HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ההנפקה באמצעות תשקיף .
מדף מבוססת על הגילוי שניתן על ידי התאגיד במסגרת תשקיף המדף לצד הגילויים השוטפים .
- דוחות רבעוניים ודוחות מידיים.
תקנות ניירות ערך (תקופה להגשת הזמנות לניירות ערך המוצעים בתשקיף), התשס"ו -2005 .
קובעות כי התקופה להגשת הזמנות בהצעה לציבור לפי דוח הצעת מדף בהצעה אחידה 60 .
תסתיים לא לפני תום שבע שעות, מתוכן חמש שעות למסחר לפחות, ממועד פרסום דוח הצעת .
המדף ולא יאוחר מ-45 .
כלומר, על פי תקנות ניירות ערך, בהרחבת סדרה של ניירות ערך, חברה יכולה לבצע .
הנפקה בתום שבע שעות ומתוכן חמש שעות למסחר, כלומר מדובר בהליך שאמור להיות .
חוק החברות הממשלתיות מונה את ההחלטות שחברה ממשלתית נדרשת לאישור הממשלה .
חברה ממשלתית המבצעת הרחבה של סדרת אג"ח קיימת נדרשת, נוסף על .
התהליך הרגיל שעוברת חברה רגילה, לשלוח לרשות החברות הממשלתיות את המסמכים .
האמורים: דוח הצעת מדף, דיווחים מי דיים שהתרחשו בתקופה האמורה (מרגע פרסום תשקיף .
המדף ועד מועד דוח הצעת המדף), הדוח השנתי האחרון והדוחות הרבעוניים האחרונים.
סעיף 31 לחוק ניירות ערך קובע כי למי שחתם על תשקיף לפי סעיף22 אחריות כלפי מי שרכש .
ניירות ערך במסגרת המכירה על פיו, וכלפי מי שמכר או רכש ניירות ערך תוך כדי המ סחר .
בבורסה או מחוצה לה אם נגרם להם נזק מחמת פרט מטעה שהיה בתשקיף.
לחוקקובע כי אחריות זו תחול גם על בעלי שליטה - קרי המדינה.
יש לציין כי הוראות סעיף .
38 ג(ב) לחוק ניירות ערך נותנות למדינה, במעמדה כבעלת שליטה, פטור מאחריות לפרט מטעה .
בדיווחים שוטפים (דיווחים תקופתיים ומידיים) של החברה הממשלתית.
כלומר, המדינה כבעלת שליטה אחראית לנזק שנגרם בשל פרט מטעה .
סעיף 23 א(ז) קובע כי דין הצעת מדף כדין תשקיף.
לפיכך למדינה כבעלת שליטה .
אחריות הן לתשקיף, הן לתשקיף מדף והן לדוחות הצעת המדף שיפורסמו על פי תשקיף המדף.
לנוכח האחריות המוטלת על המדינה, רשות החברות הממשלתיות נוקטת בהליכים שונים בטרם .
פרסום תשקיף ההנפקה לראשונה של הציבור על ידי החברות הממשלתיות על מנת להבטיח .
את נאותות הגילוי אשר ניתן במסגרתם.
רשות החברות הממשלתית שולחת את התשקיף .
60 הצעה זו מאפשרת לתאגיד להציע ניירות ערך לציבור במחיר אחיד.
ההצעה האחידה פתוחה לכל אדם ומתבצעת .
בדרך של מכרז על מחיר היחידה - התאגיד המנפיק מציע כמות של ניירות ערך להנפקה והמשתתפים מגישים הצעות .
ה | הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים והמסמכים למשרדי הממשלה הרלוונטיים לאישור (כגון משרד האוצר על אגפיו השונים, .
המשרד הממשלתי האחראי על ענייני החברה, משרד המשפטים, המשרד לאיכות הסביבה, .
רשות מקרקעי ישראל וכדומה) ולחברות ממשלתיות שלחברה המנפיקה יש קשר עמן, לשם .
קבלת הערות מהם בנוגע לתשקיף, שכן האחריות לנזק שייגרם כתוצאה מהנפקת התשקיף .
נמצא כי אין ברשות החברות הממשלתית נוהל לגבי הגורמים שלהם יש להפיץ את תשקיף .
המדף ואת כל המסמכים הרלוונטיים.
כמו כן, רשות החברות הממשלתית אינה קוצבת .
בזמנים את קבלת תשובות המשרדים הרלוונטיים, ותהליך האישור יכול להתארך.
הזמנים להנפקה על בסיס תשקיף מדף עבור חברות ממשלתיות עומדת בפועל על .
כעשרה ימים עד שבועיים, ואף יותר מכך במקרים שבהם מתקבלות הערות מן המשרדים .
כך למעשה, יתרונות ההנפקה על בסיס תשקיף מדף עבור חברות ממשלתיות הולכים .
ומצטמצמים, שכן מהירות הליך ההנפקה, שהיא גורם מהותי עבור חברה שרוצה לבצע הרחבה .
לסדרות אג"ח קיימות, יורדת כאשר המידע על ההנפקה יוצא מרשות החברה ומועבר לאישור .
הגורמים הרגולטורים הרלוונטיים.
יש לציין כי בפועל, במהלך השנים הוגשה כנגד המדינה תביעה ייצוגית אחת בשל פרט .
לאור האמור לעיל, הציעה רשות החברות הממשלתית בדצמבר 2019 בפנייתהלמשרד .
המשפטים לפעול לשינוי חקיקתי לפיו למדינה לא תהיה אחריות בנוגע למידע המופיע בדיווחים .
השוטפים אליהם מפנה דוח הצעת מדף.
כלומר , בנוסף להיעדר אחריות המדינה לדיווחים .
השוטפים, המדינה גם לא תהיה אחראית למידע המופיע בדוחות אלו, כאשר הם נכללים על .
דרך ההפניה בדוחות הצעת המדף.
משרד המשפטים ציין בתשובתו מיוני 2022 (להלן - תשובת משרד המשפטים) כי תיקון כזה מצוי .
באחריות שר האוצר ולא באחריות משרד המשפטים.
משרד המשפטים הוסיף כי הציע לרשות .
החברות הממשלתית לשוחח בנושא עם רשות ניירות ערך.
סיכון משמעותי המושת על החברות הממשלתיות כתוצאה מהתארכות תהליך ההנפקה הוא .
הסיכון לחשיפה של מידע פנימי, שכן קיים מעגל רחב של גורמים המודעים להרחבת הסדרה .
בחברה הממשלתית - חתמים, עורכי הדין, דירקטורים של החברה, ההנהלה ועובדי מדינה .
רשות החברות הממשלתיות ציינה בפנייתה כי: "ישנן השלכות כלכליות לפרק הזמן .
החולף בין החלטתה של חברה להנפיק באמצעות דוח הצעת מדף לבין מועד ביצוע ההנפקה .
קיימות ראיות אמפיריות לירידת מחירי איגרות החוב של חברות בין המועד בו החליטה .
על ההנפקה לבין המועד בו התבצעה הנפקה בפועל.
ההשלכה הפרקטית של מידע על הרחבת סדרה היא ירידה במחיר האג"ח של הסדרה הקודמת.
משקיעים המודעים לכך שחברה הולכת להרחיב סדרה קיימת י מכרו את האג"ח (שנכון לאותה .
עת - מחירן עדיין גבוה) וינסו לרכוש אותן בהמשך, לאחר ההנפקה של הסדרה החדשה, במחיר .
במקרה של הרחבת סדרה, החברה קובעת מחיר מינימום (הנמוך ממחיר השוק) שבו .
הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים היא מוכנה להנפיק עוד אג"ח מאותה סדרה, והמכרז הוא על מחיר האג"ח.
בהנפקה יהיה נמוך ממחיר השוק טרם ההרחבה.
מידע בדבר הנפקה עתידית שמגיע לשוק .
מוריד את מחיר השוק של האג"ח הקיימות.
ככל שהמידע נמצא בשוק לפני ההנפקה, כך מחיר .
השוק לפני ההנפקה יורד (וממילא בהנפקה עצמה בה יש הנחה מסוימת על מחיר השוק התמורה .
לפיכך, למהירות הליך אישור התשקיף על ידי נציגי המדינה קיימת חשיבות כלכלית.
מומלץ כי רשות החברות הממשלתית תגבש נוהל עבודה כדי לייעל את הליך קבלת אישורי .
המשרדים הממשלתיים הרלוונטיים.
בנוהל מוצע לשלב לוח זמנים למתן תשובות על ידי .
המשרדים השונים וכן לבחון את מספר הגורמים אליהם נדרש לפנות.
רשות החברות הממשלתית תשקול יחד עם משרד המשפטים אם ניתן לעבור על כלל .
הדיווחים הרלוונטיים במהלך תקופת הדיווח השוטפת, כך שבעת קבלת תשקיף לא .
יצטרכו גורמי המדינה לעבור על דיווחים אלו.
רשות החברות הממשלתית ציינה בתשובתה כי קיים הלכה למעשה נוהל עבודה שעל פיו היא .
רשות החברות הממשלתית הוסיפה כי התארכות התהליך מעבר למשך הזמן שמקציבה .
הרשות נובעת במקרים רבים מקבלת תגובות מאוחרות מגורמי המדינה או מהתייחסויות של .
המאסדר שנדרש לגביהן להגיע להסכמות טרם פר סום דוח הצעת המדף.
התקיימו דיונים עם החשב הכללי, רשות ניירות ערך ומשרד המשפטים בנוגע לאפשרות להקל .
את ההליכים שמנהלת הרשות.
מומלץ כי הגורמים האמונים בעניין - משרד המשפטים, רשות ניירות ערך ורשות החברות .
הממשלתיות, יבחנו דרכים חלופיות על מנת להתמודד עם סוגית האחריות המוטלת על .
המדינה בשל נזק של פרט מטעה בתשקיף, שיביאו לייעול ההליכים מבלי לפגוע .
משרד המשפטים ציין בתשובתו כי האחריות לטיפול בתשקיפים, לרבות אחריות המדינה בשל .
נזק בגין פרט מטעה בתשקיף, מוטלת על רשות החברות הממשלתיות.
כי בדיון שהתקיים בנושא עם רשות החברות הממשלתית ורשות נ יירות ערך אצל המשנה ליועץ .
המשפטי לממשלה (משפט כלכלי) בסוף שנת 2020 , סוכם כי רשות החברות הממשלתית תגבש .
נוהל לטיפול בבדיקת המידע בתשקיפים ובדוחות הצעת מדף, ותעביר למשרד המשפטים את .
לדברי משרד המשפטים, עד כה טרם התקבלה מרשות החברות .
הממשלתית טיוטת נוהל לבחינה.
רשות החברות הממשלתית ציינה בתשובתה כי היא מקבלת את המלצת משרד מבקר המדינה.
הרשות הוסיפה כי היא מקיימת דיונים עם רשות ניירות ערך ומשרד המשפטים כדי למצוא פתרון .
למורכבות וההתארכות של הליך הנפקת ניירות ערך לציבור, באופן שיאפשר לחברות .
הממשלתיות להשתמש ביתרונות ההנפקה על בסיס תשקיף מדף, תוך שמירת האינטרס .
ה | הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים שכלול מידע, יצירת תחרות בין נותני השירות בתחום הנפקות האג"ח וראייה כוללת של השוק .
בשנת 2015 הקימה חברת ענבל חברה לביטוח בע"מ יחידה אשר תסייע לרשות החברות .
הממשלתית בכל הנוגע ליישום או ביצוע תוכניות הנפקות מיעוט בחברות ממשלתיות 61 במסגרת .
הסכם ליישום הוראות רשות החברות (להלן - יחידת ההנפקות).
היחידה המקצועית האמורה .
מסייעת בפעילותה של רשות החברות הממשלתית גם בכל הנוגע להנפקה של איגרות חוב של .
משרד מבקר המדינה בדק היבטים אחדים בפעילות היחידה: .
חיסכון בעלויות ההנפקה : כאמור, עלויות ההנפקה מורכבות בדרך כלל משכר טרחה ליועצי .
ההנפ קה (עורכי דין, רואי חשבון וחתמים), מאגרות שיש לשלם לרשות ולבורסה ומעלויות .
באוגוסט 2020 הנפיקה חברת תשתיות אנרגיה בע"מ אג"ח בהיקף של 350 מיליון ש"ח, שנועד .
לממן בין היתר את החיבור של תחנות הכוח הפרטיות בישראל לרשת הדלק הארצית של .
החברה, כדי להבטיח ביטחון אנרגטי למשק הישראלי 62 .
במסגרת עלויות ההנפקה נדרשה .
החברה לשלם שכר טרחה לחתם 63; שכר הטרחה היה אמור לעמוד על 0.
החברה פנתה ליחידת ההנפקות בשאילתה על עלויות ההנפקה.
בסופו של דבר סוכם על שכר .
טרחה נמוך יותר ב-30% .
עידוד חברות ממשלתיות להישאר סחירות: דוגמה לפעילות יחידת ההנפקות כדי לעודד .
חברות ממשלתיות להישאר חברות ציבוריות היא גיוס איגרות החוב בחברת רכבת ישראל.
2020 , לא הצליחה רכבת ישראל לבצע גיוס חוב נוסף (בשל מערכות הבחירות החוזרות) , .
והפירעון האחרון של סדרות האג"ח הקיימות בוצע.
משמעות הדבר הייתה שרכבת ישראל לא .
היתה בסטטוס של חברה ציבורית.
כדי להימנע ממצב זה, ביצעו יחידת ההנפקות ורכבת ישראל .
שני מהלכים - הארכת מועד הפירעון של האג"ח הקיים בתשעה חודשים וגיוס של אג"ח חדש .
המיועד למשקיעים מוסדיים.
ביוני 2021 הנפיקה רכבת ישראל סדרה חדשה של אג"ח צמודות מדד למשקיעים מוסדיים.
האג"ח הונפקו בתשואה שלילית של 0.
8%, שהיא התשואה השלילית הנמוכה ביותר שהונפקה .
61 תוכנית שלפיה חברות ממשלתיות שבהן שלמדינה אינטרס בשמירה על שליטה ממשלתית בהן לטווח הארוך, יימכרו .
חלק מאחזקות המדינה באמצעות הצעה או הצעות לציבור, לבד או בשילוב עם גיוס הון לחברה, בדרך של הנפקת .
ניירות ערך לציבור, על פי תשקיף בבורסה לניירות ערך בתל אביב (להלן - הנפקה), בשיעור כולל שבין עשרים .
וחמישה אחוזים (25% ( ), בדילול מלא, לבין ארבעים ותשעה אחוזים49% ), בדילול מלא, מהון המניות של החברות .
(להלן - הנפקת מיעוט).
62 ראו מבקר המדינה, דוחשנתי 67( א2016 ), "תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ- פיתוח ואחזקת תשתיות אחסנת דלקים .
63 גוף אשר מתחייב כלפי החברה העומדת להנפיק ניירות ערך לציבור, לעזור לה בהפצת ניירות הערך, או לרכוש ממנה .
כל כמות של ניירות הערך, אשר הוצעה לציבור במסגרת ההנפקה, ואשר לא נרכשה.
החותם חותם גם הוא על .
הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים עידוד חברות ממשלתיות להנפיק אג "ח ציבורי: במהלך השנים האחרונות מסייעת יחידת .
ההנפקות לחברות ממשלתיות בעידוד רשות החברות הממשלתית לבצע מעבר מגיוס אג"ח .
מהגופים המוסדיים להנפקה לכלל הציבור .
פעולות אלו באות לידי ביטוי בשיעור החוב הציבורי .
של החברות הממשלתיות מתוך כלל הגיוסים, שעמד על כ -63% בשנת2021 .
יצירת סטנדרט של שטרות נאמנות לחברות ממשלתיות לשוק הסחיר: לאור ראייה .
רוחבית של כלל ההנפקות של החברות הממשלתיות, בנתה היחידה מאגר מידע המכיל את .
המידע העדכני על הנדרש מחברה ממשלתית המעוניינת לבצע הנפקה בשוק הסחיר .
לדוגמה, הסטנדרט שנוצר בהנפקות של חברות ממשלתיות החל משנת 2018 הוא היעדר .
ביטחונות והיעדר מתן אמות מידה פיננסיות64 .
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את פעילותה של יחידת ההנפקות כדי לעודד חברות .
ממשלתיות לגוון את מקורות האשראי שלהן.
היתרון הגלום ביחידה האמורה הוא ייעוץ .
לחברות ממשלתיות מתוך שאיפה להשאת תשואות מקסימליות ולהגבלות פחותות ככל .
היחידה יצרה מוקד ידע רוחבי שהחברות הממשלתיות יכולות להשתמש בו .
לטובתן וכך לנצל את הראייה הרוחבית ואת יתרון הגודל אך ליהנות גם מראייה פרטנית .
של כל חברה בפני עצמה.
נוכח הידע המקצועי שנצבר ביחידת ההנפקות המסייעת לרשות החברות הממשלתיות, .
מומלץ כי חברה ממשלתית המעוניינת לגייס חוב תיעזר בשירותיה של היחידה .
רשות החברות הממשלתית ציינה בתשובתה כי היא מיישמת את המלצת משרד מבקר המדינה .
הלכה למעשה כבר כיום: נציגי רשות החברות הממשלתית היושבים בדירקטוריונים של החברות .
הממשלתיות ונחשפים לכוו נת החברות לצאת למהלך של גיוס חוב, מיידעים את יחידת .
ההנפקות, וזו יוצרת קשר עם היחידה הרלוונטית בכל חברה, ומכאן מתחיל תהליך של ליווי .
החברה המנפיקה בכל שלבי ההנפקה, עד להשלמתה.
מעבר להנפקות של איגרות חוב סחירות .
כאמור, יש להבחין בין שני סוגי הנפקות אג"ח: הנפקה המיועדת לגופים מוסדיים בלבד , והנפקה .
להלן פירוט ההבדלים העיקרים בין שני סוגי ההנפקות: .
לוח 11 : ההבדלים בין הנפקת אג"ח לציבור להנפקת אג"ח למוסדיים .
הנפקה לכלל הציבור הנפקה למשקיעים מוסדיים .
מסמך הצעה תשקיף מתאר הנפקה פרטית .
מורכבות הביצוע מורכבת יותר פשוטה יחסית .
64 אמות מידה פיננסיות הם פרמטרים פיננסיים שונים שעל המנפיק לעמוד בהם, כגון סכום הון עצמי שלא יפחת מסכום .
המוגדר מראש, שיעור רווחיות תפעוליות מסוים וכו'.
ה | הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים עלויות כספיות מהותיות עמלת התחייבות .
מוקדמת עמלת רשות ניירות .
שיעור הריבית נמוך יחסית להנפקה .
למשקיעים מוסדיים גבוה יחסית להנפקה לכלל .
מורכבות עסקאות בעלי .
שליטה השפעה והתערבות מהותית אין השפעה .
מעורבות רשות ניירות ערך יש אין .
מסחר ורציפות מסחר רגיל רצף מוסדיים .
חיתום יש, יש הפצה 65 אין, יש הפצה .
כאמור, חיסכון כלכלי משמעותי במעבר לחוב סחיר הינו רכיב הוצאות המימון.
המדינה פנה לרשות החברות הממשלתית לצורך אמידה של פרמיית אי - הסחירות הממוצעת .
לצורך חישוב זה נלקחה הנחה מהותית בהתאם למקובל בשוק ובהתאם .
למודלים כלכליים מקובלים חישוב זה התבסס על ההנחה כי גובהה של פרמיית אי-הסחירות .
(פרמיה הנובעת מכך שרק הגופים המוסדיים יכולים לסחור באג"ח האמורה ולכן היא פחות .
תחתכמה הנחות כאמור חישב משרד מבקר המדינה את החיסכון בהוצאות .
המימון האפשרי של החברות הממשלתיות בהחלפת איגרות החוב הלא -נסחרות באיגרות חוב .
נסחרות, והוא עומד על סכום של כ-232 מיליוני ש"ח בהנחת פרמיית אי סחירות של 0.
כ-309 מיליון בהנחת פרמיית אי סחירות של 0.
4% , ושל כ-386 מיליון ש"ח בהנחת פרמיית אי .
יש לציין כי נוסף על החיסכון בעלויות המימון במעבר לאג"ח ציבורי סחיר, בשל הנחיות רשות .
ניירות ערך והממשל התאגידי החל על החברה, המעבר גם משפר את שקיפות החברות לציבור.
משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות החברות הממשלתית להמשיך לפעול ליידוע החברות .
הממשלתיות בדבר כלל אופציות גיוס החוב, בדגש על הנפקה לכלל הציבור.
רשות החברות הממשלתית ציינה בתשובתה כי היא מקבלת את המלצת משרד מבקר המדינה .
ופועלת כבר כיום כדי שתימשך מגמת השיפור בשיעור איגרות החוב של החברות הממשלתיות .
65 מי שלא התחייב בהתחייבות חיתומית על פי התשקיף, אך התחייב לפעול כדי למכור את ניירות הערך המוצעים, .
כולם או חלקם, בתמורה לעמלת הפצה .
ביחס לכלל החברות הממשלתיות שהאג"ח שלהן לא נסחר ובהתחשב במשך החיים הממוצע של האג"ח .
הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים ניתוח פרמיית הסיכון של גיוס הון באמצעות אג"ח .
אחת ההשוואות המקובלות בוחנת את רמות הסיכון והתשואה של אג"ח לא ממשלתיות מול .
אג"ח ממשלתיות שנסחרות לטווח זמן דומה.
הפער בין הריביות על שני סוגי האג"ח נקרא מרווח.
אג"ח בדירוג גבוה ייסחר ו במרווח קטן יותר לעומת אג"ח ממשלתיות ולהפך, וזאת כדי לשקף .
נכונה את פרמיית הסיכון המתאימה לה ן.
המרווח עשוי להיפתח או להצטמצם לאורך חיי .
האיגרת בהתאם לשינויים בתנאי החברה והשוק ו לנתוני המאקרו.
להלן ניתוח של הנפקות של חברות ממשלתיות בין השנים 2019 - 2021 המבטאות את תוספת .
רמת הסיכון של החברה הממשלתית על פני אג"ח ממשלתי: .
לוח 12: ,ניתוח ההנפקות של חברות ממשלתיות ומרווח הגיוס 2019 - 2021 .
שנה חברה סדרה תאריך סך תמורה .
2019 חנ"י 1 )(נע"מ פבר-19 400,000 0.
2019 חח"י 0620 )(נע"מ יונ-19 220,000 0.
2019 מקורות 10 יונ-19 328,000 0.
2019 מקורות 11 יונ-19 670,000 1.
2019 חח"י 0719 )(נע"מ יול-19 200,000 0.
2019 חנ"י ב' דצמ-19 1,037,165 0.
2019 חנ"י ג' דצמ-19 288,184 0.
2020 מקורות 10 פבר-20 196,850 0.
2020 מקורות 11 פבר-20 808,510 1.
2020 רפאל נע"מ מאי-20 100,000 0.
2020 חח"י 30 מאי-20 134,429 0.
2020 חח"י 31 מאי-20 731,481 1.
2020 רפאל נע"מ מאי-20 110,000 0.
2020 נתג"ז ד' יול-20 406,835 0.
2020 תשן א' אוג-20 350,000 1.
2020 חנ"י ב' אוק-20 655,594 0.
ה | הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים שנה חברה סדרה תאריך סך תמורה .
2021 מקורות 10 פבר-21 144,290 0.
2021 מקורות 11 פבר-21 786,092 0.
2021 חנ"י ד' אפר-21 400,000 0.
2021 רפאל ג' אפר-21 253,846 0.
2021 רפאל ד' אפר-21 310,944 0.
2021 רפאל ה' אפר-21 162,260 0.
2021 רכבת ג' יונ-21 100,000 0.
2021 חח"י 32 יול-21 532,352 0.
2021 חח"י 33 יול-21 638,094 1.
המקור: עיבוד של רשות החברות הממשלתית לבקשת משרד מבקר המדינה.
21 ,היקף איגרות החוב בחברות ה ממשלתיות עומד על כ-32 מיליארד .
מניתוח הנפקות של החברות ממשלתיות שביצעו הנפקה מהשנים 2019 - 2021 עולה .
כי ממוצע המרווחים שלהן למול תשואת אג"ח ממשלתית הוא 0.
המימונית של גיוס באמצעות חברות ממשלתיות אלו ולא באמצעות המדינה מוערכת .
מומלץ כי רשות החברות ה ממשלתית ומשרד האוצר יבחנו מודלים להפחתת העלויות .
העודפות של חברות ממשלתיות למול גיוס ההון באמצעות המדינה.
רשות החברות הממשלתית ציינה בתשובתה כי היא רואה ערך בגיוס חוב ציבורי על ידי החברות .
הממשלתיות, בשל השקיפות והשיפור בממשל התאגידי הנלווים להפיכתה של חברה ממשלתית .
רשות החברות הממשלתית הוסיפה כי היא פועלת ותמשיך לפעול עם החברות, .
המאסדרים והמשרדים הרלוונטיים להפחתת העלויות העודפות, בין היתר על ידי חיזוק איתנותן .
גיוס אג"ח המתבסס על החזר ממשלתי .
רכבת ישראל ועמידר הן חברות ממשלתיות המתו קצבות ב - 100% על ידי המדינה.
האחרונות ביצעו שתי החברות הנפקות בסכומים מהותיים : חברת עמידר גייסה במרץ 2018 .
אגרות חוב בהיקף של כמיליארד ש"ח, וחברת רכבת ישראל גייסה ביוני2021 אג"ח בערך נקוב .
של 100 מיליון ש"ח בתשואה שלילית של 0.
משרד מבקר המדינה בדק את ההנפקה .
הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים בחודש מרץ 2018 ביצעה החברה הנפקה ראשונה של איגרות חוב לציבור.
נועדה לרכישת דירות עבור הדיור הציבורי.
באמצעות כספי ההנפקה נרכשו כ-700 דירות למלאי .
לאחר מכן, הגיש מש רד הבינוי והשיכון לממשלה הצעת החלטה לצורך הגדלת .
היצע הדיור הציבורי בהיקף משמעותי, ולשם כך נדרשו סכומים מהותיים הנאמדים במיליארדי .
בהצעת ההחלטה נאמר כי הממשלה תתחייב לשלם לעמידר תשלומים עבור הדירות שיירכשו .
על ידיה עבור המדינה לפי תזרים תשלומים שהמדינה יכולה לעמוד בו ואשר מיועד לממן את .
אחד מהכלים שפורטו בהצעת ההחלטה כלל גיוס איגרות חוב באמצעות .
חברת עמידר לצורך הגדלת היצע הדיור הציבורי.
עמדתם המקצועית של מנכ"ל משרד האוצר, החשב הכללי והממונה על התקציבים הייתה כי .
במקרה זה אין מקום לגיוס אג"ח על ידי החברה הממשלתית המתוקצבת, וכי הדבר עומד .
בסתירה לעקרונות יסוד בניהול תקציב ויש בו כדי לגרום לנזקים משמעותיים לניהול התקציב.
לטענתם, הקצאת איגרות חוב בהיקף של מיליארדי ש"ח פותרת באופן מלאכותי את הבעיה .
התזרימית בהיעדר תקציב מדינה ומאפשרת למשרד הממשלתי הרלוונטי לגייס הון לשם מימון .
מימון כאמור יוצר מקורות תקציבים יש מאין, בניגוד לאופן הפעולה הרגיל של .
לאור עמדתם המקצועית של מנכ"ל משרד האוצר, החשב הכללי והממונה על התקציבים .
ההנפקה הנוספת של עמידר לא יצאה לפועל.
רשות החברות הממשלתית ציינה בתשובתה כי לעמדתה, בתנאים מסוימים נכון שגם חברות .
מתוקצבות יגייסו חוב, בשל יתרונות משמעותיים שיש בכך בנוגע לממשל התאגידי ולשקיפות.
גיוס הון על ידי חברה ממשלתית שמתבסס על החזר ממשלתי עלול להיות כלי לעקיפה .
תקציבית, בפרט בשנים שבהן לא מאושר תקציב המדינ ה.
הממשלתיות תגבש כללים לחברות הממשלתיות בדבר גיוס הון, באופן שהגיוס לא .
יתבסס על החזר ממשלתי.
שימוש בניירות ערך מסחריים בחברות ממשלתיות .
ככלי להפחתת עלויות מימון .
כאמור, נע"ם הם למעשה איגרות חוב לטווח קצר.
מנקודת מבטה של הישות הממשלתית, נע"ם .
מתחרה במישרין באשראי הבנקאי לזמן קצר ומספק לה אשראי שוטף לניהול פעילותה.
מבטם של המשקיעים, נע"ם הוא תחליף ישיר לפיקדון בנקאי, המספק תשואה גבוהה יותר.
בשנים האחרונות גיוונו חברות ממשלתיות את תיק האשראי שלהן באמצעות נע"ם.
הנפיקה חברת רפאל מערכות מתקדמות בע"מ נע"ם בהיקף של 210 מיליון ש"ח ערך נקוב לשם .
מיחזור חוב ומימון צרכיה השוטפים של החברה.
ניירות הערך המסחריים נושאים ריבית שנתית .
משתנה בשיעור של ריבית בנק ישראל בתוספת מרווח של 0.
ה | הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים יש לציין כי שימוש במקורות אשראי נוספים מלבד מסגרת בנקאית יכול להביא להוזלת הריבית .
לדוגמה, חברת נמלי ישראל שיפרה את תנאי הריבית השוטפים, וזאת בשל .
בדצמבר 2016 אישרה מליאת רשות ניירות ערך מתווה לפיתוח שוק ניירות הערך המסחריים .
ולהורדת חסמים המונעים את פיתוח השוק.
בין היתר, הציעה רשות ניירות ערך לאפשר מיחזור .
אוטומטי של המכשיר לתקופות נוספות של עד שנה אחת ועד חמש שנים בסך הכול, זאת לעומת .
כמו כן, הוצע להפחית את שיעורי האגרה בצורה משמעותית, מ- 0.
עודהוצע לפטור את התאגיד מתשלום אגרה נוספת בעת גידול אוטומטי של נייר .
עלה כי לצורך מתווה זה נדרשה הצעת חקיקה וזו טרם קודמה.
פיתוח שוק הנע"ם והורדת החסמים יכולים להביא לתחרות עם האשראי הבנקאי ולהוזלת .
לפיכך, מומלץ כי רשות ניירות ערך תמשיך ל פעול לקדם אסדרה של .
פיתוח שוק ניירות הערך הסחירים בהמשך לאישור מליאת רשות לנירות ערך.
הלוואות ומקורות אשראי של גופים שונים סיכום .
הרחבתם של מקורות המימון של הישויות הממשלתיות השונות וגיוונם חשובים ביותר לשם .
חיזוק הצמיחה במשק ולשם עידוד ושכלול שוק ההון הסחיר והבלתי סחיר ויצירת חלופה .
שכלול ופיתוח שוק ההון בישראל צפוי לקדם את הנזילות בשוק .
ההון הישראלי, להגדיל את מחזורי המסחר בבורסה ולשפר את רמת האטרקטיביות של .
שוק ההון המקומי למשקיעים.
בסביבת הריבית הנמוכה כיום עלול להיווצר מצג שלפיו אין צורך בנגישות לשוק ההון, אך .
סביבה זו אינה צפויה להישאר כפי שהיא לאורך זמן.
שימוש של כלל הישויות הממשלתיות .
במקורות מימון כגון מימון מהגופים המוסדיים ומהציבור הרחב המשקיעים בשוק ההון יכול .
ליצור חלופה למימון הבנקאי וכך להגדיל את התחרות בשוקי החוב ולהביא לשיפור גם .
בתהליך קביעת הריבית במסלולים הבנקאיים.
פניית המגזר העסקי בשנים האחרונות .
לאפיקי מימון נוספים לצד האשראי הבנקאי יכולה להצביע על כך שגם ישויות ממשלתיות .
נדרשות לבצע שינוי מחשבתי, תחת הזהירות הנדרשת והמגבלות המתאימות.
ממצאי הביקורת העלו חסמים שונים ובירוקרטיה המוטלת על הישויות הממשלתיות, .
המובילים לכך שמרבית הישויות הממשלתיות (מלבד החברות הממשלתיו ת ) בוחרות .
בחלופת המימון הקלסית - הלוואות מהבנקים.
כמו כן, חלק מהרגולטורים האחראים על .
הישויות הממשלתיות אינם מעודדים מציאת פתרונות מימוניים נוספים לצד נטילת הלוואות .
מומלץ כי משרד האוצר, רשות החברות הממשלתית, משרד הפנים והרגולטורים .
הרלוונטיים של הישויות הממשלתיות האמורות יבצעו חשיבה משו תפת לצורך מציאת .
אלטרנטיבות מימוניות נוספות עבור הישויות הממשלתיות ויפעלו לאתר את החסמים .
הקיימים המונעים מישויות אלו פנייה לאפיקי מימון נוספים (גודל הישות הממשלתית, .
דרישות סף גבוהות מדי, חוסר התאמה בין עלויות הרגולציה הקיימות לגודל הישות .
לצורך הגדלת אפשרויות המימון, מומלץ כי הגורמים הרלוונטיים יפעלו להעלות את .
המודעות בקרב הישויות הממשלתיות.
מומלץ לחשוף את הישויות הממשלתיות ליתרונות .
הנובעים מגיוון מקורות האשראי, ולהעניק הכשרות מתאימות.
נדרשת ראייה ממשלתית כוללת של יתרונות לקיחת אשראי על ידי י שויות ממשלתיות .
במקרים המתאימים תוך הפחתת הנטל הבירוקרטי.
כדי לייעל את פעילותן המימונית של .
הישויות הממשלתיות, מומלץ כי משרד האוצר בשילוב עם הרגולטורים הרלוונטיים ישקלו .
מתן ייעוץ מימוני משלים ותמיכה לישויות הממשלתיות בנושאים הקשורים לחיסכון בעלויות .
מימון בעק בות יציאה מחוץ לאפשרויות המימון הקלסיות.
יצוין כי ברשות החברות .
הממשלתית קיימת כאמור יחידת הנפקות המעניקה שירותים כאלה, אך הם ניתנים .
לחברות הממשלתיות ואינם מעוגנים בצורה רשמית כחלק מתחום פעילותה של יחידה זו, .
שהוקמה כאמור לצורך הפרטת חברות ממשלתיות.
החיסכון לגיל פרישה מורכב משלושה רבדים: הרובד הראשון הוא קצבת הזקנה; הרובד השני, .
שהוא בדרך כלל מקור ההכנסה העיקרי לאחר הפרישה מהעבוד ה, הוא החיסכון הפנסיוני .
שצבר העובד בשנות עבודתו; והרובד השלישי הוא החיסכון הפרטי של משקי הבית.
הפנסייה החדשות 8 נכללות ברובד השני של החיסכון הפנסיוני מהעבודה 9 כתוכניות פנסייה .
מוגדרות צבירה ( Defined Contribution - DC ).
בשיטתDC הגמלה נקבעת לפי צבירת ההפרשות .
לקרן מצד העובד ומצד המעסיק, בתוספת התשואה שעשתה הקרן ובניכוי דמי הניהול ועל יסוד .
הנחות לגבי תוחלת החיים.
בשיטה זו מוטלים סיכוני התשואה במלואם על העובד.
לפי דוח הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון (להלן - דוח הממונה) לשנת 2020 , יתרת הנכסים .
של קרנות הפנסייה החדשות בסוף שנת 2020 הסתכמה בכ- 464,707 מיליוני ש"ח, לעומת כ- .
404,093 מיליוני ש"ח בסוף שנת2019 - גידול של כ-15% .
ההפקדות לקרנות הפנסייה החדשות .
הסתכמו בכ- 44,919 מיליוני ש"ח בשנת2020 , לעומת 42,595 מיליוני ש"ח בשנת2019 - גידול .
בשנת2016 פרסם משרד מבקר המדינה דוח מיוחד בעניין הסדרי הפנסייה במדינה 10 .
(להלן- הדוח הקודם) בעקבות ביקורת שביצע בנושא זה (להלן - הביקורת הקודמת).
מובאים ממצאי המעקב אחר תיקון הליקויים העיקריים שצוינו בדוח הקודם בנושא שיעור דמי .
הניהול וקרנות ברירת המחדל בפנסייה הצוברת 11 .
וכן בתחום שוק ההפצה הפנסיוני .
בביקורת הקודמת נמצא בין היתר כי קיים כשל שוק שבו עובדים שאינם מאוגדים, שחלק ניכר .
מהם עשויים להיות מאוכלוסיות ראויות לקידום ובעלי יתרות חיסכון פנסיוני נמוכות יחסית, .
משלמים דמי ניהול מרביים 12 או קרוב לכך עבור ניהול החיסכון הפנסיוני שלהם, דבר הפוגע .
במידה ניכרת בחיסכון הפנסיוני הצבור שלהם.
עובדה זו עשויה להצביע על היעדר תחרות .
מספקת בנוגע לאוכלוסיית העובדים שאינם מאוגדים.
עוד נמצא בביקורת הקודמת כי רשות שוק .
ההון, ביטוח וחיסכון 13 (להלן- רשות שוק ההון) השתמשה בקריטריון יחיד של דמי ניהול .
8 קרן פנסייה חדשה היא קרן שהוקמה מ- 1.
9 החיסכון הפנסיוני מעבודה כולל קרנות פנסייה ותיקות, קרנות פנסייה חדשות, ביטוחי מנהלים וקופות גמללתגמולים.
10 ,מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד בנושא הסדרי הפנסיה במדינה (2016.
11 המונח "קרנות ברירת מחדל" בו נעשה שימוש במסגרת הביקורת הקודמת לתיאור קרנות שנבחרו בהליך מכרזי .
שערכה רשות שוק ההון למתן דמי ניהול מוזלים למצטרפים חדשים, שונה במהלך השנים על ידי הרשות ל"קרנות .
נבחרות" כפי שיפורט בהמשך דוח זה.
12 דמי הניהול המרביים בקרן פנסייה חדשה מקיפה הם בשיעור 0.
5% מהצבירה ו-6% מההפקדות.
משלמים בפועל רק דמי ניהול מהצבירה.
במועד הביקורת הקודמת הייתה רשות שוק ההון אגף במשרד האוצר .
היבטים בפנסייה הצוברת ובשוק ההפצה הפנסיוני- ביקורת מעקב בהסדרת קרן ברירת מחדל כמסגרת חיסכון זולה לעובדים, דבר שעלול לפגוע בציבור .
המבוטחים מבחינת התשואה נטו ואיכות המוצר הפנסיוני.
עוד עלה בביקורת הקודמת כי שוק ההפצה הפנסיוני מלווה בליקויים הפוגעים באיכות השיווק .
והייעוץ הפנסיוניים, ובהם מודל תגמול מוטה של סוכני ביטוח פנסיוניים והיעדר ייעוץ פנסיוני .
אובייקטיבי למרבית האוכלוסייה המביא בחשבון את צורכי המבוטח.
בחודשים ינואר עד מרץ 2022 בדק משרד מבקר המדינה את פעולות רשות שוק ההון לתיקון .
הליקויים העיקריים שצוינו בדוח הקודם בתחומי הפנסייה הצוברת ושוק ההפצה הפנסיוני.
ביקורת המעקב נעשתה ברשות שוק ההון.
בדיקות השלמה נעשו בכמה משרדי ממשלה וחברות .
ממשלתיות, ובכלל זה במש רד הכלכלה והתעשייה, משרד האנרגייה, משרד החינוך, משרד .
המשפטים, המשרד לביטחון הפנים, משרד הפנים, משרד התקשורת, נציבות שירות המדינה, .
חברת נמל חיפה בע"מ (להלן - נמל חיפה), חברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - חברת .
החשמל), חברת נמל אשדוד בע"מ (להלן - נמל אשדוד), חברת רכבת ישראל בע"מ (להלן - .
רכבת ישראל) ונתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה בע"מ (להלן - נתיבי .
שוק החיסכון הפנסיוני בישראל מאופיין בריכוזיות גבוהה, על אף הירידה בריכוזיות הענף בשנים .
בסוף שנת 2020 ניהלו חמישה גופים (תאגיד י ביטוח) כ -92% מהנכסים בענף .
הפנסייה (ללא קרנות הפנסייה הוותיקות) 14 וכ-94% מהנכסים בביטוח מנהלים (ביטוח חיים .