HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מאחר שמדובר בצרכים קהילתיים, שהמשרד הכיר בהם בעבר ולכן נאות להשכיר את הדירות לשימוש הישיבה, ראוי היה שיפעל באופן שיטתי ויבוא בדברים עם הישיבה ועם המועצה המקומית כדי לקבוע תכנית סדורה לפינוי הדירות ולהשבתן למאגר הדיור הציבורי מ תוך מגמה שיאותר פתרון גם לצורכי הישיבה.
המשרד ועמידר שנתקלו בהתנגדותן של הישיבה ושל המועצה המקומית לפנות את הדירות בחרו להפסיק את המשך הטיפול בעניין השבת הדירות.
החלטת המשרד מיולי 2012 שלא להאריך את חוזה השכירות היא בגדר הצהרת כוונות שיש לגבותה בפעולות מתא ימות.
האחריות לנקיטת הפעולות מוטלת בראש וראשונה על המשרד, כגוף המופקד על מלאי הדירות שבבעלות המדינה, ועליו לוודא שייעשה בהן השימוש לו יועדו.
על כן, על המשרד ועל עמידר לבוא בדברים עם המועצה המקומית ועם הישיבה במטרה לפנות את הדירות ולמצוא פתרון הולם לצורכי הקהילה שלא יבוא על חשבון זכאי הדיור הציבורי.
דירות המושכרות לגורמים התומכים בקהילה .
דירות המושכרות לסטודנטים מתוך כל הדירות המושכרות לגופים ציבוריים ולעמותות, 803 (%35 ) דירות 44 משמשות לצורכי חינוך.
685 מתוך803 הדירות משמשות למגורי לומדים במגזרים השונים, כולם אינם מוגדרים כזכאי דיור ציבורי.
יתר הדירות משמשות כיתות לימוד, גני ילדים וכד'.
44 204 ( דירות25% ;) משמשות למגורי סטודנטים הלומדים במוסדות אקדמיים 184 (23% )- ;למגורי תלמידי ישיבות הסדר192 ( דירות24% )- למגורי תלמידי תיכונים, ישיבות תיכוניות ואולפנות; 68 (8% )- ;למגורי תלמידי פנימיות לילדים 37 (5% )- ;למגורי אברכים בישיבות 46 (6% ) 342 דוח שנתי64א .
הביקורת העלתה כי האופן שהמשרד פועל לפיו להקצאת דירות ללומדים, לפחות לבגירים שבהם, מביא לידי חוסר שוויון וליחס שונה בין המגזרים.
חלק מהדירות מושכרות ללומדים בתמורה לתרומתם לקה ילה, למשל סטודנטים, ואילו אחרים, כמו תלמידי ישיבות לסוגיהם, מקבלים את הדירות בלי שיידרשו לתרומה כלשהי לקהילה.
114 דירות המשמשות למגורי סטודנטים הוקצו לייעוד זה מתוקף החלטת הממשלה מיולי 200845 העוסקת בהקצאת דירות באזורי הנגב והגליל לסטודנטים תורמים לקהילה.
ע ל פי ההחלטה ישכיר המשרד דירות דיור ציבורי בנגב ובגליל (ביישובים שבהם עודף היצע של דירות) לסטודנטים שיתחייבו לעסוק בפעילות קהילתית.
המוסדות השוכרים את הדירות בעבור הסטודנטים הם המכללה האקדמית תל חי, אוניברסיטת אריאל בשומרון ועיריית עכו המשכירה את הדירות לסטודנטים הלומדים במכלל ה האקדמית גליל מערבי ומכללת ארז.
שכר הדירה בעבור הדירות ה וא תעריף שד"ח , על פי החלטת הממשלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי להחיל את העקרונות שנקבעו בהחלט ת הממשלה האמורה באופן אחיד ושוויוני על כל האוכלוסיות, הנוגעים להקצאת דירות בשיכון הציבורי למגורי סטודנטים בתמורה להתחייבותם לפעילות התנדבותית בקהילה.
לכן, ראוי שהמשרד ישלב בכלליו את החובה שסטודנטים ותלמידים בג ירים אחרים, בכל המגזרים (כמו בישיבות וכוללים) , יתרמו אף הם לקהילה בתמורה לקבלת ההטבה הגלומה בקבלת דירה בשכר דירה הנמוך משכר הדירה הרי אלי.
דירות המושכרות לגרעיני התיישבות התורמים לקהילה על פי סעיף 2.
2 לנוהל משנת 2003 ניתן להשכיר דירות דיור ציבורי לגרעיני בוגרים התומכים בקהילה, וזאת לצורך השתלבותם במרקם החיים בשכונה או בעיר ולקיחת חלק פעיל ביחד עם התושבים ועם הגורמים המקצועיים בתהליכי ה שיקום של המקום.
מעבר לתנאים ולכללים האחרים להקצאת דירות לגורמים אלו, נקבע תנאי נוסף בנוהל ולפיו השוכרים מתחייבים לתרום לקהילה המקומית.
הנוהל משנת 2012 מרחיב וקובע כי ניתן להקצות דירות לגורמים התומכים בקהילה גם מתוקף החלטת ממשלה מאוגוסט 201046 .
בנושא הנוהל משנת 2012 עדכן את התנאים להקצאת דירות לגרעיני התיישבות התומכים בקהילה והוא הותאם גם להחלטת הממשלה מאוגוסט 2010 ; בין היתר נקבע בו כי ההחלטה תקפה רק ביישובים שבהם נרשם עודף היצע של דירות שחברות האכלוס מנהלות; תינתן העדפה לזכאים ויובא בחשבון הביקוש העתידי לדיור זה.
הדירות שיוצעו להקצאה יהיו אך ורק דירות שאינן דרושות לאכלוס זכאים ושהוצעו קודם לשכירות ולמכירה לזכאים או שתינתן עדיפות למכירתן לזכאים; הוגדרה מכסה מחייבת של חמש שעות שבועיות שיוקדשו להתנדבות בקהילה.
כמו כן, נקבע כי למשרד שמורה הזכות לפנות את השוכר בתום כל שנה.
יתר הדירות משמשות את הרשויות המקומיות לצורכי מערכת החינוך המקומית.
משרד הבינוי והשיכון 343 .
שם הדוח: שם הדוח: דירות דיור ציבורי שהושכרו שלא לזכאי דיור ציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 ימנע, ככל שיהיה שינוי בביקושים, היווצרות תור של זכאים הממתינים לפתרון דיור בעוד הדירות מושכרות לחברי גרעיני התיישבות.
השכרת דירות לקיבוץ ראשית - קיבוץ עירוני בירושלים 122 מתוך 2,308 הדירות המושכרות שלא לזכאים מושכרות לקיבוצים עירוניים47 התומכים בקהילה; 110 מהן מושכרות לשני קיבוצים עירוניים בירושלים 48 .
נוסף על עיסוקיהם האחרים, חברי הקיבוץ עוסקים בפעילות קהילתית.
חברי הקיבוץ זכו להתגורר בדירות דיור ציבורי בשל תרומתם לקהילה והיותם חסרי דירה ולא בגלל מצבם הסוציו -אקונומי.
48 מהדירות מושכרות לקי בוץ ראשית49 הפועל בשכונת קריית מנחם, ו-62 דירות50 מושכרות לקיבוץ בית ישראל הפועל בשכונת גילה.
עמידר ופרזות מנהלות את כל הדירות.
בדוח שנתי 53ב51 התייחס מבקר המדינה, בין היתר, לסוגייתניהולה של פרזות את הדירות המושכרות לקיבוץ בשכונת קריית מנחם, קיבוץ ראשית (להלן - הקיבוץ).
בדוח נקבע כי הקצאת הדירות לא נעשתה על פי נוהל המשרד שעניינו "הקצאת דירות בשכירות בשיכון הציבורי".
משרד מבקר המדינה העיר בדוח האמור כי " אם המשרד סבור שיש מטרות ציבוריות ראויות המצדיקות להקצות דירות בתנאי שכירות סוציאלית, עליו לקבוע קריטריונים מ תאימים לכך, בכללם הקריטריונים שעל פיהם ייבחן הגוף שבאמצעותו יוקצו הדירות, ולשלבם בנוהל האמור".
הביקורת הנוכחית בחנה את סוגיית הקצאת הדירות לקיבוץ וכן היבטים אחדים הנוגעים לכך.
להלן הממצאים: קיבוץ ראשית נוסד בסוף שנות השבעים של המאה העשרים ופעל תחילה בשכונת הבוכרים בירושלים.
בשנת 1984 נרשם הקיבוץ כאגודה שיתופית.
ייעודו העיקרי כפי שהגדיר52 בעצמו הוא "פעילות ציונית סוציאליסטית חלוצית, בתחומי חברה ותרבות, תוך שימת דגש על תרבות חיים יהודית".
משנות התשעים של המאה העשרים הקיבוץ שוכן בשכונת קריית מנחם בירושלים, וחבריו מתגוררים בדירות דיור ציבורי שהמשרד משכיר לו.
דירות הקיבוץ מאכלסות חלק מעשרה מבנים בני שמונה קומות כל אחד שנבנו בסוף שנות השישים של המאה העשרים.
בכל מבנה 12 עד48 דירות שגודלן בין37 ל- 66 מ"ר.
הגישה למבנים אלו היא באמצעות גשר המתחבר לאמצע המבנה - ארבע קומות מעל הגשר וארבע מתחתיו.
בסוף שנות השמונים של המאה העשרים התאפיין המתחם שהקיבוץ שוכן בו באוכלוסיי ה במעמד סוציו -אקונומי נמוך ובדימוי חברתי שלילי.
מצבן הפיזי של הדירות ותחזוקתן היו ירודים - סטנדרט בנייה נמוך, בעיות רטיבות, חדרי מדרגות מוזנחים והרוסים - וגם הסביבה .
47 על פי סעיף2(1 ( ))(ג) לתקנות האגודות השיתופיות (סוגי אגודותתיקון), התשס"ו - 2005 , קיבוץ עירוני הוא "אגודה שיתופית הפועלת לתרומה ומעורבות חברתית בחברה הישראלית, המאורגנת על עקרונות של עבודה עצמית ושל שיתוף בהכנסות, בצריכה ובחינוך על בסיס עקרונות של שוויון בין החברים".
48 בירוחם קיים גרעין נוסף העונה להגדרת המשרד ושוכר 12 .
דירות 49 במועד סיום הביקורת16 .
מהדירות הושכרו באופן ישיר לחברי הקיבוץ 50 במועד סיום הביקורת4 .
מהדירות הושכרו באופן ישיר לחברי הקיבוץ 51 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 53 ב( 2003 ), בפרק "פרזות חברה ממשלתית עירונית לשיכון ירושלים בע"מ", עמ' 429.
88 ששלח הקיבוץ לחברי מועצת המנהלים של פרזות המנהלת חלק מהנכסים המושכרים לקיבוץ.
רוב הדירות היו קטנות והביקוש היה נמוך, בייחוד לאלה המצויות "מתחת לגשר".
לנוכח מצבן הירוד התקשה המשרד למסור דירות אלו לזכאי דיור ציבורי מכיוון שהם סירבו להתגורר בתנאים כאלה, ורובן נותרו ריקות.
בשנת 1989 הגיש הקיבוץ בקשה למשרד למציא ת מקום אכלוס לחבריו.
הבקשה כללה דרישה לשלושים דירות לצורך מגורי החברים וכן התחייבות מצד המשרד להעמיד לרשות הקיבוץ דירות נוספות בעבור כל חבר חדש שיצטרף.
כבר באותה שנה מינה המשרד מנהל פרויקט לטיפול במתחם שיחווה דעתו על הדרכים לשיקום המתחם.
על פי המלצותיו של אנשי [ מנהל הפרויקט "שילובים של משפחות אלה בין דיירי המתחם יתרום רבות לחיי הקהילה והחברה ויהווה גרעין טוב לפעילות ]הקיבוץ חברתית וקהילתית במסגרת שלוחת המתנ"ס".
בעקבות ההמלצה החליט המשרד להקצות לקיבוץ 20 דירות מתוך אלו שהתפנו- 16 המצויות מתחת לגשר וששופצובידי המשרד ו -4 .
מעל הגשר שאותן הקצה באופן זמני עד פינוין של דירות נוספות מתחת לגשר שכר הדירה בעבור הדירות: בשנים 1990 -1993 חתמו חברות האכלוס עמידר ופרזות על חוזי שכירות עם הקיבוץ לאכלוס 18 משפחות ו -4 רווקים, יתר החוזים נחתמו בשנים שלאחר מכן.
בהחלטת ועדת מ חירים53 מאפריל 1994 נקבע כי שכר הדירה בעבור הדירות שהושכרו לקיבוץ עד אותו מועד (26 דירות) יהיה שכר דירה סוציאלי.
בעבור דירות שיושכרו לו לאחר מכן יידרש הקיבוץ לשלם תעריף שד"ח בהנחה של 30% ,(הנחה בעבור תחזוקה עצמית שבוטלה בשנת 2003 ).
על פי החלטה זו, שכר הדירה המשולם בעבור הדירות נמוך מאוד ביחס למחירי שוק השכירות.
שכר הדירה הסוציאלי בעבור הדירות שהושכרו לקיבוץ עד 1994 היה במועד סיום הביקורת כ-800 ש"ח לחודש לדירה.
בעבור יתר הדירות ( 22 )דירות שולם תעריף שד"ח בסך כ- 1,500 ש"ח לחודש לדירה.
נכון למועד סיום הביקורת הת גוררו רק 10 משפחות חברות קיבוץ ב-16 מתוך26 מהדירות שהקיבוץ משלם בעבורן שכר דירה סוציאלי, וב -10 הדירות האחרות גרים גורמים פרטיים שאינם חברי קיבוץ או מועמדים לחברות בו, המכונים "פעילים חברתיים".
למרות החלטת ועדת המחירים סירב הקיבוץ לשלם את שכר הדירה שנקבע והמשיך לשלם שכר דירה סוציאלי בעבור כל 48 הדירות שהוא שוכר.
בשנת 2007 תבעה עמידר את הקיבוץ בגין הפרשי שכר דירה בסך של כ- 150,000 ש"ח, וביולי 2011 הגיעו הצדדים לידי פשרה ולפיה ישלם הקיבוץ לעמידר בעבור הפרשי שכר הדירה רק 39,000 ,ש"ח.
מאותו מועד הקיבוץ משלם שד"ח מלא בעבור 22 הדירות ששכר לאחר אפריל 1994 ושכר דירה סוציאלי בעבור 26 .
הדירות שהוקצו לו קודם למועד זה לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח הזמן שחלף מאז הוקצו לקיבוץ דירות דיור ציבורי, רצוי שהמשרד ישקול בשנית את החלטתו מאפריל 1994 להמשיך ולאשר לקיבוץ לשלם שכר דיר ה סוציאלי בעבור הדירות, בייחוד בעבור אלה שאינן משמשות למגורים של חברי הקיבוץ.
הזכות לשכר דירה סוציאלי ניתנת למי שעמד בכללי המשרד הנוגעים לזכאות לדיור ציבורי, ועל המשרד להקפיד שמהטבה כלכלית זו ייהנו רק אלה הזכאים לה.
53 ועדת מחירים- ועדה ברשות מנהל אגף מימון ותקציבים במשרד הבינוי והשיכון הקובעת, בין היתר, את מחירי הנכסים וגובה שכר הדירה שישלם השוכר לחברת האכלוס.
משרד הבינוי והשיכון 345 .
שם הדוח: שם הדוח: דירות דיור ציבורי שהושכרו שלא לזכאי דיור ציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 בתשובתו ציין המשרד כי יביא לפתחה של ועדת המחירים את סוגיית גובה חיובי שכר הדירה בגין אותן דירות שאינן משמשות למגוריהם של חברי הקיבוץ אלא למגוריהם של "פעילים חברתיים" אחרים, שגם בעבורן הקיבוץ משלם שכר דירה סוציאלי.
הקצאת הדירות לאלה שאינם חברי הקיבוץ ואינם מועמדים לחברות בו: בסעיף 2 א לחוזה השכירות בין הקיבוץ לפרזות מפברואר 1997 נקבע כי "החברה מתחייבת להקצות מספר דירות מגורים (להלן 'דירות הפרויקט'), למגורי חברי אגודה (להלן חברי הקיבוץ).
לעניין חוזה זה 'חברי אגודה' - לרבות המועמדים להתקבל בה כחברים".
הביקורת העלתה כי על אף ההגבלה בחוזה, שלפיה יתגור רו בדירות רק חברי הקיבוץ או המועמדים לחברות בו, התגוררו בהן לאורך השנים גם דיירים אחרים.
במועד סיום הביקורת התגוררו דיירים כאלו ב -32 דירות שהקיבוץ שוכר מהמשרד.
זאת ועוד, עלה שעד סוף שנת 2009 לא בדקו המשרד וחברות האכלוס עמידר ופרזות מי מתגורר במתחם ולא נתנו דעתם לכך שברוב הדירות מתגוררים גורמים פרטיים שאינם חברי קיבוץ או מועמדים לחברות בו, ולכן אין הם זכאים לגור בהן.
בעקבות פניות של תושבים במתחם משנת 2009 על שימוש בדירות למגורי שוכרים שאינם חברי הקיבוץ, הודיע סמנכ"ל בכיר לאכלוס במשרד ללשכה המשפטית של המשרד בשנת 201054 כי הוא מאשר את מגורי "הפעילים החברתיים" בדירות.
הוא ציין כי "הדירות הושכרו בזמנו לקיבוץ העירוני עבור מגורי חברים אך עם השינויים שעברה התנועה הקיבוצית התעורר צורך בהתאמת התנאי הנ"ל למצב החדש והמשרד אישר לקיבוץ מגורי פעילים חברתיים.
המשרד אכן לא ע יגן הסכמתו במסמכים כתובים.
באוגוסט 2010 העלה המשרד להלן [ הסכמתו בכתב- והנחה את עמידר ופרזות ]מכתבו של סמנכ"ל בכיר לאכלוס במשרד לפעול בהתאם".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הוסיף המשרד כי הוא דרש מכל הדיירים שהתגוררו בדירות להציג לעמידר ולפרזות תעודת זכאות כחסרי דירה 55 .
כמו כן דרש מחברות האכלוס לבדוק במסגרת ביקוריהן בדירות (ביקורי מעגל) מי הם הדיירים.
בתשובתו הנוספת מאפריל 2013 הוסיף המשרד וציין כי בעקבות הפניות של תושבי המתחם ביקר מנכ"ל המשרד בתחילת שנת 2010 במתחם והוא אישר את מגורי "הפעילים החברתיים" שאינם חברי הקיבוץ.
54 מכתבבנושא "אי סדרים במשרד השיכון" מיום 17.
55 תעודה של משרד הבינוי והשיכון המונפקת לבקשת חסר דירה המעידה בין היתר שאין בבעלותו דירה.
תעודה זו היא אחד מתנאי הסף לקבלת סיוע בשכר דירה ולזכאות לדיור ציבורי.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי החלטתו לאשר מגורים בדירות דיור ציבורי לאלה שאינם חברי הקיבוץ ובלבד שיהיו בעלי תעודת זכאות כחסרי דירה, היא החלטה גורפת העומדת בניגוד לנוהלי המשרד המאפשרים רק לחברי גרעיני ההתיישבות לגור בדירות דיור ציבורי.
האישור ני תן בלי שייבחן מהו היקף תרומתם של דיירים אלו לקהילה ואם מצבם הסוציו-אוקונומי מצדיק את העדפתם על פני הזכאים.
יתרה מכך, מדובר בהחלטה שנעשתה בדיעבד, לאחר שאותם דיירים כבר התגוררו בדירות, בלי שקיבלו אישור מראש מהמשרד ובניגוד לחוזי השכירות שנחתמו עם הקיבוץ.
במסמ כים של המשרד לא נמצאו אסמכתאות המלמדות על כך שהצורך בשינוי המדיניות ובהרחבת פוטנציאל הדיירים הרשאים לגור במתחם נעשה על בסיס עבודת מטה מסודרת.
כמו כן, לא נמצאו מסמכים המעידים על מכלול השיקולים שהובאו בחשבון והביאו בסופו של דבר למסירת הדירות לאלה שאינם חברי קיבוץ ואינם זכאים לדיור ציבורי.
ביצוע ביקורי מעגל בדירות שהושכרו לקיבוץ: על פי סעיף 8.
1 לנוהל משנת 2003 , על חברות האכלוס לבצע ביקור מעגל בדירות הדיור הציבורי כארבעה חודשים לפני תום תקופת השכירות שנקבעה לשנה56 "לצורך אימות נתוני הדיירים והשימוש הנעשה במושכר".
הנוהל קובע כי אחד התנאים הנדרשים לאישור הארכת חוזה שכירות הוא בחינה של דוח ביקור המעגל בדירה.
אשר לאימות פרטי הדיירים המתגוררים בדירות קיבוץ ראשית הודיעה עמידר בתשובתה כי משנת 1997 עד סוף 2011 היא ביצעה בכל שנה ביקורי מעגל ב-5% מהדירות המושכרות לקיבוץ, וזאת על פי נוהל פנימי שלה57.
לפי הסברי עמידר, היא נהגה לפי נוהל זה ביחס לכ- 850 "נכסים המושכרים לעמותות ולגופים ציבוריים ב"חוזה עמותה- חוזה שכירות הכולל יותר מנכס אחד לשוכר - ומשנת 2012 .
מבוצעים ביקורים שנתיים בכל הדירות הביקורת העלתה כי על אף הודעת החברה כי משנת 2012 היא מבצעת ביקורים שנתיים בכל הדירות, אין הנוהל הפנימי שלה, המעודכן לאוגוסט 2012 , מחייב לבצע ביקורי מעגל בכל הדירות המושכרות בחוזה עמותה אלא "ביקור מדגמי של לפחות 5% .
"מהמושכרים משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את אי -העמידה של עמידר בתנאים שקבע המשרד ואת החלטתה להסתפק בביקורי מעגל מינימליי ם ב-5% בלבד מ -850 מהדירות הנתונות לפיקוחה בשעה שעליה לבקר בכל שנה בכולן.
בהתנהלותה זו לא עשתה עמידר מלאכתה נאמנה והתנערה מאחריותה בנושא זה.
המספר הנמוך של הדירות שנעשו בהן ביקורי מעגל ממחיש את הבקרה הרופפת של עמיד ר על השימוש בפועל שנעשה בדירות המושכרות לקיבוץ, לרבות זהות הדיירים המתגוררים בהן.
על עמידר להקפיד ולמלא את הנחיות המשרד כלשונן ולעדכן את הנהלים שלה בהתאם.
בעקבות הביקורת, באפריל 2013 הודיעה עמידר למשרד מבקר המדינה כי היא עדכנה את נהליה כך שבי קורי המעגל יבוצעו אחת לשנה בכל הדירות שבניהולה, לרבות אלו המשמשות למטרות ציבוריות.
2 לנוהל משנת 2012 צוין כי על חברות האכל וס לבצע פעם בשנה ביקורי מעגל בדירות, ראו גם הערה מס' 23.
57 נוהל 20135 בנושא "פיקוח תקופתי על נכסים שבניהול החברה" מיום 2.
משרד הבינוי והשיכון 347 .
שם הדוח: שם הדוח: דירות דיור ציבורי שהושכרו שלא לזכאי דיור ציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 בתשובתה ציינה פרזות כי "עד לשנת 2008 הפיקוח והמעקב על דיירי הקיבוץ הסתמך על בדיקות ודיווחים של מנהל המתחם מטעם המשרד אשר מיקום משרדו היה במתחם, ועל דיווחי הקיבוץ לחברה.
משנת 2008 החברה ביצעה בנוסף ביקורים בדירות כולל ביקורי פתע לזהות הדיירים.
משנת 2010 החברה פועלת בהתאם להנחיית המשרד מאוגוסט 2010"58.
משרד מבקר המדינה מעיר לפרזות כי על פי הנחיות המשרד היא זו שצריכה הייתה לבצע פיקוח ובקרה, באמצעות ביקורי מעגל שנתיים, על הדירות שהיא מנהלת מטע ם המשרד.
אולם בניגוד להנחיות המשרד היא החלה לעשות כן רק משנת 2008 .
עוד מעיר משרד מבקר המדינה לפרזות כי מהדיווחים שהיא קיבלה ומביקורי המעגל שהיא אמורה לעשות היה עליה לעמוד על כך שבדירות מתגוררים שלא על פי חוזה השכירות דיירים שאינם חברי הקיבוץ, ועל כן הם לא היו רשאים לגור בהן.
כאמור, מנכ"ל המשרד אישר את מגוריהם בדירות בשנת 2010.
בתשובת עמידר מאפריל 2013 היא ציינה כי "השכרת הדירות למי שאינם זכאים לדיור ציבורי נעשתה בהתאם להנחיות משרד השיכון והבינוי, מדובר בחוזה עמותה שנחתם מול ספציפי, ה]ה[ העמותה, לא מול השוכרשוכר הספציפי אינו מאושר על ידי עמידר אלא על ידי העמותה בלבד.
אי ביצוע ביקורי מעגל בכל הדירות לא גרם למצב שבו התגוררו דיירים שאינם מורשים מאחר ובחוזה הכללי שנחתם לא מצוינים פרטי השוכרים.
12 התקבלו הנחיות משרד הבינוי והשיכון לעמידר ולראשי הקיבוצים על אופן הטיפול בשוכרים.
החל מקבלת ההנחיות הנ"ל אנו פועלים בהתאם".
משרד מבקר המדינה מעיר לעמידר כי בהיותה זרועו הארוכה והביצועית של המשרד וזו המנהלת מטעמו את הדירות חלה עליה החובה לשמור בנאמנות על הנכסים המופקדים בידיה ולהבטיח כי נעשה בהם שימוש מותר.
א ין היא יכולה להתנער מחובתה זו ולהטילה על הקיבוץ, כמי ששוכר ממנה את הדירות.
ביקורי מעגל סדירים בדירות היה בהם בכדי להציף את העובדה שבדירות מתגוררים מי שאינו מורשה לכך על פי נוהלי המשרד.
משעה שעמידר לא הקפידה על ביצועם הבקרה שלה על השימוש שנעשה בדירות הייתה פגומה.
היעדר בקרה ואכיפה של עמידר ופרזות על זהות הדיירים אפשר לקיבוץ לעשות בדירות כרצונו ועל פי צרכיו, והכול על חשבון זכאי הדיור הציבורי בירושלים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד שהיה עליו לבחון את דיווחי ביקורי המעגל שביצעו עמידר ופרזות, ומתוך כך היה עליו להיות ער לכך שבמשך שנים ארוכות לא עמדו החברות בהנחיות המשרד ולא ביצעו כנדרש את ביקורי המעגל, הנחיות שהן מחויבות להן.
58 מכתבו של סמנכ"ל בכיר לאכלוס במשרד ולפיו על הפעילים החברתיים להמציא תעודת זכאות כחסרי דירה ועל חברת האכלוס לוודא בביקורי המעגל השנתיים כי הדייר המתגורר בדירה הוא אכן הדייר שהצהיר עליו הקיבוץ כאדם המתגורר בנכס.
דרכי הבקרה, המעקב והפיקוח של המשרד, של עמידר ושל פרזות על אכלוס דירות הקיבוץ היו לקויות והביאו לידי מצב שבו 32 דירות ממאגר הדיור הציבורי מוחזקות שנים רבות, ואף במועד הביקורת, בידי מי שאינו זכאי דיור ציבורי ואף לא נכלל בכללים למסירת דירות דיור ציבורי ליעדים ציבוריים, דהיינו דיירים שאינם חברי קיבוץ או מועמדים לחברות בו.
עד שנת 2010 הדבר נעשה ללא אישור של המשרד ומשנת 2010 - באישורו, אישור גורף שלד עת משרד מבקר המדינה ניתן כאמור בדיעבד, ללא בחינה פרטנית של מצבם הסוציו-אוקונומי של אותם דיירים ובלא שההחלטה התקבלה על בסיס עבודת מטה מסודרת.
אף אם פעילותם של הקיבוצים העירוניים מבורכת ורצויה ונעשית לטובת הקהילה, היה על המשרד לשקול באופן תדיר את החיוניות ו ההכרח במסירת דירות דיור ציבורי לצרכים אלה מול צורכי אוכלוסיית הזכאים בירושלים, המונה כאמור כ - 170 זכאים, הממתינה שנים רבות לקורת גג.
מאחר שהחלטה על הקצאת דירה טומנת בחובה הטבה כלכלית משמעותית למקבלה, ראוי שהמשרד יפעל להשבת דירות שהוקצו בניגוד לנוהל למאגר הדיור הציבורי לטובת זכאי הדיור הציבורי.
לשם כך עליו להכין תכנית למיפוי דירות אלו, לקבוע לוח זמנים לפינוין ולפתח מנגנון הולם לבחינת בקשות חריגות שיובאו לאישורה של הנהלת המשרד.
מעקב אחר הפעילות החברתית של הקיבוץ בשכונה: בסעיף 6 למסמך עקרונות משנת 1990 שהכין מנהל שיקום כוללני במשרד נקבע כי בתמורה לקבלת הדירות תתחייב מזכירות הקיבוץ כי חבריו יתנדבו בקהילה.
היקף הפעילות ההתנדבותית יסוכם בין מזכירות הקיבוץ ובין האגף לשיקום שכונות במשרד ומנהל המתנ"ס המקומי.
תחומי הפעילות שנקבעו הם תחזוקה שוטפת בבניינים בהם מצויות הדי רות שבחזקתם, לרבות עבודות גינון וניקיון של האזורים המשותפים, הכנת בני נוער לקראת גיוס לצה"ל, ארגון וניהול של חוגים לילדים, לבני נוער, לבנות ולנשים בשכונה וסיוע בקליטת עולים בשכונה.
החוזה שנחתם בין פרזות לקיבוץ בפברואר 1997 משקף את מסמך העקרונות משנת 1990 .
בסעיף12 ב לחוזה צוין כי "האגודה תמציא תכנית הפעלה חברתית מפורטת תוך 30 יום מחתימת החוזה שתאושר על-ידי החברה ותצורף כנספח לחוזה.
הצדדים מצהירים ומסכימים כי לא יאוכלסו מועמדים בדירות בטרם אושרה התכנית".
במכתבו של סמנכ"ל בכיר לאכלוס במשרד מאוגוסט 2010 , לקיבוץ הוא ציין כי על הקיבוץ להגיש בכל שנה לאגף שיקום שכונות חברתי "תכנית עבודה שנתית הכוללת יעדים כמותיים" שיוצגו בה גם תכנית העבודה של השנה הקודמת והיעדים שהושגו.
בביקורת עלה כי הנספח האמור לא צורף לחוזה ואין הוא מצוי לא במשרד ולא בפרזות.
יודגש כי נושא זה כבר עלה בדוח שנתי 53 ב בעניין פרזות59, ושם צוין כי "לא נמצא שהאגודה ]הקיבוץ[ הגישה לחבר ]פרזות[ התכנית להפעלה חברתית כמתחייב מההסכם ב יניהן".
עוד עלה בביקורת הנוכחית כי עד 2009 לא העביר הקיבוץ בכל שנה תכנית פעילות שנתית כפי שנדרש ממנו בחוזה השכירות, והאגף לשיקום שכונות חברתי במשרד לא הקפיד לדרוש זאת ממנו.
רק משנת 2009 החל הקיבוץ להמציא תכניות פעילות שנתית למשרד ולחברות האכלוס.
משרד הבינוי והשיכון 349 .
שם הדוח: שם הדוח: דירות דיור ציבורי שהושכרו שלא לזכאי דיור ציבורי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 נמצא כי התכניות מציינות באופן כללי את הפעילויות החברתיות של הדיירים התורמים בקהילה, אך אין הן כוללות מדדים כמותיים או מפרטות את התשומות והתפוקות הנוגעות לכל פעילות ופעילות.
למשל, לא פורטו התכנים של הפעילויות ויעדיהן ולא הובאו בהן מדדים כמו היקף השעות הנדרש לכל פעילות, מספר המתנדבים בכל פעילות ומספר המשתתפים בה.
יוצא אפוא שמדובר ברשימת מצאי של פעילויות ושל מתנדבים ולא בתכנית עבודה מסודרת.
עוד נמצא כי אגף שיקום שכונות חברתי במשרד, האמור לקבל דיווחים תקופתיים מהקיבוץ, לא דרש ממנו להגיש לו תכנית עבודה מפורטת יותר ולדווח על יישומה.
כמו כן לא קבע האגף יעדים ומדדים שעל הקיבוץ לעמוד בהם והוא לא היה מעורב כלל בפעילותו בקהילה.
יוצא אפוא שתכנית הפעילות החברתית של הקיבוץ נעשית ללא מעקב ופיקוח של המשרד.
משמעות הדבר היא שמדינת ישראל מקצה דירות ממאגר הדיור הציבורי לשוכרים שאינם זכאים, ללא כל פיקוח ובקרה על מידת תרומתם לקהילה, ובלי שתבחן אם ראוי יותר לתיתן לזכאי דיור ציבורי.
עם סיום הביקורת בדצמבר 2012 , משרד השיכון הנחה את הקיבוצים העירוניים בירושלים להחתים את כל הפעילים החברתיים על התחייבות לפעילות חברתית ולעקוב אחר ביצועה.
עוד הוא הנחה להוסיף לחוזה של עמידר עם הקיבוץ סעיף ולפיו חבר שלא ימלא את התחייבותו לפעילות חברתית יידרש לפנות את הדירה לאלתר.
נוסף על כך, בעקבות הביקורת הנחה מנכ"ל המשרד את אגף שיקום שכונות חברתי, בדצמבר 2012 , לקיים בעניינם של שני הקיבוצים העירוניים בירושלים, ראשית ובית ישראל, "הערכה מקיפה ומעמיקה של התרומה החברתית של חברי הקיבוצים העירוניים בירושלים המתגוררים בדירות הדיור הציבורי, על פי הק ריטריונים וכללי המדידה החלים על גרעיני ההתיישבות בפריפריה.
מסקנות הבחינה יכללו המלצה בנוגע לשחרור מלא או חלקי של דירות הדיור הציבורי הנמצאות ברשות הקיבוצים העירוניים וכן בנוגע לקצב ההחזרה של הדירות".
בפברואר 2013 הגיש אגף שיקום חברתי את המלצותיו למנכ"ל ה משרד.
מנכ"ל המשרד הודיע למשרד מבקר המדינה בפברואר 2013 כי בכוונתו "ללמוד את הדוח ולבחון את ההמלצות על מנת לגבש מדיניות עתידית בנושא".
הקניית מעמד זכאי דיור ציבורי לחברי הקיבוץ: נוהל המשרד בנושא "הקצאת דירות בשכירות בשיכון הציבורי" 60 קובע את הקריטריונים לקבל ת זכאות לדירה בשכירות, ולפיהם על המבקשים להיות חסרי דירה, משפחות עם שלושה ילדים לפחות, הממצים כושר השתכרות 61 ומקבלים קצבת הבטחת הכנסה.
עוד נקבע בנוהל כי ההכנסה המקסימלית למשפחה המזכה דיור ציבורי תעמוד על 4,832 ש"ח.
לאורך השנים נמנע משרד השיכון בעקביות מלמכור בפטור במכרז,למוסדות וגופים ציבוריים את הדירות המושכרות להם וזאת על פי תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 (להלן- .
61 לפי הגדרות המשרדמשפחה תיחשב ממצה את כושר ההשתכרות אם היא עומדת באחד מהתנאים האלה: לפחות אחד מבני הזוג עובד במש רה מלאה או מקבל קצבת אבטלה בשיעור של משרה מלאה; המשפחה מקבלת מהמוסד לביטוח לאומי קצבת הבטחת הכנסה לפחות שנתיים ברציפות; להורה נקבעה דרגת אי-כושר השתכרות יציבה של 75% ומעלה, ובתנאי שהקצבה היא למשפחה ולא ליחיד.
משפחה חד-הורית תיחשב ממצה את כושר ההשתכרות גם א ם ההורה עובד במשרה חלקית או אם הכנסתו היא מקבלת דמי מזונות מבן הזוג לשעבר בלבד.
)תקנות חובת המכרזים62 , ולפיהן מכירת דירה בפטור ממכרז תתאפשר לזכאי שהוכר ככזה לפי הקריטריונים של המשרד.
גופים ועמותות השוכרים דירות דיור ציבורי לא הוכרו כזכאים, לכן אין הם יכולים לרכוש את הדירה ישירות מהמשרד, אלא באמצעות מכרז הפתוח לציבור.
במהלך השנים קיים המשרד מבצעי מכר של דירות דיור ציבורי לדייריהן הזכאים, ורבים מהם מימשו זכות זו והפכו לבעליהן של הדירות.
גם הקיבוץ ביקש לרכוש את הדירות שהוא מחזיק בהן, אך בשל המגבלה הקבועה בתקנות האמורות, לא היה הקיבוץ זכאי לרכוש דירות אלה.
הנחיה לחתימת חוזי שכירות אישיים עם חברי הקיבוץ: כדי לאפשר לחברי הקיבוץ לרכוש את הדירות שבהן הם התגוררו כך שהם יעמדו בכללים שנקבעו בתקנות חובת המכרזים, אפשר המשרד להמיר את חוזי השכירות שהקיבוץ חתום עליהם לחוזי שכירות אישיים שעליהם יחתמו חברי הקיבוץ.
ביוני 2007 פרסם המשרד הנחיה לחברות האכלוס עמידר ופרזות, ולפיה חברי הקיבוצים העירוניים בירושלים הרשומים כדין כחברים בעמותה ומתגוררים במקום יותר משש שנים יחתמו על "חוזה ישיר" בינם לבין עמידר ופרזות, "חוזה עליו חתומים דיירי השיכון הציבורי.
עם חתימת החוזים יחולו עליהם כל הכללים החלים על דיירי השיכון".
המשרד נימק את החלטתו בכך שחלק מחברי העמותה גרים במקום שנים רבות ופועלים לחיזוק הקהילה.
בדצמבר 2007 הוציא סמנכ"ל ומנהל אגף אכלוס במשרד הנחיה נוספת למנהלי עמידר ופרזות, ולדבריו "בהתחשב במאפייני הדיור, גודל המשפחות, הכנסותיהם והפעילות בקרב הקהילה, הריני לאשר החתמת הדיירים על חוזה סוציאלי".
לפיכך, בינואר 2008 אישרה ועדת האכלוס המחוזית במשרד את הבקשות של חברי הקיבוץ לקבלת דירה בשכר דירה סוציאלי.
הוועדה התבססה בהחלטתה על "משך מגורי הדייר בדירה ועל פי חוזר אגף אכלוס מיום 30.
07 " (הכוונה להנחיה האמורה של סמנכ"ל בכיר לאכלוס במשרד).
באותו חודש חתמו עשר משפחות חברות הקיבוץ על חוזי שכירות אישיים ל-16 הדירות שבהן התגוררו63.
בדומה לאישור שנתן המשרד לחברי קיבוץ ראשית לשכור באופן אישי את הדירות שבה ן הם מתגוררים הוא נהג גם בנוגע לחברי קיבוץ בית ישראל.
עלה שהמשרד אישר באופן כוללני לכל אחד מחברי קיבוץ בית ישראל לחתום על חוזה שכירות דומה לזה של זכאי דיור ציבורי, בלי שהוכר ככזה ובלבד שהוא מתגורר בדירתו שש שנים לפחות והוכר על ידי המשרד כחסר דירה.
ביוני 2007 חתמוארבעה מ חברי קיבוץ בית ישראל על חוזי שכירות אישיים עם עמידר.
בביקורת עלה כי המשרד אישר לחברי הקיבוצים העירוניים בירושלים את הזכאות לדיור ציבורי והתעלם מכך שאין המבקשים עומדים בקריטריונים לקבלת הזכאות הזאת, משום שאין הם נמנים עם מקבלי קצבת הבטחת הכנסה, כפי שנדרש בנוהל הקצאת דירות בשכירות בשיכון הציבורי.
בהסבריו מינואר 2013 ציין המשרד כי מאחר שאין חברי קיבוץ יכולים להיות זכאים לקצבת הבטחת הכנסה של הביטוח הלאומי "הסתפק המשרד בבחינת ההכנסה של חברי הקיבוץ .