HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד הבריאות סירב לשלול את רישיון היצרן של המשחטה וטען שהוא פועל לפי תקנות שונות מאלו של משרד החקלאות, ו לפי תקנותיו שלו אין צורך לשלול את רישיון היצרן.
בסופו של דבר, המשיכה המשחטה לפרק עופות בלי שמשרד החקלאות יפקח על מקור העופות ועל שלב העיבוד הראשוני, על אף שהמפעל לא עמד בדרישות הסף שהוא קבע.
מחלבה מסוימת ייצרה גם לשוק המקומי וגם לייצוא, ועל כן פיקחו עליה גם משרד הבריאות וגם משרד החקלאות.
בשנת 2011 התגלו במחלבה בעיות תברואה קשות בייצור החלב ובאחסונו, כגון: נמלים, זבובונים וחרקים ברחבי המפעל, עובש במקום האחסון, מוצרים חשופים וקורות מתפוררות.
לאחר בקרות חוזרות החליט משרד החקלאות בתחילת שנת 2013 לשלול מהמחלבה את היתרהייצוא לפי הסמכות הנתונה בידיו.
ואולם משרד הבריאות לא ביטל את רישיון היצרן למחלבה והתיר את שיווק המוצרים לשוק המקומי.
לדעת משרד מבקר המדינה, אי-סגירת ה של משחטת העופות והמשך הפעלת המחלבה בניגוד ל עמדת משרד החקלאות , ממחישים את ההשלכות הנובעות מהסתירות שיוצרו ת התקנות השונות של שני המשרדים : הנזק שנגרם בשל היעדרו של גורם סמכותי אחד שיחליט על תקינותו של מפעל מזון ותוצריו, הכשל ביכולת האכיפה והפגיעה העלולה להיגרם כתוצאה מכך בבריאות הצרכנים.
על משרדי הבריאות והחקלאות לתקן מצב בלתי נסבל זה.
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הפיקוח של הרשויותהמקומיות פקודת המזון מסמיכה וטרינר (עובד מדינה או וטרינר רשותי ) לפקח על מוצרי מזון מן החי שנמכרים בתחום שיפוטה של הרשות המקומית.
תקנות מחלות בעלי -חיים (שחיטת בהמות), התשכ"ד-1964, קובעות, כי "רופא וטרינרי של רשות מקומית יבדוק בבדיקת - משנה בשר גולמי שיובא לתחום שיפוטה של הרשות המקומית או איגוד ערים בהם הוא פועל ויאסור מכירת הבשר כל עוד לא נבדק על ידיו"18.
בדיקות משנה לדגים מתבצעות מכוחתקנות בריאות הציבור (מזון) (בדיקת דגים), התשמ"א-1981 , ובדיקות מוצרי עוף מעוגנות בחוקי עזר של הרשויות המקומיות.
המזון מן החי נבדק בכניסה לישראל וכן במעבר בין היישובים.
מטרת הבדיקה לבחון אם המזון עומד בסטנדרטים שנקבעו ולוודא שהמזון מן החי לא הוברח ממדינה אחרת או שהבשר לא נשחט במקום שאינו מאושר.
הפיקוח בנקודות הכניסה לישראל הוא באחריותם של משרד הבריאות ומשרד החקלאות, והפיקוח - בדיקות המשנה - בכניסה ליישובים הוא באחריותו של הווטרינר הרשותי שמבצע את הפיקוח בשביל משרד י הבריאות והחקלאות.
בדוח מבקר המדינה על "פיקוח על מוצרי מזון מן החי "19 ,צויןכי הווטרינרים הרשותיים בכמה יישובים בודקים את כלי הרכב המובילים תוצרת של מזון מן החי לתחומי היישובים בדיקה חלקית בלבד או שאינם בודקים אותם כלל, וכי אין גורם ממשלתי שבודק אם הווטרינרים הרשותיים מבצעים את משימת הפיקוח על המזון מן החי כנדרש.
על פי התקנות, בדיקות המשנה נעשות בכניסה לכל יישוב הנמצא במסלול הנסיעה בדרך מהמפעל אל נקודות השיווק , וכל בדיקה כזאת מחייבת את היצרן לשלם אגרת בדיקה.
לדעת משרד מבקר המדינה, הסדר גביית אגרת הבדיקה בעבור כל בדיקת מ ש נ ה של אותו מוצ ר בכניסה ליישובים, עלול ל "נפח" את תשלומי האגרה, והוא הליך בירוקרטי מסורבל ויקר שקשה להצדיקו.
הסדר זה גורם נזק ישיר ליצרן הן בשל המחיר הגבוה שהוא נדרש לשלם ו הן בשל העיכובים בהובלת המזון.
על שירות המזון ב משרד הבריאות , השירותים הווטרינרים במשרד החקלאות והרשויות המקומיות לבחון אפשרויות לייעול התהליך כדי להקל על הנטל הבירוקרטי ולהוזיל עלויות.
מן האמור לעיל עולה, שהפיקוח על המזון בעת הביקורת ובשנים הרבות שקדמו לה נמצא באחריותם של שלושה גופים בו-זמנית: משרד החקלאות, משרד הבריאות והרשויות המקומיות כשכל אחד מהם אחראי לפקח על שלב או שלבים במהלך ייצור המזון, ייבואו, ייצואו או שיווקו לצרכן.
גבולות האח ריות שבין שלושת הגופים והחפיפה ביניהם אינם ברורים דיים, ולכן חלק מהסדרי הפיקוח הם כפולים ודורשים אסדרה מחודשת.
18 בבדיקת המשנה מבוקרים מסמכי רישיון העסק של המוביל, בקרת הטמפרטורה בתא האחסון של המזון, תקינות המזון המובל בכלי רכב וכן מסמכים המעידים על מקור המזון ובהם גם רישיונו של יצרן המזון.
19 דוח שנתי64ג (2014 '), בפרק "פיקוח על מוצרי מזון מן החי", עמ999 .
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
ניסיונות להסדרת הפיקוח של משרד החקלאות ומשרד הבריאות באמצעות הקמת מועצה עליונה למזון .
באוקטובר 2004 החליטה ממשלת ישראללהקים מועצה עליונה למזון המשותפת למשרד החקלאות ולמשרד הבריאות 20, כדי שת תאם את המדיניות ואת פעולות הפיקוח, הבקרה והאכיפה של משרדי הבריאות והחקלאות בכל הנושאים הקשורים לשרשרת הטיפול במזון.
בינואר 2005 הוקמה המועצה.
עם חבריה נמנו המשנה למנכ"ל משרד הבריאות ואנשי מקצוע מרכזיים בתחום המזון במשרד החקלאות ובמשרד הבריאות.
משנת 2011 'עמד בראשה פרופ רענן שמיר.
בביקורת עלה, כי במשך ארבע שנים - משנת 2011 ועד מועד סיום הביקורת - התכנסה המועצה שלוש פעמים בלבד, וזאת בין שנת 2011 ליוני 2013 .
בסיכום הדיון מיוני 2013 נקבע, שהגורמים המקצועיים של משרדי הבריאות והחקלאות יגבשו הסכמות בנוגע לחלוקת הסמכויות "תוך חודש ימים", כלומר עד יולי 2013 ; למרות זאת לא גובשו הסכמות 21 .
באפריל 2014 התפטר יו"ר המועצה משום שלדבריו "חשתי שאין ביכולתי לסייע", ומאז שני המשרדים האחראים למינוי יו"ר למועצה לא מינו לו מחליף.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות, למשרד החקלאות ולמועצה העליונה למזון, כי מאז הקמת המועצה לפני יותר מעשר שנים הייתה פעילותה חסרת תכלית - היא התכנסה פעמים מעטות ולא הסדירה את התיאום בין שני המשרדים בנוגע לפיקוח ו לבקרה על שרשרת הטיפול במזון, וגם לא עמדה ביעד שקבעה לעצמה ביוני 2013 בנוגע לגיבוש הסכמות בתוך "חודש ימים".
כתוצאה מכך המשיך להכביד הנטל הבירוקרטי, ונגרמו הוצאות מיותרות בשל כפילות מנגנוני הפיקוח והכשל בפיקוח על איכות המזון.
הסדרת תחום הפיקוח על המזון באמצעות שינוי החקיקה והקמת רשות לאומית למזון .
הליקויים שהובאו לעיל לא נעלמו מעיני משרד הבריאות והביאו לידי כך שנעשו פעולות כדי להסדיר את הטיפול בפיקוח על המזון של משרד הבריאות ושל משרד החקלאות, הן באמצעות שינויי חקיקה והן באמצעות ניסיון להקים גורם מרכזי אחד - רשות לאומית שתטפל באופן מערכתי וכולל בתחום זה.
20 החלטת ממשלה2630 מ-21.
21 ,בנוגע לתפקוד המועצה העליונה למזון ראו גם מבקר המדינה דוח שנתי 59 ב(2009 ), בפרק "הפיקוח על מזון לבעלי חיים", עמ' 794 .
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 שינויי חקיקה בתחום המזון במהלך השנים וגם בעת הביקורת נשענת פעילות הפיקוח של המשרד בתחום המזון על חקיקה הנוגעת למצבי חירום - חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי"ח-1957 , והצווים הרבים שנחקקו מכוחו; הם הבסיס החוקי העיקרי לפיקוח על יצרני מזון, על יבואני המזון ועל , התשמ"ג]נוסח חדש[ )משווקיו דרך החקיקה המושתתת על פקודת בריאות הציבור (מזון- 1983.
בשנת2012 החל המשרד לגבש הצעת חוק כוללת שמטרתה להסדיר, להגביר ולחזק את כלל פעילות הפיקוח על ייצור מזון, ייבואו לארץ ושיווקו.
החוק אמור להחליף את פקודת המזון ואת הצווים שמכוח חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי"ח-1957.
החוק החדש למזון נועד, בין השאר, להתאים את פעילות הפיקוח על המזון בישראל לחקיקה מקבילה במדינות המערב כך שתחול על כל שרשרת הטיפול במזון משלבי ייצורו ועד שיווקו; להקל על יבואנים בהפחתת בדיקות המזון בנקודות הכניסה לארץ; להגדיל את אמצעי הענישה על יבואנים שאינם פועלים לפי הכללים; ולהסדיר את סמכות המדינה לגבות אגרות22.
בחודש נובמבר2015 נחקק החוק החדש למזון: הגנה על בריאות הציבור (מזון) התשע"ו- 2015 .
על פי האמור בחוק בסעיף שכותרתו "מטרה", החוק נועד להסדיר, בין היתר, את אחריותו "של יצרן מזון ויבואן מזון, את הפיקוח על ייצור המזון ועל ייבואו.
, להסדיר את אחריותו של משווק מזון וחובותיו, דרך ייבואו ועד מקום המכירה ישירות לצרכן.
, לקבוע אמות מידה לאיכות, תקינות, ובטיחות המזון בישראל, בהתאם למקובל באסדרה במדינות המפותחות.
במגמה לאפשר זמינות והנגשה של מגוון מזון בעלויות סבירות לכלל הציבור, תוך שמירה על בריאות הציבור".
לדעת משרד מבקר המדינה הליקויים שעלו בדוח ביקורת זה ממחישים עד כמה חיוני להשקיע משאבים כדי להקפיד על אכיפתו של החוק החדש למזון כדי שתחום המזון יהיה מפוקח באופן סדור ומערכתי.
ניסיון להקמת רשות לאומית למזון .
היעדרו של גורם מפקח מרכזי אחד בולט למשל בחוסר התיאום בין גורמי הפיקוח השונים; בהיעדר בסיס נתונים משותף המבוסס על הנתונים של גורמי הפיקוח; בהוראות רגולטוריות סותרות של משרדי הממשלה; בליקויים באכיפה ו בהיעדר כוח הרתעה; וכן במחלוקות שמתעוררות בנוגע לנטילת האחריות על תקלות חמורות.
הצורך בהקמת רשות לאומית למזון עלה כבר בשנות השישים של המאה העשרים 23 .
באותם ימים הגישה הוועדה הבין-משרדית לייעול משרדי ממשלה דוח ובו פרק הדן בפיקוח על .
22 ראו גם את החלטות הממשלה בנושא זה: החלטה 5176 מ-21.
12 ; החלטה 1169 מ- 12.
23 ממסמכי המשרד עולה, כי המונח רשות כשלעצמו יכול לחול הן על תאגיד סטטוטורי והן על יחידה פנים-ממשלתית.
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המזון24 .
גם ועדות מקצועיות הצביעו על ליקויים רבים בתחום.
במהלך השנים הונחו על שולחן הכנסת הצעות חוק פרטיות בנושא זה, אך אף אחת מהן לא התקבלה.
על פי הדוח של ועדת ארגון "אמון הציבור" לפיקוח על תחום המזון משנת 201225, מדינות רבות, ובהן מדינות האיחוד האירופי, עברו בעשורים האחרונים לריכוזיות בפיקוח על תחום המזון.
עם זאת, גם במערכת פיקוח ריכוזית אין מנוס מביזור חלק מפעולות הבקרה, שכן הפעילות בתחום המזון מתקיימת בפריסה ארצית, וישנם הבדלים ניכרים בין שלבי הייצור השונים הדורשים פיקוח.
באירופה אומץ הדגם של גוף אחד המרכז את הסמכויות, הידע והיכולות המקצועיות ומאציל סמכויות לפי כללים מוגדרים לרשויות ולגורמי בקרה.
לעומת זאת, מודל הפיקוח האמריקני ( FDA)26 על תחום המזון נחשב למבוזר ביותר בעולם , ולא פחות מארבע רשויות שונות מחלקות ביניהן את הפיקוח עליו.
בדוח של ארגון אמון הציבור הובאו דוגמאות למודל אפקטיבי של הקמת רשות לאומית למזון.
באירלנד למשל, הוקמה רשות מזון מרכזית ( FSAI )ׁ27 המרכזת את סמכויות הפיקוח, האכיפה וקביעת המדיניות.
מודל אחר יושם בבלגיה: במקום שלושה גורמי פיקוח מרכזיים - מערך הפיקוח על מזון במשרד הבריאות, מערך דומה במשרד החקלאות והמכון לבקרה וטרינרית - הוקמה רשות ארגונית אחת הכפופה לשר הבריאות.
בפינלנד בוצע מהלך דומה : הרשות פועלת בתור גוף עצמאי במערך האדמיניסטרטיבי של משרד החקלאות.
בקנדה הסוכנות לפיקוח על המזון ( CFIA)28 ,שבאחריותו של שר החקלאותמאחדת את כל הרשויות העוסקות בפיקוח על כל שלבי הייצור, הייבוא והייצוא של מזון טרי ומעובד מן החי ומן הצומח.
על פי מסמך אחר גם בדנמרק יש מודל של ריכוזיות בנוגע למוצרים מן החי - FVO29 .
שבאחריותו של משרד החקלאות, והוא משמש רגולטור יחיד שמבצע אכיפה פעילה30 .
בשנת2011 הצהיר מנכ"ל משרד הבריאות דאז, פרופ' רוני גמזו, על כוונתו לקדם את הקמתה של רשות מזון ארצית במשרד הבריאות.
הוכנו גם שתי הצעות חוק: הצעת חוק רשות מזון מרכזית, התשע"א -2011 ,, שהגיש ח"כ חיים כץ, יו"ר ועדת העבודה, הרווחה והבריאות דאז והצעת חוק רשות המזון הלאומית, התשע"ב-2012 .
, שהכין משרד הבריאות מבדיקת מסמכי המשרד שעסקו בשאלת הצורך בהקמת רשות לאומית למזון עלה, כי תכלית הקמתה היא השגת שיתוף פעולה בין משרדי הממשלה, הרשויות המקומיות ומוסדות וארגונים אחרים העוסקים בתחום המזון ותיאום ביניהם; גיבוש הנחיות מקצועיות באמצעות ועדות מקצועיות בין-משרדיות בנוגע לייצוא וייבוא של מזון וכד'; ייעוץ למשרדים בתכנון משימות המיועדות לקיום מזון בטוח (בדיקות מעבדה, פיקוח וכו') עידוד אחידות בפיקוח ובבדיקות; גיבוש מדיניות לאומית להבטחת בטיחותו ואיכותו של המזון.
24 הוועדה הבין-משרדית לייעול משרדי הממשלה, "פיקוח על טיב המזון" (13.
) 25 ארגון אמון הציבור הוא ארגון ללא מטרות רווח הפועל בתור עמותה רשומה משנת2006 , .
ומטרתו לקדם נורמות של הוגנות במשק הישראלי 26 FDA - Food and Drug Administration - מינהל המזון והתרופות האמריקני המורכב מחמש יחידות משנה.
המינהל אחראי לפיקוח ולרגולציה של מוצרי מזון - מלבד בשר וביצים, הנבדקים בידי משרד החקלאות - תרופות, מוצרי קוסמטיקה, מכשור רפואי, תוצרי דם, מוצרי טבק ומכשירים המקרינים גלים אלקטרו-מגנטיים.
27 (FSAI Website) - Statement of Strategy - Food Safety Authority Of Ireland 28 Canadian Food Inspection Agency 29 Food Veterinarian Office - country profile Denmark 2015 - (FVO Website) 30 מסמך שכתב ביולי2015 ד"ר סרחיו דולב, מנהל המחלקה לפיקוח על מזון מן החי בשירותים הווטרינריים שבמשרד החקלאות.
שם המסמך הוא "הפיקוח הווטרינרי על מוצרים מהחי בישראל", והוא נכתב עם הסטודנט מר דניאל בידרמן במסגרת לימודי מוסמך ללימודי מדיניות ציבורית באוניברסיטה העברית בירושלים.
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 יש לציין שלפי ההסכם הקואליציוני לכינון הממשלה השלושים וארבע שנחתם בין סיעת "הליכוד" לסיעת "כולנו" באפריל 2015 , הממשלה הייתה אמורה להקים בתוך30 יום ממועד כינונה צוות מקצועי שיגבש תזכיר חוק להקמת רשות מזון לאומית ולהגיש אותו לכנסת בחוק ההסדרים לשנת 2016 .
בהסכם נקבע בין היתר, שהרשות תורכב מהיחידות הקיימות במשרדי הבריאות, החקלאות והכלכלה העוסקות בתחום זה לפי סמכויותיהן; היא תחל לפעול בתוך זמן קצר מאוד, ולא יותר משנה ממועד כינונה של הממשלה - דהיינו עד אפריל 2016 .
לכל היותר משרד מבקר המדינה ממליץ לממשלה לבחון בחיוב את הצורך ב מרכוז סמכויות הבקרה והפיקוח על המזון בידי גוף אחד, למשל רשות מזון לאומית 31.
חלוקת סמכויות בידי גורמים רבים פוגעת ביעילות, מייקרת את פעולות הפיקוח, מגבירה את הנטל הבירוקרטי , ובסופו של דבר גם מעלה את מחירי מצרכי המזון.
בתשובתו מדצמבר 2015 מסר משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה, כי החוק החדש למזון ייתן מענה למרבית הליקויים שהעלתה הביקורת שעשה משרד מבקר המדינה בתחום המזון.
בין השאר נקבעה בו חלוקת סמכויות חדשה באופן שבמעטפת מבנית אחת יפקח רגולטור אחד בלבד.
משרד המשפטים מסר בתשובתו מנובמבר 2015 , כי הסדרת תחום המזון תיעשה על פי החוק החדש למזון ולא מכוח חקיקת חירום.
עם זאת, צווים ישנים מכוח חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי"ח-1957 שיש עדיין צורך בהם, יישארו בתוקף מכוח הוראה מיוחדת שנקבעה בחוק החדש.
מרכז השלטון המקומי מסר בתשובתו מנובמבר 2015 , כי החוק החדש למזון כולל הסדרה של הפיקוח הווטרינרי, כשבין היתר, יתייתר הצורך בבדיקות המשנה האמורות.
משרד החקלאות מסר בתשובתו בדצמבר 2015 , כי יוקם תאגיד ממשלתי להעסקת מפקחים במשימות פיקוח על ייצרני מזון מן החי במפעלים, ותבוטל העסקתם בידי רשויות מקומיות ומועצות ייצור.
לדעת משרד מבקר המדינה, אמנם תכליתו של החוק החדש למזון להסדיר את הפיקוח על ייצור מזון, ייבואו לארץ ושיווקו , ואולם הוא אינו מייתר את הצורך שהטיפול עצמו יתבצע על ידי גוף מרכזי אחד - רשות לאומית למזון.
רשות כזאת תרכז את סמכויות הפיקוח, תכין מאגר נתונים ומידע אחיד, תאציל סמכויות ניהול, פיקוח ואכיפה מתוך ראיי ה מקיפה של תחום המזון כולו , שהוא דינמי ומתפתח, ותבטיח בכך את השמירה על בריאות הציבור.
מן הראוי שהממשלה תשקול את הצורך בהקמת רשות מזון לאומית במודלים אפשריים שונים 32 ,.
זאת כדי להסדיר בין היתר, את טיפול המשרדים בבעיות שעלולות לעלות בעתיד, והחוק החדש למזון עדיין לא נתן דעתו עליהם.
31 ,כאמורהגוף המקביל בארה"ב אחראי לפיקוח על תחומים נוספים, כגון תרופות, מוצרי קוסמטיקה, מכשור רפואי ועוד.
32 תאגיד סטטוטורי או יחידה פנים-ממשלתית (שתוקם על פי חוק או שלא על פי חוק).
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ליקויים בתהליכי הפיקוח בשלב השחרור של מזון מיובא .
פיגור בזמני הטיפול בנמלים .
מזון מיובא עובר תהליך של בקרה ופיקוח בידי שלוחת שירות המזון בנמל, ובמהלכו נבדקות דגימות מזון מיובא במעבדות לבריאות הציבור או במעבדות פרטיות (ראו להלן).
עיכוב בשיווק מזון מיובא עלול לגרום ליבואנים הפסדים כלכליים שייקרו את עלות המוצר לצרכן.
כדי לצמצם את זמן שהיית המוצרים בנמלים עד שחרור הסחורות, שירות המזון קבע יעדים לפרקי זמן של מתן מענה בטיפול בפניות לסוגיהן, כגון: משלוחי מזון - בתוך 48 שעות מזמן הגשת הבקשה; דגים קפואים - ביצוע דיגום בתוך שבעה ימי עבודה ממועד הגשת הבקשה ושחרור המשלוח מן הנמל בתוך שלושה ימים ממועד קבלת תוצאות בדיקות המעבדה; דגים טריים - בתוך ארבע שעות מזמן הגעת המשלוח לנמל.
במסמך ממאי 2014 סיכם שירות המזון את הנתונים הנוגעים לביצוע היעדים שהוא קבע; בין השאר, שירות המזון הציג נתונים על שיעור הבקשות החורגות מהיעדים המצטברים מתחילת השנה כדלקמן: באותו חודש הוגשו כ- 1,200 בקשות לשחרור מזון רגיש וכ- 3,000 בקשות לשחרור מזון רגיל33 .
לפי המסמך הסתיים הטיפול בכ-600 בקשות (כ- 50% ) לשחרור מזון רגיש באיחור ממוצע של5.
1 ,ימים והטיפול בכ-950 בקשות (כ - 30% ) לשחרור מזון רגיל הסתיים בממוצע לאחר 3.
עיכוב בשחרור מזון מיובא גורם הפסדים כספיים ליבואנים עקב תשלום דמי החסנה, שינוע מכולות לנמל אחר (ראו בהמשך) וקיצור פרק הזמן שבו ניתן לשווק את המזון לפני שיפוג תוקפו.
בשנים האחרונות התקבלו במשרד הבריאות כמה תלונות על עיכובים ממושכים בשחרור מזון מיובא בחיפה.
מר מנדי זלצמן, מנכ"ל חברת נמל חיפה, כתב במאי 2015 לשר הבריאות הרב יעקב ליצמן, בין היתר, על הצורך למ זער את הפערים הגדולים שבין רמת השירות של שלוחת המשרד בחיפה ובין רמת השירות של שלוחת המשרד באשדוד המתבטאים אף בפיגור של עשרה ימים.
המנכ"ל הסביר שבעקבות מצב זה העבירו יבואנים שמשרדיהם נמצאים בצפון הארץ את מכולותיהם לפריקה בנמל אשדוד, כדי שיוכלו לשחרר את המזון המיובא לנמל אשדוד במהירות גדולה יותר.
יבואנים קבלו בינואר 2015 בפני הנהלת המשרד על כך שמזון שיש לשחררו בתוך 48 שעות עדיין לא שוחרר על אף שחלפו כבר שבעה ימים.
הם הדגישו בפנייתם שהעיכובים הממושכים גורמים נזקים ניכרים .
33 מזון רגיל: מזון עמיד מדף (מוצרים יבשים כגון פסטות, דגנים, חטיפים), קופסאות שימורים מסוימות ועוד.
בעניין מזון רגיש ראו הערה 4.
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
חברה המייבאת מזון בהיקף גדול שמשרדיה שוכנים בצפון הארץ, קבלה .
בשנת 2012 בפני הנהלת נמל חיפה, כי בשל עיכוב בשחרור המזון היא .
נאלצת לשלם סכומים ניכרים על החסנה, כך שנגרם לה נזק כלכלי .
מתמשך שעלול להביא לידי הפסקת פעילותה.
המשרד מסר בתשובתו מדצמבר 2015 שבשלוחת המשרד שבנמל חיפה נוצרים מפעם לפעם "צווארי בקבוק" שבגינם נוצרת חריגה מהעמידה בלוחות הזמנים, אך הם צומצמו באמצעות תגבור של כוח אדם.
המשרד לא ציין מהו היקף התגבור של כוח האדם וכיצד השפיע על לוח הזמנים לטיפול בשחרור המזון.
ריכוז שוטף של נתונים על פרקי הזמן שחולפים עד ביצוע השחרור בנמלים וניתוח הנתונים לצורך הפקת לקחים ואיתור נקודות תורפה, עשויים לסייע למקבלי ההחלטות להחליט בנוגע לפעולות שיש לנקוט כדי לצמצם ככל האפשר את העיכוב בשחרור המזון המיובא ולעמוד ביעדים שהמשרד קבע.
הביקורת העלתה שמלבד ריכוז נתונים מסוים שנעשה בשנת 2014 (כאמור לעיל), אין שירות המזון נוהג לרכז נתונים אלו באופן שוטף, כך שממילא אין לו כלי זמין שבאמצעותו יוכל לנתח נתונים, ולאתר את נקודות התורפה הגורמות עיכוב בטיפול.
זאת - כדי להפיק לקחים ולשפר את תהליכי הטיפול בשחרור המזון.
משרד מבקר המדינה מעיר לשירות המזון במשרד הבריאות, כי כבר בשנת 2012 העיר לו על ה צורך לרכז נתונים ולהפיק דוחות באופן שוטף34.
, ואולם כאמור השירות טרם עשה זאת בתשובתו מדצמבר 2015 מסר המשרד, כי במסגרת החוק החדש למזון "מתוכננות התאמות ותוספות למערכת הממוחשבת אשר יתנו מענה לריכוז הנתונים והפקת דוחות בהתאם".
נטל ביורוקרטי המוטל על יבואנים .
ליקויים באופן הטיפול של שלוחות שירות המזון בנמלים "נוהל ייבוא מזון רגיל - רישום מוקדם ושחרור מהנמל" של שירות המזון הארצי מפברואר 2004 , קובע את תנאי השחרור של מזון רגיל ומזון רגיש מתחנות ההסגר, את רישום הייבוא ואת הרישום המוקדם של המזון 35 ביחידת הייבוא בשירו ת המזון הארצי.
"נוהל ייבוא וטרינריה - הנפקת אישור ייבוא" של שירות המזון הארצי מיוני 2010 , קובע את המדיניות של היחידה הווטרינרית במשרד הבריאות בנוגע להליך ייבוא מזון מן החי ומגדיר את תהליכי הגשת הבקשה להנפקת אישורי ייבוא המזון והנגזרות התפעוליות ממנו.
34 ראו גםדוח שנתי 62 ב(2012 ,"), בפרק "הטיפול בצמצום הנטל הבירוקרטי בשירות הציבורי עמ' 3 .
35 רישום ייבוא: תעודה שבאמצעותה אפשר לייבא ולשחרר מוצרי מזון מקבוצת המזונות הרגילים.
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הביקורת העלתה, כי תהליכי הטיפול בשחרור מזון מיובא בנמל חיפה ובנמל אשדוד אינם אחידים.
בחינת התהליכים העלתה שבנמל אשדוד מתבצע תהליך מזורז של שחרור המזון, ואילו בנמל חיפה חורג הטיפול בשחרור של אותו סוג מזון מן הנהלים, והוא מחמיר וממושך יותר.
להלן כמה דוגמאות לחוסר אחידות בפעילותן של השלוחות: 1.
ייבוא דגים : הרופא הווטרינר באשדוד מאשר ליבואנים לגשת ולהביא בעצמם דוגמאות מהמכולה, בחיפה נוכחות הרופא בעת הבאת הדוגמאות היא חובה.
טיפול בתיק ייבוא : בשירות המזון בחיפה מטפל עובד אחד בלבד בתיק ייבוא מזון מתחילת התהליך ועד סופו בכל סוגי התיקים, ולא ניתן להעביר את הטיפול בתיק לעובד אחר.
בשירות המזון באשדוד אין מגבלה כזאת.
טיפול במסמכי ייבוא : שלוחת שירות המזון באשדוד מאפשרת להתחיל את בדיקותיה בלי הניירת הרשמית ולהסתמך על הצהרת היבואן שהמשלוח הגיע לנמל.
לעומת זאת - השלוחה בנמל חיפה מתחילה את בדיקותיה רק לאחר קבלת הניירת הרשמית.
בתשובתו מדצמבר 2015 מסר המשרד, כי תיקן את הליקוי וכי "הושוו התהליכים" בשתי השלוחות.
דרישות לבצע בדיקות שאין חיוב לבצען : שלוחת שירות המזון בחיפה מחייבת לבדוק בדיקות נוספות מלבד הבדיקות שמחייב משרד הבריאות.
בדיקת מזון רגיש : הוראות המשרד קובעות שיש לבדוק מזון רגיש פעם בשלושה חודשים, אך שלוחת שירות המזון בחיפה דורשת לקיים את הבדיקה בתדירות גבוהה יותר.
בתשובתו מדצמבר 2015 השיב המשרד כי נוהלי הייבוא מאפשרים למפקחים שיקול דעת מקצועי.
משרד מבקר המדינה מעיר לשירות המזון כי על אף שלמפקחים יש שיקול דעת מקצועי ראוי לגבש נהלים אחידים כדי למנוע אי-שוויון בהתנהלות כלפי היבואנים.
על שירות המזון לנתח את תהליכי העבודה בשחרור מזון מיובא, לבחון את הצורך לעדכנם, להסיר חסמים המעכבים את תהליכי השחרור ולוודא שכל עובדיו בנמלים פועלים באופן אחיד ובדרך הראויה ביותר לשמירה על בריאות הציבור.
תקנים ונהלים לייבוא מזון בארץ המחמירים יותר מאלו שבמדינות אחרות 1.
תקנים ונהלים מחמירים : שירות המזון פועל לפי תקנים ישראלים רשמיים ונהלים שגובשו במשרד בנוגע לבדיקת מזון מיובא.
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בביקורת עלה, כי במקרים מסוימים תקנים ונהלים בישראל מחמירים יותר מאלו המקובלים בארצות מערביות.
יודגש, כי ככל שהתקנים מחמירים יותר כך עולה גם הנטל הבירוקרטי הכרוך בהם, והדבר משפיע על התייקרות מחירי המזון.
לפיכך שומה על המשרד וגופים אחרים המעורבים בתקינה, כגון מכון התקנים, לבדוק אם ההחמרה אכן נדרשת וחיונית, האם היא אפקטיבית ותורמת לבריאות הציבור.
ייבוא מזון כחומר גלם והפיכתו למוצר צריכה בישראל : חומר גלם למזון מקבל אישור ייבוא לפי האישור שניתן לו במדינה שממנה הגיע.
ואולם, אם לאחר הגעתו לישראל נעשה בו שינוי כלשהו, כגון הוספת פרי הפטל במאפה או אפילו אריזתו באריזות קטנות יותר - משרד הבריאות בודק את המוצר כמוצר מעובד מוגמר המכיל את חומר הגלם לפי תקנים אחרים, לעתים מחמירים יותר, ובמקרים מסוימים אף מחייבים לפסול את המוצר.
תעודה לייבוא דגים : באירופה מקובל להסתמך על תעודת וטרינר בניסוח מסוים, ואולם שירות המזון אינו מתיר להסתמך על תעודה זו, והוא דורש תעודה המנוסחת באופן שונה.
מועדי תפוגה לשיווק דגים : תוקף התפוגה לשיווק דגים קפואים בארצות של גוש היורו הוא שנתיים.
בישראל לעומת זאת, תוקף התפוגה לשיווק דגים הוא שנה בלבד.
מכון התקנים מסר בתשובתו מנובמבר 2015 , כי בשנת2012 החליטה הוועדה המרכזית לתקני מזון לעדכן את כל תקני המזון.
כ-85% מהתקנים כבר טופלו או נמצאים בשלבי טיפול סופיים.
רוב התקנים שתוקנו הומרו מתקנים ישראליים מקוריים לתקנים שמאמצים תקינה זרה.
התקנים שטרם טופלו הם כאלה שלא נמצאה לגביהם תקינה זרה, וכדי לטפל בהם נדרשים משאבים כספיים; משרד הכלכלה מסר בתשובתו מדצמבר 2015, כי הוא ומשרד האוצר מתקצבים את ההכנה והשינויים של התקנים הרשמיים, לרבות תחום המזון, בהתאם למדיניות משרד הכלכלה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה, למשרד הבריאות, למשרד האוצר ולמכון התקנים שהימנעות מעדכונם של כל תקני המזון מותירה נטל בירוקרטי על היבואנים, ומביאה לידי התייקרות מחירי המזון.
על הגופים האמורים לסיים בהקדם את העדכון של כל התקנים.
מוצרים רגישים : מוצרי מזון שעלולים לסכן את הציבור שאוכל אותו.
הרגישות של מזון כזה נובעת גם מסוג המוצר ו גם מקהל היעד שלו, והיא מחייבת הקפדה יתרה על איכותו ובטיחותו.
בביקורת עלה כי משנת 2004 משרד הבריאות הגדיר מוצרים רבים מאד כמוצרים רגישים, ולפי הערכת יבואנים, בהיקף של פי שניים יותר לערך - מהיקף מוצרי המזון שמוגדרים כך במדינות המערב.
לדוגמה: דבש, תחליפי חלב ומשקאות על בסיס מים מינרל יים מוגדרים בישראל מוצרים רגישים ואילו במדינות אירופה וארה"ב הם מוגדרים רגילים.
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הצורך בהקפדה על איכות המזון ברור, אולם להחמרה בקביעת הכללים לאישור מזון, וכן להתייחסות ייחודית ולהקפדה ההדוקה שנדרשת למזון כלשהו, עלולה להיות גם השפעה שלילית, הן מצד הדרישות המכבידות הכרוכות בכך והן מצד העלאת מחירי המזון.
יש לאזן בין החובה של העמידה בכללים שיבטיחו את איכות המזון ובין היכולת לשווק את המזון במחיר סביר וללא עיכובים.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי להבטיח שהתקנים והנהלים לייבוא מזון יהיו סבירים נדרש שירות המזון למפות את הפערים בין התקנים והנהלים הישראליים ובין אלו הנהוגים בעולם.
יש לבחון אם ההחמרה היא אפקטיבית ותורמת לבריאות הציבור ולעדכן את התקנים בהתאם לכך.
כמו כן עליו לבחון גם את רשימת המזונות המוגדרים רגישים בהשוואה לנהוג בעולם ולשקול אם לעדכן גם אותה.
ראוי שהמשרד ינהיג בדיקה זו מדי פעם כדי לעדכן את הנתונים.
בתשובתו מדצמבר 2015 מסר המשרד, כי החוק החדש למזון קובע כי בתוך שלוש שנים מכניסתו לתוקף, יכריז שר הבריאות על רשימה מעודכנת של המזונות הרגישים.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד לבחון אם ניתן לעדכן את הרשימה עוד לפני תום שלוש השנים.
שינוי נהלים בידי שירות המזון כדי שנוהל יסדיר כראוי את הפעילות הקשורה בו יש לוודא שהשינויים שחלו בו ידועים לכל הנוגעים בדבר.
בביקורת הועלה שלעתים משנה שירות המזון את הנהלים בלי לידע את הנוגעים בדבר על אודות השינוי , וכך מתעכב שחרור מזון מיובא.
לעתים נמסר השינוי שנעשה בנהלים באיחור, ולעתים הוא נמסר ב מסרון רק למי שפונה לשירות המזון ולא לכל הנוגעים בדבר מיד לאחר העדכון .
לדוגמה: שירות המזון הוסיף שני קריטריונים ב נוגע ל מפרט להכנת מוצר מזון מסוים, אך הוספה זו לא נמסר ה ליבואנים, ותלונה על כך התקבלה במשרד מבקר המדינה .
כיוון שיבואנים לא ידעו על השינוי התעכב שחרור המוצר מ ן הנמל.
רק לאחר שיבואנים התלוננו בפני הנהלת המשרד הודיע להם שירות המזון במסרון על השינוי.
התנהלות כזו עלולה לגרום הפסדים כלכליים ליבואני המזון.
יש להעיר שליקוי דומה כבר הועלה בדוח שפרסם מבקר המדינה בשנת 2012 .
בין השאר נאמר בו שבזמן שיבואני מזון שוקדים למלא אחר התנאים שהציב להם שירות המזון בשלב האישור המוקדם לייבוא מזון, קבע שירות המזון תנאים נוספים השונים מאלה שקבע להם קודם לכן.
בדוח עלה גם שבמקרים אחרים העביר שירות המזון ליבואנים רק חלק מההנחיות לשחרור משלוחי המזון36 .
בדוח אחר שפרסם מבקר המדינה בשנת2015 נכתב, כי "אין .
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פירוט מלא של הדרישות שיש לעמוד בהן]של משרדי ממשלה[ בנמצא באתרי האינטרנט לשם קבלת הרישיונות.
כתוצאה מכך, היבואנים לא יכולים לכלכל מראש את צעדיהם ולהכיר את מלוא הדרישות החוקיות בנוגע למוצר אשר בכוונתם לייבא"37 .