HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
21 עא 1054 ( חוף הכרמל נופש ותיירות 1989 ) בע"מ נ' עמותת אדם טבעודין אגודה ישראלית להגנת הסביבה נו (3 )385 22 עע"מ 8411/07 מעוז דניאל בע"מ נ' אדם טבע ודין - אגודה ישראלית להגנת הסביבה ואח' .
23 הזכות להעביר לצדדים שלישיים זכות חכירת משנה של יחידות בנכס, בהתאם להוראות חוזר מנכ"ל משרד התיירות 5/09 או לשינויים שיחולו בחוזר זה, אם יחולו.
משרד הבינוי והשיכון 469 .
לפי חוזר מנכ"ל משרד התיירות 5/09 , על פי שיטת ה - LEASE BACK ניתן למכור עד 50% מיחידות האירוח, זאת כשלפחות 50% מהיחידות יישארו בבעלות היזמים או חברת הניהול.
בעלי היחידות יהיו זכאים להשתמש ביחידתם פרק זמן מרבי של שלושה חודשים בשנה במצטבר, וחברת הניהול תשתמש ביחידות אלה במשך תשעה חודשים לפחות להשכרה מלונאית רגילה.
חברת הניהול תקיים רישום שנתי בדבר השימוש העצמי בכל יחידה, שיהיה זמין לביקור ת של משרד התיירות ומוסדות התכנון.
הסכמי המכר יכללו את ההגבלות האמורות ואלה יירשמו בהערת אזהרה בלשכת רישום המקרקעין.
משרד התיירות יוודא שחברת ניהול מלונאית מפעילה כנדרש את הפרויקט, ובכלל זה יוודא שיש ברשותה רישיון עסק מלונאי.
משרד התיירות מסר כי במצבים שבהם הוועדה המקומית אינה מערבת אותו בהליכי התאמתו של פרויקט מלונאי לתקנים תיירותיים במסגרת אישור הפרויקט, הרי הוא אינו ער לקיומו של המלון ואינו יכול לפקח על ניהולו, כנדרש בחוזר מנכ"ל 5/09 .
על כן מציע משרד התיירות לכלול בהצעת חוק שירותי תיירות, אשר במועד סיום הביקורת נמצא בהליכי חקיקה, פרק העוסק במתקנים תיירותיים ולפיו "שר התיירות יקבע תנאים ודרישות למתקן אירוח מלונאי מיוחד, להבטחת השימוש בו כמתקן אירוח לציבור הרחב".
בבדיקה שנעשתה בוועדה המקומית בת ים נמצא כי בהיתר הבנייה שהוציאה הוועדה המקומית לחברה ב - 26.
10 לא צוין כי על המלון לפעול בשיטת ה - LEASE BACK אף שהדבר נקבע בתכנית המפורטת ולכן נמנע מהוועדה המקומית לפקח על ניהולו כנדרש בחוק התכנון והבנייה.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לעגן את התנאים המיוחדים בהיתר הבנייה.
הוועדה המקומית לתכנון ובנייה בת ים מסרה למשרד מבקר המדינה כי היא תתקן את היתר הבנייה האמור כמו כן ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 .
כי מלון סאן הוא הראשון מבין שלושה העתידים להיבנות בקרבת חוף הים על פי היתר הבנייה שיינתן לכולם מדובר במלון ללא מגורי קבע של אורחים, ובכוונת הוועדה המקומית לאכוף את תנאי ההיתר כך שכל שימוש שיעשה במלון שלא בהתאם לתנאים יגרור אחריו הגשת כתבי אישום, צווי הפסקת שימוש וקנסות כבדים.
לעיתים תכניות אינן תואמות לצרכים החדשים ולראייה התכנונית החדשה, משום שמאז הכנתן חלו שינויים חקיקתיים והתגבשו תובנות חדשות.
ה דברים נוגעים גם לפיתוח רצועת החוף בישראל, שכן בשנים האחרונות חלו שינויים במדיניות הפיתוח באזור ובחקיקה בנושא, ששיקפו את הרצון להגן על הסביבה החופית.
לנוכח זאת על מועצת ממ"י והנהלתו ליזום דיון מקיף במדיניות הראויה בנושא פיתוח הסביבה החופית, ובפרט במקרים שבה ם התכניות השונות פוגעות באינטרס הציבור בתחום זה ויש להתאימן לרוח השינויים שחלו מאז הוכנו.
אולם מועצת ממ"י והנהלתו לא עשו כן, אף שהדבר התבקש, בוודאי לאחר פרסום דוח מבקר המדינה על חוף פלמחים משנת 2009 .
מן הראוי כי במסגרת המכרזים לשיווק קרקע עליה חלות הוראותיהן של תכניות ישנות על חוף הים, מגמת החקיקה החדשה תשמש לממ"י עקרון מנחה שיבטיח שמירה על הקרקעות ופיתוח האזור לטובת כלל הציבור.
משרד הבינוי והשיכון 471 .
על מוסדות התכנון לקבוע אמות מידה מפורשות בנוגע למשך תקפותה של תכנית מאושרת, וכמו כן עליהם לקבוע אם יש צורך מדי פעם בפעם לחזור ולבחון את מידת תקפותה של תכנית שגובשה לפני שנים, לנוכח השינויים שחלו מאז אושרה.
שטח השיפוט של המועצה האזורית חוף הכרמל כולל שמורות טבע רבות, ויש חשיבות רבה לשמירה על הרציפות האקולוגית שלו.
הוועדה המקומית של חוף הכרמל והועדה המחוזית אישרו לא מעט תכניות לפיתוח כפרי נופש וחופי רחצה לאורך החוף, בלי שנעשתה בחינה מקיפה שכללה את השפעתן של כלל התכניות על הסביבה החופית.
כל תכנית נבחנה בפני עצמה וניתנה בעניינה חוות דעת סביבתית נפרדת, ובה בעת - סקר כושר נשיאה בוצע רק לגבי חלק מהמיזמים בנפרד ולא לגבי חוף הכרמל כולו, כנדרש.
במצב זה נקבעו מספר המבקרים המינימאלי ומספר מקומות החניה המותרים לכל פרויקט בנפרד, תוך התעלמות מהשפעות הזליגה של מבקרים בין החופים השונים, למרות הקרבה הגיאוגרפית ביניהם.
על ממ"י בבואו לשווק קרקעות וכיזם של תכניות בניין עיר להביא בחשבון את עקרונות התכנון בהן מעוגנים אינטרסים של הציבור כשימור השטחים הפתוחים וחופי הים המיועדים לציבור הרחב.
מבקר המדינה שם דגש מיוחד על הבטחת זכויותיהן של אוכלוסיות חלשות במדינת ישראל ועל קידומן בכל תחומי החיים.
במסגרת זו לזכות הגישה לערכאות שיפוטיות יש חשיבות מיוחדת במינה, שכן "אין היא זכות-יסוד במובנו הרגיל של המושג זכות-יסוד.
שייכת היא למיסדר נורמות אחר בשיטת המשפט.
כי נעלה היא על זכות-יסוד.
לא עוד, אלא שקיומה הינו תנאי הכרחי וחיוני לקידומן של שאר זכויות-היסוד" 8.
מתן ייצוג משפטי ראוי הוא לעתים כלי הכרחי לקיום זכות הגישה לערכאות שיפוטיות ולצדק.
במציאות החיים החברתיים -משפטיים המודרניים עלול האזרח להזדקק לשירותים משפטיים של עורך דין בהליכים משפטיים שונים.
אף שהשירותים הללו נדרשים לעתים לשם הגנה על זכויות יסוד, יש שידן של אוכלוסיות מסוימות אינה משגת לשאת בעלויות הכרוכו ת בהם.
לפיכך מדינת ישראל רואה לנכון לסייע לאוכלוסיות אלה במתן שירותי ייצוג משפטי.
השירותים ניתנים בלא תשלום, למעט אגרת השתתפות, לפי אמות המידה שנקבעו בחוק הסיוע המשפטי, התשל"ב- 1972 (להלן- חוק הסיוע המשפטי או החוק), ותקנות הסיוע המשפטי, התשל"ג- 1973 ( להלן- התקנות), שהותקנו על פיו.
החוק קובע כי לשכת הסיוע המשפטי תית ן שירותים משפטיים למי שידו אינה משגת לשאת בעלותם ולזכאים נוספים שנקבעו לפי העניין בתוספת לחוק9 .
לצורך יישום החוק הוקם במשרד המשפטים האגף לסיוע משפטי (להלן - אגף הסיוע או האגף).
על פי החוק והתקנות , ייתן את השירות עורך דין מעובדי לשכת הסיוע המשפטי (להלן - עורך דין פנימי), עורך דין מחוץ ללשכה (להלן - עורך דין חיצוני) או אדם אחר הכשיר כדין לתת את השירות.
בתקנות נקבעו אמות המידה למתן השירות, המתבססות בין היתר על הכנסותיו של המבקש.
השירות הניתן כולל ייעוץ משפטי ועריכת מסמכים משפטיים; ייצוג לפני ב תי המשפט, בתי הדין ולשכות ההוצאה לפועל; ותשלום ההוצאות הכרוכות במתן השירות שלדעת ראש הלשכה ה ן הכרחיות.
הסיוע המשפטי בתחום האזרחי ניתן בעניינים הקבועים בתקנות, ובהם ענייני משפחה; ענייני הגנה על זכויות מגורים; ענייני כספים, לרבות נזיקין; עניינים שבית הדין לעבודה מוסמך לדון בהם, למעט עניינים פליליים; תביעות נגד המוסד לביטוח הלאומי; תביעות הנוגעות לזכויותיהם של חיילים משוחררים; תביעות לפי חוק השבות, תש"י - 1950 , חוק האזרחות, תשי"ב - 1952 ,, חוק מרשם האוכלוסין תשכ"ה- 1965; וענייני רישוי עסקים.
המופקד על נתינתם של שירותי הסיוע המשפטי הוא כאמור האגף לסיוע משפטי, שמנהלו עו"ד אייל גלובוס (להלן - מנהל האגף) כפוף למנכ"ל משרד המשפטים ד"ר גיא רוטקופף (להלן -המנכ"ל).
אגף הסיוע מורכב מההנהלה הראשית ומחמש לשכות מחוזיות: לשכת תל אביב, לשכת ירושלים, לשכת חיפה, לשכת באר שבע ולשכת צפון10 .
במרץ 2012 הועסקו באגף175 :עובדים95 עורכי .
8 ע"א 733/95 ארפל אלומיניום בע"מ נ' קליל תעשיות בע"מ, פ"ד נא( 3 ,)577 ,631- 632 ( 1997.
) 9 נוסף על הזכאים לסיוע בשירות משפטי בגלל היותם מעו טי יכולת, יש זכאים שזכאותם נקבעת לפי העניין שבו נדרש השירות המשפטי, בלי שיידרשו לעמוד במבחני זכאות כלכלית, בהתאם לקבוע בתוספת לחוק הסיוע המשפטי, התשל"ב - .
, ובהיקף שנקבע בה 10 נכון למועד סיום הביקורת, לשכה נוספת- לשכת מרכז - נמצאת בהקמה בעיר לוד.
דין פנימיים (ש-36 מהם הועסקו בחוזה העסקה קבלני) ו-80 עובדי מינהלה11 .
כמו כן, האגף נעזר בשירותיהם של 1,001 .
עורכי דין חיצוניים מספר הבקשות לסיוע משפטי ומספרן של הבקשות שנענו בחיוב נמצא זה שנים במגמת עלייה: בשנת 2009 קיבל האגף 60,926 בקשות לסיוע, ומהן נענו בחיוב 42,975 ; בשנת 2011 קיבל האגף 71,677 בקשות לסיוע (גידול של כ -18% לעומת שנת 2009 ), ומהן נענו בחיוב 54,925 (גידול של כ -28% לעומת שנת 2009.
11 נוסףעל עורכי הדין הפנימיים ועל עובדי המינהלה, העסיק האגף 11 מתמחים ו-32 .
בנות שירות לאומי משרד המשפטים 1195 .
במשך שנת 2010 בדק מ שרד מבקר המדינה את תפקודו של אגף הסיוע.
הבדיקה נעשתה בעיקר בנושאים האלה: הרחבת הזכאות לסיוע משפטי ושיתוף פעולה עם גופי סיוע אחרים; פעולות האגף ליידע את הציבור בדבר זכאותו לייצוג משפטי; ניהול הפניות לקבלת סיוע משפטי; המענה הטלפוני בלשכות הסיוע; סדרי העסקתם של עורכי דין חיצוניים והפיקוח עליהם; וסדרי העסקתם של עורכי דין פנימיים המועסקים בחוזי העסקה קבלניים .
ממצאי הבדיקה פורסמו בדוח שנתי קודם של מבקר המדינה (להלן - הביקורת הקודמת או הדוח הקודם)12.
בחודשים מאי-אוגוסט 2012 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב אחר מידת תיקון הליקויים שצוינו בדוח הקודם ואחר אופן הטיפול בהם (להלן - ביקורת המעקב).
כמו כן נבדק בביקורת המעקב נושא קידומו של מתן ייצוג משפטי לקטינים בהליכים אזרחיים.
הטיפול בליקויים שצוינו בדוח הקודם .
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את התייחסותם של האגף ושל משר ד המשפטים לממצאים שהועלו בביקורת הקודמת.
זמן לא רב אחר פרסומו של הדוח מינה מנהל האגף עובדת מטעמו לרכז את הטיפול בתיקון הליקויים.
כמו כן, הנהלת משרד המשפטים דנה פעמיים, באוקטובר 2011 וביוני 2012 , בממצאי הדוח.
משרד מבקר המדינה מציין כבר בשלב זה כי ביקורת המע קב העלתה שהאגף תיקן את רוב הליקויים הנוגעים לטיפול בפניות לקבלת סיוע משפטי ולסדרי ההעסקה שהועלו בביקורת הקודמת.
במקרים שבהם לא תוקנו הליקויים, העלתה ביקורת המעקב כי האגף החל לתקנם או שקל את המלצות משרד מבקר המדינה והגיע למסקנות אחרות.
להלן ממצאי ביקורת המעקב: 2.
בחוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 (להלן ]נוסח משולב [- חוק מבקר המדינה), נקבע שבכל גוף מבוקר שבביקורת שנעשתה בו התגלו ליקויים, ימנה ראש הגוף המבוקר צוות לתיקון ליקויים בראשות המנהל הכללי של הגוף.
חוק מבקר המדינה הגדיר כי בכל משרד ממשלתי יהיה "ראש הגוף המבוקר" - השר האחראי לאותו גוף.
על הצוות לדון בתוך שישים ימים מהמועד הקובע בדרכים לתיקון הליקויים, לקבל החלטות בדבר תיקונם ולדווח לראש הגוף המבוקר, כהגדרתו בחוק מבקר המדינה, על הדיונים וההחלטות בתוך 15 ימים מיום קבלת ההחלטות.
בחוק מבקר המדינה גם נקבע כי בסמכותו של ראש הגוף המבוקר לאשר לצוות לתיקון ליקויים לדחות את תיקונו של ליקוי; החוק אינו מתיר לראש הגוף המבוקר לאצול סמכות זו לאחר.
עוד נקבע בחוק מבקר המדינה כי על ראש הגוף המבוקר .
12 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 61ב ( 2011 ), בפרק "מתן סיוע משפטי בתחום האזרחי", עמ' 1164- 1131.
חוץ מביקורת זו עשה משרד מבקר המדינה עוד ביקורות על אגף הסיוע.
ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 44 ( 1993 ), בפרק "הסיוע המשפטי- הליכי הטיפול והשירות לאזרח", עמ' 526 ; דוח שנתי 38 ( 1987 ), בפרק "סיוע משפטי", עמ' 448-450 ; ודוח שנתי 31 ( 1980 '), בפרק "סיוע משפטי", עמ414- 418.
לדווח למבקר המדינה בין השאר על החלטות הצוות לתיקון ליקויים, על פי המועדים שנקבעו לכך בחוק; על הדרכים לתיקון הליקויים ועל המועד לתיקונם; וכן על הליקויים שהוחלט לדחות את תיקונם ועל הנימוקים לכך.
סקירת דיוני הצוות לתיקון ליקויים שהוקם באגף הסיוע והחלטותיו מעלה כי הצוות דן בדרכים לתקן את הליקויים שהועלו בביקורת הקודמת בפרק הזמן שנקבע בחוק מבקר המדינה, קיבל משרד המשפטים 1197 .
החלטות בדבר תיקונם של רוב הליקויים ויידע כנדרש את שר המשפטים- ראש הגוף המבוקר - על החלטותיו.
כמו כן, דיווח המנכ"ל למבקר המדינה על ההחלטות שהתקבלו בדיוני הצוות.
סקירת דיוני הצוות לתיקון ליקויים מעלה גם שהצוות דחה, לאחר דיון, את תיקונם של כמה ליקויים שהועלו בביקורת הקודמת.
לא נמצא כי כאשר דחה הצוות את תיקונם של ליקויים אלה הוא פנה לשר המשפטים לקבלת אישורו לדחייה, אף שהדבר נדרש בחוק מבקר המדינה.
כמו כן, על המסמכים שנמסרו למבקר המדינה בנוגע לדיוני הצוות היה חתום המנכ"ל, ולא ראש הגוף המבוקר - שר המשפטים.
משרד המשפטים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי יקפיד בעתיד לקבל את אישור שר המשפטים לדחיית תיקונו של ליקוי; בתשובתו למבקר המדינה מנובמבר 2012 מסר שר המשפטים כי הנחה את מנכ"ל משרדו לקבל את אישורו לדחיית תיקונם של ליקויים, וכן להג יש לחתימתו את הדיווחים למשרד מבקר המדינה.
הקלה בנגישות למשפט בהצעת חוק הסעד המשפטי, התשל"א - 197013 , שגובשה אחר כך להצעת חוק הסיוע המשפטי, מתבטאת התפיסה שיש לתת, כשֵירות סעד, סיוע משפטי למעוטי יכולת.
הדיון בסוגיית הזכות לסיוע משפטי מעלה ש אלות שיש לדון בהן במסגרת דיון בסוגיה רחבה יותר - זכות הנגישות לצדק.
זכות זו היא "במובנה הרחב.
זכותו של אדם לפנות אל בית המשפט ולקבל סעד, ללא סירוב, ללא עיכוב וללא משוא פנים"14.
,המשנה לנשיא בית משפט העליון לשעבר, השופט העליון בדימוס שלמה לוין התייחס במאמר שפרסם אל הצורך להרחיב את היקף הזכאים לסיוע משפטי בתחום האזרחי לאור הוראות חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
לדבריו, שאלה זו היא "שאלה שיהיה צורך לבחון אותה בעתיד .
אם אין זה מן הראוי, לאור הוראת חוק היסוד, לקבוע את סמכותו של בית המשפט למנות עורך דין בהליכים אזרחיים גם מעבר להוראות" חוק היסוד15.
13 בהצעת חוק הסעד המשפטי, התשל"א- 1970 , ה"ח907 , נקבע כי "בין שירותי הסעד שמדינה מתקדמת נותנת לנזקקים מצוי גם סעד משפטי".
14 ,יורם רביןזכות הגישה לערכאות כזכות חוקתית ( 1998 '), עמ25.
15 שלמה לוין, "חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו וסדרי הדין האזרחיים" , הפרקליט, מב (תשנ"ו), עמ' 451 ,458 .
עמדתו של השופט לוין צוטטה ברע"א 6810/97 בן שושן נ' בן שושן , פ"ד נא( 5 )375 ,378 ( 1997.
בנובמבר 2000 מינה מנכ"ל משרד המשפטים דאז עו"ד שלמה גור ועדה לגיבוש הצעות לרפורמה במערכת הסיוע המשפטי האזרחי ובנגישות לצדק 16 , במסגרת תהליך אשר מטרתו להביא .
16 בוועדה היו חברים נציגים ממחלקת ייעוץ וחקיקה, מהאגף לסיוע משפטי, מהסנגוריה הציבורית, מלשכת עורכי הדין, מהאקדמיה ומהארגונים החוץ -ממשלתיים העוסקים בסיוע משפטי ובזכויות חברתיות.
בראש הוועדה עמד ראש תחום ייעוץ במחלקת ייעוץ וחקיקה.
"ל"מודרניזציה כוללת במערכת הסיוע המשפטי 17 .
בשנת 2002 גיבשה הוועדה טיוטת דוח שבה נכללו המלצות לרפורמה במערכת הסיוע המשפטי האזרחי בישראל (להלן - דוח הוועדה).
דוח הוועדה בחן את מכלול הנושאים הנוגעים למתן סיוע משפטי לאזרחים, לרבות מאפייני מערכת הסיוע המשפטי בישראל וצרכיה.
בדוח ניתנו המלצות שנועדו לשפר את טיב הייצוג הניתן לאזרחים במסגרת הסיוע המשפטי האזרחי, ולהקל עליהם את הגישה למערכת המשפט.
בביקורת הקודמת הועלה כי הנהלת משרד המשפטים לא דנה בדוח הוועדה.
משרד מבקר המדינה העיר בעניין כי מן הראוי שמשרד המשפטים ידון בדוח, יבחן את הדרכים ליישומו, יציין אילו מהמלצות הוועדה הוחלט לדח ות וינמק את ההחלטות, בייחוד נוכח חשיבותו של נושא זה למימוש זכות היסוד של הגישה לערכאות משפטיות18.
בעקבות ממצאי הביקורת הקודמת התקיים באוקטובר 2011 דיון בלשכת המנכ"ל בעניין המלצות דוח הוועדה.
בסיום הדיון הנחה המנכ"ל את מנהל האגף להגיש תכנית עבודה שנתית או רב- שנתית שבה יהיו רעיונות שנכללו בדוח.
עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2012 , לא הכין מנהל האגף תכנית עבודה כאמור, וממילא לא הגיש אותה לדיון.
מנהל האגף מסר באוגוסט 2012 למשרד מבקר המדינה כי נוכח אילוצי התקציב הוחלט ביולי 2012 , בהסכמת המנכ"ל, לשקול להכין את תכנית העבודה בעתיד, במועד שבו יהיה אפשר ליישמה.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד המשפטים ועל האגף להמשיך לבחון את האפשרות ליישם את הרעיונות שנכללו בדוח הוועדה.
הרחבת הזכאות לקבלת סיוע משפטי 1.
חוק הסיוע המשפטי אינו מתנה את הזכאות לייצוג לא באזרחות ישראלית ולא בתושבות.
ואולם למעשה אגף הסיוע אינו מעניק סיוע משפטי לפונים שאינם במעמד זה (להלן - תושבים זרים), למעט לאזרחיהן של המדינות החתומות על אמנת האג בדבר סדר הדין האזרחי משנת 195419 , או על אמנות והסכמים אחרים.
יצוין כי רבים מהתושבים הזרים הנמצאים בישראל אינם אזרחיהן של המדינות האמורות.
מראשית שנת 2007 מעניק האגף סיוע משפטי לקטינים זרים שאינם מלווים בידי מבוגר, לפי חוק הכניסה לישראל, התשי"ב - 1952 , הן בייצוגם לפני בית הדין .
17 המקור: דוח הוועדה לגיבוש הצעות לרפורמה במערכת הסיוע המשפטי האזרחי ובנגישות לצדק.
18 על זכות הגישה לערכאות משפטיות ראו ע"א 733/95 'ארפל אלומיניום בע"מ נ קליל תעשיות בע"מ , פ"ד נא( 3 ,)577, 630-631 ( 1997 ;) בג"ץ 9198/02 ההסתדרות הרפואית בישראל וא ח' נ' היועץ המשפטי לממשלה ואח' , תקדין, ( 2008).
19 אמנה אשר מסדירה בין היתר את מתן הסיוע המשפטי לאזרחי המדינות החתומות עליה.
מדינת ישראל מיישמת את הוראות האמנה באמצעות התקנות לביצוע אמנת האג 1954 (סדר הדין האזרחי), התשכ"ט- 1968.
לביקורת משמורת שוהים שלא כדין והן בייצוגם לפני ערכאות הערעור על החלטותיו של בית הדין20.
20 לפי חוק הכניסה לישראל, התשי "ב- 1952 , החלטת בית הדין לביקורת משמורת שוהים שלא כדין נתונה לערעור בבית המשפט לעניינים מינהליים, והחלטותיו של בית משפט זה נתונות לערעור בבית המשפט העליון.
סיוע האגף ניתן לכל הקטינים הזרים, גם אם הם אזרחי מדינות שאינן חתומות על אמנת האג או אמנות והסכמים אחרים.
בדוח הקודם צוין כי משנת 2003 .
נעשו בחוק הסיוע המשפטי כמה תיקונים בתיקונים אלו נקבעו כמה נושאים שבהם יינתן סיוע משפטי בלי שהמבקש לקבלו יידרש לעמוד בכללי הזכאות הקבועים בחוק הסיוע המשפטי ובתקנות, המתבססים בין היתר על הכנסותיו של המבקש.
משרד מבקר המדינה העיר בדוח הק ודם כי על אף תיקוני חקיקה אלה שכבת אוכלוסייה רחבה בישראל עדיין אינה עומדת בתנאי הזכאות הכלכלית לקבל סיוע משפטי מהמדינה, אף שאין ביד יה היכולת לממן את קבלתם של שירותים משפטיים21 .
התוצאה האפשרית היא פגיעה בזכות בסיסית ויסודית שהוכרה על ידי בית המשפט העליון - הזכות לגישה לערכאות משפטיות 22.
מאז פורסם הדוח הקודם תוקנה התוספת לחוק באמצעות תיקון עקיף 23 , וכעת מעניק האגף, נוסף על הסיוע המשפטי בעניינים המנויים בתוספת, ובלי ליישם את מבחני הזכאות הקבועים בחוק הסיוע המשפטי ובתקנות, סיוע משפטי להורים, זאת לפי הוראות סעיף 24 לחוק אימוץ ילדים, התשמ"א- 1981 .
כך לדוגמה ניתן סיוע משפטי להורים בהליכים להכרזת הילד כבר אימוץ או בהליכים לביטולה של הכרזה כזאת, בהליכים לביטול הסכמת ההורה למסירת ילדו לאימוץ ועוד.
משרד מבקר המדינה בדק בביקורת המעקב את הפעולות שעשו משרד המשפטים ואגף הסיוע ל קידומן של יזמות לתיקוני חקיקה להרחבת הזכות של קבוצות מוגדרות לקבל סיוע משפטי.
נמצא שקידומן של יזמות אלה התקדם בעצלתיים.
להלן פירוט: מתן סיוע משפטי לתושבים זרים : בדוח הקודם העיר משרד מבקר המדינה כי סוגיית מתן הסיוע המשפטי לתושבים זרים הועלתה לפני הנהלת משרד המשפטים כבר בספטמבר 2007 , אולם בספטמבר 2010 , שלוש שנים מאז הועלתה הסוגיה, טרם התקבלה החלטה בעניינה.
בדוח הקודם צוין כי הסוגיה נוגעת לאלפי אנשים, ובהם מהגרי עבודה השוהים בישראל, אשר חלקם סובלים מחסמי שפה ותרבות וממצב כלכלי שאינו מאפשר להם לממן התדיינות משפטית.
משרד מבקר המדינה כבר העיר בשעתו כי על משרד המשפטים לדון בסוגיה זו ולהכריע בה.
משרד ראש הממשלה ציין בהערותיו לדוח הקודם 24 כי בפברואר 2011 התקיים דיון אצל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (חקיקה) בנוגע למתן סיוע משפטי לתושבים זרים, וסוכם בו כי עד יולי 2011 תכין מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים (להלן - מחלקת ייעוץ וחקיקה), בשיתוף אגף הסיוע, הצעת חוק בעניין ותגיש אותה למנכ"ל לדיון.
בביקורת המעקב עלה כי רק ביוני 2012 גיבשה מחלקת ייעוץ וחקיקה טיוטה לתיקון חקיקתי.
במועד סיום ביקורת המעקב, אוגוסט 2012 , טרם הסתיימו הדיונים בסוגיה במשרד המשפטים.
21 בעניין הקושי של שכבות באוכלוסייה לפנות לערכאות, ראו ד"ר יובל אלבשן, "נגישות האוכלוסיות המוחלשות בישראל למשפט", עלי משפט , (נובמבר 2003 '), עמ497- 530.
22 ראו הערת שוליים18.
23 'במסגרת תיקון לחוק אימוץ ילדים (תיקון מס 8 ), התשע"א - 2010 ; חוק הסיוע המשפטי, התשל"ב - 1972 - 'מס10 '(ס"ח התשע"א, עמ116.
) 24 ,משרד ראש הממשלה הערות ראש הממשלה לדוח מבקר המדינה 61'ב (מאי 2011.
מתן ייצוג משפטי לתושבים זרים קטינים שאינם מלווים בידי מבוגר השוהים בישראל שלא כדין : כאמור, מראשית שנת 2007 מעניק האגף סיוע משפטי לתושבים זרים קטינים25 שאינם מלווים בידי בן משפחתם או אפוטרופוסם הנמצאים בישראל ללא אישור ישיבה, הן בייצוגם לפני בית הדין לביקורת משמורת של שוהים שלא כדין והן .
25 קטין שאינו אזרח ישראל או עולה לפי חוק השבות, התש"י- 1950.
בייצוגם לפני ערכאות הערעור על החלטותיו של בית הדין.
סיוע זה מוענק מתוקף החלטתו של מנכ"ל משרד המשפטים דאז מר משה שילה בעניין זה בפברואר 2007 .
מר שילה גם הנחה את מחלקת ייעוץ וחקיקה לפעול כדי שבתקנותתיכלל הוראה המעגנת את החלטתו.
החלטתו של מר שילה התבססה הן על הפסיקה הישראלית 26 והן על תפיסה הומניטרית אשר רואה במתן סיוע משפטי לקטין זר שאינו מלווה דבר החיוני להגנה על זכויותיו ודבר התואם את עקרונות האמנה הבין -לאומית בדבר זכויות הילד.
האמנה, שאומצה על ידי עצרת האו"ם בשנת 1989 ואושררה על ידי ישראל בשנת 199127 , מחייבת בין השאר לאפשר לילד שהחופש נשלל ממנו גישה מהירה לעזרה משפטית28.
על פי הנחייתו של מר שילה וזמן קצר אחרי החלטתו גיבשה מחלקת ייעוץ וחקיקה טיוטת תזכיר חוק (להלן - התזכיר).
באפריל 2011 - כארבע שנים לאחר הנחייתו של מר שילה - הגישה מחלקת ייעוץ וחקיקה את טיוטת התזכיר ללשכת שר המשפטים, כדי לקבל את אישורו להפצתה כתזכיר חוק.
באוגוסט 2011 מסר מנהל יחידת התקצוב במשרד המשפטים ללשכת שר המשפטים כי משרד האוצר סבור כי אין להסדיר בחוק את הסיוע המשפטי לקטינים שאינם מלווים, מחשש שהסדרה כזאת תביא לדרישה לבצע בחוק עוד תיקונים שעניינם הרחבת הזכות לקבלת סיוע משפטי.
מאז מתקיימת בעניין התכתבות בין מחלקת ייעוץ וחקיקה ובין אגף התקציבים במשרד האוצר.
בפנייתו האחרונה למשרד האוצר, מנובמבר 2011 ביקש רפרנט אגף הסיוע במחלקת ייעוץ וחקיקה לקבל את תגובתה של המחלקה המשפטית במשרד האוצר על התזכיר.
עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2012 , לא התקבלה תגובתה של המחלקה המשפטית במשרד האוצר על התזכיר.
משרד האוצר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2012 כי הוא אינו רואה צורך בקידום חקיקה אשר מסדירה פעילות קיימת שמתבצעת באופן תקין, וכי הסדרת ייצוג קטינים שאינם מלווים בחקיקה, וכן הסדרה בחקיקה של נושאים דומים אחרים, פוגעת ביכולתה של הממשלה לקבוע את סדרי עדיפויותיה.
משרד מבקר המדינה סבור כי מן הראוי לכלול בחוק הסיוע המשפטי, שאגף הסיוע פועל מכוחו, אוכלוסיות ש משרד המשפטים החליט כי הן זכאיות לקבל ממנו שירותים משפטיים.
עוד סבור משרד מבקר המדינה כי על מנת ליישב את המחלוקת בין משרד המשפטים ובין משרד האוצר, יש לפנות למנגנונים המקובלים ליישוב מחלוקות בין -משרדיות, כגון משרד ראש הממשלה או ועדת שרים ייעודית לטיפול בנושא המחלוקת.
26 )כפי שבאה לידי ביטוי בעמ"נ (חיפה 412/07 פלונית (קטינה) מוחזרת מספר 67885 (אזרחית חוף השנהב) נ' מדינת ישראל ואח', תקדין, ( 2007.
) 27 ,""אמנה בדבר זכויות הילדכתבי אמנה , 1038 , כרך31 ', עמ 221-248 .
(ד) לאמנה 1204 דוח שנתי63ג .
ייצוג משפטי נפרד לקטינים בהליכים אזרחיים : 1 .
במערכות משפט בעולם רווחת בשנים האחרונות הגישה התומכת בשיתוף ילדים בהליכים משפטיים הנוגעים להם, משרד המשפטים 1205 .
בין היתר באמצעות עורך דין שייצג אותם29.
גישה זו באה לידי ביטוי באמנה הבין- לאומית בדבר זכויות הילד, אשר כאמור אומצה על ידי עצרת האו"ם בשנת 1989 ואושררה על ידי מדינת ישראל בשנת 1991.
יודגש כי באשרורה של האמנה בידי ממשלת ישראל אין כדי להפוך אותה לחוק ישראלי, אלא להדגיש את מחויבותה של המדינה לקיים את הוראות האמנה ולהתאים את חוקי המדינה להן30.
בהקשר זה תודגש קביעתו של בג"ץ כי "חזקה עלינו כי תכליתו של חוק היא, בין היתר, להגשים את הוראות המשפט הבינלאומי ולא לעמוד בסתירה להן.
ישנה 'חזקת התאמה' בין המשפט הבינלאומי הפומבי ובין החוק המקומי"31.
ההליכים המשפטיים העיקריים הנוגעים לילדים והמשפיעים במידה ניכרת על חייהם מתקיימים בבתי המשפט לנוער או בבתי המשפט לענייני משפחה.
הליכים אלה נוגעים לדרכי הטיפול בילדים ולהשגחה עליהם, להליכי אימוץ ולסכסוכים בין ההורים או בין ההורים לילדים.
ביוני 1997 מינה שר המשפטים דאז ח"כ צחי הנגבי ועדה לבחינת עקרונות יסוד בתחום הילד והמשפט ויישומם בחקיקה .
מטרת היסוד של הוועדה הייתה הטמעתן של הוראות האמנה הבין -לאומית בדבר זכויות הילד בחוק בישראל, והיא פעלה באמצעות מליאה שבה היו חברים מומחים מתחומים שונים.
בראש הוועדה עמדה השופטת בדימ' סביונה רוטלוי .
במסגרת הוועדה הוקמו שש ועדות משנה, ובהן ועדת משנה בראשותה של ד"ר תמר מורג אשר בחנה את הנושא של "ייצוג נפרד לילדים בהליכים אזרחיים" (להלן - ועדת המשנה).
ועדת המשנה פרסמה את המלצותיה בשנת 2003 ( וקבעה בין היתר כי1 ) אף שהוכרה סמכותם של בתי המשפט למנות מייצג לילד, לא הוסדרה מסגרת ציבורית שתיתן ייצוג זה.
ב של כך בתי המשפט מוצאים את עצמם בלא כתובת שיוכלו לפנות אליה על מנת למנות לילד מייצג; ( 2 ) חוק הסיוע המשפטי אינו עוסק במפורש בייצוג קטינים, וקיימת בו אי -בהירות בנוגע לחיוב למנות מייצג לקטין, ולפיכך לא הותאם אגף הסיוע לייצוגם של קטינים.
כמו כן, לא נקבעו הסד רים לתשלום שכר הטרחה של עורכי הדין המייצגים קטינים אשר יתבטא בהם כראוי תפקידו המיוחד של מייצג הקטין; (3 ) היעדרו של מערך הכשרה לעורכי הדין המייצגים ילדים מרתיע שופטים מלמנות עורכי דין כאלה, מאחר שהם חוששים כי הנזק בכך עלול להיות מרובה מהתועלת.
נוסף על כך , עורכי הדין עצמם אינם נוטים לייצג ילדים, משום שהמערכת אינה מתגמלת אותם כראוי.
ועדת המשנה המליצה, בין היתר, להסדיר בחקיקה את הייצוג הנפרד לילדים בהליכים אזרחיים, את העילות למינוי מייצג עצמאי לילד ואת אופן הייצוג.
אגף הסיוע ממנה, בין היתר על פי החלטות שיפוטיות ולא מכוחה של חקיקה, עורכי דין המייצגים קטינים בהליכים אזרחיים.
מספר התיקים בבתי המשפט לנוער שבהם מעניק האגף ייצוג משפטי לקטינים נמצא בעלייה: בשנת 2009 העניק האגף ייצוג לקטינים ב-540 תיקים, בשנת 2010 ב-640 תיקים, בשנת 2011 ב- 890 תיקים, ובמחצית הראשונה של שנת 2012 ב-540 .
29 ראו דוח ועדת המשנה בנושא "ייצוג נפרד לילדים בהליכים אזרחיים", פברואר 2003 , 'עמ43 .
בדוח זה יוחד מקוםלבחינת הדין הזר בכל הקשור לייצוג ילדים, ומצוין בו כי "האפוטרופוס לדין" הוא מנגנון עתיק יומין במשפט האנגלי, אשר אומץ בארצות הברית, באוסטרליה ובניו-זילנד.
30 'המקור: דוח ועדת המשנה בנושא "ייצוג נפרד לילדים בהליכים אזרחיים", עמ25.
31 דנ"פ 7048/97 פלונים נ' שר הביטחון, פ"ד נד( 1 ,)721 , 743-744 ( 2000.
בהמשך לדוח ועדת המשנה מינה שר המשפטים פרופ' יעקב נאמן בנובמבר 2009 את השופטת בדימ' סביונה רוטלוי לעמוד בראש ועדת יישום32 אשר תבצע "ניסוי חלוץ" (פיילוט; להלן - הניסוי) לבחינת אופן היישום של המלצות ועדת המשנה בנושא "ייצוג נפרד לי לדים בהליכים אזרחיים".
ועדת היישום החלה בעבודתה במרץ 2010.
ועדת היגוי, תכנון, הקמה וליווי תכנית חלוץ לייצוג ילדים בהליכים משפטיים אזרחיים משרד המשפטים 1207 .
הציעה הוועדה מתווה לניסוי, וכן הגישה תחשיב תקציבי לביצועו על פי המתווה, ייתנו את הייצוג עורכי דין מאגף הסיוע, ויגובשו הנחיות בנוגע למיון המייצגים, הכשרתם, הדרכתם, התגמול שיינתן להם, הערכת פעילותם והפיקוח עליהם, וכן ינוסחו קוד אתי וכללי התנהגות לעורך הדין המייצג.
על פי התחשיב התקציבי, יעלה הניסוי 5.
8 מיליוןש"ח - 4 מיליון ש"ח יממן משרד המשפטים, ואת יתרת העלות יממנו קרנות ועמותות שהביעו את הסכמתן לכך.
במאי 2012 ביקש המנכ"ל מיושבת ראש ועדת היישום להאריך את הזמן שניתן לו להיערך תקציבית לביצוע הניסוי.
סוגיית הניסוי נידונה בישיבה שקיים ביולי 2012 .
שר המשפטים פרופ' יעקב נאמן בישיבה ציין השר כי הוא רואה חשיבות רבה בייצוג ילדים, וביקש ממנכ"ל משרדו למנות צוות אשר יקבע בתוך חודש מהם האמצעים הנדר שים לקיים את הניסוי, במטרה לפתור את הבעיות התקציביות הקשורות בו.
המנכ"ל ציין באותה ישיבה כי הניסוי יתחיל בתוך חודש, וכי יימצא פתרון לבעיות התקציביות.
במועד סיום ביקורת המעקב, כתשע שנים לאחר שהוגש דוח ועדת המשנה, וכשלוש שנים לאחר ששר המשפטים מינה ועדת יישום שהייתה אמורה לבצע את הניסוי, טרם בוצע הניסוי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד המשפטים לפעול למתן ייצוג משפטי נפרד לקטינים בהליכים אזרחיים, הנכלל בזכויות היסוד שלהם, ולקיים את האמנות הבין-לאומיות שנקבעו בסוגיה חשובה זו.