HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
2 מועמדים למשרה בממוצע.
למכרז ניגשו אפוא מועמדים מעטים.
באפריל 2017 הורה ממלא מקום מנכ"ל הרשות לסמנכ"ל למינהל ומשאבי אנוש בה (להלן - הסמנכ"ל למינהל) לבקש את אישור משרד האוצר לגייס עובדים זמניים, לשם התמודדות עם העומס.
הרשות מסרה למשרד מבקר המדינה כי בכוונתה להעסיק עשרה סטודנטים ביחידה, וכי שניים מהם כבר החלו את עבודתם.
בתשובה נוספת של הרשות מסוף שנת 2017 צוין כי היא ניסתה לגייס עוד עובדים ליחידה, אולם עדיין ללא הצלחה.
באפריל2017 פנה הסמנכ"ל למינהל לסגן הממונה על השכר במשרד האוצר וביקש ממנו לבחון את האפשרות להעניק לעובדי יחידת ה-RSD תוספת שכר בגין קבלת קהל61 .
הסמנכ"ל נימק את בקשתו בגידול במספר שעות קבלת הקהל ביחידה ובעלייה המתמדת במספר הבקשות למקלט.
הממונה על השכר השיב למשרד מבקר המדינה כי עובדי היחידה אינם עומדים בקריטריונים המזכים בתוספת זו, אולם דרישות שכר אחרות יכולות להידון במשא ומתן בין המדינה ובין הסתדרות העובדים הכללית החדשה על כריתת הסכם קיבוצי שיחול על כלל עובדי מינהל אכיפה.
רשות האוכלוסין השיבה כי היא צופה שהמשא ומתן יביא לשדרוג תנאי עבודתם של העובדים ביחידה, ועקב כך תצטמצם התחלופה שלהם במידה ניכרת ויגדל מספר המועמדים שייגשו למכרזי היחידה בעתיד.
הממונה על השכר ורשות האוכלוסין לא מסרו פרטים לגבי המשא ומתן האמור.
על רשות האוכלוסין לבחון, בשיתוף אגף השכר, דרכי פעולה גם בתחום השכר שימנעו את עזיבתם של עובדים ב יחידה למבקשי מקלט ויקלו את גיוסם של עובדים חדשים ליחידה.
ככלל, על מינוי דרך קבע של עובד מן החוץ למשרה פנויה חלה חובת המכרז הפומבי, בהתאם להוראות חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט- 1959 .
על פי הוראות התקשי"ראין להעסיק עובד במעמד קבוע, על -פי כתב מינוי, אלא אם הוא משובץ במשרה פנויה בתקן.
כאשר עומדת להתפנות משרה תקנית, ולדעת האחראי62 ,יהיה הכרח למלא אותה יתחיל לטפל בדבר בעוד מועד, כדי שכל שלבי הטיפול יסתיימו, ככל האפשר, יחד עם התפנות המשרה.
61 תוספת שכר הניתנת בתנאים מסויימים לעובדי לשכות מינהל האוכלוסין, בגין קבלת קהל ברצף עד לשעות אחר הצהריים.
אחראי הוא על פי רוב מנהל כללי של המשרד או סגן מנהל כללי בכיר למינהל ומשאבי אנוש משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה | 1463 .
במאי 2016 התריעמנהל יחידת ה-RSD לפני מנהל מינהל אכיפה כי שניים מעובדי היחידה ממלאים תפקיד של ממונה על ראשי צוותים, אולם תנאי שכרם שווים לתנאי השכר של ראש צוות, שהוא תפקיד זוטר יותר; ושמונה מעובדי היחידה ממלאים תפקיד של ראש צוות , אך תנאי שכרם שווים לתנאי שכרו של מתשאל, שהוא תפקיד זוטר יותר.
מנהל היחידה ציין כי התריע על כך בעבר, אך התרעותיו לא הביאו לתיקון המצב.
עד לשנת 2017 לא פרסמה הרשות מכרזים לתפקידי ראש צוות, ולכן נמנעה מהמתשאלים האפשרות להתקדם לתפקיד בכיר יותר.
בתחילת שנת 2017 אוישו, במסגרתמכרז, תשעה תפקידים של ראש צוות.
שישה מהזוכים במכרז היו מתשאלים אשר עבדו כארבע שנים בתפקיד ראש צוות בלי שתוגמלו בהתאם.
יצוין כי בדוח של מבקר המדינה משנת 201663 :צוין מקרה דומהרשות האוכלוסין העסיקה עשרות בקרי גבול בתפקיד אחראי משמרת, אולם בתיאור תפקיד של בקר, שהוא תפקיד זוטר יותר.
בדוח נכתב כי "על מנכ"ל רשות האוכלוסין לבחון עם נציבות שירות המדינה.
את נושא העסקתם של בקרי הגבול כאחראי משמרת, שלא לפי הגדרת תפקידם בתקן, וכן לבחון את סוגיית הפער בשכר המשולם לעובדים אלה.
בחינה כזו יש לעשות גם בנוגע למפקחי הגירה אשר מועסקים כראשי צוותים.
על מנכ"ל רשות האוכלוסין ועל נש"ם בשיתוף אגף השכר והסכמי העבודה.
לפעול לאלתר כדי שלא יקופחו זכויותיהם של בקרי הגבול ושל מפקחי ההגירה".
אגף השכר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2017 : "דרך המלך בנושאים אלו היא לקבל אישור מהגורמים המוסמכים במשרד האוצר ובנציבות שירות המדינה לתקני עובדים המתאימים לצורכי העבודה ביחידה, בטרם מינוי העובדים, לאחר מכן למנות עובדים לתפקידים אלו כדין ורק לבסוף להטיל על העובדי ם את המטלות הכרוכות בתפקיד; באופן זה העובד יקבל את מלוא תנאי השכר הצמודים לתפקידו החל ממועד מינויו; מקרים [הרשות פועלת במקרה זה באותו אופן שבו פעלה בהתייחס ל : בשלב הראשון היא מטילה את המשימה על העובדים, ורק לאחר ]קודמים מכן פונה לגורמים המוסמכים במדינה בבקשה להתאמה של רמת התקינה ביחידה לצורכי התפעול; ככל שהרשות לא תחדל מפעולות אלו, יתכן שיקרו מקרים נוספים בהם עובד לא יקבל את תנאי השכר הצמודים לתפקיד אותו הוא מבצע בפועל".
רשות האוכלוסין השיבה בפברואר 2018 : "ככלל, הרשות פועלת בהתאם לכללי המינהל התקין, הנהוגים בשירות המדינה, בכל הנוגע לאיוש תקנים והסדרת הטלת משימות על עובדים.
יחד עם זאת, הרשות מחויבת להתאים את המבנה למשימות המשתנות המוטלות עליה, בהתאם להחלטות .
63 ,מבקר המדינה דוח שנתי 66 ג(2016 ), בפרק "ניהול משאבי האנוש ברשות האוכלוסין וההגירה", עמ' 1213 , 1225 -1223.
הממשלה, ולשינוי במציאות בשטח.
התאמת המשימות לתקינה המתבקשת, בהתאם למציאות המשתנה, לעיתים אינה תואמת את זמני התגובה של.
השותפים להליכי איוש כוח האדם"; "בחלק קטן מהמקרים, ועל מנת לאפשר את מילוי המשימות, כאמור, אין מנוס אלא לנהוג בדרך עוקפת, ולהטיל את ביצוע המשימות על העובדים, עוד בטרם קבלת אישור מהגורמים המוסמכים".
ממצאי הביקורת זו וממצאי ביקורת שעשה משרד מבקר המדינה בשנת 2016 מעלים חשש כי הרשות אינה מתקננת ומשדרגת את תקני יחידת ה -RSD בהתאם למשרות הפנויות ובהתאם לצרכיה , ו כפועל יוצא מקפחת חלק מעובדיה בשכר נמוך מזה המגיע להם.
קיפוח בשכר עלול להקשות על גיוס עובדים, ולכן גם על היכולת לטפל בבקשות המקלט.
על הסמנכ"ל למינהל לנקוט לאלתר פעולות כדי שהשכר של עובדי יחידת ה-RSD יתאם את תפקידם בפועל, ועל מנכ"ל הרשות לוודא שכך נעשה.
הדבר עשוי לתרום להישארות עובדים ביחידה ולמאמצים לגיוס עובדים חדשים.
על הסמנכ"ל למינהל ועלמנהל מינהל אכיפה לגבש דרכי פעולה לשם גיוס עובדים מתאימים בהיקף הנדרש ליחידת ה-RSD ולשימור העובדים בה, כדי לאפשר ליחידה לטפל בבקשות המקלט הרבות באופן מקצועי ויעיל ובתוך פרק זמן סביר.
יש לפעול להישארות העובדים ביחידה גם משום שהליך הכשרתם של עובדים חדשים הוא ממושך ומורכב.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות האוכלוסין כי המחסור של היחידה בכוח אדם במשך שנים פוגע במידה ניכרת ביכולתה להתמודד עם אלפי בקשות פתוחות שמונחות על שולחנה זמן רב.
קיומו של מחסור זה אף אינו מתיישב עם התחייבות הרשות לבג"ץ בעניין סיום הטיפול בבקשות של זרים שאינם בני הרחקה שטרם טופלו.
משרד הפנים - רשות האוכלוסין וההגירה | 1465 .
מדינת ישראל הצעירה הייתה בין המדינות שיזמו את גיבושה של אמנת הפליטים.
מדינת ישראל צריכה לראות באמנה בסיס ומצפן בכל הנוגע לאלו המבקשים כי ייבחן מעמדם כפליטים, בשל המאורעות ההיסטוריים שבעקבותיהם היא נחתמה, ובהיותה מדינה יהודית ודמוקרטית.
מכלול הליקויים שהועלו בנוגע לטיפול רשות האוכלוסין בבקשות מקלט בשנים האחרונות, עלול להתפרש ככמחויבות נמוכה של המדינה למילוי ההתחייבויות הבינלאומיות שנטלה על עצמה עת חתמה על אמנת הפליטים בשנת 1951.
משרד מבקר המדינה העלה ליקויים רבים ומשמעותיים בכל הנוגע לטיפול של רשות האוכלוסין בבקשות מקלט, לרבות פיגורים ניכרים בטיפול בבקשות; טיפול כושל בבקשות מקלט של זרים שאינם בני הרחקה, ליקוי הבולט בחומרתו בכל הנוגע לבקשות שהגישו יוצאי חבל דארפור שבסודן; וכן מתן שירות לקוי למבקשי המקלט.
בפיגור בטיפול בבקשות יש פגיעה חמורה בזכותם של מבקשי המקלט לקבלת החלטת המדינה אם להכיר בהם כפליטים, על הזכויות הנגזרות מכך, והפרת חובת ההגינות כלפי המבקשים.
לגבי תנאי העבודה וההעסקה של עובדי יחידת ה-RSD , שעות העבודה של עובדי היחידה הן רבות ומאומצות, העבודה נעשית במבנה שאינו הולם את צורכי היחידה, וחלק מעובדיה מקופחים לכאורה בשכרם.
בשל כל אלה יש קושי לשמר את עובדי היחידה ולגייס ליחידה עובדים חדשים, דבר הגורם לעיכוב הטיפול בבקשות המקלט.
ממצאי הביקורת מחייבים את שר הפנים ואת רשות האוכלוסין לנקוט פעולות נחרצות, כמפורט בדוח הביקורת, לביסוס התשתית המקצועית הנדרשת לטיפול יעיל ותכליתי בבקשות למקלט מדיני, באופן שיבטיח שמירה על זכויות המבקשים.
כוננויות בשירות המדינה 79 .
כוננות כפי שהיא מופעלת כיום בשירות המדינה היא מצב תפקודי, המחייב את העובד שהועמד בו להיות זמין ומוכן (להלן - כונן) כדי לתת מענה מיידי לבעיות או למטלות המתעוררות לאחר שעות העב ודה הרגילות במשרדי הממשלה; כל זאת, לפי צורכי המשרד ותמורת תשלום בגין היותו כונן (להלן - תוספת כוננות).
ההחלטה להעמיד עובד או קבוצה מסוימת של עובדים במצב של כוננות היא פעמים כורח המציאות בענפי עבודה ובתחומי פעולה שאינם סובלים דיחוי.
תחומים אלה ועמם הכונ נות כצורך עשויים להיות קשורים לגודל הסיכון והנזק שבהיעדר כוננות כגון: פגיעה בחיי אדם, פגיעה ברכוש, פגיעה בתהליכים של מחקר ופיתוח, פגיעה בשירותים ומוצרים חיוניים, פגיעה בתחזוקה נאותה של מתקנים ותשתיות, וטיפול בתקלות דחופות שעיכוב בטיפול בהן אינו סובל דיחוי.
בהסתמך על ההסדרים הנורמטיביים הקיימים סיווג משרד מבקר המדינה את הכוננויות לקבוצות הבאות: (א) הסדרים הקבועים בחוקים ובתקנות שונים (להלן - כוננות סטטוטורית); (ב) ההסדר הקבוע בהסכם שכר קיבוצי (להלן - כוננות הסכמית); (ג) הנחיות והוראות נציב שירות המדינה (להלן - כוננות ייעודית); (ד) לפי קביעת האחראי4 , ובאישור נציבות שירות המדינה (להלן- כוננות מינהלית).
לצורך ביצוע כוננויות כוללים משרדי הממשלה בתקציביהם סעיף מיוחד; מבדיקת נתוני השכר לשנת 2006 עולה כי תקציב הכוננות המעודכן למשרדי הממשלה ויחידות הסמך עמד על 787.
6 מיליון ש"ח וההוצאה בפועל עמדה על 841.
לפי נתוני משרד האוצר תקציב הכוננות המעודכן לשנת 2007 עמד על כ-790 .
בחודשים מרס-ספטמבר 2007 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת על הכוננויות בשירות המדינה.
בעיקר נבדקו ההיבטים הבאים: (א) הבסיס הנורמטיבי (הוראות, כללים וכד') שעליו נשענים משרדי ממשלה בבואם לקבוע את הצורך בכוננות ולהפעילה; (ב) עמידת משרדי הממשלה בחוקים, בהוראות ובכללים בעניין סדרי תכנון, רישום, דיווח, בקרה ופיקוח על ביצוע כוננויות וסדרי תשלום בגינן.
הביקורת הקיפה משרדי ממשלה ויחידות סמך אחדים, שבהם נדרשת הכוננות בשל משימותיהם ובשל תנאי עבודתם הייחודיים: משרד החקלאות ופיתוח הכפר וביחידות הסמך שלו, המינהל למחקר חקלאי והשירותים הוטרינריים (להלן - משרד החקלאות); המשרד להגנת הסביבה; משרד הרווחה; שירות עיבודים ממוכנים ברשות המסים; נציבות שירות המדינה (להלן - הנציבות או נש"ם); בתי חולים ממשלתיים ושל שירותי בריאות כללית 5 .
בדיקות השלמה נעשו באגפי הממונה על השכר והסכמי עבודה (להלן - הממונה על השכר), החשב הכללי והתקציבים שבמשרד האוצר.
כוננות מינהלית מופעלת לפי ק ביעת האחראי במשרד ממשלתי ובאישור הנציבות.
במסגרת הביקורת נבדקו הסוגיות הנוגעות לסדרי הפעלת כוננות מינהלית, לרבות: האם ישנה הגדרה תפעולית של המונח; האם ישנה הבניה של שיקול דעת בעניין הצורך בכוננות; סדרי אישור .
4 על פי התקשי"ר האחראי הוא "סגן מנהל כללי למינהל ולמשאבי אנוש, מנהל יחידת סמך, סגן מנהל יחידת סמך למינהל ולמשאבי אנוש; בעל תפקיד אחר שהמנהל הכללי של המשרד או מנהל יחידת הסמך מינה אותו להיות 'אחראי'" (להלן - האחראי).
5 לעניין הפעלת כוננויות בבתי חולים ממשלתיים- ראו בדוח זה, בפרק "סוגיות בסדרי מינהל של בתי חולים".
של הנציבות בדבר הצורך בכוננות מינהלית וסדרי הפיקוח והבקרה שהיא מפעילה; והיערכות המשרדים שנבדקו לתכנון ולביצוע כוננויות.
להלן פירוט ממצאי הביקורת: .
הצורך בהגדרה תפעולית של המונח כוננות .
5 לתקשי"ר קובעות כדלקמן: "כאשר קיים צורך להעמיד סוג עובדים בכוננות בנסיבות מסוימות, יפנה האחראי אל נציבות שירות המדינה ויפרט סוגי העובדים והנסיבות האמורים, על מנת לקבל את אישורה.
בכל מקרה כאשר האחראי סבור, כי צורכי העבודה מחייבים להעמיד סוג עובדים או עובד יחיד בכוננות, יפנה אל נציבות שירות המדינה לקבל אישור".
בהמשכו של סעיף זה נדרש האחראי להביא בפני הנציבות מכלול של נתונים אודות הכוננות המבוקשת לצורך מתן האישור כגון: תיאור מפורט של עבודות היחידה שבעטיין יש צורך בהסדר של כוננות; הסיבות שבגללן נדרשים העובדים להיות כוננים; ותכנית חודשית שעל פיה העובדים יהיו בכוננות.
בשירות המדינה ישנם כלים שונים לטיפול ב בעיות דחופות או בבעיות מיידיות הצצות ועולות, הכלים הם: מתן שעות נוספות למטלות דחופות; קריאות פתע לעובדים במקרים דחופים ומיידיים, תורניות וכן הפעלת עובדים בכוננות.
השוני בין תוספת הכוננות לבין הכלים האחרים הוא שהתשלום עבור הכוננות מהווה תוספת שכר קבועה ללא תלות אם הייתה קריאה או לא, ואילו הכלים האחרים מותנים באירועים שאירעו ובהשקעת עבודה בפועל.
נמצא, כי על אף השימוש הרב שנעשה בתקשי"ר ובשגרת העבודה בשירות המדינה במונח "כוננות", אין בו הגדרה מפורשת ותפעולית של מונח זה אלא ניתן להבין את כוונתו באופן משתמע.
לדוג מה, אין בהוראות התקשי"ר תיחום של השימוש בכוננות, ככלי ניהולי, וייחודו לסוגי בעיות או מטלות המתעוררות לאחר שעות העבודה הרגילות, לעומת השימוש בכלים ניהוליים אחרים, כגון - שעות נוספות, קריאות פתע ותורנויות.
במהלך הביקורת, ביולי 2007 , הודיעה הנציבות למשרד מבקר המדינה, כי "נושא תוספת הכוננות בשירות המדינה נסמך על הסדרים מיושנים שנקבעו לפני שנים רבות בהתייחס למאפייני העבודה ולנסיבות הטכנולוגיות שהיו קיימות בשעתו.
בהתחשב בצורך לעדכן את ההסדרים האמורים ולהתאימם לזמננו החליט נציב שירות המדינה למנות צוות לבחינה כוללת של הוראות התקשי"ר בנושא תשלום כוננויות 6 (להלן- צוות הבדיקה), במטרה לעדכן ולשנות את הטעון שינוי בנורמות התקשי"ריות הנוכחיות.
צוות הבדיקה הגיש לנציב שירות המדינה את ממצאיו והמלצותיו7 ובעקבות כך ערך נציב שירות המדינה דיון בהנהלת נש"ם ב - 7.
07 , ובו אימצ ה ההנהלה את המלצות צוות הבדיקה וקיבלה החלטות בנושא המחייבות עדכוני תקשי"ר.
6 על פי המסמכים, ב- 17.
07 החליט נציב שירות המדינה להקים צוות לבחינה כוללת של הוראות התקשי"ר בנושא תשלום כוננויות לעובדי המדינה.
על פי כתב מינוי, נדרש צוות הבדיקה להגיש את המלצותיו לנציב שירות המדינה עד 15.
07 7 המלצות צוות הבדיקה הוצגו במסמך מ- 7.
כוננויות בשירות המדינה 81 .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 דיווחה הנציבות, כי "נציב שירות המדינה הציג תפיסה חדשה שעל נש"ם לאמץ ולפיה יש מקום לבחון מחדש את נושא תשלום הכוננויות מול האוצר ברמת המקרו באופן שתקציב הכוננויות כולו יחולק בדרך שונה ושוויונית יותר.
לדעת נציב שירות המדינה הכוננויות הן רק מרכיב אחד ממרכיבי שכר נוספים של עובדי המדינה כמו אחזקת רכב, שעות נוספות ותוספות אחרות שיש מקום לבחנם מחדש במסגרת כוללת מול האוצר".
לאחר סיום הביקורת, בפברואר 2008 , דיווחה הנציבות למשרד מבקר המדינה כי היא עדכנה את הוראות התקשי"ר הקובעות את הכללים לתוספת כוננות, והגדירה במסגרתן "כוננות" כ- "תוספת המשולמת לעובד תמורת נכונותו להעמיד עצמו לרשות המשרד לפרקי זמן שונים, כפי שהוקצו לו, מעבר לשעות העבודה הרגילות, לצורך ביצוע מטלות דחופות ואחרות לפי דרישת האחראי או מי מטעמו.
מטלה יכול ותהא סיוע טלפוני, התייצבות פיזית במשרד או במקום אחר לצורך מתן מענה לבעיה שהתעוררה, הכל לפי החלטת האחראי או מי מטעמו".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הגדרת הכוננות דלעיל איננה מבהירה בצורה מספקת את העמימות הקיימת מאחר שהפעלת הכוננות "למטלות דחופות ואחרות" היא כללית וניתנת לפרשנויות שונות, שכן ניתן להגדיר כל מטלה מינהלית כמטלה דחופה או "מטלה אחרת" ואין כאן הגדרה תפעולית ותחומה.
על הנציבות להבהיר אפוא כי המדובר במטלות דחופות שלא ניתן לבצען במסגרת שעות העבודה הרגילות או במסגרת של שעות עבודה נוספות.
בהיעדר הגדרה תפעולית של כוננות כאמור, קיים פתח לפרשנויות שונות, ביניהן מרחיבות או מצמצמות, של הצורך להעמיד עובד פלוני בכוננות, כמענה למשימה שיש לבצעה לאחר שעות העבודה הרגילות; ואכן נמצא כי היעדר ההבחנה והיעדר ההגדרה יצרו עמימות, וכך עלה, שגם הפעילויות שיש לבצען אחרי שעות העבודה הרגילות, מסיבות שונות - כמו: עומס עבודה המוטל על העובד בשעות העבודה הרגילות; הצורך לעמוד ביעדים תקציביים ומינהליים; פעילות משותפת עם מוסדות ציבוריים אחרים המתבצעת לאחר שעות העבודה הרגילות; וביצוע משימות נוספות מחוץ לתפקיד התקני - הופעלה בהן כוננות, כאשר מנגד המענה המינהלי הסביר להן עשוי להיות העסקת עובד במסגרת שעות נוספות או קריאות פתע.
להלן דוגמאות: (א) בהנמקת הצורך בכוננויות של עובדת מסוימת שממלאה תפקיד סגן ממונה (משכורת) בחשבות המי נהל למחקר חקלאי, ציינה במאי 2006 הממונה על מחלקת משכורת, כי "ב - 1.
[ קיבלה בנוסף לעבודתה במחלקת משכורת חלק מעבודתה של ].
[ העובדת לא התנתה תוספת עבודתה ]העובדת[ .
כתוצאה מכך עלתה תעסוקתה בהיקף משמעותי ביותר בכל תנאי.
מאידך הינה מבצעת עבודתה מזה 10 ]העובדת[ .
חודשים בדייקנות ובהצלחה רבה למעשה אחראית על החוקרים היוצאים להשתלמויות בחו"ל ולשבתון, ובגלל המספר הרב של חוקרים היוצאים להשתלמויות נאלצת להישאר בעבודה מעבר לשעות הנוספות המאושרות לה על מנת לסיים את העבודה, ולא פעם החוקרים מאלצים אותה לעזור להם אח רי שעות העבודה".
הנציבות אישרה את הבקשה לביצוע הכוננות.
(ב) בדצמבר 2003 פנה מנהל מחוז חיפה במשרד להגנת הסביבה לאחראי בבקשה לצרף למקבלי תוספת הכוננות עובדת מסוימת, בנימוק ש"היא למעשה מרכזת ממונה על ענף התכנון .
וכן פעילה בועדות הארציות והמקומיות בשעות לא שגרתיות כולל בשעות הערב המאוחרות" (ההדגשה לא במקור).
הנציבות אישרה את הבקשה.
04 שלחה מנהלת מחוז המרכז במשרד להגנת הסביבה מכתב לאחראי בו היא ביקשה להקצות תוספת כוננות למרכז לוחמה במזיקים, הנימוק לבקשה "עובד בשעות לילה מאוחרות כדי להשלים את המטלות השונות, , כרכז צוות תשתיות ]ההדגשה אינה במקור[ ,(בהתנדבות), כרכז לוחמה במזיקים המבצע אכיפה לפי פקודת בריאות העם וכתוכניתן המסייע לרכזים המקצועיים ולמנהלת המחוז להכין תוכנות מחשב לצורך ניהול, מעקב ופיקוח על פעולות המחוז".
הנציבות אישרה גם בקשה זו.
משרד מבק ר המדינה מעיר, כי מדוגמאות אלה ומאחרות עולה שהצורך בביצוע אותן פעולות איננו נובע מההכרח להיות כונן כדי לתת מענה דחוף לבעיה בלתי צפויה שאינה סובלת דיחוי, העלולה ליצור נזק מהותי או סיכון מהותי, אלא מהכרח להשלים משימות מינהליות מסוימות - משימות שפעמים הן צפוי ות ושגרתיות במהותן - לאחר שעות העבודה הרגילות.
דרך המלך לביצוע משימות אלה אף אם הן דחופות הוא באמצעות שעות נוספות לפי משימה, שהתשלום עבורן הוא עבור השקעת עבודה בפועל, ולא על ידי העמדת עובדים במצב של כוננות לביצוע משימות אלה תוך התחייבות לתת תמורה כספית קבועה בגינן.
בנוסף לכך, היעדר הגדרות תפעוליות של כוננות עלול ליצור חוסר עקביות ואף חוסר שוויוניות באופן קבלת החלטות של האחראי בנוגע להעמדת עובדים במצבים של כוננות.
לאופן שבו נעשה שימוש במתן הכוננות עלולה להיות גם השלכה רוחבית על מערכת השכר במשרד, כמומחש בדוגמה שלהלן: על פי המסמכים, בנובמבר 2006 פנתה מנהלת תחום משאבי אנוש לשעבר במינהל המחקר החקלאי לנציבות בבקשה לאשר כוננות לשישה עובדים, ביניהם שלוש עובדות הממלאות תפקידי אמרכלות ביחידות המכון למחקר חקלאי.
קודם לפנייתה של מנהלת תחום משאבי אנוש לשעבר לנציבות פנו שלוש העובדות בינואר 2006 במכתב משותף אל האחראי במינהל המחקר החקלאי בעניין תוספת כוננות לאמרכלים במינהל למחקר החקלאי.
בפנייה זו ציינו העובדות, כי למעט שלושתן כל יתר האמרכלים במינהל המחקר החקלאי מתוגמלים בתוספת כוננות והן מבקשות לתגמל אותן על בסיס ההחלטה להשוות בין כל האמרכלים בדרגה גם בנושא הכוננות שהרי עבודת האמרכלים בכל היחידות זהה.
על פי המסמכים, בעקבות הפנייה האמורה אישרה הנציבות תוספת כוננות לאותן העובדות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי העובדות אינן מצביעות במכתבן על צורך בביצוע כוננויות לגופו של עניין, אלא מצביעות על היחס של איפה ואיפה בקבלת תוספת כוננות בינן לבין עובדים אחרים במינהל המחקר החקלאי הממלאים תפקידים זהים או דומים.
מכאן עולה ספק, האם הכוננויות המינהליות שאושרו לעובדות אלה, ויתכן שגם לעובדים בתפקידים זהים או דומים במינהל המחקר החקלאי, אכן מהוות כלי הכרחי למילוי משימות חיוניות ודחופות, או שמא מדובר בתגמול כספי גרידא.
קריאות פתע : על פי הוראות התקשי"ר, "עובד, שחזר לביתו אחר שעות העבודה ונקרא לפתע לחזור לעבודתו אחרי הפסקה של שעה אחת לפחות, מקבל תשלום כמקובל בעד להלן [ השעות הנוספות בהן עבד- קריא.
האחראי או מנהל כנ"ל ישתמשו בקריאות ]ות פתע פתע רק במקרים יוצאים מן הכלל וכאשר לא הייתה כל אפשרות לדעת מראש על עבודה שיש לבצע ושבגללה הוחלט לקרוא את העובד לעבודה".
כוננויות בשירות המדינה 83 .
לדעת משרד מבקר המדינה, שומה על הנציבות להבהיר בתקשי"ר ולהנחות את המשרדים לפעול כך שקודם להחלטה להעמיד את העובד בכוננות ראוי לבחון את שכיחותן של קריאות הפתע בתקופה מסוימת והכרחיותן; ככל שמדובר באירועים נדירים ראוי לבחון את דרך הטיפול באירועים אלה בעזרת הכלי של קריאות פתע, כהגדרתן בתקשי"ר, תוך עיגון חובת העובד להיענות לקריאת פתע במסגרת הגדרת תפקידו.
בתשובתה מדצמבר 2007 למשרד מבקר המדינה דיווחה הנציבות, כי צוות הבדיקה "הגיע למסקנה שקיים קושי אמיתי בקביעת קריטריונים אחידים לכוננויות על ידי הנציבות לכל משרדי הממשלה ויחידות הסמך.
הסיבה העיקרית לכך היא חוסר היכולת להכיר מקרוב את סוגי העבודות והעובדים ברמת האחראי במשרד.
כן התברר כי לעובדים בעלי תפקידים דומים ישנם מאפייני עבודה שונים.
כך למשל נמצא כי מנהל בנא"מ במשרד מסוים יכול שעבודתו תהה שונה מעמיתו המשרת במשרד אחר באופן שידרוש גם הקצאת כוננויות שונה".
לנוכח הקושי האמור הגיעה הנציבות למסקנה, כי "הקצאת הכוננויות במשרדים וביחידות הסמך צריכה להיעשות בדומה להקצאת שעות נוספות על ידי האחראי ככלי ניהולי ".
(ההדגשות במקור), וכי תפקידה של הנציבות מתמצה בעריכת בקרה על עצם החלוקה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נכון למועד סיום הביקורת הנציבות טרם האצילה למשרדי הממשלה סמכויות לאישור הצורך בכוננויות מינהליות למעט הסמכויות שהואצלו בנוגע להארכת תוקף תשלום תוספת כוננות לתפקיד או לעובד בתפקיד מסוים שאושרה להם בעבר תוספת כוננות על ידי הנציבות ולכן תפקידה של הנציבות לבחון את הצורך בכוננות כפי שמוגדר בתקשי"ר עומד בעינו.
לנוכח החלטותיה של הנציבות בדבר השימוש בכוננות ככלי ניהולי בידי האחראי ולנוכח מדיניותה בדבר האצלת סמכויות בעניין זה למשרדי הממשלה, הצורך בהבניית שיקול הדעת ובקביעת כללים וקווים מנחים בעניין הכוננות מקבל משנה תוקף.
בנוסף לזאת, ראוי שכל משרד ממשלתי, המעמיד עובדים בכוננויות, יגדיר נהלים מפורטים וייחודיים בעניין כוננויות, התואמים את משימותיו ואת סביבתו הארגונית, פעולות שטרם נעשו במשרדים שנבדקו; וכי נהלים אלו יאושרו על ידי הנציבות.
חובת ההנמקה והבניית שיקול דעת בעניין הכוננות .
על פי סדרי מינהל תקין, קביעת הצורך בכוננות - ככל החלטה מינהלית - חייבת להיות מנומקת ומוסדרת בהליך מינהלי ראוי, שהוא שקוף, אחוד ונתון לבדיקה, לבקרה ולפיקוח8 .
יישומו של תהליך מעין זה בהקשר של החלטות בדבר אישור כוננות לעובדי המדינה מחייב נקיטת כמה פעולות חיוניות, ובהן: (א) קביעת אמות מידה ייחודיות לבחינת הצורך בכוננות; לדוגמה: האם מדובר במענה לבעיות הכרוכות במניעת סיכון בחיי אדם, נזק לרכוש, פגיעה בתהליכי עבודה וכדומה; האם האירוע הוא אירוע שכיח או לאו, ועוד; (ב) שקילת חלופות - .
8 בעניין זה ראו דוח שנתי 53 ( ב' של מבקר המדינה 2003 ) בפרק "עבודת המטה במשרדי הממשלה", עמ' 5 .
האם יש להפעיל כוננות או שניתן לתת מענה לאירוע בדרכים חלופיות.
פעולות אלה ייקראו להלן - הבניית שיקול הדעת בעניין הכוננות.
בכלל זה, לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי, אפוא, לתת דגש מיוחד להבניית שיקול הדעת ככל שהקביעה להעמיד עובד מסוים בכוננות מתייחסת לתפקיד שבדרך כלל אין בו קשר תפקודי-מהותי ישיר לתהליכים ולמצבי חירום, כפי שצוינו לעיל.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי אמנם הוראות התקשי"ר מציינות את חובת האחראי לנמק את הצורך בכוננות, אולם הן אינן מפרטות, כאמור לעיל, אמות מידה ייחודיות לקביעת הצורך בכוננות ובכלל זה לא מחייבות לבחון את הצורך מול חלופות אחרות.
מעיון בפניותיהם לנציבות בשנים 2004 -2007 , של האחראים במשרדי הממשלה שנבדקו, בעניין העמדת עובדים מסוימים בכוננות עולה, כי לרוב הם לא קיימו בחינה סדורה של הצורך בכוננות ובכלל זה בחינת הצורך מול חלופות אחרות; וכן, לא פעלו בהתאם להוראות התקשי"ר בבואם להגיש בקשותיהם לנציבות.
נמצא, כי בדרך כלל הסיבות והפרטים המחייבים הזדקקות להסדר של כוננות, כגון - פרטי העבודה המחייבת כוננות, הנזק שייגרם בהיעדר כוננות, היקף זמנים וכדומה, לא צוינו כלל או שהנימוקים לא היו רלוונטים - בהקשר לעובדים המינהליים שלהם התבקשה תוספת הכוננות; האחראים גם לא ציינו את שע ת התחלת הכוננות המבוקשת ושעת סיומה.
לדוגמה: בפנייתה מינואר 2007 ביקשה האחראית במשרד החקלאות מהנציבות לאשר באופן מרוכז הקצאת כוננויות ל -65 עובדי המשרד, ביניהם שישה עובדים מאגף הכספים (משרד החשב), שבעה עובדים מהרשות לתכנון, שישה עובדים מלשכת היועץ המשפטי , שבעה עובדים מלשכות המנכ"ל וסמנכ"לים.
הנימוקים שניתנו היו אמנם תפעוליים כגון: "טיפול בתקלות בבריכות הדגים; ביקורת חריגות ליצוא ויבוא תוצרת חקלאית לפי לוחות זמנים בלתי צפויים; טיפול באירועים אקלימיים חריגים; פתרון בעיות דחופות בעת תקלות במערכות תחזוקה ורכב; זמינות למקרים של פריצות וגניבות באתרי המשרד בכל רחבי הארץ; מתן סיוע להנהלת המשרד עפ"י הצורך בפעילות חריגה".
אולם הבקשה לא הבהירה דיה מדוע מטלות אלה מחייבות גם כוננות של עובדים מינהליים רבים שחלקם עוסק בתכנון ובכספים, ושאת חלקם ניתן להעסיק במידת הצורך בשעות נוספות.
סדרי תכנון דיווח ובקרה על כוננויות .
על פי הוראות התקשי"ר העמדת עובד בכוננות מחייבת תהליך שוטף של תכנון, דיווח ובקרה, לאורך כל התקופה הרלוונטית לה נדרשת הכוננות.
תכנון כוננויות ופרסומן : כדי להפעיל את הכוננות באופן מיטבי נקבע בתקשי"ר כי יש להכי ן תכנית כוננויות חודשית מאושרת המפרטת את שמות הכוננים וסדר יומם, כוננויות בשירות המדינה 85 .
ולפרסמה בלוח המודעות ביחידה, וכן להביאה לידיעת כל העובדים העשויים להזדקק במהלך עבודתם לכונן; העתק ממנה יועבר למחלקת משאבי אנוש במשרד - למעקב.
בכל הכוננויות, אשר הנציבות אישרה והפנתה לאחראי ביחידה הרלוונטית, מצוינת ההוראה, ולפיה: "הכוננויות תהיינה מתוכננות מראש ולוח הכוננויות המעודכן יפורסם על גבי לוח המודעות ביחידה הנוגעת בדבר".
משרד מבקר המדינה בדק את יישומם של כללים אלה והעלה כי במרבית היחידות במשרדי הממשלה שנכללו בבדיקה לא מתפרסמת תכנית כ וננות על גבי לוח מודעות כפי שמחייב התקשי"ר.
סדרי דיווח על הפעלת כוננויות ועל אירועים שקרו : הכוננות נועדה למשימות מסוימות, לכן כאשר המשימה מתממשת והכונן נקרא לבצע את תפקידו, ראוי שיהיה גם דיווח על הגורמים והסיבות של הפעלת קריאות בפועל, ובכלל זה: זמן הקריאה; זמן ההגעה; מהירות התגובה; והנזק שנמנע.
ריכוז מידע בתחומים אלה יאפשר הסקת מסקנות והפקת לקחים בתחום הפעלת הכוננות.
וכן ראוי שיהיה דיווח תקופתי, המציג ניתוח סטטיסטי של סדרי הפעלת כוננויות במשרד, ובכלל זה: שכיחות הפעלת כוננויות בתקופה הנתונה בחתכים, כגון סיב ות להפעלת כונן; הגורם המפעיל את הכונן; עלות תיקון הנזק או טיפול בתקלה.
ניהול יומני כוננות : התקשי"ר קובע, ש"בכל יחידה בה קיימים כוננים ינוהל ספר כוננים בו ירשום כל כונן מדי יום, בתום הכוננות, את האירועים שאירעו בעת היותו כונן; לא קרה כל אירוע יוצא דופן, יירשם בספר: הכוננות עברה ללא אירוע מיוחד".
נמצא, כי האחראים במשרדי הממשלה שנבדקו לא פעלו להטמעתה של הוראה זו ביחידות שבהן הועמדו עובדיהן במצב של כוננות וביחידות אלו אין מנהלים יומני כוננות והכוננים אינם מדווחים על האירועים שאירעו בעת הכוננות, כנדרש בהוראות התקשי"ר.
היעדר רישום עלול לפגוע ביכולת לבדוק את חיוניותן של הכוננויות ולעורר חשש בדבר הצורך בקיומן.
ביקורת על ביצוע הכוננות : על פי התקשי"ר, "על האחראי לערוך ביקורת לעיתים מזומנות על ביצוע הכוננויות, על ידי התקשרות טלפונית לכוננים או על ידי כל דרך אחרת שיראה לו".
מהבדיקה של משרד מבקר המדינה עלה כי האחראים במשרדי הממשלה שנבדקו לא נהגו לערוך ביקורת על סדרי ביצוע כוננויות ביחידותיהם לפי הוראות התקשי"ר.
אי-מילוי הוראות התקשי"ר בדבר תכנון, פיקוח ובקרה פוגע ביכולת להבטיח שהכוננות תתבצע בשעת הצורך הלכה למעשה וכי יעשה בה שימוש רק במקרים שבהם קיים צורך ממשי ומהותי בכך.
בדיקת נחיצות תקופתית של הצורך בהפעלת הכוננות : ליוזמתו של האחראי להעמיד עובד או קבוצת עובדים בכוננות קיימות השלכות תקציביות ניכרות, לכן מן הראוי, שלאחר שניתנת תוספת כוננות לעובד תיעשה לאחר חלוף זמן בדיקה בדבר המשך 86 דוחשנתי 58ב .