HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, שאלת התאמתו של מסלול דו-חוגי ללימודים לתואר מלא רלוונטית לגבי כל המוסדות, ולכן ראוי שהמל"ג תנהג בעניין זה מנהג שווה הן לגבי המוסדות המתוקצבים והן לגבי המוסדות שאינם מתוקצבים.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 2.
המל"ג אישרה לשני מוסדות שאינם מתוקצבים לפתוח תכנית לימודים לתואר ראשון בתקשורת, אף שלא אישרה זאת למוסד מתוקצב.
המל"ג טענה כי על פי המלצות הוועדה להערכת איכות הלימודים מנובמבר 2009 אין מקום לפתוח תכניות נוספות בתחום זה, מאחר שפתיחת תכניות כאלה תגרום למחסור בסגל, להעברת מרבית השיעורים על ידי מרצים מן החוץ שרק לחלקם יש תואר שלישי, ולעומס כבד מדי שיוטל על מרצים אלה - ובשל כל אלה לפגיעה באיכות הלימודים.
המל"ג אישרה למכללה שאינה מתוקצבת לפתוח תכנית לתואר שני בייעוץ חינוכי, אף שלא אישרה זאת למוסד מתוקצב, בטענה שעל פי החלטת משרד החינוך יש ליישם את התכנית במכללות לחינוך בלבד.
המל"ג אישרה למכללה שאינה מתוקצבת לפתוח תכנית לתואר שני ללא תזה בפסיכולוגיה חינוכית.
לעומת זאת לא אישרה המל"ג למכללה מתוקצבת לפתוח תכנית כזאת, בטענה שעל פי דוח הוועדה להערכת איכות הלימודים, תכניות הלימודים וכן המחקר בתחום הפסיכולוגיה החינוכית לוקים בארץ בחסר, ולכן אין לאפשר פתיחת תכניות לתואר שני בתחום זה במכללות.
לדעת משרד מבקר המדינה, המלצות ה וועדות להערכת איכות הלימודים הן המלצות מקצועיות המבטיחות שמירה על איכות ההשכלה הגבוהה, ולכן הן ראויות ליישום במוסדות המתוקצבים ובמוסדות שאינם מתוקצבים.
מחסור במשאב לאומי - מחסור בסגל .
כאמור, המל"ג קבעה בקריטריונים לאישור תכניות לימוד ים חדשות כי מחסור בסגל בתחום לימודים מסוים יהיה עילה לאי-פתיחת תכניות חדשות בתחום זה.
ואולם, הועלה כי למרות זאת המל"ג אישרה תכניות בתחומי לימוד שבהם, על פי חוות הדעת של הוועדות להערכת איכות הלימוד ים, קיים מחסור בסגל.
לדוגמ ה, בדוח הוועדה לבדיקת איכות הלימודים בכלכלה מנובמבר 2008 צוין כילימודי ההשכלה הגבוהה בתחום הכלכלה בישראל נמצאים במצב חמור ביותר, בעיקר עקב מחסור באנשי סגל וקשיים בגיוסם.
הוועדה המליצה להקטין את מספר הסטודנטים בכלכלה, ולעת עתה לא לאפשר למכ ללות לפתוח תכניות לתואר שני בתחום זה, מאחר שפתיחת תכניות כאלה תגביר עוד יותר את המחסור באנשי סגל- המשאב האנושי שכל כך חסר.
למרות זאת אישרה המל"ג למוסדות שאינם מתוקצבים לפתוח תכניות לתואר ראשון ושני בכלכלה.
לעומת זאת, לא אישרה המל"ג למוסדות מתוקצבים לפתוח תכניות כאלה בטענה שעל פי הוועדה להערכת איכות הלימודים בכלכלה, מצבו של תחום הכלכלה במערכת ההשכלה בישראל חמור ביותר בעיקר עקב מחסור במשאב האנושי- היינו סגל.
בדיקה שנעשתה לגבי סגל המרצים לכלכלה במוסדות שאינם מתוקצבים העלתה כי רובם של מרצים אלה נמנו בעבר עם אנשי הסגל במוסדות המתוקצבים, אולם עברו ללמד במוסדות שאינם מתוקצבים בשל יכולתם של מוסדות אלה לשלם להם שכר המועצה להשכלה גבוהה 1355 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 .
גבוה יותרמצב דברים זה פוגע במוסדות המתוקצבים, הטוענים כי זוהי תחרות לא הוגנת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המל"ג לבחון את כל המקצועות שיש בהם מצוקת סגל ולהביא זאת במניין שיקוליו כשיקול משמעותי בעת קבלת ההחלטה אם לאשר תכניות לימודים חדשות במקצועות אלה.
מחסור במשאב לאומי- מחסור במקומות להכשרה מעשית במקצועות הבריאות .
עקב מחסור במקומות להכשרה מעשית במקצועות הבריאות היה על הסטודנטים שסיימו תואר ראשון בשנים האחרונות להמתין יותר משנה עד לקבלתם למקום להכשרה, שבעקבותיה יוכלו לקבל רישיון עבודה.
כאמור, המל"ג קבעה בקריטריונים לאישור תכניות לימודים כי קיומו של מחסור במקומות התמחות יהיה עילה למניעת פתיחת תכניות חדשות.
ואולם מסקירת התכניות שאישרה המל"ג למוסדות שאינם מתוקצבים נמצא כי היא לא התחשבה במחסור במשאב לאומי זה בעת קבלת ההחלטות (ראו בהמשך).
בפברואר 2008 פרסם משרד הבריאות את דוח הוועדה "לבחינת אומדן צרכי כוח האדם העתידיים במערכת הבריאות" (להלן - הוועדה לאומדן כוח האדם) .
בדוח צוין כי אין לאפשר פתיחת תכניות לימודים חדשות במקצועות הבריאות, וכי יש לפתור את בעיית המחסור החמור במקומות להכשרה מעשית במקצועות אלה .
ההכשרה המעשית כרוכה בתשלום של המוסדות להשכלה גבוהה, ואם היא נעשית בתחום התזונה, נושאים בתשלום הסטודנטים עצמם.
אין גוף מרכזי האחראי לשיבוץ בהכשרה המעשית, אלא כל מוסד מבצע את השיבוץ בעצמו.
פתיחת תכניות לימודים חדשות, בייחוד על ידי המוסדות שאינם מתוקצבים, שיש להם יתרון תקציבי(שכר הלימוד גבוה יותר ושכר המרצים אינו מוגבל על ידי הות"ת) , תגביר את הקושי של סטודנטים להתקבל למקומות להכשרה מעשית.
מחסור במקומות להכשרה מעשית גורם לדחיית ההכשרה ולצמצום בשעות המיוחדות לה.
כמו כן גורם מחסור כזה לאישור של מקומות הכשרה שקודם לכן הוגדרו מקומות שאינם מספקים תנאים אקדמיים ראויים, ובכללם מקומות שאין בהם סגל הוראה מנוסה.
בינואר 2010 פורסם דוח "הוועדה לבחינת ההכשרה במקצועות הבריאות בישראל" (להלן - ועדת פיינרו)12 .
בדוח צוין כי המקומות להכשרה מעשית במקצועות הבריאות הם משאב לאומי מוגבל, ועל כן על המל"ג למנוע פתיחת תכניות לימודים חדשות במקצועות אלה גם במוסדות שאינם מתוקצבים, כל עוד לא נפתרה בעיית המחסור במקומות להכשרה מעשית.
עוד ציינה הוועדה כי יש תחרות פרועה על השיבוץ במקומות להכשרה .
12 הוות"ת הקימה את ועדת פיינרו במאי 2007 .
על הוועדה הוטל לבדוק את ההכשרה שניתנת במוסדות האקדמיים בפיזיותרפיה, ריפוי בעיסוק, הפרעות בתקשורת ומדעי התזונה.
בוועדה היו חברים נציגי משרד הבריאות ונציגי הוות"ת, ובראשה עמד פרופ' מנחם פיינרו מהפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מעשית, דבר שעלול לגרום לשיבוץ סטודנטים במקומות שאינם ראויים ולפגיעה ברמת הכשרתם.
הוועדה המליצה לכלול את ביצוע ההכשרה המעשית בלימודים לתואר, ולא לבצע אותה לאחר סיומו.
בעקבות דוח ועדת פיינרו החליטה המל"ג בנובמבר 2011 כי משנת הלימודים התשע"ג יותנה אישור הבקשות שיגישו המוסדות להשכלה גבוהה לפתיחת תכניות לימודים חדשות בהוכחה שימציאו המוסדות כי יש באפשרותן להעניק הכשרה מעשית ראויה בתכניות אלה, בלי לפגוע בהכשרתם של סטודנטים בתכניות קיימות.
בפברואר 2013 אימצההמל"ג עקרונית את המלצות ועדת פיינרו בדבר הכללת ההכשרה המעשית בתכנית הלימודים לתואר.
פיזיותרפיה בשנת 2007 היו בישראל ארבע תכניות לימודים לתואר ראשון בפיזיותרפיה, שבהן למדו כ- 250 סטודנטים במחזור.
על סטודנטים אלה מתווספים בכל שנה כ -150 בוגריםשלמדו במוסדות אקדמיים בירדן.
בדוח הוועדה להערכת איכות לימודי הפיזיותרפיה משנת 2007 צוין כי מקומות ההכשרה המעשית יכולים לקלוט 220 סטודנטים בשנה.
עוד צוין בדוח כי מאחר שהמחסור במקומות ההכשרה פוגע ברמה האקדמית, היא המליצה למל"ג ל מנוע פתיחת תכניות לימודים חדשות בתחום הפיזיותרפיה ואף לפעול להקטנת מספר הסטודנטים החדשים בכ-10% .
בכל שנה בשנת 2009 , לאחר הקמת ועדת פיינרו בשנת 2007 בהשתתפות נציגי המל"ג ולאחר פרסום דוח משרד הבריאות משנת 2008 , אישרה המל"ג למכללה מתוקצבת לפתוח תכנית לימודים לתואר ראשון בפיזיותרפיה, דבר שהביא לתוספת של כ-50 תלמידים לשנה.
ביולי 2012 , לאחר שהוגשו המלצות הוועדה, אישרה המל"ג למוסד מתוקצב אחר לפתוח תכנית לימודים לתואר ראשון בפיזיותרפיה למגזר החרדי, ועקב כך שוב גדל מספר הבוגרים שלא הובטח להם מקום להכשרה מעשית.
בנובמבר 2012 אישרההמל"ג למוסד נוסף שאינו מתוקצב (להלן - המוסד הנוסף) לפתוח תכנית לימודים לתואר ראשון בפיזיותרפיה, שילמדו בה 50 תלמידים בשנה.
באוקטובר 2013 הקפיאההמל"ג את האישור, בטענה שהמצג של המוסד הנוסף בעניין מקומות ההכשרה המעשית היה מצג שווא.
ואולם עלה שבינתיים נוספו ללימודי הפיזיותרפיה עוד 50 תלמידים, ומספר הסטודנטים שלמדו תחום זה הגיע לכ-400 (לא כולל הסטודנטים מירדן).
ביוני 2014 מינתההמל"ג ועדת מומחים לבדיקת תכנית מתוקנת של המוסד הנוסף לתואר ראשון בפיזיותרפיה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אם מצאה המל"ג כ י קיים צורך מהותי בפיזיותרפיסטים במגזר החרדי, היה עליה לבחון את המענה לכך בראייה כוללת: להתנות את האישור לפתיחת תכנית לימודים למגזר זה בהצגת תכנית להכשרה מעשית של הסטודנטים החדשים ו כן לצמצם בהדרגה את מספר התלמידים החדשים בתכניות הלימודים הקיימות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 ציינההמל"ג כי האישור משנת 2009 ניתן בחומש הקודם ולפני שוועדת פיינרו הגישה את המלצותיה, וכי האישור שניתן לתכניות הלימודים למגזר החרדי ביולי 2012 הוקפא בשל חשש למחסור חמור במקומות להכשרה מעשית ועד שתיעשה בחינה מקיפה של הנושא.
אשר למוסד הנוסף, ציינה המל"ג כי הקפיאה משנת הלימודים התשע"ה את האישור שנתנה לו ל פתיחת תכנית הלימודים בפיזיותרפיה המועצה להשכלה גבוהה 1357 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לתלמידים חדשים, מאחר שהמוסד הנוסף לא סיפק די מקומות להתנסות מעשית.
המל"ג הוסיפה כי הקפאת האישור תהיה בתוקף עד השלמת בחינת הנושא לעומק.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל המחסור החמור במקומות להכשרה מעשית היה על המל"ג לשקול לדחות את הבקשות לפתיחת תכניות לימוד חדשות עד לפרסום המלצות ועדת פיינרו, אשר הוקמה כבר בשנת 2007 .
בישיבות שקיימה המל"ג באוקטובר 2013 ופברואר 2014 היא החליטה לקבועאמות מידה להכשרה המעשית בפיזיותרפיה, לבחון עם משרד הבריאות את האפשרות לכלול את ההכשרה המעשית ב לימודי התואר ולצמצם בכל שנה את מספר הסטודנטים שיתקבלו ללימודי פיזיותרפיה, כולל חרדים ובדואים.
תזונה על פי דוח ועדת פיינרו, רק 12 מבין200 הסטודנטים שסיימו את לימודיהם באוגוסט 2009 התחילו את ההכשרה המעשית בנובמבר שנה זו.
עוד צוין בדוח כי זמן ההמתנה הממוצע להכשרה המעשית הוא כשנתיים.
גם בדוח הוועדה להערכת איכות הלימודים במדעי התזונה מדצמבר 2012 ,צוין שהבוגרים נאלצים להמתין כשנתיים בממוצע עד לתחילת ההכשרה המעשית.
שתי הוועדות המליצו להכליל את ההכשרה המעשית בלימודי התואר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 ציין משרד הבריאות כי הכללת ההכשרה המעשית בלימודי התואר לא תפתור את בעיית זמן ההמתנה הרב, וכי כדי לפתור בעיה זו יש להוסיף תקני דיאטנים.
למרות המלצות ועדת פיינרו, המלצות הוועדה לאומדן כוח האדם והמלצות הוועדה להערכת איכות הלימודים במדעי התזונה, אישרה המל"ג באוקטובר 2012 למכללה שאינה מתוקצבת לפתוח תכנית לתואר ראשון במדעי התזונה.
לעומת זאת, לשתי מכללות מתוקצבות לא אישרה המל"ג לפתוח תכנית כזאת, בטענה כי מתן האישור תלוי בהמלצות ועדת פיינרו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 ציין משרד הבריאות כי האישור שניתן למכללה שאינה מתוקצבת לפתוח תכנית לימודים במדעי התזונה מנוגד לעמדתו, שלפיה מתן אישור לפת יחת תכניות לימודים למוסדות שאינם מתוקצבים גורם להגברת העומס על המקומות להכשרה מעשית.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2014 טען המוסד הנוסף שאינו מתוקצב כי "המועצה להשכלה גבוהה היא רגולטור של הרמה האקדמית.
המועצה להשכלה גבוהה בוחנת עניין אחד בלבד, שהוא בגדר סמכותה החוקית - רמה אקדמית.
כלומר: עידוד המצוינות המחקרית וההוראתית.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 ציינההמל"ג כי הדיון בהכללת ההתנסות בלימודי התואר בתזונה הוקפא, עד שיתבררו התוצאות של הכללת ההתנסות בלימודי התואר בפיזיותרפיה.
אשר לפתיחת תכניות בתזונה במוסדות שאינם מתוקצ בים, מאחר שההכשרה המעשית אינה נכללת בלימודי התואר, הנושא אינו נמצא בסמכותה של המל"ג והיא אינה יכולה להתערב בו, בייחוד אם הסטודנטים חותמים על הצהרה כי הם יודעים שיש מחסור במקומות התמחות.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר כי בתכנית הרב-שנתית קבעה המל"ג תנאים לאישור פתיחת תכניות לימודים, ובכללם למחסור במקומות להכשרה מעשית.
לימודי תזונה מחייבים הכשרה מעשית, ומאחר שיש מחסור במקומות כאלו, פתיחה של תכנית לימודים חדשה רק מגדילה את זמן ההמתנה להכשרה מעשית הקיים ממילא.
מאחר שהמקומות להכשרה מעשית הם בגדר משאב לאומי, ומאחר שהמל"ג החליטה כי מחסור במשאב לאומי י מנע פתיחה של תכנית לימודים, עליה ליישם החלטה זו לגבי כל המוסדות להשכלה גבוהה - המתוקצבים ושאינם מתוקצבים.
בכך תנקוט המל"ג דרך פעולה שוויונית וגם תמנע מפח נפש מסטודנטים המשקיעים זמן יקר ומשאבים בציפייה לעסוק במקצוע שלמדו.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המל"ג, בשיתוף משרד הבריאות, לשקול את הכללת ההכשרה המעשית בתכנית הלימודים המחייבת, כתנאי לקבלת התואר, ולא כתנאי לקבלת הרישיון לעסוק במקצוע.
כמו כן, עליהם לפעול על מנת לגבש תכנית להגדלת מספר התקנים שיוקצו להכשרה המעשית, כדי שיינתן מענה הולם לצרכים העתידיים במקצועות שנדרשת בהם הכשרה כזאת.
הפרעות תקשורת על פי הוועדה להערכת איכות הלימודים בהפרעות תקשורת מדצמבר 2011 , קיים מחסור גדול באנשי סגל ואין מספיק מקומות להכשרה מעשית בתחום זה.
הוועדה המליצה שלא לאפשר פתיחת תכניות חדשות ללא הוכחה שיש מספיק מקומות להכשרה מעשית עבור מי שיסיימו תכניות אלה, ולכלול את ההכשרה המעשית בלימודי התואר.
נמצא כי ביולי 2012 החליטההמל"ג להתיר פתיחת תכניות חדשות בהפרעות תקשורת, בתנאי שהמוסדות שפותחים אותן יוכיחו שיש מספיק מקומות להכשרה מעשית ללומדים בהן.
בישיבה שקיימה המל"ג עם ראשי המחלקות להפרעות בתקשורת בנובמבר 2012 ציינו ראשי המחלקות כי לא ברור להם מדוע המל"ג טוענת כי אין באפשרותה למנוע פתיחת תכניות לימודים חדשות בתחום זה במוסדות שאינם מתוקצבים.
ראשי המחלקות הוסיפו כי פתיחת תכניות חדשות בת חום זה פוגעת בהוראה הקלינית של התכניות הקיימות ובאפשרויות ההכשרה המעשית של בוגריהן.
המל"ג וראשי המחלקות החליטו בסיום הישיבה להמשיך ולדון בין היתר בעניין המחסור במקומות להכשרה מעשית ובשינוי מבנה התואר.
נמצא כי למרות המלצות הוועדה לאומדן כוח האדם והמלצות ועדת פיינרו, ואף שטרם נפתרה בעיית המחסור במקומות להכשרה מעשית, אישרה המל"ג בשנת 2012 למוסד שאינו מתוקצב לפתוח תכנית בהפרעות תקשורת למגזר החרדי; כמו כן אישרה המל"ג בשנת 2013 למוסד מתוקצב לפתוח תכנית לתואר ראשון בתחום זה למגזר הבדואי.
לדעת משרד מבקר המדינה, אם המל"ג מאפשרת פתיחת תכניות לימודים למגזרים מסוימים במקצועות שבהם יש מחסור בכוח אדם במגזרים אלה, עליה לפעול במקביל להפחתה הדרגתית של מספר התלמידים החדשים במקצועות האמורים, כדי לאפשר הכשרה מעשית ראויה לכל הסטודנטים.
כמו כן, על משרד הבריאות לפעול, בשיתוף המל"ג, להגדלת מספר המקומות להכשרה מעשית במקצועות הבריאות.
יתר על כן, יישום התכנית הרב-שנתית החל בשנת 2010 ,אולם הדיונים עם משרד הבריאות בעניין המחסור במקומות להכשרה מעשית החלו רק באפריל 2012 - ומכאן עולה שבהכנת התכנית הרב -שנתית לא הובאו בחשבון שיקולים המועצה להשכלה גבוהה 1359 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בנושא זה.
כמו כן, ההחלטות בדבר פתיחת תכניות לימודים במקצועות הבריאות לא התבססו על צורכי המשק.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 ציינההמל"ג כי על פי חוות דעת משפטית שנתן סגן היועץ המשפטי לממשלה, היא אינה רשאית להביא בחשבון שיקולי תכנון לאומי בנוגע למוסדות שאינם מתוקצבים, בשל הפגיעה בחוק יסוד: חופש העיסוק.
המל"ג הוסיפה כי עם זאת הותר לה בשנים האחרונות להגביל פתיחת תכניות במוסדות שאינם מתוקצבים בעיקר במקצועות שבהם נעשה שימוש בתשתיות לאומיות מוגבלות (בעיקר במקצועות הבריאות), אם משרד ממשלתי מוסר לה חוות דעת מנומקת שלפיה יש צורך בהגבלה כזאת ומגבה אותה בנתונים מתאימים.
לדברי המל"ג, יש למסור את הדיון בנושא לוועדה נפרדת, כפי שהמליצה ועדת המשילות.
יוצא אפוא כי אף שהותר למל "ג בשנים האחרונות להחיל שיקולים של תכנון לאומי לגבי פתיחת תכניות לימודים במוסדות שאינם מתוקצבים , היא לא עשתה כן, גם כאשר פתיחת התכניות הייתה כרוכה בשימוש במשאבים ציבוריים מוגבלים .
לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות בהן יש בפתיחת תכנית לימודים נוספת או חדשה השלכה משמעותית על שימוש במקורות ובמשאבים ציבוריים מוגבלים, על המל"ג לתת לשיקולים אלה משקל ראוי גם ב יחס לבקשות של מוסדות שאינם מתוקצבים.
ביולי 2001 החליטה המל"ג להקים מערכת להערכת איכות והבטחת איכות במוסדות להשכלה גבוהה, כדי לשפר את האיכות האקדמית של המוסדות ואת תכניות הלימודים שלהם.
ביולי 2002 הקימה המל"ג ועדה בנושא זה והחליטה כי ההערכה תתבצע בשני מישורים: א.
מישור תכניות הלימודים : במישור זה ייבדקו תכניות שקיבלו הסמכה קבועה אחת לשש שנים.
בבדיקה ייבחנו מידת השגתם של יעדי התכנית; היקפה של התכנית והרמה האקדמית שלה; מספר אנשי סגל ההוראה המלמדים בתכנית , איכותם, עומס ההוראה המוטל עליהם ותמיכתם במחקר; תנאי הקבלה לתכנית; התשתית הפיזית ליישומה (המבנה , כיתות המחשב, המעבדות והציוד); רמת השירותים המינהליים העומדים לרשות הסטודנטים; וקיום הליך פנים-מוסדי של הערכת איכות והבטחת איכות של תכנית הלימודים.
מישור המוסד : במישור זה ייבדקו מוסדות מוכרים אחת לשמונה שנים.
את הבדיקה תעשה ועדה מטעם המל"ג, ותיבחן בה איכותו של המוסד, זאת על פי ממצאי כל הבדיקות שנעשו לגבי תכניות הלימודים שלו ועל פי מידע שנאסף על אודותיו בעקבות הדיווחים לוות"ת.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא ביצעה המל"ג אף לא בדיקה אחת במישור המוסד.
משנת 2004 מבצעת המל"ג הערכת איכות של תכניות לימודים, על פי תכנית שהכינה ולוח הזמנים שקבעה לבדיקתן.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 נמצא כי המל"ג חרגה בשנה עד שנתיים מ לוח הזמנים שקבעה לבדיקת התכניות.
לדוגמה, התכניות שנקבע כי ייבדקו בשנים 2011 -2010 נבדקו בפועל בשנים 2013 -2012 .
במאי 0201 אישרה המל"ג את הנוהל להערכת תחומים ייחודיים13 ואת התכניות הייחודיות לבדיקה.
נקבע כי בדיקת הערכה של תחום ייחודי תהיה באחריות המוסדות שבהם הוא מתקיים, וכי ועדת הבדיקה תהיה בין-לאומית .
ביוני 2013 החליטה המל"ג להקפיא את הפעלת הנוהל האמור ולשנות אותו, כדי להגביר את מעורבותה בהפעלתו.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת עשתה המל"ג ביק ורות בנוגע לשניים מבין 14 תחומים ייחודיים בלבד.
יצוין כי תחומים אלו לא נכללו בתכנית הבדיקה ממאי 2010 .
יתר על כן, הביקורת העלתה כי המל"ג לא הכינה נוהל חדש לביצוע ביקורת בתחומים הייחודיים.
הוועדה לבדיקת האיכות הלימודים בתחום המשפטים הוקמה בשנת 2007 ,אולם מעולם לא הגישה דוח סופי וחתום, וטיוטת הדוח שהכינה לא נשלחה למוסדות.
לדברי המל"ג, מצב זה נוצר מכיוון שנתוני ההערכה העצמית שביצעו המוסדות הרלוונטיים השתנו, ומכיוון שהיו חילופים בהנהלות של מרבית מוסדות אלה.
על פי לוח הזמנים שקבעה המל"ג, הסבב השני של בדיקות האיכות בתחום המשפטים היה אמור להתבצע בשנים 2013 -2012 .
ואולם עד מועד סיום הביקורת הוא לא התבצע.
נמצא כי אף שבידי המל"ג לא הייתה חוות דעת מאושרת של הוועדה לבדיקת האיכות בתחום המשפטים, היא אישרה בשנים 2012 -2010 לשני מוסדות שאינם מתוקצבים לפתוח תכניות חדשות במשפטים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמל"ג תאשר פתיחת תכניות חדשות במשפטים רק לאחר שיהיה בידיה מלוא המידע בנוגע לאיכותן.
כמו כן, על המל"ג לפעול להחשת הקמתה של תשתית המידע הנדרשת.
המל"ג קבעה רשימת תחומי לימודים שתיעשה לגביהם בדיקת איכות.
הרשימה כוללת כ- 66 תחומים, שחלקם ייבדקו שוב בסבב שני.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי תכניות לימודים רבות לא נכללו ברשימת תכניות הלימודים שייבדקו .
משמעות הדבר היא כי המוסדות ממשיכים ללמד תכניות אלו בלי שאיכותן האקדמית נבחנת, ובלי שניתנת בידי הסטודנטים היכולת לשקול את מקום לימודיהם על פי תוצאות בדיקת האיכות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 ציינההמל"ג כי היא בוחנת אפשרות להגדיל את מספר בדיקות האיכות של תכניות הלימוד ולייעל אותן, על מנת להפיק מהן את המרב - הן מהבחינה הכמותית והן מהבחינה האיכותית.
על פי הגדרת המל"ג, תחום ייחודי הוא תחום הנלמד בלא יותר משני מוסדות בארץ המועצה להשכלה גבוהה 1361 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 6.
בבדיקת דוחות הוועדות אשר בדקו את איכותן של תכניות הלימודים, נמצא כי .
המל"ג לא תמיד יישמה את המלצות הוועדות ולא קבעה לוח זמנים לתיקון .
להלן מקצת הממצאים שעלו בבדיקות שעשו הוועדות: .
הוועדה להערכת איכות הלימודים בדקה את תכניות הלימודים במדעי המחשב במוסדות להשכלה גבוהה, המתוקצבים ושאינם מתוקצבים.
בדצמבר 2006 פרסמה הוועדה חוות דעת לגבי כל מוסד, הכוללת רשימת ליקויים והמלצות לתיקונם, וכן חוות דעת כללית על כלל המוסדות.
בחוות הדעת הכללית צוין כי קיימים פערים גדולים בין המוסדות השונים בנוגע לרמת תכניות הלימודים, כי יש מחסור גדול בסגל בכיר, וכי בכמה מוסדות אין התאמה בין התחומים שמלמדים אנשי סגל ההוראה ובין הכשרתם , הרקע שלהם או הדרגה האקדמית שלהם.
כמו כן, בחלק מהמוסדות רמת הבחינות היא ירודה, שיטות ההוראה אינן טובות, תוצאות משובי ההוראה אינן מתפרסמות, התרגילים אינם נבדקים בקביעות, ולא תמיד קיים קשר בין המרצים למתרגלים.
לגבי המכללות, חברי הסגל בהן אינם מתעדכנים בתחומם במידה הדרושה, תנאי הקבלה ברובן מקִלים מדי, ויש בהן שיעור גבוה של סטודנטים שהתקבלו על תנאי.
הוועדה המליצה להתנות את קידומו של איש סגל בשיפור איכות ההוראה שלו ולחייב אנשי סגל ותיקים בעלי איכות הוראה נמוכה להשתתף בסדנאות.
בשנים 2014 -2013 ביצעה ועדה חדשה סבב שני של בדיקות איכות וציינה כי מרבית הליקויים תוקנו.
גם על פי תשובות המוסדות למשרד מבקר המדינה ניתן ללמוד כי הם פעלו לתיקון הליקויים.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעולותיהם של המוסדות לתיקון הליקויים שצוינו בדוח הערכת האיכות.
ואולם משרד מבקר המדינה מעיר כי המל"ג קיימה מעקב אחר תיקון הליקויים רק כשמונה שנים לאחר קבלת הדוח.
הוועדה להערכת איכות הלימודים במינהל עסקים בדקה את התכניות במוסדות להשכלה גבוהה, המתוקצבים ושאינם מתוקצבים.
באפריל 2007 פרסמה הוועדה חוות דעת לגבי כל מוסד, הכוללת רשימת ליקויים והמלצות לתיקונם, וכן חוות דעת כללית על כלל המוסדות.
בחוות הדעת הכללית צוין כי בעקבות פתיחה של תכניות לימוד רבות בלימודי הניהול נוצרו פערים גדולים באיכות הלימודים בין המוסדות השונים, בחלקם תנאי הקבלה מקלים ביותר, השיעורים קצרים יותר, את מרביתם מעבירים מרצים מן החוץ והנוכחות בשיעורים אינה גבוהה.
רמתם הכללית של המסלולים שנבדקו היא נמוכה ונמצאת בהתדרדרות, בייחוד במוסדות המתוקצבים, שכן הללו איבדו חברי סגל רבים למוסדות בחו"ל.
בדצמבר 2010 הגישה הוועדה את חוות דעתה ולפיה המוסדות לא יישמו את ההמלצות הנוגעות להעלאת תנאי הקבלה ולגיוס סגל.
לאחר למעלה משנה, בפברואר 2012 , החליטה מל"ג לאפשר למוסדות להגיש את התייחסותן ליישום שאר ההמלצות לקראת הסבב השני של הבדיקות להערכת האיכות בשנת 2013 .
משרד מבקר המדינה מעיר למל"ג כי היא לא קיימה את הסבב השני של הבדיקות בשנת 2013 , וכי הוא יבוצע כפי הנראה רק בשנת 2015 .
על כן לא ניתן לדעת אם הליקויים שנמצאו בבדיקה משנת 2007 .
תוקנו 1362 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ג.
הוועדה להערכת איכות הלימודים באדריכלות בדקה את התכניות במוסדות להשכלה גבוהה, המתוקצבים ושאינם מתוקצבים.
בנובמבר 2009 פרסמה הוועדה חוות דעת לגבי כל מוסד, הכוללת רשימת ליקויים והמלצות לתיקונם, וכן חוות דעת כללית על כלל המוסדות.
בחוות הדעת הכללית צוין כי תכניות הלימודים במוסדות אינן מעודכנות בחידושים טכנולוגיים ותכנוניים, וכי על המל"ג לקיים דיון בנושא עם ראשי המחלקות של המוסדות.
10 התקיים הדיון האמור, ובו החליטו המל"ג וראשי המחלקות להקים ועדה שתקבע מתכונת לכל תכניות הלימודים באדריכלות וכן תגדיר את המיומנויות הדרושות לעיסוק בתחום זה.
במרץ 2012 ציינה הוועדה כי תיקון הליקויים לא בוצע.
מתשובות המוסדות למשרד מבקר המדינה מאוקטובר-נובמבר 2014 עולה כי הם פעלו לתיקון חלק מהליקויים.
ואולם הוועדה שהוקמה, בהשתתפות ראשי המחלקות, לקביעת מתכונת הלימו דים והמיומנויות הנדרשות התפרקה בספטמבר 2013 בשל ויכוחים פנימיים, ולפיכך לא יכלה הוועדה לבדיקת איכות הלימודים לעמוד על מידת יישום ההמלצות.
יוצא אם כן כי עד מועד סיום הביקורת לא היה למל"ג מידע בדבר תיקון הליקויים.
הוועדה להערכת איכות הלימודים בסטטיסטיקה בדקה את התכניות במוסדות להשכלה גבוהה, המתוקצבים ושאינם מתוקצבים.
במאי 2010 פרסמה הוועדה חוות דעת לגבי כל מוסד, הכוללת רשימת ליקויים והמלצות לתיקונם, וכן חוות דעת כללית על כלל המוסדות.
בחוות הדעת הכללית צוין כי קהילת הסטטיסטיקאים בישראל איכותית ביותר, אולם הפקולטות קטנות מאוד, ועל כן יש להקים מרכז ארצי אחד ללימודי תואר שני ותואר שלישי ולביצוע מחקר.
בפברואר 2011 החליטה המל"ג לבחון את ההצעה האמורה.
בינואר 2013 החליטה הוות"ת להעביר את הדיון בנושא לוועדה לפיתוח ומדיניות.
ואולם בביקורת עלה כי לא התקיימו דיונים נוספים בנושא זה.
הוועדה להערכת איכות הלימודים במדע המדינה ויחסים בין-לאומיים בדקה את התכניות במוסדות להשכלה גבוהה, המתוקצבים ושאינם מתוקצבים.
בספטמבר 2011 פרסמה הוועדה חוות דעת לגבי כל מוסד, הכוללת רשימת ליקויים והמלצות לתיקונם, וכן חוות דעת כללית.
בחוות הדעת הכללית הומלץ לבצע רפורמה בלימודים לתואר שני ושלישי בתחומים אלה.
בביקורת לא נמצא כי המל"ג דנה בהמלצה זו.
הוועדה להערכת איכות הלימודים בכלכלה בדקה את התכניות במוסדות להשכלה גבוהה, המתוקצבים ושאינם מתוקצבים.
בנובמבר 2008 פרסמה הוועדה חוות דעת לגבי כל מוסד, הכוללת רשימת ליקויים והמלצות לתיקונם, וכן חוות דעת כללית על כלל המוסדות.
בחוות הדעת הכללית צוין כי מספר אנשי הסגל במוסדות המתוקצבים הוא נמוך מאוד לעומת מספר הסטודנטים, כי הצפיפות בכיתות רבה, כי שיעורים רבים מועברים על ידי מרצים מן החוץ, וכי אנשי סגל בכירים רבים עזבו למוסדות שאינם מתוקצבים או לחו"ל.
12 ציינה הוועדה שבדקה את תיקון הליקויים כי המוסדות הלא מתוקצבים לא הצליחו לגייס אנשי סגל נוספים.
למרות זאת החליטה המל"ג ב- 24.
12 לאפשר להם להגיש את הדוח בדבר תיקון הליקויים רק לקראת הסבב השני של בדיקות הערכת האיכות בשנת 2014.
המועצה להשכלה גבוהה 1363 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מתשובת המוסדות המתוקצבים למשרד מבקר המדינה עולה כי הם פועלים ליישום ההמלצות, וביתר שאת לאיתור סגל איכותי.
ואולם הדבר כרוך בקשיים רבים בשל התחרות על המרצים בכלכלה, הן עם המוסדות שאינם מתוקצבים והן עם מוסדות בחו"ל.
הוועדה להערכת איכות הלימודים בתקשורת בדקה את התכניות במוסדות להשכלה גבוהה, המתוקצבים ושאינם מתוקצבים.
בחוות הדעת הכללית צוין כי את מרבית השיעורים מעבירים מרצים מן החוץ שרק לחלקם יש תואר שלישי; כי העומס על המרצים מן החוץ גבוה ב- 150% מהעומס המותר, ועקב כך נפגעת תשומת הלב שהם יכולים לתת לכל סטודנט; כי אין מידע לגבי תנאי הקבלה בפקולטות; וכי תכניות הלימודים לא עודכנו בטכנולוגיות חדשות, ועקב כך נפגעה איכות ההוראה.
כמו כן צוין בחוות הדעת כי הביקוש הגדול ללימודים בתחום זה הביא לפתיחת תכניות רבות, וכי על המל"ג לבצע תכנון נרחב של התחום.
12 ציינה הוועדה שבדקה את תיקון הליקויים כי תכניות הלימודים לא תוקנו כנדרש, וכי שיעורים רבים עדיין מועברים על ידי מרצים מן החוץ שאין להם תואר שלישי.
למרות זאת החליטה המל"ג ב- 1.
13 לאפשר למוסדות להגישאת הדוח בדבר תיקון הליקויים עד סוף שנת 2014 .
הוועדה לבדיקת איכות הלימודים בנושא המזרח התיכון בדקה את התכניות במוסדות להשכלה גבוהה, המתוקצבים ושאינם מתוקצבים.
בדצמבר 2010 פרסמה הוועדה חוות דעת לגבי כל מוסד, הכוללת רשימת ליקויים והמלצות לתיקונם, וכן חוות דעת כללית על כלל המוסדות.
בחוות הדעת הכללית צוין כי שיעור הנשירה של הסטודנטים גבוה מאוד, וכדי להפחיתו יש לבצע שינוי של ממש בתכניות הלימודים; כי הספרים בספריות ישנים, והתקציב לרכישתם של ספרים חדשים קטן מדי; כי האחראים לספריות אינם בוגרי לימודי המזרח התיכון; וכי יש מחסור גדול בסגל בכיר בעקבות פרישה ואי-גיוס מחליפים.