HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נשר השיבה כי "העובדות הן כי מחירי המלט של נשר בשוק הפלסטיני נמוכים אך במעט ממחירי המלט בשוק הישראלי".
נמצא כי יחידת הפיקוח לא בחנה סוגיה זו מעבר לכך ולא בחנה מה שיעור ההנחות שנותנת נשר לשוק זה (ואשר אינו מגולגל בהכרח לצרכן הקצה).
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי חודשים ספורים לאחר הפנייה האמורה התקבלו אצל רואה החשבון המבקר נתונים המצביעים על הנחות משמעותיות הניתנות לרש"פ, אך מכיוון שהמידע לא נמסר מרואה החשבון ליחידת הפיקוח הדבר לא נודע לה.
גם ועדת המלט107 הצביעה על כך שנוסחת הפיקוח משקללת את הנחות הרש"פ ומאפשרת אי- יעילות בניצול מלאי ההון של החברה, והמליצה כי המחיר המפוקח ייקבע בגין מכירות בשוק המקומי בלבד ויינתן משקל לרובד הייצור היעיל ביותר של נשר.
נשר מסרה בתשובתה כי מכירותיה לרש"פ מניבות לה הכנסות נוספות ומקטינות את העלויות הקבועות.
לטענתה, אלמלא מכרה לרש"פ הייתה העלות לשוק המקומי גבוהה יותר, והמחירים שהיו מתקבלים מיישום נוסחת סוארי היו גבוהים בהרבה.
לגישת נשר, העולה מדוח משרד מבקר המדינה הוא כי עליה להימנע ממתן הנחות, דבר שהיה מביא לנטישת הרש"פ את נשר ולעליית מחירי המלט.
עוד טענה החברה כי מאפייני המכירה לרש"פ שונים מהותית ממאפייני המכירה לשוק המקומי.
ממצאי משרד מבקר המדינה מעלים כי למרות מידע שהגיע ליחידת הפיקוח, לא בחנו היחידה או ועדת המחירים את נושא היצוא לרשות הפלסטי נית וההנחות הניתנות לה, וממילא לא התקבלה כל החלטה כיצד יש לנהוג בסוגיות אלו.
יובהר כי משרד מבקר המדינה מעיר בדבר חשיבות ההכרעה בסוגיות האמורות, ולא בדבר עצם המכירה ומתן ההנחות לרש"פ.
בחינת ההנחות לרש"פ תוך שקילת מכלול השיקולים הרלוונטיים עשויה הייתה להביא להורדת מחירו המפוקח של המלט ליצרני הבטון הישראליים, מאחר שההנחות הניתנות לרש"פ חורגות משמעותית מאלו הקבועות בהודעות המפקח.
105 מכיוון שמכירות נשר לשוק המקומי באותה שנה היו גבוהות אך במעט מ -70% , עשה רואה החשבון התאמות רלוונטיות לגישה המשולבת.
בין אם בגישה הכוללת ובין אם בגישה המשולבת 107 'דוח ועדת המלט, עמ134.
:שם הדוח התמודדות הממשלה עם הריכוזיות במשק מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, מצב שבו יחידת הפיקוח אינה מודעת, במשך שנים ארוכות, לנושאים כה מהותיים בפעילות החברה המונופוליסטית שהיא מפקחת עליה - נושאים כמו שערוכים, מתן הנחות ופעילות יצוא - מצביע על כשל משמעותי בתפקוד היחידה, הפוגם ביכולתה לקיים פיקוח ראוי, אפקטיבי ומקצועי.
טיפול מקצועי ויעיל במכלול הסוגיות אשר פורטו לעיל - אשר יחידת הפיקוח לא טיפלה בהן - עשוי היה להביא לירידה במחיר ה מלט, ולהוריד במעט את יוקר המחיה.
משרד הכלכלה ציין בתשובתו לטיוטת דוח הביקורת כי מנגנון הפיקוח על המחירים לפי החוק הוא מנגנון מוגבל ואף מיושן המושתת על שירותי בדיקה חיצוניים.
רואי החשבון המבקרים אינם נדרשים לעשות ביקורת חשבונאית של החברה אלא תחשיבים הנעשים על בסיס דוחות מבוקרים.
לטענת המשרד, "האמירה כי קיים כשל משמעותי בתפקוד יחידת הפיקוח מניחה בחובה כי בידי היחידה קיימים האמצעים והיכולת לקיים הביקורת מן הסוג אליו מכוון המבקר בביקורתו.
מקום שבו לא קיימים בידי היחידה האמצעים והיכולת לבצעם ממילא איננו יכול להוביל למסקנה כי יחידת הפיקוח היא אשר כשלה כשל משמעותי בביצוע פיקוח ראוי".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה כי תפקידו של מערך הפיקוח אינו ריכוז שירותיהם של רואי החשבון המבקרים , אלא פיקוח מהותי ואפקטיבי על הענף המפוקח ובכלל זה קביעת מדיניות והכרעה בסוגיות מה ותיות המתעוררות במהלך העבודה השוטפת - כפי שעולה אף מתשובת משרד הכלכלה עצמו.
לצורך זה על המפקח על המחירים - מתוקף תפקידו, אחריותו והסמכות הרחבה הנתונה בידיו לחקור את החברה ולקבל כל מידע בנוגע לעסקיה - להכיר היטב את מבנה הענף ואת השחקנים וכוחות השוק הפועלים בו, ועדות ממשלתיות העוסקות בנושא והחלטות של מאסדרים אחרים.
כמו כן, עליו או על הבודקים מטעמו להכיר היטב את הגוף המפוקח, לרבות נכסי החברה המפוקחת, יחסיה עם חברות קשורות ולקוחותיה העיקריים, ומידע קרדינלי על פעילותה, כגון היקפי יצוא והנחות הניתנות ללקוחותיה.
על יחידת הפיקוח וועדת המחירים היה לקיים מערכת פיקוח ראויה על עבודת רואי החשבון המבקרים ולוודא שיבצעו בדיקה מקיפה ויסודית.
ועדת המלט נושא הריכוזיות בענף המלט עלה בדיוני ועדת טרכטנברג.
במסגרת הפרק על יוקר המחיה והתחרותיות בדוח בחנה הוועדה כשלי שוק בענפי משק שונים, ובהם ענף המלט.
הוועדה סברה, בין היתר, כי נוסחת הפיקוח מקנה למונופול תשואה עודפת על ההון הפעיל שלו, ולפיכך מחירי המלט בישראל גבוהים מאלו שהיו נקבעים בתנאי תחרות או פיקוח אפקטיבי שאמור לדמות תנאי תחרות.
לפיכך המליצה הוועדה לנקוט פעולות להסרת חסמי יבו א של מלט108 וליצירת תחרות מקומית בענף109.
108 בין היתר המליצה הוועדה להגדיר את רציף המלט בנמל אשדוד כרציף מסחרי, לשנות את כללי התור התפעולי בנמל ולאתר שטחים סמוכים לו לאחסון מלט מיובא.
109 הוועדה המליצה להכין תכנית ליצירת תחרות בענף המלט בטווח הקצר, וכן לתת סיוע ממשלתי להקמת מפעל לטחינת קלינקר או מפעל מלט מקומי ולאיתור מחצבות מתאימות.
שם הדוח: התמודדות הממשלה עם הריכוזיות במשק מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בעקבות המלצות ועדת טרכטנברג התקבלה החלטת ממשלה לעידוד התחרות בשוק המלט110 .
בין היתר, הוחלט להקים צוות בראשות הממונה על התקציבים במשרד האוצר, שיבחן ויגיש לממשלה המלצות לתכנית מפורטת לעידוד התחרות בשוק המלט, תוך הבטחת אספקה סדירה של המלט בישראל ובמחירים תחרותיים.
הצוות נדרש להגיש את מסקנותיו עד סוף מרץ 2012 לאישור הממשלה ולוועדת המחירים הבין -משרדית בנוגע לעדכון מנגנוני הפיקוח.
בראש הוועדה שהוקמה - ועדת המלט - עמד הממונה לשעבר על אג"ת, מר גל הרשקוביץ, והיו חברים בה נציגי משר ד הכלכלה, משרד התחבורה, משרד הבינוי, המועצה הלאומית לכלכלה, משרד רה"ם ורשות ההגבלים העסקיים111 .
במהלך דיוניה נפגשה ועדת המלט עם נציגי המגזר הציבורי והמגזר העסקי, לרבות נציגי נשר.
הוועדה פרסמה ביוני 2013 , יותר משנה אחרי המועד המתוכנן, את ממצאיה והמלצותיה בנוגע לקידום התחרות בענף המלט 112.
משרד מבקר המדינה מצא כי חרף עבודתה רחבת ההיקף של ועדת המלט, לאורך כל תקופת פעולתה לא תועדו אלא שלושה מדיוניה.
שקיפות ותיעוד מסודר, הנותן ביטוי לעבודתה של ועדה ממשלתית, הכרחיים לקיום מעקב ומאפשרים לציבור פיקוח ובקרה על קיומו של הליך תקין, הוגן וענייני בעבודת הוועדה.
ועדת המלט סקרה את ענף המלט הן במישור העולמי והן במישור הארצי, ומצאה כי שוק זה מאופיין, בכל העולם, בריכוזיות מובנית, ובמיוחד בישראל - שבה פוטנציאל היבוא אינו משמש רסן אפקטיבי למחיר המקומי.
לדעת הוועדה, מבנה השוק הנוכחי יצר מעין תלות גומלין בין נשר לבין היבואן היחידי בשוק, הנובעת בין היתר מפוטנציאל יבוא מוגבל של מלט ומעודף כושר טחינה של נשר.
כמו כן מצאה הוועדה, כאמור, כי ההנחות שנותנת נשר לשני לקוחותיה הגדולים מקטינות את כדאיות היבוא עבורם ומשמרות את מעמדה המונופוליסטי של נשר.
ועדת המלט המליצה על צעדים שמטרתם להביא ליצירת מבנה שוק תחרותי, תוך שמירה על אספקת מלט יעילה.
בין היתר המליצה לנקוט כמה צעדים לשם הגדלת פוטנציאל היצע המלט שלא באמצעות נשר והגדלת מספר השחקנים בשוק המלט, תוך שמירה על יכולות הייצור הקיימות של נשר ברמלה ומניעת גידול בכושר הייצור שלה.
לטווח הקצר ולטווח הבינוני המליצה הוועדה על בחינת שינוי מנגנוני הפיקוח על מחירי המלט, על שינוי נוסחת חישוב מחיר המלט ועל הגדלת היבוא.
לטווח הארוך המליצה על יצירת תנאים להקמת מפעל חדש.
הממשלה אימצה ביולי 2013 את מסקנות ועדת המלט113 (להלן- החלטת ממשלה 535 ).
בין היתר הורתה הממשלה לוועדת המחירים הבין -משרדית לבחון את המלצות הוועדה להטיל פיקוח על הצמנט לפי פרק ה' לחוק ואת האפשרות לשינוי מנגנון הפיקוח.
כן הורתה להגביל את הקצאת המקרקעין המיועדים לחציבת חומרי בנייה, לשם מניעת ריכוזיות ב ענף המלט, ולהגביל את יבוא המלט והקלינקר על ידי מונופול בענף.
110 החלטת ממשלה 3992 מיום 18.
"בנושא "עידוד התחרות בשוק המלט 111 .
נציג הרשות פרש מהשירות הציבורי במהלך עבודת הוועדה ולא מונה לו מחליף 112 שינויים מבניים והגברת התחרות בענף המלט- ממצאים והמלצות.
הוועדה הבין-משרדית לקידום התחרות בענף המלט - יוני 2013.
113 /החלטה יקר 2 מיום 25.
13 , ומספרה 535 /(יקר2 .
:שם הדוח התמודדות הממשלה עם הריכוזיות במשק מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 'מדוח ועדת המלט עולה כי עבודתה נסמכה על מידע מדוחותיה הכספיים של חברה א 114 , .
)הגלויים לציבור, ולא על דוחותיה הכספיים של נשר (שסירבה לחשוף אותם בפני הוועדה מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי דוחות חברה א' כוללים נתוני חברות נוספות, ועל כן הנתונים שעליהם הסתמכה הוועדה לצורך חישובים מהותיים אינם מדויקים.
למשל, הוועדה בדקה את מבנה ההנחות בענף כשהיא נסמכת על חישובים משוערים.
אמנם בוועדה היה חבר נציג רשות ההגבלים העסקיים, אשר במסגרת תפקידו זה הייתה לו נגישות למידע מדויק בדבר ההנחות והשפעתן על הענף, אך בשל חיסיון המידע לא הועבר מידע מהותי זה לוועדה.
כמו כן, בסמכות יחידת הפיקוח (כלכלה) לקבל דוחות כספיים ונתונים נדרשים על מבנה הענף.
אף שהוועדה עמדה על הבעייתיות של מבנה ההנחות המשוקללות בנוסחת הפיקוח, לא התקבלה ההתייחסות המקצועית של היחידה לסוגיה זו או לסוגיית הרווחיות של נשר.
בתשובת רשות ההגבלים העסקיים ממאי 2015 לטיוטת דוח הביקורת ציינה הרשות כי יש קושי בשיתוף נתונים הנאספים לצורך ביצוע חוק ההגבלים העסקיים.
המדובר, לדבריה, במידע רגיש ובסודות מסחריים שהעברתם מעל ה חשש לפגיעה באינטרסים ובזכויות של מוסרי המידע ועלולה לפגוע בנכונות לשתף פעולה עם הרשות.
עוד ציינה: "בשים לב למעמדה העצמאי של הרשות, דומה שהממשלה או השרים לא מוסמכים לכפות על הרשות העברת מידע כאמור.
מובן שאין בכך לגרוע מנכונותם של הממונה והרשות לסייע בעב ודת הממשלה, ובכלל זה למסור מידע ככל הניתן ובכפוף לאילוצים המפורטים לעיל".
בתשובתו ציין משרד האוצר כי מטרת הוועדה הייתה להגביר את רמת התחרות, ולא לבדוק אם קיים רווח עודף לנשר, ועל כן לא נדרשו לה בהכרח הדוחות הכספיים של נשר.
משרד מבקר המדינה מציין כי בדוח ועדת המלט מדגישה הוועדה: " במסגרת עבודה זו לא הועברו לנו הדו"חות הכספיים של חברת נשר, ולפיכך לא התאפשר לנו לנתח שיעורי רווחיות אלו" (ההדגשה במקור).
ועדת המלט הוקמה כדי לגבש תכנית מפורטת לעידוד התחרות בשוק המלט.
תכנית כאמור ראוי כי תסתמך על מידע מדויק, מלא ו עדכני הן מהמאסדרים והן מהשחקנים בענף.
לכן בעת מינוי ועדת המלט היה על משרדי הממשלה הרלוונטיים לוודא כי יהיו לה מלוא הסמכויות הנדרשות לקבלת המידע הנחוץ.
זאת ועוד, בהיווכחה כי הנתונים שבידיה אינם מלאים ומדויקים, מן הראוי היה שהוועדה תפעל לקבלת מלוא המידע האפשרי ותפנה לכלל הגופים המקצועיים הרלוונטיים לקבלת עמדתם, תוך שמירה על החיסיון החל על מידע ודוחות מסחריים שנמסרו לאותם גופים.
אילו היה בידיה המידע החסר, יכלה הוועדה להפיק מידע מדויק יותר על הענף.
לדעת משרד מבקר המדינה, במקרים שבהם נדרש מידע מסוים לשם קבלת החלטה, היה על הוועדה לפנות לשרים האחראים כדי שאלה יפעילו את סמכותם לקבלו.
ההסדר עם חברת נשר סעיף 30 לחוק ההגבלים מסמיך את הממונה על הגבלים עסקיים לתת הוראות לבעל מונופולין כדי למנוע פגיעה בתחרות או בציבור.
הוראות הסעיף מאפשרות לבחון את התוצאה בפועל או את התוצאה האפשרית של כל התנהגות של בעל המונופולין, ונותנות בידי הממונה כלים .
114 חברה א' מחזיקה ב-75% מחברה ב', המחזיקה ב- 100% .
מחברת נשר 50 דוח שנתי66א .
שם הדוח: התמודדות הממשלה עם הריכוזיות במשק מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 למנוע את הפגיעה בציבור או בתחרות על ידי טיפול והתאמה של נורמה ספציפית בשוק מסוים.
בד בבד עם עבודת ועדת המלט ניהלה רשות ההגבלים כאמור בדיקה מטעמה בכל הנוגע להנחות של נשר ללקוחותיה הגדו לים.
במסגרת הבדיקה נפגשו נציגי הרשות עם גורמים בתעשיית המלט והבטון, ובהם נציגי נשר.
נציגי הרשות בחנו את דוחותיה הכספיים של החברה ומסמכים נוספים, ובסופו של תהליך הבדיקה הוחלט כי מתקיימים תנאי סעיף 30 לחוק הן ביחס לענף המלט והן ביחס לענף הבטון.
בהחלטת הממונה בדבר מתן הוראות לבעל מונופולין לפי סעיף 30 לחוק צוין כי "הובררה החשיבות העצומה בהתפתחות תחרות בענף המלט בישראל בטווח הזמן הנראה לעין במיוחד באמצעות ייצור מקומי של מלט, נוסף על זה של נשר".
לאור כוונת הממונה להטיל עליה מגבלות התנהגותיות ולהגביל את היקף הנחותיה ללקוחותיה הגדולים, ולאור המלצות ועדת המלט, הגיעה חברת נשר להסדר עם הממונה ונציגי משרדי הכלכלה והאוצר שמטרתו להקדים את לוחות הזמנים להיווצרות תחרות בענף.
המשא ומתן בין הצדדים הביא לגיבוש הסדר שבמסגרתו הופקו שני מסמכים עיקריים: (א) החלטה בדבר מתן הוראות של הממונה על הגבלים עסקיים 115 ; (ב) כתב התחייבות שעליו חתומה חברת נשר116 .
כמו כן התקבלה החלטת ממשלה 1960117 , שבה נקבע כי אם תעמוד נשר בהתחייבויותיה לפי כתב ההתחייבות, תימנע הממשלה מביצוע שינויי אסדרה בענף, וכן יידחה חלק נכבד מההוראות שהתקבלו במסגרת החלטת ממשלה 355118 .
במסגרת ההסדר הוסכם כי נשר תמכור את מלוא החזקותיה במפעל בהר טוב, לרבות כל המקרקעין, הציוד לייצור וטחינה של קלינקר , הזכויות, הנכסים והמידע הנדרשים לתפעול המפעל, ואת החזקות החברה במחצבות הצמודות למפעל והמשמשות אותו.
נקבע כי מכירת המפעל צריכה להתקיים תוך פרק זמן שעליו הוטל חיסיון.
כן התחייבה נשר להפחית את מחיר המחירון לצמנט ב-2% נוספים ולהימנע מהעלאתו בכל תקופת ההסדר (למעט שינויים בסל התשומות), ולהקפיד על מגבלת תשואה על ההון הפעיל של 12% לשנת כספים (או ממוצע דו-שנתי של 11% ).
כמו כן שונה סל התשומות ושונו העילות לעדכון המחיר בעקבות שינויים בסל התשומות.
הוסכם כי הממונה יימנע מנקיטת צעדים ומתן הוראות לנשר לכל תקופת ההסדר, בכ פוף לעמידה בתנאים שנקבעו.
כמו כן, לאור דרישת נשר ששינויים עתידיים שצפויים לחול בנוסחת הפיקוח לא יחולו על מחיר המלט, הוסכם כי הממשלה תפעל להסרת פיקוח מחירים על המלט מכוח החוק, ולהעברתו למנגנון דומה של פיקוח מחירים על פי אותם פרמטרים, שיטות ומתודולוגיות שחלו עד אותו מועד על החברה.
בהתאם, הוסכם כי שר האוצר ושר הכלכלה יפנו לוועדת המחירים לבחינת הוצאת הצמנט מפיקוח לפי החוק למשך תקופת ההסדר.
כן הוסכם על מנגנון פיקוח מתוקף ההסדר, שיבצע מינהל סביבה ופיתוח בר- קיימא במשרד הכלכלה.
115 החלטה בדבר מתן הוראות לבעל מונופולין לפי סעיף 30 לחוק ההגבלים; נשר מפעלי מלט ישראליים בע"מ.
116 כתב התחייבות- 19.
117 /החלטה יקר 13 מיום 28.
14 של ועדת השרים לענ ייני יוקר המחיה, הריכוזיות ועידוד התחרותיות במשק, בנושא "עידוד התחרות בשוק הצמנט".
ההחלטה קיבלה תוקף של החלטת ממשלה ביום 7.
14 , ומספרה 1960 /(יקר13.
) 118 הוחלט בין היתר על השהיית ההוראות בהחלטה הנוגעות לפיקוח על מחירי המלט, ההוראות בנושא הגבלת הקצאת מקרקעי ן המיועדים לחציבת חומרי בנייה לשם מניעת ריכוזיות בענף המלט, וכן ההוראות המגבילות את יבוא הקלינקר.
:שם הדוח התמודדות הממשלה עם הריכוזיות במשק מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 רשת ביטחון להסדר עם נשר במסגרת ההסד ר עם נשר קיבעה הממשלה מנגנונים של "רשת ביטחון" למקרה שבו לא תיווצר תחרות בענף המלט, בדמות לוח זמנים לבחינת התפתחות תנאי תחרות העונים על היעדים שהציבו הצדדים מראש: חמש שנים מהמועד הקובע119 ייבחן אם חל גידול משמעותי ברמת התחרותיות בענף הצמנט.
הרף שקבעה הממשלה הוצב על נתח שוק של 24% ומעלה שמקורו אינו בנשר או בחברה קשורה לנשר 120 .
אם יעד זה יושג, תוארך תקופת ההסדר למשך ארבע שנים נוספות 121 .
אם תנאים אלו לא יתקיימו, הממשלה תהא רשאית להביא לסיום את תקופת ההסדר, ולקבל כל החלטה הנראית לה מתאימה לצורך הבטחת מחיר מכירה סביר ללקוחותיה של נשר, לרבות החלת פיקוח מחירים לפי חוק הפיקוח ויישום החלטות אשר נכללו בהחלטת ממשלה 535 ויישומן נדחה.
כמו כן במקרה שבו לא תיווצר תחרות המשפיעה על מחיר המלט, ישמש מנגנון הפיקוח על מחיר המלט במינהל סביבה ופיתוח בר-קיימא כרשת ביטחון נוספת.
היווצרו ת תחרות בענף המלט ערב מתן המלצות ועדת המלט פעלו בענף שני שחקנים - נשר ויבואן נוסף.
הוועדה הייתה מודעת להיעדר התחרות בין שני שחקנים אלו ולמערכת יחסי הגומלין ביניהם.
זאת ועוד, דוח הוועדה מלמד כי הביקוש המצרפי לצמנט בישראל וברש"פ לשנים 2020 -2015 צפוי להיות כ-6.
7 מיליון טונות בממוצע, ואילו ההיצע המקסימלי - 7.
הפער בין הביקוש להיצע קטן, נתון לתנודתיות ותלוי בכדאיות יבוא הצמנט והקלינקר ובפתיחת רציפים נוספים בנמלים לפריקת צמנט.
אי-מימוש פוטנציאל היבוא במלואו עשוי להקטין את הפער.
לא זו אף זו, לפי תחזיות ועדת המלט, החל בשנת 2023 יעלה הביקוש על ההיצע המקסימלי הצפוי.
ועדת המלט בחנה ארבע חלופות להגדלת כושר הייצור בענף: 1 .
שדרוג והרחבה של המפעל בהר טוב להיקף ייצור של כ-2 מיליון טונות בשנה - אפשרות שנדחתה בשל היעדר כדאיות, מאחר שהיקף יתרות הגיר במחצבות המשרתות את המפעל מוגבל; 2.
הקמת מפעל משולב בדרום הארץ - אפשרות שמחייבת הסדר ת קרקעות מול הפזורה הבדואית הטוענת לבעלות על השטח; .
119 המועד הקובע הוגדר בהחלטת הממשלה: המועד שחל45 ימים לאחר מועד קבלתה, דהיינו אמצע חודש ספטמבר 2014 .
120 לפי החלטת הממשלה, אם יימצא כי צריכת הצמנט ממקורות שאינם בנשר או בחברה קשורה לה קטנה מ-24% בעקבות תהליכי שיפור יכולות ייצור הצמנט במפעל הר טוב, אך הנתונים מצביעים על הסתברות גבוהה להגדלת נפח צריכת הצמנט שמקורה אינו בנשר בחודשים הקרובים - יוכל הצוות להמליץ לשרים לראות בכך גידול משמעותי ברמת התחרותיות, חרף אי -העמידה ביעד האמור בטווח הזמן שהוגדר בהחלטת הממשלה.
121 במסגרת עדכון חברה א', מכוח תקנה 36 ,)לתקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים התש"ל- 1970 , שנשלח לרשות ניירות ערך ולבורסה לניירות ערך בתל אביב בע"מ, ציינה חברה א' בכל הנוגע להסדר כי: "ככל שהמפעל לא יימכ ר במועד הקבוע.
תיכנסנה לתוקף מיידי ההוראות המחייבות הפחתה נוספת בהנחות שנשר מעניקה ללקוחותיה.
כמו כן צפוי שהממשלה תחזיר את המלט לפיקוח.
ותנקוט צעדים להפחתת המחיר הקובע של המלט.
למהלכים אלו עלולה להיות השפעה מהותית לרעה על נשר ובכלל זה על רווחיותה".
לעו מת זאת, ביחס לאפשרות מכירת המפעל ציינה החברה כי "מכירת המפעל והפעלתו בידי יצרן מלט מתחרה לנשר עלולה להשפיע לרעה לאורך זמן על נשר, ובכלל זה על רווחיותה ועל נתח השוק שלה בישראל".
122 הערכת ההיצע מסתמכת על היקף ייצור של 4.
9 מיליון טונות במפעל רמלה; היקף ייצור של מיליון טונות במפעל הר טוב; היקף של יבוא צמנט (מבוסס על פתיחת רציפים חדשים לפריקת צמנט), וכן יבוא וטחינה של קלינקר בשיעור כולל של כ-1.
מיליון טונות מדי שנה 52 דוח שנתי66א .
שם הדוח: התמודדות הממשלה עם הריכוזיות במשק מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 3.
שדרוג מפעל הר טוב (ללא הגדלת כושר הייצור) ובשלב שני הקמת מפעל משולב בדרום הארץ - אפשרות המחייבת אף היא הסדרה של נושא הקרקעות; 4.
שדרוג מפעל הר טוב והקמת מפעל משולב במרכז הארץ או בצפונה - אפשרות שמחייבת איתור מחצבות גיר נוספות באזורים אלו ומתן מענה להתנגדויות צפויות להקמת מפעל ומחצבה באזור המרכז, או הקצאת אתר להקמת מפעל באזור הצפון שיוכל להסתמך על עתודות הגיר במחצבת טמרה.
המלצות הוועדה היו לפעול להסרת מלוא החסמים הסטטוטוריים להקמת מפעל צמנט חדש: הסדרת נושא המחצבות בדרום הארץ אל מול הפזורה הבדואית, בחינת אפשרות לסימון מחצבת גיר למלט במרכז או בצפון והגדרת מפעל הצמנט כתשתית חיונית.
בהחלטת ממשלה 535123 שאימצה את המלצות הוועדה הוחלט להטיל על הרשות להסדרת התיישבות הבדואים בנגב ועל רמ"י לבחון זמינות של קרקעות המיועדות למחצבות גיר למלט בנגב, לרבות טענות בעלות על קרקעות כאמור.
על מינהל תכנון במשרד הפנים הוטל לבחון הוספת סימון אתר נוסף בצפון הארץ או במרכזה לצורך הקמת מחצבת גיר למלט, ולמסור את תוצאות הבחינה למועצה הארצית בתוך שנה.
המלצותיה הסופיות של הוועדה לא כללו המלצה על הקצאת קרקע להקמת מפעל בצפון אשר ישתמש בעתודות הגיר במחצבת טמרה, ועל כן בהחלטת הממשלה לא הוטלה על גורם כלשהו אחריות לכך.
מינהל התכנון במשרד הפנים מסר לצוות הביקורת כי נכון למועד סיום הביקורת אין מחסור בעתודות גיר.
יצוין כי בחינת המינהל התייחסה למחסור בעתודות הגיר, בלי שנדרשה לעניין המפעל הנוסף והגדלת היצע המלט.
זאת ועוד, פנייה לרמ "י העלתה כי בתכנית המתאר העדכנית של מחצבת טמרה אין שטח המיועד לתעשייה, ועל כן הקמת מפעל מלט עתידי בשטח המחצבה מחייבת הליך תכנוני נוסף.
בנוגע לאפשרות הקמת מפעל בדרום הארץ - עד מועד סיום הביקורת טרם החלה בחינה של זמינות קרקעות, לרבות טענות לבעלות על ידי הפזורה הבדואית.
ניתוח שוק המלט, המתבסס על דוח ועדת המלט, מעלה שאם לא יוקם מפעל חדש בשל הקשיים שפירטה הוועדה, ואם לא ישודרג כושר הייצור במפעלים הקיימים ולא יגדל משמעותית היקף יבוא המלט לארץ, אזי בטווח הארוך יהיה עודף ביקוש על ההיצע בשוק זה.
עולה חשש שחרף מכירת המפעל בהר טוב לגורם חדש בענף, וחרף חלוקת השוק בין גורמים נוספים בהתאם להוראות ההסדר, לא תיווצר תחרות משמעותית , כיוון שלכל מתחרה יובטח נתח שוק בגודל כושר הייצור שלו.
בתשובת משרד האוצר לטיוטת דוח הביקורת נטען כי אם ייווצר עודף ביקוש למלט, ההיגיון הכלכלי קובע כי יש היתכנות להצטרפות שחקן חדש לשוק שיגביר את התחרות.
בדברי ההסבר להחלטת ממשלה 1960 צוין כי "המקור היחיד הנוסף על נשר לאספקת מלט בישראל הוא היבוא, אשר מהווה חלופה נחותה על פני ייצור מקומי של מלט, היקפו מוגבל והוא אינו מהווה רסן תחרותי יעיל, בעוד הסבירות להקמת מפעל מלט מקומי נוסף שיתחרה בנשר בשנים הקרובות נמוך מאד".
נקודת מוצא זו להחלטת ממשלה שמשרד האוצר היה שותף פעיל לה, בשילוב החסמים הבירוקרטיים להקמת מפעל מלט נוסף בארץ, מלמדים על היתכנות לכך שבטווח הארוך, חרף הגידול הצפוי בביקוש, לא ייכנס שחקן נוסף לענף וקיים חשש שלא תיווצר תחרות.
123 /החלטה יקר 2 מיום 25.
13 ומספרה535 /(יקר2 ).
יצוין כי בניגוד למרבית סעיפי ההחלטה, שיישומם נדחה לפי החלטת ממשלה 1960 מאוגוסט 2014 , ביחס לסעיף זה לא התקבלה החלטה דומה.
:שם הדוח התמודדות הממשלה עם הריכוזיות במשק מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתשובת רשות ההגבלים העסקיים לטיוטת דוח הביקורת ציינה הרשות כי אף אם בטווח הארוך הביקוש יעלה על ההיצע, ההסדר עם נשר מאפשר לצרכנים ליהנות מפירות התחרות בענף המלט במשך שנים.
מכל מקום, בנוגע לטווח הארוך או לעניינים שאינם נכללים ב הסדר, סמכויות הממונה שמורות עמו.
הממונה ציין כי קשה להעריך כיצד יתפתחו ההיצע והביקוש למלט.
בתשובת משרד הכלכלה נמסר כי הממשלה שמרה בידיה שורה של כלים שתוכל לשוב ולהפעיל אם ההסדר לא יענה על ציפיותיה, לרבות פיקוח על המחירים.
הוצאה מתחולת חוק ה פיקוח לאור אי-הוודאות בדבר היווצרות תחרות בענף המלט בטווח הארוך ואף בטווח הבינוני, גם אם יתקיימו תנאי ההסדר, ישנה חשיבות לקיומו של מנגנון פיקוח.
אף שהחלטת הממשלה 535 קבעה כי על ועדת המחירים לבחון את העברת הפיקוח על מחירי המלט לפיקוח לפי פרק ה', וכן לבצע בחינה של שינוי מנגנון הפיקוח בהתאם להמלצות ועדת המלט, במסגרת הסדר המלט ביטלה החלטת ממשלה 1960 את החלטה535 , וקבעה כי על שרי האוצר והכלכלה לפנות לוועדת המחירים כדי שתבחן את הוצאת המלט מפיקוח לתקופת ההסדר.
באוגוסט 2014 , במהלך המשא ומתן עם נשר עלההסדר, קיבלה ועדת המחירים (כלכלה) החלטה על הוצאת הצמנט מפיקוח לפי החוק.
ההחלטה התקבלה בהמשך לפניית שר האוצר ושר הכלכלה אל הוועדה, ולאחר שניתנה לוועדה סקירה על עיקרי ההסדר.
בהחלטתה ציינה הוועדה שהיא סבורה כי "על מנת להוציא לפועל את ההסדר שיצור אפשרות מידית לכניסת שחקן חדש לשוק באופן שיגדיל את התחרות, נכון יהיה לאשר הוצאת הצמנט מפיקוח לפי חוק הפיקוח".
בכך אישרה את קיבוע נוסחת הפיקוח הנוכחית, לרבות הפרמטרים, השיטות והמתודולוגיה הקיימים124 .
החלטת ועדת המחירים התקבלה ללא בחינת החלופות להוצאת הצמנט מפיקוח לפי החוק, וללא בחינה של השפעת יישום נוסחת הפיקוח תוך מתן דגש לכלל הפרמטרים המשפיעים עליה, כהנחות, שערוך מקרקעין ומכירה לרש"פ.
זאת ועוד, הוועדה ויתרה על האפשרות לעדכן את הנוסחה בשינויים הצפויים עקב בדיקת עדכון נוסחת סוארי, ואף לא בחנה את ה"מחיר" שמשלם הציבור בשל אי -עדכון נוסחת סוארי; זאת אף שממצאי ועדת המלט הצביעו על הבעייתיות בנוסחה, ואף שבאותה עת בחינת עדכון דוח סוארי הייתה בעיצומה.
בתשובת משרד הכלכלה נמסר כי ועדת המחירים הביאה בחשבון את מגבלות מנגנון הפיקוח וכן את העובדה כי במשך שנים ארוכות לא הביא הפיקוח לירידת מחיר באמצעות הבדיקות הנעשות על פי המתודולוגיות הקבועות; על בסיס נתונים אלו העדיפה הוועדה לתת סיכוי ממשי להסדר שיביא לתחרות בענף גם במחיר של הסרת הפיקוח.
בתשובה משלימה של משרד האוצר לטיוטת הדוח מיוני 2015 נמסר כי חברי הוועדה ייעצו לנציגי הממשלה שגיבשו את הה סדר לכלול בו מרכיבים שיביאו להפחתת מחיר מידית ולהורדת שיעור הרווחיות המקסימלית.
עוד ציינו משרד הכלכלה ומשרד האוצר כי נכון למועד גיבוש ההסדר, כלל לא היו לפני ועדת המחירים המלצות סופיות ביחס לנוסחת הפיקוח העתידית.
לדעת משרד מבקר המדינה, מוגבלות הפיקוח וחוסר יכולתו להשפיע על המחיר היו צריכים להוביל לבדיקה עצמאית ומקצועית של משמעות הוצאת המלט מפיקוח מחירים לפי החוק, ובכלל זה שלל הסוגיות שעלו בוועדת המלט ובבדיקת רשות .
124 למעט שינויים שהוסכם עליהם בכתב ההתחייבות.
שם הדוח: התמודדות הממשלה עם הריכוזיות במשק מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 ההגבלים העסקיים.
זאת ועוד, אמנם טרם גובשו המלצות סופיות בדבר עדכון נוסחת סוארי, אך גיבושן היה בשלב מתקדם מאוד (שכן כעולה מתשובת משרד האוצר ממאי 2015 , נכון לאותו מועד התנהל פיילוט לעדכון הנוסחה).
על כן ראוי היה שתיבחן משמעות הוויתור על עדכון נוסחת סוארי למשק.
מינהל סביבה ופיתוח בר -קיימא כגורם המפקח על מחיר המלט כאמור לעיל, הגורם שהוטל עליו לפקח על ע מידת נשר בשיעור התשואה על ההון הפעיל שעליו הוסכם במסגרת ההסדר הוא מינהל סביבה ופיתוח בר-קיימא במשרד הכלכלה (להלן - המינהל).
המינהל מרכז במשרד הכלכלה את ההיבטים של איכות הסביבה בכל הקשור לתעשייה, מטפל באמנות סביבתיות בין-לאומיות, משתתף בחקיקה מקומית הנובעת מדרישות סביבתיות וכן מבטיח שזרועות הסיוע של המשרד יתחשבו, בין השאר, בגורמי הסביבה.
המינהל הוא הרפרנט הענפי על נושא תשומות בנייה, הוא משמש כרשות המוסמכת לרישיונות יבוא לצמנט וקלינקר, והוא גם היה שותף לדיוני ועדת המלט בשנים האחרונות.
עם זאת, המינהל אינו גוף מקצועי בתחום הפיקוח על מחירים, אין לגורמי המקצוע שבו הכשרה או ניסיון בתחום זה ואין כל ממשק בין עבודתם השוטפת לבין פעילות של פיקוח על מחירו של מוצר זה או אחר.
נמצא כי לאחר הוצאת המלט מפיקוח מחירים לפי החוק והעברתו, מתוקף ההסדר, לפיקוח המינהל, לא קיבלו גורמ י המקצוע במינהל כל הכשרה לביצוע תפקידם החדש, לא הונחו לגבי אופן יישום נוסחת הפיקוח, לא עברו חפיפה עם נציגי יחידת הפיקוח על המחירים במשרד הכלכלה , ולא הובאו לידיעתם הסוגיות העקרוניות שיש לתת את הדעת עליהן בעת יישום הנוסחה.
בתשובת משרד הכלכלה לטיוטת דוח הביקורת צוין כי כדי להתחיל ביישום המטלות שהוטלו על המינהל בהתאם להסדר עם נשר הסתייע המינהל בגורמים מקצועיים במשרד ומחוצה לו, והוא מתכנן לקבל סיוע כזה גם בעתיד ולעבור הכשרה מקצועית ספציפית.
בכלל זה נשקלת האפשרות לתגבר את היחידה בכלכלן.
ההסדר שאליו הגיעו משרד הכ לכלה, רשות ההגבלים העסקיים ומשרד האוצר עם חברת נשר הוא הסדר משמעותי המקדים את לוחות הזמנים להיווצרות תחרות בענף - תחרות שהציבה ועדת המלט כמטרה.
הנחת העבודה של גורמים אלו הייתה כי כניסת מתחרה לשוק המלט עדיפה על פני מתן הוראות התנהגותיות.
בהתאם למדיניות זו ש ל הממשלה, הגיעו הצדדים להסכמה עם נשר בדבר הכנסת שחקן נוסף לענף והגברת התחרות בשוק הצמנט , שהיא שולטת בו באופן מובהק.
הממשלה אף קבעה רשת ביטחון למקרה שלא תיווצר תחרות.
אולם לצד יתרונות ההסדר, נתגלו ליקויים בתהליך גיבושו.
לדעת משרד מבקר המדינה, עולה חשש כי מנגנון הפיקוח על המחירים, המשמש כרשת ביטחון נוספת להגנה מפני עליית מחירים, אינו יעיל.
על משרדי האוצר והכלכלה לוודא כי מנגנון הפיקוח על מחיר המלט מיוש ם כהלכה, ובמסגרת זו לבחון כיצד ניתן לשפרו ולייעלו בלי לפגוע בהסכמות שהושגו עם נשר.
:שם הדוח התמודדות הממשלה עם הריכוזיות במשק מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 .
תופעת הריכוזיות קיימת בישראל כבר שנים רבות, אך בשנים האחרונות - בעקבות המחאה החברתית וגורמים נוספים - נדרשה הממשלה ביתר שאת לנקוט צעדים של ממש ליצירת שינוי ולקידום תחרות במשק כדי להפחית את יוקר המחיה.