HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בית ברל ובמכללת תל אביב-יפו יציגו לוועד המנהל סקירה שנתית מקיפה על ביצועי תיק .
ההשקעות של המכללה, על ה תשואות שהניב וכן סוגיות מרכזיות שעל הפרק.
עוד עולה מהביקורת כי בשנת 2018 לא אישרהוועד המנהל במכללת אשקלון ובמכללת .
בית ברל מדיניות השקעות.
אישרו שתי המכללות מדיניות השקעות כנדרש .
מומלץ כי מכללת אשקלון ומכללת בית ברל יביאו בכל שנה את מדיניות ההשקעות .
לאישור הוועד המנהל, ואם לא חל בה שינוי - יעלו הצעה לאשררה מחדש לאחר דיון .
אשר לתיעוד הישיבות של הוועד המנהל, מהביקורת עולה כי במכללת אשקלון, במכללת .
תל אביב-יפו ובמכללת סמי שמעון נכתבו פרוטוקולים המתעדים את ישיבות הוועד .
המנהל בנושא השקעות, אולם פרוטוקולים אלה תמציתיים וכוללים מידע קצר והחלטה, .
ללא תיעוד הדיון אשר קדם להחלטה שהתקבלה.
אשר למכללת תל אביב-יפו, משנת .
2020 הפרוטוקוליםהמתעדים את ישיבות הוועד המנהל בנושא השקעות מכילים פירוט .
של הדיונים שהתקיימו בהן.
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה מומלץ כי מכללת אשקלון, מכללת תל אביב-יפו ומכללת סמי שמעון יתעדו בפרוטוקולים .
את מהלך הדיון של הוועד המנהל ואת הבסיס להחלטות שהתקבלו בנושא תיק השקעות.
בתשובת מכללת בית ברל ציינה המכללה כי ההמלצה להקצות זמן ייעודי מדי שנה בשנה .
בישיבות הוועד המנהל לסקירה שנתית של התיקים ולאישור מדיניות ההשקעה מקובל ת, .
והמכללה תקפיד לנהוג כך.
הבטחת פעילות מקצועית של ועדת ההשקעות .
במכללות ושל צוות ההשקעות המלווה אותה .
ועדת ההשקעות באוניברסיטאות מלּוו ה בצוות השקעות באגף הכספים, ולעיתים מועסקים .
בצוות זה בעלי תפקידים המקדישים את כל זמנם לנושא ההשקעות (למשל מנהל השקעות, .
לעומת זאת, במכללות מדובר בעבודה נוספת המוטלת על אגף הכספים, והיא .
נעשית בידי עובדים העוסקים במטלות נוספות.
משום כך היכולת של עובדים אלה לבצע בקרה .
מעמיקה ושוטפת על תיק ההשקעות ומנהלי התיקים עשויה להיות מוגבלת.
מהביקורת עולה כי הצוותים באגף הכספים במכללות בית ברל ו תל אביב -יפו מסתייעים .
בעבודתם השוטפת ביועץ חיצוני מומחה בתחום ההשקעות61.
מכללות אלה מספקות לוועדת .
ההשקעות חומרי ר קע וסקירות מקיפ ים יותר ומחזקים את הבקרה היום -יומית על מנהלי .
ההשקעות ועל ביצועיהם בהשוואה לצוותי השקעה במכללות שא ינן נעזרות ביועץ.
מומלץ כי מכללת אשקלון ומכללת סמי שמעון יבחנו את האפשרות להסתייע ביועץ .
מקצועי בתחום ההשקעות שילווה את פעילות אגף הכספים ואת ועדת ההשקעות.
בתשובת מכללת אשקלון ציינה המכללה כי הנהלתה אישרה בחינת התקשרות עם יועץ על מנת .
לבחון אפשרות שהאחרון ילווה את עבודת ועדת ההשקעות מבחינה מקצועית.
בחלק גדול מהמכללות האקדמיות בישראל פועלת ועדת ההשקעות כתת-ועדה בעלת אופי .
"פנימי", דהיינו כל נציגי הציבור בה הם חברי הוועד המנהל, וישיבותיה מתנהלות כחלק מישיבות .
של הוועד המנהל או כחלק מישיבותיה של ועדת הכספים של הוועד המנהל.
מכללת בית ברל החליטה בסוף שנת 2018 לשנות את ועדת ההשקעות שלה מוועדה פנימית .
לוועדה חיצונית, ובמסגרת צעד זה ארבעת נציגי הציבור, שכולם חברי הוועד המנהל, הוחלפו .
בחמישה נציגי ציבור חדשים, מומחים בתחום ההשקעות, והם אינם חברים בוועד המנהל.
61 מכללת תל אביב-יפו החלה להעסיק יועץ במרץ 2020 , ועם שילובו ניכר שיפור ברמה המקצועית של עיסוק המכללה .
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 ועדת ההשקעות שלמכללת ב ית ברל החלה לפעול כוועדה נפרדת, המתכנסת בנפרד .
מהוועד המנהל ומוועדת הכספים, וחברים בה גם נציגי ציבור בעלי התמחות וותק רב .
השינוי האמור הוביל לשיפור אשר בא לידי ביטוי בקשב רב יותר לתיק .
ההשקעות, בדיונים מעמיקים יותר בסוגיות הנוגעות לתיק, בבחינת אפיקי השקעה .
חדשים, בהוספת מדדי השוואה לביצועים ובניתוח נרחב יותר של סיכוני התיק.
מכללת תל אביב-יפו גם הפרידה בין ועדת הכספים שלה לבין ועדת ההשקעות, ומשנת 2020 .
חברי ועדת ההשקעות במכללה הם נציגי ציבור שאינם משמשים חברי ועדת הכספים, ושתי .
הוועדות פועלות בנפרד.
במועד סיום הביקורת, ועדת ההשקעות במכללת סמי שמעון מורכבת משלושה נציגי ציבור, .
שלושתם חברי הוועד המנהל, והיא פועלת כוועדה "פנימית" המתכנסת פעמיים בשנה באותם .
מועדים שבהם מתכנס הוועד המנהל.
בתשובת מכללת סמי שמעון ציינה המכללה כי הוועד המנהל מודע לאפשרות של הקמת ועדת .
השקעות חיצונית, אשר קיומה מאפשר להרחיב את רמות הסיכון, ובכלל זה המרכיב המנייתי.
הוועד המנהל דחה אפשרות זו ובחר לשמור על מדיניות השקעות מוגבלת וזהירה.
משרד מבקר המדינה ממליץ למכללת סמי שמעון לשקול להרחיב את ועדת ההשקעות .
ולשלב בה נציגי ציבור בעלי מומחיות בתחום ההשקעות.
כמו כן מוצע להפריד את ועדת .
ההשקעות מוועדות אחרות ולכנסה באו פן עצמאי בהתאם לתכיפות הנדרשת בנוהל .
הוות"ת ובהתאם לצרכים הנוגעים ל ביצועי תיק ההשקעות.
עבודה עם מנהלי תיקים .
משרד מבקר המדינה בחן את העמלה שמנהלי תיקי ההשקעות החיצוניים גובים מהמכללות .
עבור ניהול תיקי אג"ח ומניות.
לוח 32: מנהלי תיקים במכללות המכללה דמי ניהול שנתיים כולל מע"מ .
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה מהביקורת עולה כי ישנם פערים בשיעורם של דמי הניהול שמשלמות המכללות עבור .
ניהול תיקי ההשקעות שלהן והם נעו מ-0.
28% , בהתאם להיקף התיק ולאפיקי .
על המכללות לעקוב אחר העמלות שהן משלמות, ולפעול על מנת לקבל דמי .
ניהול מופחתים בשוק תחרותי בעת התקשרויות עם מנהלי תיקים חיצוניים.
המכללות האקדמיות שנבדקו בדוח זה אינן משקיעות כספים באפיקים אלטרנטיביים.
בישיבה של ועדת ההשקעות של מכללת אשקלון שנערכה בדצמבר 2018 עלתה לדיון השקעה .
בשתי קרנות השקעה פרטיות בתחום האשראי הצרכני בארה"ב ובענף הנדל"ן.
לדיון מבלי שהוועד המנהל אישר השקעה במוצרים פיננסיים כגון קרנות השקעה פרטיות כאפיק .
ועדת ההשקעות החליטה לא להשקיע בקרנות אלה בשל רמת הסיכון בהן.
משרד מבקר המדינה מציין בפני המכללות כי ככל שהן יבחרו להשקיע כספים באפיקים .
אלטרנטיביים ובמוצרים פיננסיי ם מורכבים, עליהן לקבל מבעוד מועד אישור על כך בוועד .
כמו כן, ובהתאם ל נוהל הוות"ת, עליהן לבצע את ההשקעה באמצעות גורמי .
מקצוע לאחר שחברי ועדת ההשקעות יקבלו ניתוח מקיף בנושא וכן לאחר שייקבעו כללים .
ברורים להשקעות באפיקים אלה.
בקרות בתחום ההשקעות .
הטיפול בתיק ההשקעות מחייב להפעיל מנגנוני בקרה פנימיים איתנים אשר יבטיחו שההשקעות .
נעשות באופן תקין ויסייעו למנוע טעויות ומעילות.
משרד מבקר המדינה בדק שלושה רכיבי .
בקרה מרכזיים בפעילות ההשקעות של המכללות: .
קיומו של נוהל פנימי המסדיר את עבודת צוות ההשקעות, הכולל התייחסות לאילו פעולות .
על הצוות לבצע (למשל קליטת נתונים, בדיקת יתרות, הפקדות ומשיכות כספים, אופן .
הבקרה השוטף על מנהלי התיקים, מעקב אחר דמי ניהול ועמלות), תדירות הפעולות .
ביצועי ביקורת הפנים בעשר שנים האחרונות (2010 - 2020 ;) בתחום ההשקעות .
ביצוע ניתוח סיכונים אחת לשנה (חשיפות למט"ח, ענפי ההשקעה השונים, הסיכונים .
התפעוליים, תרחישי קיצון ועוד) וקיום דיון ייעודי על כך בוועדת ההשקעות.
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 לוח 33: בקרות בתחום ההשקעות במכללות שנבדקו .
המכללה נוהל פנימי של .
צוות ההשקעות ביצוע ביקורת פנים .
בשנים 2010 - 2020 ביצוע ניתוח סיכונים .
שנתי וקיום דיון ייעודי .
מכללת אשקלון ✓ לא בוצעה, אולם אושרה .
ביקורת בתחום ההשקעות .
אביב-יפו  ✓ בוצעה בשנת2011 .
ומתוכננת נוספת בשנת .
בכל שנה ביקורת זהה על .
כמה נושאים נקודתיים .
בוצעה ביקורת רוחבית .
מכללת בית ברל  ✓ בוצעה בשנת2017 , וכן .
חובר דוח מעקב בנושא .
מהביקורת עולה כימ כללת תל אביב-יפו ומכללת בית ברל לא קבעו נוהל המסדיר את .
הפעולות של אגף הכספים הנעשות במסגרת עבודתו השוטפת בתיק ההשקעות.
סמי שמעון הציגה בפני צוות הביקורת בכתב את כל הפעולות שצוות ההשקעות עורך .
(הוראת עבודה פנימית), אולם לא נמצא נוהל מ אושר.
מומלץ כי המכללות תל אביב-יפו, בית ברל וסמי שמעון יקבעו נוהל מאושר ל פעולות .
שמבצעים העובדים באגף הכספים, וזאת לצורך הגדרת תחומי אחריותם והגברת הבקרה .
מוצע שנהלים אלה יגדירו את הפעולות החשבונאיות ואת פעולות הבקרה שיש .
לבצע, את בעלי התפקידים האחראים לביצוע הפעולות ואת תדירותן.
בתשובת מכללת סמי שמעון ציינה המכללה כי בהמשך לביקורת יאושרו הוראות העבודה .
בהתאם להנחיות של הוועד המנהל במכללת סמי שמעון, מבקר הפנים של המכללה עורך בכל .
שנה ביקורת בנושא ההשקעות.
דוחות ביקורת הפנים היו דו חות קצרים, ובכל שנה נבדקו שלושה .
סעיפים: קיום ישיבות של הוועדה בכל שנה, עמידה בדרישות החוק ועמידת בתי ההשקעות .
במדיניות ההשקעות של המכללה.
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה נמצא כי בשנים 2018 - 2020 דוחות הביקורת במכללת סמי שמעון לא כללו ביקורת .
מעמיקה ומקיפה של תחום ההשקעות.
ביקורת פנים בתחום ההשקעות הוא כלי בקרה חשוב, המאפשר להצביע על חולשות .
בפעילות ההשקעות של המכללה.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי כל המכללות יפעלו לשלב מפעם לפעם בתוכנית העבודה .
שלהן ביקורת מקיפה בנושא ניהול תיק ההשקעות, וזאת בשל חשיבות התיק לפעילות .
השוטפת של המכללה לטווח הארוך ולעיתות משבר.
נוהל הוות"ת קובע כי אחת לשנה יבצע המוסד האקדמי ניתוח סיכונים בהשקעותיו הפיננסיות .
מהביקורת עולה כי סוגיות הנוגעות לסיכונים עולות בישיבות של ועדת ההשקעות של .
המכללות ובחומרים המוצגים לחברי הוועדה, אולם אף מכללה לא ערכה ניתוח סיכונים .
מקיף בכל שנה ולא כינסה את ועדת ההשקעות לדיון שנתי ייעודי על כך.
בתשובת מכללת סמי שמעון ציינה המכללה כי בתוכנית העבודה הרב-שנתית של הביקורת .
הפנימית הוטל על מבקר הפנים לבצע ביקורת על תקינות העבודה בנושא ההשקעות והבנקים, .
לרבות קיום ישיבות של ועדת הכספים והו ועד המנהל.
ביקורת זו משמשת כרכיב ביקורת שוטפת .
שנתית, המתקיימת בכל שנה לפי תוכנית העבודה הרב-שנתית.
קיום מרכיב זה בהתמדה .
ובמחזוריות שנתית אמור להבטיח מניעת טעויות ומעילות.
המכללה הוסיפה כי בכל כמה שנים .
היא מבצעת סקר סיכונים, ובו נבחנים גם נושאי השקעות פיננסיות.
סקרים אלו בוצעו בשנים .
2006 ו-2015, ובשנת הלימודים התשפ"ב ( ספטמבר 2021 - אוגוסט2022 ) יתבצע סקר נוסף אשר .
יכלול את בחינת הבקרות הקיימות בנושא ההשקעות.
בתשובה שמסר מבקר הפנים של מכללת .
סמי שמעון למשרד מבקר המדינה בינואר 2021 הוא ציין כי יפעל עם המכללה לשלב בתוכנית .
העבודה הרב-שנתית הקרובה ביצוע ביקורת מקיפה בנושא ניהול תיק ההשקעות.
בתשובת מכללת תל אביב-יפו ציינה המכללה כי במסגרת ישיבות ועדת ההשקעות מתקיימים .
דיונים באופן תדיר על הסיכונים בהשקעות.
ההחלטות המתקבלות בדיונים באות לידי ביטוי .
בהנחיות למנהלי התיקים.
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 ,מדיניות ההשקעה של המכללות שמרנית ביחס למדיניות של האוניברסיטאות.
לנוכח היקפו וחשיבותו של התיק, ראוי כי המכללות יבצעו פעם בשנה לפחות ניתוח .
סיכונים וידונו עליו בוועדת ההשקעות כנדרש על פי נוהל הוות"ת.
ניתוח סיכונים כאמור .
יבחן הן סוגיות פיננסיות מהותיות בהרכב התיק - ובכלל זה תרחישי קיצון, סיכונים באפיקי .
ההשקעה, חשיפות למט"ח ולענפים שונים וכיו"ב והן סוגיות מ נהליות בפעילות עובדי .
המכללה המלווים את עבודתה של ועדת ההשקעות62 .
מוצע כי המכללות תבצענה אחת .
לתקופה ניתוח סיכונים מקיף על ידי צד שלישי.
סיכונים", עם מודעות גוברת של חברי הוועדה, של עובדי המכללה ושל מנהליה לנושא .
מגבלות רשות המיסים על תיק ההשקעות של .
נוהל הוות"ת כאמור מסדיר את פעילות ההשקעה של המוסדות להשכלה גבוהה ובכללם .
המכללות האקדמיות המתוקצבות.
הוא קובע כי על מדיניות ההשקעות להיות זהירה באופן כזה .
שהיקף ואופי ההשקעות של המוסד יביא לשמירה על היקף ואופי ההתחייבויות שלו.
הנוהל כי נ יתן לבצע השקעות במוצרים מורכבים בהיקפים נמוכים לאחר שחברי ועדת .
ההשקעות יקבלו ניתוח מקיף ומקצועי ביחס למוצרים אלה ולאחר שנקבעו כללים ברורים .
להשקעות ב הם ולקביעת השווי ההוגן שלה ם.
עם זאת, לא קבע הנוהל עבור המוסדות .
האקדמיים מגבלות השקעה קונקרטיות באפיקים השונים, למשל השקעה באג"ח מדירוג מסוים .
או השקעה במניות עד שיעור מסוים מהתיק, והוא משאיר אחריות זו לשיקול דעתם של הוועד .
המנהל ושל ועדת ההשקעות של המוסדות עצמם, על פי כללי הזהירות האמורים.
לצד נוהל הוות"ת מוטלות על המוסדות מגבלות נוספות בתחום ההשקעות מתוקף פקודת מס .
פקודת מס הכנסה מעניקה פטור ממס על הכנסות של מוסד ציבורי 63 וסעיף46 לפקודה .
מעניק זיכוי מס על תרומה שניתנת למוסד ציבורי, ובאמצעותו רשות המיסים מעודדת יחידים .
וחברות לתרום כספים למוסדות אלה.
בשנת 2013 מינה שר האוצר ועדה ציבורית לבחינת נושא .
ההכרה לפי סעיף 46 , בראשות השופטת בדימוס שרה פריש (להלן- ועדת פריש).
פרסמה את המלצותיה בשנת 2014 והמליצה64 לאמץ את התיקון לחוק החברות הדן בנושא .
אפיקי השקעה סולידיים לכספים עודפים עבור ארגונים המוכרים לפי סעיף 46 .
כי אפיקים א לה יאפשרו להשקיע את הכספים הלא -מיועדים לשם הגשמת מטרות המוסד וזאת .
תוך לקיחת סיכון מזערי שיאפשר להשיג תשואה ראויה לכספי הארגון.
כמו כן המליצה הוועדה .
"לאפשר הכרה באפיקי השקעה סולידיים נוספים אשר אושרו ע"י בעל סמכות פיקוח ייעודים .
לתחום (דוג' מוסדות להשכלה גבוהה אשר משקיעים באישור ות"ת)".
62 למשל רישום פעולות פיננסיות, בקרה על מנהלי התיקים, הרשאות חתימה וצפייה בנתונים וכד'.
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה בשנת 2015 פרסמה רשות המיסים בישראל (להלן- רשות המיסים) את חוזר מס הכנסה 9/2015 .
שכותרתו "קוים מנחים להחלת סעיף46 לפקודת מס הכנסה".
באמצעות חוזר זה אימצה .
למעשה רשות המיסים את המלצות ועדת פריש; החוזר עוסק בתנאים החלים על מוסד ציבורי .
כדי ליהנות מפטור מהמס האמור, ובין היתר הוא קובע65 ביחס להשקעות, כי כספי המוסד הלא- .
מיועדים יושקעו באפיקי השקעה בהתאם לאמור בחוק החברות הדן בנושא אפיקי השקעה .
סולידיים לכספים עודפים של קרנות לתועלת הציבור.
החוזר חוזר על הקביעה שלפיה "יוכרו .
אפיקי השקעה סולידיים נוספים אשר אושרו ע"י בעל סמכות פיקוח ייעודי לתחום בו פועל .
המוסד הציבורי (דוג' מוסדות להשכלה גבוהה אשר משקיעים באישור ות"ת)".
חוק החברות, התשנ"ט -1999 שאליו מפנים ועדת פריש וחוזר רשות המיסים כאמור, קובע דרכי .
השקעה של קרן לתועלת הציבור 66 באפיקים ספצ יפיים.
החוק מציין כי אם הוקמה ועדת .
השקעות, היא תהיה רשאית להשקיע את הכספים על פי בחירתה אך כפוף להגבלות על דרכי .
השקעה של ועדת השקעות לפי סעיף 27 לחוק הנאמנות67 .
חוק הנאמנות קובע כי שר המשפטים .
רשאי לקבוע דרכי השקעה, והן פורסמו כאמור בתקנות הנאמנות .
תקנות הנ אמנות קובעות .
אפיקי השקעה קונקרטיים שבהם מותר להשקיע, והתקנות כוללות גם מגבלות, למשל איסור .
לכלול בהרכב תיק ההשקעות מניות בשיעור העולה על 20% .
מהביקורת עולה כי לעומת האוניברסיטאות שאינן רואות את עצמן כפופות למגבלות .
ההשקעה המופיעות בחוזר מס הכנסה, המכללות רואות את עצמן כפופות למגבלות .
נושא מגבלות המס על ההשקעות עולה לדיון מפעם לפעם בישיבות של ועדת השקעות של .
המכללות 68 ובדיוני הוועד המנהל.
המגבלות של רשות המ יסים מקשות את פעילות ועדת .
ההשקעות של המכללות; למשל, כאשר פנתה מכללת תל אביב-יפו ליועץ השקעות המלווה .
ועדות השקעות של אוניברסיטאות בבקשה לשמש יועץ השקעות בעבורה, סירב היועץ וטען כי .
בשל האסדרה האמורה שחלה על המכללה אין ביכולתו לתת ערך מוסף.
התעניינה ועדת ההשקעות של מכללת תל אביב-יפו בהשקעה באג"ח בחו"ל, אולם נמנעה מכך .
משום שתקנות הנאמנות מאפשרות להשקיע רק באג"ח שדורג בישראל, שאישר הממונה על .
שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר 69 .
בבירור שערך משרד מבקר המדינה עם רשות המיסים הבהיר מנהל תחום בכיר מוסדות ציבור .
ומלכ"רים ברשות כי מוסדות להשכלה גבוהה הוחרגו ממגבלות ההשקעות המוזכרות בחוזר .
9/2015 " משום שיש להם רגולטור ].
[ אשר קובע להם כללים בנושא".
הקלה זו נובעת כאמור .
מהמלצות ועדת פריש אשר עסקה בין היתר בנושא זה לשם מניעת כפל אסדרה על מוסדות .
שכבר נתונים לפיקוח מאסדר.
כן ציין אותו גורם ברשות המיסים כי כל המוסדות להשכלה .
66 תוספת שלישית (סעיף345 'מ), תיקון מס24 תשע"ד-2014 .
68 למשל במכללת בית ברל במרץ וביולי2018 , ובמכללת תל אביב-יפו בינואר ובמרץ 2020 .
69 סעיף1 בתקנות הנאמנות- ה גדרות ל"דירוג".
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 גבוהה הוחרגו ממגבלות ההשקעה כאמור, ואין הבחנה לפי סוג התאגדותם (חברה, עמותה .
רשומה או תאגיד לפי סעיף 14 .
בשנת 2015 פרסמה רשות המיסים חוזרלהחלת סעיף 46 לפקודת מס הכנסה, ובו .
המלצות על בסיס דוח ועדת פריש.
החוזר מטיל מגבלות על השקעה באפיקים ובמוצרים .
פיננסיים שונים החלות על מוסדות ציבוריים המקבלים תרומות לפי סעיף זה (על בסיס .
עם זאת, החוזר פוטר את המוסדו ת להשכלה גבוהה, וזאת בשל .
האסדרה שקבעה הוות"ת שכבר מחייבת את המוסדות האקדמיים האלה.
מהביקורת עולה כי בפועל מכללות אקדמיות ובהן מכללת תל אביב-יפו ומכללת בית .
ברל מנהלות את תיק ההשקעות שלהן בהתאם למגבלות של תקנות הנאמנות, מתוך .
הבנה שחוזר רשות המיסים משנת 2015 חל עליהן, ואילו פרשנותה של רשות המיסים .
היא שהחוזר אינו חל עליהן שכן הן פועלות תחת האסדרה של הוות"ת.
מומלץ כי רשות המיסים תפעל בשיתוף הוות"ת לחדד בפני כל המוסדות להשכלה גבוהה .
כי חוזר הקווים המנחים להחלת סעיף 46 לפקודת מס הכנסה בכל הנוגע לכללי השקעה .
בתשובת מכללת תל אביב-יפו ציינה המכללה כי בהמשך לממצאי הביקורת היא מבקשת לקבל .
הבהרה מרשות המיסים והוות"ת.
בתשובה שמסרה רשות המיסים למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2020 ציינה הרשות כיתפעל .
בשיתוף הוות״ת בנושא אפיקי ההשקעות של המוסדות להשכלה גבוהה ותבחן את מדיניות .
הוות״ת לגבי אפיקי ההשקעות ביחס לאמור בחוק החברות (תיקון מס ' 23), התשע״ד-2014 , את .
מנגנוני הפיקוח והבקרה של הוות"ת ואת ההשקעות שהמוסדות להשכלה גבוהה ביצעו בפועל, .
מומלץ כי רשות המיסים תשלים את הבחינה ותקבל החלטה, לנוכח ההשפעות הפיננסיות .
שיש למגבלות ההשקעה על תיקי ההשקעות של המכללות והתשואה הפוטנציאלית שהם .
פרק זה בחןאת ניהול ההשקעות של ארבע מכללות המנהלות תיקים בהיקף של מעל .
100 מיליון ש"ח כל אחת.
הממצאים העולים מהביקורת מצביעים על ליקויים בהתנהלות .
המכללות בת חום זה הן בפעילות המ נהלית השוטפת והן בבקרות הפנימיות.
המכללות לפעול לתיקון ליקויים אלה.
מומלץ כי הו ות"ת תבחן אילו מכלליה נדרשות .
המכללות ליישם בעבודתן ותוודא שהן מיישמות אותם כנדרש.
בתשובת מכללת אשקלון ציינה המכללה כי הנהלתה רואה בנושא ניהול תיק ההשקעות של .
המכללה נושא חשוב לפיתוחה, לשגשוגה ו לאיתנותה הפיננסית של המכללה, ולכן עושה כל .
אשר לאל ידה כדי לנהל את תיק ההשקעות של המכללה בצורה המיטבית והמקצועית ביותר.
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה בתשובת מכללת סמי שמעון ציינה המכללה היא הנהלתה מחויבת לפעול לטובת המוסד ונוהגת .
משנה זהירות בכספים האמורים, ועל כן בהנחיית ועדת ההשקעות והוועד המנהל של המכללה .
מבוצעות השקעות סולידיות במטרה לשמור על ערכן ולמזער סיכונים.
השקעות במוסדות להשכלה גבוהה בצפון .
אמריקה בהשוואה לישראל .
אוניברסיטאות מובילות במדינות רבות משתמשות בתיקי השקעות במסגרת פעילותן הפיננסית .
השוטפת, בהן מוסדות להשכלה גבוהה בבריטניה, בגרמניה, בשוודיה, בהולנד, בשווייץ, .
באוסטרליה, בסינגפור וביפן.
לעומת אירופה ואסיה, שבהן רק חלק מהמוסדות האקדמיים .
מנהלים תיקי השקעות והיקפן הכספי קטן יחסית, בארה"ב רוב המוסדות להשכלה גבוהה .
מחזיקים בתיקי השקעות ( endowments ) ובהן סכומים נכבדים.
השימוש בתיקי השקעות רֹוו ח הן .
בקרב אוניברסיטאות ומכללות ציבוריות אשר זוכות למימון ממשלתי והן בקרב מוסדות פרטיים .
חלק גדול מההון בתיקים אלה מקורו בתרומות.
בדומה לנעשה בישראל, .
גם בארה"ב תורמים מטילים לעיתים מגבלות על אופן השימוש בכספים ועל השקעתם והמוסד .
מחויב לפעול על פי דרישתם.
היקפן הכספי של תיקי ההשקעות בארה"ב מתפרסם מפעם לפעם באמצעי התקשורת והוא .
סמל סטטוס ומדד לתחרות בין האוניברסיטאות המובילות במדינה.
בעיני קהל הסטודנטים .
בארה"ב, תיק השקעות גדול של אוניברסיטה או של מכללה משמעותו מוסד אקדמי עשיר יותר, .
ולכן מקום בו איכות הלימודים וההשקעה בכל סטודנט וחוקר גבוהה יותר.
האוניברסיטאות בארה"ב מנהלות את תיקי ההשקעות שלהן באמצעות צוות השקעות הפועל .
מספר העובדים בצוות ההשקעות משתנה בהתאם לגודל האוניברסיטה ול היקפו .
של תיק ההשקעות שלה, ו לרוב הוא נע משמונה עובדים ב אוניברסיטאות המחזיקות תיק .
השקעות של מיליארד דולר, ועד מעל 50 עובדים באוניברסיטאותהמחזיקות את התיקים .
בראש הצוות עומד מנהל או מנהלת, לעיתים במעמד של מנהל השקעות בכיר .
( Chief Investment Officer .
) רוב צוותי ההשקעות מחולקים לשתי יחידות: יחידת השקעות ובה .
אנליסטים המעורבים בפעילות ההשקעות (ביצוע השקעות, קשר עם מנהלי תיקים, ניתוחי שוק .
וכד'), ויחידה העוסקת בתפעול השוטף של ההשקעות - operations ( רישום הפעולות, בקרהעל .
הפעולות ו על לוחות הזמנים, הזנת נתונים ו עוד).
ברוב האוניברסיטאות בארה"ב, בדומה .
לאוניברס יטאות ב ישראל, ועדת השקעות הפועלת תחת הוועד המנהל מתווה את מדיניות .
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 גודל תיק ההשקעות של המוסדות להשכלה גבוהה .
ארגון NACUBO70 מאגד בעלי תפקידים באוניברסיטאות ובמכללות בארה"ב הפועלים לקידום .
הצמיחה הכלכלית של מוסדותיהם האקדמיים.
הארגון מרכז נתונים על תיקי ההשקעות של .
המוסדות להשכלה גבוהה בצפון אמריקה (ארה"ב וקנדה) ומפרסם דוחות שנתיים בנושא71 .
פי דוח הארגון לשנת 2019 , מתוך774 מוסדות שהשתתפו במחקר72, ל-107 אוניברסיטאות .
ומכללות תיק השקעות בערך הגדול ממיליארד דולר.
האקדמיים בצפון אמריקה שהשתתפו במחקר מחזיקים תיק גדול שכזה.
מיעוט זה מחזיק ברוב .
התיקים הגדולים, ואילו יתר המוסדות האקדמיים שהשתתפו במחקר מחזיקים תיקי השקעות .
שבהם הון קטן יותר במידה רבה.
לוח 34 להלן מציג את חלוקת המוסדות האקדמיים בצפון אמריקה לפי גודלתיק ההשקעות .
כמו כן מציג הלוח את חלוקת ההון של הכספים המושקעים בצפון אמריקה בתיקי .
השקעות, בהתאם לגודל הקרן.
לוח 34: תיקי ההשקעות של מוסדות אקדמייםבצפון אמריקה .
היקף התיק בדולרים מספר .
(באלפי דולרים) השיעור .
בין חצי מיליארד למיליארד 82 10.
בין250 מיליון לחצי מיליארד 86 11.
בין100 מיליון ל-250 מיליון 194 25.
בין50 מיליון ל- 100 מיליון 152 19.
בין25 מיליון ל- 50 מיליון 93 12% 3,477,199 0.
פחות מ-25 מיליון 60 7.
סה"כ בכל המוסדות 774 100% 630,450,825 100% .
המקור: מחקר NACUBO לשנת2019 בנושא קרנות השקעה73.
* במחקרים של NACUBO .
מדובר במוסדות אשר מתנדבים להשתתף במחקר .
** מתוך כלל ההון של תיקי ההשקעות של המוסדות האקדמיים בצפון אמריקה.
70 The National Association of College and University Business Officers .
71 NACUBO - TIAA Study of Endowments .
כל המוסדות החשובים והמובילים שמנהלים תיק השקעות גדול השתתפו במחקר .
73 2019 NACUBO -TIAA Study of Endowments .
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה מהלוח עולה שההון המושקע בתיקי השקעות של אוניברסיטאות ומכללות בצפון אמריקה מרוכז .
3% ) בקבוצה של107 מוסדות אקדמיים המחזיקים בתיקים הגדוליםביותר.
ריכוזיות זו בולטת במיוחד בעת בחינת 13 המוסדות להשכלה גבוהה בארה"ב אשר מחזיקים כל .
אחד תיק השקעות שערכו גדול מ-10 מיליארד דולר; אוניברסיטאות אלה מחזיקות יחד בכ-257 .
מיליארד דולר בתיקי ההשקעות שלהן, שהם כ-40% מסך כל ההון של המוסדות להשכלה .
גבוהה בארה"ב ובקנדה המושקע בתיקי השקעות.
תרשים 20 להלן מציג את ערך תיק .
ההשקעות של 13 המוסדות האמורים לעיל, בנתוני 2018 - 2019 : .
תרשים20: ( תיקי ההשקעות endowment funds ) של13 המוסדות הגדולים .
בארה"ב, במיליארדי דולרים, בנתוני 2018 - 2019 .
:מקור 2019 NACUBO -TIAA Study of Endowments .
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 גודל תיק ההשקעות של אוניברסיטאות בישראל ביחס .
לגודל התיק של מוסדות להשכלה גבוהה בצפון .
אילו נמדדו תיקי ההשקעות של אוניברסיטאות בישראל בהשוואה לאלה של המוסדות בארה"ב .
ובקנדה, הייתה אוניברסיטת בר-אילן מגיעה למקום 320 - 340 , האוניברסיטה העברית למקום .
180 - 200 , אוניברסיטת תל אביב למקום 150 - 170 ואוניברסיטת בן- גוריון למקום 140 - 160.
עם זאת, מאחר שהאוניברסיטאות בישראל מחזיקות כספים נוספים בידי אגודות הידידים שלהן .
ברחבי העולם, יש יסוד איתן להניח כי הכללת הכספים שבידי אגודות הידידים כאמור הייתה .
מעמידה אותן במקום גבוה יותר.
המקרה של מכון ויצמן ממחיש זאת כדלקמן: תיק ההשקעות .
של מכון ויצמן בישראל היה מדרג אותו במקום 220 - 240 ביחס לכלל האוניברסיטאות בצפון .
אמריקה, אולם חישוב של תיק ההשקעות של המכון הכולל הן את התיק בישראל והן את .
הכספים שב- WGEM מעמידים אותו במקום30 - 32 , עם תיק השקעות גדול יותר מזה של .
אוניברסיטאות אמריקניות ותיקות ויוקרתיות כמו אוניברסיטת ג'ורג'טאון, אוניברסיטת בוסטון, .
אוניברסיטת וושינגטון והמכון הטכנולוגי של קליפורניה.
מהשוואת היקף תיקי ההשקעות של אוניברסיטאות בישראל להיקף של תיקי ההשקעות .
של המוסדות האקדמיים בארה"ב ובקנדה עולה, כי האוניברסיטאות הגדולות בישראל .
הצליחו לבנות לאורך השנים תיקי השקעות בעלי ערך כספי משמעותי, המדרג אותן .
במקום מכובד בהשוואה למוסדות אקדמיים בצפון אמריקה (גם ללא חישוב הכספים .
בחו"ל שבידי אגודות הידידים).
ההישג בולט במיוחד בשל גילן הצעיר יחסית של .
האוניברסיטאות בישראל בהשוואה לגילם של המוסדות בארה"ב (למשל אוניברסיטת .
בן-גוריון אשר חגגה ב -2019 יובל לייסודה).
עם זאת, המבנה הפיננסי של האוניברסיטאות .
והמכללות בישראל אינו זהה לזה של המוסדו ת בצפון אמריקה, וחלק מהמוסדות .
להשכלה גבוהה בישראל (האוניברסיטאות הגדולות) חשופים להתחייבויות אקטואריות .
משמעותיות 74 , המעצימות עוד יותר את הצורך בגיוון מקורות ההכנסה שלהן ובכללם תיק .
השקעות גדול המניב תשואות.
במחקר שערך ארגון NACUBO בשנת2019 בקרב774 אוניברסיטאות ומכללות בצפון אמריקה75 , .
עלו הבדלים בין המוסדות באפיקיההשקעה של תיק ההשקעות בהתאם לגודל התיק של .
74 למשל תשלומי פנסיה תקציבית לגמלאי האוניברסיטה.
75 2019 NACUBO -TIAA Study of Endowments .
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה לוח 35: אפיקי ההשקעות של אוניברסיטאות ומכללות בצפון אמריקה .
על פי היקף תיק ההשקעות .
בדולרים שיעור המניות .
עוד בקטגוריה זו מלבד אג"ח: חוב פרטי ומזומנים .
** כלי זה כולל בין היתר קרנות נדל"ן, שותפות מוגבלת ( MLP ( ) ואג"ח ממשלתיות צמודות מדדTIPS .
ממוצע ללא חלוקת ההון, דהיינו לכל מוסד אקדמי אותו המשקל .
**** ההשקעה הממוצעת באפיק בארה"ב לפי ההון המושקע בפועל בקרב כל המוסדות יחד.
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מהנתונים עולה כי מוסדות אקדמיים בארה"ב ובקנדה שלהם תיק השקעות גדול יותר מבצעים .
השקעות בשיעור רב יותר באפיקים אלטרנטיביים.
ככל שתיק ההשקעות קטן יותר, גבוהים .
השעורים שמשקיע המוסד האקדמי במניות ובאג"ח בארה"ב.
עד שנות השמונים של המאה העשרים נטו מוסדות להשכלה גבוהה בצפון אמריקה להשקיע .
את כספיהם באפיקים שמרניים למדי.
בשנות השמונים חל שינוי, והם החלו להגדיל את .
השקעותיהם באפיקים אלטרנטיביים.
מגמה זו מכונה "מודל ייל" על שם האוניברסיטה שהייתה .
כיום התופעה רווחת בכל תיקי ההשקעות הגדולים והמצליחים כפי שניתן .
לראות מהנתונים המוצגים לעיל.
לוח 36 מציג את ההשקעה הממוצעת באחוזים באפיקים מרכזיים (מניות, אג"ח ואפיקים .
אלטרנטיביים) במוסדות להשכלה גבוהה בצפון אמריקה בהשוואה לאוניברסיטאות בישראל .
76 Conti-Brown, "Scarcity Amidst Wealth: The Law, Finance, and Culture of Elite University Endowments in Financial .
Crisis," Stanford Law Review (2011).
77 2019 NACUBO -TIAA Study of Endowments .
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה לוח 36: שיעוריההשקעה הממוצע ים באפיקים מרכזיים במוסדות להשכלה .
גבוהה בצפון אמריקה בהשוואה לאוניברסיטאות בישראל, באחוזים .
המוסד האקדמי מניות אג"ח* אפיקים .
אוניברסיטת בר-אילן 29 33 21 .
האוניברסיטה העברית 29 36 5 .
אוניברסיטת תל אביב 28 51 10 .
אוניברסיטת בן-גוריון - צמית 37 21 20 .
אוניברסיטת גן-גוריון - שוטף 24 39 10 .
צפון אמריקה: ממוצע כל .
צפון אמריקה: ממוצע לפי .
חלוקת ההון - מוסדות ציבוריים 39.
חלוקת ההון - מוסדות פרטיים 33.
* קונצרניות וממשלתיות יחד.
** התיק של מכון ויצמן לא חושב בממוצע, שכן כפי שהוצג בדוח מדובר בתיק בעל אופי שונה ולמטרות .