HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, הפיקוח הוא צורך הכרחי, שכן המדינה אינה יכולה להפקיר את החסויים, החלשים שבאזרחיה, שהם מוגבלים, חסרי ישע ומוכי גורל, בלי לפקח על הטיפול שמעניקים להם האפוטרופסים ולוודא שהם עושים את המוטל עליהם באופן המיטבי ומבטיחים את שלומו של החסוי.
על פי תקנות הכשרות המשפטית, הדוחות שהאפוטרופוס חייב להגיש לאפ"כ לפחות אחת לשנה צריכים לכלול פרטים והסברים על הפעולות שביצע האפוטרופוס, ובכלל זה על ביקוריו אצל החסוי, על קיום קשר עם קרוביו, על טיפולו בניהול נכסי החסוי ועל השמירה על זכויותיו ופרטים "בדבר ביטוחו של החסוי בביטוח רפואי וסוציאלי".
בסל הטיפול בח סויים נקבעה תכיפות הביקורים שעל האפוטרופוס לקיים אצל החסוי: אצל חסוי המתגורר במעון - לפחות אחת לשבועיים; אצל חסוי המתגורר בביתו בקהילה - לפחות אחת לשבוע.
נמצא שאגף האפ"כ אינו מפקח על כך שהאפוטרופוס כולל בדיווחיו את כל הפרטים וההסברים שנקבעו בתקנות.
נמצאו מ קרים שבהם אפוטרופסים לא מסרו מידע או מסרו מידע חלקי בלבד על נושאים שונים - כגון הביקורים אצל החסוי; קיום קשר עם קרובי החסוי; שמירה על זכויות החסוי ופרטי הביטוח הרפואי והסוציאלי של החסוי - אולם האפ"כ לא חייב אותם להשלים את המידע החסר ואף לא העיר להם כאשר דווחו נתונים לקויים.
לעניין הביטוח הרפואי הסביר האפ"כ כי בעת שהותקנו תקנות הכשרות המשפטית טרם חוקק חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994 , וכי במועד הביקורת לכל אזרח כבר יש ביטוח בריאות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי המידע האמור חיוני למתן טיפול מיטבי לחסוי ולהבטחה שהחסוי ישהה במסגרת התואמת את אפשרויותיו הכלכליות הנגזרות מנכסיו, לרבות מביטוחים משלימים או סיעודיים, אם יש לו כאלו.
32 ,מרכז המחקר והמידע של הכנסתסוגיות במינוי אפוטרופוס לבגיר - סקירה משווה, גב' שלי לוי, 12 ביוני 2011.
33 בסקירה נבחנו סוגיות בהסדרי אפוטרופסות בישראל, "בשלוש יחידות מדיניות בבריטניה (סקוטלנד, אנגליה וויילס), בשתי מדינות באוסטרליה.
ובשתי פרובינציות בקנדה.
)(א ביולי 2009 קיבל האפ"כ, באמצעות מחלקת פניות הציבור של משרד המשפטים, תלונה ולפיה אפוטרופוסית אינה מתעניינת בחסויה ואינה מטפלת בה.
נמצא כי במועד התלונה האפוטרופוסית, שהתמנתה בשנת 2000 , עדיין לא הגישה לאגף האפ"כ שום פרטה34 ודיווחים.
מנהל מחוז תל אביב באגף האפ"כ השיב למחלקת פניות הציבור כי חוסר ההתעניינות של האפוטרופוסית בחסויה אינו בטיפולו של אגף האפ"כ, וכי בענייני הרכוש האגף פנה לאפוטרופוסית ונשקלת האפשרות להגיש לבית המשפט בקשה לחייב את האפוטרופוסית למסור לאפ"כ פרטה ודיווחים כנדרש.
בתשובת האפ"כ נמסר כי מנהל המחוז פעל בעניין זה ללא דופי, כאשר הבהיר כי האפ"כ אינו מטפל בעניינים האישיים של החסויה ומנגד פעל לבדיקת נושא הרכוש.
בבדיקה חוזרת שעשה משרד מבקר המדינה בספטמבר 2011 נמצא כי רק בעקבות הביקורת, בפברואר 2011, כ -11 שנים לאחר מינויה של האפוטרופוסית, הגיש האגף לבית המשפט בקשה להורות לאפוטרופוסית להגיש פרטה ודוחות כספיים.
לא נמצא כי אגף האפ"כ הביא את התלונה האמורה לידיעת ולטיפול משרד הרווחה.
(ב) תאגיד האפוטרופסות שמונה לטיפול בחסויה דיווח בקביעות לאגף האפ"כ בשנים 2000 - 2002 על ביקורים שבועיים או חודשיים בדירת החסויה.
בשנת 2004 הועבר לאגף האפ"כ תסקיר של עו"סית לסדרי דין המתאר הזנחה של החסויה המוגבלת המתגוררת עם אחיה המוגבל.
בתסקיר צוין שהתאגיד לא היה ער למצבה המוזנח של הדירה ובכלל זה לאי -הסדר השורר בה, ללכלוך בדירה ולריהוט והחפצים השבורים.
העו"סית לסדרי דין ציינה כי סיכמה עם התאגיד שיקיים ביקור לבדיקת תנאי המגורים.
בשנים 2003 -2007 דיווח התאגיד לאגף האפ"כ על שבעה ביקורים שקיים בבית החסויה ועל כך ש"אין בעיות כספיות או רכושיות מיוחדות הטעונות טיפול ביחס לחסויה".
בשנת 2008 שכנים של החסויה התלוננו כי דירת החסויה "נמצאת במצב אנטי סניטרי חמור מאד" באופן הגורם לצחנה ולמטרד סביבתי, כי הריהוט בדירה שבור ומלוכלך, ועוד.
הביקורת העלתה כי אגף האפ"כ לא בדק עם התאגיד כיצד לא הבחין בהזנחה המתמשכת בעת ביקוריו בדירת החסויה, וכיצד טיפל התאגיד בשמירה על זכויותיה ובניהול הנכס שבו היא מתגוררת.
אגף האפ"כ גם לא בדק את אמינות הדיווחים על ביקורים אצל החסויה נוכח הנתונים שעלו מהתסקיר.
34 פרטה היא תצהיר שמגיש האפוטרופוס לאפ"כ בתוך30 יוםממינויו, הכולל פירוט של נכסיו וחובותיו של החסוי ליום המינוי.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהאפ"כ הוא הגוף שד יווחי האפוטרופסים נמסרים לו על פי החוק, הדבר מחייב אותו להתייחס לדיווחים אלו, לבצע ביקורת ומעקב בנושא, לפעול לכך שהליקויים שהועלו יטופלו במסגרת הכלים החוקיים העומדים לרשותו, ולעדכן בנושא את הגורמים האחראים לכך.
בדיקת המידע שהאפוטרופוס צריך לספק היא כמעט הא מצעי היחיד שבעזרתו יכול האפ"כ לעקוב אחר מצב החסוי ולשפר את הטיפול בו.
לעומת זאת נמצא כי בעקבות תלונה שקיבל אגף האפ"כ ממנהלת דיור מוגן שבו מתגוררת חסויה, דרשה הממונה הארצית דאז מתאגיד האפוטרופסות את התייחסותו לטענות שהועלו בנוגע לקשר עם החסויה ותכיפות הביקו רים אצלה, ואף הפנתה את התאגיד לסעיף בהסדר שכר הטרחה של התאגיד ולפיו האפ"כ מוסמך לדרוש החזר שכר טרחה שגבה תאגיד בגין התקופה בה לא מילא את חובותיו.
האפ"כ מסר בתשובתו כי אכיפה על האפוטרופוס לקיים את חובותיו כלפי החסוי אינה בתחום סמכותו ואחריותו ולא עליו לפעול בנושא, אלא לדווח לרשויות הרווחה על מנת שיפעלו על-פי סמכותם.
כן הוסיף האפ"כ כי עניינים כגון מספר הביקורים שראוי לקיים אצל חסוי אינם בתחום מומחיותם וידיעתם של מפקחיו.
משרד הרווחה מסר בתשובתו מפברואר 2012 כי אינו מעורב בנושא האפוטרופסות לאחר מתן צו המינוי על ידי ביהמ"ש אלא אם הופנתה אליו תלונה ספציפית או אם יש צורך בפניה מחודשת לביהמ"ש.
עוד ציין כי אין לו אחריות או מעורבות בפיקוח על האפוטרופסים.
עמדתו היא שלא ניתן להפריד בין הפיקוח על העניינים האישיים לבין הפיקוח על הרכוש.
הוא הוסיף ש"אין מקום כי פנייה למשרד הרווחה תתבצע כתחליף להפעלת הכלים והסנקציות העומדים לרשות האפוטרופוס הכללי".
תשובתו של האפ"כ לעניין מספר הביקורים אינה מתיישבת עם האמור בחוברת סל הטיפול בחסויים שהאפ"כ מעביר לאפוטרופסים; שבה נקבעה, בין היתר, תכיפות הביקורים שעל האפוטרופוס לקיים אצל החסוי.
לפיכך, על מפקחי אגף האפ"כ להשוות בין מספר הביקורים שהאפוטרופוס דיווח עליו למספר הביקורים שהיה עליו לקיים בהתאם לסל הטיפול.
היעדר בקרה ומעקב כנדרש אחר דיווחי האפוטרופסים מצד האפ"כ לא מאפשר גילוי מקרים של הפקרת חסויים, ובהם קטינים וחסויים הסובלים מתת -תפקוד קש ה.
התעלמות האפ"כ ממידע המלמד שהטיפול בחסוי עלול להיות לקוי או לא מספק, או מהיעדרו של מידע בנושא הטיפול בחסוי, עלול לפגוע בחסויים ששלומם מופקד בידיו.
על משרד הרווחה, האפ"כ ומשרד המשפטים, להסדיר יחד לאלתר את דרכי האכיפה, הדיווח והבקרה בנושא מילוי הדרישות מהא פוטרופסים המתמנים, לרבות קביעת הסדר שיבטיח כי כל מידע המעורר חשש לגבי הטיפול בחסוי יובא לידיעת משרד הרווחה ולקבוע את האחראי לביצוען.
לדעת משרד מבקר המדינה, כאשר אפוטרופוסים אינם מקיימים את חובתם, על האפ"כ לשקול לדרוש מהם להשיב את שכר הטרחה שגבו, במלואו או בחלקו.
פיקוח על תאגידים ואפוטרופסים מרובי חסויים .
מסמך הדרישות שעליו חתמו תאגידי האפוטרופסות כתנאי לקבלת המינוי ולביצוע התפקיד כולל, בין היתר, התחייבות לפעול בהתאם לחוק ולתקנותיו ובכפיפות לפיקוח ולהנחיות של אגף האפ"כ.
עוד כולל המסמך התחייבות לטפל בחסויים וברכושם על פי סל הטיפול שצורף לו.
המסמך כולל גם התחייבות של התאגיד לקבל לטיפולו חסויים בלא סייג הנוגע למצבם הכלכלי, הנפשי או הפיזי; להעסיק מערך של עובדים מקצועיים למתן טיפול ושירותים לחסויים; ולנהל מערכת הנהלת חשבונות לגבי ניהול כספי החסויים, הנכסים, וניהול חשבונות התאגיד.
כמו כן כולל המסמך התחייבות למסור לאגף האפ"כ דוחות כספיים שנתיים מבוקרים של התאגיד הכוללים דוח על כלל כספי החסויים ונכסיהם, כל דוח ומידע אחרים שידרוש האגף וכללים לאופן גביית שכר טרחה מהחסויים.
מבקר המדינה העיר בדוח הקודם 35 כי עד שיוקם מנ גנון פיקוח הולם על טיפולם של אפוטרופסים בחסויים, ראוי שהאפ"כ, בתיאום עם משרד הרווחה, יפקחו, ולו באופן מדגמי, אם החסויים מקבלים מהתאגידים את מלוא השירותים שהתאגידים התחייבו לספק להם.
(א) בביקורת הנוכחית נבדקו באגף האפ"כ 15 מתוך16 תיקים של תאגידי אפוטרופסות שבטיפולם היו כ - 8,000 חסויים בסך הכול.
שמונה מהתאגידים מאוגדים כעמותות, שבעה תאגידים מאוגדים כחברות בעירבון מוגבל, ותאגיד אחד מאוגד כהקדש.
הביקורת העלתה כי לאגף האפ"כ אין נהלים או הוראות לבדיקה שוטפת וסדירה של פעילות התאגידים ושל מידת עמידתם בתנאים שנקבעו במסמך הדרישות שעליו חתמו עם מינוים.
עוד עלה שאגף האפ"כ אינו עושה ביקורות תקופתיות בתאגידים לבדיקת אופן פעילותם כדי לוודא שהתאגידים אכן ממלאים את הוראות סל הטיפול.
(ב) במסמך הדרישות מתחייב התאגיד להעסיק מערך של עובדים מקצועיים למתן טיפול ושירותים לחסוי.
נמצא כי משנת 2004 ועד מועד סיום הביקורת באוקטובר 2010 רק תאגיד אחד דיווח לאגף האפ"כ על מספר העובדים הסוציאליים שהוא מעסיק, ואת התקן למספרם הממוצע לחסוי שהוא עובד לפיו, ואף תאגיד זה מסר דיווח אחד בלבד בנושא.
אגף האפ"כ ומשרד הרווחה לא קבעו את אופן הדיווח וסדרי הבדיקה שמטרתה לברר אם התאגידים מקיימים את ההתחייבות האמורה ולא בדקו נושא זה.
)(ג במסמך הדרישות מתחייב התאגיד למסור לאגף האפ"כ דוחות כספיים שנתיים מבוקרים של התאגיד, הכוללים דוח על כלל כספי החסויים ועל נכסיהם.
לפיכך, בשנים 2004 -2009 , לפי חישובי משרד מבקר המדינה, בהתייחס לשנים שפעל כל תאגיד, היה אגף האפ"כ אמור לקבל 52 דוחות כספיים שנתיים מבוקרים של התאגידים שנבדקו.
הביקורת העלתה כי אגף האפ"כ קיבל חמישה דוחות שנתיים מבוקרים בלבד, וכי בכל השנים האמורות שלח אגף האפ"כ רק ארבעה מכתבי תזכורת להמצאת הדוחות הכספיים.
האפ"כ ציין בתשובתו כי תאגיד כמו כל אפוטרופוס אחר נבחן בסופו של יום על ידי הדיווחים הפרטניים שמוגשים על ידו בכל תיק מתיקי הפיקוח המנוהלים על ידו.
ואולם משרד מבקר המדינה מעיר כי האחד אינו מייתר את השני.
על האפ"כ לדרוש ולבחון את הדוחות הכספים של התאגיד כחלק מהבקרה עליו.
(ד) במסמך הדרישות מתחייב התאגיד לבטח את עצמו בביטוח אחריות מקצועית מתאים בגין נזקים שעלולים להיגרם לחסויים עקב ביצוע רשלני של תפקידו.
נמצא כי אגף האפ"כ לא בדק שהתאגידים מבוטחים בביטוח אחריות מקצועית כפי שהתחייבו במסמך הדרישות.
האפ"כ צריך לדאוג לרווחתם של החסויים, ואחת הדרכים להבטיח זאת היא לחייב את התאגידים להיות מבוטחים בביטוח אחריות מקצועית, כשם שנקבע במסמך הדרישות.
(ה) בנוסח המעודכן של מסמך הדרישות התחייב התאגיד, בהיותו עמותה רשומה, להמציא מדי שנה אישורי ניהול תקין שרשם העמותות מנפיק לתאגידים המאוגדים כעמותות (להלן - אישור ניהול תקין).
בשנים 2007 -2009 , לפי חישובי משרד מבקר המדינה, בהתייחס לשנים שבהן פעלה כל עמותה, אגף האפ"כ היה אמור לקבל 13 אישורים שנתיים על ניהול תקין של התאגידים המאוגדים כעמותות.
הביקורת העלתה כי בשנים האמורות קיבל אגף האפ"כ שני אישורים שנתיים בלבד על ניהול תקין.
אגף האפ"כ לא בדק לגבי יתר העמותות ולגבי יתר השנים אם התקבל אישור זה.
(ו) במסמך הדרישות התחייב התאגיד לנהל מערכת הנהלת חשבונות לגבי ניהול כספי החסויים, הנכסים, וניהול החשבונות של התאגיד.
בנובמבר 2005 הסבירה הממונה האר צית דאז בוועדת היגוי אפ"כ: ".
בכל ביקורת חשבונאית חלק מהעבודה נעשית 'בשטח' ולא במשרד המבקר.
לא הכול 836 דוח שנתי62 .
אפשר לראות דרך פיקוח של דוחות בלבד.
יש בעיה למשל עם השקעות כספי חסויים באופן מרוכז ע"י התאגידים וייחוסם לחסויים, כאשר קרו מקרים שבעקבות הערה שלנו לדוח ייח וס ספציפי של חסוי התאגיד תיקן מייד את הדוח - אבל מאיפה הכסף ירד?
לשם כך נדרשת ביקורת רוחבית".
משרד המשפטים מסר בתגובתו כי נושא הפעלת סמכות ביקורת אקטיבית כלפי תאגידים הועלה במסגרת הדיון הבין -משרדי, וכי המשרד שוקל תיקון חקיקה הנדרש בנושא.
משרד מב קר המדינה ממליץ כי אישור מינוים של אפוטרופסים מרובי החסויים יותנה בכך שתעוגן דרישה מהם ולפיה מפקחי אגף האפ"כ יוכלו לבצע ביקורת ובדיקות רוחביות בהנהלת החשבונות שלהם לבדיקה של אופן ניהול נכסי החסויים ושל אופן ניהול חשבונותיהם.
יתרה מזו, ניהול החשבונות צריך להיעשות באופן שיאפשר מעקב אחר רכושו של כל חסוי.
מכל האמור לעיל עולה כי תאגידים לא עמדו בהתחייבויותיהם כפי שנקבעו במסמך הדרישות וכי אגף האפ"כ לא קיים מעקב כדי לבחון את עמידתם בתנאי המסמך האמור.
האפ"כ מסר בתשובתו כי אי -עמידתו של תאגיד בדרישות אינה מצדיקה בהכר ח את הפסקת מינויו וזה צריך להיבחן גם לאור הפרטות והדוחות המוגשים על ידו לגבי כל חסוי.
מסמך הדרישות שהתאגיד חתם עליו כלל, משיקולים טכניים, גם סעיפים הנוגעים לענייניו האישים של החסוי, ואינו הופך את האפ"כ לאחראי לפיקוח על עניינים אלו, דבר שאינו בתחום סמכותו, כישוריו ויכולתו.
הוא אינו צריך לוודא שהתאגידים ממלאים את הוראות סל הטיפול ולבדוק את אופן פעולתם.
על אף האמור לעיל הודיע האפ"כ כי נוכח האמור בדוח זה הוא החליט כי רואה חשבון חיצוני מטעמו יפקח באופן סדיר על ההתנהלות הכספית של התאגידים, ובכלל זה יקבל מהם דיווחים על מידת עמידתם בסטנדרדים נדרשים גם בעניינים הנוגעים לענייניו האישים של החסוי, וליקויים שיימצאו בעניין זה יובאו לידיעת משרד הרווחה.
לדעת משרד מבקר המדינה, האפ"כ קיבל עליו סמכות פיקוח, באמצעות החתמת תאגידים על מסמך דרישות ופעילותו בצוות הבודק את התאמתם.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפ"כ, על אופן הפעלת הפיקוח, גם אם זה נעשה לשיטתו באופן וולונטר י, כי האפ"כ לא יצא ידי חובתו בכך שדרש חתימה של התאגידים על מסמך דרישותיו.
ללא פיקוח ומעקב בנושא מילוי הדרישות מתייתר ערכן של הדרישות.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדים הנוגעים בדבר ליזום חקיקה לתיקון החוק באופן שהאפ"כ יחויב לפקח על תפקוד האפוטרופוסים מרובי החסויים.
(א) בתיקי התאגידים שנבדקו נמצאו מסמכים שונים שהעבירו תאגידים שונים לבקשת האפ"כ: חמישה מהתאגידים העבירו לבקשת אגף האפ"כ את הנהלים שלהם הנוגעים לטיפול בחסוי; תאגיד אחד שלח לאגף האפ"כ את התקן שהוא עובד לפיו למספר ביקורים בשנה לחסוי.
חלק מהתאגידים העבירו רשימות של החסויים שבטיפולם.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפ"כ כי השוואה בין התקן לביקורים ובין הדיווח הפרטני של האפוטרופוס מרובה החסויים חיונית לבדיקת אופן טיפולו בחסוי ולבדיקת הקשר בינו לחסוי.
כמו כן על אגף האפ"כ לדרוש באופן סדיר את רשימות החסויים שבטיפול כל אפוטרופוס מרובה חסויים ולהשוותם עם נתוניו, כדי לוודא שהמידע שבידו מלא.
האפ"כ מסר בתשובתו כי תקן הביקורים אינו בתחום אחריותו וסמכותו.
עם זאת לאור החשיבות שהוא מייחס להסדרת עניין זה, רואה החשבון שמונה מטעמו יבוא בדברים עם הגורמים המוסמכים במשרד הרווחה כדי לנסות ולקבוע סטנדרדים ראויים לדיווח בעניין זה, ואם ימצא ממצא חריג, הוא יביא את הדבר לידיעת רשויות הרווחה.
משרד הרווחה השיב למשרד מבקר המדינה בפברואר 2012 כי מעורבותו נדרש ת רק כאשר האפ"כ מתרשם שיש מקום לפעול להחלפת האפוטרופוס.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כדי לפקח כנדרש על כל האפוטרופסים מרובי החסויים יש להקפיד שהפיקוח יתבצע באופן שיטתי ועקבי בייחוד נוכח הסיכון הרב שבהפקדת הטיפול ברכושם של חסויים בידי גורמים פרטיים - עמותות, עורכי דין וכד'.
כמו כן, כשמובא ממצא חריג לרשויות הרווחה עליהן לשקול אם הממצא מצדיק החלפת אפוטרופוס.
(ב) אגף האפ"כ קבע נוסח אחיד לדיווח השנתי שאפוטרופוס נדרש להגיש לו.
הביקורת העלתה כי אגף האפ"כ אינו דורש מהתאגידים לדווח באופן ובנוסח אחיד על פעולותיהם.
לדוגמה , בדוחות שמגיש אחד התאגידים לאגף האפ"כ, אין כלל שדה שבו על האפוטרופוס להתייחס לביקורים אצל החסוי בתקופת הדוח ולתכיפותם, שלא כנדרש.
במקומו יש שדה "קשר עם החסוי" שבו לעתים יש התייחסות לתדירות הביקורים ולעתים יש תיאור עמום שלא ניתן ללמוד ממנו אם התקיימו ביקורים אצל החסוי, ומה תדירותם.
כן נמצא כי מפקחי אגף האפ"כ לא דרשו מהתאגידים להשלים את הפרטים החסרים.
(ג) כאמור יש אפוטרופסים מרובי חסויים המאוגדים כתאגידים: חלקם כעמותות, חלקם כחברות בעירבון מוגבל, ואחד התאגידים מאוגד כהקדש.
על חבר הנאמנים של התאגיד המאוגד כהקדש נמנים נציגים של משרד המשפטים ומשרד הרווחה, והוא כפוף גם לביקורת של מבקר המדינה.
העמותות נתונות לביקורת של רשם העמותות.
לעומת זאת, אין פיקוח של משרד המשפטים ומשרד הרווחה או בקרה אחרת על פעילותם של יתר התאגידים והאפוטרופסים מרובי החסויים אשר אינם הקדש או עמותה.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד המשפטים לבחון את אופן ההתאגדות ודרכי הבקרה הראויים לאפוטרופוס מרובה החסויים המבקש לשמש אפוטרופוס תוך התייחסות לפיקוח הנדרש.
)(ד בביקורת נמצא כי אחד התאגידים חדל מלפעול בתקופה המבוקרת, ואולם בתיקו המנוהל באגף האפ"כ לא נמצ או מסמכים המלמדים על הפסקת פעילותו, מועדה, ונסיבותיה.
(ה) יש תאגידי אפוטרופסות המטפלים בחסויים ביותר ממחוז אחד.
ביוני 2010 , במהלך תקופת הביקורת, במסגרת דיון על קריטריונים לבדיקת דוחות, התריעה ממלאת מקום הממונה הארצית כי "במצב שיש כ - 40,000 תיקים, פחות מ -20 מפקחים" לא מצליח האגף להתמודד עם בדיקת כל הדוחות.
היא ציינה כי הבעיה היא שהאגף עוסק יותר מדי באפוטרופסים פרטיים ואילו טיפולו בתאגידים לוקה בחסר.
לדבריה אגף האפ"כ מגיע לסיכומים עם התאגידים, אך אין הוא עוקב אחר ביצועם.
היא המליצה "שמשקל הכובד יהיה על תאגידים ואפוטרופסים שאינם קרובי משפחה".
בהתאם לכך, בדצמבר 2010 הופצה הנחייה לכל מפקחי האגף במחוזות השונים בדבר סדרי עדיפות לבדיקת הדוחות.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפ"כ כי אף שקידם לאחרונה את בדיקת דיווחי תאגידי האפוטרופסות, אין די בכך ועליו לבצע מעקב שוטף ופרטני אחר ביצוע התחייבויות התאגידים.
(ו) כאמור, האפ"כ ומשרד הרווחה עודדו יצירת תחרות בין תאגידי אפוטרופסות בכל הנוגע לשירות לחסוי.
ואולם ביסודה של תחרות הוגנת עומדת היכולת של הלקוחות הפוטנציאליים לקבל מידע על המתחרים בשוק, להשוות ביניהם, ולבחור את המתאים בחופשיות על סמך העדפותיהם ולפי נתוני המתחרים.
במצב הדברים הנוכחי, אף שפועלים בתחום כמה אפוטרופסים מרובי חסויים, המידע עליהם ועל רמת השירות שהם מספקים לוקה בחסר.
באגף האפ"כ מצטבר מידע על אופן תפקודם של האפוטרופסים מרובי החסויים, ואולם הוא אינו מרכז את המידע ואינו פועל לכך שהמידע יהיה נגיש לעוסקים במינוים, אף שגורמים אלה זקוקים למידע כדי שיוכלו להימנע ממינויים בעייתיים.
מן הראוי שהאפ"כ ירכז וינהל את המידע על האפוטרופסים מרובי החסויים ועל תפקודם וישתף בו את משרד הרווחה והגורמים הנוגעים בדבר, הן כדי להועיל לציבור הנזקק לשירותיהם והן כדי לאפשר תחרות הוגנת.
משרד המשפטים מסר בתשובתו כי בכל הנוגע להיבטים הנוגעים לרכוש ראוי שהאפ"כ ירכז ויעביר באופן שוטף למשרד הרווחה את המידע על התאגידים, וכן את המידע על האפוטרופסים הפרטיים.
(ז) כאמור, בשנת 2008 גילתה מחלקת הפיקוח במחוז תל אבי ב של אגף האפ"כ כי הנהלת תאגיד אפוטרופסות מעלה ברכוש החסויים שבטיפולה.
בשנת 2009 חשד אגף האפ"כ כי תאגיד אפוטרופסות אחר הוציא כספים שלא כדין מחשבונות חסויים רבים שבטיפולו.
כל אחד מתאגידים אלו טיפל ביותר מ -200 חסויים.
החשדות הובאו לידיעת רשויות החוק המוסמכותולטיפולן.
משרד המשפטים, פרקליטות המדינה, אגף האפ"כ ומשרד הרווחה קיימו בשנת 2009 דיונים בדרכים למניעת הישנות מקרים כאלו ולשיפור הפיקוח עליהם.
הוחלט לקבוע מכסת מינויים לתאגידים חדשים והוצע, בין היתר, כי תאגידים חדשים משרד המשפטים 839 .
יידרשו בהפקדת ערבות; כי תוטל הגבלה על הסכ ום המרבי שאפוטרופוס יוכל למשוך במשיכה אחת מחשבונו של חסוי; כי ביהמ"ש ישלח לרשם המקרקעין את צו המינוי על מנת שזה ירשום הערת אזהרה לגבי נכסי חסויים; כי מפקחי אגף האפ"כ יוסמכו לקבל מידע לצורך הפיקוח מכל גוף לרבות בנקים ולשכות לרישום והסדר מקרקעין; וכי האפ"כ ידווח למשרד הרווחה בתוך חצי שנה ממינוי תאגיד אם לא הוגשה פרטה במועד.
במועד סיום הביקורת הגורמים המוסמכים עדיין לא אישרו את ההצעות האמורות.
עם זאת, הצוות המשותף לאגף האפ"כ ולמשרד הרווחה הפסיק להמליץ על מינויי תאגידים חדשים עד לגיבוש נוהל מינוי תאגידי אפוטרופסות והאפ"כ רענן הנחיות לתאגידים הקיימים.
האפ"כ הודיע בתשובתו כי הגבלות על מינוי תאגידים או אפילו שינוי חקיקה בנוגע לדרכי הפיקוח אינם בתחום סמכותו ואחריותו.
עוד הודיע כי מעורבותו בדיונים האמורים היא כגורם מסייע שיכול לתרום את תרומתו לנוכח הניסיון שהצטבר אצלו.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפ"כ שהאחריות להעלות יוזמות לשינויים בתחומים הנוגעים לפיקוח, לרבות יזמות לתיקוני חקיקה שאותן מעלה משרד המשפטים, מוטלת עליו כמי שהפיקוח על האפוטרופסים הוא בתחום טיפולו.
משרד המשפטים הודיע בתשובתו כי החוק לא פירט שום קריטריונים למינוי ואלה נקבעו בנהלים הנבחנים בימים אלה, לרבות האפשרות של תיקוני חקיקה בנושא, וכי "גם בנושא הפיקוח לא העניק המחוקק די סמכויות (אין בכך לגרוע מהצורך ".
כמו כן הוסבר כי יש קשיים ]של האפ"כ[ בהבניית הפיקוח בסמכויותיו הקיימות משפטיים ומעשיים ביישום הרעיונות שהועלו במסגרת הפקת הלקחים.
לדעת משרד מבקר המדינה הפקת לקחים ושינויים בדרכי הבקרה והפיקוח חיוניים כדי למנוע הישנות מקרים של מעילות על ידי אפוטרופסים מרובי חסויים, מעילות שגרמו נזק רב לחסויים רבים שהיו בטיפולם, לעתים עד כדי הגעתם לפת לחם או העמדתם לסילוק ממקום מגוריהם, כעולה ממסמכים שבאגף האפ"כ.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפ"כ כי עליו לבצע פיקוח באופן מדורג בהתאם לפוטנציאל הסיכון בתיק, וכי עליו לדאוג שיהיו ברשותו כל הנתונים שיאפשרו הצלבת מידע במקרים שיוגדרו כמצריכים העמקת פיקוח.
לשם כך עליו ועל משרד המשפטים להסדיר מתן הרשאות לעובדי הפיקוח לקבלת מידע על נכסי חסויים ישירות מהבנקים ומלשכות לרישום והסדר מקרקעין.
בתשובתו מסר האפ"כ כי המשמעות של מתן ההרשאות הנזכרות לעובדי הפיקוח, היא מעבר מ"פיקוח בדיעבד על התנהלות האפוטרופוס לפיקוח ישיר ואקטיבי בזמן אמת".
עוד מסר כי יהיה בכך כדי להטיל על האפ"כ אחריות אשר הוא אינו יכול 840 דוח שנתי62 .
לקבלה עליו כל עוד אין בידו כוח האדם הנדרש לביצוע בדיקות אלו בזמן אמת כנדרש.
לדעת משרד מבקר המדינה המצב הקיים איננו מספק: למפקחי אגף האפ"כ אין כלל יכולת לקבל מידע ישירות מהבנקים או מלשכות המקרקעין במקרים המתאימים, ולו בדיעבד, והם ניזונים מהמידע שמספק להם האפוטרופוס בלבד.
על משרד המשפטים והאפ"כ לפעול לתיקון המצב.
 האפ"כ זיהה את הפוטנציאל לפגיעה הטמון בפעילות תאגידים והחל לפעול בנושא.
עם זאת, הממצאים בפרק זה מלמדים על ליקויים חמורים בפיקוח על האפוטרופסים מרובי החסויים, שעיקרם היעדר פיקוח ובקרה של האפ"כ על קיום התחייבויות התאגידים, והיעדר דרישות, פיקוח ובקרה מאפוטרופסים מרובי חסויים אשר אינם תאגידים.
על האפ"כ, בתיאום עם משרד הרווחה, ומשרד המשפטים, לקיים בדיקות מעקב תקופתיות לגבי אופן תפקודם של האפוטרופסים מרובי הח סויים ולגבי מידת עמידתם בסטנדרדים הנדרשים, הן על מנת לסייע לעוסקים במינוי אפוטרופסים לקבל החלטה מושכלת בעת הבחירה, הן כדי שהם יוכלו לחייב אפוטרופסים שתפקודם טעון שיפור לפעול לפי הדרישות שהתחייבו למלא, והן כדי שיוכלו לוודא שאופן תפקודם השתפר.
פיקוח על טיפול האפוטרופוס ברכוש החסוי .
דיווחים שעל אפוטרופוס להגיש החוק קובע, בין היתר, כי האפוטרופוס חייב להגיש לאפ"כ פרטה של נכסי החסוי, דין וחשבון לפחות אחת לשנה, ולהמציא לו ידיעות מלאות לפי דרישתו.
באמצעות בדיקתם מפקח אגף האפ"כ על האפוטרופסים ובודק אם השתמשו ברכוש החסויים לטובתם ולרווחתם של החסויים.
סדרי בדיקת דיווחי האפוטרופסים נקבעו בנוהל ביקורת פרטה ודין וחשבון אישי (להלן - הנוהל) שעודכן לאחרונה בשנת 2007.
פרטה : החוק קובע כי האפוטרופוס חייב להגיש לאפ"כ פרטה של נכסי החסוי, ובכלל זה חובותיו, תוך 30 יום ממינויו אלא אם כן פטר אותו האפ"כ מחובה זו או קבע מועד אחר להגשת הפרטה.
הפרטה משמשת עבור אגף האפ"כ מקור מידע ראשוני, בסיסי ומהותי לגבי רכוש החסוי, ונקודת מוצא לצורך ביצוע השוואה בבדיקת הדוח השנתי שמוגש לו.
כן היא משמשת את אגף האפ"כ בבואו להחליט איזה סוג דיווח לדרוש מהאפוטרופוס.
דוח שנתי : בחוק נקבע כי האפוטרופוס חייב להגיש לאפ"כ דין וחשבון לפחות אחת לשנה (להלן - דוח שנתי) ולהמציא לו ידיעות מלאות לפי דרישתו.
בתקנות הכשרות המשפטית נקבע כי הדוח השנתי צריך לכלול, בין היתר, פירוט של: הכנסות, הוצאות, נכסים, חובות, פרטים והסברים על הפעולות שביצע האפוטרופוס, ולהיתמך במסמכים.
אגף האפ"כ הכין נוסח אחיד לדוח השנתי שעל האפוטרופסים להכין.
בתקנות האפוטרופוס הכללי (שכר), התשל"ח- 1978 נקבע כי ישולם לאגף האפ"כ שכר ביקורת.
כשנושא הביקורת הוא דין וחשבון כספי, שכר הביקורת, נכון ליולי 2010 , הוא 605 ש"ח.
כאשר הדוח כולל פירוט תקבולים כמפורט בתוספת לתקנות, ישולמו נוסף על כך הסכומים הנקובים בתוספת, ובלבד שהסכום הכולל שישולם, נכון ליולי 2010 , בעד בדיקת דין וחשבון כספי של אפוטרופוס לא יעלה על 3,402 ש"ח.
הרפורמה בסוגי הדוחות : בדוח הקודם הועלה 36 כי ברבים מן התיקים ניתן לאפוטרופוס פטור מהגשת הדוח השנתי, אף שהוראות החוק אינן מקנות לאפ"כ את הסמכות לתת פטור מהגשת דוחות.
בעקבות הדוח ביטל האפ"כ את הפטור מהגשת דוח שנתי.
כדי להקל הן על האפוטרופוס והן על העומס המוטל על המפקחים באגף האפ"כ יזם האפ"כ רפורמה בשנת 2004 ולפיה שונתה שיטת הדיווח של האפוטרופסים לאפ"כ ונוספו שני סוגי דוחות שרשאי אפוטרופוס להגיש במקום הדוח השנתי: (א) "דוח עדכון" הוא דוח מקוצר שאפוטרופסים לחסויים מעוטי רכוש והכנסות יכולים להגישו, והוא מצריך מאגף האפ"כ בדיקה ראשונית בלבד ועל כן הוא פטור מתשלום שכר ביקורת (להלן - "דוח עדכון").
בתחילת שנת 2007 החליט האפ"כ להרחיב את הרפורמה, כך שגם אפוטרופסים בעלי קרבה ראשונה לחסוי יוכלו, בהתקיים תנאים מסוימים, לדווח על פעילותם בנכסי החסוי באמצעות "דוח עדכון".
(ב) "דוח יועץ מס" שמכין יועץ מס ממאגר יועצי מס שנבחרו במכרז שקיים אגף האפ"כ.
שכר הטרחה של יועץ המס משולם לו על ידי אגף האפ"כ, מכספי שכר הביקורת שמשלם האפוטרופוס לאגף האפ"כ 37 .
קבלת "דוח יועץ מס" הקלה על המפקחים שכן הם אינם נדרשים לבצע התאמות טכניות בדוחות אלו אלא רק לבדיקת הפן המהותי שלהם.
ממסמכי אגף הא פ"כ עולה כי יישום הרפורמה בפיקוח הקל על המפקחים את הטיפול אך לא פתר את בעיית העומס עליהם, שמקורו בעיקר בגידול במספר תיקי הפיקוח מדי שנה.
פרטת נכסי החסוי אכיפת הגשת הפרטה 1.
בנוהל נקבע כי אם לא הגיש האפוטרופוס פרטה במועד שנקבע בחוק, ישלח לו המפקח דרישה להגישה בתוך 30 יום נוספים38.
תשלום שכר ביקורת לאגף האפ"כ הוא תנאי לביצוע עבודת יועץ המס 38 ,פרקליט מאגף האפ"כ רשאי לדחות את המועד להגשה על פי בקשת האפוטרופוס בהינתן סיבה מוצדקת.
להלן נתוני אגף האפ"כ לגבי תיקי פיקוח שנפתחו, מספר הפרטות שלא הוגשו וזימונים שהוגשו לביהמ"ש לשנים 2004 -2010 : .
2004 -2010 תיקי פיקוח .
12 1,155 26% 2,091 8,158 חיפה .
0 2,806 26% 3,566 13,891 תל אביב .
14 644 22% 787 3,551 ירושלים .
43 368 16% 783 5,045 באר .
69 4,973 24% 7,227 30,645 סה"כ בדוח הקודם39 צוין כי בשנים 2002- 1995 לא התקבלה פרטה בכ-%40 מהתיקים.
מהטבלה עולהכי שיעור אי -הגשת הפרטות צומצם בתקופה זו לכ-24% מהתיקים.
עם זאת, מספר התיקים שנפתחו עד סוף שנת 2010 ושבהם לא הוגשה פרטה40 ( 7,227 תיקים בסך הכול) היה גדול פי למעלה מחמישה ממספרם בשנת 2002 ( 1,367 .
על פי הנוהל, אם לא הוגשה פרטה לאחר שנשלחה דרישה כאמור , על המפקח להעביר את התיק לטיפולו של פרקליט באגף האפ"כ, על מנת שיגיש לבית המשפט בקשה לאכוף על האפוטרופוס את הגשתה או לנקוט נגדו כל צעד אחר כפי שיורה בית המשפט.
מהטבלה שלעיל עולה כי בלמעלה מ -30% מהתיקים שלא הוגשה בהם פרטה לא נשלחה תזכורת נוספת לקבלתה.
מבקר המדינה העיר בדוח הקודם41 כי אף שבמקרים רבים לא התקבלה הפרטה למרות תזכורות שנשלחו לאפוטרופסים, לא נקט האפ"כ את כל הצעדים העומדים לרשותו כדי לקבל מידי האפוטרופסים את הנדרש מהם על פי החוק, וכי שיעור התיקים שבהם הוצא לאפוטרופוס זימון לבית משפט עקב אי-קבלת פרטה היה בין 1% ל-2% .
40 פרטות שלא הוגשו עד 5.
מהטבלה שלעיל עולה כי בשנים האמורות הגיש אגף האפ"כ לבית המשפט בקשות לאכיפת הגשתן של 69 פרטות- שהן פחות מ -1% ( ממספר הפרטות שלא הוגשו באותן שנים 7,227 .
)במספר מנהלי המחוזות באגף האפ"כ הסבירו למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי המערכת הממ וחשבת אינה משקפת את כל הבקשות שהוגשו, מאחר שלא כל הבקשות נרשמו בה.
ואולם אין בידי אגף האפ"כ נתונים בדבר מספר הבקשות שהוגשו ולא נרשמו במערכת הממוחשבת.
האפ"כ מסר בתגובתו כי הוא נמצא בעיצומה של הקמת מערכת ממוחשבת אחרת שאמורה לטפל בהסדרת הנושא.
משרד מבקר המדינ ה מעיר לאפ"כ כי היעדר מידע על הגשת בקשות לביהמ"ש הוא בבחינת ליקוי בסדרי הניהול והבקרה של אגף האפ"כ ועלול לפגוע בחסויים וברכושם.