HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
העיריות (חלוקת הכנסות בין עיריית דימונה לבין עיריית ערד והמועצות המקומיות .
כסייפה, מיתר וערערה בנגב והמועצה האזורית אל קסום), התשע"ה-2014 , ק"ת494 ; צו .
המועצות המקומיות (חלוקת הכנסות בין המועצה האזורית רמת הנגב לבין המועצה .
האזורית נווה מדבר והמועצות המקומיות ירוחם ושגב שלום), התשע"ה-2014 , ק"ת495 .
:דוח ועדת פתאל ועדה זו הגישה את מסקנותיה ביולי 2014 ובהן ציינה כי "אי - .
השוויון בחלוקת הכנסות מארנונה במתקנים לאומיים בנגב בולט מאוד.
לא משלמים כיום א רנונה מאחר והם ממוקמים על שטחים גליליים בנגב.
שרשויות חלשות, שמפאת מרחקן מהמרכז.
סובלות מחוסר הכנסה ולכן לא מתאפשר .
להן מתן שירותים נאותים לאוכלוסייה המתגוררת בהן".
מטה היישום של ועדת החקירה .
הציע תבחיני חלוקה ובכללם לקבוע "תנאי סף לקבלת ההכנסות לפיו תימנע הזכאות .
לחלוקה כאמור, מרשויות שאינן גובות לפחות 50% מהארנונה ממגורים לאחר ניכוי .
:ועדת החקירה (רזין) לגבולות וחלוקת הכנסות באוגוסט 2014 הוגש .
למנכ"ל משרד הפנים דו"ח ועדת החקירה לגבולות וחלוקת הכנסות מאזורים מניבי .
הכנסות ברמת הנגב (ועדת רזין).
הוועדה השתמשה בקריטריונים שונים לגיבוש מתווה .
כללי לחלוקת ההכנסות בין הרשויות המקומיות, ובין היתר, גובה חיובי הארנונה שלא .
למגורים וקרבה גיאוגרפית לכל אזור חלוקת ההכנסות.
בדוח זה צוטטה עמדת מטה .
היישום כי הוא "תומך בחלוקת הכנסות מאזורים מניבי הכנסות ברמת נגב.
הינה חלוקה הוגנת של ההכנסות המושתתת על תבחינים שקופים וברורים, המביאים לידי .
ביטוי מטרות של פיתוח כלכלי וחברתי של הקהילה הבדואית בנגב".
ועדת רזין המליצה להתנות את העברת הכספים במסגרת המנגנונים לחלוקת הכנסות .
באחוז גבייה מינימלי של 50% מהחיוב השנתי של ארנונה למגורים, בניכוי הנחות על פי .
חוק, וזאת בשל "החשש שרשות שאיננה מסוגלת להגיע לשיעור גביה זה עלולה שלא .
לנצל את הסכום שיועבר לה באופן מושכל .
ראויה היא אפוא ההצעה שהתגבשה .
להפקיד סכום זה בקרן לטובת פיתוח הרשויות הבדואיות שלא ניתן יהיה להעביר אליהן .
בצווי שר הפנים שפורסמו בשנת 2014 נקבע שרשות מקומית ששיעור גביית הארנונה .
שלה בשנת הכספים האחרונה שלגביה הוגש דוח מבוקר קטן מ -50% , תקבל 85% .
מהשיעור המגיע לה לפי הסדר חלוקת ההכנסות שנקבע בצו, והיתרה תחולק בין שאר .
הרשויות המקומיות לפי יחס החלוקה ביניהן לפי הצו.
בלוח 8 להלן נתונים על חלוקת .
ההכנסות לפני עבודת הוועדות הגיאוגרפיות וביטול המעמד של "עיר עולים" (רא ו .
בהמשך) ובעקבות עבודתן.
| 81 | | היבטי משילות בנגב לוח 8: חלוקת ההכנסות בערים ובמועצות מקומיות ואזוריות לפני ואחרי שינויי .
הוועדות הגיאוגרפי ות וביטול מעמד "עיר עולים", 2018 (באלפיש"ח) .
שם הרשות סה"כ הכנסות מחלוקת .
הכנסות לפני שינויי הוועדות .
וביטול מעמד עיר עולים סה"כ הכנסות מחלוקת .
הוועדות וביטול מעמד עיר .
תמר 16,200 7,200 - 9,000 .
רמת הנגב 12,795 3,838 - 8,957 .
מצפה רמון 3,519 317 - 3,202 .
דימונה 13,396 10,262 - 3,134 .
כסייפה 4,510 1,845 - 2,665 .
מיתר 1,980 810 - 1,170 .
נווה מדבר 2,238 1,931 -307 .
נתיבות 1,917 1,917 0 .
שדות נגב 1,579 1,579 0 .
בני שמעון 1,950 1,950 0 .
ירוחם 2,238 2,464 226 .
אל-קסום 2,508 2,772 264 .
שגב-שלום 1,120 1,881 761 .
ערערהבנגב 1,496 2,678 1,182 .
לקייה 0 1,823 1,823 .
תל שבע 0 1,914 1,914 .
מרחבים 1,579 6,079 4,500 .
ערד 10,910 16,245 5,335 .
סה"כ 83,549 73,204 -10,345 .
| 82 | מהביקורת עולה כי משרד הפנים לא אכף את הצווים בדבר חלוקת הכנסות .
מופחתת (בשיעור 85% ) לרשויות מקומיותשאינן גובות ארנונה למגורים כלל, כמו .
המועצות האזוריות אל-קסום ונווה מדבר , והן קיבלו בפועל 100% מהתוספת בגין .
על פי נתוני הלמ"ס, ממוצע יחס גביית הארנונה למגורים בתשע .
הרשויות הבדואיות בנגב בשנת 2016 עמד על כ - 24.
4% ,ואילו ביתר 31 הרשויות .
בנגב עמד הממוצע על כ - 78.
ועדת ולרשטיין : ביולי 2013 הוקמה על ידי מנכ"ל משרד הפנים "ועדה לחקירת .
גבולות וחלוקת הכנסות מאזורים מניבים באזור הדרום".
הוועדה הוקמה על ידי מנכ"ל .
משרד הפנים כדי לבדוק ולהמליץ בדבר שינוי גבולות וחלוקת הכנסות מאזורים מניבי .
הכנסות באזור הדרום , בעיקר אזור התעשייה מישור רותם ומתקנים אחרים המצויים או .
גובלים בתחום שיפוט המועצות האזוריות תמר , הערבה התיכונה וחבל אילות.
הסתמכות על הסכמי חלוקה בין הרשויות טרם עבודת ועדות .
החקירה: ועדה זו הגישה את המלצותיה למנכ"ל משרד הפנים ביולי 2014 , .
והמליצהלחלק את הכנסות המועצה מאזור התעשייה מישור רותם בין עירי ית ערד , .
עיריית דימונה והמועצה האזורית תמר ולא לחלק ל רשויות המקומיות כסייפה .
וערערה בנגב ולמועצות האזוריות אל -קסום והערבה התיכונה .
הסכמים נפרדים בין ערד ודימונה לבין המועצה האזורית תמר.
הרשויות המקומיות כפופות לחלוקות היסטוריות.
כך לדוגמה, על פי נתוני הלמ"ס .
לשנת 2016 , הכנסות הארנונה לנפש במועצה האזורית תמר עמדו על כ - 80,000 .
ש"ח, ובעיר דימונה הסמוכה על כ - 2,300 ש"ח41 .
בסיס ההכנסה של המועצה .
האזורית תמר נקבע כבר בשנות החמישים, עת יוחס אליה המתחם שבו מצויים .
מפעלי ים המלח ומתחם המלונות של ים המלח .
מומלץ כי משרד הפנים ישקול להתוות עקרונות להגדרת רשות סמוכה בבואו .
למנות ועדות חקירה גיאוגרפיות וכן ינחה את הוועדות לבחון הסדרים המוגשים .
להם על ידי חלק מהרשויות למול רשימת קריטריונים מקצועיים, כמו הדירוג .
החברתי-כלכלי, שיעור ההכנסות מארנונה שאינה למגורים, הגידול הדמוגרפי .
הצפוי וכיוצא בכך, עובר לקבלת החלטתם בדבר אימוץ הסדרים אלו.
משרד הפנים מסר בתשובתו כי "משרד הפנים רואה בחיוב שיתופי פעולה בין .
עם זאת מדיניות השר והמנכ"ל ובהתאם לכך הוועדות .
הגיאוגרפיות, היא שאין לקבל הסכם בין רשויות באופן אוטומטי אלא על הוועדות .
לבחון את הסוגיה באופן עצמאי ובלתי תלוי, כאשר ההסכם מהווה שיקול בגיבוש .
ההמלצות אך בוודאי לא שיקול יחיד".
עוד מסר משרד הפנים בתשובתו כי הגדרת רשות "סמוכה" בכתב מינוי לבחינת .
חלוקת הכנסות מתבססת על שילוב בין שיקולי מרחק הרשות המקומית מהנכס .
הנבחן לחלוקה לבין הערכת המשרד בנוגע להיקף ההכנסות הקיימות או הצפויות .
מודל חלוקת ההכנסות שמפעילות הוועדות הגיאוגרפיות מביא בחשבון .
בעיקר את הקריטריונים שצוינו, כגון המדד החברתי -כלכלי של התושבים, החוסן .
41 ההכנסות במועצה אזורית תמר ובדימונה לשנה זו מארנונה שלא למגורים עמדו על 120.
46 מיליון ש"ח ו - 77.
ביישובים אלו היו בשנה זו 1,500 ו- 33,500 נפש בהתאמה.
| 83 | | היבטי משילות בנגב הכלכלי של הרשות ועוד.
בתשובה מצוין כי "הנתונים בדבר היקף ההכנסות של .
רשות מקומית מנכסים שמחוץ לתחום שיפוטה קיימים במשרד וניתן לחשוף אותם .
כמו כן, בימים הקרובים ייצא פרסום לציבור אודות עבודת האגף בשנת .
2020 הכוללת מידע זה גם כן.
יצוין שהעיכוב בטיפול בנושאים השונים שמוזכר .
בטיוטת הדו"ח נבע בעיקרו מתקופת ממשלת המעבר הארוכה בה היינו מצויים .
משלהי שנת 2018 ועד לכינון הממשלה בחודש מאי 2020 .
ששיקול הפגיעה הסביבתית אינו ניתן לכימות באופן מדויק ועל כן לא ניתן לקחת .
שיקול זה בחשבון בעת גיבוש המלצות ועדת חקירה לחלוקת הכנסות.
המרחק הגיאוגרפי נלקח בחשבון בעת החתימה על כתב המינוי כמוזכר לעיל, אך .
לרוב לא נלקח בחשבון בעת גיבוש ההמלצות".
כמו כן, ציין משרד הפנים בתשובתו כי הוא אינו חלק ממערך חלוקת ההכנסות .
וההתחשבנות הנדרשת לשם הוצאת החלוקה לפועל, אשר נדרשת להיעשות על ידי .
הרשויות המקומיות עצמן - בהתאם להוראות הצו.
משרד מבקר המדינה ממליץ לבחון בחלוף השנים, האם הסכמים בין רשויות .
מקומיות בעניין חלוקת הכנסות, עדיין משקפים את האינטרס הציבורי לחלוקה .
הוגנת של משאבי המדינה, תוך התייחסות גם לרשויות המצויות באזור שאינן .
צד להסכמים אלו ותוך בחינת עמידת הסכמים אלו בקריטריונים המקצועיים .
שנקבעו ע"י משרד הפנים.
נוסף על כך , על משרד הפנים לאכוף את הצו שקבע כללים בעניין חלוקת .
הכנסות לרשויות שאינן עומדות ביעדיהן לגביית ארנונה עצמית ולבחון הקמת .
קרן לטובת פיתוח הרשויות הבדואיות שלא עמדו בהתני ה שעניינה שיעור .
גביית הארנונה מ מגורים, כפי שהומלץ בדוח רזין ובדוח פתאל.
היעדר שקיפות ש ל סכומי ההכנסות המחולקים בין רשויות : .
באתר משרד הפנים אין מידע על סך ההכנס ות של כל רשות מקומית ממקורות .
שהם במרחב שמחוץ לתחום שיפוטה, כמו ארנונה ממתקנים ומבסיסים ממשלתיים .
או של חברות ממשלתיות, מ מפעלים תלויי משאבי טבע ייחודיים וכיוצא באלו .
לפיכך לא ניתן לציבור לבחון את התמונה הכוללת של חלוקת ההכנסות וכיצד, אם .
בכלל, החלוקה שנעשית אכן מסייעת לצמצם פערים בין הרשויות.
מומלץ כי משרד הפנים יפרסם באתר משרד הפנים באופן שנתי את התפלגות .
סכומי חלוקת ההכנסות לפי רשויות ויבחן מעת לעת את הצורך בבחינה .
מחדש של חלוקת ההכנסות באזור מסוים - באופן כולל ול א עבור מספר .
מוגבל של נכסים מניבי ארנונה.
ביטול מעמד "עיר עולים": בדצמבר 2016 פורסם חוק ההתייעלות .
הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2017 - 2018 ,) התשע"ז- .
2017 ,ובמסגרתו בוטל המעמד של "עיר ויישוב עולים", שניתן בעבר ל רשויות .
מקומיות מסוימות מתוקף הכ רזה של שר הפנים לפי פקודת מסי העיריה ומסי .
הממשלה (פטורין), 1938 .
ברשות מקומית שהוכרזה עיר עולים לא חלו הוראות .
הפקודה בעניין שיעורי ארנונה מופחתים לנכסי המדינה, ולכן ביטול המעמד של עיר .
עולים הביא להקטנת הכנסותיהן מארנונה ממתקנים ממשלתיים (בסיסים צבאיים היבטי משילות בנגב .
| 84 | ומפעלים) בכ -60% .
בעקבות זאת היה צורך לבצע בחינה מחודשת של הסדרי .
חלוקת ההכנסות מאזורים מניבי הכנסות על פי צווי שר הפנים, שנכנסו לתוקף ב- .
לצורך כך, במאי 2017 מינהמנכ"ל משרד הפנים את הוועדה הגיאוגרפית .
של אזור הדרום 42, וזו בחנה בין יתר הנושאים שלה גם את החלוקה מחדש של .
יוער כי הוועדה הגיאוגרפית דרום אינה עוסקת בחלוקת הכנסות .
ממתקנים מניבים בשטח הגלילי שבו מספק ות המועצ ות האזוריות שירותים (כמו .
מתקנים של מקורות או של חברת החשמל).
בגין ביטול המעמד של עיר עולים הוקמו שני מנגנוני פיצוי: (א) בשנת 2017 הוקמה .
קרן שנתית קבועה, "הקרן לצמצום פערים", המחלקת מדי שנה כ-500 מיליון ש"ח .
לרשויות מקומיות בכל הארץ שהוגדרו בעבר "ערי עולים" על פי קריטריונים .
מסוימים; (ב) הוקם מנגנון שיפוי לרשויות מקומיות שנפגעו (ובהן רשויות בדואיות), .
שנועד לפעול משנת 2019 ועד סוף שנת2024 ומאפשר לתת שיפוי כספי, ההולך .
בלוח 9 להלן מוצגים נתוני משרד הפנים על התחשיב הכספי נטו .
מביטול מעמד עיר עולים (לאחר השיפוי ולאחר התקבולים מהקרן לצמצום פערים) .
42 שמה המלא של הוועדה: "ועדת חקירה קבועה לאיחוד רשויות, שינוי גבולות, חלוקת הכנסות ושי נוי מעמד .
מוניציפלי באזור הדרום".
| 85 | | היבטי משילות בנגב לוח 9: התחשיב הכספי נטו מביטול מעמד עיר עולים (לאחר השיפוי ולאחר תקבולים .
מהקרן לצמצום פערים), 2017 - 2019 ( באלפי ש"ח) .
הרשות הפגיעה/ הרווח נטו .
עולים - 2017 הפגיעה/ הרווח נטו .
עולים - 2018 הפגיעה/ הרווח נטו .
אופקים 997 1,333 1,687 .
אילת 1,785 1,132 1,059 .
אל-קסום 903 1,234 2,375 .
אשדוד 0 907- 1,815- .
אשכול 686 922 1,167 .
אשקלון 0 1,019- 2,038- .
באר טוביה 0 2,638- 5,275- .
באר שבע 0 3,282- 6,564- .
דימונה 1,253 62- 1,304- .
הערבהה תיכונה 82 458- 1,001- .
חבל אילות 525 441- 1,137- .
חוף אשקלון 379 512 560 .
כסייפה 764 1,033 1,807 .
לכיש 1,065 1,178 1,157 .
לקייה 705 935 1,001 .
מצפה רמון 152 314- 783- .
מרחבים 661 65- 807- .
נווה מדבר 516 706 2,609 .
נתיבות 1,278 1,697 2,079 .
ערד 1,068 1,080 1,291 .
ערערה בנגב 628 852 1,508 .
קריית גת 1,951 2,569 3,237 .
קריית מלאכי 951 545 258 .
רהט 2,533 3,408 4,199 .
רמתהנגב 0 1,800- 3,600- .
שגב-שלום 311 424 929 .
שדות נגב 497 609 1,150 .
שדרות 651 874 1,827 .
תל שבע 836 1,126 1,458 .
סה"כ 22,381 12,478 9,006 .
| 86 | מנתוני הלוח עולה כי נכון לשנת 2019 כמעט ואין עדיין פגיעה במחוז דרום .
כתוצאה מביטול מעמד עיר עולים, שכן כספי השיפוי בלוויית ההכנסות מהקרן .
לצמצום פערים ברמה המחוזית , גבוהים יותר מהפסד ההכנסות מביטול מעמד .
כמו כן, בגין ביטול מעמד עיר עולים פחת סך חלוקת ההכנסות .
בכ-60% - מ-22 מיליון ש"ח בשנת2017 ל-9 מיליון ש"ח ב-2019.
נכון למועד הביקורת, נובמבר 2018 , טרם הסתיימה עבודתה של "הוועדה .
הגיאוגרפית של אזור הדרום" בנושאים מסוימים (כפי שיפורט להלן), כך שחלוקת .
ההכנסות שנקבעה בצווים שנכנסו לתוקף בשנת 2015 ממשיכה להיות בתוקף.
בלוח 10 להלן מוצגים נתונים על סטטוס הטיפול בנושאים שדנה בהם הוועדה .
הגיאוגרפית של אזור הדרום.
לוח 10 : סטטוס הטיפול בנושאיםשבהם דנה הוועדה הגיאוגרפית של אזור .
הדרום , נובמבר 2018 .
הוועדה סטטוס הבקשה - .
בקשה לשינוי גבולות וחלוקת הכנסות בין עיריית שדרות ובין .
המועצה האזורית שער הנגב כן הועברה לאישור שר .
בקשה לחלוקת הכנסות בין עיריית אילת והמועצה האזורית חבל .
אילות ממתחם נמל התעופה תמנע ע"ש אילן ואסף רמון כן לקראת פרסום .
בקשה לחלוקת הכנסות מבסיס נבטים שבשטחה המוניציפלי של .
דימונה כן הועברה לאישור שר .
בקשה לחלוקת הכנסות מהמועצה המקומית תעשייתית נאות חובב .
וגבולות מרמת הנגב כן הועברה לאישור שר .
בחינת המעמד המוניציפלי של מישור רותם וחלוקת הכנסות כן הועברה לאישור שר .
בקשה לחלוקת הכנסות מהמועצה האזורית רמת הנגב בין הרשויות כן טרם הוצגה לשר הפנים .
בקשה לשינוי גבולות בין המועצה האזורית אל-קסום ובין שטח חסר .
מעמד מוניציפלי - שטח המחצבות כן טרם התקבלה החלטה .
בקשה לחלוקת ההכנסות מאזור התעשייה העתידי צומת שוקת בין .
הרשויות המקומיות כן לקראת פרסום .
בקשה לחלוקת ההכנסות מאזור התעסוקה המשותף "עידן נגב" בין .
עיריית רהט, המועצה האזורית בני שמעון והמועצה המקומית להבים כן טרם הועברה .
בקשה לחלוקת ההכנסות מבסיס ליקית בין המועצה המקומית .
עומר, המועצה האזורית בני שמעון והרשויות הסמוכות לבסיס לא בעבודת הוועדה .
בקשה לחלוקת הכנסות בין המועצה המקומית עומר ורשויות .
סמוכות לא בעבודת הוועדה .
בקשה לחלוקת הכנסות ממפעלי ים המלח שבמועצה אזורית תמר .
בין הרשויות האלה: עיריות ערד ודימונה, המועצות האזוריות רמת .
הנגב, נווה מדבר, אל-קסום והערבה התיכונה והמועצות המקומיות .
כסייפה, ערערה בנגב וירוחם לא בעבודת הוועדה .
בקשה לשינוי גבולות וחלוקת הכנסות בין שטח חסר מעמד .
מוניציפלי לבין עיריית דימונה והמועצה המקומית ערערה בנגב - .
הבקשה נוגעת למחצבות בין שטח חסר מעמד מוניציפלי לבין .
עיריית דימונה והמועצה האזורית נווה מדבר כן טרם הוצגה לשר הפנים .
| 87 | | היבטי משילות בנגב מנתוני הלוח עולה כי הוועדה העבירה את המלצותיה לשר בעשרה נושאים (כ-77% ) .
מתוך13 הנושאים שבהם היא דנה.
בשלושה נושאים הוועדה עדיין דנה.
בהמלצות הוועדה בנושאים של חלוקת ההכנסות בין היישובים טרם הושלם מסיבות .
בתרשים 8 להלן מוצג סטטוס הטיפול בנושאים שבהם דנה הוועדה.
תרשים 8: סטטוס הטיפול בנושאיםשבהם דנה הוועדה הגיאוגרפית של אזור הדרום .
על פי נתוני משרד הפנים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מנתוני התרשים עולה כי 85% מהמלצות הוועדה עדיין לא אושרו, ורק15% .
מהן לקראת פרסום ברשומות.
כך לדוגמה, לגבי חלוקת ההכנסות מבסיס צה"ל נבטים עולה כי הוועדה .
הגיאוגרפית של אזור הדרום הגישה בחודש יולי 2018 את המלצותיה.
לאוקטובר 2020 , שר הפנים חתם על החלטה לחלוקת ההכנסות, ואילו שר .
האוצר טרם אישר את החלטת שר הפנים.
לכן צווי החלוקה לא נחתמו עדיין .
חלוקת ההכנסות מארנונה כללית במועצה המקומית תעשייתית .
נאות חובב: ביוני 2018 המליצההוועדה הגיאוגרפית דרום על חלוקת ה הכנסות .
המתקבלות מארנונה כללית בנאות חובב בינה לבין רשויות מקומיות סמוכות, באופן .
6 מיליון ש"ח מתוך הכנסה שנתית של כ -20 מיליון ש"ח יועבר היבטי משילות בנגב .
| 88 | לשבע רשויות מקומיות בדואיות: חורה, לק ייה, ערערה בנגב, שגב -שלום, תל שבע , .
נווה מדבר ואל-קסום 43 .
טרם נחתםבידי שר הפנים צו חלוקת הכנסות.
בדיון בשנת 2018 בוועדההגיאוגרפית דרום ציינו נציגי המועצה המקומית שגב-שלום .
כי מועצה זו "היא הרשות הקרובה ביותר גיאוגרפית למועצה תעשייתית נאות חובב.
הוועדה מתבקשת לאזן את החסרונות הבריאותיים הנובעים מהקרבה, על ידי קביעת .
חלוקה הוגנת מהכנסות הארנונה ממתקני התעשייה שבתחום נאות חובב" (ראו עוד .
לעיל בפרק הדן בקרבת מוסדות חינוך44 .
מהביקורת עלה כי הוועדה הגיאוגרפית דרום לא התבססה בהחלטותיה לגבי .
קביעת ההכנסות מאזור התעשייה רמת חובב על קריטריון הסמיכות הפיזית .
ולא נתנה משקל לחסרונות הבריאותיים הנובעים מכך.
מועצת אל-קסום ציינה בתשובתה מינואר 2021 (להלן- תשובת מועצת אל-קסום) .
למשרד מבקר המדינה: "לגבי הרכב ה וועדות הגיאוגרפיות , נוכחות של נציג מקומי .
בדואי בכל אחת מהוועדות הוא גורם הכרחי להבנת המציאות בה חייה האוכלוסייה .
הבדואית ולייצוג הולם של אותה אוכלוסייה בדרג קבלת ההחלטות, כמו כן נציג .
בדואי עשוי לתת לוועדה מהימנות בעיני חלק ניכר מתושבי הנגב הבדואים".
מומלץ כי משרד הפנים ישקול להביא בחשבון במסגרת הקריטריונים לחלוקת .
ההכנסות מאזורים מניבי הכנסות, בין היתר, את מידת החשיפה של כל יישוב .
סמוך ל מפגעים הסביבתיים שנגרמים בשל מפעלים ומתקנים מזהמים.
על כך , יש לתת את הדעת על המ צב שנוצר ולפיו ביטול מעמד עיר עולים .
והקמת מנגנוני השיפוי גרעו באורח ניכר מן התקבולים לרשויות הבדואיות, .
ללא מנגנון שיפוי מקביל.
כמו כן , מן הראוי כי הוועדה הגיאוגרפית דרום, .
שהיא ועדת קבע, תדון אחת לתקופה שתיקבע , במכלול ההסדרים לחלוקת .
הכנסות בין הרשויות ותבחן את הצורך לעדכנם.
הלמ"ס פועלת כיחידת סמך במשרד ראש הממשלה, והיא הזרוע הממשלתית האחראית .
להפקת מידע סטטיסטי בנושאים כלכליים וחברתיים שונים ולפרסומם בציבור, וזאת בהתאם .
, התשל"ב]נוסח חדש[ להוראות פקודת הסטטיסטיקה-1972 .
43 בעקבות ביטול מעמד עיר עולים זכאיות שלוש הרשויות מרחבים, באר שבע ורמת הנגב לשיפוי שנתי בסך כולל .
72 מיליון ש"ח, וזאת עד לתום שנת2024 .
לכן, בין השנים2018 - 2024 הן לא זכאיות לתקבולי ארנונה .
החל בינואר 2025 יוקצה להן חלק יחסי מהארנונה של נאות חובב.
המלצת הוועדה בנוגע לרמת .
חובב שפורטה לעיל מתייחסת לחלוקת ההכנסות משנת 2025.
מוסדות חינוך של המועצה האזורית נווה מדבר מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 89 | | היבטי משילות בנגב מפקד וסקרי אוכלוסין .
הלמ"ס מבצעת מפקד אוכלוסין לצורך ספירת האוכלוסייה ומשקי הבית במדינה, קבלת מידע .
דמוגרפי על האוכלוסייה, קבלת מידע חברתי וכלכלי (כגון השכלה, תעסוקה ורמת חיים) וכן .
לשם הפקת מידע עבור משרדי הממשלה והרשויות המקומיות לצורכי תקצוב פעילויות שונות .
מדי שנה מופקים אומדני אוכלוסייה בהסתמך על תוצאות המפקד שנערך .
אחת לעשור וכן על בסיס השינויים שדווחו לרשות האוכלוסין וההגירה בין המפקדים.
המפקד שונה מהסקרים, שכן במהלכו מתקבלים נתונים מכלל האוכלוסייה ולא רק ממדגם .
המפקד המסורתי האחרון בוצע בשנת 1995 , ואילו ב-2008 בוצע מפקד משולב45.
יוערכי מטרה חשובה נוספת העומדת בבסיסם של המפקד וסקרי האוכלוסין היא הצורך .
לאפיין אזורים קטנים וקבוצות אוכלוסייה קטנות, ובהם אזורים גיאוגרפיים, ולבנות תמונה .
ואומדן של האוכלוסייה על פי פירוט גיאוגרפי.
בביקורת הועלה כי במפקד האחרון, בשנת 2008 , נתקלו נציגי הלמ"ס בקשיים שונים מול .
האוכלוסייה הבדואית בנגב, ובכללה התושבים המתגוררים ביישובים המוכרים.
פעמים רבות היה שיתוף פעולה חלקי בלבד - השאלונים לא מולאו באופן מלא ומפורט, .
ולא נכללו בתשובות פרטי כל בני המ שפחה.
כמו כן, היו יישובים שבהם נקבע .
שהסוקרים יערכו את המפקד לא בבתי התושבים ויקבלו את תעודות הזהות של כלל .
התושבים כפי שהן, בלא שיוכלו לזהות את התושבים בעין ולערוך בקרה על הזיהוי.
עוד הועלה בביקורת כי הלמ"ס מתקשה לשייך את התושבים לאזורים השונים, שכן .
השיוך במרשם האוכלוסין 46 הוא לפי שבט ולא לפי מקום.
יתרה מכך, מאחר שחלק .
מתושבי הפזורה יושבים סמוך ביותר לי ישובים מוכרים, הרי שלסוקרי הלמ"ס קשה לזהות .
את הגבולות המדויקים של הקו הכחול 47 ולקבוע אם התושבים שנבדקו שייכים לעיר .
המוכרת או לפזורה הסמוכה אליה.
הלמ"ס, כחלק מהפקת הלקחים מהמפקד הקודם, מקיים הערכות מצב שונות ומנסה להיערך .
טוב יותר לקראת המפקד הבא, של שנת 2021 , שנועד להתקיים גם בקרב האוכלוסייה .
בפרוטוקול דיון פנימי בלמ"ס, שנערך ב - 6.
17 ועסק בפקידת הבדואים .
בדרום, נכתב כי "במסגרת תכנון מפקד 2020, זוהתה האוכלוסייה הבדואית כאוכלוסייה .
מיוחדת עבורה תהליך המפקד הרגיל אינו מאפשר קבלת אומדנים מהימנים".
הן בין היתר אלו: (א) בעיות בשיוך הגיאוגרפי של התושבים: כיסויה של .
האוכלוסייה בקבצים המינהליים ללא שיוך גיאוגרפי (רישום כ"שבט" ללא שיוך גיאוגרפי) או .
עם שיוך לא -מדויק (רשומים ביישוב אך גרים בפזורה, או להפך); (ב) פריסה גיאוגרפית .
רחבה: פריסה של האוכלוסייה במרחב שבחלקו הגדול אינו נגיש; (ג) חשדנותה של .
האוכלוסייה כלפי גורמי ממשל : חשדנות הכרוכה בחוסר שיתוף פעולה מצידה.
45 מפקד שבו אוספים נתונים מינהליים על כל האוכלוסייה ומשלימים ומתקנים מידע זה באמצעות סקר מדגמי, שבו .
המידע נאסף ישירות רק מחלק מהאוכלוסייה.
46 במרשם האוכלוסין רשומים גם תושבי הפזורה, אולם מיקומם אינו מדויק, בין השאר מכיוון שרשות האוכלוסין .
איננה מאפשרת שינוי כתובת מיישוב מוכר לפזורה.
47 הקו הכחול הוא הקו המגדיר את גבולות שטח השיפוט של הרשות המקומית.
| 90 | בסיכומו של דיון זה הוחלט כי על צוות העבודה לתכנן תהליכי עבודה עבור מפקד מלא, וכי .
מטרתו של מפקד שכזה היא להגיע לאומדנים מהימנים ברמה של פירוט גיאוגרפי, דהיינו .
קבלת אומדנים ליחידות שטח מפורטות ככל הניתן.
בשנת 2020 ערכה הלמ"ס חזרה כללית במסגרת פעולות ההכנה למפקד, אולם זאת .
ללא האוכלוסייה הבדואית, שכן תוכנן לפקוד אותם בשטח, והדבר לא היה אפשרי .
עם זאת, מתוכננת השלמת החזרה הכללית במחצית 2021 , ובמסגרתה ייבדק .
תהליך הפקידה של הבדואים לקראת המפקד שיחל בסופה של שנה זו.
סקר הוצאות משקי בית .
הלמ"ס מבצעת מדי שנה, החל משנת 1997, סקר הוצאות משקי בית, שבין מטרותיו קבלת .
מידע על ההוצאות וההכנסות של משקי הבית בישראל, בעלות על מוצרים ורמת החיים.
כן, סקר זה משמש לעדכון סל המוצרים והשירותים המשמש לחישוב מדד המחירים לצרכן וכן .
לחישוב מרכיב הצריכה הפרטית בתוצר המקומי הגולמי.
סקר זה מכיל מדגם של אלפים .
בודדים, נערך באמצעות ראיונות בכתב ובעל פה, וחלה בו חובת השבה על פי חוק.
יצוין כי אחת מההמלצות המופיעות בדוח פלמור 48 קובעת כי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה .
תלווה את יישום המלצות הדוח באמצעות מחקר שיבחן את האפקטיביות שלהן ואת השפעתן .
על ממדי ואופי תופעת הפוליגמיה, צוין כי "ליווי זה יחייב הקצאת תקן ייעודי מתאים ללמ"ס".
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי באופן קבוע הלמ"ס אינה כוללת בסקרים אלו .
את תושבי הפזורה הבדואית.
בשנים 2012 - 2015 נתקלה הלמ"ס בקשיים בביצועם של .
סקרים אלו בקרב תושבי היישובים המוכרים.
קשיים אלה באו לידי ביטוי במחסור .
בסוקרים שיכולים היו להגיע לדרום הארץ, בבעיית אמינות בחלק לא מבוטל מן .
התשובות שניתנו וכן בעובדה שסוקרים משבטים מסוימים אינם יכולים להיכנס לשבטים .
המצב המתואר השתפר מהותית בסקרי הוצאות משקי הבית שבוצעו .
ואולם, בשנת 2018 חזרה הבעיה, וזו באה לידי ביטוי, בין השאר, .
באחוזי פקידה נמוכים ביישובים המוכרים (כאמור, בפזורה אין פקידה בכלל): בשנת .
2018 עמד אחוז הפקידה על 68.
3% (לעומת74% ,)בכלל האוכלוסייהובשנת 2019 על .
5% (לעומת64% בכלל האוכלוסייה).
יצוין כי במכתב מנובמבר 2015 ששלח הסטטיסטיקן הממשלתי במענה לפנייתחברת כנסת .
נכתב כי קיים קושי רב ומתגבר בפקידת האוכלוסייה הבדואית בדרום עקב קשיים בגיוס כוח .
האדם המתאים לעבודה זו.
במכתב צוין כי סמנכ"ל משאבי אנוש בלמ"ס רואה משימה זו .
בסדר עדיפות ראשון, וכי הכללת אוכלוסייה זו היא חיונית וחשובה למאגר הסטטיסטי במדינת .
48 בהחלטת הממשלה2345 ( ", "התמודדות עם תופעת הפוליגמיה 29.
17 ), נקבע שמנכ"לית משרד המשפטים דאז .
תעמוד בראש צוות בין -משרדי לגיבוש תוכנית פעולה להתמודדות עם תופעה זו.
פורסם דוח הצוות מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 91 | | היבטי משילות בנגב היעדר נתונים סטטיסטיים אמינים על האוכלוסייה הבדואית בדרום מקשה על גופי .
הממשלה השונים לטפל בסוגיות השונות המאפיינות אוכלוסייה זו ואף לתקצבה כיאות.
מומלץ כי הלמ"ס ייערך בשיתוף הגורמים הרלוונטיים, כגון רשות ההסדרה, לביצוע .
המפקד הקרוב בקרב האוכלוסייה הבדואית בדרום בצורה מיטבית ומלאה, תוך הפקת .
הלקחים הנדרשים מהמפקד הקודם והקצאת התקציב וכח האדם המתאים לכך.
מומלץ לפעול להעלאת אחוז הפקידה של משקי הבית בסקרי הוצאות משקי הבית .
השנתיים ולבצע הפקידה גם בפזורה, וזאת לשם הצגת תמונה מלאה ומהימנה.
היעדר בסיס נתונים אחוד: לקיומו של בסיס נתונים אחוד ואמין על האוכלוסייה .
המתגוררת בנגב ישנה חשיבות רבה בייעול הטיפול של הגופים השונים העוסקים במתן מענה .
לסוגיות הרבות המתעוררות באוכלוסייה זו.
הועלה כי אין בסיס נתונים אחוד ואמין המקובל על כלל משרדי הממשלה הנוגעים .
מצב זה מהווה פתח לדיווחים שונים בהתאם לצורך49 ,ויכול אף להביא לעלויות .
נוספות, אשר יושתו על תקציב המדינה.
בתכתובת מיוני2017 בין אנשי מחוז דרום של משרד הפנים לבין אנשי משרד החקלאות .
העוסקים בסוגיית הבדואים בנגב צוין במפורש כי לגבי "אופן רישום מיקום מגורים .
אין כל מאגר נתונים כזה בנמצא וכל משרד ממשלתי .
משלמים הוצאות על בסיס מאגרי נתונ ים חסרים או לא קיימים.
ממשלה כפולות ומיותרות.
מובהר כי הנושא נוגע למשרדי ממשלה רבים וביניהם: .
החינוך והרווחה בנושאים מגוונים אך בעיקר הסעות ואזורי רישום וכלה בהמצאת אישורי .
תושב, הנחות מס, ביטוח לאומי וכו'.
בשלה העת שכל הגופים שאוגרים מי דע לגבי .
האוכלוסייה הבדואית בפזורה ובכלל יבצעו קירוב של הנתונים".
18 במשרדי הלמ"ס צוין כי ישנם פערים בנתונים שהתקבלו .
מהמקורות השונים ונדרש פתרון מערכתי לבעיה הקיימת בנתוני האוכלוסייה הרשומה .
עוד הועלה בדיון זה כי " 20 אלף איש רשומים במרשם בישוב אך .
למעשה חיים בשטח בפזורה.
יש גם הפוך אך לא מתקזז.
זו בעיה כי אין התאמה בין .
באותו דיון הוצג גם לדוגמה מסמך הנושא את הכותרת "סיכום נתוני .
ילודים בסורוקה 2017 ", שהוצא על ידי רשות ההסדרה, המצביע על הפערים שבין .
הנתונים שבידי הבט "ל ובין נתוני מרשם האוכלוסין ונתוני הלמ"ס.
זרימת מידע מיטבית בין הגופים השונים העוסקים בסוגיית הבדואים בנגב יש בה כדי .
לייעל ולזרז את הטיפול בסוגיות השונות הנוגעות לאוכלוסייה זו.
יצוין כי בעבר התכנסו .
לעיתים נציגי המשרדים והגופים הממשלתיים השונים העוסקים בסוגיית הבדואים בנגב.
במהלך הביקורת ציינו נציגים מאנשי רשות המיסים, הביטוח הלאומי וחברת הדואר לפני .
נציגי משרד מבקר המדינה את החשיבות ואף את האפקטיביות בזרימת המידע שנוצרה .
49 לדוגמה, במשרד הפנים יש לו אינטרס לומר שהוא נשוי כדי שהאיש ה תקבל אזרחות; ברמ"י מוטב לו להצהיר .
שהוא נשוי לכמה נשים כדי שיקבל מגרש עבור כל אישה; ואילו בביטוח הלאומי כאשר הם מדווחים כגרושים .
מתקיים פוטנציאל לכל אחד מהם לקבל גמלת הבטחת הכנסה.
בין הגופים באמצעות המהלך גם חברת הדואר מסרה בתשובתה כי בעבר כונס פורום .
של כל משרדי הממשלה ושל גופים ציבוריים נוספים כדי למצוא פתרון לבעיות הייחודיות .
הועלה כי הפורום שיזמה חברת הדואר עם נציגי המשרדים והגופים הרלוונטיים .
התקיים פעם אחת לפני שש שנים.
לאור החלטות הממשלה לאורך השנים50 , שבהן ה ו קצו תקציבים משמעותיים לשיפור .
המצב בקרב האוכלוסייה הבדואית בדרום, מומלץ כי כלל משרדי הממשלה .
והגופים הנוגעים בדבר יארגנו זרימת מידע מסודרת ואחודה יותר ביניהם, בכפוף .
להסדרים החוקיים הנדרשים.
עוד מומלץ כי משרד הכלכלה ימליץ לפני הממשלה .
על הגורם שיקים את מאגר המידע בנושא, י אפשר לכלל הגופים לעשות במידע .
שימוש על פי צורכיהם ובהתאם לכללים שייקבעו ו יפעל לכינוס פורום של הגופים .
הממשלתיים העוסקים בטיפול באוכלוסייה הבדואית בצורה עיתית וסדורה לשם .
טיוב העברת המידע ושיפור השירותים הניתנים לאוכלוסייה.
המוסד לביטוח לאומי מסר בתשובתו כי הוא מסכים עם המלצת המבקר וכי אכן, נוסף .
על הפער בנתוני כתובות המגורים ונתוני הילודה בנגב בין הגופים השונים, קיים גם פער .
בדבר המצב המשפחתי (ידועים בציבור / פרודים) המדווח לרשויות השונות.
מקרה בוחן להקמת יישוב קבע - תראבין .
בשנת 2005 הוקם היישוב תראבין א-ס'אנע (להלן - תראבין) סמוך לרהט.
השבט תראבין, אשר שכן לפני כן בפזורה הסמוכה לעומר, והוא משתייך למועצה האזורית .
היישוב אוכלס החל בשנת 2005 , עת בוצע עיקר המעבר של השבט ממשכנו .
המעבר מ החיים הכפריים בפזורה להתיישבות קבע אינו רק שינוי צו רת מגורים, אלא משלב .
בתוכו תמורות בכל תחומי החיים.