HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי פרסום מידע באתר האינטרנט שלו, שלא נבדק קודם לכן, אינו ע ולה בקנה אחד עם הנוהל שקבע, ושלפיו נדרשת בקרת נתונים לפני פרסומם באתר.
על המשרד להג"ס להקפיד לפעול לפי הנהלים שקבע.
קליטת הנתונים ועדכונם קליטת הנתונים בעניין פליטות ממפעלים ועדכונם במערכת "פליטות מתעשייה" במחוזות השונים שבמשרד נעשית על ידי יועץ חיצוני.
היועץ אחראי, בין היתר, להזנת תוצאות הדיגומים התקופתיים ודיגומי הפתע ולקליטת שינויים בפרטי המפעלים על פי הנחיית המחוזות.
נוסף על כך אמור היועץ להפיק מפעם לפעם דוחות סיכום נתונים.
להלן ממצאים שהעלתה הביקורת בעניין קליטת הנתונים ועדכונם: 1.
קליטה ידנית מסורבלת : מערכת "פליטות מתעשייה" הייתה אמורה להתעדכן בדיווחים התקופתיים של המפעלים באמצעות קליטת דוחות ממוחשבים שמתקבלים מהם.
אולם הביקורת העלתה כי במרבית המחוזות היועץ מזין את הנתונים למערכת באופן ידני.
המשרד להגנת הסביבה 747 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 2.
נתונים לא מעודכנים ונתונים חסרים : חלק מהנתונים שבמערכת אינם מעודכנים באופן שוטף, ולכן קודם שמופקים ממנה דוחות נדרשים בירורים שונים.
לדוגמה, הערך " תדירות הבדיקה ", שאמור לשקף את תדירות הבדיקות הנדרשת, אינו מביא בחשבון שינויים שהתרחשו בפועל ואשר יש בהם כדי להשפיע על התדירות; לכן, כדי להפיק דוח דיגומים תקופתי נבדקים הנתונים עם העובדים במחוזות.
כמו כן, לשם הפקת דוחות סיכום נתונים מהמערכת מתבקשים העובדים במחוזות למסור נתונים נוספים שאינם מופיעים במערכת, כגון פירוט הסיבות לדיווחים חסרים של המפעלים.
: הזנה לא רציפה של נתונים המשרד להג"ס הקפיא שלוש פעמים את ההתקשרות עם היועץ החיצוני משיקולי תקציב.
הביקורת העלתה כי מאוגוסט 2011 עד ינואר 2012 ומדצמבר 2012 עדמרץ 2013 לא הוזנו נתונים למערכת, והנתונים הוזנו בהמשך.
מאפריל 2014 עד מועד סיום הביקורת, אוקטובר 2014 , שוב לא הוזנו הנתונים.
בשל כך גם לא פורסמו נתונים באתר המשרד במרוכז מדי שלושה חודשים, כנדרש על פי הנוהל.
הממצאים לעיל מעידים על כך שנפגעה מהותית יכולתו של המשרד להג"ס לקיים את הוראות סעיף 15 לחוק אוויר נקי, ולפרסם באופן סדיר ובתדירות שקבע מידע לציבור על נתוני הניטור והדיגום של מקורות פליטה נייחים.
לדעת משרד מבקר המדינה, כיוון שחשוב כי נתונים אלה יהיו זמינים לציבור, על המשרד להג"ס לנקוט את האמצעים הדרושים כדי שיוכל לקיים את הוראות החוק האמורות לעיל כנדרש ממנו ולהזין את הנתונים למערכת באופן שוטף וללא הפסקות.
ניתוח נתו ני המערכת 1.
כדי שמערכת "פליטות מתעשייה" תמלא את המוטל עליה כראוי ותוכל לשמש כלי חשוב עבור הנהלת המשרד לשם קבלת החלטות וקביעת מדיניות בעניין זיהום אוויר, נדרש כי אפשר יהיה להפיק ממנה באופן שוטף ובתדירות הדרושה דוחות סיכום נתונים שיכללו ניתוח של הנתונים והממצאים, הסקת מסקנות ומתן המלצות.
לדברי אגף איכות אוויר, עד שנת 2011 הופקו דוחותכאלה מדי שלושה חודשים.
הביקורת העלתה כי בשל חוסר הרציפות בהתקשרות עם היועץ החיצוני הופקו בשנים 2014-2011 ארבעה דוחות בלבד - שניים בשנת 2011 )(במרץ וביולי, אחד בשנת 2012 (באוגוסט) ואחד בשנת 2014 )(בינואר; בשנת 2013 לא הופק שום דוח.
" מערכת Qlikview "- המשרד להג"ס מפעיל מערכת מחשוב נוספת שיכולה לשמש את אגף איכות אוויר ואת המחוזות לשם הפקה עצמאית (ללא יועץ) של דוחות המתבססים על נתונים ממערכת "פליטות מתעשייה ".
לדברי אגף מערכות מידע במשרד להג"ס, בסוף 2010 תוכננו במערכת זו, במיוחד עבור אגף איכות אוויר , דוחות שבאמצעותם אפשר לנתח נתונים ממערכת "פליטות מתעשייה" לפי דרישה.
בתיקי אגף איכות אוויר לא נמצאו דוחות שהפיק האגף ממערכת " Qlikview" או מסמכים המעידים על כך שהתקיימו במשרד להג"ס דיונים על בסיס דוחות 748 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 כאלה.
כמו כן, על פי הרישומים של אגף מערכות מידע, מיוני 2013 ועד אוקטובר 2014 .
לא הופקו דוחות מהמערכת לפי דרישת אגף איכות אוויר שיבושים ביכולת להתריע על חריגות מערכת "פליטות מתעשייה" מאפשרת להפיק דוח התרעה עקב חריגה מהתקן של קצב הפליטה בכל אחד מהמפעלים השונים (להלן - דוח חריגות).
הביקורת העלתה כי המערכת אינה מחשבת באופן נכון את החריגות במתקנים מסוימים בחלק מהמפעלים, כיוון ששיטת החישוב המוטמעת בה אינה מתאימה למאפייני הפליטה שלהם27 .
עוד עלה מן הביקורת שכאשר מוזנים למערכת תק נים (ספים) חדשים, מתבצע עדכון רטרואקטיבי של התקנים, כך שתוצאות בדיקות שנעשו בעבר מוצגות בהשוואה לתקנים החדשים ולא לתקנים שהיו תקפים בעת הבדיקות.
בשל כך אי- אפשר ללמוד מן הנתונים אם במועדי הבדיקות בפועל היו חריגות מהתקנים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בשל אופן החישוב הלקוי האמור, אי -אפשר להסתמך על דוח החריגות, ויש צורך לבדוק באופן ידני את התאמת הפליטות לתקנים שהיו תקפים בעת הבדיקות.
על המשרד להג"ס להסדיר ללא דיחוי ליקוי זה.
הסתייגויות מן המערכת שהעלו עובדי המשרד להג"ס מבירורים שערך משרד מבקר המדינה עם גורמים מקצועיים במטה המשרד להג"ס ועם בעלי תפקידים במחוזות עולה כי גם לעובדי המשרד יש הסתייגויות ממערכת "פליטות מתעשייה" בכמה תחומים, כגון אלה: 1.
סוג הבדיקות : המערכת מותאמת רק לדגימות תקופתיות ולדיגומי פתע של פליטות מוקדיות ואינה מציגה מידע ונתונים על פליטות שאינן מוקדיות ועל ניטור רציף של פליטות מוקדיות; זאת אף שמתפריט המערכת אפשר להסיק כי הייתה כוונה לתת מענה לנושאים אלה.
התראות: המערכת אינה מציגה התראות ותזכורות על ביצוע דגימות במפעלים, על פקיעת תוקף של תנאי מתנאי רישיון עסק ועל מעקב אחר תיקון ליקויים שהתגלו בסיורי ביקורת.
סוגי מזהמים: אפשר להזין למערכת נתונים על מזהמים מסוימים בלבד ולא על כל סוגי המזהמים.
תדירות הבדיקה : השדה במערכת שבו מוזנים נתונים על תדירות הבדיקות אינו נותן מענה לכל המקרים הנדרשים.
27 לדוגמה, הפליטה ממתקניאנרגיה ו מדודי קיטור אינה נבחנת לפי הקצב שלה, והמערכת מעריכה את קצב הפליטה של מתקנים אלה בכ אפס.
לכן דוח חריגות אינו יכול לתת ביטוי לחריגה בפליטות ממתקנים אלה.
המשרד להגנת הסביבה 749 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 5.
התאמה למערכות מחשוב נוספות: המערכת אינה מתעדכנת באופן אוטומטי בעקבות עדכון של נתונים על המפעלים בעניינים שונים (כגון סגירת מפעל ופקיעת תוקף תנאי מתנאי רישיון עסק של מפעל) שמבצעים עובדי המשרד במערכת "מעוף", ולכן יש צורך לעדכן בנפרד את הנתונים.
הביקורת העלתה כי בשל החוסרים האמורים במערכת "פליטות מתעשייה" ממעטים העובדים במחוזות להשתמש בה, ואת המידע והנתונים הנוגעים למפעלים שבאחריותם הם מאחסנים אצלם לצורך שימושם השוטף.
בשל כך משמשת המערכת בעיקר את הגורמים המקצועיים במטה המשרד לשם קליטת מידע ונתונים מהמחוזות ופרסום הדיגומים התקופתיים באתר האינטרנט של המשרד; אולם גם שימוש זה לקוי וחסר בהיבטים שפורטו לעיל.
יוצא אפוא כי אין ביכולתו של המשרד לנצל באופן מקצועי ומיטבי כלי מעקב, בקרה ודיווח מרכזי, שהיה אמור לשמש אותו לצורך קביעת מדיניות , קיום הליך קבלת החלט ות מקצועי , מעקב ובקרה ראויים בנושא, והתרעה על חריגות, וכדי להבטיח שקיפות לציבור.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להג"ס לבחון בהקדם את יעילותה של מערכת "פליטות מתעשייה", לנתח את הסיבות לשימוש החסר שנעשה בה ולשפר ולתקן את מה שנדרש בה כדי שאפשר יהיה להפיק ממ נה תועלת מרבית לשם הגברת המעקב, הפיקוח והדיווח בנושא פליטת מזהמים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע המשרד להג"ס כי הוא "פועל להזין ולהשלים נתונים חסרים" במערכת "פליטות מתעשייה", וכי אפיון ושדרוג מערכת זו צפוי להיעשות באמצעות מערכת מידע משרדית חדשה (ראו להל ן), שבמסגרתה יעודכנו נוהלי העבודה ו יינתן מענה לחסרים, לרבות ריכוז מידע הנוגע לפליטות לא מוקדיות של מפעלי ם ועסקים.
עוד מסר המשרד כי הוא " יבחן את הצורך בשינוי של אופן הצגת המידע " באתר האינטרנט, ויפעל לתיקון השיבושים בהצגת התקנים וביכולת להתריע על חריגות.
מערכת "מעוף" משמשת אגפים שונים של המשרד להג"ס זה כעשרים שנים, לשם פיקוח על היבטים סביבתיים שונים בפעולות של מפעלים.
למערכת מידע זו אפשר להזין נתונים ואפשר לתעד באמצעותה מסמכים הקשורים למפעלים; ניתן למצוא בה מידע ונתונים מרישיון העסק על מפעלים, תנאים, צווים, התראות, נתוני אכיפה ודוחות סיור במפעלים.
רכזי התחומים השונים או המפקח ים במחוזות מזינים את דוחות הסיור למערכת , והם נשמרים בתסדיר (פורמט) של קובצי וורד ( Word .
) "המידע על הסיורים מוצג במערכת "מעוף" בשדות שונים.
בשדה שכותרתו "נושא הסיור מובחנים הסיורים על פי נושאים שונים, ובהם רישיון עסק, איכות אוויר, אכיפה, מעקב, רעלים ופסולת.
לעתים מיוחסים לסיור אחד כמה נושאים.
כדי שהנהלת המשרד להג"ס והמטה שלו יוכלו לקיים מעקב נאות אחר פעילויות המחוזות בתחום זה ולבחון אותן, יש להקפיד על כך ששמירת המידע והנתונים תיעשה באופן אחיד.
אולם בישיבה שקיימה הנהלת המשרד במחצית הראשונה של שנת 2012 הובהר לה שלא כולם משתמשים ב"מעוף" וש"תיעוד המידע מתבצע שונה בכל מחוז ואף שונה בין רכזים שונים ב חלק מהמחוזות".
בשל כך לא התאפשר להנהלת המשרד ולגורמים המקצועיים במטה שלו לקיים מעקב נאות אחר פעילות המחוזות בתחומים השונים.
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ביוני 2012 , בהמשך לישיבת ההנהלה האמורה, העבירה סמנכ"לית בכירה לתעשיות ורישוי עסקים (להלן - הסמנכ"לית) הנחיה למנהלי המחוזות, ובה הובהר להם כי תיעוד של פיקוח על מפעלים "חייב להתבצע במעוף " (ההדגשה במקור) וכי מחוזות שרכזים שלהם אינם מכירים את מערכת " מעוף" נדרשים ללמוד אותה ולהתחיל לעבוד באמצעותה.
הביקורת העלתה כי הבעיה בהזנת הנתונים בדבר פעולות הפיקוח שנוקטים המחוזות לא נפתרה, ולמרות הנחי ית הסמנכ"לית כאמור לא כל המחוזות מקפידים על הזנת המידע ונתוני סיורי הפיקוח למערכת.
לדוגמה, בשנת 2013 ערך אחד מצוותי הסיורים במחוז דרום, צוות פיקוח תעש ייה, 72 סיורי פיקוח במפעלים, אך הזין למערכת "מעוף" פרטים על 31 סיורים בלבד28 .
כן עלה כי מפקחות איכות האוויר במחוז דרום, שמבצעות אף הן סיורי פיקוח במפעלים, אינן שומרות פרטים על סיורים אלה במערכת "מעוף" כלל.
יתר על כן, בחלק מהמחוזות מוזנים הנתונים לקבצים השמורים ברשתות המחשוב המקומיות של המחוז בלבד, או אף בכוננים האישיים של העובדים.
בשל כך לא יכולה מערכת "מעוף" לשמש כמתוכנן בסיס נתונים אמין ועדכני על תהליכי הרישוי והפיקוח.
בבירורים שקיים משרד מבקר המדינה עם מפקחים ועם רכזים משלושה מחוזות של המשרד להג"ס (דרום, חיפה ותל אביב) ועם גורמי מטה שונים נמצא כי השימוש במערכת "מעוף" יוצר בעיות שונות, כדלהלן: א.
מאחר שכל דוח נשמר בקובץ וורד יש קושי לעבד את תוצאות הסיור: בלי להיכנס לדוח עצמו אין אפשרות לדעת אילו תחומים נבדקו בסיור, ומה היו הליקויים שנמצאו בו.
אי-אפשר להיעזר במערכת בעת קביעת סדר עדיפויות לקיום ביקורות וסיורים במפעלים.
המערכת אינה מתריעה על חריגות מתקנים בתחומים השונים, ובהם זיהום אוויר.
מאחר שכל משתמש יכול לסווג בעצמו את המפעלים לפי רמות או סוגים ( A, B, C ,) אין אחידות בסיווג המפעלים .
מערכת "מעוף" אינה מותאמת לטיפול במפעלים שיש להם היתרי פליטה לפי חוק אוויר נקי, ולכן אין מוזן למערכת זו מידע על היתרי פליטה כאלו.
קיימים מקרים שבהם עקב הזנה לקויה של שם מפעל הוא מוצג במערכת ככמה מפעלים.
ניתן להזין למערכת "מעוף" פרטים ונתונים על מפעל אף ללא נתון בסיסי כמו מספר חברה, או להזין מספר חברה שגוי.
המשרד להג"ס הכיר כבר לפני כמה שנים בצורך לבנות מערכת מידע משופרת שתחליף את מערכת "מעוף", וכן תאפשר להטמיע בה את מערכת "פליטות מתעשייה ".
ביולי 2011 הוחל בפיתוח של מערכת חדשה (להלן גם - מניפ"ה), המיועדת, על פי דוח פעילות לשנת 2012 של אגף תעשיות ורישוי עסקים, "לניהול כלל התהליכים המקצועיים של .
28 ,במהלך הביקורתבאוגוסט 2014, הודיע צוות פיקוח תעשייה מחוז דרום למשרד מבקר המדינה כי הטעות תוקנה, וכי הסיורים החסרים הוזנו למערכת "מעוף".
המשרד להגנת הסביבה 751 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המשרד ובכלל זה תהליך רישוי עסקים".
על פי דוח זה החלה המערכת לפעול ברבעון האחרון של שנת 2012.
הביקורתהעלתה כי בתכנית הפיתוח של המערכת החדשה בוצעו שינויים רבים עקב שינויים בסדרי העדיפויות של המשרד ובשל הצורך לתת מענה לתחומים נוספים.
עד אוקטובר 2014 לא הושלמה המערכת, ובמועד זה היאלא נתנה עדיין מענה לנושא איכות האוויר.
יצוין כי על פי תכנית העבודה לשנת 2014 של האגף למערכות מידע שבמשרד להג"ס, האחראי לפיתוח מניפ"ה, לא אמור האגף לעסוק בשנה זו בפיתוח בתחום איכות האוויר.
על פי מסמך ללא תאריך בשם "תכנית פיתוח 2016 -2013 " אמור האגף למערכות מידע להתחיל בפיתוח כזה רק במהלך שנת 2016 .
, אם לא יהיו שינויים נוספים .
מהאמור בפרק זה עולה כי יכולתו של המשרד להג"ס להפיק תועלת ממשית ממערכות המידע "מעוף" ו"פליטות מתעשייה" היא מוגבלת, הן משום בעיות של הזנת נתונים באופן סדור ושוטף והן משום מגבלותיהן של המערכות לשמש כלֵי מעקב שכוללים את כל המידע הרלוונטי ומצביעים על חריגות מתקנים ועל ליקויים אחרים.
ואמנם בישיבה של הנהלת המשרד, שנערכה כבר לפני כשנתיים, צוין כי יש צורך מובהק במערכות מידע ]וכי[ "לא נעשה שימוש במערכות הקיימות תומכות הליכי פיקוח ואכיפה".
המשרד להג "ס הכיר בצורך לבנות מערכת מחשוב משופרת ולהטמיע בה את מערכת "פליטות מתעשייה"; אולם באוקטובר 2014 לא הייתה עדיין אפשרות להסתייע במערכת המחשוב החדשה שפותחה לשם קיום פיקוח נאות על מפעלים הפולטים מזהמים לאוויר, ולא ברור מתי יתאפשר הדבר.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לייעל את הפיקוח על המפעלים הפולטים מזהמים לאוויר על המשרד להג"ס לנקוט בהקדם את הצעדים הדרושים כדי שמערכות המחשוב שבהן הוא משתמש יוכלו לתת מענה הולם לפיקוח של המשרד בנושא חשוב זה.
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 שיתוף פעולה בין המשרד להג"סליחידות הסביבתיות ברשויות המקומיות .
בישראל פו עלות ברשויות המקומיות 61 :יחידות סביבתיות 10 איגודי ערים לאיכות הסביבה29 ,23 יחידות אזוריות לאיכות הסביבה30 ו-28 ,יחידות עירוניות (כל היחידות יחד להלן - יחידות סביבתיות).
יחידות אלה הן הזרוע המקצועית המקומית של המשרד להג"ס ושל השלטון המקומי בתחום הסביבה.
היחידות הסביבתיות מספקות לציבור הרחב, למשרד להג"ס ולרשויותיהן שירותים סביבתיים בתחומים שונים ובהם איכות האוויר.
שירותים אלה כוללים בין השאר ייעוץ סביבתי, ניטור סביבתי, תכנון סביבתי, ניהול פרויקטים ופיקוח ואכיפה סביבתית (ובכלל זה פיקוח ובקרה על מפעלים בנושאים הנוגעים לפליטת מזהמים לאוויר).
המשרד להג"ס נוהג לתמוך בתקציבן של היחידות הסביבתיות, ומפרסם מעת לעת קול קורא ובו הוא מזמין את הרשויות המקומיות ואת איגודי הערים להגיש בקשות לקבלת תמיכה ממנו.
במסמך שהכין אגף תעשיות ורישוי עסקים, שכותרתו "דוח פעילות לשנת 2011 בנושא הסדרה ופיקוח על עסקים", נכתב כי המשרד מטפל בכ - 18,000 עסקים, וכי טיפול במספר עסקים רב כל כך אינו מאפשר לתת מענה בזמן הנדרש ואינו מאפשר פיקוח כנדרש.
במסמך צוין כי בעקבות זאת הוחלט ליצור "היררכיה בטיפול בעסקים", ולפיה על המשרד להתמקד בטיפול בעסקים שהשפעתם על הסביבה נרחבת וניכרת, לשפר את הפיקוח עליהם ולהקנות לשלטון המקומי כלים "להסדרת מגזרים בעלי השפעות נמוכות ומקומיות".
לפיכך מתבקש היה שהמשרד להג"ס, בתיאום עם היחידות הסביבתיות, יגבש נוהלי עבודה מפורטים וברורים שיסדירו את יחסי הגומלין ואת חלוקת התפקידים ביניהם בטיפול במפגעים הסביבתיים השונים, ובהם זיהום האוויר.
להסדרת יחסי גומלין אלה תהיה השפעה על מפעלים רבים הפולטים מזהמים לאוויר, ובייחוד מפעלים מסוג C , .
שהטיפול בהם אמור להיעשות ברובו על ידי היחידות הסביבתיות משרד מבקר המדינה כבר עסק בעבר בתחומי אחריותו ובסמכויותיו של איגוד ערים וביחסי הגומלין בינו לבין המשרד להג"ס, בביקורתו על איגוד ערים אזור מפרץ חיפה - הגנת הסביבה בשנים 2012-2011 .
בדוח הביקורת שפרסם מבקר המדינה בדצמבר 2012 הוא העיר למשרד להג"ס כי "מאז הקמת המשרד לא הוגדרו תפקידיו וסמכויותיו של האיגוד.
ראוי היה שהמשרד להגנת הסביבה והאיגוד יגדירו את תחומי אחריותו של האיגוד במדויק ובמפורש כדי להבטיח טיפול מיטבי בגורמי הסיכון, לשם הבטחת שלום הציבור ובריאותו"31.
המלצה זו נכונה לגבי כל היחידות הסביבתיות.
ואכן בדוח הביקורת האמור צוין כי המשרד להג"ס הודיע למשרד מבקר המדינה שהוא "מכין נוהלי עבודה וחלוקת תחומי אחריות בינו ובין איגודי הערים, ולאחר מכן יוטמעו נהלים אלה בעבודה השוטפת"32.
הביקורת העלתה כי המשרד להג"ס לא קבע ולא העביר לגורמים השונים (מטה המשרד, המחוז והיחידות הסביבתיות) נוהלי עבודה המפרטים את .
29 איגודי ערים הם גופים סטטוטוריים על פי חוק איגודי ערים, התשט"ו- 1955 ; הם הוקמו על ידי שר הפנים ובהסכמת הרשויות המקומיות החברות בהם כדי לספק מגוון שירותים סביבתיים לאותן רשויות.
30 יחידה אזורית ממוקמת באחת הרשויות המקומיות ומספקת לרשויות נוספות שירותים על פי הסכם עמן.
עלויות התפעול של היחידה מחולקות בין הרשויות.
31 מבקר המדינה, דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנים 2012-2011 ( 2012 '), עמ443 .
המשרד להגנת הסביבה 753 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 סמכויותיהם ואת חלוקת העבודה ביניהם בתחומי הסביבה השונים, למעט נוהלי עבודה בתחום ייצור החשמל שנוסחו בינואר 2014 על ידי ראש תחום מקורות אנרגיה במשרד.
המשרד להג"ס הוא הגורם המתווה את המדיניות לשמירה על איכות הסביבה בישראל.
כאמור הוא החליט להרחיב את גבולות ה סמכות והאחריות של השלטון המקומי בפיקוח על המפעלים והעסקים.
משכך, לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד להגדיר במדויק ובמפורש את תחומי אחריותן של היחידות הסביבתיות בכל הקשור למפעלים שפעילותם טומנת בחובה היבטים סביבתיים בכלל וזיהום אוויר בפרט.
כך יובטח טיפול מיטבי בגורמי הסיכון, ויישמרו שלום הציבור ובריאותו.
המשרד להג"ס פרסם בדצמבר 2010 קול קורא לרשויות מקומיות ולאיגודי ערים לפנות אליו בבקשה לתמיכה בתקציבן של יחידות סביבתיות קיימות לשנים 2013 -2011 , ובכלל זאת לתמיכה בפעילותן בתחום זיהום האוויר (להלן- הקול הקורא).
סך התקציב שהתכוון המשרד להעמיד במסגרת קול קורא זה היה 33 ( מיליון ש"ח11 מיליון ש"ח לשנה).
בפרסום הובאו בין היתר "אמות מידה לשיפוט הבקשות למתן התמיכה", שעל פיהן יינתן ניקוד.
עוד צוין בו כי סכום התמיכה בכל יחידה ייקבע באמצעות חישוב שיתבסס על חלקו היחסי של הניקוד המצטבר של כל יחידה; דהיינו, הניקוד שתצבור כל יחידה ישפיע הן על סכום התמיכה שהיא עצמה תקבל והן על סכומי התמיכה שיקבלו היחידות האחרות.
עוד צוין בסעיף 6 )ב בקול הקורא כי תינתן תוספת ניקוד (פקטור לבקשות של יחידות השייכות לרשויות מקומיות מאשכולות סוציו -אקונומיים נמוכים (לפי הסיווג שקבעה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה): יחידה השייכת לרשות מאשכולות 4-1 תקבל תוספת בשיעור30% לניקוד שתצבור; יחידה השייכת ל רשות מאשכול 5 תקבל תוספת של 25% ; יחידה השייכת לרשות מאשכול 6 תקבלתוספת של 20% ; ויחידה השייכת לרשות מ אשכול 7 תקבלתוספת של 10% .
במקרה של יחידה המשתייכת לכמה רשויות, ייערך החישוב לפי "ממוצע פשוט של התוספות לאשכולות".
בסעיף 6 ב האמור צוין גם כי "יחידות הנמצאות בתחומי יהודה ושומרון יקבלו תוספת של 30% .
"על הניקוד הנצבר בספטמבר 2011 התכנסה ועדת התמיכות של המשרד להג"ס והחליטה על מתן תמיכה ל- 51 יחידות סביבתיות בסכום כולל של כ-31.
6 מיליון ש"ח בלבד, שכן על פי פרוטוקול הוועדה לכמה יחידות שלא עמדו "במינימום העובדים הנדרש.
התקציב קוזז בהתאם למצבת כוח אדם בתאריך 1.
2011 על פי תנאי הקול קורא".
את הסכומים הגבוהים ביותר קיבלו היחידות הסביבתיות הנמצאות בתחומי יהודה ושומרון, שכל אחת מהן משתייכת לכמה רשויות מאשכולות שונים: איגוד ערים לאיכות הסביבה שומרון, שמשתייך לרשויות מאשכולות 1 ,2 ,4 ,5 ,6 ,7 ו-8 קיבל כ-1.
07 מיליון ש"ח, ואיגוד ערים לאיכות הסביבה יהודה, שמשתייך לרשויות מאשכולות 1 ,3 ,5 ,6 ו-9 , קיבל כ- 1.
מיליון ש"ח מעיון בטבלה שהוגשה לוועדה עולה כי הסכום הגבוה שקיבלו יחידות אלה נובע מתוספת ניקוד (פקטור) בשיעור של 69% שקיבלה כל אחת מהן.
תוספת גבוהה זו התקבלה מחיבור של תוספת ניקוד בגין האזור עם תוספת מרבית בשיעור של 30% בגין הרכיב הסוציו-אקונומי.
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המשרד להג"ס כי הוא הכיר כבר מזמן בצורך לתת ליחידות הסביבתיות בתחומי יהודה ושומרון תוספת ניקוד, כיוון שיש להן " עלויות נוספות בהיבט הביטחוני, והן עלויות נוספות מסיבות של פיצול מערכת הניהול של מערכות השלטון "; כך נדר שות יחידות אלה לבצע פעילויות במקום המשרד "בשל בעיתיות הגעה ומגבלות תנועה של עובדי המשרד".
עם זאת, במכתב נוסף מינואר 2015 (להלן-המכתב הנוסף) כתב המשרד להג"ס כי " נוסחי הקולות הקוראים מאושרים על ידי היועצת המשפטית למשרד, ועדת התמיכות המשרדית ומנכ״ל המשרד.
בקול קורא לשנים 2016 -2014 נקבע כי אין מקום להמשיך ולתת לאיגודים תוספת ייעודית חרף המאפיינים המיוחדים של הפעילות באיו״ש.
זאת נוכח מדיניות השר חבר הכנסת עמיר [ ]פרץ אשר שמה דגש על חיזוק הרשויות החלשות, וכך נעשה בכלל הקולות הקוראים של המשרד".
לעניין תוספת הניקוד ליחידות אלה בגין הרכיב הסוציו-אקונומי , כתב המשרד להג"ס בתשובתו כי החישוב נעשה לפי ממוצע משוקלל (על פי מספר התושבים) של תוספות הניקוד בגין הסיווג החברתי-כלכלי (אשכולות) של הרשויות המקומיות שאליהן משתייכות היחידות.
במכתב הנוסף כתב המשרד כי חישוב זה "נעשה באופן האמור לגבי כלל היחידות והאיגודים, ואושר על ידי ועדת התמיכות", וכי בבירור שנערך "עם ראש תחום יחידות סביבתיות לשעבר, שריכז את השיפוט בקול הקורא, הובהר על ידו שהכוונה הייתה לדירוג משוקלל על פי גודל האוכלוסייה".
בביקורת נמצא שעניינים אלה לא עוגנו בנוהל "תמיכות לגופים אחרים" שקבע המשרד להג"ס.
כמו כן לא נמצאו אסמכתאות המצביעות על כך שהיועצת המשפטית של המשרד להג"ס, ועדת התמיכות המשרדית ומנכ"ל המשרד אישרו כנדרש לחשב את תוספות הניקוד בגין הסיווג החברתי-כלכלי לפי ממוצע משוקלל.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי חישוב התוספת לפי ממוצע משוקלל היטיב על פני הדברים עם חלק מהיחידות הסביבתיות השייכות למספר רשויות, ושבהן הממוצע המשוקלל של התוספת הביא לתוספת גבוהה יותר מאשר זו הנגזרת מחישוב ממוצע פשוט; יחידות סביבתיות אלו נהנו, עקב כך, מתמיכה רבה יותר מהקבוע על פי לשון הקול הקורא שפורסם.
כך לדוגמה, קיבלו היחידות הסביבתיות מאזור יהודה ושומרון תוספת ניקוד גבוהה יותר מזו המשתקפת מלשונו הפשוטה של הקול הקורא, ובשל כך קיבלו סכומים גבוהים יותר מן המגיע להן, לעומת יחידות אחרות שקיבלו עקב כך סכומים נמוכים יותר מן המגיע להן33 .
לגבי היחידות הסביבתיות מאזור יהודה ושומרון, יוסף כי גם אם לשונו של סעיף 6 ב האמור בקול הקורא סובלת לכאורה פרשנות שלפיה אפשר לחבר את תוספות הניקוד, האופן שבו הוצגו בסעיף שיעורי התוספות השונות, כתוספות חלופיות לכאורה, אי נו מצביע בבירור על כוונה כזו.
33 יצוין כי בביקורת הנוכחית לא נבדקו תוספות הניקודבגין הסיווג החברתי -כלכלי שקיבלו יחידות סביבתיות אחרות השייכות למספר רשויות מקומיות ולא ניתן לכן לקבוע מה הייתה השפעת אופן החישוב השגוי על סכומי התמיכות שקיבלו.
המשרד להגנת הסביבה 755 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להג"ס להקפיד לנסח באופן מדויק וחד-משמעי את אמות המידה למתן התמיכה לתקציב היחידות סביבתיות ואת האופן שבו יחושבו סכומי התמיכה, כך שעניינים אלה יהיו שקופים וברורים הן ליחידות הסביבתיות המבקשות לקבל תמיכה והן לעובדי המשרד שאמורים להכריע בנושא.
בהמשך עליו להקפיד כי כל ההחלטות בדבר הענקת המענקים יתקבלו בהתאם לאמות המידה שפורסמו.
באתר האינטרנט של המשרד להג"ס נכתב כי המשרד "מקיים פעילות פיקוח ואכיפה על עברייני סביבה באמצעות יחידות אכיפה משולבות של מפקחי המשטרה הירוקה, אזרחים - נאמני ניקיון ושוטרי ]של משטרת ישראל [ ם כחולים.
מערך האכיפה פועל למניעת מפגעים סביבתיים ולסילוק מפגעים קיימים באופן אפקטיבי ומהיר.
פעולות האכיפה נועדו ליצור הרתעה בקרב עבריינים סביבתיים פוטנציאליים בכל תחומי פעילות ה משרד: בים, באוויר וביבשה - בכל ימות השנה".
לפעולות האכיפה אחראי אשכול פיקוח והסברה במשרד, המוגדר גם "אשכול אכיפה" (להלן - האשכול), בראשות סמנכ"ל בכיר לפיקוח ואכיפה.
בכל מחוז של המשרד פועל רכז אכיפה הכפוף למנהל המחוז ומונחה מקצועית על ידי האשכול, והוא שאחראי לריכוז הליך האכיפה ולהנעתו.
עם יחידות האשכול נמנים המשטרה הירוקה, המשמשת גוף האכיפה הרשמי של המשרד המטפל באכיפתם של כל חוקי איכות הסביבה בסיוע משטרת ישראל, ואגף תיאום אכיפה, האחראי למנגנוני האכיפה של המשרד (מערך ברירות משפט [ קנסות] ומערך הגבייה), לגיבוש מדיניות אחידה של אכיפה במחוזות ולתמיכה בפעילות רכזי האכיפה במחוזות.
חוק אוויר נקי נותן למשרד להג"ס כמה כלי אכיפה שבהם הוא יכול להשתמש כנגד אנשים פרטיים או מפעלים שהפרו את החוק.
מחוזות המשרד משתמשים בכלים אלה באמצעות שלושה הליכים שונים: הליך מינהלי, הליך פלילי והליך הטלת עיצום כספי.
ההליך המינהלי נועד להסיר את המפגע ומבוצע במחוזות.
את שני ההליכים האחרים מפעילים המחוזות נגד מי שהפרו את החוק והם מעבירים אותם לגופי המשרד הרלוונטיים: ההליך הפלילי, הכולל פתיחת חקירה והעמדה לדין, מועבר למשטרה הירוקה, והל יך הטלת העיצום הכספי מועבר לאגף איכות אוויר שבמשרד להג"ס.
המשרד להג"ס קבע שני נהלים כלליים העוסקים במדיניות האכיפה שלו: אנוהל אכיפה סביבתית - הנוהל מגדיר את סוגי המפגעים הסביבתיים ואת סדר הפעולות בטיפול בהם, תוך כדי קביעת לוחות זמנים מפורטים לכל פעולה בהתאם לאופי המפגע.
הנוהל קובע שני הליכי אכיפה מרכזיים: הליך מינהלי הכולל את כל הפעולות שעל יחידות המשרד העוסקות בטיפול במפגעים לבצע מרגע זיהוי המפגע ועד העברת התיק לאכיפה הפלילית (לרבות התראות, שימועים וצווים); והליך אכיפה פלילי הכולל את כל הפעולות ש על האשכול לבצע משלב הבקשה לחקירה (או פתיחת תיק חקירה) ועד הגשת כתב אישום, לרבות הודעות על תשלום קנס.
נוהל אכיפת מפגעים חמורים - הנוהל קובע אמות מידה לסיווג מפגע כחמור, וכן קובע פעולות וקוצב לוח זמנים לביצוען.
אמות המידה 756 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - הטיפול בזיהום אוויר ממקורות נייחים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 שנקבעו לסיווג מפגע כחמור הן, ביןהיתר, סכנה חמורה או מידית לבריאות וחיי אדם, סכנה חמורה או מידית לסביבה, היקף המפגע, והמחשבה הפלילית של הגורם המפגע.
משרד מבקר המדינה מציין כי שני הנהלים אינם נוגעים להיבטים הכמותיים של עצמת המפגעים ושל שיעור החריגות מהתקנים של המזהמים בתחומים השונים.
היבט ים אלו נחוצים לצורך קביעת סדרי עדיפויות והבניית שיקול הדעת בהליכי קבלת ההחלטות בדבר צעדי האכיפה שעל מחוזות המשרד לנקוט בעת איתור מפגעים; היעדר התייחסות בנהלים להיבטים האמורים מותיר למחוזות גמישות רבה בעניין צעדי אכיפה אלה ומקשה על המשרד להג"ס את היכולת להעריך את יעילות פעולות צעדי האכיפה.
במאי 2013 נתנה הנהלת המשרד להג"ס אישור עקרוני לנוהל אכיפה סביבתית כללי נוסף, שקבע "אמות מידה לתעדוף אכיפה".
בנוהל נקבעו אמות מידה לנקיטת כל אחד מצעדי האכיפה בהתחשב, בין היתר, במרחק המפגע מאזור מגורים, במידת הסכנה מהמפגע ובהישנותו או התמשכותו של המפגע, ותוך כדי מתן ממד כמותי ברור.
מנכ"לית המשרד דאז קבעה כי לאחר קיום פגישות להטמעת הנוהל וקבלת הערות רכזי האכיפה במחוזות, הנוהל ייכנס לתוקף ביוני 2013 .
, וכי בסוף אותה שנה תתבצע בחינה שלו הביקורת העלתה כי עד אוקטובר 2014 לא נכנסלתוקף נוהל האכיפה הכללי הנוסף, וממילא גם לא ביצע המשרד להג"ס את הבחינה האמורה.
סמנכ"ל בכיר לפיקוח ואכיפה במשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2014 כי"פרק הזמן שניתן להטמעת הנוהל וקבלת הערות לא היה ריאלי", וכי הכוונה היא "לאחד נוהל זה עם נוהל פיקוח שמקודם על ידי אשכול תעשיות".
לדבריו, נוהל פיקוח זה "שמצוי בכתיבה בימים אלה לא הושלם ואינו נותן מענה בשלב זה לכל סוגי האכיפה".