HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לפעילות זאת, גם אם אינה תואמת במקרים רבים את מאפייני המשימות שיבצעו היחידות בחירום, יש לדעת מפקדים בכירים בעוצבות השדה, במערך המאמן את אנשי המילואים ובמטה זרוע היבשה, שאיתם נפגשו נצי גי משרד מבקר המדינה, תרומה רבה לשיפור כשירותן, בייחוד נוכח משך הפעילות: לתע"ם מגיעים מרבית חיילי היחידה, והדבר תורם ללכידותה; המפקדים והחיילים צוברים ניסיון בפעילות מבצעית; ולקראת תחילת התע"ם ובמהלכה היחידות מתאמנות בעיקר בנושאים הרלוונטיים לפעילות הבט"ש ולכשירויות הבסיסיות.
מימוש המודל התלת -שנתי החדש מנתוני מחלקת אימונים בזרוע היבשה מדצמבר 2013 עולה, כי ככלל עמדו כוחות היבשה בחילות השדה בתכנית האימונים שנועדה למפקדות האוגדה ולמפקדות החטיבה או לאגד הארטילרי לשנים 2012 -2010 , בהתאם למודל האימונים התלת-שנתי החדש.
הפער המשמעותי ביותר בין התכנון לביצוע בשנים אלה היה בשנת 2012 , שבה לא נערכו שני תרגילי אגד ארטילרי (להלן - א"א) מתוך שלושה מתוכננים (האחד בשל השתתפות האגד במבצע "עמוד ענן" והשני בשל אירוע בטיחות) ושני תרגילי חטיבות (להלן - תרח"טים) מתוך עשרה מתוכננים (האחד בשל מבצע "עמוד ענן" והשני בשל תחלופת מפקד החטיבה (להלן - מח"ט)).
פערים בין התכנון של אימוני הגדודים ובין ביצועם התגלו באימונים שנערכו בשנים 2012 -2010 : בשנת 2010 נערכו כ - 93% מהאימונים בהשוואה לתכנון; בשנת 2012 - כ- 82% בהשוואה לתכנון, וכ - 46% מאימוני המפקדים בהשוואה לתכנון.
בנתוני מחלקת אימונים בזרוע היבשה נכתב, כי הסיבות העיקריות לפער בין התכנון לביצוע בשנת 2012 .
"היו "תקציביות", וכן עקב מבצע "עמוד ענן כאמור, במהלך שנת 2013 , במסגרת הכנת תר"ש "תעוזה", הנחה הרמטכ"ל על פינוי מקורות תקציביים להתעצמות, המחייב קיצוץ משמעותי בתקציב השוטף של הגופים.
כבר באמצע שנת 2013 החל צה"ל בצעדים אשר כללו, בין השאר, קיצוץ בתקציב האימונים לשנת 2013 .
באימון מלא או מלא באש אמורים להתאמן כלל לוחמי הגדודאימון מלא הוא ללא אש חיה.
אימון מורחב הוא אימון ממושך מהרגיל.
כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה 19 .
:שם הדוח כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 מנתוני מחלקת אימונים בזרוע היבשה מדצמבר 2013 ומנתונים שנכללו בהתייחסות צה"ל מאוגוסט 2014 לממצאי הביקורת עלה, כי עקב הקיצוץ שחל בתקציב האימונים של שנת 2013 , בוטלו או צומצמו אימונים רבים של יחידות המילואים, ביחס לתכנון.
הירידה המשמעותית באימונים התבטאה בכך שנערכו רק כמחצית מהתרח"טים.
כמו כן, נערכו כ- 75% מתרגילי הגדוד (להלן- תרג"דים) המלאים או המורחבים - 20% מתוכם נערכו תוך צמצום משך האימון או משאביו; וכמחצית מאימוני המפקדים ברמת הגדוד.
נוסף על כך, בוטל זימונן של יחידות מילואים לביצוע פעילות בט"ש במסגרת תע"ם.
בהתייחסותו מאוגוסט 2014 לטיוטת דוח הביקורת מסר צה"ל, בין השאר, כי רבים מאימוני הגדודים והמפקדים אשר בוטלו שייכים למערך החי"ר -קל12 , אשר נמצא בסדר עדיפות נמוך.
עוד מסר צה" יוני [ ל, כי "בימים אלה 2014 אימוני היבשה ] .
"(כמו גם האוויר והים) נעצרו עקב היעדר תקציב מודל האימונים התלת-שנתי החדש לשנים 2012 -2010 נועד להגביר את "נפח האימונים" של יחידות המילואים ביבשה.
מהממצאים עולה, כי מודל אימונים זה נפגע בעיקר ככל שהדבר נוגע לביצוע תרח"טים.
כמו כן, לא נערכו מקצת מהתרג"דים שתוכננו, ואחרים קוצרו או משאביהם רודדו.
כמו כן עולה, כי בשנת 2013 נפגעה תכנית האימונים עוד יותר בכל הרמות, ולפי התייחסות צה"ל האמורה, אימוני מערך המילואים ביבשה אף נעצרו בחודש יוני 2014 .
פער משמעותי זה בתרגילים ובאימונים, שהינם מרכיב משמעותי בכשירות מערך המילואים של כוחות היבשה, עלול להביא, לדעת משרד מבקר המדינה, לפגיעה בכשירותו.
12 מערך החי"ר בצה"ל נחלק לשלושה מערכי משנה: חי"ר מעולה (חיר"ם) הכולל, בין השאר, חי"ר ממוכן (הנע ברכב-קרב משוריין (רק"ם)), ומיועד להשתלב במערכי התמרון של צה"ל, וחי"ר רכוב, מוסק, מוצנח, מוטס או מונחת המיועד לפעול במרחב הלחימה ובעומקו; חי"ר קל, אשר עיקר ניודו ברגל או בכלי רכב קלים והכולל, בין השאר, יחידות המיועדות לבצע בדרך כלל משימות לאורך גבולות המדינה, במרחבי העורף ובמרחבי אזור יהודה והשומרון, משימות לחימה כנגד כוחות בלתי סדירים (כגון כוחות טרור) , ולמשימות אבטחה, סיוע וקישור לאוכלוסייה; וחי"ר מיוחד, הכולל כוחות שיש להם הכשרה ייעודית, כדוגמת לחימה בטרור, יחידת כלבים, וכדומה (ההגדרה על בסיס הכתוב בכרך הראשון בספר "מבצעי כוחות היבשה" של זרוע היבשה מינואר 2012 .
שם הדוח: כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 .
ג ההתאמה בין המודל התלת -שנתי החדש ובין משך השירות של מפקדים בכירים נמצא, כי במודל האימונים התלת -שנתי החדש של צה"ל, ובהתחשב בהיקף האימו נים בפועל ובמשך זמן מילוי התפקיד של מפקדי אוגדות ומפקדי חטיבות המילואים, נוצר מצב שבו מפקדים בכירים רבים בתפקידי מפקדי אוגדות מילואים ומפקדי חטיבות מילואים אינם מפקדים על יחידתם לאורך מחזור אימונים שלם, והם עלולים אף להיקלע למצב שבו לא תרגלו בפועל פיקוד על תרגיל אוגדה או חטיבה, בהתאמה, שעה שהם נדרשים לפקד על יחידתם במלחמה.
בכך נפגעים הידע והניסיון הנדרשים להם למילוי תפקידם, דבר העלול לפגוע בתפקוד היחידות בלחימה.
היקף המתאמנים בפועל באימון המוגדר כ"מלא" מקום מרכזי במסגרת תכנית האימונים ברמת הגדוד תופס האימון המוגדר כ"אימון מלא" או "אימון מלא באש".
מעבר להיבטי התרגול שיש במסגרתו, הוא מהווה הזדמנות לשפר את לכידות היחידה ואת ההיכרות האישית של המפקדים עם חייליהם ויכולותיהם.
נמצא, כי אימון המוגדר כ"אימון מלא" או "אימון מלא באש" אינו כולל בפועל את כלל חיילי המילואים של הגדוד.
מצבת כ"א של הלוחמים בגדודי המילואים משתנה מגדוד לגדוד, ויכולה להגיע גם לעשרות רבות של אחוזים מעל לתקן של הגדוד.
בביקורת עלה, כי לאימונים אלה מקצה זרוע היבשה תקציב לכל מרכיבי האימון, המאפשר לזמן ולאמן לכל היותר רק כ-80% .
מתוך המצבה של לוחמי הגדוד יצוין, כי נוכח העובדה שאין מזמנים לאימון את כלל מצבת חיילי הגדוד, לכל אימון עשויים להתייצב חיילים שונים.
מצב זה מביא לכך, שתדירות האימון לגבי חלק מחיילי הגדוד נמוכה אף יותר.
זאת ועוד, לכל יחידה בצה" ל יש שיבוץ קרבי 13 , ולחיילים השונים ביחידות הלוחמות מיועדים מקצועות ותפקידים בהתאם לשיבוצם הקרבי, ולכן נפגע גם אימון המסגרת.
לדעת משרד מבקר המדינה, במצב הדברים האמור לא ניתן להבטיח, כי כלל חיילי המילואים בגדוד מתאמנים במסגרת הנדרשת להם, לפי השיבוץ הקרבי שלהם, ונפגעת העמקת הכשירות המבצעית של היחידה, אשר לה מיועד האימון המלא.
כמו כן, יש לכך השלכה גם על אימון המסגרת החטיבתית.
קצין המילואים הראשי (להלן - קמל"ר) משמש כיועץ לרמטכ"ל ולשהב"ט בנושאים הרלוונטיים למערך המילואים.
קמל"ר דאז, תא"ל (מיל') שוקי בן ענת, העלה את הנושא האמור במכתב לרמטכ"ל ממרץ 2012 , ובו ציין, בין השאר, כי "היות שבמרבית היחידות לא ניתן לזמן את כל תקן היחידה לאימון ולא כל היחידה מגיעה לתע"ם ובכמות הזימונים במודל התלת -שנתי" - נוצר חלק "חלש" ביחידה, "לא מאומן" ו"לא מחובר"; וכי "בדילמה של המפקד אם לזמן את מי שלא היה באימון הקודם על מנת לחזקו ולהחליש את ה'חזק', הפיתרון ברור למדי והחלש יוחלש וידהה לאיטו אל מחוץ למסגרת המאומנת, שבגודלה קטנה מגודל היחידה".
13 "שיבוץ" הוא קביעת חייל מסוים לתפקיד בתקן; "שיבוץ קרבי" הוא כינוי לרישום חיילים לפני תנועה כשהם יוצאים לקרב; מתוך מילון מונחי צה"ל, עמ' 608.
כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה 21 .
:שם הדוח כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 צוות מערך המילואים המליץ בדוח המסכם שלו, בין היתר, לצמצם את סד"כ המילואים (בכלל צה"ל) בהשוואה לתקינ ה הקיימת; לצמצם סד"כ במערכים עם עודפי איוש, כך שמצבת כ"א תעמוד על 120% ביחס לתקן, לכל היותר; ולהעביר חלק מהסד"כ שייגרע ישרת את צה"ל ומערכת ]ש[ .
"למאגר לא פעיל של אנשי מילואים שיוחזק בכוננות הביטחון במצבי קיצון, בהם יידרש להגדיל סד"כ לאור התפתחות שחרגה מתר חיש הייחוס".
בסיכום הרמטכ"ל לצוות מערך המילואים קבע הרמטכ"ל, כי הוא "שב ומנחה להעמיד את כל היחידות על %120 איוש לכל היותר" (ההדגשה במקור).
בהתייחסותו מאוגוסט 2014 לטיוטת דוח הביקורת מסר צה"ל, בין השאר, כי זרוע היבשה מקצה לאימון מלא ימי מילואים (להלן - ימ"ם) ל-95% מתקן הלוחמים ולכ-70% מתקן הדרג הלוגיסטי; ולאימון מפקדים ימ"ם ל-85% מתקן המפקדים.
צה"ל הוסיף, כי המפקדים אחראיים לאמן את יחידותיהם על פי מקדמים אלה ולפי שיקול דעתם.
זאת, נוכח הנחיית הרמטכ"ל דלעיל.
עוד מסר צה"ל בהתייחסותו האמורה, כי מפקדי היחידות מקפידים לאמן בצורה שיטתית את המפקדים ובעלי התפקידים העיקריים ביחידותיהם על פני מחזוריות האימון.
צה"ל הוסיף, כי בזרוע היבשה פותחו מודלים לשמירת כשירות שנועדו "לשימור כשירותם של החיילים והמפקדים במקצועות הליבה ולגבי אמל"ח ספציפי הדורש תרגול נוסף (לדוגמה - נהיגה מבצעית או צלפים בחי"ר)"; אימונים אלה הם "בנוסף למסגרת המשאבים והתקציב המשולמים ליחידה"; נושא זה צפוי להתממש בשנת העבודה 2015 .
", "בהתאם לאילוצי התקציב משרד מבקר המדינה מעיר, כי במודל האימונים התלת-שנתי החדש - בהקצאת ימי מילואים למימושו, ובהתחשב במצבת כוח האדם העודפת הקיימת בגדודים, גם אם תעמוד על 120% בכלל הגדודים - לא ניתן לאמן חלק משמעותי מהמצבה של הגדודים; ולא ניתן להבטיח שכלל לוחמי הגדוד שומרים על רצף אימונים בהתאם למודל האימונים, וכי הם מתאמנים במסגרת היחידתית שלהם ובתפקיד הייעודי שלהם, כנדרש לצורך הע מקת הכשירות המבצעית של היחידה.
במצב זה, אין ודאות כי חיילי המילואים ביחידה שיגיעו ביום פקודה, בשעת חירום, הם אלה שעברו את האימונים הנדרשים להם.
,משך האימוניםתוכניהם ואיכותם אימון של גדוד מילואים ביחידות השדה נמשך חמישה ימים (מיום ראשון עד יום חמישי).
לעתים, מזומנים מפקדים מהיחידה שצפויה להתאמן כבר בשבוע שקודם לאימון (ביום רביעי) כדי להכין טוב יותר את האימון.
באימונים המוגדרים כאימונים "מורחבים" המפקדים גם מבצעים אימון מפקדים, והאימון שלהם נמשך כשבועיים.
חלק מהיום הראשון והאחרון בכל אימון מוקדש לקליטת החיילים או לשחרורם, תהליכים הנמשכים לכשעצמם מספר שעות, כך שהאימון עצמו נמשך פחות מחמישה ימים.
אוגדנים וספרי כשירויות שפרסמו מפקדות קציני החיל הראשיים בזרוע היבשה מאגדים את הכשירויות מרמת הפרט ועד רמת הגדוד, שהן תנאי הכרחי כדי לאפשר ליחידה לבצע את משימותיה.
הכשירויות מוגדרות על פי ביצוע סוגי לחימה שונים, בהתאם לגודל המסגרת (מרמת הכיתה ועד רמת הגדוד), בהתאם לבעלי התפקידים מרמת איש הצוות והלוחם ועד רמת מפקד הגדוד (להלן - מג"ד), ובהסתמך על התורות החיליות.
בשל כך, סך הכשירויות הנדרשות מהגדוד, ממפקדיו ומלוחמיו מגיע לעשרות רבות.
שם הדוח: כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 הכשירויות המבצעיות של הגדודים נגזרות מתפקידם בתכניות האופרטיביות ומגזרות הפעולה שבהן הם מיועדים לפעול.
ביחידות המילואים צבירת הכשירויות האמורות נעשית בעיקרה במהלך האימונים והתע"ם.
לפי תורת האימונים ביבשה, האחריות לכשירות היחידה ולמוכנותה לביצוע משימותיה מוטלת על מפקד היחידה, ולפיכך המפקד הוא שקובע אילו כשירויות תתרגל היחידה בכל אחד מאימוניה, בהתאם לתכניות המבצעיות שלהן היא מחויבת, לאפיון היחידה ולנושאים שנדרש לחזק בה, ונוכח המשאבים העומדים לרשותו.
משרד מבקר המדינה בדק את האופן שבו משך האימונים ליחידות המילואים השונות, תוכניהם ואופן ביצועם מאפשרים לתרגל את הכשירויות הנדרשות ואת ההשפעה על איכותם.
הבדיקה התבססה על פגישות שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם סגל ההדרכה במל"י ובמרא"ם, עם בעלי תפקידים מרכזיים בפיקודים המרחביים ועם מפקדים בכירים של יחידות מילואים בצה"ל.
להלן הממצאים שהועלו בנושא זה: א.
אימוני כוחות המילואים במל"י מרכז האימונים העיקרי לאימון כוחות המילואים ביבשה הוא כאמור מל"י.
בפגישות שקיימו נציגי משרד מב קר המדינה עם בעלי תפקידים במל"י עלה, כי משך האימונים, תוכניהם ואופן ביצועם אינם מאפשרים לתרגל את כלל הכשירויות הנדרשות, ולהשיג בהם את המיומנויות הנדרשות ללחימה.
אימוני המפקדות והמפקדים של יחידות המילואים במרא"ם המרא"ם מאמן, כאמור, את כלל המפקדות בסדיר ובמילואים - מרמת החטיבה ועד רמת הגיס, אך עיקר המפקדות המתאמנות בו הן מפקדות של יחידות מילואים ביבשה.
בפגישה מינואר 2014 של נציגי משרד מבקר המדינה עם סגן מפקד המרא"ם וממסמכים שנמסרו בפגישה ובעקבותיה עלו, בין השאר, גו רמים הפוגעים באיכות אימוני המפקדות, התורמים לפערים בכשירותן, וכן הפערים המרכזיים בכשירות המפקדות והמפקדים, כפי שעולים באימוניהם במרא"ם.
עמדותיהם של בעלי תפקידים בכירים במטות הפיקודים המרחביים ובעוצבות השדה של צה"ל ביחס למצב הכשירות של יחידות המילואים נציגי משרד מבקר המדינה נפגשו עם בעלי תפקיד אלה, וככלל, גם הם הצביעו על הפערים בכשירות ובמוכנות יחידות המילואים שתחת פיקודם, הנובעים ממודל האימונים, ועל חששם מהרחבת הפערים במידה שיצומצם היקף האימונים והיקף התע"ם.
כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה 23 .
:שם הדוח כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 .
ד מסקנות צוות מערך המילואים צוות מערך המילואים קבע בדוח המסכם שלו בעניין זה, בין היתר, כי " יחידות צה"ל יגיעו למלחמה הבאה עם פערי כשירות .
"; "חלק מפערי הכשירות ניתן לצמצם במסגרת תכניות עבודה .
"; " חוסר יציבות תקציבית וצמצום היקף האימונים (במערך הסדיר ובמערך המילואים), התע"ם ומופעי המילואים בשני ם הקרובות יעמיקו את הפער בכשירות היחידות למצבי החירום והמלחמה" (ההדגשות במקור).
נוכח כך, המליץ צוות מערך המילואים, בין היתר, על "צמצום סד"כ המילואים" אל מול התקינה הקיימת; "הכנת מודל כשירות מבדיל (דיפרנציאלי)" נוכח המשימות המיועדות ליחידות המילואים; הצורך "לשפר את איכות האימונים בהיבטים שונים ובכלל זה בהיבטים הנוגעים לדימוי טוב יותר של שדה הקרב הצפוי (תבליט, תכסית, אימוני לילה, ביום אויב איכותי ומאתגר), יצירת מצבי קיצון, התגברות על משברים הרחבת ]ו[ ,, ביצוע אימונים משולבים ]סימולטורים[ והפתעות, שימוש במאמנים מסגרות האימון" .
בנוגע לביצוע תע"ם המליץ הצוות, כי " ביחידות המתמרנות .
המרכיב המרכזי לבניית כשירות היחידה למלחמה יהיה האימון, והתע"ם יהיה מרכיב 'משלים כשירות נדרשת'"; ו" ביחידות מרחביות , בהן יש התאמה גבוהה בין יעוד היחידה לבין הפעילות המתבצעת בגזרת התעסוקה, התע"ם יהיה המרכיב המרכזי בבניין הכוח, והאימון יהיה מרכיב 'משלים כשירות מבצעית'" (ההדגשות במקור).
בסיכום הרמטכ"ל לצוות מערך המילואים קבע הרמטכ"ל, כי "נדרש לעדכן את , לצאת לדרך עם מימושו"; "בכל דרך נדרשת הקפדה כי ]של האימונים [ המודל איכות האימון תהיה ללא דופ י"; כי נדרשת " ההבחנה בין יחידות מתמרנות בקו .
ואליהן צריכות להיות פעולותינו ]לבין יחידות אחרות[ 'הקדמי שהן 'חוד החנית מכוונות" (ההדגשה במקור).
מהאמור לעיל בתת -פרק זה בנושא משך האימונים, תוכניהם ואיכותם, במסגרת המודל התלת -שנתי החדש, עולה, כי כל אלה אינם מא פשרים לתרגל את כלל הכשירויות הנדרשות, ולהשיג בהם את המיומנות הנדרשות ללחימה.
לכן, קיימים פערים בכשירותן ובמוכנותן של יחידות השדה של מערך המילואים.
בהתייחסותו מאוגוסט 2014 לטיוטת דוח הביקורת מסר צה"ל, בין השאר, כי מודל האימונים מאפשר השגת כשירויות בסיס וכשי רויות אופרטיביות בביצוע מלא של מחזור האימונים התלת -שנתי, ולא במופע אימון אחד בלבד; כי ההחלטה באילו כשירויות להתמקד ובאילו כשירויות לשמר רמה מופחתת, היא החלטה המצויה בידי מפקד היחידה, בתיאום עם הרמה הממונה ובהתאם לאפיון היחידה והתכניות האופרטיביות.
שם הדוח: כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר, כי דבריהם של קציני סגל ההדרכה במל"י ובמרא"ם, בעלי תפקידים מרכזיים בפיקודים המרחביים ומפקדים בכירים של יחידות במערך המילואים של כוחות היבשה, ומסקנות צוות מערך המילואים שהובאו לעיל, מתייחסים לפערים הקיימים בכשירויות הנדרשות לאחר אימון אנשי המילואים במודל האימונים התלת -שנתי החדש כולו, ולא ל"מופע אימון אחד בלבד".
על כן, יש לממש את קביעת הרמטכ"ל האמורה בהתייחס למסקנות צוות מערך המילואים בעניין זה, ובין היתר, לעדכן את מודל האימונים, ולהקפיד שאיכותם תהיה ללא דופי.
תכנית להתכוננות ולקידום המוכנות של צה"ל למלחמה או למבצעים רחבי היקף בצה"ל קיימת "תכנית להתכוננות ולקידום המוכנות של צה"ל למלחמה או למבצעים רחבי היקף" (להלן - התכנית).
בתכנית נכתב, בין היתר, כי היא "מהווה אימון כשירות בסיסי ומספקת יכולות לשיפור מוכנות בסיסית בלבד ללא יכולות להשלמת פערים מצטברים נרחבים", וכי " תכנית.
אינו מהווה תנאי לביצוע ]ה[ מימוש משימות צה"ל במסגרת הפעלת כל תכנית אופרטיבית" (ההדגשה במקור).
בסיכום של חטיבת המבצעים שבאמ"ץ לקבוצת פקודות (קפ"ק) לתכנית מינואר 2014 נכתב, כי השנים 2014 ו- 2015 מאופיינות "בקיצוץתקציב האימונים באופן משמעותי, וכפועל יוצא מכך עשויה לרדת הכשירות והכוננות של מערך המילואים ומערך הסדיר, הן בשל עומס תע"ם על המערך הסדיר והן בשל קיצוץ נוסף במרכיבי [המילואים, כגון ימי ימ"ח 14 ,.
הדבר נותן משנה תוקף לתכנית זאת".
עוד נכתב ] שהתכנית מהווה תשתית וה יערכות מקדימה בהובלת זרוע היבשה, תוך סנכרון הגופים השונים האמורים לפעול במסגרת תכנית זאת.
בהתייחסותו מאוגוסט 2014 לטיוטת דוח הביקורת מסר צה"ל, כי התכנית איננה אמורה לגשר על פערים למוכנות אופרטיבית, כי "כוחות היבשה נדרשים להיות מוכנים למלחמה עם הכשירות הקיימת", וכי במידה שהתכנית תתממש, היא "תאפשר לכוחות לשפר את רמת המוכנות שלהם".
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח פערי הכשירות והמוכנות שבהם נמצאים כוחות המילואים ביבשה, פערים הצפויים להמשיך ולגדול, ונוכח האמור בתכנית זאת, שאיננה אמורה לגשר על פערים למוכנות של כוחות המילואים, ראוי שזרוע היבשה ואמ"ץ יבחנו את ההשלכות האפשריות שיש לפערי כשירות אלה על יכולתם של כוחות המילואים לבצע את משימותיהם, הן מבחינת ההישגים הנדרשים מכוחות המילואים והן מבחינת לוח הזמנים הנדרש למימוש משימות אלה.
תרגול גיוס היחידה ובדיקת האמצעים של היחידה בימ"ח כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה 25 .
ו התקציב המיועד לאימון מערך המילואי ם בתכנית האימונים לשנת 2013 עמד התקציב המיועד לאימון מערך המילואים של כוחות היבשה על כ -581 מיליון ש"ח מתוך כ -1.
5 מיליארד ש"ח, שהם סך כול התקציב שתוכנן לאימונים ולהכשרות של כוחות היבשה לאותה שנה.
לפי דוח צוות מערך המילואים מדצמבר 2013 , בפועל קוצץ במהלך השנה תקציב האימונים לשנת 2013 , ועמד בסופו של דבר על 1.
213 מיליארד ש"ח בלבד (קיצוץ של כ -290 מיליון ש"ח).
אשר לשנת 2014 , צוין בדוח של צוות מערך המילואים מדצמבר 2013 , כי התקציב המיועד לאימונים של כוחות היבשה עומד על כ -1.
3 מיליארד ש"ח (מתוכם כ-376 מיליון ש"ח לאימון מערך המילואים), לעומת כ -1.
56 מיליארד ש"ח (מתוכם כ -600 מיליון ש"ח לאימון מערך המילואים), הנדרשים לפי דעת הצוות כדי לעמוד ב"כשירות מזערית" של מערך המילואים.
בביקורת הקודמת, שפורסמה כאמור בשנת 2007 , ציין משרד מבקר המדינה, כי על צה"ל לקבוע את התשומות הנחוצות לשם השגת הכשירויות הנדרשות מחילות השדה בסדיר ובמילואים, "להקפיד על הקצאת תשומות אלה לאורך זמן ולקבוע שאין לבטל את הקצאתן, אלא באישור הדרג המדיני (קביעת תקציב מינימום לאימונים)".
צוות מערך המילואים המליץ בדוח המסכם שלו מדצמבר 2013 , על "שמירתיציבות בתקציב מערך המילואים והגנה עליו משינויים תכופים, על ידי גידור פנימי או חיצוני, הפניית משאבים מהתעצמות באמל"ח להעלאת כשירות מערך המילואים" (ההדגשות במקור).
הצוות הדגיש, כי "לאימונים במערך המילואים תפקיד מרכזי בבניית הכשירות וחיזוק תחושת המסוגלות של המפקדים והחיילים".
בסיכום הרמטכ"ל לדוח של צוות מערך המילואים בנושא זה קבע הרמטכ"ל, כי "נדרש להגדיר רף קבוע שיאפשר הגעה לרמת כשירות רצויה ולשמרה באופן יציב לפרק זמן ארוך.
מרכיב משאבי זה של כשירות צריך להיות בעדיפות על כל נושא אחר ואם נדרש להקשיחו תקציבית - כך ייעשה" (ההדגשה במקור).
ביוני 2014 קיים שהב"ט דיון על הדוח של צוות מערך המילואים.
בסיכום הדיון נכתב, בין היתר: שהב"ט עמד על " חומרת המשבר התקציבי אשר מוביל לפגיעה חריפה ומשברית במערך המילואים ובכשירותו .
פגיעה זאת בכשירות נגרמת מהכשרה מרודדת ופגיעה באימוני הסדיר אשר מזינים את מערך המילואים, מביטול אימוני מערך המילואים, ומאי-קיום מודל המילואים התלת -שנתי, דבר אשר מוביל לרף נמוך של לכידות וכשירות".
שהב"ט ציין עוד, כי "אנו נמצאים במציאות תקציבית משברית אשר אילצה אותנו לקצץ באופן חד במשאבים הזמינים.
לנוכח העובדה שמרבית מרכיבי הביטחון כיום הינם קשיחים.
לא קיימת בעת הנוכחית אפשרות להקשחת תקציב לצורכי כשירות המילואים.
השר הוסיף, כי במידה ותיקבע מסגרת תקציבית ראויה לתר"ש.
ניתן יהיה לשוב ולדון על הקשחת מרכיב מסוים ממסגרת זו, לטובת שמירה על כשירות מערך המילואים.
שר הביטחון ציין, כי במידה ותימשך מצוקה תקציבית ]שנת עבודה [ זו גם בש"ע 2015 , עלינו לגבש מתווה חלופי אשר יפנה מקור תקציבי למטרת שמירת כשירות חיונית של המערך" (ההדגשות במקור).
שם הדוח: כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 נוכח הפגיעה החוזרת ונשנית בא ימוני מערך המילואים, ובמיוחד בשנת 2013 , והפגיעה הצפויה בשנת 2014 , משרד מבקר המדינה ממליץ לרמטכ"ל לקבוע "תקציב מינימום" לשמירת הכשירות של מערך המילואים, שבמרכזה האימונים; תקציב זה יוקצה ויישמר לאורך זמן, במסגרת תכניות העבודה של צה"ל, ללא תלות בהיקף התקציב ה כולל.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהיקף "תקציב מינימום" זה יוצג לשהב"ט אשר יאשר תקציב זה וכל שינוי בו.
הכושר הגופני של חיילי מערך המילואים של כוחות היבשה .
לפי הוראות קצין הח"יר והצנחנים הראשי (להלן - קחצ"ר), הכושר הגופני הוא "מרכיב עיקרי בכושרו הקרבי של הלוחם והוא תנאי לתפקוד כשיר באימונים, בפעילות בט"ש ובלחימה".
בפגישה מנובמבר 2013 עם נציגי משרד מבקר המדינה מסר קחצ"ר דאז, בין השאר, כי חייבים להתחשב בתכניות האופרטיביות בכושר הגופני של כוחותינו.
רמ"ח כושר קרבי בזרוע היבשה מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2013 , כי אין בצה"ל "מודל מסודר" לטיפול בכושר הקרבי של מערך המילואים, ואין נתונים עדכניים על הכושר הגופני של אנשי המילואים.
עוד מסר, כי אחת הבעיות בהתמודדות עם סוגיית הכושר הקרבי של מערך המילואים היא שהפרופיל הצבאי של חיילי המילואים אינו מתעדכן במהלך שירותם במילואים, אלא אם אנשי המילואים יוזמים עדכון שכזה; אי -הידיעה על מצבו של חייל המילואים אינה מאפשרת להחיל עליו את הוראות הכושר הקרבי, או לבחון את כושרו.
עוד הוסיף, כי גם במל"י אין בודקים אם החייל כשיר לבצע את המאמץ שנדרש ממנו באימונים ובתרגילים.
לדבריו, לא ניתן לטפל בנושא הכושר הגופני של אנשי המילואים במהלך אימון או תע"ם, וניתן להשפיע על כך רק באמצעות השפעה על אורח חייו בשגרה מחוץ לצבא.
רמ"ח כושר קרבי מסר, כי צה"ל מעודד הקמת קבוצות ריצה בקרב מפקדים מיחידות מילואים, אך מספר המתאמנים במסגרתן הוא מצומצם ביותר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על צה"ל לבחון את צורכי הכושר הגופני של כוחות המילואים לפי הנדרש מהם בפעילות הלחימה, ובמידת הצורך לבחון את ההשלכות הנובעות מכך על התכניות האופרטיביות שלו; וכמו כן, לקבוע כיצד ניתן להביא את חיילי המילואים לרמת הכושר הגופני הנדרשת.
בהתייחסותו מאוגוסט 2014 לטיוטת דוח הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, בין היתר, כי זרוע היבשה בחנה מספר תכניות להעלאת רמת הכשירות של אנשי המילואים, אולם הן לא מומשו בשל "פער תקציבי, ביטוח, ופער בבחינה פיזית של אנשי המילואים מול הפרופיל הרפואי".
עוד מסר צה"ל בהתייחסותו, כי לאחרונה נערכו תרגילי כשירות גופנית למסגרות במילואים במהלך אימון במל"י, מתוך מטרה לתת תמונת מצב למפקדים בדבר "הכשירות הגופנית באותו אימון ולתת לחיילים את רמת הכושר הרצויה להם על פי מדדי היחידה בחירום".
כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה 27 .
:שם הדוח כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 מוכנות הימ"חים והכשירות האחזקתית ביחידות המילואים .
אט"ל נושא באחריות למתן המענה הלוגיסטי לקיומו של הצבא ולמילוי משימותיו.
הוא נושא, בין השאר, באחריות למוכנות המערך הלוגיסטי למלחמה ולמתן מענה לוגיסטי בשעת רגיעה ובשעת חירום.
הציוד המיועד ליחידות המילואים מאוחסן בעת רגיעה בימ"חים, וכולל, בין היתר, ר כב-קרב משוריין (להלן - רק"ם); כלי רכב לסוגיהם; ציוד לחימה מבוקר (להלן - צל"ם) לסוגיו, ובכללו כלי נשק, אמצעים אופטיים ואמצעי ראיית לילה; ואפסניה כללית .
בביקורת הקודמת, שערך משרד מבקר המדינה לאחר מלחמת לבנון השנייה, נמצאו פערים ניכרים בין המצאי של חלק מהצל"ם לבין הכמות הדרושה לפי התקינה, ובחלק מחטיבות המילואים שנבדקו היה מחסור בפריטי ציוד אישי ובאמצעי סיוע ללחימה.
בדוח הסופי של ועדת וינוגרד 15 נכתב, בין השאר, כי אנשי מילואים שהתייצבו בימ"חים לקבל ציוד טענו שגילו "ציוד ישן אשר לא הכירו ולא התאמנו בו, ואשר לא שימש אותם עת ביצעו תעסוקה מבצעית", וכי היה חוסר בציוד במחסנים, שגרם בין היתר, עם גיוס אנשי המילואים, "להרגשה הקשה בקרבם, ולרכש פרטי של גורמים אזרחיים, על מנת לספק את צורכי היחידות הלוחמות".
חלק מלקחי צה"ל בעקבות מלחמת לבנון השנייה הצביעו אף הם על פערי ציוד ביחידות המילואים הן בכמות והן באיכות .
נוכח ההבנה בצה"ל, שהציוד הבסיסי של חיילי החי"ר הוא המשפיע ביותר על יכולתם להילחם לאורך זמן, גיבשה זרוע היבשה תכנית לרכש רב-שנתי של ציוד לחימה אישי, צוותי, וחלק מהציוד הפלוגתי.
תקציב התכנית, שהתפרס על פני השנים 2011 -2006 , עמד על כ-1.
8 מיליארד ש"ח (וכן כ-40 .
)מיליון דולר סיוע משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את המאמץ שצה"ל השקיע בחידוש מלאי הציוד בימ"חים, בעיקר ברמת הפרט והצוות, שהוביל לשיפור משמעותי בציוד הלחימה האמור של יחידות המילואים וחייליהן.
אחזקתהציוד והאמל"ח באוגדות המילואים שגרת האחזקה של כלי רכב, רק"ם, צל"ם ואמצעים נוספים מחייבת טיפולים שוטפים במועדים קבועים המעוגנים בהוראות קצין החימוש הראשי (להלן - קחש"ר) ובהוראות טכניות שונות.
טיפולים אלה חיוניים להבטחת תקינות הרק"ם והצל"ם וכשירותם בכל עת.
לאחר מלחמת לבנון השנייה ארגן צה"ל מחדש את מערך האחזקה באוגדות המילואים, במהלך שעיקרו התרחש בשנים 2012 -2010 .
ברקע לכך, עמדו לקחים ממלחמת לבנון השנייה, אך בעיקר תהליכי התייעלות שנעשו בצה"ל באותה עת לצורך פינוי משאבים להתעצמות, שכללו גם את מערך האחזקה.
"תחקיר מערך האחזקה באוגדות המילואים", כפי שבא לידי ביטוי במצגת מפברואר 2013 של אט"ל (להלן - תחקיר אט"ל), הציג תמונת מצב של כשירות הימ"חים שעיקרה: איוש נמוך של כ"א סדיר ופערי מקצועיות לצד נשר גבוה; פערי איוש כ"א במילואים וירידה במקצועיות; תשתיות אחזקה רעועו ת; שימוש גובר באמצעים .
15 הוועדה בראשות שופט בית המשפט העליון בדימוס, ד"ר אליהו וינוגרד, אשר מינתה הממשלה בספטמבר 2006 לבדוק את אירועי המערכה בלבנון.
הממשלה בישיבתה מפברואר 2008 " ולפעול ליישום ההמלצות הקבועות בו]וינוגרד[ החליטה "לאמץ את עיקרי הדוח- מתוך הודעת מזכיר הממשלה בתום ישיבת הממשלה מפברואר 2008.
שם הדוח: כשירות מערך המילואים של כוחות היבשה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ב שנת פרסום: התשע"ה- 2014 ;)המצויים בימ"ח בשל העלייה בהיקף האימונים בגזרות האופרטיביות (ראו להלן פערים בכשירות כלי רכב ואלפי צמיגים פגי תוקף בכל פיקוד מרחבי; פיגור בטיפולים התקופתיים ברק"ם; מאות כיסויי החסנה יְבֵשָה 16 פסולים; והארכת משך הזמן שיידרש למעבר מזמן ש גרה לשעת חירום.
התחקיר הגיע למסקנה, כי יש שגרת אחזקת הצל"ם ברגיעה", וכי קיים "סיכון" ליכולת]את[ "חוסר יכולת לקיים לתמוך במעבר מרגיעה לחירום.
בסיכום של ראש אט"ל מאוקטובר 2013 לדיון בנושא: "הצגת תחקיר אחזקה בימ"חים", הגדיר ראש אט"ל את מצב האחזקה בצה"ל כמג מה " מדאיגה ומחייבת טיפול מיידי"; "לקחי מלחמות העבר לתחומי כשירות צה"ל למלחמה מחייבים אותנו לעסוק בתחום זה"; " הוראות קחש"ר המקצועיות לתחום האחזקה, נבחנו, תוקפו ורודדו 'עד לקו האדום' הטכנולוגי ולכן לא ניתן להקל בהנחיות המקצועיות".
ראש אט"ל עמד על הפערים המרכ זיים בתחום האחזקה בימ"חים, אשר עלו בתחקיר האמור (ההדגשות במקור).