HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ריבוי עבודות נוספות - אי-קביעת היקף העבודה הנוספת המרבי של חבר סגל כמורה מן החוץ ובעבודה נוספת אחרת: בטופס הבקשה של בר- אילן מצוין כי היקף העבודה הנוספת של חבר סגל אקדמי בתפקיד מורה מן החוץ לא יעלה על 4 ש"ש הן באוניברסיטה הן מחוצה לה או על 8 שעות בעבודה אחרת.
בטופס ובכללים של האוניברסיטה לא נקבע הסדר בנוגע לעבודה נוספת של חבר סגל העובד בשני סוגי העבודות, כמורה מן החוץ ובעבודה אחרת.
כך גם באוניברסיטת ת"א.
להבדיל, הנוהל של העברית קובע כי היקף ההעסקה הכולל של חבר הסגל באוניברסיטה ומחוצה לה לא יעלה על משרה וחצי.
על האוניברסיטאות לקבוע מגבלה בנוגע להיקף העבודה הנוספת המרבי הכולל של חבר סגל כמורה מן החוץ ובעבודה אחרת.
אי-מילוי פרטים מלאים ו אי-דיווח על עבודה חיצונית נוספת של חבר סגל - להלן דוגמה למצב האמור: בביקורת נמצא כי חבר סגל באוניברסיטת בר-אילן (להלן - חבר סגל י"א) עוסק בעבודה אחרת, חיצונית, לצד כל עבודותיו בבר-אילן - משרתו כחבר סגל, עבודתו כמורה מן החוץ בבר -אילן בסמסטר קיץ ועבודה נוספת בהוראה בתכניות הייעודיות של בר-אילן.
בטופסי הבקשה שהוא הגיש לאישור עבודה נוספת בתוך האוניברסיטה (שהיקפה 4 )ש"שהוא לא מילא נתונים אשר לעיסוקיו שמחוץ לאוניברסיטה.
חבר הסגל י"א עוסק מפעם לפעם בפרקטיקה פרטית בתחום מקצועו, ובתקופה שנבדקה כמה מעיסוקיו אלה אף פורסמו בתקשורת.
באתר האינטרנט של המשרד שהוא נמנה עם צוותו ובאתרים אחרים מפורסמים קורו תיו המקצועיים, לרבות עיסוקים אחרים שבעבורם הוא לא ביקש אישור מבר-אילן, וממילא לא קיבל אישור כזה.
על האוניברסיטאות לעמוד על כך שחבר סגל המבקש אישור לעבודה נוספת יקפיד למלא את כל הפרטים בנוגע לכל עיסוקיו כדי שהן יוכלו לוודא לפני מתן האישור כי עבודתו הנוספת של חבר הסגל לא תפגע ביכולתו למלא כראוי את תפקידיו ואת חובותיו.
בר-אילן מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא תבחן את הסוגיות המועלות בדוח ותגבש מדיניות מחייבת בנושא.
העברית מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הב יקורת בכוונת ה לבחון צעדים העשויים להוביל לצמצום המקרים של עבודה נוספת בלא אישור .
בין השאר היא תבחן את האפשרות לחייב חברי סגל להצהיר כי אי ן הם עובדים בעבודה נוספת.
אוניברסיטת ת"א מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא תבחן את הנושא ותקבל החלטות בהתאם, כי היא תפתח כלים נוספים לאכיפה וכי היא תפעל ליישום ההמלצות, בהתאם למפורט בתגובתה.
מוסדות להשכלה גבוהה | 1533 .
מערכת יחסי העבודה בין חברי הסגל האקדמי ובין האוניברסיטאות מבוססת על אמון בין הצדדים - חבר סגל אינו נדרש לחתום בשעון נוכחות ואינו מדווח באופן אחר על נוכחותו ועל ביצוע משימותיו.
המחויבות של חבר הסגל לעבודתו באוניברסיטה מתבטאת בכך שהוא נדרש לראות בה את עיסוקו העיקרי, להקדיש לה את מיטב זמנו ומרצו ולהימנע מעיסוקים העלולים לפגוע במילוי חובותיו לאוניברסיטה או להגבילן.
אמון האוניברסיטה ביושרם של חברי הסגל שלה ובמחויבותם מתבטא גם בכך שהיא מסתפקת בהצהרה של חבר סגל המבקש לקבל מענק כספי בגין הקדשת מלוא זמנו לעבודתו האקדמית.
בנסיבות אלו, המערכת כמעט נטולת יכולת אכיפה: כללים וכלים המונהגים במערכות יחסי עובד-מעסיק אחרות אינם מונהגים בה, ולמעשה, אין לאוניברסיטאות מידע על הזמן שחברי הסגל מקדישים לעבודתם באוניברסיטה, לרבות למחקריהם, ועל הזמן שהם מקדישים לעבודה חיצונית אחרת.
בקרה רופפת על עבודה נוספת של חברי סגל עלולה לפגוע במחויבויות האקדמיות שלהם, אם בשל חוסר ידע ואם כניצול של הנסיבות לעיסוקים נוספים על חשבון מחויבויות אקדמיות בתוך פגיעה בקניינ ה של האוניברסיטה המשלמת להם שכר ובמשאביה - אי-מתן תמורה מלאה לשכר המשולם להם .
משרד מבקר המדינה חשף ליקויים חמורים באוניברסיטאות שנבדקו - ת"א, העברית ובר -אילן: חברי סגל עסקו בעבודה נוספת בלא שקיבלו אישור לכך; אחרים קיבלו אישור, אך היקף העסקתם בעבודה הנוספת חרג מזה שאושר; מקצת חברי הסגל קיבלו אישור לעבודה נוספת בלא שעמדו במחויבות האקדמית שלהם - עומס ההוראה שלהם היה מצומצם או שלא קיבלו מענקי מחקר; היקף הפרסומים שלהם לא נבחן לפני מתן האישור; חברי סגל רבים מאוד לא ביקשו מענק כספי בגין הקדשת מלוא זמנם לעבודה באונ יברסיטה, וייתכן שעסקו בעבודה נוספת, אך האוניברסיטאות לא בדקו זאת.
הרקטורים של אוניברסיטת ת"א ונשיאי הטכניון אף קבעו כללים למתן המענק האמור החורגים באופן מהותי מהנחיות ות"ת בלא שקיבלו לכך את אישורה של ות"ת ואת אישורו של הממונה על השכר.
בביקורת זו התברר שעבודה נוספת באופן החורג מהכללים היא תופעה רחבת היקף, וכוללת מאות חברי סגל, לרבות חברי סגל בכירים וידועים במשק.
אין ספק שהאוניברסיטאות שנבדקו עצמו את עיניהן לנוכח התופעה השלילית: הן לא פעלו לאתר חברי סגל החורגים מהכללים; לא הקפידו שעבודה נוספת תתבצע בהתאם להנחיות ושלא תפגע במחויבותו של חבר הסגל לעבודתו האקדמית ואף לא טיפלו באמצעים משמעתיים בחברי סגל שעבדו בעבודה נוספת בלא אישור.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התעלמות האוניברסיטאות מהערותיו בדוח הקודם ואת העובדה שאין האוניברסיטאות מטילות על עבודה נוספת של חברי הסגל אלא בקרה רופפת מאוד.
הדבר עלול לפגוע בהוראה ובמחקר האקדמי.
החופש האקדמי המאפיין את המוסדות האקדמיים מחייב ביתר שאת להקפיד שחברי הסגל יעמדו במחויבות שלהם כלפי המוסדות שהם מועסקים בהם.
בתפקוד של ות"ת כגוף המפקח על מערכת ההשכלה הגבוהה בולטת חולשה מהותית: ות"ת לא קבעה מגבלות להעסקה נוספת של חברי סגל מחוץ לאקדמיה, לא עמדה על כך שהכללים לעבודה נוספת בתוך האקדמיה יתאימו להנחיותיה ולא פיקחה על פעולת המוסדות בעניין זה.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שבמשך כ -15 השנים שחלפו מאז הדוח הקודם שמבקר המדינה העיר בו על כך ואף שנושא זה משליך על נושאי הליבה של המערכת האקדמית - ההוראה, המחקר והתקציב, ות"ת לא הסדירה את הנושא.
על ות"ת והאוניברסיטאות לקבוע הוראות ברורות ומחייבות בנושא, לאתר חברי סגל העוסקים בעבודה נוספת חריגה ולפעול להפסקתה; עליהם לוודא כי תאושר עבודה נוספת רק לחברי סגל העומדים בכל מחויבויותיהם לאוניברסיטה, לרבות פרסומים ומחקרים אקדמיים.
הממצאים החמורים שעלו בביקורת זו מחייבים את כל האוניברסיטאות, לרבות את אלו שנבדקו, לפעול באופן קבוע ושגרתי למניעת חריגות בעיסוקי חברי הסגל שלהן.
לשם כך ראוי כי הן ידרשו מחברי הסגל דיווח מחודש בנוגע לכל עיסוקיהם הנוספים ויגבילו את עיסוקיהם בהתאם לכללים שהן קבעו.
המרחב הציבורי הוא תחום השייך לרשות הרבים והוא משמש לצרכים רבים, ובהם לתנועה ולפעילות של הולכי הרגל; לתנועת כלי הרכב, לרבות אופניים; לחנייה; לנסיעות ולתשתיות.
מאחר שהמרחב הציבורי הוא תחום מוגבל, מתן מענה מלא לכל הצרכים במרכזי הערים קשה ליישום, ולחלופין יגבה מחיר בלתי סביר במשאבים או בפגיעה באיכות החיים.
בשנים האחרונות, עם הגידול במספר כלי הרכב הפרטיים הנעים בכבישים, בייחוד במרכזי הערים, התברר כי התנועה באמצעות אופניים היא התנועה היעילה והמהירה ביותר למרחקים קצרים בתחום העירוני.
לפיכך, במקומות רבים בעולם המערבי תופסים האופניים חלק גדל והולך במערכת התחבורה, כחלופה לתנועה המנועית הפרטית והציבורית או בשילוב עמה 17.
בשנות השבעים של המאההעשרים הוחלט בערים רבות ברחבי העולם ליישם מדיניות לעידוד השימוש באופניים, בין היתר באמצעות הקמת תשתיות והסברה, בעיקר בערים שסבלו מבעיות גודש תנועה, זיהום אוויר וה ידרדרות באיכות הסביבה במרכז העיר.
ביוני 2000 התקיימה ב הולנד ( אמסטרדם) הוועידה העולמית בנושא ה אופניים ככלי תחבורה .
בסיום ה וועידה פורסמה "הצהרת אמסטרדם", הקובעת, בין היתר, את הזכות להשתמש באופניים ככלי תחבורה, את היתרונות, ההזדמנויות והפוטנציאל שבשימוש בהם, ואת התנאים המאפשרים זאת.
ההצהרה קוראת למוסדות שלטון, לתעשיות הקשורות לאופניים, לארגונים ולמוסדות לאומיים ובי ן-לאומיים לפעול לקידום השימוש באופניים, בעיקר על ידי ביצוע תכניות אב לאומיות וחילופי מידע.
בישראל קיים פוטנציאל לשימוש באופניים רגילים וחשמליים בשל מזג האוויר המתון יחסית השורר במדינה במרבית ימ י השנה ובשל השטח המישורי הנרחב בה.
להלן נתונים על שיעור הנסיעות באופניים מכלל הנסיעות העירוניות במדינות שונות בעולם בשנת 2015 : בדנמרק כ-27% מהנסיעות העירוניות נעשו באופניים , בהולנד - כ-28% ,ביפן - כ-20% , בסין- כ-17% , בגרמניה - כ-14% , באיטליה- כ-12% , באנגליה- כ-5% , בקנדה - כ-3% , ובארצות הברית כ-2%18.
האופניים החשמליים דומים מא וד לאופניים הרגילים.
העיקרון המנחה , ביחס לדגמים המותרים לשימוש כיום בישראל, הוא שהמנוע המותקן מופעל אך ורק כאשר הרוכב מדווש.
כוח המנוע פוחת עם האצת מהירות הנסיעה , ו כאשר האופניים מ שיגים מהירות סף של 25 קמ"ש הוא מפסיק לפעול .
הדגמים הנמכרים בישראל מגיעים למהירות מירבית של עד 25 קמ"ש, לפי מגבלת המהירות המותרת בהתאם לתקנות התעבורה התשכ "א-1961 (להלן- תקנות התעבורה מ-1961).
17 ,משרד התחבורה ומשרד השיכון והבינויהנחיות לתכנון רחובות בערים - תנועת אופניים (אוקטובר 2009 '), עמ21 עד22.
18 :מתוך A Global High Shift Cycling Scenario : The Potential for Dramatica lly Increasing Bicycle and E -bike Use in Cities Around the World ,with Estimated Energy, CO2, and Cost Impacts .
12 November 2015 By the Institute for Transportation & Development Policy and the University of California, Davis Jacob Mason, Lew Fulton, Zane M cDonald.
לרכיבה באופניים כחלופה לנסיעה בכלי רכב יתרונות בולטים בכמה תחומים, ובהם: שימוש נרחב באופניים בערים עשוי לתרום לצמצום הצפיפות בכבישים ולהקטנת מצוקת החנייה; לעתים בנסיעות עירוניות קצרות מהירּות הנסיעה באופניים גבוהה ממהירות הנסיעה ברכב; אופניים אינם מזהמים ומרעישים, והשימוש בהם אינו פוגע באיכות הסביבה; נסיעה באופניים עשו יה לתרום לבריאות הציבור: צמצום ההשפעות החיצוניות השליליות של השימוש בכלי רכב, כגון נזקים בעקבות תאונות דרכים ותחלואה עקב זיהום אוויר; רכישת אופניים, הפעלתם ותחזוקתם אינן מצריכות משאבים כספיים ניכרים, להבדיל מרכישת כלי רכב, הפעלתו ותחזוקתו19.
בשנים האחרונות חל גידול של ממש בשימוש בכלים 20 דו-גלגליים 21 כאמצעי תחבורה, בעיקר באופניים עם מנוע עזר (להלן - אופניים חשמליים), אשר נעשו כלי תחבורה נפוץ בארץ, בייחוד בקרב צעירים.
רכיבה באופניים רגילים, באופניים חשמליים ובגלגינועים (קורקינטים חשמליים) (להלן - אופניים וכלים דו-גלגליים חשמליים) על מדרכות בתחומי הרשויות המקומיות תוך סיכון הולכי הרגל והפרעה להם היא תופעה ההולכת ומתרחבת, אף שהיא אסורה על פי החוק22 .
בד בבד עם תופעה זו מסתמנת תופעה הפוכה: הולכי רגל המשתמשים בשבילים המיועדים לאופניים, ובכך מסכנים את עצמם ואת רוכבי האו פניים ומפריעים להם בנסיעתם23 .
החיכוך בין הולכי רגל לרוכבי אופניים על המדרכות מסכן את הולכי הרגל, גורם לתאונות ומביא לידי תחושת קיפוח של הולכי הרגל מחד גיסא ולחוויית רכיבה מתסכלת עבור הרוכבים מאידך גיסא.
הנושאים השונים הכרוכים בהסדרת השימוש באופניים ובכלים ד ו-גלגליים חשמליים, ובהם תכנון שבילים והקמתם, פיקוח ואכיפה בנושא השימוש בכלים דו-גלגליים חשמליים, פיקוח ואכיפה בנושא יבוא הכלים וכן חינוך והסברה נמצאים באחריותם של כמה גורמים: משרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה), המשרד לביטחון הפנים (להלן - המשרד לבט"פ), משטרת ישראל (להלן גם - המשטרה), מינהל התכנון שבמשרד האוצר, משרד החינוך, הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים (להלן גם - הרשות הלאומית), הרשויות .
19 " לקוח מהמסמך מדיניות לעידוד השימוש באופניים: מסמך משווה ", מחלקת המידע והמחקר של הכנסת (יולי 2006 ), ומדף מסרים עירוני בנושא אופניים של עיריית תל אביב-יפו משנת 2012.
20 בסעיף1 הוגדר רכב כך: "רכב הנע בכוח מיכני]נוסח חדש[ לפקודת התעבורה או הנגרר על ידי רכב או על ידי בהמה, וכן מכונה או מיתקן הנעים או הנגררים כאמור, לרבות אופניים ותלת- אופן, ולמעט רכב ששר התחבורה פטר אותו בצו מהוראות פקודה זו כולן או מקצתן"; רכב מנועי הוגדר כך: "רכב המונע בכוח מיכני מכל צורה שהיא, ולרבות תלת אופנוע ואופנוע עם רכב צדי או עם גרור או בלעדיהם ולמעט רכב הנגרר על ידי רכב מנועי".
21 כאמור לעיל, הגדרת "כלי רכב" בפקודת התעבורה היא רחבה וכוללת, בין היתר, סוגי אופנועים שונים, אולם במטלה זו השימוש במונח "כלי רכב דו -גלגליים" נוגע לאופניים רגילים, אופניים חשמליים וגלגינועים בלבד.
22 סעיף129 (א) לתקנות התעבורה משנת1961 קובע: "לא ירכב אדם על אופניים על המדרכה או על חלק מהדרך המיועד להולכי רגל בלבד".
23 מתוך דברי ההסבר להצעת החוק לייעול הפיקוח והאכיפה העירוניים ברשויות המקומיות (תעבורה), התשע"ו-2016.
הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |85 .
כדי להבטיח שהסדרת השימוש בכלים אלו תהיה מיטבית, על הגופים האמורים לפעול בשיתוף פעולה ובתיאום ביניהם.
סעיף 2 לפקודת התעבורה (להלן ]נוסח חדש [- פקודת התעבורה) קובע כי "לא ינהג אדם רכב ולא ירשה לאחר לנהוג רכב שברשותו, אלא אם כן נרשם הרכב בהתאם להוראות פקודת זו ויש עליו רישיון רכב תקף".
סעיף 10 )(א לפקודה אוסר לנהוג ברכב אלא אם כן הנהג מחזיק ברישיון תקף לנהיגה ברכב מאותו סוג.
תקנה 39 יזלתקנות התעבורה קובעת כי אדם הנוהג באופניים חשמליים או מחזיק באופניים בבעלותו לפי תקנה 39 ,טזיהיה פטור מחובת רישוי ורישום כאמור לפי סעיפים 2 ו-10 (א) לפקודה.
כמו כן תקנה39 יח1 לתקנות מחילה את אותן ההוראות גם על גלגינועים.
הנחיות לשימוש באופניים חשמליים וגלגינועים : הסדרת השימוש בכלים דו-גלגליים חשמליים עוגנה בתקנות התעבורה .
בפברואר 2010 התקין משרד התחבורה את תקנות התעבורה (תיקון והוראת שעה), התש"ע -2010 (להלן- הוראת השעה), שבהן הוגדרו האופניים החשמליים כ"אופניים עם מנוע עז ר".
הוראת השעה קבעה, בין היתר, כלהלן: ההספק המרבי של המנוע לא יעלה על 250 ואט, ומהירות האופניים החשמליים לא תעלה על 25 קמ"ש; המנוע החשמלי יופעל באמצעות דוושות האופניים; גיל הרוכב המזערי יהיה 14 ,שנים והוא יהיה פטור מחובת רישוי ורישום.
הוראת השעה פורסמה ב- 4.
באוגוסט2014 התקבל תיקון לתקנות התעבורה24 (להלן- תיקון תקנות התעבורה מ-2014 ,).
תיקון זה נועד להסדיר את השימוש באופניים החשמליים, ונקבע בו בין היתר, כי מקום הרכיבה המותר עבור רוכבים בני 14 עד16 יהיה בשבילי אופניים בלבד.
בתיקון תקנות התעבורה ממאי 201625 (להלן- תיקון תקנות התעבורה מ-2016) נקבע כי גיל הרכיבה המזערי על אופניים חשמליים ועל גלגינוע חשמלי יהיה 16 ,שנים והוסדר השימוש בגלגינוע.
בחודשים אוקטובר 2016 עדאפריל 2017 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת על הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני, על הפיקוח והאכיפה של חוקי התנועה של הגורמים הממונים על תעבורת כלים אלו וכן על מידת התיאום ושיתוף הפעולה בין הגורמים האחראים לנושא זה.
הבדיקה נעשתה בגופים אלה: משרד התחבורה, המשרד לבט"פ, משטרת ישראל, אגף התנועה במשטרה (להלן - את"ן), משרד הכלכלה והתעשייה .
24 תקנות התעבורה(תיקון מס' 12 ), התשע"ד-2014.
25 תקנות התעבורה (תוספת ארבע עשרה, סימון אופניים עם מנוע עזר לפי התקן הרשמי), התשע"ו-2016.
(להלן - משרד הכלכלה), הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, משרד החינוך, מכון התקנים הישראלי (להלן - מכון התקנים), משרד הפנים, מינהל התכנון במשרד האוצר, ובכמה רשויות מקומיות: עיריית תל אביב-יפו, עיריית רמ ת גן, עיריית קריית ים, עיריית אשקלון ועיריית מודיעין-מכבים -רעות.
בדיקות השלמה נעשו במרכז הלאומי לחקר הטראומה ורפואה דחופה שבמכון גרטנר (להלן - המרכז הלאומי לחקר הטראומה) 26 , במשרד הבינוי והשיכון ובמשרד להגנת הסביבה.
26 מכון גרטנר לחקר אפידמיולוגיה ומדיניות בריאות בע"מ חל"צ הוא חברה לתועלת הציבור ומשמש מסגרת מחקרית לאומית לחקר אפידמיולוגיה ומדיניות בריאות בישראל.
ייעודו המרכזי של המכון לסייע למערכת הבריאות ולמשרד הבריאות בקביעת מדיניות בריאות מושכלת ובפיתוחה.
כמו כן פועל במכון גרטנר המרכז הלאומי לחקר טראומה ורפואה דחופה המשמש מרכז לאומי למחקר בין-תחומי בתחום הטראומה והרפואה הדחופה.
המרכז הלאומי מרכז את הרישום הלאומי של נפגעי טראומה שאושפזו במרכזי -העל לטראומה ובכמה מרכזי טראומה אזוריים בישראל.
הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |87 .
הגידול החד במספר נפגעי תאונות אופניים וכלים דו-גלגליים חשמליים והצורך בהיערכות מיוחדת בנושא .
מנתוני רשות המסים בישראל עולה כי ביבוא האופניים החשמליים חל זינוק חד בשנים 2010 עד 2016 .
לפי הנתונים, בשנת 2010 יובאו לישראל 1,239 זוגות אופניים חשמליים, ואילו בשנת 2016 יובאו 70,021 זוגות אופניים.
בהתבסס על הערכת מינהלת תכנון תחבורתי לישראל בע"מ 27 (להלן- מת"ל), בסוף שנת 2016 היו בשימוש כ- 210,000 זוגות אופניים בממוצע.
בעקבות כך גדלו הסיכונים התחבורתיים הכרוכים בשימוש בהם לרוכבים ולהולכי הרגל.
בלוח 1 להלן יפורט מספר ההרוגים בתאונות שבהם היו מעורבים אופניים וכלים דו-גלגליים חשמליים בשנים האמורות.
לוח 1 : מספר ההרוגים בתאונות אופניים וכלים דו-גלגליים חשמליים בשנים 2012 עד 201628 .
בתאונות אופניים מספר ההרוגים בתאונות .
וגלגינועים בסך הכול .
מהלוח עולה כי בשנים 2012 עד2016 נהרגו בתאונות אופניים, וכלים דו-גלגליים חשמליים 76 אנשים.
27 מינהלת תכנון תחבורתי לישראל בע"מ היא חברה פרטית המספקת שירותי ייעוץ למשרד התחבורה.
28 הנתונים התבססו רק על תיקי תאונות דרכים שהם תיקי חקירה שנפתחו על ידי את"ן בעקבות אירוע תאונת דרכים עם נפגעים, ולא כללו נתונים על תיקים כלליים עם נפגעים שנפתחו על ידי את"ן בעקבות דיווח על תאונת דרכים עם נפגעים קלים בלבד אך לא נחקרו.
נמצאו הבדלים ניכרים בין נתוני המרכז הלאומי לחקר הטראומה לנתוני את"ן לגבי מספר הפצועים בתאונות שבהן מעורב רכב דו -גלגלי, כמפורט בלוח 2 להלן: לוח 2 : מספר הפצועים בתאונות אופניים וכלים דו-גלגליים חשמליים בשנים 2013 עד 2016 .
בתאונות אופניים מספר הפצועים .
חשמליים וגלגינועים סך הכול .
2013 1,653 75 1,728 .
2014 1,710 240 1,950 .
2015 1,562 474 2,036 .
2016 1,477 661 2,138 .
סה"כ 6,402 1,450 7,852 .
על פי נתוני המרכז הלאומי לחקר הטראומה.
על פי נתוני המרכז הלאומי לחקר הטראומה, בשנים 2013 עד2016 מעורבותם של ילדים בתאונות דרכים עם אופניים הייתה גבוהה: 3,178 ילדים בני 14-0 נפצעו בתאונות של אופניים, והם היו כ -50% מכלל הפצועים המעורבים בתאונות של אופניים; בתאונות של אופניים חשמליים וגלגינועים נ פצעו 344 ילדים בני 13-0 , והם היו כ -24% מכלל הפצועים שנפגעו בתאונות שבהן היו מעורבים כלים אלה.
מניתוח נתוני המרכז הלאומי לחקר הטראומה עולה כי פחת ב-11% מספר הפצועים עקב תאונות של אופניים - מ- 1,653 פצועים בשנת2013 ל- 1,477 פצועים בשנת 2016 .
לעומת זאת, חל גיד ול חד במספר הפצועים עקב תאונות של אופניים חשמליים וגלגינועים - מ-75 פצועים בשנת2013 ל- 661 פצועים בשנת2016 , דהיינו גידול של כ- 781% , כמתואר בלוח 2 .
לעיל הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |89 .
לוח 3 : מספר הפצועים בתאונות של אופניים וכלים דו-גלגליים חשמליים בשנים 2012 עד 2016 .
סה"כ 1,641 833 2,474 .
* מדובר במספר הפצועים בתאונות גלגינועים בלבד, מאחר שאין לאת"ן נתונים בשנה זו לגבי תאונות אופניים חשמליים.
מניתוח הנתונים של את"ן עולה כי מספר הפצועים עקב תאונות של אופניים פחת בכ-12% - מ-309 פצועים בשנת2012 ל-273 פצועים בשנת 2016 .
לעומת זאת, חל גידול חד במספר הפצועים עקב תאונות של אופניים חשמליים וגלגינועים - מ-81 פצועים בשנת 2013 ל-283 פצועים בשנת 2016 , דהיינו גידול של כ- 250%.
מהאמור לעיל עולה כי קיים פער ניכר בין נתוני המרכז הלאומי לחקר הטראומה ובין נתוני את"ן לגבי מספר הפצועים בתאונות שבהן מעורבים כלים דו -גלגליים: על פי הנתונים שבידי את"ן, מספר הפצועים לשנים 2013 עד2016 היה 2,151 , ולעומת זאת על פי נתוני המרכז הלאומי לחקר הטראומה מספר הפצועים היה 7,852 , דהיינו פער של כ- 365%.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי מהעובדה שיש פער כה גדול בין הנתונים שבידיה לבין נתוני המרכז הלאומי לחקר הטראומה, עולה כי אין בידי המשטרה נתונים מלאים ועדכניים בדבר מספר הפצועים בתאונות, ומשום כך עולה החשש כי תמונת המצב הכוללת שבידה אינה מלאה, והדבר עלול להשפיע על קביעת מדיניותה ועל היערכותה בכל הנוגע למאבק בתאונות הדרכים של אופניים וכלים דו -גלגליים חשמליים ולאכיפה בנושא.
את"ן מסר לצוות הביקורת במרץ 2017 כי הוא לא קיבל מהמרכז הלאומי לחקר הטראומה נתונים על נפגעים בתאונות בכלל, ובמעורבות אופניים חשמליים 90 |דוח שנתי 68ג .
לטענתו, הוא פנה למרכז בבקשה לקבלת פרטי נפגעים באורח קשה בתאונות, אך הבקשה לא אושרה מטעמים של שמירת סודיות רפואית.
המרכז הלאומי לחקר הטראומה מסר לצוות הביקורת כי המשטרה לא ביקשה מהמרכז נתונים סטטיסטיים כלליים ולא מזהים על הנפגעים בתאונות אופניים וגלגינועים, אלא ביקשה לקבל נתונים מזהים מלאים על הנפגעים בתאונות דרכים, והמרכז מנוע מלמסור פרטים כאלה.
עוד מסר המרכז הלאומי לחקר הטראומה כי לדעתו הנתונים הנוגעים לנפגעים מתאונות אופניים חשמליים וגלגינועים המצויים באת"ן לוקים בחסר ניכר ולא כוללים חומרת פציעה מהימנה כלל.
בתשובת משטרת ישראל למשרד מבקר המדינה מינואר 2018 (להלן- תשובת המשטרה) היא מסרה כי הנתונים שבידי המשטרה כוללים מידע על תאונות שדווחו ונחקרו בלבד.
אגף התנועה במשטרה פנה כמה פעמים במהלך השנתיים האחרונות למרכז הלאומי לחקר הטראומה לקבלת נתונים על חומרת הפגיעה שהוא אוסף מבתי החולים ומרכז, וזאת על מנת לטייב את נתוני את"ן.
במועד סיום הביקורת עדיין לא ניתן לקבלם מטעמי צנעת הפרט.
קיימות שיטות שונות לסיווג חומרת הפציעה, עובדה המובילה אף היא לפערים בנתונים.
משרד מבקר המדינה מדגיש לפני המשטרה כי עליה לדאוג לכך שיהיו ברשותה נתונים עדכניים ומלאים על מספר הנפגעים בתאונות אופניים, אופניים חשמליים וגלגינועים, על מנת שתוכל לקבוע מדיניות במאבק בתאונות שבהן מעורבים כלים אלה על בסיס תמונת מצב מהימנה וכוללת.
הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |91 .
המסד הנורמטיבי לפעולות הפיקוח והאכיפה של משרדי הממשלה והשלטון המקומי .
טיפול משרד התחבורה בתיקון תקנות התעבורה להסדרת השימוש באופניים חשמליים .
סעיף 2 לפקודת התעבורה קובע כאמור כי לא ינהג אדם ברכב שברשותו ולא ירשה לאחר לנהוג בו אלא אם כן נרשם ה רכב בהתאם להוראות הפקודה ורישיון הרכב תקף וניתן לפי הפקודה29 .
סעיף10 לפקודת התעבורה קובע כי לא ינהג אדם ברכב מנועי אלא אם הוא בעל רישיון נהיגה תקף לרכב מאותו סוג30.
מכאן שנהיגה ברכב דו-גלגלי עם מנוע עזר מחייבת הסדרה בחקיקה או בחקיקת משנה.
משרד מבקר המדינה מדגיש, כי לנוכח מה שנקבע בפקודה כאמור לעיל, לנוכח הגידול החד והרציף בשימוש באופניים חשמליים ולנוכח הסכנות הנשקפות לרוכבים מחד גיסא ולהולכי הרגל ולנהגים מאידך גיסא, הצורך בהסדרת השימוש באופניים חשמליים מקבל משנה תוקף.
בינואר 2010 הותקנו כאמור תקנות התעבורה המסדירות את הסוגיה האמורה כהוראת השעה.
התקנות הסדירו, בין היתר, את השימוש באופניים חשמליים עד מרץ 2011 .
, המועד שבו פג תוקפן מכאן עולה שבמרץ 2011 הפכה הרכיבה על אופניים חשמליים בפועל לבלתי חוקית; זאת עד יולי 2014 :, כמפורט להלן רק במאי 2011 , לאחר שפג תוקפה של הוראת השעה, פנה שר התחבורה אל יו"ר ועדת הכלכלה של הכנסת דאז בבקשה להאריך את תוקפה של הוראת השעה בשנה נוספת, בציינו כי ההארכה נועדה לאפשר את המשך השימוש באופניים חשמליים באופן חוקי.
29 זאת בכפוף לסייג המופיע בסעיף זה.
ראו שם 92 |דוח שנתי 68ג .
נמצא כי בקשת שר התחבורה להארכת תוקף הוראת השעה לא נדונה בוועדת הכלכלה של הכנסת.
כמו כן לא נמצאו אסמכתאות המעידות כי משרד התחבורה פעל לקדם את הדיון בבקשתו בוועדה.
רק בתחילת שנת 2014 החל משרד התחבורה לפעול לתיקון תקנות התעבורה כדי שתהיה הלימה בינן לבין דרישות התקן הישראלי הרשמי לאופניים חשמליים, שמשרד התחבורה קידם את הסדרתו בשנים 2010 עד2014 , וכדי שיקבע גיל הרכיבה המזערי.
יוצא אפוא שמשרד התחבורה לא פעל במשך תקופה ארוכה להסדרה הכרחית של השימוש באופניים חשמליים, בין באמצעות הארכת תוקפה של הוראת השעה, ובין באמצעות תיקון תקנות התעבורה.
בתשובה שמסר משרד התחבורה בנובמבר 2017 למשרד מבקר המדינה (להלן - תשובת משרד התחבורה) צוין כי הוא פנה בשנת 2011 לוועדת הכלכלה של הכנסת בבקשה לדון בהארכת תוקף הוראת השעה בשנה נוספת, אולם נבצר מהמשרד לקבוע את סדר יומה של ועדה מוועדות הכנסת.
נמצא כי רק לאחר למעלה משלוש שנים מהמועד שבו פג תוקף הוראת השעה, אושר בוועדת הכלכלה של הכנסת31 תיקוןתקנות התעבורה מ-2014 בדבר גיל הרכיבה המותר על אופניים חשמליים (14) , מקום הרכיבה המותר לרוכבים בני 14 עד16 )(שבילי אופניים בלבד32 ואי-חיוב הרוכבים על אופניים חשמליים ברישום, ברישוי ובקבלת רישיון נהיגה.
הגם שהליקוי האמור לעיל תוקן זה מכבר, נוכח חומרת הליקוי משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי עליו להפיק לקחים מגרירת הרגליים שב התנהלותו, אשר בגינה נוצר מצב אבסורדי וחריג מהבחינה הנורמטיבית , ובו במהלך שלוש שנים מותר היה לייבא את הכלים הדו- גלגליים החשמליים באופן חוקי, אולם השימוש בהם היה בלתי חוקי.
התנהלות זו הובילה למצב בעייתי שבו הוראות הדין הקיימות אפשרו דבר עבירה ואף פתחו פתח לכך.
חומרתו של ליקוי זה אף מתעצמת לנוכח העובדה שמדובר בנושא בעל היבט בטיחותי מהמעלה הראשונה.
31 'פרוטוקול מס322 מישיבת ועדת הכלכלה, יולי2014.
בתקנות התעבורה הסדרת השימוש באופניים ובכלים דו-גלגליים חשמליים במרחב העירוני |93 .
סמכויות הפיקוח והאכיפה של משטרת ישראל .
המשרד לבט"פ הוא גוף מטה האמון על אכיפת החוק, על שמירת הסדר הציבורי ועל פעולות ב יטחון הפנים במדינה באמצעות משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר, הרשות הארצית לכבאות והצלה ועוד.
המשרד לבט"פ קבע בשנים האחרונות את המלחמה בתאונות הדרכים ואת צמצום הקטל בכבישים כאחת ממטרותיו העיקריות.
במסגרת זו יעדי המשרד הם, בין היתר, התמקדות אפקטיבית של המשטרה באכיפת חוקי התעבורה בקרב הולכי רגל ונהגים צעירים, הפחתת היקף תאונות הדרכים בכלל ובקרב הולכי רגל, רוכבי הכלים הדו-גלגליים ונהגים צעירים במרחב העירוני בפרט, קידום ויציר ה של כלים חקיקתיים ומ ינהליים אפקטיביים למאבק בעבריינות התנועה, והשתלבות במאמץ הלאומי והמערכתי הכולל להתמודדות עם תאונות הדרכים והקטל בדרכים33.
את"ן קובע את מדיניות מערך התנועה במשטרת ישראל ואכיפת דיני התעבורה, והוא אחראי לאכיפת חוקי התעבורה ולמניעת תאונות דרכים34 .
כמו כן, את"ן הוא בעל הסמכות המקצועית בתחום התנועה במשטרה, והוא משמש מנחה מקצועי לכלל פעילות המשטרה בתחום זה, אחראי לגיבוש תורה ונהלים, למחקר ועוד.
לאת"ן סמכות פיקודית להפעלת כוחות לצורך פיקוח ואכיפה בדרכים בין-עירוניות 35.
לאכיפת דיני התעבורה השפעה רחבה על תוצאות המאבק בתאונות הדרכים, מאחר שה חוקים והתקנות מסדירים את התנועה ומסייעים לבטיחות משתמשי הדרך בדרכים לסוגיהן.
בכוחה של אכיפה אפקטיבית להרתיע עבריינים פוטנציאלי ים, ו עצם הידיעה על האכיפה יכולה לסייע בשינוי נורמות המשתמשים בדרכים ולהפחית את תאונות הדרכים.
נוכחות משטרתית גלויה בדרכים היא אמצעי להרתעת עברייני תנועה ותורמת לצמצום תאונות הדרכים 36.
בפקודת התעבורה נקבעו, בין היתר, הוראות לגבי רישוי הרכב ורישוי נהגים, הליכי עונשין הננקטים נגד עברייני תעבורה, וסמכויות ספציפיות של אנשי משטרה בתחום התעבורה.
בסעיף 34 לפקודת התעבורה נקבע כי שר התחבורה רשאי לקבוע בתקנות, לגבי עבירה פלונית הנוגעת לאופניים ולרוכביהם, אמצעים ששוטר רשאי לנקוט בו במקום לגבי עבירה הנוגעת לאופניים ולרוכביהם שבוצעה לעיניו, לשם מניעת המשך ביצועה.
סעיף 23 לתקנות התעבורה מחייב את עוברי הדרך לציית להוראות או לאותות של .
33 לקוח מאתר האינטרנט של המשרד לבט"פ בדף העוסק במשרד ובמדיניות השר לשנים2014 עד2016 .
34 ,משטרת ישראל, היחידה המשפטית לפקודות המשטרה, הוראת המשטרה אגף התנועה (את"ן - ייעוד, תפקידים ומבנה).
35 תורת התנועה של משטרת ישראל, גרסה מעודכנת לספטמבר2016 ', עמ19.
בפרק השלישי לתקנות התעבורה (סימן ג') נקבעו הוראות לגבי אופניים ותלת-אופן, ובסעיף 134 :נקבעו אמצעי אכיפה כמפורט להלן "מצא שוטר אופניים שרוכבים עליהם תוך הפרת הוראות תקנות שהותקנו על פי הפקודה, רשאי הוא להוציא את האוויר ואת השסתומים כדי למנוע המשך רכיבה עליהם תוך הפרת הוראה כאמור".
חוברת נוסחי אישום (להלן - חנ"א)38 שלאת"ן היא כלי לביצוע האכיפה .
החוברת מבוססת על ההוראות שנקבעו בצו התעבורה (עבירות קנס) , התשס"ב-200239, ועל תקנות התעבורה, ולפיהן דוח תנועה שרושם שוטר נחשב לכתב אישום לכל דבר ועניין.
בינואר 2017 אישרה ועדת הכלכלה של הכנסת החמרה של הענישה לרוכבי אופניים חשמליים, בין היתר בגין רכיבה על אופניים חשמליים מתחת לגיל 1640 ורכיבה על המדרכה41.