HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן צוינה עוצמת הקשר בין מפא"ת לצה"ל ולתעשיות הביטחוניות, המאפשרת למשהב"ט לתאם בין הישגי היצוא הביטחוני לבין מאמצי ההתעצמות הצה"ליים באופן שמאפשר לצה"ל להיבנות גם על בסיס השקעות הון זרות, ובכך להגדיל את עוגת המשאבים הכללית.
הפערים שזוהו במערכת בניין הכוח במסגרת תהליך הלמידה האמור הם בין היתר היעדרו של תהליך עיצובי מתמשך לבניין הכוח ברמת המטכ"ל; דומיננטיות יתר של הזרועות בתיווך הידע הטכנולוגי למטכ"ל; והיעדר יכולת מעשית בניהול פרויקטים רב-זרועיים או מטכ"ליים.
עוד צוין בסיכום התהליך כי בהיעדר הכוונה תפיסתית ברורה, עושה מפא"ת ככל יכולתו "להבין את ההקשר הצה"לי הרחב ולהכווין מו"פ שיקדם יכולות מבצעיות ברורות"; כי תהליכים של קדם - פיתוח במפא"ת מגדירים במידה רבה את מרחב ההחלטה המעשי שעומד בפני המטכ"ל והזרועות; וכי מפא"ת הוא בפועל הגוף הדומיננטי בקביעת אסטרטגיית ההתעצמות הצה"לית.
על סמך ניתוח מערכת בניין הכוח שלעיל הוגדר השינוי הנדרש להובלת אסטרטגיית בניין כוח על ידי המטכ"ל.
בין היתר התקבלו כמה החלטות מעשיות ארגוניות, ובהן החלטות אשר הייתה להן השפעה גם על קשרי הגומלין בין צה"ל למפא"ת, כגון פיצול אגף התכנון לשני אגפים - אגף התכנון ובניין הכוח הרב-זרועי70 (אג"ת) ואגף אסטרטגיה ומעגל שלישי71 ; הקמת חטיבת שיטות לחימה וחדשנות (להלן - שילו"ח) באג"ת, הפועלת בין היתר מול מפא"ת ומוודאת תיאום של תהליכי המו"פ עם צורכי צה"ל בתחומים מסוימים72 ; הקמת ענף תוכניות ושותפויות בחטיבת התכנון שבאג"ת, אשר אחראי לתוכניות הרב-זרועיות של צה"ל ולשותפויות שצה"ל מקיים 73 ; .
70 האגף נועד להתמקד בבניין הכוח הרב-זרועי וכן בפיתוח שיטות לחימה.
71 האגף עוסק בתכנון ותכלול של האסטרטגיה הצבאית ובריכוז הפעולות לעיצוב ולתכנון של המערכה מול הזירה האיראנית.
72 החטיבה הוקמה במרץ 2020 .
ייעוד ה חטיבה הוא "עיצוב וגיבוש שיטות לחימה רב -זרועיות חדשות, הסדרת ארכיטקטורה רב-זרועית בבניין הכוח וקידום החדשנות, לשם הגברת האפקטיביות של צה"ל בשדה הקרב והאצת קצב השינוי הארגוני".
73 לדברי רח"ט התכנון, הענף, שהוקם באוגוסט2018 , עובד באופן הדוק מול מפא"ת ואחראיבין היתר על תהליכי הכוונת המו"פ ועל הבקרה על תפוקות המו"פ.
| 188 | ניהול תוכניות המחקר והפיתוח במערכת הביטחון- ביקורת מעקב והקמת מינהלות לפרויקטים במיקוד מטכ"לי בשילוב גורמי צה"ל ומפא"ת.
כמו כן הוחלט לקיים כנס שנתי להכוונת התעשיות הביטחוניות, בהשתתפות התעשיות הביטחוניות, מפא"ת ובכירי צה"ל.
אשר לחטיבת שילו"ח, ראש חטיבת שילו"ח (להלן - רח"ט שילוח) מסר למשרד מבקר המדינה כי חטיבת שילו"ח מביאה את "מה שחסר למפא"ת" - שיטות לחימה ותפיסות הפעלה, ובסופו של דבר מעבר מחדשנות לתכנון והטמעת יכולות בבניין הכוח.
ראשי מטות (להלן - רמ"טים) בזרועות צה"ל מסרו למשרד מבקר המדינה כי חטיבת שילו"ח היא גורם חשוב ורלוונטי מאוד לממשק בין צה"ל למפא"ת, וכי הקמת החטיבה מהווה הזדמנות לצה"ל להכווין מו"פ בתחומים מסוימים.
רמ"חים ביחידת המו"פ במפא"ת מסרו למשרד מבקר המדינה כי חטיבת שילו"ח היא גוף קטן, היא עוסקת במעט תחומים, ומשמשת גוף ממליץ בלבד, אשר הכוונתו לא בהכרח תוביל למימוש פרויקטים בצה"ל.
בשנת 2019 ניהלו המטכ"ל ופורום הפיקוד הבכיר תהליך עמוק ויסודי של חקירה עצמית, ובו סוכמה תפיסת הפעלה לניצחון 74, ובסופו גובשה התוכנית הרב -שנתית של צה"ל לשנים 2020 - 2024 (להלן- תר"ש תנופה).
תר"ש תנופה כללה פרק של הכוונת המו"פ בהתאם לסדר העדיפות הצה"לי בבניין הכוח, כנגזרת מתפיסת ההפעלה לניצחון75 .
זאת כדי למקד את מאמצי המו"פ למתן מענה לתפוקות מבצעיות מרכזיות נדרשות, במקביל להשקעה מופחתת במאמצי פיתוח נוספים; לקדם טכנולוגיה להצטיידות בטווח של עד שלוש שנים, שהוא אפשרי כלכלית לצה"ל, לצד קידום טכנולוגיות לטווח ארוך; ולתאם בין אג"ת ויחידת המו"פ במפא"ת בעניין מיקוד הצורך המבצעי, סדר העדיפות הצה"לי, יעדי המחירים וכוונות ההצטיידות, לשם מתן מענה ביחס מיטבי של עלות-תועלת.
יצוין כי לקראת גיבוש תר"ש תנופה הנחה הרמטכ"ל את ראש מפא"ת להמליץ על האופן שבו נכון לקדם במסגרת התר"ש נושאים מסוימים בתחום המו"פ, וכי למפא"ת היה ייצוג בצוותים השונים שהוקמו במסגרת גיבוש התר"ש.
עוד יצוין בעניין חשיבות הממשק בין פעילות המו"פ ובין צורכי צה"ל כי בסיכום מנכ"ל משהב"ט לתוכנית העבודה של מפא"ת לשנת 2020 עמד המנכ"ל על חשיבות החיבור לצרכים ולאתגרים המבצעיים של צה"ל, וציין כי בשנים האחרונות התרחש היפוך מגמה, שכן הטכנולוגיה מקדימה את צורכי הגופים.
בפקודת העבודה של צה"ל לשנת 2021 צוין כי הקשר ההדוק, התיאום והבקרה בין צה"ל ליחידת המו"פ ולמינהלות מפא"ת חיוניים לבניין כוח איכותי, להבטחת אפקטיביות תוכניות העבודה ולחוסנו הטכנולוגי העתידי של צה"ל.
הדגש בתוכנית העבודה של מפא"ת בתחום המו"פ המרכזי בשנת 2021 היה מיקוד בהנבטות מו"פ בהתאמה לצורכי צה"ל לעשור הקרוב.
בהתאם למצוין בפקודת העבודה, אג"ת יבצע בקרה על מימוש התוכנית אחת לרבעון, ולא יאשר נושאים שאינם בהתאם לסדר העדיפויות והקדימויות המטכ"לי.
74 התפיסה גובשה במסגרת "סדנת הניצחון" שהתקיימה במרץ2019 ואושרה על ידי הרמטכ"ל בנובמבר2020 .
התפיסה קובעת את הדרך שבה צה"ל נדרש לפעול כדי להכריע את האויב, וממנה נגזרו היכולות הנדרשות להשגת עליונות בממדים השונים.
75 גםפקודת העבודה השנתית של צה"ל כוללת פרק בנושא הכוונת המו"פ.
| 189 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
סגן הרמטכ"ל מסר למשרד מבקר המדינה כי משנת 2019 נעשתה התארגנות גדולה מאוד בצה"ל בהובלת הרמטכ"ל, וכי עיקר השינוי נעשה באג"ת.
סגן הרמטכ"ל הוסיף כי ראש יחידת המו"פ "מדבר בשפה" של תר"ש תנופה, וכך גם התעשיות.
לדבריו, שינויים אלו הביאו להכוונה משמעותית מאוד של בניין הכוח, לרבות המו"פ, אף כי עדיין יש מקום לשיפור.
רמ"חים ביחידת המו"פ במפא"ת מסרו למשרד מבקר המדינה כי כפועל יוצא ממסמכי הרמטכ"ל דלעיל, כל בעלי התפקידים במפא"ת הפנימו מה מצופה מהם; וכי בעבר היה קושי למפא"ת לשאוב השראה ארוכת טווח מהתר"ש, אולם כיום יש הכוונה שממנה ניתן לגזור תוכניות אופרטיביות.
עוד מסרו הרמ"חים כי טווח הראייה של צה"ל לא נעשה ארוך יותר בשנים האחרונות, ואולי אף להפך, ולכן אין ביכולתו להכווין את המו"פ עשר שנים קדימה .
כמו כן מסרו כי הזרועות מעוניינות בתפוקה מבצעית מיידית וברורה, וכי השיח של מפא"ת עם הזרועות עוסק בעיקר במו"פ היישומי, קרי המוצרים ברמת המשתמש הסופי; וכי הזרועות סומכות על המומחיות של מפא"ת ושל התעשייה בפיתוח טכנולוגיות, והן "פוגשות" את התוצרים רק בשלב מתקדם יותר.
שיפור תהליכי העבודה של מפא"ת מול צה"ל: בנובמבר 2019 החלה יחידת המו"פ במפא"ת בהליך אסטרטגי, ביוזמת ראש היחידה, במטרה לטייב את תהליכי העבודה הפנימיים שלה ולשפר את יחסי הגומלין והשותפות עם צה"ל, התעשיות וגופי הביטחון, תוך ביצוע התאמות לסביבה ולשינויים בתהליכי העבודה.
התהליך כלל בין היתר גיבוש חזון, ייעוד, יעדים ותפקידים ליחידה, ראיונות עם גורמים מצה"ל ומהתעשיות הביטחוניות ועבודה בקבוצות עומק, לרבות בנושא הקשר עם צה"ל (להלן - סדנה).
בסדנה הוצגו החוזקות והחולשות של פעילות המו"פ ביחידה בראיית צה"ל, התעשיות ואנשי היחידה, והן רוכזו במצגת סיכום76 .
בעקבותהסדנה הוקמו צוותי פעולה, ובין היתר הוקם ביחידת המו"פ "צוות צה"ל", אשר בין עיסוקיו בחינת הנושאים של מעבריות כוח האדם בין הזרועות ומפא"ת77, החיבור של היחידה לחטיבת שילו"ח וחיבור צה"ל למו"פ כבר בשלבים הראשונים של התוכניות.
ראש יחידת המו"פ מסר למשרד מבקר המדינה כי היחידה נמצאת בשלב ההטמעה של התובנות שעלו בסדנה וההמלצות שהתקבלו בעקבותיה.
עוד מסר כי היחידה מעורבת יותר מאשר בעבר במו"פ לטווח הקצר מאוד שנדרש לצה"ל לצורך מתן מענה מבצעי, והיא משקיעה בו כ-30% מתקציבה; כי הוא מנחה את אנשיו לשלב את הגורמים הרלוונטיים בזרועות בתוכניות המו"פ כבר בשלבים הראשונים; כי הקשר בין מפא"ת לצה"ל חזק יותר מבעבר; כי יחידת המו"פ מחוברת מאוד לפיקודים ולזרועות; וכי אנשי מפא"ת מרבים להיפגש עם "גורמי שטח" בצה"ל, כדי להציג להם את היכולות הטכנולוגיות שיכולות לענות על פערים מבצעיים ואיומים קיימים, ולשמוע ממקור ראשון על הפערים המבצעיים המעסיקים אותם.
נוסף על כך מסר ראש יחידת המו"פ כי הוא נמצא בקשר שוטף עם רח"ט התכנון, עם רח"ט שילו"ח, עם רמ"חי האמל"ח בזרועות, עם הרמ"טים של הפיקודים המרחביים ועם מפקדי האוגדות.
רח"ט התכנון מסר למשרד מבקר המדינה כי יש שיפור בממשק בין מפא"ת לצה"ל, וכי קשרי הגומלין בין צה"ל למפא"ת טובים.
רח"ט התכנון הוסיף כי הוא נפגש עם ראש יחידת המו"פ .
המצגת הוצגה לכלל יחידת המו"פ ולפורום הנהלת מפא"ת 77 מעבריות- הצבה של קצינים מגופי צה"ל במפא"ת לתקופה של כמה שנים.
| 190 | ניהול תוכניות המחקר והפיתוח במערכת הביטחון- ביקורת מעקב באופן תדיר, והם דנים במפגשים בנושא הכוונת המו"פ, בתוכנית העבודה של מפא"ת ובנושאים ספציפיים שמעניינים את צה"ל.
עוד מסר רח"ט התכנון כי התחושה היא שהצרכים שצה"ל מציג למפא"ת מקבלים מענה טוב יותר מהמענה שהיה לפני שנתיים או שלוש שנים.
עם זאת, לדעתו, יש מקום להמשיך לייעל ולטייב את הממשק, רצוי שהקשר יהיה ממוסד יותר, ויש צורך בעדכון המסגרת הנורמטיבית היות שהממשק בין צה"ל למפא"ת אינו מוסדר כיום בפקודה או בהוראה, לרבות תהליך אישור תוכנית העבודה של מפא"ת (בנושא זה ראו גם בפרק "הסדרה נורמטיבית של תחום המחקר והפיתוח במעהב"ט").
רמ"טים בזרועות צה"ל מסרו למשרד מבקר המדינה בין היתר כי הם שבעי רצון משיתוף הפעולה עם ראש יחידת המו"פ וראש מפא"ת הנוכחיים; כי יכולת ההשפעה של הזרועות טובה לאין ערוך מאשר הייתה לפני כמה שנים; כי מתקיימים מפגשים בכל הדרגים, ובהם הזרועות מציגות למפא"ת את צורכיהן ומפא"ת מציג להן את היכולות הטכנולוגיות הרלוונטיות שהוא מפתח; וכי יהיה נכון להסדיר באופן רשמי את תהליך העבודה מול מפא"ת, כדי שלא יהיה "תלוי פרסונות", ולגבש תבנית לפעילות מפא"ת ולמחויבותו לתת מענה לצורכי צה"ל.
חלק מהרמ"טים ציינו כי הם מקפידים על מעבריות של כוח אדם בין הגופים, ועקב כך קצינים מהזרועות מוצבים בכל אחת ממחלקות מפא"ת, דבר שמחזק מאוד את שיתוף הפעולה ומסייע בהבנת הצרכים.
רמ"חים מיחידת המו"פ מסרו למשרד מבקר המדינה בין היתר כי יש שינוי חיובי בנושא הממשק מול הזרועות, וקיימת כיום במפא"ת הקפדה רבה יותר על קשר עם הזרועות עוד לפני גיבוש תוכנית העבודה.
ואולם אף שהממשק עם הז רועות השתפר, הוא אינו סדיר, ויש רמת תיאום שונה מול הגורמים השונים בזרועות.
הרמ"חים הוסיפו כי קשרי העבודה בין מפא"ת לגופי צה"ל מושפעים מאוד מהחיבור האנושי, וכי המעבריות בין הזרועות למפא"ת משפיעה על מידת התיאום ביניהם.
אשר למעבריות של כוח האדם בין מפא"ת לצה"ל, עלה בביקורת המעקב כי יש שונות בין הזרועות בנוגע לחשיבות שהן רואות בהצבת כוח האדם במפא"ת לקידום צורכי הזרוע בתחום המו"פ.
רמ"ט זרוע היבשה מסר למשרד מבקר המדינה כי הזרוע מקפידה על מעבריות של כוח אדם, והיא הציבה את אנשיה בכל מחלקה במפא"ת, דבר שמחזק מאוד את שיתוף הפעולה בין הזרוע למפא"ת.
רמ"ט חיל הים מסר כי הזרוע הגדילה במידה ניכרת את מספר אנשיה במפא"ת, בשל ההבנה שהדבר מחזק מאוד את שיתוף הפעולה בינה ובין מפא"ת ומסייע בידיה להשפיע על תוכניות המו"פ של מפא"ת ולקבל ממפא"ת תמורות גדולות יותר.
רמ"ט חיל האוויר מסר כי הזרוע מוגבלת במשאבים (תקציב וכוח אדם), ולכן מתמקדת בתוצרים שמיועדים לה (בעיקר במינהלות מפא"ת), וכי מספר האנשים שחיל האוויר מציב ביחידת המו"פ מושפע ממגבלת כוח האדם של החיל.
רמ"ח ביחידת המו"פ מסר כי התקנים ביחידה מוגדרים "רב -זרועיים", וזהות המשרתים בה אינה נקבעת מראש לפי שיוך זרועי; וכי השיקולים לקליטת כוח האדם ה ם אד-הוק.
הרמ"ח הוסיף כי הדרישות לאיוש התפקידים כוללות ניסיון והיכרות עם עולמות תוכן מסוימים, דבר שמשפיע על זהות המשרתים.
הרמ"חים ביחידת המו"פ ציינו כי יש השפעה רבה למעבריות של האנשים בין הזרועות למפא"ת, וכי הודות לה מתקיים תיאום בין עבודת המחלקות ביחידת המו"פ ובין אמ"ן, חיל הים ולאחרונה גם זרוע היבשה.
| 191 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
בנוגע להסדרה הנורמטיבית של הממשק בין מפא"ת לצה"ל (המטכ"ל והזרועות), בביקורת המעקב עלה כי הנושא לא קודם.
כמו כן, בהמ"ב שעניינה "תוכנית הפיתוח הביטחוני הכוללת", אשר בוטלה כאמור, נקבע כי במסגרת עבודת המטה לאישור תוכנית המו"פ המרכזי של מפא"ת, עליו לרכז "בהתייעצות עם המטה הכללי ו/או הזרועות והגופים בצה"ל והתעשיות הצעה לנושאי מחקר ופיתוח מתקציבו" ; כי ההצעה תובא לפני סגן הרמטכ"ל ולאחר אישורו תובא לפני מנכ"ל משהב"ט, לקבלת אישורו.
לפיכך עם ביטולה של הוראה זו נוצר חסר נוסף בהסדרה הנורמטיבית של ממשקי העבודה בין מפא"ת לצה"ל.
כך גם בכל הנוגע להמ"ב בנושא מעקב אחר פרויקטים, ממנה הוסרה הקביעה כי ההחלטה לה יכנס לתהליך מחקר או פיתוח של נושא צריכה להתבסס על קיומו של צורך טכנולוגי או מבצעי מוגדר, ועל ההכרה כי ניתן לענות עליו בלוח זמנים נתון ובעלויות פיתוח והצטיידות מוגדרות (על כך ראו בפרק "המסד הנורמטיבי במשהב"ט לפעילות המו"פ").
✰ בביקורת המעקב עלה כי השינויים שהוביל המטכ"ל בתהליכי בניין הכוח מתבטאים גם בהעמקת מעורבותו בפעילות מפא"ת - בעיקר בפרויקטי פיתוח מלא והצטיידות, בדגש על הפרויקטים הרב-זרועיים, ובפרויקטי GTG - וכן בהכוונת המו"פ לתחומים והיכולות הנדרשים.
עם זאת, הכוונת המו"פ כוללת מגוון רחב של נושאי מו"פ, ללא הגדרה של סדרי עדיפות, היקפי תקציב ולוחות הזמנים הנדרשים לקבלת המענה הטכנולוגי.
כמו כן, הצגת תוכנית העבודה של המו"פ המרכזי לאג"ת אינה כוללת נתונים על התקציב שהושקע בכל אחד מהתחומים וטווחי הזמן המוערכים לקבלת פתרו נות טכנולוגיים בשלים להצטיידות.
יצוין כי עד שנת 2018 אושרה תוכנית העבודה של מפא"ת על ידי סגן הרמטכ"ל, אולם בביקורת המעקב לא נמצא כי מתכונת אישור זו נמשכה בשנת 2019 .
ואילך משהב"ט וצה"ל מסרו בתגובתם כי בשנים 2019 ו-2020 לא התקיימו מופעים סדורים לאישור תוכניות העבודה לשנים 2020 ו-2021 .
נוכח העובדה שלא אושר חוק תקציב המדינה יש לציין לחיוב את השיפור בממשק ובשיתוף הפעולה בין מפא"ת לצה"ל, כפועל יוצא מהתהליכים המתקיימים בצה"ל לחיזוק יכולתו של המטכ"ל להכווין את בניין הכוח, לרבות המו"פ, ומהתהליך האסטרטגי ביחידת המו"פ במפא"ת, שיזם ראש היחידה, בין היתר לצורך שיפור יחסי הגומלין והשותפות עם צה"ל.
עם זאת, לא גובשו כללים שמבטיחים כי יקוימו קשרי עבודה מיטביים בתחום המו"פ ואופי הממשק בין מפא"ת לגופי צה"ל נקבע בעיקר על פי שיקול דעתם של הגורמים השונים בגופים אלה.
| 192 | ניהול תוכניות המחקר והפיתוח במערכת הביטחון- ביקורת מעקב כדי להבטיח שמאמצי המו"פ שמוביל מפא"ת אכן יהיו יעילים ומועילים יותר לצה"ל - מומלץ כי המטכ"ל ימשיך ויחזק את יכולתו להשפיע מהותית על תוכנית העבודה של מפא"ת בתחום המו"פ.
זאת באמצעות הרחבת היכרותו עם כלל פעילות מפא"ת בתחום המו"פ, הגברת המעורבות בתחום זה והעמקת הבקרה שהוא מקיים בתחום, דוגמת פעילותה של חטיבת שילו"ח, תוך שימוש בכלים ובמדדים שייקבעו לצורך כך.
עוד מומלץ כי אג"ת ומפא"ת יגבשו כללים ועקרונות מוסכמים בכל הנוגע לתיאום תוכניות המו"פ עם צה"ל ולבקרה עליהן, כדי לצמצם את הפערים בין כיווני ההשקעה במו"פ לבין הצרכים המבצעיים.
כמו כן מומלץ כי אג"ת ומפא"ת יפעלו במשותף לקביעת מסגרת נורמטיבית להסדרת קשרי הגומלין ביניהם, ובין היתר הסדרת אופן העברת המידע בין גורמי צה"ל ומפא"ת בדרגים השונים, אופן הצבת כוח האדם מהזרועות במפא"ת ואופן הצגת תוכנית העבודה של מפא"ת לגורמי צה"ל, לרבות המענה של מפא"ת להכוונת המו"פ.
כן מומלץ כי תוכנית העבודה של מפא"ת תובא לאישורו של סגן הרמטכ"ל, לרבות בשנים שבהן מנוהל תקציב המשכי.
האפקטיביות של תוכניות המו"פ המרכזי .
האפקטיביות של המו"פ המרכזי מתבטאת בין היתר בהיקף תוכניות המו"פ שצלחו את שלב קדם-הפיתוח וצה"ל החליט לקדמן לפיתוח מלא ולהצטיידות באמל"ח, לעומת היקף תוכניות המו"פ שהגיעו לשלב האמור אך לא קודמו על ידי צה"ל.
שימוש במדד זה על פני שנים, במקביל לניתוח שיטתי של הסיבות להחלטת צה"ל שלא להשתמש ביכולות שפותחו, עשויים להביא לזיהוי פערים בתהליכי תכנון תוכניות המו"פ במפא"ת, לייעול תהליכים אלה ולחיסכון תקציבי.
בביקורת הקודמת עלה כי צה"ל בוחר במקרים רבים שלא לקדם יכולות טכנולוגיות שהושגו באמצעות מפא"ת, נוכח סדרי עדיפויות של הגופים הרלוונטיים בצה"ל ואילוצי תקציב.
כמו כן עלה כי מפא"ת ואג"ת אינם מקיימים מעקב אחר קידום תוצרי המו"פ המרכזי שבָּ שְ לו לכדי פרויקטי פיתוח מלא בצה"ל, ואין ברשותם נתונים מרוכזים בנושא.
זאת אף שגורמים באג"ת ראו חשיבות במדידת תרומת המו"פ להתעצמות צה"ל ובשיפור שיעור המעבר של תוצרי ה מו"פ לפיתוח מלא.
בתגובתו על טיוטת הדוח הקודם מסר משהב"ט למשרד מבקר המדינה כי מוסכם שהמדד של כמות הפרויקטים שעוברים לשלב הפיתוח המלא ואיכות ם עשוי ללמד על תחומי הפעילות שטופלו במו"פ המרכזי ועל ממשקים המתקיימים בין המו"פ המרכזי לבין צה"ל ומ ינהלות משהב"ט.
עם זאת, מאפייני המו"פ אינם מתייש בים תמיד עם מדד זה.
למשל, הרחבת מרחב החלופות לבונה הכוח , שהיא יעד חשוב ביותר של המו"פ המרכזי, משמעותה בהכרח שחלק מתוכניות המו"פ לא יעברו לפיתוח מלא ולהצטיידות.
כמו כן, לעיתים מושגת במו"פ המרכזי טכנולוגיה שתשולב רק בפיתוחים עתידיים, ולעיתים חלים שינויים ביכולותיו המתהוות של היריב, ויכולות שפותחו הופכות רלוונטיות פחות.
עוד מסר משהב"ט כי ככלל, מתקיימים תחקירים מועטים לתוכניות מו"פ שהבשילו או לא הבשילו לפרויקטי פיתוח מלא, תוך ניתוח הסיבות לכך; וכי תחום התחקור דורש שיפור.
משהב"ט הוסיף כי מפא"ת יפעל להגדלת מדגם התחקירים של .
| 193 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
המקרים שבהם הזרוע בוחרת שלא להמשיך בתוכנית פיתוח מלא על בסיס יכולות שקידם מפא"ת.
על כך העיר משרד מבקר המדינה למשהב"ט בדוח הקודם כי מאחר שתכלית המו"פ הביטחוני היא לאפשר פיתוח אמל"ח מתקדם לצה"ל - על תוכניות המו"פ המרכזי , ובייחוד התוכניות שהגיעו לכדי קדם-פיתוח , להיבחן בעיקר על פי תכלית זו; כי נוכח הדינמיקה המאפיינת את תוכניות המו"פ ומשכי הזמן של מימושן, סביר כי תוצאות המדידה של האפקטיביות יתעדכנו במשך השנים; כי ההחלטה בעניין מרחב החלופות ש על המו"פ המרכזי להציע ל גורמים העוסקים בבניין הכוח בצה"ל, על משמעויותיה מבחינת משאבי תקציב וזמן, צריכה להתקבל בתיאום בין מפא"ת לצה"ל; וכי תוכניות המו"פ המיועדות לתת מענה לאיומים הצפויים צריכות להיות מגובשות בתיאום עם צה"ל ובהתחשב בהערכותיו ועדכוניו בעניין איומים אלה והצורך המבצעי לתת להם מענה, תחומים הנמצאים בתחום אחריותו של צה"ל.
נוכח זאת המליץ משרד מבקר המדינה למפא"ת ואג"ת לקיים מעקב שיטתי אחר אפקטיביות תוכניות המו"פ שמנהל מפא"ת, בדגש על בחינת הסיבות לכך שגופי צה"ל אינם מקדמים תוצרי ם של תוכניות אלו לפרויקטי פיתוח מלא, ולנקוט צעדים לשיפור הממשק בין מפא"ת ובין הגופים , כדי להפיק את המרב מפעילויות המו"פ.
בתגובת משהב"ט שהובאה בהערות ראש הממשלה על דוח הביקורת הקודם נמסר כי האפקטיביות של המו"פ המרכזי במונחים של מעבר ממו"פ לפיתוח מלא אינה ניתנת למדידה בטווח הזמן המיידי והבינוני, אלא שנים רבות לאחר מכן; וכי מפא"ת יפעל להגדלת מדגם התחקירים לגבי המעבר ואי-המעבר של פרויקטי מו"פ מרכזי לשלב של פיתוח מלא.
צה"ל מסר בין היתר כי אין לאג"ת יכולת לבחון את כלל פרויקטי המו"פ במפא"ת, את הצורך העתידי בתוצרי הפרויקטים ואת הסיכוי של כל אחד מהם להצליח, ולא צפויה יכולת כזו בעתיד.
צה"ל הוסיף כי קשה להגדיר מתי פרויקט מו"פ הוא הצלחה או כישלון בשל תרומתו בכמה רבדים.
בביקורת המעקב עלה כי אף שתוכניות מו"פ רבות, בדגש על אלו שהגיעו לכדי קדם- פיתוח, אינן מקודמות לפרויקטי פיתוח מלא והצטיידות, מפא"ת ואג"ת אינם מקיימים מעקב שיטתי וסדור לגביהן לצורך הפקת לקחים וטיוב מאמצי המו"פ.
זאת הגם שאג"ת הוסיף לראות בהיקף תוצרי המו"פ שהביאו להתעצמות מדד להערכת האפקטיביות של פעילות המו"פ במפא"ת, ומפא"ת מצידו רואה במינוף תוצרי המו"פ לפרויקטי פיתוח והצטיידות לצה"ל יעד חשוב של פעילותו.
להלן פירוט: בסיכום רח"ט התכנון לאישור תוכנית העבודה של מפא"ת לשנת 2019 צוין כי לראייתו, יש שני מדדים מרכזיים לבחינת הצלחת פרויקטי מו"פ: מידת השתתפות גופי צה"ל בפרויקט מתקציבם ומספר הפרויקטים שהבשילו לפיתוח מלא.
מפא"ת מסר למשרד מבקר המדינה קובץ בשם "ריכוז הצלחות מו"פ", ובו נתונים חלקיים לגבי 139 תוכניות מו"פ אשר הסתיימוכהגדרתו בהצלחה טכנולוגית: חלקן הותנעו לפני עשור או שניים וחלקן הותנעו בשנים האחרונות, בחלקן הושקעו במצטבר עשרות מיליוני ש"ח, ובחלקן כמה מאות אלפי ש"ח; חלקן בשלבים שונים של קידום לפרויקטי פיתוח מלא, וחלקן לא .
בקובץ לא מצוינת שנת התחלת התוכניות ומועד עדכון הסטטוס שלהן, והנתונים שבקובץ אינם אחידים באופן הצגתם.
להלן פילוח הנתונים הכמותיים שנכללו בקובץ: .
| 194 | ניהול תוכניות המחקר והפיתוח במערכת הביטחון- ביקורת מעקב לוח 3: "פילוח נתונים כמותיים מתוך קובץ "ריכוז הצלחות מו"פ .
במפא"ת מספר תוכניות מספר התוכניות בהן .
הושקעו 5 מיליון ש"ח .
ומעלה מספר התוכניות שנמשכו .
בביקורת המעקב עלה כי מפא"ת ריכז נתונים חלקיים לגבי תוכניות המו"פ שהסתיימו בהצלחה טכנולוגית, בהן כאלו שלא קודמו לפרויקטי פיתוח מלא בצה"ל, ללא ניתוח שיטתי של הסיבות שהביאו לאי-הקידום של תוצרי המו"פ שהגיעו לבשלות טכנולוגית.
יצוין כי מפא"ת מבצע לעיתים תחקירים פרטניים לגבי תוכניות מו"פ גדולות אשר הבשילו ולא קודמו על ידי צה"ל לפרויקטי פיתוח מלא.
עם זאת, לא הוגדרו קריטריונים לפיהם יוחלט באילו מקרים יש לבצע תחקירים.
כמו כן, עלה כי מחלקות מסוימות מציגות במסגרת סיכום שנת העבודה דוגמאות לתוכניות מו"פ מוצלחות (פריצת דרך טכנולוגית; מעבר לפרויקט פיתוח מלא משמעותי) וכן דוגמאות ללמידה מכישלונות (קושי ב"העברת מקל" לצה"ל).
ראש יחידת המו"פ מסר למשרד מבקר המדינה כי הוא מעוניין בדבר אחד עיקרי - מינוף תוצרי המו"פ שהצליחו מבחינה טכנולוגית לפרויקטי פיתוח והצטיידות של צה"ל78 .
על כן הוא בוחן בתהליך תכנון תוכניות המו"פ של היחידה את צורכי צה"ל ואת יכולתו להצטייד, למבצע ולהפעיל אמל"ח שיפותח על בסיסן של תוכניות אלה.
ראש יחידת המו"פ הוסיף כי מפא"ת מציע לרח"ט התכנון הרבה תוצרים טכנולוגיים, אך אין לצה"ל אפשרות לקנות את כל התוצרים, ומפא"ת אינו מצפה ממנו לעשות זאת.
רמ"חים ביחידת המו"פ מסרו למשרד מבקר המדינה בין היתר כי בתחומים רבים נדרש לבצע כמה תוכניות במקביל כדי להצליח, ומפא"ת צריך להגיע עם מגוון רחב מספיק של מוצרים, כדי שיהיה מענה בעת צורך מבצעי.
הרמ"חים הוסיפו כי קשה לדעת מה יהיו הצרכים וסדרי העדיפויות בבניין הכוח בעוד כמה שנים, והבחינה היא תמיד בהסתכלות לאחור, וכי מפא"ת מבצע תחקירים רק במקרים של השקעות מו"פ גדולות.
אחד הרמ"חים במפא"ת מסר למשרד מבקר המדינה כי הוא רוצה שכמה שיותר תוצרי מו"פ יגיעו לצה"ל, ולכן הוא משתדל להתחיל .
78 בלשון מפא"ת- "אקזיטים".
| 195 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
את התוכניות ברמת תיאום מאוד גבוהה מול הגופים, וכי החיבור לצרכנים בתחום שהוא עוסק בו הוא קריטי.
הרמ"ח הוסיף כי בעת הצגת תוכנית העבודה מפרט כל ענף במחלקה הצלחות בולטות שלו במינוף תוכניות מו"פ לפרויקטי פיתוח מלא, וכי המחלקה שהוא עומד בראשה לא ביצעה ניתוח סטטיסטי של שיעור תוכניותיה שהתקדמו לפרויקטי פיתוח מלא, ויש מקום שהמחלקה תבצע ניתוח כזה לגבי שנת 2020 .
, לאחר היציאה לדרך של תר"ש תנופה רמ"טים בזרועות מסרו כי בתהליכי מו"פ יש הרבה התפתחויות, ולא תמיד יש אפשרות להמשיך לפרויקט פיתוח מלא, למשל נוכח אילוצי תקציב, שינוי סדרי העדיפויות ושינוי הצורך המבצעי.
הרמ"טים הוסיפו כי תיאום הציפיות בין צה"ל למפא"ת חשוב מאוד כדי לצמצם את ההשקעה במו"פ להשגת תוצרים שהזרוע יודעת שלא תצטייד בהם.
רח"ט התכנון באג"ת מסר למשרד מבקר המדינה כי ראש יחידת המו"פ מציג לפניו תוכניות מו"פ, כדי שיבחן אילו מהן ניתן לקדם לפיתוח מלא.
רח"ט שילו"ח באג"ת מסר למשרד מבקר המדינה כי "הרבה פרויקטים אינם ממומשים בסופו של דבר, מצב שהוא בסדר עד כמות מסוימת".
עוד מסר רח"ט שילו"ח כי קשה למדוד את שיעור ההצלחה של מפא"ת בטווח הקצר, וכי תוצרים שפותחו משמשים לפעמים לצרכים השונים מאלה שנועדו לשמש להם במקור.
גוף חיצוני למפא"ת לבקרת תחום המו"פ: משנת 1987 פעלה לסירוגין ועדה מייעצת למו"פ הביטחוני, שחבריה מונו בידי שרי הביטחון.
תפקידיה של הוועדה היו בין היתר בחינת רעיונות כלליים לגבי כיווני מחקר רצויים עבור מעהב"ט, המלצה על מדיניות המו"פ הביטחוני ובחינת תוכניות המו"פ של מעהב"ט.
בביקורת הקודמת מסרה לשכת המזכיר הצבאי לשר הביטחון כי בשנת 2017 ראש מפא"ת לא ראה צורך בכינוס הוועדה, וכי ב שנת 2018 ייבחנו הצרכים הקונקרטיים ובהתאם לכך היא "תכונס/תרוענן".
בעת ביצוע ביקורת המעקב מסר מפא"ת כי הוועדה המייעצת למו"פ אינה מתכנסת בשנים האחרונות.
ואולם עם זאת, נוכח הח שיבות שבשילוב אנשי אקדמיה בתהליכי החשיבה בתחומי המו"פ, הוגדרו במפא"ת מנגנונים ייעודיים שבמסגרתם נפגשים ראש מפא"ת וראש יחידת המו"פ עם בכירים מהאקדמיה והתעשייה.
במסגרת מפגשים אלו מתקיים שיח לגבי תהליכים וכיווני מו"פ נדרשים.
בביקורת המעקב עלה כי מלבד הפעילות שלעיל לא קיימים מנגנונים להערכת פרויקטי מחקר ופיתוח במעהב"ט על ידי גורמים מחוץ למפא"ת.
יצוין כי ההליך האסטרטגי שהוביל ראש יחידת המו"פ מסוף שנת 2019 לטיוב עבודת יחידת המו"פ כלל בין היתר ראיונות עם גורמים מצה"ל, ואלה ציינו כנקודה לשיפור - הקמת פורום מפקדי יחידות טכנולוגיות בהובלת יחידת המו"פ.
נוכח המשאבים הניכרים המושקעים בפעילות המו"פ המרכזי ונוכח חשיבותה של פעילות זו לתהליכי בניין הכוח של צה"ל, משרד מבקר המדינה ממליץ למפא"ת ואג"ת לגבש במשותף מדדים להערכת אפקטיביות תוכניות המו"פ, בייחוד התוכניות ש הבשילו לקראת מעבר לפיתוח מלא; ולקיים מעקב שיטתי אחר הביצועים הנוגעים למו"פ לפי המדדים שיסוכמו, לצורך תחקור והפקת לקחים.
נוכח הדינמיקה המאפיינת את תוכניות המו"פ ומשכי הזמן של מימושן, מומלץ לבצע את המעקב ברמה רב-שנתית .
כמו כן, מומלץ כי מנכ"ל משהב"ט יבחן הקמת פורום חיצ וני למפא"ת לבחינת פעילותו בתחום המו"פ, לרבות המתכונת לכינוסו.
| 196 | ניהול תוכניות המחקר והפיתוח במערכת הביטחון- ביקורת מעקב ניהול ושימור של המידע במפא"ת .
הענפים השונים במחלקות המו"פ במפא"ת מנהלים עשרות תוכניות מו"פ.
זאת נוסף על פעילויות אחרות, ובעיקר ניהול פרויקטי פיתוח מלא והצטיידות ראשונית באמל"ח על פי דרישות צה"ל וכן ניהול הסכמי GTG ,בסכומים ניכרים.
במצב זה להעמדת אמצעים מתקדמים לראשי הענפים ראשי המחלקות וראשי היחידות במפא"ת, בדגש על מערכות מידע, יש כדי לסייע בתהליכי התכנון והניהול של תוכנית העבודה והבקרה עליהן, ובכלל זה הצגת נתונים לגבי תוכניות המו"פ לדרגים בכירים בצה"ל ובמשהב"ט וכן לגורמים מחוץ למעהב"ט.
נוסף על כך, תוכניות המו"פ, שיישומן נמשך לרוב כמה שנים, כוללות פעילויות בתחומים טכנולוגיים רבים ומגוונים, שבמסגרתן נוצרת כמות רבה של מידע בנושאים טכנולוגיים, ניהוליים ואחרים.
לשימור מידע זה, בדגש על המידע הטכנולוגי, וליכולת אחזורו יש חשיבות רבה בכל הנוגע לייעול פעילות המו"פ ש ל מפא"ת, ובכלל זה מיצוי היכולות הטכנולוגיות, הימנעות מכפילויות בפיתוח ושימוש מושכל בתוצרי המו"פ.
שימור המידע, שהוא עיקר "הזיכרון הארגוני", מקבל חשיבות יתרה כאשר מדובר בפעילויות רחבות היקף, מורכבות וייחודיות בתחומים המתאפיינים בדינמיקה גבוהה; כאשר בעלי התפק ידים בגוף מטפלים בקשת רחבה של משימות; כאשר יש תחלופה גבוהה למדי של כוח אדם - כפי שקורה במפא"ת79 ;וכאשר מושגים תוצרי מו"פ שלא קודמו לפרויקטי פיתוח מלא, כמתואר לעיל, אך אפשר שישולבו בפיתוחים עתידיים.
בביקורת הקודמת נמצא כי אין בידי מפא"ת מערכות מידע מתקדמות לניהול כלל פעילותו בכל הקשור לתוכניות מו"פ ו פרויקטי פיתוח מלא; כי מערכות המידע שאמורות לסייע לבעלי התפקידים במפא"ת לנהל את עבודתם הן חסרות ואינן מותאמות לספק מידע חיוני בצורה זמינה ושוטפת; וכי מצב זה נמשך שנים רבות, ויש בו כדי לפגוע ביעילות ובאפקטיביות של תהליכי התכנון והניהול של תוכניות המו"פ והבקרה עליהן.
עוד עלה בביקורת הקודמת כי במפא"ת אין מערכת המרכזת את המידע הטכנולוגי אשר נצבר במהלך מימוש תוכניות המו"פ, וכי מפא"ת אינו שומר בשיטתיות מידע בנוגע לתהליכי פיתוח שהופסקו או נכשלו.
בדוח הקודם צוין כי במצב זה מרבית הידע אשר נצבר במהלך מימוש תוכניות המו"פ נמצא בידי בעלי התפקידים השונים במפא"ת ובידי התעשיות המפתחות.
בכך יש כדי לפגוע בזיכרון הארגוני, להביא לאובדן ידע שנצבר ביחידות השונות בעמל ובהשקעה רבים ולגרום לחוסר יעילות בפעילות המו"פ של מפא"ת.
נוכח זאת המליץ משרד מבקר המדינה למפא"ת לפעול לפיתוח מערכות מידע שיתמכו בתהליכי התכנון והמימוש של תוכניות המו"פ ופרויקטי הפיתוח המלא והבקרה עליהם, לרבות שימור הידע הניהולי והטכנולוגי שנצבר במהלך פעילותו של מפא"ת.