HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אשר למחקרים חקלאיים צוין כי יש להאיץ ביצוע מחקרים שכבר החלו ולעודד על פי דרישה ביצוע מחקרים חדשים שיביאו לצמצום הצורך בהיתר המכירה על ידי זריעה מוקדמת.
בביקורת עלה שממועד הקמתה של ועדת השמיטה בשנת 2010 ועד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2015 , היא התכנסה שלוש פעמים בלבד.
בדיונים גיבשה הוועדה הצעה לתכנית תקציב לשנת השמיטה התשע"ה, אולם לדיונים אלו לא היה המשך.
עוד עלה כי בתקופה האמורה הכינה ועדת השמיטה דוח מסכם על פעילותה בשנת 2012 בלבד, ולא בכל שנה משנות פעילותה כנדרש בחוק.
זאת ועוד, הדוח לשנת 2012 .
לא הוגש לוועדת הכלכלה של הכנסת כנדרש בשל כל אלה נמנע מהכנסת להתעדכן בעוד מועד בדבר תהליך ההיערכות לשנת השמיטה ולמלא את תפקידה כמפקח על פעולות הרשות המבצעת.
פעילותה המצומצמת של ועדת השמיטה לא תאמה את מטרות הקמתה על פי החוק בכל הנוגע להיערכות מוקדמת לקראת שנות שמיטה בעתיד, לרבות בנוגע לקידום פעילות מחקר בתחום החקלאות ובתחום ההלכה.
זאת ועוד, בשנת השמיטה העלו דוחות הפיקוח מטעם מינהלת השמיטה סוגיות עקרוניות וסוגיות בעלות היבטים הלכתיים שנדרש שוועדת השמיטה תנקוט עמדה בעניינן ותעביר את המלצותיה, כנדרש בחוק, להכרעת הרה"ר.
בתשובתו של משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 הוא מסר כי יפעל להגדלת תכיפות התכנסותה של ועדת השמיטה כנדרש בחוק.
7 הרכב ועדת השמיטה: שני הרבנים הראשיים לישראל, נציגים ממשרד ראש הממשלה, משרד האוצר, משרד החקלאות (2 ), משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, המשרדלשירותי דת; נציג רשות מקרקעי ישראל, שלושה נציגי גופים שעיסוקם במצוות התלויות בארץ (לפי בחירת הרה"ר), ושני נציגי התאחדות חקלאי ישראל.
משרד לשירותי דת 1069 .
:שם הדוח משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מדיניות הרה"ר בשנת השמיטה התשע"ה .
כחלק מההיערכותלשנת השמיטה הביא הרב הראשי לישראל ונשיא מועצת הרה"ר 8 הרב דוד לאו, בתחילת ינואר 2014 , לידיעת ממונה שמיטה את עמדת הרה"ר בנוגע לשנת השמיטה, לרבות הנחיות הלכתיות, וביקש מהם לפעול על מנת להבהיר עמדה זו לחקלאים.
כמו כן ערכה הרה"ר מתחילת 2014 ,כנסי הסברה לחקלאים לרבני ערים ולרבני מועצות מקומיות ואזוריות ולמנהלי מחלקות כשרות.
בכנסים אלה הוצגו עיקרי ההנחיות ההלכתיות.
במרץ 2014 הפיץ הרב הראשי לישראל דוד לאו מסמך המפרט ארבע חלופות שיאפשרו לחקלאים לשווק את תוצרתם החקלאית בשנת השמיטה: השבתת הקרקע, הצטרפות ל"אוצר בית דין ", גידול על מצעים מנותקים מן הקרקע ובחממות וגידול על פי היתר מכירה.
אדם אחד, ממונה שמיטה, ריכז את כל הפעילות במשרד לשירותי דת בנוגע לשנת השמיטה, וזאת נוסף על תפקידו השוטף כאחראי לתמיכות במשרד.
ממונה שמיטה טיפל בנושאים שעלו מהשטח, הדריך חקלאים, ערך סיורים בשטחים חקלאיים, השתתף בארגון כנסים, השתלמויות וימי עיון והיה שותף לבניית מערכת ממוחשבת לאיסוף מידע על הקרקעות החקלאיות.
כמו כן שימש ממונה שמיטה איש הקשר של המשרד עם הרה"ר.
המשרד לשירותי דת הקים מינהלת שמיטה ארצית (להלן - מינהלת השמיטה) ובחר במכרז תאגיד פרטי שנבחר לנהל אותה.
תפקיד מינהלת השמיטה הוא ליצור קשר עם כל החקלאים וכל בעלי הזכויות על הקרקע כדי להסביר להם את ארבע החלופות ולרכז את המידע על הפתרונות המועדפים עליהם; חקלאים שהחליטו שלא להשבית את שדותיהם אלא לפעול על פי היתר מכירה התבקשו לפרט על גבי טפסים א ת סוג הגידולים שבכוונתם לגדל, את החלקות שברשותם ואת האופן שבו יבוצעו העבודות בהן.
הטפסים נמסרו לנציגי מינהלת השמיטה, ולאחר שנבדקה תקינותם חתמו החקלאים לפני נציגי המינהלת על "שטר הרשאה", שמסמיך את מועצת הרה"ר למכור את הקרקעות שלהם.
סמוך לתחילת שנת השמיטה הת שע"ה חתמו 4,833 מבין 7,200 החקלאים היהודים המעבדים אדמות בישראל (67% ) על שטר הרשאה.
ועדת השמיטה ההלכתית החליטה למכור גם את קרקעותיהם של 1,167 חקלאים שלא סיימו את התהליך עד ערב שנת השמיטה, והמכירה התבצעה ב- 30.
ביולי 2015 נערכה מכירת קרקעות שלישית לעוד 100 חקלאים שהצטרפו להסדר היתר מכירה, כך שמספר החקלאים שחתמו על הרשאה עד מועד הביקורת היה 6,100 .
יוצא אפוא שלפני שנת השמיטה התשע"ה או במהלכה חתמו 85% מהחקלאים על הרשאה למכור את קרקעותיהם ולנהוג על פי היתר מכירה.
14 אישרה מועצת הרה"ר להקים ועדת שמיטה (להלן - ועדת השמיטה ההלכתית) בראשות הרב הראשי הרב דוד לאו.
ועדת השמיטה ההלכתית נועדה לרכז את הטיפול ההלכתי בנושא השמיטה, ובכלל זה לתת הוראות הלכתיות לחקלאים שהצטרפו להסדר של היתר מכירה ולפיקוח על עבודתם בשנת השמיטה.
נשיא מועצת הרה"ר מופקד, בין היתר, על ענייני הכשרות מטעם הרה"ר 1070 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נמסר למבקר המדינה שוועדת השמיטה ההלכתית התכנסה פעמים אחדות ודנה בבעיות שהעלתה מינהלת השמיטה בפעילות הפיקוח שלה, אולם לא נמצאו מסמכים המתעדים את הישיבות האמורות מלבד אחת.
לפי תשובות המשרד לשירותי דת למשרד מבקר המדינה, בשנת השמיטה קיימה מינהלת השמיטה שיחות עם רבני ועדת השמיטה ההלכתית לצורך קבלת ה חלטות שקשורות לסוגיות הלכתיות בנושא פעילות הפיקוח בשטח.
יצוין כי שיחות אלו לא תועדו וכי לא הופצו בעקבותיהן הנחיות, אף שלפי תשובות המשרד התקבלו בהן החלטות שהשפיעו על אופן והיקף הפיקוח (ראו להלן).
שנת השמיטה היא כאמור השנה השביעית במחזור של שבע שנים.
על פי החוק ומשיקולים של מינהל תקין, על הגורמים הקשורים להפעלתה להיערך בעוד מועד, לרבות מתן מענה לשאלות הלכתיות וארגוניות.
חקלאים שבחרו לגדל את תוצרתם בשנת השמיטה על פי היתר מכירה התחייבו כי המלאכות האסורות לא ייעשו בידי יהודי (זריעה, זמירה, קצירה ובצירה).
בספטמ בר 2014 הנחה ממונה שמיטה את מינהלת השמיטה כי תעודת היתר המכירה תונפק תחילה לחקלאים שהשלימו את תהליך המכירה, וכי בשלב זה יינתן להם אישור עקרוני על השלמת כל התנאים למכירת הקרקע.
לאחר מכן יהיה על החקלאי לדווח למינהלת השמיטה על תאריכי הקטיף והשיווק ועל סוג הגידול החקלאי כדי לקבל "היתר שיווק" כשבועיים לפני מועד השיווק.
על מינהלת השמיטה לשלוח אל החקלאי מפקח כדי לוודא שהמלאכה נעשתה בידי לא יהודי.
משרד מבקר המדינה העיר לרה"ר כי אף שמועד שנת השמיטה ידוע מראש, רק בתחילת שנת השמיטה היא גיבשה הנחיות הלכתיות המחייבות את החקלאים והמשווקים של תוצרת חקלאית לקבל "היתר שיווק".
העיכוב בקביעת הדרישות ההלכתיות כאמור פגם ביכולת הפיקוח של מינהלת השמיטה.
העיכוב השפיע גם על יכולתו של המשרד לשירותי דת לאמוד בעוד מועד את התקציב הדרוש לו לביצוע הפעולות הנדרשות בשנת השמיטה ולפיקוח על מילוי הנחיותיו.
על הרה"ר לפעול בעוד מועד כדי שלקראת שנת השמיטה הבאה יהיו בידיה הנחיות הלכתיות על בסיס הידע שנצבר בשנות השמיטה הקודמות.
לקראת שנת השמיטה הקודמת החליטו חברי מועצת הרה"ר במשאל טלפוני כי בענייני שמיטה כל רב עיר יכול להנהיג את עירו כהבנתו וכדעתו.
עקב החלטה זו התאפשר הסדר היתר המכירה רק בכמה מהרשויות המקומיות, בניגוד למדיניות הרה"ר לדורותיה בנוגע להסדר זה.
בעקבות החלטה זו הוגשו לבג"ץ ביולי 2007 שתי עתירות נגד סירוב הרה"ר להשתמש בסמכותה הכלל-ארצית כגורם מנחה, ולחלופין בסמכותה להסמיך רבנים לפעול לפי היתר המכירה מקום שרב מקומי ממאן לעשות כן (להלן – רב פוסק)9 .
בפסק דין שניתן באוקטובר 2007 ביטל בג"ץ את החלטות מועצת הרה"ר וקבע שהיא מופקדת על המדיניות הכלל -ארצית בכל הנוגע למתן תעודות הכשר, ושהיא משמשת ערכאת ערר כנגד סירוב לתת תעודת הכשר.
9 בג"ץ 7120/07 "אסיף ינוב גידולים בע"מ ואח' נ' מועצת הרהר לישראל (פורסם במאגר ממוחשב, 23.
) משרד לשירותי דת 1071 .
:שם הדוח משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 יצוין שבג"ץ התייחסגם לעובדה שההחלטה של הרה"ר לקראת שנת השמיטה הקודמת לא נומקה וציין ש"חשיבות ההנמקה ידועה ולא במישור השיפוטי או המעין שיפוטי דווקא.
להעדר הנמקה יכולות להיות השלכות גם במישור הדיוני ובנדון דידן חוששני שהיא מעידה על אופי תהליך קבלת ההחלטה.
עסקינן בזילות ההליך".
על פי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, חוות דעת של יועץ משפטי למשרד ממשלתי בשאלה משפטית קובעת מבחינת כל עובדי המשרד את המצב המשפטי הקיים כל עוד בית משפט לא פסק אחרת.
כאשר יש ספק בנוגע לחוות הדעת של היועץ המשפטי אפשר לפנות ליועץ המשפטי לממשלה ולבקש את הכרעתו10.
כלקח מפסיקת בג"ץ פנה היועץ המשפטי של הרה"ר בפברואר 2014 , לקראת שנת השמיטה התשע"ה, לרב הראשי לישראל והסב את תשומת לבו לצורך להיערך בעוד מועד ולמנות כמה רבנים פוסקים, בפריסה ארצית או אזורית.
רק לאחר כשבעה חודשים, שבוע בלבד לפני שנת השמיטה, ערך הרב הראשי לישראל דוד לאו משאל טלפוני בקרב חברי מועצת הרה"ר, ולאחר מכן הסמיך את רב העיר חולון אברהם יוסף לרב פוסק בלעדי.
בו ביום כתב היועץ המשפטי של הרה"ר לרב הראשי שיש בהסמכת הרב אברהם יוסף משום פגם משפטי של ממש משום חשש לניגוד עניינים בשל קרבה משפחתית לבעל חברה פרטית בתחום הכשרות.
הוא ביקש לפעול בדחיפות למינוי רב אחר תחתיו למטרה זו.
עוד העיר היועץ המשפטי כי העניין הובא לפני הרב הראשי לפני זמן רב, וכי היה עליו להביא את נושא הסמכת הרבנים הפוסקים לדיון לפני מועצת הרה"ר ולקיים הליך סדור ולא להסתפק באישור המינוי בסב ב טלפוני, "שככלל אינו המסגרת התקינה והמקובלת לקבל החלטות".
אף על פי כן, מועצת הרה"ר הותירה את מינויו של הרב יוסף על כנו, ולצדו מונו שני רבנים פוסקים נוספים.
מועצת הרה "ר לא נימקה את החלטתה למנות בין שלושת הרבנים את הרב יוסף בניגוד לעמדת היועץ המשפטי לרה"ר, שלפיה יש במינוי משום פגם משפטי בשל חשש לניגוד עניינים.
באוקטובר 2015 השיב עוזרו של הרב הראשי לישראל בשמו של הרב הראשי למשרד מבקר המדינה כי הרב יוסף הוסמך לתת תעודות כשרות כדי לתת פתרון ענייני ומידי, והוסיף: "לא ראינו צורך לתעד את נימוקי מועצת הרבנות להסמכה זו" בשל ניסיונו הרב של הרב יוסף, ומשום שכמעט לא נמצא רב בעל ניסיון רב בנושא שיהיה מוכן לשמש כמוסמך רק לנושא מסוים.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על מועצת הרה"ר לקיים בעוד מועד הליך סדור ושיטתי של בחירת רבנים פוסקים, ובייחוד לאחר שבעבר בג"ץ העיר לרה"ר בחומרה על דרך קבלת ההחלטות.
בעניין החשש לניגוד עניינים ציין עוזר הרב הראשי בתשובתו כי מועצת הרה"ר לא ראתה כל נגיעה בין שני הגורמים הללו, מפני שהחברה הפרטית העוסקת בתחום הכשרות .
10 ,היועץ המשפטי לממשלההנחיה 9.
שם הדוח: משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אינה נותנת תעודות כשרות על סמך היתר מכירה.
עוד עמדה לעיני חברי המועצה העובדה שהרב יוסף ממשיך לכהן כרבה של העיר חולון, ובין השאר ממונה על נושא הכשרות בעיר.
משרד מבקר המדינה העיר בחומרה למועצת הרה"ר ולרב הראשי כי יש בדרך פעולתה משום התעלמות מחוות הדעת המחייבת של היועץ המשפטי לרה"ר.
זאת ועוד, היועץ המשפטי של הרה"ר הבהיר במכתבו את ההבחנה העקרונית בין הסמכויות המוקנות לרב יוסף בחוק מכוח בחירתו לרב עיר ובין סמכויות שמוענקות לו בהחלטה מינהלית של מועצת הרה"ר בתחום השמיטה.
אם התנגדה מועצת הרה"ר לעמדת היועץ במשפטי של הרה"ר, היה עליה לפנות ליועץ המשפטי לממשלה ולבקש את הכרעתו, כמצווה בהנחיה, אך היא נמנעה מלעשות כן.
התקשרות עם תאגיד פרטי לביצוע פרויקט השמיטה .
כאמור, בהחלטת הממשלה נקבע שיועברו למשרד לשירותי דת 5 מיליון ש"ח "לטיפול בהכנות לקראת שנת השמיטה ופיקוח בשנת השמיטה כולל היתר מכירה".
המשרד התקשר במכרז עם תאגיד פרטי (להלן - חברה א) לביצוע העבודות הכרוכות בהכנות ובפיקוח בהיקף של כ-8.
להלן פרטים בנובמבר 2013 אישרה ועדת המכרזים שבמשרד לשירותי דת בראשות מנכ"ל המשרד דאז מר אלחנן גלט, (להלן - ועדת המכרזים) לפרסם מכרז לאספקת שירותים לצורך ביצוע פרויקטים בתחום השמיטה.
היא החליטה, בהתאם להחלטת הממשלה, שתקציב הפעילות יהיה לא יותר מ-5 מיליון ש "ח, ושתקופת ההתקשרות תחול ממועד ההתקשרות עד סוף שנת 2015 .
בדצמבר 2013 פרסם המשרד לשירותי דת מכרז ל"מתן שירותי הכנה, ניהול ופיקוח לקראת שנת השמיטה תשע"ה".
במסמכי המכרז נקבע כי העבודה בנוגע לשנת השמיטה תחולק לשני שלבים: בשלב הראשון (להלן - שלב ההכנה) יבוצעו פעולות הכנה לקראת שנת השמיטה, שיכללו בין השאר מיפוי של החקלאים ושל השטחים החקלאיים, הדרכת החקלאים בדבר ההיתרים והאיסורים ההלכתיים הנוגעים לשנת השמיטה ועוד.
אשר לשלב השני (להלן - שלב הפיקוח), נקבע שהוא י כלול את פעולות הפיקוח על פעילות החקלאים בשנת השמיטה.
עוד נקבע במכרז שההתקשרות לשלב השני היא "אופציה", ולא פורטו בו דרישות הפיקוח.
לפיכך דרישות המכרז התמקדו אך ורק בפעולות הנוגעות לשלב ההכנה, והמציעים נדרשו להתייחס רק אליו בהצעותיהם הכספיות.
גם בחינת ההצעות ומתן הציון לכל הצעה התבססו רק על שלב ההכנה, אף שדווקא שלב הפיקוח הוא שכלל את הפעילות השוטפת המהותית, ואולי אף העיקרית, הנדרשת כדי לוודא שהסחורה החקלאית המשווקת בשנת השמיטה אכן תואמת את הדרישות ההלכתיות הנוגעות לשמיטה.
משרד לשירותי דת 1073 .
:שם הדוח משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לשירותי דת כי על פי החלטת הממשלה היה עליו להיערך בעוד מועד לבצע פיקוח נאות בשנת השמיטה עצמה, ולכן היה עליו לערוך מכרז גם לפיקוח ולא להותיר את דרישות הפיקוח לא ברורות ולהגדיר שלב זה "אופציה".
בתחילת פברואר 2014 בחנה ועדת המכרזים את ההצעות והכריזה על חברה א כזוכה במכרז.
חברה א הציעה לבצע את העבודות של שלב ההכנה תמורת כ-3.
8 ;מיליון ש"ח, כולל מע"ם ב- 13.
14 חתם המשרד לשירותי דת הסכם עם חברה א שתוקפו עד 30.
,בעקבות ההכרזה על חברה א כזוכה במכרז עתרה חברה ב לבית המשפט המחוזי בירושלים בשבתו כבית משפט לעניינים מינהליים 11 וטענה למשוא פנים ולהתערבות מכוונת בהליכי המכרז לצורך זכייתה של חברה א.
בית המשפט קבל את הטענה בדבר אי-סבירות הפרשנות שניתנה על ידי ועדת המכרזים לקריטריונים לניקוד ההצעות והחליט להחזיר את הדיון לוועדת המשנה של ועדת המכרזים ל"שקלול מחדש" של ציוני החברות שני גשו למכרז.
באפריל 2014 אישרה ועדת המכרזים תיקון שעשתה ועדת המשנה באמות המידה לקביעת הזוכה במכרז ואת החישוב המחודש של ציוני החברות המציעות והחליטה להכריז שנית כי חברה א היא הזוכה במכרז.
בעקבות ההחלטה, באפריל 2014 עתרה לבג"ץ חברה ג, שאף היא התמודדה במכרז, בג ין חשש לפגיעה בטוהר הליכי המכרז והעדפה פסולה של חברה א.
בהמלצת בית המשפט משכה העותרת את העתירה, וביוני 2014 .
העתירה נדחתהרק בסוף אפריל 2014 חתם המשרד לשירותי דת עםחברה א על חוזה התקשרות חדש, שהאריך את תוקף החוזה עד לסוף סםטמבר 2014, כדי לאפשר לחברה א להשלים את השלב הראשון של עבודתה.
מימוש ה"אופציה" לביצוע שלב הפיקוח .
המסד הנורמטיבי למימוש זכות ברירה : ככלל, גוף ציבורי נדרש לבצע התקשרויות משמעותיות למתן שירותים רק לאחר קיום מכרז פומבי, שבו מפורטים פרטי השירותים המבוקשים באופן המאפשר לכל מציע בכוח לזהות את השירותים הללו, לכמת את עלויותיהם הצפויות ולהגיש הצעה למכרז.
לעתים, אם עקב היעדר ודאות תקציבית ואם עקב היעדר ודאות לגבי היקף השירותים שיידרשו בפועל או מסיבה אחרת, גוף ציבורי יכלול במכרז פירוט של שירותים שייתכן שלא יידרשו בסופו של יום, כשהגוף מבקש לשמור לעצמו את זכות הברירה (להלן – 'זכות ברירה') לקבל מהזוכה במכרז גם את השירותים הללו, אם יחליט על כך בעתיד.
יש המכנים זכות ברירה 'אופציה'.
בתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 (להלן– תקנות המכרזים) נקבע כי הודעת המכרז תכלול פירוט אודות "מהות ההתקשרות המוצעת ותיא ור נושאה, לרבות כל זכות ברירה להרחבת ההתקשרות"12.
כמו כן, הן מהתקנות עצמן13 והן מהפסיקה14 עולה כי בהליך המכרז .
11 עת"ם (י -ם) 28180 -02-14 אומן שירותי יהדות בע"מ נ' מדינת ישראל (פורסם בנבו, 20.
לתקנות חובת המכרזים 13 'ראו למשל הגדרת 'שווי ההתקשרות' בסע1 לתקנות והגדרת "התקשרות ראשונה" בסע' 3.
14 עת"ם (י -ם) 11975 -04-12 עמותת עיר עמים נ' הרשות להגנת הטבע והגנים הלאומיים (פורסם בנבו, 27.
שם הדוח: משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נדרש שייקבע גם המחיר או השווי הפוטנציאלי של מימוש זכות הברירה וכי אחד הפרטים שעל גוף ציבורי לכלול בחוזה הנכרת בעקבות מכרז הוא מחיר הקבוע מראש לשירותי ם הנכללים בזכות הברירה.
הפעלת ה"אופציה" : כאמור, המשרד לשירותי דת כלל במכרז גם שלב של פיקוח, שכונה במכרז 'אופציה' – אך המשרד לא קבע מראש מחיר לשירותי פיקוח, ובעצם לא כלל פירוט כלשהו אודות "מהות" ו"תיאור" השירותים שיידרשו במסגרת 'אופציה' זו, כנדרש בתקנות המכרזים לגבי 'זכות ברירה'.
ביוני 2014 ביקש ממונה שמיטה מוועדת המכרזים, בין היתר, לאשר לו לנהל עם חברה א משא ומתן כדי לבחון את האפשרות שהיא תבצע בעבור המשרד גם את שלב הפיקוח.
אישרה ועדת המכרזים את הבקשה ב- 25.
14 חתם המשרד לשירותי דת על הסכם עם חברה א לביצוע שלב הפיקוח.
היקף ההתקשרות לביצוע שלב זה היה 4.
586 מיליון ש "ח כולל מע"ם, לתקופה 24.
מחיר נוסף זה של יותר מ-4.
5 מיליון ש"ח לא בא לידי ביטוי כלשהו במסגרת הליך המכרז עצמו או בחוזה ההתקשרות הראשון שנכרת בעקבותיו.
לא זו אף זו, ההתקשרות הכוללת עם חברה א התנפחה לכדי 8.
5 מיליון ש"ח, אף שהחלטת הממשלה הקצתה לשני השלבים - ההכנה והפיקוח - 5 מיליון ש"ח בלבד, ואף שהמשרד עצמו אישר זאת בפרסום המכרז.
בכך חרגה ההתקשרות ב -3.
5 מיליון ש"ח ( 70% ) מהתקציב שאושר לשם כך.
מכרז פומבי הוא דרך המלך להתקשרות של גוף ציבורי עם גוף עסקי, שכן הוא מעניק הזדמנות שווה למציעים פוטנציאליים.
בית המשפט העליון קבע: "ביסודו של המכרז הציבורי עומדים כידוע שני עקרונות יסוד: הראשון, עניינו בשמירה על השוויון וטוהר המידות על-ידי מתן הזדמנות שווה לכל המציעים, בלא משוא פנים ובלא שרירות.
השני הוא השאיפה לנהוג ביעילות ולחסוך בכספי ציבור על-ידי השגת מירב היתרונות למזמין באמצעות מנגנון המכר ז.
מבין שתי מטרות אלה, זוכה בדרך כלל עיקרון השוויון לבכורה, נוכח מעמדו כ'נשמת אפו של המכרז הציבורי', אף במחיר של ויתור מסוים על יעילות כלכלית במקרה של התנגשות בין השיקולים.
ההנחה היא כי בסופו של יום, לא קיימת סתירה בין התכליות השונות, שכן בטווח הארוך, יש בשמירה על עיקרון השוויון כדי להגביר את אמון הציבור במנגנון המכרזים ולעודד השתתפות בו, שתגשים בתורה גם את האינטרסים הכלכליים שביסוד עריכת מכרז"15.
15 עעמ 6823/10 מתן שירותי בריאות בע"מ נ' משרד הבריאות , פס' 20-21 לפסק דינו של השופט פוגלמן (פורסם בנבו, 28.
) משרד לשירותי דת 1075 .
:שם הדוח משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרד מבקר המדינה, אין כל דרך לראות ב "אופציה " המוזכרת בחוזה המקורי עם חברה א "זכות בר ירה" הניתנת למימוש באישור ועדת מכרזים של המשרד.
ה"אופציה" המוזכרת בהתקשרות המקורית לא כללה אף אחד מהמרכיבים הבסיסיים הנדרשים לצורך התקשרות , לרבות פירוט של "מהות" ו"תיאור" דרישות העבודה ומחיר צפוי ממימוש ה'אופציה'.
לפיכך יש לראות בהתקשרות בין המשרד ובין חברה א לצורך ביצוע שלב הפיקוח לא הפעלה של 'זכות ברירה' על פי התקנות אלא התקשרות חדשה 16, על כל המשתמע מכך מבחינת האישורים הנדרשים ודרך ההתקשרות הנדרשת.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד לשירותי דת כי העברה לידי חברה א של שירותי פיקוח שלא פורטו כלל בהליך המכרז מרוקנת מתו כן את תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 , אינה תואמת את רוח החוק ומטרותיו ועוקפת את החובה לקיים מכרז ולתת הזדמנות שווה למציעים פוטנציאליים.
זאת ועוד, האופן שבו ניהל המשרד לשירותי דת את המכרז מנע ממנו להפיק את מלוא היתרונות מהליך זה, מפני שהחברות לא נדרשו להתח רות על ביצוע שלב הפיקוח - אף שהיה ברור שהוא נדרש, ואף שבפועל מרבית התמורה ששולמה לחברה א בעקבות ההתקשרות שולמה דווקא בגין שלב זה.
אי-הכללת הפעולות הנדרשות לביצוע שלב הפיקוח בהתקשרות עם הזוכה לא זו בלבד שלא העניקה למשרד כל תועלת, אלא נהפוך הוא - הבחירה בחברה א על בסיס הצעתה לשלב ההכנה בלבד הביא ה לכך שהמשרד קיים עמה משא ומתן על התמורה שתקבל מתוך עמדת נחיתות , בין השאר מפני ש בעת ניהול המשא ומתן הוא נקלע ללוח זמנים צפוף ערב שנת השמיטה.
בתשובותיו של המשרד לשירותי דת למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 ומינואר 2016 הוא התייחס לסוגיית ה"אופציה" לביצוע שלב הפיקוח שנכללה במכרז, כמפורט להלן: 1.
ועדת השמיטה הממלכתית והרבנות הראשית לישראל לא פעלו כראוי, לא התארגנו בזמן ולא נתנו בזמן אמת מענה לצרכים שהתעוררו בשטח.
בשלב ההתארגנות לשנת השמיטה לא היו מספיק נתונים בנוגע למספר החקלאים היהודים, מעמדם המשפטי, סוגי הגידולים והפתרונות ההלכתיים המועדפים עליהם, והרה"ר טרם הקימה ועדת שמיטה הלכתית.
בנסיבות אלו פעל המשרד בחוסר ודאות, ולא היה אפשר לדעת אם יידרש פיקוח, מה יהיה היקפו ומהן הדרישות ההלכתיות בנוגע לו.
היה חשש שכשייוודעו הנתונים הנדרשים לשלב הפיקוח לא יהיה זמן מספיק לקיום מכרז נוסף, ולכן נקבעה במכרז האופציה האמורה.
,קביעת האופציה להרחבת ההתקשרות הייתה יעילה מהבחינה המקצועית, ההלכתית הכלכלית והמינהלית בהנחה שהחברה שתזכה במכרז תביא עמה את מרב היתרונות להמשך העבודה בתחום הפיקוח.
זאת גם לנוכח דרישתה של הרה"ר שהמפקחים שעסקו בהכנות לקראת שנת השמיטה יפקחו גם במהלכה.
16 בהתייחסו לסע' 3(4 ) לתקנות, שבו מוזכרת גם 'זכות ברירה' וגם הנסיבות בהן התקשרות תהיה פטורה מחובת מכרז, כתב עומר דקל: "מנוסח תקנה 3(4 ) לתקנות חובת המכרזים ניתן ללמוד כי שינוי מהותי של תנאי ההתקשרות שקול בעיני מחוקק-המשנה לכריתתו של חוזה חדש, המחייבת עריכת מכרז – אלא אם כן קיים לגבי ההתקשרות פטור מפורש מעריכת מכרז בהתאם לאחת מעילות הפטור המעוגנות בתקנות חובת המכרזים".
עומר דקל, "שינוי תנאיה של התקשרות שנכרתה בעקבות מכרז", משפט ועסקים ה 287 ( 2006.
שם הדוח: משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 3.
המשרד לשירותי דתהוסיף וציין כי "בפסיקה נקבע לא אחת שהעובדה שרכיב האופציה היה קיים כבר בשלב המכרז, ולמעשה עבר את 'כור ההיתוך המרכזי' והועמד באופן גלוי, שקוף ופומבי לתחרות, לכן יש להתייחס אליו כחלק בלתי נפרד מההסכם כמו כל תנאי אחר בהסכם".
הדיון בביתהמשפט בעתירות שהוגשו מעיד שנושא האופציה עבר את מבחן בית המשפט.
המשרד לשירותי דת ציין בתשובתו גם את דחייתה של עתירה שהוגשה נגד משרד התחבורה בעניין מכרז להפעלת אשכולות של קווי תחבורה בדרום17 .
עשר שנים לאחר מועד המכרז המקורי החליט משרד התחבורה להפעיל את האופציה שנקבעה בהסכם להוספת קווים בידי המפעיל שזכה במכרז, לאחר שניהל עמו משא ומתן.
השופט נימק את דחיית העתירה, בין השאר, בכך שמציאות החיים והדינמיות העסקית והכלכלית יכולים להביא לנסיבות שבהן מכרז וההתקשרות שבעקבותיו אינם נותנים מענה לאירוע לא צפוי בחיי ההתקשרות או לצורך חיוני אחר של הרשות הציבורית.
לעתים נדרש שינוי בהיקף ההתקשרות או בפריסתה, ועריכת מכרז חדש רק לצורך שינוי זה אינה כדאית כלכלית או אינה אפשרית כלל.
משרד מבקר המדינה אינו חולק על הטענה שיש יתרונות לכך שהחברה שתיבחר לבצע את שלב ההכנה תבצע גם את שלב הפיקוח.
אולם אין בכך משום סתירה לצורך לקיים מכרז לשני השלבים, שכן ממילא החברה הזוכה הייתה מבצעת את שני השלבים.
אשר לטענות המשרד לשירותי דת על אי-בהירות בעניין דרישות הפיקוח והיקפו ועל חשש לאי-עמידה בלוח זמנים, משרד מבקר המדינה מעיר כי לפחות חלק מאי - בהירות זו נבע מכך שהגורמים האמונים על הנושא על פי חוק השמיטה לא נערכו במועד, אף שמועד השמיטה והצורך להיערך לקראתה ידועים זמן רב מראש.
יתרה מזו, במקרים שבהם קיימת אי -בהירות יש להתמודד עם אי -הבהירות באופן מקצועי ולדרוש במכרז הצעות לכמה חלופות העומדות על הפרק.
כך למשל, המשרד לשירותי דת היה יכול לדרוש במכרז הצעות בדבר "עלות ביקור " או "עלות שעת עבודה" של פקח כדי להשוות בין המציעים - ובעיקר כדי להגבילם מראש לסכום הצעתם הכספית בגין המרכיבים הפוטנציאליים של שלב הפיקוח .
התנהלות כזאת הייתה מאפשרת למשרד ליהנות מיתרונותיו של הליך תחרותי לשלב הפיקוח, לקצר את ההיערכות לביצועו של שלב זה וגם למנוע את התלות בחברה שזכתה במכרז על בסיס הצעתה לשלב ההכנה בלבד.
כאמור, רק בינואר 2014 , כחודש לאחר שהמשרד לשירותי דת פרסם אתהמכרז לניהול הפעילות בשנת השמיטה והפיקוח עליה, קבע הרב הראשי את עמדת הרה"ר בנוגע לשנת השמיטה, לרבות הנחיות הלכתיות.
היות שהמשרד לשירותי דת הוא הגורם האחראי לשמיטה, היה עליו להתריע לפני מועצת הרה"ר ואף לפני הממשלה על העיכוב בהתארגנותה של הרה"ר בקביעת מדיניו תה לקראת שנת השמיטה התשע"ה.
יתרה מזו, מיד לאחר שנקבעה עמדת הרה"ר היה באפשרותו של המשרד לשירותי דת, בתיאום עם הרה"ר, לקיים מכרז לביצוע שלב הפיקוח, ולא להמתין לחודש יוני 2014 .
כדי לפתוח במשא ומתן עם חברה א לקבלת הצעתה .
17 עת"ם (י -ם) 52171 -07-10 נרקיס גל הסעות בע"מ נ' מדינת ישראל - משרד התחב ורה ובטיחות בדרכים (פורסם במאגר ממוחשב, 24.
) משרד לשירותי דת 1077 .
:שם הדוח משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אשר לדחיית העתירות בעניין המכרז, הן נגעו להליך המכרז והבחירה לפני התקשרות עם חברה א לביצוע שלב ההכנה ולא לאופציה שנקבעה בו.
יצוין גם שמתשובת המשרד לשירותי דת עולה בבירור שעוד מלכתחילה לא הייתה כל כוונה לקיים מכרז נוסף לביצוע שלב הפיקוח; מכאן שהיה ידוע למשרד בעת פרסום המכרז שלא ב"אופציה" עסקינן א לא שהזוכה במכרז יקבל לידיו גם את ביצוע השלב השני.
בעובדה זו יש כדי להוסיף חומרה להתנהלות המשרד בנושא.
אשר לעתירה שאליה הפנה המשרד לשירותי דת בתשובתו, דובר בה בנסיבות שונות לגמרי.
לדעת משרד מבקר המדינה, בנסיבות המקרה הנוכחי נדרש היה לנסח מכרז או מכרזים הכול לים גם הצעות לשלב הפיקוח ובכך להגשים את המטרות העומדות בבסיס החובה לקיים מכרז פומבי.
פעולות הפיקוח של מינהלת השמיטה .
בחוזה ההתקשרות לביצוע שלב הפיקוח פורטו הנחיות המשרד לשירותי דת בכל הנוגע לפעולות הפיקוח הנדרשות בשנת השמיטה.
ההנחיות עוסקות בין השאר בפיקוח על הפעילות החקלאית המתבצעת בקרקעות החקלאיות שבהסדר "היתר המכירה"; פיקוח בשווקים הסיטונאיים וברשתות השיווק; הנפקת אישורים (היתר מכירה והיתר שיווק) לפי הנוהל שקבעו המשרד לשירותי דת והרה"ר; דיווח שוטף על תהליך הפיקוח; עדכון נתונים באתר האינטרנט שהקימה מינהלת השמיטה ומפגשי תיאום ובקרה עם נציג המשרד לשירותי דת.
במשא ומתן שקדם לחתימת ההסכם בנוגע לשלב הפיקוח סיכמו המשרד לשירותי דת וחברה א על מפתח כמותי ועל תמחיר לביצוע פעולות הפיקוח (להלן - המפתח).
מפתח זה עומד בבסיס ההיקף הכספי של ההתקשרות בסך כ- 4.
כך למשל, על פי ההסכם, נדרשה חברה א לבצע בשנת השמיטה 4,800 ביקורים אצל החקלאים שחתמו על היתר מכירה; עלות כל ביקור תהיה 500 ש"ח, ובסך הכול 2.
4 מיליון ש"ח; כמו כן, היה על החברה לערוך 162 ביקורות בשווקים הסיטונאיים בעלות של600 ש"ח לביקורת, ובסך הכול 97,000 ש"ח.
לעתים, אחרי הליך מכרזי נדרשת רשות להתאים את תנאי ההתקשרות למציאות המשתנה, והדבר עלול לפגוע, בין השאר, בשוויון ההזדמנויות.
כדי לאפשר את התאמת תנאי ההתקשרות לצרכים המשתנים ללא מכרז חדש, על הרשות ליצור בחוזה מנגנון מובנה להכנסת שינויים ולקבוע מראש את הגורמים המוסמכים לאשרם.
בכל מקרה יש לקבוע תקרה להיקף השינויים המותר, ובמידת האפשר את שיטת תמחורם18.
18 ,עומר דקלמכרזים ( 2004 '), כרך ראשון, עמ436 ,, וכן ראו מבקר המדינהדוח ביקורת על ההיערכות לבחירות לכנסת השבע עשרה וניהולן, ינואר 2007 ', עמ82.
שם הדוח: משרד לשירותי דת - סוגיות הנוגעות לשנת השמיטה התשע"ה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בהסכם ההתקשרות של המשרד לשירותי דת עם חברה א לא נקבע הליך לביצוע שינויים.
נמצא, כפי שיפורט להלן, שהמשרד לשירותי דת אישר לחברה א לשנות את מספר הביקורים ואת תדירותם בלא שהיו בידיו נתונים על פרטי השינויים ועל משמעותם הכספית.
ממונה שמיטה ובעלי תפקידים ברה"ר הנחו את חברה א בעל פה בנוגע לשינויים האמורים.
חשבות המשרד לשירותי דת אישרה את התשלומים לחברה בלי שהיו בידה אסמכתאות לאישור השינויים ובלי שהיו לפניה מסמכים שמפרטים את מהות השינויים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לשירותי דת שיש לראות בחומרה את התנהלותו זו, המצביעה על פגיעה בכללי המינהל התקין במגזר הציבורי, ועל חוסר תיאום בין יחידותיו.
הפעילות החקלאית המתבצעת במהלך שנת השמיטה : כאמור, מינהלת השמיטה קבעה שמפקחים מטעמה יפקחו על העבודות המתבצעות בשנת השמיטה, כפי שנקבע בהנחיות המשרד לשירותי דת, בכפוף להנחיות ועדת השמיטה ההלכתית ולהוראותיו של הממונה שמיטה.