HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הרשות כי במועד תשובתה עדיין לא התקבלה עמדה סופית בעניין מדיניות ה בנוגע לצמצום .
קבלת המזומן, והיא תתקבל רק לאחר תום תקופת מגפת הקורונה.
לעניין זה ציינה הרשות, .
כי לנוכח מגפת הקורונה, בשנת 2021 היקף התשלומים במזומן שבוצעו בקופותיה פחתו .
בכ-99% , ואילוהיקף התשלומים במזומן שבוצעו באמצעות בנק הדואר גדל בכ-17% .
בביקורת נמצא כי42% מסך התשלומים שקיבלה ההוצל"פ בשנת 2019 ,היו במזומן .
כי הם התקבלו במסגרת 683,000 פעולות והסתכמו בכ -884 מיליון ש"ח.
העובדה שקבלת התשלומים בהוצל"פ אינה כפופה לכללי משטר איסור הלבנת .
ההון, היא לא החילה על תשלומים אלו שהתקבלו עבור התיקים שהיא מנהלת את .
כלליו של משטר איסור הלבנת הון.
עקב כך לא נוטרו תשלומי המזומן לשם בחינת .
זהות המשלם ומקור הכספים וחוקיותם ולא נמסרים לרשל"ה דיווחים על תשלומים .
במזומן בנסיבות שבהן מתעורר חשש להלבנת הון.
מג"ק: למג"ק אין סניפים לקבלת קהל, ולכן התשלומים במזומן מתבצעים באמצעות בנק .
בביקורת עלה כי לנוכח העובדה שאין צו המחיל חובות משטר איסור הלבנת .
הון על המג"ק, לא נוטרו תשלומי המזומן לבחינת זהות המשלם ומקור הכספים ואף לא .
נמסרים מהמג"ק לרשל"ה דיווחים על תשלומים במזומן.
בתרשים 13 להלן פירוט .
התשלומים למג"ק שהתקבלו במזומן באמצעות בנק הדואר בשנת 2019 (לגבי הדיווחים של .
בנק הדואר, ראו להלן).
משטר איסור הלבנת הון בישראל תרשים 13: ,פירוט התשלומים למג"ק שהתקבלו במזומן באמצעות בנק הדואר .
על פי נתוני מג"ק, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
התקשורת, בדיקת מקור הכספים בפעולות מזומן מבוצע ת לגבי תשלומים בסך 40,000 ש"ח ומעלה.
כספים לחשבון המג"ק לזכות חייב מסוים - הרי שרק למג"ק (ולא למוסד פיננסי שבאמצעותו מועבר .
רשות המיסים: רשות המיסים אינה מאפשרת לשלם במזומן בסניפיה, ותשלום במזומן .
מתאפשר באמצעות המערכת הבנקאית בלבד, לרבות באמצעות בנק הדואר.
,נמצא כי אף שרשות המיסים מקבלת מהגוף הגובה אינדיקציה על קבלת תשלום במזומן .
מידע זה אינו נשמר במערכותיה וממילא אינו מנוטר באופן המאפשר את זיהו י אמצעי .
התשלום, את בחינת זהות המשלם ואת מקור הכספים וכי התשלומים האמורים אינם .
מדווחים על ידי רשות המיסים לרשל"ה.
עלה כי, נכון למועד סיום הביקורת רשות המיסים .
אינה מסוגלת לזהות תשלומים ששולמו במזומן.
מנתוני רשות המיסים עולה כי התשלומים ששולמו בצ'קים או במזומן205 באמצעות המערכת .
הבנקאית ובנק הדואר בשנת 2019 הסתכמו בכ-160 מיליארד ש"ח במסגרת4.
6% מסך התשלומים לרשות המיסים באותה שנה206.
מנתונים שהועברו לביקורת מבנק הדואר עולה כי בשנת 2019 קיבל הבנק תשלומים במזומן .
עבור רשות המיסים בסך של כמיליארד ש"ח.
אך יודגש כי נתון זה הוא חלקי בלבד, .
ובוודאות אינו משקף את כלל התשלומים במזומן ששולמו בשנה זו לרשות המיסים.
ביטוח לאומי: התשלומים במזומן לבט"ל מתבצעים בבנקים מסחריים ובבנק הדואר .
בביקורת עלה כי הבט"ל אינו מנטר את אמצעי התשלום המתקבלים .
בבנקים המסחריים, ולפיכך אינו יודע האם השובר שולם במזומן, בצ'ק או באשראי.
הבט"ל אינו יכול להעריך את סכום התשלומים ששולמו במזומן ואת מספר הפעולות .
שבוצעו באמצעות הבנקים המסחריים.
כמו כן, ולנוכח העובדה שאין צו המחיל חובות .
משטר איסור הלבנת הון על הבט"ל (למעט צו בנק הדואר, החל על כלל התשלומים לגופים .
הממשלתיים באופן חלקי), עלה כי בבט"ל לא נוטרו תשלומי המזומן לשם איתור של זהות .
המשלם ומקור הכספים, ולא נמסרו לרשל"ה דיווחים על תשלומים במזומן.
205 לנוכח היעדר היכולת המחשובית של הרשות להציג נתון נפרד לכל אחד מאמצעי התשלום.
206 הסיכון שחל מתייחס לתשלומים במזומן ובצ 'קים סחירים בלבד ולא לתשלומים שהתבצעו באמצעות צ 'קים שאינן .
משטר איסור הלבנת הון בישראל תרשים 14: פירוט התשלומים לבט "ל שהתקבלו במזומן באמצעות בנק .
על פי נתוני הביטוח הלאומי, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
כספים לחשבון הבט"ל לזכות חייב מסוים - הרי שרק לבט"ל (ולא למוסד פיננסי שבאמצעותו מועבר .
בנק הדואר: בעקבות תיקון משנת 2006 לחוק הדואר, התשמ"ו-1986 , הפכה רשות הדואר .
לחברה ממשלתית ושמה הוסב ל"חברת דואר ישראל בע "מ".
בנק הדואר הפך לחברת בת .
שלה, אשר באמצעותה מספקת חברת הדואר שירותים כספיים .
בנק הדואר מציע מגוון .
רחב של שירותים פיננסיים לבעלי חשבון בבנק הדואר, לרבות הוראות קבע, הרשאות .
לחיוב חשבון והפקדות ומשיכות של כספים אך גם שירותים פיננסיים לקהל הרחב שאינו .
בעל חשבון בבנק הדואר ("עובר אורח"), לרבות תשלומי שוברים למאות מוטבים, תשלומים .
ישירים לחברות עסקיות, העברות כספים בארץ ובעולם, שירותי מטבע חוץ (להלן - מט"ח), .
מכירת כרטיסים נטענים בשקלים ובמט"ח, העברות בנקאיות.
השירותים ללקוחות ניתנים .
באמצעות 650 סניפים וסוכנויות הפזורים בכל רחבי הארץ, חלקם בבעלות חברת הדואר .
וחלקם בבעלות זכיינים או מופעלים על ידם.
על פי צו בנק הדואר, בדומה ליתר המגזרים, חייב בנק הדואר לפעול בהתאם לכללי משטר .
כמו כן, נקבעו בצו כללים מיוחדים ומקלים בנוגע לתשלום חשבונות .
לגופים ולחברות ממשלתיים ולשלטון המקומי.
חשבונות אלו כוללים תשלום בגין: (א ) .
מיסים שמטילות רשויות המדינה, ובין השאר מס בולים, מס הכנסה, מס רכישה ומס ערך .
מוסף; (ב) א גרות וקנסות שמטילות רשויות המדינה; (ג) תשלומים לביטוח לאומי; (ד ) .
מיסים וקנסות עירוניים; (ה) תשלומים לחברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - תשלום .
משטר איסור הלבנת הון בישראל תרשים 15: פירוט התשלומים לגופים ממשלתיים שהתבצעו במזומן .
על פי נתוני בנק הדואר, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בשנת 2017 הונחה טיוטת צו בנק הדואר החדש207 (להלן- טיוטת הצו החדש) על שולחן .
ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.
במועד סיום הביקורת, פורסם נוסח חדש לטיוטת .
הצו, אך הוא טרם אושר.
בתרשים 16 להלן מפורטים סכומי המינימום המחייבים את יישומם .
של כללים ממשטר איסור הלבנת הון בבנק הדואר, תוך השוואה בין תשלומים רגילים .
במזומן שאינם תשלום חשבונות (להלן - תשלום רגיל) לבין תשלומים במזומן המוגדרים .
בצו כתשלום חשבונות, ותוך השוואה לטיוטת הצו החדש.
יובהר, כי בביקורת זו לא נבחנה .
207 ,)צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של בנק הדואר למניעת הלבנת הון ומימון טרור)(תיקון .
מידת הציות של בנק הדואר להוראות איסור הלבנת הון, אלא פעילותם של גופי הממשלה .
לקבלת תשלומים באופנים שונים, לרבות באמצעות בנק הדואר.
תרשים 16: ,השוואת ספי החובה לזיהוילאימות ולדיווח לרשל"ה כפי שנקבע .
בצו בנק הדואר, באמצעי תשלום שונים ולגופים שונים, ובהשוואה לספי .
החובה שנקבעו בטיוטת הצו החדש (באלפי ש"ח) .
על פי צו בנק הדואר וטיוטת צו בנק הדואר החדש, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
משטר איסור הלבנת הון בישראל מהאמור עולה כי על אף הסיכון הניכר להלבנת הון בשימוש במזומן ואף שמדובר בשיעור .
ניכר ממחזורי התשלומים של הגופים הממשלתיים המסתכמים במיליארדי ש"ח בשנה, .
הם אינם פועלים על פי כללי משטר איסור הלבנת הון כמקובל במערכת הפיננסית .
ובהתאם לרוח ההמלצות של הגופים הבין-לאומיים.
נוכח היקף התשלומים במזומן המתקבלים באמצעות בנק הדואר לתשלום חשבונות, מוצע .
כי משרד התקשורת יקדם את טיוטת הצו החדש.
כמו כן, הואיל ולא הוחל משטר איסור הלבנת הון בגופים הממשלתיים וסף החובה לביצוע .
זיהוי המשלם בתשלומים במזומן לגופים ממשלתיים בבנק הדואר מסתכם ב- 75,000 ,ש"ח .
הרי שניתן לפצל תשלום חשבונות לסכומים הקרובים ל סף הזיהוי , ובנק הדואר לא יוכל .
לנטרם, מאחר שאין לו נתוני זיהוי, וממילא לא יועבר בגין כך דיווח בלתי רגיל לרשל"ה.
כמו כן, בהיעדר הדיווח לרשל"ה על תקבולי מזומן בהיקפים של מיליארדי ש"ח פוחת .
מספר הדיווחים במאגר המידע של רשל"ה ונפגעת איכותם, ועקב כך פוחת היקף המידע .
המועבר מרשל"ה ללקוחות המידע - רשויות האכיפה - ונפגעת איכותו של מידע זה.
פרצה זו במשטר איסור הלבנת ההון בישראל עלולה לשמש עבריינים לצורכי הלבנת הון, .
משום שלמעשה התשלומים במזומן למוסדות המדינה כמעט שאינם מנוטרי ם.
רשות המיסים מסרה בתשובתה, כי הטלת דרישה נוספת לביצוע הליך של זיהוי לקוח על פי .
כללי ה-FATF ,תהפוך את הרשות לגוף מדווח לרשל״הוהדבר עלול לפגוע בעקרונות חיסיון .
המידע והעצמאות המקצועית של רשות המיסים, ועקב כך לפגוע בתפקידה העיקרי בגביית מס.
בנק הדואר מסר בתשובתו, כי כפועל יוצא מכך שהגופים הממשלתיים אינם פועלים על פי .
משטר איסור הלבנת הון, ובנק הדואר משמש "צינור" בלבד להעברת הכספים בהתאם למדיניות .
הממשלה והחקיקה המתאימה - ניתן לפצל תשלום חשבונות לסכומים הקרובים לסף הזיהוי, .
ובנק הדואר לא יוכל לנטרם.
כמו כן מסר כי הפתרון אינו רק החל ת מדיניות להורדת הרף לזיהוי .
ודיווח רגיל על בנק הדואר (באמצעות קידום הצו החדש), אלא על הממשלה והגופים שהוזכרו .
להגביל ולצמצם את התשלומים במזומן עד רף מסוים או להמירם לתשלום בצ'ק בנקאי .
מוצע כי משרדי המשפטים, האוצר וכלל גופי הרגולציה הרלוונטיים ימשיכו לבחון את .
הסיכון הכרוך בתשלומים במזומן המועברים לגופים הממשלתיים ובראשם ההוצל"פ, .
מג"ק, רשות המיסים ובט"ל.
מומלץ כי במסגרת הבחינה ישקלו שיקולים רלוונטיים .
נוספים, כגון, היבטי חיסיון ועצמאות מקצועית של הגופים השונים.
לממצאי הבחינה הגופים האמורים יחליטו אם יש צורך להסדיר כללים וחובות לעניין .
קבלת מזומן, לרבות קביעת מדרג סכומים, ואם יש צורך לתעד את אמצעי התשלום, .
לבצע זיהוי של המשלם ושל מקור הכספים, על מנת לנהל את הסיכונים לשימוש במזומן .
בהיקפים אלו וכדי שמידע זה ייכלל במאגר המידע של רשל"ה.
את הבחינה מוצע לבצע .
בגישה מבוססת סיכון, תוך שיתוף הציבור , ובייחוד הגופים הנמנים עם המגזרים שיושפעו .
משרד המשפטים ציין בתשובתו, כי ה המלצה מתאימה לתשלום ב סכומים גבוהים, שמעוררים .
חשד להלבנת הון, ולא לכל סכום.
בדוח שפרסמה בשנת 2019 קבוצת gmontE208 בנושא כלים בחקירת הלבנת הון שמקורה .
בשחיתות נכתב כי ככלל המונח "שחיתות " נוגע לניצול לרעה של מעמד או של משאבים .
ציבוריים להפקת רווח אישי.
ניתן להלבין את כספי השחיתות בדרכים שונות, ופעמים רבות נעזר .
מקבל כספי השחיתות בצדדים שלישיים כגון קרובי משפחה, שותפים עסקיים או חברות קש .
כדי להסתיר את מקור הכספים ואת זהותו של המשלם 209.
כאמור, גם ה-FATF הדגיש בהמלצותיו .
כי בעל שליטה או "נהנה" בחשבון הוא לאו דווקא בעל השליטה על פי חוק אלא בעל השליטה .
בפועל, אשר יכול לנצל לטובתו הון ונכסים של צדדים שלישיים210.
בעניין זה המליץ ה-FATF כי .
כאשר צד שלישי פועל מטעם נהנה, יש לוודא כי הוא מורשה לפעול מטעם הנהנה ויש לזהות .
הן אותו והן את הנהנה בחשבון, לאמת את זה ותם ולבדוק את מקור הכספים ולוודא את .
"בישראל החוק לאיסור הלבנת הון קובע הגדרה רחבה של המונח "נהנה, ולפיה נהנה הוא - .
"אדם שבעבורו או לטובתו מוחזק הרכוש או נעשית פעולה ברכוש, או שביכולתו לכוון פעולה .
ברכוש, והכול במישרין או בעקיפין " 212.
בהתאםלכך, אחת מהוראות הנב"ת היא שאסור לבנקים .
לפתוח חשבון ללקוח הפועל עבור צד שלישי (נהנה) ואינו מוסר את המידע הנדרש לגבי אותו .
זאת שכן רק באמצעות הכרת המשלם בפועל ופעילותו וכן וידוא זהות הנהנה בחשבון .
בפועל ופעילותו יכול הבנק לבחון כנדרש את מקור הכספים, את יעדם ואת תקינות העברתם.
יש משנה חשיבות לזיהוי הגורם המשלם לגופים ממשלתיים ולאימות זהותו, לנוכח העובדה כי .
תשלומים אלו, שלעיתים סכומיהם משמעותיים, עשויים לשמש פתרון עברייני להזרמת כספים .
שמקורם בעבירה כתשלום לגיטימי למערכת הממשלתית או ל"קניית חוב" על ידי מלבין ההון .
כדי להלבין כספים שהושגו בעבירה, והכול תוך טשטוש זהות המשלם.
208 קבוצה המאחדת אתכלל ה-FIUs של מדינות מרחבי העולם .
209 Egmont , כלים ושיטות לחקירת הלבנת הון שמקורו בשחיתות (2019 ), תרגום ועיבוד: משרד המשפטים והרשות .
210 FATF, guidance Transparency and Beneficial Ownership.
211 FATF , המלצה10 , https://www.
php/documents/fatf -40r/376 -fatf-recommendation -10- .
diligence-due- customer .
212 סעיף7()(א1) לחוק איסור ה לבנת הון.
משטר איסור הלבנת הון בישראל תרשים 17: דוגמה לאופן שבו מלבין ההון יכול להיעזר בתשלום הממשלתי .
על פי נתוני בנק הדואר, ההוצל"פ, המג"ק, רשות המיסים, הבט"ל, ושירות התשלומים הממשלתי, בעיבוד .
בביקורת נסקרו אמצעי התשלום השונים בהוצל"פ, במג"ק, ברשות המיסים ובבט"ל בהתאם .
בביקורת נבדק לגבי כל אחד מאמצעי התשלום אם הגוף הממשלתי מקבל את .
פרטי המשלם, ואם כן, האם הוא שומר את פרטי המשלם במערכות המידע שלו, בעיקר אם .
לוח12 : סקירה של פרטי המשלם המתקבלים והנשמרים במערכות הגופים .
הממשלתיים באמצעי התשלום השונים, וסך התשלומים שהתקבלו בגופים .
אלו בשנים 2019 ו- 2020* .
* מערך המחשוב של רשות המסים מנוהל על ידי יחידת שירות עיבודים ממוכנים (להלן - שע"ם) הפועלת .
משטר איסור הלבנת הון בישראל מממצאי הביקורת והנתונים בטבלה עולה כי הגופים הממשלתיים אינם מחזיקים בפרטי .
הזיהוי של המשלם לגבי מרבית אמצעי התשלום המאושרים לשימוש, וכי התשלומים .
שהתקבלו בשנים 2019 ו-2020 ללא זיהוי המשלם ושמירת פרטיו מסתכמים ביותר מ-550 .
עוד עולה כי בחלק מהמקרים גם כאשר התקבלו פרטי המשלם, הם לא .
הוזנו למערכות המידע של כל אחד מהגופים ולא נשמרו בהן.
דהיינו, באופן רוחבי, אין .
לגופים האמורים מידע על זהות המשלם לצורך בחינת דפוסים וזיהוי פעולות שמעוררות .
רשות המיסים מסרה בתשובתה, כי קיים בה מנגנון להעברת מידע חשוד לרשל״ה, ובהינתן .
מידע קונקרטי על חשד לביצוע הלבנת הון באמצעות ״קניית חוב״, הרי שמדובר בפעולה אסורה .
המוגדרת בסעיף 3 לחוק איסור הלבנת הון, ולגביהמוקנות למשטרת ישראל ולרשות המיסים .
רשות התקשוב מסרה בתשובתה, כי פרטי המשלם, למעט בשירותים של הוצל״פ, אינם .
מועברים למשרד שבו בוצע התשלום , אך היא מעבירה את המידע אם המשרד מבקש זאת.
זיהוי המשלם בפועל באמצעות שירות התשלומים הממשלתי: שירות התשלומים .
הממשלתי משמש כאמור צינור להעברת תשלומים לכ -45 גופים ממשלתיים.
התבצעו באמצעות שירות זה 915,500 פעולות בהעברה בנקאית בסכום של כ-91 ,מיליארד ש"ח .
4 מיליון פעולות באשראי בסכום של כ-6 מיליארד ש"ח.
או בהעברה בנקאית לגופים הממשלתיים באמצעות שירות התשלומים הממשלתי, על האדם .
שמשלם בפועל להזין בשירות התשלומים את פרטי הזיהוי של בעל התיק כדי שהמערכת תוכל .
לאתר את דרישת התשלום הספציפית שבגינה ישולם.
בביקורת נמצא כי ניתן לשלם חובות בשירות התשלומים הממשלתי, באמצעות העברות .
בנקאיות ואשראי, תוך שימוש בחשבון בנק או בכרטיס אשראי שאינם של בעל החוב.
כן נמצא כי לעניין תשלום באמצעות העברות בנקאיות, שירות התשלומים הממשלתי אינו .
מקבל מהבנק את פרטי המשלם, ועקב כ ך פרטי המשלם אינם נשמרים במערכות המידע .
של שירות התשלומים הממשלתי ואינם מועברים לגוף הממשלתי, מקבל התשלום.
לעומת זאת, בתשלום באמצעות כרטיס אשראי, שירות התשלומים הממשלתי מקבל .
מחברת האשראי את פרטי המשלם אך אינו מעביר מידע זה לגוף הממשלתי.
רשות התקשוב מסרה בתשובתה, כי ככלל ובשלב זה, אם התשלום מבוצע באמצעות חשבון .
הבנק, פרטי המשלם אינם מתקבלים ממרבית הבנקים ומובן שגם אינם נשמרים.
מסוג זה נשמרות רק האסמכתאות על ביצוע התשלום.
עם זאת, הממשק שמאפשר ל רשות .
התקשוב לקבל מהבנקים את פרטי המשלם (מספר זהות) כבר פותח ועובד.
משתפים פעולה עם הממשק ומעבירים לרשות התקשוב, נכון להיום, את פרטי המשלם.
זה, נשמרים הפרטים הללו במערכות המידע של השירות.
הרשות הדגישה כי שירות התשלומים .
הממשלתי ערוך להתחברות כל שאר הבנקים לממשק זה אם יתבקש לכך.
תרשים18: הצגתהחסם הכפול בהעברת מידע על המשלם בפועל בתשלומים .
לגופים ממשלתיים באמצעות שירות התשלומים הממשלתי .
על פי נתוני שירות התשלומים הממשלתי , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
משטר איסור הלבנת הון בישראל משרד המשפטים מסר בתשובתו, כי לא הוחל משטר איסור הלבנת הון על גופים ממשלתיים, .
ולא ידוע לו שקיים משטר כזה בעולם.
כמו כן לא ידוע לו על המלצות של ארגון ה-FATF בהקשר .
לדעתו, אם גוף ממשלתי סבור שיש בעייתיות של הלבנת הון, הפתרון אינו בהחלת המשטר .
על הגוף הציבורי, אלא במתן אפשרות לדווח לרשל"ה בהתאם לפרמטרים שייקבעו.
גופים ציבוריים שמזהים חשש יכולים לדווח לרשל"ה כבר כיום אם אין מניעה של חובות סודיות.
אם יש מניעה כזאת, ניתן להעלות את הנושא לפני משרד המשפטים.
שימוש בצדדים שלישיים לטשטוש מקור הכספים ולהסתרת זהות המשלם הוא אחד .
הדפוסים המרכזיים ש ל הלבנת הון, והוא עלול, בין היתר, לשמש לתשלום כספים .
שמקורם בעבירות שחיתות, להעלמת הכנסות או לתשלום סיבובי בעד פעילות פלילית .
העובדה כי בשנים 2019 - 2020 שולמו למגזר הממשלתי כ-550 מיליארד ש"ח .
מבלי שהגופים שגבו את התשלום קיבלו לידיהם את פרטי הזיהוי של המשלם בפועל, או .
שקיבלו את המידע אך הוא לא נשמר במערכות המידע שלהם, חושפת פרצה המאפשרת .
ערוץ תשלום אנונימי אפשרי למלביני הון, המשמש נקודת תורפה במשטר איסור הלבנת .
מוצע כי משרד המשפטים יבחן, בגישה מבוססת סיכון, את סוגיית קבלת מידע על זהות .
המשלם, שמירת המידע והעברתו לגוף מקבל התשלום, גם כשמדובר בתשלומים לגופים .
כמו כן מוצע כי משרד המשפטים יקבע בהתאם לכך, תוך שיתוף הציבור .
ובייחוד שיתוף של הגופים הנמנים עם המגזרים שיושפעו מכך, מנגנון לניטור תשלומים .
שזהות הגורם המשלם אותם שונה מזהות החייב.
מוצע לקבוע באילו נסיבות יידר ש הגוף .
הממשלתי לדווח לרשל"ה על פעולות רגילות ובלתי רגילות שביצע משלם שאינו בעל .
החוב, כדי שניתן יהיה לבחון את מקור הכספים וחוקיותם ולצמצם את החשש להלבנת .
הסתפקות במנגנון דיווח וולונטרי, ללא קביעת משטר מחייב הכולל זיהוי הלקוח, .
ניטור פעילות חריגה, מנגנוני דיווח אוטומטיים, מועדי דיווח סדורים ומחייבים - כל אלה .
עלולים לפגוע באיכות המידע שיועבר למאגר המידע ומשכך גם ביכולת להפיק ממנו .
מודיעין לצורך אכיפת משטר הלבנת הון.
אישי ציבור בכירים מקומיים וזרים .
כאמור, ישראל הצטרפה לאמנה הבין-לאומית למאבק בשוחד של עובדי ציבור, לנוכח חומרת .
התופעה אשר רווחת בקרב כלל שכבות החברה, החותרת תחת הממשל התקין, מנצלת לרעה .
את משאבי הציבור לתועלת אישית ונכללת בין הדפוסים להלבנת הון.
פעולות זיהוי ובקרה מוגברות לאישי ציבור נוסף על הליכי הזיהוי הרגילים שעל המוסדות .
הפיננסיים לבצע ללקוחותיהם, ובהתאם לכך גם בצווים השונים נקבעו חובות לזיהוי הסיכון .
ולאופן הספציפי שבו יש לנהוג כלפי אישי ציבור בכירים, הן מקומיים והן זרים.
בביקורת נמצא כי על אף הסיכון המוגבר הכרוך בקבלת תשלומים עבור אישי ציבור, .
הגופים הממשלתיים העיקריים המקבלים תשלומים בהיקפים משמעותיים, ובהם .
ההוצל"פ, המג"ק, רשות המיסים ובט"ל, אינם מנטרים את פעילות אישי הציבור המקומיים .
והזרים הקשורים לתשלומים ולתקבולים שהם מקבלים ואינם מנהלים את הסיכונים .
מוצע כי משרד המשפטים יבחן אם יש מקום להחיל על הגופים הממשלתיים את הנורמה .
הבין-לאומית בכל הנוגע לאישי ציבור.
בכלל זאת מוצע שיקבע כללים לניהול הסיכונים, .
לניטור ולזיהוי של תשלומים ותקבולים הנוגעים לאישי ציבור בכירים מקומיים וזרים וכן .
את הנסיבות שבהן יידרשו הגופים האמורים לדווח לרשל"ה על סיכונים בתחום זה, ואת .
מדרג הסכומים שיצדיק דיווח, תוך בחינה ושקילה של משמעויות הרגולציה הכרוכה .
בנושא ושיתוף הציבור , ובייחוד הגופים הנמנים עם המגזרים שיושפעו מסוגיות אלו .
רשל"ה וגורמים בין -לאומיים מפרסמים את דפוסי הלבנת ההון האפשריים על מנת .
לזהותם, כדי לפעול לצמצום הסיכון לביצוע הלבנת הון.
חוזקו של משטר הלבנת ההון .
המדינתי נמדד בהתאם למידת הציות ב"חוליה החלשה" של המשטר.
סיכונים הנוגעים להלבנת הון במסגרת תשלומי הציבור לגופים הממשלתיים בישראל, .
ולמרות העובדה כי התשלומים האמורים מסתכמ ים במאות מיליארד י ש"ח מדי שנה, .
משרד המשפטים לא החיל את משטר הלבנת ההון על מגזר זה, והוא אינו מנטר בעיתות .
שגרה את הסיכונים הכרוכים בו, על מנת להפחיתם.
לפיכך, גם הפעולות הבלתי רגילות .
המתבצעות בו אינן מדווחות לרשל"ה, וכך נפגעת תכולתו ואיכותו של מאגר המידע .
הלאומי המנוהל על ידי רשל"ה.
מוצע כי משרד המשפטים יבחן את הסיכונים .
הפוטנציאליים להלבנת הון הקיימים בכלל המגזר הציבורי, לרבות השלטון המקומי, .
ובהתאם לכך יקדם הסדרה של חובות, כללים ומנגנוני פיקוח, בגישה מבוססת סיכון תוך .
קביעת מדרג סכומים על מנת שתשלומים למגזר הציבורי לא ישמשו אפיק תשלום .
שבאמצעותו ניתן יהיה להלבין כספים שמקורם בפשיעה.
משטר איסור הלבנת הון בישראל סיכום .
משטר איסור הלבנת הון בישראל, שהוחל בישראל בהדרגה החל משנת 2001 , מנחה את .
פעולתם של הגופים המפוקחים מכוחם של חוק איסור הלבנת הון והצווים שהוצאו מכוחו.
המשטר נתון לאחריותן של רשויות מינהליות ורשויות אכיפה: החל ברגולטורים - המפקח .
על הבנקים, רשות ניירות ערך, רש ות שוק ההון, מינהל הדואר במשרד התקשורת, .
הממונה על נותני שירות עסקי והמפקח על היהלומים; המשך ברשות לאיסור הלבנת הון, .
שמקבלת את הדיווחים מהגופים המפוקחים; וכלה ברשויות האכיפה, ובהן משטרת .
ישראל, רשות המיסים וגופים ביטחוניים, המקבלים מידע ממאגר המידע של הרשות .
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעילות גופי הממשלה ובכללם .
הרגולטורים לשיפור מעמדה של ישראל בתחום זה באמצעות החלת משטר איסור הלבנת .
הון, עמידה בביקורת בין -לאומית, תיקון הליקויים שהועלו בה וחברות בארגונים בין .
לאומיים בתחום איסור הלבנת הון, וכן את פעילות רשל"ה בריכוז הפעילות הממשלתית .
ממצאי דוח זה מעידים על פערים במבנה של משטר איסור הלבנת ההון בישראל, וזאת .
עקב ביזור הסמכויות, היעדר גורם מתכלל בעל סמכות מחייבת כלפי הרגולטורים .
ואי-הימצאות מידע עדכני, נרחב וחיוני בידי רגולטור אף שהוא נמצא בידי רשל"ה.
ריבוי הרגולטורים גורם להבדלים בלתי מוסברים ביניהם מבחינת הרגולציה של אותו סוג .
פעולה, להכבדה הנובעת מכפל רגולציה לחוסר ודאות , וכן לטענות של מגזרים שונים .
בדבר הכבדה בלתי מוצדקת עליהם.
עוד נמצא כי אין בידם של חלק מהרגולטורים למלא .
את התפקיד שהוטל עליהם באופן מלא בשל חסמים שונים, כגון מגבלת משאבים או .
חוסר במידע מהותי שנחוץ למילוי תפקידם.
חלק אחר של הרגולטורים ממלאים את .
תפקידם ולצד זאת הביקורת העלתה ליקויים נקודתיים בתפקודם.
נבחן מנקודת מבטו של הציבור, ובין היתר לא נבחנו עלות המשטר המושתת על הציבור .
והאופן שבו הוא עשוי להשפיע בפועל על שגרת העסקים השוטפת לנוכח הסיכונים .
לצד הליקויים במבנה הרגולטורי ובתפקוד הרגולטורים נמצאו סיכונים בפעילות .
התשלומים לגופים ציבוריים בישראל, אשר לא הוחלו לגביהם משטר איסור הלבנת הון, .
וזאת אף שפעילות התשלומים האמורה מתאפיינת בכמה דפוסים שעלולים לחשוף את .
הגופים הציבוריים בישראל לסיכונים ספציפיים להלבנת הון, ואף שהיקפי התשלומים .
הללו מסתכמים במאות מיליארדי ש"ח מדי שנה.
עלה כי במגזר זה לא מתבצע ניטור .
סיכונים על מנת להפחית ם, ולא מועברים לרשל"ה דיווחים בלתי רגילים, אף .
שבאמצעותם יכלה לקבל תמונת מצב מקיפה על מכלול הפעולות הפיננסיות בנוגע לאדם .
לנוכח האמור לעיל מתעורר חשש לפגיעה באפקטיביות המשטר, להדרה פיננסית .
ולניהול סיכונים לא מאוזן באופן העלול מחד גיסא לאפשר לגורמים עבריינים לנצל את .
הפרצות הקיימות לביצוע הלבנת הון, ומאידך גיסא להכביד על כלל הציבור ועל הגופים .
המדווחים ולהביא לדחיקת גורמים לגיטימיים ולהכבדה מיותרת עליהם.
מומלץ כי כלל הרגולטורים יפעלו כל אחד במסגרת סמכותו, בתיאום עם משרד .
המשפטים ותוך היעזרות ברשל"ה לנוכח הידע הייחודי שהיא מחזיקה מתוקף ניהול מאגר .
המידע,- למיפוי הליקויים בתחום של איסור הלבנת הון בישראל, תוך שיתוף הציבור בכך, .
ולהציע את מכלול התיקונים הדרושים בתחום זה בגישה מבוססת סיכון, תוך שקילת .
משמעויות הרגולציה הכרוכה בנושא בד בבד עם הצורך לעמוד בסטנדרטי ם הבין- .
לאומיים, וכן לפעול להקצאת המשאבים כנדרש באופן שיבטיח משטר אפקטיבי ויעיל .
למניעת הלבנת הון בישראל.
עוד מוצע כי משרד המשפטים יבחן בגישה מבוססת סיכון את החלת משטר איסור .
הלבנת הון על גופים ממשלתיים, לרבות החלת חובות, כללים ומנגנוני פיקוח שיצמצמו .
את הסיכונים להלבנת הון הכרוכים בתשלומים אלו.
מוצע כי משרד המשפטים, רשות .
שוק ההון והמפקח על הבנקים, כל אחד בתחום סמכותו, יפעלו בדרך המתוארת לעיל .
ביחס למגזרים המתפתחים בשנים האחרונות באופן מואץ ובהם מגזר הנש"פים ובפרט .
מגזר המטבעות הדיגיטליים, המעוררים סיכונים ייחודיים ודורשים תשומת לב פרטנית.
משטר איסור הלבנת הון בישראל נספח: צווי איסור הלבנת הון ומימון טרור צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של בנק הדואר למניעת הלבנת הון .
ומימון טרור), התשע"א-2011 (להלן- צו בנק הדואר).
צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של מנהל תיקים למניעת הלבנת .
הון ומימון טרור), התשע"א -2010 .
צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של סוחר באבנים יקרות למניעת .
הלבנת הון ומימון טרור), התשע"ד-2014 (להלן- צו סוחר באבנים יקרות).
צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של חבר בורסה למניעת הלבנת הון .
ומימון טרור), התשע"א-2010 .
צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של זירת סוחר לחשבונו העצמי .
למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע"ו -2015 .
צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, ניהול רישומים של נותן שירות עסקי למניעת הלבנת הון .
ומימון טרור), התשע"ה-2014 (להלן- צו הנש"עים).
צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של מפעיל מערכת לתיווך באשראי .
למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע"ט-2019.
צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותני שירות בנכס פיננסי ונותני .
שירותי אשראי למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע"ח-2018 (להלן- צו נותני שירותי .
צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של מבטחים, סוכני ביטוח וחברות .
מנהלות, למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע"ז-2017 (להלן- צו מבטחים, סוכני ביטוח .
צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של תאגידים בנקאיים למניעת .
הלבנת הון ומימון טרור), התשס"א-2001 (להלן- צו התאגידים הבנקאיים).
איגוד חוקרי המעילות וההונאות הבין-לאומי (להלן - ה-ACFE5 ) מגדיר מעילה כפעולה לא חוקית .
של ניצול התפקיד להפקת תועלת אישית באמצעות שימוש לא ראוי במכוון במשאבי הארגון .
לרוב, מתבצעת המעילה על ידי גורם מתוך הארגון (להלן - העובד) כלפי מעסיק או .
כלפי לקוחות של הארגון, אגב הפרת אמון מיוחד שניתן לו מתוקף תפקידו או מעמדו, כגון גישה .
בכל ארגון נתפסת המעילה כמשבר והיא עלולה להסב לו נזקים כבדים, .
כגון הפסד כספי, פגיעה במוניטין, עיצומים רגולטורים ואובדן לקוחות.
לעיתים עלולה המעילה .
אף לסכן את המשך קיום הארגון.
מעילות במגזר הממשלתי עלולות להביא לנזקים חמורים .
נוספים - פגיעה באמון הציבור בישראל במערכת הממשלתית, תפיסת המערכת הממשלתית .
כמושחתת גם בעיני מדינות וארגונים זרים, פגיעה בתוכניות כלכליות אשר אמורות לשרת את .
ארגונים אשר התגלתה בהם מעילה נדרשים להחליט אם לפרסמה בפומבי או להסתיר ּה.
גיסא פרסום התלונה בפומבי ואופן הטיפול בה עשויים לשמש מנגנון שירתיע גורמים אחרים .
מלנסות ולמעול בנכסי הארגון, ומאידך גיסא חשיפה עלולה להסב נזקים לארגון, כגון פגיעה .
במוניטין ואובדן לקוחות.
לפיכך קשה להעריך את היקף המעילות המתרחשות בארגונים בפועל.
מחקר של ה-ACFE , אשר פורסם בשנת20206 (להלן- דוח מחקר 2020 ), וכלל מידע על125 .
מדינות העריך כי ארגונים בעולם מאבדים כ-5% מהכנסותיהם השנתיות עקב מעילות ואי-סדרים .
ההערכה גורסת כי מדובר ב-4.
5 טריליון7 דולר בשנה.
לשם המחשה, בבריטניה .
העריכה8 הסוכנות הלאומית למניעת פשיעה כי בשנת 2017 היקף המעילות וההונאות במדינה .
עמד על כ-190 מיליארד לירות שטרלינג, מתוכן יוחסו כ-40 מיליארד לירות שטרלינג למגזר .
בישראל העריכה פירמת רואי חשבון מובילה את הנזק השנתי שנגרם בעקבות מעילות ב-6 עד .
להלן דוגמאות למספר מעילות גדולות אשר התרחשו בשנים האחרונות .
בישראל: בשנת 2002 נחשפה מעילהבבנק למסחר שבה גנבה עובדת הבנק במשך כחמש שנים .
המעילה הובילה לפירוק הבנק בצו של בית המשפט המחוזי בתל .
העובדת נידונה ל-17 שנות מאסר בפועל ושלוש שנים מאסר על תנאי מיום שחרורה .
כמו כן נקנסו כל חברי דירקטוריון הבנק .
5 ACFE - Association of Certified Fraud Examiners .
6 :להרחבה ראו nations/2020-the-to- https://www.
8 :להרחבה ראו crime- economic-and- threats/fraud- do/crime-we- https://www.
9 :להרחבה ראו https://www.
מניעת מעילות במשרדי ממשלה ובחברות ממשלתיות בשנת 2007 ,הורשע מנהל חברה בעקבות גניבת פרמיות ביטוח שהועברו לטובת לקוחותיו .
בסכום המוערך במאות מיליוני שקלים.
שנות מאסר בפועל בשנת 2008 נחשפה מעילה שבה מעל מנהל חברת בנייה במיליוני שקלים מכספי לקוחות .
המנהל נידון לשבע שנות מאסר בפועל ושלוש שנות מאסר על תנאי.
מנהל כספים בבית השקעות מעל ב-98 מיליון ש"ח בשנים2003 - 2007 .