HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בפרוטוקול של ישיבת הוועדה לא צוין התאריך שבו התקיימה.
כמו כן, המועמדים לא דורגו בו לפי אמות מידה מוסכמות, ולא הובא בו הדירוג הפרטני של כל חבר ועדה, כמו שקבע הדירקטוריון שיש לעשות בישיבה שהתקיימה ביוני 2005.
עובד א' נמצא מתאים על אף שלא היה לו ניסיון לתפקיד סמנכ"ל לכספים או ראש אגף מחלקת כספים, דרישה שמי שלא עמד מבין המועמדים האחרים, לא הומלץ להמשך הליך המיון על ידי חברת השמה א'.
לדעת מ שרד מבקר המדינה, על החברה להבטיח כי כאשר היא נעזרת בחברות השמה ישמרו אלה על עקרון השקיפות ויתעדו את הליכי הבחירה במלואם - עד ההמלצה על המועמד הסופי.
סמנכ"ל לשיווק, מסחר ופיתוח עסקי : (א) בתחילת שנת 2005 החליטה החברה למנות סמנכ"ל לשיווק, מסחר ופיתוח ע סקי (להלן - סמנכ"ל שיווק).
כדי לבחור אותו התקשרה החברה עם חברת השמה א' ביולי 2005 .
ביוני 2005 פרסמה החברה מודעה בעיתון כדי לאתר מועמד למשרה האמורה.
במודעה צוין כי יש להגיש את המועמדות עד 10.
05 :סיכמה חברת ההשמה את ההליך שעשתה 63 מועמדים נענו ל מודעה, ולאחר סינון ראשוני שנעשה על פי קורות החיים נבחרה קבוצה של 15 מועמדים פוטנציאליים.
חברת ההשמה ראיינה אותם ומצאה שלושה מועמדים מובילים העומדים בדרישות החברה.
היא סברה שהמועמדים המתאימים מעטים מדי והחליטה לצרף ארבעה מועמדים נוספים מתוך מאגר המועמדים שלה.
הביקורת העלתה כי שמו של עובד ב' שנבחר בסופו של דבר לא נזכר ברשימת המועמדים שנתנה חברת ההשמה ב - 24.
05 , המועד האחרון להגשת המועמדות, שמו לא נזכר ברשימת המועמדים שנענו למודעה שפורסמה בעיתון.
בנובמבר 2005 התקיימה ישיבה של הוועדה לאיתור מועמדים בהשתתפות המנכ"ל, הסמנכ"ל למשאבים והסמנכ"ל לתפעול.
הוועדה דנה בין היתר במועמדותו של עובד ב', על אף שמועמד זה לא נזכר ברשימות שהעבירה חברת השמה א' כאמור.
חברת נמל חיפה בע"מ 1337 .
החברה הסבירה בתשובתה שעובד ב' היה רשום במאגר המועמדים של חברת ההשמה, וחברת ההשמה היא שהציגה א ת מועמדותו.
עוד הסבירה החברה כי הוא נבחן בחברת ההשמה ב- 24.
עם עוד כמה מועמדים למשרה זו משרד מבקר המדינה מעיר כי בידי החברה לא נמצאו מסמכים המסבירים כיצד הועלה שמו של עובד ב' לדיון, אף שחברת ההשמה לא כללה אותו בן שבעת המועמדים שהציגה לחברה.
חברת ההשמה מסרה בינואר 2008 כי מבין שבעת המועמדים האמורים, לא היה אף מועמד מתחומי הים והספנות ולכן הגדילה את רשימת המועמדים והמליצה על עובד ב' כמועמד בעל ניסיון בתחום זה.
הועלה כי בדרישות התפקיד שנקבעו במודעה שפורסמה במסגרת המכרז לא נמנתה דרישה לעניין ידע או ניסיון בתחומי הים והספנות.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי אם סברה שהמועמד צריך להיות בעל ידע וניסיון בתחומי הים והספנות, היה עליה לציין דרישה זו במודעה שפירסמה.
(ב) בישיבת דירקטוריון שהתקיימה ב- 22.
05 תיאר מר עוזני את הליך ההשמה: לדבריו היו יותר משלושים מועמדים למשרה; שבעה מהם רואיינו; ארבעת המועמדים הסופיים הופנו לבחינות, ולאחר קבלת תוצאות הבחינות הוזמנו הארבעה לוועדת האיתור.
מר עוזני לא דיווח לדירקטוריון כי המועמד שבחרה ועדת האיתור לא נמנה עם המועמדים שחברת ההשמה המליצה עליהם, ב- 24.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי היה שמר עוזני יתאר את ההליך במלואו.
חברת ההשמה לא תיעדה את הליך קליטתו של הסמנכ"ל הנבחר, עובד ב' ובתיקי החברה לא נמצאו נימוקים לבחירת עובד ב'.
סמנכ"ל לניהול משאבים : (א) על פי נוהלי החברה, אלה דרישות הסף למשרת סמנכ"ל לניהול משאבים: תואר אקדמי; ניסיון מוכח של כעשר שנות עבודה במגזר הפרטי או הציבורי בתפקיד ניהולי; ניסיון מוכח בניהול משא ומתן בנושאי הסכמי עבודה.
ביוני 2005 פרסמה החברה מודעה בעיתון כדי לאתר סמנכ"ל לניהול משאבים.
לפי מסמכי חברת השמה א' 54 מועמדים נענו למודעה, ונוסף עליהם הפנתה החברה אל חברת ההשמה עוד שני מועמדים.
לאחר הסינון הראשוני נבחרה קבוצה של 13 ,מועמדים פוטנציאליים וחברת ההשמה ראיינה אותם.
בעקבות הראיונות הופנו שישה מועמדים אל החברה בצירוף המלצות והסתייגויות.
גם המנכ"ל ראיין אותם.
לאחר הראיונות שלחה החברה שניים מהמועמדים לבחינות בחברת ההשמה.
הביקורת העלתה כי אין רשימה מרוכזת של כל המועמדים שניגשו למכרז, וכמו כן אין רשימה המפרטת את הסיבות לפסילת חלק מהמועמדים.
הדבר סותר את סדרי המינהל התקין, המחייבים את החברה לתעד את כל תהליך המיון, כדי שיהיה שקוף וכדי שתוכל לשחזר את הפעולות שנעשו, לבדוק את תקינותן ולבקר את התהליך כולו.
(ב) בוועדה לאיתור מועמדים, שהתכנסה ב - 23.
05 , ישבו מנכ"ל החברה, הסמנכ"ל לתפעול והסמנכ"ל להנדסה.
הם החליטו לבחור בעובד ג' לסמנכ"ל לניהול משאבים.
05 התכנסה ועדת המשאבים של הדירקטוריון, וישבו בה שלושה מחבריו : מר דוד חרמש, ששימש יו"ר הוועדה, ושני חברי דירקטוריון נוספים.
מנכ"ל החברה תיאר את הליך הבחירה של הסמנכ"ל למשאבים כדלהלן: ארבעה מ -33 מועמדים אפשריים נבחנו, ושניים מהם קיבלו ציונים נמוכים וכשלו בבחינות.
בתום הישיבה החליטה הוועדה (על פי המלצת המנכ"ל) להמליץ לדירקטוריון למנות את עובד ג' לסמנכ"ל לניהול משאבים.
בישיבה שהתקיימה ב - 19.
05 החליט הדירקטוריון לקבל את החלטת ועדת המשאבים ואישר את מינויו של עובד ג' לסמנכ"ל לניהול משאבים.
(ג) עובד ג' שימש סמנכ"ל של "דן", חברה לתחבורה ציבורית בע"מ (להלן - חברת דן), מנובמבר 2002 עד אוגוסט 2005 .
יו"ר הדירקטוריון מר דוד חרמש שימש מנכ"ל חברת דן מסוף מאי 2002 עד אמצע פברואר 2003 .
מכאן שעובד ג' היה כפוף למר חרמש בחברת דן כשלושה חודשים, ואף התקבל לחברה זו כשמר חרמש היה המנכ"ל שלה.
חברת דן הסבירה למשרד מבקר המדינה כי מר חרמש היה מעורב בהליך הקבלה של עובד ג' לעבודה בחברת דן: הוא ראיין אותו ואף המליץ לדירקטוריון של חברת דן למנות אותו לסמנכ"ל משאבי אנוש.
עוד הודיעה חברת דן בינואר 2008 למשרד מבקר המדינה כי מר חרמש היה מעורב באופן בלבדי, למעט אישור הדירקטוריון לאחר קבלת המלצת מר חרמש, בהליך קבלתו של עובד ג' לעבודה בחברת דן.
מר חרמש לא דיווח לדירקטוריון החברה או למנכ"ל החברה על היכרותו הקודמת עם עובד ג', וכמו כן לא דיווח להם שהיה מעורב בהליך בחירתו של עובד ג' לתפקיד סמנכ"ל משאבי אנוש בחברת דן.
משרד מבקר המדינה העיר ליו"ר הדירקטוריון כי היה עליו להודיע לחברי הדירקטוריון על היכרותו הקודמת עם עובד ג' ולהימנע מלהתערב בהליך האישור של המינוי בוועדת המשאבים של הדירקטוריון ובדירקטוריון עצמו, ללא אישור מפורש של הדירקטוריון.
היה עליו לעשות זאת כדי למנוע חשש של העדפת אדם שהייתה לו היכרות קודמת עימו.
הביקורת העלתה כי שלא כמו שאמר המנכ"ל בישיבת הדירקטוריון, החברה שלחה רק שניים מהמועמדים שראיין המנכ"ל לבחינות התאמה בחברת ההשמה.
עוד העלתה הביקורת כי החברה שלחה מועמד נוסף למבחני ההתאמה בחברת ההשמה, אף על פי שהוא לא הופיע בשום שלב משלבי המיון.
גם פרט זה לא נזכר בדיווחו של המנכ"ל לדירקטוריון.
משרד מבקר המדינה העיר למנכ"ל על הדיווחים השגויים שמסר לדירקטוריון.
משרד מבקר המדינה העיר לחברי הדירקטוריון, כאמור לעיל, כי היה עליהם לפקח על התקינות של הליך האיתור והמיון של מועמדים לתפקידים בכירים בחברה.
בעניין איו ש משרות של בכירים מסרה רשות החברות בתשובתה למשרד מבקר המדינה בינואר 2008 כי לפני שדירקטוריון החברה דן במינוי של עובד בכיר כלשהו עליו לקבל דיווח מלא בכתב על הליך הבחירה של העובד, לרבות שלבי ההליך, תנאי הסף שנקבעו, הבחינות והמיונים שעברו המועמדים והציונים שקיבלו.
ראש אגף לוגיסטיקה ורכש : ביולי 2005 התכנסה הוועדה לאיתור מועמדים כדי לבחור ראש אגף לוגיסטיקה ורכש.
בוועדה ישבו מנכ"ל החברה, הסמנכ"ל לתפעול וראש מחלקת משאבי אנוש.
הם דנו בארבעה מועמדים ובחרו בעובד ד' לתפקיד.
חברת נמל חיפה בע"מ 1339 .
באותו חודש אישר הדירקטוריון את מינויו של עובד ד' לתפקיד ראש אגף לוגיסטיקה ורכש של החברה.
בתיקי החברה לא נרשם מתי היא פנתה לחברת השמה א' כדי שזו תעשה הליך השמה ומתי פורסמו מודעות בעיתונים בעניין זה, אם אכן פורסמו.
זאת ועוד, החברה לא דרשה מחברת ההשמה לתעד את כל שלבי החיפוש: תיאור הליך ההשמה; דרישות הסף; מספר המועמדים שהגישו את מועמדותם לתפקיד; מספר הנבחנים; אופי הבחינה; מספר המועמדים שעברו את השלב הראשון; מספר הנפסלים; סיבות הפסילה; מספר המועמדים שחברת ההשמה המליצה עליהם והנימוקים לבחירתם.
עוזר אישי של המנכ"ל : באוקטובר 2005 נבחן עובד ה', לתפקיד עוזר אישי של המנכ"ל, וב - 1.
למשרד מבקר המדינה נאמר כי זוהי משרת אמון.
הביקורת העלתה כי אין בחברה נהלים בעניין איוש משרות אמון וכי חוץ ממבחן הערכה שעשה עובד ה' בחברת השמה א', אין בחברה מסמכים הנוגעים להליך בחירתו של עובד ה'.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מן הראוי שיהיה בחברה נוהל בעניין משרות אמון, סוגיהן, אורח בחירתן, לרבות בעניין אמות מידה לאיוש עובדים במשרות אמון, ותנאי העסקת העובדים המאיישים אותן.
בנוסף לזה, מן הראוי שהחברה תגדיר, בין היתר, מהם דרישות ההשכלה, הניסיון ויתר הכישורים הנדרש ים מעוזר מנכ"ל.
זאת ועוד, הביקורת העלתה כי החברה לא עשתה עם העובד הסכם אישי המאפשר לה להפסיק את עבודתו בעת הצורך, כמקובל בעניין עובדים המועסקים במשרות אמון; הוא הועסק כעובד ארעי בהסכם קיבוצי של החברה.
החברה הסבירה בתשובתה כי העובד יהיה ארעי במשך ארבע שנות ניסיון, שבהן אפשר לסיים את העסקתו אם יוחלט לעשות כן, וכי היא אינה מחויבת לתת לו קביעות.
עוד הסבירה החברה כי תנאי העסקתו של עובד ה' מיטיבים עם החברה, שכן שכרו נמוך משכרו של עובד המועסק בחוזה אישי.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי אין זה תקין שעובד ארעי המועסק במשרת אמון יועסק בהסכם קיבוצי שיקנה לו בעתיד מעמד של עובד קבוע.
מעצם טבעה משרת אמון יכולה להימשך רק כל עוד שורר האמון בין הצדדים, ורק כל עוד המנכ"ל מכהן בתפקיד.
מכאן שלהסכם ההעסקה עם העובד צריך להוסיף תנאי מפורש, ולפיו אפשר להפסיק את ההתקשרות עמו בהודעה מוקדמת מתאימה, ועל כל פנים עבודתו תסתיים כשכהונתו של המנכ"ל תסתיים, לכל היותר.
בינואר 2008 הודיעה רשות החברות הממשלתיות למשרד מבקר המדינה כי לדעתה עוזר מנכ"ל המועסק במשרת אמון צריך להיות חתום על הסכם עבודה אישי.
עוד הודיעה כי תנחה את החברות הממשלתיות להעסיק את העובדים במשרות אמון רק באמצעות חוזים אישיים.
הסכם עם חברות ההשמה וביצוע החוזה .
ב- 1993 נקבע בנוהל רנ"ר בדבר התקשרויות לביצוע עסקה בטובין ולרכישת שירות (להלן- נוהלי רנ"ר בדבר התקשרויות) שעל ההתקשרות בין חברת השמה ובין החברה (שהיא תאגיד ממשלתי) חלה חובת המכרזים.
עם החריגים של כלל זה נמנו, בין היתר, התקשרויות השוות פחות מ- 45,000 ש"ח.
יצוין כי על פי נוהלי רנ"ר בדבר התקשרויות (שהחברה אימצה, כאמור לעיל), גם את ההתקשרויות האלה, הפטורות מחובת מכרז, כדאי שהחברה תעשה באמצעות מכרז.
מכל מקום, כשמדובר בהתקשרות השווה יותר מ - 9,200 ש"ח, החברה חייבת לקבל שלוש הצעות מחיר כתובות.
גם התקשרות השווה יותר מ- 45,000 ש"ח אך פחות מ- 370,000 .
ש"ח פטורה ממכרז פומבי על פי נוהלי רנ"ר בדבר התקשרויות, התקשרות כזו תיעשה באמצעות מכרז סגור, כלומר מכרז שבו החברה פונה למציעים המופיעים ברשימה של ספקים מתאימים שוועדת המכרזים5 אישרה (להלן- רשימת ספקים).
בתחילת שנת 2003 חתמה רשות הנמלים עם חברת השמה ג' על חוזה למתן שירותי אבחון ומיון של עובדים בנמל חיפה.
באוקטובר 2003 חתמה על חוזה דומה עם חברת השמה ב'.
בתום שנת ההתקשרות הראשונה הוארך תוקפו של החוזה עם חברת השמה ב' בשנה, ומאז הוארך בכל שנה ושנה, עד 31.
החוזה עם חברת השמה ג' הסתיים לאחר שנה ותוקפו לא הוארך.
ביולי 2005 החליטה החברה להתקשר עם חברה אחרת כדי לאתר מועמדים לתפקידים האלה: סמנכ"ל כספים, סמנכ"ל משאבי אנוש וסמנכ"ל שיווק.
ועדת ההתקשרויות של החברה טענה שהחליטה לעשות זאת שכן מטרתה של ההתקשרות הקודמת עם חברת השמה ב' לא הייתה מיון והשמה של כוח אדם לתפקידים בכירים.
הביקורת העלתה כי בחוזה שחתמה החברה עם חברת השמה ב' לא נמצא סעיף ולפיו מטרת ההתקשרות לא הייתה מיון והשמה של כוח אדם לתפקידים בכירים.
החברה פנתה לשלוש חברות השמה וקיבלה שלוש הצעות מחיר: חברת השמה ב' דרשה 14,500 ש"ח להשמת כל תפקיד; חברת השמה ד' דרשה 31,500 ש"ח; וחברת השמה א' דרשה 28,000 ש"ח.
ביולי 2005 החליטה ועדת ההתקשרויות כי הצעתה של חברת השמה א' היא המתאימה ביותר.
במסמכי החברה לא נמצאו נימוקים להחלטתה להעדיף את חברת השמה א' על חברת השמה ב' אף על פי שדרשה כמעט כפליים ממנה בעבור אותו הליך.
לדעת משרד מבקר המדינה, העדפת חברה שהצעתה יקרה על חברה שהצעתה זולה, בלי טעם מיוחד לכך, אינה מתיישבת עם עקרונות השוויון והתחרות ההוגנת , שהם מאושיות דיני המכרזים.
במכתב ששלח סמנכ"ל למשאבים למנכ"ל החברה ויו"ר ועדת מכרזים, מר עוזני, בינואר 2006 , הוא הודיע לו כי חברת השמה א' הציעה לאתר ולמיין מועמדים למשרת ראש אגף .
5 ועדה שיושבים בה מנכ"ל החברה או נציגו, סמנכ"ל כלכלה וכספים או נציגו והיועץ המשפטי של הרשות או נציגו.
בוועדה זו לא ישבו יותר מחמישה חברים.
חברת נמל חיפה בע"מ 1341 .
מערכות מידע תמורת 20,000 ש"ח.
עוד כתב כי סכום זה נקבע לאחר משא ומתן עם החברה, והוא זול הרבה יותר מהסכום שדרשה כדי לאתר סמנכ"ל - 28,000 ש"ח.
הוא ביקש לאשר את ההתקשרות בלי לעשות מכרז או לקבל הצעות מחיר נוספות.
באותו חודש הודיעה החברה לחברת השמה א' שהצעתה התקבלה.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה כי לא נמצאו מסמכים המתעדים את הליך ההתקשרות שנועד לאתר ולמיין מועמדים למשרת ראש אגף מערכות מידע.
יתרה מזו, לא נמצאו מסמכים המסבירים מדוע התקבלה הצעתה של חברת השמה א' אף על פי שגם לאחר המשא ומתן היא הייתה יקרה מההצעה של חברת השמה ב' (שדרשה 14,500 .
)ש"ח החברה הסבירה בתשובתה כי פעלה כך כי הייתה צריכה לאייש בדחיפות את משרת ראש אגף מערכות מידע, שכן ראש האגף הקודם עזב את החברה במפתיע.
לדעת משרד מבקר המדינה אין ההסברים האלה מצדיקים הליך בלתי מתועד הנעשה שלא על פי המתחייב בנוהלי החברה.
חברת השמה א' הוסיפה להתקשרות עם החברה תנאי, ולפיו החברה תחויב במ לוא התשלום בגין הליך האיתור, גם אם המועמד הנבחר יגיע אל החברה בדרכים אחרות - כמו למשל באמצעות קשרים אישיים.
יצוין כי החברות האחרות לא התנו תנאים כאלה בהצעותיהן.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה תקין שהחברה העדיפה להתקשר עם חברה א' על אף התנאי הזה, המגדיל עוד יותר את פער הכדאיות בין הצעתה ובין ההצעה הזולה ביותר שקיבלה החברה, בלי לנמק זאת בכתב.
 נוכח הממצאים כבדי המשקל שהועלו בדוח זה והצורך להשריש בחברה זו את כללי המינהל התקין, מן הראוי שדירקטוריון החברה ורשות החברות הממשלתיות ייתנו דעתם לממצאי הביקורת שהוזכרו בדוח זה וינקטו את הצעדים הנדרשים כדי לוודא שהליקויים יתוקנו וכדי למנוע את הישנותם.
עד פברואר 2005 הייתה רשות הנמלים והרכבות (להלן- רנ"ר) אחראית לתפעול נמלי חיפה, אשדוד ואילת, וסמכויותיה נקבעו בחוק רשות הנמלים, התשכ"א- 1961 .
ביולי 2004 בוטל החוק והוחלף בחוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד- 2004 .
הדבר נעשה לקראת הרפורמה בנמלים בשנת 2005 , שבגינה חדלה רשות הנמלים מלהתקיים, ובמקומה הוקמו שלוש חברות נמל4 "המתפעלות את הנמלים וחברת נמלי ישראל פיתוח ונכסים בעמ (להלן חנ"י) העוסקת בפיתוח, החזקה וניהול מקרקעין בנמלי ישראל.
05 החלה חברת נמל חיפה בע"מ (להלן - החברה) לפעול כחברה ממשלתית.
החברה מתקשרת עם קבלנים לצורך רכישת טובין, קבלת שירותים וביצוע עבודות.
תקציב החברה להצטיידות לשנת 2007 היה כ-400 מיליון ש"חבמחירים שוטפים - כ-373 מיליון ש"ח מיועדים להשקעות וכ-27 מיליון ש"ח מיועדים לרכש שוטף.
על החברה חלים חוק חובת המכרזים התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), והן תקנות חובת המכרזים התשנ"ג- 1993 .
)(להלן תקנות חובת מכרזים בחודשים מאי -ספטמבר 2007 בדק משרד מבקר ה מדינה את תהליכי הרכש וההתקשרויות בחברה.
הבדיקה נעשתה באגף הרכש והלוגיסטיקה בחברה.
סכומי השקעותיה של החברה במסגרת הסכם רשת הביטחון .
במסגרת הפסקת פעילותה של רשות הנמלים והקמת חברות הנמל נחתמו ב - 24.
05 כמה הסכמים בין המדינה לחברות הנמל.
כמו כן נחתמו הסכמים בין חנ"י ובין חברות הנמל.
בהסכם הקיבוצי המיוחד בין החברה לעובדיה מ- 24.
05 נקבע כי בשנים 2005 -2014 תעמיד חנ"י לרשותה של כל אחת מחברות הנמל רשת ביטחון 5 .
בהתאם להסכם האמור היקף ההלוואה שתתן חנ"י לחברה, בהתאם לרשת הביטחון, תלוי בין היתר גם בהיקף ההשקעות בפועל של החברה אך עד לסכום מירבי מסוים אשר נקבע כתקרה ואשר צויין בנספח לאותו הסכם לגבי כל אחת מן השנים 2005 -2014 .
תקרה זו נועדה לשמור על האיתנות הפיננסית של החברה הדירקטוריון של החברה אישר לה להשקיע בשנים האמורות סכומים מעבר לתקרות שנקבעו בהסכם רשת הביטחון - בשנת 2006 אושר לחברה תקציב השקעות בסך136 .
מיליון ש"ח יצוין שבהסכם רשת הביטחון נקבעה תקרת השקעות לאותה שנה ל-105 :מיליון ש"ח.
כלומר הייתה חריגה של %306 ; ובשנת 2007 אושר לחברה תקציב רכש והשקעותבסך כ - 400 מיליוני ש"ח.
יצוין שבהסכם רשת הביטחון נקבעה תקרת ההשקעות לאותה שנה ל -125 מיליון ש"ח.
כלומר: היתה חריגה של 221%.
חברות הנמל: חברת נמל חיפה בע"מ, חברת נמל אשדוד בע"מ וחברת נמל אילת בע"מ 5 .
במסגרתו חנ"י תלווה להן סכום מסוים כדי להבטיח את פעילותן הפיננסית 6 במחירי נובמבר 2005 .
בתשובתה של חנ"י למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 נמסר כי החברה והדירקטוריון שלה רשאים לקבוע בעצמם את סכום השקעותיה של החברה, וכי מחויבותה של חנ"י כלפי החברה מסתכמת בערבות לשיעור ההשקעה שנקבע בהסכם רשת הביטחון וכי ההשלכות של היקף ההשקעות של חברת נמל חיפה על רשת הביטחון שחנ"י העניקה, הינן רק על גובה ההשקעה במודל הביטחון; ובעקבות זאת פנתה רשות החברות הממשלתיות (להלן - הרשות) לחנ"י לשם הסדרת העניין.
עוד מסרה חנ"י כי היא לא נענתה לבקשה זו בחיוב, "כך שהסיכון על ההשקעה מעבר למצוין במסמך של רשת הביטחון חל על חברת נמל חיפה בע"מ בלבד" .
בדצמבר 2007 מסרה הרשות למשרד מבקר המדינה כי ההשקעה הנוספת, דהיינו ההפרש בין הסכום שהשקיעה החברה בפועל ובין סכום ההשקעה המרבי בתקרה שנקבעה בהסכם רשת הביטחון, היא השקעה רב -שנתית הנאמדת בכ -800 מיליון ש"ח ומיועדת לרכישת מנופים לנמל הכרמל - נמל חדש שבנייתו עדיין לא הסתיימה באותה עת.
הרשות הוסיפה כי לפני חברת הנמל עמדו שתי דרכים למימון רכישתם של המנופים: האחת - חנ"י תממן את רכישת המנופים ובתמורה תשלם לה החברה דמי שימוש המגלמים ריבית שנתית של 7.
5% , והשנייה - החברה תרכוש בעצמה את המנופים.
החברה הגיעה לכלל מסקנה כי משתלם לה יותר לרכוש בעצמה את המנופים, מכיוון שאם תעשה כן תשלם ריבית נמוכה מ- 7.
לשנה עוד עולה מתשובת הרשות מדצמבר 2007 כי הרשות, אגף התקציבים במשרד האוצר, החברה וחנ"י בוחנים בסיוע יועץ חיצוני, את האפשרות לתקן את נספח א'7 להסכם באופן שישקף את השקעות החברה במנופים עבור נמל הכרמל.
לדעת משרד מבקר המדינה על הרשות, אגף תקציבים שבמשרד האוצר, החברה וחנ"י לפעול ללא דיחוי לסיום בחינת הצורך לתיקון האמור.
כדי שתוכל החברה לקיים סדרי בקרה פנימיים נאותים ולפעול על פי כללי מינהל תקין, עליה להקפיד שלא יהיו יחסי כפיפות בין האחראים לביצוע סדרי הרכישה של החברה לבין האחראים לביצוע התשלומים עבור אותן הרכישות ולרישומם בספרי החברה.
אגף רכש ולוגיסטיקה בחברה מופקד על הרכש המקומי והרכש מחו"ל.
נמצא כי ראש אגף רכש ולוגיסטיקה בחטיבת כלכלה וכספים כפוף לסמנכ"ל לכלכלה וכספים, מר אלי דליצקי.
הדבר אינו מתיישב עם סדרי הבקרה הפנימיים, שכן סמנכ"ל כספים אחראי, בין השאר, לתשלומים עבור הרכישות.
החברה הסבירה בתשובתה מדצמבר 2007 למשרד מבקר המדינה כי בעת הקמתה ביצעה הפרדה בין פעילות אגף הרכש והממונה על האגף ובין פעילות אגף הכספים והממונה על ביצוע התשלומים ורישומם בספרי החברה, כדי שהמבנה הארגוני של חטיבת הכספים יעלה בקנה אחד עם סדרי הבקרה הפנימיים.
נספח המפרט את ההשקעות השנתיות המרביות של חברת הנמל חברת נמל חיפה בע"מ 1345 .
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שמנהלי אגפי הרכש והכספים כפופים ישירות לסמנכ"ל לכלכלה וכספים, לא מתקיימת הפרדה מספקת בין האחראים לביצוע רכישות עבור הנמל ובין האחראים לביצוע תשלומים עבור הרכישות ולרישומן בספרי החשבונות של החברה.
לכן מן הראוי לשקול הפרדה בין שני תפקידיו של הסמנכ"ל לכספים, באופן שתחום הרכש לא יהיה באחריותו.
על החברה, בהיותה חברה ממשלתית, חלים הן חוק חובת המכרזים, והן תקנות חובת המכרזים.
התקנות קובעות בין היתר את כללי ההתקשרות עם הספקים, את התנאים לפטור ממכרז ואת התנאים לקיום מכרז פומבי.
במועד סיום הביקורת, למעלה משנתיים לאחר הקמת החברה, נמצא כי עדיין לא נשלמה הכנתם של נוהלי החברה בתחום הרכש, ועד לאישורם, על פי החלטת הדירקטוריון, מחייבים נוהלי רנ"ר.
סעיף 3(4 ) לתקנות חובת המכרזים קובע כי חברה תהיה פטורה מחובת מכרז, בין היתר, אם מדובר בהתקשרות נוספת המהווה המשך להתקשרות ראשונה אשר נעשית בתוך שלוש שנים ממועד ההתקשרות הראשונה, בתנאים זהים לה או מטיבים עם עורך המכרז, בנסיבות שבהן השמירה על האחידות נדרשת מטעמי חסכון או יעילות; שווין המצטבר של כל התקשרויות ההמשך לא יעלה על שווי ההתקשרות הראשונה; עלה שווין המצטבר של התקשרויות ההמשך על חמישים אחוזים משווי ההתקשרות הראשונה - טעונה התקשרות ההמשך אישור המנכ"ל, ובהעדרו מי שהוא הסמיכו לע ניין זה; המנכ"ל רשאי לאשר, בנסיבות מיוחדות ומטעמים שיירשמו, התקשרות המשך אף אם היא נעשית לאחר שלוש שנים ממועד ההתקשרות הראשונה, אף אם עלה שוויין המצטבר של התקשרויות ההמשך על שווי ההתקשרות הראשונה או אף אם ההתקשרות הראשונה נעשתה שלא בעקבות מכרז.
רכישת גוררי מכולות בספטמבר 2005 החליטה ועדת המכרזים לאשר לחברה לרכוש45 'גוררי מכולות מחברה א במשך שלוש שנים (15 יחידות בכל שנה) באותם התנאים שבהם רכשה ממנה את הגוררים בשנים 2003 ו- 2004 בעקבות פרסום מכרז בין-לאומי.
הוועדה ציינה כי התקשרות ההמשך האמורה מקנה לחברה יתרון - הדבר יאפשר לה להשתמש באותו סוג של ציוד, ויקל עליה להפעיל את הציוד ואף תחזוקתו תוזל.
על פי החוזה המקורי, מחירו של כל גורר מכולה שיירכש עד 31.
03 הוא 87,249 ,אירו ומחירו של כל גורר שיירכש בין 1.
בהחלטת ועדת המכרזים מספטמבר 2005 נקבע כי מחירו של כל גורר הוא 93,950 אירו, דהיינו מחיר הגבוה ב - 3,152 ( אירו 3.
יצוין כי בחוזה המקורי לא נקבע כי תהיה אופציה לרכישת גוררי מכולות מחברה א' לאחר שנת 2004 .
רכישת 45 הגוררים במסגרת התקשרות ההמשך הסתכמה בכ -4.
2 מיליון אירו , סכום הגדול ב - 114% מסכום הרכישה המקורית - 1.
מיליון אירו נמצא כי הוועדה לא וידאה שתנאי ההתקשרות עם חברה א' לרכישת גוררי המכולות מקנים לחברה פטור מהתקשרות המשך לפי סעיף 3(4 .
) לתקנות משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי על הוועדה, בבואה לאשר פטור ממכרז במסגרת התקשרות המשך, לדאוג לקבל לידיה את כל המידע הנדרש, לרבות תחשיבים שאפשר ללמוד מהם אם תנאי התקשרות ההמשך זהים לתנאי ההתקשרות הקודמת או מיטיבים לעומתם; וכי לנוכח המידע האמור עליה לבחון אם ההתקשרות עומדת בתנאי הפטור הקבועים בתקנות.
עוד מעיר משרד מב קר המדינה לחברה כי על הוועדה להקפיד שכל התקשרות המשך תעמוד בתנאי הפטור האמורים.
רכישת גוררת 55 טון במסמך של אגף הרכש בחברה תוארה השתלשלות המשא ומתן לרכישת גוררת, כדלהלן: 1.
בשנת 2004 החליטה רשות הנמלים לרכוש גוררת בעלת כוח דחף של55 טון, הזהה מבחינה טכנית לגוררת "אמציה" שרכשה בשנת 2001 ממספנה בחו"ל שנקבע כי היא ספק יחיד (להלן - המספנה).
ההחלטה לבחור בגוררת האמורה התבססה הן על שיקולים תפעוליים והן על שיקולים כלכליים.
ביצוע הליך הרכישה הופסק בשנת 2005 בשל הרפורמה בנמלים (ראו לעיל).
בדיון שהתקיים בנמל חיפה ב- 23.
05 בין המנכ"ל ורמ"ח ים בחברה ובין מהנדס ימי בחנ"י הוחלט כי יש צורך לרכוש בדחיפות גוררת 55 טון לקראת פתיחת נמל הכרמל.
בעקבות זאת פנתה החברה למספנה וביקשה לקנות גוררת זהה לזו שמכרה לה בעד כשישה מיליון אירו בשנת 2001 .
המספנה הציעה לספק לחברה את הגוררת בעד 7.
25 מיליון אירו, דהיינו במחיר הגבוה ב -21% מהמחיר שדרשה בעדה במסגרת ההתקשרות הקודמת מ - 2001 .
לטענת המספנה, הסיבות להתייקרות הגוררת מהדגם של "אמציה" הן ההתייקרות של עלויות הייצור שלה והגידול בהפסדים שנגרמו למספנה בעקבות בנייתה.
לפני שהתקשרה החברה עם המספנה (הספק המקורי) היא לא בחנה הצעות חלופיות להספקת הציוד בתנאים טובים יותר.
עוד עולה מהמסמך האמור כי עד ינואר 2006 קיימו נציגי החברה משא ומתן עם נציגי המספנה; אף שהם לא סיכמו עם נציגי המספנה את המפרט הטכני של הגוררת ולא וידאו שמחירה נשאר 7.
25 מיליון אירו כשם שנקבע בהצעת המחיר הראשונה (ראו לעיל).
בהצעת מחיר שהגישה המספנה לחברה ב- 1.
06 נקבע כי מחירה של גוררת שמפרטה הטכני זהה לזה של הגוררת "אמציה" יהיה 8.
4 ,מיליון אירו, וכי מכיוון שלטענת המספנה יהיה צורך בעקבות נתונים שקיבלו מהחברה, לשנות את המפרט הטכני של הגוררת, יעלה המחיר ל-8.
מיליון אירו בדיון פנימי שקיימה החברה בהשתתפות המנכ"ל הוחלט שהחברה תודיע למספנה כי מאחר שדרשה בעד הגוררת מחיר גבוה מזה שסוכם בשנת 2005 .
יופסק המשא ומתן שהתקיים אתה חברת נמל חיפה בע"מ 1347 .
:במסמך האמור צוינו הלקחים שהופקו מהעסקה עד אותו מועד, כמפורט להלן (א) כאשר רוצים לבצע עסקה לרכישת ציוד זהה לזה שנרכש בעבר, יש להגיש לספק מפרט טכני מעודכן ולקבל ממנו הצעה מפורטת בכתב.
הדבר נדרש הן כדי למנוע חילוקי דעות על המפרט בעתיד והן כדי שתהיה ביד הנמל שהות מספקת לבחינת כל ההיבטים המשפטיים והמסחריים של העסקה.
(ב) אף אם העסקה מוגדרת התקשרות עם ספק יחיד, רצוי שהחברה תבחן עסקאות חלופיות לפני שתפנה לספק היחיד.
06 פורסם מכרז בין -לאומי לרכישת גוררת.
ארבע חברות, ובכללן המספנה, רכשו את מסמכי המכרז, ורק המספנה דלעיל הגישה לחברה הצעה להתקשרות לצורך רכישת הגוררת.
בהצעה האמורה צוינו הסתייגויות מדרישות שנכללו במכרז.
07 החליטה ועדת המכרזים לבטל את הליך המכרז.
ביוני 2007 פרסמה ועדת המכרזיםRFI .
שלוש חברות מחו"ל וחברה מישראל הגישו הצעות מחיר.
נמצא כי תהליך זה לא הושלם.
בסופו של דבר שבה החברה וקיימה משא ומתן עם המספנה, וב - 29.
07 חתמה עמה על חוזה לרכישת גוררת של 53 טון במחיר9.
6 מיליון אירו, מחיר הגבוה ב-60% ממחיר הגוררת "אמציה" שנרכשה בשנת 2001.
בסופו של דבר, בגלל אילוצי זמן, נחתם בנובמבר 2007 חוזה לרכישת הגוררת עם המספנה המקורית, אף שהמחיר שדרשה עבורה ( 9.
6 מליון אירו) היה גבוה ב - 32% (מהמחיר שנקבע בהצעת המחיר בתחילת התהליך 7.
25 מיליון אירו) וכן גבוה ב- 60% ממחיר הגוררת בשנת 2001 .
על החברה לאמץ וליישם בהקדם את הלקחים שהפיקה מעיסקה זו.
רכישה מספקים יחידים .
סעיף3(29 ) לתקנות קובע כי התקשרות בחוזה לביצוע עסקה בטובי ן או במקרקעין, לביצוע עבודה או לרכישת שירותים, אינה טעונה מכרז אם היא "התקשרות עם מי שלפי זכויות מכוח דין או בהתאם למצב הדברים בפועל הוא היחיד המסוגל לבצע את נושא ההתקשרות, ובלבד שמי שהוא הסמכות המקצועית במשרד לאותו עניין חיווה דעתו בכתב על כך שהספק הוא יחיד כאמור, והמנהל הכללי של החברה אישר את ההתקשרות".
06 הגיש האחראי לרכש חו"ל בחברה לוועדת המכרזים רשימה של 45 ספקים וביקש כי תאשר שהם ספקים יחידים לרכש מחו"ל, לפי המלצתה של ועדה מקצועית של החברה מ- 28.
בבקשה צוין כי כל הספקים האמורים הם היחידים המוסמכים לספק או לייצר את החלפים הנדרשים לציוד בנמל ואף היחידים המחזיקים בשרטוטים ובתכניות התחזוקה של אותם חלפים.
יצוין כי בעת שהייתה רנ"ר אחראית לתפעול החברה נכללו ברשימה יותר ממאה ספקים.
06 אישרה ועדת המכרזים כי הספקים שנכללו ברשימתו של האחראי ל רכש חו"ל ייחשבו ספקים יחידים.
הוועדה ציינה בהחלטתה כי ההחלטה תהיה תקפה בכפוף לסייגים 1348 דוח שנתי58ב .
שלהלן: האישור יוגבל לשנה; האישור יוגבל לעסקאות בסכום מרבי של מיליון ש"ח לכל ספק; כל התקשרות לצורך עסקה בסכום גדול יותר תחייב פנייה נוספת לוועדת המכרזים.
נוסף על כך הוגשה לוועדת המכרזים רשימה של 25 ספקים בארץ שיצרנים מחו"ל אישרו כי הם נציגיהם הבלעדיים, וב- 14.
07 היא אישרה, על פי המלצת ועדה מקצועית מ- 9.
07 , כי הספקים שנכללו ברשימה ייחשבו ספקים יחידים.
נקבע כי תוקפה של החלטת ועדת המכרזים בעניין זה יוגבל לשנה בלבד, וכי לקראת סיומה של תקופה זו תכונס שוב הוועדה המקצועית ותעדכן את הרשימה, אם יהיה צורך בכך.
למרות שלחלפים מסוימים נקבעו ספקים יחידים, הביקורת העלתה כי ב-80 מקרים רכשה החברה חלקי חילוף אלו מספקים שלא נכללו ברשימת הספקים היחידים שאישרה ועדת המכרזים ב - 5.
06 (להלן- ספקים נוספים).
דבר המצביע כי נקבעו ספקים יחידים לחלפים שיש להם ספקים נוספים.
האחראי לרכש חו"ל הסביר כי מדובר בחלפים שהם חלק ממכלול 8 , ולפיכך אפשר לקנותם מיצרני המכלול ואין צורך לקנותם מיצרני הציוד המקורי דווקא.
לדעת משרד מבקר המדינה על החברה להגדיר במדויק אילו פריטים מהמכלול יש לרכוש מהספק שהוגדר ספק יחיד ומה ניתן לרכוש מספקים נוספים במסגרת הליך תחרותי.
ב-18 מקרים(מתוך ה-80 ) היו החלפים לא מקוריים, ומחירי החלפים שסיפק הספק הנוסף היו יקרים ב -3%- 139% ממחירי החלפים המקוריים שדרשו הספקים היחידים.