HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
42 אליאברהם, "תעסוקת אסירים בשירות בתי הסוהר", צוהר לבית הסוהר, 7 ( 2003,) 'עמ18- 10.
המשרד לביטחון הפנים 499 .
:שם הדוח היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 יצוין כי במחקר שביצע שב"ס לגבי אסירים שהשתחררו בשנים 2005 -2000 עלה כי שיעור המועדות באסירים שהשתתפו בתעסוקה יצרנית בבית הסוהר היה 24% , לעומת42% אחוז מועדות בכלל האסירים שנבדקו43 .
סעיף[ בפקודת בתי הסוהר נקבע כי "עבודת אסירים תהיה לפי הוראות48 ,לחוק העונשין התשל"ז- 1977]44 , בתוך תחום בית הסוהר או מחוץ לו, בכל מקום במדינה ובכל עבודה שתיקבע".
בחו נוסח [ ק העונשין נקבע כי "אסיר יהא חייב בעבודה לפי פקודת בתי הסוהר , התשל"ב]חדש- 1971 , והתקנות לפיה.
תקנות אלה יכילו הוראות בעניין שכר ובעניין תנאי עבודתו של האסיר מחוץ לשטח בית הסוהר".
לעניין עבודת אסירים נקבע בתקנות כי "ליד כל בית סוהר תהיה ועדת קבלה.
תשבץ אותו בעבודה המתאימה" עוד נקבע כי "עבודת אסיר תכוון ככל האפשר לשיקומו".
]ו[ בפקודת הנציבות מ - 2001 "בנושא "כללים בדבר העסקת אסירים בבתי סוהר ומחוץ להם נקבעו כמה עקרונות יסוד לתעסוקת האסירים, ואף לפיהם כל אסיר חייב בתעסוקה; תעסוקת האסיר תכוון ככל האפשר לשיקומו; ומגמת שב"ס לספק, במידת האפשר, תעסוקה מתאימה לכל אסיר, הן בין כותלי מתקני הכליאה והן מחוצה להם, תוך מתן דגש לפיתוח תעסוקה יצרנית והעסקת מרב האסירים בעבודות ייצור.
ב- 2001 פסק בג"ץ45 כי הדין המצוי בנושא תעסוקת אסירים מסדיר את הנושא באופן חלקי בלבד, ומותיר למעשה עניינים חשובים בלא הסדר כיאות, זאת אף ש"הגדלת היצע העבודה תשרת את התכלית של חוק העונשין ואף את האינטרס של האסירים בד"כ".
בעקבות פסק הדין מינה שר המשפטים דאז צוות בין-משרדי שהמליץ, בנובמבר 2004, לתקן את הפקודה כך שתעגן את הכללים החלים בעניין תעסוקת אסירים על שב"ס, על המעסיק ועל האסיר, זאת תוך שמירה על כבוד האסיר והגשמת תכלית השיקום העומדת במרכז ההסדר בדבר תעסוקת אסירים.
ב- 2011 הגישה הממשלה הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר 46 שהתבססה על המלצות הצוות הבין-משרדי.
הצעת החוק עברה בקריאה ראשונה בכנסת ה -31 , והיא אמורה לעלות לדיון בכנסת ה-32 לאחר שבמאי 2013 .
הוחל עליה דין רציפות התעסוקה בשב"ס מנותבת בשלושה ערוצים: (1 ) עבודות תחזוקה ושירותים מקצועיים (להלן - שת"ם), הכוללות עבודות מטבח, ניקיון, תחזוקה ועוד.
בסוף 2012 הועסקו כ- 3,000 ;אסירים בעבודות שת"ם (2 ) תעסוקה יצרנית ב-18 מרכזים יצרניים בבתי הסוהר הכוללים מפעלים של שב"ס ומפעלי יזם (מפעלים אזרחיים אשר הקימו קווי ייצור בבתי הסוהר).
האסירים העובדים במפעלים עוסקים בייצור של מוצרי ריהוט, עבודות מתכת, טקסטיל ועוד; (3 ) הכשרה מקצועית שבמסגרתה לומדים האסירים במגוון קורסים מקצועיים, חלקם לקראת העבודה במפעלים וחלקם לקראת השחרור.
כאמור בתר"ש, בשנת 2009 הציב שב"ס יעד של העסקת 3,000 אסירים בתעסוקה יצרנית עד שנת 2013 .
בתרשים3 שלהלן מובאים נתונים על מספר האסירים שהועסקו בממוצע בכל שנה בתעסוקה יצרנית בשנים 2012 -2003 : .
43 ,"ניסים קשי, אלי אברהם ושרון אוסקר, "תעסוקת אסירים בשב"ס: צמיחה ורצידיביזם צוהר לבית הסוהר, 10 ( 2006 '), עמ 29-25.
44 סעיף זה החליף את סעיף14 [ )לחוק דיני העונשין (דרכי ענישה, התש"ל ]נוסח משולב- 1970 , .
המוזכר בפקודה 45 בג"ץ 1163/98 , ,שדות נ' שירות בתי הסוהרפ"ד נה( 4 ') עמ817 .
46 'הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס41 ) (תעסוקת אסירים), התשע"ב- 2011.
שם הדוח: היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 יצוין כי עוד ב - 2007 קבע הנציב דאז יעד העסקה של 3,000 .
אסירים בתעסוקה יצרנית מחלקת התעסוקה הכינה תכנית עבודה רב -שנתית למימוש היעד - תכנית 3,000 .
התכנית התבססה על ארבעה "צירי פעילות": שדרוג תשתיות; הקמת מפעלים חדשים; הקצאת משאבים (תקינת כוח אדם, מנהלי מפעלים וסגל מטה); וצמצום מסגרות פעילות אחרות כדי להפנות אסירים למערכי הייצור.
חלק מהפעולות שהוגדרו בוצע וחלקן לא בוצע מטעמים של שיקולי תקציב, קושי ביורוקרטי, בעיות ביטחון וסדרי עדיפויות של שב"ס.
משנת 2011 שונה היעד הרב -שנתי בתכניות העבודה השנתיות ל"הגדלת היקף האסירים המועסקים בתעסוקה יצרנית" ללא ציון יעד מדיד.
מספר האסירים המועסקים בתעסוקה היצרנית בארבע השנים האחרונות מעלה ספק ממשי באשר ליכולתו של שב"ס לעמוד ביעד שקבע לעצמו בתר"ש - 3,000 מועסקים עד 2013.
הנציב מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי תכנית הרחבת הפעילות התעסוקתית התבססה על הרחבת שטחי הייצור בבתי הסוהר, הקמת מפעלים חדשים, הקצאות משאבים בתחום כוח אדם וצמצום מסגרות פעילות אחרות לשם הפניית אסירים למערכי הייצור.
בעוד שתכניות העבודה של השב"ס בתחום שדרוג המפעלים בוצעו, בניית מפעלים חדשים לא יצאה אל הפועל.
עוד ציין הנציב כי מספר המועסקים בתעסוקה יצרנית בשב"ס הוא "דינמי, נבנה מחדש ומשתנה מדי יום ביומו, בהתבסס על רצף העסקאות וביקושים לייצור, ואלה אקסוגנים לחלוטין", ולכן "לא ניתן לשלוט בהיקף המועסקים".
להערכת השב"ס, תכנית להעסקת 3,000 אסירים היא רף שאליו ניתן "לשאוף ולהתקדם בתכנית רב-שנתית".
המשרד לביטחון הפנים 501 .
:שם הדוח היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס כי יש לתת את הדעת לצ ורך הציבורי לתת מענה שיקומי לאסירים באמצעות תעסוקה יצרנית גם אם יש תלות בין צורך זה לבין ההתנהלות העסקית הנובעת מהביקוש למוצרים.
היות ונושא התעסוקה היצרנית מהווה מרכיב מהותי בשיקום, על שב"ס לפעול להרחבת המפעלים ככל הניתן על מנת להגיע ליעד של הרחבת היקף העסקת האסירים.
היקף השתתפות האסירים בפעולות התקון מהמחקרים עולה שלפעילויות התקון השפעה של ממש על הפחתת המועדות בקרב אסירים משוחררים.
למרות זאת עולה ששיעור ניכר מבין האסירים לא נוטלים חלק בפעולות אלו כמפורט להלן.
בתרשים 4 שלהלן מוצג פילוח של שיעור האסירים 47 שהשתתפו בפעולות התקון בדצמבר 2012 .
הנתונים נוגעים לכלל פעולות התקון פרט לפעולות הטיפול והרפואה.
יצוין שברוב המקרים אסיר המשתתף באחת מפעולות התקון מנוע מליטול חלק בפעולת תקון נוספת במקביל.
יוצאות מהכלל הן פעולות הטיפול, שבהן יכול אסיר להשתתף במקביל להשתתפות בפעולות תקון אחרות: .
לא כולל עצורים 502 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מהתרשים עולה כי שיעור האסירים שאינם משולבים בפעילות התקון בכל בתי הסוהר מגיע לכ-38% .
מדובר באלפי אסירים שבדצמבר 2012 לא נטלו חלק בפעילויות התקון.
עוד עולה כי בחמישה מבתי הסוהר שיעור האסירים שאינם משולבים בפעילות התקון עלה באותה עת על 40% , וכי בבית הסוהר אשל הסתכם שיעור זה בלמעלה מ-65%.
הנציב מסר בתשובתו כי למרות ההשקעה בשיקום האסירים ובהפחתת המועדות אין להתעלם מכך שהשהייה בבתי הסוהר איננה מרצון, ואילו הליך טיפולי מצריך רצון מצד האסיר.
על שב"ס להשקיע בכל האסירים גם באלה חסרי הסיכוי.
עם זאת לעולם יהיה מצווה על הארגון לפעול להרחבה עד למקסימום האפשרי של ניצול משאביו.
הנציב ציין כי הביקורת מציגה תמונת מצב בנקודת זמן ואינה משקפת את כל תמונת שילובו של האסיר בפעילויות תקון לאורך כל תקופת מאסרו, זאת מאחר שחלק מהאסירים שפוטים לשנים רבות ואפשרות שילובם בפעילויות משתנה על פני תקופת המאסר.
תכנית רב -שנתית נועדה לשמש כלי עזר למימוש החזון הארגוני של שב"ס, שבמרכזו פיתוח תכנית אב למיצוב השיקום כתחום ליבה בשב"ס.
למרות זאת, מהסקירה לעיל עולה כי שב"ס לא השיג את מרבית היעדים הרב-שנתיים שהציב בתר"ש במשימת הטיפול והשיקום.
משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס לפעול באופן נמרץ על מנת להגדיל באופן ניכר את מספר האסירים המשולבים במחלקות הטיפוליות, בפרויקטים הטיפוליים, במסגרות החינוך ובתעסוקה היצרנית.
בכלל זה על שב"ס לפעול למציאת פתרונות שיקומיים לאסירים בהתאם לתוצאות המחקרים והסקרים שמבצעת יחידת המחקר.
איסוף הנתונים ותיעודם בשב"ס לוקה בחסר, דבר הפוגע ביכולת אנשי המקצוע במטה הארגון לבצע תכנון -על ובקרה תוך התבססות על נתונים מהימנים מבתי הסוהר לגבי פעילויות התקון.
ראוי שבשב"ס ייבנה מסד נתונים שיתעד את פעילויות התקון שבהן משתתף כל אסיר עם כניסתו למאסר ועד לשחרורו, ובכלל זה מעבר בין בתי סוהר והפסקת פעילויות, הן ביזמתו והן ביזמת שב"ס.
בדרך זו תתאפשר בקרה על המיצוי המקסימלי של פוטנציאל השתתפות האסירים בפעילויות התקון.
נציב שב"ס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי התר"ש שהחל בשנת 2009 הופסק בטרם סיומו מאחר שהוחלט על עריכת תר"ש מעודכן החל בשנת 2013; חלק מן המשימות שלא הסתיימו עד תום 2012 הועברו לתר"ש המעודכן, לרבות מיפוי צרכים, בחינה מחודשת של מפתחות התקינה, טיפול בעברייני מין וגיבוש תכנית להגדלת מספר המועסקים בשב"ס.
עוד מסר הנציב כי "תחום התקון חסר כלים לאיסוף נתונים שיטתי בהעדר מיחשוב של מרבית מתחומי פעילותו", וכי השב"ס מקווה להביא לפתרון הבעיה "עם ההחלטה המערכתית להקצות משאבים ולהתחיל באפיון מערכת ממוחשבת לתחום".
המשרד לביטחון הפנים 503 .
:שם הדוח היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 רצף הטיפול .
בשנים 2012 -2010 השתחררו מבתי הסוהר בארץ כ- 7,300 אסירים פליליים בממוצע בכל שנה.
לרוב, נתקלים האסירים המשוחררים בקשיים הן במישור האישי והן במישור החברתי.
סיכויי ההצלחה של השיקום תלויים בגורמים רבים: חלקם נוגעים לאסיר עצמו (כישוריו, רמת המוטיבציה שלו, מצבו הנפשי ועוד) וחלקם נוגעים לגורמים סביבתיים -חברתיים, הכוללים את נכונות החברה לקבלו ולעזור לו, את מסגרות הטיפול והשיקום שמוצעות לו ואת מידת הפיקוח שלהן48.
בתר"ש הוגדר יעד לגיבוש גישת "רצף הטיפול" בשנה שלאחר סיום ריצוי המאסר, וזאת על מנת לשמר את הישגיו של האסיר בפעילויות התקון השונות שבהן השתתף בתקופת מאסרו ולהבטיח ככל הניתן את השתלבותו בחברה הנורמטיבית עם שחרורו.
יחד עם זאת יצוין כי השב"ס אינו אחראי לטיפול באסירים לאחר שחרורם, אלא זהו תפקידן של רש"א ומחלקות הרווחה ברשויות המקומיות שבתחומן מתגוררים האסירים.
מחקרים מראים שאסירים שעברו טיפול בכלא והמשיכו טיפול בקהילה הגיעו לתוצאות טובות יותר בשיקום, מאשר אסירים שרק קיבלו טיפול בכלא.
רצף טיפולי מתקיים כאשר אסירים מתחילים הליך שיקומי כולל בכלא ומיד עם שחרורם מופנים לתכניות שיקום בפיקוח בקהילה, בהוסטלים או במסגרות שיקומיות אחרות.
נמצא כי רצף טיפולי מגדיל את סיכויי האסירים לשמר את הישגי השיקום לאורך זמן49 , וכי בקרב אסירים שעברו טיפול שיקומי אינטנסיבי בבית הסוהר ולא המשיכו בטיפול לאחר שחרורם, לא נשמרו ההישגים אלא ירדו לטמיון50 .
הרשות לשיקום האסיר רש"א היא תאגיד סטטוטורי, ובין תפקידיה לפי חוק רש"א, לגבש מדיניות שיקום לאסירים, להכין בתיאום עם שב"ס תכניות שיקום לאסירים לקראת שחרורם ולפעול לקליטת אסירים משוחררים בקהילה.
שר הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - שר הרווחה) הוא הממונה על ביצוע חוק רש"א.
חוק שחרור על תנאי מסדיר את סוגיית שחרורם על תנאי של אסירים לאחר ריצוי של לפחות שני שלישים מתקופת המאסר שנפסקה להם.
לפי החוק, ועדת שחרורים 51 רשאית לשחרר אסיר מנשיאת יתרת תקופת המאסר על תנאי לאחר ששוכנעה כי הוא ראוי לכך וכי שחרורו אינו מסכן את שלום הציבור.
לפני ועדת שחרורים תובא חוות דעת של רש"א, אם ניתנה כזו, שתכלול תכנית לשיקום האסיר, אפשרויות השתלבותו בעבודה סדירה או בתכנית טיפולית וכן מידת הפיקוח של רש"א על התכנית.
ועדת שחרורים רשאית להתנות את שחרורו על תנאי של אסיר בהשתתפותו במהלך תקופת התנאי בתכנית השיקום שהוכנה בידי רש"א.
המבנה הארגוני של רש"א כולל מטה וארבעה מחוזות (צפון, מרכז, דרום וירושלים).
בכל מחוז מועסקים יועצי כלא -קהילה, המכינים תכנית שיקומית לאסירים לתקופה שלאחר .
48 ,"גדעון ביאלר ורונית פלד, "פיקוח ותעסוקה צוהר לבית הסוהר, 14 ( 2011 '), עמ 130-113 .
49 ,מחלקת חטו"ש, טיוטה לאמנה בין רש"א לשב"ס 3.
50 ,יואב סנטו וגיורא רהבמסיימי תכניות השיקום והגמילה בבית סוהר חרמון, ( 2008,) המשרד לביטחון הפנים.
51 הוועדה מורכבת משופט העומד בראשה, הממונה על ידי שר המשפטים בהסכמת נשיא בית המשפט העליון, שני נציגים שממנה שר המשפטים, וקצין שב"ס בדרג של משקיף שממנה השר לביטחון הפנים.
שם הדוח: היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שחרורם (להלן- יועצי רש"א), ויועצי תעסוקה המסייעים לאסירים באיתור מקומות תעסוקה, מלווים א ותם בתהליך ההשתלבות ומסייעים להם להתמיד בעבודתם.
ביוני 2013 הועסקו ברש"א 123 עובדים.
באגפי הרווחה שברשויות המקומיות מועסקים רכזי שיקום האסיר אשר רש"א מממנת מחצית מעלות העסקתם.
הרכזים אחראים לביצוע התכנית השיקומית (להלן - רכזי שיקום).
חלק מהיועצים והרכזים מועסקים בחלקיות משרה.
בסיס התקציב השנתי של רש"א בשנים 2003 עד 2013 היה כ -14 מיליון ש"ח.
בשנים 2012 -2011 היה מחזור הפעילות של רש"א כ -24 מיליון ש"ח לשנה, וזאת לאחר השתתפויות של משרדי ממשלה אחרים בפעילויותיה וקבלת תוספת תקציבית מיוחדת ממשרד הרווחה.
בשנת 2011 פרסמה רש"א את החזון שלה לשנים הבאות, שהוא "מתן הזדמנות לאסיר המשוחרר להשתקם ולהשתלב במשפחה ובחברה במטרה למזער את אחוזי המועדות ולהגן על הציבור מפני פשיעה ועבריינות".
במטרה להגשים את החזון הגדירה רש"א כמה יעדים לשנים הבאות.
משרד מבקר המדינה בדק את מימוש היעדים; להלן הפירוט.
בתקנות הרשות לשיקום האסיר (ועדה להכנת תכניות שיקום), התשמ"ז- 1987 (להלן- תקנות רש"א), נקבע שיש להתחיל לדון בעניינו של אסיר לצורך הכנת תכנית שיקום לוועדת שחרורים לפחות כשלושה חודשים לפני ששני שלישים ממאסרו הסתיימו.
מדי שנה משתחררים בממוצע כ - 7,300 אסירים.
לטענת רש"א, כ-60% מהם בעלי פוטנציאל שיקומי52 .
יועצי רש"א אמורים לפגוש את כל האסירים המיועדים לשחרור, לאבחנם ולהכין תכנית שיקום לאלה שנמצאו מתאימים לכך.
בשנת 2011 הועסקו יועצי רש"א ב-15 משרות.
היועצים נפגשו עם כ- 4,800 אסירים והכינו כ-001,9 תכניות שיקום53 .
באותה שנה קבעה רש"א כיעד להגדיל את מספר משרות היועצים ל-24 במטרה להגדיל את מספר האסירים שיועצי רש"א פוגשים לכ- 6,000 .
בכל שנה הביקורת העלתה כי בשנת 2012 היו14 משרות ליועצים.
היועצים נפגשו עם כ- 4,100 אסירים והכינו כ- 1,500 .
לפי רש"א ההיקף הנדרש להקצאת רכזי שיקום בקהילה הוא משרה מלאה54 של רכז על כל 80 אסירים הנמצאים בבית הסוהר מאותה רשות מקומית.
ב- 2011 הועסקו רכזי רש"א ברשויות המקומיות ב-40 משרות, ורש"א קבעה כיעד להגדיל את מערך משרות הרכזים ל- 100 .
52 אסירים שיש סיכוי גבוה שיתמידו בתכנית השיקום, אינם משתמשים פעילים בסמים ומראים מוטיבציה לעבור את תהליכי השיקום.
53 נתון זה הינו הערכה בלבד של רש"א.
לרש"א אין נתונים לגבי שנת 2011.
משרה אחת יכולה להתחלק בין כמה רכזים העובדים בחלקיות משרה המשרד לביטחון הפנים 505 .
:שם הדוח היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 במועד סיום הביקורת מספר המשר ות של רכזי השיקום נותר כשהיה - 40 , והם פעלו בכ -45 רשויות מקומיות מתוך כ -250 רשויות בכל הארץ.
בביקורת עלו פערים בין היקף המשרות הנדרש לפי רש"א לבין המצב הקיים.
כך, לדוגמה, נמצא כי בעיר רחובות היו 95 אסירים אך בעירייה לא הייתה כלל משרה לרכז שיקום.
עוד נמצא כי הבעיה מתמקדת ברשויות מקומיות ביישובים ערביים.
כך, לדוגמה, בשנת 2012 היו בעיר טירה 75 אסירים ולא הייתה כלל משרה לרכז שיקום; ובטייבה היו 146 אסירים, ברהט96 אסירים, ובתל שבע75 אסירים, ובכל אחת מרשויות אלה הייתה חסרה חצי משרה של רכז שיקום.
ראש עיריית טירה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 כי העירייה מצויה בגירעון כספי ואין באפשרותה לממן משרה לעובד שיטפל בתחום שיקום האסיר.
ממלאת מקום מנכ"ל עיריית טייבה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 כי "מאחר והעירייה קרסה כלכלית והגיעה למצב בו נוהלה ע"י נאמן בשנים אלה, הרי שלא ניתן היה לממן רכז שיקום בתקן מלא, שכן העירייה מחויבת השלמת המשרה ב-50%.
" מנהל אגף הרווחה בעיריית רהט מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 כי "מראשית 2013 עיריית רהט נענתה לבקשת הרשות לשיקום האסיר להקצות תקן מלא לטיפול באסירי רהט ומשפחותיהם וזאת בשל החשיבות הרבה לשיקום חוזר והסתגלות חיובית וקבלה ע"י הקהילה".
מנהלת המחלקה לשירותים חברתיים במועצה המקומית תל שבע מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 כי רכזת שיקום האסיר עבדה בהיקף של75% משרה עד סוף יוני 2012 , ומיוני 2013 נקלטה רכזת חדשה בהיקף משרה של 50% .
בשנה שבה שלא הייתה רכזת ניתן לאסירים המשוחררים מענה על ידי רש"א בבאר שבע ועל ידי עובדים סוציאליים במחלקה לשירותים חברתיים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 מסר מנכ"ל רש"א כי "נחוצה תקינה הולמת של תוספת כ"א לטובת רכזי השיקום.
אלה יאפשרו מתן סיוע מקיף יותר בטיפול האסירים בקהילה.
בהיעדר תקנות אלה, אסירים רבים נפלטים מן המערכת ואינם זוכים לטיפול ראוי במחלקות הרווחה".
מחקרים בארץ ובעולם מוכיחים כי השמה וליווי תעסוקתי של אסירים משוחררים הם גורם מרכזי בשיקומם, וכי "אין שיקום ללא תעסוקה" 55 .
בשנת 2010 העסיקה רש"א יועצי תעסוקה בשבע משרות מלאות, והם טיפלו בכ-900 אסירים משוחררים.
בשנת 2011 הציבה רש"א יעד להרחבת מערך יועצי התעסוקה לשמונה משרות.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי בשנת 2012 עמד מספר המשרות של יועצי התעסוקה ברש"א על 7.
5 והם טיפלו ב -885 אסירים משוחררים.
עוד העלתה הבדיקה כי יועצי התעסוקה של רש"א אינם מטפלים באוכלוסיית האסירים המשוחררים הערבים, המתגוררים ביישובי הפריפריה בצפון ובדרום.
55 ,"גדעון ביאלר ורונית פלד, "פיקוח ותעסוקה צוהר לבית הסוהר, 14 ( 2011 '), עמ 130-113 ; ,הרשות לשיקום האסירסיכום שנת עבודה , אוקטובר 2011.
הוסטלים הם מוסדות לשיקום עבור אסירים משוחררים הזקוקים לטיפול מרוכז, ליווי צמוד ותמיכה רחבה על מנת לקבל כלים לחיי קהילה נורמטיביים.
האסירים שוהים בהוסטל לתקופה של כשנה.
בשנת 2010 הפעילה רש"א11 הוסטלים.
שמונה הופעלו ישירות על ידה ושלושה הופעלו באמצעות מיקור חוץ על ידי עמותות פרטיות.
בשנים 2010 -2009 טופלו בהוסטלים כ-330 אסירים.
ב- 2011 רש"אהציבה לעצמה יעד להרחיב את מערך ההוסטלים ל -16 , כך שמספר המטופלים יגדל ל-450 .
אסירים בכל שנה מאז 2011 ועד מועד סיום הביקורת נסגרו שני הוסטלים שהופעלו על ידי רש"א והוסטל אחד שהופעל בידי עמותה פרטית.
אחד מההוסטלים שנסגר היה ייעודי לאוכלוסייה הערבית.
ב- 2012 התחילו רק כ-250 .
אסירים טיפול בשמונה הוסטלים כלי טיפול עיקרי ומקצועי ממדרגה ראשונה ]הם[ מנכ"ל רש"א מסר בתשובתו כי "הוסטלים בייחוד שמדובר באוכלוסיות הקשות ביותר, בעלות שיעור הרצידיביזם הגבוה ביותר אשר דורשות טיפול אינטנסיבי.
על כן, קיים הכרח לפתיחתם של הוסטלים נוספים אשר יתנו מענה מקיף לכלל אוכלוסייה זו".
בשנת 2012 טיפלה רש"א בכ- 2,500 אסירים משוחררים.
מהסקירה לעיל עולה כי לא עלה בידי רש"א להתקדם לקראת השגת היעדים שהציבה עוד בשנת 2011 : יועצי רש"א לא נפגשו עם כל האסירים שעתידים היו להשתחרר וניכר מחסור ברכזי שיקום בקהילה וביועצי תעסוקה.
נוסף על כך צומ צמו מספר המקומות בהוסטלים לטיפול באסירים ובלט המחסור בפעילותה של רש"א בכל הנוגע לטיפול באסירים ערבים.
מנכ"ל רש"א מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 כי הצלחת תהליך השיקום מותנית ברצף הטיפולי, ובלעדיו, המשאבים שהושקעו בשב"ס יורדים לטמיון והאסירים מועדים וחוזרים לבתי הסוהר.
המנכ"ל הוסיף "כי המענה הכולל הניתן לאוכלוסיית ", וכי הצבת היעדים ]רש"א[ המיעוטים, רחוק מלהיות מספק על רקע מחסור במשאבי הרשות ב- 2011 התבססה על הקצאת משאבים ותקציבים לרשות.
משאבים אלו לא הוקצו, ומשכך לא ניתן היה לעמוד ביעדי תכנית העבודה.
שר הרווחה מסר למבקר המדינה בתשובתו מינואר 2014 כי "תקציבה הנתון של הרשות לשיקום האסיר לא מאפשר ביצוע תכניות שיקום לכלל האסירים ברי השיקום".
לדבריו, משרדו מקיים דיונים בנושא מול האוצר על מנת להגדיל את תקציב רש"א "באופן אשר יאפשר מתן טיפול ליותר אסירים".
המשרד לביטחון הפנים 507 .
:שם הדוח היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עקרון הרצף הטיפולי מחייב בחינה כוללת של התשומות המושקעות בתחום שיקום האסירים על ידי השב"ס ורש"א.
מענה שיקומי חסר או מוגבל בשלב שלאחר שחרור האסירים פוגע ממילא בהשקעה שהושקעה בפעולות שיקום בתקופת מאסרם.
לכן, ראוי לנתח את החוסר במשאבים שעליהם מצביעה רש"א גם למול ההשלכות שיש לכך על ההשקעות שכבר הושקעו באסירים מתקציב שב"ס במהלך תקופת מאסרם.
ככלל, כל החלטה אשר תוביל לפגיעה ברצף הטיפולי תגרום לפגיעה ממשית ביכולת להביא לשיקום של חלק מהאסירים המשוחררים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד הרווחה בשיתוף רש"א ובתאום עם משרד הפנים להחליט מהו המענה המינימלי הנדרש מרשויות מקומיות בנושא טיפול באסירים משוחררים שבתחומן.
באופן זה ניתן יהיה למנוע מקרים שבהם רשויות מקומיות אינן נותנות מענה הולם לטיפול בנושא, או שהן נותנות מענה חסר באופן משמעותי.
מטפלים פרטיים כאמור, חוק שחרור על תנאי קובע כי ועדת שחרורים, בבואה להחליט אם אסיר ראוי לשחרור על תנאי, תתייחס בין היתר לחוות דעת הכוללת תכנית שיקום של רש"א, אם ניתנה.
ישנם אסירים הפונים למטפלים פרטיים לצורך הכנת תכנית שיקום ומממנים זאת בכספם הפרטי.
הפנייה למטפלים הפרטיים נעשית בין היתר במקרים שרש"א מחליטה שלא להכין תכנית שיקום לאסיר, שהתכנית שהכינה רש"א לא מתאימה לאסיר לדעתו או שהאסיר מעדיף מטפל פרטי על פני קשר עם הממסד.
בשנים האחרונות גדלה התופעה של פניות אסירים למטפלים פרטיים.
אף שאין נתונים רשמיים בדבר מספר תכניות השיקום שהוכנו בשנים האחרונות על ידי מטפלים פרטיים, ההערכה היא שוועדות השחרורים מאשרות בשנה בין 250 ל-300 תכניות כאלה56 .
עבודת המטפלים הפרטיים מתבצעת לצד פעילותה של רש"א, שעל פי החוק היא זו שמתפקידה להכין תכנית שיקום לאסירים לקראת שחרורם.
מעורבות המטפלים הפרטיים כשירות מקביל לשירות הציבורי מעלה חשש שאסירים שרש"א אינה מכינה להם תכנית שיקום ושידם אינה משגת רכישת שירות ממטפל פרטי, יפחתו סיכוייהם לשחרור מוקדם.
כמו כן מעורבות זו מעלה את הצורך ביצירת מנגנוני פיקוח ובקרה על איכות תכניות השיקום, יישומן ועמידת האסירים בהן.
מנכ"ל רש"א מסר בתשובתו כי "התכניות הפרטיות אינן נמצאות בפיקוח המדינה.
הכניסה של גורמים פרטיים ללא יכולת המדינה לפקח על פעולותיהם פותחת פתח מסוכן ואי סדרים שלא ניתן יהיה לגלותם".
נציב שב"ס מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2013 כי "לאחרונה בוטלה פקודה שנוגעת לכניסת מטפלים פרטיים לביס"ר ופורסמה הוראת שעה המסדירה את כניסת בעלי רישיון עיסוק בתחומי הטיפול והשיקום למטרות מוגדרות יותר מבעבר לצרכי אבחון.
56 ,מרכז המחקר והמידע של הכנסתנתונים בנוש א שיקום אסירים, יולי 2011.
שם הדוח: היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לקראת שחרור תותר כניסת מטפלים פרטיים רק למי שרש"א איננה בונה לו תכנית מטעמים שאינם קשורים באסיר".
1 ניתן פסק דין 57 ולפיו "לא היה מקום בקבלת החלטה מיידית בדבר שלילת כניסה באופן גורף לכל המטפלים, באשר זוהי פעולה לא מידתית ובלתי סבירה".
בפסק הדין נקבע שעל שב"ס "לאפשר הכנסת מטפלים פרטיים לצורך הכנת תוכנית שיקום פרטית לוועדה לשחרור על תנאי בהתאם לרשימת המטפלים שאושרה או תאושר על ידם".
בתשובתו למבקר המדינה מסר שר הרווחה, כי הוא ער למצב הקשה שנוצר בשל תכניות השיקום שמוגשות לוועדות השחרורים על ידי המטפלים הפרטיים ללא פיקוח, אף שעל פי החוק יש לכל אסיר זכות להציג תכנית פרטית לפני ועדת שחרורים.
לדבריו, לתכניות השיקום המוגשות על ידי מטפלים פרטיים יש השלכות כבדות משקל על אי השוויון בין האסירים, על המשכיות הטיפול ועל הפסקת הרצף הטיפולי ופגיעה באינטרס הציבורי במניעת עברות נוספות.
עוד מסר השר כי בשל חשיבות הנושא ואף שאין הוא בסמכותו בכוונתו להסדיר את הנושא בתיאום עם ש רת המשפטים, שר האוצר והשר לביטחון הפנים ובכלל זה תיקוני חקיקה, ותוספת תקציבים ותקני כוח אדם לרש"א.
כל זאת כדי שרש"א תוכל להכין יותר תכניות שיקום לאסירים ובכך תייתר חלק מתכניות השיקום שנבנות על ידי המטפלים הפרטיים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על שר הרווחה לפעול בשיתוף הגורמים המתאימים לכך כדי שלכלל האסירים אשר זכאים לפנות לוועדת שחרורים תהיה אפשרות שתיבחן הכנת תכנית שיקום מפוקחת עבורם, באמצעות גוף ציבורי.
בד בבד עליו להסדיר את מכלול ההיבטים של הכנת תכניות שיקום על ידי מטפלים פרטיים, לרבות הפיקוח והבקרה על התכניות ועל המטפלים.
ועדת שחרורים כאמור, חוק שחרור על תנאי מסדיר את סוגיית שחרורם על תנאי של אסירים לאחר ריצוי של שני שלישים מתקופת המאסר שנפסקה להם.
לפי החוק, ועדת שחרורים רשאית לשחרר אסיר מנשיאת יתרת תקופת המאסר.
ועדות השחרורים מקיימות בממוצע בכל שנה כ- 17,000 דיונים.
בכל יום דיונים דנה הוועדה בשחרורם על תנאי של כ-30 אסירים.
העומס הרב המוטל על ועדות השחרורים מביא לדחיית דיונים בעניינם של אסירים רבים, ועקב זאת הם אינם מקבלים את השחרור על תנאי במועד המוקדם ביותר האפשרי שנקבע בחוק.
בהידרשו לסוגיה זו, בעתירה של אסיר שטרם הוכרעה בקשתו להשתחרר כשנה לאחר המועד שבו היה עשוי להשתחרר58 , ציין בית המשפט המחוזי כי "בעתירה זו נחשפה בפנינו תמונה עגומה של הטיפול בעניינם של אסירים הזכאים על פי דין להיות מובאים בפני ועדת שחרורים, אולם זכותם זו נמצאת מקופחת או כמעט מאויינת.
מצב אשר בו אסירים אינם מובאים בפני ועדות שחרורים במועד אפקטיבי לדיון כאמור מהווה מצב שאין להשלים עימו".
57 עת"א 22925 -12-13 , בן חיון (אסיר) ואח' נ' משטרת ישראל/שרות בתי הסוהר -מחלקת האסיר ואח'.
58 עע"א 5500/09 , דמיטרי סטופק נ' ועדת השחרורים, נבו.
המשרד לביטחון הפנים 509 .
:שם הדוח היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ב- 2010 מינה שר המשפטים דאז צוות בראשותה של מנהלת מחלקת החנינות במשרד המשפטים, בשיתוף נציגים מהנהלת בתי המשפט, שב"ס, הסנגוריה הציבורית ופרקליטות המדינה, לבדיקה של "דרכי פעולתן של הוועדות ולמציאת פתרונות ייעול הניתנים ליישום באופן מיידי".
דוח הבדיקה הוגש לשר המשפטים ביולי 2010 .
הדוח מציין את חשיבות קיום המועדים הקבועים בחוק שחרור על תנאי.
כיוון ש"ככל שתקופת התנאי מתקצרת כך נפגעת האפקטיביות של התהליכים ניתן להמשיכם וולונטארית מעבר ]אם[ הטיפוליים, אשר גם לתקופת הרישיון, הרי שהם אינם נתונים עוד ל'תמריץ' מחד, ול'חרב' מאידך שמהווה תקופת הרישיון בשל הרתיעה מפני אובדנו".
לפי דוח הבדיקה, כמעט מחצית מכלל הדיונים בבקשות לשחרור על תנאי מסתיימים בהחלטה לדחות את הדיון למועד מאוחר יותר, היות והתיקים חסרים את החומר המלא הנדרש כתשתית להחלטת הוועדה.
בין החומרים העיקריים החסרים בולטת תכנית השיקום של רש"א.
מנהל בתי המשפט, מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 כי בעקבות ייעול המערכת, מראים נתוני 2013 כי חל שיפור בתהליכי העבודה, וכי מרבית האסירים מובאים בפני ועדת שחרורים כחודש לפני ריצוי שני שלישים ממאסרם.
הוא ציין כי נוהל הכנת התיקים לדיונים, שנכנס לתוקפו בתחילת 2010 , לא מיושם על ידי מרבית הגורמים הרלוונטיים.
לגבי דוח הבדיקה מסר מנהל בתי המשפט כי בעקבותיו הוחלט על העברת הניהול המלא של ועדות השחרורים למערכת בתי המשפט.
תכנית מפורטת ליישומו הוגשה ו"בימים אלו מתקיים דיון על הקצאת המשאבים הנדרשים וקביעת אבני דרך ליישום".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים ולהנהלת בתי המשפט כי עליהם לפעול בצורה נמרצת ליישום התכנית לשיפור המע רכת המינהלית של ועדות השחרורים, זאת כדי להגיע למצב שבו הדיונים בעניין שחרורם על תנאי של אסירים יתקיימו במועד שהם זכאים לכך על פי הדין.
מחקר המועדות העלה כי הסיכוי של אסיר ששוחרר בשחרור מוקדם לחזור לבית הסוהר נמוך פי 1.
5 מזה של אסיר ששוחרר לאחר ריצוי מאסר מלא.
לדעת מלומדים, עבריין שחוזר לחברה ללא תכנית שיקום מובנית הוא בעל מסוכנות רבה 59 .
גם המחוקק אימץ עמדה זו לגבי אסירים המשתחררים בשחרור מוקדם, בקובעו שאחד הנתונים שוועדת שחרורים תביא בחשבון הוא חוות דעת של רש"א60 .
הכוללת תכנית לשיקומו של האסיר .
59 "No one is more dangerous than a criminal who returns to society without a structured .
and supervised release plan " - פרופ' ג'ואן פטריסיליה, פרופ' למשפטים באוניברסיטת סטנפורד ומומחית לנושא השחרור המוקדם.
באם חוות הדעת ניתנה לוועדת השחרורים 510 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: היבטים בשיקום אסירים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 כאמור, מדי שנה בשנה משתחררים מבתי הסוהר כ- 7,300 אסירים פליליים.
בחמש השנים האחרונות השתחררו מבתי הסוהר 30%-25% .
מהאסירים בשחרור מוקדם יוצא אפוא שרק עבור כרבע מהם, אלה שעמדו בפני ועדת שחרורים, נבנתה תכנית להמשך השיקום ושמירה על הרצף הטיפולי, ואילו כ- 5,500 מהאסירים השתחררו ללא תכנית המשך לשיקום בקהילה.