HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
"כי החברה הממשלתית מהווה על פי מסמכי היסוד שלה ועל פי החלטת הממשלה שהקימה אותה, זרוע לביצוע מטלות ישירות ומוגדרות של הממשלה, בתחומי פעילות שבהם אין לחברה הממשלתית תחרות או בתחומי פעילות הקשורים באופן שאינו ניתן להפרדה לפעילות ליבה של החברה שבה אין לחברה הממשלתית תחרות ".
"כי החברה הממשלתית מהווה, על פי מסמכי היסוד שלה ועל פי החלטת הממשלה שהקימה אותה, זרוע ביצוע של הממשלה, בתחומי הניהול, וכי קיימות נסיבות מיוחדות שבשלהן הפעילות באמצעותה היא חיונית לשם הגשמת מטרת מדיניות של הממשלה בצורה המיטבית".
20 צוות המנכ"לים - צוות שחברים בו מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מנכ"ל משרד האוצר, החשכ"ל ומנהל רשות החברות הממשלתיות (תקנה 3.
התברר כי במסמכי היסוד של נת"ע ועל פי החלטת הממשלה מ- 1996 , היא לא הוגדרה בתזכיר ההתאגדות שלה כזרוע לביצוע מטלות ישירות ומוגדרות.
הביקורת העלתה כי במהלך שנת 2011 ,פנתה נת"ע לרשות החברות הממשלתיות בבקשה שתפעל לשינוי תזכיר ההתאגדות ולהתאמת מטרות החברה להחלטת הממשלה מ- 2010 , ובכלל זה הגדרתה כזרוע ביצוע של הממשלה- כנדרש בתקנות חובת המכרזים.
אולם עד מועד סיום הביקורת בינואר 2013 , טרם תוקן תזכיר ההתאגדות.
על משרדי התחבורה והאוצר ועל רשות החברות הממשלתיות לפעול ללא דיחוי לתיקון תזכיר ההתאגדות והמטרות של נת"ע, ולוודא שייקבע כי היא מהווה זרוע ביצוע של הממשלה.
אחרת לא יהיה אפשר לחתום על הסכם מסגרת בין המדינה לנת"ע, כנדרש בהחלטת הממשלה מ - 2010 , ומשמעות הדבר שההתקשרות עמה נעשית בניגוד לחוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992.
כוח אדם ומבנה ארגוני .
בדצמבר 2010 , המועד שבו החליטההממשלה לבצע את פרויקט הקו האדום באמצעות נת"ע, מנתה נת"ע כ-40 עובדים ולא היה לה כוח אדם הנדסי משמעותי.
מבנה נת"ע בשעתו שיקף את מטרות החברה טרם קבלת החלטת הממשלה.
עם קבלת ההחלטה, החלה נת"ע בהליך גיוס של כוח אדם מקצועי ומינהלי, בד בבד עם קידום תכנון הקו האדום.
במהלך השנתיים האחרונות גדל מספר העובדים בנת"ע ביותר מפי שניים, והיא גייסה יותר מ- 100 עובדים, רובם עובדים מקצועיים בתחומים שונים, ובהם מהנדסים, אדריכלים, מהנדסי ביצוע במגוון תחומים, הנדסאים, מנהלי פרויקטים, גיאולוגים, אנשי תעשייה וניהול, אנשי כספים וכלכלה ואנשי מחשוב.
ההרחבה הניכרת בפעילותה של נת"ע וגיוס העובדים הצריכו אימוץ של מבנה ארגוני חדש, בפרק זמן קצר, שיתאים למשימות החדשות וייתן מענה לשיקולי היעילות בתהליכי העבודה.
לבקשת משרדי התחבורה והאוצר, הגישה חברת הבקרה באוגוסט 2012 דוח המנתח את מצב הארגון בנת "ע ואת דרכי הניהול שלה.
בדוח ציינה חברת הבקרה כמה חולשות קריטיות שעלולות לסכן את פרויקט הקו האדום: אין הגדרה ברורה ופורמלית של חלוקת האחריות ברמת החברה, האגף והתפקיד; אין תהליכי תיאום פנימיים פורמליים ומובנים בהתאם להיקף העבודה והאחריות של העובד; יש מחסור במספרן של מחלקות ומשרות חיוניות קיימות לבין מה שנדרש.
חברת הבקרה המליצה לנת"ע לאמץ את מודל הניהול ISO 900121 , שיסייע לה בניהול יעיל יותר, והציעה לה לבנות את נת"ע כארגון "ממוקד פרויקט".
בתשובתו מסוף אוגוסט 2012 ,הסביר מנכ"ל החברה, מר יצחק זוכמן, לחברת הבקרה כי נת"ע החלה לתכנן את המתע"ן כמעט מאפס ו במגבלה של לוחות זמנים קצרים, תוך כדי הטמעת כלי עבודה שונים, יצירת תהליכי עבודה ואיוש תקנים.
המנכ"ל הסביר כי נת"ע עושה מאמצים לגיוס כ וח אדם מקצועי , אך קיים קושי באיתור מועמדים מנוסים עם יכולות ניהוליות.
21 תקן בין-לאומי המגדיר דרישות לניהול מערכת איכות.
נת"ע- חברת נתיבי תחבורה עירוניים להסעת המונים בע"מ 685 .
אשר לסיכון פרויקט הקו האדום, הסביר המנכ"ל כי על אף שהחברה עודנה בשלבי צמיחה ובנייה, קיים ביחידת פרויקט הקו האדום אגף בקרות פרויקט העורך בקרה על שאר אגפי הקו האדום באמצעות יחידת ניהול הסיכונים.
בהיעדר מנהל לפרויקט הקו האדום, מדווח אגף בקרות הפרויקט ישירות למנכ"ל, והוא מ קיים דיוני מעקב ובקרה שוטפים.
באופן הזה מאותרים מפעם לפעם כשלים והמנכ"ל מטפל בהם באופן מיידי.
החברה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, כי בדצמבר 2012 אישר הדירקטוריון מבנה ארגוני חדש שהכין המנכ"ל בהתייעצות עם כמה גורמי מקצוע.
יצוין כי המבנה הארגוני שאישר הדירקטוריון אינו תואם למבנה הארגוני שחברת הבקרה המליצה עליו.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמשרדי התחבורה והאוצר יבחנו את סוגיית המבנה הארגוני הרצוי לחברה, ויביאו בחשבון הן את דוח חברת הבקרה והן את עמדתה של נת"ע.
זאת על מנת שנת"ע תאמץ מבנה ארגוני יעיל, שיקנה לה את כלי הניהול הראויים למשימותיה וימזער את הסיכונים בביצוע פרויקט הקו האדום.
על פי מצבת כוח האדם והמבנה הארגוני של החברה שאישר הדירקטוריון בדצמבר 2012 , תקן החברה כולל227 משרות ומהם80 (כ-35% ) אינם מאוישים.
מבדיקה של משרד מבקר המדינה עולה כי חלק מהתק נים שאינם מאוישים קשורים לפעילות הליבה של נת"ע ואיושם חיוני ביותר, ובהם משרות בעלי התפקידים האלה: סמנכ"ל בכיר לקו האדום, סמנכ"ל תחבורה, סמנכ"ל תכנון, מנהלי פרויקטים בקו האדום, מנהל רכש ומכרזים ויועץ משפטי לתחום תשתיות והתקשרויות בין-לאומיות .
נוסף על אלה, יש תקנים לא מאוישים שאיושם חיוני לפעילותה של כל חברה, ובהם משרות יועץ משפטי, חשב, מנהל חשבונות ראשי ומנהל אגף משאבי אנוש.
הביקורת העלתה כי תכנית העבודה של אגף משאבי האנוש לגיוס עובדים לשנת 2013 כוללת איוש של יותר מ -40 תקנים, שנכללו גם בתכנית העבודה לשנת 2012 .
בין התקנים שטרם אוישו ישנם התקנים של סמנכ"ל תכנון, סמנכ"ל תחבורה, מנהל רכש ומכרזים, מנהל חשבונות ראשי ועוד.
על נת"ע לגייס בהקדם האפשרי את העובדים המקצועיים שחיוניותם למילוי משימותיה היא קריטית, כדי שתוכל לבצע את הפרויקט באופן מקצועי ואיכותי, תוך עמידה בלוחות זמנים ושמירה על יעילות וחיסכון.
החברה הודיעה בתשובתה כי היא מעדכנת את תכנית העבודה, וכי נעשים מאמצים כבירים לאייש את רוב התקנים עד סוף שנת 2013.
חלק מהתקנים שאינם מאוישים הם כאמור של משרות בכירות.
החברה לא קבעה נוהל לגיוס פקידים בכירים, והוא ממילא לא אושר על ידי רשות החברות הממשלתיות, כנדרש לפי תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר אופן בחירת פקידים בכירים), התשס"ה - 2005 .
במאי 2012 הגישה רשות החברות הממשלתיות את הערותיה לטיוטת נוהל מינוי פקידים בכירים שהגישה לה נת"ע.
במועד סיום הביקורת, ינואר 2013, טר ם אושר סופית הנוהל האמור על ידי דירקטוריון החברה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2013 , מסרה רשות החברות הממשלתיות כי היא פנתה לחברה כמה פעמים וביקשה ממנה כי תגבש נוהל לגיוס פקידים בכירים ותביאו לאישור 686 דוח שנתי64א .
הדירקטוריון ולאישור הרשות כנדרש בתקנות החברות הממשלתיות.
כן מסרה כי התקיימו עם החברה תכתובות שכללו את הערות הרשות לגוף הנוהל.
בתשובת החברה למשרד מבקר המדינה נמסר כי בסוף פברואר 2013 , לאחר מועד סיום הביקורת, אישר דירקטוריון החברה נוהל גיוס פקידים בכירים.
בהחלטת הממשלה מ- 2010 נקבע כי אם ימצאדירקטוריון החברה שכדי לבצע את תפקידי החברה יש מקום לשינויים בתקנות חובת המכרזים בכל הנוגע להתקשרויות החברה, הוא יהיה רשאי לפנות לשר האוצר בבקשה כי יפעיל את סמכותו לתקן את התקנות או לקבוע, לפי תקנה 3(8 ) לתקנות, כי החברה פטורהמחובת המכרז , מטעמים מיוחדים.
בהתאם להחלטה זו פנה באוגוסט 2011 ,היו"ר לשעבר של דירקטוריון נת"ע, מר מיכאל רצון בכתב, לשר האוצר לשעבר ד"ר יובל שטייניץ, בבקשה להכניס תיקונים בתקנות חובת המכרזים לצורך ביצוע מהיר ויעיל יותר של הפרויקט.
במכתבו ביקש יו"ר הדירקטוריו ן להחריג את נת"ע בכמה סעיפים הנוגעים לפטור בגין התקשרות הנדרשת בדחיפות למניעת נזק של ממש, להגבלת התקשרויות המשך, ולפטור כספי כללי להתקשרויות של חברה ממשלתית.
נוסף למכתב האמור התקיים בסוף אוקטובר 2011 דיון בהשתתפות היועצת המשפטית של משרד התחבורה, מנכ"ל נת"ע וצוותו, על קידום תיקוני חקיקה לטובת פרויקט הרכבת הקלה במטרופולין תל אביב.
בדיון הסביר היועץ המשפטי דאז של נת"ע, כי מטרת תיקוני החקיקה היא לאפשר קידום מהיר ויעיל של פרויקט הרכבת הקלה.
בדיון סוכמו דרכי הפעולה והוחלט להקים צוות עבודה בראשות הלשכה המשפטית במשרד התחבורה, בשיתוף גורמי משרד האוצר, משרד המשפטים ונת "ע.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2013 מסרה החברה, כי בדצמבר 2011 לקח על עצמו אגף התקציבים במשרד האוצר את הטיפול בנושא לצד נת"ע, וכי נכון להיום הליך זה ממשיך להיות מקודם על ידי אגף התקציבים בשיתוף נת"ע וגורמים נוספים.
הביקורת העלתה כי עד למועד סיום הביקורת בינואר 2013 .
, טרם הוסדר הנושא לדעת משרד מבקר המדינה, יש להקפיד כי הסדרת נושא זה תיעשה תוך שמירה על העקרונות הכלליים שהותוו בחוק חובת המכרזים ותקנותיו - שימוש מדוד בפטור מחובת המכרזים והגבלת ו רק למקרים יוצאים מן הכלל ולנתיב הקריטי של הפרויקט, קבלת אישור מראש של דירקטוריון החברה ודיווח לוועדת ההיגוי.
חוזר רשות החברות הממשלתיות מיוני 2009 קובעעקרונות להסדרת חובתה של חברה ממשלתית למסד תהליך מסודר לניהול הסיכונים שהיא חשופה להם.
החוזר קובע בין היתר, כי על כל חברה ממשלתית לקבוע את סוגי הסיכון שהיא חשופה להם , ליצור ביניהם מדרג, ולקבוע סדרי עדיפות לטיפול ; עליה להגדיר את הגורמים הרשאים ליצור חשיפות לסיכונים, נת"ע- חברת נתיבי תחבורה עירוניים להסעת המונים בע"מ 687 .
לגדרם; וכן עליה להגדיר את תהליך הבקרה הפנימית במסגרת החברה, לרבות אופן הדיווח לדירקטוריון.
במהלך שנת 2012 הגיש המבקר הפנימישל נת"ע דוח בנושא סקר סיכונים, ולפיו עולה כי היא אינה מקיימת מערכת לניהול סיכונים ברמת כלל החברה, אלא רק ברמת הפרויקט.
בתשובתו למבקר הפנימי הסביר מנהל אגף בקרות הפרויקט בנת"ע, כי באמצע שנת 2012 .
מתוכננת פעילות של גיבוש מדיניות ניהול סיכונים ארגונית כוללת בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2013 מסרה החברה, כי תחוםניהול הסיכונים כולל גם ניהול סיכונים ארגוניים ותפעוליים לכלל אגפי ופעילויות החברה, אך הוחלט לתת עדיפות להקמת מערכת ניהול סיכונים לפרויקט הקו האדום, והיא החלה להערך להרחבתה לפרויקטים ולקווים הנוספים ו לשאר אגפי החברה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי נת"ע תשלים את הסקר ותיישם תכנית לניהול סיכונים כוללת לחברה בהתאם להנחיית חוזר רשות החברות הממשלתיות, במיוחד לנוכח ההיקפים הכספיים הגדולים והאתגרים האסטרטגיים והפיננסיים שהיא צפויה להתמודד עמם בשנים הקרובות.
הממצאים בדוח זה מעלים ליקויים משמעותיים הקשורים לבחירתה של נת"ע על ידי מקבלי ההחלטות לבצע את פרויקט הקו האדום, ובהם היעדרה של עבודת מטה יסודית לבדיקת מלוא המשמעויות של בחירתה והיערכות לא נאותה דיה של נת"ע לביצוע הפרויקט.
בידי משרד התחבורה, משרד האוצר ונת"ע לא היו מלוא נתוני העלויות ולוח הזמנים, ועל כן הוצגו בפני מקבלי ההחלטות נתונים שלא היו מבוססים דיים.
לפי נתוני ינואר 2013 צפויה חריגה של כ -3.
7 מיליארד ש"ח בתקציב ביחס לאומדן הראשוני מדצמבר 2010 , ולפי נתוני מאי 2013 דחייה של שלוש עד חמש שנים במועד הפעלת הקו האדום ביחס להערכה הראשונית.
כבר היום ישנה אינדיקציה לכך שאף נתונים אלה אינם סופיים: העלויות צפויות לגדול ומועד הפעלת הקו צפוי להידחות ביותר מארבע שנים.
יתר על כן, ביקורת חיצונית של רואה חשבון מטעם משרד התחבורה העלתה ממצאים על התנהלות כספית בלתי תקינה לכאורה של נת"ע.
פרויקט הקו האדום הוא מן המורכבים בפרויקטי התשתית שבוצעו בישראל, והוא כרוך בתקציבי עתק.
לנוכח עובדות אלה, על משרד התחבורה, משרד האוצר וועדת ההיגוי לוודא שנת"ע נערכת כנדרש להתמודדות עם הסיכונים של ביצוע הפרויקט, כן עליהם לוודא שהיא מתקנת ללא דיחוי את הליקויים החמורים שהועלו בדוח זה.
עקב מורכבות הפרויקטים של קווי המתע"ן על פי תכנית המתאר הארצית, מן הראוי שמשרד התחבורה ומשרד האוצר יבחנו בהמשך את יכולתה של נת"ע להקים את יתר קווי המתע"ן.
אירוע חומרים מסוכנים (להלן - חומרים מסוכנים או חומ"ס)4 שמעורב בו חומר מסוכן, עלול להתרחש בשל ארבע סיבות עיקריות: תקלה במהלך הייצור, השינוע או האחסון של חומ"ס; אסון טבע; מלחמה; פעילות חבלנית עוינת (להלן - פח"ע).
אירוע חומ"ס עלול לגרום לפגיעה באוכלוסייה ולנזק רב.
בישראל מצויים ריכוזי אוכלוסייה בסמוך למפעלים ולמתקנים שעלול להתרחש בהם אירוע חומ"ס.
בין הגופים העוסקים במניעת אירועי חומ"ס ובטיפול בהם: המשרד להגנת הסביבה (להלן - המשרד), האחראי לתחום הסיכונים שמקורם בתקלות תפעוליות ובאסונות טבע וכן אמור לשמש מנחה מקצועי לאומי לכל רשויות המדינה בנוגע לטיפול משולב בחומרים מסוכנים; פיקוד העורף, האחראי לתחום הסיכונים שמקורם במלחמה ומשטרת ישראל, האחראית לתחום הסיכונים שמקורם בפח"ע.
ביולי 2007 פרסם משרד מבקר המדינהאת הדוח "היערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה", שכלל פרק בנושא "הטיפול בחומרים מסוכנים" 5 (להלן- הדוח מ- 2007) .
פרק זה כלל מעקב אחר תיקון הליקויים שעליהם הצביע משרד מבקר המדינה בדוח שפרסם בשנת 2004 , בפרק"מניעת אירועים שמעורבים בהם חומרים מסוכנים" 6 (להלן- הדוח מ- 2004.
) בחודשים אפריל 2011 - יוני 2012 עשה משרד מבקר המדינה, לסירוגין, מעקב נוסף (להלן - המעקב).
המעקב נעשה במשרד להגנת הסביבה, בפיקוד העורף, משטרת ישראל (להלן - המשטרה), בחברת נמלי ישראל בע"מ ובחברת נמל חיפה בע"מ.
בדיקה משלימה נעשתה במטה לביטחון לאומי שבמשרד ראש הממשלה וברשות החירום הלאומית7 .
4 תקנות רישוי עסקים (מפעלים מסוכנים), התשנ"ג - 1993 , מסווגות את החומרים המסוכנים לתשע קבוצות, על פי תכונותיהם: חומרים נפיצים, גזים, מוצקים דליקים, נוזלים דליקים, חומרים מחמצנים, חומרים רעילים ומידבקים, חומרים רדיואקטיביים, חומרים מאכלים (קורוזיביים) וחומרים מסוכנים אחרים.
5 מבקר המדינה, היערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה ( 2007 ,) 'עמ 111-142 .
6 ,מבקר המדינהדוח שנתי 54 ב( 2004 '), עמ 53-84.
7 על הטיפול בחומ"ס באיגוד ערים אזור מפרץ חיפה- הגנת הסביבה ראו מבקר המדינה, דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנים 2011 -2012 (דצמבר 2012 '), עמ 447-456 ; על מיגון תשתיות לאומיות חיוניות ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 63ב ( 2013 ), בפרק "היבטים בהיערכות העורף לחירום", עמ' 197-199 .
שם הדוח: שם הדוח: ממצאי מעקב - הטיפול בחומרים מסוכנים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 .
פעילותה של הוועדה הבין-משרדית בנושא החומרים המסוכנים .
האחריות למניעה של אירועי חומ"ס ולטיפול בהם נתונה בידי כמה גופים כאמור; תיאום בין הגופים הללו חיוני על מנת לייעל את הטיפול הכולל בנושא , להביא לחיסכון במשאבים ולהבטיח פעולה מערכתית למניעת אירועי חומ"ס.
בדוחמ- 2004 צוין כי המשרד לא יישם את החלטת הממשלהמספטמבר 19938 ,"לרכז להנחות ולתאם את נושא המניעה של מפגעים ותקלות מאירועי חומרים מסוכנים, ואת נושא האמצעים לצמצום הנזק בתקריות חומרים מסוכנים".
כמו כן המשרד לא הביא לשילוב מלא של פעולותיו בתחום מניעת אירועי חומ"ס עם פעולות הגופים האחרים, ובפועל גופי השלטון העוסקים בתחום החומ"ס אחראים כל אחד לסיכונים בתחום מסוים, ללא יד מרכזת ומתאמת ובלא שנקבעה תורה סדורה בתחום המניעה.
באוגוסט 2003 קיבלה ועדת השרים לענייני ב יטחון לאומי החלטה בנושא "התמודדות עם טרור על", ובה נקבע בין היתר כי השר להגנת הסביבה ישמש מנחה מקצועי בתחום החומ"ס ויבצע בתוך 60 יום עבודת מטה בשיתוף כל הגופים הנוגעים בדבר לריכוז פעולות המניעה של אירועי חומ"ס בתחומי הביטחון והבטיחות, לרבות שינויי חקיקה ואיגום משאבים ככל שיידרשו.
באפריל 2005 סיים המשרד להגנת הסביבהאת עבודת המטה שנדרש לעשות בהחלטת ועדת השרים האמורה.
המשרד גיבש הצעות בתחומי הארגון והניהול, ובין היתר הציע להקים מועצה לאומית לחומ"ס ולהקים בכל מחוז של המשרד להגנת הסביבה מטה לניהול סיכוני חומ"ס שבו ישולבו נציגי המשטרה ופיקוד העורף.
כמו כן הציע המשרד לכלול את דרישות האבטחה מפני טרור ואת דרישות המיגון מפני סיכוני מלחמ ה בתנאים למתן היתר רעלים למחזיקי חומ"ס.
בדיון שהתקיים בינואר 2006 הודיעו המשטרה והמועצה לביטחון לאומי כי הן מתנגדות להצעות המשרד להגנת הסביבה.
בדוחמ- 2007 העירמשרד מבקר המדינה כי לנוכח התמשכות הטיפול בנושא ובהיעדר אפשרות ליישב את חילוקי הדעות, היה על השר להגנת הסביבה להציג לממשלה את עבודת המטה שעשה משרדו ואת הקשיים ביישום ההצעות שגיבש, אולם הדבר לא נעשה.
כתוצאה מכך לא הוסדר האופן שבו ישמש השר להגנת הסביבה מנחה לאומי בתחום החומ"ס, ובפועל הוא אינו ממלא את התפקיד שהטילה עליו הממשלה, וגופי השלטון העוסקים בנושא החומ"ס פועלים כל אחד בתחומו ללא יד מרכזת ומתאמת ובלא שנקבעה תורה סדורה בתחום המניעה.
במאי 2008 החליטה הממשלה 9 כיהמשרד ישמש מנחה מקצועי לאומי בכל הקשור לחומרים מסוכנים בעתות שגרה וחירום בתחומי אחריותו ועל פי הסמכויות שהוקנו לו בדין (להלן - החלטת הממ שלה מ - 2008) .
בהחלטת הממשלה פורט מגוון תפקידיו של המשרד ובכלל זה: (א) לשמש מנחה מקצועי לאומי לכל רשויות המדינה בכל הנוגע לטיפול משולב בחומ"ס.
(ב) לרכז ועדה בין-משרדית בראשותו שתשמש ועדה מקצועית מייעצת למשרד בנושא חומ"ס.
הממשלה הטילה על הוועדה, בין היתר, להמליץ למשרד על פתרונות הולמים לבעיות שונות בתחום הטיפול בחומ"ס ואירועי חומ"ס במצבי שגרה וחירום.
כמו כן התבקשה הוועדה לתת את דעתה על ההשפעות הכלכליות של הפתרונות שתציע והפעולות המתחייבות מהן; להמליץ .
8 'החלטת ממשלה מס 1904 /(חמ15 ) מיום 23.
9 'החלטת ממשלה מס 3481 /(חמ10 ) מיום 7.
המשרד להגנת הסביבה 853 .
עלחקיקה בתחום החומ"ס; להמליץ בנוגע לפעולות הד רושות למניעת אירועי חומרים מסוכנים והקטנת הנזק מהם, והטיפול בהם בעת שגרה ובעת חירום; במסגרת תפקיד זה על הוועדה לפעול לכך שהגורם העוסק בחומר המסוכן בשגרה (לרבות המוביל אותו) ייערך למניעת אירועי חומ"ס, העלולים להיגרם מסיבות שונות (תאונה, מלחמה, אירוע טרור, אסון טבע וכו').
בהחלטת הממשלה נקבע כי הוועדה רשאית למנות מקרב חבריה ועדות משנה אשר ייתנו את המלצותיהן בתחום שעליו הופקדו, ומליאת הוועדה תקבל החלטה סופית בנוגע להמלצתה למשרד בעניין הנדון.
הוועדה הבין-משרדית החלה את עבודתה בספטמבר 2008 , ועד יולי 2012 קיימה 15 ישיבות.
עיקר דיוני הוועדה יוחד לטיפול בנושאים הדורשים פעולה משולבת של הגופים השונים שנציגיהם חברים בוועדה ובהם פיקוד העורף, משרד התחבורה התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה) ומשרד האנרגיה והמים.
הוועדה הבין -משרדית הקימה תשע ועדות משנה (אשר נקראו "קבוצות עבודה") לטיפול בנושאים שונים, וחלק מדיוניה יוחדו לדיווחים של ועדות המשנה למליאת הוועדה.
בישיבתה הראשונה, שהתקיימה בספטמבר 2008 , מינתה הוועדה שש ועדות משנה ודרשה לקבל דיווח על פעילותן בכל שלושה חודשים.
בישיבה נקבעו סדרי עבודתן של שש ועדות המשנה שמינתה, ובין היתר נקבע כי כל ועדה תפעל לפי תכנית עבודה שתגבש בתחום פעילותה.
בישיבה שקיימה הוועדה בספטמבר 2011 היא מינתה שתי ועדות משנה נוספות ובישיבה שהתקיימה באוקטובר 2011 מינתה הוועדה ועדת משנה נוספת (על פירוט ועדות המשנה ותפקידן ראו בטבלה להלן).
משרד מבקר המדינה בחן את התקדמות עבודתן של ועדות המשנה ואת מידת השלמת הטיפול בתחומים שבהן עסקו, כארבע שנים לאחר הקמת מרבית הוועדות.
להלן סקירה מרוכזת של עבודת תשע ועדות המשנה: .
מצב ההתקדמות נכון ליולי 2012 תחומי הטיפול .
המרכזיים ועדת המשנה .
אושרה תפיסה של המערכת והומלץ .
על ביצוע תכנית הרצה (פיילוט).
הוועדה טרם סיימה את עבודתה, ולא .
התקבלה החלטה בדבר הקמת המערך.
ניתנו המלצות בעניין הגברת הפיקוח .
הוועדה טרם סיימה את עבודתה .
בעניין הקמת המוקד הלאומי וגיבוש .
התפיסה בדבר מניעת פגיעת חומרים .
מסוכנים ביבשה, בים ובאוויר.
הוועדה טרם סיימה את עבודתה וטרם .
הגישה טיוטה של מסמך תו"ל עדכני.
עדכון תו"ל החומ"ס נוכח .
הוועדה פעלה לפיתוח שיטה להקטנת .
מלאי האמוניה בשעת חירום, והיא .
פועלת לאיתור מקומות שאליהם יפונו .
חומרים מסוכנים דרך היבשה.
הוועדה מציאת פתרונות להפחתת .
הסיכון ממתקני חומ"ס .
המסכנים את צמצום הסיכון .
טרם סיימה את עבודתה האוכלוסייה.
הוועדה סיימה את עבודתה.
המשרד מסקנות הוועדה יועברו .
"להמשך טיפול" לגופים האחראים .
למלאים אסטרטגיים לשעת חירום.
הוכללו דרישות פיקוד העורף ונציבות .
כבאות והצלה בתנאי היתרי הרעלים.
הוועדה ממשיכה בעבודתה - בחינת .
האפשרות לכלול בהיתר דרישות של .
גופים נוספים כמו משרד התחבורה, .
משרד החקלאות ופיתוח הכפר ומשרד .
בחינת דרישות של גופי .
האסדרה לצורך הכללתן .
הוועדה קבעה שהתקנים אינם מספקים .
ואינם עומדים ברמת התקנים הבין- .
עבודתה, והמלצותיה מעובדות לצורך .
חסר מידע עדכני על רבים מהמתקנים .
את עבודתה, והמלצותיה מעובדות .
לצורך המשך הפעילות בנושא.
הוועדה דנה בהגדרת המושגים.
טרם סיימה את פעילותה.
וההשפעות של פיצוצים .
תוצרי עבודתה של הוועדה הבין -משרדית אמורים לשמש מנוף מקצועי להקמה וביסוס של מערכים תפקודיים למניעה, לפיקוח, לאכיפה ולטיפול בתחום החומ"ס בעתות שגרה ובחירום.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להגנת הסביבה כי בחינת התקדמות עבודתן של ועדות המשנה מלמדת כי ביולי 2012, כארבע שנים לאחר שהחליטה הממשלה על הקמת הוועדה הבין-משרדית, טרם נעשו פעולות מעשיות בחלק ניכר מהנושאים שבהם בחרה הוועדה לטפל.
במשך שנים אלו התקיימו דיונים מקצועיים בהשתתפות נציגי גופי האסדרה והטיפול בנושא, ואולם ברוב הנושאים לא התקבלו החלטות מעשיות ולא יושמו תכניות על ידי משרדי הממשלה והגופים הנוספים העוסקים בנושא.
במצב דברים זה סבור משרד מבקר המדינה כי יש מקום שהמשרד, בתפקידו כמנחה המקצועי הלאומי, יקבע בתיאום עם שאר הגורמים הנוגעים בדבר תכניות עבודה מפורטות ובהן לוח זמנים לקידום עבודתן של ועדות המשנה, ולגיבו ש עקרונות פעולה בהתאם למסקנות הוועדות, כדי שניתן יהיה ליישמן בהקדם.
המשרד להגנת הסביבה הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2012 כי נוסף על הפעולות שפורטו בטבלה לעיל, עשו הוועדה הבין -משרדית וועדות המשנה כמה פעולות המשרד להגנת הסביבה 855 .
ובכללן: "תכנון מבצע אכיפה משולב עם מש טרת ישראל ומשרד התחבורה בנושא הובלת חומ"ס.
הכללת דרישות ממובילי חומ"ס בהנחיית משרד התחבורה: ביצוע אבחון בטחוני לנהגים מובילי חומ"ס, התקנות מכשירי איכון ולחצני מצוקה.
רשות החירום הלאומית - אשר מטה משק לשעת חירום (מל"ח) שולב בה באוגוסט 200910 - צירפה לת שובתה למשרד מבקר המדינה את דוח "הוועדה לצרכי המשק בחומ"ס בשעת חירום", שלדבריה הושלם כבר בינואר 2009 והוגש למנכ"ל המשרד להגנת הסביבה.
דוח הוועדה קבע בין היתר כי נדרש להחזיק מלאי אסטרטגי של גפ"ם, וכי אין במדינת ישראל כושר אחסון גפ"ם המתאים לצריכה השוטפת, כל שכן לשעת חירום.
על כן הכמות הנדרשת לשעת חירום אינה מוחזקת.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להגנת הסביבה ולרשות החירום הלאומית כי לא נמצא שממצאי הדוח של הוועדה נדונו וטופלו על ידי הגורמים הנוגעים בדבר האחראים לטיפול בחומרים מסוכנים.
השימוש בהיתר רעלים כאמצעי אכיפה .
היתר רעלים הוא אישור שמנפיק המשרד לעוסקים ברעלים על פי חוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג- 1993 .
על פי החוק עיסוק בחומ"ס מחייב קבלה של היתר רעלים הכולל תנאים בתחום האחסון, ההיערכות לשעת חירום, השינוע ועוד.
החלטת הממשלה מ - 2008 הטילה על המשרד לפעול לכך שהעוס קים בחומ"ס יעמדו בדרישותיהם של שירותי הכבאות וההצלה, משרד הבריאות, פיקוד העורף וכן מינהל הדלק והגז שבמשרד האנרגיה והמים (להלן - מינהל הדלק והגז) ומשרד התחבורה בנוגע לטיפול בחומ"ס ובאירועי חומ"ס.
המעקב העלה כי המשרד מתנה את מתן היתר הרעלים למפעלי חומ"ס בעמי דה בדרישות המשרד להגנת הסביבה, פיקוד העורף והרשות הארצית לכבאות והצלה.
התניית מתן ההיתר כאמור משפרת במידה ניכרת את יכולת האכיפה של דרישות פיקוד העורף והרשות הארצית לכבאות והצלה.
עם זאת, המשרד לא התנה את מתן היתר הרעלים בעמידה בדרישות הגורמים הנוספים הכלול ים בהחלטת הממשלה ובכלל זה מינהל הדלק והגז ומשרד התחבורה.
המשרד להגנת הסביבה ציין בתשובתו כי מנכ"ל המשרד והיועצת המשפטית קבעו כי דרישות הגופים השונים יכללו בתנאי היתר הרעלים אך ורק אם הם בעלי יכולת לפקח על קיום תנאי ההיתר.
לדברי המשרד, משרד התחבורה לא הביא לידיעתו את דרישותיו להכללה בהיתר הרעלים.
10 'החלטת ממשלה מס706 מיום 23.
09 "שילוב מטה מל"ח (משק לשעת חירום) ארצי ברשות החירום הלאומית (רח"ל)".
משרד מבקר המדינה מציין כי על המשרד להגנת הסביבה לפעול מול משרד התחבורה כדי שניתן יהיה לשלב את דרישותיו בהיתר הרעלים.
מיגון מפעלים העוסקים בחומרים מסוכנים .
חוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א- 1951 , ותקנות ההתגוננות האזרחית (חומרים מסוכנים), התשנ"ב- 1991 , מסמיכים את פיקוד העורף להורות למחזיקי חומ"ס להקים לפי הנחיותיו מערכת התגוננות.
אמצעי המיגון העיקריים שפיקוד העורף דורש למניעת פגיעה בחומ"ס הם קירות מגן, סוללות עפר, הטמנת החומ"ס ומאצרות11.
בדוח מ- 2004 צוין כי מאות מצבורי חומ"ס לא מוגנו בידי מחזיקיהם, ופיקוד העורף לא אכף על מחזיקיהם את הקטנת מלאי החומ"ס.
בדוח 2007 צוין כי עד נובמבר 2006 לא הושלם המיגון שבידי131 .
מחזיקי חומ"ס ממסמכי פיקוד העורף עולה כי עד יולי 2012 מוגנו מרבית המפעלים שהוא הגדיר מסכני אוכלוסייה.
עם זאת, מ-151 מחזיקי חומ"ס המסכנים את האוכלוסייה נותרו 33 .
שלא מיגנו את מתקניהם לפי דרישותיו של פיקוד העורף פיקוד העורף הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי כיום 2,567 מבין 2,600 מחזיקי חומ"ס, דהיינו כ-99% .
, עומדים בדרישותיו33 המחזיקים המוזכרים בדוח הם לדבריו קבוצה מצומצמת מתוך סך המחזיקים, והמיגון אצל חלק נכבד מהם מצוי בשלבי תכנון או ביצוע.
משרד מבקר המדינה מעיר לפיקוד העורף כי מאחר ש -33 המתקנים הבלתי ממוגנים הוגדרו על ידו כמסכני אוכלוסייה הרי שעליו להאיץ את פעולותיו להשלמת שלבי התכנון והביצוע למיגון מתקנים אלו.
היערכות לסיכוני פעילות חבלנית עוינת .
מיגון ואבטחה של מפעלים מסוכנים נדרשים גם בשל החשש מפח"ע.
כדי לקבוע את אמצעי המיגון הדרושים בשל כך יש לבחון את מאפייניו של כל מפעל, כגון מקומו הטופוגרפי, סוגי החומ"ס המוחזקים בו, כמותם ואופן אחסונם, ולהגדיר את סדרי המיגון והאב טחה על פי תרחישים שונים.
בדוח מ- 2004 צוין שאין בדין הסדר שתכליתו חיוב מפעלים מסוכנים למגן ולאבטח את מתקניהם מפני פח"ע והנחייתם כיצד לעשות זאת.
11 מאצרה- שוחה או אזור איטום בעל דפנות אשר נועד לאיסוף הנוזלים במקרה של דליפת החומרים המאוחסנים במיכלי אגירה של חומרים כימיים, דלקים וכדומה.
המשרד להגנת הסביבה 857 .
החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח- 1998 (להלן- החוק להסדרת הביטחון), נועד לחייב גופים ציבוריים - משרדים ממשלתיים וגופים שפורטו בתוספת לחוק - לעמוד בהנחיות האבטחה של המשטרה מפני פעילות חבלנית עוינת.
בחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים (תיקון מס' 2 ), התשס"ה- 2005 אשר תיקן את החוק האמור הוחל החוק על כמה גופים ציבוריים נוספים, אך לא על מתקני חומ"ס.
בסעיף 29 לחוק נקבע כי "הממשלה.
תביא לידי ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, בתוך חמישה חודשים מיום תחילתו של חוק זה [12] , את החלטתה לעניין הוספת גופים לרשימת הגופים הציבוריים.
במסגרת עבודת מטה של המשטרה והמשרד הוגדרו 200 מתקני חומ"ס כמסוכנים ביו תר ולפיכך יש להחיל עליהם את החוק להסדרת הביטחון.
המשטרה החליטה כי היא תנחה מחזיקי מתקנים אלה בתנאי שיוחל עליהם החוק, יוקם במשטרה מדור חומ"ס ובו עשרה שוטרים ויוקצו לו אמצעים כגון כלי רכב ואמצעי תקשורת.
בפברואר 2006 הכין המשרד לביטחון הפנים הצעה להחלטת ממשל ה הקובעת כי באישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, בשנת 2006 יתווספו200 מתקני חומ"ס לרשימת הגופים המונחים, ולביצוע תכנית תלת-שנתית להנחייתם בתחום זה תתוקצב המשטרה בכ -11 מיליון ש"ח ויתווספו לה39 .
הדוח מ- 2007 העלה כי המשרד לביטחון הפניםלא הביא את הצעת ההחלטה האמורה לעיל לפני הממשלה, וכתוצאה מכך לא הוסמכה המשטרה להנחות מפעלים אלה.
בפועל מחזיקיהם של מתקני חומ"ס לא הונחו על ידי המשטרה בדבר אבטחתם ומיגונם מפני פח"ע.
המשרד לביטחון הפנים השיב למשרד מבקר המדינה באפריל 2007 בין היתר כי הוא פועל ליישום התכנית להחלת החוק להסדרת הביטחון על גופים נוספים ולהבאתה לאישור הממשלה.
במסמך שהכין אגף תכנון וארגון במטה הארצי של המשטרה ביוני 2008 הוצע להקים בשנים 2010 -2011 מדור חומ"ס בחטיבת האבטחה של המשטרה ובו עשרה תקנים לצורך הנחיית 350 מתקני חומ"ס.
מסמך זה נשלח בין היתר למפקח הכללי של המשטרה ולמנכ"ל המשרד לביטחון הפנים.
במסמכים שהוכנו במסגרת עבודת מטה שעשתה חטיבת האבטחה של המשטרה באוגוסט 2008 צוין כי חלק מהחומ"ס המיוצרים או המשמשים לצרכים תפעוליים הם מסוכנים ביותר לחיי אדם, לבעלי חיים, לצומח ולסביבה.
ממסמך מיפוי חלקי שהכינה חטיבת האבטחה עלה כי כ-440 מתקנים וגופים המייצרים או מחזיקים חומ"ס אינם מונְחים לאבטחתם, וכי יש ליקויים כבדי משקל באבטחת החומ"ס בעת שינוע ביבשה על ידי אותם גופים.