HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נמצא כי בחודשים מאי, יוני ונובמבר אותה שנה התקיימו דיונים בנושא תכנון הטכנולוגיות והתשתיות בתכנית הביטחון שבהם השתתפו, בין השאר, מנהל הפרויקט, היועץ לניהול ופיתוח מטעם פמ"י, יועץ מטעם חברה פרטית העוסקת במתן שירותי ייעוץ, תכנון וניהול ביטחוני (להלן - יועץ הביטחון) ונציגיה של עמותה (להלן - העמותה).
בעניין יישום תכנית הביטחון בהר הזיתים ובבית העלמין ראו להלן משרד ראש הממשלה 97 .
עוד בנובמבר 2005 הגיש יועץ הביטחון לעמותה הצעת מחיר לתכנון מערכות האבטחה למכלול הר הצופים והר הזיתים ולייעוץ בעניין; ההצעה כללה גם הכנת תכנית ביטחון למסלולי התיירות ומתחמי ההתיישבות באגן העיר העתיקה ולבית העלמין בהר הזיתים.
בסיכום דיון מיוני 2006 צוין כי "בשלב זה" העמותה משלמת את שכר הטרחה של יועץ הביטחון.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 ציין יועץ הביטחון כי בעת מתן ההצעה לעמותה הוא לא היה ער לפרויקט הממשלתי בהר הזיתים ולתפקידה של הרל"י בו.
בנובמבר 2007 סיכם יועץ הביטחון במסמך את ה"דרישות ממערכת הביטחון המיועדת במרחב הר הזיתים והר הצופים".
באותו מסמך נאמר כי התכנית הראשונית לאבטחה בהר הזיתים הוצגה למקבלי ההחלטות בהרל"י ובעמותה בפברואר 2006 , והוגש מסמך מסכם בספטמבר 2006 .
בסיפה למסמך מנובמבר 2007 ציין יועץ הביטחון את הגורמים המעורבים בניהול הפרויקט ובמימונו - העמותה, הרל"י ופמ"י.
מנהל הפרויקט בהרל"י פנה לחברה לניהול, לארגון ולביצוע של התקשרויות (להלן - חברת הניהול), כדי לקבל ממנה חוות דעת לגבי השכר שיש לשלם ליועץ הביטחון.
בהקדמה לחוות הדעת ממאי 2007 ציינה חברת הניהול כי פנתה ליועץ הביטחון בבקשה שיכין נספח מסודר לחוזה המפרט את מהות עבודתו ואת תהליך התכנון, כיוון שמידע זה הכרחי להכנת החוזה ולהגדרת האחריות שלו בפרויקט.
עוד עולה מחוות הדעת כי יועץ הביטחון המשיך ל עשות את עבודתו "כאשר כל ההבטחות לכיסוי שכר מצד כל הגורמים נעשים בע"פ ומתוך רצון לשלם ליועץ שכר הגון".
הרל"י החליטה34 שיועץ הביטחון, שאותו העסיקה קודם לכן העמותה, יספק גם לה שירותי ייעוץ ביטחוני.
החלטה זו התקבלה עוד לפני שפמ"י קיבלה את הפרויקט לניהולה.
מחוות הדעת האמורה עולה כי יועץ הביטחון החל לעבוד עבור העמותה ולאחר מכן עבר לעבוד עם הרל"י בלי שהרל"י הסדירה את המעבר, בלי שהגדירה את מהות העבודה, ובלי שסיכמה אתו את עלות עבודתו ואת אופן חישוב שכרו.
התברר כי ביולי 2007 , כשנה וחצי לאחר שהחל יועץ הביטחון לספק להר ל"י שירותים, וכשישה חודשים לאחר שהרל"י מינתה את פמ"י לבצע את הפרויקט, הכינה פמ"י טיוטת חוזה תכנון בינה ובין יועץ הביטחון על מנת להסדיר את העסקתו בתכנון מרכיבי הביטחון בהר הזיתים בסכום של כ- 312,000 ש"ח.
חוזה התכנון נחתם רק באוקטובר 2008 , כשנה לאחר מועד הכנתו, עקב חילוקי דעות בנוגע לכיסוי הביטוחי הנדרש ליועץ.
פמ"י קיבלה שירותים מיועץ הביטחון משנת 2006 בלי שהדבר נדון ואושר בוועדת המכרזים שלה ומבלי שחתמה עמו באותה עת הסכם המסדיר את תנאי ההתקשרות ואת אופן מתן השירותים האמורים.
החוזה בין פמ"י ליועץ הביטחון נחתם רק באוקטובר 2008, כשלוש שנים לאחר שהחל היועץ במתן שירותים במסגרת תכנית הביטחון בהר הזיתים ובבית העלמין.
34 על סמך סיכום דיון מיוני 2008 שהתקיים בהרל"י בנושא "ביטוח מתכנן - פרויקט ביטחון הר הזיתים".
בתשובתה הסכימה פמ"י שההתקשרות הייתה צריכה לעלות בקנה אחד עם הוראות תקנות חובת המכרזים שעניינן "ספק יחיד", מאחר שהיועץ היה היחיד שיכול היה לבצע את העבוד ה כראוי, וההתקשרות לא נעשתה באופן מסודר ובהתאם לדרישת התקנות.
פמ"י הוסיפה כי למדה את הנושא והפנימה אותו.
(א) בישיבת הדירקטוריון של פמ"י שהתקיימה במרס 2006 , עוד לפני ההתקשרויות עם היועצים, דיווח מנכ"ל פמ"י שהרל"י לא הצליחה להשיג אישור תקציבי כדי להתחיל את תכנון הפרויקטים באגן העיר העתיקה.
עוד נאמר כי פמ"י הגיעה לידי הסדר עם גורמים חיצוניים שיסייעו במימון ביניים עד שיאושר התקציב הממשלתי.
מנכ"ל פמ"י ציין בדיון כי לפי חוות דעת משפטית שקיבל, קבלת מימון מגורמים חיצוניים אפשרית, והאופן שבו יתקבל המימון יתואם עם היועץ המשפטי של החברה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי אין חוות דעת משפטית כתובה.
אולם מנכ"ל פמ"י הסביר לנציגי משרד מבקר המדינה כי נושא המימון עלה בשיחות ובדיונים בחברה ועם היועצים המשפטיים שלה והתקבל על דעתם.
כמו כן ציין המנכ"ל כי השיחות והדיונים שהתקיי מו בנושא וטיוטת ההסכם שהם הכינו מבטאים להבנתו את חוות הדעת המשפטית.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על מנכ"ל פמ"י להבהיר לחברי הדירקטוריון כי במועד הדיון לא הייתה בידו חוות דעת משפטית כתובה.
בתשובתה ציינה פמ"י כי הדיון בדירקטוריון נסב על עצם ההתקשרות, והדירקטוריון ביקש לקבל תשובות בעניין הפעלתו של הפרויקט.
כמו כן ציינה כי היא אינה סבורה שזהותם של הגורמים המממנים הייתה רלוונטית להחלטה המשפטית והעסקית בעניין ההסכם להפעלת הפרויקט במסגרת מימון הבי ניים, ולדעתה ציון זהותו של המממן עלול לגרום לכך שיובאו בחשבון שיקולים שאינם ממין עניין ההחלטה.
יוטעם כי על הנהלת פמ"י חלה חובה של שקיפות כלפי הדירקטוריון שלה, ועליה להציג לפניו את כל הנתונים כדי שיקבל את ההחלטות המיטביות.
(ב) ביוני 2006 סיכמו נציגי פמ"יוהעמותה כי העמותה תסייע במימון פרויקטים תיירותיים במרחב העיר העתיקה בירושלים.
מדובר במימון ביניים לפרויקטים הממומנים מתקציב משרד התיירות ועיריית ירושלים, אשר עוד לא הועבר לפמ"י.
עוד סוכם כי אם לא יועבר התקציב הוא ייחשב מענק.
התברר כי פמ"י שילמה באמצעות מימון הביניים שהתקבל מהעמותה את התמורה ליועץ לניהול ולפיקוח עבור שירותים שנתן לה במסגרת התכניות לשיקום ולפיתוח של בית העלמין והר הזיתים אף שההסכם בין פמ"י לעמותה לא חל על תכניות אלה.
יצוין כי באותה עת לא החזיקה פמ"י בהתחייבות מהרל"י המסדירה את התשלום על הפרויקט מתקציב משרד רה"מ.
במאי 2007 שילמה הרל"י לפמ"י כ- 86,000 ש"ח בגין התשלומים שפמ"י שילמה ליועץ לניהול ולפיקוח.
בהסכמים שנחתמו עם משרד רה"מ (ראו לעיל) התחייבה הרל"י לקיים פיקוח מקצועי נאות על הפעולות המבוצעות בפרויקט וכן לפרט בדוחות שהיא מוסרת לוועדת המנכ"לים בעיות מיוחדות שהתעוררו ואת דרך טיפולה בהן.
לדעת משרד מבקר המדינה, מעורבותה של העמותה במימון של התכניות בהר הזיתים ובבית העלמין היא אחד העניינים שמצריכים דיון ואישור של ועדת המנכ"לים בהתאם לעקרונות פעולתה של הוועדה.
לא נמצא כי הרל"י דיווחה לוועדה על מעורבותה של העמותה בפרויקט הממשלתי.
אין בדברים האמורים משום הערכה של פעילות העמותה.
בתשובתו של משרד רה"מ למשרד מבקר המדינה נאמר כי ועדת המנכ"לים תבקש מהרל"י להביא לאישורה נוהל מחייב המסדיר את התקשרותה עם ספקים בכפוף לכל דין.
ביטחון בית העלמין ואבטחתו לשמירה על בית העלמין ולאבטחתו נודעת חשיבות מרובה.
מהמסמכים עולה כי משנת 1987 )(מועד פרוץ האינתיפאדה הראשונה ועד מועד הביקורת, יותר מעשרים שנה, אירעו במקום אירועי ונדליזם רבים בקברים, מצבות חוללו, ונעברו עברות פליליות רבות בשטח ההר.
אווירת חוסר הביטחון אשר שררה במקום גרמה להפחתת מספר המבקרים בבית העלמין, הן אזרחי ישראל והן התיירים.
בעת הביקורת הגיעו לידי משרד מבקר המדינה תלונות ועדויות על ניתוץ מצבות ועל שרפת ספרי קודש בבית העלמין ועל פעילות פלילית של סחר בסמים וצריכת סמים במקום.
האבטחה, השמירה והשבת הסדר הצ יבורי הם תנאים הכרחיים להמשך קבורה בבית העלמין בהר.
יתרה מזו, יש חשש ממשי כי אם לא יהיו במקום שמירה ואבטחה כנדרש, תרד לטמיון השקעה של מיליוני שקלים שהושקעו בפעולות לשיקום ולפיתוח בשטחים הציבוריים ובחלקות הקבורה בבית העלמין.
תצלום 4 - הרס מצבות בחלקת האפגאנים - אפריל 2009 תצלום5 - הרס מצבות בחלקת התימנים- דצמבר 200835 .
עד מועד פירוקו של המשרד לענייני דתות (להלן - משרד הדתות) בשנת 2004 , הופקד תפעול כוח האבטחה בבית העלמין בידי אגף הביטחון של משרד זה.
ממכתבו של מנהל האגף מדצמבר 2003 שבו פורטו פעולותהאבטחה בהר הזיתים עולה שאת המבקשים לעלות לקבר יקירם ליוו שני מאבטחים שנסעו ברכב סיור, ומשרד הדתות הפעיל מוקד הזמנות לצורך תיאום פעולות הליווי.
נוסף על כך פטרל במקום רכב סיור בשעות היום והלילה.
(א) במסמכי מכרז האבטחה של משרד הדתות מאפריל 2002 לבחירה ולהעסקה של כוח האבטחה צוין כי מטרת האבטחה בהר הזיתים "הינה שמירה על הקברים כנגד ניפוץ מצבות וכן שמירה על שלומם וביטחונם של המבקשים לעלות לקברי יקיריהם".
במכרז פירט אגף הביטחון במשרד הדתות את המקומות ואת המתקנים שבהם מתבצעות האבטחה והשמירה, ובכללם בית העלמין בהר הזיתים.
על פי ההסדר שפורט במכרז, האבטחה והשמירה בבית העלמין יהיו מיום א' בשעה 7:00 עד יום ו' בשעה 15:00 .
בשנת 2002 מומנו פעולות האבטחה האלה, שהסתכמו ב-2.
מיליון ש"ח, מתקציב משרד הדתות (ב) משרד השיכון נושא עוד משנת 1977 באחריות ישירה לאבטחה של מתיישבים ומ תחמי מגורים יהודיים במזרח ירושלים ולשמירה עליהם.
פעילות השמירה והאבטחה מרוכזת באמצעות מנהל אגף הביטחון במשרד השיכון, האחראי המינהלי והתפעולי ליחידת אבטחה שהוקמה (להלן - יחידת האבטחה).
יחידה זו מופעלת באמצעות כוח אדם של חברת אבטחה פרטית שזכתה במכרז האבטחה.
בעקבות פירוקו של משרד הדתות הועברה האחריות לאבטחה בהר הזיתים ממשרד הדתות למשרד השיכון.
)צולמו על ידי ח"ק הראשית והכללית (הפרושים משרד ראש הממשלה 101 .
באוקטובר 2004 , לאחר פירוק משרד הדתות, החליטו ועדת השרים לענייני שירותים דתיים וועדת השרים לענייני ירושלים36 ,לבקש משרת הבינוי והשיכון דאז גב' ציפי לבני, "לבוא בדברים עם שר האוצר כדי למצוא מקורות תקציביים למימון השמירה בבית העלמין גם בימי שישי ושבת".
גב' לבני השיבה על כך למזכיר הממשלה כי משרדה אינו מספק שירותי שמירה בבית העלמין, ותפקידו בעניין הר הזיתים מסתכם בליווי מבקרים שבאים לפקוד את קברי יקיריהם.
(ג) בנובמבר 2004 קיימה הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת דיון ב"בקשה לחוות דעת מבקר המדינה על הזנחה בהר הזיתים", ובמהלכו נדונה גם אבטחתו של בית העלמין.
מנהל אגף הביטחון במשרד השיכון סקר את פעולות משרדו בעניין זה וציין כי תפקיד האבטחה בהר הזיתים הועבר אליהם עם פירוק משרד הדתות, בלא שהוגדרו תחומי אחריותם למעט לעניין הליווי.
כמו כן ציין כי יחידת האבטחה שמפעיל המשרד אינה מקיימת פעולות אבטחה מכניסת השבת ועד צאתה.
אשר להיבט התקציבי ציין מנהל האגף כי בשנת 2004 הועבר למשרדו תקציב שנתי ייעודי לאבטחת בית העלמין בסך שני מיליון שקל, ולמשרד השיכון יש "יתרה תקציבית".
ממסמכים של יחידת האבטחה עולה כי משנת 2004 היחידה עוסקת בליווי משפחות ומבקרים בבית העלמין ומאבטחת גם תושבים המתגוררים במבנה במתחם בית העלמין.
עם זאת, היחידה אינה מקיימת שמירה על השטחים הציבוריים ועל חלקות הקבורה, ועקב כך לא נמ נעים מעשי השחתה ואירועים פליליים בשטח בית העלמין.
מהביקורת עולה כי משרד השיכון, שהיה אמור גם לשמור על השטחים הציבוריים וחלקות הקבורה בבית העלמין, לא עשה זאת, שלא כמשרד הדתות שטיפל בנושא עד פירוקו בשנת 2004.
עוד במאי 2006 , בדיון על הסדרי ביטחון בהר הזיתים בהשתתפות היועץ לניהול ופיתוח, יועץ הביטחון ונציג העמותה סוכם כי "פרויקט הביטחון הינו פרויקט בעדיפות עליונה".
עוד הוער כי באמצעות הסדרי הביטחון יהיה אפשר לקדם את שאר הנושאים הנוגעים לשיקום ההר ולפיתוחו.
הסדרי הביטחון בתכנית הביטחון להר הזיתים מבוססים על בקרה ושליטה באמצעות מערכת טכנולוגית ומצלמות שיותקנו בבית העלמין ובסביבותיו, שמטרתם לזהות אירועים חריגים על מנת שבעת הצורך יהיה אפשר להפעיל כוח אבטחה משולב - משטרתי ואזרחי.
על פי תכנית הביטחון שהתגבשה, תהיה האבטחה של בית העלמין חלק מאבטחתו של רכס הר הזיתים37.
מנהל הפרויקט ויועץ הביטחון תיאמו את פעולותיהם עם פיקוד המשטרה במחוז ירושלים (להלן - המחוז), ובעקבות דיונים שהתקיימו בשנים 2006 -2007 אישר סגן מפקד המחוז את תכנית הביטחון שהוכנה.
יש לציין כי בתכנית הביטחון לא נקבע מי יוציאה לפועל, לא יועד כוח אבטחה ספציפי להפעלתה, והוגדרו בה רק דגשים ותבחינים לאיכותו ולפעולתו של הכוח.
36 /החלטה שדת44 מ- 31.
37 ממורדות הר הצופים בצפון ועד אזור ראס-אל-עמוד וסילואן בדרום.
יש לציין כי בינואר 2007 החליטה הממשלה 38 ש"אבטחת המתחמים של היישוב היהודי במזרח ירושלים תישאר בתחום הפעילות של משרד הבינוי והשיכון כפי שהיה הדבר עד כה.
צוות בראשות המנהל הכללי של משרד הבינוי והשיכון יקיים עבודת מטה על הסדרת נושא האבטחה במזרח ירושלים.
הצוות יציג את מסקנותיו והמלצותיו לוועדת השרים לענייני ירושלים.
החלטה זו ביטלה את החלטת הממשלה39 מספטמבר 2006 ולפיה "משטרת ישראל, במסגרת אחריותה הכוללת, תפעל לאבטחת האזור במתכונת אבטחה סביבתית בהתאם לשיקוליה המקצועיים והמבצעיים".
ביוני 2007 ביקש מנכ"ל הרל"י ממנכ"ל משרד השיכון דאז שהאבטחה השוטפת בהר הזיתים תקוים במסגרת האבטחה במזרח העיר על ידי משרד השיכון ובאחריותו.
באותו חודש השיב לו מנכ"ל משרד השיכון כי רק לאחר שוועדת השרים לענייני ירוש לים תדון בקביעת נוהל אבטחה במזרח העיר אפשר יהיה לבחון את בקשתו.
למרות מעשי הוונדליזם והפעילות הפלילית בבית העלמין לא התרכזה הרל"י לפני הכול בהסדרת השמירה השוטפת בבית העלמין, אלא פעלה לקידום התכנון והיישום של תכנית הביטחון הכוללת לאזור רכס הר הזיתים ובכלל ז ה לבית העלמין.
עקב העיכוב ביישום תכנית זו, במועד סיום הביקורת טרם הוסדרו השמירה על בית העלמין ואבטחתו.
38 החלטה 1073 בעניין "הסדרת האחריות על אבטחת מתחמים במזרח ירושלים" מ- 21.
39 החלטה498 בעניין "הסדרת האחריות על אבטחת מזרח ירושלים" מ- 12.
משרד ראש הממשלה 103 תצלום6 - שרפת מבנה קבורה וספרי קודש בחלקת והלין- מאי 200940 .
ביולי 2007 ,הודיע המשנה למזכיר הממשלה לשר השיכון דאז, מר זאב בוים כי לא ניתן לאשר את הצעת הנוהל 41 "הסדרת האחריות על אבטחת המתגוררים במתחמים במזרח ירושלים", שהגיש השר שקדם לו, מר מאיר שיטרית, לוועדת השרים לענייני ירושלים, מכיוון שלמשנה ליועץ המשפטי לממשלה וליועצת המשפטית במשרד לביטחון הפנים יש השגות לגבי הנוהל שגובש.
המשנה למזכיר הממשלה הציע לשר כי משרדו יבדוק מחדש את הנוהל כדי להגיע להסכמות עם כל הנוגעים בדבר.
בסוף שנת 2007 הנחה מנכ"ל משרד השיכון את ראש אגף הביטחון במשרדו לפעול בתיאום עם הרל"י ומשטרת ישראל ולהסדיר את האבטחה בהר הזיתים על ידי יחידת האבטחה וכן לגבש הסכם עם הרל"י שבו יוגדרו התשומות של היחידה והיקף התקציב בעניין זה שהרל"י אחראית לו.
הוא הוסיף כי המשטרה תיתן הנחיות לגבי רמת האבטחה במגבלות התקציב שיוסכם, ויש להגיש לאישור השר את הסיכום שיושג.
על פי דוח שהגיש מנהל הפרויקט לוועדת המנכ"לים בישיבתה בפברואר 2008 עולה כי כל הגורמים הרלוונטיים אישרו את תכנית הביטחון, עלות יישומה היא כ - 18 מיליון ש"ח, והעלות השנתית של אחזקת המערכת הטכנולוגית היא כשלושה מיליון ש"ח.
כמו כן צוין כי החוזה עם משרד השיכון בשלבי גיבוש.
בדיון בלשכת מנכ"ל המשרד לביטחון פנים שהתקיים בשנת 1998 , מועד הקמת יחידת האבטחה של משרד השיכון, סוכם כי האחריות להפעלת כוח האבטחה תחולק, ו"האחריות המבצעית והמקצועית תהיה של המשטרה באופן בלעדי".
מהמסמכים עולה כי בשנים 2009 -2007 טען משרד השיכון כי המשטרה נסוגה מאחריותה לנושא, והוא לא יוכל להפעיל את יחידת האבטחה במזרח ירושלים ולקבל עליו את האחריות לביטחון בהר הזיתים.
בדיון שהתקיים ביולי 2007 "ציין קצין אג"מ המרחבי שהרל"י אינה "גוף מונחה42 .
על ידי משטרת ישראל, ולכן המשטרה יכולה רק לתת לה המלצות בלי להיות שותפה בפרויקט.
מפקד מחוז ירושלים סיכם כי מדובר בפרויקט אזרחי והורה לתת לו ליווי מטעם מחוז ירושלים ולקבוע את מערך השוטרים והמאבטחים האזרחיים הנדרשים לאבטח את רכס הר הזיתים ובית העלמין בניידות משולבות.
במרס 2008 הודיע שר הבינוי והשיכון, מר זאב בוים, כי החליט להקפיא באותו שלב כל פעילות של משרד השיכון במסגרת תכנית הביטחון עד שייאספו כל הנתונים הנדרשים והסוגיה תלובן עם גורמי האבטחה המוסמכים, וביקש לעדכן את הרל"י לגבי החלטתו.
במכתבו של מנכ"ל משרד השיכון מספטמבר 2008 למנכ"ל המשרד לביטחון פנים נאמר: "לאורך כל תקופת פעילות היחידה, משרדנו ראה את עצמו מונחה ע"י משטרת ישראל.
בעת האחרונה צפים ועולים מטעם המשטרה סימני שאלה לגבי .
)צולם על ידי ח"ק הראשית והכללית (הפרושים 41 כאמור לעיל, את הנוהל גיבש מנכ"ל משרד השיכון דאז לפי החלטה 1073 מ- 21.
42 "גוף מונחה" נכלל בין הגופים המנויים בתוספות לחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח- 1998 .
; ראו להלן 104 דוח שנתי60ב .
הגדרת תפקיד משטרת ישראל כגוף מנחה לפעילות המבצעית של היחידה.
נוצר הרושם כי משטרת ישראל נוטה לסגת מהאחריות ולהימנע מהגדרות מוחלטות".
בישיבתה של ועדת המנכ"לים מספטמבר 2008 הודיע מנהל הפרויקט כי אין התקדמות ביישום תכנית הביטחון בשל אי-הסכמות בין הרל"י למשרד השיכון.
נוסף על כך, הוא ציין כי התקיים מכרז ונבחר קבלן להקמת המערכות הטכנולוגיות, אך טרם נקבע איזה גורם יקבל עליו את פעולות האבטחה השוטפות ואת הפעלת המערכות, ולכן "הפרויקט בהקפאה".
מנכ"ל משרד רה"מ דאז, מר רענן דינור, ביקש באותו חודש ממנכ"ל משרד השיכון לשקול בחיוב את הכללתן של פעולות האבטחה שנקבעו בתכנית הביטחון לרכס הר הזיתים בפעולות האבטחה שמשרדו כבר מבצע במזרח העיר.
מנכ"ל משרד השיכון השיב כי החליט לעכב את קבלת ההחלטה בעניין עד שמשטרת ישראל תנחה את משרדו ותגדיר את הסמכויות והמשאבים הנדרשים לניהול יחידת האבטחה.
בדצמבר 2008 הודיע משרד רה "מ להרל"י כי היא יכולה להתחיל בהקמת המערכות הטכנולוגיות שבתכנית הביטחון על פי המתווה שקיבל את אישור משרד השיכון והמשטרה כשנה קודם לכן.
בעקבות מתן האישור הנחה מנהל הפרויקט בדצמבר 2008 את מנכ"ל פמ"י להתחיל מיד "בביצוע על פי התכניות שאושרו בעבר".
בדוח מפברואר 2009 ציין מנהל הפרויקט כי הקבלן שזכה במכרז להקמת המערכות הטכנולוגיות "נמצא בשטח", אולם אין התקדמות בהפעלת תכנית הביטחון בשל אי-הסכמות עם משרד השיכון.
בפברואר 2009 אישרה חטיבת האבטחה במטה הארצי של משטרת ישראל (להלן - חטיבת האבטחה) נוהל 43 שמטרתו "הסדרת דרכי פעולה למתן הנחיה מקצועית מטעמה של משטרת ישראל לפעילות היחידה לאבטחת מזרח ירושלים, באמצעות גורמי משרד השיכון".
בנוהל מצוין שהיחידה פועלת בתחום זה בכפיפות למשרד השיכון ללא הנחיה מקצועית סדורה, והמשטרה תפעל להנחיית גורמי משרד השיכון בנושא.
נספח ג' לנוהל מפרט את רשימת מתחמי ההתיישבות היהודית במ זרח ירושלים שעליהם תחול הנחיית חטיבת האבטחה.
בנוגע לבית העלמין נקבע שההנחיה תחול רק על הפעילות לליווי מבקרים שעושה היחידה על פי הזמנה.
ביולי 2009 הודיע ראש מחלקת אבטחת תשתיות וגופים ציבוריים במטה הארצי במשטרה כי חטיבת האבטחה תחל בתהליך של הנחיה מקצועית בנושא אבטחת מתחמי ההתיישבות במזרח ירושלים בהתאם לנוהל שקבעה המשטרה.
משרד מבקר המדינה העלה כי ההנחיות בנוהל מסדירות רק את הפעולות לאבטחה של מתיישבים ומתחמי מגורים יהודיים במזרח ירושלים ולשמירה עליהם, שכאמור מתבצעות משנת 1997 , וכן את ליווי המבקרים בבית העלמין; אולם הן אינן מסדירות את הפעולות שיחידת האבטחה אמורה לעשות בבית העלמין ובהר הזיתים בהתאם לתכנית הביטחון.
בפגישה במרס 2009 הסביר ראש חטיבת האבטחה במטה הארצי לנציגי משרד מבקר המדינה כי בדרישותיו של משרד השיכון להנחיות בנושא פעילות האבטחה במזרח ירושלים לא נכל לו דרישות להנחיות בעניין פעולות האבטחה ברכס הר .
43 "הנחיית היחידה לאבטחת מתחמים במזרח ירושלים"; עודכן לאחרונה ביולי 2009.
לדבריו, חטיבת האבטחה לא הייתה מעורבת בהכנת תכנית הביטחון, ורק כאשר גוף ציבורי שיקבל עליו את האחריות לאבטחה במקום יבקש מהחטיבה הנחיות בנושא, היא תעשה זאת.
משרד מבקר המדינה העלה כי במועד סיום הביקורת, ס פטמבר 2009 , טרם הסדירו ועדת המנכ"לים והרל"י את האבטחה בבית העלמין ובהר הזיתים, ושום גוף לא קיבל עליו את האחריות לה וליישום תכנית הביטחון.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע משרד רה"מ כי בדיון בדצמבר 2009 בראשות המנכ"ל, מר איל גבאי, ש"התקיים מתוך הבנת הצורך הדחוף באבטחת בית העלמין כמתחם בעל חשיבות דתית והיסטורית לעם היהודי ולעיר ירושלים, ובהתחשב בטיוטת דו"ח הביקורת", הוחלט להטיל על יחידת האבטחה של משרד השיכון את האחריות לאבטחת בית העלמין.
עוד הודיע כי לאחר הדיון, ב - 20.
09 , קיבלה הממשלה בהמשך להחלטותיה בעניין חיזוק העיר ירושלים ובעניין הסדרת האחריות על אבטחת מתחמים במזרח ירושלים, החלטה44 בעניין "הסדרת האחריות על אבטחת בית העלמין היהודי בהר הזיתים" הקובעת כלהלן: (א) להטיל על משרד השיכון את האחריות על אבטחת בית העלמין, לרבות דרכי הגישה להר, באמצעות מערך אבטחה מוסכם עם הרל"י, באישור המשרד ובהתאם להנחיות משטרת ישראל; (ב) משרד השיכון, בתיאום עם משרד המשפטים, משרד רה"מ ומשטרת ישראל יקבע בתוך שלושה חודשים נהלים בנוגע לשימוש במערך הבקרה הטכנולוגי, במצלמות המעקב ובמידע הנאגר באמצעים אלו; (ג) לביצוע החלטה זו יוקצו עד שלושה מיליון ש"ח מהתקציב הייעודי שנקבע בהחלטת הממשלה 4090 מאוגוסט 2005 .
, ולא ממקורות משרד השיכון שיקום קברים ומצבות כאמור, במועד הביקורת החזיקו עשר חברות קדישא בשטחים בבית העלמין.
ההרס וההשחתה העיקריים מתקופת השלטון הירדני הם בשטחים של חברת קדישא אחיד ה לעדת הספרדים ובני עדות המזרח בירושלים (להלן - ח"ק הספרדית), של חברת קדישא הראשית והכללית (להלן - ח"ק הפרושים) ושל חברת קדישא קהילת ירושלים גחש"א (להלן - ח"ק קהילת ירושלים).
בשטחים אלה נסללו כבישים ונבנו מגרשי חניה על מאות קברים שנהרסו, ובכל חלקות הקבורה בבית העלמין נעקרו מצבות ואבנים אשר שימשו חומרי גלם להקמת שבילים ומשטחים שונים.
ח"ק הפרושים, המחזיקה בשטח חלקות הקבורה הגדול ביותר בבית העלמין (כ-120 דונם), קיבלה עליה כבר בשנת 1967 , לאחר מלחמת ששת הימים, לשקם את חלקותיה בבית העלמין ולפתחן במימון ובניהול עצמיים וללא כל סיוע ממשלתי.
במשך השנים היא שיקמה חלק ניכר מהן, ויתר השטחים בתהליכי שיקום ופיתוח.
ח"ק קהילת ירושלים, המחזיקה בחלקה קטנה יחסית, החלה בקבורה בבית העלמין בשנות השלושים של המאה העשרים.
היא טיפלה בשיקום החלקה והמצבות במימון משפחות הנפטרים ובמימון עצמי וסיימה את עבודת השיקום עוד בשנת 1972 .
גם חברת קדישא חסידים (להלן- ח"ק חסידים) שיקמה בשנת 2000 .
באמצעות פמ"י, מכספי תרומה שגייסה לצורך כך, קברים ומצבות באחת מחלקות כולל "ווהלין" (הישנה), מול מצפור הר הזיתים.
לפי התכנית הרב-שנתית לשיקום בית העלמין שה ציגה הרל"י למועצת בתי העלמין בספטמבר 2009 ,)(ראו להלן נותרו בבית העלמין כ- 35,000 .
קברים הזקוקים לשיקום .
תצלום 7 - שיקום קברים בחלקת ח"ק הפרושים- יולי 2009 .
)(א בבית העלמין הספרדי העתיק שבו מחזיקה ח"ק הספרדית נגרם נזק רב בתקופת השלטון הירדני עד כדי הרס מוחלט של הקברים, בעיקר עקב סלילת כבישים ומקומות לחניית כלי רכב באמצעות כלים כבדים; נוסף על כך, קברים כוסו בערמות של פסולת ואדמה, וחפירות פגעו במצבות ובקברים עד כדי כך שלמצבות רבות לא נמצאו קברים.
אי לכך החליטה הרל"י ביוני 2006 במסגרת יישום החלטת הממשלה להתחיל בשיקום הקברים בחלקה זו.
עוד החליטה באותו חודש לתכנן את שיקום הקברים ולשקמם בשיתוף אתרא קדישא45.
)(ב בנובמבר 2006 אושרו מתווה ליישום התכנית לשיקום בית העלמין ומפרט מרכיבי השיקום כגון שבילים, קירות, מעקות וקברים.
בינואר 2007 הוחלט לבצע בשני אזורים בבית העלמין הספרדי העתיק ניסיון לשיקום 100 .
45 "אתרא קדישא" הוא ארגון יהודי חרדי שהוקם בשנת 1959 הפועל לשימור קברי יהודים בישראל ובמדינות אחרות.
בינואר 2003 הכריזו הרבנים הראשיים לישראל דאז, הרב ישראל מאיר לאו והרב אליהו בקשי דורון, כי בהתאם להחלטת ועדת ההלכה למקומות הקדושים שעל יד הרבנות הראשית מז' בכסלו התש"ל, ראש אתרא קדישא יהיה נציגה בעבודות הפיקוח בשטח הר הזיתים, ויש להקפיד שהשיקום בבית העלמין יהיה בפיקוחו.
משרד ראש הממשלה 107 .
מנהל הפרויקט טען ביוני 2007 לפני ועדת ההיגוי של מועצת בתי העלמין 46 כי הכניסה לשטח התעכבה בשל התנגדות אנשי ה"אתרא קדישא" וכי ביוני 2007 הוקמה ועדת רבנים שמטרתה לתת את הגיבוי ההלכתי לעבודות שיבוצעו באתרי הר הזיתים כדי לאפשר את התחלת העבודות בתוך כשלושה שבועות.
רק ביולי 2007 הובאה לפני ועדת המכרזים בהרל"י בקשת מנהל הפרויקט לפטור ממכרז התקשרות עם ח"ק הספרדית לצורך הניסיון.
הוועדה אישרה את ההתקשרות וקבעה כי הרל"י תשקיע סכום שווה לסכום שתשקיע הח"ק (" matching ").
רק בדצמבר 2007 , כחמישה חודשים לאחר שוועדת המכרזים אישרה את ההתקשרות, הזמינה הרל"י מח"ק הספרדית, לצורך ביצוע הניסיון, עבודות שיקום בחלקה הספרדית בסכום של 420,000 .
46 הקמתה של ועדת ההיגוי הוסדרה בהסכם מסגרת ממרס 2008 בין המועצה, עיריית ירושלים וחברות קדישא בירושלים.
בהסכם נקבע כי אלה תפקידיה: קידום והכנה של מתווה והכנת תכניות עבודה להקמה, לתחזוקה, לניקיון, לניהול ולפיתוח של בתי עלמין בירושלים ושמירה עליהם וכן לפרויקטים מיוחדים.
כמו כן נקבע בהסכם כי "הצדדים יישאו בעלות העבודות השוטפות 1/3 .
"כל צד אלא אם סוכם אחרת בכתב 108 דוח שנתי60ב .
תצלום 8 - שיקום קברים בחלקה העתיקה של ח"ק הספרדית- אוגוסט 200847 .
)(ג בדיון שהתקיים בדצמבר 2007 בהשתתפות מנהל הפרויקט, הנהלת פמ"י ומנכ"ל ח"ק הספרדית, הוחלט כי את הקברים בבית העלמין ישוקמו בשנת 2008 בידי ח"ק הספרדית בחלקות שלה בבית העלמין הספרדי העתיק, הרל"י תישא ב- 75% מעלות השיקום, וח"ק הספרדית- ב-25% .
מעלותו ביולי 2008 אישרה ועדת המכרזי ם בהרל"י התקשרות בפטור ממכרז עם ח"ק הספרדית לביצוע העבודות בחלקה שבטיפולה בלבד.
בישיבתה האמורה של הוועדה ציין מנהל הפרויקט כי התקציב לתכנית הרב-שנתית לשיקום כל הקברים בהר הזיתים הוא 30 מיליון ש"ח, אולם כיוון שאין תכנית עבודה לשיקום הקברים בבית העלמין לא יד וע באילו חלקות נוספות ישוקמו הקברים.
ההסכם בין הרל"י לח"ק הספרדית נחתם באוגוסט 2008 , ונקבע בו כי ח"ק תבצע את העבודה במסגרת התקציבית שנקבעה, שסכומה המרבי 3.
בחוזה לא נקבעו לוחות זמנים ושלבים לביצוע עבודות השיקום בחלקת הספרדים, ואף לא נקבע מועד סיומן.
במועד סיום הביקורת נמצא כי אף שעברו כשלוש שנים מאז התקבלה החלטת הממשלה על שיקום בית העלמין וכשנתיים מאז אישר משרד רה"מ להרל"י להתחיל בביצוע השיקום, ואף שכבר בוצע ניסוי שיקום הקברים, עדיין לא הכינה הרל"י תכנית עבודה רב -שנתית מפורטת הכוללת פירוט של כל החלקות שישוקמו בבית העלמין.
(א) בשנת 2008 קיימו הרל"י ופמ"י דיונים על שיקום הקברים בשטחי קבורה נוספים בחלקת הספרדים העתיקה, שבה מחזיקה ח"ק הספרדית, ובחלקות שבהן מחזיקות חברות קדישא אחרות, אשר לא נכללו בתכנית העבודה לשנת 2008 .
ביוני 2008 סיכמו הרל"י ופמ"י עם ועדת ההיגוי של מועצת בתי העלמין כי יש לקדם את העבודות לשיקום החלקה הספרדית העתיקה שהוגדר כ"פרויקט החשוב ביותר בהר הזיתים", ויש להכין תכנית לשיקום שאר הקברים בבית העלמין לשמונה השנים שלאחריה.
(ב) בפגישה בין מנהל הפרויקט לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2009 הסביר מנהל הפרויקט כי טרם הוסדר השלב הבא של שיקום בית העלמין.
לדבריו, על מועצת בתי העלמין להעביר לידי הרל"י מדדים תפעוליים וכספיים ולפיהם תקבע הרל"י את שיעור ההשתתפות מתקציב המדינה במימון שיקום החלקות בשלב הבא.
מנהל הפרויקט הוסיף כי טרם נקבעה שיטת השיקום בחלקות ח"ק החסידים וח"ק התימנים שאמורות להיות משוקמות לאחר שתיפתר בעיית המימון.
(ג) במאי 2009 , במהלך הביקורת, הציגו נציגים של פמ"י לוועדת ההיגוי של מועצת בתי העלמין תכנית כללית לשיקום ההר, ובה צוינו שלבים לשיקום הקברים בחלקות בית העלמין כמפורט להלן: בשלב הראשון ישוקמו חלקות עתיקות של ח"ק הספרדית הזקוקות לשיקום מיידי ששטחן 67.
6 דונם ובהן 27,050 קברים לשיקום; בשלב הבא ישוקמו חלקות של ח"ק החסידים וח"ק התימנים ששטחן .
47 המקור: דוח מינואר 2008 שהכינה הרל"י על תכנית הממשלה "חיזוק אגן העיר העתיקה והר הזיתים", עמוד 21 .
2 דונם ובהן 7,680 קברים לשיקום.
במסגרת התכנית גם נקבעו חלקות שאינן מיועדות לשיקום וחלקות המיועדות לקבורה עתידית.
בסיכום נאמר כי הממונה על מועצת בתי העלמין קיבל על עצמו לרכז את גיבוש המדדים שעל פיהם ייקבעו חלקות הקבורה שישוקמו וסדר הקדימויות של השיקום; הדבר נדרש לצורך הכנת תכנית רב-שנתית מפורטת לשלב השני של השיקום.
לדעת משרד מבקר המדינה, התכנית שהציגה הרל"י אינה תכנית עבודה רב-שנתית מפורטת: לא פורטו בה לוחות הזמנים להשלמת שיקום הקברים, והרל"י לא קבעה אילו גורמים אמורים לעשות את עבודות השיקום.
כמו כן התכנית אינה עוסקת בסוגיית שיקום הקברים שחוללו בפעולות ונדליזם בחלקות שהוגדרו כבלתי-מיועדות לשיקום.
מהמסמכים לא עולה שוועדת המנכ"לים אישרה את התכנית שהכינה הרל"י.
(ד) לאחר מועד סיום הביקורת, באוקטובר 2009 , העביר הממונה על מועצת בתי העלמין מכתב לחברות קדישא המחזיקות שטחים בבית העלמין ולמנהל הפרויקט בהרל"י, ובו פירט את המדדים, שאותם אישרו גם חברי ועדת ההיגוי של המועצה, שעל פיהם ייקבעו החלקות שישוקמו וסדר הקדימויות בנושא.