HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בחלק מהאתרים טושטשו פניהם של הקטינים, אך הסרטון הופץ גם ללא טשטוש.
המשטרה כתבה בתשובתה כי "סרטון האירוע ללא טשטוש הופץ בקבוצות ווטסאפ שונות בימים שבסמוך לאירוע.
מטעם דוברת המשטרה הרלוונטית (את"ן) הופץ הסרטון רק לאחר טשטוש ומבלי שניתן לזהות את הקטינים המעורבים".
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי הסרטון צולם מתוך ניידת המשטרה.
גם אם דוברות המשטרה טשטשה את הצילום לפני העברתו לתקשורת, עליה לבדוק אילו גורמים במשטרה הפיצו אותו ללא טשטוש ולפעול למניעת הישנותם של מקרים כאלה.
בדצמבר 2016 כתב הסנגור הציבורי המחוזי של מחוז צפון ליועץ המשפטי לממשלה כי בערבו של יום הגשתו של כתב אישום בתיק מסוים, שודרה במהדורת חדשות כתבה הסוקרת את הגשת כתב האישום, שכללה ריאיון עם קצין משטרה ותמונות וסרטון הלקוחים מחומר החקירה , אף שחומר זה עדיין לא הועבר לסנגורים.
בימים שלאחר מכן פורסמו חומרים נוספים ואף דוברות המשטרה עצמה חשפה בריאיון את מהלך החקירה, את הראיות , את העמדה כי די בראיות אלו כדי להרשיע את הנאשם, את עמדת הנאשם ופעולות חקירתיות שנעשו.
בסיכום הפנייה ביקש הסנגור הציבורי המחוזי "לסכור את השיטפון הגואה" של פרסומים מחדרי חקירות וביקש לבצע בירור בעניין.
קצינה במדור חקירות סיכמה את הבירור במכתב לראש מדור חקירות וציינה, בין היתר, כי כיום החוק בנוגע ל"סוב יודיצה" אינו נאכף, כי הפרטים שפורסמו צוינו בכתב האישום, כי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה אינה עדכנית, וכי המשטרה והפרקליטות פועלות לעדכנה.
סיכום הבירור הועבר למשרד המשפטים.
מייצגי המדינה בערכאות | 1407 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי היא הגורם המרכזי האמון על אכיפת החוק ולכן מצופה ממנה שתשמש דוגמה בכל הנוגע לשמיר ה קפדנית על הוראות החוק, גם אם היא אינה אוכפת אותו על הציבור אלא במקרים נדירים80 , ולא תצדיק את אי-שמירת הכללים הקיימים בתכניות לשינוי המצב החוקי, שיישומן נמשך כבר שנים.
המשטרה מסרה בתשובתה כי היא מקפידה על יישום החוקים, הפקודות והנהלים בנושא פרסומים מחקירות.
עם זאת לא ניתן לצפות כי לא יחולו טעויות בנושא, בפרט לנוכח ההיקפים הנרחבים של פעולות דוברות המשטרה, ויש לראות במקרי ההפרות שצוינו בדוח זה מקרים חריגים שאינם מעידים על הכלל.
לגבי המקרה שהעלה הסנגור הציבורי במחוז צפון מסרה המשטרה כי הנושא נדון בישיבה במשרד המשפטים ולדעתה הובהר כי רוב האמור בתלונה אינו מוצדק.
מחלקת ייעוץ וחקיקה כתבה למשטרה בפברואר 2017 כי סיכום הבירור אינו מניח את הדעת, וכי המשטרה הפרה את האמור בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה.
עוד צוין כי עד שתתוקן הנחיית היועץ על המשטרה לשקול להוציא הנחיה פנימית בדבר איסור פרסום חומרי חקירה לאחר הגשת כתב אישום ולפני שהסנגור קיבל אותם, גם אם הנחיית היועץ אינה עוסקת בכך.
פרקליטות המדינה מסרה בתשובתה כי בספטמבר 2017 התקיימה ישיבה בראשות המשנה הפלילי ובסופה סוכם כי במסגרת תיקון הנחיית היועץ המשפטי לממשלה יובהר גם נושא פרסום חומרי חקירה לאחר הגשת כתב אישום ולפני העברתם לסנגור וייקבע כי במקרים מסוימים יש לערב את הפרקליטות לפני פרסום החומרים.
המשטרה ציינה בתשובתה כי באותה ישיבה "נושא זה נדון, והושגו הבנות לפיהן ללא קשר למועד בו הועבר החומר לסניגור, שיתוף הפרקליטות בפרסום המתבצע לאחר הגשת כתב אישום" יבוצע כאשר יש פרקליט מלווה וכאשר עמדתו נדרשת לפני הפרסום בנוגע לאפשרות של שיבוש ההליך המשפטי.
80 על המקרים הנדירים שבהם ניתן להחיל את החוק בעניין עבירת הסוביודיצה ראו ע"א 409/13 שידורי קשת בע"מ נ' שמעון קופר (פורסם במאגר ממוחשב, 11.
) 1408 |דוח שנתי 68ג .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי היות שהנחיית היועץ המשפטי לממשלה אינה עוסקת במפורש בהעברת חומרי חקירה לתקשורת לאחר הגשת כתב אישום ולפני העברתם לסנגור, ולנוכח עמדתו המקצועית שיש למנוע מצבים כאלו, הרי שעליו לפעול בהקדם לתיקון ההנחיות באופן שיבטיח שסנגורים שטרם קיבלו את חומרי החקירה לא ייחשפו אליהם לראשונה בכלי התקשורת.
בפברואר2017 הפיצו דוברת המשטרה והיועצת המשפטית של אגף דוברות הסברה ותקשורת בקרב דוברי המשטרה מסמך ריענון סוגיות משפטיות בעבודת הדוברות, המציין כי יש לפעול בה תאם להנחיית היועץ המשפטי לממשלה בנוגע לפרסומים מחקירות.
בסמוך לאחר מכן, פורסם בכלי התקשורת תמונות וסרטון וידאו שבהם משוחזר רצח.
כחודשיים לאחר הפרסום האמור, הפיצה המשטרה תמונות מזירת רצח, לרבות תמונת שקית ובה גופת הנרצח וכן הכלים ששימשו לרצח.
המשטרה מסרה בתשובתה כי ב מקרה הראשון כתבים חיכו בזיר ת הרצח במשך כל היום, עמדו מאחורי המבנה וצילמו מחלון ב מבנה, שהיה פתוח לצורכי אוורור לאחר שריפה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי נכון יהיה להפיק לקחים ממקרה זה ולהיערך בעתיד מראש לקראת ביצוע שחזורים בשטח על מנת להבטיח כי מהלך השחזור לא יפורסם בתקשורת.
במסמך הריענון של הדוברות נכתב כי לפני פרסום של סרטונים שצולמו במרחב הציבורי או באמצעות מצלמות אבטחה יש לבחון אם מדובר בחומרי חקירה.
אשר להפצת סרטונים שצילמו שוטרים, המסמך מפנה להנחיית היועץ המשפטי לממשלה ולפיה יש להימנע מפעולות ראוותניות ומציין כי יש לבקש מיועמ"ש המשטרה אישור גם כדי לפרסם תצלומים המתעדים פעולות מעצר שהותר לצלמם במסגרת פרויקט מצלמות גוף81.
81 פרויקט שהמשטרה החלה ביישומו במסגרתו השוטרים נושאים מצלמות על גופם לתיעוד פעולותיהם.
זאת בין היתר כדי להגדיל את כושר ההרתעה וליצור שקיפות של עבודת המשטרה ואופן התנהלות השוטר מול האזרח.
מייצגי המדינה בערכאות | 1409 .
גנובות וכיו"ב, וזאת .
על דוברות המשטרה לחדד את ההנחיות במסמך הריענון באופן שיובהר באילו מקרים סרטונים הם בגדר חומרי חקירה, מיהו הגורם שיקבע אם הם חומרי חקירה, ובאילו מקרים פרסומם אינו עולה בקנה אחד עם הנחיית היועץ המשפטי לממשלה.
המשטרה כתבה בתשובתה כי כיום התקשורת מרבה להשתמש בסרטונים.
ההבהרה נועדה להנחות את הדוברים שיש לבחון כל סרטון לגופו.
על כן, לא רצוי להגדיר מראש מה י יחשב לחומר חקירה , מה מותר בפרסום ומתי.
לטענת המשטרה "מובן לכל דובר, כי בכל סוגיה הקשורה בסיווג חומר כחומר חקירה הדבר נתון לאישורו של גורם החקירה המוסמך בלבד".
מסקירת הודעות דוברות המשטרה במחצית הראשונה של שנת 2017 עולה כי המשטרההעבירה לא פעם לכלי התקשורת, עוד לפני הגשת כתב אישום, סרטונים שנתפסו במצלמות אבטחה המתעדים אירועים פליליים או תפיסות של סמים, סחורות גנובות וכדו', וזאת שלא בהתאם לאמור בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה ולפיה לא יימסר לפרסום מידע שעשוי להיות מוגש כחומר ראיה במשפטו של החשוד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי דברים אלו מלמדים על הצורך לפעול בשני מישורים: האחד, להטמיע בקרב היחידות בשטח את העקרונות ואמות המידה שעל פיהם יש לקבל החלטות בדבר פרסום חומרים מחקירות, והשני, לקבוע מיהם הגורמים המוסמכים לבחון ולהכריע בעניין פרסום חומרים מחקירות.
עוד נכתב במסמך הריענון כי ככלל, יש צורך בטשטוש תמונה (פנים, לוחית זיהוי, סימן מסחרי או כל פרט מוכמן אחר) על מנת למנוע זיהוי של המעורבים ופגיעה אפשרית בפרטיות או הוצאת דיבה.
בביקורת נמצאו עשרה מקרים שבהם העבירו דוברים במשטרה לכלי תקשורת סרטונים ללא טשטוש ו ביקשו מהם לפרסם את הסרטונים לאחר שיטשטשו אותם82 .
עוד נמצא מקרה שבו פורסם סרטון שמקורו במשטרה ללא טשטוש83.
82 ראו בהקשר זה גם את המקרה שהובא לעיל בעניין הקטינה שהוסרטה ותגובת יועמ"ש המשטרה בנושא.
83 המשטרה היא שהפיצה את הסרטון והוא פורסם באתרי חדשות באופן מטושטש אך מופיע במרשתת גם ללא טשטוש.
המשטרה מסרה בתשובתה כי נושא טשטוש הפנים בתמונות או סרטונים לפני הפצתם לגורמי תקשורת חודד כמה פעמים בקרב הדוברים.
לפי המשטרה היא מפיצה מדי חודש כ - 1,000 הודעות דוברות, ולכשליש מהן מצורפות תמונות, ולכן לדבריה שיעור החריגות המדוברות מכלל ההודעות הוא זעיר.
משרד מבקר המדינה מעיר לדוברות המשטרה כי טשטוש פרטים בסרטונים שהיא מוסרת לתקשורת נדרש בין היתר כדי להימנע מפגיעה בחקירה ובפרטיות.
לכן יש מקום כי תבצע זאת בעצמה ולא תטיל על כלי התקשורת את האחריות לכך.
זאת על מנת שניתן יהיה להבטיח כי גורמים מעורבים שצולמו לא יזוהו.
כאמור לעיל המשטרה טענה לא אחת כי יש לתקן את הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, וכי המלצות שיגבש צוות שהקימה יידונו עם המפכ"ל ולאחר מכן גם עם היועץ.
בינואר 2017 המשנה הפלילי פנה פעם נוספת לראש אח"ם וליועמ"ש המשטרה תוך הפניה לפנייה מיולי 2014 , לפנייתו הקודמת ולפניות נוספות וביקש לקבל עדכון בדבר התקדמות טיפול המשטרה בנושא בציינו "לעיתים מזומנות אנו עדיין נתקלים בפרסומים לא מעטים אשר על פניהם עומדים בניגוד להנחיית היועץ המשפטי לממשלה".
בספטמבר 2017 כתב סגן ראש אח"ם למשרד מבקר המדינה כי הצעת המשטרה לתיקון הנחיות היועץ המשפטי לממשלה הועברה למשרד המשפטים בתחילת ספטמבר 2017.
יוער למשטרה כי כבר בשנת 2014 היא סברה שיש לשנות את הנחיית היועץ המשפטי לממשלה אך רק כשלוש שנים לאחר מכן, ובמהלך הביקורת, העבירה המשטרה למשרד המשפטים את הצעתה לתיקון ההנחיה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרת ישראל כי היה עליה לנקוט עו ד במהלך השנים האחרונות פעולות ממשיות, בשיתוף משרד המשפטים, לתיקון ההנחיות ולהטמעתן.
עד לתיקון ההנחיות, על המשטרה להקפיד לפעול בהתאם להנחיות הקיימות.
על משרד המשפטים, בהיותו הגורם האחראי לנושא הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, להוביל את הפעולה לתיקון ההנחיה.
המשטרה הסבירה כי עם כניסתו לתפקיד של המפכ"ל בדצמבר 2015 היא החלה לפעול לצמצום הפרסומים האסורים מן החקירות.
המשטרה ציינה כי המפכ"ל הגדיר את השינויים בממשק עם התקשורת, שכללו בין היתר הנחיות אלה: יש לפעול ליישום התפיסה שיש להכפיף את הדוברים המחוזיים לדוברות הארצית; למפקדים לא יהיה קשר ישיר עם התקשורת - לא ביוזמתם ולא ביוזמת כתבי התקשורת; בכל פגישה של מפקד עם איש תקשורת יהיה נוכח דובר.
כמו כן החל משנת 2016 מבצעת המשטרה שאלון תעסוקתי העוסק בין היתר בהעברת מידע לגורם לא מוסמך; כמו כן, תיקון לפקודת המשטרה מיולי מייצגי המדינה בערכאות | 1411 .
201784 הסמיך את המשטרה לבצע בדיקות פוליגרף לשוטרים בכירים ולמי שלא עבר את השאלון התעסוקתי.
אשר לפרסום רשמי של מידע האסור בפרסום, בשנת 2015 ביצע ראש אח"ם בקרב גורמי החקירה והדוברות ריענון בנושא הנחיית היועץ המשפטי לממשלה לגבי פרסומים אסורים, ובשנת 2017 בוצע ריענון בקרב גורמי החקירה לעניין איסור פרסום של תיעוד חזותי או קולי מחקירה.
הנחיות וריענון מבוצעים מפעם לפעם גם בישיבות המתקיימות בדוברות המשטרה.
לטענת המשטרה "אין שום גורם המעורב בתהליכי החקירה ואכיפת החוק שנקט פעולות מסוג זה או דומה להן למניעת הדלפות, גם לא בה יקף מצומצם.
לא הפרקליטות, בוודאי לא הסנגוריה הציבורית, על אחת כמה וכמה לא סנגורים או נחקרים".
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעילות שהחלה המשטרה לנקוט נגד הפרות איסור הפרסום מחקירות.
בפרק זה עלו דוגמאות של הפרות האיסור כגון: תיעוד מעצר, חשיפת פרטים אסורים לפרסום על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בכתבות עיתונאיות, פרסום פנים וסימנים מזהים ללא טשטוש ועוד.
דוגמאות אלו מדגישות את הצורך בהמשך פעילות רצופה ומעמיקה שתבטיח את צמצום הפרסומים האסורים.
אכיפת איסור הפרסום מחקירות .
ועדת וינוגרד סקרה את האינטרסים השונ ים הנוגעים לסוגיית איסור הפרסום וציינה כי "ערים היינו לכך שהחיים חזקים מכל כלל שננסה לעצב.
מידע שיש למישהו עניין בפרסומו דרכו לצאת לאוויר העולם.
הוזהרנו לבל נהיה נאיביים: נמליץ מה שנמליץ, כפי שעשו גם אחרים לפנינו, מידע שהציבור מוצא עניין ציבורי בפרסומו-יפורסם ברבים בדרך זו או אחרת.
את הבעיה שהוצבה בפנינו לא נפתור במלואה.
נוכל, אם נהיה אופטימיים, להציע דרכים להפחית את הפגיעה המיותרת בכבוד האדם ובצנעת הפרט, אך לא למנעה כליל.
דברים אלו שנאמרו בשנת 2000 תקפים שבעתיים בעיד ן הנוכחי, שבו פני התקשורת והטכנול וגיה משתנים מדי יום ביומו.
חוק העונשין קובע כי אסור לעובד ציבור למסור ללא סמכות ידיעה שהגיעה אליו בתוקף תפקידו, לאדם שלא היה מוסמך לקבלה , וקובע כי יוטל עונש מאסר על מפר האיסור.
לפי פירושם של הפסיקה85 וגופי האכיפה, סעיף זה כולל את האיסור לגלות מידע מחקירות.
84 'חוק לתיקון פקודת המשטרה (תיקון מס33 ) התשע"ז-2017 , ס"ח התשע"ז1141.
85 ראו למשלתפ (ת"א) 10106/03 מדינת ישראל נ' ברקוביץ' ליאורה (פורסם במאגר ממוחשב, 16.
05 ;) תפ (י -ם) 44139 -07-15 מדינת ישראל נ' ערן מלכה (פורסם במאגר ממוחשב, 20.
) 1412 |דוח שנתי 68ג .
פקודת קבע של המשטרה בנושא "הדוברות במשטרת ישראל" קובעת כי איש משטרה לא רשאי להעביר מידע לתקשורת ללא אישור של הדוברות; כי איש משטרה המוסר ללא אישור מידע שהגיע אליו תוך כדי עבודתו עובר עבירה פלילית לפי חוק העונשין וכן עבירה משמעתית; כי דוברים מכל הדרגים במרחב ומעלה ידאגו לאיתור פרסומים באמצעי התקשורת, שיש חשד כי מקורם בהדלפה, ויתריעו עליהם לפני מפקדם.
אם יש חשש שההדלפה מכוונת יש לדווח עליה למפקד המחוז ולדובר המשטרה; וכי "עם היוודע דבר הדלפה" ימונה קצין בודק או ועדה בודקת לבדי קת המקרה.
נמצא כי דוברות המשטרה לא פעלה בשנים האחרונות לאתר פרסומים החשודים כאסורים, זאת שלא בהתאם לפקודת הקבע.
המשטרה מסרה בתשובתה כי קשה מאוד לאתר הדלפות ולעמוד על זהות המדליפים משום שמדובר בגורמים רבים במשטרה ומחוץ לה הנחשפים למידע מחומר חקירה.
סיבה נוספת היא שבעידן הטכנולוגי שבו אנו חיים העברת המידע מתאפשרת במהירות, בתפוצות נרחבות ולרוב ללא כלים המאפשרים להתחקות אחר השולח.
עוד נכתב כי פקודת הקבע של המשטרה בתחום זה נכתבה בשנת 1986 והמשטרה עמלה על תיקון הפקודה באופן שבין היתר תושמט הדרישה ממערך הדוברות לאתר הדלפות.
מערך הדוברות עומד בקשר ישיר עם גורמי התקשורת וביכולתו לזהות פרסומים החשודים כאסורים.
דברים אלו אמורים בפרט במקרים שבהם ברור שחומרי החקירה הועברו מגורמים שונים במשטרה ולבסוף פורסמו בכלי התקשורת.
עם זאת, ככל שהמשטרה סבורה כי הפקודה טעונה עדכון, הרי שעליה להש לים פעולתה בנושא זה, ואולם בכל מקרה עליה לפעול לאכיפת איסור פרסום מחקירות.
לפי פקודת המטא"ר בנושא "קצינים בודקים וועדות בודקות" מפברואר 2008 , ניתן למנות קצין בודק (להלן- קבו"ד) או ועדה בודקת כל אימת שיש עניין הטעון בדיקה.
אם מתעורר חשד ולפיו שוטר ביצע פר סום אסור העולה כדי הפרת הוראת חוק, המחלקה לחקירות שוטרים (להלן - מח"ש) יכולה לפתוח בחקירה בנושא.
מייצגי המדינה בערכאות | 1413 .
נמצא כי אף שהמשטרה מנהלת רישום ממוחשב של קבו"דים ושל ועדות בדיקה, רישום כאמור אינו מאפשר לאתר קבו"דים וועדות בדיקה שמונו לטיפול בנושא החשד לפרסומים אסורים, ולכן לא ניתן לדעת אם מונו, ואם כן - כמה מונו.
גם במערכת המחשוב של מח"ש לא ניתן להפיק נתונים בדבר מספר החקירות שנפתחו בעניין פרסומים אסורים מחקירות, שכן חקירה בנושא זה עשויה להיות מסווגת במגוון נושאים.
מח"ש כתבה למשרד מבקר המדינה כי "על בסיס זיכרון ארגוני והיכרות", בשלוש השנים שקדמו לביקורת נבדק מספר מצומצם של תיקים שבהם החשד העיקרי היה הדלפה, והם לא הבשילו לכדי הגשת כתב אישום פלילי.
מח"ש איתרה תיק אחד שלאחר בדיקתו הועברו חומרים לבחינה משמעתית.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עליה לרכז את כל הנתונים על הפרות איסור הפרסום מחקירות שביצעו גורמים במשטרה.
לאחר שתהיה לפניה התמונה המלאה עליה לבדוק אם דרכי הטיפול שהיא נוקטת מספקות ושמא עליה לנקוט אמצעים אחרים לצמצום היקף הפרסומים האסורים.
ביוני2016 , בעקבות דיון בין פרקליט המדינה למפכ"ל המשטרה, הנחה המפכ"ל את ראש אח"ם לא להעביר חומרי חקירה לתקשורת ללא תיאום עם הפרקליטות.
בבחינת הטמעה ויישום ההנחיה במשטרה התעורר קושי שכן מחד גיסא, דוברות המשטרה מסרה למשרד מבקר המדינה כי ההנחיה אינה מוכרת לה.
מאידך גיסא, בתשובת המשטרה נכתב כי "דוברי המחוזות ודובר אח"ם מכירים את ההנחיה ואף פועלים לפיה".
יוער כי פניות משרד מבקר המדינה אל המשטרה ואל הפרקליטות לקבל אסמכתאות המלמדות כי הן פעלו למימוש ההנחיה האמורה לא נענו.
מעת הגשת כתב האישום מעגל הגורמים החשופים לחומר החקירה מתרחב.
עם זאת עדיין נודעת חשיבות יתרה למניעת הפצת פרסומים אסורים על ידי גורמי האכיפה ובכלל זה הפרקליטות , אשר מלווה חלק מהחקירות עוד מראשיתן.
פרקליטות המדינה כתבה למשרד מבקר המדינה כי לא ידוע לה על פרסום אסור מחקירות על ידי פרקליט מאז שנת 2004 .
כמו כן, נמסר כי מאמצע שנת 2014 עד אמצע שנת 2017 לא התקבלו בלשכת פרקליט המדינה תלונות ולפיהן הפרקליטות הפרה את האיסור על פרסום מחקירות.
בשנים האחרונות פורסמו בכלי תקשורת פרטים הנוגעים לכמה חקירות באופן שאינו מתיישב עם האמור בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה , תוך הפניה למקורות בפרקליטות, ועלו טענות להדלפות של הפרקליטות גם מחקירות בעלות פרופיל תקשורתי גבוה הנוגע ות לאישי ציבור בכירים.
המשנה הפלילי התייחס בפומבי לכך שבוצעו הדלפות גם בפרקליטות ובתביעה המשטרתית.
משרד מבקר המדינה מעיר לפרקליטות כי לנוכח חשיבות הנושא והרגישות הכרוכה בו , עליה לנקוט יוזמה ולפעול למניעת פרסומים אסורים, בין היתר באמצעות ריענון ההנחיות הפנימיות בנושא.
פרקליטות המדינה מסרה בתשובתה כי בימים אלה מתבצעת עבודת מטה לגיבוש הנחיית יועץ בעניין "קווים מנחים למדיניות אכיפה בעבירות הנוגעות להדלפות - מסירת מידע האסור בגילוי".
עוד נמסר כי מתבצעת עבודת מטה לעדכון הנחיית פרקליט המדינה בנושא "מדיניות פתיחה בחקירה והעמדה לדין בשל הפרת איסור פרסום".
פרסום ההנחיות יתרום למניעת הפרסומים האסורים.
פרסומים אסורים מחקירות גורמים לפגיעה קשה בחשודים ועשויים אף לגרום לשיבוש החקירה, לפגיעה בהליך המשפטי ולפגיעה בפרטיות.
כמו כן, הם גורמים לשחיקה במעמדם של גורמי אכיפת החוק ובאמון הציבור בהם.
על משרד המשפטים לפעול ללא דיחוי להשלמת התיקון להנחיית היועץ המשפטי לממשלה בהתייעצות עם המשטרה.
עד אז על המשטרה להקפיד לפעול בהתאם להנחיה הקיימת.
המשטרה והפרקליטות נדרשות לפעול למניעת פרסומים אסורים, לבדוק את המקרים בהם קיים חשש שפורסמו פרטים אסורים ולבחון דרכים יעילות יותר לטיפול בנושא.
מייצגי המדינה בערכאות | 1415 .
חומרי החקירה עומדים במרכזו של ההליך הפלילי , והם משמשים כלי לחקר האמת ולמיצוי הדין עם נאשמים או להוכחת חפותם.
הזכות לעיין בחומר חקירה הנוגע לאישום מושתתת על הזכות לחירות ומשמשת נדבך של ה זכות למשפט הוגן .
פגיעה בזכות העי ון עלולה להשפיע על הגנת הנאשם, על היכולת לברר את האמת וכן להביא למניעת השימוש בראיה בהליך הפלילי ובמקרים חריגים אף לזיכוי הנאשם.
הבטחת מימושה של זכות העיון של נאשם תלויה בפעולה מתואמת ומוסדרת של גורמי אכיפת החוק.
לשם הבטחת בירור האמת יש חשיבות מכרעת לשמירת מוצגים ותיקי חקירה באופן הולם ולתקופת זמן מספקת.
היבט נוסף הנוגע לשמירה על איכות החקירה, על בירור האמת ועל זכויות החשוד הוא מניעת פרסומים אסורים מתוך החקירה לאורך ההליך הפלילי.
ממצאיו של דוח זה מלמדים על כמה ליקויים חמורים בניהול של תיקי החקירה וחומרי החק ירה, ובהם: לא תמיד נמסרים כל חומרי החקירה לגופי התביעה; בתיקים רבים מוגשים כתבי אישום שחסרים בהם חומרי חקירה, והם מצורפים לתיקים זמן רב לאחר הגשת כתב האישום; חלו תקלות ועיכובים בהעברתם של חומרי חקירה; עדיין לא הוסדרו תחום אבטחת המידע ו המסמכים בפרקליטות המדינה והפרקטיקה הרצויה במקרים שבהם נדרש חיסוי מידע רגיש; השיטות להעתקה ולצילום של חומרי חקירה כרוכות בסיכונים לכשלים טכניים שונים, וחל עיכוב מתמשך בניסיונות להסדיר חלופה ממוחשבת להעברת חומרי חקירה בין המשטרה והפרקליטות.
בדוח מוצגים כשלים חמורים בשמירה, באחסון ובאופן סיום הטיפול בחומרי החקירה .
תקופות שמירת המוצגים שנאספו בתיק ים לא הוסדרו כראוי, והדבר גרם לחוסר אחידות וחוסר בהירות בנושא, העלולים להשפיע על היכולת לברר את האמת ועל האפשרות של נאשמים לממש את זכויותיהם .
עוד העלה הדוח כי אף שמשרד המשפטים והמשטרה סבורים כי הנורמות הקיימות בעניין פרסומים אסורים מחקירות אין בהן כדי למלא את הצרכים בנושא זה, לא קודמו צעדים להסדרת הנושא.
על המשטרה והפרקליטות להירתם לשיפור כלל הנושאים הנוגעים לטיפול בחומרי חקירה: עליהן לגבש דרכי פעולה לטיפול מקיף, ישים ויעיל בתופעה הנרחבת והחמורה של עיכובים בהעברת חומרי חקירה, לפעול לצמצם באופן משמעותי את הפער בין מועד הגשת כתבי אישום לבין מועד קבלתם לתיק של חומרי חקירה שונים, ובהם תמלילי חקירות , תעודות חיסיון, חוות דעת של מעבדות מז"פ ושל המכון הלאומי לרפואה משפטית.
נוכח הסיכונים הכרוכים בשיטות הצילום הנפוצות , ראוי שהמשטרה והפרקליטות יפעלו לקידום ו להשלמה של פרויקט "תיק חקירה דיגיטלי".
כמו כן עליהן להבטיח שהשמירה על חומרי החקירה תהיה מיטבית, לקדם את הסדרת תקופות השמירה על מוצגים ולהטמיע את יישומן, לקבוע נורמות מעודכנות בנושא איסור פרסום חומרי חקירה ולאוכפן.
חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו, שחוקק בשנת 1992 , מקנה לזכות הקניין הפרטי מעמד חוקתי, המבטיח את השמירה עליו מפני פעולות שלטוניות העלולות לפגוע בזכויותיו של אדם על רכושו.
החובה המוטלת על המדינה לשמור על רכושו של אדם עומדת בבסיס חוק האפוטרופוס הכללי, התשל"ח-1978 (להלן - החוק או חוק האפו"כ), המקנה לאפוטרופוס הכללי מעמד של תאגיד סטטוטורי וקובע את עיקר תפקידו בטיפול בנכסים עזובים.
החוק האמור מגדיר "נכס עזוב " - אחד מאלה: נכס שלא נמצא גורם שרשאי ומסוגל לנהוג בו מנהג בעלים; נכס שלא נמצא גורם שרשאי ומסוגל לנהלו; נכס שבעליו אינם ידועים.
החוק חל על נכס עזוב שנמצא בישראל, או על נכס עזוב שנמצא בחו"ל אם הוא שייך לאזרח ישראלי , לתושב ישראל, לתאגיד הרשום בישראל או לתאגיד שהוקם בישראל.
מטרת הטיפול בנכסים עזובים היא למנוע את זניחתם, את הפקרתם ואת נפילתם בידיים זרות.
החוק מקנה לאפוטרופוס הכללי , הפועל במסגרת אגף האפוטרופוס הכללי והכונס הרשמי במשרד המשפטים (להלן - האפוטרופוס הכללי או האגף), מעמד מיוחד של "גוף ביניים" דו -מהותי.
משמעות הדבר היא כי במסגרת פעולות שעושה האפוטרופוס הכללי עבור בעלי הזכויות בנכסים העזובים, הוא גם נושא בתפקיד ציבורי וחלים עליו כללי המשפט הציבורי בכל הנוגע לדרכי מילוי תפקידו ואופן הפעלת שיקול הדעת, בכפוף להוראות הניתנות לו על ידי בית המשפט המחוזי בעניינים שבסמכותו החוקית.
היחידה לאיתור נכסים עזובים ולהשבתם באגף מופקדת על הטיפול הכולל בנכסים עזובים (להלן גם - היחידה).
תפקידי היחידה העיקריים הם: איתור נכסים עזובים ואיתור בעלי הזכויות בנכסים אלה; ניהול הנכנסים העזובים בנאמנות לטובת בעלי הזכויות בהם או יורשיהם; השבת הנכסים לזכאים להם או העברתם לקניין המדינה.
היחידה מנהלת נכסים מסוגים שונים, ובהם נכסי מקרקעין, כספים ומיטלטלין.
דירות ובתי עסק מנוהלים על ידי חבר ות חיצוניות המפוקחות על ידי עובדי האגף , ואילו מגרשים מנוהלים במישרין על ידי עובדי היחידה.
את כספי הנכסים העזובים מנהל האפוטרופוס הכללי ב"קרן הנעדרים", ואת מדיניות השקעת הכספים קובעת ועדת ההשקעות, אשר בה חברים האפוטרופוס הכללי, נציג בנק ישראל ונציג משרד האוצר.
בשנת 2017 העסיקה היחידה46 עובדים בארבע מחלקות ייעודיות, והיא ניהלה כ-4,000 נכסי מקרקעין ברחבי המדינה וסכום של כ-1.
"מיליארד ש"ח ב"קרן הנעדרים החל ביולי 2017 כיהנה בתפקיד האפוטרופסה הכללית וכונסת הנכסים הרשמית, עו"ד סיגל יעקבי.
מתאר את המבנה הארגוני של היחידה 1260 |דוח שנתי 68ג .
תרשים 1 : המבנה הארגוני של היחידה .
מקור: האפוטרופוס הכללי.
בחודשים מרץ-אוגוסט 2017 בדק משרד מבקר המדינה את טיפול האפוטרופוס הכללי בנכסים עזובים, והתמקד בנושאים האלה: איתור הנכסים; איתור בעלי הזכויות בנכסים; היבטים ארגוניים באיתור הנכסים; ניהול הנכסים; השבת הנכסים לבעליהם; והעברת נכסים לקניין המדינה.
הבדיקה נעשתה ביחידה במטה האפוטרופוס הכללי ובמחוז תל אביב.
בדיקות השלמה נעשו בבנק ישראל, ברשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י)2 , ברשות המסים בישראל (להלן - רשות המסים) ובמשרד האוצר.
2 לשעבר מינהל מקרקעי ישראל (ממ"י), שהוקם בשנת1960 ,מתוקף חוק מינהל מקרקעי ישראל התש"ך-1960 .
)הוסב שם המינהל לרשות מקרקעי ישראל (רמ"י משרד המשפטים | 1261 .
פעולות האפוטרופוס הכללי לאיתור נכסים עזובים ובעלי הזכויות בהם .
חוק האפו"כ מטיל על האפוטרופוס הכללי לעשות פעולות לגילוי ולאיתור של נכסים עזובים ושל בעלי הזכויות בהם בארץ ובחו"ל באמצעות קבלת דיווחים מרוכזים ממוסדות רלוונטיים ובחינת דיווחים אלה.
מדיניות האפוטרופוס הכללי היא לאתר נכסים עזובים גם באופן יזום.
מידע על אודות נכסים עזובים יכול שיגיע מגורם חיצוני המודיע על קיומו של נכס אשר קיים לגביו החשד לגבי היותו נכס עזוב, וכן בעקבות פעולות גילוי יזומות שנוקטות המחלקה לאיתור נכסים עזובים ובעלי זכויות (להלן - מחלקת האיתור) ומחלקות הגילוי במחוזות האפוטרופוס הכללי בירושלים, בתל אביב, בחיפה ובבאר שבע.
עם הגורמים הבולטים במסירת הדיווחים השגרתיים לאפוטרופוס הכללי נמנים אלה: משטרת ישראל, תאגידי אפוטרופסות3 , חברות משכנות, בתי חולים, בתי אבות, חברות ביטוח ותאגידים בנקאיים.
מידע בנושא זה עשוי להתקבל גם במהלך הליכים משפטיים שמנהלים גופים פרטיים לפירוק שיתוף או למ תן הצהרה על זכויות במקרקעין, שבהם מעורב גורם נעדר, וכן בקשות לצו ירושה כאשר אי-אפשר לאתר את אחד היורשים.
רשויות מקומיות וגורמים פרטיים, כגון שכנים או מכרים, מדווחים לרוב למחוזות האפוטרופוס הכללי על מבנה ריק או על נפטר ערירי4.
חשד לקיומו של נכס עזוב עשוי להתעורר במקרים רבים, כגון: נפטר ערירי שהותיר אחריו רכוש ללא דורש; נכס השייך לאדם שאינו נמצא בארץ ולא ידוע מה עלה בגורלו; נכס שבעליו אינם ידועים; נכס שהקשר עם בעליו נותק, לרבות פיקדונות בתאגידים בנקאיים וחשבונות במוסדות פיננסיים (ביטוחי מנהלים, קרנות השתלמות ופנסיה וקופות גמל) ללא דורש; ונכס מקרקעין שלגביו לא שולם מס רכוש5 .
במשך תקופה ארוכה הדיווחים שמקבל האפוטרופוס הכללי על חשד לנכס עזוב נבדקים באופן ראשוני כדי לבסס את החשד שהנכס אכן עזוב.
אם לא אותרו בעלי הזכויות במהלך הבדיקה הראשונית, מבצעות מחלקת האיתור ומחלקות הגילוי במחוזות בדיקות מעמיקות בארכיונים בארץ ובחו"ל, בבנקים ובמוסדות פיננסיים, במרשתת וכן במאגרי מידע מקוונים העומדים לרשותן.
תרשים 2 מתאר את תהליך קבלת ההחלטות במחלקת האיתור, החל בקבלת הדיווח על חשד לנכס עזוב ועד קבלת צו שיפוטי המסמיך את האפוטרופוס הכללי לנהל את הנכס (להלן - צו ניהול).
3 תאגיד המשמש כאפוטרופוס על ענייניו האישיים אוהרכושיים של אדם.
4 חובת הדיווח לפי סעיף 5 ,(א) לחוק האפו"כ הוזכרה בדוח של מבקר המדינה דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2016 (2016 ), "טיפול הרשויות המקומיות במבנים שאינם בשימוש", עמ' 438-437.
5 מראשית שנת2000 שיעור המס הוא 0% , אך רשות המסים עודנה עוסקת בגביית חובות עבר.
תרשים 2 : תהליך קבלת ההחלטות במחלקה לאיתור נכסים עזובים ובעלי זכויות משרד המשפטים | 1263 .
לנכסים עזובים שאינם .
עלולים להיגרם נזקים .
לפיכך, הן לציבור והן .
הרשויות לאיתור בעלי .
לנכסים עזובים שאינם מטופלים על ידי האפוטרופוס הכללי עלולים להיגרם נזקים בלתי הפיכים בעקבות השתלטות, הסגת גבול, גזל ומעילה.
כך לדוגמה, נכסי מקרקעין שאין להם דורש עלולים לגרום למפגעים סביבתיים, חברתיים וכלכליים, בין היתר, עקב שימוש לא חוקי או לא הולם בנכסים, הפרעה לתושבים הגרים בקרבתם, אי-תשלום מסים ואגרות על פי דין לרשויות בגינם ואי-מימושם לטובת בעליהם או לטובת הציבור.
אי לכך, הן לציבור והן למדינה עשוי להיות עניין רב בפעולות הרשויות לאיתור בעלי הזכויות בנכסים אלה ולניהולם מבעוד מועד.
שִׁיהּוי באיתור נכסים עזובים גורם להוצאות מרובות בגין הליכים משפטיים שהאפוטרופוס הכללי נאלץ לנקוט כנגד פולשים (ראו להלן).
כאמור, חוק האפו"כ מחייב כל מי שמחזיק בנכס עזוב או בנכס שיש לו יסוד להניח שהוא עזוב להודיע על כך לאפוטרופוס הכללי ולמסור לו את הפרטים הידועים לו על הנכס.
על פי הפסיקה, האפוטרופוס הכללי מחויב לדקדק בבדיקה הראשונית כדי לבסס את היסוד להנחה שהנכס עזוב.
בשנת 2016 סיימהמחלקת האיתור את הטיפול בלמעלה מ -400 תיקי גילוי, ולאחר מִׁגוון בדיקות הם לא הוגדרו נכסים עזובים.
על פי החוק, המידע על אודות נכסים עזובים יכול להתקבל באפוטרופוס הכללי באמצעות דיווחים חיצוניים או "בדרך אחרת", אולם החוק אינו מפרט באילו דרכים אחרות ניתן לקבל את המידע.
יצוין כי בדוח שהוגש לשר המשפטים בשנת 1993 מאתועדה שבדקה את התפקידים, המבנה ודרכי הפעולה של האפוטרופוס הכללי וכונס הנכסים הרשמי (להלן - דוח ועדת אברהמי)6, נקבע כי האפוטרופוס הכללי אינו יוזם פעולות לאיתור נכסים, וכי "מרבית הנכסים העזובים מגיעים לניהולו בעקבות פנייה של גורם חיצוני כלשהו, כגון שכנים המוטרדים מדירה עזובה, המשטרה אשר נתקלה בנכס כאמור, או שותפים לנכס אשר מנועים מלפעול בהעדרם של שותפיהם".
על פי המלצת דוח ועדת אברהמי, היה על האפוטרופוס הכללי לסקור פעם בחמש עד שש שנים את נכסי המקרקעין בכל שטח המדינה, כדי לאתר נכסים עזובים וכדי להעבירם לניהולו בהתאם להוראות החוק.
בשנת 2008 החליטה היחידה ליזום פעולות לגילוי מקרקעין עזובים.