HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מדובר בכ -80 רשויות מקומיות שיידרשו לרכוש מחשבים חדשים ורישיונות שימוש בתכנות שונות, וכן יידרשו לשדרג את תשתיות המחשוב שלהן ולהכשיר את עובדיהן להשתמש במערכות המשודרגות.
12 על פי מסמך הכוונות חברת ההסבה תסב את המערכות מ- Natural/Adabase ל-Java.
החברה טענה בתשובתה כי הרשויות המקומיות שלהן מרכז מחשוב עצמאי יוכלו להוסיף לפעול באמצעות מערכותיהן הישנות, שלא שודרגו.
משרד מבקר המדינה ציין כי על פי התיעוד שבידי החברה, המשך התפעול של המערכות הנוכחיות מלווה במגוון בעיות.
כך למשל: חלק ממערכות ההפעלה וחלק ממערכות החמרה שבמערכות הנוכחיות הן ישנות ואי-אפשר לקבל עבורן תמיכה; עלויות החזקתן גבוהות וחברות מתחרות מציעות פתרונות חלופיים זולים.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי היה מקום שמידע זה יוצג לדירקטוריון.
כיווןשעל פי הערכת החברה תהליך הסבת המערכות כולן, לרבות הסבת המערכות ברשויות המקומיות, צפוי להימשך כמה שנים, תידרש החברה, בכל אותה תקופה, לספק שירות לשני סוגי מערכות - הנוכחית והמשודרגת.
החברה לא הציגה בפני ועדת הפיתוח את תוספת העלות הצפויה לצורך הפעלת המערכות הכפולות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה טען יועץ המחשוב של החברה, יועץ א', כי הצורך של הרשויות המקומיות בעלות מרכז מחשוב עצמאי לשדרג את מערכותיהן ולהתאימן, לא הוזכר בוועדת הפיתוח של החברה כיוון שאינו רלוונטי.
עוד הוא הוסיף שכיוון שהתהליך צפוי להימשך מספר שנים ב מילא הרשויות המקומיות העצמאיות יהיו חייבות לשדרג את מרכזי המחשוב שלהן, ללא קשר לתוכניות החברה, אז תוכל החברה לתאם איתם את שדרוג המערכות בעלות נמוכה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי הצורך בהעברת המידע בנושא זה לדירקטוריון מקבל משנה תוקף נוכח אירוע שהוצג בבי קורת הקודמת שביצע משרד מבקר המדינה בחברה 13 ; להלן הפרטים: החברה פיתחה מערכת מידע פיננסית חדשה ששמה "מפנה", בלי לבדוק מה הסיכוי למכור את המערכת לרשויות המקומיות ומה הסיכוי להשיב את עלות ההשקעה בה.
הפיתוח נמשך יותר מחמש שנים והסתיים ב - 2002 .
בשנתיים הראשונות הש קיעה החברה בפיתוח כ -6.
1 מיליון ש "ח (לחברה לא היו נתונים מלאים על מלוא העלות של הפיתוח).
הטמעת המערכת ברשויות מקומיות שלהן מרכז מחשבים עצמאי לא הצליחה משום שהן סירבו להחליף את המחשבים שלהן במחשבים שיתאימו למערכת המידע החדשה.
משרד מבקר המדינה העיר אז לחברה כי היה חסר לה מידע "כדי להעריך נכונה את יכולתן ונכונותן של הרשויות המקומיות לשדרג את הציוד שברשותן כדי להשתמש במערכת", וכי "יש לעשות בדיקה כלכלית טרם פיתוח על מנת שניתן יהיה לשקול במסגרת מכלול השיקולים גם את השיקול הכספי".
על אף הערה זו של משרד מבקר המדינה החליטה החברה להשקיע שוב בפרויקט גדול וחשוב - הסבת מערכותיה - בלי לבדוק את העניין לעומקו ובלי לבדוק מה הסיכוי שהרשויות המקומיות יסכימו לשדרג את מערכותיהן וכל זאת מתוך כוונה למנוע את המשך איבוד הלקוחות.
13 דוחות מבקר מדינה על הביקורת באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה ,שנת 2004 ', עמ127.
תהליך אישור ההתקשרות עם חברת ההסבה בדצמבר 2005, יותר מארבעה חודשים לאחר שנחתם מסמך הכוונות ואושר פרויקט ההסבה, הגישה הנהלת החברה לוועדת הכספים בקשה לאישור ההתקשרות עם חברת ההסבה.
כמה ימים לאחר מכן חתמו היו"ר וסמנכ"ל הכספים על ההסכם עם חברת ההסבה.
סמנכ"ל הכספים של החברה הציג לוועדת הכספים מסמך ממרס 2005, כת שעה חודשים לפני כן, וכותרתו "תהליך בחירת הספק להסבת המערכות".
על פי המסמך בחנה החברה שלוש חברות המתמחות בהסבה ומודרניזציה של יישומים, אך רק אחת מהן התאימה לדרישות.
השתיים האחרות נפסלו משום שלא עמדו בדרישה הבסיסית שקבעה החברה - התמחות בהסבה לתכנת Java .
משרד מבקר המדינה העלה ליקויים בתהליך בחירת הספק שיבצע את ההסבה, כלהלן: 1.
לאחר שהחברה החליטה לשדרג את מערכותיה באמצעות הסבתן לתכנת Java היה עליה לבחון ספקים שונים המתמחים בתחום זה.
החברה אמנם טענה כי בחנה שלושה ספקים, אולם כאמור שניים מהם לא עמדו בדרישתה הבסיסית.
החברה לא בדקה אם יש לחברת ההסבה ניסיון בארץ, ולא בדקה אם חברת ההסבה עבדה בעבר אצל לקוח שהיקף מערכותיו המוסבות דומה לזה של החברה.
היא הסתפקה בשיחה טלפונית עם לקוח אחד בחוץ לארץ, ממנה עלה שהיקף המערכות שהוסבו אצלו היה קטן לאין שיעור מההיקף שהחברה נדר שה לו.
לדוגמה, מספר התכניות שהוסבו אצל הלקוח האמור היה כ- 1,250 , ואילו בחברה יש להסב יותר מ - 40,000 תכניות.
יצוין שמספר התכניות המוסבות משפיע על משך הזמן של ההסבה, וכן משפיע על היכולת לבדוק את היקף המקרים החריגים והשגויים הקורים בזמן ההסבה.
על פי הפרוטוקולים של דיוני ועדת הכספים ושל הדירקטוריון, הדירקטוריון לא ביקש מהנהלת החברה שתציג בפניו מידע נוסף, בעניינים חשובים, כמו שיטת הבחירה של הספק, ניסיונו, הדרך לקבוע את מחיר ההתקשרות, התוצאות של הצורך להפעיל מערכות כפולות - הנוכחית והמשודרגת - וכד'.
לדעת משרד מבקר המדינה המעורבות המועטה שגילה הדירקטוריון בעניין הפרויקט כשאישר אותו אינה הולמת את היקפו של הפרויקט ואת חשיבותו האסטרטגית עבור החברה.
לישיבה של ועדת הפיתוח שהתקיימה באוגוסט 2005 הזמין היו "ר גם את מר לייפר שכיהן באותה עת כמנהל חטיבת הלקוחות, לאחר שעזב את תפקידו כמנכ"ל.
מר לייפר ציין בתשובתו כי באותה עת סבר שפרויקט ההסבה, לרבות כדאיותו ועלותו, טרם נבחן בחינה יסודית, ועל כן אי-אפשר להחליט החלטה מושכלת בעניינו.
לטענתו הוא הביע את עמדתו גם בפני היו"ר.
מפרוטוקול הישיבה של ועדת הפיתוח עולה שהיו "ר הודיע לחברי ועדת הפיתוח כי המנהלים בחברה תמימי דעים בעניין המעבר ל-Java .
מר לייפר אמר למשרד מבקר המדינה שנוכח דברי היו"ר הוא הביע לפני ועדת הפיתוח את התנגדותו לדברים, נימק אותה ואף דרש שדבריו יירשמו בפרוטוקול.
לדבריו עוררה התנגדותו דין ודברים, ומרבית חב רי הוועדה ומוזמניה עסקו בה.
בביקורת נמצא כי בפרוטוקול של הישיבה האמורה לא נרשמו הדברים שמר לייפר טען שאמר, וכן לא נרשמו בו דבריהם של המשתתפים בישיבה בעניין זה.
החברה ציינה בתשובתה שאין היא מכחישה כי בוועדת הפיתוח אכן הסתייג מר לייפר מהמעבר ל- Java , אך עם זאת מר לייפר אינו איש מקצוע בתחום המחשוב, ועל כן 1500 דוח שנתי58ב .
היא מסתייגת מהערותיו.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה שחוק החברות מחייב אותה להכין פרוטוקולים של ישיבות הדירקטוריון וועדותיו, והללו צריכים לשקף את עיקרי הדברים שנאמרו מפי המשתתפים בישיבה.
חובתו של תאגיד מקומי להתקשר באמצעות מכרז ב- 20.
02 פורסם חוק חובת המכרזים (תיקון מספר14 ), התשס"ג- 2002 (להלן- החוק).
נקבע בו שתאגיד מקומי חייב לעשות מכרז פומבי כדי להוציא אל הפועל עסקת טובין או מקרקעין או כדי לעשות עבודה או לרכוש שירותים 14 .
החוק הסמיך את שר הפנים לקבוע בעזרת שר האוצר תקנות בעניין פטור מהחובה לעשות מכרז בעסקאות של "תאגיד מקומי".
בחוק נקבע שהוא ייכנס לתוקף 30 יום לאחר שייכנסו לתוקף "תקנות ראשונות" כאמור, וכי אלה יותקנו בתוך 90 ימים מיום פרסום החוק, כלומר עד 20.
אף שחלפו חמש שנים מאז פורסם החוק, לא התקינו משרד הפנים ומשרד האוצר את התקנות האמורות, שבלעדיהן לא ייכנס החוק לתוקף.
מחדל זה מעכב את החלת החוק על "תאגיד מקומי" כהגדרתו בחוק.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הבחירה בחברת ההסבה בלי לעשות מכרז ראוי נעשתה תוך ניצול העובדה שטרם הותקנו התקנות האמורות והיא אינה עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקינים החלים על גוף ציבורי.
שיתוף מנכ"ל החברה בעניין פרויקט ההסבה וההתקשרות עם חברת ההסבה המנכ"ל דאז, מר קורפל, אמר למשרד מבקר המדינה שעם כניסתו לתפקידו, היו"ר הציג לו את נושא הסבת המערכות והדגיש שהפתרון המוצע מוחלט, אין לשנותו ואין לדון בו מחדש.
על כן, טען מר קורפל, הוא לא התערב בנושא בדיוני הדירקטוריון וועדותיו.
טענה זו העלה מר קורפל גם בישיבת הדירקטוריון שהתקיימה בינואר 2006 , שבסופה התפטר מתפקידו.
בהמשך לדברי מר קורפל טען היו"ר בפני הדירקטוריון כי הוא מכחיש את הטענה.
גם בתשובת ה חברה היא הכחישה את טענת מר קורפל.
מפרוטוקול של ישיבת הדירקטוריון שהתקיימה בינואר 2006 עולה שמר קורפל טען שההסכם נחתם בפגישה אליה הוא לא הוזמן, החוזה נחתם ללא נוכחותו וכי למרות בקשתו המפורשת הוא לא קיבל את החוזה.
בתגובה לכך טען היו"ר בפני הדירקטוריון כי ההס כם עם חברת ההסבה, מדצמבר 2005, כפוף לאישור הדירקטוריון והדגיש כי הוא חותם על נושאים משמעותיים אף יותר מהסכם ההסבה "ללא המנכ"ל וחתימתו על ההסכם".
14 '"תאגיד מקומי" מוגדר בחוק כך: " 'תאגיד מקומי - תאגיד אשר לפחות מחצית ההון או לפחות מחצית כוח ההצבעה בו מוחזקים, במישרין או בעקיפין, בידי רשות מקומית או בידי תאגיד מקומי אחר, או שיש לרשות מקומית או לתאגיד מקומי אחר, במישרין או בעקיפין, זכות למנות לפחות מחצית ממספר הדירקטורים בו או את המנהל הכללי שלו, והכל כשההחזקה או זכות המינוי כאמור הם של הרשות המקומית, לבדה או יחד עם אחד או יותר מאלה: (1 ) רשות מקומית אחרת, אחת או יותר; (2 ) ;המדינה (3 ) תאגיד מקומי אחר, אחד או יותר".
משרד מבקר המדינה העיר ליו"ר כי גם אם ההסכם כפוף לאישור הדירקטוריון, המנכ"ל צריך להיות שותף בגיבוש תנאי ההסכם ו לחתום עליו, שכן הוא בעל המשרה הבכיר האחראי לניהול הפרויקט ולהצלחתו.
דברי יו"ר החברה כי הוא חותם על הסכמים משמעותיים "ללא המנכ"ל וחתימתו" מעידים על מעורבותו היתרה בניהול השוטף של החברה.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את פעולות החברה, שלא שיתפה את המנכ"ל בקבלת ההחלטות בעניין שדרוג המערכות והסבתן, בבחירת החברה שתעשה את ההסבה, במשא ומתן לקביעת תנאי החוזה ובחתימה על החוזה עצמו.
רוב לקוחותיה של החברה הם הרשו יות המקומיות.
מרבית הרשויות המקומיות מקבלות שירותי מחשוב ומערכות מידע מהחברה - אם זה שירות עבור כל המערכות העירוניות ואם זה שירות עבור חלקן בלבד.
לחלק מהלקוחות משמשת החברה לשכת שירות, ולאחרים יש מרכזי מחשוב עירוניים עצמאיים שהחברה מפעילה.
מגמות באשר להיקף ההתקשרויות של הרשויות המקומיות עם החברה במרס 2006 שלח מנכ"ל משרד הפנים לראשי הרשויות המקומיות חוזר, ולפיו הרשויות חייבות לעשות מכרז להתקשרויות תחום מחשוב מערכות מידע עירוניות.
עד אז התקשרו הרשויות המקומיות עם החברה ללא מכרז, ושליטתה בתחום הייתה כמעט מוחלטת.
בינואר 2007 הבהיר מנכ"ל משרד הפנים לראשי הרשויות המקומיות כי אין להאריך חוזה התקשרות עם החברה בלי לעשות מכרז, אף אם על פי החוזה מותר לעשות זאת.
מאחר שהחברה לא נדרשה לפעול בשוק תחרותי, היא לא הקפידה לעדכן ולשדרג את מערכותיה ומוצריה, וכן לא הקפידה להכש יר את עובדיה לטפל במערכות ויישומים חדשים.
תחום המחשוב על ענפיו הוא תחום המשתנה תדיר ומתפתח במהירות, ועל כן יש לעדכנו עדכון שוטף.
חברה הקופאת על שמריה ואינה מעדכנת את מערכות המחשוב שלה זמן רב, יהיה עליה להשקיע משאבים רבים וזמן רב כדי להשיג את ההתפתחות הטכנולוגית.
בשנים האחרונות הפסיקו רשויות מקומיות אחדות את התקשרותן עם החברה והתקשרו עם חברות אחרות, שהחלו להתמחות בתחום מערכות מחשוב עירוניות.
על פי הסברי החברה, הרשויות הפסיקו את התקשרותן עמה כי לא היו שבעות רצון מרמת הטכנולוגיה שלה ומעלויות השירות שלה וכי החב רות המתחרות הציעו להן הצעות כדאיות יותר.
בין היתר הופסקה ההתקשרות, אם לגמרי, בנוגע לכל מערכות המחשוב העירוניות, ואם הפסקה חלקית, בנוגע למערכות מסוימות, עם הרשויות המקומיות האלה: ירושלים, רעננה, גדרה, הרצלייה, חדרה, רמלה, ערד, קריית מלאכי, ראש העין, שוהם, ק ריית ביאליק, בסמת טבעון, גבעת שמואל, נצרת עילית, עמק יזרעאל, קדומים ושפרעם (ראו בלוח 1 שלהלן נתונים בנוגע לירידה בהיקף הכנסות החברה).
נמצא שאף על פי שלקוחות קבועים וותיקים נטשו את החברה, הנהלת החברה לא בחנה בחינה יסודית וכוללת את מידת שביעות הרצון של לקוח ותיה ממוצריה ומרמת השירות שהיא נותנת.
בתשובתה הציגה החברה תוצאות של סקר שביעות רצון שנעשה בעירייה אחת ביוני 2004 וכן תוצאות סקר שנעשה ביולי 2006 ושבחן את מידת שביעות הרצון של חלק מלקוחות החברה מהשירות שנתן מוקד התמיכה של המערכת הפיננסית.
נמצא שהמרואיינים שהשתתפו בסקר התלוננו על איכות המערכות שהחברה מספקת ועל השירות שהם מקבלים ממנה.
כך למשל, מנכ"ל העירייה טען ששירותי החברה יקרים, מערכת השכר שלה אינה מספקת שירותים לשביעות רצון הלקוח, סביבת העבודה שלה אינה מתקדמת ופרויקט מסוים "דורך במקום ואינו מתקדם"; מבקר ה עירייה טען שקיים קושי ביצירת דוחות; מנהל מערכות התקשורת בעירייה טען שצוות התמיכה אטי; מנהלת מסוימת טענה שמערכת האוכלוסין אינה מספקת את הדרישות.
תוצאות הסקר בנוגע למוקד התמיכה של המערכת הפיננסית אמנם הצביעו על שביעות רצון סבירה מרמת השירות, אולם המשתתפים בסקר התלוננו על האיכות הטכנולוגית של המערכת.
לדעת משרד מבקר המדינה תוצאות הסקר שנעשה באותה עירייה היו צריכים לשמש כ"תמרור אזהרה" שחייב את החברה לבחון כיצד לשפר את שירותיה ולהתייעל, כדי שלא לאבד את לקוחותיה.
הסקר הנוגע למערכת הפיננסית עסק במרכיב אחד - מוקד ה תמיכה - של מערכת אחת בלבד מתוך המערכות הרבות שהחברה מפעילה; על החברה לטפל בתלונות שעלו בנושא האיכות הטכנולוגית של המערכת.
משרד מבקר המדינה ממליץ לחברה לעשות סקר כולל שיבחן את מידת שביעות הרצון של לקוחותיה מהשירות שהיא נותנת, כדי לאתר את הבעיות הדורשות טיפול.
מכרז בעיריית ירושלים ובעיריית תל אביב בנובמבר 2005 לא זכתה החברה במכרז לפיתוח של מערכות מידע עירוניות בעיריית ירושלים; בפברואר 2006 היא לא זכתה במכרז נוסף לפיתוח מערכות מידע עירוניות בעיריית תל אביב.
אי הזכיות נבעו מכך שהצעות החברה לא עמדו בסף האיכות שקבעו בעלי המכרזים.
יצוין שעד אז הפעילה החברה את מערכות המידע והמחשוב של עיריית ירושלים, ובעקבות אי הזכייה במכרז הצטמצמו הכנסותיה ב- 2006 בכ-19 מיליון ש"ח לעומת 2005 .
החברה אמרה בתשובתה שהכנסותיה אמנם הצטמצמו ב-19 מיליון ש"ח, אולם כך נמנע ממנה הפסד מתפעול המערכות.
הביקורת העלתה שבכל אחת מהשנים 2004 -2006 היו ההוצאות של החברה בגין תפעול המערכות בעיריית ירושלים גבוהות ביותר מ-2 מיליון ש"ח מההכנסות בגינו.
לדעת משרד מבקר המדינה הפסדי החברה בשני המכרזים החשובים האלה, ובייחוד בעיריית ירושלים, שאת מערכותיה הפעילה החברה זמן רב, מצביעים על קושי שיש לחברה בהתמודדותה בשוק התחרותי הקיים ובשמירה על לקוחותיה.
ההכנסות של החברה וחובות לקוחותיה בשנים האחרונות הורע מאוד מצבן הכספי של הרשויות המקומיות, וחלקן אף התקשו לעמוד בהתחייבויות הכספיות המוטלות עליהן.
מדוח של האגף לביקורת ברשויות המקומיות של משרד הפנים, העוסק בנתונים הכספיים המבוקרים לשנת 2004 , עולה שרק 61 מ-253 רשויות מקומיות סיימו את שנת התקציב 2004 בעודף או באיזון תקציבי.
בשנה זו גדל הגירעון המצטבר של הרשויות המקומיות ב -568 מיליון ש "ח - מ-7.
18 מיליארד ש "ח ל - 7.
מצבן הכספי הקשה של הרשויות המקומיות הוא הסיבה העיקרית לגידול ביתרת החובות של לקוחות החברה כלפיה.
בד בבד הצטמצמו הכנסות החברה בשל נטישת הלקוחות ובשל ההנחות שהעניקה החברה ללקוחותיה על חובות קיימים ועל מחירי השירות.
בלוח שלהלן הובאו הנתונים הכספיים של החברה (בסכומים מעוגלים) בשנים 2002 -2006 , :על פי דוחותיה הכספיים לוח 1 - נתונים כספיים .
185 230 242 259 271 )הכנסות (במיליוני שקלים .
110 100 107 96 73 חובות פתוחים- לקוחות (במיליוני שקלים) .
59% 43% 44% 37% 27% שיעור חובות הלקוחות מההכנסות .
3 )חובות מסופקים (במיליוני שקלים .
7% שיעור החובות המסופקים מההכנסות .
16% 20% 22% 21% 9% שיעור החובות המסופקים מחובות הלקוחות מהלוח שלעיל עולה שבין השנים 2002 -2006 חלה ירידה חדה של כ - 32% בהכנסות החברה.
בד בבד חל גידול חד ביתרת החובות של הלקוחות; סך הכול גדלו החובות הפתוחים של הלקוחות בשנים האלה בכ- 51% .
ראוי לציין שהיקף חובות הלקוחות ב - 2006 שווה בערכו לכ - 60% מהכנסות החברה בשנה זו.
עוד עולה מהלוח שבשנים אלה גדלו החובות המסופקים של החברה בכ- 140%.
מנתוני החברה עולה שב- 31.
06 הסתכמו החובות של לקוחות החייבים יותר מ- 500,000 ש"ח ללקוח בכ -91 מיליון ש"ח; מתוך זה כ -30 ,מיליון ש"ח הם חובות הנגררים פחות משנה וכ-61 מיליון ש"ח- חובות הנגררים מעל שנה.
מתן הנחות ללקוחות כדי להתחרות בחברה הציעו החברות המתחרות מחירים כדא יים במיוחד.
כאמור, בשל כך החלו לקוחות לנטוש את החברה והכנסותיה הצטמצמו.
החברה טענה בתשובתה שהרשויות המקומיות מנצלות את התחרות ולוחצות עליה למחוק חלק מחובותיהן או את כולם, דורשות ממנה הנחה על מחיר השירותים ולעתים אף מאיימות לעזוב אותה ולעבור לחברה מתחרה.
כאשר אחת הרשויות המקומיות לא פרעה את חובה, נקטה החברה צעד חריף ו"החשיכה" את מסכי הרשות.
בשל כך הפסיקה אותה רשות את התקשרותה, בהותירה חוב שלא נפרע.
כדי למנוע מלקוחותיה לנטוש אותה מנסה החברה להתפשר עם הרשויות המקומיות באשר לתביעותיהן, בין היתר באמצעות זיכויים על חובות או הנחות ממחיר השירות הניתן להן.
גם משרד הפנים ידע שהחובות לחברה גדלים והולכים, וכשטיפל בחובות של הרשויות המקומיות ניסה לטפל גם בעניין זה.
בפברואר 2005 הודיע משרד הפנים לחשבים המלווים של הרשויות המקומיות כי עשה הסכם עם החברה בדבר פריסת חובות של רשויות מקומיות שמונה להן חשב מלווה.
לפי ההסכם הזה תיתן החברה לרשויות המקומיות הנחה של 15%-10% בתשלום החוב.
מדוח שהכינה החברה עולה שבשנת 2005 הסתכמו הזיכויים וההנחות שנתנה ללקוחותיה בכ-16 מיליון ש"ח; יצוין שסכום זה גדול הרבה יותר מיתרת הרווח של החברה בשנה זו (ראו להלן בפרק על רווחיות החברה).
נמצא שלעתים ויתרה החברה על נתח ניכר מהרווח הצפוי לה מהשירות שסיפקה לרשות המקומית.
היא עשתה זאת בלי שהיה בידיה תמחור מקיף של המוצרים והשירותים שסיפקה (ראה להלן בפרק על תמחור מוצרים).
בשל כך, לעתים היה ההפסד של החברה ידוע מראש.
לדוגמה: החברה נתנה לרשות מקומית מסוימת הנחה של כ- 500,000 ש"ח מחוב של כמיליון ש"ח, אף שהרווח השנתי הצפוי לה בגין ההתקשרות עם הרשות המקומית היה כ - 80,000 ש"ח בלבד.
לרשות מקומית אחרת נתנה החברה הנחה של כ -1.
3 מיליון ש"ח: היא מחקה חוב של כמיליון ש "ח ונתנה ה נחה של כ- 300,000 ש"ח על ההתקשרות השוטפת שהסתכמה בכ - 500,000 ש"ח.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה שבהיעדר תמחור מקיף ומעודכן, הזיכויים וההנחות שנתנה ללקוחותיה היו עלולים להביאה לידי הפסדים שלא צפתה מראש, ובגללם היא הייתה עלולה להפלות בין לקוחותיה.
אמנם משיקולי שיווק ותחרות יש מקום להחליט להוזיל מחירים, אולם על החלטה כזו להתבסס לא רק על תמחור מעודכן של שירותי החברה אלא גם על תכנית עבודה סדורה וארוכת טווח, שתקבע את מדיניות השיווק של החברה, את יעדיה ואת לוח הזמנים שלה ותבטיח שהחברה תהיה רווחית.
הביקורת העלתה שלחברה אין תכנית כזו.
עוד העלתה הביקורת שההחלטות לתת זיכויים והנחות אינן מתקבלות בפורום מסודר כלשהו - ועדת זיכויים והנחות או כדומה - ושלחברה אין נוהל הקובע מי רשאי לאשר זיכוי או הנחה, מה הן אמות המידה למתן ההנחה ומה הם התנאים שהרשות המקומית תצטרך לעמוד בהם כדי לקבל את הזיכוי או ההנחה.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שדירקטוריון החברה הוא שיקבע את מדיניותה בנוגע למתן זיכויים והנחות ללקוחות.
על פי מדיניות זו תקבע החברה נוהל שיבטיח שפעולתה בעניין תהיה תקינה.
החברה ציינה בתשובתה כי היא פועלת על פי נוהל שבעל פה בכל הקשור למתן הנחות ללקוחות, וכי בעקבות הביקורת היא תעגן את הנוהל הזה בכתב.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל הקושי של החברה לגבות את חובות העבר, בשל החובות ההולכים וגדלים של הרשויות המקומיות לחברה ובשל מצבן הכספי של הרשויות המקומיות, על החברה ובעלי המניות שלה להכין תכנית כוללת שבה יעריכו אילו חובות אפשר לגבות, ועל פיה יגבשו הסכמים עם הרשויות המקומיות כדי להשיב את החובות האלה.
הלוואות לטווח ארוך החובות הכבדים של לקוחות החברה מהווים נטל של ממש על הפעילות הכספית השוטפת שלה.
תהליך הבראה שעשתה החברה בשנתיים האחרונות היה כרוך בפיצויים מוגדלים לעובדים שפיטרה, וגם הוא הכביד עליה מבחינת הפעילות הכספית השוטפת.
בדוח הכספי של החברה בשנת 2005 נרשמו פיצויים של יותר מ-19 מיליון ש"ח, ששולמו לעובדים, בשנת 2006 נרשמו פיצויים של4.
כדי להתמודד עם הנטל הכספי נאלצה החברה לנצל את מלוא האשראי שהעמידו לה הבנקים.
מלבד האשראי מהבנקים קיבלה החברה אשראי גם מחברות מסחריות שונות שהן ספקיות שלה.
בשנת 2002 הסתכמו ההלוואות לטווח ארוך שלקחה החברה בכ-25 מיליון ש"ח, ובשנת 2006 בכ-45 מיליון ש"ח, כלומר בשנים אלה גדל שיעור ההלוואות בכ -%18015.
כדי לק בל את האשראי החברה רשמה לטובת נותני האשראי, שעבוד שוטף על כל נכסיה ושעבוד קבוע מדרגה ראשונה על כל נכסי המקרקעין שלה.
רווחיות בלוח שלהלן נתונים על רווחיות החברה (במיליוני שקלים, הסכומים מעוגלים), על פי דוחותיה הכספיים: .
15 שיא שיעור ההלוואות לטווח ארוך היה ב- 2005 - כ-56 .
מיליון ש"ח 1506 דוח שנתי58ב .
1 רווח לפני מסים על הכנסה .
9 השפעת השינוי של השיטה החשבונאית .
9 רווח נקי מהלוח שלעיל עולה כי הרווח הנקי של החברה גדל מ-3.
9 מיליון ש"ח ב- 2002 ל-5.
8 מיליון ש"ח ב- 2006 .
אלה ממצאי הביקורת בעניין זה: 1.
בדוחות הכספיים החברה מדווחת על הכנסותיה והוצאותיה על בסיס מצטבר, אולם מ- 2003 ואילך החלה החברה לדווח על בסיס מזומן, לצורכי מס בלבד, לאחר שרשויות המס התירו לה לעשות זאת.
החברה מסרה בתשובתה כי בשל מצבן הכלכלי הקשה של הרשויות המקומיות הן אינן יכולות לפרוע את תשלומיהן לחברה.
בשל כך על החברה לשלם מס שוטף על הכנסות שנרשמו אך טרם התקבלו, ולכן "תשלומי המס על הכנסה שטרם נגבתה בפועל, פגעו קשות בתזרים המזומנים של החברה".
לפרוטוקול של ישיבת ועדת הכספים שהתקיימה בדצמבר 2004 נלווה חישוב שעשתה החברה, ובו בדקה כיצד ישפיע המעבר לדיווח על בסיס מזומן על נתוני ההכנסה שלה בשנת 2003 .
החברה העריכה שהרווח המצטבר שלה בשנה זו היה2.
8 מיליון ש"ח, אם לא הייתה משנה את שיטת הדיווח לרשויות המס.
מאחר ששינתה את שיטת הדיווח נוצר הפסד מצטבר של 66 מיליון ש"ח לצורכי מס.
בישיבת דירקטוריון שהתקיימה בסוף דצמבר 2004 הסביר סמנכ"ל הכספים של החברה לדירקטוריון כי "ההפסד של 66 מליון שקל ב - 2003 הוא מתגלגל", כלומר יקוזז מן הרווח הצפוי בשנים הבאות, מ- 2004 .
המיסים הנדחים מחושבים בגין הפרשי עיתוי בין הסכומים המופיעים בדוחותהכספיים ובין הסכומים המדווחים לצורכי מס.
ב- 2004 היה עודף ההוצאות בשל המעבר לשיטת דיווח על בסיס מזומן כ-6 מיליון ש"ח, וב- 2005 וב- 2006 היה כ-10 .
בשנת 2004 החליטה החברה לשנות את המדיניות החשבונאית שלה בעסקאות ליסינג של ציוד חומרה שהיא חוכרת עבור לקוחותיה.
בשל השינוי הזה גדלה יתרת הרווח של החברה בכ-2 מיליון ש"ח ב- 2004.
יתרת הרווח כוללת התאמה חשבונאית בגין שינוי שיטת הדיווח לצרכי מס הכנסה, אשר משפרת את תזרים המזומנים של החברה ואשר יש לה השלכה על יתרת הרווח הרשומה.
16 החברה מדווחת על הכנסותיה והוצאותיה בדוחות הכספיים על בסיס מצטבר.
החל מ- 2003 עברה החברה, לצורכי מס בלבד, לדווח על בסיס מזומן.
נתון זה כולל את השפעת השינוי בשיטת הדיווח ובכלל זה עודף הוצאות על הפסד נצבר.
רווח לאחר הפרשות חד פעמיות השלטון המקומי 1507 .
יחד עם זאת, לדעת משרד מבקר המדינה, יש לבחון את המגמות השליליות, ביניהן - ירידה מדאיגה בהכנסות החברה; עזיבת לקוחות ובעיקר לקוחות חשובים כמו העיריות של ירושלים, רעננה וחדרה; היקף חובות גבוה מאד של לקוחות החברה ובעיקר, אלה שקיים קושי בגבייתם; גידול בהיקף החובות המסופקים; כמו כן על החברה לבחון את ההשלכות של התחרות הקשה מול חברות שלמוצריהן עדיפות טכנולוגית; חובתן של רשויות מקומיות לערוך מכרז לצורך התקשרויות לקבלת שירותי מחשוב, ושמשום כך אין לה כבר שליטה בלעדית בשוק הזה והתחלופה התדירה של בעלי התפקידים הבכירים בחברה שפוגעת בדמותה של החברה בעיני הלקוחות.
משרד מבקר המדינה מציין, שכדי להעריך את יכולת ההמשכיות של החברה נדרש להביא בחשבון לא רק את נכסיה והתחייבויותיה כמו שהם מוצגים בדוחותיה הכספיים, אלא גם את תוצאות הפעולות העסקיות שלה ואת צפי הרווחים לשנים הבאות.
הבעיות שתוארו לעיל משפיעות על עסקיה ש ל החברה, ועל כן העיר משרד מבקר המדינה להנהלת החברה, לדירקטוריון, ולבעלי המניות שלה שעליהם לבדוק בקפדנות את כל הנתונים הנוגעים למצבה הכספי של החברה, שכן אלה יקבעו אם תהיה רווחית בעתיד.
בדוח הקודם צוין שלחברה מחירון שנקבע לפני שנים רבות ושהחברה עוקבת אחר העלות של התשומות באופן כללי, ללא פירוט העלויות של המערכות השונות.
משרד מבקר המדינה העיר אז לחברה שבשל כך היא אינה יכולה לתמחר שירותים על פי עלותם.
בביקורת הנוכחית נמצא שבחודשים אוגוסט -ספטמבר 2005 החברה העסיקה חברה העוסקת בתכנון כלכלי וניהולי (להלן - החברה המייעצת), כדי שתבדוק את אופן תמחור המוצרים בחברה.
החברה המייעצת בדקה את הנתונים הנוגעים לשנת 2004 .
באוקטובר 2005 הציגה החברה המייעצת את עבודתה (להלן - העבודה), ובה ניתחה את מרכיבי ההוצאות וההכנסות של החברה על פי המוצרים והלקוחות השונים.
החברה המייעצת הגישה המלצות פרטניות, שהיו אמורות לסייע לחברה לתמחר את מוצריה ולאפשר לה לפקח על הכדאיות הכלכלית של מכירת המוצרים.
להלן חלק מהממצאים והמסקנות שעלו מהעבודה: 1.
קיימת שונות גדולה מאד הן בהיבט של רווחיות הלקוחות והן בהיבט של רווחיות המוצרים.
נוכח ה נחות שנותנת החברה מחירם של מוצרים רבים קטן ממחיר המחירון.
שיעור ההנחה אינו עקבי והוא תלוי בכושר המיקוח מול הלקוח.
רישומי החברה אינם מאפשרים זיהוי מלא ושלם של כל פריטי ההוצאות ללקוח או לפריט.
ההכנסות שהתקבלו ממכירת מוצרים ושירותים ל-115 מ-280 רשויותמקומיות שנבדקו היו נמוכות מן ההוצאות שנדרשה החברה להוציא בשביל המכירה.
הגירעון של החברה מ- 115 הרשויות המקומיות האלה הסתכם בכ -18.
בשל 10 מ-115 הרשויות האלה הפסידה החברה יותר מ-7.
מדובר ברשויות מקומיות שהן ערים גדולות, כמו ירושלים, חולון, פתח תקווה, גבעתיים, רעננה ורמלה.
קיימות מערכות, חלקן משמעותיות ביותר, שבגין הפעלתן החברה מפסידה 6.
נמצאו פערים של עד עשרות אחוזים בעבור הכנסות המתקבלות בגין אספקת אותם שירותים לרשויות מקומיות בעלות אותם מאפיינים.
באוקטובר 2005 הציגה החברה המייעצת את נתוני העבודה, מסקנותיה והמלצותיה לפני הנהלת החברה - היו"ר, מנכ"ל החברה באותה עת (מר יונתן קורפל) וסמנכ"ל הכספים שלה.
סמנכ"ל הכספים של החברה הדגיש לפני משרד מבקר המדינה כי המידע שבעבודה רגיש, וקיים חשש שמא פרטים ממנו יתפרסמו.
סמנכ"ל הכספים הוסיף כי בשל כך הורה היו "ר למנכ"ל ולסמנכ"ל הכספים שלא לדווח על העבודה מחוץ לפורום זה, לרבות לא להציגה בפני הדירקטוריון.
עוד ציין סמנכ"ל הכספים כי בכוונת החברה לעבד את נתוני שנת 2005 ועל בסיסם לפעול להסדרת תמחור המוצרים.
החברה טענה בתשובתה שהחליטה שלא להציג את הע בודה לדירקטוריון שכן החברה המייעצת הסתייגה מאיכות הנתונים ועל כן לדעתה מהימנות הנתונים מוטלת בספק ויש לראות בעבודה "מצפן לאיתור הבעיות הקיימות בחברה, אך בהחלט לא לכימותן".
משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי העבודה העלתה ליקויים, לכאורה, שאפיינו את פעילותה באו תה עת - עובדיה לא שלטו בנתונים העסקיים; היא הפעילה מערכות מסוימות מבלי שידעה האם הפעלתן כדאית; היא התקשרה עם לקוחות במחירי הפסד, ולא הייתה לה מדיניות סדורה לתמחור מוצרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, אף שהחברה המייעצת הסתייגה מאיכות הנתונים שהעבודה התבססה עליהם, אי-אפשר להתעלם מהממצאים הקשים שעלו בה.
יו"ר הדירקטוריון היה צריך להציג את תוצאות העבודה, לרבות ההסתייגות האמורה, לפני הדירקטוריון.
בחודשים יוני-אוגוסט 2006 תמחרה החברה בעצמה את מוצריה, היא התבססה על הנתונים שהיו בידיה בנוגע לשנת 2006 , אותם היא ניתחה בשיטה שונה מזו שנקטה החברה המייעצת.
הביקורת העלתה שלמרות שבשתי העבודות ננקטו שיטות ניתוח שונות, שהביאו לתוצאות תמחור שונות, עלו בעבודה שעשתה החברה מגמות דומות לאלו שעלו בעבודתה של החברה המייעצת.
למשל, נמצא שהחברה הפעילה בשנת 2006 מערכות שהסבו לה הפסד, שהסתכם בכ-5.
עוד נמצא ששמונה מעשר הרשויות המקומיות שהוזכרו לעיל הסבו לה הפסדים של כ-8.
יצוין שעד מועד סיום בדיקות ההשלמה, באוקטובר 2007 , טרם סיימה החברה לנתח את הנתונים הנוגעים לכל לקוחותיה, וכי אין בידיה נתונים המאפשרים להשוות בין ההכנס ות המתקבלות בעבור אותם שירותים שמספקת החברה לרשויות מקומיות בעלות מאפיינים דומים.
החברה הודיעה למשרד מבקר המדינה כי לאחר שהתמחור החדש הושלם ואושר הוא החל לשמש תשתית להחלטות עסקיות ושיווקיות המתקבלות בחברה.
משרד מבקר המדינה המליץ לחברה להשלים את ניתוח הרווחים שלקוחותיה מכניסים לה, וזאת על מנת שיהיה בידיה מידע זמין ומלא באשר לכדאיות ההתקשרות עם הלקוחות ומה הם תנאי ההתקשרות הרצויים.
מדוח שהכינה החברה עולה שבשנת 2005 היא העסיקה20 יועצים וחברות ייעוץ בתחומים שונים, כמו ייעוץ משפטי, ייעוץ ארגוני וייעוץ בנושאי מחשוב.
עלות ההתקשרות עמם באותה שנה הסתכמה בכשלושה מיליון ש"ח.
מבדיקת חלק מההתקשרויות האמורות עלו הממצאים האלה: 1.