HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 59 .
בחינת הצורך בהסדר למניעת ניגוד עניינים : בהודעת נש "מ מ- 24.
02 בעניין "עבודה פרטית ופרקטיקה פרטית של רופאים עובדי מדינה", נאמר ש"רופא אינו רשאי לעסוק בפרקטיקה פרטית אם יש בכך משום התנגשות אינטרסים עם תפקידו או עם עבודתו בשירות, או אם עלול להיווצר מצב כזה".
מנהל המכון קיבל היתר ממשרד הבריאות ומנש"מ לעסוק בפרקטיקה פרטית בתחום התפתחות הילד בשתי מרפאות (בירושלים ובהרצליה) החל בשנת 2003 .
נוסף על כך אישרו לו המשרד ונש"מ לעסוק גם בעבודה פרטית, כג ון: מתן ייעוץ בנושא התפתחות הילד במרפאה של קופת חולים כללית, בדיקת ילדים (בארץ ובחו"ל) שמועמדים לאימוץ.
נמצא שמשרד הבריאות לא בחן את הצורך בהסדר כתוב למניעת ניגוד עניינים בין תפקידו של מנהל המכון לבין עבודותיו הפרטיות והפרקטיקה הפרטית.
הדעת נותנת שעבודתו במרפאות ילדים פרטיות, ובייחוד במרפאה שנמצאת בירושלים, עלול ליצור ניגוד עניינים, ועל משרד הבריאות היה לבחון זאת בבואו לדון במתן היתר לכך.
על משרד הבריאות לבחון סוגיה זו, לא רק בנוגע למנהל המכון הירושלמי כי אם בנוגע לכל הרופאים בשירות המדינה שעוסקים בעבודות פרטיות ובפרקטיקה פרטית, ולהחליט באילו נסיבות יש צורך בעריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים.
זאת ועוד, על משרד הבריאות לדאוג שיהיה לו מידע מעודכן על עיסוקיהם של הרופאים, שהם עובדי מדינה, במשרד ומחוצה לו, כגון: עיסוק בפרקטיקה בפרטית והשתתפות בוועדות רפואיות או בהנהלות של אגודות או עמותות.
מידע זה יאפשר לאתר עובדים שבשל עיסוקיהם הפרטיים מחוץ למשרד עלולים להיקלע למצב שיש בו חשש לניגוד עניינים בעבודתם בשירות הציבורי.
חברות בוועד המנהל של עמותה א' : על פי המסמכים, במועד סיום הביקורת היה מנהל המכון, כמו מנהל המחלקה, חבר בוועד המנהל של עמותה א' במעמד של משקיף, ללא זכות הצבעה.
לא נמצא שמנהל המכון הירושלמי דיווח להנהלת משרד הבריאות על חברותו בוועד העמותה, לפיכך גם לא נבחן הצורך בהסדר כתוב למניעת ניגוד עניינים בנושא זה.
מניעת ניגוד עניינים בפעילותם של חברים בוועדות רפואיות היעדר הוראות ונהלים להפעלת ועדות רפואיות : משרד הבריאות , ]נוסח משולב[ והביטוח הלאומי מפעילים כמה ועדות רפואיות מתוקף חוק הביטוח הלאומי התשנ"ה- 1995 , ומתוקף ההסכם לגמלת ניידות (להלן - הסכם הניידות) מ - 1.
77 (עודכן לאחרונה ב- 1.
02 ), שנחתם בין הממשלה ובין הביטוח הלאומי, ומקנה למי שהוכר כ"מוגבל בניידות" הטבות שונות 27 .
על פי מסמכי המשרד, בכל אחת מהשנים 2005- 2000 הועסקו בוועדות רפואיות שונות יותר מ -200 רופאים שעובדים במוסדות של מערכת הבריאות הממשלתית (בתי חולים ממשלתיים, לשכות בריאות מחוזיות 28 והמכון הרפואי לב טיחות .
27 קצבת ניידות שמחושבת לפי נפח המנוע או סוג הרכב שנקבע בהסכם הניידות, והלוואה עומדת לתשלום המסים שחלים על הרכב ולרכישת אבזרים מיוחדים לרכב.
28 מחוזות: הצפון (נצרת), חיפה, המרכז (רמלה), תל אביב, ירושלים, הדרום (באר שבע) ואשקלון.
נוסף עליהם משתתפים בוועדות האמורות גם רופאים שאינם עובדי משרד הבריאות.
בפברואר 1995 נחתם הסכם בין הממשלה ובין ההסתדרות הרפואית בישראל שהסדיר את עבודת הרופאים בוועדות רפואיות מכל סוג שהוא (להלן - ההסכם או הסכם הוועדות הרפואיות).
בהסכם זה נקבעו סדרי עבודתן של הוועדות ותעריפי התשלום לרופאים בגין כל תיק שנדון בוועדה29.
על פי מסמכי משרד הבריאות, בשנים 2002 -2006 שולמו לרופאים שמועסקים במוסדות של מערכת הבריאות הממשלתית עבור השתתפותם בוועדות רפואיות בממוצע כ - 4,351,000 .
ש"ח לשנה לא נמצא כי משרד הבריאות קבע הוראות מפורטות בעניין מניעת ניגוד עניינים, המסדירות את טיפולם של חברי הוועדות הרפואיות (למעט חברי הוועדה הרפואית לקביעת מוגבלות בניידות) בפונים אליהן, בכלל זה לקוחות פרטיים או מוסדיים של חבר הוועדה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לקבוע הוראות מפורטות בעניין מניעת ניגוד עניינים בעבודתם של חברי הוועדות הרפואיות ולעגן את ההוראות בנהלים מחייבים.
כמו כן, עליו לפעול להחתמת כל הרופאים שחברים בוועדות רפואיות על תצהיר למניעת ניגוד עניינים, כאמור.
מניעת ניגוד עניינים בעבודתם של חברים בוועדות רפואיות לקב יעת מוגבלות בניידות : משרד הבריאות פרסם ב - 1.
04 נוהל "הפעלת ועדות רפואיות לקביעת מוגבלות בניידות" 30 .
בארץ פועלות שבע ועדות רפואיות לקביעת אחוזי מוגבלות בניידות בלשכות הבריאות המחוזיות וועדת ערר שפועלת במרכז הרפואי שיבא.
בנוהל הוועדה צוין, בין היתר, כי "על יו"ר הוועדה לשאול כל נבדק האם טופל בעבר או הינו מטופל כעת על ידי אחד מהרופאים בוועדה .
אם אחד מחברי הוועדה ]ההדגשה אינה במקור[ מכיר את הנבדק היכרות משמעותית העלולה לגרום לו דעה מוקדמת או להעמיד אותו במצב של ניגוד עניינים, או אם טיפל בעבר או מטפל בהווה בבן משפחה מדרגה ראשונה של הנבדק, העלולה לגרום לו דעה מוקדמת או להעמיד אותו במצב של ניגוד עניינים, עליו לפסול את עצמו מלהיות חבר בוועדה".
בבדיקה אקראית של כמה פרוטוקולים מישיבות הוועדה שהתקיימו בשנים 2004 - 2006 , לא נמצא שנבחנה השאלה האם אנשים שפנו לוועדה לצורך קבי עת מוגבלות בניידות טופלו או מטופלים בידי אחד הרופאים בוועדה.
היעדר תיעוד כאמור מעלה ספק אם בוועדות נבחנת השאלה אם יש חשש למצב של ניגוד עניינים בעבודתם של חברי הוועדה.
29 בהסכם נקבע, שכל ישיבה של הוועדה תימשך שעה ויידונו בה בדרך כלל ארבעה תיקים של נבדקים; לכל תיק יוקצו 15 דקות.
תעריף התשלום שנקבע, מעודכן לאוגוסט 2006 , הוא 112.
50 ש"ח לרופא שהוא מנהל מחלקה ו- 96.
ש"ח לרופא אחר 30 הנוהל עודכן ב- 1.
כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 61 .
לדעת משרדמבקר המדינה, יש להקפיד על קיום הנוהל הקובע שיש לשאול את הנבדק אם יש לו היכרות ק ודמת עם אחד מחברי הוועדה ולתת לכך ביטוי בפרוטוקול, בין שנמצא חשש לניגוד עניינים ובין שלא נמצא.
מנהל מינהל תכנון והנדסה באוקטובר 2001 ,פרסם משרד השיכון מכרז פומבי למשרת מנהל מינהל תכנון והנדסה ובמרס 2002 זכה בו מתמודד מהמגזר הפרטי- מר יוסף מנור.
במאי 2002 , סמוך לכניסתו לתפקיד האמור, חתם מר מנור (להלן - מנהל המינהל) על הסדר למניעת ניגוד עניינים ובו נאמר, בין היתר: "במסגרת תפקידי אני מתחייב להימנע מלקבל החלטות, להשתתף בדיונים, או לטפל בכל צורה אחרת, במישרין או בעקיפין, בנושאים העלולים להעמיד אותי במצב של חשש לניגוד עניינים.
בנוסף על האמור לעיל, אני מתחייב להימנע מלקבל החלטות, להשתתף בדיונים, או לטפל בכל צורה אחרת, במישרין או בעקיפין, בכל נושא הקשור בעיסוקי הקודם, במיוחד בנושאים המפורטים להלן: א.
בענייני קרובי כהגדרתם בכללי האתיקה של עובדי המדינה; ג.
בענייני החברה בה הנני בעל מניות; בעניינים של לקוחות החברה, שהנם מנהלי פרויקטים, אשר להם התקשרות חוזית עם המשרד כמנהלי פרויקטים, העובדים עם המשרד ומפקחים על פרויקטים של המשרד כדלקמן.
בביקורת קודמת 31 "של מבקר המדינה, נמצא ש בחודשים יולי 2002 - מאי 2003 השתתף מנהל המינהל, בניגוד להתחייבותו, בהליכי הבחירה של חברות אשר סמוך למועד כניסתו לתפקיד היה להן קשר עסקי עם חברה שהוא היה אחד מבעליה.
מנהל המינהל אף חתם בתוקף תפקידו כיו"ר ועדת המכרזים על הפרוטוקולים של הישיבות שבהן הוחלט על מסירת עבודות אחדות לחברות אלה".
עוד נאמר שם, כי "למנהל המינהל הייתה מעורבות בקשר לחברת ניהול עמה היה לו קשר עסקי סמוך לכניסתו לתפקיד .
משרד מבקר המדינה חזר ובדק את סדרי האכיפה של ההסדר עם מנהל המינהל.
הבדיקה העלתה, כי בניגוד להסדר, המשיך מנהל המינהל לה יות מעורב בטיפול משרד השיכון באחדים מהפרויקטים בעיר מודיעין שמנוהלים בידי חברה (להלן - חברה א')שבעבר היה לה קשר עסקי עם החברה שמנהל המינהל היה אחד מבעליה.
להלן דוגמה למעורבות זו: .
על פי המסמכים, ב- 31.
06 התקיימה ישיבה במשרדי משרד השיכון בעיר מודיעין בעניין פרויקט שחברה א' מנהלת בעבור משרד השיכון; בישיבה השתתפו נציגי חברה א', מתכננים ויועצים חיצוניים ונציגי משרד השיכון, ובהם מנהל המינהל.
בישיבה נדון שיקומו של כביש מס' 2 במודיעין, שבמבנהו נתגלו כשלים הנדסיים32 .
בסיכום הישיבה נקבע, בין היתר, כי "יש .
31 דוח שנתי55 ב של מבקר המדינה ( 2005 '), "מסירת עבודות תכנון", עמ447.
32 הדבר עולה ממכתבו של סגן מהנדס העיר לתשתיות מ- 22.
05 אל נציג מחוז המרכז של משרד השיכון ובו צוין, בין היתר, כי "קיימים סדקי התעייפות וחריצה המצביעים על כשל מבנה".
לבצע בדיקות ללא אזור הגבעה של המסלול המערבי ולרכז תוצאות ורק לאחר אישור יוסקה תיקבע פגישה עם עיריית מודיעין בתחילת חודש מרץ".
]מנהל המינהל[ מנור בנוגע לכביש מס' 2 במודיעין עולה גם סוגיית האחריות לכשלים שהתגלו במבנה הכביש של הגורמים שהשתתפו בתכנון הכביש ובניהול עבודות הבנייה, ובהם חברה א' שניהלה את הפרויקט.
על כן, היה על מנהל המינהל להקפיד הקפדה יתרה על קיום הוראות ההסדר למניעת ניגוד עניינים בנוגע למגעיו עם חברה א'.
מסיכום הישיבה עולה כי מנהל המינהל השתתף בדיון האמור, ובקבלת החלטות בנושאים שקשורים לחברה א', בניגוד למתחייב מההסדר.
סיכום הישיבה מינואר 2006 משקף את מעורבותו הפעילה של מנהל המינהל הן במהלך הישיבה והן בהוצאת סיכומי הישיבה מהכוח אל הפועל.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ- 9.
06 השיב מנהל המינהל, כי "בהסכם ניגוד עניינים שחתמתי עליו אני מתחייב, להלן הציטוט: להימנע מל טפל בענייניהם של לקוחות החברה.
הימנעותי זו תתייחס לכל הקשור להתקשרות החוזית עמם, לרבות זכויותיהם, חובותיהם וכיו"ב וכן בכל הקשור לבחירתם ולהעסקתם בעתיד, אם מכוח חברותי בועדת מכרזים ואם בדרך אחרת.
לא כתוב בשום הסכם כי אני מנוע לטפל באתרים המנוהלים ע"י החבר ות שהוזכרו בהסכם ניגוד עניינים.
מכאן הסיק מנהל המינהל, שהוא לא היה מנוע מלהשתתף ולקבל החלטות בישיבות האמורות.
יצוין כי חוזי ההתקשרות של משרד השיכון עם החברות שנמנו בעבר עם חוג לקוחותיו של מנהל המינהל, עיקרם ניהול פרויקטים שבאחריותו של מ שרד השיכון.
על כן, לדעת משרד מבקר המדינה, מעורבותו של מנהל המינהל בפרויקטים אלה יש בה כדי להשפיע במישרין או בעקיפין גם על ההתקשרות החוזית עם החברות המנהלות, ובכלל זה על תשלומי שכר טרחה, קביעת לוחות זמנים לביצוע העבודות, פתרונות הנדסיים לבעיות בשטח ותשומות שנדרשות ליישומם, כגון: איכות חומרי הבניין והסלילה, כישוריהם של בעלי המקצוע המועסקים באתר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2007 ציין מנכ"ל משרד השיכון, כי "אופן יישום ההסדר למניעת ניגוד עניינים ע"י מר יוסקה מנור יובא לדיון והכרעה בפני הגורמים המוסמכים בנציבות שירות המדינה".
מנהל פרויקט שיקום שכונות בתקשי"ר נקבע שאם "הגיעה לאחראי תלונה או ידיעה המעוררת חשש שעובד במשרד עבר עבירה פלילית הקשורה במילוי תפקידו או עבר עבירה פלילית שאינה קשורה במילוי תפקידו אך יש עמה קלון, יעביר מיד האחראי את התלונה או את הידיעה לאגף החקירות של המחוז או ללשכת החקירות במרחב של משטרת ישראל, שבהם נמצא מקום עבודתו של העובד.
משרד מבקר המדינה בדק את הטיפול בחשד למעשים פליליים ולניגוד עניינים בפעולותיו של מנהל פרויקט שיקום שכונות בעפולה ולהלן הממצאים שהועלו: ב- 7.
03 פנה הממונה המחוזי (שיקום שכונות ויישובי בדואים) במחוז הגליל שבמשרד השיכון אל קצין הביטחון של המשרד (להלן - קצין הביטחון) והודיעו, כי אל משרדו "הגיעו תלונות של קבלנים אשר טענו כי 'נסחטו' על ידי מנהל הפרויקט, בבקשה לקבלת טובות הנאה כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 63 .
התלונות היו נגד מר אמנון צפאי שבמועד סיום הביקורת (אוגוסט 2006 ) כיהן בתפקיד מנהל פרויקט שיקום שכונות בעפולה (להלן- מנהל הפרויקט).
מבירור שעשה משרד מבקר המדינה עם קצין הביטחון ועם סמנכ"ל בכיר למינהל ומשאבי אנוש במשרד השיכון, מר משה סוברנו (להלן - האחראי), הידיעה בדבר התלונות הגיעה גם לאחראי והוא שהחליט להטיל על קצין הביטחון לבדוק אותן.
03 הגיש קצין הביטחון לאחראי מסמך הקרוי "תחקיר תלונה לקבלת שוחד לכאורה" (להלן - דוח בדיקה א').
על פי דוח בדיקה א', "מנהל הפרויקט מודה שהעסיק את הקבלן בביתו במקביל לעבודה בפרויקט אשר בניהולו.
הוכח שנעשתה פנייה מצד מנה"פ לקבלן ]מנהל הפרויקט [1 בנושא תיקון הדלת (סיכוי רב שאכן דרש ממנו לרכוש עבורו מנה"פ[ מנעול.
הוכח כי33 ' ביקש מקבלן מס]2 לדאוג לכך שרכבו הפרטי יוכן לטסט במוסך האח של קבלן מס' 2 .
עוד הוכח שאגרת הרישוי לא שולמה (מנה"פ כאמור אינו מכחיש).
כעבור כחודשיים, ב- 26.
0434 הגיש קצין הביטחון לאחראי במשרד מסמך נוסף, הקרוי "תלונה כנגד מנהל פרויקט שיקום שכונות בחשד לקבלת טובות הנאה" (להלן - דוח בדיקה ב').
המכותבים לידיעה היו מנכ"ל המשרד דאז, היועצת המשפטית של המשרד, מנהל אגף ביקורת פנים ומנהל מחוז הגליל.
למעט גריעת קטעים מסוימים בדוח בדיקה א' שנוגעים לטענותיו והודעותיו של מנהל הפרויקט בעניין החשדות שיוחסו לו, דוח בדיקה ב' דומה לדוח בדיקה א'.
04 ,התקיימה במשרד ישיבה בהשתתפות האחראי, היועצת המשפטית של המשרד מנהל מחוז הגליל וקצין הביטחון.
בישיבה הוחלט כי "הנושא יועבר לטיפולו של הממונה על המשמעת בנציבות שירות המדינה.
רק ביולי 2005 , שנה וארבעה חודשים לאחר הישיבה האמורה, הועבר המידע לידי נש"מ.
05 כתב מנהל אגף א' (חקירות משמעת) בנש"מ אל האחראי, כי "העלאת הנושא בפניי למעלה משנתיים לאחר שנודע למשרד יש בו פגם ויקשה על כל חקירה עתידית".
05 ( , יותר משנתיים וחצי ממועד הגשת תלונות הקבלנים 7.
03,) הגישו קצין הביטחון והמבקר הפנימי של משרד השיכון למשטרת נצרת עלית תלונה נגד העובד.
עד מועד סיום הביקורת לא הסתיימה בדיקת המשטרה בעניין החשדות נגד מנהל הפרויקט.
נוסף על החשדות למעשים פליליים בפעולותיו של מנהל הפרויקט נמצא שהוא פעל מתוך ניגוד עניינים שכן הוא העסיק לצרכים פרטיים נותני שירותים שהועסקו בידי המשרד ושעמם היה בקשרי עבודה במסגרת תפקידו השלטוני.
33 בדוח בדיקה א' כתובה המילה "הקבלן", אולם מדובר בטעות סופר; על כך אפשר ללמוד גם מדוח בדיקה ב' (פרטים ראו להלן).
34 במסמך הפנייה רשום בטעות (לדברי קצין הביטחון) התאריך 26.
מניעת מצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים בפעולתם של חברי הוועדה הציבורית לערעורים בנושאי אכלוס 1.
משרד השיכון עוסק, בין היתר, בסיוע בפתרון בעיות דיור, לרבות סיוע בשכר דירה וסיוע במתן הלוואות ומענקים לרכישת דירה, לזכאים העומדים בקריטריונים שקבע המשרד.
נוסף על כך פועלות במשרד ועדות אכלוס בדרגות שונות, ובהן ועדת אכלוס עליונה 35 וועדה ציבורית לערעורים בנושאי אכלוס (להלן - הוועדה הציבורית).
הוועדה הציבורית 36 דנה ומחליטה בערעורים של מבקשי סיוע בדיור שבקשותיהם נדונו ונדחו בוועדת אכלוס עליונה, ופעילותה נועדה לספק פתרונות לבעיות חריגות של משפחות ויחידים שלא נמצא להם פתרון במסגרת הכללים והקריטריונים של המשרד.
תפקידיה, סמכויותיה, הרכבה וסדרי עבודתה של הוועדה הציבורית הוגדרו בנוהל המשרד מ - 8.
שר הבינוי והשיכון ממנה את חברי הוועדה הציבורית, 17 במספר, מהם עד14 מקרב הציבור ולפחות3 עובדי מדינה37.
בידי חברי הוועדה הציבורית הופקדה הסמכות להכריע אם לאשר בקשה לסיוע חריג בדיור או לדחותה, ועליהם לקבל החלטות ענייניות ללא משוא פנים ובלי דעות קדומות.
בחודשים יוני 2005 - יוני 2006 נדונו בוועדה כ- 2,900 בקשות, מהן אושרו כ-900 .
הסיוע הממוצע החריג שאישרה ה וועדה היה כ - 6,000 ש"ח (מ -190 ש"ח עד 24,110 ש"ח), ובסך הכול כ -5.
נמצא, כי בדרך כלל, נציגי הציבור מקרב חברי הוועדה מתחלפים עם מינויו של שר בינוי ושיכון חדש.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לצמצם את החשש לניגוד עניינים אפשרי יש לשקול שהמינוי לחברות בוועדה הציבורית יהיה לתקופה קצובה, הן כדי שלא ייווצר מצב ששר חדש מחליף עם מינויו את נציגי הציבור בוועדה או את מקצתם, גם אם כיהנו זמן לא רב בוועדה, והן כדי שלא יהיו בה חברים שמכהנים שנים רבות ברציפות.
משרד הבינוי והשיכון הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2006 , כי הוא מגבש הצעת נוהל שלפיה תקופת הכהונה של נציגי הציבור בוועדה הציבורית תהיה קצובה.
בדוח קודם39 העיר מבקר המדינה, ש"לא נמצאו מסמכים המעידים כי נבדקו כישוריהם של אנשי הציבור לתפקידי הוועדה, ואם אין ניגוד עניינים בין חברותם בה לבין עיסוקיהם האחרים".
נמצא כי בעקבות הדוח האמור הונהג לשימוש על פי התקשי"ר "שאלון למועמד לכהונת חבר בוועדה הציבורית", שהמועמדים לחברות בוועדה נדרשים למלא.
היועצת המשפטית בודקת כל שאלון שמולא, כולל פרטים על השכלה, כישורים, מקומות עבודה של המועמד ועוד.
כמו כן, על המועמדים להצהיר אם הם חברים במפלגה מסוימת או בגוף הקשור למפלגה שבה חבר שר בממשלה, ואם יש להם קשר לגורם כלשהו שיש לו זיקה לדיוני הוועדה.
35 תפקידה לדון בערעורים של מבקשי סיוע שנדחו ולא קיבלו פתרון במסגרת תכניות הסיוע השונות, ואינם עומדים בקריטריונים הרגילים של המשרד לסיוע בדיור.
36 דוח שנתי 43 של מבקר המדינה ( 1993 '), עמ 162, ו דוח שנתי 49 של מבקר המדינה ( 1999 '), פרק "הוועדה הציבורית לערעורים בנושאי אכלוס", עמ83.
37 נציגי משרד הבינוי והשיכון, משרד העבודה והרווחה והמשרד לקליטת העלייה.
סכום זה כולל סיוע שאושר על ידי הוועדה העליונה 39 דוח שנתי49 של מבקר המדינה ( 1999 ,"), פרק "הוועדה הציבורית לערעורים בנושאי אכלוס עמ' 83.
כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 65 .
נוהל הוועדה הציבורית קובע, כי "לא ישתתף נציג ציבור בדיון בו יש לו או לקרובו עניין אישי.
לעניין זה, קרוב הוא בן זוג, אח, הורה, הורי הורה, צאצא או צאצא של בן הזוג או בן זוגו של כל אחד מאלה".
בבדיקה אקראית של כ-100 פרוטוקולים מדיוני הוועדה הציבורית בשנים 2002 -2005 לא נמצא שחבר ועדה הודיע שהוא במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים בשל קרבתו המשפחתית לפונה לקבלת סיוע, קשריו העסקיים עמו, זיקותיו המפלגתיות וכד'.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שבפרוטוקולים של דיוני הוועדה הציבורית יירשמו הודעות בדבר ניגוד עניינים שיש למי מחברי הוועדה.
בעניין זה יש לציין כי על שולחן הכנסת הונחה ב - 15.
06 הצעת חוק 40 שעניינה "תיעוד המידע בוועדות ציבוריות, התשס"ו- 2006" ואשר נועדה לקבוע רשימת רכיבים שיהיה חובה לכלול אותם בפרוטוקול של ועדה ציבורית.
בין היתר יירשם בפרוטוקול הוועדה "אם ביקש חבר הוועדה להימנע מלהשתתף בבקשה מסוימת בשל ניגוד עניינים או כל נימוק אחר".
תחומי הפעילות העיקריים של משרד החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות) הם תכנון ופיתוח החקלאות, פיתוח המרחב הכפרי, מתן שירותים וטרינריים, שימור קרקע וניקוז.
במועד הביקורת העסיק משרד החקלאות 956 עובדים במשרות תקניות (כולל שירות ההדרכה והמקצוע).
מנהל מחוז גליל וגולן אי-בחינת הצורך בהסדר למניעת ניגוד עניינים : מר יגאל חן הוא מנהל מחוז גליל וגולן (להלן - מנהל מחוז גליל) במשרד החקלאות.
בתוקף תפקידו אחראי מנהל מחוז גליל לעבודת המתכננים שבודקים בין היתר את הצהרות החקלאים ובקשותיהם לאישור מכסות של עובדים זרים ולקבלת מענקי השקעות.
נמצא שמנהל המחוז הוא שמאשר את בקשות החקלאים.
בשטח שעליו מופקד המחוז נמצא מושב "שאר ישוב" שמנהל המחוז בעל נחלה בו.
נוסף על נחלה זו ששטחה 30 .
דונם, מעבד מנהל המחוז שטחי מטע אחרים במושב שבו הוא מתגורר מנהל המחוז עשוי להיקלע למצב שיש בו חשש לניגוד עניינים בין תפקידו ובין ענייניו הפרטיים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2006 הסביר מנהל מחוז גליל, כי במכתבו למשרד החקלאות ממאי 1978 , בעת שהתמודד על תפקיד מתכנן המחוז, הוא ציין שהוא חבר מושב שאר ישוב ובעל משק חקלאי "מטיפוס מטע".
כן ציין כי "המשרד ידע בברור שאני חבר מושב ובבעלותי נחלה חקלאית.
יתרה מזאת שלושת המנכ"לים האחרונים שכיהנו בתפקיד זה במשרד (להוציא הגברת שאלתיאלי - חדשה בתפקיד) ביקרו אצלי במשק במהלך הסיורים הרבים בצפון וידעו במדויק שאני בעל נחלה חקלאית, חבר מושב וברשותי משק מטעים משותף עם בני".
מתשובתו עולה כי באוגוסט 2003 הוא העביר להנהלת המשרד מכתב ובו .
40 /הצעת חוק של חבר הכנסת זבולון אורלב (פ 66/17.
כתב שהוא בעל נחלה ובשטחה יש מטע, ושגם לבנו יש נחלה במושב והבן אחראי לעיבוד השטח שלו ושל אביו מנהל המחוז והוא (מנהל המחוז) אינו מעורב בפעילות השוטפת.
נוכח האמור לעיל היה על הנהלת משרד החקלאות לבדוק את סוגיית ניגוד העניינים בין תפקידיו של מנהל המחוז לבין ענייניו הפרטיים ולעשות הסדר שימנע ניגוד עניינים בפעילותו, אולם הסוגיה לא נבדקה וההסדר לא נעשה.
שימוש בסמכות שלטונית במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים : בשנים 1999 -2002 הגישו אשתו ובנו של מנהל מחוז גליל בקשות למענקי השקעה ממינהלת ההשקעות 41 בגיןעקירת מטעים, נטיעת מטעים חדשים והתקנת מערכת השקיה בסך כ- 140,000 ש"ח.
בקשות אלו נבחנו ורובן אושרו בידי סגן מנהל המחוז, הכפוף לו.
נמצא כי מנהל מחוז גליל אישר לכאורה אחת הבקשות שהגישה אשתו למחוז בענייני המשק הפרטי שלו, כמפורט להלן: בנובמבר 2002 הגישה אשתו שלמנהל המחוז בקשה לאישור תכנית השקעה שעניינה עקירת מטע ששטחו 11 ;דונם למבקשת אושר מענק השקעה בסך 38,500 ש"ח.
בעיון בטופס הבקשה נראה לכאורה שהבקשה אושרה בחתימתו של מנהל המחוז, אף על פי שהחותמת המוטבעת על הטופס היא של סגנו.
יוצא שלכאורה בפעולות שלטוניות אלה פעל מנהל המחוז במצב של ניגוד עניינים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2006 ציין מנהל מחוז גליל כי הגוף המופקד על אישור מענקי פיתוח במסגרת החוק לעידוד השקעות הון בחקלאות הוא מינהלת ההשקעות במשרד החקלאות.
לפי נוהלי משרד החקלאות, תחילה יש להגיש את הבקשות למ חוז כדי לבדוק אם הן עומדות בתנאי סף, והמחוז הוא גוף ממליץ בלבד.
המחוז ומגיש הבקשה אינם שותפים לדיון במינהלת ההשקעות.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שכאשר יש צורך לבחון ולאשר בקשות ופניות של עובד כלשהו במשרד החקלאות - במקרה דנן מנהל מחוז גליל - הנוגעות לנחלתו ולפעולות אחרות שלו בתחום החקלאות, יש להעביר את הטיפול בבקשות ובפניות הללו לוועדה ניטרלית שתדון בהן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 דווח משרד החקלאות כי "נושא זה יקבל ביטוי בנוהל משרדי שיקבע את דרכי הפעולה שינקטו למניעת ניגוד עניינים ובכלל זה קביעת גורמים מחוץ למחוז, שיבדקו וימליצו על בקשות שיוגשו, לפי חוק להשקעות הון בחקלאות, ע"י עובדי המחוז שהינם חקלאים".
41 מינהלת ההשקעות פועלת במסגרת החוק לעידוד השקעות הון בחקלאות, התשמ"א - 1980 , .
ובכפוף למדיניות משרד החקלאות.
מטרת חוק זה הוא עידוד השקעות הון בחקלאות כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 67 .
מנהל מחוז השפלה מר צפניה שאולקר הוא מנהל מחוז השפלה וההר במשרד החקלאות (להלן - מנהל מחוז השפלה); הוא גם יו"ר האגודה השיתופית 42 .
של מושב צפרירים יצוין, כי האגודות השיתופיות, בכללן האגודה השיתופית של מושב צפרירים, נזקקות לשירותי משרד החקלאות; עם השירותים האלה נמנים פיתוח חקלאי, מתן מענקי השקעות, שירותים וטרינריים לבדיקת התוצרת החקלאית של חברי האגודה, מתן אישורים והיתרים לתכניות ולפרויקטים חקלאיים, ומתן היתרי בנייה למבנים חקלאיים של חברי האגודה.
על כן, ההחלטות של בעלי תפקידים במשרד החקלאות, שמתפקידם לתת שירותים גם לאגודות שיתופיות, משפיעות במידה ניכרת על תהליכי תכנון ופיתוח של המושבים ועל סדרי מתן השירותים.
בעקבות בדיקה שעשה מבקר הפנים של משרד החקלאות באפריל 2005 ,הוא הביע את דעתו כי לעובדי המשרד אסור לשמש בתפקידים פעילים באגודות חקלאיות; בעניינו של מנהל מחוז השפלה קבע מבקר הפנים, שכל עוד הוא עובד מדינה אסור לו לייצג את האגודה החקלאית שהוא יו"ר שלה.
מבקר הפנים גם ציין שיש להביא עניין זה, לרבות דעתו האמורה, לידיעת העובדים ולעדכן את הוראות המשרד בהתאם.
ואכן, מנכ"ל משרד החקלאות הפיץ באפריל 2006 לכל עובדי המשרד נוהל זמני בעניין "עובדי המשרד בעלי עניין בפעילות חקלאית" ובו נאמר, בין היתר, כי "עובדים בכירים ממעמד סגן מנהל מחוז/ יחידה ומעלה לא יהיו רשאים להיות חברים בהנהלת אגודה חקלאית".
במועד סיום הביקורת (אוגוסט 2006 ), לאחר שחלפו שנה וחצי ממועד הבדיקה וחצי שנה מהמועד שבו נאסר על עובדי המשרד להיות חברים בהנהלת אגודות חקלאיות, נותר מנהל מחוז השפלה חבר הנהלת אגודה שיתופית.
בתשובתו מנובמבר 2006 למשרד מבקר המדינ ה ציין מנהל מחוז השפלה, כי בעקבות הביקורת ביקש להגיע להסדר למניעת ניגוד עניינים שיאפשר את המשך פעילותו באגודה החקלאית, אולם בקשתו נדחתה בידי היועצת המשפטית של המשרד, ולכן הודיע כי יגיש בהקדם האפשרי בקשה להתפטר מתפקידו בהנהלת האגודה.
מנהל תחום תשומות עבודה ועובדים מר אמנון נגר החל את עבודתו במשרד החקלאות, לפי חוזה, במאי 2003 בשירותים להגנת הצומח בתפקיד מפקח בכיר, אך בפועל מילא את תפקיד מנהל תחום תשומות עבודה בענפי החקלאות43 (להלן- מנהל התחום); בסמכותו לקבוע לכל חקלאי מכסה של עובדים זרים.
מנהל התחום גם שימש יו"ר ועדת הערר לעובדים זרים, ובסמכותו גם לדון בערעורים של חקלאים בעניין מספר העובדים הזרים שהוקצו להם.
נמצא כי בתקופת כהונתו כמנהל התחום ובתפקיד יו"ר ועדת הערר של עובדים זרים ייצג אחיו, שהוא עורך דין במקצועו, את החקלאים המגישים השגות על החלטות משרד החקלאות בעניין מכסות עובדים זרים.
אף על פי כן, לא דיווח מנהל .
42 אגודה שיתופית היא אחת מצורות ההתאגדות במשפט הפרטי.
אגודה שיתופית היא ישות משפטית עצמאית, שאינה מיועדת למטרות רווח ומבוססת על ניהול עצמי בדרך דמוקרטית.
הקיבוצ ים והמושבים מאוגדים באגודה שיתופית.
43 בעניין קליטתו של מר נגר לעבודה במשרד החקלאות ראובדוח שנתי 55 ב של מבקר המדינה ( 2005 ,), בפרק מינוי עובדים למשרות החייבות במכרז עמ' 664-666 .
התחום להנהלת המשרד על מצבים שיש בהם חשש לניגוד עניינים בין עבודתו לבין עיסוקיו של אחיו.
במאי 2006 הסביר מנהל התחום למשרד מבקר המדינה כי לא ידע על עיסוקיו של אחיו אלא במרס 2006 כאשר זומן לשיחה אצל סגןמנהל הרשות לתכנון.
הסברו זה של מנהל התחום אינו מתיישב עם מסמכי משרד החקלאות, שלפיהם מנהל התחום היה מכותב למכתבים שכתב אחיו לבעלי תפקידים במשרד בתור בא כוחם של חקלאים שערערו על מכסות עובדים זרים שהוקצו להם; מנהל התחום אף השיב על השגות שהועלו באותם מכתבים.
אף על פי שהגורמים המוסמכים במשרד החקלאות ידעו, שיש לבחון את הצורך לעשות עם מנהל התחום הסדר למניעת ניגוד עניינים, עד מועד סיום הביקורת (אוגוסט 2006 .
) הם לא עשו בחינה זו, וממילא לא עשו עמו הסדר בתשובתו מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה ציין משרד החקלאות כי "בימים אלה" סיים מנהל התחום את עבודתו במשרד.
מנהל חווה ניסיונית חוות כרי דשא שנמצאת בגליל היא חווה ניסיונית של המינהל למחקר חקלאי שנועדה לביצוע מחקרים בנושא מרעה ובעלי חיים.
משרד החקלאות חוכר מממ"י את שטח החווה (כ- 15,000 דונם) והשטח מושכר לבעלי עדרים כדי שעדרי הבקר ירעו בה.
בהסכם בין השוכר בעל העדר ובין המינהל למחקר חקלאי מוסכם כי בעל העדר יעמיד את העדר לרשות חוקרי המינהל למחקר חקלאי לצורך מחקרים.
תוצאות המחקרים מתפרסמים בעיתונים מקצועיים בארץ ובעולם.
מר צדוק כהן מכהן משנת 1969 בתפקיד מנהל החווה מטעם המינהללמחקר חקלאי (להלן - מנהל החווה).
על פי המסמכים, בשנת 2002 הוגשה לוועדה המקומית לתכנון ולבניה גליל עליון תכנית להצבת מבנה יביל לאחסנה בשטח החווה.
המזמין שנקוב בתכנית הוא מנהל החווה ואילו מגיש הבקשה והמתכנן הוא בנו של מנהל החווה.
באפריל 2002 פנה מנהל החווה במכתב לסגן מנהל המינהל למחקר בבקשה לאשר חשבון בגין הצבת המבנה היביל וציין במכתב כי בשטח משרד החקלאות יש מבנה יביל ישן, ש"מיועד לשימוש השומרים המאבטחים את החווה, לצורך הנחתו בשטח דרוש רישוי מהוועדה המקומית הכולל מדידת שטח, הכנת תכנית הנדסית ואישור במוסדות לש השייך לבנו של [ ם כך פנינו למשרד מהנדסים בקרית שמונה והוגשה הצעת מחיר בסך ]מנהל החווה 4,500 מנהל אגף [ ש"ח.
ההצעה נבדקה על ידי ואושרה בעל פה.
היות והתחלנו לבצע את הנ"ל ]נכסים בינוי ומשק במשרד החקלאות והתכניות עברו כמעט את כל האישורים אני מבקש לשלם את החשבו ן המצורף לתשלום מיידי".
לדעת משרד מבקר המדינה, מנהל החווה פעל במצב של ניגוד עניינים שכן הוא רכש את שירותיו של בנו לביצוע עבודת התכנון והטיפול בקבלת היתר הבנייה, ולא דיווח להנהלת המינהל למחקר חקלאי ולמשרד החקלאות שהם קרובי משפחה.
כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 69 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2006 הסביר מנהל החווה כי "בעקבות דוח המדען, שהמליץ על חיזוק תשתית החווה, הוחלט על חיבור החווה לרשת החשמל והעמדת מבנה יביל, בבעלות המדינה.
ההחלטות על חיזוק החווה ע"י שמירה, רשת חשמל והעמדת מבנה נפלו בתקופות קשות של פגיעת גורמים עוינים בגדרות, בע לי חיים ורכוש אחר, וכן איומים לנפש, .
בנסיבות אלה היה רחוק מכל מחשבה הנושא של ניגוד עניינים ובראש מעייניי היה לטפל בהצלת החווה מידי פושעים ופולשים לסוגיהם ע"י יצירת בסיס לאבטחה".
לא למצב של חשש לניגוד עניינים, אל ] בנו[ עוד הסביר כי "יש לייחס את הפעלתו של א לקבלת טובה במחיר יחסית נמוך מאוד בהתייחס להשקעה בימי עבודה".
לדעת משרד מבקר המדינה, האיסור להימצא במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים שחל על עובדי מדינה הוא איסור ברור וחד משמעי.