HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד טענה"נובל" כי פעלה בהתאם לחובתה כמפעיל בהתאם לתנאי שטר החזקה ורישיון .
שטר החזקה מטיל עליה אחריות לנהל את הפעולות הנדרשות מטעם כל .
מחזיקי הזכויות ב"תמר".
הסדרתן של פעולות אלו נעשתה על ידי מחזיקי הזכויות במאגר בהסכם .
התפעול המשותף של "תמר" (ע"פ מנגנון מוסכם של אספקה במשותף.
פנייתה של חח"י מייצג סטייה ממנגנון השיווק המשותף האמור.
"נובל" כמפעילה של "תמר " .
אינה רשאית לספק גז עפ"י ההסכם החדש בשלב זה.
מכיוון ש"נובל" ו"דלק" אינם צד להסכם .
החדש, אספ קת גז לפיו היא למעשה מעבר למנגנון אספקה בנפרד של גז מ " תמר".
82 חוק התחרות הכלכלית, התשמ"ח-1988, סעיף 29 )א.
(א: "בעל מונופולין לא ינצל לרעה את מעמדו בשוק באופן .
העלול להפחית את התחרות בעסקים או לפגוע בציבור ".
83 חוק התחרות הכלכלית, התשמ"ח-1988 , סעיף29)א(ב: "יראו בעל מונופולין כמנצל לרעה את מעמדו בשוק באופן .
העלול להפחית את התחרות בעסקים או לפגוע בציבור, בכל אחד מן המקרים האלה: (1) קביעה של רמת מחירי .
קניה או מכירה בלתי הוגנים של הנכס או של השירות שבמונופולין; (2) צמצום או הגדלה של כמות הנכסים או היקף .
השירותים המוצעים על ידי בעל מונופולין, שלא במסגרת פעילות תחרותית הוגנת; (3) קביעת תנאי התקשרות שונים .
לעסקות דומות אשר עשויים להעניק ללקוחות או לספקים מסוימים יתרון בלתי הוגן כלפי המתחרים בהם; (4 ) .
התניית ההתקשרות בדבר הנכס או השירות שבמונופולין בתנאים אשר מטבעם או בהתאם לתנאי מסחר מקובלים .
אינם נוגעים לנושא ההתקשרות ".
ה | התועלות מיישום מתווה הגז | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 ה- JOA קובע שנדרשים הסדרים תומכים לאיזון והקצאה של הגז המופק מ" תמר" לצורך יישום .
משרד האנרגייה מסר למשרד מבקר המדינה כי בדק שאספקת הגז לא הופסקה בפועל על ידי .
"נובל" גם אם סופקה רק לפי התנאים שהוסכמו בהסכם " תמר" משנת 2012 והמשרד לא .
התערב בנוגע לסירוב אספקת הגז לפי התנאים שנקבעו בהסכם המכר בנפרד שלפי השקפתו .
בתשובת "נובל" ו"דלק" למשרד מבקר המדינה נטען כי הם קיבלו לראשונה הודעה על קיומו .
של ההסכם לאחר שנחתם, ב- 4.
2020 , זמן קצר ביותר לפני המועד היומי שבו מודיעה חח"י .
על כמויות הגז שבכוונתה לשריין ליום העוקב.
הם סירבו להצטרף להסכם.
משום שהוא עסק בדיוק באותה כמות ו באותה תקופה בהן עוסק הסכם "לוויתן" וכל עניינו להפר .
הסכם זה, לרוק נו מתוכן ולסכל את הסכם "לוויתן", שהוא כאמור תוצר של ההליך התחרותי .
שניהלה חח"י בו הפסידו מחזיקי זכויות הרוב ב"תמר" .
אולם ללא קשר לזכויותיהם של "דלק" .
ו"נובל" מכוח הסכם "לוויתן", "נובל" כמפעילת "תמר" לא הייתה רשאית לספק גז על־פי ההסכם .
מכיוון ש "נובל" ו"דלק" לא היו צד להסכם, אספקת גז לפיו הייתה למעשה מעבר למנגנון .
אספקה בנפרד של גז מ "תמר" בו מחזיקי הזכויות האחרות ב "תמר" יספקו יחידות גז שאינן .
"לדברי "נובל" ו"דלק לא ניתן ליישם מנגנון שיווק ואספקה בנפרד של גז מ"תמר" .
ללא הסדרים תומכים לאיזון ול הקצאה של הגז המופק, ושבלעדיהם אספקה כזאת היא בלתי .
עוד מסרו "נובל" ו"דלק'" בתשובתם כי סעיף 4.
2 לשטר החזקה של"תמר" , שמשרד האנרגייה .
נתן לבעלת הזכויות במאגר, מכיר ב"נובל" כמפעילת "תמר", ומטיל עליה אחריות לנהל את .
הפעולות הנדרשות מטעם כל מחזיקי הזכויות ב"תמר" על פי שטר החזקה ועל פי חוק הנפט.
מחזיקי הזכויות ב"תמר" הסדירו פעולות אלה בהסכם התפעול המשותף של "תמר'" שעליו הן .
הסכימו (להלן - JOA) .
JOA אינו מאפשר מכירה או העברה של גז ללא הסכמתו המפורשת של .
לכן JOA מחייב את "נובל" מתוקף תפקידה כמפעילה לוודא שגז המופק .
ב"תמר" לא יסופק ללא מנגנון מתאים להקצאתו.
הצורך להסכים על הסדרים תומכים לאיזון .
ולהקצאה כתנאי מקדים לשיווק בנפרד של גז היא עמדה מוסכמת זה מכבר על כל הצדדים .
הרלוונטיים, לרבות משרד האנרגייה.
עוד מסרו בתשובתם כי הם הסכימו שיסופק גז, וכל מחזיק .
זכויות במאגר יקבל תשלום עבור חלקו בגז שסופק לפי הסכמי המכר שחתם בנפרד עם חח"י.
דהיינו מחזיקי זכויות הרוב יקבלו תשלום עבור חלקם לפי הסכם 2020 ,שעליו חתמו עם חח"י .
ואילו "נובל" ו"דלק'" יקבלו תשלום עבור חלקם לפי הסכם 2012 .
משרד האנרגייה מסר בפגישה ביולי 2021 למשרד מבקר המדינה כי הוא שכר חברת ייעוץ .
בין-לאומית שתסייע למשרד לחבר הסדרים תומכים לאיזון ול הקצאה של הגז המופק (הוראת .
מכר בנפרד) עבור מחזיקי הזכויות באותו מאגר.
הוראת המכר בנפרד הייתה מוכנה, והמשרד לא .
הפעילה כחלק מהרגולציה על מאגר "תמר" לפי בקשת רשות התחרות שהעדיפה להגיע לצו .
מוסכם עם מחזיקי הזכויות.
עוד מסר משרד האנרגייה כי הוא מעדיף שמחזיקי הזכויות במאגר .
"תמר" יגיעו בעצמם להסכמה לגבי מנגנוני המכר בנפרד.
84 דוח מידי של "ישראמקו" לבורסה מיום 4.
2020 בו צויןבעלות זכויות [ שיעור אספקת הגז של].
'תמר' מתוך הכמויות שימכרו על ]-[ פיהסכם המכר בנפרד , יהיה גבוה משיעור אחזקותיהם במאגר" ] .
התועלות מיישום מתווה הגז חח"י מסרה למשרד מבקר המדינה כי נוכח הודעת "נובל" שתספק את הגז רק אם חח"י תתחייב .
לשלם את המחיר הנקוב לפי ההסכם המקורי מ-2012 , נאלצה חח"י להסכים לשלם מחיר גבוה .
זה ובכך למנוע קשיים באספקת החשמל או שינויים אחרים שידרשו על ידה.
עוד מסרה חח"י למשרד מבקר המדינה בינואר 2021 ,כי עמדתה היא שסכסוך עסקי בין מחזיקי .
הזכויות בתמר בנוגע לשאלה האם חלק מהן הפרו התחייבות שנתנו כלפי מחזיקי זכויות הרוב, .
אינו מאפשר למפעיל לסרב לאספקה של גז.
במרץ 2021 מסר הממונה לשעבר על התחרות בפני צוות הביקורת כי לדעתו סירובה של "נובל" .
לספק גז במסגרת הסכם המכר בנפרד קשור לא רק להיותה של "נובל" בעל מונופול בתחום .
הגז ואחד המחזיקים במאגר "תמר", אלא גם בהיותה אחת ממחזיקי הזכויות ב"לוויתן ".
משרד מבקר המדינה מציין כי ראוי היה כי משרד האנרגייה יסדיר מנגנון ברור שיחייב את .
"נובל" כמפעיל המאגר להזרים גז הן אם ישווק גז במשותף והן אם אחד ממחזיקי הזכויות .
במאגר ירצה לבצע מכר בנפרד שכן המדינה היא בעלת משאבי הגז, והיא נתנה זיכיון .
להפיקו לכל אחת ממחזיקי הזכויות בנפרד בהתאם לשיעור אחזקותיו במאגר .
עוד מומלץ, נוכח אירועים אלה, למשרד האנרגייה לפרסם את החובות החלות על מחזיק .
זכויות במאגר שמפעיל ומתא ם את אספקת הגז מהמאגרים, התנאים לפעולתו לרבות .
חובתו לספק גז במנותק מסכסוכיו העסקיים, את הציפיות ממפעיל זהיר וסביר בכלל ואת .
כל הנדרש ממפעיל בעל החזקות צולבות בכמה מאגרים בפרט.
משרד מבקר המדינה המליץ בעבר כי אם הרשות בוחרת לפעול בהליך מ ינהלי חלף הליך .
משפטי פלילי, עליה לפרסם לציבור את השיקולים שהביאו להחלטתה על הליך האכיפה ואת .
הטענות שעלו בפניה בעת גיבוש ההסדר המינהלי המסתמן 85 .
בינואר2021 פרסמה רשות התחרות להערות הציבור טיוטת צו מוסכם לפי סעיף50 ב לחוק .
בצו הזה הצהיר "נובל" כי ב - 30.
21 נחתם הסכם פשרה בין חח"י לבין מחזיקי .
בהתאם להסכם הפשרה תרכוש חח"י גז ממאגר "תמר" במחירים נמוכים .
מהמחירים שבהם "נובל" נהגה למכור גז לחח "י.
לפי הסכם הפשרה, הצהיר נובל, כי סך .
החיסכון לחח"י לתקופה שתסתיים ביוני 2021 בגין רכישות מ"תמר", לעומת מחיר ההסכם של .
חח"י עם מאגר "לוויתן ", יהיה כ -100 מיליוןשקל נוספים87.
85 מבקר המדינה, דוח שנתי71( ג2020 ,) " הטיפול במונופולין וריכוזיות בענף המזון ".
86 הצו המוסכםאושר על ידי בית הדין לתחרות ביום 31.
87 חח"י מסרה למשרד מבקר המדינה כי ביום 4.
2020 שהיא סיכמה עם מחזיקי זכויות הרוב ב" תמר" על מחיר המגלם .
הנחה של כ-50 מיליון דולר.
במסגרת הדיונים על הצו המוסכם העדיפה רשות התחרות את החלופה אותה הציג הצו .
המוסכם והכוללת הסכמה על מכר בנפרד, מנגנון איזון והתמחרות בין מחזיקי זכויות ב" תמר" וויתור על טענות ככל .
ה | התועלות מיישום מתווה הגז | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים 6: חסכון בעלויות הגז בעקבות הסכם "לוויתן" והסכם "תמר" .
המקור: דוחות תקופתיים חח"י לשנים2019 ו-2020 .
:בכפוף לאישור הצו המוסכם יחולו הוראות אלה .
נובל תאפשר לכל אח ד ממחזיקי הזכויות ב"תמר" למכור את חלקו במאגר בנפרד (להלן - דרישת .
מכר בנפרד), תכבד דרישות מכר בנפרד של כל אח ד מה ם, תפיק ותזרים את הגז בהתאם .
לדרישות אלה תוך מילוי חובותיה כמפעיל זהיר וסביר ובהתאם להסכם איזון גז בין מחזיקי .
בכפוף לקיום התחייבויות על ידי "נובל", רשות התחרות לא תנקוט צעדי אכיפה נגד מי מקבוצת .
"נובל" בגין המעשים המתוארים בתלונת מחזיקי הזכויות האחרות ובתלונת חח"י בקשר להסכם .
מכירת הגז בין מחזיקי זכויות הרוב ובין חח"י מ- 4.
בהחלטת שר הכלכלה הכרוכה במתווה הגז ניתן פטור לגבי סעיפים 30 (הסדרת פעולות .
מונופולין), 30 א (מכירת נכס בידי מונופולין) ו-31 .
(הפרדת מונופולין) לחוק ההגבלים העסקיים .
הוא ניתן לגבי המאגרים "תמר" ו"לוויתן", ותוקפו עד ל - 1.
2025 , עם אופציה להארכה עד .
30 , בהתאם לשיקולו של שר האנרגייה ולתנאים שישררו במשק הגז.
בתשובת רשות התחרות למשרד מבקר המדינה היא ציינה כי במאי 2021 הצליחה להגיע .
להסכמה שמחייבת את "נובל" לאפשר מכר בנפרד, על אף שהותר לה כבר בשנת 2006 לשווק .
את הגז מ"תמר" יחד עם שותפיה עד 17.
ההסכמים שנחתמו במסגרת הצו המוסכם .
88 חיסכון בעלות הגז מהסכם "לוויתן " חושב לפי שער חליפין של 3.
התועלות מיישום מתווה הגז שמאפשרים לכל מחזיקי הזכויות ב"תמר" למכור גז בנפרד החל ב- 27.
2021, מבטלים את זכות .
הוטו שהייתה בידי "נובל" (עד 17.
גילוי דעת של רשות התחרות מיולי 201289 - קובעעל פי סעיף 50 ד לחוק, רשאי הממונה להטיל .
עיצום כספי בגין כמה הפרות (המנויות בסעיפים קטנים (1 ( ) עד6 )), אשר מרביתןהן גם עבירות .
פליליות על פי סעיפים 47(א) ו -47 (ב) לחוק, וניתן לטפל בהן הן בנתיב הפלילי והן בנתיב .
עוד מנחה גילוי הדעת כי בדיקה של הפרה היא תהליך דינאמי, המבוסס על התמונה .
העובדתית והמשפטית הנמצאת בידי הרשות בכל רגע נתון.
בהתאם לכך, הבחירה בין נתיב .
לנתיב עשויה גם היא להשתנות וזאת כאשר המידע הנמצא בידי הרשות בנוגע להפרה מצדיק .
כך, להמחשה, עשוי המסד העובדתי הנמצ א בידי הרשות בנקודת זמן מסוימת להצדיק .
פתיחה בחקירה, ואולם תוך כדי החקירה עלולה התמונה להשתנות באופן שיתברר כי מדובר .
דווקא בהפרה שראויה לטיפול בכלים מנהליים.
רשות התחרות מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בנוגע לבדיקתה את תלונת חח"י .
מאוקטובר 2020 כי בחרה לפעול בדרך שלצו מוסכם חלף הליך מינהלי.
עם טיוטת הצו המוסכם הודעה לעיתונות שכוללת את הטענות והשיקולים שהביאו לצו המוסכם.
הרשות גם פנתה לבית הדין על מנת שיתאפשר לה לפרסם לציבור את בקשתה לאישור הצו .
המוסכם - שכוללת את הנימוקים.
בית הדין א יפשר את פרסום הבקשה בניגוד לעמדת "נובל"- .
סעיף 50 ב (א) לחוק התחרות קובע כיבית המשפט המוסמך לדון בעבירות לפי חוק התחרות .
רשאי, לפי בקשת הממונה וחלף הליכים לפי סעיפים 26 ,43 ,47 ,48 או50 'א, או לפי פרק ז1 .
לחוק, לתת להסכמה בין הממונה לבין אדם אחר תוקף של צו (להלן - צו מוסכם); צו מוסכם .
כאמור ייתכן שלא יכלול הודאה בחבות בנוגע לתקופה שקדמה למועד נתינתו ויכול שיכלול, בין .
השאר, חיוב בתשלום סכום כסף לאוצר המדינה מצד אותו אדם, וחיוב מצידו לעשות דבר או .
עם זאת סעיף קטן (ב) קובע שבקשת הממונה למתן צו מוסכם תהיה מנומקת .
ויפורטו בה, בין השאר, חלופות ששקל למתן צו מוסכם.
בהמשך לביקורת של משרד מבקר המדינה, רשות התחרות פרסמה לציבור את השיקולים .
שהביאו להחלט תה על הליך האכיפה ואת הטענות שעלו בפניה בעת גיבוש ההסדר .
המינהלי אליו הגיעה עם "נובל".
משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות התחרות להמשיך ולהקפיד לפרסם לציבור את .
מכלול הטענות שי עלו בפניה בעת גיבוש הסדרים מינהלי ים והנימוקים לבחירה בהליך .
מינהלי, על פני פעולה בנתיב הפלילי.
89 גילוי דעת1/12 : הנחיות רשות ההגבלים העסקיים בדבר השימוש בהליכי אכיפה של עיצומים כספיים .
ה | התועלות מיישום מתווה הגז | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 רכישת גז מספקים אחרים על ידי חח"י בעקבות הסכם .
כאמור, ביוני 2019 חתמה חח"י על הסכם"לוויתן ".
מחיר הגז בהסכם "לוויתן " נמוך בהשוואה .
למחירי הגז הקבועים בהסכם המקורי מ-2012 שבו התקשרה החברה עם השותפים במיזם תמר.
תקופת ההתקשרות היא מ- 31.
19 , המועד שבו החלה הזרמת הגזממאגר "לוויתן ", ועד .
למוקדם מבין יוני 2021 או תחילת הפקת הגזמהמאגרים "כריש" ו"תנין".
לחח"י אין חובה לרכוש כמות מינימלית כלשהי של גז במסגרת ההסכם.
מחזיקי הזכויות "לוויתן " אינם מחויבים לשמור נפח קיבולת להזרמת גז בצנרתם כדי לספק .
חח"י מחויבת לפנות ל מחזיקי הזכויות ב"לוויתן " על בסיס חודשי לצורך רכישת כמויות גז .
שהיא איננה רוכשת משותפי תמר.
מחזיקי הזכויות ב"לוויתן " רשאים לסרב (באופן מלא או .
חלקי) לפניית החברה, וזאת כאשר אין ביכולתם לספק גז (גם בשל אספקת גז לצד ג').
חח"י רשאית לרכוש בשוק החופשי כל כמות גז שהחברה הזמינה ו שמחזיקי הזכויות .
ב"לוויתן " סירבו לספק (סעיף בלעדיות).
יבוא LNG90 (גז נוזלי טבעי) על ידי חח"י .
בהתאם להחלטת שר האנרגייה דאז מפברואר 2011 , נתג"ז הקימהמצוף ( Buoy) כ-10 קילומטר .
מערבית לחוף חדרה, אשר מחובר למערכת הולכת הגז הארצית.
אל המצוף מתחברת אוניית .
LNG ( Liquefied Natural Gas) שחכרהחח"י.
א ונייה זו יכולה לגזז91 את הגז הטבעי הנוזלי הנמצא .
על סיפונה ולהזרימו דרך המצוף אל מערכת ההולכה הארצית.
חח"י צרכה בשנת 2020 כ-0.
מיליון טון גז טבעי נוזלי לעומת כ-80.
בגז זה בעת הפסקה או בעת תקלה באספקת הגז ממאגרי "תמר" או "לוויתן ", או כאשר כמויות .
הגז העומדות לרשות החברה במסגרת ההסכמים הקיימים לרכישת גז אינן מספיקות לייצור .
החשמל כדי לעמוד בביקוש לחשמל.
ב-2016 הא ריכה חח"י את ההסכם לחכירת הא ונייה עד .
90 LNG - גז טבעי נוזלי הוא גז טבעי (בעיקר מתאןCH4 ) אשר הונזל (שונה) מצב צבירתו לנוזל, לצורך הקלה על אחסונו .
תהליך הנזלת הגז כרוך בטיהורו של החומר ממזהמים (אבק, גזים חומציים, הליום, מים, פחמימנים ) העלולים .
להקשות על שינוע החומר.
לאחר תהליך הטיהור מעובה הגז למצב צבירה נוזלי באמצעות קירורו לטמפרטורה של .
בקירוב גז טבעי נוזלי הוא האמצעי לשינוע גז לשווקים, שם הוא עובר תהליך אידוי ומועבר לצרכנים במצב .
91 להעביר את הגזתהליך אידוי חזרה למצב צבירה גז .
92 לשם השוואה חח"י צרכה בשנת 2020 כ- 3.
4 מיליון טון גז טבעי(לא כולל גז טבעי נוזלי ).
התועלות מיישום מתווה הגז הסכם "לוויתן " כלל תנאי מתלה שלפיו כניסתו של ההסכם לתוקף כפו ף לאישורן של רשות .
התחרות, רשות החשמל 93 ורשות החברות הממשלתיות (ככל ש האישורים כאמור נדרשו).
בסמוך לחתימת הסכם "לוויתן ", ב- 15.
2019 הגישהחח"י מכתב לרשות התחרות, לרשות .
החשמל ולרשות החברות הממשלתיות.
במכתב פירטה חח"י בין היתר את עיקרי סעיף .
עודציינה חח "י במכתב את דעתה הוא ].
[ ההסכם עולה בקנה אחד עם חוק התחרות].
פרו תחרותי"; כי "הצטרפותו של מאגר 'לוויתן ', כשחקן חדש במשק הגז הטבעי בישראל, .
המגובה בהסכם דנא, מאפשרת את פיתוח שוק הגז הטבעי בכלל, ומאפשרת לחח"י לרכוש גז .
טבעי משני ספקים במקביל, במחירים עדיפים"; ו ההסכם עתיד להסתיים ממילא במועד ].
[ תחילת הפקת הגזמ'כריש' ו'תנין' כך שאין בו כדי להשפיע על התפתחות המאגרים הללו".
בספטמבר2019 הודיעה רשות החברות הממשלתיות לחח "י כי ההסכם בינה לבין מחזיקי .
הזכויות ב"לוויתן " אינו טעון אישור ממשלה לפי חוק החברות הממשלתיות, או כל אישור אחר .
של רשות החברות הממשלתיות.
נמצא שרשות התחרות לא העבירה התייחסות להסכם באם ההסכם בין חח"י למחזיקי .
הזכויות ב"לוויתן " מפר את מתווה הגז, מהווה הסדר כובל אסור או מהווה פגיעה אחרת .
לא התקבלה גם התייחסות של רשות החשמל.
"לוויתן " נכנס לתוקף ללא התייחסויות של הגורמים כאמור.
רשות החשמל מסרה ביולי 2021 בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא אינה נדרשת לאשר .
הסכמי גז של חח"י ולפיכך לא אישרה את הסכם גז של החברה עם "לוויתן".
מבצעת הליך הכרה בעלויות רכש הגז של החברה מכוח הסכם זה.
קרי העלויות של החברה .
נתונות לביקורת של הרשות.
בסעיף 22 (א) לנספח א׳להחלטת הממשלה משנת 2015 בדבר מתווה הגז, נקבע לגבי חוזי מיזם .
"לוויתן " ולגבי חוזים חדשים במיזם תמר, כי בהסכמי המכירה של גז ממאגר "לוויתן ", שיחתמו .
ממועד החלטת הממשלה, ״לא תחול על הצרכן כל מגבלה בנוגע לרכישת גז טבעי מכל ספק .
על פי הנחיות מנהל מערכת ייצור החשמל, במהלך 2020 רכשהחח"י משלוחי LNG , ובכללם .
ארבעה משלוחי LNG שנרכשו במחירשהוא הזדמנות עסקית, לנוכח צניחת מחירי LNG בעולם, .
בעקבות התפשטות נגיף הקורונה שהביא לקטנת צריכת האנרגייה העולמית.
93 רשות החשמל היא רשות ממשלתית האחראית לקביעת תעריפים, הסדרה ופיקוח במשק החשמל בישראל.
הוקמה ב-1996 , במסגרת חוק משק החשמל, התשנ"ו -1996 .
94 מתוך הפירוט שבמכתב: " לחברת החשמל אין חובה לרכוש כמות מינימלית כלשהי של גז.
לרכוש כמויות גז שלא במסגרת הסכם 'תמר', היא מחויבת לפנות ל מחזיקי הזכויות ב'לוויתן' על בסיס חודשי לצורך .
רכישת כמויות הגז הללו.
מחזיקי הזכויות 'לוויתן ' רשאים לסרב (באופן מלא או חלקי) לפניית החברה, וזאת כאשר .
אין ביכולתם לספק גז (גם בשל אספקה לצד ג').
ככל שאושרה הכמות שהוזמנה במלואה או בחלקה, הכ מות .
המאושרת מחייבת את הצדדים.
לגבי כמות שלא אושרה ע״י מחזיקי הזכויות ב'לוויתן', מסיבה כלשהי, רשאית חברת .
החשמל לרכוש אותה מכל גורם אחר במשק".
ה | התועלות מיישום מתווה הגז | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 ב- 3 ביוני2020 טענו שותפי " לוויתן" בפני חח "י כי החלטתה של החברה לרכוש מטעני LNG .
ממקור חיצוני היא הפרה יסודית של הסכם"לוויתן ", בשל הפרת זכות הסירוב הקיימת למיזם .
"לוויתן " בהתאם לחוזה.
חח"י דחתה מכל וכול את הטענות המועלות במכתב האמור.
בתשובתם של מחזיקי הזכויות ב"לוויתן" למשרד מבקר המדינה מיוני 2021 הם טענו כיבבסיס .
ההליך התחרותי עמדו שתי מחויבויות בלבד: מחיר קבוע למשך תקופה קצרה של הספק מזה .
ומתן זכות סירוב ראשונה לאספקה לספק הזוכה מזה.
הטענה בדבר ההפרה כביכול של הוראת .
סעיף 22 (א) לפטור במתווה נסובה על אותה זכות סירוב ראשונה לאספקה במשך תקופת .
אילו חח"י הייתה יוצאת להליך תחרותי בין הספקים הפוטנציאליים במסגרתו היא .
מזמינה הצעות לאספקת גז במודל מחויבות הדדית "מלאה", כדוגמת מודל "firm" שלפיו מחויבת .
חח"י לרכוש כמות מוסכמת הנקובה בהסכם "תמר".
בתום ההליך התחרותי המציע הזוכה היה .
הופך לספק הבלעדי של אותה כמות שחח"י העמידה לתחרות.
במקרה כזה איש לא היה טוען .
שההסכם שנחתם בין אותו ספק זוכה לבין חח "י מפר את הוראות המתווה.
הזכויות, אין כל הבדל בין התחייבות כז את - שאינה הפרה - לבין התחייבות למתן זכות סירוב .
ראשונה לאספקה למשך תקופה מוגבלת, אשר למרבה הפליאה והצער יש מי שטועה לפרש .
אדרבה, ה״מגבלה" הנוצרת במתן זכות סירוב ראשונה לאספקה פחותה בהרבה .
מה"מגבלה" הנוצרת בהסכם אספקה בחוזה "firm" סטנדרטי.
עוד טענו מחזיקי הזכויות ב"לוויתן " בתשובתם כי תכליתו של סעיף 22 (א) האמור היא מניעת .
מצב בו מחזיקי הזכויות ב"תמר" וב"לוויתן " יבצעו מהלכים חוזיים שיצמצמו ויפחיתו את האפשרות .
של ספקי גז נוספים להציע את מרכולתם לצרכני הגז הטבעי בישראל.
לפתוח את השוק לספק נוסף - מחזיקי הזכויות ב"לוויתן"; ממילא נקבע כי ההסכם יהיה תקף .
עד להגעת ספק שלישי - בעלת הזכויות ב"כריש" ו"תנין" ; ובמהלך תוקפו רשאית חח"י לרכוש .
גז ללא כל הגבלה גם מהספק הנוסף היחיד האפשרי - מחזיקי הזכויות ב"תמר'" .
אין ממש בטענה כי הסכם "לוויתן" מפר את הוראת סעיף 22 (א) לפטור במתווההגז.
בפגישה שהתקיימה בינואר 2021 מסרה חח"י למשרד מבקר המדינה שהיא נמצא ת .
בדיונים בנוגע ליישוב טענות מחזיקי הזכויות במיזם "לוויתן " בעניין רכישת מטעני LNG על .
החיסכון הכספי לחח"י במהלך שנת 2020 הסתכם לכ-145 מיליון ש"ח95 בשל רכש .
בפגישה שהתקיימה בדצמבר 2020 מסרה רשות התחרות למשרד מבקר המדינה כי .
הנושא מצוי בטיפולה והבדיקה טרם הושלמה.
משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות התחרות לתת דעתה על חוזים המובאים בפניה .
בתחום חוזי מכר גז של מאגרי הגז ולשקול את התנאים הנכללים בהם, אם יש בהם הפרה .
של מתווה הגז או של תנאי התחרות, לדעתה, כפי שנקבעו בחוק התחרות ולא קיבלו .
פטור בהחלטת הממשלה לגבי מתווה הגז.
התייחסות בפרק זמן סביר לחוזים כאלה על ידי רשות התחרות עשויה לתת ודאות .
רגולטורית לצדדים בעניין הפגיעה בתחרות ועשויה לחסוך מחלוקות עסקיות בשווי מיליוני .
95 מדוחות תקופתיים של חח"י לשנת 2020 עולה שהחיסכון בעלויות לשימוש בטון גז טבעי נוזלי לעומת בטון גז טבעי .
עמד על כ-363 מיליון ש"ח (נצרך0.
4 טון שווה ל-145 מיליון ש"ח), ראו טבלה7.
התועלות מיישום מתווה הגז בתשובת רשות התחרות צוין כי מדובר בהסכם אנכי בין ספק ללקוח, שבהתאם לדין בישראל .
(ובמקומות רבים בעולם, לרבות אירופה וארה"ב), כפוף לבחינה עצמית ( self-assessment ) על .
הרשות אינה בוחנת הסכמים מסוג זה מראש, אלא בוחנת אותם בדיעבד אם .
עם זאת סעיף 22 (א) להחלטת שר הכלכלה אוסר להטיל על הצרכן .
מגבלות של רכישת גז מספק אחר.
עלה כי בהמשך לביקורת של משרד מבקר המדינה, פנתה רשות התחרות ל"דלק" .
2021 , ודרשהכי אלו יפסיקו לאלתר את ההפרה לפי סעיף 22 )(א .
לנספח א׳ להחלטת הממשלה משנת 2015 בדבר מתווה הגז שקבע לגבי חוזי מיזם .
"לוויתן " כי לא תחול על הצרכן כל מגבלה בנוגע לרכישת גז טבעי מכל ספק גז טבעי .
רשות התחרות מסרה בתשובתה כי בעקבות פנייה זו ביטלו " דלק" ו"נובל" את התניית הבלעדיות .
עוד ציינה רשות התחרות כי הטיפול בנושא טרם הסתיים.
חלק שני : הכנסות המדינה ממשק הגז .
(תמלוגים, היטל ששינסקי ומס הכנסה) .
משאבי הטבע שייכים למדינה.
למחזיקי זכויות נפט מוקנית הזכות לחפש את משאב הטבע (גז), .
לפתח את התגלית (ככל שנמצאה), למצות את משאב הטבע, למכור את התוצר ולהפיק ממנו .
חלקה של המדינה בערך הכלכלי הנובע ממשאב הטבע מתקבל משלושה סוגי הכנסות: .
תמלוגים בשיעור מסוים ממכירות המשאב, באחריות משרד ה אנרגייה; היטל רווחי טבע (היטל .
ששינסקי) ומס הכנסה המוטל על מחזיקי המיזם, כפי שמוטל על כל נישום 96 שמפיק הכנסה .
ההיטל חל כאשר למיזם הנפט רווחיות גבוהה.
בקרת דיווחי מחזיקי המיזם על היטל .
רווחי טבע וההכנסה החייבת במס הכנסה הן באחריות רשות המיסים.
96 מי שחייב במס בכנסה, על פי פקודת מס הכנסה.
ה | התועלות מיישום מתווה הגז | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים 7: הכנסות המדינה מתגליות הגז .
השוואה בין-לאומית - חלק המדינה בהכנסות .
באפריל 2010 מינה שר האוצר את ועדת ששינסקי.
בהתאם לאמור בכתב המינוי לוועדה, בחנו .
חבריה באופן מעמיק את שוק חיפושי הנפט והגז בארץ ובעולם בכלל ואת שוק הגז הטבעי .
חברי הוועדה למדו את המערכת הפיסקאלית בארץ וכן הכירו כלים ומערכות פיסקאליות .
הקיימות בעולם בענף זה, תוך ש הם הסתייעו ביועצים בין-לאומיים מובילים בתחום.
מההשוואה הבין-לאומית שערכה הוועדה עולה שנהוגות שי טות שונות לגביית חלקה של המדינה .
מהכנסות הנובעות מאוצרות טבע של גז ונפט (להלן - חלק המדינה).
הוועדה המליצה על גביית .
חלק המדינה באמצעות שילוב של שלושה תשלומי חובה: תמלוגים, מס רווחי יתר ומס הכנסה .
(הנהוג על כל נישום בישראל).
הוועדה בחנה את שיעור חלק המדינה באמצעות שילוב כלים .
אלו לעומת הנהוג בעולם.
התועלות מיישום מתווה הגז תמלוגים: לפי סקירות שהוצגו בפני ועדת ששינסקי, בכ -70% ממדינות העולם ובכ -75% .
מהמדינות שבהן המערכת הפיסקאלית מסווגת תחת שיטת הרישיונות/זיכיונות 97 .
( Concessionary Systems ), תמלוגיםהם חלק בלתי נפרד מהמערכת הפיסקא לית.
בודדים, שיעור התמלוגים בעולם נע בין 0% ל-20% , ושיעור התמלוגים הממוצע בעולם .
במערכות המבוססות על שיטת הרישיונות/זיכיונות הוא 10%.
מיסוי ייעודי על רווחים: הוועדה בחנה את שיטות המיסוי הייעודי על רווחים הנהוגה בעולם .
ומצאה כי המאפיינים הייחודיים של ענף הגז והנפט הובילו לכך שבעשורים האחרונים פותחו .
בעולם כלים שונים המכוונים למיסוי הרנטה הכלכלית הנובעת ממשאבי טבע (רווחי יתר), קרי .
הרווח העודף מעבר לתשלום תחרותי לשאר גורמי י יצור המשמשים להפקת הגז (רווח נורמלי).
בשל העובדה כי מחירי הנפט בעולם משתנים תד יר וכך גם הטכנולוגיות והמורכבות הקיימת .
בהפקת משאבי הטבע, הסיקו מדינות רבות כי כלים אשר אינם מבוססים על תכונות אלו פוגמים .
הן ביכולת הממשלות לגבות את התמורה הראויה עבור אוצרות הטבע והן ביכולתם של .
המשקיעים לכלכל את צעדיהם.
הוועדה הציגה ש קיימים שני מודלים מרכזיים לגביית מס ייעודי על רווחים: מודל ROR98 .
( Rate Of Return ) שבו שיעור המס נקבע באמצעות מדידת שיעורי התשואה של הפרויקט; ומודל .
מקדם היטל (R - פקטור) שבו שיעור המס נקבע באמצעות היחס בין ההכנסותהמצטברות .
(בניכוי הוצאות תמלוגים ומס ייעודי על רווחים) ובין ההשקעות שב יצעו היזמים.
כלים אלו וייחודם הם בכך שהם מאפשרים גביית תקבולים דיפרנציאלית בהתאם למאפיינים .
הכלכליים של משאבי הטבע השונים ובהתאם לתנאים הכלכליים הסוררים במשק האנרגייה.
בטיוטת מסקנות ה וועדה לבחינת המדיניות הפיסקאלית בנ ושא משאבי נפט וגז בישראל פרסמה .
ועדת ששינסקי מחקר משווה שערכה לגבי חלקן של מדינות שונות בהכנסות מתגליות הגז .
הוועדה מצאה שחלקן הממוצע של המדינות נאמד בטווח שבין 67% ל-72% ,.
לפני אימוץ מסקנות הוועדה, מוקמ ה לפי השוואה זו בתחתית הרשימה, בטווח שבין 24% ל-31% .
בטיוטת מסקנות ה וועדה הייתה המלצה להגדיל את חלקם של המדינה ושל הציבור ברווחים .
ממכירת משאב הטבע כך שיעלה לכ -60% - 70% ,בממוצע, כתלות במספר רב של גורמים .
ביניהם מחירי הגז, גודל המאגרים ו מידת רווחיותם.
שיעור המס וערך התקבולים עשויים .
להשתנות בהתאם לרמת ההכנסות במאגר ובהתאם ליחס שבין היקף ההכנסות ובין היקף .
ההשקעה המבוצעת על ידי מחזיקי המיזם.
התוצאה היא שבמיזמים שמידת רווחיותם נמוכה .
תשלום חלק המדינה קטן יותר, ואילו במאגרים שבהם רווחי היתר גבוהים מיצוי התמורה .
97 ראוטיוטת מסקנות הו ועדה לבחינת המדיניות הפיסק אלית בנושא משאבי נפט וגז בישראל להערות הציבור נובמבר .
98 מדד זה בוחן את שיעור ההחזר על ההשקעה (תשואה) בכל תקופת מס.
מס על הרנטה מוחל רק עם הגעה לשיעור .
תשואה הנקבע מראש כשיעור הסף.
אם המס הוא מס פרוגרסיבי, לכל שיעור תשואה נקבע שיעור מס תואם, כאשר .
שיעור המס עולה עם עליית התשואה.
ה | התועלות מיישום מתווה הגז | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 בינואר2011 פרסמה הוועדה את המלצותיה הסופיות שבהן המליצה על אימוץ שיטת מיסוי ייעודי .
על רווחי נפט במודל R - פקטור (להלן- היטל או היטל רווחי טבע).
ברשומות חוק מיסוי רווחי נפט, התשע"א -2011 ,וב-2015 שונה שמו לחוק מיסוי רווחים ממשאבי .
בהתאם להמלצות הסופיות של הוועדה, נקבע שמקדם ההיטל של מיזם נפט יחושב (תוך מתן .
הקלות לעומת טיוטת המסקנות) לגבי כל שנת מס, בתום אותה שנה, כמנה המתקבלת .
מההכנסות המצטברות מהמיזם חלקי ההשקעות המצטברות בו.
ההיטל בשיעור של 20% .
מתחיל להיות משולם כאשר ההכנסות המצטברות (בניכוי הוצאות שוטפות, תמלוגים ותשלומי .
היטל ששולמו בעבור שנים קודמות) גבוהות פי 1.
5 מההוצאות שהוצאו עבור החיפוש, הפיתוח .
וההקמה (בתוספת מקדמי סיכון להוצאות החיפוש והכרה בהוצאות ריבית נורמטיבי ת בתקופת .
הפיתוח וההקמה)99 , ושיעור המס עולה כל שנה באופן ליניארי עם העלייה בערך מקדם ההיטל.
כאשר ההכנסות המצטברות מהמיזם הן פי 2.
3 מהוצאות החיפוש הפיתוח וההקמה, שיעור המס .
עולה לשיעורו המרבי (50%)100 .
בחוק נקבעו הוראות מעבר הקובעות כיבמאגר ש בו התחילו .
בהפקה מסחרית לפני ה -1 בינואר2014 (לדוגמה, במיזם תמר) ההיטל יהי ה 20% כאשר .
ההכנסות יהיו פי 2, ו-50% כאשר ההכנסות יהיו פי2.
לצורך חישוב הרווחיםמהמיזם יכללו .
מכירות בישראל או מכירות לייצוא.
כמו כן, נקבעו הוראות מעבר בנוגע למיזמים שהחלו בהפקה .
מסחרית לפני יום תחילת החוק (לדוגמה, מיזם אשקלון הנכלל במיזם "ים תטיס ", שהפיק גז .
לפני כניסת החוק לתוקף), כגון שיעור היטל מרבי של 10% בשנה הראשונה לתחולת החוק.
כחלק מתהליך בחינת מתווה הגז בכנסת, מסרה נגידת בנק ישראל דאז בישיבה שהתקיימה .
2015 , במסגרת התייעצות לפי סעיף 52 לחוק התחרות 101 , שחלק .
המדינה מההכנסות מהמאגרים "תמר" ו"לוויתן" לאורך חיי הפרויקט יהיה 47% - 54% ,.
"שהפשרה שהגיעו אליה או המתווה הנוכחי מביא לתוצאה שהיא יותר טובה מאלטרנטיבות .
הוא מביא לתוצאה שתאפשר גם, בסיכוי גבוה, את פיתוח המאגרים, הוא נותן מענה .
לביטחון האנרגטי, הוא נותן מענה למחירים סבירים והוא יאפשר את היתירות, ולכן אני חושבת .
שמבחינת המשק הוא המתווה הנכון בעת הזו" 102 .
בנובמבר2020 מסרנציג רשות המיסים לצוות הביקורת, כי לפי הערכת רשות המיסים, חלקה .
של המדינה מהכנסות ממאגרי הגז לאורך כל תקופת ההפקה הצפויה (חיי הפרויקט) נאמד על .
מיזם "תמר" מצוי בטווח המס הנמוך עקב ההקלות שזכה בשל הוראות .
המעבר, ואילו מאגרים אחרים שההפקה מהם החלה מאוחר יותר ("לוויתן ") או טרם החלה .
("כריש" ו"תנין") מצויים בטווח המס הגבוה.