HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בסיכום של ועדת דקל היא המליצה להקים בית כלא מרכזי חדש.
בין היתרונות שהוועדה מנתה בהקמת מרכז כליאה אחוד חדש, היו: שיפור איכו ת השהייה והאחזקה של הכלואים; צמצום השקעת משאבים בבינוי ובאחזקת בסיסי הכליאה הישנים בעלי התשתית הירודה; חיסכון צפוי בכוח אדם עקב התייעלות, התאמה מקצועית ושימוש בטכנולוגיות מתקדמות.
ממסמכים של אג"ת עולה, כי החל משנת 2000 נדונה בצה"ל תכנית להקים קריה משפטית וכלא מרכזי, שבבסיסה איחוד תקורות של בתי הדין הצבאיים, גופי התביעה והסניגוריה בפרקליטות הצבאית ובסיסי הכליאה של המשטרה הצבאית.
אולם במועד סיום הביקורת טרם התקבלה החלטה על הקמתה.
במצגת שהכינה מקמצ"ר באוגוסט 2008 למשרד מבקר המדינה נאמר, בין השאר: "כלא מרכזי- גורל הפרויקט לא חלוט זמן רב ולאור כך לא משקיעים בתשתיות בבסיסי הכליאה".
בהקשר זה, יצוין, כי לפני שנים מספר החלו עבודות לתיקון תשתית הביוב והאינסטלציה בכלא 4 .
שניים מתוך שלושת השלבים המתוכננים בפרויקט בוצעו בעלות של כ-3 מיליון ש"ח, והשלב השלישי, בעלות של כ-1.
5 מיליון ש"ח (במונחי התקציב של שנת 2001 ), הוקפא ולאחר מכן בוטל בשל התכנית להקים כלא מרכזי.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי במצב זה נגרמת פגיעה קשה בתנאי הכליאה בשני בסיסי הכליאה.
לכן, ראוי שתוכן ותתוקצב תכנית מינימום לשיפור התשתית בשני בסיסי הכליאה, שתאפשר תנ אי מחיה סבירים לכלואים עד שתתאפשר הקמתו של בית הכלא המרכזי.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2009 , כי הקמת כלא מרכזי אינה על סדר היום, ולפיכך אכ"א יעמיד תקציב תלת-שנתי של 6 מיליון ש"ח לטובת מענה בסיסי לתנאי מחיה של הכלואים; לקר את תכנית העבודה של שנת 2010 יוצג צורך זה למטה הכללי, לאור חשיבותו ונחיצות ההשקעה האלמנטרית בתשתיות הכלואים.
מרחב המחיה במבני המגורים של הכלואים .
הוראת קצין הרפואה הראשי (להלן - קרפ"ר) קובעת, בין היתר, כי שטח מזערי לחייל בחדר מגורים יהיה לא פחות מ -3 מ"ר והשטח הרצוי הוא 4.
נבדקו נתונים המתייחסים לגודל התאים ולקיבולת של שתי פלוגות מבין השלוש שבכלא 6 (פלוגה נוספת משוכנת באוהלים) ונתונים דומים לגבי פלוגה אחת של כלא 4 .
בבדיקה נמצא, כי באחת מהפלוגות בכלא 6 ובפלוגה שנבדקה בכלא4 אין עומדים בדרישה לשטח המזערי בכל התאים: מרחב המחיה נע בין 2.
8 מ"ר לכלוא, דהיינו כ-16% עד כ-30% .
פחות מהשטח המזערי הנדרש לחייל, לפי ההוראה האמורה של קרפ"ר ב.
קיבולת הכליאה בפלוגת הנשים בכלא 4 ,.
פלוגה לכליאת נשים קיימת, כאמור בכלא 4 בלבד, ובה70 מקומות כליאה בסך הכול.
קיבולת זו איננה עומדת בצרכים של צה"ל במקומות כליאה לחיילות, וממסמכי מקמצ"ר עולה, כי בכל נקודת זמן ממתינות לכניסה לכלא 4 כ-15 חיילות, שבסופו של דבר חלקן לא ירצו את העונש שהוטל עליהן.
קמצ"ר מסר לנציגי משרד מבקר המדינה, כי היו מקרים שבהם מפקדים התקשרו לכלא 4 לבדוק אם יש בו מקום בפלוגת הכלואות, לפני שהטילו עונש מחבוש על חיילות.
בביקורת שערך משרד מבקר המדינה ביחידת מיטב התברר, כי בשל מחסור במקומות כליאה בפלוגת הנשים בכלא 4 , מיועדות לשירות ביטחון המשתמטות משירות צבאי לא נשפטו לעונשי מחבוש, אלא לעונשי ריתוק ביחידת מיטב, ובשל מחסור במקומות לינה ביחידת מיטב נאלצים אף לשחרר חיילות אלה לבתיהן.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מסר צה"ל, כי אין אפשרות להרחיב את מקומות הכליאה לנשים, וכי הקיבולת הקיימת כיום היא מרבית.
הפרדה בין סוגי הכלואים.
אוכלוסיית הכלואים כוללת סוגים שונים של כלואים בעברות מסוגים שונים ובדרגות חומרה שונות.
בתקנות בתי סוהר צבאיים נקבע, כי "אסירים, חבושים ועצירים ישוכנו בנפרד אלה מאלה, זולת אם הורה קמצ"ר אחרת".
נמצא, כי הפרדה כזו איננה נשמרת בשני בסיסי הכליאה בכל הנוגע לעצירים לפני משפט.
הדבר נובע מהמספר הגבוה של עצירים לפני משפט בכל זמן נתון; משהייה ארוכה שלהם בסטטוס זה, הנגרמת בשל התמשכות ההליך המשפטי, כשרק בסיומו, כאשר ניתן פסק דין, עובר הכלוא לסטטוס של אסיר; ונוכח התשתית הקיימת בבסיסי הכליאה ומצוקת מקומות הכליאה.
הטיפול הרפואי בכלואים בכל אחד משני בסיסי הכליאה קיימת מרפאה, הנותנת טיפול רפואי לכלואים ולסגל, ובמסגרת כל מרפאה פועלת מרפאת שיניים.
צוות המרפאה בכלא 4 כולל שני רופאים, שאחד מהם משמש כמפקד המרפאה במשרה מלאה ועוד שתי רופאות ב-40% משרה, וכן שבעה חובשים.
צוות המרפאה של כלא6 כולל שני 74 דוח שנתי60א .
רופאים, שאחד מהם הוא מפקד המרפאה, ושבעה חובשים.
להלן הממצאים בתחום זה: א.
תרופות למחלות כרוניות .
אוכלוסיית הכלואים שבהם מטפלות המרפאות בבסיסי הכליאה היא ייחודית מבחינת הטיפול הרפואי, בעיקר כיוון שבמרפאה צבאית רגילה הרופא יכול לרשום מרשם לתרופות והח ייל רשאי לגשת אל בית המרקחת הפיקודי או אף לבית מרקחת אזרחי כדי להצטייד בתרופה, דבר שאינו ניתן בבסיס הכליאה.
נוכח ייחודיות זאת, החזיקו במרפאות של שני בסיסי הכליאה במשך שנים תרופות למחלות כרוניות.
במועד הביקורת החזירו שתי המרפאות בבסיסי הכליאה תרופות אלה, לפ י דרישת מקרפ"ר, כיוון שלא נכללו בתקני התרופות של המרפאות בצה"ל.
מפקדי המרפאות בבסיסי הכליאה ביקשו ממקרפ"ר לשקול מחדש את עניין החזקת תרופות אלה נוכח הייחודיות של המרפאות בבסיסי הכליאה כאמור לעיל.
מרפאות השיניים בכלא 4 ובכלא6 מופעלות על י די רופאי שיניים במילואים.
רוב הטיפולים הניתנים הם טיפולי עזרה ראשונה.
בביקורות שביצעה מקרפ"ר במרפאות שיניים אלה בשנת 2008 :עלו ליקויים שונים, כגון היעדר מעקב אחר הטיפולים ואחר ההפניות הניתנות, והיעדר בקרה על המשך הטיפול על ידי רופאים מומחים על פי הנדרש.
בביקורות אלה של מקרפ"ר הומלץ, כי יש צורך להציב במרפאות רופא שיניים בשירות קבע, שיוכל להעלות את רמת הטיפול הניתנת ולבצע גם טיפולים משמרים ולא רק לתת עזרה ראשונה.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת בשתי סוגיות אלה מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, בין השאר: (1 ) תרופות למחלות כרוניות - בוצעה עבודת מטה במקרפ"ר בנושא זה וסוכם, כי כל מרשם המגיע מבסיס כליאה לבית מרקחת צבאי יכובד באותו היום; בימי חמישי ושישי אחר הצהרים יינתן מענה על ידי בתי מרקחת אזרחיים על בסיס מרשם צבאי; (2) רפואת שיניים - באפריל 2009 אויש תקן של רופא שיניים אחד בשירות קבע, בעל ניסיון מקצועי ופיקודי, אשר נותן מענה לשתי מרפאות השיניים בבסיסי הכליאה.
עמדות הכלואים ביחס לטיפול הרפואי שהם מקבלים.
בשאלון שהופץ לכלואים בכלא 4 ובכלא6 הם נשאלו גם בנוגע לטיפול הרפואי הניתן להם.
להלן בתרשים התפלגות תשובות הכלואים לשאלה על שביעות רצונם מהטיפול הרפואי בבסיסי הכליאה: המשאב האנושי 75 .
מניתוח התשובות לשאלונים עולה, כי רמת שביעות הרצון של הכלואים מהטיפול הרפואי בשני בסיסי הכליאה נמוכה מאוד: כ-85% מבין126 המשיבים בכלא4 וכ- 64% מבין83 המשיבים בכלא6 על שאלה זאת ציינו, כי כלל אינם מרוצים או לא כל כך מרוצים מהטיפול.
הסיבות העיקריות לאי -שביעות הרצון היו: התייחסות מזלזלת (כ -40% ); "נותנים אקמול לכל בעיה" (כ -27% ); וחוסר אמון בכלואים (20% ,).
עם זאת88% מהמשיבים בכלא4 ו-92% מהמשיבים בכלא6 ציינו, כי המפקדים בבסיסי הכליאה מכבדים תמיד או לעתים ק רובות את הנחיות הצוות הרפואי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מקרפ"ר ועל מקמצ"ר לתת את דעתן לשיעורי אי-שביעות הרצון הגבוהים מאוד של הכלואים מהטיפול הרפואי, ולבדוק ביסודיות טענות אלה.
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה, כי קרפ"ר הנחה את ענף רפואה במקרפ"ר להוביל יחד עם ענף שירותי רפואה ועם מפקדי המרפאות בבסיסי הכליאה בחינה של דרכים לשיפור המציאות העולה מתשובות הכלואים לשאלונים.
צה"ל הדגיש, כי רמת השירות הרפואי בכלל ובבסיסי הכליאה בפרט נמצאים על שולחנו של קרפ"ר באופן תמידי.
הקשר בין הכלואים ובין הסניגורים הצבאיים שלהם לפי חוק השיפוט הצבאי, נאשם בפני בית דין צבאי רשאי לנהל את הגנתו בעצמו או לנקוט את הדרכים הבאות: א.
לבקש שימונה לו סניגור צבאי.
ביקש כאמור, ימנה לו הסניגור הצבאי הראשי סניגור מבין הסניגורים הצבאיים 10 ; ב.
10 חובה זו לא תחול לגבי נאשם בבית דין צבאי לתעבורה, כאשר הדיון מתנהל שלא 76 דוח שנתי60א .
לסניגור עורך דין שאושר לשמש סניגור ב בתי הדין הצבאיים, לפי חוק השיפוט הצבאי; ג.
לבחור לו לסניגור כל חייל שהסכים לשמש סניגורו11 .
הזכות להיוועץ בעורך דין מובאת לידיעת כל כלוא כבר בעת קבלתו לבסיס הכליאה, והכלוא חותם על טופס ובו הוא מצהיר, כי זכות זאת הובאה לידיעתו.
ייעודה של הסניגוריה הצבאית ה וא לתת שירות של הגנה משפטית לכל חייל, בכל דרגה, אשר נתון להליך פלילי או להליך משמעתי חמור, במסגרת הצבא, או העלול להיקלע להליכים שכאלה.
שירותי הסניגוריה הצבאית ניתנים ללא תשלום על ידי מערך של קצינים משפטנים בשירות סדיר או בשירות מילואים.
במסגרת השאלון שהועבר לכלואים בכלא 4 ובכלא6 נכללו שאלות הנוגעות לקשר של כלואים עם הסניגורים הצבאיים שלהם, בעיקר בכל הנוגע לזמינותם ולנגישותם של הסניגורים.
התשובות לשאלה בנוגע לייצוג המשפטי שקיבלו הכלואים מלמדות, כי כ -87% מבין225 הכלואים שהשיבו לשאלה זאת יוצגו על ידי סניגור צבאי, והיתר - על ידי עורך דין פרטי.
להלן בתרשים התפלגות התשובות לשאלה בנוגע לשביעות הרצון מהקשר עם הסניגור הצבאי: .
הנתונים מצביעים, כי כ -62% מבין199 המשיבים בשני בסיסי הכליאה בנוגע לשביעות רצונם מהקשר עם הסניגור הצבאי לא היו מרוצים כלל או שלא היו כל כך מרוצים מהקשר עם הסניגורים הצבאיים.
כמו כן, 92% ו-84% מקרב198 המשיבים בכלא 4 ובכלא6 , בהתאמה, ציינו, כי הסניגור הצבאי לא ביקר אותם בבסיס הכליאה.
בתשובה לשאלה אחרת השיבו 31% מקרב127 המשיבים בכלא 4 ו-26% מקרב66 המשיבים בכלא6 , שהסניגור הצבאי שלהם התחלף במהלך המשפט.
עוד עולה מתשובות הכלואים, כי 51% מבין203 המשיבים היו מעוניינים .
11 אם בית הדין סבור כי הדיון לפניו עלול להביא לגילוי סודות צבאיים, לא יוכל חייל כאמור לשמש סניגור, אלא באישור בית הדין.
בהחלפת הסניגור הצבאי בעורך דין פרטי, אולם לא עשו זאת בעיקר מסיבה כלכלית (כ-75% ) והיתר- מאי-הכרת הדרך והאפשרות לבצע זאת.
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה בהתייחסותו מאוגוסט 2009 לממצאי הביקורת, בין השאר, כי השאלות שנשאלו הכלואים נוגעות לתחושתם של הלקוחות אך ורק בנוגע לקשר עם הסניגורים הצבאיים, ולכן התשובות עליהן אינן חופפות בהכרח את תחושתם בנוגע לטיב השירות שניתן להם.
קל וחומר שתחושתם של הלקוחות אינה מלמדת על איכות הטיפול שניתן להם על ידי הסנגוריה הצבאית.
צה"ל הוסיף, כי לחייל הנתון במעצר יש קושי ליצור קשר עם סניגורו, נוכח המגבלות שבהן הוא נתון עקב מעצרו, וחוסר זמינות של הסניגור במהלך שעות הפעילות הרגילות עקב עבודתו השוטפת, ובפרט הופעותיו באולם בית הדין ברוב שעות הפעילות.
צה"ל ציין גם, כי ני תן להעריך שנטייתו הטבעית של אדם היא להעדיף ייצוג על ידי עורך דין נבחר על פני עורך דין ממונה.
"מתקיים שכנוע עצמי לפיו אם בחרת ושלמת ממיטב כספך בעבור שירות משפטי אין ספק שהוא טוב יותר מזה המוצע לך חינם אין כסף".
לבסוף, נאמר בהתייחסות צה"ל, כי ניתן להעריך שרו ב הנשאלים, אשר עמדו לדין בגין עברה של היעדר מהשירות שלא ברשות, הם נשאלים "אשר אינהרנטית הם בעלי מטען שלילי נגד המערכת הצבאית, ולא אחת קשה להם לבצע הפרדה בין הסניגור הצבאי לבין המערכת הצבאית" (ההדגשות במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר, כי זמינותם ונגישותם של ה סניגורים הצבאיים הם מרכיב חשוב בייצוג המשפטי שאותו מקבלים כלואים העומדים לדין בפני בית דין צבאי.
נוכח ממצאי השאלונים כאמור לעיל, ראוי שהסניגור הצבאי הראשי ומפצ"ר יבררו את טענות הכלואים בנוגע לזמינותם ולנגישותם של הסניגורים הצבאיים לכלואים.
כבילת כלואים באזיקים בתקנות בתי סוהר צבאיים נאמר, כי לא ייכבל כלוא באזיקים אלא אם כן סבור נותן ההוראה כי הכבילה הכרחית למניעת פגיעה גופנית בכלוא, באדם אחר או ברכוש, או למניעת בריחה.
הוראה לכבול כלוא באזיקים תינתן בכתב, בצירוף נימוקים.
הוראת קמצ"ר בנושא "נוהל כבילת כלוא באזיקים", שעודכנה במאי 2008 , מגדירה את סמכויות המשטרה הצבאית לכבול כלוא באזיקים בבסיס כליאה ובעת ליווי מחוץ לו, את הנסיבות שבהן ייכבל הכלוא ואת אופני הכבילה (כבילה באזיקי ידיים ואזיקי רגליים).
ההוראה קובעת, בין השאר, כי מפקד בסיס הכליאה או גורם מטעמו יבסס את החלטתו בדבר כבילת כלוא באזיקים, אופן הכבילה והרכב הליווי של הכלוא - כאשר מדובר בכבילה מחוץ לבסיס הכליאה - על רמת הסיכון שבה מסווג הכלוא, ועל המידע המודיעיני בעניינו של הכלוא תוך הפעלת שיקול דעת בכל מקרה לגופו (ההדגשה במקור).
הוראה זו עודכנה לאחר בדיקה מקיפה של נוהלי הכבילה שביצע צוות בהשתתפות גורמים שונים מאכ"א ומהסניגוריה הצבאית, ויש בה משום החמרה בקריטריונים המאפשרים כבילה, בהשוואה לקריטריונים שהיו קיימים לפני העדכון.
על פי הוראת קמצ"ר האמורה, קיימות חמש רמות סיכון שבהן מסווגים הכלואים.
בהוראה מפורטים הקריטריונים והמאפיינים של כל רמת סיכון, כאשר מרמת סיכון 3 ומעלה ניתן לכבול כלוא בעת היציאה מחוץ למתקן הכליאה, בהתאם לשיקול 78 דוח שנתי60א .
הדעת של נותני ההוראה.
בעת קליטת כלוא בבסיס כליאה ייערך לו ראיון אצל גורמי המודיעין של בסיס הכליאה, שיהווה את אחד הגורמים לקביעת רמת הסיכון שלו.
קצין המודיעין של בסיס הכליאה יבחן ויאשר את רמת הסיכון שנקבעה בהקדם האפשרי, ולא יאוחר מ-24 שעות מרגע הגעת הכלוא לבסיס הכליאה או עד מועד היציאה הראשונה של הכלוא בליווי מחוץ למתקן הכליאה, לפי המוקדם מביניהם.
להלן הממצאים שהועלו מבדיקה שנערכה בכלא 4 בנוגע לאופן יישום תקנות בתי הסוהר הצבאיים והוראת קמצ"ר בנוגע לכבילה באזיקים: א.
נמצא, כי גורמי המודיעין בכלא 4 אינם מספיקים לקבוע את רמת הסיכון לכלואים בעיתוי שנקבע בהוראת קמצ"ר דלעיל, ועל כן נקבעת להם רמת סיכון 3 ראשונית וזמנית, שאינה משקפת בהכרח את רמת הסיכון האמיתית של הכלוא, אך מאפשרת לכבול כלואים בעת יציאתם מבסיס הכליאה.
08 בבית הדין הצבאי של מחוז מרכז ובבדיקה שנערכה ב- 23.
08 בבית הדין הצבאי של מחוז דרום וזרוע היבשה התברר, כי לכל30 הכלואים, שיצאו מכלא 4 לבית הדין הצבאי ש ל מחוז מרכז, ולכל 13 ,הכלואים שיצאו לבית הדין הצבאי של מחוז דרום וזרוע היבשה, נקבעה רמת סיכון 3 ,ומעלה וכולם נכבלו באזיקים מהיציאה מרכב הליווי עד תא המעצר של בית הדין, ביציאה מתא ההמתנה לפגישה עם הסניגור וביציאה מתא ההמתנה לאולם הדיונים.
עוד נמצא, כי אף שעברו מספר חודשים מאז שנקבעה רמת הסיכון המאפשרת כבילה, ובידי גורמי המודיעין כבר היו אמורים להיות כל הנתונים הדרושים לקביעת רמת הסיכון הסופית, גורמי המודיעין לא שינו את רמת הסיכון של כלואים אלה, דבר שאיפשר לכבול את הכלואים בכל יציאה מחוץ לבסיס הכליאה.
משרד מבקר המדינה בדק גם 10 מקרים שבהם יצאו כלואות לטיפול רפואי מחוץ לבסיס הכליאה (מדובר על יציאה לאחר 48 שעות של שהייה בבסיס הכליאה).
נמצא, כי בשלושה מקרים נקבעה לכלואות רמת סיכון 3 , וכתוצאה מכך הן נכבלו ביציאה מהכלא.
בבירור שנעשה עם גורמי מודיעין של מקמצ"ר ל א נמצאה ברישומים הצדקה לקביעת רמת סיכון זאת.
במסגרת השאלונים נשאלו הכלואים בכלא 4 ובכלא6 אם כבלו אותם באזיקים: בתוך הכלא, ביציאה לבית הדין הצבאי, ביציאה לטיפול רפואי ובכל יציאה אחרת.
תשובות הכלואים מצביעות על כך, שרוב הכלואים מבין 260 המשיבים בשני בסיסי הכליאה (כ -80% ) נכבלו באזיקים בעת יציאתם לבית הדין הצבאי, וכ- 50% מבין186 המשיבים נכבלו באזיקים בעת יציאתם לטיפול רפואי מחוץ לבסיס הכליאה.
להלן בתרשימים התפלגות תשובותיהם בסוגיות אלה: המשאב האנושי 79 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הממצאים בנושא כבילת הכלואים מצביעים על כך כי הכלואים נכבלים באופן גורף, בניגוד לאמור בתקנות בתי סוהר צבאיים ובניגוד להוראת קמצ"ר האמורה.
גורמים שונים במקמצ"ר ובבסיסי הכליאה הצביעו אמנם על חששם מפני בריחה של כלואים כסיבה לכבילת כלואים, אולם בכבילת הכלואים באזיקים באופן גורף יש משום פגיעה מהו תית בהם, כיוון שנגרמות לחיילים השפלה ופגיעה בכבודם.
כבילתם מעצימה את העלבון והבושה כאשר בחצר בית הדין הצבאי נוכחים בני משפחותיהם.
על כן, על מקמצ"ר ליישם בקפדנות את ההוראות המחייבות בתחום רגיש זה.
הטיפול בבקשות להקלה בעונש של כלואים חוק השיפוט הצבאי קובע בנושא הקלה בעונש, כי שר הביטחון, הרמטכ"ל או ראש מחוז שיפוטי12 רשאים, לגבי גזרי דין המפורטים בו, בתוך30 יום מהיום שפסק דין נעשה חלוט 13 , בין היתר, להקל בעונש, אף אם העונש כולו או מקצתו הוטל על תנאי.
בהוראת קמצ"ר בנושא "בקשות חנינה/מחילה - נוהל טיפול והעברה" נאמר, כי פסק הדין נעשה חלוט 15 יום ממתן גזר דין בבית דין צבאי מחוזי.
לפי הוראה זאת, לבקשת אסיר לחנינה/מחילה, מצורפת חוות דעת של המ"פ בבסיס הכליאה וחוות דעת של מפקד בסיס הכליאה.
החל משנת 2007 מועברת כל בקשה כזאת ל"פרקליט עריקים" במפצ"ר, המעביר את הבקשה לא לוף הפיקוד המרחבי או למפקד הזרוע הרלוונטי, בצירוף חוות דעת והמלצה שלו אם להקל בעונש אם לאו.
משרד מבקר המדינה בדק את משכי הטיפול בבקשות להקלה בעונש שבסמכות ראשי המחוזות השיפוטיים בנוגע לבקשות שהגישו 38 כלואים בכלא4 בחודשים יוני-אוגוסט 2008 .
נמצא, כי בתשע בקשות (כ - 23.
7% ), שהועברו ל"פרקליט עריקים" להמשך טיפול, נמשך הטיפול מהיום שבו הגיעה הבקשה ללשכת האלוף הרלוונטי (חמש בקשות - לשכת ראש אכ"א; שתי בקשות - לשכת מפקד זרוע היבשה; בקשה אחת - לשכת מפקד פיקוד הדרום; ובקשה אחת - לשכת מפקד זרוע האוויר והחלל) ועד קבלת התשובה עליה מעבר ל-30 ימים, כנדרש.
החריגה מעבר לנדרש הייתה ב-10 עד59 ימים, ותשעת הכלואים האלה השתחררו מהכלא בטרם קיבלו תשובה על בקשתם להקלה בעונש.
יתר הבקשות להקלה בעונש נענו בשלילה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מצב זה מצביע על פגיעה באחת מזכויותיהם הבסיסיות של הכלואים.
לכן, על אכ"א ועל מפצ"ר לבדוק מדוע התמשכו תהליכים אלה, למצות את הטיפול בנושא ולנקוט צעדים כדי לקצר את משכם של התהליכים.
12 'ראו הערת שוליים מס4 .
13 לפי חוק השיפוט הצבאי, פסק דין חלוט הוא פסק דין שעברה עליו התקופה להגשת ערעור, ואם הוגש ערעור - פסק הדין שניתן בערעור.
צה"ל מסר למשרד מבקר המדינה בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כי מפצ"ר תוציא רענון בנושא זה לכל הלשכות הרלוונטיות עם הנחיות ברורות בדבר סמכויות ומשכי זמן הטיפול.
המזון ותנאי התברואה בבסיסי הכליאה בשאלונים שהופצו לכלואים היו גם שאלות מספר בנוגע למזון שהם מקבלים ובנוגע לתנאי התברואה בבסיסי הכליאה.
להלן בתרשימים התפלגות תשובות הכלואים לשאלה על שביעות רצונם מהמזון שהם מקבלים, ולשאלה האם המזון בארוחת הצהריים מוגש חם: 82 דוח שנתי60א .
הנתונים מצביעים על שביעות רצון נמוכה מאוד מהמזון שמקבלים הכלואים: כ - 92% מבין163 המשיבים בכלא4 אינם שבעים רצון כלל או שלא כל כך שבעי רצון; בכלא 6 הגיע שיעור הבלתי מרוצים לכ-80% מבין108 המשיבים לשאלה זאת.
זאת ועוד, כ-74% מהמשיבים בכלא4 טענו שהמזון בארוחת הצהריים אף פעם לא מוגש חם או שלעתים רחוקות מוגש חם.
בעניין זה קיים פער גדול בין שני בסיסי הכליאה, בכלא 6 המצב טוב יותר: רק כ-22% מהמשיבים שם טענו שהמזון אף פעם לא חם או שהמזון לעתים רחוקות מוגש חם.
הסיבה להבדל בשביעות הרצון מהגשת מזון חם בשני בסיסי הכליאה היא, שבכלא 6 מבשלים את המזון במטבח של בסיס הכליאה, ואילו בכלא 4 מובא המזון מחוץ לכלא ואין בכלא מספיק אמצעים לחימומו.
בעת שהייתם של הכלואים בבית הדין מוגשת לכלואים ארוחת צהריים קלה, המבוססת בדרך כלל על כריכים ושתייה.
בשאלון שהופץ לכלואים בשני בסיסי הכליאה השיבו 72% מבין156 המשיבים בכלא4 , שאף פעם לא קיבלו ארוחת ערב או שקיבלו לפעמים ארוחת ערב כשחזרו מבית הדין בשעה מאוחרת.
בכלא 6 טענו זאת כשליש מבין104 .
המשיבים על שאלה זאת תשובות הנשאלים בנוגע לתנאי התברואה מלמדות אף הן על שביעות רצון נמוכה מאוד של הכלואים: כ -75% מבין160 המשיבים בכלא 4 הגדירו את תנאי התברואה בכלא "שליליים" או "לא כל כך טובים"; בכלא 6 הגיע שיעור הכלואים שהעלו טענה זהה לכ-57% מבין107 .
המשיבים על שאלה זאת משרד מבקר המדינה מעיר, כי יש לבדוק ולברר ביסודי ות את העולה מתוך תשובות הכלואים בנושא המזון ובנושא התברואה.
במיוחד יש לבדוק את נושא המזון בכלא 4 , נוכח הטענות הקשות שהעלו הכלואים שם בנושא זה, ולפעול לשיפור הטעון שיפור בתחום זה.
כמן כן, יש להקפיד בשני בסיסי הכליאה על כך שכלואים אשר קיבלו בצהריים ארוחה קלה בעת שהייתם בבית הדין, יקבלו את ארוחתם העיקרית בערב.
פעילות מערך גורמי החזרה לשירות תקין .
מערך גחל"ת החל לפעול בשנת 2003 בכלא4 ובשנת 2004 בכלא6 , בעקבות המלצות ועדת דקל.
ייעוד מערך גחל"ת, כפי שנקבע בהוראות קמצ"ר, הוא צמצום תופעת הכליאה החוזרת והעמקת מיצוי המתאימים להמשך שירות מבין הכלואים, וכן מתן מענה מקצועי לגורמי הסניגוריה הצבאית ולבתי הדין הצבאיים לקראת קביעת גזר דינו של הכלוא בהליך המשפטי.
מערך גחל"ת, הכפוף למקמצ"ר, מאגד בתוכו את כל גורמי הטיפול בפרט לגוף מקצועי אחד, הכולל בתוכו סגל מאבחנות; סגל תנאי שירות (ת"ש); וסגל הוראה, עלייה וחינוך.
אכ"א העניק למערך גחל"ת סמכויות המאפשרות לו לתת הנחיות לשינוי בסטטוס השירות של הכלוא, שעיקרן - סמכות לקיים ועדת התאמה לקביעת המשך השירות הצבאי של החייל; סמכות להחזיר כלוא ליחידה ולתפקיד קודמים; סמכות לשינוי תנאי השי רות של הכלוא; וסמכות לשינוי שיבוצו.
לפי הוראת קמצ"ר בנושא "אבחון והתערבות במערך גחל"ת", מטפל מערך גחל"ת רק בכלואים בשירות חובה עד גיל 24 , אשר נכלאו לתקופה של חודש ומעלה ושסיבת הכליאה שלהם איננה עברת סמים או עברה חמורה אחרת.
למעשה, אוכלוסיית כלואים זאת כוללת בעיקר עריקים, שנשפטו לתקופה של למעלה מ -28 יום המהווים כ-45% מבין הכלואים בשני בסיסי הכליאה.
בגמר הפעילות לאבחון ולטיפול באוכלוסייה העומדת בתנאי ההוראה דלעיל, מגבש מערך גחל"ת הנחיות והמלצות מפורטות ומנומקות בכתב בנוגע להמשך שירותו של הכלוא בצה"ל ובנוגע לתנאי שירותו.
לפי נתונים של מערך גחל"ת, בשנת 2008 הוא אבחן 2,469 :כלואים 1,874 בכלא 4 ו-595 בכלא6.
כ-61% מהם היו ילידי הארץ; כ-27% - ילידי חבר המדינות; כ- 8% - ילידי אתיופיה; וכ -4% - אחרים.
נתונים של מערך גחל"ת מצביעים, בין השאר, על כך שבשנת 2008 הייתה ירידה משמעותית בהיקפי הפטור של הכלואים מהשירות הצבאי וירידה משמעותית בתופעה הכליאה החוזרת, בהשוואה לשנת 2007 .
כך, למשל, שיעור מקבלי פטור משירות צבאי מסיבות אי -התאמה הגיע בשנת 2008 ל- 16.
8% בשנת 2007 ; בכלא 4 היה שיעור החוזרים לכליאה פעם שנייה 19.
2% בהשוואה ל-48% בשנת 2007 .
חלק מפעילות מערך גחל"ת מוקדש לטיפול בכלואים בני העדה האתיופית.
אף על פי שבשנת 2008 הייתה ירידה בשיעורם מקרב כלל הכלואים לעומת שנת 2007 , שיעור זה, כ-8% כאמור, עדיין גבוה מאוד (כמעט פי שלושה) ביחס לשיעורם של חיילים בני העדה האתיופית בצה"ל, שעומד על 2.
לפי נתוני מערך גחל"ת, כ- 80% מהחיילים בני העדה האתיופית, שהיו כלואים בשנת 2007 , חזרו לכלא למעלה מפעם אחת, וביניהם: 16% - ;ארבע פעמים6% - ;חמש פעמים2% - שש פעמים ו-1% - שבע פעמים.
הסיבות המרכזיות המובילות חיילים בני העדה האתיופית להיעדרות שלא ברשות מהשירות ועקב כך להיכלא בבסיס הכליאה, לפי מסמכי מערך גחל"ת, הם, בין השאר, קשיים משפחתיים וכלכליים חמורים מאוד; שיבוץ צבאי לא מתאים; קשיי הסתגלות למערכת הצבאית; וקושי בהשתלבות חברתית ביחידות.
ממסמכי מערך גחל"ת עולה, כי בבסיסי הכליאה מתקיי מת פעילות שמטרתה לקדם ולעודד את הכלואים מבני העדה האתיופית לחזור לשירות צבאי תקין.
כך, למשל, מועברים באופן קבוע סדנאות ופרויקטים שונים, שמטרתם להגביר את יכולת ההתמודדות בשירות הצבאי, ולהגביר את הגאווה בסוגיות של זהות עצמית ושהות בארץ ולתת כלים לחוסן אישי וקבוצתי.
יצוין, כי החל מינואר 2009 פועלת בכל אחד משני בסיסי הכליאה מעל לתקן קצינה מהעדה האתיופית כקצינת עלייה14 .
משרד מבקר המדינה בדק היבטים בפעילות מערך גחל"ת.
להלן הממצאים שהועלו: 1 .
מיסוד הפעילות של מערך גחל"ת בפקודות הצבא כאמור, מערך גחל"ת, ייעודו ותפקידיו אינם מופיעים בפק"א של מקמצ"ר ובפק"א של שני בסיסי הכליאה.
המערך גם איננו מופיע בהוראות הקבע של אכ"א.
בדיון שהתקיים באכ"א בינואר 2008 בנושא מיסוד נוהלי מערך גחל"ת סוכמו מספר נקודות עקרוניות שייבחנו ויקודמו, וביניהן כתיבת הוראת קבע של אכ"א בנושא פעילות מערך גחל"ת, שתסדיר את תחום הפעילות של המערך ואת נוהלי העבודה שלו.
נמצא, כי במועד סיום הביקורת טרם נעשה דבר למימוש הסיכום העקרוני דלעיל, ובמיוחד בכל הנוגע לעיגון הסמכויות של מערך גחל"ת בהוראות הקבע של אכ"א.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת מאוגוסט 2009 מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי זה חודשים מספר נעשית עבודה משותפת של מפצ"ר ואכ"א לכתיבת הוראת קבע של אכ"א בנושא מערך גחל"ת.
העבודה מסדירה את סמכויות המערך, סדרי עבודתו, מטרותיו וכו'.
המעקב אחר כלואים בטיפול מערך גחל"ת שהשתחררו מבסיסי הכליאה על פי פקודות הקבע של מערך גחל"ת, כלוא שעובר אבחון על ידיו, יטופל על ידי המערך עד שחרורו מצה"ל, לרבות מתן מענה לחייל שהשתחרר מבסיס הכליאה ופונה טלפונית למערך גחל"ת בבקשה לסיוע, כאשר הוא נתקל בקשיים בשירות הצבאי לאחר שחרורו מבסיס הכליאה, וייזום בקרה לבדיקת מימוש ההנחיות של מערך גחל"ת לשינוי שיבוץ.
נמצא, כי המעקב והבקרה של מערך גחל"ת אחר כלואים שהשתחררו משני בסיסי הכליאה הם חלקיים.
כך, למשל, סגל מערך גחל"ת בכלא 4 אינו מבצע מעקב ובקרה יזומים לגבי כל החיילים, כנדרש.
הבקרה היא מדגמית בלבד, ואף היא איננה כוללת מעקב אחר מהלך כל שירותו של החייל עד לשחרורו מצה"ל.
נעשה טיפול בעיקר בפניות של חיילים שהשתחררו מהכלא ופנו מיוזמתם למערך גחל"ת, בעיקר בכל הנוגע למימוש ההנחיות שנתן המערך.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי קיימת חשיבות לבקרה שמערך גחל"ת מבצע אחר מימוש הנחיותיו, שכן אי-מימושן עלול לגרום ל פגיעה במאמץ .
14 קצינת עלייה בבסיס כליאה אחראית לתחום הטיפול והקידום של אוכלוסיית הכלואים העולים בכלל, ובני העדה האתיופית בפרט.
להחזיר כלואים לשירות צבאי תקין.
לכן, על מערך גחל"ת להקפיד לבצע בקרה זו.
פעילות מערך גחל"ת בתחום חינוך והעשרה לכלואים א.
לפי הוראת קמצ"ר בנושא "הוראה, עלייה וחינוך לכלואים בבסיסי הכליאה", מערך גחל"ת אחראי גם לפעילות חינוך והעשרה של הכלואי ם בבסיסי הכליאה.
במסגרת זאת, פיתח המערך סדנאות מקצועיות רבות ומגוונות עבור הכלואים, אשר מועברות על ידי מנחים מקצועיים.
בכל אחת מהסדנאות ניתן מענה לאוכלוסיית כלואים מסוימת בהתאם לצרכיה הייחודיים.
כמו כן מקיים מערך גחלת פעילות חינוכית והעשרה לכלואים באמצעות אנשיו, והוא אחראי גם לפעילות החינוך שמעבירים סגלי המד"כים, הסמלים והקצינים בפלוגות הכליאה.
נמצא, כי קיים הבדל בפעילויות החינוך וההעשרה בין שני בסיסי הכליאה.
בכלא 6 נעשית פעילות מצומצמת ביותר במסגרת סדנאות המועברות באמצעות מנחים מקצועיים, ובמקומן מתקיים פרויקט הנקרא "תופסים כיוון", שפותח ביוזמת מפקד בסיס הכליאה, אשר כולל פעילות מגוונת לכלואים שבמסגרתה מתקיימים גם סיורים לימודיים בהיקף גדול ובהשתתפות מספר גדול של כלואים.
משרד מבקר המדינה המליץ למקמצ"ר לבחון אם פעילויות אלה המתקיימות בבסיסי הכליאה, כל אחת בפני עצמה, נותנת מענה למטרה שקבעה מקמצ"ר, ואם יש כדאיות באימוץ פעילויות חיוביות של בסיס אחד במשנהו.
הוראת קמצ"ר האמורה מפרטת את הפעילויות החינוכיות שיעבירו סגלי כוח האדם בפלוגות הכלואים, וקובעת, בין השאר, שיועברו 10 שיעורים בחודש על ידי מד"כים, על בסיס נושאים שסגל החינוך של מערך גחל"ת מעדכן אחת לחצי שנה.
בבדיקת פעילות החינוך שהעבירו הסגלים של כלא 4 בחודשים יולי, אוגוסט וספטמבר 2008 ,נמצא, כי נעשתה פעילות חינוכית חלקית בלבד.
כך, למשל בפלוגות א' ו -ב' העבירו המד"כים בחודש יולי ארבע סקירות.
בחודשים אוגוסט וספטמבר 2008 הועברו בפלוגות אלה בסך הכל שתי סקירות- סקירה אחת בכל חודש.
לדעת משרד מבקר המדינה, הנתונים שהובאו לעיל בנוגע לפעילות מערך גחל"ת מצביעים על הישגים בפעילותו, ועל כך שיש ביכולתו לחלץ חיילים שכשלו בשירות ונכלאו בבסיסי הכליאה, ולהפנותם חזרה למסלול שירות צבאי תקין.
לכן, על אכ"א לעגן את ייעודו, תפקידיו וסמכויותיו של מערך גחל"ת בהוראות הקבע של אכ"א, כדי שיהיו ברורים למפקדים.
כמו כן על מערך גחל"ת לשפר את הבקרה והמעקב שלו אחר הנחיותיו והמלצותיו.
תאי המעצר בבתי הדין הצבאיים .
בכל אחד מבתי הדין הצבאיים בשלושת מחוזות השיפוט: צפון, מרכז, דרום וזרוע היבשה, קיים תא להחזקת כלואים בזמן המתנתם לדיון המשפטי בעניינם, עד להחזרתם לחדרי המשמר הצבאיים או לבסיסי הכליאה.
משרד מבקר המדינה בדק את תנאי השהייה בתאי המעצר של בית הדין הצבאי של מחוז שיפוט מרכז ושל בית הדין הצבאי של מחוז דרום וזרוע היבשה.
נמצא, כי ב -10 ימים מבין23 ימים שבהם התקיימו דיונים בבית הדין הצבאי של מחוז מרכז בחודשים יולי ואוגוסט 2008 , מספר הכלואים המוזמנים מבסיסי הכליאה לדיונים בבית הדין, בצירוף כאלה שמובאים להארכת פקודת המעצר, עלה על הקיבולת המרבית בתאי המעצר שבבית הדין, שהיא 30 כלואים.
בחמישה ימים מתוכם הגיע מספר הכלואים ללמעלה מ -40 איש, וביום מסוים אף ל -54 .