HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה בחן את סיכומי דיונים אלה שערכו מחצית מהחטיבות המרחביות המשתייכות לאוגדה.
נוסף על כך, בחן משרד מבקר המדינה את סיכומי הדיונים שנערכו עם מטה האוגדה ועם יחידות משמר הגבול (להלן - מג"ב) באיו"ש.
מהבחינה עלה, כי בסיכומים אלה לא הייתה התייחסות למשימת האוגדה בעניין השמירה על החוק והסדר באיו"ש: הנושא לא נדון, ולא נמצא שהופקו לקחים מאירועים הקשורים לכך.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על כוחות צה"ל הפועלים באיו"ש ודרג המפקדים הבכיר באוגדה לבחון כיצד לתת ביטוי למשימה של שמירת החוק והסדר גם בסיכום שנת העבודה, וזאת, בין היתר, כדי לקיים תהליך של הפקת לקחים מאירועים הקשורים לאכיפת שלטון החוק באיו"ש.
אזור יהודה והשומרון 139 .
התיאום בין כוחות צה"ל והמשטרה - בביקורת עלו ליקויים בתיאום בין כוחות צה"ל והמשטרה שיש בהם בכדי לפגוע באכיפת החוק באיו"ש.
להלן דוגמה: באחת ממסקנות ועדת שמגר נקבע, כי חיילי צה"ל הפועלים באיו"ש אינם מיומנים די הצורך בטיפול ראשוני הנדרש בזירת אירוע שבו מתרחשת עברה או פעילות פלילית טרם הופעת המשטרה למקום.
בין היתר ציינה ועדת שמגר במסקנותיה, כי קיים "פער בין האירוע והתלונה לבין היכולת להוכיח את ביצוע העבירה בבית המשפט.
היה אפוא מקום למצוא פתרון משותף בין צה"ל והמשטרה לבעיית חוסר המיומנות והידע של חיילים המטפלים טיפול ראשוני באירוע עד הגעת המשטרה, בנושאים מקצועיים -משטרתיים.
זאת במיוחד בתחום הנצחת האירועים.
באיסוף ראיות בזירת האירוע, וביכולת לקשור בין אדם שנעצר ובין סיבת מעצרו".
נוהל האוגד ה העוסק בהתנהגות הנדרשת מכוח צה"ל המגיע לזירת אירוע של פעילות חבלנית עוינת (פח"ע) או של אירוע פלילי, קובע, בין היתר, כי על הכוח לעצור את המעורבים באירוע תוך הפרדה ביניהם; עליו לסגור את הזירה ואת זירות המשנה; ונאסר עליו להזיז חפצים או לגעת בהם.
בביקורת עלו ליקויים בביצוע פקודה זו.
עוד נמצא, כי קיים קושי בהכשרת החיילים לנושא של שמירה על זירת אירוע, אשר אינה בתחום מקצועם ומומחיותם וכי לעתים קרובות מדובר בחיילי מילואים המתחלפים בתדירות גבוהה.
באוקטובר 2012 מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, כי "הנושא באחריות צה"ל ומחייב את צה"ל להקצות זמן להדרכה.
המשטרה מוכנה לסייע בנושא וקידומו מותנה בצה"ל.
קצין זיהוי מחוז ש"י העביר הדרכות לקציני פיקוד מרכז.
הבעיה הינה תחלופה בתדירות גבוהה של חיילי המילואים והסדיר בגזרות ש"י".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נושא שמירת זירת האירוע על ידי חיילי צה"ל, שהוזכר כבר במסקנות ועדת שמגר משנת 1994 , טרם הגיע אף במועד סיום הביקורת לכדי פתרון אף על פי שקיים נוהל בנושא.
על צה"ל, בשיתוף המשטרה, למצוא מענה ראוי לבעיה זו.
חקירת עדים - לפי הצו בדבר הסמכת אנשים לערוך חקירה מוקד מת של עדים (יהודה והשומרון) (מס' 17 ), התשכ"ז- 1967 (להלן- הצו), חוקר הוא כל קצין המשרת באזור וכן כל אדם אשר מוסמך לכך בידי מפקד כוחות צה"ל או בידי המפקד הצבאי.
החוקר מוסמך לחקור בעל פה כל עד ולרשום בכתב כל הודעה שמוסר העד.
ממסמכי המנהא"ז עלה, כי בספטמבר 1991 הוסמכו חלק מעובדי יחידת הפיקוח לערוך חקירות עדים בנוגע לביצוע עברות לפי חיקוקים שונים המצוינים בכתב ההסמכה.
מפעם לפעם חידש מפקד כוחות צה"ל באיו"ש את כתב ההסמכה האמור, ולאחרונה בפברואר 2010 .
השימוש בסמכות זו מאפשר לאנשי יחידת הפיקוח לבצע גם חקירות פליליות.
בביקורת עלה, כי עובדי יחידת הפיקוח כלל אינם מפעילים את סמכותם לביצוע חקירות פליליות, ככל שהיא נוגעת לחיקוקים המוזכרים בכתב ההסמכה, ובכלל זה בנושא בנייה בלתי חוקית וחוקי איכות הסביבה (ראו בהמשך).
בעניין זה מסר 140 דוח שנתי63ב .
באפריל 2012 מנהל יחידת הפיקוח לצוות הביקורת, כי כתב ההסמכה אינו מיושם עקב היעדר הכשרה מתאימה למפקחי יחידת הפיקוח.
בנובמבר 2012 מסר המתפ"ש בתגובה לממצאי הביקורת, כי "חידוש כתבי ההסמכה מעת לעת, אין בכוחו לאפשר לעובדי היחידה, שאינם מקבלים את ההכשרה המתאימה המתחייבת, לבצע בפועל חקירות פליליות".
עוד נמ סר, כי הטלת ביצוע חקירות על יחידת הפיקוח "תחייב הקמת מערך חקירות עם נדרש".
]כוח אדם[ משמעויות תקציביות וכ"א משרד מבקר המדינה מעיר, כי על המתפ"ש והמנהא"ז, האמונים על אכיפת החוק באיו"ש, לבחון בהקדם את הצורך והתועלת בחידוש הסמכתם של אנשי יחידת הפיקוח לביצוע ח קירות, ובהתאם לממצאי הבחינה, אם אמנם יתברר כי צריך לחדש את ההסמכה, לפעול לתיקון הליקוי ולהכשיר את אנשי יחידת הפיקוח בתחום החקירות הפליליות.
חילוקי דעות בעניין אחריות המשטרה - בהמלצות ועדת שמגר בנוגע לאכיפת החוק באיו"ש נקבע, בין היתר, כי "מתחייבת הגדרה מדויקת של תפקידי וכן הקצאת כוח אדם ]באיו"ש[ המשטרה לגבי כל התחומים בהם תעסוק מספקת".
בביקורת עלה, כי למרות המלצות ועדת שמגר, שכאמור אומצו בהחלטת ממשלה מיוני 1994 , עדיין קיימים חילוקי דעות בין המשטרה לבין שאר גורמי אכיפת החוק בנוגע לאחריותה של המשטרה לטפל במספר תחומים כלהלן: א.
תכנון ובנייה: בביקורת עלה, כי המשטרה ויחידת הפיקוח מסרבות מסיבות שונות לטפל במישור הפלילי בעברות של תכנון ובנייה באיו"ש ולפעול נגד עבריינים ישראלים ופלסטינים בתחום זה בטענה שהנושא אינו באחריותם.
בפועל משמעות הדברים היא, כי אין באיו "ש גוף המופקד על חקירת עברות של תכנון ובנייה במישור הפלילי.
במאי 2010 כתב בעניין זה המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים) ליועץ המשפטי לממשלה, עו"ד יהודה וינשטיין, כי "מזה זמן רב מתקיימים בלשכתי דיונים בניסיון לקדם את אכיפת החוק הפלילית בנושא הבנייה הבלת י חוקית באיו"ש.
משטרת מחוז ש"י מתנגדת ליטול על עצמה את תפקיד החקירה בעברות תכנון ובנייה הן לאור מחסור בכוח אדם ובעיקר לאור הטענה שתחום זה מטופל בתחומי מדינת ישראל על ידי הרשויות המקומיות והן על ידי יחידת הפיקוח על הבנייה השייכת למשרד הפנים ולא על ידי המשטרה ולכן אין סיבה שבאיו"ש המצב יהיה שונה.
מנגד מנהל יחידת הפקוח במינהל האזרחי הודיע, כי לא יוכל לקחת על עצמו את הטיפול בעברות תכנון ובנייה במישור הפלילי לאור המחסור בכוח אדם ביחידתו בגינו מתקשה היחידה לעמוד במטלותיה השוטפות בתחום המינהלי.
וכן מסר, כי פקחיו צפויים להיתקל לעתים בהתנגדות עזה מצד מתיישבי איו"ש, אם יעסקו במישור הפלילי.
יוצא אפוא כי אין כיום בתחומי איו"ש גוף חוקר המופקד על חקירת עברות תכנון ובנייה במישור הפלילי".
עוד ציין המשנה לפרקליט המדינה (תפקידים מיוחדים), כי " עקב מורכבות הסוגיה ורגישותה , חוששני, כי אין מנוס מהתערבותך הישירה בנידון מול שר הביטחון והשר לביטחון פנים" (ההדגשה במקור).
במרץ 2011 כתב היועץ המשפטי לאיו"ש, אל"ם אלי בר-און, למפקד פקמ"ז דאז, אלוף אבי מזרחי, ולראש המנהא"ז, תת -אלוף מוטי אלמוז, כי "בין הכלים העומדים לרשות הרשויות באיו"ש להתמודדות עם הבנייה הבלתי חוקית ניתן לבצע העמדה אזור יהודה והשומרון 141 .
לדין פלילי של מבצעי הבינוי בבתי המשפט באזור ואלו מוסמכים לגזור עונשי מאסר ולהטיל קנסות.
לשם מימוש הכלי הזה נדרש שיתוף פעולה בין פקחי המינהל האזרחי.
לבין משטרת ישראל, האמונה על ביצוע חקירות פליליות והכנת התיק לצורך גיבוש כתב אישום, ובין משרד הביטחון, המעסיק עורכי דין שהוסמכו לשמש כתובעים כלליים פליליים לעניין זה.
יצוין כי בפועל ישנה בעיה מערכתית ראש [ קשה בקידום הליכים פליליים נגד בנייה בלתי חוקית, ובהתאם לבקשת רמ"א ]מפקד פקמ"ז[ עתיד אלוף הפיקוד]המנהא"זלקיים דיון בזמן הקרוב".
במרץ 2011 ערך מפקד פקמ"ז את הדיון האמור בנושא אכיפה פלילית על עברות תכנון ובנייה באיו"ש.
בסיכום הדיון נכתב, בין היתר, כי למשטרה יש התנגדות נמרצת לביצוע חקירות פליליות בנושא עברות תכנון ובנייה באיו"ש.
בסיכום אותו דיון לא נקבע כיצד תטופלנה חקירות פליליות בעניין עברות תכנון ובנייה באיו"ש.
בינואר 2012 כתב היועץ המשפטי לממשלה, עו"ד יהודה וינשטיין, לשר הביטחון דאז, מר אהוד ברק, כי "אין באיו"ש כמעט בכלל אכיפה פלילית של עברות תכנון ובנייה.
הפרות הבנייה המעטות המטופלות על ידי הרשויות הן הפרות המתרחשות בתחומי השיפוט של ישובים ישראליים, כאשר לרשויות המקומיות יש עניין לטפל בנושא (כגון עקב תלונת תושב מקומי אחר).
אולם בשאר המקרים (והם רבים מאוד) אין כמעט אכיפה פלילית".
עוד ציין, כי "ללא גוף ייעודי, המופקד על חקירת עברות תכנון ובנייה באיו"ש במישו ר הפלילי, אכיפת החוק בתחום זה אינה אפשרית, ונגרם לנושא נזק רב מבחינה הרתעתית.
בנסיבות אלה אני סבור, כי יש מקום שהיחידה לפיקוח במינהל האזרחי , תיקח על עצמה את הטיפול החקירתי בתחום התכנון והבנייה באיו"ש בסיוע אנשי יועמ"ש איו"ש.
אודה אם תידרש באופן אישי לעניין חשוב זה בהקדם " (ההדגשות במקור).
במרץ 2012 כתב היועץ המשפטי למערכת הביטחון, עו"ד אחז בן ארי, מכתב למתאם פעולות הממשלה בשטחים, אלוף איתן דנגוט, אליו צרף את מכתבו של היועץ המשפטי לממשלה.
במכתבו ציין היועץ המשפטי למערכת הביטחון, כלהלן: "אכיפת דיני התכנון והבניה באמצעות הגשת כתבי אישום.
יש בה כדי לתת בידי המדינה אמצעי נוסף וחשוב לאכיפת החוק בתחומים אלה.
אינני שותף למסקנתו כי אין לחייב את המשטרה להיות מעורבת ]של היועץ המשפטי לממשלה [ במשימה.
במספר דיונים שהתקיימו בנושא, בראשותו של המשנה לפרקליט המדינה לשע בר, שי ניצן, הדגשתי כי אופי העברות והעבריינים במקרה שלנו מצריך סיוע של המשטרה בעקר בזיהוי החשודים.
יש בדעתי לבקש כי הנושא ידון בכל זאת על ידי היועץ המשפטי לממשלה.
במקביל לכך, אני רואה לנכון לשוב ולבקש, כי יחידת הפיקוח של המינהל האזרחי תוגדל באופן שיתאפשר לה במקביל למשימת הפיקוח לעסוק גם בהכנת תיקי חקירה בסיוע המשטרה כאמור".
באוקטובר 2012 הודיע משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי בספטמבר 2012 שב ופנה היועץ המשפטי לממשלה לשר הביטחון בבקשה לקידום הנושא, וציין כי בשלב הראשון על יחידת הפיקוח לקחת על עצמה לחקור את התיקים הפרטניים שלגביהם קיימים תיקי בג"צ תלויים ועומדים.
"היועץ ציין במכתבו, כי כיום אנו נדרשים לתת תשובה לבית המשפט העליון, בעתירה בה נדרש סעד של חקירת עבירת תכנון ובנייה, ולמרבה הצער אין גוף חקירה שיתן לכך מענה".
עוד מסר משרד המשפטים בתשובתו, כי בעקבות פנייתו האמורה של היועץ המשפטי לממשלה, שב ופנה בספטמבר 2012 היועץ המשפטי למערכת הביטחון למתאם פעולות הממשלה בשטחים וביקשו לקדם את הנושא.
בנובמבר 2012 הודיע המתפ"ש למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת בעניין ניהול חקירות פליליות בנושא הבנייה הבלתי חוקית באיו"ש, כי בין יועמ"ש משרד הביטחון למתפ"ש לפני ]עבודת מטה[ "בימים אלו מתבצע עמ"ט הבאת ההמלצות לשר הביטחון".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בנובמבר 2012 , לא היה גורם כלשהו שמנהל חקירות פליליות בנושא הבנייה הבלתי חוקית באיו"ש.
היעדר אכיפה פלילית בתחום עברות התכנון והבנייה באיו"ש תורם להנצחת המצב הקיים באיו"ש של "איש הישר בעיניו יעשה".
חשוב שהשרים הנוגעים בדבר - שר הביטחון, השר לביטחון הפנים ושר המשפטים יורו על נקיטת צעדים להסדירו.
הגנת הסביבה: 1 ) באיו"ש פועלת יחידת הפיקוח נגד עברות בתחום הגנת הסביבה באמצעות אכיפה מינהלית15 .
ממסמכי המנהא"ז עלו מקרים שבהם עובדי יחידת הפיקוח הגישו תלונה במשטרה בגין עברות על חוקי הגנת הסביבה, אך המשטרה סירבה לטפל בתלונות.
באוקטובר 2012 מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, כי "האכיפה במי שור המנהלי מבוצעת על ידי המנהל האזרחי וצה"ל.
במידה ועברה נמשכת תוגש תלונה וייפתחו הליכים פליליים".
עוד מסרה המשטרה, כי סוכם בין המנהא"ז לבין המשטרה, כי יוגשו תלונות בעיקר נגד עבריינים המבצעים שוב ושוב עברות בתחום הגנת הסביבה "וזאת לפנים משורת הדין כיוון.
אין למשטרת ישראל אחריות בנדון".
]ש[ בנובמבר 2012 ,מסר המתפ"ש למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת כי "במספר מקרים שבהם הוגשו תלונות בנושא הגנת הסביבה, לא היה מענה משטרתי שהביא להגשת כתבי אישום והעמדה לדין", וכי "פקחי יחידת הפיקוח אינם מורשים לערוך חקירות פליליות בתחום זה".
עוד מסר המתפ"ש כי "יקודם מול מחוז ש"י לצורך קביעת ]בנושא הטיפול בעברות בנושא הגנת הסביבה[ דיון גבולות גזרה ותחומי אחריות".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח המחלוקות העקרוניות בשאלה על מי מוטל הטיפול בעברות בתחום של הגנת הסביבה באיו"ש, ע ל ראש המנהא"ז לדון עם מפכ"ל המשטרה בנושא זה ולהגיע איתו להסכמות בעניין.
במקרה שלא תושג הסכמה, יש להביא נושא זה, בתיאום עם היועץ המשפטי לממשלה, להכרעת שר הביטחון והשר לביטחון הפנים.
15 משמעות האכיפה המינהלית היא הוצאת צווים מינהליים, בלי לנקוט הליך פלילי נגד העבריין.
אזור יהודה והשומרון 143 .
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי בהמלצות ועדת שמגר בנוגע לאכיפת החוק באיו"ש נק בע, כאמור, כי מתחייבת הגדרה מדויקת של תפקידי המשטרה.
למרות שחלפו יותר מ-18 שנה מפרסום המלצות אלה, במועד סיום הביקורת, יולי 2012 , עדיין קיימים חילוקי דעות בין המשטרה לבין גורמי אכיפת החוק האחרים בנוגע לאחריותה של המשטרה לטפל בסוגיית האכיפה בתחום התכנון והבנייה ובתחום הגנת הסביבה באיו"ש.
מנגד, עובדי יחידת הפיקוח אינם עושים שימוש בסמכות שהוענקה להם לבצע חקירות בהתאם לצו שהסמיך אותם לכך.
מציאות זו יש בה בכדי לפגוע בשלטון החוק.
אשר על כן, חשוב ששר הביטחון, השר לביטחון הפנים ושר המשפטים ידונו בדחיפות בנושאים אלו, ויקבעו במשותף את חלוקת התפקידים בין גורמי האכיפה בתחומים אלו.
2 ) בהתאם למפורט בתוספת השנייה להיתר הכללי להבאת טובין (יהודה והשומרון), התשס"ה - 2005 (להלן- ההיתר הכללי), אשר ניתן מכוח הצו בדבר העברת טובין (יהודה והשומרון) (מס' 1252 ), התשמ"ח - 1988 , אסור להכ ניס לאיו"ש פסולת מכל סוג.
לפי מסמכי המנהא"ז, באזור צפון השומרון פועלות כ-400 מפחמות16 פלסטיניות (להלן - המפחמות).
פעילות המפחמות גורמת לזיהום הקרקע והמים, לפגיעה בצמחייה ולזיהום האוויר, המתפשט עד ליישובי ואדי -ערה וחדרה.
עוד עולה ממסמכי המנהא"ז, כי כ -90% מאמצעי הייצור (פסולת גזרי עץ) המשמשים את המפחמות לייצור פחם מגיעים אליהן מישראל, ובדרך כלל דרך המעברים הקבועים בין ישראל לאיו"ש, וזאת למרות מה שנקבע בהיתר הכללי.
בשנת 2010 נעשתה פעילות הריסה נרחבת של המפחמות באזור ג'נין בשטחC .
גם לאחר פעולות אלה הודיע במרץ 2012 נציג הלשכה המשפטית של המשרד להגנת הסביבה למחלקת הבג"צים בפרקליטות המדינה 17 , כי הממצאים העולים מבדיקות שונות שערך המשרד להגנת הסביבה "מצביעים על מפגעי זיהום אוויר ומפגעי ריח קשים אשר נגרמים בעת הפעלת המפחמות ואשר עשויים לפגוע בכלל אוכלוסייה באזור" (ההד גשה במקור).
בנובמבר 2012 ,מסר המתפ"ש למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת כי המנהא"ז באמצעות יחידת איכות הסביבה ויחידת הפיקוח החרימו ברחבי איו"ש משאיות שנתפסו שופכות פסולת או נעות עם פסולת ללא אישור של קמ"ט איכות הסביבה, וכי "הוזמנו עשרות עבריינים לשימוע" בפני יחידת קמ"ט איכות הסביבה, לחלקם נשלל רישיונם להובלת אשפה.
בנוסף לכך, "הוצא צו על ידי רמ"א, המורה על איסור הכנסת גזרי עץ מישראל לתחום איו"ש (תיקון חקיקה בנושא גזרי עץ לאזור - פורסם באוג' 2010.
") בנובמבר 2012 מסר צה"ל בתשובתו לממצאי הביקורת, כי "לבק שת הגורמים הרלוונטיים, הוסמכו בעלי תפקידים במשטרה הירוקה להפעיל סמכויות כדי לסייע במיגור התופעה המתוארת בטיוטת הדוח.
כיום נותרו בשטח C מספר קטן מאוד של מפחמות".
16 אתרים לייצור פחם באמצעות שרפה ממושכת של גזרי עץ.
17 חוות דעת זו נמסרה לפרקליטות המדינה בעת הכנת תשובת המדינה בעניין עתירתם של פלסטינים לבג"ץ שבה ביקשו לא לבצע את צווי ההריסה שהוצאו למפחמות שלהם.
בג"ץ 7677/10 חסן זיד נ' מדינת ישראל.
באוקטובר 2012 מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה בתגובתה לממצאי הביקורת, כי משטרת ישראל מסייעת בביצוע האכיפה על פי דרישה וכי מחוז ש"י יפעל בהתאם להחלטות של אלוף הפיקוד שיתקבלו בנושא זה.
באוקטובר 2012 מסרה רשות המעברים היבשתיים שבמשהב"ט (להלן- רמי"ם) בתגובתה לממצאי הביקורת, כי במעברים של רשות המעברים, הן בארבעת מעברי הסחורות והן בשבעת המעברים לכלי רכב ישראליים מתקיימת אכיפה של ההיתר הכללי על העברת פסולת מכל סוג שהוא.
אכיפה כזו מתבצעת באופן שוטף ורציף.
במעברים אלה מאותרות מפעם לפעם משאיות עם פסולת ללא היתר.
לעומת זאת, בנובמבר 2012 מסר המתפ"ש למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, "שהכניסה לשטחי איו"ש מישראל מתבצעת ללא בקרה ברוב המעברים, עובדה המקשה על האכיפה והפיקוח.
לאור ההמלצה בטיוטת הדו"ח, יפעל המנהא"ז מול הגורמים הרלבנטיים לשיפור הפיקוח על מעבר טובין מישראל לאיו"ש.
עם זאת, יודגש כי הדבר לא יתאפשר במצב בו לא מתקיימת בקרה ברוב המעברים בכיוון שמישראל לאיו"ש".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי כעולה ממסמכי המנאה"ז, מרבית חומרי הגלם להפעלת המפחמות המשמשים את המפחמות בשטחי איו"ש לייצור פחם מגיעים אליהן מישראל, עקב הנזק הנגרם לאיכות הסביבה, על צה"ל, המנהא"ז, רמי"ם והמשטרה לבחון במשותף דרכים לטיפול בנושא, ובכלל זה שיפור הפיקוח על מעבר טובין מישראל לאיו"ש, לרבות בנוגע לפסולת גזרי עץ, ויפעלו בתיאום ליישום תוצאות הבחינה, כמתחייב מההיתר הכללי.
הפיקוח על תוצרת חקלאית .
חקלאים ישראלים ששדות הגידול שלהם באזור C , מחויבים לעמוד בביקורות מדגמיות של תוצרתם מצד פקחי משרד החקלא ות, כמתחייב מתקנות בריאות הציבור (מזון) (שאריות חמרי הדברה), התשנ"א- 1991 (להלן- התקנות) כמקובל בישראל.
קמ"ט חקלאות אחראי לתיאום ולקישור עם הרשות הפלסטינית באיו"ש ובאזור חבל עזה בתחומי הווטרינרי ה, הגנת הצומח והעברת ידע חקלאי.
נוסף על כך, מפקח קמ"ט חקלאות על עמידת התוצרת של חקלאים פלסטינים, ששדותיהם נמצאים באיו"ש ואשר מעוניינים לשווק את תוצרתם לישראל, באותם התקנים שלהם מחויבים החקלאים הישראלים.
קמ"ט חקלאות עושה זאת על ידי דגימות של התוצרת החקלאית בשדות עצמם לפני הקטיף.
לאחר קבלת אישורו של קמ"ט חקלאות ובתום הקטיף עוברת התוצרת החקלאית בידוק ביטחוני במעברי הסחורות בין איו"ש לבין ישראל ובדיקה מדגמית נוספת על עמידתה בתקנים האמורים.
מדוח סיכום פעילות לשנת 2011 של יחידת קמ"ט חקלאות עולה, כי סך התוצרת החקלאית הצמחית (פירות וירקות) הפלסטינית שהועברה מאיו"ש לישראל באותה שנה עמד על כ- 61,915 טון.
על פי אותו הדוח, ריבוי מזיקים ומחלות בירקות גרם אזור יהודה והשומרון 145 .
לשימוש בחומרי הדברה על ידי חקלאים פלסטינים בצורה לא מבוקרת בשטחי איו"ש.
משרד מבקר המדינה מציין, כי בשל כך גדל הסיכון שתוצרת חקלאית שהועברה מאיו"ש לישראל לא עמדה בתקנים של משרד החקלאות.
בביקורת עלו ליקויים בעניין תהליכי הפיקוח על תוצרת חקלאית ישראלית ופלסטינית באיו"ש ואשר משווקת לישראל.
בדיקת שאריות חומרי הדברה - בתקנות נקבע, כי "לא ייצר אדם לשם של חומרי הדברה[ מכירה, לא ייבא ולא ישווק מזון המכיל או נושא עליו שארית ] אלא אם כן שיעורה אינו עולה על השיעור המותר".
עוד נקבע, כי אם "קבע המנהל18 כי מזון אינו עומד בדרישות תקנות אלה, יראו אותו מזון כבלתי ראוי למאכל אדם".
תקנות אלה הוחלו בתחומי ההתיישבות הישראלית באיו"ש19 .
על פי סיכום של משרד הבריאות ושל משרד החקלאות משנת 2000, אמור מינהל שירות המזון של משרד הבריאות לבדוק את התוצרת החקלאית בנקודות השיווק.
בביקורת עלה, כי בנקודות השיווק הנמצאות בתחום היישובים הישראליים באיו"ש משרד הבריאות אינו מקיים בדיקות מדגמיות לאיתור שאריות חומרי הדברה בתוצרת חקלאית.
באפריל 2012 מסרה הממונה על מזהמי מזון במשרד הבריאות לצוות הביקורת, כי הסיבות לאי -ביצוע הדגימות נעוצות בהיעדר כוח אדם ועקב קשיים בארגון לוגיסטי.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על משרד הבריאות להקפיד על ביצוע הוראת החוק בעניין הפיקוח על תוצרת חקלאית, שנועד לשמור על בריאות הציבור, גם ביישובים הישראליים באיו"ש.
באוקטובר 2012 הודיע משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "לאור הערת המבקר, משרד הבריאות יקצה משאבים להסדרת הפיקוח גם בתחומי הישובים הישראליים באיו"ש".
"הלבנת" תוצרת חקלאית - יחידת הפיקוח על הצומח והחי במשרד החקלאות (להלן - יחידת הפיצו"ח) הוקמה כדי לפקח על יישום ההסכמים בין ישראל והרשות הפלסטינית בתחום החקלאי, ובכלל זה מניעת הברחות של תוצרת חקלאית משטחי הרשות הפלסטינית לישראל, פיקוח על ההיבטים הבריאותיים של תוצרת חקלאית המיובאת מאזורי הרשות הפלסטינית באיו"ש לי שראל ומניעת מעבר של תוצרת חקלאית מתחום הרשות הפלסטינית שעלולה לסכן את בריאות הציבור בישראל.
יחידת הפיצו"ח עורכת במעברי הסחורות בין הרשות הפלסטינית וישראל בדיקה מדגמית למציאת שאריות של חומרי הדברה מעל התקן המותר.
נוסף על זאת רשאית יחידת הפיצו"ח לפעול בתחומי היישובים הישראליים באיו"ש.
18 "המנהל" לפי התקנות הוא כל אחד מאלה המצוינים להלן או מי שהוא הסמיכו לכך, בכתב: ראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות; מנהל שירות המזון במשרד הבריאות; מנהל האגף להגנת הצומח ולביקורת במשרד החקלאות; ומנהל השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות.
19 'נספח מס 5 'שעניינו דיני בריאות, לתקנון שהוצא מכוח צו מס 892 בדבר ניהול מועצות מקומיות (יהודה והשומרון), התשמ"א - 1981 , מחיל ביישובים הישראליים באיו"ש את פקודת בריאות הציבור (מזון) (נוסח חדש), התשמ"ג- 1983 וכל תחיקת משנה מכוחם לפי תוקפם בישראל מעת לעת.
בביקורת קודמת 20 של מבקר המדינה הועלתה בעיה נוספת הנוגעת להעברת סחורה מאיו"ש לישראל, לרבות תוצרת חקלאית.
מדובר ב"התרחבותה של תופעה שבה סחורה שמקורה פלסטיני עוברת מאיו"ש לישראל דרך אזורי התעשייה שבניהול ישראלי כסחורה שמקורה ישראלי, שלא במעברי הסחורות (מעברי 'גב - אל-גב'21 ).
תופעה זו מכונה 'הלבנת סחורה' , ומהווה סיכון לשוהים באזורי התעשייה וכן לתושבי ישראל, עקב החשש של הברחת אמצעי לחימה מאיו"ש לישראל במסגרת העברת סחורה שלא באמצעות מעברי 'גב-אל-גב'".
עוד ציין שם משרד מבקר המדינה, כי "מפ את חשיבותו הביטחונית של הנושא.
על מפקד פקמ"ז וראש המנא"ז לתת דעתם לתופעה זו ולפעול למניעתה".
מדוח של קמ"ט חקלאות לסיכום שנת 2011 עולה, כי הולכת ומחמירה התופעה של העברת תוצרת חקלאית ממקורות פלסטיניים באיו"ש לבתי אריזה ישראליים באיו"ש, ללא ידיעתם ובקרתם של הגורמים המוסמכים במשרד החקלאות ותוך הימנעות מעמידה בכללים ובתקנות הנוגעים לטיפול בתוצרת חקלאית שאינה ישראלית.
מהדוח עולה גם, כי בשנת 2011 (ובדומה לשנים האחרונות), מוברחת ו"מולבנת" תוצרת חקלאית פלסטינית לישראל בשיעור של כ-20% עד25% מסך כל הסחורות שעברו במעברים 22.
יצוין, כי בהחלטה שניתנה באוגוסט 2011 על ידי בית המשפט העליון בנוגע למעצר של חשוד, בין היתר במתן שוחד והברחת תוצרת חקלאית פלסטינית מאיו"ש לישראל23 ובה תוצרת חקלאית משטחי הרשות [ , נאמר, כי "העברת משאיות ללא פיקוח יש בה למצער סיכון ביטחוני, נ]הפלסטיניתוסף לעשיית המעשה העלול להפיץ מחלה".
באוקטובר 2012 הודיע משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי יחידת הפיצו"ח פועלת לסיכול "הלבנת" תוצרת חקלאית מאיו"ש לישראל, בין היתר, על ידי הגברת האכיפה בנקודות הביקורת, הגברת פעולות מודיעין, פעילות מבצעית למעצר חשודים, ביצוע חקירות, פתיחת תיקים משפטיים והשמדת תוצרת.
עוד הוסיף, כי יחידת הפיצו"ח פועלת בתיאום ובשיתוף עם גורמי פקמ"ז, מנהא"ז, המשטרה ורמי"ם, וכי בשנת 2011 תפסה והשמידה יחידת הפיצו"ח כ-472 .
טון של תוצרת חקלאית שמקורה באיו"ש בנובמבר 2012 הבהירה יועצת משפטית במשרד החקלאות לבקשת משרד מבקר המדינה, כי "למיטב ידיעתה, החקיקה הקיימת אינה מונעת ממפעלי תעשיה או בתי אריזה לטפל בתוצרת פלסטינית.
יוצא מכך שסחורה ותוצרת פלסטינית יכולה להיכנס לשטחי המועצות האזוריות ומשם להגיע לשטחי מדינת ישראל כתוצרת חקלאית לכ ל דבר, ללא פיקוח ובקרה על עמידה בתקנים וסטנדרטים.
20 ,מבקר המדינה דוח שנתי 62 חלק שני (מאי 2012,) בנושא " אזורי תעשייה שבניהול ישר אלי באזור יהודה והשומרון – היבטים באכיפת החוק", עמ' 1667 , 1688.
21 "מעבר "גב אל גב- השיטה הנהוגה להעברת סחורות ובידוקן במעברי הסחורות שבין ישראל לבין איו"ש, ולפיה הסחורה המגיעה מצד אחד של המעבר נפרקת מהמשאית ועוברת בידוק ביטחוני במתחם הבידוק, ולאחריו מועמסת על משאית המגיעה מהצד השני של המעבר ומובלת ליעדה.
בשיטה זו מנותק הקשר בין מוביל הסחורה לבין מקבל הסחורה.
22 היקף הסחורה שהועברה מאיו"ש לישראל היה בשנת 2011 61,915 טון.
על כן היקף הסחורה המוברחת וה"מולבנת" מסתכם בין כ- 12,000 טון לכ- 15,000 .
טון 23 בש"פ 6014/11 , מדינת ישראל נגד שמעון אוחיון, תק-על 2011 (3 ) 2888 , 2891.
אזור יהודה והשומרון 147 .
בחקיקה זה פוגם, בין היתר, ביכולתה של יחידת הפיצו"ח למנוע כניסת תוצרת חקלאית 'מולבנת' לשטחי ישראל.
ראוי שהטיפול בבעיה, לרבות השאלה אם נדרש שינוי בחקיקה לצורך הפתרון, יובל באמצעות עבודת מטה חוצת משרדי ממשלה ובשיתוף יועמ"ש איו"ש".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בהסתמך על הערכת המנהא"ז בנוגע להיקף התוצרת החקלאית ש"הולבנה" והוברחה מאיו"ש לישראל בשנת 2011 , התוצרת החקלאית שנתפסה במעברים בשנת 2011 כאסורה במעבר לישראל והושמדה מהווה כ-3% עד4% בלבד ממנה.
שיעור נמוך זה של התוצרת החקלאית המוברחת שנתפסה במעברים מדגיש את הצורך לשפר את אכיפת החוק בתחום זה, בין היתר על ידי גיבוש תכנית משולבת ומתואמת בין כל גורמי האכיפה, וביניהם פקמ"ז, המנהא"ז, משרד החקלאות ורמי"ם, ובחינת הצורך בשינוי בחקיקה הקיימת באיו"ש על ידי יועמ"ש איו"ש.
בנובמבר 2012 ,מסר המתפ"ש למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת כי "קידום הטיפול בנושא, בשיתוף כלל הגורמים הרלבנטיים, יוכנס לתוכנית העבודה של שנת 2013 כאחד מיעדי הארגון.
במטרה לשפר את תהליכי העבודה הקיימים ולהתמודד באופן טוב יותר עם התופעה.
כמו כן, ה מנהא"ז יפעל מול יועמ"ש איו"ש ומשטרת ישראל לשינוי בתחיקת הביטחון ובמקביל לאכיפה ע"י בבתי האריזה".
בצו בדבר סמכויות לעניין דיני מים (יהודה והשומרון) (מס' 92 ), התשכ"ז - 1967 נקבע, כי "כל סמכות הניתנת על פי דיני המים[24] לאדם כלשהוא או לנושא משרה כל שהיא, תהיה מוקנית לממונה מיד לאחר פירסום צו מנויו".
בצו לתיקון חוק הפיקוח על המים מס' 31 לשנת 1953 '(יהודה והשומרון) (מס158 ), התשכ"ח- 1967 (להלן- הצו) נקבע, כי "הקמתו והחזקתו של מכון מים[25] , לרבות הפקתם והספקתם של מים ממנו, ייעשו בהתאם להוראות סעיף זה".
כן נקבע, כי "לא יקים, לא יתקין, לא יחזיק ולא יפעיל אדם מכון מים, אלא על פי רשיון מאת הממונה ובהתאם לתנאי הרשיון".
באוגוסט 1982 מונה קמ"ט מים כ"ממונה" לעניין הצו בדבר סמכויות לעניין דיני המים באיו"ש.
באכיפת החוק בנוגע לדיני המים לוקחים חלק מספר גופים: קמ"ט מים במנהא"ז; יועמ"ש איו"ש המלווה את הפעילות בייעוץ ובהכוונה משפטית; יחידת הפיקוח המבצעת אכיפה מינהלית בנוגע לדיני המים החלים באיו"ש; רשות המים המפעילה .
24 :דיני המים ביום הקובע בקשר למים ]איו"ש[ "כל הדינים.
שהיו בתוקף באזור - הובלתם, הפקתם, הספקתם, צריכתם, מכירתם, וחלוקתם.
וכל ענין אחר שלא הוזכר במפורש והדן בצורה כלשהי בנושאי מים".
25 כל מתקן או מבנה המיועדים להפקת מים עיליים או תת-קרקעיים, לרבות קידוח, או להטייתם של מים מכל מקור מים שהוא.
צוותי פיקוח ואכיפה (להלן - צוותי צפ"א); חברת "מקורות" האחראית להספקת המים בקווי הצנרת שלה; יחידות צה"ל המבצעות באיו"ש תע"ם במסגרת השמירה על הביטחון השוטף ועל החוק באזור; משטרת ישראל האמונה על מעצר עבריינים והגשת כתבי אישום נגדם; ובתי המשפט הצבאיים באיו"ש, הדנים בעברות של עבריינים פלסטינים.
כדי שהגורמים האמורים יוכלו למלא את תפקידם כיאות ולאכוף את החוק בתחום דיני המים, עליהם לפעול במתואם ובמשולב ועל בסיס תכנית מוסכמת.
בהסכם הביניים שנחתם בשנת 1995 בין ישראל לבין הרשות הפלסטינית (להלן- ההסכם) נקבע, בין היתר, כי הרשות הפלסטינית קיבלה את האחריות על מקורות המים המשרתים אוכלוסייה פלסטינית בלבד וישראל אחראית על מקורות המים המשרתים ישראלים בלבד.
האחריות על מקורות המים המשרתים את האוכלוסייה הישראלית והפלסטינית גם יחד הופקדה בידי ועדת מים משותפת (להלן - הומ"מ).
עוד נקבע בהסכם, כי הומ"מ "אחראית לאישור מוקדם של תכניות להקמת מערכות מים וביוב חדשות או לשינוי מערכות קיימות באיו"ש, וכי "כל החלטות הומ"מ יהיו בקונסנסוס".
יו"ר הנציגות הישראלית בוועדה זו הוא מנהל רשות המים של מדינת ישראל.
כמו כן הוקמו צוותי פיקוח ואכיפה משותפים לישראלים ולפלסטינים כדי להבטיח את ביצוע החלטותיה של הומ"מ.
בביקורת עלה, כי הצוותים המשותפים הפסיקו את פעילותם לאחר פרוץ האינתיפאדה השנייה בספטמבר 2000.
ברשות המים פועלת מינהלת המים ליש"ע (להלן - המינהלה) אשר תפקידיה כוללים, בין היתר, את ניהול מערך הישיבות של הומ"מ, פיקוח על יישום ההסכם ועל החלטות הומ"מ, וניטור (פיקוח על איכות המים) בארות מים באיו"ש באמצעות צוותי צפ"א.
בנוסף עוסקים צוותי צפ"א בפעילות של פיקוח על גנבות מים ועל קידוחי מים בלתי חוקיים.
כפי שעלה ממסמכי חברת "מקורות" והמנהא"ז, באיו"ש מתרחשות מדי שנה בשנה גנבות מים רבות, המסתכמות בהיקף של כ-5 מיליון קוב בשנה, באמצעות התחברות ל צנרת של חברת "מקורות", המספקת מים לאוכלוסייה הישראלית והפלסטינית באיו"ש.