HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
באפריל 2013 פנתה רשות החברות למשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי ופיסקלי) וכתבה כי נראה לה שהסכסוך הוא מתחום המשפט המינהלי, וכי הפנייה מעוררת סוגיה משפטית הנוגעת גם לחברות ממשלתיות אחרות.
רשות החברות הפנתה למשנה ליועץ המשפטי לממשלה את השאלה אם יש לברר את הסוגיה במסגרת הנחיית היועץ המשפטי לממשלה האמורה או בדרך אחרת, וכתבה כי לדעת רשות החברות "הדרך המתאימה לבירור המחלוקת הינה באמצעות משרד המשפטים".
בינואר 2014 , כתשעה חודשים לאחר שפנתה רשות החברות למשרד המשפטים, עדיין לא קיבלה מקורות תגובה על הפנייה, והיא ממשיכה לשלם סכומים גדולים בהרבה ממה שהיא סבורה שעליה לשלם לרשות העתיקות.
המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (אזרחי) השיב למשרד מבקר המדינה ב אפריל 2014 כי "הנושא הובא לפתחם של המשנים ליועץ המשפטי לממשלה הנוגעים לעניין.
נתבקשו מספר הבהרות מהנוגעים בדבר, וישיבה מסכמת אמורה להתקיים עד סוף החודש.
אנו מקווים כי בישיבה זו נצליח להביא הצדדים לסכמה או שיקבלו את ההכרעה שתתקבל בה".
רשות החברות הממשלתיות השיבה למשרד מבקר המדינה באפריל 2014 כי היא"מסכימה עם עמדת המבקר כי יש לפעול בהקדם ליישוב המחלוקת".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על היועץ המשפטי לממשלה בשיתוף רשות העתיקות, מקורות, ורשות החברות לפעול בנחישות ליישוב מהיר ככל הניתן של המחלוקת.
על היועץ המשפטי לממשלה לפעול לקביעה ברורה על פי הוראות הדין .
1202 מפברואר1985 (שעודכנה במרץ2003 ) בעניין "יישוב סכסוכים בעניינים אזרחיים בין חברה ממשלתית לבין גוף ממשלתי אחר".
מקורות חברת מים בע"מ 679 .
:שם הדוח מקורות חברת מים בע"מ - פרויקט מתקני חיבור מפעלי התפלה לרשת הארצית - ופרויקט מערכת המים החמישית לירושלים וסביבותיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הרלוונטיות בנוגע לסכומים שעל מקורות לשלם לרשות העתיקות.
כל זאת על מנת להימנע מעיכובים בביצוע הפרויקטים ומהעלויות הכרוכות בכך, ועל מנת לוודא כי יוטלו על מקורות - ובסופו של דבר על צרכני המים במדינת ישראל - רק ההוצאות הנדרשות על פי הדין.
רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה במרץ 2014 כי גם היא סבורה "שיש לסיים מחלוקת זו ולקבוע הוראות ברורות יותר לעתיד, שאינן מעמיסות עלויות עודפות על הצרכנים".
רשות העתיקות השיבה כי "לאור הערת מבקר המדינה.
רשות העתיקות פנתה למשרד המשפטים וביקשה לקיים פגישה לבירור המחלוקת בנוגע למימון החפירות בין רשות העתיקות ומקורות".
הקמת מערכת המים החמישית לאספקת מים לירושלים וסביבותיה והקמת מתקני החיבור למתקני ההתפלה מצריכה השקעת מיליארדי שקלים, בין היתר לשם הקמת מערכות אי גום, שאיבה והולכה.
עלויות אלו מושתות בסופו של דבר על הצרכן באמצעות הוספתן לתעריף המים.
לכן חשוב מאוד שרשות המים תפקח על ביצוע העבודות, על מנת להבטיח שהפרויקטים יבוצעו תוך חיסכון ויעילות מרביים.
ממצאי הביקורת מצביעים על ליקויים בפיקוח ובבקרה של רשות המים על מקורות פרויקטים אלו, ובכלל זה ליקויים בפיקוח ההנדסי והתקציבי.
בפרויקטים האמורים מקורות לא תמיד הקפידה לפעול על פי ההוראות המחייבות בדבר אישור פרויקטים.
בחלק מההתקשרויות לרכש צנרת, התקשרה מקורות עם ספק, בלא הקפדה על ביצוע ההליך המתחייב על פי החוק לצורך קבלת פטור מחובת ביצוע מכרזים.
נוסף על כך, נמצא כי מקורות העבירה לרשות המים הצעות תקציב מפורט שבחלק מהמרכיבים היו גבוהות מהעלות בפועל, אף שעלותם של מרכיבים אלה בפועל הי יתה ידועה למקורות במועד הגשת התקציב המפורט.
השיטה שבה מקורות מקבלת החזר על ההוצאה בפועל, או התקציב המאושר, לפי הסכום הקטן מהשניים, אשר בה התקציב המאושר נקבע במידה רבה על פי ההוצאה בפועל, אינה מעודדת התנהלות יעילה וצמצום הוצאות בביצוע פרויקטים.
על רשות המים ומקורות לייעל יותר את אופן תפקודן כדי לחסוך בעלויות בביצוע הפרויקטים של מקורות.
כמו כן, על רשות העתיקות, מקורות, רשות החברות ומשרד היועץ המשפטי לממשלה לפעול בהקדם ליישוב המחלוקת בין מקורות לרשות העתיקות ולקבוע בבירור אילו סכומים על מקורות לשלם לרשות העתיקות.
כל זאת על מנת להימנע מעיכובים בביצוע הפרויקטים ועל מנת לוודא כי יוטלו על מקורות - ובסופו של דבר, על צרכני המים במדינת ישראל - רק ההוצאות הנדרשות על פי חוק.
על רשות המים ומקורות להפיק לקחים מממצאי דוח זה וליישמם ב כלל הפרויקטים שמבצעת מקורות.
:שם הדוח מקורות חברת מים בע"מ - פרויקט מתקני חיבור מפעלי התפלה לרשת הארצית - ופרויקט מערכת המים החמישית לירושלים וסביבותיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014
ליבוא השלכות משמעותיות על רמות מחירי הטובין וזמינותם, על חשיפת המשק הישראלי לתחרות ועל התייעלות של התעשייה המקומית.
היקף שוק יבוא הסחורות לישראל עמד בשנת 2013 על כ- 256.
בשנים 2012- 2013 צמח ענף יבואמוצרי הצריכה בקצב שנתי של כ-%21.
העלייה בשיעור יבוא מוצרי הצריכה לארץ נובעת הן מתהליכי גלובליזציה בסחר העולמי (לרבות מגמה מתחזקת של רכישת מוצרי צריכה על ידי הצרכנים באמצעות האינטרנט) והן מתהליך מתמשך של הסרת חסמים בתחום היבוא.
ניתן לסווג את חסמי היבוא לשני סוגים עיקריים: (א) חסמי אסדרה כמכסים ומסי קנייה, מכסות יבוא, תקנים רשמיים, היטלים, חוקי הגנת הצרכן ותהליכי שחרור טובין מהמכס; (ב) חסמים חוזיים כחוזי בלעדיות, חסימת יבוא מקביל וקביעת מחיר מינימום למפיצים.
חסמי אסדרה שונים מגבילים את יבוא הטובין מטעמים שונים ובהם שמירה על בטיחות הציבור ובריאותו, שמירה על ביטחון המדינה והגנה על ענפי משק שונים.
בעקבות ה מחאה הציבורית על יוקר המחיה בקיץ 2011 , מינה ראש הממשלה דאז בנימין נתניהו באוגוסט 2011 אתהוועדה לשינ וי חברתי -כלכלי בראשות הפרופסור מנואל טרכטנברג (להלן - ועדת טרכטנברג), במטרה לבחון ולהציע פתרונות למצוקת יוקר המחיה.
המלצות הוועדה, אשר הוגשו בספטמבר 2011 ואושרו על ידי הממשלה באוקטובר 2011 , התייחסו, בין היתר, לחסמים בתחום יבוא המוצרים לישראל.
ועדת המשנה ל נושא יוקר המחיה והתחרותיות, שפעלה כחלק מוועדת טרכטנברג, ניתחה את השינויים שחלו ביוקר המחיה בישראל ואת הגורמים המרכזיים שעומדים בייסודם של שינויים אלו, והגיעה למסקנה כי שלושה גורמים בסיסיים המצויים בשליטת הממשלה הביאו לעליה ביוקר המחיה: 1 .
כשל בסיסי ומתמשך ברגולציה הכלכלית שמפעילה המדינה; 2.
העדר חשיפה אפקטיבית לתחרות הבין-לאומית במגזרים שונים במשק, ובכלל זה חסמים רבים ליבוא; 3 .
קיומם של שווקים ריכוזיים והצרת התחרות ברבים מענפי המשק.
כן ציינה הוועדה כי לעמדתה "הבחירה להגן על שוק מקומי, ללא קשר לשינויים על פני זמן במבנהו וריכוזיותו או ברמת התחרות שבו, אינה מאפשרת למדינה לאמוד בצורה סבירה את המחיר אותו משלמים בפועל האזרחים בגין אותה הגנה".
בעקבות הדוח התקבלו כמה החלטות ממשלה שהובילו לשינויי חקיקה בתחומים שונים הנוגעים ליבוא טובין לארץ.
בינואר 2014 , מועד סיום הב יקורת, היו עדיין חסמים המקשים על יבוא הטובין.
מתשובות של מכון התקנים ממרץ וממאי 2014 ומפגישות שערכו נציגי משרד מבקר המדינה עם הנהלת המכון עולה כי המכון אינו מקבל את המלצות ועדת טרכטנברג ומערער על מסקנות הוועדה, המהוות את הבסיס שעליו נשען דוח הביקורת.
משרד מבקר המדינה בדק בין החודשים יוני 2013 - ינואר 2014 (להלן- מועד סיום הביקורת) את חסמי האסדרה המגבילים יבוא.
במסגרת זו נבדקה המעורבות הממשלתית בתהליכי יבוא, ונבדקו הפעולות שנעשו לצמצום החסמים המאסדרים לשם הגברת התחרותיות .
1 ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה סחר החוץ של ישראל בשנת 2013 , 13.
שם הדוח: משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 והפחתת מחיר הטובין לצרכנים, תוך שמירה על בטיחות ובריאות הציבור2 .
הביקורת נערכה במשרד הכלכלה, במשרד האוצר, ברשות המסים ובמכון התקנים הישראלי.
בדיקות השלמה נערכו במשרד הבריאות, במשרד החקלאות וברשות ההגבלים העסקיים.
תחום היבוא במדיניות הסחר .
מדיניות הסחר של מדינות שונות נגזרת מתנאים ומשיקולים שונים, ובהם מערך יחסי החוץ של המדינה, ההיקף והמגוון של התוצרת המקומית שלה, רצון המדינה לעודד פיתוח של תעשייה מקומית, תלות המדינה ביבוא מוצרים ממדינות שונות והשפעת היבוא על התעסוקה במדינה.
לכל ממשלה יש אפשרות להגן על התוצרת המקומית מפני יב וא באמצעות הגנות שונות: הגנות מכסיות ( TB - Tariff Barriers ): הטלת מס על מוצרים מיובאים או הגנות שאינן מכסיות ( NTB – Non Tariff Barriers ): הגבלת היבוא באמצעות מתן רישיונות יבוא ובאמצעות תקנים מגבילים.
אמצעי נוסף הוא היטלי סחר.
מדיניות ממשלת ישראל בתחום היבוא באה לידי ביטוי בתהליך מתמשך של חשיפת המשק הישראלי ליבוא, שהחל בשנות התשעים של המאה העשרים.
חשיפה הדרגתית זו בוצעה הן באמצעות חתימה על הסכמי סחר בין-לאומיים והן באמצעות תכנית חד -צדדית לחשיפה ליבוא מתחרה מארצות שעמן אין לישראל הסכמי סחר.
במסגרת תהליך זה הוסרו הגנות שונות על התוצרת הישראלית: הופחת השימוש בהיטלים 3 , והופחתו במידה ניכרת שיעורי המכס על תוצרת תעשייתית ואף על תוצרת חקלאית.
משרד הכלכלה הוא המשרד הממונה על קידום התעשייה המקומית ועל המסחר בארץ ועם מדינות זרות.
כפועל יוצא, משרד זה אחראי לעיצוב מדיניות הסחר.
מחלקת מדיניות יבוא במינהל סחר חוץ מצהירה באתר האינטרנט של משרד הכלכלה כי היא גורם אשר מתווה את מדיניות הממשלה בנוגע ליבוא טובין לישראל.
כפי שכתוב באתר, מדיניות הממשלה המוצהרת היא להביא לליברליזציה בסחר הבין -לאומי במטרה להקל את תהליך היבוא ולהקל על העוסקים בו.
תפיסה זו מבוססת על ההנחה כי סחר חופשי מגביר את התחרותיות ומייעל את הקצאת המקורות במשק.
מדיניות זו תואמת את מחויבות ישראל להסכמי ארגון הסחר העולמי, World Trade Organization (להלן- ה- WTO .
) בביקורת נמצא כי בניגוד לתיאור שבאתר המשרד, החלטות מינהל סחר חוץ על פתיחת שערי המדינה ליבוא סחורה מחו"ל מתקבלות בעיקר בהתאם לתועלת שתצמח ליצואנים מפעולה זו.
תכניות העבודה השנתיות של משרד הכלכלה, אשר כוללות מטרות ויעדים הרלוונטיים לתחום היבוא או לתחומים המשיקים לו, אינן משקפות מדיניות ברורה של המשרד בתחום זה.
נוסף על כך, נמצא כי למשרדי ממשלה ואף לגורמים בתוך משרד הכלכלה יש עמדות שונות בנוגע לשאלת חשיפת המשק ליבוא.
התעשיינים והיצואנים משתפים פעולה לייצוג עמדותיהם מול משרדי הממשלה ונבחרי הציבור בכנסת, ואילו ציבור הצרכנים נמצא בעמדת נחיתות בייצוג עמדותיהם.
משרד הכלכלה לא פעל להבטחת .
2 לאחר מועד סיום הביקורת התקבל בכנסת חוק קידום התחרות בענף המזון, התשע"ד- 2014 .
כמו כן הוועדה להגברת התחרות והסרת חסמים בתחום היבוא הציגה לשרי הכלכלה והאוצר את המלצותיה להסרת חסמים בתחום היבוא האישי.
דוח זה אינו עוסק בהתפתחויות אחרונות אלו.
3 היטלים מכוח חוק היטלי סחר ואמצעי הגנה, התשנ"א- 1991 , נועדו להגן על התוצרת המקומית מפני יבוא מתחרה.
עוד על היטלים בפרק "היטלי סחר", בהמשך דוח זה.
:שם הדוח משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הייצוג של כלל המגזרים במשק בתהליך קביעת המדיניות ו קבלת ההחלטות הנוגעות ליבוא טובין.
בתשובתו לטיוטת דוח הביקורת ממרץ 2014 כתב אגף התקציבים במשרד האוצר כי מדיניות המשרד היא שהפחתת חסמי יבוא מגבירה את היעילות ואת הפריון בתעשייה המקומית ואינה פוגעת בתעסוקה.
מדיניות זו תורמת למשק היות שהיא מכריחה את התעשייה המקומית להתייעל ולחדש על מנת לעמוד בתחרות הבין -לאומית, ובכך היא מאפשרת צמיחה של התעשייה המיועדת ליצוא ואף מחזקת את התחרותיות של התעשיות המייצאות.
התאחדות התעשיינים השיבה לעניין זה בתשובתה לטיוטת דוח הביקורת ממרץ 2014 כי מדיניות היבוא צריכה להיות חלק ממדיניות סחר רחבה, ועליה להתבצע ולהיבחן במסגרת משא ומתן סדור מול מדינות אחרות ותוך קבלת הדדיות מלאה אל מול התעשייה הישראלית.
משרד הכלכלה השיב לטיוטת דוח הביקורת במרץ 2014 כי במסגרת הפעולות של מינהל סחר חוץ לפתיחת שווקים חדשים לתעשייה הישראלית ולשיפור פוטנציאל התחרותיות שלה ביחס למתחריה בחו"ל, אכן נעשה שימוש במכסים ככלי לקבל ת ויתורים בצד השני.
עוד השיב המשרד כי מחלקת מדיניות יבוא פועלת בערוצים הבין -לאומיים להקלת היבוא לישראל, וכי לגישתו יש צורך במשרד אחד - משרד הכלכלה - שירכז את כל נושא מדיניות היבוא, לרבות בחינת הדרישות של הרשויות המוסמכות והמידתיות של דרישות אלו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי פעולות מחלקת מדיניות יבוא אינן משקפות מדיניות ברורה של המשרד בתחום זה ואינן מתואמות עם משרד האוצר.
על משרד הכלכלה ומשרד האוצר לגבש מדיניות אחידה ומתואמת בכל הנוגע לפתיחת שוק יבוא הטובין לישראל, תוך איזון בין הצורך בהגברת התחרותיות ובהפחתת מחירים ובין עקרונות השמירה על בריאות הצרכן ובטיחותו וההגנה על התעשייה המקומית.
במהלך הביקורת הוקם צוות בין-משרדי בראשות מנכ"ל משרד הכלכלה מר עמית לנג ובהשתתפות נציגי ממשלה מאגף תקציבים במשרד האוצר, מרשות ההגבלים העסקיים וממשרדי ממשלה נוספים.
צוות זה מונה לבדוק את חסמי היבוא, ולבחון דרכים שבאמצעותן ניתן יהיה לצמצם את פערי המחירים בין ישראל למדינות אחרות בכל הנוגע למוצרים מיובאים.
במועד סיום הביקורת טרם הסתיימה עבודת הצוות4 .
עד הקמת צוות זה, שום גורם ממשלתי לא בחן את השלבים השונים בשרשרת שיווק הטובין המיובאים (יבוא, הפצה ושיווק), במטרה לבודד חוליות קריטיות בתהליך ולבחון מהי השפעתה של כל חוליה על מחיר המוצר לצרכן הישראלי בהשוואה למחיר אותו מוצר במדינת המקור.
בחינה מעין זו נערכה בתחום מוצרי המזון בלבד, במסגרת ועדת מזון בראשות מנכ"ל משרד הכלכלה דאז, מר שרון קדמי, אשר פרסמה את המלצותיה ביולי 2012 (להלן- ועדת קדמי).
לרשות ההגבלים העסקיים הסמכות לפעול מול חברות פרטיות כאשר נוצר מונופול או הסדר כובל.
במרץ 2014 , לאחר מועד סיום הביקורת, התקבל בכנסת תיקון לחוק ההגבלים העסקיים, התשמ"ח- 1988 .
התיקון מסמיך את הממונה על ההגבלים העסקיים לערוך בדיקות לגבי רמת התחרות בענפי משק שונים, לרבות בחינת קיומם של כשלים בתחרות וחסמים לתחרות.
4 באפריל 2014 , לאחר מועד סיום הביקורת, הגישה הוועדה לשר הכלכלה ולשר האוצר את המלצותיה להסרת חסמים בתחום היבוא האישי.
שם הדוח: משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 על רשות ההגבלים העסקיים, בשיתוף משרד הכלכלה, לגבש כלים לעניין טיפול בחסמי היבוא המשפיעים על התחרותיות במשק בין בחקיקה ובין בדרכים אחרות.
בתשובת רשות ההגבלים העסקיים לטיוטת הדוח ממרץ 2014 נמסר כי הרשות תמשיך לפעול לאיתור חסמים לתחרות חופשית במשק הישראלי, ובכלל זה חסמים הקשורים ליבוא, ולהסרתם של חסמים אלה.
,צו מתן רישיונות יבוא 1939 (להלן- צו מתן רישיונות), קובע כי בכפוף להוראות הצו, אסור לייבא כל סחורה לישראל, אלא אם ניתן לסחורה רישיון על ידי רשות מוסמכת, , ]נוסח חדש [ ומולאו כל התנאים המצורפים לאותו רישיון.
פקודת היבוא והיצוא התשל"ט- 1979 (להלן- הפקודה), מעגנת את סמכותו של שר הכלכלה להסדרת היבוא לישראל.
בהתאם לסעיף 2 לפקודה קבע השר את צו יבוא חופשי, התשע"ד - 2014 (להלן - הצו), ובו נקבעו התנאים ליבוא טובין לארץ.
בתוספות הראשונה והשנייה לצו מרוכזות רשימות פריטי המכס אשר מחייבים רישיון יבוא או אישור יבוא או עמידה בתנאים להלן [ מסוימים כתנאי ליבואם לארץ (לרבות אישור התאמה לתקן רשמי- אישו) ]ר ת"ר5 .
ולצידם מצוינות הרשויות המוסמכות, האחראיות למתן אישורים או רישיונות אלו נמצא כי מפעם לפעם קבעו משרדי ממשלה כגון משרד הבריאות, משרד התחבורה והבטיחות בדרכים ומשרד התקשורת הוראות מאסדרות אשר מתנות יבוא טובין בהמצאת אישור או רישיון טרם יבוא הטובין, בל י שהפניה להוראות אלה, תופיע בצו יבוא חופשי כנדרש.
פניות חוזרות ונשנות של נציגי משרד הכלכלה למשרדי ממשלה שונים, בבקשה להביא לידיעתם את הוראות האסדרה המעודכנות הנוגעת ליבוא טובין, כדי שיוכלו לעדכן בהתאם את הצו, נענו לעתים, אולם לא כדבר שבשגרה.
כתוצאה מכך הצו אינו מפנה לכל האסדרה הרלוונטית.
היעדר ריכוז מלא של האסדרה שעניינה הסדרת יבוא טובין לישראל בצו יבוא חופשי אינו מאפשר הסתמכות על דבר חקיקה אחד מעודכן ומסודר, מצב הפוגע ביכולתם של היבואנים לאתר מידע ומקשה על יכולת התכנון שלהם.
בהסכם ה - Technical Barriers to Trade ( TBT ) של ה - WTO , הכולל את הסכם ה- GATT6, נקבעו העקרונות המרכזיים בנושא כללי סחר בין-לאומיים.
סעיף III להסכם קובע כי אסור להפלות באסדרה הטכנית (ובכלל זה חוקים, תקנות והוראות פנימיות) בין מוצרים מתוצרת מקומית לבין מוצרי יבוא.
בהתאם להסכם ה - TBT , ישראל מחויבת להעביר לוועדת .
עוד על אישור ת"ר בפרק "בדיקות התאמה לתקן רשמי", בהמשך דוח זה 6 General Agreement on Tariffs and Trade - הסכם כללי בדבר תעריפי מכס וסחר- המדינות החתומות על הסכם זה, שאליו הצטרפה ישראל בשנת 1962 , מתחייבות לכבול את תעריפי המכס שלהן ולהפחיתם בהדרגה.
:שם הדוח משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 ה- TBT באמצעות משרד הכלכלה כל אסדרה (חקיקה, תקנות, נהלים ותיקוניהם) הכוללת הוראות בעלות אופי טכני אשר יש להן השלכות על הסחר בטובין בין המדינות.
עליה לעשות זאת לפחות 60 יום לפני הניסוח הסופי של הצעת החקיקה, כדי לאפשר למדינות החברות ב- WTO להגיש הערות או להעלות שאלות בנושא האסדרה, על מנת שיילקחו בחשבון בתהליך החקיקה.
3 "להנחיית היועץ המשפטי לממשלה, בנושא "חקיקת משנה: נוהל והנחיות7 , נקבע כי משרדי הממשלה מחויבים לתאם תוכן תקנות המפורסמות על ידם עם המשרדים שיש להם בו עניין ישיר .
יצוין כי לא קיימת הנחייה דומה לגבי הנחיות מינהליות.
לאורם של מקרים שבהם קבעו משרדי ממשלה הנחיות מינהליות שהיה בהן כדי להשפיע על יבוא טובין, גיבש משרד הכלכלה ב - 2009 טיוטת הצעת מחליטים לממשלה.
מטרת הטיוטה הייתה לעגן את המעורבות של מינהל סחר חוץ שבמשרד בבחינת האסדרה והתאמתה לכללי הסחר הבין-לאומי ולמחויבות ישראל בהסכמי הסחר שעליהם היא חתומה.
בטיוטה מוצע "להורות לכל שר שבסמכותו לקבוע תנאים הנוגעים לדרישות פיקוח אשר עשויים להשליך על הסחר הבין-לאומי של טובין, ידע או שירותים להתייעץ עם שר הכלכלה בכל חקיקה, חיקוק, נוהל, הנחיות או הוראה פנימית אחרת הנוגעת בנושא".
עוד נקבע בהצעה כי טיוטת דבר החקיקה תועבר לידיעת ה- WTO כנדרש.
בין משרדי ממשלה שונים ומשרד הכלכלה התגלעה מחלוקת בנושא נוסח הצעת ההחלטה, דבר שמנע מהם להגיע לנוסח מוסכם ולהניח את הצעת ה החלטה על שולחן הממשלה.
כצעד חלופי, פנה היועץ המשפטי של המשרד ב- 2013 למשרדים השונים בבקשה ליישם את ההנחיה האמורה של היועץ המשפטי לממשלה אף ביחס "לנהלים שיש בהם כדי לצקת תוכן ברגולציה טכנית".
משרד המשפטים טען בתשובתו לטיוטת דוח הביקורת ממרץ 2014 כי גם בעניין קביעת הנחיות מינהליות חלות כבר היום על משרדי הממשלה חובות בדומה לחובה החלה ביחס להוראות שהן בגדר נורמות בנות פועל תחיקתי.
כן טען המשרד כי נוכח ההיבטים הרבים של עבודת הממשלה עש ויים ההקשרים הבין-לאומיים להידחק, ומשכך הדבר קיימת תועלת בתזכורת תקופתית והסבת תשומת הלב מטעם העוסקים בהיבטים הבין-לאומיים .
בתגובה העיר היועץ המשפטי של משרד הכלכלה בתשובתו המשלימה ממאי 2014 , כי המציאות היא שבמשך השנים לא קיבל המשרד משום משרד ממשלתי טיוטת נהלים הנוגעות לסחר חוץ, ועל כן יש להבהיר במסגרת הנחיית היועץ המשפטי לממשלה או בכל מתווה אחר כי לבד מהתקנות, מתייחס התיאום הבין - משרדי גם להוראות מינהל.
בתשובת משרד הבריאות לטיוטת הדוח ממרץ 2014 נמסר כי "שירות המזון הארצי מפיץ בדרך קבע טיוטות חקיקה חדשה, עדכוני חקיקה ונהלים להערות הציבור תוך מתן אפשרות לתגובה.
המסמכים מופצים גם למשרדי ממשלה שונים ביניהם משרד הכלכלה.
ככל הידוע לנו במסגרת הפצה זו להערות מעביר משרד הכלכלה את טיוטות החקיקה למדינות שונות במסגרת הסכמי הסחר העולמיים לקבלת תגובותיהן".
אסדרה המגבילה את היבוא ואשר אינה עולה בקנה אחד עם אמנות או עם הסכמים שעליהם חתומה ממשלת יש ראל איננה תקינה, והיא עלולה להיות בעלת השלכות על יחסי החוץ של המדינה.
נכון למועד סיום הביקורת, שיתוף הפעולה בין משרדי הממשלה בעניין זה מבוסס על רצון טוב בלבד, ולמשרד הכלכלה אין ודאות אם קיימת חובת היוועצות אתו בכל הנוגע ל הנחיות מינהליות אשר עלולות להשפיע על הסחר בטובין בין מדינות, כנדרש בהסכם .
3100 בנושא חקיקת משנה: נוהל והנחיות, מתאריך 1.
85 , תאריך עדכון אחרון: 9.
שם הדוח: משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 GATT .
על משרד המשפטים לפרסם הנחיה חדשה מטעם היועץ המשפטי לממשלה בעניין זה או להוסיף במפורש, להנחיית היועץ המשפטי לממשלה, את חובת משרדי הממשלה לתאם עם משרד הכלכלה כל אסדרה, לרבות הנחיות מינהל יות אשר להם נגיעה להסכמים בין -לאומיים המחייבים את מדינת ישראל8.
משרד המשפטים השיב כאמור במאי 2014 , אך לא כלל בתשובתו את עמדת היועץ המשפטי לממשלה עצמו.
עקב כך באמצע מאי נשלחו אליו קטעים מעודכנים מטיוטת הדוח לשם מתן התייחסותו.
בסוף מאי השיב היועץ המשפטי לממשלה כי לא היה סיפק בידיו להתייחס לנושא וכי יידרש אליו לאחר קבלת הדוח הסופי.
בהחלטת ממשלה 41919 , שהתקבלה בעקבות פרסום המלצות ועדת טרכטנברג, הוחלט על הקמתה של ועדה בראשות מינהל סחר חוץ, שבה יהיו חברים נציגי משרדי הממשלה הרלוונטיים.
על הוועדה הוטל לגבש כללים להאחדה של הוראות החיקוק המצוינות בצו יבוא חופשי (למעט תקינה רשמית) ולהתאמתן לדרישות התקינה הבין-לאומיות.
זאת על מנת שדרישות ותנאים בתחום היבוא לישראל יאפשרו יבוא נרחב בעלויות מינימליות.
כן הוחלט כי המלצות הוועדה יפורסמו באתר האינטרנט של משרד הכלכלה עד אפריל 2012 .
עד מועד סיום הביקורת התכנסה הוועדה להסדרת הרגולציה ביבוא רק פעם אחת, אף כי חלפו כשנתיים ממועד ההחלטה ויותר משנה וחצי מהמועד שנקבע לסיום עבודתה.
לדעת משרד מבקר המדינה, העיכוב בהקמתה של הוועדה ובעבודתה עלול לפגוע בטיפול של מינהל סחר חוץ ב נושא חסמי היבוא , במיוחד נוכח פעולותיהם של משרדי ממשלה אחרים ביצירת אסדרה שאינה תואמת הוראות הסכמים בין-לאומיים שעליהם חתומה המדינה.
על משרד הכלכלה לקדם את עבודתה של הוועדה, תוך שיתוף פעולה עם משרדי הממשלה האחרים, כך שתמופה החקיקה שעניינה הסדרת יבוא טובין לישראל , יגובשו המלצות להאחדה של הוראות החיקוק ולהתאמתן לדרישות הבין -לאומיות וייעשה למימושן של המלצות אלה.
משרד הכלכלה השיב כי העיכוב בהקמת הוועדה נבע מחילופי מנהלים במינהל סחר חוץ, מהקמת קבינט יוקר המחיה, מליבון מנדט הוועדה ומהניסיון לסנכרן בין כל חלקי המשרד המטפלים בנושא.
בתשובה הובהר כי הוועדה כבר התכנסה ועבודה מאומצת רבה נעשתה בעבר ונעשית בהווה, בשיתוף עם משרדי הממשלה השונים.
עוד ציין המשרד כי בשנים האחרונות פועל המינהל לסחר חוץ להעלאת המודעות לחשיבות היבוא, והוא אף הקצה לנושא משאבי כוח אדם, על חשבון נושאים אחרים.
רישיונות יבוא הם אמצעי המאפשר למדינה לפקח על עמידתם של יבואנים בדרישות הרשויות המוסמכות.
בתוספות הראשונה והשנייה לצו יבוא חופשי מפורטים הטובין .
8 ,לעניין זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 62 ( 2012) בנושא "פעולות הממשלה לקידום התיירות הנכנסת", עמ' 993 .
9 החלטת ממשלה 4191 , מיום 29.
, בנושא הגברת התחרותיות והפחתת יוקר המחיה משרד הכלכלה 431 .
:שם הדוח משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 שכתנאי ליבואם על היבואן להמציא רישיון יבוא או אישור יבוא10 .
יבואןשלא המציא רישיונות ואישורים כנדרש אינו יכול לשווק את הטובין המיובאים עד להצגת רישיון היבוא או אישור היבוא.
יבואן כזה חשוף לאפשרות כי יוגש נגדו כתב אישום או לחילופין יהיה עליו לשאת בתשלום כופר כתנאי לשחרור הטובין מהמכס, בהתאם לסעיף 14 לפקודת היבוא והיצוא.
א ת הכופר משית גובה המכס בסמכות שאצל לו שר הכלכלה.
במקרים מסוימים נדרש גובה המכס להתייעץ עם ועדת היבוא11 במשרד הכלכלה.
ועדת היבוא היא ועדה בראשות מינהלת תחום יבוא והיטלי סחר בלשכה המשפטית במשרד הכלכלה.
בוועדה זו חברים נציגי משרדי הממשלה השונים הממונים על תחום אכיפת הוראות החוק בתחום היבוא 12 .
נמצא כי אין נוהל הקובע את הרכב הוועדה, את אופן פעולתה ואת סמכויותיה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הכלכלה כי עליו להסדיר ללא דיחוי את סמכויותיה ואת נוהלי עבודתה של ועדת היבוא, לרבות את הרכב הוועדה והמניין החוקי המחייב לקבלת החלטות, ולפרסמם.
סעיף3 (ד) לצו יבוא חופשי קובע כי הגורמים המוסמכים לתת רישיון יבוא, אישור או היתר לפי הצו יפרסמו באתר האינטרנט שלהם את כלל הדרישות, התנאים המלאים והמסמכים הנדרשים לצורך מתן הרישיון.
בתוספות לצו יבוא חופשי מפורטים הגורמים שמהם נדרשים יבו אנים להמציא אישורים ורישיונות שונים לשם הכנסתם של טובין בשערי נמלי המדינה.
ואולם אין בנמצא באתרי האינטרנט של משרד הכלכלה או של משרדי ממשלה אחרים פירוט מלא של הדרישות שיש לעמוד בהן לשם קבלת הרישיונות.
כתוצאה מכך ליבואנים אין יכולת לכלכל מראש את צעדיהם ולהכיר את מלוא הדרישות החוקיות בנוגע למוצר אשר בכוונתם לייבא.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדי הממשלה שלהם יש נציגים בוועדה להסדרת הרגולציה ביבוא, בראשות מנהל מינהל סחר חוץ, לתעל את שיתוף הפעולה הקיים ביניהם במסגרת הוועדה לשם פישוט הליכי יבוא טובין לארץ והפחתת הנטל הביורוקרטי.
על משרד הכלכלה להנחות את הרשויות המוסמכות לצמצם במידת האפשר את הביורוקרטיה הכרוכה בקבלת רישיונות ואישורים ולפרסם באתר האינטרנט שלהם את כלל הדרישות והתנאים שיש למלא לצורך קבלת הרישיון.
משרד הבריאות מסר בתשובתו לטיוטת דוח הביקורת כי "אתר האינטרנט של שירות המזון כולל פרסומי חקיקה, נהלים, הנחיות וטפסים רלוונטיים לשימוש כלל האוכלוסייה ובפרט יבואני המזון".
10 יצוין כי סעיף2()(ג2 ) לצו יבוא חופשי מעגן אתסמכות הרשויות להתיר יבוא טובין בלא הצגת רישיון או אישור.
הוראת מנכ"ל משרד הכלכלה 2.
6 מסדירה את מדיניות הטיפול בבקשות, את המקרים שיינתן פטור בגינם וכן את נוהלי הטיפול בבקשות אלו.
11 כך במקרים של יבוא מארץ אסורה, במקרים של טובין שערכם מעל ל- 500,000 ש"ח, במקרים שיש בהם נסיבות מיוחדות או בערעורים על החלטות גובה המכס.
12 הוועדה הוקמה מכוח סעיף 12 לפקודת היבוא והיצוא, המאפשר לשר הכלכלה למנות ועדות מייעצות, ככל שיראה לנכון, כדי לסייע לו בהפעלת הוראותיה של הפקודה.
שם הדוח: משרד הכלכלה - חסמי אסדרה המגבילים יבוא טובין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 .
התשתית הנורמטיבית אישור התאמה לתקן רשמי הוא בין האישורים השכיחים שיבואנים נדרשים להציג לרשויות המכס לשם שחרור טובין מיובאים, לפי הוראות צו יבוא חופשי.
תקן מוגדר בחוק התקנים, התשי"ג- 1953 (להלן- החוק), כ"מיפרט 13 או כללים טכניים של תהליך עבודה, לרבות הגדרות טכניות".
החוק מסדיר את הליך התקינה בישראל ומסמיך לכך שלושה גורמים עיקריים: שר הכלכלה - אשר ממנה את הממונה על התקינה במשרדו ומכריז על רשמיות תקנים; הממונה על התקינה - האחראי על אכיפת התקנים הרשמיים; ומכון התקנים - הגורם בעל הסמכות הבלעדית לקביעת תקנים בישראל.
מכון התקנים הוא גוף סטטוטורי, הפועל מכוח החוק, ופעילותו מוסדרת ב"תקנון מכון התקנים הישראלי", התשס"ג - 2002 .
המכון קובע תקנים ישר אליים וולונטריים באמצעות ועדות תקינה.
לשר הכלכלה הסמכות להכריז על תקנים ישראליים כעל תקנים רשמיים, אם נוכח כי הדבר דרוש להשגת אחת המטרות המפורטות בחוק וביניהן שמירה על בריאות הציבור, שמירה על בטיחות הציבור והגנה על איכות הסביבה.
תקן רשמי חל הן על מוצרים מיובאים והן על מוצרים המיוצרים בישראל.
נוסף על תקנים רשמיים, לחלק מהתקנים הוולונטריים הפניה בחקיקה ראשית או בחקיקת משנה בתחומים שונים שבאחריות משרדי הממשלה, כך שאף על פי שהתקנים הללו אינם רשמיים, הם מחייבים את הציבור, והפיקוח על העמידה בהם נעשה על ידי המשרדים הממשלתיים הרלוונטיים (להלן - תקנים מחייבים).
נכון למועד סיום הביקורת, ינואר 2014 , היו בישראל כ- 3,260 תקנים; מהם כ-550 תקנים רשמיים14 וכ-200 .
תקנים מחייבים בתחומים שונים ועדות התקינה בכללי התקנים 15 נקבע כי בוועדות התקינה המרכזיות והטכניות 16 של מכון התקנים יהיו מיוצגים ארגוני היצרנים המרכזיים, ארגוני הצרכנים העיקריים וכן רשויות המדינה הרלוונטיות.
לפי הכללים, הנציגות של כל אחד מהמגזרים במשק בוועדות המרכזיות של הענפים השונים לא תעלה על שליש מחברי הוועדה.
נמצא כי שיעור נציגי התעשיינים בוועדות המ רכזיות (במועד סיום הביקורת - כ-25% בממוצע) גדול במידה ניכרת משיעור נציגי הסוחרים (כ-6% בממוצע) והצרכנים (כ- 11% .
13 " :מפרט מוגדר בחוק כלהלןתיאור תכונותיו של מצרך, ובכלל זה פרטים אלה כולם או מקצתם: ייעודו, פעולתו, מטרתו, תהליך ייצורו, התקנתו, הפעלתו, דרכי השימוש בו, איכותו ודרכי הבטחתה, כמותו וממדיו ודרכי מדידתם, הדרכים לבדיקתו, להחסנתו, לתחזוקתו ולהעברתו ממקום למקום, מקורו, כינויו, סימונו, אריזתו ושאר תכונות ש ל מצרך ושל חלקיו וחמריו שידרוש אותן המכון ;".
]התקנים[ 14 בנוסף ישנם עוד כ-160 .