HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הנושא הגיע לפתחו של בית הדין לעבודה, והוא קבע כי על הצדדים לקיים ביניהם הידברות וכי החלטת ממשלה זו לא תהיה חלק מחוק ההסדרים לשנת 2009 .
הממשלה ביטלה את ההחלטה.
נושא זה לא הוסדר בחקיקה והממשלה לא הגיעה לכדי הסכמה עם נציגות העובדים.
המחלוקות שטרם יושבו ערב קבלת החלטת ההפרטה מעידות על הקשיים המהותיים שהיו צפויים להתעורר במהלך המשא ומתן עם נציגות העובדים.
חלק מהמחלוקות אף נגעו למהלכים נרחבים יותר של תחרות בענף נמלי הים.
למחלוקות אלו הייתה השפעה על יכולת המדינה להפריט את החברות ואף על פיתוח נמלי העתיד.
על אף האמור לא הציגה ה רשות מחלוקות אלו לפני הדרג הנבחר ערב קבלת החלטת ההפרטה ו לא הציעה דרכים לפתור אותן .
הצגת המחלוקות והשפעותיהן האפשריות על תהליך ההפרטה ל פני ה דרג הנבחר הייתה צריכה לסייע לו בקבלת ההחלטה לגבי דרך הפעולה המיטבית.
בתשובת הרשות נמסר כי לא היה צורך להציג מחלוקות עם העובדים טרם קבלת ההחלטה כיוון ש"מספר חודשים טרם קבלת החלטת הממשלה לעניין ההפרטה, הייתה הסכמה כוללת עם ההסתדרות, אשר הנפקת הנמלים הייתה כלולה בה.
על אף שמחלוקות בין המדינה לעובדים היו מרובות, מחלוקות אלו לא נבעו מרצון כנה, לפתרון הסוגיות במסגרת התקדמות .
כאמור, טענות ההסתדרות בדבר המקרקעין בחיפה יש להן השפעה גם על נושא זה 37 ראו למשל, הכרזות על סכסוכי עבודה בנמל אשדוד ובנמל חיפה מ- 15.
38 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 59ב ( 2009 '), "הרפורמה בנמלי הים", עמ 1095.
39 תאגיד מורשה: סעיף10 לחוק רספ"ן קובע כי שר התחבורה רשאי, בהסכמת שר האוצר, להסמיך תאגיד שהתאגד בישראל ולא הוסמך כחברת נמל לתת שירותי נמל בחלק מהנמל.
שם הדוח: משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 ההפרטה.
אלא נולדו מרצון העובדים לשלוט בתהליך ולסכל את ההנפקה".
עוד מסרה הרשות כי "מידע כאמור ככל שהיה רלוונטי, הוצג לשר האוצר באופן פרטני, ולגופי האוצר הרלוונטיים, אשר עסקו במו"מ עם העובדים, לרבות ישיבות מפורטות ובכל שלב רלוונ טי בהליך".
בשיחה שהתקיימה בין משרד מבקר המדינה לרשות נמסר כי לדעת הרשות אין צורך להציג לוועדת השרים היבטים ביצועיים שבהם לא נדרשת מעורבות של השרים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי המחלוקות עם העובדים הן על סוגיות מורכבות אשר היוו מכשולים וקשיים הצפויים במשא ומתן עם נציגות העובדים והיה בהן להשפיע על תהליך ההפרטה.
לכן, גם אם כפי שעולה מתשובת הרשות מחלוקות אלו לא נבעו מרצון כן לפתור סוגיות במסגרת ההפרטה, היה על הרשות להציגן ואת הדרכים לפתור אותן לוועדת השרים שהיא ה דרג הנבחר.
היערכות לביצוע ההפרטה כחלק מ היערכות הרשות לביצוע ההפרטה גויסו בחודשים יוני 2009 עד מרץ 2010 כמה יועצים חיצוניים: יועצי תשקיף, יועצים כלכליים לנושא תיקון מחירי שירותי הנמל, מעריכי שווי וחתמים.
נוסף על כך ה רשות קבעה את זהות בעלי התפקידים ב חברות הממשלתיות ובמשרדי הממשלה אשר יעסקו בגיבוש הסכם המקרקעין בין חנ"י לרמ"י, גיבוש צו האינטרסים החיוניים40 , פרסום תשקיףחנ"א וחנ"ח והסדרת נושא ה פנסיה.
מבקר המדינה כבר העיר בדוחות קודמים41 כי לפני הפרטה של חברה ממשלתית יש להסדיר מראש עניינים הנוגעים להפרטה, בין היתר קביעת מבנה הענף שבו עיקר עיסוקה של החברה.
אי-הסדרה מראש עלולה לגרום לסיכול ההפרטה או דחייתה.
עוד העיר מבקר המדינה כי להפרטה יש השפעות רבות על שכר העובדים וביטחונם התעסוקתי ויש ליישב מחלוקות בעניין זכויות עובדים בטרם מתחיל התהליך, שכן גם אי-הסכמה עם העובדים עלולה לגרום עיכובים בתהליך ההפרטה.
משרד התחבורה ומשרד האוצר לא גיבשו, טרם החלטת ועדת השרים על מתווה הפרטה או בסמוך לה וכחלק מההיערכות להפרטה , צוות תיאום בין-משרדי .
זאת ועוד, הרשות לא הקימה, כחלק מהיערכותה לביצוע הפרטה, צוות לניהול משא ומתן עם נציגות העובדים, המורכב ממומחים במשא ומתן ובעלי תפקידים אשר היו שותפים בניסוח הסכמים קודמים ולא הכינה תכנית אסטרטגית למשא ומתן מול נציגות העובדים והתמודדות במקרה של אי-הסכמה והכרזת סכסוכי עבודה.
בתשובת הרשות נמסר כי לא היה צורך בהקמת צוות תיאום בין-משרדי כאמור כיוון שהסמכויות לביצוע החלטת הפרטה מצויות על פי החוק בידי הרשות.
עם זאת, הרשות פעלה בשיתוף פעולה הדוק עם כל הגורמים המעורבים בקרב משרדי הממשלה השונים.
עוד מסרה הרשות כי פעלה לצורך היערכות ליישוב המחלוקות והתמודדות עם כלל האפשרויות שעלולות להתרחש, וכי הוכנו תרחישים והערכות כלכליות להתמודדות עם מכשולים צפויים.
40 הרשות ניסחה צו אינטרסים חיוניים ואף הגיעה לנוסח סופי שאושר בהחלטת ועדת השרים מ- 21.
41 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 52ב ( 2002 ,"), "הפרטת חברות ממשלתיות עמ' 327 ; דוחות ביקורת על איגודים - דוח מספר 2 ( 2001" ,) אפרידר- חברה לשיכון ולפיתוח אשקלון בע"מ", עמ' 209.
:שם הדוח משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הוסיפה כי הכנות אלו לא תועדו באופן רשמי על מנת "לא לפגוע בעמדת המדינה במסגרת המו"מ בינה לבין ארגוני העובדים".
לדעת משרד מבקר המדינה, מכיוון שהמחלוקות עם נציגות העובדים נגעו בין היתר גם לנושאי תחרות בענף נמלי הים ופיתוח הנ מלים, שהם נושאים מקרו - כלכליים הנמצאים באחריות משרד האוצר והתחבורה, ניתן היה לצפות שיוקם צוות תיאום בין -משרדי כאמור, אשר יתעדכן ב משא ומתן ו בהתקדמות תהליך ההפרטה והקשיים העולים ממנו, תוך תשומת לב להש פעות תהליך ההפרטה על נושא התחרות בענף נמלי הים בכלל ופיתוח נמלי העתיד בפרט.
כמו כן, בשל מורכבות המחלוקות עם נציגות העובדים ניתן היה לצפות כי יוקם צוות להתמודדות עם הקשיים הצפויים במשא ומתן עם נציגות העובדים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הרשות לא הציגה אסמכתאות, אפילו בלתי רשמיות, להכנות מקדמיות בנושא משא ומתן עם העובדים42 .
, ובכלל זה תרחישים והערכות כלכליות .
כאמור, שלב א' של ההפרטה נקבע בדרך של הצעה לציבור של עד 15% .
ממניות חנ"א וחנ"ח בחוק ניירות הערך, התשכ"ח - 1968 , נקבע כי "לא יעשה אדם הצעה לציבור אלא על פי התירה את פרסומו"]רשות ניירות ערך[ תשקיף שהרשות43.
התשקיף הוא מסמך המכיל את המידע הנחוץ לציבור כדי להחליט האם לרכוש את ניירות הערך המוצעים.
התשקיף מציג פרטים על מבנה ההון של החברה, זכויות הנלוות למניות החברה, פעילות החברה, הסביבה שבה היא פועלת והאתגרים הניצבים בדרכה וכן דוחות כספיים.
נוסף על כך החברה המציעה נדרשת להמציא חוות דעת של עורך דין או מומחה המתייחסת לפרטים ועניינים המובאים בטיוטת התשקיף אם רשות ניירות ערך (להלן - רשות ני"ע) סבורה שבנסיבות העניין הם חשובים למשקיע סביר השוקל רכישת ניירות הערך המוצעים44 .
הנהלות חנ"א וחנ"ח החלו בהכנות להפרטה לאחר שהתקבלה החלטת ממשלה 196 .
לצורך כך הן פעלו עם יועצי התשקיף של הרשות בשיתוף נציגי הרשות.
חנ"א הגישה לרשות ני"ע טיוטת תשקיף ראשונה באפריל 2010 , ולאחר הערות רשות ני"ע שלחה במאי אותה שנה טיוטת תשקיף שנייה.
טיוטה זו הוכנה על בסיס הדוחות הכספיים השנתיים לשנת 2009.
הצפי ברשות היה להנפקה לציבור של חנ"א בתחילת יוני 2010 .
חנ"ח הגישה לרשות טיוטת תשקיף באפריל 2010.
42 לגבי החובה והחשיבות לתעד דיונים ראובפרק "תיעוד המגעים עם נציגות עובדים".
43 סעיף15 לחוק ניירות ערך, התשכ"ח - 1968.
44 סעיף20 ,לחוק ניירות ערךהתשכ"ח - 1968.
שם הדוח: משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 תיעודהמגעים עם נציגות העובדים כללי המינהל התקין מחייבים את הדרג המקצועי במשרדי הממשלה לתעד את דיוניו, החלטותיו ופגישותיו ולשמר התכתבויות, גם באמצעים אלקטרוניים.
מסמכי התיעוד צריכים לכלול את עיקרי הנושאים שנדונו והחלטות שהתקבלו בעניינם45.
כאמור, כבר באוגוסט 2005 טענה נציגות עובדי חנ"ח כי מהשטח התפעולי של נמל חיפה הושמטו שטחים אשר הוסכם שייכללו בו במהלך המשא ומתן על הסכם הרפורמה.
גם לפני החלטת ועדת השרים העלתה חנ"ח את נושא המקרקעין לפני הרשות, וההסתדרות התריעה כי אי-הסדרת הנושא תוביל להתנגדותה להפרטה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בפברואר 2010 .
נפגשו נציגי הרשות עם נציגות העובדים ואף הציעו הצעה לפתרון הסוגיה הצעה זו לא התקבלה.
בסוף מרץ 2010 אישר בכתב מנהל הרשות דאז מר דורון כהן (להלן - מנהל הרשות) כי נושא המקרקעין של חנ"ח יוסדר טרם פרסום תשקיף חנ"ח.
בשל העברות טיוטות תשקיפים בין חנ"ח וחנ"א לרשות באפריל 2010 פרץסכסוך בין הנהלת חנ"ח לנציגות העובדים אשר הגיע לפתחו של בית הדין האזורי לעבודה בחיפה.
בהליך המשפטי הסכימו הנהלת חנ"ח וההסתדרות כי יקיימו משא ומתן אינטנסיבי בנושא הערות העובדים על טיוטת התשקיף בשיתוף הרשות.
ממסמכי חנ"ח עולה כי בחודשים אפריל עד ספטמבר קיימו נציגות העובדים, הנהלת חנ"ח והרשות שלושה מפגשים בנושא התשקיף.
בדיונים הועלו סוגיות המקרקעין ותכניות המתאר הארציות, הקמת הרציפים החדשים, התייעלות, הסכמי שכר ושיעור המניות שיוקצו לעובדים.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי בסוף אפריל 2010 התקיימה במשרדי ההסתדרות פגישה בנושא הסכם השכר החדש בין נציגות העובדים ונציגי הנהלות חנ" א וחנ"ח, נציגי הרשות והממונה על השכר.
בפגישה זו העלתה נציגות העובדים את דרישותיה בנוגע להסכם השכר החדש ונושא מועצות הייצור.
בפגישה זו לא הגיעו הצדדים לסיכום כלשהו.
ממסמכי סטטוס הפרטת הנמלים שהציגה הרשות לשר האוצר לשעבר באפריל 2010 , יוני 2010, ואוקטובר 2010 עולה כי הסכמי השכר ומועצות הייצור ונושא מקרקעין חיפה הם חסמים לתהליך הפרטת חנ"א וחנ"ח.
למרות חשיבות נושאים אלו לא נמצא בבדיקת משרד מבקר המדינה כי הרשות ערכה פרוטוקולים או סיכומי דיון לפגישות האמורות לעיל.
הרשות מסרה בתשובתה כי התקיימו פגישות רבות מאוד בנושאים אלו ובכל נושא שעלול היה להשפיע על ההפרטה.
הדיונים התקיימו באופן פורמלי ובלתי פורמלי, לרבות בדרגים הבכירים ביותר.
עוד מסרה הרשות כי "התקיימו בין נציגי הרשות ונציגות העובדים ישיבות רבות, .
באופן שבועי לעיתים לצורך קידום ההפרטה וליבון המחלוקות, מדובר בישיבות בלתי פורמליות לקידום התהליך, אש ר אינן מתועדות מטבע הדברים".
עוד נמסר בתשובת הרשות כי פגישות בלתי פורמליות בין הרשות לנציגות העובדים הן "נדבך חשוב בניסיון לליבון מחלוקות בין המדינה לעובדים, ועל מנת לאפשר לקיים שיח חופשי, אין זה מן הנכון לתעדם עד אשר יבשילו לכדי הבנות".
לדברי הרשות, הצד ש כנגד מקנה חשיבות מועטה להסכמות ש הושגו, ולכן כוחו של התיעוד ככלי לקידום הפרטה הוא מועט.
בבדיקת משרד מבקר המדינה לא נמצאו מסמכים המעידים על קיום מגעים כאמור.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי אין מדובר רק בקיומן של פגישות בלתי פורמליות בודדות, אלא בסדרה של פגישות בין בעלי תפקידים שבהן נדונו העניינים הנוגעים למשא ומתן.
בשל מרכזיותם של נושאי המחלוקות עם נציגות .
לתקשי"ר משרד האוצר 271 .
:שם הדוח משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 העובדים ובשל הצורך בשיתוף גורמים ממשלתיים רלוונטיים נוספים בפתרונן, היה ניתן לצפות כי יהיו בידי הרשות מסמכים המעידים על קיום משא ומתן אינטנסיבי עם נציגות העובדים לפתרון המחלוקות.
מסמכים המתעדים את המגעים בין הצדדים הם חלק מהזיכרון הארגוני, מאפשרים להוכיח את קיום הפגישות והדיונים ומשמשים ראיה לכך בעת הצורך.
הצורך בתיעוד נובע גם בשל חשיבות המגעים לתהליך ההפרטה, ומכיוון שהמחלוקות הן חסמים לתהליך.
הפסקת תהליך ההפרטה הממשלה וחברי ועדת שרים מוסמכת הם בעלי הסמכות לשנות או לבטל החלטה שהתקבלה בממשלה או באחת מוועדות השרים.
על כן השרים והגופים האחראים לביצוע החלטת הממשלה או הוועדה אינם מוסמכים לקבל החלטה הנוגדת את החלטת הממשלה או החלטת ועדת שרים מוסמכת ואינם מוסמכים להפסיק או לדחות את ביצוע ה.
כמו כן על השרים והגופים האמורים לעיל להודיע על אי-ביצוע ההחלטה או על קשיים בביצועה.
בתקנון הממשלה נקבע כי כאשר שר מבקש דיון מחודש בהחלטה שקיבלה הממשלה, רשאי ראש הממשלה לכלול את הנושא בסדר יומה של הממשלה, אך "אין בבקשה כאמור כדי לפגוע בתוקפה של החלטת הממשלה או לדחות את ביצועה".
מכאן למדים כי כל עוד לא שונתה החלטת הממשלה על ידי בעלי הסמכות האמורים לעיל יש לבצעה ככתבה וכלשונה.
מבקר המדינה כבר העיר בדוחות קודמים46 כי על הרשות לערוך דיווח מפורט ומנומק בדבר אי-מימוש החלטות הממשלה והפסקת תהליך ההפרטה ולדווח על אי -התקדמות בהפרטה.
לאחר הגשת טיוטת התשקיף השנייה של חנ"א לרשות ני"ע נמצאו פערים, בין היתר, בין הדרישות לחישובים האקטואריים שדרשה רשות ני"ע ובין חישוביה האקטואריים של חנ"א.
בעקבות בדיקת רשות ני"ע נדרשו חוות דעת משפטיות בעניינים שונים, בין היתר בנושא התחייבות לעובדים בפנסיה צוברת ותיקה47 .
הרשות הודיעה לחנ"א כי אין להגיש את הדוח לרשות ני"ע ללא חוות דעת משפטית בנושא.
השלמת חוות הדעת בנושא פנסיה צ וברת ותיקה שנועדה לאוגוסט 2010 התעכבה כמה חודשים, ורק באוקטובר 2010 הגיש היועץ המשפטי של חנ"א וחנ"ח טיוטת חוות דעת משפטית לרשות48 .
לאחר העברת טיוטה זו העבירה חנ"א לרשות חוות דעת נוספות שנדרשו, אך הרשות לא העבירה אותן לרשות ני"ע ולא חלה התקדמות בתהליך ההפרטה.
46 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 52ב ( 2002 ,"), בפרק "הפרטת חברות ממשלתיות עמ' 327 ; דוח שנתי 62 ב( 2012 ), בפרק "ערים- חברה לפיתוח עירוני בע"מ", עמ' 1449 , ובפרק "ליקויים בתפקוד בית הספר המרכזי למלונאות בע"מ, תדמור", עמ' 1013.
47 הסכם פנסיה שנחתם כחלק מהסכם הרפורמה עם חברות הנמל קובע כי עובדים המבוטחים בפנסיה צוברת ותיקה יהיו זכאים לתוספת לקצבה על פי תנאים שנקבעו.
עלתה שאלה לגבי אופן חישוב "השכר הקובע".
בשל משמעויות כספיות שהיו לחוות הדעת פנתה הרשות לחנ"א לקבלת הבהרותבנובמבר 2010 פנתה חנ"א לרשות בבקשה לסיוע ביצירת קשר עם הגורמים שערכו את ההסכמים בעבר והאקטואר שביצע אז את התחשיבים.
בדצמבר 2010 הכינה הרשות מסמך המסכם בחינה שלה של הנושא , לרבות הפרשנות הלשונית ומבנה ההסכם מ - 2005 .
נוסף על כך הרשות ערכה בירורים עם גורמים במדינה שהיו שותפים לעריכת ההסכם ואף בחנה מסמך שגיבש האקטואר שהועסק על ידי המדינה בזמן גיבוש הרפורמה וכן ניירות עבודה של הרשות מאז.
בינואר 2011 הוצגו מסמכים אלו ליועץ המשפטי מטעם חנ"א , ובפברואר הוצ יא היועץ המשפטי חוות דעת סופית.
שם הדוח: משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 ממסמכי הרשות עולה כי המשא ומתן שהתנהל מול נציגות עובדי חנ"א עלה על שרטון ביוני 2010 .
ההידברות עם נציגות עובדי חנ"ח אף היא לאהניבה הסכמות למעט בסוגיות שיעור המניות שיוקצו בהנפקה לעובדים.
גם יועצי התשקיף מטעם הרשות אשר היו מעורבים מאוד ופעילים בתהליך ההפרטה הפסיקו כמעט לחלוטין את פעילותם לאחר אוגוסט 2010 .
נוכח אי-ההסכמות פנתה הרשות לשר האוצר לשעבר והציגה לפניו את המחלוקות עם נצי גות העובדים.
שר האוצר הנחה אותה להתקדם בהפרטת חברת נמל אילת בע"מ, וכך עשתה הרשות.
10 , תוך כדי פעולות הרשות להפרטת נמל אילת כאמור, התקבלה החלטת ועדת השרים49 להפרטת חברת נמל אילת בע"מ.
הושלמה הפרטת נמל אילת במרץ 2011 נערכה פגישה ברשות ובה התבקשה חנ"א להכין תשקיף על פי דוחות כספיים של 2010 או של הרבעון הראשון של 201150 .
במאי אותה שנה הנחה מנהל הרשות דאז את חנ"א להיערך לביצוע הפרטה על בסיס דוחות כספיים של הרבעון הראשון של 2011 .
באותו החודש פנתה הנהלת חנ"א למנהל הרשות דאז ופירטה את הפעולות שנדרשו להמשך ההפרטה בצירוף לוח זמנים וביקשה פגישת תיאום.
חנ"א לא קיבלה מהרשות התייחסות לפנייה זו.
בסוף מאי 2011 שוב פנתה הנהלת חנ"א לרשות וביקשה את התייחסותה המידית נוכח הזמן הקצר שנותר על מנת לעמוד בלוח הזמנים.
גם פנייה זו לא נענתה.
מהאמור לעיל עולה כי לאחר יו ני 2010 פעולות הרשות להפרטת חנ"א וחנ"ח פחתו ומאוחר יותר אף פסקו כמעט לגמרי.
לדעת משרד מבקר המדינה היה על הרשות או שר האוצר לשעבר להודיע לממשלה ולוועדת השרים על אי-הצלחתם בביצוע ההפרטה של חנ"א וחנ"ח באמצעות מסמך שבו הם מפרטים את הפעולות שבוצעו, התהליכים שכש לו והסיבות לכך.
כל עוד לא שונתה או בוטלה החלטת ועדת השרים היה על הרשות להמשיך בביצוע ההפרטה.
כמו כן ראוי שתהליך כזה יבוא לסיומו באופן מסודר, תוך יידוע כלל הגורמים המעורבים.
שר האוצר לשעבר ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2014 כי הצליח להפריט את אחד משלושת נמלי הים של ישראל, וכי אף שהנמל שהופרט הוא הקטן שבהם, הייתה למהלך זה תרומה משמעותית להפרטת הנמלים בישראל.
ההפרטה התבצעה והושלמה במהלך כהונתו בעלויות סבירות, ובכך נוצר תקדים רב -ערך שהוכיח כי הפרטת הנמלים היא אפשרית.
פעולות הרשות למימוש הסכם הרפורמה כאמור, בהסכם הרפורמה סוכם עם נציגות העובדים כי ההסכם והתמורה בו ממצים את תביעות העובדים ונציגות העובדים בנושא ההפרטה אם תבוצע כמתואר במסמך ההפרטה.
העובדים ונציגות העובדים התחייבו בהסכם לשתף פעולה ולסייע ביישום ההפרטה ככל שיידרשו ולשמור על שקט תעשייתי בנושא עד השלמת מתווה ההפרטה.
לטענת הרשות, נציגות העובדים נסוגה מהתחייבותה והעמידה תנאים לשיתוף פעולה ואי -סיכול תהליך ההפרטה.
50 חנ"אהשיבה כי לא תצליח להיערך להפרטה על בסיס הדוחות הכספיים של 2010.
:שם הדוח משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 1.
ממסמכי הרשות עולה כי ביוני 2010 הודיעו נציגי עובדי חנ"א כי הם מעדיפים שמתווה ההפרטה ישונה למתווה של מכירת גרעין שליטה, וכי הדרישות51 שהעלו כתנאי לשיתוף פעולה אינן עומדות מבחינתם למשא ומתן.
כאמור, הרשות דנה עם נציגי עובדי חנ"ח, בין היתר, על סוגיית המקרקעין בחיפהכבר באפריל 2010 הוסכם עם הרשות כי יש לקיים ישיבה עם מנהלי המשא ומתן על הסכם הרפורמה משנת 2005 ובהם נציגות העובדיםעל מנת ל פתור את סוגיית מקרקעין חיפה .
נושא זה עלה שוב ושוב בדיונים בין הרשות לנציגות עובדי חנ"ח אך ישיבה כזו לא התקיימה ולא הושגה כל הסכמה בנושא.
ממסמכי הרשות עולה כי לטענת הרשות במהלך המשא ומתן הבהירה לה נציגות עובדי חנ"ח כי אין בכוונת העובדים לשתף עמה פעולה בתהליך ההפרטה.
במהלך ינואר 2011 התנהלו דיונים על הסכמי השכר בצורה אינטנסיבית.
בדצמבר 2010 אישר מחדש הממונה על השכר דאז מר אילן לוין את הסכם הרפורמה על הוראותיו, ובכלל זה את תקנון מועצות הייצור.
בפברואר 2011 נחתם הסכם קיבוצי חדש אשר תקף לשנה, והוסף לו נספח ובו הוסכם כי יוקם צוות משותף לרשות ולהסתדרות אשר ידון במחלוקות שלא נפתרו בעניין הפרטת חנ"א וחנ"ח.
למרות זאת, לטענת הרשות, ההסתדרות לא שיתפה עמה פעולה בנושא ההפרטה למעט פגישה יחידה עם נציגות עובדי חנ"ח.
בהסכם שכר 2011 נקבע כי הרשות רשאית להודיע עד תום שנת 2011 על הארכת ההסכם בשנה נוספת.
בדצמבר 2011 הודיעה הרשות להסתדרות כי בשל אי -שיתוף פעולה עמה בנושא ההפרטה היא מבקשת את התייחסות ההסתדרות לנושא טרם החלטתה בדבר הארכת ההסכם בשנה נוספת.
ההסתדרות השיבה כי תנאי מוקדם לקידום ההפרטה הוא פתרון סוגיות אשר הועלו בעבר, כגון שטחי מקרקעין חיפה, מועצות ייצור ונמלים פרטיים.
הרשות השיבה כי הסכם הרפורמה מחייב את העובדים לשקט תעשייתי בכל הנוגע להפרטה וכי פנתה כמה פעמים להסתדרות בבקשה לקיים דיונים.
הרשות הוסיפה כי אי-קיום דיונים בנושא מחד גיסא והעלאת טענות למחלוקות מאידך גיסא מעלים ספק ברצינות כוונות ההסתדרות.
בתגובה החליטה ההסתדרות לנהל משא ומתן על הסכם שכר חדש.
בפברואר 2012 הוכרז סכסוך עבודה בנמלים, בין היתר על רקע פגיעה במנגנון מועצות הייצור.
חמישה ימים לאחר מכן החליטה הרשות להאריך את ההסכם בשנה נוספת.
ההסתדרות מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 (להלן- תשובת ההסתדרות) כי טרם יישום שינוי מבני קיימת חובה להסדיר את השפעותיו של שינוי זה על העובדים, וחובה זו נקבעה במפורש בפסקי דין שונים של בית הדין הארצי לעבודה, ובפרט בעניין הרפורמה בנמלים.
כמו כן הצורך בפתרון סוגיות אלו לפני ביצוע ההפרטה הוא כורח המציאות, שכן הוא יאפשר את ביצוע תהליך ההפרטה ויבטיח את יישום ההסכמים הקיבוציים, שהם תנאי להסכמת ההסתדרות להפרטה.
על כן מבהירה ההסתדרות כי היא אינה נסוגה מהתחייבויותיה בהסכם הרפורמה, אלא דורשת יישום הסכמים והסדרת הסוגיות המהותיות לפני ההפרטה, ואין לראות בדרישותיה אלה הצבת תנאים מוקדמים העומדים בניגוד להסכמות שעוגנו בהסכם הרפורמה.
בתשובת הרשות נמסר כי כאשר שני הצדדים פועלים מתוך רצון כן ותום לב ניתן להגיע להסכמות כפי שהיה בתהליך הפרטת חברת נמל אילת בע"מ.
אולם במקרה זה, בשל חוסר .
51 נציגי עובדי חנ"א דרשו חתימה על הסכם שכר המעניק תוספת ש כר של 3% , ביטול תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר העסקת קרובי משפחה), התשס"ה - 2005 , וכי החלטות מועצות ייצור לא יהיו כפופות לאישור הרשות והממונה על השכר.
שם הדוח: משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 רצון של העובדים להגיע לפתרון, לא הבשילו המגעים לכדי הסכמות.
זאת ועוד, לטענת הרשות, תוך כדי תהליך ההפרטה הובהר לה כי העובדים "יעשו כל אשר לאיל ידם על מנת לסכל את ההפרטה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי נציגות העובדים חתמה על הסכם הרפורמה והתחייבה לשקט תעשייתי בכל הנוגע לביצוע ההפרטה, ואף נקבעה התמורה העתידית בגין ההפרטה.
לכן, נוכח טענות הרשות שלפיהן נסוגה נציגות העובדים מהתחייבויותיה על פי הסכם הרפורמה, היה עליה לפעול בכל האמצעים החוקיים העומדים לרשותה , על מנת ל הוציא מן הכוח אל הפועל את התחייבויות נציגות העובדים בהסכם הרפורמה הנוגעות להשלמת ביצוע ההפרטה.
הכרעה במחלוקות בשנת 2003 נדונה בבג"ץעתירה של התנועה לאיכות השלטון52 בעניין מכירת מניות חברת בתי זיקוק לנפט בע"מ (להלן - בז"ן).
בפסק הדין נאמר כי למדינה הייתה מחלוקת ידועה זה מכבר עם בז"ן לגבי הנכסים אשר הייתה זכאית לקבל בתום תקופת הזיכיון, אולם היא לא פעלה באופן נחרץ לפתרון המחלוקת.
עוד נאמר כי עם קבלת החלטת הממשלה על הפרטת בז"ן נאלצה המדינה לוותר על עמדתה במחלוקת על מנת שתוכל לבצע את ההפרטה, ועל כן נאלצה לרכוש את הזכויות מבז"ן אף שעל פי עמדתה היו הזכויות הללו צריכות לחזור אליה בתום תקופת הזיכיון ללא תמורה.
המשנה לנשיא בית המשפט העליון (בדימ') מישאל חשין העיר בפסק הדין כי "הפגם והפסול היו בעיקר בהזדחלות הליכים משנת 1991 - שעה שבז"ן פנתה למדינה על מנת להאריך את הזיכיון - ועד לכריתת ההסכם הסופי, שעה שהכל ידעו כי הזיכיון עומד לפוג בשנת 2003 .
מחדלה של המדינה באי -ניהול משא ומתן נמרץ ודוחק; מחדלה של המדינה בהיעדר הכרעה שעה שנדרשה להכריע; ומחדלה של המדינה בכך שלא נקטה במועד בהליכים משפטיים לבירור הסוגיות שבמחלוקת; מחדלים אלה כולם, הביאו את המדינה אל מקום בו עמדה וגבה אל הקיר".
עוד העיר השופט: "התנהלותה זו של המדינה בפרשת בז"ן מעלה הרהורים נוגים על דרכי ניהול רכושה של המדינה דרך כלל, והשואל יכול שישאל אם זו הדרך להגן על משאבי הציבור".
בתשובתה מסרה הרשות כי היא פעלה ליישב את כל המחלוקות אשר עלולות היו לפגוע בתהליך הפרטת הנמלים.
לדעת הרשות, בסוף תהליך של הפרטה כלל המחלוקות צריכות להיפתר כמקשה אחת במסגרת עסקה כוללת.
זאת על מנת למנוע פגיעה בתהליך על ידי פתיחת מחלוקות חדשות במהלכו.
בהקשר זה מציינת הרשות בתשובתה כי בתהליך הפרטת חברת נמל אילת בע"מ הן המחלוקות עם העובדים והן המחלוקות בין גורמי הממשלה נפתרו בשלב הסיום של התהליך.
ממצאי משרד מבקר המדינה מראים כי בדומה לאי -ההכרעה במחלוקות טרם הפרטת בז"ן במשך שנים ארוכות, סוגיות שהעלתה נציגות העובדים עוד לפני החלטה 196 והחלטת ועדת השרים, חלקן משנת 2005 בעניין מקרקעין בנמלחיפה, מועצות הייצור ופיתוח נמלי העתיד טרם נפתרו באופן מלא ולא הגיעו לידי הכרעה.
בשנת 2013 החליטה המדינה על קידום הקמת נמלים נוספים.
עבודת המטה שעשה משרד האוצר בשנת 2013 הצביעה על צורך מידי בקידום הקמתו של נמל חדש.
52 בג"ץ 4999/03 התנועה לאיכות השלטון נ' מדינת ישראל.
:שם הדוח משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 העלתה כי עיכוב של שלוש שנים בהפעלת תשתית נמלית נוספת תגרום לעלות משקית הנאמדת ביותר ממיליארד ש"ח.
לדעת משרד מבקר המדינה , נוכח אי-ההכרעה במחלוקות האמורות לעיל , ובשל הצורך המידי בקידום הקמתו של נמל חדש והעלות הנגרמת בשל עיכוב בהקמה, עלולה יכולתה של המדינה להחזיק בעמדותיה במחלוקות אלה להיחלש בעת משא ומתן לקידום הקמת נמלים חדשים.
המשא ומתן בין אגף התקציבים ובין הנהלת חברת נמל אשדוד ונציגות העובדים .
שיתוף ויידוע במשא ומתן בפברואר 2011 החלה הידברות בין רכז תחבורה באג"ת ל מנכ"ל חנ"א דאז מר יהושע סגיס וסמנכ"ל הכספים של חנ"א מר אפרים ארבל בנושא המשך הרפורמה בנמלים.
במרץ 2011 הצטרף לשיחות גם יושב ראש ועד עובדי חנ"א, וביוני 2011 הצטרף יועץ חיצוני ליו שב ראש הוועד.
השיחות התנהלו עד מאי 2012 בתדירות גבוהה ונסבו על הפרטת חנ"א, הקמת מפעיל מתחרה פרטי, הסדרת התחרות במרחב הנמל והסדרת סוגיית העובדים.
בד בבד עם השיחות, בחודשים אוגוסט 2011 עד אפריל 2012 , גובשמודל לניהול הענף וניתוח חלופות לקידום הרפורמה בנמלים.
הליך זה כלל ניתוח התפתחויות בענף הנמלים, גיבוש מודל אידאלי לניהול הענף וניתוח חלופות לקידום הרפורמה בנמלים .
עבודה זו שימשה בסיס לדיונים של נציג י אג"ת עם הנהלת חנ"א ונציגות העובדים.
בפברואר 2012 עודכן הממונה על התקציבים דאז מר גל הרשקוביץ (להלן - הממונה לשעבר) בדבר השיחות שמקיים אג"ת עם הנהלת חנ"א ונציגי העובדים, ובמרץ אותה שנה הוא הצטרף לדיונים.
בתחילת אפריל 2012 הוכנה טיוטת מסמך עקרונות ראשונה ו בהמשך הוכנו טיוטות נוספות (להלן - מסמך העקרונות).
במסמך העקרונות נכתב כי "מסמך זה מפרט את ההסכמות בין הממשלה ובין עובדי חברת הנמל בנוגע לתחרות תוך נמלית בתחום הנמל, הפיתוח העתידי של מרחב הנמל, הפרטת חברת הנמל הקיימת, התמורות לעובדי חברת הנמל והביטחון הכלכלי של העובדים וחברת הנמל הקיימת".
בין היתר נכתבו בטיוטה הסכמות לכאורה על הקמת נמל נוסף בתחום נמל אשדוד והפעלתו על ידי חברה פרטית, על הפרטה מיד ית ומלאה של חנ"א לבעל שליטה בהליך תחרותי באמצעות הרשות ועל כך שהמכירה לא תהיה באמצעות הנפקה אלא מכירה למשקיע פרטי עם עדיפות למשקיע בעל נ יסיון בהפעלת נמלים.
כמו כן הופיעו במסמך נושאים שעליהם לא הגיעו הצדדים להסכמות.
יודגש כי המסמך לא הבשיל לכדי הסכם סופי.
בתשובות שמסרו אג"ת והממונה לשעבר במרץ 2014 למשרד מבקר המדינה (להלן בהתאמה - תשובת אג"ת ותשובת הממונה לשעבר) נכתב כי נציגי אג"ת הבהירו להנהלת חנ"א ונציגות העובדים בנמל כי כל הבנה שתושג בין הצדדים, ככל שתושג, תידרש בשלב מאוחר יותר להיות מוצגת למקבלי ההחלטות לקבלת הסכמתם.
עוד נמסר בתשובה כי אמנם נוסח מסמך למתווה המתגבש ועליו התקיימו דיונים בין הצדדים, אך מסמך זה לא הוצג כמסמך מוסכם על ממשלת ישראל ומעולם לא הושגה כל הסכמה בין נציגי אג"ת לנציגי חנ"א בדבר מסמך זה.
שם הדוח: משרד האוצר - רשות החברות הממשלתיות - הפרטות ושינויים מבניים של חברות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מתוקף החוק יש לרשות מעמד בנוגע לשינויים ארגוניים בחברות ממשלתיות, ומתפקידה לטפל ולסייע בהקמה של חברות אלה ובעשיית שינויים מבניים בהן.
נוסף על כך יש לקבל את חוות הדעת של הרשות בעת ההחלטה על הפרטה של חברות ממשלתיות.
החלטת ועדת השרים הטילה על הרשות לנהל את המשא ומתן עם חנ"א וחנ"ח.
מכאן שבעניינים הקשורים לשינויים מבניים או הפרטה או שיש בהם להשפיע עליהם יש להיוועץ ברשות ולכל הפחות לעדכנה.
מבקר המדינה כבר העיר בדוח קודם53 כי יש ליידע את הרשות בכל עניין הקשור להפרטת חברה.
מהאמור לעיל עולה כי נציגי אג"ת קיימו משא ומתן ממושך ואינטנסיבי בנושא תחרות תוך-נמלית וניסו להגיע להסכמה עם נציגי הנהלת חנ"א ונציגות העובדים, בין היתר על מתווה ההפרטה.
נציגי אג"ת לא יידעו את הרשות במשא ומתן ולא שיתפו אותה בגיבוש מסמך העקרונות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי היה ליידע את הרשות ואת הדרג הנבחר על אודות קיום משא ומתן על מתווה ההפרטה, ובמיוחד אם מדובר על מתווה שונה מהמתווה שעליו הסכימו הממשלה וועדת השרים.
בתשובת אג"ת נמסר כי הדיונים בין נציגי אג"ת והנהלת חנ"א ונציגות העובדים לא הבשילו לכדי הסכמות או סיכומים בכתב למעט טיוטות שהוחלפו בין הצדדים, ולכן אין בהתנהלות זו פעולה בניגוד להחלטת הממשלה.
בתשובת הממונה לשעבר נמסר כי באחריות אג"ת ליזום רפורמות מבניות ולהגישן לממשלה, וכן לפעול לאיתור כשלים, גיבוש פתרונות וקיום משא ומתן על רפורמה בנמלים.
תהליכי קידום רפורמות כוללים הידברות ותיאום ציפיות.
תהליך הידברות יכול להתחיל להתקיים על בסיס עקרונות ויעדים של מדיניות הממשלה.
רק אם מצליחים להגיע להבנות הן מובאות לאישור הממשלה.