HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הצורך בהקמת ועדות אזוריות הודגש גם במסמך החלטות ועדת היישום.
לצורך יישום הרפורמה ברמה הארצית הקצה משרד האוצר בינואר 2008 תקציב להכשרות ולפיתוח של תשתיות טכנולוג יות, תקציב לכוח אדם במטה ובמחוזות להובלת הרפורמה, ותוספת של 95 תקנים לעובדי רשויות מקומיות בפריסה ארצית29 .
מתוכם יועדו 85 תקנים למחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות (רובם תקני עובדים סוציאליים לעובדים המשמשים מרכזי ועדות ומיעוטם תקני מינהל), ועשרה תקנים יועדו למרכזי ועדות תכנון טיפול אזוריות 30.
משרד מבקר המדינה מצא כי מתוך95 התקנים שאושרו למשרד הרווחה לתגבור עבודת הוועדות הוקצו ואוישו במהלך 2008 85 תקנים למשרות מרכזי ועדות וצוותים מנהליים ברשויות המקומיות.
אשר לעשרת התקנים הנוספים, שיועדו למרכזי ועדות אזוריות, נמצא כי השירות לילד ונוער לא הקים ועדות תכנון טיפול אזוריות.
את התקנים שקיבל למטרה זו הוא המיר לכספים, ונכון למועד הביקורת לא נעשה בהם כל שימוש ייעודי.
מנהלת השירות לילד ונוער מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה ביולי 2012 , כי לאחר שתוקצבו התקנים התברר שאי-אפשר להשתמש בעשרת התקנים שהוקצו לצורך איוש ועדות תכנון טיפול אזוריות משום שאלה הם תקנים של עובדי רשויות מקומיות, ואילו מרכזי ועדות אזוריות אינם עובדי רשויות.
29 "בקשה ליצירת משרות חדשות", שירות ילד ונוער- משרד הרווחה, הגישה דליה לב שדה, מנהלת השירות, ספטמבר 2008 .
כמפורט שם, העלות הכוללת של תוספת התקציב היא 150 .
מיליון ש"ח לחמש שנים 30 "הקצאת תקנים לועדות תכנון טיפול והערכה (ועדות החלטה) לילד ונוער במחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות", מכתבה של מנהלת תחום בכיר ארגון ומינהל ברשויות המקומיות למנהלי המחוזות מדצמבר 2007 .
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1403 .
להמיר את התקנים לתקציב שיאפשר הפעלה של ועדות אזוריות במיקור חוץ באמצעות יציאה למכרז חיצוני.
נכון למועד סיום הביקורת באוגוסט 2012 טרם יצא המשרד במכרז חיצוני להפעלת ועדות תכנון טיפול אזוריות.
יצוין כי כבר בהוראת התע"ס מנובמבר 1995 ,נקבע כי ועדות אזוריות יוקמו כמסגרת ניסויית בהדרגה בין היתר בהתקיים התנאים האלה: 1404 דוח שנתי63ג .
בכל אחת מן הרשויות המקומ יות הקשורות לוועדה יש עד 5,000 ;תושבים המרחקים בין הרשויות סבירים; הרשויות מסכימות לשתף פעולה ולהקים ועדה אזורית.
מהאמור לעיל עולה כי בעקבות החלטות צוות היישום בשנת 2008 תוקצבו ועדות תכנון טיפול אזוריות, וזאת מתוך ראיית החשיבות שבמתן טיפול הולם לילדים בסיכון המתגוררים ביישובים שבהם לא פועלת ועדה בהרכב מלא.
ואולם נכון למחצית השנייה של 2012 .
הנושא לא קודם משרד הרווחה מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 כי ועדה אזורית נועדה להשלים תפקודים חסרים בעבודת הוועדה ביישובים קטנים שבהם המחלקה לשירותים חברתיים כוללת עובד אחד או שניים לכל היותר.
במסגרת סדרי העדיפויות שנקבעו לקידום רכיבי הרפורמה, לא קודם נושא הוועדות האזוריות, והמשרד מתכנן לבנות מכרז להפעלת ועדות אזוריות בתחילת שנת 2013.
משרד מבקר המדינה סבור כי ראוי להשלים את הליכי המכרז להפעלת הוועדות האזוריות ללא שיהוי נוסף.
הדבר חיוני כדי לוודא כי ילדים בסיכון ובני משפחותיהם הגרים ביישובים אלה לא יופלו לרעה ויזכו לקבל את מלוא הטיפול והשירותים הנדרשים להם.
ועדת היישום קבעה כי למשפחות שעניינן נדון בוועדות לתכנון טיפול תהיה זכות לערור לפני ועדות הערר הפועלו ת מתוקף חוק שירותי הסעד, התשי"ח - 195831 .
ניתן לערור לפני ועדות הערר על תהליכי העבודה של הוועדה לתכנון טיפול; הרכבה; אי -הזמנת הורים או ילדים לוועדה; אי-חשיפת הרישומים לפני ההורים ודרך קבלת ההמלצות בוועדה.
ועדות הערר יכולות לדחות את הערר או להחליט שיש לדון די ון חוזר בוועדה לתכנון טיפול שברשות המקומית מתוך ציון השינויים הנדרשים בתהליך לאור הערר.
אם הורתה ועדת הערר לדון דיון חוזר, יתקיים הדיון בוועדה לתכנון שברשות המקומית בתוך 14 .
יום מהחלטת ועדת הערר על פי נתוני השירות לילד ונוער, בשנת 2011 הגישו משפחות שעניינן נדון בוועדות שני עררים לוועדות ערר אלה, ובשנת 2012 .
הוגש ערר אחד מספר העררים שהוגשו בשנים 2011 -2012 לוועדות הערר מתוקף חוק שירותי הסעד, התשי"ח - 1958 , הוא נמוך ביותר.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד הרווחה לבחון את הסיבות למספר הקטן של העררים שהוגשו ובכלל זה אם זכות הערר מובאת לידיעת המשפחות.
אשר להמלצת ועדה לתכנון טיפול להוציא ילד לסידור חוץ-ביתי בניגוד לדעת הוריו קבעה ועדת היישום כי במקרה כזה תינתן להורים האפשרות לבקש דיון נוסף .
31 מתפקידן לבדוק עררים של מי שרואים את עצמם נפגעים מהחלטות של המחלקות לשירותים חברתיים בעניין בקשתם לקבל טיפול סוציאלי או סעד או בשל אי -מתן תשובה לבקשתם בתוך זמן סביר (המוגדר בתע"ס: לא יאוחר מ-30 .
)יום משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1405 .
בוועדה מחוזית לתכנון טיפול והערכה (להלן- ועדה מחוזית) קודם להבאת העניין לפני בית המשפט.
במקרה כזה, הדיון בוועדה מחוזית הוא חלופה לדיון בוועדת ערר.
ועדת היישום קבעה שיו"ר הוועדה המחוזית יהיה איש מקצוע בעל ניסיון מתחום העבודה הסוציאלית או מתחום הטיפול בילדים ובבני נוער שאינו 1406 דוח שנתי63ג .
מועסק על ידי משרד הרווחה.
אם מצאה הוועדה המחוזית לנכון, ה יא רשאית לשנות את המלצת ועדת תכנון הטיפול המקומית ולהציע תכנית טיפול חלופית.
משרד הרווחה לא ביצע את החלטת ועדת היישום לכונן ועדות מחוזיות.
לדעת משרד מבקר המדינה הדבר חמור בייחוד בהתחשב בהשפעות של החלטות הוועדה לתכנון טיפול על חיי הילד ומשפחתו ובהיות הערר אמצעי יעיל המאפשר להורים להשפיע על גורל ילדם ומשפחתם.
הוועדות המחוזיות אמורות להיות שלב נוסף בדיון המקצועי, כדי לגבש הסכמה עם ההורים על דרך ההתערבות הרצויה ולמנוע את הצורך להביא את העניין להכרעת בית המשפט, תהליך הגוזל זמן ומשאבים.
לפיכך ראוי לפעול בהקדם להסדרת מנגנון ערר זה.
משרד הרווחה השיב למשרד מבקר המדינה כי בינואר 2012 נדונה בלשכת מנכ"ל המשרד מר נחום איצקוביץ חלופה לוועדות הערר המחוזיות - הקמת מוסד של נציב קבילות לבחינת תלונות בעניין תקינות ההליך בוועדות לתכנון טיפול.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי ההמלצה להקים ועדות מחוזיות ניתנה לאחר שוועדת היישום שקלה את מכלול ההיבטים הקשורים בהקמת גוף שבו יתקיים, כאמור, שלב נוסף של דיון מקצועי במטרה לגבש הסכמה עם ההורים.
כל הצעה להקים גוף אחר תחת הוועדות המחוזיות חייבת להישקל לפי אותן אמות מידה מקצועיות ובאופן שייתן ביטוי לתפקידן של הוועדות.
מתשובת משרד הרווחה עולה שלא כך עשה, ומלבד הדיון העקרוני שעליו מסר, הנושא לא נבחן.
בנסיבות האמורות משרד מבקר המדינה שב ומדגיש את הצורך בהקמתן ובהפעלתן של הוועדות המחוזיות.
מחקר מלווה של תהליך הרפורמה תהליך מדידה והערכה של תכנית (בייחוד רפורמה) צריך להיות חלק בלתי נפרד מהכנתה ומביצועה, שכן מתכנני התכנית והגופים המממנים את הפעלתה חייבים לדעת האם השיגה את מטרותיה ובאיזו מידה.
ההצלחה נקבעת לפי מידת השינוי שיצרה התכנית במשתתפיה או בסביבת פעולתה.
יצירת כלי מדידה להערכת הצלחתה של תכנית היא אפוא תפקידה הראשון של ההערכה 32.
כאמור, ניסוי "קהילה 2000 " החל בשנת 2004 ולווה במחקר מלווה, שבחן את פעילותן של הוועדות ב -11 מחלקות הניסוי עד שנת 2010 .
בשנת 2007 הזמין משרד הרווחה ממכון ברוקדייל 33 הצעה למחקר מלווה נוסף על יישום השינויים בעבודת הוועדות בעקבות המלצות צוות היישום (להלן - המחקר המלווה).
בהצעת המחקר שהגיש מכון ברוקדייל למשרד הרווחה באותה שנה (להלן - הצעת .
32 יצחק פרידמן, "הערכת תכניות חברתיות וחינוכיות, ממודל הקופסה השחורה להערכה דינאמית מבוססת תיאוריה", בתוך: מירי לוין -רוזליס וריקי סויה (עורכות), סוגיות בהערכה בישראל ( 2010.
) 33 המכון הוא ארגון עצמאי שלא למטרות רווח העוסק במחקר יישומי בתחומי החברה והרווחה ומופעל בשיתוף "ג'וינט" וממשלת ישראל.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1407 .
)המחקר34 ( :הוגדרו מטרות המחקר המלווה כדלהלן 1 ) לבחון את היקפו ואת איכותו של יישום דרכי העבודה החדשות בעבודת הוועדות; ( 2 להראות את האתגרים ואת הקשיים בתהליך היישום ואת הדרכים שבהן התמודדו עמם; ( 3 ) .
לבחון את תגובות הגופים המעורבים בעבודת הוועדות על דרכי העבודה החדשות על פי הצעת המחקר, המחקר המלווה .
34 ,דליה בן רבי, רחל סבו לאל ורוני טילקין יישום המלצת ועדת גולדברגר, ועדות לתכנון טיפול והערכה, הצעת מחקר.
יתמקד בכמה מחלקות הנכללות בניסוי המחשוב (מתו"ה) אשר הוכשרו ליישום הרפורמה והחלו להטמיעה.
המחקר המלווה תוכנן להתבסס: על תיעוד עבודת הוועדות באמצעות מערכת המחשוב; על סקר טלפוני בקרב בעלי תפקידים במחלקות לשירותים חברתיים, בקרב חברי הוועדות ובקרב מדגם של הורים; על ראיונות עומק עם אנשי מקצוע רלוונטיים.
המחקר המלווה תוכנן להתחיל בנובמבר 2008 ולהסתיים במאי 2010.
בפועל, רק בנובמבר 2010 התקשר משרד הרווחה עם מכון ברוקדייל בהסכם לביצוע המחקר המלווה.
לפי לוח הזמנים המעודכן שצורף להסכם, היה על מכון ברוקדייל להגיש למשרד הרווחה דוח ביניים ביוני 2011 ודוח סופי במאי 2012 , כלומר באיחור של שנתיים לעומת תאריך הסיום שצוין בהצעת המחקר.
במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2012 , טרם הוגש דוח ביניים וממילא לא הוגש הדוח הסופי.
באפריל 2012 מסרו נציגי השירות לילד ונוער למשרד מבקר המדינה, כי העיכוב בביצוע המחקר המלווה נבע מעיכוב בפיתוח המערכת הממוחשבת ובהטמעתה במחלקות הניסוי של מתו"ה כמפורט לעיל.
בתשובת משרד הרווחה נמסר כי בשל עיכוב במחשוב ערכת הכלים נדחה מועד תחילת המחקר לינואר 2012 .
עוד מסר המשרד כי לאחר סיום הביקורת, בדצמבר 2012 , הוגש דוח הביניים של המחקר המלווה, וכי מועד הגשת הדוח הסופי נדחה לאוגוסט 2013 .
כמו כן ציין המשרד כי בשנ ת 2010 החל מחקר אקדמי בנושא "השפעת הרפורמה בוועדות לתכנון טיפול והערכה והשפעתה על תהליכי קבלת החלטות בוועדות", ותוצאות מחקר זה צפויות להתפרסם בשנת 2013.
מעיון בדוח הביניים שצורף לתשובה עולה כי הוא מבוסס על ראיונות עם 12 חברים בוועדות בשש מהמחלקות המשתתפותבניסוי מערכת המחשוב (מתו"ה), על ניתוח סיכומים שמתארים את ההטמעה במחלקות ועל שני פרוטוקולים בנושא.
דוח הביניים אינו מבוסס לא על סקרים טלפוניים ולא על ניתוח נתונים ממוחשב, בניגוד לתכנון המקורי.
בין היתר נכתב בדוח הביניים: יש קושי לגייס אנשי מקצוע מהקהילה לוו עדות לתכנון, ומוצע לתת לוועדות מעמד חוקי כדי לסייע בגיוסם; למרות ההכרה בחשיבות ערכת הכלים, התיעוד שבערכה מיושם באופן חלקי בלבד; קיימים קשיים בנוגע למערכת הממוחשבת ובפרט למבנה הכלים, כגון אורכם הרב ואי-התאמתם לצורכי העובדים הסוציאליים ולדרכי העבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי העיכוב בתחילת המחקר המלווה, שמקורו כאמור בהיעדר תיעוד של עבודת הוועדות במערכת ממוחשבת, פוגע ביעדיו - לבחון את ביצוע השינויים המומלצים ואת תוצאותיהם, לשמש בסיס לשיפור יישומן של ההמלצות ולהציע שינויים ועדכונים בהן על פי הצורך.
יתרה מכך, בהיעדר תוצרים סופיים של המחקר אין כיום בידי משרד הרווחה מידע מקיף שיאפשר למקבלי ההחלטות להעריך את התקדמות הרפורמה, את מידת השגת היעדים שנקבעו לה ואת השינויים שיש לעשות בה תוך כדי הפעלתה.
 משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1409 .
זה כעשר שנים מוביל משרד הרווחה באמצעות השירות לילד ו נוער שינויים בתפיסתם ובארגונם של סדרי עבודת הוועדות כחלק מרפורמה בטיפול בילדים בסיכון, הכוללת גם המרת משאבים שהוקצו לפתרונות חוץ-ביתיים לטובת פיתוחם והרחבתם של השירותים בקהילה.
אולם משרד הרווחה לא הכין תכנית רב-שנתית לביצוע הרפורמה ולוח הזמנים להשלמתה נדחה כמה פעמים.
זאת ועוד, מרכיבים מהותיים שלה טרם יושמו, וחלקם עדיין לא הוטמעו בסדרי העבודה של הוועדות במחלקות לשירותים חברתיים.
כך למשל, טרם הושלמו ההליכים להסדרת פעולתן של הוועדות בחקיקה, וגם הוראת התע"ס הנוגעת לנושא זה טרם עודכנה.
לא פותחו מנגנוני ערר למקרי ם של אי -הסכמה בין ההורים לבין הוועדות בעניין תכניות הטיפול, ובכללן תכניות להוצאת ילדים למסגרת חוץ -ביתית.
משמעות הדבר היא פגיעה מובהקת בזכותן של משפחות שענייניהן נדונו בוועדות להשפיע על תכניות הטיפול שנקבעו ולהביא לידי בחינתן מחדש.
טרם קודמה גם הקמתן של ועדות אזוריות, שנועדו למלא את תפקיד הוועדות לתכנון טיפול והערכה ביישובים קטנים, אף שכבר בשנת 2008 נתקבלו המשאבים הדרושים להקמתן.
מלבד זאת, "מפגשי עמיתים" - פורומים של מרכזי ועדות לתכנון טיפול שקיימו המפקחים המחוזיים - היו פורומים חשובים להעשרה ולתמיכה, ולמרות זאת הם לא מוסדו ואינם מתקיימים כדבר שבשגרה.
התעכב פיתוחה של מערכת ממוחשבת שנועדה לייעל ולהבנות את תהליכי עבודתן של הוועדות וליצור מאגר מידע הכולל נתונים ברמה הארצית, והיא עדיין בשלבי פיתוח וניסוי.
בעקבות זאת המחקר המלווה את תהליכי הרפורמה בוועדות, שאמור ה יה להתבסס על המערכת הממוחשבת, צפוי להסתיים רק באוגוסט 2013.
מהאמור לעיל עולה שמשרד הרווחה לא פעל כנדרש בכל הנוגע לקידום יישומם של כל מרכיבי הרפורמה, לפיתוח אמצעי בקרה יעילים עליה ולהערכת יישומם של תהליכי הרפורמה בוועדות לתכנון טיפול - על כל המשתמע מכך עקב רגישותן של הסוגיות העומדות לפתחן של הוועדות.
משרד הרווחה מסר בתשובותיו מדצמבר 2012 ומינואר 2013 כי מפקחת ארצית על הובלת הרפורמה בוועדות לתכנון טיפול החלה בעבודתה רק ביולי 2011 , אבל לאור חשיבות הנושא הוחלט בשירות לילד ונוער לצאת לדרך ולקדם את הרפורמה בשנת 2008 .
בהתבסס על כוח האדם הקיים עוד מסר משרד הרווחה כי בתקופה בה החלה הרפורמה בוועדות החל המשרד להפעיל במקביל מספר תכניות אסטרטגיות נוספות בתחום הקהילה, שדרשו ברובן הובלה ובחלקן מעורבות של הפיקוח הקהילתי.
משרד מבקר המדינה סבור כי נכונותו של השירות לילד ונוער במשרד הרווחה לפעול לקידום הרפורמה במסגרת כוח האדם הקיים היא חיובית אך לא סביר שהיעדרו של בעל תפקיד, ייחודי ככל שיהיה, יעכב את ביצוע הפעולות הנדרשות ליישום הרפורמה במשך שנים.
זאת ועוד, גם במועד סיום הביקורת באוגוסט 2012 , יותר משנה לאחר תחילת עבודתה של מפקחת ארצית לנושא הובלת הרפורמה בוועדות, טרם הושלמו רכיבים מהותיים של הרפורמה.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1411 .
הפיקוח במחוזות משרד הרווחה על עבודת הוועדות לתכנון טיפול .
בכל ארגון, ובכלל זה בשירות הציבורי, יש להפעיל מנגנוני בקרה כדי לוודא שהארגון ינוהל ניהול יעיל וחסכוני, שמדיניותו תיושם ו שמטרותיו יושגו.
משרד הרווחה מופקד על קביעת מדיניות הרווחה ומנחה מקצועית את המחלקות לשירותים חברתיים.
המחלקות האלה מבצעות בפועל את ההתערבות ומקנות את הסיוע ואת הטיפול לילדים בסיכון ולמשפחותיהם שבתחומן.
משרד הרווחה אמור לפקח על ביצוע מדיניותו לפי הנחיותיו.
המסגרת הארגונית והמקצועית במשרד הרווחה שמטרתה לפקח על ביצוע מדיניות המשרד ויעדיו ברשויות המקומיות היא דרג המחוז.
מתפקידיו: בחינה של ביצוע מדיניות המשרד בהתאם לנהלים ולמשאבים מתוך קביעת סדרי עדיפויות; פיקוח על תקינות פעולותיהן של מחלקות הרווחה ושל ארגונים המספקים שירותי רווחה; מתן שירותי הנחיה, ייעוץ, הדרכה והשתלמויות; ביצוע משוב צרכים מן השטח מול מדיניות והערכה שוטפת של נתונים; פיתוח יזמות חדשות; דאגה לקיום השירותים והעלאת איכותם.
השירות לילד ונוער אמור לפקח על ביצוע מדיניות משרד הרווחה בנוגע לילדים בסיכון באמצעות מפקחי הקהילה המחוזיים (להלן - מפקחי קהילה).
תפקידם כולל, בין היתר, פיקוח על סדרי עבודתן של הוועדות.
לתהליכי הפיקוח על המחלקות לשירותים חברתיים חשיבות יתרה בעתות של שינויים מהותיים בתפיסות ובתהליכי עבודה, כמו אלה שנדרשו בעקבות הרפורמה.
הרפורמה, אשר שינתה את סדרי עבודת הוועדות, אפשרה בד בבד לבזר סמכויות לתכנון שירותים ממשרד הרווחה למחלקות לשירותים חברתיים.
ביזור הסמכויות חייב גם לשנות ולשפר את מנגנוני הפיקוח והבקרה על עבודת המחלקות לשירותים חברתיים.
מפקחי הקהילה - בהיותם הזרוע המקשרת בין אנשי השדה לאנשי המטה והמופקדים על ליווי המחלקות והפיקוח עליהן - נדרשו למלא תפקידים חדשים.
בין היתר נדרשו מהמפקחים: מעורבות ביישום הרפורמה ובהטמעתה במחלקות, אישור להמרת מכסות למסגרות חוץ -ביתיות במכסות לקהילה, אישור התכניות שתוכננו לילדים במסגרת היישובים ומעקב על מילוי ערכת הכלים לניהול הוועדות.
למילוי תפקידי הפיקוח החדשים הוקצו למחוזות בשנת 2008 תקני מפקחים נוספים - "מפקחי מתו"ה - רף".
תפקידם של אלה לסייע למפקחי הקהילה בהטמעת הרפורמה במחלקות לשירותים חברתיים, ובייחוד לפקח על ניסוי מערכת מתו"ה ועל "ניסוי רף קהילה" (ראו בהמ שך) וללוות את המחלקות המשתתפות בו35.
35 תפקידים נוספים של מפקחי מתו"ה - רף: הדרכה על המערכות החדשות, הטמעת הכלים החדשים במחלקות והפקת דוחות שימוש במערכות הרף והמתו"ה.
,בביקורת נמצא כי למרות החשיבות שבבקרת התהליכים המקצועיים ובייחוד בבקרת עבודתן של הוועדות, ולמרות רגישותן הרבה של ההחלטות בדבר עתיד הילד ומשפחתו, ככלל אין מפקחי הקהילה מפקחים באופן שוטף ושיטתי על עבודת הוועדות: הם אינם מגיעים לדיוני הוועדות כדי לצפות בשיטות עבודתן ואינם אוספים נתונים כלליים על פעילותן, כגון על מספר דיוני הוועדות במחוז, על מספר הילדים שבענייניהם דנו הוועדות ועל מאפייניהם או על התפלגות תכניות הטיפול שעליהן החליטו הוועדות.
מפקחי הקהילה במחוזות אינם דורשים (ואינם מקבלים) דיווחים או סיכומים שנתיים בנושאים אלו.
יתרה מכך, נמצא כי אף שתקנים למפקחי מתו"ה - רף הוקצו למשרד הרווחה כבר בשנת 2008 , המשרד החל לאיישם ובהדרגה רק משנת 2011 , ותפקידם מתמקד בליווי ובסיוע למחלקות המשתתפות בניסוי מערכת מתו"ה ורף קהילה.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1413 .
בנסיבות אלה אין למחוזות ולמטה משרד הרווחה תמונת מצב מלאה ועדכנית על פעילות הוועדות ועל האופן שבו הטמיעו את הרפורמה.
כמו כן אין בידי המפקחים מידע עדכני ומלא על הצרכים הטיפוליים של ילדים בסיכון ברשויות המקומיות ברמת המחוז, מידע הנדרש לתכנון ולפיתוח של תכניות טיפול חדשות ולתגבורן של תכניות קיימות בקהילה.
תכנון שאינו מיטבי עלול להביא לידי החלטות על תכנית טיפול הנובעות מהיעדר פתרונות מתאימים, ולאו דווקא משום שהתכנית היא הפתרון הטוב ביותר לצרכיו.
בעקבות הביקורת ביקשו מחוזות השירות לילד ונוער מהמחלקות לשירותים חברתיים ביוני 2012 נתונים על הוועדות לשנת 2011 .
נתונים אלה נאספו ידנית ובאופן חלקי.
נמצא כי הבקרה המשותפת של השירות לילד ונוער עם תחום בכיר ארגון ומינהל ברשויות המקומיות במשרד הרווחה, שהחלה במחצית שנת 2009 ובוצעה ברובה בשנת 2010 , היא הבקרה היחידה על פעילות הוועד ות לתכנון שבוצעה בשנים האחרונות.
את הבקרה המשותפת עשו מפקחי קהילה ומפקחי תחום בכיר ארגון ומינהל, והיא התמקדה בכמה נושאים, בהם עבודתן של הוועדות.
בנושא זה הונחו המפקחים לבדוק את הטמעת הרפורמה בעבודת הוועדות ואת איוש המשרות החדשות שהוקצו בשנת 2008 , ובעיקר את השאלה האם תוספת התקנים שהוקצתה לנושא הוועדות משמשת ליעדה.
בקרות אלה העלו ליקויים בעבודת הוועדות בנושאים כלהלן: שימוש בערכות הכלים כמפורט לעיל, הרכב הוועדות, הכנת הורים וילדים לדיוני הוועדות והשתתפותם בדיון, קביעת תכנית הטיפול בילד ובמשפחתו ומעקב על יישומה, דיוני מעקב על ילדים הנמצאים במסגרות חוץ-ביתיות (ראו להלן).
ואולם משרד מבקר המדינה העלה כי אף שהבקרה המשותפת נועדה לכלול את כל הרשויות המקומיות, במחוז הדרום לא נעשתה כל בקרה, ובמחוזות האחרים (חיפה והצפון, תל אביב והמרכז, ירושלים) נעשתה בקרה רק בחלק מהרשויות המקומיות.
לא זו אף זו, מהמסמכים שהעביר משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה הועלה כי בחלק מהרשויות נדגמו ונבדקו פרטנית שניים -שלושה תיקים של ילדים שנדונו בוועדות, ואילו ברשויות אחרות לא נעשתה דגימה כזאת.
בכל הנוגע לסדרי עבודת הוועדות לא נעשתה הבקרה באופן שיטתי - לא נקבעו שאלות בדיקה הנוגעות להרכב הוועדה, למספר הדיונים שהתקיימו ולמאפייני הילדים שנדונו בהם, לאופן המעקב על החלטות הוועדה וכיוצא באלה.
כמו כן לא נקבעה מתכונת אחידה לסיכום הממצאים, וכל מפקח מחוזי סיכם את הבקרה לפי ראות עיניו.
לפיכך אי -אפשר לנתח ניתוח שי טתי את תוצרי הבקרה ואת הליקויים שנתגלו במסגרתה או להשוות בין פעילות הוועדות במחוזות השונים, כדי להסיק מסקנות רוחב על סדרי עבודתן, לרבות כשלים וקשיים וכן נקודות חוזק והצלחה בעבודתן.
לכן אין תמה שמשרד הרווחה לא סיכם את ממצאי הבקרה ולא ביצע תהליך של הפקת לקחים מהממצאים האלה.
משרד הרווחה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי הבקרה המשותפת נועדה לבדוק את תהליכי היישום של הרפורמה במחלקות עם תום 1414 דוח שנתי63ג .
תהליך ההכשרות שניתנו לעובדים וכן לסייע בהטמעתה.
בבקרה המשותפת נבדקו כ-600 תיקים: המפקחים המחוזיים נדרשו למלא שאל ון פיקוח מובנה בנוגע לשלושה מקרים בכל מחלקה, שנבחרו בצורה מדגמית, לסכם את הבקרה ולעקוב אחר תיקון הליקויים.
בפועל לא סוכמו הממצאים ברמה הארצית, ולכן תמונת המצב הארצית רק הוערכה.
עוד מסר משרד הרווחה כי תכנית העבודה לשנת 2013 כוללת, בין היתר, בקרה על תהליכי קבלת ההחלטות בוועדות על ילדים בגיל הרך, "יחד עם זה גם בקרה זו תהיה ידנית ולכן מדגמית ומצומצמת במידע שיתקבל".
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1415 .
פיקוח באמצעות "רף קהילה": שיטת הרף 36 היא שיטה לפיקוח, להערכה ולמעקב שנועדה לשפר את איכות הטיפול, וזאת באמצעות שדרוג מערכת הבקרה והפיקוח והפיכתה ל שיטתית, לאובייקטיבית ולאחידה.
השיטה פועלת באופן מחזורי ומבוססת על מודל הבטחת איכות: איסוף נתונים, מתן משוב למפוקח ומעקב על תיקון ליקויים ועל הטמעת שינויים.
במחצית הראשונה של 2012 החל השירות לילד ונוער בניסוי להטמעת "רף קהילה" ב-14 רשויות מקומיות37 .
הניסוי כולל פיקוח על מסגרות טיפול בקהילה (מועדוניות, מעונות רב -תכליתיים ומרכזי הורים-ילדים) וכן פיקוח על עבודת הוועדות.
במסגרת הניסוי על כל מפקח קהילה לצפות בשלושה דיונים של הוועדה, למלא דוח תצפית עליהם ולשוחח עם המשפחה ועם העובדים הסוציאליים הנוגעים בדבר.
נוכח העובדה שניסוי רף קהילה הוא בתחילתו, הרי שעד להטמעתה של שיטה זו על משרד הרווחה לוודא שדרג המחוז יבצע את תפקידו כדבעי, ובכלל זה: יפקח על עבודת הוועדות, ינחה וידריך את מרכזיהן ויתכנן שירותים נדרשים על בסיס מידע עדכני ומלא בנוגע לצורכיהם של ילדים בסיכון במחוז.
כ ל זאת כדי להבטיח כי הוועדות יפעלו בדרך המיטבית לטיפול בילדים שבסיכון ובמשפחותיהם.
יישום הרפורמה במחלקות לשירותים חברתיים .
בדיוני ה וועדות לתכנון טיפול מתקבלות החלטות חשובות לחיי הילד והמשפחה.
החלטות אלו צריכות להתקבל מתוך שותפות מלאה של ההורים והילד ו מתוך חשיבה מעמיקה ובדיקת אפשרויות הטיפול השונות.
הוועדה מורכבת מאנשי מקצוע - מתוך המחלקה ומחוצה לה - כדי שהדיונים יהיו בראייה רב -מקצועית, רחבה, מעמיקה ומגוונת.
בעקבות החלת מדיניות "עם הפנים לקהילה", שלּוותה בתגבור התקציב, הוקמו בקהילה שירותים רבים לצרכים שונים, ועובו שירותי הטיפול הקיימים.
במקביל, נדרשו המחלקות לשירותים חברתיים לשנות את סדרי עבודתן של הוועדות בהיבטים האלה: מילוי ערכת הכלים ועבודה על בסיס ערכה זו (לרבות תיעוד ומעקב), גיבוש צוות בין -מקצועי קבוע לוועדות, הכנת ההורים והילדים לקראת הדיונים בוועדות ושיתופם בתהליכי קבלת ההחלטות, בחינת חלופות טיפול מתוך העדפה (ככל האפשר) של פתרונות בקהילה על פני פתרונות חוץ-ביתיים ועוד.
משרד מבקר המדינה בדק בעשר רשויות מקומיות את סדרי עבודתן של הוועדות.
במחלקות לשירותים חברתיים באופקים, בנס ציונה, במודיעין עילית, ברהט ובנשר כללה הבדיקה גם עיון בתיקיהן של 38 משפחות שעניינן נדון בוועדות, תיקים שנבחרו באקראי.
משרד מבקר המדינה אסף נתונים על עבודת הוועדות גם מתרשומות שנעשו במסגרת הבקרה המשותפת.
36 את שיטת הרף פיתח עבור משרד הרווחה מכון מאיירס- ג'וינט- ברוקדייל.
רשויות מקומיות אלה משתתפות גם בניסוי להפעלת מערכת מתו"ה 1416 דוח שנתי63ג .
הרכב הוועדה לתכנון טיפול .
הרכב הוועדות לתכנון טיפול מבוסס על עקר ון הגיוון והמקצועיות.
מראיונות שנעשו עם אנשי מפתח במחקר ועדות החלטה38 עלה שהוועדה צריכה לכלול קשת רחבה של אנשי מקצוע מתחומי הרווחה, החינוך, הבריאות ובריאות הנפש.
לאנשי מקצוע אלה יש מידע חשוב על הילד ועל משפחתו ומומחיות בתחומם המקצועי שיש בה לסייע בפירוש ממצ אים (כגון מבחן פסיכולוגי) ובקבלת החלטות.
דיון בנוכחות מגוון רחב של אנשי מקצוע גם יכול לפתוח את הדיון לכיוונים שגרתיים פחות ולקבלת החלטות המשקפות צורות שונות של חשיבה.
כמו כן השתתפותם של אנשי שירותים שמחוץ לרווחה עשויה להניעם לקבל אחריות על ההחלטה ולתרום למימושה.
עוד עיקרון שהרכב הוועדה מבוסס עליו הוא עקרון הקביעּות בוועדה.
במחקר צוין גם כי הייתה הסכמה בקרב המרואיינים שקביעותם של הנציגים מן השירותים האחרים תורמת במידה רבה להיכרות ולדינמיקה הנוצרות בוועדה, והודות לכך הם תורמים יותר ומוכנים לקבל חלק מהאחריות להחלטות ולביצוען.
למרות האמור לעיל, ממצאי המחקר העלו כי בכשליש מהוועדות לא השתתפו כלל אנשי מקצוע שאינם מתחום הרווחה, ובשליש נוסף נוכח רק נציג של שירות נוסף אחד.
בלט היעדרם של משתתפים ממערכת החינוך בשיעור גבוה של הדיונים על ילדים בגילאי בית ספר, וכן בלט היעדרן של אחיות בריאות הציבור בכמחצית הדיונים על ילדים בגיל הרך.
לפי המחקר, מצב זה נובע מקשיים ביחסי הגומלין בין השירותים ברשויות מסוימות, מהעומס הרב המוטל על אנשי המקצוע האחרים ומבעיות בתיאום ובקביעת זמנים.
בעקבות המחקר המליצה ועדת גילת שהרכב הוועדה יהיה קבוע, וגם ועדת היישום קבעה שהוועדה תתבסס על הרכב רב-מקצועי קבוע הכולל אנשי מקצוע משירותי הרווחה, החינוך והבריאות שאינם מעורבים בטיפול בילד ובהוריו.
חברי הוועדה יהיו כלהלן: מרכז הוועדה; מדריך/ראש צוות מהמחלקה לשירותים חברתיים שאינו מעורב בטיפול במקרה 39; נציג שיר ותי החינוך 40 ; נציג שירותי הבריאות; עובד סוציאלי נוסף מהמחלקה שהוא בעל ניסיון בעבודה עם ילדים או עם בני נוער - אם הילד בן שש ומעלה, או מפקח מטעם השירות למען הילד - אם הילד בן שש ומטה.
מטרת ההרכב המוצע היא, בין היתר, להבטיח את האובייקטיביות ואת המקצועיות בדיוני הוועדה, המחייבים צבירת ניסיון ופרספקטיבה.
מלבד המשתתפים הקבועים ייטלו חלק בדיוני הוועדה משתתפים אחרים שאינם קבועים המטפלים בילד ובהוריו 41 מהמחלקה לשירותים חברתיים 42 ומשירותים אחרים המעורבים בטיפול או נמצאים בקשר עם המשפחה (בית הספר, השירות הפסיכולוגי, שיר ותי הבריאות, משפחת אומנה, פנימייה וכדומה) ומומחים על פי .
38 רמי בנבנישתי, טלל דולב ואמנון טימר , ועדות החלטה בישראל, ארגונן, תהליכי עבודתן ותוצאותיהן, דוח מסכם ( 2001.
) 39 במחלקות לשירותים חברתיים שיש בהן כמה צוותים.
איש השירות הפסיכולוגי, יועץ חינוכי, מורה או קצין ביקור סדיר 41 ועדת היישום המליצה כי לפחות אחד מהמטפלים הישירים בילד ישתתף בדיון.
42 עו"ס המשפחה; מדריך/ראש צוות הממונה על עו"ס המשפחה; פקידי סעד - לפי העניין; עו"ס המתמחה בתחומי נוער וצעירים, נערות או סמים - לפי העניין; עובדים אחרים המעורבים בטיפול במשפחה: סומכת, רכזת מועדוניות וכדומה - לפי העניין.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1417 .
זימון הוועדה (בכלל זה מפקחים מחוזיים וארציים).
על פי בקשת ההורה או האפוטרופוס או הילד יוזמן משתתף מטעמו.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי בנושא זה יש שונות בין הרשויות המקומיות בהרכב הוועדות ובהיקף ה שתתפותם של אנשי המקצוע השונים, בעיקר בכל הנוגע לנציגים מחוץ למחלקה לשירותים חברתיים.
מפקחי השירות לילד ונוער במחוז ירושלים ובמחוז תל אביב והמרכז ציינו כי השתתפות נציגים משירותי החינוך והבריאות בוועדות תלויה במידה רבה ביחסי העבודה ובמידת שיתוף הפעולה הקיים ברמה המקומית בין המחלקות לשירותים חברתיים לבין אנשי המקצוע הספציפיים מהמשרדים האחרים.
מפקחי השירות לילד ונוער במחוז המרכז ציינו כי הקושי העיקרי הוא לרתום לדיונים את אחיות בריאות הציבור.
משרד מבקר המדינה בדק את הרכב הוועדות בעשר מחלקות לשירותים חברתיים.
הבדיקה העלתה כי ב-14 מ-38 התיקים שנבדקו (כ- 37% ) לא השתתפו בדיוני הוועדות אנשי מקצוע מחוץ למחלקות לשירותים חברתיים.
אשר לנציגות קבועה משירותי הבריאות - הבדיקה העלתה כי בחמש מהן (קריית גת, אופקים 43 , יבנה, נס ציונה ומודיעין עילית) אין משתתפים בוועדות נציגים משירותי הבריאות.
ברהט נמסר כי ביוני 2011 שלחו לנציגת הבריאות מכתב בנוגע לאי-השתתפותה בדיוני הוועדות, ומאז היא מגיעה אליהן לעתים.
זאת ועוד, בכל המחלקות לשירותים חברתיים שבהן נעשתה הבדיקה, למעט המחלקה בנשר, צוין חסרונם של אנשי בריאות הנפש בוועדות, בעיקר בוועדות הנוגעות לבני נוער44 .
אשר לנציגות משירותי החינוך - אמנם נמצא כי בכל המחלקות שנבדקו יש נציגות כאמור (קצין ביקור סדיר או נציג השירות הפסיכולוגי- חינוכי), אבל לא בכולן מדובר בנציגים קבועים45: .
להלן דוגמאות (א) באוקטובר 2011 התכנסה ועדה לתכנון טיפול לדון בעניינו של קטין א', כבן 11 .