HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בעיקרי המאמר נכתב: "תמונת המצב הנוכחית בחיל החינוך והנוער מראה שברוב התחומים, עשיית החיל מתבססת על מיקור חוץ ללא מדיניות ותפיסה ברורים.
המשך עשייה ללא הסדרת הנושא עשוי לערער ולהעמיד בסימן שאלה את סמכותו המקצועית של החיל, את הרלוונטיות שלו ואת נחיצותו".
עוד נכתב, כי מיקור החוץ צריך להתבצע על פי תהליך מובנה ולקיים תהליכי בקרה ופיקוח תכופים והדוקים.
המאמר מציין פערים מרכזיים בנושא זה וביניהם: עבודה עם גופים חיצוניים בחיל מתבצעת ללא אחידות וללא קריטריונים ברורים, "וקיימת תחושה ש"איש הישר בעיניו יעשה"; הבקרה והפיקוח על הגופים האזרחיים הם חלקיים, וכמעט שאין מתבצעות תצפיות בשטח על פעילות הגופים האזרחיים; וקיימת שונות גדולה ביכולת הקצינים בחיל להנחות מקצועית גורמים אזרחיים.
משרד מבקר המדינה מציי ן, כי עיקרי הדברים המצוינים במאמר שאליו הפנה צה"ל בתשובתו עולים בקנה אחד עם ממצאי הביקורת ואף מחזקים אותם.
נוכח האמור לעיל, לדעת משרד מבקר המדינה על חיל החינוך ועל ראש אכ"א לבחון מה הם תחומי הליבה החינוכיים אשר מן הראוי, כי יישארו בטיפול של צה"ל באמצעות מפקדיו וקציני החינוך שלו; ולבחון את ההשלכות שיש להרחבת ההישענות על מומחי ידע ותוכן אזרחיים במסגרת המכונים השונים על מעמדו, סמכויותיו ותפקידיו של קצין החינוך ועל תשתית הידע העומדת לרשותו.
הסדרה ותיאום של פעילות חיל החינוך והרבנות הצבאית בתחום הזהות הישראלית-יהודית והתודעה היהודית .
על פי הוראת הפיקוד העליון בנושא המטה המקצועי במטה הכללי, ייעוד ותפקידי קח"ר כוללים, כאמור, בין השאר: פיתוח הערכים ואורחות ההתנהגות בצבא; פיתוח והכוונה של הדרכ ה בצבא בתחומי המתרחש בצבא, בחברה, במדינה ובעם; פיתוח והכוונה של ההדרכה הרעיונית בצבא, ובין היתר - ידיעת הארץ, מורשת היישוב והכרת העם, עיקרי הציונות והיהדות, יסודות בחברה ובמדינת ישראל; פיתוח תכנית התרבות והכוונת פעולות התרבות בצבא; ופיתוח והכוונה של פעולות מתן השכלה בצבא.
בהתאם להוראה האמורה, ייעוד ותפקידי הרבצ"ר הם כלהלן: ייעוץ לרמטכ"ל ולגורמי מטכ"ל בענייני דת בצבא; הוצאת הנחיות והוראות מקצועיות בענייני דת בצבא; הוצאת הנחיות לקיום הווי דת עבור החייל ביחידות צה"ל; תכנון והפעלה של שירותי דת ביחידות הצבא, כגון כשרות ובתי כנסת; הרכשה והספקה של ציוד דתי ליחידות ולחייל הדתי; עיבוד חומר דתי לצורכי הסברה והדרכה דתית וייזום פרסומו; קיום מגע עם מוסדות דת אזרחיים .
35 מאמר בנושא "האם האזרחי מצדיע?
מיקור חוץ בחיל החינוך והנוער- סיכוי או סיכון?
המאמר נכתב בידי מספר אנשי חיל החינוך, וביניהם מי שהייתה מפקדת מחצבי"ם במועד הביקורת.
צה"ל בהתייחסותו מציין, כי המאמר נכתב במסגרת תכנית לפיתוח מנהיגות חינוכית בצה"ל המתקיים במכון למנהיגות בשם "מנדל".
במידה שנדרש; הוצאת הנחיות למניעת עגינות של נשי חיילים נעדרים; הוצאת הנחיות בדבר פינוי וקבורת צבא ההגנה לישראל 1631 .
חללים ומתים לפי דיני ישראל; ופיקוח על ביצוע ההוראות וההנחיות האמורות באמצעות סגל הרבנות הצבאית.
בהתייחסותו מספטמבר 2011 מסר צה"ל, כי שני מסמכים של מפקדת הפרקליט הצבאי הראשי (להלן - מפצ"ר) מנובמבר 1995 ומיוני 1996 מבהירים את תפקידי הרבנות הצבאית הראשית בכל הנוגע לחינ וך ליהדות ולמורשת ישראל, ואת מערכת יחסי הגומלין בהקשר זה בינה לבין חיל החינוך.
בראשון, חוות דעת מנובמבר 1995 ,, נכתב, בין היתר: "בכל הנוגע לחינוך ליהדות ולמורשת ישראל קיימים שני קציני מטה מקצועיים שלהם האחריות לסייע למפקדים .
ראשון מבין שני אלה הוא רבצ"ר.
קצין חינוך, גדודי נוער (גדנ"ע) ונוער ראשי [ .
גם לקחג"ר- אחריות לתחום החינוך ליהדות.
באשר לדרכים ולאמצעים בהם ]קח"ר דהיום ייעשה הדבר - הדבר נתון להכרעתם ולהכוונתם של רבצ"ר ושל קחג"ר ויש לוודא כי הדברים נעשים בהכוונתם, בידיעתם ובהדרכתם".
בשני, מסמך מיוני 1996 , מצוטטת חוות הדעת לעיל ומודגש, כי "גם על קחג"ר לתאם הדרכה זו (העוסקת ביהדות ומורשת ישראל) עם רבצ"ר בהיותו הפוסק בהלכות דת ודיני ישראל בצה"ל".
לאור האמור לעיל - הוסיף וכתב צה"ל בהתייחסותו - "בנושא יהדות ומורשת ישראל מפקדים יכולים לקבל סיוע גם מהרבנות הצבאית".
הרבנות הצבאית עוסקת בנושא התודעה היהודית זה עשרות שנים.
בשנים האחרונות פעלה הרבנות הצבאית בהדרגה יותר ויותר בקרב כלל החיילים והמפקדים בצה"ל לחיזוק התודעה היהודית וחיזוק רוח הלוחם היהודי, חילוני ודתי כאחד.
הרבצ"ר הקודם, תא"ל (מיל') הרב אביחי רו נצקי36 , מסר לנציגי משרד מבקר המדינה, כי קודם לכניסתו לתפקידו כרבצ"ר הוא קיים כשלושה חודשי הכנה שבמסגרתם גיבש את תפיסתו בנושא, ולפיה, חיבור לתקופת המקרא ולצד ההיסטורי של הלאום שלנו שתחילתו כבר בימי אברהם אבינו, יעשה את החיילים טובים יותר.
הוא הוסיף, כי הרבנו ת הצבאית בפעילותה החינוכית באותה עת נכנסה "לואקום עצום.
המטרה של הצבא זה לנצח את המלחמה".
עוד ציין תא"ל (מיל') הרב רונצקי בפני נציגי משרד מבקר המדינה כי בסמוך לכניסתו לתפקיד רבצ"ר הוא הציג את תפיסתו האמורה, ככל שהיא נוגעת לתפקיד הרבנות בתחום התודעה היהודית, בפני הרמטכ"ל דאז, רא"ל (מיל') דן חלוץ.
יצוין, כי התפיסה האמורה קיבלה ביטוי בין היתר בחוברת שהוציאה הרבנות הצבאית בפברואר 2010 בשם "תודעה יהודית לצה"ל מנצח", ובה נכתב, בין השאר, כי מטרת העיסוק בתחום היא "לחזק בקרב כלל חיילינו ולוחמינו את רוח הלחימה ותחושת השליחות, לחזק את המחויבות לשירות ערכי ומשמעותי אצל כלל החיילים והמפקדים, ולחזק ולתמוך גם בעולמם הרוחני של החיילים המסורתיים והדתיים" (ההדגשות במקור).
בהתייחסותו מספטמבר 2011 ציין צה"ל, כי תפיסת הרבנות הצבאית בתחום התודעה היהודית המובאת בחוברת האמורה הינה נגזרת של פקודת ארגון (להלן - פק"א) הרבנות, הגדרות תפקידי רבצ"ר בהוראת הפיקוד העליון בנושא המטה המקצועי, כפי שהובהרו על ידי מפצ"ר וכפי שהן נובעות מהגדרת תפקידי הרב הצבאי במילון למונחי צה"ל, ואין בהן משום חידוש כלשהו.
בתקופת הביקורת שימש תא"ל הרב רפי פרץ כרבצ"ר, שנכנס לתפקידו ביוני 2010 .
במאי 2010 נפגש הרמטכ"ל דאז, רא"ל (מיל') גבי אשכנזי, עם הרבצ"ר הנכנס.
בסיכום הפגישה שהוציא עוזר הרמטכ"ל נאמר, כי הרמטכ"ל ציין שתפקיד הרבנות לחזק ולשמר את רוח המורשת והמסורת ולהוות כתובת הלכתית ברורה לכלל חיילי צה"ל; כי חשוב להימנע מסוגיות המחדדות מחלוקות ועימות; כי .
36 תא"ל הרב אביחי רונצקי כיהן כרבצ"ר החל מספטמבר 2006 ועד תחילת יוני 2010.
"הרבנות צריך שתפעל לחבר את כלל חלקי הציבור המיוצגים בצה"ל, סביב המכנה המשותף והערכים המובילים"; וכי הרב הצבאי הראשי הוא הרב של כל הצבא.
הרבצ"ר מסר לנציגי משרד מבקר המדינה בעניין זה, כי בכניסתו לתפקיד ביקש ממנו הרמטכ"ל דאז לפעול לחיבור צבא ההגנה לישראל 1633 .
החיילים לשורשים היהודיים ולירושלים שהיא בבחינת "הלב של כולנו"; ושאם יתחברו - יהיו חיילים יותר טובים.
בתקופת הביקורת עסקה הרבנות הצבאית במספר סוגים של פעילויות חינוכיות לכלל חיילי צה"ל ומפק דיו, ובעיקר: ימי עיון הכוללים סיורים שונים, הרצאות לחיילים ולמפקדים על ידי רבני היחידות ובאמצעות מדרשה ניידת של אנשי מילואים של הרבנות הצבאית, ערבי זוגות למשרתי קבע וקצינים, סיורי סליחות37 וסיורים בעקבות המכבים38.
את הפעילויות מזמינים מפקדים, סגלי חינוך ורבנים צבאיים באמצעות מוקד הזמנות טלפוני של הרבנות הצבאית.
כן פנתה הרבנות הצבאית אל חיילים ומפקדים באמצעות פרסומים כתובים, שהופצו על גבי נייר או באמצעות הרשת הצה"לית: פרשת השבוע למפקדים, אגרות הרבצ"ר לכלל צה"ל, פרסומים הנוגעים לחגים ופרסומים בנושאי מסורת.
בביקורת עלה, כי פעילותה של הרבנות הצבאית בשנים האחרונות לוותה בהתנגדויות של גורמי פיקוד ומטה בחיל החינוך (כולל קח"ר), שטענו, כי היא פולשת לתחום החינוך תוך חריגה מסמכות, ותוך העברת מסרים חינוכיים המנוגדים או שאינם עולים בקנה אחד עם העמדה החינוכית המטכ"לית.
בספטמבר 2008 התקיים דיון בעניין זה בראשות ראש אכ"א דאז, אלוף (מיל') אבי זמיר, ובהשתתפותם, בין היתר, של הרבצ"ר דאז, תא"ל (מיל') אביחי רונצקי, וקח"ר, תא"ל אלי שרמייסטר.
בסיכום הדיון הדגיש ראש אכ"א, כי לא ייתכן שיועברו מסרים שונים מהרבנות ומחיל החינוך, וכי יש להסדיר נושא זה.
בינתיים, עוד בטרם הוסדר הנושא, התקיים מבצע "עופרת יצוקה" ( 27.
09 ) וחיל החינוך קיים פעילויות חינוך והסברה.
הרבנות הצבאית קיימה באמצעות רבנים שיחות עם מפקדים וחיילים לחיזוק רוח הלחימה, וכן פרסמה וחילקה למפקדים ולחיילים חומרי הסברה כ תובים.
בתום הלחימה פנה קח"ר לרמטכ"ל בנושא זה וציין, כי הרבנות הצבאית העבירה מסרים והרצאות ללוחמים על ידי מרצים לא מאושרים, אשר קיבלו במה על רקע מה שהוא כינה "אווירה מאפשרת", וכי דבר זה הוא מסוכן ובעל גוון פוליטי.
יצוין, כי בעניין הפצת חוברת אחת מסוימת בתקו פת הלחימה ערכה הרבנות הצבאית תחקיר פנימי, ומצאה ליקויים39 .
בינואר 2009 ,התקיימה פגישה בין הרמטכ"ל דאז, רא"ל (מיל') אשכנזי לראש אכ"א דאז והרבצ"ר דאז, תא"ל (מיל') הרב אביחי רונצקי, בנוגע להתנהלות הרבנות הצבאית במהלך מבצע "עופרת יצוקה".
הרמטכ"ל ציין, כי האירוע , שבמהלכו הופץ חומר בעל גוון פוליטי בחתימת הרבנות הצבאית, מהווה "הפרה של הסטאטוס קוו ופגיעה בצה"ל כולו"; והנחה את ראש אכ"א לקיים תחקיר ולהציג מסקנות בנושא.
בפברואר 2009 קיים ראש אכ"א שיחה עם הרבצ"ר ועם נציגי הרבנות הצבאית, שבראשיתה הוא הודה להם על חיזוק רו ח הלחימה במהלך המבצע.
עם זאת, בהמשך ציין ראש אכ"א, כי חלק מהמסרים שהוצגו בפרסומי הרבנות הצבאית במהלך המבצע היו לא ראויים, לא עמדו בפקודות והיה בהם משום נקיטת עמדה פוליטית ושיפוטית כלפי דעות ואמונות של חיילי צה"ל; וכי המפקדים הם האחראים לכל תחום כלפי חייליה ם, ויש לתת להם כלים למימוש .
סיורים לכבוד ימי חודש אלול והשנה החדשה 38 .
במסגרת סיורים "בעקבות התנ"ך" ובעקבות חז"ל 39 נושא החוברת: "לכו לחמו בלחמי".
לגבי החוברת טענו גורמי הרבנות הצבאית, כי היא יועדה וחולקה לחיילים דתיים בלבד.
על גבי הכריכה של החוברת מצוין, כי מדובר ב"לוח לימוד יומי לחייל ולמפקד בעת לחימה".
אחריות זו, "ולא ליצור מצב של בלבול וחוסר הבנה בקרבם לגבי התכנים והעוסקים במלאכה".
על רקע הדברים האמורים הוביל ראש אכ"א דאז, אלוף (מיל') זמיר, עבודה שמטרתה - הסדרת מערכת יחסי העבודה בין חיל החינוך ובין הרבנות הצבאית.
העבודה רוכזה במסמך ששמו "האחריות ושיתוף הפעולה בין חיל החינוך לרבנות הצבאית בנושא תודעה יהודית וזהות ישראלית -יהודית בצה"ל" (להלן - מסמך ההסדרה).
במסמך ההסדרה הגדיר האלוף (מיל') זמיר את תחומי האחריות והסמכות של שני החילות כלהלן: האחריות על החינוך ועל חוסנם הערכי של החיילים, שהעיסוק בערכים, במורשת עם ישראל ובזהות ישראלית -יהודית הוא מרכיב חיוני בו, מוטלת על המפקדים.
חיל החינוך הוא שאחראי לקביעת המדיניות, לפיתוח התכנים והכלים ולהנחיה המקצועית בנושא הזהות הישראלית -יהודית.
הרבנות הצבאית היא שאחראית ובעלת הסמכות לקביעת המ דיניות, לפיתוח תכנים וכלים ולהנחיה מקצועית בנושאים תורניים.
בהמשך פורטו במסמך עקרונות לשיתוף פעולה, וביניהם: כי בימי עיון העוסקים בנושאי זהות ישראלית -יהודית, ערכים ורוח לחימה, ואשר להם אחראי חיל החינוך, ישולבו תוכני תודעה יהודית; כי תופעל מתכונת עקרונית אחת לפעילות של שבת חינוך, שתהיה באחריות הכוללת של חיל החינוך ובשילוב הרבנות הצבאית; וכי סיורים בעקבות התנ"ך ובעקבות חז"ל40 .
יבוצעו על ידי הרבנות הצבאית במרץ 2009 .
אישר הרמטכ"ל דאז, רא"ל (מיל') אשכנזי, את נוסח מסמך ההסדרה הוא הנחה, שתתקיים תקופת ניסיון של שלושה חודשים ולאחריה תתבצע בחינה של ההסדרה כפי שסוכמה.
בהתאם להנחיית הרמטכ"ל, סיכם ראש אכ"א דאז ביוני 2009 על הקמת צוות בקרה (להלן - צוות הבקרה), שבראשו עמד אל"ם (מיל') יעקב קסטל41 , והשתתפו בו ראש מטה הרבצ"ר וראש ענף חינוך והסברה במקח"ר.
בין תפקידי צוות הבקרה נ קבעו בחינת המסרים המועברים לשטח באמצעות שיחות עם מפקדים, סגלי חינוך וסגלי רבנות צבאית, והצגת פעילויות שני הגופים ומקורות המימון שלהם.
נמצא כי ביולי 2009 הנחה ראש אכ"א דאז, כי על צוות הבקרה להציג את מסקנותיו בתוך חודשיים, אך מאוחר יותר הופסקה עבודת הצוות לל א הצגת מסקנות.
לנציגי משרד מבקר המדינה מסר אל"ם (מיל') קסטל את התייחסותו כלהלן: צוות הבקרה התכנס שלוש פעמים, שלאחריהן הגיע אל"ם (מיל') קסטל למסקנה - שאותה הוא הציג גם בעל פה לראש אכ"א דאז, אלוף (מיל') זמיר - ולפיה קיים "משבר אמון מוחלט בין שני הגופים", ושא ין מקום להמשך הבדיקה, שכן להערכתו מדובר בפער אידיאולוגי עמוק ביותר בין הצדדים, והסדרה טכנית אינה מספיקה כאן; וכי לסוגיה קיימים ממדי עומק המחייבים רמה אחרת של טיפול והסדרה.
כפועל יוצא מהמתואר לעיל סיים צוות הבקרה את עבודתו, בלי לפרסם כל מסקנות.
משרד מבקר המ דינה העיר, כי בעקבות סיום עבודתו של צוות הבקרה בלי שהגיע למסקנות, ממילא לא מומשה הנחיית הרמטכ"ל דאז לבצע בחינה של תהליך ההסדרה בתום תקופת הניסיון של שלושה החודשים.
בתגובתו מספטמבר 2011 מסר צה"ל בנושא זה, כי אמנם צוות הבקרה האמור לא השלים עבודתו, אך ראש אכ"א המשיך לקיים בתדירות גבוהה מפגשים עם קח"ר, עם הרבצ"ר ועם גורמים שונים כדי ליצור את השותפות הראויה וליישב את .
כגון בעקבות המכבים, קברי צדיקים, ואתרים קדושים ליהדות 41 בתפקידו האחרון בצה"ל היה אל"ם (מיל') קסטל ראש מחלקת חינוך במקח"ר.
ראש אכ"א דאז, האלוף (מיל') אבי זמיר, בתגובתו מאוקטובר 2011 , מסר, כי כאשר הבין שצוות הבדיקה לא ישכיל לתת מענה לנושא המורכב, הוא פעל בצוות רחב לאורך זמן בשילוב בעלי ידע ודעה כדי לסכם את הנושא.
כתוצאה צבא ההגנה לישראל 1637 .
מכך הונחה על שולחנו בינואר 2011 הצעה לדיון בקשר לתשתית הערכית של צה"ל, שלדבריו הביאה לקפיצת מדרגה משמעותית בשיח.
עוד מסר, כי הוסיף לקיים פגישות נוספות בנושא ואף הציג אותו בפני הרמטכ"ל תוך שהוא עומד על חשיבותו; וכי בפעילות המערכתית ושילוב כל הגורמים יש לראות את צוות המעקב והבדיקה הטוב ביותר שהוכח שניתן לעשות ונעשה.
בהתייחס לתשובת צה"ל ולתשובת ראש אכ"א מעיר משרד מבקר המדינה, כי המפגשים האמורים לא הובילו להסדרה ולתיאום של פעילות חיל החינוך והרבנות הצבאית בתחום הזהות הישראלית -יהודית והתודעה היהודית.
אשר למסמך שאליו הפנה ראש אכ"א בתשובתו, מדובר במסמך שמטרתו העיקרית היא "יצירת דיון שיקדם את הטמעתה של התפיסה הערכית אותה מבקש צה"ל להנחיל לחייליו".
המסמך הוא תיאורטי, ועניינו העיקרי הוא תופעת הסרבנות על רקע אידיאולוגי או מצפוני בצה"ל ושלילתה.
חשוב ככל שיהיה מסמך זה, אין בו כדי לתת מענה לסוגיות המסוימות אשר עלו במסגרת מסמך ההסדרה, ובמרכזן חלוקת תחומי האחריות בין חיל החינוך לבין הרבנות הצבאית.
אגף התכנון במטכ"ל (להלן- אג"ת) אחראי, בין היתר, לקבוע ייעוד, תפקידים, עיקרי הפעלה ומבנה ארגוני לכל יחידה צבאית או מערך, ולממשם בפק"אות המקנות להם תוקף מחייב בצבא.
במהלך שנת 2010 ביקשה הרבנות הצבאית לעדכן את הפק"א שלה, לרבות את הייעוד, התפקידים והמבנה הארגוני של המפקדה שלה.
אג"ת בחן את הצעת הרבנות הצבאית והפק"א המעודכנ ת של הרבנות הצבאית אושרה ביולי 2010 .
בחלק הכללי של הפק"א המעודכנת מצוין, כי היא באה על רקע תמורות שחלו בשנים האחרונות "בחברה הישראלית בכלל ובחברה הדתית בפרט", שאחת מנגזרותיה הייתה "עלייה בכמות החיילים והמפקדים שומרי המצוות המשרתים בצה"ל.
לאור זאת נדרשת הרבנות הצבאית להתאים עצמה אל מול המשימות והאתגרים החדשים".
על פי הפק"א החדשה, בין הייעוד והתפקידים של הרבנות הצבאית נכלל גם תפקיד של "פיתוח התודעה היהודית בנושאים תורניים בקרב מפקדי וחיילי צה"ל - לבנות, להפעיל ולהטמיע תוכניות לפיתוח תודעה יהודית בנושאים תורני ים לחיזוק רוח הלחימה של חיילי ומפקדי צה"ל".
יודגש, כי בפק"א של הרבנות הצבאית משנת 2005 העיסוק בתודעה יהודית נכלל במסגרת תפקידיו של ענף ערכי תורה ללחימה ברבנות הצבאית, שם נכתב, כי בין תפקידי הענף גם "לפעול לטיפוח ולהחדרת תודעה יהודית ומורשת ישראל בקרב חיילי צה"ל".
בפק"א המעודכנת משנת 2010 נקבע העיסוק בתחום התודעה היהודית בין הייעוד והתפקידים של הרבנות הצבאית עצמה, וגם שמו של ענף ערכי תורה ללחימה שונה לענף תודעה יהודית; וכן הוקם מדור ערכי תודעה יהודית (עתי"ד), אשר הוכפף לענף תודעה יהודית.
לשינוי הפק"א התנגדו נחרצות גורמים שונים בחיל החינוך, ובראשם קח"ר עצמו, בין היתר בטענה, שענף תודעה יהודית עוסק בפועל בתחומים שהינם באחריות חיל החינוך, ושאינם יכולים להיות מקושרים לתחומי האחריות של הרבנות, כגון: סיורי ידיעת הארץ, וסיורי מורשת קרב.
כמו כן, גם הפעילות שלכאורה עו סקת בנושאים תורניים גולשת לעיסוק בתחומי חיל החינוך כגון "רוח צה"ל", הסברה, אקטואליה וכד'.
עוד הוא טען, שאיש במטכ"ל אינו יודע ולא אישר את הערכים שאותם מקדם מדור ערכי תודעה יהודית.
התנגדויות אלו נדחו על ידי ראש אכ"א דאז.
בביקורת התברר, כי בפועל יש תחומי תוכן דומים שבהם עוסקים הן חיל החינוך והן הרבנות הצבאית, שניהם במסגרת אחריותם וסמכותם כפי שנקבעו במסמך ההסדרה, בפק"אות שלהם ובהוראה בנושא המטה המקצועי.
להלן פירוט: הרבנות הצבאית מקיימת שיחות והרצאות על ידי מרצים שונים ביחידות ובקורסי ההכשרה השונים בצה"ל, בין הי תר, בנושאים כלהלן: שליחות, חתירה לניצחון, מנהיגות, מוטיבציה, גבורה, ערכים ומוסר בלחימה.
כן היא מקיימת סיורים בראי היהדות בנושאים של מורשת קרב, היסטוריה, אתרי צבא ההגנה לישראל 1639 .
מורשת וסיורים שעניינם ערכים.
הרבנות הצבאית מקיימת גם פעילויות תחת הכותרת של "ערבי זוגות", לחייל/ ת ולבן/בת זוגם, באתרים שונים.
מעיון בתוכני הערבים האלו עלה, כי כולם כוללים, מלבד הרצאה בנושא משפחה וזוגיות, גם תחומי תוכן אחרים כמו "אמונתם ומסירותם של מתיישבי ירושלים לכל אורך הדורות", או סיפור האצ"ל במלחמת העצמאות.
במקביל בין תחומי העיסוק של חיל החינוך נכלל חינוך בנושאים כגון ידיעת הארץ, מורשת היישוב והכרת העם, עיקרי הציונות והיהדות, יסודות בחברה ובמדינת ישראל, פיתוח המנהיגות בצה"ל וכן פיתוח ערכים ונורמות התנהגות של מפקדים וחיילים בצה"ל.
בדומה לאופן שבו פועלת הרבנות הצבאית בתחום התודעה היהודית, גם חיל החינוך מקיים הרצאות, ימי עיון וסיורים לשם מימוש תפקידיו.
בין העקרונות לשיתוף הפעולה בין חיל החינוך לרבנות הצבאית שנמנו במסמך ההסדרה צוין, בין היתר, כי יוזמות חדשות ומשמעותיות של הרבנות הצבאית בתחומי התודעה היהודית והערכים יאושרו על ידי חיל החינוך והנוער.
בפועל המשיכו להישמע גם לאחר פרסום מסמך ההסדרה טענות של חיל החינוך על חריגות מסמכות של הרבנות הצבאית ועל אופי הפעילות החינוכית שהיא מקיימת בתחום התודעה היהודית, ולפיהן לא תמיד תואמת פעילות זו את העקרונות הנמנים ב"רוח צה"ל וב"ייעוד וייחוד" ואת האתיקה של ההסברה בצבא.
אחת הטענות המשמעותיות שנטענו בהקשר זה הועלו על הכתב במכתב שכתב קח"ר בספטמבר 2010 לסגן הרמטכ"ל דאז, אלוף בני גנץ, ובו ציין, כי לאחרונה הפיץ הרבצ"ר, תא"ל הרב פרץ, הוראה ששמה "עקרונות בביצוע פעילות תודעה יהודית בצה"ל", הקובעת, בין היתר, שיחידות צה"ל מחויבות בפעילות חודשית נוספת בתחום התודעה היהודית.
קח"ר טען שהוראה זו הופצה באופן בלתי מתואם, ומהווה חריגה בוטה מהסמכות.
כן העלה קח"ר את החשש ש"קיום הוראת תכנים אחרים כגון הדמוקרטיה הישראלית,]על חשבון[ הרבצ"ר עלולה לבוא עח"ש רוח צה"ל ומורשת קרב שהם מרכיב י חובה בתוכנית החינוך.
מבקש שתקפיא ההוראה עד לדיון סדור בנושא".
בתחילת אוקטובר 2010 כתב קצין תיאום מלשכת סגן הרמטכ"ל לראש לשכת ראש אכ"א, כי נושא הוראת רבצ"ר האמורה יעלה לדיון במסגרת פגישת עבודה בין סגן הרמטכ"ל לראש אכ"א ובהשתתפותם של קח"ר, הרבצ"ר ונציג אג"ת.
התברר, כי פגישה כאמור לא התקיימה עד מועד סיום הביקורת.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח החפיפה הנושאית המסוימת הקיימת בין פעילות חיל החינוך בתחום הזהות הישראלית -יהודית לבין פעילות הרבנות הצבאית בתחום התודעה היהודית, מן הראוי להסדיר את שיתוף הפעולה בין שני ה גופים.
על אכ"א לבחון בדחיפות את כלל הפעילות החינוכית הנעשית בצה"ל, במטרה להבטיח, כי היא עולה בקנה אחד עם העקרונות שנקבעו במסמך "רוח צה"ל" ובמסמך "ייעוד וייחוד", שהם המסמכים המכוננים לעניין החינוך בצה"ל, ועם התפקידים של חיל החינוך ושל הרבנות הצבאית, ולהמליץ על מסקנות להכרעת הרמטכ"ל.
בביקורת נמצא, כי הן הרבנות הצבאית והן חיל החינוך מממנים מתקציביהם חלק מפעילות החינוך שמקיימות היחידות (במקרים האחרים היחידות מממנות 1640 דוח שנתי62 .
מתקציביהן את פעילויות החינוך שלהן).
חיל החינוך מתקצב פעילויות חינוך לאוכלוסיות יעד מסוימות ובעיקר לקצינים, צוערים וסגלי מפקדים, והמימון ניתן על פי רוב לפעילות עצמה ולא עבור הסעות, כלכלה ולינה.
הרבנות הצבאית מתקצבת פעילות חינוכית עבור יחידות מתקציבה או באמצעות תרומות שהיא מקבלת, כך שפעילויות רבות של הרבנות הצבאית בתחומים האמורים ניתנות ליחידות צה"ל בחינם או במחיר צבא ההגנה לישראל 1641 .
סמלי, לרבות הלינה, הכלכלה וההסעות.
עוד התברר, כי האפשרות לקבל פעילויות בחינם או בתשלום סמלי משפיעה על בחירותיהם של מפקדים וסגלי חינוך בנוגע לפעילויות החינוך עבור יחידותיהם.
בתגובתו מספטמבר 2011 מסר צה"ל בנושא זה, כי הן הרבנות הצבאית והן חיל החינוך מספקים ליחידות צה"ל חלק מהפעילות בחינם וחלק מהפעילות בתשלום.
ההחלטה אילו מהפעילויות יהיו בחינם ואילו יעלו כסף נתונה בידיהם של מספקי הפעילויות - הרבנות הצבאית וחיל החינוך.
לדעת משרד מבקר המדינה, הספקת פעילויות חינוך ליחידות ללא תשלום או בתשלום סמל י בלבד היא עניין מהותי ביותר, המשפיע במישרין על היקף הפעילות החינוכית הנעשית בפועל בהובלת שני הגופים האמורים ומטעמם, ועל תהליך קבלת ההחלטות של היחידות בבואן לבחור בין פעילות שמציע חיל החינוך לבין זו שמציעה הרבנות הצבאית.
מן הראוי שאכ"א יקבע אמות מידה ברורות ובסיס נורמטיבי ברור, כדי למנוע מצב שבו שיקולים של כדאיות כלכלית יכריעו את הכף בבחירת אופי הפעילות החינוכית ביחידות ומסריה.
גורמים שונים במקח"ר, כולל קח"ר עצמו, ויועצת הרמטכ"ל לענייני נשים (להלן - יוהל"ן), תא"ל גילה כליפי, הצביעו על תופעה של שינוי בסטטוס קוו שהיה קיים בנושאי דת בצבא ועל קשר בין שינוי זה לבין אופיין של פעילויות החינוך בצה"ל, ובמיוחד אלו הנוגעות לזהות ישראלית -יהודית ולתודעה יהודית.
מחקר שיזמה יוהל"ן בשנת 201042 עוסק אמנם בסוגיות הנוגעות לשירות המשותף לגברים ולנשים בצה"ל ולפקודת "השילוב הראוי", אך נכללו בו התייחסויות הרלוונטיות גם לנושאים הקשורים לחינוך בצה"ל.
עורכי המחקר טוענים שם, בין היתר, כי פקודת "השילוב הראוי" הפכה ממכשיר המיועד לענות על צורכי החייל הדתי בשירות המשותף לאמצעי לעיצוב אופיו של צה"ל, וכי תהליך זה - הנובע לדעתם "מתפיסה חדשה ומרחיבה של תפקיד הרבנות הצבאית" - מציב את צה"ל "בתוך תהליך של ערעור הסטטוס קוו ביחס למיצוב הדת בצבא".
במרץ 2011 כתב קח"ר לרמטכ"ל, רא"ל בני גנץ, ולראש אכ"א דאז מכתב בנושא "השפעה דתית על השירות בצה"ל".
בין היתר נכתב שם כלהלן: "מזה זמן מורגשת בצה"ל פגיעה בקונצנזוס ארוך השנים שמקובל בין דת למדינה.
למפקדים אסור לעשות שימוש במסרים אידיאולוגיים אמנותיים או פוליטיים, בין אם הם חובשי כיפות ובין אם לאו, כדי לחזק את רוח יחידתם .
ענייני הדת והחינוך אינם סוגיה של גבולות גזרה והסדרות, לא רק כללי שילוב ראוי ולא ביטוי של חילוקי דעות בין רבצ"ר, יוהל"ן וקח"ר.
המסד הערכי והמלכד, שעליו צה"ל מושתת, כמו גם דימויו מונחים כאן על הכף.
לעניות דעתי, נדרשת הכרעה ברורה, אליה רבים וטובים מהמפקדים משוועים".
לסיום, המליץ קח"ר להביא את הנושא לדיון עומק במטה הכללי.
ראש אכ"א השיב (יומיים ל אחר מכן) למכתבו האמור של קח"ר במסמך שכותרתו "התייחסות למסמך בנושא השפעה דתית על השירות בצה"ל".
שם הוא כתב, בין השאר, כי "סוגיית השירות המשותף נמצאת בראש מעייניי מיום כניסתי לתפקיד".
42 'ד"ר נרי הורוביץ וקרן שגיא, "'השילוב הראוי - חריגות וחריקות בהסדרת השירות המשותף", 2010 .
, אגורא מדיניות 1642 דוח שנתי62 .
ביוני 2011 , סמוך לסיום תפקידו43 , כתב ראש אכ"א לרמטכ"ל, לאלופים החברים במטכ"ל, וכן לקח"ר, לרבצ"ר וליוהל"ן, מסמך אשר בראייתו נועד לתעד, להתוות ולשקף מציאות ופעילות .
43 האלוף (מיל') זמיר סיים את תפקידו ב- 25.
במקומו מונתה לתפקיד ראש אכ"א אלוף אורנה ברביבאי.
שנעשתה בנושא השירות המשותף של חיילים חילוניים וחיילים דתיים בצה"ל במכתבו ציין ראש אכ"א דאז, בין השאר, כי קיים מספר דיונים בראשותו על ממצאי המחקר שיזמה היוהל"ן והשלכות יהם.
כן כתב שם האלוף (מיל') זמיר: "על פי הבנתי, מדובר בנושא שהוא בנפשו של צה"ל ובנפשנו כחברה וכמדינה יהודית ודמוקרטית.
תהליכי הכרסום והסחיפה בבסיס השירות המשותף מעצימים מאוד את האתגרים והאיומים על המשך קיום מודל צבא העם, ומחדדים מאוד את הצורך לעסוק בו כנושא אסטרטגי עבור הפיקוד הבכיר של צה"ל " (ההדגשה במקור).
ראש אכ"א הוסיף, כי הוא מודע לרגישותו הציבורית והפוליטית של הנושא, אך "אם לא נקדים לעסוק בו בצורה יזומה ומושכלת, ניאלץ להידרש לו כמכבי -תבערה גדולה".
בתגובתו מספטמבר 2011 מסר צה"ל בנושא זה כלהלן: נושא "הש ילוב הראוי" אינו בליבת נושא החינוך.
הגם שכך, הרמטכ"ל הנחה את ראש אכ"א על קיום עבודת מטה בנושא ה"שילוב הראוי" ו"שירת נשים", ומינה את ראש אכ"א להוביל בחינה סדורה של כלל היבטי השירות המשותף בצה"ל, כמו גם את פקודת "השילוב הראוי", מתוך מטרה לבצע את ההתאמות והעד כונים הנדרשים וכדי לטפל בסוגיות המורכבות שעלו.
משרד מבקר המדינה מציין, כי פעילותה של הרבנות הצבאית בתחום התודעה היהודית קיבלה ביטוי רשמי ומוסמך בפק"א שלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הליקויים שהועלו בתהליך הסדרת הפעילות של חיל החינוך והרבנות הצבאית, מן הראוי כי הרמטכ"ל ופורום מטכ"ל יידרשו לנושא, כדי לקבוע לגביו הנחיות ברורות.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חשיבות הנושא, מן הראוי לשקול שהוא יעלה גם לדיון ולהכרעת הדרג המדיני, קרי, שר הביטחון.
שר הביטחון, מר אהוד ברק, בהתייחסותו מספטמבר 2011 לטיוטת הביקורת מסר, כי לאור חשיבות הנושא הוא הורה לרמטכ"ל להציג לו את "הסוגיה בכללותה, על היבטיה ונקודות ראויות להחלטה" עד סוף שנת 2011 .
לפעילות החינוכית הנעשית בצה"ל חשיבות רבה נוכח תפקידיו של צה"ל בהגנת העם והמדינה, נוכח מיקומו וחשיבותו של צה"ל בחברה הישראלית, ונוכח היותו של צה"ל ארגון הירארכי שמשרתים בו מפקדים וחיילים צעירים המצויים בשלב שבו מתגבשת ומתעצבת השקפת עולמם כבני אדם וכאזרחים.
האתגר הניצב בפני צה"ל מורכב במיוחד בכל הקשור בטיפול בסוגיות חינוכיות הנוגעות לתחום הזהות הלאומית, וזאת נוכח מאפייניה המגוונים של החברה הישראלית והעמדות השונות הרווחות בה, וכן נוכח הצורך לקיים את הפעילות החינוכית בצד הצורך לבצע את המטרה המרכזית המוטלת על צה"ל - להגן על עצמאותה של המדינה ועל ביטחון תושביה ואזרחיה.
צה"ל משקיע מאמצים ומשאבים רבים בפעילות חינוכית בקרב המשרתים בו, ובכלל זה כדי להשפיע על דפוסי הפעולה הערכיים של חייליו ומפקדיו.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב, כי העשייה החינוכית מלווה את העשייה הצבאית המבצעית והתפקודית של החייל והיחידה, ויש בה כדי להשפיע על המשך התפתחותו וצמיחתו של החייל כאדם וכאזרח מדינת ישראל גם בתחומים שאינם מתחייבים מאופי השירות הצבאי.
במלאכת החינוך בצה"ל נושאים בעיקר המפקדים, זאת לצד תפקידם העיקרי להוביל את פקודיהם בהצלחה בביצוע משימותיהם הצבאיות, בעת חירום ובעת שגרה; וסגלי החינוך ביחידות, המסייעים בידי המפקדים במלאכתם זו במתן ייעוץ, בארגון פ עילויות חינוך ובביצוען בעצמם.
נטל זה הוא כבד ביותר לאנשים שהם פעמים רבות צעירים ובעלי ניסיון חיים מועט, גם בהיותם חדורי התלהבות ומרץ.
בביקורת נמצאו פערים הנוגעים לכשירות של מפקדים למלא את המוטל עליהם בתחום החינוך ובמיוחד באמצעות שיח פיקודי.
משום כך על צה"ל לדאוג לכך שיינתנו להם מרב הכלים כדי שיוכלו לבצע נאמנה את מלאכתם הקשה.
בין השאר, על צה"ל לשים דגש על הטמעת המסמכים המכוננים שבתפיסת החינוך בצה"ל; ועל הגדרת הכשירות הנדרשת ממפקדים בתחום השיח הפיקודי-חינוכי, והקנייתה בהכשרות רלוונטיות.
בשנים האחרונות התרחבה הפעילות החינוכית שמקיים חיל החינוך באמצעות מיקור חוץ של מכונים אזרחיים בתחומי תוכן מרכזיים.
על מקח"ר לפעול לכך שיגובשו אמות מידה כתובות בנוגע לבחירת המכונים; ולוודא כי מתקיימים תהליכי בקרה ופיקוח סדורים על מכונים אלה.
כמו כן, על חיל החינוך ועל אכ"א לבחון האם יש תחומי ליבה חינוכיים אשר מן הראוי שיישארו בטיפול צה"ל עצמו, להגדיר מה הם, וזאת במטרה להבטיח, כי נשמרת ומתפתחת בחיל החינוך תשתית הידע הבסיסי בנושאים הנמצאים בליבת העשייה החינוכית שלו.
לצד הפעילות החינוכית שמקיים חיל החינוך מקיימת גם הרבנות הצבאית פעילות חינוכית לחיזוק התודעה היהודית בקרב כלל החיילים ולחיזוק רוח הלוחם היהודי, חילוני ודתי כאחד.
בביקורת נמצא, כי נפלו ליקויים בתהליך הסדרת יחסי הגומלין בין חיל החינוך לבין הרבנות הצבאית, וכי הדבר משפיע על התנהלות הפעילות החינוכית הכוללת בצה"ל.