HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בסיכום המצגת נקבע כי הדמ"צ הטכנולוגי המפורט יוכן עד תחילת יוני 2011 ; כי גיבוש האפיון המפורט יוכן עד סוף שנת 2011 ; כי ה יציאה למ כרז יחידות קצה תתבצע בתחילת שנת 2012 וכיתחילת היישום תהיה בשנת 2013.
כמו כן הוצע להציג ל משרד ה אוצר את הדמ"צ המפורט ואת הערכת העלויות ביוני 2011 .
הובהר כי בד בבד עםקידום תחום המחשוב הנייד העתידי, יש צורך בהכנת תכנית סדורה לאספקת ערכות מחשב ניידות ומסופוני ם ליחידות שלא צוידו בהם, בהתחשב בין היתר בגידול שחל במספר הניידות הנכללות בתקן.
בסיכום מינואר 2011 קבע ראש אג"ת כי בשל חשיבות המערכת תידרש המשטרה לתת עדיפות גבוהה לשדרוגה ולתקצב שדרוג זה.
בנושא מחשוב נייד עתידי סיכם ראש אג"ת, בין היתר, כי יש לבצע את הפעולו ת האלה: יש להגדיר את הדמ"צ באופן פרטני ובכלל זה לקבוע תעדוף של רכיביו; יש להקים ועדת היגוי בראשותו ומינהלה מקצועית במנ"ט, ובסיום גיבוש הדמ"צ יש להציגו למשרד לביטחון הפנים ולמשרד האוצר לצורך איתור מקורות תקציביים.
בנושא הגדלת מספר הניידות 194 דוח שנתי62 .
הממוחשבות סיכם ראש אג"ת כי יש להסדיר את הגדלת מספרן בתקן; וכי על אגף חקירות ומודיעין לבחון שוב את הצורך בהצטיידות במסופונים במקום מחשוב ניידות, שכן למסופונים יכולת מוגבלת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הצוות בראשות סגן ראש אג"ת לא גיבש ותיקף את עקרונות הקצאת מחשוב הניידות ואת הק ווים המנחים להתקשרות בהסכמי תחזוקה, "לרבות בחינת האפשרות לצאת למכרז תחזוקה חדש" בהתאם לתפקידים שהוגדרו לו באוגוסט 2010 .
בפועל התמקדה עבודת הצוות בריכוז הצרכים הטכנולוגיים לצורך הגדרת כיווני הפיתוח.
: הערכת עלויות על פי נוהל מפת"ח, ב שלב הייזום או ה דמ"צ א ו האפיון-על ניתן לבצע הערכה מקוצרת של העלויות הכוללת: הערכה על פי מחזור חיים או הערכה על פי רכיבי עץ המערכת.
בשיטת ה הערכה על פי מחזור חיים מבצעים הערכה כוללת בנושא כל אחד משלבי מחזור החיים.
שיטה זו יעילה בעיקר לשלב הייזום שבו נדרשת הערכת היקף הפרויקט.
השיטה מאפשרת לכסות בעיקר את עלויות העסקתו של כוח האדם הנדרש לביצוע שלבי הפרויקט השונים ואת עלויות היישום.
בשיטת ה הערכה על פי עץ המערכת מעריכים את עלותו של כל אחד מרכיבי העץ למשך כל חיי הפרויקט תוך הפרדה בין עלויות פיתוח לעלויות תחזוקה.
השיטה מאפשרת לוודא שהובאו בחשבון עלויות רכיבי הטכנולוגיה ועלויות המימוש.
מהתכנית התקציבית לפרויקט מחשוב ניידות, שהוצגה במצגת של אג"ת למנכ"ל המשרד לביטחון הפנים במרץ 2011 , עולה כי עלות המערכת החדשה הוערכה בכ-95 מיליון ש "ח.
עלות הפיתוח בנושא "מחשוב עתידי" הוערכה ב -22 מיליון ש"ח, ועלות החמרה והתשתיות הוערכה ב -5 מיליון ש"ח, אך לא נמצא כל מסמך המתעד את פרטי הערכת עלויות אלה.
הביקורת העלתה כי המשטרה לא השתמשה בשום שיטה מהשיטות להערכת עלות המפורטות בנוהל מפת"ח - הערכה על פי מחזור חיים או הערכה על פי רכיבי עץ המערכת , והדבר מעורר ספקות ב נוגע לאיכות ההערכה.
בתשובתה מנובמבר 2011 מסרה המשטרה כי "אם וכאשר יגובש מכרז תבוצע הערכה בהתאם לנוהל הסדור".
במרץ 2011 התקיים במשרד לביטחון הפנים דיון בנושא "הצטיידות טכנולוגית במשטרת ישראל" בראשות מנכ"ל המשרד ובהשתתפות ראש אג"ת.
בדיון הציג ראש אג"ת מצגת שעסקה בפרויקטים טכנולוגיים משמעותיים, ובהם "מחשוב ניידות", והדגיש כי "הנושא חשוב ויש לפנות לאוצר לאישורו".
במצגת צוין, בין היתר, כי למערכת מגבלות רבות.
בסיכום הדיון החליט מנכ"ל המשרד לביטחון הפנים כי "המשרד לא יעכב את המשטרה" - ייבחנו הנושאים שהועלו בדיון וכל המשתמע מהם.
הביקורת העלתה כי מאז הדיון במרץ 2011 .
טרם תוקצב הפרויקט החדש המשרד לביטחון הפנים 195 .
בתשובתו מנובמבר 2011 הודיע המשרד לביטחון הפנים כי בעקבות הדיון האמור "מונתה ועדה בראשות ראש אג"ת אשר סיימה את עבודתה בשיתוף עם המחוזות והאגפים ונידונה בימים אלה ע"י סגל הפיקוד.
כמו כן, גורמי התכנון ומנ"ט נמצאים לקראת מימושה בראייה רב שנתית וזאת כפוף לאיתור מקורות תקציביים".
עוד הודיע המשרד לביטחון הפנים כי בעקבות קבלת הערות משרד מבקר המדינה, פרויקט מחשוב ניידות ייכלל במסגרת הכנת תכניות העבודה של המשרד לביטחון הפנים לשנת 2012 ואילך.
מערכת מחשוב ניידות היא מערכת המותקנת בניידת ותפקידה למזער את תלותו של השוטר בתחנת המשטרה בעת ביצוע משימותיו.
המערכת הוקמה כדי לשפר את יכולתה של המשטרה להילחם בטרור, לתמוך במלחמה בפשיעה, לשפר את השירות לאזרח ולקצר את זמן התגובה של המשטרה לאירועים.
הקמת המערכת הייתה פריצת דרך טכנולוגית ותפיסתית בעבודת יחידות המשטרה , בהיותה פלטפורמה ניידת, המעבירה מידע בזמן אמת לכוחות המבצעיים של המשטרה.
המערכת נעשתה לכלי חיוני ומרכזי בעבודת השוטר, הן משום שהקנתה לניידת את היכולת "לדבר" בזמן אמת עם מאגרי המידע הרלוונ טיים ללא "תיווך" אנושי ולסכם אירוע בתוך הניידת ולא במשרד , והן משום שהקנתה למפקדים בשטח יכולת לקבל תמונת מצב זמינה ומדויקת על כוחות המשטרה.
על המשטרה להחליט אם להגדיל את מספר ערכות המחשב והיחידות שלהן יוקצו הערכות; להקצות ערכות מחשב רק ליחידות המרבות להשתמש בה; לפעול להגברת השימוש במערכת; להגדיר מדיניות לאבטח ת מידע ולעגנה בנוהל; לשקול הסדרה חוקית של האחריות לאבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות שמפעילה ומנהלת המשטרה; לבצע לאלתר סקר סיכונים בנוגע למערכת; וכן למנוע גישה לאתר שבו מאוחסן מידע בסיווג "סודי" ו -"סודי ביות ר" על ידי גורמים שאין להם הסיווג הביטחוני המתאים.
המרחב הכפרי במדינת ישראל משתרע ע ל כ -85% ,משטחה של מדינת ישראל וחיים בו כ - 517,800 תושבים ב -859 יישובים המאוגדים ב -48 .
מועצות אזוריות הפשיעה במגזר הכפרי מתאפיינת (נוסף על העברות הקיימות במגזר העירוני) בפשיעה חקלאית 11 .
אף על פי שהיקפי הפשיעה החקלאית המדווחים נמוכים (בשנת 2010 כ- 0.
4% מסך כל סוגי העברות המדווחות בכלל המדינה, וכ - 4.
6% מסך כל העבירות במגזר הכפרי), לפשיעה החקלאית משמעויות הנוגעות ליכולת השמירה על קרקעות מדינה, לשמירה על ערכי טבע ושטחים פתוחים ולמניעת פגיעה כלכלית בענפי משק המספקים תעסוקה לתושבי המגזר הכפרי.
נוס[ על פי פקודת המשטרה , התשל"א ]ח חדש - 1971 , המשטרה תעסוק, בין היתר, במניעת עברות ובגילוין, בתפיסת עבריינים ובתביעתם לדין ובקיום הסדר הציבורי וביטחון הנפש והרכוש.
משמר הגבול (להלן - מג"ב) הוא כוח רב-תכליתי .
10 'ראו הערת שוליים מס8.
11 על פי הגדרות המשטרה פשיעה חקלאית כוללת גניבה או גרימת נזק לרכוש חקלאי במגזר הכפרי.
פשיעה זו כוללת, בין היתר, גניבת בעלי -חיים, גניבת ציוד חקלאי, גניבת תוצרת חקלאית, גרימת נזק לרכוש, הסגת גבול לרבות השתלטות על קרקעות המדינה והצתות.
של המשטרה לביצוע משימות אבטחה, שיטור, סדר ציבורי ולחימה בפשיעה 12 .
במרץ 2008 החליט מפכ"ל המשטרה להטיל על מג"ב את האחריות .
12 חלק מיחידות מג"ב מצויות תחת פיקוד צה"ל - יחידות אלה אינן פעילות במגזר הכפרי.
לטיפול בפשיעה החקלאית 13 במגזר הכפרי כאחריות משימתית 14 ,.
מלבד זאת תפקידי מג"ב במגזר הכפרי כוללים, בין היתר, את ארגון אבטחת היישובים והשמירה בהם וסיוע ליחידות המשטרה "הכחולה" 15 בלחימה בעברות הרכוש במגזר הכפרי.
על פ י הוראות המשטרה, כוחות מג"ב במחוזות כפופים מבצעית למפקדי המחוזות ולמפקדי תחנות של המשטרה "הכחולה".
המבנה הארגוני של מג"ב תחת פיקוד המשטרה כולל, בין היתר, את מפקדת מג"ב; שלוש חטיבות מרחביות (להלן - חטמ"רים)16 ; שבע מפקדות כפריות אשר תחתן פועלים שוטרי הסיור הכ פרי; יחידות משמר הגבול (להלן - ימ"ג); ומפקדי חבלים (להלן - מחב"לים) הפועלים תחת המפקדות הכפריות, אשר מופקדים על קבוצת יישובים (חבל) ושתפקידם, בין היתר, הוא לתכנן את הפעילות המבצעית על סמך נתוני הפשיעה שבמרחב אחריותם.
נוסף על כך, הם אחראים להפעלת רכזי הביטחון השוטף (להלן - רב"שים) ומערך המתנדבים ביישובים.
באוקטובר 2010 אישר השר לביטחון הפנים, מר יצחק אהרונוביץ', את תפיסת ההפעלה החדשה למג"ב, שגיבשו המטה הארצי של המשטרה (להלן - מטא"ר) ומפקדת מג"ב.
כמו כן פרסמה המשטרה ביולי 2010 פקודת ארגון (להלן- פק"א) חדשה ל מג"ב17 , ובה אורגנו מחדש הכוחות הפועלים במגזר הכפרי.
בתפיסת ההפעלה החדשה הוטלה על מג"ב אחריות משימתית נוספת לטיפול גם בפע"ר18 במגזר הכפרי.
תפיסת ההפעלה החדשה כללה, בין היתר, מיסוד קשרי גומלין בין כל תחנות המשטרה שעליהן מוטלת האחריות לטיפול בפשיעה במרחבן ובין המחב"לים (שמספרם גדל כדי להעמיד מחב"ל מול כל תחנת משטרה).
עוד החליטה המשטרה על הרחבת שלושת הימ"גים הכפריים והסבתם ליחידות מרכזיות (להלן - ימ"ר19 כפרי) בכפיפות למפקד החטמ"ר, באמצעות הוספת מערכי חקירות, מודיעין ובילוש, שיאפשרו להן ביצוע פעולות עצמאיות בטיפול בפשיעה החקלאית.
בטבלה שלהלן מרוכזים נתוני המשטרה לשנים 2009 ו- 2010 על הפשיעה החקלאית והפע"ר המדווחים במגזר הכפרי שבישראל, וחלוקת הטיפול בתיקים בין המשטרה ה"כחולה" ובין מג"ב: .
"כחולה" ב-% מג"ב ס"ה ב-% משטרה .
"כחולה" ב-% מג"ב העברה .
13 בשנתון הסטטיסטי של משטרת ישראל לשנת 2010 מוגדרת פשיעה חקלאית כעברות שבוצעו ביישובים השייכים למגזר הכפרי והרכוש שנגנב הוא חקלאי.
מדוחות סטטיסטיים המשמשים את המשטרה במדידת הפשיעה החקלאית עולה, כי פשיעה חקלאית כוללת גם השתלטות על אדמות מדינה והצתות.
14 אחריות משימתית היא אחריות לתכנון ולביצוע של משימה מוגדרת על ידי כוח משטרה, בלי לגרוע מהאחריות הטריטוריאל ית (אחריות על תא שטח מוגדר) של מפקד המחוז, המרחב או התחנה.
15 מושג זה מתייחס לשוטרים כחולי המדים בשונה משוטרי מג"ב- ירוקי המדים.
16 חטיבות אלה פרוסות במקביל למחוזות המשטרה (המחוז הצפוני, המחוז הדרומי ומחוז מרכז).
17 הפק"א לא כללה את מג"ב ירושלים ויחידתה"מסתערבים" (ימ"ס) של ירושלים, היות שלהן פורסמה פק"א נפרדת בשנת 2008.
18 פע"ר- "פשיעת עבירות רכוש" מיוחסת לארבעה סוגי עברה: התפרצות לבתי דירות, התפרצות לבתי עסק ומוסדות, גניבה ושימוש ברכב ללא רשות, גניבה מתוך כלי רכב.
האחריות המשימתית בתחום הפע"ר במגזר הכפרי הוטלה על מג"ב בשנת 2010.
19 ימ"ר- יחידה מרכזית ללחימה בפשיעה הפועלת בכל מחוז של המשטרה.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1709 1,46 5 45.
6 648 חקלאית 9,39 3 98.
יש לציין, כי בשנת 2010 היוותה הפשיעה החקלאית כ - 4.
6% מסך כל העברות המדווחות במגזר הכפרי.
מנתוני הטבלה עולה, כי מג"ב טיפל בשנים 2009 ו- 2010 בכ-%45 ובכ-%55 , בהתאמה, מסך כל העברות החקלאיות 20 .
יצוין, כי מתוך 1,465 תיקים של עברות חקלאיות בשנת 2010 , כ-36% עסקו בגניבת ציוד חקלאי; כ-22% ;)בגניבת בעלי חיים (לרוב גניבת בקר כ-19% בעברות "היזקים" (עברות של גרימת נזק והשחתת רכוש, הצתות ופלישה לקרקעות); וכ- 11.
5% בגניבת תוצרת חקלאית.
כ-11% מהתיקים לא סווגו לפי סוג העברה.
האחריות לביצוע פעילות ביטחון שוטף (להלן - בט"ש) ביישובים במגזר הכפרי נחלקת בין המשטרה (באמצעות מג"ב) וצה"ל בהתאם לגבולות הגזרה בין הפיקודים המרחביים בצה"ל (להלן - פקמ"רים)21 , ובין המשטרההאחראית בשגרה לביטחון השוטף 22 ביתרת שטח המדינה.
מערך אבטחת היישובים שמפעיל מג"ב במגזר הכפרי מושתת על שלושה מרכיבים מרכזיים: רב"שים, שמירה שכירה וכיתות כוננות.
הרב"שים משמשים כשוטרים ואחראים לנושאי ביטחון הפנים, לאבטחת הנפש והרכוש בתחום היישוב, לארגון השמירה , לפיקוח על תקינות מרכיבי הביטחון 23 ולטיפול בפשיעה ביישוב.
מג"ב אחראי גם להפעלה ולאימון של כיתות כוננות שהוקמו ביישובים ובמועצות האזוריות (אשר משרתות מספר יישובים).
ממסמכי הביקורת עולה, כי כיתות כוננות אלו מופעלות גם נגד הפשיעה במגזר הכפרי.
לצורך ביצוע פעיל ות הבט"ש ביישובים מממנת המשטרה את מערך השמירה המבוסס על חברות שמירה אזרחיות, את שכר הרב"שים ואת עלות הרכש והאחזקה של חלק מרכבי הרב"שים.
ההוצאה הכספית של המשטרה בשנת 2010 למימון מרכיבים אלה הסתכמה בכ -44.
בנוסף על כך, אחראית המשטרה לחלוקת כלי הנ שק לכיתות הכוננות בשטח הנמצא באחריותה הביטחונית.
פיקוד העורף (להלן - פקע"ר) מסווג את היישובים בישראל על פי המלצת הגורם המבצעי (צה"ל או המשטרה) למספר סוגים כפי שיפורט בהמשך.
סיווג זה קובע את מרכיבי הביטחון הבסיסיים24 שמקבל כל יישוב.
הקמת מרכיבים אלה ממומנת על ידי פקע"ר והיחידה להתיישבות ותשתית לאומית (להלן - היחידה להתיישבות)25 שבמשרד הביטחון (להלן - משהב"ט), ואחזקתם על ידי פקע"ר.
בשנת 2010 הסתכמו ההוצאות של פקע"ר ושל היחידה להתיישבות 26 להקמה .
20 מנתונים אלו עולה גם, כי היקף התיקים שטופלו על ידי מג"ב בשנת 2010 העוסקים בעברות חקלאיות ובפע"ר גדל בשיעור של כ-28% בהשוואה לשנת 2009 .
21 הפיקודים המרחביים בצה "ל: צפון, מרכז ודרום, הפרוסים לאורך גבולות המדינה, אחראים לאבטחת הגבולות ולקיום הביטחון השוטף בשגרה ובעת חירום במרחב אחריותם.
22 בעת הכרזת ממשלה על מצב מיוחד בעורף המשטרה אחראית לטיפול בביטחון השוטף תחת האחריות הכוללת המוקנית לפיקוד העורף מתוקף ההכרזה.
23 מרכיבי ביטחון כוללים: תשתיות, מבנים, מתקנים, דרכים, כבישים, ציוד ואמצעים להגנה עצמית, אשר ייעודם לתת מענה לביטחון השוטף ולהוות חלק מתשתית לשעת חירום, כדי לסייע לתושבים להגן על היישוב.
24 מרכיבי ביטחון בסיסיים כוללים, בין היתר: גדר היקפית, דרך היקפית, תאורה היקפית, שער חשמלי, ביתן שמירה, רכב ביטחון, חדר נשקים וציוד לכיתות כוננות שביישוב.
25 יחידה במשרד הביטחון האחראית לרכז את הטיפול והתיאום במערכת הביטחון בנושאי התיישבות, וביישובי העימות בנושאי התשתית הפיסית ובנושאי מיגון היישובים.
26 היחידה להתיישבות מממנת את הקמת מרכיבי הביטחון, אך לא את אחזקתם.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1711 .
ולאחזקה של מרכיבי הביטחון הבסיסיים ביישובים הנמצאים באזורים שבאחריות ביטחונית של המשטרה בכ-11.
נוסף על כך, מימנה היחידה להתיישבות באותה שנה מרכיבי ביטחון חריגים27 בהיקף של כ-1.
מיליון ש"ח יוצא אפוא, כי בשנת 2010 השקיעו פקע"ר, המשטרה והיחידה להתיישבות כ - 67.
9 מיליון ש"ח בהגנת היישוב ים הנמצאים תחת אחריות ביטחונית של המשטרה.
27 מרכיבי ביטחון חריגים - כמו הקמת מוקדים לשעת חירום, כבישי גישה ליישובים והקמת כיתות כוננות מועצתיות.
בתקופה אוגוסט 2010 עד מרץ 2011 בדק משרד מבקר המדינה את ההיערכות והטיפול של המשטרה "הכחולה" ומג"ב בפשיעה ובמשימות הבט"ש שבמגזר הכפרי.
הבדיקה נערכה במג"ב: במפקדת מג"ב ובשלושת החטמ"רים - צפון, מרכז ודרום; במטא"ר; ובפ קע"ר.
בדיקות השלמה נעשו במשהב"ט ובמשרד לביטחון הפנים (להלן - המשרד לבט"פ).
כמו כן נפגש צוות עובדי משרד מבקר המדינה עם קציני ביטחון (להלן - קב"טים) של מספר מועצות אזוריות, עם חקלאים ועם יו"ר ארגון מגדלי הבקר בישראל.
בדיקת השלמה נערכה במג"ב במהלך אוקטובר 2011 :.
להלן הממצאים שעלו בביקורת .
התמודדות המשטרה עם הפשיעה במגזר הכפרי .
הדיווח על פשיעה במגזר הכפרי א.
מנתוני המשטרה עולה, כי בשנת 2009 , הישגי המשטרה בתפיסת חשודים בתחום העברות החקלאיות, ובהבאתם לדין היו נמוכים ביותר.
בשנה זו טיפלו יחידות המשטרה28 ב-91,41 עברות חקלאיות29 , מתוכם נסגרו, נכון למרץ 2011 , 1,286 ( תיקים%91)30 .
מתוך יתרת133 התיקים נדונו בבית המשפט27 תיקים (כ- 1.
כלומר, תיק אחד בלבד מכל53 תיקים שנפתחו במשטרה בשנת 2009 נדון בבית משפט.
יצוין, כי יחידות מג"ב טיפלו בשנת 2009 ב-633 ,תיקים17 מתוכם (כ- 2.
7% ) הגיעו לכדי תביעה (אחד מכל37 .
אזלת היד של המשטרה בטיפול בפשיעה החקלאית באה לידי ביטוי בפרשת דרומי שנדונה בבית המשפט המחוזי בתיק של מדינת ישראל נגד שי דרומי 31 (להלן- משפט דרומי).
בהתייחס לעדותו של הנאשם, מר שי דרומי, נאמר בפסק הדין, "ראיתי לנכון ליתן אמון בדברי הנאשם ולקבלם ".
עוד נכתב בפסק הדין, כי "הנאשם סיפר .
אודות תחושת חוסר האונים אל מול אזלת ידה של המשטרה, אשר על אף תלונות שהגיש, כ-13 תלונות במספר, אודות הצתה, גניבת בקר והיזק לרכוש.
ועל אף ממצאים שהביא בפני המשטרה.
לא נעשה דבר והתיקים נסגרו ללא כל תוצאה, כשתחושת ההפקר ברכושו ובחייו לא סרה.
תימוכין למציאות זו נמצא בעדותו של החוואי עמוס גולד.
עם אלימות קשה מכל עבר של פורצים וגנבים, החומדים את רכושו.
גולד חזר ועמד בדבריו על תחושת חוסר האונים עימה הוא מתמודד לנוכח אזלת ידה של המשטרה, אשר על אף התלונות המוגשות אין הם, בעלי החוות, זוכים להגנה או לפחות לנוכחות מרתיעה של המשטרה, שלא לדבר על הליכי מיצוי חקירה והבאתם לדין של אותם בוזזים".
יחידות מג"ב ותחנות "כחולות", לא כולל באזור יהודה והשומרון 29 ההבדל בסך הכל התיקים שטופלו בשנת 2009 נובע מהבדל בשיטת גזירת הנתונים במדור סטטיסטיקה במטא"ר.
30 הסיבות המרכזיות לסגירת התיקים היו: אי -תפיסת עבריין ( 73% ), חוסר ראיות (14% ( ) וחוסר עניין לציבור10%.
) 31 התפרסם בפסק דיןת"פ (באר -שבע) 1010/07 - מדינת ישראל נ' שי דרומי, מובא בתקדין.
בתיק זה דן בית המשפט המחוזי באר שבע באירוע, אשר בגינו הוגש כתב אישום פלילי נגד מר שי דרומי על הריגת פורץ ופציעת פורץ נוסף אשר חדרו לחוותו בינואר 2007 .
בית המשפט החליט ביולי 2009 לזכות את הנאשם מאשמת הריגה וחבלה בכוונה תחילה ולהרשיעו באשמת אחזקת נשק שלא כדין.
ג בביקורת עלה, כי עקב רצונן לשפר את אבטחת היישובים וההתמודדות עם הפשיעה הקימו, עד למועד סיום הביקורת, מרץ 2011 ,17 מועצות אזוריות מוקד ביטחוני הכולל, בין היתר, מערכי 1714 דוח שנתי62 .
כמו כן, ישנם חקלאים המקבלים סיוע מארגון התנדבותי בשם "השומר החדש" 32 אשר קם במטרה לסייע לחקלאיים בשמירה על גידולים, ציוד חקלאי, בעלי חיים ושטחי מרעה.
עוד עלה בביקורת, כי ישנם חקלאים במגזר הכפרי הנמנעים מלדווח למשטרה על תופעות של פשיעה.
הדבר מתבטא, בין היתר, בפער בין מספר העברות שנרשם במוקדי הביטחון של המועצות האזוריות ובין מספר העברות שדווחו למשטרה.
כך למשל, מספר העברות החקלאיות שנר שמו במוקדי הביטחון של המועצה האזורית עמק יזרעאל והמועצה האזורית מטה אשר היה גבוה בעשרות אחוזים מסך כל האירועים שדווחו במשטרה 33 .
עוד עלה בביקורת, כי בחלק מהמקרים הדבר נובע מחוסר שביעות רצון ומחוסר אמון ביכולת המשטרה לטפל בפשיעה החקלאית, וכי יש חקלאים הטועני ם, כי עקב חוסר האמון האמור הם מקיימים בעצמם מארבים לשם הרתעה ולכידת עבריינים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמשטרה תבחן ותיישם דרכים שיביאו להגדלת היקף הדיווח של הציבור בדבר עברות חקלאיות ובכך תשפר את אמון הציבור בפעילותה.
כמו כן ראוי, כי המשטרה תבחן כיצד לשפר את מדידת נתוני הפשיעה במגזר הכפרי, בין היתר, על ידי הסתייעות בנתונים המצויים במוקדי הביטחון של המועצות האזוריות.
בספטמבר 2011 מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת כלהלן: "לאחרונה בוצע רה-ארגון במג"ב ובו הוקמו 3 ימ"רים מרחביים (צפון, מ צפון ]מפקדת חטיבה[ רכז וירושלים) לטיפול בפשיעה החקלאית.
במחט"ב מינה ]סגן המפקח הכללי [ שודרג הימ"ר"; עוד מסרה המשטרה, כי "הסמפכ"ל צוותי עבודה בין אגפיים לבחינת נושא מתן שרותי משטרה יעילים ואפקטיביים לחקיר[ לרבות במגזר הכפרי", וכי "נושא הפניית משאבים אח"מיים ]ות ומודיעין ופיקוד מג"ב".
]אגף חקירות ומודיעין[ יבחן מול פיקוד אח"מ .
הסיבות לשיעורי אכיפה נמוכים במסגרת הביקורת על פעילות המשטרה ומג"ב במגזר הכפרי בחן משרד מבקר המדינה גם סיבות אפשריות לשיעור האכיפה הנמוך של גופים אלה בטיפולם בעברות הרכוש בכלל ובפשיעה החקלאית בפרט.
על פי נוהל המשטרה "איתור מהיר של המודיע/זירת העברה, מונע החמרת המצב ולעיתים כרוך בהצלת חיי אדם.
בשטח כפרי על חצי שעה מרגע קבלת ההודעה במוקד המחוזי".
32 ה"שומר החדש" הוא ארגון התנדבותי.
מר יואל זילברמן, מראשי ארגון ה"שומר החדש", מסר לצוות הביקורת במרץ 2011 , כי הארגון קם על רקע חוסר היכולת של החקלאים להתמודד עם תופעות של השתלטות עבריינים על שטחים חקלאיים, גניבות בעלי חיים ויבול, פגיעה פיזית בחקלאים וגרימת נזק לרכוש.
לדבריו, נכון למרץ 2011 מסייע הארגון ל-11 .
יישובים 33 מספר העברות החקלאיות שנרשמו במוקד הביטחון של המועצה האזורית עמק יזרעאל בשנת 2010 היה גבוה בכ-22% .
מאשר סך כל האירועים שדווחו במשטרה מספר האירועים הפלילים שנרשמו במוקד המועצה האזורית מטה אשר היה גבוה ממספר האירועים שדווחו למשטרה בשנים 2009 ו- 2010 בכ- 104% (48 )אירועים ובכ-45% (22 .
אירועים), בהתאמה אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1715 .
כל אירוע (במגזר הכפרי והעירוני) אשר מדווח למשטרה נרשם במוקד המשטרתי.
במקרה שנשלחה ניידת, הרישום במוקד המשטרה כולל את מועדי יציאת הניידת וההגעה שלה לאירוע.
מנתוני המשטרה עולה, כי בשנת 2010 נרשמו ב-22 תחנות שנבדקו בביקורת, מתוך כלל 65 ,התחנות שפעלו במגזר הכפרי 101,308 אירועים.
משרד מבקר המדינה בחן באותן תחנות את זמני ההגעה 1716 דוח שנתי62 .
לאירועים בהשוואה לתקן שנקבע בנוגע לזמן הגעה - כאמור, חצי שעה.
מההשוואה עולה, כי בתחנות אלו ב - 13,223 קריאות (כ -13% )מכלל האירועים ניידות הסיור איחרו להגיע למקום האירוע, בהשוואה לתקן, או שלא הגיעו כלל.
ב- 11 תחנות34 משטרה מתוך 22 התחנות האמורות, היקף הקריאות שבהן איחרו ניידות המשטרה או שלא הגיעו כלל 35 למקום האירוע נע בין %10 ל-37% מהקריאות.
יצוין, כי בשלוש תחנות (כפר סבא, רחובות ונתניה) שיעור האיחורים בהגעה לקריאה במגזר הכפרי עמד על 21.
בעניין זה מסרו לצוות הביקורת קציני האג"ם של מג"ב צפון ומג"ב דרום, כי האמצעים והיקף הכוחות שהוקצו למגזר הכפרי במסגרת הרה -ארגון אינם מאפשרים זמני הגעה סבירים לפי התקן בעת קריאה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי העובדה שהמשטרה ומג"ב קבעו את סדר הכוחות של ניידות הסיור במגזר הכפרי ללא ניתוח יכולתן לעמוד בזמן התגובה הנדרש למענה לקריאת מצוקה של תושבים, מעלה חשש, כי הקצאת כוחות מג"ב למחוזות השונים במגזר הכפרי לא נעשתה על סמך ניתוח של הצרכים המבצעיים.
בתגובתה לממצאי הביקורת מסרה המשטרה, כי במהלך שנת 2013 תשלים המשטרה בנייה של מפתחות תקינה להקצאת משאבים מול היקף המשימות הנדרשות גם במגזר הכפרי.
ממסמכי המשטרה עולה, כי מפקדת המחוז או המטא"ר מסיטים לעתים חלק מכוחות מג"ב האמורים לבצע משימות סיור במגזר הכפרי למשימות אחרות, ובהן משימת תגבור והפעלה של מחסומי "קו התפר" במטרה לצמצם את גניבות כלי הרכב בכלל מחוזות המשטרה, וטיפול באירועים מיוחדים, כמו נפילת רקטות במרחב עוטף עזה ובערים סמוכות.
בשל הסטות כגון אלה, לא בוצעו בשנת 2010 במרחב של חטמ"ר מרכז 001,9 משמרות36 של ניידות סיור, שהן כ -%25 .
ממסגרת הסיורים היומית על פי נוהלי המשטרה, הקביעה של "ניידות קו אדום" מתייחסת ל"מספר המזערי של ניידות סיור שחייב משרד הסיור להפעיל כפועל יוצא מתקינת כוח האדם והאמצעים העומדים לרשותו".
מנוהל זה עולה, כי לא רק שהוא קובע את המספר המזערי של ניידות סיור שיש להפעיל, אלא שהוא מבטיח פיקוח ובקרה מצד הקצונה הבכירה במשטרה על כל חריגה ממנו.
יצוין, כי הנוהל האמור אינו תקף בנוגע להקצאת ניידות השיטור הכפרי של מג"ב למגזר הכפרי.
34 התחנות הן: רמלה, דימונה, בית שמש, זבולון, חדרה, טבריה, קריית מלאכי, תחנת העיירות (תחנת משטרה במרחב הנגב הנותנת מענה לשמונה מועצות של הבדווים ולשלוש מועצות יהודיות), כפר סבא, רחובות ונתניה.
35 מתוך כ- 58,000 אלף אירועים שקרו ב -11 תחנות אלו ב- 9,398 אירועים (כ-16% ) היה איחור בהגעה וב- 1,480 אירועים (כ- 2.
) לא הגיעה ניידת כלל 36 משמרת- הכוונה לניידת סיור המופעלת על ידי שני שוטרים לפחות ובמשך שמונה שעות לפחות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ראוי שהמשטרה תחיל את הנוהל המשטרתי הנוגע ל"ניידות קו אדום" גם על הקצאת ניידות סיור למגזר הכפרי, זאת, בין היתר, נוכח היקף הכוחות הקטן המוקצה לטיפול בפשיעה במגזר הכפרי.
לחלופין ראוי שהמשטרה תגבש נוהל חדש שיבטיח נוכחות משטרתית במגזר הכפרי, שתאפשר עמידה בזמני ההגעה שנקבעו, וכן תבטיח פיקוח ובקרה מצד הדרגים הבכירים במג"ב במקרה של חריגה מהנוהל.
בתגובתה לממצאי הביקורת מסרה המשטרה, כי "תפיסת ההפעלה מביאה סדר [ בחשבון 'פעילות בתנאי מחסור' לפיכך המענה ניתן בהתאם לנתוני הסד"כ , האמצעים, השטח, זמן ומרחב.
לאור המצב הנתון מבוצע בהכרח ]הכוחות תעדוף במענה בכל הקשור למתן קדימות באירועים לפי חומרתם 1718 דוח שנתי62 .
בעקרונות היסוד של הצלת חיים, בטחון הנפש, בטחון הרכוש".
עוד מסרה המשטרה, כי "הטיפול בפשיעה הכפרית משנה מקום ומשנה שעות.
ההפעלה מתבצעת על פי הערכת מצב וניתוח פשיעה.
אי-קביעת קווים אדומים לניידות מג"ב מאפשרת גמישות בטיפול בפשיעה מול שעון הפשיעה".
משרד מבקר המדינה מעיר בהתייחס לתגובת המשטרה, כי גם הפשיעה העירונית היא בגדר "משנה מקום ומשנה שעות", וכי בהיעדר תקן לכוחות מג"ב לפעילות ב"קווים אדומים", מוסטים כוחות אלו תדיר לטובת משימות אחרות תוך פגיעה מתמשכת בשירות הנית ן לאזרח במגזר הכפרי ובביטחונו.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי לגמישות מבצעית ויכולת התאמה מהירה למצבים ודרישות מבצעיות משתנות נודעת חשיבות רבה, אולם הגמישות אינה יכולה להחליף את הצורך בהתנהלות מבצעית מסודרת המושתתת על הוראות, פקודות ואמות מידה ידועות וברורות המשמשות בסיס לתכנון ותעדוף המענה המבצעי, ובמיוחד בתנאים של מחסור.
לכן ראוי, שהמשטרה תקבע אמות מידה ותקן נדרש כדוגמת נוהל "ניידות קו אדום" גם לכוחות הסיור הפועלים במגזר הכפרי.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי בדומה למצב המתואר בעדויות במשפט דרומי המתייחסות לאירוע שהתרחש בינואר 2007 , טרם נמצא פתרון לבעיית זמינותן של ניידות הסיור הכפרי.
הגעה מאוחרת, בהתייחס לזמני ההגעה שנקבעו בנוהלי המשטרה, או אי -הגעה כלל של ניידות המשטרה ומג"ב לאירועים, עלולה להביא להחמרת התוצאות הנובעות מאירוע פלילי, ולפגוע בתחושת הביטחון של התושבים במגזר הכפרי.
אשר על כן, על פיקוד המשטרה ופיקוד מג"ב לתת דעתם לנושא זה, ולמצוא דרכים לפתרון ראוי של הבעיה, ובכלל זה למצוא מענה לחוסר מתמשך שנוצר כתוצאה מהסטת הכוחות במגזר הכפרי לטובת משימות אחרות.
בתגובתה לממצאי הביקורת מסרה המשטרה, כי "בימים אלו נבחנות הדרכים לשיפור הטיפול בתחום זה בצוות תפיסת ההפעלה בראשות סגן מפקד מג"ב".
ארגון ותקינה של כוחות מג"ב במגזר הכפרי .
מדידה של ביצועי יחידות מג"ב בביקורת עלה, כי המדידה של פעילות יחידות מג"ב הייתה לקויה, עניין שיש לו השפעה על תכנון מיטבי של פעילות הכוחות המטפלים בפשיעה החקלאית, כמפורט להלן: א.
מערכת מנה"ל (מדידה, ניהול, והערכה למפקד) היא מערכת מידע במשטרה האמורה להוות כלי למדידת רמת הביצועים של יחידות המשטרה.
המערכת אמורה לשמש כלי לתכנון הלחימה בפשיעה וכלי בקרה לבדיקת עמידת יחידות המשטרה, ובכלל זה מג"ב, ביעדים שהוצבו להן על בסיס מדידת נתוני הפשיעה ופעילות התחנות בחתכים שונים.
על פי קביעת המטא"ר, החל משנת 2010 תירשם פעילות כוחות מג"ב בנפרד מפעילות המשטרה "הכחולה", במסגרת הרישום של כל פעילות תחנת המשטרה שלה הם כפופים.
בנוסף על כך, מוצגים במערכת זו נתוני הפשיעה במגזר הכפרי.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1719 .
על פי הגדרת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, יישוב כפרי הוא יישוב המונה עד 2,000 תושבים.
על פי הגדרות המשטרה, פשיעה חקלאית היא גניבת רכוש או גרימת נזק לרכוש חקלאי ביישובים המצויים במגזר הכפרי.
בביקורת עלה, כי ישנם יישובים שבהם חלק מהתושבים עוסקים בחקלאות, 1720 דוח שנתי62 .
ומספר תושביהם גדול מ- 2,000 ,איש, ושבהם מבוצעות גניבות של רכוש חקלאי שאינן מדווחות בנתוני המשטרה כפשיעה חקלאית.
באוגוסט 2010 מסר רמ"ד סטטיסטיקה במטא"ר לצוות הביקורת, כי היקף הגניבות של רכוש חקלאי או גרימת נזק לרכוש חקלאי ביישובים שאינם כלולים במגזר הכפרי, מהווה כ-20% עד25% .
מכל הפשיעה החקלאית במחוז צפון על אף שמג"ב מטפל בגניבות של רכוש ותוצרת חקלאית באזורים המשתייכים ליישובים שאינם כפריים, הטיפול בעברות אלו נרשם במערכת המנה"ל כפעילות של תחנת המשטרה המקומית ולא של מג"ב, דבר המטה כלפי מטה את ביצועי מג"ב המדווחים במערכת המנה"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מדידת הפשיעה החקלאית לוקה בחסר בשל הגדרת הפשיעה החקלאית כפשיעה המבוצעת במגזר הכפרי בלבד.
עקב כך למשטרה אין תמונה כוללת על היקף הפשיעה החקלאית ועל גניבת רכוש חקלאי.
נוסף על כך, פעילות מג"ב בעניין גניבת רכוש חקלאי במרחבים שאינם מוגדרים כמגזר כפרי, אינה נמדדת.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי, כי המטא"ר בשילוב מג"ב יכללו בהגדרת "פשיעה חקלאית" גם גניבת רכוש חקלאי ביישובים שאינם משתייכים למגזר הכפרי.
כמו כן, ראוי לרשום פעילות זו כפעילות מג"ב, כדי לקבל תמונה מלאה על כל פעילות מג"ב נגד גניבת רכוש חקלאי, ובכך כדי לסייע למטא"ר, למפקדי המחוזות, למפקדי תחנות המשטרה ולמפקדות החטמ"רים במג"ב לתכנן בצורה מיטבית את פעילות הכוחות המטפלים בפשיעה החקלאית.
בתגובתה לממצאי הביקורת מסרה המשטרה, כי "בימים אלה נבחנת מערכת מדידה חדשה למשטרת ישראל שתחליף את המנה" ל, צפי להכנסת מערכת המדידה החדשה 2012 .
", ובמסגרתה ימדד גם מג"ב כולל פעילותו במגזר הכפרי ב.
נכון למועד סיום הביקורת, מרץ 2011 ,, בעת רישום נתוני הפשיעה במשטרה אין הבחנה ברישום בין גניבת פריט אחד (ציוד או בעל חי) לבין גניבת מספר פריטים, ואין גם רישום של שווי הפריטים.