HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן ראוי שייקבע בהסכם מהם פרקי הזמן המרביים לדיון ולאישור הצעות לשיטות שכר עידוד בערכאות השונות, ואילו צעדים יינקטו במקרים של אי-עמידה בלוחות הזמנים.
משרד מבקר המדינה מצא כי מזכירות המועצה המרכזית לא דנה בעדכונן של שיטות שכר עידוד עבור 762 עובדים מתוך כ - 3,300 האמורים, העובדים לפי שיטות שהופעלו לפני שנת 2000 .
החברה השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי או"ש הכין שיטות שכר עידוד מעודכנות לעובדים אלה, וכי "עדכון השיטות יהיה פרויקט אשר יקבל קדימות מבחינת סדרי העדיפויות, תוך העברת דיווחים בנדון להנהלת החברה ולדירקטוריון".
עוד השיבה החברה כי ההנהלה פעלה ופועלת לשינוי מנגנוני שכר העידוד הטעונים שינוי.
ארגון העובדים השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא מכיר בצורך לפעול עם הנהלת חח"י בעניין זה, והוא אף פועל לשם כך במסגרת ועדות הייעול.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת החברה, על מזכירות המועצה ועל הדירקטוריון לגרום - בנחישות, בשיתוף הגופים הנוגעים בדבר - להפעלת שיטות מעודכנות ולתיקון המצב שבו משולם לקבוצות עובדים שכר עידוד בהיקף כספי שנתי של מיליוני ש"ח עבור עבודה הנמדדת בשיטות שאינן עדכניות.
בחברה נקבעו אלפי שיטות לתשלום שכר עידוד, ועל פיהן היא משלמת לעובדיה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שנתונים בדבר שיטות שכר העידוד, תקרת הפרמיה שנקבעה לתשלום על פי כל אחת מהן, תאריכי הנהגתן בחברה, תאריכי עדכונן או הסיבות לאי-עדכונן ורשימ ת הזכאים לתשלום - כל אלה קיימים במאגרי מידע שונים בחברה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על החברה לרכז את הנתונים האמורים למאגר מידע אחד.
מאגר כזה יאפשר למקבלי ההחלטות - ההנהלה והדירקטוריון - לעקוב אחר נושא שכר העידוד בחברה ולקבל מידע זמין ועדכני בדבר התאמתן של שי טות שכר העידוד המונהגות בחברה להתחדשות תהליכי העבודה בה.
לפני כל דיון בהנהגתה של שיטת שכר עידוד חדשה או"ש מכין הצעה ובה מתוארים, בין היתר, המצב הקיים ומרכיבי השיטה.
משרד מבקר המדינה מצא כי אין או"ש מכין תחשיב של העלות והתועלת הצפויות לחברה מהחלת השיטה המוצעת.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שאו"ש יציג אומדן של עלות הפעלת השיטה החדשה לעומת אומדן התקבולים ממנה - וכל זאת לעומת השיטה הקיימת.
כשמקבלי ההחלטות בוחנים את הצפוי לחברה מן השיטה החדשה, תחשיב כזה אמור להיות התשומה המרכזית לקראת קבלת החלטותיהם.
חברת החשמל לישראלבע"מ 1549 .
היערכות לשינוי בשיטות שכר העידוד עקב המעבר למערכת ERP 1.
בשנת 2002 החליטה חח"י להשתמש במערכת ERP - מערכת ממוחשבת אינטגרטיבית לניהול כל משאבי הארגון בתחום הפיננסים, הרכש, הלוגיסטיקה, האחזקה ומשאבי האנוש על בסיס נתונים אחד.
באוקטובר 2008 החלה החברה להטמיע את המ ערכת בחלק מיחידותיה.
מפרוטוקול של הדירקטוריון מאוגוסט 2008 עולה כי כ - 4,200 עובדים, שהם כשליש מעובדי החברה, אמורים להשתמש במערכת הזאת.
עוד נאמר בדיון כי המערכת תשפר את שקיפות המידע, את יכולות הניהול, את דוחות הניהול, את יכולת התכנון, השליטה והבקרה ואת רמת ה התייעלות והחיסכון ותיתן תמונה אינטגרטיבית של הארגון; בעוד שנים מספר היא תכלול את ניהול המשאבים בכל הארגון.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם באו"ש יש מאגר מידע המכיל נתונים כגון יחידות שחלו בהן שינויים מהותיים בתהליכי העבודה עקב המעבר ל- .
ERP או יחידות שצפויים בהן שינויים כאמור, ואולם בסיס הנתונים אינו כולל לוחות זמנים להכנתן של שיטות שכר עידוד חדשות ליחידות אלה ופרטים בדבר מצב הכנתן.
נתונים אלה דרושים כדי שעם סיום תקופת ההסתגלות של העובדים לתהליכי העבודה החדשים יהיה אפשר להפעיל את השיטות המתאימות.
החברה השיבה ל משרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי "לקראת הפעלת המערכת בחברה מונה, בחודש יולי 2008 ]או"ש[ צוות מיוחד במגזר ארגון ושיטות לצורך בחינת משמעויות הפעלת המערכת.
עבודתו של הצוות כללה הכנת בסיס נתונים, בו רוכזו כלל הפרטים הנדרשים בהקשר זה".
החברה לא פירטה בתשובתה מהם "כלל הפרטים" שהמאגר כולל.
לפי הנוהל "תשלום שכר עידוד בתקופת הסבה והסתגלות" של או"ש (להלן- נוהל ההסבה או הנוהל), כאשר חל שינוי מהותי בתהליך העבודה ביחידה הגורם לכך ששיטת שכר העידוד הנהוגה אינה תקפה עוד, יקבל העובד תשלום שכר עידוד מיוחד לתקופת ההסבה (להלן - שכר עידוד בהסבה).
על פי הנוהל: "יש להמתין עד ששיטת העבודה החדשה תוטמע ביחידה ולהתאים שיטת שכע"ד כנדרש"; התשלום יתבסס על מקדם שכר העידוד של העובד בחופשה (ראו לעיל).
לפי הנוהל, לתשלום שכר עידוד בהסבה דרושים האישורים האלה: אישור לתשלום שכר עידוד בהסבה לתקופה של עד 3 חודשים, והוא בסמכותו של מנהל מחלקת או"ש המטפלת; תשלום שכר עידוד בהסבה בפרק זמן של 3-6 חודשים, באישורו של סגן מנהל האגף לאו"ש; תשלום שכר עידוד בפרק זמן של 6-12 ,חודשים באישורו של מנהל האגף.
הנהלת או"ש תדון דיון מיוחד במקרים חריגים שבהם נדרשת הסבה לתקופה ארוכה מ -12 חודשים, ותוצאות הדיון יובאו לאישור מזכירות המועצה לייעול וחיסכון.
בספטמבר 2008 כתב סגן מנהל או"ש למנהל האגף כי "בעקבות הכנסת מערכת .
ERP לעבודה, צפויים שינויים מהותיים בתהליכי העבודה אצל חלק מיחידות החברה, הן בתקופת המעבר והן לאחר הת ייצבות המערכת".
עקב השינויים לא ישקפו עוד שיטות שכר העידוד הנהוגות ביחידות האלה את ביצועיהן, ולכן לא יוכלו השיטות להוסיף ולשמש בסיס לתשלום שכר עידוד לעובדים ביחידות האלה.
כאמור, באוקטובר 2008 החלה החברה להטמיע את מערכתERP בכמה יחידות בחברה.
ממסמכי החברה עולה כי לבקשת או"ש אישר מנהל החטיבה אחת לכמה 1550 דוח שנתי61ב .
חודשים תשלום של שכר עידוד בהסבה.
עוד עולה כי בספטמבר 2009 , בתום שנה ממועד תחילתו של תשלום זה, האריך מנהל החטיבה את תקופת התשלום האמורה עד לינואר 2010 , ובמאי 2010 הוא האריך אותה שוב: עד סוף יולי 2010.
חברת החשמל לישראלבע"מ 1551 .
נמצא כי ש לא על פי הנקבע בנוהל ההסבה, תוצאות הדיונים בנושא הארכת תשלומי ההסבה לתקופה ארוכה מ -12 חודשים לא הובאו לאישורה של מזכירות המועצה לייעול וחיסכון.
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי על הנוהל "שעוסק בתשלום שכר עידוד בהסבה.
חתומים מנהל אגף ארגון א יכות ובטיחות וסגנו מנהל [ לארגון ושיטות.
השניים כפופים לסמנכ"ל ארגון לוגיסטיקה ביטחון ומל"ח , שנתן את אישורו לתשלום שכר העידוד במתכונת הנוהגת לתשלום שכר ]החטיבה עידוד בהסבה עקב הטמעת מערכת ה -ERP .
הינו נוהל פנימי של חטיבת ארגון לוגיסטיקה ביטחון ומ ל"ח, ולא נוהל כללי של חברת החשמל.
נועד להתגבר על הצורך בקבלת ]מנהל החטיבה[ .
אישורו האמור של הסמנכ"ל האישור בהתאם לנוהל, על ידי מזכירות המועצה המרכזית".
משרד מבקר המדינה מעיר כי בנוהל לא נקבע שאישור מנהל החטיבה מייתר את הצורך באישור מזכירות המועצה, וכי על החברה לפעול גם על פי נהליה הפנימיים.
עוד השיבה החברה למשרד מבקר המדינה כי "כאשר משולם שכר עידוד בהסבה לתקופות ממושכות, מובא דיווח בנדון למנכ"ל החברה".
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי שלהנהלת החברה תהיה בקרה על תשלומי שכר העידוד בעת ההסבה, מוצע לקבוע בנוהל כי ע ל מנהל החטיבה לדווח עליהם למנכ"ל ולדירקטוריון אחת לתקופה שתיקבע.
הדיווח יכלול מידע: על פרקי הזמן שבהם משולם שכר עידוד לצורך ההסבות, על סכומם הכולל של תשלומים אלו ועל מספר העובדים המקבלים אותם.
תשלום שכר עידוד לבכירים .
בשנים 2008 ו- 2009 היו בחברה 177 ו-170 .
עובדים בכירים בהתאמה הקבוצה כוללת את העובדים האלה: המשנה למנכ"ל, סגני המנכ"ל, מנהלי האגפים והמחוזות וסגניהם, מנהלי האזורים, מנהלי המחלקות הגדולות וכיו"ב.
העובדים הבכירים מדורגים בחמש קבוצות שכר (א' עד ה').
בדרגה א' מדורגים המשנה למנכ"ל, הסמנכ"לים ומנה לי האגפים והמחוזות.
בדרגה ב' מדורגים סגני מנהלי האגפים וסגני מנהלי המחוזות.
שאר העובדים הבכירים מדורגים בדרגות ג' עד ה'.
שכרם המצטבר ברוטו של העובדים הבכירים הסתכם בשנים 2008 ו- 2009 בכ- 95.
5 מיליון ש"ח ובכ-96 מיליון ש"ח בהתאמה, ושכר העידוד שקיבלו בכל אחת מאותן שנים הסתכם בכ -19.
מיליון ש"ח 1552 דוח שנתי61ב .
שכר העידוד של עובד בכיר הוא מכפלת שעות עבודתו (לרבות השעות הנוספות הגלובליות16 המשולמות לו וימי חופשתו) ב-%120 מערך שעה רגילה כפי שקבע הממונה על השכר ביוני 2001.
16 העובדים הבכירים מקבלים תשלום בעד 70 שעותנוספות גלובליות בחודש (דהיינו ללא רישום).
חברת החשמל לישראלבע"מ 1553 .
השיעור המרבי של שכר העידוד למנהל אזור או למנהל מחלקה השייכים לקבוצת העובדים הבכירים - בדרגה ג' עד ה' - הוא %30.
517 ושל העובדים הבכירים בדרגה א'-ב' - 30% .
'שכר עידוד המשולם לעובד בכיר בדרגה א -ב' על עבודה הן בשעות רגילות והן בשעות הנוספות הגלובליות יכול להגיע ל-75 שעות, שהן כ- 42% ( משעות העבודה הרגילות בחודש180 שעות).
לאחר הכפלת שעות אלה ב - 120% מספר השעות המשולמות יכול להגיע ל -90 שעות, שהן %50 משעות העבודה הרגילות בחודש18'.
עובד בכיר בדרגה א-ב' מקבל עוד 7.
)שעות נוספות גלובליות לחישוב שכר העידוד (ראו להלן 3.
החישובים של שיעור שכר העידוד לעובדים הבכירים בחברה נעשים (באו"ש) לא באמצעות מערכת יש"ע (יישומי שכר עידוד), המשמשת לחישובו עבור יתר עובדי החברה, אלא באמצעות מערכת נפרדת.
מדי חודש בחודשו מעביר או"ש למחלקת מינהל הסגל 19 שבאגף משאבי אנוש רשימה ממוחשבת הכוללת את שמות העובדים הבכירים בחברה ואת שיעור שכר העידוד עבור כל אחד מהם.
במחלקת מינהל הסגל מזינים על פי הרשימה את שיעור שכר העידוד למערכת שכר הבכירים.
מערכת זו נפרדת מן המערכת של שאר עובדי החברה, ובה מחושב שכר העידוד עבורם.
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי "מערכות המחשוב בהן מוזנים הנתונים לגבי עובדי הח ברה הבכירים מקיימות ממשק אל מערכות המחשוב הרלוונטיות בחברה, באופן בו ניתן בכל רגע נתון לעקוב, לבדוק ולבקר את תשלומי שכר העדוד".
החברה לא ציינה בתשובתה מהן אותן "מערכות המחשוב הרלוונטיות".
משרד מבקר המדינה מעיר כי קיום ממשק בין מערכת שכר העידוד לבכירים ובין מערכת השכר שלהם חיוני משום שהנתונים לחישוב שכר העידוד הם חלק ממרכיבי השכר, ויש להציג תמונה שלמה ומלאה של תשלומי השכר.
משרד מבקר המדינה סבור גם כי ראוי שתהיה מערכת שכר אחת לכל עובדי החברה, וכך יתאפשרו בקרה ומעקב באמצעות מערכת אחת על כלל תשלומי השכר בחברה.
ביוני 1999 חתם המשנה למנכ"ל דאז ד"ר י' רזון על זיכרון דברים (להלן- זיכרון הדברים מ- 1999 ), ובו נאמר: "באישור המנכ"ל מר רפי פלד, ועל דעת יו"ר הדירקטוריון מר אלי לנדאו ויו"ר ועדת ארגון וכ"א של הדירקטוריון מר שלמה רייזמן, בפגישה שהתקיימה ביום 1.
1999 הוסכם להפעיל במסגרת תשלום שכר העידוד למנהלים בכירים, את מרכיב העמידה ביעדים שבנוסחת שכר עידוד למנהלים.
מרכיב העמידה ביעדים יהיה בשיעור של %3 על בסיס של250 שעות כמקובל כך שהשיעור המקסימלי של שכר העידוד יעמוד על %33 .
התשלום יחול על העובדים הבכירים בדרגות א' וב' בלבד .
הקריטריון הקובע לגבי עמידה ביעדים הוא שנה שבה מאזן הסתיים ברווחים".
בשולי המסמך הוסף בכתב ידו של מנהל .
שיעור זהה לזה של מנהלי מחלקות בחברה שאינם בכירים .
18 90 שעות= 120% x (70 +שעות נוספות גלובליות180 )שעות בחודשx 30%.
19 מחלקת כוח אדם המופקדת על תנאי ההעסקה והשכר של העובדים הבכירים בחברה.
מחלקת מינהל הסגל מר ש' גירון, כי בשיחה עם ד"ר רזון20 בינואר 2002 הודיע לו זה כי "יש להמשיך ולשלם לדרגות א' וב' את מרכיב העמידה ביעדים ללא קשר למאזן" (להלן - החלטת המנכ"ל דאז מ- 2002 .
20 באותה העת כיהן ד"ר רזון בתפקיד מנכ"ל החברה.
חברת החשמל לישראלבע"מ 1555 .
החברה וד"ר רזון השיבו למשרד מבקר המדינה 21 'כי "'מרכיב העמידה ביעדים ששיעורו 3% , אליו כיוון זיכרון הדברים האמור, הוא הגורם שכונה 'עמידה בתקציב החברה'.
אשר נדון בשנת 1986 בנוסחת החישוב של שכר הע[ אך]ידוד למנהלים הוחלט שלא להפעילו באותו שלב".
לדעת משרד מבקר המדינה, הגורם שכונה "עמידה בתקציב החברה" ושנדון בשנת 1986 שונה מהקריטריון המוזכר בזיכרון הדברים מ- 1999 , והוא "שנה שבה מאזן החברה הסתיים ברווחים".
יוצא אפוא כי בזיכרון הדברים הזה קבעה חח"י קריטרי ון שלא אושר, שכן לא חתמו עליו המנכ"ל, יו"ר הדירקטוריון ויו"ר ועדת ארגון וכוח אדם של הדירקטוריון, אף שנכתב בו כי הוא באישור המנכ"ל ועל דעתם של הדירקטורים האמורים, ותוכנו לא הובא לאישור מליאת הדירקטוריון.
יש לציין, כי תשלום תוספת כספית זו התקיים עד למועד סיו ם הביקורת, ספטמבר 2010 .
בתשובתו מאוקטובר 2010 כתב המנכ"ל דאז, מר פלד: "איני זוכר את הדיון והמסמך אך הוא מדבר בעד עצמו.
לא זכור לי אם היה טיפול המשך שלי בנושא".
יו"ר ועדת ארגון וכוח אדם של הדירקטוריון דאז השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 .
: "נערך דיוןכמי שהכיר היטב את חברת החשמל ואת שרשרת פיקוד הבכיר.
ד"ר רזון השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי "אכן זיכרון הדברים משנת 1999 ,.
לא נחתם על ידי המנכ"ל יו"ר הדירקטוריון ויו"ר ועדת ארגון וכוח אדם של הדירקטוריון, אולם הוא משקף במדויק את סיכום הדברים של הדיון שהתקיים בין גורמים אלה.
תוכנו של המזכר זיכרון הדברים משנת [ 1999 לא הובא לאישור מליאת הדירקטוריון, בשים לב לכך] .
"שלא היה מדובר בשינוי של שיטה קיימת לפי חישובי משרד מבקר המדינה, הסתכמה התוספת הכספית לכל העובדים בקבוצה זו - שמנתה בשנ ים 2008 ו- 2009 99 ו-104 עובדים בהתאמה - בכ- 355,000 ש"ח ובכ- 373,000 ש"ח בהתאמה.
יוצא אפוא ש"מרכיב העמידה ביעדים שבנוסחת שכר עידוד למנהלים" כרוך בתוספת כספית.
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 כי ועדת כוח אדם של הדירקטוריון החליטה באותו החודש כי "בכפוף לקבלת חוות דעת משפטית בנדון תובא סוגיית גורם תשלום העמידה ביעדים לעובדים בכירים בחברה, במסגרת תשלום שכר העידוד, לדיון בפני מליאת הדירקטוריון".
להחלטת המנכ"ל דאז, ד"ר רזון, מ - 2002 .
לא צורף מסמך בחתימתו התוספת הנזכרת לשכר העידוד אמורה להינתן בגין עמידה ביעדים, והקריטריון הקובע הוא "שנה שבה מאזן החברה הסתיים ברווחים".
לדעת משרד מבקר המדינה, ההחלטה לשלם לעובדים אלו תוספת על "עמידה ביעדים" גם אם לא עמדו בהם מעלה חשש שתשלום זה ניתן כתוספת שכר, ולא כדי לעודד השגה של יעדי החברה.
21 החברה ציינה כי תשובתה בעניין זה היא גם על דעתם של ד"ר רזון, מר לנדאו ומר גירון.
החברה השיבה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 כי בשנים 1999 -2000 , שבהן שולם "מרכיב העמידה ביעדים" בשיעור של3% , מאזן החברה אכן הראה רווח.
בשנים 2001 -2002 הורה מאזן החברה על הפסד מן הבחינה החשבונאית מאחר שתעריף החשמל שעל יסודו גובה חברת החשמל את דמי השימוש מצרכניה עודכן רק ביולי 2002 .
החברה הוסיפה כי לו עודכן התעריף בזמן אמת, "היו גם השנים 2001 -2002 מסתיימות ברווח מבחינת אופן הצגת הדברים בדוחות החשבונאים של חברת החשמל".
חברת החשמל לישראלבע"מ 1557 .
עוד כתבה החברה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "מדידת התייעלות בחברה אינה צריכה להתבסס רק על הרווח החשבונאי של חברת החשמל".
החברה הציגה לפני משרד מבקר המדינה פרמטרים שונים המעידים על התייעלות בשנים 1999 -2009 ,ושלא ניתן להם ביטוי במאזן החברה: כושר הייצור המותקן הייצור, מכירות חשמל, מספר הלקוחות, מספר העובדים, מספר העובדים התפעוליים, מכירות לעובד ומכירות לעובד התפעולי.
לדעת משרד מבקר המדינה, הייתה החברה צריכה לסייג את תוקפה של החלטת המנכ"ל מ- 2002 עד למועד עדכונו של תעריף החשמל וכן הייתה צריכה להתנות את תשלום מרכיב העמידה ביעדים בהשגת רווח במאזן שלאחר אישור התעריף.
על החברה לקבוע כיצד ובאיזה מועד ייקבע אם הסתיימה השנה ברווחים, כדי ש היא לא תוכל לפרש בכל שנה פרשנות שונה בעניין חישוב הרווח.
רשות החברות והממונה על השכר הודיעו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 כי יבחנו את חוקיותו של מרכיב העמידה ביעדים בשיעור של3% שהוסף לשכר העידוד של העובדים הבכירים בחח"י.
ממצאי הביקורת מלמדים כי הגופים הממונים על חברת החשמל - רשות החברות, הממונה על השכר ודירקטוריון החברה - אינם מבצעים כנדרש את המעקב, את הפיקוח ואת הבקרה על פעולות החברה בנושא שכר העידוד ועל התשלום עבורו.
למעשה, שכר העידוד משולם בחלק מהמקרים ללא אישור כדין.
הממונה על השכר, רשות החבר ות והדירקטוריון חייבים להקפיד על הפיקוח ועל הבקרה בכל הנוגע להנהגתן של שיטות שכר עידוד, כדי להבטיח את השקיפות ואת הכדאיות של הפעלתן, וכדי ששכר העידוד לא ישמש כלי להעלאת השכר ללא קשר לתפוקה.
על גופים אלו לנקוט את הצעדים הנדרשים ולעמוד, על פי סמכותם, על אכיפ ת החוקים 22 בכל הנוגע לתשלומי שכר העידוד, לרבות מניעת תשלומי שכר חריגים.
שכר עידוד המבוסס על שיטות עדכניות המתאימות לתהליכי העבודה מיועד להניע עובדים להשקיע בעבודה יותר, לייעל אותה ולהעלות את תפוקתה, ואולם ספק אם המטרות האלה מושגות בחברת החשמל.
שכר העידוד הפ ך לתוספת שכר שעולה חשש כי אין לה קשר לתפוקה.
על החברה לגבש הסכמה עם ארגון העובדים בנוגע לזהותו של מנגנון הכרעה במקרים של אי -הסכמה בנושא הפעלתן של שיטות שכר עידוד חדשות, שכן היעדר גוף מוסכם מביא לידי עיכוב של שנים בהנהגתן בחברה.
על הגופים הנוגעים בדבר לנקוט את הצעדים הנדרשים לתיקון הליקויים שהעלה מבקר המדינה בדוח זה ולוודא כי שכר העידוד משולם תמורת תוספת מהותית לתפוקה והתייעלות ממשית בחברה.
22 חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 , וחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985.
סל שירותי הבריאות כולל פעילויות רפואיות שחלקן ניתנות בבתי חולים ציבוריים כלליים9 (להלן גם- מרכזים רפואיים): ממשלתיים, של שירותי בריאות כללית (להלן - הכללית) ואחרים.
העלייה ברמת החיים, ועמה השיפורים ה טכנולוגיים בתהליכי האבחון והטיפול הרפואי ושינויים דמוגרפיים, מביאים לרצון לשפר את התשתיות הקיימות, הן במבנים והן בציוד.
לעומת זאת, סדרי העדיפות בחלוקת התקציב אינם מעמידים תמיד את המשאבים המתאימים לכך.
מצב זה מאלץ את מוסדות הרפואה לקבל תרומות.
התרומות למערכת הבריאות משפרות את השירות הרפואי לחולים ואת תנאי עבודתם של הצוותים הרפואיים.
עם זאת עלולים להתעורר בעקבותיהן סוגיות בתחום האתיקה וכן ניגוד עניינים (חשש שיש בקבלת תרומה כדי לעקוף מדיניות ממשלתית, מדיניות משרדית או את הדין), סוגיות מיסוי ועוד.
כ-%36 מההוצאה השוטפת לבריאות 10 בשנת 2007 הושקעו בבתי החולים לסוגיהם.
ההוצאה הלאומית לבריאות ממומנת מהמקורות האלה: (א) תקציב המדינה; (ב) תשלומי דמי ביטוח בריאות של כלל העובדים; (ג) תשלומים בגין צריכת שירותים של משקי הבית (כולל השתתפויות עצמיות); (ד) תרומות.
בשנת 2009 סך ההוצאה הלאומית לבריאות היה כ -60.
יש לציין כי בשנת 2007 סך ההוצאה הלאומית לבריאות היה כ -53 מיליארד ש"ח, וסך התרומות עמד על כמיליארד ש"ח (כ -%2)11.
במחקרים שנערכו נמצא כי המניעים לנתינה ולעשייה הפילנתרופית הם: רקע קודם בנתינה משפחתית ובמסורת של נתינה; הצורך במעורבות חברתית בעתות משבר; שינוי בנסיבות חיים או אירוע מכונן; תחושת שייכות לקהילה; רצון לקדם נושאים .
9 בית חולים ציבורי כללי מוגדר בחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002 ), התשס"ב - 2002 : "בית חולים ממשלתי כללי, בית חולים כללי שבבעלות קופת חולים, בית חולים כללי שבבעלות רשות מקומית וכן כל בית חולים כללי שהוא תאגיד שהוא מוסד ציבורי כמשמעותו בסעיף 9 לפקודת מס הכנסה.
בית חולים ממשלתי - לרבות פעילות המתבצעת בו בידי תאגיד בריאות".
10 הוצאה שוטפת- הוצאה על שירותי הבריאות לסוגיהם והוצאות ישירות של משקי בית על תרופות ומכשירים רפואיים שנקנו מגופים עסקיים.
ההוצאה הלאומית לבריאות כוללת את ההוצאה השוטפת ואת ההשקעה בנכסים קבועים.
11 מתוך מצגת "מערכת הבריאות: הסיפורים מאחורי המספרים", מאת פרופ' גבי בן נון, אוניברסיטת באר שבע, אפריל 2009.
מסוימים; תחושת סיפוק והנאהמהנתינה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי קיימת גם האפשרות כי תרומות למוסדות רפואיים ניתנות 750 דוח שנתי61ב .
כדי לקדם אינטרסים אישיים או עסקיים, כלומר התרומה ניתנת כדי לקבל יחס מועדף מהצוות הרפואי או המינהלי.
בשנת 2008 היו הכנסות בתי החולים הכלליים הממשלתיים כ -6.
55 מיליארד ש"ח, ומתוכם כ -256 ( מיליון ש"ח מתרומות %3.
הכללית, שהיא קופת החולים הגדולה בישראל ובעלת בתי חולים כלליים, פסיכיאטריים ושיקומיים ובית חולים לילדים, קיבלה בשנת 2008 כ-108 מיליון ש"ח תרומות מתוך סך הכנסותיה שנאמד ב-18 .
מיליארד ש"ח מקורות התרומות למרכזים הרפואיים הם: (א) נדבנים בעלי הון מהארץ ומחו"ל; (ב) גורמים מסחריים (בעיקר חברות תרופות); (ג) חולים ששהו באשפוז.
התרומות למרכזים הרפואיים מתקבלות הן ישירות לבתי החולים עצמם, הן לקרנות המחקר שלידם (לתאגידי הבריאות 13 של בתי החולים הממשלתיים) והן לאגודות הידידים שליד בתי החולים (להלן - אגודות הידידים).
בצד בתי החולים הכלליים הממשלתיים והציבוריים פועלות אגודות ידידים, שהן עמותות הפועלות לפי חוק העמותות, התש"ם - 1980 (להלן- חוק העמותות).
מטרותיהן העיקריות המוגדרות בתקנוניהן הן בעיקר: לפעול למען קידום הרפואה, פיתוח השירותים ושיפור רווחת החולים והעובדים בבתי החולים; לקדם הקמת מבנים וחצרות במרכזים הרפואיים, פיתוחם, בינויָם, שיפוצם ותחזוקתם; לסייע ברכישת ציוד, מתקנים ועזרים רפואיים; לתמוך בעריכת מחקרים מדעיים ולסייע בהתפתחויות מדעיות.
להגשמת המטרות הללו פועלות אגודות הידידים לגייס כספים באמצעות תרומות, תמיכות, מתנות, מענקים ועיזבונות, מתאגידים או מיחידים, במדינת ישראל או מחוצה לה.
היקף הפעילות וגיוס התרומות שלהן נאמד במאות מיליוני שקלים בשנה והוא מיועד בעיקר להקמת מבנים ולהצטיידות במכשירים רפואיים מתקדמים ויקרים.
לע תים אגודות הידידים מנהלות ישירות את הליך הקמת הפרויקטים וההצטיידות, ולעתים עושים זאת בתי החולים או תאגידי הבריאות.
תרומות הן מקור לשיפור המערכת הרפואית הציבורית ולקידומה, ולפיכך יש לעודדן.
פעילות אגודות הידידים בצד המרכזים הרפואיים היא מבורכת ותורמת רבות ל מערכת הבריאות, בייחוד בעת שלדעת בכירי מערכת הבריאות אין די בתקציבים הממשלתיים לפיתוח מערכת זו14 .
עם זאת, יש מקום לבדוק אם מקור התרומות ואם הפעילות הקשורה לגיוסן ולשימוש בהן עולים בקנה אחד עם עקרונות המינהל התקין ואם הם שקופים ומאפשרים לקיים בקרה וביקורת.
בחודשים מרס 2009 ועד דצמבר 2010 , לסירוגין, בדק משרד מבקר המדינה את סדרי הטיפול בקבלת תרומות במערכת הבריאות הציבורית.
בין השאר נבדק הטיפול בנושא קבלת תרומות, לרבות: התרומות מחברות מסחריות והקשרים עמן, מנדבנים ומחולים; חלקן באמצעות אגודות הידידים הפועלות ליד בתי החולים.
12 חשבות משרד הבריאות , ניתוח פיננסי 2008 בתי החולים הכללים הממשלתיים ותאגידי הבריאות, אוקטובר 2009.
13 על פי סעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 :, "תאגיד בריאות" הוא "עמותה, אגודה שיתופית, חברה או כל ג וף משפטי אחר הכשר לחיובים, לזכויות ולפעולות משפטיות, המוכר שירותי בריאות בתוך בית חולים ממשלתי או תוך שימוש במתקני בית חולים כאמור".
בעניין פעילות תאגידי הבריאות ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 59ב ( 2009 ,"), בפרק "תאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים עמ' 399 .
14 בעניין היקפי התרומות יחסית לתקציב המשרד ראו גם דוח שנתי 58ב ( 2008 ,) 'בפרק "הקצאת תקציבים לחיזוק הצפון", עמ 133 (תת-פרק "תרומות לבתי חולים ממשלתיים").
הבדיקה נערכה במשרד הבריאות (להלן - המשרד), בבתי החולים הכלליים הממשלתיים ושל הכללית, במשרד המשפטים ובהנהלת הכללית.
עקב רגישות נושא התרומות ומתוך זהירות רבה שלא לפגוע בתורמים ובאפשרות בתי החולים לגייס תרומות, משרד מבקר המדינה מציג את הנושאים בהיבט כללי בלבד.
מימון פרויקטים לפיתוח מערכת האשפוז מכספי תרומות .
היעדר תכנית אב לפיתוח מערכת האשפוז .
בבתי החולים הכלליים נבנים בניינים, יש פיתוח של תשתיות והם גם מצטיידים במכשור רפואי.
הבנייה והפיתוח הם פרויקטים ארוכי טווח.
לצורך פיתוח מערכת הבריאות ראוי שהמ שרד יכין תכנית אב לבינוי ולהצטיידות.
בתכנית יפורטו גם תכניות הבינוי וההצטיידות של בתי החולים, לפי צרכיהם, ובכלל זאת הסתמכותם על גיוס תרומות.
כיוון שמדובר בתכנית שמימושה דורש משאבים רבים, ראוי שמשרד הבריאות ומשרד האוצר יקיימו דיונים בנידון, ויאשרו אותה.
תכנית האב אמורה להיות הבסיס לתהליכי הפיקוח והבקרה על פרויקטי הבינוי וההצטיידות ועל נחיצות גיוס התרומות.
המשרד תומך מדי שנה בפרויקטים ארוכי הטווח, אולם כיוון שבדרך כלל עלות צורכי הבינוי וההצטיידות של בתי החולים גבוהה יותר מהיקף התמיכה התקציבית של המשרד, הפער ממומן על פי רוב מגיוס תרומות.
בבדיקה עלה כי אין תכנית אב לפיתוח מערכת האשפוז.
יש לציין כי בעקבות החלטת ממשלה15 הכין המשרד בשנת 2005 תכנית שכותרתה "תחזית תכנון מערך האשפוז הכללי".
התכנית כוללת תחזית לטווח הבינוני (שנת 2015 ) ולטווח הארוך (שנת 2025 ) לגבי הוספת מיטות אשפוז בלבד, ואינה מתייחסת להוספת מכונים ומרפאות או לשיפור המבנים הקיימים ולשדרוגם.
תכנית זו יכולה לשמש בסיס לתכנית אב, כאמור.
הביקורת העלתה כי משרד הבריאות ומשרד האוצר לא דנו בהתאמת התכנית הזו לכלל צורכי מערכת הבריאות, ומשרד האוצר אף לא אישר אותה, וכי לא הוקצו לה משאבים 16 .
בתי החולים שמצליחים לגייס תרומות (בעיקר בתי החולים הגדולים במרכז הארץ) מוסיפים מבנים הכוללים מחלקות אשפוז, מרפאות ומכונים וכן משפרים מבנים קיימים אחרים בהתאם לתכניות הפנימיות שלהם.
בידי המשרד אין נתונים מלאים על המקורות הצפויים למימוש התכניות שגיבשו בתי החולים, ואישור המשרד להן מתקבל בדרך כלל בדיעבד ומותנה רק באי-הוספת תקני כוח אדם ותקציבים על ידי המשרד.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 ,כי בשל היעדר תקציבים נבנית כל שנה תכנית תלת -שנתית בהתאם לסיכום עם משרד האוצר על גובה התקציב.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במצב כזה נוצר פער בין צורכי מערכת הבריאות כפי שהמשרד צופה אותם לבין מתן מענה הולם לצרכים אלו.
ראוי שמשרד הבריאות יכין תכנית אב לבינוי ויגיע להסכמות על מימושה .
15 'החלטת ממשלה מס 3153 , מיום 30.
16 בעניין זה ראו גם בדוח זה בפרק "מצוקת האשפוז במחלקות הפנימיות בבתי חולים כלליים ", עמ' 169 .
,עם משרד האוצר; עקב המשמעויות הכספיות הניכרות וחשיבות הצרכים אם המשרדים לא יגיעו לידי הסכמה יש להביא את הסוגיה שבמחלוקת להכרעת שרי הבריאות והאוצר או להכרעת הממשלה.
בשנת 2008 הכין המשרד מסמך "תחזית תכנון מערך האשפוז כללי" (להלן - המסמך) לקראת דיונים עם משרד האוצר בנושא התקציב לשנת 2009 .
במסמך נכתב כי הצרכים הגדלים בתחום התשתיות בבתי החולים הממשלתיים והציבוריים מחייבים תוספת בהיקף של כ-3.
מיליארד ש"ח 754 דוח שנתי61ב .
השחיקה המצטברת בתקציב הפיתוח מאז שנת 1995 היא בהיקף של כ -3 מיליארד ש"ח.
נוסף על כך קובע המסמך כי היעדר מקורות מימון אינו מאפשר עמידה בחוקים ותקנות של בטיחות בתחומי החשמל, אי כות הסביבה, כיבוי אש ועוד; מונע תחזוקה נאותה של מערכות טכניות; מנציח תנאים פיזיים ירודים למאושפזים.
המסמך מפרט את תכנית הפיתוח הרב -שנתית וכולל את הנושאים האלה: (א) בטיחות וגהות - מערכות כיבוי אש, מערכות חשמל, ביצוע תקנות המשרד להגנת הסביבה ועוד; (ב) תשתיות הנדסיות - טיפול במיזוג אוויר, גזים רפואיים, מים וביוב ועוד; (ג) תשתיות רפואיות - בניית חדרי ניתוח, חדרי לידה, יחידות לרפואה דחופה, מכונים, מעבדות ועוד; (ד) שדרוג מחלקות, הן בבתי החולים הכלליים והן בתי החולים הפסיכיאטריים, המאופיינות בתנאים פיזי ים שאינם תואמים את הסטנדרטים המקובלים כיום בעולם, והקיימים כבר בכמה בתי חולים (בעיקר במרכז הארץ).
על אף הצורך במיליארדי שקלים נוספים העלתה הבדיקה כי תקציבי הפיתוח השוטף לבנייה ולתשתיות ירדו מכ-600 מיליון ש"ח בשנת 1995 לכ-280 מיליון ש"ח בשנת 201017 .
משמע, ק יימת מגמה מתמשכת של צמצום ניכר בתקציבי הפיתוח של המשרד.
עוד עולה שתקציב הפיתוח לשנת 2008 בסך237 מיליוני ש"ח היה 1.
3% בלבד מסך תקציב המשרד לשנה זו18, והוא כ-%7.
בלבד מהיקף הצרכים שהעריך משרד הבריאות יש לציין כי בסוף שנת 2010 החליט מנכ"ל המשרד להקצות חלק נ יכר מתקציב הפיתוח בשנת 2011 לטובת בתי החולים הפסיכיאטריים 19 .
במצב זה נאלצים מוסדות בריאות שונים להסתמך על תרומות משרד האוצר השיב בנובמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי באופן טבעי ואף רצוי מופנות התרומות המגיעות למערכת הבריאות להשקעה ברכוש קבוע ולא למימון הפעיל ות השוטפת.
על כן אין לראות בכספי התרומות המופנים לפיתוח תשתיות ולרכישת ציוד במערכת הבריאות עדות לתקצוב חסר או לא נכון של מערכת הבריאות, אלא כלי המאפשר את הרחבת שירותי הבריאות המסופקים לאזרח.
משרד הבריאות השיב בדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי לדעתו תכניות הפיתוח של המשרד צריכות להיות ממומנות מתקציב המדינה באופן מלא בלא צורך במימון של תורמים.
עוד הוסיף כי מימון הפיתוח מתרומות גדל והולך, ומתנה במקרים רבים את ביצוע פרויקטי הפיתוח.
המשרד הביא כדוגמה את החלטת הממשלה על חיזוק הצפון ואשקלון מיוני 2007 שבה נדרשו המשרד ובתי החולים לגייס תרומות בסכום דומה לחלקו של התקציב הממשלתי בתכנית זו (בסך של 209 .
)מיליון ש"ח המשרד הסביר כי קיים קושי רב בגיוס תרומות בהיקפים כאלו.