HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משמעת למועד שבו המשרד מדווח על נקיטת האמצעי.
נמצא כי סיווג עבירות המשמעת אינו עקבי בכל אחת מהשנים 2016 - 2020 ואף אינו זהה .
לפיכך קשה לדעת אם מספר עבירות המשמעת מסוג מסוים עלה או .
לדוגמה עבירות שוחד וקבלת טובת הנאה מסווגות כעבירה אחת בדוח .
אגף משמעת, וכשתי עבירות בדוח חופש המידע; הנתונים על תלונות על עבירות בתחום .
המיני מוצגים ללא הבחנה בין עבירות של הטרדה מינית ועבירות מין, ואילו בנתונים על .
תובענות נעשית הפרדה בין עבירות של הטרדה מינית ועבירות מין.
מומלץ שנש"ם תפרסם לציבור דוח שנתי על פעילותה בתחום המשמעת ותרכז בו את .
כל הנתונים הרלוונטיים, לרבות על חקירות משמעת, תובענות שהוגשו ותוצאותיהן ושאר .
הטיפול בעבירות משמעת ומשכו, באופן שיאפשר להשוות בין השנים.
הטיפול בעבירות משמעת בשירות המדינה- ביקורת מעקב מורחבת קידום תיקון חוק המשמעת .
הביקורת הקודמת חוק המשמעת נחקק לפני כמעט שישה עשורים - בשנת 1963 .
המדינה באופן ניכר וכאמור החוק הוחל גם על גופים ציבוריים נוספים שאינם בשירות .
בשנת 1998 'פורסם דוח ועדה ציבורית שמינו שר האוצר ושר המשפטים דאז, בראשות פרופ .
מרדכי קרמניצר (להלן - ועדת קרמניצר), שכלל ממצאים בדבר בעיות וקשיים בטיפול .
בהליכי המשמעת בשירות המדינה וכן מסקנות והמלצות לייעול הטיפול בנושא 41 .
לאור מסקנות ועדת קרמניצר, בשנת2005 פורסמה ברשומות הצעה של הממשלה לתיקון .
חוק המשמעת, ובה הוצעו שינויים נרחבים, ובהם: הרחבת הסמכויות של החוקרים באגף .
החקירות; הרחבת סמכויות הענישה של המשרדי ם; שינוי הרכב בית הדין למשמעת .
והרחבת סמכויותיו; מתן סמכות לנציב להשעות עובד כבר בשלב חקירת המשמעת; ודחיית .
מועד ההתיישנות של עבירות משמעת.
בשנת 2007 פורסמה ברשומות הצעת חוק .
ממשלתית דומה, ואולם שתי הצעות חוק אלה לא קודמו לכדי חקיקה.
בביקורת הקודמת ציינו אב בית הדין למשמעת (להלן - אב בית הדין) ומנהל אגף החקירות .
את הצורך בתיקונים מהותיים בחוק המשמע ת.
וכן כמחצית ממשרדי הממשלה שהשיבו .
לשאלונים בנושא ציינו כי אין בידיהם כלים מספקים לטיפול בעבירות משמעת.
בנובמבר 2014 הגיש מנהל אגף המשמעת לשעבר ליועץ המשפטי לממשלה דאז טיוטת .
תזכיר של חוק שירות המדינה (משמעת), שכללה תיקונים מהותיים בחוק, ובמאי 2015 הגיש .
נוסח מעודכן של טיוטת התזכיר.
לקראת סיומה של הביקורת, ביולי 2016 , פנה מנהל אגף .
המשמעת ליועץ המשפטי לממשלה בבקשה כי יסייע בקידום הצעת החוק.
במועד סיום הביקורת הקודמת טרם סיים משרד המשפטים את טיפולו בטיוטת תזכיר החוק .
בשנת 2019 העביר משרדהמשפטים למנהל אגף המשמעת, לבקשתו, את ההערות האחרונות .
של מחלקת ייעוץ וחקיקה לטיוטת תזכיר החוק שהועברו כאמור לנש"ם בשנת 2015 .
המשפטים ביקש מאגף המשמעת להציע נוסח מתוקן של תזכיר החוק כדי לקדם את תיקון .
41 דין וחשבון הוועדה בנושא הטיפול המערכתי במשמעת בשירות המדינה (ינואר 1998.
נמצא כי נש"ם לא השלימה את תיקון חוק המשמעת.
עוד עלה כי בתוכנית העבודה של .
אגף המשמעת בכל אחת מהשנים 2019 - 2021 "נכללה המשימה "תיקון חוק המשמעת .
ברמת חשיבות גבוהה שיש לסיימה עד סוף אותה שנה, וכי אב בית הדין העלה לפני .
הנציב דאז את הקשיים הכרוכים בעיכוב התיקון לחוק, אך תהליך החקיקה לא קודם.
משרד המשפטים מצ ידו לא יזם קידום תהליך החקיקה, אלא המתין לטיפול נש"ם .
בהערותיו על טיוטת תזכיר החוק.
בין הקשיים האמורים שאב בית הדין העלה בפני הנציב דאז היו גם אלה: הקשיים לקיים .
דיונים בשל החובה לפי החוק למנות הרכבים של שלושה דיינים לכל דיון; החוק הקיים .
אינו מאפ שר להטיל אמצעי משמעת נוספים כגון הפקעת יותר ממשכורת אחת מעובד .
שהורשע, פיטורין על תנאי, השבת שווי הנזק שגרם עובד שהורשע.
כמו כן, אב בית הדין .
מסר למשרד מבקר המדינה כי יש טעם לפגם בעובדה שאגף המשמעת הוא הגורם .
שאמור לקדם את תיקונו של חוק המשמעת, ובכללם את התיקונים הנוגעים לבית הדין .
למשמעת, בשעה שעובדי האגף המשמשים כתובעי משמעת הם צד המתדיין מולו בהליך .
לפיכך אב בית הדין סבור כי הלשכה המשפטית בנש"ם צריכה להיות הגורם .
האמון על קידום תיקוני החקיקה.
מומלץ שנש"ם תפעל לקידום תיקון חוק המשמעת, ובכלל זאת תשלים את טיפולה .
בטיוטת תזכיר החוק, כדי שמשרד המשפטים יוכל להמשיך לקדם את הליך החקיקה.
עוד מומלץ, לנוכח דבריו של אב בית הדין, שנש"ם תיתן את הדעת לגורם האחראי .
מטעמה לטיפול בקידום תיקוני החקיקה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2021 מסר משרד המשפטים כי לאחרונה הוא יזם .
פנייה לאגף המשמעת על מנת לבחון ייזום של תיקוני חקיקה בחוק המשמעת, וסוכם כי הנציבות .
ומשרד המשפטים ישתפו פעולה לקידום תיקוני החקיקה.
הטיפול בעבירות משמעת בשירות המדינה- ביקורת מעקב מורחבת הליך הטיפול בעבירות משמעת .
המשרד הוא הנושא באחריות לטיפול בעבירות משמעת של עובדיו.
בהוראות התקשי"ר נקבע .
כי הטיפול בעבירות משמעת מרוכז בידי האחראי במשרד ונמצא באחריותו.
התקשי"ר, האחראי נדרש לדווח מייד לאגף החקירות על חשד לעבירת משמעת במשרד וליידע .
על כך את אגף המשמעת; על אגף החקירות להחליט אם לפתוח בחקירה, ואם כן - אם לבצעה .
בעצמו או בסיוע חוקרי המשמעת במשרדים.
אם נוהלה חקירה, עליו להעביר את ממצאיה .
לבחינת אגף המשמעת לשם קבלת החלטה בדבר הטיפול המשמעתי.
מינית תועבר ישירות או באמצעות הממונה על שוויון מגדרי במשרד לבירור וחקירה באגף .
הביקורת הקודמת העלתה ש-28% מהמשרדים דיווחו על החשד רק לאגף המשמעת, ו-20% .
נוספיםפנו רק לאגף המשמעת כדי להתייעץ על דרכי חקירה שיש לנקוט, אף שאגף החקירות .
הוא כאמור הגורם המוסמך להחליט אם לבצע חקירה, ואם כן - באיזה אופן.
מהמשרדים לא פעלו על פי כללי התקשי"ר בכל הנוגע לפתיחה בהליך משמעתי.
בדוח הקודם הועלו עוד חילוקי דעות בנש"ם בדבר הטיפול בפניית משרד לנש"ם בשל חשד .
לעבירת משמעת: מנהל אגף המשמעת לשעבר מסר שכאשר מתקבל מידע בדבר חשד לעבירת .
משמעת, ולדעתו חומרתה אינה מצדיקה הליך משמעתי בבית הדין אלא די בכלי המשמעת .
שבידי המשרד, הוא מעביר את הבירור למשרד או מבצע אותו בעצמו ואינו מערב בטיפול בחשד .
את אגף החקירות, כדי למנוע בזבוז משאבים של חוקרים והארכה ניכרת של משך הטיפול .
מנהל אגף המשמעת לשעבר סבר כי ההוראה בתקשי"ר המחייבת דיווח מיידי על חשד .
לעבירת משמעת חלה רק על מקרים רגישים או מורכבים הדורשים חוקרים מיומנים, או על .
חשדות חמורים שאם יימצא שיש בהם ממש יובילו להליך משמעתי בבית הדין למשמעת; מנהל .
אגף החקירות לשעבר מסר כי מנהל אגף המשמעת לשעבר פעל בניגוד להוראות התקשי"ר .
בנוגע לפעילות מול המשרדים, ללא עדכון אגף החקירות ותוך התעלמות מקיומו; נציב שירות .
המדינה לשעבר מסר כי הוראת התקשי"ר המחייבת דיווח מיידי על חשד לעבירת משמעת לאגף .
החקירות היא בעייתית, ונכון לדון בה ולשקול שינויים.
הנציב ציין כי הוראתו לפעול על פי הוראות .
התקשי"ר ולדווח לאגף החקיר ות, אין פירושה שיש להורות על פתיחת חקירת משמעת בעניין .
כל תלונה, אלא רק להביאה לידיעתו של אגף החקירות, ובמקרים רבים יש מקום לבירור לפני .
הדוח הקודם ציין ליקויים בשיתוף המידע ובהעברתו בין אגף המשמעת לאגף .
בדוח הקודם נכתב כי הטיפול בחשדות לביצוע עבירות משמעת בכלל שירות המדינה חייב .
להישען על הוראות ברורות בדבר גורמי הטיפול והליכי הטיפול על שלביו וכי הוראת התקשי"ר .
האמורה היא ההוראה התקפה היחידה הנוגעת במישרין לפתיחת ההליך המשמעתי, ואולם .
בפועל חלק ניכר מההליכים לא נפתחים בהתאם לה.
עוד נכתב כי על נש"ם להבטיח שהיא .
מיישמת דרך פעולה אחידה, הנשענת על הוראת דין ברורה בנושא אופן פתיחת הטיפול בעבירות .
משמעתאם יש שוני בין דרך הפעולה הרצויה ובין הוראות התקשי"ר, יש לפעול לתיקון הוראות .
בדיווח של נש"ם על תיקון הליקויים מאוגוסט 2017 נכתב כיעם כניסתו של מנהל אגף המשמעת .
החדש יוסדרו יחסי העבודה ושיתוף הפעולה בין אגף המשמעת ובין אגף החקירות וכי נש"ם .
תעדכן את הוראות התקשי"ר בסוגיה זו אם יידרש.
בביקורת הנוכחית נמצא כי לא חל שינוי בהוראת התקשי"ר, וכי עדיין יש פער בין ההוראה .
לבין הפרקטיקה הנוהגת.
מנהל אגף המשמעת מסר למשרד מבקר המדינה כי בפועל, משרד המעלה חשד לעבירת .
משמעת נדרש לפנות לאגף החקירות לצורך שקילת הצורך בחקירה.
מנהל האגף ציין כי הפניות .
נעשות לעיתים לאגף החקירות ולעיתים לאגף המשמעת, וכי שיתוף הפעולה בין שני האגפים .
הוא טוב, ולפיכך כל פונה מקבל מענה.
נמצא כי שיתוף הפעולה בין אגף החקירות לאגף המשמעת השתפר.
נש"ם לא עדכנה את דרך הפעולה הנדרשת לצורך התחלת טיפול בחשד לעבירת .
משמעת בהתאם לאמור בדיווחה על תיקון הליקויים מאוגוסט 2017 .
על נש"ם להבטיח כי כלל המשרדים מיישמים דרך פעולה אחידה, בהתאם ל הוראות .
התקשי"ר, בנושא אופן פתיחת הטיפול בעבירות משמעת.
אם נש"ם תסבור כי נדרש .
לשנות את הוראת התקשי" ר הקיימת כעת בנושא, עליה לעשות כן ולהבטיח כי המשרדים .
ינהגו בהתאם להוראה החדשה.
מידת תיקון הליקוי - הליקוי תוקן במידה חלקית.
הטיפול במשמעת במשרדים .
בסעיפים 19 - 30 לחוק המשמעת מעוגנת סמכותן של ועדות משמעת משרדיות כערכאת ביניים .
לטיפול בסוגים שונים של עבירות משמעת.
בחוק נקבע כי שר המשפטים ימנה בכל משרד ועדת .
משמעת ובה שלושה עובדי מדינה שאינם עובדים באותו המשרד.
הוועדה תפעל לבירור תלונות .
על עובדי המשרד, בכל דרך שתמצא לנכון, והיא רשאית להטיל על העובד אמצעי משמעת .
נרחבים יותר מאלה שרשאי משרד להטיל, אך פחותות מאלו שרשאי להטיל בית הדין למשמעת.
למשל הן רשאיות להטיל הפקעת משכורת עד סכום מסוים, להעביר עובד למשרה אחרת או .
למקום עבודה אחר וכן להוריד עובד בדרגה או להקפיא את דרגתו לפרק זמן מסוים ולכל היותר .
הן מי שהורשע והן הנציב רשאים לערער על החלטותיהן של ועדות המשמעת.
הטיפול בעבירות משמעת בשירות המדינה- ביקורת מעקב מורחבת ועדת המשמעת עצמה רשאית להמליץ להעביר את הדיון לבית הדין למשמעת אם היא סבורה .
כי חומרת העבירה מצדיקה זאת.
בדוח הקודם עמד מבקר המד ינה על כך שמשנת 2000 ועדות המשמעת אינן מופעלות .
במשרדים, וכי הוראות התקשי"ר העוסקות בוועדות משמעת בוטלו; ראש אגף המשמעת דאז .
ציין כי זהו כלי מורכב שפעולתו מסובכת והוא יוצר בירוקרטיה מרובה וגורר השגות וערעורים .
רבים, ובשל כל אלה הוא "עבר מן העולם".
עוד נכתב בדוח הקודם כי ביטול פעילותן של ועדות .
המשמעת, שהיו רובד הביניים לטיפול בעבירות משמעת, הותיר את הטיפול בעבירות משמעת .
בדרגת חומרה בינונית באחת משתי דרכים: טיפול משרדי והטלת אמצעי משמעת קלים יחסית .
או הגשת תובענה לבית הדין למשמעת.
לפיכך הועלה החשש שביטול ועדות המשמעת, לצד .
חסרים נוספים שלא מולאו בשל אי-תיקון החקיקה, הובילו לטיפול חסר ומקל במקרים שבהם .
ראוי היה לנקוט הליכי משמעת מחמירים יותר או להגשת תובענות במקרים שבהם ניתן היה .
להסתפק בהליכי משמעת קלים יותר , וכן עלול להיווצר עומס על בית הדין למשמעת ועקב כך .
- עיכוב בהליכים שהוא מקיים.
הדוח הקודם הציג עמדות שונות בנוגע לביטול ועדות המשמעת.
מנהל אגף המשמעת לשעבר .
סבר כי על פי הוראות החוק, לחברי הוועדות, שעושים זאת נוסף על תפקידם כעובדי מדינה, .
אין הסמכה מקצועית לנושא וכי כלי זה יוצר בירוקרטיה מרובה וההחלטות המתקבלות במסגרתו .
גוררות השגות וערעורים רבים, ובשל כל אלה הוא "עבר מן העולם".
ואולם המחלקה הכלכלית .
בפרקליטות המדינה, האחראית כאמור לליווי שוטף של יחידות המשמעת בנש"ם, מסרה כי נוכח .
המגמה להעצמתם של משרדי הממשלה בתחומים שונים, לרבות גיוס כוח אדם, קידום וניוד של .
עובדים, ייתכן שיש מקום לחדש את פעילותן של ועדות המשמעת ובכך לתת למשרדים יותר .
סמכות ואחריות בנושא המשמעת, בהדרכה ובפיקוח של נש"ם; ואף להסמיך את הוועדות לנקוט .
אמצעי משמעת נוספים, ובהם פגיעה כלכלית בעובד, בהליך שיש בו מאפיינים של הליך שיפוטי.
מבקר המדינה המליץ שלנוכח העמדות השונות של המחלקה הכלכלית בפרקליטות המדינה .
ושל מנהל אגף המשמעת בנוגע לצורך בוועדות המשמעת המשרדיות, על נש"ם לבחון יחד עם .
משרד המשפטים את ההסדרה הרצויה בנוגע לסמכויות המשרדים ולוועדות המשמעת.
בדיון של הצוות לתיקון ליקויים של משרד המשפטים מאפריל 2017 הוחלט כי נושא ועדות .
המשמעת יידון עם הגורמים הרלוונטיים במשרד המשפטים ובנש"ם כשימונה מנהל לאגף .
המשמעת בנש"ם וכן עם הנציב במידת הצורך.
בדיווח משרד המשפטים על תיקון הליקויים .
נכתב כי חוק המשמעת הוא באחריות נש"ם, וכי משרד המשפטים יסייע אם יתבקש.
נש"ם על תיקון הליקויים נכתב כי האחריות לתיקון הוראות החוק בעניין זה מוטלת על משרד .
במהלך הביקורת מסר מנהל אגף משמעת כי הוא סבור שוועדות המשמעת הן גוף שלא יכול .
לפעול, כיוון שמדובר בנושא מורכב מדי, שיוביל לערעורים, ולכן אין לחדש את פ עילותן והטיפול .
ברובד הביניים של עבירות המשמעת צריך לעבור למשרדים.
בטיוטת תזכיר החוק הנוכחית .
אומנם יש הצעה לביטולן של ועדות המשמעת, ואולם יש לקבל החלטה על תיקון החוק בנושא .
תוך ביטול הוועדות המשרדיות, בשים לב להשפעותיו של מהלך זה על הטיפול המשמעתי ברובד .
הביניים של עבירות המשמעת.
משרד המשפטים מסר במהלך הביקורת כי לא הובאה בפניו .
הצעה לחידוש פעילותן של ועדות המשמעת.
הביקורת הנוכחית העלתה כי נש"ם ומשרד המשפטים לא בחנו את ההסדרה הרצויה .
בנוגע לסמכויות המשרדים ולוועדות המשמעת.
כיוון שכך, עדיין קיים חשש לטיפול חסר .
ומקל במקרים שבהם ראוי היה לנקוט הליכי משמעת מחמירים יותר או להגשת תובענות .
במקרים שבהם ניתן היה להסתפק בהליכי משמעת קלים יותר.
משרד מבקר המדינה ממליץ שבמסגרת הטיפול בגיבוש נוסח עדכני מוסכם לתיקון .
החקיקה בין נש"ם למשרד המשפטים, יוסדר הטיפול ברובד הביניים של עבירות .
המשמעת וייבחן הצורך לחדש את פעילותן של ועדות המשמעת.
בשל התמשכות הליכי המשמעת והעומס המוטל כאמור על אגף המשמעת, והוא אף .
עולה בקנה אחד עם מרכיב מרכזי ברפורמה שמקדמת נש"ם בניהול ההון האנושי בשירות .
המדינה - אצילת סמכויות נש"ם למשרדים.
אמצעי משמעת משרדיים .
למשרד נתונה הסמכות להטיל שלושה אמצעי ענישה בגין עבירות משמעת: התראה או נזיפה, .
שאותן מוסמך לתת מנכ"ל או שר לאחר שניתנה לעובד הזדמנות להשמיע או להסביר בעל פה .
או בכתב את מעשיו לפניהם או לפני מי שהסמיכו לכך, בהתאם לסעיף 31 ;בחוק המשמעת .
והערה מינהלית , שאותה מוסמך לתת הממונה על העובד, על פי הוראות התקשי"ר.
התקשי"ר, סוג הליכי המשמעת נגד עובד יינקטו לאחר התייעצות, במקרים המתאימים, עם מנהל .
אגף המשמעת בדבר האמצעי שיש לנקוט.
כיוון שסמכות הענישה נתונה ככלל על פי חוק לשר .
או למנכ"ל, הרי שמורה להם הזכות שלא לקבל את המלצת מנהל אגף המשמעת ולנקוט אמצעי .
משמעת אחר או לא לנקוט אמצעי משמעת כלל.
בדוח ועדת קרמניצר נכתב כי יש להקנות למנהלים במשרדים כלים יעילים להתמודדות עם .
בעיות משמעת, וכי אין לקבל את "הרעה החולה" שהיא תחושת אין האונים של מנהלים .
במערכת הציבורית נוכח החסר באמצעים יעילים להתמודדות עם חריגות משמעת.
המליצה הוועדה להקנות לממונים אמצעים מינהליים נוספים לטיפול בהפרות משמעת, כמו .
הקפאת קידום בדרגה לתקופה שתיקבע, שלילת הטבות מיוחדות (כמו יציאה ללימ ודים) .
והעברת העובד לתפקיד אחר.
הביקורת הקודמת הביקורת הקודמת העלתה כי כמחצית (48% ) ממשרדי הממשלהסבורים שאין בידם אמצעי .
משמעת מספקים לטיפול בעבירות משמעת.
בין האמצעים החסרים שציינו בלטו השעיה .
המשרדים ציינו כי ה מחסור באמצעי משמעת מספקים מביא .
לנזקים, ו בהם: העובדים מנצלים את העובדה שידי הארגון כבולות בנוגע לאפשרות .
להעניש, וכי אפשרות הנזיפה, שהיא החמורה ביותר שבידי המשרד, פעמים רבות אינה .
הטיפול בעבירות משמעת בשירות המדינה- ביקורת מעקב מורחבת משפיעה על עובדים והם חוזרים ומבצעים עבירות משמעת.
צוין גם הצורך בעיצומים .
כלכליים, שהם "מכאיבים" יותר, וכן המחסור בכלי ענישה קצרי טווח.
הוא נאלץ להגיב באמצעי המשמעת של נזיפה, התראה או הערה על מגוון עבירות משמעת .
שביצעו עובדי הוראה בדרגות חומרה שונות, מיציאה לחו"ל ללא היתר ועד עבירות של .
עמדת נש"ם, כפי שבאה לידי ביטוי בטיוטת תזכיר החוק מ-2015 , הייתה כי יש לתת בידי .
המשרד סמכויות נוספות.
בין הסמכויות שהוצעו: הטלת מגבלות לעניין ביצוע תפקיד .
לתקופה שלא תעלה על שנה והפקעת משכורת בסכום שלא יעלה על החלק השנים עשר .
ממשכורתו הקובעת של העובד, לתקופה שלא תעלה על שישה חודשים.
משרד מבקר המדינה ציין בביקורת הקודמת כי 18 שנים אחרי שוועדתקרמניצר התריעה .
על תחושת אין האונים של מנהלים במערכת הציבורית נוכח החסר באמצעים יעילים .
להתמודדות עם חריגות משמעת, תחושה זו נותרה שרירה וקיימת.
הטיפול בעבירות משמעת שחומרתן "בינונית" לעיתים אינו הולם את חומרת העבירה.
מקום להתחשב בעמדתם זו של המשרדים גם בנושא ביטולן של ועדות המשמעת, אשר .
נועדו לשמש נדבך ביניים לטיפול בעבירות משמעת; חולשתו של טיפול המשרד בעבירות .
נבעה מהמנעד הצר של אמצעי המשמעת שהוא רשאי לנקוט כאשר אין מוגשת תובענה .
לבית הדין ומאי-השלמת הטיפול בטיוטת תזכיר החוק, המרחיבה את סמכויות המשרדים.
משרד מבקר המדינה המליץ כאמור בביקורת הקודמת לנש"ם לבחון יחד עם משרד .
המשפטים וגורמים אחרים הנוגעים בדבר את האפשרות לגבש הסדר שישקף את המדיניות .
הרצויה כמענה הולם לעבירות שחומרתן בינונית, במסגרת תזכיר חוק המשמעת.
הביקורת הנוכחית העלתה כי לא גובש הסדר הולם הנותן מענה לחולשת הטיפול של .
המשרדים בעבירות משמעת , בייחוד עבירות שחומרתן בינונית, וכי הסדר כזה לא מוטמע .
בטיוטה של תיקון חוק המשמעת.
מומלץ שנש"ם תפעל לבחינה ולגיבוש הסדר שישמש בסיס לתיקון חוק המשמעת, כגון .
ההסדר שהציעה כאמור ועדת קרמניצר, להקנות לממונים אמצעים מינהליים נוספים .
לטיפול בהפרות משמעת, כמו הקפאת קידום בדרגה לתקופה שתיקבע, שלילת הטבות .
מיוחדות והעברת העובד לתפקיד אחר.
פרסום אמצעי משמעת שננקטו כלפי עובדים .
מטרת ההליכים המשמעתיים ופרסומם היא בין היתר הדרכת המנגנון הממלכתי בדבר כללי .
התנהגות של עובדי הציבור וכן העברת מסר מרתיע לעובדים אחרים42 .
42 הנחיית היועץ המשפטי לממשלה6.
02 ), "חוק שירות המדינה (משמעת), התשכ"ג- .
1963 - פרסום התראה או נזיפה שניתנו על-ידי שר או מנהל כללי".
,המשפטי לממשלהכחלק מן השקיפות הראויה ול שם הרתעת הרבים, הכלל הוא לפרסם את .
ההליך המשמעתי, אלא אם כן יש טעמים מיוחדים לאי-פרסומו, ואז יש לנמק ם.
בהנחיה כי ייתכן שאם יש פרטים מביכים פוגעים או שמטעם אחר ראוי לא לפרסמם, יש לציין .
זאת ולא לפרסם את אותם הפרטים, וכי שאלת פרסום שמו של העובד ראוי שתישקל בכפוף .
לשמירה על כבודו של אדם ופרטיותו.
נמצא כי אגף המשמעת לא פרסם הנחיות אופרטיביות בנוגע לפרסום הליכי המשמעת .
שהמשרדים נוקטים, כנדרש על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה.
רשות המיסים בישראל מפרסמת מינואר 2010 בכל רבעון לכלל עובדיה חוזר ובו מידע על .
אמצעי המשמעת שננקטו נגד עובדים באותה תקופה, לרבות פסקי הדין למשמעת בנוגע לעובדי .
החוזר מפורסם בפורטל הרשות.
מדוגמה שקיבל משרד מבקר המדינה עולה כי .
בספטמבר 2020 פרסמה הרשות 17 החלטות על הליכי משמעת פנים-משרדיים שננקטו כלפי .
עובדים במהלך שני רבעונים באותה שנה, קובלנות שהוגשו והשעיות שננקטו (בעילום שם) ושתי .
החלטות של בית הדין למשמעת כלפי עובדים בציון שמות העובדים, שכן פרסום פסקי הדין .
של בית הדין למשמעת כוללים את שמות הנאשמים (עוד בנושא פרסום פסקי הדין של בית .
הדין למשמעת - ראו להלן).
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעילותה של רשות המ יסים לפרסום אמצעי .
המשמעת שננקטו כלפי עובדים.
מומלץ כי נש"ם תסדיר כללים לפרסום הליכי משמעת .
ותפעל להטמעתם במשרדים.
ערר על החלטת אגף המשמעת .
לאגף המשמעת סמכויות נרחבות לשם קיום ההליך המשמעתי, ובהן הסמכות לסגור תיק .
משמעת או להגיש תובענה לבית הדין למשמעת.
החלטות אלה מתקבלות בהתאם לשיקול .
הביקורת הקודמת העלתה שכמחצית מההחלטות בכ-2,700 תיקי משמעת בשנים2012 - 2016 .
התקבלו בלא חקירת משמעת.
כלומר בחלק ניכר מהמקרים החשד לעבירת משמעת טופל .
הטיפול בעררים בתיקי הטרדה מינית: בעקבות עתירת איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות .
ונפגעי תקיפה מינית לבג"ץ נגד נש"ם43 , במאי2016 פרסמה נש"ם נוהל המסדיר את זכות .
היידוע וזכות הערר בהליכי משמעת הנוגעים ל הטרדה מינית, ונקבע כי הוא יופעל במתכונת .
ניסיונית (פיילוט) למשך שנתיים מיולי 2016.
על פי הנוהל, על נש"ם לעדכן את המתלוננות .
43 בג"ץ7236/15 'איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית ננציבות שירות המדינה .
הטיפול בעבירות משמעת בשירות המדינה- ביקורת מעקב מורחבת והמתלוננים על הטרדה מינית במהלך הטיפול בתלונה, ואם תחליט לסגור את התיק, הם .
יעודכנו גם לגבי האפשרות להגיש ערר על ההחלטה.
עוד קובע הנוהל כי נציב שירות .
המדינה יסמיך את הגורם שיטפל בערר לפי העניין, ובלבד שיהיה מדובר בגורם בקיא .
בתחום ובכיר מן הגורם שקיבל את ההחלטה המקורית.
בפסק הדין שניתן בעתירה44 נכתב .
כי נש"ם עדכנה כי הנוהל הופץ לידיעת כלל העובדים הכפופים לחוק המשמעת וכן הנוהל .
הועלה לאתר האינטרנט של אגף המשמעת בנציבות.
סמוך למועד סיום הביקורת, אוקטובר .
, טרם הוגשו עררים לפי הנוהל החדש .
עד מועד סיום הביקורת הקודמת לא נקבע מיהו הגורם שידון בערר על החלטות נש"ם .
בדוח הביקורת הקודם הומלץ כי נש"ם והפרקליטות יקבעו בהקדם מי .
הגורם שיהיה מוסמך לדון בערר, באופן שישקף את עקרון אי-התלות בין הגורם שקיבל את .
ההחלטה לגורם שדן בערר עליה.
השגות של גורמים המעורבים בהליך המשמעתי על החלטות אגף המשמעת : .
הביקורת הקודמת העלתה כמה מקרים שבהם גורמים המעורבים בהליך המשמעתי (אגף .
החקירות או המשרד) השיגו על החלטות אגף המשמעת בנוגע לתיקי המשמעת, וכי עמדתו .
של מנהל אגף המשמעת לשעבר הייתה כי אין מקום להסדיר מערכת ערר על החלטות .
בתחום המשמעת, בין השאר כיוון שהדבר נוגד את הרציונל של הליך מינהלי מהיר.
כמו כן, הביקורת הקודמת העלתה כי ככלל אי אפשר להגיש ערר על החלטות האגף, .
למעט החלטות הנוגעות כאמור להטרדה מינית, וגם אפשרות זו נקבעה במתכונת ניסיונית .
משרד מבקר המדינה העיר כי היעדר האפשרות להגיש ערר על ההחלטות בתחום .
המשמעת, למעט אלו הנוגעות להטרדה מינית, מעורר קושי, המתעצם נוכ ח העובדה .
שההחלטות רובן ככולן מתקבלות על ידי אגף המשמעת, וכי יש מקום שמשרד המשפטים .
יבחן את הצורך במיסוד הליך ערר על החלטות האגף.
הביקורת הנוכחית בדיווח של משרד המשפטים על תיקון הליקויים, נכתב בהקשר של החלטות נש"ם על .
הטרדות מיניות כי סוכם לקיים בפרקליטות המדינה תהליך הדומה לתהליך הטיפול בעררים .
בתחום הפלילי, היינו בחינת הערר במחלקת העררים בפרקליטות תוך קבלת תגובה מאגף .
המשמעת, וקבלת החלטה בערר בידי מנהל מחלקת העררים בפרקליטות.
המשפטים הוסיף בנוגע לעבירות האחרות כי האחריות לתיקון הליקוי היא של נש"ם וכי .
משר ד המשפטים יסייע אם יתבקש.
בפרוטוקול הצוות לתיקון ליקויים של משרד המשפטים .
נכתב כי נש"ם תתבקש לגבש טיוטת כללים בנושא שתועבר לבחינת משרד המשפטים .
ותפורסם בסוף שנת 2017.
הביקורת העלתה כי מיוני 2017 המחלקה הכלכלית בפרקליטות המדינה היא הגורם .
המטפל בעררים של נפגעי עבירה על החלטות אגף המשמעת בעבירות של הטרדות מיניות.
בשנים 2017 - 2020 סיים אגף המשמעת את הטיפול במאות תיקים שבהם חשדות להטרדות .
44 בג"ץ7236/15 איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית נ' נציבות שירות המדינה (פורסם במאגר .
בתקופה שבין יוני2017 לאוגוסט2021 - דהיינו יותר מארבע שנים, הוגשו12 עררים .
על החלטות אגף המשמעת בעבירות של הטרדות מיניות, ארבעה מהם נדחו; שלושה .
התקבלו; וחמישה עדיין מתנהלים.
יצוין כי הנוהל ה מסדיר את זכות היידוע וזכות הערר .
בהליכי משמעת הנוגעים ל הטרדה מינית אומנם נקבע במתכונת ניסיונית לשנתיים, אך .
בפועל הגורמים השונים המשיכו לפעול על פיו במשך כשלוש שנים, עד מועד סיום .
במהלך הביקורת, במאי 2021 , העביר אגף המשמעת למחלקה הכלכלית בפרקליטות .
המדינה טיוטת נוהל לקבלת הערותיה.
על פי טיוטת הנוהל של אגף המשמעת, תורחב זכות .
הערר על החלטות אגף המשמעת לסגור תיקי משמעת שיש בהם נפגעי עבירה; אגף .
המשמעת ידון בערר ויחליט אם לקבלו, ואם לא יקבלו יעבירו לפרקליטות המדינה לשם .
דיון וקבלת החלטה סופית.
האגף כתב כי לדעתו אין גורם אחר בנש"ם או מחוצה לה שיכול .
לבחון את החלטות האגף ולקבל החלטה בערר או לחלופין להמליץ בפני הנציב על קבלת .
החלטה בנושא, מלבד פרקליט שעוסק בפלילים.
במהלך הביקורת פרקליטות המדינה .
מסרה כי היא לא תוכל להיות חלק ממנגנון הערר על החלטות אגף המשמעת בנש"ם, .
מהסיבות האלה: ערר הוא השגה על החלטה בפני גורם בכיר יותר באותה מערכת, ובמקרה .
זה - המערכת המשמעתית, ופרקליטים מהתביעה הפלילית חסרי הכשרה לעסוק בביקורת .
על החלטות משמעתיות ואף אין בידם סמכות כזו על פי דין; לפרקליטות אין משאבי אנוש .
הדרושים כדי לטפל בעררים רבים, שבוודאי יוגשו כל העת מרגע שהסמכות הזאת תתגלה .
בתשובת משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה ציינה פרקליטות המדינה כי בסיומה של .
בחינת המחלקה הכלכלית בפרקליטות עררים על החלטות אגף המשמעת, היא מחזירה .
את העניין לנש"ם עם המלצה (ולא החלטה) אם לדחות או לקבל את הערר; זאת, נוכח .
העובדה שהליך הערר על החלטות אגף המשמעת אינו מוסדר בחוק.
עלה כי אין אפשרות להגיש ערר על ההחלטות בתחום המשמעת (שאינן בתחום .
עוד עלה כי אגף המשמעת סבור כי הפרקליטות העוסקת בפלילים .
היא הגורם המתאים לטפל בעררים, ואולם עמדת הפרקליטות היא כי אין ביכולתה לעסוק .
בכך, וכי היא מהווה גורם ממליץ לפני נש"ם אם לדחות או לקבל את הערר (ולא גורם .
בתחום העררים על הטרדות מיניות, עלה כי החל מיוני 2017 המחלקה הכלכלית .
בפרקליטות המדינה היא הגורם הבוחן את העררים של נפגעי עבירה על החלטות אגף .
המשמעת בעבירות של הטרדות מיניות, אך טרם אושר נוהל קבוע המסדיר את ה גורם .
45 בשנת2017 - הסתיים הטיפול ב-168 פניות; בשנת2018 הסתיים הטיפול ב-102 תלונות; בשנת2019 הסתיים הטיפול .
ב-94 תלונות; ובשנת2020 - ב-127 .
מקור: דוחות אגף המשמעת על הטיפול בהטרדות מיניות .
הטיפול בעבירות משמעת בשירות המדינה- ביקורת מעקב מורחבת מומלץ כי נציב שירות המדינה ימשיך לפעול לאיתור גורם מתאים לטיפול דרך קבע .
בעררים, בתיאום עם משרד המשפטים, ובכלל זה יושלם הטיפול בטיוטת הנוהל שאגף .
המשמעת העביר לפרקליטות המדינה במאי 2021 .
עוד מומלץ כי נש"ם תבחן אפשרות .
להסדיר את זכות הערר על החלטות אגף המשמעת ב תיקי משמעת שיש בהם נפגעי .
מידת תיקון הליקוי על האפשרות לערור על החלטת אגף המשמעת בנוגע לעבירות .
הטרדה מינית - הליקוי תוקן במידה רבה.
משמעת אחרות - הליקוי לא תוקן.
פרישה חלף המשך הליכים משמעתיים .
חוק המשמעת קובע כי פרישתו של עובד מהשירות לא תביא להפסקת הליכים משמעתיים .
המתנהלים בבית הדין, ובית הדין רשאי להמשיך בדיון אם ראה צורך בכך.
להתחיל בהליכים בבית הדין אף לאחר פרישתו של העובד מהשירות46.
נוהל אגף המשמעת מפברואר2017 העוסק בהפסקת הליך משמעתי בעת פרישת עובדים .
משירות המדינה הופץ למשרדים ומפורסם באתר אגף המשמעת.
הנוהל נועד בין השאר לקבוע .
אמות מידה להחלטה על הפסקת הליך משמעתי בנסיבות האמורות ומפורטים בו השיקולים .
להפסקת ההליך המשמעתי בעקבות פרישה, לדוגמה: אופי העבירה המיוחסת לעובד, היקפה, .
חומרתה והזיקה בין תפקידו של העובד לעבירה המיוחסת לו; רמת הענישה הצפויה נוכח .
העבירה הנדונה; תפקידו של העובד, מקומו בהיררכיה של מקום העבודה, בחינ ת צורכי .
ההרתעה; הפגיעה בחוסנו ובתדמיתו של השירות הציבורי עקב הפסקת ההליך המשמעתי ועוד.
הנוהל קובע גם כי הפסקת הליך משמעתי בשל פרישת עובד מצריכה אישור של הממונה על .
המשמעת בשירות המדינה, בתיאום עם הנציב.
כמו כן, בנוהל נכתב כי אם אותו עובד שפרש .
מבקש להיות מועסק במשרד אחר, על המשרד לוודא כי נתונים על אודות ההליכים המשמעתיים .
או הפליליים שנוהלו נגדו יהיו גלויים בפני הגורם המאשר את ההעסקה, ויישקלו בטרם קבלת .
החלטה אם לשוב ולהעסיקו.
בדוח הקודם הוצג מקרה של עובד בלשכה של סגן שר לשעבר שהעסקתו הסתיימה טרם מיצוי .
הליכים משמעתיים נגדו.
בדוח נכתב כי מקרה זה מעלה את הצורך למנוע מצב שבו עובד שפרש .
וההליך המשמעתי בעניינו לא הושלם, יתמודד בעתיד על תפקיד בשירות המדינה ולפני מקבלי .
ההחלטה לא יהיה כל מידע על חשדות בעניינו שהוחלט שלא לבודקם.
בהתייחסות לדוח הקודם מסר מנהל המחלקה הכלכלית בפרקליטות המדינה כי בעת שקילת .
האפשרות שלא להעמיד עובד לדין משמעתי בשל פרישתו, יש להביא בחשבון גם את האפשרות .
46 ,התנאי הוא כי התובענה תוגש בתוך שנתיים מיום הפרישה או בתוך שנה מיום סיום חקירת משטרה או הדיון הפלילי .
שהעובד שייךלקבוצת עובדים שיש להם נטייה ממילא לעזוב את שירות המדינה מפעם לפעם .
אך לבקש בעתיד לחזור ל שירות המדינה.
לגבי עובד שאפשרות זו רלוונטית אליו חשוב שתהיה .
הכרעת דין משמעתית שתעמוד לפני מי שישקול לקבל ו בעתיד לשירות המדינה.
משרד מבקר המדינה ציין כי מן הראוי שנש"ם תקבע בנוהל האמור שיקול נוסף בהחלטתה על .
הפסקת ההליך המשמעתי בעקבות פרישה: הסיכויים שהעובד ישוב לשירות המדינה בעתיד.