HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בסיכום זה המליץ ראש אט"ל לסגן הרמטכ"ל המלצות שונות, וביניהן: לקיים דיון מטכ"לי ממוקד לתחום זה; לקבוע מטכ"לית את אחוז האיוש של כוח אדם בשירות סדיר בימ"חים (אנשי צוות ואנשי אחזקה); להשקיע מיד משאבים לתמיכה הכרחית בתשתיות; לקבוע שהאימונים של יחידות המילואים בגזרות המיועדות להן בשעת חירום יתבססו רק על יכולות עצמאיות של מל"י, ללא הסתמכות על הימ"חים; וכן לפרט את סעיפי האחזקה במערכת כשירות ומוכנות (כש"ם), כך שתוצג תמונה אמיתית יותר בפני המפקדים (בנ ושא זה ראו בהמשך).
לא נמצא, שהתקיים דיון בהמלצות האמורות.
גם צוות מערך המילואים התייחס בדוח המסכם שלו לנושא האחזקה בימ"חים וקבע, בין השאר, כי בשנים האחרונות העלה צה"ל את רמת כשירות הימ"חים.
עם זאת, הצביע הצוות על כך שישנו פער הולך ומתרחב בהטמעת אמל"ח ובאחזקתו ביחידות המילואים, וכי "הצורך בהוצאת ציוד מהימ"חים כדי לאפשר את אימוני היחידות בגזרות שבהן יש ליחידות תכניות אופרטיביות, ולא במל"י שם קיים ציוד ייעודי [ , וכן תהליכי צמצום כוח אדם בימ"חים]לאימוניםפוגעים בכשירות הציוד בראייה לה]ים[ארוכת טווח, ועשויביא להארכת משך הזמן הנדרש במעבר משגרה לחירום" (ההדגשות במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח האמור לעיל, על צה"ל לטפל בדחיפות במצב האחזקה באוגדות המילואים, ולתת מענה דחוף לפערים האמורים באופן שיבטיח שמירה על כשירות ומוכנות הימ"חים, וכשירות ומוכנות אוגדות המילואים הנובעת מכך.
בהתייחסותו מאוגוסט 2014 לטיוטת דוח הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי "בחודש דצמבר 2013 עמד אחוז איוש חיילי החובה ממערך האחזקה באוגדות המילואים על 79% "; כי מתקיימת עבודת מטה "לצמצום היקף הוצאת האמצעים מהימ"חים לטובת אימונים והכשרות "; ונעשה תיקוף של נוהל חדש שיסדיר את "המענה להחזרת האמצעים לימ"חים" (ראו להלן).
16 החזקת אפסניה (כגון רק"ם) בתוך מחסן או מצבור, בתוך מעטה פלסטיק אטוםהרמטית לפרק זמן ממושך לשימוש בשעת חירום - מתוך מילון מונחי צה"ל.
כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה 29 .
:שם הדוח כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 2 .
תכנית העוסקת בהסדרת השאלתווהחזרתו של ציוד לחימה היקף האמצעים המצוי בצה"ל אינו מאפשר את הקצאתם במקביל הן לשמירת כוננות היחידות בימ"חים, והן לטובת תע"ם, אימונים והכשרות.
כיוון שכך, וכדי למצות ביעילות ובחיסכון את משאבי צה"ל, מושאלים בשגרה אמצעים מהימ"חים בין היחידות לטובת אימונים ותע"ם .
קיימת תכנית מטכ"לית העוסקת בהסדרת השאלתו של ציוד הלחימה (להלן - האמצעים המושאלים), ובהחזרת האמצעים המושאלים ליחידות -האֵם בעת המעבר מזמן שגרה לשעת חירום (להלן - התכנית להחזרת האמצעים).
התכנית להחזרת האמצעים מגדירה עקרונות להשאלתם, מנגנון שליטה עליהם, סמכויות בנוגע להשאלתם ולהחזרתם, תעדוף ואישור להשאלת האמצעים, ונוהל השבת האמצעים בעת חירום.
התכנית להחזרת אמצעים הופעלה במהלך מבצע "עמוד ענן", שה תקיים בנובמבר 201217 .
בעקבות המבצע בדקו גורמים בצה"ל את הפעלת התכנית.
כך, למשל, תחקיר של מפקדת פקמ"ז, שהוצג למפקד הפיקוד בדצמבר 2012 , חשף מספר ליקויים מרכזיים בהפעלתה, ובהם: התכנית הופעלה בצורה גורפת, ובכלל זה גם ליחידות שלא הופעלו במבצע ולמצאי של ציוד שלא נדרש על פי פקודת אמ"ץ בנושא הפעלת התכנית; התכנית הופעלה גם כלפי אמצעים של יחידות שהיו בתוך המאמץ המבצעי; נלקחו אמצעים שהיו דרושים גם בזמן המבצע לפעילות בט"ש; יחידות שהופעלו ללחימה נדרשו לעסוק במשיכת רק"ם ואמצעים; היו השאלות רבות ובפריסה גיאוגרפית רחבה, ויחידות נדרשו למספר מאמצים משמעותיים לאיסוף האמצעים; היו פערי כשירות בחלק מהאמצעים שהוחזרו מהשאלה; והיה קושי לעמוד בלוח הזמנים שמכתיבה התכנית להחזרת הציוד המושאל.
במהלך שנת 2013 הובילו אמ"ץ וזרוע היבשה עבודת מטה (להלן- עמ"ט) כדי להתמודד עם הפערים שעלו במבצע "עמוד ענן" בקשר לתכנית להחזרת אמצעים, והצורך להתמודד עם ריבוי ההשאלות.
בדיון שהתקיים בספטמבר 2013 בראשות רמ"ט זרוע היבשה הוא הדגיש, בין היתר, כי התכנית "מחויבת במציאות של היעדר משאבים המאפשרת מענה לפיתוחי אמל"ח".
עם זאת, ה"תכנית המהווה סיכון ]ו[ ,לאימונים והכשרות, לתע"ם למוכנות היחידות המשאילות בחירום ו'צוואר בקבוק' במעבר משגרה לחירום".
בתוך כך הנחה הרמ"ט לבחון את ההשאלות לבט"ש בראייה מצמצמת עד כמה שניתן; לבחון את סדר העדיפות להשאלת האמצעים נוכח רה -ארגון הסד"כ בצה"ל והגדרת המוכנות הנדרשת מהאוגדות; לאתר את היחידות המשאילות, המהוות מכפיל כוח בעת חירום, ולתת ליחידות אלו מענה ייחודי במעבר מזמן שגרה לשעת חירום; לייצר מנגנון בקרה זרועי על כשירות הרק"ם המושאל לאימונים והכשרות; לבחון מיצוי מיטבי של האמצעים המתפנים ברה-הארגון הצפוי של הסד"כ, והמאפשרים צמצום ההשאלות והגברת מוכנות היחידות; ולערוך בקרה על ההשאלות מתוך מגמה לצמצם משמעותית את משך ההשאלות לתקופה קצרה מחודש.
17 'ראו הערת שוליים מס3.
שם הדוח: כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר, כי אף על פי שתכנית להחזרת אמצעים מהווה אילוץ נוכח היקף האמצעים המצוי בצה"ל ונוכח מגבלת המשאבים הניצבת לפניו, התכנית במתכונתה הנוכחית עלולה לפגוע במוכנות לשעת חירום של היחידות המשאילות ציוד.
נוכח זאת, ונוכח הליקויים ששבו ועלו בעקבות הפעלת התכנית במבצע "עמוד ענן", על זרוע היבשה ועל אמ"ץ לגבש בדחיפות צעדים שישפרו משמעותית את אופן החזרת הציוד המושאל, כך שהפגיעה במוכנות לשעת חירום של היחידות המשאילות ציוד במסגרת התכנית, תקטן למינימום.
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה בהתייחסותו מאוגוסט 2014 לטיוטת דוח הביקורת, כי ככלל, קיומה של התכנית להחזרת אמצעים מהווה "אילוץ משאבי"; לאחר מבצע "עמוד ענן", נבחנה התכנית בזרוע היבשה ו"תוקפו העקרונות" להשאלת אמצעים; בוטלו "השאלות רכב, רק"ם ואמצעי תקשוב ככל שניתן" ממקורות שהתווספו מהארגון מחדש של סד"כ זרוע היבשה; נעשית באמ"ץ בשיתוף עם זרוע היבשה עמ"ט לעדכון התכנית כדי לצמצם פגיעה ביחידות המשאילות.
גם כך ציין צה"ל בהתייחסותו, כי היות שהאימונים מהווים חלק משמעותי מכשירותו וממוכנותו של צה"ל, ונוכח היקף האמצעים בצה"ל, ימשיכו להתקיים השאלות אמצעים מהימ"חים על פי סדר עדיפויות מטכ"לי.
כשירות הציוד הרפואי לשעת חירום צה"ל מחזיק מלאי של ציוד רפואי (להלן - צר"פ), הכולל: תרופות, ציוד רפואי מתכלה ומכשור רפואי.
חלק מהצר"פ מוחזק בימ"חים של מערך המילואים של כוחות היבשה.
למשק הצר"פ לשעת חירום כמה מאפיינים ייחודיים: הצר"פ ארוז בערכות המיועדות לטיפול בנפגעים בשטח; בערכות יש פריטים עם אורך חיים מוגבל, ריבוי אצוות 18 ;וסדרות; מועד פגות התוקף של הערכה נגזר מהפריט עם מועד פגות התוקף הקצר ביותר משפג תוקפו של פריט בערכה, יש להחליפו בפריט בר-תוקף.
ישנן ערכות רפואיות לכל סוג של טיפול רפואי (למשל, לנפגע מנשק קונבנציונלי או מחומרי לחימה כימיים).
רוב הצר"פ לחירום מתאים למתארי שעת חירום בלבד, ואינו יכול לשמש לטיפול שוטף.
קצין הרפואה הראשי (להלן - קרפ"ר) כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי ראש אט"ל בנושאים הנוגעים לרכישת אפסניית חיל הרפואה, לתחזוקת הכוחות באפסניה זאת ולפינוי רפואי בשעת חירום.
ענף צר"פ במקרפ"ר הוא גורם המטה המקצועי בתחום הצר"פ.
הענף אחראי להבטחת איכות, לבטיחות ולזמינות הצר"פ הניתנים לחיילי צה"ל, וכן לקשר בין מקרפ"ר לאט"ל בכל הקשור בכוננות, בתקציב וברכש צר"פ.
בהתחשב באורך חייהם של פריטים שונים בערכות הצר"פ, קבעה מקרפ"ר תכנית לרענון ערכות צר"פ לעת חירום (להלן - תכנית הרענון).
חודש לפני פגות התוקף שלה נשלחת ערכת הצר"פ מהימ"ח שבה היא נמצאת למכון הרענון במרכז הצר"פ (להלן - מצר"פ)19 , המרענן את הערכה, מרכיב אותה ושולח אותה בחזרה לימ"ח.
הקצאה שוטפת של תקציב לתכנית הרענון מאפשרת רענון שוטף שלהן בהתאם לתכנית.
היקף התקציב הנדרש לעמוד בתכנית הרענון משתנה בין השנים.
לפי נתוני רע"ן צר"פ מינואר 2014 , התקציב הנדרש לרענון צר"פ בשנת 2014 עומד על כ-25 .
פריטים מקבוצת ייצור מסוימת 19 מצר"פ מהווה מתקן לוגיסטי ברמת המטכ"ל, הכפוף לאט"ל, לרכש, קליטה, אחסנה וניפוק צר"פ וערכות צר"פ לכלל צה"ל בחירום ובשגרה.
כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה 31 .
:שם הדוח כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 ,בביקורת הקודמת, שלאחר מלחמת לבנון השנייה, העיר משרד מבקר המדינה על כך שבשנים 2004 ו- 2005 החליט צה"ל שלא לרענן את ערכות הצר"פ, ולקח בכך סיכון גדול ובלתי סביר, שכן לא היה ניתן להשלים את המחסור בצר"פ בר-תוקף אילו פרצה מלחמה ללא התראה או לאחר מתן התראה זמן קצר מראש.
בשנת 2006 הקצה צה"ל תקציב לרענון חלקי של ערכות הצר"פ , שהגיעו ערב מלחמת לבנון השנייה ואפשרו לרענן בתחילתה ערכות צר"פ שפג תוקפן רק עבור היחידות שלחמו בלבנון.
משרד מבקר המדינה ציין אז, כי אילו היה צו רך בגיוס כוחות מילואים נוספים, לא ניתן היה לצייד אותם בערכות צר"פ בנות תוקף.
צוות תחקיר והפקת לקחים ממלחמת לבנון השנייה לנושא: "תחום הצר"פ בחיל הרפואה במלחמה", המליץ לקרפ"ר באוקטובר 2006 , כי "יש לשמר את מערך הצר"פ בכשירות מלאה בכל נקודת זמן, בכל הדרגים".
בתחקיר מדצמבר 2006 בתחום הלוגיסטיקה והרפואה בזמן מלחמת לבנון השנייה קבע הרמטכ"ל דאז, רא"ל (מיל') דני חלוץ, כי "לא יכול להתקיים מצב שבו יהיה לנו ציוד רפואי שפג תוקפו, הנושא צריך לקבל מענה מיידי וקבוע".
לדברי רע"ן צר"פ לנציגי משרד מבקר המדינה בפברואר 2013, משנת 2007 ועד לשנת 2012 .
היה ככלל משק הצר"פ בכשירות מלאה.
בביקורת עלה, כי בין ינואר 2012 ליוני 2012 לא נתן אט"ל מענה תקציבי לצורך השמירה על תכנית הרענון, וזאת נעצרה במאי 2012 .
התקציב למימוש תכנית הרענון ניתן ביוני 2012 , אולם הואיל ותהליך האספקה נמשך חודשים מספר, והצר"פ שנרכש הגיע רק בנובמבר 2012 , נפתח פער של כחצי שנה בכשירות ערכות הצר"פ בימ"חים, שהפכו פגות תוקף.
מבצע "עמוד ענן" התקיים, כאמור, בנובמבר 2012 .
מתחקיר שערכה מקרפ"ר בינואר 2013 בנושא הצר"פ במבצע עלה, כי לפני המבצע היה הצר"פ בפערי כשירות "בכלל הדרגים.
לאחר תקופת 'אי -רענון' של חצי שנה".
בתחקיר זה נקבע כלקח, כי "יש לשמור את מערך הצר"פ על כל דרגיו בכשירות מלאה בכל זמן, ולתקצב בהתאם ובזמן".
יצוין, כי מדובר בלקח זהה לזה שקבעו בנושא בשנת 2006 .
הרמטכ"ל דאז ומקרפ"ר בתקופה שמנובמבר 2012 ועד ליולי 2013 פעלמצר"פ במתכונת רענון מואצת כדי לגשר על הפער.
נכון לדצמבר 2013 , ערכות הצר"פ ביחידות נמצאות בכשירות ונמשך הרענון בהתאם לתכנית הרענון.
בינואר 2014 התקבל במקרפ"ר התקציב הנדרש להמשך תכנית הרענון של ערכות הצר"פ לשנה זאת.
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה, כי בתחום הצר"פ נקלע צה"ל בתחילת מבצע "עמוד ענן" למצב שבו היו פערי כשירות לאחר שהצר"פ לא רוענן במשך חצי שנה.
זאת, אף על פי שצה"ל נקלע לפערי כשירות בתחום הצר"פ כבר בפתיחת מלחמת לבנון השנייה, כשש שנים לפני מבצע "עמוד ענן", ולמרות הקביעה של הרמטכ"ל דאז בתחקיר לאחר מלחמת לבנון השנייה, כי "לא יכול להתקיים מצב שבו יהיה לנו ציוד רפואי שפג תוקפו, הנושא צריך לקבל מענה מיידי וקבוע".
שם הדוח: כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 משרד מבקר המדינה שב ומדגיש, בדומה לאמירתו כבר בביקורת הקודמת, כי יש חשיבות ראשונה במעלה להימצאותו של צר"פ בר -תוקף בימ"חים, שיבטיח את הטיפול הרפואי המיטבי לחיילי המילואים בכל עת שהדבר יידרש.
לפיכך ראוי לייחד נתח תקציבי קבוע בתקציב השנתי של צה"ל לרענון צר"פ.
זאת, נוכח ניסיון העבר המלמד, כי קיים סיכון להידרדרות במצב הביטחוני עד כדי מבצע צבאי רחב היקף ואף מלחמה ללא התראה כלל או לאחר מתן התראה בזמן קצר; נוכח חיוניותו של הצר"פ בהיותו מציל חיים; ונוכח נתח התקציב השנתי, הקטן יחסית, הנדרש לריענון הצר"פ.
בהתייחסותו מאוגוסט 2014 לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי החל מסוף שנת 2013 מתוכנן מענה תקציבי אשר שומר על כשירותו של מערך הצר"פ לשעת חירום.
הגדרת הכשירות של מערך המילואים, מדידתה והדיווח עליה לדרג המדיני .
מערכתכשירות ומוכנות (כש"ם) א.
מבוא ייעודה של זרוע היבשה הוא, בין היתר, "לקבוע את רמת הכשירות הנדרשת ליחידות השדה למלחמה, למצבי חירום ולביטחון שוטף, ולהשתתף בקביעת רמת המוכנות הנדרשת למלחמה, למצבי חירום ולביטחון שוטף שבהובלת המטכ"ל".
הוראה של זרוע היבשה מדצמבר 2012 " בנושא כשירויות ומדדים קובעת, כימחילות [ כל חיל נדרש להגדיר כשירויות ומדדים ליחידותיו ולבעלי התפקידים בהן", וכן כי ]השדה "כשירויות ומדדים אלה יהוו את הבסיס לאורו תיבנה ההכשרה, וכן יהוו כלי בידי המפקד לאבחן את רמת כשירות יחידתו ולהכנתה למלחמה".
ועדת וינוגרד, במסגרת המלצותיה בעקבות מלחמת לבנון השנייה, קבעה, בין השאר, כי "צה"ל חייב להנהיג מדדי כשירות ומוכנות הכוחות בכל הגזרות.
זאת תוך התאמה לשינויים בתרחישי איום ומסקנות מבצעיות הנובעות מהם, ותוך אישור דרגים צבאיים ומדיניים לפי העניין".
בביקורת הקודמת הצביע משרד מבקר המדינה על כך, כי בדצמבר 2006 טרם הסתיים פיתוחה של מערכת כשירויות ומדדים, שהוחל בו שבע שנים לפני כן, וכי כתוצאה מכך לא הייתה ערב מלחמת לבנון השנייה "תמונת מצב מהימנה של כשירות יחידות השדה, בסדיר ובמילואים", שהייתה אמורה ל סייע לדרג הבכיר של צה"ל ולדרג המדיני בקבלת החלטותיהם.
בתקופה שחלפה מאז המשיכה זרוע היבשה לפתח את המערכת, שנקראת מערכת הכשירות והמוכנות (להלן - כש"ם), והיא פועלת באופן מבצעי משנת 2007.
בהתאם לנוהל של זרוע היבשה ממאי 2011 (להלן- נוהל הכש"ם), מערכת הכש"ם היא מערכת מידע ממוכנת אשר ייעודה להיות "כלי בידי המפקד לאבחון כשירות היחידה ומוכנותה לייעודה ולמשימותיה".
במסגרת מערכת הכש"ם קיימים מודלים כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה 33 .
:שם הדוח כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 של כשירות עבור מסגרות מרמת הגדוד עד רמת הגיס.
לפי נוהל הכש"ם, מערכת הכש"ם משלבת בין נתונים ממקורות שונים ובהם: טופסי סיכ ום פעילויות (כגון אימונים ותרגילים) וביקורות; דוחות מפקדים; ונתונים ממערכות מידע ממוכנות אחרות (כגון מערכות של אט"ל ביחס למצאי של אמצעים).
נתוני המערכת מעודכנים באופן שוטף על ידי בעלי תפקידים רלוונטיים, כגון: מפקדים וקציני מטה ביחידות, חונכים בתרגילים, גור מי ביקורת ועל ידי מדור כש"ם בחטיבת התכנון בזרוע היבשה.
בעזרת נתונים אלה יוצרת המערכת את תמונת כשירות היחידה על פי מודלים ומדדים שנבנו מראש.
מערכת הכש"ם מהווה בסיס לדיוני כשירות ומוכנות שעורך מפקד זרוע יבשה ביחידות השונות באופן שוטף במהלך שנת העבודה.
כשירות היחידות במערכת הכש"ם בנויה על בסיס מספר מרכיבי כשירות, שלכל אחד מהרכיבים ניתן משקל המבטא את חשיבותו: ביצוע אימונים - 40% ; אמצעים (מצאי בהשוואה לתקן) - 20% ; משאבי אנוש- 20% ; מוכנות אופרטיבית- 15% ; תשתיות20 - %5 ,.
כל אחד ממרכיבי הכשירות מורכב מרכיבי משנה שגם להם ניתן במרבית המקרים, משקל באחוזים מתוך אותו מרכיב כשירות.
כך, למשל, מרכיב ביצוע האימונים כולל את מרכיבי המשנה הבאים: תדירות ביצוע אימונים על פי מחזוריות; עמידה בכשירויות הנדרשות בצורות הקרב השונות; וא יכות ביצוע האימונים.
דוחות מערכת הכש"ם כוללים ציון כללי באחוזים ליחידה, וציון פרטני באחוזים לכל אחד ממרכיבי הכשירות וממרכיבי המשנה.
הנתונים מקבלים גם ביטוי חזותי בצבע תוך חלוקה לתחומי כשירות: בלתי מספקת (אדום), נמוכה (אדום בהיר), בינונית (צהוב), טובה (ירוק בהיר) וגבוהה (ירוק כהה).
נוסף על כך, נכלל בדוחות מערכת הכש"ם גם פירוט במלל המתייחס לכשירות היחידה ולנקודות החוזק והחולשה של היחידה.
הערכות של מפקדים בכירים בכוחות היבשה של צה"ל בנוגע למערכת הכש"ם לצורך בחינת ישימות המערכת, מידת השימוש בה והשפעתה על תהליכי קבלת ההחלטות בבניין הכוח או בהפעלתו, נפגשו נציגי משרד מבקר המדינה עם מפקדים וקציני מטה בכירים ביחידות היבשה.
רובם המכריע הצביעו על מגרעות רבות של מערכת הכש"ם, עד כדי הבעת אי-אמון בנתונים המוצגים בה ובאופן שקלולם בנוגע לכשירות ולמוכנות היחידות.
להלן דוגמאות: רח"ט יבשה דאז בזרוע היבשה, מסר בפגישה מאוקטובר 2013, כי במערכת הכש"ם נעשה ניסיון להכניס נתונים אל תוך טבלאות, והמערכת היא "הרע במיעוטו ".
רח"ט יבשה הוסיף, כי מערכת הכש"ם אינה משקפת את מצב הכשירות, וכי אי אפשר לקבוע על בסיסה אם אוגדה כשירה; המפקד הוא שצריך לדעת מה כשירות יחידתו , ואת מפקד האוגדה המערכת אינה משרתת; צריך לייצר מערכת אחרת, פשוטה יותר, שיש בה את הערכות המפקדים ומספר נתונים בסיסיים נוספים.
רמ"ט פצ"ן דאז, ציין בפגישה ממרץ 2013 , כי במפקדת פצ"ן לא נעשה שימוש במערכת הכש"ם לצורך קבלת החלטות, ומפקדי היחידות אינם מציגים למפקד הפיקוד את הכשירות שלהם בעזרתה; "ניתן להגיד שבפצ"ן אין התייחסות למערכת הכש"ם".
רמ"ט פצ"ן דאז הסביר, כי הבעיה במערכת הכש"ם שהיא לא מתייחסת לאיכות האימון אלא רק ל"ביצעת/לא ביצעת"; "הכש"ם לא מספיק מחובר לתכנית .
20 תשתיות הנדרשות ליחידה במעבר מעת שגרה לשעת חירום.
שם הדוח: כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 המשימתית".
רמ"ט פקמ"ז דאז מסר בפגישה ממרץ 2013 , כי הגדודים המתאמנים מציגים לפני כל אימון את האבחון שלהם על פי מערכת הכש"ם; אך למערכת מגרעות, בין היתר, בשל העובדה שהמערכת תלויה בהזנת הנתונים אליה, ולמיטב ידיעתו צה"ל אינו מסתמך עליה בגיוס ללחימה.
מפקדי אוגדות מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה, כי מערכת הכש"ם מודדת את כשירות היחידות בתשומות ולא בתפוקות21 , ואינה נותנת מדד אמיתי; ציוני הכשירות במערכת הכש"ם מוטים - בחלקם לחיוב ובחלקם לשלילה; היכולת של מערכת הכש"ם להביא לידי ביטוי את כשירות היחידה היא נמוכה, הואיל והרבה מאוד מהכשירויות אינן ניתנות לכימות בנושא האימונים; נתוני מערכת הכש"ם מוטים מאוד כיוון ש"המ פקדים יכולים להתערב ולשנות את ההערכה על האימון", וכי לדעתם התמונה המשתקפת מהמערכת היא טובה עד טובה מאוד, והדבר אינו משקף את המצב בפועל; המפקדים אינם מאמינים במערכת והשימוש במערכת הוא כפוי.
לעומתם, היו שני מפקדי אוגדות שמסרו לנציגי משרד מבקר המדינה, שלמערכ ת הכש"ם גם יתרונות, וכי אצלם באוגדה עושים שימוש במערכת: מדובר במערכת טובה שעושים בה שימוש באוגדה; בעבר מפקדי היחידות "דיברו באוויר" על כשירות יחידותיהם , והמערכת היא מקור מצוין לשיח מקצועי; כל יחידה שנכנסת לגזרת האוגדה או לאימון מציגה את כשירותה גם על פי הכ ש"ם; מתייחסים גם לנתוני מערכת הכש"ם, וגם לנתונים נוספים; מדובר בכלי טוב כבסיס לזיכרון ארגוני וככלי תומך החלטה, אך זה לא "האורים והתומים" של כשירות היחידה.
מפקדי מרכזי האימונים במל"י התייחסו גם הם למערכת הכש"ם בפגישותיהם עם נציגי משרד מבקר המדינה: הם ציינו, כי תמוה הדבר שלמרבית יחידות המילואים ביבשה יש ציונים דומים, אף שבפועל יש פערים עצומים בין המסגרות השונות; יש במערכת משקל יתר להערכת המפקד וזה הפער העיקרי; נתוני המערכת אינם עדכניים ביחס להתפתחויות בשטח; וככלל, המערכת אינה מבטאת לגמרי את יכולת היחידה.
רע"ן ניתוח מערכות ושיטות בזרוע היבשה (להלן - רע"ן ניתוח מערכות) מנהל את מערכת הכש"ם.
בפגישות עם נציגי משרד מבקר המדינה מפברואר וממאי 2013 , הוא מסר, כי מערכת הכש"ם מאפשרת הצגת תמונת מצב של היחידות, וכי כל מפקד יכול לראות דוחות כשירות הנוגעים ליחידתו; המערכת כוללת נתונים אובייקטיביים, כגון מוכנות הימ"חים בהתאם לביקורות הכשירות והכוננות שעורך אט"ל; ודוחות המערכת מהווים כלי חשוב בבניין הכוח, ויש להם פוטנציאל להוות בסיס להחלטות גם בהפעלת הכוח.
עוד הוא ציין, כי שימוש בנתוני מערכת הכש"ם בתהליך קבלת ההחלטות של הפעלת ה כוח במבצע "עמוד ענן" היה יכול לטייב את ההחלטות שהתקבלו בעניין גיוס והפעלת כוחות המילואים.
רע"ן ניתוח מערכות הצביע גם על פערים הקיימים במערכת הכש"ם ועל הגורמים המשפיעים עליהם, ובהם: (א) ביצוע באימונים - מרכיבי "איכות האימונים" וכשירות הפרט במערכת הכש"ם אינם מוגדרים כסַף 22 .
יש מרכיבים המשפיעים על איכות האימונים אך אינם משתקפים במערכת.
למשל, מספר הקילומטרים שנסעו באימונים נהגי הרק"ם, או היקף התחמושת שירו בעלי התפקידים השונים בכל .
למשל, אם האימון התקיים, ולא מה הייתה רמת האימון 22 נוהל הכש"ם מגדיר "סף" כ"ערך שנקבע מראש למדד ולרכיב כשירות בעל חשיבות מיוחדת, כך שאי עמידה בערך זה משפיעה על רמת הכשירות של רכיב הכשירות שאליו משתייך המדד ו/או על הכשירות הכוללת של היחידה".
כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה 35 .
:שם הדוח כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 ;יחידה (ב) אמצעים - איכות האמצעים אינה באה לידי ביטוי; משקל כל האמצעים זהה ל לא קשר לחשיבותם; אין ייצוג במערכת של מלאי התחמושת של היחידה (מרכיב שהוא בעל משמעות ל"אורך הנשימה" של היחידה בלחימה); (ג) משאבי אנוש - נתוני כוח אדם במערכת הכש"ם אינם מעודכנים; (ד) מוכנות אופרטיבית - מרכיב המוכנות האופרטיבית מורכב גם מהערכות סובייקטיביות של המפקדים; ה) פיקוד, מנהיגות ורוח היחידה - מרכיב זה אינו מהווה משקל בכשירות היחידה בכש"ם (למרות חשיבותם לכשירות ומוכנות היחידה).
מסקנות צוות מערך המילואים צוות מערך המילואים בראשות תא"ל רוני נומה קבע בדוח המסכם שלו מדצמבר 2013 " , כיקיים פער בין האופן שבו מוצגים נתוני הכשירות בכש"ם אל מול תמונת המצב בפועל, שכן מפקדים בסדיר ובמילואים נוטים, פעמים רבות, להעריך גבוה יותר את כשירות יחידתם" (ההדגשה במקור).
צוות מערך המילואים הציע להגדיר את "כשירות היחידה למלחמה" כ"הערכת איכות הביצוע הצפויה אל מול י יעוד ומשימה צפויה".
הצוות הצביע על מספר קטגוריות להערכת כשירות היחידה: כוח אדם ואמצעי יחידה - "עם מה ועם מי נלחמים?
"; רמה מקצועית - "היכולת (המקצועית) לבצע את המשימה"; רוח היחידה - "שם כולל להיבטים שונים של מוראל היחידה", כגון מוטיבציה, לכידות, תרבות ארגונ ית ואמון במפקדים; לאלה מתווסף בראיית הצוות "המימד של המפקדים" - המפקדים משפיעים מהותית על כל קטגוריה מהשלוש בנפרד, ועל האינטראקציה ביניהן, וכן על האפקטיביות של היחידה בהתכוננות למלחמה ובעיקר בשעת הקרב.
בסיכום הרמטכ"ל לדוח צוות מערך המילואים קבע הרמטכ"ל בהקשר זה, כי "יש בידנו היום מערכת המאפשרת לנו למדוד באופן סביר את כשירות יחידותינו (כש"ם).
עלינו לדבוק במערכת הנתונה ככזו המעניקה לנו את היכולת לייצר בסיס משותף ולהשוות בין חטיבות גם אם נכון תמידית לעדכנה ולשכללה.
כחלק מההערכה במערכת קיימות הערכות המפקדים - להן נדרש לתת משקל גובר".
לסיכום תת-פרק זה מציין משרד מבקר המדינה, כי מערכת הכש"ם כוללת נתונים רבים הנוגעים לכשירות ולמוכנות של יחידות היבשה מרמת הגדוד ועד רמת הגיס, חלקם אובייקטיביים, והיא מסייעת בשיפור הצגת תמונת מצב הכשירות והמוכנות של יחידות אלה ובבקרה עליהן, לעומת המצב שהיה קיים עד לכניסת המערכת לשימוש מבצעי.
עם זאת, משרד מבקר המדינה מעיר, כי במערכת הכש"ם עדיין קיימים פערים שונים: חלקם נוגעים להגדרות שבבסיס המערכת, חלקם נוגעים לממשקים של המערכת עם מערכות מידע אחרות וחלקם נוגעים להיעדר מדידה ומידע על אי כות ביצוע האימונים (ולא רק עצם ביצועם), ושל מצב הציוד (ולא רק עצם הימצאותו).
בפערים אלה יש כדי להשפיע על תמונת הכשירות והמוכנות המוצגת במערכת, להטות אותה ביחס למצב בפועל, ואף לגרום להצגת תמונת מצב מוטעית בעניין זה לדרג מקבלי ההחלטות.
שם הדוח: כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 פערים אלה מקבלים חיזוק על ידי מפקדים בכירים בקרב יחידות השדה, ברובם מפקדי אוגדות, וגורמי הדרכה בכירים, שטענו, כאמור לעיל, כי הם עושים במערכת שימוש מצומצם ביותר, והביעו חוסר אמון בנתונים המוצגים בה ובאופן שקלולם בנוגע לכשירות ולמוכנות היחידות.
חלקם ציינו אף שאינם סומכים על המערכת, ואינם עושים בה שימוש במסגרת תהליך קבלת ההחלטות בבניין הכוח או בהפעלתו.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח מידת האמון הנמוכה שרוכשים לה מפקדי שדה בכירים, ובשל מידת השימוש המועטה בה בפועל, קיים ספק אם מערכת הכש"ם, שאמורה להיות כלי חשוב, ולהוות, לפי האמור בנוהל הכש"ם של זרוע היבשה, "כלי בידי המפקד לאבחון כשירות היחידה ומוכנותה לייעודה ולמשימותיה", ממלאת את ייעודה.
על זרוע היבשה למפות, אפוא, את הגורמים שיש בהם כדי להשפיע על מסד הנתונים במערכת הכש"ם, להבטיח את מהימנות הנתונים, עדכניותם והרלוונטיות שלהם ליחידות השונ ות.
כן עליה לוודא, כי באופן הצגת הנתונים יש כדי לשקף כהלכה את כשירות ומוכנות יחידות היבשה בפועל, תוך הסתמכות בעיקר על נתונים אובייקטיביים, כגון ההערכות של הגורמים המדריכים וממצאי ביקורות מטכ"ליות.
כמו כן, עליה לנקוט צעדים כדי לשפר את האמון של המפקדים ושל קציני המטה ביכולת של המערכת להציג את מצב הכשירות של הכוחות, ואת הבקרה על כשירות זאת.
בהתייחסותו מאוגוסט 2014 לטיוטת דוח הביקורת מסר צה"ל, בין השאר, כי מערכת הכש"ם "נבנתה על מנת לשקף ככל הניתן את רמת הכשירות והמוכנות של היבשה.
המערכת מכילה בתוכה נתונים רבים, הן כמותיים והן איכותיים.
כולל זיכרון היסטורי רחב היקף"; "לא ניתן לקבוע מערכת אחת שתיתן מענה לכל מפקד בכל רמה.
בכל מצב יהיו נקודות בהן המערכת תהיה מתאימה לצורכי המפקדים ובנקודות אחרות פחות.
אנו נמצאים בתהליך בחינה מתמשך על מנת לצמצם את הפערים בתחום".
צה"ל הוסיף, כי לנוכח מסקנות צוות מערך המילואים, גובשה מתודולוגיה חדשה, הנמצאת בתהליך בחינה מתקדם ותוצג למפקד זרוע היבשה עד סוף שנת 2014 ; בשנת 2015 תתקיים בחינה של המודל באוגדות צה"ל, ויתבצע עדכון בהתאם.
שיקוףהכשירות המבצעית של צה"ל והבקרה עליה אמ"ץ נושא באחריות מטה לתכנון ולהפעלת כוחו של צה"ל באמצעות מפקדות הפיקודים המרחביים, מפקדות חיל האוויר והחלל (להלן - ח"א) וחיל הים (להלן - ח"י) ואגפי המטכ"ל.
בין יתר תפקידיו של אמ"ץ: נשיאה באחריות המטה להכנת צה"ל למלחמה, למצבי חירום ולבט"ש, ובכלל זה תיאום ועריכה של תכניות מבצעיות; השתתפות בעבודת המטכ"ל בנושא בניין הכוח, ושימור מוכנותו המתנהלת בגופי המטכ"ל, בזרועות ובפיקודים; ונשיאה באחריות המטכ"ל לכוננות צה"ל על יחידותיו.
בשנת 2008 נערך ארגון מחדש בחטיבת המבצעים שבאמ"ץ, ובמסגרתו הוקמה בחטיבת המבצעים מחלקת הגנה וכשירות, אשר אחראית בין השאר "לבצע בקרה על מוכנות הצבא למלחמה" ולקיים "בקרה על כשירות היחידות והמפקדות לביצוע משימותיהן".
כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה 37 .
:שם הדוח כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 באפריל 2010 הוציאה מחלקת הבקרה של צה"ל23 "דוח סקר מקדים" בנושא "הערכת כשירות ומוכנות צה"ל".
מחלק ת הבקרה הצביעה על "פער מהותי" בתהליך הערכת המצב המטכ"לית ובתהליך גיבוש המענה המבצעי שעיקרו "תהליך הערכת המצב המתבצע ברמה המטכ"לית אינו כולל את בחינת יכולתו המבצעית של צה"ל כפי שהיא נקבעת על בסיס כשירות, מוכנות וכוננות יחידותיו השונות באוויר, בים וביבשה".
נוכח ממצאי הסקר המקדים, הנחה במאי 2010 הרמטכ"ל דאז, רא"ל (מיל') גבי אשכנזי, את אמ"ץ לגבש "תמונת מצב כשירות ומוכנות יחידות צה"ל לביצוע התוכניות האופרטיביות השונות".
הפעילות לגיבוש מודל להערכת הכשירות המבצעית של צה"ל החלה באמ"ץ באוגוסט 2010 .
בסיכום דיון בראשות רמ"ח הגנה וכשירות בחטיבת המבצעים ממרץ 2011 ,נכתב כי הנחות העבודה אשר עמדו בבסיס בניית מודל הכשירות המבצעית (להלן - הכמ"ץ) היו "לייצר דוח כמ"ץ שהינו דוח כשירות מבצעית צה"לי, הנוצר כצורך לאבחן את מוכנות הצבא למלחמה", וכי "הדוח יהיה מנגנון להערכת כשירות צה"ל בשגרה, בחירום, במצבי מתיחות וכוננות".
כן נכתב במסמך לסיכום הדיון, כי בשלב הראשון בתהליך "המודל (הדוח) יוצג לדרג בכיר על בסיס מצגת מתכללת"; כי "בהמשך התהליך תיבנה מערכת ממוכנת שתהווה כלי ליצירת שפה אחידה ומשותפת בין הגופים ועל בסיסה תוצג הערכת הכשירות המב צעית הצה"לית"; וכי "רח"ט מבצעים הנחה לאפיין מערכת מבצעית ממוכנת שתייצר אינטגרציה לשיקוף כשירות ומוכנות הגופים".
השלב הראשון, גיבוש המודל, הסתיים והוצג לרח"ט מבצעים על בסיס מצגות כוללות של זרועות צה"ל 24 , הפיקודים המרחביים ואגפי המטכ"ל בדיון שהתקיים בנובמבר 2011 .
בסיכום דיון זה נכתב, כי "בפעם הראשונה מוצגת תמונת מצב מבצעית צה"לית בצורה מרוכזת ועל פי פורמט אחיד, על ידי מפקדות הפעלת הכוח ואגפי המטה, המשקפת את המוכנות למלחמה בהתאם לתכניות האופרטיביות".
רח"ט המבצעים הנחה, כי עיקרי הכשירות המבצעית ומודל הכמ"ץ יוצג ו לרמטכ"ל כבסיס להמלצות להערכת המצב השנתית לצורך קבלת החלטות על הפעלת כוח ובניין כוח, ולכן הדגיש כי "הערכת מצב כשירות צה"ל הינה חלק מתהליך מובנה ושלם להערכת מצב עיתית של הרמטכ"ל לשנה האוחרת".
במרץ 2012 פרסמה חטיבת המבצעים פקודת ארגון בנושא: "כשירות מבצעית צה"לית - שנת העבודה 2012 ".