HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
(ב) בשנת 1947 הוקדשה חלקת קרקע בירושלים לשימוש בית כנסת ותלמוד תורה לעדת יהודי זאכו.
משרד מבקר המדינה העלה כי במועד קיום הביקורת הייתה חלקת הקרקע רשומה בפנקס המקרקעין כבית משותף ובו שש דירות הרשומות על שם אנשים פרטיים שונים, בִּמְקום בית הכנסת ותלמוד התורה שלה ם יועד ההקדש.
עולה אפוא החשש שאנשים שאין להם זכויות בקרקע, עשו בה פעולות והרוויחו כספים ממכירתה או מבניית בניין למגורים עליה.
הדבר היה נמנע אילו הייתה רשומה הערה על קיומו של הקדש בנכס.
(ג) בשנת 1980 הוקדשו שתי דירות ברחוב הרצל בתל אביב לטובת הקדש מסוים.
לגבי שתי הדירות לא נרשמה הערה במרשם המקרקעין, ובעקבות צו ירושה שהוצא על שם יורשי משרד המשפטים 1133 .
:שם הדוח הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המקדישים נרשמו הדירות בשנים 2000 ו- 2003 על שמותיהם.
רק בעקבות ערנותו של הנהנה תוקן רישום הנכס על שם הנאמנים, וצורפה לו הערה בגין קיומו של הקדש בנכס.
(ד) בשנת 2001 הורה בית הדין לרשום בפנקס המקרקעין הערה לגבי זכויותיו של הקדש מסוים במקרקעין בירושלים.
למרות זאת, נמצא כי הנאמנים לא דאגו לרישום הערה כנדרש בהחלטת בית הדין, ולכן הנכס עדיין חשוף לסכנת השתלטות מצד גורמים זרים.
(ה) בית כנסת מסוים בירושלים היה אמור לשמש בחלקו מקום תפילה ולימוד, ובחלקו מקום לינה לאורחים.
לבית הדין נמסר בשנת 1999 כי אחת היורשות של מקדיש הנכסים השתלטה על אחת הדירות השייכת להקדש, ומאז דירה זו אינה משמשת למטרות ההקדש.
הנושא לא הובא לידיעת ההנהלה, וממילא לא נבדק ולא טופל על ידיה.
מהדוגמאות האמורות עולה כי על א ף חשיבות העניין, אין הקפדה על רישום זכויות בנכסי מקרקעין של הקדשות על שם ההקדשות או למצער רישום הערות בפנקס המקרקעין על קיומם של הקדשות בנכסים.
בהיעדר רישום כזה התאפשר לגורמים פרטיים לעשות פעולות בנכסי ההקדשות בלא אישור בית הדין, ובשל כך לעתים נכסי ההקדשות אינם משמשים עוד למטרה שלשמה הוקדשו.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת בתי הדין הרבניים כי עליה להבטיח את השמירה על נכסי המקרקעין של ההקדשות, לאתר את הנכסים שאינם רשומים על שם הקדש ושלא נרשמו הערות על קיום הקדש בהם, ולפעול לרישומן.
כך יובטחו הזכויות של ההקדשות בנכסים אלה ויימנעו מקרי השתלטות מצד גורמים שאין להם שום זכויות בנכסים.
כמו כן, מן הראוי לעגן בנוהל, שיתואם עם משרד המשפטים, את חובת רישומן של ההערות.
במקרים שבהם יהיו בידי ההנהלה ראיות להשתלטות מצד גורמים זרים על נכסי הקדשות שלא כדין, עליה להפנות את הטיפול בהם לגורמים המוסמכים, ואף במקרים של חשש מעבֵרות פליליות - לטיפולה של משטרת ישראל, וזאת בד בבד עם מיצוי ההליכים האזרחיים המתאימים נגד הפולשים.
נקיטת פעולות למכירת נכסי מקרקעין של הקדש ככלל, מצַווים המקדישים כי נכס מקרקעין שהקדישו לא יימכר, וכי רק פירותיו ישמשו למטרות ההקדש.
לעתים משתכנע בית הדין כי נכס ההקדש אינו יכול לשמש עוד למטרות ההקדש, בין היתר, בשל מיקומו, מצבו הפיזי או התכנוני, ומחליט כי טובת ההקדש והשבחת נכסיו מחייבות את מכירת הנכס.
במקרים אלה מאשר בית הדין את מכירת הנכס, ומורה לנאמנים מה לעשות בַ תמורה - לרכוש נכס חלופי או להשקיעּה כקרן כספית.
בשנת 2007 הורה הרב הראשי דאז כי מכירת נכסי הקדשות תיעשה בדרך של מכרז, וכי בית הדין ימנה נציג מטעם ההנהלה שישתתף בהליך המכרז.
הביקורת העלתה כי גם לאחר מתן ההוראה האמורה, ואף שמכירת נכסי הקדשות אינה דבר שבשגרה , לא משתתף נציג של ההנהלה בהליך המכירה.
נמצא כי ההנהלה אינה מפקחת הלכה למעשה על הליך המכירה ואינה בודקת אם השתמשו הנאמנים בתמורה שהתקבלה בעד נכסי ההקדשות בהתאם להוראות בית הדין.
להלן דוגמה הממחישה את הצורך בפיקוח של ההנהלה על הליכי המכירה של נכסי מקרקעין של הקדשות: 1134 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בשנת 2004 חתם יו"ר המועצה הדתית דאז של צפת עם חברה מסוימת על הסכם להקצאת 8,000 יחידות קרקע לקבורת נפטרים מחו"ל בבית העלמין העתיק בצפת, בעלות של 24 מיליון דולר.
ההסכם נסב על קרקע שמרביתה אינה נמצאת בבעלות המועצה הדתית, כי אם בבעלות הקדש בית העלמין צפת, שהמועצה הדתית היא נאמן שלו.
לאחר ניהול הליכים משפטיים בארץ ובחו"ל בדבר ביטול העסקה האמורה נקבע כי הן נאמני ההקדש והן בית הדין הרבני לא אישרו את העסקה, ובית המשפט הכריז על בטלות ההסכם13 .
אתרים המוגדרים מקומות קדושים השייכים להקדשות יהודיים בתקנות השמ ירה על מקומות קדושים ליהודים, התשמ"א - 1981 מוגדרים אתרים שונים בפקיעין14 כמקומות קדושים, שחלקם שייכים להקדש פקיעין.
דיונים הקשורים להקדש פקיעין מתנהלים בבית הדין הרבני האזורי בצפת.
בשנת 2008 הנחה הרב הראשי דאז את בית הדין הרבני בצפת כי לכל דיון בנושא המקומות הקדושים יוזמן נציג מטעם היועץ המשפטי לממשלה.
זאת בעקבות פניית נציגו שקבל על כך שבית הדין מקיים דיונים בדבר המקומות הקדושים בגליל, ומכריז על אתרים כמקומות קדושים או ממנה נאמנים, בלי שלמדינה יש מידע על כך.
הביקורת העלתה כי הנחיית הרב הראשי דאז לא יושמה, וכי מזכירות בית הדין הרבני בצפת לא זימנה את נציגי היועץ המשפטי לממשלה כנדרש.
לפיכך התקיימו הדיונים בנושא הקדש פקיעין בלא שהתאפשר למדינה להביע את עמדתה ולהציג את מכלול האינטרסים הציב וריים בסוגיות שעלו בדיונים אלה, למרות רגישותם והשלכתם על אתרים שהוגדרו מקום קדוש.
משרד מבקר המדינה מעיר למזכירות בית הדין הרבני בצפת כי עליה להקפיד לזמן את נציגי היועץ המשפטי לממשלה לדיונים הקשורים להקדשות שהם מקומות קדושים.
כן יודגש כי יש להקפיד על כך שהנחיית הרב הראשי תיושם גם בשאר בתי הדין הרבניים, ולגבי כלל הדיונים הנוגעים למקומות קדושים, כדי למנוע תקלות בתחום רגיש זה וכדי להבטיח את שמירת האינטרסים הציבוריים באתרים אלה.
בעקבות הביקורת הפיץ מנהל בתי הדין בקרב דייני בתי הדין ובקרב מזכירי בתי הדין את הנחיית הרב הראשי דאז, שלפיה יוזמן נציג היועץ המשפטי לממשלה לכל דיון בנושא המקומות הקדושים בארץ ישראל, וביקש להקפיד על מילוי הנחיה זו.
13 )ה"פ (מחוזי נצרת 224/06 'המועצה הדתית צפת נ Yuliana Inc ,(לא פורסם 4.
) 14 פקיעין- המערה והמעיין של רבי שמעון בר יוחאי; בתי העלמין היהודיים; קברי רבי יוסי ורבי יהושע בן חנניה; בית הכנסת העתיק; בית הכנסת החדש.
:שם הדוח הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 פיקוח על קרנות כספיות ועל כספים שהתקבלוממכירת הקדשות .
בצד נכסי מקרקעין קיימות קרנות כספיות שפירותיהן הוקדשו למטרות ציבוריות.
בדרך כלל מורה המקדיש על שימור הקרן ועל שימוש בפירותיה בלבד כדי להבטיח פעילות תמידית להקדש, אולם ההנהלה לא קבעה הנחיות מיוחדות לאופן ניהול הקרנות ולהשקעתן.
יודגש כי החשש מאבדן הנכס שהוקדש רב יותר לגבי קרנות ממוניות מאשר לגבי נכסי מקרקעין, שהרי אם הנאמן לא ישקיע את הנכס באופן שישמר את ערכו הריאלי, עלולה הקרן להישחק במהלך השנים.
זאת ועוד, בעוד שלגבי נכסי מקרקעין רישום הערה בגין קיומו של הקדש משמש בטוחה לנכסי ההקדש, בקרנות הכספיות אין אמצעי מעין זה.
בהתאם להנחיות עוזר היועץ המשפטי לממשלה למנהל בתי הדין הרבניים ממאי 1999 בנושא הסדרת הטיפול בהקדשות דתיים (ראו להלן), עליו לקבל את דוחות ניהול ההקדשות ולבקר אותם.
זאת כדי למנוע מצבים שבהם נעשה שימוש בכספי הקדשות הקרן הממונית ובפירותיה שלא למטרות שהגדיר המקדיש.
הדבר מתיישב עם ההלכה היהודית ועם כללי המינהל התקין.
ממסמכי ההנהלה עולה כי גם על הקרנות הכספיות אין כמעט פיקוח.
מעיון בעשרה תיקי הקדשות של קרנות כספיות המתנהלים בבית הדין האזורי בירושלים, עולה כי מרבית הנאמנים בתיקים שנבדקו לא הגישו דוחות כספיים על הקרנות או דיווח על אופן חלוקת פירותיהן.
בהיעדר מידע בסיסי זה אין לבית הדין הרבני כלים לדון בהקדשות שאינם מנוהלים כראוי.
כאמורכאשר משתכנע בית הדין כי טובת ההקדש מחייבת את מכירת הנכס, לדוגמה במקרה שמיקום הנכס אינו מאפשר להשתמש בו למטרה שלה יועד, הוא מורה על מכירת ההקדש.
משרד מבקר המדינה בדק בתיקי בתי הדין הרבני האזוריים בירושלים ובצפת, ומצא מקרים שבהם נמכרו נכסי מקרקעין של הקדש באישור בית הדין, או שהופקעו נכסים, אולם לא נעשה פיקוח על הכספים שהגיעו לקופות הקדשות בעקבות הפעולות הללו.
להלן דוגמאות: (א) שני נכסים של הקדש עניי צפת נמכרו באישור בית הדין: האחד, בשנת 2003 תמורת 10,000 דולר, והאחר בשנת 2006 תמורת 50,000 דולר.
בשני המקרים הורה בית הדין להפקיד את הכסף בחשבון בנק ייעודי, וכי כל שימוש שייעשה בכסף טעון החלטה מוקדמת של בית הדין.
במעמד אישור מכירת הנכסים התבקש בא כוחו של הנאמן לעדכן היכן יופקדו כספי המכירה ולצרף אסמכתות.
בתיק בית הדין לא נמצא שום דיווח על הנעשה בכספי התמורה למכירה, וגם לא נמצא שההנהלה ביקשה מהנאמן לקבל דיווחים.
(ב) ביולי 2012 פסק בית המשפט העליון15 כי מדינת ישראל תשלם פיצויי הפקעה בגובה של כ- 1.
5 מיליון ש"ח להקדש מסוים בגין הפקעת מקרקעי ההקדש בשנת 1969 .
מבדיקת תיק ההקדש בבית הדין האזורי בירושלים, עולה כי אין בו שום מידע על פסק הדין, ואם אכן התקבלו כספי הפיצויים האמורים ומה נעשה בהם.
15 ע"א 3079/08 מדינת ישראל נ' הקדש קרן עזרה ע"ש יעקב הייטנר , תקדין ( 4.
שם הדוח: הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מהאמור לעיל עו לה כי לבית הדין ולהנהלה חסר מידע על הכספים שהתקבלו בתמורה למכירת נכסי הקדש או להפקעתם, ולכן אי -אפשר לדעת איזה שימוש נעשה בהם, האם למטרות ההקדש או שמא שימוש אחר.
לגבי כלל הממצאים הנוגעים לפיקוח על ההקדשות חזרה והבהירה הנהלת בתי הדין כי בהיעדר מפקח על ההקדש ות, בהיעדר עוזרים ובמצב של חוסר תקציב מתאים לנושא, אין באפשרותה לתקן את המצב הקיים.
לדעת משרד מבקר המדינה אף בהיעדר מפקח ובהיעדר תקציב הולם לנושא אין זה ראוי כי תחום ההקדשות הדתיים יוזנח במשך שנים.
גם במציאות הקיימת היה על ההנהלה לנקוט את הפעולות הנדרשות כדי להבטיח שמירה על נכסי ההקדשות, ובכלל זה לדרוש את המידע החיוני לביצוע הפיקוח.
כמו כן היה עליה להעלות מפעם לפעם את היעדרם של מפקח ושל תקציב הולם לנושא לפני הרב הראשי דאז ושר המשפטים דאז.
איסור הלבנת הון : הקדש דתי שקיבל אישור מבית הדין הרבני כי הוא הקדש דתי-רבני שנועד למטרות ציבוריות, פטור מלדווח על שמות הנהנים ממנו ועל פרטיהם בחשבון הבנק.
זאת על סמך פטור שאישרה ועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת לפעולות שונות המנויות בתיקון לצו שציווה נגיד בנק ישראל (להלן - הפטור)16 .
בעקבות מתן הפטור כתב באוקטובר 2006 היועץ המשפטי של ההנהלה אל הרכב בית הדין לענייני הקדשות בירושלים כי הפטור ניתן אחרי שההנהלה הודיעה כי יש בכוונתה להגביר את הפיקוח על ההקדשות הרבניים בכלל, ובין היתר לדרוש מן הנאמנים לדווח לבתי הדין על חשבונות הבנק המנוהלים עבור ההקדשות.
הוא ציין כי לפי התיקון לצו, כאשר מתגלים אי- סדרים בניהול הקדש, ובית הדין מחליט על ביטול האישור שנתן להקדש, הוא נדרש להודיע על כך לבנקים.
אף שחלפו כשבע שנים מההחלטה האמורה, לא נמצא כי נאמני ההקדשות נדרשו לדווח לבתי הדין או להנהלה על חשבונות הבנק המנוהלים על ידם.
כמו כן במהלך השנים האמורות אי -אפשר להצביע על הגברת הפיקוח על ההקדשות, כמתחייב מהודעת הנהלת בתי הדין, שעל בסיסה ניתנה הסכמת משרד המשפטים למתן הפטור.
בתגובתו מאוקטובר 2013 מסר בנק ישראל כי אם ייקבע בדוח מבקר המדינה כי הפיקוח על ההקדשות הדתיים לוקה בחסר, ישקול, בהתייעצות עם הגורמים הרלוונטיים, את ביטול הפטור.
16 סעיף5 (א) לצו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של תאגידים בנקאיים למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשס"א- 2001.
:שם הדוח הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מינוי נאמנים על נכסי ההקדשות .
עם כינון ההקדש בפני בית הדין הוא ממנה או מסמיך נאמנים להקדש, שהם שלוחיו של בית הדין והם פועלים בשמו ומכוחו להגשמת רצונו של המקדיש.
תפקידם של הנאמנים רב אחריות.
מרבית ההקדשות כוללים נכסי נד ל"ן וקרנות כספיות, שלעתים שוויָם רב מאוד, והנאמנים צריכים לנהלם כך שאפשר יהיה להפיק מהם את מרב התועלת לשם הגשמת מטרות ההקדש.
רוב הנאמנים אינם מקבלים שכר על ניהול ההקדש, אלא אם כן קבעו בית הדין או המקדיש אחרת.
הם עושים זאת ממניעים שונים כמו היכרות עם המקדיש ותחושת מחויבות כלפיו, רצון כן לסייע להגשמת מטרות ההקדש או בשל המעמד החברתי והעוצמה שהתפקיד עשוי להעניק.
הענקת השליטה בנכסים למי שאינו בעליהם, כרוכה בהטלת חובת הנאמנות, היינו שהשליטה שבידיהם תשמש רק להשגת המטרה שלשמה הוענקה.
על כן שמורה חשיבות יתרה לבחור א דם אמין לתפקיד 17 , שיימנע מלהימצא בניגוד עניינים, שיהיה כשיר לשאת בחובות הכרוכות במילוי התפקיד הנאמן ושיפעל כשטובת ההקדש בלבד לנגד עיניו.
לעתים קובע המקדיש בשטר ההקדש מי יהיו נאמני ההקדש וכיצד ייבחרו הנאמנים הבאים אחריהם.
כאשר המקדיש לא קבע במפורש מי יהיו הנאמנים, בית הדין ממנה אותם.
ככלל, הנאמן נדרש להופיע אישית בפני בית הדין כדי שזה יתרשם ממנו, והוא מתחייב למלא אחר הוראות בית הדין ולדווח על פעולותיו לניהול ההקדש.
בהנהלה אין נהלים הקובעים את הקריטריונים למינוי נאמנים, במקרים שבהם לא הורה המקדיש על זהותם.
הרכב בית הדין שדן בעניין ההקדש הוא זה הממנה נאמנים לפי שיקול דעתו הבלעדי, ובלא שעומד לרשותו מאגר נאמנים פוטנציאליים.
סוגיית מאגר הנאמנים הפוטנציאליים ואופן מינויים התעוררה גם בבתי המשפט, ובשנת 1999 סיכמו הגורמים הרלוונטיים במשרד ובהנהלת בתי המשפט שיוכנו רשימות של נאמנים פוטנציאליים, וכי המינוי ייעשה בסבב כלשהו כדי למנוע העדפות פסולות.
במאי 1999 הציג עוזר היועץ המשפטי לממשלה למנהל בתי הדין הרבניים הנחיות הנוגעות להסדרת הטיפול בהקדשות דתיים (להלן - הנחיות עוזר היועץ מ- 1999 ), שהיועץ המשפטי לממשלה סמך את ידיו עליהן.
לפי ההנחיות ההנהלה צריכה לקבוע נהלים שבהם קריטריונים לכשירּות הנדרשת מנאמן וקריטריונים לחלוקת הנאמנויות בין הנאמנים הפוטנציאליים, כמו הגבלת מספר ההקדשות היכולים להימסר לנאמן אחד או לכמה נאמנים שיש ביניהם קשרים משפחתיים, עסקיים או אחרים.
עוד נקבע כי יש לפרסם מדי שנה את רשימת הנאמנים אשר התמנו, בציון שמות ההקדשות וכתובתם, ולהעמידה לעיון הציבור בכלל בתי הדין הרבניים האזוריים.
משרד מבקר המדינה העלה כי הנחיות עוז ר היועץ מ - 1999 לא יושמו, וכי לא נקבעו נהלים כנדרש.
17 ,ראו שלמה כרםנאמנות ( 2004 '), עמ66.
,ההנהלה לא קבעה את דרישות התפקיד של נאמן ואת תנאי הכשירות ההשכלה וההכשרה הנדרשים מנאמני ההקדשות, כדי להבטיח את התאמתם ואת יכולתם למלא את התפקיד.
ההנהלה לא ריכזה מידע חיוני הכולל את שמות הנאמנים, את ההקדשות שלהם מונו ואת כתובותיהם של ההקדשות.
לפיכך אין בידי בית הדין, בבואו למנות נאמן, מידע חיוני שעליו לשקול טרם המינוי.
כך לדוגמה, המידע בדבר מספר ההקדשות שבהם מכהן נאמן חיוני כדי שבית הדין יוכל להתחשב בעומס המוטל על הנאמן, וכדי לבחון את הקשרים שבין ההקדש שבו הוא מועמד לכהן כנאמן לבין הקדשות נוספים הנתונים כבר בנאמנותו.
גם בידי הציבור אין שום מידע בדבר זהות הנאמנים, כך שנמנעת ממנו האפשרות להשיג על מינויים של גורמים לא ראויים.
נמצא כי סמוך לשנת 1997 הכינה ההנהלה דאז מאגר נאמנים פוטנציאליים.
ואולם הביקורת העלתה כי במהלך השנים לא עודכן המאגר, למעט הוספת שמות של שני נאמנים פוטנציאליים בשנת 1999 ,.
בשנים האחרונות גם לא הובא לידיעת הדיינים קיומו של מאגר זה וממילא לא נעשה בו שימוש.
עוד נמצא כי ההנהלה אינה בודקת ביוזמתה אם בכל ההקדשות מכהנים נאמנים.
לפיכך נותרים הקדשות שאין בהם נאמנים פעילים.
כך למשל באחד ההקדשות בטבריה נפטרו הנאמנים לפני שנים רבות, ורק בשנת 2013 , בעקבות פניית הנהנים לבית הדין, מונו שלושה נאמנים להקדש.
משרד מבקר המד ינה מעיר להנהלה כי עליה ליישם את הנחיות עוזר היועץ מ - 1999 ולפעול לאלתר לקביעת נהלים למינוי נאמנים ותנאי כשירותם, להכין מאגר נאמנים פוטנציאליים ולהעמיד לעיון הציבור רשימה של הנאמנים המכהנים שתעודכן באופן שוטף.
כמו כן עליה לפעול באופן יזום כדי להבטיח שבכל ההקדשות יכהנו נאמנים פעילים, שיפעלו באופן מיטבי לקידום מטרות ההקדש ולשימוש הולם בנכסיו.
קביעת הנחיות לפעולות הנאמנים .
הגדרת הנחיות לפעולת הנאמנים בנוהל כתוב מבטיחה את נאותות ניהול ההקדש ומסייעת לנאמנים לפעול על פי כללי מינהל תקין.
הנחיות אלה אף עשויות לשמש בסיס להדרכה עבור נאמנים חדשים.
משרד מבקר המדינה העלה כי לא נקבעו הנחיות מינהליות לניהול ההקדשות, ובכלל זאת בנושאים האלה: ניהול כספים ומקרקעין, רכישת שירותים, ביטוח נכסים, קיום אספות והגשת דוחות.
בדוח משנת 2006 , שהכין המפקח על ההקדשות דאז, הוא ציין כי חייבות להיות לנאמני ההקדשות הנחיות ברורות לניהול ההקדשות, כך שיוכלו לעמוד בדרישות המפקח.
:שם הדוח הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הביקורת העלתה כי ביולי 2011 פרסמה ההנהלה לציבור טיוטת כללים לטיפול בהקדשות (להלן - טיוטת כללי ההקדשות), ובה צי ינה כי " בשנים האחרונות התרבו סכסוכים בין אפוטרופוסים ]נאמנים[ של הקדשות לבין עצמם ובינם לבין גופים אחרים".
טיוטת הכללים עוסקת בהרחבה בנושא הנאמנים, ובין היתר במינוי נאמנים, בחובותיהם ובסמכויותיהם, באחריותם, בזכויותיהם ובפקיעת כהונת נאמן.
עד מועד סיום הביקו רת, יולי 2013 , טרם הסתיימה הכנת הכללים.
הנהלת בתי הדין מסרה בתשובתה כי אישור טיוטת כללי ההקדשות נידון עם משרד המשפטים.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלה ולמשרד המשפטים כי עליהם להחיש את פעולותיהם לאישור הכללים, המרכזים את ההוראות ההלכתיות ואת ההוראות המינהליות לפעולות הנאמנים בהקדשות הדתיים, להפיצם בקרב הנאמנים ולפרסמם ברבים.
כהונת נאמן יחיד בהקדש .
לפי ההלכה היהודית18 , אין ממנים פחות משלושה נאמנים בהקדש, אלא אם כן קבע המקדיש מפורשות אחרת, ובשום מקרה אין ממנים נאמן יחיד.
כך יופעל שיקול דעת נרחב בפעולות הנאמנים ויישמר האיזון ביניהם, בייחוד בכל הקשור לחלוקת הכספים לנהנים ולצמצום הסיכון מפני שימוש לא נאות בכספי ההקדש.
דברים אלה מתיישבים גם עם כללי המינהל התקין ועם עקרונות המשפט המינהלי.
הביקורת העלתה כי קיימים הקדשות שבהם מכהן נאמן יחיד.
כך למשל בהקדש, הכולל נכסי מקרקעין רבים, מינה בית הדין הרבני בשנת 1987 שני נאמנים, אך בשנת 1998 נפטר אחד מהם.
בפברואר 2008 אישר בית הדיןאת המשך כהונתו של הנאמן שנותר בתפקיד בלי שמינה נאמנים נוספים.
עוד התברר כי להנהלה אין מידע מרוכז בדבר הקדשות שמּונה להם נאמן אחד בלבד, או שנותר בהם נאמן אחד אחרי שהאחרים נפטרו או אחרי שנפסקה נאמנותם מסיבות אחרות.
יודגש כי לדברי אחד הדיינים שכיהן כראש בית הדין להקדשות, מעילות או שימוש חריג בנכסי ההקדשות התרחשו ברוב המקרים בזמן שהיה להקדש נאמן יחיד.
לנוכח זאת, על ההנהלה לאתר את ההקדשות שבהם מכהנים נאמן יחיד או שני נאמנים ולהעביר את המידע האמור לידיעת בתי הדין כדי שיבחנו, בכפוף לנסיבותיו הייחודיות של כל הקדש, אם יש מקום למנות לו נאמנים נוספים.
18 שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רנו סעיף ג.
שם הדוח: הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מינוי נאמנים שיש חשש שיימצאו בניגוד עניינים למול ענייני ההקדש .
לפי ההלכה היהודית, על הנאמן להימנע לחלוטין מניגוד עניינים, אישי ומוסדי, בינו כאדם פרטי לבין תפקידו כנאמן בהקדש 19.
גם בהנחיות עוזר היועץ מ - 1999 הומלץ כי במ סגרת הנהלים למינוי נאמנים על ההנהלה לקבוע איסור מינוי לנאמנות, אם המינוי מעורר חשש להימצאות בניגוד עניינים.
הביקורת העלתה כי בהנהלת בתי הדין הרבניים לא הוכנו נהלים המעגנים את החובה לוודא כי הנאמן אינו עלול להיקלע למצב של ניגוד עניינים עקב מינויו כנאמן, ובכללם טופסי הצהרה שבהם יפרט כל מועמד את קשריו המשפחתיים, העסקיים והאישיים ואת מכלול הנתונים הרלוונטיים למינויו כנאמן.
החשש מניגוד עניינים מתעצם כאשר אותו נאמן מכהן בכמה הקדשות, שכן שיקול דעתו בהקדש אחד עלול להיות מושפע מהחלטות שקיבל בדבר הקדשות אחרים.
כך למשל לפעולות בנכס מקרקעין של הקדש, הנמצא סמוך לנכס של הקדש אחר, עלולה להיות השפעה על הנכס האחר.
במועד הביקורת נמצא כי נאמנים רבים כיהנו באותה עת בכמה הקדשות.
חרף זאת, לא נמצא בהנהלה תיעוד לכך שטרם מינוי הנאמנים בהקדש נבחנה שאלת ניגוד העניינים הנובע מטיפולם בהקדשות אחרים שבהם הם כיהנו או מסיבות אחרות.
כאמור, סמוך לשנת 1997 הכינה ההנהלה מאגר נאמנים פוטנציאליים.
בנובמבר 1997 כתב היועץ המשפטי של ההנהלה לדייני הרכב בית הדין לענייני הקדשות כי הרשימה כוללת אנשים המשמשים מנהלי מוסדות תורה וחסד של חסידויות שונות, וכי הם עלולים להימצא במצב של ניגוד עניינים עם הקדשות מסוימים.
היועץ ביקש מהם להיוועץ בו או במי מטעמו, טרם מינויָם בהקדש כלשהו.
נמצא כי גם בשנים האחרונות חלק מאותם מנהלי מוסדות תורה וחסד מונו כנאמנים בהקדשות שונים, ולא נמצא כי ההנהלה פנתה לבחון את העניין מהבחינה המשפטית.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלה כי עליה לקבוע נהלים שיבטיחו כי לא יתעורר חשש לניגוד עניינים במי נויָם של נאמנים להקדשות.
לצורך כך על הנאמנים למסור, על גבי טפסים ייעודיים, את כלל המידע הנוגע לעסקיהם, למשפחותיהם, למינויים נוספים כנאמנים ולנושאים נוספים, כדי שמידע זה יהיה גלוי לפני בית הדין קודם שיכריע בדבר מינויָם.
19 ראו למשלתלמוד בבלי , פסחים יג ע"א, שולחן ערוך, יורה דעה סימן רנז, סעיף ב.
:שם הדוח הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תשלום שכר לנאמנים .
לפי תקנות הדיון, "בית-הדין רשאי לפסוק למפקח שכר-טרחה מנכסי ההקדש בהתאם לשיקול דעתו", ומכוח סמכותו הטבועה הוא רשאי גם לפסוק שכר טרחה לנאמנים.
הלכה למעשה, כאמור, ברובם המוחלט של ההקדשות פועלים הנאמנים בלא שכר.
בהנחיות עוזר היועץ מ- 1999 נקבע ששכר הניהול של הנאמנים ייפסק עלידי בית הדין הרבני לפי תעריף אשר ייקבע ויפורסם.
בדיקת עשרות תיקי הקדשות העלתה כי בעוד שרוב הנאמנים אינם מקבלים שכר, אחרים מקבלים שכר בגובה משתנה מפירות ההקדש (לעתים כדי 15% .
)מהפירות פעמים רבות, במקרים של מכירת נכס ההקדש נקבע שכר הטרחה כשיעור משתנה מקרן ההקדש (לעתים עד כדי 20% .
)מהקרן יצוין כי ההנהלה קבעה בטיוטת כללי ההקדשות עקרונות מנחים לגבי תשלום שכר, גמול והוצאות לנאמנים.
נקבע כי יחול העיקרון הבסיסי של אי -תשלום שכר בעד מילוי תפקיד הנאמן, אלא אם כן נקבע הדבר בשטר ההקדש או אם שוכנע בית הדין כי הדבר דרוש לשם מימוש מטרות ההקדש.
בכל מקרה נקבע שתשלום השכר ייעשה באישור בית הדין.
כאמור, טרם נקבעה הטיוטה כנוהל מחייב.
באוגוסט 2012 פרסם המשרד את תזכיר חוק ההקדשות הציבוריים, התשע"ב- 2012 (להלן- התזכיר), שמטרתו ליצור הסדר ספציפי ומקיף לפעולתן של נאמנויות שנוסדו למטרה ציבורית.
התזכיר מתייחס במפורש לסוגיית תשלום שכר הטרחה לנאמנים, וקובע כי ככלל יכהנו הנאמנים בשכר, אלא אם כן קבע המקדיש אחרת וכי גובה השכר ייקבע בתקנות.
יצוין כי תחום ההקדשות הדתיים לא נכלל בתזכיר (ראו להלן).
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלה כי עליה להסדיר את נ ושא השכר לנאמנים בהקדשות, בין שבאמצעות קידום טיוטת כללי ההקדשות, ובהם הכלל הבסיסי הוא של אי-תשלום שכר, ובין שבהחלת ההוראות המתאימות מהתזכיר על ההקדשות הדתיים, ובהן הכלל הבסיסי הוא של תשלום שכר.
על ההסדר שייקבע להבטיח את השמירה על נכסי ההקדשות, את עקרון השוויון בין הנאמנים להקדשות, ובמקרים המתאימים גם מתן תגמול הולם לנאמנים שימשוך בעלי יכולות מתאימות לשמש נאמנים בהקדשות.
היבטים מינהליים בניהול תיקי ההקדשות .
הרכב ייעודי מיוחד לדיון בנושא הקדשות .
הדיונים באישור עסקות נדל"ן של הקדשות דתיים ובדרכי הפיקוח על ישומן מצריכים ידע ומומחיות גבוהים במיוחד בתחומי הנדל"ן, המקרקעין והמיסוי.
הסיבה לכך היא שבבעלות חלק מההקדשות נכסי מקרקעין רבים ויקרים, ולעתים, כדי להשביח את נכסי ההקדש, 1142 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הנאמנים יוזמים בהם עסקות נדל"ן מורכבות ובהן עסקות קומבינציה20 ,.
לפיכך הרב הראשי המכהן כנשיא בית הדין הרבני הגדול , מינה21 הרכב דיינים מיוחד בבית הדין הרבני בירושלים שהוסמך לרכז את הטיפול בכל ענייני ההקדשות ולדון בתיקי ההקדשות מכל רחבי הארץ (להלן - ההרכב).
בשנת 1997 מונה ההרכב האחרון שהוסמך לדון בכל תיקי ההקדשות, והוא פעל במשך כתשע שנים.
ההרכב זכה לשבחים על פועלו ועל יוזמותיו, בדיון בוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת שהתקיים ביוני 2001 .
בשנת 2006 החליט הרב הראשי דאז לפרק את ההרכב וקבע כי דיונים בנושאי הקדשות יובאו בפני כל הרכבי הדיינים, בנימוק שיש חשיבות לכך שגם דיינים אחרים יתמחו בתחום ההקדשות.
בנובמבר 2006 פנו דייני ההרכב אל הרב הראשי דאז בעקבות החלטה זו, וקבלו על כך שההנחיה התקבלה בלא שנשמעה עמדתם.
הדיינים סברו כי יש חשיבות לקיומו של ההרכב, אשר מלבד תפקידו כפוסק בענייני הקדשות גם יזם פיקוח על הנאמנים, ודרש מהם להמציא דוחות כספיים מדי שנה ולד ווח על הפעולות שנעשו בנכסים.
הדיינים טענו כי פיזור תיקי ההקדשות בין כל ההרכבים יפגע ביכולת הפיקוח על ההקדשות ויגרום ל"אנדרלמוסיה רבתי" ול"פגיעה אנושה בהקדשות".
גם בהצעת היועץ המקצועי מ- 2007 הוא המליץ להנהלה ליזום הסמכת הרכבים מיוחדים לענייני הקדשות, לנוכח ייחודיות הנושא.
יצוין כי בדיון שהתקיים במשרד באוקטובר 2010 בנושא קביעת מתווה לפיקוח על ההקדשות הדתיים, העלה מנהל בתי הדין בפני מנכ"ל משרד המשפטים את הצורך בהרכב המתמחה בהקדשות.
להלן דוגמאות לקשיים שעמם נאלצו נאמני ההקדשות להתמודד, בבואם לפעול על פי הצווים שהוציאו הרכבים שונים של בתי הדין בנוגע למקרקעין של הקדשות.
הדוגמאות מתייחסות לצווים שניתנו מ- 2006 :ואילך לאחר פירוק ההרכב האמור (א) בשנת 2006 אישר אחד ההרכבים מכירת נכס של הקדש.
הנאמן נאלץ לחזור לבית הדין פעמיים כדי לבקש תיקון של נוסח ההחלטה.
לולא עשה כך הייתה הבקשה לרישום הנכס נדחית על ידי הלשכה לרישום מקרקעין.
(ב) בית הדין הרבני האזורי בירושלים אישר בשנת 2006 מכירת דירה של הקדש מסוים ובהתאם לכך הוציא צו ללשכה לרישום מקרקעין.
בא כוח ההקדש נאלץ לחזור לבית הדין כדי לקבל אישור להעביר את הבעלות בנכס על שמות הנאמנים המכהנים במקום שמות הנאמנים שנפטרו; וכדי לקבל צו המאשר את מכירת הנכס על ידי הנאמנים המכהנים לצד שלישי.
רק ביולי 2007 לאחר ביצוע התיקונים האמורים, ניתן היה להגיש ללשכה לרישום מקרקעין את הצו המאשר את מכירת הנכס.
(ג) בא כוח הקדש בירושלים נדרש על ידי הלשכה לרישום מקרקעין לשוב ולתקן שלוש פעמים צו שנתן לו בית הדין לתיקון רישומו של נכס על שם ההקדש.
בשלהי שנת 2011 קבע הרב הראשי דאז, בתוקף סמכותו לפי חוק הדיינים, שלושה הרכבים, בשלושה אזורים בארץ: ירושלים, מרכז -דרום וצפון שרק הם ידונו בענייני .
20 בדרך כלל מדובר בעסקה שבה מעמיד בעל הקרקע את הקרקע לרשות גורם אחר, אשר בונה עליה מבנים ומקבל לידיו חלקים מהם בתום ההליך.
21 לפי חוק הדיינים, התשט"ו - 1955 , הוא מוסמך לקבוע כללים בנושא הרכב בית הדין וסוגי העניינים שיידונו בפני כל הרכב.
:שם הדוח הפיקוח על הקדשות יהודיים דתיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ההקדשות.
אולם בפועל, מסיבות שלא תועדו, עד מועד סיום הביקורת ביולי 2013 , המשיכו כל הרכבי בית הדין בכל הארץ לדון בנושאי הקדשות בניגוד להחלטת הרב הראשי דאז.
הנהלת בתי הדין מסרה בתשובתה כי הרב הראשי המכהן, אשר נבחר לאחרונה, מבקש לבחון את הנושא מחדש.
לדעת משרד מבקר המדינה כדי לבחון מחדש את סוגיית המודל המתאים לדיון בתיקי הקדשות, על ההנהלה להציג לרב הראשי את כלל ההיבטים הנוגעים בנושא זה, ובהם את עמדת היועץ המקצועי מ - 2007 , את עמדת מנהל בתי הדין ואת ממצאי דוח זה.
קביעת כללים לניהול ההקדשות .
נאמני ההקדש מחויבים לנהל את ההקדשות כיאות, להבטיח שהנכסים שהוקדשו לטובת הציבור ישמשו למטרות שלשמן הוקדשו ולהיות אחראים לשמירת ערכם.
על ההנהלה מוטלת האחריות לבצע את הפיקוח ואת הבקרה הנדרשים על התנהלותם של ההקדשות.
לפיכך שמורה חשיבות עליונה לקביעת סדרי הניהול והפיקוח של ההנהלה, ובין הי תר, לקביעת הוראות ונהלים אחידים שיחייבו את נאמני ההקדש וינחו אותם כיצד עליהם למלא כראוי את תפקידם.
משרד מבקר המדינה העלה כי רק בשנת 2011 החלה ההנהלה לגבש כללים לניהול ההקדשות ולפיקוח עליהם.
בטיוטת כללי ההקדשות סעיפים רבים, המסדירים את התנהלותו של הקדש דתי, ובעיקר את הנושאים האלה: אופן יצירת ההקדש; אופן ניהולו הכספי של ההקדש; האיסור על טובות הנאה; ביטול פעולות שנעשו שלא כדין; חשבונות ודיווח; היבטים נרחבים על פעולות הנאמנים; סמכויות המפקח על ההקדשות; רישום הערות על נכסי הקדשות ועסקות בהם; וביטול הקדש.