HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הנתונים הכספיים בפרק זה אינם כוללים מע"מ 41 18 אזורים שבהם אותר בור לספיגה של שפכים תעשייתיים או החדרה ישירה לקרקע של שפכים נוזליים.
42 20 אזורים שבהם התקיים ייצור עם פרכלורט אך לא אותר בהם בור או אתר שאליו הוזרמה פסולת.
43 במדידות שערכה חברה א' נמצא חוסר עקביות לאורך זמן בריכוזי הפרכלורט בקידוחים שונים.
נוכח המחסור במידע, המשיכה רשות המים בפעילות הנוגעת לזיהום שמקורו מגבעון.
בינואר 2012 היא התקשרה מתקציבה עם חברה ב' לביצוע הפעולות הבאות: השלמה של הסקר ההיסטורי לקביעת סוגי המזהמים ולאיתור מדויק של מוקדי הזיהום הפוטנציאלי ים; תיחום הזיהום על ידי קדיחת קידוחי ניטור בגבעון וממערב לו; והכנת תכנית לביצוע הפעולות הנדרשות לצמצום השפעת הזיהום ולשיקום מקורות המים.
ההיקף הכספי של ההתקשרות הסתכם ב -1.
23 מיליון ש"ח לתקופה של לפחות כשנתיים.
נוכח אי -פעילותה של תעש לזיהוי זיהומי הקרקע ומי התהום שמקורם מגבעון ולתיחומו, ונוכח האחריות המוטלת על רשות המים לטפל בזיהומי המים הקצתה רשות המים בסוף שנת 2008 ובינואר 2012 תקציבים לביצוע פעילות זו.
אולם, מסוף שנת 2008 ועד מועד סיום הביקורת, יולי 2012 , הרשות לא סיימה את הפעילות הדרושה לזיהוי מקורות הזי הום וסוגיו, לרבות השלמת הסקר ההיסטורי, ותיחום גבולות הזיהום של הקרקע, מי התהום והאקוויפר; פעילות שאמורה הייתה להימשך לפחות כשנתיים נוספות (מינואר 2012 ).
כתוצאה מכך, רשות המים טרם עשתה הערכת סיכונים למקורות המים כתוצאה מהתפשטות הזיהום, ולא הכינה תכנית למניעת המשך התפשטותו.
יודגש, כי בדצמבר 2005 דרשה רשות המים מתעש לבצע את הפעולות המתוארות לעיל בתוך כתשעה חודשים.
עוד יודגש, כי במהלך כשבע שנים מאז גילוי הזיהום בקיץ 2005 , תעש, שגרמה לזיהום, לא מנעה את המשך התפשטותו מגבעון לכיוון העיר רחובות, ואף רשות המים טרם החלה בפעולות מניעה שכאלו.
כל זאת, על אף הסכנות לבריאות הציבור הנובעות מהזיהום.
בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה רשות המים באוקטובר 2012 למשרד מבקר המדינה, כי היא רואה בתעש את הגורם האחראי הישיר לגרימת זיהום מקורות המים באזור, שהיה אמור לממן את הסקר ואת פעולות השיקום; כי הכנת תכנית שיקום מחייבת, בין היתר, לאתר את כל מוקדי הזיהום בגבעון ולהבין את תהליכי התפשטותו, פעילות האורכת זמן ממושך; וכי היא מקבלת את עמדת משרד מבקר המדינה, כי ממועד גילוי הזיהום בסוף שנת 2005 לא ננקטו פעולות מספקות לתיחומו ולטיפול בו.
עוד ה ודיעה רשות המים, כי משאביה מוגבלים והיא אינה ערוכה להיכנס לנעלי המזהם כדי לחקור ולטפל בזיהום ב"קנה המידה המדובר".
לפיכך קצב נקיטת הפעולות על ידיה מוכתב על ידי מסגרת התקציב הזמין שלה, השונה משמעותית מהקצב הנדרש והמצופה מהגורם המזהם; וכי "התנאים הבסיסיים המעכבים את , כדוגמת מגבלות האכיפה של רשות המים כלפי חברות ]גבעון[ הפעולות באתר זה ממשלתיות ביטחוניות.
תעשיות ביטחוניות 247 .
בעניין זיהומי המים, אין חולק על כך, כי כטענת רשות המים, לפני הכנת תכנית מתוקצבת לשיקום מי התהום יש לאתר את מוקדי הזיהום.
אולם, אין בכך כדי ל הסביר את התמשכות הטיפול בזיהומים שמקורם מגבעון במשך שנים; התמשכות, המצביעה על כך שכל הגורמים הנוגעים, ובראשם תעש, כל אחד בתחום אחריותו, לא פעלו בלוח זמנים סביר לטיפול בזיהומים.
יודגש, כי מבקר המדינה רואה בחומרה את אי-יישום המלצותיו בדוחות הקודמים, שעסקו בזיהומי הקרקע ומי התהום הנוגעים למקרקעי תעש.
4 ) ביצוע סקר היסטורי: כאמור, בדצמבר 2005 דרשה מנהלת אגף איכות מים מתעש לתחם את זיהומי הקרקע, מי התהום והאקוויפר, ולתכנן ולבצע פתרונות לשיקום הקרקע ומי התהום.
עותק מהמכתב הועבר למשרד להגנת הסביבה.
לפי מסמכי המשרד להגנת הסביבה, המשרד אחראי לאיתור ולטיפול בזיהומי קרקע ולהסדרת תשתיות ואמצעים למניעת זיהום מקורות מים וקרקע, ואילו רשות המים אחראית לטיפול בזיהומי מים שאירעו בפועל.
יצוין, כי בסוף שנת 2008 יזם המשרד להגנת הסביבה הצעת חוק "מניעת זיהום קרקע וטיפול בקרקעות מזוהמות".
הצעת החוק נמצאת בטיפול ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.
מטרת החוק היא להגן על הקרקעות בישראל, לרבות מקורות המים, החי והצומח שבהן, ובכלל זה למנוע זיהום של קרקעות כאמור, לשקמן, לשמרן כמשאב לטובת הציבור, הדורות הבאים והסביבה, ולהגן על בריאות הציבור.
בינואר 2011 , כתבו מנהל היחידה לרישוי מפעלים ביטחוניים שבמשרד הפנים וראש אגף תעשיות ורישוי עסקים שבמשרד להגנת הסביבה אל מנהל גבעון, כי לפי חוק רישוי עסקים, ובהמשך לתנאי המופיע ברישיון העסק של גבעון בנושא מניעת זיהום קרקעות, נדרש גבעון להגיש ליחידה עד ליולי 2011 ,סקר היסטורי שמטרתו איסוף של כל המידע הרלוונטי לנושא זיהום פוטנציאלי של הקרקע.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי אף שהמשרד להגנת הסביבה, האחראי כאמור על איתור וטיפול בזיהומי קרקע, קיבל כבר בדצמבר 2005 מידע על זיהום מי התהום שמקורו מגבעון, ועל אף האפשרות הסבירה במקרה כזה, כי הקרקע בגבעון מזוהמת אף היא, הוא לא פעל במשך כחמש שנים (עד ינואר 2011 .
) לאיתור, לתיחום ולטיפול בזיהום הקרקע רשות המים הודיעה באוקטובר 2012 למשרד מבקר המדינה, כי המשרד להגנת הסביבה היה חשוף לפעילותה בחקירת הזיהום שמקורו מגבעון; כי נציגיו "היו מודעים היטב" לממצאי חקירת הזיהום בגבעון, וב- 2010 אף הוצג בפניהם הסקר ההיסטורי; כי סביר שעדכון הסקר הראשוני שנעשה על ידי חברה ב' (כמתואר לעיל) יענה גם על דרישותיו; וכי כל המידע שאספה רשות המים "עמד ועומד לרשות החקירה והטיפול מטעם המשרד להגנת הסביבה".
לעומת זאת, בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע המשרד להגנת הסביבה באוקטובר 2012 למשרד מבקר המדינה, כי הוא פעל מול רשות המים כדי לקבל את ממצאי הסקר ההיסטורי שהכינה, וכיוון שהדבר לא עלה בידיו, הוא דרש מתעש לבצע סקר היסטורי, אך הוא טרם הוגש לו; כי העיכוב המתמשך בתהליך הפרטת תעש "הינו ללא ספק הגורם המכריע בכל הקשור להתנהלות המתמשכת" 248 דוח שנתי63ב .
בטיפול בנזקי איכות הסביבה במקרקעי תעש, לרבות גבעון; וכי "המצב של כפל וחפיפה חלקית של הסמכויות פוגעת ביכולתו של ]מול רשות המים [ סמכויות המשרד לפעול ביעילות למימוש תפקידיו".
ההתייחסויות הסותרו ת של רשות המים ושל המשרד להגנת הסביבה דלעיל לממצאי הביקורת בעניין הסקר ההיסטורי מצביעות על מצב לא תקין, שבו שני גופים ממשלתיים פועלים בנפרד בעניין משותף.
נוכח מצב דברים זה מעיר משרד מבקר המדינה, כי מן הראוי ש גופים אלו ישפרו את שיתוף הפעולה ביניהם, בין היתר , כדי למנוע חוסר יעילות ובזבוז משאבים.
המשך תיחום גבולות זיהום הקרקע ומי התהום שיזמה רשות המים אמור להתבצע במשך כשנתיים לפחות (מינואר 2011 ).
לכאורה, רק לאחר מכן ניתן יהיה להתחיל בטיפול ממשי לניקוי הזיהום ולשיקום מי התהום והאקוויפר.
זאת לאחר בדיקת העלויות וקביעת מקורות תקציב לכך.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי כל הגורמים המעורבים, ובהם תעש, המשרד להגנת הסביבה ורשות המים, כשלו בטיפול בזיהום הקרקע ומי התהום מגבעון, כל אחד בתחום אחריותו.
מדובר אפוא בליקוי חמור, המתמשך תקופה ארוכה.
כל זאת על אף התפשטות הזיהום עד לקידוחים הנמצאים בסמוך לקידוחי מים לשתייה בעיר רחובות, המסכנת את בריאות הציבור.
נוסף על כך, עלות השיקום של מקורות המים הולכת וגדלה בגלל המשך מצב זה.
השקיה חקלאית במים המזוהמים בפרכלורט משרד מבקר המדינה בדק את הטיפול של רשות המים, של משרד הבריאות ושל משרד החקלאות בעניין השימוש במים מזוהמים בפרכלורט מקידוחי לווין ולבונטין.
הקידוח הראשון שימש להשקיית אתרוגים והשני משמש להשקיית תפוזים.
להלן הפרטים: 1 ) בדצמבר 2005 כתבה מנהלת אגף איכות מים למהנדסת מחוזית לבריאות במחוז מרכז שבמשרד הבריאות (להלן - המהנדסת המח וזית), כי בקידוח לווין ובקידוח לבונטין נמצא זיהום של פרכלורט; וכי כנראה קידוח לבונטין "משמש גם לגידול הדרים למאכל".
לפיכך היא ביקשה לקבל את עמדת משרד הבריאות לגבי השימוש במי הקידוח "לגידול פירות למאכל".
באותו מועד כתבה מנהלת אגף איכות מים מכתב דומה למשרד החקלאות, ובו היא ואם יש צורך ]חקלאיים[ ביקשה לקבל המלצה "לגבי התאמת מי הקידוח לגידולים להגביל את השימוש" במים לכך.
במענה מינואר 2006 ,כתב משרד החקלאות, כי במקרים של השקיה במים המכילים ריכוז גבוה של פרכלורט, הוא מצטבר בעלים וייתכן שגם בפירות.
לפיכך המלצת מ שרד החקלאות היא לבדוק את ריכוז הפרכלורט בקרקע ובגידולים המושקים במים המזוהמים בפרכלורט, להשוות את התוצאות לדגימות של הקרקע ושל אותם גידולים שבאזור סמוך, המושקים במים שאינם מזוהמים בפרכלורט, ולנתח את התוצאות בשיתוף עם משרד הבריאות.
תעשיות ביטחוניות 249 .
במענה מינואר 2006 לפניית מנהלת אגף איכות מים כתב משרד הבריאות, כי מומלץ לקבוע את הריכוז המרבי המקובל של פרכלורט למי שתייה וגם למי השקיה.
למכתב צורפה חוות דעת משירות המזון והתזונה שבמשרד הבריאות ממרץ 2005 בנושא פרכלורט במי השקיה.
בחוות הדעת נכתב, כי פרכלורט (בכמויות מסוימות) גורם למחלה בבלוטת התריס; וכי "לא מומלץ להשתמש במי תהום" מזוהמים מפרכלורט להשקיית יבולים, לצריכת בני אדם או בעלי חיים.
בפברואר 2006 כתב המהנדס הראשי לבריאות הסביבה שבמשרד הבריאות (להלן - המהנדס הראשי) למנהלת אגף איכות מים, כי משרד הבריאות ממליץ להפסיק את הספקת המים מקידוח לבונטין עד שתובהר לחלוטין הרמה המותרת של פרכלורט במי שתייה ובהשקיית גידולים למזון.
ביוני 2006 כתבה מנהלת אגף איכות מים למהנדס הראשי, כי היא מציעה שמשרד הבריאות יודיע בהקדם לשני החקלאים, המשתמשים במי השקיה של קידוחי לווין ולבונטין על האיסור להשתמש במים אלו לגידולים, אם טרם עשה כן.
מספר ימים לאחר מכן היא כתבה לשני החקלאים האמורים, כי נוכח זיהום הפרכלורט יש "להימנע משימוש במים המופקים" מהקידוחים.
כעבור למעלה משלוש שנים לאחר חלופת המכתבים שתוארה לעיל שבה ועלתה ברשות המים ובמשרד הבריאות סוגיית השימו ש במים המזוהמים בפרכלורט להשקיית גידולים חקלאיים.
במאי 2009 כתב החקלאי שהשתמש במי קידוח לווין למנהלת אגף איכות מים בעניין הפעלת הקידוח להשקיה חקלאית, כי כשנתיים הוא אינו משתמש במי הקידוח להשקיה עקב הפרכלורט.
לאחר מספר ימים הוא פנה למשרד הבריאות בבקשה לקבל את אישורו לחזור ולהשתמש במי הקידוח.
בתחילת יוני 2009 ענה המהנדס הראשי לחקלאי האמור, כי המים מקידוח לווין אינם מותרים לשתייה; כי הנחיות משרד הבריאות הן שהמים המיועדים להשקיית גידולי מאכל צריכים להיות באיכות של מים המותרים לשתייה; וכי כיוון שמקובל להשתמש באת רוגים להכנת ריבה, אזי אין להשתמש במי הקידוח להשקיית אתרוגים.
בסוף יוני 2009 ביקשה רשות המים מהמהנדסת המחוזית לקבל את עמדת משרד הבריאות בנוגע לצורך להגביל את השימוש במים מקידוח לבונטין להשקיית הדרים למאכל.
לאחר כחודשיים ענתה לשכת המהנדסת המחוזית, כי "השקיית פירות וירקות צריכה להיות בתקנים של איכות מי השתייה וזה לא ישומי", וכי משרד הבריאות ישיב תשובה חדשה לאחר שידון בנושא.
יצוין, כי תשובה חדשה לא התקבלה ברשות המים.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע משרד הבריאות באוקטובר 2012 למשרד מבקר המדינה בעניין תקני איכות של מי השקיה, כי "השקיית גידולי מאכל צריכה להיות במים העומדים בתקני מי שתייה".
דהיינו, על פי קביעת המהנדס הראשי לבריאות הסביבה שבמשרד הבריאות.
2 ) בחוק המים נקבע, כי לא יפיקאדם מים ממקור מים , אלא על פי רישיון מאת מנהל הרשות הממשלתית, קרי רשות המים (להלן - רישיון הפקה).
ביולי 2012 ,מסר אגף איכות המים למשרד מבקר המדינה, כי ריכוז הפרכלורט בקידוח לבונטין שנדגם לאחרונה ביוני 2012 , היה256 .
מיקרוגרם לליטרלפי נתוני רשות המים מיולי 2012 , בשנים 2007 -2012 נתנה רשות המים רישיון הפקה לקידוח לבונטין של כ- 212,000 מטר מעוקב (להלן - קו"ב) מים ובשנים 2009 -2011 הופקו ממנו כ- 83,100 .
קו"ב מים 250 דוח שנתי63ב .
משרד הבריאות הודיע למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 , כי אין לו סמכות להורות לחקלאי להפסיק להשתמש במים להשקיה.
באוקטובר ובנובמבר 2012 הודיעה רשות המים למשרד מבקר המדינה, כי "אין חולק על כך שהחקלאי המשתמש במי הקידוח להשקיית הדרים היה צריך לקבל הנחייה ברורה האם עליו להפסיק את השימוש" במים אולם "הגורם האחראי לקבלת ההחלטה על כך, אינו רשות המים", וכי "האחריות הישירה והסמכות לאסור את השימוש במי הקידוח להשקיית הדרים היא של משרד הבריאות".
עוד הודיעה רשות המים, כי "שאלת קביעת איכות המים הראויה להשקייה חקלאית" "אינה מוסדרת כיום", וכי בעקבות ממצאי הביקורת היא פועלת לנסח נוהל עבודה פנימי ובין-משרדי לתיאום ממצאי הבדיקות הנוגעות לזיהומי מים עם משרדי הממשלה הרלוונטיים וליידוע בעלי הקידוחים ומפיקי המים.
 זיהום מקורות מים המשמשים לשתייה או להשקיה של גידולים חקלאים טומן בחובו סכנה בריאותית לשלום הציבור, וככזה מחייב טיפול מהיר וממוקד - ובראש ובראשונה זיהוי חומרת הזיהום, ובמקרה הצורך - הוצאת הנחיה האוסרת על שימוש במים, לרבות סגירת קידוחי מים מזוהמים וטיפול בט יהורם.
לגבי ריכוז פרכלורט במים לשתייה, קבע משרד הבריאות "ריכוז מנחה" לכמות המרבית של פרכלורט במים על פי הריכוז שנקבע בארה"ב.
עוד קבע, "כי השקיית גידולי מאכל צריכה להיות במים העומדים בתקני מי שתייה".
עם זאת, בנוגע למים המיועדים לשתייה ולהשקיה לא נקבעו תקנים.
לפי חוות דעת של משרד הבריאות משנת 2005 , פרכלורט גורם למחלה בבלוטת התריס, ולא מומלץ להשתמש במים המזוהמים בו להשקיית יבולים לצריכת בני אדם או בעלי חיים.
בסוף שנת 2005 היה ידוע לרשות המים, למשרד הבריאות ולמשרד החקלאות, כי מי הקידוחים לווין ולבונטין מזוהמים בפרכלורט ומשמשים, בהתאמה, להשקיית אתרוגים ותפוזים44.
נוכח זאת, הודיעה רשות המים ביוני 2006 לשני החקלאים, שהשתמשו במי הקידוחים האמורים, כי בגלל זיהום הפרכלורט יש להימנע משימוש במים אלו.
משרד הבריאות, מצדו, הודיע ב - 2009 ,לבעל קידוח לווין בעקבות פנייתו, כי אין להשתמש במי הקידוח להשקיית אתרוגים.
במקביל אישרה רש ות המים לבעל קידוח לבונטין להמשיך ולהפיק מים להשקיה בהיקף של עשרות אלפי קו"ב בשנה, וממילא נמשך השימוש במים מקידוח זה להשקיית תפוזים, דבר שיש בו כדי לפגוע לכאורה בבריאות הציבור.
הדרים כלשון המסמכים תעשיות ביטחוניות 251 .
נוכח המתואר לעיל מעיר משרד מבקר המדינה, כי מן הראוי שהגורמים הנוגעים - רשות המ ים, משרד הבריאות ומשרד החקלאות - יפעלו לקביעת הגורם שיישא באחריות להנחיית חקלאים בנוגע לשימוש במי תהום מזוהמים, לרבות הסמכות לאסור שימוש במים כאלה להשקיה חקלאית.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי בהשתלשלות המאורעות שתוארה לעיל בנושא שימוש במים מזוהמים בפרכלורט להשקיית הדרים יש לכאורה כדי לפגוע בבריאות הציבור.
על כן, חיוני - כצעד מיידי ובלי להמתין להסדרת הגורם האחראי להנחיית חקלאים - כי כלל הגורמים האמורים יורו לאלתר על עצירת השימוש במים המזוהמים בפרכלורט, המופקים מקידוח לבונטין, להשקיה חקלאית.
היבטים בהגנת הסביבה בתע"א .
הפעלת מערך דוגמים לבדיקת איכות השפכים במתחם נתב"ג של התע"א השפכים של מפעלי התע"א במתחם נתב"ג מטופלים במתקני קדם -טיפול, משם הם מוזרמים למערכת הביוב של התע"א ולמט"ש של רש"ת.
המט"ש פועל בטכנולוגיות רגישות לזיהומים תעשייתיים - דלקים, שמנים, מתכות כבדות ועוד, שעלולים לפגוע בו45 , וככזה נועד לטפל בשפכים מאיכות מוגדרת.
במפעלי התע"א שבמתחם נתב"ג פועלים כ-30 מתקני קדם-טיפול, שניים מהם מרכזיים וחדישים.
עד שנת 2009 ניתן רישיון עסק אחד לכל מתקני התע"א במתחם נתב"ג (כ-400 מתקנים), ומשנה זו פיצלה רשות הרישוי את המתחם ל -13 יחידות נפרדות לצורך רישוי עסקים46.
, ולכל יחידה ניתן רישיון עסק נפרד חריגה באיכות השפכים מהווה הפרה של התנאים ברישיון העסק של היחידות בתע"א, ועלולה להביא, לפי חוק רישוי עסקים, להוצאת התראה ליחידה החורגת ואף להוצאת צו הפסקה מינהלי (להפסקת הפעילות) על ידי מנהל יחידת הרישוי.
במכתב של ראש מינהלת הבטיחות ואיכות הסביבה בתע"א47 אל מנהלי המפעלים במתחם נתב"ג מפברואר 2009 הוא ציין, כי כל פגיעה במט"ש עלולה לגרום לנזקים חמורים לתע"א וביניהם תביעות פליליות, השהיית הפעילות במתחם נתב"ג, תביעות כספיות ופגיעה במוניטין של התע"א בעיני הציבור והלקוחות.
45 ,חומרים כמו שמנים או דלקים גורמים בין היתר, לנזק לממברנות (קרומים חדירים למחצה המאפשרים לסוגים שונים של חומרים לעבור דרכם) עד כדי צורך להחליפן בחדשות.
46 13 היחידות במתחם נתב"ג כוללות תשעה מפעלים וכן ארבע יחידות נותנות שירותים, כגון ארגון שירותים תעשייתיים.
47 מינהלת הבטיחות ואיכות הסביבה הוקמה בדצמבר 2008 .
ייעודה הוא לקדם ולוודא את השיפור המתמיד בתחומי הבטיחות ובתחומי איכות הסביבה בכלל מפעלי החברה וחטיבותיה ובין תפקידיה ייזום נהלים והוראות, ביצוע מבדקים, בקרה ומעקב והדרכה.
ממסמכי התע"א ויחידת הרישוי עולה, כי במהלך 2008 ו- 2009 התגלו חריגות באיכות השפכים (זיהומים) של דלק, שמן ומתכות ביציאת קווי הביוב של מתחם נתב"ג של התע"א.
כך למשל מפנייה של ממונה רישוי מפעלים ביטחוניים48 ביחידת הרישוי אל מנכ"ל התע"א מפברואר 2009 עולה, כי בסקר השפכים של מתחם נתב"ג לשנת 2008 התגלו חריגות בשפכים בעיקר בתחום המתכות.
ממונה הרישוי דרש להפסיק מיידית את הזרמת השפכים המזוהמים למט"ש עד למציאת פתרון שייתן מענה מלא לעמידה בתנאי רישיון העסק; במאי 2009 כתב מפקח המט"ש מטעם רש "ת לנציג התע"א, כי "שוב היה ארוע חמור של הזרמת דלק למערכת הביוב".
במאי 2009 קיימה יחידת הרישוי ביקור במתחם נתב"ג, במטרה לבחון את הממצאים בנוגע לחריגות של מתכות בבוצת49 המט"ש.
בדוח הביקור של יחידת הרישוי צוין, כי תוצאות הדיגום ממתקני קדם-הטיפול במתח ם נתב"ג אינן יכולות להסביר את כמויות המתכות בשפכים בבוצת המט"ש, וככל הנראה קיימים מוקדים נוספים, לא מבוקרים, המזרימים מתכות לשפכים.
בדוח צוין עוד, כי נציג התע"א דיווח, כי התע"א רכשה מתקן "קרוסלה" (להלן - ה"קרוסלה" או הדוגם) לביצוע דיגום מורכב 50, וכי בכוונתה לרכוש 12 "קרוסלות" נוספות במטרה למצוא את "העבריינים" שגורמים לזיהום בשפכים.
בסיכום דוח הביקור האמור נקבע כי הפתרון של שימוש ב"קרוסלות" למציאת הגורם המזהם את השפכים מאושר, וכי לאחר התקנתן תבצע התע"א דיגום חד- פעמי ב-13 נקודות בשטח המתחם, כשכל נקודה מייצגת כניסות שונות של קווי ביוב מהיחידות 51 .
לסיכום הביקורת של רשות הרישוי שנערכה במסגרת הביקור האמור נקבע, כי המפעל (מתחם נתב"ג של התע"א) 52 עומד במפרט התנאים ברישיון העסק, בכפוף להשלמת הטיפול בממצאים, כפי שאושר.
בינואר 2010 הודיע ראש מינהלת הבטיחות ואיכות הסביבה ל יחידת הרישוי, כי בעקבות אירועים שבהם התגלו חומרים אסורים בשפכי התע"א במתחם נתב"ג, "תופעה העלולה לגרום להפסקת הפעילות במתחם ולתביעות משפטיות, החליטה להלן [ ועדת ההיגוי העליונה לבטיחות ואיכות הסביבה בתע"א- ועדת ההיגוי53 על] הדוגמים האוטומטיי[ הצבת דוגמי שפכיםם - בקווי הביוב" עד פברואר ]""קרוסלות 2010.
,"עוד ציין ראש מינהלת הבטיחות ואיכות הסביבה, כי "על פי החלטת ועדת ההיגוי כל היחידות במתחם נתב"ג, שבתחומן יוצבו דוגמים, יהיו אחראיות לפעילותם.
ממסמכי התע"א עולה, כי במאי 2010 השלימה התע"א באמצעות חברה חיצונית את ה תקנת מערך הדוגמים בקווי הביוב במתחם נתב"ג.
עם זאת נמצא, כי הדוגמים לא הופעלו.
48 ממונה הרישוי מטעם משרד הפנים, הכפוף למנהל יחידת הרישוי.
49 משקעים המכילים ריכוז גבוה של חומרים הנוצרים בעקבות תהליך הטיהור, אשר בטיפול בהם ניתן להפכם לדשן לשימוש חקלאי.
באמצעות דוגם אוטומטי נלקחות דגימות מהשפכים כל פרק זמן קצוב 51 הדוגמים יוצבו במיקומים שיאפשרו זיהוי של היחידות שגרמולזיהום.
באותו מועד ניתן רישיון עסק אחד לכל מתקני התע"א במתחם נתב"ג 53 בראש ועדת ההיגוי בתע"א עומד סמנכ"ל לתפעול, ותפקידיה הם, בין היתר, לגבש את מדיניות הבטיחות ואיכות הסביבה בחברה ולהנחות את מינהלת הבטיחות ואיכות הסביבה.
תעשיות ביטחוניות 253 .
בביקורת עלה, כי רק במועד סיומה, יולי 2012 , מעל לשנתיים אחרי שהותקנו הדוגמים, בחרה התע"א חברה חיצונית להפעלתם, אך תהליך הוצאת הזמנת הרכש לחברה טרם הסתיים.
בהתייחסותה לממצאי הביקורת הודיעה התע"א באוקטובר 2012 למשרד מבקר המדינה, כי החברה (שאמורה להפעיל את הדוגמים) החלה לפעול בשטח.
כאמור, רשות הרישוי קבעה במאי 2009 , כי מתחם נתב"ג של התע"א עומד במפרט התנאים שנקבע ברישיון העסק, בין היתר, בכפוף להפעלת מערך הדוגמים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי למרות קביעה זו, ולמרות מספר מקרים נוספים של זיהומים בשפכים ממקור לא ידוע54 , אשר אירעו לאחריה ועלולים היו לפגוע במט"ש (ראו בהמשך), עד מועד סיום הביקורת, יולי 2012 , התע"א טרם הפעילה את הדוגמים; זאת, אף כי הם הותקנו, כאמור, ביחידות הרלוונטיות כבר במאי 2010 .
בביקורת עלה, כי אף שהתע"א לא עמדה מעל לשלוש שנים בתנאי האמור, יחידת הרישוי לא עמדה על כך שהתע"א תפעיל את הדוגמים, ולא פעלה בנחרצות כדי לקדם את הנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי במקרים שבהם נמצא זיהום בשפכים ממקור לא ידוע, היה באי-הפעלת הדוגמים כדי לפגוע ביכולתן של התע"א ושל יחידת הרישוי לזהות את היחידות של התע"א במתחם נתב"ג שהיו אחראיות לכך, וממילא היה בכך כדי לפגוע ביכולתן לפעול מולן לתיקון המצב.
יצוין לחיוב, כי התע"א נקטה שורה של צעדים לצמצום המקרים של זיהומים ביציאת השפכים של מתחם נתב"ג.
על אף צעדים אלה, ממסמכי התע"א עולה, כי משנת 2010 ועד מועד סיום הביקורת, יולי 2012 , אירעו מספר מקרים נוספים של זיהומים ביציאה של קו הביוב של מתחם נתב"ג.
כך למשל בדצמבר 2010 כתב מפקח המט"ש מטעם רש"ת ליו"ר ועדת איכות הסביבה במינהלת הבטיחות ואיכות הסביבה, בעקבות קבלת דוח בדיקת שפכים ביציאת הביוב של התע"א, כי ריכוז השמנים והשומנים בהם גבוה; בדצמבר 2011 פנה מפקח המט"ש מטעם רש"ת לתע"א והתלונן כי יחד עם שפכי התע"א הוזרמה למט"ש ביום מסוים באותו החודש "כמות משמעותית" של דלק ושמן שרוף; ובפברואר 2012 נמצאה חריגה בשמן המינראלי בדיגום של שפכי התע"א ביציאה הראשית של מתחם נתב"ג.
התע"א הודיעה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 , כי בליווי המשרד להגנת הסביבה ויחידת הרישוי היא השקיעה משאבים כספיים רבים ומשאבי כוח אדם בתכנון וביצוע פרויקטים למניעת הישנות החריגות שהתגלו בשנים 2008 ו- 2009 , כגוןשדרוג של מתקני קדם -טיפול ושדרוג של כל מפרידי השמנים של מטבחי התע"א, הפניית מספר מקורות שפכים לטיפול מרוכז, ביצוע הדרכות בנושא השפכים בכל המפעלים היצרניים בדגש על מניעת זיהום מערכת הביוב, והצבת דוגם ומד-חומציות ביציאה של שפכי התע"א.
עוד הודיעה התע"א, כי פעו לות אלה .
54 זיהומים שהתגלו ביציאה הראשית של מתחם נתב"ג ולא הגיעו ממתקני קדם-הטיפול, הנדגמים בנפרד ביחידות הרלוונטיות.
"שפרו מאוד את המצב", וכי בשנת 2011 התקבלה תלונה אחת ובשנת 2012 (עד אוקטובר 2012 ) לא התקבלה אף תלונה.
אשר לבדיקות שערכה התע"א, נמצאה חריגה בשמן מינראלי מעל המותר.
בהתייחסות לממצאי הביקורת הודיע המשרד להגנת הסביבה באוקטובר 2012 למשרד מבקר המדינה, כיבסיור ובדיגומי פתע שנערכו ב - 2008 ובתחילת 2009 נמצאו חריגות ביציאת השפכים של מתחם נתב"ג.
פעולות שביצעה התע"א על פי דרישות המשרד החל מפברואר 2009 במטרה לטפל בחריגות הביאו לכך שלא נתקבלו חריגות בדיגומי השפכים, ולפיכך לא נאכפה הדרישה להפעלת הדוגמים; וכי מתוך 11 דיגומים שביצעה התע"א ביציאת השפכים מאפריל 2011 עד אוגוסט 2012 נמצאה רק חריגה בודדת אחת בפברואר 2012 .
כן הודיע המשרד, כי הוא מפקח על מט"ש נתב"ג תוך קבלת דיווחים חודשיים ממנו, ובמקרים של דיווח על חריגות הן נבדקות גם מול התע"א; וכי על פי הנתונים המצויים במחוז מרכז של המשרד, לא נמצאו חריגות באיכות השפכים המוזרמים ממתחם נתב"ג של התע"א.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ממסמכי התע"א עולה, כי בתקופה משנת 2010 ועד אמצע 2012 אירעו שני מקרים שבהם נמצאו זיהומים ביציאת קו הביוב של מתחם נתב"ג, אשר נוכח הודעת המשרד להגנת הסביבה דלעיל, לכאורה, לא היו ידועים לו: ביוני 2010 נמצאה חריגה בשמן כללי ובשמן מינראלי בדיגום שפכים ביציאה הראשית של מתחם נתב"ג, ובדצמבר 2011 , כאמור, הגישה רש"ת תלונה לתע"א ולפיה הוזרמה למט"ש ביום מסוים באותו חודש "כמות משמעותית" של דלק ושמן שרוף.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמשרד להגנת הסביבה ידרוש מהתע"א דיווח על אירועים של חריגות בשפכים, זאת גם כפי שמאפשר לו מפרט התנאים ברישיון העסק; כדי שיפקח ביעילות על איכות השפכים של התע"א.
פיקוח הרשויות על מפעלי התע"א יחידת הרישוי פועלת על פי תכנית עבודה שנתית לרישוי, פיקוח ובקרה, ובמסגרתה היא עורכת ביקורות בכל המפעלים (והיחידות) הנדרשים לקבל רישיון עסק בהשתתפות כל נציגי הגופים החברים ביחידה (נותני האישור).
לצורך קבלת רישיון עסק על מפעל לעמוד במפרט תנאים, הכולל, בין היתר, פרק של תנאים להבטחת איכות נאותה של הסביבה, ובו פירוט של תנאים בנוגע לשפכים, לאיכות האוויר, לחומרים מסוכנים ולקרינה55 .
נותן האישור לעמידה בתנאים אלה ביחידת הרישוי הוא נציג השר להגנת הסביבה.
ממסמכי התע"א עולה, כי בעקבות הנחיה של ראש מינהלת הבטיחות ואיכות הסביבה לממוני הבטיחות המפעליים ממרץ 2010, ה ם אינם מעבירים לרשויות .
55 במפרט תנאים אחיד ברישיון עסק למפעל ביטחוני מספטמבר 2011 התווספו, בין היתר, תנאים בנוגע ל מניעת זיהום קרקע, לבדיקה וטיפול בקרקעות מזוהמות , ולפסולת מוצקה ולאסבסט.
תעשיות ביטחוניות 255 .
הנוגעות56 את תוצאות הניטורים המבוצעים במפעלים (כגון דיגומי שפכים וניטורי ארובות), אלא מציגים תוצאות אלה רק במעמד הביקורות שעורכות הרשויות.
בחוק חומרים מסוכנים, התשנ"ג - 1993 (להלן- חוק חומרים מסוכנים), נקבע, כי עיסוק בחומרים מסוכנים 57 חייב בהיתר רעלים 58 .
שנותן המשרד להגנת הסביבה במפרט התנאים לרישיון עסק למפעל ביטחוני נקבע, כי חוק חומרים מסוכנים חל עליו, והוראות החוק ותקנותיו מהוות תנאים ברישיון.
המשרד להגנת הסביבה קבע, כי לקראת הנפקה של היתר רעלים יערוך נציג של המחוז הרלוונטי במשרד בדיקה בעסק, ולאחר שימצא כי העסק עומד בתנאים הנדרשים לעסוק בחומרים מסוכנים, יונפק לו היתר לתקופה קצובה על פי סיווג המפעל59.
בביקורת עלה, כי נציג המשרד להגנת הסביבה לא השתתף בביקורות התקופתיות שערכה יחידת הרישוי בשנת 2008 בכל מפעלי התע"א המשויכים למחוז מרכז של המשרד להגנת הסביבה 60 .
ממסמכי יחידת הרישוי ממאי 2009 'עולה, כי "רמת הטיפול של 'מתחם נתב"ג בתנאי רישיון עסק" הייתה "טובה פחות מרמת הטיפול של יתר מפעלי התעשייה האווירית".
נוכח כך, פיצלה רשות הרישוי את מתחם נתב"ג, כאמור, ל-13 יחידות לצורך רישוי עסקים, כדי שהביקור ות השנתיות של היחידה ייערכו במספר גדול יותר של יחידות במתחם, וכתוצאה מכך תתאפשר בקרה הדוקה יותר.
בביקורת עלה, כי גם לאחר פיצול מתחם נתב"ג ל -13 יחידות נציג המשרד להגנת הסביבה לא השתתף בחלק מהביקורות התקופתיות שערכה יחידת הרישוי בתשעת המפעלים במתחם61 : בשנת0102 הוא לא השתתף בביקורת התקופתית שערכה יחידת הרישוי במפעל מטוסים של חטיבת בדק מטוסים של התע"א; ובשנת 2011 לא השתתף בביקורות היחידה בשמונה מפעלים, לרבות במפעל מטוסים, שבו לא ביקר כאמור גם ב - 2010 .
באי-השתתפות הנציג בחלק מהביקורות היה כדי לפגוע בשיפור הבקרה האמור, שיזמה יחידת הרישוי.
בתגובה לממצאי הביקורת הודיע המשרד להגנת הסביבה באוקטובר ובנובמבר 2012 :כלהלן .
56 גופים שנציגיהם חברים ביחידת הרישוי.
לרבות ייצור, ייבוא, אריזה, מסחר, ניפוק, העברה, אחסנה, החזקה ושימוש 58 ,היתר הרעלים כולל רשימה של חומרים מסוכנים שמותר למפעל להחזיק ולצרוך ריכוזם וכמויותיהם, וכן תנאים כלליים, בין היתר, בדבר אחסון נאות שלהם, היערכות לאירוע חירום וטיפול בפסולת שלהם.
59 היתר הרעלים מחודש אחת לשנה או לשנתיים או לשלוש שנים, לפי רמת הסיכון של העסק הנקבעת על ידי סיווג לדרגות A,B,C , בהתאמה (רמה A היא רמת הסיכון הגבוהה).
מתחם נתב"ג, מפעל מלמ בבאר יעקב והמפעלים מבת ותממ ביהוד 61 בביקורת לא נבדקה השתתפות הנציג בארבע היחידות נותנות השירותים במתחם.
1 ) עומס העבודה הרב (במחוז מרכז) אינו מאפשר בכל עת להשתתף בביקורות המשותפות שאותן מבצעת יחידת הרישוי, ובהתאם להנחיית ראש אגף תעשיות ורישוי עסקים ממאי 2011 , על "הממונים" (נציגי המשרד) להשלים את הביקורת במועד המתאים עבורם.
2 ) נציג המשרד אמנם לא השתתף בביקורת שערכה יחידת הרישוי בשנת 2008 , אך על פי דיווחי מחוז מרכז, נציג המשרד ביצע ביקורות עצמאיות בתע"א במאי ובאוגוסט 2008 .
ממסמכים שצירף המשרד להגנת הסביבה להתייחסויותיו דלעיל עולה כלהלן: 1 ) במהלך 2011 התקיימו סיורים של נציג המשרד בשני מפעלים מתוך השמונה שדלעיל.
2 ) במהלך 2011 קיימו נציגי מחוז מרכז במשרד להגנת הסביבה סיורים לחידוש היתרי רעלים בחמישה מפעלים מתוך השמונה שדלעיל.
3 ) בשנת 2011 לא ביקר נציג שלהמשרד כלל בשלושה מפעלים מתוך השמונה שדלעיל.
המשרד להגנת הסביבה מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר ובנובמבר 2012 , בהקשר לסיורים לחידוש היתרי רעלים בתע"א, כי מחוז מרכז מסר שבמסגרת הסיורים נבדקו כל ההיבטים לשם חידוש או הנפקת רישיונות עסק והיתרי רעלים, וכי לסיור במפעל מנועים מספטמבר 2011 .