HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מהאמור לעיל עולה תמונת מצב חמורה, ולפיה המחוזות כורעים תחת עומס הפיקוח על העמידה בתנאי ההיתרים.
עקב כך רמת הפיקוח שלהם על המפעלים המחזיקים חומ"ס נמוכה מאוד, והדבר עלול להגביר את הסיכונים להתרחשות אירועי חומ"ס, כמו פלטה, שפך או פיצוץ, העלולים לפגוע באוכלוסייה ובסביבה; בעיה זו הולכת ומחמירה נוכח הגידול בנפח פעילות המפעלים, אולם מטה המשרד אינו מצליח לספק לה פתרונות הולמים.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי הוא מקבל את הערת משרד מבקר המדינה בנושא הפיקוח הלקוי על העוסקים בחומ"ס.
המשרד ציין כי גיבש לפני שנה שיטה למדידה ולהערכה של הסיכונים לאדם ולסביבה עקב פעילותו של מפעל ולקביעת סדרי עדיפו יות לפיקוח, וכי שיטה זו נכללת בתכנית הפיקוח המשרדית.
לדברי המשרד, יישום השיטה יסייע לכך שמפעלים בעלי רמת סיכון גבוהה יפוקחו בתדירות גבוהה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד להג"ס לקבוע בתכנית העבודה השנתית שלו יעדים כמ ותיים בכל הנוגע ל ביצוע פעולות פיקוח , כדי להגביר את האפקטיביות של הפיקוח.
אירוע דליפת חומ"ס במפעל בעתלית ביוני 2014 אירעה דליפה שלחומ"ס במפעל ל ייצור שרפים ודבקים לתעשייה הממוקם ביישוב עתלית, בסמוך לשכונת מגורים, תחנת רכבת ומגרש כדורגל.
הדליפה נגרמה לאחר שמלגזן שביצע עבודות במקום פגע בחבית שהכילה בנזיל כלוריד23 .
החומר שדלף נספג בקרקע, גרם לה נזק והתאדה במשך זמן רב.
בעקבות הדליפה התקבלו במשך כמה ימים תלונות רבות מתושבים המתגוררים ביישוב על ריחות כימיים קשים ועל צריבות בעיניים.
ממסמכי השימוע שביצע המשרד להג"ס למפעל ביוני 2014 , עולה כי בסיור שביצעו נציגי המשרד במפעל לאחר האירוע וכן בסיור נוסף שביצעו מיד בתום השימוע נחשפו ליקויים מתמשכים באופן החזקת הרעלים במפעל.
בשימוע הציגו נציגי המשרד לפני המפעל מסמך של רשות הכב"ה, ולפיו היא מתנגדת למתן היתר רעלים למפעל עקב ליקויים שנמצאו בו, ובכללם אי-עמידתו בדרישות הנוגעות למערך הכיבוי.
על פי תחקיר רשות הכב"ה מיוני 2014 , לא היה למפעל בזמן האירוע אישור תקופתי של רשות הכב"ה על עמידתו בדרישות בטיחות אש והצלה.
הסיור האחרון שביצע המשרד במפעל לפני האירוע היה לפני מתן היתר הרעלים למפעל בינואר 2014 .
נוכח העולה מהשימוע ומממצאי הסיור שהתקיים לאחריו, קבע מנהל מחוז חיפה של המשרד כי "הנסיבות הקיימות במפעל מהוות סכנה ממשית ומתמשכת לסביבה, לבריאות ולשלום הציבור" וביולי 2014 החליט לבטל את היתר הרעלים שניתן למפעל.
בעקבות פניית המפעל לבית המשפט חודש היתר הרעלים, בתנאים ובהגבלות שנקבעו בהסכמת המשרד והמפעל, ותוקפו נקבע לשנה.
חומר בעל ריח צורב שגורם לנזק חמור לעיניים, לעור ולמערכת הנשימה והחשוד כמסרטן 772 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הועלה כי רק כעבור שנה, ביולי 2015 , ביצע המשרד סיור נוסף במפעל לקראת חידוש היתר הרעלים.
בסיור זה שוב התגלו ליקויים חמורים בנושא החזקת החומ"ס.
כמו כן, בתנאים שנקבעו בהיתר הרעלים, באישור בית המשפט, אושר למפעל להשתמש בחומר רעיל מאוד ומסרטן בשם פורמלין עד 1.
15 בכמות מרבית של30 טונות24, ובסיור הועלה שהמפעל השתמש בפורמלין בכמות הגבוהה מהכמות המרבית שאושרה לו.
ביולי 2015 שלח המשרד למפעל התראה והזמנה לשימוע נוסף, בשל השימוש בפורמלין בכמות החורגת מהקבוע בהיתר הרעלים וכן בשל עבודה ללא רישיון עסק.
כמו כן ניתנה למפעל התראה על כוונת המשרד שלא לחדש את היתר הרעלים שניתן לו, והוצא לו צו פינוי רעלים25.
דרך הפעולה של המפעל היא דוגמה להפרה מתמשכת של תנאים שנקבעו בהיתר הרעלים.
נמצא כי למרות דרך הפעולה הבעייתית של המפעל, כפי שנחשפה באירוע האמור, לא ביצע בו המשרד סיורי פיקוח, חוץ מהסיור השנתי השגרתי המבוצע לפני חידוש היתר הרעלים.
לדעת משרד מבקר המדינה, הדעת נותנת שפיקוח הדוק יותר של המשרד על דרך פעולתו של המפעל בכל הנוגע לאחסון חומ"ס, היערכות לאירועי חומ"ס ונקיטת אמצעים למזעור נזקים היו מצמצמים במידה ניכרת את היקף האירוע ואולי אף מונעים אותו.
המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה בזמן ביצוע הביקורת כי קבלת חוק רישוי סביבתי משולב26 תאפשר לו להגביר את הפיקוח על המפעלים המוגדרים מפעלים בסיכון גבוה.
עם זאת הדגיש המשרד כי קבלת החוק האמור לא תביא לחיסכון במשאבים, אלא תצריך השקעה בכוח אדם לשם מימושו.
יצוין כי במפרץ חיפה קיים ריכוז של מפעלים בסיכון גבוה הנמצאים בקרבת אוכלוסייה.
כדי לצמצם סיכון זה התקבלה כאמור בספטמבר 2015 החלטת ממשלה בנושא "תכנית לאומית לצמצום זיהום אוויר והפחתת סיכונים סביבתיים באזור מפרץ חיפה"27 ,ובין היתר הוטל בה על השר להגנת הסביבה להגביר את הפיקוח על המפעלים באזור.
כמות מרבית זו נקבעה בהסתמך על התקנות שהותקנו על פי חוק החומרים המסוכנים 25 לפי סעיף16 א לחוק החומרים המסוכנים, נתונה לממונה מטעם המשרד להג"ס סמכות בין היתר להורות למפר תנאים שנקבעו בהיתר רעלים להוציא את הרעלים מחזקתו, כפי שיורה הממונה.
שם המשרד להגנת הסביבה 773 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי עליו לחזק במידה ניכרת את הפיקוח שלו על מפעלים המחזיקים בחומ"ס, ובכלל זה לגבש תכנית שנתית לפיקוח על המפעלים.
בתכנית השנתית יש לקבוע יעדים כמותיים וכן סדרי עדיפויות ל גבי ביצוע ביקורות במפעלים, בין היתר לפי רמת הסיכון של המפעל, רמת העמידה שלו בנוהלי הבטיחות בעת שימוש בחומ"ס, היסטוריית האירועים שהתרחשו בו ואופן ההתמודדות שלו עמם, הליכי אכיפה קודמים שבוצעו נגדו ותלונות שהוגשו נגדו.
בעניין זה יצוין כי שימוש בטכנולוגיות תקשורת מתקדמות, לרבות באמצעים להעברת תמונות וסרטונים בזמן אמת, עשוי לייעל את הפיקוח של המשר ד להג"ס על המפעלים ולצמצם את הזמן שיש לייחד לביקורים בהם.
כמו כן, על המשרד להתאים ככל האפשר את התנאים בהיתר הרעלים למאפיינים הייחודיים של כל מפעל וליצור ערוץ תקשורת ישיר ופתוח עם המפעלים, לשם תמיכה מקצועית והחלפת מידע.
נוסף על כך, מומלץ כי המשרד יבחן אפשרויות לעידוד חדשנות סביבתית במפעלים, כדי להפחית את הסיכונים לאירועים סביבתיים28 .
המשרד מסר בתשובתו בין היתר כי עם החלת חוק הרישוי הסביבתי המשולב, מתן ההיתר יהיה אחת לשבע שנים ויהיה מותאם לדרישות האירופאיות , לרבות לדרישה להשתמש בטכנולוגיות הטובות ביותר בנמצא ( BAT - Best Available Technology .
) ,לדברי המשרד תהליך מתן ההיתר יאפשר למשרד העמקה רבה יותר במאפייניו המיוחדים של כל מפעל וכן פיקוח רחב על מפעלים בעלי השפעה סביבתית גדולה.
על השר והמשרד לפעול על פי החלטת הממשלה מספטמבר 201529 ולהגביר את הפיקוח על מקורות פליטה נייחים באזור מפרץ חיפה, בין היתר באמצעות הגדלת מספר סיורי הפיקוח ומספר בדיקות הפתע לגילוי דליפות מרכיבי ציוד במפעלים; לבצע עד ל - 31.
16 סקר סיכונים מצרפי בנוגע למפעלים ולמתקנים העוסקים בחומ"ס באזור זה ולשינוע חומ"ס מהמפעלים ו מהמתקנים האמורים ואליהם; ולהקצות לצורך כך מתקציבו 5 מיליון ש"ח בשנים 2016 -2015 .
המשרד הודיע בתשובתו כי החל לפעול לביצוע סקר סיכונים מצרפי באזור מפרץ חיפה עד תאריך היעד, סוף שנת 2016, וכי הקצה זה כבר כ-5 מיליון ש"ח למטרה זו.
28 ראו ניר בן-אהרון, חדשנות סביבתית בתעשייה (2009 '), עמ11-9 .
במחקר שעליו מבוסס ספר זה נמצא בין היתר כי פעילויות של המשרד, ובהן התניית רישוי עסק במילוי דרישות סביבתיות, הקצאת היתרי רעלים ומתן מענקים לפרויקטים של הפחתת פסולת מסוכנת - סייעו להתפתחות החדשנות הסביבתית.
לעומת זאת, מפעלים שהמשרד ביצע בהם אכיפה סביבתית נטו פחות לאמץ את דרך החדשנות הסביבתית, גם אם זו הייתה עשויה להשתלם להם מבחינה כלכלית ועסקית, בשל החשש לחרוג מהמגבלות שנקבעו להם.
המחקר גם מצא שמפעלים נענשים על אי-עמידה בתקני פליטה, אולם אינם מתוגמלים על הפחתת הזיהום מתחת לתקן - דבר הגורם להם שלא לבצע פרויקטים שהציבור והמדינה יצאו נשכרים מהם.
ראו לעיל במבוא 774 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מרחקי הפרדה .
קרבה בין מפעלים מסוכנים למוקדי אוכלוסייה יוצרת סיכון לאוכלוסייה במקרים של תאונות ותקלות במפעלים.
אישור תכניות מתאר המתירות קרבה בין מקורות סיכון לאוכלוסייה הולך ומתרבה, בין היתר עקב לחצי פיתוח עירוני.
על חשיבות ההפרדה בין מפעלים מסוכנים לריכוזי אוכלוסייה ניתן ללמוד מאירוע החומ"ס החמור שאירע במפעל בעיר טיאנג'ין שבסין באוגוסט 2015 , שבו נהרגו יותר מ-100 בני אדם ונפצעו יותר מ-700 .
ממידע שאסף פקע"ר על האירוע עולה כי מרחק שכונות המגורים ממפעל זה הוא 600-350 מ', אף שהחוק בסין מחייב לפחות מרחק של קילומטר אחד בין מקום שבו מוחזקים חומ"ס למבני ציבור.
ביולי 2011 פורסם חוזר מנכ"ל המשרד בנושא "מדיניות מרחקי הפרדה במקורות סיכון נייחים" (להלן - חוזר מדיניות מרחקי הפרדה)30 .
בחוזרזה נקבעו מרחקי ההפרדה הנדרשים בין מפעלים המחזיקים בחומ"ס הזקוקים להיתר רעלים לבין מוקדי אוכלוסייה (יישובים, מבני ציבור וכו').
מרחקי ההפרדה הנדרשים, שהעמידה בהם היא תנאי לקבלת היתר הרעלים, נוגעים הן למפעלים מתוכננים והן למפעלים קיימים.
עם זאת, המרחק הנדרש בין מפעל קיים למוקדי אוכלוסייה קטן מהמרחק הנדרש בין מפעל מתוכנן למוקדים כאמור, עקב התחשבות בזכויות קיימות של המפעלים31.
על פי חוזר מדיניות מרחקי הפרדה, מפעל שלא יעמוד בקריטריונים שנקבעו בו "ייאלץ להיערך לפינוי הרעלים ויוזמן לשימוע בטרם קביעת תנאים בנוגע לפינוי הרעלים".
כאשר המרחק בין מפעל למוקדי אוכלוסייה אינו על פי הנדרש, המפעל יכול לבצע פעולות שונות כדי להקטין את הסיכון לאוכלוסייה, כמו הקטנת כמויות של חומ"ס, שימוש בחומרים מסוכנים פחות או מיגון אזורי אחסון החומ"ס.
מרחקי ההפרדה ממפעלים קיימים לפי המצוין במסמך של המשרד מאוגוסט 2015, שכותרתו "דו"ח - יישום מדיניות מרחקי הפרדה" (להלן - מסמך מרחקי ההפרדה), נדרשים 263 מפעלים לקיים מרחקי הפרדה, לפי הקריטריונים אשר הוגדרו בחוזר מדיניות מרחקי הפרדה.
83 ממפעליםאלה סיימו את תהליך אישור מרחקי ההפרדה, 100 מפעלים אחרים נמצאים בעיצומו של תהליך האישור, ועוד 80 .
מפעלים טרם החלו בתהליך עוד צוין במסמך מרחקי ההפרדה כי 74 מ-100 המפעלים הנמצאים בעיצומו של תהליך האישור חרגו ביותר מ-90 יום מהזמן המוגדר בחוזר מדיניות מרחקי הפרדה לביצוע שלבי אישור שונים: 40 מהמפעלים חרגו מהזמן שנקבע לביצוע שלב "בחינת הממונה" במשרד, ו- 34 מפעלים חרגו מהזמן שנקבע לביצוע שלב "בחינת המפעל".
נוסף על כך, 33 מ-83 המפעלים אשר סיימו את התהליך, טרם קיבלו אישור מהממונה על היעדר דרישות נוספות, כנדרש לפי החוזר.
במסמך מרחקי ההפרדה גם ציין המשרד כי בשלב הראשון מופו כ-180 מפעלים הנדרשים לקיים מרחקי הפרדה, לפי חוזר מדיניות מרחקי הפרדה, וכי במיפוי הועלה שכ-60% מהם טרם סיימו את תהליך אישור מרחקי ההפרדה.
ואולם בבחינת המפעלים שיחול עליהם חוק רישוי משולב נמצא כי קיימים עוד כ-80 מפעלים שטרם נדרשו לאשר את קיומם של מרחקי .
30 החוזר עודכן במרץ2014.
31 מדיניות מרחקי ההפרדהנקבעה על פי העקרונות שנכללו בדירקטיבה האירופית Seveso 2.
המשרד להגנת הסביבה 775 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הפרדה, אף שהם נכללים בקריטריונים המחייבים זאת.
יצוין כי במפעלים אלה היה מספר לא מבוטל של מפעלים המחזיקים כמויות גדולות של חומ"ס, כמו חברת קו צינור אילת אשקלון בע"מ (להלן - חברת קצא"א).
חברת קצא"א מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 כי כל מכליה נבנולפני פרסום חוזר מדיניות מרחקי הפרדה, וכי עמדו בעת בנייתם בכל הדרישות שהיו באותה עת.
עם זאת, היא ביצעה בדיקה לגבי מרחקי ההפרדה ומצאה שקיימת חריגה רק בחוות המכלים באשקלון וכי החריגה מוגבלת לשטח קטן מאוד.
לדברי החברה, היא מקיימת מגעים עם המשרד להג"ס לאשרור הבדיקה , והיא תבצע את הפעולות הנדרשות על מנת לעמוד באופן מלא בדרישות החוזר האמור.
כמו כן צוין במסמך מרחקי ההפרדה כי אגף חומ"ס במשרד בוחן את האפשרות לעדכן את המדיניות בדבר מרחקי ההפרדה, ובעיקר את האפשרות ל עדכן את אופן חישוב מרחקי ההפרדה בהתחשב בתרחישים שונים לגבי סוגי חומ"ס מסוימים, לרבות תרחישים הנוגעים לשימוש בגז טבעי.
כבר במסמך הפערים מינואר 2015 נכתב כי "יישום מדיניות מרחקי הפרדה באופן אפקטיבי הוא תנאי בסיסי להבטחת מניעת השפעת אירוע חומ״ס לאוכלוסייה מאירוע סביר", וכי "עד היום בשלוש השנים האחרונות, רק 38 מפעלים מתוך 156 , סיימו את הבחינה ונמצאו כקבילים.
משאר המפעלים שנדרשו למרחקי הפרדה, לא נשללה סכנה לפגיעה באוכלוסייה באירוע סביר.
מחסור הזמן של אנשי המקצוע במחוזות גורם לעיכוב מתמשך של בחינת סקרי מרחקי הפרדה.
כ-80 מפעלים הגישו את הסקר שטרם נבדק במחוזות, ו-35 מפעלים מתעכבים בהעברת המסמכים הנדרשים למחוזות.
במקרה של חריגה מהזמנים נדרשת אכיפה, שגם אליה אין זמן" (ההדגשה במקור).
ממוני החומ"ס במחוזות המשרד להג"ס מסרו למשרד מבקר המדינה כי הקושי לסיים את תהליך קביעת מרחקי ההפרדה אכן נובע מעומס העבודה המוטל עליהם וממיעוט כוח האדם המקצועי העומד לרשותם.
מחוז מרכז מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2015 כי קיימים בשטח שהוא אחראי לו 30 מפעלים שנמצאים בעיצומו של ה תהליך להסדרת מרחקי ההפרדה שלהם, וכי ידוע לו שקיימים עוד מפעלים הנדרשים לעשות זאת.
ואולם לא ידוע לו מהו מספרם של מפעלים אלה.
במסמך של מחוז המרכז של המשרד בעניין "סיכון ארגוני צוות תעשיות מחוז מרכז" ממרץ 2015 נכתב בנושא יישום מדיניות מרחקי ההפרדה כי "בשל חוסר משאבים, הפעילות מתנהלת בצורה מדורגת ולאורך תקופה ארוכה והציבור נותר חשוף לסיכונים במידה ויתרחש אירוע.
עובדי המשרד נמצאים בסיכון בשל אחריותם למניעת המפגעים לרבות מקרי מוות (אירועים שהתרחשו)".
הועלה כי יישום מדיניות ה משרד בעניין מרחקי ההפרדה כלפי מפעלים קיימים מתנהל בעצלתיים: המחוזות אינם עומדים בנטל של בדיקת הסקרים של המפעלים לגבי מרחקי ההפרדה, אינם אוכפים על כלל המפעלים את הכנת הסקרים ואינם אוכפים על המפעלים, במסגרת קבלת היתר הרעלים או חידושו, את ביצוע הפעולות הנדרשות לעמידה במרחקי ההפרדה.
כמו כן, המיפוי הראשוני של המפעלים היה חלקי, ולא נכללו בו עשרות מפעלים מסכני אוכלוסייה, דבר שגרם לעיכוב נוסף בביצוע התהליך שנועד לוודא את עמידת כלל המפעלים הרלוונטיים במרחקי ההפרדה הנדרשים.
בשל כל אלה טרם יישם המשרד באוקטובר 2015 את מדיניות מרחקי ההפרדה בנוגע לרוב המפעלים העוסקים בחומ"ס בארץ.
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי השלים את יישום המדיניות בדבר מרחקי ההפרדה לגבי 107 (59.
4% )מ-180 מפעלים אשר מופו בשלב המיפוי הראשוני.
המשרד הוסיף כי הוא מסכים עם הערת הביקורת כי יישום המדיניות לא הושלם וציין כי על פי תכנית העבודה הוא צפוי להסתיים בשנת 2017 .
המשרד טען כי הפעולות שנעשו במפעלים במסגרת יישום המדיניות - כגון התקנת אמצעי בטיחות, שיפור טכנולוגיות, הקטנת כמויות של חומ"ס ומעבר לשימוש בחומרים בעלי סיכון נמוך יותר לסביבה ולציבור - הביאו לשיפור ניכר ברמת הבטיחות.
לדברי המשרד, יישום המדיניות החל במפעלים שעל פי המיפוי הראשוני הם בעלי פוטנציאל הסיכון הגבוה ביותר לאוכלוסייה, הן מבחינת סוג החומ"ס וכמותם והן מבחינת קרבתם לאוכלוסייה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי לשם הגנה על שלום הציבור ובריאותו עליו להשלים בהקדם את כל הפעולות הנדרשות, על מנת לוודא שהמפעלים המחזיקים בחומ"ס עומדים בדרישות שקבע כאמור הוא עצמו בחוזר מדיניות מרחקי הפרדה.
יישום מדיניות מרחקי ההפרדה בהליכי התכנון כאשר תכנית הנוגעת למפעל קיים או מתוכנן מוגשת למוסדות התכנון, נדרש נציג המשרד להג"ס בוועדות התכנון לבדוק אם היא כוללת קרבה החורגת מהמותר בין המפעל ובין מוקדי אוכלוסייה.
אם ימצא נציג המשרד שקרבה כזאת אכן מתקיימת, עליו להתנגד לאישור התכנית, אלא אם כן יבצע המפעל פעולות להקטנת הסיכון לאוכלוסייה.
לגבי מוסדות התכנון, אם הם לא יתאימו את החלטותיהם למסמך מדיניות מרחקי ההפרדה , עלולות להתקבל תכניות המאשרות קרבה מסוכנת בין מפעלים לאוכלוסייה.
להלן דוגמאות למקרים שבהם אושרו תכניות לבניית מבנים ציבוריים בקרבת מפעלים מסוכנים: 1.
בשנת 2010 ,לפני פרסום המדיניות בדבר מרחקי ההפרדה, אישרה הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה עכו, חרף התנגדות המשרד, בניית מרכז קניות גדול במרחק של כ-7 מ' בלבד ממפעל גדול לייצור גלידה, המשתמש בכמויות גדולות של גז אמוניה.
המפעל חויב לשאת בעלויות המיגון והפעולות האחרות להפחתת הסיכונים.
בשנת 2014 אישרה אותה ועדה מקומית, חרף התנגדות המשרד, בניית אולם אירועים במרחק של כ-40 מ' ממפעל לטיפול בפסולת מסוכנת, אף שהמדיניות לגבי מרחקי ההפרדה מחייבת מרחק של לפחות 300 מ' ממפעל מסוג זה.
המפעל חויב להפחית את פעילותו לקליטת פסולת מסוכנת, דבר שפגע בו כלכלית וכמו כן פגע באינטרס הציבורי שפסולת זו תטופל בסמוך לאזור המפעלים ולא תשונע לדרום32 .
בשנים 2015 -2012 התקיימו כמה פגישות בין המשרדלהג"ס למינהל התכנון בניסיון להגיע להסכמות בנוגע ליישום המדיניות לגבי מרחקי ההפרדה בעת הליכי התכנון.
בפגישות נדונו וסוכמו כמה נושאים מרכזיים: (א) קביעת מרחקי ההפרדה הנדרשים (על ידי המשרד); (ב) מתן הנחיות למוסדות התכנון (הוועדות המחוזיות והוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה) ליישם את המדיניות לגבי מרחקי ההפרדה בעת ביצוע הליכי התכנון (על ידי מינהל התכנון); .
32 על הסיכונים הכרוכים בשינוע חומ"ס ראו להלן בפרק "אירועי שינוע חומ"ס בשנת2014.
" המשרד להגנת הסביבה 777 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 )(ג קביעת מנגנון ליידוע גורמי הסיכון והמקומות הגובלים עמם (על ידי מינהל התכנון); (ד) הגדרת אזורים לתעשייה מסוכנת (על ידי המשרד ומינהל התכנון, ראו להלן).
בפגישה שהתקיימה בפברואר 2015 .
חזרו הצדדים על הסיכומים הקודמים המפורטים לעיל נוסף על כך סוכם בפגישה כי המשרד להג"ס, משרד הכלכלה ומשרד הפנים יפעלו, במסגרת תכנית האב לתעשייה33 .
, לאיתור אזורי תעשייה בפריסה ארצית שישמשו לתעשייה מסוכנת בפגישה גם צוין כי "יש בעיה בנושא היתרים משום שוועדה מקומית מוגבלת ביכולתה לסרב להיתר על פי תכנית מאושרת".
משמעות הדבר היא שוועדה מקומית לתכנון ולבנייה תיתן קרוב לוודאי את ההיתר המבוקש, גם אם יתברר שמתן ההיתר ייצור סיכון לאוכלוסייה עקב מרחק הפרדה קטן מדי בין מקור הסיכון למקומות שבהם מתרכזת אוכלוסייה (ראו לעיל דוגמאות לאישורים שנתנה הוועדה המקומית בעכו).
ביולי 2015 התקיימהעוד פגישה בין המשרד למינהל התכנון, ובה שוב חזרו הצדדים על הסיכומים הקודמים.
בנושא תכניות לאזורי תעשייה סוכם כי תצא הנחיה של מינהלת מינהל התכנון, ולפיה "בתכניות חדשות (מתאריות ומפורטות) והיתרי בנייה לאזורי תעשייה או בסמוך לאזור תעשייה, לא יאשר מוסד תכנון שימושים של רצפטורים ציבוריים[34] אלא לאחר שבחן את הצורך בשמירה ע ל שטחי תעשייה לתעשייה מסוכנת במכלול השיקולים התכנוניים".
הועלה כי אף שעברו יותר מארבע שנים מאז פורסמה מדיניות מרחקי ההפרדה של המשרד להג"ס, לא ביצעו המשרד להג"ס ומינהל התכנון את כל הפעולות הנדרשות ליישום המדיניות בעת ביצוע הליכי התכנון, ובכלל זה לא קבעו מנגנון ליידוע המקומות הגובלים בגורמי הסיכון.
עוד הועלה כי עד אוקטובר 2015 לא מסר המשרד להג"ס למינהל התכנון מיפוי של טווחי ההשפעה של המפעלים הנדרשים לקיים מרחקי הפרדה 35 ; ולא פעל, בשיתוף משרד הכלכלה ומשרד הפנים, לאיתור אזורי תעשייה בפריסה ארצית שישמשו לתעשייה מסוכנת.
כמו כן, לא הבהיר מינהל התכנון למוסדות התכנון את משמעות הקרבה בין מפעלים מסוכנים למוקדי אוכלוסייה וכן לא הפיץ הנחיות בקרב מוסדות אלה לגבי מרחקי ההפרדה הנדרשים ולגבי הצורך בייחוד שטחי תעשייה לתעשייה מסוכנת.
מינהל התכנון מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2015 כי הוא מגבש הנחיה בעניין ייחוד שטחי תעשייה לתעשייה מסוכנת ומתכוון להפיצה בקרב מוסדות התכנון, בלי להמתין לסיום המיפוי של טווחי ההשפעה שיבצע המשרד להג"ס.
מינהל התכנון הוסיף כי משרד הכלכלה מקדם הקצאת שטחים למפעלים מסוכנים באזורי תעשייה קיימים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 מסרמינהל התכנון כי גיבש טיוטת מסמך עקרונות שבו מוצגת מדיניות בדבר אישור תכנון מבנים ציבוריים סמוך למקורות סיכון נייחים, כי הטיוטה נמסרה לגורמים שונים ב מינהל לקבלת הערותיהם, וכי עם סיום העבודה על המסמך הוא יפורסם בקרב הוועדות המחוזיות והמקומיות.
מינהל התכנון ביקש לציין בין היתר כי (א) המשרד להג"ס פרסם את מסמך מרחקי ההפרדה בלי שהתקבלה על כך החלטת ממשלה, ללא תיאום עם מינהל התכנון וללא התייחסות לשיקולים תכנוניים, לשימושים קיימים של מפעלים ולצורכי פיתוח עתידיים; (ב) מינהל התכנון ומוסדות התכנון פועלים כל .
33 תכנית שמשרד הכלכלה עתיד לסיים לגבש בשנת2017 .
)'מקומות שבהם מתרכזת אוכלוסייה (יישובים, מבני ציבור וכו 35 באמצעות מערכת GIS .
)(מערכת מידע גאוגרפית 778 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 העת להטמעתהמגבלות שיש להביא בחשבון בעת תכנון של מבנים ציבוריים סמוך למפעלי חומ"ס.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי הוא ומינהל התכנון אכן לא הצליחו במשך תקופה ארוכה להגיע להסכמות על מדיניות מרחקי ההפרדה, למרות השיח המתמשך ביניהם בעניין זה.
עם זאת ציין המשרד כי לאחרונה קיבל מינהל התכנון את המדיניות שקבע בעניין, ולפיכך קיימת כיום הסכמה בנושא בין שני הגופים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד להג"ס ומינהל התכנון להשלים ללא דיחוי את ביצוע הפעולות הנדרשות להטמעת המדיניות לגבי מרחקי ההפרדה בין מקורות סיכון לאוכלוסייה, כמפורט לעיל.
על המשרד גם לשקול לקבוע נורמות מחייבות בנושא מרחקי ההפרדה, על מנת למנוע אישור תכניות שלא נקבעו בהן מרחקי ההפרדה הנדרשים.
עוד מוצע כי המשרד להג"ס ומשרד הכלכלה יבחנו דרכים לסייע למפעלים קיימים שהקרבה לאוכלוסייה נכפתה עליהם, במקרים שהמפעלים אינם יכולים לשאת בעלויות המיגון.
המשרד להג"ס הודיע בתשובתו כי הוא מקבל את הערות משרד מבקר המדינה וכי יפעל להטמעת מדיניות מרחקי ההפרדה על פי תכנית העבודה הקיימת.
הקמתה של מערכת חומרים מסוכנים לאומית .
כחלק מלקחי מלחמת לבנון השנייה מינה בשנת 2006 השר להגנת הסביבה דאז את "הוועדה הציבורית המייעצת לבחינת ההערכות והטיפול בחומרים מסוכנים ברגיעה ובשעשעת [ "ח ", בראשות האלוף (במיל') הרצל שפיר (להלן ]חירום- ועדת שפיר).
הוועדה בחנה את הסיכונים הכרוכים בעיסוק בחומ"ס, לרבות הסיכונים לאירועי חומ"ס, ואת דרכי ההתמודדות עמם.
הוועדה קבעה בין היתר כי קיים צורך לשפר את ההיערכות והתגובה לאירועי חומ"ס, בהיבטים של זיהוי האירוע, דיווח מהיר על קיומו לאוכלוסייה ומתן הנחיות ברורות.
ועדת שפיר קראה למכלול זה - "מערכת אזרחית מגיבה", ובהמשך נקראה מערכת זו "מערכת חומרים מסוכנים לאומית" (להלן - מחו"ל).
לצורך אפיון מכלול ההיבטים הדרושים להפעלת מחו"ל, הוקמה בספטמבר 2008 , במסגרת פעילותו של המשרד להג"ס כמנחה הלאומי, קבוצת עבודה.
בקבוצה חברים נציגים של כל גופי החירום, ומשנת 2011 עומד בראשה ראש מחלקת מיגון בפקע"ר.
הקבוצה קבעה את יעדי מחו"ל בכל הנוגע לגילוי דליפת חומר מסוכן, לדיווח לגורמי הטיפול המקצועיים השונים, להדרכת האוכלוסייה בשגרה בנוגע לאירועי חומ"ס ו למתן התרעה מהירה לאוכלוסייה המושפעת מאירוע כאמור, לצורך התגוננותה.
המשרד להגנת הסביבה 779 .
:שם הדוח המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המחו"ל אמורה להתבסס על נתונים המתקבלים מגלאים שונים שיוצבו בשטחי המפעלים ואף מגלאים מרחביים שיוצבו מחוץ לשטחי המפעלים וכן על רשת תקשורת המקשרת בין הגלאים לבין מערכת מרכזית לשליטה, לבקרה ולמתן התרעה לאוכלוסייה.
בדוח מבקר המדינה משנת 2013 שנזכר לעיל36 , נכתב לגביקבוצת העבודה האמורה37 כי ביולי 2012 "אושרה תפיסה של המערכת והומלץ על ביצוע תכנית הרצה (פיילוט).
הוועדה טרם סיימה את עבודתה, ולא התקבלה החלטה בדבר הקמת המערך".
בספטמבר 2013 פנה השר להגנת הסביבה דאז לשר האוצר דאז בבקשה לתקצוב פרויקט מחו"ל.
בנובמב ר 2013 דחה אגףהתקציבים במשרד האוצר את הבקשה.
נוכח התנגדות משרד האוצר החליט המשרד להג"ס להעלות את הנושא לדיון בממשלה ולגבש עקרונות להצעת מחליטים, אשר תפרט את הצעדים הדרושים להקמת מחו"ל.
בספטמבר 2014 התקיים דיון בראשות סגן ראש המל"ל ובהשתתפות נציגי פקע"ר לגבי קידום עקרונות הצעת המחליטים אשר גיבש המשרד.
ואולם גם נתיב פעולה זה לא צלח.
משרד האוצר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2016 כיציין לפני המשרד להג"ס, במענה לפנייתו מספטמבר 2013, כי מבחינה כלכלית ראוי שתקצוב פרויקט מחו "ל יושת על המפעלים ולא על הציבור .
עם זאת ציין משרד האוצר כי הנושא לא מוצה, וכי יש להמשיך בדיון המקצועי בעניין.
לדברי משרד האוצר, לא ביקש המשרד להג"ס לקיים דיונים נוספים בנושא וגם לא כלל אותו בסדר העדיפויות שלו במסגרת סיכומי תקציב המשרד לשנים 2015 ו-2016 .
בנובמבר 2014 אירעה דליפת גז אמוניה במפעל לייצור מוצרי עוף בעמק חפר, שבעקבותיה נהרג כבאי ונפצעו כבאים נוספים ואזרחים (ראו פירוט בהמשך).
אף שהגז דלף אל מחוץ לתחומי המפעל ופגע באוכלוסייה, נמסרה ההודעה הראשונה לציבור על האירוע רק כשלוש שעות לאחר תחילתו.
בישיבה שכינס סגן ראש המל"ל לשם הפק ת לקחים מהאירוע, ציינו הן נציג המשטרה והן נציגת המשרד את האיחור בדיווח לציבור על האירוע כליקוי מרכזי.
בינואר 2015 ביצע פקע"ר תחקיר של האירוע ובעקבותיו המליץ בין היתר על "קידום פיתוח מערכת חומ"ס לאומית (מחו"ל), שתזהה ותתריע לאוכלוסייה באופן אוטומטי במצב בו החומ"ס יוצא מגדר המפעל.
בנוסף, המערכת תתריע לכל ארגוני החירום וההצלה כולל לרשות המקומית ולפקע"ר על התרחשות אירוע חומ"ס במתקני החומ"ס מסכני האוכלוסייה.
דווח זה יהיה מידי ובמקביל לכל הגופים" (ההדגשות במקור).
באפריל 2015 , בזמן ביצוע הביקורת, ביצע המשרדלהג"ס חשיבה מחודשת לגבי האופן שבו ניתן להפעיל התרעה אזרחית ללא צורך בהסתייעות בתקצוב חיצוני.
לצורך כך נסקרו חלופות שונות הקיימות בעולם להתרעה אזרחית.
ביולי 2015 ,קיים המשרד ישיבת סיעור מוחות בראשות סמנכ"לית תעשיות ובהשתתפות נציגי פקע"ר והמל"ל, לצורך קביעת החלופ ה המועדפת.
בישיבה הוחלט כי האחריות למתן ההתרעה לאוכלוסייה תוטל על המפעלים אשר אירוע חומ"ס בהם עלול להשפיע על הסביבה, וכי הפיקוח על כך יוטל על המשרד, המשטרה ופקע"ר.
כמו כן הוגדרו לוחות זמנים להכנת מסמך המתאר את החלופה המוצעת, לשם הגשתו לוועדת המנחה הלאומי.
36 ,מבקר המדינהדוח שנתי 64א (2013 ), בפרק "הטיפול בחומרים מסוכנים- ממצאי מעקב", עמ' 853.
"שנקראה בדוח "ועדת משנה 780 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המשרד להגנת הסביבה - אירועים סביבתיים המסכנים את האדם והסביבה - מניעה וטיפול מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר לכל הגורמים שהיו שותפים לתהליך האמור - המשרד להג"ס, המל"ל, פקע"ר, המשרד לביטחון הפנים, משרד הביטחון ומשרד האוצר - כי התמשכות הטיפול בהקמת מחו"ל במשך מעל שבע שנים, משנת 2008 ועד שנת 2015 , שבה המערכת עדיין נמצאת בשלבי אפיון ראשוניים , הי א בלתי סבירה.
המשרד להג"ס אמנם ניסה לקדם את הקמת המערכת בדרכים שונות במסגרת פעולותיו כמנחה הלאומי, אך לא עשה די להשלמת הטיפול בעניין זה בלוחות זמנים סבירים.
על כל הגורמים האמורים להירתם להשלמת הקמתה של מחו"ל בהקדם האפשרי, על פי המטרות שקבעה ועדת שפיר.
בכבישי הארץ משונעים מדי יום ביומו עשרות אלפי טונות של חומ"ס בכל מצבי הצבירה - נוזלים, גזים ומוצקים.
כיום רוב החומ"ס מובלים במשאיות ובמכליות, ומיעוטם מובלים ברכבות.
כמות החומ"ס המשונעים ומספר כלי הרכב המשנעים אותם גדלים בהתמדה, בד בבד עם הגידול הכללי במספר כלי הרכב ובצפיפות בכבישי הארץ.
תאונת דרכים או תקלה אחרת בזמן הובלת החומ"ס (להלן - אירועי שינוע חומ"ס) עלולות לגרום לאבדות בנפש, לסיכון בריאותי חמור לאוכלוסייה ולזיהום סביבתי רחב.
לרוב אירועי שינוע חומ"ס גם גורמים לחסימת כבישים ולעומסי תנועה כבדים, על כל ההשפעות הכלכליות והאחרות שיש לכך.
היתרים לשינוע חומ"ס שינוע חומ"ס מוסדר בשני חוקים עיקריים: חוק החומרים המסוכנים, הקובע כי כל עיסוק ברעלים, לרבות העברתם, מחייב קבלת היתר רעלים מהמשרד להג"ס; וחוק שירותי הובלה, התשנ"ז-1997 , המחייב את המבקש להובילחומ"ס להחזיק ברישיון לעשות כן (להלן - רישיון מוביל) ולעמוד בתנאים מסוימים.