HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עמידה בדרישות התקן מעידה כי הארגון מסוגל לספק בעקביות מוצר העומד בדרישות הלקוח ובדרישות תחיקתיות ישימות; שואף להגביר את שביעות רצון לקוחותיו באמצעות יישום יעיל של מערכת ניהול האיכות בארגון; נותן מענה לסיכוני הארגון, להזדמנויותיו וליעדיו; מיישם תהליכים לשיפור מתמיד של המערכת באמצעות הבטחת התאמה ( Conformity ) לדרישות הלקוח ולדרישות תחיקתיות ישימות.
ליקויים בהיערכות לקראת פרישת עובדים .
לוח 5: נתונים על היקף כוח האדם של האגף (במיליוני ש"ח) .
מספרהעובדים הפנימיים .
(סוקרים ועובדי מינהלה) 77 78 82 82 83 87 .
מספר נותניהשירותים העצמאיים לאגף 13 14 16 24 25 25 .
לצורך התעדת לקוחות, מבצעים סוקרי האגף מבדקים במפעלי הלקוחות בהתאם לתכנית התעדה תלת -שנתית ("סבב התעדה") .
נכון למועד סיום הביקורת, האגף מעסיק 51 סוקרים עובדי המכון (להלן- סוקרים פנימיים) וכ-25 סוקרים נותני שירות עצמאיים המנפיקים חשבוניות למכון (להלן - סוקרים חיצוניים).
הדרישות המקדימות לסוקר כוללות השכלה בתחום רלוונטי, ניסיון בעבודה בתעשייה של ארבע שנים לפחות וכן הכשרה מגוף ההתעדה המעסיק אותו64.
הכשרת עובד חדש נמשכת שישה חודשים עד שנתיים (בהתאם לתחום ההכשרה), עד שביכולתו להפוך לסוקר.
נמצא כי 14 מתוך 51 הסוקרים הפנימיים (27% )הם מעל גיל 65, ומהם8 מעל גיל 67 וממשיכים בעבודתם במכון באישור מיוחד של מנכ"ל המכון.
עוד נמצא כי 9 סוקרים מעל גיל65 הם בעלי הסמכה לתחומי התעדה מורכביםותקופת ההכשרה למחליפים בתחומים אלו היא בין שנה לשנתיים.
מבין הסוקרים החיצוניים גילם של 5 הוא מעל67 שנים.
עוד נמצא שיש עומס עבודה ניכר על סוקרי אגף איכות והסמכה.
מנתוני האגף עולה שכ-35 סוקרים נדרשים למלא יותר מ-1,600 שעות בביצוע מבדקים בשנה, ומהם 21 סוקרים המבצעיםיותר מ-2,000 .
שעותבשנת 2014 נמצאו 5 סוקרים שנדרשו לבצע מעל 2,400 שעות, ובשנת2015 נמצאו3 סוקרים שביצעו היקף שעות זה65.
בשל העומס קבעמנהל האגף ששני ראשי מנהלות יעסקו גם הם בביצוע מבדקים נוסף על תפקידם הניהולי.
64 לדוגמה, דרישות מקדימות והכשרה לסוקר בתחום אבטחת מידע ISO 27001 כוללות: תואר בוגר לפחות בתחומים רלוונטיים כגון מדעי המחשב; חמש שנות ניסיון במערכות מידע; קורס הכשרה בן חמישה ימים להיכרות עם התקן ולימוד התיאוריה של עריכת מבדקים; ביצוע 20 מבדקים בליווי סוקר בכיר, ראשית כמשתתף ולפי התקדמותו כשותף חלקי בחסות הסוקר הבכיר.
65 מנהל אגף איכות והסמכה מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי בגופי התעדה מובילים בחו"ל נהוג שהיקף שעות המבדק לסוקר לא יעלה על כ-1,700 .
שעות 878 | דוח שנתי 67א .
הנוכחית הנושאים של המחסור בסוקרים באגף ושל הצורך בהיערכות לפרישת סוקרים עלו כמה פעמים בפורומים שונים בהנהלת המכון , למשל: במסגרת בניית תקציב לשנת 2011 הציגה באוקטובר 2010 הנהלת האגףאת המחסור בפני המנכ"ל הקודם; בישיבות רבות של ועדת איכות והסמכה שהיא ועדה מטעם הוועד הפועל ; בביקורת שערך המבקר הפנימי במכון בשנת 201366 .
בדוחהוצג כי הגיל הממוצע של סוקרי האגף הוא 58.
5 וכן כי25% מהסוקרים יגיעו לגיל פרישה בחמש השנים הבאות.
כמו כן המליץ דוח הביקורת הפנימית "לשקול הכנת תכנית להצערת כוח אדם של האגף כדי לעמוד בתוכנית האסטרטגית המתוכננת לשנים הבאות".
נמצא כי לא אושרה תכנית להצערת כוח האדם של האגף.
יצוין כי הכנסות המכון מעבודת כל סוקר בממוצע עומדת על כ-750,000 שקלים לשנה, ואילו עלות שכרו הממוצעת היא כמחצית מסכום זה.
על פי נתוני המכון בשנת 2015 נקלטו באגף שלושה עובדים חדשים בלבד שהחלו בתהליך להכשרתם כסוקרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, הרכב כוח האדם כפי שהוצג מעלה חשש באשר ליכולתו של האגף להמשיך ולפעול במתכונתו הנוכחית, ולעמוד בהיקף המבדקים שביצע עד כה.
על המכון להכין תכנית גיוס והכשרה רב-שנתית מפורטת שתעסוק בקליטת עובדים.
החזקת כוח אדם בהיקף מספק היא כלי המאפשר תחלופה בביצוע המבדקים, מפחית את התלות בידע של מספר סוקרים מועט ומקטין את הסיכון לניגוד עניינים, העלול להיווצר מטיפול ארוך שנים של הסוקר במפעל מסוים.
המכון מסר בתגובתו כי המחסור בסוקרים באגף ועומס העבודה הכבד המוטל על הסוקרים הקיימים ידועים לו ומטופלים על ידיו זה זמן מה.
בעקבות דרישה מפורשת שהעלה מנהל האגף בפני מנכ"ל המכון הקודם בעניין זה, החלה הסמכתם של שני עובדים מאגף התעשייה כסוקרים באגף איכות והסמכה, והם צפויים להשלים את הסמכתם ביולי 2016 בד בבד הושלמה הסמכתם של שלושה סוקרים לתקן AS9100 67 .
האגף מוביל תכנית לעיבוי מערך הסוקרים יישומה יאפשר הצערה והחלפה של כוח האדם המקצועי באגף.
מבדקי התעדה למערכות ניהול איכות .
תהליך התעדת מערכות ניהול כולל כמה שלבים: (א) התעדה ראשונית אמורה להיערך לאחר פניית הלקוח, וכוללת שני מהלכים: בחינה מקדימה וביצוע מבדק של מערכות הניהול.
לקוח העובר שלב זה בהצלחה מקבל תעודת איכות למערכות .
66 ,דוח ביקורת פנימיתניהול מערכת האיכות במכון התקנים הישראלי (2013.
) 67 תקן AS9100 הוכן על ידי גוף בין -לאומי ( SAE Aerosp ace ) בחסות ארגון הגג של תעשיית התעופה.
יצרני התעופה, חלל וביטחון (לתחומי אוויר, ים ויבשה) בארץ ובעולם, דורשים מהספקים ומקבלני המשנה להתעיד את מערכת האיכות בהתאם לדרישות ספציפיות של תעשייה זו.
הניהול לפי תקן האיכות שלפיו נבדק; (ב) מבדקי מעקב אמורים להיערך פעם בשנה לפחות ולספק הערכה תקופתית על הארגון המותעד; (ג) מבדקי הערכה מחדש אמורים להתבצע פעם בשלוש שנים, או כאשר חלים שינויים ניכרים במערכת הניהול אצל הלקוח, או כאשר לא בוצעו מבדקים בתדירות ובהיקף הנדרשים עבור הארגון.
נמצא כי אגף איכות והסמכה לא ביצע בשנת 2014 כ-750 הזמנות עבודה ובשנת 2015 לא ביצע כ-900 הזמנות עבודה מתוך כ-20,000 הזמנות עבודה, שנפתחו בכל אחת משנים אלה.
האגף סגר בסוף כל שנה את ההזמנות שלא בוצעו תחת הסימול "לא בוצע" בהיקף של כ -2 ,מיליון ש"ח ופתח אותן כהזמנות חדשות לביצוע בשנה העוקבת נוסף על ימי המבדק שנקבעו מראש לאותה שנה ללקוח.
עוד נמצא כי לכ-400 לקוחות לאביצע המכון מבדקים כלל בשנת 2015, אף שאמור היה לבצע אצלם מבדק אחד לפחות.
מנהל אגף איכות והסמכה מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי תוקף ההתעדה הוא לשלוש שנים , וכי לפי תקני ההתעדה הבין-לאומיים לגוף ההתעדה שמורה גמישות מסוימת במועדי ביצוע ההתעדה, כך שהיקף המבדקים אינו אחיד בכל שנה משלוש השנים.
המכון אמנם אמור לבצע מספר מסוים של מבדקים כדי לאשש את זכאותו של הלקוח לתעודה, וכאמור כך גם נקבע התמחור (בהסכם לשלוש שנים), אך אם מסיבה כלשהי המכון אינו מספיק לבצעם, אין בכך כדי לפגוע בלקוח הממשיך ליהנות מאותה תעודה.
עוד מסר מנהל האגף כי המדיניות היא לבצע את כל המבדקים במועדם, וכי הוא הורה לכלול בתכנית העבודה של הסוקרים מבדקים רבים ככל האפשר אף מעבר למקובל בשעות סקירה לסוקר בעולם.
כמו כן מסר מנהל האגף כי עקב "מצוקת הסקרים" גם הנהלת האגף מבצעת מבדקים בהיקפים ניכרים, וכל פיגור בביצוע המבדקים נובע מן החוסר בסוקרים.
לדבריו לקוחות המכון חפצים להמשיך להחזיק בתעודה ומייחסים לה חשיבות רבה לצורך ייצוא, והם לא נפגעו בגלל אי-ביצוע מבדקים במועד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף איכות והסמכה להתקשר עם לקוחות לביצוע תהליכי התעדה בהתאם לכוח האדם הקיים, ולוודא את יכולתו לספק שירותים במועד.
אי-ביצוע מבדק במועד משמעו הפחתה באיכות ובאמינות התעודה שמערכת הניהול אכן עומדת בדרישות התקן.
בכך, עלול המכון שלא לקיים את תכליתו, ולפיה עליו להבטיח "רמה נאותה של טיב המצרכים".
האינטרס המשותף של הציבור, של לקוחות המכון ושל צדדים שלישיים הרוכשים שירות או מוצרים מהמפעלים הוא שבעלי התעודות אכן יהיו ראויים לתעודות שהם מציגים וכי מוצריהם יהיו איכותיים.
המכון מסר בתגובתו כי הוא פועל כדי להשלים מבדקים שלא בוצעו במועד, עד תום תקופת ההסכם (שלוש שנים).
כמו כן הוא מבטל היתר שניתן אם מבדק לא בוצע בשל מחדל של הלקוח.
המכון מכיר בחשיבות של ביצוע מבדקים על פי תכנית 880 | דוח שנתי 67א .
העבודה שנקבעה מראש, דהיינו: ביצוע מבדק אחת לשנה, ועל כן החליט כי נהלים ישונו וירועננו ברמת האגף והמכון כולו.
כמו כן מסר המכון כי האגף יבצע "סקר חוזה" מול כל לקוח טרם חתימה על חוזה, כדי לוודא שיש בידיו האמצעים לביצוע ההתקשרות במלואה.
ייכתבו נהלים מתאימים ויעובה מערך כוח האדם המקצועי באגף.
חוסר הקבלה בין ביצוע המבדקים לבין הכרה בהכנסות .
המכון גבה ממרבית לקוחותיו לפי הסכם התעדה לשלוש שנים, את העלות הכוללת בגין ההתעדה הראשונית, מבדקי המעקב ומבדק ההערכה מחדש בשלושה תשלומים שנתיים שווים אף שמספר ימי המבדק והיקפם השעתי אינם שווים בכל אחת מהשנים.
לאחר גביית כל תשלום מלקוח , המכון פותח במערכת המחשב "הזמנת עבודה" בעבור הלקוח המשמשת את אגף איכות והסמכה.
נמצא כי המכון לא החזיר ללקוחותיו כספים ששולמו בגין בדיקות שלא ביצע באותה שנה, ולא רשם אותן כהכנסות מראש אלא הכיר בהכנסות בגין קבלת הכספים עם סגירת ההזמנות.
בשנה העוק בת שבמהלכה ביצע את הזמנות לא חייב את הלקוחות בסכום גבוה יותר.
מנהל אגף איכות והסמכה מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי על פי חוות דעת משפטית שקיבל המכון עוד בשנת 2009, התשלומים השנתיים מהלקוחות הם בגין תעודת ניהול האיכות לפי תקן.
תמחור התשלום מתבצע אמנם על בסיס המבדקים הנדרשים בהתאם לתקן, אך מבחינת הלקוח הוא קיבל את התעודה, והוא רשאי במשך כל אותה שנה להציג את עצמו כבעל תעודה.
לפיכך אין מקום להשבת כספי הלקוח, והתקבולים הללו חלוטים כהכנסות בידי המכון.
כשנשללת תעודה מהלקוח, מוחזרים לו כספים בגין מבדקים שלא בוצעו.
המכון מסר בתגובתו כי האגף יפעל בהתאם למדיניות המכון בכל הקשור להכרה בהכנסות מראש במקרה שבו מבדק לא בוצע בפועל.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המכון לחייב את הלקוח ולהכיר בהכנסות ובהוצאות בהתאם להיקף העבודה בהזמנת העבודה המופקת לאותה שנה.
נוהג שאינו עומד בכלל ההקבלה החשבונאית אינו רצוי ומביא לפערי תזמון.
ליקויים בפעילות תו תקן .
מערכת תו התקן פועלת בשירות הצרכן בהעמידה לרשותו אמצעי פשוט ונוח להבחנה בין מוצרים תקניים לבין מוצרים אחרים.
קבלת אישור מגורם חיצוני לכך שהמוצר מתאים לדרישות התקן וציון עובדה זו על גבי המוצר הם כלי שיווקי חשוב.
מכוח צו התקנים, המתעדכן מדי תקופה בידי שר הכלכלה, מפורסמת רשימה מכון התקנים | 881 .
הכוללת במועד סיום הביקורת 45 מוצרים שהצו אוסר לייצרם, להחזיקם למכירה או למכרם אלא אם כן ניתן היתר לסמנם בתו תקן68 .
מינהלת תפעול תו תקן, הפועלת תחת אגף איכות והסמכה, אחראית למתן היתרים משני סוגים: (א) היתר ליצרנים לסימון מוצרים, שלפי צו התקנים (איסור ייצור מצרכים), התשמ"ב-1981 (להלן- צו התקנים), חובה לסמנם בתו תקן (להלן - תו תקן חובה); (ב) היתרים ליצרנים המעוניינים מרצונם לסמן את מוצריהם בתו תקן (להלן - תו תקן רשות).
לוח 6: פעילות מערכת תו תקן .
מספר יצרנים שקיבלו היתרים לסימון מוצרים בתו תקן חובה: .
מייצרים בארץ 131 136 .
מייצרים בחו"ל 60 65 .
מספר היתרים שניתנו לסימון מוצריםבגין תו תקן חובה 605 618 .
מספר יצרנים שקבלו היתרים לסימון מוצרים בתו תקן רשות: .
מייצרים בארץ 489 527 .
מייצרים בחו"ל 125 110 .
מספר היתרים שניתנו לסימון מוצרים בגין תו תקן רשות 1,446 1,495 .
נמצא כי הרשימה אינה מעודכנת: היא כוללת מוצרים שאינם מיוצרים עוד בישראל, אך אינה כוללת מוצרים שחשיבות בטיחותם לציבור רבה.
מנהל מינהלת תו תקן פנה לפני כשנה למשרד הכלכלה בהצעה לעדכן את צו התקנים: מחד גיסא לגרוע כ-14 מוצרים שאינם רלוונטיים כיום, ומאידך גיסא לפעול לצרף לרשימה מתקני ספורט, מתקני סל ושערי כדורגל המוקמים לשימוש הציבור.
68 הצו עודכן בפעם האחרונה באוגוסט2008 '.
ראו ק"ת תשס"ח מס6699 (6.
08 '), עמ1184 - צו התשס"ח-2008.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הכלכלה לעדכן את צו התקנים בכל הנוגע להשמטת מוצרים אשר אינם רלוונטיים עוד מהבחינה הטכנולוגית או שכיום אינם מיוצרים בישראל.
על המשרד לבחון את הצורך בהוספת מוצרים חדשים לרשימה.
בעשותו כך, עליו לבחון את התועלת הצפויה לציבור מהידוק הפיקוח, ובד בבד אף להביא בחשבון את העלות שתתווסף למוצרים בגין כך.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו כי בימים אלו נערכת בחינה מקצועית של צו התקנים במטרה לצמצם את רשימת התקנים בצו, כך שלא ייכללו בו תקנים שאין ייצור מקומי בתחומם או כאשר אין הצדקה עניינית מבחינת שמירת בריאות הציבור ובטיחותו.
תקנות התקנים (תו תקן וסימן השגחה), התשמ"ב-1982 (להלן- תקנות התקנים) מסדיר את הליך מתן ההיתר על ידי מכון התקנים לסמן מוצר בתו תקן (להלן - היתר).
על פי תקנות התקנים הוקמו שלושה גופים: (א) מינהלת תו תקן (להלן - המינהלה) שהיא גוף ציבורי שבראשו עומד הממונה על התקינה, וחברים בו עוד 11 אנשים הנבחרים על ידי המועצה הכללית של המכון, בהמלצת הוועד הפועל אחת לשלוש שנים, וכן נציג מנהל המכון.
המינהלה היא הגוף העליון לניהול ענייני תו התקן69 ; )(ב ועדת היתרים שבה חברים הממונה על התקינה, נציג מנהל המכון ושלושה חברים שמְּמַנָּה המינהלה.
הוועדה מוסמכת להעניק היתר לסימון מוצר בתו תקן וגם לבטלו (להלן - ועדת ההיתרים); (ג) ועדות מקצועיות למגוון ענפי ייצור שמְּמַנָּה המינהלה, וחבריהן מומחים בנושאים שבהם הן עוסקות.
המינהלה קבעה בנוהל 006 את הליך מתן ההיתר על ידי מכון התקנים לסמן מוצר בתו תקן.
התנאים כוללים עמידה בשלבים האלה: (א) בדיקות מעבדה לדוגמאות מהמוצר70 ; )(ב בחינות לתהליך הייצור; (ג) מבדקי איכות הסוקרים את מערכת .
69 ,השירותים התפעוליים התומכים בפעילות המינהלה ניתנים על ידי מינהלת תפעול תו תקן הכפופה לאגף איכות והסמכה.
70 יש שני סוגי בדיקות: בדיקה מלאה- בדיקת מוצר הנערכת על פי כל דרישות התקנים החלים עליו הנערכת פעם אחת לאורך חיי המוצר או לפי החלטת ועדת ההיתרים פעם בחמש שנים; בדיקה חלקית - בדיקת מוצר הנערכת פעם בשנה על פי חלק מדרישות התקנים החלים על המוצר.
הנוהל גם מפנה לפירוט ספציפי לכל דרישות הבדיקה והפיקוח עבור כל אחד מהמוצרים שתחת תו תקן, בנספחי תנאים מיוחדים72.
פעילות מינהלת תו תקן כמונופול .
בחוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ"ז-1997, ,נקבע כי מכוח תפקידה הרשות הלאומית להסמכת מעבדות (להלן - הרשות להסמכת מעבדות) רשאית להכיר ביכולת ובכשירות המקצועית של מעבדה לבצע בדיקות, בהתאם לתקנים, לתקנות, למפרטים או למסמכי ייחוס אחרים.
מעבדה מוסמכת היא מעבדה שקיבלה הסמכה מהרשות להסמכת מעבדות או מגוף הסמכה בין-לאומי אחר.
בדברי ההסבר להצעת החוק נכתב כי הקמת רשות הסמכה73 תאפשר את המשך תהליך הפתיחה לתחרות של ענף המעבדות.
סעיף 12 בחוק התקנים קובע כי "המכון וכל מי שאושר לעניין זה בכתב על ידי הממונה (להלן - מעבדה מאושרת) רשאים לבדוק את מידת התאמתו של מצרך לתקן, או לתקן רשמי, ולתת תעודת בדיקה על כך" .
הממונה על התקינה מעניק מעמד של מעבדה מאושרת על פי קריטריונים שקבע, ובהם היותה של המעבדה מוסמכת.
יצוין כי בשל מעמדו המיוחד של המכון, מעבדותיו מאושרות אף על פי שרובן אינן מוסמכות בידי צד שלישי בלתי תלוי74 .
בחוק התקנים (סעיף 11) נקבע כי שר הכלכלה75 יקבע בצו שפורסם ברשומות, סימנים לאישור התאמתו של מצרך לתקן או לתקן רשמי; לכל סימן כזה ייקרא "תו תקן".
השר קבע בצו כאמור76 סימן ייחודי לישראל.
71 היצרן מחויב להיות בעל אישור למערכת האיכות שלו לפי תקן ישראלי 9001 .
תקן ישראלי 9001 הוא תרגום של התקן הבין-לאומי ISO 9001.
התקן מגדיר דרישות למערכת ניהול איכות.
72 נספח תנאים מיוחדים מגדיר את ההיבטים האלה: דגם המוצר; תהליכים בעלי חשיבות מכרעת בייצורו; רכיבים מהותיים; מועדי הבדיקה המלאה; מועדי הבדיקה החלקית ופירוט סעיפי התקן שעל פיהם תבוצע הבדיקה; מספר בחינות התהליך שיבוצעו מדי שנה; מספר מבדקי האיכות שיבוצעו מדי שנה; הוראות לגבי סוג התקן שבו ייעשה שימוש; אופן סימון המוצר בתו תקן ומידותיו; משטר הפיקוח על קבלני משנה של היצרן; דרישות והוראות נוספות כפי שתקבע ועדת היתרים.
73 ,הסמכת גוף התעדה משמעה הכרה רשמית ביכולתו ובכשירותו המקצועית לבצע בחינה ביקורת, בדיקות, מדידות וכיולים בהתאם לצורכי לקוחותיו.
ההסמכה ניתנת לשיטות בדיקה המבוצעות לפי תקנים, מפרטים או מסמכי ייחוס אחרים, או לשיטות שפיתח הגוף.
ההסמכה זמינה לכל סוגי הארגונים, הבודקים (מעבדות הכיול והבדיקה), המפקחים והבוחנים בין שהם חלק ממפעל ובין שבהם שייכים למגזרים הציבורי או הפרטי.
חלק מהמעבדות קיבלו הסמכה פנימית 75 .
שר המסחר והתעשייה כפי שנקרא בעת חקיקת הסעיף 76 צו התקנים (קביעת תוי-תקן), התשנ"ב -1992.
לשינוי המצב נמצא כי הפעילות הכוללת של המערכת התפעולית של תו תקן, כלומר - ה"מערך התומך" מתוך מכון התקנים שמבצע את כל הפעולות הנוגעות למתן היתר לתו תקן - נעשית אך ורק במכון התקנים.
זאת, על אף קיומם של גופי התעדה ומעבדות מוסמכות ומאושרות - הן למערכות איכות והן למוצרים.
הממונה על התקינה לא בחן את האפשרות להעביר את המערכת התפעולית כולה או פלחים ממנה לגופים אחרים.
המכון מסר בתגובתו כי החוק העמיד לרשות הציבור את מערכת תו תקן כדי שהציבור יוכל לדעת אילו מוצרים מיוצרים תחת הפיקוח של המכון, שהוא גוף ציבורי הנתון לפיקוח.
המכון מתנגד לשינוי המאפשר לגופי התעדה נוספים להתיר סימון מוצרים בתו תקן.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הכלכלה לבחון אם מערכת תפעול תו תקן הפועלת כמונופול במכון התקנים היא מיטבית לציבור ומקדמת את מטרות צו התקנים.
לשם כך עליו לשקול להסמיך גופי התעדה נוספים במתן הרשאה ליצרנים לסמן את מוצריהם בתו תקן.
בכך עשויה להתפתח תחרות, אשר תתבטא בהורדת מחירי השירותים הניתנים לתעשייה ובהקלה על יוקר המחייה.
שלב בדיקות מעבדה לדוגמאות מהמוצר .
אי-הכרה של המינהל ה בתעודות התאמת מוצר לתקן שמפיקות מעבדות שאינן של המכון: בתקנות התקנים נקבע לעניין הבדיקות כי "מידת התאמתן של דוגמאות לתקנים תיבדק בידי המכון; באין אפשרות לבצע את הבדיקות האמורות במעבדות המכון או אם ראה המנהל צורך בכך מסיבה אחרת, ימסור את ביצוע הבדיקות, כולן או מקצתן, למעבדה אחרת שאישר לכך המכון על פי כללים שקבע".
בנוהל 006 צוין כי בדיקות המוצרים "ייערכו במעבדות המכון או במעבדות שאושרו על ידי המכון או במעבדת המפעל בתנאים שיקבע".
נמצא כי המכון לא אישר אף לא מעבדה פרטית אחת שתבדוק את המוצרים נשוא תו תקן, וכי הממונה על התקינה העומד בראש המינהלה לא פעל לשינוי המצב.
לעומת זאת, המינהלה מכירה באישור למערכת האיכות של יצרן לפי תקן ישראלי 9001 , שניתן גם על ידי גוף התעדה אחר ולא בהכרח על ידי המכון.
המכון מסר בתגובתו כי הוא מתנגד לשינוי המאפשר למעבדות פרטיות לבדוק מוצרים.
עמדת המכון היא שהפרטה של הבדיקות עלולה להביא לתוצאה קשה של פגיעה בבטיחות.
לדעת משרד מבקר המדינה, אי-הכרה של המינהלה בתעודות התאמת מוצר לתקן המופקות על ידי מעבדות מוסמכות ומאושרות אינה עולה בקנה אחד עם המדיניות לפתוח לתחרות את תחום בדיקות המעבדה למוצרים בתוך ישראל77.
אי-הכרה כזו כאמור מרוקנת מתוכֶן את תהליך הסמכת המעבדות הפרטיות ואת אישורן על ידי הממונה על התקינה.
על משרד הכלכלה, הממונה על התקינה כיו"ר המינהלה, ועל המינהלה בהיותה גוף ציבורי, לשקול לאפשר למעבדות מ וסמכות ומאושרות פרטיות להתחרות במעבדות המכון גם בבדיקת התאמת המוצר לתקנים החלים עליו.
משרד הכלכלה מסר בתגובתו כי באפריל 2016 התקיים דיון מיוחד במינהלת תו תקן, ובו המליצה המינהלה להנהלת המכון לבחון את צירופן של מעבדות מאושרות למאגר נותני שירות בדיקות המוצרים לפי דרישות התקנים.
אי-הסמכת מעבדות המכון על ידי צד שלישי : יודגש כי במועד סיום הביקורת, רוב מעבדות המכון אינן מוסמכות, וכי לא נמצאה במכון תכנית להסמכתן.
לפיכך, למעבדות המוסמכות והמאושרות יש יתרון עליהן בשל היותן מפוקחות ובעלות תעודות מגורם בלתי תלוי.
בדוח קודם של מבקר המדינה78 צוין כי הממונה על התקינה הקודם "מזה שנים עומד על כך שמעבדות המכון יהיו מוסמכות בידי גורם שלישי".
הממונה על התקינה הנוכחי מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי עמדתו זהה, וכי למיטב ידיעתו אין במכון תכנית להסמכה הדרגתית של מעבדותיו, וממילא לא קיבל לידיו תכנית כזו.
גב' אתי פלר מנכ"לית הרשות להסמכת מעבדות, מסרה בתגובתה באפריל 2016 למשרד מבקר המדינה כי מעבדות פרטיות המתחרות במכון חייבות להיות מוסמכות ומאושרות ועומדות תחת פיקוח שוטף, אך מעבדות מכון התקנים כגון מעבדות בנייה, גילוי וכיבוי אש אינן מוסמכות ואינן נתונות לפיקוח שוטף של הרשות.
עוד מסרה כי ההסמכה מקנה כלים לניהול מערך האיכות והמערך המקצועי, אשר מכפיל את כוחם של הרגולטורים בעת משימות של פיקוח שוטף.
77 ראו דברי הסבר להצעת הצעת חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ"ז -1996 ( 13.
96 ): "תאפשר הקמת רשות הסמכה את המשך תהליך הפתיחה לתחרות של ענף המעבדות המבצעות בדיקות התאמה לתקן, באמצעות הסמכת מעבדות מאושרות נוספות.
מהלך זה אמור ליצור תנאי תחרות אשר תתבטא בהורדת מחירי הבדיקות מחד גיסא, ומאידך גיסא תגרום לשיפור שירותי המעבדה הניתנים לתעשייה ולציבור בכללו ולהעלאת איכות המוצרים המיוצרים בישראל".
78 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65א (2014 '), בפרק "חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין", עמ443.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון כי מן הראוי שיגבש תכנית להסמכת כל מעבדותיו על ידי גוף בלתי תלוי ולא להסתפק בהסמכות הפנימיות לחלק ממעבדותיו.
שלב בחינת תהליך הייצור .
אי-זיהוי הגוף הבוחן את תהליך הייצור: תקן ישראלי 1702079 קובע את הקריטריונים לפעולתם של גופים המבצעים בחינה ( inspection) של תהליך, שירות, מוצר או מפעל ואת התאמתם לדרישות ספציפיות80.
על פי התקן, גוף בוחן שהוא חלק מארגון המעורב בפעילויות שאינן פעילויות בחינה, צריך שיהיה ניתן לזיהוי ובעל מעמד מובחן בתוך אותו ארגון.
כאשר הגוף הבוחן מספק גם שירותי התעדה או שירותי בדיקה, הקשרים שבין תפקידיו השונים של הגוף הבוחן יהיו מוגדרים בבירור.
מכון התקנים הוא גוף המבצע כמה פעולות: בחינה ( inspection )של תהליכי הייצור; הספקת שירותי התעדה; ומתן שירותי בדיקה במעבדותיו.
מינהלת תפעול תו תקן מונה שישה עובדים.
בנ והלי המכון נקבע "בהתאם לאישור מינהלת תו תקן, תכנית הפיקוח תוכן על ידי מינהלת תפעול תו תקן בהתייעצות עם המעבדה"81.
יצוין כיהצוות המקצועי שפעל בעבר בכפיפות ארגונית למינהלת תפעול תו תקן פורק לפני שנים, וכי עובדיו נטמעו באגפים אחרים במכון.
כיום אין במנהלת תפעול תו תקן צוות מקצועי-טכני שיעסוק בקביעת המטרות והשיטות שבהן יבוצע הפיקוח באמצעות בחינת תהליכי הייצור.
נמצא כי אי אפשר לזהות בתוך מכון התקנים גוף העוסק בבחינת תהליכי ייצור.
עובדי מעבדות מכון התקנים, המבצעים את בדיקות המעבדה למוצר, מבצעים גם את כל פעולות בחינת תהליך הייצור: קביעת הרכב פעולות הבדיקה ומחיר השירות הנובע מכך; הקצאת עובדי המעבדה לביצוע בחינת תהליכי הייצור; וקביעת מועד ביצוע הבדיקה.
הדבר עלול ליצור ניגוד עניינים, שכן לקביעת מספר בחינות התהליך ומספר בדיקות המעבדה והיקפן השפעה ישירה על הכנסות המעבדות.
עוד נמצא כי מינהלת תפעול תו תקן אינה נמצאת בקשר ישיר עם הלקוח בכל הנוגע לבחינת תהליכי היצור.
מינהלת תפעול תו תקן הכשירה כ-40 עובדי מעבדות של המכוןלביצוע בחינת תהליך ייצור ואלו משמשים בוחנים.
חלק מדוחות בחינת תהליכי הייצור כלל אינם מגיעים למינהלת תפעול תו תקן אלא נותרים בידי המעבדות.
מבירור שערך משרד מבקר המדינה במינהלת תו תקן, עולה כי אירעו מקרים שבהם .
79 תקן ישראלי זההוא המקביל לתקן הבין -לאומי ISO/IEC 17020 (שאושר בתרגומו לעברית כתקן ישראלי).
התאמה לדרישות כלליות נעשית על סמך שיפוט מקצועי 81 נוהלי מכון התקנים, תו תקן- יישום נוהל 006 בתקופת המעבר, מעודכן ליום1.
( Inspection )תהליכי ייצור המבוצעת על .
ידי מעבדות המכון לא נבדקה, וממילא לא קיבלה הסמכה מגוף בין-לאומי חיצוני שלחו מנהלי המעבדות עובדי מעבדות ללא הכשרה נאותה או ללא הכשרה כלל לביצוע בחינת תהליכי הייצור.
נמצא כי כ -230 בחינות תהליךייצור שהיו מתוכננות לשנת 2015 ושהלקוחות שילמו בעדן כ-840,000 ש"ח, לא בוצעו.
עוד נמצא כי ל-54 לקוחות מתוך כ -800 לא נעשתה אף לא פעולתבחינת תהליך אחת בשנת 2015 ,אף שבהתאם לנוהל 006 אמורות היו להתבצע ארבע פעולות בשנה.
המכון מסר בתגובתו לגבי בחינות תהליך מתוכננות שלא ביצע כי ממצאי משרד מבקר המדינה ייבדקו, וכי המכון ירענן את נהליו כך שתכנית העבודה שיקבע תותאם להסכמים הקיימים ויוקצו המשאבים הנדרשים לביצועה.
עוד מסר המכון לגבי מקרים שבהם בוצעו בחינות תהליכי ייצור על ידי עובדים שלא עברו הכשרה, כי הדבר לא היה מוכר למכון, הנושא ייבדק וכי המלצות משרד מבקר המדינה ייושמו כדי למנוע הישנות של מקרים מסוג זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מינהלת תו תקן לוודא כי היא תהיה זו שמנהלת ומזמינה את בחינת תהליכי היצור ואת בדיקות המעבדה.
על המינהלה לקבוע אמות מידה לקבלת שירות בחינת תהליכי ייצור ולקבלת שירותי בדיקת מוצרים.
אי-הסמכת פעילות בחינת תהליכי הייצור על ידי צד שלישי: אגף איכות והסמכה82 פועל להגביר את מידת הוודאות שפעולות הבדיקה שהוא מבצע - נאותות.
האגף הוסמך לתקן ISO 9001 , על ידי שני גופים בין-לאומיים חיצוניים למכון: RaV שמושבו בהולנד ו- ANAB שמושבובארצות הברית.
נמצא כי בחינת ( nspectionI ) תהליכיייצור83 המבוצעת על ידי מעבדות המכון לא נבדקה, וממילא לא קיבלה הסמכה מגוף בין-לאומי חיצוני.
המכון מסר בתגובתו כי התקינה הבין-לאומית דורשת שהמכון כגוף מתעיד יבטיח שיש לעובדיו הכישורים המתאימים לביצוע בחינות מבדקי האיכות.
המכון עושה זאת באמצעות נוהלי המכון הדורשים הסמכה פנימית.
עוד מסר המכון כי לדעתו אין פגם מקצועי בתהליך הקיים.
82 אשר שירותיו בתחום התעדת ISO 9001 , בחינתמערכת ניהול האיכות בארגון, נתונים בתחרות מול גופים פרטיים.
83 כאמור תקן ישראלי17020 קובע את הקריטריונים לפעולתם של גופים המבצעים בחינה של תהליך, שירות, מוצר או מפעל והתאמתם לדרישות החלות עליהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמינהלה תדון בצעדים הנדרשים לכך שבחינת תהליכי ייצור תיבדק על ידי צד שלישי ותקבל ממנו הסמכה לפעילות לפי ISO 17020 .
הסמכהכזו תאפשר למינהלה להעריך אם היא מקבלת שירותים נאותים ממעבדות המכון ומבצעת את עבודתה כראוי ובהתאם לאמות מידה בין-לאומיות.
ההסמכה גם תספק למכון ולמנהליו כלי ניהולי ושיווקי שיבטיח את אמינות התוצאות ואת יעילות תפקודו.
הסמכה חלקית לפעילות ההתעדה : "הוראת עבודה תו תקן" המתארת את תהליך ההכנה של תכנית הפיקוח המבוצע על יצרנים מתייחסת, בין היתר, ל - ISO 17065 .
תקן זה דן בהתעדת מוצרים, כלומר, אישור כי מוצר מיוצר בהתאם למכלול התקנים החלים עליו ועל היצרן, והם כוללים: בדיקת דוגמאות מהמוצר, בחינת תהליכי הייצור (לפי ISO 17020 ) והתעדת מערכות ניהול האיכות של היצרן (לפי ISO 9001.
) לשם כך, החליט המכון כבר ב-2013 לפעול לקבלת הסמכה מגוף שלישי בלתי תלוי לפעילות תו תקן.
עד מועד סיום הביקורת, פברואר 2016, קיבל אגף איכות והסמכה מגוף בין- לאומי חיצוני, המכונה American National Standards Institute - ANSI , הסמכה רק לתשעה מוצרים מתוך כ-317 מוצרים המסומנים בתו תקן.
תשעת המוצרים נוגעים בשני תחומים בלבד: נורות ובטיחות ילדים (ריהוט לילדים וציוד שנועד לשימוש ילדים).
למכון התקנים אין אפוא הסמכה להתעדת מרבית המוצרים שמינהלת תו תקן מתירה לסמנם בתו תקן.
המכון מסר בתגובתו כי חוק התקנים מסמיכו להתעיד מוצרים במסגרת תו תקן, וכי אינו מחויב בהסמכה נוספת.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמינהלת תו תקן והוועד הפועל יפעלו לקבלת הסמכה מגוף בלתי תלוי לכל המוצרים והשירותים שבעבורם מתיר המכון ליצרן לסמנם בתו תקן.
עיכובים בעדכון הנוהל .
הוועדה לשינוי כלכלי-חברתי (להלן - ועדת טרכטנברג)84 המליצה, בין היתר, על הקלת הנטל הכלכלי המוטל על אזרחי מדינת ישראל באמצעות עידוד התחרות, לרבות ממקורות ייבוא, הפחתת הבירוקרטיה והגברת הסחר שבין ישראל לבין העולם.
בהחלטת ממשלה מס' 4191 מיום29.
12 החליטה ממשלת ישראל לאמץ את המלצות ועדת טרכטנברג.
טרם התיקון לחוק התקנים מאוקטובר 2013 , במסגרת משא ומתן עם מכון התקנים ניסח משרד הכלכלה מסמך בשם "מערך התקינה .
84 בעקבות המחאה הציבורית על יוקר המחיה בקיץ2011 מינה ראש הממשלה מר בנימין נתניהו ביום 10.
11 את הוועדה לשינוי כלכלי-חברתי בראשות פרופ' מנואל טרכטנברג.
המלצות הוועדה הוגשו ביום 26.
ואומצו בכמה החלטות ממשלה מכון התקנים | 889 .
עד סוף ינואר 2016 נכתבו רק שבעה נת"מים מתוך 478 .
מינהלת תפעול תו תקן לא גיבשה תכנית עבודה להכנת הנת"מים החסרים בישראל - רפורמה לשיפור התחרותיות והקלה בעשיית עסקים".
במסמך זה שנועד לקדם רפורמה מקיפה בפעילותם של מכון התקנים ושל מנהל התקינה במשרד הכלכלה נקבעו 12 פעולותשעל המכון ושעל משרד ה כלכלה לבצע (להלן - המתווה).
במתווה נקבע, בין היתר, כי יתוקן נוהל 006 שקבעה המינהלה בעניין פיקוח על תו תקן.
התיקון אמור היה לצמצם את בדיקות המעבדה, וגם לשפר באופן אפקטיבי את מערכת תו תקן על ידי מתן משקל ושימוש מושכל ברכיבי הפיקוח הקיימים אצל היצרן על המוצר במסגרת מערכת איכות הייצור הפנימית שלו.
התיקון היה אמור להוזיל את עלויות קבלת היתר לסימון מוצרים בתו תקן בשיעור של כ-20% ,.