HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עם הקמת הרשות הוכפף אליה המרכז.
המרכז גובה את החובות האלה: קנסות שהוטלו בבתי המשפט לתעבורה; קנסות של משרדי ממשלה שהוטלו בבתי המשפט בהליך פלילי; קנסות בגין עברות תנועה (דוחות של משטרת ישראל) וקנסות שהוטלו לפי חוק העבירות המנהליות, התשמ"ו- 1985 (להלן- חוק העברות המנהליות); פיצוי שנפסק בהליך פלילי והמשולם למתלונן; הוצאות לטובת אוצר המדינה ועוד.
בשנת 2011 גבה המרכז חובות בסך כ-343 מיליון ש"ח, עלייה של כ-9% לעומת הגבייה בשנת 2009 , שהסתכמה בכ-316 .
מיליון ש"ח בשנים 2009 -2012 עלה תקציב הרשות בכ-51% (מכ-174 מיליון ש"ח לכ -263 מיליון ש"ח), והיקף כוח האדם בה עלה בכ -50% (מכ-400 עובדים לכ -600 .
)עובדים בחודשים אפריל עד אוגוסט 2012 בדק משרד מבקר המדינה היבטים של עבודת הרשות מול ציבור הזוכים והחייבים.
בין היתר נבדקו פעולות הרשות לייעול הגבייה, איחוד לשכות ההוצל"פ, הפ עלת חוקרים בהוצל"פ, המישק של העברת נתונים ממזכירויות בתי המשפט למרכז, סמכויות מקבילות בפריסת חובות וקבלת קהל במרכז.
הבדיקה נעשתה בהוצל"פ ובמרכז.
בדיקות השלמה נעשו בהנהלת בתי המשפט.
ממסמכי הרשות עולה שאחד מיעדיה המרכזיים הוא ליזום שינויי חקיקה כדי לייעל את הגבייה ולשפר את מוסר התשלומים במדינה.
במסגרת הפעולות להקמת הרשות התקבלו כמה תיקוני חקיקה שכללו גם שיפורים ושינויים שנועדו לסייע לציבור הזוכים והחייבים.
התיקון העיקרי לחוק ההוצל"פ היה תיקון 297 מנובמבר 2008 (להלן- תיקון 29 ), שהפריד את מערכת ההוצל"פ מהנהלת בתי המשפט.
התיקון נועד בין היתר להקנות גישה נוחה יותר למקורות מידע על החייב ועל נכסיו.
לפי תיקון זה, אם נוכח רשם ההוצל"פ שאין תועלת בניהול הליכי הוצל"פ, יימסר לחייב ולזוכה מידע בדבר האפשרות לפתוח בהליכי פשיטת רגל.
עוד בתיקון זה: נקבע כי יוגבל השימוש בצווי מאסר נגד חייבים, וכי אפשר לפתוח תיק בהוצל"פ נגד חייב רק לאחר אימות פרטיו בזמן אמת; הורחבה רשימת המיטלטלין המוגנים מפני עיקול; הוטל איסור על עיקול כספי זכאות לסיוע בדיור שנועדו לאפשר קורת גג וחיים בכבוד; ונקבע לוח זמנים לפתיחת תיק בהוצל"פ.
לרשמי ההוצל"פ הוקנו סמכויות שיפוטיות ומינהליות.
בחוק ההוצל"פ נקבע כי רשם ההוצל"פ בהפעילו את סמכויותיו על פי דין אין עליו מרות, זולת מרותו של הדין.
במאי 2011 התקבל תיקון338 לחוק ההוצל"פ (להלן- תיקון 33 ), ועל פיו נקבע מעמדם של רש מי ההוצל"פ כעובדי מדינה בכפיפות לרשות המבצעת, ובוטלה הזיקה בינם לבין הנהלת בתי המשפט.
בתיקון זה נקבע גם כי האחריות למינוי רשמים ולסיום כהונתם, שהייתה נתונה לפני התיקון בידי שר המשפטים ובידי נשיא בית המשפט העליון, תועבר לוועדה לבחירת רשמים 9 .
בתיקון נקבע כי הממונה על הרשמים ברשות10 ,, אף שהוא מופקד עליהם מן הבחינה המקצועית אינו רשאי להתערב בהפעלת סמכויותיו של רשם על פי דין במסגרת טיפולו בהליך.
עוד נקבע שימונה אחראי לבירור תלונות הציבור בנוגע לרשמים.
במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2012 , כיהנו ברשות54 .
רשמים כבר בדיוני ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת (להלן - ועדת החוקה) בינואר 2011 לקראת אישורו של תיקון33 ,, טענו נציגי הרשמים ונציגי עמותה חברתית שהכפפת הרשמים לרשות המבצעת - ואף לממונה, הכפוף למנהל הרשות - עלולה לפגוע באי -תלותם הן מהבחינה העקרונית והן מהבחינה האישית.
7 אלה כמה מן התיקונים האחרים: תיקון 32 ובו נקבע שעל חוקרי ההוצל"פ לעבור הכשרה מתאימה לביצוע תפקידם, והם הוסמכו להזמין חייב לבדיקת יכולת.
עוד נקבע שרשם רשאי, לבקשת זוכה, להוציא צו הבאה לחייב שלא הגיע לבדיקה זו; תיקון 35 ובו נקבע, בין היתר, כי יוארך פרק הזמן שהוקצה לחייב לשם הגשת התנגדותו לפירעון שטר, והוטלה על הזוכה חובת דיווח בדבר תקבולים שקיבל מהחייב בגבייה עקיפה; תיקון 36 הביא לרפורמה בפינוי שוכר; בתיקון37 נוספו נכסים המוגנים מפני עיקול; ובתיקון 38 נקבעה סמכותו של רשם לסיים דיון שהחל בו בתוך שלושה חודשים מיום שהסתיימה כהונתו למען רציפות הדיון וייעול ההליך.
מלבד תיקוני החקיקה הראשית נעשו גם תיקוני חקיקת המשנה.
8 התיקון בתוקף מיולי 2011.
9 ,לפי חוק ההוצל"פ, בוועדה חמישה חברים: שופט בית משפט מחוזי, מנהל הרשות הממונה על הרשמים, נציג לשכת עורכי הדין ונציג הציבור.
את הממונה בוחרת הוועדה לבחירת רשמים לתקופת כהונה של שבע שנים משרד המשפטים 1171 .
הזדהות הרשמים עם יעדי הרשות (למשל העלאת שיעורי הגבייה) עלולה לפגוע ביכולתם למלא את תפקידם מתוך היעדר לחצים ואינטרסים חיצוניים להליך גופו, ובכך היא עלולה לפגוע בחייבים מעל המידה הראויה.
משרד מבקר המדינה מצא שכמה מהנחיותיו ומהערותיו המקצועיות של מנהל הרשות לרשמים בהליכים שנדונו לפניהם נגעו לעניינים הנמצאים בתחום שיקול דעתם העצמאי, כמפורט להלן: 1.
בדצמבר 2010 פנה מנהל הרשות לממונה דאז על הרשמים וביקש שינחה אותם "כי במסגרת שיקול הדעת שמפעילים רשמים בעת מתן פטור מאגרה, לא ניתן יהיה לקחת בחשבון שיקול האומר כי יינתן פטור מתשלום אגרה, מאחר וזו הדרך היחידה להיטיב עם החייב או להקטין את סך הוצאותיו בתיק".
מנהל הרשות הביא לדוגמה את החלטתו של רשם להורות על ביטול האגרה במקרה מסוים "על מנת למנוע הוצאות נוספות ומיותרות על החייבת, לאור מסקנתי העקרונית כי יכול ולחייבת נגרם עוול של ממש במסגרת הליכים אלו ומכוח הסמכות המוקנית לי".
מנהל הרשות הסתייג מכך וציין כי אינו סבור "כי כאשר רשם מגיע למסקנה כי היה בניהול ההליכים בתיק משום עוול, קופת המדינה היא זו שצריכה להינזק".
מנהל הרשות כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 (להלן- תשובת הרשות) שפנייה זו הייתה אל הממונה על הרשמים דאז, שהיה כפוף למנהל בתי המשפט, ולא במישרין אל רשם ההוצל"פ, ועוד בטרם התקבל תיקון 33 .
הוא הוסיף כי "פנייה זו נוסחה באופן המבהיר כי אין התערבות בשיקול הדעת של הרשמים אלא יידוע בדבר הדין הנוהג".
בידי הרשמים נתונה גם "סמכות שפיטה".
בחוק -יסוד: השפיטה נקבע העיקרון ש"בעניני שפיטה אין מרות על מי שבידו סמכות שפיטה, זולת מרותו של הדין".
ב חוק ההוצל"פ נקבע עיקרון זהה, ולפיו בהפעלת סמכויותיו על פי דין אין על רשם ההוצל"פ מרות, זולת מרותו של הדין.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בפנייתו מדצמבר 2010 כתב כאמור מנהל הרשות: "אודה להנחייתך את הרשמים כי במסגרת שיקול הדעת שמפעילים רשמים בעת מתן פטור מאגרה, לא ניתן יהיה לקחת בחשבון שיקול האומר כי יינתן פטור מתשלום אגרה".
בנוסח המכתב יש משום בקשה להנחות את הרשמים באופן העלול להגביל את שיקול דעתם.
ביוני 2012 כתב מנהל הרשות לממונה על הרשמים בנושא התנהלותו של תיק הוצל"פ מסוים11 : "אני סבור כי עלייך להנחות את הרשם הרלוונטי כי יש לזמן את הצדדים לדיון וזאת בהתאם להחלטתך.
ובהתאם לעובדות שיוצגו בפניך, במידת הצורך ועל פי שיקול דעתך, להורות בהתאם לסמכות הנתונה לך בחוק ההוצאה לפועל".
יצוין כי על פי סעיף 81א3 (ה) בחוק ההוצל"פ, רשם רשאי, לפי בקשת החייב ומטעמים מיוחדים שיירשמו, להפחית את תוספת הפרשי ההצמדה והריבית או את הריבית.
בתשובת הרשות נכתב: "מנהל הרשות הותיר לשיקול דעת הממונה על הרשמים האם לפנות אל הרשם המטפל בתיק.
הפנייתו של הרשם אל הוראת חוק רלבנטית, אינה פסולה ומצויה במסגרת האחריות המקצועית של הממונה על הרשמים".
יצוין כי על פניות אחרות שהתקבלו ברשות והנוגעות להחלטות של רשמים השיבה הרשות שהיא אינה ערכאת ערעור על החלטות אלה, ושהדרך להלין עליהן קבועה בחוק.
לעומת זאת, פנייתו של מנהל הרשות אל הממונה על הרשמים עסקה בתיק .
11 סכום החוב המקורי היה כ- 184,000 ש"ח, ובמועד פניית מנהל הרשות הוא הסתכם בלמעלה מ- 900,000 .
ש"ח משרד המשפטים 1173 .
מסוים, ועלול היה להשתמע ממנה מתן הנחיה לפעול בדרך שיש בה להשפיע על שיקול הדעת של הרשם כדי להשיג את התוצאות הרצויות.
מנהל הרשות הדגיש בתשובתו כי בשום מקרה הוא לא פנה ישירות לרשמים, אלא רק לממונה המקצועית עליהם, ואין בבקשתו ממנה כדי לפגוע בשיקול דעתם ובעצמאותם השיפוטית.
הוא ציין: "הגורמים המנהליים ברשות מעולם לא התערבו ולא יתערבו לעולם בהחלטות רשמי 1174 דוח שנתי63ג .
במקרים הבודדים בהם יש להביא עניין זה או אחר לידיעת הרשמים תיעשה פנייה לממונה על הרשמים, שהיא המסננת שתחליט האם יש להפנות שימת לב הרשמים לאותו עניין".
משרד מבקר המדינה מעיר שאין מניעה שהממונה על הרשמים ינחה את הרשמים בנוגע לגישה או לעמדה עקרונית המקובלת בפסיקה בסוגיה קונקרטית, ואולם עליו לנקוט זהירות יתרה בעניין זה.
משרד מבקר המדינה מציין שעצמאותם של הרשמים בהליכים הנדונים לפניהם היא מן הנדבכים המרכזיים של הזכות להליך הוגן.
לפיכך על הרשות ועל הממונה על הרשמים להקפיד שלא להנחות רשמים בנושאים שיפוטיים הנתונים לשיקול דעתם בהליכים הנדונים לפניהם.
על הרשות להקפיד על שמירת עצ מאותם ולהימנע מכל פעולה העלולה להתפרש כפגיעה בעצמאות זו.
בחוק ההוצל"פ מעוגן מנגנון ושמו "חקירת יכולת", ולפיו רשם ההוצל"פ רשאי, ביזמתו או לפי בקשת הזוכה או החייב, לחקור בדבר מצבו הכלכלי של החייב: על נכסיו, על גובה הכנסתו ועל מקורותיה, על יציאותיו מישראל וכניסותיו אליה, על חובותיו ועל הוצאותיו - כל זאת כדי לברר מהי מידת יכולתו לפרוע את חובו.
חקירת יכולתו של חייב נועדה לחשוף את מצבו הכלכלי האמיתי ולקבל את המידע הדרוש על עצם קיומם של נכסים והכנסות שאפשר לגבות באמצעותם את החוב הפסוק.
שימוש נכון בחקירת היכולת אמור לקדם במידה ניכרת את הליכי ההוצל"פ.
בשנת 1994 :נקבע בחוק ההוצל"פ בין היתרשר המשפטים רשאי לקבוע רשימה של חוקרי הוצל"פ שאינם עובדי הרשות; רשם רשאי למנות מתוך הרשימה חוקר לתיק מסוים ; חוקר יפעל מטעם הרשם ולפי הוראותיו ויגיש ל ו דין וחשב ון על תוצאות בדיקתו; ה רשם רשאי לתת כל צו על סמך דוח החוקר כאילו חקר בעצמו, וכן רשאי הוא בכל עת, מיזמתו או על פי בקשה, לעיין בדוח מחדש ולחקור חקירה נוספת בין בעצמו ובין באמצעות חוקר אחר.
רק בשנת 2011 החלה הרשות ליישם את הוראת החוק המאפשרת מינוי של חוקרי הוצל"פ לחקירות יכולת - עד אז נהגו הרשמים לחקור חקירות אלה בעצמם.
בכך ניתן להפחית את עומס העבודה המוטל על הרשמים ולקצר את זמני ההמתנה לדיונים.
סמכותם של חוקרי ההוצל"פ מסתכמת בבדיקת יכולתו של החייב בהתבסס על שאלון שהוא ממלא, על מסמכי יכולת שהוא מגיש ועל תשו בותיו לשאלות החוקרים.
כאמור, תיקון חוק ההוצל"פ בעניין החוקרים התקבל בשנת 1994, כ-15 שנים לפני הקמת הרשות, אך כאשר היא החליטה להקים מאגר של חוקרי הוצל"פ היא יזמה שינויים בתקנות הנוגעות לחוקרים אף שלא בחנה בחינה מקיפה את מכלול ההיבטים של הפעלתם.
בתשובת הרש ות נכתב כי "במסגרת תיקון 29 לחוק ההוצל"פ, נוספו הוראות שבגינן עלה הצורך לקיים חקירת יכולת לחייב בטרם נקיטה באמצעים שהחוק מעמיד לרשות הזוכה ו/או הרשם".
הרשות הוסיפה כי "נעשתה עבודת חשיבה עמוקה בטרם הפעלת חוקרי ההוצאה לפועל בשים לב שיכול ותיטען טענה שמדובר בהפרטת שירות שלטוני ולכן התקנות העוסקות בתחום חוקרי ההוצאה לפועל שונו והותאמו למציאות המשפטית הנוהגת היום".
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוסף לבחינה המשפטית היה על הרשות לבחון את מכלול ההיבטים - היבטי התקציב, התשתית והתעסוקה - הכרוכים בהפעלת חוקרי ההוצל"פ, ו בכלל זה את דרך יישומה של התכנית להפעלת החוקרים ואת ההשפעות האפשריות של הפרטת שירות ציבורי זה.
הרשות לא עשתה סקרי נחיצות לבחינת צורכי הלשכות בכל מחוז ומחוז ולבחינת זמני ההמתנה לחקירת היכולת ולא בחנה אם קיים צורך במאגר חוקרים בכל המחוזות ואם יש לכך ביקוש מצד הרשמים.
כך, בספטמבר 2011 כתב חוקר הוצל"פ ממחוז חיפה והצפון ליועצת המשפטית של הרשות, שרשמי המחוז חוקרים בעצמם חקירות יכולת ואינם מעבירים אותן לטיפול החוקרים.
באותו החודש השיבה היועצת המשפטית כי רשם סוברני להחליט אם הוא מעוניין לקיים את חקירת היכולת בעצמו: "אם רשמי מחוז הצפון, החליטו כולם, כי אין הם מבקשים להפנות בדיקות לחוקרי הוצאה לפועל, אין כל דרך להביאם להחליט אחרת".
במועד סיום הביקורת באוגוסט 2012 חוקרי ההוצל"פ במחוז חיפה והצפון, שהרשות התקשרה איתם לאחר הליך של בחירה ומיון, טרם חקרו ולו חקירת יכולת אחת.
יצוין כי בדיון שהתקיים בוועדת החוקה באוקטובר 2010 בעניין הפעלת חוקרי הוצל"פ ציין סמנכ"ל מקצועי ברשות כי הכוונה היא להפעיל את החוקרים בלשכות העמוסות, הנמצאות בעיקר במחוז המרכז ובמחוז חיפה והצפון.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם מינויו של חוקר כפוף להח לטתו הסוברנית של רשם ההוצל"פ, אבל אם כל 18 רשמי המחוז- שליש מ-54 הרשמים המכהנים - החליטו קולקטיבית שלא להפנות חקירות יכולת לחוקרים, על הרשות לבחון את הסיבות לכך.
מנהלת מחוז חיפה והצפון ברשות הסבירה במאי 2012 למשרד מבקר המדינה כי רשמי המחוז אינם ממנים חוק רי הוצל"פ מאחר שהרשמים עושים את החקירות בעצמם במסגרת הדיונים המתקיימים במהלך ביצוע צווי ההבאה12 .
מאחר שמספר צווי ההבאה במחוז הוא הגבוה ביותר בארץ, הצורך במינוי חוקרים מועט ביותר.
בתרשים שלהלן מוצגים נתונים על מספר צווי ההבאה, על מספר הבקשות לחקירת יכולת ועל התפלגות חקירות היכולת בין המחוזות בשנת 2011 : .
12 צו הבאה הינו צו המורה למשטרה להביא חייבים שהתחמקו מזימונים להתייצבות בפני רשם בלשכת ההוצל"פ.
משרד המשפטים 1177 מן התרשים עולה כי רוב הבקשות לצווי הבאה הוגשו במחוז תל אביב, שבו הרשמים נעזרים בחוקרי הוצל"פ, ובמחוז חיפה והצפון, שבו אין נעזרים בחוקרים.
יוצא אפוא שמספר צווי ההבאה אין בו להסביר את אי מינוי חוקרי הוצל"פ במחוז חיפה והצפון.
הרשות לא בדקה את תוצאות ההחלטה הקולקטיבית של רשמי מחוז חיפה והצפון, המטפל ביותר מ -30% מכלל תיקי ההוצל"פ בארץ, ולא השוותה בין המחוזות, כדי לבחון אם הפעלת החוקרים הביאה לידי קיצור זמני ההמתנה לחקירת יכולת ולהפחתת עומס העבודה מהרשמים בלשכות העמוסות.
בתשובת הרשות נמסר כי הפעלת החוקרים היא במסגרת תכנית חלוץ (פיילוט) למשך שלוש שנים, ובסופה ייבחן הצורך בהמשך הפעלתם.
לדעת משרד מבקר המדינה, עם סיום תכנית החלוץ על הרשות לבחון את כל ההיבטים הקשורים לעבודת חוקרי ההוצל"פ, ובהם יעילות חקירות היכולת, מלאי הבקשות לחקירות יכולת ופיזורן בין המחוזות.
בתום הבחינה עליה להחליט אם הפעלת החוקרים נחוצה ומה המתכונת הרצויה להפעלתם.
פעולות לייעול הגבייה .
מבצעי גבייה : את מרבית תיקי ההוצל"פ פותחות חברות.
בתרשים שלהלן נתונים על התפלגות תיקי ההוצל"פ בשנת 2011 לפי סוג הזוכה.
יצוין כי בשנים הקודמות הייתה ההתפלגות דומה.
כדי להגביר את האכיפה פנתה הרשות בשנים 2011 -2012 לזוכים מוסדיים שלהם מספר רב של תיקים פעילים בהוצל"פ והציעה להם לצאת למבצעי גבייה ממוקדים (שמשכם כשישה שבועות כל אחד) תוך הענקת הנחות לחייבים בגין החזר חובם.
במבצעי הגבייה פנתה הרשות בכתב לחייבים הנכללים, על פי הגדרת הזוכים, ב"אוכלוסיית המבצע"13.
לא נכללו במבצעים אלו חייבים במעמד של איחוד תיקים14 וכן חייבים שהזוכים ביקשו שלא לפנות אליהם.
במסגרת המבצעים הזוכים מחלו לחייבים על חובות בסך כ -149 מיליון ש"ח; ו הגבייה הכוללת הסתכמה בכ -133 .
מיליון ש"ח מנתוני הרשות עולה כי האכיפה והגבייה באמצעות המבצעים הצליחו חלקית: במבצעים נכללו 165,000 תיקים, ומתוכם נסגרו 25,150 (כ-15% ) בגין טיוב נתונים; הושגו הסדרים ב- 14,770 תיקים (כ-%9)15 .
הרשות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי לא די למדוד את הצלחת המבצעים רק לפי שיעור ההסדרים מכלל התיקים, אלא יש להוסיף להצלחה גם את התיקים שנסגרו בעקבות הפעילות שקדמה ליציאה למבצע.
בתשובה נוספת של הרשות למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 צוין כי "קיימת לעת זו מדיניות שלא להרבות במבצעי גביה יתר על המידה.
שכן לעיתים קיים 'גמול' למי שמשתמט מתשלום חובותיו".
עוד צוין, שלא תמיד יש במבצעי הגבייה כדי להניע את החייב לשלם את חובו.
המבצעים לוו בהסברה באמצעי התקשורת 14 חייב רשאי לבקש איחוד של כל תיקי ההוצל"פ שנפתחו נגדו, כדילאפשר לו לשלם לכל נושיו לפי תכנית תשלומים אחת המתפרסת על פני פרק זמן מוגדר.
15 ההסדרים האלה כוללים גם חייבים שפנו מיזמתם לרשות בבקשה להגיע להסכם ושלא נכללו באוכלוסיית המבצע.
משרד מבקר המדינה ער לחשיבות המבצעים ולמאמצים שנקטה הרשות כדי להביא להצלחתם בצמצום חובות, בסגירת תיקים ובהוצאת חייבים ממעגל החו בות.
עם זאת, משרד מבקר המדינה סבור שיש לנתח את תהליכי המבצעים ואת תוצאותיהם, כדי להביא לכך שבמבצעים הבאים שתיזום הרשות יעלו שיעורי ההסדרים ומספר התיקים שייסגרו.
: משלוח החלטות רשם לצדדים לפי נוהלי הרשות, החלטות של רשמים המכילות יותר מ -17 שורות אינן נשלח ות לצדדים.
במקום זאת נשלחת לחייבים הודעה בדואר רגיל ולפיה התקבלה החלטה, ואם ברצונם לקבלה עליהם לקחתה ממזכירות ההוצל"פ.
לחלופין, מרכז המידע הטלפוני מספק לצד המבקש זאת את העתק ההחלטה או את תדפיסה באמצעות הדואר.
ההחלטות המלאות נשלחות מהמערכת הממוחשבת של ההוצל"פ רק לעורכי דין מייצגים, המחוברים למערכת זו.
בנובמבר 2011 פנתה עמותה חברתית במכתב למנהל הרשות וטענה כי "הימנעות משליחת כל ההחלטות בדואר לחייבים פוגעת במימוש זכות החייבים להתגונן באופן מעשי ויעיל כנגד החלטות הניתנות כנגדם".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על פי נ תוני הרשות, כ -94% מהזוכים מיוצגים בידי עורכי דין, לעומת כ-6% מהחייבים.
יתר החייבים (כ-94% ) ;אינם מיוצגים, רובם בשל מצב כלכלי דחוק ולפיכך הם אינם מסתייעים בייצוג משפטי, אינם מקבלים את ההחלטות המלאות ונדרשים לפעול מיזמתם כדי להשיגן.
בתשובת הרשות מנובמבר 2012 ( נכתב כי רובן המכריע 95% ) של החלטות הרשמים מכילות פחות מ-17 שורות, וכי הרשות נערכה לתיקון עניין זה "במסגרת מערכת המחשוב החדשה (כלים שלובים) שאמורה לעלות לאוויר בקרוב".
: תרגום מסמכים הרשות יזמה פעולות הסברה נרחבות כדי שהציבור יכיר את עבודתה ואת מ קומה במערכת המשולשת של זוכה -חייב-רשות.
כמו כן היא הכינה מערך מתורגם של חלק ממסמכיה לערבית, לרוסית ולאמהרית.
במערך המתורגם שהכינה הרשות לא נכללו כתבי בי-דין וטפסים מובנים המיועדים לשימוש הזוכים והחייבים.
בתשובת הרשות נכתב כי על פי דין אין היא חייבת לתרגם מסמכים לשפה שאינה ערבית.
לדבריה, "הדרך לתת שירות יעיל לציבור הנזקק לשפות אחרות אינו על דרך תרגומם של המסמכים לאינספור שפות, שכן אז יקשה על נותני השירות, קרי הלשכה והרשמים, להבין מה נאמר באותם טפסים שיוגשו.
לכן שירות נכון לעמדת הרשות הינו על דרך הקצאת נותני שירות הדוברים את השפות הזרות הנוספות".
משרד מבקר המדינה מעיר כי להליכי ההוצל"פ יש השפעות כבדות משקל על חייבים, בהם חייבים שאינם שולטים בשפה העברית.
לפיכך על הרשות לבחון את הדרכים להרחיב את שירותיה באמצעות עובדים דוברי שפות זרות בלשכות ההוצל"פ ולשקול אם נדרש לתרגם גם את יתר סוגי המסמכים.
איחוד לשכות ההוצל"פ .
25 לשכות ההוצל"פ הפרוסות ברחבי הארץ נחלקות לארבעה מחוזות: למחוז תל אביב שייכת לשכת ההוצל"פ בתל אביב; למחוז חיפה והצפון שייכות הלשכות בחדרה, בחיפה, בקריות, בעכו, בנצרת, בעפולה, בבית שאן, בטבריה, בקריית שמונה ובצפת; למחוז המרכז שייכות הלשכות בנתניה, בכפר סבא, ברחובות, בראשון לציון, בפתח תקווה, ברמלה ובהרצלייה; למחוז ירושלים והדרום שייכות הלשכות בירושלים, באשדוד, באשקלון, בקריית גת, בבאר שבע, בדימונה ובאילת.
הלשכה בתל אביב היא הגדולה ביותר - היא מטפלת בלמעלה משליש מכלל תיקי ההוצל"פ.
לשכות חיפה, ירושלים, נתניה ועכו מוגדרות לשכות גדולות - כל אחת מהן מטפלת בכ- 6%-12% מהתיקים.
לשכות חדרה, באר שבע, ראשון לציון, כפר סבא, פתח תקווה, הרצלייה והקריות הן לשכות בינוניות - כל אחת מהן מטפלת בכ- 3%-6% מהתיקים.
לשכות נצרת, רמל ה, אשקלון, עפולה, רחובות, צפת, אשדוד וטבריה הן לשכות קטנות - כל אחת מהן מטפלת בכ- 1%-3% .
מהתיקים לשכות קריית גת, קריית שמונה, אילת, דימונה ובית שאן הן לשכות קטנות מאוד - כל אחת מטפלת בפחות מ-1% .
מהתיקים בחוק ההוצל"פ נקבע בין היתר כי שר המשפטים רשאי להקים , באישור ועדת החוקה ועל פי צו, לפחות לשכת הוצל"פ אחת בכל אחד מהמחוזות 16 , ובה בין היתר רשמי הוצל"פ ומנהלי לשכות הוצל"פ, ולקבוע את מקום מושבה.
עוד נקבע כי בכל בית משפט שלום ש אין לידו לשכת הוצל "פ יהיה אפשר להגיש בקשות ומסמכים המיועדים ללשכת הוצל"פ ולקבל מידע בעניין תיקי ם והליכים של הוצל"פ.
מנהל הרשות פנה ביולי 2009 לעורך דין ממחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים בבקשה לקדם את איחודן של לשכות הוצל"פ קטנות עם לשכות גדולות יותר.
עם זאת הוא ציין כי בעקבות צמצום מספרן של הלשכות ייאלצו חייבים - רבים מהם דלי אמצעים - לפנות ללשכה מרוחקת יותר, והדבר עלול להיות כרוך בהוצאה כספית שאינה בהישג ידם.
מנהל הרשות הוסיף כי ראשי ערים, לשכת עורכי הדין, עמותות חברתיות ועובדי ההוצל"פ צפויים להתנגד למהלך.
בדצמבר 2009 העביר שר המשפטים לאישור ועדת החוקה את טיוטת צו ההוצאה לפועל (סגירת לשכות), התש"ע- 2009 (להלן- טיוטת הצו), ולפיה ייסגרו לשכות קטנות וקטנות מאוד, והתיקים הפעילים המטופלים בהן יועברו ללשכות אחרות כלהלן: לשכת קריית שמונה תועבר לצפת, לשכות עפולה ובית שאן תועברנה לנצרת, לשכת הקריות תועבר לעכו, לשכת רחובות תועבר לראשון לציון, לשכת הרצלייה תועבר לתל אביב, ולשכת קריית גת תועבר לאשקלון.
בפברואר 2010 דנה ועדת החוקה בטיוטת הצו.
במהלך הדיון טענה היועצת המשפטית של הרשות כי הרשות יזמה, באישורו של שר המשפטים, הליך לאיחוד הלשכות כדי להתייעל, להתמקצע ולשפר את השירות לציבור.
היא ציינה עוד שהאיחוד נ עשה בשיתוף פעולה ובהתייעצות עם לשכת עורכי הדין, עם עמותה חברתית ועם לשכת הסיוע המשפטי לאחר קבלת הסכמתם למהלך.
נציג משרד האוצר הבהיר שגם משרדו תומך באיחוד.
ממלא מקומו של היו"ר אמר שהוא מתנגד נחרצות לצו הזה.
לדעתו, רצוי להכין תכנית חלוץ (פיילוט) ביישוב אחד, ולאחר שנה - לעשות סקר ולבדוק את היקף הגבייה ואת ההתייעלות בעקבות המהלך.
הוא הוסיף כי נדרש "לבדוק את כל הסיבות והטיעונים לאישור הצו כפי שהוצגו לנו", שכן האישור הגורף לסגירת לשכות קטנות נראה קיצוני ולא סביר, ויש .
16 בהתאם לאזורי השיפוט של בתי המשפט המחוזיים שקבע שר המשפטים לפי סעיף 33 ,]נוסח משולב[ לחוק בתי המשפטהתשמ"ד - 1984.
חשש שהוא יפגע בציבור המקבל שירותים מההוצל"פ.
גם יו"ר הוועדה וחבר אחר בה הביעו את התנגדותם לצו.
בתום הדיון לא הוחלט דבר בנוגע לתכנית החלוץ, והיו"ר הודיע שיתקיים דיון נוסף בנושא.
בפועל לא הובא הנושא לדיון נוסף, וטיוטת הצו לא אושרה.
נמצא כי אף שוועדת החוקה רק העלתה את הצורך לקיים תכנית חלוץ ורק ביישוב אחד, אבל לא החליטה לקיים תכנית כזאת ובוודאי לא אישרה את טיוטת הצו, הנוגעת לכלל הלשכות הקטנות, פעלה הרשות לצמצום הפעילות בלשכות.
בתשובת הרשות נכתב כי אין מדובר בסגירת לשכות אלא בצמצום הפעילות בהן, וכי לשכות אלו "הינן לשכות לכל דבר ועניין ואינן לשכות הגשה"17.
נמצא כי הפעילות בלשכות בקריית שמונה ובעפולה צומצמה כמעט לחלוטין: בקריית שמונה נפתחו 650 תיקים חדשים במחצית הראשונה של שנת 2011 , ואילו במחצית הראשונה של שנת 2012 נפתחו28 תיקים חדשים בלבד (צמצום של כ -96% ); במחצית הראשונה של שנת 2011 נפתחו בלשכה בעפולה 4,549 תיקים, ואילו במחצית הראשונה של שנת 2012 - 44 תיקים חדשים בלבד (צמצום של כ-99% ).
נתונים אלה מעידים שאמנם לא הוחלט על סגירת הלשכות רשמית, אך בפועל צומצמה מאוד פעילותן.
גם בקריית גת נעשו פעולות צמצום ניכרות עד שבשנת 2011 התמעט מאוד מספר התיקים החדשים שנפתחו בלשכה.
לדוגמה, ברבעון האחרון של שנת 2011 נפתחו שישה תיקים בלבד לעומת 188 תיקים ברבעון הרביעי של שנת 2010 (ירידה של כ-97% .
) בתרשים שלהלן מוצגת מגמת הצמצום של מספר התיקים החדשים שנפתחו בקריית גת מהרבעון האחרון של שנת 2010 ועד סוף שנת 2011 : .
17 לשכות שבהן ניתן רק להגיש בקשות ומסמכים ולקבל מידע בעניין תיקים והליכים בהוצל"פ.
בתשובת הרשו ת נכתב כי בתוקף סמכותו הניהולית של מנהל הרשות ולצורך התייעלות וויסות העבודה בין הלשכות נוידו עובדים.
הרשות הוסיפה שהדבר הביא לידי שיפור השירות לצדדים, וכיום החלטות הרשם בבקשות המוגשות בתיקים החדשים ניתנות באופן רציף וכמעט יומיומי 1184 דוח שנתי63ג .
"בעוד שבעבר בלשכה הקטנה אליה היה מגיע הרשם אחת לשבוע, שבועיים או חודש היו ההחלטות ניתנות בשיהוי רב".
משרד מבקר המדינה מעיר שאין חולק על כך שמנהל הרשות רשאי בתוקף סמכותו הניהולית לווסת את העבודה בין הלשכות, אך יודגש שרוב הלשכות שהפעילות צומצמה בהן נמצאות בפריפריה.
גם ועדת החוקה נת נה את דעתה לכך וציינה כי "הנקודה האחרונה היא באמת סוגיית פריפריה.
לא הכול הוא דרך החור של הגרוש וכאן החור הוא גם צר כי הסכומים הם באמת סכומים לא גדולים.
בסוף בדברים הקטנים הולכים ופוגעים באנשים פגיעה ישירה ולפעמים דווקא בדברים הרגישים ודווקא באוכלוסיות שהן אולי המועדות ביותר לפגיעה".
זאת ועוד, גם הטענה שהדבר הביא לשיפור השירות לציבור מאחר שבעבר ניתנו ההחלטות בלשכות הקטנות בשיהוי רב, אין בה כדי להצדיק את צמצום הפעילות.
למעשה, כל בקשה המוגשת בכל אחת מהלשכות ברחבי הארץ נסרקת במערכת המחשוב של הרשות, והחלטות הרשמים ניתנות בהתאם למשימות המוזנות לכל רשם ורשם ללא תלות במקום הימצאו.
בתשובת הרשות נכתב עוד כי "לעתיד לבוא, עם העלאת מערכת המחשוב החדשה היקף השירותים שיינתן לזוכים והחייבים יורחב כך שניתן יהיה לבצע פעילויות רבות בשירותים מקוונים.
כך שמיקומה של הלשכה אינו חזות הכל".
האמור לעיל מלמד כי אף שוועדת החוקה לא אישרה את טיוטת הצו ואת סגירת הלשכות הקטנות החליטה הרשות למזער את היקף הפעילות בכמה לשכות; בפועל היא העבירה את הפעילות בחלק מן הלשכות הקטנות ללשכות אחרות, ובכמה לשכות כמעט אין כיום פעילות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לשקול את העלאת הנושא מחדש בפני ועדת החוקה.
המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות .
משנת 1995 המרכז פועל במסגרת הנהלת בתי המשפט כמוקד גבייה ארצי המתמחה בהליכים לגביית חובות לאוצר המדינה, ובינואר 2009 עם הקמת הרשות הוא הוכפף אליה.
תיקון חוק המר כז משנת 2009 "כלל "סעיפי סל המאפשרים למרכז לגבות כמעט כל חוב לאוצר המדינה.
בתיקון לחוק מנובמבר 2011 הוסדרו הליכים שניתן לנקוט נגד החייבים.
עוד הוסדר שמנהל המרכז רשאי לפנות אל רשמי ההוצל"פ המכהנים גם כרשמים לענייני המרכז בבקשה להטיל על החייב הגבלות18 .
תיקוןלחוק מפברואר 2012 עוסק בפיצוי לקטינים שנפגעו, ובו .
18 ;הגבלת חייב מלקבל, מלהאריך או מלהחזיק דרכון או תעודת מעברהגבלת יציאתו מן הארץ; הכרזה עליו כ"לקוח מוגבל"; הגבלתו מלהשתמש בכרטיס אשראי; הגבלת זכאותו לייסד תאגיד או להיות בעל עניין בו; הגבלתו מלקבל, מלהחזיק או מלחדש רישיון נהיגה.
,נקבע שאם נאשם לא שילם את הפיצוי שנפסק למי שהיה קטין בעת מתן גזר הדין ישלם המרכז לניזוק את יתרת הפיצוי עד לסכום של 10,000 .
ש"ח 1186 דוח שנתי63ג .
אלה מדורי המרכז: מדור קליטה, המופקד על קבלת התיקים ועל חלוקתם בין המדורים; מדור חקירות ועיקולים, המופקד על איתור החייבים ונכסיהם ועל עיקול נכסים; מדור לגביית קנסות בגין עברות תנועה; מדור לגביית אגרות והוצאות; מדור לגביית קנסות ופיצויים פליליים; מדור לגביית קנסות מינהליים.
במרכז הועסקו בשנת 2011 כ-80 עובדים19.
רוב הכספים שגבה המרכז (כ-%75 )מהם, בממוצע מקורם בגביית קנסות בגין עברות תנועה עבור משטרת ישראל.
יצוין כי הרוב המכריע של התיקים המועברים לגבייה הם של קנסות בגין עברות תנועה.
בטבלה ובתרשים שלהלן מוצגים נתונים על כלל התשלומים שגבה המרכז בשנים 2004 - 2011 :)(במיליוני ש"ח .
2011 2010 2009 2008 2007 2006 2005 2004 סוג החוב .
מן הטבלה ומן התרשים עולה כי עיקר העלייה בגבייה הכוללת של המרכז היה בשנים 2005 ו- 2006: בשנת 2005 הייתה עלייה של כ-67% לעומת שנת 2004 , ובשנת 2006 הייתה עלייה של כ-29% לעומת שנת 2005.
עוד עולה כי בשנים 2007 -2011 הצטמצמה בהדרגה גביית החובות מאגרות, ובשנת 2011 נגבו תשלומי חובות בגין האגרות שסכומם הכולל נמוך בכ-26% מהסכום שנגבה בשנת 2006 .
ירידה זו מקורה, בין היתר, בשינוי תקנות האגרות שבגינו חישוב הפיגורים אינו כולל ריבית אלא הצמדה בלבד.
בכלל זה סטודנטים, עובדי מחשוב ומתמחה משרד המשפטים 1187 .
מישק העברת נתונים ממזכירויות בתי המשפט למרכז .
מזכירויות בתי המשפט עושות את הפעולות הנדרשות במסגרת ההליכים השיפוטיים על פי חוק המרכז ותקנותיו, חוק בתי המשפט, התשמ"ד- 1984 , פסקי דין, החלטות וצווים שיפוטיים.
עבודת מזכירויות בתי המשפט מול המרכז מוסדרת בנוהל של הנהל ת בתי המשפט "טיפול בחובות אגרה והעברתם לטפול במרכז לגביית קנסות".
על פי הנוהל, על המזכירויות להעביר למרכז תיקי חייבים שלא פרעו את התשלומים הנדרשים.
עם תיקים אלה נמנים תיקי חובות בגין אגרות בית המשפט שלא שולמו במלואן, בגין הוצאות שנפסקו לטובת אוצר המדינה, ב גין קנסות שניתן להמירם במאסר ובגין תשלומי פיצויים המשולמים למתלוננים בהליכים פליליים.
בתקנות המרכז נקבע כי מידע יועבר מגוף ציבורי למרכז באמצעות תקשורת בין מחשבים, על גבי אמצעי מגנטי או באמצעות טפסים, כפי שיקבע מנהל המרכז בהסכמת הגוף הציבורי.
גם העברת הנתו נים ממזכירויות בתי המשפט אל המרכז נעשית באמצעות מישק מחשוב.
הטיפול במרכז בגביית החוב מתחיל לאחר קבלת הנתונים על החייב: שמו, מספר תעודת הזהות שלו, מענו וסכום החוב.