HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מצא כי נוסף על תפקידיו אלו הוא גם חבר מרכזי בעמותה, ולכן הוא נמצא במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו הרשמי במכון ובמינהלת תו ירוק לבין עיסוקו בתחום הבנייה הירוקה במסגרת העמותה.
לא נמצא כי הוא דיווח בכתב למכון התקנים על חברותו בעמותה כדי שהמכון יוכל לבחון, בין השאר באמצעות יועציו המשפטיים, את סוגיית ניגוד העניינים האמורה.
עוד נמצא כי המכון לא דרש ממרכז איכות הסביבה לדווח בכתב על ניגוד העניינים שלו והסתפק בדיווח בעל-פה.
המכון אף לא קבע הסדר למניעת ניגוד העניינים שלו.
לדוגמה, נמצא כי מרכז איכות הסביבה השתתף בתכיפות ובאופן פעיל בישיבות הנהלת העמותה ומוגדר לפי הפרוטוקולים שלה כחבר בה.
הוא אף אישר חשבונות של העמותה, אף שהוא חבר בה.
60 ראודוח שנתי 58 ב של מבקר המדינה ( 2008 '), עמ 1096 -1103 ; ראו בג"צ 731/86 'מיקרו דף נ' חברת החשמל לישראל בע"מ ואח , תקדין; ע"א 294/91 'חברה קדישא גחש"א "קהילת ירושלים" נקסטנבאום , תקדין.
61 המידע על חברי העמותה מבוסס על נתונים שעלו בדיוני העמותה ובאתר האינטרנט שלה ולא על נתונים שבפנקס החברים שלה, מכיוון שפנקס זה איננו נמצא בידי רשם העמותות.
62 אגף איכות והסמכה שבמכון התקנים מספק שירותי תיעוד למערכות ניהול בנושא איכות, בטיחות, סביבה ותחומים ייחודיים אחרים.
כמו כן מספק האגף שירותי תפעול של מערכת תו תקן.
במסגרת זו הוא מסווג מבנים כמבנים ירוקים בהתאם לדרישות התקן לבנייה ירוקה ובהתאם להחלטות מינהלת התו הירוק.
בתשובתו מאוגוסט 2010 ציין מרכז איכות הסביבה כי לא נשא בתפקיד רשמי בעמותה, הוא השתתף בישיבות הנהלתה כמשקיף ללא זכות הצבעה ולא היה מעורב בקבלת החלטותיה.
עוד הבהיר כי כמה גורמים שאינם קשורים לעמותה הם שאישרו את חשבונותיה, ותפקידו היחיד המשרד להגנת הסביבה 877 .
ב"שרשרתאישורים זו" היה לאמת את ביצוע העבודה שעבורה הוגש החשבון.
מכון התקנים, בתשובתו מספטמבר 2010 , הסכים עם תשובתו של מרכז איכות הסביבה ואף ציין כי הוא הציג את עובדת חברותו בעמותה לכל הגורמים הרשמיים והמנהלים של המכון.
עוד ציין המכון כי מרכז איכות הסביבה אינו מקיים מגע עם העמותה שכן המכון קלט אדריכלית לטיפול בתחום זה.
על כן הבעיה שציין דוח הביקורת נפתרה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין די בדיווח בעל-פה; אין בכך כדי לאפשר למכון לברר את סוגיית החשש לניגוד העניינים ואת הדרכים לרפא אותו, מה עוד שמהפרוטוקולים שבידי משרד מבק ר המדינה ניתן ללמוד כי מרכז איכות הסביבה היה חבר מרכזי בעמותה, מעורב במידה רבה בפעילותיה ושותף לדיוניה, אף שלא נשא בתפקיד רשמי; בישיבה מסוימת שבה נבחרו חברים לתפקידים במוסדות העמותה, הוא היה יו"ר האספה הכללית.
עוד יוער כי אין בהסבריהם של מרכז איכות הסביבה ומכון התקנים בעניין חשבונות העמותה כדי לרפא את ניגוד העניינים.
ניגוד העניינים של חברים מרכזיים בעמותה : 1 .
בהתאם להסכם שנחתם בין העמותה ובין המכון בשנת 2009 , אחד מתפקידיה המרכזיים הוא המלצה למכון התקנים בעניין מידת התאמתו של מבנה לדרישות תקן הבנייה הירוקה.
סיווגו של בניין כבניין ירוק ומתן אישור על עמידתו בדרישות תקן הבנייה הירוקה נחלק לשני שלבים.
בשלב א' נדרש יזם הפרויקט להגיש למכון התקנים את נתוני פרויקט הבנייה המתוכנן.
מכון התקנים מעביר אותם לעמותה על מנת שתבחן אם הוא עומד בדרישות תקן הבנייה הירוקה ובהתא ם לכך תחליט אם להמליץ על אישור שלב א'.
שלב ב' יחל לקראת סיום בניית המבנה, ובו תבחן העמותה, באמצעות אחד מחבריה, את מידת ההתאמה בין הנתונים לבנייה בפועל.
על בסיס האמור לעיל תגיש העמותה דוח מסכם, והוא יועבר להחלטת מינהלת התו הירוק לקבלת החלטה.
בהסכם שחתם מכון התקנים עם העמותה בשנת 2009 התחייבה העמותה כי אין בפעילותה במתן השירותים כל ניגוד עניינים, והיא תודיע למכון, ללא דיחוי, על כל מקרה שמעורר לדעתה חשש לניגוד עניינים.
יזמים מסתייעים ביועצים לבנייה ירוקה בהגשת בקשה למתן תו ירוק למבנה.
תפקידו של יועץ לבנייה ירו קה לסייע ליזם לבנות מבנה בהתאם לתקן הבנייה הירוקה ולערוך את הבקשה לקבלת תו ירוק שתוגש למכון התקנים.
היועץ הוא איש הקשר של היזם ומייצגו כלפי המכון; הוא נדרש לעמוד בקשר עם הבודק מטעם המכון ולעבוד בהתאם להנחיותיו, ולעתים הוא אף מייצג את היזם במינהלת התו הירוק.
משרד מבקר המדינה מצא כי חלק מהחברים המרכזיים בעמותה מעורבים במיזמי בנייה שונים כיועצים ליזמים בנושאים של בנייה ירוקה, ובמסגרת זו הם פונים בשם היזמים למכון בבקשה לקבל תו ירוק, בין שמדובר בבקשה לאישור שלב א' של הפרויקט, בהתבסס על המלצת הבודק שהוא חבר עמותה, ובין שמדובר בבקשה לאישור שלב ב', שהחלטה בעניינו מתקבלת במסגרת ישיבותיה של מינהלת התו הירוק, שמשתתפים בהן נציגי העמותה.
כלומר, חברי העמותה מעורבים בכל אחד משלבי ההליך למתן תו ירוק.
לדוגמה, היועצים לבנייה ירוקה בעניינם של שלושה מיזמי בנייה שאושרו הם חברים מרכזיים בעמותה, ואת המיזמים בחן עבור המכון אדריכל א', שגם הוא חבר בעמותה.
גם חברים מרכזיים נוספים בעמותה היו ערים 878 דוח שנתי61ב .
לנושא ומעורבים בו, והם אף השתתפו בדיוני מינהלת התו הירוק, שבמסגרתם אושר מתן תו ירוק למבנים.
,כאמור, גוף עסקי יכול להצטרף לעמותה כעמית עסקיולצורך כך עליו לשלם דמי חבר שנתיים של אלפי שקלים.
במסלול זה מעמידה העמותה לרשות עמיתיה את הצוות המקצועי שלה המשרד להגנת הסביבה 879 .
למתן תו ירוק - אם עסק מסוים מבקש לפנות למכון התקנים לקבלת תו ירוק, צוותה המקצועי של העמותה יסייע לו בהליך זה.
משרד מבקר המדינה מצא כי בשנת 2010 חידשה חברה מסוימת את חברותה כעמית עסקי של העמותה, ובדיון של מינהלת התו הירוק במרס 2010 אושר למשרדיה מתן תו ירוק על בסיס בדיקתו של אדריכל א' שהוזכר לעיל.
בדיון השתתפו יו"ר העמותה ומרכז איכות הסביבה.
לא נמצא כי מכון התקנים בחן את המשתמע מכך שהעמותה בדקה את המבנה של חברה שהיא עמיתה עסקית שלה.
מכון התקנים אף לא קבע מנגנון בקרה בנושא ולא פעל לכך שבודק מטעם העמותה לא יוכל להיות מעורב במתן תו ירוק לחברה המשלמת לעמותה אלפי שקלים בשנה.
הדברים אמורים גם בהשתתפותם של חברי עמותה אחרים בדיוני מינהלת התו הירוק, שבמסגרתם אושר מתן תו ירוק למשרדי החברה.
מכון התקנים, בתשובתו מאוגוסט 2010 , ציין כי עשה כמיטב יכולתו להקמת חיץ בין הבודקים ובין חברי מינהלת התו הירוק באמצעות הסכם בין המכון לעמותה שלפיו נדרשה העמותה להימנע מניגוד עניינים.
בא כוחה של העמותה ושל חלק מחבריה ציין בתשובתו מאוגוסט 2010 כי אין בפעילות העמותה שום ניגוד עניינים, מכיוון שחברי העמותה אינם מכירים זה את זה הכרות אישית, ומרביתם הם בגדר מתחרים בסקטור הפרטי-עסקי.
עוד ציין בא כוחה של העמותה כי רוב חברי הוועד של העמותה אינם מכירים כלל את אדריכל א', אשר בדק מטעם העמותה אם הפרויקטים מתיישבים עם תקן הבנייה הירוקה.
להערכתו, יש להניח כי הבודק לא ידע שחברה ספציפית היא עמית עסקי, וגם החברה לא ידעה שהעמותה היא שבודקת את הפרויקט שלה.
לסיכום ציין בא כוחה של העמותה כי לאותם חברים מרכזיים בעמותה אין ולא הייתה השפעה על ההחלטה אם לאשר פרויקט, ומעולם לא קרה שחבר עמותה ליווה פרויקט מסוים ואחר כך קיבל החלטה בעניינו.
אדריכל א' הבהיר בתשובתו ביולי 2010 כי בינו ובין העמותה נחתם הסכם בדבר העסקתו כבודק מטעם העמותה, והוא נחתם על סמך הכשרתו כ"מלווה בנייה ירוקה" בידיעה ברורה כי הוא חסר ניסיון מעשי בתחום, ולפיכך נקבע בהסכם כי בפועל הוא יהיה חניך ואילו יו"ר העמותה יהיה החונך.
עוד ציין בתשובתו כי ממצאי כל בדיקה נשלחו לביקורתו של יו"ר העמותה בצירוף העתק למרכז איכות הסביבה לפני שיגורם ליזם.
בא כוח העמותה הכחיש בתשובה נוספת מאוגוסט 2010 את דבריו של אדריכל א' וטען כי הלה היה בעל המומחיות לבצע את הבדיקה מטעם העמותה, ובהתאם לכך עשה אותה ללא סיוע, ויו"ר העמותה היה רק "צינור" להעברת הבדיקה למינהלת התו הירוק, שכן היה הרפרנט מטעם העמותה למכון.
לדעת משרד מבקר המדינה אין בתשובות החברים המרכזיים בעמותה ובתשובת מכו ן התקנים כדי לרפא את ניגוד העניינים - מדובר בגרעין קבוע של אנשים, אשר מעורבותם במוסדות העמותה אינטנסיבית ותכופה; די בכך שיועץ לבנייה ירוקה של חברה מסוימת משמש חבר מרכזי בעמותה ונפגש בקביעות, במסגרת ישיבות העמותה, עם חבר עמותה אחר.
אותו חבר משמש כבודק מטעם העמותה, ופעמים בודק 880 דוח שנתי61ב .
פרויקטים של עמית עסקי של העמותה או משמש כחבר במינהלת התו הירוק המאשרת את הפרויקטים.
במקרים אלו קיים חשש לניגוד עניינים.
בדיקת מבנים למתן תו ירוק .
ההליך לקבלת תו ירוק מוסדר בנוהל של המכון מאוגוסט 200763 ומבוסס על בדיקת העמותה והמלצתה וכ ן על החלטת מינהלת התו הירוק.
כאמור, בשנת 2009 פוצלה מינהלת התו הירוק לשלוש ועדות, שאחת מהן היא הוועדה המקצועית לבנייה המוסמכת לאשר מתן תו ירוק.
יו"ר העמותה חבר במינהלת התו הירוק וגם בוועדה המקצועית לבנייה.
חברי המינהלה מתכנסים על פי צורך, ויו"ר העמותה ומרכז איכות הסביבה, אשר עוסקים בנושא באופן שוטף, משמשים כ"צינור המידע" העיקרי לגבי כל בניין שבקשה בעניינו הוגשה למינהלה.
דיון המינהלה וההחלטה הסופית אמורים להיות נטולי פניות ולהתבסס על שיקולים מקצועיים גרידא.
בעת הכנת תקן הבנייה הירוקה הוא זכה לביקורת מצד אנשי אקדמיה ומשרדי ממשלה שונים, ועיקרה התמקד בסעיף "התרשמות המעריך" בטענה כי התקן אינו אמור לשפוט, אלא לקבוע מפרט דרישות שעל פיו ניתן יהיה לבנות64.
לנוכח העובדה שהליך בדיקת התאמתו של מבנה לתקן הבנייה הירוקה התבסס במידה רבה על "התרשמות מעריך" מטעם העמותה, ראוי כי מכון התקנים יפעל להקים מנגנון שיבטיח כי הבדיקה תהיה אובייקטיבית, תוך הקמת חיץ ברור בין הבודקים - חברי העמותה - ובין חברי מינהלת התו הירוק, אשר אמורים לשפוט אם מבנה זכאי לתו ירוק.
להלן פרטים על שני מקרים המעלים ספק בדבר האובייקטיביות של הבדיקה: 1.
אי-הצגת מידע רלוונטי: אדריכל ב', שהיה חבר בעמותה מיום היווסדה והיה מעורב בעבודת העמותה במכון התקנים, הפסיק את חברותו בעמותה בעקבות סכסוך בינו ובין חלק מהחברים המרכזיים בעמותה, פנה לרשם העמותות בשנת 2008 והתלונן על תפקודה של העמותה.
בעקבות תלונותיו פתח רשם העמותות בחקירה נגד העמותה, וההליך הסתיים בשנת 2009 רק לאחר שהעמותה הוכיחה כי ביצעה את השינויים הנדרשים, ובעקבות כך קיבלה מרשם העמותות אישור ניהול תקין.
בשנת 2009 שימש אדריכל ב' כיועץ לבנייה ירוקה עבור חברה מסוימת אשר ביקשה כי אחד ממבניה יסווג כמבנה ירוק, וביקשה ממנו לייצג אותה כלפי מכון התקנים.
ראוי היה כי חברי העמותה שעסקו בהליך הבדיקה והשתתפו בדיוני מינהלת התו הירוק, ובהם יו"ר העמותה, יחשפו למכון ולמינהלת התו הירוק את דבר הסכסוך עם אדריכל ב' על מנת למנוע חשש להטיה בעת קבלת ההחלטות בעניין פרויקט שבו הוא היה מעורב.
בשיחה עם צוות הביקורת פירט אדריכל ב' את הקשיים שהערים בדרכו מכון התקנים, ובכלל זה התמשכותה היתרה של בדיקת המבנה ודרישות לתיקונים חוזרים ונשנים.
הבודק מטעם המכון, אדריכל א', המליץ להעניק למבנה אישור לשלב א', אך מינהלת התו הירוק דחתה את המלצתו זו.
ערעור בנושא שהגישה החברה לא התקבל.
הנוהל עודכן בפברואר 2010.
64 ביקורת דומה הושמעה גם בדיון בוועדת הכלכלה של הכנסת שהתקיים בדצמבר 2007 - ,אחד המשתתפים בדיון ציין כי על פי דרישותיו של התקן לבנייה ירוקה מרבית המבנים שכבר נבנו יכולים לקבל את התו הירוק בלי שיידרש לשנות בהם דבר.
יצוין כי מרכז איכות הסביבה, שהיה ער לפרטי הסכסוך, ליווה את אדריכל א' במהלך בדיקת המבנה, עמד בקשר ישיר עם אדריכל ב' ועם נציגי החברה, והשתתף בשלושת הדיונים שבהם נדון הנושא.
גם יו"ר העמותה, שעמו הסתכסך אדריכל ב', השתתף בשניים משלושת הדיונים הללו, לרבות דיון של מינהלת התו הירוק שבו התקבלה ההחלטה הסופית שלא יינתן אישור לשלב א'.
על פי המסמכים שנאספו, ובכללם פרוטוקולים של שלושת הדיונים, מרכז איכות הסביבה ויו"ר העמותה לא העלו את דבר הסכסוך ולא פסלו את עצמם מלהשתתף בבדיקת המבנה או בדיון.
המשרד להגנת הסביבה 883 .
יוצא אפוא כי מאחר ומרכז איכות הסביבה ויו"ר העמותה לא עדכנו את חברי מינהלת התו הירוק בנסיבות שצוינו לעיל; לא מן הנמנע כי לו הובא לידיעת המינהלה כל המידע, היא הייתה מקבלת החלטה שונה.
לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות אלה היה על השניים לדווח על טיב יחסיהם עם אדריכל ב' ולפסול את עצמם מלדון בעניין שבו היה מעורב.
: אישור קומה במבנה משרדים לפי המבוא לתקן הבנייה הירוקה, "התקן יׂשים לתכנון של כל בניין חדש, או מערכת בניינים חדשים או בניין שעבר שיפוץ יסודי, המיועדים למגורים או/וגם למשרדים לרבות בניינים הכוללים שטחי מסחר".
דהיינו, התקן לא חל על חלק מסוים של מבנה, דוגמת קומה או חניון, אלא על בניין בשלמותו.
בחינת יישום התקן לצורך מתן תו ירוק מחייבת בדיקה פרטנית ומעמיקה, ותפקידם של מנגנוני הבקרה של מכון התקנים להבטיח את האובייקטיביות שלה.
הליך סיווגו של בניין כבניין ירוק ארך בממוצע כשנה.
חברה מסוימת שכרה קומה בבניין משרדים רב -קומות, שנבנה ללא אלמנטים ייחודיים של בנייה ירוקה, וכל מערכותיו (מיזוג אוויר, חשמל ומים) משותפות (להלן - הקומה).
אותה חברה פנתה למכון התקנים בתחילת יוני 2007 בבקשה לסווג את הקומה כמבנה ירוק.
את הקומה בדקו חברים מרכזיים בעמותה, ולאחר כמה ימים הגישו למינהלת התו הירוק את המלצתם להעניק לה תו ירוק.
נמצא כי בשנת 2007 אישרה מינהלת התו הירוק מתן תו ירוק לקומה, עשרה ימים בלבד לאחר שהוגשו לה תכניותיו האדריכליות.
התו ירוק ניתן במקרה זה שלא לפי הנחיות התקן, משום שלפ יו אין להעניק תו כזה לחלק מבניין.
משרד מבקר המדינה לא קיבל הסבר מניח את הדעת למתן התו על סמך ממצאי בדיקה ואישור חפוזים, בייחוד לנוכח העובדה שמדובר בבניין שתוכנן ונבנה כיחידה אחת ומערכותיו משותפות.
הכשרה מקצועית של חברי העמותה על חשבון מכון התקנים .
בשנת 2007 , לפני שנקבע הנוהל למתן תו ירוק, יזם ומימן מכון התקנים סדנה שמטרתה להכשיר את עשרת משתתפיה לבחון אם מבנה עומד בדרישות תקן הבנייה הירוקה ולקבוע הליך בדיקה אחיד למתן תו ירוק.
מכון התקנים הותיר בידי העמותה את ארגון הסדנה, את קביעת תכניה ואת בחירת משתתפיה, שרובם היו חברים בעמותה דאז.
המכון לא פנה לציבור המתכננים בכללותו בהצעה להשתתף בסדנה.
יצוין כי לפי הנתונים המעודכנים במועד סיום הביקורת, מרבית החברים המרכזיים בעמותה שהשתתפו בסדנה הם יועצים לבנייה ירוקה המתמחים במגוון נושאים הקשורים לתחום.
עוד העלתה הבדיקה כי לוועדת הרכש של המכון הוגשה בשנת 2009 בקשה לפטור ממכרז את ההתקשרות בין המכון לעמותה לקבלת שירותי בדיקה.
אחד 884 דוח שנתי61ב .
הנימוקים היה ש"צוות הבודקים של העמותה היה חלק מסדנא ייחודית שבה הועבר ידע ייחודי.
ולפיכך הם בעלי הניסיון היחידים בארץ לעריכת בדיקות ההתאמה לדרישות התקן".
מאחר שארגון הסדנה נותר בידי העמותה, זכו חלק מחבריה חינם להכשרה מקצועית שהייתה ייחודית באותה העת ולא הייתה פתוחה לקהל הרחב - והעניקה להם יתרון מקצועי.
יתרון זה נוצל בהמשך למתן שירותי בדיקת מבנים בשנת 2007 (שגם עבורם שילם המכון לעמותה), עוד לפני שנחתם ההסכם עמה.
כשנתיים לאחר מכן שימשה אותה ההכשרה כאחד הנימוקים למתן פטור ממכרז לעמותה.
הכשרה זו הייתה לחברי העמותה קרש קפיצה בשוק הפרטי, ובזכותה שולבו כמומחים וכיועצים לבנייה ירוקה במיזמי בנייה.
מכון התקנים ובא כוחם של חברי העמותה טענו בתגובותיהם מאוגוסט ומספטמבר 2010 , כי הסדנה לא הייתה "הכשרה מקצועית", וחברי העמותה לא זכו ליתרון מקצועי בגין השתתפותם בה.
חברי העמותה השתתפו בסדנה כי בשנת 2007 היו בארץ רק מעט מומחים לבנייה ירוקה, ומומחים אלו היו חברי העמותה; הם נענו לבקשת מכון התקנים והשתתפו בסדנה זו שלא במס גרת עבודתם אלא בשעות הפנאי שלהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, בכל מקרה היה צורך בפנייה לקהל הרחב בהצעה להשתתף בסדנה, ותגובות אלה אינן מתיישבות עם העובדה שהשתתפות חברי העמותה בסדנה הוצגה שנתיים אחרי שזו התקיימה כאחד הנימוקים למתן פטור ממכרז.
שימור הידע המקצועי וחֶסיון הנתונים .
ראוי היה כי המכון יקבע מנגנונים שיבטיחו כי מידע הנוגע לבדיקת מבנים ירוקים שהועבר לעמותה במסגרת ההסכם שלה אתו, ייחשף רק לאלה אשר עסקו בכך, בפרט לנוכח העובדה כי חלק מהחברים המרכזיים בעמותה עסקו בייעוץ לחברות מסחריות אחרות.
בהסכם הנוגע לבדי קת מבנים למתן תו ירוק שחתם מכון התקנים עם העמותה בשנת 2009 , נקבע כי המכון והעמותה ישמרו בסודיות את כל המסמכים אשר הגיעו לידיהם ולא יעשו בהם כל שימוש, אלא לצורך מימוש התחייבויותיהם על פי ההסכם.
העמותה התחייבה להחתים על כתב התחייבות לשמירת סודיות את עובדיה וכל מי שיהיה מעורב במתן השירותים מטעמה.
נמצא כי על אף מעורבותם של כמה מחברי העמותה בהליכי הבדיקה, לא החתימם מכון התקנים על כתב התחייבות לשמירת הסודיות; במועד סיום הביקורת הייתה בידו רק הצהרה אחת החתומה בידי יו"ר העמותה.
זאת ועוד, נמצא כי בישיבות העמותה שהתקיימו בטרם חתימת ההסכם דנו חבריה בכמה נושאים שאינם בתחום עיסוקם של כל המשתתפים בהן.
לדוגמה, בישיבה של הנהלתה בשנת 2007 הציג יו"ר העמותה לחבריה, ובהם מרכז איכות הסביבה, את הליך סיווגו של מבנה של חברה מסוימת כמבנה ירוק.
בישיבה השתתפו שני חברים בעמותה שלא נמנו עם צוות הבודקים של המבנה או עם חברי מינהלת התו הירוק, ולכאורה לא היה הנושא בתחום טיפולם.
יודגש כי אותה חברה ביקשה לעמוד בדרישות תקן וולונטרי ושילמה בעבור זה למכון התקנים, וזה העביר את הטיפול לבודק חיצוני.
מכאן שהמידע הנוגע לחברה בהקשר זה אמור היה להיחשף, בידיעת מנהלי החברה, לגורמים הרלוונטיים בלבד.
ספק אם מנהלי החברה היו מעוניינים כי הטיפול בבקשתם זו יגיע גם לידיעתם של גורמים אחרים, ללא קשר להחלטה הסופית בדבר מתן תו ירוק.
המשרד להגנת הסביבה 887 .
חברים מרכזיים אחדים בעמותה מתפרנסים, בין השאר, ממתן שירותי ייעוץ על בנייה ירוקה לחב רות מסחריות.
לכן יש לנקוט זהירות מרבית טרם חשיפת פרטים על אודות פעילות עסקית ושיווקית של גוף אחר שלא בידיעתו.
בהסכם שנחתם בין מכון התקנים לעמותה בשנת 2009 , שמכוחו שימשה העמותה כבודק מטעם המכון, נקבע כי כל המסמכים שנמסרו ממכון התקנים לעמותה הם קניינו של המכון.
על כן היה על מכון התקנים לקיים בקרה על פרויקטים שבטיפול העמותה לשם שימור הידע המקצועי הנצבר והשבחת פעולותיו כדי לאפשר ניהול תקין ומקצועי של ההליך כולו65.
;משרד מבקר המדינה מצא כי חלק מן המידע של מכון התקנים הוא בידי העמותה המכון לא דאג לשמור ולפקח על המידע המקצועי שצבר בתחום הבנייה הירוקה.
הוא אף התקשה להמציא למשרד מבקר המדינה מסמכים שהתבקש למסור לו לצורך הביקורת.
מבקר המדינה כבר הדגיש בעבר 66 שהממשלה מסרה מידע ממאגרי המידע הממשלתיים, שהוא משאב השייך למדינה, לארגונים מסוימים באופן בלעדי בלי שפיקחה ביעיל ות על מחיריהם ובלי שנתנה דעתה על העיוותים הכלכליים והחברתיים שפעולותיה אלה גורמות67.
אמנם מכון התקנים הסדיר את סוגיית שימור הידע בתחום הבנייה הירוקה בהסכם שנחתם עם העמותה, אך לא הקפיד על מימושו.
לנוכח העובדה שבמועד סיום הביקורת פעילות המכון בתחום ההכשרה וההסמכה של "מְלַווה בנייה ירוקה" היא ייחודית ואין שנייה לה, יש לכך משנה תוקף.
הטמעת מדיניות סביבתית, בפרט בתחום הבנייה הירוקה, מותנית בהחלת מדיניות ממשלתית בין-משרדית אחידה בתחום ובשיתוף פעולה בין משרדי הממשלה הנוגעים בדבר.
השינוי הנדרש בתחום הבנייה הירוקה בישראל מתמהמה; במועד סיום הביקורת היו במדינה רק שישה מבנים ירוקים, ואף לא אחד מהם הוא מבנה מגורים, אף שכבר בשנת 2003 הכירה הממשלה בחשיבות הבנייה הירוקה וכבר בספטמבר 2005 .
אושר תקן הבנייה הירוקה .
65 מידע נוסף בנושא זה ראו בדוח שנתי 59 ( ב של מבקר המדינה 2009 '), עמ 192- 195 ובדוח שנתי60 ב של מבקר המדינה ( 2010 '), עמ 617-620 .
66 ראודוח ביקורת על הסכם להספקת שירותי מידע ממאגרי מרשם האוכלוסין, דוח מיוחד של מבקר המדינה ( 2006.
) 67 מידע נוסף על הכשלים הקיימים בנושא רכישת שירותים חברתיים ראובדוח שנתי 57 ב (תקציר) של מבקר המדינה ( 2007 '), עמ 151-154 .
כמה משרדי ממשלה ורשויות מקומיות, בראש ובראשונה המשרד להגנת הסביבה, ניסו לקדם עקרונות של בנייה ירוקה.
אולם בהיעדר מדיניות סביבתית מוסכמת לא היו משרדי הממשלה הנוגעים בדבר מתואמים זה עם זה, וכל משרד פעל בכיוון שונה שפעמים אף היה מנוגד לפעילות משרד אחר או לפעילותה של רשות מקומית.
משרדי ממשלה מרכזיים לא שותפו בהלי ך הכנתו של תקן הבנייה הירוקה, ואף נמצאו ליקויים ביישום התקן - מכון התקנים התקשר עם עמותה אשר אמורה הייתה לבצע את הבדיקות הנדרשות, אך לא פיקח על פעולותיה כנדרש - חברי העמותה היו מעורבים בכל שלבי התהליך שבאמצעותו קבע מכון התקנים אם מבנה זכאי לתו ירוק, אף שאח דים מהם היו בניגוד עניינים; לכאורה אישרה מינהלת התו הירוק או דחתה בקשה למתן תו ירוק למבנים מסוימים עקב אינטרסים של העמותה או של מישהו מחבריה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי הנהלת מכון התקנים תפעל בהקדם להסדרת ניגודי העניינים שצוינו בדוח זה ולמניעת הישנותם.
לעסקים קטנים ובינוניים (להלן - עסקים קטנים) יש חשיבות רבה בהתפתחותן הכלכלית של מדינות.
הם נתפסים כיחידות דינמיות, חדשניות, בעלות יכולת תגובה מהירה ובעלות כושר הסתגלות לדרישות המשתנות של השווקים וכן כמקור ליצירת מקומות תעסוקה חדשים.
חשיבות העסקים ה קטנים גדלה בתקופות של מיתון, שכן הם אפיק תעסוקה אפשרי למובטלים .
עיקר היתרונות של מגזר זה הם גמישות תפעולית ופתיחות לחדשנות ולשינויים 2 .
ההכרה בתרומתם הרבה של עסקים קטנים לפיתוחם ולצמיחתם של משקים מפותחים דרבנה מדינות מתקדמות כגון יפן, צרפת, אנגליה וארצות הב רית לגבש מדיניות תמיכה בעסקים קטנים.
תמיכה זו ניתנת בכמה דרכים.
למשל, חקיקת מערכת חוקים מיוחדת להגנה על עסקים קטנים (באנגליה למשל שיעור המס המוטל על עסקים קטנים קטן מזה המוטל על עסקים גדולים); בניית מערכת של תמיכה ממשלתית המורכבת בעיקרה ממרכזי מידע, מיועצי ם ומחונכים מקצועיים; מתן הלוואות בתנאי אשראי נוחים; יצירת מסגרת לשיתוף פעולה במטרה לנצל יתרונות לגודל בייחוד בתחומי המחקר, הפיתוח והשיווק3.
ביולי 2010 היו בישראל כ- 450,000 עסקים קטנים4 .
במועד זה כלל מגזר העסקים הקטנים כ-%98 מכלל העסקים בישראל והעסיק כ-%55 מכלל העובדים במשק5 .
2 מתוך מצגת על עסקים קטנים ויזמות עסקית שהכינה הרשות לעסקים קטנים, פברואר 2010.
3 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 55 ב( 2005 '), "עידוד עסקים קטנים", עמ763.
4 כפי שיפורט להלן, אין הגדרה בחקיקה הישראלית ל"עסק קטן" ו"עסק בינוני".
לפיכך הנתונים המובאים בפרק זה נסמכים על הגדרות ש קבע כל אחד מהגופים שעשה מחקרים בנושא.
5 "הנתונים נלקחו מתוך מצגת שהציגה הסוכנות לעסקים קטנים ב"יום העסקים הקטנים בכנסת ביולי 2010 .
הנתונים במצגת מתבססים על הנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, של הכנסת ושל מינהל התכנון במשרד התמ"ת.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1225 .
בכל אחת מהשנים 2003 -2009 נפתחו בין 40,000 ל- 50,000 עסקים קטנים חדשים, וכ - 40,000 עסקים נסגרו 6 .
להלן נתוני התפלגות העסקים הקטנים לפי ענפי תעשייה ולפי אזורים: .
6 סיכום שערך אגף כלכלה ומסים באיגוד לשכות המסחר ב- 31.
1226 דוח שנתי61ב החסמים העיקריים העומדים לפני לעסקים הקטנים הם מחסור באשראי, ביורוקרטיה (סר בול בהליך קבלת רישיון עסק), קשיי ניהול והחיסרון בשל קטנותם7.
הבנק העולמי מדרג בכל שנה את מדינות העולם לפי מידת הידידותיות שלהם לעסקים.
בחודשים יוני 2008 עד מאי 2009 דירג הבנק8 לצורך כך183 מדינות על פי אמות המידה האלה: פתיחת עסק, קבלת אשראי, העסקת עובדים, אכיפת חוזים, תשלום מסים, טיפול באישורי בנייה, רישום בלשכת רישום מקרקעין, מסחר בחו"ל, הגנה על משקיעים וסגירת העסק.
במחקר שנעשה באותה שנה .
8 המחקר פורסם באתר האינטרנט www.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1227 .
דורגה ישראל במקום ה -29 .
עם זאת, לפי אמות המידה שלהלן דורגה ישראל במקומות נמוכים מאוד: רישום בלשכת רישום מקרקעין ( 147,) טיפול באישורי בנייה (120 ( ), אכיפת חוזים99 ( ), העסקת עובדים90 ( ) ותשלום מסים83.
) בדוח שנתי 55ב9 (להלן- הדוח הקודם) סקר משרד מבקר המדינה את הסיוע שנתנה מדינת ישראל לעסקים קטנים באמצעות שלושה גופים: הרשות לעסקים קטנים ובינוניים בישראל (להלן - הרשות לעסקים קטנים), תכנית החונכות שהפעיל באותה עת מינהל המימון במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת) וקרן הסיוע לעסקים קטנים.
הביקורת העלתה כי מתן סיוע לעסקים קטנים באמצעות שלושה גופים ממשלתיים ולא במרוכז יוצר אי-אחידות וכפילות; כתוצאה מכך עלול עסק קטן שלא לקבל במועד את מלוא הסיוע שהוא יכול לקבל ואין ניצול יעיל של המשאבים.
במצב דברים זה אין גוף המעריך את האפקטיביות של כל מרכיבי הסיוע לעסקים קטנים.
באוגוסט 2007 , לאחר הדוח הקודם, החליטה הממשלה10 כי שרי התמ"ת והאוצר ירכזו את התמיכה בעסקים קטנים ברשות פנים-ממשלת ית אחת (הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים; להלן - הסוכנות לעסקים קטנים או הסוכנות) במשרד התמ"ת, ובכלל זה את תכנית החונכות וכל תכנית סיוע ותמיכה שמפעילים משרד התמ"ת והרשות לעסקים קטנים.
בתכנית העבודה של משרד התמ"ת לשנים 2009 -2010 הוקצו לעידוד העסקים הקטנים (לר בות התקציב שיועד לסוכנות לעסקים קטנים) כ-135 מיליון ש"ח לשנת 2009 וכ-208 מיליון ש"ח לשנת 2010 .
להשוואה יצוין שבשנת 2008 הוקצו לנושא כ-47 מיליון ש"ח בלבד, ותקציב דומה הוקצה לשם כך גם בשנים שקדמו לשנה זו.
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים ינואר -ספטמבר 2010 את הסי וע שניתן לעסקים קטנים.
בביקורת נבדקו פעולותיהם של משרד התמ"ת (הסוכנות לעסקים קטנים, מינהל המימון, יחידת המטה לפיתוח הנגב והגליל, מינהל סחר חוץ ומרכז ההשקעות), המכון הישראלי ליצוא ולשיתוף פעולה בינלאומי, משרד האוצר (אגף התקציבים, אגף להלן [ החשב הכללי - החשכ ומינהל הרכש הממשלתי), ]"ל המשרד לקליטת העלייה (אגף כלכלה ויזמות ואגף הביקורת), משרד התיירות (האגף לתיירות כפרית), משרד החקלאות ופיתוח הכפר (רשות התכנון), משרד ראש הממשלה (הרשות לפיתוח כלכלי של מגזר המיעוטים), נציבות שירות המדינה (אגף בחינות ומכרזים) והרשות לעסקים קטנים.
כן נעשו בדיקות השלמה במוסד לביטוח לאומי (אגף גמלאות מחליפות שכר).
שלא כבמדינות מתקדמות אחרות, במדינת ישראל אין חוק המסדיר את נושא העסקים הקטנים, והדין הישראלי כמעט אינו מייחד עסקים קטנים מעסקים גדולים.
נוסף על כך, אין הגד רות אחידות בדין הישראלי ל"עסק קטן" ול"עסק בינוני".
הגדרות להם מופיעות בהחלטת ממשלה מאוגוסט 2007 בעניין ייעול ומיקוד הסיוע .
10 'החלטת ממשלה מס 2190 מ- 12.
בעניין ייעול הסיוע לעסקים קטנים ומיקודו 1228 דוח שנתי61ב .
לעסקים קטנים 11 , אך כמעט שום גוף אינו פועל לפיהן, וחלק מהגופים אף אינם ערים לקיומן.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי יש שמונה גופים ממשלתיים המסייעים לעסקים קטנים, לכל גוף יש כמה וכמה תכניות סיוע, ולכל אחת מהתכניות יש הגדרה משלה למונחים אלו.
לדוגמה, קרן הסיוע לעסקים קטנים מגדירה "עסק קטן" לצורך קבלת הלוואה .
11 החלטת הממשלה מ- 12.
07 מגדירה "עסק זעיר" כחברה או עוסק המעסיקים עד חמישה עובדים ומחזור מכירותיו קטן מ-10 מיליון ש"ח בשנה; "עסק קטן" הוא חברה או עוסק המעסיקים עד 50 עובדים ומחזור מכירותיו קטן מ -25 ;מיליון ש"ח בשנה "עסק בינוני" - חברה או עוסק המעסיקים עד 100 עובדים ומחזור מכירותיו קטן מ- 100 .
מיליון ש"ח בשנה משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1229 .
כזה שמחזור המכירות השנתי שלו הוא עד22 "מיליון ש"ח; תכנית "חממות תיירות של משרד התיירות מגדירה "עסק קטן" כזה המעסיק עד 15 .
עובדים נוסף על כך, הדין במדינת ישראל אינו מחייב לבחון את השפעתה של חקיקה חדשה על מגזר העסקים הקטנים12 , שלא כמו הדין בארצות הברית, למשל, שבה מחייב ה-) RFA Regulatory Flexibility Act (13 להגיש דוח והמלצות לתיקון על יזמות חקיקה העלולות לפגוע במגזר זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהסוכנות לעסקים קטנים - המרכזת את התמיכה בהם - תפעל להחלת הגדרות אחידות על כל הגופים והתכניות המסייעים לעסקים קטנים.
קביעת הגדרות אחידות תאפשר איסוף מידע על עסקים קטנים ותכנון של מדיניות ממשלתית ברורה בנושא ותבהיר לגופים הממשלתיים מהו עסק קטן לצורך מילוי הוראות החשכ"ל (הפירוט להלן) וכל נוהל או הסדר אחר.
קביעת הגדרות כאמור גם תקל על עסקים קטנים לאתר את הפעילויות הממשלתיות הנוגעות להם.
נוסף על כך, על משרד התמ"ת לשקול ליזום תיקוני חקיקה שיקלו את הקמתם ואת התקיימותם של עסקים קטנים וכן לשקול ליזום תזכיר של הצעת חוק המחייב לבחון את השפעתה של חקיקה חדשה על מגזר העסקים הקטנים.
בתגובתו למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 הודיע משרד התמ"ת כי בשנת 2011 בכוונתו להביא לחקיקת חוק עסקים קטנים ובינוניים שיגדיר "עסק ק טן" ו"עסק בינוני".
בין היתר, יגדיר החוק את הסוכנות כגוף האמון על מתן חוות דעת כלכלית בדבר השפעתה של חקיקה חדשה על מגזר זה.
הוועדה לבחינת חסמים לעסקים קטנים ובינוניים ברכש הממשלתי ממשלת ישראל היא הקניין הגדול ביותר במשק.
אף שמגזר העסקים הקטנים כולל כ-98% מהעסקים במשק, עד יולי 2010 סיפק מגזר זה לממשלה רק 5%-3% מהטובין והשירותים שרכשה 14 .