HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בדיון שהתקיים באוגוסט 2016 בנושא בחינת המשך השימוש במערכת ה-SAL , נסקרו הסיכונים שבשימוש במערכת81 , ומנכ"ל בנק ישראל מר חזי כאלו החליט שלא לחדש את הפעלת המערכת ולבחון שו ב את הפעלתה תוך שלושה חודשים.
בדיון שהתקיים בסוף דצמבר 2016 באותו עניין (להלן - הדיון מדצמבר), החליט המנכ"ל להקפיא את השימוש במערכת לחודש נוסף ועד לסיום בחינת מערכת גיבוי ל - SWIFT כדוגמת מערכת Swift Life Line82 .
בדיון שהתקיים בתחילת פברואר 2017 החליט המנכ"ל לבטל את השימוש במערכת .
78 מנגנון המאפשר לגורם המורשה להעביר בשעת חירום מחשבון בנק ישראל ב -FED לחשבון משרד האוצר שם (להלן – מנגנון העברות לשעת חירום).
79 מצב חירום מאוד קיצוני בו תשתיות מערכת ה - SWIFT (ראשי וגיבוי) באתרי הבנק לא זמינות, לבנק ישראל אין יכולת לתפקד מהאתרים החלופיים ונותקו כל קווי התקשורת.
80 ראו באתר סוכנות הידיעות רויטרס www.
com/article/usa -fed-bangladesh -resigna tion-idUSL5N16N0KU 81 בנייר עמדה של חטיבת השווקים מיולי2016 בנושא "המשכיות עסקית במצבי חירום קיצוניים- המשך שימוש ב -"SAL , ששימש תשתית לדיון שהתקיים באוגוסט אותה שנה, צוינו הסיכונים הקיימים בשימוש במערכת ה-SAL שבעקבותיהם ביקשה חטיבת השווקים מה-FED במאי2016 שלא לכבד הוראות תשלום המגיעות באמצעות מערכת ה-SAL , עד לסיום הערכה מחדש של בנק ישראל.
הסיכונים כוללים: (א) הונאה על ידי מורשים לפעול במערכת ה-SAL ; (ב) הונאה על ידי פריצת סייבר של גורם עוין המתחזה למורשה, שלהערכת ה -IT , אפשרית על אף שההזדהות במערכת של גורמים מורשים היא רק באמצעות טוקנים; (ג) לא ניתן להגביל את העברת הכספים רק בין שני חשבונות, (ד) לא ניתן להגביל שימוש במסר חופשי.
במערכת ה- SAL מוגדרים רק שני חשבונות לשימוש במסרים, חשבון בנק ישראל ב -FED וחשבון משרד האוצר ב-FED , אולם ה-FED יכבד מסר חופשי שמורה על העברת כספים מחשבון בנק ישראל ב-FED ;לחשבון פרטי (ה) אין חיווי מידי לשימוש במערכת ה-SAL והבקרה היא בדיעבד בתחילה ובסוף יום עבודה בירושלים.
82 Swift life line is a cost -effective service based on SAL2 that enables you to keep on using Swift if your s tandard connection becomes unavailable.
Easy to activate, it lets you exchange messages and use Swift services until your Swift connection becomes operational again.
ראו גם באתר SWIFT www.
com/our -solutions/interfaces -and-integration/alliance -lifeline /features משרד האוצר ובנק ישראל |545 .
ה-SAL באופן מיידי, וכי מחלקת חשבות ומערכות תשלומים (להלן - מחלקת חות"ם) תבצע בחינה מקצועית של יכולות מערכת SAL2/Swift Life Line83.
מתכתובת של חטיבת השווקים לאגף החשכ"ל עולה כי רק בסוף יוני 2017 , בעת ביצוע הביקורת של משרד מבקר המדינה, עד כנה חטיבת השווקים את אגף החשכ"ל כי בנק ישראל החליט להפסיק את השימוש במערכת ה-SAL.
מאחר שממאי2016 אין מערכת שנותנת פתרון להעברות כספים מנציגות בנק ישראל למשרד האוצר בשעת חירום, נותרה בידי הנציגות רק האפשרות לשימוש במנגנון העברות לשעת חירום המוגבלים בסכומם ובהיקפם.
עוד נמצא כי, בנק ישראל לא עדכן את אגף החשכ"ל על הקפאת השימוש במערכת ה-SAL שנועדה להעברת כספים למשרד האוצר בשעת חירום, וכי עדכן את אגף החשכ"ל בדבר החלטתו לבטל את השימוש במערכת ה -SAL ,, רק כחצי שנה לאחר הפסקת השימוש בה.
משכך למעלה משנה אגף החשכ"ל לא ידע כי לא ניתן להשתמש במערכת ה-SAL .
ולפיכך לא יכול היה להיערך בהתאם בתשובת בנק ישראל צוין כי "אמנם בנק ישראל עדכן את אגף החשכ"ל עצמו בדבר הפסקת השימוש במערכת רק כחמישה חודשים מאוחר יותר, ואולם בנק ישראל, באמצעות הנציגות בניו יורק, עדכן את נציגות משרד האוצר בניו יורק שמהווה זרוע של אגף החשכ"ל בדבר הקפאת השימוש במערכת והפסקת השימוש בה וכמובן בדבר הפסקת התרגילים החודשיים בזמן אמת".
לא נמצא תיעוד לכך שנציגות בנק ישראל בניו יורק עדכנה את נציגות משרד האוצר בדבר הקפאת השימוש במערכת והפסקת השימוש בה.
עד יולי 2017 נציגות משרד האוצר בניו יורק היתה יכולה לבצע חמש העברות לשעת חירום מחשבון בנק ישראל ב-FED .
לחשבון משרד האוצר שם חטיבת השווקים כתבה למשרד מבקר המדינה ביולי 2017 כי מנגנון ההעברות הישן לשעת חירום הוכן לראשונה בשנת 1998 והיקף ההעברות נקבע על פי אומדן המבוסס על משיכות משרד האוצר לפרק זמן, שהונח שיידרש לבנק ישראל לחזור לתפקוד, בתוספת מקדם ביטחון.
עוד נכתב כי אומדן זה לא תואם מול משרד האוצר.
בתרשומת ישיבה של חטיבת השווקים שהתקיימה ביוני 2016 צוין כי ההיקף הקיים של ההעברות לשעת חירום עלול שלא להספיק בשעת חירום וכי אין בעיה להגדיל את הסכומים.
בנייר עמדה של חטיבת השווקים מיולי 2016 בנושא "המשכיות עסקית במצבי חירום קיצוניים - המשך שימוש ב -"SAL , צוין כי ללא שימוש ב -SAL - העברת .
83 מערכת ה -SAL2 היא גרסה מתקדמת של מערכת ה -SAL המאפשרת לחסום העברת מסרים מסוגים נבחרים, ובכך לצמצם את אוכלוסיית מסרים אותן ניתן לשלוח.
מט"ח לאוצר תעשה אך ורק ב אמצעות מנגנון העברות לשעת חירום.
ייתכן שסכומם הנוכחי אינו מספק.
אם יוחלט לא לחדש את השימוש ב -SAL , ניתן יהיה להגדיל הן את היקפי ההעברות לשעת חירום.
עוד צוין בנייר כי אם יוחלט שלא להמשיך את השימוש במערכת ה-SAL , יש להחליט האם להבטיח אספקת מט"ח לממשלה בעת חירו ם, בהיקף שחזוי שיספק, על ידי הגדלת היקף ההעברות לשעת חירום.
בנייר עמדה של חטיבת השווקים מדצמבר 2016 בנושא המשך השימוש במערכת ה -SAL , ששימש כתשתית לדיון מדצמבר, צוין כי קיימת חלופה המאפשרת לנציגות בנק ישראל להעביר מט"ח מחשבון הבנק ב-FED לחשבון האוצר שם באמצעות מנגנון העברות לשעת חירום.
וכי הם מעריכים שניתן סך הכל לאפשר משיכה של סכום מסוים.
מתכתובת בין חטיבת השווקים לאגף החשכ"ל עולה כי רק בסוף יוני 2017 , בעת ביצוע הביקורת של משרד מבקר המדינה, עדכנה חטיבת השווקים את אגף החשכ"ל כי היקף ההעברות לשעת חירום יוגדל.
נמצא כי חלפה מעל שנה מאז הקפאת השימוש במערכת להעברות כספים מהנציגות בשעת חירום וכחמישה חודשים מאז ההחלטה על הפסקת השימוש באותה מערכת, עד שהוגדל היקף ההעברות לשעת חירום על אף שללא הגדלה זו סכום ההעברה עלול שלא להספיק לו היה מתעורר הצורך בעת חירום.
בתשובת בנק ישראל צוין כי הגדלת היקף ההעברות לשעת חירום בוצעה ביולי 2017 , חמישה חודשים מאז ההחלטה על הפסקת השימוש במערכת ה-SAL , וכי במהלך אותם חודשים תיאם בנק ישראל את הנדרש, לרבות תהליכי העבודה שיידרשו בעת חירום.
מנהל חטיבת השווקים בבנק ישראל מר אנדרו אביר הסביר ל משרד מבקר המדינה ביולי 2017 כי חטיבת השווקים מצויה, ביוזמתה, בתהליך של הגדלת היקפי ההעברות לשעת חירום.
נמצא כי על אף החלטת בנק ישראל לעדכן את היקף ההעברות לשעת חירום, בשל החשש כי הוא עלול שלא להספיק בשעת חירום, הוא לא פנה לאגף החשכ"ל כדי לקבל אומדן של הסכום84 שיידרש להעביר לממשלה בשעת חירום, ולפיכך לא ברור אם הסכום והרכב ההעברות החדשות יענו על צרכי הממשלה בשעת חירום.
בתשובת בנק ישראל צוין כי הבנק מעריך כי ההיקף החדש של ההעברות לשעת חירום הוא סכום שיאפשר מענה לדרישות הממשלה במשך שבוע - שבועיים, הזמן שמוערך להתאוששות בעת חירום.
אין חולק שנכון שמשרד .
84 סכום של כל העברה לשעת חירום וסך סכומי כל ההעברות לשעת חירום שאגף החשכ"ל יזדקק בשעת חירום.
משרד האוצר ובנק ישראל |547 .
האוצר יביא בחשבון סכום זה בתכנון הנזילות הנדרשת לממשלה בשעת חירום וכי לשם כך על בנק ישראל לעדכן את משרד האוצר בדבר היקף ההעברות לשעת חירום כפי שהוא עושה בפועל.
משרד מבקר המדינה מעיר כ י על בנק ישראל לדון עם אגף החשכ"ל בסכומים להם הממשלה תידרש בשעת חירום, ועל בסיסם לעדכן, ככל הנדרש, את ההיקף החדש של ההעברות לשעת חירום.
עוד מתכתובת בין ראשת נציגות בנק ישראל בניו יורק לראשת נציגות משרד האוצר שם מאוקטובר 2017 עולה, כי ראשת נציגות משרד האוצר לא יודעה לגבי עדכון היקפי ההעברות לשעת חירום.
הדבר גם מצביע על תיאום לקוי בין נציגות בנק ישראל לנציגות משרד הא וצר ועל ליקויים בתקשורת בין אגף החשכ"ל, שכבר עודכן על השינוי ביוני 2017 , לבין נציגות משרד האוצר בניו יורק.
לפי סעיף 49 לחוק בנק ישראל, ככלל, הבנק לא ייתן לממשלה הלוואה למימון הוצאותיה, אולם חריג לכך נקבע בסעיף 49 (ב) ולפיו, "הבנק רשאי לתת לממשלה, על פי בקשתה מקדמה ארעית לצורך גישור זמני על פערים בתזרים המזומנים של הממשלה בביצוע התקציב, ובלבד שסכום המקדמה הארעית לא יעלה, בכל עת, על 10 מיליארד שקלים חדשים ושהיא לא תינתן במשך יותר מ- 150 .
"ימים בשנה בתשובת בנק ישראל צוין כי הנציגות תפעיל את מנגנון ההעברות לשעת חירום אם כל אתרי הבנק (כולל אתרי הגיבוי) מנותקים וכי הם מייחסים למצב זה הסתברות נמוכה מאוד.
כמו כן, הם מניחים כי משך ההתאוששות לא יעלה על שבוע וכי לפרק זמן זה ההעברות המעודכנות יספיקו לצרכי הממשלה.
משרד מבקר המדינה מעיר לבנק ישראל כי במצב הקיים עדיין על ול להיווצר מצב בו הבנק, בשעת חירום, לא יוכל להיענות לבקשת הממשלה לקבלת מקדמה ארעית על אף שאינה חורגת מסכום של 10 מיליארדי ש"ח הקבוע בחוק.
"נוהל לשעת חירום - נוהל הפעלת נציגות ניו-יורק"85, המשותף לחטיבת השווקים ולנציגות בנק ישראל בניו יורק, נועד להסדיר את דרכי ההפעלה ודרכי הפעולה של נציגות הבנק בניו יורק בהתרחש מצב חירום.
סעיף 4 לנוהל קובע כי הפעלת הנציגות באמצעות קבלת הוראות תשלום ישירות מהחשב הכללי, תוסדר בנוהלי חשב הבנק "נוהל לשעת חירום - שירות בנקאי למשרדי ממשלה במטח" (להלן - נוהל שעת חירום).
85 הנוהל לא עודכןבעקבות הפסקת השימוש במערכת ה -SAL .
חטיבת השווקים כתבה למשרד מבקר המדינה במאי 2017 כי היא בעיצומו של תהליך לבניית חלופות מול ה -FED לפעילות בחירום ולכשתסיים את התהליך הנוהל יעודכן בהתאם.
נוהל שעת חירום מסדיר את אופן מתן הוראות תשלום במט"ח על ידי החשכ"ל ועל ידי משרדי ממשלה ויחידות הסמך לבנק ישראל לטובת מוטבים בחו"ל ואת אופן ביצוע התשלומים על ידי הבנק, וזאת בהיעדר אפשרות למתן הוראות אלו במהלך נוהל העסקים הרגיל.
5 לנוהל מפרט תרחיש כשל בבנק ישראל בו בנק ישראל לא יכול לקבל הוראות תשלום ממשרדי הממשלה ויחידות הסמך באמצעות המערכות הקיימות בבנק ישראל.
במקרה כזה המורשה מטעם החשכ"ל או המורשה מטעם החשכ"ל בנציגות החשכ"ל בניו יורק יעביר הוראה באמצעות הפקס אל נציגות בנק ישראל בניו יורק שיש להעביר סכום כסף אחד לנציגות החשכ"ל בניו יורק לצורך ביצוע תשלומים.
נמצא כי נוהל שעת חירום אינו סופי אלא בגדר טיוטה.
משיחות עם אגף החשבות בבנק ישראל עולה כי אף שהאגף פנה מספר פעמים לאגף החשכ"ל בנושא זה, לא אישר אגף החשכ"ל את הנוהל, ולכן הוא נותר בגדר טיוטה.
5 לנוהל שעת חירום, הוראות החשכ"ל יבוצעו על ידי בנק ישראל או נציגות הבנק בניו יורק בהתאם לתרחישים המפורטים בנוהל, כל עוד "הסכום השקלי של סך הפעולות שבוצעו על ידי בנק ישראל בצירוף היתרה הידועה של סך חשבונות החשכ"ל בבנק ישראל (האחרון הידוע) אינו עולה על יתרת חובה של 10 מיליארדי שקלים חדשים.
ערך הסכומים האמורים, אשר יועברו במטבע חוץ, יומרו לשקלים חדשים לשם החישוב האמור, בהתאם לשער היציג האחרון שפורסם על ידי בנק ישראל בטרם ביצוע כל העברה".
בתשובת בנק ישראל צוין כי נציגות בנק ישראל בניו יורק מקבלת מידי יום את יתרת העובר ושב השקלי והמט"חי בחשבונות הממשלה בבנק ישראל.
מאחר שהנציגות תפעל רק במצבים בהם לבנק בישראל אין כל דרך לפעול, היא היחידה שתעביר דולרים לחשבון הממשלה ותוכל לחשב את היתרה ובמקרה שיתרת החובה תעבור את תקרת המגבלה של המקדמה הארעית לא יופעל מנגנון העברות לשעת חירום.
נמצא כי אין כל מנגנון לפיו עובדי הנציגות יוכלו לדעת באופן שוטף ובכל רגע נתון אם מימוש ההעברות לשעת חירום ייצור חריגה מהמקדמה הארעית של הממשלה מבנק ישראל ויביא בכך להפרה של חוק בנק ישראל.
משרד האוצר ובנק ישראל |549 .
פעילויות נוספותשמבצעת נציגות בנק ישראל .
תפקידים נוספים של נציגות בנק ישראל בניו יורק הן אלה: (א) ניהול וחיזוק של הקשר עם מנהלים חיצוניים אשר מנהלים חלק מתיק יתרות המט"ח של בנק ישראל86, מעקב אחר ביצועי מנהלים חיצוניים ואחריות על עמידתם בכללי הציות87; (ב) סקירה חצי-שנתית של ביצועי התיקים שבניהול חיצוני; (ג) ניהול ו חיזוק של הקשר עם הגופים הפיננסיים הבין -לאומיים הממוקמים במרכז הפיננסי בניו יורק, ובכללם ה -FED , ועם נציגויות של בנקים מרכזיים אחרים; (ד) סקירות שווקים; (ה) השתלבות במשימות חטיבת השווקים ככל שנדרש, ובכלל זה השתתפות בצוות לבחירת מנהלים חיצוניים לנכסים חדשים, בחינה של השקעה אקטיבית במניות ובדיקות מיסוי; (ו) ליווי משלחות של הבנק, ובכלל זה ליווי משלחת של הפיקוח על הבנקים בבנק וליווי של פגישות מקצועיות שמקיים הדרג הניהולי בבנק ישראל.
מפרוטוקול דיון מאוגוסט 2016 בנושא "בחינת פעילות נציגות בנק ישראל בניו יורק" (להלן - הדיון מאוגוסט 2016 בנושא בחינת פעילות הנציגות) שנערך אצל נגידת בנק ישראל, ומניירות עמדה של חטיבת השווקים שצורפו לפרוטוקול עולה כי ישנן תועלות רבות נוספות מעבר להיבט של המשכיות עסקית בקיום הנציגות, כגון, יצירת קשרי עבודה וצינור קשר ל -FED לכל חטיבות הבנק והתועלת לעובדים ולניסיון המקצועי שלהם מהעבודה בחו"ל88 .
עוד צוין כי כל התפקידים הנוספים של הנציגות, מעבר להיבט של ההמשכיות העסקית, יכולים להתבצע ממשרדי הבנק בירושלים, אולם הנוכחות של נציגות בניו יורק תורמת נקודת מבט נוספת.
הנציגות בניו יורק מדווחת מידי חודש על פעילותה, ובכלל זה על ביצוע תרגילי חירום89 ; על פגישות עבודה עם גורמי חוץ, ובהם, מנהלים חיצוניים, מנהלי השקעות פוטנציאליים, ה -FED , בנקים מרכזיים אחרים ויתר הקהילה העסקית; על השתתפות באירועים ובסמינרים מקצועיים; ועל פעילוי ות שוטפות אחרות כמו ארגון וליווי של פגישות מקצועיות לדרג הניהולי בבנק ישראל.
תוצרי פעילות הנציגות מתבטאים בין היתר בניירות עבודה ובמסמכים שונים שסייעו לתהליך קבלת ההחלטות של הבנק בנושאים שונים.
16 סכום של 12,720 מיליון דולר המהווים כ-13% מיתרות המט"ח של בנק ישראל.
87 כללים שבהם על מנהלי התיקים לעמוד, הנוגעים בין היתר למשך החיים הממוצע של תיק הנכסים, מהות הנכסים המוחזקים על ידם, חלקם של הנכסים ביחס להנפקה והיקף הפעולות המבוצעות על ידם.
88 הטענה המובאת בניירות העמדה של חטיבת השווקים היא כי שליחות זו תורמת לעובדים ניסיון בין-לאומי חשוב שפירותיו לבנק הם בטווח הארוך.
89 עד הפסקת השימוש במערכת ה-SAL במאי2016.
נמצא כי בשנים 2014 עד2016 חסר בנציגות תיעוד לחלק מתוכן פגישות העבודה המקצועיות שניהלה.
משרד מבקר המדינה מעיר לבנק ישראל כי נוכח תדירות תחלופת הנציגים 90 יש להקפיד על תיעוד מלא של תוכן פגישות העבודה המקצועיות שמנהלת הנציגות לצורך העברת הידע הנצבר.
בתשובת בנק ישראל צוין כי "ההערה מקובלת והדבר תוקן.
כיום יש תיעוד של פגישות העבודה המקצועיות שמנהלת הנציגות".
מרשימת הביקורים של נציגי חטיבת השווקים עולה כי בשנים 2016 עד2017 ביקרו נציגי החטיבה מספר פעמים בנציגות כמו גם נציגי הנהלה ונציגי חטיבות אחרות.
לא נמצא כי נקבעה תוכנית לרצף ביקורים קבוע בנציגות ברמת דרג בכיר של חטיבת ה שווקים, הדרוש נוכח ריחוקה הפיזי של הנציגות, לשם שמירה על קשר ישיר עם העובדים, פיקוח ובקרה.
קבלת ההחלטה על סגירת הנציגות .
באפריל 2012 , כמה שנים לאחר הקמת הנציגות, הגיש צוות שמונה לבחינת פעילותה את המלצותיו91 לנגיד בנק ישראל דאז פרופ' סטנלי פישר.
הנגיד דאז קיבל חלק מהמלצות הדוח92.
לא נמצא בבנק ישראל תיעוד לדיון ההנהלה ברמת נגיד בנק ישראל דאז בדוח המלצות הצוות לבחינת הפעילות של הנציגות בניו יורק משנת 2012 .
ואת ההמלצות שהתקבלו בפרוטוקול הדיון מאוגוסט 2016 בנושאבחינת פעילות הנציגות 93 צוין כי הוחלט שהנציגות תמשיך לפעול, וכי ההחלטה תיבחן שוב בעוד שלוש שנים, באחריות חטיבת השווקים.
90 כל ראש נציגות וסגנו (להלן - נציגים) מתמנים לשנתיים עם אופציה להארכה בשנה נוספת.
ממועד הקמת הנציגות ועד אוגוסט 2015 , כיהנו שלושה נציגים שלוש שנים ושני נציגים כיהנו שנתיים.
מהדוח עולה בין היתר חשיבותה של הנציגות עבור חטיבות אחרות בבנק 92 כך עולה מדוח ביקורת פנימי של בנק ישראל משנת2012 .
על נציגות ניו יורק 93 ממסמכים שצורפו לפרוטוקול עולה כי עמדתו של נגיד בנק ישראל דאז היא שלנציגות יש חשיבות עבור מדינת ישראל במישור הפוליטי - מדיני.
משרד האוצר ובנק ישראל |551 .
בפרוטוקול דיון מנובמבר2017 בנושא "בחינת פעילות נציגות בנק ישראל בניו יורק" שנערך אצל נגידת בנק ישראל (להלן - הדיון מנובמבר 2017 בנושא בחינת פעילות הנציגות) צוין כי הוחלט לקבל את המלצת חטיבת השווקים לסגור את הנציגות בקיץ 2019 , עם סיום כהונתו של סגן ראש הנציגות 94 .
מהפרוטוקול ומנייר העמדה של חטיבת השווקים שצורף לפרוטוקול עולה כי הסיבה לבחינה מחודשת (כשנה ורבע לאחר הדיון מאוגוסט 2016 בנושא בחינת פעילות הנציגות) היא ביטול השימוש במערכת ה -SAL , בשל עליה בחשיפה לסיכוני סייבר וכי עם ביטול השימוש ב -SAL , שהיה כלי מרכזי בתפקוד של הנציגות בעת חירום, יכולת הפעולה של הנציגות בעת חירום הצטמצמה ומסתכמת בהפעלת מנגנון העברות לשעת חירום.
כמו כן, צוין שעלות ההיערכות למצבי חירום קיצוניים, להם מיוחסת הסתברות כמעט אפסית, היא של כ- 500,000 דולר בשנה95 ואינה מצדיקה את התועלת מהפעלת מנגנון ההעברות לשעת חירום, בפרט כאשר הוא יופעל במקרי חירום מאוד קיצוניים, שההסתברות להתרחשותם מוערכת כמזערית מאוד.
בנייר העמדה שצורף לפרוטוקול צוין כי ניתן להעביר את יכולת הפעלת מנגנון ההעברות לשעת חירום לנציג בנק ישראל בקרן המטבע הבין -לאומית בוושינגטון96 או למשלחת הכלכלית של משרד האוצר בוושינגטון, וכי מומלץ להמשיך ולחשוב על דרכי פעולה בעת חירום ו/או לבחון את מערכת Swift Life Line שתשמש את ירושלים בעת חירום.
מאחר שכאמור, אין תיעוד לדיון ההנהלה ברמת הנגיד בדוח המלצות הצוות לבחינת הפעילות של הנציגות בניו יורק משנת 2012 , הרי שממילא הוא לא הובא בפני משתתפי הדיון מנובמבר 2017 בנושא בחינת פעילות הנציגות בו הוחלט על סגירת הנציגות.
מן הראוי שהחלטות, ביי חוד בנושאים רגישים, יתקבלו על סמך ידע שנצבר לאורך שנים שיש בו לתרום לקבלת החלטה מושכלת.
בדיון שהתקיים בתחילת פברואר 2017 החליט מנכ"ל בנק ישראל לבטל את השימוש במערכת ה -SAL באופן מיידי, וכי מחלקת חות"ם תבצע בחינה מקצועית של יכולות מערכת SAL2/Swift Life Line.
מפרוטוקול הדיון בפברואר2017 , בו החליט המנכ"ל לבטל את השימוש במערכת SAL ( באופן מיידי, לא ברור באיזו מערכתSAL2 או Swift Life Line ) .
ביקש המנכ"ל לבצע בחינה מקצועית .
94 זאת נוכח ההתחייבויות של הבנק כלפי סגן ראש הנציגות שמונה לשנתיים.
תהליך הסגירה יבוצע על ידי ראש הנציגות וסגנה.
עיקר ההוצאות הן הוצאות שכר והטבות נלוות לעובדי הנציגות וכן הוצאות שכירות 96 קרן המטבע הבין-לאומית IMF - International Monetary Fund) ) היא ארגון בין-לאומי המורכב מ - 188 מדינות שמטרתו העיקרית היא שמירה על יציבות שערי החליפין וחוסנה של המערכת המוניטרית העולמית.
לפי סעיף 82 (א) לחוק בנק ישראל, הבנק מייצג את מדינת ישראל בקרן המטבע הבין-לאומית.
מתכתובת פנימית בבנק ישראל עולה כי ביוני2017 כתב מנהל יחידת שירותי בנקאות וכספים במחלקת חות"ם למנכ"ל הבנק כי מחלקת חות"ם בחנה האם יש צורך במערכת גיבוי נוספת במקום מערכת ה-SAL כאשר מערכות הבנק אינן זמינות, ומסקנותיה הם כי אין צורך במערכת חלופית במקום מערכת ה-SAL .
,למחרת היום ביקש שוב המנכ"ל, לאחר שקיבל את תשובת מחלקת חות"ם לבדוק את הרלוונטיות של מערכת SAL2 ואם היא יכולה לשמש תחליף למערכת ה-SAL.
נמצא כי מחלקת חות"ם לא ביצעה בחינה מקצועית לגבי יכולות מערכת כאמור אלא בחנה את הצורך במערכת גיבוי כאשר מערכות הבנק אינן זמינות.
עוד נמצא כי ההחלטה על סגירת הנציגות התקבלה ללא שמחלקת חות"ם ביצעה בדיקה של מערכת ה -SAL2 ואם יכולה לשמש תחליף למערכת ה-SAL , בהתאם לבקשת המנכ"ל מיוני2017.
בתשובת בנק ישראל צוין כי בהמשך לבקשתו של המנכ"ל בדיון מפברואר 2017 , מחלקת חות"ם ביצעה בחינה מקצועית לצורך העסקי והעבירה את ממצאיה והמלצתה למנכ"ל ביוני 2017 ולפיהם המלצתם היא שאי ן צורך במערכת גיבוי נוספת במקום ה-SAL .
וכי הבקשה של המנכ"ל ביוני2017 לבדוק את הרלוונטיות של מערכת SAL2 ואם יכולה לשמש תחליף ל -SAL נבעה מתשובה לא נכונה שניתנה למנכ"ל כששאל את חטיבת טכנולוגיות המידע אם בוצעה בחינה.
ממצאי בחינה כאמור, הוצגו במסמך של חטיבת הש ווקים מדצמבר 2016 בדיון בו הוחלט על המשך הקפאת השימוש ב -SAL בדצמבר 2016 .
עוד צוין כי נוכח העלייה בסיכוני הסייבר בשנים האחרונות, החליט הבנק להשתמש במערכות קריטיות אך ורק ברשת הקריטית וכי מערכות חלופיות ל- SWIFT לשימוש הנציגות, מטבע הדברים, לא יכולות להיות מו תקנות ברשת הקריטית ולכן שימושם בנציגות נפסל.
מהמסמכים שהומצאו לנציגי משרד מבקר המדינה עולה כי ההחלטה על סגירת הנציגות התקבלה בין היתר, בשל ביטול השימוש במערכת ה-SAL ובטרם התקיים דיון ממצה וסדור ברמת הנהלת הבנק ביכולת המקצועית של מערכות חלופיות למערכת ה-SAL כדוגמת Swift Life Line או מערכת ה-SAL2 .
, היכולות לתרום להמשכיות העסקית בעת חירום נגידת בנק ישראל הסבירה למשרד מבקר המדינה, בינואר 2018 כי ההחלטה על סגירת הנציגות מנובמבר 2017 התקבלה לאחר שנשקלו כל האפשרויות ולאחר שנבחנו כל השיקולים, ובכלל זה תרומתה האפשרית של הנציגות לחטיבות השונות בבנק.
משרד האוצר ובנק ישראל |553 .
לא נמצא תיעוד בפרוטוקול הדיון מנובמבר 2017 בנושא בחינת פעילות הנציגות כי נשקלו כל האפשרויות ונבחנו כל החלופות ובכלל זה שימוש ב- Swift Life Line והשארת נציג אחד.
להחלטה על סגירת הנציגות יש השלכות רוחב, משכך מן הראוי היה לבצע חשיבה יותר רחבה על תפקידיה של הנציגות הכוללים, בין היתר, את חשיבותה גם עבור מדינת ישראל במישור הפוליטי - מדיני ואת חשיבותה עבור חטיבות אחרות בבנק.
לפי סעיף 48 (א) לחוק בנק ישראל, "הבנק יהיה הבנקאי היחיד של הממשלה לעניין פעילותה הבנקאית במטבע ישראלי".
בסעיף 48 (ב) לחוק נאמר כי "על אף האמור בסעיף קטן (א), הממשלה רשאית, על פי הסכמה בינה ובין הבנק, לקבל שירותים מתאגידים בנקאיים או מגופים פיננסיים אחרים, רק לשם ניהול החוב והפעילות הפיסקלית של הממשלה".
על פי הדוחות הכספיים של הממשלה-סולו97 ליום31 בדצמבר2016 קיימת יתרת מזומנים ושווי מזומנים המופקדת בבנק ישראל במטבע ישראלי של כ -9.
1 מיליארד ש"ח ובמט"ח של כ - 1.
בתשובת בנק ישראל צוין כי "בינואר 2015 העביר בנק ישראל לחשב הכללי במשרד האוצר טיוטת חוזה המסדירה את התנאים והכללים לניהול חשבונות הממ שלה בבנק ישראל, לרבות התשלומים עבור השירותים שייתן בנק ישראל לממשלה".
נמצא כי לא קיימת הסכמה בין בנק ישראל לממשלה בנוגע לתשלומים שתשלם הממשלה עבור השירות ים הבנקאיים שמעניק בנק ישראל כמתחייב מסעיף 48 לחוק בנק ישראל .
כמו כן, מתשובת בנק ישראל עולה כי אף שטיוטת הסכם שירותי ניהול חשבון קיימת כבר יותר משלוש שנים, היא טרם הבשילה לכדי הסכם סופי.
על בנק ישראל ומשרד האוצר להסדיר בהקדם את הסכם שירותי ניהול החשבון של הממשלה בבנק ישראל, כמתחייב מהוראות החוק.
97 הדוחות הכספיים -סולו (הדוחות הכספיים הנפרדים) של הממשלה כוללים את דוחות משרדי הממשלה ויחידות הסמך שלהם.
נציגות משרד האוצר בוושינגטון .
נציגות משרד האוצר בוושינגטון (להלן - הצירות הכלכלית או הצירות הכלכלית בוושינגטון) כוללת ראש נציגות (להלן - ציר כלכלי)98 וצוות של שלושה יועצים מקצועיים99 , והיא כפופה מינהלית וארגונית למנכ"ל משרד האוצר ומקצועית לאגף הכלכלן הראשי.
מטרת הצירות הכלכלית היא לשמר ולקדם את היחסים הכלכליים בין ישרא ל לבין ארה"ב ולייצר הזדמנויות להרחבת הפעילות הכלכלית בין שתי המדינות, הן בקידום קשרי ישראל עם הממשל האמריקאי והמוסדות הבין -לאומיים, והן בקידום יחסי הממשלה הישראלית עם הסקטור העסקי והקהילה היהודית בארצות הברית.
תחומי הפעילות של הצירות הכלכלית כוללים יחסי עבודה שוטפים עם הממשל האמריקאי וניהול דיאלוג כלכלי שוטף עם ארה"ב המתבטא ב: (א) הסדרת חידוש תוכנית הערבויות100; (ב) ארגון פורום ה-101JEDG , המתכנס אחת לשנה ובמסגרתו דנים בהתפתחויות הכלכליות בישראל ובעולם וביצירת שיתופי הפעולה בין שתי המדינות; (ג) קידום נושאים של משרד האוצר, ביניהם, שיתוף פעולה בנושא אשראי ועסקים קטנים ובינוניים לצורך הנגשת האשראי לאותם עסקים102 , לימוד תחום ביטוח הפיקדונות האמריקאי לצורך יישום לקחים בהליך חקיקה צפוי להסדרת הנושא בישראל וקידום הרפורמה בבנקאות ובפרט בנושא מתן אשראי חוץ בנקאי.
עוד תחומ י פעילות של הצירות הכלכלית הם אלה: (א) חיזוק הקשר עם הקהילה היהודית תוך בניית נדבך כלכלי ביחסים (מעבר לפילנתרופיה) באמצעות ארגון משלחת השקעות לישראל עבור מנהלי הקדשים בפדרציות .
כשאחד מהם שימש כממלא מקום הציר הכלכלי בתקופה שלא היה בנציגות ציר כאמור 100 תוכנית הערבויות מצד ארצות הברית לישראל מתקיימת מעל לארבעה עשורים ונועדה לסייע לישראל באתגרים העומדים מולה.
לאורך כל התקופה, ישראל עמדה בהתחייבויותיה כלפי ארה"ב ופרעה את כלל הערבויות במועדן.
ההארכה האחרונה של התוכנית נעשתה בדצמבר 2015 , בהובלת לשכת שגריר ישראל בארה"ב ובסיוע של הצירות הכלכלית ומשרד עורכי דין ותעמוד בתוקפה עד לתאריך ה- 30.
מרבית הסכום העומד לרשות ישראל במסגרת תוכנית הערבויות נשאר זמין וללא שימוש מצד ישראל.
נכון לינואר 2016 נותר סכום של כ-3.
8 מיליארד דולר זמינים לשימוש.
101 JEDG (Joint Economic Development Group) - הפורום לפיתוח כלכלי ישראל -ארצות הברית, בהובלת משרד הא וצר הישראלי ומחלקות המדינה והאוצר האמריקאיות, ובשיתוף פעולה עם לשכת המסחר האמריקאית.
הכנס משמש כפלטפורמה המרכזית לדיאלוג הכלכלי בין ישראל לארצות הברית ומשתתפות בו דמויות מפתח כלכליות ודיפלומטיות.
תהליך ארגון הכנס כולל קביעת תכנים, מקטעים, ומשתתפים רלוונטיי ם, לצד הפקת דוחות התקדמות בנושאים אשר הוצפו בכנסים הקודמים.
102 הדבר מתבטא בקיום דיאלוג מתמשך עם משרד האוצר האמריקאי, הרשות לעסקים קטנים ועורכי דין מומחים לשיתוף ולימוד מדיניות הגברת מתן אשראי לעסקים קטנים ובינוניים.
משרד האוצר ובנק ישראל |555 .
יהודיות103; ( (ב) פעילות עם המגזר העסקי והמגזר השלישי not-for-profit ) לקידום ישרא ל כיעד אטרקטיבי להשקעות; (ג) עבודה מול לשכת המסחר האמריקאית לזיהוי החסמים והמכשולים ליצירת עסקים בישראל, במאמץ לשפר את הסביבה העסקית בארץ; (ד) פעילות ליצירת אפיקי שיתוף פעולה בין משרדי ממשלה נוספים לבין הממשל האמריקאי, דוגמת קידום שיתופי פעולה בין משרדי הבריאות הישראליים והאמריקאיים, וכן בין מיזם ישראל דיגיטלית לבין משרדי הממשל המקבילים בבית הלבן; (ה) ארגון והובלת ביקורים של בכירי משרד האוצר בוושינגטון.
ביוני 2015 סיים הציר הכלכלי את תפקידו, אולם רק ביולי 2017 החליטה הממשלה על מינוי ציר כלכלי חדש104.
הצירהכלכלי בוושינגטון הסביר לנציגי משרד מבקר המדינה כי החשיבות הגדולה בקיומו של ציר כלכלי בכיר בוושינגטון היא יצירת רשת של קשרים עם הממשל, לרבות משרד האוצר האמריקאי, מחלקת המדינה ונציגי הבית הלבן ונגישות לדרגים הגבוהים ביותר בממשל.
הציר הכלכלי הוסיף כי מאז נכנ ס לתפקידו, ונוכח חילופי הממשל בוושינגטון, הצירות הכלכלית מתמקדת בבנייה מחדש של מערכת היחסים עם הממשל.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי היעדרו של ציר כלכלי במשך יותר משנתיים היה עלול לפגוע בשיתוף הפעולה הכלכלי בין ישראל לארצות הברית ובקשר הרציף בין הדר גים המקצועיים במשרדי הממשל בוושינגטון ובישראל, ולגרום לפגיעה משמעותית בכל תחומי הפעילות של הצירות הכלכלית.
בתשובת הציר הכלכלי בוושינגטון מר ערן ניצן למשרד מבקר המדינה מפברואר 2018 צוין, כי "שיתוף הפעולה בין המשלחת הכלכלית בוושינגטון לבין המשלחת הכלכלית בניו יורק בכל התחומים הינו מצוין, וכולל שיתוף של תכניות העבודה, התייעצויות ודיונים שוטפים ותיאום בנוגע לדרישות התקציב".
עוד צוין כי המבנה המאושר של הנציגות על ידי משרד האוצר הכולל שליח ושלושה עובדים מקומיים עונה לדעתו על הצרכים המקצועיים אליהם נדרשת המשלחת.
103 הפדרציות היהודיות הן גופים משפיעים ומ ובילים בקרב הקהילות היהודיות בפזורת ארצות הברית.
הן מנהלות כספים בהיקף של למעלה מ -15 מיליארד דולר ויחד עם הקרנות של המשפחות היהודיות הגדולות בארה"ב עולה הסכום מעל ל-60 מיליארד דולר.
מטרת המשלחת היא לחשוף את המשתתפים לכלכלה הישראלית ולחדשנותה, ולספק להם אפיקי השקעה בה.
104 ראו החלטת ממשלה2873 מ- 21.
"בנושא "אישור מינוי הציר הכלכלי בוושינגטון 556 |דוח שנתי 69א .
נמצא כי אף שהצירות הכלכלית ונציגות משרד האוצר בניו יורק פועלות לחיזוק הקשר עם הקהילה היהודית105 לא קיים בתוכניות העבודה שלהן כל ביטוי לשיתוף פעולה ביניהן, וכן לא קיימת הסתכלות כלל אוצרית כוללת בנושא זה.