HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ההמלצות קובעות, בין היתר, כי יש להמשיך בחקר מוצאות מוגבר ושיטתי בארכיונים פרטיים וציבוריים, וככל שהדבר רלוונטי, לפעול לכך שתוצאות המחקר יפורסמו ברשת האינטרנט; כי יש להקים מנגנונים לסיוע לתובעים במאמציהם; וכי יש להבטיח שהמערכות המשפטיות או ההליכים החלופיים יאפשרו פתרונות צודקים והוגנים בנוגע לאמנות בזוזה ויבטיחו כי תביעות להשבה ייושבו במהירות.
בעקבות חתימתן של מדינות רבות על עקרונות ועידת וושינגטון ועל הצהרת טרזין, החלו מדינות אלו להשקיע מאמצים באיתור בעליהן של יצירות אמנות 35 ,.
כך בריטניה קבעה שני כללים: (א) מוזאונים במדינה יבצעו חקר מוצאות 36 ליצירות הנמצאות אצלם והחשודות כיצירות בזוזות ויפרסמו אותן לציבור.
ואמנם, כש לושה חודשים לאחר הצהרת וושינגטון פרסמו המוזאונים כ-120 יצירות שהסתיים המחקר לגביהן; (ב) היורשים יקבלו גישה פתוחה לכל הארכיונים הלאומיים והארכיונים של המוזאונים במדינה כדי שיוכלו למצוא מידע ומסמכים רלוונטיים.
כמו כן יועלו כל המסמכים לאתרי האינטרנט של הארכי ונים.
אוסטריה כללה את עקרונות ועידת וושינגטון בחוק.
כמו כן, במשרד התרבות האוסטרי הוקמו שתי מועצות: מועצת השבה, המטפלת בסכסוכים בעניין השבת יצירות אמנות גזולות, ומועצת מוצאות, המבצעת חקר מוצאות יזום.
בהולנד יזמו המוזאונים בשנת 1998 פרויקט לביצוע חקר מוצאות.
בעקבות יוזמה זאת הוקם במדינה מוסד לחקר מוצאות, האמון על חקר מוצאות והכרה בתביעות השבה.
בגרמניה הוקם עוד ב-1994 גוף ממשלתי שמטרתו תיעוד ואיתור של נכסי תרבות אבודים.
בשנת 2000 הוקם מאגר מידע של אמנות גזולה המנוהל על ידי משרד התיאום הגרמני.
ב-2007 הקים משרדהתרבות הגרמני את המשרד לחקר מוצאות, שתפקידו לזהות יצירות בזוזות במוזאונים מקומיים ולאתר את יורשיהן.
המשרד מקדם את נושא חקר המוצאות במדינה ואף תורם לפרויקטים בנושא במוזאונים ובמוסדות תרבות מקומיים.
לקראת סוף מלחמת העולם השנייה ובשנים שאחריה הגיעו למדינת ישראל בדרכים שונות יצירות אמנות ותרבות שנבזזו מיהודים בשואה: באמצעות ארגונים שפעלו כנאמנים לרכוש יהודי שבעליו לא אותרו; באמצעות שליחים שייצגו את מוסדות המדינה שבדרך לצורך הצלת יצירות אמנות ותרבות של העם היהודי באירופה; ובאמצעות תרומות ורכישות בתום לב ובתמורה לאחר שנבזזו, כאשר ברוב המקרים לא ידעו הרוכשים על עברה הבעייתי של היצירה בעת הרכישה.
לעתים המוזאונים עצמם רכשו בשוק החופשי פריטים בעלי עבר בעייתי.
חלק מיצירות האמנות שהגיעו .
35 "חלק מהמידע ניתן בכנס של החברה להשבה בנושא "השבת אוצרות תרבות שנגזלו בשואה בדצמבר 2015 , וחלקו נמצא במסמכים שמסרה החברה.
יצוין כי תחום זה הוא דינאמי מאד והמדינות השונות מבצעות שינויים מפעם לפעם.
בדיקת מוצאה וגלגוליה של יצירה במהלך השנים משרד האוצר | 131 .
סמכויות החברה לישראל היו בעלות ערך רב, וחלקן - בעלות ערך סנטימנטלי ליורשיהן, א ך ללא ערך מוזאלי.
סעיף 2 "לחוק הנכסים מגדיר "נכס- "מקרקעין, מיטלטלין וזכויות", ו"נכס של נספה השואה" - "נכס שמתקיים בו אחד מאלה37( :.
1 ) הוא נמצא בישראל ובעל הזכויות האחרון בו, הידוע, הוא אדם שמקום שהותו האחרון היה בחבל ארץ אשר ביום.
1 בספטמבר1939 היה שייך למדינה מהמדינות המפורטות בתוספת הראשונה, ולא ידוע אם בעל הזכויות האמור נותר בחיים לאחר יום.
31 בדצמבר1945 או שידוע כי הוא נספה בתקופה שמיום.
עד יום31 בדצמבר1945 בחבל ארץ כאמור".
עמדת גורמי מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים היא כי לחברה להשבה יש סמכות לאתר ולהשיב נכסים אך ורק כאשר בעל הזכויות הידוע האחרון נספה בתקופת השואה.
ככלל, יצירות אמנות ותרבות, לרבות ספרים 38 , אינן נכללות בנכסים אלו היות ובמרבית המקרים לא היו קיימים ערב המלחמה רישומים רלוונטיים לגבי בעלות ידועה בהם במוסדות, גופים או ארגונים, כפי שהיו קיימים בסוגי נכסים אחרים.
עמדת משרד המשפטים היא כי בעלי הסמכות לטפל בנושא איתור והשבה של יצירות אמנות ותרבות הם גורמים אחרים בממשלת ישראל, ובהם משרד התרבות, בהיותו אחראי לנושא התרבות במדינת ישראל.
עמדה זו הובהרה, לטענת משרד המשפטים, לחברה להשבה בדיונים משפטיים בשנים 2015-2014 בהשתתפות משרדי ממשלה שונים.
לטענת החברה להשבה, עמדה זו נשמעה על ידי נציגה של משרד המשפטים, אך החברה מעולם לא קיבלה חוות דעת כתובה בעניין.
לעמדתה, במסגרת חקר מוצאות, כשמתברר שבעליו של יצירת אמנות או תרבות נספה בשואה, מתקיימת בנכס הגדרת "נכס של נספה השואה" לפי חוק הנכסים וקמה מאליה סמכות החברה לטפל בהשבת הנכס ליורשים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שהחברה להשבה ומשרד המשפטים היו מקיימים דיון באשר לגבולות הגזרה של סמכויות החברה.
אם משרד המשפ טים היה נשאר בעמדתו, פתוחה הייתה הדרך בפני החברה להשבה להמריץ את הגורמים הממשלתיים האמונים על ייזום חקיקה לפעול לתיקון חוק הנכסים כדי להרחיב את גבולות סמכויותיה.
בפועל, כפי שיפורט בהמשך, במשך השנים פעלה החברה בנושא איתור והשבה של יצירות אמנות ותרבות מול מו זאונים וגופים נוספים וקיימה כנסים בנושא השבת אוצרות תרבות שנבזזו בתקופת השואה וכן סדנאות שעניינן הכשרה מקצועית בנושא חקר המוצאות.
קיום הפעילות הנוגעת לאיתור והשבה של יצירות אמנות ותרבות היה כרוך במשאבים לא מבוטלים.
משרד המשפטים השתתף בחלק מהפעילויות שארגנה החברה להשבה, אף שלגישתו לחברה אין סמכות לטפל בנושא איתור והשבה של יצירות אמנות ותרבות.
בפגישה שהתקיימה בין נציגי משרד המשפטים לנציגי משרד מבקר המדינה ביוני 2016 טענו נציגי משרד המשפטים כי השתתפותם בפעילויות האמורות לעיל נבעה מהסכמה בדבר חשיבות העלאת הנושא על סדר היום הציבורי, בד בבד עם פעילות הממשלה בתחום זה במסגרות אחרות.
לעומת זאת, כפי שיפורט בהמשך, משרד התרבות - בעל הסמכות לטפל בנושא - פעל בצורה מועטה ביותר.
) אינן רלוונטיות לפרק זה 38 .
"ראו התייחסות בתת הפרק "הספרייה הלאומית 132 | דוח שנתי 67א .
תקנה 6 לתקנות המוזאונים, התשמ"ה-1984 , שעניינה רישום מוצגים, קובעת כי "לגבי כל מוצג הנמצא במוזאון ייערך רישום שייחתם ביד הרשם ויכלול את הפרטים הבאים: (1 ;) תיאור המוצג (2 ;) שם בעליו של המוצג (3 .
") הדרך בה הגיע למוזאון מכאן, שעל כל מוזאון לערוך רישום לגבי בעלי המוצג והדרך שבה הגיע המוצג למוזאון, אך לא מוטלת עליו החובה לבצע חקר מוצאות של ממש.
הפעולות לאיתור והשבה של יצירות אמנות ותרבות .
במאי 2007 פנתה החברה להשבה למוזאון ישראל כדי להתחיל לטפל בנושא איתור והשבה של יצירות אמנות ותרבות (ראו פירוט להלן).
באוגוסט 2013 ביצעה החברה מיפוי חלקי של מוזאונים ישראליים המחזיקים ביצירות כאמור, ובד בבד סקרה את פעילותם של מוסדות בין -לאומיים בנושא זה.
באוקטובר 2013 קיימה החברה פגישה עם איגוד המוזאונים ו- ICOM ישראל39 (להלן- איגוד המוזאונים או האיגוד), ובה צוין הצורך בהעלאת מודעותם של המוזאונים לנושא השבת הרכוש, וסוכם כי האיגוד יסייע לחברה בהפצת מידע למוזאונים במטרה לבצע חקר מוצאות באוספיהם.
בינואר 2014 קיימה החברה להשבה כנס "השולחן העגול" בנושא חקר המוצאות בהשתתפות נציגים מה מוזאונים40 , מאיגוד המוזאונים, מהספרייה הלאומית, ממשרד המשפטים, ממשרד התרבות ומהמשרד לשוויון חברתי.
בכנס עלו שלושה צרכים: חקיקה שתחייב את המוזאונים לבצע חקר מוצאות, תקציבים לביצוע חקר המוצאות והכשרה מקצועית בנושא.
באותו החודש פנתה מנהלת תחום מוזאונים ואמנות פלסטית דאז במשרד התרבות (להלן - מנהלת תחום מוזאונים דאז) למנהלי כמה מוזאונים 41 וביקשה מהם לתת הערכה תקציבית לנושא חקר מוצאות של יצירות שיש חשד שנבזזו בתקופת השואה וכן הערכה לפרק הזמן הדרוש לכך.
בפברואר אותה שנה פנתה מנהלת תחום מוזאונים דאז לגב' אורלי פרומן , מנכ"לית משרד התרבות דאז, ופירטה לפניה את ההערכה התקציבית שהגישו ארבעה מוזאונים, שהסתכמה ב - 700,000 ש"ח לשנה הראשונה ו - 250,000 ש"ח לשנה השנייה עד השנה הרביעית (כל אחת).
מנהלת תחום מוזאונים ביקשה מהמנכ"לית דאז לעדכן על כך את שרת התרבות.
ביוני 2014 ובדצמבר2015 קיימה החברה להשבה שני כנסים בין -לאומיים בנושא השבת אוצרות תרבות שנגזלו בשואה ונמצאים בישראל לשם העלאת מודעותם של המוזאונים לנושא 42 .
ביוני 2014 קיימה החברה גם סדנה בנושא חקר המוצאות .
39 ICOM – International Council of Museums .
עמותה רשומה שמטרתה היא שיתוף פעולה בין המוזאונים בארץ ועובדיהם.
האיגוד מייצג את מרבית המוזאונים בישראל.
חברי האיגוד הם, בין היתר, מוזאון ישראל, מוזאון תל-אביב לאמנות ומוזאון הכט באוניברסיטת חיפה.
40 ,מוזאון ישראלמוזאון תל -אביב לאמנות, בית לוחמי הגטאות ויד ושם.
41 מוזאון ישראל, מוזאון תל-אביב לאמנות, בית לוחמי הגטאות, יד ושם ומוזאון נוסף.
42 לכנס הראשון הגיעו נציגים ממוזאון ישראל, מוזאון תל-אביב לאמנות, בית לוחמי הגטאות, יד ושם ומוזאון נוסף.
לכנס השני הגיעו נציגים מבית לוחמי הגטאות, יד ושם ומוזאון נוסף.
בתקופת השואה (הכשרה מקצועית) בהשתתפות נציגי מוזאונים שהוזמנו43 וועידת התביעות44.
התקיימה סדנת המשך בנושא חקר המוצאות במרץ 2014 אישרה מועצת המוזאונים קוד אתי ובו סעיף שכותרתו "רכוש גנוב", הקובע כדלקמן: "על הנהלת המוזאון מוטלת חובה לעשות כל מאמץ אפשרי כדי לוודא שחפץ המוצג במוזאון או שהמוזאון מעוניין לרכשו לא הושג באופן בלתי חוקי ולא יובא מארץ המקור שלו.
שבה יתכן שהוחזק באופן בלתי חוקי".
בישיבה שקיימה ועדת המשנה לאתיקה של מועצת המוזאונים הובהר כי רכוש גנוב כולל גם רכוש שנבזז בתקופת השואה.
הוועדה הניחה כי יישום הסעיף ומימונו יידונו על ידי מועצת המוזאונים ומשרד התרבות מול המוזאונים, וכי ייתכן שיינתן סיוע תקציבי או שיידרשו הסדרים משלימים בחקיקה או בחקיקת משנה.
באוגוסט ובדצמבר 2014 התקיימו שתי ישיבות בנושא חקר המוצאות במוזאונים בארץ ביוזמת משרד המשפטים והשתתפו בהן גם נציגי משרד התרבות, המשרד לשוויון חברתי והחברה להשבה.
נציגי המוזאונים לא הוזמנו לישיבות אלו.
בישיבות הובעה כאמור עמדת גורמי מחלקת ייעוץ וחקיקה בסוגיית הסמכות וסוכם, בין ה יתר, כי חקר המוצאות צריך להתבצע על ידי המוזאונים עצמם, אך יש להסדיר את ענייני הפיקוח, הדיווח והתקצוב.
סוכם כי משרד התרבות יפנה ליו"ר מועצת המוזאונים כדי לבחון אפשרות שנושא חקר המוצאות יוסדר בקוד האתי.
יצוין כי באפריל 2015 , בעקבות שתי הישיבות, ניסחה החברה מסמך מדיניות 45 המברך על עמדת הממשלה לפיה אם תימצא יצירה של נספה, היא תוצג במוזאון עם אלמנט של הנצחת הנספה, ולמוזאון אסור יהיה למכור אותה.
אם המוזאון ייסגר מציע מסמך המדיניות כי יהיה עליו להעביר את הנכס לגוף העוסק בנושא השואה.
עד מועד סיום הביקורת לא השלימו ה גורמים הרלוונטיים את הסדרת הפיקוח על חקר המוצאות במוזאונים בארץ, הדיווח עליו ותקצובו.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי מרבית המוזאונים בארץ מבצעים חקר מוצאות מזערי כדבר שבשגרה, כדי לפרסם קָטלוגים של תערוכות, אך לא במטרה לבדוק את מוצאן של יצירות בתקופת השואה.
עוד עולה כי עד מועד סיום הביקורת לא הכריע משרד התרבות בעניין תקצוב חקר המוצאות.
משרד התרבות גם לא הסדיר את נושא חקר המוצאות בקוד אתי, ולחלופין - לא בחן את יישומו של סעיף "רכוש גנוב" המופיע בקוד האתי ולא שקל הסדרים משלימים בחקיקה.
זאת ועוד, המוזאונים אינם שותפים להליך ההסדרה הנורמטיבית של הנושא, אף שהסדרה כאמור עתידה להטיל עליהם חובות.
יצו ין כי מיולי 2015 עד יולי 2016 אין מועצת .
43 מוזאון ישראל, מוזאון תל-אביב לאמנות, בית לוחמי הגטאות, יד ושם ומוזאון נוסף.
44 ועידת התביעות היא ארגון שהוקם ב-1951 על ידי23 ארגונים יהודיים מרחבי העולם, במטרה לייצג את העם היהודי מול ממשלת גרמניה.
הארגון פועל ופעל במשך השנים במישורים האלה: ניהול משא ומתן לתשלום פיצויים אישיים לניצולי השואה; סיוע לניצולים, ליווים וייצוגם בהליך הגשת הבקשה לפיצויים ואחריו; ניהול משא ומתן להשבת רכוש יהודי שהוחרם או קבלת פיצוי כספי עבור רכוש שנהרס; השגת קרנות לשם סיוע ויישוב מחדש של ניצולי השואה ושיקום קהילות ומוסדות יהודים ברחבי העולם; השבת רכוש יהודי במזרח גרמניה לבעליו החוקיים או ליורשים והקצאת התמורה ממכירת הרכוש שנותר ללא יורשים לארגונים ומוסדות ברחבי העולם המספקים שירותים שונים לניצולי שואה או הפועלים לחקר השואה, לימודה והנצחתה.
45 "מדיניות החברה לאיתור ולהשבת נכסים של נספי השואה בנוגע למעמדם הייחודי של נכסי תרבות שנבזזו בשואה ונמצאים בישראל", 27.
לדברי משרד התרבות, הליך מינוי חברי מועצת המוזאונים נמצא בשלבים אחרונים.
בתשובה שמסר משרד התרבות למשרד מבקר המדינה באפריל 2016 נכתב כי בשל פיזור הכנסת לקראת בחירות, בסמוך לתום תקופת כהונת המועצה ביולי 2015 , לא ניתן היה להמשיך לקדם את כתיבת הקוד האתי.
נושא הקוד האתי נמצא בעדיפות על סדר יומו של המשרד, ועם השלמת מינוי חברי המועצה יוצג לפניה הקוד האתי לצורך בחינתו ואישורו.
עוד אמר המשרד כי בכוונתו להוציא במהלך השנה "קול קורא" למוזאונים כדי לקבל מהם מידע בדבר הערכה תקציבית לביצוע חקר מוצאות.
יצוין כי במאי 2016 התקיימה ישיבת ועדת מנכ"לים של משרדי ממשלה שונים בנושא השבת רכוש של נספי השואה.
בישיבה ציינה נציגת משרד התרבות כי חקר המוצאות טרם החל בצורה רצינית ולא שונה הקוד האתי כך שיכלול גם חקר מוצאות.
יו"ר הוועדה אמר כי יש לבחון פתרון מהיר, כדוגמת "קול קורא", כדי להתחיל בחקר מוצאות.
הוועדה החליטה כי עד לישיבה הבאה על משרד התרבות להגיע עם הצעות קונקרטיות לחקר מוצאות בישראל.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מדינת ישראל להיות חוד החנית בנושא חקר המוצאות של יצירות אמנות ותרבו ת שהיו שייכות לנספי השואה, ובמידת הצורך לאמץ שיטות עבודה הנהוגות במדינות אחרות המטפלות בנושא.
לשם כך, על משרד התרבות להכריע בעניין תקצוב נושא חקר המוצאות של יצירות אמנות בזוזות במוזאונים ולבחון אם נושא זה מוסדר כראוי בקוד האתי, ובמידת הצורך ליזום הסדרים מש לימים, ולהתייעץ עם נציגי המוזאונים.
על משרד התרבות להחליט מיהו הגורם שיפקח על הנושא ולסיים את הליך מינוי חברי מועצת המוזאונים.
משרד מבקר המדינה מציין כי כבר ב -2014 קיבל משרד התרבות הערכות תקציביות מכמה מוזאונים, וכל שעליו לעשות הוא להכריע בעניין.
בראשית שנות החמישים של המאה העשרים הגיע לבית הנכות בצלאל, לימים - מוזאון ישראל, "אוסף ירס"ו" ( 46JRSO )- אוסף של יצירות אמנות ופרטי יודאיקה שנשדדו מיהודים על ידי הנאצים במלחמת העולם השנייה והועברו לאחר המלחמה למחסנים באירופה.
באוגוסט 2007 פרסם המוזאון באתר האינטרנט שלו את האוסף במלואו (כ - 1,200 פריטים), ובפברואר 2008 הציג כ -60 יצירות מהאוסף בתערוכה במוזאון.
במאי 2008 ערך המוזאון כנס ראשון בנושא השבת יצירות אמנות של יהודים בתקופת השואה.
46 Jewish Restitution Successor Organization - ארגון שהוקם בארה"ב ב -1945 והיה אמון על חלוקת רכוש שאותר בגרמניה ובמדינות הכבושות על ידי כוחות הברית.
בשנים 1953-1949 ביקר בנקודות האיסוף של הרכוש שאותר מרדכי בצלאל, מנהל בית הנכות בצלאל, כשליח מטעם הסוכנות היהודית שתפקידו להעריך ולבחור יצירות אמנות ופרטי יודאיקה לישראל.
במהלך ביקוריו שלח ארצה כמה מאות פריטים שאוחסנו ברובם בבית הנכות בצלאל.
בשנים 1965-1955 השיב מוזאון ישראל פריטים ספורים מהאוסף ליורשים שפנו אליו.
בשנת 2000 , בעקבות פרסום עקרונות ועידת וושינגטון, החל המוזאון לבצע חקר מוצאות שיטתי של יצירות מהאוסף ולהשיבן ליורשים.
עד מועד סיום הביקורת ביצע המוזאון חקר מוצאות לכ -620 יצירות והשיב 18 יצירות ליורשים.
בחלק מהמקרים ביקשו היורשים לקבל את היצירות לידיהם, ובחלק מהמקרים - להותיר את היצירות במוזאון.
עד מועד סיום הביקורת איתרה החברה להשבה עצמה יורשים לשש יצירות נוספות מהאוסף.
בינואר 2007 פנה היועץ המשפטי של החברה להשבה למוזאון ישראל וביקש ממנו להעביר לידי החברה ציורים ופרטי יודאיקה רבים מאוסף ירס"ו הנמצאים ברשותו.
במאי 2007 התקיימה פגישה בין נציגי החברה לנציגי המוזאון, שבה קיבלה החברה רשימה של 122 ,תמונות210 רישומים והדפסים ו-720 פרטי יודאיקה הנמצאים בידי המוזאון.
בפגישה סוכם כי עבודת הקִטלוג הבסיסי של הפריטים תושלם עד יולי 2007 , וכי המידע על כל פריט אמנות יפורסם באתר האינטרנט של המוזאון.
כשנה וחצי לאחר מכן, בינואר 2009 , פנתה רשמת המוזאון דאז למנכ"ל החברה להשבה דאז, והודיעה לו כי היא מעוניינת לבצע חקר מוצאות מקיף של יצירות האמנות שהגיעו למוזאון מאוסף ירס"ו.
הרשמת ציינה כי לשם עריכת המחקר זקוק המוזאון לסיוע כספי וביקשה לדעת אם החברה יכולה לסייע בכך.
שנה לאחר מכן, בינואר 2010 ,, השיבה החברה למוזאון כי בהתאם לחובה המוטלת עליה בחוק הנכסים בכוונתה לערוך חקר מוצאות של חלק מהיצירות המוצגות באתר המוזאון.
לשם כך, ביקשה החברה לקבל תצלומי פנים וגב של היצירות וכן כל מידע נוסף שיש ברשות המוזאון על אודות היצירות.
במרץ 2013 חתמו נציגי החברה על התחייבות לשמירת סודיות לגבי מידע המגיע אליהם מהמוזאון ואשר אינו נוגע במישרין למילוי תפקידה של החברה וביצוע מטרות חוק הנכסים.
בחודשים פברואר 2013 עד ספטמבר 2014 עבדו המוזאון והחברה בשיתוף פעולה זה עם זה.
חקר מוצאות של יצירה דורש לעתים עבודה מאומצת מאוד.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי למוזאון ישראל אין קריטריונים לקביעת התקציב ופרק הזמן לחקר מוצאות של יצירה שאין מידע לגבי בעליה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי משרד התרבות, בהתייעצות ע ם מוזאון ישראל ויתר המוזאונים, יקבע,, קריטריונים, או לכל הפחות כללי אצבע, עבור קבוצות שונות של פריטים, למשאבים שיושקעו בחקר מוצאות של יצירות אמנות ותרבות.
מוזאון תל אביב לאמנות .
המוזאון הוקם ב-1932 על ידי ראש העיר הראשון של תל אביב, מאיר דיזנגוף, בביתו בשדרות רוטשילד.
אוספי המוזאון מורכבים מרישומים והדפסים, אמנות ישראלית, אמנות בין -לאומית, אמנות אירופית מהמאות ה - 19-16 , אוסף צילומים ואוסף אדריכלות ועיצוב.
בינואר 2013 פנתה החברה להשבה לגב' סוזן לנדאו, מנכ"לית המוזאון, וביקשה להיפגש עמה לצורך בדיקת פרטי אמנ ות שהתקבלו מאוספי "בצלאל" הנמצאים במוזאון.
באפריל אותה שנה השיבה מנכ"לית המוזאון כי לאחר בדיקה מקיפה שעשה המוזאון ברשימותיו התברר כי אין באוסף המוזאון ולא נכללו בו בעבר יצירות שהתקבלו מאוספי "בצלאל".
באותו החודש פנתה החברה בשנית למנכ"לית המוזאון, הבהירה לה כי תפקידה לאתר כל נכס הקיים בישראל שייתכן כי היה שייך לנספה שואה, וביקשה להיפגש עמה על אף האמור בתשובתה.
בנובמבר 2013 התקיימה פגישה בין נציגי החברה לנציגי המוזאון.
מנכ"לית המוזאון חזרה ואמרה כי המוזאון לא קיבל יצירות מאוסף ירס"ו.
החברה הבהירה למוזאון כי א ין בכוונתה לשים את ידה על יצירות הנמצאות ברשות המוזאון.
ביולי 2014 שוב פנתה החברה להשבה למנכ"לית המוזאון בבקשה שתמציא לה מסמכים הנוגעים לבדיקות האוספים שעשה המוזאון לשם איתור היצירות החשודות כנכסים של נספי שואה.
עוד ביקשה החברה לדעת האם נעשה חקר מוצאות לכל יצירה אשר מועד יצירתה הוא לפני 1945 .
ואשר נמסרה למוזאון כתרומה או מתנה באוגוסט 2014 השיבה מנכ"לית המוזאון לחברה כי במוזאון מתקיים זה שנים מחקר של יצירות בעלות חשיבות וערך מוכח.
חקר מוצאות של כל יצירה אשר מועד יצירתה הוא לפני 1945 אינו העיקרון המנחה של המחקר, אך במקרים שבהם התגלו פערים ברצף המוצאות, נעשה מאמץ להשלימם באמצעות פניות למומחים בכל העולם, אשר לעתים הניבו מידע חיוני.
לדברי המנכ"לית, למוזאון אין אפשרות להקצות משאבים וכוח אדם למטרה הספציפית של חקר מוצאות בשנים הרלוונטיות.
המנכ"לית ציינה כי המוזאון ישמח לקבל מהחברה מידע עדכני והנחיות בעניין, אך יוכל לפעול על פיהם רק אם יקבל תקצוב מיוחד לפרויקט זה, שיאפשר מינוי אדם מיוחד מטעם המוזאון שיחקור את הנושא.
בספטמבר 2014 פנתה החברה להשבה למנכ"לית המוזאון, וביקשה ממנה הערכה תקציבית לפרויקט חקר מוצאות במוזאון.
משלא נענתה, שוב פנתה החברה למנכ"לית המוזאון בינואר 2015 והודיעה לה כי בכוונתה לערוך חקר מוצאות בעצמה לגבי כעשרים יצירות הנמצאות בידי המוזאון, כדי לוודא כי אין מדובר בנכסים של נספי שואה.
לצורך כך, מסרה החברה למוזאון את שמותיהם של היצירות שאת מוצאותיהן ביקשה לחקור; החברה ביקשה מהמוזאון למסור לה תצלומי פנים וגב של היצירות הללו וכן מידע המצוי בידיו על אודות המוצאות של יצירות אלה.
בפברואר 2015 השיבה מנכ"לית המוזאון לחברה כי אין בידי המוזאון את המשאבים הכלכליים למחקר; העלות המוערכת של הפרויקט היא כ- 250,000 ש"ח, והיא כוללת את עלות עבודתן במשך כשנה של שתי עובדות של המוזאון שיצאו לגמלאות (בחצי משרה כל אחת).
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התרבות כי עליו לפעול בהקדם למציאת הדרך המתאימה להסדרת חובתם של המוזאונים לבצע חקר מוצאות ולהכריע בעניין התקציב המתאים לכך.
משרד מבקר המדינה מעיר למוזאון תל אביב כי עליו למצוא, בסיוע משרד התרבות, את הדרך המתאימה לביצוע חקר מוצאות ליצירות הנמצאות בידיו על פי הקריטריונים שיקבע משרד התרבות.
מוזאון הכט הוא יחידה באוניברסיטת חיפה והוא מתוקצב על ידה.
למוזאון יש אוסף של כ -140 יצירות של 18 אמנים יהודים שנספו בשואה.
היצירות נאספו על ידי האספן השווייצרי אוסקר גז ונתרמו לאוניברסיטת חיפה.
האוסף נמצא במחסני האוניברסיטה, וחלקו מוצג פעם בשנה במוזאון.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי המוזאון הוזמן רק לכנס שעשתה החברה בדצמבר 2015 בנושא חקר מוצאות.
עם זאת, המוזאון לא התבקש לעשות חקר מוצאות ליצירות הנמצאות בו ולא נשאל לגבי הערכה תקציבית של הנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התרבות כי עליו לעשות מיפוי מקיף של המוזאונים ושל גופים אחרים בישראל שעשויות להימצא בהם יצירות אמנות ותרבות שייתכן שהן נכסים של נספי שואה (כגון בנקים, חברות ביטוח, בתי מכירות פומביות ואספנים פרטיים), ולהפנות מחדש את תשומת לבם של המוזאונים לנושא חקר המוצאות.
יצוין כי במועד סיום הביקורת, פברו אר 2016 , נערכה פגישה של הוועדה הבין - משרדית בנושא נכסי אמנות שנגזלו מיהודים בתקופת השואה47 .
בפגישה הוחלט כי מוזאון ישראל יעביר רשימת מוזאונים ואוספים שצריכים להיכלל תחת חקר המוצאות ותיעשה הערכה מחודשת לאותם גורמים בשיתוף משרד התרבות.
בינואר 2015 דנו החברה להשבה והספרייה הלאומית באפשרות לבצע מיזם משותף בנוגע ל"אוצרות הגולה" - כ- 40,000 ספרים שהגיעו לספרייה אחרי מלחמת העולם השנייה ממחסנים של כוחות הברית באירופה.
במסגרת המיזם יעודכנו הספרים בקטלוג הממוחשב של הספרייה 48 , יפורסמו באתרי אינטרנט וייערך מחקר כדי לנסות לאתר את בעליהם.
על פי הערכתן של הספרייה הלאומית והחברה, עלותו של המיזם היא כ- 475,000 ש"ח.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי עד מועד סיום הביקורת לא יצא המיזם לפועל מאחר שלא נמצא לו תקציב.
בתשובה שמסרה הספרייה הלאומית למשרד מבקר המדינה באפריל 2016 ציינה הספרייה כי היא תבצע את המיזם מיד עם העמדת התקציב הדרוש על ידי החברה, דבר שלא נעשה עד אותה עת.
47 ,הוועדה מורכבת מנציגי המשרד לשוויון חברתי, משרד המשפטים, משרד החוץ, משרד התרבות יד ושם ומוזאון ישראל.
הספרים רשומים כעת רק בספרי מצאי בכתב יד 138 | דוח שנתי 67א .
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי עליה להביא לידיעתו של משרד התרבות את נושא "אוצרות הגולה" לפני סיום פעילותה.
על משרד התרבות לעשות כל שבידיו כדי להוציא לפועל מיזם חשוב זה.
כאמור לעיל, מטרה שיורית של החברה להשבה היא מתן סיוע לניצולי שואה לפי אמות המידה האלה שנקבעו על ידי דירקטוריון החברה: (א) ניצול הזכאי לתגמול חודשי ומקבלו מכוח אחד החוקים שלהלן: חוק נכי רדיפות הנאצים, התשי"ז-1957 ; סעיף2 ( של הסכם היישום לאמנת האיחוד הגרמנית 9.
92 ); חוק הטבות לניצולי שואה, התשס"ז -2007 ( ; חוק הפיצויים הפדראלי של מערב גרמניה BEG .
) (ב) מתקיים אחד משני התנאים הללו: הניצול זכאי לתגמול לפי הכנסה49 לפי חוק נכי רדיפות הנאצים או לפי חוק הטבות לניצולי שואה; הניצול זכאי לגמלת השלמת הכנסה מהמוסד לביטוח לאומי לפי חוק הבטחת הכנסה, התשמ"א -1980 .
עד דצמבר 2015 החברה להשבה נתנה סיוע לניצולי שואה בהיקף של כ -750 מיליון ש"ח.
במהלך שנות קיומה סייעה החברה להשבה לכ - 10,000 ניצולי שואה נזקקים בכל שנה מתוך רשימת הניצולים שמעבירה לה הרשות לזכויות ניצולי השואה 50 , רובם עולים מחבר המדינות.
החברה נתנה לניצולים מענק שנתי (בשנים 2009-2008 ) או רבעוני (משנת 2010 ואילך).
להלן פירוט המענקים שניתנו בשנים2011-201551 : .
לוח 4 : המענקים שנתנה החברה להשבה לניצולי השואה, 2015 -2011 )(בש"ח .
רבעון ראשון רבעון שני רבעון שלישי רבעון רביעי סה"כ לניצול .
2011 1,500 1,500 1,500 1,500 6,000 .
2012 1,200 1,200 1,200 1,200 4,800 .
2013 1,200 1,200 1,200 1,200 4,800 .
2014 1,350 1,350 1,350 2,750 6,800 .
2015 2,750 2,750 0 1,550 7,050 .
"לשעבר "תגמול נזקק 50 .
רשימה שהרשות מקבלת מהמוסד לביטוח לאומי ומעבדת אותה 51 פרט למענק שנתי או רבע וני, החברה נתנה לעתים גם "מענק מיוחד" לניצולים: "מענק ראש השנה", "מענק חורף" או "מענק פסח" בסכום של כמה מאות שקלים.
כמו כן, החברה מפעילה תכניות סיוע לניצולים באמצעות גופים שונים.
בלוח 5 ובלוח 6 שלהלן יפורטו תכניות הסיוע שהפעילה החברה בשנים 2014-2011 וניצול תקציביהן.
לוח 5 : ניצול תקציב תכניות הסיוע על ידי החברה להשבה, 2014 -2011 )(באלפי ש"ח .
תכנית הסיוע 2011 2012 2013 2014 .
טיפולי שיניים 501 2,203 .
טיפול נפשי בבית הניצול 3,000 2,603 2,520 2,699 .
ניידת שיפוצים 1,056 2,403 3,300 .
עו"ס לסיוע לניצולים 1,968 3,050 3,487 1,031 .
תו מכל הלב - הקרן לסיוע 11,257 10,507 11,044 11,215 .
תו מכל הלב - לשובע 10,994 10,173 10,806 10,627 .
נתיב בריאות 5,100 5,266 5,638 5,885 .
הפגת בדידות- יד שרה .
סה"כ 33,876 32,641 37,201 37,76 0 לוח 6 : ניצול תקציבי הסיוע של כל תכנית (באחוזים)52 .
טיפולי שיניים 100 55 .
טיפול נפשי בבית הניצול 100 87 63 90 .
ניידתשיפוצים 100 96 83 .
עו"ס לסיוע לניצולים 50 76 87 69 .
תו מכל הלב - הקרן לסיוע 94 88 92 83 .
תו מכל הלב - לשובע 92 85 90 78 .
נתיב בריאות 85 88 94 87 .
הפגת בדידות- יד שרה 77 90 .
52 תקציבים שלא נוצלו בשנים 2014-2013 .
הועברו כמענקים לחשבונות הבנק של ניצולי השואה 140 | דוח שנתי 67א .
בסיוע ישיר לניצולים .
כספיים), לעומת סיוע .
בין שני סוגי הסיוע מהנתונים עולה כי התקציב לתכנית "עו"ס לסיוע לניצולים" לא נוצל כראוי במהלך השנים.
תקציב תכנית "טיפולי שיניים" נוצל במלואו ב-2011 , אך התכנית לא הופעלה בשנים 2013-2012 , וב-2014 .
נוצל תקציבה רק בחציו בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי החברה להשבה לא הכינה בעשר שנות קיומה עבודת מטה הבוחנת את התועלת בסיוע ישיר לניצולים (באמצעות מענקים כספיים), לעומת סיוע עקיף (באמצעות תכניות סיוע) ואת היחס הכספי הראוי בין שני סוגי הסיוע.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה להשבה כי היה עליה לעדכן את תכניות הסיוע בהתאם לניצולן התקציבי.
מן הראוי כי החברה גם הייתה מתייעצת עם הרשות לזכויות ניצולי שואה 53 , העוסקת בסיוע יומיומי לניצולים, לשם ניצול מיטבי של תקציב הסיוע.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה היה לעשות במהלך שנות פעילותה עבודת מטה הבוחנת את הסיוע הישיר לניצולים לעומת הסיוע העקיף, וזאת כדי לסייע לניצולי השואה באופן המיטבי.
החברה להשבה תומכת בארגוני סיוע לניצולים המסייעים בחלוקת מזון, בהחזקת מועדונים ובקיום כנסי ם לניצולים נזקקים.
בשנים 2015-2011 תמכה החברה בארגונים אלו בהיקף של כ-3.
5 מיליון ש"ח בשנה בממוצע.
כמו כן, החברה תומכת בארגונים שונים העוסקים בפעילויות להנצחת השואה: חינוך בנושא השואה, ימי עיון ומשלחות לפולין, מימון עלות כרטיס להצגות בנושא השואה.
בשנים 2015-2011 תמכה החברה בארגונים כאמור בהיקף של כ-4 .
מיליון ש"ח בשנה בממוצע מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי ככלל, החברה להשבה תומכת ב ארגונים הנתמכים גם על ידי משרד ממשלתי כלשהו.
עם זאת, החברה לא התייעצה עם משרדי הממשלה התומכים בארגונים לגבי הקריטריונים לתמיכה שלה .
החברה מכינה את הקריטריונים לתמיכה באישור ועדת הסיוע של דירקטוריון החברה בלבד.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי היה כי החברה הייתה מתייעצת עם משרדי הממשלה הרלוונטיים לגבי הקריטריונים לתמיכתה בארגוני הסיוע לניצולים, זאת כדי לשקלל בקריטריונים את צורכי הניצו לים לעומת הסיוע שהם מקבלים מהארגונים הנתמכים על ידי המשרדים הללו.
53 זאת בנוסף לקבלת חוות דעת מהמשרד לשוויון חברתי ומשרד הרווחה והשירותים החברתיים, מאז תיקון החוק במרץ 2014.
היעדר תיאום של החברה עם הרשות לזכויות ניצולי השואה בנושא מתן סיוע לניצולי שואה .
הרשות לזכויות ניצולי השואה (להלן - הרשות) מסייעת לכ - 200,000 ניצולי שואה זכאים54 .
הרשות מעניקה לזכאים הן סיועישיר (תגמול כספי חודשי) והן סיוע עקיף: פטור מתשלום עבור רכישת תרופות מרשם, טיפולים רפואיים וציוד רפואי עבור מחלות המוכרות כקשורות לרדיפות השואה, הבראה, הנחה בארנונה, הלוואות, מענק השכלה על -תיכונית לבני ניצולי השואה, שירותים סוציאליים ועוד.
כמו כן, הרשות מפעילה מוקד סיוע לניצולים.
תקציב הרשות עומד על כ -4.
רוב התקציב מיועד לתשלום התגמולים וההטבות.
כאמור, הרשות מעבירה לחברה בכל חודש רשימה מעודכנת של ניצולי שואה נזקקים.