HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
והחברתיות של מינים פולשים בארצות הברית משנות השישים של המאה העשרים 464 .
המחקר התייחס להשפעות הישירות של מינים אלה על ערכי רכוש, פרודוקטיביות .
חקלאית, תועלות ציבוריות, דיג ותיירות.
עלה כי העלות הממוצעת של השפעות אלה בשנות .
השישים הייתה כ-2 מיליארד דולר לשנה, ומ-2010 - כ-26 .
מיליארד דולר בממוצע לשנה .
מהסקירות ומהאומדנים לעיל עולה כי משנת 2010 הלך וגדל קצב הגידול בעלויות .
הנזקים שנגרמים ממינים פולשים בעולם, הן באירופה והן בארצות הברית, ועלויות .
הנזקים גדלו פי 13 - 40 בהשוואה לשנות השישים של המאה העשרים.
השנתית הממוצעת של מינים פולשים בתחילת שנות השישים של המאה הקודמת .
16 מיליארד דולר ובארה"ב כ-2 .
מיליארד דולר בממוצע שנתי .
עלויות אלה הלכו וגדלו, ובשנים 2010 - 2021 הגיעו לעלות שנתית ממוצעת של כ- .
35 מיליארד דולר באירופה, ולכ -26 מיליארדי דולר בארצות הברית.
משנת 1960 עד2020 נאמדו נזקים אלה ב-140 מיליארד דולר באירופה וב-1,288 .
מיליארד דולר בארצות הברית .
הערכות כלכליות לאומדן נזקים ממינים פולשים .
שיטות בין-לאומיות להערכות כלכליות של נזקי מינים .
לפי תקנות האיחוד האירופי, הערכה כלכלית לאומדן נזקים תתבסס על פרסומים מדעיים ומדע .
אזרחי שעבר בקרת איכות באמצעות בקרת עמיתים.
המתודולוגיה שעל פיה ייקבעו הסיכונים .
חייבת להתייחס גם למינים שלגביהם אין מידע ולבטא עבור כל ערך סיכון את רמות .
הערכת הסיכונים היא אחד הכלים של האסטרטגיה האירופית לצמצום השפעת המינים .
באמצעות הערכת סיכונים מתקבל אומדן של העלויות והיתרונות של תגובה .
פוטנציאלית בהתאם לתרחישים האלה: (א) "עסקים כרגיל ": כאשר יש הרמוניה חלקית בין .
הכללים הנורמטיביים לרגולציה, ולכן הפעולות לא מסונכרנות עם הסיכונים והאפקטיביות .
מופחתת; (ב) מקסום השימוש באמצעים הנורמטיביים הקיימים בהפעלת אפיקי הפעולה על ידי .
נקיטת גישה היררכית של תגובה על פי יעילות בהתמודדות עם הסיכונים וכדאיותם הכלכלית: .
מניעה, זיהוי מוקדם וביעור, שליטה והכלה; (ג) תיקוני חקיקה קיימת והתאמתה לסוגיית המינים .
הפולשים כדי להרחיב את היקף האיומים והסיכונים המקבלים מענה באמצעות כללים מחייבים; .
464 Economic and Social Impacts National Invasive Species Information Center USDA, , .
impacts- social-and- https://www.
gov/subject/economic .
465 Commission Delegated Regulation (EU) 2018/968 of 30 April 2018 supplementing Regulation (EU) No 1143/2014 .
of the European Parliament and of the Council with regard to risk assessments in relation to invasive al ien species.
2/ ELI:- Article http://data.
eu/eli/reg_del/2018/968/oj .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי (ד) ניהול הסיכונים המבוססים על הערכות סיכונים באמצעות פיתוח כלי אסטרטגי מערכתי.
לכל אחד מדרכי פעולה אלה מפורטים בין היתר ההשפעות הכלכליות והמשאבים הנדרשים .
לנקיטת פעולות (להלן - המודל האירופי) 466.
סוכנות המחקר הלאומית הצרפתית : הערכת העלויות והמגמות העולמיות נעשו על פי .
מודלים חיזוי סטטיסטיים שאינם לינאריים (להלן - המודל הצרפתי)467 .
סוכנות המחקר הלאומית .
הצרפתית המליצה כי הערכה כלכלית לאומדן נזקים תבחן הפסדים ישירים ועקיפים של נזקי .
מינים פולשים ושל עלויות פרואקטיביות לטיפול ולמניעה של נזקים אלה 468 עבור כל מין בנפרד .
על פי תכונותיו: קצב ההתפתחות, משך השפעת הנזקים והמערכת האקולוגית שבה הוא .
עבודת המשרד להג "ס מ - 2013: באפריל 2013 הוביל אגף הכלכלה של המשרד להג"ס .
סקירה של העלות הכלכלית והתועלות הכלכליות הנובעות מחלופות הניהול והטיפול .
בחמישה מינים פולשים שנבחרו על ידי ועדת היגוי בראשותם.
המינים שנבחרו: אמברוסיה .
מכונסת, נמלת האש, חוטית נודדת, צפרדע רפואית ועורב הודי.
מינים אלה ייצגו לשיטת .
המשרד את מגוון הסוגיות הקשורות בטיפול במינים פולשים; עבודת המשרד לא הציגה .
מדוע דווקא מינים אלה נבחרו כמייצגים.
עלויות המניעה וההתפשטות חושבו בהערכה זו .
במונחים שנתיים; ואומדן עלויות המניעה וההתפשטות הוצגו גם בערך שנתי וגם כערך .
לסדרת תשלומים שנתיים למשך 20 שנה, והוונו לערך נוכחי לפי שיעור ריבית של6% .
(להלן- עבודת המשרד להג"ס מ-2013 )469.
לפי עבודת המשרד להג"ס מ-2013 ,, העלות של הנזקים הנגרמים כתוצאה מחדירה .
התבססות והתפשטות מלאה (תרחיש שלפיו המין הפולש התפשט בכל הארץ) של .
חמשת המינים שנבדקו, הוערכה בכ-1.
מיליארד ש"ח בכל שנה .
עבודת המשרדלהג "ס, משרד החקלאות ורט"ג מ - 2020: בנובמבר2020 הכין המשרד .
להג"ס בשיתוף משרד החקלאות ורט"ג הערכה כלכלית מעודכנת שבחנה את עלות הנזק .
הנגרם על ידי 71 מינים פולשים נבחרים (שלא טופלו על ידי השירותים להגנת הצומח) על .
תחומי הסביבה, הרפואה, התשתית, התיירות והחקלאות, בהשוואה לעלויות המניעה .
והטיפול בחדירתם ובהתבססותם; ההערכה כללה גם מינים מתפרצים ועצים שהם מינים .
466 Commission staff working document - Annex to the communication from the Commission to the Council, the .
uropean Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions - Towards .
- https://eur Impact assessment {COM(2008) 789 final} {SEC(2008) 2886}.
- an EU strategy on invasive species .
LEX:52008SC2887&from=DE content/EN/TXT/PDF/?
economic costs of biological invasions worldwide.
High and rising Nature .
592, 6- 03405-021- https://doi.
1038/s41586 576 (2021).
468 Global economic costs of aquatic invasive alien species , Science of The Total Environment , Volume 775, 2021, .
9697- 145238, ISSN 0048 , 16/j.
469 עבודת המשרד להג"ס מ-2013 - ,צנובר מטעם המשרד להגנת הסביבה, מינים פולשים בישראל עלות תועלת .
פולשים שהתבססו זה מכבר בארץ.
ההוצאות הוגדרו כשנתיות והוונו לערך נוכחי לפי שיעור .
ריבית של 7% (להלן- עבודת המשרד להג"ס ואחרים מ-2020 )470 .
לפיעבודת המשרד להג"ס ואחרים מ-2020 , העלות של הנזקים הנגרמים כתוצאה .
מחדירתם והתבססותם של המינים הפולשים האמורים יכולה להגיע לכ-473 מיליון .
ש"ח בכל שנה; עלות מניעת הפלישה וההתבססות של המינים הפולשים הוערכה .
ב-35 מיליון ש"ח לשנה, פחות מעשרה אחוזים מהנזק שהם עלולים להסב, ולפיכך .
הסיק המשרד להג"ס כי קיימת כדאיות כלכלית לטיפול בכניסה של מינים פולשים .
ולמניעתה מטיפול בדיעבד471.
האומדן בעבודת המשרד להג"ס ואחרים מ-2020 .
נמוך מהאומדן בעבודת המשרד להג"ס מ -2013 בשל ההבדלים בסוגי הנזקים .
שהובאו בחשבון, בחינת התרחישים והחלופות לפעולה וההבדלים בהיקף הנתונים .
שעליהם מסתמכת העבודה.
משרד מבקר המדינה בחן, בשיתוף יועצים כלכליים חיצוניים, את המתודולוגיות ששימשו .
לעבודות מ - 2013 ומ- 2020 בהשוואה למודל האירופי ולמודל הצרפתי, ואת החסרים .
בשיטות העבודה של הערכות אלה.
להלן בלוח 14 פירוט הממצאים בהשוואה למודל .
האירופי ולמודל הצרפתי, ובלוח 15 פירוט החסרים במבחנים בשיטות העבודה של העבודות .
לוח14 : ביצוע העבודות מ- 2013 ומ- 2020 בהשוואה למודלים בין-לאומיים .
נושא מודל עבודת המשרד להג"ס .
מ- 2013 עבודת המשרד .
סוגי נזקים אירופי וצרפתי: .
כללו הערכת עלויות של .
נזקים פוטנציאליים הן .
ישירים והן עקיפים 472.
הערכת עלויות של נזקים .
נזקים ישירים בלבד ללא .
מתודולוגיה של חיזוי .
סטטיסטי לניבוי עלויות .
עתידיות על ידי רגרסיות .
לחישוב העלויות במקרה .
העלויות חושבו בהתאם .
למידע שנאסף מלמ"ס, מבוססת על מודל .
לינארי לחישוב שטחים .
שכבר ניזוקו, ואינו מזהה .
470 המשרד להג"ס, משרד החקלאות, רט"ג, הערכה כלכלית לכדאיות הטיפול במינים פולשים, נובמבר2020 .
471 עבודה מ-2020 ', תקציר, עמ3.
472 ,השפעות כלכליות ישירות של מינים פולשים, למשל: עלויות ניהול אפיקי הפעולה, תפוקת יבולים חקלאיים מופחתת .
ייעור מופחת, עלויות ניטור, עלויות כוח אדם לטיפול במינים אלה, עלויות הנזק לתשתיות, הפסדים הנובעים מפגיעה .
השפעות כלכליות עקיפות של מינים פולשים, בין היתר: כימות כלכלי של פגיעה במארג האקולוגי .
ואובדן שירותים אקולוגיים עקב כך, השפעות על תיירות ונופש, ירידת ערך של נכסים.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי נושא מודל עבודת המשרד להג"ס .
חושבו עלויות מתועדות .
מעבודות מחקר שונות, .
ממדגמים וסקרים שערכה, .
ובהתאם להערכות והנחות .
שונות ומודלים שונים .
הפולשים אירופי וצרפתי: .
אומדני העלות נקבעו לפי .
משך הפגיעה של הנזקים .
ההשפעה שהוערך על ידי .
אומדני העלות נקבעו עבור .
נתוני מינים פולשים: .
צמחים, חרקים, יונקים, .
זוחלים, עופות, דגים .
ורכיכות כפי שמפורט בדוח .
מצב הטבע 2010 ובדוח .
מוזכר כי חסר מידע על .
התפוצה הגיאוגרפית של .
עדכניים ביותר הנכונים .
מינים ולא אומדן המינים .
לקצב הפלישה ולמגמות .
וההתפשטות והדינמיקה .
על פי תרחישי חלופות: .
שימוש באמצעים קיימים, .
תיקוני כלים נורמטיביים, .
פיתוח כלים אסטרטגים, .
למספר תרחישי התפשטות .
חלקית או מלאה, כמפורט .
לוח15: פירוטהחסרים בשיטות העבודה של הערכות 2013 ו- 2020 .
אי-הוודאות העבודות מ-2013 ומ-2020 אינן מפרטות הערכה של רמת אי-הוודאות עבור כל .
אחד מהסיכונים והמינים, ולכן אינן משקפת את זמינות המידע ואיכותו.
ניתנה התייחסות לשיטה או לפרוטוקול מתועד שעליהם התבססה ההערכה, .
ולכן לא ניתן להעריך את רמת האי-הוודאות.
בקרת איכות העבודות מ-2013 ומ-2020 : לא כללותהליך בקרת איכות הכוללת סקירה של .
הערכת הסיכון על ידי שני עמיתים בודקים.
בעבודה מ-2020 נעשו הערכות .
נוספות על ידי מומחים מטעם המשרד להג"ס או משרד החקלאות השותפים .
להערכה ולכן אינן בלתי תלויות.
היסטוריה העבודות מ-2013 ומ-2020: לא כוללות פירוט של ההיסטוריה של כל מין .
לרבות פלישה למדינות קרובות או בעלות מאפיינים דומים לישראל ובכלל זה .
תיאור של המסלולים הפוטנציאליים לכניסה ותיאור של דפוסי ההתרבות .
וההתפשטות והדינמיקה ביחס לכל מין, וב כלל זה הערכה האם קיימים .
בישראל התנאים הסביבתיים הדרושים להתפשטותו .
התייחסות ל אינדיקציות של קצב מנגנוני ה התפשטות ביחס לתנאים .
שבחדירה העבודות מ-2013 ומ-2020: לא סיפקו תובנותלגבי הסיכונים של כניסת מין, .
התבססותו והתפשטותו באזורים ביו -גאוגרפיים רלוונטיים לישראל בתנאים .
הסביבתיים הנוכחיים ובתנאי שינוי האקלים הצפויים .
שינויי אקלים העבודות מ-2013 ומ-2020: אינן כוללות הסבר לגבי האופן שבו שינויי האקלים .
הצפויים ישפיעו על אותם סיכונים , ולא ניתן הסבר של ההנחות לגבי תרחיש .
שינוי האקלים ששימש את המשרד בהערכתו, וזאת אף שהמשרד ציין בעבודת .
המשרד להג"ס ואחרים מ-2020 " :כישינויי האקלים צפויים להחמיר מגמה זו, .
מכיוון שהם מאפשרים תנאים נוחים יותר לפלישה של מינים , כולל מזיקים .
קשים לחקלאות ונשאים של מחלות זיהומיות".
הקשורה עבודת המשרד להג"ס מ-2013 : נותנת תיאור פרטני עבור חמישה מינים בלבד .
מתוך מאות מיני פולשים המצויים בישראל.
עבודת המשרד להג"ס ואחרים מ-2020 : כוללתתיאור של ההשפעה השלילית .
של מינים פולשים באופן כללי.
זאת על אף שבהערכה צוין כי "קיים הבדל בין .
המדינות הן מבחינת האיום הפוטנציאלי שהמינים הפולשים מהווים עבורן והן .
מבחינת מעמדן כמקורות איום פוטנציאליים להפצת מינים פולשים" .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי מהפירוט בלוחות עולה כי המתודולוגיה בעבודת המשרד להג"ס מ-2013 הותאמה .
ברובה למודלים ולשיטות מקובלים בעולם, אולם היא סיפקה שיערוך עלות-תועלת .
חלקי בלבד המתייחס לחמישה מיני פולשים בלבד, ולא כללה רכיבי בקרת איכות .
עוד עולה כי המתודולוגיה שלפיה הוצעה העבודה מ-2020 אינה .
עומדת בסטנדרטים בין-לאומיים ואינה מתיי חסת לכמה מבחנים חשובים שנדרשים .
על פי סטנדרטים אלה (כמו בחינת כל סוגי הנזקים, חיזוי סטטיסטי, חיזוי נזקי .
הפולשים ובחינת תרחישים ).
מומלץ כי המשרד להג"ס, משרד החקלאות ורט"ג הנוגעים בנושא יבחנו את .
הממצאים המתודולוגיים האמורים ויעדכנו את ההערכות הכלכליות הקיימות בעניין .
בהתאם לסטנדרטים הנהוגים במתודולוגיות בעולם בעניין זה.
ההערכה הכלכלית לאומדן נזקים ממינים פולשים .
שביצע משרד מבקר המדינה .
משרד מבקר המדינה ביצע ב-2021 הערכה כלכלית473 לאומדן נזקים למשק בישראל מפלישת .
חמישה מינים: נמלת האש, הטרמיט הפורמוסי, אמברוסיה מכונסת, יקינטון המים וחוטית נודדת.
ההערכה נעשתה על בסיס ממצאי מחקרים בין- לאומיים בקשר לעלות הנזק שגורמים מינים .
במסגרת ההערכה נסקרו עבודות כלכליות בעולם אשר עסקו בהערכת הסיכונים והנזקים .
בגין חדירת מינים פולשים, עבור כל אחד מחמשת מינים אלה באופן אינדיבידואלי.
אומדן הנזק בוצע בהתאמה לגודל האוכלוסייה ולשטח המדינה ובהנחה של תרחיש קיצון .
והתפשטות מלאה בשל העובדה כי מדובר במינים שכבר פלשו לישראל ובחלקם אף התפשטו .
התפשטות רחבה (נמלת האש) או בעלי פוטנציאל להתפשטות מלאה (טרמיט פורמוסי), וזאת .
על פי עקרון הזהירות המונעת.
ההערכה חושבה לפי אומדן הנזק השנתי.
משקי הבית וגודל האוכלוסייה בישראל נלקחו מנתוני הלמ"ס.
המרה למחירי ישראל חושבה על .
נתוני כוח הקנייה של התוצר הלאומי וההצמדה לשנת2020 חושבו על .
בסיס נתוני הלמ"ס (להלן - הערכת משרד מבהמבוססת על מחקרים בעולם [ קר המדינה .
יצוין כי מאחר שהמתודולוגיות והמחקרים בעולם התייחסו לתנאים ]המותאמים לישראל .
מסוימים במדינות שבהן בוצעו המחקרים, ייתכן שנגרמו בישראל נזקים נוספים ממינים פולשים .
נעשתה השוואה בין נתוני הערכת משרד מבקר המדינה (המבוססת על .
מחקרים בעולם המותאמים לישראל) לנתוני העבודות מהשנים 2013 ו-2020 ולאופן ביצוען.
הממצאים לגבי כל אחד מהמינים הפולשים שנבדקו: נמלת האש 474: אומדן הנזק מפלישת נמלת האש לישראל להערכת משרד מבקר המדינה .
(המבוססת על מחקרים בעולם המותאמים לישראל) נעשה על פי עבודת מחקר שבוצעה .
בעניין נמלה זו באוסטרליה (להלן - המחקר האוסטרלי)475 ועל בסיס מחקרים מארצות .
באמצעות יועצים כלכליים חיצוניים .
474 Invicta Solenopsis, Red Fire Ant .
475 May, "Red Imported Fire Ant in Australia: What if we lose the war?
44- Restor 18 (2017), pp.
הברית, והוא בוצע באמצעות הערכה של המחוללים השונים ששימשו את המחקר .
האוסטרלי בהתאמה לישראל והכפלתם בעלות הנזק למחולל כפי שהוערכה במחקר .
האוסטרלי (לאחר המרה לש"ח לפי כוח הקנייה בהצמדה למחירי 2020 ).
הנחות לגבי גידול האוכלוסייה, העלייה בשטחי הגידולים או שינוים אחרים הצפויים בשנים .
הבאות בנתוני המחוללים בישראל.
עבודת המשרד להג"ס מ - 2013 : אומדן העלות השנתית עבור מניעת התפשטות .
נמלת האש היה כ - 15 מיליון ש"ח.
העלות השנתית לטיפול במצב של התפשטות חלקית .
הוערכה בכ - 28 מיליון ש"ח; ובהתפשטות מלאה- בכ- 1.
עבודת המשרד להג"ס ואחרים מ - 2020 : לא פורט חישוב הנזק באופן ספציפי .
לגבי נמלת האש, אלא הוצג אומדן כולל עבור קבוצה של עשרה מיני פרוקי רגליים, .
לפי הערכה זו אומדן הנזק השנתי מפלישת קבוצה זו הוא כ-150 .
הערכת משרד מבקר המדינה (המבוססת על מחקרים בעולם .
המותאמים לישראל) : בהתאם למתודולוגיה של המחקר האוסטרלי, אומדן הנזק .
בגין מספר מצומצם של גידולים חקלאיים, משתלות, בריא ות ותשתיות תקשורת .
וחשמל היה כ-697 מיליון ש"ח לשנה476.
יודגש כי אומדן זה אינו כולל את הנזק מכלל .
מחוללי הנזק שנכללו במחקר האוסטרלי 477 , כך שהנזק בפועל מפלישת נמלת האש .
לישראל עשוי להיות אף גדול משמעותית מהסכום הנקוב לעיל.
עולה כי אומדן הנזק השנתי בעבודת המשרד להג"ס ואחרים מ-2020, שהוערך .
ב-150 מיליון ש"ח עבור קבוצת פרוקי רגליים הכוללת את נמלת האש, נמוך .
מהאומדן בעבודת המשרד מ- 2013 שהוערךב-1.
22 מיליארד ש"ח עבור .
התפשטות מלאה של נמלת האש האש בלבד; וכן נמוך בהשוואה לעלויות הנזק .
שנגרם מנמלה זו באוסטרליה; עלויות אלה הותאמו לישראל והוערכו ב-697 .
פער י העלויות והמתודולוגיה לעריכת אומדני הנזק בנושא נמלת .
האש ראויים לבחינה מחדש על ידי המשרד להג"ס.
476 עבור נזקים מתחום החקלאות, משתלות, בריאות ותשתיות חשמל ותקשורת.
נתוני דונם גידולים בישראל נלקחו .
מהלמ"ס (מפקד החקלאות 2017 - שטח גידולים חקלאיים ומספר משקים, לפי סוג גידול וסוג משק).
ישראל חושבה על בסיס נתוני ה- OECD כוח קנייה לתוצר לאומי, וההצמדה לשנת 2020 נעשתה על בסיס נתוני .
הלמ"ס (מדד מחירי תשומה בענף החקלאות - כללי (260010 )); עלות הוצאות רפואיות בגין פגיעות מנמלת האש .
הוערכה לפי 30% מסך משקי הבית בישראל ב-2020 (למ"ס- משקי בית, לפי גודל משקי בית, צורת יישוב מגורים .
ההמרה למחירי ישראל חושבה על בסיס נתוני ה - OECD כוח קנייה לתוצר לאומי, וההצמדה ל- .
2020 נעשתה על בסיס נתוני הלמ"ס (מדד המחירים לצרכן (כולל מע"ם), לפי קבוצות צריכה ראשיות- בריאות .
(121230 )); עלות הנזק לציוד תקשורת וחשמל: גודל האוכלוסייה בישראל נלקח מנתוני הלמ"ס ל- 2020.
למחירי ישראל חושבה על בסיס נתוני ה- OECD כוח קנייה לתוצר לאומי, וההצמדה ל-2020 נעשתה על בסיס נתוני .
הלמ"ס (מדד מחירי תשומה בבנייה למסחר ולמשרדים, לפי קבוצה ראשית וקבוצה משנית - חשמל (800490.
477 עלות הנזק הנגרם מנמלת האש שהוערך במחקר האוסטרלי ולא נכלל באומדן הנזק של משרד מבקר המדינה עשויה .
להגיע למאות מיליוני ש"ח בשנה.
בין היתר מדובר בנזק לגידולים נוספים, עלות עקיפה הנובעת מהצורך בהגדלת .
הגידולים, נזק לתשתיות כמו כבישים ושדות תעופה, נזק לבעלי חיים נוספים, פגיעה בסביבה ובמגוון הביולוגי ופגיעה .
בתשתיות בתי ספר, צבא וספורט ובשטחים ציבוריים.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי 2.
יקינטון המים : העלויות הכלכליות העיקריות של נזקי יקינטון המים, כפי שמצאו מחקרים .
בעולם478, מתבטאות בהשפעה על גידולים חקלאיים ועל תפוקת היבול (בעיקר בשל איבוד .
מים) 479 ; בנזק ישיר לתשתיות השקיה כמו תעלות השקיה ומשאבות; ובהשפעה על איכות .
המים והשפעות על אוכלוסיות הצמחים ובעלי החיים הנמצאים תחת מרבדי יקינטון המים.
נוסף על אלה ישנה השפעה שלילית על ערכי נדל"ן, בילוי ותיירות, והשפעות על עלויות .
בריאותיות מכיוון שמרבדי יקינטון המים מעצימים את בעיות היתושים על ידי הפרעה ליישום .
קוטלי חרקים והפרעה לטורפים כגון דגים.
יקינטון המים מאיים גם על ייצור החשמל .
מתחנות כוח הידרואלקטריות, ומחקרים בעולם הציגו מקרים שבהם הצמח גרם להפסקת .
פעילות תחנות כאלה בשל קורוזיה בטורבינות וסתימת כניסות למערכות קירור המים.
עבודת המשרד להג"ס מ - 2013 : לא בוצע במסגרתה אומדן נזקים או עלות- .
תועלת עבור יקינטון המים.
עבודת המשרד להג"ס ואחרים מ - 2020 : יקינטון המים הוא אחד מחמישה .
מינים שנבחנו בהערכה זו בקבוצת צמחי המים.
אומדן הטיפול השוטף עבור כל .
החמישה יחד היה כ-109,000 ש"ח לשנה, ללא חישוב עלות התחזוקה התקופתי ת .
השוטפת הנדרשת אחת לחמש שנים.
המותאמים לישראל) : ההערכה בוצעה על פי אומדן נזק לתחנות הכוח .
ההידרואלקטריות בישראל, בהתאם לממוצע של נזקים אלה במחקרים מהעולם480 .
( ובהתאמה להספק התחנות בישראל6.
72 מגה-וואט), והיא מ סתכמת בכ-468,000 .
אומדן הנזק למשק בישראל מפלישת יקינטון המים בתחומים נוספים, כגון .
גידולים חקלאיים, השפעות סביבתיות וחברתיות, ערכי נדל"ן, תיירות ובריאות האדם, .
הוא בין 936,000 ש"ח ל-4.
כאמור, בעבודת המשרד להג"ס ואחרים מ-2020 נבחנו חמישה מינים של צמחי .
משרד מבקר המדינה בחן את אומדן הנזק שנגרם למשק בישראל .
מחמשת צמחים אלה, והעריך את הנזקים בסכום של 1.
לשנה - הערכת אומדן נזק הגבוהה פי 10 לפחות ממה שהוצג בעבודת המשרד .
להג"ס ואחרים מ-2020 .
בעבודת המשרד מ-2013 לא הוערך הנזק ממינים אלה .
פער י העלויות והמתודולוגיה לעריכת אומדני הנזק הנגרם מצמחי מים .
פולשים ובפרט מיקינטון המים ראויים לבחינה מחדש על ידי המשרד להג"ס.
החוטית ה נודדת481: במחקר שפורסם בישראל ב-2015 כומתוההשפעות של התפרצות .
סוג המדוזה חוטית נודדת על הבילוי בחוף הים בישראל על בסיס סקר .
סוציו-אקונומי שנע שה בקיץ 2013.
ההפסד הכספי מפלישה זו נאמד במחקר לפי ערך .
478 449- 38 (2008), pp.
441 EPPO Bulletin "Eichhornia crassipes", , 2338.
מאגרי מים שיקינטון המים התפשט בהם מאבדים פי שלושה מים בהשוואה למאגרים שהצמח לא גדל בהם .
480 ( שני מחקרים שנערכו בזמביה Victoria Falls Power Station ( ) ובאוגנדה Owen Falls hydroelect ric power plant .
481 Rhopilema nomadica .
3 מיליון ש"ח בשנה, עקב הפחתה במספר הביקורים בחוף הים .
עבודת המשרד להג"ס מ - 2013 : הנזק השנתי שנגרם לקהל הרוחצים בים .
מהחוטית הנודדת נאמד בכ -21.
מיליון ש"ח החוטית הנודדת גורמת גם נזקים .
בריאותיים - צריבה ותופעות פיזיולוגיות נוספות 483.
עבודת המשרד להג"ס מ-2013 .
התייחסה באופן חלקי לנזקים נוספים הנגרמים מפלישת מין זה, ובהם תשלום עבור .
קרם הגנה ממדוזות (946,000 ( ש"ח), הדברה על ידי הצבת רשתות חסימה2 מיליון .
ש"ח), דיג מכמורת484 (1.
08 מיליון ש"ח) ודיג חופי485 (4.
עבודת המשרד להג"ס ואחרים מ - 2020 : לא בוצעו במסגרתה אומדן נזקים או .
עלות-תועלת עבור החוטית הנודדת.
הערכת משרד מבקר המדינה ( המבוססת על מחקרים בעולם .
המותאמים לישראל ) : ברחבי העולם דיווחו עשרות תחנות כוח על האטה בייצור .
החשמל ועל נזקים למערכות ההפעלה עקב שאיבת נחילי מדוזות.
בעולם486 פלישת המדוזות אף גרמה להפסקת פעילות התחנות לפרקי זמן שונים487 .
בישראלחמש תחנות הכוח החופיות488 מתמודדותמדי שנה בשנה עם פינוי עשרות .
טונות של מדוזות שנלכדות במערכת הסינון שלהן וגורמות ל פגיעה בציוד ולהאטה .
בקיץ 2001 הוציאהחברת החשמל טונות של מדוזות מצינורות צריכת .
מי הים שלה בשתי תחנות בעלות מוער כת של כ-50,000 דולר489.
הגעת נחיל גדול של מדוזות לתחנת אורות רבין בחדרה , ולאחר שניסיונות פינוי .
המדוזות לא הספיקו מערך השאיבה של התחנה נחסם, והתחנ ה נאלצה להיסגר.
לאחר המרה לש"ח והצמדה לאינפלציה, חישוב העלות השנתית של פינוי המדוזות .
בחמש תחנות הכוח החופיות בישראל עלול היה להסתכם בכ-688,000 .
בתשובה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2021 מסרה חברת החשמל כי משנת2016 .
עלות פינוי המדוזות שנאספו במערכת הקירור הראשית של כל אתרי חברת החשמל .
(תחנות הכוח החופיות) מסתכמת בכ-50,000 .
ש"ח לשנה עוד הוסיפה החברה כי .
עיקר הפעילות היא בקיץ, ובשנים האחרונות נצפתה ירידה במספר ובעוצמה של נחילי .
המדוזות ובהתאם גם היקף הפינויים.
482 "Jellyfish outbreak impacts on recreation in the Mediterranean Sea: Welfare estimates from a socioeconomic .
pilot survey in Israel", Ecosystem Services 11 (2015), pp.
140 -14, ISSN 2212 -0416 , .
Galil, "Seeing red: Alien species along the Mediterranean coast of Israel", Aquatic Invasions 2(4) (December .
שיטת דיג שבה ספינה גוררת רשת על קרקעית הים ולוכדת את בעלי החיים הנקרים בדרכה .
485 דיג על ידי כלי שיט קטנים במרחק של עד8 .
486 ,הודוהפיליפינים, יפן, אר צות הברית, שוודיה, סקוטלנד .
Lo, "Anthropogenic causes of jellyfish blooms and their direct consequences for .
153 Mar Ecol Prog Ser humans: A review", , https://doi.
488 אורות רבין בחדרה, רידינג בתל אביב, רוטנברג באשקלון, אשכול באשדוד ותחנת הכוח חיפה.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי מתקני התפלה בעולם השואבים מים מהים נאלצים להתמודד גם הם עם פ לישות .
צנרת השאיבה במתקנים אלה מוגנת לרוב בשיטות שונות כנגד שאיבת .
בעלי חיים או עצמים אחרים, אבל אין הן מגינות מפני פ לישה מסיבית של מדוזות , ועל .
כן המתקנים נסתמים ו נמנע המשך תהליך ההתפלה.
למשל, פלישת מדוזות השפיעה .
קשות על אספקת המים לעיר מוסקט שבעומאן במרץ 2002, כאשר300 טונות מדוזות .
גרמו להפחתה של %50 בתפוקת מתקני ההתפלה 491 .
משרד מבקר המדינה אמד את הנזק למתקני ההתפלה בישראל עקב פלישת החוטית .
הנודדת - בהתחשב בעלויות הסינון, ולפיו הפגיעה במתקנים והירידה של 50% .
בתפוקת הייצור - עלולה הייתה להסתכם בכ-32 מיליון ש"ח בשנה492 .
הנזק המשוערכת מהשבתת מתקן התפלה הוא העלות השולית של אספקת אותה .
כמות מים בדרך חלופית אשר עלולה להיות יקרה יותר, ולפיכך העלויות המצוינות .
בהערכה זו עלולות להיות גבוהות יותר.
בעבודת המשרד להג"ס מ-2013 צוין שהעלות העיקרית של הנזק מפלישת .
החוטית הנודדת נובעת מייצור חשמל בחלופות יקרות פי 10 ומהצורך בתחזוקה .
ובטיפול נוכח הסתימות בתחנות הכוח.
עם זאת אומדן הנזק שהציגה הערכה זו .
לא כלל את הנזק לתחנות אלה ולא את הנזק למתקני ההתפלה בישראל - .
עבודת המשרד להג"ס ואחרים מ-2020 לא כללה את אומדן הנזק ממין פולש .
זה למרות השכיחות של הופעת נחילי המדוזות בחופי הים התיכון, ובמיוחד .
Vaidya , "Jellyfish choke Oman desalination plants".
Gulf News (5 May 2003) , .
355525- plants- desalination- oman- choke- https://gulfnews.
492 ההערכה של משרד מבקר המדינה מניחה עלות לפי העלות להתפלת קוב מים לפי2.
493 CIESM JellyWatch Program , https://www.
מדינת ישראל בעלת מאזן מים שלילי, והיא נשענת בין היתר על התפלת מי ים .
לפיכך תקינות מרכזי התפלת המים לאורך הים התיכון חשובה לאספקה .
רציפה של מי שתייה לאזרחי המדינה.
התלות במרכזי ההתפלה צפויה לגדול כאשר .
ב-2023 וב-2025 יושמשו מתקני התפלה נוספים באזור שורק ובגליל המערבי אשר .
יכפילו את כמות מי השתייה המותפלים כיום (מכ-550 מיליון מ"ק לכ -950 מיליון .
כמו כן התלות במקורות מים מותפלים צפויה להחריף עקב משבר המים .
הקשור בשינויי האקלים.
נכון לשנת 2018 , על פי דוח מבקר המדינה כרבע מהמים .
בישראל מותפלים, והנזק הכספי שעלול להיווצר למשק בשל אי-אספקת מלוא .
כמות המים הדרושה לו מכלל מקורותיו, ובהם המים המותפלים, מסתכם בכ-1.
רשות המים באמצעות משרד האנרגיה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר .
2022 כי מדי פעם מדוזות חודרות את ההגנות הקיימות על ראשי היניקה, ומספר גדול שלהן .
עלול ליצור עומס על מתקני ההתפלה.
אולם, בהתאם להסכמים שעליהם חתומה המדינה .
מול הזכיינים במתקני התפלת מי ים, המדינה דורשת כי מערכי הטיפול יהיו עם יתירות של .
25% בשטחי הסינון, שתי משאבות נוספות למערכי השטיפה של מסנני הטיפול המוקדם .
יתירות למערך המסננים המיקרונים עוד ציינה הרשות כי קיימות רשתות סובבות .
המיועדות לטפל בבעיית המדוזות ולהרחיקן עוד בטרם ההגעה לטיפול המקדים.
השנים המתקנים אכן נתקלו בתופעות של גלי מדוזות, אולם גלים אלה חלפו במהרה, .
והודות למערך המוכנות המתקנים עמדו בעומסים שנוצרו.
מהתשובות של חברת החשמל ושל רשות המים עולה כי במהלך השנים הן השכילו .
להיערך למצב של פלישת מדוזות ובכך למזער את הנזקים שעלולים להיגרם .
עם זאת, להערכת הסיכונים שבפלישה ימית ולהערכה הכלכלית של .
הנזקים הנגרמים ממנה ולהערכה הכלכלית של הטיפול במתודת עלות-תועלת יש .
משנה חשיבות לנוכח הקושי האופרטיבי בביצוע פעולות מניעה של פלישה כזו.
מוצע כי המשרד להג"ס, בשיתוף רט"ג ומשרד האנרגיה, ייתנו דעתם לצורך לבצע .
הערכה כלכלית מקיפה של עלות נזקי החוטית הנודדת ומינים פולשים ימיים אחרים .
וייזמו בדיקה של זמינות חלופות למתקנים של אספקת מים וחשמל שיימצאו בסכנת .
האמברוסיה המכונסת: צמח זה נחשב מין פולש בישראל ובאוסטרליה.
אחרים של אמברוסיה, הנזק הכלכלי המשמעותי ביותר ממנו נגרם מההשפעות השליליות .
שיש לצמח על בריאות האדם: כמות גדולה של גרגירי אבקה גורמת לתסמיני אלרגייה .
, ואלה מובילים לעלות חיצונית הנובעת מתקופות החלמה ארוכות .
494 מבקר המדינה, דוח 69 א(2018 ,"), "תכנון משק המים וניהולו .
il/he/Reports/Pages/642.
AspxAutoDetectCookieSupport=1# .
Cuthbertson, Noxious weeds of Australia , 2nd ed.
, CSIRO Publishing, Collingwood (AU) .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי א.
עבודת המשרד להג"ס מ - 2013 : הנזק השנתי מההשפעות השליליות של .
האמברוסיה על בריאות האדם נאמד בה בכ-30 .
מיליון ש"ח סכום זה התבסס על .
הערכת מספר מפתחי האלרגייה לצמח בהתאם לגודל האוכלוסייה בישראל שצפוי .
להתגורר בקרבתו בתרחיש של התפשטות מלאה, כפול עלות תגובה אלרגנית לחולה, .
שהוערכה לפי הפסד שני ימי עבודה בשווי של 864 ש"ח.
הועלה כי עבודת המשרד להג"ס מ-2013 לא כללה את העלויות למשק בגין .
ביקורים במרפאות וצריכת תרופות, אף שצוין בה כי נדרש "ביקור במרפאה .
ונדרשת צריכת תרופות".
עבודת המשרד להג"ס ואחרים מ - 2020 : האמברוסיה המכונסת הוצגה בה .
כאחת מ-11 המינים שנבחנו במסגרת קבוצתעשבוני רב -שנתי 496 .
מפלישת כל ה-11 היה כ-57 .
המותאמים לישראל) : בעולם קיימים מחקרים ספורים בלבד על עלות נזקי .
האמברוסיה המכונסת ולכן, כדי להעריך את עלות הנזק מפלישת האמברוסיה .
המכונסת לישראל, התבסס משרד מבקר המדינה על הערכות שבוצעו בעולם של .
עלות הנזק לבריאות האדם הנגרם מאמברוסיה לענתית497 , אשר בדומה לאמברוסיה .
המכונסת מייצרת כמות גדולה של אבקה הנחשבת לאלרגנית מאוד498 .
שפורסם ב-2020 כומתוהשפעות האבקה האלרגנית של האמברוסיה הלַע נָ תית על .
בריאות האדם באירופה499.
לפי תוצאות מחקר זה, כ-13.