HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ממכתבים שונים שכתב יועמ"ש האוניברסיטה לנשיא עולה כי הנשיא בחר שלא לשתפו בהליכי המשמעת ובהליכי הגישור שניהלה האוניברסיטה, ועל כן לא היה מ עורב בהם כלל, ובכלל זה בבחירת באת כוח האוניברסיטה בהליך הגישור ובבית הדין האזורי לעבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי טיפול במקרים שבהם עולה חשש להטרדה מינית הוא מורכב ורגיש וכרוכות בו סוגיות משפטיות לא מעטות.
לכן מתבקש שהגורמים המטפלים בנושא מטעם האוניברסיטה יקבלו ליווי משפטי בביצוע פעולותיהם בתחום זה, ולשם כך ראוי כי יסתייעו בשירותיו של יועמ"ש האוניברסיטה.
באוקטובר2011 נענה בית הדין לבקשתו של הנילון ונתן צו ארעי המונע את קיום ישיבות ועדת המשמעת עד לישיבה הבאה של בית הדין לעבודה.
ניסיונות הגישור בין המתלוננת ובין הנילון נמשכו, ובדצמבר 2011 הם הודיעו לבית הדין על הסכם פשרה לסיום הסכסוך ביניהם וביקשו ממנו להורות על "דחיית התביעה" נגד הנילון41 .
בד בבד הם דיווחו לוועדת המשמעת על ההסכמות, הודיעו לה שהנילון מסר לאוניברסיטה כי יסיים עבודתו ב-13.
12 , כפי שנקבע בחוזה עמו, וביקשו ממנה להפסיק את ההליך המשמעתי.
ועדת המשמעת דנה בבקשה בינואר 2012 והחליטה כי נוכח הזמן הרב, המאמצים והכספים הרבים שהושקעו בבירור התלונה, יש צורך גדול להמשיך בבירורה.
השיקול המכריע בעיני הוועדה היה "ההשפעה הפוגעת במוסר העבודה במוסד והדמורליזציה הצפויה של עובדיו אם תישאר התלונה ללא הבהרה והכרעה".
בעקבות החלטת ועדת המשמעת פנו בסוף אותו חודש המתלוננת והנילון לבית הדין האזורי לעבודה בבקשה "לתת צו מניעה ו/או צו עשה ו/או צו הצהרתי" ולאסור על האוניברסיטה וועדת המשמעת שלה להמשיך בהליכי המשמעת נגד הנילון.
במרץ 2012 פנתה הקובלת ליועץ המשפטי לממשלה (להלן- היועמ"ש) במכתב שכותרתו "בקשה להתייצבות היועץ המשפטי לממשלה בהליכים בבית הדין לעבודה".
במכתב טענה הקובלת כי מדובר בסוגיה עקרונית - האם הסדר בין מתלוננת לנילון מצדיק הפסקת הליכי משמעת המתקיימים לפי חוק הטרדה מינית - סוגיה זו תוכרע כנראה בבית הדין האזורי לעבודה.
הקובלת טענה כי ראוי לשקול את האפשרות שאינטרס הציבור ייוצג באותו הליך על ידי היועמ"ש על פי כל דין , ]נוסח חדש[ )וחוק לרבות פקודת סדרי הדין (התייצבות היועץ המשפטי לממשלה מאחר שמתעוררת שאלה שהיא בגדר "זכות ציבורית או עניין ציבורי, שמן הראוי כי ייוצגו בפני בי"ד לעבודה ע"י היועמ"ש".
באפריל 2012 עדכנה באת כוח האוניברסיטה (המשמשת גם באת כוח ועדת המשמעת) את בית הדין האזורי לעבודה בדבר פנייתה של הקובלת והודיעה לו כי .
41 בסוף דצמבר2011 קיבל בית הדיןאת הבקשה והחליט לדחות את התביעה נגד הנילון.
מוסדות להשכלה גבוהה 1641 .
לדעת האוניברסיטה ולדעת ועדת המשמעת "מן הראוי להמתין לתשובת היועץ המשפטי לממשלה לפנייה זו לפני קבלת כל החלטה 1642 דוח שנתי63ג .
יצוין שהמתלוננת והנילון הודיעו לבית הדין האזורי לעבודה כי הם מסכימים להמתין לקבלת עמדתו של היועמ"ש42 .
עד אוקטובר2012 לא פנו האוניברסיטה או הקובלת שוב ליועמ"ש כדי לברר אם הוא מתכוון להתייצב בהליך המשפטי, ואילו ועדת המשמעת נמנעה מלהמשיך בקיום ההליך המשמעתי.
בעקבות הביקורת פנתה הקובלת בסוף אוקטובר 2012 ליועמ"ש, ביקשה ממנו לטפל בנושא ולהודיע לה מה החלטתו.
בנובמבר 2012 מסרה המחלקה לסכסוכי עבודה בפרקליטות המדינה לקובלת כי הבקשה "להתייצבות היועמ"ש לממשלה הועברה לטיפול הפרקליטות, ונמצאת עדיין בשלבי בירור.
מתיק בית הדין עולה כי הצדדים עצמם הם שביקשו לעכב את ההליכים.
עמדת היועץ המשפטי לממשלה - בין אם יוחלט על הצטרפות ובין אם לאו - אינה מעכבת את ההליכים בבית הדין, וגם אין כל סיבה שתעכב" (ההדגשה במקור).
 הנה כי כן, בעקבות תלונה על הטרדה מינית התקיימו הליך משמעתי באוניברסיטה, הליך בבית הדין לעבודה והליך גישור.
החוק והתקנות קובעים כי הטיפול בהטרדה מינית ייעשה ביעילות וללא דיחוי, ואולם בפרשה זו התנהלו ההליכים בעצלתיים ועוכבו מפעם לפעם.
לדעת משרד מבקר המדינה, ההתמשכות הניכרת מאוד של הטיפול בתלונה אינה רצויה ומעבירה מסר בעייתי לגבי יחסה של האוניברסיטה להטרדות מיניות.
על האוניברסיטה וועדת המשמעת לפעול באופן שיחיש את הטיפול ויבטיח את סיום הפרשה בהקדם.
דיווח למוסדות המנהלים חבר הנאמנים, המתכנס פעם בשנה ובו חברים נציגי ציבור רבים, הוא המוסד העליון של האוניברסיטה.
הוא מוסמך בין היתר לאשר קודים אתיים, כללים וסייגים מחייבים להתנהגות עובדי המוסד, לשמירה על האינטרסים של המוסד ולהימנעות ממעשים הגורמים לניגוד עניינים ולפגיעה במחויבות המוסד, ברוחו ובמטרותיו.
הוועד המנהל של האוניברסיטה מורכב מחברי חבר הנאמנים תושבי ישראל; הוא אמור להתכנס על פי תקנון האוניברסיטה שש פעמים בשנה לפחות, ו"משמש כמורשה של חבר הנאמנים למלא את כל הסמכויות והכוחות המסורים לחבר הנאמנים".
ועדת הקבע מתמנה על ידי הוועד המ נהל ומורכבת ברובה מנציגי ציבור.
היא מתכנסת על פי התקנון פעם בחודש לפחות ומוסמכת בין היתר לקיים פיקוח שוטף על מימוש מדיניותה ותכניותיה של האוניברסיטה.
מקרה שבו עולה חשש להטרדה מינית ולהתנכלות על ידי עובד בכיר של האוניברסיטה עלול להשפיע השפעה לא מעטה על דמותה ועל תפקודה.
42 הנילון התנה את הסכמתו בכך שוועדת המשמעת לא תחדש את ההליכים בטרם ייתן בית הדין החלטה בנושא; המתלוננת הסכימה להמתין בהנחה ש"ממילא ההליכים בוועדת המשמעת מתעכבים עד לקבלת עמדת היועץ המשפטי לממשלה".
מוסדות להשכלה גבוהה 1643 .
ניתן לצפות כי המוסדות המנהלים יקבלו מפעם לפעם מנשיא האוניברסיטה דיווחים על אופן הטיפול בנושא.
ואולם נמצא כי עד מועד סיום הביקורת בנושא לא דיווח הנשיא או מי מטעמו על המקרה לשום מוסד מהמוסדות המנהלים של האוניברסיטה, ומוסדות אלה לא בחנו את טיפולה של הנהלת האוניברסיטה בנושא ולא דנו בהשפעותיו על תפקוד האוניברסיטה, צביונה ודמותה.
יצוין כי בשנת 2006 פרסם משרד מבקר המדינה דוח ביקורת על הליכי משמעת בתאגידים סטטוטוריים ובבנק ישראל43 .
בדוח נקבע, בין היתר, כי "ראוי שנושא המשמעת יוצג לפני מועצת התאגיד כדי שיהיה לה מידע על המשמעת בתאגיד ועל הפעולות שננקטו בנושא וכדי להגביר את המודעות של מועצת התאגיד לנושא זה".
לדעת משרד מבקר המדינה, המלצה זו כוחה יפה גם לפעולות מוסדות להשכלה גבוהה בענייני משמעת בכלל ובייחוד בנושא עברות משמעת חמורות, בהן הטרדה מינית.
מן הראוי שהנהלת האוניברסיטה תדווח ללא דיחוי לוועד המנהל ולוועדת הקבע על טיפולה בתלונה האמורה בכלל ועל התקדמות ההליך המשמעתי הנוגע אליה בפרט.
 במקרה שהובא בפרק זה, הנוגע לתלונה על הטרדה מינית והתנכלות באוניברסיטת בר -אילן, נמשך טיפולם של כל אחד מהגורמים באוניברסיטה שמונו לטפל בנושא זמן רב ובלתי סביר; אף שעברו יותר משלוש שנים וחצי מאז הוגשה התלונה טרם הסתיים הטיפול בנושא.
עקב כך נגרמו סבל רב ועינוי דין הן למתלוננת והן לנילון, נפגע תפקודה התקין של האוניברסיטה, ואף הועבר לעובדי האוניברסיטה ולתלמידיה מסר שעלול להרתיעם מלהגיש תלונות על הטרדה מינית ועל התנכלויות הקשורות להטרדה.
על האוניברסיטה לנתח את דרך טיפולה בנושא על שלביו ולהפיק לקחים בדבר מינוי הגורמים האמורים לטפל בנושא, הסמכויות והתפקידים של כל אחד מהם ומילוי חובתם לפעול ביעילות וללא דיחוי כנדרש על פי הדין.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה האוניברסיטה כי התמשכות הטיפול בתלונה אין בה כדי ללמד על יחסה לעברות בתחום ההטרדה המינית, וכי היא "תלמד את הדוח ותקפיד להסיק מסקנות ממנו על מנת לתת מענה לבעיות כגון אלה אם תתעוררנה בעתיד".
43 ,מבקר המדינה דוח שנתי 56 ב(2006 '), עמ105.
מוסדות להשכלה גבוהה 1645 .
מל"ג היא המוסד הממלכתי הממונה על ענייני השכלה גבוהה במדינה, והיא פועלת כגוף עצמאי שתפקידו להסדיר את העיסוק בהשכלה גבוהה ולפקח על תחום זה בלא מעורבותה של הממשלה.
על פי חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח- 1958 , מל"ג מוסמכת, בין היתר, להכירבמוסד 1646 דוח שנתי63ג .
כלשהו כ מוסד להשכלה גבוהה ע ל יסוד כללים שקבע ה, והיא רשאית, "לאחר התייעצות עם המוסדות המוכרים הנוגעים בדבר, להציע הצעות בדבר ביסוסם, הרחבתם ושכלולם ובדבר שיתוף הפעולה בינם לבין עצמם".
ות"ת היא ועדת משנה של מל"ג והזרוע המבצעת שלה.
המקורות הנורמטיביים לפעילותה ולסמכויותיה הם חוק מל"ג והחלטת ממשלה מ-1977 , שבה אצלה הממשלה לוות"ת את סמכויותיה לחלק את כספי המדינה למוסדות להשכלה גבוהה, שהיו חלק מסמכותה השיורית של הממשלה ועוגנו אחר כך בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה -198544 .
בין היתר הוטל עליה לחלק את תקציב המדינה להשכלה גבוהה בין המוסדות להשכלה גבוהה הזכאים לכך, וכן לפעול לייעול המוסדות להשכלה גבוהה ולתיאום ביניהם כדי למנוע כפילות מיותרת ולהביא לידי חיסכון.
בלי לגרוע כהוא זה מאחריותן של הנהלות המוסדות לפעילותם ולניהולם התקינים של המוסדות, גם על מל"ג וות"ת, הממונות הישירות על מערכת ההשכלה הגבוהה, מוטלת אחריות מסוימת לפעילות המוסדות ולתפקודם.
דיונים והנחיות למעשי הטרדה מינית במוסדות להשכלה גבוהה עלולה להיות השפעה שלילית על צביונה ועל דמותה של מערכת ההשכלה הגבוהה.
ממצאיו של דוח זה מלמדים על שונות בסדרי טיפול שנהוגים במוסדות להשכלה גבוהה בקשר למניעת הטרדות מיניות ולטיפול בתלונות בנושא.
הועלה כי מאז התקבל החוק למניעת הטרדה מינית לפני יותר מעשר שנים, לא התקיים במל"ג ובוות"ת דיון בהשפעתו של החוק על מערכת ההשכלה הגבוהה ובפעולות שחקיקתו מחייבת לנקוט במוסדות שבאחריותן.
מל"ג וות"ת לא גיבשו מדיניות ולא קבעו קווים מנחים לפעולותיהם של המוסדות.
גם כשהנושא עלה על סדר היום הציבורי עם פרסומם של מקרים חמורים של הטרדה מינית והתנכלות שהתרחשו בכמה מוסדות להשכלה גבוהה, לא ביקשו מל"ג וות"ת לקבל דיווח מסודר כלשהו מהמוסדות ולא קיימו דיון בנושא.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 טענה מל"ג כי נוכח עצמאותם המינהלית של המוסדות להשכלה גבוהה ואופי תפקידן של מל"ג וות"ת, אין מקום שהן "תתפקדנה כמעין ערכאת ערעורים הבוחנת את דרכי הטיפול של המוסדות בתלונות על הטרדה מינית.
ואין זה מתפקידן לגבש מדיניות באשר לדרך הנאותה לצמצם את מספר המקרים של הטרדה מינית.
המחוקק הוא זה שקבע את המדיניות הברורה באשר לדרך שבה על המוסדות לנקוט בתחום זה, את האמצעים לאכיפת החוק, ואף הביע את מדיניותו באמצעות התקנון לדוגמה שבתקנות".
44 ראו בג"ץ 11075/04 דוד גרבי נ' שרת החינוך והתרבות, תק-על 2007(4 )3286.
מוסדות להשכלה גבוהה 1647 .
משרד מבקר המדינה מעיר למל"ג ולוות"ת כי גיבוש מדיניות וקביעת קווים מנחים בנושא חשוב הנוגע כאמור לצביונה ולדמותה של מערכת ההשכלה הגבוהה, אינם פוגעים בעצמאותם המינהלית של המוסדות.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי התקנון לדוגמה הוא תקנון כללי המיועד לגופים מסוגים שונים, ולכן הוא אינו יכול לשמש תחליף למדיניות המתאימה למערכת מורכבת ומיוחדת כמו מערכת ההשכלה הגבוהה.
לנוכח היקפה של מערכת ההשכלה הגבוהה, המונה עשרות מוסדות, ולנוכח ההבדלים הניכרים בדרכי המניעה והטיפול, הרי שלמל"ג ולוות"ת, הממונות הישירות כאמור על מערכת ההש כלה הגבוהה, חשיבות רבה בהנחיית המוסדות ובהסדרתו של תחום חשוב זה.
יש מקום לכן שמל"ג וות"ת יקיימו פעולות שיתרמו להסדרה של הטיפול בתחום זה בקרב המוסדות.
במסגרת זו עליהן לבחון את ביצוע הפעולות האלה: בקשה לקבל מהמוסדות להשכלה גבוהה דיווחים תקופתיים בדבר מספר התלונות על הטרדות מיניות שקיבלו, שיעור התלונות שהתבררו נכונות והעונשים שהוטלו על המטרידים; בקשה לקבל מהמוסדות דיווחים תקופתיים על פעולות ההסברה וההדרכה שקיימו בנושא; גיבוש מדיניות ברורה בדבר הדרך הנאותה לצמצום מספר המקרים של הטרדה מינית, הן על ידי פעולות מניעה והסברה והן על ידי צעדי ענישה הולמים.
לנוכח חשיבותן של פעולות ההסברה וההדרכה, על מל"ג וות"ת לגבש תכנת הדרכה ממוחשבת שתופץ לכל המוסדות להשכלה גבוהה ולחייב את חברי הסגל האקדמי והמינהלי ואת הסטודנטים ללמוד אותה.
על מליאת מל"ג לקיים בהקדם דיון ולגבש את עמדתה בדבר אופן טיפולה בנושא.
תקנונים כאמור, על פי החוק והתקנות, מחובותיו של מוסד אקדמי המעסיק יותר מ-25 עובדים להתאים את הוראות התקנון לדוגמה לתנאיו המיוחדים של המוסד ולהסדר המשמעת שלו.
בנייר עמדה בנושא "טיפול ומניעה של הטרדות מיניות במוסדות להשכלה גבוהה" שהכינה התאחדות הסטודנטים במאי 2011 לקראת ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה של הכנסת ב-30.
11 (להלן- נייר העמדה), הצביעה ההתאחדות על הבדלים בין המוסדות בנושא ההטרדה המינית, הן בתקנונים הנהוגים בהם והן בטיפולם בפועל במקרים של הטרדות מיניות.
עוד הודגש חסרונו של "תקנון משותף, 'אני מאמין' משותף או כל מסמך אחר הקיים במסגרת החוק או תקנות מל"ג" שיאחיד את טיפולם של המוסדות בהטרדות מיניות, כפי שנעשה בנושאים רבים אחרים; וצוין כי ההבדלים האמורים מביאים לאי-שוויון בין הסטודנטים המתלוננים במוסדות השונים וכן בין הנילונים.
ה תאחדות הסטודנטים עמדה על כך שיש צורך בנוהל אחיד לכל המוסדות שייתן מענה לשלל הבעיות שצוינו בנייר העמדה ויהיה נגיש לכל הסטודנטיות והסטודנטים, לסגלי ההוראה ולעובדי המוסד.
חוסר האחידות בין המוסדות בנוגע לטיפול בהטרדות המיניות עלה לדיון בישיבה האמורה של הוועדה לקידום מעמד האישה, ומהפרוטוקול מתברר שאין תמימות דעים בנושא בין חברי הכנסת ובין מל"ג: חברת כנסת זהבה גלאון ציינה כי "לפני כשלוש שנים, שרת החינוך דאז, יולי תמיר, התחייבה שינוסח קוד אתי אחיד לכל המוסדות להשכלה גבוהה, כולל האוניברסיטאות, כולל מכללות.
עברו שלוש שנים, 1648 דוח שנתי63ג .
צריך להיות נוהל אחיד לכל המוסדות להשכלה גבוהה וצריך לדרוש משר החינוך.
שינחה את כל ראשי האוניברסיטאות והמכללות שהוא אחראי עליהם גם כראש המל"ג, לקבוע נוהל אחיד".
חברת הכנסת רחל אדטו אמרה בדיון כי "אין שום סיבה בעולם שלא יהיה מעקב.
אחידות, מטבע הדברים צריכה להיות אחידות, אותה אחידות בצבא, ובאקדמיה ובבתי חולים, ובמינהל הממשלתי, ובכל מקום שהוא".
מוסדות להשכלה גבוהה 1649 .
לעומת זאת, נציג מל"ג טען בישיבה שאין כלל ודאות שצריכה להיות אחידות מלאה בתקנונים, שכן כל מוסד מתאים את התקנון לדוגמה לנסיבותיו הוא, לגודלו ולאופיו.
עוד ציין הנציג שזו הפעם הראשונה שהובא לידיעת מל"ג שיש בעיה באכיפת התקנונים, ושבכוונת מל"ג לבדוק אם קיים תקנון בכל אחד מהמוסדות ולדאוג לאכיפתו.
בדיון סוכם שהוועדה תפנה לשר החינוך, יו"ר מל"ג, בדרישה מפורשת להנהיג נוהל אחיד לטיפול בהטרדות מיניות בקמפוסים.
בעקבות הדיון פנתה יו"ר הוועדה ביוני 2011 לשר החינוך ופירטה לפניו את החלטות הוועדה ובהן הבקשה ל"יצירת נוהל אחיד לגבי הטיפול בהטרדות מיניות בכל המוסדות להשכלה גבוהה ויצירת מנגנון דיווח לוועדה לקידום מעמד האישה אחת לשנה על הטיפול בתופעה".
בדצמבר 2011 נפגשו נציגי התאחדות הסטודנטים עם סגן יו"ר מל"ג ומסרו לו את נייר העמדה.
הועלה כי עד מועד סיום הביקורת, אוקטובר 2012 , לא דנו מל"ג וות"ת בבקשת הוועדה לקידום מעמד האישה, ולא נקבעו הנוהל ומנגנון הדיווח הנדרשים.
בתשובתו של עוזר שר החינוך למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 הוא חזר והעלה את הטענות שהציגה מל"ג בתשובתה האמורה למשרד מבקר המדינה.
בין היתר ציין כי "אנשי המקצוע במועצה להשכלה גבוהה סבורים שעל פניו אין מקום להכנת תקנון אחיד למוסדות להשכלה גבוהה, זאת בין היתר, נוכח העובדה כי החוק קבע תקנון מוצע מספק ולא קבע חובה לקביעת תקנון אחיד של כל המוסדות להשכלה גבוהה, נוכח עצמאותם של המוסדות להשכלה גבוהה.
משרד מבקר המדינה רואה חשיבות בהכנת תקנון אחיד המותאם למוסדות להשכלה גבוהה שיקבע, בין היתר, את המדיניות, את העקרונות המרכזיים ואת אופן הטיפול הבסיסי במקרים של הטרדה מינית, שיחייבו את כל המוסדות.
על בסיס תקנון זה יכין לעצמו כל מוסד נוהל מפורט שיהיה מותאם לאופיו ולייחודו.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי העמדות האמורות המובאות בתשובות מל"ג ועוזר השר יובאו לדיון במליאת מל"ג; ואם יוחלט שאין מקום להכנת תקנון אחיד - תעדכן מל"ג את הוועדה לקידום מעמד האישה בדבר החלטתה, כדי שזו תבחן את בקשתה ממאי 2011 בעניין זה.
כמו כן על מל"ג וות"ת לבחון את התקנונים למניעת הטרדה מינית של כל המוסדות ובמידת הצורך לפעול לאכיפתם, כפי שהודיעו בכנסת שבכוונתן לעשות.
בסוף ינואר 2012 הודיעו מל"ג וות"ת למשרד מבקר המדינה כי ממידע שמסרו המוסדות עולה שכמעט כולם עומדים בהוראות החוק בנושא, וכי "ככל שיתברר כי בעניין זה".
]הן יפעלו[ ,מוסדות מסוימים אינם ממלאים אחר הוראות החוק אי-בהירות בעניין דרכי הטיפול של המוסדות בתלונות מנייר העמדה שהכינה כאמור התאחדות הסטודנטים עולה שאף שהחוק והתקנות התקבלו לפני יותר מעשור, ואף שהמוסדות פרסמו בעקבותיהם תקנונים מותאמים, יש חברי סגל וסטודנטים שעדיין אינם יודעים מהן דרכי הטיפול של המוסדות בתלונות על הטרדות מיניות והתנכלות, ובכלל זה מהם סדרי הדין בהליך 1650 דוח שנתי63ג .
בין היתר יש אי-בהירות בעניינים כגון מיהו הגוף המוסמך לברר את התלונה (האחראית, ועדת המשמעת או בית הדין המשמעתי); מיהם היושבים בוועדה או בבית הדין; אם יש בוועדה נציגות לסטודנטים; אם יש הבדל בין הטיפול בתלונה נגד מרצה ובין הטיפול בתלונה נגד סטודנט; מהם העונשים שיכולים להיות מוטלים על הנילון; ומדוע עונשים אלה אינם מפורסמים.
מוסדות להשכלה גבוהה 1651 .
הנתונים שמסרו המוסדות להשכלה גבוהה בשאלונים ששלח אליהם משרד מבקר המדינה מצביעים על פרסום חסר, הפצה לא יעילה של חומרי הסברה, הדרכה לא מספקת של העובדים והסטודנטים וניהול לא שקוף של הליכי המשמעת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מל"ג וות"ת לתת את דעתן להיבטים אלה.
מן הראוי שידרשו מהמוסדות לפרסם באינטרנט או בעלונים פנימיים פרטים על מקרים של הטרדות מיניות שאירעו בתחומם ועל דרך טיפולם בנושא.
לנוכח החשיבות של ההליך המשמעתי ויכולתו לתרום להגברת האמון של הסטודנטים והציבור כולו במערכת ולצמצום הרתיעה מהגשת תלונות, על מל"ג וות"ת לקבוע מדיניות וקווים מנחים לניהול הליך משמעתי שיבטיחו שהוא ינוהל באופן הוגן ומקצועי, ועל בסיסם יקבע כל מוסד ומוסד כללים מפורטים בנושא.
בסוף ינואר 2012 הודיעו מל"ג וות"ת למשרד מבקר המדינה כי כבר בתחילת אותו חודש הן פנו "למוסדות להשכלה גבוהה לבחינת יישום הוראות החוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח-1998 והתקנות שהותקנו מכוחו, וכן לקבלת התייחסותם לטענות שהועלו מטעם התאחדות הסטודנטים בנושא".
לאחר קבלת התשובות מהמוסדות בכוונתן להביא את הנושא לדיון במליאת מל"ג.
הועלה כי עד אוקטובר 2012 ,לא התקיים כל דיון בנושא במליאת מל"ג שכן חלק מהמוסדות לא הגיבו על פניית מל"ג וות"ת.
בדצמבר 2012 הודיעו מל"ג וות"ת למשרד מבקר המדינה כי באוקטובר אותה שנה את ]ן[הן שלחו תזכורות למוסדות שלא הגיבו עד אותה עת, וכי "כיום משיש ביד תשובות מרב שוקדות על הכנת מסמך שיובא לדיון במליאת ]הן[ ית המוסדות המל"ג בהקדם".
פרשיות של הטרדות מיניות שעלו לסדר היום הציבורי בשנים האחרונות מעידות שמדובר בבעיה העלולה להיות שכיחה במיוחד במוסדות שמתקיימים בהם יחסי היררכיה ותלות, כדוגמת המוסדות להשכלה גבוהה.
החוק והתקנות מטילים על המוסדות להשכלה גבוהה, כמעביד, חובה לנקוט פעולות למניעת הטרדות מיניות והתנכלויות במסגרת יחסי העבודה ולטפל במקרים שהגיעו לידיעתם ביעילות ומתוך הגנה על כבודם ועל פרטיותם של הצדדים המעורבים.
ואולם מממצאי דוח זה עולה שיש מוסדות שמילאו את דרישות החוק והתקנות רק שנים מספר לאחר פרסומם, ויש מוסדות שעדיין אינם מקפידים למלא את כל הדרישות.
יישום מלא של החוק ושל התקנות כמות שהם עשוי להביא לצמצום היקף ההטרדות המיניות במוסדות אלה.
בד בבד נדרש שיפור בנוסח התקנות, לשם הבהרה ואכיפה אפקטיבית יותר.
לפי נתוני המוסדות להשכלה גבוהה, הם טיפלו בממוצע בכל שנה בכ-42 תלונות על הטרדה מינית, אך מתוצאות סקר שעשה מכון מחקר עבור התאחדות הסטודנטים עולה שהבעיה רחבה הרבה יותר, שכן הרוב המכריע של המוטרדים מעדיפים שלא להתלונן.
מוסדות להשכלה גבוהה 1653 .
בידי משרד מבקר המדינה אין הכלים והמידע הדרושים כדי להכריע בדבר הפער האמור, ואף על פי כן, על כל אחד מהמוסדות מוטל לבחון את העניין, למצוא את הסיבות למיעוט היחסי של תלונות על הטרדות מיניות ולנקוט את הצעדים הדרושים בעניין זה כדי שהמוטרדים לא יחששו להתלונן על כך.
בשני מקרים הנוגעים למידע על הטרדות מיני ות באוניברסיטה העברית הייתה פעילותה של זו מועטה בלבד ובלתי מספקת.
הועלו גם ליקויים בטיפולה של אוניברסיטת בר -אילן בתלונה על הטרדה מינית בתחומה, שגם אם אין ללמוד מהם בהכרח על יחסה של האוניברסיטה לעברות בתחום זה, היה בהם כדי להעביר לעובדי האוניברסיטה ולתלמידיה מסר שעלול להרתיעם מלהגיש תלונות על הטרדה מינית ועל התנכלויות הקשורות להטרדה.
עוד עולה שמל"ג וות"ת, הממונות הישירות על מערכת ההשכלה הגבוהה, לא נדרשו לנושא זה עד כה.
להלן עיקרי התחומים שבהם נדרשים המוסדות להשכלה גבוהה לפעול כדי לבנות תשתית של אמון בעניין זה בינם לבין כלל חברי הסגל האקדמי והמינהלי והסטודנטים: קביעת תקנונים ברורים ומפורטים; הכשרת האחראיות או האחראים לטיפול בנושא; הפצת חומרי הסברה לעובדים ולסטודנטים ברחבי הקמפוס; וקיום פעולות הסברה יסודיות ומעמיקות כגון כנסים, הרצאות וסדנאות.
כמו כן, יש לבחון ולשפר את ההליך המשמעתי הנהוג במקרים של הטרדה מינית והתנכלות שהגיעו לידיעת המוסדות: מוצע לגוון את הרכב בתי הדין המשמעתיים של הסגל האקדמי כך שיכללו משפטנים, נציגי ציבור וחברים משני המינים, ולהניח תשתית שתבטיח שמירה על יחסים פורמליים בין שופטים ונילונים.
כמו כן, ראוי שיפורסם מידע על הצעדים המשמעתיים שנקטו המוסדות בטיפולם בתלונות שהוגשו.
ככלל, על המוסדות לפעול באופן שייצור אווירה מונעת ומְגִנָה שתסייע לטיפול יעיל בנושא.
כדי שהמוסדות להשכלה גבוהה י קיימו את החוק והתקנות כלשונם וכרוחם ויבטיחו שיוטמע איסור ההטרדה ה מינית וההתנכלות , המליץ משרד מבקר המדינה שנוסף על קיום הכנסים יסתייעו המוסדות, בין היתר, בלומדות ( תכנות הדרכה ו למידה).
מקצת המוסדות השיבו כי פיתחו לומדות להסברה בנושא מניעת הטרדה מינית, ומקצתם השיבו כי הם פועלים לפיתוח לומדות כאלה.
על מל"ג וות"ת להידרש בהק דם לנושא, לקבל מהמוסדות דרך שגרה נתונים על תלונות שהתקבלו אצלם ולבחון את כל התקנונים שקבעו המוסדות ואת דרכי הטיפול שלהם בתלונות על הטרדות מיניות.
על מל"ג וות"ת לגבש בהקדם מדיניות ברורה בדבר הדרך שעל המוסדות לנקוט בתחום זה, וקווים מנחים שעל בסיסם יקבע כל מו סד ומוסד כללים מפורטים, המתאימים למאפייניו הייחודיים, לטיפול בנושא בכלל ולניהול ההליך המשמעתי בפרט.
על משרד המשפטים, שהשר העומד בראשו ממונה על ביצוע החוק והתקנת התקנות, לפעול לתיקון התקנות בהתאם לממצאי דוח זה, ובכלל זה ליצור בהן מנגנון אפקטיבי יותר ועדכני יותר להטמעת הנושא.
תיקון הליקויים המפורטים בדוח זה ויישום המלצותיו על ידי כל הגורמים הנוגעים בדבר יש בהם כדי לתרום להגברת המודעות, להרתעה ולצמצום מקרים של הטרדות מיניות במוסדות להשכלה גבוהה וכן לעידוד נפגעים להגיש תלונות בנושא.
המונח "לקויות למידה" מתייחס למגוון רחב של ליקויים קוגניטיביים הפוגעים ביכולת הלמידה של הפרט.
"לקות למידה" מוגדרת בסעיף 1 בחוק זכויות תלמידים עם לקות למידה מוסדות להשכלה גבוהה 1623 .
במוסדות על-תיכוניים, התשס"ח - 2008 (להלן- חוק הזכויות), כ"לקות המשליכה על תהליכים קוגניטיביים, והבאה לידי ביטוי בקשיים משמעותיים שאינם תואמים את הצפוי בגילו של בעל הלקות ברכישת מיומנויות או בשימוש בכישורים של קשב וריכוז, שפה, קריאה, כתיבה, המשגה, תפקוד ניהולי או יכולות חישוביות, חברתיות או רגשיות , ולמעט קשיי למידה הנובעים מאחד או יותר מאלה בלבד: פגיעה חושית, לקויות מוטוריות, פיגור שכלי, מוגבלות נפשית או תנאים חיצוניים, כגון חסך סביבתי, תרבותי או חברתי-כלכלי "5.
לקות למידה מקורה בשיבוש במבנה הנוירולוגי של המוח, בתפקודו הנוירולוגי או בשניהם, הגורם לכך שפונקציות חשיבה מסוימות הן יעילות פחות ואילו אחרות עשויות להיות תקינות ואף ברמה גבוהה מהממוצע 6 .
לקויות הלמידה נחלקות לקטגוריות העיקריות האלה: דיסלקציה - קשיים הנוגעים למיומנות הקריאה; דיסגרפיה - קשיים הנוגעים למיומנות הכתיבה; דיסקלקוליה - קשיים אריתמטיים בלימוד אלגברה וגיאומטריה ובשימוש בהן.
קטגוריה נוספת היא הפרעת קשב וריכוז, הנוגעת בין היתר לקשיים במיקוד הקשב עקב גירויים חיצוניים או פנימיים, המכונה גם ADHD ( ctivity Disorder Attention Deficit and Hypera)7.
השכלה גבוהה היא מפתח להתפתחות האישית של הפרט ולתרומתו לחברה לקויות למידה עלולות לפגוע בסיכוייהם של תלמידים רבים לממש את יכולתם לרכוש השכלה גבוהה 8 .
וכפועל יוצא גם למצוא תעסוקה ההולמת את כישוריהם מימוש הפוטנציאל הגלום באוכלוסייה זו עש וי לשמש מנוע צמיחה משמעותי לכלכלה ולחברה, ומנגד אי-מימושו עלול להשפיע לרעה על התנהגותם והתערותם החברתית של בעלי לקויות למידה9.
בתחילת שנות התשעים של המאה העשרים עלו לסדר היום הציבורי בישראל קשייהם של סטודנטים עם לקויות למידה בשלב הכניסה לאקדמיה ובמהלך הלימודים.
בשנת 1994 הוקמה עמותת "לשם" (להלן - עמותת לשם), שנועדה לתמוך במבוגרים עם לקויות למידה המבקשים ללמוד והלומדים במערכת ההשכלה העל-תיכונית בישראל.
באותו זמן הלכה וגברה המודעות, בחברה בכלל ובקרב לקויי למידה ובני משפחותיהם בפרט, לצרכים ולזכויות המיוחדים של .
5 במערכת החינוך מקובלת הגדרה נוספת, ולפיה תלמיד ייחשב לקוי למידה אם יש פער ניכר ומתמשך בין הישגיו בלימודים ובין רמת כיתתו וכן בין הישגיו ובין ההישגים שהיה צפוי להשיג תלמיד בגילו וברמת כיתתו, ואם יש פער ניכר בין הישגיו בלימודים ובין כישוריו האינטלקטואליים לפי ממצאי מבחני המשכל.
ראו חוזר מנכ"ל משרד החינוך תשס"ד/4 .
(ב), כ"ו בניסן התשס"ח 6 במקרים רבים רמת חשיבה גבוהה מתגלה אצל לקויי למידה דווקא בפונקציות הנחשבות מסובכות יותר (לדוגמה, הבנת לוגיקה של בעיה מתמטית), ואילו בפונקציות פשוטות יחסית (כגון זכירת לוח הכפל) הם עלולים להיתקל בקושי רב.
ד"ר נעמי וורמברנד, "חינוך שכולו העצמה", סטאטוס (יולי 2008 '), עמ24 .
7 אף שיש המפרידים בין לקויות הלמידה האמורות ובין הפרעות הקשב והריכוז, בדוח זה נתייחס לכולן כמקשה אחת, כפי שעולה גם מההגדרה בחוק המפורטת לעיל.
8 :מלכה מרגלית, "דוח הוועדה לבחינת מיצוי יכולתם של תלמידים עם ליקויי למידה תקציר", משרד החינוך ( 1997 '), עמ1.
9 במחקרים שונים בעולם נמצא קשר בין ליקויי למידה ובין התנהגות עבריינית.
במחקר שבוצע בישראל נמצא כי כ -70% מהאסירים בבתי הכלא בישראל הם בעלי לקויות למידה.
עמלה עינת ותומר עינת, כתב אישום - ליקויי למידה, נשירה ועבריינות ( 2007 .
אוכלוסייה זו ולצורך בקידום הנגישות של ההשכלה במוסדות חינוך לאותה אוכלוסייה10 .
10 ראו: אורית דהן, יעל מלצר וגיא פינקלשטיין, "תמורות בהשתלבות של סטודנטים עם ליקויי למידה בחינוך הגבוה בישראל", בתוך: גלעדה אבישר, יונה לייזר ושונית רייטר (עורכות), שילובים: מערכות חינוך וחברה ( 2011 ) (להלן- שילובים), עמ' 319 .
בעשור הראשון של המאה העשרים ואחת חל גידול מתמיד הן במספר הסטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה שאובחנו והוכרו כבעלי לקויות למידה11 , הן בשיעורם מקרב כלל הסטודנטים, המוערך כ -%15-%1012.
כ- 18,000 (כ-%14 ) מהסטודנטים שלמדו בשנת הלימודים התשע"א ( 2011- 2010)13 לתואר ראשון במוסדות להשכלה גבוהה שמתקצבת הוועדה לתכנון ולתקצוב של המועצה להשכלה גבוהה (להלן - ות"ת)14 .
היו לקויי למידה לגידול בשיעור הסטודנטים שאובחנו והוכרו כלקויי למידה בכלל המוסדות להשכלה גבוהה יש כמה גורמים, ובהם אלה: (א) שיפור בסיוע לתלמידים לקויי למידה בבתי הספר היסודיים והתיכוניים, שבזכותו יותר תלמידים לקויי למידה הצליחו בבחינות הבגרות, ובכך עמדו באחד משני הפרמטרים לקבלה למרבית המוסדות להשכלה גבוהה (השני הוא הצלחה בבחינה הפסיכ ומטרית); (ב) פתיחת המכללות והמוסדות הפרטיים להשכלה גבוהה, שהגדילו את ההיצע של מוסדות על -תיכוניים ואפשרו גם לתלמידים בעלי ציוני התאמה 15 נמוכים להתקבל ללימודים; (ג) פיתוח אמצעי למידה מפצים, כגון מִחשוב; (ד) העלייה הכללית במודעות לחשיבות הלימודים האקדמ יים למוביליות חברתית ואישית, ותהליכי הסברה וחקיקה לגבי היכולות והזכויות של בעלי לקויות למידה; (ה) ההכרה ההדרגתית של המוסדות להשכלה גבוהה בצרכים המיוחדים של סטודנטים לקויי למידה ונקיטת צעדים לפיתוח שירותי תמיכה והתאמה עבורם16.
לקראת אמצע שנות התשעים של המאה העשרים החלו להינקט פעולות למיסוד הסיוע לסטודנטים לקויי למידה במוסדות להשכלה גבוהה.
משנת 1995 הוקמו מרכזי תמיכה לסטודנטים אלה בעשרות מוסדות על-תיכוניים, ובמועד סיום הביקורת, אוקטובר 2012 , כבר הופעלו מרכזים אלה בלמעלה מ -55 מוסדות17 .
מטרתם של מרכזי התמיכה היא: (א) לסייע לסטודנטים לקויי למידה להתקבל ללימודים אקדמיים, ללמוד ולסיים בהצלחה את הלימודים; ובכלל זה לספק להם שירותים כגון עזרה בקביעת ההתאמות 18 הדרושות להם בהוראה, בבחינות .
11 על פי נתוני הוועדה לתכנון ולתקצוב של המועצה להשכלה גבוהה (ות"ת) בהתייחס למוסדות שפנו אליהם לצורך קבלת תמיכה כספית לטיפול בסטודנטים לקויי למידה.