HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו הרשויות, גם הזכיינים מקבלים תשלום חודשי בגין כל משפחתון ותשלום חד-פעמי בגין משפחתון חדש.
להערכת האגף, מספר המשפחתונים צפוי לגדול עד סוף שנת 2010 לכ- 3,100 (לעומת כ- 2,600 בתחילת השנה), ובשנת 2011 מעוניין האגףלהגדיל את מספרם ביותר מ-700 .
משפחתונים נוספים הבקרה על הרשויות המקומיות והזכיינים 1.
: הבקרה המקצועית המשימה העיקרית המוטלת על הרשויות והזכיינים כמרכזי שירות המשפחתונים היא הבקרה המקצועית על התנהלותם.
לפי הנחיות האגף, על הרכזות מטעם הרשות או הזכיין לבצע בכל משפחתון ביקורים ותצפיות לפחות פעמיים בחודש, וכן לבצע הדרכות אישיות וקבוצתיות למטפלות בתחומים כגון בטיחות, בריאות וטיפול בילדים.
כמו כן, על הרכזות לבדוק שהמשפחתונים אכן עומדים בכל התנאים שקבע האגף בדבר בטיחותם של הפעוטות, ועל הרשות או הזכיין להעביר לאגף מ די חודש בחודשו טופס דיווח מרוכז על ביצוע הביקורים של הרכזות.
כשעולות בעיות מיוחדות במשפחתון, על הרכזת להעלותן בפני ועדת היגוי מקומית17.
נוסף על כך, מאחר שמפקחות האגף כמעט אינן מקיימות ביקורי פיקוח בעצמן במשפחתונים, יש משנה חשיבות לפיקוח ובקרה של האגף על עבו דת הרכזות, כדי לוודא שהמשפחתונים מתנהלים לפי הנחיותיו.
17 ועדה מקומית שנקבעה בהנחיות האגף, שתפקידה לדון בסוגיות הקשורות בפתיחת משפחתונים, בהתנהלותם ובסגירתם.
הוועדה אמ ורה להתכנס לכל הפחות פעמיים בשנה, וחברים בה בין היתר הרכזת הרלוונטית ונציגים מהאגף, ממשרד הרווחה והשירותים החברתיים ומהרשות או הזכיין.
במסגרת הביקורת בדק משרד מבקר המדינה את האופן שבו טיפל מחוז תל אביב והמרכז, שבו פועלים כ-800 משפחתונים, בדיווחים שהעבירו הרשויות והזכיינים על עבודת הרכזות בשנת 2009 :, ומצא ליקויים רבים.
להלן הממצאים משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1353 .
)(א מתוך 14 רשויות במחוז שהופקדו על כ-450 ,משפחתונים9 רשויות לא דיווחו על כ-360 משפחתונים שבתחומן, ובהן עיריית בני ברק, שבה פועלים כ -170 משפחתונים.
כמו כן, מתוך כ -355 משפחתונים שעליהם הופקדו שלושת הזכיינים, לא הועברו דיווחים על כ -245 .
משפחתונים זכיין א למשל הופקד על כ -190 משפחתונים, ונכון למועד סיום הביקורת לא נמצא שהעביר דיווחים כלל.
יוצא אפוא שבמחוז לא התקבלו דיווחים על פעילות הרכזות בכ-600 מתוך כ-800 המשפחתונים הפועלים בתחומו (75% ).
ואף על פי כן, לא נמצא שהמחוז עמד על כך שיקבלם מהרשויות ומהזכיינים כפי שהיה עליו לעשות.
עוד יצוין שגם במקרים שהרשויות או הזכיינים העבירו דיווחים, הם בדרך כלל לא עשו זאת מדי חודש בחודשו, ומספר הדיווחים שהתקבלו היה חסר.
בתשובתה מנובמבר 2010 מסרה עיריית בני ברק שבעתיד היא תקפיד לקיים את הנוהל כנדרש.
בתשובתו מנובמבר 2010 מסר זכיין א שטופסי הדיווח שלו (שהעתקים מהם צירף לתשובתו) מולאו בקביעות, אך לא היה כל עניין להעביר למחוז מסמכים שלא נתבקשו על ידו.
(ב) עוד העלתה הבדיקה שגם במקרים שבהם התקבלו טופסי דיווח מהרשויות ומהזכיינים לא ניהל האגף בקרה ומעקב אחר תוכנם, והם מונחים במשרדיו כאבן שאין לה הופכין.
האגף לא בדק אם הרכזות אכן ביצעו את ביקורי התצפית וההדרכה בתדירות שנקבעה בהנחיות, ואם עמדו בחובתן לערוך השתלמויות כנדרש, וגם לא העיר לרשות או לזכיין במקרים שבהם לא מולאו הנחיותיו.
לעניין זה יצוין שבבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בדבר תדירות ביקוריהן של רכזות מטעם זכיין א במשפחתונים שעליהם הופקד בשנת הלימודים התש"ע נמצא שברוב המשפחתונים נערך ביקור אחד בחודש לכל היותר, ולא שניים כפי שדורש האגף.
משרד מבקר המדינה העיר שעל האגף לבחון את האפשרות לקבל את דיווחי הרכזות גם בקובץ ממוחשב.
כך יוכל לעבד את הנתונים במהירות ולקיים בקרה ומעקב יעילים.
(ג) לפי הנחיות האגף, על הרכזות לתעד בדוח מפורט את ביקוריהן ואת תצפיותיהן, אך לא נמצא שהאגף ביקש לבחון את הדוחות הללו כפי שראוי היה שיעשה מפעם לפעם.
בדיקת דוחות מפורטים של זכיין א משנת 2010 העלתה מקרה של משפחתון השוכן בדירה בקומה החמישית, שחלונותיו לא היו מסורגים כמתחייב מהנחיות האגף.
כאמור, כשעולות בעיות מיוחדות במשפחתון, על הרכזת להעלותן בפני ועדת היגוי מקומית, אך לא נמצא שהדבר נעשה במקרה זה.
כמו כן, מדוחות הרכזות עולה שהן מצאו במשפחתונים ליקויי בטיחות חוזרים ונשנים, כמו היעדר שער הפרדה במטבח המונע כניסת פעוטות.
מתשובתו של זכיין א למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 עלה שהסורגים במשפחתון האמור הותקנו כשלושה חודשים לאחר הדיווח.
משרד מבקר המדינה העיר שמלכתחילה לא היה על הזכיין לאשר להפעיל את המשפחתון בהיעדר סורגים.
בתשובת האגף מנובמבר 2010 בדבר הדיווחים על הדרכה ובקרה במשפחתונים נאמר כי "לא מבצעת מנהלת תחום המעונות המחוזית בדיקה שיטתית בשל חוסר הזמן.
ולכן נושא זה נבדק על ידה בישיבות וועדת ההיגוי בהן נדרשת הרכזת לדווח מה נעשה בתחום".
האגף ציין שנציגי ועדות ההיגוי מקי ימים מעת לעת שימועים למטפלות משפחתונים שאינן מיישמות את הנחיות הרכזת, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1355 .
והוסיף כי "יבחן כיצד עוד ניתן לתגבר את הבקרה על דיווחי הרכזות לגבי ההדרכה, התצפיות וההשתלמויות".
משרד מבקר המדינה העיר שהבקרה על המשפחתונים צריכה להתבצע דרך קבע בידי האגף, אשר מקבל את הדיווחים, ואין להותירה בידי ועדות ההיגוי המתכנסות פעמיים בשנה.
עוד העיר שהטענה בדבר מחסור בזמן אין בה כדי להסיר מהאגף את האחריות לבדוק לפחות מדגמית את דיווחי הרשויות והזכיינים, והיעדר הבקרה עלול להביא לידי ליקויים ונזקים, ואף עלול לגרום להם לזלזל בביצוע תפקידם כהלכה.
(ד) כישורי הרכזות: לפי הנחיות האגף, על הרכזות להיות בעלות תואר ראשון בחינוך הגיל הרך או שהתמחו בחינוך הגיל הרך לאחר תואר רלוונטי אחר, וכן בעלות ניסיון מוכח כמפורט בהנחיות, כדי שיוכלו להנחות ולהדריך כיאות את המטפלות.
חריגה מדרישות אלה מחייבת אי שור של ועדה מיוחדת.
מאחר שהרכזות משמשות הלכה למעשה זרועו הארוכה של האגף לבדיקת התנהלות המשפחתונים, שומה היה על האגף לדרוש מהזכיינים את נתוני הרכזות כדי לבחון אם הן אכן מוכשרות לתפקיד, אך לא נמצא שהדבר נעשה.
(ה) מטפלות מחליפות: כשמטפלת יוצאת לחופשת לידה, נמצא הסדר זמני אחר לפעוטות שבאחריותה.
הנפוץ שבהסדרים הוא מטפלת מחליפה שמפעילה את המשפחתון בביתה שלה.
לפי הנחיות האגף, אישור הסדר זמני כאמור צריך להתקבל במסגרת ועדת ההיגוי המקומית, כדי שזו תוודא שהמטפלת המחליפה אכן מתאימה לתפקיד, ושביתה עומד בדרישות הבטיחות הנדרשות למשפחתון.
ואולם, הביקורת העלתה שהרשויות והזכיינים בדרך כלל אינם נוהגים להודיע לאגף על ההחלפות, והאגף מצדו אינו דורש זאת, אף שידוע לו שקיימות החלפות רבות בכל שנה.
לא נמצא גם שההחלפות נידונות ומאושרות בוועדת ההיגוי כמתחייב, פרט למקרים יחידים.
לפיכך האגף אינו יודע אם המטפלת המחליפה וביתה עומדים בדרישותיו.
עוד נמצא שכספי הסבסוד ממשיכים לעבור למטפלת המקורית, ובינה לבין מחליפתה מתקיימת התחשבנות שאינה מדווחת.
: בקרה כספית ומינהלית הרשויות והזכיינים מקבלים כאמור ממשרד התמ "ת תשלום חודשי בגין כל משפחתון, וכן מועברים דרכם תשלומי הסבסוד למטפלות בגין כל פעוט שהוריו נמצאו זכאים לסבסוד.
לשם כך מעבירים הרשויות והזכיינים לאגף מדי חודש בחודשו את רשימת המשפחתונים שהם מפעילים ואת הרשימות של הפעוטות השוהים בהם.
(א) נמצא כי האגף לא קבע לכל משפחתון קוד מזהה (כפי שעשה במעונות), ולכן אינו יכול לבקר כראוי את דיווחי הרשויות והזכיינים.
ואכן, בביקורת נמצא שברשימת המשפחתונים שהעביר זכיין א בינואר 2010 הופיעו שלושה משפחתונים פעמיים, והאגף העביר בגינם לזכיין תשלומים כפולים, ומנגד נשמטו מהרשימה שני משפחתונים, ולא הועבר לזכיין תשלום בגינם.
יצוין שמתשובתו של זכיין א למשרד מבקר המדינה עלה שהדיווחים השגויים הועברו כך במשך כתשעה חודשים, מספטמבר 2009 ועד מאי 2010 , ורק ביוני 2010 .
התגלתה הטעות ותוקנה, עדות נוספת לבקרה הלקויה בעניין זה 1356 דוח שנתי61ב .
(ב) בהיעדר קוד מזהה לכל משפחתון מעבירים הרשויות ו הזכיינים את רשימות הפעוטות לאגף ללא שיוכם למשפחתון מסוים.
לכן אין לאגף מידע זמין בדבר זהות הפעוטות השוהים בכל משפחתון, והוא אינו יכול לבדוק בזמן אמת אם כל פעוט שמשולם בעבורו סבסוד אכן שוהה באותה העת במשפחתון.
בפועל אכן לא נמצא שהאגף מקיים בקרה מעין זו.
כאמור, בבדיקה מדגמית שעשה האגף במעונות נמצאו מקרים לא מעטים של עזיבות פעוטות שלא דווחו, ולא מן הנמנע שהתופעה קיימת גם במשפחתונים.
כמו כן, אין לאגף מידע זמין בדבר מספר הפעוטות השוהים בכל משפחתון, ולכן אינו יודע על משפחתונים בתת-אכלוס או באכלוס -יתר.
יצוין כי ת ת-אכלוס פירושו הקצאה לא יעילה של משאבים, שכן משרד התמ "ת מעביר לרשות או לזכיין תשלום קבוע בגין כל משפחתון, גם אם אינו מאוכלס במלואו.
 משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את הפיקוח והבקרה הלקויים של מחוז תל אביב והמרכז ושל האגף על דיווחי הרשויות והזכיינים.
חוסר המעש בעניין זה גובל ברשלנות כלפי ההורים וילדיהם, הסומכים על רשויות המדינה, ובחוסר אחריות בשמירה על הקופה הציבורית.
היבטים בסדרי המכרזים 1.
כאמור, משהוחלט לקיים מכרזים לפי מגזרים, נקבע שלכל מגזר ייבחר זכיין אחד בלבד, ומטפלת המבקשת לפתוח משפחתון מוכר ביי שוב שבו פועל הזכיין תהיה חייבת להתקשר עמו.
משרד מבקר המדינה העיר שהגבלת הבחירה לזכיין אחד עלולה להביא לידי תלות של משרד התמ"ת בזכיין, ובהיעדר תחרות אין לזכיין תמריץ לשפר את השירות שהוא נותן.
כמו כן, נמנעת ממשרד התמ"ת האפשרות להשוות בין זכיינים, שיש בה כדי לתרום לפיקוח יעיל.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שבתום תקופת הזיכיון, ובהתחשב במאפייני השירות המבוקש, כגון היקפו הכלכלי ומספר נותני השירות הפוטנציאליים, ישקול משרד התמ"ת דרכים לייעל את השירות ולשפרו, לרבות האפשרות לשלב עוד זכיין בכל מגזר.
ליקוי בהתנהלות מנכ"ל משרד התמ "ת לשעבר, מר גבריאל מימון: מר מימון מונה לתפקיד מנכ"ל משרד התמ"ת במאי 2006 ומילא תפקיד זה עד מאי 2009 .
אז החל לכהן כמנכ"ל משרד הפנים, תפקיד שבו נשא גם במועד סיום הביקורת.
עם מינויו למנכ"ל משרד התמ"ת חתם מר מימון על הסדר למניעת ניגוד עניינים, ובו התחייב בין היתר שלא לעסוק במסגרת תפקידו בעניינים הקשורים למעונות של זכיין מסוים או שיש להם השפעה מיוחדת, גם אם משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1357 .
עקיפה, על זכיין זה, מאחר שמר מימון נמנה על מייסדי העמותה שבמסגרתה פועל הזכיין, ואף כיהן בעבר כחבר בה ובוועדת הביקורת שלה.
עוד נקבע בהסדר, שבעניינים שבהם יהיה מנוע מלטפל עקב כך, ימלא את מקומו המשנה למנכ"ל בתיאום עם היועץ המשפטי של משרד התמ"ת.
בביקורת נמצא שבעניינו של הזכיין האמור פעל מר מימון בניגוד עניינים: 1358 דוח שנתי61ב .
(א) כאמור, בשנים 2006 -2007 קיים משרד התמ "ת שלושה מכרזים לניהול שירות המשפחתונים.
הבד יקה העלתה שבשניים מהמכרזים, ובהם המכרז שבו זכה הזכיין האמור, קיבלו ועדות המכרזים את החלטתן בהסתמך על המלצות של ועדות משנה שמונו על ידן ושעל חבריהן נמנו גם עוזריו של מר מימון.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהמנכ"ל עצמו היה מנוע מלהשתתף בוועדות שדנו במכרז שבו זכה הזכיין האמור בשל ניגוד עניינים, כך גם עוזר המנכ"ל, שהוא בבחינת זרועו הארוכה, היה מנוע מלהשתתף כחבר בוועדת המשנה.
(ב) עוד עלה שעל חוזי ההתקשרות שנערכו בין משרד התמ"ת לזכיינים, ובהם החוזה עם הזכיין האמור, חתמו מטעם משרד התמ "ת מר מימון כמנכ"ל המשרד ונציגת חשבות המשרד, אף שמר מימון התחייב כאמור שלא לעסוק בעניינים הקשורים לזכיין זה.
משרד מבקר המדינה העיר שכדי שלא ייווצר חשש שמא ייקלע המנכ"ל לניגוד עניינים בין תפקידו הממשלתי ובין זיקתו לזכיין, ולו למראית עין, ראוי היה שמר מימון יימנע מלחתום על חוזה זה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 מסר מר מימון כי הנחתו הבסיסית הייתה שעליו לקבל מעת לעת את התייחסותה של הלשכה המשפטית לכל נושא שבטיפולו שבו עלול להתעורר ניגוד עניינים, ובמקרה הנדון לא הובא לידיעתו המינוי של עוזרו לוועדת המשנה והבעייתיות הטמונה בכך.
עוד צי ין מר מימון שעם כניסתו לתפקיד מנכ"ל משרד התמ"ת התפטר מחברותו בעמותה שבה פעל הזכיין, ושהעתק ממכתב התפטרותו הועבר ליועץ המשפטי דאז של המשרד.
באשר לחתימה על חוזה ההתקשרות ציין מר מימון שהוא מקבל את הביקורת בעניין זה, אף שראה בכך פעולה טכנית לחלוטין, וכן שהוא מקבל על עצמו "להקדיש תשומת לב יתרה גם לפעולות מעין אלו מחשש למראית עין".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 מסר עוזר המנכ"ל דאז שהמינוי נעשה על ידי הוועדה ללא כל ידיעה או התערבות של המנכ"ל, ושמעולם לא ידע שהמנכ"ל נמצא בניגוד עניינים בנושא המעונות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 מסרה הלשכה המשפטית של משרד התמ"ת כי "הגם שלאור מעמדה של ועדת המשנה כוועדה מייעצת, לא היה ", הרי ]לטובת הזכיין[ בחברותם של עוזרי המנכ"ל בוועדה זו כדי להטות את הכף שוועדת המכרזים כלל לא ידעה שמר מימון חתם על הסדר למניעת ניגוד עניינים.
עוד מסרה כי "מר מימון לא יידע את ועדת המכרזים בדבר ההסדר האמור ועל כן, לא היו יכולים חברי הועדה להנחות אותו בדבר ההתנהלות המתאימה בנסיבות אלו".
משרד מבקר המדינה העיר שעם חברי ועדת המכרזים נמנו בין היתר נציגת הלשכה המשפטית וחשבת המשרד דאז, ואלה היו אמורות לדעת על ההסדר האמור, שכן לפי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה 18 , הסדר למניעת ניגוד עניינים צריך להימצא בידי היועץ המשפטי של המשרד, ועליו להעביר העתק ממנו בין היתר לחשב המשרד.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1359 .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2011 מסרה חשבת המשרד דאז כי "לא הובא לידיעתי הסדר בדבר ניגוד עניינים שיש למנכ"ל התמ"ת בעניין עמותה שהתמודדה במכרז הנדון".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר היועץ המשפטי של משרד התמ"ת כי "קיימת אי בהירות בהנחיות היועץ המשפטי לממשלה, באשר לחובתו/זכותו של הייעוץ המשפטי של משרד להפיץ את ההסדר למניעת ניגוד עניינים של מנכ"ל משרדו בקרב כל עורכי הדין נציגיו בוועדות המכרזים", ושהבעיה מחמירה במשרד גדול, לנוכח ריבוי ועדות מכרזים וועדות דומות.
לדעת משרד מבקר המדינה, אם סבור היועץ המשפטי של משרד התמ"ת שהנחיית היועץ המשפטי לממשלה אינה ברורה , עליו לפנות ליועץ המשפטי לממשלה ולבקש הבהרות, הן בדבר יישומו של עניין מסוים והן בדבר ההנחיה בכללותה.
השתתפות עוזרי מנכ"ל משרד התמ"ת בהליכי המכרזים: (א) הוראת תקשי"ר שחלה אז באשר לעובדי לשכה הנושאים במשרות אמון אישיות בלשכת ראש הממשלה, השרים וסגני השרים קבעה שעוזרי הנבחר רשאים להשתתף בדיונים שבהם משתתף הנבחר (סעיף 02.
כן נקבע שחל עליהם איסור להתערב בעבודת הגורמים המקצועיים של המשרד (סעיף 02.
הוראה זו חלה אז בהתאמה גם על נושאי משרות אמון אישיות בלשכת מנכ"ל של משרד ממשלתי מכוח הוראות התקשי"ר (סעיף 01.
) משרד מבקר המדינה העיר למשרד התמ"ת שמינוי עוזרי המנכ"ל על ידי ועדת המכרזים כחברים בוועדות משנה היה מנוגד להוראות התקשי"ר שחלו אז, שלפיהן לעובדי לשכה אסור היה להתערב בעבודת הגורמים המקצועיים של המשרד.
בתשובתו מנובמבר 2010 מסר מר גבריאל מימון שוועדת המכרזים היא שמינתה את חברי ועדת המשנה המדוברת ללא כל מעורבות מצדו ושלא בידיעתו, כמו בכל ועדות המשנה שמינתה, וכן שאחת מחברות ועדת המכרזים היא נציגת הלשכה המשפטית, האמורה לחוות דעה על כל החלטה של ועדת המכרזים, לרבות ההחלטה בדבר הרכב ועדת המשנה.
בתשובתה מדצמבר 2010 מסרה הלשכה המשפטית של משרד התמ"ת שמאחר שלוועדת המשנה לא הייתה סמכות החלטה אלא המלצה בלבד, ומאחר שעוזר המנכ"ל היה רק אחד מארבעת חברי ועדת המשנה, קשה לומר שהוא התערב בהחלטת הגורמים המקצועיים.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התמ"ת שבוועדות המשנה היו חברים גורמים מקצועי ים מהמשרד, ואף שהחלטותיהן היו בגדר המלצות, ראוי היה, לנוכח הוראות התקשי"ר דאז ולמען הסר ספק, שלא למנות עוזר מנכ"ל כחבר בהן.
(ב) בינואר 2009 /נוספה בהודעת נש"מ סט 10 הוראת תקשי"ר מקלה לגבי עובדי לשכת מנכ"ל הנושאים במשרות אמון אישיות (הוראה 02.
6 ), ובה נקבע שהם רשאים להיות מעורבים בעבודת הגורמים המקצועיים במשרד ובפעולות הביצוע שלו, ושהם רשאים להשתתף בוועדות מקצועיות כנציגי המנכ"ל.
במצב זה לכאורה יכול להשתתף עובד לשכת המנכ"ל גם בוועדת מכרזים או בוועדת משנה שלה כנציג המנכ"ל.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1361 .
משרד מבקר המדינה העיר שעל נציבות שירו ת המדינה ומשרד המשפטים להסדיר לאלתר איסור השתתפות של עובדי לשכת מנכ"ל בסוגיות שבהן מנוע המנכ"ל מלטפל בשל ניגוד עניינים.
בדצמבר 2010 מסרה נציבות שירות המדינה למשרד מבקר המדינה שממצאיו בדבר איסור השתתפות עובדי לשכת מנכ"ל בסוגיות שבהן מנוע המנכ"ל מלטפל בשל ניגוד עניינים מקובלים עליה, ושהיא החלה לטפל בתיקונים הנדרשים בתקשי"ר.
לפי תנאי המכרזים האמורים, אחד הקריטריונים לבחירת נותן השירות הוא כישוריו של מנהל הפרויקט המוצע מטעמו.
בין היתר נקבע שעל המנהל להיות בעל תואר ראשון לפחות ובעל ניסיון רב ומוכח בתחומים המפורטים בתנאים.
עוד נקבע שהחלפת מנהל הפרויקט באדם אחר במהלך תקופת ההתקשרות טעונה אישור מראש ובכתב של מנהלת האגף, ושעל האדם המחליף לעמוד בתנאי המכרז.
משרד מבקר המדינה בדק את מסמכי ועדות המכרזים והעלה שבמכרז לאחד המגזרים היו כישוריו של מנהל הפרויקט שהציע הזוכה (זכיין א) אחד השיקולים בבחירתו.
ואולם, בביקורת נמצא שלאחר שנבחר זכיין א, הוא לא העסיק בתפקיד מנהל הפרויקט את האדם שצוין במכרז אלא אדם אחר, שלא היה בעל תואר ראשון כנדרש.
עוד נמצא שמנהלת האגף לא דרשה מהזכיין אישורים המעידים שהאדם שהועסק בתפקיד בפועל עומד בתנאי המכרז ולא בדקה עניין זה, וגם לא נתנה אישור מראש ובכתב להעסקתו בתפקיד כפי שהיה עליה לעשות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה מנהלת האגף שהמועמד שהוצע במכרז לא הועסק בתפקיד משום שנבחר למשרה בשירות הציבורי, ובמצב שנוצר היא אישרה לזכיין מראש ובעל פה למנות לתפקיד אדם אחר שברשותו כישורים, השכלה וניסיון מתאימים.
אשר להשכלתו ציינה מנהלת האגף שתעודותיו "שקולות למסלול לימודים אקדמי".
משרד מבקר המדינה העיר למנהלת האגף שהיא לא הייתה מוסמכת לקבוע שקילות של השכלה כלשהי ללימודים אקדמיים, והאפשרות לעשות כן גם לא הופיעה בתנאי המכרז.
קביעה זו מפלה לרעה את מי שלא ניגש למכרז מפני שלא עמד בתנאי הסף של המכרז כלשונם.
סדרי הפיקוח על הצהרונים .
כאמור, הצהרון הוא מסגרת חינוכית לילדים בטווח הגילים 3-12 )(או חלקו הפועלת מסיום שעות הפעילות של גני הילדים ובתי הספר ועד שעות אחר הצהריים.
מטרת הצהרונים לענות על צורכי הורים שעובדים במשרה מלאה או הורים יחידים.
ביוני 2005 החליטה הממשלה לסבסד צהרונים לילדים להורים יחידים עובדים ולילדים להורים ששניהם עובדים במשרה מלאה.
בשנת 2007 פרסם משרד התמ"ת כללים להכרה בצהרונים ורשימה של יישובים שבהם יסובסד שכר הלימוד בצהרונים.
ואכן, בראשית שנת הלימודים התשס"ח החלה המדינה לסבסד שכר משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1363 .
לימוד של כ- 4,000 ילדים בכ-400 צהרונים שעמדו בכללי ההכרה שקבע משרד התמ"ת.
ביוני 2009 החליטה הממשלה שבשנת הל ימודים התש"ע תינתן זכאות לסבסוד בכל הצהרונים המוכרים שבכל היישובים המדורגים באשכולות 1-4 במדד החברתי-כלכלי של הלשכה המרכזית 1364 דוח שנתי61ב .
לפי נתוני האגף, מספר הצהרונים המוכרים שהוגשו בהם בקשות לסבסוד בשנה זו הסתכם ב -653 , וסובסדה בהם שהותם של כ - 12,500 ילדים.
גובה הסבסוד לילד נע בין 250 ש"ח ל -500 ש"ח בחודש, וסך הסבסוד בשנת 2009 הסתכם ב-31 מיליון ש"ח.
להערכת האגף, בשנת הלימודים התשע"א צפוי מספר הצהרונים המוכרים לגדול לכ- 3,000 , מספר הילדים בהם צפוי להגיע לכ- 60,000 , ויסובסדו גילאי4-10 .
לצורך זה יגדל תקציב האגףבשנת 2011 בכ-180 .
מיליון ש"ח לשם קבלת הכרה ממשרד התמ "ת על הצהרון לעמוד בכמה תנאים שנקבעו בנוהל, ובהם העסקת מדריך חינוכי; אספקת ארוחה חמה לילדים מדי יום ביומו; שימוש בציוד הנושא תו תקן; ותשלום ביטוחים.
כדי לוודא שהצהרונים אכן עומדים בדרישות משרד התמ"ת, על האגף לקיים בהם פיקוח קבוע.
במסגרת הביקורת שערך משרד מבקר המדינה נבדקו היבטים של פיקוח האגף על הצהרונים.
היקף הפיקוח ותדירותו : (א) בשנתיים הראשונות לפעילותם של הצהרונים המוכרים (שנות הלימודים התשס"ח והתשס"ט) לא פיקח עליהם האגף כלל.
רק בשנת 2009 , על פי החלטת מנכ"ל משרד התמ"ת, מר שרון קדמי, נקבע שמשנת התש"ע יבצעו מפקחות האגף ביקורי פיקוח בצהרונים לפי תכנית פיקוח שתיקבע לעניין זה.
(ב) בתכנית הפיקוח של שנת התש"ע נקבע שהאגף יבקר בכ -30% מהצהרונים, אך הביקורת העלתה שבפועל ביקרו מפקחות האגף רק בצהרונים שבהם סובסדו ילדים, ואף זה רק בכ -13% ( מהם87 מתוך 653 ).
יצוין שעל אף ריבוי הצהרונים המסובסדים במגזר הערבי- כ-24% ( מכלל הצהרונים המסובסדים 155 מתוך653 )- שיעור ביקורי הפיקוח בהם היה דל ביותר והסתכם בכ -5% מכלל ביקורי הפיקוח שערכו מפקחות האגף (4 מתוך 87.
) )(ג את הממצאים של ביקורי הפיקוח מתעדות המפקחות בדוחות שמועברים לסגנית מנהלת האגף, הממונה על נושא הצהרונים, ולארגון המפעיל את הצהרון.
משרד מבקר המדינה בדק את דוחות הפיקוח שכתבו מפקחות האגף על ביקוריהן בצהרונים והעלה שבכמה צהרונים נמצאו ליקויים חמורים : בשני צהרונים לא סופקה ארוחה לילדים כמתחייב, ובצהרון אחר ציינה המפקחת שכמות האוכל שניתנה לילדים לא הייתה מספקת; בצהרון נוסף נמצא שמספר הילדים ששהו בו היה גדול במידה ניכרת ממספר הילדים שהותר לו להכיל; בארבעה צהרונים מצאו המפקחות מפגעי בטיחות רבים, כגון חצר שצוין שאינה ראויה לפעילות ילדים, מכשירי חשמל שהוצבו במקומות נגישים לילדים, ארונות חשמל ללא מכסים, דלתות ללא מיגון מתאים ומטפי כיבוי אש שלא נבדקו במועדם.
הביקורת העלתה שלמרות חומרת הליקויים לא קיימו מפקחות האגף ביקורים נוספים בצהרונים אלה כדי לבדוק אם הם תוקנו, למעט בצהרון אחד שבו התקיים ביקור נוסף ונמצא שהליקויים נותרו בעינם.
כמו כן, לא נמצא שהאגף נקט אמצעי אכיפה כלשהם נגד הצהרונים האמורים.
בתשובתו מסר האגף כי "תחום הצהרונים הינו.
תחום חדש בפעילות האגף שהוקם עוד לפני שהוקצו למשרד הכלים לבצוע בקרה מקיפה ושיטתית".
האגף הוסיף כי "אין ספק שהפיקוח לא היה מספק ומקיף.
לא נעשו ביקורים חוזרים עקב משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1365 .
,מחסור במפקחים, אך סגנית מנהלת האגף, לאחר קריאת הדוחות של המפקחים שוחחה עם חלק מהמפעילים טלפונית בנוגע לליקויים ודרשה מהם 1366 דוח שנתי61ב .
זאת ועוד, נבנה מערך דוחות פיקוח הן מהרשויות המקומיות הן ממפקחי המפעילים והן ממפקחות האגף אשר באמצעותם קיבלנו תמונה כוללת על הצהרונים".
עוד הוסיף האגף שבשנת 2011 יאוישו ארבעה תקני פיקוח נוספים, וכן שהמשרד נערך לפרסום מכרז לבחירת גוף שיבצע בקרה על התחום.
תשלומי -יתר: בבדיקה של דוח ות פיקוח ומהשוואתם לנתונים של תשלומי האגף לצהרונים נמצאו מקרים שבהם עולה חשש שצהרונים קיבלו מהאגף סבסוד-יתר.
ואולם, לא נמצא שהאגף השווה את הנתונים או ביקש הסברים ממנהלי הצהרונים על הפרשים אלה.
להלן פרטים: בביקור פיקוח שנערך בצהרון בדצמבר 2009 מצאה המפקחת ששהו בו 13 ,ילדים אך האגף העביר לו תשלומי סבסוד בעבור 70 ילדים לאותו החודש; בצהרון אחר נמצאו בביקור פיקוח בדצמבר 2009 שני ילדים בלבד, אך האגף שילם בינואר 2010 תשלומי סבסוד בעבור13 ילדים רטרואקטיבית מספטמבר 2009 ; בצהרון נוסף מצאה המפקחת בביקור שעשתה בנובמבר 2009 שהוא טרם נפתח, אך האגף שילם לו במרס 2010 תשלומי סבסוד בעבור שני ילדים רטרואקטיבית מספטמבר 2009 ; בביקור פיקוח שנערך בצהרון אחר באפריל 2010 נמצאו33 ילדים, אך האגף שילם לו בעבור48 .
: מעקב אחר הפעילות החינוכית לפי הנהלים, על מפעיל הצהרון להעביר לאגף דוחות של המדריך החינוכי בדבר אופן תפקודו של הצהרון והפעילות בו.
אי-העברת הדוחות היא עילה לשלילת ההכרה שניתנה לצהרון.
מבדיקת נתוני האגף עלה שנכון למועד סיום הביקורת, 243 צהרונים מתוך הצהרונים שסובסדו (כ -37% .
) לא העבירו לאגף דיווח כאמור למרות זאת, לא נ מצא שהאגף שקל לשלול את ההכרה בהם.
כמו כן, נתונים מדוחות הפיקוח שערכו מפקחות האגף מלמדים שברוב הצהרונים שנבדקו לא נמצאה תכנית עבודה חינוכית.
מכלל האמור עולה שהאגף לא עמד במשימתו לפקח כראוי על הצהרונים.
תדירות ביקוריו בצהרונים הייתה נמוכה בהרבה מהמתוכנן, וגם כשנמצאו ליקויים לא נעשה ממש כדי לאכוף את תיקונם.
פעילות האגף למעונות יום שבמשרד התמ"ת נועדה להבטיח הסדרה ופיתוח של מערך מעונות היום, המשפחתונים והצהרונים.
ואולם, בדיקת פעילותם של משרד התמ"ת והאגף העלתה שהם אינם פועלים די הצורך להשגת יעדים אלה ואינם מבצעים את המוטל עליהם: משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1367 .
,במרוצת השנים הלך וגדל הביקוש למעונות המוכרים על ידי האגף אך לא התפתח היצע מתאים.
לפי נתוני האגף, בשנת 2009 נדחו כ - 6,000 פעוטות עקב חוסר מקום במעונות.
מספר זה אינו משקף את כלל הביקוש, שכן הוא אינו כולל יישובים שבהם אין מעונות מוכרים, כגון חלק מיישובי המגזר הערבי והפריפריה.
בפועל, אף שמשרד התמ"ת והאגף מקבלים זה שלוש שנים תקציבים לבניית מעונות ולהרחבתם, נעשה מעט מאוד בנושא: בשנים 2008 -2010 הוקמו שישה מעונות בלבד, אף שהועבר תקציב לבנייתם של יותר מעשרים; בשנת 2010 הועבר תקציב על סך 8 מיליון ש"ח לשכירה ולשיפוץ של מבנים ולהסבתם למעונות, אך הוא לא נוצל כלל עד דצמבר 2010 ; תקציב נוסף על סך30 מיליון ש"ח הועבר לצורך תמיכה בבינוי מעונות, אך עד דצמבר 2010 טרם פורסמו המבחנים לחלוקתו.
מדינת ישראל מצהירה שהיא שואפת להגדיל את שיעור ההשתתפות בכוח העבודה כדי לשפר את מצבן החברתי -כלכלי של קבוצות אוכלוסייה, בעיקר מהפריפריה ומהמגזר הערבי.
אף שהמעונות הם כלי חשוב להשגת יעד זה, הרי שמשרד התמ"ת והאגף לא היו נמרצים דיים בפעולותיהם להגדיל את היצע המעונות המוכרים.
על משרד התמ"ת לבחון נושא זה ולדווח, בהתאם לחובותיו על פי דין, לממשלה, לכנסת ולציבור על פעולותיו בנדון.
כמו כן, אם הדרישות שבמבחני התמיכה מציבות חסמים, על משרד התמ"ת, החשכ"ל ומשרד המשפטים להסירם בהקדם כדי לאפשר את ניצול התקציב שניתן להגדלת היצע המעונות.
בד בבד, על משרד התמ"ת והאגף לפעול לאכלוסם בה קדם של מעונות שכבר נבנו ביישובי המגזר הערבי אך עדיין אינם בשימוש.
זאת ועוד, בהיעדר די מעונות מוכרים נמנע סבסוד מהורים הזכאים לכך.
לכן לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התמ "ת להיערך בהקדם להפעלת פיקוח על מעונות רבים ככל האפשר כדי שיותר הורים הזכאים לסבסוד ייה נו ממנו.
אחד מתחומי הפעולה החשובים והמרכזיים של האגף הוא הפעלת מערך פיקוח על המעונות שמטרתו להבטיח שהפעוטות ישהו בסביבה חינוכית-טיפולית נאותה ובטוחה.
ואולם, התברר שהאגף אינו מקיים פיקוח יעיל ואינו אוכף את הוראותיו על אלה המפרים אותן.
גם הפיקוח והבקרה של האגף על אופן ניהול המשפחתונים בידי הרשויות המקומיות והזכיינים הפרטיים נמצא לוקה בחסר רב.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה חוסר מעש זה, הגובל ברשלנות כלפי ההורים וילדיהם, הסומכים על רשויות המדינה.
על משרד התמ "ת לפעול ביתר - נחישות בעניין זה, להנחות את מערך הפיקוח, לנקוט אמצעים נגד מפעילי מעונות שאינם מתקנים ליקויים חמורים, לפעול להחלת סטנדרטים עדכניים בהפעלת מעונות ולקדם חקיקה עדכנית בנושא.
כמו כן, על האגף להדק את הפיקו ח על הרשויות והזכיינים ולקיים בקרה שוטפת על דיווחיהם אליו.
בשנים האחרונות הלך וגדל היקף הסבסוד שמעניק משרד התמ"ת באמצעות המעונות, המשפחתונים והצהרונים להורי הפעוטות השוהים בהם, ובשנת 2009 הוא הסתכם בכ-612 מיליון ש"ח.
מתן תמיכה מסוג זה ובהיקף כה נרחב מחייבת בקרות מעמיקות ושיטתיות, אך אלה אינן נעשות.
על משרד התמ "ת והאגף מוטלת חובה לשמור על הקופה הציבורית ולצמצם את תשלומי-היתר, ולשם כך עליהם להטמיע בהקדם, בשיתוף עם חשב המשרד והחשכ"ל, מנגנון בקרה שיבחן אם מקבלי התמיכה אכן עומדים בתנאי הזכאות, וכן עליהם לעקוב בקפדנות אחר דיווחי המעונות והמשפחתונים בדבר עזיבות של פעוטות שניתן סבסוד בעבורם.
כמו כן, לנוכח הרחבת הסבסוד המתמשכת יש משנה חשיבות לבחינת יעילותו של מתווה הקצאת המשאבים.
שלושת נמלי הים המסחריים של ישראל מטפלים ביותר מ -90% מהסחר הבין - לאומי של המדינה שמקיף יותר ממיליון מכולות בשנה; הרוב המכריע של הסחורות מועבר במכולות, ומספרן מוכפל בכל עשור.
על מנת שתהליך הפריקה והטעינה יהיה מיטבי, נדרש כי הפעלתו תעשה באופן יעיל וחסכוני.
חברת נמל חיפה בע"מ 1709 .
מערכת לניהול מסופי מכולות (להלן - המערכת, או הפרויקט או 2TOS) היא מערכת מחשב מתקדמת המופעלת בנמלים רבים בעולם, והיא אמורה לייעל את תפקודם.
המערכת מתכננת את העבודה ברציפים ובשטחי האחסנה, את העמסת האניות ואת הפעלת העובדים והכלים בשטח בזמן אמת בתיאום בין האניו ת, הכלים והשערים.
השימוש בה מקצר את זמן ההמתנה של האניות בנמל: היא משפרת את התפוקות, מקצרת את זמני הפריקה והטעינה ומייעלת את השירות למשאיות המשנעות את המכולות לשטחי האחסנה ומהם.
המערכת גם מנהלת את כל השרשרת התפעולית בנמל ושולחת פקודות עבודה ממוחשבות לכלים - מנופים, גוררים, שטחי אחסון ועוד, כך שמשאבי הנמל מנוצלים באופן יעיל יותר.