HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תשובת הרשות: "נציגי חטיבת השומה והחטיבה המקצועית יבחנו גם הכנסת תיקים בהם התקבלו החלטות מיסוי בהסכם, באופן מושכל.
לעניין שומת מע"ם, לאור המלצת המבקר נפעל לכך שמדי שנה ייבדקו כ-10% מהעוסקים שקיבלו החלטות המיסוי בשנה הקודמת, במסגרת הביקורת ייבדק האם העוסק פעל על פי החלטת המיסוי וכן האם העובדות שמסר לצורך קבלת ההחלטה הן נכונות.
נציין, כי תיווסף בהוראת ביצוע ניתוב שלב ב', המיועדת לרכזי השומה, התייחסות בדבר המידע הקיים .
בכל הקשור להחלטות מיסוי.
כמו כן, בשנים האחרונות ניתנה לכך התייחסות בהוראת ביצוע תוכנית העבודה בתחום השומה.
לעניין שומות במיסוי מקרקעין, כל העסקאות במקרקעין עוברות ניתוב ידני על ידי רכז (בחירת תיקי שדה), הבוחן את התיק כולל החלטת המיסוי אם ניתנה וצורפה, ויכול להחליט האם יש צורך להכניס לתוכנית העבודה.
עוד נציין כי בשונה ממס הכנסה אחוז התיקים שנבדק במיסוי מקרקעין, במיוחד בתיקים מורכבים וגדולים שבהם לרוב נדרשת החלטת מיסוי, הוא גדול בהרבה, ולכן לרוב תיקים אלו גם ללא קשר להחלטת המיסוי, יכנסו לתוכנית עבודה.
יחד עם זאת, הרשות תבחן את החלטות המיסוי שנתנו בשנה שעברה ובהתאם למסקנות, תחליט האם לשלב את כל התיקים בהם ניתנו החלטות מיסוי בתוכנית העבודה".
קשיי החטיבה המקצועית לעמוד בייעדיה .
החטיבה המקצועית מופקדת על נושאים רבים: מענה לבקשות לחוות דעת מקצועיות, מתן שירותי רפרנטורה למשרדים האזוריים, כתיבת הוראות פרשנות, הדרכה בימי עיון והשתלמויות לעובדי הרשות, ליווי תיקים מורכבים בבתי משפט, יצירת שיתוף פעולה עם מס הכנסה , מיסוי מקרקעין ועוד.
חלק ניכר ממשאבי חטיבה זו מוקדש למוסד הרולינג.
שנערך באוגוסט 2013 בין נציגי המחלקה המקצועית לבין מנהל .
העומס, וצוין: "החוסר .
לפעול כרצונם וכמובן .
המס באופן בלתי תקין" הביקורת העלתה כי החטיבה המקצועית לא פרסמה הוראות בתחומים רבים.
חסך זה עולה ממכתבו, בנובמבר 2013 , של מנהל המחלקה המקצועיתדאז אל ממונה תחנת מע"ם נתניה באותה תקופה: "לידיעתך, לא מזמן קיבלתי הנחייה חד משמעית ממנהל רשות המיסים.
להעביר חלק קטן מהפניות המקצועיות שמגיעות למחלקה המקצועית (מעל 1,500 בשנה!
) לטיפול התחנות, וזאת בעיקר לשתי מטרות חשובות: 1 .
שדרוג הידע המקצועי של הגורמים השונים בתחנות.
מתן אפשרות להפנות משאבי זמן במחלקה המקצועית לכתיבת הוראות פרשנות.
לצערי, בשל העומס שהיה, ועדיין קיים על המחלקה, יש צורך דחוף לכתוב מעל ל -50 הוראות פרשנות בנ ושאים שונים.
פרסום הוראות פרשנות הוא הדרך הטובה ביותר והשקופה ביותר לפרסם לתחנות ולציבור מהי עמדת רשות המיסים בסוגיות השונות - דבר שכמעט ולא עשינו בעשרים שנה האחרונות בגלל העומס הקיים על עובדי המחלקה המקצועית".
גם בפרוטוקול דיון שנערך באוגוסט 2013 בין נציגיהמחלקה המקצועית לבין מנהל הרשות פורטו 11 נושאים מערכתיים המצריכים הוראות חדשות, אך אלה אינן מפורסמות בשל העומס , וצוין: "החוסר בהוראות פרשנות מעודכנות מאפשר לעוסקים ומייצגים לפעול כרצונם וכמובן להפחית את נטל המס באופן בלתי תקין".
על הרשות לפעול לאלתר לקביעת דרכים להקלת העומס המוטל על החטיבה המקצועית ולזירוז הוצאת הוראות מקצועיות ופרסומן על ידי החטיבה המקצועית.
תת-איוש של תקני החטיבה המקצועית .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי נכון למאי 2016 מצבת העובדים המקצועיים של החטיבה אינה מלאה בהשוואה לתקנים שאושרו לה, ובין היתר, בכל המחלקות שבהן ניתנות החלטות מיסוי41: .
41 משרד מבקר המדינה לא בדק מחלקות בחטיבה המקצועית אשר בהןאין עיסוק מהותי במתן החלטות מיסוי.
לוח 6: תקינה של עובדים מקצועיים בחטיבה המקצועית .
שם המחלקה מספר תקנים .
שאושרו* תאריך אחרון .
של עדכון התקינה מספר תקנים .
מיסוי בינלאומי 15 2014 6 .
חוקי עידוד 13 2012 7 .
מיסוי מקרקעין 3 2015 0 .
מיזוגים ופיצולים 10 2016 4 .
אופציות לעובדים 5 2012 3 .
מס ערך מוסף 8 2010 1 .
מחירי העברה 6 2013 0 .
* מספר התקנים המוצג נקבע על פי אישור עקרוני שהעניקה לרשות נציבות שירות המדינה, אולם תקנים אלו נדרשים לעבור הליך נוסף מול נציבות שירות המדינה לשם אישורם הסופי.
מהנתונים עולה כי 32 מתוך77 תקני החטיבההחדשים שאושרו בתקינה של עובדים מקצועיים טרם אוישו42 ,על אף הגידול המתמיד במשימות החטיבה בכלל ובמספר החלטות מיסוי הניתנות מדי שנה - בפרט.
כמו כן אושרו לחטיבה 15 תקנים של עובדי מינהלה, ומתוכם אוישו רק חמישה תקנים ושני עובדי מינהלה נוספים שעובדים בחטיבה מחוץ לתקן.
על הרשות לבחון את עדכון תקנון החטיבה המקצועית ולפעול לאיוש התקנים החסרים.
הדבר נחוץ במיוחד לנוכח העובדה שלדברי החטיבה היא נתונה בעומס רב הפוגע במילוי תפקידיה.
תשובת הרשות: "לחטיבה המקצועית תפקידים רבים בנוסף על מתן החלטות מיסוי.
מחסור בכוח אדם מקבל ביטוי לא רק בתחום מתן החלטות המיסוי אלא גם ביתר המשימות של החטיבה אשר פועלת במצבת כוח אדם הקיימת בהתאם לסדרי עדיפויות ודחיפויות של המשימות שמונחות לפניה.
יחד עם זאת, יש לזכור כי איוש תקני החטיבה המקצועית מגיע מכוח האדם המצוי בשדה, מפקחים ורכזים מקצועיים וטובים.
שליפת עובדים אלו ממשרדי השומה בתקופות בהן קיימת גם שם מצוקת .
42 נכון למאי2016 ,6 מתוך32 התקנים שטרם אוישו, אוישו זמנית על ידי עובדים שהתקן שלהם שייך ליחידה אחרת (כמו למשל משרד שומה).
המליצה בשנת 2004 על גביית אגרה .
הועלה כי הרשות לא יזמה תיקון חקיקה לקביעת אגרה להגשת בקשה למתן החלטת מיסוי כוח אדם עלולה לפגוע בפעילות המשרדים, ולכן נדרשת ראיה מערכתית באיוש תקני החטיב ה.
בנוגע לדברי המבקר בדבר הצורך לעדכן את תקנון החטיבה המקצועית ולפעול לאיוש התקנים החסרים, נציין כי בשנת 2012 הסתיים הליך ארוך של תקנון החטיבה המקצועית ברשות המסים.
כתוצאה משינויי תפקיד, פרישות, חילופי מנהלים וכדומה הביצוע לא הושלם.
חלק מהיישום נמצא בתהליך ביצוע בתקופה זו".
אי-קביעת אגרה להגשת בקשת מיסוי .
סעיף 158 ,ה' לפקודה מסמיך את שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת לקבוע אגרה להגשת בקשה למתן החלטה מקדמית.
שר האוצר טרם ניצל את סמכותו זו.
עם זאת, בבקשות מסוימות נדרש תשלום אגרה, מתוקף חיקוק שנעשה בהתאם לחקיקת תיקון 147 .
לפקודהכך לדוגמה בעניין של שינוי מבנה מסוים באחזקת חברות, המפורט בסעיף 103 ט(ב) לפקודה, המבקש אישור מראש משלם אגרת בקשה בסכום שקבע שר האוצר בתקנות.
בסעיף הוסמך שר האוצר לקבוע שגובה האגרה ייקבע ביחס לשווי נכסי החברות המתמזגות או ביחס להון שלהן או לפי חישוב אחר.
על פי תקנות מס הכנסה (קביעת אגרה בעד אישור תכנית מיזוג), התשנ"ה-1994 , מנהל ה רשות מוסמך לעדכן את גובה האגרה בהתאם לעליית המדד, ועדכון זה אכן בוצע מעת לעת.
הוועדה לבחינת מתן החלטות מיסוי המליצה בשנת 2004 ,על גביית אגרה מראש אחידה ומידתית אשר תשקף את מכלול השיקולים האלה: (1) הבקשה לקבלת החלטה מיסוי היא וולונטרית ומעניקה יתרון שעשוי לצמצם סיכונים עסקיים לנישום, ובמסגרתה מקבל הנישום ייעוץ מרשויות המס באשר ל אפשרויותיו לביצוע העִ סקה מתוך ודאות באשר לרכיב המס הגלום העסקה; (2) הליךהחלטת המיסוי כרוך בהקצאת משאבים רבים מצד האגף, כגון: הכשרת כוח אדם איכותי של מומחי מס, הקצאת עובדים לטיפול המינהלי השוטף, העברת הדרכות לגורמים שונים ברשות המס ופיתוח מנגנון ל תיאום ביניהם, בניית מערך ממוחשב ותחזוקתו ועריכת ההחלטות בטרם פרסום (3) הטלת אגרה עשויהלמנוע הגשת בקשות בנושאים תאורטיים (כגון עסקה שטרם הוחלט על כדאיותה מעבר לשיקולי המס), ומבטיחה כי הפונים יהיו נישומים שיש להם עניין אמיתי הדורש ליבון והסדר.
הועלה כי הרשות לא יזמה תיקון חקיקה לקביעת אגרה להגשת בקשה למתן החלטת מיסוי.
בשל העומס הרב המוטל על החטיבה המקצועית ובשל הצורך בהשקעת משאבים, יש מקום שהרשות תבחן את האפשרות ליזום התקנת תקנות לתשלום אגרה בגין בקשות למתן החלטות מיסוי.
זאת בשים לב להמלצת הוועדה לבחינת מתן החלטות מיסוי ולצורך במציאת איזון ראוי בין הרצון לצמצם את העומס הרב לבין הרצון שלא להגביל פניות לרשות.
בנוסף, כדי לצמצם את זמן הטיפול בבקשות, על הרשות לשקול הנהגת תעריף מופחת למגישים את הבקשות והמסמכים הנלווים, באמצעות האינטרנט.
טובין הניתנות על ידי .
המסים ליבואנים אינן .
החלטה בעניינו תשובת הרשות: "פניה לקבלת החלטת מיסוי באמצעות האינטרנט מחייבת צירוף של ייפוי כוח לטיפול בבקשה להחלטת המיסוי.
במרבית המקרים אין המדובר במייצג הרשום במרשמי שע"ם כמייצג של הנישום.
מעבר לכך מייצגים המגיעים לדיונים בחטיבה מזוהים על ידי עובדי החטיבה וממילא מי שחותם בסופו של דבר על קבלת החלטת המיסוי הוא הנישום ולא המייצג".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אכן מרבית המייצגים הם "מייצגים לשעה ", ועם השמשת המערכת שפותחה בשע"ם (עליה ראה בהמשך) - ניתן יהיה לפתור את בעיית ייפוי הכוח.
כן השיבה הרשות: "לעניין קביעת וגביית אגרה - גביית אגרות נעשית היום רק בגין טיפול בהחלטות מיסוי מכוח חלק ה2 לפקודה, והתקנות שהותקנו בנושא.
עד כה לא נמצא כי הטלת אגרות תביא בהכרח לצמצום בכמות הבקשות המוגשות.
בשל כך וגם בכדי לא ליצור חסם בפני נישומים 'קטנים' המבקשים לעמוד על זכותם לקבלת החלטת מיסוי, הוחלט שלא להטיל אגרות בגין כל פניה לבקשה להחלטת מיסוי.
לאחרונה כונסה ועדה פנימית בחטיבה המקצועית, במטרה לבחון את הצורך והיעילות בגביית אגרה באשר לכל סוגי החלטות המיסוי, לרבות התייחסות לגובה האגרה.
מסקנות הועדה יסייעו בקבלת החלטה בנושא".
החלטות מיסוי בתחום מסי יבוא .
בתחום מסי היבוא, כגון מכס ומס קנייה, אין בחוק הוראות לתהליך החלטת המיסוי, אך יש נוהל פנימי של מינהל המכס43 ,ולפיו רשאי יבואן לפנות ולבקש קביעת סיווג טובין לצורכי מכס ומס קנייה, לפי צווי תעריף המכס והפטורים ולפי חוק מס קנייה על טובין.
הביקורת העלתה כי ההחלטות בדבר סיווג טובין הניתנות על ידי אגף המכס ברשות המסים ליבואנים אינן מפורסמות, ו כל החלטה נשלחת רק ליבואן שהגיש את הבקשה לקבלת החלטה בעניינו.
יצוין כי באיחוד האירופי ובארצות הברית מנהלות רשויות המכס מאגרי אינטרנט זמינים שבאמצעותם ניתן לאתר בקלות, על פי מילות חיפוש שונות או על פי סיווג הטובין עצמם, החלטות סיווג מקדמיות בנושאי מכס.
בארצות הברית כוללות ההחלטות את כל הפרטים הרלוונטיים, לרבות שם היבואן, ואילו באיחוד האירופי ההחלטות כוללות רק את הגדרת הטובין בלי לציין את שם היבואן44.
החלטות סיווג מקדמיות שניתנו על ידי רשויות זרותתקפות למשך שנים מספר, וכל יבואן המייבא טובין זהים או דומים לאלה שלגביהם כבר ניתנו החלטות בעבר, יכול .
43 נוהל "מידע מוקדם בסיווג טובין ביבוא מסחרי", פורסם באתר האינטרנט של רשות המסים.
44 " ,ראו גיל נדלמאגר Pre-Ruling להחלטות סיווג מכס: ויפה שעה אחת קודם", מיסים און ליין (פברואר 2012 .
) 120 |דוח שנתי 68א .
להסתמך עליהן, בהיות המאגרים פומביים וזמינים לכל דורש.
לעומת זאת, כאמור לעיל, במדינת ישראל, החלטות סיווג מקדמיות שקיבל אגף המכס נשלחו ליבואן המבקש45 .
בלבד בהחלטה בערעור מס בנושא סיווג לעניין פקודת המכס, אשר התקבלה בפברואר 2010 בבית המשפט העליון46, ציין השופט: "בעקבות הערותינו נמסר לנו כי קיימת כוונה לפעול על מנת שהחלטות מקדמיות בעניין סיווגם של טובין יתפרסמו בפומבי.
בדרך זו תוגבר השקיפות של התנהלות המכס בסיווגם של טובין, יבואנים יוכלו לכלכל מהלכיהם על בסיס מידע בדוק ויקטן החשש של אפליה.
נוסיף, כי ערים אנו לכך שגם הפרסום האמור של החלטות מקדמיות הינו עניין מורכב.
כך למשל, ייתכן שיבואן המעוניין להביא ארצה מוצר מסוים יחשוש שמא מתחריו המסחריים יגלו את דבר כוונת היבוא, כתוצאה מפרסומה של ההחלטה המקדמית באשר לסיווגו של , יש צורך ]המדינה[ המוצר המסוים.
מכל מקום, על פי השקפתה של המבקשת בתיקון החוק לפני שניתן יהיה לפרסם החלטות מקדמיות כאמור, וזאת נוכח הוראות הסודיות.
יש לקוות שאכן תימשך הפעילות הנדרשת, כך שניתן יהיה להגביר את השקיפות בעניין סיווגם של טובין לצורכי מכס ומס קניה".
תשובת הרשות: "נושא זה הינו מורכב עד מאד, שכן פרסום הבקשה וההחלטה יכולים לחשוף את זהות היבואן או סודות מקצועיים ואנו מחויבים בחובת הסודיות.
יתרה מזאת, לאור העובדה שלא תמיד ניתן יהיה לחשוף את כל מרכיבי הרולינג (בכדי לא לחשוף סודות מקצועיים ולפגוע ביבואן הפונה), יהיה הכרח להחשיך חלק מהפריטים המצוינים בבקשה, דבר שיכול להטעות את ציבור היבואנים בסוגיות מקצועיות מורכבות ולגרום נזק לקופת האוצר מחד, ומאידך להשמיט את הקרקע הפלילית בהתחשב בהבנת הרולינג בצורה מוטעית.
אנו בהחלט מסכימים עם עמדת המבקר לפיה יש מקום לחשיפת הציבור להחלטות הרולינג.
אולם, יש לעשות זאת בזהירות הראויה וזאת מן הטעמים שפורטו לעיל.
אשר על כן, בימים אלו אנו שוקדים על הכנת ממשק במערכת "שער עולמי", שיאפשר שידור מקוון לבקשה של רולינג והתייחסות היבואן לעובדה שהחלטות רולינג תפורסם.
פיתוח המערכת יאפשר ליבואן להגיש ערעור לבית המשפט על ההחלטה לפרסם את בקשתו ברולינג.
הועדה שמונתה אמורה לתת את הדעת גם בנושא החשכת השדות שיש בהם בכדי לחשוף סודות מקצועיים (במידת הצורך) וההשלכות השונות אשר בפרסום חלקי של ההחלטה".
הביקורת העלתה כי הרשות לא יזמה תיקון חקיקה כאמור , וממילא לא הגדירה קריטריונים למתן החלטות מקדמיות בדבר סיווג טובין, קביעת ערכם של טובין וכדומה.
45 "בנוהל "מידע מוקדם בסיווג טובין ביבוא מסחרי (ראו הערת שוליים 42 לעיל), נכתב: "לכשיינתן סיווג הטובין לפונה, יהיה תוקפו למשך שנה מיום מתן המידע, בכפוף לכל שינוי בדין, אם יחול, לאחר מתן המידע".
46 רע"א 10144/06 מדינת ישראל נ' פרמה גורי בע"מ (פורסם במאגר ממוחשב, 9.
על הגורמים הרלוונטיים, לרבות הרשות, משרד המשפטים ומשרד האוצר, לשקול לקדם חקיקה מתאימה כדי להגביר את השקיפות בעניין סיווג טובין לצרכי מכס ומס קניה, בצד שמירה על סודיות המידע והגנת הפרטיות.
קיומו של מאגר מידע כזה, עשוי להקל על הליכי היבוא, ולצמצם את מספר הפניות לרשות בעניינים אלו.
זאת גם בשים לב לאופי פעילות היבוא, פעילות התלויה בין השאר בלוחות זמנים המוכתבים על ידי הספקים בחו"ל, כך שלא בהכרח ניתן לקבל החלטת מיסוי בענייני סיווג טרם ביצוע עסקת היבוא.
החלטות מיסוי בתחום מחירי העברה .
ברשות המסים פועלת יחידה לבדיקת "מחירי העברה" ( transfer pricing).
"מחירי העברה", על פי הגדרתם בסעיף 85 א לפקודה, מתייחסים רקלעסקות בינלאומיות (כלומר, בין תאגיד בארץ לבין תאגיד בחו"ל), ומוגדרים כמחיר לנכס, לשירות לאשראי או לזכות, אשר נקבע בשל יחסים מיוחדים בין הצדדים, באופן שהופקו מן העסקה רווחים פחותים, מאשר היו מופקים אילו נקבעו המחירים על פי תנאי השוק.
על פי הוראות הסעיף, עסקה כזו תדּווח כאילו נעשתה בהתאם לתנאי השוק, ותחויב במס בהתאם.
חשיבותו של תחום מחירי ההעברה גדלה במהלך השנים עם גידול משקלן של חברות רב -לאומיות ושל כלל הכלכלה הדיגיטלית בתוצר המקומי.
חלק ניכר מהחלטות המיסוי הניתנות במחלקת מחירי העברה ובמחלקות מקצועיות אחרות מחייבות התייחסות לכמה סוגיות מס שכל אחת מהן נתונה מלכתחילה בתחומי אחריותה של מחלקה מסוימת, כגון: מחירי העברה; מיסוי בינלאומי וחוקי עידוד.
בשל כך, נדרש היה כי הגורם המתכלל האחראי על מכלול המשימות של יחידות המטה המקצועיות כפי שפורט לעיל, שהוא סמנכ"ל החטיבה המקצועית, יופקד גם על יחידת מחירי העברה.
הביקורת העלתה כי עד מאי 2016 הוכפפה יחידת מחירי העברה לסמנכ"ל שומה וביקורת, ולא נכללה בחטיבה המקצועית, אף על פי שמדובר ביחידת מטה מקצועית שאמורה לפעול במסגרת החטיבה המקצועית .
גם המערכת הממוחשבת של החלטות מיסוי ברשות לא נפתחה לשימוש עובדי יחידת מחירי העברה, ועדיין אינן נכללות בה החלטות מיסוי בתחום זה.
הואיל ויחידה זו, עד לאחרונה במאי 2016 , פעלה מחוץ לחטיבה המקצועית, נפגעה יעילותם של הליכי החלטת המיסוי.
להלן דוגמה: חברה י' הגישה בנובמבר 2014 בקשה להחלטת מיסוי הנוגעת לכמה נושאים, ובכללם סוגיות הקשורות למיסוי בינלאומי, ליישום חוק עידוד השקעות הון וליישום כללי מחירי העברה.
בספטמבר 2015 הודיעה החטיבה המקצועי ת לחברה י' כי הוחלט שהיא תקבל אישור מכל אחת המחלקות בנפרד, ולכן היא מבקשת פנייה ספציפית אליה עם תחומי אחריותה.
בעקבות פנייה זו, הוגשה בקשה מחודשת מחברה י' אל מחלקת מחירי העברה.
בינואר 2016 הוציאה מחלקת חוקי עידוד החלטת מיסוי סופית מטעמה.
עד יוני 2016 טרםענתה הרשות בנושא "חכירה בין חברה ישראלית לחברה ישראלית אחרת", נושא שאמור להיות מטופל על ידי מחלקות אחרות.
משרד מבקר המדינה פנה אל הרשות בבקשה לקבל נתונים על החלטות מיסוי בתחום מחירי העברה.
הביקורת העלתה כי בתחום זה הוגשו 12 בקשות למתן החלטות מיסוי בשנים 2013-2010.
עם זאת, יוער כיב-6 מקרים מתוך12 ההחלטות האמורות לעיל מדובר ב"בבקשת החלטת מיסוי חוזרת", כלומר בבקשות נוספות של נישומים, אחרי שבעבר אושרה בקשתם לתקופה קצובה מראש.
במקרה אחד ניתנו 4 החלטות מיסוי שזמנן הכולל הוקצב מראש לשנים 2013-2002 .
בנוגעל-6 הבקשות שבהן אושרה לראשונה החלטת המיסוי, משך הטיפול הממוצע עד למתן התשובה לנישום היה 634 יום; בשני מקרים מתוך הבקשות שהטיפול בהן הסתיים, מסיבות שונות, ובכללן העובדה שמחלקת מחירי העברה לא הייתה אז בחטיבה המקצועית, נמשך הטיפול כ-1,000 .
ימיםבמהלך הביקורת, במאי 2016 , הועברה מחלקתמחירי העברה אל החטיבה המקצועית.
אי-אכיפת מדיניות הרשות כפי שהיא מתבטאת בהחלטות המיסוי שלה .
רשות המסים מבטאת ומפרסמת את עמדותיה המקצועיות במגוון אמצעים, כגון: הנחיות מקצועיות; הוראות ביצוע; והחלטות מיסוי.
תפקידה של הרשות הוא, בין היתר, לאכוף את הנחיותיה בצורה מלאה ושוויונית כלפי כלל הנישומים.
עד שנת 2013 לא פעלה הרשות לאכיפת הוראות חוק מע"ם הנוגעות למי שעיסוקו, כולו או חלקו, הוא מסחר עצמי בניירות ערך או במטבע חוץ.
מאז שנת 2013 העבירה המחלקה המקצועית הדרכות בנושא סיווג עוסקים למוסד כספי לפקידי השומה ולרפרנטים המקצועיים של משרדי השומה במס הכנסה.
באוגוסט 2015 פרסמה הרשות תמצית החלטת מיסוי4396/15, שכותרתה "החבות במע"מ של ביצוע השקעות פיננסיות -סיווג כ 'מוסד כספי ' לצרכי חוק מע"מ של פעילות נוסטרו - החלטת מיסוי שלא בהסכם" (להלן - החלטה 4396/15) .
בהחלטה זו דנה הרשות בבקשה לבחון את סיווגה של חברה כעוסקת בפעילות בניירות ערך, בבורסה בארץ או בבורסות בחו"ל, כשכל ניירות הערך שבהם היא סוחרת הם ניירות ערך שלה ולא של לקוחותיה (להלן - נוסטרו).
על פי החלטה זו, חלה חובה על כל תאגיד או יחיד העונים על התנאים המפורטים בהחלטה להירשם או לשנות את סיווגם ל"מוסד כספי".
מתוקף ההחלטה יסווגו חברות נוסטרו וסוחרים פרטיים בשוק ההון כ"מוסד כספי", ועל כן יחויבו בתשלום מס על השכר והרווח47 .
47 נכון למועד פרסום דוח הביקורת שיעור המע"ם הוא17% .
מבוצעת גם על ידי סוחרים עצמאיים ; יח ידים ותאגידים הפועלים בזירות מט"ח (פורקס) או בתוכנות אוטומטיות ( להלן - אלגו-טריידינג) או באופציות, ייכללו בהגדרה זו, ולכן גם הם יחויבו בתשלום מע" ם מלא.
בסיומה של תמצית החלטת מיסוי זו צוין: "החלטה זו מבטלת מיום פרסומה עמדות מקצועיות שנתנו בעבר על ידי הנהלת רשות המסים, המשרדים האזוריים או גורם אחר, במידה והן קבעו אחרת".
הביקורת העלתה כי עמדת הרשות היא שאם אדם או תאגיד עוסקים רק בפעילות נוסטרו, עליהם להיות מסווגים על פי חוק מע"ם כ"מוסד כספי".
אם רק חלק מפעילותם נעשית בשיטת נוסטרו עליהם, על פי סעיף 19 )(בלחוק מע"ם, להיות מסווגים כ"עוסק" על פעילות הנוסטרו שלהם.
הביקורת העלתה כי הרשות לא פרסמה בעניין זה הוראות לניהול ספרים.
בהחלטה 4396/15 נקבע כי החברה תסווג לצורכי החוק כ"מוסד כספי" , בין היתר, בגלל הסיבות האלה: (1) לחברה פעילות ענפה בשוק ההון ומחזורי קנייה ומכ ירה, החורגים במובהק מפעילות בעלת מאפיינים פרטיים; (2) סעיף1( )(א3 ) להוראות צו מס ערך מוסף (קביעת מוסד כספי), התשל"ז-1977 (להלן- הצו), קובע כי "מוסד כספי" המחויב במע"ם הוא " מי שעסקו במכירת מטבע חוץ או ניירות ערך או מסמכים סחירים אחרים, ולענין זה יראו כמי שעסקו במכירת ניירות ערך או מסמכים סחירים אחרים, אף אם הוא רוכש אותם לצורך קבלת פרעונם או פדיונם".
הביקורת העלתה כי החלטה 4396/15 האמורה לעיל אינה נופלת במסגרת סעיף 158ב' כ "החלטת מיסוי", אשר התקבלה בעקבות פנייה מצד עוסק מסוים, אלא ניתנה במענה לפנייתה של מפקחת מס במשרד השומה ת "א 3 אשר פנתה בספטמבר 2014 בבקשה לקבל את עמדת המחלקה המקצועית באשר לסוגיית סיווגה של חברה העוסקת בפעילות נוסטרו.
מבדיקת תיק המס של חברה זו במשרד השומה ת"א 3 התברר כי החברה נרשמה כ"עוסק" במע"ם בפברואר 2010 .
בינואר2013 "היא סגרה את תיקה במעם אחרי שנסמכה על חוות דעת מקצועית, ולפיה פעילות הנוסטרו שלה אינה חייבת במע"ם, וממועד זה הפסיקה החברה לשלם מע"ם על פעילותה.
ביוני 2015 שלחה עובדת המחלקה המקצועית את תשובתה אל המפקחת במשרד שומה ת"א 3, ובה ציינה: "על החברה לפנות בהקדם למשרד מע"מ פ"ת ולהירשם כ'מוסד כספי' מיום תחילת פעילותה" (ההדגשה אינה במקור).
על החברה היה, לכאורה, לחשב מחדש את הכנסותיה לפי סיווגה כ "מוסד כספי" בחמש השנים שחלפו ממועד הקמתה ועד יום קביעת עמדת הרשות, ולשלם את הפרשי המס.
בעקבות תשובתה זו של המחלקה המקצועית הוציא בנובמבר 2015 משרד השומה ת"א 3 שומה לפימיטב השפיטה לשנים 2013-2010, לפי סיווגה כ "מוסד כספי" לשנים אלו.
בשומה זו נוספו הפרשי מס של כ-20 מיליוןש"ח הנובעים מהסיווג האמור לעיל.
על שומה זו הגישה החברה השגה בינואר 2016 .
באפריל 2016 פנה משרד מבקר המדינה אל הרשות כדי לקבל נתונים בנושא ציות .
חברות נוסטרו להחלטת המיסוי האמורה לעיל.
ביוני 2016 התקבלה תשובת הרשות, ולפיה לא נמצא כי סיווגן של חברות כאלה שּונה ל"מוסד כספי" מהאמור לעיל ניתן ללמוד על הקושי שבהיעדר מנגנון מובנה לאיתור החלטות מיסוי (במקרה זה שאלה מקצועית ממשרד שומה שהוגדרה בטעות "החלטת מיסוי"), שהאמור בהן רלוונטי לקבוצת נישומים ולא רק למבקש של אותה החלטה.
מנגנון מובנה עשוי היה להבטיח את אכיפת מדיניותה באופן אחיד כלפי כלל הציבור.
בהיעדר מנגנון כזה במקרים מסוימים ניתן לשקול אכיפה רוחבית לגבי החלטות כאלו לגבי נישומים דומים.
באפריל 2016 פנה משרד מבקר המדינה אל הרשות כדי לקבל נתוניםבנושא ציות חברות נוסטרו להחלטת המיסוי האמורה לעיל.
ביוני 2016 התקבלה תשובת הרשות, ולפיה לא נמצא כי סיווגן של חברות כאלה שּונה ל"מוסד כספי " מאז מועד פרסום אותה החלטת מיסוי, אוגוסט 2015 .
בתשובתה זו ציינה הרשות כי: "עד כה לא הוכנסו תיקי מטה (במקרה של חשד לקיום מוסד כספי בעקבות פעילות ניכרת בניירות ערך) במחלקות השומה, הניכויים ומע"מ".
משרד מבקר המדינה פנה אל הרשות גם בבקשה לקבל מידע אם ביצעה מהלכים יזומים כדי לאתר גופים רלוונטיים שיש לשנות את סיווגם, על כלל פעילותם או חלק ממנה, בשל פעילות נוסטרו שהם מבצעים.
ביוני 2016 , במהלך הביקורת, התקבלה תשובת הרשות כי: "לא נערכה פנייה לרשות ניירות ערך, במטרה לאתר ממערכות המידע שלה את כל העוסקים שיכולים לענות להגדרות הללו.
כרגע יש בעיה לפנות להליך כזה משני שיקולים מרכזיים: לגבי חברי הבורסה והגופים המפוקחים על ידי רשות ניירות ערך, הרי שרובם גופים גדולים ומטופלים בחוליות שומה אשר העובדים מודעים לסוגיה והחלת סעיפי המע"מ הרלוונטים.
לגבי עוסקים פרטיים העוסקים במסחר ויש לסווג אותם לחוק מע"מ, יש בעיה לקבל את המידע מרשות ניירות ערך הואיל ומדובר בצו בית משפט שמהווה מסע דיג - 'פישינג' אשר הוא אסור על פי הלכות בית המשפט.
הסוגיה[ עלתה לאחר שנישומים הסתמכו על ח]וות דעת של עורכי דין הטוענים שאין להחיל את הוראות החוק.
לאחר שהגיעה חוות הדעת הזו לידיעת רשות המיסים, הופצה החלטת המיסוי למנהלי המשרדים וכן הוסברה הסוגיה למשרדי השומה".
על הרשות למפות, את התאגידים אשר פעילותם העסקית, כולה או חלקה, כוללת פעילות נוסטרו, ובכללן חברות אלגו -טריידינג, חברות פורקס, חברות הפועלות בתחום "אופציות בינריות", חברות מסחר באופציות בניירות ערך, סוחרי יום בבורסה וחברות גדולות במשק הישראלי בעלות פעילות עצמאית בניירות ערך בהיקפים גדולים.
כמו כן על הרשות לפעול לאיתור יחידים שאין להם תיק במס הכנסה ובמע"ם אך הם מבצעים פעילות נוסטרו, המגעת לכדי "עסק" ולפרסם הנחיות לניהול ספרים בעניין זה בהתאם לחוק מע"ם.
לאחר המיפוי האמור לעיל, על הרשות לסווג בנפרד תיקים אלו, לפעול לשינוי סיווגם של אלו שטרם סווגו כ"מוסד כספי" בגין פעילות הנוסטרו שלהם, ובהתאם לכלול מדגם מתיקים אלו בתכנית העבודה של השומה.
תשובת הרשות: "פרסום הנחיות מקצועיות או הוראות ביצוע או פרסומן של החלטות מיסוי מהווה נדבך נוסף באכיפת המדיניות של הרשות.
נערכו ביקורות ב-7 תיקי ביקורת לפי סעיף 19 (ב) והם טופלו בליווי של המחלקה המקצועית והמשפטית, דבר משרד האוצר |125 .
עודפי כספים ונמנעות .
ידן למגורים, ולעתים .
לבעלי המניות עצמם המעיד על ערנות המשרדים לנושא זה.
בכוונתנו לאתר תיקים נוספים שעוסקים בפעילות מסחרית בניירות ערך המגיעה לכלל עסק ולהעבירם לביקורת".
היעדר תיאום בין מערכי המס .
החלטות מיסוי מסוימות הניתנות על ידי מחלקות בחטיבה המקצועית נוגעות לסוגיות מס הרלוונטיות למערכי המס השונים: מס הכנסה, מע"ם ומיסוי מקרקעין.
הביקורת העלתה היעדר תיאום בין אגפי המיסוי במקרים שבהם סוגיית המס העומדת במוקד הבקשה למתן החלטת מיסוי רלוונטית לכמה מערכי מס.
הדבר מתבטא בין היתר בנושא חברות ארנק רבות שצוברות עודפי כספים ונמנעות מלחלק אותם לבעלי מניותיהן אגב שימוש בכספים אלה לצורכי השקעה, לרבות השקעה בדירות מגורים המושכרות על ידן למגורים, ולעתים דירות אלו מושכרות לבעלי המניות עצמם כך לדוגמה, חברה ג' שהכנסתה היחידה היא הכנסת בעל המניות היחיד משותפּות במשרד עורכי דין רכשה שני נכסים: בית מגורים ודירת מגורים48 .
הבית משמש למגוריו של עורך הדין ומשפחתו, ובגינה הוא מחויב בדמי שכירות שאותם שילם לחברה שבבעלותו, והדירה מושכרת למגורים לצד ג'.
בית המגורים מומן בחלקו על ידי משכנתא על שם החברה.
הריבית על משכנתא זו נחשבת הוצאה מוכרת בחברה ג'.
החברה תובעת כהוצאה לצורך מס גם פחת והוצאות אחזקה בגין שני הנכסים.
החלטות מיסוי בענייני מע"מ .
בשנת 2007 שלחה המחלקה המקצועיתאישור למייצג שפנה בשם החברה.
באישור נקבע: "לא תחול על החברה חבות במס בגין רכישת הדירה מאדם פרטי".
כלומר, בהתאם לאישור זה, רכישת הדירה אינה "עסקת אקראי" לעניין חוק מע"ם, ולכן היא אינה חייבת במע"ם.
גם השכרת הדירות לבעל השליטה ולצד ג' לא תיחשב עסקות החייבות במע"ם.
הואיל והחלטה זו טופלה כאישור, על אף היותה הלכה למעשה החלטת מיסוי לכל דבר ועניין, בקבעה את עמדת הרשות בסוגיית מס שלא הוגדרה במפורש בחוק, היא לא לוותה על ידי הייעוץ המשפטי.
המכותב היחיד לאותו אישור היה הממונה על משרד המע"ם האזורי, ותמציתה לא פורסמה לכלל הציבור.
בשנת 2013 שונתה מדיניות הרשות, והמחלקה המקצועית קיבלה החלטה הפוכה בבקשה דומה: הפעם סווגה החלטה זו כהחלטת מיסוי מס' 44/14 שלא .
48 בית המגורים נרכש מאדם פרטי, והדירה נרכשה מקבלן; בנושא רכישת הדירה - לא נוכה בחברה מס תשומות.
בהחלטת מיסוי זו נקבע כי השכרת דירת על ידי חברה זו לצד ג' היא עסקת אקראי החייבת במע"ם; החבות במע"ם מוטלת על החברה הרוכשת על פי סעיף 6 "ב לחוק מעם; ועליה להוציא חשבונית עצמית ולשלם את מע"ם העסקות על רכישה ללא קיזוז מס התשומות בחברה.
בשנת 2014 פורסמה החלטת מיסוי בהסכם 6637/14 שכותרתה: "החבות במע"מ של רכישת דירת מגורים על ידי חברה המסווגת כעוסק ואינה עוסקת במקרקעין".
בהחלטה נקבע כי חברה אשר תרכוש דירת מגורים מאדם פרטי ותשכיר את הדירה לבעל השליטה בה - תסווג את עסקת הרכישה כעסקת אקראי ותשלם מע"ם על העסקה.
בהחלטה נקבע כי הדין יהיה זהה גם אם נעשתה הרכישה בידי עוסק מורשה שאינו חברה (כגון יחיד או שותפות), וגם אם ההשכרה למגורים תהא לצד ג' ולא לבעל השליטה.
היבטי מיסוי מקרקעין שכלל לא נידונו בהחלטות המיסוי .
קיים תכנון מס נפוץ, שלפיו אדם מוכר נכס שלו לחברה שבשליטתו בסכום הגבוה בהרבה משווי הנכס כדי למשוך, אגב עסקה זו, מזומנים מהחברה ללא תשלום מס דיבידנד על המשיכה (בשיעור של %30)49 .
הדבר מתאפשר על ידי העמדת הנכס לרשות החברה שבשליטתו תמורת יצירת יתרת זכות לזכותו בספרי החברה.
הביקורת העלתה כי היבטי מיסוי מקרקעין לא נידונו בשלוש החלטות המיסוי האמורות לעיל, אשר התקבלו בשנים 2014-2008 .
החלטות אלולא הועברו לידיעת מיסוי מקרקעין .
כך מרוויח הנישום פעמיים: הוא מושך מזומנים מהחברה ללא מס, והוא מעלה את שווי הנכס לצורך חישוב השבח.
בעוד שנים מספר, עשוי החברה למכור את הנכס לפי עלות גבוהה יותר, ובכך יקטן שבח המקרקעין שיחול אז על הנכס, ואולי אף ייווצר "הפסד" ממכירת הנכס, שיקוזז כנגד רווחי הון של החברה; וכך יוקטנו סך תשלומי השבח החלים על הנכס (הן במכירת היחיד לחברה והן במכירת החברה לאחר מכן לצד ג').
חלק מתכנון המס הוא להשתמש בפטור הקיים בחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), ה תשכ"ג-1963 "על מכירת "דירת מגורים מזכה 50 , כך שהעברת הנכס מרשות היחיד לרשות החברה לא תיחשב אירוע מס לצורכי מיסוי מקרקעין.