HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מערך הפיקוח על טוהר הבחירות פעל במהלך שלוש מערכות בחירות, מהבחירות לכנסת ה-22 .
עד לבחירות לכנסת ה-24 .
במהלך שלוש מערכות הבחירות האלה, בתוך שנה וחצי בלבד, גדלו .
כאמור הוצאות מערך הפיקוח על טוהר הבחירות פי שלושה: מ-17 מיליון ש"ח ל-51 .
להלן היבטים של אפקטיביות מערך הפיקוח בשלוש מערכות הבחירות.
לאחר הבחירות לכנסת ה -23 , במסגרת הליך הפקת הלקחים, הועלה הצורך לבחון את .
ההשפעה של הפעלת מערך מפקחי טוהר הבחירות על היקף הדיווחים בעניין חשדות לפגיעה .
בטוהר הבחירות, על פי נתונים ממערכות בחירות קודמות.
באוקטובר 2020 החליטה ועדת ההיגוי .
לרכז את הנתונים מכלל מוקדי הדיווח השונים במערכות הבחירות הקודמות, ולאחר מכן .
החליטה לרכז את הנתונים ו"לא לעשות בהם שימוש לעת עתה".
בשונה מפרק הזמן הקצר שבין הבחירות לכנסת ה-22 לבחירות לכנסת ה-23 , פרק הזמן .
שבין הבחירות לכנסת ה-23 לבחירות לכנסת ה-24 היה כשנה (במהלכה, על פי תשובת .
הוועדה, נדרש לפעול לסיום העבודה המינהלית של הבחירות לכנסת ה-23 ).
במהלך אותה תקופה, הוועדה לא בדקה את אפקטיביות מערך הפיקוח בשתי מערכות .
הבחירות הקודמות, ואף לא החלה בבדיקה כזו.
ההחלטה להגדיל את היקף המפקחים .
כאמור בין שתי מערכות הבחירות פי 2.
6 , התקבלה אפוא שלא על סמך בדיקת .
אפקטיביות המערך שפעל.
הוועדה מסרה למשרד מבקר המדינה כי "העובדה שכל הגורמים השונים שניסו לערער את .
אמינות ועדת הבחירות קיבלו את תוצאות הבחירות לכנסת ה-24 , לא התקבלו תלונות על זיופים .
בקלפיות ביום הבחירות ולא הוגשו ערעורים על תוצאות הבחירות בשל חשד לפגיעה בטוהר .
הבחירות, מעידה גם מעידה על אפקטיביות מערך הפיקוח".
מן התיעוד עולה כי היו תלונות על זיופים וכן היו תלונות על השחתת פתקי הצבעה או על הצבת .
פתקי הצבעה השונים מהדוגמה שאישרה הוועדה בבחירות לכנסת ה-24 .
משרד מבקר המדינה בחן את נתוני ועדת הבחירות המרכזית והעלה אינדיקציות לצורך בבדיקת .
אפקטיביות מערך הפיקוח על טוהר הבחירות, להלן הפרטים.
תרומת מערך הפיקוח לדיווח על חשדות לפגיעה .
דיווחי מפקחים נאספים כאמור במערכת אייל, וחלקם - דיווחים על חשדות לפגיעה בטוהר .
הבחירות - מועברים לאחר מכן למערכת לניהול אירועים, המרכזת דיווחים גם ממקורות מידע .
לאחר טיפול בדיווחים הוועדה עורכת בדיקות עומק במדגם של קלפיות וכן בקלפיות .
שבהן אחרי בדיקה ראשונית נותר חשד לפגיעה בטוהר הבחירות.
הייעוץ המשפטי של הוועדה .
הוא שאחראי על הבדיקות האלה, ולצורך ביצוען הוא נעזר במשפטנים משירות המדינה.
משרד מבקר המדינה בדק בשתי דרכים את תרומת מערך הפיקוח לחשיפת התנהלויות ואירועים .
המעלים חשד לפגיעה בטוהר הבחירות: האחת - חלקם של דיווחי המפקחים בכלל הדיווחים .
שבמערכת לניהול אירועים; והאחרת - חלקם של דיווחי המפקחים בקלפיות שנבדקו לעומק.
בתרשים שלהלן מוצגים נתונים על פילוח 539 .
הדיווחים האמורים לפי הגורם המדווח .
תרשים 9: פילוח דיווחים על חשדות לפגיעה בטוהר הבחירות לכנסת ה -24 , .
לפי גורם מדווח, מרץ 2021 .
המקור: נתוני ועדת הבחירות המרכזית לכנסת .
מהתרשים עולה כי רוב הדיווחים על חשד לפגיעה בטוהר הבחירות בבחירות לכנסת ה-24 .
- 60% , היו דיווחים של מפקחים ו-28% .
מהדיווחים היו של הציבור בבחירות לכנסת ה-24 ועדת הבחירות המרכזית בדקה לעומק 2,698 .
שלהלן מוצג מקור ההחלטה לבדוק לעומק 1,611 קלפיות, שלגביהן צוין במערכת .
הממוחשבת מקור ההחלטה 52 .
52 נספרו כל הקלפיות שבמערכת הממוחשבת של הוועדה נרשם שמקור המידע עליהן הוא בצוות מפקחי בחירות או .
הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 תרשים10: פילוח קלפיות שנבדקו לעומק בבחירות לכנסת ה-24 , לפי מקור .
ההחלטה לבודקן, מרץ 202153 .
על פי נתוני ועדת הבחירות המרכזית לכנסת, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי כמחצית הקלפיות שנבדקו לעומק הן קלפיות שעלו במדגם אקראי .
של הוועדה, 26% מהקלפיות נבדקו לעומק בשל מידע מגורמים שונים שאינם ממערך .
הפיקוח, 20% מהקלפיות נבדקו לעומק משום שנתוניהן היו חריגים, ורק3% מהקלפיות .
נבדקו בעקבות מידע ממפקחים (או מ המשל"ט).
עוד עולה מהתרשים כי מבין 799 .
הקלפיות שנבדקו לעומק עקב מידע שהגיע לוועדה (כלומר, לא משום שהקלפי עלתה .
במדגם אקראי), רק 7% (56 .
) קלפיות נבדקו עקב דיווח של מערך הפיקוח .
53 קלפיות שנתוניהן היו חריגיםהן קלפיות שבהן מצאה הוועדה כי י יתכן שהתוצאות שנתקבלו בהן עלולות להעיד על .
טעות או על תקלה שאירעה בהן.
מתרשימים9 ו-10 עולה כי דיווחי מערך הפיקוח הם60% מכלל הדיווחים על חשד לפגיעה .
בטוהר הבחירות במערכת לניהול אירועים; מכלל הקלפיות שבהם נדרשה בדיקת עומק, .
רק מיעוט - 7% - ( עלה בעקבות דיווחי מערך הפיקוח56 מ-799 קלפיות); המשמעות היא .
כי 17% (56) מ-325 דיווחי המפקחים הצריכו בדיקת עומק.
נתון זה עשוי להעיד שמערך .
הפיקוח התריע מפני פגיעה חמורה בטוהר הבחירות או לחלופין עשוי להעיד שהמערך .
לא הניב גילוי מספק של מקרי פגיעה כאלה.
כדי לגבש מסקנה מה אירע בפועל נדרשת .
בדיקה של אפקטיביות מערך הפיקוח.
השימוש בתוצרי הפיקוח על חשדות לפגיעה .
מערך הפיקוח על טוהר הבחירות נועד להרתיע את המצביעים ואת העובדים בוועדות הקלפי .
מפני פגיעה בטוהר הבחירות, לאתר מקרים שבהם עולה חשד לפגיעה כזו, לסייע לחקירת .
המקרים, ובמידת הצורך, לפעול להעמדה לדין של חשודים בפגיעה.
בלוח שלהלן מוצגים נתונים על מספר המפקחים שהועסקו בקלפיות בפועל בכל אחת .
ממערכות הבחירות לכנסת ה-22 , לכנסת ה-23 ולכנסת ה-24 .
כמו כן מוצגים נתוני ועדת .
הבחירות המרכזית על מספר הדיווחים בנוגע לחשד לפגיעה בטוהר הבחירות בכל אחת .
לוח4 : מספר המפקחים בפועל ומספר הדיווחים על חשד לפגיעה בטוהר .
הבחירות במערכות הבחירות לכנסת ה-22, ה-23 וה-24 .
הבחירות שיעור הגידול .
לכנסת ה-22 2,873 277 .
לכנסת ה-23 4,847 69% 329 19% .
לכנסת ה-24 11,633 140% 539 64% .
54 הנתונים על מספר המפקחים אינם כוללים ראשי צוותים במערך הפיקוח על טוהר הבחירות.
הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 מהלוח עולה כי מספר המפקחים בבחירות לכנסת ה -24 היה גדול פי 4 מאשר .
בבחירות לכנסת ה-22 ופי2.
4 מאשר בבחירות לכנסת ה-23 ; מספרהדיווחים על .
חשד לפגיעה בטוהר הבחירות בבחירות לכנסת ה-24 , על פי נתוני ועדת הבחירות .
המרכזית, היה גדול פי 1.
9 מאשר בבחירות לכנסת ה-22 , ופי1.
מנתונים אלה אפשר להסיק שגידול במספר המפקחים מביא לגידול .
בהיקף הדיווחים או לחלופין, גידול במספר המפקחים אינו מונע גידול במספר .
כדי לגבש מסקנה מה אירע בפועל נדרשת בדיקה של אפקטיביות מערך .
כאמור, ועדת הבחירות המרכזית מבקרת את הליך הבחירות לכנסת ואת ספירת הקולות .
גם באמצעות בדיקות עומק.
בדיקות העומק של ועדת הבחירות המרכזית עשויות להוביל .
לכמה מסקנות, כגון הסרת החשד שמדובר באירוע טוהר בחירות, הגשת תלונה במשטרה, .
העברת ההחלטה בעניין תיקון תוצאות ההצבעה להחלטתם של יו"ר ועדה אזורית או יו"ר .
ועדת הבחירות המרכזית וביצוע ההחלטה.
לאחר הבחירות לכנסת ה -24 ועדת הבחירות המרכזית בדקה לעומק כ - 2,700 קלפיות .
ופרסמה הודעה לציבור כי בבדיקות האלה "לא נמצאו חריגות משמעותיות או ממצאים .
שהצביעו על פגיעה בטוהר הבחירות או ניסיונות בזיוף".
ואולם, מנתוני הוועדה עולה כי בעקבות בדיקות העומק שערכה, החליטה הוועדה להעביר .
11 קלפיות לחקירת משטרה, בשל חשד להתנהלות לא תקינה של ועדת הקלפי.
היא החליטה להעביר ליועץ המשפטי לממשלה ולמשטרה פרטים על 13 קלפיות ש"נמצאו .
לגביהן ממצאים חריגים, שעלולים להצביע בשלב זה, לכאורה בלבד, על התנהלות לא .
תקינה ועל ביצועם של מעשים פליליים".
4 מ-13 הקלפיות נכללו ב-11 .
אם כן, בסך הכול העלתה הוועדה 20 .
קלפיות שיש מקום לקיים חקירה משטרתית בעניינן .
הוועדה השיבה כי מדובר במספר מקרים מצומצם ביותר , כי מקרים אלה אינם יכולים .
להשפיע על תוצאות הבחירות במידה משמעותית, וכי אין בהם כדי לגרום פגיעה .
משמעותית בטוהר הבחירות לכנסת ה-24.
המשטרה מקבלת תלונות מגורמים שונים בנוגע לחשד על עבירה על חוקי הבחירות, בחלק .
מהתלונות נפתחים תיקי חקירה של חשדות לפגיעה בטוהר הבחירות.
אגף החקירות מחליט אם לסגור את תיק החקירה55 או להעבירו להמשך טיפול במחלקת .
התביעות במשטרה או בפרקליטות המדינה לשם בחינת התיק והחלטה אם להגיש כתב .
בתרשים שלהלן מוצגים נתוני המשטרה על מספר העבירות לכאורה 56 בתיקי .
חקירות שנפתחו (חלקם נסגרו בהמשך), הנוגעות לטוהר הבחירות לכנסת ה-21 , לכנסת .
ה-22 לכנסת ה-23 ולכנסת ה-24.
לדוגמה, במקרים שבהם העבריין לא נודע ובמקרים שבהם נסיבות העניין אינן מתאימות לחקירת משטרה .
56 למשל, עבירות לפי סעיפים119 ו-124 .
)לחוק הבחירות (עבירה של הפרעת הבחירות או הצבעה שלא כחוק .
תרשים11: מספר עבירות לכאורה שנכללו בתיקי חקירה שנפתחו, עבירות .
הנוגעות לטוהר הבחירות לכנסת ה-21, ה-22, ה-23 וה-2457 .
על פי נתוני חטיבת החקירות במשטרת ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי בין הבחירות לכנסת ה -21 לבחירות לכנסת ה -24 מספר .
העבירות לכאורה שנכללו בתיקי חקירה שנפתחו גדל פי 2.
1 , וכי העלייה הייתה .
הדרגתית: גידול של 27% בין הבחירות לכנסת ה-21 לבחירות לכנסת ה-22 ;גידול .
של 21% בין הבחירות לכנסת ה-22 לבחירותלכנסת ה-23 ; וגידולשל 38% בין .
הבחירות לכנסת ה-23 לבחירות ל כנסת ה-24.
עוד נמצא כי בסך הכול הגישו אגף .
החקירות של המשטרה והפרקליטות, עד למועד סיום הביקורת, 16 כתבי אישום .
שעניינם העבירות המוצגות בתרשים.
באותו מועד, טרם הסתיימו תהליכי החקירה .
וטרם נתקבלה ההחלטה אם להגיש כתבי אישום ב-34 תיקי חקירה שבהם חלק .
המשטרה השיבה כי מבין34 תיקי החקירה האמורים, אחד נוגע לבחירות לכנסת ה-23 .
והשאר- לבחירות לכנסת ה-24 .
הגידול במספר העבירות לכאורה יכול להעיד שמערך הפיקוח ההולך וגדל הצליח .
לחשוף עבירות לכאורה הנוגעות לטוהר הבחירות, או לחלופין שעל אף המערך .
הגדל, רבו מקרים שכאלה.
כדי לגבש מסקנה מה אירע בפועל נדרשת בדיקה של .
אפקטיביות מערך הפיקוח.
57 חלק מהחשדות הם בתיקי חקירהשנסגרו.
58 על פי שנתון סטטיסטי של המשטרה לשנת2019 , שיעור התיקים עם כתב אישום (ללא הסדר מותנה) מכלל התיקים .
בתיק ייתכנו כאמור כמה עבירות.
כתבי אישום לבין671 עבירות לכאורה בתיקי חקירה שנפתחו בעקבות ארבע מערכות בחירות (כמוצג בתרשים 10 ,) .
ובהינתן שכל תיק עשוי לכלול כמה עבירות, אינו יוצא דופן אפוא מתמונת המצב של המשטרה על כלל תיקי החקירה .
הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24 משרד מבקר המדינה בחן בכמה מקרים בדקה המשטרה את התצלומים מחדרי ועדות .
הקלפי בשלוש מערכות הבחירות.
נמצא כי המשטרה קיבלה מהוועדה תצלומים של חדרי .
ועדות הקלפי כדלקמן: מ-13 קלפיות בבחירות לכנסת ה-22 , מקלפי אחת בבחירות לכנסת .
ה-23, ומ- 10 קלפיות בבחירות לכנסת ה-24 .
יוצא אפוא כי ועדת הבחירות המרכזית העבירה למשטרה תצלומים לצורך חקירת .
חשדות לפגיעה בטוהר הבחירות לכנסת ה -24 ב- 0.
מומלץ כי ועדת הבחירות המרכזית תבחן את אפקטיביות מערך הפיקוח על טוהר .
הבחירות, קודם שתתקבל החלטה אם להפעיל מערך דומה בבחירות הבאות, ואם .
בכלל זאת, מומלץ שהוועדה תבחן אפשרות להקצות משאבים .
להצבת מפקח ומזכיר שני על פי ניתוח סיכונים לפגיעה בטוהר הבחירות בוועדות הקלפי .
השונות, גם לצורך איזון בין השמירה החיונית על טוהר הבחירות לבין הצורך לשמור על .
החשיבות לבחינת האפקטיביות גוברת על רקע ממצאי הביקורת בדבר .
תרומת מערך הפיקוח לגיבוש רשימת הקלפיות הנבדקות לעומק, היקף החשדות לפגיעה .
בטוהר הבחירות שהובילו לחקירת משטרה ולהגשת כתבי אישום ומספר המקרים המועט .
08% אחוזים מכלל הקלפיות בבחירות לכנסת ה -24 ) שבהם העבירה .
הוועדה לחקירת המשטרה תצלומים מחדרי קלפי באותן מערכות בחירות.
אחת מהתכליות העומדות ביסוד הוראות חוק הבחירות לכנסת ו ביסוד סמכותה של ועדת .
הבחירות המרכזית היא השמירה על טוהר הבחירות, דהיינו שמירה על הליך בחירות תקין .
ועדת הבחירות המרכזית נוקטת מכלול של פעולות לצורך שמירה על טוהר .
הבחירות, לרבות הצבת מפקחי טוהר בחירות מצוידים במצלמות גוף בוועדות הקלפי .
במהלך ההצבעה ובהליך ספירת הקולות.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את עצם הצלחת ועדת הבחירות המרכזית לקיים את .
מערך הפיקוח על טוהר הבחירות שהוקם בבחירות לכנסת ה-22 כלל 2,873 מפקחים, .
והוא גדל במידה ניכרת: בבחירות לכנסת ה -23 הורחב המערך ל - 4,847 מפקחים- .
ולמעשה כמעט הוכפל מספר המפקחים - ובבחירות לכנסת ה-24 הוא הוכפל בשנית, ל- .
כתוצאה מכךבין הבחירות לכנסת ה -22 לכנסת ה-24 , גדלה פי שלושה .
ההוצאה הכוללת של הוועדה לצורך הפ עלת מערך הפיקוח (17 מיליון ש"ח בבחירות .
לכנסת ה-22 ,18 מיליון ש"ח בבחירות לכנסת ה-23 ,51 מיליון ש"ח בבחירות לכנסת ה- .
ואולם, ההחלטות על הרחבת מערך הפיקוח התקבלו בלי שעמדו לפני נשיאות ועדת .
הבחירות המרכזית מלוא הנתונים הרלוונטיים להחלטה, לרבות נתונים על עלויות .
ההרחבה ועל אפקטיביות המערך.
הביקורת העלתה ליקויים בעבודת המטה המינהלי של ועדת הבחירות המרכזית בהיבטים .
שונים של הפעלת מערך הפיקוח על טוהר הבחירות, ובהם: המטה המינהלי לא החל .
לקדם הסדרה של מערך הפיקוח והצבת מצלמות בוועדות הקלפי במסגרת חקיקה , .
כמתחייב מהחלטת יו"ר ועדת הבחירות לכנסת; בבחירות לכנסת ה -24 נעשה שימוש .
במצלמות בחדרי הקלפי על ידי גורמים שלא הוסמכו לכך לפני יום הבחירות.
הועלו ליקויים גם בהפעלת מערך הפיקוח: לצד ההצבה הנרחבת של מפקחים ברוב .
הגדול של הקלפיות, דווקא בקלפיות שבהן נדרש פיקוח ביתר שאת, שיעור ההיעדרות .
של מפקחים היה גבוה מהממוצע (18% ו-12% ;), בהתאמהבפועל, 34% מהמפקחים לא .
הצליחו לעשות שימוש באפליקציה ייעודית לדיווח על חשדות לפגיעה בטוהר הבחירות; .
המידע החסר במערכות הממוחשבות של ועדת הבחירות המרכזית (כ-40% )מהדיווחים .
מונע למעשה אפשרות לדעת באיזו מידה הטיפול של הוועדה בחשדות לפגיעה בטוהר .
הבחירות היה ממצה ואם אומנם כל המקרים הטעונים בדיקות עומק נבדקו כנדרש.
לצורך קבלת החלטות בעתיד אם להקים מערך פיקוח על טוהר הבחירות - ואם כן, באיזה .
היקף - יש מקום לבדיקה מקיפה של אפקטיביות המערכים שפעלו בבחירות לכנסת ה - .
22, ה-23 וה-24 , ובחינתה בהתחשב בעלויותיהם.
אם יוחלט על הקמת מערך פיקוח, יש .
לוודא שסמכויותיו, לרבות צילום בחדרי הקלפי, יוסדרו בחקיקה, על בסיס עבודת מטה .
הפיקוח על טוהר הבחירות לכנסת ה-24
מעילה והונאה הן פעולות לא חוקיות להפקת תועלת אישית באמצעות שימוש לא ראוי במכוון .
במשאבי ארגון ובנכסיו 1( .
בישראל מקובל להבחין בין מעילה mbezzlemente) - פעולה שמבצע .
גורם בתוך הארגון , לבין הונאה ( raudf) - פעולהשמבצע גורם מחוץ לארגון2.
שפרסם ארגון COSO3 , שאומץ על ידי ארגונים רבים ברחבי העולם, ארגונים נדרשים לנקוט גישה .
פעילה למניעת מעילות והונאות באופן שיטתי, בין היתר באמצעות הערכת סיכונים ובקרות .
בהתאם, גם בהוראות תקנון הכספים ו המשק של מדינת ישראל (להלן - הוראות תכ"ם) .
בנושא סיכונים תפעוליים 4, המבוססות על מודל OSOC, ומחייבות את משרדי הממשלה ואת .
יחידות הסמך של משרדים אלו (להלן - המשרדים ו היחידות) 5, צוינו סיכוני מעילות והונאות כחלק .
מהסיכונים התפעוליים שיש לפעול למזעורם 6.
רשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י) מופקדת על ניהול אחד מנכסיה המשמעותיים ביותר של .
המדינה - מקרקעי ישראל 7 ,שהם כ-90% מקרקעותיה.
ככלל, כל פעילות בנכס 8 , ובכלל זה .
סיכון הוא אפשרות כי אירוע, פעילות או פעולה, פנימיים או חיצוניים, יגרמו .
לנזקים, לרבות הפסדים כספיים, ויפגעו ביכולת הארגון לעמוד ביעדיו ובמטרותיו9 .
של ארגון הם מהותיים יותר , כגון ברמ"י, עולה החשיבות עבורו להקים ולהפעיל מנגנונים לניהול .
סיכונים בפעולות רמ"י שיפורטו בדוח זה, כוללים, בין היתר, סיכונים לפעולות .
במזיד או לטעויות בהליכים של הקניית בעלות, העברת זכויות והערכת שווי בקרקע, במתן .
1 על פי המדריך לביקורת בנושא מניעת שחיתות משנת2019 של ארגון INTOSAI ( ארגון עולמי של מוסדות ביקורת .
המדינה - International Organisation of Supreme Audit Institutions ) Guideline for the Audit of Corruption .
Prevention, 2019 (להלן- GUID 5270 ), מעילות והונאות הן סוגים של שחיתות.
זו מוגדרת במדריך (הגדרה של ארגון .
"שקיפות בין-לאומית" Transparency International -TI ) כניצול לר עה של סמכות להפקת תועלת אישית.
GUID 5270, section 1.
1 The Concept of Corruption, p.
כמו כןראו בקובץ דוחות זה את הפרק "מניעת מעילות במשרדי ממשלה ובחברות ממשלתיות ".
2 :ראו למשלעופר אלקלעי, "המדריך השלם לביקורת חקירתית - חקירה, איתור ומניעת מעילות", עמ' 27.
3 The Committee Of Sponsoring Organizations - COSO ארגוןאמריקאי שנחשב ארגון מוביל בתחום המתודולוגיות .
לניהול סיכונים הפועל לשיפור איכות הדיווח הפיננסי באמצעות אתיקה עסקית ובקרות פנימיות יעילות.
4 סיכונים תפעוליים- הסיכונים להפסדים כתוצאה מליקויים או כשלים בתהליכים פנימיים, בגורמים אנושיים ובמערכות .
או כתוצאה מאירועים חיצוניים.
5 הוראות התכ"םמנחות את המשרדים והיחידות בנושאים כמו ביצוע התקציב, חשבונאות ממשלתית, התקשרויות .
ורכישות, ניהול סיכונים וביקורת.
2 - ניהול סיכונים תפעוליים.
מקרקעין השייכים למדינה, לרשות הפיתוח ולקרן קיימת לישראל .
8 פעולות של רמ"י ב נכסים כוללות פעילות עסקית (תכנון, פיתוח, שיווק, הקניית בעלות), פעילות בתחום השירות .
(העברת זכויות) ובתחום השמירה (פיקוח).
מניעת מעילות והונאות ברשות מקרקעי ישראל פיצויים עודפים בגין השבת קרקע, בדיווחי חסר בתחומי הפיקוח על הקרקע ומניעת פלישות .
ובשימוש במערכת המידע בידי גורם לא מורשה.
רמ"י מבצעת את עיקר פעולותיה באמצעות שלוש חטיבות: חטיבת השירות, שעוסקת במתן .
שירות לחוכרים 10 של מקרקעי ישראל במגזר העירוני; החטיבה העסקית, האחראית ליצירת .
פתרונות דיור החל בשלב הייזום, דרך שלב התכנון ו הפיתוח וכלה ב שלב השיווק בפועל, .
ואחראית גם למתן שירות לחוכרים של קרקעות חקלאיות ושל קרקעות המיועדות לתעשייה .
ולמסחר; וחטיבת שמירה על הקרקע (להלן - חטיבת השמירה) שעוסקת בשמירה על מקרקעי .
ברמ"י פועלים גם כמה אגפי מטה, ובהם אגף מערכות מידע ומחשוב (להלן - אגף .
מערכות מידע) המופקד על תכנון וניהול מערך המחשוב ומערכות המידע של רמ"י; אגף מינהל .
ומשאבי אנוש שאחראי ל ניהול האסטרטגי של כוח האדם ברמ"י, לגיוס והשמ ה של עובדים, .
להכנת חוזי עבודה, לטיפול במשמעת, להדרכות לעובדים וכן ל רכש; אגף הכספים והחשבות .
המופקד על ביצוע ההיבטים הכספיים בת קציב רמ"י בהתאם למדיניותה ולכללי הביצוע .
החשבותיים הנובעים מייעוד זה; אגף שמאות מקרקעין שאחראי ל התוויית מדיניות בנושא שומות .
המקרקעין הנערכות ברמ"י ולביצוע בקרה עליהן; ואגף הפעלה האחראי להפעלה במיקור חוץ .
של המוקדים לשירות מהיר.
להלן בתרשים נתונים על תקציב רמ"י 11 ,סך התקבולים שהיא קיבלה והתשלומים שהיא שילמה .
תרשים 1: תקציב רמ "י, סך התקבולים שקיבלה ו התשלומים ששילמה, .
2019 - 2020 )(במיליוני ש"ח .
על פי נתוני רמ"י ותקציב המדינה לשנת 2019 , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
10 על פיחוק המקרקעין, התשכ"ט -1969 , חכירה היא זכות שכירות שהוקנתה בתמורה להחזיק במקרקעין ולהשתמש .
בהם שלא לצמיתות ולתקופה שלמעלה מחמש שנים.
תקציב מזומן והרשאה להתחייב .
ה | מניעת מעילות והונאות ברשות מקרקעי ישראל דוח מבקר המדינה | אייר התשפ״ב| מאי2022 .
התקציב מיועד בעיקרו למימון פעילויות רמ"י בתחומי תכנון הקרקע, פיתוחה, שיווקה והשמירה .
עליה, והוא כולל הוצאות כלליות ומטה, כגון הוצאות שכר, הוצאות תפעול, מחשוב ואמרכלות.
עיקר התשלומים מיועדים לפעולות עסקיות והם מועברים לרשויות מקומיות (בגין חלף היטל .
השבחה 12 והשתתפות בהוצאותיהן לתכנון ולפיתוח קרקע) ולספקי שירותים בתחומי הפעילות .
של רמ"י, כגון שירותי תכנון ורישום זכויות במקרקעין, שמאות מקרקעין, שירותים משפטיים, .
שירותי מחשוב וטכנולוגיה.
המקורות העיקריים לתקבולים הם תמורות מהקצאת קרקעות וגביית .
בחודשים פברואר עד ספטמבר 2021 בדק משרד מבקר המדינה את המנגנונים למניעת סיכוני .
מעילות והונאות ברמ"י, לרבות הליך ארגוני של ניהול סיכונים הכולל ביצוע סקר סיכונים, קביעת .
מנגנונים לצמצום הסיכון ל מעילות והונאות ויישומם.
בדיקת השלמה נעש תה באגף שומת .
מקרקעין שבמשרד המשפטים.
מניעת מעילות והונאות כחלק ממדיניות ניהול .
על פי המדריך בנושא מניעת הונאות ומעילות של ארגון COSO מספטמבר201613 , על מנת .
לרתום את כל בעלי התפקיד בארגון ליצירת הרתעה מביצוע מעילה, הארגון נדרש בין היתר .
לבנות תוכנית יעילה לניהול סיכוני הונאה המשקפת את ציפיות מועצת המנהלים ( דירקטוריון) .
וההנהלה הבכירה בארגון; לבצע הערכת סיכונים מקיפה על מנת לזהות שיטות הונאה וסיכונים .
הייחודיים לארגון, להעריך את השפעתם וסבירות התרחשותם, לבחון פעולות בקרה קיימות .
וליישם פעולות למזעור הסיכוני ם.
כמו כן, הארגון נדרש לפתח וליישם פעולות בקרה יעילות .
למניעה וחשיפה של מקרים אלה.
בהוראות תכ"ם נקבע 14 כי גיבוש מדיניות של ניהול סיכונים תפעוליים הוא חיוני לצורך מיסוד .
תהליכי ניהול הסיכונים במשרד ים וביחידות, ו כי הוא מבטא את תפיסת ניהול הסיכונים של .
עוד נקבע כי מדיניות ניהול סיכונים תפעוליים תגובש לאחר השלמת סקר סיכונים .
תפעוליים15 וגיבוש תוכנית להפחת תם 16 .
על המשרדים ו היחידות (ובהן רמ"י), לבצע סקר .
12 היטל השבחה הוא היטל שגובהועדה מקומית לתכנון ובנייה מבעלי זכויות ב קרקע שערכה עלה עקב אישור תוכנית .
מכוח חוק התכנון והבניה, התשכ"ה -1965 , .
או עקב מתן הקלה או התרת שימוש חורג בה בהתאם להסכם בין רמ"י .
לרשויות המקומיות, רמ"י משלמת במקרים כאלה לוועדות המקומיות חלף היטל השבחה.
13 COSO's Anti -Fraud Management Guide 2016 .
2 - ניהול סיכונים תפעוליים .
15 סקר סיכונים תפעוליים הוא תהליך שגרתי לגיבוש ותחזוק ת מפת סיכונים תפעוליים המתמקד בסיכונים מהותיים .
16 תוכנית ההפחתההיא מסמך המפרט את הצעדים המתוכננים לצורך מזעור הסיכונים שמופו במסגרת סקר הסיכונים .
ואת סדרי העדיפויות בהשקעת המשאבים הנדרשים להתמודד עם הסיכונים המהותיים.
מניעת מעילות והונאות ברשות מקרקעי ישראל סיכונים תפעולי מלא אחת לארבע שנים ולעדכנו באופן שוטף.
עוד נקבע כי יש לגבש מפת .
סיכונים17 ולמנות מנהל סיכונים תפעוליים משרדי שיגבש וינהל תוכנית של הפחתת סיכונים.
הוראות תכ"ם18 גם קובעות כי על הנהלת המשרדים והיחידות להקדיש את כל המשאבים .
הנדרשים להבנה, הערכה וכימות של החשיפה לסיכונים, תוך קביעת מסגרות לניהולם וכלים .
לבקרתם, וכי עליהם להקדיש את המשאבים הנדרשים למזעור הסיכונים במסגרת תוכנית .
עוד נקבע כי השלב האחרון בשלבי העבודה על סקר הסיכונים הוא אישור סקר .
הסיכונים בהנהלת המשרד.
במסגרת הביקורת בדק משרד מבקר המדינה את הליכי ניהול הסיכונים שננקטו ברמ"י ואת .
פעולותיה למיסודם, החל מהמועד שבו הוסב הארגון לרשות ממשלתית בשנת 201319 .
להלן הפרטים: סקרי סיכונים: בשנים 2014 - 2015 ביצעה רמ"י, באמצעות חברת ייעוץ חיצונית, .
סקר סיכונים שהתמקד בתהליכי העבודה המהותיים המבוצעים בחטיבה העסקית, .
בחטיבת השירות ובמערכות המידע התומכות (להלן - סקר הסיכונים משנת 2015 .
נוסף על כך, בשנת 2019 בוצעובאגף מערכות מידע שני סקרי סיכונים בעניין מערכת .
המידע החדשה (רמיטק ) שרמ"י החלה להפעיל (ראו להלן).
במהלך שנת 2016 גובשה תוכנית עבודה רב-שנתית לביצוע בקרות מבוססת סיכון, .
בנוגע לתהליכי העבודה המפורטים במפת"ח 20 (המאגד את התהליכים בחטיבות .
השונות), וגובשו מפרטי בקרה עבור עשר ה תהליכים שהוגדרו כמסוכנים.
מתארים את התהליך ומאפייניו, כולל החלטות ונהלים רלוונטי ים, מערכות מידע .
שמשתמשים בהן בתהליך ו הבקרות שמפעילה רמ"י להפחתת הסיכונים.
2017 - 2018 גובשו מפרטים עבור ארבעה תהליכים נוספים (14 ההליכים הם: פדיון .
קרקע חקלאית, מחיר למשתכן, טיפול בפלישות, היתר מקוון - בקשה להיתר בנייה, .
מוקדי שירות מהיר - העברה ואישור זכויות, מוקדי שירות מהיר - אישור תשלומים .
וביצועים, קידום תכנון, הקצאות בפטור ממכרז - מגורים, הקצאות בפטור ממכרז - .
תיירות, הקצאות בפטור ממכרז - תעשייה, הקצאות בפטור ממכרז - נימוקים מיוחדים, .
טבלאות איזון, שמאות, רישום זכויות.
כמו כן גובשה טיוטת נוהל לבקרת סיכונים .
ב יעדים ומשימות בתוכניות העבודה: בשנת 2015 קבעה רמ"י כי אחד היעדים .
בתוכנית העבודה הוא מתן מענה לסיכונים התפעוליים.
המשימות שנקבעו כל לו .
הקמה של מערך בקרת סיכונים קבוע והטמע ה של מסקנות סקר הסיכונים .
התפעוליים בתוכניות העבודה.
בתוכנית העבודה לשנת 2016 , אחד מהיעדים שקבעה רמ"יהיה מתן מענה ויצירת .
בקרה לסיכונים התפעוליים ברמ"י.
המשימות שנקבעו כללו הנע ת תהליך רב-שנתי .
17 מפת סיכונים היא תרשים טבלאי המציג את הסיכונים שמופו בארגון בסולם של דירוג השפעה והסתברות.
19 בעקבות רפורמה שבוצעה בשנת2013 .
במינהל מקרקעי ישראל הוא הוסב לרשות מקרקעי ישראל .
20 " מפת"ח- מפת פישוט תהליכים חדשה", "מפת" תהליכים שמפרטת את מגוון הפעולות המבוצעות ברמ"י.
בנושא ניהול והפחתת סיכונים, הקמת מערך בקרת סיכונים קבוע, הקמת יחידת .
בקרה בחטיבת השירות כפיילוט למערך בקרה כלל -ארגוני והטמעת מסקנות סקר .
הסיכונים התפעוליים בתוכניות העבודה לשנת 2017 .
בתוכנית העבודה לשנת2018 ,אחד היעדים שקבעה רמ"י היה גיבוש מודל הבקרה .
למימוש היעד קבעה רמ"י משימה של הפעלת יחידת בקרה ב חטיבת השירות .
לצורך זיהוי אירועים פוטנציאליים שעלולים לסכן את השגת מטרות רמ"י.
למועד סיום ביצוע המשימה צוין בתוכנית כי המשימה מותנית בהחלטות שיתקבלו .
בתוכנית העבודה לשנת 2019 ,הוטלה על אגף הפעלה בחטיבת השירות משימה של .
ניהול סיכונים ובקרת סיכונים, ופורטו בה מדדי תפוקה שכללו הטמעת מודל בקרה .
והיערכות לתוכנית עבודה רב-שנתית (לביצוע בקרות) והקמת יחידת בקרה.
הסיום למשימה זו נקבע לדצמבר 2019 .
בדוח השנתי שפרסמה רמ"י לסיכום פעולותיה בש נת 2019 ,צוין כי במסגרת תוכנית .
בקרה שנתית ורב-שנתית פועל אגף הפעלה שבחטיבת השירות להפחתה ומניעה .
של סיכונים שאליהם חשופה ר מ"י, בהיותה גוף עסקי.
עוד צוין כי האגף עסק בהכנת .
מסמך עקרונות להטמעת מערך ניהול סיכונים ברמ"י , שבו הוצע להטמיע תהליך .
כולל של ניהול סיכונים תפעוליים, על פי מתודולוגיה מובנית ואחידה.
יוצא כי במהלך השנים 2014 - 2019 נקבעו בתוכניות העבודה של רמ"י משימות שונות .
שתכליתן הנעת תהליך רב -שנתי בנושא ניהול סיכונים והפחתתם, הכולל הקמת .
מערך בקרת סיכונים קבוע והטמעה של מסקנות סקר הסיכונים התפעוליים בתוכניות .
ג מינוי בעלי תפקידים: בשנת 2018 מינה מנהל רמ"י דאז את המשנה למנהל דאז .
כמוביל התהליך לניהול ובקר ה של סיכונים, וכן החליט על הקמת צוות (פורום) לליווי .
המשנה למנהל היה אחראי לטיפול בנושא עד 2019, ומאז לא מונה אחר .
עד מועד סיום הביקורת הצוות התכנס פעמיים - ביולי 2018 ובינואר2019 .
בביקורת עלה כי על אף מכלול פעולותיה של רמ"י שפורטו לעיל, רמ"י לא השלימה .
הליך סדור של גיבוש מדיניות כלל-ארגונית לניהול סיכונים תפעוליים.
בתהליך של גיבוש מדיניות ל ניהול סיכונים וביצעה סקר סיכונים ו -14 מפרטי בקרה .
שהתמקדו בתהליכי העבודה המהותיים, אך ההליך לא הושלם: רמ"י לא אישרה .
את סקר הסיכונים שבוצע ולא עדכנה אות ו באופן שוטף; לא גיבשה תוכנית .
להפחתת הסיכונים; לא ביצעה את הבקרות שהיא תכננה לבצע בתוכנית הבקרה .
הרב-שנתית שהכינה ולא הקימה את יחידת הבקרה שהיא קבעה שתקים.
במועד סיום הביקורת לא מונה ברמ"י מנהל סיכונים תפעוליים.
הוראות תכ"ם קובעות כי יש לעדכן את מפת הסיכונים לפני הפעלת פעילויות, תהליכים .
במקרה של שינויים ארגוניים מהותיים נדרשים הגופים לשקול אם לבצע .
מניעת מעילות והונאות ברשות מקרקעי ישראל במהלך שנת 2018 בוצע שינוי ארגוני משמעותי ברמ"י 21 שבמסגרתו הוגדר ו המרחבים .
הגיאוגרפיים כמרחבים אופרטיביים בעלי אחריות ניהולית מלאה.
מנהל אחד, שלפני השינוי .
ניהל רק את המרחב העסקי, מנהל מאז את כל הפעילות בכל מרחב גיאוגרפי - פעילות .
עסקית, שמירה על הקרקע ופעולות השירות.
כחלק מהשינוי הארגוני, הוגדר ו החטיבות .
ברמ"י (החטיבה העסקית, חטיבת השמירה וחטיבת השירות) כגופי מטה המנחים מקצועית .
את בעלי התפקידים במרחבים הגיאוגרפיים.
השינוי הארגוני יצר סמכות מטריציונית, שבה .
היחידות המרחביות כפופות ניהולית למנהל המרחב הגיאוגרפי ומונחות מקצועית באמצעות .
אגפי המטה הרלוונטיים.
להלן בתרשים מטריצת סמכויות המרחבים והחטיבות.
תרשים 2: מטריצת סמכויות המרחבים והחטיבות .
21 בהתאם לסמכויותשניתנו למנהל רמ"י בחוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך -1960 , סעיף2)(ב2 של נציב שירות .
המדינה בכל עניין הנוגע לרשות ולעובדיה ובהמשך להודעה בעניין זה שמסר לממשלה ונרשמה בהחלטת הממשלה .
18 (החלטהמספר דר/ 182 של ועדת שרים לענייני תכנון, בנייה מקרקעין ודיור- "קבינט הדיור", מיום .
18 "בעניין "המשך ישום הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל).
עוד יצוין כימשנת 2015 , החלה רמ"י בפעולות להחלפת מערכות המידע שהיא מפעילה .