HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בנוגע למחוז חוף נמסר כי סגן מפקד המחוז התייחס לנושא בדיון סטטוס ביוני 2012 .
ומאז הוא מטופל בתחנות משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה שקיום פורום אכיפה בידי התחנות, במתכונת ובתדירות שנקבעו, הוא מרכיב מרכזי בתחום האכיפה, המשמש פלטפורמה של ממש להצפת בעיות, להסרת חסמים ולמעקב אחר יישום תכניות הליבה.
לכן, על התחנות להקפיד על קיומו של פורום האכיפה כנדרש ובאופן רצוף בכל הרשויות שבתחום אחריותן.
תכנית אכיפה עירונית משותפת עם הרשות : במסגרת פורום האכיפה יש לבצע מיפוי עירוני מקיף של מוקדי האלימות ברשות (כמו נקודות חמות, מקומות בילוי וגנים ציבוריים) ושל סוגי האלימות ברשות, היקפם ומקומות ריכוזם.
המיפוי יתבסס על ניתוח נתונים משטרתיים ועירוניים ועל היקף תופעות האלימות ברשות (כמו נתוני פניות למוקד 100 ,, נתוני פעילות מוקד עירוני היקף תיקים פליליים, תלונות ופניות אזרחים והיקף אירועי ונדליזם ברשות) ובהמשך לכך לגבש תכנית אכיפה יחד עם הרשויות המקומיות.
על תכנית האכיפה לכלול פעולות לביצוע, לוחות זמנים, תחומי אחריות ומדדי הצלחה לכל פעולה.
משרד מבקר המדינה בדק באותם חמישה מחוזות אם התחנות גיבשו תכניות אכיפה במחצית הראשונה של 2012 עם הרשויות המשתתפות בתכנית.
להלן ריכוז הנתונים: טבלה 4 : שיעורי הרשויות שבהן גובשה תכנית אכיפה משותפת (בחלוקה למחוזות) .
94% 71% 100% 71% 45% ,שיעור הרשויות שבהן גובשה תכנית אכיפה משותפת עם התחנות .
מכלל הרשויות המשתתפות בתכנית .
88% 40% - 20% 30% ,שיעור הרשויות שבהן גובשה תכנית אכיפה משותפת עם התחנות .
מכלל הרשויות במגזר המיעוטים המשתתפות בתכנית המשרד לביטחון הפנים 573 .
מהטבלה עולה כי לרוב גיבשו התחנות תכניות אכיפה.
עם זאת, במחוז צפון גיבשו התחנות תכניות אכיפה עם פחות ממחצית מהרשויות (45% ) שבתחום אחריותן.
אשר למגזר המיעוטים, פעילויות התחנות במרכיב זה הן בהיקף קטן יותר.
במחוז דרום אמנם גיבשו התחנות תכניות אכיפה, אך ב מחוזות מרכז, צפון וחוף שבהם אוכלוסיות מיעוטים, עולה מניתוח נתוני הטבלה, כי התחנות לא גיבשו תכניות אכיפה לרוב הרשויות במגזר שבתחום אחריותן (70%.
) בנוגע למחוזות מרכז וצפון מסרה המשטרה בתשובתה כי כל התחנות גיבשו תכניות אכיפה עירונית משותפות עם הרשויות שבתחום אחריותן, לרבות אלו שבמגזר המיעוטים.
במחוז צפון התכניות אף נבדקו בידי המחוז.
בדצמבר 2012 השלימו כל התחנות במחוז חוף את גיבוש תכניות האכיפה, והמדור אף אישר אותן.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את המאמצים שהשקיעה המשטרה בחודשים האחרונים, באמצעות המחוזות והתחנות, כדי להשלים את גיבוש תכנית האכיפה בתחנות שלא עשו זאת במחצית הראשונה של 2012 .
ראוי לציון גם ביצוע בדיקתן של תכניות האכיפה על ידי מחוז צפון והמדור.
) מתחמים מפוקחים (טריטוריות ביטחוניות : במסגרת זו על התחנה, בשיתוף עם הרשות, להגדיר ולסמן מתחמים ברשות המועדים לפורענות, כמו מוקדי בילוי ומועדונים המושכים אליהם בני נוער ובליינים ומהווים "נקודה חמה" לביצוע עבריינות בתחום האלימות.
בהקשר זה על התחנה להקים מערך פיקוח להבטחת מתחמים אלו, לרבות הצבת מאבטח או גורם אכיפה אחר (בשיתוף גורמי הרשות ואזרחים מתנדבים בעלי עניין ) להבטחת תנועה נוחה ובטוחה יותר של המבקרים באותו מתחם.
כמו כן יש להכשיר מאבטחים להתמודדות עם אוכלוסיות מסוימות שהכניסה למועדונים אסורה עליהם, במטרה להפוך אזורים אלה לבטוחים, מצולמים ומוגנים.
להלן טבלה המרכזת את הנתונים על היקף הקמת מתחמים מפוקחים במחצית הראשונה של 2012 :ברשויות המשתתפות בתכנית טבלה 5 ): שיעורי הרשויות שבהן הוקמו מתחמים מפוקחים (בחלוקה למחוזות .
29% 29% 80% 50% 38% ,שיעור הרשויות שבהן קיימו התחנות מתחמים מפוקחים .
0% 0% - 0% 20% שיעור הרשויות שבהן קיימו התחנות מתחמים מפוקחים, .
מכלל הרשויות במגזר המיעוטים המשתתפות בתכנית המשרד לביטחון הפנים 575 .
עולה כי התחנות במחוזות צפון, מרכז ודרום הקימו מתחמים מפוקחים רק בכשליש מהרשויות שבתחום אחריותן ( 38% ,29% ו-29% .
), בהתאמה התחנות במחוז חוף עשו זאת במחצית מהרשויות ( 50% ) ו במחוז תל אביב ברוב הרשויות (80% ).
במגזר המיעוטים המצב בכי רע- רק במחוז צפון, דהיינו רק באחד מחמשת המחוזות שנבדקו, הקימו חלק מהתחנות מתחמים מפוקחים ברשויות בודדות שבתחום אחריותן - 4 רשויות מתוך 20 (20% ); בשאר המחוזות שנבדקו לא הקימו התחנות כלל מתחמים מפוקחים ברשויות שבתחום אחריותן.
בתשובתה מדצמבר 2012 מסרה המשטרה כי במחוז מרכז הוקמו מתחמים ב-6 רשויות, דהיינו ב-35% לעומת29% במועד הביקורת במחצית הראשונה של השנה, ובשאר הרשויות במחוז הקמת המתחמים לא צלחה או שהיא מצויה בשלבי ביצוע; במחוז צפון הוקמו מתחמים ב-23 רשויות, דהיינו ב-79% לעומת38% ,במועד הביקורת ובשאר הרשויות במחוז פועלות התחנות מול הרשויות להקמתם; במחוז תל אביב כל חמש התחנות מקיימות מתחמים מפוקחים ברשויות המצויות בתחום אחריותן, דהיינו ב- 100% לעומת80% במועד הביקורת.
אשר למגזר המיעוטים, מחוז חוף נתן הנחיה לתחנות שבאחריותו להקים מתחמים מפוקחים בתיאום עם הרשויות ואף ציין כי נושא זה יבוא לידי ביטוי בתכנית האכיפה לשנת 2013 ; במחוז דרום מתבצעת עבודת מטה בראשותו של סגן מפקד המחוז להקמתם של מתחמים מפוקחים במגזר הבדואי בתיאום עם הקמת מוקד שליטה ובקרה 94 (ראו לה לן) ברשויות שבמגזר המיעוטים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לצד השיפור בפעולות המשטרה בתחום המתחמים המפוקחים ממועד הביקורת עד מועד תשובתה בדצמבר 2012 , היקף הקמתם בחלק מהרשויות עדיין טעון שיפור ומצריך עבודה משותפת ורבה בין התחנות והמחוזות לרשויות, כפי שעולה גם מהתשובה.
מבצעי אכיפה משותפים עם הרשות : מאחר שלכל רשות מקומית אפיונים ותחומים בעייתיים המחייבים התערבות מוקדמת ומיקוד מאמץ, הוטל על התחנה לקיים מבצעי אכיפה משותפים עם הרשות בנושאים שונים שזוהו במסגרת פורום האכיפה לפי המיפוי העירוני שבוצע ברשות 95.
לפי הנחיית המפכ"ל, מבצעים אלה הם מרכיב נוסף בתחום האכיפה שעל כל תחנה ליזום עם הרשות.
להלן טבלה המרכזת את הנתונים על היקף מבצעי האכיפה שביצעו התחנות במחצית הראשונה של 2012 :ברשויות המשתתפות בתכנית טבלה 6 : שיעורי הרשויות שבהן בוצעו מבצעי אכיפה משותפים (בחלוקה למחוזות) .
76% 53% 80% 64% 45% ,שיעור הרשויות שבהן קיימו התחנות מבצעי אכיפה .
50% 0% - 20% 35% ,שיעור הרשויות שבהן קיימו התחנות מבצעי אכיפה .
מכלל הרשויות ממגזר המיעוטים המשתתפות בתכנית .
94 מערך של מצלמות בקרה ומעקב שיותקנו ברחבי הרשות באזורים המועדים לאלימות ולפשיעה, ששידורן ייעשה למרכז שליטה ובקרה שיושב במוקד העירוני ועובד בצמוד לכוחות האכיפה ברשות.
הפרעת מנוחה, מטרדים, רוכלות, רישוי עסקים, תנועה ועוד המשרד לביטחון הפנים 577 .
עולה כי במחוזות צפון ומרכז קיימו התחנות מבצעי אכיפה משותפים רק עם כמחצית מהרשויות שבתחום אחריותן ( 45% ו-53% ,), בהתאמה ובמחוז חוף - עם כשני שלישים מהרשויות ( 64% ).
במחוזות דרום ותל אביב התקיימו מבצעי אכיפה עם רוב הרשויות (76% ו-80% , בהתאמה).
גם במרכיב זה היקף הביצוע של התחנות הפועלות מול הרשויות במגזר המיעוטים היה קטן יותר.
למעט מחוז דרום שבו התחנות קיימו מבצעי אכיפה משותפים עם מחצית מהרשויות במגזר שבתחום אחריותן ( 50% ), בשאר המחוזות שנבדקו כמעט לא התקיימו מבצעי אכיפה עם הרשות - במחוז מרכז התחנות לא קיימו כלל מבצעי אכיפה ובמחוז ות צפון וחוף הן לא קיימו מבצעי אכיפה ברוב הרשויות (65% ו-80% .
), בהתאמה 578 דוח שנתי63ג .
בתשובתה מסרה המשטרה כי במחוז מרכז רוב התחנות מקיימות מבצעי אכיפה עם הרשויות, למעט שתי תחנות שבהן אין מתקיימים מבצעים בשל קשיים בגיוס פקחים של הרשות ובגלל אי -התאמת המבצעים לרשות (לעומת 53% במועד הביקורת); במחוז צפון התחנות מקיימות מבצעי אכיפה עם כל הרשויות, למעט ארבע רשויות שבהן אין מתקיימים מבצעים ושתי רשויות נוספות שהמבצעים נעשים ללא כל שיתוף פעולה מצד הרשות (לעומת 45% .
)במועד הביקורת המשטרה הוסיפה כי במחוזות חוף ודרום נושא זה יבוא ליד י ביטוי בתכניות העבודה לשנת 2013 .
עוד ציינה המשטרה כי במחוז תל אביב כל התחנות מקיימות מבצעי אכיפה משותפים עם הרשויות שבתחום אחריותן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה גם לגבי מרכיב זה שלצד השיפור בפעולות התחנות בחודשים האחרונים של 2012 , ככל שקיומם של מבצעי האכיפה נמנע בשל קשיים בעבודה מול הרשות, על התחנות, בסיוע המחוזות, לפעול להתגבר על קשיים אלה, ליזום את ביצועם ולעודד את הרשות לשיתוף פעולה.
ככל שיידרש, על התחנות והמחוזות להסתייע בגורמי המטה, לרבות המדור והמשרד לבט"פ, לפתרון בעיות חוזרות ונשנות ובכלל זה חסמים בשיתוף הפעולה עם הרשויות המקומיות.
שיטור משולב בין התחנה ובין הרשות : במסגרת מודל זה יש להציב שוטר וכן פקח של הרשות בניידת שתקצה הרשות.
על הניידת לסייר במשך כל שעות היממה, בעיקר באזורים שאין בהם מצלמות או שאין מתבצעות בהם פעולות אכיפה, לאתר מוקדי אלימות ורעש ולתת מענה מידי לקריאות התושבים ותגובה אפקטיבית ומהירה למוקדי אלימות והשחתת רכוש.
(א) בשנת 2005 גיבש אק"ם נוהל ארצי להפעלת מודל השיטור המשולב שפורסם גם ברשויות המקומיות.
מטרת המודל היא ליצור שותפות בין המת"ח ובין ראש הרשות לטיפול בבעיות איכות חיים.
המודל פותח במטרה ליצר מכפילי כוח, למצות את המשאבים ולשפר את השירות.
המשאבים המוקצים יישארו בחזקת הרשות, והמשטרה תממן את השוטרים.
בשנת 2007 מצא צוות בראשותו של ראש אג"ת דאז ליקויים רבים בהפעלת מודל השיטור המשולב והמליץ למפכ"ל הקודם שהמשטרה תתקנן את הניידות של השיטור המשולב ולא הרשויות המקומיות.
ההמלצה נדחתה, אך יצאה הנחיה שאין להרחיב את מודל השיטור המשולב.
למרות זאת, הרחיבה המשטרה את השימוש במודל הקיים וכללה אותו, בלי לשנות את מתכונתו, כמרכיב בתחום האכיפה שבתכנית על"א.
(ב) מאז 2007 ביצעה המשטרה כמה ביקורות ובקרות בנושא בתחנות, ומכולן עלתה המסקנה שהפעלת מודל השיטור המשולב במתכונתו הקיימת מלווה בתקלות וליקויים המשפיעים, בין השאר, על היקף הפעלתו, ובהם: פרשנות אחרת של הנוהל הארצי, דהיינו כל תחנה מפעילה את המודל לפי תפיסתה היא, וליקויים הנוגעים למשאבים ולכוח האדם המא ייש את הניידות, להכשרתו ולסמכויותיו.
בעניין זה צוין כי השיטור המשולב לא מתוקנן בתוספת תקנים לתחנות, השוטרים המאיישים את ניידת השיטור המשולב נמנים עם תקני שוטרי הסיור בתחנה ופעילותם זו באה על חשבון הפעלת ניידות קו אדום, והם משובצים לפעילות על פי סידור העבודה השוטף של התחנה.
בנוסף, צוותי השיטור המשולב פועלים ללא כל המשרד לביטחון הפנים 579 .
תכנית עבודה סדורה וללא יעדים, ועיקר עבודתם טמון בטיפול באירועים המתקבלים מהמוקדים השונים (100 ו-106 .
) ובסיוע לניידות הסיור בתשובתה ציינה המשטרה בעיות בהפעלת מודל השיטור המשולב (במתכונת שלא שונתה).
במחוז מרכז המודל אינו מופעל בחלק מהרשויות בשל חוסר בפקחים של הרשות; במחוז צפון יש קשיים בהפעלתו בשל מצוקה קשה בכוח האדם של התחנות לצד בעיות תקציביות של הרשויות המקומיות, בייחוד הרשויות במגזר המיעוטים; במחוז חוף, רוב הרשויות שבהן המודל אינו מופעל 580 דוח שנתי63ג .
הן רשויות קטנות שבחלקן לא קיימת מחלקת פיקוח עירוני שהיא הבסיס להפעלת המודל; במחוז דרום קיימים קשיים רבים הנוגעים לחוסר משאבים תקציביים.
באפריל 2012 החליט ראש אג"ם לבחון דרכים לתיקון הפעלת מודל השיטור המשולב ולשיפורו.
במסגרת זאת המליצה מחלקת שיטור קהילתי לאמץ דרכים למיסוד המודל ולשיפור פעילויותיו, לקבוע מדיניות מפכ"ל, לגבש נוהל ארצי מקיף, להגביר את מעורבותם של המפקדים והרשויות ולגבש פתרונות מידיים לסוגיית כוח האדם המאייש את הניידות, הכשרתו והגדרת סמכויותיו.
לפיכך, אף שהמשטרה כבר ידעה בשנת 2007 על הליקויים והבעיות בהפעלת מודל השיטור המשולב, ואף קבעה שאין להרחיב את השימוש בו, היא הוסיפה להשתמש במודל במסגרת תכנית על"א ללא כל שינוי במתכונתו.
רק באפריל 2012 עבר המודל לאחריותה של חוליית שיטור עירוני באגף השיטור והקהילה המנוסה בהפעלת מודל שיטור עם רשויות מקומיות, והמשטרה הח לה בגיבוש פתרון לנושא.
על המשטרה היה להשלים בהקדם את גיבוש המודל המתוקן, באופן שיהיה מקובל גם על הרשויות המקומיות וגם על המשרד לבט"פ, כדי שהשימוש במודל זה ישרת את המטרות שלשמן הוא נועד.
בתשובתה מסרה המשטרה בהקשר זה כי לאחר שמודל השיטור המשולב עבר לאחריותה של חוליית השיטור העירוני, הוא מיושם באופן מפוקח ומבוקר לפי נוהל ההפעלה הארצי כאשר ראש אג"ם נותן את אישורו להוספת רשויות חדשות למודל לאחר כתיבת נוהל מקומי (מחוזי/תחנתי) הנגזר מהנוהל הארצי.
בתשובתו למשרד המדינה מדצמבר 2012 מסר המשרד לבט"פ כי בחלק מהמקרים אין הפעלת מודל השיטור המשולב מצליחה בשל משאבים חסרים ובגלל בעיות הנוגעות לרשויות שרובן נמצאות ביישובים המאופיינים ברמה סוציו - אקונומית נמוכה.
בחלקן הגדול של הרשויות חסרה התשתית הראשונית להפעלת המודל בשל היעדר תקני פיקוח או בעטיין של מגבלות בקליטת פקחים כעובדי רשות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לבט"פ כי עליו ליתן את הדעת בנוגע למידת התאמת מודל השיטור המשולב - במתכונתו הקיימת על כל בעיותיו והקשיים ביישומו - לתכנית עיר ללא אלימות ועקרונותיה ולהפעלתו כתכנית ליבה שחובה ליישמה.
ככל שיידרש, על המשרד להוביל את השינוי במ תכונת המודל שיזמה המשטרה או כל שינוי אחר, בתיאום אתה, ככל שהוא ממשיך להיות שותף לתכנית.
מעורבות המחוזות : במסגרת התכנית אחראי המחוז, בראשותו של מפקד המחוז, לפיקוד, לשליטה ולבקרה על התנהלות התכנית במחוז.
על מפקד המחוז, בין השאר, לקיים דיון סטטוס לתכנית, א חת לחצי שנה, בהשתתפות המת"חים במחוז ונציגים מהמטה המקצועי במשרד לבט"פ ובאגף השיטור והקהילה.
על המחוז ללוות את הטמעת התכנית ברמה המחוזית, דהיינו בכל התחנות שבאחריותו, ולסייע בפתרון בעיות.
משרד מבקר המדינה בדק את מידת מעורבותם של חמשת המחוזות - חוף, צפון, תל אביב, מרכז ודרום - ביישום התכנית.
בכל המחוזות שנבדקו נמצא כי הממ"זים קיימו דיוני סטטוס לתכנית כנדרש, בהשתתפות המת"חים וגורמים נוספים בתחנה הנוגעים לתכנית, ובהם הועלו גם קשיים וגם הישגים הנוגעים ליישום התכנית על ידי התחנות.
עם זאת, נמצא כי מידת מעורבות המח וזות בהובלת התכנית ובהיקפה שונה ממחוז למחוז.
בחלק מהמחוזות אין כלל הובלה של התכנית, ובחלקם הובלת התכנית היא חלקית וטעונה שיפור.
בנוסף, אין אחידות בדפוסי המשרד לביטחון הפנים 581 .
העבודה של המחוזות ובאופן טיפול הגורמים הרלוונטיים במחוז בסוגיות הנוגעות לתכנית; הליך הטמעת התכנית בחלק מהמחוזות לא הושלם, ובחלקם הוא עדיין בתחילתו; חלק מהמחוזות אינם מקפידים על קבלת דיווח שוטף מהתחנות על ניהול התכנית, וחלקם אינם מקבלים כלל דיווח; חלק 582 דוח שנתי63ג .
מהמחוזות אינם מבצעים פיקוח ובקרה באופן שוטף על התנהלות התכנית בתחנות, ובחלקם אין הם מבוצעים כלל.
מצב זה משליך גם על אופן יישומה של הנחיית המפכ"ל מדצמבר 2011 המחייבת את כל התחנות במחוזות ליישם מול כל הרשויות המקומיות שבתחום אחריותן את ה מרכיבים של תחום האכיפה בתכנית שאינם תלויי תקציב , לרבות רשויות שאינן משתתפות בתכנית .
בסיכום דבריה לנושא מסרה המשטרה בתשובתה כי ה יא עדיין מצויה בהליכי הטמעתם של עקרונות תכנית על"א במדיניות המפכ"ל של "שיטור מבוסס קהילה".
המשטרה הוסיפה שאמנם היא זו המובילה את תחום האכיפה, אך היא תלויה בגורמים רבים נוספים ביישומו.
לנוכח זאת, היא פועלת, בין השאר, לחזק ולמסד את הקשר בינה לבין הרשויות המקומיות באמצעות אמנה משותפת.
בנוסף מינה הסמפכ"ל צוותי עבודה להתאמת תחום האכיפה למגזרים הייחודיים (מגזר המיעוטים, המגזר החרדי והמגזר הכפרי), ולצדם מינה גם צוותי עבודה לניהול הידע ולעידוד יזמות מקומיות.
המחוזות השונים נקטו לאחרונה אף הם פעולות להגברת מעורבותם ולמתן סיוע לתחנות.
למשל, מחוז צפון החל לבצע פיקוח צמוד על התנהלות התכנית בתחנות שבאחריותו; מחוז חוף עשה סטטוסים לפיקוח ובקרה על התנהלות התכנית ועל ישיבות עבודה עם גורמי מטא"ר והמשרד לבט"פ לקידום ולפתרון בעיות; מחוז דרום מינה קצינה לקידום התכנית בתחנות המחו ז ומקיים תכנית מיוחדת - "דרום ללא אלימות" - ברשויות שבהן אין מופעלת תכנית על"א.
משרד מבקר המדינה מעיר כי המשטרה ראתה בתכנית על"א מתכונת שיטור המכוונת לצורכי הקהילה ולבעיותיה, ומתבצעת בשיתוף פעולה הדוק עם הרשויות המקומיות.
למרות זאת, בביקורת נמצא כי לרוב, התחנות לא תיעדפו את התכנית בעבודתן השוטפת ואף לא יישמו חלק ניכר ממרכיביה עקב יזמה לא מספיקה שלהן עצמן או בגלל בעיות במרכיבי התכנית שאינם מותאמים ליישום משותף עם הרשויות.
על המת"חים לתת לתכנית עדיפות כנקבע בהנחייתו של המפכ"ל ולהבטיח שהתחנות ייערכו באופן שיטתי ליישומה.
ככל שיידרש, עליהם להסתייע במחוזות, בגורמי המטה ובמשרד לבט"פ לפתרון בעיות חוזרות ונשנות, לרבות חסמים בשיתוף הפעולה עם הרשויות המקומיות.
ראויות לציון הפעולות הננקטות לאחרונה בחלק מהמחוזות להגברת מעורבותם ביישום התכנית וכן העובדה שגורמי מטא"ר מעלים בעיות ופערים שבתחום אחריותה של המשטרה בפני המשרד לבט"פ.
ניהול התכנית על ידי המשרד לבט"פ .
כאמור, המשרד לבט"פ מוביל את התכנית במישור הלאומי באמצעות שני מנגנונים ייחודיים לנושא: (א) ועדת היגוי לאומית - בראשותו של מנכ"ל המשרד לבט"פ ובהשתתפות משרדי הממשלה הקשורים לנושא (כמו משרד החינוך, משרד הפנים ומשרד הרווחה והשירותים החברתיים) וגופים נוספים המעורבים בתכנית 96 .
תפקידיה העיקריים של הוועדה הם קביעת יעדים ומטרות במישור הלאומי, הכנת .
96 הקרן לידידות בישראל, הרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול, רשת המתנ"סים והשלטון המקומי.
המשרד לביטחון הפנים 583 .
תכנית יסוד לאומית, פיתוח ועיצוב של מודלים המותאמים למגזרים השונים ולמגוון צרכיהם, תיאום התכניות והפעולות בין משרדי הממשלה השונים ופיקוח על יישומן ותכנון הקצאת המשאבים להפעלת התכנית.
(ב) מטה מקצועי במשרד לבט"פ - בהשתתפות נציגים מקצועיים של הגורמים המשתתפים בוועדת ההיגוי הלאומית.
המטה המשמש זרוע ביצועית של ועדת ההיגוי, פיתח את התכני ת והוא אחראי לניהולה במישור הארצי, לרבות ליווי מקצועי, 584 דוח שנתי63ג .
הנחייתן של הרשויות והדרכתן, סיוע בהקמת מנגנוני ניהול מקומיים ברשויות, הדרכה ופיקוח עליהם וכן תיווך ותיאום בין הרשויות המקומיות לגורמים המקצועיים במישור הארצי.
על פי החלטת הממשלה מאוקטובר 2006 בנושא עיר ללא אלימות היה על ועדת ההיגוי בראשות המשרד להקים את התשתית הארגונית הלאומית לניהול התכנית ולהפעילה ברמת המטה.
בנוסף, על פי מסמכי מטה של המשרד הנוגעים לניהול התכנית היה על המשרד לקבוע תהליכי עבודה ונהלים, לכנס את ועדת ההיגוי ואת המטה המקצועי בתדירות קבוע ה, להגדיר משימות למטה המקצועי, לנקוט תהליכים לגיוסם של בעלי התפקידים, לנהל מאגר נתונים ולקיים תהליכי בקרה ופיקוח, וכן ללוות את ביצוע התכנית ולסייע במציאת פתרונות לבעיות חוזרות ביישומה.
בשנת 2010 ערך המטה המקצועי, באמצעות גופים חיצוניים, שלושה דוחות של הפקת לקחים97 .
בדוחות נבדקו מצב יישום התכנית ואופן הפעלתה ברשויות עד אותה העת.
הדוחות העלו, בין השאר, שוועדת ההיגוי הלאומית לא שימשה פלטפורמה של ממש להתוויית המדיניות ולקבלת החלטות מהותיות הנוגעות לתכנית אלא שימשה גוף המקבל דיווחים ועדכונים על יישום מרכיבי התכני ת השונים; המטה המקצועי של התכנית החטיא את מטרתו ולא עסק בעיקר.
הוא לא הצליח לספק את הליווי הנדרש לרשויות, לא שימש גוף מקצועי מסייע ואף לא התפנה לפתח נושאים שבליבת עבודת המטה, כמו הדרכה וכתיבת התורה המסודרת של התכנית; לא נבנה במטה המקצועי מנגנון הפעלה שייתן מענה יעיל להרחבת התכנית לרשויות נוספות; תכניות ופרויקטים נכפו על הרשויות ויצרו אצלן התנגדות רבה שמנעה יישום יעיל של התכנית; המשרד לא הצליח לרתום את משרדי הממשלה ושותפי עניין אחרים להובלת התכנית, לפיתוחה ולמציאת דרכים ליישומה; ובכל המנגנונים שפעלו במסגרת התכנית נרשמו חוסרים ניכרים בתחום איסוף המידע והנתונים.
בדוחות האמורים הומלץ על דרכים לשיפור ניהול התכנית ברמה הלאומית, ובהן קביעת מדדים שנתיים ורב -שנתיים אחידים להצלחת התכנית (לצד המדדים הייחודיים לכל רשות); השלמת גיבוש המודל לטיפול באלימות ושמירה על מרכזיות האכיפה בתהליך זה; הקמת מטה מקצועי ובו ייצוג למגוון תחומיה של התכנית; שיפור ההדרכה וניהול הידע ובניית מנגנונים אחידים ומובנים לנושא איסוף המידע; והתאמת מרכיבי התכנית למגזרים בעלי צרכים ייחודיים, כמו מגזר המיעוטים, רשויות גדולות ורשויות קטנות.
בעקבות זאת, בתחילת 2011 , כארבע שנים לאחר שהוחל בהפעלת התכנית, החל המשרד לבט"פ לבנות את התשתית הארגונית של התכנית ולשפר את ניהולה בידי המטה המקצועי.
נמצא שעד מועד סיום הביקורת הוא טרם השלים הסדרת מספר תחומים, לרבות תחום האכיפה.
שינוי מבנה המטה המקצועי ו הרחבתו : כאמור, ליקויים בהתנהלות גורמי הניהול במשרד וחוסר התאמתו של המבנה הארגוני של המטה .
97 '"תכנית 'עיר ללא אלימות- לקחים והשפעות התכנית, שנתיים וחצי להפעלת התכנית אוגוסט 2007 - דצמבר 2009 ", המשרד לביטחון הפנים, ינואר 2010 ; "דוח הפקת לקחים לתכנית 'עיר ללא אלימות'", תובנות, נובמבר 2010 ; "הפקת לקחים של התכנית עיר ללא אלימות, יישום התכנית ב -12 הערים הראשונות - דו"ח ראשוני", אגורא מדיניות, נובמבר 2010.
המשרד לביטחון הפנים 585 .
לאתגרי התכנית מהבחינה התפעולית ומהבחינה המקצועית פגעו בהובלת התכנית.
לצורך כך, גובש מבנה ארגוני חדש למטה המקצועי, ומתחילת 2011 נקלטו עובדי מטה חדשים שחלקם הועסקו באמצעות מיקור חוץ.
עם זאת, טרם הסתיים תהליך גיוס בעלי תפקידים למטה המקצועי ואחדות מהמשרות שתוקננו למטה לא אוישו, ובהן משרת מנהל תחום אכיפה ותשתיות של התכנית.
הממלא תפקיד זה אחראי לקישור ולתיאום בין המשטרה לגורמי המטה ולתיאום בין המשטרה לגורמי האכיפה ברשויות 586 דוח שנתי63ג .
המקומיות (כמו פיקוח עירוני, שיטור משולב וסיירות הורים).
כמו כן עליו לגבש תכניות עבודה ותכניות הכשרה לאנשי האכיפה האזרחיים (כמו פקחים עירוניים), להשתתף בתכנון הכשרות לאנשי המשטרה בתכנית וכן לגבש תפיסת עבודה ותפיסת הפעלה מבצעית של מרכיבי תחום האכיפה.
בתשובתו מדצמבר 2012 מסר המשרד לבט"פ כי בקיץ 2012 אוישה משרת תחום אכיפה ותשתיות של התכנית.
המשרד הוסיף בתשובתו מינואר 2013 כי התחום המקצועי של תחום האכיפה מובל על ידי מנהל התכנית והמנהלת המקצועית שלה ; הפיקוח והבקרה מתבצעים ע"י מנהלי המחוזות של המשרד.
]במטה המקצועי[ עם זאת, הוא ציין בתשובתו מדצמבר 2012 כי היבטים מהותיים רבים בתחום האכיפה ימשיכו להיות באחריותו של מדור שותפויות של המשטרה.
התאמת התכנית למגזרים ייחודיים תוך כדי שימת דגש על מגזר המיעוטים : כאמור (בפרק "תכניות הממשלה לשיפור השירות במגזר המיעוטים"), שתי תכניות רב -שנתיות של המשרד לבט"פ שעניינן שיפור השירות והשיטור לאוכלוסייה במגזר המיעוטים - האחת מאוקטובר 2010 והאחרת מפברואר 2012 - כיוונו לריכוז מאמץ משטרתי ומאמץ אזרחי הכולל גם הרחבת תכנית על"א, ביישובים מסוימים במגזר המיעוטים.
בשנים 2010 -2011 עמדו המשטרה והמשרד לבט"פ על הבעיות בהפעלתה של תכנית על"א במגזר המיעוטים ועל הצורך בהתאמת מרכיביה בתחום האכיפה לרשויות במגזר זה המצויות לרוב תחת עול כלכלי כבד וממילא מתקשות לממן את חלקן בתכנית.
אולם רק בתכנית העבודה לשנת 2012 החל המשרד לפתח "מודלים להתמודדות יישובית יעילה עם אלימות ברשויות ואוכלוסיות יעד מסוגים שונים".
במסגרת זאת גובשו עקרונות המודל הייחודי למגזר המיעוטים הכוללים מיפוי גנרי ליישובים (היעדר תשתיות, חולשת הרשות ועוד), נוכחות משטרתית מלאה וקבועה, החזרת השליטה במרחבים הציבוריים, התערבות במשברים ובהשלכות הפוט נציאליות של אלימות, הכפפת הרכזים של תכנית על"א למטה המקצועי, וכן מיצוב התכנית, ניהול הידע ויצירת שפה ייחודית ומוקפדת לצורכי המגזר.
הוצגו עקרונות המודל למנהל תכנית על"א במטה המקצועי כמו כן החל המטה לבצע פיילוט ביישוב טמרה להתאמת תכניות הליבה של תכנית על"א לרשויות מגזר המיעוטים.
במועד סיום הביקורת הופעלה התכנית במגזר המיעוטים ב -38 רשויות מקומיות - ברשות אחת התכנית הופעלה משנת 2007 ,19 רשויות נוספו בשנת 2010 ,4 בשנת 2011 ו-14 בשנת 2012 .
יש לציין כי אף לא אחת מהרשויות שנוספו בשנת 2012 הייתה בין הרשו יות שצריך היה לצרפן לתכנית על"א על פי התכניות הרב-שנתיות האמורות של המשרד לשיפור השירות לאוכלוסיית המיעוטים.
עוד יצוין שרשויות מגזר המיעוטים מהוות 38% מכלל הרשויות המשתתפות בתכנית, ואף על פי כן הקצה להן המשרד בשנת 2012 רק26% .
מסך כל התקציב שהוקצה לתכנית בתשובתו ציין המשרד לבט"פ כי בשנת 2010 , עם הרחבת התכנית לרשויות נוספות, נקבע מפתח אחיד לאופן תקצוב הרשויות המשתתפות בה הנגזר מגודלה של הרשות.
לפי זאת, הרשויות הקטנות שרובן מצויות במגזר המיעוטים קיבלו תקציב קטן יותר.
המשרד הוסיף ומסר כי משנת 2013 מתוכנן שינוי באופן התקצוב, ובמסגרתו ייקבע סכום תקצוב מינימלי אחיד לכל הרשויות המשתתפות בתכנית, וזאת כדי לאפשר יישום מלא של תכנית הליבה ברשויות אלו.
המשרד לביטחון הפנים 587 .
מערך שליטה ובקרה : אחת מתכניות הליבה בתחום האכיפה הוא מערך של מצלמות בקרה ומעקב שיותקנו ברחבי הרשות באזורים המועדים לאלימות ולפשיעה, ששידורן ייעשה למרכז שליטה ובקרה היושב במוקד העירוני ועובד בצמוד לכוחות האכיפה ברשות, וגם לתחנת המשטרה במידת הצורך.
התחנה נדרשה למפות מקומות שיש להציב בהם מצלמות ולנמק את הצורך בהן, ועל הרשות הוטל להתקין אותן על פי המיפוי.
בביקורת נמצא כי רוב התחנות ביצעו מיפוי בשיתוף עם הרשויות המקומיות.
אולם לאחר המיפוי, עד אוקטובר 2012 , רק כמחצית מהרשויות הקימו מערך שליטה ובקרה.
לנוכח המצב הזה החל המשרד, במחצית השנייה של 2011 , לבחון שינוי במתכונת הקמתו של המערך ברשויות מסוימות, דהיינו לבדוק אם אפשר להקים מוקד שליטה ובקרה אזורי משותף שייתן מענה לאשכול רשויות הנמצאות בסמיכות גאוגרפית, בייחוד לרשויות מקומיות במגזר המיעוטים.
התכלית לכך היא צמצום עלויות הקמת מערך שליטה ובקרה ואיגום משאבים.
בסוף 2011 בחר המשרד שלוש חברות אבטחה חיצוניות שיספקו לרשויות את הציוד הטכ נולוגי הדרוש להקמת המערך במחירים נוחים יותר.
למרות זאת, ועל אף דחיפותו של הנושא והתמשכותו, נמצא כי במועד הביקורת קידום פתרונות אלו היה בראשיתו.
בתשובתו מסר המשרד לבט"פ כי עד סוף 2011 התעכבה הקמתו של מערך שליטה ובקרה ברשויות בשל התמשכות הליכי המכרז הארצי שבו נבחרו החברות החיצוניות האמורות לספק לרשויות את הציוד הטכנולוגי הדרוש להקמת המערך במחירים נוחים יותר.
כמו כן התעכבה הקמתו של המערך גם בשל דיונים מתמשכים שקיים המשרד עם משרד המשפטים הנוגעים למגבלות ולסייגים ביישום המערך.
המשרד הוסיף בתשובתו כי "עד תום השנה [ 2012 צפויות רשויות ] .
נוספות להשלים" את הקמת המערך 4.
סיירת הורים : יחידה הפועלת ברשות המקומית המורכבת ממתנדבים המסיירים בשעות הערב והלילה באתרים שונים ברשות (מקומות בילוי, מגרשי ספורט, גנים ציבוריים ועוד) במטרה להפגין נוכחות, לאתר בני נוער משוטטים ולמנוע פעולות האסורות על בני נוער, כמו שתיית אלכוהול.
הרשות יכולה להפעיל סיירת הורים בשני אופנים: סיירת משטרתית - מתנדבים בשירות המשטרה המוקצים לפעילות התנדבותית במסגרתה, הכפופים מהבחינה הפיקודית ומהבחינה המקצועית למשרד השיטור בתחנה ועוסקים במניעת אלימות, ונדליזם ופשיעה.
מתכונת זאת מפורטת בנוהל על"א (להלן - סיירת משטרתית); סיירת אזרחית - מתנדבים בגופים אחרים הפועלים ברשות המקומית (כמו מצילה או הרשות הלאומית למלחמה בסמים ובאלכוהול) העוסקים במסגרתה בהסברה ובאיתור בני נוער בעלי פוטנציאל התנהגותי אנטי-חברתי (להלן - סיירת אזרחית).
צוות היגוי ברשות המקומית98 ,אמור לקבוע, בין היתר, את אופן פעילות הסיירת לרבות סוג הסיירת הרצויה ואופי הפעילות.
בשל ריבוי הגופים המפעילים את סיירות ההורים ושיטות ההפעלה השונות הוקמה בנובמבר 2010 מינהלת סיירת הורים במשרד לבט"פ.
המינהלת מורכבת מכל הגופים והאמצעים שבמסגרתם מופעלות סיירות ההורים - המשטרה, מצילה, הרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול ותכנית על"א - ותפקידה לסנכרן ביניהם כדי להרחיב את פעילותן של סיירות ההורים ברשויות המקומיות.
כמו כן עליה לסייע בהקמת צוותי ההיגוי ברשויות.
להלן טבלה המרכזת את הנת ונים על היקף הפעלת סיירות הורים (אזרחיות ומשטרתיות) במחצית הראשונה של 2012: טבלה7 ): שיעורי הרשויות שבהן פועלת סיירות הורים (בחלוקה למחוזות .
47% 71% 80% 64% 38% ,שיעור הרשויות שבהן פועלת סיירת הורים .
98 בצוות ההיגוי משתתפים נציגי משטרה, מנהל תכנית עיר ללא אלימות, רכז מצילה או מתאם מטעם הרשות הלאומית למלחמה בסמים ובאלכוהול, נציג הרשות, נציגי הורים ונוער ונציגי מחלקת הרווחה.
המשרד לביטחון הפנים 589 מכלל הרשויות המשתתפות בתכנית 0% 20% - 40% 30% ,שיעור הרשויות שבהן פועלת סיירת הורים מכלל הרשויות במגזר המיעוטים המשתתפות בתכנית .
מהטבלה עולה כי סיירות הורים הופעלו רק ב -60% מכלל הרשויות המשתתפות בתכנית: במחוז צפון מופעלת סיירת הורים רק בכשליש מהרשויות שבתחום אחריותן ( 38% ), במ חוז דרום בכמחצית מהרשויות (47% ( ) ובמחוזות חוף ומרכז בכשני שלישים מהרשויות 64% ו-71% , ( בהתאמה).