HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
30 במהלך השנים, ממ"י נהג לחדש את הסכמי ההרשאה באופן רטרואקטיבי לאחר תום תקופת ההסכם.
החברה לפיתוח חוף אילת נ' מינהל מקרקעי ישראל 32 על פי סעיף11()(א1 ) לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975.
33 /החלטה מס' מח6 מ-6.
משרד התיירות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 כי אף על פי שראה בחפח"א זרוע ביצועית חשובה בשירות העניין התיירותי באזור הדרום הוא הסכים לסגירתה, וזאת משום חילוקי הדעות הקשים שהיו בינה ובין גופים ממשלתיים אחרים, שעיכבו פיתוח פרויקטים בעיר.
עד מועד סיום הביקורת נותרו בעינם חילוקי הדעות בין ממ"י לעירייה ולמשרד התיירות בנוגע לגוף שיפתח את החוף הצפוני בכלל ואת הלגונה המזרחית בפרט לאחר שתפורק החפח"א.
ממ"י פיתוח התיירות באילת 85 .
והעירייה מעוניינים להעביר את פעילותה של החפח"א לידי החברה הכלכלית אילת (הנמצאת בבעלות מלאה של עיריית אילת), ואילו משרד התיירות ואג"ת חתמו על הסכם שלפיו תועבר פעילות החפח"א לחמ"ת.
בהסכם זה גם פורטו התקציבים והמשרות שיוקצו לשם כך.
משרד התיירות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא מקווה שהחלטתה של ועדת השרים לענייני הפרטה להפריט את החפח"א תסייע לקדם את שיווק קרקעות הלגונה.
כמו כן מסר המשרד כי סיכם עם ממ"י שהחמ"ת תתחיל בעבודת התכנון להשמשת מי הלגונה לרחצה, וזאת בכפוף לכמה תנאים ובהם סגירתה של החפח"א.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח החלטת ועדת השרים לפרק את החפח"א, ונוכח הצורך המיָדי להמשיך ולפתח את החוף הצפוני, על גופי הממשלה הנוגעים בדבר להחליט בהקדם מי יהיה הגוף שיוטל עליו לסיים את פיתוחו של החוף הצפוני ולהעניק לו סמכויות מתאימות.
חקיקה מסייעת לפיתוח התיירות בעיר .
חוק אזור סחר חפשי באילת הטבות מס לתושבי אילת והערבה ניתנו החל בשנת 1975 מכוח תקנות מס הכנסה (הנחות ממס על הכנסות של תושבי אילת וישובי הערבה), התשל"ו-1975 .
בשנת1985 , בהסתמך על המלצותיה של ועדה ציבורית (ועדת פלומין), נחקק חוק אזור סחר חפשי באילת (פטורים והנחות ממסים), התשמ"ה-1985 (להלן- חוק אס"ח אילת).
בחוק נקבעו הטבות מס34 בתחומי העיר אילת ובסביבתה: פטורים ממסים עקיפים כמשמעותם בחוק והקלות במס ערך מוסף (להלן - מע"מ), פטור ממס מעסיקים, הטבות במס הכנסה, הטבות למעסיק להפחתת עלויות וכן פטור מאגרות לטיסות בין-לאומיות מנמלי התעופה באילת ובעובדה (פטור זה בוטל ב - 1996 ).
מטרת החוק הייתה להביא לשגשוגו הכלכלי של אזור אילת תוך עידוד הסחר הבין-לאומי, קידום התעשיות ה קלות ופיתוח התיירות והתעסוקה - ובכך לתרום למשק המדינה כולו.
במהלך השנים קוצצו ובוטלו הטבות שונות שניתנו בחוק, ובהן הזיכוי ממס הכנסה ליחיד בשיעור של %10 , שניתן לתושבי העיר עד שבוטל בשנת200335 .
לדעת גורמים בעירייה, ביטול הטבה זו גרם בין היתר לקושי למשוך אל העיר אוכלוסייה איכותית ולמחסור בעובדים במגוון רחב של תחומים, ובהם בענף המלונאות (ראו להלן).
במועד סיום הביקורת עדיין נותרו בחוק הטבות הנוגעות לפטור ממע"מ .
34 הטבת מס היא אחת הדרכים המקובלות בעולם לעידוד השקעה באזור מסוים, והיא נהוגה גם במדינות השכנות - ירדן ומצרים.
35 סעיף37 לחוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004 ), התשס"ג-2003 , ס"ח1892 , 'עמ386, מ- 1.
ולפטור ממס מעסיקים והטבה למעסיק להפחתת עלויות.
רשות המסים אומדת את עלותן של ההטבות הללו למדינה בכ-590 מיליוני ש"ח לשנה 36.
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר2010 ציינה רשות המסים בישראל (להלן - רשות המסים) כי בזיכוי ממס הכנסה ליחיד אין שום תועלת, מכיוון שהעיר מסתמכת על ענף התיירות שבו נזקקים .
36 עוד בנושא ההטבות שבחוק אס"ח אילת לשנת2010 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 60ב (2010 ), בפרק "הפיקוח על החזר מס ערך מוסף לתיירים ועל אזור סחר חופשי אילת", עמ' 237 .
ואילך פיתוח התיירות באילת 87 .
בעיקר לעובדים בלתי מיומנים המשתכרים מתחת לסף המס, וממילא הזיכוי ממס הכנסה אינו מועיל להם.
לטענת רשות המסים, לא הזיכוי ממס הכנסה הוא שימשוך אל העיר אוכלוסייה איכותית.
עמדת משרד האוצר (מינהל הכנסות המדינה ורשות המסים), כפי שעולה מניירות עמדה שהוציא בשנים האחרונות וממכתבים ששלח למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 , היא כי באופןעקרוני יש לפעול להחלת בסיס מס רחב ולצמצם עד כמה שאפשר הטבות מס ייחודיות, וזאת בין היתר מהסיבות האלה: ביטול ההטבות צפוי להגדיל את הכנסות המדינה במאות מיליוני ש"ח בשנה; לא מתקיים דיון ציבורי בנוגע לתועלת שבהטבות, ורובן אינן זוכות לאישור תקופתי, בניגוד לתקציב ההוצאות של הממשלה, שיש לאשרו בכנסת מדי שנה בשנה37 ; הפטורים ממע"מ מונעים מידע רב לגבי עסקות, ומקלות בכך על התחמקות מתשלום מס אמת38 .
טענת רשות המסים בישראל היא כי אף על פי שההטבות במס מילאו במשך שנים תפקיד מסוים בחיזוק העיר, כיום כבר אינן יעילות, ואם החוק טרם השיג את מטרותיו, יש לבחון אמצעים אחרים, ישירים וממוקדים, להשגתן39.
באוגוסט2004 החליטה הממשלה40 , בין היתר: לבטל את הפטורים וההטבות ממע"מ על מכירה של מוצרים ושירותים באזור אילת; לשנות את הזיכוי למעסיקים באילת כך שהזיכוי יינתן על כל עובד בנפרד ולא על שכרם של כל העובדים של אותו מעסיק.
הצעת תיקון זו נכללה בהצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה), התשס"ה-200441 (להלן- הצעת חוק ההסדרים), ועברה בקריאה ראשונה בכנסת בדצמבר 2004 .
אולם במרס2005 אישרה הכנסת לחלק את הצעת חוק ההסדרים, ועל כן כמה סעיפים - ובהם הסעיפים העוסקים בהצעת ביטול הפטור ממע"מ באילת - לא הובאו לקריאה שנייה ושלישית.
בשנים 2009-2004 הוגשו לכנסת כמה הצעות חוק פרטיות42 דומות שעניינן הצעת "חוק אזור סחר חופשי אילת והקמת הרשות לפיתוח אילת" שיחליף את חוק אס"ח אילת.
בהצעות החוק מוצע, בין היתר , להחזיר את ההטבות השונות שקוצצו במרוצת השנים, לרבות הזיכוי ממס ההכנסה שניתן לתושבי אילת.
כמו כן הוצע להקים רשות לפיתוח אילת, ובין שאר תפקידיה יוטל עליה לתאם בין משרדי הממשלה לרשויות ולגופים העוסקים בפיתוח אילת .
הצעת החוק של הח"כ לשעבר (ושר החינוך בהווה) גדעון סער ואחרים עברה בקריאה טרומית ביולי 2007 .
בדיון בהצעת החוק בוועדת הכספים של הכנסת באפריל 2008 החליטה הוועדה לפצל את החוק ולהעביר לקריאה ראשונה תיקון לחוק אס"ח אילת בנושא החזרת הזיכוי .
37 ,משרד האוצרדוח מינהל הכנסות המדינה מס' 57 (2008 '), עמ68-69.
38 "אחת התכליות החשובותשל דיני המס היא גביית מס אמת, היינו שלא יהא מצד אחד כפל מס אך בה בעת מהצד השני שלא יהא גם כפל הטבת מס, אלא אם כן קיים יעד חברתי מוגדר ומובהק העומד בבסיס הטבה זו" (ע"א 1194/03 פקיד שומה חיפה נ' אסתר מנו, תקדין).
39 ,רשות המסים בישראלסיכום שנתי (2004'), עמ 127-131.
40 'החלטה מס2493 מ-15.
"בנושא "תיקון עיוותים וביטול פטורים במיסוי עקיף 41 הצעת חוק143 מ-6.
42 הצעת חוק (להלן גם- ה"ח) אזור סחר חופשי אילת, התשס"ה-2004 (3017/16 ) של ח"כ לשעבר יורי שטרן ז"ל ואח' מדצמבר 2004 , ה"ח אזור סחר חופשי אילת והקמת הרשות לפיתוח אילת, התשס"ז -2007 (2779/17 ) של ח"כ לשעבר (שר החינוך בהווה) גדעון סער ואח' מיולי 2007 , ה"ח אזור סחר חופשי אילת והקמת הרשות לפיתוח אילת, התשס"ז-2007 (2855/17 ) של ח"כ אורי אריאל ואח' מיולי2007 , ה"ח אזור סחר חופשי אילת והקמת הרשות לפיתוח אילת, התשס"ט -2009 (712/18 ) של ח"כ אורי אריאל מאפריל2009 , וה"ח אזור סחר חופשי אילת והקמת הרשות לפיתוח אילת, התשס"ט-2009 (1372/18 ) של ח"כ רוחמה אברהם-בלילא ואח' מיוני 2009.
ממס הכנסה שבוטל בשנת 200343.
ביולי2008 אושרה הצעת החוק בקריאה ראשונה.
במרס 2010 אישרה ועדת השרים לענייני חקיקה להעביר את הדיון בהחלת דין הרציפות44 על הצעת החוק להכרעתה של הממשלה בתוך שבועיים.
43 הצעת חוק אזור סחר חופשי-אילת (פטורים והנחות ממסים) (תיקון מס' 6 ), התשס"ח- 2008 (ה"ח249 מ-21.
) 44 לפי חוק רציפות הדיון בהצעות חוק, התשנ"ג-1993 , ההליך מאפשר לקדם הצעת חוק שאושרה בקריאה ראשונה, אך המשך הליך חקיקתה נעצר עקב התפזרותה של הכנסת.
פיתוח התיירות באילת 89 .
השר גדעון סער לראש הממשלה בבקשה כי יפעל לקיום דיון בממשלה בנושא אילת בכלל והחלת דין הרציפות על הצעת החוק בפרט, וזאת עקב הבעיות שהעיר מתמודדת אִתן, ובהן קיפאון בפיתוח, תחרות אזורית, מסתננים מאפריקה וסכנות אסטרטגיות.
למרות החלטת ועדת השרים לענייני חקיקה, עד מועד סיום הביקורת - לאחר שחלפה שנה כמעט ממועד קבלת החלטה זאת - טרם התקיים בממשלה הדיון בהחלת דין הרציפות על הצעת החוק.
עיריית אילת פועלת בשנים האחרונות כלפי משרד המשפטים, משרד האוצר ומשרד ראש הממשלה בניסיון להשיב לחוק את ההטבה במס ההכנסה לתושבי העיר, שבוטלה כאמור בשנת 2003 , ובניסיון למנוע את המשך קיצוץ ההטבות הקבועות בחוק.
לשם כך שכרה העירייה בשנת 2007 את שירותיה של חברה שהכינה בעבורה חוות דעת כלכלית.
מחּברי חוות הדעת סברו כי הריחוק הגאוגרפי של העיר יוצר חסמי כניסה ניכרים לחברות וליחידים המעוניינים להשקיע ולהשתקע בה, ובכך נוצר בעצם כשל שוק המחייב התערבות ממשלתית שתעודד את התיירות בעיר ותמשוך אליה אוכלוסייה איכותית.
מחברי חוות הדעת סברו כי יש להעדיף מתן הקלות במסים על פני תשלום מענקים ישירים, וציינו כמה סיבות לכך.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, ובהם משרד האוצר ומשרד התיירות, לבצע עבודת מטה שתבחן דרכים לפיתוח התיירות בעיר ובכללן את הצורך ליזום שינויי חקיקה שתסייע להשגת תכלית זו.
זאת - תוך התחשבות בצרכיה המשתנים של העיר ובחשיבות של המשך פיתוחה על רקע הסביבה התחרותית והבעיות האחרות שהיא מתמודדת אתן, תוך מיצוי מירב היתרונות למשק כולו.
משרד התיירות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 כי הוא תומך בביצוע עבודת מטה לבחינת הצורך בייזום שינויי חקיקה בחוק אזור סחר חפשי באילת.
מינהל הכנסות המדינה במשרד האוצר כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 ,כי אם נושא פיתוח התיירות באילת יעלה על סדר היום הממשלתי הוא יבחן את נחיצות השינוי בהטבות המס הניתנות לעיר.
בנובמבר 2010 מסרה רשות המסים למשרד מבקר המדינה כי היא בוחנת אחת לתקופה את יעילותו ויישומו של חוק אס"ח אילת הן לבעלי העסקים בעיר והן לתושביה.
הרשות מקיימת דיונים מעמיקים בנושא - הן דיוני תקציב מחוץ לרשות והן דיונים פנימיים הנוגעים לשינויים בחוק הקיים - וזאת כדי למנוע את העיוותים הכלכליים הקיימים בחוק מצד אחד וכדי לסייע לשגשוגה הכלכלי של העיר מצד אחר.
החוק לעידוד השקעות הון החוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט-1959 (להלן- החוק לעידוד השקעות הון), נועד לעודד יזמה כלכלית והשקעות הון של תושבים מקומיים וזרים בישראל לשם השגת מטרות שנקבעו45 בחוק.
החוק מסדיר, בין היתר, שני מסלולים עיקריים .
45 מטרות החוק שנקבעו הן, בין היתר, פיתוח כושר הייצור של משק המדינה, ניצול יעיל של אוצרותיה ויכולתה הכלכלית, שיפור מאזן התשלומים של המדינה, הקטנת הייבוא והגדלת הייצוא, קליטת עלייה.
למתן הטבות להשקעות במפעלי תיירות (בתי מלון ואטרקציות תיירותיות46 )): (א מסלול מענקים להקמתם או להרחבתם של מפעלי תיירות שהוכרו .
46 ,מיזם תיירותי ייחודי שאינו מתקן תיירותי ללינה, המספק בתמורה פעילויות נופש תרבות או פנאי ומשמש מוקד משיכה תיירותי באזור שבו הוא נמצא.
פיתוח התיירות באילת 91 .
על ידי מינהלת השקעות בתיירות47 כמפעלים מאושרים, וזאת על פי מפתאזורי פיתוח כפי שנקבעו בצו לעידוד השקעות הון (קביעת תחומי אזורים מיוחדים לעניין מפעלי תיירות), התשס"ז-200748 (להלן- הצו האחרון) (ב) מסלול הטבות מס, שהוא מסלול הטבות חלופי למסלול המענקים, והוא אינו מוגבל לאזורים מסוימים בארץ, אף כי יש הבדל בין האזורים בשיעור הטבות המס הניתנות 49 .
המענקים שניתנו במשך השנים למפעלי תיירות בגין השקעה מאושרת הורכבו ממענקי השקעה הניתנים מכוח החוק וממענקי הון הניתנים במסגרת תקציב המדינה (להלן - מענקים מינהליים).
שיעור מענקי השקעה למפעלי תיירות שניתנו מכוח החוק השתנה במשך השנים.
במ ועד סיום הביקורת היה שיעורו 20% מההשקעה המאושרת באזור פיתוח א', 10% מההשקעה המאושרת באזור פיתוח ב' לצורך הקמת בתי מלון, ו-10% מההשקעה המאושרת באזור פיתוח א' לצורך הקמת אטרקציות תיירותיות.
גם שיעור המענקים המינהליים השתנה במשך השנים, ומשנת 2009 לא ניתנים עוד מענקים מינהליים למפעלי תיירות.
בשנים 1985 -2007 שילמה המדינה ליזמים מענקים להקמת מפעלי תיירות באילת בסכום כולל של כ-780 מיליון ש"ח- סכום המענקים הגבוה ביותר שניתן לעיר כלשהי בישראל למטרה זאת.
שיעור המענק הממוצע שניתן למפעלי תיירות בעיר הוא %2750 מההשקעההמאושרת.
בתי מלון: לפי רשימת אזורי הפיתוח המופיעה בצו האחרון, מסוף שנת 2006 יזמים אינם יכולים לקבל מענקי השקעה בגין הקמתם או הרחבתם של בתי מלון באילת ובסביבתה.
רשימת אזורי הפיתוח נקבעה על ידי ועדה בין -משרדית בראשות מנכ"ל משרד התיירות, ובה ישבו גם נציגים ממשרד ראש הממשלה, ממשרד האוצר, מהמשרד לפיתוח הנגב והגליל וממשרד המשפטים.
עמדת משרד התיירות בעת קביעת הרשימה - נוכח ההמלצות שבדוח חברת הייעוץ51 - הייתה כי אין צורך לבנות עוד חדרי מלון בעיר במהלך תחולת הצו (דהיינו עד סוף שנת 2011 ).
יצוין כי עמדה זו של משרד התיירות סותרת את עמדתו משנת 2005 , אז העריך כי תידרש תוספת חדרי מלון בעיר בטווח של חמש שנים (עד שנת 2010 .
) המדינה תומכת בבניית בתי מלון ברחבי הארץ באמצעות מתן הטבות ממשלתיות ליזמים.
בחודשים האחרונים מחפשים המשרדים נוסחה שתאפשר להעניק סיוע לבניית בתי מלון בקרקעות שישווקו סביב הלגונה, וזאת באמצעות מתן הטבות ליזמים ברוח החוק לעידוד השקעות הון.
אג"ת מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי ההחלטה על האזורים הנכללים במפת העדיפות הלאומית היא שאלה של סדרי עדיפות לאומית וכי ידוע לו שיש צורך להגדיל את מספר חדרי המלון בעיר, והדבר מטופל במסגרת קידום הלגונה המזרחית.
משרד התיירות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 כי בין משרד התיירות למשרד האוצר מתקיימים דיונים במטרה לכלול את העיר ברשימת אזורי הפיתוח לצורך הקמת בתי מלון, אולם טרם הושגה הסכמה בנושא.
47 המינהלה הופרדה ממינהלת מרכז ההש קעות למפעלים תעשייתיים ותיירותיים שפעלה במשרד התמ"ת, והיא פועלת במשרד התיירות מ-1.
48 הצו מתחדש אחת לחמש שנים בערך.
הצו האחרון התקבל ב-14.
49 'עוד בנושא החוק ראו בכרך זה בדוח "מרכז ההשקעות", עמ1247.
50 על פי נתוני מרכז ההשקעות מחודש אוגוסט 2010.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הערכותיהם של משרד התיירות ומשרד האוצר בנוגע לתוספת החדרים הדרושה לעיר, ונוכח החלטותיה של הוועדה המשותפת לשיווק קרקעות לבניית בתי מלון חדשים על מגרשים באזור הלגונה המזרחית, על משרד התיירות ומשרד האוצר לשקול מחדש את הצורך בהכללתה של העיר ברשימת אזורי הפיתוח ולבחון את הצורך ליזום הצעה לתיקון הצו.
פיתוח התיירות באילת 93 .
:אטרקציות תיירותיות אטרקציות הן מוצר תיירותי משלים לבתי מלון, זאת משום שהן מוקדי משיכה המסייעים לפיתוחם של אזורי תיירות.
הוראות החוק לעידוד השקעות הון מאפשרות להכיר באטרקציות תיירותיות באזורי פיתוח כבמפעלים מאושרים לצורך קבלת המענקים, ובצו האחרון נכללו אילת וסביבתה ברשימת אזורי הפיתוח לצורך הקמתן52 , אולם משרד האוצר לא אישר תקציב למסלול זה.
לפיכך דוחה משרד התיירות על הסף בקשות של יזמים לקבל מענקים כדי להקים אטרקציות או להרחיבן בהתאם לחוק, והבקשות הללו כלל אינן עולות לדיון במינהלת מרכז ההשקעות.
דוח חברת הייעוץ (בנספח לדוח העוסק באילת) מצביע על מחסור באטרקציות תיירותיות בעיר.
לעמדה זו שותפים גם גורמים במשרד התיירות.
בעשור האחרון הוקמו בעיר מעט אטרקציות, ונעשה ניסיון להקים בפאתיה מיזם תיירותי גדול ("פרויקט אקווריה").
ב פרויקט תוכננו אטרקציות ומתקנים בפארקים נושאיים, בידור ומסחר, מגרשי גולף, מרכז כנסים ואמפיתאטרון.
בשל כמה וכמה בעיות שעליהן עמד גם מבקר המדינה53 .
לא יצא פרויקט זה לפועל לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהחוק מאפשר לתת מענקים לשם הקמתן והרחבתן של אטרקציות תיירותיות באזורי הפיתוח שנקבעו בצו, על משרד האוצר ומשרד התיירות לפעול ליישום החוק באמצעות תקצובו.
אג"ת מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בימים אלה הוא בוחן את המדיניות בנושא התמיכה באטרקציות תיירותיות בארץ לשנים הקרובות.
ייזום וקידום תכניות לפיתוח התיירות בעיר .
תכנית לקידום הפריפריה באוגוסט 2008 אימצה הממשלה תכנית למתן עדיפות לאומית לפריפריה וקיבלה כמה וכמה החלטות אופרטיביות54 הנוגעות לקידום אזור הפריפריה בכמה תחומים כגון חינוך, תעשייה, תעסוקה ותשתיות, ובכללן תשתיות תיירות.
אף על פי שאילת היא עיר פריפריאלית, ההחלטות שהתקבלו אינן נותנות מענה לצרכיה.
לפיכך סמוך לקבלת ההחלטות כאמור יזם אג"ת, במסגרת התכנית לעידוד הפריפריה, הכנת תכנית פעולה מקיפה וארוכת טווח לפיתוח העיר.
לשם כך הוחלט להקים צוות לפיתוח אילת שיכלול את הממונה על אג"ת, ראש עיריית אילת, מנכ"ל משרד התיירות ומנכ"לים של משרדי ממשלה הנוגעים לעניין.
אחת ממטרות התכנית הייתה למצוא לעיר עוד עוגנים כלכליים שיקטינו את התלות בתעשיית התיירות.
לצורך קידום התכנית הוגדרו שלבי העבודה של הצוות משלב איסוף המידע ועד שלב הטמעת התכניות המפורטות.
52 בסעיף2()(ג1 ) לצו נכתב כי הכללתה של העיר אילת בצו נובעת מה"צורך לגוון ולהעשיר את היצע הפעילויות של התייר באזור העיר אילת, ולהבטיח את הפוטנציאל התיירותי שלה כמוקד משיכה לתיירים, בר -תחרות למוקדים סמוכים במדינות השכנות".
53 ,ראו מבקר המדינהדוח ביקורת על פרויקט אקווריה (2008.
) 54 'החלטות מס 3960 -3976 מ- 24.
בנובמבר 2008 , בשלב הראשון לעבודתהצוות, ניתחה חברת ייעוץ כלכלי חיצונית בעבור אג"ת מגוון נתונים הנוגעים לעיר.
המסקנה שעלתה מן הניתוח הייתה כי יש למקד את מאמצי הפיתוח והעשייה בתחומים השונים סביב העוגן המרכזי של העיר, התיירות, ולבחון את המרכיבים פיתוח התיירות באילת 95 .
שיאפשרו לה להצליח בתחרות האזורית בתחום זה.
כמו כן המליצה החברה בפני הצוות לבחון ולזהות עוד עוגן כלכלי שיתמוך בתיירות.
על סמך עבודה זו היה אמור הצוות לפיתוח העיר לגבש את התכנית הכוללת לעיר.
בתחילת שנת 2009 החליט אג"ת כי בד בבד עם גיבוש התכנית הכוללת לעיר תגובש בתוך שלושה חודשים גם תכנית לשדרוג תשתיות תיירות קיימות.
במרס 2009 נקבעו התחומים שבהם יעסוק הצוות במסגרת גיבוש התכנית הכוללת, ובהם תשתיות, תיירות, חוק אס"ח אילת והקמת רשות לפיתוח אילת.
למרות תכנית הפעולה הכוללת לעיר שיזם אג"ת כחלק מהתכנית לעידוד הפריפריה כבר בסוף שנת 2008 , עד מועד סיום הביקורת - כשנתיים לאחר המועד האמור - לא קיים הצוות לפיתוח אילת דיונים ולא גיבש תכנית פעולה לעיר.
לפיכך נותרה העיר ללא מענה וללא תכנית פיתוח ארוכת טווח.
השקעות משרד התיירות והתכנית למיצוב אילת כעיר תיירות בעשור האחרון קודמו בוועדת ההשקעות במינהל תכנון, פיתוח והשקעות במשרד התיירות (להלן - ועדת ההשקעות) כמה פרויקטים להקמת תשתיות תיירות ציבוריות בעיר, שימומנו מתקציב הפיתוח של המשרד.
בכמה מקרים שעליהם הוסכם עם משרד האוצר יקצה אג"ת תקציב נוסף על זה של משרד התיירות, ולפי הסכום הממשלתי הכולל ייקבע סכום המימון התואם ( ng atchiM)55 של עיריית אילת.
במאי 2009 דירגה ועדת ההשקעות רשימת פרויקטים תשתיתיים בתחום התיירות לשנים 2009 -2013 בתקציב כולל של כ-107 .
מיליון ש"ח ואישרה אותם בפרויקטים שאושרו: סלילת שביל אופניים, הקמת מדרחוב ופיתוח פארק צפרות.
בדצמבר 2009 נחתם הסכם בין אג"ת למשרד התיירות להקצאת תקציב של 60 ( מיליון ש"ח35 ,מיליון ש"ח מאג"ת15 מיליון ש"ח ממשרד התיירות ו-10 מיליון ש"ח מעיריית אילת) לתכנונם ולביצועם של הפרויקטים שדורגו במקומות הגבוהים ביותר.
ביולי 2009 , בשל הירידה המתמשכת בתיירות הנכנסת והחשש מאיבוד כושר התחרות של העיר מול המתחרות האזוריות, שכר משרד התיירות, בשיתוף עם עיריית אילת והתאחדות המלונות בעיר, את שירותיה של חברה חיצונית.
החברה התבקשה לבצע עבודה בנושא המיצוב התיירותי של העיר ואפיון המוצר התיירותי שלה בהווה ובעתיד (להלן - תכנית המיצוב).
לתכנית הוגדרו שלושה שלבי עבודה: 1 ;.
לימוד, מחקר, איסוף מידע וניתוח2 ;.
פיתוח אסטרטגיית המיצוב3 .
בניית מתווה והמלצות ליישום האסטרטגיה בשטח.
לבניית התכנית הוקצו כשישה חודשים, אך רק באוגוסט 2010 ,, כעבור יותר משנה מתחילת בניית התכנית הגישה החברה מסקנות סופיות ותכנית עבודה מומלצת למינהל השיווק במשרד התיירות.
הביקורת העלתה שוועדת ההשקעות החליטה לתקצב את כל הפרויקטים שברשימה במלוא התקציב הרב -שנתי, בלי שהמתינה למסקנות הצפויות של תכנית המיצוב.
היעדר התיאום עלול להוביל לניצול לא יעיל של התקציב הרב-שנתי .
55 שיטה למימון פרויקטים שלפיה נקבע השיעור של חלוקת המימון בין משרדי הממשלה ובין הרשות המקומית.
עוד בנושא זה ראו מבקר המדינה, דוחות על הביק ורת בשלטון המקומי לשנת 2009, בפרק "אתרי תיירות בתחומי השיפוט של הרשויות המקומיות", עמ' 221 .
ואילך 96 דוח שנתי61ב .
שהוקצה לפרויקטים תיירותיים לעיר אילת בש נים הקרובות, ועבודת החברה החיצונית עלולה להפוך מיותרת.
משרד התיירות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 כי כי עבודת החברה נבחנת במשרד התיירות, והוא יגביר את פעילותו בעיר בשנים 2011 -2012 .
כמו כן, ציין המשרד כי הוא פיתוח התיירות באילת 97 .
בודק מדי פעם בפעם את הפרויקטים המבוצעים ביחס לסביבה המשתנה, ובימים אלה הוא מנהל עם עיריית אילת מערך משותף שבו ייבחן גם מיצובה של העיר על רקע התחרות האזורית.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאחר עיון בהמלצות החברה החיצונית, על משרד התיירות לוודא כי רשימת הפרויקטים הרב -שנתית שאושרה בוועדת ההשקעות (ש כמה מהם כבר בשלבי ביצוע שונים) תותאם להמלצות החברה החיצונית, כפי שיאומצו בחלקן או במלואן - על ידי משרד התיירות.
ממשלת ישראל מקדמת תכניות לפיתוח תשתיות תחבורה לעיר וממנה, תשתיות שיש בהן כדי לתרום להגדלת הנגישות של העיר לתיירים.
משרד התחבורה , באמצעות החברה הלאומית לדרכים, עוסק בשדרוג כביש הערבה על ידי הרחבת קטעי הכביש והפיכתם לדו-מסלוליים ודו -נתיביים בעלות שנתית של כ -125 מיליון ש"ח.
משרד התחבורה ציין בתגובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 כי הקטע הראשון, קטע צמוד לאילת שאורכו כ-12 ק"מ, הוכפל והפך דו-מסלולי, ועוד קטע יבוצע בקרוב.
כמו כן מתוכנן על כביש הערבה מחלף שיחבר אותו לנמל התעופה המתוכנן בתמנע (ראו להלן).
כחלק מתכנית "נתיבי ישראל"56 החליטה הממשלה לתכנן תכנון מפורט את מסילת הערבה, מסילה שתשמש רכבות נוסעים ומטען והיא עתידה לחבר את אילת לרשת המסילות הקיימת בנגב.
על פי ההנחיות שבהחלטת הממשלה ייבחנו חלופות לתוואים שונים של המסילה המתוכננת, וזאת כדי שזמן הנסיעה ברכבת מתל-אביב לאילת לא יעלה על שעתיים וחצי.
עוד החליטה הממשלה כי עבודת המטה בנוגע לתוואי תסתיים בסוף שנת 2010 , וההמלצות יעסקו באופן השימ וש ברכבות (נוסעים ומטען), בעלויות ההקמה וההפעלה ובמשך הנסיעה.
משרד ראש הממשלה מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2010 כי ועדת השרים לעניין נתיבי ישראל, שתתכנס בשבוע הראשון של חודש ינואר 2011 , צפויה לקבל הכרעה בנושא.
כמו כן ציין המשרד בתשובתו כי מדיווחי מנכ"ל משרד התחבורה בוועדת ההיגוי "נתיבי ישראל" עולה כי תכנון תוואי הרכבת לאילת מתבצע על פי התכנית וללא עיכובים.
משרד התחבורה הוסיף בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי חיבור אילת לרשת המסילתית יתרום רבות לחיזוק העיר והנמל ויעלה את פוטנציאל התיירות שלה.
56 'תכנית תחבורתית לפיתוח הנגב והגליל שאושרה בהחלטת ממשלה מס1421 מ- 24.
התכנית כוללת הקמת שדרת תשתית תחבורתית יבשתית (מסילות רכבת וכבישים) מצפונה של ישראל לדרומה, וזאת כדי לאכלס ולפתח את הנגב ואת הגליל.
תמ"א 13 ביוני2005 אושרה תכנית מתאר ארצית, חלקית, לחופים ולמימי חופין57 (להלן- תמ"א 13 ).
התכנית נועדה "לתכנן את רצועת החוף של מפרץ אילת, תוך מתן דגש לשימור תכונותיהם הטבעיות והייחודיות לטובת כלל הציבור בשילוב עם צורכיהם של תושבי ומבקרי העיר אילת".
57 מס' ת/מ/א13 חוף מפרץ אילת, אושרה ב-5.
05 'על פי החלטת ממשלה מס3688.
פיתוח התיירות באילת 99 .
התכנית קובעת י יעודי קרקע לשטחי החוף ולסביבתו והנחיות להכנת תכניות מתאר מקומיות מפורטות אגב עמידה על כמה עקרונות, ובהם: הגדלת היקף הקרקע לרחצה ולנופש, ייעוד מבוקר של קרקע לתיירות והקצאה יעילה של קרקע לפעילויות נמליות תוך הצמדת תשתיות.
מכיוון שהחוף הצפוני (למעט אזור הלגונה המזרחית) מפותח ברובו, הרי שמבחינת הפיתוח נועדה תמ"א 13 בעיקר להסדיר את סוגיית הפיתוח העתידי של אזור החוף הדרומי ושל מתחם נמל התעופה הסמוך לחוף, העתיד להתפנות מן העיר.
החוף הדרומי אורכו של החוף הדרומי הוא כ-8.
5 ק"מ (כ-75% ,)מאורך רצועת החוף באילת ואולם רובו אינו מפותח ונעשה בו שימוש רב למטרות שאינן תיירותיות.
מרצועת החוף הדרומי משמשים לנמלי ים בשנת 2008 קבעה ועדת נמל אילת (להלן - ועדת חיות) 58 : "רצועת החוף המוקדשת למלונות באילת היא מוגבלת ומטבע הדברים המעורבים בענף התיירות רואים בשטח החוף הארוך התפוס ]'חברה א[כיום על ידי חיל הים, הנמל האזרחי ו כשטח שאת חלקו לפחות, ניתן יהיה לנצל לפיתוח תשתיות התיירות בעיר.
יש בהחלט מקום לנסות ולאתר לאורך החוף שטחים אשר יוכלו לסייע לפיתוח ענף התיירות.
" נמל אילת (נמל אזרחי) הנמל האזרחי באילת מופעל על ידי חברת נמל אילת בע"מ, שהיא חברה ממשלתית בבעלות מלאה של מדינת ישראל.
פעילות הנמל מבוססת בעיקר על ייבוא כלי רכב מהמזרח הרחוק, על ייצוא פוספטים ועל פעילות מזערית של תנועת מכולות.
הנמל משתרע על רצועת חוף באורך של כקילומטר וחצי, ובחלקו המערבי יש שטחי עורף נרחבים המשמשים בעיקר לאכסון כלי הרכב המיובאים עד שישונעו צפונה.
בתמ"א 13 נקבע ייעוד השטח הנמלי לשטח כמעט זהה בגודלו לשטח התפעולי כיום, ואולם בתחום זה נקבעו עוד שני ייעודים: נמל מיוחד לחיל הים, העתיד להיבנות על ידי ייבוש חלק מהים, במקומו של הנמל הצבאי הקיים; ועתודה לשטח עירוני/תיירותי59 .
בשנת1992 קיבלה הממשלה החלטה כי נמל אילת הוא נכס לאומי אסטרטגי ומפעל חיוני לעיר אילת, ולמדינה יש אינטרס לאומי לשמור על כשירותו ועל היקף סחר החוץ העובר דרכו60 .
בשני דיונים שקיימה ועדת הכלכלה של הכנסת בשנת 2007 חזרה הוועדה על קביעה זו.
בשנת2008 קבעה ועדת חיות כי "קיומו של נמל פעיל באילת, למרות האילוצים הגיאוגרפיים, הפוליטיים והתפעוליים בו הוא פועל, הוא בעל חשיבות אסטרטגית שאין ישראל יכולה לוותר עליו כשער דרומי למדינה.
לפיכך ראוי כי הממשלה תראה בנמל צורך אסטרטגי, יפותחו האמצעים היבשתיים ויימשך הפיתוח הנמלי לקיום הנמל".
משרד האוצר, שנציגיו לא היו שותפים בוועדה ולא הופיעו בפניה, התנגד למסקנות הדוח.
58 ועדה שמונתה בשנת2007 על ידי מנכ"ל משרד התחבורה דאז מר גדעון סיטרמן כדי לבחון את ההיבטים התפעוליים של נמל אילת.
הוועדה פרסמה את מסקנותיה בינואר 2008 .
, והן אומצו על ידי משרד התחבורה 59 .
בשטח הנמצא ממערב לכביש הערבה ומשמש את נמל אילת 60 'החלטה מס2717 מ-12.
מספטמבר 2008 נטען כי אם לנמל אילת אין עתיד כנמל מסחרי לפריקת מכולות כפי שעולה מנתוני הוועדה, יש לפעול כבר כעת לצמצומו פיתוח התיירות באילת 101 .
ולהסטת חלק משטחו לפעילויות חדשות שישפרו את כלכלת העיר.
עוד נכתב באותו נייר עמדה כי תפיסת שטח חוף יקר בשביל היקף נמוך של מכולות נראית לא נכונה להתפתחותה של העיר.
עד שנת2005 היו נכסי הנמלים של מדינת ישראל, לרבות אלה של נמל אילת, בבעלות רשות הנמלים.
בשנת 2004 נחקק חוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד-2004 , במסגרת הרפורמה בנמלים61 .
בחוק בוטלה רשות הנמלים, ונכסי הנמלים הועברו למדינה.
כמו כן הוקמו רשות הספנות והנמלים, חנ"י ושלוש חברות נמל ובהן חברת נמל אילת בע"מ.
על פי החוק יוחכרו המקרקעין היבשתיים של הנמלים לחנ"י, וזו תעמידם ל שימוש חברת נמל אילת בע"מ ותאגידים מורשים62 .
אחרים הפועלים בשטחו את המקרקעין תמורת דמי שימוש החוק קובע כי השרים, בהתייעצות עם מנהל ממ"י ועם חנ"י, יקבעו בצו את רשימת המקרקעין שיוחכרו לחנ"י; לחלופין תיקבע בצו רשימה של מקרקעין שלא יוחכרו לחנ"י.
בשנת 2005 הגישה חברה לתכנון כלכלי שממ"י רכש את שירותיה טיוטה של חוות דעת בנוגע למקרקעין שמוצע להקצות לחנ"י בתחומי נמל אילת.
בפברואר 2006 , כשנה לאחר מועד תחולת החוק, נקבעה בצו רשות הספנות והנמלים (מקרקעין שלא יהוו מקרקעין מועברים), התשס"ו-2006 , רשימה של מקרקעין בעיר אילת שלא יועברו לחנ"י.
יצוין כי מדובר רק במבנים ובדירות שאינם חלק משטחי הנמל.
חברת נמל אילת בע"מ ציינה בתגובתה למשרד מבקר המדינה כי על הנמל לפתח יכולת תחרות בשוק הספנות העולמי.
לשם כך עליו לפתח עורף לוגיסטי נרחב, לקנות ציוד מתקדם ולבנות רציפים מתאימים, ולפיכך אין אפשרות לצמצם את שטחו.
כמו כן ציינה החברה כי היא נערכת לקליטת כ-50 אניות לנופש ("קרוז") בשנת2011 , והן עתידות להשפיע במידה ניכרת על היקף התיירות הנכנסת לעיר.
הביקורת העלתה כי ממ"י הציג באיחור רב (כחודש לפני תום המועד) עמדה רשמית לגריעת שטחים מאלו שיחכיר לחנ"י ויועברו לשימושו של הנמל.