HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בשנת2011 עשה האגף סקר מדגמי של יצירות אומנות והתמקד בשלושה היבטים: סיוע בזיהוי היצירות והשלמת פרטים; בדיקת מצבן הפיזי של היצירות ואיתור פגמים המחייבים תיקון ושחזור מקצועיים; בדיקה של סידור האוספים ואיכות התצוגה שלהם בחללים הציבוריים שבנציגויות ובבתי השרד.
את הסקר עשתה אוצרת אומנות בנציגויות ישראל בניו יורק ובוושינגטון.
נבדקו כ-290 יצירות של למעלה מ-50 אומנים ישראלים וזרים, וביניהן תמונות שמן, הדפסים וליטוגרפיות 16 ,, רישומים, תצלומים ופסלים מקצתם בעלי ערך אומנותי וכלכלי רב.
על פי ממצאי הסקר משנת 2011 , יצירות אומנות מקוריות רבות ניזוקו במהלך השנים מפגעי הזמן, מתחזוקה לא נאותה ומהצבתן בצורה מרושלת ומוזנחת בתנאים בלתי הולמים.
הסקר הצביע על צורך לטפל ללא דיחוי בשיקום אחדות מהיצירות ושימורן, וצוין בו כי יצירות מסוימות דורשות תיקון ושחזור בישראל.
בסקר נקבע כי יש לגבש תוכנית עדכנית לחללים הציבוריים בנציגויות, כדי לשלב יצירות קיימות וחדשות של יוצרים ישראלים עכשוויים ולבחון אפשרות למ מן רכישת יצירות חדשות באמצעות מכירה או החלפה של יצירות ישנות ופגומות שאינן מתאימות לנציגויות.
מנהל האגף דאז העביר ביולי 2012 .
את ממצאי הסקר למנכ"ל המשרד דאז הוא הדגיש שיצירות מקור יקרות "זרוקות" במצב גרוע, לדוגמה ציור ששוויו הוערך בכ - 300,000 דולר נמצא שרוט במחסן של הנציגות וזקוק לשימור ושחזור; יצירה אחרת נמצאה גם היא במחסן ומנהל האגף דאז העריך את שווייה בכ - 60,000 .
דולר מנהל האגף העלה נושאים רלוונטיים להמשך הטיפול ביצירות האומנות, ובהם בדיקת הצורך להחזיק ביצירות אומנות יקרות בהיעדר תנאים מיטביים לשמירה עליהן; מכירה של יצירות בעלות ערך כלכלי שאין בהן עניין ורכישה של יצירות אחרות במקומן; העסקה קבועה של אוצרת אומנות או יועצת באגף.
כמו כן, הכין האגף רשימה של 15 יצירות מקוריות מהנציגויות .
16 הדפס הואיצירת אמנות שנוצרה על ידי צייר או גרפיקאי באמצעות טכניקת דפוס ומופקת בדרך כלל במהדורה מוגבלת.
ליטוגרפיה היא סוג של הדפס הנעשה בטכניקה ייחודית.
בארצות הברית שערכן נאמד בכחצי מיליון ש"ח שיש להעביר לישראל לצורך שחזור ותיקון.
המשלוח לישראל נאמד בכ- 4,500 .
דולרבמהלך 2012 קייםראש המערך לדיפלומטיה ציבורית במשרד החוץ סדרה של דיונים בנושא יצירות האומנות בנציגויות , אולם הם לא הביאו לשינוי במצב.
בשנת2016 פנתה מנהלת האגף למערך לדיפלומטיה ציבורית במשרד החוץ בבקשה לבחון את הטיפול ביצירות ודרכי הפיקוח עליהן ולמצוא דרכים לשפר את הצגת האומנות הישראלית בנציגויות, נוכח ממצאי הסקר.
בפנייתה חזרה על המלצות הפעולה משנת 2012 והוסיפה: "משאבים חומריים מקדישים מחשבה ותשומת לב לנושא האמנות בנציגויות ובתי השרד, בעיצוב החללים באופן שישווה אוירה מכובדת ונעימה יותר לעובדים ולמבקרים כמו גם בצורך ביצירת במה ומראה לאמנות ישראלית.
לצערנו תקציבנו כה דל כך שהאפשרויות מאוד מוגבלות" .
במרץ 2018 פנתה מנהלת האגף לסמנכ"ל למינהל במשרד החוץ, הצביעה על מצב הטיפול ביצירות האומנות בנציגויות ובבתי השרד של המשרד וחזרה על ממצאי הסקר והרעיונות שעלו לפתרון הבעיה.
היא הסבירה ש"נגרם להן נזק בלתי הפיך והפסד אמנותי וכ ספי שיכול להגיע למאות אלפי דולרים.
משלוח ארצה של היצירות הינו יקר ולמשרד אין מחסנים מאוקלמים לקליטת העבודות.
נוסף לכך רסטורציה17 הינה יקרה ולאגף אין את המשאבים לכך".
במועד סיום הביקורת, בחלוף כשבע שנים מאז הוגשו למשרד החוץ ממצאי הסקר על מצב יצירות האומנו ת והפעולות הדרושות לתיקון המצב, המשרד טרם הכריע באיזו דרך פעולה לנקוט בעניין.
עד מועד סיום הביקורת של משרד מבקר המדינה לא ננקטה אף אחת מהפעולות שנדרשו, לרבות שיקום יצירות שערכן הכולל מוערך במיליוני ש"ח ושחזורן; החלפת יצירות פגומות; בחינת התנאים לאחסון יצירות; בחינה של השימוש ביצירות בחללים ובנכסים; גיוס יועץ מקצועי ועוד.
אי נקיטת הפעולות שעליהן הצביע מנהל האגף דאז עלולה להביא לידי הזנחה של יצירות, לנזק בלתי הפיך להן ולנזק כספי ניכר.
בתשובת משרד החוץ נכתב שיצירות מקוריות נמצאות בעיקר בנציגויות גדולות ומרכזי ות, ושמזה כמה שנים לא נרכשות יצירות מקור חדשות - בעיקר בשל עלות התחזוקה, התנאים הדרושים להחזקתן וחוסר תקציב.
עוד הוסבר, כי לשם שיקום ושחזור של יצירות מקור והכנת ת וכנית כוללת לטיפול ביצירות האומנות אכן נדרש תקציב ייעודי גדול שאי אפשר להקצות מתקציב האגף.
לכן, ובסדרי העדיפויות הקיימים במשרד, לא ניתן ליישם תוכנית מתבקשת בנושא זה.
המשרד הוסיף, שהוא עדכן במועד הביקורת את כל מצאי האומנות בנציגויות, אך לנוכח ממצאי הביקורת הוא יבחן את הטיפול ביצירות מקור בכפוף לאיתור מקור תקציבי שיאפשר יישום.
17 שיקום של יצירת אמנות שניזוקה.
זאת, המשרד מנסה לבחון דרכים שונות כדי לטפל ביצירות האומנות, מכיוון שיש קושי חוקי למכור, להחליף או לתרום את היצירות לגורם חיצוני.
עד מועד סיום הביקורת לא נמצא אפיק המאפשר זאת.
פנייתה של מנהלת האגף שהצביעה על נזק בלתי הפיך ליצירות האמנות וההפסד האמנותי והכספי שיכול להגיע למאות אלפי דולרים, מחייבים את המשרד להכין תוכנית טיפול כוללת ליצירות האמנות שבהחזקתו.
על תוכנית זו לתת מענה להיבטים של שימור, תחזוקה, תחלופה ושימוש בכלל יצירות האמנות שבנציגויות.
תוכנית זו אמורה אף לתת מענה לליקויים ולפעולות שבהן יש לנקוט על פי הסקר שנעשה עוד בשנת 2011 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החוץ, כי רק לאחר גיבוש תוכנית כזו, ניתן יהיה להעריך את העלות הכספית הנדרשת כדי להוציא אותה אל הפועל ולאתר מקורות תקציביים מתאימים לכך.
רישום הנכסים במערכת עינב .
המחלקה מנהלת את תחזוקת הנכסים והמצאי בנציגויות באמצעות מערכת "עינב" - מערכת ממוחשבת לניהול נכסים, תחזוקה ומצאי (להלן - מערכת עינב), המוטמעת בנציגויות ישראל בחו"ל ובמטה המשרד, ומאפשרת פעולות רישום, מעקב ובקרה על כ לל הנכסים .
בין השנים 2006 ו-2008 פעל המשרד להטמיע את מערכת עינב בכל נציגויות המשרד בחו"ל.
לכל אחד מנכסי המדינה בחו"ל הוגדרו במערכת עינב הוראות טיפול לתחזוקה מונעת, הרלוונטיות עבורו.
קצין המינהלה בכל נציגות נדרש לעדכן במערכת עינב את מצב התחזוקה של הנכסים, של הציוד ושל התכולה שבהם.
עליו לבצע אחת לשנה ספירת מצאי, לוודא שהפריטים הרשומים במערכת עינב קיימים, להוסיף או לגרוע נכסים מרשימת המצאי ולהפיק דוח מצאי עדכני של הנכסים.
מפעולות בקרה שביצע משרד החוץ בשנים 2017 ו-2018 על ריכוז ורישום המידע על הנכסים בנציגויו ת עולה שחלק מהנציגויות לא ניהלו כנדרש את הרישום במערכת עינב ומידע על נכסים שהיה אמור להיכלל במערכת לא הוזן כנדרש.
משרד החוץ מסר למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2017 מספר הנציגויות שלא עדכנו את רשימות המצאי ומצב הנכסים שלהן עמד על 7 , ומספר הנציגויותשהגישו דיווח חסר במערכת עינב הגיע ל -10.
באוגוסט 2017 בדק קצין המינהלה האזורי למערב אירופה את 17 הנציגויות שבאחריותו ומצא כי אף אחת מהן לא עדכנה את כל המידע במערכת עינב.
בסדרת ביקורי עבודה שעשה קצין המינהלה האזורי למדינות אמריקה הלטינית בינואר 2018 נמצא כי 7 מתוך12 נציגויות לא עדכנו את המערכת על המצאי בנכסים.
בריכוז ממצאים מדוח ביקורת שעשה רואה חשבון בשנת 2017 בנציגות ישראל בפריז נמצא כי ברישום המצאי בשגרירות חסרים פרטים הנוגעים לנכסים, כגון תאריכי רכישה ועלויות.
כמו כן, נכסים רבים שנרכשו בשנת 2016 לא הופיעו ברישום המצאי כלל.
משרד החוץ ביצע בדיקה רוחבית של עדכון מערכת עינב בנציגויות על ידי קציני המנהלה.
המשרד ביקש מקציני מינהלה שלא הזינו את הפרטים למערכת עינב כנדרש להשלים את הפערים.
בנובמבר 2017 כתב מנהל המחלקה כדלקמן: "כפי שידוע לכם, מערכת עינב מנהלת את הנכסים שלנו בחו"ל ברמת ניהול חוזים וביטוחים, ניהול מצאי (רכישות, גריעות וכו') ותחזוקת המבנים.
מבדיקה רוחבית שבצענו עולה כי בחלק מהנציגויות 926 |דוח שנתי 69ב .
חלק מהנציגויות אינן .
קיימים פערים בעדכון המערכת וזאת למרות שקיימות תזכורות חוזרות ונשנות במערכת השמורה".
האמור לעיל מלמד כי חלק מהנציגויות אינן מעדכנות את המערכת וכך פוגעות ביכולתו של האגף להשתמש במערכת לתכנון פעולות תחזוקה שיש לעשות בנציגויות ולתקצבן.
עדכון הנתונים במערכת עינב נחוץ לניהול תקין ומקצועי של אלפי נכסים שהמשרד מחזיק בהם ביותר ממאה נציגויות בחו"ל.
בתשובתו ענה משרד החוץ, כי הקביעה שאי עדכון הנתונים במערכת עינב פוגעת ביכולת האגף לתכנן פעולות תחזוקה בנציגו יות, אינה מדויקת, כיוון שהמערכת מ זכירה לקציני המינהלה פעמיים בשנה שיש צורך ל בצע פעולות תחזוקה בנציגויות, ומרביתן מדווחות על כך .
עוד נכתב, כי מטה המשרד פועל עם הנציגויות להשלמת בסיס הנתונים והמידע החסר לקראת ההסבה למערכת מחשוב רוחבית כוללת של אגף החשב הכללי (להלן - מערכת מרכב"ה )18 במשרדי הממשלה והוא צופה ש השימוש ב מערכת זו יאפשר מעקב עדכני יותר.
על הנהלת האגף לפעול אצל הנציגויות באופן שיבטיח שעוד לפני קליטת מערכת מרכב"ה יוזן כל המידע על כלל הנכסים של המשרד למערכת המידע ויעודכן באורח שוטף.
ניהול תקין של המידע המלא והעדכני הוא הבסיס להכנת תוכניות עבודה ולקיום מעקב ובקרה בנושא.
אגף החשב הכללי מפעיל את מערכת מרכב"ה, ובשנת2016 החל משרד החוץ בתהליך קליטתה במטה המשרד ובנציגויות בחו"ל.
מערכת מרכב"ה הותאמה לדרישות המשרד, כדי שהיא תכלול את יכולות הניהול של מערכת עינב ותשמש לה תחליף בנציגויות בנושאים מגוונים ובהם רישום הנכסים ומיקומם, תחזוקה מונעת של הנכסים וניהול המצאי שבנציגויות.
עד תום תקופת הביקורת נקלטה מערכת מרכב"ה בחמש נציגויות, ועד סוף 2018 היא עתידה להיקלט בשלוש נציגויות נוספות.
קליטה נאותה של מערכת מרכב"ה בכל הנציגויות והפעלתה האפקטיבית מחייבת ניהול מידע מלא ועדכני על כלל הנכסים של המשרד ומצב תחזוקתם.
על כן חשיבות פעולת התיקון, הדרושה להזנת המידע במערכת עינב, לעדכונו ולשיפורו בכלל הנציגויות, מקבלת משנה תוקף.
18 מחשוב רוחבי כולל במשרדי הממשלה.
רישום יצירות האומנות .
,יצירות האומנות נכללות במערכת עינב כחלק מרשימות המצאי בנכסים והן מעודכנות במערכת על פי החלוקה הבאה: מיקום היצירה, סוג היצירה, שם היצירה, האומן, קישור לתמונה של היצירה, גודל היצירה והערות על היצירה.
את ניהול הרישום עושים קציני המינהלה באותו אופן שבו עליהם לנהל את רשימות המצאי של כלל הציוד ותכולת הנכסים.
בלוח 2 להלן מוצגים נתונים ממערכת עינב של מצאי יצירות אומנות בשבע נציגויות שונות ברחבי העולם.
לוח 2 : יצירות אמנות בשבע נציגויות שונות ברחבי העולם מקור: עיבוד של משרד מבקר המדינה לנתונים של האגף למשאבים חומריים.
מצאי יצירות האומנות .
במהלך הביקורת נמצא כי המידע במערכת עינב אינו מלא: בנציגויות בניו יורק ובוושינגטון חסרים במערכת - צילומים של 101 תמונות מקוריות, 2 פסלים ו-20 חפצי אמנות; בנציגויות בגואטמלה ובמוסקבה אין צילומים של כל התמונות המקוריות וחפצי האומנות; בשגרירות בבוקרשט חסר צילום חזותי של 3 תמונות מקוריות ופסל.
יצירות מקוריות שאין במערכת מידע על האומן שיצר אותן במערכת לא מעודכנים נתונים רלוונטיים נוספים ובהם ערכן של היצירות בעת הרכישה וערכן הנוכחי, ומהנתונים אין דרך לדעת אם הן עברו הערכת שמאי.
המצב בו מערכת עינב אינה מעודכנת לגבי פרטי יצירות האמנות פוגעת ביכולת לקיים פיקוח ובקרה נאותים על מצאי יצירות האומנות בנציגויות ובבתי השרד.
החל האגף לעדכן את מצאי יצירות האומנות במערכת עינב בחודשים מרץ ואפריל 2018 , לאחר שהתקבלו נתונים על מצאי יצירות האומנות בנציגויות, פנתה מנהלת האגף לכל קציני המינהלה בחו"ל וביקשה מהם למפות ולרשום את יצירות האומנות במערכת עינב.
בפנייה נכתב כדלקמן: "בשל מספר אירועים חריגים שהתרחשו בזמן האחרון במספר נציגויות, מבקשים לחדד הנהלים בנוגע ליצירות אמנות בכלל וליצירות מקור בפרט.
כל פעולה של הסרה או העברה של יצירות אמנות.
מחייב תיאום עם המטה וקבלת אישור מתאים.
מאחר וקיימת אי בהירות בנוגע ליצירות המקור שברשותכם, בין אם עותקים או יצירות מקור, הוחלט על בדיקת מצאי יצירות האמנות הקיימות בנציגויות ובבתי השרד".
מנהלת האגף הוסיפה כי מבדיקה אקראית של דוחות מצאי במערכת עינב, נמצא שהדוחות אינם מעודכנים כראוי.
פנייה נוספת נשלחה לנציגויות בעקבות תחילת הביקורת בנושא.
מהנתונים שנמסרו לאגף התברר במהלך הביקורת שבמקרים מסוימים אין הלימה בין רישום מצאי יצירות האומנות במערכת עינב ובין מצאי יצירות האומנות שהיו בנציגויות: במקצת הנציגויות נמצאו יצירות אומנות שלא עודכנו במערכת עינב, ואילו באחרות הופיעו במערכת יצירות שלא אותרו בנציגויות.
בשגרירות בבוקרשט נמצאו 12 תמונות מקוריות ו-4 פסלים שלא נרשמו במערכת עינב.
בינואר 2018 האגף פנה לקונסולית בבוקרשט בבקשה לקבל צילומים של כל היצירות ורישום של הגורמים שמהם התקבלו היצירות בשגרירות ושל מועד קבלתן.
הקונסולית הסבירה שבתקופת השלטון הקומוניסטי ברומניה, יהודים שעלו לישראל השאירו בנציגות יצירות אומנות שלא נרשמו.
בשנת 2017 נמצאו בבדיקה אקראית במחסן בנצ יגות בפריז חמש תמונות מקוריות, ובנציגות לא ידעו מאין התקבלו היצירות, מיהם משרד החוץ |929 .
האמנים שציירו אותן ומה שוויין.
רק בשנת 2018 נרשמו התמונות במלאי הנציגות במערכת עינב.
בנציגות בברזיליה נמצאו שטיח קיר ענק ששוויו הוערך בכ - 100,000 דולר ארה"ב ופסנתר ששוויו הוערך בכ - 50,000 דולר ארה"ב.
שני הפריטים אינם רשומים במערכת עינב ולא ידוע כיצד התקבלו בנציגות.
בשגרירויות במדריד (ספרד) ובבואנוס איירס (ארגנטינה) לא אותר חלק ממצאי יצירות האומנות המופיע במערכת עינב.
עוד התברר שיש בנציגויות יצירות אמנות מקוריות שאינן רשומות במערכת עינב ולא ידוע מה שוויין.
בנציגות ישראל ביאנגון, מיאנמר, התברר שהנתונים במערכת עינב בנוג ע ליצירות האומנות שהיו שם, לא עודכנו כראוי במהלך השנים.
משרד החוץ הודיע בתשובתו כי במהלך הביקורת עודכן המידע על כל יצירות האומנות בנציגויות בחו"ל, ושבמועד סיום הביקורת הרשימות חופפות את הרשימות הקיימות באגף.
על המשרד לבדוק מהו מקור הפער בין מצאי היצירות לבין המלאי שתועד במערכת עינב טרם עדכון הרשימות.
במקרים שיצירות אומנות לא נמצאו בנציגויות או בדירות השרד אף שהיו רשומות במערכת עינב, על המשרד לבצע בדיקה מעמיקה כדי לברר את הנסיבות שהביאו לכך ולפעול לאיתור היצירו ת החסרות ולהשבתן.
עוד עליו לנקוט את כל האמצעים הנדרשים כדי למנוע פערים דומים בעתיד, ולוודא שרישום יצירות האומנות בנציגויות ימשיך להתעדכן.
ממצאיו של דוח זה משקפים ליקויים בטיפול של משרד החוץ במאות נכסים הנתונים לאחריותו בחו"ל.
אף על פי שגיבוש תוכנ יות עבודה שנתיות ורב -שנתיות הכרחי לתכנון סדור ולניהול מיטבי של מאות נכסי המדינה בחו"ל המטופלים על ידי משרד החוץ, אין לאגף תכנון מקיף ומפורט בנושא תחזוקת הנכסים.
התכנון החסר מביא לידי פער בין פעולות התחזוקה הנדרשות ועלותן ובין פעולות התחזוקה שנעשות בפועל בנכסים והתקציב שהוקצה להן.
מציאות זו משקפת הימנעות מטיפול בנכסים ומביצוע פעולות המנע הנדרשות, אשר חוסכת בעלויות בטווח הקצר.
אולם התנהלות זו כרוכה בסיכון כלכלי, משום שבמקרים רבים צפוי המשרד להידרש לפעולות תיקון נרחבות בעתיד ועלותן עשויה להיות גבוהה במידה ניכרת מהעלות שנחסכה בטווח הקצר.
התנהלות זו אף פוגעת לעיתים ביכולתם של נציגי המדינה למלא את תפקידם הייצוגי כנדרש.
במצב קבוע זה של משאבים מוגבלים, על משרד החוץ ועל אגף התקציבים לבחון במאמץ משותף דרכי פעולה לתיקון ליקויים בתחזוקת כלל הנכסים בחו"ל ולמניעת הישנותם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החוץ כי מידע מלא ועדכני על מצב התחזוקה של מאות הנכסים והמצאי בהם שירוכז במערכת מחשוב ייעודית הכרחי לניהול מקצועי ולפיקוח ובקרה על תחזוקתם הנאותה.
בתחום זה נדרשת פעולת בדיקה ותיקון שבעקבותיה יעודכנו באופן שוטף כל השינויים הנוגעים לנכסים בנציגויות ישראל בחו"ל.
הזכות לדיור נאות מוכרת במשפט הבין-לאומי, בהצהרות ובאמנות של האו"ם שגם ישראל חתומה עליהן כאחת מזכויות האדם5 .
גם בית המשפט העליון קבע לא אחת כי היעדר קורת גג עולה כדי פגיעה בכבודו של אדם, שהוא ערך חוקתי מוגן על פי חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו .
עוד נקבע כי על המדינה לקיים מערכת שתבטיח "רשת מגן", לרבות מקום מגורים שהאדם יוכל לממש בו את פרטיותו ואת חיי המשפחה שלו6 .
סוגיית הדיור של אוכלוסיית הקשישים 7 במדינה מושפעת בין היתר מתהליך הזדקנות האוכלוסייה בישראל.
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בסוף שנת 2017 נמנו עם אוכלוסיית הקשישים (בני65 ויותר) כמיליון תושבים- כ- 11.
6% מכלל האוכלוסייה בישראל.
הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה חזתה שעד שנת 2040 יעלה שיעור הקשישים לכ -14% מהאוכלוסייה- כ-1.
כלומר, אוכלוסיית הזקנים כמעט תוכפל בשנים 2017 - 2040 .
לתהליך זה השלכות דמוגרפיות, חברתיות וכלכליות נרחבות, והן דורשות היערכות ברמת התכנון הלאומי, ובכלל זה התאמה של הסדרי הדיור לאוכלוסייה זו.
ואכן, בשנים האחרונות גברה בישראל המודעות למגמה של הזדקנות האוכלוסייה ולצורך להיערך ברמה האסטרטגית של כלל המדינה.
ביוני 2015 קבעה הממשלה שההיערכות להזדקנות האוכלוסייה היא סוגיה אסטרטגית ממשלתית8.
יש כמה הסדרי דיור עיקריים לקשישים עצמאיים בתפקודם9.
מגורים בבית, בין אם בבעלות ובין אם בשכירות, הם הסדר הדיור הנפוץ ביותר (כ -96% מאוכלוסיית הקשישים)10.
הסדר אחר הוא בתי דיור מוגן פרטיים11 ,.
הסדר אחר שנועד לקשישים חסרי דירה ומעוטי הכנסה, הוא מגורים בדירת דיור ציבורי של המדינה במחיר מסובסד.
במסגרת זו המדינה מציעה לאוכלוסיית הקשישים העומדים בתנאי הזכאות (כמפורט להלן) בין היתר מגורים בבתי דיור לקשישים.
בתים אלה בנויים לרוב בבנייה רוויה.
הקשישים, יחידים או זוגות, מתגוררים בהם .
5 "הכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם", סעיף25 ,1948 ; "האמנה הבינלאומית בדבר זכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות", סעיף 11 (1966 ), כ"א1037 , כרך31 ', עמ205 .
ישראל אשררה את האמנה בשנת 1991.
6 בג"ץ 366/03 עמותת מחויבות לשלום וצדק חברתי נ' שר האוצר , פ"ד ס (3 )464 (2005 .
) ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 65ג (2015 '), "סיוע בדיור לזכאים", עמ438 .
7 קשיש בדוח זה מוגדר מי שהגיעלגיל פרישה כהגדרתו בחוק גיל פרישה, התשס"ד -2004.
8 'החלטת ממשלה מס145 מיום 28.
9 זאת להבדיל מקשישים סיעודיים, הסובלים מפגיעה בתפקוד הפיזי, הקוגניטיבי או המנטלי והתלויים בעזרת הזולת לביצוע פעולות היום יום.
10 ,מטה הדיור הלאומידוח הצוות הבין-משרדי לקידום פתרונות דיור מוגן לאזרחים וותיקים (יולי 2018.
) 11 בית דיור מוגן מוגדר בחוק הדיור המוגן, התשע"ב-2012 ,כך: "מקבץ דירות המיועד למגורי דיירים הבנוי במבנה אחד או בכמה מבנים סמוכים, שבו מציעים לדיירים, תמורת תשלום מצדם, שירותים נוסף על שירותי אחזקה, ניקיון או שמירה".
ביחידות דיור 12 ( בתמורה לדמי שכירות סמליים 400-300 ש"ח לחודש) יחסית למחירים הנהוגים בשוק החופשי, בסביבה מוגנת, כחלק מהקהילה.
האחריות לתת פתרונות דיור ציבורי לקשישים "ותיקים" מוטלת על משרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד השיכון) והאחריות בהקשר זה כלפי קשישים עולים מוטלת על משרד העלייה והקליטה (להלן - משרד הקליטה)13 .
משרד השיכון אחראי על 115 ,)"בתי דיור (המכונים במשרד השיכון "בתי גיל הזהב שמתגוררים בהם כ- 13,000 קשישים ב- 11,500 יחידות דיור.
כ- 12,000 (כ-90% ) מהדיירים בבתים אלה עלו ממדינות חבר העמים לשעבר.
משרד הקליטה אחראי על 73 בתי דיור (המכונים במשרד הקליטה "מקבצי דיור"), שמתגוררים בהם כ - 12,900 קשישים ב - 10,600 יחידות דיור.
בסך הכול מתגוררים היום כ- 26,000 קשישים בכ- 22,100 יחידות דיור.
בדוח זה בתי גיל הזהב ומקבצי דיור יכונו "בתי דיור לקשישים".
תחום בתי הדיור לקשישים מוסדר בהנחיות פנימיות של המשרדים.
משרד השיכון הסדיר את תנאי הזכאות לדיור בבתי הדיור לקשישים ואת סדר הקדימויות בנוהל "הקצאת דירות בשכירות בשיכון הציבורי".
לפי הנוהל, לדיור זכאים יחידים או זוגות קשישים שהם חסרי דירה ודיירי השיכון הציבורי המתקיימים מקצבת זקנה ומהשלמת הכנסה של המוסד לביטוח לאומי, עצמאיים בתפקודם.
למשרד הקליטה יש נוהל מקביל לעולים - "זכאות והקצאת דיור ציבורי לעולים " ומפורטים בו תנאי הזכאות הללו.
עוד נקבע בו כי זכאי משרד הקליטה נדרשים להחזיק תעודת זכאות מתאימה מטעם משרד השיכון.
כל משרד מנהל רשימת זכאים נפרדת, אך מאגר הדירות משותף לזכאי שני המשרדים.
ככלל, הקצאת הדירות הפנויות לזכאים נחלקת בין שני המשרדים ביחס של 50%-50% בבתים הקיימים וביחס של 25% לזכאי משרד השיכוןאל מול 75% לזכאי משרד הקליטהבבתים חדשים.
כל אחד משני משרדי הממשלה הללו מפעיל את בתי הדיור שבאחריותו על פי מודל אחר.
כמחצית מהבתים שבאחריות משרד השיכון הם בבעלות המדינה.
בתים אלו מנוהלים ומתוחזקים בידי חברות ממשלתיות 14 ובידי חברות פרטיות שנבחרו במכרז.
חלק מהבתים האחרים שבאחריות משרד השיכון הם בבעלות הסוכנות היהודית.
בתים אלו מפעילה בהתקשרויות פטורות ממכרז עמיגור ניהול נכסים בע"מ- חברה בת של הסוכנות (להלן - עמיגור).
שאר הבתים שבאחריות משרד השיכון הם בבעלות המדינה אך שימשו בעבר לדיור ציבורי "רגיל" והוסבו לבתי דיור לקשישים.
את הבתים הללו מנהלת בפטור ממכרז חברת עמידר - החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ (להלן - עמידר).
עמידר היא חברה ממשלתית, והמדינה שולטת בה שליטה מלאה.
כל מפעילי הבתים שבאחריות משרד השיכון נדרשים לספק סל שירותים הכולל: שירותי אם או אב בית, אחזקה, שמירה, ניקי ון בשטחים ציבוריים, אולם לפעילות ציבורית, שירותי .
12 בכל בית80-200 ( יחידות דיור המיועדות ליחיד25 ( מ"ר) או לזוג36 מ"ר).
בכל דירה חדר או שניים, שירותים, מקלחת ומטבחון.
בבתי הדיור יש שטחים ציבוריים, גינה ומועדון.
13 משרד הקליטה מסייע לעולים בזכאות לדיור ציבורי ב-15 השנים שלאחר העלייה לישראל אך אין מגבלת זמן על הטיפול בזכאותם של עולים קשישים, ובלבד שמתקיימים תנאי הזכאות.
14 חברות עמידר ושקמונה- חברה ממשלתית-עירונית לשיקום הדיור בחיפה בע"מ.
משרד הבינוי והשיכון |609 .
עבודה סוציאלית, רכז חברתי וכן פעילות חברתית - חוגים, שיעורים, טיולים ועוד.
תקציב משרד השיכון להפעלת בתי הדיור לקשישים לשנת 2017 היה כ-75 .
מיליון ש"ח את בתי הדיור לקשישים משרד הקליטה שוכר לצורך שיכון הקשישי ם בהסכמים ארוכי טווח.
בהתקשרויות אלה עמידר פועלת כשלוחה מוסמכת של המשרד – היא אחראית על חתימת חוזים, פיקוח ובקרה על ביצוע תנאי החוזה וניהול מעקב אחר האכלוס והתשלומים.
בניגוד למודל של משרד השיכון, מפעילי הבתים שבאחריות משרד הקליטה נדרשים לספק לדיירים בעיקר שירותי ניהול ותחזוקה.
אין הם נדרשים להעסיק עובד סוציאלי, אב או אם בית ורכז חברתי.
תקציב משרד הקליטה לשכירות מקבצי דיור ומרכזי קליטה15 לשנת 2017 היה כ-434 .
בחודשים פברואר עד ספטמבר 2018 בדק משרד מבקר המדינה את נושא בתי הדיור הציבורי לקשישים.
בין היתר נבדקו הנושאים האלה: מיפוי צרכים, משך ההמתנה לקבלת דירות, הפעולות שננקטו להרחבת המענים לזכאים, סוגיות בהפעלת בתי הדיור והפיקוח עליהם.
בנוסף, נבדקו שיתוף הפעולה וח לוקת האחריות בין משרדי השיכון למשרד הקליטה בתחום זה.
הביקורת נעשתה במשרד השיכון, במשרד הקליטה ובחברות עמידר ושקמונה.
בדיקות השלמה נעשו באגף התקציבים במשרד האוצר ובשירות לאזרחים ותיקים שבמשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה).
כדי שמשרד השיכון ומשרד הקליטה יוכלו לממש בצורה מיטבית את אחריותם לאסדרת מערך בתי הדיור הציבורי לקשישים ולטיפול נאות בדיירים עליהם להחזיק במיפוי מקיף של הצרכים של אוכלוסיית היעד, לטווח קצר ולטווח ארוך, על בסיס מכלול הנתונים הרלוונטיים.
על בסיס המיפוי יהיה אפשר לגבש מדיניות לאסדרת בתי הדיור הציבורי לקשישים ולניהולם ולקבוע תוכנית עבודה למימושה בתוך התייחסות לסדרי התקשרויות, הצטיידות, פיקוח ובקרה, תחזוקה וכיו"ב.
תוכנית כאמור צריכה לכלול לוחות זמנים, אבני דרך ויעדים מדידים רלוונטיים ליישומה, וכן הקצאת תקנים ותקציבים הדרושים לשם כך16 .
יצוין כי לכל משרד מאגר מידע הכולל בין היתר נתונים על מלאי הדירות שבבתי הדיור הציבורי לקשישים שבאחריותו, על מספר הדירות הפנויות, על .
בתקציב נכללים דמי שכירות לארבעה מרכזי קליטה 16 מדריך התכנון הממשלתי (ספטמבר 2010.
) 610 |דוח שנתי 69ב .
מאפייני הזכאים הממתינים לדיור (גיל, מקום מגורים, מצב משפחתי, זמן המתנה וכדומה), על מספר הממתינים בחלוקה לפי מחוזות ויישובים ועל תלונות דיירים.
מידע זה ומידע מהדיירים על צורכיהם יכולים לשמש יחד בסיס לביצוע מיפוי כאמור.
בביקורת נמצא כי משרד השיכון ומשרד הקליטה לא ביצעו בשנים האחרונות, במשותף או כל אחד בתחומו, מיפוי של הצרכים בתחום בתי הדיור הציבורי לקשישים על בסיס הנתונים שבידיהם.
כך, בין היתר, משרד השיכון לא ביצע סקר שביעות רצון דיירים כדי לבחון את איכות השירות בעיני הדיירים ולקבל מידע וכלים לשיפור המענים הקיימים ולתכנון מושכל שלהם בעתיד, ומשרד הקליטה ביצע סקר כזה בפעם האחרונה בשנת 2002 , כלומר לפני יותר מ -15 שנה; המשרדים אינם מרכזים נתונים על משך זמן ההמתנה הממוצע עד קבלת דירה בחלוקה לאזורים גיאוגרפיים; המשרדים אינם מרכזים ומנתחים את המידע אשר להחלטות ועדות החריגים הדנות בבקשות של קשישים להקדים את כניסתם לבית הדיור, להגדיל את הסיוע שהם מקבלים בשכר דירה בעת ההמתנה, להחליף בית דיור וכדומה לצורכי הפקת לקחים.
להשלמת התמונה יצוין כי בשנת 2016 , על רקע בעיות בתחזוקת בתים, החליט משרד השיכון לבחון את שיטת ההתקשרויות עם החברות המפעילות, שלפיה החברה הזוכה אמונה גם על ניהול בית הדיור וגם על היבטי התחזוקה.
המשרד החליט לבדוק בפיילוט של 11 בתי דיור את האפשרות להפעיל את הב תים באמצעות מכרז מפוצל.
בפיילוט הופרדו מכרזי ניהול הבתים ממכרזי התחזוקה (ראו להלן).
בנוסף, ביולי 2018 פרסם משרד השיכון תוכנית בשם "לגור בכבוד", שמטרתה להגדיל את מלאי הדיור המיועדות לדיור ציבורי.
בפיילוט ובתוכנית לא נכללו מיפוי של הצרכים בתחום בתי הדיור.
משרד השיכון מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2018 כי "במהלך השנה האחרונה התקיימו דיוני מטה מקצועיים במסגרתם גובשו מסמכי מכרזים להפעלת בתי גיל זהב".
מסמכי המכרז והפיילוט מביאים לידי ביטוי את הלקחים והשיפורים הנדרשים בתחום.
רבים מלקחים אלו מבוססים על תלונות שהגיעו למשרד.
לעניין סקרי שביעות רצון מסר משרד השיכון כי בימים אלה הוא משלים הכנת מכרז בקרה, הכולל דרישה מספק השירות לבצע סקר שביעות רצון בקרב הדיירים.
משרד הקליטה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2018 כי הוא מטפל באופן שוטף בתלונות דיירים והוסיף ( בתשובה מינואר 2019 ) כי מאז 2002 ,לא בוצעו סקרים מאחר שנציגי עמידר מבקרים בבתי הדיור באופן שוטף והם בקשר ישיר עם העולים ונותנים מענה שוטף לכל בעיותיהם ושאלותיהם.
כן השיב כי נציגי משרד הקליטה, ואף השרה עצמה, נמצאים בקשר עם העולים ומבקרים בבתי הדיור.
משרד הבינוי והשיכון |611 .
כ- 2,400 מזכאי משרד .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הקליטה כי טיפול פרטני בתלונות דיירים אינו מספק נקודת מבט כוללת ומקיפה על קשיי הדיירים בבתי הדיור ועל צורכיהם.
על משרד השיכון ומשרד הקליטה למפות את צורכי הדיור של הקשישים הזכאים לדיור בבתי הדיור הציבורי שבאחריותם על סמך מכלול הנתונים הרלוונטיים.
על בסיס מיפוי זה יש לבנות תוכנית סדורה לשיפור מערך בתי הדיור הציבורי לקשישים ולהתאמתו לשינויים הדמוגרפיים הצפויים במדינה, לקבוע יעדים מדידים (כמה דירות דרושות בהווה וכמה יידרשו בעתיד, מיקומן הגיאוגרפי, גודלן ואפיונן, קביעת סל שירותים מיטבי לדייר וכיו"ב), לוחות זמנים לביצוע ואילו משאבים דרושים למימוש התוכנית.
כאמור, ראוי כי שני המשרדים יעשו עבודה זו יחד.
זה שנים יש פער בין מספר הזכאים לדירות בשיכון הציבורי במדינה ובין ההיצע הקיים של פתרונות דיור ציבורי בכלל17 ,ושל דיור ציבורי לקשישים בפרט.
לעיתים קשישים, בעיקר אלה המתגוררים באזורי ביקוש ומבקשים להמשיך להתגורר בסביבתם, ממתינים בתור במשך שנים עד אשר מתפנה יחידת דיור עבורם.
לפעמים עד אשר מגיע תורם לאכלוס אין הם יכולים לנצל את זכאותם, אם משום שכבר אינם עצמאיים בתפ קודם או, חלילה, מפני שנפטרו.
הלכה למעשה, מרבית הקשישים הזכאים לא יזכו לממש את זכאותם18.
בתקופת הביקורת, יולי 2018, כ - 20,000 קשישים הזכאים לדיור ציבורי היו רשומים כממתינים לדירה בבתי הדיור לקשישים.
כ - 18,400 מהם רשומים במשרד הקליטה 19 וכ- 1,300 רשומים במשרד השיכון 20 .
משרד מבקר המדינה עיבד את הנתונים ברשימות הממתינים של משרד הקליטה ושל משרד השיכון והעלה כי זמן ההמתנה הממוצע במשרד השיכון לקבלת דירה הוא כ-1.
3 שנים וזמן ההמתנה הממוצע במשרד הקליטה הוא כשש שנים.
להלן, בתרשים 2 , זמן ההמתנה הממוצע של הקשישים שבטיפול משרד הקליטה.
17 משרד השיכון, מצגת התוכנית "לגור בכבוד - מצילים את הדיור הציבורי" (יולי 2018 ).
ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 65ג (2015 '), "סיוע בדיור לזכאים", עמ444 .
18 מסמך התייחסות של יחידת הסיוע המשפטי במשרד המשפטים לעניין דיוני הוועדות בנושא הדיור הציבורי בוועדה לביקורת המדינה של הכנסת מ- 9.