HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הממצאים הסתמכו על ערכי סיכון של ארגון הבריאות העולמי, והמסקנה הייתה כי הנתונים חוזים תוספת תחלואה ותמותה, וחשוב כי גורמי התכנון יבדקו אותם וייתנו עליהם את דעתם.
מינהל התכנון, משרד האנרגייה והמשרד להגנת מדינת ישראל - 628 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים הסביבה העירו את הערותיהם בנוגע להערכה שנעשתה וסוכם כי יזומנו גורמים מקצועיים מטעם כל המשרדים החברים בצוות הבין -משרדי לגיבוש עמדה מקצועית.
לישיבה הבאה בספטמבר 2018 הכין משרד הבריאות טיוטת מתווה של הכללת בחינה של היבטים בריאותיים במחצבות.
בישיבה זו הוצגו הסתייגויות של הגורמים המקצועיים מממצאי משרד הבריאות ומטיוטת המתווה.
בישיבה זו סוכם כי חברי הצוות הבין-משרדי יעבירו לנציג משרד הבריאות התייחסות לטיוטת המתווה, והוא יכין התייחסות מפורטת.
עוד סוכם כי משרד הבריאות יעביר טיוטת הנחיות.
נציג משרד הבריאות העביר למשרדים טיוטת הנחיות הזהה להנחיות שהועברו בעבר לוולנת"ע, בפברואר 2011 .
באוקטובר2018 העביר הצוות הבין -משרדי למשרד הבריאות מסמך המרכז הערות לטיוטת ההנחיות.
לפי ההנחיות, בין היתר, מדובר בהצעה שהוצגה כבר ב -2011 ואינה עדכנית; לא הוצג פיילוט כפי שנדרש בוולנת"ע כבר ב -2011 ; בהערכת הסיכון לפי משרד הבריאות אין נוגעים בסיכון אפשרי לברי אות הציבור, הנובע מאבק מחצבות; אין קריטריונים להחלטה; ההתייחסות היא לערכים מרביים ולא לחשיפה שכיחה; ההתייחסות היא למרחב שלם בהתאם לערכים שנקלטו בקולטים מסוימים; יש קשיים ביישום ואין מציגים דוגמה מהעולם לסקר מחצבות.
בדצמבר 2018 העביר משרד הבריאות התייחסות להערות אלו והציג פתרונות לחלק מהבעיות היישומיות.
בינואר 2019 נדונו ההערות ומינהל התכנון הציג את סיכום עבודת הצוות וכן את המלצותיו, ובהן: קביעת דרישות לניטור סביבתי במחצבות; קביעת מגבלות על פעילות המחצבות על פי ממצאי הניטור; עדכון ערכי הסביבה וערכי היעד.
בהמלצות מינהל התכנון לא הציעו להכין תסקיר השפעה על הבריאות.
בשל אי-ההסכמה על מתודולוגיה לשילוב בחינת היבטים בריאותיים, בינואר 2019 פנה סגן שר הבריאות לשר האוצר, יו"ר קבינט הדיור, בבקשה כי הקבינט יקבע כי בהכנת כל תוכנית מפורטת לפי תמ"א 14 ב יבחן מוסד התכנון גם את ההיבט הבריאותי בהתאם להנחיות משרד הבריאות, וכי לא יאושרו תוכניות מפורטות לכרייה וחציבה לפי תמ"א 14 ב עד לקבלת החלטה לאישור מתודולוגיה לבחינת ההיבט הבריאותי.
בשל פיזור הכנסת ה-20 ,וקיום בחירות חדשות הקבינט לא דן בעניין.
בשנים 2018 ו-2019 הוגשו כמה עתירות לבג"ץ בידי מועצות מקומיות ובידי אזרחים הרואים עצמם נפגעים מתמ"א 14ב61 .
בינואר2019 החליטו בבג"ץ כי עתירות אלו יאוחדו ויידונו באותו הרכב.
בפברואר 2019 הוציא בג"ץ צו על תנאי ובו הורה למדינה להסביר מדוע תמ"א14 ב לא תחזור לדיון במועצה הארצית לתכנון ולבנייה, וזאת משום שלא נקבעה בתוכנית מתודולוגיה לבחינת ההשפעות הבריאותיות שייגזרו ממנה, ואף לאחר אישור התמ"א לא הונח מסמך הסוקר את ההשפעה הבריאותית האפשרית הנגזרת ממנה.
משרד הגנת הסביבה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי אין צורך בקידום סקר נוסף בנושאים הנבדקים כבר כיום.
מינהל התכנון מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי נושא ההשפעה הבריאותית של מחצבות מוסדר, נכון להיום, בחוק אוויר נקי ובתקנות שנקבעו לפיו.
בכל הנוגע לערכי הסביבה .
61 בג"ץ 4189/18 מועצה מקומית טורעאן נ' ממשלת ישראל; בג"ץ 5558/18 עיריית ערד נ' המועצה הארצית לתכנון ובנייה; ובג"ץ 512/19 דהאבשה ו-172 עותרים נוספים נ' המועצה הארצית לתכנון ובנייה.
מדינת ישראל - 629 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים - אלה נקבעו גם בהתבסס על היכולת המעשית לעמוד בהם נוכח קרבתה של מדינת ישראל לאזורים מדבריים, הגורמים לרקע טבעי גבוה של אבק.
התקנות נקבעו לאחר התייעצות של המשרד להגנת הסביבה עם משרד הבריאות ובתמיכתו.
במסגרת התכנון המפורט של מחצבות נבחנת השפעת התוכנית על איכות האוויר ומבוצעת השוואה בין הריכוזים הצפויים לבין ערכי הסביבה בהתאם לחוק אוויר נקי ותקנותיו.
משרד האנרגייה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי מדובר בנושא מהותי, ובאופן ההתנהלות בענייניו עלול לחול עיכוב בתוכניות לכרייה ולחציבה ואף ייתכן שיסוכלו תוכניות כאלה.
חשוב כי עד אשר יתקבלו המסקנות, יקודמו התוכניות לכרייה וחציבה.
מהדיונים בצוות הבין-משרדי לבחינת ההיבטים הבריאותיים הובהר כי משרד הבריאות מתקשה מאוד בהגדרת קריטריונים ומתודולוגיה.
איחזור כעת של מסמך משנת 2011 (מסמך שנקבע כנדרש לשיפורים כבר אז ושאינו נועד למחצבות באופן ספציפי כפי שנדרש הצוות הבין-משרדי ) כמייצג את עמדת משרד הבריאות יש בו כדי ללמד על קושי זה.
עמדת משרד האנרגייה היא כי ביצוע ניטור רציף לכל מחצבה הנמצאת בסמיכות לשימושים רגישים ויישום תוכנית הדממה יש בהם כדי לתת מענה ובו להבטיח שלא יהיו חריגות מכל סף שיקבע המשרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2019 מסר משרד הבריאות כי לאורך השנים הוא ערך מיוזמתו כמה דוחות בריאותיים בנוגע לנתוני אשפוז ולנתוני תמותה ביישובים סמוכים למחצבות.
עוד מסר משרד הבריאות כי הוא השיב על ההערות לטיוטת ההנחיות שהעביר הצוות הבין- משרדי וכי הוא ביצע פיילוט - הערכת סיכונים בריאותיים במחצבה אחת.
עו ד מסר משרד הבריאות כי משווים בין ערכי הניטור הנמדדים לבין לערכי סביבה בלבד.
לא משווים בין ערכי ניטור הנמדדים לבין ערכי היעד המגדירים את הסף הבריאותי, ושאליהם על פי החוק יש לשאוף כל העת.
כבר בדוח קודם 62 העיר מבקר המדינה כי על גורמי התכנון לגבש כלים ובאמצעותם יבטיחו כי במסגרת תכנון סטטוטורי של תשתיות יובאו בחשבון כל השיקולים הנוגעים לשמירה על חיי אדם, על איכותם ועל בריאותו.
עוד צוין כי על גורמי התכנון, ובהם משרד הבריאות, להגדיר קריטריונים ברורים ומדידים לשימוש באותם כלים, על אף הקושי הכרוך בכך, לשלבם בתהליכי ה תכנון, וזאת בשיתוף פעולה עם כל הגורמים המעורבים בנושא.
מהאמור לעיל עולה כי אף שמשרדי הממשלה פעלו, הם לא הצליחו לגבש המלצות למתודולוגיה מוסכמת להערכת הסיכון הבריאותי.
במצב זה של חוסר הסכמה בנוגע למתודולוגיה, מלבד ההשלכות האפשריות על בריאות הציבור, ייתכן עיכוב ניכר בהקמת מחצבות חדשות ובהרחבת מחצבות קיימות וייתכן מחסור בחומרי חציבה במשק.
62 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 65א (2014 .
"), "הבטחת אספקתם של חומרי חציבה וכרייה מדינת ישראל - 630 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים סיכום .
הפיתוח הפיזי של מדינת ישראל מתבסס, בין היתר, על ענף הבנייה והסלילה.
ענף זה הוא כלי חיוני לשגשוג, להתקדמות חברתית ולפיתוח כלכלי, ולכן הוא נחשב ענף אסטרטגי במשק הישראלי.
ע נף הבנייה והסלילה היה במשך שנים רבות, מאז הקמת המדינה, אחד המובילים בפעילות הכלכלית של המשק הישראלי.
חומרי חציבה הם משאב הכרחי לפיתוח הכלכלי והפיזי של המשק.
יתרה מזאת, בשנים האחרונות חל גידול בביקוש לבנייה בכלל ולבנייה למגורים בפרט.
בשל אי-רציפות באספקה של חומרי חציבה ומחסור בהם במשק תיתכן השפעה הן על ההיצע של חומרים אלו בענף והן על המחירים בו.
על אף ההיערכות המקדימה למחסור הצפוי בחומרי חציבה, מממצאי דוח זה עולה כי כעשור לאחר אישור מסמך המדיניות, המדינה מתקשה במבחן המעשה.
תכנונן של מחצבות ושיווקן מתעכבים, חלק מהאמצעים המשלימים - ההכרחיים ליישום התמ"א - טרם בוצעו וחלקם מתעכבים.
אגף המכרות במשרד האנרגייה, אשר פועל לקידום הכרייה והחציבה וליישום התמ"א, לא קיבל את מלוא הסמכויות הנדרשות כדי לשמש גוף מנהל ומתכלל, ונדרשים לו כלים נוספים כדי ליישם את מדיניות האכיפה שבו.
כמו כן, אגף המכרות נדרש לשפר שיפר ניכר את ניהול המידע שברשותו ואת ריכוזו, כדי שבכל רגע נתון מקבלי ההחלטות יוכלו לעיין בנתונים מדויקים.
מן הראוי שמשרדי הממשלה ישתפו פעולה ליישום ההמלצות במסמך המדיניות, על מנת להמנע ממצב שמדינת ישראל תקלע למחסור בחומרי חציבה, דבר שעלול לגרום לעיכוב בפיתוח, לעלייה במחירים של חומרי הגלם לענף הבנייה ולגידול ביוקר המחיה.
מי אזור דן -אגודת מים שיתופית חקלאית בע"מ (להלן -מי דן) היא אגודה שעיקר עיסוקה בטיהור שפכים במכון לטיהור שפכי גוש דן (להלן -השפד"ן) ובטיפול בבוצה.
איגודן לתשתיות איכות הסביבה (להלן -איגודן) הוא איגוד ערים לביוב שאוסף את השפכים ומעביר י הערים לביוב הוקמו בצווי הקמה של שר הפנים שהוצאו על פי חוק אותם לשפד"ן.
איגוד איגודי ערים, התשט"ו -1955 (להלן-חוק איגודי ערים), והם מאפשרים לרשויות המקומיות לשתף פעולה לצורך הולכת שפכים ולצורך הטיפול בהם1 .
במדינת ישראל יש שישה איגודי ערים לביוב.
איגודי הערים הם גופים מבוקרים על פי סעיף 9(6 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
, ולפי חוק איגודי ערים]נוסח משולב[ איגודן ומי דן מספקים שירותי איסוף שפכים וטיפול בהם ל -23 ,רשויות מקומיות בגוש דן בשטח עירוני מאוכלס בצפיפות, הכולל גם אזורי תעשייה.
חלק מהמים המטופלים מושבים ומשמשים לחקלאות בנגב.
מנתוני מי דן עולה כי שטח השפד"ן הוא כ- 2,000 דונם, וכי מי דן מטפלת מדי שנה בכ-140 מיליון מ"ק שפכים גולמיים.
תוצרי תהליך טיהור השפכים משמשים לחקלאות, וכוללים בוצה (כ -400 טון ליום) וקולחים (כ -138 מיליון מ"ק בשנה, המועברים לחקלאים לאחר טיפול נוסף שעושה מקורות חברת מים בע"מ).
1 ,בעניין איגודי ערים לביוב ראו מבקר המדינהדוח שנתי 69 א(2018 ,), "היבטים בהתנהלות איגודי ערים לביוב בפיקוח עליהם ובאסדרתם", עמ' 356.
מדינת ישראל -920 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
אגודת מים שיתופית חקלאית בע"מ -מי אזור דן תמונה 1: השפד"ן .
בשנת 2018 עמד התקציב השוטף של מי דן על כ-163 מיליוני ש"ח ותקציב ההשקעות על סך של כ -202 מיליוני ש"ח.
ההכנסות של מי דן באותה שנה היו 216.
6 מיליוני ש"ח, הוצאות התפעול היו כ - 193.
6 מיליוני ש"ח, הרווח הגולמי היה כ -23 מיליוני ש"ח, סך ההוצאות היה כ-239 "מיליוני ש ח והגירעון היה כ -22.
מרכיב העלות הנורמטיבית של טיהור שפכים, טיפול בבוצה והשקעות של מי דן היה בשנת 2019 1.
ש"ח למ"ק צריכת מים תרשים 1 : ,נתונים כספיים על מי דן 2018 )(במיליוני ש"ח .
על פי נתוני מי דן, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מדינת ישראל -921 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
אגודת מים שיתופית חקלאית בע"מ -מי אזור דן אופי הפעילות של איגודן ומי דן, מהותם ומימונם מכספי צרכני המים והביוב מחייבים אותם לנהל את פעילותם באופן הולם ומקצועי ולהקפיד על כללי מינהל תקין, תוך שמירה על טוהר יצוין כי אותם בעלי תפקיד מאיישים את רוב תפקידי ההנהלה באיגודן ובמי דן המידות.
קידי חברי מועצת המנהלים, היו"ר, המנכ"ל, החשב ומנהל כוח האדם.
לעיתים מנהלי איגודן ועובדיו עוסקים גם בפרויקטים של מי דן.
בספטמבר 2009 וביוני2013 התקשרה מי דן עם עמותה א' (להלן-העמותה) 2 לצורך ביצוע הדרכות במפעלים תעשייתיים כדי להביא לצמצום הזיהום התעשייתי של השפכים היוצאים מהם, בין היתר בפרויקט "משחור לירוק", העוסק בנושא שפכי מפעלים (להלן -הפרויקט).
הפרויקט נועד להביא לצמצום הזיהום התעשייתי באמצעות הדרכה.
תוקף הסכם ההתקשרות הוארך עד אוגוסט 20183 .
משרד מבקר המדינה מציין כי יש לראות בחיוב יוזמה לבצע פרויקט שנועד להביא לצמצום הזיהום התעשייתי באמצעות מתן הדרכה למפעלים תעשייתיים, שהשפכים שלהם מגיעים לשפד"ן.
בפרויקט היו מעורבים מנהלים המאיישים במקביל תפקידים באיגודן ובמי דן ובכללם היו"ר, , שהוא אגף באיגודן עוד היו מעורבים בפרויקט עובדי אגף אקודן המנכ"ל ומנהל כוח האדם.
העוסק בשיפור איכותם של שפכי תעשייה, בבקרתם ובהפחתת ריכוז המזהמים בהם.
מנהל האחראי לניהול הפרויקט מטעם איגודן ומי דן, באמצעות העמותה, ולפיקוח אגף אקודן היה על ביצועו.
יועץ א' הועסק בפרויקט בשנים 2012 - 2013 ', ויועץ ב-בשנים 2014 - 2018 .
סך ההתקשרויות עם היועצים היה כ- 866,460 ש"ח.
בחודשים אוגוסט 2018 עד ינואר2019 בדק משרד מבקר המדינה את ההתקשרות של מי דן עם העמותה ואת העסקת יועצים א' וב' במסגרת הפרויקט.
הבדיקה נעשתה במי דן ובאיגודן, ובדיקות השלמה נעשו בעמותה.
סעיף 6 לחוק איגודי ערים קובע: "איגוד ערים הוא תאגיד ובמסגרת סמכויותיו הוא רשאי להתקשר בחוזים.
על פי צו איגודי ערים (איגודן -תשתיות איכות סביבה), התשט"ז -1956 , איגודן יפעל על פי תקנות העיריות (מכרזים), התשמ"ח -1987 (להלן-התקנות), בשינויים .
ההסכם בין מי דן לעמותה נחתם בעקבות מכרז פומבי 3 ההתקשרות הוארכה בפברואר2015 ובאוגוסט2016 .
מדינת ישראל -922 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
אגודת מים שיתופית חקלאית בע"מ -מי אזור דן גודן ועיריות אחדות ייסדו את מי דןהמחויבים.
על כן, על מי דן לפעול בהתאם לתקנות.
תמונה 2 : העיריות החברות באיגודן ובמי דן .
שורה עליונה, מימין לשמאל: העיריות חולון, פתח תקווה, רמת גן, גבעתיים; שורה תחתונה, מימין לשמאל: העיריות בת ים, תל-אביב-ברק.
יפו, בני המקור: איגודן ומי דן.
בשנת 2015 העיר מבקר המדינה בדוח מבקר המדינה על הביקורת בשלטון המקומי 5 כי מטרתם המרכזית של דיני המכרזים היא להבטיח שההתקשרות עם נותני שירותים תיעשה על בסיס כישוריהם ולפי שיקולים ענייניים בלבד, וכי לכל נותן שירותים תינתן הזדמנות שו וה לזכות בתפקיד.
מבקר המדינה אף העיר כי "בחירת יועצים בהליך שאינו שקוף ואינו שוויוני פוגעת באמון הציבור, ועלולה לעורר חשש למשוא פנים ולשיקולים זרים בבחירת יועצים" 6 .
בדוח אחר מאותה שנה7 עמד משרד מבקר המדינה על הפסול שבבחירת יועצים ללא פנייה לקבלת הצעות מיועצים נוספים.
4 אביבאלה העיריות: תל-יפו, פתח תקווה, רמת גן, חולון, בני ברק, בת ים, גבעתיים.
5 ,מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2015 (פורסם ב-2015 ), "העסקת יועצים חיצוניים על ידי רשויות מקומיות", עמ' 3.
7 ,מבקר המדינה דוח שנתי 66א (2015 ), "התעשייה האו וירית לישראל בע"מ -התקשרות עם יועצי שיווק ואסטרטגיה", עמ' 843.
מדינת ישראל -923 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
אגודת מים שיתופית חקלאית בע"מ -מי אזור דן על פי נוהלי הרכש וההתקשרויות החלים על איגודן ומי דן מנובמבר 20068 (להלן-הנהלים), "כל התקשרות והזמנות הרכש שיבוצעו מסכום של 30,000 ש"ח לרבות התקשרויות בעקבות מכרז פומבי ומכרז סגור (זוטא) חייבות בהחלטה של ועדת המכרזים" של איגודן ומי דן.
עוד נקבע בנהלים כי "התקשרות להזמנת טובין או לביצוע עבודה שערכה עולה על 117,400 ש"ח אך אינו עולה על 286,600 ש"ח, תבוצע באמצעות מכרז סגור (זוטא) תוך פניהל-4 ספקים או קבלנים לפחות.
תוצאות ההליך יובאו לדיון בפני ועדת המכרזים והמלצותיה תועברנה לאישור היו"ר.
התקשרות להזמנת טובין או לביצוע עבודה שערכה עולה על 573,300 ש"חחייבת במכרז פומבי , וה יא תפורסם ב -2 עיתונים יומיים.
תוצאות ההליך יובאו לדיון בפני ועדת המכרזים, והמלצותיה תועברנה לאישור היו"ר" (ההדגשות במקור).
בספטמבר 2009 וביוני2013 התקשרה מי דן עם עמותה א' (להלן-בהסכם למתן העמותה) ן מי דן לעמותה נחתם בעקבות ההסכם בישירותי ייעוץ, ליווי והדרכה בנושא איכות הסביבה.
תוקף ההסכם הוארך9 עד אוגוסט2018 .
במסגרת ההתקשרות ביצעה העמותה עבור מי דן בין היתר את הפרויקט "משחור לירוק", שמטרתו הייתה להפעיל מערך הסברה ממוקד עבור המגזר התעשייתי בנושא השפכים10.
מנהל אגף אקודן באיגודן היה האחראי לניהול הפרויקט מטעם איגודן ומי דן.
מנכ"ל איגודן ומי דן הסביר למשרד מבקר המדינה באוקטובר ובנובמבר 2018 כי בין מי דן לעמותה סוכם שהתמורה בגין העבודות שתבצע העמותה במסגרת הפרויקט תשולם לפי אבני דרך שנקבעו מראש, כך שלאחר שהעמותה תבצע כל אחת מאבני הדרך, תיעשה התחשבנות וישולמו כספים לעמותה, וכך פעלו הצדדים.
העמותה העסיקה עובדים ויועצים במסגרת הפרויקט, שאותם בחרה בעצמה (להלן -היועצים האחרים).
התשלום ליועצים האחרים נעשה בידי העמותה מתוך הכספים שהיא קיבלה ממי דן בגין השלמת אבני הדרך.
8 באפריל2014 עודכנו נוהלי הרכש וההתקשרויות של איגודן ומי דן, החלים בין היתר גם על התקשרויות עם יועצים.
לפי נהלים אלה "כל התקשרות מסכום של 100,000 ש"ח ומעלה, לרבות התקשרויות בעקבות מכרז פומבי .
חייבת אישור של ועדת המכרזים", שתפקידה, בין היתר, לבחון את תהליך הניתוח וההשוואה של ההצעות שהוגשו ולהמליץ על ההצעה שתתקבל.
ככל שמדובר בהתקשרות לביצוע "עבודה מקצועית הדורשת ידע ומומחיות מיוחדים או יחסי אמון מיוחדים", שעלותה גבוהה מ - 50,000 ש"ח, יש לקבל אישור מוועדת המכרזים ולפנות לפחות לשלושה יועצים.
הקביעה שעבודת הייעוץ עומדת בהגדרה של התקשרות שכזו, תיעשה על ידי המנכ"ל, לאחר שהגורם המקצועי ינמק בכתב את הסיבות לכך.
9 ראו הערת שוליים 3 .
ההתקשרות המקורית הייתה לשנה, ובה נקבעה אופציה למי דן להאריך את תקופת ההסכם בשלוש תקופות נוספות בנות שנה כל אחת, דהיינו עד אוגוסט 2013 .
ההתקשרות מיוני2013 נקבעה לתקופה של שנה מאוגוסט 2013 עד אוגוסט 2014 , ובה אופציה למי דן להאריך את תקופת ההסכם בשתי תקופות נוספות בנות עד שנתיים כל אחת.
בפברואר 2015 חתמה מי דן עם העמותה על תוספת להסכם שחלה מאוגוסט 2014 עד אוגוסט2016 , ובאוגוסט2016 חתמה מי דן על תוספת להסכם המאריכה את תקופתו עד אוגוסט 2018 .
10 הנדגמים והציגה, בעזרת מדד פשוט במסגרת הפרויקט ניתחה העמותה את איכות השפכים שמזרימים המפעלים ובר השוואה, שכונה "מדד איגודן", את רמת הזיהום שלה אחראי כל מפעל שנדגם.
בהתאם לכך בחרו העמותה ומי דן מפעלים שלהם הוצעה האפשרות לקבל הדרכה להפחתת הזיהום בשפכים שלהם.
ההדרכה בוצעה על כלים ופתרונות להשגת רמת איכות השפכים הנדרשת.
ידי העמותה, שצוות שלה הגיע למפעלים והציע להם מדינת ישראל -924 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
אגודת מים שיתופית חקלאית בע"מ -מי אזור דן נוסף על העסקת היועצים האחרים, שנבחרו על ידי העמותה, הועסקו בפרויקט גם יועצים א' וב'.
מן האסמכתאות ומממצאי הביקורת עלה כי מי דן היא שפנתה לעמותה11 , המליצה על יועץ א' ובהמשך בחרה את יועץ ב' כמחליפו.
היא ביקשה מהעמותה לשלם ליועצים, אישרה את סכומי התשלום ואף מימנה אותם -נוסף על התשלומים ששולמו לעמותה לפי אבני הדרך, ושמהם העמותה מימנה את התשלומים ליתר היועצים.
מכאן שלמעשה מי דן היא שבחרה את יועצים א' וב', וכפי שיתואר להלן, בחירתם נעשתה ללא הליך תחרותי כלשהו.
בינואר2013 הגיש יועץ א' לאחד המנהלים באיגודן ומי דן הצעת מחיר עבור ייעוץ לפרויקט ולפיה השירות שייתן יכלול: "ייעוץ שוטף, עבודה מול מפעלים, בניית אסטרטגיה, ניהול הקמפיין מול המפעלים" (ל הלן -הצעת יועץ א').
עוד נאמר בהצעת יועץ א' כי "המחיר לשעת עבודה הינו 250 ש"ח ויעמוד על40 שעות חודשיות עד סיום הפרויקט".
יועץ א' צירף להצעתו חשבוניות עבור ייעוץ לפרויקט לשנת 201212 .
באותו חודש שלח אחד המנהלים של איגודן ומי דן לסמנכ"ל הכספים של העמותה את צעת יועץ א' וכתב לו כי ההצעה היא חלק מהפרויקט.
עוד כתב: "היינו מעוניינים ה .
ואת החיוב תגישו אלינו מאוחר יותר.
שההתקשרות תתבצע באמצעות לאישורך".
במכתב אלקטרוני ששלחה העמותה בפברואר2013 למנכ"ל איגודן ומי דן בנוגע לפרויקט נכתב: "בשיחתנו העלית את אפשרות ]יועץ א [ שילובו של .
כגורם מקצועי אשר יוכל לעסוק במסגרת הפרויקט.
אנו רואים בהחלט בחיוב אפשרות מעניינת כזו , וזאת כמובן בתוספת תקציבית שמתבקשת לטובת שילובו.
עם אישורכם לפרויקט על תקציבו הכולל ותנאי התשלום - ונקיים עי ]'יועץ א [ .
מו מפגש לתיאום הפעולות" נפנה כמובן למר (ההדגשות במקור).
באוקטובר 2013 :'כתבה מזכירת אקודן לעמותה בנוגע לבקשת התשלום של יועץ א ", והעמותה השיבה באוקטובר ]העמותה[ .
"בפעם הקודמת שילמנו ל 2013 העמ[ .
: "אכן, בהתאם לבקשתכם התשלום ל".
פנה מנהל אקודן למנכ"ל העמותה וכתב: "המלווה שלנו לפרויקט יחליפו.
תאריך ההחלפה הינו ]'יועץ ב[ .
מסיים את תפקידו]'א 1.
על כך השיב מנכ"ל העמותה דאז באותו יום: "רשמתי לפני.
בנוגע לחשבון התשלום הראשון שהגיש יועץ ב', שאלה המזכירה של מנהל אקודן את סמנכ"ל הכספים של העמותה בפברואר 2014 ,', אם הנוהל הוא כמו שהתבצע אצל יועץ א והוא ענה: "לפי מה שהבנתי מהכיוון שלכם הנוהל הוא אכן אותו הנוהל".
במרץ 2014 כתב סמנכ"ל הכספים של העמותה למזכירת מנהל אקודן, עם העתקים למנהל אקודן וליועץ ב', " משלמת ]העמותה[.
בין בעצמה ובין באמצעות איגודן 12 יצוין כי התשלום ליועץ א' בגין שנת2012 שולם בדיעבד, בשנת2013.
מדינת ישראל -925 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
אגודת מים שיתופית חקלאית בע"מ -מי אזור דן הינה אינפורמטיבית לידיעתכם מאחר ואתם למעשה בעלי ]'יועץ ב [ בדבר הבקשה של ו יום: "תשלח העניין כאן" (ההדגשה במקור).
בתשובה כתבה מזכירת מנהל אקודן באות לי בבקשה חשבון, תודה".
בפברואר2017 הגיש יועץ ב' חשבון בגין חודש ינואר 2017 ובו דרישה לתשלום חודשי גבוה יותר מהתשלומים החודשיים ששולמו לו עד אותה עת.
העמותה פנתה למנהל אקודן, ומזכירתו הפנתה את תשומת ליבם לדרישה האמורה וביקשה אישור "לשינוי שחל בסכום המבוקש לתשלום".
בתשובתה לעמותה אישרה מזכירת אקודן את הסכום הגבוה יותר, ומי דן מימנה אותו.
העמותה הסבירה למשרד מבקר המדינה בינואר2019 כי איגודן ביקש ממנה שהתשלום ליועצים ייעשה דרכה, כדי שיהיה גורם משלם אחד לכל הפרויקט.
עוד הבהירה כי היא לא בחרה את היועצים ואף לא בחנה אם יש להם הכישורים הדרושים לביצוע עבודה כלשהי הקשורה בפרויקט, אלא שילמה ליועצים תשלומים חודשיים לפי בקשת איגודן, בהתאם לסכומים שאישרו איגודן או מי דן, ואשר מי דן מימנה באופן שוטף.
עוד הסבירה העמותה כי היא חתמה על הסכמים בכתב עם היועצים הא חרים, שאותם היא בחרה, ואילו עם יועצים א' וב', שאותם לא בחרה ושעליהם היא לא פיקחה, לא חתמה על הסכמים בכתב.
במענה לשאלת משרד מבקר המדינה, מסרו איגודן ומי דן כי לא הם בחרו את יועצים א' וב' ותה, אלא העמותה.
כאמור לעיל, מהאסמכתאות עולה כי איגודן או מי דן הם שפנו לעמ המליצו על יועץ א' ולאחר מכן בחרו את יועץ ב' כמחליפו, וביקשו מהעמותה לשלם להם.
מאפייני ההתקשרות עם יועצים א' וב' למאפייני בתרשים שלהלן מוצגת השוואה בין ההתקשרות עם היועצים האחרים.
מדינת ישראל -926 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
אגודת מים שיתופית חקלאית בע"מ -מי אזור דן לוח 1: העסקת יועצים א' וב' לעומת העסקת שאר היועצים בפרויקט היבטי ההתקשרות היועצים האחרים יועצים א' וב' הגורם שבחר את היועצים העמותה מי דן הגורם שהנחה את היועצים ונתן להם משימות העמותה לא ברור הגורם המפקח על עבודת היועצים העמותה לא ברור תכולת העבודה הסכם בכתב מול העמותה אין הסכם או סיכום ברור הגורם שקבע את גובה השכר העמותה מי דן תנאי התשלום השכר משולם מתוך תשלום שמי דן מממנת כתלות בהשגת אבני דרך, כלומר כתלות בתוצרי העבודה של העמותה ובהתקדמות הפרויקט.
התשלום ממומן באופן ייעודי ללא קשר לתוצרים, לעבודה שנעשית, או להתקדמות הפרויקט.
מימון התשלומים בשנת 2018 אין פעילותבפרויקט, ולכן מי דן לא מממנת תשלומים.
מי דן מממנת ליועץ ב' תשלומים חודשיים על אף הפסקת הפעילות בפרויקט.
מכלל האמור לעיל עולה כי איגודן ומי דן עשו שימוש בעמותה כ"גורם משלם" לצורך העברת י איגודן או מי כספים ממי דן ליועץ א' וליועץ ב'.
הסכומים ששולמו ליועצים אלה נקבעו על יד דן, והתשלומים לא הותנו בהשלמת אבני דרך בפרויקט.
עולה כי העסקת יועצים א' וב' נעשתה למעשה על ידי מי דן באמצעות העמותה.
יועץ א' הועסק מספטמבר 2012 עד דצמבר2013 , ויועץ ב' הועסק מינואר 2014 עד יולי 2018 .
מי דן שילמה באמצעות העמותה 176,500 ש"ח ליועץ א', ו - 689,960 ש"ח ליועץ ב'.
התקשרויות בסכומים אלה דרשו, לפי הנהלים, הליך של מכרז זוטא (סגור) בסכום ההתקשרות עם יועץ א', והליך של מכרז פומבי בעניין סכום ההתקשרות עם יועץ ב'.
להלן בלוח 2 ובתרשימים2 - 3 פירוט התשלומים השנתיים בפרויקט לעמותה וליועצים א' וב', ושיעורם מכלל התשלומים השנתיים ששילמה מי סן עבור הפרויקט.
מדינת ישראל -927 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
אגודת מים שיתופית חקלאית בע"מ -מי אזור דן לוח 2 : ,התשלומים השנתיים לעמותה ליועץ א' וליועץ ב' (בש"ח) השנה התשלום לעמותה - לפי אבני דרך התשלום ליועץ א' התשלום ליועץ ב' סה"כ התשלום ליועצים שיעור התשלום ליועצים 2013 150,000 176,500 326,500 54% 2014 380,000 129,800 509,800 25% 2015 349,000 141,300 490,300 29% 2016 910,730 140,400 1,051,130 13% 2017 360,000 152,100 512,100 30% 2018 13126,360 126,360 100% סה"כ 2,149,730 176,500 689,960 3,016,190 29% תרשים2: ,'התשלומים שניתנו בפרויקט לעמותה וליועצים א' וב 2013 - 2018 (בש"ח) .
על פי נתוני מי דן והעמותה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
13 בסכום זה נכלל גם תשלום בגין חודש דצמבר שנת2017.
מדינת ישראל -928 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
אגודת מים שיתופית חקלאית בע"מ -מי אזור דן תרשים 3 : שיעוריהתשלומים שניתנו בפרויקט לעמותה וליועצים א' וב', 2013 - 2018 )(באחוזים .
לוח 2 ותרשימים2 ו-3 'מציגים את התשלומים השנתיים שהועברו לעמותה, ליועץ א' וליועץ ב ואת שיעורם מכלל התשלומים השנתיים ששילמה מי דן עבור הפרויקט.
מהנתונים עולה כי התשלומים ליועצים היו חלק משמעותי מתוך סך התשלומים ששילמה מי דן עבור הפרויקט ובסה"כ היו כ-29% .
מסך הפרויקט בינואר 2019 מסר מנכ"ל איגודן ומי דן כי אינו זוכר מדוע מימון התשלום ליועץ ב' במסגרת הפרויקט היה בתשלום חודשי, ואילו יתר התשלומים לעמותה נעשו לפי אבני דרך.
משרד מבקר המדינה מעיר למי דן כי בשונה מהיועצים האחרים שהעסיקה העמותה, יועצים א' וב' נבחרו על ידי מי דן ללא הליך תחרותי של בחירה בין חלופות וללא אישור של הגורמים המוסמכים, וכי התנהלות זו אינה עולה בקנה אחד עם הנהלים וכללי מינהל תקין.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי העסקת יועצים באמצעות עמותה שנעשה בה שימוש כ"גורם משלם" (ראו להלן) להעב רת הכספים ליועצים, במקום שיועברו בדרך ישירה וגלויה, אינה תקינה, בוודאי כאשר לפי דברי מנהל אקודן, אחד התפקידים של יועצים אלה היה לפקח על העמותה שהיוותה כאמור "גורם משלם".
נוסף על כך מציין משרד מבקר המדינה כי העסקת יועצים א' וב' נעשתה בלי שנערך הסכם בכתב וללא סיכום ברור לגבי תכולת העבודה או השירות שהיועצים אמורים לתת, בלי פירוט של התוצרים שעליהם להפיק ושבגינם משולמת התמורה וללא מנגנוני פיקוח ובקרה על עבודתם.
איגודן ומי דן השיבו למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי ליועץ א' היה ניסיון רב בטיפול בשפכי תעשייה ובעבודה שוטפת מול מפעלים שונים.
הוא הועסק על ידי מי דן במישרין ".
במטרה לגבש שיטת עבודה מול מפעלים בשיתוף עם תאגידי מים וביוב רלוונטים", שהם הגורמים האחראים לבקרת שפכי התעשייה של המפעלים.
עוד מסרו כי בתחילת 2013 מדינת ישראל -929 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
אגודת מים שיתופית חקלאית בע"מ -מי אזור דן טת העבודה בפרויקט, ובהן דובר בין התקיימו שיחות בין מי דן לעמותה במטרה לגבש את שי היתר גם על יועץ א', שהיה מעורב בפרויקט עוד קודם לכן.
כמו כן מסרו כי התשלומים ליועץ א' "בוצעו על בסיס חודשי במתכונת של התשלומים שנערכו במהלך 2012 , כשההתקשרות .
בסוף ]מי דן[ היתה ישירה מול2013 .
"יועץ א' ביקש לסיים את תפקידו בעניין ההתקשרות עם יועץ ב' השיב מנכ"ל איגודן ומי דן באפריל 2019 כי במסגרת שיחות שוטפות בינו לבין מנכ"ל העמותה דאז, הועלו דעות או רעיונות לגבי בחירת מחליפו של יועץ א'.
ובה ציינתי כי ]למשרד מבקר המדינה[ עוד השיב: "בניגוד למה שטענתי בתכתובת שהועברה לא היתה מע ורבות בבחירת יועצים בפרויקט, אם לוקחים בחשבון שמדובר על אירועים שהתרחשו לפני כ-6 שנים.
אני גם נזכר שלגבי יועצים טכניים היו התלבטויות בעיקר בתחום ניגודי אינטרסים".
בתשובה נוספת מדצמבר 2019 מסר מנכ"ל איגודן ומי דן כי "אכן למי איזור דן היתה מעורבות חלקית בבחירת היועצים שטיפלו בפרויקט, אך ההחלטה הסופית להעסקת ".
עוד מסר כי התשלום הישיר ליועצים א' וב' היה ]העמותה[.
היועצים בפרויקט היתה על ידי "תוצאה של 'כוח האינרציה' שנבע מכך שהיועץ א' הועסק" על ידי מי דן עוד לפני שהעמותה החלה לטפל בעניין.
עית של יועץ ב'בחינת התאמתו המקצו .
מנכ"ל איגודן ומי דן ומנהל אקודן מסרו בנובמבר 2018 ומינואר2019 למשרד מבקר המדינה כי איגודן ומי דן אינם יודעים מהי ההכשרה המקצועית של יועץ ב'.
כמו כן, העמותה מסרה בדצמבר 2018 למשרד מבקר המדינה כיהיא לא בחנה אם יש ליועץ ב' הכישורים הדרושים לביצוע עבודה כלשהי הקשורה לפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר לאיגודן ולמי דן על העסקת את יועץ ב' בפרויקט הדרכה סביבתי למפעלים, שנבחר ו"הוכתב" לעמותה בידי איגודן ומי דן, שמימנו עבורו תשלומים בסכום הגבוה מ - 600,000 .
ש"ח, מבלי שבדקו את כישוריו והתאמתו לפרויקט מנכ"ל איגודן ומי דן השיב כי בעקבות קבלת טיוטת דוח הביקורת הוא ביקש מיועץ ב' להגיש קורות חיים, וכי למקרא קורות החיים שהגיש הוא סבור כי יש ליועץ השכלה וניסיון מקצועי הדרושים לטיפול בפרויקט.
משרד מבקר המדינה ממליץ לאיגודן ולמי דן כי לפני בחירת יועץ יוגדרו דרישות התפקיד וייבחנו קורות החיים של המועמד והתאמתו לדרישות, תוך בחינת המועמד המתאים ביותר לתפקיד מבין כמה מועמדים מתאימים.
מדינת ישראל -930 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
אגודת מים שיתופית חקלאית בע"מ -מי אזור דן הפיקוח והבקרה על תכולת העבודות והביצוע .