HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עלויות, ייעוץ בדבר התנהלות פיננסית ו העברת מידע לספקים פיננסיים לקבלת הצעות ערך .
מסקנות צוות משרד האוצר האמור מינואר 2020 הדגישו את הדחיפות שבקידום האסדרה.
הצוות נטען כי עיכוב עלול לפגוע בהתפתחות התחרות בענף ובציבור הישראלי , פגיעה .
שתתבטא בהגדלת הפער בין ישראל ליתר מדינות העולם, בקושי בכניסת גופים בי ן-לאומיים, .
בפגיעה בתחרות על שירותים בנקאיים אגב הרחבת פערי הנחיתות של גופים פיננסיים מול .
עוד קבע הצוות כי עיכוב באסדרה עלול להוביל להשתלטות של תאגידים .
בנקאיים על התחום וכך לפגוע בכניסת גורמים חיצוניים בעתיד, ובמיוחד ברקע קידום הבנקאות .
הפתוחה בידי בנק ישראל בתוך המערכת הבנקאית, ללא חקיקה ייעודית 53.
הפיקוח על הבנקים מסר בתשובתו כי "בנק ישראלהתריע לא פעם על הסיכונים הכרוכים .
בפעילות במתווה האמור, התנגד להוספת הפרק בדרך שבה נוסף, והציע כבר בשלבים .
הראשונים לעבוד בטכנולוגיה עדכנית יותר ומאובטחת, לטובת הלקוחות.
נדחתה, ורק בחלוף מספר חודשים של דיונים, הבינו גם משרדי הממשלה הרלוונטיים את .
הכשלים שנפלו בחקיקה הנדונה וקיבלו את עמדת בנק ישראל כי יש לבצע תיקון חקיקה, ולא .
ניתן למעשה לקבוע תקנות".
עוד נמסר בתשובת בנק ישראל כי "חקיקת פרק י״א 1 לחוק הפיקוח .
על שירותים פיננסיים מוסדרים באופן שבו בוצעה, הובילה לעיכוב בהטמעת הבנקאות הפתוחה .
אם היה דיון מקצועי לפני החקיקה, כפי שאף המליצה ועדת שטרום, ניתן היה לקצר .
את הזמנים ולהביא לציבור הישראלי תוצאות מוקדם יותר ".
בפברואר 2020 , במקביל לגיבוש חקיקה חלופית, פרסם הפיקוח על הבנקים את הוראת ניהול .
בנקאי תקין מספר 368 בנושא בנקאות פתוחה.
בהוראהאומץ תקן טכנולוגי בין-לאומי לבנקאות .
פתוחה ( API54) , תקן שאימצו גופים שונים באירופה ( extGenPSD2N)55.
התקן נועד ליצור שפה .
אחידה אגב ב יצוע התאמות למערכת הפיננסית בישראל , זאת כדי לתמוך בכניסת שחקנים .
נוספים, לרבות חברות פינטק, ובהרחבת פעילותם.
פרסום ההוראה, שנכנסה לתוקף באפריל .
2021 , טרם חקיקה, נועד להכין את המערכת הבנקאית לחשוף את המידע שברשותה לצדדים .
שלישיים בהסכמת הלקוח, וכך לעצב את תשתי ת הבנקאות הפתוחה בישראל בהתאם לאסדרה .
בהוראה נקבעו הדרישות החלות על התאגידים הבנקאיים בתפקידם כמנהלי חשבון .
תשלום, כמקור מידע, כצרכני מידע וכיוזמי תשלומים.
במסגרת זו נדרשו התאגידים הבנקאיים .
לפתח את הממשקים ליצירת אקו-סיסטם והוסדרו הכללים בנושא ניהול ממשל תאגידי, הסכמת .
הלקוח, רמת השירות, אבטחת מידע והגנת סייבר.
בין אלה הוגדרו הגנות שיינתנו ללקוח, .
החובות החלות על תאגידים בנקאיים וכלים לניהול סיכונים שהבנקאות הפתוחה יוצרת עבורם, .
ובכלל זה אפשרות להשעות הסכמה להעביר מידע במקרה של חשד סביר לפרצת אבטחת .
בנק ישראל סימן את פרויקט בנקאות פתוחה כפרויקט אסטרטגי, וצוותים שונים בבנק ניהלו .
אותו בשיתוף פעולה ביניהם.
במסגרת זו נבחנו חלופות טכנולוגיות שונות טרם הוסכם על מנגנון .
53 ,משרד האוצרמסקנות הצוות המשרדי בעניין זהות המפקח על שירותים פיננסיים מוסדרים ( 14.
54 פלטפורמתAPI ( Application Programming Interfaces ) היא תקן עולמי מקובל לשיתוף מידע, המאפשר לארגונים .
המחזיקים במידע רב לשמש פלטפורמות ליוזמות של צדדים שלישיים המשתמשים במידע לטובת הלקוח.
את התקן מפרסמת "קבוצת ברלין", ובנק ישראל הצטרף כדי להגדיל את כוחו להשפיע על מרכיביו .
Open API לצורך מתן גישה לגופים המספקים שירות השוואת עלויות ואימוצו על ידי המערכת .
נוסף על כך נקבעו תבחינים שנועדו לספק הנחיה בנושאים טכנולוגיים, אבטחה .
והגנה על המידע כדי לאפשר לכל הצדדים לוודא ששיתוף מידע עומד בדרישות חוק הגנת .
הפרטיות, התשמ"א-1981 , וכיהגוף המאסדר אישר את נותן השירות.
אגף טכנולוגיה וחדשנות .
בבנק ישראל ציין בנייר עמדה מינואר 2021 כי קידום הפרויקט, טרם ודאות להסדרת הנושא .
בחקיקה , קיצר את לוחות הזמנים של הפרויקט - חיסכון המוערך לכל הפחות בשנתיים 56.
הביקורת העלתה כי בנק ישראל פעל ל קדם את הבטחת התחרות בבנקאות הפתוחה, בהיעדר .
חקיקה, באמצעות עידוד של כניסת גופים חוץ-בנקא יים והטלת מגבלות על המערכת הבנקאית .
כצרכנית מידע, כמפורט להלן: .
21 , כמה ימים לפנישנכנסה הוראה 368 לתוקף ולנוכח עיכוב בקידום החקיקה המסדירה .
את הפעילות בתחום שירותי מידע פיננסי, הודיע המפקח על הבנקים על כוונתו לתקן את הוראה .
368 כך שבנק או סולק יידרשו לקבלמהפיקוח אישור מבעוד מועד לשם פעילות חדשה שיש .
בה שירות השוואת עלויות הכולל מרכיב תיווך של מוצרים פיננסיים מסוג שהם מספקים.
במאי 2021 פנה הפיקוח על הבנקיםלמאסדרים הפיננסיים האחרים (רשות שוק ההון ורשות .
ני"ע) כדי לקדם רגולציה אחידה בין הגופים הפועלים בסביבת הבנקאות הפתוחה וכך לאפשר .
גישה למערכת גם לגופים שהם מפקחים עליהם, טרם חקיקה.
במסגרת זו הציג המפקח רשימה .
של הוראות החלות על התאגידים הבנקאיים בפעילותם כצרכני מידע לטובת קביעת רגולציה .
דומה על הגופים שרגולטורים אחרים מפקחים עליהם , בהתאם לרמות הסיכון ובשינויים .
הנדרשים, וזאת כדי להבטיח את השמירה על המידע הבנקאי של הלקוחות.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את יוזמת הפיקוח על הבנקים לקידום הבנקאות .
הפתוחה טרם הסדרת הנושא בחקיקה באמצעות הקמת אקו-סיסטם והטמעת תקן אחיד .
אגב ביצוע התאמות למערכת הפיננסית בישראל, מתן גישה לשחקנים מחוץ למערכת .
הבנקאית, הבטחת התחרות וקיומן של דרישות אבטחת מידע.
פעולות אלו נועדו לקדם .
את התחרות בין השחקנים השונים ולפעול לטובת הציבור בהגברת שקיפות המידע .
ובקבלת שירותים מתקדמים מגופים שונים.
ביוני 2020 פרסם משרד האוצר את תזכיר חוק מתן שירותי מידע פיננסי, התש"ף-2020 .
ביקש להחליף את החלקים בחוק שירותים פיננסיים מוסדרים המתיי חסים להשוואת עלויות .
פיננסיות, ו הציע שיקבע כי מידע פיננסי של לקוח י שמש רק לטובתו ולסיוע בהתנהלותו .
בתזכיר הוצע לאפשר לגופים בעלי רישיון של נותן שירות מידע פיננסי או כאלה .
הפטורים מרישיון, לקבל, בהסכמת הלקוח, גישה מקוונת למידע פיננסי עליו.
כל הפעו לות במתן שירותי מידע פיננסי מצד נותני השירות ומצד גופים פיננסיים שבהן מרוכז .
מידע פיננסי של לקוחות, וכן החובות שיוטלו על גופים פיננסיים במסגרת פעילותם כמקורות .
מידע פיננסי על לקוחות, מידע שעל בסיסו ניתנים השירותי ם.
בתזכיר החוק ה וצע לקבוע את רשות ני"ע כרשות המאסדרת לעניין מתן הרישיון לעסוק בשירות .
מידע פיננסי, בהתאם למסקנות צוות משרד האוצר מינואר 2020 , ולהסמיכהלקבוע הוראות .
56 ,בנק ישראל, הפיקוח על הבנקים, אגף טכנולוגיה וחדשנותנייר עמדה - בנקאות הפתוחה - עלייה לאוויר ללא .
חוק "מתן שירות מידע פיננסי-תש"ף - 2020" ( 24.
בנקאות דיגיטלית שונות שיחולו על כלל נותני שירותי מידע פיננסי.
עוד הוצע להטיל על רשות ני"ע את האחריות .
לעניין הרישוי והפיקוח של גופים חדשים שיבקשו לעסוק בפעילות שירות מידע פיננסי, למעט .
גופים פיננסיים בעלי רישיונות מסוימים, שיהיו פטורים מחובת רישוי מרשות ני"ע.
אישור מהרגולטור המאסדר את פעילותם.
הבחירה ברשות ני"ע כגורם המאסדר נבעה מכמה סיבות, כפי שהוצג בדוח צוות משרד האוצר .
מינואר 2020 ,ועיקרן: (א) ניסיונה העשיר בפיקוח והסדרה בתחום הפיננסי על תאגידים ועל .
יחידים; (ב) סינרגיה בין פעילות הרשות ובין תחום נותני שירותי מידע, בכלל זה תחום ה -API, .
המשיק לפעילות של ייעוץ השקעות בריכוז מידע פיננסי, השוואת עלויות, הצעת שירותים .
ומוצרים פיננסיים על בסיס נתוני לקוחות וייעוץ בדבר התנהלות פיננסית; (ג) לרשות ניסיון רב .
בהתמודדות עם סוגיות טכנולוגיות וטיפול בפרויקטים טכנולוגיים משמעותיים 57 בהיבטים .
חקיקה, הקמה ופיקוח; (ד) בתחומי הפיקוח של הרשות יש הסדרים המעודדים כניסה של חברות .
בין-לאומית והכרה בר גולציה זרה, לרבות הסדר רישום כפול לחברות הנסחרות בבורסות זרות .
והסדר רישום לקרנות נאמנות זרות; (ה) רשות ני"ע היא גוף סטטוטורי , ותקציבה עצמאי ובלתי .
לכן היא אינה כפופה למגבלות תקציב המדינה ואינה כפופה לנציבות .
שירות המדינה, ויש לה גמישות רבה בהעסקת עובדים, בכפוף לתקנים שיאושרו במסגרת הליך .
בנובמבר 2021 נחקק חוק שירות מידע פיננסי, התשפ"ב -2021 (להלן- חוק שירות מידע פיננסי), .
שהוא הבסיס לפתיחת תשתית הבנקאות הפתוחה בישראל לצדדים שלישיים שבנק ישראל אינו .
מפקח עליהם, בהתאם לאסדרה שהוצעה בתזכיר.
החוק עתיד לאפשר ללקוחות לקבל את .
מלוא המידע על השירותים הפיננסיים שגופים פיננסיים מציעים ולהשוות ביניהם.
עשוי להפחית את היתרון שהתאגידים הבנקאיים נהנים ממנו כמחזיקים הבלעדיים במידע פיננסי .
של לקוחותיהם ולאפשר תחרות אגב הספקת שירותי ערך ללקוחות והתחשבות בצורכיהם.
על כך, בחוק נקבעו דרישות למתן רישוי לעסוק בשירותי מידע פיננסי, זאת כדי לאפשר פיקוח .
יעיל ולדאוג להבטחת התחרותיות ולהפחתת הריכוזיות בשירותים הבנקאיים והפיננסיים.
החוק קובע שבתחום שירות מידע פיננסי יפעלו ארבעה מאסדרים בו בזמן - הפיקוח על הבנקים, .
רשות שוק ההון והממונה על שיתוף בנתוני אשראי (בבנק ישראל) שהוסמכו לתת אישור .
לפעילות בשירותי מידע לגופים המפוקחים על ידם, וכן רשות ני"ע, שהוסמכה לתת רישיון .
לפעילות בשירותי מידע לגופים שאינם מפוקחים על ידי המאסדרים האחרים.
בינואר 2022 פרסמה רשות ני"ע מסמך58, ובו הציגה את הזיקה המתקיימת בין תחום שירותי .
מידע פיננסי לתחום שירותי התשלום 59 .
במסגרת זו נטען כי מגוון אפשרויות לניהול שירותי .
תשלום הוא עניין עסקי מובהק של חברות שירותי מידע וכי מקובל בעולם למנות למ אסדר בשני .
יצוין כי חלק ניכר מהליך הרישוי של שירותים פיננסיים מוסדרים עליו .
אמונה רשות שוק ההון גם רלוונטי לעניין שירותי מידע פיננסי ושירותי תשלום, ולפי האסדרה .
המקובלת בעולם והמלצות של ועדות שונות שפעלו בישראל, יש לרכזם בידי רגולטור יחיד.
מערכת המסחר על פעילות הבורסה, מערכת הדיווחים (המגנא) ומערכת ההצבעות האלקטרונית .
58 ,רשות ני"עאסדרה ופיתוח שוק שירותי התשלום בישראל (ינואר 2022.
שירותי תשלום כוללים ניהול חשבון תשלום, הנפקת אמצעי תשלום, סליקת עסקות תשלום והפעלת כספומטים .
מרבית שי רותי התשלום ניתנים בישראל בידי תאגידים בנקאיים, ושינויים טכנולוגיים הכניסו לתחום שחקנים חוץ- .
ראו הרחבה בפרק נותני שירותי תשלום.
בתשובת הפיקוח על הבנקים נכתב כי ההחלטה להעביר את הפיקוח על נותני שירותי מידע .
פיננסי מרשות שוק ההון אל רשות ני"ע, וכן להטיל על האחרונה את תפקיד המפקח על נותני .
שירותי תשלום, שהתקבלה על בסיס המלצת צוות האוצר , הגבירה את האתגר במבנה הפיקוח .
הפיננסי בישראל באמצעות שילוב רגולטור שלישי בתחומים שבהם קיימת מומחיות של לפחות .
בתשובת רשות ני"ע מיום 11.
22 נכתב כי אלמלא התגייסותה לקידום הנושא, אגב השקעת .
מאמצים רבים, חקיקת חוק שירות מידע פיננסי לא הייתה קורמת עור וגידים, והפעילות .
הרלוונטית לא הייתה מוסדרת.
עוד נכתב כי בימים אלה מבצעת הרשות צעדים להשלמת יישום .
האסדרה תחת חוק שירות מידע פיננסי.
צעדים אלה מתבטאים בין היתר בפרסום הוראות .
מאסדר לציבור לאחר פרסום טיוטות ודיון בהערות הציבור לגביהן, בהשלמת הכנות ארגוניות .
לקראת התחלת הפיקוח על נותני שירות מידע פיננסי ומתן ר ישיונות, בקיום ישיבות עם גורמים .
מתעניינים מהארץ ומחו״ל ובדיונים עם המאסדרים המקבילים על הרגולציה בתחום.
באופן שקוף אגב שיתוף הציבור ועריכת דיונים מקצועיים עם כל הגורמים הרלוונטיים.
נמצא כי פעילות של מתן שירות מידע פיננסי, אינה פעולה שבדרך כלל עומדת לבדה, .
אלא היא כרוכה בפעולה פיננסית נוספת, לרבות פעילויות שהוסדרו בחוק הפיקוח על .
שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע"ו-2016 , עליהם אמונה רשות שוק .
ההון, ופעילות של נותני שירותי תשלום, לגביהם טרם נקבע זהות הגורם המאסדר .
החובה שתחול על גופים לבקש כמה רישיונות שונים עבור פעילות מסוימת, ובפרט אם .
מדובר ברישיונות שיינתנו על ידי מאסדרים שונים, שקובעים הוראות באותם נושאים .
ומפעילים אמצעי אכיפה במקביל, עלולה לייצר עומס רגולטורי.
גופים יימנעו מלפתח את שירותיהם בישראל, והציבור המקומי לא ייהנה מחדשנות בתחום .
מומלץ כי הרגולטורים הפיננסיים (בנק ישראל, רשות ני"ע ורשות שוק ההון) והוועדה .
היושבת על המדוכה בעניין מבנה הפיקוח הפיננסי בישראל 60 יבחנו אתהמבנה הרגולטורי .
בהתחשב בין היתר בעומס הרגולטורי שיוטל על צרכני מידע פיננסי, לבקשת לקוחותיהם .
ובהתאם לחוק, ואת הפגיעה בגופים מחוללי תחרות בעקבות זאת.
ני"ע תבחן את היקף בקשות הרישוי לפעילות שירותי מידע פיננסי במנותק מפעילות .
פיננסית אחרת, במיוחד ממתן שירותי תשלום.
חוק שירותי מידע פיננסי .
חוק שירותי מידע פיננסי מגדיר סלי מידע המפרטים את סוגי המידע הפיננסי שבעלי המידע .
נדרשים לספק, בהם מידע על חשבון תשלום במטבע מקומי ובמטבע זר, מידע על כרטיסי חיוב, .
מידע על אשראי, מידע על חסכונות ומידע על ניירות ערך.
מועד תחילת החוק נקבע ליום .
22, ונקבעו לוחות זמנים מדורגיםלעניין החוב ה למסור מידע, לבקשת הלקוחות, בהתאם .
ראו הרחבה בפרק הרחבת תחומי העיסוק של מערכת הבנקאות .
בנקאות דיגיטלית לזהות מקור המידע, סל המידע וסוג הלקוח.
הלוח להלן מפרט את מועד פרסום סלי המידע .
בחלוקה למקור המידע לכלל בעלי הרישיון, כפי שנקבע בחוק.
לוח 1 : מועד פרסום סלי המידע בחלוקה למקור המידע ביישום .
עזר**** סולק**** בעל רישיון .
מוסדי 61 בעל רישיון .
מידע על חשבון תשלום* .
מידע על כרטיס חיוב **64 - - .
מידע על חסכונות 66 - - - .
נתוני החוק, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
* כהגדרתו בסעיף 1 לחוק שירותי תשלום , התשע"ט-2019.
** כהגדרתו בסעיף 11 בלחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א -1981 .
*** כהגדרתו בסעיף52 ,לחוק ניירות ערךהתשכ"ח -1968 , לרבות נכסים פיננסיים כהגדרתם בסעיף1 .
,לחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות ה תשנ"ה-1995 , .
ולמעט קרנות השתלמות .
**** בנוגע ל חשבונות תאגידים , המועד הקובע לכל סלי המידע הוא 14.
אף על פי כן, בנוגע ל חשבונות .
של תאג ידים שמחזור העסקים שלהם אינו עולה על חמישה מיליון שקלים בשנה , והוגדר בחשבון שהם .
מנהלים מורשה חתימה אחד בלבד , המועד הקובע הוא 31.
23 , למעט בנוגע ל מידע על ניירות ערך .
61 בנוגע לחשבונות תאגידים המועד הקובע הוא 15.
62 לרבותפירוט יתרות בחשבון ופירוט כלל החיובים והזיכויים בחשבון.
לרבות פירוט יתרות בחשבון ופירוט כלל החיובים והזיכויים בחשבון .
לרבות פירוט החיובים והזיכויים באמצעות הכרטיס והעמלות בעד השימוש בו .
65 לרבות פירוט לעניין יתרת האשראי, הריבית והעמלות שהוסכמו לעניין האשראי, מועדי פירעון וקיום שעבודים שניתנו .
66 לרבות סכומי החיסכון, ריבית, הצמדה ועמלות שהוסכמו לעניין החיסכון, מועדי זכאות לשחרור כספי החיסכון ומועד .
לרבות סוגי ניירות הערך, פעילות בניירות ערך ועמלות המשולמות לעניין תיק ניירות ערך .
יצוין כי לעניין יישום הבנקאות הפתוחה בתוך המערכת הבנקאית קבע המפקח על הבנקים .
בדיקת צוות הביקורת העלתה כי נכון לתחילת מרץ 2022 , רק תאגיד בנקאי אחד משתמש .
באקו-סיסטם שנבנתה כצרכן מידע ובהיקף פעילות מצומצם.
היקף השימוש הנוכחי ב אקו- .
סיסטם, בטרם נפתחה לכלל צרכני המידע, בהתאם להוראות החוק, מאפשר היזון חוזר .
וטיוב של דרכי העבר ת המידע, ועל פי היקף השימוש הנוכחי בה לא מוקנה יתרון תחרותי .
למערכת הבנקאית טרם כניסת חוק שירותי מידע פיננסי לתוקף.
הפיקוח על הבנקים כתב בתשובתו כי במסגרת הבטחת הפעילות התקינה של האקו-סיסטם .
מתקיימים כמה פורומים עם שחקנים רלוונטיים בשוק, לרבות פינטקים, איתם הוא נמצא בקשר .
הדוק, וכי קיימות הוראות דיווח בנושא.
מומלץ כי הפיקוח על הבנקים ימשיך לבחון דרכים לעקוב על דרכי העברת המידע .
במערכת ויפעל לשיפורם.
בשנים האחרונות מתגבשת בעולם, ובעיקר בבריטניה, תפיסת המערכת הפיננסית .
הפתוחה ( Open Finance .
), המרחיבה את תפיסת הבנקאות הפתוחה .
תפיסת המערכת הפיננסית הפתוחה מתייחסת לאפשרות שצרכנים ועסקים ישתפו את המידע .
הפיננסי עליהם עם ספקי צד שלישי בתחומים שונים, נוסף ע ל בנקאות ותשלומים, בהם תיקי .
השקעות, ביטוח, חסכונות ופנסיה.
במרץ 2021 פרסמה רשות ני"ע בבריטניה (FCA ) מסמך .
המתייחס לתועלות אפשריות של אסדרה כזאת, לרבות קווים עקרוניים ליצירת המתווה .
הרגולטורי ותבחינ ים אחידים בשוק לקידומו69 .
ואולם, האתגרים בקידום תפיסה זו מתעצמים .
בעקבות הצורך להרחיב את האקו-סיסטם שנבנתה זה עתה ולהשתמש בתקן טכנולוגי אחיד, .
וכן בשל הדרישה להחיל את חשיפת המידע על גופים פיננסיים נוספים.
הפיקוח על הבנקים ציין בתשובתו כי בנק ישראל תומך בתפיסת המערכת הפיננסית הפתוחה.
עם זאת, עמדתו לא נענתה בחקיקה, אלא באמצעות הוספת מקורות מידע שעוגנו בחוק, וזאת .
באמצעות שר האוצר שלו נתונה הסמכות להרחיב את רשימת מקורות המידע.
מומלץ כי הרגולטורים הפיננסיים ימשיכו לקדם את תחום הבנקאות הפתוחה, ובכלל זה .
יבחנו את התועלות הצפויות מהרחבתה גם לתחומים נוספים, בהתאם לתפיסת המערכת .
הפיננסית הפתוחה המקודמת בעולם, ויציגו את המסקנות לשר האוצר.
68 אפריל2021 - מידע על תנועות בעו"ש (שלב ראשון); אפריל 2022 - מידע על כרטיסי חיוב (שלב שני).
69 FCA - Financial Conduct Authority, Open Finance (March 2021) .
בנקאות דיגיטלית סיכונים בבנקאות פתוחה .
התבססות על טכנולוגיה מגדילה את תלות התאגידים הבנקאיים בתשתית הטכנולוגית, ויש בה .
כדי להגביר את הסיכוני ם הקשורים ב טכנולוגיית המידע 70 , לרבות סיכוני סייבר71 .
טכנולוגיית המידע הוא נדבך חשוב בתפעול ובניהול תקין ש ל תאגידים בנקאיים, בהם תשתיות .
המחשוב ומערכות המידע הם מרכיב מרכזי בליבת העסקים, החיוני לתפעולם השוטף.
או פעולה בלתי תקינה של מערכות המחשוב עלולה לגרום נזק מהותי להם וללקוחות התאגידים.
משכך, תאגידים בנקאיים נוקטים ככלל היערכות שוטפת ומתמדת להתמודדות עם סיכונים אלה .
אגב מתן דגש על מניעה, זיהוי מוקדם, יכולות תגובה, התאוששות מהיר ה ופגיעה מזערית בהם .
הבנקאות הפתוחה יוצר ת לתאגידים הבנקאיים סביבת סיכונים חדשה ואתגרים, בעיקר בכל .
הקשור לסיכוני אבטחת מידע וסיכוני פרטי ות.
הגידול בסיכונים אלה במערכת הבנקאית נובע .
בין היתר מחשיפת המידע הבנקאי לצדדים שלישיים, שהמשאבים שהם מפנים לניהול סיכונים .
אף שהסיכון עתיד להתממש בצדדים שלישיים, הוא עלול לפגוע במוניטין של .
המערכת הבנקאית וביחסי האמון של הלקוחות בה.
במסגרת הליך חקיקת חוק שירות מידע פיננסי, הפיקוח על הבנקים הביע חשש בעניין דרישות .
אבטחת מידע והגנות צרכניות שיחולו על בעלי הרישיון למתן השירות וביקש להטיל אחריות .
מפורשת בחוק בעניין דליפת מידע.
בסעיף 35 לחוק נקבע כי על נותן השירות לדאוג לקיומם .
של מנגנונים נאותים ומתקדמים לאבטחת מידע, ניהול סיכונים והגנת סייבר.
כי נותן השירות נדרש להחזיק במידע ולמסור אותו בדרך שתבטיח הגנה מפני דליפת מידע .
וגישה לא מורשית אליו, בהתאם להוראות מאסדר נותן השירות.
בסעיף 61 (ד) לחוק נקבע כי .
נותן השירות או מקור המידע יפצה או ישפ ה את לקוחו, לפי דרישתו, בשל נזק או הוצאה שנגרמו .
ללקוח מפגם במידע שהוא אחראי לו, לרבות פגם באבטחת המידע שהוביל לחשיפת מידע על .
הלקוח או פגם במהימנות המידע.
21 פרסמה רשות ני"ע טיוטת הוראה להערות הציבור בעניין הוראות הליך הרישוי למתן .
שירותי מידע פיננסי בתחומה72 .
במסגרת זו פורסמו הוראות בנושא אבטחת מידע, ניהול סיכונים .
והגנת סייבר שיחולו על בעל רישיון, לרבות יצירה, ניהול ושמירת מפתחות הצפנה, חובת מינוי .
ממונה על ניהול סיכונים, חובת מינוי ממונה על אבטחת מידע והגנת סייבר , הוראות בנושא .
שימוש במחשוב ענן ומיקור -חוץ וחובה לעמוד בדרישות נוספות מתחום דיני הגנת הפרטיות.
22 פרסמה רשות שוק ההון טיוטת חוזר בנושא ניהול סיכוני סייבר בנותני שירותים .
החוזר נועד לקבוע עקרונות להגנה מפני סיכוני סייבר ולהבטיח קיום תהליכים .
עסקיים ופעילות תקינה אגב שמירה על סודיות המידע, שלמותו וזמינות של מערכות המידע ושל .
הדרישות המפורטות בחוזר נוגעות בין היתר להיבטים ממשל תאגידי, ניהול הסיכון, .
אמצעי הגנת סייבר וכן ניטור ובקרה.
בהתאם לחוזר, על מסגרת ניהול סיכוני הסייבר לכלול .
70 IT - Information Technology - .
כלל האמצעים הטכנולוגיים המטפלים במידע .
71 מתקפות שמבצעותמערכות ממוחשבות, והן חלק משמעותי מכלל הסיכונים התפעוליים בארגונים.
72 ,רשות ני"עטיוטת הוראה למבקשי ובעלי רישיון למתן שירות מידע פיננסי - נוסח להערות הציבור ( 2.
73 ,רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכוןחוזר נותני שירותים פיננסיים 2020 -250 ( 14.
22 ,)"ניהול סיכוני סייבר בנותני .
שירותים פיננסיים – טיוטה".
פעולות של נטרול, חקירה והתמודדות עם איומי סייבר כדי לצמצם את השפעתם ואת הנזק .
הנגרם מהם ללקוחות ולמערכת הפיננסית, בטרם התרחשותם, במהלכם ולאחריהם.
במועד סיום הביקורת פרסמו רשות שוק ההון ורשות ני"ע את טיוטות דרישות האבטחה .
שנועדו להבטיח מנגנונים נאותים ומתקדמים לאבטחת מידע, ניהול סיכונים והגנת סייבר.
בתשובת רשות שוק ההון מ- 19.
22 (להלן- תשובת רשות שוק ההון) נכתב כי בימים הקרובים .
יפורסם חוזר סופי לעניין ניהול סיכוני סייבר בנותני שירותים פיננסיים וחוזר בנושא ניהול סיכונים .
של נותני שירותים פיננסיים.
לעמדת הרשות שתי ההוראות, שחלות בין השאר על נותני שירותי .
מידע פיננסי המפוקחים על ידי הרשות, קובעות את המסגרת הכוללת להליך סדור של ניהול .
סיכונים שנועד להבטיח פעילות תקינה ואחראית של בעל הרישיון.
מומלץ כי רשות שוק ההון ורשות ני"ע ישלימו את הטמעת דרישות האבטחה שפרסמו כדי .
להגביר את הוודאות לגופים המבקשים לעסוק במתן שירותי מידע פיננסי.
לעקוב אחר יישום ההוראות בפועל כדי להבטיח שפרטיות המידע נשמרת, לעודד את .
הציבור להשתמש בשירות שמבקשי הרישיון מציעים ולתמוך בקידום הרפורמה.
הקמת בנק היא תהליך מורכב ועתיר סיכונים, המחייב השקעת משאבים רבה ועמידה בדרישות .
רבות הנקבעות בחקיקה ובהוראות המאסדר.
לא הוקם בנק חדש בישראל מאז שנות השבעים .
של המאה העשרים ועד שהחל לפעול הבנק הדיגיטלי, ב- 1.
יתרה מכך, לאורך השנים .
גברה הריכוזיות במערכת הב נקאות בעקבות מיזוג של בנקים קטנים ואגודות אשראי לתוך .
חמשת הבנקים המובילים ובהיעדר כניסת מתחרים פוטנציאליים לענף.
לבנקים זרים אין מניעה .
להגיש בקשה לקבלת רישיון בנק-חוץ, אך לטענת הפיקוח, הם אינם עושים זאת בשל התשומות .
הנדרשות כדי להתאים לרגולציה המקומית.
כיוון שהשוק הפיננסי המקומי קטן ואינו עולה במידת .
הרווחיות על מדינות אחרות, התמריץ להיכנס לישראל אינו מספק יחסית לתשומות הנדרשות.
ביוני 2018 פרסם בנק ישראל מסמך מדיניות שמטרתו לפשט את התהליך להקמת בנק וליצור .
ודאות רגולטורית בשלב מוקדם של תהליך הרישוי, זאת כדי לעודד יוזמות חדשות להקים בנקים .
המסמך החליף את טיוטת המתווה להקמת בנק חדש שפורסמה ב-2016 ואת הרישיון .
להקמת בנק וירטואלי שפורסם ב -2013 .
המדיניות החדשה נקבעה תוך בחינה של מודלים .
ופרסומים של רשויות פיקוח בעולם 75 והתאמתם למשק הישראלי.
הצעדים המרכזיים שנכללו .
במדיניות החדשה הם ביצוע התאמות רגולטוריות לבנקים חדשים, ובמיוחד לבנקים שאינם .
מבצעים פעילות בנקאית מורכבת, וכן הגברת הוודאות הרגולטורית באמצעות מתן רישיון .
74 ,בנק ישראל, דוברות והסברה כלכלית"הודעה לעיתונות: הסרת חסמי הכניסה בענף הבנקאות נמשכת: בנק ישראל .
מפרסם מדיניות להקרמת בנק חדש והנחיות למבקש רישיון" ( 3.
בהן אנגלייה ואוסטרליה .
בנקאות דיגיטלית מוגבל76 בטרם תחילת הפעילות הבנקאית כדי לאפשר השלמה של ההיערכות ה תפעולית, .
הניהולית והרגולטורית .
במסגרת ההתאמות הרגולטוריות שקבע הפיקוח על הבנקים עבור בנקים חדשים, הוחלט .
שהוראות ניהול בנקאי תקין והוראות הדיווח לפיקוח על הבנקים, החלות על הבנקים בישראל, .
יותאמו לבנקים חדשים בגישה מבוססת סיכון.
בהוראת ניהול בנקאי תקין מספר 48077 מרוכזים .
הפטור שניתן מתחולת הוראות ניהול בנקאי תקין מסוימות וההתאמות שבוצעו בהן, התאמות .
שנועדו להקל על תאגיד בנקאי חדש או בהקמה.
ההתאמות בוצעו בהוראות שנמצא כי דרישות .
הציות הכלולות בהן יכבידו על התאגידים וילוו בעלויות גבוהות, שאינן מידתיות לסיכונים .
שאליהם הם עלולים להיחשף או לסיכון המערכתי שהם עלולים ליצור, זאת על רקע ההגבלות .
שנקבעו לסוג פעילותם ולהיקפה.
ההקלות העיקריות שנקבעו בהוראה נוגעות לכמה תחומים, .
בהם אופן מדידת הלימות ההון, מינוף ונזילות, היבטים בניהול ובקרה, אשראי והשקעות, סיכונים .
פיננסיים, טכנולוגיה וסייבר.
הקלות אלה מסייעות בין היתר ביצירת ודאות רגולטורית ובצמצום .
, שני היבטים שהפיקוח הגדיר שהם חסמים מרכזיים לכניסת בנקים חדשים .
נוסף על כך, כדי ליישם את המדיניות שנקבעה, הוקמה בפיקוח על הבנקים יחידת "רישוי ובנקים .
חדשים" שמטרתה לרכז את הטיפול בבנקים החדשים מול כל אגפי הפיקוח על הבנקים ומול .
כל חטיבות בנק ישראל וללוות את הבנק המתהווה בתהליך הקמתו ובשנותיו הראשונות.
מטפלת בבקשות המצריכות, על פי חוק, היתר או רישיון מהנגיד או מהמפקח על הבנקים.
פעילות היחידה כוללת בין היתר בחינת בקשות להקמת בנקים וסולקים חדשים, ליווי והנחיה .
של היזמים בכל שלבי תהליך הרישוי, בדיקה של מבקשי היתר להחזקת אמצעי שליטה .
בתאגידים בנקאיים וסולקים או לשליטה בהם, רישיון לפעילות של בנקים זרים בישראל, היתרי .
סניפים ובחינת התאמה וכשירות לתפקיד של נושאי משרה בתאגידים בנקאיים.
מדיניות הפיקוח על הבנקים התבססה על הסרת חסמים מרכזיים שזיהה ועידוד הציבור להגביר .
את השימוש בכלים דיגיטליים בצריכת שירותים בנקאיים.
הפיקוח על הבנקים יצר תמריצים .
למעבר לבנקאות דיגיטלית, שעיקרן הפחתת עלויות למערכת הבנקאית ולציבור.
הותאמה הרגולציה בתחום הבנקאות בתקשורת79 כדי לתמרץ את הרחבת השירותים הבנקאיים .
בערוצים הישירים, וכך לפטור את הלקוחות מהחובה להגיע לסניפים.
מעבר לבנקאות דיגיטלית .
תומך בהקמת בנקים דיגיטליים ומבטל את הצורך בפריסת סניפים רחבה, פריסה שהוגדרה .
חסם כניסה גבוה לענף הבנקאות.
76 הרישיוןהמוגבל מאפשר לקיים פעילות מצומצמת של מתן אשראי וקבלת פיקדונות , בהתאם להוראת ניהול בנקאי .
תקין 480 , בטרםסיים הבנק המתהווה להיערך מהבחינה התפעולית, הניהולית והרגולטורית.
מודל רישוי זה מאפשר .
ליזם להשלים תהליכים מורכבים האורכים זמן לאחר שהוקם והחל לפעול ברישיו ן מוגבל, לרבות גיוסי הון וכוח אדם, .
השקעה בתשתיות ובמערכות מחשוב, התקשרויות עם ספקי שירות שונים וסגירת פערים רגולטוריים.
את הרישיון, עליו להשלים את כל התהליכים הנדרשים להסרת ההגבלה, בהתאם למתווה של אבני דרך ולוחות .
זמנים שקבע עימו המפקח על הבנקים ואישר לו.
""התאמות להוראות ניהול בנקאי תקין החלות על תאגיד בנקאי חדש .
78 דרישות ההון הופחתו להון התחלתי של50 מיליון ש"ח במקום400 מיליון ש"ח.
עוד נקבע כי תאגיד בנקאי שסך .
נכסי הסיכון שלו עולים על 600 מיליוני ש"ח יידרש לעמוד ביחס הלימות הון ליבה של8% ויחס הון כולל של 11.
להבדיל מהיחסים שנקבעו בהוראת ניהול בנקאי תקין מספר201 - שיעור של9% ושל 12.
79 להרחבה ראו הוראת ניהול בנקאי תקין מספר367 .
"בנושא "בנקאות בתקשורת .
חסמי כניסה נוספים שזיהה הפיקוח על הבנ קים הם אתגר המידע והחסם הטכנולוגי.
המידע מציב את הבנקים החדשים בעמדת נחיתות בהיעדר נגישות למידע מקיף על התחייבויות .
הלקוח ועל התנהלותו בפירעון אשראי.
החסם הטכנולוגי נובע מהצורך להקים תשתית .
טכנולוגית ולתפעלה בעלויות גבוהות.
הפיקוח על הבנקים, בשיתוף גורמים נוספים, פעל לטפל .
אתגר המידע קיבל מענה באמצעות הקמת מערכת נתוני אשראי ויישום הבנקאות .
החסם הטכנולוגי נענה באמצעות הקמה של "לשכת שירותי מחשוב למתן שירותים .
בנקאיים ופיננסיים" 80 , שנועדה לספק שירותי מחשוב, והמדינה תקצבה את מלוא העלויות של .
בעשור האחרון חלה התפתחות טכנולוגית עולמית משמעותית.
התפתחות זו ניכרת בין היתר .
בתקשורת מתקדמת בין מכשירים, מערכות ושירותים, במיכון של תהליכים ידניים, בפונקציות .
ושירותים פתוחים שאפשר להשתמש בהם, בחיבור בין ממשקים, בטכנולוגיות זיהוי ביומטריות .
התפתחויות טכנולוגיות אלו משפיעות על כלל המערכת הפיננסית, .
ובמיוחד על מערכת הבנקאות המסורתית, כיוון שנדרשת לייעל תהליכים פנימיים ולשפר את .
השירותים הבנקאיים ואת אופן צריכתם כדי להיערך לסביבה המשתנה.
ההתפתחות הטכנולוגית לוותה בשינויים בתרבות צריכת הלקוחות ובאסדרה מתקדמת על .
המערכת הפיננסית אגב התאמתה לסביבה המשתנה.
הגידול בצריכת מגוון מוצרים ושירותים .
ברשת הגביר את הפתיחות ואת האמון בגופים וירטואליים, וחלקם מעמידים לרשות הצרכנים .
מגוון אפשרויות לצריכת שירותים פיננסיים בהתאמה אישית.
מכשירים ניידים מתקדמים תומכים .
בהתפתחות זו ומאפשרים לצרכנים לבצע פעולות פשוטות בנוחות ובזמינות גבוהה.
בשנים האחרונות חלה התפתחות באסדרה העולמית על המערכת הפיננסית, התפתחות .
שנועדה לתמוך בהתפתחות של מגוון שירותים רחב אגב מענה לחסמים ולסיכונים שזוהו.
התבטא בין היתר באימוץ תקני ה-PSD281 וביישום הבנקאות הפתוחה באירופה.
תמכו בהקמת חברות טכנולוגיה חדשות ובהתרחבותן של ענקיות הטכנולוגיה להצעת מגוון .