HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בעקבות פנייתו הוקם בתחילת שנות ה- 2000 צוות היגוי בראשות רו"ח צבי חלמיש14 ובהשתתפות נציגי אגפי החשכ"ל, התקציבים והממונה על השכר במשרד האוצר, נצי גי מערכת הבריאות ויועץ חיצוני לענייני קניין רוחני15 (להלן- ועדת חלמיש).
בנובמבר 2001 הגישה הוועדה את המלצותיה לחשכ"ל, ואלה עיקריהן: (א) הבעלות על תוצרי הידע תהיה של המוסד שבו נעשה המחקר; (ב) תהיה הפרדה בין מתן השירותים הרפואיים ובין הפעילות המחקרית; (ג) החוקר יקבל 35% .
מרווחי הניצול המסחרי של תוצרי המחקר 2.
ועדת שני : בשנת 2002 ,הקים שר הבריאות דאז, הרב ניסים דהן מועצה למחקר רפואי בישראל, שבמסגרתה הוקמה ועדה בראשותו של פרופ' שני (להלן - ועדת שני); ועדה זו התבקשה להציע דרכים להקמת מרכזי מחקר בבתי החולים וליישום מסחרי של תוצרי המחקר.
ביולי 2003 הגישה הוועדה את המלצותיה, ובכללן: (א) אמות מידה להכרה בבית חולים כמרכז מחקר; (ב) כללים להסדרת הפעילות המחקרית בבתי חולים שלא יוכרו כמרכזי מחקר; (ג) כללים להפרדה פיזית וארגונית בין מתן שירותים רפואיים לבין הפעילות המחקרית; (ד) המלצה על הקמת גופים למסחור תוצרי הידע.
לא נמצא במסמכים כי המלצות הוועדות האמורות יושמו.
ועדת היגוי בין -משרדית : במרס 2004 הקים החשכ"ל ועדת היגוי בין-משרדית להסדרת נושא הקניין הרוחני במשרדי ממשלה (להלן - ועדת ההיגוי)16 .
החשכ"ל ל א מינה לוועדה נציגים של משרד הבריאות או של מערכת הבריאות הממשלתית.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 הסביר החשכ"ל כי ועדת ההיגוי דנה בהיבט הרחב של הקניין הרוחני בממשלה, ולכן לא היה בה נציג ממערכת הבריאות; ואולם היו נציגים של מערכת הבריאות בוועדת המשנה לנושא ההסדרה בבתי החולים הממשלתיים שהקימה ועדת ההיגוי, ואשר המלצותיה הוגשו לוועדת .
לשעבר סגן בכיר לחשכ"ל 15 .
ד"ר מאיר פוגטש 16 יו"ר הוועדה היה סגן בכיר לחשכ"ל, והיו בה נציגים של אגפי התקציבים והממונה על השכר ושל הלשכה המשפטית במשרד האוצר ונציגים של משרד המשפטים, משרד המדע והטכנולוגיה ונש"ם.
ההיגוי; נציגי מערכת הבריאות השתתפו גם בדיונים שהתקיימו בהמשך לעבודת ועדת ההיגוי ובצוותי המשנה שהוקמו.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שחלק נכבד מהנושאים שהיה צורך בהסדרתם נגעו לקניין הרוחני במערכת הבריאות, ראוי היה לשקול לכלול בין חבריה, ולא רק בוועדת המשנה, נציג של מערכת הבריאות הממשלתית.
בהיעדר נציג כאמור הוועדה לא נתנה ביטוי הולם לעמדתה של מערכת הבריאות הממשלתית, ונפגעה יכולתה להביא להסדרת הנושא.
בדצמבר 2005 הגישה ועדת ההיגוי את המלצותיה לחשכ"ל 17 .
בין היתר המליצה הוועדה כי התמלוגים לחוקר ייקבעו על פי סולם הכנסות יורד וישולמו מההכנסות מפעילות מסחור הידע; עובד מדינה יהיה רשאי לעסוק במחקר יישומי בתאגיד אך ורק לאחר שעות העבודה המקובלות בבית החולים; עובד מדינה המעוניין לעסוק במחקר יישומי בשעות העבודה המקובלות בבית החולים יעשה זאת באמצעות הקטנת שיעור משרתו בשירות המדינה.
מנכ"ל משרד הבריאות ומנהלי בתי החולים הממשלתיים התנגדו להמלצות האמורות וטענו כי מימושן יגרום נזק בלתי הפיך לפיתוח הקניין הרוחני במערכת הבריאות הממשלתית.
גם ההסתדרות הרפואית בישראל (להלן - הר"י) הביעה התנגדותה להמלצות ועדת ההיגוי במכתבה אל מנכ"ל משרד האוצר מספטמבר 2006 ואל שר האוצר ושר הבריאות מינואר 2007 .
חרף הזמן הרב שחלף מאז הביעה הר"י את התנגדותה להמלצות הוועדה - שנת 2006 - עד מועד סיום הביקורת (נובמבר 2009 ) לא הושג שיתוף פעולה בין משרד האוצר ובין הר"י בנושא.
החלטות הממשלה ויישומן בשנים 2004 -2005 פעלה הממשלה להסדרת תחום הקניין הרוחני בשירות המדינה כמפורט להלן: במרס 2004 קיימה ועדת השרים לענייני מדע וטכנולוגיה בראשותו של שר המדע והטכנולוגיה דאז, מר אילן שלגי, דיון בנושא "קניין רוחני ומו"פ רפואי בבתי חולים".
בדברי הרקע לדיון צוין כי בבתי החולים בישראל מתבצעים מחקרים ומפותחים פתרונות חדשניים, וחלקם יוצרים קניין רוחני שניתן להגן עליו באמצעות פטנט, למסחר אותו ולנצלו ליצירת תעשייה מקומית; עוד נאמר, כי עמדת מנהלי בתי החולים היא, כי רק מוסדות המנהלים פעילויות מחקר ופיתוח מסוגלים לספק רפואה ברמה גבוהה, וכי אף שהמדינה טוענת לבעלות על קניין זה, היא לא הסדירה מנגנונים המאפשרים לטפל בו ביעילות ולנצלו.
17 הוועדה הגישה את המלצותיה לחשכ"ל לאחר שהתקבלה החלטת הממשלה בנושא באוגוסט 2005 .
יו"ר הוועדה סיכם כי מנכ"לית משרד המדע והטכנולוגיה תפעל להכנת הצעה להחלטה שת ובא לוועדת השרים, בדבר הקמת צוות שיגבש המלצות בנושא האמור.
אולם בסופו של דבר לא הוכנה הצעת החלטה; לדברי המנכ"לית דאז ההצעה לא הוכנה משום שסמוך לאותו מועד מינה החשכ"ל את ועדת ההיגוי והטיל עליה לעסוק בהסדרת תחום הקניין הרוחני.
באוגוסט 2005 קיבלה הממשלה את החלטה מס' 4150 על הסדרת הקניין הרוחני שנוצר במערכת הבריאות הממשלתית.
בדברי ההסבר להחלטה נאמר, בין היתר, כי "למרות ההשפעות החיוביות של המחקר הרפואי המתבצע בבתי החולים, המדיניות הנוכחית אינה מאפשרת ניצול יעיל של המשאבים ושל ההון האנושי הקיים במערכת הבריאות הממשלתית.
כיום, בתי החולים ותאגידי הבריאות אינם יכולים להגן על תוצרי הידע באמצעות רישומם כפטנט ולמסחר אותם.
עובדה זו פוגעת ברווחת הציבור, המושגת בין היתר באמצעות פיתוח הכלכלה, הרחבת היקף התעסוקה במשק והגדלת התוצר - באמצעות שמירת הידע הנוצר במחקרים, רישומו כפ טנט ומסחורו.
יתרה מזו, אין כיום כללים המסדירים באופן מלא את פעילות המחקרים בבתי החולים, לרבות ניהול המחקרים, המקורות התקציביים של המחקרים, מעקב ובקרה וכד'".
בהחלטה הורתה הממשלה לשר האוצר ולשר הבריאות "ליישם מדיניות בנוגע לתוצרי ידע וקניין רוחני שנוצרים בבתי החולים הממשלתיים ובתאגידי הבריאות", ולשם כך הנחתה אותם, בין היתר, להתאים את תקנות תאגידי הבריאות18 לאמור בהחלטה זו וקבעה שהתקנות החדשות ייכנסו לתוקף ב- 1.
כמו כן הנחתה את נציב שירות המדינה להתאים את הוראות תקנון שירות המדינה (להלן - התקשי"ר) לאמור בהחלטתה.
בנוגע לתוצרי הידע הנוצרים בבתי החולים הממשלתיים ובתאגידי הבריאות קבעה הממשלה בהחלטתה, בין היתר כדלהלן: מחקר בבית חולים ממשלתי ייעשה באמצעות תאגיד הבריאות הפועל לידו; תוצרי הידע והקניין הרוחני שייווצרו בבית החולים ובתאגיד יהיו בבעלות המדינה; תתקיים הפרדה רישומית וחשבונאית בין הפעילות המחקרית לבין הפעילויות האחרות של בית החולים והתאגיד, וכל מחקר ינוהל כמשק כספים סגור; מתקציב המחקר ישלם התאגיד לבית החולים בעד ביצוע פרוצדורות רפואיות, שימוש במעבדות ובמכשור רפואי בבית חולים ותקורה בשל השימוש בתשתיות בית החולים.
כמו כן נקבע בהחלטה זו כי ויתור על תוצרי הידע לטובת החוקר ייעשה בהתאם לכללים שיאשר הדירקטוריון של התאגיד ובאישור החשכ"ל ומנכ"ל משרד הבריאות.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, יותר מארבע שנים מאז התקבלה ההחלטה בעניין הקניין הרוחני במערכת הבריאות הממשלתי ת, היא לא יושמה - שרי האוצר ושרי הבריאות לא התקינו תקנות כנדרש, ונציב שירות המדינה לא התאים את הוראות התקשי"ר לאמור בהחלטה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 השיב משרד הבריאות, כי "החלטת הממשלה התקבלה בלי שהבעיות המרכזיות נדונו ומאליו ברור כי הן לא .
18 תקנות יסודות התקציב (כללים לפעולת תאגיד בריאות), התשס"ב- 2002.
הוסדרו ולכן היה צורך להמשיך בעבודת המטה שהיה ראוי לעשותה טרם קבלת החלטת הממשלה".
עוד ציין משרד הבריאות בתשובתו, כי "הנושאים הי ו במחלוקת עמוקה ולא היה בכוחה של החלטת הממשלה לגשר על המחלוקות כאמור".
בתשובתו של החשכ"ל מנובמבר 2009 למשרד מבקר המדינה נטען כי "החלטת הממשלה תואמה באופן מלא עם משרד הבריאות.
למרות הכול, לאחר פרסום החלטת הממשלה הביעו גורמים שונים במערכת הבריאות הסתייגויות מהעקרונות שמע את טענותיהם ואף תיקן חלק ]ועדת ההיגוי [ שנקבעו בה וצוות ההיגוי מהעקרונות שנקבעו וזאת בכדי להשיג הסכמה מלאה בנושא".
בין הנושאים השנויים במחלוקת בין משרד האוצר למערכת הבריאות: מודל חלוקת התמלוגים, הליך המסחור, התשלום לבית החולים מתקציבי המחקר עבור השימוש בתשתיותיו וצורת ההתחשבנות עם חברה משקיעה המקבלת ייעוץ מחוקר.
על אף ריבוי הוועדות שדנו בנושא הקניין הרוחני בשירות המדינה במשך כעשר שנים, לא הגיעו משרדי הממשלה הנוגעים בדבר לכלל הסכמה, ועד מועד סיום הביקורת (נובמבר 2009 .
) לא הוסדר הנושא הואיל והצדדים לא הצליחו ליישב את המחלוקות ביניהם, ראוי שיביאו את הנושא להכרעתם של שר האוצר ושר הבריאות, ואם אלה לא יכריעו - יש להעלותו אף לפני הממשלה, שנדרשה לנושא עוד בשנת 2005 והחלטתה לא יושמה.
כל עוד לא יוסדר הנושא, קיים חשש לאי -ניצול יעיל של המשאבים ושל ההון האנושי במערכת הבריאות הממשלתית, וכפועל יוצא מכך - לנזקים כלכליים למשק המדינה הנובעים מאי-פיתוחם ויישומם של תוצרי הידע שנוצרו בשירות המדינה ול"בריחת מוחות" ממנו.
מעקב אחר יישום ההחלטה : מזכירות הממשלה עוסקת במגוון תפקידים ובכללם הכנת חומר רקע לישיבות הממשלה וועדותיה והפצתו, קישור בין הממשלה לכנסת ומעקב אחר ביצוע החלטות הממשלה19.
בתשובתה מינואר 2010 למשרד מבקר המדינה הסבירה מזכירות הממשלה, כי בהחלטת הממשלה הוטל על צוות בראשות מנכ"ל משרד הבריאות לאסוף מידע על אופן ביצוע ההחלטה ותוצאותיה ולהגיש בתום חמש שנים ממועד תחילת יישום ההחלטה20 .
המלצות לשרי הבריאות והאוצר בדבר המשך יישומה לא נמצאו אסמכתאות להקמת צוות בראשות מנכ"ל משרד הבריאות לאיסוף מידע כאמור.
גם מזכירות הממשלה לא עקבה אחר ביצוע ההחלטה - למעט פניה חד- פעמית לשר הבריאות ולשר האוצר שנתיים לאחר קבלת ההחלטה.
19 ,בעניין זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 57ב ( 2004 ), בפרק על סדרי בחינה ותיקון של ליקויים שהעלה משרד מבקר המדינה, עמ' 177-178 .
20 על פי החלטת הממשלה התחלת יישומה אמורה הייתה להיות ביום 1.
ניהול הקניין הרוחני במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא עקב אי-הסדרת נושא הקניין הרוחני בשירות המדינה, עלולים להיווצר גם פגמים מינהליים-תקציביים -חשבונאיים בפעילותו של מוסד ממשלתי, כפי שקרה במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא (להלן - המרכז הרפואי שיבא): .
המרכז הרפואי שיבא הסדיר ביוזמתו את הנושא באמצעות "קרן מחקרים רפואיים, פיתוח תשתית ושירותי בריאות ליד המרכז הרפואי שיבא" (להלן - קרן המחקרים).
באוגוסט 2004 חתמו קרן המחקרים וחברת "תל השומר - מחקרים, תשתית ושירותים רפואיים בע"מ" (להלן - החברה), שהיא חברה פרטית21, על הסכם שבו הוטל על החברה לפעול להגנה על הידע הנוצר בקרן המחקרים ובמרכז הרפואי ולמסחורו, ובכלל זה להתקשר עם אנשים וגופים בכל הקשור למחקר, פיתוח, מימון, מכירה, מסחור וחלוקת תמלוגים ולבצע כל פעולה להגנה על הקניין הרוחני, לרבות רישום ההמצאות כפטנט על שם החברה.
החברה התח ייבה לשמור את הרווחים המתקבלים מפעולותיה, עד לקבלת הנחיות בנושא ממשרד הבריאות.
הנהלת בית החולים הבהירה כי פעולות המסחור שעושה החברה נועדו להגן על המצאות בתי החולים הממשלתיים עד להסדרת הנושא.
בתשובתו מנובמבר 2009 הודיע משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי החברה אינה מסגרת ראויה למסחור הקניין הרוחני, ועליה להימנע מחלוקת כספים המתקבלים מפעולותיה עד להסדרת הנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הנהלת המרכז הרפואי פעלה ללא קבלת אישורים ממשרדי האוצר והבריאות בנושא.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על משרד הבריאות לוודא שהמרכז הרפואי שיבא פועל על פי הוראותיו.
המצב החוקי ופעולות אכיפה רישום הזכויות הנובעות מתוצרי הידע, ההגנה עליהן ופעולות האכיפה בתחום זה מבוצעים, בין היתר, לפי חוק הפטנטים, התשכ"ז- 1967 (להלן- חוק הפטנטים), וחוק זכות מטפחים של זני צמחים, התשל"ג- 1973 .
לפי חוק הפ טנטים, כדי שהמצאה תזַכה את בעליה ברישום פטנט, יש לרשום אותה בפנקס הפטנטים.
חוק הפטנטים קובע, בין היתר, כי עובד חייב להודיע למעבידו בכתב על כל המצאה שהמציא עקב שירותו או בתקופת שירותו אצל המעביד, וזכות הקניין עליה תקום למעביד.
אשר להגנה על זכויות המדינה, חוק הפטנטים הרחיב את חובת ההודעה האמורה והחיל אותה, בין היתר, על כל המצאה שהמציא עובד המדינה בתקופת השירות ועל כל המצאה שהמציא בתוך שנה מתום שירותו הנוגעת לתחום תפקידו או לתחום הפעילות של היחידה שבה הועסק.
על העובד להודיע על ההמצאה לנציב שירות המדינה, או לעובד ציבור אחר שנקבע, סמוך ככל האפשר לאחר ההמצאה.
בתקנות הפטנטים (מסירת הודעה על אמצאת פטנט על-ידי עובד המדינה), התש"ל - .
21 ,בעניין החברה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 59ב ( 2009 ), הפרק "תאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים", עמ' 399 ', בייחוד עמ 353-354 .
1969, נקבע כי עובד מדינה22 שהמציא המצאה, בין אגב מילוי תפקידו ובין שלא אגב מילוי תפקידו, יודיע על המצאתו בכתב לרשם הפטנטים במשרד המשפטים באמצעות מנכ"ל המשרד שבו הוא מועסק או מי שהמנכ"ל הסמיך לכך.
התקשי"ר קובע כי על העובד23 חלה חובת הודעה על המצאות להנהלת המשרד או יחידת הסמך שהוא עובד בהם, ואסור לו להעביר או להקנות זכויות על ההמצאה אלא לאחר שנמסרה לו הודעה בכתב כי אין למדינה זכויות על ההמצאה.
בשנת 2006 עשה אגף החשכ"ל בדיקה במאגרי מידע ממוחשבים של רשמי הפטנטים בישראל, בארצות הברית ובאירופה, במטרה לאתר תגליות והמצאות רפואיות שהשיגו רופ אים כתוצאה מעבודתם המחקרית בבתי חולים ממשלתיים, ושנרשמו לכאורה שלא כדין על שמם, על שם בני משפחותיהם או על שם חברות הקשורות אליהם.
הבדיקה העלתה כ-200 מקרים אפשריים שבהם לכאורה נרשם פטנט או הוגשה בקשה לרישום פטנט מחוץ למדינה על ידי עובד שירות המדינה, וקיים חשש שעל ידי כך נפגעו זכויות המדינה.
בעקבות בדיקה זו עשו משרדי האוצר והמשפטים בדיקות עומק של מספר מצומצם של מקרים במטרה לאתר פטנטים בעלי ערך כלכלי ומסחרי שקיימת הצדקה עניינית להשיבם לידי המדינה.
משרד המשפטים ציין בתשובתו מינואר 2010 למשרד מבקר המדינה, כי בעקבות ממצאי הבדיקה האמורה הוא בוחן את סיכויי הצלחתן של תביעות בעניין שני פטנטים, וכי עובד שרשם פטנט נוסף (שלא פותח במערכת הבריאות הממשלתית) נתן את הסכמתו להשיב את הפטנט לידי המדינה.
עוד מסר משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה כי נוסף על כך הגישה המדינה בדצמבר 2009 , לאחר סיום הביקורת, תביעה נגד חברה פרטית בסך חצי מיליארד ש"ח בגין זכויותיה בתרופה מסוימת שפיתח רופא בכיר במרכז הרפואי שיבא.
על פי מסמכי משרד האוצר, במקרה אחר פנה מנהל המרכז הרפואי שיבא לחשכ"ל במטרה לאשר עסקה שלפיה תמכור חברה מסוימת מכשיר שאחד הפטנטים ששימשו להמצאתו נרשם על שם רופא בכיר המועסק בבית החולים בתקופת עבודתו בו.
סוכם כי המדינה תאשר את ביצוע העסקה בכפוף להעברת 30% מחלקוהמיועד של הרופא בעסקה לידי המדינה.
ואכן במרס 2009 קיבלה המדינה סכום של כ-66.
סכום התביעה שהגישה המדינה במקרה האחד והסכום שקיבלה במקרה האחר מלמדים על הפוטנציאל הכספי הגבוה הטמון בקניין הרוחני, שהעיכוב בהסדרתו יש בו לגרום למדינה הפסד כספי ניכר שקשה לאמוד את שיעורו.
22 תקנות הפטנטים חלות על עובדי מדינה למעט עובדי מערכת הביטחון, חיילים ואזרחים עובדי צה"ל; על אלה חלות תקנות הפטנטים (מסירת הודעה על אמצאת פטנט על ידי עובדי מערכת הביטחון וחיילים), התשכ"ט- 1969 .
23 הוראות התקשי"ר בעניין המצאות חלות על כל סוגי העובדים בשירות המדינה וכן על עובדים אשר פרשו מהשירות, במשך שנה לאחר תום שירותם.
שני מקרים אלה לא נכללו במקרים שעלו בבדיקה שערך החשכ"ל 442 דוח שנתי60ב .
המרכזים הרפואיים הממשלתיים הם מקור של תוצרי ידע בעלי פוטנציאל כלכלי וטכנולוגי רב.
להסדרת זכויות המדינה על תוצרים אלה ולמסחורם חשיבות רבה, שכן הם משמשים בסיס לקידום ופיתוח של המצוינות בתחומי המחקר והפיתוח בארץ, לצמיחה, להגברת התעסוקה, למשיכת השקעות זרות למדינה ולהגדלת הכנסותיה.
עוד לפני תחילת שנות ה - 2000 החלה המדינה בניסיונות להסדרה של זכויותיה וליישום המסחרי של תוצרי הידע.
ועדות וצוותי עבודה דנו בהסדרת ההגנה על תוצרי הידע של בתי החולים הממשלתיים ושל תאגידי הבריאות, והתקבלו הח לטות בדרגים שונים, לרבות החלטת ממשלה מאוגוסט 2005 , אולם פעילות זו לא נשאה פרי והנושא לא הוסדר.
הגורם העיקרי לאי-הסדרת נושא הקניין הרוחני הוא מחלוקת בין משרד האוצר למשרד הבריאות שנמשכת כבר כעשור, בין היתר לגבי מודל חלוקת התמלוגים והליך המסחור.
עקב זאת נגרמ ים למדינה נזקים כספיים ניכרים שקשה לאמוד אותם.
היעדר הסדרה גם עלול לגרום ל"בריחת מוחות" ולזליגת ידע מהמערכת הממשלתית, שפירושן נזק מתמשך נוסף למדינה, שאינו בר תיקון, הן מהבחינה הכספית והן מבחינת ההון האנושי.
אין זה סביר ואין זה ראוי - ניהולית וכלכלית - שנושא הקניין הרוחני לא הוסדר במשך שנים רבות.
בעולם ואף בארץ כבר קיימות שיטות לתגמול עובדי מחקר בגין תוצרי הידע שפיתחו, הנהוגות בגופים כגון המוסדות להשכלה גבוהה ומרכזים רפואיים אחדים, וראוי לבחון את האפשרות ליישמן במערכת הבריאות הממשלתית.
אשר על כן, על הממשלה בכלל ועל משרדי האוצר והבריאות בפרט לפעול להסדרת הנושא בהקדם.
משרד הבריאות (להלן - המשרד) אחראי לקביעת המדיניות בתחום בריאות הנפש וליישומה.
חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994 קבע כי עד שיועברו לקופות החולים כל שירותי הבריאות שסיפקה המדינה לפני החלתו יספק משרד הבריאות שירותים אלה, בין שיעשה זאת בעצמו בין שבאמצעות נותני שירותים.
מחקר שערך מכון ברוקדייל בשנת 200721 (להלן- המחקר של מכון ברוקדייל משנת 2007 ) קבע כי 25% מן האוכלוסייה הבוגרת דיווחו על מצוקה נפשית באותה שנה שקשה היה להם להתמודד עמה בעצמם.
לפיכך חלקם פנו לחברים או לבני משפחה ומרביתם נעזרו באיש מקצוע.
שיעורי הסובלים ממצוקה נפשית היו גבוהים במיוחד בחתכי האוכלוסייה האלה: האוכלוסייה הערבית ( 38% ), חולים כרוניים22 (%33 ), בעלי הכנסה נמוכה23 (%33 ( ), קשישים%30 ( ) ונשים%31 .
"מן המרואיינים מסרו כי "חשו מצוקה נפשית אי פעם13% מהם הגדירו את המצוקה קשה מאוד, 28% ,הגדירו אותה קשה36% הגדירו אותה בינונית ו-23% - .
קלה כמו כן, %2-%1 מהאוכלוסייה בעולם ובישראל סובלים ממחלות נפש קשות 24 .
ארגון הבריאות העולמי 25 חוזה כי בתוך כשני עשורים יחלו מאות מיליוני אנשים בעולם במחלת הדיכאון.
הטיפול הניתן לאנשים הסובלים ממצוקה נפשית שלא אובחנו כחולים (להלן - הסובלים ממצוקה נפשית) ולסובלים ממחלת נפש (להלן גם - פגועי נפש) ניתן בעיקר בקהילה: במרפאות ממשלתיות לבריאות הנפש ובמרפאות של "שירותי בריאות כללית" (להלן - הכללית), ב"מכבי שירותי בריאות" (להלן - מכבי), ב"קופת חולים מאוחדת" (להלן - מאוחדת) וב"קופת חולים לאומית" (להלן - לאומית).
השירות נית ן באמצעות רופאים פסיכיאטרים, פסיכולוגים עצמאיים ועובדים .
21 רויטל גרוס ואח', "מצוקה נפשית ודפוסי קבלת טיפול לפני העברת האחריות לבריאות הנפש לקופות החולים: נקודת המבט של צרכני השירותים", מאיירס -גוינט- מכון ברוקדייל, יוני 2009 .
כגון: סובלים מסוכרת וממחלת לב 23 הכנסה חודשית של עד 4,000 .
ש"ח 24 ,אורי אבירם "רפורמה מקרטעת בשירותי בריאות הנפש בישראל: חסמים ובלמים בהסטת מוקד הטיפול לקהילה", חברה ורווחה, רבעון לעבודה סוציאלית (מרס 2007 '), עמ129.
25 חברות בו 191 מדינות.
הארגון מספק מידע והדרכה בנושאי בריאות שונים וקובע תקנים בינלאומיים בנושאי בריאות.
סוציאליים שסיימו לימודי פסיכותרפיה.
חלק מן הטיפול ניתן כשירות שבסל הבריאות וחלק באמצעות שירותי בריאות נוספים (שב"ן).
טיפול במסגרת אשפוז ניתן ב-13 בתי חולים פסיכיאטריים ממשלתיים, פרטיים ושל הכללית (ובנוסף בבית חולים ציבורי) שבהם 3,112 מיטות וב -11 בתי חולים 26 כלליים ממשלתיים, של הכללית, ציבורי אחד ובבית החולים הסקוטי בנצרת שבהם 328 .
מיטות זה שנים רבות שבתחום בריאות הנפש בעולם מתבצעת רפורמה שבמהלכה מעבירים את עיקר הטיפול בפגועי הנפש מבתי החולים לקהילה.
זו גם מדיניותו המוצהרת של המשרד.
העיקרון שעומד בבסיס הרפורמה המבנית הוא שפגועי נפש לא ישהו במסגרת אשפוז לשם מגורים אלא יהיו באשפוז רק אם מחלתם פעילה.
לאחר המשבר על החולה לחזור לחיים שגרתיים ונורמטיביים מהר ככל האפשר.
לכן השאיפה היא לקצר את משך השהייה של נכי הנפש בבתי החולים ולהרחיב את המסגרות הטיפוליות והשיקומיות בקהילה.
חוק שיקום נכי נפש בקהילה, התש"ס - 2000 (להלן- חוק השיקום) נכנס לתוקף בינואר 2001 .
חוק השיקום מאפשר לפגועי נפש בדרגת נכות של %40 לפחות (נכי נפש27 ) להשתתף במסגרות שיקום קהילתיות שהמשרד יזם את פתיחתן28 .
הצלחת השיקום של פגועי הנפש בקהילה תלויה בכמה גורמים השלובים אלה באלה, ובהם: פיתוח והספקה של מסגרות שיקום המתאימות לצרכים של פגועי הנפש בתחום המגורים, התעסוקה, הלימודים והעיסוק בשעות הפנאי כדי לאפשר להם להשתלב בקהילה.
גורמים פרטיים, עמותות וחברות מספ קים למשרד את השירותים האלה; שירותי מרפאה זמינים שמטרתם לשפר את מצב המשתקם ולאפשר לו להחלים בקהילה או למנוע התדרדרות במצבו שתחייב לאשפזו; פעולות לשינוי הסטיגמה (תווית שלילית) של המשתקמים בקרב הציבור כדי שהקהילה לא תערים עליהם קשיים אלא תאפשר להם לגור בקרבה ולהיקלט במסגרות נורמטיביות של עבודה, לימודים ופנאי.
בנוסף, שיקום בקהילה זול יותר מאשפוז.
כמו כן המשרד פועל לשלב את שירותי בריאות הנפש בשירותי הרפואה הכללית.
כדי לקדם מגמות אלה וכדי שהמשרד יפעל כמיניסטריון וכרגולטור ולא כספק שירותים פעל המשרד בעשור האחרון בנושא בריאות הנפש בשלושה תחומים עיקריים: (א) הרפורמה המבנית: המשרד צמצם את מספר המיטות בבתי החולים הפסיכיאטריים במדינה מכ - 7,000 מיטות בשנת 1988 ל- 3,112 מיטות בשנת 2009 (להלן- הרפורמה המבנית).
מספר המאושפזים בבתי החולים הפסיכיאטריים והכלליים הוא כ - 15,00 0 :בשנה; (ב) הרפורמה השיקומית בקהילה נוספו מסגרות שיקום רבות וכיום פועלות מסגרות שיקום לכ- 15,000 נכי נפש מתוך כ- 62,000 שהמוסד לביטוח לאומי הכיר בהם כנכים בדרגת נכות של 40% לפחות (הרפורמה השיקומית); (ג) הרפורמה הביטוחית: על פי נתוני המשרד ונתוני קופות החולים במרפאות בריאות הנפש הממשלתיות ושל קופות החולים מטופלים כ- 150,000 סובלים ממצוקה נפשית ופגועי נפש.
זה שנים רבות עושים משרד הבריאות ומשרד האוצר פעולות שמטרתן להעביר את האחריות .
26 המקור- משרד הבריאות "מוסדות אשפוז בישראל 2008 .
27 "נכי נפש": אנשים הסובלים מהפרעה נפשית המוכרים כנכים בידי מי שהוסמך לכך , ]נוסח משולב [ בחוק הביטוח הלאומי התשנ"ה- 1995 , או בידי פסיכיאטר שהסמיך שר הבריאות.
שיעור של 40% ,לפחות נקבע כערך של פשרה בגלל אילוצים כלכליים כך שנכה נפש ששיעור נכותו נמוך מ -40% אינו זכאי להשתתף במסגרות שיקום קהילתיות.
יצוין כי חלק ממסגרות השיקום הוקמו עוד לפני שנחקק חוק השיקום משרד הבריאות 555 .
למתן השירותים הפסיכיאטריים מן המשרד לקופות החולים, אולם האחריות טרם הועברה (להלן - הרפורמה הביטוחית) 29 .
הפעלת בתי החולים תישאר בידי המפעילים הנוכחיים (כגון: הממשלה וכללית) וכל קופות החולים ירכשו מהם שירותי אשפוז כפי שהן רוכשות מבתי החולים הכלליים.
בחודשים מרס -אוגוסט 2009 בדק משרד מבקר המדינה כמה היבטים בתחום בריאות הנפש (להלן - הביקורת הנוכחית).
ביקורת קודמת בתחום שיקום נכי נפש בקהילה נעשתה בשנת 2006 (להלן- הביקורת הקודמת) 30 .
בביקורת הנוכחית נבדקו בעיקר הנושאים האלה: פעולות המשרד בעניין העברת האחריות למתן השירותים הפסיכיאטריים מן המשרד לקופות החולים; מצב שירותי בריאות הנפש במרפאות; הגורמים לגידול בעומס העבודה המוטל על כוח האדם במרפאות ובבתי חולים; טיפול המשרד בבקשה להעניק פטור לפגועי הנפש מתשלום בעבור תרופות.
כמו כן נבדקו ענייני תקציב וסדרי המינהל, והתקיימה בדיקת מעקב בתחום שיקום נכי הנפש בקהילה31 .
הבדיקה נעשתה במשרד, בעיקר בשירותי בריאות הנפש של המשרד (להלן - השירות), ובמועצה הארצית לשיקום נכי נפש בקהילה32 (להלן- המועצה לשיקום).
בירורים נעשו בקופות החולים הכללית, מכבי, מאוחדת ולאומית, במרכז השלטון המקומי, בכמה רשויות מקומיות, במשרד האוצר, במשרד הרווחה ובמוסד לביטוח לאומי.
כן נערכו ב ירורים בשמונה מרכזים רפואיים לבריאות הנפש (שישה ממשלתיים ושניים של הכללית) וב -13 מרכזים רפואיים כלליים שבהם מחלקות אשפוז או מרפאות פסיכיאטריות (שמונה ממשלתיים, שניים עירוניים -ממשלתיים ושלושה של הכללית).
הקצאת תקציב לתחום בריאות הנפש .
שיעור הלוקים בנפשם בישראל דומה לזה שבמדינות מערביות.
אולם חלקם היחסי של שירותי בריאות הנפש בסך ההוצאה הציבורית לבריאות בישראל נמוך בהשוואה למדינות אלה: בעוד שבמדינות מערביות אחדות ההקצאה לשירותי בריאות הנפש עומדת על כ -10% מסך ההוצאה הציבורית לבריאות, בישראל .
29 העברת האחריות הביטוחית לקופות מתייחסת לשירותי מרפאה ואשפוז, בעוד שמסגרות אחרות כשיקום נכי הנפש ימשיכו להינתן בידי המשרד.
30 ממצאיה פורסמו במבקר המדינה, דוח שנתי 57 ב( 2007 ), בפרק "שיקום נכי נפש בקהילה", עמ' 391 .
ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 52 ב( 2002 ), בפרק "שיקום נכי נפש בקהילה", עמ' 212; דוח שנתי 49 ( 1999), בפרק "שיקום חולי נפש בקהילה", עמ' 135; דוח שנתי48 ( 1998,) 'בפרק "חוק ביטוח בריאות ממלכתי", עמ 159.
31 ראומבקר המדינה, דוח שנתי 57 ב( 2007 '), פרק "שיקום נכי נפש בקהילה", עמ 391.
32 המועצה הארצית לשיקום נכי נפש בקהילה הוקמה על פי חוק השיקום כדי לייעץ לשר הבריאות במגוון נושאים שחלקם פורט בחוק השיקום .
כמו כן עליה לקבל דיווח ונתונים בדבר ביצוע החוק ועליה ליזום מחקרים בנושאי שיקום.
חלקם של שירותי בריאות הנפש הוא כ -%533 .
מדינות רבות במערב משקיעות את רוב תקציב בריאות הנפש בטיפול בקהילה ולא בטיפול באשפוז.
בארצות הברית למשל רוב המדינות משקיעות 51%-88% מתקציב בריאות הנפש בטיפול בקהילה (פרט לשיקום)34 .
לעומת זאת בארץ ההשקעה הכספית בטיפול בקהילה ובשיקום גם יחד בשנת 2008 הייתה כ-47% .
)מתקציב בריאות הנפש (ראו להלן השינויים במערכת בריאות הנפש בעשור האחרון משתקפים גם בהקצאות התקציב למערכת זו, ובעיקר בחלוקה הפנימית בין סעיפי התקציב 35 .
התקציב לבריאות הנפש מורכב משלושה חלקים עיקריים: אשפוז, מרפאות ושיקום.
לפי נתוני המשרד סך ההוצאה לבריאות הנפש בשנת 2008 היה כ -1.
65 :מיליארד ש"ח 871 ,מיליון ש"ח ממנה לאשפוז 205 ,מיליון ש"ח למרפאות 402 מיליון ש"ח לשיקום ו-168 .
מיליון ש"ח לשירותים אמבולטוריים המבוצעים ברובם בקהילה הנתונים מלמדים שהיקף תקציב האשפוז כמעט שווה להיקף תקציב הקהילה והשיקום גם יחד.
זאת אף על פי שמספר מיטות האשפוז צומצם בחצי ואף על פי ש-95% מפגועי הנפש הכרוניים מטופלים בקהילה (בבתי החולים מטופלים כ- 15,000 איש ואילו בקהילה מטופלים כ- 150,000 .
) יצוין שכבר בביקורת הקודמת העיר משרד מבקר המדינה למשרד כי מאחר שהוא מעוניין להעביר את רוב השירותים של בריאות הנפש מבתי החולים לקהילה עליו להעביר חלק ממשאבי האשפוז לטובת הטיפול בקהילה.
המשרד אמנם הצהיר על העברת "מרכז הכובד" מבתי החולים לקהילה36 .
אולם אין לכך ביטוי תקציבי הולם הסמנכ"ל לתכנון תקצוב, ותמחור במשרד הסביר למשרד מבקר המדינה כי מקורות התקציב המוקצים לבריאות הנפש "מצויים במחסור גדול וברור לכל, לראייה מוסכם כי לאחר הרפורמה הביטוחית בנושא יתקבלו מקורות תקציב נוספים שיאפשרו הזמן החולף בין ההחלטה על הרפורמה לבין יישומה ]וכי[ .
מענה נכון וטוב יותר אינו מיטיב עם אלו הזקוקים לשירותים בתחום בריאות הנפש".
בדצמבר 2009 השיב משרד האוצר כי תקציבי הטיפול בתחום בריאות הנפש לא קוצצו אלא דווקא גדלו וכי תקציב בריאות הנפש אף הוחרג מהפחתות רוחביות המתבצעות מפעם לפעם בתקציב המדינה.
לדברי משרד האוצר בשנים האחרונות ניתנו גם תוספות תקציב לטובת הרחבת השירות לזכאים נוספים לשיקום, לקידום שילוב נכי נפש בשוק העבודה ולטיפול באוטיסטים.
לכן נראה כי המציאות .
33 אורי אבירם "רפורמה מקרטעת בשירותי בריאות הנפש בישראל: חסמים ובלמים בהסטת מ וקד הטיפול לקהילה", חברה ורווחה, רבעון לעבודה סוציאלית (מרס 2007 '), עמ133.
Mariani, "MENTAL HEALTH – Promise Unfulfilled", Governing.
com, 2004, http://www.
35 אורי אבירם, "שינויים ב'חצר ה אחורית' של מערכת הבריאות בישראל: סיכויים וסיכונים בדרך לרפורמה בשירותי בריאות הנפש".
המאמר הוצג בשנת 2008 בכנס לחקר המדיניות החברתית בישראל ובכנס של המכון לחקר שירותי הבריאות ומדיניות הבריאות.
המאמר מיועד להתפרסם בספר מדינה משגיחה-מדינה מפקירה שערכו חנה כץ וארז צפדיה.
36 ראו הצעת התקציב לשנים 2009 -2010 .
של משרד הבריאות, עמ' טו משרד הבריאות 557 .
שהצטיירה בפני מבקר המדינה, ולפיה תקציבי המרפאות והתקציבים המיועדים לתחום בריאות הנפש פחתו בשנים האחרונות, מקורה בחוסר יכולתו של משרד הבריאות לנהל באפקטי ביות את שירותי בריאות הנפש בשל ניגוד העניינים המובנה שבו הוא נמצא ולא בגלל מחסור במשאבים.
בפברואר 2010 השיב המשרד כי תקציבי בריאות הנפש גדלו מכ -1.
5 מיליארד ש"ח בשנת 2007 לכ-1.
7 מיליארד ש"ח בשנת 2009 .
לדעתו, הבעיה היא היעדר גידול מתאים בהתאם לצרכים.
משרד מבקר המדינה העיר כי מן הראוי שמשרד הבריאות ומשרד האוצר יגיעו להסכמות על היקפי התקציב שיוקצו לתחום בריאות הנפש ולתחומי המשנה בו לפי הצרכים המעודכנים - אשפוז, מרפאות ושיקום בקהילה אגב הדגשת שירותי המרפאות (ראו להלן).
אי-העברת האחריות לשירותי בריאות הנפש לקופות החולים .