HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה ראוי שבעלי תפקידים במועצה להסדר ההימורים בספורט יקבלו, במישרין או בעקי פין, מתנות מגופים שהמועצה תומכת בהם, גם אם לא מדובר בתמיכה הניתנת באופן שוטף.
על המועצה להקפיד למנוע מקרים מעין אלה בעתיד.
טענתו של מנכ"ל המועצה לשעבר ולפיה אין כל הוכחה כי הכרטיסים הגיעו לידיו מדגישה את הנזק הנובע מהליכי הטיפול והבקרה הלקויים שביצעה החבר ה בנושא חלוקת הכרטיסים.
תוצאה זו יש למנוע מראש בדרך של קיום הליכי טיפול תקינים ומסודרים, ויש להצר על שהדבר לא נעשה.
(ד) מר אורי שילה, מנכ"ל ההתאחדות לכדורגל בישראל (להלן - ההתאחדות), קיבל מהחברה בשנים 2009- 2008 שבעה כרטיסים לשני אירועים שהתקיימו בהיכל17; עובד ההתאחדות לשעבר ששימש מנהל אגף לוגיסטיקה ומנהל אצטדיון הכדורגל הלאומי ברמת גן, מר אילן יבלוקובסקי, קיבל 25 כרטיסים בשנים 2008 - 2009 לעשרה אירועים שהתקיימו בהיכל18 ,; ממלא מקום יו"ר הנהלת ההתאחדות מר שטרן חלובה, קיבל מהחברה 24 כרטיסים לשישה אירועים שהתקיימובהיכל בשנים 2009- 200819 .
בדוחות הידניים לא נרשם אם מר שילה, מר יבלוקובסקי ומר חלובה קיבלו את הכרטיסים בשמה של ההתאחדות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 מסרה ההתאחדות כי הכרטיסים שקיבל המנכ"ל נועדו לאורחי ההתאחדות מחו"ל, וכי מר יבלוקובסקי קיבל את הכרטיסים משום שנהג לבקר באירועים שהתקיימו בהיכל "לצורך התרשמות ולמידה מאופן ניהול האירועים בהיכל".
אשר למר חלובה, ההתאחדות מסרה כי מתוקף תפקידיו הוא מבקר מפעם לפעם באירועי ספורט שונים, ובהם משחקי כדורסל, וכי הוא ביקש את הכרטיסים למשחקים האמורים באמצעות ההתאחדות.
17 שני כרטיסים למשחק של מכבי ת"א ביורוליג ב- 4.
08 , וחמישה כרטיסים למשחק נוסף של מכבי ת"א ביורוליג ב- 15.
18 שני כרטיסים למשחק גמר גביע המדינה בכדורסל ב - 7.
08 ;12 כרטיסים לשישה משחקים של מכבי ת"א ביורוליג ב - 20.
09 (שני כרטיסים למשחק); חמישה כרטיסים לאירוע שהתקיים ב - 17.
08 "; שני כרטיסים לחצי גמר "פיינל פור ב- 27.
08 ; ארבעה כרטיסים למופע שהתקיים ב - 8.
19 חמישה כרטיסים לחצי גמר גביע המדינה ב - 4.
08 ; חמישה כרטיסים לגמר גביע המדינה ב - 7.
08 ; ארבעה כרטיסים לחצי גמר "פיינל פור" ב - 27.
08 ; ארבעה כרטיסים לגמר "פיינל פור" ב- 29.
08 ; שלושה כרטיסים למופע מסוים שהתקיים ב- 16.
08 ; שלושה כרטיסים לגמר "פיינל פור" ב- 21.
משרד מבקר המדינה מעיר להתאחדות כי על פי הרישומים שהחברה מנהלת, הכרטיסים האמורים הועברו למר שילה, למר חלובה ולמר יבלוקובסקי ישירות, וכי בתיקי החברה אין כל עדות לכך שהכרטיסים הועברו לבעלי התפקידים האמורים על פי בקשתה של ההתאחדות ועל שמה.
לא ברור גם מדוע במסגרת מילוי תפקידו קיבל מר חלובה בממוצע ארבעה כרטיסים לאירוע, ומדוע על מר יבלוקובסקי לבקר בעשרה אירועים - שמונה משחקי כדורסל ושני אירועים שלהם אין כל קשר לספורט - כדי להתרשם מאופן ניהול האירועים.
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1679 .
לדעת משרד מבקר המדינה, כרטיסים לבעלי תפקידים בגופים ציבוריים צריכים להינתן, אם בכלל, אך ורק באמצעות הגופים עצמם.
על ההתאחדות להקפיד על כך ולהבהיר לעובדיה ולחבריה באמצעות נוהל מסודר ומפורט כי חל עליהם איסור לקבל באופן ישיר כרטיסים בחינם או הטבות ומתנות אחרות מכל גוף שהוא.
אם ההתאחדות סבורה שלצורך מילוי התפקיד של מ י מעובדיה או מחברי הנהלתה הוא נדרש לבקר באירועים המתקיימים באולמות או באצטדיונים דוגמת ההיכל, עליה לציידו בכרטיסים ועדיף שתרכשם בכסף מלא.
עליה גם לדאוג לכך שחלוקת הכרטיסים שהיא רוכשת או מקבלת תיעשה באופן מידתי וראוי.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה הודיעה החברה כי היא תפעל בהתאם להנחיית משרד מבקר המדינה ותעביר את הכרטיסים לגופים בלבד.
(ה) על פי ההסכם בין החברה לבין יורוקום, נותנת החסות להיכל, זכאית יורוקום ממילא לקבל כרטיסי כניסה להיכל שכן כנותנת חסות להיכל היא קיבלה הרשאה להשתמש באחד מתאי האירוח בזמן קיום אירועים בו וסוכם כי בכל אירוע שיתקיים בהיכל יועמד לרשותה מספר מסוים של כרטיסים לצפייה בו מתא האירוח.
נמצא כי בשנים 2008 -2009 קיבלו כמה פעמים עובדים של יורוקום כרטיסים מהחברה לאירועים שונים שהתקיימו בהיכל, מבלי שנמצאו במסמכי החברה אסמכתאות לכך שיורוקום היא שביקשה לקבל כרטיסים עבור עובדיה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה החברה כי היא "כגוף עסקי פועלת לחזוק .
לסייע ]ה[היחסים עם לקוחותיה, וכאשר היה באפשרותלבקשת יורוקום, במקום מצאה.
להיעתר לבקשה זו" (ההדגשה אינה במקור).
]היא[ ,שאין הדבר פוגע בה לעומת זאת, מתשובת יורוקום למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 עולה כי היא לא ביקשה מהחברה כרטיסים לאירועים, וכי בדיקה שביצעה העלתה כי עובדיה קיבלו כמה פעמים כרטיסים ישירות מהחברה.
יוצא אפוא כי נוסף על הכרטיסים שקיבלה יורוקום מהחברה על פי ההסכם ביניהן, קיבלו כרטיסים גם עובדי יורוקום.
חנוכת ההיכל במרס 2007 אישרו ועדת הכספים ודירקטוריון החברה לקיים "אירוע לפתיחת ההיכל" לאחר סיום שיפוץ ההיכל ושדרוגו (להלן - פרויקט השדרוג)20 ולצורך כך אימצו את התכנית שהציג מנכ"ל החברה.
מדובר באירוע שהתקיים בהיכל ביוני 2007 , ובו הועלתה הצגה מסוימת ונכללה גם ארוחת צהריים.
המנכ"ל הודיע כי בידי החברה כ- 1,200 כרטיסים לאירוע, וכי חברת יורוקום אמורה לרכוש 1,800 כרטיסים נוספים.
בישיבת ועדת הכספים שהתקיימה במאי אותה שנה, התברר כי על פי הסכם ההתקשרות של החברה עם מארגן האירוע קיבלה ממנו החברה 960 .
20 בעניין פרויקט השדרוג ראו בכרך זה בדוח "היכל הספורט ביד-אליהו - שיפוץ, שדרוג וייעוד".
כרטיסים בלבד, ואושר לה לרכוש 793 כרטיסים נוספים.
באוגוסט 2008 הודיעה ]לחברה[ החברה למשרד מבקר המדינה כי "עלות טקס פתיחת ההיכל הסתכמה ב- 468,217 .
")ש"ח (לפני מע"מ חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1681 .
מעיון ברשימת מקבלי ההזמנות לאירוע עולה כי היא כללה, בין היתר, את חברי דירקטוריון החברה ועובדיה, שחלק מהם קיבל ו מספר רב של הזמנות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה החברה בין היתר כי "מדובר באירוע לגיטימי, נחוץ, ומידתי.
ואך טבעי שהחברה תערוך אירוע מכובד, שיכבד את המעמד ואת האורחים".
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהחברה היא תאגיד עירוני ולא גוף פרטי, ספק רב אם נוכח העלות הגבוהה של פרויקט השדרוג וההפסדים שהיא צוברת עקב כך מדי שנה בשנה, ראוי היה לקיים אירוע יוקרתי ובזבזני במתכונת האמורה ולחלק כרטיסי חינם לאנשים רבים שככל הנראה אינם זקוקים למתנות מעין אלה.
, טובת הנאה שמעביד נותן ל ]נוסח חדש [ על פי פקודת מס הכנסה עובדו תיזקף להכנסת העובד החייבת במס.
יצוין כי לפי סעיף 2 לפקודה, ישולם מס הכנסה בגין "כל טובת הנאה או קצובה שניתנו לעובד ממעבידו.
והכל - בין שניתנו בכסף ובין בשווה כסף, בין שניתנו לעובד במישרין או בעקיפין או שניתנו לאחר לטובתו".
ככלל, מתן כרטיסים ללא תמורה או תמורת תשלום מופחת הוא טובת הנאה שיש לזקפה לשכר העובד כהכנסה החייבת במס.
עשו עובדי רשות המסים ביקורת ניכויים בחברה משרד מבקר המדינה העלה כי במהלך הביקורת האמורה התבקשה החברה להגיש לרשות המסים רשימות של כל מקבלי הכרטיסים לשנים 2004 -2006 , אולם היא העבירה לרשות רק את רשימת הדירקטורים ולא הגישה לה את רשימות העובדים, הגופים והאנשים האחרים שקיבלו כאמור כרטיסים בשנים אלה, ללא פירוט הכרטיסים שקיבלו ומספרם.
כפועל יוצא מכך חויבה החברה במסגרת "ההסכם לתשלום הפרשי ניכויים" בגין שנות המס 2004 -2006 שנחתם ב ינה לבין רשות המסים ביוני 2008 , רק ב"שווי כרטיסים לדירקטורים", והמס לתשלום שנקבע עקב כך היה 42,792 .
ש"ח בלבד משרד מבקר המדינה מעיר כי העברת המידע החלקי לרשות המסים ובו פרטים רק על חלוקת הכרטיסים לדירקטורים אינה עולה בקנה אחד עם חובתה של החברה כגוף ציבורי.
על רשות המסים לבחון את המתחייב מפעולה בלתי תקינה זו ולוודא כי השומה שנקבעה לחברה מבוססת על מידע מלא בדבר כלל הכרטיסים שחולקו.
בביקורת האמורה של רשות המסים התברר כי החברה זוקפת לשכרם של העובדים רק את ההטבה שנבעה מקבלת כרטיסים למשחקי הכדורגל שהתקיימו באצטדיון בלומפילד.
הזקיפה חושבה לפי מחיר של עשרה ש"ח בלבד לכרטיס, שהוא המחיר שגובות הקבוצות שמשחקות באצטדיון מהחברה על פי ההסכמים וההסדרים עמה.
מחיר זה נמוך בהרבה מהמחיר הרגיל שנדרש הציבור לשלם 1682 דוח שנתי61ב .
עבור כרטיסים אלה - 100-120 ש"ח לכרטיס (בשנת 2008 ).
החברה גילמה הטבה זו, וכך נשאה בעצמה בעלות המיסוי.
את ההטבה הנובעת ממתן כרטיסים לעובדים למשחקים ולאירועים שהתקיימו בהיכל לא זקפה החברה כלל, והמס בגינה לא נגבה אפוא כנדרש.
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1683 .
כמו כן משרד מבקר המדינה העלה כי החברה לא הנהיגה הסדרים שיבטיחו כי ייגבה מס גם בגין הכרטיסים הרבים מאוד שנתנה לגורמים חיצוניים ובגין אלפי הכרטיסים שהיא חילקה כאמור בעת חנוכת ההיכל, שכן, לדבריה, חובת הדיווח על ההכנסה חלה על מקבלי הכרטיסים עצמם.
יצוין כי רואה החשבון של החברה העריך במזכרו האמור מאפריל 2008 למנהלת הכספים של החברה כי "אם רשויות המס יערכו בדיקה יסודית של שווי ההטבה הניתנת לכל המוזמנים ברשימות החברה תתחייב במס של מאות אלפי שקלים ואין דרך בעולם למנוע את זה".
בשנת 2008 החלה החברה לזקוף לשכרם של העובדים את ההטבות הנובעות מקבלת כרטיסים הן למשחקי הכדורגל המתקיימים באצטדיון בלומפילד והן למשחקי כדורסל ולאירועים המתקיימים בהיכל.
מעיון בתשלומי השכר של עובדי החברה עולה כי בשנת 2008 זקפה החברה לשכר העובדים את ההטבה הנובעת ממתן הכרטיסים לפי שישה תעריפים: 10 ש"ח בגין כל כרטיס שניתן למשחקי הכדורגל באצטדיון בלומפילד וחמישה תעריפים שונים בגין הכרטיסים שניתנו למשחקים או לאירועים שהתקיימו בהיכל - 25 ,ש"ח40 ,ש"ח50 ,ש"ח83 ,ש"ח172 ש"ח.
בשנת 2009 , לעומת זאת, זקפה החברה את ההטבה בגין הכרטיסים שניתנו לאירועים ולמשחקים בהיכל בלבד, ולפי שני תעריפים - 25 ש"ח ו-50 ש"ח.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה החברה כי חלה טעות בשווי הכרטיסים שנזקפו לשכר העובדים בשנת 2009 , וכי היא תתקן זאת רטרואקטיבית כך שהזקיפה תיעשה לפי התעריפים הנכונים - 50 ש"ח ו-83 .
ש"ח לדעת משרד מבקר המדינה, התעריפים האמורים בשנים 2008 -2009 אינם משקפים את שווי השוק של הכרטיסים, ואף לא שווי שוק של כרטיסים הנקנים באופן מאורגן על ידי ועדי עובדים או מעבידים.
מחירי כרטיסים במקומות טובים לאירועים אטרקטיביים שהתקיימו בהיכל, כמו הכרטיסים שמקבלים עובדי החברה, היו גבוהים בהרבה והגיעו לעתים לסכומים של מאות שקלים עבור כל כרטיס, גם לוועדי עובדים.
הכרטיסים למשחקי הכדורגל שהתקיימו באצטדיון בלומפילד נמכרו לקהל הרחב בסכומים שנעו בין 100 ש"ח ל-120 ש"ח לכרטיס, ולא הייתה אפוא כל הצדקה לזקוף לשכר העובדים 10 ש"ח בלבד בגין הטבה זו, שכן המחיר ששילמה החברה לקבוצות הכדורגל עבור הכרטיסים הוא חלק בלתי נפרד מהסדרי ההתקשרות בינה לבין הקבוצ ות, ואינו מעיד על עלותו האמתית לחברה.
על החברה ורשות המסים להסדיר לאלתר את נושא המיסוי בגין חלוקת כרטיסים, על היבטיו השונים, ולדאוג לכך שהחברה תשלם מס אמת בגין הכרטיסים הרבים שהיא מעניקה באופן שוטף, ובכלל זה הכרטיסים שהיא חילקה בעת חנוכת ההיכל.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2010 הודיעה רשות המסים כי בעקבות הביקורת הנוכחית של המשרד, "פקיד השומה.
הכניס את תיק הניכויים לביקורת לשנים הנוספות 2007 -2008 ויבדוק את נושא הכרטיסים וטובות ההנאה האחרות 1684 דוח שנתי61ב .
בפרט וגם ביקורת ניכויים כללית לרבות נושא ספקים וקבלני משנה בנ ושא השיפוצים.
כמו כן, פקיד השומה פונה לפתיחת השומות לפי סעיף 147 .
לטיפול בשנים הקודמות כמתאפשר על פי החוק".
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1685 .
בפברואר 2011 הודיעה רשות המסים למשרד מבקר המדינה כי "השומות לשנים 2005 -2006 נפתחו.
בסופו של התהליך נקבעו שומות בהסכם והחברה שילמה כ- 400,000 "שח בנוסף לסכום ששולם על ידה בהסכם הקודם".
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות המסים להשלים את בדיקותיה בעניין חלוקת הכרטיסים על ידי החברה, להפיק את הלקחים מתוצאותיהן ולהורות בהקדם לכל הגופים המחלקים כרטיסים לאירועי תרבות, בידור וספורט לדווח על העלות הריאלית של כל הכרטיסים שהם מחלקים כדי שיובטח תשלום מס אמת בגין הטבה זו.
משרד מבקר המדינה המליץ כבר בשנת 2003 לחדול מהנוהג הפסול שלפיו רשות מקומית מקבלת ממארגני אירועים כרטיסים ללא תמורה ומחלקת אותם לעובדיה, לנבחריה ולגורמים נוספים.
בינואר 2009 פרסם משרד הפנים חוזר לצמצום נוהג זה, ובו התייחס גם לתאגידים עירוניים.
ממצאי הביקורת הנוכחית בעירייה ובחברה מצביעים על כך שהן המלצות משרד מבקר המדינה והן הנחיות משרד הפנים לא יושמו על ידי גופים אלה.
החברה ממשיכה לדרוש ולקבל כרטיסים רבים ממארגני אירועים, ולחלק אותם לעובדיה ולחברי הדירקטוריון שלה, לעובדי העירייה, ליועצים, לספקים, לקבלנים, למנכ"לים של חברות מסחריות, לאמרגנים ולאנשי תקשורת, לנושאי תפקידים בגופים ציבוריים, לספורטאים ולעסקני ספורט - רובם ככולם אנשים שידם משגת לקנות כרטיסים בעצמם.
רק כ -4% מהכרטיסים שהחברה קיבלה למשחקי כדורסל שהתקיימו בהיכל במהלך שנתיים שנבדקו, חולקו משיקולים הומניים.
חלוקת הכרטיסים מבוצעת על ידי מנכ"ל החברה באופן בלעדי מכוח סמכות שהוענקה לו בנוהל שהחברה אישרה, ונראה כי לא התקיימו אמצעי בקרה נאותים על פעולותיו בעניין זה - לא נמצאו דוחות מרוכזים ומפורטים של מקבלי הכרטיסים, ולא היה אפשר לדעת בחלק מהמקרים מי האנשים שקיבלו כרטיסים, לפי אילו אמות מידה הם נבחרו, מה המספר הכולל של הכרטיסים שקיבל כל אחד מהם במהלך תקופה מדווחת ולאילו סוגי אירועים הם ניתנו; לדברי החברה, חלק מהכרטיסים הוחזרו לאמרגנים וחלק הוש מדו על ידה, אך היא לא הציגה מסמכים המתעדים תהליכים אלו.
החברה מחזיקה בנכס ציבורי הנמצא בבעלות העירייה.
במידה שהחברה מחליטה לחלק כדין חלק מההכנסות ומהפירות הנובעים מהפעלתו, הם אמורים להיות מחולקים לציבור באופן שוויוני, בהגינות, בשקיפות ועל פי אמות מידה ציבו ריות.
כרטיסי כניסה לאירועים ולמשחקים המתקיימים בהיכל הם חלק מפירות הפעלתו של ההיכל.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהחברה תימנע מחתימה על הסכמים שמחייבים גופים המקיימים אירועים במתקנים שבבעלותה להקצות לה מכסות כרטיסים בחינם, כפי שהמליץ המשרד לרשויות המקומיות עוד בשנת 2003 .
אשר לכרטיסים כאמור המתקבלים מכוח הסכמים קיימים, על החברה להפסיק לאלתר את הנוהג הפסול של מתן כרטיסים ללא הגבלה לאנשים הנמצאים עמה בקשרים עסקיים או חברתיים, ולוודא כי חלוקה זו תיעשה על פי אמות מידה שייקבעו ובאופן מצומצם ככל האפשר; ככל ש מדובר בקשרים עסקיים - התמורות והתשלומים הכרוכים בהם צריכים לבוא לידי ביטוי בהסדרי התקשרות מקובלים ושקופים.
על החברה גם לצמצם את חלוקת הכרטיסים לעובדיה ולחברי הדירקטוריון שלה, ולאפשר מתן כרטיסים רק לאלה שנוכחותם בהיכל דרושה לצורך מילוי תפקידי החברה.
פעולות אלה עשויות להביא בין היתר להגדלת שיעור הכרטיסים שיחולקו משיקולים הומניים.
את חלוקת הכרטיסים בכלל יש להטיל לא על אדם אחד אלא על ועדה מיוחדת שימנה הדירקטוריון ותוך תיעוד מלא וקיום אמצעי בקרה נאותים.
המלצות אלה כוחן יפה גם ליתר התאגידים העירוניים.
הממצאים שהועלו בדוח זה מעלים בין היתר סימני שאלה לגבי תקינותו של תהליך חלוקת הכרטיסים על ידי מנכ"ל החברה ועולה ספק אם הליך זה מתיישב עם סדרי מינהל תקין.
על הגורמים הנוגעים בדבר - החברה והעירייה - לבחון ביסודיות ממצאים אלה, להפיק את הלקחים הנדרשים ולנקוט את הצעדים המתחייבים מהם.
במהלך הכנת דוח זה נדרש משרד מבקר המדינה לסוגיה עקרונית: כפיפותם של תאגידים עירוניים דוגמת החברה להנחיות שמוציא משרד הפנים הנוגעות אליהם.
בעוד שמשרד הפנים סבור שהנחיותיו חלות על התאגידים ומצפה שהרשויות המקומיות יחילו אותן על התאגידים שבבעלותן וב שליטתן, טוענת החברה (וייתכן שגם תאגידים אחרים) כי היא אינה כפופה להנחיות המשרד, ואילו העירייה הודיעה כי אין בכוונתה לכפות על התאגידים העירוניים לפעול לפיהן.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הפנים, בתיאום עם משרד המשפטים, להידרש בהקדם לסוגיה זו ולנקוט את הצע דים המתחייבים ממנה, כגון הפניית הנחיה מתאימה לרשויות המקומיות לדרוש מתאגידיהן לפעול על פי ההנחיות והחוזרים שהוא מוציא, או קידום יזמת חקיקה שתבהיר את הדרוש הבהרה בנושא חשוב זה.
חברת היכלי הספורט תל -אביב-יפו בע"מ (להלן - חברת היכלי הספורט או החברה) היא תאגיד שהוקם בשנת 1968 על ידי עיריית תל -אביב-יפו (להלן - העירייה), והיא בבעלותה המלאה.
החברה מנהלת ומפעילה ז ה שנים את היכל הספורט ביד -אליהו (להלן - היכל הספורט או ההיכל) ואת אצטדיון הכדורגל "בלומפילד" ביפו (להלן - אצטדיון "בלומפילד").
החברה היא אחת מ-32 תאגידים עירוניים שבהם מטפלת לשכת התאגידים העירוניים בעירייה (להלן - לשכת התאגידים).
העירייה היא הבעלים של המקרקעין שעליהם הוקם ההיכל ובעליו של ההיכל.
על פי הסכם חכירה מיוני 2003 בין החברה ובין העירייה הוענקו לחברה זכויות החכירה במקרקעין עד יוני 2023 .
החברה התחייבה, בין היתר, "לא לבצע כל שינוי ולא להוסיף כל מבנה או בניין בהיכל, אשר ביצועם טעון רישיון על פי דין מבלי .
ובלי שקיבלה היתרים ורישיונות ]העירייה[ לקבל את הסכמת הבעלים במקרקעין כנדרש על פי הדין".
עוד נקבע בהסכם כי בתום תקופת החכירה יוחזר ההיכל חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1569 .
לרשותה ולחזקתה של העירייה, וכי החברה לא תהיה זכאית לתבוע מהעירייה שום פיצוי בעבור השקעותיה בו.
ההיכל משמש מגרשה הביתי של קבוצת הכדורסל מכבי תל-אביב, והיא מקיימת בו גם את משחקיה במסגרת האירופית (ה"יורוליג").
כמו כן בהיכל מתקיימים בדרך כלל משחקי חצי הגמר והגמר של ליגת העל בכדורסל ומשחקי חצי הגמר וגמר גביע המדינה.
נוסף על משחקי הכדורסל מתקיימים בהיכל במהלך השנה כנסים, אירועי מכירות ומופעי בידור שונים.
בסוף שנת 2000 החלה החברה במהלכים לשיפוץ היכל הספורט ולשדרוגו לשם הרחבת יעדיו (להלן - פרויקט השדר וג או הפרויקט).
המהלכים בוצעו בשיתופה ובהסכמתה של העירייה - בעלת החברה וההיכל.
הפרויקט, שביצועו הסתיים במאי 2008 ועלותו הסתכמה בכ - 216.
8 מיליון ש "ח (במחירים שוטפים, כולל הוצאות מימון ששולמו עד 2009 , לא כולל מע"ם11 ), התמקד בעיקר בהסבתו של ההיכל למבנה רב -תכלית י, ובין היתר נבנו בו שטחי מסחר, מרתפים, תאי אירוח ויציעי ישיבה, והוחלפו בו מערכות למיזוג אוויר ומערכות תאורה והגברה.
מאחר שהפרויקט היה נרחב ומורכב והושקע בו סכום ניכר, היה חשוב שההחלטה לגביו תתקבל בתהליך מוסדר שיישען על עבודת מטה מעמיקה, הכוללת, בין היתר, את הפעולות האלה: 1 ;.
פירוט של הצרכים שתכנית הבנייה נדרשת לספק, לרבות יעדים ותפוקות2 .
חישובי עלות-תועלת וכדאיות כלכלית; 3 .
הצעת חלופות שונות לפרויקט ופירוט היתרונות והחסרונות בכל חלופה; 4 .
ניתוח השפעותיו של הפרויקט על פעילות החברה; 5 .
תיאורמלא של תכנית הבנייה הכללית; 6 .
קביעת היקף התקציב הנדרש, לרבות עלות מחזור החיים של הפרויקט והמקורות לכך; 7 .
הכנת רשימה של התנגדויות וחסמים צפויים והדרכים להתמודד עמם; 8 .
פירוט הסדרים משפטיים נדרשים למימוש הפרויקט; 9 .
תכנון לוח זמנים מפורט, לרבות ציון אבני דרך ויעדי ביניים הניתנים למדידה ולבקרה; 10 .
מינוי גורם שיהיה אחראי לניהול הפרויקט, פירוט סמכויותיו והסדרת מנגנון הבקרה על פעילותו; 11 .
,הגדרת הדוחות התקופתיים המפורטים שיוצגו למוסדות המנהלים על אופן הביצוע לרבות פיגורים ועיכובים, גידולים בעלויות ותחזיות מעודכנות.
, להפעיל את ביקורת המדינה על החברה]נוסח משולב[ מפברואר 2008 עד יולי 2010 בדק משרד מבקר המדינה לסירוגין את פעולותיהן של החברה והעירייה בתחומים ה נוגעים לפרויקט ולתפעול ההיכל, ובהם תקצוב הפרויקט ומימונו, התקשרויות עם קבלנים, תהליכי התכנון, הרישוי והפיקוח על הבנייה וייעוד ההיכל.
הבדיקה נעשתה במשרדי החברה ובמשרדי העירייה.
בדיקות השלמה נעשו במועצה להסדר ההימורים בספורט (להלן - המועצה), שהשתתפה במימון הפרויקט.
כל הסכומים בדוח זה אינם כוללים מע"ם אלא אם כן צוין אחרת חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1571 .
תכנון, עבודת מטה ואומדני עלות .
לנוכח העלות הגבוהה של הפרויקט, הזמן הרב שנדרש לביצועו, מורכבות הביצוע וחשיבותו הציבורית של ההיכל, אחריות רבה הייתה מוטלת הן על החברה, כמפעילת ההיכל וכיוזמת הפרויקט, והן על העירייה, כבעלת ההיכל והחברה (להלן - הגופים הנוגעים לפרויקט).
לצורך ביצוע הפרויקט נדרש מהן, בין היתר, להכין לוח זמנים סביר לביצועו וכן אומדן תקציבי של הפרויקט ושל עלות תחזוקתו השוטפת של ההיכל, לרבות תקציב ראשוני והערכה של תזרים 1572 דוח שנתי61ב .
כמו כן נדרש מהן לבסס את החלטותיהן בנוגע לקידום הפרויקט (בנושאים כגון תכניות בנייה ומכרזים) על אומדני עלות אמינים ועל תכניות מגובשות.
החברה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 (להלן בפרק זה ובפרק הבא - תשובת החברה) כי "הפרויקט נחלק לשלב תכנון אשר במסגרתו התקיימה עבודת מטה נאותה, יסודית ו מפורטת, ושבסיומו התקבלה החלטה לעבור לשלב ביצוע הפרויקט, אשר התרחש בפועל בין השנים 2004 -2008 .
" מהמסמכים עולה כי במהלך שלבי הפרויקט בשנים 2001 -2008 (להלן- תקופת הפרויקט) החברה אמנם הכינה מדי פעם בפעם אומדנים, חלקם ראשוניים, להערכת עלות הפרויקט והציגה אותם לעירייה, אולם מבדיקת עבודת המטה שנלוותה להם עולה שחלו בהם שינויים רבים, דבר שיש בו כדי להעיד כי לא נעשתה עבודת מטה נאותה ויסודית לצורך קבלת ההחלטות בעניין הפרויקט, וכי מהות הפרויקט והיקפו לא הוגדרו כראוי.
להלן דוגמאות לפערים שבין התכנון לבין הביצוע: 1 .
לפי לוח הזמנים לביצוע הפרויקט, שהוכן בתחילתו, הפרויקט אמור היה להסתיים בתחילת 2004 , אך בפועל בשנה זו רק התחילו עבודות הבנייה, והן נמשכו עד מאי 2008 ;2 .
יש פער ניכר בין עלות הקמת ההיכל לפי האומדן הראשוני ובין עלותו הסופית: ביולי 2001 הוערכה עלות הפרויקטבכ-7 מיליון דולר (כ-29.
4 מיליון ש"ח)12 , ואילו על פי הדוחות הכספיים של החברה לסוף שנת 2009 הייתה עלותו כ -190 מיליון ש"ח13 .
הגורמים לעלייה בעלות הפרויקט הם תוספות בנייה וביצוע שינויים רבים מאוד בתכניות הבנייה במהלך תקופת הפרויקט המלמדים שהתכניות לא היו מגובשות דיין (בעניין זה ראו להלן), שינויים בשער הדולר לעומת השקל, הצמדת העלויות למדד תשומות הבנייה 14 ;)והעלייה במחיר החומרים (כגון הברזל 3 .
הפרויקט אמור היה לכלול, באחריותה של העירייה, בניית חניון תת -קרקעי, אך ביולי 2010 טרם הוחל בבנייתו; יצוין כי בניית החניון לאחר השלמת הפרויקט תגרום לקשיים בהפעלת ההיכל, מאחר שעקב כך שוב ישמש ההיכל אתר בנייה, ובעקבות כך צפויה ירידה בהכנסות החברה; 4 .
בתחילת הפרויקט האמינה החברה כי לא תזדקק לסיוע מהעירייה, אך הדבר לא עלה בידה, ועם התקדמות הפרויקט קיבלה החברה אשראי בנקאי בסך כו לל של כ -154 מיליון ש "ח, שאת מרבית הביטחונות לפירעונו (כ- 109.
נתנה העירייה להלן יפורטו השתלשלות העניינים והשינויים העיקריים שבאו בעקבותיה בתקציב הפרויקט, שעליהם דווח בדיונים של הגופים הנוגעים לפרויקט: דיווחים על עלות הפרויקט ודיונים במוסדות המנהלים של החברה 1.
בינואר 2001 הועלה בדירקטוריון החברה לראשונה עניין הפרויקט; בדיון בתקציב ההיכל לשנת 2001 דיווח יו"ר הדירקטוריון דאז, מר שמואל פרנקל (להלן .
12 יצוין כי בתחילת הפרויקט הוצגו אומדני התקציב בדולרים, ומשנת 2005 מוצגות התכניות העסקיות בשקלים.
13 הסכום אינו כולל הוצאות מימון ששולמו עד שנת 2009 בגין הלוואות שלקחה החברה למימון הפרויקט.
14 מדד הבסיס היה מדד מאי 2002 - 191.
1 נקודות (לפי בסיס ינואר 1992 ), ואילו המדד בסיום הפרויקט (מאי 2008 ) היה 253.
)נקודות (לפי אותו בסיס .
15 מדובר בערבות בסך79.
5 מיליון ש"ח ובפיקדון בסך 30 .
מיליון ש"ח חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1573 .
- יו"ר הדירקטוריון) בין היתר, על רעיונות חדשים לפיתוח ההיכל (כגון הוספת מגדל להיכל ופיתוח שטחים מסחריים) וציין כי 1574 דוח שנתי61ב .
החברה יכולה לקבל לשם כך סכום של כ -20 מיליון דולר (כ -82.
4 )מיליון ש"ח מהחברה לפיתוח כלכלי תל אביב-יפו.
באפריל 2001 שוב הועלה בדירקטוריון החברה עניין הפרויקט: בדיון בסעיף "שונות" דיווח יו"ר הדירקטוריון כלהלן: "כידוע לכם אנו מתכוונים לפתח את ההיכל ופנינו לאדריכל.
שיכין לנו תכנון לניצול ההיכל כך שיהיו לנו שטחים מסחריים שיכניסו לנו כסף טוב".
במאי 2001 קיבלה ועדת הכספים של החברה לראשונה החלטה בעניין הפרויקט: בעקבות דיווח של יו"ר דירקטוריון החברה על פגישה עם ראש העירייה בנושא החליטה הוועדה להתקשר עם אדריכל, שירכז "את כל העלויות של בעלי המקצוע שיתעסקו בתכנון הבניה", ולאשר לשם כך "סכום של 200 אלף ש "ח להתחלת פרויקט כשכר תכנון".
הדירקטוריון אישר את פרוטוקול הדיון בישיבתו בספטמבר 2001.
מהאמור לעיל עולה כי קודם לקבלת ההחלטה בנוגע לפרויקט לא התקיים דיון יסודי ומעמיק כנדרש בנושא הצורך בשיפוץ ההיכל, יעדיו והיקפו, וכי לא נמצאו אסמכתאות המעידות שנבחנו חלופות כלשהן לפרויקט (למשל, לא נבדקו עלויות בניית ההיכל במקום אחר או עלויות הריסתו ובניית היכל חדש במקומו).
עוד עולה כי פעולות מהותיות לקידום הפרויקט, ובהן פנייה לאדריכל והכנת תכניות פיתוח, בוצעו לפני הדיונים בדירקטוריון וללא אישורו, וכי יו"ר הדירקטוריון דיווח עליהן רק בדיעבד.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה טענה החברה כי בתחילת שנת 2001 נבחנו חלופות שונות לפרויקט, אך הן נשללו.
ואולם החברה לא צירפה לתשובתה אסמכתאות המעידות על בחינה כזאת.
בדיון שהתקיים ביולי 2001 דיווח יו"ר הדירקטוריון לוועדת הכספים של החברה כי בפגישתו האמורה עם ראש העירייה התבקשה החברה להכין תכנית עסקית לשדרוג ההיכל, וכי הוכנו רשימת יועצים וטבלת מחירים לשלב הראשון של הפרויקט.
מנכ"ל החברה דאז, מר ניר פרצלינה 16 (להלן- מנכ"ל החברה או המנכ"ל) ציין כי "התכנית מוערכת בשני שלבים כאשר כל הפרויקט מוערך בכ-7 מיליון דולר כ[-29.
4 " (ההדגשה אינה במקור), אך לוועדה לא הוצג]מיליון ש"ח מסמך מפורט בעניין זה וגם התכנית העסקית הנדרשת הוכנה זמן רב לאחר מכן - באוקטובר 2002.
עוד יצוין כי האדריכל מטעם משרד האדריכלים שעמו התקשרה החברה, מר רפי לרמן, שהיה נוכח בדיון, הבהיר כי מדובר באומדן בלבד, וכי ייתכן שיהיו חריגות ממנו, שכן "בנין היכל הספורט הוא מבנה ישן מאוד, אין מספיק נתונים המעידים על מה הבניין מבוסס, המערכת מורכבת מאוד, והיסטוריית הבניין ארוכה, הוא נבנה טלאי על טלאי, אי אפשר להמר על העבודה הזו".
נמצא כי אף שמהבהרה זו עולה שעלות הפרויקט עשויה להיות גבוהה יותר מעלותה לפי הערכת מנכ"ל החברה, החליטה ועדת הכספים של החברה להמשיך בפרויקט ולא דרשה מהנהלת החברה להציג לה הערכות וניתוחים מדויקים ומפורטים יותר, שלפיהם היא תשקול אם כדאי להמשיך בביצוע הפרויקט.
16 מר פרצלינה חדל לכהן כמנכ"ל החברה בסוף דצמבר 2010.
חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1575 .
לא הייתה בידי החברה הערכה מפורטת של עלות הפרויקט מאותו מועד ועד אפריל 2004 ניתנו לכמה גורמים אומדנים שונים ורבים שנעו בין כ-10 מיליון דולר (כ-47 "מיליון שח) ועד 25 מיליון דולר (כ- 117.
)מיליון ש"ח להלן בטבלה פירוט של חלק מהשינויים באומדן עלות הפרויקט מיולי 2001 עד אפריל 2004: 1576 דוח שנתי61ב .
מקור האומדן ולמי הופנה סכום .
בהודעת המנכ"ל לוועדת הכספים של .
במכתב שמסרה החברה המפקחת על .
הפרויקט (להלן - מפקח הפרויקט או .
המפקח) למנכ"ל החברה 70 .
במסמך שמסר מפקח הפרויקט למנכ"ל .
בהודעת יו"ר הדירקטוריון ליו"ר מועצת .
במכתב של מפקח הפרויקט למנכ"ל .
במכתב של מנכ"ל החברה למנכ"ל .
בהודעת מנכ"ל החברה לדירקטוריון 98.
בפניית מנכ"ל החברה למנכ"ל משרד .
התעשייה המסחר והתעסוקה 105.
8 24 (5) דצמבר 2003 .
הערכת מפקח הפרויקט 117.
ועדת הכספים הטילה על מפקח .
הפרויקט להגיש תקציב בסכום זה לפי .
בקשת יו"ר הדירקטוריון 103.
(1) "עלות פרויקט "מקוצץ (2) אומדן תקציב מינימום (3) אומדן תקציב לפרויקט מלא (4) אומדן תקציב לפרויקט חלקי (5) לא כולל הוצאות מימון חברת היכלי הספורט תל-אביב-יפו בע"מ 1577 .
מהאמור לעיל עולה כי האומדנים של עלות הפרויקט השתנו בפרקי זמן קצרים ביותר, לעתים בתוך ימים אחדים.
עוד ע ולה כי בתוך שנה אחת בלבד (יולי 2001 - יולי 2002 ) גדל האומדן הראשוני החלקי, שלא התבסס על תכנית כלשהי, ביותר מפי שלושה, וכי מיולי 2002 עד אפריל 2004 ;עדיין חלו שינויים תכופים בעלויות הפרויקט שהוצגו לנוגעים בדבר דירקטוריון החברה קיבל רק בדיעבד דיווח על שינויי ם אלה ועל הפער בתקציב.
מהמסמכים לא ניתן ללמוד ממה נובעים השינויים האמורים, והאם הם בוצעו על סמך תחשיבים מדויקים שעודכנו גם בהתאם לשינויים בתכנון ולנעשה בשטח.
כמו כן בביקורת לא נמצא כי החברה דיווחה לעירייה מבעוד מועד על השינויים ועל הגידול באומדן העלות וכי העירייה נתנה לכך אישור מראש.
לדעת משרד מבקר המדינה, שינויים אלה מלמדים שמלכתחילה לא בוצע תכנון ראוי המבוסס על הערכות ונתונים ראליים התואמים, ככל האפשר, את התכניות שגובשו.