HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ההסתייגות הנוספת בדוחות הכספיים בדבר קיומם של חובות נוספים ברשות המסים - שאינם רשומים כיוון שאינם ניתנים לאימות או שהם חובות בתיקים בלתי פעילים - מדברת בעד עצמה.
שכן, בניגוד לתשובת רשות המסים, סכום החוב המוצג בדוחות הכספיים אינו מבטא את מלוא החובות כלפי רשות המסים.
חלק מסכומי החוב שהוכרו כנכס בדוחות הכספיים של רשות המסים הם למעשה חוב שאינו בפיגור, למשל, חובות שנוצרו בחודש דצמבר ושולמו בלא פיגור בשנה שלאחר מכן.
צירוף חובות אלו לכלל החובות הרשומים בדוחות הכספיים אינו מאפשר לבחון איזה חלק מהחוב נמצא בפיגור.
ההצגה החשבונאית של סעיף החובות לרשות המסים בדוחות הכספיים אינה מאפשרת לקבל מידע על היקף החובות הרשומים בדוחות הכספיים ואינם נמצאים בפיגור.
העובדה שאי אפשר להציג בנפרד סכומים מהותיים אלו בדוחות הכספיים עלולה להטעות את הקורא.
בתשובת רשות המסים הוסבר כי "ישנן קטגוריות שונות המשקפות את שלבי חיי החוב, בהתאם לחקיקה החלה על כל מגזר מס.
היתרה המוצגת כנכס בדוחות הכספיים מהווה כולה 'נכס' העומד לגביה, על פי המתודולוגיה החשבונאית של רשות המסים.
ההפרדה בין יתרה שנכנסה ל פיגור לבין יתרה שטרם נכנסה לפיגור איננה מוגדרת בתקינה החשבונאית הממשלתית, אין בה כדי לספק מידע נוסף על יכולת הגבייה, ואין אנו סבורים כי יש בה כדי להוסיף מידע לקורא הדוחות הכספיים".
ההסתברות שחובות שאינם מצויים בפיגור ישולמו במועדם גבוהה באופן משמעותי מן ההסתברות לתשלום חובות שבפיגור.
על מנת לשקף לקורא הדוחות איזה חלק מכלל החוב לרשות המסים אינו בפיגור ובשל מהותיות סכומים אלו שאינם בפיגור, על החשבונאי הראשי לשקול להנחות את רשות המסים להציג בדוחות הכספיים גילוי בדבר גיול החובות הרשומים בדוחותיה הכספיים.
משרד מ בקר המדינה מעיר לרשות המסים ולחשב הכללי כי עליהם לפעול לשיפור מערכות המידע הקשורות לרישום החייבים והגבייה בה.
עליהם לפעול לתיקון הליקויים, המביאים לכך שבמשך שנים ארוכות נרשמות בדוחות הכספיים של הממשלה הסתייגויות מהותיות הנוגעות לסעיף כספי הנאמד במיליארדי שקלים.
בתשובת רשות המסים נכתב כי "אנו מקבלים את הטענה כי יש לשפר את המערכות באופן בו המידע החשבונאי יהיה איכותי יותר, ובכך נוכל לפרסמו ללא הסתייגות, ופועלים בהתאם בשנים האחרונות".
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |205 .
הטיפול החשבונאי ברישום חובות כלפי המדינה ובמחיקתם .
הדוחות הכספיים של משרדי הממשלה נועדו, בין היתר, לספק למשתמשי הדוחות מידע אמין על מצבו הכספי של המשרד.
סעיף החייבים בדוחות הכספיים של משרד ממשלתי מייצג חובות של מגוון גורמים למשרד, חובות שהיו פתוחים ביום המאזן.
חובות אלו עשויים להיות בגין תמורה לשירותים שסיפק המשרד, אגרות, קנסות, מקדמות ששולמו לספקים ועוד.
אם חייבים אינם פורעים את חובם במועד, יש לבחון את החוב שעבר זמן פירעונו, לאמוד את הסיכויים לגבות אותו ולפעול לגבייתו.
הסמכות למחוק חוב כלפי המדינה נתונה בידי ועדת מחיקות משרדית או בידי ועדת מחיקות עליונה באגף החשכ"ל (להלן - הוועדה העליונה).
בהוראת תכ"ם משנת 20088 נקבעו אופן הטיפול במחיקת חוב ובמחיקה מחשבון9 , הרכב ועדות המחיקות וסמכויותיהן וכן ההשלכות של מחיקת חוב או מחיקה מחשבון.
עריכת ביקורת חייבים .
כחלק מהטיפול בחובות כלפי המדינה, משרדי הממשלה נדרשים לערוך בדיקות תקופתיות במשך כל שנת תקציב ברשימת החובות של כל יחידה כדי להפריד בין חובות שאי אפשר לגבות ויש למחוק ובין חובות מסופקים, שיש לפעול כדי לגבות אותם, ואחר כך במידת הצורך לרשום אותם כחובות אבודים.
לפי הוראת תכ"ם 10 , על חשבות המשרד לבדוק, לפחות פעמיים בשנה, את רשימת החובות של היחידה ולמיין אותם לחובות מסופקים ולחובות שכדי לגבותם יש להגיש תביעות משפטיות.
הוראת התכ"ם קובעת כי חשב המשרד יעביר את רשימת החובות המסופקים לבדיקת ועדת המחיקות המשרדית, והיא תבחן כל חוב ברשימה ותשיב לו המלצה מנומקת בכתב בנוגע לכל אחד מהחובות, ובכלל זה הפעולות שיש לנקוט כדי לגבות את החוב או להכריז על החוב המסופק כחוב אבוד.
עוד נקבע בהוראות התכ"ם כי המלצות הוועדה המשרדית יועברו גם למנכ"ל המשרד וליועץ המשפטי שלו.
, סמכויות ועדת מחיקות 9 מחיקה מחשבון היא פעולת רישום, שמשמעותה מחיקת נכס פיזי הרשום בספרי המשרד.
, עריכת ביקורת חייבים 206 |דוח שנתי 68ג .
טיפול בחובות לידיעת .
נמצא כי במשרדי המשפטים, הבינוי והשיכון, התחבורה, העלייה והקליטה, הבריאות, הגנת הסביבה, החקלאות, החינוך, הפנים והתקשורת לא נבחנה בשנת 2016 רשימת החובות בתדירות ובפירוט הנדרשים בהוראת התכ"ם הרלוונטית, והמלצות כנדרש לא הועברו למנכ"לי המשרדים.
בתשובת משרד התחבורה מינואר 2018 (להלן- תשובת משרד התחבורה) נכתב כי "במשרד התחבורה בחינת החובות מתבצעת לאורך כל השנה.
כמו כן, התקיימו מספר ישיבות ייעודיות בנושא, חלקן בראשות מנכ"לית המשרד.
הנושא מטופל בעדיפות גבוהה, בצורה שוטפת ואף נמצא בתכנית העבודה של החשבות ומוגדר כיעד מרכזי".
בתשובת משרד הבינוי והשיכון מינואר 2018 נכתב כי החשבות בדקה את החובות למשרד בשנת 2016 פעמיים בשנה, במסגרת סגירה חצי -שנתית ושנתית, וכי אחת לשנה מוצגים החובות וההפרשות בגינם במסגרת הצגת הדוחות הכספיים למנכ"ל .
לגבי חובות בתחום הפיתוח, כל החובות שהיו רשומים בספרי המשרד בסוף שנת 2016 נוצרו לפני שנת 2014 .
עם רישומם במערכת מרכב"ה בוצע מיון יסודי וניתנה חוות דעת אילו מהחובות מסופקים ובגין אילו יש להגיש תביעות משפטיות.
ניהול חובות דיירי הדיור הציבורי מתבצע על ידי חברות מאכלסות בהתאם לנוהל המשרד שאושר על ידי אגף החשכ"ל.
בתשובת משרד העלייה והקליטה מינואר 2018 נכתב כי בחינת מצבת החובות נעשית באופן שוטף, ולאו דווקא בקשר לעריכת המאזן שבאחריות החשבת.
בתשובת משרד התקשורת מינואר 2018 (להלן- תשובת משרד התקשורת) הוסבר כי חשבות המשרד בוחנת את החובות בהתאם להוראות התכ"ם באופן שוטף ופרטני.
ועדת המחיקות מתכנסת אחת לשנתיים לערך בשל אופי החובות במשרד, שעיקרם אגרות בגין הקצאת תדרים, שחלק ניכר מהן הוא דו-שנתי.
המשרד יקפיד לעדכן את מנכ"ל המשרד בדבר המלצות הוועדה.
בתשובת משרד התחבור ה לא נמצא תיעוד לפעולות הנזכרות, ונמצא תיעוד חלקי בלבד לפעולות אלה בתשובות משרד הבינוי והשיכון, משרד התקשורת ומשרד העלייה והקליטה.
על כל משרדי הממשלה להקפיד על שמירת תיעוד לפעולות הנדרשות על פי הוראות התכ"ם ולבחון את כלל החובות ולא חלק מהם.
על חשבי משרדי הממשלה להקפיד להעביר את ההמלצות בדבר טיפול בחובות לידיעת מנכ"לי המשרדים, על מנת לאפשר להם לעמוד באחריותם לטיפול בחובות וכדי שיוכלו להפעיל את סמכויותיהם בנושא.
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |207 .
הפרשה לחובות מסופקים ומחיקה של חובות אבודים במשרדי ממשלה .
כדי לשקף באופן אמין ככל האפשר את הסכום הניתן לגבייה בפועל ולהציג באופן נאות ובהתאם לתקנים החשבונאיים את סעיף החייבים בדוחות הכספיים, יש להציג את החובות לפי ערך המימוש נטו ולנכות את ההפרשה בגין חובות שספק אם אפשר לגבותם.
על פי הוראות התכ"ם, האחריות לחשב את ההפרשה לחובות מסופקים בדוחות הכספיים מוטלת על החשבים של משרדי הממשלה.
להלן נתונים בדבר היקף ההפרשה לחובות מסופקים, כפי שהם מופיעים בדוחות הכספיים של כמה משרדי ממשלה לשנים 2016 -2015 .
לוח5 : נתוני הפרשה לחובות מסופקים בכמה ממשרדי הממשלה ( 2016 -2015 , באלפי ש"ח) .
משרד הבינוי והשיכון 799,717 963,114 .
משרד הכלכלה 317,376 479,149 .
משרד הבריאות (דוח מאוחד) 273,334 259,284 .
משרד התחבורה 60,000 54,254 .
משרד החינוך 46,926 66,495 .
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 20,707 22,510 .
משרד העלייה והקליטה 8,542 7,866 .
משרד המשפטים 3,471 3,471 .
מקור: נתוני הדוחות הכספיים של משרדי הממשלה (סולו) ליום 31.
נמצא כי ההפרשה לחובות מסופקים, שמוצגת בדוחות הכספיים סולו 11 ( של משרד הכלכלה והתעשייה 479,149 אלפי ש"ח) ושל משרד הבריאות לשנת 2016 ( 259,284 אלפי ש"ח), שונה מההפרשה לחובות מסופקים של אותם משרדים, כפי שהיא מוצגת בדוחות הכספיים המאוחדים של הממשלה12 (משרד הכלכלה והתעשייה - כ- 596,000 אלפי ש"ח, ומשרד הבריאות - כ- 437,000 אלפי ש"ח).
11 דוח סולו- דוח כספי נפרד.
להגדרת דוחות כספיים מאוחדים ודוחות כספיים נפרדים ראו תקן חשבונאות ממשלתי מס' 6 - דוחות כספיים מאוחדים ונפרדים (מעודכן 2010.
לעיל 208 |דוח שנתי 68ג .
בתשובת משרד הכלכלה והתעשייה מינואר 2018 (להלן- תשובת משרד הכלכלה והתעשייה) ובתשובת החשבונאי הראשי הוסבר כי ההפרשה לחובות מסופקים של יחידת המדען הראשי לא נכללה בדוח סולו של המשרד כיוון שמדובר בפעילות שהועברה לרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית, אולם היא הוצגה כפעילות מועברת.
בנוגע למשרד הבריאות, החשבונאי הראשי הוסיף כי "בהתאם לבדיקה מול משרד הבריאות, היתרה בדוח הכספי של הממשלה הינה תקינה ומוצגת בברוטו.
בדוח של משרד הבריאות חלק מההפרשה מוצגת במסגרת קופות חולים נטו".
לאור הסברי משרד הכלכלה והתעשייה והחשבונאי הראשי, ראוי היה שגם בדוחות הכספיים המאוחדים של הממשלה תוצג ההפרשה לחובות מסופקים של משרד הכלכלה כפי שהוצגה בדוח סולו של המשרד, או לכל הפחות כי יינתן בדוחות המאוחדים גילוי בעניין זה, כיוון שההפרש בין הסכומים עומד על כ-117 מיליון ש"ח.
גם את נתוני ההפרשה לחובות מסופקים במשרד הבריאות יש להציג בשיטה זהה הן בדוחות הכספיים המאוחדים של הממשלה והן בדוח הכספי של משרד הבריאות.
הוראות התכ"ם קובעות כי יש לחשב את ההפרשה הכוללת לחובות מסופקים כסיכום של ההפרשה הכללית ושל ההפרשה הספציפית.
ההפרשה הכללית תחושב על בסיס יתרות החוב המאזניות למועד הדיווח, ותיאמד על בסיס ניתוח וגיול של החובות הפתוחים שחלף מועד פירעונם והכפלתם בשיעורי ההפרשה המופיעים בטווח המפורט בנספח להורא ה13 .
בהוראה נקבע כי ההפרשה לחובות מסופקים (בטווח המוגדר) תחושב על בסיס אומדן השיעור הנורמטיבי של הגבייה בפועל ובהתאם לטווח המוגדר.
כדי להפריש לחובות מסופקים סכום החורג מטווח ההפרשה המצוין בנספח להוראה, נדרש חשב המשרד לבקש אישור לכך מהחש בונאי הראשי באגף החשכ"ל.
אשר להפרשה ספציפית נקבע בהוראה: "במקרים שבהם ידוע על חוב ספציפי שגבייתו מוטלת בספק, יופרש בגינו מלוא סכום החוב שגבייתו מוטלת בספק".
הוראת התכ"ם מבהירה כי "הנהלת המשרד תבחן את נאותות ההפרשה ואת הבסיס לאומדנים שנבחרו, זאת בהסתמך על ידע שנצבר ועל ניסיון העבר, בכל הקשור לאחוזי גבייה בפועל וכן בכל הנוגע למצבם הכספי של חייבים ספציפיים".
13 לפי הנספח להוראה, יש להפריש עד 10% מסכום החוב אם הפיגור בתשלום נמשך עד חודשיים; 15%-5% ;בפיגור שבין חודשיים לחצי שנה 25%-10% ;בפיגור שבין חצי שנה לשנה 25% .
ויותר בפיגור ארוך משנה משרד האוצר - אגף החשב הכללי |209 .
במשרדי המשפטים, התחבורה, הבריאות, הגנת הסביבה, העלייה והקליטה, והחינוך לא נמצא כי בשנת 2016 בחנו הנהלות המשרדים את ההפרשות לחובות מסופקים על בסיס התבחינים שנקבעו בהוראת התכ"ם בכלל ועל בסיס ניסיון העבר בכל הקשור לשיעורי הגבייה בפועל בפרט.
יתר על כן, לא נמצא כל תיעוד כי הנהלות משרדי ממשלה אלו כלל דנו בנושא.
במשרד הבינוי והשיכון חושבה ההפרשה לחובות מסופקים בהתאם להוראת התכ"ם רק בנוגע לחלק מהחובות.
להלן פירוט בדבר ההפרשה לחובות מסופקים בכמה משרדים: א.
במשרד המשפטים בוצעה הפרשה ספציפית בסך כ -3.
5 מיליון ש"ח בגין חובות של המוסד לביטוח לאומי ושל רשות מקרקעי ישראל, אולם לא בוצעה הפרשה כללית כנדרש על פי הוראות התכ"ם.
סך החובות המופיעים בדוחות הכספיים של המשרד לשנת 2016 הוא כ-48.
5 מיליון ש"ח ונכתב בהם בביאור: "בספרי רשם החברות והשותפויות קיימים חובות אגרה בפיגור ליום 31 בדצמבר2016 , אשר טרם חל עליהם דין התיישנות בסך של כ -1.
הנהלת המשרד פועלת משנת 2009 לגבייה מוגברת של חובות עבר אלו, לרבות בדרך של שינויי חק יקה בנושא, כמו גם טיוב מערכת המידע והגבייה".
יצוין כי סכום זה אינו מוכר כנכס במאזן המשרד.
בתשובת משרד המשפטים מדצמבר 2017 (להלן- תשובת משרד המשפטים) נכתב כי "המשרד מקפיד לטייב את חובותיו על בסיס שוטף והרישומים החשבונאיים מתבצעים בהתאם.
כמו כן החוב מכומת על סמך סיכויי גבייה ונסיון העבר בגביית החוב בשיתוף עם משרד רו"ח.
כחלק מהפקת הלקחים הוחלט שחשבות המשרד תנהל דיון מובנה פעמיים בשנה לצורך בחינת מחיקת החובות".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי עליו לבצע הפרשה כללית לחובות מסופקים לכלל החובות למשרד שלא בוצעה לגביהם הפרשה ספציפית, ולשמור תיעוד המסביר כיצד בוצע החישוב.
במשרד התחבורה בוצעה הפרשה ספציפית בסך כ-54 מיליון ש"ח בגין חובות של חברת נמלי ישראל ובגין מקדמות לחברות ממשלתיות, אולם לא בוצעה הפרשה כללית כנדרש על פי הוראות התכ"ם.
סך החובות המופיעים בדוחות הכספיים של המשרד לשנת 2016 הוא כ-252 מיליון ש"ח.
יצוין כי בניגוד לכך, בביאור לדוחות הכספיים נכתב: "בדוחות הכספיים בוצעה הפרשה כללית.
ההפרשה לחובות מסופקים מחושבת לפי בחינת שנת היווצרות החובות וגבייתן בשנים העוקבות".
בתשובת משרד התחבורה נכתב כי בישיבה שה תקיימה בחשבות המשרד הוחלט לרשום הפרשה לחובות מסופקים בסכום של 54,254 210 |דוח שנתי 68ג .
אלפי ש"ח על החובות המהותיים, וכי "ההפרשה שנרשמה בדוחות הכספיים של משרד התחבורה, נעשתה בהתאם לכללי החשבונאות המקובלים ובכפוף לשיקול דעתה של הנהלת המשרד, על בסיס הידע ונסיון העבר לסיכויי גב יית החובות ואף אושרה על ידי רואי החשבון המבקרים של המשרד".
לא נמצא כל תיעוד המסביר מדוע לא נרשמה הפרשה כללית בדוחות הכספיים של משרד התחבורה, כנדרש על פי הוראות התכ"ם, ולא נמצא כל תיעוד לדיון של הנהלת המשרד בנושא זה.
במשרד להגנת הסביבה, שהסעיף "חייבים ויתרות חובה" במאזנו המאוחד הסתכם בכ -91.
6 מיליון ש"ח, לא בוצעה הפרשה לחובות מסופקים.
בביאור בדוחות הכספיים של המשרד נכתב כי נתוני החייבים בגין אגרות, קנסות, היטלים וגזרי דין מתבססים על מערכות מידע ישנות ומוגבלות, המציגות נתונים חלקיים או לא מעודכנים על נתוני החוב ועל החייבים ואינן מאפשרות להפיק שאילתות ודוחות לניהול של מנגנון גבייה תקין, ולפיכך גם לניתוח של החובות ולסיווגם.
לפיכך נכתב: "נתוני החייבים בדוחות הכספיים בגין אגרות, קנסות, היטלים וגזרי דין אינם בהכרח משקפים את החובות כלפי המשרד והישויות המאוחדות במלואם".
בתשובת המשרד להגנת הסביבה מינואר 2018 (להלן- תשובת המשרד להגנת הסביבה) נכתב כי המשרד פעל בשנת 2017 לאפיון מערכת הכנסות סגורה, שהחלה לפעול בשנת 2018 וצפויה להסדיר את הנושא עבור מרבית סוגי ההכנסות.
כמו כן, מסוף שנת 2016 החל המשרד להעביר חובות בהיקפים גדלים לטיפול המרכז לגביית קנסות.
מכיוון שחובות אלו נמצאים פרק זמן קצר בטיפולו, הם טרם הוגדרו כמסופקים או אבודים.
הטיפול במרבית החובות שיימחקו יבוצע במרכז לגביית קנסות ובחלקו הקטן במשרד.
המשרד הביע את שאיפתו כי פעולות אלו יאפשרו לו להעריך את ההפרשה הנדרשת לחובות מסופקים בדוחות הכספיים לשנת 2018 ולמחוק את החובות שלא ניתן יהיה לגבות.
בתשובת משרד הבריאות מינואר 2018 (להלן- תשובת משרד הבריאות) נכתב כי עיקר ההפרשה לחובות מסופקים בדוחות משרד הבריאות מורכבת מהפרשות שחושבו בדוחות הכספיים של המרכזים הרפואיים, המבוקרים על ידי רו"ח מבקר, וכי יתר ההפרשה נבחנה על בסיס גיול חובות.
על משרד הבריאות לוודא כי ההפרשה לחובות מסופקים תבוצע בהתאם להוראות התכ"ם, כלומר על בסיס גיול החובות כמופיע בהוראות התכ"ם ותוך התחשבות בניסיון העבר בגביית החובות.
לא נמצא תיעוד כי משרד הבריאות פעל כנטען על ידו כאמור.
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |211 .
בתשובת משרד העלייה והקליטה נכתב כי עיקר החובות כלפי המשרד הם חובות שמקורם בתמיכות ובסיוע לפרט משנת 1994 ואילך, ומדובר באלפי חייבים שחובותיהם בסכומים נמוכים יחסית בשל תשלומי יתר.
סביר להניח שלחייב לא הייתה דרך לדעת כי שולם לו ביתר, ואף לא נעשתה פנייה מידית לגביית החוב, ולכן הסיכוי לגבות אותו קטן.
על חובות בסכום מהותי מרשימה זו חלה התיישנות.
בדוחות הכספיים בוצעה הפרשה ספציפית בשיעור 100% ,בגין חובות אלו.
כמו כן בוצעה הפרשה כללית בשיעור 25% על יתר החובות בשל הערכה נמוכה בדבר הסיכויים לגבותם.
שיעור זה אושר על ידי חשבת המשרד.
המשרד פועל למיפוי החובות הקיימים הידועים על מנת לפנות לחשב הכללי בבקשה למחוק את החובות שסיכוי הגבייה שלהם אפסי, וככל הנראה מרבית החובות שהוגדרו כחובות מסופקים בדוחות הכספיים ייכללו ברשימה זו.
על משרד העלייה והקליטה לה שלים את הטיפול במחיקת החובות שלסברתו לא ניתן לגבותם.
כמו כן, עליו להפיק לקחים ולנקוט את האמצעים הנדרשים על מנת לוודא שלא ייצברו חובות נוספים הנובעים מתשלומי יתר, וכי חובות ייגבו בטרם יתיישנו.
בשיחות שקיים משרד מבקר המדינה עם כמה מחשבי משרדי הממשלה שנבדקו צ יינו החשבים, כי סביר שאילו נבדק ניסיון העבר בגביית חובות המשרד כאומדן לשיעור ההפרשה לחובות מסופקים, היה עליהם להפריש לחובות מסופקים שיעור החורג מהטווחים הנורמטיביים שבהוראת התכ"ם, ולפיכך היה נדרש אישור החשבונאי הראשי.
על החשבונאי הראשי לבחון מעת לעת את שיע ור הגבייה שמבצעים משרדי הממשלה, בהתאם לגילי החובות הנגבים, כדי לשקול אם יש צורך להתאים את טווחי ההפרשה הנורמטיביים לחובות מסופקים הקבועים בהוראת התכ"ם לנתוני הגבייה בפועל.
בתשובת החשבונאי הראשי צוין כי "לאור השוני הרב בין פעילויות המשרדים והטווחים השונים של ההפרשות, הוראת התכ"ם תעודכן כך שכל משרד יבצע את ההפרשה בהתאם לאופי הפעילות שלו.
רואה החשבון המבקר החיצוני של המשרד יבדוק את נאותות ההפרשה לחובות מסופקים".
הפרשה לחובות מסופקים בגין חובות שרשות האכיפה והגבייה גובה .
רשות האכיפה והגבייה הוקמה בינואר 2009 כחלק מרפורמה מקיפה שנעשתה בחוק ההוצאה לפועל, ואשר כללה הפרדה של מערכת האכיפה והגבייה ממערכת בתי המשפט.
הרשות הוקמה כיחידת סמך במשרד המשפטים כדי לאכוף החלטות שיפוטיות ולגבות חובות וקנסות.
הרשות אחראית למערכת ההוצאה לפועל, שנגבים בה פסקי דין והחלטות אחרות של בתי המשפט בעניינים אזרחיים וכן חיובים אחרים שדינם כדין פסק דין.
דיני ההוצאה לפועל מוסדרים בחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז-1967 .
, ובתקנות שהותקנו מכוחו הרשות אחראית גם לגבות תשלומים בעבור המדינה כגון אגרות, קנסות והוצאות, לרבות פיצוי לטובת קורבן עבירה בהליך פליל י.
גביית חובות אלו מוסדרת בחוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ"ה-1995 , ובתקנות שהותקנו מכוחו.
מהדוחות הכספיים של רשות האכיפה והגבייה לשנת 2016 עולה כי שיעור ההפרשה לחובות מסופקים מחובות שהועברו אליה לגבייה ממשרדי הממשלה היה 41% (למעט תיקי רשות המים, שלהם נרשמו הפרשות של 60% ).
בדוחות נרשמה הסתייגות ולפיה לא היה באפשרות רואי החשבון המבקרים לבדוק את נאותות שיעורי ההפרשה, שנקבעו בהתאם להערכת ההנהלה, המתבססת על ניתוח גביית החובות לאור ניסיון העבר.
בתשובת רשות המים מדצמבר 2017 (להלן- תשובת רשות המים) נכ תב כי רשות המים אינה קשורה להכנת הדוחות הכספיים של רשות האכיפה והגבייה, וכי שיעור ההפרשה בדוחות הכספיים של רשות המים לחובות שגילם שנתיים עד שבע שנים הוא 5%.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי על פי הוראות התכ"ם שיעור ההפרשה הנדרש לחובות מסופקים מחובות שגילם עד 7 שנים הוא גבוה מזה המוצג בדוחותיה הכספיים, וכי עליה לקבל את אישורו של החשבונאי הראשי לשיעור ההפרשה המוצג בדוחות.
בתשובות רשות האכיפה והגבייה מדצמבר 2017 ומינואר2018 (להלן- תשובת רשות האכיפה והגבייה) הוסבר, כי שיעור ההפרשה לחובות מסופקים בוצע על בסיס ממוצע משוקלל של אחוז התיקים הפתוחים, על פי המועדים שבהם נפתחו התיקים ברשות האכיפה והגבייה.
בעקבות ההסתייגות שנרשמה בדוחות הכספיים פנתה רשות האכיפה והגבייה לקבל חוות דעת מומחה ממשרד רואי חשבון, ומשרד זה המליץ על דרך חישוב אחרת לחובות המסופקים.
ההמלצה בעניין זה אושרה על ידי מנכ"ל הרשות, מנהל המרכז לגביית קנסות וחשב הרשות, והיא תבוא לידי ביטוי בדוחות הכספיים של שנת 2017.
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |213 .
כיוון שאין מתאם מלא בין גיל החוב המצוי בטיפול רשות האכיפה והגבייה ובין מועד פתיחת התיק ברשות, על הרשות לבחון אם ניתן לחשב את ההפרשה לחובות מסופקים על בסיס נתוני גיל החוב, באופן שישקף בצורה טובה יותר את סיכויי הגבייה.
כמו כן, עליה לבחון אם ניתן להגיע לחישוב טוב יותר של החובות המסופקים על ידי התחשבות בהבדלים בין סוגי חובות ובמקורם.
על החשבונאי הראשי לשקול לקבוע בהוראות התכ"ם הנחיה, כי בכל הנוג ע לחובות העתידים להיות מועברים לרשות האכיפה והגבייה, על הנהלת המשרד הממשלתי להביא בחשבון בקביעת שיעור ההפרשה לחובות מסופקים את הניסיון הנצבר של רשות האכיפה והגבייה בגביית החובות הקשורים למשרד.
בהוראת התכ"ם משנת 2008 נקבע כי ועדת מחיקות משרדית מוסמכת להמליץ לחשב המשרד להכריז על חוב מסופק כחוב אבוד באחד ממקרים אלו: עד סכום חוב יחיד של 10,000 ש"ח או עד סכום מצטבר שנתי של 100,000 ;ש"ח על נזק או אובדן לנכס של המדינה; או אם קיים חוסר או עודף בטובין בעקבות ביקורת מלאי או מצאי.
ועדת המחיקות המשרדית מוסמכת לבחון חובות מתוך רשימת החובות המסופקים של המשרד ולמחוק חוב, בלא הגבלת סכום, בהתאם לפסק דין שניתן כלפי המשרד, או אם נתן בית משפט צו לחיסול חברה.
בשנת 2013 ,, בעקבות דיונים שנועדו לארגן מחדש את אישורי הפשרות המחיקות ו ההסדרים באגף החשכ"ל, החליטה החשבת הכללית דאז, הגב' מיכל עבאדי -בויאנג'ו, להסדיר את הסמכויות לאשר את מחיקת החובות.
בסיכום ממאי 2013 קבעה החשבת הכללית, כי הסמכות למחוק חוב של משרד ממשלתי תוגבל לסך של 20,000 ש"ח לחוב יחיד ולסכום מצרפי שנתי של 200,000 ש"ח.
במרץ 2015 , עם הוצאת כתב מינוי לוועדה העליונה למחיקת חובות (להלן - הוועדה העליונה), שבה החשבת הכללית וקבעה כי סמכויות המחיקה ייקבעו בהתאם לסיכום ממאי 2013.
במסמך הסיכום שצורף לכתב המינוי של הוועדה העליונה במאי2013 נקבע כי סגן בכיר לחשבת הכללית דאז, ששימש יו"ר הוועדה העליונה, אחראי להכין הוראת תכ"ם בהתאם לסיכום ולהעבירה לאישור החשבת הכללית לפני פרסום.
נמצא כי אף שבסיכום משנת 2013 נקבע מדרג סמכויות למחיקת חובות שונה מזה שנקבע בהוראת התכ"ם משנת 2008 , ועל אף הוראת החשבת הכללית דאז להתקין הוראת תכ"ם חדשה התואמת את הסמכויות החדשות שקבעה, עד מועד סיום הביקורת בדצמבר 2017 לא נקבעה הוראת תכ"ם כאמור.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי "הוראת התכ"ם.
מוכנה לפרסום החל מחודש יוני 2017 .
לצערנו עקב עיכובים שאינם תלויים באגף החשכ"ל ומקורם במחלוקות משפטיות הנוגעות להנחיית יועמ"ש אליו הוראת התכ"ם כפופה, הוראה זו טרם פורסמה.
אנו פועלים יחד עם משרד המשפטים לקידום הנושא".
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף החשכ"ל כי פרק זמן בן למעלה מארבע שנים מהמועד שבו הורתה החשבת הכללית דאז לשנות את מדרג הסמכויות למחוק חובות ועד שההוראה הייתה מוכנה לפרסום ארוך מכפי הסביר.
לפי הוראת התכ"ם, נדרשים החשבים של משרדי הממשלה לדווח לחשב הכללי על כל מחיקות החוב והמחיקות מחשבון שהם אישרו במשך השנה.
העברת המידע נדרשת, בין היתר, כדי שוועדת המחיקות העליונה והחשב הכללי יוכלו לבחון באופן מערכתי וכולל את המחיקות שמשרדי הממשלה מבצעים ולזהות בעיות רוחביות הגורמות להן.
מהמידע שמסרה מחלקת אשראי, גבייה וביטוח ממשלתי באגף החשכ"ל למשרד מבקר המדינה עולה כי אף אחד מהחשבים של משרדי המשפטים, הבינוי והשיכון, קליטת העלייה, הבריאות, הגנת הסביבה, החקלאות, החינוך, הפנים והתקשורת, אשר אישרו מחיקת חובות בשנת 2016 , לא העביר לחשב הכללי דיווח על המחיקות כנדרש.
בדצמבר2017 פנה אגףהחשכ "ל לחשבי משרדי ממשלה בבקשה להעביר דיווחים על מחיקת חובות בשנת 2017 עד סוף ינואר2018.
בתשובות המשרד להגנת הסביבה ומשרד התקשורת נכתב כי המשרד מקבל את ההערה ויפעל בהתאם.
מ שרד הבריאות השיב למשרה מבקר המדינה כי המשרד מקבל את הערת המבקר ויעביר לחשב הכללי דיווח על אודות המחיקות החל בשנת 2018 ,.
בתשובת משרד הבינוי והשיכון נכתב כי "ככלל דיווחים מועברים בהתאם לבקשת החשב הכללי.
בהתאם לכך הועברו דיווחים עד שנת 2015.
" על משרדי הממשלהלהעביר דיווחים הנדרשים לפי הוראות התכ"ם בלא להמתין לפנייה מהחשב הכללי.
הוועדה העליונה למחיקת חובות .
בהוראת התכ"ם נקבע כי הרכב הוועדה העליונה, אשר תמונה על ידי החשב הכללי, יכלול את נציגי החשב הכללי ונציג היועץ המשפטי במשרד האוצר.
בכתב המינוי לוועדה ממרץ 2015 קבעה החשבת הכללית דאז כי בוועדה ייכללו סגן בכיר לחשבת הכללית (מזוהה שמית) בתפקיד יו"ר משרד האוצר - אגף החשב הכללי |215 .
,הוועדה, החשבונאי הראשי סגן החשבת הכללית, הרפרנט למשרד הרלוונטי לפשרה (מינוי אד-הוק) והיועץ המשפטי למשרד האוצר דאז עו"ד יואל בריס, או נציג מטעמו.
נמצא כי עם פרישתו של היועץ המשפטי למשרד האוצר דאז, בראשית שנת 2016 , לא מינה החשב הכללי חבר אחר לוועדה.
יצוין כי בדיוני הוועדה העליונה שהתקיימו בשנת 2016 השתתפו חמישה עורכי דין שונים מאגף הייעוץ המשפטי במשרד האוצר.
בתשובת אגף החשכ"ל הוסבר כי השתתפות נציג מ טעמו של היועץ המשפטי נועדה לאפשר את עבודת הוועדה בתדירות שבועית.
ברוב דיוני הוועדה השתתפו שני נציגים בלבד, והשלושה האחרים החליפו אותם בהיעדרם כדי לאפשר טיפול בבקשות המשרדים.
משלא מונה חבר אחר לוועדה עם פרישת היועץ המשפטי עו"ד בריס בראשית שנת 2016 , ומכיווןשמינויו של עו"ד בריס לחבר ועדה היה אישי, לא ניתן לראות בעורכי הדין שהשתתפו בדיונים לאחר מועד הפרישה "נציגים מטעמו" של עו"ד בריס.
לפי הוראת התכ"ם, לוועדה העליונה סמכות לאשר מחיקת חוב או מחיקה מחשבון בלא הגבלת סכום, למנות ועדות משנה לטיפול בחובות בתחומים מוגדרים וכן לקבוע תבחינים להאצלת סמכויות לחשבי המשרדים, לוועדות המחיקה המשרדיות ולוועדות המשנה שבאגף החשכ"ל.
מהביקורת עולה כי בסיכום ממאי 2013 הגבילה החשבת הכללית דאז את סמכותה של הוועדה העליונה למחוק חוב לסכום של עד חמישה מיליון ש"ח - וזאת בשונה מהוראת התכ"ם - וקבעה כי מחיקה של חוב גדול יותר תובא לאישורה.
עוד נקבע בשונה מהוראת התכ"ם, כי כדי להאציל לחשבים מסוימים סמכויות מחיקה נוספות, יש צורך באישורה של החשבת הכללית.
קביעת מדרג סמכויות זה, השונה מזה המופיע בהוראת התכ"ם, נקבע גם בנוהל העבודה של הוועדה העליונה מיוני 2013.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי הליקוי תוקן במסגרת הוראת התכ"ם החדשה ובמסגרת כתב המינוי החדש שנכנס לתוקף בספטמבר 2017.
יצוין כי הוראת התכ"ם החדשה אליה מתייחס אגף החשכ"ל בתשובתו עדיין לא אושרה.
בנוהל העבודה של הוועדה העליונה מיוני 2013 לא נקבע מניין ח וקי להתכנסות הוועדה ולקבלת החלטות בה.
הגורמים המקצועיים בוועדה נדרשים להציג את פרטי התיק ולענות על שאלות, והוועדה נדרשת לקבל החלטות בעניין מחיקת החובות.
מהנוהל עולה כי הדיונים נקבעים מבעוד מועד, והציפייה מחברי הוועדה היא להיות נוכחים בישיבותיה.
משתתף שאינו יכול להגיע לוועדה מתבקש להודיע מראש למרכז הוועדה או ליושב ראש הוועדה.
מבדיקת פרוטוקולים של 15 דיונים שקיימה הוועדה העליונה בשנת 2016 עולה כי ב -11 מהם נכחו שניים בלבד מבין ארבעת חברי הוועדה, וכי בארבעת הדיונים האחרים נכחו שלושה מבין ארבעת חברי הוועדה.
במיוחד בלטה לרעה היעדרותם של החשבונאי הראשי (נכח בחמישה דיונים בלבד) ושל שלושת הסגנים הבכירים לחשב הכללי, המכהנים בוועדה כמינוי אד-הוק בהתאם לנושא הדיון: האחד נעדר מכל שבעת הדיונים שהוזמן אליהם, השני נעדר מהדיון היחיד שהוזמן אליו, ואילו השלישי נכח בדיון אחד מב ין ששת הדיונים שהוזמן אליהם.
יצוין כי בדיוני הוועדה בשנת 2016 ,החליטה הוועדה או המליצה לחשבת הכללית דאז, למחוק חובות בסכום כולל של כ- 29 מיליון ש"ח.
נוסף על כך, הוועדה המליצה לחשבת הכללית דאז למחוק סכומי חוב של עד 200 מיליון ש"ח במבצע גבייה של רשות האכיפה והגבייה.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי הרפרנטורות המקצועיות, שבראשן סגן בכיר לחשב הכללי, והסגן הבכיר עצמו מאשרים את הנושאים הרלוונטיים אליהם טרם העברתם לוועדה, וכן כי "מתקיימים דיונים מקדימים בנושאי ליבה בטרם התכנסות הוועדה העליונה, שכן מדובר בנושאים מורכבים שנמצאים לרוב גם במסגרת התדיינות משפטית מורכבת.
בנוסף, החומרים לדיוני הוועדה נשלחים טרם הדיון עצמו, כך שקיים פרק זמן מספק, המאפשר לסגנים הבכירים וליתר המשתתפים לעבור על הנושאים לדיון ולגבש את התייחסותם לכל אחד מהם.
חשוב לציין כי בשל הרצון לספק למשרדים מענה מהיר ויעיל אשר לעתים מחויב כאשר מדובר בהליכים שיפוטיים ובשים לב ליתר המשימות אשר מוטלות על סגני החשב הכללי ובפרט החשבונאי הראשי, במקרים בהם הסגנים הבכירים אינם יכולים להגיע לדיון, מגיע נציג מטעמם הבקיא בנושא ועבר הדרכה מסודרת על ידם".
משרד מבקר המדינה פנה לחשב הכללי לקבל את האישורים מראש להחלטות הוועדה שניתנו במהלך שנת 2016 על ידי חברי ועדה שלא השתתפו בדיונים, כפי שנכתב בתשובת אגף החשכ"ל, אולם מנהל תחום הלוואות, גבייה וביטוח ממשלתי באגף החשכ"ל הודיע למשרד מבקר המדינה בינואר 2018 כי לא ה יו כאלו, וכי האישורים אליהם התייחסה תשובת אגף החשכ"ל הם אישורים להביא את הנושא לדיון.
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |217 .
דיונים, ובייחוד חברי .
בעבודת הוועדה ואינה .
בניסיונם ובכישוריהם .