HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עיתונאי ח' הודיע כי אם ישונו תנאי העסקתו הוא יתבע את הרשות על כל הסכומים כולל על הפסקת התכנית המלאה ואף הציג דרישה לקבלת פיצוי בעבור כל שנות עבודתו ברשות (מאז 1990 .
) במרס 2010 החליטה ועדת המכרזים לסווג התקשרות מצומצמת יותר עם עיתונאי ח' כפטורה ממכרז.
נציגת הלשכה המשפטית הסתייגה מההחלטה בגלל דרישותיו הכספיות לפיצוי של העיתונאי והמליצה שלא לאשר את ההתקשרות בהסכם קבלני חדש עד אשר תוסדר העסקתו בעבר.
למרות המלצתה אישרה הוועדה את ההתקשרות.
באותו החודש חתמה הרשות עם עיתונאי ח' על הסכם עבודה קבלני 532 דוח שנתי61ב .
ביוני 2010 פנה העיתונאי במכתב למנכ"ל בדרישה לפיצויים על שנות עבודתו ברשות בסכום של כ-2.
מיליון ש"ח בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2011 , מסר סמנכ"ל הכספים שהיה יו"ר ועדת המכרזים, כי נציגת הלשכה המשפטית לא הפעילה את סמכותה מכוח התקנות למנוע את ההתקשרות.
הוא ציין שלפי תקנות חובת המכרזים "'עמדת היועץ המשפטי או נציגו בוועדה תכריע בעניינים רשות השידור 533 .
לו סברה נציגת היועצת המשפטית כי המצב המשפטי מחייב את מניעת אישור ההתקשרות, יכלה הנ"ל לחוות את דעתה ע"פ התקנה ובכך למנוע את אישורה של ההתקשרות".
אף שנציגת הלשכה המשפטית לא הפעילה את סמכותה מכוח התקנות למנוע את ההתקשרות היה על ועדת המכרזים לבחון את הסתייגותה.
העסקת מגיש ברדיו מאז תחילת שנות התשעים של המאה העשרים ועד 2008 העסיקה הרשות את המגיש כספק שירותים בהפקות טלוויזיוניות ו בתכניות שונות הן ברדיו והן בטלוויזיה לסירוגין באמצעות ש"ת.
מתחילת 2010 התנהלו פגישות בין מנכ"ל הרשות ובעלי תפקידים נוספים לבין המגיש בדבר חזרתו לשידור ברדיו.
במאי 2010 פנה מנהל הרדיו בעברית (בפועל) באופן רשמי למנכ"ל הרשות וביקש את אישורו להעסקת המגיש בתכנית שבועית בת שעתיים ברדיו בתשלום קבלני עבור כל תכנית.
מנכ"ל הרשות אישר את ההעסקה.
המגיש החל להגיש את תכניתו בסוף מאי 2010 , אולם טרם תחילת העסקתו לא הסדירה הרשות את ההתקשרות אתו בחוזה.
רק בתחילת יולי 2010 , למעלה מחודש לאחר שהחל להגיש את תכניתו, החלו הנוגעים בדבר ברשות לפעול להסדרת ההתקשרות עמו.
מנהל הרדיו בעברית (בפועל) ומנהל רשת ב' הבהירו בתשובותיהם למשרד מבקר המדינה כי בשוק התקשורת יש תחרות על העסקת אנשי תקשורת בכירים.
לכן "ברגע שיש הסכמה עם הכוכב יש להכניסו ללוח השידורים כדי לייצב אותו ברשת".
הרשות החלה לשדר את תוכניתו של המגיש לפני הסדרת ההתקשרות עמו, היות שחששה "חשש ממשי שיחזור בו או שילך אל המתחרים".
משרד מבקר המדינה העיר להנהלת הרשות כי אם נדרש סיכום מהיר של תנאי ההתקשרות, היה על הרשות לזרז את הסדרתם כדי למנוע מן הגורמים המקצועיים המוסמכים ברשות להתאי ם את החלטותיהם למציאות שנכפתה עליהם.
ביולי 2010 פנה מנהל כוח אדם ברשות למנהל רשת ב' וציין שעליו כיחידה הצורכת להעביר את הבקשה להכנת ההסכם הקבלני לאישור ועדת מכרזים.
סגנית היועמ"ש המליצה שהמגיש יועסק כעובד הרשות במשרה חלקית מאחר שלדבריה הוא "אינו קבלן שמספק שירותים לרשות.
הוא עובד הרשות לשעתיים שבועיות.
הוא עובד מהאולפנים שלנו.
הוא מגיש תכנית כמו עובדים אחרים מגישים".
סגנית היועמ"ש הודיעה למנכ"ל, לסמנכ"ל הכספים ]ש[ ולסמנכ"לית משאבי אנוש כי בעקבות שיחה שלה עם סגן הממונה על השכר יש להחתים את המגיש על חוזה עבודה כעובד הרשות; בסוף כל חודש הוא ידווח על תפוקותיו ושכרו ייקבע בהתאם.
המנהלת האישית של המגיש הודיעה למנהל הרדיו בעברית (בפועל) שלפי "הסיכומים עם מנכ"ל הרשות" המגיש יקבל סכום קבוע בתמורה לכל שידור שבועי כנגד חשבונית שתוגש אחת לחודש "כפ י שנעשה במשך השנים".
לדבריה, "אין לשנות תנאי זה לשכר חודשי - מה שנוגד את כל הסיכומים עם מנכ"ל הרשות".
סמנכ"ל הכספים הודיע למנכ"ל ולבכירים נוספים בהנהלת הרשות ש"אם צורת , אזי ]הסכם קבלני[ 'העסקה אינה מתאימה בשל אופי ההעסקה ל'משתתף חופשי לא ניתן להעסיק בצורה הזו".
סמנכ"ל הכספים ביקש ש"הדיון בוועדת המכרזים לא יהיה במקביל להכנת ההסכם כמשתתף חופשי (ממש אבסורד!
) אלא יקדם לו" (ההדגשה במקור).
בהמשך ביקש סמנכ"ל הכספים מסגנית רשות השידור 535 .
היועמ"ש ש"ככל שההתקשרות מחייבת אישור בוועדת המכרזים, מן הראוי שיפסיקו להתייחס אל הוועדה כאל חותמת גומי".
סגנית היועמ"ש השיבה לסמנכ"ל הכספים שלדעתה המגיש חייב להיות מועסק בחוזה אישי ב -20% משרה.
היא ציינה שהיות שהמנכ"ל, מנהל הרדיו בעברית (בפועל) ומנהל רשת ב' מתנגדים לכך והואיל והמגיש כבר התחיל לשדר, "ניתן להעסיק אותו בהסכם קבלני אם אראה בכתב את סירובו לקבל חוזה עבודה".
היא הוסיפה שעם המעבר להסכם קיבוצי (לפי הסכמי הרפורמה) נודיע לו ש"אין אפשרות להמשיך להעסיקו בחוזה קבלני".
בתחילת אוגוסט 2010 נזף המנכ"ל בסגנית היועמ"ש על הטיפול בעניינו של המגיש.
המנכ"ל ביקש לסיים אותו מיד.
באמצע אוגוסט 2010 אישר מנ הל התקציבים להעביר למגיש מקדמות למרות שוועדת המכרזים טרם דנה בעניינו.
בספטמבר 2010 סיווגה ועדת המכרזים את ההתקשרות עם המגיש כהתקשרות בהסכם קבלני פטורה ממכרז בציון העובדה ש"עפ"י מתווה הרפורמה וחוות הדעת אמור להיות מועסק כעובד רשות ולא בהת]מגיש[ .
המשפטיתקשרות קבלנית".
למרות שהוועדה אישרה את ההסכם הקבלני המשא ומתן עם עורך דינו של המגיש לא הסתיים, וההסכם לא נחתם.
בסוף נובמבר 2010 , בעקבות הביקורת, ולאחר התייעצות עם הלשכה המשפטית ברשות הודיע מנהל רשת ב' למגיש ש"לצערנו לא נוכל לקבל את שירותך.
מאחר שלא חתמת על חוזה העסקה כנדרש, וניסיונותינו הרבים להגיע להסכמות העלו חרס.
על פי כללי המינהל התקין ברשות השידור אין להתקשר בלא חוזה חתום כדת וכדין".
בתחילת דצמבר חתמה הרשות חוזה עם המגיש.
במשך כשבעה חודשים, ממאי-נובמבר 2010 , עסק אפוא המגיש בהגשה קבועה של תכנית ברדיו בלי שהרשות הסדירה עמו את סידורי העסקתו ובלא הסכם חתום כדין.
 מאפייני הטיפול בהעסקת עיתונאי ח' והמגיש ברדיו דומים- המנכ"ל קבע עובדות מוגמרות לגבי העסקת השניים, ורק לאחר שהרשות החלה להעסיקם הוא החל להסדיר את ההתקשרות.
כך יצר בעצם המנכ"ל מחויבות לגורמים המקצועיים ברשות להכשיר את הסיכומים שהגיע אליהם, בניגוד לכללי מינהל תקין ולשמש חותמת גומי להתנהלותו.
העסקת "פרויקטור לטכנולוגיות" ברשות .
שיקום התשתית הטכנולוגית של הרשות הוא אחת מאבני היסוד של הרפורמה, כיוון שעל אף השינויים הטכנולוגיים הרבים שחלו בענף השידור והתקשורת בשנים האחרונות, לא שודרגה התשתית הטכנולוגית של הרשות זמן רב.
בישיבה שהתקיימה ביוני 2008 בנוכחות יו"ר הרשות, המנכ"ל, סמנכ"ל הכספים והיועצת 536 דוח שנתי61ב .
המשפטית של הרשות הוחלט ש"לקראת ההשקעות ברפורמה, המנכ"ל ידאג לקבל ייעוץ חיצוני להכנת המכרזים לרכישת הציוד החדש".
מיולי 2009 לא היה ברשות סמנכ"ל הנדסה וטכנולוגיות (להלן - סמנכ"ל טכנולוגיות); האחרון, שנבחר במכרז בנובמבר 2007 , פרש ביולי 2009 ,.
כאמור על פי חוק הרשות, חוק המינויים ונוהלי רשות השידור 537 .
הרשות, סמנכ"ל טכנולוגיות חדש צריך להיות מגויס במכרז.
ועדת המכרזים שתבחן את המועמדים לתפקיד צריכה לכלול את חברי הוועד המנהל של הרשות, את המנכ"ל ושני נציגים של האיגוד המקצועי.
כחלק מהליך קידום הרפורמה גיבש מנכ"ל הרשות צוות מיוחד בראשותו (להלן - צוות הרפורמה) שחבריו המנכ"ל, סמנכ"ל משאבי אנוש, סמנכ"ל כספים וכלכלה, מנהל הרדיו בעברית (בפועל), מנהל הטלוויזיה בעברית (בפועל), מנהל חטיבת החדשות בטלוויזיה (בפועל), מנהל שירותי הנדסה בטלוויזיה, מרכזת הרפורמה ונציגים מחברה להשמת עובדים (להלן - החברה).
צוות הרפורמה התכנס מדי שבוע לקידומה מכל הבחינות75.
בגלל חשיבות שיקום התשתית הטכנולוגית ברשותובגלל אי -איוש משרת סמנכ"ל הנדסה וטכנולוגיות החליט צוות הרפורמה לגייס "פרויקטור לטכנולוגיות" (להלן - הפרויקטור).
משרד מבקר המדינה בדק את הליך גיוסו.
באוקטובר 2009 החליט הצוות שבכפוף לחוות דעתה של סגנית היועמ"ש תאתר החברה מועמדים לתפקיד פרו יקטור טכנולוגי.
בנובמבר 2009 החליט הצוות למנות פרויקטור "שיתאם את הפרויקט מעבר להיבט המקצועי עד להשלמתו" ויטפל בכל הנושאים במסגרת הרפורמה.
באותו חודש המליצה סגנית היועמ"ש למנכ"ל שהפרויקטור יהיה עובד הרשות הואיל והוא "אמור לתת הנחיות לעובדי הרשות, לרכז פרו יקטים, להיות שותף בקביעת מדיניות הרשות, להתקשר עם גופים חיצונים.
וזאת כי ככלל עובדי חברה להשתמש בנייר רשמי ]ים[חיצונית לא יכולים לייצג את הרשות כלפי חוץ, לא יכול ]ו[ להשתלב בעבודה השוטפת של הרשות, לא יעביר ]ים[של הרשות, לא יכול ההנחיות לעובדים וכיו"ב".
בניגוד להמלצת סגנית היועמ"ש של הרשות סיכם צוות הרפורמה בישיבותיו בנובמבר 2009 שניתן להעסיק את הפרויקטור כיועץ לפי תעריף החשב הכללי76 .
באותו חודש החליט הצוות כי מנהל שירותי ההנדסה בטלוויזיה יפנה לוועדת המכרזים של הרשות בעניין זה, והחברה תפרסם מודעה שיפורטו בה הדרישות הכלליות לתפקיד הפרויקטור, תמיין את המועמדים ותציג לרשות שניים -שלושה "מועמדים סופיים".
בעקבות כך פנה סמנכ"ל הכספים לעובד החברה והזכיר לו יועסק כיועץ, אשר אמור להיבחר ]הפרויקטור[ שהצוות סיכם ש"מנהל הפרויקט בהליך בהתאם לחוק חובת המכרזים (פנייה לקבלת הצעות)".
לפיכך מטרת ההליך היא איתור שלושה-חמישה מועמדים, אשר אליהם תפנה הרשות לקבלת הצעות.
בסוף דצמבר 2009 החליט צוות הרפורמה שהמנכ"ל יפנה לועדת המכרזים לגבי העסקת פרויקטור.
בתחילת ינואר 2010 פרסמה החברה מודעה לאיתור מועמדים לתפקיד הפרויקטור.
בראשית פברואר 2010 ראיין הצוות שלושה מועמדים שאותרו על ידי החברה.
בעוד האישור של הוועד המנהל מיוני 2008 עסק ב"ייעוץ חיצוני למנכ"ל להכנת המכרזים ולרכישת הציוד החדש", צוות הרפורמה בחר פרויקטור .
75 מנכ"ל הרשות הדגיש בתשובתו מדצמבר 2010 שלאחרונה עקב הפעילות האינטנסיבית לסיום המשא ומתן עם נציגי העובדים התכנסו רק צוותי רפורמה פרטניים (מימון, משאבי אנוש, מחשוב וטכנולוגיה).
76 תעריף ליועצים המתפרסם מדי פעם על ידי החשב הכללי ומוגדר בהוראת התכ"ם (תקנות כספים ומשק) "העסקת נותני שירותים חיצוניים".
שהוגדר כ"מנהל פרויקט בכיר".
נקבע שעליו יהיה לרכז את כל העבודה לקראת שיקום התשתית הטכנולוגית של הרשות, הטמעת טכנולוגיות חדשות ושינוי דפוסי עבודה שנובעים מהם מבלי לבקש שנית את אישור הוועד המנהל לכך.
באפריל 2010 ,, כחודש לאחר שהוועד המנהל של הרשות סיים את כהונתו הציג מנהל הרדיו בעברית (בפועל) בתוקף תפקידו כמרכז עבודת צוות הרפורמה לוועדת הכספים של הרשות את העסקת הפרויקטור.
מנהל הרדיו מסר לוועדת הכספים כי "בישיבת הנהלה הגענו למסקנה שצריך פרויקטור לעניין הזה, פרויקטור חיצוני שרואה תמונה כוללת של כל הוצאות המכרזים, כתיבת המכרזים.
התחלנו לברר ויש מועמדים לעניין".
מנהל הרדיו ביקש שוועדת הכספים "תאשר לנו ללכת על עניין של פרויקטור".
יו"ר ועדת הכספים הביע תמיכה בהעסקת פרויקטור, אך ביקש תיאור תפקיד, הערכת עלויות וקציבת תקופת העבודה.
בעת הפנייה לוועדת הכספים היה הליך בחירת הפרויקטור בשלביו האחרונים, אך מנהל הרדיו בעברית (בפועל) לא מסר זאת לוועדה.
תחת זאת הוא ביקש אישור עקרוני להעסקת פרויקטור תוך יצירת הרושם שהתהליך רק בתחילת דרכו, ולפיכך ביקש יו"ר ועדת הכספים תיאור תפקיד, הערכת עלויות וקציבת תקופת העבודה.
באותו החודש ציין המנכ"ל במכתב ליו"ר ועדת הכספים ש"בהמשך לאישור העקרוני שניתן בישיבת ועדת הכספים של המליאה ביום 11.
10 מצ"ב תיאור התפקיד, שאיושו הוא תנאי בסיסי לקידום הרפורמה ברשות.
עליי להדגיש כי באין סמנכ"ל טכנולוגיות, גוברת חיוניותו של הפרויקטור.
10 הודיע סמנכ"ל הכספים למנכ"ל הרשות, ליועצת המשפטית ולמנהל הרדיו בעברית (בפועל): "הבנתי שהפרויקטור שנבחר זמין להתחיל את העסקתו ברשות".
הוא הזכיר להם שיש צורך לאשר את ההעסקה בוועדת המכרזים של הרשות "קודם להתחלת העסקתו".
במאי 2010 אישרה ועדת המכרזים את ההתקשרות עם הפרויקטור - כיועץ.
הוועדה הפנתה את העניין ל וועדת 250 לאישורה.
בו ביום אישרה גם ועדת 250 את ההתקשרות.
במאי 2010 חזרה סגנית היועמ"ש על עמדתה שיש להעסיק את הפרויקטור כעובד הרשות ולא כיועץ, היות "שאם מעסיקים בן אדם במתקני הרשות, נותנים לו חדר ומצפים ממנו לעבוד אצלנו במשך 180 שעות חודשיות.
דרך המלך היא להעסיק אותו כעובד ולא כקבלן".
בפגישה שקיימו במאי 2010 מנכ"ל הרשות, ראש צוות הרפורמה וסגן הממונה על השכר הוסכם כי יש לקבל את הנחיית הלשכה המשפטית של הרשות שיש להעסיק את הפרויקטור כעובד מן המניין כדי להעניק לו סמכויות ואחריות שיאפשרו לו לעבוד ברשות.
סו כם כי " הפרויקטור יועסק כעובד בחוזה אישי, כסמנכ"ל פיתוח וטכנולוגיה בפועל .
שכרו יעמוד על 90% משכר מנכ"ל " (ההדגשה במקור).
החלטה זו שונה מהותית מההחלטה המקורית של הוועד המנהל בדבר "ייעוץ חיצוני למנכ"ל" ומהחלטת צוות הרפורמה לגייס פרויקטור חיצוני ונובעת מאופן א יתורו ובחירתו של הפרויקטור.
ראוי היה שהמנכ"ל או מישהו מטעמו יעדכן את ועדת הכספים של הרשות ואת צוות הרפורמה בעניין שינוי זה, ואולם לא התקיים כל דיון מחודש בנושא ולא נדונו הטעמים שהביאו להפיכת ההחלטה על פיה.
במכתבו למנכ"ל הרשות ממאי 2010 חזר ואישר סגן הממונ ה על השכר את שיקום התשתית ]ב[ העסקת הפרויקטור כעובד הרשות בנימוק שיש "צורך הטכנולוגית, הטמעת טכנולוגיות חדשות ושנוי דפוסי העבודה הנגזרים"; הוא ציין כי "העסקת העובד מאושרת עד למינויו של סמנכ"ל טכנולוגיות".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 ציין סגן הממו נה על השכר כי "אישור מטעמו של הממונה על השכר נגזר מתכלית הסמכות שהעניק לו החוק ולפיכך מתייחס לתנאי העסקת העובד, ואין בו כדי להעניק אישור - מראש או בדיעבד - לעניין פרוצדורת המינוי של עובדים ברשות, ככל שמתחייבת פרוצדורת מינוי ייחודית בהתאם לכללי המינהל".
ביוני 2010 ) למנכ"ל כי]בפועל[ הודיע ראש צוות הרפורמה (מנהל הרדיו בעברית הפרויקטור התחיל לעבוד ברשות והוא בעצם "סמנכ"ל טכנולוגיות בפועל" (ההדגשה במקור).
המכתב הועבר לידיעתה של הסמנכ"לית למשאבי אנוש.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מחודש דצמבר 2010 הסביר מנהל הרדיו בעברית (בפועל) שנפלה טעות במינוח שהשתמש בו (העסקת הפרויקטור ).
לדבריו, כל שנתכוון הוא שרמת שכרו תהיה ]בפועל[ כסמנכ"ל פיתוח טכנולוגיות כמו של סמנכ"ל טכנולוגיות.
מנכ"ל הרשות השיב במכתבו מחודש דצמבר 2010 כי "אכן הייתה אי בהירות בהגדרת תפקידו של פרויקטור ומעמדו בהנהלה" ו"לבסוף הובהר שהוא מועסק כפרויקטור בשכר בכירים".
בניגוד לתשובותיהם של המנכ"ל ושל מנהל הרדיו בעברית (בפועל), עולה מהמסמכים כי בהנהלת הרשות השתמשו, נוסף על המונח "פרויקטור טכנולוגיה", גם במונח "סמנכ"ל" לא רק לענייני שכר, אלא גם לענייני סמכות, כמפורט להן.
10 הודיעה עוזרת המנכ"ל לסמנכ"לית משאבי אנוש כי "הוחלט, על מנת יועסק כסמנכ"ל בפועל.
מכאן נגזרים ]הפרויקטור[ ,לתת תוקף להחלטות והנחיות תנאי העסקתו ומכאן הוא שואב את סמכויותיו".
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת הרשות ועל צוות הרפורמה היה להבהיר כבר בתחילת התהליך את הגדרת התפקיד של הפרויקטור ואת מעמדו ברשות, בעיקר לנוכח המלצתה של סגנית היועמ"ש בתחילת נובמבר 2009.
הרשות החלה אפוא להעסיק עובד בכיר בה כפרויקטור שהוא בעצם סמנכ"ל בפועל; הוא גויס בדרך שאינה דרך המלך ובניגוד לכללים: הנהלת הרשות ובראשה המנכ"ל קידמו את העסקתו לא בהתאם לאישור שניתן מראש על ידי הוועד המנהל ובהליכי בחירה של יועץ חיצוני.
 על מנכ"ל הרשות לאפשר לבעלי התפקידים ברשות לפעול לפי מיטב שיקוליהם המקצועיים ולפי כללי מינהל תקין.
לדעת משרד מבקר המדינה יש לאפשר שיח מקצועי-חופשי בין הגו רמים השונים ברשות לגבי העסקת עובדים או קבלנים טרם העסקתם - ולא לאחר מעשה.
על המנכ"ל לתמוך ב"שומרי הסף" ברשות אשר מופקדים על פעולה לפי הכללים הנכונים ולעודד אותם, ולא לאלצם להכשיר את פעולותיו הבלתי-ראויות בדיעבד.
מנכ"ל הרשות הבהיר בתשובתו למשרד מבקר המדינה , כי למנכ"ל הרשות שני 'כובעים' - בכובעו האחד הוא מנהל כללי של הרשות, האחראי לניהולה השוטף, ובכובעו האחר הוא עורך ראשי אשר מחובתו "לדאוג לשידורי הרשות, איכותם ורציפותם" משום שהם "למעשה מטרת קיומה של הרשות".
המנכ"ל ציין כי קיים כ ]שלו[ פער בין "הצורך הניהולי מנכ"ל לבין עבודה לפי הספר, בין הצרכים הניהוליים לעשות דברים במהירות, בדרך ממוקדת וגמישה עם אוריינטציה על אנשי [ תוצאות ומדידה, לבין מחויבותו של עורך ראשי לגייס ולטפח טאלנטים מבפנים ומבחוץ, לעודד יצירתיות, לטפח איכות לצקת תכנים ]תקשורת בכירים משמעותיים".
המנכ"ל הוסיף ואמר כי "הקפדה עיוורת על קיומם המדוקדק של כל הנהלים .
הייתה מביאה לאנדרלמוסיה עד כדי הפסקת שידורים, בוודאי פגיעה קשה ברמת השידורים".
לדבריו, כאשר רשות השידור 543 .
נוצרה סתירה בין קיום הנהלים לבין הבטחת הקיום וההמשכיות של השידור הציבורי הוא העדיף את המשכיות הש ידור הציבורי האיכותי וראה "חשיבות ראשונה במעלה לתפקיד ואחריות העורך על פני סמכויות המנהל הכללי, על כל הכבוד ומרחב המעשה הכלול בו".
מר יאיר אלוני, שהיה כאמור המנכ"ל הזמני של הרשות ממאי 2005 ועד יולי 2006 ציין גם הוא בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי מנכ"ל הרשות"חי בכל החלטה מהחלטותיו בין פטיש המנכ"ל כמינהלן לבין סדן המנכ"ל כעורך ראשי".
הוא ציין כי ראוי ורצוי תמיד למצוא את הפשרה הנאותה בין שניהם, אולם במקרה של סתירה יש לנהוג על פי הכלל שגיבש לעצמו: "השידור הוא אלוהי.
תפקיד מנכ"ל הרשות, הוא תפקיד דואלי, ולעיתים נדמה כי יש סתירה בין שני ראשיו: מנהל הרשות והעורך הראשי של שידוריה.
תפקידו של מנכ"ל הרשות הוא לשלב בין שני תפקידיו תוך מציאת האיזונים המתאימים, כך שישלימו זה את זה ולא יפגעו זה בזה.
אין להסכים עם הניסיון לה ציג טעמים המצדיקים התנהלות שהיא בניגוד לכללי מינהל תקין בשם ערכים אלו או אחרים.
בקשר למקרים המפורטים לעיל חוזר משרד מבקר המדינה על הערתו לפיה ככל שסבורה הרשות כי פעילותה מחייבת רמת גמישות גבוהה יותר מזו הקיימת בניהול ענייני העסקת העובדים שלה, הרי שהדרך להסדרת הנושא מחייבת תיקון בהוראות הדין.
כל זמן שהוראות אלו לא תוקנו, הרי שפעולותיה האמורות מהוות ליקוי יסודי ומשמעותי.
דוח ביקורת זה עוסק בשני נושאים מרכזיים שהם חלק מהתשתית הקובעת את איכות התפקוד של רשות השידור: איוש מוסדותיה המנהלים ומינוי החברים בהם; ניהול ענייני כוח האדם בה.
לימוד המסקנות המועלות בדוח ותיקון הליקויים המפורטים בו עשויים לשפר את תפקוד הרשות, שהיא גוף ציבורי שמנהליו חבים חובת נאמנות לציבור.
הָחֶסֶר באיוש מוסדות הרשות במהלך העשור שקדם לסיכום הביקורת משקף כשל מתמשך.
הנזק הנובע מכך לר שות הוא מהותי היות שהיא נדרשת זה שנים לתפקד במציאות משברית, ובה בעת עליה לקבל הכרעות כבדות משקל כדי ליישם רפורמה נרחבת שתשפיע על עתידה.
על הממשלה והשרים הממונים להבטיח איוש מלא של כל מוסדות הרשות בהתאם להוראות הדין.
הזיקה בין הדרג הממשלתי לבין רשות השידור מובנית בתוך הוראות חוק רשות השידור.
קשר זה מגלם בתוכו קשיים המחייבים פעולה זהירה ורגישה.
פרטים המובאים בדוח זה בדבר מעורבות של הדרג הפוליטי, בעיקר בקשר להליכי המינוי במוסדות המנהלים, מחייבים בחינה והפקת לקחים בדבר הליכים דומים שיתקיימו בעתיד.
ככלל יש לשאו ף ליצור 544 דוח שנתי61ב .
תנאים שירחיקו שיקולים פוליטיים מן ההחלטות המתקבלות בעניין הרשות ויבטיחו את קיומה כגוף שידור ציבורי -עצמאי המקבל את החלטותיו לפי שיקולים מקצועיים וציבוריים בלבד.
,פעולות בענייני כוח אדם, שפעמים רבות נעשו בהובלת מנכ"ל הרשות נעשו תוך התעלמות מהוראות הדין והנוהל.
בהתנהלות זו היה כדי להטמיע ברשות תרבות ניהולית קלוקלת.
עם הליקויים שהועלו בתחום זה - המצביעים על כשל ארגוני וניהולי - אין להשלים.
רשות השידור נדרשת לקדם את השידור הציבורי בסביבה תחרותית מאוד, כשהיא מתמודדת מצד אחד עם גופי תקשורת מסחריים ומצד אחר עם משברים פנימיים ממושכים תוך ניסיונות לחולל שינוי יסודי שיבריא אותה.
בנסיבות אלה תפקודה היומיומי והיכולת לממש את יעדי השידור הציבורי עשויים להיות מורכבים.
מציאות זו לא נעלמה מעיני משרד מבקר המדינה, אך אין בה כדי להמעיט מחומרת אי -ההקפדה על ההוראות המחייבות של הדין והנהלים.
חומרת הליקויים נובעת בין היתר מהעובדה כי למנכ"ל הרשות חלק מרכזי בהתהוותם.
קיום השידור הציבורי אינו עומד בסתירה לתרבות ארגונית נאותה, למינהל התקין ולהקפדה ולזהירות בכל הנוגע לשימוש במשאבי הציבור.
הרשות היא גוף שידור ציבורי - שכל פעולותיה ממומנות מכספי הציבור, ומנהליה חבים לציבור את חובת הנאמנות.
על הנהלת הרשות לחולל כל שינוי שדרוש למימוש יעדיה ועליה לעשות זאת בלי לסטות מההוראות המחייבות בתחום ניהול כוח האדם.
הצלחת הרפורמה אינה תלויה רק בשינויים ארגוניים; ניהול תקין של ענייני כוח האדם ותרבות ארגונית נאותה הם מאבני הבניין החשובות להצלחתה ולהבראת הרשות.
על הרשות והעומדים בראשה להטמיע הערות אלה, לבצע פעולות וליצור כלים שימנעו את הישנותם של ליקויים דוגמת המופיעים בדוח זה.
מינהל הרכב הממשלתי (להלן - מינהל הרכב או המינהל) הוא יחידת סמך באגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - אגף החשכ"ל).
תפקידי המינהל הם להסדיר .
3 ה"רשות" היא כל גורם שהתמנה על ידי שר התחבורה בהודעה ברשומות וסמכותו היא, בין היתר, הסדרת התנאים להעסקתם של קציני הבטיחות (מתוך תקנה מס' 579 לתקנות התעבורה, התשכ"א- 1961.
4 רכז תחבורה - בעל תפקיד במשרד ממשלתי האחראי לתפעול מערך כלי הרכב של המשרד.
את ניהולו התקין והיעיל של צי הרכב הממשלתי הכולל כ- 3,000 כלי רכב ולפקח עליו.
במסגרת זאת עליו לוודא את השימוש הראוי 586 דוח שנתי61ב .
ברכבי המינהל; לספק שירותי תחזוקה טכנית לכלי הרכב; להבטיח שמירה על רמת הבטיחות הנדרשת באמצעות הדרכת הנהגים הממשלתיים והכשרתם; ולהפעיל קציני בטיחות בתעבורה.
המינהל אחראי גם לביצוע מכרזי המכר לכלי רכב משומשים 5 ,ומשתתף בהוצאתם לפועל של מכרזי רכש לכלי רכב חדשים לרכבי ליסינג, לדלק 6 ולרכישת שירותים נלווים נוספים הנוגעים לצי הרכב הממשלתי בהיקפים כספיים ניכרים7 .
בחודשים מרס-ספטמבר 2010 בדק משרד מבקר המדינה את פעולותיו של מינהל הרכב בכל הנוגע לניהול צי הרכב הממשלתי ו להסדרת הפיקוח והבקרה על השימוש בו.
הביקורת נעשתה במשרד האוצר.
בדיקות השלמה נעשו במשרד התחבורה, בענבל חברה לבטוח בע"מ (להלן - חברת ענבל) ובכמה משרדי ממשלה המקבלים שירותים ממינהל הרכב.
חיוב משרדי הממשלה בגין שימוש בכלי רכב 1.
מינהל הרכב מח ייב את משרדי הממשלה בגין השימוש בכלי הרכב הממשלתיים.
חיובים אלו מועברים כהשתתפות מתקציבי המשרדים השונים אל תקציב מינהל הרכב ומשמשים את המינהל לרכישת כלי רכב ולתפעולם.
הוראת התכ"ם8 העוסקת בעניין זה קובעת כי התשלומים השנתיים יחושבו על פי ארבעת סוגי ההוצאות ה אלה: הוצאות בלאי; הוצאות תיקונים; הוצאות ביטוח; והוצאות מינהליות (להלן - סוגי ההוצאות).
גובה החיוב מחושב בהתאם לסוגי כלי הרכב אשר ברשות אותו משרד ממשלתי.
ההוראה קובעת: "בתחילת כל שנת תקציב יעביר מינהל הרכב הממשלתי לחשב משרד האוצר את הסכומים לחיוב המשרדים על פי 4 סוגי ההוצאות.
חשב משרד האוצר ישלח את הודעת החיוב השנתי לחשבי המשרדים בצירוף רשימת כלי הרכב המחויבים".
מתברר כי מינהל הרכב אינו מנהל כרטסות חשבונאיות פרטניות לכל אחד מכלי הרכב לצורך ביצוע חיובים וזיכויים כספיים מדויקים למשרדי הממשלה; המשרדים מחויבי ם על פי תחשיב ממוצע אשר נגזר מסוג הרכב אשר ברשות המשרד.
כמו כן, אין מינהל הרכב מזכה זיכוי פרטני את המשרד בגין התמורה שהתקבלה ממכירת רכביו.
בעוד שכלי רכב, אשר היו ברשות משרד שניהל ותחזק אותם באופן תקין, אשר מעורבותם בתאונות הייתה מעטה, או שרמת הנסועה (קילומ טרז') בהם הייתה נמוכה יחסית, נמכרים במכרזי המכר של המינהל במחירים גבוהים יותר מרכבי משרדים שלא נוהלו וטופלו באותו אופן, הרי שזיכוי חשבונותיהם של המשרדים בגין המכירה יהיה זהה.
משכך, אין למשרדים תמריץ לנהל את כלי הרכב שברשותם באופן מיטבי.
כלי רכב בבעלות המדינה המוצעים למכירה אחרי שהיו בשירות משרדים ממשלתיים .
מכרז ייעודי להספקת שירותי תדלוק לכלי הרכב של המדינה .
3 "העוסקת בפירוט תשלומים שנתיים של המשרד בגין כלי רכב".
בתשובת סגן בכיר לחשכ"ל מר גבי שוחט ומנהל מינהל הרכב מר עופר זיו למשרד מבקר המדינה מיום 29.
10 (להלן- תשובת אגף החשכ"ל) נכתב: "ממצאי דו"ח הביקורת והמלצותיו מקובלים.
לא נעלם מעינינו הצורך בניהול מערך החיובים של משרדי הממשלה במתכונת כפי שבא לידי ביטוי בממצאי הביקורת, אולם הניהול כפי שמוצע אינו אפשרי במערכת המידע הנוכחית שהיא מיושנת מאוד ואינה עונה על חלק גדול מדרישות מינהל הרכב הממשלתי.
במערכת המידע 588 דוח שנתי61ב .
החדשה שאיפיונה הושלם בתחילת שנת 2010 .
נכללה דרישה לניהול פרטני של העלויות כך שניתן יהיה לנהל את צי הרכב הממשלתי באופן שיאפשר חיוב משרדי הממשלה בחיוב פרטני עבור כל כלי רכב".
כאמור, עם סוגי ההוצאות נמנות גם הוצאות מינהליות.
מטרתו של חיוב זה היא לכסות את הוצאות התקורה וכוח האדם של מינהל הרכב.
בבסיס החיוב עומדת התפיסה כי מינהל הרכב מנוהל כמשק כלכלי סגור, המספק ומעניק שירותים לכלל משרדי הממשלה.
מינהל הרכב אינו מנהל את צי הרכב המשטרתי, אולם הוא מעניק למשטרת ישראל שירותים בתחום של הזמנת כלי רכב חדשים וכן בתחום של הוצאת מכרזי המכירה לרכבי המשטרה המשומשים וביצוע המכרזים.
אנשי המינהל אף משתתפים בוועדת המכרזים של המשטרה.
נמצא כי המינהל אינו מחייב את משטרת ישראל בסכום כלשהו בגין מתן שירותים אלו, והלכה למעשה משרדי הממשלה האחרים נושאים בהוצאות מינהל הרכב גם בגין רכבי המשטרה.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב: "מינהל הרכב פועל כיום מול משטרת ישראל במערכת התחשבנות שסוכמה לפני שנים רבות.
לקראת העלייה לאוויר של מערכת המידע החדשה, יקבעו מחדש הפעילויות אותן מבצע מינהל הרכב הממשלתי עבור משטרת ישראל ותקבע מערכת התחשבנות חדשה".
אגף החשכ"ל הוסיף: "ניהול של פעילות מורכבת.
חייב להתבצע באופן מרכזי על מנת להביא למימוש כל יתרונות הגודל.
אופי ניהול זה מחייב לעיתים תשלום גלובלי הגורם לסבסוד צולב של פעילויות".
לדעת משרד מבקר המדינה, על מינהל הרכב לעבור בהקדם לשיטת חיוב כספי פרטני של המשרדים, ובכלל זה של המשטרה, שתהיה נכונה יותר בהיבט הרישום החשבונאי ותמנע סבסוד צולב.
שיטת חיוב זו תתרום לשמירת עקרון הנשיאה באחריות של המשרדים בעניין השמירה על רמת התחזוקה הנאותה לרכביהם, ותגביר את פעולות הבקרה והפיקוח מצדם כדי להביא להפחתת הנסועה ולצמצום מספר התאונות.
השתתפות עצמית של נהגים הוראת תכ"ם9 בעניין "השתתפות עצמית" קובעת: "עובד אשר הועמד לרשותו רכב צמוד לראשונה החל ב - 1.
05 יידרש לחתום, כתנאי להעמדת הרכב הצמוד לרשותו, על התחייבות בלתי חוזרת לשאת בעלות כל נזק שייגרם לרכב, עד לסכום של %75 מסכום ההשתתפות העצמית של המדינה ובכפוף לכללים".
על רכז התחבורה10 במשרד לעדכן במערכת המידע של מינהל הרכב את כתב ההתחייבות החתום ולתייקו בתיקו האישי של העובד.
10 רכז תחבורה- בעל תפקיד במשרד ממשלתי האחראי לתפעול מערך כלי הרכב של המשרד.
על עבודת רכזי התחבורה - ראו להלן.
מבדיקה שערך משרד מבקר המדינה עולה כי בניגוד להוראה, עד 9.
10 טרם חתמו 537 נהגים (כ -37% מהנהגים שלהם רכב צמוד) על ההתחייבות האמורה, ומתוכם 297 נהגים שקיבלו את רכבם לאחר 1.
עד מועד סיום הביקורת, בספטמבר 2010 , מינהל הרכב לא מימש את סמכות ו לפי הוראת התכ"ם ולא הטיל סנקציה כלשהי על הנהגים שטרם חתמו.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב: "מינהל הרכב הממשלתי פנה מספר פעמים לכל משרדי הממשלה להשלמת החתמת העובדים על טופסי 'השתתפות עצמית'.
לאור חוסר ההיענות הוחלט לאחרונה לשלוח חיובים בגין השתתפות עצמית לכל החייבים.
מינהל הרכב הממשלתי מתכוון לנקוט בפעולות שונות על מנת להבטיח השלמת החתמת העובדים על טפסי 'השתתפות עצמית' עד כדי ביטול או השבתת כלי הרכב הצמוד ואף ביטול אישור הצמדת רכב לעובדים שלא חתמו על טופס השתתפות עצמית ויסרבו לאשר את התשלום".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על פי סעיף 25 ()(א6 ,) לחוק הגנת השכר התשי"ח- 1958 אין לנכות חוב משכרו של העובד, אלא על פי התחייבות בכתב מהעובד למעביד.
משכך, מינהל הרכב אינו רשאי לנכות סכום כלשהו מאותם עובדים שטרם חתמו על טופס ההתחייבות.
מאגר כלי הרכב מינהל הרכב מחזיק ומתפעל מתחם של 11 דונם ברמלה.
המתחם משמש בעיקר לקליטת רכב חדש מיבואני הרכב, לעריכת מכרזי המכר של כלי רכב משומשים ולתפעול מערך הקצאות זמניות של כלי רכב למשרדים (להלן - המאגר).
כאשר משרדי ממשלה נזקקים לכלי רכב באופן זמני, הם לרוב מקבלים כלי רכב מהמאגר כהקצאה זמנית, ומחויבים בהתאם על ידי המינהל.
מצבים אלו מתרחשים בעיקר כאשר אחד מרכבי אותו משרד עבר תאונה או הושבת לתקופה ממושכת, ועל המשרד להשלים את התקן החסר עד תום התיקון.
אם ועדת ההצמדות11 אישרה לעובד מסוים הצמדת רכב, יוקצה לאותו עובד רכב כהקצאה זמנית, עד מועד קבלת הרכב החדש שהוזמן עבורו.
יצוין כי המינהל חתם על הסכמים עם חברות השכרה לצורך פעילויות קצרות טווח ומזדמנות של משרדי הממשלה מעת לעת.
נמצא כי בשש השנים האחרונות, מינהל הרכב לא בחן לעומק את העלויות הכספיות של חלופת ה"הקצאה הזמנית" על ידי המאגר 12 בהשוואה לשכירת רכב מחברות השכרה חיצונית אשר זכו במכרז.