HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כל תקלה קריטית הגורמת להשבתה של המערכת או של מרכיבים מרכזיים במערכת ומפריעה לתפקוד תקין של כמה משתמשים תטופל בתוך שעתיים; וכל תקלת תכנה יישומית תטופל בתוך חמישה ימי עבודה.
משך הזמן שנקבע לטיפול בתקלה הוא משך הזמן שבין מועד הדיווח על התקלה ובין המועד שבו מוחזרת המערכת או הרכיב המקולקל לכשירות ולפעולה מלאה לאחר שהושמשה על ידי הדרג המתאים.
במנ"ט פועל מרכז שירות ובו 45 עובדים הנחלקים לחמישה צוותים.
אחד הצוותים הוא צוות מערכות מבצעיות, המטפל בעיקר בקריאות הקשורות למערכת מחשוב ניידות.
במנ"ט נקבעו נהלים לעבודה במרכז השירות.
על פי נוהל "פתיחת תקלות במנ"ט" של מרכז השירות מיולי 2010 , צוות מערכות מבצעיות מספק תמיכה לכלל הציוד של פרויקט מחשוב ניידות.
הצוות עובד בעיקר מול מעבדות התחזוקה של מחלקת הקשר והאלקטרוניקה במנ"ט, ואינו עובד מול ספקים חיצוניי ם.
לכן אם המעבדות אינן יכולות לתקן את התקלות במחשבים שבניידות, הן מפרקות את המחשב מהניידת ושולחות אותו לחברה א'.
עוד נקבע באותו נוהל כי צוות מערכות מבצעיות יבצע בקרה ויוודא כי התקלות מטופלות על פי הגדרות ה-ALS .
אם החברה אינה עומדת בהגדרות ה -ALS שנקבעו, יש לפנות לאחראית במרכז תמיכה לשם השלמת הטיפול בתקלה.
על פי נוהל של מנ"ט מיולי 2010 "פתיחת/סגירת תקלות בטיפול חברה א'", הצוות המטפל במערכות קריטיות מספק תמיכה הן במישור התכנה והן במישור החמרה.
ואכן, תקלות שאינן נפתרות באמצעות א תחול או טיפול מקומי מופנות לטיפול חברה א '.
סגירת תקלות אמורה להתבצע בתיאום עם מנתחת המערכת של הפרויקט במנ"ט ולאחר שהיא אישרה זאת.
בין ינואר 2008 לאפריל 2011 התקבלו במרכז השירות במנ"ט 36,079 דיווחים על תקלות בנושא מחשוב ניידות.
הביקורת העלתה כי לגבי 541 ( 1.
5% ) מהקריאות לא נרשם תאריך סגירת התקלה, ולגבי676 (כ-2% ) מהקריאות נרשם כי תאריך הסגירה היה 50-800 .
יום אחרי תאריך פתיחת התקלה מנהלת מרכז השירות במנ"ט הסבירה למשרד מבקר המדינה כי הדיווח ולפיו הטיפול בתקלה נמשך זמן רב מקורו בכך שלעתים הגורמים המטפלים בתקלות לא רושמים את תאריך סגירת התקלה.
תהליך הכניסה למערכת נחלק לכמה שלבים, ובהם: העברת כרטיסי הניידת והשוטר בקורא הכרטיסים וכן הקלדת ססמה אישית.
משרד מבקר המדינה בדק את הסיבות לתקלות במערכת מחשוב ניידות, והעלה כי כ-53% מהקריאות נגרמו מתקלות בעת הקלדת ססמתכניסה למערכת; כ -21% מהקריאות נגרמו מבעיות בכרטיסי השוטרים; ויתר הקריאות נגרמו מתקלות בחמרה, בתכנה או בתקשורת.
המשרד לביטחון הפנים 183 .
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח העובדה שכ -75% מהתקלות הגורמות לעיכוב בשימוש במערכת או המונעות את השימוש בה מקורן בבעיות בססמאות ובאי-תקינות של כרטיס ים אישיים, יש לפעול לצמצום תקלות כאלה ובכלל זה לבחון את האפשרות להחליף את הכרטיסים בכרטיסים אמינים יותר.
מדיניות אבטחת המידע החלטת הממשלה בנושא "הקמת מערכות ממוחשבות" משנת 1997 קובעת שתכנית העבודה של ועדת ההיגוי לענייני מחשוב בכל משרד תכלול, בין היתר, את קביעת מדיניות אבטחת המידע ; את ה סיווג ו המיפוי של "המידע הרגיש"16 ; את אישור תכנית אבטחת המידע של המשרד ותקצובה ומעקב אחר יישו מה.
המועצה המייעצת לביקורת ולאבטחת מידע שבאגף בכיר לביקורת המדינה וביקורת פנימית במשרד ראש הממשלה פרסמה בספטמבר 2005 "נוהל מסגרת לאבטחת מידע" (להלן - נוהל המסגרת) ובו 38 נהלים ופירוט של העקרונות והכללים לאבטחת מידע במשרדי הממשלה.
הנוהל כולל את הפרקים האלה: קביעת מדיניות ומיפוי מידע; הגורם האנושי ואבטחת המידע; אבטחה לוגית; אבטחה פיזית; גיבוי, שחזור והתאוששות; אבטחת תקשורת ושימושי אינטרנט ואבטחת מידע במחשבים המנותקים מרשתות המשרד.
נוהל המסגרת אינו חל על המשטרה, ואולם יש בו כדי ללמד על התשתית הדרושה לאבטחת מידע בה.
משרד מבקר המדינה בחר להציג בחלק מפרקי דוח זה את נוהל המסגרת שנועד להנחות את משרדי הממשלה וגופים ציבוריים ולשמש להם כאבן בוחן להערכת נקודות תורפה באבטחת מידע.
הביקורת העלתה כי המשטרה לא פעלה לפי החלטת הממשלה בעניין אבטחת מידע, כמפורט להלן: בנוהלי אבטחת מידע שפרסמה המשטרה לא נקבע כי ימונו ו עדת היגוי לאבטחת מידע ופורום אבטחת מידע; המשטרה הכינה טיוטת מסמך שבו הוג דרה מדיניות האבטחה הנח וצה לה מתוקפם של חוקים ותקנות להגנה על מערכי המ חשוב אך היא טרם קיבלה תוקף; כמו כן לא נקבעו באופן רשמי יחסי הגומלין בין הגורמים האחראים לאבטחת המידע מהבחינה הניהולית והביצועית ולא נקבעו פורומים ניהוליים לקידום העניין.
המשטרה גם לא הכינה תכנית אבטחת מידע מתוקצבת כנדרש.
16 לפי חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א - 1981, מידע רגיש כולל"נתונים על אישיותו של אדם, צנעת אישותו, מצב בריאותו, מצבו הכלכלי, דעותיו ואמונתו" וכן מידע ששר המשפטים קבע בצו, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, שהוא מידע רגיש.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי המשטרה תגדיר מדיניות לאבטח ת מידע וכי היא תעוגן בנוהל.
יש לקבוע בה את יעדי אבטחת המידע ואת האחראים לה, וכן סדרי פיקוח ובקרה ומסגרות לדיון ופעולה כגון ועדת היגוי לאבטחת מידע.
גיבוש המדיניות וי ישומה אמורים להביא לכך שאבטחת המידע תהיה חלק מהתרבות הארגונית של המשטרה.
בתשובתה מינואר 2012 הודיעה המשטרה כי יש בידה מסמך מדיניות אבטחת מידע וכן תורה בתחום זה שהוצגה למנכ"ל בשנת 2007 "אך לא תוקפה בכתובים".
מסמך זה הובא לאחרונה לעיון ולתיקוף.
עוד מסרה, בנוגע לפורומים ניהוליים לאבטחת מידע, כי הליקוי יתוקן ו"תוכן תוכנית לנושא עד יוני 2012 .
" בהתייחס לתשובת המשטרה מעיר משרד מבקר המדינה כי על המשטרה לתקף את מסמך מדיניות אבטחת המידע.
הממונה על אבטחת מידע 1.
החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח - 1998 (להלן - חוק הסדרת הביטחון), מחייב גופים ציבוריים למנות ממונה ביטחון האחראי במסגרת תפקידו ל"פעולות אבטחה פיזית" לרבות שמירה על רכוש.
בגופים ציבוריים מסוימים, לרבות משרדי ממשלה, ממונה הביטחון אחראי גם ל"פעולות לאבטחת מידע" לשם שמירה על מידע מסווג ומניעת פגיעה בו.
על פי סעיף 2 ,א לחוק הסדרת הביטחוןגוף ציבורי המנוי בתוספת הרביעית ימנה, באישור הקצין המוסמך ובהתאם לתנאי הכשירות וההכשרה שקבע, אחראי לארגון ולביצוע של פעולות לאבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות ולפיקוח עליהן .
התוספת הרביעית אינה כוללת לא את המשטרה ולא את המשרד לביטחון הפנים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי לשקול הסדרה חוקית של האחריות לאבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות שמפעילה ומנהלת המשטרה - וזאת נוכח הרחבת היקף השימוש במערכות כאלה במשטרה בשנים האחרונות ובשים לב למידע הרגיש המוזן במערכות אלו.
בתשובתה מנובמבר 2011 מסרה המשטרה כי היא אינה סבורה שיש מקום או צורך ליזום הסדרה חוקית של התחום האמור, ונימקה זאת בכך שהנושא מקבל כיום מענה מקצועי בפועל הן באמצעות מנ"ט והן באמצעות יחידת ביטחון מידע (להלן - יחב"ם).
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי אין בייחוס האחריות בנושא לבעל תפקיד זה או אחר ברמה האדמיניסטרטיבית-פנימית כדי לייתר הסדרה חוקית ברורה של תחום חשוב זה במשטרה, כפי שהוא מוסדר לגבי הגופים האחרים שנכללו בתוספת הרביעית.
המשרד לביטחון הפנים 185 .
בתשובתו של משרד המשפטים מדצמבר 2011 נאמר כי על פי סעיף 18 לחוק להסדרת הביטחון, בעל הסמכות לשנות את התוספו ת לחוק הוא השר לביטחון הפנים, לאחר התייעצות עם השר הממונה על הגוף הציבורי שאותו מבקשים להוסיף לתוספת, ובאישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת; וכי שינויים בתוספת הראשונה, השנייה והרביעית טעונים גם אישור של ראש הממשלה.
משרד המשפטים הוסיף כי "בהתאם להחלטת ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי מס' ב/84 מיום 11.
2002 , הוקמה ועדת היגוי עליונה לבחינת ההגנה על תשתיות ממוחשבות, שחברים בה נציגי גופי ביטחון ונציגי ממשלה .
ועדת ההיגוי היא הגורם המקצועי הקובע את עמדת הממשלה ביחס להוספת גופים לתוספת הרביעית לחוק, לאחר ק בלת המלצת היחידה הממלכתית של שירות הביטחון הכללי".
בהערת שוליים לתשובתו ציין משרד המשפטים כי "לאחרונה התקבלה החלטת ממשלה בנושא קידום היכולת הלאומית במרחב הקיברנטי, לפיה עתיד לקום מטה קיברנטי לאומי, אשר בין תפקידיו .
לבחון מחדש את פעילות ועדת ההיגוי.
בשלב זה, המטה טרם החל לפעול".
משרד מבקר המדינה העיר כי על השר לביטחון הפנים לנקוט בצעדים הנדרשים להוספת המשטרה לגופים המנויים בתוספת הרביעית לחוק להסדרת הביטחון.
בתשובתו למבקר המדינה, מינואר 2012 , הודיע השר לביטחון הפנים כי הנחה לזמן דיון בנושא בהשתתפות נציגי המשטרה והשב"כ.
עוד הודיע כי לאחר שישמע את עמדתם המקצועית, הוא יקבע את עמדתו בנוגע להמלצת המבקר לכלול את משטרת ישראל בין הגופים שעליהם חלה התוספת הרביעית לחוק הסדרת הביטחון.
,"לפי נוהל המסגרת אמורים גופים ציבוריים למנות "ממונה על אבטחת מידע והוא הגורם ה מוסמך ליישם במשרד את המדיניות בעניין זה.
באחריותו של הממונה לבקר את הפעולות הממוחשבות כדי לוודא שהמשרד עומד בדרישות לאבטחת המידע שמקורן בחוקים, בתקנות ובנהלים העוסקים בכך.
במשטרה פועלת יחידת היחב"ם באגף חקירות ומודיעין (להלן - אח"ק).
בראש היחידה עומדת קצינה בדרגת סגן ניצב וכפופים לה שני עובדים, ראש חוליה וסגן.
הקצינה כפופה לראש אח"ק.
התברר כי יחב"ם מטפלת לא רק בנושא אבטחת מידע אלא בעיקר בסינון ובאבחון של מועמדים לשירות במשטרה.
נוסף על יחב"ם פועל במנ"ט במחלקת פיתוח תשתיות תחום אבטחת מידע, שאותו מנהלת קצינה אחרת בדרגת סגן ניצב.
ביחידה עשרה עובדים, המטפלים בכל נושא אבטחת המידע במערכות הממוחשבות של המשטרה בתיאום עם יחב"ם.
התברר כי בפועל מנהלת תחום אבטחת מידע במנ"ט היא המטפלת בפעולות הקשורות לאבטחת מידע.
על פי נוהל המסגרת, ממונה אבטחת המידע לא יהיה כפוף מינהלית או מקצועית למנהל מערכות המידע בשל ניגוד עניינים של ממלאי שני התפקידים.
משרד מבקר המדינה העיר למשטרה כי ראוי שהאחריות לאבטחת מידע תהיה בידי גורם שמחוץ למנ"ט.
בתשובתה מנובמבר 2011 הודיעה המשטרה כי "האחריות המקצועית על תפיסת אבטחת המידע במשטרה, ובכלל זה של מערכות המחשב, נתונה ליחב"מ.
תפקיד היחידה במנ"ט הוא מימוש וביצוע ההנחיות בתחום אבטחת המידע ובמידת הצורך גם מתן המלצות מקצועיות בהיבט הטכנולוגי.
לפיכך, גם המלצת המבקר כי הממונה על אבטחת מערכות המידע לא יהיה כפוף מקצועית למנהל מערכות המידע, מתקיימת בפועל".
לדעת משרד מבקר המדינה, המתכונת שקבעה המשטרה, ולפיה מנהלת תחום אבטחת מידע כפופה מהבחינה המינהלית למנהל מערכות המידע, אינה עולה בקנה אחד עם דרישות נוהל המסגרת שנועדו למנוע את ניגוד העניינים בין ממלאי שני התפקידים.
סיווג מערכת מחשוב ניידות בדיון שהתקיים במנ"ט בנובמבר 1998 בנושא אבטחת מידע בפרויקט מחשוב ניידות נקבעו דרישות הצפנה מסוימות, אך מכיוון שבאותה תקופה היה קושי לבצע הצפנה ברמת "סודי", וכדי לא לעכב את ביצוע הפרויקט הוגדר כי המערכת תוצפן ברמת "שמור".
הביקורת העלתה שמאז הוקמה המערכת לא פעלה המשטרה להעלאת סיווג המערכת באופן שיתאפשר להעביר בה מידע בסיווג "סודי" ו"סודי ביותר", אף שהדבר תוכנן מלכתחילה ואף שההתפתחויות הטכנולוגיות שחלו במשך השנים בתחום ההצפנה היה בהן כדי להקל את הליך ההסדרה של העניין.
מאחר שלא שונה סיווג המערכת, לא התאפשר לקיים ממשק בינה ובין מערכות מסווגות יותר, כמו מערכת "פלא" 17 , וכן נמנעה מיחידות מסוימות במשטרה האפשרות להשתמש בה.
בקרה על אבטחת המידע במערכת 1.
על פי נוהל מפת"ח, בשלב התחזוקה של מערכת ממוחשבת התהליך המרכזי הנדרש בנושא אבטחת מידע הוא ביצוע מחזורי של בדיקות אבטחה וסקר סיכונים מעודכן, כדי לאתר במערכת נקודות תורפה מהבחינה הטכנית והארגונית.
במהלך חיי המערכת יש צורך לבצע בדיקה שוטפת של חלק ממנגנוני האבטחה ולבצע לפחות בדיקות תקופתיות של מנגנונים אחרים.
הנוהל קובע כי את הבדיקות יבצע גורם פנימי או חיצוני (גוף מקצועי) במסגרת ביקורת יזומה, וכי האחראי לאבטחת המידע הוא שיציג את ממצאי הבדיקה להנהלת הארגון.
17 מערכת לניהול תיקי חקירה .
המשרד לביטחון הפנים 187 .
באפריל 2002 פרסם מנ"ט מסמך נוהלי אבטחת מידע.
כמו כן, באוגוסט 2002 פרסם מסמך עיצוב18 בנושא אבטחת מידע ובו הסברים מפורטים על אופן אבטחת המידע במערכת.
הביקורת העלתה כי במשך כתשע שנים - בין אפריל 2002 למועד סיום הביקורת, יולי 2011 - לא נבדקו רמת אבטחת המידע במערכת ואופן קיום הנהלים ולא נבחן הצורך בעדכונם.
גם מסמך העיצוב משנת 2002 לא עודכן, אף שבמשך השנים היו חידושים רבים בנושא מערכות המחשוב ונשקפו סיכונים נוספים בנושא אבטחת מידע.
בתשובתה מנובמבר 2011 הסבירה המשטרה כי מנ"ט וחברה א' "מבצעים עדכונים שוטפים של אמצעי אבטחת המידע במערכת כדוגמת Firewall19 .
בנוסף נחסמה במערכת אפשרות הגלישה מהניידת לאינטרנט.
מערכת אבטחת המידע של המשטרה נבדקת כמעט יום יום ונעשה שדרוג טכנולוגי משמעותי בתחום אבטחת המידע".
משרד מבקר המדינה ביקש מהמשטרה להמציא לו אסמכתאות על עדכונים שוטפים של אמצעי אבטחת המידע במערכת ועל הבדיקות היומיומיות.
בתשובה נוספת מדצמבר 2011 המציאה המשטרה אסמכתה על עדכון ה- Firewall משנת 2010 , אך לא המציאה אסמכתאות על ביצוע עדכונים שוטפים ובדיקות יומיומיות שעליהם דיווחה בתשובתה הקודמת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מנ"ט לבדוק את רמת אבטחת המידע במערכת, לקיים את נוהלי אבטחת המידע ולבדוק אם יש צורך לעדכנם.
,על פי נוהל מפת"חסקר סיכונים נועד לזהות סיכונים הנשקפים לנכסי המידע ולמערכות המחשב של הארגון , בהתבסס על איומים ידועים, על נקודות תורפה במערכות ועל אמצעי אבטחה קיימים.
לאחר זיהוי הסיכונים מוערכת השפעתם על הדרישות העסקיות של הארגון מהיבטים של האמינות , החיסיון ו הזמינות של המידע.
במסגרת התהליך נקבע סדר עדיפויות של הנכסים לפי ערכם העסקי ורמת ההגנה הנדרשת עליהם.
סקר הסיכונים הכרחי להגדרת מדיניות אבטחת מידע התואמת את מטרות הארגון.
בעת כתיבת המפרט לפרויקט מחשוב ניידות בוצע סקר בנושא הסיכונים שבהקמת המערכת, ובכלל זה בנושא סיכוני אבטחת המידע.
מאז הקמת המערכת ועד מועד סיום הביקורת לא בוצע סקר סיכונים מעודכן ומקיף בנושא אבטחת מידע כנדרש על פי נוהל מפת"ח.
18 מסמך עיצוב הוא התוצר של שלב עיצוב במחזור החיים של מערכת ממוחשבת, מידע או תשתית, שבו המערכת מוגדרת סופית, בכלל זה מבחינת היבטיה הפיזיים והטכנולוגיים, ונבנית הלכה למעשה.
19 בתקשורת נתונים firewall (חומת אש), היא מערכת לניטור ולחסימה של התקשרויות בלתי רצויות באמצעות התקשורת שהמחשב מחובר אליה.
משרד מבקר המדינה העיר למשטרה כי בהיעדר סקר סיכונים מעודכן ומקיף בנושא אבטחת מידע למערכת מחשוב ניידות, נבצר ממנה לדעת אילו סיכונים נשקפים למערכת, מהן נקודות התורפה שלה ואילו אמצעי אבטחה יש לנקוט כדי להגן על המערכת.
כאמור, מערכת מחשוב ניידות מבוססת על תקשורת באמצעות רשת של חברה ב'.
לבקשת מנ"ט, באוקטובר 2003 הסכימה חברה ב' להגביר את הבקרה בנושא אבטחת המידע והתחייבה לבצע בדיקות פנימיות בכל רבעון במערכת, באופן שכל הבדיקות המערכתיות במסגרת מערכת מחשוב הניידות יהיו באחריות מנ"ט (המשטרה תקבע את תדירות הבדיקות ואת תוכנן).
נקבעו בקרות בשני נושאים: בדיקת חסימה בתשתית התקשורת ובדיקת חסימת מכשיר במערכת לגישה לרשת מחשוב ניידות בלבד.
הביקורת העלתה כי מנ"ט לא הקפיד לבצע את הבדיקות האמורות וגם לא דרש מחברה ב ' לבצען, ולמעשה לא בדק אם יש חסימה בתשתית התקשורת ואם הגישה לרשת מחשוב ניידות מאובטחת.
יצוין כי מאחר שחברה ב' מפעילה רשת ציבורית, המידע המועבר בה עלול להיות חשוף למי שאינו מורשה לכך.
שיטת הצפנה א-סימטרית 20 מסוימת מבוססתעל עקרון המפתח הפומבי שבו מפתח ההצפנה הנגיש לכ ול שונה ממפתח הפענוח.
במערכת מחשוב ניידות נקבע כי החלפת מפתחות ואימותם יתבססו על שיטה זו.
נפרצו מחשבי חברה ג' המשווקת בין היתר את המפתחות האמורים במאי 2011 הודיעה חברה ג' לאמצעי התקשורת כי מכמה מאפיינים של ההתקפה עליה אפשר ללמוד כי מטרתם של התוקפים הייתה השגת מידע מאובטח שיאפשר פריצה לגופים ביטחוניים, וחשיפה של סודות מדינה וקניין רוחני.
עוד הודיעה כי המידע שהושג בפריצה למחשביה נוצל לפריצה ליצרן מטוסים, וכי היא החלה בהחלפת ההתקנים שברשות לקוחותיה.
הועלה כי במועד סיום הביקורת מנ"ט לא פנה לחברה ג' ואף לא לחברה א' - אשר מחזיקה את המפתחות בשיטת ההצפנה של חברה ג' - לצורך טיפול בנושא, ובכך לא פעל להגנה על הנתונים שבמערכת מחשוב ניידות.
20 הצפנה א-סימטרית , מפתח פומבי או מפתח ציבורי - ענף בקריפטוגרפיה שבו מפתח ההצפנה שונה ממפתח הפענוח.
כלומר כל משתמש מכין לעצמו זוג מפתחות: מפתח פומבי (Public key) שהוא מפתח הצפנה הנגיש לכ ול, ומפתח פרטי (Private key) .
מתאים, הנשמר בסוד ומשמש לפענוח.
ההתאמה היא חד-חד ערכ ית ( לכל מפתח פומבי מתאים אך ורק מפתח פרטי אחד).
כדי להצפין מסר בשיטה זו, על המצפין להשיג עותק אותנטי של המפתח הפומבי של המקבל, ובאמצעותו הוא מצפין ושולח לו את המסר.
רק המקבל מסוגל לשחזר את הטקסט המוצפן באמצעות המפתח הפרטי המתאים שברשותו.
הבטיחות של שיטת המפתח הפומבי מתבססת על הקושי .
שבחישוב המפתח הפרטי על סמך המפתח הפומבי.
מסיבה זו מכונה שיטה זו א - סימטרית, שלא כשיטת הצפנה סימטרית שבה מפתח הפענוח זהה למפתח ההצפנה.
המשרד לביטחון הפנים 189 .
בעקבות הביקורת פנתה המשטרה ביולי 2011 לחברה א ' ודרשה כי תטפל ב"סגירת הפרצות".
בנובמבר 2011 הודיעה המשטרה למשרד מבקר המדינה כי הוחלפו הקודנים במערכת של חברה ג'.
אבטחה פיזית וגיבויים מאגרי הנתונים של המשטרה, המכילים מידע רב שנצבר במשך שנים, הם נכס חשוב ורגיש מאוד.
יש צורך חיוני לשמור עליו מפני גורמים עוינים, תקלות, אסונות טבע, חבלה מכוונת, נזקי מלחמה ותקיפת וירוסים.
מאגרי הנתונים נשמרים במרכז נתונים המכונה Data Center ,, המנוטר ללא הרף והכולל שיטות שונות של גיבוי שרידות, מיזוג, גילוי וכיבוי אש ומנגנוני בקרה אחרים.
בשנים האחרונות התבצע מהלך אסטרטגי טכנולוגי במנ"ט, שעיקרו שמירת כל הנתונים במקום מרכזי אחד והפצתו לפי הצורך לעשרות אלפי עמדות מחש ב.
כדי לשמור על אתר זה ועל הנתונים שבו, הוחל בתהליך הנקרא DRP( Disaster Recovery Plan ), שהוא תכנית טכנולוגית שתפקידה העיקרי הוא לסייע בהתאוששות מאסון שעלול להיגר ם בעקבות פגיעה ב- Data Center .
התכנית כוללת תהליכים טכנולוגיים, היא מבוססת על מדיניות ארגונית ומ שתתפים בה מנהלים.
במסגרת זו הוקם אתר חלופי, המרוחק מאתר אחסון הנתונים הנוכחי.
במסמך מספטמבר 2007 המכונה "תכנית גיבוי- ניידות" נאמר שגיבויים של המערכת למחשוב ניידות יתבצעו באמצעות מכשיר גיבוי וקלטות גיבוי.
הגיבוי יבוצע בשיטה המפורטת להלן: גיבוי מלא יבוצע בכל יום מ ימי השבוע; כמו כן יש ארבע קלטות שבועיות, ובכל שבוע תישלח קלטת ל- DATA BANK21 ,למשך חודש לפי סבב קבוע, ותוחלף בקלטת שבועית אחרת; בכל חודש תוצא ממכשיר הגיבוי לצמיתות הקלטת החודשית שגיבתה את נתוני המערכת.
אשר לקלטת השבועית, נקבע כי בתחילת כל שבוע יוציא אותה צוות מחשוב ניידות וישאיר אותה במקום מוסכם כדי שתישלח עם המאגר הכללי ל DATA BANK - לארבעה שבועות.
הקלטות החודשיות יישלחו עם כלל המאגר לאתר החלופי לשמירה לצמיתות.
הביקורת העלתה כי בפועל הקלטות לא נשמרו ב- DATA BANK וגם לא נשלחו לאתר החלופי, וכי מנהל התשתיות של המערכת במנ"ט שמר אותן בארון נעול בחדרו.
משרד מבקר המדינה העיר למשטרה כי עליה להקפיד לשמור את קלטות הגיבוי על פי המתכונת שנקבעה במסמך "תכנית גיבוי - ניידות".
אם לדעת המשטרה אין במתכונת זו כדי למלא את הצרכים של המערכת בנושא, אזי יש לפעול לשינוי המתכונת בהתאם לכך.
בתשובתה מנובמבר 2011 ,הודיעה המשטרה כי שיפרה את הגיבוי של המערכת וכי היא "בוחנת את מיקום שמירת המידע".
עוד הודיעה כי מאוגוסט 2011 הקלטות נשלחות ל- DATA BANK .
21 חברה שמתמחה באחסון קלטות גיבוי על בסיס יומי או שבועי בכספות תת-קרקעיות.
"חוות השרתים של מערכת מחשוב ניידות הכוללת מידע ברמת סיווג "שמור שוכנת בחוות השרתים של המשטרה, שנמצאים בה גם שרתים ובהם מידע ברמת סיווג "סודי" ו-"סודי ביותר".
הביקורת העלתה כי לאנשי חברה א' המטפלים במערכת למחשוב ניידות רמת סיווג "שמור" בלבד, ואף על פי כן יש להם גישה לחוות השרתים כולה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על מנ"ט לנקוט את הצעדים הנדרשים למנוע גישה לאתר שבו מאוחסן מידע בסיווג "סודי" ו-"סודי ביותר" על ידי גורמים שאין להם הסיווג הביטחוני המתאים, ולצורך כך עליו לבחון אפשרות להפרדת השרתים שבהם אגור מידע בסיווג "סודי" ו -"סודי ביותר" משרתים בסיווג "שמור", ולחלופין להתיר כניסה לחוות השרתים רק לבעלי הסיווג הביטחוני המתאים.
בתשובתה מנובמבר 2011 הודיעה המשטרה כי בכל הביקורים של נציגי החברה במקום מתלווה אליהם נציג יחידת ההפעלה והוא שפותח להם את אולם השרתים; כמו כן מסרה כי כל שרתי החווה נעולים באמצעות ססמה, וחלקם אף במנעול פיזי.
עם זאת הודיעה המשטרה כי תבחן את נושא העלאת רמת הסיווג של העובדים המטפלים במחשוב הניידות בחוות השרתים.
פנייה לוועדה המרכזית לענייני תקשוב .
חלק מהבקשות של גופים ציבוריים למתן פטור ממכרז פומבי לצורך ביצוע התקשרות ספציפית מוגשות לוועדת פטור, בראשות סגן בכיר לחשכ"ל, הפועלת בהתאם לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 .
באוקטובר 2010 הגישה המשטרה לוועדת הפטור ממכרז של משרד האוצר (להלן - ועדת הפטור) בקשה להמשך התקשרות ע ם חברה א' בפטור מ מכרז בין 1.
12 :, לקבלת שירותים בנושאים אלהמחשוב ניידות, הצטיידות ופיתוחי המשך.
היקף הבקשה הסתכם בכ-24 מיליון ש"ח.
לאחר שוועדת הפטור קיבלה את הפנייה היא העבירה אותה לו ועדה המרכזית לענייני תקשוב (להלן - הוועדה), לקבלת המלצתה בנושא.
בבקשה ציין סגן ראש מנ"ט כי המשטרה מבצעת עבודת מטה להחלפת המערכת הקיימת במערכת חדשה, ועם סיומה של עבודת המטה יוחלט מה יהיה טיבו של הפרויקט הבא וכיצד יממשו אות ו.
בסיכום פנייתו ביקש סגן ראש מנ"ט ל אשר למשטרה פטור להתקשרות המשך עם חברה א' , מאחר שלדעתו היא החברה היחידה המסוגלת לתת למשטרה את מלוא השירותים ההכרחיים לתפעול "גרסת הביניים" של אחת המערכות המבצעיות המרכזיות של ה, שעליה מתבסס מערך השיטור.
לפני שהוועדה דנה בבקשה ביקש יו"ר הוועדה מיועץ בכיר לוועדה לתת חוות דעת מקצועית בנושא .
בחוות דעתו כתב היועץ כי מהבחינה הטכנולוגית - סבירה קביעתה של המשטרה שאין חלופה להמשך התקשרות עם חברה א' לתחזוקת המערכת הקיימת.
מהבחינה הניהולי ת - נראה כי הבקשה לפטור הוגשה המשרד לביטחון הפנים 191 .
בגין ליקויים בתפקודה של המשטרה ול א בגין תנאים חיצוניים.
עוד כתב כי המשטרה אינה מציגה תכנית פעולה המוכיחה כי הפטור המבוקש הוא אכן היחיד שיידרש, וכי הופקו לקחים מאופן תפקודה של המשטרה שבגינו התעורר הצורך לבקש פטור זה.
בסיכום הדי ון שהתקיים בדצמבר 2010 ועל בסיס חוות הדעת של היועץ ציינה הוועדה כי היא רואה בח ומרה את הגשתן של בקשות לפטור ממכרז ברגע האחרון, וכי כאשר מוגשות לה בקשות כאלה היא מתלבטת אם להמליץ על אישור ההתקשרות בפטור ממכרז או להביא לכך שהמשטרה תעמוד בפני שוקת שבורה ועקב כך לא תוכל לתפקד .
לנוכח נסיבות הגשת הבקשה ועיתויה (פרק זמן קצר מאוד לפני תום תקופת האחריות) , ה מליצה הוועדה לוועדת הפטור לקבל באופן חריג את בקשתה של המשטרה באופן חלקי בלבד - לאשר למשטרה להתקשר עם חברה א' "בפטור ממכרז לתקופה של 13 חודשים בלבד החל מה- 01/12/201 0 .
וזאת לתחזוקת שבר22 ולשינויים הנובעים מאילוציחקיקה - ולא לשדרוג כלשהו, וזאת בהיקף של 8 מש״ח ]מיליון ש"ח[בלבד".
לאחר ארבעה חודשים, במרץ 2011 , הזמין מנ"ט מחברה א' שירותים בעלות של כ-7.
9 מיליון ש"ח, כ -3 מיליון ש"ח מהם יועדו ל"שדרוג ושיפור מערכת מחשוב ניידות", על פי רשימה של 37 .
השו"שים שלגביה התקבלה הצעת המחיר הביקורת העלתה כי חלק מהשו"שים שמנ"ט הזמין מהחברה ישמשו לשדרוג המערכת, שלא בהתאם לאישור הוועדה.
בישיבתה מדצמבר 2010 " קבעה הוועדה כי במהלך 2011 ולאיאוחר מאמצע חודש מאי 2011 , תציגהמשטרה בפנ י הוועדה תכנית עבודה מפורטת ובה תיאור אופן המשך התחזוקה והפיתוח של נושא מחשוב הניידות, הן לתחנות הקצה , לתווכה23 , לתכנה ולשרתים.
תכנית העבודה תכלול, בין היתר, השוואה בין חלופות כמו יציאה למכרז חדש במתווה כזה או אחר, תחזוקת המצב הקיים וכדומה".
הביקורת העלתה כי במועד סיום הביקורת, יולי 2011 , עדיין לא הגישה המשטרה לוועדה את תכנית העבודה המפורטת.
משרד מבקר המדינה העיר למשטרה על שלא קיימה את החלטות הוועדה הן בנוגע לאיסור על שדרוג המערכת והן בנוגע לדרישה בדבר המועד להגשת תכנית עבודה.
לנוכח אי-קיום החלטות הוועדה ספק רב א ם ייושם המתווה שקבעה הוועדה בהחלטתה.
בתשובתה מנובמבר 2011 הודיעה המשטרה כי תכנית העבודה נשלחה לוועדת הפטור במשרד האוצר ביולי 2011 והיא תוצג בדיון שיתקיים בנושא.
עוד הודיעה שהיא מנהלת עבודת מטה בנושא "מחשוב נייד", נושא שהגיע לפתחו של המשרד לביטחון הפנים, אך יש צורך לתקצבו.
22 מדיניות טיפול שבמסגרתה מבוצעים תי קונים רק כשמתרחשות תקלות, והטיפול המונע מוגבל מאוד.
23 תווך תקשורת- חומר שבאמצעותו מועברת תקשורת, לדוגמה: כבלים קואקסיאליים, קווי טלפון וסיבים אופטיים.
התברר, כי רק באוקטובר 2011 העבירה המשטרה לוועדת הפטור טבלה ובה אבני דרך לפעולה לקראת היציאה למכרז, וביקשה להמשיך את ההתקשרות ע ם חברה א' בפטור ממכרז בהיקף כספי של 24 מיליון ש"ח עד סוף 2013 .
, לצורך המשך תחזוקת המערכת בנובמבר 2011 , כשנה לאחר הדיון הקודם, קיימה הוועדה דיון בהשתתפות ראש מנ"ט.
הוועדה המליצה על מתן פטור להתקשרות עם חברה א' בסך 20 מיליון ש"ח לפרק הזמן שבין ינואר 2012 לדצמבר 2013 .
הפטור ניתן "לתחזוקת חומרה - שבר בלבד, ולתחזוקת תוכנה - במינימום נדרש".
על פי נוהל מפת"ח, מטרת הערכתה של מערכת "ותיקה" היא לקבל החלטה "איך ממשיכים איתה": להמשיך לתחזק ולשדרג אותה או להקים מערכת חדשה.
בשלב הערכת מערכת מבוצעת בדיקה בדיעבד של מערכת ממוחשבת על מנת לאתר תקלות ובעיות, יתרונות של המערכת שהתגלו במהלך פיתוחה, התקנתה והעברתה לייצור שוטף ותחזוקה.
מטרתה של בדיקה זו היא להפיק מסקנות ולקחים, הן לגבי הפרויקט עצמו - והמשך דרכו - והן לגבי פרויקטים אחרים בארגון בהווה ובעתיד.
שאלון שביעות רצון של משתמשי המערכת הוא מרכיב חשוב בהערכת מערכת.
ההחלטה אם לכלול את השאלון בתהליך התחזוקה נתונה בידי ועדת ההיגוי.
הועלה כי במועד סיום הביקורת, יולי 2011 , עדיין לא הועבר שאלון שביעות רצון למשתמשי המערכת, והנושא לא נדון בוועדת ההיגוי בראשות סגן ראש אג"ת.
משרד מבקר המדינה העיר למנ"ט כי ראוי היה שיופץ שאלון שביעות רצון לכלל משתמשי המערכת, וכי המידע ירוכז וישמ ש בסיס להליך הערכה מקצועי של המערכת ולבחינת הצורך בהקמת מערכת חדשה.
בתשובתה מינואר 2012 "מסרה המשטרה כי בצוות העבודה בנושא "מחשוב נייד השתתפו נציגים בכירים של כלל המגזרים המבצעיים אשר ייצגו את הדרישות מהמחשוב הנייד העתידי בהיבטי חמרה ותכנה.
המשטרה הוסיפה כי הצוות קיים "כנס רב משתתפים - משתמשים הכולל סיירים, בלשים, חוקרים, חבלה וכו' בו תוקפה הדרישה המבצעית ובה באו לידי ביטוי הקשיים, החוסרים והדרישות מהכלים ומהמערכת העתידית".
בהתייחס לתשובת המשטרה מעיר משרד מבקר המדינה כי כנס רב משתמשים אינו תחליף לשאלון שביעות רצון לכלל המשתמשים במערכת, האמור להתייחס למכלול היבטים של תפעול המערכת, לאפשר ניתוח של תשובות שיתקבלו מכלל משתמשי המערכת, על תפקידיהם השונים ושל השימושים השונים שהם עושים בה, ולהפיק מכך לקחים.
המשרד לביטחון הפנים 193 .
היערכות להקמת מערכת חדשה .
באוגוסט 2010 מינה ראש אג"ת דאז במשטרה צוות בראשות סגנו לצורך גיבוש מודל לתקינה ולמיסוד עקרונות שלפיהם תבוצע תחזוקת המערכת.
על הצוות הוטל לגבש ולתקף את עקרונות הקצאת מחשוב הניידות ואת הקווים המנחים להתקשרות בהסכמי תחזוקה, תוך עמידה במסגרת התקצוב, במתווה רב-שנתי.
נקבע כי על בסיס עבודת הצוו ת תגובש הצעת החלטה למיסוד מחשוב הניידות במסגרת התקינה במשטרה.
במסמך נקבע שהצוות יגיש את המלצותיו בדצמבר 2010.
הצוות שמינה ראש אג"ת באוגוסט 2010 נדרש לקיים מכלול של בדיקות אשר לפיהן אמור להתבצע הליך קבלת החלטות בדבר המשך השימוש במערכת.
מדובר בין היתר בבחינת הצורך המבצעי בערכות מחשב ניידות של כל יחידה במשטרה בהתאם לתצורת ההפעלה שנקבעה; בהתאמת התקן לצורך המבצעי; באפיון ראשוני של עקרונות התחזוקה העתידיים, לרבות בחינת האפשרות לפרסם מכרז תחזוקה חדש; בתעדוף ההקצאה במסגרת רב -שנתית; ובמיסוד קרן בלאי להחלפת הציוד בהתאם למחזור החיים הטכנולוגי של ציוד זה.
הועלה כי במועד סיום הביקורת, יולי 2011 ,, טרם נעשו הבדיקות האלה ועיקר עבודת הצוות התמקדה באיתור נקודות התורפה של המערכת לצורך סיכום דרישה מבצעית (להלן - דמ"צ) למערכת חדשה.
על בסיס עבודת הצוות בינואר 2011 הוצגה לר אש אג"ת מצגת בנושא "מחשוב נייד לאן - גיבוש דרישה מבצעית, עקרונות, מיסוד תקינתי ובחינת המשך פיתוח המחשוב הנייד ".
המצגת כללה נתונים על חלוקת מחשוב הניידות; על מגבלות המערכת; על צורכי יחידות המשטרה השונות; דמ"צ למחשוב נייד עתידי כולל ונתונים על חלוקת ערכות המחשב ביחידות השונות.
על פי המצגת נדרשים למשטרה בשנים 2011 -2015 כ-50 מיליון ש"ח לשדרוגים, לעדכון גרסה, לרכש של ערכות מחשב ולתחזוקה.