HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הדבר משמעו מחסור של כמעט1.
5 מיליון מקומותקבורה עד שנת 2065.
תמ"א19 עמדה גם על הצורך לתכנן בתי עלמין אזוריים, ושתיים ממטרותיה היו איתור הקרקע עבורם ותכנונם.
גם חוק התכנון והבנייה מקדם מדיניות זו ומסמיך את הוועדות המחוזיות לקבוע בתוכנית מתאר מחוזית "בתי קברות שישמשו יותר ממקום ישוב אחד".
בין ינואר 2010 לספטמבר2018 אישרו מוסדות התכנון את תכנונם של11 :בתי עלמין אזוריים במחוז חיפה, במחוז צפון, במחוז דרום ובמחוז מרכז.
אשר למחוז המרכז -אושרו שתי תוכניות מפורטות להרחבת בית העלמין האזורי של קיבוץ ברנר, שמיועד לתושבי האזור, וכן תוכנית "עין ורד", המיועד לשרת את תושבי תל מונד וצפון השרון.
110 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59ב (2008 '), בפרק "שירותי קבורה ליהודים ומצוקת הקבורה בגוש דן", עמ1007.
111 סקר מצומצם בוצע גם בטרם אישור שינוי8 , שקודם במהלך שנת2018 ", בנוגע לאתר "אפקשליד ראש העין וכפר קאסם.
112 יצוין כי בהמשך לתיקון8 לתמ"א19 (מסוף2018 ), אתר קבורה "אפק" נוסף לתשריט התמ"א, ועל כן אם תאושר תוכנית לשטח זה, יצומצם החוסר הצפוי בשטחי הקבורה לשנת 2065 בכ-270 .
דונם מדינת ישראל -109 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל מינהל התכנון ולשכותיו המחוזיות אחראים לאתר שטחים להקמת בתי עלמין אזוריים ומטרופוליניים ולקדם את התכנון בהם בהתאם להוראות תמ"א 19 , אולם שום תוכנית מהתוכניות המפורטות להקמת בתי עלמין אזוריים שאושרו משנת 2010 אינה מיועדת לתת פתרון תכנוני לקבורה לריכוזי אוכלוסייה עירוניים גדולים במחוזות תל אביב ומרכז, שבהם שורר מחסור חמור במיוחד בשטחי קבורה.
בהתאם לממצאי מינהל התכנון עד שנת 2065 צפוי חוסר של כמעט1.
מיליון מקומות קבורה במחוזות אלו .
מטרופולין ירושלים:נמצא כי בידי מינהל התכנון ולשכת התכנון של מחוז ירושלים יש נתונים חלקיים בלבד ובלתי עדכניים בדבר צורכי האוכלוסייה במחוז במקומות קבורה כיום ולטווח הארוך; בכלל זה חסר מידע הנוגע לצרכים מיוחדים של עדות יהודיות המקדשות קבורת שדה.
ית במחוז ירושלים, אין בידי מחוז ירושלים נתונים כלל.
בכל הנוגע לאוכלוסייה שאינה יהוד .
קבורת שדה בירושלים: בפברואר 2016 הקים מנכ"ל המשרד לשירותי דת "ועדה לבחינת קבורת שדה".
הוועדה נדרשה, בין השאר, לבחון דרכים למילוי הצורך של עדות יהודיות בקבורת שדה; היא התכנסה ארבע פעמים, בפעם האחרונה במאי 2016 , אך במועד סיום הביקורת עדיין לא סיימה את עבודתה ולא גיבשה את מסקנותיה.
מינהל התכנון ציין בתשובתו מפברואר 2019 למשרד מבקר המדינה כי בדיקה פרוגרמטית של צורכי הקבורה במחוז ירושלים העלתה כי בצפיפות של כ - 2,000 קברים לדונם, בשטח בית העלמין "גבעת שאול" יש עתודות קרקע המסוגלות לספק מענה לצורכי אוכלוסיית המחוז - ובוודאי לתושבי ירושלים -לפרק זמן של 25 .
שנים בדיקת המסמך שציין מינהל התכנון בתשובתו העלתה כי הוא נכתב לפני כעשור ואינו עוסק בצורכי קבורה ייחודיים של חלק מהעדות היהודיות, וכלל אינו דן בעדות הלא - יהודיות; אחת מהנחות היסוד של המסמך היא שבכל השטח תתבצע קבורה בצפיפות גבוהה, בלא שהובאו בחשבון שיקולים ומגבלות תכנוניות וכלכליות.
לפיכך המסמך אינו ממלא את הצורך בבדיקה פרוגרמתית שעליה יכול להתבסס תכנון מחוזי ראוי.
ואכן, גם מינהל התכנון וגם לשכת התכנון של מחוז ירוש לים החלו לפעול במהלך הביקורת לאיסוף מידע שבו מותנה תכנון מחוזי לקבורה.
מדינת ישראל -110 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל מהתיאור לעיל של התכנון במחוזות השונים עולה כי מינהל התכנון לא הנחה את כלל לשכות התכנון המחוזיות להשלים תכנון כלל-מחוזי של פתרונות קבורה לטווח הארוך, ולמותר לציין כי הוא לא קבע לוח זמנים שבמסגרתו המחוזות יסיימו את התכנון המחוזי בתחום הקבורה.
יתר על כן, בשטחי מחוזות התכנון תל אביב ומרכז צפוי מחסור חמור ביותר בשטחי קבורה, ואילו בנוגע למחוז ירושלים -אין נתונים מלאים על הצורך בשטחי קבורה, לא למועד סיום הביקורת ולא לטווח הארוך.
רק בינואר 2018 הנחה מינהל התכנון את מתכנני הלשכות המחוזיות מרכז ותל אביב להתייעץ עם מחוז חיפה כדי לבצע עבודה דומה לזו שנעשתה בחיפה.
נכון לאוקטובר 2018 , היו מחוזות תל אביב, המרכז וירושלים בשלב הכנת "קול קורא" לביצוע העבודה.
בעקבות זאת שלושת המחוזות הללו נמצאים בשלבים מוקדמים מאוד של תכנון ועדיין אינם ערוכים להסדיר מההיבט התכנוני את צורכי הקבורה של כלל האוכלוסייה בטווח הארוך.
בתשובתו מפברואר 2019 מסר מינהל התכנון כי ביצע מפעם לפעם סקרים לאיתור שטחים להקמת בתי עלמין במחוזות תל אביב והמרכז.
בדצמבר 2018 הושלם סקר שעסק בעדכון תמ"א 19 לגבי אתרי קבורה במחוזות תל אביב והמרכז.
בסופו של דבר, בעקבות סקרים שהכין ובהתאם לצורך בטיפול ברמה המחוזית, החליט מינהל התכנון כי ראוי להכין עבודה מקיפה שתבחן את השטחים הפנויים ואת צורכי הקבורה בהתאם לסוגי האוכלוסייה, תאתר שטחים מתאימים להקמת בתי עלמין חדשים ואף תקדם תוכניות מפורטות להקמת בתי עלמין אזוריים.
נית אב עוד ציין מינהל התכנון כי במחוזות תל אביב ומרכז פורסם בימים אלה מכרז להכנת תוכ (שאינה סטטוטורית), שבהתבסס עליה ניתן יהיה להכין תוכניות מפורטות לבתי עלמין ולהקימם.
למועד סיום הביקורת מדינת ישראל עדיין אינה ערוכה לטפל בצורכי הקבורה באזורים שבהם שורר המחסור החמור ביותר בשטחי קבורה.
על מינהל התכנון לפעול כדי למנוע מחסור בשטחי קבורה בהווה ובעתיד.
לשם כך עליו לקבוע אבני דרך להשגת יעדי ביניים לתכנון הקבורה באזור גוש דן בפרט, ולפעול לקידום תוכניות לבתי עלמין מטרופוליניים ואזוריים בכלל הארץ ולעקוב אחר יישומן.
אשר לאזור ירושלים -על מינהל התכנון להשלים את המידע החסר בנוגע לצורכי הקבורה, ועליו גם לגבש עמדה, בשיתוף המשרד לשירותי דת, בנוגע לביקוש לקבורת שדה בקהילות מסוימות, בהתאם למנהגיהן, וכן לגבש מתווה להתמודדות עם צורכי הקבורה של העדות הלא -יהודיות במחוז ירושלים.
תוכניות מפורטות לבתי עלמין .
על פי מיפוי שעשה המרכז למיפוי ישראל (להלן -בין מאי מפ"י) 2015 ליולי2018 , השטח הכולל שבו מתבצעת קבורה בפועל בישראל לבני כל הדתות והעדות מסתכם בכ- 12,400 דונם מדינת ישראל -111 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל (כ-12.
4 קמ"ר) ב- 1,052 אתרים113, לרבות בתי עלמין ישנים שכבר אינם פעילים ובתי עלמין של עדות לא-יהודיות.
לפי נתוני המשרד לשירותי דת, בישראל יש כ - 1,200 בתי עלמין 114 שאותם מפעילים כ -600 גופי קבורה.
רק לכ -290 מכ- 1,200 (24% ) בתי העלמין יש תוכנית מפורטת החלה לפחות על חלק מהשטח לקבורה בהם.
על פי תמ"א 19 , השימוש בקרקע לצורכי קבורה מותנה באישור מוסדות התכנון לתוכנית מפורטת שתכלול הנחיות בעניין "השטח לקבורה, למבני עז ר לצרכי קבורה ואזכרות, למבני שירות ומשרדים לצרכי בית עלמין, לדרכים ולחניות הנועדים לשמש צרכים אלה".
אשר לבית עלמין שהשתמשו בו כדין בעת אישור תמ"א 19 ושימש כדין לייעוד זה, לצורך הכנת התוכנית המפורטת ניתנה ארכה של חמש שנים.
מכאן שלמעשה, מינואר 1993 אמורה להיות תוכנית מפורטת לכל שטח אשר משמש או שימש לצורכי קבורה.
עליו לעקוב אחר מידת יישום במסגרת תפקידו של מינהל התכנון לקדם תוכניות מתאר ארציות הוראותיהן.
בכל הנוגע להוראות תמ"א 19 שחייבו הכנת תוכנית מפורטת לכל בית עלמין, היה על המינהל לאסוף מידע על הסטטוס התכנוני של בתי העלמין ועל ההתקדמות בביצוע הוראות אלה.
עלה שמינהל התכנון לא אסף מידע על הסטטוס התכנוני של בתי העלמין הפעילים ערב אישור תמ"א 19 , ולא של אלו שהוקמו לאחר מכן; לכן אין בידיו תמונת מצב בנוגע לסטטוס התוכניות המפורטות של בתי העלמין בארץ ובנוגע להתאמת תכנון בתי העלמין לצורכי הציבור, לרבות נגישותם.
בפועל, ההוראה שבתמ"א 19 ולפיה קרקע תשמש לצורכי קבורה רק בתנאי שהשימוש יוסדר בתוכניות מפורטות, מולאה באופן חלקי ביותר -רק ל -23% מבתי העלמין יש תוכנית מפורטת המסדירה את פעולתם.
בהיעדרן של תוכניות מפורטות לא ניתן להגן על שטחים לצורכי ציבור בתוך בתי העלמין מפני שימוש בהם לקבורה, ואכן, רבים מהם הפכו בסופו של דבר לחלקות קבר.
מינהל התכנון מסר בתשובתו כי לא מתפקידו לבדוק באופן נקודתי ופרטני אם לכל בית עלמין לצורכי הציבור מבחינת התשתיות והנגישות.
קיים יש תוכנית מפורטת ואם היא תואמת משרד מבקר המדינה מעיר למינהל התכנון כי הוא האחראי לעבודת המטה הנוגעת להכנה ולעדכון של תמ"א 19 ולהבאת עבודתו לאישור המועצה הארצית; משכך נדרש שיהיה בידיו מידע הנוגע למידת היישום של הוראות תמ"א 19 וכן לפעילותן של הוועדות המקומיות.
113 לקם אינם בתי עלמין שהוקמו על פי מיפוי מפ"י מתייחס לשטחים שבהם מבוצעת קבורה בפועל, אף אם ח תוכנית סטטוטורית.
114 הפער במספרים מוסבר, בין היתר, בכך שמבחינת המשרד לשירותי דת, כאשר במתחם אחד פועלים כמה גופי קבורה שונים, יש לראות בשטח שבאחריות כל אחד מהם בית עלמין נפרד.
מדינת ישראל -112 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל על מינהל התכנון להשלים תוכנית למיפוי הסטטוס התכנוני של כלל בתי העלמין שבהם מתבצעת קבורה, מתועדפת, בין היתר, על פי גודל בתי העלמין והיקפי הקבורה בהם.
עליו לבחון אם לבתי עלמין שבהם נדרשת תוכנית מפורטת אכן יש תוכנית כזאת; ואשר לבתי עלמין שעדיין חלה עליהם תוכנית ישנה, עליו לבדוק אם תוכנית זו מתאימה לצורכי הציבור, בכלל זה מבחינת הנגישות.
תכנון פתרונות קבורה לאוכלוסייה היהודית בשטחי יהודה ושומרון .
שטחי יהודה ושומרון משתרעים על פני כ - 5,800 קמ"ר115 , ולפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן -הלמ"ס), נכון לתום שנת 2017116 מנתה האוכלוסייה היהודית בהם כ- 415,000 אזרחים ישראלים 117 .
בכל אחת מהשנים 2016 ו-2017 נפטרו באזור זה כ -600 איש מקרב אוכלוסייה זו.
רי יהודה ושומרון (להלן זה שנים רבות שורר מחסור במקומות קבורה בחלקים נרחבים באזו - איו"ש); בכמה יישובים, ובהם מודיעין עילית, נאלצים התושבים לחזר על פתחי יישובים אחרים ולשלם סכומים ניכרים על מנת להביא שם לקבורה את יקיריהם.
כמחצית מתושבי האזור היהודים, המונים כ- 200,000 נפש, מתגוררים בחמישה יישובים גדולים: בארבע ערים (מודיעין עילית, ביתר עילית, מעלה אדומים ואריאל) ובמועצה המקומית גבעת זאב.
התכנון באיו"ש מתבסס על חוק תכנון ערים, כפרים ובניינים הירדני 118 (להלן-חוק תכנון ערים).
צו מפקד אזור יהודה ושומרון משנת 1971119 מתאים את חוק תכנון ערים למציאות שלאחר מלחמת ששת הימים, ובו מעביר מפקד האזור את הסמכויות שהוקנו בחוק הירדני לגורמים המתאימים באיו"ש.
סמכות שהוקנתה בחוק תכנון ערים לשר תהיה נתונה לממונה מטעם מפקד האזור, וסמכות שהוקנתה בחוק לוועדה המחוזית לתכנון ערים, כפרים ובניינים - תהיה נתונה למועצת התכנון העליונה.
חוק תכנון ערים מסדיר את הקמת לשכת התכנון איו"ש120 (להלן-לשכת תכנון איו"ש) ומקנה לה סמכויות נרחבות.
בהתאם לכך, לשכת תכנון איו"ש מסדירה את התכנון באיו"ש ובין יתר .
ללא מזרח ירושלים 116 ז, נפה ודת, פורסם הלמ"ס, אוכלוסייה לפי מחו 4.
ללא מזרח ירושלים 117 .
לא כולל התושבים הישראלים בשכונות החדשות שנוספו לירושלים אחרי מלחמת ששת הימים 118 'חוק זמני מס79 לשנת1966.
119 'מס418 ', צו בדבר חוק תכנון ערים, כפרים ובניינים (יהודה והשומרון) (מס418 ), התשל"א-1971 .
120 ; ס' לעניינים העירוניים והכפריים ,המקורי: הלשכה המרכזית לתכנון הערים והכפרים, במשרד הפניםבשמה 7 .
לחוק תכנון ערים מדינת ישראל -113 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל תפקידיה היא ממונה על התכנון הפיזי של המקרקעין בשטחי C ברמות התכנון האזורית 121 והמקומית ועל התכנון המפורט, וזאת גם ביישובים הישראליים, גם ביישובים הפלסטיניים וגם בשטחים שאינם חלק משטחה של שום רשות מקומית.
לשכת תכנון איו"ש אחראית להפעלת מוסדות התכנון באיו"ש 122, והיא משתייכת למינהל האזרחי, שהוא הגוף שמופקד על ייש ום המדיניות האזרחית באיו"ש; גוף זה כפוף מהבחינה הביטחונית למפקד פיקוד המרכז של צה"ל -הפיקוד האחראי מהבחינה המרחבית לאזור יהודה ושומרון, ומהבחינה הארגונית והמקצועית - למפקדת תיאום פעולות הממשלה בשטחים123 .
סקרים המיועדים לתכנון תחום הקבורה .
נות קבורה באיו"ש:חוסר במידע על פתרו חוק תכנון ערים מסמיך את לשכת התכנון איו"ש לבצע את "הסקר הפיזי והסקר החברתי הדרושים להגשמת מטרות תכנון הערים והכפרים".
מכאן שבכל הנוגע לתכנון פתרונות קבורה, היה על הלשכה לאסוף נתונים בדבר לרבות מלאי חלקות הקבר הפנויות, בתי העלמין המשרתים את היישובים והאוכלוסייה באיו"ש, ולאסוף את המידע הרלוונטי הנוגע לאוכלוסייה, ובכלל זה גודלה, מקום משכנה, מספר הנפטרים בכל יישוב וצורכי הקבורה.
כפי שהעלתה הביקורת, באזור איו"ש יש מחסור במקומות קבורה עבור האוכלוסייה היהודית.
דיעין עילית, בביתר עילית, ביישובי מערב בנימין, המחסור העיקרי במקומות קבורה שורר במו באורנית, בשערי תקווה ובמועצה האזורית שומרון.
בפגישה שהתקיימה במאי 2017 בין נציגי המשרד לשירותי דת לבין נציגי המינהל האזרחי סוכם כי ראש אגף הקבורה במשרד לשירותי דת אחראי לבצע מיפוי בנושא המקום והקיבולת של בתי העלמין באיו"ש ולמסור את ממצאי המיפוי למינהל האזרחי.
ואולם הוא לא ביצע את המיפוי.
במחצית השנייה של שנת 2017 ביצע קצין מטה דתות במינהל האזרחי124 מיפוי ראשוני של בתי עלמין באיו"ש ומצא כי יש 39 בתי עלמין פעילים ו-14 "בתי עלמין בסטטוס "רעיוני125 .
במאי 2018 פנתה לשכת תכנון איו"ש למהנדסי עיריות ומועצות מקומיות באיו"ש בבקשה שימסרו לה נתונים על בתי עלמין קיימים, בין מאושרים ובין לא מאושרים, וכן על בתי עלמין שלא הוקמו אף שהקמתם אושרה, וכאלה שהם בסטטוס "רעיוני".
את המידע שהתקבל ריכזה לשכת תכנון איו"ש במסמך שכותרתו "מיפוי בתי עלמין קיימים ומתוכננים באזור יהודה ושומרון והיתכנות .
121 שטחיC הוגדרו במסגרת הסכם ביניים ישראלי-פלסטיני בדבר הגדה המערבית ורצועת עזה (אוסלו ב').
ההסכם נמצא באתר הכנסת: https://www.
il/process/asp/event_frame.
על פי ההגדרה בהסכם "אזור C משמעותו אזורים של הגדה המערבית מחוץ לאזורים A ו-B ".
"שטחי C ", אשר מהווים כ -60% משטח איו"ש, בשליטה ישראלית.
בשטח חל הדין הי רדני.
חוקי מדינת ישראל אינם חלים על השטח, למעט דינים שהוחלו על ידי מדינת ישראל במפורש (כגון חלקים מפקודת מס הכנסה ומחוק הביטוח הלאומי וחקיקה ייעודית לאזור).
122 ,מתוך אתר מינהל התכנון 18.
il/Mechozi/yosh/Pages/yosh.
123 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56( א 2006) ', "פעולות המינהל האזרחי באזור יהודה ושומרון", עמ189 .
124 אחראי דתות קצין מטה דתות מוצב במינהל האזרחי ופועל במסגרתו, אך הממונה עליו הוא רב הכותל.
קצין מטה למקומות הקדושים באיו"ש, וההנחיה המקצועית לתפקידו היא מטעם המשרד לשירותי דת.
125 "בתי עלמין בסטטוס "רעיוני-מצויים כאופציות לתכנון.
מדינת ישראל -114 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל להסדרתם של בתי עלמין" (להלן -ב המיפוי כלל בתי עלמין קיימים או מתוכננים .
המיפוי) -60 יישובים או אתרים126.
עלה כי מתחילת ההתיישבות באיו"ש, לשכת התכנון איו"ש לא הפעילה את סמכותה לביצוע סקרים בנושא הקבורה באיו"ש.
רק במאי 2017 החלה הלשכה לפעול להשלמת המידע החסר באמצעות מיפוי.
במועד סיום הביקורת עדיין לא היו בידי הלשכה סקרים שהמידע שבהם מאפשר תכנון תחום הקבורה בראייה כוללת.
מבחינת ממצאי המיפוי עולה שבמסגרת הליך המיפוי לא נאספו נתונים חיוניים לצורך תכנון פתרונות קבורה באיו"ש, למשל מידע על מלאי חלקות הקבר שפותחו, על יתרות הקרקע המאפשרות פיתוח חלקות קבר חדשות, על בתי העלמין שנפטרי היישובים נקברים בהם, על מספר הנפטרים המשוער בכל יישוב בעתיד ועל הסדרי הקבורה הקיימים עבור נפטרי יישובים שבהם לא פועל בית עלמין.
יוצא אפוא שללשכת תכנון איו"ש חסר מידע הנחוץ לתכנון הקבורה באיו"ש.
126 המיפוי כלל בתי עלמין במיקומים שונים באיו"ש, וגם את הנחות העבודה של המינהל האזרחי בדבר המצב פשרויות להסדרתם.
התכנוני של בתי העלמין והא מדינת ישראל -115 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל לוח 10 .
מדינת ישראל -116 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל פתרונות הקבורה לתושבי איו"ש אינם מוסדרים : מניתוח ממצאי המיפוי של 60 יישובים עולה כי ל -18 מהם אין בתי עלמין.
רק ב -12 מ-42 היישובים שבהם יש בית עלמין, פועל בית העלמין בשטח שתוכנית סטטוטורית אישרה בלא שהקבורה חרגה משטח התוכנית.
על בתי עלמין בשלושה יישובים אחרים חלה תוכנית סטטוטורית, אך הקבורה בהם חרגה משטח התוכנית 127; וב -27 יישובים פועל בית עלמין ללא תוכנית סטטוטורית.
לשכת תכנון איו"ש העריכה כי 13 מ-27 בתי העלמין הפועלים ללא תוכנית סטטוטורית ניתנים להסדרה, ארבעה ניתנים להסדרה חלקית, ופעילותם של 10 בתי עלמין קיימים אינה ניתנת להסדרה בתוכנית סטטוטורית.
יצוין כי ב-18 היישובים שבהם אין בית עלמין מתגוררים רבים מתושבי איו"ש היהודים.
הבעיה חמורה במיוחד בנוגע לתושבי שני היישובים הגדולים ביותר - ין עילית וביתר עילית, שבהן לבדןהערים מודיע מתגוררים כ- 130,000 .
תושבים, שהם כשליש מכלל התושבים באיו"ש מהאמור לעיל משתמע כי לתושבים רבים המתגוררים באיו"ש אין בפועל פתרון קבורה בישוב או בבית עלמין אזורי המיועד להם, ולאחרים יש פתרון קבורה אך הוא אינו מוסדר כדין; יש יישובים שהוצע עבורם פתרון קבורה אך בדיקות שנעשו בהמשך העלו כי הוא אינו ישים, ובישובים אחרים הפתרון שהוצע טרם הגיע לשלב התכנון הראשוני.
רבים מתושבי איו"ש נאלצים לאתר בעצמם פתרונות קבורה ליקיריהם שנפטרו, לעיתים בשעתם הקשה, והדבר כרוך בעוגמת נפש ואף בהוצאה כספית גבוהה.
תכנון פתרונות קבורה באיו"ש .
חוק תכנון ערים מסמיך את לשכת תכנון איו"ש להכין תוכניות תכנון אזורי לכל שטחי איו"ש.
תוכניות מתאריות עבור ישובים שאין להן תוכנית, וכן הכין החוק אף מסמיך את הלשכה ל מנחה אותה לתת סיוע והדרכה לישובים אלו לצורך עדכון התוכניות, עד כדי הכנת מיפוי פיזי במשך השנים אישר המינהל האזרחי כמה תוכניות לבתי עלמין ובהן: בית .
וחברתי במקומן ן איו"ש והחל לפעול בשנת עלמין באזור מעלה אדומים שתכננה לשכת התכנו 2015 ; כמו כן הוכנו תוכניות ליישובים אלקנה ואורנית וליישובי המועצה האזורית שומרון; ותוכנית נוספת לבית עלמין אזורי באזור נחל רבה נמצאה במועד סיום הביקורת בשלב הגשת ההתנגדויות.
עם זאת, יש יישובים כמו מודיעין עילית שהרשויות המקומיות שלהם לא הגישו תוכנית להקמת בית עלמין עבור תושביהם, ולשכת תכנון איו"ש לא הפעילה את סמכותה להכין תוכניות במקומם או להגיש להם סיוע בהכנתן.
לעיתים לשכת תכנון איו"ש נוהגת לגבש תוכניות מתאר אזוריות בהתבסס על תוכניות מתאר ם.
כדי להסדיר את תכנון תחום הקבורה ארציות מאושרות החלות במדינת ישראל בנושא מסוי באיו"ש, היה על הלשכה לקבוע מדיניות לתכנון תחום הקבורה, ובכלל זה היה עליה לקבוע את טווח השנים לתכנון פתרונות הקבורה, את המרחק המרבי בין יישוב לבין בית העלמין הקרוב ביותר, את אופי פתרונות הקבורה -ין מקומי, אזורי או למשל אם הפתרון הוא בית עלמ .
ניתוח המיפוי נעשה על בסיס המידע שצוין בו על ידי המינהל האזרחי מדינת ישראל -117 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל עירוני, ומהי צפיפות הקבורה בבית העלמין; בנוגע לשטח מדינת ישראל, לנושאים אלו ניתן ביטוי בתמ"א 19 .
, גם אם לא הוסדרו במלואם בביקורת עלה כי אף שעבר זמן רב מאז קיבלה עליה לשכת תכנון איו"ש אחריות לכל תחומי התכנון באזור, היא טרם קבעה מדיניות תכנון לתחום הקבורה בו.
הלשכה גם לא הכינה תוכנית מתאר לתחום הקבורה המקבילה לתמ"א 19 , ולמותר לציין שלא הביאה תוכנית כאמור לאישור מועצת התכנון העליונה.
לשכת תכנון איו"ש גם לא קבעה היכן יוקמו בתי עלמין וגם לא קבעה הנחיות להכנת תוכניות מפורטות לבית עלמין.
בתגובתו מפברואר 2019 למשרד מבקר המדינה מסר המינהל האזרחי, באמצעות מתאם פעולות הממשלה בשטחים, כי ככלל האחריות והסמכות למתן שירותי קבורה נתונות בידי הרשויות המקומיות, וכי מאחר שהחלו להתקבל תלונות ולפיהן הרשויות המקומיות אינן מטפלות בנושא, המינהל ער למחדליהן האמורים בתחום הקבורה זה כשנה וחצי.
מאז החל המינהל האזרחי בביצוע מהלכים לקידום הנושא, ובכלל זה: מיפוי בתי העלמין; פנייה אל הרשויות המקומיות שבהן ניתן להסדיר בתי עלמין על מנת שיפעלו להסדרתם בתוכנית; וקידום של תוכנית בית העלמין האזורי "נחל רבה" 128 .
עוד מסר המינהל האזרחי כי יבחן דרכי טיפול בנושא הקבורה.
הודעת המינהל האזרחי כי יבחן דרכים לקידום תחום הקבורה היא חיובית, ואולם נדרש שיפעל לצד הרשויות המקומיות לגיבוש מדיניות תכנון לתחום הקבורה באיו"ש ולהכנת תוכנית מתאר לתחום הקבורה והנחיות להכנת תוכניות מפורטות לבתי עלמין.
המינהל האזרחי נדרש להבטיח את שירותי הקבורה לכל תושבי האזור.
במסגרת זו ניתן לשקול, בתיאום עם המשרד לשירותי דת, מיסוד הסכמים בין רשויות מקומיות שאין בשטחן בית עלמין לרשויות שיש בשטחן בית עלמין.
קבורה לעיר מודיעין עילית: היעדר פתרון במודיעין עילית יש יותר מ - 73,000 ;תושבים העיר הוקמה על קרקע פרטית בידי יזמים פרטיים, בלא שהקצו בה שטח להקמת בית עלמין, והיא גם לא שויכה לבית עלמין אזורי או אחר.
על פי הסברי מהנדסת העיר במכתבה מיולי 2018 ללשכת תכנון איו"ש, מדובר במחסור של שטחים לצורכי ציבור ולצרכים עירוניים, ובכלל זה גם לקבורה.
עוד הסבירה מהנדסת העיר כי כבר בשנת 2000 פנתה העירייה לגורמים האחראים לכך, ובכללם רמ"י, המשרד לשירותי דת והמינהל האזרחי, כדי שיקצו קרקע לבית עלמין בשטח שמחוץ למודיעין עילית, אך הדבר טרם הוסדר ותושבי העיר נאלצים להתמודד באופן עצמאי עם בתי עלמין שונים על מנת שאלו יקברו את יקיריהם שנפטרו.
בפגישה באוגוסט 2017 בין ראש עיריית מודיעין עילית לנציגי המינהל האזרחי הודיע המינהל כי לא יאשר לעירייה קידום בנייה נוספת למגורים עד השלמת פערי תשתיות ומבני הציבור .
אשר לחוסר בבית עלמין בעיר, בפגישה הועלו כמה אפשרויות אך התברר שהן בלתי ישימות.
בשטח אזור תעשייה בשומרון מדינת ישראל -118 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל בתשובתה מפברואר 2019 מסרה עירייתמודיעין עילית כי העיר מתייחדת בכך שהוקמה שלא במסגרת תכנון אורבני כולל, וכי חסרות בה תשתיות.
העירייה הבהירה כי אין בידה סמכות או יכולת להפקיע שטחים השייכים ליזמים פרטיים, וכי נגרעו שטחים מהעיר -לרבות שטחי ציבור -בשל הקמת גדר ההפרדה באיו"ש בשנת 2002 ובשל התוכנית לסימון בעלויות על שטחים בעיר, שיושמה בסמוך למועד מתן תשובת העירייה.
נוסף על המחסור בשטחי ציבור ציינה העירייה בתשובתה כי אילוצי ביטחון וקושי בשיתוף פעולה עם רשויות מקומיות אחרות מנעו גם הם את ההסדרה וההקמה של בית העלמין.
העירייה ציינה כי בפועל היא מסייעת לתושבים בהסדרת בעיות הנוגעות לקבורה בכל עת שהדבר נדרש.
המינהל האזרחי לא פעל ליצור מתאם בין גידול אוכלוסיי ת מודיעין עילית והבנייה למגורים לבין תכנון בית עלמין, ולא פעל להכין תוכנית מתאר עירונית במקום הרשות המקומית.
הדבר גורם לפגיעה בזכות בסיסית של תושבי העיר מודיעין עילית לקבורה, ולכן הם נאלצים למצוא פתרונות דחוקים כדי לקבור את יקיריהם שנפטרו, לא פעם תמורת תשלום נכבד.
עם הגידול הצפוי באוכלו סיית העיר והזדקנות תושביה, צפויה המצוקה בתחום הקבורה בעיר מודיעין עילית להחמיר.
על המינהל האזרחי להשלים סקר אשר במסגרתו ייבחנו מלוא הצרכים בתחום הקבורה באיו"ש, המלאי הקיים של מקומות קבורה ופתרונות מעשיים בנושא, וכן עליו להכין תוכנית מתאר אזורית לבתי עלמין שתתאים לאופי התושבים באיו"ש ולצורכיהם הדתיים והתרבותיים.
בד בבד על המינהל האזרחי לקדם תוכניות עבור יישובים שבהם תחום הקבורה אינו מוסדר כראוי.
עד השלמת תכנון זה על המינהל האזרחי לבחון חלופות להסדרת נושא הקבורה, למשל בדמות גיבוש הסכמים בין רשויות מקומיות שאין בשטחן בית עלמין לרשויות שיש בשטחן בית עלמין.
כאמור, על פי מיפוי שעשה מפ"י בין מאי 2015 ליולי2018 , השטח הכולל שבו מתבצעת קבורה בפועל בישראל לבני כל הדתות והעדות מסתכם בכ - 12,400 דונם (כ -12.
4 קמ"ר) ב - 1,052 מדינת ישראל -119 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל אתרים129 .
את רוב הקרקעות הקצתהרמ"י לקבורה, והאחרות הן קרקעות פרטיות או קרקעות הקדש130.
רמ"י מקצה קרקע שייעודה קבורה בהתאם לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג -1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים), ולפיהן יינתן פטור ממכרז לעסקה במקרקעין שעניינה "הענקת זכויות לפי.
חוק שירותי במקרקעין למוסד הפועל שלא למטרות רווח, אשר ב ]קבורה[ ידיו רישיון התאם לכללים שנקבעו בהחלטות מועצת מקרקעי ישראל שעניינן הקצאת הדת היהודיים"; וב קרקע לרשויות מקומיות (להלן -ישראל) החלטות מועצת מקרקעי -החלטות שעודכנו פעמים רבות במשך השנים131 , והאחרונה שבהן היא החלטת מועצת מקרקעי ישראל1556 ממאי2018 .
בכל החלטות מועצת מקרקעי ישראל שעניינן הקצאת קרקע לרשויות מקומיות נקבעו הכללים האלה בנוגע לקרקע שהוקצתה לקבורה (להלן -כללי רמ"י להקצאת קרקע לקבורה, או הכללים): (א) קרקע לקבורה תימסר בעד דמי חכירה סמליים לרשות המקומית או לתאגיד על פי חוק ותי הדת; (ב) הרשות המקומית לא תגבה ולא תתיר לגבות כל תשלום עבור המקרקעין שיר והשימוש בהם ועבור הקמת מצבות, למעט אגרה הקבועה בדין; (ג) הכללים יעוגנו בהסכמים שייחתמו בין הרשות המקומית לבין רמ"י ובינה לבין חברות הקבורה שיורשו לקבור במקרקעין, ין בט"ל לבין חברות הקבורה; (ד) הרשות המקומית תהיה האחראית וכן בהסכמים שייחתמו ב לפיתוח הקרקע ולתחזוקת בית העלמין.
קבורה בקרקע עוד לפני שנקבע כי היא מיועדת לקבורה: על פי חוק התכנון כאמור, קבורה יכולה להתבצע רק בקרקע שייעודה הוגדר לקבורה בתוכנית סטטוטורית.
והבנייה, עלה כי חמש מ -53 מהקרקעות שהקצתה רמ"י בעשור האחרון -הקרקעות שהוקצו למועצה הדתית אשקלון, למועצה האזורית חוף אשקלון, לח"ק פתח תקווה, לעיריית רעננה ולמועצה הדתית רמלה -הוקצו לגוף הקבורה (ישירות או באמצעות הרשות המקומית) לאחר שהוא כבר ביצע קבורה באותה קרקע.
משמע שחמשת גופי הקבורה האמורים ביצעו קבורה בקרקע עוד לפני שהיא יועדה לקבורה ולפני שהוקצתה להם, וזאת בניגוד לחוק ולתוכניות החלות על הקרקע.
באתר אחר, תל רגב, פלש גוף קבורה לקרקע לצורך קבורה, זאת לפני שאושרה תוכנית הקובעת שהקרקע תיועד לקבורה.
בסופו של דבר הקצתה רמ"י את הקרקע למטרת קבורה לתאגיד שמנהל את תל רגב, ולא לגוף הקבורה שפלש לקרקע.
שטח הקרקע שהקצתה רמ"י לגורמים שפלשו במקרים שתוארו לעיל מסתכם בכ-961 .
129 מיפוי מפ"י מתייחס לשטחים שבהם מבוצעת קבורה בפועל, אף אם חלקם אינם בתי קברות שהוקמו על פי תוכנית סטטוטורית.
130 א מקדיש לה את נכסיו.
בתי עלמין שהם הקדש למטרה ציבורית טעונים נאמנות שעליה מכריז בעל קרקע שהו רישום ברשם ההקדשות, הדומה בכלליו לעמותות או מוסדות ציבור; זאת בהתאם לחוק הנאמנות, התשל"ט - 1979.
131 החלטות285 ,1097 ,1210 ,1236 ,1280 ,1313 ,1414 ,1453 ,1556 .
כל החלטה ביטלה את קודמתה, אך בכל הנוגע לקרקע לקבורה, נעשה שימוש באותו נוסח.
מדינת ישראל -120 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
מערך הקבורה בישראל עולה מכך שפעולות קבורה בלתי חוקיות שביצעו גופי קבורה קבעו עובדות בשטח שמלכתחילה, במועד ביצוע עבירות הקבורה, לא יועד לקבורה ולא הוקצה לגופי הקבורה.
משרד מבקר המדינה מעיר לגופי הקבורה שקברו בקרקע בטרם יועדה לקבורה ובטרם הוקצתה להם, כי בניגוד לחוק הם קבעו עובדות בשטח -מצב הגורם לקושי הניצב לפני גופי האכיפה לעניין היכולת להשיב מצב לקדמותו.
הקצאת קרקע בהיעדר רישיון קבורה: 35 מ-53 הקרקעות שהקצתה רמ"י בשנים2007 - 2018 הוקצו ליישובים יהודיים.
כדי שגוף קבורה יוכל לקבור נפטרים יהודים בקרקע שהוקצתה לו (או שהוא הבעלים שלה) הוא נדרש, על פי תקנות חברות לענייני קבורה, שיהיה לו רישיון קבורה מהמשרד לשירותי דת.
לעיתים הרשות המקומית היא גם גוף הקבורה ביישוב, ולעיתים גוף הקבורה ברשות המקומית הוא ח"ק או גוף קבורה אחר.
על פי תקנות חובת המכרזים והחלטות מועצת מקרקעי ישראל, רמ"י מקצה קרקע לקבורה רק לגוף קבורה אשר בידיו מכתב מהשר ולפיו יש כוונה לתת לו לגוף שיש לו רישיון קבורה, או מקרקעי ישראל קבעה כי כאשר רשות מקומית מקצה לגוף קבורה, בהקצאת מועצת רישיון.
משנה, את הקרקע שקיבלה מרמ"י לקבורה, אזי יש לעגן את תנאי ההקצאה, ובהם דרישה לרישיון קבורה, "בהסכמים שייחתמו בין הרשות המקומית.
לבין חברות הקבורה שיורשו הרשות המקומית לוודא שלגוף הקבורה יש לקבור במקרקעין".
מכאן שבעת הקצאת משנה על רישיון בתוקף, ואילו בעת הקצאת קרקע לרשות מקומית, על רמ"י אין חובה לוודא שלרשות יש רישיון קבורה.
נמצאו שש מבין 35 הקצאות הקרקע לקבורה ביישובים יהודיים שבהם הקרקע הגיעה לידי גופי קבורה (רשות מקומית או גוף אחר) שלא היה להם רישיון קבורה או מכתב מהשר לפיו יש כוונה לתת לו רישיון ובלא שגוף כלשהו וידא שיש בידיהם רישיון קבורה.
הקצאת קרקע לקבורה למועצה האזורית רמת נגב: המועצה האזורית רמת נגב (להלן -רמת נגב) היא גוף קבורה הקשור בהסכם עם בט"ל שבמסגרתו היא פונה לבט"ל בבקשות לתשלום בעבור קבורה שהיא מבצעת.
בפברואר 2008 הקצתה רמ"י קרקע ששטחה כ-6 דונם לרמת נגב לצורך הקמת בית עלמין; ביולי2009 הקצתה להרמ"י כ -6 דונם נוספים, ובפברואר 2010 הקצתה יותר מ -4 .