תחזיות אלו אף נמוכות מהצרכים בפועל , שכן בהתשע"ט מונו במוסדות .
החינוך הרשמי בלבד 692 מנהלים.
סיבה נוספת לכך שהתוכנית אינה עונה לצרכים היא .
האפקטיביות החלקית שלה בכל הקשור למטרתה העיקרית - הכשרת מי שימונו ויכהנו .
כמנהלי ביה"ס: כ-40% מבוגרי המחזורים התשע"א- התשע"ט לא כיהנו כלל כמנהלים .
לאחר שסיימו את התוכנית .
המשרד היה מודע לחוסר במועמדים לניהול שהם בוגרי .
התוכנית, והפתרון שיישם הוא הקמת עתודה לצורך מינויים בפועל - מסלול מקל, החלופי .
למסלול המרכזי שהוא קבע.
על המשרד לשקול פתרונות נוספים לחוסר במועמדים לניהול שהם בוגרי התוכנית , .
לרבות הגדלת מכסת הלומדים השנתית ושינוי תנאי הסף למינוי מנהל בי"ס, בפרט בכל .
כמו כן מומלץ שהמשרד יפעל להגברת האפקטיביות של התוכנית .
ולהגברת השתלבות בוגריה בניהול.
מומל ץ גם שהמשרד יבחן את הליך מיון המועמדים .
להכשרה כדי לשפרו כך שתובטח התאמה של הלומדים לתפקיד מנהל בי"ס.
כי התוכנית תבחן מתכונת ומנגנון מתאימים להכשרת מנהלים במגזר החרדי.
מרכיבי התפקיד של מנהלי בי ה"ס, עומס על .
מנהלים ונשירת מנהלים .
מרכיבי התפקיד של מנהלי ביה"ס .
בינואר 2005 אימצה ממשלת ישראלאת עקרונות "התוכנית הלאומית לחינוך", כפי שהוצגה על .
ידי כוח המשימה הלאומי לקידום החינוך בישראל - ועדה שהממשלה מינתה במטרה לבצע .
בחינה מקיפה של מערכת החינוך במדינת ישראל ולהמליץ על תוכנית שינוי כוללת – פדגוגית, .
מבנית וארגונית – וכן על התוויית דרך ליישומה.
לפי הו ועדה " האחריות הנדרשת ממנהלי בתי- .
ספר מחייבת עמידה בתנאי סף גבוהים, הגדרות ברורות של תפקידיהם והרחבה של .
יש להעניק למנהלים תנאי עבודה ושכר, וליצור מנגנוני קידום במקצוע הניהול, .
דרכימינוי והכשרה של מנהלי בתי ספר חדשים שיהלמו את הדרישות הגבוהות המוצבות בפניהם " 39.
עוד המליצה הוועדה על חיזוק מעמד .
המנהל; על קיום אוטונומיה מרבית לביה"ס, לרבות אוטונומיה פדגוגית וניהולית , ו על צמצום .
סמכויות המשרד והעברתן לשטח.
הוועדה גם קבעה כי "מ שרד החינוך יפעל להגדרה, במתכונת .
סטנדרט, של מכלול תפקידיהם, הכשרתם והפעולות והתפוקות המצופות ממנהלי בתי-הספר .
בתחומים הבאים: בניית חזון בית -הספר, הובלת תהליכי ההוראה והלמידה ופעולות החברה .
והתרבות בבית-הספר; ניהול צוות בית -הספר ועידוד עבודת צוות; ניהול הארגון והמשאבים; .
קידום האחריותיות המקצועית; פיתוח שיתוף הפעולה עם הקהילה"40 .
כפי שיפורט להלן, בפועל לא הוגדר תפקידם של המנהלים באופן מלא, סמכויותיהם .
הורחבו באופן חלקי41 ,ומערכת החינוך נותרה ריכוזית.
כפי שצוין לעיל, קיים פער בגורמים .
המקבלים את ההחלטות הנוגעות למערכת החינוך בישראל אל מול מדינות ה - OECD .
והאיחוד האירופי: בעוד שבישראל משרדי הממשלה מקבלים כ -69% ,מההחלטות .
ב- OECD ובאיחוד האירופי הממשלה המרכזית מקבלת כ-24% מההחלטות.
הגדרת תפקידי מנהל בי"ס (יסודי ועל-יסודי) נקבעה בחוזר מנכ"ל מיוחד ו' (התשנ"ה) (1995 ) .
וכלולה בתקנון שירות עו"ה.
בשנת 2008 , כשנהלאחר הקמתו של מכון אבני ראשה, גיבשה ועדה מקצועית של המשרד .
מסמך42 ( להלן- המסמך) המבהיר את תחומי האחריות המרכזיים של מנהל בי"ס ומשמש בסיס .
לפעילותו של המכון בתחומי ההכשרה והפיתוח המקצועי.
המסמך אומץ על ידי שרת החינוך .
דאז ועל ידי הוועד המנהל של המכון .
במסמך נקבע שהוא ישמש תשתית להמשך העבודה על תפקיד המנהל, אולם בפועל .
נמצא כי לא הושלמה הגדרת תפקיד המנהל במסמך אחד מתכלל.
המשרד מסר בתשובתו כי תפיסת תפקיד המנהל קיבלה ביטוי בכל י להערכת המנהל ובתהליכי .
הפיתוח המקצועי של המנהל.
39 כוח המשימה הלאומי לקידום החינוך בישראל, התוכנית הלאומית לחינוך, ינואר 2005, )(יו"ר שלמה דוברת, בעמ' .
26 ; ,)לארי קובן, "נקודת מבט בינלאומית והיסטורית על רפורמות חינוך לאומיות", בתוך: דן ענבר (עורךלקראת .
41 במסגרת הסכם אופק חדש (מסמך ההבנות מיום 16.
07 ) הועברו סמכויותמסוימות למנהל ביה"ס - קבלת מורים .
חדשים, הערכת עובדי הוראה לצורך מתן קביעות, קידום ופיתוח מקצועי של עובדי הוראה וכו'.
42 תפיסת תפקידו של מנהל בית ספר במדינת ישראל דצמבר 2008.
ה | דרכימינוי והכשרה של מנהלי בתי ספר חדשים | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 משרד מבקר המדינה ממליץ שהמשרד ישלים גיבוש המסמך שיגדיר באופן מלא את .
להלן פירוט מתוך המסמך של תפקידיו העיקריים של מנהל בי"ס ותחומי הניהול שעליו לעסוק .
בהם: תפקידם המרכזי של מנהלי בתי ספר הוא להנהיג חינוכית ופדגוגית את בי ה"ס כדי לשפר .
את חינוכם ואת למידתם של כלל התלמידים.
עיצוב תמונת העתיד של ביה"ס - חזון וניהול שינוי: על המנהל להוביל מאמצי חשיבה ותכנון .
יעדים ודרכי פעולה ארוכי-טווח ומונחי -נתונים, בשיתוף סגל בי ה"ס וגורמי רשות וקהילה, .
כדי שבית ספרו יצליח למלא את צורכי השותפים, לסגל את עצמו לשינויים ולזכות בהכרה .
ובהערכה על מאמציו והישגיו מצד הגורמים הפועלים בו ובמחיצתו .
הנהגת הצוו ת, ניהולו והתפתחותו המקצועית.
התמקדות ביחיד - התלמיד.
ניהול הקשרים בין בי ה"ס לקהילה - הורים וגורמים נוספים : בהיותו מנהיג בי ה"ס, על .
המנהל לראות את המערכת הבית-ספרית על מגוון ממדיה ותחומיה וליצור ביניהם חיבורים .
הדוקים למען הצלחתם של כל התלמידים.
למנהל יש תפקיד ביחס לתשתית הארגונית של בי ה"ס, כדי שזו ת תמוך במימוש יעדו .
המשימות הניהוליות משרת ות מטרות חינוכיות ושזורות בכלל .
התפקידים והתחומים שבאחריות מנהל בי"ס.
אבני ראשה מסרו למשרד מבקר המדינה ביולי 2020 כי "מסמך קונספטואלי זה, אינו אמור .
לכסות את כל שדות הפעולה של מנהל בית הספר ולא להקיף את כל ממשקי העבודה של .
מנהל בית הספר עם המשרד, עם הרשות המקומית, עם הבעלות על בית הספר וכו'.
המנכ"ל המשיך לשמש כפלטפורמה המרכזית להנחיות המנכ"ל את מנהלי בתי הספר, לכל .
אלפי חוזרי מנכ"ל מפרטים את הדרישות שעל ביה"ס, מנהליהם ועו"ה לעמוד בהן.
התוכנית של המשרד להקלת העומס על מנהלים הוא צמצום חוזרי מנכ"ל במהלך 4 שנים: מ- .
18,000 בשנת התשע"ח ל- 1,200 עד התשפ"א.
המשרד מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי עד מאי 2020 צומצמו 11,500 ,חוזרים .
ו- 2,700 נוספים יצומצמו עד סוף התשפ"א.
מכאן שבמועד הביקורת נותרו 6,500 חוזרי מנכ"ל .
המנחים את מנהלי ביה"ס.
גם לאחר צמצומם העתידי המתוכנן להתבצע יוותרו כ- 3,800 חוזרי .
מנכ"ל העוסקים בהפעלת מערכת החינוך.
דרכימינוי והכשרה של מנהלי בתי ספר חדשים הפירוט לעיל מצביע על כך שלמשרד אין קודקס המאגד את כל ההנחיות, ההוראות .
כל אלו נכללו בכ - 6,500 חוזרי מנכ"ל במועד הביקורת.
מבקר המדינה מציין לטובה את פעילות המשרד להפחתת העומס של מנהלים ולצמצום .
מספר חוזרי המנכ"ל וממליץ לו לבחון הכנת קודקס, ובו יאוגדו כלל ההנחיות למנהלי בתי .
עמדות ביחס לתפקיד מנהל בי"ס .
תחושות של עומס ולחץ בסביבת העבודה יוצרות חוסר איזון בין דרישות התפקיד לבין המשאבים .
והכוחות העומדים לרשות המנהלים, כגון התמיכה שהם מקבלים ויכולתם להתמודד עם דרישות .
חוויה של עומס ושל לחץ רב ומתמשך עלו לה לפגוע ברווחת המנהלים, בתפקודם .
ובשביעות רצונם, ולהגביר את השחיקה ואת העזיבה של המקצוע43.
מחקר טאליס 2018 : ,כאמורממחקר זה עולה כי גורמים הנוגעים להתנהגות תלמידים, .
להיעדרויות של אנשי צוות ולמתן משוב למורים ומענה להורים הם מקור של לחץ עבור מנהלים .
בישראל - בפרט בבתי ספר דוברי עברית ופחות עבור מנהלים בבי"ס דוברי ערבית - במידה רבה .
יותר מעמיתיהם במדינות ה- OECD .
עוד עלה מהמחקרכי שביעות הרצון של מנהלים בישראל .
משכרם ומתנאי העסקתם נמוכה בממוצע מזאת של עמיתיהם במדינות ה OECD - , וכי מנהלים .
דוברי עברית שגילם מתחת ל-45 שנים מעוניינים להמשיך בתפקידם כ -3 שנים פחות .
ממקביליהם במדינות ה- OECD (ראו לעיל גםנתונים בין-לאומיים על מנהלי בי"ס ובפרק המבוא ).
פגישות שנערכו עם מנהלים: נציגי משרד מבקר המדינה נפגש ו במהלך הביקורת עם שי שה .
מנהלי בי"ס הפעילים בארגוני מנהלים ועם יו"ר ארגון המנהלים.
בפגישות הציגו המנהלים קשיים .
לדבריהם, המבנה הנוכחי של מערכת החינוך מטיל עליהם אחריות רבה, .
אך כמעט אינו מותיר בידיהם סמכויות .
מבנה זה יוצר מערכת אחידה בכל הארץ שאינה מותאמת .
לצורכי התלמידים וצוותי ההוראה על פי מאפייניהם השונים ולפי השתייכותם לרשויות המקומיות .
ואף לשכונות בתוך הרשויות המקומיות.
להלן עיקר הקשיים שהציגו המנהלים שנפגשו עם נציגי משרד מבקר המדינה: .
למנהל יש אחריות גדולה מאוד לצד סמכויות מועטות וחוסר באוטונומיה: המנהל אחראי .
ללימודיהם, לחינוכם ולשלומם של התלמידים במוסד שהוא מנהל, אולם מידת הגמישות .
ממשקי עבודה של המנהל עם גורמים רבים : מנהל בי"ס כפוף לגורמים רבים ופועל .
בממשקים עם בעלי עניין שונים: המשרד; רשות מקומית ולעיתים בעלות; הורים, תלמידים, .
לכל אחד מאלו דרישות וצרכים, ואלו אינם חופפים תמיד.
שמנהל ביה"ס נמצא בתווך בין בעלי עניין המפעילים עליו כוחות מנוגדים.
43 מתוך מחקר טאליס, (ראו הערה 8 לעיל), פרק14 .
ה | דרכימינוי והכשרה של מנהלי בתי ספר חדשים | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים24: כפיפויות וממשקי עבודה של מנהל בי"ס .
היקף תפקיד רחב בצד משאבי עבודה לא מספקים וביורוקרטיה מרובה: מנהל בי"ס .
נדרש לפעול מול גורמים רבים גם בתוך המשרד: יחידות מטה, מחוז, מפמר"ים 44 ואחרים.
לפעול מתוקף הנחיות והוראות המרוכזים באלפי חוזרים היוצרים נטל בירוקרטי.
העומדים לרשותו מוגבלים ואינם מאפשרים לו העסקת כוח עזר תפעולי.
עומס זה פוגע ביכולת .
המנהל לשמש מנהיג חינוכי.
תגמול שאינו מספק: הגמול הכספי הניתן למנהל אינו הולם את היקף המשימות והאחריות .
המוטלים עליו ואינו מתמרץ אותו לשאוף לתפקיד.
סקר שנערך עבור ארגון המורים: בחודשים יוני- יולי 2015 ערך מכון מחקר סקר עבור ארגון .
המורים בקרב 294 מנהלי בי"ס על-יסודיים.
להלן נתונים מתוך הסקר: .
דרכימינוי והכשרה של מנהלי בתי ספר חדשים תחושות עומס: 90% מהמנהלי ם שהשתתפו בסקר השיבו כי הם מקדישים זמן רב מדי להליכים .
ביורוקרטיים, לדוחות ולטפסים שהם נדרשים להגיש; 76% מהמשתתפים השיבו כיהמשרד אינו .
מודע לעומס שיש עליהם וכי למשרד אין ראייה כוללת בדבר מכלול תפקידיו של המנהל בפרק .
זמן נתון; ו-74% סברו כי הנהלת המשרד אינה יודעת מה מטילים כל אגפי המשרד על המנהל.
תחושות חוסר גיבוי ואי-אמון מצד המשרד: 69% מהמנהלים השיבו כי הם חשים שהמשרד .
אינו נותן אמון בעבודתם; 73% השיבו כי גורמי המשרד מעדיפים את עמדת ההורים והתלמידים .
על פני עמדתם; 60% סברו כי רוב גורמי המשרדא ינם מכבדים את דעתם כמנהלים; 66% מסרו .
כי לעיתים הם פוחדים לנקוט פעולה מכיוון שהם משוכנעים שהמשרד לא יגבה אותם.
מהנשאלים השיבו כי התנהלותהמשרד מביאה אותם מדי פעם לשקול את המשך עבודתם .
כמנהלים; 64% השיבו כי לא טוב להיות מנהל בי"ס על-יסודי.
סיכום הדברים מצביע על קושי שמציגים מנהלים במילוי תפקידם ועל חוסר שביעות .
הקשיים שהוצגו עלולים לפגוע בהתמדה של מנהלים בתפקידם ולגרום ל נשירה .
מוגברת, לפגוע במוטיבציה של עו"ה איכותיים ומתאימים להגיש מועמדותם לתפקיד .
מנהל וכן עלול להעלות את שיעור עו"ה שהוכשרו לתפקיד אך אינם עוסקים בו.
משרד החינוך העלה בתשובתו הסתייגויות מהעמדות שעלו בסקר שנערך ב- 2015 .
נוכח זאת, מומלץ כי המשרד יבחן עמדות אלו בקרב כלל המנהלים, לרבות באמצעות .
סקר שיבצע מטעמו, וככל שנדרש, ינקוט פעולות שיפחיתו את תחושת הקושי שהמנהלים .
פעולות משרד החינוך לצמצום העומס של המנהלים .
המינהל הפדגוגי מסר בדצמבר 201845 ובמאי 2020 במסגרת הביקורת הנוכחיתלמשרד מבקר .
המדינה כי ה משרד פועל להפחית את העומס על המנהלים ולהגביר את האפקטיביות שלהם .
בתוכנית בת 38 סעיפים המבוצעת על ידי יחידות שונות במשרד (להלן- התוכנית להקלת העומס .
התוכנית להקלת העומס על מנהלים כוללת בין היתר מרכיבים אלו: שיפור תנאי ההעסקה של .
המנהלים; מתן גמישות פדגוגית ; הפחתת שעות ההוראה הפרונטאליות של המנהלים; צמצום .
מספר הוועדות המלוות; פיקוח דיפרנציאלי על בתיה"ס ; צמצום חוזרי המנכ"ל ואיחודם; הפחתת .
הפיקוח ו הבקרה על בתיה"ס לצד הרחבת האוטונומיה של המנהלים בקבלת ההחלטות .
משרד מבקר המדינה ריכז את הנתונים שמסר המשרד לגבי תוכנית זו, ועדכן את .
המיצב (סטטוס) שלה ב מועדים דצמבר 2018 ומאי2020 .
45 במסגרת ביקורת קודמת.
ה | דרכימינוי והכשרה של מנהלי בתי ספר חדשים | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים25 שלהלן מציג אתה התפלגות של מידת יישום המשימות בתכנית להקלת העומס על .
מנהלים לפי המיצב במאי 2020: .
תרשים25: יישום המשימות בתוכנית ל הקלת העומס על מנהלים, .
לפי מיצב, מאי 2020 )(באחוזים .
יש לראות בחיוב את תוכניות המשרד ואת פעולותיו לייעול עבודת יחידותיו השונות .
ולהקלת העומס על מנהלים.
אולם הנתונים מצביעים על כך ש-76% מהמשימות עדיין .
לא בוצעו או בוצעו חלקית.
יש להביא בעניין זה בחשבון את ההשלכות ממשבר הקורונה.
מומלץ שהמשרד ישלים את ביצוע תוכניתו להקלת העומס על מנהלים.
כניסה חדשה לתפקיד המנהל כרוכה בנשירה טבעית של חלק מהמתמנים בתחילת הדרך.
מצופה שהמשרד יבחן את שיעורי הנשירה ואת הסיבות לה ויגדיר את שיעור הנשירה הסביר של .
מנהלים חדשים שהתמנו לתפקיד, שיאפשר צמצום הנשירה.
עלה שהמשרד אינו מרכז ומנתח נתונים על עזיבת מנהלים חדשים ועל הסיבות לכך, והוא .
גם לא קבע מהו שיעור נשירה סביר.
נתוני המשרד על עזיבת בוגרי התוכנית שהתמנו למנהלים: מניתוח נתונים של אבני ראשה .
ושל המשרד עולה כי מתוך 1,999 בוגרי התוכנית ב שנים התשע"א -התשע"ח כיהנו 1,268 .
דרכימינוי והכשרה של מנהלי בתי ספר חדשים כמנהלים במשך שנה אחת לפחות ; 150 מתוכם (כ-12%) עזבו את התפקיד לאחר ש כיהנו .
כמנהלים במשך שנה עד שלוש שנים בלבד 46 .
נתוני הלמ"ס על עזיבת מנהלים חדשים : הלמ"ס מגדיר עזיבת מנהלים כאי-הופעה של מנהל .
במשך שלוש שנים ברצף בקבצים שהלמ"ס מנהל.
תרשימים 26 ו-27 שלהלן מציגים את נתוני .
הלמ"ס מיולי 2020 בדבר שיעור העזיבה הממוצע של מנהלים בביה"ס היסודיים והעל-יסודיים .
במהלך השנה הראשונה, השלישית והחמישית לכהונתם (שיעורי עזיבה של מנהלים חדשים ושל .
כלל המנהלים) 47 , בשנים התש"ס -התשע"ז ( 2000-2017( ) הנתונים מתייחסים לכל הסיבות .
תרשים 26: שיעור העזיבההשנתית הממוצע של מנהלים חדשים .
לעומת שיעור העזיבה הממוצע של כלל המנהלים בבתי ספר יסודיים .
(באחוזים, כל קבוצה נמדדה בפני עצמה) .
על פי נתוני נתוני הלמ"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
46 לא כיהנו בתפקיד לפחות שנתיים רצופות (כך הגדיר משרד החינוך עזיבת מנהלים במסמך התחזית מ-2018 ).
אלו לא כיהנו לפחות בשנתיים האחרונות - התשע"ט-התש"ף.
47 הנתונים כוללים נתונים חלקיים של מוסדות החינוך החרדי: נכללו נתוני רשתות החינוך החרדי הגדולות, ולא נכללו .
נתוני מוסדות פטור ומוסדות מסוג תרבותי-ייחודי .
ה | דרכימינוי והכשרה של מנהלי בתי ספר חדשים | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים27: שיעור העזיבההשנתית הממוצע של מנהלים חדשים .
לעומת שיעור העזיבה הממוצע של כלל המנהלים בבתי ספר על-יסודיים .
(באחוזים, כל קבוצה נמדדה בפני עצמה ) .
מהנתונים שבתרשימים עולה כי שיעורי העזיבה של מנהלים בכלל ושל מנהלים חדשים .
בפרט גבוהים באופן ניכר בחינוך העל-יסודי מאלו שביסודי.
עוד עולה כי שיעור העזיבה .
של מנהלים חדשים בחינוך העל-יסודי בתוך 3 שנים ממועד מינוים כפול משיעור העזיבה .
הממוצע של מנהלים בכלל, ובתוך 5 שנים הוא גבוה מהם פי שלושה.
בממוצע כ-10% מהמנהלים החדשים עוזבים את התפקיד בתוך3 שנים, ובתוך 5 שנים .
אבני ראשה הוסיפו בתשובתם פרטים על בדיקה נוספת שערך הלמ"ס עבור המשרד בספטמבר .
2020 : מהבדיקה עלה כי שיעור העזיבה , בתוך שלוש שנים , של מנהלים חדשים ש הוכשרו .
בתוכנית עומד על כ-18% בממוצע בשנה, זאת לעומת כ-28% של מנהלים שלאהוכשרו בה.
מנגד, שיעור העזיבה בתוך שלוש שנים של מנהלים חדשים שהשתלמו במהלך תפקידם (ליווי .
והשתלמות תוך תפקיד, בנוסף לסיום התוכנית) עומד על כ-19% בממוצע בשנה, זאת לעומת .
כ-45% שלמנהלים שלא השתלמו כך.
לדעת אבני ראשה, עובדות אלו מאוששות את החשיבות .
של הכשרה איכותית כהכנה מתאימה לתפקיד וב צמצום שיעור העזיבה.
המשרד מסר בתשובתו כי לדעתו לא נכון לקבוע "יעד" לצמצום נשירה וכי חשוב שיכהנו .
בתפקיד מי שמעוניינים בו ומי שממלאים א ותו בהצלחה.
עוד מסר, כי מנהלים מקבלים ליווי .
מקצועי אישי וקבוצתי במהלך השנתיים הראשונות לעבודתם, על מנת לסייע בקליטתם.
דרכימינוי והכשרה של מנהלי בתי ספר חדשים המשרד השקיע מאמצים כספיים וניהוליים רבים בבוגרי התוכנית להכשרת מנהלים.
כי המשרד אינו עורך הליך של בדיקה והפקת לקחים עם מנהלים חדשים שכיהנו .
כמנהלים וחדלו בנוגע לסיבות לכך ; מומלץ כי המשרד י קיים הליך של הפצת שאלון .
וניתוחו והפקת לקחים ממנהלים עוזבים בכלל וממנהלים חדשים בפרט.
משרד מבקר המדינה ממליץ ל משרד ה חינוך לנתח את נתוני עזיבת המנהלים החדשים .
ולקבוע יעדים שיסייעו לצמצם עזיבה לא רצויה.
ה | דרכימינוי והכשרה של מנהלי בתי ספר חדשים | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 סיכום .
המשרד ממנה ומעסיק את מנהלי ב תיה"ס במוסדות החינוך הרשמי, קובע את דרכי המינוי .
ואת דרישות הסף לאיוש משרות הניהול בכל סוגי המוסדות.
המשרד מפעיל באמצעות .
אבני ראשה תוכנית להכשרת מנהלים, והשתתפות בה היא דרישת סף למינוי.
דרך המלך למינוי מנהלים היא ב אמצעות הליך מכרזי המאפשר התמודדות שוויונית .
ותחרותית בין מועמדים העונים על דרישות הסף.
בנסיבות ייחודיות ניתן למנות מנהל .
במינוי בפועל לשנה אחת ללא עמידה בתנאי הסף.
ואולם מינויים בפועל של מי שאינם .
עומדים בדרישות הסף וללא פרסום המשרה הפנויה הפכו למחצית מה מינויים של מנהלים .
במערכת החינוך הרשמית, והמשרד אף הקים עתודה לשם כך.
בעבור המכהנים כמנהלים .
בפועל נוצר הליך הפוסח על הליכי המיון לתוכנית ההכשרה שבהם האחרים מחויבים.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את מגמת הגידול ב-50% במספר המנהלים בוגרי אבני .
ראשה שמונו בשנים התשע"ז -התש"ף בהליכי מכרז.
עם זאת עדיין קרוב ל -60% .
מהמנהלים שהתמנו - אם בהליך מכרזי ואם כמינוי בפועל - אינם בוגרי התוכנית.
עולה אפקטיביות טעונה שיפור של תוכנית ההכשר ה: כ-40% מבוגרי המחזורים התשע"א .
עד התשע"ט לא כיהנו כלל כמנהלים לאחר שסיימו את התוכנית.
כאחד מתנאי הסף למינוי מנהל בי"ס (יש חלופה לכך במקרים מוגבלים ומוגדרים), מכסת .
הלומדים בתוכנית אינה עונה על הצרכים לתוספת מנהלים .
גם בהתחשב בכך שכ-40% .
מהבוגרים אינם מכהנים כמנהלים, מדובר בפער ההולך וגדל בין מספר בוגרי התוכנית .
לבין הדרישה ל תוספת מנהלים מדי שנה.
קיימת גם תופעה של עזיבה מוגברת של .
מנהלים חדשים, אך ה משרד לא בדק את הסיבות לכך , לא הפיק מכך לקחים ולא קבע .
מהו שיעור סביר לנשירה.
על פי עמדות המנהלים, אחת הסיבות המעודדות נשירה של .
מנהלים היא העובדה שהדרישות מהם רבות והיקף אחריותם רחב, ובה בעת מרבית .
הסמכויות נתונות בידי המשרד .
יתרה מזאת המנהלים נדרשים לפעול מול גורמים רבים .
הן בתוך המשרד הן מחוצה לו.
עובדה זו בולטת גם בהשוואה לזירה הבין-לאומית.
תפקיד המנהל ותחומי אחריותו אינם מוסדרים במסמך מרכזי אלא נגזרים מחוזרי מנכ"ל .
רבים, דבר המוסיף בירוקרטיה ו מכביד על ההתנהלות השוטפת של המנהלים.
דרכימינוי והכשרה של מנהלי בתי ספר חדשים לתפקודם ולאיכותם של מנהלים יש השפעה מכרעת על התנהלות ביה"ס, על הישגי .
תלמידיהם ועל מערכת החינוך בכללותה.
מומלץ שהמשרד יבחן דרכים לשיפור הליכי .
מינוי של מנהלי בתי"ס בכל המגזרים ובכלל זה המגזר החרדי .
חשוב גם ש המשרד ואבני .
ראשה ינקטו צעדים לשיפור היעילות של התוכנית כך שבוגריה ישתלבו בתפקידי ניהול .
זאת ועוד, ראוי שהמשרד יבחן את הסיבות לנשירת מנהלים חדשים ואת הקשר בין .
העומס על מנהלי בתי ספר ותנאי העסקתם לבין העובדה שמנהלים מעטים מתמודדים .
נוכח זאת מומלץ שהמשרד ישקול אפשרויות נוספות שיחזקו את .
תפיסתו ו שיהלמו אותה ביחס לאופן הבחירה של מנהל בי"ס במערכת החינוך - .
באמצעות הליך מכרזי שבו על המועמדים לעמוד בתנאי הסף שהוא קבע.
האפשרויות הראויות להישקל היא הרחבת מכסת הלומדים באבני ראשה והתאמתה .
לצרכים הכמותיים וארוכי הטווח במנהלים.
אפשרות נוספת שראוי שתישקל היא גיבוש .
חלופה שקולה ללימודים בתוכנית אבני ראשה או שינוי של תנאי הסף הקובעים שרק .
בוגרי התוכנית יכולים להתמנות למנהלים וההכשרה תשולב לאחר המינוי.
בספטמבר 2016 פרסם משרד מבקר המדינה דוח ביקורת מיוחד בעניין חינוך לחיים משותפים .
ולמניעת גזענות (להלן - הדוח הקודם)1" :.
וכך נכתב בתחילת המבוא לדוח הקודם'גזענות' היא .
כל שנאת חינם של זר בשל היותו זר, על רקע שונות גזעית או לאומית אתנית" 2 .
התשל"ז-1977, מגדיר גזענותכ"רדיפה, השפלה, ביזוי, גילוי איבה, עוינות או אלימות, או גרימת .
מדנים כלפי ציבור או חלקים של האוכלוסייה, והכל בשל צבע או השתייכות לגזע או למוצא .
מעשהמתוך גזענות הוא הפרה בוטה של עקרון השוויון ועקרון כבוד האדם - שני .
עקרונות בסיסיים ומרכזיים שעליהם מתבססת , בין היתר, תורת זכויות האדם , וכן ההכרזה .
האוניברסלית בדבר זכויות האדם משנת 1948 .
המאבק בגזענות מתבסס על ההכרה שלכל אדם .
באשר הוא זכויות שוות ועל טיפוח ההכרה בערכים דמוקרטיים מהותיים, כמו שוויון, סובלנות, .
הומניזם והגנה על מיעוטים, שהם בסיס משותף מתוך התייחסות למאחד בין קבוצות שונות .
לחינוך יש תפקיד מרכזי בעיצובה של חברה דמוקרטית, חופשית וסובלנית המאפשרת לכל פרט .
לחיות על פי בחירתו מתוך כיבוד הדדי של השונה והאחר.
חוק חינוך ממלכתי, התשי"ג - 1953 .
(להלן- חוק חינוך ממלכתי, החוק ), קובע במטרותיו את מהותה של מערכת החינוך כגורם .
משמעותי בשימורם של ערכי החברה, בעיצוב דמותה של החברה ובהתווייתו של השיח הציבורי .
בחוק נקבע כי אחת ממטרותיו היא "להנחיל את העקרונות שבהכרזה על הקמת מדינת .
ישראל ואת ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית ולפתח יחס של כבוד לזכויות .
האדם, לחירויות היסוד, לערכים דמוקרטיים.
לחנך לאהבת אדם ולמתן יחס מכבד לתרבותו .
ולהשקפותיו של הזולת, וכן לחנך לחתירה לשלום ולסובלנות ביחסים בין בני אדם ובין עמים"4 ; .
עודמטרה היא "להכיר את השפה, התרבות, ההיסטוריה, המורשת והמסורת הייחודית של .
האוכלוסייה הערבית ושל קבוצות אוכלוסייה אחרות במדינת ישראל, ולהכיר בזכויות השוות של .
במסגרת החוק על משרד החינוך להניח את היסודות לערכים אלה בקרב .
תלמידי ישראל, ולהוביל ל היכרות וליצירת שותפות בין הקבוצות בחברה.
הדוח הקודם: ממצאי הדוח הקודם לימדו כי משרד החינוך לא יישם מרכיבים מרכזיים .
בתפיסה המנחה בתחום החינוך לחיים משותפים ולמניעת גזענות; לא מדד שיטתית את תופעת .
הגזענות במערכת החינוך; לא יישם תוכניות לחיים משותפים ולא הקצה את המשאבים הראויים .
ליישומן; לא ריכז את הפעילות בנושא, על היבטיה השונים, בידיה של יחידת מטה אחת שתישא .
באחריות ותוביל את המהלכים לקידום הנושא במערכת החינוך; שילב את הנושא באופן חלקי .
וחסֵר במגוון מקצועות לימוד; ולא הכשיר את המורים להוראה בתחום חשוב זה.
מבקר המדינה דאז המליץ שהנהלת משרד החינוך תוביל את מערכת החינוך, במסרים ובמעשים .
ולאורך כל הרצף החינוכי, לעיסוק כוללני אינטנסיבי, שיטתי, מחייב ומובנה בנושא החינוך לחיים .
משותפים ולמניעת גזענות כדי לחולל שינוי בדפוסי ההתנהגות של התלמידים בנושא זה.
1 ,מבקר המדינהחינוך לחיים משותפים ולמניעת גזענות - דוח ביקורת מיוחד (2016.
2 ע"פ3831 אלבה נ' מדינת ישראל נ(5 )221 ', עמ256 - 257 (1996.
3 חוק העונשין, התשל"ז-1977.
4 ראו חוק חינוך ממלכתי, סעיף2()(א2 .
") בנושא "מטרות החינוך הממלכתי .
חינוך לחיים משותפים ולמניעת גזענות– ביקורת מעקב כי משרד החינוך ירתום לנושא גם משרדי ממשלה נוספים וגופים רלוונטיים ברשויות המקומיות, .
לצד הסדרת פעילותם של ארגונים לא -ממשלתיים הפועלים במערכת החינוך בנושא זה.
המחלוקות בחברה הישראלית: החברה הישראלית מ תאפיינת במחלוקות בין קבוצות .
שסעים אלו נחשפים ביתר שאת בעיתות משבר: מצבים שבהם מתחדד המתח .
בין הצורך של הפרטים והקבוצות לשמר את הקונ צנזוס שמלכד אותם סביב מטרות -העל .
המשותפות לבין הנטייה של כל קבוצה להתכנס בתוך זהותה "המצומצמת" , להעצים את .
הסטראוטיפים ואת הדעות הקדומות על קבוצות ה"חוץ" ולהטיל עליהן את האשמה במצב .
כך, במשבר הקורונה, שהחל במרץ 2020, אנו עדיםלמתחים בחברה הישראלית, .
ומגזרים בחברה מייחסים למגזרים אחרים התנהגות המונעת את בלימת המגפה 6.
החלוקהלקבוצות בחברה הישראלית באה לידי ביטוי גם במערכת החינוך הממלכתית, הנחלקת .
לשלוש תת-קבוצות נפרדות: ממלכתי יהודי-חילוני, ממלכתי -דתי וממלכתי-ערבי, לצד חינוך .
חרדי עצמאי שרובו חינוך עצמאי ומיעוטו חרדי -ממלכתי .
בתרשים 1 להלן התפלגות מספרבתי .
הספר (להלן - בתי"ס, בתיה"ס) ומספר התלמידים מכיתה א' ועד כיתה י"ב לשנת הלימודים .
(להלן - שנה"ל) התשע"ט (2018 - 2019 )7 .
תרשים 1: מספרבתי ספר ומספר תלמידים, לפי זרם החינוך , שנה"ל התשע"ט .
5 לעניין זה ראו עירן הלפרין ורון גרליץ, "בלי חיבור הקבוצות בישראל- לא נ בלום את מגפת הקורונה", מ- 24.
6 את החרדים מאשימים בגלל הישיבות, את הערבים- בגלל החתונות, את החילונים והשמאלנים - בגלל ההפגנות, .
את הימנים על שבחרו בממשלה כושלת.
תמיד האחרים הם שאשמים במשבר.
שנת הלימודים מתחילה בספטמבר ומסתיימת באוגוסט .
ה | חינוך לחיים משותפים ולמניעת גזענות– ביקורת מעקב | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בחינת כישורים גלובליים שלתלמידים - פיזה 8 2018: ארגון ה- Organisation for .
Economic Co -operation and Development (להלן- ה- OECD) החליט לראשונה במבחן פיזה .
2018 לבחון את הכישורים הגלובליים של תלמידים לנוכח מציאות החיים העכשווית המעצבת .
את עולמם במאה העשרים ואחת (להלן - מחקר "כישורים גלובליים").
במחקר הוגדרו "כישורים .
גלובליים" כמושג רב-ממדי הכולל את : היכולת לבחון סוגיות ומצבים בעלי חשיבות מקומית, .
גלובלית ותרבותית ; היכולת להבין נקודות מבט ותפיסות עולם שונות; היכולת ליצור .
אינטראקציות חיוביות עם בני אדם מרקע לאומי, אתני, דתי, חברתי, תרבותי או מגדרי שונה; .
והיכולת והנטייה לנקוט פעולות המקדמות פיתוח ורווחה של הכלל9 (להלן- ארבעת הממדים .
של כישורים גלובליים) 10 .
ברקע למחקר מוסבר כי בתקופה זו נדרשים התלמידים ללמוד לא רק .
כיצד לתפקד בעולם גלובלי, אלא גם כיצד להעריך את חשיבות הגיוון וההבדלים הבין-תרבותיים .
המיומנויות והנטיות הדרושות לשם כך נרכשות בתהליך ארוך טווח, המעוצב בין .
השאר באמצעות מערכת החינוך.
ישראל השתתפה בשני החלקים של ה מחקר: החלק הראשון .
בחן את הצד הקוגניטיבי של המושג "כישורים גלובליים" (ידע ומיומנות), השתתפו בו 27 מדינות .
ש-11 מהן חברות ב- OECD ;, והוא הופץ בקרב כלל התלמידיםהחלק השני של השאלון עסק .
בארבעת הממדים של כישורים גלובליים, השתתפו בו 66 מדינות ש -27 מהן חברות ב- OECD , .