HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עם זאת ממחקר ההמשך עולות בעיות בהטמעת התכנית, ובהן חוסר בקיאות של חלק מהמורים בחומרי הלימוד הנכללים בתכנית; הערכת תרומת ההדרכה כבינונית בלבד בעיני רוב המורים; עומס רב המוטל על המורים וקושי להספיק ללמד את כל החומר הנדרש לפי תכנית הלימודים החדשה.
ממחקר ההמשך עולה שחלק מהבעיות שנגעו להטמעת התכנית בשנתה השנייה נמשכו מאז שנתה הראשונה.
במחקר האמור צוין כי בדיקת האפקטיביות של התכנית תפורסם בדוח נפרד.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה, מנובמבר 2013 , מסר משרד החינוך כי לנוכח ממצאי המחקר בוצעו שינויים בתכנית הלימודים בחטיבת הביניים.
תכנית הלימודים האחרונה במתמטיקה שאושרה לחטיבה העליונה היא משנה"ל התש"ן ( 1990 -1989 ), דהיינו לפני יותר מעשרים שנה.
מאז לא גיבש משרד החינוך תכנית ללימוד מתמטיקה בחטיבה העליונה, אולם הוא קבע בשנה"ל התשס"ח ( 2008 -2007 ) תכנית היבחנות חדשה המפרטת את הנושאים ואת תת-הנושאים הנדרשים בכל אחד מש אלוני בחינת הבגרות (על פי רמות הלימוד).
הספרים שאישר המשרד לשימוש החטיבה העליונה46 אינם תואמים את תכנית ההיבחנות בבחינות הבגרות וכוללים בדרך כלל תרגילים רבים והסברים מעטים.
במאי 2010 אישרה ועדת המקצוע מתווה של תכנית לימודים חדשה במתמטיקה לחטיבה העליונה.
נקבע שעל ועדת תכנית למקצוע המתמטיקה להכין תכנית לימודים שתשמש המשך ישיר לתכנית הלימודים לחטיבת הביניים.
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2013 , טרם הוכנה תכנית לימודים במתמטיקה לחטיבה העליונה.
לנוכח חסרונה של תכנית כזאת במשך שנים רבות, מתקשים המורים למתמטיקה בהוראת החומר והתלמידים מתקשים ללמדו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי בימים אלו נכתבת תכנית לימודים חדשה לחטיבה העליונה.
התכנית תופעל בשנה"ל התשע"ד כניסוי, וישתתפו בו כ-200 תלמידי כיתה י'.
משרד החינוך סבור כי הטמעת תכנית זו תגדיל בשיעור ניכר את מספר התלמידים שייבחנו בבחינות הבגרות בהיקף של 3 .
יח"ל ואת מספר התלמידים שיעמדו בהן בהצלחה בהיעדר תכנית לימודים מתעוררות בעיות בלימוד מקצוע המתמטיקה בקרב המורים והתלמידים, ובשל כך חלק מהתלמידים עלולים להתקשות בלימוד מקצוע זה גם בעתיד.
הדבר עלול להשפיע גם על הפיתוח וההכנה של חומרי למידה ועל הכשרת עובדי הוראה.
יוער כי זה שנים רבות אין ספרי לימוד מאושרים להוראת המתמטיקה בחטיבה העליונה, אלא רק ספרי תרגול להכנת התלמידים לבחינות הבגרות, אשר כוללים תרגילים רבים ומעט מאוד הסברים.
בהיעדר ספרי לימוד כאמור מתקשים המורים להכי ן מערך שיעור סדור, והדבר עלול לפגוע באיכות ההוראה וכן בהרגלי הלימוד העצמי של התלמידים ובמיומנויות הקריאה וההבנה של חומר מתמטי.
לדעת משרד מבקר המדינה יש לגבש ולאשר בדחיפות תכנית לימודים לחטיבה העליונה, לפתח ספרי לימוד מתאימים ולאשרם.
46 על פי חוזר מנכ"ל משרד החינוך תשע"ב/ 8 ( 1.
12 ), משנת התשע"ג מחויבים בתי"ס לבחור את ספרי הלימוד מתוך רשימה של ספרי לימוד מאושרים שפרסם המשרד.
עד שתאושר תכנית לימודים חדשה לחטיבה העליונה המשרד נותן היתרים זמניים לשימוש בספרי הלימוד הנפוצים במתמטיקה לשנה אחת בלבד.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
פעולות לשיפור הוראתהמתמטיקה בחינוך היסודי ובחטיבת הביניים ולשיפור הישגי התלמידים .
תגבור האמצעים להוראת המתמטיקה וניצולם .
שעות לימוד בפועל בחינוך היסודי ובחטיבת הביניים 1.
"תקן שעות" מוגדר בתקנות חינוך ממלכתי (סדרי הפיקוח), התשי"ז - 1956 , כמספר שעות הלימוד, החינוך והניהול שנקבעו לכל מוסד בהתאם לתקנות אלה.
משרד החינוך קבע מספר שעות לימוד מזערי מחייב של מקצוע המתמטיקה בשכבות הגיל השונות על מנת שניתן יהיה ליישם כראוי את תכניות הלימודים המחייבות ולהקנות לתלמידים את הידע והמיומנויות הנדרשים להם במקצוע זה.
בחינוך היסודי נקבעו 6 ש"ש להור את המתמטיקה בכל אחת משכבות הגיל א'-ו'47 .
בחטיבת הביניים נקבע מספר שעות לימוד מזערי מחייב כדלהלן: 4 ;'ש"ש לכיתות ז5 ;'ש"ש לכיתות ח4 ש"ש לכיתות ט'.
לבתי"ס בעלי מדד טיפוח3 ומעלה ולבתי"ס מהמגזר הלא יהודי - הערביים, הבדואיים והדרוזיים - ניתנה תוספת של ש"ש אחת לכיתות ז' ו-ט' (כלומר בסה"כ 5 'ש"ש לכל אחת מהכיתות ז-ט').
בחטיבה העליונה מוקצות השעות השבועיות בהתאם למספר היחידות לבגרות שבוחר כל תלמיד להיבחן בהן ( 5-3 יח"ל), ומספרן 5-3 .
ש"ש במשך שלוש שנות החטיבה העליונה בד בבד עם הפעלת תכנית הלימודים החדשה בחטיבת הבי ניים משנה"ל התש"ע תוגברו המשאבים המוקצים לשכבות גיל אלה - בשנה"ל התש"ע הוספה, במסגרת התכנית לשיפור ההישגים במתמטיקה הכלולה בתכנית האסטרטגית, ש"ש אחת להוראת המתמטיקה בכל כיתות ז' לצורך הטמעת התכנית החדשה בשכבת גיל זו, ובשנה"ל התשע"א הוספה ש"ש להוראת המתמטיקה בכיתות ח'.
נוסף על שעות הבסיס מקבלים בתיה"ס היסודיים וחטיבות הביניים ממשרד החינוך סיוע בשעות לימוד נוספות (להלן - שעות טיפוח).
מספר שעות הטיפוח הניתנות לבתיה"ס נקבע על פי מדד הטיפוח המשקף את מצבם הסוציו-אקונומי של תלמידי בתיה"ס.
נוסף על כך למנהלי המחוזות יש סלי שעות נוספות שבאמצעותם הם רשאים לתגבר בתי"ס בעת הצורך.
47 עד שנה"ל התשע"ב נקבעו בחינוך הממ"ד חמש שעות שבועיות להוראת המתמטיקה, ומשנה"ל התשע"ג הושווה מספר השעות השבועיות למספרן בשאר זרמי החינוך.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מספר שעות הלימוד להוראת המתמטיקה הניתן בפועל הוא משתנה בעל השפעה רבה על איכות לימודי המתמטיקה ועל הישגי התלמידים.
אם יש סטייה מתקן השעות - דהיינו, אם מספר שעות הלימוד בפועל קטן מהמספר שנקבע בתקן השעות - עלולות להיפגע רמת הידע של התלמידים ויכולתו של משרד החינוך לעמוד על הקשר בין התכניות ובין הישגי התלמידים.
סטייה מתקן השעות עלולה להשפיע גם על העמקת הפערים בין מגזרי אוכלוסייה שונים ובין מסגרות חינוך שונות.
המינהל הפדגוגי במשרד החינוך (להלן - המינהל הפדגוגי) מופקד על ביצוע תכניות הלימודים, דהיינו על הקצאת שעות לימוד ואמצעי הוראה ליישום תכניות הלימודים שהכינה המזה"פ, וכן על בקרה בנושא ניצולן של שעות הלימוד; מנהלי בתיה"ס הם המקצים את שעות הלימוד.
משרד מבקר המדינה השווה, באמצעות נתוני השאלון לשנת התשע"ג, את מספר שעות הלימוד שניתנו בפועל בבתיה"ס היסודיים בכיתות א'-ג'48 ,לעומת תקן השעות שקבע משרד החינוך אשר בהתאם לו הוא מתקצב את בתיה"ס.
הועלה שלא בכל בתיה"ס היסודיים מקצוע המתמטיקה נלמד בהתאם לשעות התקן המזעריות המחייבות.
למשל, בשנה"ל התשע"ג ב -55 ( בתי"ס 3.
4% מבתיה"ס היסודיים שענו לשאלון) כיתות א' למדו פחות מ-6 ש"ש מתמטיקה; ב-61 בתי"ס ( 3.
8% ) כיתות ב' למדו פחות מ -6 ש"ש במתמטיקה; וב -84 ( בתי"ס 5.
2% ) כיתות ג' למדו פחות מ -6 ש"ש במתמטיקה.
על אף שיעורם הקטן יחסית של בתיה"ס שבהם מספר שעות הלימוד במתמטיקה היה קטן ממ ספר שעות התקן, בשל מספרם הכולל של בתיה"ס היסודיים במערכת החינוך, הרי שמדובר בעשרות בתי"ס בכל שנה שבהם תלמידי כיתות א'-ג' אינם מקבלים את מספר שעות הלימוד המזערי במקצוע המתמטיקה.
עוד הועלה כי שיעור בתיה"ס בחינוך הממ"ד שתלמידיהם למדו פחות מ-6 ש"ש היה גדול לעומת שאר המגזרים: בכיתות א' - כ- 10% 'מבתיה"ס; בכיתות ב- כ- 11% 'מבתיה"ס; ובכיתות ג - כ- 16% מבתיה"ס.
לעומת זאת, שיעור בתיה"ס במגזר המיעוטים שאינם מלמדים את מספר השעות המזערי הנדרש זעום (במגזר הערבי כ- 2%-1% מבתיה"ס בכיתות א' -ג') ואף אפסי (במגזרים הדרוזי והבדוא י ב-0% .
)מבתיה"ס משרד מבקר המדינה סבור כי על המינהל הפדגוגי להקפיד שכל בי"ס יעמוד במספר השעות המזערי הנדרש להוראת המתמטיקה, תוך תשומת לב מיוחדת לנעשה במגזר הממ"ד בנושא זה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין להשלים עם מצב שבו תלמידים, בכל שכבות הגיל - ובפרט בשכבו ת הגיל הנמוכות, שבהן מוקנים יסודות המקצוע - לא יקבלו את מספר שעות הלימוד המזערי הנדרש.
בתחום הקצאת שעות הוראת המתמטיקה בחטיבת הביניים בדק משרד מבקר המדינה את הקצאת השעות בכיתות ח' בשנות הלימוד התשע"ב והתשע"ג (באמצעות נתוני השאלונים לשנים הללו), שלפי התקן שקבע משרד החינוך צריכה להיות 5 .
48 'השאלון לשנת התשע"ג לא כלל נתונים על שעות הלימוד בכיתות ד-ו'.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הועלה כי בחלק מבתיה"ס תלמידי כיתות ח' למדו פחות מ-5 שעות לימוד שבועיות כנדרש: ב-27 ( בתי"ס בשנה"ל התשע"ב%3.
3 מבתיה"ס49 ) למדו כיתות ח' פחות מ-5 ש"ש; בשנה"ל התשע"ג עלה מספרם ל-47 ( בתי"ס 5.
במגזר הממ"ד היה שיע ור גדול - יחסית למגזרים האחרים - של בתי"ס שבהם כיתות ח' למדו פחות מ-5 ( ש"ש 8.
2% בשנה"ל התשע"ב ו- 11.
יצוין כי במגזרים הלא יהודיים לימדו כמעט כל בתיה"ס לפי מספר השעות הנדרשות להוראת המתמטיקה בכיתות ח' (בשנה"ל התשע"ב כל בתיה"ס במגזרים אלה לימדו לפי מספר השעות הנדרשות, ובשנה"ל התשע"ג שיעור בתיה"ס שלא עשו כן היה 1.
7% במגזר הערבי ו-0% .
)במגזר הדרוזי לדעת משרד מבקר המדינה, על המינהל הפדגוגי לבחון את הסיבות לאי -ניצול שעות הלימוד המזעריות שהוקצו לבתיה"ס שציינו זאת בשאלון, תוך שימת לב מיוחדת לשכיחות התופעה בחינוך הממ"ד, ולדאוג לכך שכל תלמיד יקבל את מכסת שעות הלימוד שהוא זכאי לה, על מנת שלא ייפגעו רמת ידיעתו ומיומנויותיו במקצוע - פגיעה העלולה לגרום לתלמיד קושי בהמשך לימודי המתמטיקה בחטיבה העליונה.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד החינ וך כי הקצאת מכסה מחייבת של שעות לימוד לשכבות הגיל השונות בבתיה"ס היסודיים והעל-יסודיים נועדה, בין היתר, להבטיח את זכותם של כל התלמידים במערכת החינוך לרכישת ידע ומיומנויות ברמה הנדרשת, בהתאם לחוק זכויות התלמיד, המבוסס על רוח כבוד האדם ועקרונות אמנת האומות המאוחדות בדבר זכויות הילד ; לפיכך, אם מספר השעות המוקצות להוראת המתמטיקה קטן מזה שנקבע כתקן מזערי יש בכך כדי לפגוע בזכות לחינוך.
על משרד החינוך אפוא לחייב את כל בתיה"ס למלא חובה זו.
שעות לימוד לתכנית "מיצוי ומצוינות במתמטיקה" התכנית "מיצוי ומצוינות במתמטיקה " (להלן - תכנית מיצוי ומצוינות) פעלה כפרויקט ניסויי החל משנה"ל התשס"ג ( 2003 -2002 ) , ביזמתו ובהובלתו של האגף לחינוך על-יסודי במשרד החינוך.
התכנית מתמקדת בשתי קבוצות ה"קצה" - המתקשים והמצטיינים.
בשנ ה"ל התש"ע , במסגרת היעד של קידום ההישגים הלימודיים במתמטיקה בתכנית האסטרטגית, הורחב היקף התכנית לפריסה ארצית והיא החלה לפעול במגזר היהודי בבתי"ס בעלי מדד טיפוח גדול מ-3 , ובמגזר הלא יהודי- בכל בתיה"ס.
תכנית המיצוי מיועדת לתלמידים מתקשים ובעלי פוטנציאל, שללא תמיכה עלולים לנשור מלימודי המתמטיקה .
מטרת התכנית להקנות לתלמידים אלה בסיס ידע וביטחון עצמי כדי לאפשר להם להיבחן בעתיד ב-3 יח"לבמבחני הבגרות במתמטיקה.
תכנית המצוינות מיועדת לתלמידים בעלי עניין, מוטיבציה ויכולת גבוהה במתמטיקה, כדי לפתח ולטפח את העניין והיכולת שלהם, כבסיס להמשך לימודי מתמטיקה ברמות הגבוהות ולמצוינות מתמטית.
מסגרות ההוראה שגובשו עבור תלמידי המיצוי ותלמידי המצוינות הן אלה: בכיתה ז' תלמידי המצוינות מקובצים מכיתות שכבת הגיל לקבוצה אחת (קבוצת "מצוינות"), המקבלת 2 ש"ש נוספות במתמטיקה, לאחר שעות הלימודים הרגילות בביה"ס (בשעות הלימוד הרגילות, המונות 5 ש"ש, לומדים תלמידים אלו בכיתת האם).
בכיתות ח' ו -ט' תלמידי המצוינות לומדים .
49 הכוונה לבתי"ס יסודיים שכוללים גם כיתות ח', לחטיבות הביניים ולבתיה"ס השש -שנתיים - אשר השיבו לשאלון.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בכיתה נפרדת ומקבלים בסך הכול 7 ( ש"ש2 ש"ש נוספות על אלה שמקבלים שאר התלמידים).
תלמידי המיצוי מקובצים מכיתות שכבת הגיל בבי"ס ומשובצים בכיתה נפרדת המקבלת 5 ש"ש במתמטיקה 50.
לכיתות המיצוי ולקבוצ ות המצוינות פותחו חומרי לימוד התואמים את מאפייני התלמידים.
משרד מבקר המדינה בחן אם שעות הלימוד בפועל בכיתות המיצוי ובקבוצות המצוינות תואמות לתקן הנדרש במסגרת התכנית מיצוי ומצוינות.
לשם כך נבחנו שעות הלימוד שניתנו לכיתות המיצוי ולקבוצות המצוינות בבתיה"ס שבהם הופעלה התכנית, על פי נתוני השאלון בשנות הלימוד התשע"ב-התשע"ג.
הועלה כי בחלק מבתיה"ס קיבלו כיתות המיצוי פחות מ-5 ש"ש במתמטיקה51 ושיעורם עלה בשנה"ל התשע"ג לעומת שנה"ל התשע"ב - בשנה"ל התשע"ב שיעור בתיה"ס שבהם כיתות המיצוי של כיתות ז' קיבלו פחות מ-5 ש"ש היה כ- 17% '; בכיתות ח- 16% 'מבתיה"ס; ובכיתות ט- כ- 15% מבתיה"ס.
בשנה"ל התשע"ג שיעורים אלו עלו: בכיתות ז' - 20% 'מבתיה"ס; בכיתות ח- כ- 19% 'מבתיה"ס; ובכיתות ט- כ- 17% .
מבתיה"ס בחתך המגזרי בולט במשך השנתיים הללו שיעורם הגדול יחסית של בתי"ס אלה במגזר הממ"ד ( 36%-30% בשכבות הגיל השונות), ובשנה"ל התשע"ג - גם במגזר הדרוזי (כ - 33% ( בשכבות הגיל השונות) ובמגזר הבדואי 31%-25% .
)בשכבות הגיל השונות משרד מבקר המדינה מציין כי לנוכח החשיבות הרבה שבסיוע לתלמידים המתקשים בלימודי המתמטיקה, לא ניתן להשלים עם העובדה ששיעור גדול כל כך של בתי"ס אינם נותנים לתלמידיהם המתקשים שלומדים במסגרת כיתות המיצוי את מכסת השעות שקבע משרד החינוך.
יש חשש כי תלמידי כיתות המיצוי באותם בתיה"ס לא יצליחו להתקדם כראוי ולשפר את יכולותיהם והישגיהם על מנת שיוכלו להתמודד בהצלחה עם לימודי המתמטיקה בחטיבה ה עליונה.
לפיכך, על המינהל הפדגוגי להקפיד שכל כיתות המיצוי יקבלו את מכסת השעות הנדרשת ולעקוב באופן סדיר אחר מילוי דרישה זו.
אשר לקבוצות המצוינות, הועלה כי בחלק מבתיה"ס מקבלות קבוצות אלה תוספת של פחות מ-2 ש"ש במתמטיקה.
למשל, בשנה"ל התשע"ב שיעור בתיה"ס שבהם קבוצות המצוינות של כיתות ז' קיבלו פחות מ-2 ש"ש נוספות היה8% ; 'בכיתות ח- כ-9% 'מבתיה"ס; ובכיתות ט- כ-7% מבתיה"ס.
בשנה"ל התשע"ג שיעורים אלו גדלו או נותרו ללא שינוי: בכיתות ז' ו -ח' - כ- 10% ;מבתיה"ס ובכיתות ט' - כ-7% מבתיה"ס.
אף שנראה כי שיעור בתי"ס אלה אינו גדול, הרי שמדובר בעשרות בתי"ס במערכת החינוך - בשנה"ל התשע"ג קיבלו פחות מ -2 ש"ש נוספות קבוצות מצוינות בכיתות ז' ב-55 'בתי"ס; קבוצות מצוינות בכיתות ח ב-54 בתי"ס; וקבוצות מצוינות בכיתות ט' ב-33 .
50 עד שנה"ל התש"ע כללו קבוצות המיצוי שישית מתלמידי הכיתה, המהווים את השישית השנייה מלמטה בכל כיתה בדירוג היכולות המתמטיות.
החל משנה"ל התשע"א אוכלוסיית היעד של קבוצת המיצוי היא כל התלמידים המתקשים; חלק מבתיה"ס מפעילים שתי קבוצות של תלמידים מתקשים - האחת נקראת קבוצת מיצוי, והשנייה היא הקבצה של תלמידים מתקשים, שרמתה נמוכה מזו של קבוצת המיצוי.
51 כלומר, למדו בהן פחות מ-5 ש"ש, גם כאשר ביה"ס קיבל הקצאה של5 .
ש"ש לכל כיתת מיצוי משרד החינוך 965 .
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 אם נשווה בין המגזרים השונים, במשך השנתיים הללו בולט שיעורם הגדול יחסית של בתי"ס במגזר הממ"ד אשר קיבלו פחות מ -2 ש"ש נוספות (כ - 14%-13% בשכבות הגיל השונות בשנה"ל התשע"ב, וכ 19%-10% בשכבות הגיל השונות בשנה"ל התשע"ג); ובשנה"ל התשע"ג - גם במגזר הדרוזי (בכיתות ז' - כ- 15% מבתיה"ס) ובמגזר הבדואי (בכיתות ח' ו-ט' - כ- 12% .
)מבתיה"ס משרד מבקר המדינה מציין כי טיפוח המצוינות במתמטיקה בקרב תלמידים בעלי הישגים גבוהים נועד להרחיב את היקף העתודה המדעית והטכנולוגית של מדינת ישראל, ובד בבד לאפשר לתלמידים מצטיינים למצות את יכולותיהם.
הדבר מחייב את כל בתיה"ס המפעילים קבוצות מצוינות לספק לתלמידיהן את כל שעות הלימוד הנדרשות.
על משרד החינוך להקפיד שכל קבוצות המצוינות יקבלו את מכסת השעות שנקבעה ולעקוב באופן סדיר אחר אופן המילוי של דרישה זו.
בבדיקה שעשתה ראמ"ה בנושא ההוראה בקבוצות לימוד בחטיבת הביניים 52 נמצא כי שיעורם של המורים הוותיקים המלמדים בקבוצת ההצטיינות (מסך כלל המורים המלמדים בקבוצה זו) גדול במידה ניכרת משיעורם של המורים הוותיקים המלמדים בקבוצת המיצוי: בקבוצת ההצטיינות 24% מהמורים הם בעלי ותק העולה על 25 שנה לעומת 7% בלבד בקבוצת המיצוי.
עוד העלת ה הבדיקה של ראמ"ה כי שיעורם של המורים בעלי ההתמחות במתמטיקה - בעלי תואר אקדמי במתמטיקה מאוניברסיטה (B.
Sc ) או תואר אקדמי בהוראת המתמטיקה ממכללה ( B.
Ed )- בקבוצות ההצטיינות גדול מאשר בקבוצת המיצוי (88% לעומת77% ).
יצוין כי כמחצית המורים בקבוצת ההצטיינות הם בעלי תואר אקדמי במתמטיקה מאוניברסיטה, ואילו בקבוצת המיצוי רק כשליש מהמורים הם בעלי תואר אקדמי כזה.
הבדיקה של ראמ"ה העלתה כי יש קשר חיובי מובהק בין הישגי התלמידים ובין סוג התואר האקדמי של המורה, דהיינו, ממוצע הציונים של התלמידים הלומדים אצל מורה בעל תואר אקדמי גבוה מממוצע הציונים של תלמידים שאינם לומדים אצל מורה כזה.
עורכי המחקר ציינו כי אין בממצאי המחקר כדי לבסס יחסי סיבה-תוצאה, אלא הם מעידים על קיומו של מתאם בין המשתנים.
ממצאים אלה מלמדים שהתלמידים המתקשים מקבלים כוח הוראה בעל פחות ניסיון מקצועי ובעל הכשרה מקצועית פחותה בהרבה מאשר התלמידים הטובים ביותר.
משרד מבקר המדינה סבור שעל משרד החינוך לפעול לשיפור איכותו של כוח ההוראה המלמד את התלמידים המתקשים בחטיבות הביניים.
ההישגים במבחנים הארציים ובמבחנים הבין-לאומיים .
כאמור, בתכנית האסטרטגית לשנים 2012 -2009 נקבעו יעדים לשיפור הישגי התלמידים בלימודי המתמטיקה בכמה תחומים, ובהם שיפור הישגיהם במבחנים הארציים (מבחני המיצ"ב) ובמבחנים הבין -לאומיים.
בין היתר, התכנית האסטרטגית כללה את היעדים של .
52 ,ראמ"ההוראה בקבוצות לימוד (הקבצות) בחטיבות הביניים (בראי המבחנים) ( 2013.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שיפור הדרגתי ועקבי בתוצאות מבחני המיצ"ב; שיפור בדירוגה של ישראל במבחני הטימס - שהתקיימו בשנת 2011 'ושנבחנו בהם בישראל כיתות ח- מהמקום ה-24 בדירוג המדינות המשתתפות למקום ה -19 (שיפור של 17 נקודות לפי הדירוג הקיים); שיפור בדירוגה של ישראל במבחן הפיזה - שהתקיים בשנת 2012 בהשתתפות תלמידים בני15 - מהמקום ה-40 בדירוג המדינות המשתתפות למקום ה -35 (שיפור של48 נקודות לפי הדירוג הקיים); שיפור בדירוגה של ישראל במבחן הפיזה שיתקיים בשנת 2015 - למקום ה -20 בדירוג המדינות המשתתפות (שיפור של 83 .
)נקודות מהמקום הנוכחי לפי הדירוג הקיים יוזכר כי התכנית האסטרטגית קבעה כיעד גם את צמצומם של הפערים הלימודיים.
בהתבסס על מחקרי הערכה שונים שפרסמה ראמ"ה ניתח משרד מבקר המדינה את ההישגים במבחנים הארציים ובמבחנים הבין-לאומיים, ולהלן יובאו מסקנותיו: ההישגים במבחני המיצ"ב מתכונת ההערכה הארצית של בתיה"ס שמבצעת ראמ"ה כוללת מערך של מבחנים למדידת יעילות וצמיחה בית-ספרית (מבחני מיצ"ב).
מבחני המיצ"ב נועדו לבחון אם תלמידי בתיה"ס היסודיים וחטיבות הביניים עומדים ברמת הדרישות המצופה על פי תכנית הלימודים בארבעה מקצועות ליבה, ובהם מתמטיקה בכיתות ה' ו-ח'53.
כדי לאפשר השוואה רב-שנתית של ציוני המיצ"ב, הנהיגה ראמ"ה מערך כיול סטטיסטי של ציוני המבחנים, המתרגם את הציון הגולמי בכל שנה בכל תחום דעת ובכל דרגת כיתה לסולם חדש - סולם מיצ"ב רב-שנתי.
בכל הנוגע לכיתות ה', השיג משרד החינוך, ככלל, את היעד של שיפור בתוצאות מבחני המיצ"ב: בשנים שנבדקו, ובהן כאמור שנות יישומה של התכנית האסטרטגית, חל, ככלל, שיפור ניכר בציוני בחינות המיצ"ב במתמטיקה בכיתה ה' וצומצמו הפערים בין התלמידים (ירידה בסטיות התקן).
מבחינת הציונים בחתך מגזרי עולה כי המגזר היהודי ממלכתי השיג את הציון הממוצע הגבוה ביותר מבין כל המגזרים בכל אחת משנות הלימודים התשס"ז-התשע"ג ( 2013 -2006 ), והפער בינו ובין המגזרים הממ"ד, הערבי והדרוזי הצטמצם בין השנים הללו.
לעומת זאת בולטת הירידה החדה בציון הממוצע במגזר הבדואי בדרום: הפער בין המגזר היהודי ממלכתי למגזר הבדואי כמעט הוכפל בשנות הלימודים התשס"ז והתשע"ג - לאחר השיפור שחל בהישגיו של מגזר זה עד שנה"ל התשע"א, חזר מגזר זה בשנה"ל תשע"ב לרמת הישגיו משנת התשס"ז, ונותר ברמה זו בשנה"ל התשע"ג.
בכל הנוגע לכיתות ח' השיג משרד החינוך את היעד שקבע בעניין השיפור ההדרגתי בתוצאות מבחני המיצ"ב במתמטיקה: בשנות הלימודים התשס"ח - התשע"ג, ובהן כאמור השנים שבהן יושמה התכנית האסטרטגית, חל במישור הארצי שיפור בציוני בחינות המיצ"ב במתמטיקה בכיתה ח'.
ואולם הפערים בין המגזרים היהודיים ובין מגזרי המיעוטים, שציוניהם נמוכים במידה ניכרת, נותרו גדולים למדי.
53 מבחני המיצ"ב שציוניהם מתפרסמים ("מיצ"ב חיצוני"), מתקיימים מדי שנה במדגם מייצג של כלל בתיה"ס; מבחני מיצ"ב פנימיים מתקיימים בבתיה"ס האחרים, והם משמשים כלי להערכה פנימית של ביה"ס.
לפי הנחיית שר החינוך הנוכחי, הרב שי פי רון, הוקפאו מבחני המיצ"ב החיצוניים שאמורים היו להתקיים בשנה"ל התשע"ד ( 2014 -2013 ), ובשנה זו יתקיימו רק מבחני מיצ"ב פנימיים.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה סבור, בכל הנוגע למבחני המיצ"ב המתקיימים בכיתות ה' ו- ח', כי על משרד החינוך לפעול להעלאת רמת ההישגים הממוצעת של המגזרים השונים עד כדי השוואתם לאלו של המגזר היהודי ממלכתי.
ההישגים במבחני הטימס מבחני הטימס מתבצעים במסגרת המחקר הבין-לאומי במתמטיקה ובמדעים של הארגון הבין - לאומי להערכת הישגים בחינוך - ה-IEA54 (להלן- הארגון).
המבחנים מתקיימים אחת לארבע שנים משנת 1995 .
ישראל השתתפה במחקר משנת 1999 .
מבחני הטימס בודקים ידע של תלמידים במתמטיקה ובמדעים בכיתות ד' ו-ח' במדינות השונות ומאפשרים לקבל מידע מהימן על מערכת החינוך בישראל בהשוואה למערכות חינוך אחרות בעולם.
תוצאות המב חנים מספקות מידע חשוב למדינות המשתתפות במחקר על נקודות החוזק והחולשה של תלמידים במתמטיקה ובמדעים במישור המערכתי ומאפשרות לזהות מגמות שינוי במשך השנים ולבחון אותן לפי תכניות הלימודים בתחומי הדעת הנבדקים ושיטות הלימוד המקובלות במערכת החינוך.
בישראל רק תלמידי כיתות ח' משתתפים במבחני הטימס, והם בוצעו בשנת 2011 בישראל בידי ראמ"ה55.
ההישגים במתמטיקה ובמדעים מדווחים כל אחד בנפרד בסולם הציונים של המבחנים.
סולם זה נקבע בידי הארגון בשנת 1995 , ולפיו ממוצע ציוני המדינות שהשתתפו באותו מחזור מחקר היה 500 וסטיית התקן הייתה 10056 .
סולם הציונים נחלק לחמש רמות בקיאות שהגדיר הארגון.
במבחני הטימס שהתקיימו בשנת 2007 דורגה ישראל במקום ה -24 מתוך49 המדינות שהשתתפו במחקר.
בתכנית האסטרטגית לשנים 2012 -2009 נקבע, כאמור, יעד של שיפור בדירוגה של ישראל במבחן הטימס שיתקיים בשנת 2011 למקום ה -19 בדירוג המדינות המשתתפות.
במחקר שנעשה בשנת 2011 השתתפו כ - 240,000 תלמידי כיתות ח' מ -42 מדינות (בכל מדינה השתתף במבחנים מדגם מייצג של תלמידי כיתות ח').
בישראל השתתפו בו 4,699 תלמידי כיתות ח' מ-151 בתי"ס המייצגים את כלל הלומדים בחינוך הרגיל (תלמידים דוברי עברית בפיקוח הממלכתי והממ"ד ותלמידים דוברי ערבית).
גם במחקר זה, כמו במחקרי טימס הקודמים, לא נכללו בתיה"ס החרדיים ותלמידי החינוך המיוחד57.
54 "International Association for the Evaluation of Educational Achievement".
55 השתתפותה של ישראל במחזורי המחקר שקדמו למחקר משנת 2011 הייתה באחריות לשכת המדען הראשי של משרד החינוך, ואת המחקר ניהלו ותפעלו חוקרי חינוך מהאקדמיה בליווי ועדת היגוי.
56 ממוצע הציונים של התלמידים במדינות המשתתפות במחקר השתנה במשך השנים הן בשל שינויים בהרכבן ובמספרן של המדינות המשתתפות והן בשל שינויים ברמת הידע של התלמידים במדינות אלה.
57 שיעור הגריעה מאוכלוסיית המחקר בישראל היה כ-23% מאוכלוסיית המחקר הרלוונטית, בדומה לשיעור הגריעה במחקרים הקודמים.
במחקר לא נכללו התלמידים במגזר החרדי ( 14.
9% ,) התלמידים בבתיה"ס של החינוך המיוחד (כ - 1.
5% ) ותלמידי החינוך המיוחד ותלמידיםעם צרכים מיוחדים המשולבים בבתי"ס רגילים (כ -6% ).
יצוין, לפיכך, שהתלמידים שהשתתפו בבחינות אינם בגדר מדגם מייצג של אוכלוסיית כל תלמידי כיתות ח' במערכת החינוך, אלא רק של האוכלוסייה שמקרבה נדגמו המשתתפים.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תוצאות מבחני הטימס משנת 2011 מלמדות על שיפור ניכר בהישגי תלמידי כיתות ח' בישראל, כמתואר להלן: הציון הממוצע של ישראל היה 516 , ציון גבוה מהציון הממוצע של המדינות המשתתפות ( 467 ), והוא הציב את ישראל במקום ה -7 במדרג42 המדינות שהשתתפו במחקר 58 .
זאת, לעומת ציון ממוצע של 463 שקיבלה ישראל בשנת 2007 (הגבוה במעט מהציון הממוצע של המדינות שהשתתפו במחקר - 451 ), ואשר הציב את ישראל במקום ה-24 מתוך49 המדינות שהשתתפו במחקר.
השיפור בציון של ישראל הוא השלישי בגודלו מבין המדינות שהשתתפו במחקר בשנים 2007 ו- 2011 , והגדול מבין המדינות בעלות ההישגים הגבוהים מישראל (המדינות במקומות 6-1 ) או הדומים לה (המדינות במקומות12- 8 ).
נוסף על כך שיעור התלמידים בישראל בשתי רמות הבקיאות הגבוהות עלה מ - 19% בשנת 2007 ל- 39% בשנת 2011 , והוא גדול משיעורם במדינות בעלות הישגים דומים לישראל, ושיעור התלמידים בשתי רמות הבקיאות הנמוכות ירד מ- 52% ל- 32%.
מהנתונים הללו עולה כי הושג היעד שנקבע בתכנית האסטרטגית בנושא מבחני הטימס.
ואולם, הפערים בקרב תלמידי ישראל גדולים: הפיזור בהישגי התלמידים במתמטיקה59 הוא הגדול ביותר בקרב המדינות בעלות ההישגים הגבוהים מישראל או הדומים לה (למעט טייוואן); שיעור התלמידים ברמת הבקיאות הנמוכה ביותר (שהישגיהם מתחת לסף) הוא 13% , גדול משיעורם בקרב מדינות בעלות הישגים דומים לישראל; ממוצע הציונים בקרב תלמידי ישראל דוברי העברית הוא 536 (התואם לרמת ההישגים במקום השביעי במדרג המדינות המשתתפות במבחנים האמורים), ובקרב תלמידי ישראל דוברי הערבית הוא 465 (התואם לרמת ההישגים במקום ה -22 בקרב המדינות המשתתפות).
הפער בין דוברי העברית לדוברי הערבית הוא 71 נקודות, וכמעט לא חל בו שום שינוי משנת 2007 (שנה שבה היה פער של 76 נקודות).
כמו כן בקרב דוברי העברית 46% מהתלמידים מדורגים בשתי רמות הבקיאות הגבוהות, ואילו בקרב דוברי הערבית רק 22% מדורגים בהן, ו- 24% מהתלמידים דוברי העבריתמדורגים בשתי רמות הבקיאות הנמוכות, לעומת 52% .
מהתלמידים דוברי הערבית משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את השיפור הגדול בהישגי תלמידי כיתות ח' במבחני הטימס בשנת 2011 , שמקורו בין היתר בפעילות משרד החינוך במסגרת התכנית האסטרטגית שכללה את הטמעת תכנית הלימודים החדשה במתמטיקה לחטיבת הביניים, תוספת שעות הלימוד ותגבור ההשתלמויות וההדרכות.
עם זאת, תוצאות המבחנים מלמדות על פערים גדולים בין הישגי המגזר היהודי להישגי מגזר המיעוטים, שכמעט לא הצטמצמו לעומת המבחנים הקודמים שבוצעו בשנת 2007 , אף ששני המגזרים הללו התקדמו מאז בהישגיהם באופן ניכר.
58 הציון של ישראל נמוך מציוני המדינות קוריאה, סינגפור, טי יוואן, הונג קונג, יפן ורוסיה, המדורגות במקומות 6-1 .
לנוכח הישגי ישראל היא נכללת בקבוצה שנמנות עמה גם המדינות פינלנד, ארצות הברית, אנגליה, הונגריה ואוסטרליה, המדורגות במקום 12-8 , והישגיה גבוהים באופן מובהק סטטיסטית מהישגי המדינות המדורגות במקומות 42-13.
59 הפיזור חושב כטווח בין הישגי התלמידים באחוזון ה -5 ובאחוזון ה-95.
שם הדוח: הוראת המתמטיקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה סבור כי נוסף על קידום הישגי התלמידים במתמטיקה, על משרד החינוך לשים דגש מיוחד על צמצום הפערים הבין -מגזריים הללו, כדי לאפשר לתלמידים מכל המגזרים הזדמנות שווה למימוש הזכות לחינוך, שתגדיל את סיכוייהם להשתלבות שוויונית במדינה מפותחת ומתקדמת.
ההישגים במבחני הפיזה משנת 2000 מבצע הארגון לשיתוף פעולה כלכלי ולפיתוח (ה - OECD ) מחקר בין -לאומי להערכת תלמידים - PISA60 (מבחני הפיזה).
מבחן הפיזה נועד לאפשר לכל מדינה לבדוק את התפוקות של מערכת החינוך שלה ולהעריך את הישגי התלמידים במסגרת בין -לאומית משותפת ומוסכמת.
במבחני הפיזה משתתפים תלמידים בני 15 , והוא מתקיים אחת לשלוש שנים וכולל מבחנים בשלושה תחומי אוריינות - אוריינות בקריאה, אוריינות במתמטיקה ואוריינות במדעים, ובכל פעם מושם דגש על אחד משלושת התחומים הללו61 .
בשנת 2009 התקיים המחזור הרביעי שלמבחני הפיזה 62 וב- 2012 ,התקיים המחזור החמישי של המבחנים ותוצאותיהם פורסמו בדצמבר 201363.
גישת מבחני הפיזה שונה מהגישה הרווחת במערכות מבחנים רחבות היקף אחרות ובמערכות חינוך רבות, המבקשות למדוד באיזו מידה תלמידים שולטים בתוכני לימוד נתונים.
מבחני הפיזה מתמקדים ברמת האוריינות של התלמידים, דהיינו ביכולתם של התלמידים ליישם את הידע והמיומנות שרכשו במערכת החינוך בבואם לפתור בעיות ממשיות בחיי היום -יום64 .
אוריינות במתמטיקה מוגדרת במבחני הפיזה כיכולת של הפרט לזהות ולהבין את תפקיד המתמטיקה וליישמה בדרכים שמאפשרות למלא דרי שות בחייו של הפרט כאזרח מועיל, מתעניין וחושב65 .
ההישגים במבחני הפיזה מדווחים על סולם ציונים מכויל, באופן שממוצע ציוני המדינות שהשתתפו במבחן הראשון היה 50066 וסטיית התקן הייתה100 .
סולם הציונים נחלק לשש רמות בקיאות - מרמה 1 (רמת הבקיאות הנמוכה ביותר) ועד לרמה 6 (רמת הבקיאות הגבוהה ביותר).