HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הנחת היסוד בבניית מערך ההכשרה למנהלים הייתה שקיימת שונות בפרופיל מנהלי בתיה"ס, ולכן יש לאפשר מגוון מסגרות למידה ותכנים דיפרנציאליים.
בהתבסס על הנחה זו מבחין מערך ההכשרה בין שלוש אוכ לוסיות מנהלים: מנהלים ותיקים שעברו לניהול עצמי וצברו ניסיון בכך, מנהלים שלא עברו הכשרה אך פועלים בבתי"ס המוגדרים כבתי"ס בניהול עצמי, ומנהלים שבית ספרם עובר לניהול עצמי.
המינהלה הטילה על המחוזות את האחריות לקבוע את מסגרות הלמידה להכשרת מנהלי בתיה"ס בניהול ע צמי, באמצעות הממונות המחוזיות.
מכאן שלמחוזות המשרד, ובייחוד לממונות עליהם, תפקיד משמעותי בהובלת תהליכים לחיזוק והרחבה של הלמידה בקרב מנהלי בתיה"ס בתחום זה, באמצעות קורסים, השתלמויות, ימי למידה מחוזיים, ימי עיון וימי הדרכה.
המינהלה דרשה מהממונות המחוזיות לגבש מסגרות הכשרה מתאימות למנהלי בתיה"ס ולקבוע את היקפן, כך שייכללו כל בתיה"ס החדשים המצטרפים למסגרת הניהול העצמי מדי שנה.
ליקויים בפעילות הממונות המחוזיות אשר להכשרת מנהלי בתיה"ס: המחוזות בחרו לקיים את ה הכשרות האמורות באמצעות מרכזי פסג"ה.
מרכזי פסג"ה גיבשו עם המחוזות שתי מתכונות של השתלמויות: האחת יועדה למנהלי בתי"ס שנכנסו למסגרת הניהול העצמי, והתמקדה במנהיגות, באוטונומיה בית- ספרית, בדילמות ערכיות ובכלכלת חינוך, והשנייה יועדה למנהלי בתי"ס בעלי ניסיון של שנתיים לפחות בניהול העצמי, והתמקדה בתרבות הארגונ ית של הניהול העצמי, בהובלת הצוות החינוכי בביה"ס ובהטמעת עקרונות הניהול העצמי בו.
עלה כי ההשתתפות בהשתלמויות אלו וולונטרית, ולא נקבע באיזה שלב בתהליך הכשרתם ישתתפו מנהלי בתיה"ס בהן.
עוד עלה כי במחוזות חיפה ומרכז אין מידע מרוכז על היקף ה השתלמויות להכשרת מנהלים בנושא הניהול העצמי שהתקיימו בפועל במרכזי פסג"ה, ולא על מספר מנהלי בתי ה"ס שהשתתפו בהן אם אכן התקיימו.
עלה גם שמקרב 22 מנהלי בתיה"ס שנבדקו, רק אחד השתתף בהשתלמות כזו.
יתר המנהלים לא השתתפו באף השתלמות או הכשרה ייעודית אחרת בנושא הניהול העצמי.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי המינהלה מנחה מדי שנה את הממונות המחוזיות לכלול בתוכנית העבודה המחוזית את משאבי הייעוץ וההכשרות הנדרשים להן בהתאם לצ ורכי המנהלים במחוז , ומקצה משאבים למחוזות בהתאם לבקשותיהם ובכפוף לתקציב העומד לרשותה.
על משרד החינוך לתת את דעתו על העו בדה שכל מנהלי בתיה"ס שנבדקו הכפופים למחוזות שונים, למעט אחד, לא עברו הכשרה ייעודית בתחום הניהול העצמי, וקיים חשש שאין מדובר בממצא הנוגע רק למנהלים שנבדקו אלא בתופעה שכיחה ושגרתית.
על המשרד להנחות את המחוזות למפות את השתלמויות ההכשרה שעברו מנהלי בתיה"ס, כדי שיהיה אפשר לגבש תוכנית הכשרה מתאימה לכל המנהלים על פי צורכיהם ולגבש תוכנית הכשרה כוללת לכל המנהלים בניהול העצמי.
נוכח העובדה שרבים ממנהלי בתיה"ס לא משתתפים בהשתלמויות הוולונטריות במרכזי פסג"ה ולאור חשיבות התפתחותם המקצועית של המנהלים והשתתפותם בהכשרות, רא וי שהמחוזות יעמדו על החסמים והסיבות לאי-השתתפות המנהלים בהכשרות ויפעלו להסרתם .
על משרד החינוך לשקול לחייב כל מנהל בי"ס במסגרת הניהול העצמי להשתתף בהכשרות אלו, ובכלל זה אלו הצפויים להצטרף במסגרת החלת הניהול העצמי על בתיה"ס העל-יסודיים.
היעדר מעקב של המחוזות אחר ההכשרות שעברו המנהלים: במסמך שהכינה המינהלה במרץ 2017 והציג את עיקרי התובנות וההמלצות מיישום הניהול העצמי בבתיה"ס היסודיים לקראת יישומו בחינוך העל -יסודי (להלן - מסמך ההמלצות), צוין כי "מערך ההכשרה וההשתלמויות לא הקיף את כלל מנהלי בתי"ס".
חלק מהממונות המחוזיות במחוזות שנבדקו מסרו לביקורת כי בהיעדר מתכונת אחידה ומחייבת להכשרת מנהלי בתיה"ס בנושא הניהול העצמי, כל מחוז גיבש לפי שיקול דעתו חלופות להכשרת המנהלים שבאחריותו במתכונת של ימי למידה מחוזיים, ימי עיון וימי הדרכה או מתן שעות ייעוץ והדרכה.
לדוגמה, הממונה במחוז צפון קבעה בתוכנית העבודה לשנת התשע"ז: "מאחר ולא קיימת הכשרה ממוסדת למנהלי בתי"ס חדשים בניהול עצמי.
יקבל כל מנהל בי"ס חדש 12 שעות יעוץ כלכלי כסיוע בהטמעת נהלים תפעוליים והכנת תכנית עבודה מקושרת משאבים".
הממונה במחוז דרום ציינה במסמך מינואר 2017 שמציג תמונת מצב של הפיתוח המקצועי של מנהלי בתיה"ס שבאחריותה: "המודל האידיאלי והאופטימאלי.
הוא תהליך המתפרס לאורך שנה שלמה שמאפשר העמקה והפנמה.
עם זאת לאור המציאות הקיימת, נבנו במחוז דרום חלופות קצרות יותר, שלכל אחת מהן הוגדרה מטרה אחרת ושהן מאפשרות היכרות עם תפיסת הניהול עצמי ברמות שונות".
אולם בנוג ע למידע על החלופות להכשרת המנהלים ומסגרות הלמידה שהתקיימו במחוזות, הביקורת העלתה כי במחוז צפון תועדו באופן חלקי ההשתלמויות להכשרת מנהלים שמתקיימות במרכזי פסג"ה; ובתוכניות העבודה השנתיות של מחוז דרום יש התייחסות לצורך להבנייתן והפעלתן של מסגרות למידה למנהלים על ידי המפקחים, באמצעות ימי ריענון ומסגרות למידה במחוז .
במחוזות חיפה ומרכז אין כל מידע מתועד על היקף מסגרות הלמידה וההכשרות בנושא הניהול העצמי שעברו מנהלי בתיה"ס, אם התקיימו כאלה.
גם אין לכך 1166 |דוח שנתי 69ב .
כל ביטוי בתוכניות העבודה השנתיות של הממונות המחוזיות; בהיעדר מע קב אחר מסגרות הלמידה וההכשרה שעוברים מנהלי בתיה"ס במחוזות אין לממונות תמונת מצב מלאה, ונפגעת יכולתן לגבש תוכנית להכשרות ו לפיתוח המקצועי של המנהלים (ועובדי הוראה אחרים בבתיה"ס) בנושא הניהול העצמי.
יוער כי חרף בקשותיו של משרד מבקר המדינה , לא המציאו הממונות המחוזיות מסמכים המעידים על היקף מסגרות הלמידה בנושא הניהול העצמי שקיימו בפועל למנהלי בתיה"ס שבאחריותן.
למסגרות אלו גם אין כל ביטוי בתוכניות העבודה השנתיות במחוזות שנבדקו.
זאת ועוד, מאחר שההשתתפות במסגרות הלמידה היא וולונטרית ולא נקבע באילו שלבים בתהליך ההכשרה ישתתפו מנהלי בתיה"ס, אין במחוזות אלו נתונים כלשהם על מספר המנהלים שהשתתפו במסגרות הלמידה ועל מידת התרומה שלהן לעבודתם השוטפת.
בהיעדר תיעוד מחוזי מרוכז, גם למינהלה אין מידע על היקף מסגרות הלמידה למנהלי בתיה"ס, ובכלל זה נתונים על מספר המנהלים שנטלו בהן חלק ועל אלו שטרם עברו הכשרה כלשהי בנושא הניהול העצמי.
הדבר מצביע על היעדר תמונה מערכתית על היקף תהליכי ההכשרה והפיתוח המקצועי של המנהלים בשלבים השונים של הטמעת הניהול העצמי - בסיס הכרחי לתכנון ההכשרה והפיתוח המקצועי של מי שצריכים להוביל ולהנהיג מדיניות זו בבתיה"ס.
משרד מבקר המדינה מעיר למינהלה כי תוכנית ההכשרה למנהלים לא נבנתה באופן שיטתי על פי צורכי כל מנהל וניסיונו.
על המינהלה לפעול בשיתוף עם הממונות המחוזיות למיפוי סטטוס ההכשרות של המנהלים בתחילת כל שנת לימודים.
בהתאם עליהן לתכנן מערך הכשרה ופיתוח מקצועי למנהלי בתיה"ס בניהול עצמי בהתאם לפרופיל של כל בי"ס, לניסיון המנהל ולוותק שלו בתהליך, ולעגן את תהליך ההכשרה והפיתוח המקצועי בתוכנית עבודה מסודרת, שמפרטת את מסגרות הלמידה המתקיימות, מועדן, היקפן ומטרתן; זאת כדי לוודא שהמסגרות עונות על הצרכים של מנהלי בתיה"ס.
ממצאי הביקורת מצביעים על כשלים בהליך הכשרתם ופיתוחם המקצועי של מנהלי בתיה"ס.
הועלה בין היתר כי המינהלה לא גיבשה תוכנית עבודה מסודרת שמפרטת את מסגרות הלמידה המתקיימות, מועדן, היקפן ומטרתן; לא ריכזה את הנושא ברמה הארצית; לא בחנה את היקף מסגרות הלמידה המתקיימות בפועל אל מול הצרכים; לא עדכנה את תוכנית ההכשרה בטרם כניסת המנהלים לתפקידם; לא מיסדה את מנגנון פורום המ"מים; ולא הקפידה על קיומם של מפגשי החשיפה וההתנעה.
על המינהלה והמחוזות לפעול, בהתאם לאחריותם ולסמכותם, לתיקון הליקויים בהכשרת המנהלים.
כן עליהם לפעול למיפוי סטטוס הכשרות המנהלים בתחילת כל שנת לימודים, לתכנן מערך הכשרה ופיתוח מקצועי של מנהלי בתיה"ס בהתאם לפרופיל של כל בי"ס, לניסיון המנהל ולוותק שלו בתהליך ולחייב כל מנהל בי"ס שבניהול עצמי להשתתף בהכשרות.
ההכשרה המקצועית של הצוות החינוכי בביה"ס .
הצוות החינוכי בביה"ס כולל את המורים, שהם המנהיגים את מעשה החינוך, ההוראה והלמידה בפועל בתוך ביה"ס.
טיפוחם יבטיח במידה רבה את מימוש יעדיו והישגיו של ביה"ס בהיבטים הפדגוגיים, הארגוניים והחברתיים.
לפי חוזר המנכ"ל, אחד מיסודות הניהול העצמי הוא "ביה"ס כארגון לומד", ובכלל זה קיומו של מערך למידה בתוך ביה"ס המשמש תשתית להתפתחות מקצועית, אישית וארגונית, עוסק בלמידה ארגונית מתמשכת ומטפח תרבות של צמיחה ושאיפה להתמקצעות והתפתחות מתמידות.
לרשות ביה"ס מגוון כלים, ובהם מסגרות למידה פנימיות, השתלמויות מקצועיות בהתאם לצרכים ושימוש ב"שוברי הדרכה"42 , מערך תמיכה, חונכות וליווי למורים וקבלת ליווי של יועץ ארגוני ויועץ כלכלי (ראו גם להלן).
מתווה ההכשרה קבע כי מנהל ביה"ס יבנה השתלמות בית -ספרית לצוות החינוכי בנושא הניהול העצמי באמצעות מדריכים, מומחים ועמיתים, כדי להטמיע גישה זו בקרבם.
לשם כך הוא יכול לנצל את תקציב הפיתוח המקצועי העומד לשימושו , שבמסגרתו אפשר להפעיל תוכנית השתלמות בת 30 שעות אשר יוכרו כשעות פיתוח מקצועי הנדרשות לשם קידום בדרגה ב"אופק חדש".
על המנהל לזהות את הצרכים הרלוונטיים עם הצטרפות ביה"ס לניהול עצמי, בשיתוף הצוות החינוכי, ולהקצות משאבים לתכנון, לביצוע ולהערכה של תפוקות ההשתלמות.
הבדיקה העלתה כי בכל 22 בתיה"ס שנבדקו לא קיבלו ה צוותים החינוכיים הכשרות מקצועיות או השתלמויות בית-ספריות כלשהן בנושא הניהול העצמי.
אשר לשיתוף הצוות החינוכי בתהליכי ניהול ביה"ס, במחקר ההערכה של ראמ"ה שפורסם בפברואר 2016 דיווחו רוב המורים כי תפקידם בביה"ס לא השתנה בעקבות יישום הניהול העצמי בו, וכי לא חל שינוי משמעותי בשיתופם בקבלת ההחלטות ובגיבוש תוכנית העבודה מקושרת המשאבים ובגישתם לתקציב.
תוצאות המחקר מבטאות פער גדול בין השינוי הנדרש בתפקיד הצוות החינוכי על פי המודל של מיקוד השליטה הפנימי בניהול העצמי, הרואה .
42 ביה"ס בוחר, בהתאם לצרכיו ולפי שיקול דעתו, את תחום ההדרכה, את היקפה ואת אופן הפעלתה, על פי דגם ההדרכה המפורט ב"מסמך המתנ"ה" (ראו להלן).
בביה"ס אורגן עצמאי של קבלת החלטות, לבין תפיסותיהם ואופן התנהלותם המסורתי של המורים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי לא פעל לפי ממצאי מחקר ההערכה של ראמ"ה בכל הקשור לשיתוף הצוותים החינוכיים.
הצלחת תהליך הטמעת הניהול העצמי נגזרת גם משיתוף הצוותים החינוכיים בבתיה"ס בתהליכי קבלת ההחלטות, בקביעת סדרי העדיפויות וביישום תוכניות העבודה של בתיה"ס.
שילובם של הצוותים החינוכיים עשוי לשפר את קבלת ההחלטות ולעזור למנהלים בניהול השוטף של ביה"ס.
על משרד החינוך לבדוק כיצד אף לא אחד מהצוותים החינוכיים שנבדקו קיבל הכשרות מקצועיות או השתלמויות בית -ספריות כלשהן בנושא הניהול העצמי.
כלי מרכזי לתיקון ליקוי זה הוא פיתוח השתלמויות מקצועיות שיעסקו ביסודות הניהוליים, התקציביים והפדגוגיים של הניהול העצמי, ועידוד בעלי תפקידים בצוות (כגון רכזים) לקחת חלק בהן.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי הכשרת הצוותים החינוכיים בבתיה"ס אינה מתפקידה של המינהלה.
עם זאת היא מעודדת את המנהלים להכשיר את צוותיהם.
תשובתו של המשרד אינה מתיישבת עם אחריותו בכל הנוגע למתן הנחיות מקצועיות וניהוליות למנהלי בתיה"ס, לרבות בנושא ההכשרה והרחב ת הידע המקצועי של המנהלים והצוות החינוכי.
ההכשרה המקצועית של מזכירות בתיה"ס .
מזכירות בתיה"ס הן חלק מעובדי המינהל והשירותים האחרים שמעסיקה הרשות המקומית, בהתאם להסכמים הקיבוציים המחייבים.
במסגרת הניהול העצמי התרחב תפקיד המזכירות, והן הפכו לגורם משמעותי בהוצאה לפועל של מרחב הגמישות והסמכות הניהולית והכלכלית של ביה"ס.
מזכירות ביה"ס אחראיות לתפעולו האדמיניסטרטיבי, ועם המעבר לניהול עצמי הורחבה אחריותן גם לנושאים התפעוליים והכספיים שלו, ובכלל זה ניהול חשבונות, רכש והתקשרויות ופעילויות כספיות אחרות המתקיימות בביה"ס.
הן גם מורשות חתימה בחשבון הניהול העצמי של ביה"ס.
שינוי משמעותי זה במרכיבי תפקידן מחייב הכשרה ולמידת מיומנויות חדשות.
בהסכם ההבנות סוכם כי המשרד והרשות המקומית יגבשו תוכניות ייעודיות להכשרת מזכירות בתיה"ס ויחלקו ביניהם את האחריות להפעלתן ומימונן.
בהתאם לכך גיבשה המינהלה תוכנית הכשרה למזכירות, שמטרותיה, בין השאר: היכרות עם תפיסת המדיניות, הרציונל ועקרונות המעבר לניהול עצמי, משרד החינוך | 1169 .
תוך מיקוד בתפיסת תפקיד המזכירה או המינהלנית; והבנת התפיסה החשבונאית-תקציבית בהיבט של ניהול עצמי ועבודה על פי כללי מינהל תקין.
על בסי ס התוכנית שגיבשה המינהלה פיתחו משרד החינוך ומרכז השלטון המקומי קורס ייעודי להכשרת מזכירות בתיה"ס בניהול עצמי, שהיקפו 120 שעות (להלן - קורס מינהלניות).
את הקורס העבירו מרכז השלטון המקומי והמפעמים43.
בפברואר2014 נחתם הסכם בין הסתדרות המעו"ף44 ,למרכז השלטון המקומי באישור משרדי החינוך והאוצר, בדבר שדרוג מעמדן ותנאי העסקתן של מזכירות בתיה"ס והגדרתן כמינהלניות, בכפוף להכשרתן בקורס מינהלניות.
סוכם גם כי סיום הקורס ייכלל כתנאי סף במכרז לתפקיד מינהלנית בבי"ס בניהול עצמי.
המטרה הייתה שמשנה"ל התשע"ו יו עסקו מזכירות חדשות בבתי"ס בניהול עצמי אך ורק כמינהלניות.
עלה כי למחוזות שנבדקו אין נתונים על היקף קורסי המינהלניות שהתקיימו בפועל ועל מספר מזכירות בתיה"ס במחוז שעברו קורס במתכונת זו.
יתרה מזו, חלק מהמחוזות לא רואים את עצמם כגורם שאמור לעסוק בנושא הכשרת המזכירות.
לדוגמה, מחוז חיפה ציין בסיכום תמונת מצב בתיה"ס בניהול עצמי לשנה"ל התשע"ד: "אנו לא הכתובת לנושא זה אך מאחר ואנו במגע שוטף עם המזכירות, רואים בנו כתובת לקבלת תשובה - יש לשקול מה ניתן לעשות בנדון".
עוד עלה כי כמחצית מהמזכירות ב-22 בתיה"ס שנבדקו לא עברו קורס מינהלניות במתכונת שנקבעה; חלק מהמזכירות שעברו קורס כזה מסרו כי לא תרם להן כלל בעבודתן השוטפת.
מנתונים ש מסרה המינהלה בדצמבר 2017 עולה כי מ-2012 ועד סוף2017 השתתפופחות מחצי מהמזכירות בבתי ה"ס (48% ) בקורס י מינהלני ות שהתקיימו במכללות ובמרכזי פסג"ה45.
מרכז השלטון המקומי מסר בתשובתו כי ממצאים אלו מעידים לא רק על היעדר ראייה מערכתית הוליסטית של ניהול, אלא גם על היעדר שותפות ברמת המחוזות.
אין הכוונה שהמחוז יטפל בהכשרות עצמן, אלא שיתנהל כיחידת מטה שעליה מוטלת האחריות ליישום המהלכים, בכללם הכשרת המזכירות.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי המזכירות בבתיה"ס מועסקות על ידי הרשויות המקומיות ובאחריותן.
המשרד לוקח חלק פעיל בהכשרת המזכירות: הממונות .
43 המפעם הוא גוף ההדרכה של משרד הפנים המשולב ברשויות המקומיות ו מסייע לשיפור ביצועיהן ולהתמקצעות עובדיהן, באמצעות תכנון פעולות הדרכה וביצוען, תכנון תהליכי פיתוח ארגוני וליווי הרשויות בהטמעת השינויים.
המפעם אחראי לפיתוח תוכניות ייחודיות ארציות לנושאי ליבה ולתפקידים מרכזיים ברשות, כתחומי התמחות מוניציפליים.
44 הסתדרות המעו"ף היא איגוד מקצועי במסגרת ההסתדרות הכללית המייצג "מנהל, עובדי משק ופקידים ברשויות המקומיות".
45 868 מזכירות בתי"ס מבין 1,812 בתי"ס שעברו למסגרת הניהול העצמי עד סוף שנת2017 .
לנוכח תפקידן המרכזי .
המחוזיות בעצמן מלמדות תכנים רלוונטיים בתחום הפדגוגי, היועצים הכלכליים מטעם המינהלה מלמדים היבטים כספיים ותפעוליים, והלשכה המשפטית של המשרד מתמקדת בהיבטים המשפטיים של הניהול העצמי.
משרד מבקר המדינה מעיר למינהלה כי לנוכח תפקידן המרכזי של המזכירות במערך בתיה"ס שבניהול העצמי, עליה להיות מעורבת בהכשרתן ולפעול, באמצעות המחוזות ולצד הרשויות, לכך שכל המזכירות יעברו את קורס המינהלניות.
על המינהלה לפעול לצד מרכז השלטון המקומי ולברר מדוע הוכשרו רק מיעוט המזכירות , למצוא פתרון לכך ולגבש במשותף לוח זמנים לסיום הכשרת המזכירות לתפקיד מינהלניות.
נוכח טענת המינהלניות שהובאה בפני צוות הביקורת, על תרומה מועטה של הקורס לתפקידן החדש, על המינהלה ומרכז השלטון המקומי לעמוד על אפקטיביות קורס זה ולעדכנו ולשפרו במידת הצורך כך שתושג מטרתו.
ההכשרה המקצועית לבעלי תפקידים ברשות המקומית .
לרשות המקומית תפקיד משמעותי בהקצאת משאבים לבתיה"ס, בבקרתם ובסיוע להתנהלותם.
במסגרת המעבר לניהול עצמי הרשות הופכת לגוף המאפשר לביה"ס להתנהל באופן אוטונומי בחלק מהנושאים, מהבחינה הכלכלית ומהבחינה התפעולית, תוך מתן ליווי מקצועי וביצוע מעקב ובקרה - בעיקר בנושא ים הכספיים.
בעלי התפקידים ברשות, ובראשם מנהל מחלקת החינוך, גזבר הרשות או החשב, נושאים אופי מבקר, מגבה ומלווה, ונותנים לביה"ס את מרחב הפעילות ואת האפשרות לגיבוש המדיניות בהתאם ליעדיו.
בחוזר המנכ"ל נקבע כי עם מעבר בתיה"ס לניהול עצמי יהיה על מנהלי מחלקות החינוך ברשויות, בין השאר, לפתח מדיניות חינוך יישובית בהלימה לעקרונות הניהול העצמי ובשיתוף מנהלי בתיה"ס; לחשוף בפני מנהלי אגפים ובעלי תפקידים ברשות את תפיסת הניהול העצמי של בתיה"ס; לוודא שהמשאבים יועברו בצורה שוטפת ומסודרת לבתיה"ס; לסייע לבתיה"ס להתמודד עם קשיים בתהליך הצטרפותם לניהול העצמי; ולהיות שותפים בוועדה המלווה הבית -ספרית.
על כן חשוב להתאים להם מסגרת למידה והכשרה.
הביקורת העלתה כי המינהלה והרשויות לא הכינו עבור הגזברים והחשבים השתלמות ייעודית בנושא הניהול העצמי בבתיה"ס כמתחייב מחוזר המנכ"ל, וכי הם גם לא השתתפו בהדרכות בנושא.
על הרשויות והמשרד לפעול לגיבוש השתלמות ייעודית.
אשר למנהלי מחלקות החינוך - התקיימו כמה השתלמויות בנושא המעבר לניהול עצמי, בהנחיית היועצים הארגוניים והיועצים הכלכליים שהעסיקה משרד החינוך | 1171 .
לפעול בתיאום ולוודא .
ההשתלמויות עסקו בתפיסת הניהול העצמי, בפיתוח תפי סת חינוך יישובית בהלימה לתפיסת הניהול העצמי, בפיתוח מרחב אוטונומי לבתיה"ס ובהיבטים כלכליים ויישומיים במעבר לניהול עצמי.
למשל, בשנה"ל התשע"ה התקיים פיילוט בקרב קבוצת מנהלי מחלקות החינוך ברשויות שבתחום מחוז צפון, ובעקבותיו הוקמו בשנה"ל התשע"ו ארבע קבוצות נוספות: שתיים במחוז צפון, אחת במחוז חיפה ואחת במחוז מרכז.
עלה כי במחוזות שנבדקו אין נתונים על ההכשרות למנהלי מחלקות חינוך ברשויות שבתחומיהם, וממילא אין מעקב אחר עניין זה.
אשר למעורבות המינהלה מסר משרד החינוך בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי אין מתפקידה להכשיר גזברים וחשבים שאינם עובדי חינוך.
עם זאת הייעוץ הארגוני והכלכלי מטעם המינהלה מלווה אותם בעבודתם.
עוד ציין המשרד כי המינהלה מקיימת באמצעות המפעם קורס להכשרת מנהלי מחלקות חינוך, ולצורך כך היא מקצה משאבים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשויות המקומיות ולמינהלה כי עליהן לפעול בתיאום ולוודא שכל בעלי התפקידים ברשות הקשורים לתחום הניהול העצמי, ובכלל זה מנהלי מחלקות החינוך, הגזברים והחשבים, יעברו הכשרה מתאימה להטמעת עקרונות הניהול העצמי ומאפייניו.
ייעוץ ארגוני וכלכלי לבתיה"ס .
מתווה ההכשרה קבע כי לצורך קידום תרבות ניהולית -פדגוגית בבתיה"ס שבניהול עצמי והטמעת התהליך בהם, יקבלו בתיה"ס ייעוץ ארגוני.
בין מטרות הייעוץ: גיבוש תוכנית עבודה מקושרת משאבים; מיפוי התרבות הארגונית של ביה"ס ועדכונה בהתאם למאפייני הניהול העצמי; גיבוש תוכנית עב ודה אפקטיבית לפיתוח ולקידום של מערכת היחסים של ביה"ס עם הסביבה הרלוונטית - הקהילה, הרשות, הפיקוח המחוזי וההורים; וגיבוש תוכנית עבודה אפקטיבית עם הוועדה המלווה הבית-ספרית.
בנוסף להכשרות, נקבע במתווה שבתיה"ס יקבלו ייעוץ כלכלי לצורך הכשרה וליווי בהיבטים הכלכ ליים והתפעוליים.
הייעוץ יסייע להם בהטמעת נהלים תפעוליים וכספיים, בבניית תקציב ההולם את יעדיהם ובעבודה עם הדוחות הכספיים.
בהתאם לכך קבעה המינהלה כי את תהליך הטמעת הניהול העצמי ילוו בכל מחוז יועץ ארגוני ויועץ כלכלי.
אלה יועסקו באמצעות התשתית הארגונית של מפעם מעלה אדומים לאזור יהודה ושומרון - הפועל במסגרת עיריית מעלה 1172 |דוח שנתי 69ב .
אדומים ומתמחה בהדרכת עובדי הרשויות בנושאי חינוך46 .
משרד החינוך מממן את העסקת היועצים; ב-2017 עמד התקציב לצורך זה על כ-5.
היעדר מידע במחוזות על ניצול שעות הייעוץ .
המינהלה קבעה לכל בי"ס מפתח הקצאה אחיד לשעות הייעוץ הארגוני והכלכלי: בשנה הראשונה למעבר ביה"ס למסגרת הניהול העצמי 47 יקבל17 שעות ייעוץ ארגוני ו -17 שעות ייעוץ כלכלי; ובי"ס ותיק 48 יקבל12 שעות ייעוץ כלכלי בלבד.
המינהלה מקצה את כלל שעות הייעוץ השנתיות למחוזות בהתאם למספר בתיה"ס המצטרפים לניהול עצמי בכל שנה.
הבדיקה העלתה כי אין למינהלה מאגר נתונים על שעות הייעוץ שהקצתה למחוזות ולבתיה"ס, ולא נתונים על שיעור ניצולן ועל חוסרים, אם ישנם.
מידע כזה לא נמצא גם במחוזות שנבדקו.
יוצא אפוא כי תקציב של מיליוני ש"ח בשנה מוקצה ללא מעקב ובקרה, ובנסיבות אלו אי אפשר להעריך את האפקטיביות שלו.
מחקר ההערכה של ראמ"ה מפברואר 2016 הצביע על כך שבתיה"ס ניצלו באופן חלקי את הייעוץ שהועמד לרשותם.
רק כמחצית המנהלים (56% ) דיווחו כי קיבלו ייעוץ ארגוני פרטני או ליווי של יועץ ארגוני לביה"ס בשלב כלשהו מאז המעבר לניהול העצמי, ורק כשני שלישים מהם ( 63% ) דיווחו כי קיבלו ייעוץ כלכלי פרטני או ליווי של יועץ כלכלי לביה"ס בשלב כלשהו מאז המעבר.
במסמך ההמלצות ממרץ 2017 צוין כי פחות ממחצית המנהלים לוו על ידי יועץ ארגוני מתחילת המעבר לניהול עצמי.
במצגת מאפריל 2017 ציינה המינהלה כי ממוצע שיעור ניצול שעות הייעוץ 49 במחוזות תל אביב, מרכז, צפון ודרום היה נמוך מאוד - 33% בלבד50.
46 ,מפעם מעלה אדומים אחראי על העסקת היועצים הארגוניים והכלכליים שילוו את המחוז בתיה"ס והרשויות המקומיות שבתחום המחוז.
בי"ס שעבר לניהול עצמי בגל השני, שהחל בשנה"ל התשע"ב 48 .
בי"ס שעבר לניהול עצמי בגל הראשון, בשנות התשעים 49 שעות ייעוץ ארגוני וכלכלי, שעות ייעוץ לרשויות המקומיות, שעות ייעוץ למנהלים ושעות הדרכה כלשהן.
50 22% ,במחוז דרום 25% במחוז ת ל אביב, 29% במחוז מרכז ו -46% במחוז צפון.
מתוך מצגת סטאטוס פעילות בתי ספר בניהול עצמי, מינהלת מרום וניהול עצמי, אפריל 2017 ', עמ5.
,לאור חשיבותן של שעות הליווי והייעוץ בתחומים הארגוניים והכלכליים שנועדו לתת כלים מקצועיים בידי מנהלי בתיה"ס וצוותיהם ולסייע להם בהטמעת מודל הניהול העצמי, על המינהלה לדרוש מהמחוזות להציג לפניה תוכנית ליישום הליווי והייעוץ האמורים בבתיה"ס שבאחריותם.
על הממונות המחוזיות לדרוש ממנהלי בתיה"ס לציין בתוכניות עבודתם כיצד ינוצלו שעות הייעוץ, ועליהן לעקוב אחר מידת ניצולן ובמידת הצורך להשתמש במנגנון הוועדות המלוות כדי לוודא שימוצו עד תום.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך ולמחוזותיו על חולשתם המהותית בכל הנוגע לשליטה ובקרה על הנתונים החיוניים להתנהלותם.
חולשה זו עלתה וצוינה כבר בעניין ההכשרות המקצועיות לצוותי בתיה"ס ולבעלי תפקידים ברשויות, וכך גם בעניין שעות הייעוץ עבור הניהול העצמי.
בפני המשרד לא עומדת תמ ונת מצב אמיתית של היקף ניצול שעות הייעוץ שנתן, והדבר פוגע במידה קשה ביכולתו לבצע בקרה על מידת הניצול ולקבל החלטות על בסיס מידע שלם ואמין.
התנהלות כזו היא בניגוד למינהל תקין, בפרט כשמדובר במיליוני ש"ח.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי למינהלה נתונים מלאים על הקצאת השעות עבור הייעוץ הארגוני והייעוץ הכלכלי ועל ניצולן.
עקב התוצרים הממוקדים הנדרשים מהייעוץ הכלכלי, ככלל, שעות הייעוץ מנוצלות במלואן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי תשובתו אינה עולה בקנה אחד עם הממצאים שעלו בביקורת, לרבות ממצאי ראמ"ה בעניין זה; זאת ועוד, גם בתשובתו לא המציא משרד החינוך נתונים מלאים המאששים את טענתו בדבר ניצול שעות הייעוץ הכלכלי.
על המשרד לפתח מנגנון לניהול מסדי נתונים בכלל ובעניין ניצול שעות הייעוץ בפרט, כך שתהיה לו תמונה מלאה ועדכנית של מרכיבים מהותיים בניהול העצמי.
מידע כזה מחויב לצורך ניהול איכותי של משאב כה יקר, בייחוד נוכח כוונת המשרד להחיל את הניהול העצמי על בתיה"ס העל- יסודיים.
חוסר התאמה בין היקף שעות הייעוץ המוקצות לבין צורכי בתיה"ס .
במסמך שהכינה המינהלה על תרומת היועצים הכלכליים והארגוניים לתהליך המעבר של בתיה"ס לניהול עצמי הודגש חוסר התיאום בין הייעוץ הארגוני לבין הייעוץ הכלכלי שניתנים לבתיה"ס (להלן - מסמך סיכום השלבים).
במסמך סיכום השלבים שהכינה המינהלה צוין כי "הסיוע המקצועי הניתן על והיועצים הוא קצר מועד.
אינו מספיק ]הממונות המחוזיות [ ידי הממונים להעמקה והטמעה".
מוכנותם הארגונית יש .
שעות הייעוץ הארגוני .
צורכיהם - דבר שעשוי .
לייעל את המנגנון של .
הייעוץ האר גוני: במסמך התובנות וההמלצות שהכינה המינהלה במרץ 2017 צוין כי עלו קשיים בהפעלת הייעוץ הארגוני, ובכלל זה: הייעוץ לא הותאם לצרכים הייחודיים של מנהל ביה"ס; היועץ הארגוני לא תמיד תרם דווקא בתחום הניהול העצמי; הייתה כפילות בין פעילות היועץ הארגוני בנושא הניהול העצמי לבין פעילות יועצים ארגוניים במסגרת תוכניות אחרות.
כותבי מסמך התובנות וההמלצות הציעו לשנות את מנגנון הקצאת שעות הייעוץ, לאגם משאב זה במחוז ולהקצותו בהתאם לצורכי בתיה"ס ובעיתוי המתאים לכך.
אולם בפועל אופן הקצאת שעות הייעוץ הארגוני לבתיה"ס והיקפן לא השתנו: המינהלה המשיכה להשתמש במפתח הקצאה אחיד, בלי לבחון את נחיצות הייעוץ, את מידת תרומתו ואת הצרכים הייחודים של בתיה"ס.
היא גם לא בדקה אם יש כפילות בין פעילות היועץ הארגוני לעניין הניהול העצמי לבין יועצים ארגוניים אחרים בבתיה"ס.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי שעות הייעוץ הארגוני והכלכלי בשנת ההטמעה - השנה הראשונה למעבר ביה"ס לניהול עצמי - מוגדרות מראש עבור ביצוע תוצרים ספציפיים.
עם זאת משנה"ל התשע"ה איפשרה המינהלה למחוזות לאגם את שעות הייעוץ הארגוני בכל רשות מקומית ו להקצותן לבתיה"ס במחוז בהתאם לצורכיהם ולצורכי הרשויות.
אף שמשרד החינוך מסכים כי יש צורך לנייד את שעות הייעוץ הארגוני בין בתיה"ס במחוזות בהתאם לצורכיהם, עמדתו אינה מתיישבת עם הממצאים שעלו בבדיקה במחוזות, וגם בעניין זה המשרד לא צירף מסמכים התומכים בה.
לנוכח השונות בין בתיה"ס מבחינת מוכנותם הארגונית, עולה צורך לבחון הקצאה דיפרנציאלית של שעות הייעוץ האמורות לבתיה"ס לפי צורכיהם - דבר שעשוי לייעל את המנגנון של המינהלה להקצאתן.
הייעוץ הכלכלי: הייעוץ הכלכלי נתפס כחיוני ואף קריטי בהטמעת הניהול העצמי בבתיה"ס .
הדבר בא לידי ביטוי גם במסמך התובנות וההמלצות ממרץ 2017 , שבו הודגשה חיוניותו לגיבוש סלהתלמיד וקביעת המהלכים הכלכליים והתפעוליים של ביה"ס, לגיבוש תוכנית עבודה מקושרת משאבים לקראת דיון בוועדה המלווה ולהתאמת הנהלת החשבונות של ביה"ס לצורך דיווח ובקרה.
ממצאי מחקר ההערכה של ראמ"ה מ-2016 מעלים כי גם רוב מנהלי בתיה"ס תופסים את הייעוץ הכלכלי כמרכיב חשוב ולעיתים אף קריטי בהטמעת הניהול העצמי - לדעתם הוא גורם התמיכה המשמעותי ביותר בהטמעה.
המחקר העלה עוד כי מקרב המנהלים שלוו על ידי יועץ כלכלי מאז המעבר לניהול עצמי, מעטים היו מוותרים על הייעוץ; לדעתם הוא נחוץ גם אחרי השנה הראשונה בניהול עצמי, ולכן הם מממנים אותו מתקציב הניהול העצמי שלהם .
הביקורת ברשויות שנבדקו העלתה כי למנהלי בתיה"ס צורך מהותי בייעוץ כלכלי - נוסף על הייעוץ שקיבלו בשנה הראשונה לניהול העצמי, מרביתם משרד החינוך | 1175 .
התקשרו עם יועצים כלכליים, עם רואי חשבון חיצוניים או עם יועצים ורואי חשבון גם יחד כדי לקבל סיוע בנושאים הכלכליים והפיננסיים, לרבות הכנת הדוחות הכספיים והגשתם למינהלה.
הייעוץ הכלכלי הנוסף מומן ממקורות הרשויות המקומיות או מתקציב הניהול העצמי של בתיה"ס.
להלן דוגמאות: במחוז תל אביב: בנתניה מסתייעים 36 מ-43 בתיה"ס היסודיים שבניהול עצמי (84% ) בליווי ובייעוץ כלכלי של גורם חיצוני במימון העירייה - 46 שעות ייעוץ שנתיות לכל בי"ס.
שבעת בתיה"ס האחרים51 (16% ) מסתייעים בליווי ובייעוץ כלכלי חיצוני במימון עצמי מתקציב הניהול העצמי שלהם; בגבעתיים כל תשעת בתיה"ס היסודיים שבניהול עצמי מסתייעים בליווי ובייעוץ כלכלי של גורם חיצוני במימון העירייה, שהקצתה כ-260 שעות ייעוץ כלכלי בשנים התשע"ה-התשע"ז; גם באור יהודה נעזרים כל שבעת בתיה"ס היסודיים שבניהול עצמי בליווי ובייעוץ כלכלי של גורם חיצוני במימון העירייה52.
במחוז חיפה: בקריית אתא העירייה אינה מממנת ליווי וייעוץ כלכלי לבתיה"ס נמצא כי שבעה מ-10 ( בתיה"ס היסודיים שבניהול עצמי70% ) מסתייעים בליווי ובייעוץ כלכלי חיצוני מתקציב הניהול העצמי שלהם.
מנהלי יתר בתיה"ס מסרו שהם מתקשים לממן את הייעוץ ולכן ויתרו עליו; בעספייא רק בי"ס אחד מבין ארבעה שעברו לניהול עצמי הסתייע בליווי ובייעוץ כלכל י חיצוני מתקציב הניהול העצמי שלו, והיתר ויתרו בשל קשיי מימון.
במחוז צפון: בנצרת מסתייעים 13 בתיה"ס היסודיים שבניהול עצמי בליווי ובייעוץ כלכלי חיצוני במימון העירייה; בשפרעם 11 בתיה"ס היסודיים שבניהול עצמי מסתייעים בליווי ובייעוץ כלכלי חיצוני מתקציב הניהול העצמי שלהם.
במחוז דרום: כל בתיה"ס היסודיים שבניהול עצמי באשדוד (36 ( ) ובדימונה10 ) .
מסתייעים בליווי ובייעוץ כלכלי חיצוני במימון העיריות עולה כי שעות הייעוץ הכלכלי שהקצה המשרד לב תיה"ס בשנ תם הראשונה לניהול עצמי אינן מספיקות, ובתיה"ס נדרשים לליווי גם בשנים שלאחר מכן.