HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המנכ"ל ציין כי הוספת נטל ביצוע פעולות למניעת .
התפשטותם של מינים פולשים צפויה להוסיף על הנטל הקיים ותחייב הגדלת תקציבים, .
כוח אדם ושיתוף פעולה מצד גופים נוספים.
בתום הישיבה סיכם המנכ"ל כי אין ביכולתו של משרד החקלאות לעמוד בהיקפי העבודה .
הנדרשים לביצוע המניעה והניטור.
הוא הורה להכין תוך שלושה חודשים תוכנית פעולה .
שתכלול את כל הסוגיות העומדות על הפרק ותוצג לאגף התקציבים במשרד האוצר, .
ולאחר מכן לקבוע ישיבה בנושא עם המשרד להג"ס.
בהמשך לדברי המנכ"ל, ובעקבות הניסיונות הנוספים לקדם חקיקה שלא הבשילו, החלו .
נציגי משרד החקלאות, המשרד להג"ס והרט"ג בשיתוף פעולה לבחינת חלופות אסדרה .
לעניין השמירה על המגוון הביולוגי והטיפול במינים הפולשים.
הנציגים לקביעת נוהלי עבודה משותפים וקיימו סיורים בנתיבי הכניסה לארץ.
צוותים להמשך עבודה, בחלוקה לפי נושאים, ובהם: עדכון רשימת צמחים מיובאים; מיפוי .
צרכים להרחבת מערך הבדיקות בכניסה לארץ; הוספת טקסונומים המומחים לקבוצות .
טקסונים שאינן מטופלות; וניטור וביעור .
עלה כי ב-2021 החלו נציגי משרד החקלאות, המשרד להג"ס והרט"ג בשיתוף .
פעולה לבחינת חלופות אסדרה לעניין השמירה על המגוון הביולוגי והטיפול במינים .
עם זאת, עד אוגוסט 2021 , לא קודם תיקון חקיקה של חוק הגנת הצומח .
לטיפול במינים פולשים הגורמים לנזקים אקולוגיים נוסף על נזקים לצומח; ונכון .
למועד זה, אין בישראל אסדרה כוללת של תחום המינים הפולשים, למרות .
שבספרות המקצועית מצוין כי בארץ נמצאים "מאות מינים פולשים אם לא .
משרד החקלאות מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט2021 כיתוכננה התקדמות מהירה .
הרבה יותר בנושא זה, אך היא נמשכת יותר זמן מהמצופה לנוכח מורכבות התהליך, .
החלפת הממשלה פעמיים מאז והצורך בעבודה מקצועית רחבה עם השירותים להגנת .
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי "מנגנון חקיקתי לטיפול בהיבטים הסביבתיים מחויב .
לקום על מנת לטפל באופן הוליסטי בסוגיית המינים הפולשים ובמניעת חדירת מינים .
לדבריו, "בשנת 2020 נבחנה אפשרות רגולטורית נוספת על ידי המשרד .
בשיתוף רט"ג ומשרד החקלאות שמאפשרת הרחבת המנגנון הרגולטו רי הקיים ועיבויו .
במשרד החקלאות וזה יהיה אפשרי במידה ותורחבנה הסמכויות ויינתן מענה גם להיבטי .
סביבה לרבות סמכויות למשרד להגנת הסביבה בתחום זה".
עוד מסר המשרד להג"ס כי כתוצאה משינויים רגולטורים של החודשים האחרונים ובמיוחד .
תיקון תקנות הגנת הצומח במסגרת יישום ה חלטת הממשלה לרפורמה בייבוא הפירות .
והירקות, קיים "סיכון הולך וגובר לחדירת מינים פולשים", ותימשך הפגיעה במגוון הביולוגי.
155 ,המארגדוח מצב הטבע ישראל 2018 , עמ' 10 .
יצוין כי המארג אינו מציין בדוח זה את מספר המינים הפולשים .
" לדברי המשרד להג"ס לא נעשה ניתוח ממצה של הגורמים לבעיה איתה הרפורמה .
מבקשת להתמודד, לא נבחנו חלופות שונות להתמודדות עם הגורמים לבעיה כאמור ולא .
נעשתה בחינה כלכלית של השינויים המוצעים וניתוח העלויות החיצוניות הצפויים להיגרם .
כתוצאה מנזקים לסביבה ולמערכות האקולוגיות, מנזקים בריאותיים כולל התפשטות של .
וקטורים הנושאים מחלות חדשות ומהשפעות אחרות כגון פגיעה ברכוש ובתשתיות".
כן "הרפורמה כלל לא מתי יחסת לסוגיית המניעה של כניסה וחדירת מינים פולשים", .
ה"עדיפה עשרות מונים על טיפול בבעיה שנוצרה".
משרד החקלאות מסר בתשובתו כי המשרד מאמין "ביצירת איזון בין החקלאות ובטחון .
המזון לסביבה בריאה והרמונית.
חזון זה נמצא בהלימה לאמנת מגוון המינים ואמנת הגנת .
הצומח שאנחנו חתומים עליהן (באמצעות משרדי החקלאות והגנת הסביבה).
זה מוטמע במטרות משרד החקלאות והוא מבוצע הלכה למעשה.
שיתוף פעולה הדדי ומתן .
מענה לצרכי כלל המשתמשים בסביבה: חקלאות וטבע, ייתן מענה מדויק, מיטבי וארוך .
עוד הוסיף משרד החקלאות בתשובתו כי הוא אינו יכול "להתייחס לרפורמה שהפרמטרים .
לכשיקבעו התקנות ונדע מה קבעה הרפורמה נוכל לתת הערכה גם .
באופן עקרוני אפשר לומר כי הרחבת היבוא מגבירה את הסיכונים.
הסיכונים יעשה כאשר נדע יותר על היקף הרפורמה".
מומלץ כי המשרד להג"ס יפעל בשיתוף משרד החקלאות ורט"ג לקידום אסדרת .
נורמות בעניין מינים פולשים שתכליתן מניעה של חדירת מינים פולשים, ניטור .
כניסתם ומזעור נזקי התפשטותם.
מוצע כי נורמות אלה יכללו את הגדרת התכלית .
של מניעת נזקים לסביבה, לבריאות ו לכלכלה הנגרמים מחדירה והתבססות של .
מינים פולשים; את המבנה המינהלי שבמסגרתו יטופלו הסוגיות הסביבתיות ; הגוף .
המבצע; והקמת ועדה מקצועית שתקבע את מנגנון ניהול הסיכונים ואת רשימות .
המינים האסורים, המותרים או המותרים בתנאים – ליבוא ולהחזקה, הגדרת איסור .
שחרור חיות וצמחי בר זרים אל הטבע וסמכויות ביעור וטיפול.
אסדרה לפי שלבי הטיפול במינים פולשים .
חדירת מינים פולשים תיתכן במסגרת סחר בין-לאומי בשני אופנים עיקריים: חדירה מכוונת .
באמצעות יבוא ישיר של אותם מינים, וחדירה אקראית שאינה מכוונת.
פעולות מניעה של כניסת .
המינים, כגון פיקוח ומגבלות על יבוא וסחר, הוכחו לפי מחקרים כעדיפות על פני פעולות ביעור .
בדיעבד156 , בין היתר, כיוון שלרוב לאחר הפלישהוההתבססות הביעור בלתי אפשרי.
156 רונית ג'וסטו-חנני, מינים זרים פולשים בישראל: הערכת מצב וחלופות למדיניות ורגולציה (2011 '), עמ14.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי הפיקוח על יבוא טובין בפקודת המכס, בצו המכס, בצו יבוא אישי, התשע"ט-2019 ובצו .
יבוא חופשי, הוא פועל יוצא של החקיקה.
אולם בהיעדר אסדרה כאמור של תחום המינים .
הפולשים שאינם נגע הקשור לצומח, בנהלי האכיפה של מינהל המכס, מתקיים פיקוח .
חלקי בלבד על חדירה מכוונת או אקראית של מינים כאלה באמצעות יבוא וסחר רגיל או .
אלקטרוני במיני צומח ובעלי חיים.
מומלץ כי המשרד להג"ס ומשרד החקלאות יפעלו בשיתוף מינהל המכס לאסדרת מנגנון .
הסגר ונוהלי פיקוח על יבוא ומעבר של סחורות ומוצרים העלולים להכיל מיני פולשים, .
ובכללם מוצרי עץ, צמחי נוי וחיות מחמד.
במסגרת זו מומלץ לבחון ולהטמיע בנהלי מינהל .
המכס והבידוק את המינים מרשימת ה-100 שהםבעלי פוטנציאל התבססות כפולשים .
בהתאם יש לאסדר מנגנון להגבלה ופיקוח על יבוא אישי של מינים .
המוגדרים נגעים או פולשים.
רשות המיסים מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2022 (להלן- תשובת רשות .
המיסים) כי "מינהל המכס קיים מספר ישיבות עם המשרד להגנת הסביבה בכל הקשור להערות .
המבקר על הסדרת הנושא בחקיקה בהן הומלץ לעגן את כלל דרישותיהם באופן מסודר בצו .
יבוא חופשי או בחקיקה אשר בתחום אחריות המשרד להגנת הסביבה ושל משרד החקלאות".
להלן פירוט ליקויים שהעלתה הביקורת באסדרה של מניעת חדירה, לפי סוגי סחורות: .
זרעים וחומרי ריבוי: חוק הזרעים עוסק בפיקוח על הרכב גרעינים ותקנות הזרעים מסדירות .
את הפיקוח בנוגע לנגעים הקשורים לצומח בלבד.
חומרי ריבוי צמחיים אחרים (למשל בצלים, .
פקעות וקני שורש) נדרשים לתעודות מתוקף תקנות הגנת הצומח157, ולמגבלות סניטציה עבור .
הועלה כי מצבי חדירה אפשרית של עשבים או מיני זרעים פולשי ם שאינם מזיקים לצומח .
אינם מוסדרים, ותקנות הזרעים אינן מתייחסות לחומרי ריבוי העלולים להכיל מינים .
פולשים שאינם מזיקים לצומח.
יוצא אפוא שבמסגרת יבוא חקלאי מתאפשרת חדירה של .
זרעים ממינים פולשים שאינם מוגדרים נגעים חקלאיים.
שינוע משלוחי גרעינים או שימוש .
במספוא מאפשר ים חדירה והתבססות של זרעים ועשבים בעלי פוטנציאל נזק לאורך צירי .
לדוגמה, צמח הכנפון הזהוב 158 שלפי השערה חדר לישראל .
בשנות השבעים של המאה הקודמת, בתערובת זרעים לחקלאות והתפשט במהירות.
תכונותיו 159 הוא מאיים על הצמחייה הטבעית באזורים שפלש אליהם160.
תוספת שנייה לתקנות: רשימת נגעי הסגר; תוספת רביעית: טובין הפטורים מרישיון יבוא והחייבים בתעודת בריאות .
158 erbesina encelioidesV .
159 אללופתיה- תכונתו של צמח המשחרר רעלים שמעכבים נביטה וגדילה של צמחים אחרים בסביבה.
160 ז'אן-מארק דופור -דרור, הצמחים הפולשים בישראל (2019 '), עמ146 - 147.
מומלץ כי משרד החקלאות, בשיתוף המשרד להג"ס ורט"ג, יפעלו למתן מענה לאסדרה .
החלקית בתחום הזרעים וחומרי הריבוי, ולהטמעת נהלים למנגנון פיקוח הכולל הגבלות .
סניטציה עבור זרעים וחומרי ריבוי, ובכלל זה פיקוח על שינוע זרעים.
צמחים : יבוא צמחים ומוצרי צומח לישראל מותנה בקבלת אישורים מהשירותים להגנת הצומח, .
אם היבוא הוא מסחרי או פרטי במטען נלווה של נוסעים; אישורים אלה נדרשים עבור צמחים .
ומוצרי צמחים, חלקי צמחים, אילנות וצמחים אחרים מתוקף צו יבוא חופשי ותעריף המכס 161 .
כמו כן, פירות, ירקות, פרחים, ענפיםוצמחי עציץ מותרים ביבוא תחת מגבלות מתוקף תקנות .
הגנת הצומח, ומחויבים באישורים המעידים על ניקיון ממחלות, מזיקים וחומר זר שעלולים לפגוע .
הועלה כי אין אסדרה מחייבת לגידול וסחר של צמחים פולשים שאינם מזיקים לצומח, .
כמו כן לא קיימות נורמות המגבילות שתילת צמחים אלרגניים או צמחי נוי האסורים .
חסרי חוליות: אסורים ביבוא מתוקף תקנות הגנת הצומח, מאחר שהם נחשבים מזיק לצומח.
התקנות מגדירות כללים לסניטציה עבור יבוא וסחר בהימצא חסרי חוליות שהם מזיק לצומח .
שהגיע באינטרודוקציה מכוונת או אקראית.
הועלה כי אין אסדרה של ניטור וביעור עבור חסרי חוליות שהם מין פולש שאינו מזיק .
לצומח, ואין כללים מחייבים לביצוע סניטציה כאשר במכולת יבוא נמצא חסר חוליות .
כך מתאפשרת פלישה והתפשטות של מיני פרוקי רגליים מזיקים .
העלולים לחולל נזק בריאותי, אקולוגי או תשתיתי.
מחוללי מחלות: עבור מחוללי מחלות 162 קיימים חוקים נפרדים לניהול פעולות למניעה .
ולסניטציה בהתאם לסקטור הפגיעה: בתחום החקלאות - חוק הגנת הצומח אוסר לייבא לישראל .
מחוללי מחלות בעלי פוטנציאל סיכון לצומח 163 .
בנוסף פקודת מחלות בעלי חיים עוסקת .
באמצעים לבלימת המחלות ולמניעת התפשטותן לאחר שאלה התגלו בבעלי חיים מסוימים .
נגועים או שיש חשש שהם נגועים; פקודת בריאות העם קובעת את השליטה והסניטציה על .
תחלואה אפשרית בבני אדם.
הועלה כי אין א סדרה של נושא הפגיעה בבריאות הא דם והחי הנגרמת על ידי פרוקי .
רגליים עוקצים (למשל: נמלת האש).
161 תעריף המכס חלק2 - .
162 פתוגנים- חיידקים, וירוסים, פטריות, טפילים.
163 ,רישיונות יבוא לצמחים ומוצרי צמחים, משרד החקלאות ופיתוח הכפר6.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי מומלץ כי המשרד להג"ס ומשרד החקלאות, בשיתוף מינהל המכס ורט"ג, יפעלו להרחבת .
הנורמות הקיימות בכל הקשור ליבוא, סחר וגידול של צמחים וחסרי חוליות, כדי לתת .
מענה לאסדרה החלקית בתחום המינים הפולשים; לגבי מחוללי מחלות מומלץ לשתף .
בתהליך זה גם את משרד הבריאות.
מניעת התבססות והתפשטות .
פיקוח על שחרור מיני ם לטבע: ענף הסחר בחיות מחמד בעולם מגלגל כל שנה .
מיליארדי דולרים 164 ונמצא בעלייה מתמדת.
לדוגמה, בארצות הברית , אוסטרליה ובריטניה, .
ביותר ממחצית משקי הבית יש לפחות חיית מחמד אחת; ובארצות הברית כ-50% מחיות .
המחמד הן "חיות אקזוטיות" - בעיקר זוחלים, דו-חיים וציפורים.
בעלי חוליות165 פולשיםלא אחת, באמצעות סחר מכוון למטרות נוי וגידול: דגים לענף .
האקווריומים, זוחלים, מיני ציפורים ויונקים, שמיובאים לגידול בשבי אך עלולים לברוח או .
להיות משוחררים לטבע ללא פיקוח.
מינים אלה מתחרים על מזון וטריטוריות עם מינים .
מקומיים, בשל מיקומם במערכת האקולוגית לרוב כטורפים, ובשל יכולת רבייה מינית בין .
אורגניזמים מאוכלוסיות השונות זו מזו גנטית; הם עלולים גם להעביר מחלות ו להזיק .
למערכות אקולוגיות166 .
בבריטניה מוטמע בחקיקה מנגנון ליבוא בעלי חיים לגידול בשבי, הכולל הגבלות וכללים .
לשחרור לטבע של מינים זרים ופולשים בתום הגידול בשבי, לרבות רישיון לשחרור בעל .
החיים ודרישות ספציפיות לשחרור בכלובים מפוקחים בלבד 167.
באיטליה יש איסור גורף .
על שחרור כל מין זר ופולש לטבע 168.
בישראל מיני פולשים שהובאו לגידול ברחו מהשבי, התבססו ונפוצו בטבע; לדוגמה .
הנוטרייה, שיובאה לתעשיית הפרוות, והדררה המצויה והמיינה המצויה, שיובאו כציפור י .
מינים נוספים שוחררו לטבע "שחרור חמלה", התבססו והפכו למינים פולשים מחוללי .
בישראל ידועים 25 מינים של פולשים בבתי גידול לחים שבחלקם הגדול שוחררו .
למשל אקווריום שרוקן לירקון הוביל להתבססות אזולה שרכנית170 - צמח נוי .
164 he role of the exotic pet trade in producing invasiveT When pets become pests: " ,.
2059 (2019), 17(6) Front Ecol Environ , " vertebrate animals .
עופות, דגים, זוחלים ויונקים .
166 Ester Polaina et al .
, "The future of invasive terrestrial vertebrates in Europe under climate and land -use .
167 Non-native (alien) species: Apply for a licence to release them (A03 and LR03), last updated: 2021 .
168 A comparative assessment of existing policies on invasive species in the EU member states and in selected OECD .
countries, Decree of the President n.
120/ 2003, prohibits any release of alien species into the wild, 2011, p.
169 " ,קובי בן שמחוןהרשימה של הזנים הפולשים בישראל מונה בין השאר תוכי, יקינטון ונמלה עוקצנית .
במיוחד", הארץ (אפריל 2009 .
170 Azolla filiculoides.
לאקווריומים המתרבה באופן וגטטבי171 , חוסם את החמצן ודוחק מינים מקומיים; ואקווריום .
שרוקן לכינרת גרם להתבססות חילזון מגדלי 172 באזור הכינרת, בשמורת עין אפק ובעמק .
המעיינות שדחק מינים מקומיים 173 .
מינים אלה ואחרים אשר שוחררו לטבע מחוללים נזקים .
הועלה כי בישראל לא נקבע איסור מחייב בדין בעניין שחרור לטבע של אורגניזמים .
שיובאו לצרכי נוי ופנאי, ולא נקבעו הסדרים עבור אלה המעוניינים לשחרר .
מוצע כי המשרד להג"ס יפעל להסדרת מנגנון לשחרור לטבע של מינים זרים או פולשים, .
ויעגן את הנושא בנהלים מחייבים ובפיקוח מצידו, מתוך גישה של "המזהם משלם".
:פינוי ציוד נגוע במינים פולשים מוצרי עץ וריהוט הנגועים במינים פולשים - נמלים או .
טרמיטים 174 - מושלכים לפח ככל פסולת אחרת, דבר המאפשר למינים אלה להמשיך לפלוש .
מוצרי עץ נגועים בטרמיטים שהושלכו לפח רגיל .
171 רבייה וגטטיבית- היא רבייה א-מינית של צמח על ידי התפתחות וחלוקת תאים או חלקי צמח עצמו שאינם פועל יוצא .
דוגמה לרבייה א-מינית: ייחורים ופקעות בצמחים.
173 ,אורית סקוטלסקי ומשה פרלמוטראגף שמירת טבע, חל"ט, געגועים לנחל - הנחלים ובתי הגידול הלחים .
בישראל: מצב קיים, ומתווה לשיקום הידרולוגי ואקולוגי (מרץ 2012 '), עמ25 - 26 .
174 טרמיט- סוג של חרק הניזון מעץ ומעכל תאית ולכן גורם נזק למוצרי עץ ולחומרים נוספים.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי תמונה 1: מוצרי עץ נגועים בטרמיטים שהושלכו לפח בפתח תקווה .
צולם על ידי תומר לו, מומחה לטרמיטים , 2020 .
הועלה כי בישראל אין אסדרה חוקית של מנגנון לפינוי ו גריט ה של ציוד הנגוע .
היעדר קיומו של מנגנון לפינוי אורגניזמים לא - רצויים בולט במיוחד .
כאשר מדובר בצורך להיפטר ממינים פולשים מחוללי נזק.
,מוצע כי המשרד להג"ס יפעלבשיתוף משרד החקלאות ונציגי השלטון המקומי, .
ליצירה ולקידום של מנגנון סילוק מחייב לסילוק חפצים הנגועים במינים מזיקים .
מקומיים ופולשים ולעיגון מנגנון זה בנהלים מחייבים.
מומלץ כי המשרד להג"ס יבצע .
הסברה ופיקוח בנושא אופן פינוי מוצרים הנגועים במינים פולשים בקרב הציבור, .
הרשויות המקומיות וגורמים רלוונטיים נוספים.
:שיווק והפצה בצו רישוי עסקים לא נקבעו הגבלות על פעילות עסקית מטעמים .
אקולוגיים, וכך למעשה יכולה פעילות כזו לאפשר חדירה, התבססות והתפשטות של מינים .
צו רישוי עסקים (משרד הפנים הוא המשרד הממונה על תחום רישוי העסקים) אינו .
כולל הגדרות וכללים לשימור המגוון הביולוגי ומניעת פלישת מינים בעקבות הפרת .
המשמעות היא כי עסק אשר בבעלותו, בשימושו או בפיקוחו שטח תשתית .
אינו מחויב מתוקף החוק לקבל אחריות אקולוגית לשטח זה.
זאת ועוד, לפי התקן הירוק חל איסור על משתלות לסחור במינים זרים בעלי פוטנציאל .
פלישה, ו עליהן למנוע התבססות של מינים פולשים.
כמו כן, עליהן לפעול להשמדה של .
מוקדי נגיעות של מחוללי מחלות או מזיקים שכבר פלשו לישראל ומחוללים נזק.
הירוק נועד לעודד משתלות לאמץ סטנדרטים סביבתיים השומרים על המגוון הביולוגי.
התקן, שנכנס לתוקף בינואר 2019 , הוא וולונטר י - המלצה בלבד.
יוצא אפוא כי אין בישראל כללים נורמטיביים מחייבים המגבילים סחר במינים .
כפועל יוצא מכך מתקיים בישראל, הלכה למעשה, סחר בצמחים פולשים .
דוגמה לכך הוא המין הפולש יקינטון המים, שמשתלות מגדלות אותו .
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי בנובמבר 2021 נכנס לתוקף שינוי בתוספת לצו רישוי .
עסקים שהפך משתלות ועסקים לממכר צמחי נוי ופרחים לעסקים שאינם טעוני רישוי וכי .
לאור זאת, אין למשרד להג"ס יכולת לפקח על משתלות ולפעול למניעת חדירה והפצה .
של מינים פולשים בעסקים מסוג זה וכתוצאה מכך עשויה להתעצם החדירה וההפצה של .
המינים הפולשים והפגיעה במגוון הביולוגי.
יצוין כי עקב השינוי שחל בתוספת לצו רישוי עסקים ולפיו משתלות ועסקים לממכר .
צמחים אינם טעוני רישוי, מוצע כי המשרד להג"ס, שהיה שותף להכנת התקן הירוק, .
יבחן את מיסודו כנורמה מחייבת.
בעלי חיים ימיים: בתקנות הדיג אין אסדרה של פעולות מניעת חדירה של מינים ימיים, .
מניעת התבססותם, ביעורם וניהול אירוע פלישה אקראית שלהם, למשל דרך תעלת סואץ.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה רט"ג כי עיקר בעיית המינים הפולשים בים התיכון .
"היא תעלת סואץ"; "הטיפול בבעיה אינ ו יכול להיות רק על ידי טיפול ב-'אירוע פלישה .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי אקראית' כי אין כזה דבר.
מדובר בצינור פתוח שכל הזמן 'דולף' מינים פולשים לים התיכון", .
ו"בעיית המינים הפולשים בים הוא לא רק בגלל חקיקה אלא בגלל החוסר ]ב[ טיפול .
בינלאומי בתעלת סואץ", וכי קיימות הצעות שונות של מדענים על דרכים לבנות מלכודת .
אקולוגית למניעת חדירה אך נדרש טיפול גם במישור הבינלאומי לצורך בדיקת היתכנות .
ומימון של דברים כאלה.
ללא התקדמות במניעת פלישה דרך התעלה - לא נוכל לעשות .
כלום למנוע את הנזקים העתידיים.
לאחר שמין מתבסס זה בלתי אפשרי לבער אותו ".
המשרד להג"ס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2022 " , כי הואהעלה את .
הנושא בפורומים בין-לאומיים שונים כגון אמנת ברצלונה " אך הטיפול בו צריך להיעשות .
בשיתוף פעולה בינלאומי מתאים.
לדבריו, " במצב הנתון אין ביכולת המשרד להגנת .
הסביבה לעשות דבר בנושא ואין באפשרותו לצמצם תופעה בינלאומית זו" והוא מטופל על .
ידי גורמים ממשלתיים בכירים.
מומלץ כי המשרד להג"ס ימשיך בטיפולו בנושא ובמעקב הנדרש אחר התקדמותו .
במטרה לצמצם את הפלישה של המינים הימיים הזרים דרך תעלת סואץ.
:מחוללי מחלות אדם המשרד להג"ס בשילוב הרשויות המקומיות מנהל את השליטה .
והסניטציה על תחלואה אפשרית בבני אדם באמצעות פקודת בריאות העם.
מחייבת פעולות סניטציה ומניעת התפשטות בין היתר עבור מזיקים בריאותיים נשאי וקטור .
תחלואי (למשל יתוש הטיגריס האסיאתי, שהוא נשא של קדחת הנילוס המערבית)175 .
הפקודה מטילה את האחריות על פעולות ניטור וסניטציה על הג"ס, ופעולות ההדברה .
בעניין זה הן באחריות הרשויות המקומיות.
הועלה כי אין אסדרה של התחום של מניעת מחלות הנגרמות מאלרגנים 176 , ובכלל .
זה מחלות אשר נגרמות מאלרגנים פולשים.
מוצע כי המשרד להג"ס יפעל בשיתוף משרד החקלאות ובהתייעצות עם משרד .
הבריאות לקידום הגבלת נטיעתם, זריעתם וטיפוחם של צמחים אלרגנים במרחב .
הציבורי בישראל, ובכלל זה איתור וביעור של צמחים אלה שהם מינים פולשים.
175 ,מבקר המדינהדוח מיוחד: טיפול מערכת הבריאות במחלות מתפרצות וחדשות (מרץ 2020 '), עמ497 .
העיר על ביצוע חלקי ולא-מספיק של ניטור יתושי טיגריס אסייתי .
176 חומר שעלול לגרום לתגובת רגישות יתר של המערכת החיסונית של הגוף(אלרגיה) , כדוגמת עיטוש וגרד.
אילנות בוגרים : פקודת היערות אינה מבחינה בין הגנה על עץ בוגר 177 ממין מקומי לבין .
עץ פולש, ועצים בוגרים שהם מינים פולשים א ינם מוחרגים מהאיסור הקיים על כריתת .
אי-החרגתם של עצים בוגרים שהם מינים פולשים מעכבת את התגובה המהירה .
הנדרשת לביעור ומניעת התבססות של עצים כאלה שהם מינים פולשים.
היא התבססות והפצה שלהם.
באוגוסט 2021 הגיש שר החקלאות את "טיוטה לתיקון תקנות צו היערות (פטור מרישיון), .
בדברי ההסבר לתיקון נכתב כי יינתן פטור מדרישת רישיון לכריתה או .
להעתקה של עצים בוגרים, לרבות מיני עצים פולשים, הגורמים לפגיעה במערכות .
אקולוגיות טבעיות ובתפקודיהן.
רשימה מפורטת של העצים ממין זה צורפה להצעה.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את יוזמת משרד החקלאות וממליץ לפעול לקידום .
התיקון המאסדר מנגנון מהיר לביעור אילנות פולשים שהם עצים בוגרים.
מזיקי עץ: השוואה בין-לאומית העלתה כי בארצות הברית, שם נפוץ במיוחד הטיפול .
בטרמיטים - למשל בטקסס 178, בפלורידה179, בג'ורג'יה180 ובאינדיאנה181 - קיים רישוי מיוחד .
להדברות טרמיטים ומזיקי עץ (WDO - Wood Destroying Organisms .
הסמכה ספציפית להדברת טרמיטים, ובאוסטרליה 183 - לפיקוח על טרמיטים במבני .
177 עץ בוגר מוגדר בפקודת היערות כ"עץ שגובהו שני מטרים לפחות מעל פניהקרקע, וקוטר גזעו, הנמדד בגובה 130 .
סנטימטרים מעל פני הקרקע, הוא10 סנטימטרים לפחות, ולעניין עץ במגרש שייעודו בתוכנית בת-תוקף הוא מגורים .
178 Texas Department of Agriculture Structural Pest Control Applicator .
179 Control Licensing and CertificationPest , .
Certification-and- Control/Licensing- Services/Pest- https://www.
180 Registration, Category 30, WDO Employee Georgia Department of Agriculture, Licensing, Certification and .
181 Destroying Insect) Business Licence- , Obtaining a WDI (Wood chemist Office of Indiana state .
182 : Pest Controller, Specializations, Termite Technician ZealandNew , .
nz/pest https://skillshortage .
183 Queensland building and construction commission , .
inspections- termite- building- purchase- home/pre- existing- https://www.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי הועלה כי בתקנות ההדבר ה בישראל אין אסדר ה ל רישוי ייעודי להדברות טרמיטים .
ומזיקי עץ, ואין אסדרה להכשרה ייחודית למדבירי טרמיטים.
עוד הועלה כי מדבירים .
עצמאים המקבלים רישיון מהמשרד להג"ס לעסוק בהדברה אינם מוכשר ים .
לפעולות ביעור אפקטיבי בתחום הטרמיטים.
חשיבות ההכשרה מתחדדת על רקע .
הפלישה וההתפשטות בשנים האחרונות של טרמיטים, שהם פולשים מסוכנים.
מוצע כי ה משרד להג"ס יבחן מתן רישיון ייחודי להתמחות בטיפול בטרמיטים .
והדברתם, בהתאם למדינות מתקדמות בעולם, דבר שעשוי לתרום למנ יעת .
התפשטותם והתבססותם של טרמיטים ולמניעת הנזקים ההרסניים שהם גורמים.
רשימות כבסיס לניהול מניעת חדירה .
הגישה המרכזית המקובלת בעולם בעניין ניהול בטיחות ביולוגית ומניעת חדירה של מינים .
פולשים היא שימוש ב רשימות כמנגנון למניעת חדירה דרך אפיקי היבוא.
קו ברור בין המינים המקומיים למינים הזרים, כוללות ממד של סיכון ומאפשרות תשתית לפעולות .
הנדרשות להתמודדות עם מינים פולשים בעלי פוטנציאל נזק ואפיון אפיקי פעולה.
שלושה סוגי רשימות: (א) רשימה שחורה: כוללת מינים שהוכחו כגורמי נזק והם אסורים .
ביבוא184; )(ב רשימה לבנה: כוללת מינים מותרים ביבוא שלא צפוי שיגרמו לנזק 185; )(ג רשימה .
אפורה: כוללת מינים המסווגים לפי דרגות סיכון באמצעות הערכת סיכונים 186 .
אוסטרליה: היבוא מנוהל על ידי רשימת שחורות, לבנות ואפורות לפי סוגי אורגניזמים .
(מיקרואורגניזמים, צומח, בעלי חיים).
ניו זילנד: חוק המינים החדשים 187 כולל רשימות שחורות של מינים חדשים אסורים188, וכאשר .
מין צמחי אינו נכלל ברשימת הבטיחות הביולוגית, נדרש לבצע הערכת סיכונים לגביו.
גרמניה ואוסטרי ה : המדינות פיתחו כלי להערכת סיכונים גנריים המבוסס על ניהול רשימות .
המתיי חסות לכל הקבוצות הטקסונומיות הצמחיות והאנימליות ו למחוללי מחלות 189 .
לטביה : הפעולות למניעת התבססות של מיני פולשים מנוהלות על ידי רשימה שחורה של מיני .
צומח פולשים ומינים האסורים בשחרור לטבע 190.
184 , Invasive Species: Control Options and Issues for Congress, April 2015 Service Congressional Research .
186 רונית ג'וסטו-חנני, מינים זרים פולשים בישראל: הערכת מצב וחלופות למדיניות ורגולציה ( 2011 '), עמ50 .
187 Biosecurity Law Reform Bill 2010 (BLRB’10), , .
content/uploads/2019/05/PUB_minim.
il/wp https://jerusaleminstitute.
188 Hazardous Substances and New Organisms Act 1996, Schedule -2, Prohibited new organisms, .
189 German -Austrian Black List Information System (GABLIS), The new ‘German -Austrian Black List Information .
System’ for assessing the environmental risks of invasive alien species, EPPO Reporting Service .
Regulation by the Cabinet of Ministers No.
2008 asive plant species, List of inv .
הולנד: בדומה לישראל, אין חקיקה יי עודית למינים פולשים.
אולם המדיניות המוטמעת בחקיקה .
הכללית191 מושתתת על רשימות שחורות האוסרות על סחר או על שחרור לטבע של המינים .
הרשומים, והמעוגנות במסד נתונים ממשלתי מקוון כדי לאפשר תגובה מהירה 192 .
תמונת המצב בישראל- רשימות שחורות .
הועלה כי בישראל הרשימות השחורות הקיימות מנוהלות באופן חלקי, וכי הן מתייחסות .
לניהול נגעי הסגר הקשורים לצומח ולניהול ערכי טבע מוגנים, וכי אין רשימות מחייבות .
לניהול מינים פולשים לצורך שימור אקולוגי, ובכלל זה רשימות שחורות עבור מינים .
מרשימת ה-100 אשרבעלי פוטנציאל התבססות כפולשים מזיקים.
באפריל 2021 פרסמהרט "ג באתר האינטרנט שלה כי בכוונתה להפסיק לאשר יבוא מינים .
בעלי פוטנציאל נזק אקולוגי ואחר, וכי רשימת המינים האסורים תעבור בחינה מדעית .
מדיניות זו לא גובשה עד אוקטובר 2021 במערכת הנורמות המחייבות.
המדיניות - אם תגובש - תהווה צעד חיובי למניעת מינים פולשים193.
חדירה מכוונת שאינה אקראית של צמחי נוי היא גורם משמעותי להפצת צמחים פולשים .
לדוגמה, באוסטרליה צמחי נוי הם 94% ממיני הצמחים הזרים שהוכנסו למדינה, .
שהם כשני שלישים ממיני הצמחים הזרים שהתפשטו במדינה.
בפברואר 2013 פרסם המשרד להג"ס בשיתוף עם משרד החקלאות, רט"ג ומומחים .
אקדמיים 194 מסמך המלצות וולונטריות לגינון ותכנון נופי, הכולל רשימה של 142 מיני .
צמחים זרים בעלי פוטנציאל פלישה גבוה אשר הומלץ להימנע משתילתם 195 .
קבוצת המומחים תתכנס מדי שנה לעדכן רשימה זו.
הועלה כי מפברואר 2013 ועד אוגוסט2021 לא התכנסו המשרד להג"ס, משרד .
החקלאות ורט"ג עם קבוצת המומחים האמורה על מנת לעדכן את המסמך; ועל .
אף פוטנציאל הפלישה הגבוה, הרשימה של צמחי נוי וגינון נופי האסורים לשימוש .
בישראל לא עוגנה בדין.
בפקודת בריאות העם מוטמעות רשימות שחורות של מחלות עם פוטנציאל הדבקה .
המחייבות פעולות אגרסיביות של סניטציה ומניעת התפשטות.
191 Netherlands Food and Consumer product safety authority, Ministary of agriculture, Nature and food quality, .
National Plant Protection Organization of the Netherlands, .
192 National Plant Protection Organization of the Netherlands, (NPPO) .
193 אתר רט"ג, ד"ר נעם לידר ויתירשמיר, שונית באקווריום (4.
194 ז'אן-מארק דופור -דרור, הגנה על מורשת הנוף בישראל: בניית מסמך מדיניות למתכננים ולרשויות המקומיות בדבר .
שימוש בצמחים זרים, מחקר 61-810 ,2008 .
195 ז'אן-מארק דופור -דרור (עורך), צמחי הנוי הזרים הלא רצויים בישראל: מסמך המלצות (פברואר 2013) .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי הועלה כי בפקודת בריאות העם אין רשימה שחורה של גורמים אלרגנים הקיימים .
הן בצמחים מקומיים והן בצמחים פולשים, ואשר יש להימנע מנטיעתם ושתילתם .
הפקודה גם אינה מסדירה רשימת אורגניזמים שמזיקים לבריאות .
באופן שאינו מחלה, למשל על ידי עקיצה, נשיכה או הכשה.
קיימת גם בחוקים אחרים.
רשימות מעין אלה נדרשות כדי לשמש תשתית מחייבת .
למניעת חדירה והתפשטות של מינים פולשים אלרגנים.
מומלץ כי המשרד להג"ס ורט"ג בשיתוף משרד הבריאות יסדירו הכללה של רשימות .
אלה בפקודת בריאות העם.
תמונת המצב בישראל - רשימות לבנות .
תקנות הגנת הצומח כוללות רשימות של מיני צמחים המותרים ביבוא בכפוף לתנאים מגבילים; .
בתקנות הדיג ישנה רשימה של מינ י דגים, חסרי חוליות ימיים ואלמוגים המותרים ביבוא; בתקנות .
הזרעים מוגדרת רשימה לבנה של זנים המורשים להחזקה, מכירה, ריבוי וגידול, לרבות תנאי .
סניטציה ומגבלות; בחוק הגנת חיית הבר ובאמנת CITES ישנן רשימות מינים המותרים בסחר , .
ובהם מיני עופות וזוחלים; ובצו יבוא חופשי ישנן רשימות של טובין המותרים ביבוא, המתמקדות .
במניעת נגעי חקלאות בלבד.
הועלה כי ברשימות הלבנות של מיני צמחים או זרעים אין התייחסות למיני צמחים .
העלולים להיות מינים פולשים.
רשימות הן בסיס הכרחי לביצוע פעולות בקרה ושליטה במיני אורגניזמים.
וסקטוריאליות, שאינן כוללות ממד של הערכת סיכונים, אינן מהוות אמצעי לפיקוח יעיל .