HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יחידות ייצור ולכן היה אמור להתחיל כבר אז בקידום פעילות מזורזת למניעת מחסור ולא לחכות עד שנת 2006 (אירוע הפסקת החשמל) כדי ליזום תכנית להתמודדות עם המחסור ולאשרה רק בסוף 2008 .
יוטעם כי תעריף החשמל המתעדכן ע"י רשות החשמל מעת לעת כולל מנגנון להכרה בעלויות פיתוח משק החשמל.
מְנהל מינהל החשמל - איוש התפקיד עפ"י סעיף 57 לחוק משק החשמל, התשנ"ו- 1996 , "הממשלה תמנה, על פי הצעת השר, מנהל לענין חוק זה; המנהל יהיה עובד מדינה והוא כפוף במישרין לשר".
המשרד הגדיר את תפקידיו של מנהל מינהל החשמל: שותף בקביעת מדיניות ויעדים בתחום החשמל, יוזם חקיקה למימוש המדיניות ולהגשמת היעדים, מופקד על ביצוע הוראות החוקים והמדיניות, יו"ר צוות העורכים של תכנית המתאר לתחנות כוח ורשת החשמל (תמ"א 10 ) ואחראי לתכניות הפיתוח ש ל מערכת החשמל ומדיניות השילוב של יצרני חשמל פרטיים.
אף שלמינהל החשמל ולעומד בראשו יש חלק חשוב בתכנון ופיתוח משק החשמל, לא מינתה הממשלה מנהל למינהל החשמל ממרס 2003 ועד אוקטובר 2005 , במשך יותר משנתיים וחצי.
בחודשים מרס 2003 עד אפריל 2004 כיהן בתפקיד "מנהל בפועל", ובהמשך היו שלושה מינויים זמניים שהוגבלו לשלושה חודשים כל אחד.
משרד התשתיות השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 שהחל ב - 6.
אין מנהל קבוע למינהל החשמל לדעת משרד מבקר המדינה, אי-מינוי מנהל קבוע למינהל החשמל במשך יותר משנתיים וחצי פגע ביכולת המשרד להת מודד עם משק החשמל, שבאותה התקופה היה במצב של מחסור חריף בכושר הייצור.
התכנית מ- 2008 ( לפיתוח המערכת לייצור החשמל708- RD) .
באפריל 2008 ( פרסמה חח"י תכנית לפיתוח המערכת לייצור החשמל708- RD ) (להלן- תכנית הפיתוח 2008 ).
התכנית מתבססת על ניתוח של שמונה תרחישים שונים של ביקוש לחשמל34 ", והוצגה בה "ליבת תכנית הפיתוח- אוסף יחידות ייצור שקיומן קריטי להבטחת הספקה אמינה של חשמל תוך מזעור עלויות ושמירה על איכות הסביבה.
הליבה מחייבת בשנים 2011 -2013 הוספה של תשע יחידות מחז"מ בהספק של 365 מגה-ואט כל אחת, ובהן יחידות שנכל לות בתכנית החירום.
על פי ליבת התכנית, בהסתברות של %90 לא יחרוג משך אי-ההספקה 35 מ-20 עד25 שעות בשנים 2011 -2013 .
אם תידחה הגברת כושר הייצור אחרי 2011 , ברור לחלוטין שמספר שעות אי-ההספקה באותה שנה יהיה כ -35 .
דחייה נוספת אחרי 2012 תגרום בוודאות מלאה ליותר ממאה שעות אי -הספקה.
שני תרחישים של פיתוח כלכלי בסיסי ומואץ וארבעה תרחישי מזג אוויר 35 קריטריון האמינות במערכת הייצור הוא1.
2 שעות אי-הספקה בשנה.
משרד התשתיות הלאומיות 1219 .
מהנתונים עולה כי ככל שידחה מועד שילובן של יחידות ייצור נוספות במערכת יגדל מספר שעות אי-האספקה הצפויות למשק.
בהכנת תכנית הפיתוח 2008 נותח גם תרחיש אופטימי של הזמינות של יחידות הייצור36 ולפיו יהיה צורך להוסיף בשנים 2013- 2011 רק שש יחידות מחז"מ במקום התשע שבליבה, דהיינו צמצום של כ- 1,100 מגה-ואט.
תכנית זו הוגדרה תכנית "קו אדום".
ביולי 2008 הוצגה תכנית הפיתוח לפני שר התשתיות מר בנימין בן אליעזר.
לאחר הצגתה ציין השר "כי חברת החשמל נמצאת בצומת דרכים ועליה לקבל החלטות לאן פניה מועדות".
הוא הורה שבתוך 45 ימים יציג מינהל החשמל במשרד התשתיות את המלצותיו לשני העשורים הקרובים.
08 הציג לשר מְנהל מינהל החשמל בפועל מצגת המתייחסת לתכנית הפיתוח 708-RD בפני השר.
בהמשך להצגתה סיכם השר שמסקנות מינהל החשמל אומצו ו"כי אנו נמצאים בפני קטסטרופה וכי בכוונתו לעדכן את ממשלת ישראל בנושא".
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח חומרת הנתונים שהוצגו לעיל, על מקבלי ההחלטות להזדרז ולהחליט בעניין הקמת יחידות ייצור נוספות על מנת להבטיח את אמינות הספקת החשמל.
כמו כן יש להחליט אלו גורמים יקימו את היחידות האלה.
פעולות להקטנת הביקוש לחשמל כשהוא בשיאו .
אחת הדרכים לצמצם את הפער בין היצע החשמל לביקוש לו בעת מחסור הוא הקטנת הביקוש.
במקרה של מחסור חח"י מנתקת צרכנים בסבב אוטומטי.
בתחילת 2002 פרסם צוות ניהול הביקוש לחשמל, המשותף למשרד ולחח"י37 , דוח ובו הוצגו פתרונות למחסור בכושר הייצור של חשמל.
כל הפתרונות כרוכים בקביעת תעריפים שיתמרצו לקוחות להצטרף להסדר.
הצוות המליץ על כמה פתרונות אפשריים38.
; המלצות אלה יושמו בשלבים ממסמכי החברה עולה שישנם הסדרים עם צרכנים להסטת ביקוש לחשמל בשיעור של כ -480 מגה-ואט.
עוד עולה ממסמכי החברה שעומסים אלה הם עומ סים מקסימליים, ובפועל ההסדרים אפקטיביים רק למחצה מאחר שלא תמיד מנצלים הלקוחות שבהסדר חשמל בשעות שיא הביקוש.
לגופים ממשלתיים וציבוריים כגון משרד הבטחון, המשטרה ובתי החולים יש גנרטורים שיכולים לתגבר את מערכת הייצור.
בחודשים יוני-יולי 2008 ביקש שר התשתיות משר הבריאות, משר הביטחון ומהשר לבטחון פנים שיפנו למנהלי בתי .
שיעור תקלות מאולצות נמוך מהמקובל לצורכי תכנון המערכת 37 הצוות הוקם במטרה למצוא פתרונות למחסור שהסתמן ביכולת הספקת החשמל בשנים 2003 -2004 .
38 ראודוח מבקר המדינה 53ב, "תכניות לפיתוח משק החשמל", עמ' 798.
החולים וקופות החולים, למערכת הבטחון ולמשטרת ישראל כדי לבחון את ההסדר המוצע לצירוף הגנרטורים שברשותם.
עד אוקטובר 2008 לא הצטרף להסדר אפילו גוף אחד.
מן הראוי שמשרד התשתיות הלאומיות יפעל ביתר שאת כדי לגרום לכך שגופים ממשלתיים וציבוריים יצטרפו להסדר המוצע ועל ידי כך יסייעו בהתמודדות עם המחסור בחשמל הצפוי במשק.
המשרד השיב כי "בימים אלה המשרד מגבש הצעת החלטה בממשלה המחייבת את הגופים הממשלתיים והציבוריים להצטרף להסדר ניהול ביקושים וכי החל מאמצע שנת 2008 מקיים שר התשתיות מעקב צמוד אחר עמידת רשות החשמל ביעדים שנקבעו ע"י הממשלה להקטנת ביקוש לחשמל".
תפקודו התקין של משק החשמל הוא נדבך חשוב בחוסנו הכלכלי של המשק בפרט ובעל חשיבות אסטרטגית לפיתוח המשק בכלל.
מימוש תכניות הפיתוח הוא תנאי לתפקודו התקין של משק החשמל.
על משרד התשתיות הלאומיות לנקוט את הצעדים הדרושים כדי לוודא שהתכניות שאושרו יוצאו מן הכוח אל הפועל ללא דיחוי, על מנת למנוע נזקים של ממש למשק במקרה של תקלה ומחסור.
על הגורמים המופקדים על פיתוח משק החשמל והגז הטבעי, ביניהם משרד התשתיות, המשרד להגנת הסביב ה, חח"י וגורמי התכנון למצוא פתרונות לקידום הפיתוח של משק החשמל ושל משק הגז הטבעי במטרה להבטיח את ההספקה הדרושה לתפקוד תקין של המשק, להגדיל את כושר התחרות של התעשייה הישראלית, להקטין את זיהום האוויר ולשפר את רווחתם של צרכני החשמל במדינה.
בעקבות הביקוש לחשמל ההולך וגדל במדינה הוקמו תחנות כוח לייצור חשמל מדלקים פחמימניים 5 (להלן- אנרגיה מתכלה).
ייצור חשמל מדלקים פחמימניים גורר נזקים שעיקריו הם: התכלותם ההדרגתית של משאבי טבע חיוניים אלה עד כדי חשש שבטווח הארוך לא יוותרו מהם לדורות הבאים; זיהום אוויר הפוגע בבריאות האוכלוסייה ובאיכות הסביבה 6, והעלאת כמות גז הפחמן הדו -חמצני באטמוספרה המשפיעה על שינויים אקלימיים בכדור הארץ.
עד ספטמבר 2008 (להלן- מועד סיום מועד הביקורת) 99.
8% מיצור החשמל במדינה נעשה מאנרגיה מתכלה.
בשנת 1996 הצטרפה הממשלה לאמנת המסגרת של האו"ם בדבר שינוי האקלים7 (להלן- אמנת האקלים) שנחתמה בוועידת האו"ם ("פסגת כדור הארץ") .
5 הכוונה לנפט שמזיקוקו מפיקים, בין היתר, מזוט וסולר, לדלק מוצק (פחם) ולגז טבעי.
6 על המחיר הכלכלי של זיהום האוויר מייצור חשמל נכתב בדוח מבקר המדינה דוח שנתי 55 ב( 2005 ') עמ 964 "בפרק "זיהום אוויר מתחנות הכוח הפחמיות ובדוח שנתי 56 ב( 2006 ') בפרק "פרויקט הולכת הגז הטבעי" עמ785.
7 מטרת האמנה היא להביא לייצוב גל ובלי של ריכוזי גזי החממה באטמוספרה ולצמצמם לרמה שבה לא נגרמות הפרעות המסכנות את מערכת האקלים.
באמנה נקבעו עקרונות מנחים, בין השאר, עקרון הזהירות, ועקרון האחריות המשותפת.
על המדינות לאמץ מדיניות להקטנת הנזקים הנגרמים מפליטת גזי החממה, לעודד טכנולוגיות להקטנת פליטות אלה, להגדיל את המודעות בקרב הציבור הרחב.
כמו כן משרד התשתיותהלאומיות 1223 .
שהתקיימה בריו דה ז'נירו ביוני 1992 ; בפברואר 2002 קיבלה הממשלה החלטה בעניין אמנת האקלים 8.
ב - 1998 חתמה הממשלה על פרוטוקול קיוטו 9 לאמנת האקלים ואשררה את הפרוטוקול בפברואר 2004 ; ביולי 2008 נחקק חוק אוויר נקי, התשס"ח - 2008 ובו נקבע, בין השאר, שהממשלה תאשר, לפי הצעת השר להגנת הסביבה, תכנית לאומית רב שנתית לשם קידום מטרותיו 10 .
של חוק זה המדינה תלויה בייבוא דלקים ממקורות שאספקתם אינה בטוחה לאורך זמן.
בשנות השמונים של המאה העשרים נחקק חוק מקורות אנרגיה, התש"ן- 1989 (להלן- חוק מקורות אנרגיה), הנועד "לאפשר הסדרה של ניצול מקורות האנרגיה, הקצאתם בהתאם לצרכי המשק השונים ושימוש בהם ביעילות ובחסכון", ולהקטין בכך את התלות בייבוא דלקים.
בשנות התשעים החלה הממשלה, בעקבות המדיניות לגיוון מקורות הייבוא של הדלקים וגיוון סוגיהם 11 , בפיתוח משק הגז הטבעי שיש בו גם תועלת כלכלית למדינה, וגם הפחתה ניכרת של זיהום האוויר.
הממשלה החלה להתמודד עם נזקיו הסביבתיים של ייצור חשמל מאנרגיה מתכלה ועם הגידול הצפוי בביקוש לחשמל במדינה, הן על ידי השפעה על צמצום הביקוש לחשמל באמצעות שימור אנרגיה בדרך של התייעלות אנרגטית, והן על ידי הגדלת ייצור החשמל, בין היתר במתקני ייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות12.
בנובמבר 2002 החליטה הממשלה 13 לעודד את הקמתם והפעלתם של מתקני חשמל ותחנות כוח לייצור חשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות ששיעורם מכלל המתקנים לייצור חשמל במשק יגדל על פי לוח הזמנים שנקבע (להלן - החלטת אנרגיות מתחדשות).
כמו כן קבעה הממשלה שצוות בין -משרדי 14 (להלן- צוות המשנה) "יקבע כללים ומתכונת למימוש החלטה זו, לרבות בסוגיית העלות המרבית לרכישת אנרגיה ממקורות מתחדשים".
צוות המשנה חישב את העלות .
על המדינות להכין רשימת מצאי פליטות ולהגישן לאו"ם.
ראו גם דוח מבקר המדינה, דוח שנתי 55ב ( 2005 '), עמ973.
8 החלטת ממשלה שבה נקבע "שממשלת מדינת ישראל תנקוט פעולות להגדלת/הפחתת פליטות גזי חממה על סמך המ סקנות שתתקבלנה בועד ה הבינמשרדית שהוקמה בהחלטה מס' 815 של הממשלה מיום 5.
96 בנוגע להצטרפות ישראל לאמנת המסגרת של האו"ם".
9 כנס האו"ם לסביבה ולפיתוח שהתקיים בקיוטו שביפן בדצמבר 1997 בהשתתפות 161 מדינות, ובו חתמו על אמנת המסגרת של שינוי האקלים.
בפרוטוקול קיוטו שתוקפו עד שנת 2012 נקבע, בין היתר, שישראל היא במעמד של מדינה מתפתחת ועליה לא חלות, לעת עתה, הגבלות מעשיות על פליטת גזי חממה.
עם זאת חויבו המדינות המתפתחות להכין דוח על היקף פליטות אלה.
10 מטרות חוק אוויר נקי- "להביא לשיפור של איכות האוויר וכן למנוע ולצמצם את זיהום האוויר, בין השאר על ידי קביעת איסורים וחובות בהתאם לעקרון הזהירות המונעת, והכל לשם הגנה על חיי אדם, בריאותם ואיכות חייהם של בני אדם ולשם הגנה על הסביבה, לרבות משאבי הטבע, המערכות האקולוגיות והמגוון הביולוגי, למען הציבור ולמען הדורות הבאים ובהתחשב בצורכיהם".
11 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 49 ( 1999 ) בפרק "ההיערכות לפיתוח משק הגז הטבעי", עמ' 431-438 ,ומבקר המדינה דוח שנתי 56ב ( 2006 '), עמ 771-773 , 783-785 .
12 ,אנרגיה מתחדשת הוא מקור אנרגיה המשמש לייצור חשמל ממקורות אלו: שמש, רוח מים, חומר אורגני (ביומסה) ותופעות טבע אחרות ולא דלק פחמימני.
13 'החלטה מס 2664 /(חכ44) מ - 4.
02 בעניין מדיניות ייצור חשמל - אנרגיות מתחדשות.
14 בצוות המשנה השתתפו נציגים של המשרד, את"ק, המשרד להגנת הסביבה ורשות החשמל.
המרבית למשק מייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות, הכוללת פרמיה בגובה העלויות החיצוניות 15 של אנרגיה מתכלה.
יצוין כי בתעריפי ה חשמל מאנרגיה מתכלה לא נלקחו בחשבון העלויות החיצוניות, דהיינו, הם אינם משקפים את מלוא העלות למשק.
בפברואר 2008 החליטה הממשלה 16 על "גיבוש צעדים להתייעלות אנרגטית - צמצום צריכת החשמל" (להלן - החלטת התייעלות אנרגטית) שבה נקבע יעד מנחה לצמצום צריכת החשמל במשק בשיעור של 20% לפחות מצריכת החשמל הצפויה בשנת 2020 .
בספטמבר 2008 אישרה הממשלה 17 את הצעדים להתייעלות אנרגטית לשנים 2009 -2020 .
, שגיבשה ועדת מנכ"לים שמינתה בחודשים מרס -ספטמבר 2008 בדק משרד מבקר המדינה את הפעולות שנקטו הממשלה וכמה ממוסדותיה בשנים 2008- 2002 , ליישום מדיניות הממשלה והחלטותיה בעניין שימור אנרגיה והתייעלות אנרגטית במשק החשמל, וכן בעניין הקמתם וניצולם של מתקנים לייצור חשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות במדינה.
הבדיקות נעשו במשרד התשתיות הלאומיות (להלן - המשרד), באגף התקציבים במשרד האוצר (להלן - את"ק), במשרד לה גנת הסביבה, ברשות לשירותים ציבוריים - חשמל (להלן - רשות החשמל).
בדיקות השלמה נעשו במינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י), במינהל התכנון במשרד הפנים ובמשרד הבינוי והשיכון.
כדי לשמר אנרגיה יש לנקוט מכלול של פעולות ואמצעים שמטרתם להשיג התייעלות אנרגטית ולצמצם את צריכת החשמל בשיעורים ניכרים, בלי לפגוע בהמשך הצמיחה במשק וברווחת התושבים18 .
ממסמך של את"ק מינואר 2008 עולה שפעולות של התייעלות אנרגטית מצריכות השקעה נמוכה בהשוואה להקמתם ולאחזקתם של מתקנים לייצור חשמל.
החזרי ההשקעה שלהם הם בין שנתיים לשבע שנים, בכפוף לטכנולוגיה ולמגוון השיטות והכלים המיושמים.
15 העלויות למשק שהן תוצאה של הנזקים הנגרמים לאדם ולסביבה עקב הפקת מוצר או שירות כלשהו, כגון העלויות כתוצאה מפגיעה בדרכי הנשימה של האוכלוסייה עקב זיהום האוויר הנגרם מהפעלת תחנות כוח.
ראו דוח שנתי 55ב ( 2005 '), עמ964 ודוח שנתי 56ב ( 2006 '), עמ785.
16 'החלטה מס 3261 /(חכ69) מ- 20.
08 בעניין גיבוש צעדים להתייעלות אנרגטית- צמצום צריכת החשמל.
17 'החלטה מס 4095 /(חכ150) מ- 18.
08 בעניין צעדים להתייעלות אנרגטית- צמצום בצריכת החשמל.
18 המדד המקובל ככלי תכנוני וככלי לבקרת הביצוע הוא "עצימות אנרגטית".
זהו מדד של צריכת אנרגיה המנורמלת לנפש או לתל"ג.
ברוב המדינות הנרמול הוא לתל"ג, כי הוא מבטא את גודל האוכלוסייה ומשקלל את ביצועיה הכלכליים.
כך יכול מדד העצימות להצביע על התייעלות אנרגטית גם כשהפרט והמשק מגדילים את צריכת החשמל כתוצאה של גידול באוכלוסיה, בתפוקה ועלייה ברמת החיים.
משרד התשתיותהלאומיות 1225 .
כך לדוגמא, בשנות ה-70 הוכנסו לשימוש במדינה דודי שמש, וכיום הם מותקנים בכמיליון בתי אב מכוח החקיקה והתקינה הישראלית.
לפי הערכות המשרד הם חוסכים למשק כשלושה עד ארבעה אחוזים מצריכת החשמל השנתית.
על פי מסמכי את"ק, בניסוי שעשתה במשך שמונה חודשים, חסכה הפקולטה להנדסת חשמל בטכניון - מכון טכנולוגי לישראל - במתחם שלה בחיפה, בשנת 2007, כ-16% ;בממוצע מהצריכה הצפויה באותה עת בהשוואה לשנה הקודמת החיסכון שהושג עקב צמצום הצריכה הסתכם ב-232 אלף ש"ח.
החיסכון הושג על ידי השקעה של 45 .
אלף ש"ח באמצעים טכניים שונים ממסמך של המשרד מאפריל 2008 עולה, שבניסוי חלוץ והדגמה (להלן- פיילוט) שהחל בשנת 2004 ב-11 מוסדות ממשלתיים הושגה ירידה ממוצעת של כ-22% .
בצריכת החשמל השנתית בעקבות מעבר למערכות וציוד חשמליים יעילים יותר בפיילוט נוסף שהחל בשנת 2005 ב-14 מוסדות ממשלתיים אחרים הושגה ירידה של כ-16% .
בצריכת החשמל השנתית בתשובתו מנובמבר 2008 למשרד מבקר המדינה הודיע את"ק, כי "התייעלות אנרגטית הינה כלי יעיל, כלכלי וזמין לצמצום צריכת החשמל והוצאות החשמל במשק הישראלי.
", וכי "יש לקדם את הנושא ככל הניתן".
לצד היתרונות האמורים לעיל קיימים גם רווחים נלווים כגון: צמצום הפגיעה באיכות האוויר, אפשרות להסטת מקורות כספיים לשימושים חלופיים, הקטנת התלות בייבוא דלקים ופיתוח שוק מקומי חדש למוצרים ולשירותי ייעוץ להתייעלות אנרגטית19.
יישום חוק מקורות אנרגיה ואכיפתו 1.
,מכוח חוק מקורות אנרגיה התקינו שרי התשתיות הלאומיות תקנות שמטרתן בין היתר, לקבוע דרכים שיבטיחו חסכון ויעילות בניצול מקורות האנרגיה ובשימוש בה20.
בתקנות מקורות אנרגיה (פיקוח על יעילות צריכת האנרגיה), התשנ"ד- 1993 (להלן- תקנות הפיקוח) נקבע שמפעל צרכן שצריכת האנרגיה השנתית שלו היא לפחות בהיקף שנקבע בתקנות אלה (להלן - מפעל צרכן), וכן "כל תאגיד שהוקם בחוק או לפיו, ללא קשר לצריכת האנרגיה שלו", ימנה לעצמו אחראי לקידום צריכה יעילה של אנרגיה, ויגיש אחת לשנה למשרד, במועד שנקבע, דוח על צריכת האנרגיה השנתית ופרטים נוספים על תקופת השנה הקודמת.
(א) בטופס הדיווח, המהווה את הדוח השנתי, שהכין המשרד המופץ למפעלים הצרכניים ולתאגידים לפי תקנות הפיקוח, אין דרישה לדווח על פעולות שנעשו לתיקון תקלות הגורמות לאיבוד אנרגיה ועל ייזום פעולות לשימור אנרגיה, אף שהם נדרשים על פי תקנות הפיקוח.
19 ,מוצרי חשמל כגון: נורות חסכוניות, מכשירים חשמליים יעילים, גלאי תנועה וחום מערכות לניתוק מזגנים בזמנים קבועים וכן ייעוץ הנדסי לאיתור פוטנציאל להשגת התייעלות אנרגטית.
20 יצוין שחוק מקורות אנרגיה אינו חל על המדינה ורשויותיה.
ראו: בג"צ 3065/04 אדם טבע ודין נגד ראש הממשלה ואח' (תקדין).
עם זאת, בדיון בבג"צ 3065/04 הנ"ל הצהירה המדינה כי היא מכירה בצורך להביא להתייעלות אנרגטית במגזר הציבורי, והיא פועלת למימושו.
הדוחות השנתיים המדווחים לממונה על ידי המפעלים הצרכניים והתאגידים כוללים רק פרטים על היקפי צריכת החשמל והדלקים.
בהיעדר הנתונים כאמור אין בידי המשרד די מידע כדי להסיק מסקנות בעניין הצעדים שעל כל מפעל ותאגיד לנקוט כדי להבטיח חיסכון ויעילות בניצול מקורות האנרגיה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 ,הודיע המשרד שהטופס יעודכן ושהוא יפעל ליישם את הערת משרד מבקר המדינה.
(ב) בתקנות העבירות המינהליות (קנס מינהלי - מקורות האנרגיה), התשס"ה- 2004 (להלן- תקנות הקנס) נקבע כי עבירה על חיקוק מהחיקוק ים המפורטים בתוספת לתקנות הקנס היא עבירה מינהלית שקנס מינהלי קצוב בצידה.
בין החיקוקים מאוזכרות תקנות שהותקנו מכוח חוק מקורות האנרגיה.
הועלה, כי במקרים רבים לא שלחו מפעלים צרכניים ותאגידים למשרד דוחות אנרגיה כמתחייב.
המשרד פנה אליהם בתזכורת בכתב, לעתים כמה פעמים, אך לא נענה.
במקרים אלה לא השתמש המשרד בתקנות הקנס להטלת קנסות כסנקציה לאכיפת הדווח, כדי לזרז את המפעלים הצרכניים לקיים את חובתם לחיסכון וליעילות בניצול מקורות האנרגיה ובשימוש בה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי עליו להגביר את הפיקוח שלו על המפעלים הצרכניים ועל כל תאגיד שהוקם כחוק; לוודא שהדיווח שלהם יהיה על פי הנדרש בתקנות; לאכוף עליהם את הוראות החוק ותקנותיו בעזרת שימוש בסמכויות שהועמדו לרשותו לשם כך.
שימור אנרגיה בדיור הציבורי בחוק זכויות הדייר בדיור הציבורי, התשנ"ח- 1988 (להלן- חוק הדיור הציבורי)21 ,נקבע, בין היתר, כי שר הבינוי והשיכון יקבע מפרט לדירות ציבוריות טרם השכרתן ומפרט לאחזקתן השוטפת במשך תקופת השכרתן בהשכרה ציבורית, ובלבד שמפרט כאמור יכלול "חובה בדבר התקנת דודי שמש, בדירה ציבורית שבה ניתן להתקינו" וכי "בחוק תקציב שנתי.
ייקבע תקציב שנתי בסכום של 5 מיליון שקלים חדשים למימון התקנת דודי שמש".
בתשובתם מנובמבר 2008 מסרו את"ק ומשרד הבינוי והשיכון למשרד מבקר המדינה, כי במרס 2008 אישרה ועדת הכספים של הכנסת תקציב בסך חמישה מיליון ש"ח להתקנת דודי שמש בדיור הציבורי.
מדיון שהתקיים בוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת בנובמבר 2008 ,הועלה כי משרד הבינוי והשיכון מעריך שיש להתקין דודי שמש ב-60 אלף יחידות דיור בדיור הציבורי.
ואולם היקף התקציב השנתי מאפשר כ- 1,500 התקנות בשנה.
עד מועד אותו דיון בכנסת הותקנו כ-350 דודי שמש בלבד.
בדיון בכנסת הסביר משרד הבינוי .
21 בחוק הדיור הציבורי הוגדרה דירה ציבורית- "דירה שהיא בבעלותה, בחכירה לדורות או בניהולה של חברה לדיור ציבורי, והיא משמשת להשכרה ציבורית, או שחברה לדיור ציבורי ייעדה אותה להשכרה ציבורית".
משרד התשתיותהלאומיות 1227 .
והשיכון את ההיקף המצומצם של התקנת דודי השמש בשנת 2008 בצורך לקבוע סדרי עדיפויות בהתקנתם על פי סקר גודל המשפחה בדיור הציבורי.
מהמתואר לעיל עולה, כי עד לנובמבר 2008 ניצל המשרד רק חלק מהתקציב להתקנת דודי שמש בדיור הציבורי.
משרד מבקר המדינה מעיר שעל משרד הבי נוי והשיכון לבחון את הגדלת קצב ההתקנות של דודי השמש בדיור הציבורי בתקציב השנתי המוקצה על פי חוק הדיור הציבורי.
לדעת משרד מבקר המדינה למספר דודי השמש שיתווספו למבנים ברחבי הארץ תהיה, נוסף על החיסכון בתשלום הוצאות החשמל של דיירי הדיור הציבורי, תרומה נוספת להגדלת שימור האנרגיה במדינה.
פעולות להתייעלות אנרגטית 1.
במאי 2003 החליטה הממשלה שכל משרד ממשלתי יכין תכנית אסטרטגית לפיתוח בר-קיימא בישראל 22 .
בהחלטה זו הוטל על שר התשתיות הלאומיות (להלן - השר), בין היתר, לנקוט צעדים לשיפור היעילות והנצילות של מקורות האנרגיה השונים.
מיולי 2003 עד סוף שנת 2007 פעלו בתחום זה ועדות משנה בין - משרדיות, בהתחלה בראשות נציגת המשרד להגנת הסביבה, ומינואר 2007 בראשות הסמנכ"ל לתשתיות אנרגיה במשרד (מר ולדימיר נמירובסקי, להלן - הסמנכ"ל) כנציג המשרד.
ועדה זו קיימה רק ישיבה אחת.
בו בזמן קיים המשרד, ובמיוחד מנהל האגף לניהול משאבי תשתית הפועל בכפיפות לסמנכ"ל (להלן - האגף), התייעצויות, ניסויי הרצה וקידום התקנת תקנים ותקנות בעניין זה.
יצוין ששרי התשתיות הלאומיות שכיהנו באותה תקופה לא קבעו יעד להתייעלות ותכנית פעולה להשגתה.
משרד מבקר המדינה העלה, כי בשנים 2004 -2007 הכין המשרד תכנית פעולה כללית להתייעלות אנרגטית כנדרש מהחלטת הממשלה ממאי 2003 , אך הוא לא הכין תכנית פעולה מפורטת ומסודרת הכוללת יעדי ביניים וציוני דרך, וכן לוח זמנים ומכסת עבודה לכל אחד מהם, להשגת יעד התייעלות אנרגטית במשק למועד מסוים.
רק בפברואר 2008 הניח השר הצעת החלטה על שולחן הממשלה, ובאותו חודש קיבלה הממשלה את החלטת ההתייעלות האנרגטית.
בהחלטה נקבע "יעד מנחה לצמצום צריכת החשמל במשק בשיעור של לפחות 20% מצריכת החשמל הצפויה במשק בשנת 2020 , על בסיס נתוני הצריכה הצפויה ב- 2020 יעמוד החיסכון על כ - 16,000 מיליון קילוואט/שעה כאשר שנת הייחוס לצריכת החשמל בפועל היא שנת 2006 ".
עוד נקבע בהחלטה שוועדת מנכ"לים בראשות מנכ"ל המשרד תגבש צעדים שייושמו בהדרגה החל בשנת 2009.
המשרד הגיש לממשלה תכנית פעולה בה הצעדים להתייעלות אנרגטית לשנים 2009 -2020 שגיבשה ועדת המנכ"לים.
בדברי ההסבר שצורפו להצעת .
22 ,בעניין יישום החלטה זו ראו מבקר המדינה דוח שנתי 56ב ( 2006 ), בפרק "פיתוח בר קיימא" עמ' 345 .
ואילך 1228 דוח שנתי59ב .
ההחלטה נאמר כי "הערך הנוכחי הנקי"23 של תכנית הפעולה למשק משנת 2009 לאורך תקופת יישומה עד שנת 2020 יסתכם בכ-45 מיליארד ש"ח בהיוון לפי5% , וכ-33 מיליארד ש"ח בהיוון לפי 10% .
החישובים נעשו על בסיס החסכון הצפוי בצריכת החשמל24 בניכוי העלויות הדרושות להשגת חסכון זה שהוערכו בכ-866 מיליון ש"ח במשך שנות התכנית25 .
בדברי ההסבר נאמר כי החיסכון הצפוי תלוי ברמת התקציבים שיאושרו ובהתאמתם לתקציבים המבוקשים26.
על פי החישובים שצורפו לדברי ההסבר בהצעת ההחלטה- החיסכון הכספי הצפוי למשק כתוצאה מצמצום צריכת החשמל בשנת 2009 ,הוא כשני מיליארד ש"ח בשנת 2010 כ-2.
7 מיליארד ש"ח, בשנת 2011 כ-3.
3 מיליארד ש"ח ובסה"כ בשלוש השנים האמורות - כ-8 .
מיליארד ש"ח במחירים שוטפים בספטמבר 2008 החליטה הממשלה על הצעדים להתייעלות אנרגטית לשנים 2009 -2020 .
הצעדים הם, בין היתר: הנהגת תמריץ כספי תוך -ממשלתי להתייעלות אנרגטית במתקנים ממשלתיים; מינוי אחראי בכיר להתייעלות אנרגטית בכל משרד ממשלתי; התקנת תקנות להעלאת רמת ההתייעלות האנרגטית של מכשירי חשמל ביתיים ותעשייתיים שונים; המשך גיבוש צעדים בוועדת המנכ"לים לקידום בנייה חוסכת אנרגיה וקידום תקנים ישראליים וולונטרים לשימור אנרגיה בתחומי הבנייה והציוד החשמלי; עריכת סקר צריכת חשמל במגזרים השונים במשק; העלאת המודעות הציבורית לצריכה יעילה של חשמל, בין היתר, על ידי פרסום; הקמת קרן אשראי למתן הלוואות לספקי שירותי אנרגיה המבקשים סיוע; גיבוש צעדים בתחום המיסוי ושוק ההון; הכנת תכנית סיוע לצרכנים קטנים; הקצאת תקציבים לחלק מהצעדים האמורים.
ניצול אנרגיות מתחדשות .
פעולות הגורמים הממשלתיים היתרונות העיקריים של הקמת תחנות כוח הניזונות ממקורות של אנרגיה מתחדשת הם: מניעת פליטת מזהמים לאוויר בעת ייצור החשמל; קיום פוטנציאלי של אחד או יותר ממקורות אנרגיה זו בכל מקום בעולם כמעט, ובישראל - אנרגיית השמש קיימת ברוב ימות השנה; גוון מקורות האנרגיה והקטנת התלות האסטרטגית בספקי דלקים ממדינות שהאספקה מהם אינה מובטחת.
23 ערך נוכחי נקי (להלן - ענ"נ) של השקעה או פרויקט הוא הערך הנוכחי של תזרים המזומנים (תקבולים ותשלומים) הצפוי מהשקעה, כאשר בתוך התזרים כלולים גם התשלומים עבור ההשקעה המהוון בשיעור ריבית שהוא עלות גיוס ההון.
שיטה זו מתאימה לפעילות בה נדרשת השקעה ראשונית והתמורה צפויה להתקבל במשך זמן ארוך (מספר שנים).
ככל שהענ"נ גבוה יותר, ההשקעה כדאית יותר.
24 לפי תעריף החשמל במגזר הביתי ממרס 2008 בסך 0.
ש"ח לקוט"ש 25 לא כולל העלויות הכרוכות בחיוב משרדי הממשלה לעבור למבנים העומדים בתקנים הנכללים בתכנית.
26 בינואר 2009 הבהיר המשרד בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי "השימוש במונח 'תקציב' או 'תק ציבים' בא לבטא את עלות או.
צרכים כספיים למימוש התוכנית", כאשר רוב המימון יהיה "ממקורות שאינם תקציבים ישירים וייעודיים של האוצר" אלא מגורמי משק שונים.
משרד התשתיותהלאומיות 1229 .
העיקריות של חלק ממקורות האנרגיה המתחדשת הן: היעדר יכולת ייצור חשמל רציפה בכל ימות השנה ובמהלך כל שעות היממה, והיעדר שליטה על זמינות המקורות; הצורך בפיתוח טכנולוגיה מתקדמת והשימוש בשטחי קרקע נרחבים לייצור אנרגיה סולארית.
מגבלות אלה מייקרות את ייצור החשמל באמצעות מקורות של אנרגיה מתחדשת.
לעלויות ייצור החשמל ממקורות של אנרגיה מתכלה יש להוסיף גם עלויות חיצוניות שאינן מחושבות כיום בבסיס תעריף החשמל שמשלם הצרכן.
בחישובים כלכליים שאומצו כמודלים במדינות רבות והותאמו גם לישראל, נקבעו עלויות חיצוניות לסוגי פליטת המזהמים27.
בהתחשב בעלויות חיצוניות יש לצרף לכדאיות הכלכלית של ייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות, כחלופה לייצור חשמל מאנרגיה מתכלה, גם את החיסכון שבמניעת פליטת המזהמים לאוויר28.
בהחלטת הממשלה מנובמבר 2002 בנושא "מדיניות ייצור החשמל - אנרגיות מתחדשות" נקבע, כי יש "לעודד הקמתם והפעלתם של מתקני חשמל ותחנות כח לייצור באמצעות אנרגיות מתחדשות לייצור חשמל על ידי יצרני חשמל פרטיים וחברת חשמל".
"החל משנת 2007 יופק חשמל בכמות של לפחות2% מהחשמל המסופק לצרכנים על ידי מתקני אנרגיה מתחדשות.
האחוז לעיל יעלה בקצב של אחוז אחד בכל שלוש שנים, כך שהחל משנת 2016 ,יופק חשמל ממתקנים כאמור בכמות של לפחות 5% מהחשמל המסופק לצרכנים".
כמו כן קבעה הממשלה שצוות המשנה "יקבע כללים ומתכונת למימוש החלטה זו, לרבות בסוגיית העלות המרבית לרכישת אנרגיה ממקורות מתחדשים".
באוקטובר 2003 המליץ צוות המשנה, שהעלות המרבית לרכישת אנר גיה ממקורות מתחדשים תהיה מחיר הייצור הבסיסי (התעריפים המוכרים לייצור חשמל במשק) בתוספת פרמיה בגין החיסכון למשק מהפחתת זיהום האוויר בשיעור העלויות החיצוניות שחושבו.
גובה הפרמיה נקבע לפי סוג הפליטה ממתקן ייצור החשמל והכמות שלה.
ביולי 2004 פרסמה רשות החשמל את עלות הפרמיה שתוכר ליצרני חשמל פרטיים (להלן - יחפ"ים)29 כעלות מוכרת לרכישת אנרגיה מתחדשת30 .
באוגוסט 2006 קבעה רשות החשמל את התעריף ליצרנים מאנרגיה .
27 בדוח משנת אוקטובר 2003 חישב צוות משנה את העלויות החיצוניות של סוגי המזהמים הבאים: חלקיקים (בגודל 10 מיקרון) - 9,500 דולר לטון מזהם; תחמוצות חנקן - 2,400 דולר לטון מזהם; גופרית דו חמצנית- 3,190 דולר לטון מזהם, פחמן דו-חמצני (גז החממה) - 7 דולר לטון מזהם.
בדוח מעודכן שהכין המשרד להגנת הסביבה בספטמבר 2008 נקבעו עלויות לטון מזהמים כלהלן: חלקיקים- 7,062 אירו; תחמוצות חנקן - 2,865 אירו; גופרית דו חמצנית - 4,947 אירו; פחמן דו -חמצני - 14.
אירו 28 על פי דין וחשבון סביבתי לשנת 2007 שפרסמה חברת החשמל, היה היקף פליטות מזהמי אוויר מתחנות הכוח של החברה הפועלות באנרגיה מתכלה (באלפי טונות): חלקיקים - 3.
81 ; תחמוצות חנקן - 104.
3 ; גופרית דו חמצנית- 99.
8 ; פחמן דו-חמצני - 41,512.
29 כפי שהוגדרו בחוק משק החשמל, התשנ"ו- 1996.
30 רשות החשמל הודיעה בספטמבר 2008 למשרד מבקר המדינה, כי התעריף ליצרן באנרגיות מתחדשות הינו רכיב הייצור, שהוא התעריף הרלבנטי במשק החשמל, בתוספת הפרמיה בגין החיסכון בזיהום אוויר.
סולארית, וביוני 2008 את התעריף ליצרן מאנרגיה מתחדשת באמצעות מתקנים קטנים בטכנולוגיה פוטו-וולטאית 31 .
)(ראו להלן מעיון במסמכי רשות החשמל עולה שבייצור החשמל בטכנולוגיות של אנרגיות מתחדשות, כגון הטכנולוגיה הפוטו -וולטאית, גלומה עלות עודפת למשק 32 ביחס לייצור מטכנולוגיות קיימות המסתכמת במיליארדי ש"ח.
לדעת משרד מבקר המדינה חשוב שהמשרד, משרד האוצר ורשות החשמל יבחרו בין הטכנו לוגיות השונות וההשקעה בהן תעשה בעיתוי הנכון ובאופן שיתחשב בעלויות החלופיות של ייצור חשמל בטכנולוגיות של אנרגיות מתחדשות שונות.