HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד החינוך הוסיף כי הנושא מצוי בטיפול של אגף חנ"ם וציין כי מערכת ממוחשבת בנושא "תכנית אישית לתלמיד " נמצאת בשלבי תכנון ופיתוח.
על משרד החינוך, ובכלל זה אגף חנ"ם, להפסיק את הנוהג ולפיו שעות שיועדו לטיפולים פרה-רפואיים מופנות לצרכים אחרים, אף אם צרכים אלו חשובים.
מדובר בשעות המיועדות למתן טיפולים פרה-רפואיים לילדים הזקוקים להם, ויש להקפיד כי שעות אלה מופנות לייעודן המקורי.
טיפולים רגשיים באמצעות אמנויות בחנ"ם .
טיפול רגשי באמצעות אמנויות עוסק בטיפול באמצעות תהליכי יצירה והבעה וכולל שישה תחומי התמחות: אמנות חזותית, מוסיקה, מחול ותנועה, דרמה, פסיכודרמה וביבליותרפיה ( באמצעות תהליכי קריאה וכתיבה ) (להלן - טיפולים רגשיים באמנויות).
חוזר בנושא עבודת מטפלים במסגרות חנ"ם קובע כי הצוות הפרה-רפואי במשרד החינוך כולל קלינאי תקשורת, פיזיותרפיסט ומרפא בעיסוק וכן מטפלים רגשיים באמנויות.
עובדים פר ה-רפואיים ומטפלים רגשיים באמנויות המ ועסקים במערכת חנ"ם מוגדרים כ"עובדי הוראה ממקצועות הבריאות".
אי-קביעת תקן לגבי השעות שיש להקצות לטיפולים רגשיים באמנויות .
מקצועות פרה -רפואיים כגון קלינאי תקשורת, פיזיותרפיסט ומרפא בעיסוק שייכים למקצועות הבריאות שהוסדרו בחקיק ה47 (להלן- מקצועות פרה -רפואיים), ואילו מקצועות הטיפול הרגשי באמנויות נלמדים בלימודים לתואר שני וטרם ה וסדרו בחקיקה על ידי משרד הבריאות .
בעקבות חקיקת חוק חנ"ם שולב הטיפול הרגשי באמנויות במערכת החינוך כשירות נלווה.
עד להשלמת החקיקה בעניין הטיפול הרגשי באמנויות הגדיר משרד החינוך קריטריונים שעל בוגרי תכניות הלימוד לעמוד בהם לשם קבלתם לעבודה כמטפלים רגשיים באמנויות במערכת החינוך.
בשנת הלימודים התשע"ו עבדו במערכת החנ "ם כ - 6,000 עובדי הוראה במקצועות הבריאות48 מהם כ-895,2 מטפלים באמנויות בהיקפי משרה שונים ב - 3,900 תקנים.
הביקורת העלתה כי משרד החינו ך לא קבע תקן למהו שיעור השעות שיש להקצות לטיפול רגשי באמנות מכלל השעות המוקצות לטיפול במקצועות הפרה-רפואיים.
כמו כן, אין לו מידע בנוגע להתפלגות שעות הטיפול בפועל במקצועות אלה לפי מחוזות ולפי סוג הטיפולים שניתנים לכל תלמיד.
47 בחוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס"ח-2008.
48 בין יתר המקצועות: כ- 1,320 מרפאיםבעיסוק, 1,390 ,קלינאי תקשורת355 .
פיזיותרפיסטים משרד הבריאות |413 .
בפועל בשל ה מחסור במטפלים במקצועות פרה-רפואיים (ראו בפרק בנושא "חסמים בקבלת טיפולים בשל מצוקת כוח אדם פרה -רפואי ורפואי ") המחוזות והמתי"אות מקצים לעתים שעות לטיפולים רגשיים באמנויות במקום לטיפולים במקצועות פרה-רפואיים, זאת בלי להתבסס על שיקולים רפואיים ולאו דווקא על פי צורכי הילדים אלא על פי מצבת המטפלים וזמינותם.
למשל, ילד שזקוק לטיפול של קלינאי תקשורת, לא יקבל אותו בשל אי -זמינותו של מטפל מתאים, ובמקום זאת יקבל טיפול רגשי באמנות, אף שטיפול זה אינו תואם את צרכיו.
משרד החינוך מסר בנובמבר 2016 כי מעבר לשיקול הדעת המקצועי בחלוקת שעות הטיפולים הפרה -רפואיים, בהיעדר כוח אדם, המפקח או מנהל המתי"א מאפשרים טיפולים רגשיים באמנויות שהם מענה מקצועי חלופי לקידום התלמידים.
טיפולים אלו נועדו לסייע לתלמידים המתקשים בתחום החברתי -רגשי, לסייע ללמידה ולהשתלבות בתחומי החיים השונים, והביקוש להם בקרב ההורים ואנשי הצוות גדל ככל שעולה גיל התלמידים.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף חנ"ם כי הגם שאין חולק על תרומתם של הטיפולים הרגשיים באמנויות, לא ניתן לקבל את שיטת ו להקצאת טיפולים אלו על חשבון טיפולים פר ה-רפואיים אך ורק בשל זמינותם של הראשונים והמחסור באחרונים.
לא זו בלבד ש הדבר עלול לפגוע בהשגת יעדי הטיפול אלא שהוא עלול לגרום גם ל בזבוז משאבי ציבור.
על אגף חנ"ם לנתח את הצרכים לטיפולים בתחום התפתחות הילד, לאפיין אותם מבחינת מגוון מקצועות הטיפול, לקבוע את סל השעות ולהקצות אותן באופן מושכל ויעיל שיתאים לצורכי הילדים.
ניתוח שכזה נדרש וגם יסייע בקבלת החלטות בנוגע להוספת מסלולי לימוד להכשרת מטפלים (ראו בפרק בנושא אי-קביעת יעדי כוח אדם במקצועות פרה-רפואיים ).
מצבת המטפלים הרגשיים באמנויות בחנ"ם .
משרד מבקר המדינה בחן את מצבת כוח האדם הקיימת בחנ"ם למטפלים רגשיים באמנויות על פי חלוקה למגזרים, לפי נתוני משרד החינוך, ל- 1,000 תלמידים, ולהלן בתרשים 4 :יוצגו הממצאים 414 |דוח שנתי 67ב .
היהודי תרשים 4 : מצבת כח האדם למטפלים רגשיים באמנויות על פי חלוקה למגזרים לכל 1,000 תלמידים .
מתרשים 4 עולה כי מספר המטפלים הרגשיים באמנויות במגזרים הבדואי והערבי קטן ביותר, והוא קטן במיוחד יחסית לשיעור המטפלים הרגשיים באמנויות במגזר היהודי.
על משרד החינוך לתת את הדעת על ממצא זה ולבחון את החסמים המונעים את מתן הטיפולים הרגשיים בהיקף הנדרש במגזר הבדואי והערבי: אם מדובר בהקצאה לא מספקת מאגף חנ"ם של השעות לטיפולים רגשיים באמנויות, יש למנוע את ההקצאה הלא שוויונית; אם מדובר בחסר של אנשי מקצוע המתאימים לעבוד במגזרים אלו - על משרד החינוך בשיתוף המל"ג לגבש תכנית לעידוד לימודים והכשרה בתחומים אלו בקרב המגזרים החסרים אנשי מקצוע.
משרד החינוך מסר בנובמבר 2016 כי הוא מקדם את התחום במ גזר הלא יהודי.
המל"ג מסרה בנובמבר 2016 כי מספר הסטודנטים לטיפולים רגשיים באמנויות גדל בהדרגה מ -252 ( בשנת התש"ע - 2010-2009 ) ל - 1,491 סטודנטים ב שנת ה תשע"ו ( 2016-2015 ,)131 .
מתוכם הם מהמגזר הערבי, הדרוזי, הבדואי והצ'רקסי משרד הבריאות |415 .
אי-מתן טיפולים פרה-רפואיים לתלמידי חנ"ם במהלך חופשת הקיץ .
חוק חנ"ם קובע כי שר החינוך בהסכמת שר האוצר רשאי לקבוע כי שנת הלימודים בכל מוסדות חנ "ם או בחלקם תוארך מעבר לשנת לימודים רגילה.
חוזר מנכ"ל משרד החינוך בנושא הארכת שנת הלימודים49 קובע אילו תלמידים זכאים להארכת שנת הלימודים בחופשת הקיץ, ובאילו סוגי כיתות זכאים התלמידים להמשיך ולקבל שעות לטיפולים הפרה-רפואיים כמפורט להלן: תלמידים שיש להם בעיות קשות50 ,יקבלו בחופשת הקיץ, עד אמצע חודש אוגוסט טיפולים פרה-רפואיים בהיקף של עד עשר שעות שבועיות לכיתה, היקף קטן מההיקף המוקצה לכיתה ביתר חודשי שנת הלימודים; במחצית השנייה של חודש אוגוסט לא יקבלו תלמידים אלה טיפולים פרה -רפואיים.
תלמידים שיש להם בעיות קלות יותר51, לא יקבלו טיפולים פרה-רפואיים במשך כל חופשת הקיץ (בחודשים יולי ואוגוסט).
נוכח החשיבות שבשמירת רצף הטיפולים הנדרש לילדים וסדר היום הקבוע שהם רגילים לו והמסייע ליציבותם האישית , ראוי כי משרד החינוך יבחן בשיתוף משרד הבריאות וקופות החולים, מענה מתאים לחודשי הקיץ, כך שתימנע החמרה במצב הילדים ונסיגה בהישגים שצברו במהלך השנה.
אי-מתן מלוא הטיפולים הפרה -רפואיים לילדים המשולבים במערכת החינוך הרגיל .
חוק חנ"ם הטיל על המדינה חובה מפורשת לממן את החינוך המיוחד של התלמידים עם הצרכים המיוחדים המשולבים במסגרות החינוך הרגיל.
בג"ץ עמד על חשיבות שילובם של ילדי החינוך המיוחד במסגרות החינוך הרגילות בציינו כי "מדינות רבות גם הכירו בחשיבות שילובם של אנשים בעלי צרכים מיוחדים בכלל, וילדים בפרט, במסגרות רגילות, וקבעו בדיניהן הסדרים לשילוב כזה.
ברוח דומה נקבע בישראל בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות , תשנ"ח -1998 .
כי'מימוש זכויות ומתן שירותים לאדם עם מוגבלות ייעשו - .
במסגרת השירותים הניתנים והמיועדים לכלל הציבור, תוך ביצוע ההתאמות הנדרשות בנסיבו ת העניין.
ואילו בבג"ץ 7081/93 בוצר נ' מועצה מקומית "מכבים-רעות".
נקבע כי שילוב נכים במרקם הרגיל של חיי החברה נועד להגן על כבודם של הנכים ועל חירותם, וזאת על-ידי הבטחת שוויון .
49 חוזר מנכ"ל משרד החינוך 1.
2-34 , "הארכת שנת הלימודים- תכניות הפעלה של מסגרות החינוך המיוחד בחופשות" (ינואר 2004 .
) 50 ;למשל, ילדים עם פיגור בינוני ובינוני מורכב; ילדים עם פיגור קשה או עמוק או ילדים סיעודיים ילדים אוטיסטים; ילדים עם הפרעות נפשיות קשות; ילדים משותקי מוחין ועם נכויות פיזיות קשות.
51 /לדוגמה, ילדים שיש להם הפרעות התנהגותיות/רגשיות ADHD /, ילדים לקויי למידה ADHD ,ילדים עם פיגור קל או שיש לגביהם חשד לפיגור קל; ילדים עם משכל גבולי.
טיפולים פרה-רפואיים .
החינוך הרגיל, ואף על .
עצם מתן הטיפולים והשתתפות בחברה בכל תחומי החיים.
על רקע זה יש לפרש גם את חוק חינוך מיוחד"52 .
כדי לעודד שילוב תלמידים עם ליקויי התפתחות, חשוב שתלמידים משולבים יקבלו מענה טיפולי במסגרות שבהן הם נמצאים.
בשנת הלימודים התשע"ו למדו כ- 120,000 .
תלמידים במסגרת תכנית השילוב בכיתות ובגנים רגילים בשנת 2006 בדקה הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך של משרד החי נוך (ראמ"ה)53 את התמיכה בתלמידים עם צרכים מיוחדים במסגרת תכנית השילוב בגנים, בבתי ספר יסודיים ובחטיבות ביניים בשנת הלימודים התשס"ו ( 2006-2005 .
) בבדיקה נבחן שיעור התלמידים עם ליקויי התפתחות המשולבים במערכת החינוך הרגיל שקיבלו טיפולים פרה -רפואיים.
בדוח שפרסמה בנושא צוין ששיעור ניכר מהתלמידים קיבלו בבית הספר מכסת טיפולים פרה -רפואיים בהיקף קטן, לרבות ילדים שלהם בעיות קשות 54 ,.
למשל %84 מהתלמידים עם עיכוב התפתחותי או שפתי לא קיבלו בכלל טיפולים ואלו שקיבלו טיפולים, קיבלו 1.
3 ;שעות שבועיות 80% מהילדים עם שיתוק מוחיןאו נכות פיסית קשה לא קיבלו בכלל טיפולים פרה - רפואיים ואלו שקיבלו, קיבלו 1.
שעות שבועיות מבקר המדינה קבע בעבר 55 כי תקצוב בחסר של תלמידי שילוב, שלקויותיהם נחשבות שכיחות באוכלוסייה וקלות יחסית56, עלול לשמש תמריץ להשמתם במסגרות לחינוך מיוחד במקום לשלבם במסגרות החינוך הרגיל המתאימות להם יותר.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי למשרד החינוך אין נתונים עדכניים על טיפולים פרה -רפואיים הניתנים לילדים המשולבים במערכת החינוך הרגיל, ואף על עצם מתן הטיפולים.
לכן לא ניתן להעריך אם כל אחד מ - 120,000 ( התלמידים המשולבים %5.
6) מ כלל התלמידים בארץ בכל שנת לימודים 57 אכן ממצה את יכולת ההתפתחות שלו ואם מערכת החינוך משמשת תשתית הולמת לקידומו כמחויב בחוק.
יש חשש כי תלמידים משולבים אינם זוכים לטיפולים הפרה-רפואיים המגיעים להם או אינם מקבלים טיפולים כלל, דבר העלול להוות תמריץ שלילי, או לכל הפחות למנוע תמריץ חיובי, לשילובם במערכת החינוך הרגיל.
52 בג"ץ 2599/00 יתד-עמותת הורים לילדי תסמונת דאון נ' משרד החינוך , פ"ד נו(5 )834 (2002.
) 53 הגוף המוביל והמנחה המקצועי של מערכת החינוך בתחומי המדידה והערכה המהווה יחידת סמך של משרד החינוך ופועלת כגורם מקצועי, אובייקטיבי ומדווחת ישירות לשר החינוך.
54 לאלו מקצה משרד החינוך הקצאה דיפרנציאלית של שעות סיוע שבועיות שמוגדרת אישית לכל תלמיד.
55 ,מבקר המדינהדוח שנתי 63 ג(2013 ), בפרק "שילוב תלמידים בעלי צרכים מיוחדים במוסדות החינוך הרגיל", עמ' 1011 .
56 פיגור קל, רמת משכל גבולית, הפרעות התנהגותיות– רגשיות, לקויות למידה, עיכוב התפתחותי או עיכוב שפתי.
משרד החינוך מקצה לתלמידים אלו הקצאה סטטיסטית על פי חישוב של 1.
85 שעות שבועיות לתלמיד עבור 5.
מסך תלמידי המוסד החינוכי 57 ( במדינת ישראל למדו בשנת הלימודים התשע"ה 2015-2014 ) 2,131,521 תלמידים בגני הילדים ובבתי הספר, מתוך משרד החינוך, "מצגת לפתיחת שנה"ל".
משרד החינוך מסר בדצמבר 2016 כיאכן לעת עתה אין לו מידע ממוחשב על סוג התמיכה שקיבל כל תלמיד לרבות טיפולים פרה -רפואיים, וכי הוא מקווה שמשנת הלימודים ה תשע"ח ( 2018-2017 ) המידע יהיה זמין במערכת מחשוב חדשה ("שילובית") שתוקם.
על משרד החינוך לקדם בדחיפות את שליטתו בנתונים, אם באמצעות פיתוח מערכת ייעודית ואם בדרך אחרת.
ללא בסיס נתונ ים שלם ואמין, החלטות שהוא מקבל עלולות להיות בלתי מבוססות ומשאבים עלולים להיות מנוצלים שלא ביעילות.
העדר פיקוח ובקרה על טיפולים פרה-רפואיים במשרד החינוך .
כדי להבטיח את תקינותם של תהליכי עבודה, בייחוד תהליכים עתירי משאבים, יש לדאוג למערך פיקוח ובקרה.
למשל, משרד החינוך מפעיל מערך פיקוח ובקרה על תחום ההוראה במוסדות החינוכיים באמצעות מפקחים כוללים58 ,שתפקידם, בין היתר לבצע בקרה בנושאים שונים הנוגעים למוסד החינוכ י, כגון ביצוע מדיניות המשרד; איכות הניהול; ורמת ההישגים .
בביקורת נמצא שמשרד החינוך אינו מפקח על מתן הטיפול ים הפרה-רפואיים , וכי לא הטיל משימה זו על גורמי מקצוע כלשהם.
יוצא אפוא שמשרד החינוך אינו ממלא את תפקידו כמאסדר של תחום החינוך המיוחד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך שבהיעדר פיקוח, נבצר ממנו לוודא כי הטיפולים שהוא הקצה ניתנים, וכי הטיפולים שניתנים תואמים את צורכי התלמידים ועומדים בסטנדרטים המקצועיים הנדרשים.
יצוין כי משרד הבריאות, שהוא הגורם המקצועי והמנחה בנוגע לטיפולים פרה-רפואיים , אמנם מפקח על הטיפולים הפר ה-רפואיים הניתנים במעונות היום השיקומיים ובמסגרת הטב"ם במעונות היום ובגני התקשורת, אולם הוא אינו מוסמך לפקח על הטיפולים הניתנים במסגרת החנ"ם.
משרד החינוך השיב בנובמבר 2016 כי כלהמפקח ים המחוזיים בחנ"ם מבקרים גם את העבודה המקצועית של עובדי ההוראה במקצועות הבריאות ובמסגרת הביקורת הם מעריכים את רמתו המקצועית של המטפל ורמת הטיפול הניתן.
המדריכות הארציות בכל מקצוע נפגש ות עם צוותים מובילים במחוזות כמה פעמים בשנה לגיבוש סטנדרטים מקצועיים אחידים במישור הארצי.
יש כלים להערכת מספר שעות סל שח "ם שניתנים לתלמידים, להערכת עובדי הוראה ממקצועות הבריאות ולבדיקת טיפולים באופן מדגמי.
לנוכח ממצאי הביקורת עלה הצורך לקבל מידע, בין היתר על הקצאת שעות סל שח"ם לתלמידים.
משרד החינוך החל בתכנון ראשוני .
58 'ראו בקובץ דוחות זה את הפרק "הפיקוח הכולל על בתי הספר", עמ619 .
של מערכת מחשב שתרכז נתונים על תלמידי חנ"ם.
כמו כן החל משרד החינוך בשדרוג מערכת "שילובית " (לתלמידים המשולבים בחינוך המיוחד) באופן שתרכז את התיק הפדגוגי של כל תלמיד, לרבות טיפולים במקצועות הבריאות.
המשרד מקווה שהשימוש במערכת יחל לקראת שנת הלימודים התשע"ח ( 2018-2017 ) .
משרד הבריאות מסר בדצמבר2016 כילנוכח הערת מבקר המדינה נושא הבקרות בחנ"ם יעלה לדיון בהנהלת המשרד במרץ 2017.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך על שהמפקחים המחוזיים בחנ"ם אינם מבצעים בקרה מקצועי ת על קבלת הטיפולים הפרה-רפואיים (בדומה לפיקוח שמבצע משרד הבריאות על הטיפולים במסגרת הטב"ם ועל הטיפולים הניתנים במעונות היום השיקומיים) , ועל שהם חסרים את ההכשרה המקצועית הנדרשת במקצועות הבריאות לב יצוע פיקוח זה .
בפגישות שמקיימות המדריכות הארציות עם חלק מהצוותים כמה פעמים בשנה אין כדי לוודא כי כל הילדים קיבלו את כל ה טיפולים הפרה-רפואיים שהוקצו להם, בכמות שהוקצתה להם ובהתאם לסטנדרטים המקצועיים הנדרשים.
במסגרת עבודת המטה שתיעשה לצורך איגום המשאבים המוקצים לטיפולים הפרה-רפואיים לילדי החנ"ם, יש גם לקבוע את מנגנוני הפיקוח והבקרה על מתן טיפולים אלה.
בכל מקרה וללא תלות בעבודת המטה שתבוצ ע, על משרד החינוך לקבוע מנגנון פיקוח ובקרה על הטיפולים הפרה -רפואיים שניתנים במסגרת החנ"ם, אם באמצעות כלים משלו ואם באמצעות משרד הבריאות.
אי קבלת טיפולים פרה-רפואיים במסגרת ה טיפול הבריאותי המקדם (טב"ם) לפעוטות ולילדים על רצף האוטיזם .
על פי התוספת השלישית לחוק ביטוח בריאות, כל ילד שאובחן כנמצא על רצף האוטיזם זכאי לקבל טב "ם במימון משרד הבריאות, שיינתן במעונות יום שיקומיים ובגני תקשורת.
השירות ניתן באמצעות עמותות שהן ספקי שירות של המשרד.
הטיפולים הם תוספת למערך החינוכי-טיפולי שמשרד החינוך נותן בגני התקשורת ומשרד הרווחה נותן במעונות היום השיקומיים הייעודיים לילדים על רצף האוטיזם.
כדי להבטיח את מתן מלוא שעות הטיפולים הפרה-רפואיים במסגרת טב "ם, הנחתה המחלקה לאוטיזם במשרד הבריאות בינואר 2016 את העמותות המפעילות את הטב"ם, כי חלה עליהן חובה לתת לכל ילד לפחות שלוש שעות ליבה של טיפולים על ידי פסיכולוג או עובד סוציאלי, מרפא בעיסוק וקלינאי תקשורת.
מחסור בכוח אדם או הפסקת עבודה זמנית של עובד מחייבים הודעה מידית בכתב.
לא ניתן להשלים שעות ליבה אלו על ידי טיפולים אחרים כגון טיפולים רגשיים, ותוצא דרישת קיזוז תשלום עבור שעות שלא ניתנו.
אינם ניתנים כלל מעונות יום שיקומיים: משרד הרווחה הוא האחראי להפעלת מעונות היום, ובהם גם מעונות היום השיקומיים לפעוטות בני שישה חודשים עד שלוש שנים.
בשנת 2016 הפעיל משרד הרווחה113 מעונות יום שיקומיים, מהם41 מעונותייעודיים ל פעוטות על רצף האוטיזם (המיועדים לעד 585 )פעוטות כאמור 59 .
יתר 72 מעונות היום השיקומיים הם מעונות רב -נכותיים (המיועדים ל - 1,908 ,פעוטות עם כלל הנכויות לפעוטות עם נכויות ראייה ושמיעה וכן ל-101 פעוטות על רצף האוטיזם).
בסך הכול טופלו במעונות היום 686 פעוטות על רצף האוטיזם.
גני תקשורת: משרד החינוך מפעיל גני ילדים המיועדים לילדים בני שלוש עד שבע על רצף האוטיזם.
בשנת 2016 הפעיל משרד החינוך 314 גני ילדים כאלה, ובהם למדו 2,112 .
ילדים משרד הבריאות קבע60 כי סל טב"ם בגני התקשורת כולל 14 שעות טיפולשבועיות, מהן 10.
5 שעותשיכללו טיפול ישיר פרטני וטיפול קבוצתי או הדרכת הורים על ידי פסיכולוג, עובד סוציאלי, מרפא בעיסוק, קלינאי תקשורת ורופא מומחה בנירולוגיית ילדים ובהתפתחות הילד.
בעת הצורך יתווסף גם טיפול של פיזיותרפיסט.
5 השעות מוקצות לטיפול עקיף (כגון ישיבות צוות, רישום בתיקים והדרכות מקצועיות).
מבקרות משותפות של המחלקה לאוטיזם באגף בריאות הנפש במשרד הבריאות ושל משרד החינוך עלה כי לעתים לא ניתנים במסגרת הטב"ם כל הטיפולים שנקבעו, ולעתים טיפולים אף אינם ניתנים כלל.
על פי דוחות הבקרה, הסיבה לכך היא מחסור בעובדים פר ה-רפואיים, היעדרויות שלהם ואי-הקצאת תקציב למימון ממלאי מקום.
יוצא אפוא כי טיפולים חשובים לילדים רבים הנמצאים על רצף האוטיזם כלל לא ניתנים , דבר שאינו עולה בקנה אחד עם התוספת השלישית לחוק ביטוח בריאות.
למשל, בשנות הלימודים התשע"ד-התשע"ו ( 2016-2013 ) לא ניתנו במעון יום שיקומי בחולון טיפולי ריפוי בעיסוק לכל הילדים; במעון בנתניה לא ניתן טיפול של צוות פרה-רפואי ופסיכולוג בכל השעות השבועיות שהוקצו לכך, לכיתה אחת לא הייתה קלינאית תקשורת, ורופאה הגיעה למקום שלוש פעמים בשנה, במקום שבע שעות שבועיות שהוקצו לה; ובמעון באשדוד היה מחסור חמור בצוות פרה -רפואי , ורופאה הגיעה למקום כמה פעמים בשנה בלבד, במקום חמש שעות שבועיות שהוקצו לה.
בבקרות שנע שו בשנת הלימודים התשע"ה ( 2016-2015 ) בגני תקשורת, נמצא כי ב-44 מהגנים חסרו מטפלים במקצועות פרה -רפואיים, פסיכולוגים , עובדים סוציאליים ומטפלים רגשיים.
ב חלק מ גנים אלה לא היו כלל מטפלים בתחומים מסוימים.
לדוגמה , בארבעה גנים לא הי ו קלינאי תקשורת; בשלושה גנים לא היו מרפאים בעיסוק; בש ישה גנים לא היו פיזיותרפיסטים; ובשני גנים לא היו פסיכולוגים.
59 על פי הנתונים המצוינים בדוח המרכז למחקר ומידע של הכנסת מאוגוסט 2016 .
מספרי הפעוטות והמעונות משתנים באופן תדיר.
60 מינהל רפואה, "אמות מידה לטיפול בריאותי מקדם- עדכון" (נובמבר 2013 .
) 420 |דוח שנתי 67ב .
משרד הבריאות מסר בדצמבר 2016 כי ה נושא של אי -מתן מלוא סל הטב"ם במעונות היום השיקומיים ובגני התקשורת יועלה לדיון בישיבת הנהלת המשרד במרץ 2017.
לפי חוק ביטוח בריאות61, תלמיד על רצף האוטיזם שזכאי לקבל טיפולים במסגרת טב"ם אינו זכאי לטיפולים בקופות החולים.
יוצא כי אם פעוטות במעונות יום לאוטיזם וילדים בגני תקשורת הזכאים לקבל טיפולים פרה -רפואיים באמצעות טב "ם לא קיבלו אותם או קיבלו רק את חלקם, הם אינם זכאים להשלים את החסר בקופות החולים.
משרד הבריאות השיב כי יש לטפל בנושא המחסור בטיפולים שלהם זכאים הילדים במסגרת טב"ם באמצעות המסגרת המחייבת של טב"ם ולא באמצעות פנייה לקופות החולים.
על משרדי הבריאות, החינוך, הרווחה וקופות החולים לגבש מנגנון שעל פיו יקבלו פעוטות וילדים על רצף האוטיזם את מלוא סל הטיפולים המגיעים להם במסגרת טב"ם, אם במסגרות החינוך שבהן הם שוהים ואם באמצעות הקופות מתקציב המשמש לטב"ם.
כך למשל ניתן לשקול החזר כספי להורים או לקופות החולים ש יממנו טיפולים שלא ניתנו במסגרת הטב"מ, כנגד קיזוז עלותם ממסגרת התקציב שהוקצתה למוסד עבור טיפולים אלו.
חסמים לקבלת טיפולים פרה -רפואיים במעונות יום שיקומיים .
לפי סעיף 18()(ב2 ) לתקנות סל שירותים במעונות יום שיקומיים, פעוטות בני שישה חודשים עד שלוש שנים הנמצאים במעונות יום שיקומיים זכאים לטיפולים פרה - רפואיים מסוג פיזיותרפיה, ריפוי בעיסוק וקלינאות תקשורת, בהיקף של ארבע שעות שבועיות.
קופות החולים מתקצבות את המעונות ישירות, בהתאם לזכאות כל פעוט השוהה במעון 62 .
פעוטות אלו אינם זכאים לטיפולים נוספים בקופות גם אם אינם מקבלים במסגרת המעון את מכסת השעות שהם זכאים להן.
61 על פי על פי סעיף20 (7 ) לתוספת השנייה לחוק ביטוח בריאות ממלכתי; חוזר משרד הבריאות 19/2013 "מתן השירותים בתחום התפתחות הילד על ידי קופות החולים" (יולי2013 .
) 62 סעיף5 לחוק מעונות יום שיקומיים.
הקופות מעבירות למעונות במועד הביקורת סך של 1,453 .
ש"ח עבור כל פעוט משרד הבריאות |421 .
במעונות יום שיקומיים .
שהם זכאים להם בבקרות משותפות של המחלקה להתפתחות הילד ושל משרד הרווחה נמצא כי פעוטות במעונות יום שיקומיים אינם מקבלים טיפולים פרה-רפואיים שהם זכאים להם63, בין היתר בשל קושי בגיוס מטפלים פרה-רפואיים והיעדרויות של מטפלים בלי שיימצא להם ממלא מקום.
היעדר האפשרות להשלים את השעות החסרות באמצעות טיפול בקופות מונע מהפעוטות לקבל טיפול שלו הם זכאים, דבר העלול לגרום לאי-מיצוי הפוטנציאל שלהם ולהחמצת "חלון ההזדמנויות" להשגת הישגים ולשינוי מהלך חייהם, עיקרון שמצוי בבסיס התפיסה המקצועית של ההתערבות המוקדמת.
משרד הבריאות מסר בדצמבר 2016 כי יפנה בכתבלמעונות היום על מנת לחדד את זכויות הפעוטות על פי החוק.
מאוחדת מסרה בדצמבר 2016 כי במקריםרבים שבהם לא ניתנים טיפולים במעונות היום בשל חוסר באנשי צוות פר ה-רפואי , לאחר שהמעון נותן אישור בדבר החוסר, הקופה מספקת את הטיפולים ומקזזת למעון את עלותם ובכך נותנת מענה לילדים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי הבריאות והרווחה ולקופות החולים כי עליהם לגבש מנגנון משותף שיאפשר לפעוטות לקבל את מלוא מכסת הטיפולים הפרה -הרפואיים שהם זקוקים להם, אם במסגרת מעונות היום השיקומיים ואם במסגרת הקופות מהתקציב שהקופות משלמות למעונות היום על פי חוק מעונות יום שיקומיים.
למשל, ניתן לשקול החזר כספי להורים או לקופת החולים שיממנו טיפולים שלא ניתנו ב מעונות היום השיקומיים, כנגד קיזוז עלותם מהתקציב של המעון.
חסמים לקבלת טיפולים פרה-רפואיים על פי סל שירותי הבריאות .
סירוב הקופות לתת טיפולים פרה-רפואיים לתלמידי החנ "ם .
סעיף 22 לחוק חנ"ם קובע כי טיפולי פיזיותרפיה, ריפוי בדיבור וריפוי בעיסוק (סל שח"ם) אינם שירותי בריאות על פי חוק ביטוח בריאות ואינם גורעים מזכויות על פי חוק אחר.
לפי דברי ההסבר לחוק, מטרת הסעיף להבהיר כי השירותים הניתנים לפי .
63 לדוגמה, במעונות יום שיקומיים של "אלוטף" חסרו שעות שבועיות של טיפול פרה -רפואי: במודיעין חסרו 13.
5 שעות, בפתח תקווה- 12 שעות ובאסף הרופא- 31 שעות; כמו כן נמצא כי 14 ,פעוטות השוהים במעונות אלה אינם מקבלים טיפול של קלינאי תקשורת וכי בחלק מהמעונות חסרו שעות של בדיקת רופא ושל טיפול פסיכולוגי.
במעון יום שיקומי רב -נכותי בפתח תקווה חסרו 11% מהשעות שהוקצו לטיפולים פרה-רפואיים, במעון בירושלים חסרו 13% מהשעות, ובמעון אחר בירושלים חסרו18% .
מהשעות 422 |דוח שנתי 67ב .
חוק חנ"ם "הם רק השירותים הנצרכים בשביל לימודו וחינוכו של התלמיד בחינוך המיוחד, ועל כן אין בזכאות לפי חוק החינוך המיוחד כדי לשלול זכאות לקבלת שירותי בריאות לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי"64 .
משרד הבריאות הוציא במהלך השנים כמה חוזרים שהסדירו את זכאותם של תלמידי חנ"ם לקבלת שירו תים פרה -רפואיים בקופות החולים 65 והדגיש כי הקופות אינן רשאיות לשלול שירותים מהילדים רק בשל היותם תלמידים בחנ"ם.
על פי החוזרים, על הקופות לספק את השירותים ההתפתחותיים לפי צורכי הילד שיקבע גורם רפואי המוסמך בתחום ההתפתחותי, באישור הקופה, ולאחר קבלת סיכומים מהג ורמים החינוכיים בגנים או בבתי הספר.
גם באתר המשרד הובהר כי לשם החלטה על מתן טיפולים נוספים על הטיפולים שניתנים בחנ"ם, הקופה רשאית להתחשב בטיפולים הניתנים לילד במסגרת החינוכית.
חובת קופות החולים לספק את הטיפולים בנוסף לאלו שניתנים במסגרת החינוכית עוררה מחל וקות בין משפחות תלמידי החנ "ם לבין הקופות.
הורים שפנו לקופות בעקבות המלצות רופאים מומחים, בבקשה לקבל טיפולים פרה-רפואיים נוספים על אלו שניתנים במסגרת החינוכית, סורבו בנימוק כי תלמידי החנ"ם אמורים לקבל את כל הטיפולים במסגרתו.
בשנת 2011 העלה בית הדין הארצי לעבודה 66 אפשרות לשקול הקמתמנגנון מסודר של יישוב חילוקי דעות רפואיים שיכריע בין הגורם המטפל בילד שממליץ על מתן טיפולים פרה-רפואיים נוספים בקופה , לבין הגורם המכריע בקופה אם לאשר טיפולים אלו ; בית הדין קבע כי הקופה אינה רשאית להתנער מצרכיו של מבוטח המטופל במסגרת החנ"ם; אינה רשאית להפנותו לחנ"ם לקבלת הטיפולים להם הוא זקוק; אינה רשאית להתנות מתן שירותים במימוש או ניצול הזכאות לפי חוק החנ"ם; ואינה רשאית לקבוע העדר זכאות לטיפולים רק בגלל שהמבוטח מקבלם או אמור לקבלם, במלואם או בחלקם, במסגרות החנ"ם.
בית הדין גם קבע כ י הרופא המטפל רשאי להביא בחשבון את הטיפולים הפר ה- רפואיים שמקבל המבוטח במסגרת חנ"ם, כדי לקבל את ה החלטה המקצועית הטובה ביותר למבוטח ולמנוע עומס יתר של טיפולים שעלול לפגוע במקום להיטיב.
עם זאת, הוא ציין, שהמצב שבו תהיה לקופה הנח ת יסוד אוטומטית לפיה מקבלים הילדים את כל הטיפולים שהם זקוקים להם במסגרת החנ"ם, וההורים ייאלצו לשכנע את הקופה כי אין הדבר כך, הוא לא רצוי .
הקופה מחויבת להמשיך ולשאת באחריות למתן טיפולים פר ה-רפואיים לילדים, תוך בחינת מצב ם כמכלול, לרבות בהתייחס לטיפולים הניתנים ל הם במסגרות אחרות.
החלטת הקופה חייבת להיות סבירה, שוויונית והגונה, מבוססת על כל הנתונים הרלוונטיים ומיועדת לספק לילדים "את שירותי הבריאות הטובים ביותר, במסגרת המשאבים המוקצים"67.
64 הצעת חוק 2824 תש"ס71.
65 חוזר מינהל רפואה 51/2006 , "עקרונות מתן השירותים בתחום התפתחות הילד על ידי קופות החולים" (דצמבר 2006 ); חוזר מינהל רפואה 19/2013 , "מתן השירותים בתחום התפתחות הילד על ידי קופות החולים" (יולי 2013.
) 66 )ע"ע (ארצי 531-09 ב.
(קטין) נ' קופת חולים מאוחדת ניתן ב- 14.
נ' מכבי שירותי בריאות ואח', תק-אר 2011 (1,)124 ; ע"ע 483/06 יוסף רבין נ' קופת חולים כללית בעמ', תק-אר 2009 (2 ,)759.
לילדם חרף גישת בית הדין, המשיכו להתקבל תלונות בעניין זה: בארגון קשר68 התקבלו מינואר 2015 עד יוני 2016 כ-40 פניות מהורים המתקשים בקבלת טיפולים פר ה- רפואיים מהקופות בטענה שהילדים מקבלים אותם ממסגרת החנ "ם בבית הספר ולפיכך אינם זכאים לטיפולים במסגרת קופת החולים; גם בנציבות תלונות הציבור של משרד הבריאות69 התקבלו תלונות דומות ולפיהן הקופות מטריחות את ההורים בכך שהם נדרשים לשכנען כי יש צורך בטיפולים נוספים.
יוצא כי אף שקופות החולים מחויבות על פי חוק ביטוח בריאות למתן טיפולים פרה-רפואיים, ואף כי בית הדין הארצי לעבודה נתן לכך משנה תוקף, לעתים הקופות ממשיכות לסרב לתת טיפולים לתלמידים בחנ"ם או מקשות מאוד על הורים המבקשים טיפול לילדם.
כללית, מכבי ומאוחדת מסרו בנובמבר ובדצמבר 2016 כי הן מעניקות טיפולים פרה- רפואיים למבוטחים מעבר לטיפולים שמקבלים בחנ "ם על פי שיקול דעת רפואי הבוחן את צורכי הילד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי הבריאות והחינוך ולקופות החולים כי אין לקבל את המצב שבו נמנע מילדים עם צרכים מיוחדים לקבל את מלוא הטיפולים שהם זכאים להם.
אין לקבל מצב בו ישנה התעלמות מהחוק, מפסקי הדין שניתנו בעניין ומהחלטות משותפות שהם קיבלו.
על משרדי החינוך הבריאות וקופות החולים להסדיר סופית ולאלתר את הסוגיה ובמסגרת זו לקבוע גם מנגנון יישוב סכסוכים, כפי שהמליץ גם בית הדין.
ממצאי דוח זה בנוגע למחסור בטיפולים פרה-רפואיים לילדים במערכת החנ"ם, מלמדים כי נו דעת חשיבות יתר להשלמת טיפולים בקופות מכוח סל שירותי הבריאות.
ממשק דיווחים לקוי בין משרד החינוך לקופות החולים .
כדי לקדם את התיאום בין משרד הבריאות וקופות החולים לבין משרד החינוך בנוגע לתוספת הטיפולים הפרה-רפואיים בקופות על אלו שניתנים בחנ "ם, נציגי המחלקה להתפתחות הילד, אגף חנ "ם והקופות החלו לדון בינואר 2015 בהסדרת ממשק הדיווח ההדדי בין משרד החינוך לקופות ומתן טיפולים נוספים בקופות.
68 קשר- עמותה לחיזוק מעמדם של ההורים והמשפחות לילדים עם צרכים מיוחדים.
69 נדונו קבילות בהם ילד סומאטי וילד נוסף סורבו לקבל טיפולים בקופה על פי המלצת מטפלים בשל היותם בחנ"ם.
נדונו גם קבילות עקב סירוב הקופה לשלם החזרים עבור טיפולים בטענה שהילדה מקבלת טיפולים בחנ"ם בגן שפתי והטילה על ההורים להסביר מדוע אלו אינם מספקים; בקבילה נוספת התבקשו טיפולי קלינאי תקשורת מהסיבה שהילדה לא קיבלה מספיק טיפולים בגן שפתי (המטפל בילדים עם עיכוב התפתחותי בדגש על שפתי) והקופה דרשה הסבר מדוע לא ניתנים כל הטיפולים בגן.