HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בחוזר מנהל הרשות מנובמבר 1991 אל יושבי ראש הדירקטוריון בחברות הממשלתיות בנושא ניהול סיכונים של החברות צוין כי על הדירקטוריון לדון בניהול סיכונים (מסוגים שונים) של החברה, ובמידת הצורך להטיל על ועדה לבדוק את הסוגיה ולהגיש את המלצותיה לדירקטוריון.
בדוח 57ב37 המליץ מבקר המדינה על הנהגת בקרה לניהול סיכונים.
בעקבות הביקורת הוציאה רשות החברות חוזר ניהול סיכונים ביוני 2009 , שנועד לקבוע עקרונות להסדרת חובתה של חברה ממשלתית למסד תהליך מסודר לניהול הסיכונים אשר להם היא חשופה תוך יצירת מנגנוני בקרה.
על פי החוזר, ניהול סיכונים תורם לזיהוי אירועים העלולים לגרום נזק לארגון ולהגדיר את רמת הסיכון בהתאם ליעדי החברה ומטרותיה, לרבות יעדים ממלכתיים כפי שהוגדרו בחקיקה, בתקנות, בהחלטות ממשלה ובר שויות מדינה אחרות המוסמכות לכך, ובהתאם ליעדים העסקיים והאסטרטגיים שקבעה לעצמה החברה.
ניהול סיכונים אפקטיבי יסייע לתהליך קבלת החלטות טוב יותר, וכפועל יוצא מכך לשיפור ברמת הניהול בחברה.
עוד צוין בחוזר כי על דירקטוריון החברה מוטלת החובה להתוות מדיניות ניהול סיכונים ולפקח על ביצועה.
החשיבות של ניהול סיכונים מקבלת משנה תוקף נוכח האתגרים שעמם מתמודדות החברות הממשלתיות, שלחלקן יש חשיבות לאומית, וניהול סיכונים בהן הוא אינטרס ציבורי, שעליו צריכה להיות מופקדת, בין היתר, רשות החברות.
הביקורת העלתה כי בשנת 2010 הרשות לא ביצעה פעולות מעקב בדבר יישום החוזר בחברות הממשלתיות, ולא תיעדה את הערותיה לחברות בכתב.
36 להבדיל מחברה ממשלתית שאינה עונה להגדרה של חברה ציבורית על פי חוק החברות.
37 ראו הערת שוליים34.
80 דוח ביקורת שנתי63א .
הסקר שביצע כאמור לעיל משרד מבקר המדינה בשנת 2010 העלו כי רק חמש מ- 43 .
חברות שענו על השאלון הקימו ועדה לניהול סיכונים בדירקטוריון החברה בתשובת הרשות צוין כי היא רואה חשיבות רבה ביישום החוזר על ידי החברות וכי היא מסכימה עם הערת הביקורת וכי בשנת 2010 הפיקוח היה מועט.
היא ציינה כי הרשות קלטה עובדים חדשים ומקצועיים בשנה האחרונה ליחידת הפיקוח וזאת על מנת לתת מענה, בין היתר, לפיקוח בנושאים משרד האוצר 81 .
עם זאת היא הדגישה כי מאחר שפרסמה את החוזר ביוני 2009 , יש לקחת בחשבון כי עבור חלק מהחברות נדרש זמן רב יותר על מנת ליישם את הוראותיו הנוגעות להקצאת עלויות, הקצאת משאבים וגיוס עובדים מקצועיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות היה לקיים פיקוח הדוק ומתמשך על יישום החוזר תוך התמקדות בחברות עיקריות שבהיעדר ניהול סיכונים בהן עלול להיגרם נזק מהותי לציבור.
בכלל זה, יש לוודא בין היתר, שכל דירקטוריון של חברה ממשלתית דן בחוזר ניהול הסיכונים וקיבל החלטות אופרטיביות ליישום; במקרים שהתקבלו ברשות סקרי ניהול סיכונים מהחברות, על הרשות להעיר את הערותיה בכתב, לבחון את התייחסות החברה להערותיה ולנהל מעקב שוטף אחר תיקון הערותיה.
פיקוח הרשות על אחריות סביבתית של החברות הממשלתיות .
פיתוח בר קיימה (פב"ק) הוא חלק מגישה כללית של קיימות ( sustainability ) ההולכת ותופסת מקום מרכזי בתפקודן של ממשלות רבות בעולם , ובמיוחד במדינות האיחוד האירופי ומדינות החברות ב-.
OECD ממשלת ישראל, המעוניינת לפעול בהתאם לסטנדרדים מקובלים בעולם המפותח, אימצה גישה זו בהחלטתה מיום 14.
0338 בנושא תכנית אסטרטגית לפיתוח בר קיימה בישראל.
על פי ההחלטה, יפעל כל שר, בין היתר, לקידום הכנת תכני ת אסטרטגית בכל חברה ממשלתית שבתחום אחריותו.
רק בשנת 2009, כ -שש שנים לאחר שהתקבלה החלטת הממשלה, פרסמה הרשות חוזר מיוחד ליישום תכנית אסטרטגית לפיתוח בר קיימה, בשיתוף המשרד להגנת הסביבה.
בחוזר שפרסמה הרשות היא דרשה מהחברות לגבש מדיניות סביבתית אסטרטגית להתנהלות החברה, לפרסמה לציבור ולדווח על יישומה.
כמו כן נדרשו החברות: 1 .
09 דיוןבדירקטוריון לצורך החלטה על הכנת תכנית לטיפול בנושאים סביבתיים תוך ראייה של אסטרטגיית פב"ק בחברה.
למנות את אחד מחברי ההנהלה (נוסף על תפקידו) לאחראי לתחום פב"ק בחברה.
להכין תכנית אסטרטגית לפב"ק בחברה, על פי הנחיות הדירקטוריון.
כחלק מדוח הדירקטוריון השנתי, שמגישה כל חברה לרשות היא תעביר פירוט על אודות יישום התכנית האסטרטגית לפב"ק בחברה.
חובה זו תיכלל בדוחות השנתיים של שנת 2010 .
ואילך הביקורת העלתה כי עד סוף 2010 , רק כ -30 חברות- שהן כ -38% מהחברות הממשלתיות- הגישו תכנית אסטרטגית לפיתוח בר קיימה.
עד יוני 2011 לא שלחה הרשות מכתבי תזכורת לחברות שלא הגישו את התכנית; הרשות לא בדקה את כל התכניות שהוגשו לה, וממילא לא הגישה את הערותיה לחברות ולשרים, כנדרש.
38 'החלטת ממשלה מס246 , ראו בעניין זה מבקר המדינה, דוח שנתי 56ב ( 2006 ,) 'בפרק "פיתוח בר קיימה", עמ343.
82 דוח ביקורת שנתי63א .
בתשובת הרשות צוין כי בין 30 החברות אשר הגישו תכנית אסטרטגית לפיתוח בר קיימה נמנות החברות הממשלתיות המשמעותיות אשר בפעילותן קיימים היבטים של אחריות סביבתית.
לחברות שטרם הגישו תכנית אסטרטגית לפיתוח בר קיימה יש פחות היבטים סביבתיים.
עם הקמתה בשלהי שנת 2009 החלה יחידת הפיקוח לטפל בנושא הסביבתי.
עוד ציינה הרשות כי הנהלתה החליטה על משרד האוצר 83 .
מינוי ועדה מייעצת למנהל הרשות בנושא, אך בשל עמדות שונות וקשיים משפטיים בהקמת הוועדה, הטיפול בנושא מתעכב.
עד מועד סיום הביקורת לא פרסמה הרשות את התכניות האסטרטגיות של החברות באתר האינט רנט שלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות, לעקוב בין היתר שהחברות הממשלתיות ישמרו על האינטרס הציבורי הרחב.
בכלל זה שמירת משאבי קרקע ומים לדורות הבאים, שמירה על נופי הארץ, הפחתת נזקים ישירים ועקיפים לסביבה כגון הפחתת זיהום אוויר.
הרשות מ חויבת על פי חוק החברות הממשלתיות, בין היתר, לעקוב אחר מצבן הכספי של החברות הממשלתיות, ואמצעי חשוב לכך הוא בדיקת הדוחות הכספיים של החברות.
יו"ר הדירקטוריון חייב להגיש לשרים ולרשות את טיוטת הדוחות הכספיים חודש ימים לפני המועד שידונו בהם בדירקטוריון, כדי שיהיה סיפק בידי הרשות להעיר עליהם.
עיקר הבדיקה שעושה הרשות מתמקדת בעמידה בכללים החשבונאיים המקובלים ובהיעדר פגיעה באינטרסים של המדינה.
לאחר שהדירקטוריון מאשר את הדוחות, על יו"ר הדירקטוריון להגיש לשרים ולרשות את הדוחות המאושרים.
טיפול הרשות בדוחות הכספיים הרשות אמורה לקבל בכל תקופת דיווח את טיוטת הדוחות הכספיים של החברות.
לאחר בדיקתם היא אמורה לשלוח להן מכתבי הערות ובהם היא מסכמת את עמדתה באשר לנאותות הצגת הנתונים בדוחותיהן הכספיים של החברות ולמידת יישום חוזרי הרשות.
בדוח 57ב39 עלה כי הרשות סקרה את טיוטות הדוחות הכספיים לשנת 2003 של 38 חברות בלבד (כ-52% מכלל החברות לאותה תקופה).
עוד עלה כי אין ברשות מאגר נתונים המרכז את מועדי שליחת מכתבי ההערות, את מועדי קבלת התגובה מטעם החברה ואת אופן יישום הערות הרשות - גם אלו הנוגעות לליקויים מהותיים.
ביקורת המעקב העלתה כי בשנים 2009 ו- 2010 שלחה הרשות מכתבי הערות על טיוטות הדוחות ויישום חוזרי הרשות של החברות הממשלתיות ל -60 מבין81 חברות ממשלתיות (כ -74% ) ול -54 מבין79 חברות ממשלתיות (כ -68% ,) ,בהתאמה למספר החברות הממשלתיות שהיו פעילות בכל אחת מהשנים.
כמו כן הרשות מקיימת מעקב אח ר מועדי משלוח ההערות לדוחות ומועדי קבלת התשובות מהחברות.
39 ראודוח 57ב, בפרק "הערות של הרשות בנוגע לדוחות הכספיים של החברות", עמ' 137.
84 דוח ביקורת שנתי63א .
נמצאו חמש חברות שהגישו טיוטת דוחות לשנים 2009 ו- 2010 (להלן- דוחות), אך הרשות לא בחנה אותן וממילא לא שלחה לחברות את הערותיה.
נמצאו שמונה חברות שהגישו טיוטות, הרשות שלחה הערות, אך לא קיבלה תגובות מהן על הערותיה; הרשות לא פנתה לחברות אלה לקבלת תגובותיהן.
כאמור, חוק החברות הממשלתיות מחייב את החברות להגיש את טיוטת הדוחות הכספיים השנתיים חודש ימים לפני המועד של הדיון בדירקטוריון.
נמצאו חברות רבות ששלחו טיוטת דוחות כספיים כמה ימים לפני מועד ישי בת הדירקטוריון, באופן הפוגע בפיקוח והבקרה של הרשות.
בכמה מקרים הרשות שלחה הערות לטיוטת הדוחות הכספיים ימים בודדים ואף יום לפני ישיבת הדירקטוריון, כך שהחברה לא הספיקה להגיב על הערות הרשות.
בתשובת הרשות צוין כי היא מקבלת את הערת המבקר לגבי שנת 2009 ולגבי שנת הכספים 2010 " :הבהירה כי 1 .
חלק מהחברות הממשלתיות לא קיבלו התייחסות לטיוטת הדוחות הכספיים כיוון שלא נתגלו ליקויים משמעותיים בדוח.
חלק מהחברות הממשלתיות לא הגיבו למכתב ההערות של הרשות כיוון שלא נדרשו להבהרות והסברים ולכן, הסתפקו בתיקון הדוחות בהתאם להערותינו מבלי לצרף מכתב תגובה".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי גם אם לא נתגלו ליקויים משמעותיים בדוחות כספיים של חברות על הרשות לרשום ולתעד את הבדיקות שקיימו ותוצאותיהן.
הרשות לא העירה הערות על טיוטת הדוחות לשנים 2009 ו- 2010 של החברות המעורבות40.
בתשובת הרש ות צוין כי בשנת 2012 הגדילה הרשות את מצבת כוח האדם ביחידת הפיקוח, וקלטה רואי חשבון מקצועיים ובעלי ניסיון מתוך מטרה לשפר, בין היתר, את הליך מתן ההערות על הדוחות הכספיים.
לעניין שיפור הבקרה על החברות המעורבות, ציינה הרשות כי החל משנת 2010 היא פונה אל החברות המעורבות בבקשה לשלוח אליה את טיוטות הדוחות הכספיים שלהן.
דוחות התאמה למס חברות נדרשות לערוך דוח רווח והפסד על פי כללי חשבונאות מקובלים; הוצאות המס של החברה אינן נקבעות על פי הרווח החשבונאי אלא על פי ההכנסה החייבת שלה, לפי פקודת מס הכנסה41 באמצעות דוח התאמה למס 42.
מהביקורת עולה כי לרשות החברות אין מידע על דוח ההתאמה למס המוגש לרשות המסים.
עוד עולה כי הרשות אינה דורשת מהחברות הממשלתיות להעביר לידיה את טיוטת דוח ההתאמה למס הכנסה לבחינה ולהערות, כפי שנעשה עם שאר החלקים של הדוחות הכספיים.
40 ישנם כמה סוגי חברות מעורבות ולרשות יש בהן זכויות שונות על פי חוק החברות הממשלתיות.
ראו הפרק בנוגע לחברות מעורבות.
לפקודת מס הכנסה 42 דוח ההתאמה למס הוא דוח נוסף שכל חברה חייבת לערוך נוסף על הדוחות הכספיים השנתיים עבור רשות המסים.
הדוח מכיל את כל ההתאמות בין ההכנסות וההוצאות על פי כללי החשבונאות והוראות פקודת מס הכנסה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לדרוש את טיוטת דוח ההתאמה למס, לבחון אותו ולהעיר עליו הערות, כנעשה על ידה בדוחות הכספיים השנתיים.
הרשות הסבירה בתשובתה כי ככלל, בדיקת נאותות הדיווח למס הכנסה אינה חלק מתפקידיה המנויים בסעיף 54 לחוק החברות הממשלתיות.
כחלק מהפיקוח שלה על נאותות הדוחות הכספיים בודקים הרפרנטים של יחידת הפיקוח ברשות גם את סעיפי המסים הכלולים בדוח.
כמו כן ציינה כי בשנת 2012 , בדקו הרפרנטים של יחידת הפיקוח בכל החברות את סעיפי המיסוי בדוחות 2011 .
בכל החברות פיגורים במועדי ההגשה של הדוחות הכספיים הדוחות הכספיים מייצגים את פעילות החברה ועליהם צריכים לחתום מנהל החברה, האחראי לכספים, ויו"ר הדירקטוריון.
החותמים על הדוחות אחראים לנכונות הנתונים.
על פי חוזרי הרשות, על החברות להגיש דוחות כספיים שנתיים מבוקרים ומאושרים על ידי רואה חשבון עד ה-1 באפריל של השנה העוקבת לשנת הדיווח.
בדוח 57ב43 צוין כי עד חודש ספטמבר 2005, כ -20 חברות מכלל 93 החברות שהיו פעילות בשנת 2004 %(22 ) לא הגישו דוחות כספיים מבוקרים לאותה השנה.
על פי תיקון סעיף בחוק החברות הממשלתיות 44 )(תיקון התשס"ג חברה ממשלתית שלא הגישה דוחות כספיים או שהגישה דוחות כספיים שלא במלואם, רשאית הרשות להעביר מכהונתם את יו"ר הדירקטוריון וכל דירקטור שלא נקט את כל האמצעים הראויים כדי למנוע את המצב כאמור.
לגבי המנהל הכללי - הממשלה או הרשות רשאיות להעבירו מכהונתו.
הרשות לא עשתה שימוש בכלים לעיל שהמחוקק העמיד לרשותה, כדי לאכוף על החברות להגיש את הדוחות הכספיים כנדרש בחוק.
נמצא כי כ -80% מהחברות הממשלתיות (לא כולל חברות מעורבות) לא הגישו במועד ( 1.
11 ) את הדוחות הכספיים חתומים ומאושרים על ידי רואי החשבון לשנת 2010 ; בחלוף חודשיים - עד 1.
11 , עלה מספר החברות הממשלתיות שהגישו את הדוחות הכספיים לכ -53% (42 מתוך79 ).
עד סוף שנת 2011 כ- 21% ( חברות ממשלתיות 17 מתוך79 ) לא הגישו דוחות כספיים לשנת 2010 , .
חתומים ומאושרים על ידי רואי החשבון בתשובת הרשות צוין כי לראשונה בתולדותיה הגישה הרשות את הדוח על החברות הממשלתיות ב-30 באפריל 2012 .
לצורך זה, פעלה ללאלאות על מנת שהחברות הממשלתיות יגישו את טיוטות הדוחות הכספיים על פי לוחות הזמנים שנקבעו מראש ומתוך כוונה כי לרשות יהא זמן סביר למתן הערותיה ובחינת תגובת החברות מצד אחד ולחברות יהא זמן סביר להיערך לשינויים, ככל שיידרשו, בדוחותיהן הכספיים ולספק הבהרות והסברים לרשות מצד אחר.
43 'ראו הפרק "הערות של הרשות בנוגע לדוחות הכספיים של החברות", עמ138 .
ד לחוק 88 דוח ביקורת שנתי63א .
טיפול הרשות בחברות המעורבות .
רק חלק מהוראות החוק חלות על החברות המעורבות45 .
בהתאם לחוק החברות הממשלתיות הרשות רשאית לבקש מידע, לעיין ברשומות ובמסמכים של חברה מעורבת שיותר מרבע כוח ההצבעה באספה הכללית או הזכות למנות יותר מרבע ממספר הדירקטורים שלה הם בידי המדינה.
כן רשאית הרשות לדרוש מדירקטור מטעם המדינה בחברה מעורבת מידע וחומר בענייני החברה.
נוסף על כך, הרשות תבדוק כל מידע וחומר שקיבלה על חברה מעורבת ותעיר הערותיה לשרים ולדירקטור מטעם המדינה.
בדוח 57ב46 לשנת 2007 המליץ משרד מבקר המדינה לרשות לקיים בקרה אפקטיבית גם בחברות המעורבות.
החל משנת 2008 תוקן החוק, כך שהחברות המעורבות47 .
חייבות להזמין את נציג הרשות לישיבות הדירקטוריון בישיבה מיום 14.
09 החליטה הנהלת הרשות על מדיניות פיקוח בחברות מעורבות שבעקבותיה נקבע שצוות בראשותו של המשנה למנהל הרשות יכין רשימת הנחיות מידיות שאינן דורשות שינוי חקיקה או החלטת ממשלה.
במסמך שהוכן על ידי הצוות נקבע שבאחריות כל רפרנט לבקש דוחות כספיים שנתיים אחרונים, דוחות תקציב וביצוע תקציב, ובשיתוף יחידת החשבונאות, ינתח דוחות אלה ויעיר עליהם הערות מהותיות.
ביקורת המעקב לא מצאה תיעוד שצעדים אלו הוצאו מהכוח אל הפועל וכי הרשות העירה לחברות המעורבות.
הפיקוח על החברות המעורבות נותר אם כך רופף.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לפעול באופן נמרץ לשיפור סדרי הפיקוח והבקרה שלה על החברות המעורבות.
הרשות הודיעה בתשובה למשרד מבקר המד ינה כי הנהלת הרשות התכנסה באפריל 2012 והחליטה כי צוות, שהתבקש לפני כשנה לבחון את המדיניות בנושא מעורבות הרשות ופיקוחה על החברות המעורבות, יבצע בדיקה של הכלים הקיימים בדין הכללי וכן יבדוק אם יש מקום לאימוצם של כלים נוספים, לרבות תיקוני חקיקה ככל שיידרש.
התקינה החשבונאית בחברות הממשלתיות .
הדוחות הכספיים של חברות ממשלתיות ערוכים, ככלל, לפי כללי חשבונאות מקובלים48 .
תקני חשבונאות נקבעים על ידי המוסד הישראלי לתקינה חשבונאית הכללים חלים על כל חברה, לרבות חברה ממשלתית.
45 בסעיף1 :לחוק מוגדרת חברה מעורבת כך "חברה שאינה חברה ממשלתית ואשר מחצית או פחות מכוח ההצבעה באסיפותיה הכלליות או הזכות למנות מחצית או פחות ממספר הדירקטורים שלה הם בידי המדינה".
46 בפרק "אחריותה וסמכותה של הרשות בנוגע לחברות הממשלתיות", עמ' 145.
47 בחברות מעורבות - "שבהן מחצית מכוח ההצבעה באסיפתיהם הכלליות או הזכות למנות מחצית ממספר הדירקטורים בהם הם בידי המדינה, לבדה או יחד עם חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית".
באוגוסט 2004 החליטה הממשלה49 כי התקינה הייחודית לחברות הממשלתיות היא נוסף על התקינה לחברות מהמגזר הפרטי, או כהרחבה או חידוד של נושאים ספציפיים לחברות ממשלתיות כמפורט בחוזרי הרשות, וכי הרשות תמשיך להסתייע בצוותים המקצועיים שהוקמו על ידה לצורך כך.
בנובמבר 2005 קבע המוסד הישראלי לתקינה חשבונאית כי החל משנת 2008 יחולו בתאגידים נסחרים בישראל כללי החשבונאות הבין -לאומיים ( IFRS - International Financial Reporting Standards) , כחלק מתהליך בין-לאומי של האחדה ( convergence) של כללי .
לחוק החברות 49 /החלטת ממשלה בכ70 'מס 2375 .
90 דוח ביקורת שנתי63א .
מטרותיו של תהליך זה הן, בין השאר, הגברת השקיפות בדוחות הכספיים וע ידוד השקעות בין -לאומיות.
תהליך זה משתלב, בין היתר, עם יעדי השקיפות, ההפרטה והשינויים המבניים שעליהם מופקדת הרשות.
בשנת 2006 פרסמה הרשות קווים מנחים להיערכות החברות הממשלתיות שנדרשות או עשויות להידרש ליישום תקני IFRS .
בין היתר, דרישות מיפוי וזיהוי רשימת כל הנושאים בדוחות הכספיים ורכיביהם העשויים להיות מושפעים מהמעבר לתקני IFRS , וגילוי תמציתי למצב תהליך ההיערכות והצגת אופן הטיפול הקיים לגביהם כיום בדוחות הכספיים.
ב-31 בדצמבר 2009 76 חברות ממשלתיות ומעורבות דיווחו בהתאם לתקינה הישראלית; שבע חברות הנסחרות בבורסה לניירות ערך או חברות הנערכות לכך דיווחו על פי תקינה בין -לאומית ( IFRS); ו-14 חברות דיווחו על פי תקינה בין-לאומית ( IFRS .
) חלקית בבחירת התקינה החשבונאית על ידי החברה מתקיימים אינטרסים של החברות הממשלתיות שהם לעתים שונים מהאינטרס של הציבור הרחב.
לדוגמה, יש חברות ממשלתיות שסביבתן הכלכלית נקבעת באמצעות התעריפים המאושרים להן, והתעריפים מושפעים מתוצאות הדוחות הכספיים המבוקרים.
למרות זאת הרשות לא הנחתה את החברות לגבי התקינה המתאימה להן.
הרשות מלבנת את סוגיית התקינה רק במקרים שבהם היא נדרשת להתערב בעקבות תקלות שמתגלות.
הרשות ציינה בתשובתה כי מקום שבו קיים ניצול לרעה של כללי החשבונאות ראוי כי תיקבע סנקציה חמורה לעניין והוסיפה כי בשנה האחרונה היא עושה עבודה מסודרת בנושא התקינה החשבונאית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להנחות את החברות בדבר התקינה החשבונאית המתאימה ל כל חברה בהתאם לאופיי ה ולדאוג להצגה הנכונה של הדוחות הכספיים בהתאם לתקינה שנקבעה, בשים לב למטרות החברה ומטרת הדוחות (תוך שקלול כלל המאפיינים של החברה).
כמו כן, נוכח השינויים בנוגע לכללי החשבונאות בישראל ובעולם, עולה הצורך לבחון את התקינה הייחודית הקיימת והמ תפתחת בעולם ביחס לחברות הממשלתיות.
ועדה מייעצת למנהל הרשות בנושאי חשבונאות .
הרשות, באמצעות הממונה על יחידת החשבונאות, מיסוי והערכת חברות (להלן - יחידת החשבונאות), קיימה במשך שנים הליך התייעצות שוטף בעזרת צוותי מומחים הכוללים גורמי רגולציה , מומחי חשבונאות וביקורת במגזר הממשלתי והפרטי.
הרכב הצוותים שונה לפי הצורך ולנושאים שבהם דנו.
בהחלטה שקיבלה הממשלה ביולי 200450 בעקבות דוח מבקר המדינה 53 ב וכותרתה "תקינה חשבונאית ממשלתית למשרדי הממשלה - חברות ממשלתיות ותאגידים סטטוטוריים כפי שמופיעה בדוח מספר 53 ב של מבקר המדינה", צוין בין היתר, כי התקינה הייחודית לחברות ממשלתיות תתבצע בהתאם לחוק החברות .
הממשלתיות, וכי לצורך ביצועה הרשות תמשיך להסתייע בצוותים המקצועיים שהקימה.
מנהל הרשות החליט בינואר 2010 להקים ועדה מייעצת למנהל הרשות בענייני חשבונאות, דיווח ותקינה חשבונאית (להלן - הוועדה המייעצת).
הוועדה המייעצת נועדה לייעץ למנהל הרשות 92 דוח ביקורת שנתי63א .
בנושאים עקרוניים הנוגעים לחברות ממשלתיות או לסוגי חברות כאלה, לפי שיקול דעתו של המנהל.
בדברי ההסבר להקמת הוועדה המייעצת צוין שהוועדה אינה מיועדת לעסוק בסוגיות הנוגעות לניהול יומיומי של החברות הממשלתיות ובפיקוח עליהן.
בישיבת הנהלת הרשות שהתקיימה בינואר 2010 ציינה היועצת המשפטית של הרשות, כי הרכב הוועדה המייעצת צריך להיות מאוזן, וכי ייאסר ניגוד עניינים: כל אדם שימונה לוועדה כמומחה יהיה נעדר אינטרס אישי או של קבוצה באוכלוסייה.
עוד היא ציינה כ י תפקיד הוועדה הוא לייעץ ואין לה כל סמכות מינהלית, וכי היא אמורה לעסוק בנושאי תקינה ודיווחים ולא בנושאים פרטניים.
בסיכומה של הישיבה ציין מנהל הרשות ש"הקמת הוועדה נועדה למנוע ריכוז סמכויות בידי בעלי תפקידים מסוימים ומי שאחראי על הפיקוח יהיה לו חלק אבל לא בלעדיות".
נמצא שעל סדר היום של הוועדה המייעצת הועלו נושאים שלגביהם עולה חשש לניגוד עניינים שיכול להתקיים אצל חברים בוועדה ואצל יועצים לוועדה, ואלה הנושאים: חישוב ההתחייבות בגין סיום יחסי עובד -מעביד (אקטואריה), תקינה מיוחדת לחברות בפיקוח, המידע הנדרש בחוזרי הרשות להכללה בדוחות הכספיים והמעבר ליישום ה- IFRS .
א בעת הקמת הוועדה דרשה הרשות מחבריה למלא שאלונים לאיתור חשש לניגוד עניינים.
השאלונים הועברו לבדיקת הלשכה המשפטית ובשלב מאוחר יותר, בעקבות הביקורת של משרד מבקר המדינה ובמהלכה, נתבקשו המועמדים לחתום על כתבי הימנעות מניגוד עניינים.
הרשות ציינה בתשובתה כי הוועדה הוסמכה לדון בנושאים בעלי אופי כללי, ולא בחברה ממשלתית זו או אחרת, ומכל מקום חברי הוועדה נדרשו למען הזהירות לחתום על כתבי הימנעות מניגוד עניינים.
עוד ציינה, כי לאור הערות הביקורת ולנוכח הדגש הניתן כיום לריכוזיות משקית, יתכן כי יש מקום לבחינת הנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות, כי מן הראוי שתקבע הסדרים למניעת ניגוד עניינים באשר לחברי הוועדה המייעצת, לרבות קביעת פתרונות ל"נטרול" מרבי של מצבים אלה.
הועלה כי הוועדה זימנה יועצים חיצוניים לרוב ישיבותיה: רואה חשבון שהוא שותף ומנהל המחלקה המקצועית במשרד רואי חשבון המייעץ לחברות ממשלתיות בנושאים שונים (כגון: אקטואריה, סוקס ועוד) ועובדים נוספים במשרד זה.
השתתפותם של היועצים החיצוניים בדיוני הוועדה לא הובאה לידיעת הלשכה המשפטית של הרשות.
יועצים אלו לא נדרשו למל א שאלון לאיתור חשש לניגוד עניינים וממילא לא נדרשו להימנע מניגודי עניינים.
בתשובת משרד רואי החשבון והיועץ למשרד מבקר המדינה מאפריל 2012 צוין כי הם פעלו באופן וולונטרי ללא תמורה ותפקידיהם האחרים מוכרים וידועים לוועדה המייעצת וכי הם שומרים על כללי אי-התלות הח לים עליהם מכוח תפקידם כרואי חשבון מבקרים.
עוד ציינו כי אין מקום לייחס "ניגוד עניינים" במקום שבו ניתן סיוע גנרי.
בתשובת הרשות למשרד מבקר המדינה מיוני 2012 צוין כי היועצים שהגיעו לדיונים אינם חברי ועדה ואינם מקבלים את ההחלטות ולכן, לא מילאו שאלוני ניגוד עניינים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות, כי כל אימת שמתעוררת סוגיה של חשש לניגוד עניינים, עליה לפנות ללשכה המשפטית לקבלת ייעוץ משפטי.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי יש טעם לפגם בהשתתפות יועץ חיצוני בוועדה המייעצת בנושאים הנוגעים במישרין לחברה ממשלתית שהוא נותן לה שירותים בתשלום.
המוסד הישראלי לתקינה בחשבונאות (להלן- המוסד לתקינה) הוקם על ידי רשות ניירות ערך ולשכת רואי החשבון בישראל (להלן - לשכת רואי החשבון) כישות עצמאית ונפרדת, במטרה לעסוק בתקינה חשבונאית שוטפת לשם שיפור הטיב והאמינות של המידע הכלול בדוחות הכס פיים של גופים פרטיים.
למוסד לתקינה יש מועצה בראשותם של יו"ר רשות ניירות ערך ושל נשיא לשכת רואי החשבון.
הרשות קבעה את הרכב הוועדה המייעצת למנהל הרשות בענייני חשבונאות, דיווח ותקינה חשבונאית וקבעה כי יו"ר הוועדה יהיה מי שמכהן אותה עת כיו"ר הוועדה המקצועית של המוסד לתקינה.
ממסמכי ההתאגדות של המוסד לתקינה עולה כי הוא ינוהל על ידי ועדה מקצועית שבה שבעה חברים, ואחד מהם יכהן כיושב ראש הוועדה.
על פי סעיף 2 )(ג למסמכי ההתאגדות, ליושב ראש הוועדה המקצועית לא יהיה עיסוק נוסף על עבודתו זו זולת עבודת מחקר או הוראה במוסד אקדמאי; שכרו יהיה כשל שכרו של שופט בית משפט עליון.
נמצא כי הרשות מינתה את יו"ר הוועדה המקצועית של המוסד לתקינה כיו"ר הוועדה המייעצת למנהל רשות החברות בחשבונאות, על אף ההגבלה שנקבעה על עיסוק אחר במסמכי ההתאגדות של המוסד לתקינה.
רשות ניירות ערך מסרה בתשובה מיוני 2012 כי בהסכם העבודה בין יו"ר הוועדה המקצועית למוסד לתקינה מצוין שיו"ר הוועדה לא רשאי לעסוק בכל עבודה אחרת, ולמלא כל תפקיד אחר אלא אם יינתן לכך אישור מראש ובכתב מטעם המוסד לתקינה.
יו"ר הוועדה המקצועית לא פנה בשעתו למוסד לתקינה לקבלת אישור מראש לצורך כהונה כיו"ר הוועדה ברשות החברות.
עוד ציינה כי הנושא יובא באמצעותם לדיון מסודר בדירקטוריון של המוסד לתקינה.
יו"ר הוועדה המייעצת מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיוני 2012 , כי הודיע לרשות על השהיית פעולתו בוועדה המייעצת.
הרשות מסרה בתשובתה מיוני 2012 כי מינו י זה של יו"ר המוסד לתקינה כיו"ר הוועדה הוא מינוי מקצועי מובהק, שנועד לשלב בשיקולי הוועדה שיקולים מוסדיים בהיבט התקינה וכן להביא לוועדה ידע, ניסיון וראייה ייחודיים ובכך לחזק את מומחיותה ואת האיזונים שבהרכבה.
השיקול שעמד לנגד עיני הרשות היה כי ראוי שהתקינה ה חשבונאית לחברות ממשלתיות תעלה בקנה אחד עם התקינה החשבונאית הכללית בישראל.
הרשות ציינה כי פנתה ליו"ר רשות ניירות ערך ולנשיא לשכת רואי החשבון בישראל בבקשה לאשר את כהונתו של יו"ר הוועדה המקצועית של המוסד לתקינה כיו"ר הוועדה המייעצת כחריג, או בדרך של תיקון מסמכי ההתאגדות של המוסד לתקינה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי היה כי הרשות תבחן את קביעת הרכב הוועדה, לאחר היוועצות ברשות ניירות ערך.
הרשות, באמצעות הממונה על יחידת החשבונאות קיימה במשך שנים הליך התייעצות שוטף בעזרת צוות מומחים הכוללים גורמי רגולציה, ומומחי חשבונאות וביקורת במגזר הממשלתי והפרטי.
הרכב הצוותים שונה על פי הנושאים שבהם דנו.
בנובמבר 2010 פסקה פעילות צוות המומחים בעקבות התניית הלשכה המשפטית והסגנית לפיקוח, בין היתר, כי ישיבות צוות המומחים יתקיימו בירושלים; דיונים משרד האוצר 95 .
בענייני חברה מסוימת טעונים אישור מראש של החברה; ינוהלו פרוטוקולים של כל דיון וישיבה, וייבדקו ניגודי עניינים של המשתתפים בצוות המומחים.
יצוין כי הוועדה המייעצת בחשבונאות למנהל הרשות התכנסה במשרד של גוף פרטי, בתל אביב.
בעקבות הפסקת פעילותו של צוות המומחים ברשות לא התקיימו דיונים בהוראות החוזר השנתי של שנת 2011 , כפי שנעשה מדי שנה בשנה, כולל הפקת לקחים מחוזרי הרשות ויישומם.
בפברואר 2011 הוציאה הרשות חוזר המציין כי החוזר הקודם (לשנת 2009 ) תקף ביחס לדוחות הכספיים לשנת 2010 ,בלבד.
במצב זה לא בוצעו תיקונים בהוראות הרשות לאור לקחים ביישום התקנות לפי סוקס 302 ו- 404 והופסק הטיפול בנושאים חשובים שהיו על סדר יום הוועדה: הטמעת מערכת אינטגרטיבית משולבת, הוראות התקנות לפי סוקס 302 ו-404 , הוראות ניהול סיכונים, בהוראות לגבי ביקורת חיצונית (כולל הממשק להבטחת אי -התלות ואפקטיביות הביקורת של רואה החשבון המב קר), קוד אתי אפקטיבי, דוחות על האפקטיביות בהשגת היעדים האחרים שנקבעו לחברות הממשלתיות; ובכללים בנוגע ל"עיסוק אחר" לאור לקחים בנוגע לפגיעה באי-תלות וביצוע עיסוק אחר.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי להשלים את הדיונים בנושאים דלעיל ולהחליט על הפורום שראוי לדון ולהחליט בהם.
מינוי יועצים משפטיים לחברות ממשלתיות .
חוק החברות הממשלתיות קובע כי מינוי ם של יועצים משפטיים לחברות ממשלתיות טעון אישור של הרשות.
ב- 1992 פורסמו כללי החברות הממשלתיות (מינוי יועצים משפטיים ושכרם) , התשנ"ב- 1992 (להלן - הכללים למינוי יועצים משפטיים).
בכללים אלה נקבע כי שר המשפטים ושר האוצר ימנו ועדה שתמליץ לרשות על מינוים של יועצים משפטיים לחברות ועל שכרם (להלן - הוועדה למינוי יועצים משפטיים או הוועדה) .
הרכב הוועדה נקבע בחוק, והיא אמורה למנות שבעה חברים.
החברות הן ש בוחרות את ה יועץ המשפטי , והרשות, לאחר שהתייעצ ה עם הוועדה, מאשרת את מינויו לתקופה של שלוש שנים, ויש אפשרות להאריכה באישור הרשות ובלבד שכל אישור נוסף יהיה לתקופה שלא תעלה על שלוש שנים .
הוועדה הגבילה את תקופת הכהונה המקסימלית של היועצים המשפטיים לשש שנים, כמפורט בחוזר היועץ המשפטי 2001/2.
על פי סעיף 4 לכללים למינוי יועצים משפטיים, הוועדה תשקוד על חלוקת עבודות הייעוץ המשפטי לחברות הממשלתיות בין מספר עורכי דין גדול ככל האפשר, ובבואה להמליץ המלצותיה תיתן דעתה, בין היתר, על הדברים שלהלן: (1 ) היות עורך הדין או עורך דין אחר במשרדו יועץ משפטי של חברה ממשלתית אחת או יותר; (2 ) האפשרות לחלק את עבודת היועץ המשפטי בחברה אחת בין מספר עורכי דין; (3) הצורך לרענן את עבודת הייעוץ המשפטי בחברה ממשלתית בהתחשב במספר השנים שעורך הדין משמש יועץ משפטי של חברה מסוימת מחד גיסא, ובנסיבות מיוחדות המחייבות או המ צדיקות המשך עבודתו באותה ה חברה מאידך גיסא; (4 ) האפשרות להרחיב את מספר משרדי עורכי הדין המטפלים בחברות ממשלתיות; (5 ) שכר הטרחה שמציעה החברה, בהתחשב במומחיות ובהיקף העבודה הנדרשים לטיפול בענ ייניה, בין בדרך כלל ובין לענ יין ספציפי, ובתעריפי שכר הטרחה שקבעה לשכת עורכי הדין .
משרד מבקר המדינה פנה לרשות בבקשה לעיין ברשימות מעקב על כל היועצים המשפטיים בחברות הממשלתיות בחלוקה לפי סוג השירות המשפטי, והתמורה ששולמה.
התברר כי אין לרשות דוח מרכז ממוחשב על פעילות היועצים.
בעקבות הביקורת ובמהלכה הרשות הכינה דוח לגבי התמורה השנתית שמקבלים היועצים, אך העבודה על הדוח לא הושלמה.
98 דוח ביקורת שנתי63א .
משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי שהרשות תנהל מעקב ממוחשב ושוטף אחר היועצים המשפטיים המועסקים והתמורה השנתית שקיבלו, כדי לייעל את עבודת הרשות ואת עבודת הוועדה.
מדוח שהגישה הרשות למשרד מבקר המדינה ביוני 2010 עולה כי ישחברות שהעסיקו יוע צים משפטיים במשך יותר משש שנים ברציפות ללא ביצוע רוטציה, על אף האמור בכללים למינוי יועצים משפטיים51 ובחוזר היועץ המשפטי 2001/2 .