HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
העירייה הוסיפה כי גם בעתיד, כשהמסחר המקוון יתפוס חלק משמעותי יותר משוק המסחר, למסחר המלַווה .
92 עד אמצע2015 האחריות למינהל התכנון הייתה בידי שר הפנים.
העברת סמכויות שר הפנים בתחום התכנון והבנייה לשר האוצר התקבלה בהחלטת ממשלה מס' 125 מיום25.
93 תוכנית מתאר מקומית כוללנית היאתוכנית מתאר מקומית שאישורה מצוי בסמכות הוועדה המחוזית, והיא חלה על כל שטח מרחב התכנון המקומי או שטח היישוב או על חלק משמעותי משטח מרחב התכנון או שטח היישוב.
94 נדגמו כמה עיריות שבתחום שיפוטן מצויים מספר רב יחסית של מרכזים מסחריים גדולים (כגון קניונים): עיריות כפר סבא, אשדוד, ראשון לציון ובאר שבע.
רחוב המתקיים בריכוזים קטנים תהיה חשיבות גדולה בהיותו חלק מהחוויה העירונית.
נמצא כי בהיעדר נתונים לא נעשתה עבודת מטה במטרה לקבוע עקרונות לתכנון יעיל של קרקעות המיועדות למסחר.
בחלק מתוכניות המתאר אומנם יש הוראות גמישות המייעדות קרקעות לתמהיל שימושים95 , אך אין הוראה מחייבת בתמ"א 3596 הנוגעת לתהליך אישורן של תוכניות הכוללות שטחי מסחר בהיקף נרחב, ולא נקבעו קווים מנחים לתכנון יעיל של שטחי מסחר בתוכניות מפורטות.
משרד מבקר המדינה מציין כי לנוכח השינויים שכבר מתרחשים, יש מקום לעבודת מטה שתבחן את השפעתם האפשרית על שיקולים תכנוניים ואת הצורך בהתאמת מדיניות התכנון לצרכים המשתנים.
בתשובתו הוסיף מינהל התכנון כי תוכנית המתאר המקומית כוללנית נדרשת לשמור על גמישות שתאפשר את התאמתה לצרכים משתנים לאורך זמן.
לפיכך, ייעודי הקרקע הנקבעים במסגרתה הם ייעודים מוכללים הכוללים סל של שימושים, והם מלווים בהוראות המאפשרות את קביעת הייעודים הסופיים ותמהיל שטחי הבנייה במסגרת התכנון המפורט לפי המצב הנכון לעת אישורו ובסמוך יותר לזמן מימוש התכנון.
עוד מסר מינהל התכנון כי בתוכניות מפורטות רבות נשמרת גמישות בתמהיל שטחי הבנייה של תעסוקה ומסחר באופן שניתן, בשלב היתר הבנייה, להסב שטחי בנייה ממסחר למשרדים או לשימושים אחרים באותו ייעוד קרקע, ובכך להתאים את התוכנית בשלב מימושה לצרכים העדכניים.
משרד מבקר המדינה מציין כי לרוב היישובים לא אושרה תוכנית מתאר כוללנית, וליישובים רבים אף אין תוכנית מתאר מקומית .
כמו כן, לעיתים יש מקום לבחון את התכנון של שטחי מסחר בראייה אזורית ולא רק בראייה יישובית.
הגידול במסחר המקוון ידרוש ככל הנראה גם הקצאת שטחים לאחסון המוצרים המוזמנים במרשתת, והם עשויים לגזול שטח נרחב.
מינהל התכנון אינו מחזיק בנתונים על הביקושים הצפויים לשטחי אחסון, ולכן הוא אינו מנחה את מוסדות התכנון בנושא זה.
95 תמהיל שימושים- סוגי השימושים השונים המותרים באותה קרקע.
96 תמ"א35 - תכנון כולל משולב למדינת ישראל - תוכנית מתאר ארצית משולבת לבנייה, לפיתוח ולשימור שמטרתה לתת מענה לצורכי הבנייה והפיתוח של המדינה תוך שמירה על השטחים הפתוחים ועל עתודות הקרקע לדורות הבאים.
משרד הכלכלה והתעשייה |257 .
רבים ורווחיים בתחום .
המוניציפליות הנמוכות .
על מינהל התכנון ועל הרשויות המקומיות לתת את דעתם על השינוי בתמהיל הצריכה ועל השפעתו על מרכזי המסחר הקיימים והעתי דיים במרחב הפיזי.
כפועל יוצא מכך, וככל שיעלה הצורך, על גופים אלו לבחון את הצורך בגיבוש קווים מנחים לתכנון אזורי מסחר בתוכניות המתאר לסוגיהן, מיקומם ופריסתם המרחבית.
כמו כן, עליהם לשקול לקבוע מנגנונים שיבטיחו ניצול יעיל של הקרקע בהקשר של תכנון שטחי מסחר גדולים, כגון קניונים, למשל במסגרת הוראות תמ"א 35 או באמצעות קביעת עקרונות לתמהיל שימושים.
ההיתכנות הכלכלית של הקמת מרכזים מסחריים במרחב הפיזי .
מדינת ישראל עוברת תהליכי בינוי ופיתוח מואצים הגורמים לעליית ערכו של משאב הקרקע לכלל השימושים.
יותר מכול גוברת המודעות למחירה החלופי של הקרקע העירונית ולצורך בניצול יעיל וממצה שלה97,.
לפי חוק התכנון והבנייה מטרותיה של תוכנית מתאר מקומית הן בין היתר ייעוד אזורים לתעשייה ולמסחר.
לעיתים מפעילים יזמים לחץ על רשות מקומית להקים מרכז מסחרי במקום מסוים בתחום שיפוטה.
לרשות המקומית יש אינטרס להקים מרכזים מסחריים רבים ורווחיים בתחום שיפוטה , משום עלויות התפעול המועטות98 וההוצאות המוניציפליות הנמוכות יותר ומשום שנכסים אלה מניבים ארנונה גבוהה לעומת שימושי קרקע אחרים כגון מגורים.
חוק התכנון והבנייה אינו כולל הוראה המחייבת את הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה או את הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה לדרוש מיוזם התוכנית מסמך כלכלי המצדיק את הקמתו של מרכז מסחרי במקום מסוים.
ביולי 2013 פרסם מינהל התכנון מתווה99 להכנת תוכנית מתאר מקומית כוללנית (להלן - המתווה).
מטרת המתווה המוצע היא "להוות מסמך מדיניות המציג סוגיות עקרוניות בתכנית מתאר כוללנית לתחום הישוב, כחלק מחשיבה מחודשת אודות אופייה הרצוי, מטרותיה ועקרונותיה.
המתווה מיועד לשמש ככלי עזר למתכננים, רשויות מקומיות ומוסדות וגופי תכנון, על מנת לשפר את ההליך התכנוני".
97 ,המכון למחקר ופיתוח מוסדות חינוך ורווחהתדריך תכנון להקצאת קרקע לצורכי ציבור, (2005.
שלא כמו שטח למגורים שיש לבנות עבורו גם בתי ספר, גנים ומבני ציבור 99 המתווה הוא חלק מפרויקט "אוגדן הנחיות" שהותנע במינהל התכנון, הכולל הנחיות פנים - ארגוניות והנחיות חיצוניות שנועדו להדריך את מערכת התכנון ולשמש כלי עבודה וכלי לקבלת החלטות במקרים שאינם מוגדר ים או אינם מפורטים דיים בחוק, בתקנות, בתוכניות ובשאר החיקוקים הנוגעים לתכנון ובנייה.
המטרה היא להגביר את השימוש בהנחיות על פני קיבוע של אסדרה ובכך לאפשר גמישות והתאמה לצרכים ולתנאים המשתנים http://iplan.
il/Mechozi/Documents/Mitve003.
נוסף על פירוט ההנחיות הנוגעות לתשריט התוכנית והוראותיה "כולל המתווה המוצע הנחיות ודוגמאות גם לנספחים מנחים, אשר מוצע לצרף לתכנית מתאר מקומיות-כוללנית", לפי נושא התוכנית, ובהם נספח שכותרתו פרוגרמה חברתית-כלכלית (להלן - הפרוגרמה).
על פי המתווה, מוצע שהפרוגרמה תציג את מסקנות הניתוח של המצב החברתי -קהילתי-כלכלי של היישוב, את המטרות החברתיות והכלכליות שהוגדרו במהלך התכנון, את השפעות התוכנית בתחומי נושאים אלו ואת המענה הניתן להם בתוכנית.
המסמך יתייחס לחוסנה הכלכלי של הרשות המקומית, לפוטנציאל הכלכלי הקיים ולדרכים להעצמתו באמצעות שימושי קרקע.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי לא קיים מתווה המבטיח שגם בעת הכנת תוכנית מתאר שמכוחה ניתן להוציא היתרי בנייה100 - תוכניות הנערכות בדרך כלל סמוך למימוש התכנון - יישקלו שיקולים כלכליים.
מן הראוי שגם בנוגע לתוכניות מתאר שמכוחן ניתן להוציא היתרי בנייה, בעיקר תוכניות רחבות היקף, יגבש מינהל התכנון הנחיות שיבטיחו כי בתהליך אישורן יובאו בחשבון היבטים פרוגרמתיים של תכנון שטחי מסחר ושטחי אחסון, וייבחן ההיקף הראוי של זכויות בנייה של שטחי מסחר, וזאת לנוכח מגמת השינוי בתמהיל הצריכה וכדי לאפשר שימוש מיטבי בקרקע.
על מינהל התכנון לשקול להנחות את הוועדות המחוזיות לתכנון ולבנייה ואת הוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה לגבש מתודולוגיה שתביא בחשבון, מעתה ואילך, גם את ההצדקה הכלכלית של תכנון אזורי מסחר, בייחוד בתהליך אישורן של תוכניות שמכוחן ניתן להוציא היתרי בנייה, לרבות באמצעות דרישה של חוות דעת כלכלית.
100 תוכנית שמכוחה ניתן להוציא היתרי בנייה היא תוכנית מתאר הכוללת את כל ההוראות המפורטות בסעיף 145 .
לחוק התכנון והבנייה משרד הכלכלה והתעשייה |259 .
המסחר המקוון מורכב מיבוא אישי ומרכישות מספקים מקומיים, והוא מאפשר לצרכנים גישה לשווקים בארץ ובחו"ל ומציע מגוון כמעט בלתי מוגבל של טובין במחירים שונים.
בשנים 2014 - 2016 היקף המסחר המקוון נמצא בעלייה דרמטית (כ-25% ), והוא מאתגר את המסחר הפיזי ובמיוחד את המסחר הקמעונאי.
בשנת 2020 צפוי שיעורו של המסחר המקוון לעמוד על כ-12% מהשוק הקמעונאי כולו לעומת שיעור של6% בשנת2016 .
לצד יתרונותיו הרבים, המסחר המקוון מציב אתגרים רבים הדורשים גיבוש מדיניות, ובמידת הצורך גם התאמת אסדרה ונוהלי עבודה בתחומים שונים.
האסדרה צריכה להיות מותאמת להתפתחות המהירה של המסחר המקוון ולדינמיות שלו.
היבוא האישי, המהווה חלק ניכר מהשוק הקמעונאי המקוון, הוא ערוץ להגברת התחרות ולהפחתת יוקר המחיה בשוק ריכוזי ומבודד כישראל.
ועדת לנג ב -2014 וועדת גרינברג ב -2017 המליצו המלצות, שמרביתן התקבלו כהחלטות ממשלה, לשם הסרת חסמים ביבוא אישי.
המלצות ועדת לנג יושמו בחלקן, והמלצות ועדת גרינברג אמורות להיות מיושמות במהלך שנת 2018 על ידי הרשויות המוסמכות- משרד התחבורה, משרד הבריאות, משרד התקשורת, משרד הכלכלה, משרד החקלאות ומשרד האנרגייה.
על הממשלה לטפל בפערי האכיפה של משטר חוקיות היבוא בין חברת הדואר לחברות השילוח; לחזק את ההגנה על פרטיותו של הצרכן בעת ביצוע רכישות מקוונות, ולאכוף את הנגשת אתרי המסחר המקוון לאנשים עם מוגבלות.
על הסוכנות לעסקים קטנים להמשיך לתת מענה לעסקים קטנים, בפרט למגזר הערבי, בהתאם לצרכיהם המשתנים.
הגידול במסחר המקוון משנה את תמהיל הצריכה ומשפיע הלכה למעשה על הרכישות המתקיימות במרחב הפיזי.
בשל מחסור בקרקעות פנויות, ועל מנת להימנע מהקמת "פילים לבנים", ראוי כי מינהל התכנון, בשיתוף הרשויות המקומיות, ייתנו את דעתם על השינוי בתמהיל הצריכה ועל השפעתו על המרכזים המסחריים הקיימים והעתידיים במרחב הפיזי.
שיעור המסחר המקוון בישראל הוא גבוה יחסית לעולם והוא גדל משנה לשנה.
התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון, ובייחוד בתחום היבוא האישי, צריכה להיעשות לאחר דיון מעמיק ובחינה מלאה של כל ההשלכות, לרבות שיקולי תחרות, ההשפעה על הוצאות משקי הבית וההשפעה על התעשייה והמסחר המקומיים עקב שינוי תמהיל הצריכה, והכול כדי להביא לשגשוג המשק כולו.
מֶטְרֹולֹוגְיה היא מדע המדידה7 .
המדידות חיוניות כמעטבכל היבטי הפעילות האנושית, ובין היתר בקרת ייצור, מדידת איכות הסביבה, בדיקות בריאות ובטיחות, הערכת התאמתם של מוצרים למידע המפורסם לציבור למען הגנת הצרכן והבטחת ההגינות המסחרית.
דיוק המדידה חשוב, ולכן יש חשיבות יתר למעבדת כיול מדויקת בישראל היות שיש לה ענף טכנולוגי דינמי ומתקדם.
אב מידה הוא בסיס ההשוואה של המדינה לרמת הדיוק הגבוהה ביותר בתחום מסוים.
מדידה מדויקת בנויה על היררכיה - מדידת המוצר הסופי בהשוואה למערכת כיול מדויקת יותר עד להשוואה לאב מידה.
תהליך זה ידוע כעקיבות ( traceability ; להלן- עקיבות).
עקיבות היא שרשרת של בדיקות המשוות את רמת הדיוק של מכשירים לתקן ידוע ומוכר המוסכם בין מדינות (להלן - אב מידה, וברבים: אבות מידה ) ומפוקח בידי גוף בי ן-לאומי.
הוכחת עקיבות של מערכת המדידה הכרחית כדי שתוצאות המדידה יהיו מקובלות על המשתמשים השונים (ראו תרשים 1.
) כבר משנת1875 פועלתהלשכה הבי ן-לאומית למידות ולמשקלות ( International Bureau of Weights and Measures 8 ; להלן- (BIPM או הלשכה למידות), בהתאם לאמנת המטר9 , להסדיר ולפתח אתתחום המדידות המדויקות.
עקרון אמנת המטר הוא שתוצאות של מדידות המתקבלות במדינות שחתמו על אמנה זו יהיו עקיבות לאבות מידה לאומיים10 ובין-לאומיים.
בהתאם לאמנה, מדינות החברות בה מסמיכות את הלשכה למידות להסדיר את נושא המדידה המדויקת הבין-לאומית.
בשנת 1985 הצטרפה ישראל לאמנת המטר.
תפקידי המעבדה הלאומית לפיזיקה .
המעבדה לפיזיקה הוקמה בשנת 1950 כיחידה במשרד הכלכלה והתעשייה (להלן - המשרד או משרד הכלכלה11 ,) ומתפקידה היה לספק שירותי כיול ברמת דיוק גבוהה מאוד למפעלי תעשייה ולמעבדות, וכן לשמור על אבות המידה ועל יחידות מדידה בתשעה תחומים - אורך, מסה, זמן, זרם חשמלי, טמפרטורה, .
להבדיל ממטאורולוגיה שהיא ניתוח וחיזוי מזג האוויר 8 הלשכה למידות היא ארגון שהוקם על ידי מדינות החברים באמנת המטר בשנת1875 .
חברים בארגון פועלים במשותף על נושאים הקשורים למדע במטרולוגיה וקביעת תקנים בתחום זה.
למידע נוסף ראו אתר ה-BIPM us/role.
9 אמנת המטר נחתמה על ידי17 מדינות.
מטרת האמנה, מעבר להקמת ה-BIPM וקביעת דרכי פעילותה, הייתה הקמת מנגנון קבוע שיאפשר לממשלות של חברי האמנה לפעול במשותף בכל נושא הקשור ליחידות מדידה.
למידע נוסף על האמנה ראו https://www.
org/en/worldwide -metrology/metre -convention /.
10 החזקה ותחזוקהשל אבות מידה לאומיים, בכפוף להוראות כל דין, לרבות פקודת המשקלות והמידות, 1947.
11 שם המשרד שונה מספר פעמים במהלך השנים.
מטעמי נוחות נעשה בדוח זה שימוש בשם "משרד הכלכלה" גם בהתייחסו לתקופות שבהן היה שֵׁם המשרד אחר.
משרד הכלכלה והתעשייה |269 .
כמות החומר (מול; mole ,)עוצמת הארה וזווית12 (להלן- מערכת הסטנדרטים הפיזיקליים).
בשנת 1985 "הוסב שם המעבדה ל"מעבדה הלאומית לפיזיקה (להלן - המל"פ), במסגרת הנחיה פנימית שהוציא שר התעשייה והמסחר דאז.
במאי 2018 פעלה המעבדה בבניין השוכן ליד האוניברסיטה העברית בירושלים בקמפוס גבעת רם והעסיקה ארבעה עובדים (שלושה עובדים מקצועיים ומזכירה) וממלא מקום מנהל אדמיניסטרטיבי במשרה חלקית.
ממלא מקום המנהל האדמיניסטרטיבי במל"פ כפוף למשנה למנכ"ל במשרד הכלכלה.
ההנחיה הפנימית קבעה שעל המעבדה לפיזיקה למלא את התפקידים האלה: (א) לשמש מעבדת כיול לאומית בתחום מערכת הסטנדרטים הפיזיקליים ; (ב) להחזיק ולתחזק את מערכת הסטנדרטים הפיזיקליים של ישראל; (ג) לתאם את מערך הכיול בישראל עם מערכת הכיול במדינות העולם על ידי שיתוף פעולה עם מעבדות כיול לאומיות אחרות, ולשאוף להשגת הכרה בין-לאומית למערך הכיול בישראל; (ד) להעניק שירותי כיול למעבדות משניות ולתעשייה במידת הצורך; (ה) להכין סקרים תקופתיים על דרכי כיול של מעבדות הכיול בארץ וציוד הכיול שנמצא ברשותן; (ו) להדריך מפעלי תעשייה בנוגע לסטנדרטים, ליזום ימי עיון, כנסים והשתלמויות, לערוך הרצאות ולפרסם דפי מידע.
מתוך כך נגזר תפקידה הכפול של המעבדה: מצד אחד, כיול מכשירי מדידה של מעבדות כיול ובדיקה, המעניקות שירות לתעשייה ולמסחר במדינת ישראל, ומצד אחר, השוואת אבות מידה של מדינת ישראל לאבות מידה של מדינות שחתמו על אמנת המטר כדי להבטיח שוויון מידות13.
תוצאות מדידה ובדיקה שאינן עקיבות לאבות מידה לאומיים או בין-לאומיים אינן מתקבלות כאמינות בתעשייה ובמסחר.
הסטנדרטים לניהול מעבדות נקבעו על ידי גופים רב -לאומיים.
המעבדות בישראל אמורות לפעול לפי תקנים של הארגון הבין-לאומי להסמכת מעבדות International Laborato ry Accreditation Council ; (להלן- ILAC .
)בהתאם לחוק הרשות להסמכת מעבדות, התשנ"ז-1997, הוקמה הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, שתפקידה להסמיך מעבדות האמורות לבצע בדיקות של עמידה בתקן, כעומדות בדרישות ILAC .
הרשות להסמכת מעבדות הכירה בתעודות כיול שהוציאה המל"פ למעבדות שהרשות מפקחת עליהן כל עוד המל"פ הייתה מוסמכת על ידי ה-BIPM.
בשנת 2003 חתמה המל"פ בשם מדינת ישראל עם ה-BIPM על הסכם הכרה הדדית, המוכר בשם Mutual Recognition Agreement (להלן- הסכם ה-MRA או ההסכם).
ההסכם קובע, בין היתר, כי ישראל תכיר בסטנדרטי מדידה לאומיים ובתעודות כיול ובדיקה שמנפיקים מכוני מטרולוגיה בין-לאומיים החתומים על ה-MRA , והם יכירו בשלה.
לפי ההסכם, ה-BIPM מכירה במל"פ כנציגת ישראל בהסדרה בין -לאומית של כיול ומדידה ב"רמת -על", כפי שהכירה במדינות נוספות שגם הן חתומות על אמנת המטר.
זווית מישורית וזווית מרחבית 13 המל"פאמורה להחזיק אבות מידה בתחום מערכת הסטנדרטים הפיזיקליים.
תרשים 1 מתאראת מערכת העקיבות במדידה מטרולוגית ואת מקומם של הגופים המסמיכים בשרשרת המדידה.
תרשים 1 : היררכיית העקיבות במידות והליך ההסמכה של מעבדות ומעבדות-על14 .
14 מעבדת-על היא מעבדה המשתמשת בציוד ברמת דיוק גבוהה מאוד, ותוצאות מדידותיה מקובלות על הגופים התעשייתיים במדינה.
המל"פ אמורה להיות מעבדת-העל של ישראל.
משרד הכלכלה והתעשייה |271 .
בעשור האחרון בחן משרד מבקר המדינה ארבעה גופים קטנים 15 הקשורים למשרד הכלכלה וליחידות המשרד שהוקמו לפני יובל שנים ויותר.
ביקורות אלו בחנו אם משרד הכלכלה נקט את הפעולות הנחוצות כדי לסייע לגופים הללו לעמוד ביעדיהם16.
הביקורת הנוכחית על המל"פ (להלן הביקורת הנוכחית) ממשיכה תהליך זה, והיא בוצעה בחודשים אפריל-יולי 2017 במשרד הכלכלה.
בדיקות השלמה נעשו בחודשים אוגוסט-נובמבר 2017.
הדוח הקודם של משרד מבקר המדינה על המל"פ פורסם בשנת 199317.
ירידה תלולה בפעילות המעבדה הלאומית לפיזיקה ובהכנסותיה .
בשנת 1993 העסיקה המל"פ28 עובדים ופעלה בשישה תחומים, לעומת תשעה תחומים המוזכרים בהנחיה של שר הכלכלה18.
בשנת2017 העסיקה המל"פ ארבעה עובדים בלבד והציעה שירותי כיול בתחום זמן ותדר בלבד.
לפיכך צנחו הכנסות המל"פ מכ-1.
7 מיליון ש"ח ב-1992 (במחירים מתואמים) ל-35,000 ש"ח בלבד בשנת 2017.
להלן בתרשים 2 מוצג המידע על הירידה בהכנסות המל"פ בשני העשורים האחרונים.
15 המכון הישראלי ליין בע"מ, בית אות המוצר הירושלמי, המכון הישראלי לקרמיקה וסיליקטים בע"מ והיחידה למשקלות ומידות שבמשרד הכלכלה.
16 ,מבקר המדינה דוח שנתי 57ב (2007 ), "הפיקוח על משקלות ומידות - משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה", עמ' 677; דוח שנתי 64 א(2013 ), "הפיקוח על משקלות ומידות- משרד הכלכלה", עמ' 411 ;דוח שנתי 68א (2017 ,"), "היבטים בפעילות של גופים ציבוריים זעירים עמ' 389.
17 ,מבקר המדינהדוח שנתי 43 (1993 '), "המעבדה הלאומית לפיזיקה", עמ599.
18 בשנת1993 ,הפעילה המל"פ מחלקות שעסקו בתחומים האלה: סטנדרטים פיזיקליים, חומרים זמן ותדר, בדיקות אקולוגיות, מידות אנרגיה, שימור אנרגיה וחיסכון בה.
תרשים 2 : הכנסות המל"פ מפעילות כיול, באלפי ש"ח ( 2017 -1993 ) .
המקור: נתוני מדד המחירים לצרכן לשנת 2017.
הירידה התלולה בפעילות המל"פ גרמה למשרד הכלכלה לממן בסכומים ניכרים את הגירעון של המל"פ בשנים האחרונות.
להלן תרשים פירוט ההכנסות וההוצאות של המל"פ לשנים 2012 - 2017 .
וההפסד השנתי של המל"פ משרד הכלכלה והתעשייה |273 .
תרשים3 : ההכנסות וההוצאות של המל"פ בש"ח במחירים שוטפים ( 2017 -2012 *) .
* עלות הפעלת המל"פ מבוססת על ההנחות שלהלן של משרד מבקר המדינה הוצאות כוח אדם הן כ-100,000 ש"ח לשנה לעובד, בשנים2015 - 2017 היו ארבעה עובדים בממוצע ובשנים 2012-2014 .
היו שבעה עובדים בממוצעההוצאות התפעוליות מבוססות על נתונים ממערכת החשבונאות במרכב"ה.
מהתרשים ומהנתונים על צמצום בכוח אדם במל"פ עולה כי הייתה ירידה מתמשכת בפעילות המל"פ בשני העשורים האחרוני ם.
הירידה בכוח אדם הביאה לסגירת מחלקות ולהפסקת שירותי המל" פ לתעשייה בכל התחומים למעט זמן ותדר.
משיחות עם עובדים בכירים שעבדו במל"פ בשני העשורים האחרונים עולה כי אף על פי שמנהלי המל"פ הציגו לפני משרד הכלכלה את הצורך בגיוס עובדים חדשים במקום עובדים שפרשו, כדי להמשיך לתת את השירות הנדרש לתעשייה, גויסו עובדים מעטים בלבד.
במהלך שנים רבות הועסקו חלק ניכר מעובדי המל"פ באמצעות קבלנים חיצוניים ללא משרות בתקן, ועובדים אחרים הועסקו באמצעות מימון מגופים אחרים כגון משרד הקליטה.
כאמור, עם פרישת עובדים אלו לא הועסקו עובדים חדשים במקומם, צוות העובדים הצטמצם והידע הרב שצברו אבד.
עוד נמסר שבמהלך השנים שקלו מנהלי משרד הכלכלה להעביר את המל"פ לניהול גורמים אחרים, ובהם מוסד אקדמי 274 |דוח שנתי 69א .
ומכון התקנים הישראלי19 ,אך יוזמות אלו לא יצאו אל הפועל.
בעקבות סגירת מחלקות במל"פ הפסיקה המל"פ לבצע את המשימות ששר הכלכלה הטיל עליה בשנת 1985 בלי שהתקבלה החלטה לעשות כן.
ביטול ההכרה הבין-לאומית במל"פ: בשנת 2009 הפסיקה ה-BIPM את הכרתה בתעודות כיול שמל "פ הנפיקה מפאת ליקויים רבים שנמצאו בתפקודה, ובשנת 2010 ביטלה הרשות להסמכת מעבדות את הכרתה בתעודות כיול שהנפיקה המל"פ.
כתנאי לקבל הסמכת הרשות, מעבדות נדרשות לכייל את מכשיריהן באמצעות מכשירים ברמת דיוק גבוהה יותר, כגון אלו שברשות המל"פ.
הפסקה במתן השירות של המל"פ בארץ הציבה לפני כ -130 לקוחות המל"פ את הקשיים האלה: הוצאות עבור הובלת מכשירים לחו"ל לביצוע בדיקות כיול; תשלום מחיר גבוה יותר מהתעריף של המל"פ עבור השירות; הארכת הזמן הנדרש ל קבלת השירות מחו"ל לעומת קבלתו בארץ; צורך בהחזקת ציוד חלופי שישמש בעת שליחת הציוד לכיול בחו"ל ; קשיים לתעשייה הבי טחונית בכיול מכשירים רגישים.
לעיתים נאלצו מפעלים, מטעמי אבטחת מידע, לרכוש ציוד יקר לצורכי כיול עצמי.
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש להצר על כך שבמשך עשור לא דנה הנהלת משרד הכלכלה בגיוס עובדים חדשים למל"פ ולא פעלה לביצוע הפעולות הנחוצות כדי להחזיר את ההכרה של ה -BIPM במל"פ.
כתוצאה מכך נסגרו בה מחלקות ופעילות המעבדה פחתה באופן משמעותי.
רק בשנת 2015 ,, לאחר שרוב מחלקות המעבדה נסגרו ורוב העובדים פרשו הזמין המשרד מגוף חיצוני (חברה א') דוח על פעילות המל"פ (ראו להלן בפרק הדן בנושא עתיד המל"פ והדיון בנחיצותה).
בשנת 2017 הזמין משרד הכלכלה דוח נוסף מחברה חיצונית (להלן - חברה ב') כדי לבחון את הצורך בקיום המל"פ.
לפי ההסכם עם חברה ב' הדוח אמור לאמוד, בין היתר, את הנזק שנגרם למשק מסגירת רוב פעילות המל"פ.
במאי 2018 הודיע משרד הכלכלה למשרדמבקר המדינה כי הוא מנהל הליך מקצועי ומעמיק כדי להכריע בעניין עתיד המעבדה, לרבות בחינה מקצועית ותקציבית.
אי-השתתפות בבדיקות משוות .
כדי לבחון את רמת הדיוק של מכשירים במעבדות לאומיות בעולם, שולחת ה-BIPM למעבדות, מפעם לפעם, חפצים לבדיקה, למשל בדיקות מסה או משקל (להלן - בדיקות משוות)20 .
ה-BIPM מביאה את תוצאות המבדק, כולל התוצאה שחישבה בעצמה, לידיעת המעבדות ומפרסמת את הערכים כבסיס .
19 העברת המל"פ למכון התקנים הישראלי נפסלה ממניע משפטי, היות שהמכון הפעיל אגף למכירת שירותי כיול לתעשייה, ומשרד הכלכלה קבע שהמכון אינו רשאי לנהל את המל"פ בגלל חשש לניגוד עניינים.
20 List of key comparisons, 1999 Rapport B IPM-99/4, משרד הכלכלה והתעשייה |275 .
להשוואה עבור המעבדות.
הבדיקות המשוות מאפשרות למעבדות לבחון את רמת הדיוק של מכשיריהן.
הסכם ה-MRA משנת2003 מאפשר לישראל להשתתף בבדיקות משוות עבור המחלקות שהמל"פ מפעילה.
כדי לשמור על ההסמכה שלה וכדי לצקת אמינות לתוצאות הכיול שהמל"פ מבצעת, נדרשת השתתפות בבדיקות משוות.
ה-BIPM מבצעת בדיקות משוות בכל תחום רק פעם בכמה שנים21.
נמצא כי במהלך השנים הפסיקה המל "פ להשתתף בב דיקות משוות, למעט בתחום זמן ותדר, תחום שהיא עדיין עוסקת בו.
ולכן אין מידע על המל"פ במפתח השוואה בין -לאומי.
יתר על כן בעקבות צמצום כוח האדם המקצועי וסגירת מחלקות המל"פ נציגיה חברים רק באחת מעשר הוועדות המייעצות הבין-לאומיות לקביעת תקנים מטרולוגיים של ה-BIPM, ובכך ישראל מחמיצה הזדמנות להשפיע על קביעת תקנים אלו.
אי-הכשרת כוח אדם מקצועי .
תהליך הכשרת מחלקה במל"פ אורך שנים, והוא כולל גיוס עובדים והכשרתם, הכשרת הציוד לשימוש וביצוע בדיקות משוות.
בארץ אין מוסדות השכלה גבוהה המכשירים בתחום המטרולוגיה.
ניתן להכשיר עובדים מתחומי המדעים, דוגמת פיזיקה וכימיה, אך הדבר מצריך לימוד ול יווי של איש מקצוע בתחום זה או לימודים בקורסים הנלמדים בחו"ל.
משרד הכלכלה טרם החליט אם להפעיל את המל"פ כמעבדה פעילה וכפועל יוצא מכך לתקצב תוכנית הכשרה, והדבר עלול לפגוע בשיקום המעבדה בשנים הקרובות.
העיכוב בקבלת ההחלטה על הכשרת עובדים חדשים והעובדה שבדיקות משוות מתקיימות רק פעם בכמה שנים בכל אחד מהתחומים - עלולים להביא לכך שגם אם יחליט משרד הכלכלה להרחיב את פעילות המל"פ יימשך תהליך הסמכתה מחדש שנים רבות.
על משרד הכלכלה לתת דעתו גם לעניין זה.
ליקויים בפעילות מחלקת זמן ותדר .
בהתאם לחוק קביעת הזמן, התשנ"ב -1992 , מל"פ קובעת את הזמן האטומי בישראל באמצעות שעונים אטומיים וציוד היקפי נוסף שמשרד הכלכלה רוכש עבור המל"פ.
שעון אטומי הוא מכשיר המיועד למדוד זמן בשברירי שנייה קטנים מאוד (10-14 .
) אחריות היצרנים לשעונים אטומיים מהסוג הנמצא במל"פ היא לשבע .
21 בתחומי הזמן והתדר הבדיקות המשוות נעשות ברציפות כל העת על ידי השוואת הזמן המדּווח על ידי השעונים האטומיים של הארגונים המשתתפים בפרויקט ניהול זמן עולמי.
שנים, בהתאם לבלאי הטבעי של החומר הפעיל בתוך השעון.
מדינת ישראל, באמצעות ה מל"פ, חברה ברשת של גופים המשתתפים בת וכנית בין-לאומית, בהשגחת ה-BIPM, למדידת זמן בצורה מדויקת ( Universal Coordinated Time .
) בשל הפרשים זעירים ביותר בין שעון אטומי למשנהו, תהליך קביעת הזמן העולמי בנוי על שדר תמידי של הזמן הנמדד בשעונים האטומיים של הגופים המשתתפים, המועבר למערכת מרכזית בפיקוח ה-BIPM .
המערכת מחשבת אומדן של הזמן המבוסס על כל השדרים המתקבלים מכל השעונים המשתתפים בתוכנית.
יצוין כי רוב המדינות המשתתפות בתוכנית מדידת הזמן של ה-BIPM מחזיקות ארבעה שעונים אטומיים לפחות.
בנובמבר 2017 החזיקה המל"פ ארבעה שעונים אטומיים, מהם שני שעונים אמינים שנרכשו בשנת 2016 ושניים שיוצרו לפני8.
5 שנים, והם קרובים לסוף תוחלת החיים שלהם.
לפי מידע שהעביר משרד הכלכלה למשרד מבקר המדינה, שני השעונים האטומיים הישנים "אמנם טובים אך אין די בכך לעמידה ב סטנדרט הלאומי ו בתחזוקת סקלת הזמן הלאומית ברמה הדרושה לפי ה-BIPM .
בזמן האחרון עוברות מעבדות לאומיות ברחבי העולם להשתמש במספר רב יותר של שעונים אטומיים מכמה סוגים.
בדרך כלל שילוב של ארבעה שעונים אטומיים לפחות מסוגים שונים (צסיום ומימן)".
בנובמבר 2017 טרם החליט משרד הכלכלה אם להזמין שני שעונים חדשים וציוד נלווה שעלותם הכוללת נאמדת ב-3.
להלן ליקויים שהועלו בבדיקת פעילות המחלקה לזמן ותדר: 1.
כיום ישראל אכן עומדת בתנאי המינימום להשתתפות בתוכנית המדידה של ה-BIPM , אך אם יימשך המצב הנוכחי היא לא תוכל לעמוד בדרישות ה-BIPM , מפני שאינה מפעילה מספיק שעונים.
בתשובת משרד הכלכלה מאפריל 2018 (להלן- תשובת משרד הכלכלה) נמסר: "אנו מקבלים את עמדת המבקר לפיה יש להשאיר רמה טכנולוגית גבוהה המבוססת על מינימום של 4 שעונים אטומים כפי שמקובל במעבדות מקבילות בעולם, והמעבדה רואה לנכון אף לחזק את מערך המדידות.
במסגרת גיבוש מודל הפעלה חדש יילקחו נתונים אלה בחשבון".
בשנת 2019 אמורה לפרוש לגמלאות העובדת היחידה שמועסקת במחלקת זמן ותדר.
הזמן הנדרש לגייס ולהכשיר עובד חדש למחלקה זו מוערך על ידי עובדי המל"פ בשנתיים.
בעת הביקורת הנוכחית טרם החל משרד הכלכלה בתהליך גיוס עובד חדש.
יצוין כי בדוח בדיקה של ה-BIPM מ-200922 הוער שיש צורך להעסיק במחלקת זמן ותדר שני עובדים לפחות לאור מהות התפקיד, ובאותה עת הועסקה עובדת אחת בלבד.
משתמע מכך שבמועד פרישת העובדת עלולה המעבדה להיסגר, וההשקעה בשעונים אטומיים חדשים ובציוד נלווה תרד לטמיון, ולא יהיה גורם מוסמך לבצע מדידה מדויקת של הזמן האטומי בישראל - תפקיד שמוטל על המל"פ מתוקף הסכם ה-MRA וכקבוע בחוק קביעת הזמן.
22 :ראו Report of the “on site visit by peers” of INPL (Israel), European Association of National Metrological Institutes, 9.
משרד הכלכלה והתעשייה |277 .
היבטים מינהליים בפעילות המעבדה הלאומית לפיזיקה .
הקמת מבנה חדש למעבדה הלאומית לפיזיקה ואי-ניצולו כראוי .
על אף הירידה התלולה בפעילות המל"פ, ואף על פי שלא נקבעה מדיניות לגבי המשך פעילותה, הושקעו מאז שנת 2012 משאבים רבים במבנה המל"פ שמטרתם לאפשר למל"פ לעמוד ביעדים שהוצבו לה.
בדוח שהכינו נציגי ה-BIPM בשנת2009 , לאחר ביקורם במל"פ, צוין כי המל"פ שוכנת במבנה מיושן שנבנה לפני כ-50 שנים והוא צפוף עד כדי קושי של העובדים להשתמש בציוד הבדיקה.
עוד צוין שהמעבדה מתוכננת לעבור שיפוץ.
מסקנת הדוח הייתה כי נוסף על שיפור המבנה הפיזי יש לטפל בליקויים מינהליים רבים.
ההסמכה של ה-BIPM למל"פ הושעתה עד תיקון הליקויים.
ב-2012 שיפץמשרד הכלכלה חלקית את בניין המל"פ בעלות של כ -1 מיליון ש"ח.
למרות השיפוץ, עקב הירידה בפעילות המל"פ וסגירת רוב מחלקותיה לא ביקש משרד הכלכלה מה-BIPM ,לבצע בדיקה חוזרתולכן תעודות הכיול שהמל"פ מנפיקה אינן מוכָּרות.
בשנת 2012 אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה של מחוז ירושלים תוכנית לבניית מבנה חדש המיועד למעבדות המכון הגיאולוגי לישראל ולשתי יחידות במשרד הכלכלה - היחידה למשקלות ומידות23 והמל"פ.
המבנה הוקם ליד קמפוס גבעת רם של האוניברסיטה העברית בירושלים, בעלות משוערת של 373 מיליון ש"ח, והוא אמור להיפתח ברבעון השלישי של שנת 2018 .
משרד הכלכלה קיבל כ-12% ( משטח המבנה החדש1,600 מ"ר) עבור המל"פ והיחידה למשקלות ומידות.
החלק היחסי של משרד הכלכלה בעלות הבניין היה כ-40 .
מיליון ש"ח מסכום זה נדרש המשרד להשתתף במימון עלות הבנייה בסכום של כ-13 מיליון ש"ח24 עבור התוספות למבנה שנעשו למען המל"פ.
יתרת עלות הבנייה ממומנת ממקורות של משרד ממשלתי אחר ובלי קשר לתקציב משרד הכלכלה.
השקעה גבוהה זו נדרשה כדי להתאים את החדרים לצרכים המיוחדים של המל"פ - תנאי טמפרטורה מיוחדים ובלימת זעזועי קרקע הנובעים, בין היתר, מנתיב תחבורה העובר בקרבת המעבדה.
23 היחידה למשקלות ומידות עוסקת במטרולוגיה חוקית.
היא בודקת בשטח כיול של מכונות ומשקלות המשרתות בתי עסק וציבור - לדוגמה, משאבות דלק, ומשקלות בחנויות.
רמת הדיוק של הציוד שהיא משתמשת בו פחותה מזו של המל"פ.
24 לפי ההסדר בין משרד הכלכלה, מינהלת הבינוי הממשלתי ומשרד האוצר, שילם משרד הכלכלה רק עבור העלויות שנבעו מדרישותיה המיוחדות של המל"פ ומהתאמת המבנה לצרכיה.
העלות הנותרת לבניית המבנ ה (כ -27 .