HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בבירור שעשה משרד מבקר המדינה עם מינהל הרכש ביולי 2015 עלה כי מינהל הרכש בוחן הסכמים מסוג זה, וכי הוא ער למורכבות השימוש בהם ולבעיות שהוזכרו לעיל.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - פיתוח ותחזוקה של מערכות מידע במינהל טכנולוגיות במשטרת ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה המליץ למינהל הרכש לסיים בהקדם את בחינתו בעניין ההסכם למחירים מרביים ובכלל זה עם חברה א', בייחוד מאחר שההסכמים תקפים למשך כמה שנים ולפיכך עלותם גבוהה.
שימוש שגוי בהסכמים אלו עלול להביא להתקשרות עם החברה בפטור ממכרז שלא כדין, ובכך לפגוע בשוויון ההזדמנויות של חברות מתחרות פוטנציאליות.
זאת ועוד, בהיעדר תחרות עלולה חברה א' לדרוש ממנ"ט עבור השירותים והמוצרים המבוקשים מחירים גבוהים מאלה שחברות אחרות היו דורשות עבורם.
בתשובתו מנובמבר 2015 מסר מינהל הרכש כי במהלך בחינת כדאיות המשך הסכם המחירים המרביים עם חברה א', הוא החליט לחדש רק את ההסכם בנוגע לרכש רישיונות שימוש במוצרי החברה.
עוד מסר מינהל הרכש כי בנובמבר 2015 פרסם הסכם חדש ובו הטמיע הנחיות ברורות בנושא הליך הרכש העולות בקנה אחד עם המלצות משרד מבקר המדינה.
בקרה על תהליכי הפיתוח והתחזוקה של מערכות המידע39 .
על פי נוהל מפת"ח, תהליך מדידה מסייע לארגון להעריך באיזו מידה התקדם בהשגת יעדיו ומאפשר להנהלה לדעת מה נחוץ לה להשלמת תהליך השגתם.
עוד כמה ממטרות התהליך הן: להעריך את איכות תוצרי התכנה ואת תהליכי הפיתוח ולסייע בשיפורם; להעריך את המערכות מבחינת עלותן לעומת התועלת שבהן; להעריך את פריון העבודה ולאתר נקודות תורפה במערכות כדי לטפל בהן.
תהליך מדידת הביצועים של מערכת מידע מבוצע במשך כל מחזור חייה ומטרתו לוודא שתהליך פיתוח המערכת הוא אפקטיבי.
מדידת ביצועי המערכת מבוצעת בעיקר באמצעות השוואת נתונים של תכנון המערכת לנתוני הביצוע מבחינת כל אחד ממרכיבי עץ המערכת, ובהם: לוחות הזמנים של המערכת והעלויות המתוכננות.
אף שתהליך המדידה מתבצע כאמור במשך כל מחזור חיי המערכת, הוא מתמקד בפרט בתחילתו ובסיומו של כל שלב במחזור החיים, בסקרים, בבקרות מזדמנות של צוות האיכות או ועדות ההיגוי וכן בתקלות ובחריגות מהמצב הרצוי.
להלן פירוט הנושאים: ביצוע סקרים על פי נוהל מפת"ח, סקר ( Review .
) מתבצע לצורכי אבטחת איכותאחת ממטרותיו היא לבחון אם המערכת ותוצרי הביניים שלה הם באיכות הנדרשת ושמא נדרשות ה שלמות, ומטרתו הנוספת היא לבצע בקרה על התקדמות פיתוח המערכת כדי לוודא שהיא עומדת בלוחות הזמנים ו שבמסגרת ביצועה לא הייתה חריגה מהמשאבים שתוכננו לה.
על הארגון להגדיר בנהליו את השלבים במחזור חיי המערכת שבהם יבצע סקר, וכן לתת לכך ביטוי בתכניות העבודה של המערכות.
נוהל מפת"ח ממליץ לקיים את הסקרים האלו: סקר ייזום; סקר דרישות מערכת - SRR ; סקר תכנון מערכת- SDR ; סקר אפיון ראשוני- PDR ; סקר עיצוב קריטי - CDR ; סקר מוכנות לבדיקות מערכת - TRR ; סקר סיכום בדיקות - STR ; סקר מוכנות לייצור - SPRR.
ב כל סקר יוצגו הפעילויות שבוצעו עד כה, מידת עמידתה של .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - פיתוח ותחזוקה של מערכות מידע במינהל טכנולוגיות במשטרת ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המערכת במדדי איכות, תיאור הסיכונים והבעיות במערכת שטרם טופלו ופירוט הפעולות בשלב הבא, לדוגמה: בסקר סיכום בדיקות יוצגו מספר התקלות שאותרו , מידת חומרתן, וממצאים בנושא סטיות משמעותיות מהאפיון, וייבחן אם אפשר להפעיל את המערכת על אף אותן תקלות וכן יתואר אופן ההתארגנות להתקנת המערכת.
התברר כי מנ"ט לא כתב נוהל המפרט את השלבים במחזור חיי המערכות שבהם יש לבצע סקר, ואף לא ציין בתכניות העבודה של כל המערכות שנבדקו פעילויות בנושא קיום סקרים.
ממסמכים שמסר מנ"ט למשרד מבקר המדינה בנושא הסקרים עולה כי מנ"ט ביצע בכל שש המערכות שנבדקו רק חלק מהסקרים המומלצים בנוהל מפת"ח: בכל המערכות בוצע רק סקר עיצוב קריטי, סקר ייזום בוצע רק במערכת דרך המלך ובמודול חסיונות וכמו כן בוצע סקר אחד לבחינת מוכנותן של כלל המערכות לייצור אך לא בוצע ס קר נפרד הבוחן את מוכנותה של כל מערכת לייצור.
זאת ועוד, הסקרים לא כללו את המידע הנדרש על פי הנוהל, והמבנה של כל אחד מ הם היה שונה.
בתשובתה מסרה המשטרה כי מנ"ט אימץ את מרבית הסקרים עליהם המליץ נוהל מפת"ח, ומיישם אותם לפי פרמטרים שונים כמו היקף המערכת, מידת מורכבותה ושלב מחזור החיים בו היא נמצאת.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שמנ"ט יגדיר את הסקרים שיש לבצע בכל מערכת, וזאת לפי קריטריונים שהוגדרו מראש, כגון היקף המערכת ומידת מורכבותה, וכן יפרט את נושאי החובה שיש להציג בכל סקר.
כמו כן, ראוי כי אם מנ"ט יחליט שלא לבצע את אחד הסקרים, ועקב כך לא תבוצע בקרת איכות על מצב המערכת בשלב מסוים במחזור חייה, מנ"ט יתעד את השיקולים שלפיהם התקבלה החלטה זו.
תהליך חלקי של ניהול סיכונים על פי נוהל מפת"ח ניהול סיכונים הוא כלי שמסייע למנהל המערכת לאתר נקודות תורפה בתהליך פיתוח המערכת העשויות לגרום לחריגות ניכרות מלוחות הזמנים, מהעלויות ומתוכני המערכת המתוכננים, ואף להביא להפסקת פיתוחה.
תהליך ניהול סיכונים מאפשר לאתר את הסיכונים מבעוד מועד, לה עריך אותם ולהציגם למקבלי ההחלטות וללקוח על מנת שינקטו פעולות מונעות ומתקנות.
ניתוח הסיכונים יבוצע בכל שלב במחזור החיים וממצאי הניתוח יתועדו במסמכי המערכת.
מקור הסיכונים עלול להיות כל רכיב בעץ המערכת, לדוגמה: יעדי מערכת לא ברורים, שימוש בטכנולוגיה לא מוכרת, קושי בהטמעת המערכת.
על פי נוהל מפת"ח, תהליך ניתוח סיכונים כולל חמישה שלבים: זיהוי הסיכון; ניתוח השפעותיו האפשריות והערכת רמת הסיכון; ניתוח גורמי הסיכון והגדרת דרכים להתמודד אתם; ריכוז והצגה של הסיכונים; ניטור ומדידה חוזרת כדי לבדוק אם הסיכון פחת.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - פיתוח ותחזוקה של מערכות מידע במינהל טכנולוגיות במשטרת ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 במנ"ט נכתב מדריך לתהליך ניהול הסיכונים הנדרש במערכותיו המכונה "ניהול סיכונים בפרויקטים מנ"ט משטרת ישראל".
המדריך מפרט את שלבי התהליך, הגורמים שיש לשלב בזיהוי הסיכונים, אופן הצגת הנתונים ופעולות שיש לנקוט כדי להפחית את הסיכונים.
הביקורת העלתה כי רק בשלוש משש המ ערכות שנבדקו (מודול תמנון, מודול עבודה בשכר ב- ERP ומערכת דרך המלך) בוצע תהליך ניהול סיכונים.
במודול תמנון ובמודול עבודה בשכר ב- ERP בוצע ניתוח סיכונים רק בשלב הייזום ולא נמצאו מסמכים המלמדים כי בוצע מעקב אחר הטיפול בסיכונים שזוהו או כי זוהו סיכונים נוספים במהלך התקדמותו של תהליך הפיתוח.
לדוגמה: במודול תמנון זוהו כ-27 סיכונים שמחציתם העידו על מורכבות הקשר עם נציגי הלקוח של המערכת (להלן - משתמשי יישום) ועל קושי בהגדרת התכולה של המערכת וביכולת הטמעתה, לדוגמה: "ריבוי משתמשי יישום גורם לחוסר התאמה בין דרישות האגפים", " ספקנות מצד משתמשי המערכת", "תרבות ארגונית שאינה גמישה לשינויים המתבקשים".
זאת ועוד, במערכת דרך המלך התקבלו שלוש גרסאות למסמך ניהול סיכונים, אך במסמכים אלו לא הוגדרו המועדים שבהם נוצרו המסמכים ולפיכך אי אפשר לדעת מתי התקיים התהליך לאורך מחזור חיי המערכת.
כמו כן, אף שבמסמכים זוהו סיכונים העלולים לגרום לחריגה מלוחות הזמנים המתוכננים למערכת, לדחיית חלק מהתכולה ולצורך בתגבור משאבים, נמצא כי מנ"ט דן בכל הסיכונים רק במועד אחד, במסגרת ישיבתה של ועדת היגוי שהתקיימה באוגוסט 2013 , וזאת אף שמועד הפעלת המערכת שהוצג באותה ישיבה היה יולי 2014 , ואילו המועד בפועל של התחלת פריסת שלב א' של המערכת היה רק ינואר 2015 ,.
כמו כן באותה הישיבה סוכם אילו פעולות יידרשו לצורך התמודדות עם הסיכונים אך לא נמצאו מסמכים שמהם עולה כי מנ"ט המשיך לנהל את הסיכונים לאחר אוגוסט 2013 .
משרד מבקר המדינה העיר למנ"ט כי נוכח העובדה שככל שזיהוי הסיכונים י תבצע בשלב מאוחר יותר פעולות המנע יהיו מורכבות יותר ועלותן תהיה גבוהה יותר , עליו ליישם את תהליך ניהול הסיכונים במלואו, כנדרש במדריך ובנוהל מפת"ח, ובפרט להגדיר עבור כל סיכון את דרכי ההתמודדות עמו ולפעול להפחתתו ולמניעתו.
כמו כן, היות שהסיכונים במערכת משתנים עם התקדמות הפיתוח ולאחר ביצוע פעולות מתקנות, ראוי שניהול הסיכונים יבוצע כתהליך מתמשך במהלך כל מחזור חיי המערכת, יתועד במסמכי המערכת ויוצג בוועדות ההיגוי.
בתשובתה מסרה המשטרה כי ניהול סיכונים במערכות מבוצע לפי צורך שנקבע לפי מורכבות הפתרון הטכנולוגי, וכי במערכות גדולות מבוצע הליך ניהול סיכונים סדור שבמסגרתו מוגדרים הסיכונים, הס בירות שהם התרחשו, מידת חומרתם ודרכי ההתמודדות עמם.
עוד מסרה המשטרה כי מתבצעות ישיבות סטטוס לצורכי מעקב אחר הסיכונים תוך הקפדה על מזעורם באמצעות יישום דרכי ההתמודדות עמם.
כמו כן מסרה המשטרה כי מנ"ט זיהה בתחילת התכנון של מודולי עבודה בשכר ב -ERP ובשירת הסירנה את הסיכון המרכזי כממשקים בין שני המודולים וניהל אותם באמצעות פגישות רבות ותכניות עבודה משותפות.
נוסף על כך, הסיכון המרכזי במודול חסיונות היה הממשקים מול מערכת מלאכת מחשבת, ומנ"ט ניהל את הסיכון באמצעות עבודה משותפת של צוותי הניתוח וישיבות סטטוס שוטפות בראשות ראש המחלקה וראש מנ"ט.
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - פיתוח ותחזוקה של מערכות מידע במינהל טכנולוגיות במשטרת ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר למנ"ט כי עליו להגדיר את הקריטריונים שלפיהם יתבצע תהליך ניהול סיכונים במערכותיו ולבצע את תהליך ניהול הסיכונים באופן סדיר במשך כל מחזור חיי המערכות.
כמו כן, ישיבות סטטוס שוטפות אינן מייתרות את ביצועו של תהליך ניהול סיכונים.
בקרת ההתקדמות של פיתוח המערכות על ידי ועדות ההיגוי על פי נוהל מפת"ח, ועדת היגוי לפרויקט היא הגורם הניהולי הבכיר המפקח על מינהלת הפרויקט40 והצוות המקצועי של המערכת41 .
הוועדה מתכנסת בתדירות שנקבעה מראש כדי לדון במצב הפרויקט ובהמשך דרכו.
הוועדה סוקרת באופן שוטף את הפרויקט מהבחינה המקצועית והניהולית ומטר ותיה העיקרי ות ה ן לוודא שהמערכת תואמת את ציפיות המשתמשים במסגרת האמצעים שהוקצו לפרויקט, ללבן בעיות שלא נפתרו במסגרת ועדות המשתמשים ו לקבל החלטות בנושא תכולה ו בנושא ההיקף של משאבי הפיתוח והתחזוקה.
פעילויות אלה מתבצעות באמצעות סקירת סטטוס הפרויקט, בקרה על ההתקדמות על פי תוצרים, תכנית העבודה ואבני הדרך, סטטוס משאבי תקציב וכוח אדם, דיון בבעיות ובסיכונים בפרויקט, הצגת יעדים ומדדי ם.
ועדת ההיגוי תתכנס במועדים שנקבעו מראש או בעקבות אירועים מיוחדים הנוגעים לפרויקט, כגון: חריגות וסיכונים שהתגלו ואבני דרך.
בראש ועדת ההיגוי יעמוד בדרך כלל הממונה על המחשוב במשרד, וחברי הוועדה יהיו נציגי הצוות המקצועי של המערכת, נציגי משתמשים ויועצים.
צוות זה יוגדר במסמך הייזום של המערכת.
בהנחיה שהוציאה רשות התקשוב הממשלתי בספטמבר 2015 לגופיםשהיא מנחה בנושא "מחזור חיי מערכת תקשוב" הוגדר תפקיד ועדת ההיגוי כלהלן: "ועדה שבראשה עומד נציג בכיר של היחידה העסקית ובה חברים נציג בכיר של יחידת התקשוב, חברי מינהלת הפרויקט .
ונציגי המשתמשים העיקריים.
רמת הבכירות של נציגי היחידה העסקית ויחידת התקשוב תיקבע על פי מהות הפרויקט ומשמעותו לארגון.
תפקיד הוועדה הוא לבקר את התקדמות הפרויקט ותוצריו העיקריים, לאשר אבני דרך ולקבל החלטות בנושאים עקרוניים.
האחריות לקבלת ההחלטות היא של הנציגים הבכירים של היחידה העסקית, ויחידת התקשוב, בשיתוף פעולה.
מינוי ועדת ההיגוי לפרויקט בינוני ומעלה שעלותו [ הכוללת היא עד 2.
5 מיליון ש ]"ח ו/או מורכב[42] הינו חובה.
ועדת ההיגוי תפעל עד לסיום הפרויקט", כלומר עד שלב העברת המערכת לתחזוקה.
הביקורת העלתה כי המשטרה לא כתבה נוהל בנושא כתבי מינוי של ועדות היגוי המגדיר, בין היתר, את הרכב משתתפי הוועדה, את מטרותיה, את תחומי אחריותה ואת תדירות כינוסה.
אשר למערכות שנבדקו שבעניינן פעלו ועדות היגוי לא נמצאו מסמכים המתעדים את כתבי המינוי של ועדות אלו.
כמו כן, שלא לפי נוהל מפת"ח, הרכב ועדות ההיגוי לא הוגדר במסמכי המערכות .
40 מינהלת הפרויקט כוללת את הגורמים הבאים: מנהל הפרויקט מטעם יחידת התקשוב, מנהל הפרויקט מטעם היחידה העסקית ומנהל הפרויקט מטעם הספק החיצוני, אם אכן ספק מבצע את הפרויקט בחלקו או במלואו.
41 ,הגורמים המבצעים את השלבים במחזור חיי המערכת, ובהם מנהל המערכת, מנתחי מערכות מתכנתים ובודקי תכנה.
42 פרויקט גדול שעלותו הכוללת היא עד 10 מיליון ש"ח, פרויקט בין -משרדי , פרויקט ממשלתי רוחבי, פרויקט שיש לו ממשקים רבים עם מערכות שמחוץ לארגון, פרויקט המתוכנן להתבצע באמצעות טכנולוגיה חדשה בארגון או פרויקט בעל סיכון גבוה מהבחינה הפרויקטלית, הטכנולוגית, או הארגונית.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - פיתוח ותחזוקה של מערכות מידע במינהל טכנולוגיות במשטרת ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עוד העלתה הביקורת כי ככלל, במרבית המערכות הנמצאות בשלב תחזוקה לא פועלות ועדות היגוי אלא אחת לשנה מתקיימת ישיבה, בהשתתפות הנהלת מנ"ט והנהלת הלקוח, להצגת הפיתוחים שבוצעו בשנה שעברה ולאישור דרישות פיתוח חדשות שיבוצעו במערכת בשנה הקרובה.
יצוין שאג"ת אינו משתתף בישיבה זו.
כמו כן, שלא לפי נוהל מפת"ח, הוועדות בכל שש המערכות שנבדקו לא התכנסו בסיום כל שלב במחזור חיי המערכת כדי לקבוע אם לאשר את סיומו, כדי לבחון את הפעולות הנדרשות לקראת השלב הבא וכדי לבחון את הסיכונים במערכת.
זאת ועוד, לוועדות ההיגוי לא הוצגו נתונים על אופן ההתקדמות של פיתוח המערכות על פי נתוני התכנון.
משרד מבקר המדינה העיר למשטרה כי ועדות ההיגוי לא מילאו את תפקידן כהגדרתו בנוהל מפת"ח - ועדות שאחראיות לבקרת תהליכי הפיתוח, לאישור שלבי מחזור החיים, לאישור תוצרי כל שלב, ולניהול סיכוני המערכת.
לפיכך גדלים הסיכונים לחריגות מלוחות זמני הפיתוח של המערכות, לתקלות ולאי-עמידה בתקציב שתוכנן.
עוד הועלה , כי אג"ת לא היה שותף ב תהליך קבלת ההחלטות ובקביעת סדר העדיפויות של דרישות הפיתוח החדשות במערכות בשלבי התחזוקה שלפיו אמור להיקבע תקציב המערכות.
בתשובתה מסרה המשטרה כי לא תמיד נדרש מסמך ייעודי המגדיר את ועדת ההיגוי וחבריה.
עוד מסרה כי מערכת דות"ן נמצאת בשלב הפעלה זה 15 שנים ולא מלווה בשלב זה בוועדת היגוי, אך עם זאת הלקוח מבצע את תהליך הבקרה על המדור בכלל וליווי מערכת דות"ן בפרט, וכל שינוי מתכנית העבודה שהוגדרה מובא לידיעתה של הנהלת מנ"ט.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמשטרה תפעל להגדרת מדיניות בנושא ועדות ההיגוי שיבקרו את פיתוחן ותחזוקתן של מערכות המידע, ושתקבע מי ישתתפו בוועדות , מהם תחומי אחריותן ומהי תדירות התכנסותן.
כמו כן, ראוי שאג"ת יהיה שותף לתהליך קביעת דרישות הפיתוח החדשות במערכות שנמצאות בשלבי תחזוקה.
הדבר נחוץ במיוחד לנוכח העובדה שר וב מערכות המידע שבאחריות מנ"ט נמצאות בשלבי תחזוקה, וההיקף הכספי השנתי של ביצוע פיתוחים חדשים במערכות אלו נאמד בכ -82 מיליון ש"ח.
כמו כן, ראוי ש מנ"ט יבצע בקרה טכנולוגית על תהליך הפיתוח של מערכות אלו ולא יותיר את הבקרה רק בידי הלקוח, שאינו בעל מומחיות בנושאים אלו.
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - פיתוח ותחזוקה של מערכות מידע במינהל טכנולוגיות במשטרת ישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 סיכום .
מנ"ט משמש כיחידה החולשת על פיתוח ותחזוקה של כ -60 מערכות מידע .
מערכות אלו משולבות בכל תהליכי ה עבודה של המשטר ה ומסייעות לה רבות בהתמודדות עם אתגרי ה מאבק בפשיעה והשמירה על הסדר הציבורי ב מסגרת עבודתה השוטפת בעתות שגרה וחירום.
מערכות המידע של המשטרה זכו בהוקרה של גורמים פנים -משטרתיים ו אף של גורמים חוץ -משטרתיים.
במנ"ט מועסקים 606 עובדים, ולפעילותו מוקצה תקציב שנתי של כ-341 .
מיליון ש"ח הממצאים שהועלו בנוגע לבדיקתן של שתי מערכות המידע וארבעת המודולים שפותחו במחלקת פי"ם משקפים ליקויים בביצוע תהליכי התכנון והבקרה וביישום מתודולוגיה סדורה .
ליקויים אלו מקשים לקבל תמונת מצב מקיפה על פיתוח המערכות והתחזוקה שלהן, מקשים על מנ"ט לפקח על המערכות ואף פוגמים בשימור הידע הארגוני.
על מנ"ט לפעול לייעול פעולותיו ולתקן את הליקויים שפורטו בדוח, ובכך יוכל לשפר את ניהול הפיתוח והתחזוקה של המערכות ואת איכותן, לייעל את עבודתו, לשמר את הידע הארגוני ולשמש כארגון לומד המפיק לקחים מתהליכי הפיתוח של המערכות, והדבר יסייע לו לשפר את פיתוח המערכות בעתיד.
חשוב ליישם את ההמלצות דווקא בתקופה זו, שבה מערכות המידע והאמצעים הטכנולוגיים חיוניים לקידום מטרות הארגון ולהתמודדותו עם אתגרי העתיד.
שם הדוח: משרד הבריאות - הפסקות היריון יזומות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
בישראל יש 39 מוסדות רפואיים (להלן גם - מוסדות) שמורשים על ידי משרד הבריאות לקיים ועדות להפסקת היריון ולבצען בפועל.
לפי נתוני משרד הבריאות7 , בשנת 2013 היו בישראל כ- 20,900 פניות של נשים לוועדות להפסקת היריון, וכמעט כולן אושרו - כ- 20,400 (כ- %97.
מבין הבקשות שאושרו בוצעו כ- 19,300 הפסקות היריון (להלן גם- הפלות) (כ- 95% מהבקשותהמאושרות).
מספר הפניות לוועדות להפסקת היריון (להלן גם - ועדות) עלה מכ- 19,100 ב- 1990 לכ- 20,900 ב- 2013 (כ-%9 ), לעומת גידול באוכלוסייה של כ-%769 .
יוצא ששיעור הפניות לוועדות יחסית למספר הנשים באוכלוסייה ירד במשך שנים אלו ועמד ב- 2013 על11 פניות ל- 1,000 נשים10 .
להלן בתרשים1 שיעור הפניות לוועדות ל- 1,000 נשים לשנים 2013 -1995 : .
שיעור הפניות לוועדות ל-1,000 נשים .
שיעור הפסקות ההיריון בישראל ל - 1,000 לידות חי 11 בשנת 2012 היה נמוך בהשוואה לממוצע במדינות האיחוד האירופי12 : 117.
4 ל- 1,000 לידות חי בישראל, לעומת ממוצע של .
7 ,משרד הבריאות, אגף המידע, מינהל מידע ומחשוב הפסקות היריון על פי החוק 2013 -1990 (דצמבר 2014.
) 8 יש נשים שאינן פונות אל הוועדות כלל מאחר שהן יודעות שאינן עומדות בקריטריונים הקבועים בחוק.
10 ירידה של כ-%35 משנת 1990 , שבה היה שיעור הפניות לוועדה16.
נשים 11 ,לידה של עובר שאחרי היפרדו מהאם מגלה לפחות אחד מסימני החיים האלה: נשימהדפיקות לב, דופק חבל הטבור או תנועות ברורות של שרירים רצוניים.
12 באיחוד האירופי חברות27 .
מדינות משרד הבריאות 687 .
:שם הדוח משרד הבריאות - הפסקות היריון יזומות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 216.
3 ( במדינות האיחוד האירופי.
רק כמחצית52% ) מהפסקות ההיריון נעשות בבתי חולים ממשלתיים, של שירותי בריאות כללית או ציבוריים; השאר, לפי הנתונים הידועים למשרד הבריאות, נעשות בבתי חולים פרטיים ובמרפאות פרטיות מורשות13.
לסוגיית הפסקת היריון באופן ייזום נלוות שאלות אתיות מורכבות הנובעות בין השאר מתפיסות תרבותיות ודתיות, לכך נלווית גם הגישה המוסרית הבסיסית כלפי הפסקת היריון אשר נגזרת מהגדרת מעמדו המשפטי של העובר.
בעולם המערבי איסור ההפלה נשאר בעינו שנים רבות , ו רק במחצית השנ ייה של המאה ה -20 התגברההגישה הפמיניסטית התומכת בחופש האישה לבצע הפלות יזומות .
גישה זו רואה ב עובר חלק מגוף האם , וגוזרת מ זכות האישה לשליטה על גופה גם את הזכות להפסיק את הריונה.
כמו כן, עומדת ההכרה בזכות האישה לאוטונומיה, הנובעת מערך האדם וחירותו - ערכים שעוגנו בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
ועדות להפסקות היריון בישראל פועלות מתוקף חוק העונשין, התשל"ז - 1977 (להלן גם - החוק), ומתוקף תקנות הפסקת היריון.
בחוק שיווי זכויות האישה, התשי"א - 1951 , מעוגנת התפיסה כי לכל אישה זכות מלאה על גופה.
אף על פי כן, אין לאישה זכות מוקנית להפסיק את הריונה, אלא באישור ועדה להפסקת היריון ובהתמלא אחת מהעילות הקבועות בחוק.
על פי החוק, ועדה להפסקת היריון רשאית, לאחר שנתקבלה הסכמתה המודעת של האישה, ל אשר הפסקת היריון אם ראתה שיש הצדקה לכך מחמת אחת מאלה: (א) האישה היא למטה מגיל הנישואין14 , או מלאו לה 40 ;שנה (ב) ההיריון נובע מיחסים אסורים לפי החוק הפלילי או מיחסי עריות, או שהוא שלא מנישואין; (ג) הוולד עלול להיות בעל מום גופני או נפשי; (ד) המשך ההיריון עלול לסכן את חיי האישה או לגרום ל ה נזק גופני או נפשי .
יודגש כי בעבר היה אפשר להפסיק היריון בשל נסיבות סוציאליות, אך היתר זה בוטל בשנת 1980 , ומאז לא ניתן לאשר הפסקת היריון מסיבות כלכליות או משפחתיות15.
יש לציין כי החוק אינו מגביל את גיל ההיריון שבו ניתן להפסיקו.
רוב האישורים להפסקת היריון ניתנים על בסיס סעיף 316()(א2 ) לחוק - "ההיריון נובע מיחסים אסורים לפי החוק הפלילי או מיחסי עריות, או שהוא שלא מנישואין ".
בשנת 2013 , יותר ממחצית מהאישורים (כ- 51.
2% ) ניתנו מכוח סעיף זה.
9% מהאישורים להפסקת היריון ניתנו בשל החשש למום בעובר, כ -%19.
4 נוכח הסכנה לפגיעה באישה, וכ -%9.
להלןבתרשים 2 התפלגות אישורי הוועדות לפי גיל האישה בשנת 2012: .
13 במרפאה מותר לבצע הפסקות היריון עד12 .
שבועות מהווסת האחרונה 14 גיל הנישואין המעודכן הוא18 שנים, ראו- חוק גיל הנישואין (תיקון מס' 6 ), התשע"ד- 2013 , ס"ח 2416.
15 סירוב לבקשות ניתן בעיקר לנשים נשואות מתחת לגיל40 כאשר אין מום לעובר, וכשאין חשש לנזק גופני או נפשי לאישה.
סיבות נדירות נוספות היו כאשר הוועדה לא שוכנעה שהפונה לוועדה הגיעה מרצונה החופשי, פונה לוועדה שהגיעה עם מסמכים חסרים, פונה לוועדה המשתמשת בתרופות שהתבררו לאחר בדיקה שאינן מסכנות את העובר, מום פשוט מאוד של העובר ובעיה רפואית פשוטה של הפונה לוועדה.
16 שיעור ביצוע הפסקות ההיריון ל- 1,000 נשים ירד משנת 1990 עד שנת 2013 ב-25% .
הירידה הגדולה ביותר נרשמה בהפסקות היריון בשל סכנה לפגיעה באישה.
שם הדוח: משרד הבריאות - הפסקות היריון יזומות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תרשים2 .
,התפלגות אישורי הוועדות לפי גיל האישה ההרה2012 .
מתרשים 2 עולה שכ-80% מהפסקות ההיריון בשנת 2012 נעשו לנשים בגילאי 39-20 , והן מתפלגות כמעט בשווה בין הגילאים השונים בקבוצת גיל זו.
עוד עולה כי חלקן של הנערות עד גיל 19 היה כ-12% , כ- 2,200 .
בסך הכול הנתונים מצביעים על כך שבשנת 2011 כשליש מאישורי הוועדות ניתנו למי שאינה ילידת הארץ, כמפורט בתרשים 3 :שלהלן משרד הבריאות 689 .
:שם הדוח משרד הבריאות - הפסקות היריון יזומות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תרשים3 .
,אישורי הוועדות לפי יבשת הלידה של האישה ההרה2011 .
הרכב הוועדה להפסקת היריון הנדרש על פי החוק כולל: רופא מוסמך שהוא בעל תואר מומחה ביילוד ובג ינקולוגיה; רופא מוסמך נוסף שעיסוקו הוא באחד המקצועות האלה: יילוד וגינקולוגיה, רפואה פנימית, פסיכיאטריה, רפואת משפחה, בריאות הציבור; אדם הרשום כעובד סוציאלי על פי חוק שירותי הסעד, התשי"ח - 1958.
נדרש כי בקרבחברי הו ועדה תהיה אישה אחת לפחות.
במקרים מסוימים מבקשים חברי הוועדה גם את חוות דעתם של מומחים שונים כגון קרדיולוג, גנטיקאי, נוירולוג ופסיכיאטר.
כאמור, החוק מתיר הפסקת היריון בכל שלב.
אולם, הלכה למעשה, השלב שבו נמצאת האישה ההרה קובע את סוג הוועדה שתטפל בבקשתה: עד שבוע 24 להיריון מטפלת ועדה רגילה בבקשות להפסקת היריון, ואילו לאחר השבוע ה -24 להיריון- שלב החיות - מטפלת ועדה מיוחדת להפסקת היריון17.
ועדות בשלב החיות קיימות רק ב-13 מהמוסדות המבצעים הפסקות היריון (בבתי חולים בלבד).
בשנים 2013 -2000 היה שיעורהפסקות היריון בשלב החיות כ- %1-%1.
5 מכלל הפסקות ההיריון בכל שנה 18.
הפסקות היריון עד השבוע השביעי יכולות להתבצע על ידי בליעת כדורים או בצורה כירורגית, והחל בשבוע השמיני בצורה כירורגית או באמצעות השראת לידה19 .
יצוין שככל שההיריון מתקדם יותר, הסיכוי לסיבוכים ולסיכונים רפואיים לאישה עולה20.
17 ראו הנחיו ת המשרד בחוזר שירותי רפואה מספר 76/94 בנושא ועדות על -אזוריות להפסקת היריון בהריונות מעל שבוע 23 מיום 28.
94 , וחוזר מנכ"ל מספר 23/07 בנושא ועדות להפסקת היריון בשלב החיות מיום 19.
18 ,משרד הבריאות, אגף המידע, מינהל מידע ומחשוב הפסקות היריון על פי החוק 2013 -1990 (דצמבר 2014.
) 19 יצירת לידה כשאין סימנים ללידה, שבמצב דברים זה מביא את האישה ללידה מוקדמת של עובר שאינו בר חיים.
לאחר מכן, מבצעים בדרך כלל גרידה על מנת לוודא שההפלה הושלמה.
Women’s Health Defense Act (Late -Term Abortion Limit) - America ns united for life 690 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - הפסקות היריון יזומות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 החל בשנת 201421 הפסקותההיריון כלולות בסל שירותי הבריאות, והמדינה מממנת אותן עבור כל ה נשים עד גיל 33 שקיבלואת אישור הוועדה ( המימון כולל את עלות הוועדה להפסקת היריון ואת הפסקת ההיריון).
בחודשים פברואר-מאי 2014 ובחודשים ינואר -יולי 2015 בדק משרד מבקר המדינה א ת פעולת הוועדות להפסקת היריון ואת הביצוע שלהן.
נבדקו בעיקר הנושאים האלה: אופן עבודת הוועדות; המידע הרפואי שמוסרים חברי הוועדה לפונות; ביצוע הפסקת היריון; השירות לפונות לוועדות; דיווח על הפסקות היריון לא חוקיות; דיווח המוסדות למשרד הבריאות וללמ"ס על הפסקות היריון; הפסקות היריון בשלב החיות וחינוך מ יני במסגרות השונות.
הבדיקה נעשתה במשרד הבריאות, בבתי החולים הכלליים-ממשלתיים , בבתי החולים של שירותי בריאות כללית, בשני בתי חולים ציבוריים 22, בארבע קופות החולים23 , במשרד החינוך, בלמ"ס ובצה"ל.
בירורים נעשו בבתי חולים ציבוריים אחרים, בבתי חולים פרטיים ובמרפאות פרטיות.
שאלונים נשלחו ל-34 ,מהמוסדות המורשים לקיים ועדות להפסקת היריון ו-33 .
אישור הפסקות היריון וביצוען .
אופן עבודת הוועדות להפסקת היריון .
משרד הבריאות הסדיר ביוני 199024 את עבודת הוועדות במוסדות המורשים באמצעות חוזר הכולל בין השאר את אלה: הנחיות בנוגע לקבלת הסכמה מדעת של הפונה לוועדה לביצוע הפסקת ההיריון; שיחה עם העובדת הסוציאלית וקבלת הסברים על הסיכונים הכרוכים בביצוע הפעולה; חובת העובדת הסוציאלית להגיש לוועדה תסקיר של השיחה; פגישת הפונה עם רופא מוסמך וקבלת הסבר על הסיכונים הכרוכים בביצוע הפסקת ההיריון; הנחיה כי הפסקת ההיריון תבוצע על ידי רופא אחר מזה שאישר את ההפסקה בוועדה; והנחיה לשמירה על סודיות המסמכים.
המידע שנמסר לפונה לוועדה וקבלת הסכמתה מדעת לביצוע הפעולה 1.
מסירת מידע והנגשה שפתית א.
לפי הנחיות המשרד, אישה הפונה לוועדה תקבל חומרי הסברה ייעודיים מהעובדת הסוציאלית.
org/womens -health -defense -actlate -term-abortion -limit/ .
21 'חוזר מנכ"ל מס2/14 בנושא הרחבת סל שירותי הבריאות לשנת 2014 מיום 12.
24 חוזר שירותי אשפוז מספר 64/90 בנושא הנחיות בדבר מסירת מידע לאישה הפונה לוועדות להפסקת היריון וסדרי עבודתן של הוועדות מיום 15.
:שם הדוח משרד הבריאות - הפסקות היריון יזומות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בביקורת עלה שבשני מוסדות אין כלל חומרי הסברה- במרכז הרפואי ע"ש ברוך פדה בפוריה (להלן - פוריה) ובמוסד פרטי; במוסדות מסוימים יש חומרי הסברה רק בחלק מהנושאים, לדוגמה, בשני בתי חולים פרטיים ניתן מידע רק בנושא הפסקת היריון תרופתית; ובחלק מהמוסדות חומרי ההסברה קיימים רק בשפה העברית, בין המוסדות האלה - המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא (להלן - שיבא) בתל השומר , המרכז הרפואי ת"א ע"ש סוראסקי (להלן - איכילוב) בתל אביב (חלק מחומרי ההסברה) ובבית חולים פרטי.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 , כתב משרד הבריאות שבימים אלה מסתיימת הרחבת עלון המידע שיימסר לפונות לוועדות, ושהמשרד יעדכן את הנחיותיו בנושא ביוני 2016.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקט ובר 2015 , כתב המרכז הרפואי פוריה שיפנה למשרד הבריאות כדי לקבל חומרי הסברה בשפות שונות.
משרד מבקר המדינה רואה חשיבות רבה למסירת מידע מלא לפונות לוועדה לשם ביצוע הפסקת היריון, שבמקרים רבים אינה פעולה רפואית הכרחית, אלא מתבצעת לפי רצונן.
לפי הנחיות המשרד25 , חובה לפרסם אתהמידע הקיים בנושאי ם כמו קידום בריאות, רפואה מונעת ואלימות במשפחה בעברית, ערבית, רוסית ואנגלית, תוך התאמה תרבותית של החומר, ובהתאם לקהל היעד של כל מוסד רפואי.
גם טפסים הדורשים חתימת מטופל (טופסי הסכמה מדעת, טופס קבלה למוסד אשפוז, ט ופסי חתימה ע ל דרישה לתשלום או התחייבות כספית) חייבים להיות בארבע השפות.
משרד מבקר המדינה מצא שרק חלק מההנחיות כוללות דרישה למתן מידע גם בשפה האמהרית, ואלו נוגעות בעיקר למידע הניתן בעל פה, כגון במוקדי שירות טלפוניים במוסדות בריאות ציבוריים .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 , כתב משרד הבריאות שבזמן תכנון החוזר נלקחו בחשבון מגבלות המערכת, המספר הרב של השפות המדוברות בישראל (יותר מ-30 .
) והמספר המצומצם של יוצאי אתיופיה היודעים קרוא וכתוב באמהרית המשרד ציין כי הוא מעמיד לרשות בתי החולים, לשכו ת הבריאות וטיפות החלב מוקד תרגום רפואי טלפוני, המספק גם שירות באמהרית.
בעקבות ממצאי הביקורת, בינואר 2016 חידד המשרד את הנחיותיו למנהלי בתי החולים, ובהן החובה להעמיד שירותי תרגום בעל פה במקרים שבהם הדבר נדרש במהלך הטיפול.