HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מכון התקנים הישראלי הוא תאגיד ציבורי שהוקם בשנת 1949 מכוח חוק התקנים.
המכון הוא שומר הס ף של בטיחות הציבור לגבי מוצרים הנדרשים לעמוד בתקנים, ואחראי לתקינה בישראל, המהווה אבן יסוד לכלכלה הישראלית.
משרד מבקר המדינה מציין כי אי -עדכון התקנים כנדרש עלול להוריד לטמיון את מיליוני השקלים שמשקיעה המדינה בקביעת תקנים חדשים ובאימוץ תקנים בין -לאומיים, וא ף עלול לסכן במקרים מסוימים את הציבור.
על המכון להקפיד בהליך בדיקות היבוא ובפיקוח על היתרים לתו תקן כדי להבטיח שהמוצרים המשווקים יעמדו בתקנים.
כמו כן, עליו להגביר את הליכי הפיקוח, הבקרה והדיווח לגורמים המוסמכים ולפעול ביד קשה נגד יבואנים מפרי אמון.
שיווק צע צועים לא בטיחותיים טומן בחובו סיכון רב לילדים ולפעוטות.
ממצאי הביקורת מציירים תמונה עגומה של התנהלות המכון בתחום בדיקות התקן של צעצועים מיובאים.
במשך שנים המכון לא בדק צעצועים על פי נוהלי הבדיקות שקבע.
השיעור הגבוה של דגמי צעצועים שנמצאו בהם ליקויים בבדיקות מדגמיות, מעלה חשש שהמכון התרשל בתפקידו והתיר לשיווק עד אוגוסט 2010 צעצועים לא בטיחותיים.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה רבה את התנהלות המכון בבדיקת צעצועים מיובאים.
על כל הגורמים הרלוונטיים - המכס, הממונה על התקינה ומכון התקנים - לפעול כדי למנוע שיווק והפצ ה של צעצועים שאינם עומדים בתקן.
בשנים 2000 -2009 הצטבר גירעון בסך כ-148 )מיליון ש"ח (כולל תקורה מפעילות אגף הבניין.
במשך שנים הועברו משאבי המכון, שנועדו בין היתר לכתיבת תקנים חדשים, לשיפור השירות ללקוחותיו ולשדרוג מעבדותיו, לטובת כיסוי הגירעון של אגף הבניין.
במהלך שנת 2010 פעל המכון לצמצום הגירעון שהגיע ל -14 מיליון ש"ח.
מן הראוי שמשרד התמ"ת, משרד האוצר, הוועד הפועל והנהלת המכון יבחנו דרכים להבראת אגף הבניין ובין היתר יבדקו את התנהלותו, את הסביבה התחרותית שבה הוא פועל ואת התועלת בהמשך פעילותו במתכונת הנוכחית.
הממצאים בדוח זה מצביעים על ליקויים בהתנהלות המכון, המשפיעים ישירות על בטיחות הציבור, ולכן יש חשיבות רבה לתיקון הליקויים בהקדם.
יש לציין כי במהלך הביקורת החלו המכון והממונה על התקינה בנקיטת צעדים מתקנים שכללו שינוי נהלים, תהליכי עבודה ושינויים ארגוניים כדי לתקן ליקויים שהועלו בדוח זה.
מדינת ישראל נמצאת תחת איום נרחב של נשק מנגד7 מסוגים שונים (להלן- האיום8), שביניהם: טילי9 קרקע-קרקע (להלן - טק"ק), רקטות קרקע-קרקע (להלן - רק"ק) ופצצות מרגמה (להלן - פצמ"ר).
7 נשק שמאפשרפגיעה מרחוק במטרות.
האיום על מדינת ישראל התממש בירי של אלפי רק"ק ופצמ"ר שביצעו ארגוני טרור מדרום לבנון על יישובי הגליל ועל כוחות צה"ל שהיו בדרום לבנון עד נסיגת ישראל במאי 2000 , בירי בין שנת 2000 לבין שנת 2006 ובעיקר במלחמת לבנון השנייה, וירי של טק"ק מעיראק במלחמת המפרץ הראשונה.
העימות בין הפלסטינים לבין ישראל שפרץ בספטמבר 2000 הרחיב את האיום לאזור יהודה והשומרון ולאזור חבל עזה, שממנו ירו הפלסטינים בשנים 2007- 2001 אלפי רקטות קסאם ופצמ"ר ופעמים מספר ירו גם רקטות גראד 10.
בשנת 2001 כתב אגף התכנון בצה"ל (להלן- אג"ת) בהנחות ובהנחיות לתכנון לשנת העבודה 2002 בצה"ל, כי קיים איום של חיזבאללה ושל ארגוני הטרור הפלסטינים, לרבות ירי של רקטות קטיושה 11 ופצמ"ר על ידי הפלסטינים.
בהמשך כתב אג"ת, כי האיו ם מרצועת עזה ומיהודה והשומרון יימשך ויתגבר.
בסוף שנת 2005 החלה מחלקתתכנון אסטרטגי (להלן - תא"ס) שבאג"ת בהכנת טיוטת איום הייחוס12 וההישג הנדרש13 למערכי הגנה אקטיבית כנגד רק"ק הנורה מטווחים בינוני וארוך (להלן - טיוטת איום הייחוס).
עד יולי 2008 טרם סיימה מחלקת תא"ס את כתיבת טיוטת איום הייחוס, וממילא הרמטכ"ל, סגן הרמטכ"ל וראש אג"ת טרם אישרו טיוטה זו.
על פי טיוטת איום הייחוס מדצמבר 2007 העריך אג"ת, כי במתאר מלחמה משולבת ישוגרו לעבר ישראל רק"ק בינוני וארוך טווח.
מענה כנגד האיום כולל מענה התקפי ומענה הגנתי.
המענה ההגנתי נחלק למענה פסיבי, כגון מרחבים מוגנים דירתיים (ממ"דים), ולמענה אקטיבי באמצעים קינטיים, כגון טילים, רקטות ותותחים (להלן - יירוט קינטי) או באמצעי לייזר במטרה לנטרל את האיום במעופו טרם פגיעה.
על פי מסמכי אג"ת משנת 2007 , תפיסת ההגנה האקטיבית כוללת הגנה ארצית כנגד איום הטק"ק על בסיס מספר שכבות, והגנה אזורית כנגד איום הרק"ק על בסיס מערכות "שרביט קסמים" ו"כיפת ברזל".
ממסמכי המינהל למחקר, פיתוח אמצעי לחימה ותשתית טכנולוגית (להלן - מפא"ת) עלה, כי מערכות "שרביט קסמים" ו"כיפת ברזל", המפותחות ב"רפאל – מערכות ל חימה מתקדמות בע"מ" (להלן - רפאל), מתוכננות לכלול מערך שיגור עם טילים ליירוט (להלן - מיירטים) נשק מנגד, כגון רק"ק, סוללות הכוללות מערכות שליטה ובקרה (להלן - שו"ב) ומכ"מים לגילוי ולבקרת אש.
מערכת "שרביט קסמים" מיועדת ליירט רק"ק לטווחים בינוני וארוך, בשילוב ע ם מערכת מסוימת לגילוי איומים.
מערכת "שרביט קסמים" מתוכננת לכלול, בין היתר, מאות מיירטים.
בספטמבר 2007 אמד אג"ת את עלות הפיתוח וההצטיידות של מערכת "שרביט קסמים" ושל מערכות אחרות לגילוי איומים במיליארדי ש"ח אחדים ובעשרות מיליוני דולרים.
בשנים 2005 -2007 הזמין מפא"ת עבודות קדם-פיתוח ופיתוח (להלן גם - פיתוח בהיקף מלא או פיתוח מלא) לפרויקט "שרביט קסמים" ברפאל ובתעשיות נוספות .
8 בצה"ל ובמשרד הביטחון מבחינים בין האיום באמצעות רק"ק לטווח בינוני ולטווח ארוך לבין האיום באמצעות רקטות לטווח קצר.
שם כולל לגוף המצויד במנוע והמועף מקנה, ממשגר או מאמצעי אחר .
10 רקטה בקוטר122 מ"מ לטווח קצר-בינוני.
11 שם כולל למשגרי רקטות רב -קניים.
כיום משמש המונח "קטיושה" בעיקר לתיאור כללי של רק"ק קצרות טווח.
12 על פי המילון למונחי צה"ל בהוצאת אג"ם -תוה"ד, התשנ"ח - 1998 , האיום הנגזר ממכלול האיומים האסטרטגיים, הנכללים בהערכת המודיעין כחלק מהערכת המצב בתחום הביטחון הלאומי, והוא האיום המוגדר או המתואר בתסריט הייחוס (ראו בהמשך).
13 רובד משלים לאיום הייחוס, שמטרתו להגדיר נקודת עבודה לבניין הכוח שממנה ייגזרו החלטות על מאפייני היכולות הנדרשות והיקפן.
מוכנות לזמן חירום 11 .
בהיקף כספי של כמה מאות מיליוני ש"ח.
על פי תכנון מפא"ת, הפיתוח יבוצע במימון משותף עם משרד ההגנה האמריקני.
על פי דרישת מפא"ת מרפאל באופיין הטכ ני מאפריל 2007 , "כיפת ברזל" מיועדת ליירט רק"ק קצרות טווח, המשוגרות רק מטווחים מסוימים.
לטווחים האחרים הוגדרו "יכולות מופחתות תוצאתיות לביצועי המערכת".
דהיינו, ביצועי היירוט בטווחים אחרים אלה לא הוגדרו.
מועד סיום ההצטיידות במערכת "כיפת ברזל" טרם נקבע.
על פי הערכות מפא"ת מינואר 2007 , המערכת תאפשר הגנה על צפון הארץ ודרומה, והיא מתוכננת לכלול, מספר סוללות ואלפי טילי יירוט.
בנובמבר 2007 אמד מפא"ת את עלות הפיתוח וההצטיידות ב"כיפת ברזל" במיליארדי ש"ח אחדים.
עד סיום הביקורת, בדצמבר 2007 ", הושקעו ב"כיפת ברזל על פי מסמכי רפאל עשרות מיליוני ש"ח, מתוכם הוציא מפא"ת הזמנות לרפאל בהיקף כספי של כ -75% .
בדצמבר 2007 אישרה ועדת שרים לענייני ביטחון לאומי את פרויקט "כיפת ברזל" בהיקף כספי של מאות מיליוני ש"ח לשנים 2008 -2012 .
להלן בטבלאות ההחלטות העיקריות שהתקבלו והאירועים העיקריי ם בנושא הפיתוח וההצטיידות במערכות להגנה אקטיבית כנגד רק"ק: פעילויות או החלטות כלליות תאריך סגן הרמטכ"ל, אלוף גבי אשכנזי, הטיל על ח"א אחריות כוללת להובלת הטיפול באיום הרק"ק הבינוני והארוך בצה"ל.
04 סגן הרמטכ"ל, אלוף גבי אשכנזי, קבע, כי מפא"ת ירכז עבודת מטה להגנה אקטיבית כנגד רק"ק לטווחים הבינוני והארוך.
04 סגן הרמטכ"ל, אלוף דן חלוץ, הטיל על מפא"ת לקדם פתרונות ליירוט רקטות קסאם, שהורחבו בהמשך לפתרונות ליירוט רק"ק קצרות טווח.
04 ,ראש להק אוויר אישר צורך מבצעי ליירוט רק"ק המשוגרות מטווחים קצר בינוני וארוך.
06 ראש חטיבת תכנון באג"ת החליט, כי ח"א יוביל את פיתוח המענה כנגד רק"ק קצרות טווח באמצעות מערכת להגנה אקטיבית.
אג"ת כתב טיוטת איום ייחוס והישג נדרש למערכי ההגנה האקטיבית 9.
"פעילויות או החלטות בנושא "הסקייגארד תאריך .
הפסקת פרויקט "נאוטילוס" בתצורתו הניידת (" MTHEL BLOCK 0.
שר הביטחון (להלן - שהב"ט) החליט להאיץ את הפרויקטים "שרביט .
קסמים" ו"כיפת ברזל", ולהמשיך לבדוק את ה"סקייגארד" המבוסס על .
פרויקט "נאוטילוס" שהופסק.
,ראש מפא"ת, שמואל קרן, הציג לראש הממשלה אהוד אולמרט, חלופות .
להגנה אקטיבית כנגד איומים תלולי מסלול, לרבות ההמלצות שגיבש מפא"ת.
( יו"ר ועדת נגל(*) הציג את עבודת הוועדה לשהב"ט, עמיר פרץ 1.
( ולראש הממשלה, אהוד אולמרט 4.
07 ), שאישרו אותה לרבות את .
המלצותיה להעדיף יירוט קינטי על פני יירוט באמצעות "סקייגארד".
,יו"ר ועדת נגל הציג לשהב"ט, אהוד ברק, את עבודת הוועדה והמלצותיה .
ראש המל"ל, אילן מזרחי, מסר לראש הממשלה, אהוד אולמרט, כי המל"ל 18.
הגיעה למסקנה שמפא"ת קיים תהליך שלם יסודי ומקצועי, בבואו לבחון את .
הפתרונות המוצעים להגנה אקטיבית.
(*) ועדה בראשות הסגן המדעי של ראש מפא"ת, יעקב נגל, לבחינת מערכות ליירוט רק"ק קצרות טווח.
פעילויות או החלטות בנושא "כיפת ברזל" תאריך .
ראש מו"פ, תא"ל ד"ר דני גולד, החליט על תכנית "כיפת ברזל", שתכלול .
מחקר מערכת והדגמה, פיתוח בהיקף מלא, הצטיידות ולוח זמנים.
שהב"ט, עמיר פרץ, סיכם, כי "כיפת ברזל" הוא "הפרויקט החשוב ביותר .
כרגע ועל כן יש לשקול להגדיר את תכנית הפיתוח כ'תכנית חירום' ולזרזה .
מפא"ת הנחה את רפאל להתחיל בפיתוח בהיקף מלא של פרויקט "כיפת .
שהב"ט עמיר פרץ, החליט, כי מענה לרקטות לטווח קצר מחויב והכרחי וכי .
המענה הנבחר הוא "כיפת ברזל", ונדרש עבורו תקציב חיצוני.
ראש הממשלה, אהוד אולמרט, קבע, כי "ברור ש'כיפת ברזל' זה דבר בלתי .
נמנע" ו"אנחנו לא יכולים לעכב יותר מיום אחד את הביצוע".
"רפאל ומשהב"ט חתמו על הסכם לפיתוח ולהצטיידות ב"כיפת ברזל 4.
הרמטכ"ל, גבי אשכנזי, החליט שלא לאשר עקרונית את פרויקט "כיפת .
ברזל" כל עוד אין מקור תקציבי לפרויקט.
שהב"ט, אהוד ברק, אישר לפתח את "כיפת ברזל".
ועדת שרים לענייני ביטחון לאומי אישרה את פרויקט "כיפת ברזל".
מוכנות לזמן חירום 13 .
"החלטות בנושא "שרביט קסמים תאריך .
מנכ"ל משהב"ט דאז אישר למפא "ת לבקש מה קונגרס האמריקני עשרות .
מיליוני דולרים לשנת 2007 שיועדו לפיתוח "שרביט קסמים".
ראש הממשלה, אהוד אולמרט, החליט, כי "בהתאם להמלצת שהב"ט ימשך .
פיתוח 'שרביט קסמים'".
"מנכל משהב"ט, גבי אשכנזי, אישר עשרות מיליוני ש"ח להתחלת פיתוח .
בהיקף מלא של " שרביט קסמים" בשנת 2007 במימון משותף עם .
מנכ"ל משהב"ט, גבי אשכנזי, אישר למפא"ת להתחייב מול האמריקנים .
בנושא "שרביט קסמים" לש נת 2008 בהיקף כספי של עשרות רבות של .
שהב"ט, עמיר פרץ, הנחה את הרמטכ "ל ואת מנכ "ל משהב"ט, כי "מענה .
לרק"ק לטווח בינוני 'שרביט קסמים' משמעותי ונדרש לתקצוב מיידי".
שהב"ט, אהוד ברק, אישר לפתח את "שרביט קסמים".
הרמטכ"ל, גבי א שכנזי, אישר מאות מיליוני ש"ח ועשרות מיליוני דולרים .
לתר"ש "תפן" לשנים 2008 -2012 עבור פיתוח הטיל המיירט של "שרביט .
קסמים" ותחילת פיתוח והצטיידות במערכת מסוימת לגילוי איומים.
משרד מבקר המדינה בדק, לסירוגין, בחודשים יולי עד דצמבר 2007 את תהליך קבלת ההחלטות לפיתוח ולהצטיידות במערכות להגנה אקטיבית (להלן - גם מערכות יירוט) כנגד רק"ק, לרבות אישורי הממשלה, ראש הממשלה, שרי הביטחון, גורמי צה"ל ומשרד הביטחון (להלן - משהב"ט) לפיתוח מערכות יירוט נשק מנגד; ואת התנהלות גורמי צה"ל ומשהב"ט בשלב קדם-פיתוח ובשלב המעבר לפיתוח בהיקף מלא.
לא נבדקו היבטים הנדסיים הנוגעים למערכות הגנה אקטיבית.
הביקורת נערכה במשהב"ט: במפא"ת - מינהלת14 "חומה15 ," היחידה למחקר ופיתוח (להלן - מו"פ) ומחלקת מערכות טילים ורקטות שבמו"פ (להלן - מעט"ר); בצה"ל: אג"ת, אמ"ן וחיל האוויר והחלל (להלן - ח"א).
ב דיקות השלמה נערכו בלשכות ראש הממשלה ושהב"ט, בלשכת מנכ"ל משהב"ט, ברפאל ובתעשייה האווירית לישראל בע"מ (להלן - תע"א).
נתונים מספר עודכנו לספטמבר 2008.
הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם נתונים מפרק זה לשם שמירה על ביטחון המדינה וכדי למנוע פגיעה בקשרי מסחר בין - לאומיים שלה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
"מערכת מבוססת לייזר מסוג "סקייגארד .
"סקייגארד" היא הצעה של חברת Northrop -Grumman (להלן- NG ) האמריקנית לפיתוח מערכת לייזר כימי רב-עוצמה (להלן - מערכת לייזר) המיועדת לאפשר יירוט איומים תלולי מסלול קצרי .
14 על פי הוראת משרד הביטחון 20.
04 מינהלת תכנית הנה גוף במשרד הביטחון שהוקם במיוחד לבצע משימה מוגדרת.
מינהלה שהוקמה במשרד הביטחון לניהול פרויקט ה"חץ", המיועד ליירוט טק"ק 14 דוח שנתי59א .
היא מתבססת על הגרסה הניידת של פרויקט "נאוטילוס" - BLOCK THELM .
016 (להלן- MTHEL ) שפיתוחה הופסק באוגוסט 2005 .
ביוני 2006 נפגש ראש מפא"ת, שמואל קרן, עם נציגי NG , שהציעו לפתח ולהצטייד ב"סקייגארד" להגנה מפני רקטות קסאם וקטיושות.
נציגי NG טענו של"סקייגארד" ביצועים טובים מאלה של ה- MTHEL , אך לא פירטו נתונים עדכניים.
באוגוסט 2006 ,, בדיון בנושא מערכת הגנה אקטיבית, הציגו מנכ"ל משהב"ט, גבי אשכנזי וראש מפא"ת, שמואל קרן, לשהב"ט, עמיר פרץ, חלופות ליירוט רק"ק באמצעות המערכות הקינטיות "שרביט קסמים" ו"כיפת ברזל" ובאמצעות מערכת לייזר.
עמדת משהב"ט ונציגי אג"ת וח"א שנכחו בהצגה הייתה להעדיף את הפתרונות הקינטיים.
שהב"ט החליט באותו דיון על האצת הפרויקטים "שרביט קסמים" ו"כיפת ברזל".
06 כתב נציג NG בישראל דאז, סמנכ"ל חברת "ציוד הנדסי דל-תה בע"מ", יוסי ארזי, לסגן המדעי של ראש מפא"ת, יעקב נגל, כי מנתוני NG "התברר שתצורת ה"סקייגארד זהה כמעט לחלוטין לתצורת ה- MTHEL ו"ההבדל העיקרי נמצא בשינויים שהוכנסו לטובת הגדלת הטווח".
07 נפגשונציגי NG ,עם נציגי ועדת נגל (ראו להלן) ודנו בין היתר, בשינויים ב"סקייגארד" בהשוואה ל - MTHEL .
הנתונים שהוצגו בפגישות אלו שימשו חלק חשוב בגיבוש דעתה של ועדת נגל בנוגע ל"סקייגארד" והשוואתה לפתרונות אחרים (ראו להלן).
בחינת מערכת ה"סקייגארד" - ב- 19.
06 מינה ראש מפא"ת ועדה בראשות סגנו המדעי (להלן - ועדת נגל), לבחינת מערכות ליירוט רק"ק קצרות טווח.
הוועדה כללה נציגים ממפא"ת ומומחים חיצוניים בתחומי הטילאות והלייזרים, ופעלה מנובמבר 2006 עד ינואר 2007 .
ועדת נגל בחנה חלופות לפתרונות טכנולוגיים כנגד רק"ק, לרבות "כיפת ברזל", "שרביט קסמים" ו"סקייגארד".
ועדת נגל מצאה כרלוונטיות להגנה כוללת על צפון הארץ ודרומה כנגד רק"ק קצרות טווח, לרבות כמענה להגנת שדרות ואשקלון, את המערכות הקינטיות "כיפת ברזל" ו"מסך פלדה" (מערכת יירוט רק"ק שהציעה תע"א) ואת מערכת הלייזר הכימי "סקייגארד".
הוועדה מצאה "שקיים יתרון מובהק לחלופות הקינטיות על פני חלופת הלייזר 'סקייגארד'", שעלותה גבוהה בסדר גודל מעלות החלופות הקינטיות ולביצועיה מגבלות רבות.
ועדת נגל הדגישה בסיכום עבודתה את הפער ברמת הסמך של נתוני המערכות השונות, שנבע מלוח הזמנים הקצר שהוקצב לביצוע העבודה, ומכך שחלק מהמערכות נמצאו בתהליכי פיתוח זמן רב, וחלק אחר, כגון ה"סקייגארד", מבוסס על הצעות ברמת בשלות נמוכה.
בנוסף לזאת בחנה ועדת נגל את "המשמעויות של מתן מענה מיידי לשדרות ולאשקלון, לפני הופעת מענה מבצעי של 'כיפת ברזל'.
בנושא זה, נמצא שמערכת 'סקייגארד' עשויה להקדים במספר קטן של חודשים, אך זאת בעלות גבוהה מאוד, ]'של 'כיפת ברזל[ את המענה המבצעי ובסיכוי לא ברור".
בין המלצותיה קבעה ועדת נגל, כי "ההחלטה בנוגע למענה מהיר יותר היא החלטה פיקודית, ולא טכנולוגית -כלכלית" "והאפשרות התיאורטית להקדמת לו"ז המע נה במספר חודשים, כנראה שאינה מצדיקה את ההשקעה הנדרשת".
יו"ר ועדת נגל הציג את עיקרי עבודת הוועדה במשהב"ט ולדרג המדיני כלהלן: ב- 21.
07 לראש מפא"ת, שמואל קרן, ב- 30.
07 למנכ"ל משהב"ט, גבי אשכנזי, שקבע, כי העבודה "מעמיקה ובהירה ומאפשרת לבחון היטב את ההמלצות", וכי הוא מקבל את מסקנותיה שהפתרונות הקינטיים עדיפים על פתרון ה"סקייגארד"; ב - 1.
07 ,לשהב"ט, עמיר פרץ .
16 Mobile Tactical High Energy Laser.
מוכנות לזמן חירום 15 .
שנעשתה באופן מעמיק ויסודי ואפשרה לקבל ]ועדת נגל [ ש"הביע הערכתו לעבודת הצוות החלטה תוך בחינת ההמלצות השונות"; ב- 4.
07 לראש הממשלה, אהוד אולמרט, שציין, כי "המתודולוגיה של הבדיקה והניצול של כל היכולות שיש במדינת ישראל וגם של אנשי המקצוע מהמעלה הראשונה, בהחלט מבססים את ההתרשמות שהעבודה הזאת היא עבודה רצינית, מקצועית וראויה".
משרד מבקר המדינה מציין, כי עקרי עבודת הוועדה הוצגו בפירוט רב, לרבות תהליך הבחינה של המערכות הקינטיות בהשוואה למערכות מבוססות לייזר.
ביולי 2007 ערך שהב"ט, אהוד ברק, דיון בנושא מענה לרק"ק.
בחלקו הראשון של הדיון השתתפו גורמים אזרחיים 17, שעמדתם הייתה להמשיך ולפתח את "כיפת ברזל" ובו -זמנית לקדם גם את "סקייגארד".
יו"ר ועדת נגל הציג לשהב"ט את עיקרי עבודת הוועדה בחלקו השני של הדיון.
בעבודה נקבע, בין היתר, כי מערכת הלייזר הכימי "סקייגארד" "לא מתאימה לצרכים".
שהב"ט העריך את העבודה כ"מקיפה ורצינית", אישר את המלצותיה לפתח את "שרביט קסמים" ו"כיפת ברזל", והנחה על קידום העבודה על לייזר מסוג שונה - "מצב מוצק" ישראלי.
בעקבות פניית השר רפי איתן בפברואר 2007 לראש הסגל במשרד ראש הממשלה, בדקה המועצה לביטחון לאומי 18 (להלן- המל"ל) את "קבלת ההחלטות בסוגיית ההצעות השונות ליירוט קטיושות וקסאמים".
באפריל 2007 מסר ראש המל"ל, אילן מזרחי, לראש הממשלה חוות דעת בנושא "בחירת מערכת הגנה בפני רק"ק" שממנה עלה, כי המל"ל הגיעה "למסקנה שמפא"ת קיים תהליך שלם יסודי ומקצועי, בבואו לבחון את הפתרונות המוצעים".
עוד עלה מחוות הדעת, כי במועד שהיא ניתנה היה להצעת NG יתרון יחסי בהיבט לו"ז, "יתרון ההולך ונחלש ככל שמגיעים למועד השגת יכולת מבצעית, אל מול חלופות.
זהו היתרון היחסי היחידי של [ של ההצעהNG ויתרון זה אינו חזק".
בנוסף לזאת ציינה המל"ל בחוות הדעת, כי "לא] [ השתכנענו שחברת נורטופNG העלתה נתונים או סוגיות שלא נבחנו כראוי בתהליך, ולאור] זאת איננו מוצאים לנכון להמליץ על בחינה מחדש נוספת של הצעתה".
במרס 2008 ערכה משלחת מטעם משהב"ט (להלן - המשלחת) בראשות המנכ"ל, פינחס בוכריס, ביקור בארה"ב במטרה להתרשם ממערכת ה- THEL19 ולבחון אפשרות להשמישה ולהביאה ארצה כדי לתת הגנה חלקית לשדרות.
NG המליצו שלא להשתמש במדגים במבנהו הנוכחי.
אנשי ה- SMDC20 הציגו למשלחת את עיקרי הסיבות שהביאו אותם להפסיק את הפיתוח.
08 כתב מנכ"ל משהב"ט, פינחס בוכריס, לשהב"ט, אהוד ברק, כי "התרשמתי באופן חד- לישראל".
]בארה"ב[ משמעי שאין כל טעם להביא את המערכת הנמצאת בשדה הניסוי על פי המסמכים שעלו בביקורת וביניהם דוח ועדת נגל, מפא"ת ביצע בעבודת המטה תהליך סדור לבחינת חלופות של אמצעים טכנולוגים ליירוט איום תלול מסלול קצר טווח.
מפא"ת הציג את החלופות שבחן, ובהן "כיפת ברזל" ו"סקייגארד", בין היתר, בפני מנכ"ל משהב"ט, שרי הביטחון עמיר פרץ ואהוד ברק, וראש הממשלה אהוד אולמרט.
מפא"ת ציין בפניהם, כי קיים יתרון מובהק בהיבטי העלות והמבצעיות לחלופת היירוט הקינטי באמצעות "כיפת ברזל" על פני חלופת הלייזר באמצעות "סקייגארד", כפי שנכתב גם בדוח ועדת נגל.
17 מפקדי ח"א לשעבר אלוף (מיל') דוד עברי, שהיה גם מנכ"ל משהב"ט, ואלוף (מיל') הרצל בודינגר, עוזי רובין, שהיה ראש מינהלת "חומה", אל"ם (מיל') יוסי אר זי וד"ר עודד עמיחי.
18 ( בכ"ו בתמוז התשס"ח 29.
08 ) התקבל בכנסת חוק המטה לביטחון לאומי, התשס"ח- 2008.
"הגרסה הנייחת (מדגים) של פרויקט "נאוטילוס 20 Space and Missile Defense Command.
שלעיל דנו בנושא ואישרו את מסקנות מפא"ת לפתח את "כיפת ברזל".
עם זאת יצוין, כי הביקורת לא עסקה ב היבטים הנדסיים ובחוות דעת הנדסיות לגבי החלופות השונות.
עבודת המטה לקידום מענה באמצעות מערכות להגנה אקטיבית .
פתרונות ליירוט קינטי של רק"ק קצרות טווח נבחנו פעמים אחדות בעבר כמענה לאיום הקטיושות בגבול הצפון, ונמצאו כבלתי ישימים בהיבטי יעילות ועלות.
כמענה אפשרי לאיום זה קודם מ- 1996 .
בשיתוף פעולה עם ארה"ב פרויקט "נאוטילוס" שהוזכר לעיל באפריל 2004 החל מפא"ת בעבודת מטה (להלן- עמ"ט) שהתמקדה בקידום מענה באמצעות הגנה אקטיבית כנגד רק"ק לטווח בינוני וארוך בלבד.
באמצע אותו חודש הטיל סגן הרמטכ"ל, אלוף גבי אשכנזי, על ח"א אחריות כוללת בצה"ל להוביל את הטיפול באיום הרק"ק (לטווח בינוני וארוך) והנחה, כי ח"א יוביל צוות מטכ"לי משולב בין -זרועי עם כלל הגופים הרלוונטיים (להלן - צוות ח"א).
ביוני 2004 קבע סגן הרמטכ"ל, כי מפא"ת בהנחיית ח"א ירכז את העמ"ט שלעיל כחלק מעבודת צוות ח"א, וכי בסיום שנת 2004 מפא"ת ייערך "להציג כיצד ניתן להתקדם בתחום זה, תוך פירוט הפרויקטים הקיימים וכיוונים לבניין הכוח בתחום זה בראייה רב שנתית".
רק באוקטובר 2004 הטיל סגן הרמטכ"ל, אלוף דן חלוץ, על מפא"ת לקדם גם פתרונות ליירוט רקטות קסאם בלבד.
במהלך חיפוש הפתרונות הללו החליטו העוסקים בכך במפא"ת לחפש פתרונות ליירוט רק"ק קצרות טווח נוספות.
כבר בשנת 2001 כתב אג"ת בהנחות ובהנחיות לתכנון לשנת העבודה 2002 בצה"ל, כי איום חיזבאללה מדרום לבנון "מהווה איום בסדר גודל של מדינה על צפון ישראל".
ביוני 2005 , כשלוש שנים וחצי לא חר אותה הערכה, לאחר שאיום הקסאם מרצועת עזה החל להתממש וכשנה לאחר ששהב"ט, שאול מופז, דן ביולי 2004 בנושא המענה לאיום הרק"ק מגזרת לבנון, החליט שהב"ט, כי "למדינת ישראל חייבת להיות יכולת טכנולוגית בסיסית לאפשר ".
בעניין זה העיר משרד מבקר ]רק"ק קצרות טווח [ יירוט המדינה21 על ליקויים שפגעו ביכולת לתת מענה מיטבי לאיום, ובהם היעדר תפיסה כוללת לטיפול אינטגרטיבי באיום.
טרם הנחייתו שלעיל מאוקטובר 2004 של סגן הרמטכ"ל, אלוף דן חלוץ, ובעקבות פגיעת ארבע רקטות קסאם בשדרות ב- 28.
04 ולאור התקדמות טכנולוגית, פנה מפא"ת באוגוסט 2004 ב"קול קורא" לתעשיות הביטחוניות וביקש מהן להציע פתרונות ליירוט קינטי של רקטות קסאם להגנה על שדרות.
באוקטובר 2004 הציגו רפאל, תע"א והתעשייה הצבאית לישראל בע"מ (תעש), לנציגי מפא"ת וצה"ל הצעות לפתרונות ומפא"ת העלה הצעות נוספות.
באותו מועד החליט ראש מו"פ, ת א"ל ד"ר דני גולד, להקים צוות היגוי רב -זרועי (להלן - הצוות) לבחינה ולקידום של פתרונות ליירוט קינטי של רקטות קסאם, שימליץ בפניו על פתרונות למימוש בטווח זמן קצר ובינוני ועל תכנית לקידומם.
את הצוות ריכז ראש ענף (להלן - רע"ן) ים ונ"מ ממעט"ר והשתתפו בו נציגים ממפא"ת, משלוש זרועות צה"ל ומאמ"ן.
21 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57ב ( 2007 " ), בנושאהמענה לירי תלול מסלול מרצועת עזה", עמ' 227.
מוכנות לזמן חירום 17 .
הצוות פעל מאוקטובר 2004 עד אפריל 2005 ועסק, בין היתר, בבחינת ההצעות שלעיל ובקידום אבני בניין טכנולוגיות - ראש קרבי ליירוט וראש ביות (להלן - רב"ת) מסוים זול, כדי לאפשר ייצור טיל מיירט במספר עשרות אלפי דולרים.
כמו כן עסק הצוות בבחינת פתרונות ליירוט פצמ"ר.
באוגוסט 2005 המליץ הצוות בדוח לראש מו"פ, בין היתר, על פתרון עיקרי לטווח הזמן הבינוני של שלוש שנים.
זאת באמצעות התנעה של הדגמת פתרון משותף לרפאל (פיתוח טיל), לתע"א (פיתוח רב"ת ומערכת נשק) ולאלתא, שהיא חברה -בת של תע"א, פיתוח מכ"ם.
הפתרון כונה "אל קסם" ולימים כונה "כיפת ברזל".
ראש מו"פ אישר את המלצות הצוות בשינויים מסוימים הנוגעים לטווחים ולסוג האיום.
הצוות ציין בדוח שלעיל מאוגוסט 2005 , כי "בתרחישים עתידיים של הגנה על קו התפר עלול להיות שכיח יותר מאיום הרקטה" נוכח ה]איום הפצמ"ר[ שימוש הנפוץ בפצמ"ר מרצועת עזה כנגד מטרות אזרחיות וצבאיות.
בדוח המליץ הצוות לראש מו"פ לעקוב אחרי התפתחות פתרונות בעולם "העשויים לתת מענה אפקטיבי להגנת גזרה מפני איומי פצמ"ר".
מפא"ת ביצע ניסיונות מסוימים לאתר פתרונות ליירוט פצמ"ר מערכת "וולקן פ אלנקס" 22 (להלן- המערכת) היא מערכת שפיתחה חברת .
Raytheon האמריקנית להגנה על ספינות ושהוסבה לצורכי הגנה יבשתית כנגד רק"ק קצרות טווח ופצמ"ר.
המערכת כוללת, בין היתר, מכ"ם גילוי, מכ"ם עקיבה וזוג תותחי 20 .
מ"מ בשנים 2004 ו- 2005 ביצעו משהב"ט וח"א מספר בחינות לאפשר ות השימוש במערכת כדלהלן: א.
בתקופה אוקטובר 2004 עד אוגוסט 2005 בחן צוות רב -זרועי בהובלת יחידת מו"פ פתרונות ליירוט קינטי של רקטות קסאם וקבע בין היתר, כי לטווח זמן קצר (עד שנה): "מערכת וולקן פאלנקס .
עשויה לתת מענה להגנת נקודות אסטרטגיות" (ההדגשה במקור).
קיבל מפא"ת מהאמריקנים נתונים בסיסיים ליעילות המערכת כנגד קסאם ב.
בתקופה אוגוסט עד דצמבר 2005 "ערך ח"א בדיקת היתכנות למערכת "וולקן פאלנקס להגנה אקטיבית בפני רק"ק.
בינואר 2006 קבע ח"א בסיכום בדיקתו, כי בשל חוסר מידע ונתונים "קשה לקבל החלטות לגבי יכולות" המערכות שנמצאו אז בשלב הוכחת יכולת ופיתוח בארה"ב, וכי להערכת ח"א מערכת "וולקן פאלנקס" היא הבשלה ביותר להגנת נקודה מפני פצמ"ר ורקטות בהשוואה למערכות אחרות המפותחות בעולם.
בנובמבר 2006 כתב מפא"ת חוות דעת בנוגע לפריסת מערכות להגנה על שדרות.
בתחילת י ולי 2007 ערך שהב"ט, אהוד ברק, דיון בנושא מענה לרק"ק.
בדיון ביקש השר מראש מפא"ת, שמואל קרן, לבחון בתיאום עם צה"ל וללא התחשבות באילוץ המשאבים לקבל מערכת מבצעית בפרק ]'למאמץ בנושא 'כיפת ברזל[ "האם ניתן במאמץ מקביל ונפרד גם ליירוט [ זמן של שנה וחצי שתוכל להביא הרק"ק, בדגש על מתקנים ]חלקי של אסטרטגיים, כגון תחנת הכוח, ובדיקה לגבי שדרות".
מהתייחסות מפא"ת מסוף יולי 2007 שהועברה לשהב"ט עלה, כי מהמידע החלקי שהיה למפא"ת הוא העריך שהמערכת היא היחידה הבשלה ש"צפויה להתאים להגנה על אתרים נקודתיים, אך הגנה על שדרות תהיה כרוכה בסיכוני בטיחות, נזק סביבתי ועלויות גבוהות מאוד".
בהתייחסותו המליץ מפא"ת להמשיך את המגעים עם ארה"ב כדי לקבל מידע נוסף מסווג על יכולות המערכת.
באמצע אוגוסט 2007 סיכמו עוזרת מזכיר ההגנה האמריקני לענייני ביטחון בין-לאומי, עוזר מזכיר המדינה האמריקני ומנכ"ל משהב"ט, פינחס בוכריס, להקים ועדה מקצועית משותפת, .
22 Vulcan -Phalanx Bk.
במטרה לקדם את הרצון האמריקני לסייע לישראל בפיתוח מענה לרק"ק בדגש על רק"ק קצרות טווח.
בנובמבר 2007 הקימו משהב"ט ומשרד ההגנה האמריקני ועדה משותפת בנושא תמיכה אמריקנית אפשרית בפיתוח המענה לאיום רק"ק קצרות טווח (להלן - ועדת נגל-ראנד).
ועדת נגל-ראנד החליטה על "המשך בדיקת הנתונים והאפשרות (באחריות ח"א) להצטייד במערכת וולקן-פאלנקס .
לטובת הגנה נקודתית (או במכ"מ המערכת להתרעה)".
לאחר שראש להק אוויר (להלן - רל"א) אישר עקרונית את הצורך המבצעי בהגנת נקודה אסטרטגית וקב ע שלא ישים למקם מערכות "וולקן פאלנקס" בתוך ערים, סיכם ראש מטה (להלן - רמ"ט) ח"א בתחילת אפריל 2008 את עמדת החיל בנושא המערכת כלהלן: "מערכת וולקן פאלנקס נבנתה כמערכת להגנת נקודה מפני איומי תלול מסלול, ומשרתת כמערכת מבצעית" בצבא האמריקני; "קיים ספק לגבי המענה האפשרי לצורך המבצעי בהגנה על ערים" ו"יש להשלים נתונים טרם גיבוש עמדה סופית" בנוגע להתאמת המערכת לצורך המבצעי.
ביוני 2008 הציג הסגן המדעי של ראש מפא"ת, יעקב נגל, לשהב"ט, אהוד ברק, כי במסגרת ועדת נגל-ראנד התקבל מהאמריקנים מידע נוסף חלקי על ביצועי המערכת (לא התקבל מידע מסווג); במרס 2008 צפו נציגי מפא"ת וח"א בניסוי המערכת בארה"ב; בפגישות הסיכום של ועדת נגל-ראנד באפריל 2008 הבהירו האמריקנים, כי לצורך קבלת המידע החסר יש לפנות בערוץ ייעודי באמצעות מכתב בקשה רשמי ( LOR23 ); ואת המשך בדיקת הנתונים והאפשרות להצטייד במערכת לטובת הגנה נקודתית (באחריות ח"א).
בסוף אוגוסט 2008 הודיע המזכיר הצבאי של שהב"ט למשרד מבקר המדינה, כי "למרות שלא בקיטוע מתוך סיכום פגישת עבודה שהב"ט [ מצוין בסיכום השר - מנכ"ל משהב"ט מיום 5.
08 ' , השר אישר וקיבל את כל ההמלצות שהובאו לפניו במסגרת וועדת ]נגל-ראנד' ובהתאם להמלצות הוועדה פועלים כיום", וכי "בנושא הוולקן פלנקס, יצא ביולי 2008 , LOR .
"(בקשת מידע) לאמריקאים והנושא נמצא בטיפול שוטף של צה"ל ומשהב"ט מערכת "וולקן פאלנקס" על פי הגדרת ח"א מינואר 2006 היא הבשלה ביותר להגנת נקודה מבין כל המערכות שנמצאו בפיתוח באותו מועד.
נוכח האיום בעין של רק"ק ופצמ"ר על נקודות חיוניות ואף אסטרטגיות ובהינתן המועד הצפוי לסיום הפיתוח וההצטיידות העתידי ב"כיפת ברזל" כנגד רק"ק, ובחלוף כשלוש שנים מתחילת בדיקת ההיתכנות בח"א, ראוי, כי כל הגורמים העוסקים בכך, יאיצו את תהליכי עבודת המטה וקבלת ההחלטות, כך שאם יתאפשר להצטייד במערכת ויוחלט לממש אפשרות זו, יקוצרו זמני היישום המבצעי באופן מרבי.
צורך מבצעי ליירוט רק"ק .
אמות מידה לתהליך ייזום, פיתוח, הצטיידות וקליטה של אמצעי לחימה (להלן - אמל"ח) ומערכות מידע בצה"ל נקבעו בהוראת קבע אג"ם 10/1 מאפריל 2001 (להלן- הק"ם 10/124 ) ובהוראת משהב"ט (להלן- המ"ב) 20.
02 , מסמך היסוד שלפיו .
23 Letter Of Request.
24 באפריל 2008 עדכן צה"ל את הק"ם10/1 ]הוראת קבע אג"ת[ והיא נקראת הק"א10/1.
מוכנות לזמן חירום 19 .