HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
1012 | דוח שנתי 67א .
הקבועות בתמ"א 2/4 הביקורת העלתה כי למרות הצורך להתאים את תפעול המסלולים לתשתיות החדשות כדי לתת מענה לכמות הולכת וגדלה של נוסעים, רש"ת לא הגישה לרשויות התכנון בקשה לשינוי המגבלות הסביבתיות הקבועות בתמ"א 2/4.
משרד התחבורה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי רת"א עוסקת רבות בצד האווירי של נתב"ג (נתיבי טיס, תבנית התפעול המבצעי של נתב"ג ועוד).
כמו כן, חברת ייעוץ מחו"ל נשכרה על ידי משרד התחבורה, בין היתר כדי לבחון שיפור תהליכי הטיסה והתעבורה האווירית בנתב"ג והגדלת הקיבולת.
בישיבת מועצת הרשות ב- 30.
13 הודיע סמנכ"ל מבצעים, מר אודיבר עוז, כי בפברואר 2014 עם סיום פרויקט השדרוג, "לא ניתן יהיה לפתוח את מסלול 21-03 לנחיתות במרץ משום שתהליך אישור תהליכי הטיסה לא הסתיים".
חברי מועצה טענו כלפי הנהלת רש"ת כי דבר השדרוג ידוע זה כמה שנים, ותכנון התהליכים לא טופל מבעוד מועד.
הם הוסיפו כי הרשות שילמה לקבלנים בונוס בגין הקדמת הביצוע, אולם התשלום עבור ההקדמה היה מיותר ולא תקין.
יו"ר מועצת הרשות דאז, אמר שאי-הוספת טיסות ואי -מימוש תכניות משמעותם נזק כלכלי ופגיעה בביקושים, ולפיכך יש להשקיע מאמץ ולקדם את הטיפול בנושא מהר ככל האפשר.
למרות הצורך בשינוי תבנית התפעול המועדפת, מסקירת פרוטוקולים של ישיבות מועצת רש"ת שהתקיימו בשנים 2015 -2010 עולה כי המועצה לא דנה בצורך ביצוע שינוי בתמ"א.
פרויקט שדרוג המסלולים הסתיים בפברואר 2014, כ -14 חודשים לאחר המועד המתוכנן, ומסלול 21-03 החל לפעול במאי2014 .
הנהלת הרשות הסבירה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מיולי 2016 כי יתרונות פרויקט שדרוג המסלולים משמעותיים, ללא קשר למגבלות הקיימות בתמ"א.
בין היתר, פרויקט השדרוג הניב תועלת רבה הן בעצם הוספת מסלולי הסעה, רחבות חנייה, שיפורים טכנולוגיים שונים והגדלת מספר הטיסות.
כמו כן, מסלול 21-03 מאפשר לתת מענה במצבי חירום, כאשר תנאי המזג האוויר בעייתיים ובעת השבתת מסלולים לצורכי תחזוקה.
רשות שדות התעופה | 1013 .
והנחיתה מצפון עדיין מוגבלים ואינם נותנים מענה לצרכים העכשוויים משרד מבקר המדינה מעיר כי טיפול רש"ת בהתאמת תבנית התפעול המועדפת היה לקוי.
במועד סיום הביקורת, מרץ 2016 , טרם נעשו השינויים הדרושים בתמ"א, והשימוש במסלול 21 והנחיתה מצפוןעדיין מוגבלים ואינם נותנים מענה לצרכים העכשוויים13.
פרויקט השדרוג, שהושקעו בו כ-1 מיליארד ש"ח, מניב רק באופן חלקי את התועלות הצפויות.
פעילות רש"ת לקבלת אישור לשימוש חורג מתמ"א 4/2 .
לפי הוראות סעיף 146 לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה -1965 , ועדה מקומית רשאית להתיר שימוש חורג מתכנית מתאר ארצית או מחוזית.
בחוק מפורטים כמה תנאים הנוגעים למתן ההיתר לשימוש חורג ובכללם: ההיתר יינתן לתקופה מוגבלת מראש; ההיתר יינתן רק לאחר שפורסמה הודעה בעיתון על מהות הבקשה; התנגדויות לבקשה יתקבלו עד 15 יום מיום הפרסום; לקבלת אישור לשימוש חורג מתכנית מתאר ארצית או מחוזית יש לקבל את אישור המועצה הארצית; עוד נקבע בחוק כי לא יינתן היתר לשימוש חורג אם יש בכך "סטייה ניכרת" מהתכנית; למוסד התכנון יש שיקול דעת אם לאשר את התכנית גם אם החריגה היא בבחינת "סטייה ניכרת".
תנאים אלה באים כדי לצמצם את הבקשות לשימוש חורג רק למקרים חריגים ונדירים.
ה נוהג המקובל לאישור בקשות החרגה מהתמ"א הוא: הגשת בקשה לשינוי תמ"א למוסדות התכנון, ובשלב שני בקשה להחרגה.
ביולי 2013 , כשמונה חודשים לפני סיום עבודות השדרוג, הגישה רש"ת לוועדה המחוזית לתכנון ובניי ה14 , בקשה לשימוש חורג מהתמ"א שעיקרה המרת המגבלה הנוגעת למספר המנועים המותרים במגבלה של רעש.
כמו כן, רש"ת ביקשה לאפשר נחיתות של עד חמישה מטוסים בעלי ארבעה מנועים ביממה על מסלול 21-03 , וזאת לתקופת ניסיון קצובה של שלוש שנים שיהיה ניתן להאריכה בשנתיים נוספות.
אם יוחלט בתוך תקופת הניסיון להמשיך ולהנחית מטוסים בעלי ארבעה מנועים על מסלול 21-03 , תוגש למועצה הארצית לתכנון ובנייה בקשה לשינוי התמ"א.
14 דחתה הוועדה המחוזית את הבקשה בטענה כי "הנושא של משטר הנחיתות וההמראות בנמל התעופה בן גוריון הינו נושא רגיש - תכנונית וציבורית.
מדובר בנושא מורכב המחייב הידרשות למכלול אינטרסים ושיקולים - תכנוניים, תחבורתיים, שיקולי סביבה, איכות חיים ועוד.
13 לעניין זה ראו אמירתו של בית המשפט העליון בהחלטה בעע"מ 3139/15 קיבוץ בארות יצחק נ' מנהל רשות התעופה האזרחית (פורסם במאגר ממוחשב, 20.
16:) " דומה כי נכון מאוד עושה המועצה הארצית לתכנון ובנייה בבואה לעדכן את תמ"א 2/4 ; חלפו כ -19 שנה מאז אושרה התמ"א הנוכחית, ומשמעות הדבר עולם אחר, פשוטו כמשמעו מבחינות רבות, בוודאי בתחום התעבורה למינהו, ואין הדבר צריך ראיות הרבה.
על כן הצורך בעדכון התמ"א אינו יכול להיות שנוי במחלוקת".
14 נמל תעופה בן גוריון הוא שטח במחוז שאינו כלול בשום מרחב תכנון מקומי.
לפי סעיף12 )(א לחוק התכנון והבניה נקבע כי כל שטח במחוז שאיננו מרחב תכנון מקומי, יהיה אף הוא מרחב תכנון מקומי, ולוועדה המחוזית יהיו הסמכויות שהיו לוועדה מקומית אילו הוכרז השטח מרחב תכנון מקומי.
1014 | דוח שנתי 67א .
על רקע זה, סבורה הוועדה כי שינוי של תבנית התפעול שנקבעה בתמ"א מחייב הליך של תיקון התמ"א ואין מקום לעשות זאת במסגרת הליך של שימוש חורג.
הוועדה מצרה על כך שרשות שדות התעופה לא נערכה מבעוד מועד להליכי תיקון התמ"א שכן הליך שדרוג המסלולים נמשך מספר שנים ונראה כי ניתן היה להיערך לכך מראש".
14 דנה הוועדה הציבורית בהמלצות לשינויים בתבנית התפעול.
הוועדה החליטה להקים ועדת משנה בין-משרדית לקביעת תבנית התפ עול המומלצת, אשר תורכב מנציגי משרדי האוצר, הכלכלה, התחבורה והגנת הסביבה.
14 שמעה ועדת המשנה הבין-משרדית את עמדות שר התיירות ד"ר עוזי לנדאו, משרד הכלכלה, רש"ת, רת"א, המשרד להגנת הסביבה וחברת אל על.
14 החליטה הוועדה הציבורית כי לנוכח העמדות שהושמעו בוועדת המשנה הבין-משרדית, התרשמותה היא כי על גיבוש ההמלצה וההכרעה להיות בידי הדרגים המדיניים, לנוכח השפעת ההחלטה בעניין זה על תקציב המדינה ועל מדיניותה הבין -לאומית והארצית של הממשלה.
עוד החליטה הוועדה הציבורית להמליץ לפני רת"א ורש"ת לעדכן את תבנית התפעול, תוך מתן משקל לנושאים האלה: א.
התאמה למגבלות הבני יה הקבועות בתשריט 3 לתמ"א; ב.
הפחתת נחיתות הלילה על מסלול 12 ; ג.
בחינת האפשרות להפחתה של נחיתות לילה על כל המסלולים.
רש"ת הגישה ערר לוועדת המשנה לעררים של המועצה הארצית אשר נדחה בפברואר 2015 .
עם זאת, במסגרת ההחלטה האמורה נקבע עוד כי "ככל שאכן יוכן תיקון לתמ"א, וכחלק מתהליך זה, רש"ת תהא רשאית להגיש בקשה לקבלת היתר לשימוש חורג לתקופה ניסיונית קצרה, בת מספר חודשים, לצורך בחינת השלכות השינוי על ההיבטים התפעוליים והבטיחותיים מצד אחד ועל ההיבטים הסביבתיים, בראשם סוגיית הרעש, כפי שתימדד, מצד אחר.
כל זאת, כדי שהנתונים שיעמדו בפני המועצה הארצית במסגרת תיקון התמ"א יהיו אמפיריים ומבוססים ככל שניתן".
רש"ת הגישה באפריל 2015 לבית המשפט לעניינים מינהליים עתירה נגד דחיית בקשתה לשימוש חורג15.
בהחלטתו שניתנה בדיון מיום 29.
15 אמר בית המשפט כי "אני סבור כי בנסיבות המיוחדות של תיק זה, היה נכון מטעם מנהל התכנון לשקול בכובד ראש את בקשת העותרת לשנות את התמ"א.
אין מדובר בתכנית רגילה, אלא בתכנית מיוחדת ]רש"ת[ בכל היבטיה וברור שהשינוי המבוקש בעתירה זו, עניינו שינוי תכנוני, שעל גורמי התכנון לתת את הדעת עליו האם יש בנסיבות העניין מקום להיעתר לבקשה לתיקון, ואם לא, ובעניינו, הגורם המוסמך והנכון לענות על שאלה זו, הוא מנהל התכנון שבמועצה הארצית.
לאור האמור לעיל, יפנה ב"כ העותרים בתוך 21 יום מהיום למינהל התכנון, בבקשה לתיקון התמ"א.
ככל שהבקשה תתקבל, תתייתר העתירה".
15 )עת"מ (מינהלי מרכז 28076 -04-15 רשות שדות התעופה בישראל נ' המועצה הארצית לתכנון ובניה - ועדת המשנה לעררים (לא פורסם, 29.
) רשות שדות התעופה | 1015 .
הדרך שבה פעלה הנהלת רש"ת, בצורה של בקשת החרגה לפני הגשת בקשה לשינוי התמ"א, מנעה הסדרה שתתאים את תפעול המסלולים לפוטנציאל שלהם לאחר השדרוג.
לדעת משרד מבקר המדינה, העיכוב בפניה לשימוש חורג מנע מהרשות למצוא פתרון מעשי לשימוש במסלולים המשודרגים עם סיום הקמתם.
פסק הדין של בית המשפט העליון בערעו ר16 ניתן בספטמבר 2015 .
בית המשפט קיבל חלקית את ערעורן של רש"ת ושל כמה ועדות מקומיות לתכנון ובנייה בעניין פיצוי שישולם לבעלי הנכסים שערכם ירד בעקבות הרחבת פעילות נתב"ג ועלייה במפלס הרעש.
פסק דינו של בית המשפט העליון הקטין בסכומים ניכרים את חשיפת הרשות לתביעות.
בהמשך, בישיבת המועצה באוקטובר 2015 נדונה תכנית אסטרטגית לפיתוח נתב"ג - לשנים 2030 -2020 .
בדיון הוצגה סקירה משפטית בנוגע למגבלות שנקבעו בתמ"א על פיתוח נתב"ג.
עוד הועלה בדיון, כי אמנם בעקבות שדרוג המסלולים ניתן להגדיל את תנועת הנוסעים ליותר מ -25 ,מיליון בשנה ואולם הדבר מותנה בתיקון תמ"א 2/4 והתאמתו לתבנית התפעול המועד פת של נחיתות על מסלול 21-03 לרבותהסרת המגבלה על נחיתת מטוסים בעלי ארבעה מנועים.
בעקבות סקירה זו אמר חבר מועצה כי "הדברים היו צריכים להיאמר טרם ההחלטה על פרויקט מערך המסלולים החדש" והדגיש כי "פתיחת התמ"א היא הבסיס לכל תכנית עתידית ויש להתמודד עם העניין".
בנובמבר 2015 "פנתה הנהלת רש"ת למועצת רש ת לאישור בקשה לשינוי התמ"א.
בדיון שהתקיים בעקבות הפניה צוין כי צוות הרשות, המורכב מסמנכ"ל מבצעים, נציגי הלשכה המשפטית, אגף תכנון, חטיבת המסחר ונציגי נתב"ג, פעל לקידום התמ"א.
מסקנות הצוות היו כי החסם העיקרי העומד בפני מימוש התכנית האסטרטגית של נתב"ג הוא מגב לות התפעול האווירי בתמ"א, וכי לצורך הנעת תכנית השדרוג (שבוצע כאמור בשנים 2014 -2010 ) נדרשים אישור מנכ"ל רש"ת מר יעקב גנות ואישור המועצה, והגשת התכנית לשינוי התמ"א לאישור ועדת התשתיות הלאומיות (להלן - ות"ל).
חבר מועצה העלה בדיון זה את הצורך להדגיש לפני הוועד ה כי לא ניתן להפעיל את מסלול 21-03 בשל מגבלות התמ"א.
כמו כן, הוצגו מגבלות התמ'א ומגבלות הנובעות מהרגולציה שהן לילה אקוסט י17 , החלטות בית המשפט העליון ותבנית התפעול, ומגבלות החלות על מסלול 21-03 לפי הנחיות מינהל רת"א.
בתחילת פברואר 2016 הודיעה רש"ת למנהל התכ נון במשרד האוצר כי היא מכינה בקשה לעריכת שינוי בתמ"א.
16 עע"ם 683/13 רשות שדות התעופה נ' טוויטו (פורסם במאגר ממוחשב, 3.
) 17 איסור המראות בין 01:40 בלילה לבין5:30 .
בבוקר 1016 | דוח שנתי 67א .
המסלולים במהלך כל שנות פרויקט השדרוג, הנהלת רש"ת לא טיפלה כראוי בצד התעופתי של השדרוג ולא פעלה לביצוע שינוי סטטוטורי.
ההחלטה על עיכוב הגשת הבקשה לשינוי התמ"א מונע את תפעול נתב"ג על פי תבנית התפעול הבטיחותית של V פתוח, שלא בהתאם לתכנון ולייעוד של ההשקעה שבוצעה, וכך נותר בעינו הקונפליקט הבטיחותי שמביא להקטנת הקיבולת של המסלולים.
בתשובת רש"ת למבקר המדינה ציין היועץ המשפטי של רש"ת , כי "רש"ת פועלת בימים אלה לתיקון הוראות תמ"א 4/2 על מנת להסיר את כל המגבלות ולאפשר עמידה ביעדים האסטרטגיים של רשות שדות התעופה, בהיעדר שדה משלים למדינת ישראל".
עוד ציין היועץ המשפטי כי "רש"ת עשתה כמיטב יכולתה על מנת לאפשר נחיתת מטוסים בעלי ארבעה מנועים על מסלול 21-03 , כשהיא עושה שימוש בכלי שנתן בידי ה המחוקק, וכשהיא מנסה לדחוק בכל הגורמים הרלוונטיים לקדם את הנושא בטרם סיום הפרויקט".
תוצאות שליליות מפעילות נתב"ג במבנה התפעולי הנוכחי .
שדרוג המסלולים נועד לאפשר לרש"ת לנקוט חלופות חדשות לתפעול התנועה האווירית בנתב"ג.
תבנית התפעול של נמל התעופה מותנית במגבלות השונות החלות על הפעלת נתב"ג, בעיקר מגבלות שמציבה תמ"א 2/4 ,.
ללא שינוי התמ"א פעילות נתב"ג מוגבלת וגורמת נזקים - בטיחותיים, סביבתיים, כלכליים ותפעוליים - כמפורט להלן.
בדיון שהתקיים בפברואר 2012 ציין מנהל רת"א כי "השימוש במסלול 21-03 לנחיתות ותפעול בתבנית ה -V .
"הפתוחה הינו צורך בטיחותי בישיבת מועצה ב - 30.
13 ציין מנהל נתב"ג כי המשך התפעול לפי התבנית הקיימת יותיר את הבעיה הבטיחותית בין המראות לנחיתות ולכן לא תתאפשר הגדלת קיבולת המסלולים.
עוד קבל מנהל נתב"ג על המשך העבודה על פי תבנית התפעול הקודמת אף על פי ש"החלטת המועצה לצאת לפרויקט שדרוג המסלולים נבעה בעיקרה לצורך ביטול הקונפליקט המובנה הקיים בין מטוסים נוחתים למטוסים ממריאים".
רשות שדות התעופה | 1017 .
במסלול 21-03 למטוסים של עד .
שלושה מנועים לא הייתה רלוונטית בשנים האחרונות וזאת משום שהמטוסים בטיסות הבין-לאומיות הממריאים ונוחתים בנתב"ג מצוידים במנועים שקטים הביקורת העלתה כי כבר בסוף דצמבר 2013 ציין מנהל נתב"ג כי ללא שינוי סטטוטורי, הקונפליקט המובנה בין מטוסים נוחתים לממריאים ימשיך להתקיים, ולא יינתן פתרון לבעיות הבטיחות הקיימות בתבנית התפעול הקיים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי העיכוב בשינוי הסטטוטורי אינו מאפשר לרשות להשיג במלואו את אחד היעדים העיקריים של שדרוג המסלולים, קרי שיפור הבטיחות.
מפת רעש המטוסים ומגבלות הנחיתה כפי שנקבעו בתמ"א2/4 ב-1997 הייתה מבוססת על מטוסים מדגמים מיושנים ולפי דברי מומחים מרש"ת רת"א והמשרד לאיכות הסביבה כבר ב-1997 לא הייתה רלוונטית.
יתר על כן, כיום כמעט כל חברות התעופה הסדירות וחברות טיסות השכר הטסות לישראל וממנה מפעילות רק מטוסים המופעלים בשני מנועים , שרמת הרעש שלהם נמוכה בהרבה מרמת הרעש של המטוסים שעליהם התבסס ה התמ"א.
רק שתי חברות תעופה ישראליות ממשיכות להפעיל מטוסים בעלי ארבעה מנועים.
לדעת מומחי רש"ת ורת"א, הגבלת נחיתת מטוסים בעלי ארבעה מנועים על מסלול 21-03 אינה רלוונטית כלל זה שנים.
מבירור שערכה הביקורת בפברואר 2016 במשרד להגנת הסביבה עולה כי מגבלת הנחיתה במסלול 21-03 למטוסים של עד ש לושה מנועים לא הייתה רלוונטית בשנים האחרונות וזאת משום שהמטוסים בטיסות הבין -לאומיות הממריאים ונוחתים בנתב"ג מצוידים במנועים שקטים, כלומר רמת הרעש של מטוס בעל ארבעה מנועים נמוכה מרמת הרעש של מטוס בעל שני מנועים שנעשה בו שימוש בשנות ה -80 .
לכן, לטענת המשרד לה גנת הסביבה, יש להחליף את מגבלת הנחיתה לרמת רעש ב -Ldn18 כפי שנמדד על ידי משרד הגנת הסביבה במקומות אחרים המועדים לרעש חזק.
פרופ' סטיליאן גלבר, ראש אגף מניעת רעש וקרינה במשרד להגנת הסביבה (להלן - מנהל אגף מניעת רעש), הבהיר במכתבו לוועדה המחוזית לתכנון ובנייה מ - 22.
14 כי"ההגבלות שהוטלו בתמ"א 2/4 על נחיתת מטוסים בעלי ארבעה מנועים על מסלול 21-03 נבעו מכך שמגבלה זו, שנקבעה עוד בהמלצות ועדת ' ברובנדר' משנת 1986 , התבססה על העובדה שבאותה העת מטוסים בעלי ארבעה מנועים היו רועשים הרבה יותר מאשר מטוסים בעלי פחות מנועים.
מצב דברים זה השתנה כליל מאז ועד היום.
כיום, אין עוד קורלציה בין מספר המנועים לבין חתימת הרעש של המטוסים הנושאים אותם והדבר מובהק אף יותר כשמדובר על מטוסים נוחתים.
ניתן למצוא מטוסים בעלי ארבעה מנועים רועשים הרבה פחות ממטוסים בעלי מספר מנועים קטן יותר".
18 ( מפלס רעש יום לילה ממוצע שנתי day-night average sound level ), המהווה סולם תקנימחייב לקביעת החשיפה לרעש.
1018 | דוח שנתי 67א .
ממסמכים שאסף צוות הביקורת ומבירורים עם מומחים ברש"ת, ברת"א ובמשרד הפנים עולה כי היקף התנועה של מטוסי נוסעים בעלי יותר משלושה מנועים ירד בשיעור ניכר מכ-25% מכלל התנועהבמועד אישור תמ"א 2/4 לכ-4% כיום.
עוד כ-2% מהתנועה בנתב"ג של מטוסים בעלי יותר משלושה מנועיםהם של מטוסי מטען ומטוסים השייכים לפעילות התעשייה הצבאית ולתנועות של צבאות זרים.
מטוסי הבואינג 707-320 , שהיו המטוסים הרועשים ביותר בנתב"ג והיו בשימוש נרחב בחיל האוויר, נעלמו למעשה מנתב"ג בשנת 2008, לאחר שבסיס חי ל האוויר שהיה במקום הועתק לנגב.
מטוסי הג'מבו מדגם בואינג 747- 200, שהיו נפוצים ופעלו בטיסות סדירות בתקופה זו, אינם משמשים עוד בצי מטוסי הנוסעים המסחריים לנתב"ג.
האפשרות להנחית על מסלול 21-03 מטוסים אזרחיים שהם שקטים יותר אינה פוגעת אפוא בתושבי המושבים הסמוכים לנמל התעופה לעומת המצב שהיה בעת שבסיס חיל האוויר פעל במקום.
מבירור שערך משרד מבקר המדינה במשרד להגנת הסביבה ובמינהל התכנון עולה, כי עוצמת הרעש ממטוסים צבאיים סביב שדות תעופה צבאיים לא נמדדה.
משכך, ובשל היעדר נתונים על עוצמת הרעש שהייתה בעת שבסיס חיל האוויר פעל בנתב"ג, אין אפשרות לערוך השוואה בין חשיפתם של יישובי האזור לרעש לפני סגירתו לבין חשיפתם לרעש לפי תבניות תפעול חדשות כדי לוודא שמצבם לא יורע.
המשרד להגנת הסביבה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ - 18.
16 כי "עוצמת הרעש ממטוסים צבאיים סביב שדות תעופה צבאיים נמדדת מידי תקופה באמצעות מערכת ניטור שאינה קבועה ומוקמת באופן זמני (פחות משנה) סביב שדה התעופה.
יחד עם זאת, מערכת זו לא הותקנה אף פעם סביב בסיס חיל האויר שפעל בנתב"ג.
לכן סביב שדה תעופה זה לא נמדדו עוצמות הרעש ממטוסים".
12 התקיים אצל מנהל רת"א דאז , מר גיורא רום , דיון בנושא תבנית התפעול בנתב"ג בתום פרויקט שדרוג המסלולים, בהשתתפות נציגים מרת"א, מרש"ת, ובראשם סמ נכ"ל מבצעים, ומהמשרד להגנת הסביבה.
בדיון טען מנהל אגף מניעת רעש "שאחת המטרות המרכזיות של התמ"א הינה, בין היתר, לחלק את הרעש בין ת"א והישובים המערביים לאזורים מצפון לנתב"ג.
ממליץ לאפשר ניצול טוב ויעיל של מסלול 21-03 על מנת להוריד את החריגה באצבע המערבית ו הסטת רעש צפונה, למקומות בהם יש 'רזרבת רעש' גדולה לפי תשריט הרעש".
עוד ציין כי "רמת הרעש אליה יהיו חשופים התושבים שמתחת לנתיב הצפוני לאחר הפעלת נתב"ג על פי הוראות רת"א, תהיה נמוכה מזו שהתמ"א מאפשרת על פי תשריט 3 ".
מנהל האגף ציין במכתבו ליו"ר הוועדה הציבורית שהוקמה לפי תמ"א 2/4 מ- 23.
14 כי בפועל, החל משנת 2005 , החשיפה של תושבי דרום תל אביב חורגת מן החשיפה המירבית המתוכננת במפת הרעש, מאחר שלמעשה 36% מן הנחיתות הן בשמונה השעות של הלילה, מהשעה 22:00 עד השעה 6:00 .
לפי דעתו יש להחליף את המגבלה הקשורה למספר המנועים במגבלה בעניין הרעש שמייצרים המטוסים.
רשות שדות התעופה | 1019 .
ואור יהודה החלו כבר .
מתשריט הרעש מעמדת מנהל רת"א בנושא קביעת תבנית תפעול חדשה ב -2013 עולה כי "מבחינה סביבתית, פיזור הרעש הינו תוצאה רצויה, תחת הכבדה על אוכלוסייה ספציפית.
כמו כן נחיתות על מסלול 21-03 כרוכות בהפרעה לכמות אוכלוסייה קטנה מהותית מאשר נחיתות על מסלול 12 .
" בית המשפט העליון התבטא ביחס לתופעה זו בהקשר של מטרד הרעש שנגרם מהטיסות וזיהה את התופעה של NIMBY (Not in my back yard ) , קרי רצון עקרוני של הכול בפיתוחים מודרניים מתקדמים מסוגים שונים -כמו טיסות ככל הניתן - אך "שלא אני אפגע מהם יפגעו אחרים"19 .
על פי מסמכי רת"א, הותרת מסלול12 כמסלול נחיתה עיקרי גורמת סבל רב למאות אלפי תושבי השכונות של דרום תל-אביב ותושבי אור יהודה.
יצוין כי ממסמך זה עולה שהחריגות ברעש ממטוסים מעל דרום תל-אביב קיימות כבר שנים רבות, והחלו עוד לפני ההחלטה על שדרוג המסלולים.
הרשות ציינה בתשובתה מיולי 2016 כי אחד מהשיקולים לסלילת מסלול21 הינו חלוקת עומס הרעש בין תל אביב ליישובי צפון נתב"ג.
היא הוסיפה כי במהלך פרויקט השדרוג החריגות פסקו כתוצאה מהפניית נחיתות למסלולים חלופיים.
מהביקורת עולה כי חריגות ברעש מעל אזורי דרום תל-אביב ואור יהודה החלו כבר ב-2005 .
אולם, אף על פי שהתופעה ידועה כבר יותר מעשר שנים, הרשות ורת"א לא פעלו במהלך השנים לשינוי פעילות התעופה כדי להקטין את הרעש העודף באזורים שבהם הייתה חריגה מתשריט הרעש.
בפברואר 2012 החלו הדיונים ביןרת"א, רש"ת והמשרד להגנת הסביבה בנושא שינוי תבנית התפעול של המסלולים לאחר גמר השדרוג.
בדיון ציין מנהל רת"א כי השימוש במסלו ל 21-03 תואם את ההוראות הסביבתיות של התמ"א ושל תשריט הרעש, שלפיהן יש לנהל בצורה נכונה יותר את הרעש ולחלק אותו בין יישובי עוטף נתב"ג.
עוד סיכם כי יהיה צורך לקבוע סִפֵּי רעש20 בנקודות חדשות הרלוונטיות לנתיב הנחיתה החדש על מסלול 21-03.
מכוח סמכותו בחוק הטיס21 פרסם מנהל רת"א ב- 20.
14 את החלטתו בדבר תבנית התפעול המבצעי של נתב"ג לאחר גמר שדרוג המסלולים, בהתאם למגבלות התמ"א הקיימות.
תבנית התפעול המבצעי לנתב"ג כללה את העקרונות שלהלן: (א) המסלול המועדף לנחיתות יהיה מסלול 12 (ממערב למזרח); (ב) נחיתה על מסלול 21-03 תותר בקרות אחד או יותר מהאילוצים האלה: תנאי מזג אוויר קשים או עומס תנועות שעתי גבוה; (ג) הגבלת נחיתות .
19 עע"מ 3139/15 קיבוץ בארות יצחק נ' מנהל רשות התעופה האזרחית (פורסם במאגר ממוחשב, 20.
גבולות לעוצמות רעש מירביים 21 סעיף82 לחוק הטיס מסמיך את מנהל רת"א לקבוע הוראות לגבי השימושים במרחב הפיקוח התעופתי של ישראל, במטרה להב טיח את בטיחות התעבורה האווירית, סדירותה ויעילותה, ובמטרה להגן על שלום הציבור והסביבה, ובכלל זה להורות בקשר לשאלות של המראות ונחיתות בשדה התעופה.
1020 | דוח שנתי 67א .
על מסלול 21-03 בלילה (בשעות 22:30 עד 06:30 .
) ובימי שבת ובחגי ישראל שיעור הנחיתות על מסלול 21-03 לא יעלה על40% מכלל הנחיתות בנתב"ג בפועל.
בעקבות ההחלטה הגישו מרבית תושבי היישובים הסובבים את נתב"ג חמש עתירות מינהליות בדבר תבנית התפעול המבצעי של נתב"ג לאחר גמר מיזם שדרוג התשתיות שנדונו במאוחד22.
הוגש ערעור על פסק הדין בגדרו נדחו חמש העתירות לבית המשפט העליון.
לקראת הדיון בבית המשפט הע ליון נמסר מטעם רת"א כי המועצה הארצית לתכנון ובניה החליטה על הכנת תכנית לעדכון תמ"א 2/4 על ידי תכנית חדשה- תמ"א 2/4/3 ,שתכלול גם את תבנית התפעול.
בעקבות האמור, בית המשפט העליון בהחלטת ביניים מיום 20.
1623 הורה לרת"א לעדכנו בתוך שלושה חודשים בנוגע להתקדמות בטיפול בתכנית המתאר החדשה.
משרד התחבורה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "עמדת גורמי המקצוע הינה כי התמ"א לא צריכה לקבוע הוראות תפעוליות בכלל".
בישיבת מועצת רש"ת ב- 16.
15 ציין סמנכ"ל מבצעים ברש"ת כי בשנת2014 הייתה חריגה בק"מ אחד ברעש המצטבר באזור דרום ת"א מתשריט הרעש, ובשנת 2015 החריגה צפויה להיות גדולה יותר.
הוא הוסיף כי לחריגה מתשריט הרעש יש משמעויות ציבוריות.
חריגה מתמשכת לאורך זמן וללא ביצוע תיקונים עשויה לגרור תביעות.
עוד ציין כי אין התאמה בין הוראות פרק ט' (הפרק הסביבתי) של התמ"א לבין הוראות תשריט הרעש.
בהיעדר היתר לשימוש חורג, תבנית התפעול הקיימת, הנובעת ממגבלות התמ"א, אינה מאפשרת ניצול מיטבי של המסלולים המשודרגים ומותירה את בעיית הרעש ללא פתרון מלא.
לדעת משרד מבקר המדינה, פתרון בעיית הרעש מחייב שינוי תמ"א בהקדם.
בעיות כלכליות ותפעוליות .
על פי תבנית התפעול הקיימת, בשעות הפעילות המותרות יש 24 תנועות של מטוסים בשעה.
לפי מסמכי רש"ת, אם פעילות הנמל תבוצע על פי בקשתה, יהיה אפשר לבצע כ -50 תנועותבשעה, כמעט כפול מהקיבולת היום, דבר שיאפשר להגדיל את היצע הטיסות לשוק התיירותי ולהגביר את התחרות בין חברות התעופה, ואף יפחית את מחירי הטיסות.
המגבלה האמורה, שנקבעה לפני כ-20 שנה ולדעת אנשי תכנון ברש"ת היא שרירותית, עלולה להביא לפגיעה בתיירות הנכנסת ובתושבי המדינה המעוניינים לטוס לחו"ל, לחוסר ניצול משאבי נמל התעופה ולפגיעה כלכלית בהיבטים רבים.
22 )עת"מ (מינהלי מרכז 4555 -04-14 קיבוץ בארות יצחק נ' מנהל רשות התעופה האזרחית (פורסם במאגר ממוחשב, 29.
) 23 עע"מ 3139/15 קיבוץ בארות יצחק נ' מנהל רשות התעופה האזרחית (פורסם במאגר ממוחשב, 20.
) רשות שדות התעופה | 1021 .
רק בפעילות האווירית .
עלולות לפגוע ביישום .
בכלכלת המדינה ואכן, רש"ת מסרה כי בוועידות הבין -לאומיות החצי -שנתיות שבהן מתוכננים לוחות הטיסות, היא נאלצת לדחות חלק מן הבקשות לנחיתות והמראות, עקב תבנית התפעול המגבילה.
לדוגמה, מספר התנועות המבוקשות לנתב"ג לקיץ 2016 היה 87,254 .
עוד הסבירה לטענת רש"ת, כי תבנית התפעול הקיימת הביאה לדח יית בקשות לכ- 1,000 תנועות בעונה זו.
מצבה הגיאופוליטי הייחודי של מדינת ישראל גורם לכך שמבחינת התעופה וקשרי התובלה האווירית הבין -לאומית שלה היא מוגדרת מדינת "קצה", דהיינו מדינה הנמצאת בקצה נתיבי הטיסות המסחריות הבין-לאומיות הפועלות אליה וממנה.
משך הטיסה מישר אל לאירופה, העומד על כארבע שעות בממוצע, מכתיב המראה מישראל בשעות הבוקר המוקדמות.
האינטרס של חברות התעופה הוא לנצל את המטוס ולצמצם ככל האפשר את זמן שהייתו על הקרקע.
לכן, חלק ניכר מחברות התעופה הזרות הטסות לישראל מעדיפות לנחות בשעות הלילה ולהמריא לאירופה בשעות הבוקר המוקדמות.
הסכם "שמים פתוחים" הוא הסכם בין שתי מדינות או יותר בתחום התעופה האזרחית המשחרר את השוק ממכסות ומחסמי סחר.
ב -21 באפריל2013 אישרה הממשלה את הסכם "שמיים פתוחים" בין ישראל והאיחוד האירופי.
לפי ההסכם תתווספנה מדי שנה 7 טיסות שבועיות מישראללכל יעד באירופה.
עולה אפוא, כי המגבלות על שימוש המסלולים פוגעות לא רק בפעילות האווירית של נתב"ג אלא גם עלולות לפגוע ביישום מדיניות הממשלה בדבר "שמים פתוחים", ובעקיפין בכלכלת המדינה.
משרד התחבורה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "משרד התחבורה (רת"א) בתיאום עם מנהל התכנון הצליחו להביא להחלטה של המועצה הארצית לתכנון ולבניה שמנחה את מנהל התכנון להוביל צוות עורכים לעדכון התמ"א בדגש על עדכון תבנית התפעול בתמ"א.
רת"א ורש"ת חברות בצוות העורכים שהתחיל להיפגש והכוונה היא לקדם עדכון הנוגע לתבנית התפעול בלו"ז מהיר כדי לפתור את הבעיות המוצגות בדו"ח באשר לניצול מיטבי של מערך המסלולים בנתב"ג לצורך שיפור הבטיחות והקיבולת".
משרד מבקר המדינה רואה חשיבות רבה בהחלטה זו, ובכך שהגורמים הרלוונטיים האמורים יירתמו לפעול לקידום מהיר של השינויים הנדרשים בתמ"א.
כל זאת כדי למזער את הסיכונים הבטיחותיים, להביא לפיזור שוויוני ככל האפשר של בעיית הרעש, ולהגדיל את הפעילות התעופתית בנתב"ג.
1022 | דוח שנתי 67א .
הקמת שדה תעופה משלים לנתב"ג .
בהחלטת המועצה הארצית 24 מ- 28.
97 , שבה המליצה בפני הממשלה על אישור תמ"א 2/4 , צוין כי המועצה רואה בתכנית המוגשת לאישור הממשלה ובמתן הוראה להקמת שדה תעופה משלים בדרום הארץ, בלוח זמנים קצר לתכנון - כמקשה אחת.
עוד צוין "כי המועצה הארצית, לאחר שכבר אימצה את המלצות ועדת המשנה, והורתה על הכנת תכנית מתאר ארצית לשדה בין -לאומי משלים, מבקשת מעורכי התכנית לקדם נושא זה ולהציג בתוך 90 יוםלוח זמנים צפוי ואבני דרך עד להגשת התכנית למועצה בתוך 18 חודש".
הממשלה אישרה את תמ"א2/4 כולל המלצות המועצה הארצית להקמת שדה תעופה משלים לנתב"ג ב- 30.
בספטמבר2007 מינה שר התחבורה דאז ועדה ציבורית לבחינת נושא הכנת תכנית אב לשדות תעופה בישראל26.
ליו"ר הוועדה מונה אלוף (במילואים) הרצל בודינגר, מפקד חיל האוויר לשעבר, וחבריה היו נציגי ציבור ונציגים של מערכת הביטחון, משרדי התחבורה, האוצר והפנים ורש"ת (להלן - ועדת בודינגר).
הוועדה התבקשה לגבש תכנית והמלצות למדיניות פיתוח שדות תעופה לטיסות בין -לאומיות ופנים - ארציות ולתעופה כללית ל -50 השנים הבאות, ולהביא בחשבון את מגוון האינטרסים של המערכת הביטחונית והמערכת האזרחית.
בין המלצות הוועדה - לנצל באופן מיטבי את התשתית בנתב"ג באמצעות הארכת מסלול 21-03 , ולפתור את בעיית העומס בנתב"ג באמצעות הקמת שדה תעופה בין -לאומי נוסף בי שראל; לקדם תכנית מפורטת להכשרת שדה תעופה בין -לאומי אזורי מדרגה 227 ;בצפון הארץ להוסיף אתר השוכן ליד נתיבות - צקלג 2 - לתמ"א1528 כדי לשמר את האפשרות להקים בו בעתיד שדה תעופה משלים לנתב"ג.
בעקבות המלצות ועדת בודינגר, שהוגשו בפברואר 2009 , הגיש שר התחבורה דאז לממשלה הצעת מחליטים - לאשר את הקמתו של שדה תעופה משלים בנבטים.
אולם מערכת הביטחון הביעה התנגדות מפאת הקשיים שייגרמו מפעילות אזרחית שתתקיים בד בבד עם הפעילות הצבאית, וההצעה לא אושרה.
בהחלטת ממשלה מס' 4463 מיום 1.
09 הוטל על שר התחבורה דאז מר שאול מופז (להלן - שר התחבורה דאז) למנות צוותי היגוי משותפים למשרדי התחבורה, האוצר, הפנים, ומערכת הביטחון לעניין קידום זמינותם של שדות תעופה, ונקבע כי צוותי ההיגוי ישלימו את עבודתם בתוך שלושה חודשים.
מדובר בשדה תעופה בין-לאומי אזורי משלים לנתב"ג באזור מגידו; שדה תעופה בי ן-לאומי נוסף במרחב הנגב והיתכנות לשדה תעופה על אי בים התיכון, בהתאם להחלטת המועצה הארצית.
מנכ"ל רש"ת ציין בישיבת מועצת הרשות ב- 31.
13 כי "בבחינה שערך מול משרד התחבורה בעניין שדה תעופה משלים, והצעת המחליטים שהונחה בפני הממשלה, הובהר שאין סיכוי כלל להפעלת שדה התעופה בנבטים כשדה משלים ואף אין .
24 'החלטת המועצה הארצית לתכנון ובניה מס 97-18 מ- 28.
25 'החלטת ממשלה מס2408/(פש15 ) מתאריך 31.
26 ,ראו בעניין זה מבקר המדינהבטיחות התעופה האזרחית (2010 .
) 27 שדה תעופה לטיסות שכר בין-לאומיות.
28 תכנית מתאר ארצית לתפרושת שדות תעופה שאישרה הממשלה במאי2000.
רשות שדות התעופה | 1023 .
נתב"ג בכוונת רה"מ להביא מחדש את הצעת המחליטים בפני הממשלה.
יחד עם זאת, הועלתה כוונה לבחון בעתיד את חלופת שדה בים אשר נבדקה בעבר ונפסלה".
בדיון במועצת רש"ת ב- 28.
14 ציין יו"ר המועצה דאז כי על הרשות לעסוק בנושא שדה תעופה משלים, אשר במהלך מבצע "צוק איתן" הפך לנושא חשוב מהסיבה האסטרטגית-ביטחונית; לא ייתכן שמדינת ישראל תישען על נמל תעופה בין -לאומי אחד בלבד.