HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תוכנית ההתכנסות הרב-שנתית, וכי טיוטת הסכם המסגרת עם החברה לשנים 2022 - 2026 .
ותוכנית החומש העדכנית של החברה מבוססים על ת וכנית התכנסות רב -שנתית של יחס .
הוצאות הנהלה וכלליות מסך הוצאות החברה בהתאם לחוזר "יעדים פיננסיים" שפרסמה הרשות .
בנובמבר 2021 , ולאחרחתימת ההסכם יהיה ניתן לעגן את אותם המדדים אף במודל הבונוסים .
משרד מבקר המדינה ממליץ כי רשות החברות הממשלתיות ונת"א ישלימו את התהליך .
של קביעת יעדים ארוכי טווח לחברה ואישורם וכי החברה תכין תוכנית הכוללת מתווה .
התכנסות ליעדים, בהתאם לחוזר יעדים פיננסיים.
נת"א כתבה בתשובתה כי במסגרת דיונים עם רשות החברות הממשלתיות על הסכם המסגרת .
של החברה עם המדינה הוצג מתווה ראשוני של קביעת יעדי יעילות לחומש הקרוב (2022 - .
2026 ), ולפיו יש התכנסות ליע דים הפיננסיים בהתאם לחוזר רשות החברות הממשלתיות .
74 חלק ד' לדוח (מידע נוסף), עמ' 142.
חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים השוואה של עמידה ביעדים הפיננסיים בקרב חברות התשתית .
בלוחות 15 ו- 16 שלהלן מוצגת השוואה בין נת"א לחברות תשתית אחרות בכל הנוגע לעמידה .
ביעדים הפיננסיים בשנים 2019 ו-2020 .
הבקרה שעורך מת"ח מפצלת את המדד של "עמידה .
בתוכנית עבודה" לשני מדדים: עמידה באבני דרך ועמידה בלוח הזמנים של תתי-פרויקטים.
לוח 15: ,עמידתן של חברות התשתית ביעדים הפיננסיים 2019 .
יעדי משרד התחבורה- עמידה באבני דרך, לוחות זמנים ותקציב יעד יעילות .
ישראל 95 85 100 98 95 9.
נת"י 94 79 98 97 92 4.
נת"ע 84 78 100 75 84 3.
מוריה 94 77 99 81 89 1.
נת"א 92 84 100 90 92 8.
על פי נתוני מינהל התשתיות ונתוני הדוחות הכספיים של החברות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* כאמור לעיל, בשל פעילותה של החברה כרשות ממונה בפרויקטי B.
T , היעד שנקבע לה הוא של .
הוצאות הנהלה וכלליות ביחס לתקציב החברה כפי שמתקבל ממת"ח.
החברה כתבה בתשובתה כי .
יחס זה היה בשנת 2019 3.
ה | חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים לוח 16: ,עמידתן של חברות התשתית ביעדים הפיננסיים 2020 .
יעדי משרד התחבורה- עמידה באבני דרך, לוחות זמנים .
משוקלל הוצאות הנהלה .
ישראל 99 75 100 100 95 7.
נת"י 94 86 99 100 95 4.
נת"ע 58 74 90 95 79 3.
מוריה 97 76 100 91 92 1.
נת"א 94 90 100 95 95 5.
יחס זה היה בשנת 2020 4.
מלוחות 14 ,15 ו-16 מסתמן שיפור אצל נת"א בעמידה ביעדים שהציבה לה הממשלה וכי .
חל שיפור בציון הממוצע בו נוקדה החברה - מ-92 בשנת2019 ל-95 בשנת2021 .
יש לציין כי על פי תוצאות הבקרה של מינהל התשתיות, השונות בביצועים של חברות התשתית .
לגבי יעד היעילות הניהולית של רשות החברות הממשלתיות, ניתן להבחין בשונות .
גבוהה בין החברות, שבחלקה נובעת משונות בתחומי העיסוק שלהן.
לנוכח הממצאים שעלו בפרק "ניהול פרויקטים" ובפרק זה, משרד מבקר המדינה ממליץ .
למת"ח ולרשות החברות הממשלתיות לבחון אם המדדים המחושבים משקפים בצורה .
מיטבית את פעילות החברות, ואם הם תורמים דיים לשיפור התנהלות החברות.
נת"ע כתבה בתשובתה כי ההשוואה בין חברות התשתית והכימות לכדי ציון הנשען על מדדים .
זהים מייצרים עיוות בין חברות התשתית, ועל כן היא מסכימה עם המלצת המבקר ומבקשת .
לבחון לשנות את המנגנון ולהתאים את המדדים לאופי העבודות השונה של חברות התשתית, .
לדוגמה בפרויקט ארוך טווח הסיכוי לסטיות בלוחות הזמנים של פעילויות וחבילות עבודה הוא .
גבוה יותר וכך גם לגבי שינויים באומדנים ובתקציב.
נת"ע הוסיפה כי כחלק מהתאמת המנגנון .
יש להביא בחשבון את אפשרויות ההשפעה של צדדי ג' על העמידה ביעדים, בעיקר בפרויקטים .
המבוצעים בסביבה אורבנית.
נת"ע ציינה כי אי-עמידתה באבני דרך של הפרויקטים נובעת .
בעיקר מהתלות הישירה שלה בצדדי ג'.
חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים סיכום .
מאז החלה ההתארגנות מחדש של נת"א הורחבו תחומי פעילותה, ונוסף על קידום .
פרויקטים תשתיתיים היא עוסקת גם בהכנת תוכניות אב לתחבורה במטרופולינים, בשילוב .
של טכנולוגיות בעולם התחבורה, בבקרת תנועה ועוד.
כמו כן חלה הגדלה ניכרת של .
היקפי פעילותה, גידול שנתי ממוצע של 61% בשנים2017 - 2020, מ-309 מיליון ש"ח ל - .
בתקופה זו ביצעה החברה שינוי מהותי במבנה הארגוני ובשיטות .
העבודה, הגדילה את מצבת כוח האדם שלה במידה ניכרת (מ-71 בסוף שנת2017 ל-175 .
בסוף שנת2021 ), הטמיעהמערכות מחשוב חדשות , הטמיעה תהליכי בקרה, גיבשה .
תוכנית אסטרטגית, ועוד.
מת"ח מממן את פעילויות החברה, רובן ככולן, והוא מתקצב .
אותן בהתאם לעלויותיהן.
בביקורת נמצאו ליקויים בפעילות החברה ובפעילות מת"ח: הסדרת פעילות החברה לא .
הסתיימה, לא נחתם הסכם מסגרת בינה לבין הממשלה, הדירקטוריון שלה פועל בהרכב .
חסר ולא גובשה תוכנית חומש לחברה.
נמצא כי מדיניות מת"ח ורשות החברות .
הממשלתיות בעניין קביעת תחומי פעילותן של חברות התשתית, לא הושתתה על עבודת .
מטה מגובשת, ואין מדיניות סדורה בעניין.
הגם שניהול פרויקטים תשתיתיים הוא עיקר פעילות החברה, נמצא כי אין בחברה מערכת .
לניהול פרויקטים המכילה את הנתונים של כלל הפרויקטים, ואין פורמט אחיד לשמירת המידע.
כמו כן נמצאו ליקויים בבקרות השונות המופעלות על החברה מטעם משרד תחבורה .
עוד נמצא כי נדרש תיאום הדוק בין נת"א לבין הרשויות המקומיות כדי לקדם פרויקטים .
בשל העובדה שאין בידי החברה הסמכויות הנדרשות לצורך קי דום .
הפרויקטים, ובהן סמכויות מסוימות של רשות תימרור, ובהיעדרן של רשויות תחבורה .
מטרופוליניות - התקדמות הפרויקטים של החברה תלויה במידה רבה בשיתוף הפעולה .
כמו כן עלו בעיות בממשקים בין נת"א לבין חברות תשתית אחרות .
(ממשלתיות ופרטיות) ושל גופים ממשלתיים לצורך ביצוע תיאום תשתיות.
לעיכובים בפרויקטים, להגדלת עלויותיהם, ולעיתים אף לביטולם.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הגידול בהיקפי פעילותה של החברה ובניצול .
התקציבים העומדים לרשותה, וכן את תהליכי ההתארגנות מחדש, שכללו כתיבת נהלי .
עבודה, הטמעת מערכות מחשוב, הטמעת תהליכי בקרה וגיבוש תוכנית אסטרטגית.
מומלץ כי משרד התחבורה, משרד האוצר ורשות החברות הממשלתיות יסדירו את פעילותה .
של נת"א, יבחנו את סמכויותיה ויגבשו חלוקת תחומי פעילותן של כלל חברות התשתית בתחום .
עוד מומלץ כי החברה תמשיך לפתח את יכולותיה בתחומים שהוגדרו לה וכי משרד .
התחבורה ורשות החברות הממשלתיות ישפרו את המעקב, את הפיקוח ואת הבקרה אחר .
בשל חשיבותן של רשויות מטרופוליניות בכל הקשור לסיוע בקידום הפעולות .
שבאחריות החברה, מומלץ כי משרדי התחבורה והאוצר יפעלו להשלמת הקמתן של הרשויות .
האלה, וכפתרון ביניים, שיפעלו למציאת דרכים חלופיות להסרת החסמים בפעילות החברה, .
כדי לאזן בין האינטרסים המטרופוליניים והמקומיים.
עוד מומלץ כי משרד התחבורה ימשיך .
לבחון וליישם דרכים להקל על חברות התשתית בתחום התחבורה בכל הקשור לגיוס שיתופי .
הפעולה הנדרש ים לתיאומים הנדסיים ולהקלת תהליכי העבודה.
מבוא אנרגייה משמשת תשומה בסיסית בענפי המשק השונים, הן במישרין והן בעקיפין, ומכאן שמשק אנרגייה מפותח הוא תשתית חיונית לקיום הכלכלה ולהתפתחותן של מדינות.
מגזר האנרגייה כולל ענפים, כגון חשמל, דלק, גז בישול, גז טבעי, התייעלות אנרגטית, מים, ביוב, חיפושי נפט, מחצבים, מחקר מדעי האדמה והים ועוד.
על היה משקל 2018 פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס), בשנת מהתוצר.
8%-ענפי אספקת חשמל ומים, שירותי ביוב וטיפול בפסולת כ , התרומה של מאגרי הגז תמר ולוויתן לתוצר השנתי מוערכת OECD- כך, לפי נתוני ה בשנה.
מפאת חשיבותו של מגזר האנרגייה לכלכלה כולה, פעילות מו"פ 1.
4%-ב וחדשנות במגזר זה עשויה לתרום לכלכלה במידה משמעותית.
חדשנות ופיתוחים טכנולוגיים הם מקור לצמיחה כלכלית, לשיפור ברמת החיים ולעלייה בתוחלת החיים, והם תוצאה של השקעות ומדיניות ארוכי טווח, החל מהשקעות ממשלתיות בחינוך ופיתוח הון אנושי ועד להשקעות פיזיות ופיתוח סביבה עסקית חדשנית ותחרותית.
פעילות מחקר במגזר הציבורי מתבצעת בעיקר באקדמיה, במכוני המחקר ובמשרדי הממשלה, והיא החולייה הראשונה בשרשרת שסופה עשוי להיות פיתוח טכנולוגי בתעשייה.
פעילות מחקר ופיתוח (להלן - מו"פ) דורשת השקעות משמעותיות בפרופיל סיכון גבוה, אולם התשואה מהשקעות אלה עשויה להיות גבוהה מאוד וכדאית, הן לממשלה והן לחברות הפרטיות.
על אף התשואה הגבוהה על השקעות מו"פ, קיימים כשלי שוק משמעותיים המביאים את רמת ההשקעות במו"פ להיות תת- אופטימלית.
יש שלושה כשלים עיקריים בפעילות מו"פ: (א) רמת סיכון גבוהה; (ב) זליגת ידע לפירמות אחרות; (ג) קשיי מימון.
כשלים אלה דורשים מעורבות ממשלתית שתביא את רמת ההשקעה לאופטימלית מבחינה חברתית.
בחלק מענפי המשק, כשלי השוק בפעילות מו"פ משמעותיים יותר.
מגזר האנרגייה הוא דוגמה למגזר עם כשלים ניכרים יותר ביחס לענפים אחרים במשק, והדבר מתבטא בתמריץ נמוך יותר להשקעות מו"פ.
כשלים אלה מהווים חסם להשקעות במו"פ והם כוללים, בין היתר, משך זמן ארוך במיוחד עד לפיתוח מוצר, והשקעות כספיות גדולות הדרושות לפעילות מו"פ.
נוסף על כך, בעשורים האחרונים התרחשו תהליכים של פתיחת משקי חשמל לתחרות במדינות שונות בעולם, אשר לצד התועלות מהם, הביאו גם לירידה בהכנסות החברות ולצמצום השקעות בפעילות מו"פ (תמריץ שלילי להשקעות מו"פ).
גם במשק החשמל בישראל התרחשו בעשור האחרון תהליכים של הגדלת התחרות במקטע הייצור, ועשויה להיות להם השפעה על היקפי השקעות המו"פ בתחום.
926 2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה ההשקעה הלאומית במו"פ בישראל (בכלל התחומים) היא מהגבוהות בעולם היקף ההשקעה הלאומית במו"פ אזרחי עמד 12016 המערבי, במונחי תוצר.
התמיכה 3 OECD- - ההוצאה הגבוהה ביותר מבין כל מדינות ה2 אחוזי תוצר4.
כמחצית מההוצאה 7- בכ2016 הממשלתית במו"פ הסתכמה בשנת הופנתה למחקר המתבצע באקדמיה, זאת באמצעות קרנות הוועדה לתכנון ולתקצוב מההוצאה הוקצו לקידום טכנולוגיה 32%-במועצה להשכלה גבוהה (להלן - ות"ת); כ ; שאר ההוצאה התחלקה בין התחומים האחרים, וההוצאה על מו"פ 4תעשייתית בלבד מההוצאה הממשלתית על מו"פ.
5% בתחום ייצור אנרגייה ושימושיה הייתה (באחוזים מהתוצר)2016 , ההוצאה הלאומית על מו"פ :1 תרשים .
OECD-על פי נתוני ארגון ה ניתוח הנתונים מהלמ"ס מתבסס על פרסומים תקופתיים שוטפים של הלמ"ס כגון ההוצאה הלאומית למו"פ 1 אזרחי וכן נתונים מפרסומים נוספים שתדירותם אינה שוטפת ולוחות נתונים אשר כללו נתונים המעודכנים .
לפיכך הניתוח בדוח מתייחס לשנה זו שבה קיימים כלל הנתונים.
יש לציין, כי לא קיימת 2016 לשנת תנודתיות גבוהה בנתונים המוצגים בדוח זה.
במקרים מסוימים צויינו בדוח נתונים מעודכנים יותר.
9% 2018 מהתוצר, ובשנת 4.
8% שיעור זה עמד על 2017 בשנת 2 .
אחידות שנת הבסיס לניתוחים הקיימים בדוח, וזאת על רקע ריבוי נתונים משנים שונות מדינות 37 הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי הוא ארגון בין-לאומי של המדינות המפותחות, ומונה 3 .
2020 החברות בארגון, נכון לשנת ייצור וטכנולוגיה תעשייתיים מוגדר כמו"פ המיועד לשפר את תהליכי הייצור של מוצרים תעשייתיים 4 ,וטכנולוגיות בתעשייה, למעט מו"פ שמבוצע בתעשייה כתמיכה ביעדים אחרים, למשל בתחומי ביטחון חלל, אנרגייה וחקלאות.
מחקר ופיתוח במגזר האנרגייהמחקר ופיתוח במגזר האנרגייה927 פרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייהפרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייה, התפלגות הוצאות הממשלה על מו"פ לפי תחומים :2 תרשים (במיליוני ש"ח ובאחוזים)2016 חקר החלל וניצולו 0.
2 ייצור אנרגייה ושימושיה 0.
6 קידום טכנולוגיה תעשייתית 32.
0% | מלש"ח 2248 חקלאות ייעור ודיג 5.
2 חקר האדמה וניצולה 1.
3 קרנות אוניברסיטה 50.
1 כותרת לא להדפסה2016 - התפלגות הוצאות הממשלה על מו"פ לפי תחומים 2 תרשים על פי נתוני הלמ"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* כספים המוקצים לאקדמיה במסגרת קרנות ות"ת עשויים להגיע גם לתחום האנרגייה, אולם לפי דוח המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי על מחקר בתחום האנרגייה באקדמיה (שיפורט להלן), תחום זה סובל מתת-פעילות, ולפיכך ניתן להניח כי החלק המוקצה לאנרגייה בקרנות ות"ת אינו גבוה.
בוצעה במגזר העסקי, 5 מההוצאה הלאומית למו"פ אזרחי 86%- כ 2016 בשנת מההוצאה בוצעה במוסדות להשכלה גבוהה, 12%- מיליארד ש"ח.
כ46-והסתכמה ב יתר המו"פ בוצע במגזר הממשלתי ובמוסדות ללא כוונת רווח (מלכ"רים) פרטיים.
, זאת 6פעילות המו"פ במגזר העסקי בישראל מרוכזת בעיקר בענפי ההיי-טק כפועל יוצא ממיצוי יתרונות יחסיים שיש לישראל.
בשלושת העשורים האחרונים תעשיית ההיי-טק צמחה בקצב מהיר וזכתה למוניטין בין-לאומי.
המוניטין שצברה התעשייה מתבטא ביכולתה לממן את פעילותה באופן בלעדי באמצעות מקורות פרטיים.
לתעשיית ההיי-טק תרומה רבה לייצוא ולתוצר, ותפקיד הממשלה לשמר היקף המו"פ בחברות 2017 לצד המו"פ האזרחי מבוצע גם מו"פ בחברות שעוסקות בתחום הביטחוני.
6 -אלה עמד על כ מסך ההוצאה למו"פ של 94% ההוצאה למו"פ בענפי ההיי-טק הייתה 2017 כך, לפי נתוני הלמ"ס, בשנת 6 .
המגזר העסקי 928 2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה ולפתח את תעשיית ההיי-טק ככל האפשר.
עם זאת, תעשיית ההיי-טק מהווה מהתוצר בלבד, וישנם מגזרים רבים במשק שיש לוודא כי רמת החדשנות 10%-כ בהם נאותה, ובהם מגזר האנרגייה.
מטעמים אלו, ולאור יכולות המימון הפרטיות של מגזר ההיי-טק, קיימת הזדמנות לחזק מגזרים עם רמת חדשנות נמוכה באמצעות ניתוב מוגבר של הסיוע ממשלתי למו"פ בענפים אלה, בלי לפגוע בהתפתחות תעשיית ההיי-טק וקידומה.
יש לציין כי משרד מבקר המדינה ערך ביקורת בנושא הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי, ובה בדק את פעילות הממשלה לשמירת היתרון .
הביקורת הנוכחית מתמקדת בפעילות המו"פ במגזר 7הטכנולוגי של המדינה האנרגייה, תוך בחינה מקיפה של הקצאת המקורות הכספיים הממשלתיים למו"פ במגזר זה, הקצאתם לפעילות מו"פ במשק כולו ויעילות השימוש בהם.
פעולות הביקורת בדק משרד מבקר המדינה את פעילות המו"פ במגזר 2019 בחודשים מרץ עד דצמבר האנרגייה, לרבות היקפי הסיוע הממשלתי למו"פ, פעילות הגורמים הממשלתיים האמונים על קידום המו"פ במגזר זה, מאפייניהם ויעילות פעולותיהם.
הביקורת נעשתה ברשות החדשנות, ביחידת המדען הראשי במשרד האנרגייה ובחח"י.
בדיקות השלמה נעשו במשרד המדע והטכנולוגיה, במועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי, ברשות החברות הממשלתיות וברשות החשמל.
מימון ממשלתי לפעילות מחקר ופיתוח בתחום האנרגייה בתחילת העשור האחרון גדלה הקצאת המקורות הממשלתיים למו"פ בתחומי האנרגייה, זאת בעקבות שתי החלטות ממשלה: האחת החלטת ממשלה להגדלת בהיקף השקעה מצטברת (ממשלתית 8השקעות מו"פ בתחום האנרגיות המתחדשות ; והשנייה החלטת ממשלה 2012 עד2008 מיליון ש"ח בשנים400-ופרטית) של כ הכוללת מו"פ בהיקף 9לפיתוח טכנולוגיות להפחתת השימוש העולמי בנפט בתחבורה .
כתוצאה מכך, שיעורי ההשקעות 2020 עד2011 מיליון ש"ח בשנים122.
5 כולל של הממשלתיות במו"פ בתחומי ייצור אנרגייה ושימושיה מסך ההשקעות הממשלתיות .
2017 עד2010 בממוצע בשנים0.
5%-, ל 2009 עד2002 בממוצע בשנים0.
1%-עלו מ ההוצאה הממשלתית על מו"פ בתחומי ייצור אנרגייה ושימושיה עמדה 2016 בשנת ).
2020( א70 הדוח התפרסם במסגרת דוח 7 בנושא מחקר פיתוח טכנולוגיות וייצור חשמל בתחום 21.
2008 מתאריך 3954 החלטת ממשלה מספר 8 .
האנרגייה המתחדשת בנושא הפעלת תוכנית לאומית לפיתוח טכנולוגיות 30.
2011 מתאריך 2790 החלטת ממשלה מספר 9 .
המקטינות את השימוש העולמי בנפט בתחבורה ולחיזוק תעשיות עתירות ידע בתחום מחקר ופיתוח במגזר האנרגייהמחקר ופיתוח במגזר האנרגייה929 פרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייהפרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייה מראה את שיעור ההוצאה הממשלתית על מו"פ3 .
תרשים10 מיליון ש"ח35-על כ .
2017 עד2002 בתחום האנרגייה מתוך סך ההוצאה הממשלתית על מו"פ, בשנים שיעור ההוצאה הממשלתית על מו"פ בתחום ייצור אנרגייה :3 תרשים 2017 עד2002 ,ושימושיה מסך הוצאות הממשלה למו"פ על פי נתוני הלמ"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
אפשר לראות את העלייה בהקצאה הממשלתית למו"פ בתחום האנרגייה 3 בתרשים .
2010 החל משנת על אף הגידול בעשור האחרון בשיעור ההוצאה הממשלתית על מו"פ בתחום האנרגייה מתוך סך ההוצאה הממשלתית על מו"פ, הוא עדיין נמוך במידה משמעותית מציג 4 .
7% , שעמד עלOECD-בהשוואה לממוצע מדינות ה השוואה בין-לאומית של שיעור ההוצאה הממשלתית על מו"פ אנרגייה מתוך סך .
2017 ההוצאה הממשלתית על מו"פ, בשנת אינם סופיים ולכן לא נכללו בדוח זה.
מכל מקום, 2018- ו2017 לפי נתוני הלמ"ס.
הנתונים הקיימים לשנים 10 .
נתונים אלה לא משקפים שינוי מהותי בתמונת המצב ובנתונים המוצגים בדוח זה 930 2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה * ההוצאה הממשלתית על מו"פ בתחום ייצור אנרגייה:4 תרשים 2017 ,**ושימושיה כשיעור מסך ההוצאה הממשלתית על מו"פ , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
OECD-על פי נתוני ארגון ה והיא כוללת את התחומים הבאים: ייצור, אחסון, 11NABS 2007-* אנרגייה מסווגת בהתאם ל תחבורה, חלוקה ושימוש מכל סוג של אנרגייה, תהליכים להגברת היעילות של ייצור אנרגייה וחלוקתה, שימור אנרגייה, חסכון באנרגייה, מקורות אנרגייה מתחדשים, ביקוע ואיחוי , תאי מימן ודלק, טכנולוגיות ייצור ואחסנה אחרות.
CO2 גרעיני, אחסון למענקיה בתחום המו"פ, היקף ההוצאה 2019 ** על פי פילוח שערכה רשות החדשנות בשנת מיליון ש"ח, נתון 84.
6 על מו"פ אנרגייה הכולל גם השתתפות בתכניות מו"פ בינ"ל עמד על אשר לכאורה מצביע על אפשרות להיקפי השקעות גבוהים יותר מאלו המוצגים בהשוואה.
אשר מעובדים לצורך השוואה OECD- נלקחו מנתוני ה4 יצויין, כי הנתונים המוצגים בתרשים ולפיכך OECD-בינ"ל, ואפשר כי נתוני הרשות כוללים רכיבים שאינם מופיעים בהגדרת ה לא נכללים בנתוני יתר המדינות בהשוואה.
בהנחה שהיקף ההוצאה של רשות החדשנות על מיליון ש"ח כפי שעולה מנתוניה, ובהנחה כי ההגדרה של רשות 84.
6 מו"פ אנרגייה עומד על לייצור אנרגייה ושימושיה אזי OECD-החדשנות למו"פ אנרגייה תואמת את ההגדרה של ה ההוצאה הממשלתית בישראל על מו"פ אנרגייה מסך ההוצאה הממשלתית למו"פ עומדת על המופיע בתרשים).
עם זאת, תמונת המצב 0.
6% (הנתון המקביל, לכאורה, לשיעור1.
1%-כ העולה מההשוואה האמורה איננה משתנה כך שהיקפי ההשקעות בישראל נמוכים מהממוצע נקודות אחוז.
6 בטווח הנע ביןOECD במדינות - סיווג לניתוח Nomenclature for the analysis and comparison of scientific programs and budgets 11 והשוואה של תוכניות ותקציבים מדעיים שבו עושים שימוש גופים בין-לאומיים שעורכים השוואות, במקרה זה .
OECD -ה מחקר ופיתוח במגזר האנרגייהמחקר ופיתוח במגזר האנרגייה931 פרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייהפרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייה מצביעים על תיעדוף נמוך של תחום האנרגייה מבחינת הקצאת4- ו2 תרשימים ההשקעות למו"פ, אך כיוון שההוצאה הלאומית למו"פ בישראל (הכוללת הן את , OECD-ההוצאה הפרטית והן את ההוצאה הממשלתית) היא בין הגבוהות במדינות ה קיימת אפשרות תיאורטית כי היקפי ההשקעות בישראל ביחס לגודלה הן ברמה סבירה (ראו להלן השוואה של ההוצאה הממשלתית למו"פ אנרגייה באחוזי תוצר).
אפשרות נוספת היא שקיימת תחליפיות מספיקה בין השקעות המגזר העסקי למגזר הממשלתי אשר מקטינה את הצורך בהקצאת משאבים מצד הממשלה להשקעות במו"פ אנרגייה.
במענה לסוגיות אלו, בדק משרד מבקר המדינה את היקפי ההשקעות הממשלתיות במו"פ אנרגייה באחוזי תוצר, בהשוואה בין-לאומית, וכן בחן את השקעות המגזר העסקי בתחום האנרגייה.
השוואה בין-לאומית של ההוצאות הממשלתיות על מו"פ אנרגייה באחוזי תוצר, על , העלתה כי גם במונחי תוצר היקפי ההשקעות הממשלתיות OECD-בסיס נתוני ה מתוך 27- ישראל דורגה במקום ה2017 במו"פ אנרגייה בישראל נמוכים.
004% מדינות, עם הוצאה ממשלתית על מו"פ אנרגייה בשיעור של31 מההשקעה20%-משמעות הדבר היא שישראל משקיעה במו"פ במגזר האנרגייה כ .
OECD-הממוצעת ב מציג השוואה בין-לאומית של השקעה ממשלתית במו"פ אנרגייה במונחי 5 תרשים .
2017 אחוז תוצר, בשנת השקעה ממשלתית במו"פ אנרגייה:5 תרשים 2017 ,OECD-במונחי אחוז תוצר במדינות ה , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
OECD-על פי נתוני ה 932 2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה יצויין כי בישראל סך ההשקעות הממשלתיות במו"פ בכל התחומים (במונחי .
לפיכך, היקפי ההשקעות OECD-אחוז תוצר) גבוה במקצת מממוצע מדינות ה הממשלתיות הנמוכים במו"פ אנרגייה הם תוצאה של סדר עדיפויות ולא של מעורבות ממשלתית נמוכה במו"פ באופן כללי.
ראו להלן פרקים המנתחים את השלכות ההיקפים הנמוכים של השקעה בתחום האנרגייה בהיבטים של תשואה, היבטי כוח אדם, פריון ענפי וכדומה.
השקעות המגזר העסקי עשויות להקטין את הצורך בהקצאת משאבים ממשלתיים במו"פ אנרגייה.
לא קיימים נתונים המקיפים את כל תתי-תחומי האנרגייה במגזר בדבר השקעות בחלק OECD-העסקי.
עם זאת, השוואה של נתונים הקיימים ב מצביעה על כך שהיקף השקעות המגזר העסקי בישראל 12מתחומי האנרגייה , אולם היקף ההשקעות הללו בצירוף היקף ההשקעות OECD-גבוה מממוצע ה הממשלתיות בישראל דומה להיקף ההשקעות הממשלתיות בלבד (ללא המגזר .
כלומר, ההשקעה של המגזר העסקי אינה מפצה באופן OECD-העסקי) במדינות ה מלא על תת-ההשקעות של המגזר הממשלתי במו"פ האנרגייה.
ההשקעה הממשלתית במו"פ במגזר האנרגייה בישראל נמוכה במידה , זאת כתוצאה מתעדוף נמוך OECD-ניכרת מהרמה המקובלת במדינות ה של השקעות במו"פ במגזר זה.
המגזר העסקי אינו מפצה באופן מלא על תת-ההשקעות הממשלתיות בתחומים אלה.
לתת-ההשקעות במו"פ במגזר האנרגייה עלולות להיות השפעות שליליות משמעותיות על המשק, הנגזרות מחיוניותו של מגזר האנרגייה ומהשפעתו על רמת החיים, תוחלת החיים, .
13'איכות הסביבה, התחרותיות של המשק הישראלי וכו Horizon 2020 - תוכנית המחקר של האיחוד האירופי .
Horizon 2020 ,מדינת ישראל חברה בתוכנית האיחוד האירופי למחקר וחדשנות משרד מבקר המדינה בחן את המענקים שמקבלים חוקרים ישראלים וחברות מקומיות במסגרת חברותה של ישראל בתוכנית, כמקור מימון נוסף למו"פ במגזר האנרגייה.
המדינות החברות בתוכנית משלמות דמי השתתפות שנתיים, שאפשר לראות בהם מעין השקעה ממשלתית במו"פ, ובתמורה חוקרים זכאים להתמודד על כוללת מקורות מימון למחקר Horizon 2020 קבלת מימון כספי למחקרים.
על פי נתוני מנהלת 2020 עד2014 מיליארד אירו בשנים80 ולחדשנות בהיקף של , נכון למועד סיום הביקורת ניתנו במסגרת התוכנית מענקי מחקר Horizon 2020 .
בתחומי החשמל, הגז, הקיטור, מיזוג האוויר, אספקת המים, הביוב, המיחזור ועוד 12 .
)2017( השפעת ייצור החשמל על איכות האוויר בישראל ראו למשל מבקר המדינה, 13 מחקר ופיתוח במגזר האנרגייהמחקר ופיתוח במגזר האנרגייה933 פרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייהפרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייה מיליארד אירו, ומתוכם קיבלו חוקרים ישראלים מענקים 46.
8 בסך מצטבר של מסך כל המענקים).
9%- מיליון אירו (כ 880-בהיקף של כ הגבוהים של תקציבי התוכנית, המענקים שניתנו בתחומים המשיקים לאנרגייה, כגון אבטחת אנרגייה, אנרגייה נקייה וייעול אנרגייה, וכן מענקים שניתנו בתחומי מיליארד אירו 5.
5-אקלים, איכות הסביבה, ייעול מקורות וחומרי גלם הסתכמו בכ מסך המענקים שניתנו במסגרת התוכנית.
המענקים שקיבלו חוקרים 11.
7%-בלבד, כ 4- מיליון אירו בלבד במצטבר - כ22.
3-וחברות ישראלים בתחומים אלה עמדו על כ בלבד מסך כל המענקים שקיבלו חוקרים 2.
5%-מיליון אירו בממוצע בשנה, שהם כ ישראלים בכל תחומי התוכנית.
למו"פ בתחומים הקשורים באנרגייה Horizon 2020 היקף המימון מתוכנית מיליון אירו בממוצע לשנה, ולא משנה את תמונת המצב 4-בישראל הוא כ של תת-השקעות בתחום זה.
יתר על כן, השיעור הנמוך של מענקים שניתנו לחוקרים ישראליים בתחום האנרגייה ביחס לסך המענקים בכל התחומים שבהם זכו חוקרים ישראליים מעיד על תת-הפעילות של תחום זה ומצטרף לגורמים הממחישים את הפער בתחום מול העולם.
הגורמים לתת-השקעות במחקר ופיתוח במגזר האנרגייה שלבי המחקר והפיתוח כוללים שלושה מקטעים: מחקר בסיסי, מחקר יישומי ופיתוח מוצרים ומסחורם.
המחקר הבסיסי מתבצע באקדמיה ובמכוני מחקר.
סוג זה של מחקר מונע 1 .
מסקרנות ללא יעדים מסחריים ובמטרה להרחיב את הידע הקיים בתחום מסוים מחקר זה אינו מוביל בהכרח לפתרונות יישומיים, אך הוא הבסיס של המחקר היישומי.
המחקר היישומי מבוצע בעיקר בתעשייה והוא מוכוון יעדים מסחריים 2 ,ספציפיים של פיתוח מוצרים, תהליכים או שירותים.
בשונה מהמחקר הבסיסי המחקר היישומי נועד לייצר פתרונות לבעיות פרקטיות, ולעיתים הוא מניע מחקר בסיסי נוסף.
פיתוח מוצרים ומסחורם מתבצע בתעשייה ונשען על הידע שנצבר במחקר 3 .
היישומי והבסיסי 934 2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה2020- התשפ"א | א71 דוח שנתי| מבקר המדינה מוסדות ההשכלה הגבוהה קובעים את תחומי המחקר הבסיסי, וזאת מתוקף חוק (להלן - חוק ההשכלה הגבוהה), אשר קובע 1958-המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח כי המוסדות האקדמיים הם בני חורין לכלכל את ענייניהם האקדמיים והמנהליים .
כפועל יוצא מכך, היכולת של הממשלה לקבוע 14במסגרת תקציבם וכטוב בעיניהם את תחומי המחקר באקדמיה מוגבלת, וכפופה לשיתוף פעולה ולרצונם הטוב של מוסדות ההשכלה הגבוהה.
כאמור, המחקרים המתבצעים באקדמיה הם תשתית למחקרים היישומיים הנעשים בתעשייה.
לכן, להיקפי המחקר האקדמי יש השפעה עקיפה גם על השקעות מו"פ בתעשייה ובתמיכות הממשלתיות.
במידה מסוימת, היקפי המו"פ הנמוכים בתעשייה הם תוצאה גם של היקפי מו"פ אקדמי נמוכים בתחום האנרגייה.
המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי (להלן - המולמו"פ) פועלת מתוקף חוק (להלן - חוק המולמו"פ), 2002-המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי, התשס"ג ומשמשת זרוע החשיבה האסטרטגית של משרד המדע והטכנולוגיה (להלן - משרד המדע).
תפקידה של המולמו"פ לבחון את מערכות המו"פ הקיימות בישראל ולזהות את צורכיהן ואת נקודות החוזק והחולשה שלהן.
המולמו"פ מייעצת לממשלה במדיניות הלאומית בתחום המו"פ, מדווחת ומבצעת סקרים על המצב המדעי והמחקר בישראל ככלי להשגת מטרות לאומיות.
משרד המדע וועדת השרים לענייני מדע וטכנולוגיה (להלן - ועדת השרים) הם הגורמים המתכללים את פעילותה ותקציבה של המולמו"פ.
בחוק המולמו"פ נקבע כי המולמו"פ תקבע לעצמה את דרכי עבודתה ונהליה, ולשם מילוי תפקידיה רשאית המולמו"פ להקים ועדות משנה ולהאציל להן מסמכויותיה.
הוקמה הוועדה הלאומית למחקר ולפיתוח בתחום 2011 בהתאם לכך, בשנת האנרגייה במולמו"פ (להלן - ועדת האנרגייה).
תפקידי ועדת האנרגייה כללו מיפוי מוקדי הידע בתעשייה, באקדמיה ובמגזרים אחרים; גיבוש המלצות להיקף המו"פ הרצוי למדינת ישראל בסוגי האנרגייה השונים, כולל קביעת סדר עדיפויות, במטרה להקטין את התלות של המשק הישראלי במקורות אנרגייה חיצוניים; לאפשר יצוא של ידע וטכנולוגיות בתחום האנרגייה באופן דומה לנעשה בתעשייה עתירת הידע; לנתח את מעמדה של ישראל ביחס למדינות המתקדמות בעולם בתחום ולזהות פערים ויתרונות ייחודיים.
15 סעיף 14 מחקר ופיתוח במגזר האנרגייהמחקר ופיתוח במגזר האנרגייה935 פרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייהפרק שני: משרדי הממשלה - משרד האנרגייה בחוק המולמו"פ נקבע כי ועדת השרים תקיים דיון בדוח השנתי שהוגש לה על ידי המולמו"פ, והממשלה תקיים דיון בדוח השנתי במסגרת דיוניה בתקציב המדינה .
15השנתי, ותתייעץ עם המולמו"פ בשאלת התקציבים למו"פ אזרחי , המפרט, 2013 עד2012 הגישה המולמו"פ לוועדת השרים דוח לשנים2014 בשנת .
על פי הדוח, לא 2013 עד2011 בין היתר, את עבודתה של ועדת האנרגייה בשנים קיימת הגדרה ברורה לתחום האנרגייה באוניברסיטאות, הן בגלל הבין-תחומיות הרבה שלו והן בשל העובדה שהתחום זוכה להתעניינות מוגברת רק בשנים האחרונות.
על אף זאת ובאמצעות איסוף מידע מהאוניברסיטאות, הדוח ניתח את מהמחקר בתחום 70%-מצב פעילות המו"פ במשק האנרגייה בישראל ומצא כי כ האנרגייה בישראל מבוצע באקדמיה, אולם היקפי המחקר באקדמיה, הן בהיבט הכמותי והן בהיבט התקציבי, קטנים.
כמו כן, נמצא כי מספר הסטודנטים והחוקרים בתחום קטן אף הוא.
מסקנת הדוח הייתה שלא נוצרה מסה קריטית של מחקר אנרגייה באקדמיה.
בעקבות ממצאי הדוח, ועדת האנרגייה המליצה על מספר צעדים משמעותיים לקידום המו"פ באנרגייה, ביניהם הקמת מרכז לאומי למו"פ אנרגייה, השקעה בהון אנושי באקדמיה, עידוד חברת המסחור, ריכוז השקעה במספר קטן יותר של פרויקטים כך שהיקף ההשקעה בכל פרויקט יהיה בסכום משמעותי יותר וכדומה.
מסרה המולמו"פ למשרד מבקר המדינה כי הדוח הוצג למליאת 2019 בדצמבר המולמו"פ ואושרר על ידה.
בהמשך, הדוח הוצג למנכ"ל משרד המדע דאז ולשר דאז.
דנו, בין היתר, בהמלצות הדוח השנתי 2014 בישיבת ועדת השרים שהתקיימה ביולי שהגיש המולמו"פ, והוחלט כי יו"ר ועדת השרים יפנה לשר האנרגייה בנוגע ליישום המלצת המולמו"פ להקים מרכז לאומי למו"פ באנרגייה.
בנוגע לשאר ההמלצות לא התקבלה החלטה.
נכון למועד סיום הביקורת, טרם הוקם מרכז לאומי למו"פ אנרגייה.