HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מתוצאות הניטור עלה שי ש שאריות של חומרי הדברה בדרכי המים במקום, אף שהחקלאים השתמשו רק בכ -40% מן הכמויות שהמליצו מדריכי שירות הדרכה ומקצוע ממשרד החקלאות.
: הפיקוח מטעם המשרד המשרד מפקח על השימוש בחומרי הדברה בכל הארץ באמצעות שלושה פקחים מהמדור לניטור רעלים ברשות הטבע והגנים (להלן - פקחי רט"ג).
פקחי רט"ג עוסקים בפיקוח על ההדברה בגידולים חקלאיים וביערות קק"ל, על מחסנים של חומרי הדברה ועל מנחתים של מטוסי ריסוס; מטפלים בתלונות הציבור על ריסוסים בקרבת בתי מגורים; עוסקים בהסברה ובהדרכת חקלאים; מגבשים המלצות לחקיקה ועוד.
(א) מרכיב ה טיפול בפניות הציבור ובתלונות על ריסוסים בפעילותם של פקחי רט"ג גדל מ -25% ב- 2008 עד30% מהפעילות ב - 2010 .
פיקוח יזום לאיתור מפגעים, לעומת זאת, היה ב - 2010 רק כ -10% מן הפעילות.
כך, למשל, בשנת 2009 התקיימו רק 27 סיורים יזומים של הפקחים לבדיקת השימוש בחומרים לחיטוי הקרקע 28 , אף שנעשו מאות שימושים כאלה.
מכאן שבמקום פעילות פיקוח .
28 ,חיטוי הקרקע לפני הנטיעה נעשה בתכשירים רעילים מאוד כנגד חיידקים, פטריות חרקים וחסרי חוליות העלולים להזיק לגידול בעתיד.
,מתוכננת ויזומה, המושתתת על תכנית עבודה, סדרי עדיפויות וידע מקצועי הפקחים נאלצים לעסוק יותר ויותר ב"כיבוי שרפות".
(ב) על פי ההסכמים המתחדשים בין המשרד ובין רט"ג 29 , מתפקידם של הפקחים לחקור אירו עים ולאכוף את הוראות החוקים הנוגעים לחומרי ההדברה, ו"המשרד יעניק להם, על פי שיקול דעתו", סמכויות מטעמו למילוי תפקידם.
בפועל לא הוקנו לפקחי רט"ג סמכויות אכיפה.
הפקחים יכולים לתשאל מעוול ולהתריע לפניו רק אם ייאות לשתף פעולה עמם, והם אינם מוסמכים לחקור אותו או לבצע חיפוש.
נושא ההסמכה לאכיפה נדון בהזדמנויות רבות באגפים שונים במשרד.
ב- 2007 החליט המשרד שיש להסמיך את פקחי רט"ג בסמכויות מינהליות העשויות לסייע במלאכת האכיפה, אך עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2011 , לא הוענקו להם הסמכויות האמורות.
זאת ועוד, שר הבריאות, על פי הסמכות שהוענקה לו בפקודת הרוקחים, התקין את תקנות הרוקחים (הגבלת פיזור רעלים וכימיקאלים מזיקים מכלי טיס), התשל"ט- 1979 , הקובעות כללים בדבר ריסוס חומרי הדברה מהאוויר.
בינואר 1990 החליטה הממשלה30 להעביר את הסמכויות של משרד הבריאות לפי תקנות אלה למשרד לאי כות הסביבה.
אולם לא נקבעו המסגרת והגורמים המוסמכים לבצע בקרה ואכיפה בנושא, ובפועל עושים זאת פקחי רט"ג אף שלא הוסמכו בידי המשרד לאכוף את תקנות הרוקחים הנוגעות לריסוס מהאוויר.
כפי שיודגם בהמשך הדברים, התקנות הקיימות בעניין הריסוס אינן מפורטות דיין, ופקחי רט"ג מנחים את החקלאים וממליצים על פעולות הן על פי התקנות הקיימות והן על פי ניסיונם הרב.
בדרך כלל זוכים פקחי רט"ג לשיתוף פעולה של החקלאים, אולם בהיעדר סמכויות אכיפה מילוי המלצותיהם והנחיותיהם, לרבות אלו הניתנות מכוח התקנות, תלוי ברצונו הטוב של החקלאי.
בתשובתו הסביר המשרד כי קיימות מגבלות חוקיות לגבי הסמכויות אשר השר מוסמך להעניק לגורמים שאינם נמנים עם עובדי המשרד, ומשכך, לא ניתן להסמיך את פקחי רט"ג שאינם עובדי המשרד או עובדי מדינה.
מכל מקום נטען בתשובה כי ננקטו צעדים לקידום נושא הענקת סמכויות מינהליות לפקחי רט"ג על פי ההחלטה משנת 2007.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד כי לפיקוח ללא סמכויות יש חסרונות העלולים לפגוע באינטרס הציבורי, בשונה מפעילות על בסיס סמכויות מוקנות בדין.
על המשרד לפעול להקניית הסמכויות הנדרשות לפקחי רט"ג כדי שיוכלו לבצע ביעילות ובתכליתיות את התפקי דים המוטלים עליהם, בייחוד במקרים חמורים שבהם החקלאים המרססים אינם משתפים פעולה.
זאת ועוד, המשרד הבהיר בתשובתו כי לתפיסתו על פקחי רט"ג לאסוף את הראיות הנחוצות ליישום אכיפה פלילית, והדבר מעניק משנה תוקף לצורך להעניק לפקחים את הסמכויות הנדרשות.
29 ההתקשרות הראשונה הייתה ב - 1993 והיא חודשה מדי שנה בשנה.
ב - 2009 היא חודשה לחמש שנים נוספות.
30 החלטה 1262 מיום 21.
)(ג המשטרה הירוקה היא זרוע האכיפה הפלילית של המשרד ומפקחיה אוכפים את החוקים, התקנות והצווים של הגנת הסביבה.
הועלה כי אמנם המשטרה הירוקה פועלת במרחב החקלאי בעיקר בתחום הסדרה סביבתית של רפתות ובטיפול בשפכי בתי-בד, אולם ממכתבו של מפקד המשטרה הירוקה מיולי 2011 למשרד מבקר המדינה עולה, כי היא אינה עוסקת באכיפה בתחום ההדברה בחקלאות.
(ד) בתכנית העבודה של פקחי רט"ג לשנת 2011 קבע ראש אגף אגרואקולוגיה במשרד כי הפקחים יכינו חמישה תיקי חקירה שעניינם עברות על תקנות חומרים מסוכנים - ריסוס ליד מבנים.
עד סוף ספטמבר 2011 , מועד סיום הביקו רת, לא הוכן תיק חקירה כזה.
עם זאת בשנים האחרונות אירע שהפקחים הציגו לפני המשרד ראיות מוצקות לעברות על תקנות החומרים המסוכנים והמשרד לא אכף את הדין.
להלן שתי דוגמאות: (1) הפורמלין נחשב לחומר מסרטן אשר שימוש לקוי בו עלול להמיט אסון על המשתמשים ועל סביבתם.
החומר משמש בחקלאות לחיטוי קרקע ולחיטוי לולים.
בתווית אריזת תכשיר הפורמלין, שהיא תקנה מכוח תקנות הגנת הצומח (קיום הוראות תווית אריזה), התשל"ז- 1977 (להלן- תקנת התווית), נקבעה דרישה כי השימוש בחומר ייעשה רק בידי מדביר שהמשרד להגנת הסביבה הסמיך לכך.
יצוין כי הפורמלין מסופק בכמויות גדולות גם לתעשייה, אך ללא תווית מאסדרת כדוגמת התווית המשמשת בתחום החקלאות.
בשנת 2008 קיבלו פקחי רט"ג מידע ולפיו חקלאים בדרום הארץ השתמשו בפורמלין בחממות ללא היתר רעלים ושלא באמצעות מדביר מוסמך כמתחייב מהוראות התווית.
הבירור של הפקחים העלה כי חנות של חומרי הדברה בקריית גת, המשתייכת לרשת ארצית ופועלת ללא היתר רעלים תקף, מכרה לחקלאי פורמלין שנועד לתעשייה ללא התווית המגבילה כאמור.
החקלאי שיווק את הפורמלין לחקלאים אשר רצו להוזיל את עלויות החומר ואת עלות השימוש בו, והם השתמשו בחומר בעצמם.
כך חסכו החקלאים את עלות היתר הרעלים (אלפי שקלים) ואת עלות העסקתו של מדביר מורשה, אולם הם עברו על החוק וסיכנו את עצמם ואת הסובבים אותם.
פעילות זו, שבה עברו הנוגעים בדבר על תקנות התווית ותקנות החומרים המסוכנים, דווחה למשטרה הירוקה ולאגף חומרים מסוכנים במשרד.
אף על פי כן לא נקט המשרד כנגדם באמצעי אכיפה.
(2) על פי תקנות הרוקחים בדבר ריסוס מהאוויר, אין לרסס בתחום של פחות מ- 12 מטר מכביש.
בינואר 2010 רוססו מהאוויר אוטובוס של אגד וכלי רכב נוספים שנסעו בכביש מס' 40 בקרבת צומת בית קמה.
בדיקה של פקחי רט"ג העלתה את סוגי חומרי ההדברה שהיו בשימוש, את זהות חברת התעופה המרססת, את שם הטייס ופרטים נוספים.
כל אלה נמסרו למנהל אגף אגרואקולוגיה ולבעלי תפקידים במחוז הדרום של המשרד, אולם המשרד לא נקט צעדים לאכיפת ההוראות.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי תכנית העבודה שלו לשנת 2012 כוללת פעולות של אכיפה בנושא בידי מחוזות המשרד.
המשרד הוסיף כי "הדוגמאות הקונקרטיות שהוזכרו.
לא הגיעו כפניות למשטרה הירוקה".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי תשובתו אינה עולה בקנה אחד עם העובדות וכי עליו לנקוט את הצעדים הנדרשים, למשל באמצעות נוהל, כדי להבטיח שלהבא דיווחים הנוגעים לביצוע עברות בתחום זה יועברו לגופים המוסמכים לבצע אכיפה בנושא.
רשות הטבע והגנים השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 ,כי בחודש זה לאחר סיום הביקורת, הוחל בהליכי אכיפה לגבי שני אירועים חדשים שאירעו במחוז המרכז.
הפיקוח וה ניטור בידי משרד החקלאות : (א) על פי חוק הגנת הצומח, שר החקלאות ימנה מפקחים לעניין חוק זה ומוקנית להם הסמכות להיכנס לכל מקום (חוץ מבית מגורים) ולבצע חיפוש לשם ביצוע תפקידם אם נראה להם שהדבר נחוץ.
בפועל יחידת השירותים להגנת הצומח הגבילה את עצמה לבדיקת הימצאות של שאריות חומרי הדברה בתוצרת החקלאית, והיא כלל אינה מפקחת בשטח לשם בדיקת ההיערכות לריסוס, הריסוס עצמו והעמידה בהוראות התוויות של תכשירי ההדברה.
מאחר שפקחי רט"ג העוסקים בפיקוח על ההדברה בכל הארץ הם מעטים, ומאחר שהמשטרה הירוקה אינה מעורבת בנושא ומשרד החקלאו ת אינו מפקח בשטח המרוסס, ההדברה והשפעותיה על החקלאי ועל סביבתו כמעט ואינן נבדקות.
יתרה מכך, שני פקחים שבדקו את העמידה בהוראות התוויות בשנים האחרונות פרשו, ובמועד ביצוע הביקורת טרם אוישו המשרות.
משרד החקלאות הסביר למשרד מבקר המדינה בתשובתו כי לדעת הנהלת השירותים להגנת הצומח, המתבססת על הערכת סיכונים שקולה, בדיקת השאריות היא הדרך ההגיונית והאפקטיבית ביותר לפיקוח על השימוש תוך אכיפה של תקנת התווית וכמות שאריות חומרי ההדברה המותרת בתוצרת החקלאית.
משרד החקלאות ציין כי שיטת הפיקוח שנבחרה - בדיקת התוצרת - נותנת את המידע המרבי לגבי אופי השימוש בחומרי ההדברה.
לדבריו, מאחר שעיתוי השימוש נקבע בידי החקלאי, אי-אפשר לפקח על הריסוסים, ואין זה נהוג במדינות המתקדמות בעולם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי בבדיקת שאריות חומרי הדברה בתוצרת החקלאית לא סגי.
כך, למשל, ההוראות בתקנות התוויות כוללות הנחיות להכנת התרסיס, לסילוק אריזות התכשירים ולניקוי המרססים, ומילוי ההוראות הללו אינו מפוקח בידי משרד החקלאות ומפוקח במידה מועטה בידי שלושה פקחי רט"ג, הפועלים בכל הארץ בנושא זה ובנושאים נוספים שהטיל עליהם המשרד.
כבר בשנת 2002 התריע מבקר המדינה 31 כי השירותים להגנת הצומח אינם מקיימים פיקוח שוטף על אופן השימוש שעושים חקלאים בתכשירי ההדברה בתקופת הגידול.
פיקוח זה חיוני בשל הנזקים העלולים להיגרם לחי ולסביבה משימוש לא נכון או לא מורשה בחומרים.
מכאן שבמשך כעשור ממועד הביקורת הקודמת ועד הביקורת הנוכחית, לא חל שינוי בהתנהלות יחידת השירותים להגנת הצומח בעניין זה.
(ב) השירותים להגנת הצומח דוגמים מדי שנה בשנה את הפירות והירקות בבתי האריזה ובחלקות הגידול כדי לבחון את שאריות חומרי ההדברה בתוצרת הטרייה.
הדגימה נעשית מכוח תקנות בריאות הציבור (מזון) (שאריות חומרי הדברה), התשנ"א- 1991 .
על פי בדיקות אלה אפשר להיווכח אם החקלאי ריסס בחומר ההדברה המתאים לגידול, אם חרג מן המינון המותר ואם פעל לפי הוראות התווית המגדירות את מרווח הימים בין הריסוס האחרון ובין מועד הקטיף, כנדרש בתקנות הגנת הצומח (קיום הוראת תווית האריזה), התשל"ז - 1977.
יצוין כי על פי נתוני משרד החקלאות, ישראל נמנית עם המדינות שבהן צריכת הירקות היא הגבוהה בעולם, ולכן בדיקת שאריות חומרי ההדברה בתוצרת זו חיונית ביותר.
על פי נתוני השירותים להגנת הצומח, מספר הדגימות גדל מ-237 בשנת 2000 לכ- 1,020 בשנת 2010 , ושיעור החריגות קטן מ-23% בשנת 2001 ל- 5.
, בדומה לשיעור החריגות בעולם המערבי (ג) בתכניתו האסטרטגית לפיתוח בר-קיימא קבע משרד החקלאות כי הפיקוח הממשלתי על מדגמי התוצרת הוא בעייתי והאכיפה לוקה בחסר וכי "ישנן תקנות המאפשרות לקנוס חקלאים מזהמים (למשל חקלאים המשתמשים בחומרי הדברה באופן לא נכון), אך הן נאכפות במקרים נדירים בלבד".
ואכן, על פי נתוני האכיפה של השירותים להגנת הצומח, בשנים 2007 -2009 נעשתה אכיפה לגבי25 חריגות בלבד מתוך כ -200 ( שנמצאו 12.
5% ), ובדרך כלל הוטלו על החקלאים שחרגו קנסות מינהליים של 2,500 .
ש"ח, עובדה המאששת את הקביעה דלעיל 4.
: הפיקוח והניטור בידי משרד הבריאות (א) מכוח תקנות בריאות הציבור (מזון) (שאריות חומרי הדברה), התשנ"א - 1991 , בודק משרד הבריאות אם בתוצרת החקלאית שבנקודות המכירה (מרכולים) יש שאריות של חומרי הדברה.
31 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 52ב ( 2002 ), בפרק על הפיקוח על סחר בתוצרת חקלאית מן הצומח, עמ' 695 .
מהשוואת תוצ אות בדיקותיו של משרד הבריאות בשנים 2006 -2010 לתוצאות בדיקותיו של משרד החקלאות עלה כי שיעור החריגות שמצא משרד הבריאות מדי שנה בשנה הוא יותר מכפול משיעור החריגות שמצא משרד החקלאות.
מאחר שהבדיקות של משרד הבריאות נעשות לאחר הבדיקות של משרד החקלאות, ובזמן החולף בין מועדי הבדיקות של שני המשרדים חל פירוק של חלק משרידי חומרי ההדברה 32 , לפחות בחלק מהתוצרת החקלאית, היה מקום להניח כי בבדיקות של משרד הבריאות יתגלו פחות חריגות.
על כן יש לתמוה על אי -התאמה בין תוצאות הבדיקות של שני המשרדים.
משרד החקלאות הסביר את השוני בתוצא ות הבדיקות בין שני המשרדים בכך שמשרד הבריאות דוגם תוצרת חקלאית בעיקר לפני החגים, שבהם צריכת הירקות גבוהה, ומתמקד במוצרים שבהם נמצאו חריגות בעבר.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי בהסבר זה אין כדי להבהיר את הפערים של פי שניים עד שלושה בתוצאות החריגות ש עולות מהבדיקות של שני המשרדים ובייחוד בהשוואת הבדיקות של אותם ירקות עצמם.
יצוין כי משרד הבריאות לא התייחס בתשובתו לפער בתוצאות הדגימות.
בפועל אין לתוצאות הבדיקות של משרד הבריאות ומשרד החקלאות השפעות מידיות על הצרכנים, שכן הבדיקות בארץ ובעולם אורכות כשבועיים-שלושה, ובתקופה זו התוצרת החקלאית עם שאריות חומרי ההדברה - הנורמטיביות והחריגות כאחד - כבר משווקת ונצרכת בידי הציבור.
עם זאת תוצאות אלה עשויות להשפיע במידה רבה על החלטות קנייה עתידיות של הצרכנים.
(ב) הועלה כי אין מידע מקיף על מספר הנפגעים מדי שנה בשנה מה דברה חקלאית.
בבית החולים רמב"ם בחיפה פועל המכון הארצי למידע בהרעלות והוא מרכז את המידע בנושא.
אולם אין חובת דיווח של מרכזים רפואיים אחרים למכון הארצי, וסביר להניח כי לא דווח לו על רבים מנפגעי ההדברה אשר טופלו בהם.
על פי נתוני המכון הארצי, היו מקרים של חשיפ ות בבית לחומרי הדברה חקלאיים שהשתמשו בהם שלא לפי ההנחיות או שהם אוחסנו במכלים לא מקוריים.
לאיסוף נתונים של כל המקרים האלה נדרשת עבודת מיון ומחקר אשר, לטענת המכון, אינה בת-ביצוע בהתחשב בכוח האדם העומד לרשותו.
: הפיקוח בידי משרד התמ"ת פקחי משרד התמ"ת עוסקים בעיקר בחקר של תאונות, בתלונות של עובדים, בבקשות לרישוי עסק ובפיקוח בכמה ממקומות העבודה בחקלאות ופחות במעקב שיטתי אחר יישום הוראות הבטיחות בעת השימוש בתכשירי הדברה.
נוסף על כך, מדי שנה בשנה מקיימים פקחי משרד התמ"ת כמה מבצעי בטיחות ארציים בענף החקלאות ובה ם הם אוכפים דרישות של בטיחות ובריאות תעסוקתית.
מדוחות של פקחי משרד התמ"ת עולים ליקויים כגון אי-שמירתם של תכשירי הדברה באריזתם המקורית; היעדר ציוד מגן למרססים; אי -קיום הדרכות תקופתיות למרססים; אי -מסירת מידע על הסיכונים .
32 חומרי ההדברה מתפרקים בחלוף הזמן (ומסיבות נוספות), וזו הסיבה לקביעת מרווח הימים בין מועד הריסוס האחרון ובין מועד הקטיף בתוויות של התכשירים.
למשתמשים בידי המעסיק; אי-ביצוע בדיקות רפואיות של העובדים.
ממצאים אלה קשורים לסוגיית השימוש בחומרי הדברה בידי החקלאים, כמפורט בהמשך הדברים.
,פקחי רט"ג בודקים נושאים שונים שעולים מתקנות שהתקינו שרי החקלאות התמ"ת והבריאות, בהם מחסנים של חומרי הדברה, ריסוס אווירי וריסוס מהקרקע.
אולם אין סנכרון בין פעולות הפקחים וסמכויותיהם ובין פעילותם של הגורמים האמונים על התחום במשרדים.
כך, למשל, רק פקחים של משרד החקלאות מוסמכים לבדוק ולאכוף את הוראות התוויות, ואילו לפקחי רט"ג, שנמצאים בשטח בעת ההדברה, אין כאמור סמכויות בנושא זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח מיעוט הפיקוח על השימוש בתכשירי ההדברה בשטח והסיכונים לחקלאים ולסביבתם הכרוכים בשימוש זה, יש לבחון אילו צעדים יש לנקוט כדי לשדרג את הפיקוח בתחום, ובכלל זה לבחון את האפשרות לאגם את המשאבים של משרדי הממשלה הנוגעים בדבר - החקלאות, הבריאות, הגנת הסביבה והתמ"ת - כדי להביא לידי הגדלת מצבת הפקחים וריבוי האמצעים שיעמדו לרשותם.
כן יש לפעול ליצירת תיאום וחלוקת סמכויות יעילה בין הגורמים השונים הפועלים בתחום.
פרסום תוצאות הבדיקות של שאריות חומרי הדברה בתוצרת החקלאית : שיעור החריגות שמוצא משרד החקלאות בבדיקת השאריות בתוצרת החקלאית דומה, כאמור, לממוצעים העולמיים.
עם זאת ב -30% מן הדגימות שנטל משרד החקלאות בשנים האחרונות מצמחי התבלין (כגון פטרוזיליה, שמיר, כוסברה ונענע) נמצאו חריגות גבוהות מהמותר.
אף על פי כן משרד החקלאות אינו נוהג בשקיפות בעניין זה ואינו מפרסם את תוצאות בדיקותיו לציבור הרחב.
משרד החקלאות הסביר בתשובתו כי שיעור החריגות הגבוה בצמחי התבלין דומה לשיעורן במדינות העולם המערבי.
לדבריו, הדבר נובע מכך שליצרניות תכשירי ההדברה אין עניין כלכלי בפיתוח תכשירים לפלח שוק קטן זה, ומספר התכשירים הרשומים לשימוש בו קטן.
כדי להתמודד עם הבעיה יזם משרד החקלאות תכנית התומכת ברישום תכשירי הדברה לצמחי התבלין, ומאז מספר התכשירים המתאימים הולך וגדל.
עוד הסביר משרד החקלאות כי שטיפת התוצרת אינה מגנה מפני שאריות חומרי הדברה אלא תורמת להיגיינה הכללית בלבד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הח קלאות כי תשובתו מדגישה את הצורך שתוצאות הבדיקות של שאריות חומרי ההדברה, ובייחוד בצמחי התבלין, יובאו לפני הציבור.
משרד הבריאות מוצא גם הוא חריגות ניכרות בדגימות הנלקחות מצמחי התבלין, וגם בתחום זה שיעור החריגות שמעלה משרד הבריאות בבדיקותיו גבוה מן השיעור שמע לה משרד החקלאות.
יצוין כי גם משרד הבריאות אינו מפרסם את תוצאות בדיקותיו לציבור הרחב.
המשרד להגנת הסביבה 489 .
לדעת משרד מבקר המדינה על משרדי החקלאות והבריאות לנהוג בשקיפות ולפרסם בתיאום ובסדירות את תוצאות הבדיקות של שאריות חומרי ההדברה בתוצרת החקלאית, ובייחוד לגבי צמחי התבלין.
עד תיקון המצב על משרד החקלאות לייחד מאמץ להדרכת החקלאים המגדלים צמחי תבלין להפחית בריסוסים ולאכיפה מוגברת כדי לצמצם את תופעת החריגות בצמחים אלה.
משרד הבריאות מסר בתשובתו מאוקטובר 2011 כי "בימים אלה" הוא עומד לפרסם את תוצאות הבדיקות באתר המשרד.
השימוש בחומרי הדברה בידי החקלאים .
בענפים רבים בחקלאות בישראל הופנמו היתרונות הנובעים מגודל.
נוסף על כך, פרישת חקלאים מהענף בדור האחרון חוללה תמורה בתחום גידולי השדה והמטעים, ובכלל זה מעבר מעיבוד של חלקות קטנות לעיבוד של שטחים גדולים בידי חקלאים או בידי חברות עיבוד שהוק מו לכך.
הרגולציה הסביבתית על כל היבטיה, ובייחוד בתחום ההדברה, נוחה יותר לאכיפה ככל שהגופים גדולים יותר ופחותים במספרם.
כך, למשל, בחלקות גדולות מדבירים באמצעות חברות של מדבירים מורשים המתמחים בכך.
אולם בחקלאות הצמחית, אשר להערכת מנכ"ל משרד החקלאות מספר העוסקים בה מוערך ב - 9,000 -10,000 חקלאים, עדיין יש אלפי חקלאים המדבירים את חלקותיהם בעצמם גם בהיעדר ידע מספק ובלי להקפיד על נוהלי עבודה ובטיחות.
העוסקים ברעלים בכמויות ובריכוזים הגבוהים מן הקבוע בתקנות החומרים המסוכנים (סיווג ופטור), התשנ"ו- 1996 , שהם מרבית המדבירים במגזר התברואי (קרי - הלא חקלאי), חייבים ברישוי להדברה מאגף לחימה במזיקים במשרד מכוח תקנות רישוי עסקים (הדברת מזיקים), התשל"ה - 1975 , וכן בהיתר רעלים, שבו קובע אגף חומרים מסוכנים כללים לפעילותם מכוח חוק חומרים מסוכנים.
הרישוי ניתן רק לאנשים שהוכשרו הכשרה מקצועית, עמדו בבחינות ומשתתפים בימי עיון באופן סדיר.
מדביר מורשה בתחום התברואי יבצע רק פעולות הדברה שמתאימות לסוג הרישוי שברשותו.
בתחום החקלאי, לעומת זאת, הן בתקנות החומרים המסוכנים (סיווג ופטור) דלעיל והן בתקנות הגנת הצומח נקבעו פטורים ספציפיים לשחרור חקלאים מחובת קבלת ההיתרים בנסיבות מסוימות.
פעמים רבות גם כאשר הפטורים אינם חלים אין אכיפה של ההוראות האמורות בקרב ציבור החקלאים.
לפיכך אלפי חקלאים רוכשים תכשירי הדברה מדרגות רעילות שונות, מאחסנים אותם ומשתמשים בהם בתדירות גבוהה ובכמויות גדולות ללא הכשרה.
על פי תקנות הגנת הצומח (קיום הוראות תווית אריזה), התשל"ז - 1977 , על החקלאים לפעול על פי הוראות התווית המוצמדת לאריזות התכשירים.
כאמור לעיל, לנוכח השטח החקלאי הגדול, מספר החקלאים הרב ומיעוט הפקחים ממשרדי הממשלה הנוגעים בדבר, כמעט אין פיקוח על כך.
יוצאי דופן בעניין זה הם תכשירים מעטים רעילים מאוד, אשר השימוש בהם חייב להיעשות בידי מדבירים בעלי הכשרה מיוחדת, רישיונות עסק והיתרי רעלים.
עם זאת חברת 490 דוח שנתי62 .
הדברה בעלת כל ההיתרים הנדרשים יכולה להעסיק פועלים שיבצעו בפועל את ההדברה בתכשירים אלו אף אם לא הוכשרו והוסמכו לכך.
זאת ועוד, השימוש בחומרי הדברה מחייב ידע, מיומנות ונקיטת אמצעי בטיחות.
תקנות הבטיחות בעבודה (עובדים בחומרי הדברה), התשכ"ד - 1964 , קובעות כי לא יבצע עובד פעולות מסוימות בחומרי הדברה המצוינים בתוספת לתקנות בטרם הודרך בדבר הסיכונים ואמצעי הזהירות שיש לנקוט בעבודות אלה.
לפי התקנות הללו, "מבצע הדברה" הוא מי שקיבל עליו לבצע את פעולות ההדברה, לרבות החקלאי עצמו, האחראי למילוין של הוראות התקנה.
בפועל חרף האיסור לבצע עבודות בחומרי הדברה ללא הדרכה מתאימה, לא נקבע מנגנון לקיום הדרכת חובה כאמור כדי להבטיח את מילוי התקנה.
מש רד החקלאות מקיים ימי השתלמות לחקלאים בנושאי ההדברה, אולם החקלאים אינם מחויבים להשתתף בהם והיענותם להזמנה דלה.
למשל, בינואר 2011 פרסם משרד החקלאות הודעה על חמישה מחזורי השתלמויות, מפברואר עד יוני, למי שמדבירים בתכשירים לחיטוי קרקע, אך בפועל עד יולי 2011 התקיימו רק שתי השתלמויות ושלוש בוטלו מחוסר היענות, וממרץ 2010 עד מרץ 2011 השתתפו רק כ -80 חקלאים בהשתלמויות בנושא זה.
יוצא אפוא שבהדרכות שמארגן משרד החקלאות בנושא ההדברה משתתפים רק חלק מהחקלאים שהם "מבצעי ההדברה" משום שלא חלה עליהם חובת ההשתתפות.
כך נחשפת אוכ לוסיית החקלאים לסיכונים בלתי מבוקרים ללא הדרכה מונעת מספקת.
לשם השוואה, בכל מדינה בארצות הברית חלה חובת הסמכה של המשתמשים בחומרי הדברה; בכל מדינה יש מערכת הכשרה לקבלת רישיון להדברה לפי התמחויות (לצמחים, לבעלי חיים, למדשאות, לזרעים וכו') וההשתלמויות נעשות במכללות ובאוניברסיטאות; התעודה תקפה לחמש שנים, וחידושה מחייב הכשרה נוספת; ההכשרות עוסקות, בין היתר, בנושאי בטיחות, בעזרה ראשונה, בניטור ובטיפול באריזות ובתשטיפים.
משרד החקלאות השיב למשרד מבקר המדינה כי כמה מתכשירי ההדברה התברואיים נמנים עם הקבוצות הכימיות הנוהגות בחקלאות, ואף על פי כן תושבים המדבירים בבתיהם יכולים לרכוש מאות מוצרי הדברה לשימושם בלא רישיון, פיקוח והכשרה מקצועית.
לדבריו, המחוקק פטר את החקלאים המרססים בשטחם מחובת היתר הרעלים, ואין זה מעשי להחיל על חקלאים המשתמשים בכמות כלשהי של חומרי הדברה חובה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי אין מקום לגזור גזרה שווה משימוש בתכשירי הדברה ביתיים ושימוש בתכשירים לחקלאות, שכן יש שוני רב בכמות הנצרכת, בתדירות השימוש ואף ברעילות התכשירים.
כך, למשל, תכשירים (על בסיס זרחנים אורגניים) שנאסרו לשימוש בבתים עדיין משמשים בחקלאות.
על כן יש להבחין בין שני המגזרים בכל הנוגע להכשרות וההסמכות הנדרשות לשם שימוש בתכשירים.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין להשלים עם המצב הקיים, שבו מתבצעות פעולות הדברה נרחבות בחומרים רעילים בידי חקלאים שלא הוכשרו לכך כיאות.
לפיכך יש לשקול אילו אמצעים לנקוט בנושא, ובכלל זה לבחון אפשרות לצמצום הפטורים הקבועים בתקנות, או לחלופין לשקול להתנות - בהדרגה, במשך שנים אחדות - את עיסוקו של חקלאי ברכישה של חומרי הדברה, בהובלתם, בשיווקם, באחסונם ובשימוש בהם בהכשרה, בהסמכה וברישוי.
חלופה זו, כקודמתה, מחייבת עשיית שינויים בתקנות החומרים המסוכנים ובתקנות הגנת הצומח.
אשר לשימוש בחומרים לחיטוי קרקע - יש לשקול לחייב את החקלאי המדביר גם בהחזקת היתר רעלים מאגף חומרים מסוכנים במשרד להגנת הסביבה, או לחלופין לקבוע כי השימוש בחומרים אלה ייעשה אך ורק בידי מדבירים מורשים.
משרד החקלאות השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא מאמץ את ההמלצה שלפיה רק מדבירים מוסמכים יורשו להשתמש בחומרי חיטוי קרקע, כפי שיפורט בהמשך הדברים.
משרד התמ"ת השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא תומך בפעולה בין -משרדית שתביא לקביעה משותפת של המשרדים, בהובלת משרד החקל אות, בדבר ההסמכות הנדרשות לשימוש בחומרי הדברה, לרבות הדרישות לקבלת כל הסמכה.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא אינו הגורם המתאים לביצוע הדרכות והסמכות במגזר החקלאי, וראוי שהדבר יבוצע בידי משרד החקלאות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי מן הראוי שישתתף בהדר כות ובהסמכות בתחום ההדברה, לרבות ההדברה החקלאית, מכוח אחריותו לחוק חומרים מסוכנים וכי פקחי רט"ג העובדים עבורו עושים זאת ממילא.
היבטים רבים של פעילות ההדברה אינם מנוהלים בידי משרדי הממשלה הנוגעים בדבר.
משרדי הממשלה אינם מבצעים רישום של הפעילות בנושא ההדברה או מעקב אחריה, ואין ברשותם מאגר מידע הכולל, למשל, את הפרטים האלה: זהות הקונה, החומר הנרכש ודרגת רעילותו, כמותו, תכלית השימוש בו, השטח שירוסס וגידוליו; המרסס אינו נדרש לנהל יומן ריסוסים 33 (כמקובל אצל חקלאים שמייצאים תוצרת חקלאית); אין בדיקה של ההיערכות לב יצוע הריסוס והריסוס עצמו לפי התקנות הקיימות; ואין כמעט פיקוח על הטיפול של החקלאים בשאריות חומרי ההדברה ובאריזותיהם.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי כיום אין מאגר מידע במשרד לעניין חומרי הדברה המיועדים לשימוש במגזר החקלאי.
עם זאת מכירה של כמות מסוימת של חומרי הדברה 34 חייבת ברישום בפנקסי הרעלים של המוכרים ובפועל מבוצעת אכיפה בחנויות לחומרי הדברה.
משרד החקלאות הסביר בתשובתו מנובמבר 2011 "כי ניהול הדברה "מלמעלה אינו קיים בעולם, אך הוא מקדם תכניות של הדברה מרוכזת המתבססות על התארגנות אזורית ותומך בהן.
בתשובה נו ספת מדצמבר 2011 הסביר משרד .
יומן המציין את השטח, הגידול, תכשיר ההדברה, כמותו, ומועד השימוש בו 34 הגדולה ממינימום שנקבע בתקנות חומרים מסוכנים (סיווג ופטור), התשנ"ו- 1996.
החקלאות כי הוא יזם את החוק לפיקוח על ייצור הצמח ושיווקו, התשע"א- 2011 , שאושר בכנסת באוגוסט 2011 .
מטרתו של החוק היא להבטיח אספקה של תוצרת חקלאית טרייה העומדת בתקנים של איכות ובטיחות, ותחולתו תהיה בחלוף שנה מיום פרסומו.
מכוח תקנות של חוק זה יהיה אפשר לחייב את כל החקלאים לנהל יומן ריסוסים ויומן משק, אשר יאפשרו לבדוק את תחום ההדברה גם לאחר מעשה ולנהל את ההדברה בשטחים החקלאיים "מלמעלה".
לדעת משרד מבקר המדינה, התקנת התקנות האמורות תסדיר בטווח הקצר במידה רבה את ניהול ההדברה בשטח החקלאי.
עם זאת על המשרד ועל משרד החקלאות לתת את הדעת גם לניהול השיווק של חומרי ההדברה: כיום המשרד יכול לבדוק ולבצע אכיפה בחנויות רק לגבי תכשירים המיועדים לשימוש תברואי שהוא מאשר שהם כ -14% בלבד מכלל התכשירים.
בה בעת אין בקרה של שני המשרדים על המצב הקיים בו כל אזרח יכול לרכוש תכשיר הדברה חקלאי 35 , לרבות תכשיר רעיל מאוד, ולהשתמש בו בביתו, ואילו מדביר מורשה מנוע מלרכוש תכשיר זה ולהשתמש בו לצרכי תברואה.
היעדר ניהול הידע, היעדר הכשרות והיעדר בקרה ופיקוח מספקים תורמים לכשלים, לעתים מסוכנים מאוד, לרבות אי-מניעת פעולות לא חוקיות של חקלאים בשימוש בחומרי ההדברה.
להלן דוגמאות: (א) תקנות בריאות העם (התקנת מכשיר מונע זרימת מים חוזרת), התשנ"ב - 1992 , מחייבות ניתוק מוחלט בין מערכת מי ההשקיה למערכת אספקת מי שתייה36 .
באוגוסט 2007 אירעה במושב מסוים תקלה חמורה: פורמלין אשר יושם באמצעות מערכת ההשקיה בחממות חדר לבתי המגורים במושב משום שמערכת ההשקיה לא הייתה מנותקת ממערכת מי השתייה.
ביוני 2007 אירע אירוע דומה במושב אחר בשעה שחקלאי החדיר חומר הדברה למערכת המים בשדה שלו.
מאחר שלא הותקן שסתום "אל חוזר" בין מערכת ההשקיה למערכת מי השתייה, חדר תכ שיר ההדברה אל בתי התושבים.
בעקבות המקרה הזה הורה משרד הבריאות להפסיק את השימוש במי השתיי ה לתשעה ימים, ובבדיקה של השירותים להגנת הצומח התברר כי החקלאי השתמש בחומר הדברה שאסור להשתמש בו לירקות בשדהו.
(ב) ביוני 2005 ריסס רפתן באחד הקיבוצים 260 פרות חלב בחומר הדברה כנגד זבובים.
בתוך כשעה מתו 180 פרות.
בבדיקה של השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות התברר כדלהלן: הרפתן ריסס את הפרות בחומר ממשפחת הזרחנים האורגניים אשר לא השתמש בו קודם לכן; החומר מיועד לפעול כנגד נמלים ותיקנים ואינו מיועד לריסוס בעלי חיים; תוקפו של החומר פג שנה קודם לכן; החומר אושר בידי המשרד להגנת הסביבה לשימוש במבנים ובמקומות פתוחים ולא על בעלי חיים; החומר מותר לשיווק לבעלי היתרי רעלים מהמשרד להגנת הסביבה בלבד; החומר רוסס בריכוזים הגבוהים פי 9-18 מנתונים של ארגון הבריאות העולמי לשימוש בחומר זה.
80 פרות ניצלו באירו ע זה הודות לטיפול וטרינרי דחוף, והיה צורך להשמיד תנובת חלב של כ- 7,000 ליטר מאותו היום.
למשל, תכשיר ליישום על צאן 36 כדי למנוע חדירה של חומ רי הדברה, חומרי דישון ומי קולחין המשמשים להשקיה, למערכת מי השתייה.
המשרד להגנת הסביבה 493 .
כשבועיים לאחר האירוע אישרו השירותים הווטרינריים את המשך שיווק החלב מרפת זו.
(ג) בדצמבר 2008 נמצא כי בשטח של יותר מ- 20,000 דונם בשדות של גידולי שדה בנג ב הצפוני פוזרו כמויות גדולות של תכשיר נגד מכרסמים, פי 3-5 מן הקבוע בהוראות התווית.
כמו כן בשטח הגובל בחלקה אורגנית נמצאו אריזות ריקות רבות של חומרי ההדברה שהושלכו.
על פי הדוח של פקח רט"ג, "פיזור של רעל מסוכן, בכמות כזו, עלול לגרום לפגיעה חמורה במערכת האקולוגית בסביבה כתוצאה מהרעלות שרשרת.
במיוחד יש חשש לפגיעה באזור הרגיש של שמורת הטבע.