HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
חוק התכנון והבניה, התשכ"ה -1965 (להלן- חוק התכנון והבני יה), ותקנות התכנון והבנ יה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש"ל -1970, קובעים כי יש לבקש היתר מהרשות המקומית (במקרה דנן עיריית ירושלים) לכל תוספת או שינוי במבנה.
משרד מבקר המדינה בדק את התיאום שבין רשות העתיקות לחברה בנוגע לחפירת עתיקות בנכסי החברה המוחכרים או מושכרים ברובע היהודי.
בינואר 2010 כונסה פגישת עבודה בין נציגי החברה ונציגי רשות העתיקות ובה ]רשת העתיקות[ לרע"ת]החברה[ סוכם: "יתבצע דיווח מהיר, מהחברה לשו"פ ולהפך, על פעולות בנייה ללא היתר, חפירה ללא היתר או כל פגיעה".
באפריל 2013 פנה סמנכ"ל החברה לארכאולוג מחוז ירושלים ברשות העתיקות וציין כי נקבע הסדר בין החברה ובין רשות העתיקות, ולפיו החברה תדווח לרשות על חפירות ורשות העתיקות תדווח לחברה על חפירות בנכסיה.
עוד צוין: "הסיכום לא בא לידי מימוש מאחר שנודע לחברה שלא פעם החפירות מנוהלות באמצעות רשות העתיקות ובידיעתה.
באו פן זה מתרבים המרתפים והחללים ללא היתרים כדין" (ברובע היהודי).
במהלך הביקורת מסרו נציגי רשות העתיקות למשרד מבקר המדינה כי אין הליך רשמי שבו מודיעה רשות העתיקות לחברה על חפירה, וכי לא הוטלה כל חובה חוקית כזאת על עובדי רשות העתיקות.
עם זאת, לטענת נציגי רשות העתיקות, לא ייתכן שהחברה אינה יודעת על קיומן של חפירות בשטחי הרובע היהודי.
עוד נמסר כי ברובע היהודי קיימת תופעה של חפירות לא חוקיות מתחת למבנים הקיימים כדי להרחיב אותם.
במרץ ובאפריל 2015 הציג משרד מבקר המדינה לפני מנהלת מחלקת נכסים בחברה רשימה של יחידות מגורים ברובע היהודי שבהן חפרה רשות העתיקות או נתנה הרשאה לחפור.
מנהלת מחלקת נכסים בחברה מסרה למשרד מבקר המדינה כי רק בחלק מאותן יחידות דיווחה רשות העתיקות לחברה על החפירות, ובחלק מהמקרים נודע לחברה על כך בדיעבד.
בביקורת נמצא כי אף שהוסכם בין החברה לרשות העתיקות לדווח זו לזו, רשות העתיקות מתירה חפירות ארכאולוגיות בנכסי החברה (המוחכרים או מושכרים) ואף חופרת בעצמה, בלי לעדכן את החברה בעוד מועד או בזמן אמת.
להלן תמונות מדירת מגורים, שהורחבה בחפירה של רשות העתיקות כ דירת אירוח הכוללת חלל תת-קרקעי - מפלס קדום של רחוב מימי בית שני ובו שוקת חצובה בסלע.
תמונות 3-1 : תמונות מדירת מגורים, שהורחבה בחפירה של רשות העתיקות כדירת אירוח .
בתשובות רשות העתיקות למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2015 ומיולי2016 ( שתי התשובות יחד יכונו להלן - תשובת רשות העתיקות) היא המציאה אסמכתאות ליידוע החברה לפני התחלת העבודות רק במקרה אחד משבע דוגמאות שהוצגו לה.
במקרה נוסף טענה כי יידעה את החברה בטלפון.
רשות העתיקות הוסיפה כי בעקבות הערות מבקר המדינה לטיוטת הדוח וכחלק מהפקת הלקחים, הורה ארכאולוג מרחב ירושלים שאין להסתפק בהודע ה טלפונית לחברה ויש להביא לידיעתה את דבר החפירות גם בכתובים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות העתיקות ולחברה - שני גופים הפועלים מטעם המדינה - כי עליהן לקבוע נוהל לתיאום מתועד ביניהן בכל הנוגע לבנייה ולחפירות ברובע היהודי.
רשות העתיקות הסכימה בתשובתה כי יש להקפיד על עקרון התיאום המיטבי בין הרשויות ומסרה כי היא אימצה את עקרונות הביקורת נשוא דוח זה והידקה את נוהלי העבודה.
החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ | 79 .
לדעת משרד מבקר המדינה, לקיום ההוראות בנוגע להיתרים על פי חוק התכנון והבנייה ועל פי חוק העתיקות ולתאום מיטבי בין הגורמים הרשמיים שבידיהם הופקדה האחריות על המקום נודעת חשיבות יתרה ברובע היהודי בירושלים, בין היתר בשל אופיו המיוחד ובשל הממצאים העשויים להימצא מתחת למבנים.
לפיכך אין מקום ש רשות העתיקות תתיר חפירות או עבודות אחרות ללא ההיתרים הנדרשים על פי כל דין ללא ידיעת החברה שהנכסים בבעלותה וללא ת יאום מלא ביניהן.
זאת כדי לאפשר אכיפה מיטבית של הוראות הדין בתחום התכנון והבנייה ובהיבטים הנוגעים לחשיפת ן, לשמירת ן ולשימור ן של העתיקות בתחומי הרובע היהודי.
פעולות האכיפה נגד חריגות בנייה וגביית דמי שימוש .
בנוהל החברה בנושא אישור תוספות או חריגות בנייה נקבע כי תוספת בנייה מחייבת אישור מוקדם של החברה.
חריגת בנייה דינה להיהרס ועל החברה להודיע על כך לחוכר.
אם החוכר לא הרס בעצמו נקבע בנוהל כי לאחר 30 ימים מיום ההודעה על מנהל מחלקת נכסים של החברה לדווח על החריגה לאגף הפיקוח על הבנייה בעיריית ירושלים.
עוד נקבע בנוהל כי אם נודע לחברה כי קיימת חריג ת בנייה, תימדד החריגה במדויק, ושמאי יחשב את דמי השימוש הראויים עבור השימוש בשטח החריג (במגבלה של שבע שנים רטרואקטיבית - תקופת ההתיישנות האזרחית).
בחוזי החכירה של החברה עם החוכרים נכלל סעיף "איסור שינויים ותוספות בנייה" הקובע שכל שינוי או תוספת בנכס מחייבים אישורים בכתב מראש של החברה ושל הרשויות המוסמכות (במקרה דנן עיריית ירושלים).
אשר לשימוש בנכסים - מבקר המדינה העיר כבר בשנת 2006 כי דיירים ברובע היהודי השתמשו בנכסים שלא לפי הייעו ד שאישרה החברה, וכי "אי -גביית דמי שימוש ראויים בגין שימוש בנכסים שלא לפי המוסכם עם החברה, עלול לגרום להפסד לחברה.
שימוש כזה אף עלול לגרום לאי התאמה של חלוקת השימושים בקרקע ברובע, לזו שנקבעה בתכנית המתאר, ויש ששימוש כזה אף מנוגד לחוק התכנון והבנייה"12 .
ממסמכי החברה מיוני 2014 עולה כי במועד זה היה ידוע לחברה שיש 75 יחידות מוחכרות שהיו בהן חריגות בנייה שנעשו באמצעים שונים כגון גירוד קירות13 , חפירת קומת מרתף, בניית קומה על גג וקירוי מרפסת.
החברה העריכה את ההכנסות שהיו צפויות לה מאותן יחידות בגין השנים 2014-2007 בכ-1.
12 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56ב (2006 ), בפרק "החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ", עמ' 387 ,392.
ביחידות רבות ברובע היהודי יש קירות עבים מאוד, והצרתם מגדילה את שטח היחידה 80 | דוח שנתי 67א .
הביקורת ביוני 2015 , רק בשני מקרים (מ- .
הבנייה נמצא כי במועד הביקורת (מרץ 2015) לא דיווחה החברה לעיריית ירושלים על החריגות האמורות בניגוד לקבוע בנוהל אישור תוספות או חריגות בנייה.
בתשובת החברה נטען שמנהל מחלקת התחזוקה מדווח ישירות לפקח העירייה על כל חריגת בנייה שהוא מזהה, אך היא לא המציאה אסמכתה לדיווחים.
העירייה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 כילעתים מתקבלות תלונות מהחברה במחלקה לפיקוח על הבנייה .
פניות אלה מטופלות, ככל פנייה אחרת, על ידי המפקחים והתביעה העירונית בהתאם לממצאים.
בנוגע ליחידות המוחכרות שיש בהן חריגות בנייה שהחברה יודעת עליהן מסרה העירייה כי פרט לארבע יחידות לא התקבלו במחלקת הפיקוח של העירייה תלונות, ולא נמצאו היתרי בנייה או תיקי עבירה.
בעקבות הביקורת הוד יעה העירייה שיתר המקרים שהוצגו בדוח זה יועברו לבדיקת המפקחים כחלק מתכנית העבודה.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת ביוני 2015 , רק בשני מקרים (מ-75 ) הוסדר התשלום לחברה בגין חריגת הבנייה.
עוד נמצא כי חלק מהערכות השווי נעשו בשנים 2006 ו-2007 , אך עד מועד סיום הביקורת לא גבתה החברה דמי שימוש על פי שוויו של הנכס המוגדל.
בכל שנה שבה מתעכבת החברה בגביית דמי השימוש המעודכנים היא מפסידה הכנסות רבות בשל תקופת ההתיישנות הקבועה בדין ובנוהל אישור תוספות או חריגות בנייה.
בתשובת החברה נמסר כי להערכות שווי מ השנים 2007-2006 אין ע רך היום , וכי לשומה יש תוחלת חיים של שנתיים בלבד.
החברה גובה שווי ודמי שכירות של שבע שנים בכל יחידה המגיעה להסדר.
כמו כן בכל העברת זכויות שמאי בודק אם קיימות חריגות בנייה, והיא אינה מעבירה זכויות או מאפשרת רישום משכנתה בלי שהחריגה הוסדרה.
החברה הוסיפה בתשובתה כי בכוונתה עם סיום פרויקט המדידה לתבוע את כל אותם החוכרים שלא הגיעו להסדר בנוגע לחריגות הבנייה ובכך תצליח למקסם את הכנסותיה ממקור זה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי התניית רישום זכויות בהסדרת חובות ובתשלום עבור חריגות היא רק חלק מחובותיה, וכמי שמחזיקה נכסים של המדינה היה עליה לפעול לגביית חובות באופן אקטיבי.
בכל שנה שחולפת נגרם הפסד כספי לקופת החברה ונפגע שלטון החוק.
על החברה חלה חובה לפעול בהקדם לגביית הכספים, בשל היותם כספי ציבור.
לדעת משרד מבקר המדינה - החברה פעלה בניגוד לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה -1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות) בכך שלא הפעילה שיקולים עסקיים.
החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ | 81 .
פגמים במינויים לתפקידי מפתח בחברה .
פגמים בהליכי הפנייה לוועדה לבדיקת מינויים בנוגע למינוי יו"ר הדירקטוריון .
בחוק החברות הממשלתיות נקבע כי הדירקטוריון של חברה ממשלתית יבחר באחד מחבריו ליו"ר הדירקטוריון, וכי הבחירה טעונה אישור של שר האוצר והשר האחראי לענ ייני החברה לאחר התייעצות עם הו ועדה לבדיקת מינויים .
תפקיד הוועדה הוא לבדוק את כשירותם ואת התאמתם של מועמדים לכהונת דירקטור, יו"ר דירקטוריון או מנכ"ל בחברה ממשלתית בהתאם לתנאי הכשירות המפורטים בחוק.
ב"נוהל מינוי בעלי תפקידים לחברות ממשלתיות ולתאגידים ציבוריים", שפרסמה רשות החברות בינואר 2008 (להלן- נוהל מינויים), נכתב: "ככלל חוות דעתה של הוועדה היא סופית.
עם זאת אפשר שהגורם המציע את המינוי יפנה בבקשה לעיון מחדש במועמד מסוים, למשל, במקרה שלא היה בפני הוועדה כל המידע הרלבנטי או במקרה של שינוי בנסיבות".
יו"ר הדירקטוריון כיהן כדירקטור בחברה החל באוגוסט2013.
13 בחר בו דירקטוריון החברה ליו"ר הדירקטוריון.
14 הודיע יו"ר הוועדה לבדיקת מינויים דאז (להלן - יו"ר הוועדה), לחברי דירקטוריון החברה כי הוועדה מצאה שיו"ר הדירקטוריון אינו עומד בדרישות ההשכלה הקבועות בחוק החברות הממשלתיות לתפקיד, ואין נימוקים מיוחדים שמצדיקים את מינויו כמקרה חריג לפי החוק.
14 העביר מר דניאל שוקרון, מזכיר החברה (להלן - מזכיר החברה), לאישורם של שלושת חברי דירקטוריון החברה שכיהנו באותה עת (מלבד היו"ר המיועד) טיוטת בקשה לעיון מחדש המופנית לוועדה לבדיקת מינויים בנוגע להחלטתה שלא לאשר את מינויו של יו "ר הדירקטוריון.
14 שלחה החברה זימון לחברי הדירקטוריון וסדר יום לישיבת הדירקטוריון שנקבעה ל- 28.
בין הנושאים שעל סדר היום נקבע דיון על "הודעת ועדת המינויים ברשות החברות בדבר מועמדות ליו"ר הדירקטוריון".
לזימון צורף מכתבו של שר הבינוי דאז ליו"ר הוועדה מ - 21.
14 , ובו בקשה לדון מחדש במינוי של יו"ר הדירקטוריון.
הישיבה לא כונסה, וב - 30.
14 שלח מזכ יר החברה מכתב אלקטרוני נוסף לחברי הדירקטוריון וצירף מסמך "רפרנדום הגשת ערעור על הודעת ועדת המינויים", ולפיו נדרש כל דירקטור לאשר בכתב את ההחלטה להגיש בקשה לעיון מחדש לוועדה לבדיקת מינויים ולהסמיך את דירקטור א' לחתום על בקשה בשם חברי הדירקטוריון.
באותו יום ביקשה דירקטורית ב' ממזכיר החברה לחתום על המכתב בשם חברי הדירקטוריון.
14 כתב מזכיר החברה ליו"ר הוועדה בקשה לעיון מחדש (להלן - הבקשה), וביקש לשקול פעם נוספת את מינויו יו "ר הדירקטוריון ולאשרו.
במכתבו צוין כי הפנייה היא בשם חברי הדירקטוריון.
לאור מכתבו של מזכיר החברה מ- 9.
14 , שבה ודנה הוועדה לבדיקת מינויים במינויו של יו"ר הדירקטוריון ב - 4.
הוועדה קבעה כי חבריה השתכנעו שקיימים נימוקים מיוחדים לאישור בחירתו בשל הידע, הכישורים והניסיון הרב, שהוא ייחודי בחלקו ותואם את אופי החברה ואת מטרותיה.
בסיכום החלי טה הוועדה כי יו"ר הדירקטוריון כשיר להתמנות ליו"ר דירקטוריון החברה.
14 הודיעה סגנית בכירה למנהל רשות החברות ליו"ר הדירקטוריון כי מינויו לתפקיד יו"ר הדירקטוריון אושר על ידי שר האוצר דאז ושר הבינוי דאז.
משרד מבקר המדינה מצא פגמים בהתנהלות הדירקטוריון ב נוגע לבקשה: א.
בתקנות ההתאגדות של החברה (להלן - תקנות ההתאגדות) נקבע כי מספר הדירקטורים לא יפחת מחמישה ולא יעלה על 17 .
על פי תקנות ההתאגדות, החלטה בכתב שעליה חתמו כל חברי הדירקטוריון הנמצאים באותה עת בישראל שהתקבלה שלא בישיבה של הדירקטוריון, תהיה חוקית ותקפה כאילו התקבלה כהלכה בישיבה תקפה של הדירקטוריון, ובלבד שחתמו עליה לפחות מחצית חברי הדירקטוריון.
בעת שנבחנה האפשרות לבקשה, ינואר 2014 , כיהנו בדירקטוריון ארבעה דירקטורים בלבד.
כלומר - הדירקטוריון לא כלל את המספר המזערי הנדרש על פי תקנות ההתאגדות.
בחוק החברות, התשנ"ט -1999 (להלן- חוק החברות), נקבע כי אם לא נקבע אחרת בתקנון החברה - דירקטוריון רשאי לכנס ישיבות באמצעות כל אמצעי התקשורת, ו בלבד שכל הדירקטורים המשתתפים יכולים לשמוע זה את זה בו בזמן.
בדומה לכך נקבע כי ככלל דירקטוריון רשאי להחליט אף ללא התכנסות בפועל, ובלבד שכל הדירקטורים הזכאים להשתתף בדיון ולהצביע בעניין שהובא להחלטה הסכימו שלא להתכנס לדיון באותו עני ין.
אם התקבלו החלטות כאמור - ייערך פרוטוקול ההחלטות, לרבות ההחלטה שלא להתכנס, וייחתם בידי יושב ראש הדירקטוריון.
בחוזר רשות החברות14 (להלן- חוזר הרשות) נקבע: "קבלת החלטות במשאל טלפוני אינה מהווה תחליף לקיום ישיבה וקבלת החלטה לאחר דיון יסודי.
לכן, גם אם הדבר אפשרי על פי תקנות החברה, אין להשתמש בדרך זו אלא במקרים הנדירים ביותר, כשקיים קושי ממשי לכינוס הדירקטוריון ועיכוב ההחלטה יגרום נזק רציני לחברה .
בכל מקרה של החלטה בדרך של משאל טלפוני, יש להודיע על כך מראש לנציג הרשות ולהביא את הנושא, כולל גורמי הדחיפות, לדיון מלא בישיבת הדירקטוריון הקרובה" (ההדגשה במקור).
14 חוזר הדירקטוריון 2003/1 מ- 2.
החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ | 83 .
בפועל נמצא כי הדירקטוריון לא החליט בנוגע לבקשה בדרך של התכנסות או משאל טלפוני, כנדרש בתקנות ההתאגדות.
נוסף על כך לא התקיימו התנאים הנדרשים בחוק החברות לכינוס ישיבה באמצעי התקשורת, שכן לא התקיימה שיחה שבה השתתפו כל הדירקטורים ששמעו זה את זה בו בזמן, ומכל מקום לא התקיימו התנאים שנדרשו בחוזר הרשות לקיום משאל טלפוני, והוא גם לא התקיים בפועל.
נמצא כי רק דירקטורית אחת מתוך שלושת הדירקטורים הרלוונטיים הסכימה שהבקשה תישלח לוועדה לבדיקת מינויים.
דירקטור א' השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 : "משלוח המכתב אל הוועדה לבדיקת מינויים לא הוחלט/אושר על ידי דירקטוריון החברה".
דירקטורית ב' הודיעה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 כי הבינה מהמסמכים ששלח אליה מזכיר החברה כי דירקטור א' יזם את הפנייה לוועדה לבדיקת מינויים, ולכן הוא גם עומד מאחוריה .
בשיחה של נציגי משרד מבקר המדינה עם דירקטורית ג' ביוני 2015 עלה כי לא אישרה את הבקשה.
משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטורים כי אם סבר מי מהם שהבקשה נשלחה לוועדה לבדיקת מינויים בחוסר סמכות, הרי שחובתם הייתה לפעול נגד מהלך זה בזמן אמת, לתת ביטוי לעמדתם זו בכתובים ולהפנות את תשומת לבה של רשות החברות לכך - דבר שלא נעשה.
מכל האמור לעיל עולה אפוא כי הדירקטוריון, שהציע את המועמד, לא דן ולא קיבל החלטה לבקש עיון מחדש בהחלטה של הוועדה לבדיקת מינויים בנוגע למינוי של יו "ר הדירקטוריון, כנדרש בחוק החברות הממשלתיות ובנוהל מינויים.
בחוק החברות הממשלתיות נקבע כי עם פקיעת כהונתו של מנכ"ל חברה, רשאי הדירקטוריון למנות מנכ"ל בפועל עד שיתמנה מנכ"ל קבוע .
בחוזר רשות החברות בנושא מינוי עובדים בכירים על ידי הדירקטוריון מ- 28.
02 נקבע כי דירקטוריון החברה יעביר לוועדה לבדיקת מינויים את כל הפרטים והמסמכים הנדרשים כדי שתבדוק ותאשר את מינוי המנכ"ל בפועל.
בספטמבר 2014, כשהדירקטוריון אישר את תנאי פרישתו של מנכ "ל החברה דאז, החליט הדירקטוריו ן למנות את סמנכ"ל החברה למנכ"ל בפועל.
בנובמבר 2014 הוחלט שמינוי המנכ"ל בפועל ייכנס לתוקף רק ממועד פרישת מנכ"ל 84 | דוח שנתי 67א .
החברה דאז בפברואר 2015 , בפברואר 2015 נחתם הסכם עבודה אישי עם המנכ"ל בפועל.
הביקורת העלתה כי הדירקטוריון לא העביר לוועדה לבדיקת מינויים בקשה לאישור המינוי של המנכ"ל בפועל, ובכלל זה לא העביר לרשות החברות את המסמכים ואת הפרטים הנדרשים כדי שהוועדה תבדוק אותו בזמן אמת.
רק במאי 2015, כשמונה חודשים לאחר שהחליט הדירקטוריון למנות את המנכ"ל בפועל, העביר המנכ"ל בפועל לרשות החברות שאלון מועמדות לתפקיד וביקש לאשר את מינויו כמנכ"ל בפועל.
ביולי 2015 אישרה הוועדה לבדיקת מינויים את כשירותו של סמנכ"ל החברה לכהן כמנכ"ל בפועל.
באוגוסט 2015 אישר מנהל רשות החברות את מינוי המנכ"ל בפועל מ - 19.
15 או עד מינוי מנכ"ל קבוע לחברה - המוקדם משניהם.
בתשובת החברה נמסר כי לא ידעה שצריך לדווח לוועדה לבדיקת מינויים.
בנובמבר2014 מינה הדירקטוריון ועדת איתור למנכ"ל החברה והתקשר עם חברת השמה.
בינואר 2015 , בשל הודעת רפרנט רשות החברות על החלפת חברת ההשמה, החל התהליך מחדש עם חברת השמה אחרת והמשיך לאחר הקמת הממשלה במאי 2015 .
בנובמבר2015 פורסמה בעיתונות מודעה הקוראת להציג מועמדות לתפקיד.
בפברואר 2016 בחר הדירקטוריון מנכ"ל.
נכון ליולי 2016 טרם אושר המינוי על ידי השרים.
יו"ר הדירקטוריון מסר בתשובתו מנובמבר 2015 כי הליך ועדת האיתור נדחה בשנה בקירוב עקב הבחירות לממשלה (שנערכו ב- 17.
15 ) והקמת הממשלה (ב- 14.
) החברה מסרה בתשובתה כי השיהוי בבחירת מנכ"ל לחברה נבע מגורמים שלא היו בשליטתה.
משרד מבקר המדינה מציין כי מנובמבר 2014 , מזה למעלה משנה וחצי אין מנכ"ל קבוע לחברה.
פיתוח אתרים וניהולם .
החברה אחראית לניהול ולפיתוח אתרים בתחומי הרובע היהודי.
ראו בלוח שלהלן הכנסות והוצאות של החברה מהפעלת אתרי תיירות שהיו בבעלותה ובתפעולה בשנים 2014-2011 : החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ | 85 .
לוח2: הכנסות והוצאות בהפעלת אתרים ובפעילויות, בשנים 2014 -2011 (באלפי ש"ח) .
אתר/פעילות 2011 2012 2013 2014 .
הרובע ההרודיאני 477 605 592 515 .
ביה"כ החורבה 1,157 950 771 540 .
הבית השרוף 626 602 543 514 .
לבד על החומות 80 106 68 45 .
מרכז דוידסון - - - 2,323 .
סיור 141 349 386 219 .
סך הכול הכנסות 2,481 2,612 2,360 4,156 .
עלות ההפעלה 3,204 3,467 3,396 3,634 .
(גירעון) עודף תפעולי (723) (855) ( 1,036) 522 .
בשנת 2001 השכירה החברה את מרכז דוידסון 15 לחברה לפיתוח מזרח ירושלים בע"מ (להלן - פמ"י).
באפריל 2014 התפנתה פמ"י ממרכז דוידסון, והחברה קיבלה לידיה את החזקה בו.
בפברואר 2014 חתמה החברה על הסכם עם עמותת אלע"ד - אל עיר דוד לתפעול, תחזוקה ופיתוח של מרכז דוידסון על ידי העמותה לתקופה של חמש שנים, עם אפשרות להארכה.
המדינה מתנגדת מטעמים שונים לתקפותו של הסכם זה והעניין נדון בערכאות משפטיות שונות16 .
החברה מנהלת ומפעילה את האתר מאפריל 2014 .
ועד להכרעת בית המשפט .
15 ליד הרהבית נמצא גן ארכאולוגי ובו ממצאים מימי בית ראשון עד ימינו.
השם "מרכז דוידסון" נטבע כמונח הכולל את כל שטח הגן הארכאולוגי.
16 ביוני2016 בקשת רשות ערעור של המדינה כנגד פסק דין של בית המשפט המחוזי, אשר הפך את פסק הדין שניתן לטובת המדינה בבית משפט השלום, תלויה ועומדת בבית המשפט העליון.
הרחבה בעניין מרכז דוידסון ראו דוח בנושא "ניהול ותפעול של אתרי תיירות באגן העיר העתיקה בירושלים", (ראו להלן עמ' 19.
) 86 | דוח שנתי 67א .
לפי הלוח לעיל בשנים 2014-2012 פחתו רוב הכנסות החברה מהאתרים ומהפעילויות למעט מרכז דוידסון.
עוד עולה מהלוח כי בשנים 2013-2011 הצטבר הגירעון התפעולי של החברה מהאתרים ומהפעילויות לכ -2.
ההכנסות ממרכז דוידסון הסתכמו בשנת 2014 בכ-2.
3 מיליון ש"ח, ורק כפועל יוצא מכך נוצר לחברה עודף תפעולי של כ-0.
בסך הכל בשנים 2014-2011 היה לחברה גירעון תפעולימצטבר מהניהול ומהתפעול של אתרי התיירות בסכום של כ-2.
מיליון ש"ח בתשובת החברה נמסר כי שיקולי החברה אינם רק מסחריים-עסקיים, והיא פועלת לשימור "הצביון ההיסטורי, היהודי, התרבותי והלאומי של הרובע היהודי" ובכלל זה, קידום פעילות בתחומי התיירות, החינוך והתרבות, אשר לא בהכרח מניבה רווח בכל מקום וזמן.
האירועים הביטחוניים משפיעים אף הם על מספר המבקרים באתרי החברה בעיר העתיקה.
הרובע ההרודיאני הוא אתר ארכאולוגי תת -קרקעי מתקופת בית שני המשתרע על 2,600 .
מ"ר, ובו נמצאו שרידים המיוחסים לבתי הכוהנים החברה החליטה לשפר ולחדש את האתר.
בפני הביקורת לא הוצג תיעוד להחלטה סדורה בנושא זה.
חוק החברות הממשלתיות קובע כי הדירקטוריון רשאי לאצול מסמכויותיו לוועדה שמורכבת מחבריו.
סיכומיה של הוועדה יהיו בבחינת המלצות לדירקטוריון, והוא רשאי לאמצ ן, לשנות ן או לדחות ן.
גם תקנות ההתאגדות קובעות כי הדירקטוריון רשאי לאצול מסמכויותיו לוועדה שמורכבת מחבריו.
בשנים שנבדקו על ידי משרד מבקר המדינה, פעלה ועדת משנה של הדירקטוריון בעניין תיירות, פרויקטים וקשרי חוץ (להלן - ועדת התיירות).
בדיונים שהתקיימו בשנים 2014-2012 הביעה ועדת התיירות מורת רוח מהסחבת של החברה בניהול הפרויקט לשדרוג הרובע ההרודיאני .
בישיבת ועדת התיירות מ - 10.
14 ציינה יו"ר הוועדה האמורה כי הדירקטוריון החליט לפני כשנתיים וחצי ששדרוג הרובע ההרודיאני יהיה פרויקט הדגל של החברה.
על פי הדוחות הכספיים של החברה לשנת 2014 , אומדן ההשקעה בפרויקט הרובע ההרודיאני עמד על כשמונה מיליון ש"ח, והוא צפוי להסתיים ב-2017 .
14 השקיעה החברה בפרויקט 53,000 .
ש"ח בלבד החברה העסיקה שני יועצים לקידום פרויקט שדרוג הרובע ההרודיאני - יועץ מקצועי (להלן - יועץ א') ויועץ לגיוס כספים (להלן - יועץ ג') (בעניין ההתקשרות עמם ראו להלן).
החברה פנתה לחברות בבקשה לקבלת הצעות להצגה מוזיאלית מודרנית (להלן - חברות קונספט) של הרובע ההרודיאני.
בנובמבר 2012 הציגו החברות האמורות את הצעותיהן לפני ועדת התיירות, ובדצמבר העבירו אותן לחברה.
בפברואר 2013 דיווח מנכ"ל החברה דאז לוועדת התיירות כי החברה פועלת לשיתוף החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ | 87 .
פעולה בנוגע לקידום הפרויקט עםהחברה הממשלתית לתיירות (להלן - חמ"ת) ועם נציגי משרד ראש הממשלה.
ועדת התיירות אישרה שיש להמשיך בפרויקט.
בדצמבר 2013 התכנסה ועדת המכרזים כדי לדון בהצעות לביצוע ולתמחור שהגישו שלוש חברות קונספט על פי מפרט שהוכן בחברה בסיוע יועץ א'.
לבקשת מנכ "ל החברה דאז הוחלט בדיון לא לפתוח את ההצעות, אלא לשתף בתהליך החשיבה והבחירה את נציגי הרשות לפיתוח ירושלים (להלן - הרל"י), חמ"ת ואת מנהל האגף לאתרי מורשת במשרד ראש הממשלה .
בתשובת מנכ"ל החברה דאז למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 (להלן- תשובת מנכ"ל החברה דאז) נמסר כי היה הכרחי לצרף גורמים ממשלתיים ועירוניים כ די לגייס תקציבים לפרויקט שדרוג הרובע ההרודיאני.
14 החליטה ועדת המכרזים להקים ועדת היגוי ל פרויקט שדרוג הרובע ההרודיאני (להלן - ועדת ההיגוי) שתכלול נציגים של החברה, הרל"י, חמ"ת, הקרן למורשת הכותל, משרד התיירות ועמותה פרטית ואותה ירכזו יועץ ג' "לצד מזכיר החברה".
נקבע כי בכינוס הראשון של ועדת ההיגוי ייקבעו נהלים ותכנית עבודה.
14 דיווח מנכ"ל החברה דאז בישיבת ועדת התיירות: "סוכם על הקמת ועדת היגוי משותפת ".
יו"ר ועדת התיירות העירה למנכ"ל דאז: " כבר התקבל אישור דירקטוריון לוועדת היגוי בהשתתפות משרד התיירות, הרל"י, החמ"ת והמועצה לשימור אתרים".
14 התריעה יו"ר ועדת התיירות לפני מנכ"ל החברה דאז, יו"ר הדירקטוריון, מזכיר החברה, החשב וסמנכ"ל החברה כי העסקתו של יועץ ג' וכן צירופם של גורמים נוספים, וביניהם הקרן למורשת הכותל, לקבלת ההחלטות בנוגע לפרויקט שדרוג הרובע ההרודיאני נעשתה ללא אישור הדירקטוריון וללא סמכות, והיא מנוגדת להחלטתה של ועדת התיירות מפברואר 2014 על שיתוף גורמים מסוימים במימון הפרויקט.
עד מועד סיום הביקורת ביוני 2015 התכנסה ועדת ההיגוי פעם אחת בלבד ב- 18.
14 בהשתתפותם של נציגי החברה, חמ"ת, הרל "י ומשרד ראש הממשלה, והיא החליטה לבחור אוצרים להכנת פרוגרמה.
עוד הוחלט כי לאחר שתוכן הפרוגרמה תתכנס ועדת ההיגוי שנית.
נמצא כי אף שחלפו יותר מחמש שנים מההחלטה של הדירקטוריון על שדרוג הרובע ההרודיאני כפרויקט הדגל של החברה, ועל אף שכמה פעמים כבר ביקשה החברה מחברות קונספט להגיש לה הצעות - לא בחרה החברה הצעה כלשהי, לא קבעה נהלים ולא קבעה תכנית עבודה לוועדת ההיגוי.
החברה מסרה בתשובתה כי מדובר בהיקף פרויקט בסכום של לפחות 8 מיליון ש"ח שטרם גויסו, גיבוש תפיסת אופן שדרוג המוזיאון הוא עניין מקצועי ומורכב ביותר.
לדעת משרד מבקר המדינה, עד כה לא טיפלה החברה בנושא ביעילות, ולמעשה נכשלה בהנעת פרויקט שדרוג הרובע ההרודיאני ובמימושו.
בית הכנסת חורבת רבי יהודה החסיד נמצא במרכז הרובע היהודי.
ראשיתו של בית הכנסת במאה השמונה עשרה, והוא היה אחד ממרכזי הפעילות הדתית של היהודים בארץ ישראל עד קום המדינה.
המבנה נהרס ב-1948 כשהאתר נכבש בידי הצבא הירדני.
בשנת 2002 החליטה ממשלת ישראל על שחזורו ובנייתו של ביה"כ החורבה17 בעלות שנאמדה ב-28 מיליון ש"ח במימון המדינה.
הפרויקט הושלם במרץ 2010 בעלות של 52 מיליון ש"ח.
בהוצאות בפועל נשאו משרד הבינוי והשיכון (12 מיליון ש"ח) ותורם פרטי (40 .
)מיליון ש"ח הקרן למורשת הכותל ה יא עמותה ממשלתית שהוקמה כדי לטפח, לפתח ולשמר את הכותל המערבי ו את מנהרותיו.
באפריל 2008 החליטה הממשלה 18 להטיל על הקרן גם את האחריות להפעלתו, לניהולו ולתחזוקתו השוטפת של ביה"כ החורבה בשיתוף עם החברה בהתאם לסיכום ביניהן, ולצורך כך גם הוסיפה הממשלה את האמור למטרות הקרן על פי תקנונה (להלן - החלטת הממשלה).
הקרן והחברה הגיעו להסכמ ה19 עלעקרונות לשיתוף פעולה בכפוף לאישור הדירקטוריונים של שני הצדדים.
בהסכם העקרונות נקבע כי יש להקים ועדת ניהול משותפת (להלן - ועדת הניהול) שתגבש תכניות הפעלה לביה "כ החורבה.
10 אישר דירקטוריון החברה את הסכם העקרונות ואת התקנון להפעלת בית הכנסת (להלן - התקנון), וקבע שוועדת הניהול תהיה רשאית לשנות את התקנון בהתאם לצורך, ואם יהיו שינויים מהותיים הנושא יובא לפני הדירקטוריון (להלן - החלטת הדירקטוריון).
גירעון החברה מהפעלת ביה"כ החורבה .
בהסכם העקרונות נקבע כי מחצית מהוצאות התחזוקה של ביה"כ החורבה ימומנו על ידי הקרן ומחציתן על ידי החברה.
ב תקנון נקבע גם, כי אם יהיה גירעון בתפעול השוטף הוא יחולק בין הצדדים באופן שווה.
ביוני 2010 ביקשהרב שמואל רבינוביץ', יו"ר דירקטוריון הקרן למורשת הכותל ורב הכותל המערבי והמקומות הקדושים , ממזכיר הממשלה דאז לשנות את החלטת הממשלה ולהעביר את ניהול ביה"כ החורבה כולו לחברה.
ואולם, ההחלטה לא שונתה בפועל ונכון למועד סיום הביקורת נותרה החלטת הממשלה על כנה.
בשנים 2014-2010 הסתכם גירעון החברה מהפעלת ביה"כ החורבה ביותר מ-2.
8 :מיליון ש"ח, כמפורט להלן .
17 'החלטת ממשלה מס2268 מ- 21.
18 'החלטת ממשלה מס3404 מ- 6.
המסמך אינו נושא תאריך החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ | 89 .
לוח3: הכנסות והוצאותביה"כ החורבה , בשנים 2014 -2010 ( באלפי ש"ח) .
2010 2011 2012 2013 2014 סך הכול .
הכנסות משירותי תיירות 1,089 1,157 950 771 540 4,507 .
הוצאות הפעלה ותחזוקה ( 2,038) ( 1,537) ( 1,468) ( 1,375) (938) ( 7,356) .
גירעון (949) (380) (518) (604) (398) ( 2,849) .
הביקורת העלתה כי כיסוי הגירעון בתקופה המוצגת בלוח דלעיל הוטל במלואו על החברה, והיא לא גבתה את חלקה של הקרן.
זאת בניגוד ל הסכם העקרונות שקבע שהגירעון יחולק בין הצדדים באופן שווה, וכן באופן שלא עולה בקנה אחד עם החלטת הממשלה שהטילה על הקרן ועל החברה את האחריות המשותפת להפעלתו, לניהולו ולתחזוקתו השוטפת של ביה"כ החורבה.
בתשובת הקרן למורשת הכותל למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 ומיוני2016 ( שתי התשובות יחד יכונולהלן - תשובת הקרן) נמסר כי כבר מתחילת ההפעלה של ביה"כ החורבה, הוסכם בין הקרן לחברה שהחברה תהא אחראית בצורה בלעדית על הניהול השוטף של בית הכנסת.
הקרן לא ידעה על ההוצאות של ביה"כ החורבה, לא אישרה אותן, ומשום כך גם לא הייתה מחויבת לשאת בהן.
בתשובת החברה נמסר, כי פנתה פעמים רבות לקרן בדרישות להשתתפות במחצית הגיר עון ובכל פעם נדחתה.
יציאת הקרן מהניהול המשותף של ביה"כ החורבה .
13 סיכמהועדת הניהול בהשתתפות מר סעדון, יו"ר הדירקטוריון דאז, מנכ"ל החברה דאז ומזכיר החברה לשנות את הסכם העקרונות.
באותו יום חתמו מנכ"ל החברה דאז ויו"ר הדירקטוריון דאז עם נציגי הקרן על מסמך "החלטה לשינוי להסכם העקרונות" (להלן - שינוי ההסכם).
בשינוי ההסכם נקבע: "הוצאות התחזוקה ימומנו על ידי החברה בלבד".
נמצא כי גם כשדן הדירקטוריון בגירעון שנוצר בעקבות הפעלת ביה"כ החורבה, לא הביאו מנכ"ל החברה דאז ומזכיר החברה לידיעת חבריו את ההחלטה של ועדת הניהול ואת דבר החתימה על שינוי ההסכם ב- 16.
כך למשל - בישיבה של ועדת התיירות ב- 10.
בתשובת הקרן נמסר כי זמן קצר לאחר שהחל ביה"כ החורבה לפעול ביקשה הנהלת החברה לנהל אותו ללא מעורבות הקרן, תוך שהיא מתחייבת להעמיד לצורך בית הכנסת את כל האמצעים הכספיים הנדרשים, ובשל כך הסכימו החברה והקרן לוותר על השתתפות הקרן בהוצאות התחזוקה.
נוכח עמדתה החד משמעית של החברה, ביקשה הקרן ממשרד ראש הממשלה לשנות את החלטת הממשלה, ואולם משרד ראש הממשלה לא הסכים, ולכן שונה הסכם העקרונות.
בתשובת הקרן נמסר כי הבקרה הכללית של ביה"כ החורבה הינה בידי ועדת הניהול המתכנסת מעת לעת.
בתשובת החברה נטען כי הקרן דרשה מהחברה לבחור בין שתי חלופות: ניהול מלא של ביה"כ החורבה על ידי הקרן או ניהול מלא על ידי החברה.