HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לפי תכנית העבודה, על חברת הבקרה לבצע בקרה סמויה (בקרה שבה המפקח נוסע במונית בלא להזדהות כמפקח) לאורך מסלול הנסיעה; בקרה גלויה בתחנות המוצא (להלן - בקרת תצפית); בקרה על תשתיות מפעיל קווי השירות במשרדי התאגיד; בקרה על הדיווחים של מפעילי קווי השירות.
מבדיקה אקראית שעשה משרד מבקר המדינה לגבי כ-250 דוחות פיקוח מהשנים 2014 - 2013 ( עולה שרוב פעולות הפיקוח226 מבין250 ) נעשו בשעות9:00 - 15:00 , שבהן עומס התנועה קטן יחסית.
הנתונים העולים מפעולות פיקוח אלה משקפים אפוא באופן חלקי בלבד את המציאות בנושאים הנבדקים בפעולות אלה.
מנתוני משרד התחבורה עולה כי מרבית הבקרות שמבצעת חברת הבקרה הן בקרות תצפית, ומיעוטן הן בקרות סמויות.
כן עולה כי חברת הבקרה אינה מבצעת בקרות על התשתיות של מפעילי קווי השירות ועל דיווחי המפעילים.
למשל, בפברואר 2014 ביצעה חברת הבקרה 534 בקרות על תאגידים, מהן412 בקרות תצפית ו-122 ;בקרות סמויות החברה לא ביצעה כלל בקרות על תשתיות המפעילים ועל דיווחיהם.
יתר על כן, נמצא כי על אף הקבוע בהסכם, בדוחות בקרת התצפית אין נתונים בדבר רישיונות המוניות, סימון המוניות, עמידה בזמני היציאה לפי תנאי הרישיון וקיום רישיונות נהיגה, וכי בבקרות התצפית הועלו ממצאים מעטים בלבד.
משרד מבקר המבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי הבקרה על מפעילי קווי השירות היא חלקית ולא יעילה.
הבדיקה העלתה כי בקרות התצפית כמעט לא העלו ליקויים, ואילו הבקרות הסמויות העלו ליקויים.
על אף האמור, לא הגדיר משרד התחב ורה לחברת הבקרה לגבי כל סוג של בקרה מהי כמות הבדיקות שנדרש ממנה לבצע, ולא נתן את דעתו לצורך להורות לחברת הבקרה לבצע בעיקר בקרות סמויות, ולא בקרות תצפית.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי מן הראוי שמשרד התחבורה ידרוש מחברת הבקרה לבצע את כל המוטל עליה על פי ההסכם ועל פי תכנית העבודה, יעקוב אחר פעילותה וכן ידרוש ממנה מידע מלא שיסייע לו לקבל תמונה כוללת ומדויקת לגבי פעילות מוניות השירות.
נוסף על כך, על משרד התחבורה לוודא שהתועלת המופקת מהעסקתה של חברת הבקרה מצדיקה את התשלום הניתן עבור שירותיה.
על פי ההסכם, הממונהמוסר לוועדת המוניות את התגובות של מפעילי מוניות השירות על דוחות הבקרה.
הוועדה דנה בדוחות ובתגובות, ממליצה להטיל על התאגיד והנהג משרדהתחבורה והבטיחות בדרכים 427 .
:שם הדוח משרד התחבורה והבטיחות בדרכים - הסדרת הפעילות בענף המוניות והפיקוח עליה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לשלם דמי הפרה, כאשר הדבר נדרש, וקובעת את סכום דמי ההפרה.
המלצות הוועדה נמסרות להכרעת המפקח, והחלטותיו נשלחות לתאגידי המוניות ולנ הגי המוניות.
אם הוטלו דמי הפרה, נשלחים גם שוברים לתשלום בתוך 14 .
יום משרד מבקר המדינה העלה כי בניגוד לקבוע בהסכם, משרד התחבורה הוא שמקבל את התגובות על הדוחות ומטפל בהן.
משרד מבקר המדינה מעיר שעל אף החשיבות שבעיבוד הנתונים ולמרות דבריו של מנהל אגף הפיקוח, לפיהם יש עומס רב על משרד התחבורה עד כדי חוסר יכולת לעבד את הנתונים, לא עמד משרד התחבורה על כך שחברת הבקרה תעקוב אחר קבלת התגובות על הדוחות מתאגידי מוניות השירות, תנתח את מכלול הנתונים העולים מהדוחות, תמסור לממונה סיכום של הניתוח ותצביע על חריגות העולות ממנו - כל זאת לצורך גיבוש המלצות לאכיפה מינהלית.
משרד התחבורה טען בתשובתו כי " אחרי תקופת הסתגלות, מנגנון הבקרה כיום עובד באופן יעיל יותר והנתונים מטופלים ומשמשים לצורך פעולות האכיפה".
מהפרוטוקולים של ועדת המוניות ומסיכומי דוחות הבקרה החודשיים עולה כי בשנים האחרונות גדלה פעילות מוניות השירות הפועלות בקווי שירות שלא נקבעו ברישיון להפעלת קו, וכי חלק מתאגידי מוניות השירות אף חדלו להפעיל את הקווים שנקבעו ברישיון.
עוד עולה שהשירות של מוניות אלה אינו ברמה הנדרשת ממפעיל תחבורה ציבורית.
לדברי נציג חברת הבקרה, את מרבית החריגות הניכרות ממסלול הנסיעה מבצעות מוניות מאזור הדרום, אשר פעילותן נפגעה עקב הפעלת הרכבת ושיפור שירותי התחבורה הציבורית באזור זה, וכן חברת מוניות אשר עברה לפעול בדרך נמיר בתל אביב, בלי שניתן לה רישיון לכך.
נציג חברת הבקרה מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי ידוע לחברה על מוניות אשר באופן קבוע, מדי יום ביומו, פועלות במסלול ובאזור השונים מהמוגדר ברישיון ההפעלה.
למשל, מוניות האמורות לפעול בבאר שבע פועלות באזור רחובות-ראשון לציון, והדבר גורם לפגיעה במוניות השירות המקומיות וכן בשאר אמצעי התחבורה הציבורית; לדברי הנצ יג, הפקחים אינם קונסים את התאגידים שמפעילים מוניות אלה ואת בעלי המוניות בכל פעם שמתגלה כי המוניות פועלות בניגוד לתנאי הרישיון, כדי שהדוחות "לא ייפלו על מספר מועט של תאגידים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי משרד התחבורה אינו אוכף כראוי את העמידה בתנאי הרישיון להפעלת קו שירות, וכי המפקח אינו משתמש בסמכותו לשלול רישיון זה - ובשל כל אלה תאגידי מוניות אשר אינם עומדים בתנאי הרישיון ממשיכים להפעיל מוניות בקווי שירות.
אי-אכיפת העמידה בתנאי הרישיון לנסיעת שירות מאפשרת קיום תחבורה ציבורית "פירטית", אשר גורמ ת למשק בזבוז רב, משום שהיא מתחרה בתחבורה הציבורית המסובסדת .
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה לשקול לנקוט צעדים נגד מפרי החוק, עד כדי ביטול הרישיון שלהם לנסיעת שירות, על פי חומרת ההפרה של הרישיון.
משרד התחבורה ציין בתשובתו מ- 1.
15" : בכלהקשור לפיקוח ובקרה על ענף המוניות, קיימים קשיים רבים שנובעים מסתירה בין הרצון של המשרד 'ליישר ' את פעילות המוניות ולגרום לכך שיפעלו אך ורק על פי רישיונות הקווים, לבין הרקע לפעילות לא חוקית, שבמקרים רבים קשור בדעיכה של הענף ובחוסר יכולת של העוסקים בו 428 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד התחבורה והבטיחות בדרכים - הסדרת הפעילות בענף המוניות והפיקוח עליה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 להתפרנס בכבוד.
מצד אחד המשרד אינו רוצה להעלים עין מפעילות לא חוקית, ומצד שני אינו רוצה להביא לחיסול הענף.
במצב הנוכחי, לחץ מוגבר מביא להפסקת הפעילות החוקית].
[ תאגידים רבים פשוט הפסיקו לחדש את הרישיונות לאור הבקרה, ואילו לחץ מתון מביא לכך שבעלי המוניות מעדיפים להמשיך לספוג קנס אחת לתקופה מסוימת תוך המשך ההפרה.
אנו מנסים למצוא את האיזון, ולספק מענה ולו חלקי לבעיה זו במסגרת גיבוש עקרונות לחוק החדש".
עוד ציין משרד התחבורה כי יפעל להתאמה טובה יותר של אופי הבקרה לאופי הפעילות בענף המוניות, ולהפיכת תהליכי הבקרה והאכיפה למסודרים ויעילים יותר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובה זו של משרד התחבורה מלמדת ביתר שאת על הצורך להסדיר בהקדם את הפעילות בענף המוניות, כדי להבטיח שהיא מתבצעת על פי החוק.
הפיקוח על המוניות המיוחדות המוניות הן אמצעי תחבורה ציבורי שיכול להתחרות ביתרונות התפעוליים של כלי הרכב הפרטיים ולספק לציבור ניידות זמינה ממקום למקום.
שירותי מוניות זמינים ויעילים עשויים להיות אחד מהשיקולים של בעלי כלי רכב פרטיים להמיר את הוצאות הרכישה ו התחזוקה של כלי רכב קבוע ברכישת שירותי ניידות באמצעות נהגים מקצועיים.
שירות המוניות המיוחדות נועד להיות שירות משלים לתחבורה הציבורית המסובסדת.
בשונה מנהגי מוניות השירות, נהגי המוניות המיוחדות אינם חייבים לפעול באמצעות תחנת מוניות המאגדת קבוצת מוניות, אולם רבים מהם מעדיפים לפעול באמצעות תחנות כאלה, כדי להגדיל את היקף הפעילות שלהם.
לפי תקנות התעבורה, על בעל מונית מיוחדת או מי שהמונית בשליטתו מוטלות בין היתר החובות והמגבלות האלה: לא להשתמש במונית אלא למתן שירות לציבור; לא לסרב להסיע כל נוסע המוכן לשלם את שכר ההסעה ואת מטענו, אלא אם כן יש סיבה סבירה לסירוב; לא להסיע נוסע נוסף על מזמין הנסיעה והנלווים אליו, אלא אם כן ביקש זאת המזמין; להסיע את הנוסע למחוז חפצו בדרך הקצרה ביותר האפשרית בנסיבות אותה שעה ואותה נסיעה ולא לשהות בדרך יותר מהזמן הדרוש בנסיבות אלה; לעזור לנוסע, כאשר הדבר נדרש, בהיכנסו למונית ובצאתו ממנה וכן בהטענת מטענו וב פריקתו; לא להסיע מונית ולא להפעילה, אלא אם כן היא מסומנת בסימני ההיכר כמפורט בתוספת לתקנות התעבורה; להתקין בה מונה14 ולהפעילו על פי התקנות האמורות.
צו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (מחירי נסיעה במוניות), התשע"ג - 2013 , קובע מחיר הסעה מרבי לנסיעה מיוחדת לפי מונה ולנסיעה מיוחדת שלא לפי מונה 15 ,.
כאמור, לפי הפקודה יש למשרד התחבורה סמכות אכיפה פלילית בלבד כלפי המוניות המיוחדות.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי אף שהיקף הפעילות של המוניות המיוחדות הוא ניכר, הועסקו במועד סיום הביקורת באגף הפיקוח שלושה .
14 לפי תקנה 485 , מונה הוא מתקן לקביעת שכר ההסעה במונית על פי המרחק, זמן הנסיעה וההמתנה, המופעל באמצעות מפתח והמאושר בידי המפקח.
15 ראו בקובץ דוחות זה בנושא התמודדות הממשלה עם הריכוזיות במשק, בפרק הפיקוח על המחירים, עמוד 3.
משרדהתחבורה והבטיחות בדרכים 429 .
:שם הדוח משרד התחבורה והבטיחות בדרכים - הסדרת הפעילות בענף המוניות והפיקוח עליה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 פקחים בלבד.
זאתועוד, תפקידם העיקרי של פקחים אלה היה לבצע בקרה על יתר מפעילי התחבורה הציבורית.
עוד הועלה כי משרד התחבורה אינו יוזם פעולות פיקוח על המוניות המיוחדות, שהן רוב המוניות בארץ, אלא מבצע פעולות כאלה רק במקרים של תלונות - ומכאן שבפועל כמעט אין פיקוח על המוניות המיוחדות.
עד ליולי 2012 מסר אגף הפיקוח את דוחות הפיקוח שנכתבו בעקבות תלונות לידי חוקר שהוא עובד משרד התחבורה.
חוקר זה, שהוסמך לתפקידו על פי חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי"ח - 1957 , הזמין את הנהגים ואת בעלי רישיונות ההפעלה לתשאול בעקבות דוחות אלה, לביסוס כתב אישום נגדם.
עם סיום החקירה מסר החוקר את תיק החקירה למחלקת תביעות במשרד, לשם הכנת כתב אישום נגד הנהג ולעתים גם נגד בעלי רישיון ההפעלה.
משרד מבקר המדינה העלה כי מיולי 2012 ועדמאי 2013 לא טיפל משרד התחבורה כלל בתלונות שעניינן המוניות המיוחדות, אלא הפנה אותן למשטרת ישראל.
ראש אגף הפיקוח מסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי האגף אינו מטפל בתלונות על המוניות המיוחדות בשל מחסור בפקחים וחוקרים ובשל היעדר סמכויות חקירה, בעקבות ביטול צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסעה באוטובוסים ומוניות), התשל"ד- 1974 .
ראש אגף הפיקוח הוסיף כי במאי 2013 ,נקבעו מחדש, בשיתוף השר לביטחון הפנים סמכויות החקירה של משרד התחבורה תוך שעובדי המשרד נזקקים לקבל הסמכה על ידי המשרד לביטחון פנים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי עליו לשפר במידה ניכרת את מערך הבקרה על מפעילי המוניות המיוחדות, על מ נת לשפר את איכות השירות לציבור.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי על משרד התחבורה ליזום חקיקה ראשית אשר תסדיר את סמכויות החקירה שלו.
כמו כן, מן הראוי שמשרד התחבורה ייזום שינוי חקיקה שיאפשר אכיפה מינהלית על מפעילי המוניות המיוחדות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה טען משרד התחבורה כי לא ניתן לבצע באופן שגרתי בקרה על פעילותה של כל מונית מיוחדת, מכיוון שמספרן של המוניות המיוחדות רב יותר ממספרן של מוניות השירות, ומאחר שהמוניות המיוחדות אינן מחויבות לפעול במסגרת תחנת מוניות או באזור מסוים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי עליו לגבש תכנית פעולה לבקרה על המוניות המיוחדות, ולו גם מדגמית, כדי לוודא שהן פועלות על פי החוק ותקנות התעבורה, וכי מפעיליהן מקפידים על רמת שירות ורמת בטיחות נאותות.
שם הדוח: משרד התחבורה והבטיחות בדרכים - הסדרת הפעילות בענף המוניות והפיקוח עליה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד האוצר כי ישלשפר את רמת הפיקוח הקיימת כיום על ענף המוניות, באמצעות ייעול מערך הפיקוח הקיים, וכי אי-ביצוע פיקוח כנדרש משפיע ישירות על רמת השירות לנוסעי המוניות ולעתים אף על בטיחותם.
ליקויים במערך גביית הקנסות .
כאמור, מתן רישיונות לקווי שירות ולנסיעת שירות מותנה בהתחיי בות ובמתן ערבות לעמידה בתנאי הרישיון, הן של התאגיד המבקש - בסך 150,000 ש"ח- והן של בעלי המוניות הפועלות במסגרתו - בסך 5,000 ש"ח.
לפי תקנות התעבורה, תאגיד המבקש לקבל רישיון הפעלה יצרף לבקשתו התחייבות חתומה למילוי תנאי הרישיון.
נוסח ההתחייבות מצוין בטופס 4, המצורף לתקנות התעבורה.
ההתחייבות כוללת בין היתר הצהרה של התאגיד, ולפיה הוא מסכים לכך שאם נוכח המפקח על התעבורה לדעת שהפעלת קו השירות נעשית בניגוד לתנאי הרישיון וההתחייבות, כולם או מקצתם, הוא רשאי לחלט סכומים מהערבות הבנקאית שהפקיד אצלו התאגיד, כמפורט ברשי מת ההפרות.
למשל, ברשימת ההפרות נקבע כי הקנס אשר יוטל על בעל רישיון הפעלה בגין חריגה מהמסלול הוא עד 5,000 ש"ח ועל בעל רישיון לנסיעת שירות- עד 1,000 .
ש"ח הביקורת העלתה כי המפקח הורה להפחית במידה ניכרת את סכומי הקנסות המוטלים, עד לעשירית מתעריפי הקנסות המרביים הקבועים בתוספת לתקנות התעבורה.
ההפחתה בוצעה על אף ההפרות המהותיות והתכופות אשר מבצעים תאגידי מוניות השירות, ועל אף ההשפעות שיש להפרות על שאר מפעילי התחבורה הציבורית ועל ציבור הנוסעים.
הפקודה קובעת כי אם תאגיד מוניות שירות או בעל מונית שירות אינם משלמים את הקנסות שהוטלו עליהם, משרד התחבורה רשאי לגבות את הקנסות באמצעות חילוט הערבות הבנקאית שהופקדה, כולה או מקצתה, לאחר שנתן לבעל הרישיון הזדמנות להשמיע את טענותיו.
נמצא ליקוי בדרך פעולתו של משרד התחבורה בנוגע לגביית הקנסות: כאשר מפעיל קו שירות אינו משלם כמה קנסות שהוטלו עליו, משרד התחבורה מחלט את הערבות רק פעם בשנה קלנדרית ולאחר מכן אינו משתמש בסמכותו לחלט את סכום הערבות שנשאר כדי לגבות קנסות נוספים שהוטלו באותה שנה, וגם אינו מתנה את המשך ההחזקה ברישיון באותה שנה בהפקדת ערבות נוספת; יתרה מזו, במקרים רבים משר ד התחבורה אינו מחלט את הערבות גם לגבי הקנס הראשון וכן אינו מתנה את חידוש רישיון ההפעלה בתשלום הקנסות.
משרדהתחבורה והבטיחות בדרכים 431 .
:שם הדוח משרד התחבורה והבטיחות בדרכים - הסדרת הפעילות בענף המוניות והפיקוח עליה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התחבורה כי הערבות נועדה להבטיח כי הנהג ותאגיד מוניות השירות יקיימו את תנאי הרישיון להפעלת קו שירות.
חילוט הערבות בלי לדרוש ערבות חדשה עלול ליצור מצב שבו בעלי רישיון להפעלת קו שירות ולהפעלת מונית שירות ממשיכים לפעול עד למועד חידוש הרישיון, בלי שיש בידי משרד התחבורה בטוחה לקיום התחייבויותיהם.
על משרד התחבורה לקבוע הסדר שלם יותר לגבי הפקדת ערבות חדשה במקום הערבות שחולטה, כתנאי להמשך ההחזקה ברישיון.
משרד התחבורה ציין בתשובתו כי הפחית את הקנסות על תאגידי המוניות ולא התנה את חידוש הרישיונות בהפקדת ערבות חדשה, עקב מצבם הקשה של התאגידים, עד כדי חוסר יכולת להמשיך לפעול ללא חריגות מתנאי הרישיון.
המשרד הוסיף כי הוא אינו מעלים עין מהפרות תנ אי הרישיון, אך גם אינו מעוניין למוטט את ענף המוניות, ולכן הוא נוקט אכיפה מידתית.
לדעת משרד מבקר המדינה, לא תקין שמשרד התחבורה ישלים עם הפרות חוזרות ונשנות של תנאי הרישיון.
משרד מבקר המדינה מוסיף כי תשובתו של משרד התחבורה מלמדת ביתר שאת על הצורך בקידום רפורמה בענף המוניות ובהסדרה מחדש של הפעילות בו בהקדם.
שינויים במערך המוניות המיוחדות .
סמוך לתחילת הביקורת דווח כי חברה מחו"ל המפעילה שירותי הסעה באמצעות נהגים של כלי רכב פרטיים מתכוונת לפעול גם בישראל16 .
השירות ניתן באמצעות יישום להזמנת נסיעה מהטלפון הנייד.
במועד ביצוע הביקורת פעלה החברה להסדיר את הפעלת השירות בחוק, שכן כאמור, לפי החוק נדרשים להסעה בתשלום מונית ורישיון מיוחד.
שירות כאמור מאפשר להתחרות במוניות באמצעות תעריפים זולים, מאחר שהוא אינו ניתן באמצעות מונית, וממילא אינו מצריך לשאת בתשלום הנדרש בחוק עבור רישיון להסעת נוסעים.
לדעת משרד מבקר המדינה, כוונתה של חברה זו לפעול בישראל מחייבת את משרד התחבורה לקבוע מדיניות גם בנושא ההסעה בתשלום באמצעות נהגים של כלי רכב פרטיים.
אם יחליט משרד התחבורה לאפשר הסעה מסוג זה, עליו לפעול להסדרתה בחוק.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד התחבורה כי "במסגרת גיבוש עקרונות מדיני ות לענף המוניות, נערכים דיונים גם באופי השינויים הרצוי בענף המוניות המיוחדות, כולל השלכות של שירותים חדשים כפי שמציעה חברת הובר.
המשרד פועל לגבש פתרון חוקי שיסדיר את האפשרות לביצוע נסיעות בתשלום רק במס גרת מפוקחת יותר כנהוג כיום או למעלה מכך, ולא על ידי נהגים פרטיים שאינם מחויבים לעמוד בקריטריונים כלשהם".
שם הדוח: משרד התחבורה והבטיחות בדרכים - הסדרת הפעילות בענף המוניות והפיקוח עליה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין משרד האוצר כי על משרד התחבורה לקבוע מדיניות אשר תאפשר, במגבלות הנדרשות, כניסה של טכנולוגיות חדשניות שיכולות להשפיע באופן חיובי על ענף התחבורה.
בביקורת נמצאו ליקויים רבים הנוגעים להסדרה החוקית של הפעילות ב ענף המוניות ולפעילות של משרד התחבורה בתחום רישוי המוניות והפיקוח על פעילותן.
בשנת 2005 הוסףהתיקון לפקודה, שעיקרו הסדרת הפעילות בענף המוניות.
התיקון הוגדר מלכתחילה זמני בלבד, עד לשנת 2010, אולם משרד התחבורה המליץ לכנסת להאריך את תוקפו עד לסוף שנת 2015.
יתרה מזאת, אף שחלו שינויים בתחבורה הציבורית, אשר הייתה להם השפעה על פעילות ענף המוניות, לא ביצע משרד התחבורה קרוב לעשר שנים בדיקה מקיפה של מצב הענף ולא הכין תכנית ליצירת תחרות בתחום התחבורה הציבורית, להסדרת הפעילות בענף המוניות ולשילובו של הענף במערך התחבורה הציבורית.
עוד נמצא כי בשנים האחרונות חרגו תאגידי מוניות רבים באופן קבוע מהמסלול של קווי השירות הקבועים ברישיון ההפעלה שלהם.
מצב דברים זה פגע ביעילותה של התחבור ה הציבורית דבר שעשוי להשפיע על גובה הסובסידיות שהמדינה משלמת למפעילים האחרים של תחבורה זו.
גם בבקרה על המוניות נמצאו ליקויים רבים .
לגבי מוניות השירות , נמצא כי עד לשנת 2013 לאנעשתה כלל בקרה על פעילותן, וכי גם כאשר התקשר משרד התחבורה עם חברת בקרה הוא לא וידא שהיא תמלא את חובותיה לפי ההסכם שנחתם עמה, כדי שהבקרה תהיה יעילה.
עוד נמצא כי משרד התחבורה אינו אוכף את העמידה בתנאי הרישיון כראוי, כי המפקח אינו משתמש בסמכותו לשלול את רישיון קו השירות כאשר הדבר נדרש, וכי מערך גביית הקנסות וחילוט הערבויות אינו פועל כראוי.
לגבי המוניות המיוחדות, נמצא כי משרד התחבורה אינו מבצע פעולות פיקוח יזומות על מוניות אלה למרות מספרן הרב, וכי במשך קרוב לשנה הוא לא טיפל בתלונות שעניינן מוניות אלה.
על משרד התחבורה לבצע בהקדם בדיקות מקיפות לגבי מצב ענף המוניות, להכין תכנית כוללת להסדרת הפעילות בענף ולשילובו במערך התחבורה הציבורית, לשפר את מערך הבקרה ואת מערך גביית הקנסות וכן לפעול לשינוי המצב החוקי הקיים בכל הנוגע לסמכויות החקירה והאכיפה של משרד התחבורה - כל זאת על מנת לקיים שירותי תחבורה ציבורית מסודרים, איכותיים, יעילים ואמינים.
שם הדוח: משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מבוא .
קרן השתלמות היא קופת גמל שנועדה למימון השתלמויות עבור עובדים, אשר משמשת בעיקר מכשיר חיסכון לטווח זמן בינוני.
ההפקדות בקרן ההשתלמות משותפות למעסיקים ולעובדים על פי הסכמים קיבוציים.
קרנות ההשתלמות זוכות להטבות מס ניכרות מכוח פקודת מס ]נוסח חדש [ הכנסה6 והן משמשות כלי חשוב בידי מעסיקים אשר ר וצים לשפר את תנאי העבודה של עובדיהם.
בשנות השישים והשבעים של המאה העשרים הוקמו קרנות השתלמות בבעלות משותפת של המדינה (שייצגה את המעסיקים) וההסתדרות (שייצגה את המועסקים).
מרבית האיגודים המקצועיים שהיו חברים בהסתדרות היו שותפים להקמתה של קרן השתלמות, וכיום קיימות בסך הכול 11 קרנות ממשלתיות 7.
קרנות ההשתלמות הממשלתיות הן חברות ממשלתיות 8 אשר חל עליהן חוק החברות הממשלתיות, ולפיכך הן כפופות לפיקוחה של רשות החברות ולהנחיותיה.
קרנות אלו גובות מעמיתיהן דמי ניהול על בסיס הוצאות בפועל, ובשל כך גובה דמי הניהול שלהן נמוך הממוצע בענף.
הקרנות הממשלתיות פועלות כחברות המנהלות קופות גמל ענפיות כהגדרתן בחוק הפיקוח, וככאלו חלות עליהן ההוראות המנויות בחוק ואשר נוגעות לקופות גמל.
קרנות ההשתלמות נתונות גם לפיקוחו של הממונה על שוק ההון מתוקף היותן קופות גמל וגוף מוסדי כהגדרתו בחוק הפיקוח.
בחודשים אפריל-נובמבר 2014 בדק משרד מבקר המדינה שמונה מ -11 החברות המנהלות קרנות השתלמות ממשלתיות: קרן המח"ר, קרן עובדי המדינה, קרן ההנדסאים, קרן קל"ע (העובדים הסוציאליים), קרן המשפטנים, קרן השופטים, קרן הרוקחים וקרן ק.
מ (ביוכימאים ומיקרוביולוגים).
נוסף על כך נבדקו אופני הפיקוח והבקרה על קרנות אלו ומועילותם.
הבדיקה נעשתה גם ברשות החברות ובאגף שוק ההון.
עד סוף המחצית הראשונה של 2014 היה היקף הנכסים שבידי כלל קרנות ההשתלמות במשק 143.
5 מיליארד ש"ח, מהם כ -39.
5 מיליארד ש"ח (כ -28% ) שמוחזק ים בידי קרנות השתלמות ענפיות.
שמונה קרנות ההשתלמות הממשלתיות שנבדקו בדוח ביקורת זה מנהלות כ-10.
מיליארד ש"ח בלוח 1 שלהלן מובא פירוט על סך הנכסים שבידי כל אחת משמונה הקרנות שנבדקו בפילוח לשנים 2014 -2012 .
6 על פי סעיפים9(16) ו-3 , הפקדות המעסיק לקרן השתלמות]נוסח חדש[ (ה) לפקודת מס הכנסה פטורות ממס הכנסה אם הן עד 7.
5% מהשכר ברוטו וזאתעד לתקרת שכר המתעדכנת מדי שנה בשנה.
7 בשנת 2012 בדק משרד מבקר המדינה שלוש קרנות השתלמות ממשלתיות הקשורות להסתדרות המורים מתוך 11 הקרנות האמורות.
תוצאות ביקורת זו פורסמו ב דוח שנתי 63 ג( 2012 ,) '"קרנות השתלמות לעובדי הוראה", עמ 1085 -1132 .
8 חברה ממשלתית מו גדרת בחוק החברות הממשלתיות כדלקמן: חברה שיותר ממחצית כוח ההצבעה באספותיה הכלליות או הזכות למנות יותר ממחצית ממספר הדירקטורים שלה הם בידי המדינה או בידי המדינה יחד עם חברה ממשלתית או חברה בת ממשלתית.
:שם הדוח משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לוח 1 .
היקף הנכסים9 המנוהל בידי קרנות ההשתלמות שנבדקו, 2012- 2014 (במיליוניש"ח) .
שם הקרן 2012 2013 2014 .
המח"ר 3,098 3,252 3,349 .
עובדיהמדינה 2,210 2,359 2,416 .
ההנדסאים 2,703 2,806 2,815 .
המשפטנים 451 450 475 .
השופטים 254 283 297 .
הרוקחים 189 199 201 .
סה"כ 10,004 10,497 10,714 .
כשלי המדינה בפיקוח על הקרנות .
הדירקטוריון וועדותיו בקרנות .
אי-איוש של משרות דירקטורים מטעם המדינה בתקנונים של הקרנות הממשלתיות נקבע כי ההסתדרות תמנה מחצית מהדירקטורים, והמדינה תמנה את המחצית השנייה.
עוד נקבע בתקנונים אלו, כי הדירקטוריון ימנה את יו"ר הדירקטוריון מקרב הדירקטורים שמונו על ידי המדינה, ואת המנכ"ל - מקרב הדירקטורים שמונו על ידי ההסתדרות.
חוק החברות, התשנ"ט- 199910 (להלן-חוק החברות) קובע כי הדירקטוריון יתווה את מדיניות החברה ויפקח על ביצוע תפקידי המנכ"ל ופעולותיו.
מסקירה של מצבת הדיר קטוריונים בקרנות שנבדקו עולה כי ברוב הקרנות משרות הדירקטורים מטעם ההסתדרות מאוישות במלואן, ואילו איוש משרות הדירקטורים מטעם המדינה חסר באורח ניכר.
בלוח 2 שלהלן מובא פירוט מספר הדירקטורים החסרים מטעם המדינה בקרנות ההשתלמות הממשלתיות (נכון ל- 1.
נתונים מתוך הדוחות הכספיים שפרסמו הקרנות 10 סעיף92 לחוק החברות- "סמכויות הדירקטוריון ותפקידיו".
שם הדוח: משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לוח 2 .
פירוט מספר הדירקטורים החסרים מטעם המדינה בקרנות הממשלתיות .
שם הקרן תקן לדירקטורים .
מטעם המדינה דירקטורים חסרים .
מטעם המדינה המח"ר 5 2 עובדיהמדינה 7 4 קל"ע 5 2 המשפטנים 5 1 השופטים 4 2 הרוקחים 5 1 מהלוח עולה כי המדינה אינה ממלאת את חובתה ואף אתזכותה למינוי דירקטורים מטעמה בקרנות הממשלתיות.
מצב זה פוגע באיזון הנדרש בדירקטוריונים בין נציגי המדינה לנציגי ההסתדרות, וכן פוגע בעבודתו התקינה של הדירקטוריון וממילא בקרן ההשתלמות עצמה.
זאת ועוד, כבר בדוח שפרסם מבקר המדינה ב - 200711 נכתב כי "יסוד מוסד בניהול מועצות מנהלים של חברות הוא קיומו של מספר בעל משקל סגולי של חברי דירקטוריון, כך שהדיונים וההחלטות שיתקבלו יהיו פרי תבונתם המקצועית והמצרפית של קבוצת אנשים שהוסמכו לקבוע את מדיניות החברה".
יתרה מכך, בקרן השופטים המניין החוקי לדירקטורים מטעם המדינה הוא שני דירקטורים לפחות.
מהטבלה עולה כי במועד הבדיקה כיהנו בקרן רק שני דירקטורים כאלו.
לפיכך אם נבצר מאחד מהם להשתתף בישיבות הדירקטוריון, הרי שהדירקטוריון אינו יכול לקבל החלטות כלל.
קיימת חשיבות עליונה לאיוש משרות הדירקטורים מטעם המדינה בקרנות הממשלתיות.
איוש חסר של משרות אלו פוגע ביכולתה של המדינה לפקח ולהשפיע על הנעשה בקרנות שבבעלותה.
כשל זה מקבל משנה תוקף נוכח העובדה שהעמיתים בקרנות אלו עשויים לייחס חשיבות לעובדת היותן של הקרנות בבעלות ממשלתית ורואים בהן קרנות הנתונות תחת פיקוחה של הממשלה, ובשל כך הם מפקידים בהן כספים בהיקפים גדולים מאוד.
בתשובה שמסר למשרד מבקר המדינה סגן בכיר למנהל רשות החברות מר ניסים סלמן באפריל 2015 (להלן- תשובת רשות החברות) נכתב כי "על פי הוראות סעיף 18 (א) לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 , הסמכות למינוי דירקטורים בחברות ממשלתיות נתונה לשר האוצר יחד עם השר האחראי לענייני החברה.
לפיכך אנו סבורים כי ההערות.
בעניין מינוי דירקטורים בחברות ממשלתיות צריכות להיות מופנות אך ורק אל הגופים המבוקרים שלהם נתונות סמכויות בעניין".
11 ,מבקר המדינה דוח שנתי 57 ב( 2007 '), "מעקב ובקרה על החברות הממשלתיות", עמ128.
:שם הדוח משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, לרשות החברות יש אחריות לפקח על הנעשה בקרנות הממשלתיות ולוודא כי מתמנים דירקטורים בקרנות אלו.
כמו כן יש לרשות השפעה רבה על מינוי הדירקטורים בחברות, החל משלב האיתור ועד לשלב המינוי, בהיותה "החוליה המקשרת" שבין החברות הממשלתיות לשרים האחראים.
גם אימוץ דווקני של לשון החוק, שאליו מכוונת רשות החברות, אינו מצדיק את התמשכותו של מצב כה חמור בלי שהרשות תסב לכך את תשומת לבו של השר האחראי.
היעדר יו"ר דירקטוריון מטעם המדינה בחלק מן הקרנות סעיף 24 (א) לחוק החברות הממשלתיות קובע כי הדירקטוריון של חברה ממשלתית יבחר באחד מחבריו ליושב ראש הדירקטוריון, וכי הבחירה טעונה אישור השרים לאחר התייעצות עם הוועדה הציבורית לבדיקת מינויים.
עוד נקבע בחוק כי "יושב הראש משמש כגורם המקשר בין הדרג המבצע והגוף המפקח לבין הדירקטוריון והממשלה.
החוק מטיל עליו תפקידי פיקוח מיוחדים ואחריות יתרה כלפי השרים וכלפי רשות החברות הממשלתיות, לרבות חובת דיווח בכתב לשרים אחת לשישה חודשים אודות פעולות החברה ועבודת הדירקטוריון"12.
בלוח שלהלן מובא פירוט התקופות שבהן לא אוישה משרת יו"ר הדירקטוריון בקרנות הממשלתיות שלא מינו יו"ר דירקטוריון.
פירוט התקופות שבהן לא אוישה משרת יו"ר הדירקטוריון בקרנות .
שם הקרן פירוט התקופות ללא יו"ר דירקטוריון סה"כ חודשי .
המח"ר מינואר עד מאי 2011 ,וממאי 2014 ועד מועד סיום .
המדינה מאפריל 2009 עדיוני 2010, וממאי 2012 עדפברואר .
קל"ע מינואר 2014 ועד מועד סיום הביקורת 11 .
המשפטנים מינואר 2013 עדינואר 2014 12 .
השופטים מנובמבר 2013 ועד מועד סיום הביקורת 13 .
הרוקחים מאוגוסט 2012 עדאוקטובר 2013 14 .
מ משנת 2002 ועד אוג וסט 2011,ומינואר 2014 עדמאי .
12 ,יוסף גרוסדירקטורים ונושאי משרה בעידן הממשל התאגידי ( 2011 '), עמ137.
שם הדוח: משרד האוצר - קרנות ההשתלמות הממשלתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מהלוח עולה כי משרת יו"רהדירקטוריון מטעם המדינה לא אוישה במרבית הקרנות למשך פרקי זמן ארוכים.
אף במועד סיום הביקורת לא היה יו"ר מכהן בשלוש קרנות: קרן המח"ר, קרן קל"ע וקרן השופטים.
יצוין כי על פי תקנות ההתאגדות של חלק מהקרנות, נדרשת נוכחותו של יו"ר הדירקטוריון לקיום מניין חוקי.
בשל כך, בקרנות אלה, בהיעדר יו"ר דירקטוריון, לא מתקיים מניין חוקי בישיבות דירקטוריון.
מ למשרד מבקר המדינה באפריל 2015 (להלן- תשובת קרן ק.
מ) נכתב כי "מצב בו חברה ממשלתית המנהלת קרן השתלמות פועלת ללא יו"ר הוא כמובן מצב בלתי רצוי וניתן למנוע אותו בקלות על ידי הערכות מתאימה, מספר חודשים לפני סיום כהונת היו"ר המכהן.
המצב המתואר בטיוטת הדוח לפיו לא כיהן בחברה יו"ר משך 9 שנים משנת 2002 ועד 2011 , הינו לכל הדעות מצב בלתי נסבל ולא ברור מדוע וכיצד אפשרה המדינה מצב דברים כזה".
בתשובת רשות החברות נכת ב כי "על פי הוראות סעיף 24 (א) לחוק החברות הממשלתיות החובה למינוי יו"ר דירקטוריון חלה על דירקטוריון החברות הממשלתיות ולא על רשות החברות הממשלתיות.
כמו כן קובע סעיף זה לחוק כי בחירת יו"ר הדירקטוריון טעונה אישור השרים לאחר התייעצות עם הועדה לבדיקת מינויים".
בתשובת שר האוצר לשעבר, ח"כ יאיר לפיד מיום 16.
15 נכתב כי "הפרקטיקה שהייתה נהוגה בזמן כהונתי במשרד האוצר ובתקופה המצוינת בדוח הביקורת הייתה לאשר לאחר בדיקה ובתוך 48 שעות דירקטורים ויושבי ראש דירקטוריון שהיו מובאים אל שולחני על ידי רשות החברות.