HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2011 ציין המכון כי צפה במשך השנים שיחול גידול בהוצאות שונות של המכון מעבר לגידול בהכנסותיו, ולפיכך נקט מדיניות פיננסית זהירה ושמר על עודפיו למימונן בעת הצורך.
עוד ציין המכון בתשובתו כי "המכון הוא גוף עצמאי ונפרד מהלשכה.
בהתאם לכך, על פי חוק החברות וע ל פי תקנון המכון, ניהולו השוטף וניהולו הכלכלי בפרט של המכון מסורים לסמכותו של דירקטוריון המכון.
דירקטוריון המכון הוא הגוף המופקד בלעדית על התוויית מדיניות החברה וקבלת ההחלטות המקצועיות המתחייבות מפעולתו של המכון וביצוען.
מכאן, שסמכות ההחלטה בקשר לשימוש ב עודפים הצבורים של המכון, מסורה לדירקטוריון המכון".
משרד מבקר המדינה מציין בתגובה לתשובת המכון, כי המכון לא קיים בדיקה כלשהי שתצביע על גודל "כרית הביטחון הפיננסית" שיש לשמור מתוך העודפים המצטברים בשנות פעילותו, לצורך המימון של הגידול הפוטנציאלי בהוצאותיו מעבר לגידול הפוטנציאלי בהכנסותיו.
משרד מבקר המדינה סבור כי דירקטוריון המכון היה צריך לקבוע מדיניות לשימוש בעודפים הצבורים לשם קידום מטרותיו כחברה לתועלת הציבור כמצוין בתקנונו, ולייעד שיעור מסוים מהם ל"כרית ביטחון פיננסית" לפעילותו השוטפת של המכון.
על הלשכה היה לוודא שאכן נעשה שימוש כזה בעודפי המכון, לקבל דיווחים מהמכון בנושא ולדון בהם במוסדותיה, תוך שמירה על עצמאותו ועל סמכויותיו של דירקטוריון המכון.
העלאת הנושא לדיון במוסדות הלשכה הייתה יכולה לסייע בקביעת מדיניות ברורה מצד המכון.
ארגון הכנס השנתי : המכון הוא המארגן העיקרי של הכנס השנתי של לשכת עורכי הדין משנת 2005 (להלן- הכנס השנתי).
בנובמבר 2005 נדון בישיבת הדירקטוריון של המכון הצורך בהסדרת הקשרים שבין המכון ללשכה בנושא כוח האדם המטפל בארגון הכנס השנתי ובהשתקפותם בדוחות הכספיים.
משנת 2007 הלשכה מחזירה למכון את עלויות הארגון של הכנס השנתי - הוצאות משרדיות ושכר לעובדות המכון שעסקו בארגון הכנס.
הביקורת העלתה כי פעולות אלה לא קיבלו את השקיפות הראויה בדוחות הכספיים של המכון.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין המכון שבכל אחת מהשנים 2006 -2009 חויבו סעיפי הוצאות השכ ר וההוצאות המשרדיות בגין החזרי הוצאות הקשורות לכנס השנתי.
החיובים הללו בוצעו כהפחתה של הוצאות המכון לעומת גידול בהוצאות הלשכה.
משרד מבקר המדינה מציין כי גורם חיצוני שקורא את הדוחות הכספיים של המכון, ולא נכנס לרישומי הנהלת החשבונות הפרטניים שלו - לא יכול ללמוד ממנו כלל על ההסדר הכספי הנוהג בין המכון ובין הלשכה.
מן הראוי לתת להסדר זה את השקיפות הראויה בדוחות הכספיים עצמם.
376 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
מינוי ועדת ביקורת : בתקנון של המכון הקובע גם את מוסדותיו מופיעה ועדת ביקורת המתמנה על ידי דירקטוריון המכון מבין חבריו.
בין שאר תפקידי הוועדה עליה לבקר את מצבו הכספי של המכון על בסיס דוחותיו הכספיים וספרי החשבונות שלו, לעמוד על ליקויים בניהול העסקי של המכון ולהציע לדירקטוריון דרכים לתיקונם.
לשכת עורכי הדין 377 .
הועלה כי על אף שהמכון החל לפעול בשנת 2004 , רק באפריל 2010 - כשש שנים לאחר התחלת פעילותו של המכון- מונתה לו ועדת ביקורת שהחלה לבדוק את פעילותו.
זאת, למרות חשיבותה של ועדת הביקורת לשמירת תפקודו התקין של המכון והדירקטוריון שלו.
חלוקת העבודה בין המכון ובין המחוזות בארגון ההשתלמויות 1.
משרד מבקר המדינה בדק את התפלגות ההשתלמויות, שקיימו המכון והמחוזות, בשנים 2006/7 (ספטמבר 2006 - אוגוסט 2007 ;) 2007/8 (ספטמבר 2007 - אוגוסט 2008 ;) 2008/9 (ספטמבר 2008 - אוגוסט 2009)129 .
כ"השתלמות ארוכה" הוגדרה השתלמות בת40 שעות אקדמיות ומעלה.
יש לציין את חשיבותן הרבה של השתלמויות אלה בהיותן השתלמויות המאפשרות העמקת ידע והתמח ות בתחומי המשפט השונים מעבר להתעדכנות בחידושים.
כ"השתלמות קצרה" הוגדרה השתלמות בת יותר ממפגש אחד, אך פחות מ -40 :שעות אקדמיות.
להלן נתוני ההשתלמויות שארגן המכון בתחומי המחוזות .
סה"כ ירושלים דרום צפון חיפה ת"א .
19 1 1 1 3 13 השתלמויות .
29 4 1 4 5 15 השתלמויות קצרות .
4 0 0 0 0 4 ימי עיון .
16 1 1 1 1 12 השתלמויות .
30 2 2 3 6 17 השתלמויות קצרות .
1 0 0 0 0 1 ימי עיון .
14 1 1 1 1 10 השתלמויות .
30 0 2 3 4 21 השתלמויות קצרות .
0 0 0 0 0 0 ימיעיון מהנתונים עולה כי המכון קיים השתלמויות ארוכות וקצרות.
רובן הגדול של ההשתלמויות הארוכות התקיימו בתחומי מחוז ת"א (71% בשנת 2006/7 ,75% בשנת 2007/8 ו-68% בשנת 2008/9 ).
גם רוב ההשתלמויות הקצרות התקיימו .
129 הסיבה לחלוקה זו של תקופות היא ההישענות על נתוני דוחות הפעילות של הלשכה החופפים לתקופות של "שנת המשפט", דהיינו מספטמבר של שנה מסוימת ועד לאוגוסט (כולל) של השנה שלאחריה.
378 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
בתחומי מחוז ת"א, אם כי בשיעור נמוך יותר (70% בשנת 2006/7 ,57% בשנת 2007/8 ו-52% בשנת 2008/9 .
) לשכת עורכי הדין 379 .
אמנם בתחומי מחוז ת"א נמצאים רוב עורכי הדין, והדבר מסביר את הצורך בקיום חלק ניכר מההשתלמויות בתחומו.
ואולם, תפקידו של המכון כגוף שמטרתו להקנות ידע מקצועי לעורכי הדין הוא להבטיח שגם לחברי הלשכה מהמחוזות המרוחקים ממרכז הארץ יינתן מגוון של השתלמויות ארוכות (המקנות גם תעודה המוכרת לגמול השתלמות) והשתלמויות קצרות.
משרד מבקר המדינה סבור שעל המכון להגדיל את מספר ההשתלמויות בשאר המחוזות ולספק לחברי הלשכה במחוזות אלה מגוון רחב של השתלמויות.
להלן נתוני ההשתלמויות וימי הע יון שארגנו המחוזות בתחומם (כולל בשלוחותיהם): .
11 0 0 1 2 8 השתלמויות .
25 1 0 5 2 17 השתלמויות קצרות .
193 22 32 14 32 93 ימי עיון .
3 0 0 0 1 2 השתלמויות .
37 1 1 0 10 25 השתלמויות קצרות .
160 19 13 18 24 86 ימי עיון .
9 0 0 0 5 4 השתלמויות .
42 2 0 6 5 29 השתלמויות קצרות .
145 12 15 15 22 81 ימי עיון .
* נתוני מחוז ירושלים חלים על החודשים ינואר-אוגוסט 2007 .
מהנתונים עולה כי חלק ניכר מפעילותם של המחוזות בתחומי ההשתלמות הוא קיום ימי עיון לחברי המחוז, ואכן הם מספקים היצע נאה לחבריהם.
עם זאת קיימים פערים ניכרים בין המחוזות.
למשל - מחוז ת"א ארגן מערך מגוון של השתלמויות ארוכות וקצרות בעוד שמחוזות דרום וירושלים ארגנו השתלמויות קצרות מועטות ביותר שאין בהן די לס יפוק צרכיו של ציבור בן אלפי עורכי דין במחוזות אלה.
מצב זה מדגים את הצורך בסיוע של המכון בהוספת השתלמויות ארוכות וקצרות למחוזות הממעטים בארגון השתלמויות.
בבחינת המצרף של ההשתלמויות שארגן המכון במחוזות ושל ההשתלמויות שהם ארגנו בעצמם עולה כי בשנת 2008/9 התפלגו ההשתלמויות הארוכות כך: 21 במחוז ת"א, חמש במחוז חיפה, שתיים במחוז צפון, השתלמות אחת במחוז דרום והשתלמות אחת במחוז ירושלים.
ההשתלמויות הקצרות 380 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
התפלגו כך: 32 במחוז ת"א, תשע במחוז צפון, שבע במחוז חיפה, חמש במחוז ירושלים והשתלמות אחת במחוז דרום.
לדעת משרד מבק ר המדינה, על המחוזות הממעטים לארגן השתלמויות להגדיל ככל יכולתם את פעילותם זו, ועל המכון לבדוק את צרכיו של כל אחד מהמחוזות ואת האמצעים העומדים לרשותו, ולסייע למחוזות המתקשים בכך לקיים השתלמויות לחבריהם.
לשכת עורכי הדין 381 .
בתשובת המכון למשרד מבקר המדינה נמסר כי יש הבדלים ניכ רים בנכונות להשתתף בהשתלמויות בין המחוזות השונים של הלשכה.
כך מחוז ת"א, שלו מספר עורכי הדין הגדול ביותר, בולט במספר המעוניינים להשתלם במגוון תחומי ההשתלמויות, המשקפים את כל קשת הגוונים בתחומי העיסוק של עורכי הדין במחוז זה.
עוד הוסיף המכון כי "מספר המשתלמים במחוזות הולך וגדל בהתמדה.
בצד זה, גם מספר ההשתלמויות שהמכון עורך במחוזות גדל בהתמדה".
עוד מסר המכון בתשובתו כי הוא פועל בתיאום עם המחוזות ובהתאם לרצונותיהם.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעילות המכון לגידול בהיקף ההשתלמויות שהוא מקיים במחוזות; עם זאת עליו לוודא כי גם למחוזות הפריפריאליים ניתן מענה מספק.
קרן הגמלאות של עורכי הדין .
קרן הגמלאות של עורכי הדין בישראל בע"מ (להלן - קרן הגמלאות או הקרן) הוקמה על ידי הלשכה מכוח סעיף 3(5 " ) לחוק שבו נאמר 3 .
( 5 ) לייסד קרנות ביטוח, קרנות פנס יה ומוסדות אחרים של עזרה הדדית לחברי הלשכה".
הקרן היא חברה פרטית מוגבלת בערבות שאין לה הון מניות.
היא החלה את פעילותה בתחילת 1979 ,, וקיבלה על עצמה את כל העסקים הנכסים, הזכויות וההתחייבויות של הקרן הקודמת - קרן גמולים וביטוח הדדי של חברי לשכת עורכי הדין בישראל שהייתה אגודה עותומאנית ופעלה בשנים 1964 - 1978 .
הקרן היא בבעלותה המלאה של הלשכה, והוועד המרכזי ממנה את דירקטוריון הקרן.
קרן הגמלאות גייסה חברים עד שנת 1995 .
על חברי הלשכה הוטלה חובה בחוק להיות מבוטחים בקרן, אך רק מיעוטם הצטרפו אליה.
במרץ 1995 ,הפכה הקרן לפי החלטת ממשלה 130 ", ל"קרן סגורה - קרן שאינה מקבלת חברים חדשים, ובשנת 1999 בוטלה חובת החברות בקרן לחברי הלשכה131 .
בסוף 2009 מנתה הקרן 2,504 חברים, מהם 1,794 פעילים ו -710 פנסיונרים.
סך נכסי הקרן הסתכמו בסוף שנת 2009 בכ-354 .
כיסויים ביטוחיים : מיום הקמתה קיים בקרן מסלול של פנסיית זקנה בלבד, ואין לחברי הקרן אפשרות לבחור במסלול של פנסיה מקיפה (הכוללת, נוסף על פנסיית הזקנה, גם ביטוח נכות וביטוח שארים).
זאת בניגוד למרבית קרנות הפנסיה האחרות, הן הוותיקות והן החדשות הכוללות גם מסלול של פנסיה מקיפה (המסלול שבו בוחרים רוב עמיתיהן).
עוד בשנת 2005 פנה מנכ"ל הוועד המרכזי למנכ"ל הקרן וביקש ממנו להסדיר הוספה של פנסיית שארים לעמיתי הקרן: "להסדרת הנושא חשיבות עליונה בעיניי.
130 'החלטת ממשלה מס 5156 מ- 29.
131 חוק לשכת עורכי ה דין (תיקון מס' 26 ), התש"ס - 1999 .
התיקון ביטל את פרק 7 ב (סעיפים 89ט-89 יד) שהגדיר את חובת החברות של חברי הלשכה בקרן (דוח דירקטוריון הקרן ל - 31.
ה תחלת תוקף הביטול נקבע ל - 29.
)(פדאור 382 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
אבקש לקבל סקירה מפורטת (לרבות תאריכים) של הצעדים שננקטו לשם טיפול בהסדרת פנסיית השארים לעמיתים, מה נדרש עדיין, ולוחות זמנים לביצוע.
בדעתי אף להביא את הנושא בפני הוועד המרכזי".
בתשובתו למנכ"ל הוועד המרכזי ציין מנכ"ל הקרן כי פנה לאקטואר הקרן לצורך הכנת הצעה לשילוב הכיסוי של פנסיית שארים בתכנית הפנסיה של הקרן, והאקטואר הגיש לו טיוטה ראשונית בנושא.
הוא הוסיף כי בכוונתו לעבור על הטיוטה בהקדם, לגבש הצעה מסודרת, ולהעלות את הנושא לדיון בדירקטוריון הקרן.
לשכת עורכי הדין 383 .
עד מועד סיום הביקורת, דצמבר 2010 , טרם הוסדרה הוספת רכיב פנסיית השארים לחברי הקרן, על אף הכרתם של מנכ"לי הלשכה והקרן בחשיבותו של רכיב פנסיוני זה.
לדעת משרד מבקר המדינה - העובדה שחברי הקרן חויבו על פי חוק לבטח את עצמם בקרן זו מחייבת את הלשכה, הן כבעלים של הקרן והן כגורם הרשמי שאמור לדאוג לאינטרסים של חבריה, לפעול לתיקון המצב שבו הם מבוטחים בביטוח פנסיוני נחות ביחס לחלופות הפנסיוניות הנפוצות בשוק הביטוח הפנסיוני, שרובן כוללות מסלול של פנסיה מקיפה ובו ביטוחי נכות ושארים.
במרץ 2011 השיבה הקרן למשרד מבקר המדינה כי בשל העובדה שהקרן צרפה לשורותיה עורכי דין בלבד, הרי שכמבוטחי "צווארון לבן" היה הגיוני להציע להם בלבד, שכן רמת הסיכ ]פנסיית זקנה [ מסלול של פנסיית יסוד ון שלהם לנכות ולשאירים נמוכה ביותר.
הקרן הוסיפה כי בשל המצב התחיקתי ומדיניות האוצר כיום ספק אם תתאפשר הוספת רכיבי קצבת נכות וקצבת שארים לפנסיית הזקנה, והיה אם תתאפשר היא תגרום להפחתת זכויות העמיתים בקרן בשיעור של 5%- 10% .
משרד מבקר המדינה מציין כי הלשכה והקרן עמדו כבר לפני כמה שנים על הבעייתיות שבהיעדר מסלול פנסיה הכולל ביטוח שארים והסכימו שיש צורך להוסיפו, אך הן לא סיימו את הטיפול בנושא.
היעדרו של מסלול פנסיה מקיפה כאופציה לבחירת העמיתים תמורת פרמיה מתאימה (או הפחתת הקצבה העתידית כנדרש) - הותיר את העמיתים ללא יכולת לבחור את המסלול הרצוי להם.
משרד מבקר המדינה סבור כי על הלשכה ועל הקרן לבדוק מבחינה מקצועית את האפשרות להוסיף מסלול פנסיה כזה בקרן, ולאחר שיקבלו החלטה בנושא עליהן לבחון עם משרד האוצר את האפשרות ליישמו.
גירעון אקטוארי : בעקבות דרישת משרד האוצר ה וסיפה הקרן לתקנונה בשנת 2003 ,פרק שדן במנגנון איזון אקטוארי אוטומטי.
בפרק זה נאמר בין היתר: "מנגנון האיזון האקטוארי האוטומטי יפעל על פי העקרונות הבאים: (א) מדי שנה ייערך לקרן מאזן אקטוארי מלא ומפורט.
כל עודף אקטוארי יועבר לעתודה לסיכונים מיוחדים שתוצג בנפרד הן במאזן האקטוארי והן במאזן החשבונאי.
אין למשוך מכספי העתודה לסיכונים מיוחדים, אלא לאיזון גירעונות אקטואריים בעתיד, אך אם עלתה היתרה בעתודה זו על 4% מסך כל ההתחייבויות של הקרן, תהיה הקרן רשאית להגדיל זכויות לעמיתים, לרבות עמיתים שזכויותיהם הוקפאו ול פנסיונרים, בגין ההפרש שמעל ל-4% מהתחייבויות הקרן.
(ב) בשנה שבה עלה הגרעון האקטוארי הכולל על 5% .
מסך כל ההתחייבויות של הקרן, תהיה החברה חייבת לאזן את הקרן ובמידת הצורך - על ידי הקטנת זכויות העמיתים, לרבות עמיתים שזכויותיהם הוקפאו ופנסיונרים, בגובה יתרת הגרעון".
כבר ביולי 2007 הועלה חשש בישיבת דירקטוריון הקרן שהיא עלולה להיכנס לגירעון אקטוארי בעקבות שינוי שעשה משרד האוצר בלוחות התמותה המחייבים לצורך חישוב ההתחייבויות האקטואריות של עמיתי הביטוחים הפנסיוניים.
בישיבה אמר אקטואר הקרן: "העודף צפוי להפוך לגרעון.
ערכנו בדיקות לפי החוזר החדש , ולכשניישם החוזר צפויות ההתחייבויות לעלות בכ ]של משרד האוצר [-12% .
384 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
לגבי כיסוי הגרעון - ממליץ לתקן את התעריף לעמיתים פעילים או להקטין את הגמלאות".
מדי שנה נהגה הקרן להציע לעמיתיה לרכוש יחידות גמול נוספות בחשבונם.
בדצמבר 2007 כתבה הקרן לעמיתיה: "כמדי שנה, כך גם השנה, אנו נוהגים לפנות לעמיתים שגילם מתחת ל-57 ,שנה ולהציע להם להוסיף יחידות גמול זקנה לפי גילם הנוכחי וטבלת התעריפים המקורית, על פיה רכשו, מאז שנת 1999 , את היחידות הנוספות בחשבונם".
הקרן אף ציינה במכתבה כי היא מציגה בדוחותיה "מזה שנים, איזון אקטוארי ואף עודף קל".
לשכת עורכי הדין 385 .
בסוף שנת 2007 עברה הקרן לגירעון אקטוארי, ובתחילת יולי 2008 היא פרסמה הודעה בעניין לעמיתיה באתר האינטרנט שלה.
הגירעון האקטוארי לסוף 2007 היה כ-%5 מההתחייבויות האקטואריות, ובסוף 2008 הוא הגיע לכ-%18 מהן132.
כתוצאה מכך נאלצה הקרן להפעיל את מנגנון האיזון האקטוארי ולקצץ בזכויות העמיתים133 , ובכללם הפחתת סכומי הגמלאות המשולמות לגמלאי הקרן, לפי אישור שקיבלה בספטמבר 2009 .
מאגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר כבר ביולי 2007 הועלה בקרן הגמלאות החשש מגירעון האקטוארי הצפוי לה בשנה זו העלול לפגוע בזכויות העמיתים.
למרות זאת היא פנתה לעמיתיה בסוף אותה שנה והציעה להם לרכוש יחידות גמול נוספות בלי להזכיר את הגירעון הצפוי.
ולא זו בלבד, אלא שבפנייתה לעמיתים הציגה הקרן את עצמה כמאוזנת ובעלת עודף אקטוארי, ונתנה להם להבין שזהו העתיד הצפוי לה.
סביר להניח כי אזכור החשש לגירעון צפוי היה משפיע באופן מהותי על שיקולי העמיתים ברכישת יחידות נוספות בקרן.
כשהודיעה הקרן לעמיתיה על הגירעון האקטוארי ובתשובות שהשיבה לעמיתים שפנו אליה לאחר הודעה זו מתוך דאגה - לא הזכירה הקרן את האפשרות של הפחת ת זכויות העמיתים, ובכך לא נהגה כלפיהם בשקיפות הראויה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה הקרן כי היא פועלת על בסיס החוק והנגזר ממנו, וכל נתוניה הרלוונטיים מתפרסמים רשמית באתר האינטרנט שלה ובעיתונות בתדירות המתבקשת.
נושא האיזון האקטוארי מעוגן בתקנון הקרן המתפרסם גם הוא.
כל ההצעות לרכוש יחידות גמול נוספות שנשלחו לעמיתים מדי שנה תאמו את מצבה האקטוארי של הקרן, נכון למועד המשלוח שלהם, והתחשיב האקטוארי מבוסס בעיקרו על הנחיות משרד האוצר.
משרד מבקר המדינה סבור כי גם אם בעת משלוח המכתבים לעמיתים בסוף שנת 2007 טרם פורס מו הדוחות הכספיים ששיקפו את הגרעון האקטוארי, היה על הקרן להימנע מלהציע לעמיתים לרכוש יחידות נוספות בקרן.
זאת משום שהקרן ידעה על הצפוי לה, בעוד שמידע מהותי זה לא עמד לרשות העמיתים.
עוד סבור משרד מבקר המדינה, כי היה על הקרן לידע את העמיתים בדבר האפשרות של הפ חתת זכויותיהם כתוצאה מהגרעון האקטוארי בעת פרסום ההודעה עליו ובתשובות ששלחה לעמיתיה.
על הקרן לנהל מדיניות של שקיפות מלאה הכוללת מסירת מידע מלא וברור לעמיתים.
הפיקוח של הלשכה על קרן הגמלאות : הלשכה היא הבעלים של קרן הגמלאות, ועמיתי הקרן הם חברים בלשכה האמ ונה על הגנת ענייניהם המקצועיים, תנאי עבודתם ורווחתם.
לפיכך - מחובתה של הלשכה לפקח על קרן הגמלאות מעבר לפיקוח של דירקטוריון הקרן ולפיקוח החיצוני של משרד האוצר.
אמצעי הפיקוח העיקריים של הלשכה הם ניהול דיונים בענייני .
132 בסוף שנת 2007 היה סכום ההתחייבויות האקטואריות של הקרן 621.
4 ,מיליון ש"ח והגירעון האקטוארי היה 31.
בסוף 2008 היה סכום ההתחייבויות האקטואריות של הקרן 693.
3 מיליון ש"ח, והגירעון האקטוארי עלה ל - 124.
5 מיליון ש"ח (על פי נתוני דוח הדירקטוריון לשנת 2009, 'עמ17.
) 133 זכויות העמיתים קוצצו בממוצע ב- 13.
44 % (עלפי דוח הדירקטוריון לשנת 2009 ', עמ 18.
) 386 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
הקרן בוועד המרכזי הממנה את דירקטוריון הק רן ומייצג למעשה את בעליה, וביקורת באמצעות מבקר הפנים של הלשכה134.
)(א בעשור האחרון דן הוועד המרכזי פעמים אחדות בלבד בעניינים הנוגעים לקרן הגמלאות: בינואר 2001 החליט הוועד המרכזי לפעול להקמת קרן פנסיה ממשיכה או חדשה, והקים לשם כך ועדה שתפעל לקבל את האישורים המתאימים ממשרד האוצר.
באוקטובר 2004 דן הוועד המרכזי שנית בנושא והחליט להמשיך את הפעילות בכיוון זה.
בסופו של דבר לא יצאה היזמה לפועל135 .
בפברואר 2005 החליט הוועד המרכזי לתת כתב שיפוי לחברי דירקטוריון הקרן, ובנובמבר 2005 דן הוועד בבוררות שהתקיימה בין הלשכה ובין הקרן בעניין בעלות על נכס נדל"ני.
ביוני 2008 הביא ראש הלשכה בפני הוועד המרכזי הצעה לפעול להעברת ניהול הקרן לגורם חיצוני או למכירתה.
חלק מחברי הוועד דרשו לדון בגירעונה האקטוארי של הקרן ובאופן תפקודה, אך הדוחות הכספיים והאקטואריים של הקרן לא נמסרו להם לפני הדיון, ולפיכך לא ניתן היה לנהל דיון אפקטיבי בנושאים אלה.
בתום הדיון אושרה הצעת ראש הלשכה לשכור שירותי ייעוץ לתהליך העברת קרן הגמלאות לניהול חיצוני או למכירה.
כמו כן אושר להסמיך את מנכ"ל הוועד המרכזי, שני חברים בוועד המרכזי ואת בעל חברת הייעוץ לקבל הצעות לקניית הקרן או לניהולה, ולהביא הסכם סופי בעניין זה לאישורו של הוועד המרכזי.
הפעילות למכירת הבעלות בקרן או הניהול שלה לא נשאה פרי.
עד מועד סיום הביקורת לא שב הוועד המרכזי לדון בעניין קרן הגמלאות.
מכאן עולה שהוועד המרכזי מיעט לדון בענייני קרן הגמלאות גם לאחר ההחמרה במצבה הכספי והפגיעה בזכויות העמיתים.
בפעמים הספורות שבהן דן הוועד בעניינים הנוגעים לקרן בעשור האחרון, לא הוצגו בפניו דוחותיה הכספיים והאקטואריים של הקרן ולא נדונו אופן ניהולה ומצבה הכספי והאקטוארי.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה הלשכה כי היא מעורבת במצבה של הקרן ופועלת בתיאום עם משרד האוצר.
עוד מסרה הלשכה כי כבר בישיבת הוועד המרכזי הראשונה שהתקיימה לאחר בחירת ראש הלשכה וחברי הוועד המרכזי הנוכחיים נדון נושא קרן הגמלאות, וכי בשל הניסיון שנעשה למכירת הקרן, וכדי שלא לסכל את ניסיונות המכירה - לא נדון מצבה של הקרן בישיבות נוספות של הוועד המרכזי שהוא גוף פוליטי שפעילותו שקופה ומתוקשרת.
הלשכה מסרה כי לאחר שניסיון זה שנמשך למעלה משנתיים לא צלח, חזרה הלשכה לדון בנושא הקרן באופן רשמי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מיעוט הדיונים על מצב הקרן נמשך במשך כל העשור, ולא רק בשנים האחרונות, וגם בשנים שבהן ניסתה הלשכה למכור את הקרן היה עליה להמשיך ולפקח עליה כראוי באמצעות דיונים סדירים במוסדותיה.
דיונים סדירים במצב הקרן ובדוחותיה הכספיים במוסדות הלשכה הם כלי חשוב לפיקוח על הקרן ולשמירה על שקיפותה כלפי הלשכה וחבריה.
ההימנעות מהעלאת נושא שבאחריותה של הלשכה .
134 בדירקטוריון הקרן פועלת ועדת ביקורת האחראית לביצוע ביקורות בקרן באמצעות רואה חשבון חיצוני, כדי לוודא שהקרן ממלאת את הנחיות הממונה על שוק ההון, הביטוח והחיסכון במשרד האוצר בתחום הפנסיה.
135 זאת בין היתר בשל ההוןהעצמי הנדרש שעל הלשכה היה להקצותו לצורך הקמת קרן פנסיה כזאת.
לשכת עורכי הדין 387 .
לדיון במוסדותיה בשל היותם "גופים פוליטיים" עלול לפגוע בסמכותה ובמעמדה של הלשכה ובשקיפות הנדרשת כלפי חבריה.
הלשכה היא גוף נבחר על ידי כל חבריה, וככזו הקנה לה המחוקק חובה לפקח על מוסדותיה ועל הגופים שבבעלותה.
לפיכך לא ניתן לקבל את הטענה שבשל היותה גוף פוליטי היא לא דנה במצבה של הקרן.
388 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
(ב) ביוני 2008 הודיע מבקר הפנים של הלשכה (להלן- מבקר הפנים) למנכ"ל הקרן כי בכוונתו לקיים ביקורת בקרן.
מבקר הפנים מינה לכך משרד רואי חשבון שיקיים את הביקורת ויקבל מהקרן את כל המידע הדרוש לו, לרבות מס מכים שיבקש על פי שיקול דעתו.
בסיום הודעתו ציין מבקר הפנים כי הוא "מצפה לשיתוף פעולה מלא שכן בסופו של יום הביקורת באה כדי לבדוק, להעיר, לתקן ולשפר ככל שהדברים נדרשים לתועלת הקרן ולטובת חבריה מציבור עורכי הדין".
בישיבה של דירקטוריון הקרן שהתקיימה באותו חודש החליט הדירקטוריון לבקש חוות דעת משפטית מהיועץ המשפטי של הקרן בעניין החלטת הלשכה לקיים ביקורת בקרן על ידי מבקר מטעמה.
בינואר 2009 הודיע מנכ"ל הקרן למבקר הפנים על החלטת דירקטוריון הקרן בעניין: "לקרן ועדת ביקורת ומבקר פנים אשר פועלים על פי חוק וכפופים להוראו ת הרגולטור הרלוונטיות.
דירקטוריון הקרן מאשר, לפי המלצת ועדת הביקורת תכנית ביקורת פנים המתבצעת בקרן.
הקרן נכונה להעמיד לרשותכם את כל מסמכיה הרשמיים, ובכלל זה דוחות הביקורת הפנימית, הדוחות הכספיים, הדוחות האקטואריים, פרוטוקולים חתומים ומאושרים, ככל שיידרש על ידכם.
לאור האמור, ועל פי הדין ומשיש לקרן מבקר פנימי על פי חוק המבצע את ביקורת הפנים על פי תכניות שהומלצו ע"י ועדת הביקורת ושאושרו על ידי דירקטוריון הקרן, אין הנהלת הקרן סבורה שיש מקום לערוך ביקורת פנים נוספת".
עד מועד סיום הביקורת, דצמבר 2010 , לא קיימה הלשכה ביקורת בקרן, וגם לא דנה במסמכי הקרן הרשמיים שהקרן הציעה להעביר לידיה, וביניהם דוחות הביקורת הפנימית של הקרן, דוחותיה הכספיים והאקטואריים והפרוטוקולים של ישיבות הדירקטוריון.
משרד מבקר המדינה סבור כי מן הראוי היה שהקרן תשתף פעולה עם הלשכה ותאפשר לה לפקח באמצעות מבקר הפנים - כפי שדרשה הלשכה.
זאת משום שקרן הגמלאות נמצאת בבעלותה המלאה של הלשכה, ועמיתיה הם חברי הלשכה על כל המשתמע מכך.
אשר לאחריות הלשכה לפיקוח - גם אם היא העדיפה בסופו של דבר שלא לקיים ביקורת בקרן, מן הראוי היה שתבחן את מסמכיה הרשמיים של הקרן ל שם הפיקוח המתבקש על הקרן - אך היא לא עשתה זאת.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה הלשכה כי הקרן נתונה לביקורת מחמירה של משרד האוצר, והיא מנוהלת באמצעות דירקטוריון עצמאי ושורה של אנשי מקצוע מתאימים, ובכך יש כדי להבטיח הגנה ראויה ומספקת לעמיתיה.
בנסיבות אלו אין מקום לפיקוח נוסף מטעמה של הלשכה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ביקורות שמקיימים משרד האוצר ואנשי מקצוע מטעם דירקטוריון הקרן אינן מייתרות פעולות ביקורת הנעשות מטעם הלשכה שהיא הבעלים של הקרן ומייצגת האינטרסים של עמיתיה.
על לשכת עורכי הדין היה להנהיג פיקוח ובקרה נאותים על תפקוד הקרן, וכארגון המקצועי של עורכי הדין, וביניהם עמיתי הקרן, היה עליה לדאוג לאינטרסים שלהם.
אולם הלשכה לא פעלה באחריות בעניין הקרן, ולא נהגה לפי העקרונות של ממשל תאגידי בכל הנוגע לפיקוח ובקרה על חברת הבת שלה.
כמו כן לא פעלה כראוי למען האינטרסי ם של חבריה עמיתי הקרן: היא לא דאגה ליצירת מסלול של פנסיה מקיפה בקרן לשכת עורכי הדין 389 .
והותירה את העמיתים במסלול פנסיית זקנה בלבד; היא לא פעלה ליצירת השקיפות הנדרשת כלפי עמיתי הקרן בכל הנוגע לתוצאות של גירעונה האקטוארי של הקרן; היא לא קיימה דיונים שנתיים במצבה הכספי והאקטוארי של הקרן ולא בדקה את תפקודה - בין באמצעות מבקר הפנים ובין באמצעות בדיקת מסמכיה הרשמיים של הקרן.
390 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
משרד מבקר המדינה מעיר ללשכה כי עליה לדאוג לכך שהקרן תאפשר לעמיתיה לקבל כיסויים פנסיוניים נאותים.
כמו כן על הקרן לנהוג בשקיפות מרבית כלפי עמיתיה כשחל שינוי כ לשהו במצבה העשוי להשפיע על זכויותיהם, ועל הלשכה לחזק את הפיקוח שלה על הקרן.
תחומי המינהל והתקצוב בלשכה כוללים, בין היתר, את פעולותיה השונות של הלשכה בכל הנוגע למכרזים ולהתקשרויות עם ספקים ונותני שירותים, קביעת תקציב הלשכה וביצועו, ניהול כוח האדם בלשכה, ניהול הפעולות הכספיות והחשבונאיות והפיקוח והבקרה הפנימיים.
הסדרים חוקיים שונים קובעים את האופן שבו על הלשכה, כתאגיד ציבורי, לפעול בתחומים אלו.
לשכת עורכי הדין היא תאגיד ציבורי שהוקם, פועל ומנוהל מכוח החוק.
לפי סעיף 4 לחוק, "הלשכה היא תאגיד, כשר לכל חובה, זכות ופעולה משפטית".
בשנת 1992 התקבל בישראל חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 (להלן - חוק חובת מכרזים) שמטרותיו הן: הבטחת שמירה על טוהר המידות ומניעת התקשרויות מתוך משוא פנים; השגת חיסכון כספי לגופים ציבוריים והוזלת מחירים על ידי הגברת התחרות בין הספקים ונותני השירות; מתן הזדמנות שווה לכל פרט בחברה להתמודד ולהגיש הצעה בתחום נשוא המכרז והגברת הפיקוח, הבקרה והשקיפות של תהליכי הרכש כדי לצמצם את מרווח האפשרויות למעשי שחיתות.
על פי הוראות חוק חובת מכרזים, חובת קיום מכרזים חלה, ב ין השאר, על תאגידים ממשלתיים.
תאגיד ממשלתי, כהגדרתו בסעיף 1 לחוק זה, הוא "חברה ממשלתית, חברת בת ממשלתית או תאגיד שהוקם בחוק".
מאחר שהלשכה היא תאגיד שהוקם מכוח חוק, חל עליה ועל כל ההתקשרויות של מוסדותיה ובכללם הוועד המרכזי והוועדים המחוזיים - חוק חובת מכרזים.
תקנות חובת מכרזים, התשנ"ג- 1993 (להלן- תקנות המכרזים)136 שהותקנו מכוח חוק חובת מכרזים קובעות כי השר או מנכ"ל המשרד הממשלתי ימנו ועדת מכרזים שתכלול את מנכ"ל המשרד או נציגו (שישמש יו"ר הוועדה), חשב המשרד או נציגו, וכן היועץ המשפטי או עורך דין מטעמו.
מספר ח ברי הוועדה יהיה שלושה עד חמישה חברים.
על חברי ועדת המכרזים לעבור הכשרה לפי תכנית שאושרה בידי החשב הכללי.
תפקידי הוועדה כוללים, בין השאר, קבלת החלטה על סוג המכרז, אישור מסמכי המכרז, בדיקת ההצעות שהוגשו, בחירת ההצעה המתאימה, פרסום .
136 הכוללות גם את תקנות חובת מכרזים, תיקון התשס"ט- 2009 , שאושר בינואר 2009 ונכנס לתוקף ב- 1.
לשכת עורכי הדין 391 .
תוצאות המכרז, היוועצות עם מומחים וניהול משא ומתן עם המציעים שהצעותיהם נמצאו המתאימות ביותר.
392 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
עוד קובעות התקנות כי גוף ציבורי יעדיף לבצע התקשרויות בדרך של מכרז פומבי רגיל גם במקום שהותר לו לבצע התקשרויות שלא בדרך של מכרז פומבי רגיל; הליכי התקשרות שלא באמצעות מכרז ייעשו ככל הניתן באופן שקוף, הוגן ושוויוני, המבטיח את מרב היתרונות לגוף הציבורי.
דוח מבקר המדינה בנושא לשכת עורכי הדין מאפריל 1999 הצביע על חריגות של הוועד המרכזי והוועדים המחוזיים מהוראות חוק חובת מכרזים ומהתקנות.
בכלל זה צוין כי הלשכה לא גיבשה נהלים מפורטים בנושא ההתקשרויו ת החוזיות עם גורמים חיצוניים, הן אלה החייבים מכרז והן אלה הפטורים ממנו.
משרד מבקר המדינה בדק את הליכי ההתקשרויות שקיימו הוועד המרכזי והוועדים המחוזיים עם ספקים ונותני שירות בתחומים שונים בשנת 2009 .
להלן הממצאים שהועלו: (א) מינוי ועדות מכרזים והרכבן : בחוות דעת משפטית 137 שקיבלה הלשכה בשנת 2007 ,נאמר, בין היתר: "החוק מקים לשכה וקובע את מוסדותיה ובהם גם הוועד המרכזי והוועדים המחוזיים, אך אין הוא קובע הסדרים ברורים באשר למיהו האורגן המוסמך להתחייב בשם הלשכה, והאם ועד מחוזי מוגבל בפעילותו, בתוך המחוז שלו, בנושאים ענייניים".
לפיכך, לצורך יישום תקין של דיני המכרזים היה על הלשכה לקבוע אם ועדת מכרזים אחת תנהל את כל ההתקשרויות - הן של הוועד המרכזי והן של המחוזות, או אם הוועד המרכזי וכל אחד מהמחוזות יקים ויפעיל ועדת מכרזים משלו לניהול התקשרויותיו.
ואולם הועלה כי הלשכה לא דנה ולא הכריעה בסוגיה זו, ובפועל כל מחוז מנהל את התקשרויותיו באופן אוטונומי, והוועד המרכזי מנהל רק את התקשרויותיו שלו.
עוד עלה שרק הוועד המרכזי ומחוז ת"א מינו ועדות מכרזים כנדרש בחוק, ואילו מחוזות ירושלים, חיפה, דרום וצפון לא מינו ועדות מכרזים138 .
מכאן שההתקשרויות במחוזות אלה אינן נעשות באמצעות ועדת מכרזים, גם כאשר הדבר נדרש על פי החוק כמתואר להלן.
הביקורת העלתה גם כי הרכב ועדות המכרזים של הוועד המרכזי ושל מחוז ת"א אינו תואם את הנדרש בתקנות המכרזים.