HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הסיבה לכך היא כי מזה שנים התקציב הבסיסי המיועד לתמיכות, הוא רק חלק קטן מסך התקציב המאושר בסופו של דבר.
רוב התקציב מתבסס כאמור על עודפי ם ועל תוספות שמקורם בכספים קואליציוניים המתקבלים בהמשך השנה, ורק לאחר קבלתם מאושר התקציב.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הקליטה כי עיכוב במתן האישור מקשה על הרשויות להיערך כראוי להפעלת התכניות, יוצר בקרבן חוסר ודאות, ועלול להביא לכך שהן יפעילו תכניות בעיכוב ובמתכונת מצומצמת.
זאת ועוד, רשויות שמתקשות להתחיל להפעיל את התכניות במימון עצמי מלא עד קבלת התקציב מהמשרד, עלולות שלא להפעיל את כל התכניות.
שם הדוח: משרד העלייה והקליטה - תמיכות בפעולות לקליטת עולים בקהילה ומינויים במשרד העלייה והקליטה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד הקליטה מסר בתשובתו כי "המשרד מסכים כי איחור במועד חלוקת התמיכות מהווה בעיה גדולה ומשפיע על חוסר היציבות וחוסר יכולת של הרשויות להיערך להכין תכניות.
ביוזמת המשרד, ולאחר דיונים רבים בנושא, הצליח המשרד.
להכניס את התמיכות ברשויות המקומיות לבסיס התקציב בתקציב 2016.
" מעקב, בקרה ולמידה ארגונית אחד מתפקידי המשרד, בהיותו הגוף המממן את התכניות, הוא לקיים מעקב ובקרה עליהן, כדי לוודא שהן מתבצעות בהתאם למתווה שאישר המשרד, ולצורך שיפור, למידה והפקת לקחים.
אחת הדרכים שבאמצעותן עושה זאת המשרד היא בקרת שטח.
ליקויים בבקרת השטח בקרת השטח מאפשרת לבחון בזמן אמת את הפעילות הנתמכת ואת מידת התאמתה לתכנית שאישר המשרד ולנוהלי המשרד.
את האחריות על בקרת השטח הטיל המשרד על יועצי הקליטה הפזורים במחוזותיו.
ככלל, תפקידם של יועצי הקליטה הוא מתן שירות רב -תחומי לעולים.
במסגרת זו הוטל עליהם, בין היתר, לקיים מעקב ובקרה אחר יישום התכניות לקליטת העולים.
בקרת שטח נאותה מחייבת ביקורים תדירים במקומות הפעילות.
לצורך כך יש לקבוע כללי עבודה, תקן לתדירות הביקורים וסדרי עדיפויות.
נדרש כי חלק מביקורי הפיקוח יהיו ביקורי פתע, שכן באמצעותם אפשר לחשוף ליקויים אשר לא בהכרח ייחשפו בעת ביקור מתוכנן.
כדי לאפשר מעקב יעיל אחר התנהלות התכניות וכן בקרה על היועצים עצמם, נחוץ שהיועץ ימלא במהלך הביקור דוח המסכם את ממצאי הביקור.
הביקורת העלתה כי משרד הקליטה לא קבע הנחיות כיצד יש לבצע את בקרות השטח, מהי תדירות הביקורים הנדרש ת, לרבות ביקורי פתע, ומהם המדדים שעל יועץ הקליטה לבדוק.
עוד עלה כי המשרד לא הנחה בדבר האופן שבו יש לתעד את הביקורים, וכל יועץ פועל בעניין זה אחרת.
במצב זה אין אמות מידה אחידות לדיווחים ולבקרה , אי-אפשר לדעת אם כלל ההיבטים המחייבים בדיקה אכן נבדקו, ונפגעת היכולת לבצע מעקב ובקרה יעילים אחר ביצוע התכניות.
משרד הקליטה מסר בתשובתו כי ב נוהל התמיכות לשנת 2016 הוכנסה הנחיה לגבי ביקורים מתוכננים וביקורי פתע, וכי יוקם צוות לקביעת כללים ברורים לביקורת של התכניות באופן שוטף על ידי יועצי הקליטה.
עוד ציין המשרד כי במהלך שנת 2016 .
בכוונתו לבחון לעומק את צורכי הבקרה 2.
במסגרת הביקורת נבדקו פעולות המעקב והבקרה של יועצי הקליטה בשנת 2014 על התכניות ברשויות: אשדוד, בית שמש, מעלה אדומים ונתניה.
הביקורת העלתה כי פעולות אלה לקו בחסר רב: באשדוד, בבית שמש ובמעלה אדומים, יועצי הקליטה לא ביקרו בכל התכניות, ובתכניות שביקרו תדירות הביקורים הייתה נמוכה - פעם עד פעמיים בשנה.
על פי רוב לא ביצעו היועצים ביקורי פתע.
:שם הדוח משרד העלייה והקליטה - תמיכות בפעולות לקליטת עולים בקהילה ומינויים במשרד העלייה והקליטה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עוד נמצא כי ממצאי הביקורים לא תועדו כראוי: באשדוד היועצת לא תיעדה את ביקוריה כלל, בבית שמש ובמעלה אדומים ציינו היועצים כי הם נוהגים לתעד את ביקוריהם בדוח, אך בביקורת לא נמצאו הדוחות הרלוונטיים.
בנתניה ציינה היועצת כי היא מתעדת את ביקוריה בדוח אך אינה שומרת דוחות אלה.
מכאן שעל אף מנגנון הבקרה, הלכה למעשה המידע שבידי המשרד בדבר התנהלות התכניות שהוא מממן - לוקה מאוד בחסר.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד הקליטה, כגורם המממן את התכניות האמורות, להסדיר את הליכי המעקב והבקרה אחר ביצוע התכניות, כך שהם יבוצעו במועדים קבועים ובצורה שיטתית, וישמשו את המשרד לצורך תיקון ליקויים, הפקת לקחים ושיפור התכניות בהתאם.
ראוי לציין כי באפריל 2015 התייחס היועץ המשפטי לממשלה12 לנושא בקרות בשטח בנוגע לתמיכות במוסדות ציבור לפי סעיף 3 ,א לחוק יסודות התקציב התשמ"ה- 1985 , ובו ציין, בין היתר: "הביקורת כיום ממוקדת מאוד בתחום החשבונאי, וקיים חוסר בביקורות שטח.
הוראות המחייבות את משרדי הממשלה לבצע פיקוח ובקרה על ביצוע עבודות בשטח, תוך הקצאת משאבים מוגדרים לכך".
עוד ציין היועץ המשפטי לממשלה כי "יש לפעול לכך שחובת בקרת השטח תיאכף על כלל משרדי הממשלה".
משרד הקליטה מסר בתשובתו כי "אכן אין די ביקורים בשטח והדבר.
נבע בין היתר מעומס המטלות המוטלות על היועצים וכן בשל חוסר כוח אדם.
עם זאת, כחלק מתהליך החשיבה הכולל בנושא, במהלך שנת 2016 המשרד מתכוון להפיק לקחים בין היתר בנושא הבקרה.
הנהלת המשרד תבצע בירור מעמיק תוך חידוד הנחיות ונהלים, ומתן דגש לתכיפות הביקורים בפעילויות, והגשת דוחות בקרה ע"י יועצי הקליטה בעקבות אותם הביקורים השטח".
עוד מסר המשרד כי בעקבות הערת המבקר החליטה הנהלת המשרד להגביר את הביקורים והביקורות בפעילות.
לשם כך ייכתב נוהל בקרה מפורט בנושא, אשר יוטמע בקרב כלל עובדי המשרד.
היעדר למידה ארגונית כאמור, בנוהל התמיכות מנחה המשרד את הרשויות באילו תחומים יש להפעיל את התכניות וכן מהן הפעילויות שניתן לערוך בכל תחום.
כדי לבחון אם הרשויות אכן מממשות את מד יניות המשרד בנוגע לתחומים שבהן עוסקות התכניות, על המשרד לבחון אילו פעילויות נערכו בכל תחום וכן אילו עולים השתתפו בכל תכנית.
ריכוז ועיבוד של מידע מקיף בדבר כלל הרשויות עשויים לשמש את המשרד לצורכי למידה והפקת לקחים לעתיד ולהיות בסיס לקבלת החלטות.
כך למשל ניתן ללמוד מכך בדבר תחומים הלוקים בחסר ושיש לעבותם, או בדבר קהלי יעד שאינם נהנים מהתכניות, ולכן יש מקום לעודד את השתתפותם.
12 מסמך של היועץ המשפטי לממשלה בנושא: שינויים בתחום התמיכות לצורך צמצום מקרי שחיתות פוליטית מתאריך 12.
שם הדוח: משרד העלייה והקליטה - תמיכות בפעולות לקליטת עולים בקהילה ומינויים במשרד העלייה והקליטה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בביקורת נמצא כי משרד הקליטה אינו מרכז את הנתונים הנמצאים בידיו, ולכן אין לו תמונת מצב כוללת בדבר מימוש הנחיותיו.
להמחשת הדבר, בשנים 2014-2013 הנחה המשרד את הרשויות המקומיות להפעיל בין היתר תכניות לשילוב ילדים בתנועות נוער ולסיוע לעולים עם מוגבלות להתמודד עם משבר הקליטה.
בדיקת משרד מבקר המדינה ברשויות אשדוד, בית שמש, מעלה אדומים ונתניה העלתה כי לא הופעלו בהן תכניות בתחומים האמורים בתקופה ה אמורה, למעט תכנית אחת לעולים עם מוגבלות שהופעלה בנתניה בשנת 2014 .
ריכוז נתונים יכול היה להצביע גם על מיעוט השתתפותם של עולי צרפת בתכניות שתואר לעיל.
משרד הקליטה מסר בתשובתו כי "מדיניות המשרד היא להשאיר בידי הרשויות המקומיות את המנדט לבחור מתוך סל התחומים שנקבעו על ידי המשרד באילו יש לה צורך לבנות תכניות.
הלמידה הארגונית הרלוונטי ת היא ברמת היישוב ולא ברמה הארצית.
האגף המקצועי יבחן מחדש את היחסים בין המשרד לרשות בנושא הלמידה הארגונית".
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הקליטה, בהיותו הגורם המממן העיקרי של התכניות, לרכז את המידע בדבר התכניות שמפעילות הרשויות, ובכלל זה גם ליקויים עיקריים שעלו בבקרות השטח, ולעשות בכך שימוש לצורכי למידה והפקת לקחים לעתיד.
מכלל האמור עולה כי בכל הנוגע לקליטה בקהילה , משרד הקליטה אינו מתמקד דווקא בעולים חדשים שעלו לאחרונה אלא מתפרס על אוכלוסייה רחבה ביותר הכוללת עולים השוהים בארץ כ-25 שנה ויותר ואף בילדיהם שנולדו בישראל.
על משרד הקליטה בשיתוף עם משרדי הממשלה האחרים לבחון אם יש יתרון לכך שהתמיכה באוכלוסיות אלה תיעשה דווק א על ידי משרד הקליטה ולא על ידי משרדי הממשלה השונים בתחומי עיסוקיהם; עוד עלה כי משרד הקליטה אינו בוחן את האפקטיביות של התכניות שהוא מממן, וכי הבקרה שלו על ביצוען לוקה בחסר.
ליקויים בכמה מינויים במשרד העלייה והקליטה .
כאמור, בתקופת כהונתו של מר עודד פורר כמנכ"ל משרד הקליטה, מונו כמה בעלי תפקידים העוסקים בקליטתם של עולים בקהילה.
בביקורת נמצאו ליקויים הנוגעים לסדרי מינויים אלה.
להלן הפרטים: משרד העלייה והקליטה 1207 .
:שם הדוח משרד העלייה והקליטה - תמיכות בפעולות לקליטת עולים בקהילה ומינויים במשרד העלייה והקליטה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ליקוי בפעולת מנהל האגף לקליטה בקהילה מר ולדימיר שקלאר אי-דיווח בשאלון לאיתור חשש לניגוד עניינים הוראות התקשי"ר בנושא הסדרים למניעת ניגוד עניינים13 , המבוססות על הפסיקה והנחיית היועץ המשפטי לממשלה בנידון 14 , קובעות כי לאחר סיום הליכי הבחירה למשרה וכתנאי לכניסה לתפקיד של המועמד שנבחר, על המועמד למלא שאלון לאיתור חשש לניגוד עניינים.
בשאלון נדרש המועמד, בין היתר, לפרט את תפקידיו ועיסוקיו הנוכחיים וכן את אלה שהיו לו בארבע השנים הקודמות למינויו.
מטרת השאלון היא לבחון אם תפקידיו ועיסוקיו בהווה או בעבר של המועמד יכולים להעמידו במצב של ניגוד עניינים במילוי תפקידו הציבורי ומצריכים עריכת הסדר בנידון.
עוד נדרש המועמד לחתום כי כל המידע שמסר בשאלון הוא מלא, נכון ואמִתי ולעדכן בכל שינוי שיחול בעניין.
באוקטובר 2014 נבחר מר ולדימיר שקלאר, במסגרת הליך של מכרז פומבי, לאחד התפקידים הבכירים במשרד - מנהל אגף בכיר לקליטה בקהילה, האגף שכאמור אמון על נושא הקליטה בקהילה.
יצוין כי בחודשים שקדמו לבחירות לכנסת ה-19 , שנערכו בינואר 2013 , עבד מר שקלאר כשכיר ברשימה המשותפת למפלגת "ישראל ביתנו" ו"הליכוד" (להלן - רשימת "הליכוד ביתנו ") ושימש כאחד ממנהלי מסע הבחירות של רשימה זו בירושלים.
הביקורת העלתה כי בשאלון לאיתור חשש לניגוד עניינים, שאותו מילא מר שקלאר בטרם החל את עבודתו במשרד, הוא לא דיווח כנדרש על כך שעבד כשכיר עבור רשימת "הליכוד ביתנו ".
משלא עשה כן, פעל מר שקלאר בניגוד להוראות התקשי"ר, המתבססות כאמור על הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, ובכך נמנע מהיועצת המשפטית של המשרד לקיים בחינה נאותה ומלאה של ענייניו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 מסר מר שקלאר, בין היתר, כי תפקידיו הציבוריים (ובכלל זה גם התמודדותו בבחירות לכנסת ולמועצת עיריית ירושלים מטעם רשימת "הליכוד ביתנו") היו ידועים לכול "ובוודאי שלא הועלמו ולא נעלמו מעיני היועצת המשפטית של משרד העלייה והק ליטה בעת שנבחנה מועמדותי לתפקיד".
לדבריו העובדה שעבד תקופה קצרה ביותר בעבודה זמנית בקמפיין הבחירות הייתה זניחה ביותר לעומת תפקידיו הציבוריים.
עוד מסר מר שקלאר כי "מצוין בשאלון שאין חובה לציין תפקידים שאין להם נגיעה לתחומי הפעילות של המשרד או המשרה שעליה התמודדתי, ולאור ניסוח כזה נוצר אצלי הרושם שרק תפקידים או עיסוקים עם נגיעה כזו הייתי צריך לציין, והיות והעבודה במטה הבחירות לא נתפסה על ידי ככזו ולא נתפסה כמשמעותית.
לא היה ברור שגם עבודה זו הייתי צריך לציין.
בתום לב אפילו לא זכרתי את התפקיד הזה" וכן כי "אי הציון הזה של העבודה הזמנית הנ"ל לא נבע מתוך מניע כלשהו, שכן הקשר שלי.
למפלגת 'הליכוד ביתנו' היה ידוע לכל".
מר שקלאר הדגיש כי "מילוי השאלון על ידי בוצע בתום לב ועל פי הבנתי את ניסוח הוראות המילוי של השאלון".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 מסרה הי ועצת המשפטית של משרד הקליטה, בין היתר כי השאלון הועבר אליה כדי שתבחן את קיומו של חשש לניגוד עניינים ושתציע הסדר בהתאם, וכי בחינה כזו יכולה להתבסס אך ורק על החומר הנמצא בפניה.
14 הנחיות היועץ המשפטי ל ממשלה מספר 1.
1555 , עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה (יוני 2006.
שם הדוח: משרד העלייה והקליטה - תמיכות בפעולות לקליטת עולים בקהילה ומינויים במשרד העלייה והקליטה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מסרה כי מר שקלאר לא סיפר על קשריו עם מפלגה כזו או אחרת.
לדבריה, גם אם אכן הדברים פורסמו בתקשורת, הרי שמר שקלאר לא היה רשאי להסתמך על כך ולא לפטור בכך את עצמו מהאחריות להביא בפניה את המידע בצורה פורמלית ומסודרת.
היועצת המשפטית הוסיפה כי על מר שקלאר היה להתייעץ עמה בכל מקום שבו היה לו ספק לגבי המידע שעליו לכלול בשאלון, אך הוא לא עשה כן.
בכך פגע ביכולתה לבחון על סמך תשתית עובדתית מלאה ועדכנית את סוגיית ניגוד העניינים.
משרד מבקר המדינה מעיר למר שקלאר כי היעדר החובה בשאלון לציין עיסוקים שאין להם נגיעה לתחומי הפעילות של המשרד מתייחס, לפי המפורט בשאלון, רק לעיסוקים בהתנדבות ולא לעיסוקים ב שכר שעליהם חובה לדווח בכל מקרה; וכי שאלת הרלוונטיות של עיסוקו האמור למשרתו הייתה אמורה להיבדק על ידי היועצת המשפטית של המשרד, אך כאמור דבר זה לא נעשה עקב אי-הדיווח של מר שקלאר כנדרש בהוראות התקשי"ר.
בכך שמר שקלאר לא דיווח כראוי על עיסוקיו בשאלון הוא פעל שלא כנדרש וכמצופה מנושא משרה בכירה בשירות המדינה, וראוי כי המשרד ונציבות שירות המדינה ייתנו את דעתם על כך.
ליקויים בפעולות מנכ"ל המשרד לשעבר, מר עודד פורר אי-היוועצות ישירה עם היועצת המשפטית בנוגע לחשש לניגוד עניינים 1.
בעקבות היעדרות זמנית של מנהל האגף לקליטת עולי אתיופיה פרסם משרד הקליטה בנובמבר 2013 הודעה בדבר הצורך באיוש המשרה בדרך של מילוי מקום.
לפי הוראות התקשי"ר על מילוי מקום אינה חלה חובת מכרז, אך יש לקיים הליך בחירה שוויוני, הוגן ושקוף ככל הניתן לאיתור המועמד המתאים.
בדצמבר 2013 קיים המשרד הליך בחירה פומבי דמוי מכרז, שהגוף הבוחר בו היה ועדת קבלה.
בראש הוועדה עמד מנכ"ל המשרד דאז, מר עודד פורר, וכיהנו בה שני עובדי משרד נוספים, בכירים, הכפופים לו - סמנכ"לית למינהל ומשאבי אנוש וסמנכ"ל קליטה בקהילה דאז.
למשרה היו שבעה מועמדים (ובהם עובדי המשרד), ומתוכם בחרה הוועדה פה אחד לתפקיד מועמד אשר לא עבד במשרד קודם לכן (להלן - מועמד א').
יצוין כי למועמד א' הייתה זיקה למפלגת "ישראל ביתנו" קודם להגשת מועמדותו לתפקיד: הוא היה חבר במפלגה וריכז בה את נושא עולי אתיופיה; הוא גם שימש יועץ לשר התיירות דאז מר עוזי לנדאו (מרשימת "הליכוד ביתנו"); ושובץ כמועמד לכנסת ברשימת "הליכוד ביתנו" לכנסת ה-19 , והתפטר ממנה ימים מספר לפני מועד התכנסות ועדת הבחירה.
עבודתו האמורה כיועץ הייתה ידועה לחברי ועדת הקבלה, שכן היא צוינה במסמכים שהוגשו לוועדה.
בפרוטוקול הוועדה צוין כי הוועדה רשמה בפניה שיש למועמד זיקה פוליטית, וכי הוא הציג כפל כישורים שנטרלו את זיקתו הפוליטית.
עוד נרשם בפרוטוקול כי מר פורר ציין, למען גילוי נאות, כי הוא מכיר את מועמד א'.
מר פורר מסר למשרד מבקר המדינה בעניין זה באוקטובר 2015 כי הוא הכיר את מועמד א' במסגרת פוליטית, שכן פגש בו בכינוסים ובאירועים פוליטיים, ולפיכך הקפיד על גילוי נאות בנושא.
עוד מסר כי מדובר בהיכרות שטחית ולא בקשר חברי אישי, וכי פרוטוקול הוועדה משקף שבחירתו של מועמד א' הייתה פה אחד לאחר בחינת שאר המועמדים ולנוכח העובדה שהציג כפל כישורים.
:שם הדוח משרד העלייה והקליטה - תמיכות בפעולות לקליטת עולים בקהילה ומינויים במשרד העלייה והקליטה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2.
עם מינויו למנכ"ל המשרד חתם מר פורר על הסדר למניעת ניגוד עניינים, בהתאם להוראות התקשי"ר המתבססות כאמור על הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בנושא.
בהסדר האמור התחייב מר פורר, בין היתר, להימנע מלקבל החלטות בתוקף תפקידו הציבורי, להשתתף, או לטפל בכל צורה אחרת, במישרין או בעקיפין, בנושאים העלולים להעמידו במצב של חשש לניגוד עניינים, וכי ידוע לו כי עליו להימנע ממצב של ניגוד עניינים כזה.
עוד התחייב כי בכל מקרה שבו יתעורר ספק הנוגע ליישום ההסדר או בכל מקרה שבו יתעורר חשש לניגוד עניינים שלא הוסדר בהסדר, הוא יהיה חייב להתייעץ עם היועצת המשפטית של המשרד ולפעול לפי הוראותיה.
הביקורת העלתה כי על אף התחייבותו האמורה, מר פורר לא פנה ליועצת המשפטית של המשרד , לפני ההליך או במהלכו, כדי להתייעץ עמה בדבר החשש לניגוד עניינים עקב היכרותו הקודמת עם מועמד א'.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאור הוראות ההסדר האמור, לא היה די בהצהרתו של מר פורר בפני ועדת הקבלה על ההיכרות עם מועמד א', אלא היה עליו לפעול כמתחייב מן ההסדר, כלומר לפנות תחילה ליועצת המשפטית של המשרד כדי שתחווה את דעתה כיצד עליו לנהוג במקרה זה.
יש לציין כי מבקר המדינה כבר העיר בעבר בעניין של היכרות מוקדמת בין חבר בוועדת בוחנים לבין אחת המועמדות לתפקיד כי: "היה עליו להצהיר, לפני קיום המכרז, על היכרותו הקודמת עם.
על מנת שתתקיים בדיקה משפטית שתקבע אם מתעורר חשש לניגוד עניינים וכיצד יש לפעול בעניין"15.
בתשובתו למבקר המדינה מדצמבר 2015 מסר מר פורר (באמצעות באי כוחו), בין היתר, כי "היועצת המשפטית קיבלה לידיה את קורות החיים של מועמד א', לפני קיום וועדת הבוחנים, מהם עלתה זיקתו הפוליטית של המועמד.
דהיינו, האמור לא הוסתר מעיניה, וככל הנראה שהיא לא סברה שעל מרשנו לעשות מעשה כלשהו, מעבר לגילוי הנאות שנתן על דעת עצמו.
כמו כן, יתר חברי הוועדה הרלוונטית, שהינם בעלי ניסיון עשיר של עשרות שנים בשירות המדינה, שמעו אודות הגילוי הנאות שביצע מרשנו, ראו אף הם את קורות החיים של מועמד א', ולא סברו כי יש לפנות ליועצת המשפטית בעניין" (ההדגשה במקור).
עוד מסר, כי הסדר ניגוד העניינים מפנה לפעולות שיש להימנע מהן, והוא מונה פעולות הנוגעות לעניינים אישיים או משפחתיים או עסקיים.
אין בסעיף זה אזכור לניגוד עניינים בשל עיסוק פוליטי.
יתרה מכך, הסעיף הראשון בהסדר עוסק בנושאים הפוליטיים, ובו הצהרה על התפטרות מכל עיסוק או תפקיד פוליטיים.
לפיכך הסדר ניגוד העניינים הסדיר את נושא הזיקות הפוליטיות שעלולות להיות באמצעות התפטרות מכל התפקידים.
מר פורר הוסיף כי "בעצם הגילוי הנאות שביצע כמו גם העובדה שהיועצת המשפטית הייתה מודעת לאמור, יש בכך כדי להוות עמידה בהסדר, על כל המשתמע מכך".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 מסרה היועצת המשפטית של משרד הקליטה, כי לפני ההליך התבקשה על ידי אגף משאבי אנוש לבחון את פרטי המועמדים, ואם יש למי מהם חשש לניגוד עניינים (שכן לא היה מדובר בהליך מכרזי רגיל).
הוטל עליה לעדכן גם את המנכ"ל, מר פורר, בדבר תוצאות הבדיקה.
עוד מסרה כי כאשר עדכנה את מר פורר בדבר החששות לניגודי עניינים של כלל המועמדים (ובכלל זה בדבר חשש לניגוד עניינים של מועמד א' בגין אחת מעבודותיו הקודמות), הוא לא ציין בפניה כי הכיר את מועמד א'.
15 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על השלטון המקומי ( 2010 '), עמ 926-893 .
שם הדוח: משרד העלייה והקליטה - תמיכות בפעולות לקליטת עולים בקהילה ומינויים במשרד העלייה והקליטה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מסרה היועצת המשפטית כי לא ידעה כלל על חברותו של מועמד א' במפלגת "ישראל ביתנו " או על כך שהיה מועמד ברשימה לכנסת, וכי הדבר לא השתמע מהעובדה שהיה בעבר יועץ לשר התיירות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 ,מסרה סמנכ"לית מינהל ומשאבי אנוש שהייתה כאמור חברה בוועדה, כי במהלך הוועדה, כפי שכתוב בפרוטוקול, המנכ"ל מסר למען גילוי נאות על היכרות קודמת עם מועמד א', אך לא פירט את מהות ההיכרות, ולא העלה כלל את סוגיית חברותו של מועמד א' במפלגתו שלו לאורך כל הוועדה.
עוד הוסיפה וציינה כי לא היה ידוע לה כלל, לא לפני הוועדה ולא במהלכה, כי מועמד א' היה בעבר חבר במפלגתו של המנכ"ל ומועמד לרשימה לכנסת מטעמה.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל המשרד דאז, מר פורר, כי מלשון ההסדר שנוגע לענייניו עולה כי אותם העניינים שההסדר קבע שעליו להימנע מלטפל בהם לא היו בגדר "רשימה סגורה"; יתר על כן, בהסדר גם נקבע כי בכל מקרה של ספק הנוגע ליישום ההסדר היה עליו להתייעץ עם היועצת המשפטית של המשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה, במקרה הנידון, התעורר לפחות ספק בדבר חשש לניגוד עניינים, ועל כן חובה היה על מר פורר להיוועץ עם היועצת המשפטית.
הליך למינוי פרויקטור לעידוד עלייה מצרפת בעקבות ריבוי העולים מצרפת ולצורך בניית תכנית ייחודית לעידוד העלייה והקליטה שלהם הקצה המשרד משרה זמנית למשך כשלוש שנים לתפקיד "פרויקטור לעידוד עלייה ארצי - צרפת".
לפי הוראות התקשי"ר 16, איוש משרה זמנית יכול להיעשות בכמה דרכים, ובכללן בדרך של מינוי בפועל של עובד מדינה ממשרד ממשלתי אחר למשרה, ללא חובת מכרז.
במאי 2014 ביקש מר פורר לאייש את המשרה האמורה באמצעות מינוי בפועל, כדי למנות עובד במשרד הבריאות באותה העת (להלן - העובד), אשר עסק בזמנו הפרטי בנושא העלייה מצרפת.
מר פורר התוודע לעובד עוד לפני כניסתו לתפקיד המנכ"ל (לדבריו במפגש אקראי בכנס), ואחרי שהתמנה לתפקיד המנכ"ל הוא קיים עמו כמה פגישות בנושא העלייה מצרפת.
בסופן הציע לו את המשרה מפני שהתרשם כי כישוריו מתאימים לדרישות התפקיד.
בעקבות רצונו של מר פורר למנות לתפקיד את העובד, פנתה סמנכ"לית מינהל ומשאבי אנוש של המשרד לנש"ם בבקשה לאייש את המשרה באמצעות מינוי בפועל של עובד מדינה ממשרד אחר.
בתגובה הנחתה נש"ם את המשרד לערוך מכרז פנימי לאיוש התפקיד, ורק אם לא יימצא מועמד מתאים ניתן יהיה לאייש את המשרה במינוי בפועל.
מכרז פנימי פו רסם באופן מידי, והוא התקיים ביום 16.
14 , וניגשה אליו מועמדת אחת בלבד.
ועדת הבוחנים, שבה היו חברים מר פורר, נציג נש"ם (כיו"ר), נציג ההסתדרות, ונציג משרד ממשלתי אחר, החליטה פה אחד שלא לבחור בה עקב אי-התאמתה לתפקיד.
14 ,, למחרת המכרז הפנימי החל המשרד בהליך מינויו של העובד למשרה, ובראשית אוגוסט אותה שנה הוא מונה בפועל לתפקיד.
משרד העלייה והקליטה 1211 .
:שם הדוח משרד העלייה והקליטה - תמיכות בפעולות לקליטת עולים בקהילה ומינויים במשרד העלייה והקליטה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בג"ץ קבע17 כי על חבר ועדת מכרזים לשקול ולבחון את המועמדים "בלב פתוח ובנפש חפצה", ואסור לו להימצא במצב שבו קיימת אפשרות ממשית למשוא פנים.
בעניין אחר קבע בג"ץ 18 כי קיומה של אפשרות מ משית למשוא פנים של חבר בוועדה לא נקבע לפי תפיסתו הסובייקטיבית של חבר הוועדה, אלא נמדד באמת מידה אובייקטיבית.
כלומר, השאלה היא אם הסתכלות מבחוץ על הוועדה, בהתחשב במכלול הנתונים, עלולה ללמד על אפשרות ממשית לכך שדעתו של חבר הועדה הייתה "נעולה".
לדעת משרד מבק ר המדינה, לנוכח העובדה שקודם למכרז כבר ביקש מר פורר למנות לתפקיד את העובד ונפגש עמו לצורך כך, ספק ניכר אם היה באפשרותו להשתתף בהליך הפנימי, שקדם למינוי בפועל, "בלב פתוח ובנפש חפצה" ונטול פניות כמתחייב.
על כן, בנסיבות המקרה, משהורתה נש"ם למשרד לקיים מכרז, היה על מר פורר לנקוט את הזהירות הראויה, ולהימנע מלהשתתף כחבר בוועדת הבוחנים.
לחלופין, לפחות היה עליו להתייעץ בנידון עם היועצת המשפטית של המשרד לפני המכרז - דבר שלא עשה.
בתשובתו למבקר המדינה מדצמבר 2015 מסר מר פורר (באמצעות באי כוחו), בין היתר, כי אילו סבר שעלול להיות חשש כלשהו בנושא, בוודאי שלא היה יושב בוועדה האמורה.
עוד מסר כי טענה ולפיה המנכ"ל אינו רשאי לקחת חלק במכרז רק בגלל שייתכן שיש לו דעה מוקדמת על מי מהמועמדים, פוסלת מעיקרו את כל הליך המכרז הפנימי, שבמהלכו תמיד יֵשבו בוועדת הבוחנים עובדי משרד המכירים אלה את אלה שנים רבות, וכי "אין ולא הייתה כל רלוונטיות לעובדה כי העובד מתאים לתפקיד, בכדי להשליך על התרשמותה הגורפת של הוועדה מאי התאמתה של המועמדת לתפקיד, ועל כן ברור כי המועמדת נבחנה בלב שלם ובנפש חפצה, ולפיכך לא היה על מרשנו להימנע מלהשתתף בוועדה".
עוד העיר מר פורר כי בבג"ץ שהוזכר דלעיל19 קבע השופט חשין "כי היכרות מוקדמת עם מועמדים, הערכה מוקדמת על מועמדים, ואף פגישות עם חברי ועדת מינויים וניסיון להשפיע עליהם - כל אלה אין בהם בהכרח כדי להביא את לפסילתו של מכרז.
בהקשר זה הבחינה ההלכה בין 'דעה מוקדמת' לבין 'דעה קדומה', שאחרונה תפסול את פלוני מהיותו חבר ועדת מכרזים - שכן דעה היא שאינה ניתנת להבקעה - לבין הראשונה, שאין בה בכדי לפסול את אלמוני מהיותו חבר הוועדה.
" משרד מבקר המדינה מעיר כי בנסיבות המקרה אין מדובר בהיכרות מוקדמת עם מועמד גרדא, אלא במצב שבו קודם למכרז היה מר פורר כבר מנוי וגמור למנות את מועמדו לתפקיד, שכן הוא אף הורה לעשות כן.
לפיכך לדעת משרד מבקר המדינה די היה בכך כדי להעלות ספק בדבר אפשרותו להשתתף בהליך המכרז כשהוא נטול פניות, ומכל מקום היה עליו להתייעץ על כך עם היועצת המשפטית.
17 בג"ץ 3751/03 אילן נ' עיריית תל-אביב-יפו, פ"ד נט ( 3 ,)817 ( 2004.
) 18 בג"ץ 1356/96 בן דוד נ' ראש הממשלה ואח', פ"ד נ( 1 ,)661 ( 1996 .
) 19 בג"ץ 3751/03 (ראו לעיל הערה 17.
שם הדוח: משרד העלייה והקליטה - תמיכות בפעולות לקליטת עולים בקהילה ומינויים במשרד העלייה והקליטה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 סיכום .
משרד העלייה והקליטה משקיע משאבים רבים בקליטתם של העולים בקהילה, בין היתר באמצעות תמיכות ברשויות המקומיות, מתוך הבנה שקליטה מוצלחת ושילוב העולים בחברה הישראלית הם מפתח להישארותם של העולים בישראל.
אף שמטבע הדברים, העולים החדשים יותר עשויים להזדקק לסיוע רב יותר בקליטתם בקהילה, נמצא שהמשרד אינו ממקד את תמיכתו דווקא בהם, וכי תמיכתו מתפרסת על אוכלוסייה רחבה הכוללת גם עולים השוהים בארץ כ-25 שנה.
תמיכה זו אינה מבטאת באופן הולם את השינויים שחלו בתמהיל העולים בעשור האחרון, ובהם עלייה בשיעור העולים ממדינות צפון אמריקה וד רום אמריקה וממערב אירופה (בעיקר מצרפת), וירידה בשיעור העולים ממדינות ברית המועצות לשעבר.
נוסף על כך, הבקרה של המשרד על התכניות שמפעילות הרשויות המקומיות מתבצעת באופן חלקי ובלתי מספק, וכן המידע שבידי המשרד בדבר התנהלות התכניות לוקה בחסר.
עוד נמצאו ליקויים בכמה סדרי מינויים של בעלי תפקידים העוסקים בקליטתם של עולים בקהילה שמונו בתקופת כהונתו של מר עודד פורר כמנכ"ל המשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה לאור כלל האמור, מומלץ כי משרד העלייה והקליטה יבחן מחדש את התבחינים לחלוקת התמיכות, ויעמוד על הצורך להתאימם לשינויים שחל ו בדפוסי העלייה ובהרכבה.
כך עשויה התמיכה להיות אפקטיבית יותר.
בה בעת, על הממשלה לבחון את סוגיית המשך טיפולו של המשרד גם במי שעלו ארצה לפני שנים רבות, לרבות בילדיהם, לנוכח החיוניות הנדרשת בהתמקדות בסיוע לעולים החדשים יותר ולנוכח השאלה אם למשרד הכלים הייחודיים והיתרון המקצועי הנדרשים לטיפול בהם.
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
בישראל מתרחשות בכל שנה כ - 13,000 תאונות דרכים עם נפגעים שתוצאותיהן - מאות הרוגים ואלפי פצועים.
בשנת 2013 נהרגו309 בני אדם בתאונות דרכים, בשנת 2014 נהרגו 320 בני אדם ובשנת 2015 - 354 .
אם כן, מספר ההרוגים גדלהעלות השנתית הכוללת של נזקי תאונות דרכים למשק הישראלי, כולל תאונות דרכים ללא נפגעים, הוערכה בשנת 2012 על סמך נתוני הרשות לבטיחות בדרכים ומשרד התחבורה בכ-15 מיליארד ש"ח2 ,.
אומדן זה כולל הן את הנזק הישיר ואת הנזק העקיף של תאונות דרכים עם נפגעים לרבות תאונות דרכים קטלניות, והן את הנזק מעשרות אלפי תאונות ללא נפגעים, המתבטא בנזקי רכוש ובעלויות נלוות.
בשנת 2005 הציבה ממשלת ישראל יעד לצמצם את מספר ההרוגים והנפגעים בתאונות דרכים בישראל 3 .
גם הרשות לבטיחות בדרכים הציבה יעד לצמצם את מספר ההרוגים כך שעד שנת 2020 מספרםלא יעלה על 200 .
בשנה עברות תעבורה מעלות באופן ניכר את הסיכון להתרחשות תאונות.
בשנת 2013 היו215 נהגים מעורבים בתאונות דרכים קטלניות שנגרמו עקב עברה שעבר הנהג, ובשנת 2014 עלה מספרם ל-234.
מחקרים שנעשו בשנים האחרונות מלמדים שביצוע עברת שכרות מעלה את הסיכוי להתרחשות של תאונת דרכים: 1.
לפי הרשות לבטיחות בדרכים, אלכוהול הוא אחד הגורמים העיקריים שמעלים את הסיכוי להתרחשות של תאונות דרכים, שכן הוא פוגע במיומנויות קריטיות שנדרשות לנהיגה, ובכלל זה זמן תגובה, יכולת עיבוד מידע, תפקוד חזותי ומיומנויות פסיכו -מוטוריות 4 .
המחקר בתחום מעלה בעקביות שכמעט כל כמות של אלכוהול פוגמת בנהיגה ובכישורים שקשורים בה5; 2.
מחקר בין-לאומי שעשה ארגון הבריאות העולמי ( 6WHO ) קובע שהסיכוי שנהג שצרך אלכוהול יהיה מעורב בתאונת דרכים קטלנית גבוה פי 17 מהסיכוי שנהג שלא צרך אלכוהול יהיה מעורב בתאונה כזאת.
ממחקר אחר שעשה המינהל הארצי לבטיחות בכבישים המהירים בארצות הברית (7NHTSA ) עולה שנהיגה בהשפעת אלכוהול קשורה גם בעלייה בביצוע עברות תנועה אחרות, כגון אי-חגירת חגורות בטיחות 8 ; 3.
עוד מצא ה - NHTSA שכ-40% מההרוגים בתאונות דרכים בארצות הברית נהרגו בתאונות שמעורבת בהן צריכת אלכוהול.
גם במחקר שעשה המרכז לבקרת מחלות .
2 לפי מחירי שנת 2012 ; ראו "הנחיות לבדיקת כדאיות פרויקטים תחבורתיים" (נוהל פרת), משרד האוצר ומשרד התחבורה ( 2012 .
) 3 החלטת ממשלה 3917 מ- 17.