HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ברישיון היבוא של מוצרים מבעלי חיים שמנפיק השו"ט נקבע (בסעיף 4 ) בעניין יבוא ביצים כי בהגיע הביצים ארצה הן יוכנסו לתחנת המיון של המשווק המורשה לבדיקה ולסימון שם קוד ארץ הייצור, תחנת המיון ותאריך התפוגה, בנוכחות וטרינר.
הביצים לא ישווקו בהיעדר הסימונים הנדרשים.
משרד מבקר המדינה העלה כי בשנת 2013 יובאו לישראל כ-119 מיליון ביצי מאכל.
ביצים אלה סומנו בתחנות המיון בישראל, ונכלל בסימונים אלו המידע על ארץ ייצורם, זאת למרות ההוראות המפורשות בצו הפיקוח על מצרכים ושירותים והנחיית המשרד מאוגוסט 2012 לסמן את ארץ הייצור כבר בחו"ל.
ב-33 מתקני השחיטה (משחטות) לבעלי כנף שאישר משרד החקלאות יש מפקחים וטרינרים.
ב-19 ממתקניםאלה עשו את הפיקוח הווטרינרי וטרינרים מטעם המועצה לענף הלול, וב-14 מהמתקנים - וטרינרים מטעם הרשויות המקומיות.
אלה ואלה כפופים לדרישות המקצועיות של השירותים הווטרינריים36.
משרד מבקר המדינההעלה כי את הווטרינר לבדיקת המשלוח ולסימונו בוחר משווק הביצים כראות עיניו מתוך כעשרה וטרינרים, שאישרו השירותים הווטרינריים לעניין זה.
במצב זה עלולה להיפגע אי-התלות הנדרשת מן הווטרינר הבודק, שכן מעסיקו הישיר הוא היבואן (המשווק), שהוא בעל אינטרס לאשר את כל הביצים שיובאו .
זאת לעומת הפיקוח הווטרינרי במשחטות, שעושים וטרינרים מטעם מועצת הלול או מטעם הרשות המקומית, כדי להימנע מכל תלות בבעלי המשחטות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על השו"ט לקבוע מנגנון למינוי וטרינר לַשְּׁל ב של קבלת מכולות הביצים מחו"ל, מנגנון שיבטיח את אי-תלותו של הווטרינר במשווק.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1023 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ד.
במאי 2014 ביקרובמדינה סמוכה מנהל מחלקת בריאות העוף ורופאה וטרינרית מרחבית מהשו"ט - המחלקה לפיקוח על מוצרים מן החי (להלן - צוות השו"ט).
מטרות הנסיעה: לבדוק אם מערכות הייצור ומערכות הפיקוח בתחום ביצי המאכל במדינה זו פועלות בהתאם לדרישות היבוא למדינת ישראל המפורטות בתעודת הבריאות37 הישראלית; לוודא שמערכות הפיקוח במדינה זו מבטיחות ייצור ביצי מאכל ברמת בטיחות נאותה.
מסיכום הביקור מאוגוסט 2014, שהועבר למנהל השו"ט עולה, בין השאר: בנושא הסלמונלה - שלא כנדרש בישראל, במדינה הסמוכה אין חובת חיסון ממשלתית של עופות נגד סלמונלה, ומכאן שאין גם שום בקרה על כך.
בפועל החליטו בחלק ממתקני הייצור לחסן נגד זנים שונים של סלמונלה, ובחלקם החליטו שלא לחסן כל עיקר.
בנושא מחלת ניוקסל - אין חובת חיסון ממשלתית נגדה במתקני הייצור ולא פיקוח ובקרה.
בפועל יש בקרה פנימית של המערכות הפרטיות על מחלה זו.
בנושא הפיקוח בכללו - קיים הבדל בין הפרובינציות השונות בפיקוח הממשלתי על היצוא; הממשל במדינה זו אינו מבצע מבדקים של הווטרינרים הפרובינציאליים או המחוזיים, דבר המאפשר שונות; אין שקיפות מלאה בנתונים על מחלות רשומות38 בהתאם לדרישות האיחוד האירופי.
בעקבות ממצאים אלו המליץ צוות השו"ט לתקן ולהתאים את התעודות הווטרינריות בסעיפים מסוימים כך שיכללו, בין השאר: הגבלת משך המילוי של מכולה ליום הטלה ואריזה אחד; ציון תאריך הטלה ותאריך אריזה בתעודה הווטרינרית ועל כל אריזת קרטון; הגבלת טווח הטמפרטורה של הובלת הביצים ל-20-17 מעלות צלזיוס; ציון איכות הביצים בהתאם לתקנה האירופית; חתימת הווטרינר על כל עמודי התעודה; דרישה שהווטרינר הרשמי שחותם על התעודה יהיה נוכח בזמן המיון, האריזה וההַמְכ ל ה (מי לוי המכולות); דרישה לניטור ולרישום הניטור של הטמפרטורה במכּולת הביצים עד לשחרורן בנמל (בהמשך: דרישה מהיבואנים לתיעוד אלקטרוני של הטמפרטורה עד להגעת הביצים לתחנה ועד למיונן); דרישה להחתמת הביצים ולאריזתן במדינה השכנה בציון שם היצרן ושם היצואן במדינה זו, ואת שם היבואן הישראלי; דרישה לקיום תכנית בקרה ממשלתית במדינה הסמוכה נגד סלמונלה או לחלופין: דרישה לחסן שלוש פעמים בחיסון סלמונלה אינטריטידיס39 .
בלבד לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד ו על השו"ט לבחון בהקדם את המידע ואת ההמלצות שהניחו לפניהם אנשי המקצוע, ובהן העובדה כי בבמדינה הסמוכה אין חובת חיסון של תרנגולות להטלה נגד סלמונלה.
בהתאם לממצאים שיועלו יש לקבוע כללים שיבטיחו איכות נאותה של הביצים המיובאות.
37 תעודה מכילה את פרטי המשלוח החתומה בידי וטרינר מארץ הייצור לעמידותובדרישות המדינה המייבאת.
38 מחלה מן המחלות המפורטות בתוספת השניהל, תשמ"ה ]נוסח חדש[ פקודת מחלות בעלי חיים- 1985.
זן של סלמונלה 1024 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הסדר שלוחת הפטם .
בחוק ההגבלים העסקיים, התשמ"ח-1988 (להלן- חוק ההגבלים העסקיים), סעיף 3(4 ,) :"מוגדר "הסדר כובלהסדר בין בני אדם המנהלים עסקים, ולפיו אחד הצדדים לפחות מגביל את עצמו באופן העלול למנוע או להפחית את התחרות בעסקים בינו לבין הצדדים האחרים להסדר או חלק מהם או בינו לבין אדם שאינו צד להסדר.
ההגדרה "הסדר כובל" חלה גם על הסדר שבו הכבילה נוגעת לחלוקת השוק, כולו או חלקו, לפי מקום העיסוק או לפי בני האדם או לפי סוג בני האדם שעמם ינוהלו העסקים.
בחוק ההגבלים העסקיים נקבע גם מהם הסדרים שלא ייחשבו הסדרים כובלים, ובכללם הסדר שכל כבילותיו נוגעות לגידולה ולשיווקה של תוצרת חקלאית מקומית, ובכללה ביצים ועופות, אם כל הצדדים להסדר הם המגדלים או המשווקים בסיטונות.
באוגוסט 2012 נחתם הסכם בין המועצה לענף הלול לבין14 קבלני רבייה המורשים לפי החוק לשווק חומר רבייה40 (להלן- הסכם ענף הפטם).
עיקרו של ההסכם הוא הגבלת קבלני הרבייה לשיווק אפרוחים בכמות מרבית של 21.
3 מיליוןאפרוחים לשנה.
כמות זו התחלקה בין קבלני הרבייה בהתאם לנתח השוק השנתי הממוצע של כל אחד מהם.
תקופת ההסכם: כשלוש שנים וחצי, מאוגוסט 2012 עד סוף שנת2015.
עולה אפוא כי ההסכם לחלוקת שוק הפטם בין קבלני הרבייה הוא בגדר קרטל בחסות הדין.
אמנם גם בתחום ביצי המאכל קיים קרטל בשל חלוקת שוק הביצים בין מגדלים שונים, ואולם בתחום זה קיימת מערכת לאיזון בין האינטרסים של המגדלים לבין האינטרסים של הצרכנים: הפיקוח על המחירים, דבר שאינו קיים בשוק הפטם.
מנתוני משרד האוצר41 עולה כי מאזחתימתו של הסכם ענף הפטם באוגוסט 2012 ועד לאפריל2014 עלו מחירי הפטם ביותר מ-25% ,ולעומתם עלה מדד המחירים לצרכן באותה התקופה בכ-3% בלבד.
המועצה השיבה למשרד מבקר המדינה, בנובמבר 2014 ,כי נתוני משרד האוצר על עליית מחירי הפטם אינם משקפים את האמת במלואה, ולפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, רמת המחירים הממוצעת לעוף טרי דומה לשנים 2010 -2008 .
עוד ציינה המועצה כי "לבקשת משרד החקלאות, התחילה המועצה לנטר ולאסוף את נתוני המכירה של המשווקים הגדולים לרשתות הגדולות.
אמצעי זה יאפשר בקרה צמודה יותר על הקורה בשוק.
איסוף הנתונים החל ב-1.
14 ,ולהערכתנו כשיוצלבו לאורך זמן הנתונים שיאספו בידינו, לעומת נתוני המחירים לצרכן, יסתבר כי למדיניות העמסת מרווח הרשת על בשר העוף השפעה הרבה יותר גדולה על המחיר לצרכן מאשר להסדר בשלוחת הפטם".
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2014 כי "בחמש שנים האחרונות, הייתה התמוטטות מחירים בענף הפטם, שהיוותה סיכון קיומי למגדלים והעוסקים בענף.
על מנת לשמור על יציבות מחירים, תוך אבטחת אספקה סדירה של תוצרת לצרכן, הגיעו המגדלים, בסיוע המועצה לענף הלול, להסדר שעיקרו הפחתת כמויות בכ-10% , תוך הותרת חופש הייצור וגמישות בין היצרנים.
בזכות ההסדר, עד לשנת 2014 המחיר עלה לרמה דומה לזו שהיתה טרם ההתמוטטות בענף.
המשרד עוקב אחר המחירים הממוצעים לצרכן מידי חודש, על מנת לוודא שאין שינויים חריגים במחירי מוצרי העוף".
40 ביצי דגירה ואפרוחים בני יומם.
41 שעובדומנתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1025 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 על חשיבותה הרבה של התחרות בענף החקלאות להבטחת רמת מחירים נאותה לצרכן עמד בית המשפט העליון42 עת עסק בפרשנות לפטור הסטטוטורי הקבועבחוק ההגבלים העסקיים , וכך הוא קבע: "התוצרת החקלאית מהווה, במידה רבה, מצרך יסוד, דבר הגורר עמו ביקוש קשיח באופן יחסי.
עליית מחירי התוצרת החקלאית אינה מביאה עמה איפוא ירידה בביקוש באותו היחס, ומכאן החשיבות הרבה של התחרות בענף זה כגורם המבטיח רמת מחירים נאותה.
היותם של הירקות והפירות מוצרי יסוד מביאה לכך שהפגיעה בצרכנים אף נושאת אופי רגרסיבי, שכן מחקרים כלכליים מלמדים כי האחוז בהכנסה המוקצה לרכישת מזון גבוה בהרבה בקרב האוכלוסייה הענייה מאשר בקרב האוכלוסייה האמידה, ומכאן שהפגיעה בה בשל הסדרים כובלים בחקלאות חמורה יותר".
הרשות להגבלים עסקיים יזמה תיקון לחוק ההגבלים העסקיים (תיקון מס' 14 ,)התשע"ד- 2014 (להלן- תיקון 14) , שנועד לצמצם את הפטורהמאפשר למשווקי מזון בסיטונות לתאם מחירים.
בהתאם לתיקון 14 יצומצם הפטור הסטטוטורי החל על הסדרים כובלים שעניינם גידול ושיווק סיטונאי של תוצרת חקלאית, כך שהפטור יחול על הסדרים כובלים בין מגדלים בלבד או בין מגדלים לרוכשי תוצרת חקלאית.
הממונה על ההגבלים העסקיים אמר בינואר 2014 בדיון ועדת הכלכלה של הכנסת בעניין כי "הדבר הכי גרוע שיכול לקרות לצרכן הוא קרטל, זו גם העבירה הכי חמורה על דיני ההגבלים העסקיים והצורה הכי בוטה ליצירת יוקר מחיה, במיוחד כשמדובר במוצרי מזון טריים.
הפגיעה הזו בצרכן היא החמורה ביותר, במיוחד במעוטי יכולת.
מדובר במוצרים הכי בסיסיים וחיוניים שכל בית בישראל צריך לצורך הביטחון התזונתי שלו: פירות ירקות, עוף, בשר, ביצים ודגים.
בכל זאת, כמו באר צות הברית ובאירופה, יש לחקלאים בישראל פטור שמאפשר להם לתאם את המחיר והכמות, למרות שזה מעלה את המחיר של התוצרת החקלאית.
אבל שלא כמו במדינות אחרות בעולם, רק בישראל יש הכשר מכוח החוק לעוד שורה של גופים, שאינם חקלאיים, לעשות קרטל נוסף על חשבון הצרכן: זהו ההכשר לסיטונאים שאינם חקלאים לעשות גם הם קרטל.
בצורה הזו הצרכן בישראל יכול לסבול משני קרטלים בחסות החוק: האחד של החקלאים, והשני של הסיטונאים שאינם חקלאים".
עוד טען הממונה על ההגבלים העסקיים כי בעיה חמורה נוספת היא "שניתן לטעון שבחסות רשתות [ ,החוקשיווק גדולות, שהן גם סיטונאיות של תוצרת חקלאית, יכולות לתאם אחת עם ] השנייה את הרכישה של תוצרת חקלאית, והתיאום הזה יכול לפגוע גם בתחרות ביניהן לבין עצמן במכירה של תוצרת חקלאית לצרכנים.
למעשה, הפטור הנוכחי נותן לטובת הצרכן משקל אפס: לא סופרים אותו - סופרים רק את החקלאים ואת המשווקים בסיטונות של תוצרת חקלאית ומפקירים את הצרכן לקרטל הכפול הזה.
ההכשר לסיטונאים שאינם חקלאים לעשות קרטל על חשבון הצרכן הוא לא פחות מאשר להקריב את הצרכן בישראל, כולל מעוטי יכולת, לקבוצה צרה ביותר של אינטרסנטים עם לובי חזק - סיטונאים שאינם חקלאים - שרוצים לגרוף רווחי קרטל על חשבון ציבור הצרכנים.
את החקלאים יש סיבות טובות לקחת בחשבון עם פטור מיוחד.
אבל אין לדעתנו סיבה לתת למשווקים בסיטונות שאינם חקלאים לגרוף את הרנטה הקרטליסטית.
כך, למשל, בדיוק לפני פסח או יום העצמאות, כשהביקוש לעופות הוא בשיאו, יש כיום היתר בחוק לכל המשחטות, כאיש אחד, לתאם ביניהן את מחיר העוף בצורה שמעלה משמעותית את מחיר העוף בסופרמרקט.
בעקבות מהלך כזה רשתות השיווק משלמות יותר על העוף, וגם הצרכנים בישראל ישלמו יותר על העוף.
גם החקלאים עצמם סובלים לדעתנו מהמצב הזה.
הם סובלים פעמיים: ראשית: הסיטונאים, לפי החוק, יכולים לתאם אחד עם השני גם כדי לעשות יד אחת מול החקלאים ולהחליש אותם ברכישה של תוצרת חקלאית.
שנית: גופים שאינם חקלאיים תולשים קופון מהמכירה של תוצרת חקלאית, בלי שהחקלאים .
42 בע"פ7014/06 מדינת ישראל נ' לימור (פורסם במאגר ממוחשב, 4.
שם הדוח: משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הטהורים רואים מזה אגורה, ובצורה שעלולה להקטין את הכמות הנמכרת עוד מתחת למה שהחקלאים היו באמת רוצים".
בינואר 2014 ,שלח יו"ר מועצת הלול הודעת דואר אלקטרוני ליועץ שר החקלאות, ובה כתב בין השאר, כי מהותו של ההסדר (הסכם ענף הפטם ) היא לייצב ולווסת את היקף גידול הפטמים במדינת ישראל, כך שמצד אחד תובטח הכנסה הוגנת מינימלית לציבור העוסקים בענף, ומצד אחר יובטח שכמויות הייצור יספקו את כלל הביקושים בשוק במחירים סבירים.
הוא ציין כי משרד החקלאות והמועצה מחויבים למעקב שוטף על התנהלות ההסדר באופן שימנע עיוותים וכשלים של השוק43.
בתזכיר חוק מועצת הלולנקבע שהמועצה מוסמכת להתקשר בהסכמים עם מגדלים ועם משווקים כדי למנוע או לצמצם עודפים בייצור ובשיווק של תוצרת לול מעובדת, וזאת לשם הבטחת תמורה הוגנת למגדלים, מצד אחד, ומתוך מניעת פגיעה בצרכנים, מצד אחר.
מדברי ההסבר לתזכיר עולה כי "תכליתה של הוראה זו היא לעגן כיום במסגרת חקיקה עדכנית את הפעולות וההסדרים אותן מבצעת המועצה מאז ומתמיד מכוח הוראה זו, החוסה תחת הפטור הקבוע בסעיף 3(1 ) לחוק ההגבלים העסקיים [44.
בענף הפטם מבצעת המועצה הסדרי תיאום בין יצרני חומר רבייה להתאמת כמויות האפרוחים לשם ויסות עודפים.
יצוין כי מהלכים אלה, תורמים ליציבות ולוודאות בענף וכן לשימור היצרנים המקומיים וחיזוקם, ובכך לאספקה שוטפת של תוצרת לול, וזאת לטובת היצרנים והצרכנים כאחד".
בתזכיר מוצע כי הסדרים אלו יהיו באישור השר ובפיקוח המועצה, מתוך בקרה שוטפת על השפעת ההסדר על הצרכנים.
כדי למנוע פגיעה שאינה מידתית בצרכן מופעלים כיום בענף הלול אמצעי אסדרה נוספים, כגון פיקוח על מחירי הביצים לצרכן מכוח חוק הפיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו-1996.
המועצה השיבה למשרד מבקר המדינה, בנובמבר 2014 ,כי "ההסדר מאפשר אספקה סדירה של בשר עוף בכמויות הנדרשות לאורך כל השנה ובמחירים יציבים, ומונע את סחרחרת המחירים וכפועל יוצא השינויים בהיבט ההיצע ששררו בתקופות מסוימות בעבר".
אגף התקציבים במשרד האוצר השיב בדצמבר 2014 למשרד מבקר המדינה כי "ישנה חשיבות רבה לתחרות בענף החקלאות המסייעת בהבטחת רמת מחירים נאותה לצרכן".
הרשות להגבלים עסקיים השיבה בנובמבר 2014 למשרד מבקר המדינה כי היא מתנגדת לתיקון המוצע בסעיף 36 לתזכיר חוק מועצת הלול בעניין סעיף 52 לחוקהמועצה, בדבר סמכויות מועצת הלול לנקוט פעולות "תמיכה במחירי תוצרת".
לאחר כניסת תיקון 14 לתוקפו במרץ 2015 ,יידרש תיקון חקיקהכדי שהסדרי הצמצום והמניעה של עודפים בין המועצה לבין מגדלים ומשווקים שאינם מגדלים של תוצרת חקלאית בענף הלול לא ייחשבו הסדר כובל, המחויב בפטור או באישור של הרשות להגבלים עסקיים.
בתמצית, את סמכות המועצה להתקשר בהסדרי מניעה או צמצום של עודפים יש להגביל באופן חד-משמעי בשני היבטים: מניעת פגיעה בצרכן; בחינת כל הסכם והסכם של המועצה על ידי השר הממונה.
הרשות להגבלים עסקיים סבורה כי סעיף 36 לתזכיר החוק במתכונתו הנוכחית מעניק למועצה סמכות רחבה מדי להתקשר בהסדרים שבמהותם נועדו לצמצם את כמויות התוצרת בשוק, וכי אין הוא מגן במידה מספקת על האינטרס של הצרכן ושל המשק למנוע העלאת מחירים בלתי מוצדקת.
43 לפי הנחת היסוד של כלכלת שוק, כוחות השוק עצמם ומנגנוני ההיצע והביקוש מביאים בהכרח לידי הקצאת המשאבים היעילה ביותר ולאספקה המיטבית של מוצרים ושל שירותים; אבל אלה אינם קיימים במצב של כשל שוק, ומצב כזה יכול להתרחש אם ה שוק אינו תחרותי, למשל אם קיים בו קרטל.
44 הסדר שכל כבילותיו נקבעו על פי דין.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 1027 .
:שם הדוח משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול ו בפיקוח מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד החקלאות ועל משרד הכלכלה לבחון את תוצאותיה של חלוקת השוק בין קבלני הרבייה ולעמוד על ההצדקה לכך, מתוך היוועצות בממונה על ההגבלים העסקיים.
אם לאחר הבחינה יוחלט כי ראוי להמשיך בהסדר הקיים, עליהם לבחון דרכים לאיזון בין האינטרסים של המגדלים לאינטרסים של ציבור הצרכנים, מתוך בחינת האפשרות לאמץ את ההסדרים שנעשו בתחומים אחרים, כגון בשלוחת ביצי המאכל, ואף לבחון קביעת מחירים מרביים לפטם בלי שייפגע היקף האספקה לשוק.
כמו כן על המשרדים לוודא כי במהלך הבחינה יינתן דגש בצורך להגן על ציבור הצרכנים מעליות מחירים בלתי סבירות בשוק הפטם, שהוא מוצר צריכה בסיסי ונדרש, כפי שאכן קרה בשנים האחרונות.
היקף הייצור השנתי של ענף הלול נאמד ב-5.
5 מיליארד ש"ח, שהם כ-17% מהתפוקה החקלאית בארץ.
העוף והביצים נחשבים בישראל מוצר יסוד, ומרבית האוכלוסייה צורכת אותם על בסיס יום-יומי, מתוך שהיא מסתמכת על כך שמדינת ישראל מבטיחה את איכותם ואת תקינותם של מוצרים אלה.
לפיכך על משרד החקלאות והשו"ט לפעול בכל האמצעים העומדים לרשותם כדי לשפר את בטיחותם הביולוגית של העופות ואת איכות הביצים לשם שמירה על בריאות הציבור.
הממצאים שעלו בדוח זה מלמדים על מגוון ליקויים הקיימים בענף הלול.
על הממשלה לפעול בדחיפות ליישום תכנית השדרוג של הלולים, במגמה להביא להשגת כמה מטרות, ובהן: התייעלות הענף; שיפור מהותי באיכותם של המוצרים ובהגנה על בריאות הציבור; שיפור בריאותם של בעלי החיים ומניעת מטרדים וזיהומים; ושיפור מהותי של רווחת העופות.
על משרד החקלאות ועל משרד הכלכלה לבחון דרכים שיבטיחו ששוק הפטם יתנהל מתוך איזון בין האינטרס של הצרכנים להבטיח תחרות שתביא לירידה במחירים ולעמידה בכלל הביקושים בשוק לבין הצורך להתחשב בצורכי המגדלים ולעודד את פעולתם.
על מועצת הלול להבטיח פעילות רציפה וסדורה של כלל מוסדותיה, כנדרש לפי דין, ובהם ועדת הביקורת וועדת הערר למכסות ייצור של ביצי מאכל.
על השירותים הווטרינריים ומשרד החקלאות למפות את כלל הלולים בארץ הפועלים ללא רישיון עסק או שרישיונם זה ניתן שלא כדין, ולפעול להסדרת פעילותם או להפסקתה.
כמו כן, מן הראוי כי המשרד ייתן את דעתו לסכנות שבשיווק ביצים ועופות הנגועים בחיידקים, ובייחוד בסלמונלה, ויפעל לצימצומן.
על השירותים הווטרינריים ומשרד החקלאות לפעול לאלתר להסרת ניגוד העניינים בין השו"ט לבין מועצת הלול בתחום הפיקוח הווטרינרי, על כלל היבטיו, סוגיה שמבקר המדינה התריע עליה כבר בשנת 1996.
חופי הרחצה בישראל הם משאב לאומי המשמש מיליוני תושבים ותיירים מכל שכבות הגיל לצורכי נופש עממי.
לפיתוחם של החופים ולאופן אחזקתם יש משמעויות סביבתיות, כלכליות וחברתיות.
שר הפנים הוא המוסמך לקבוע בצו מקום רחצה מוכרז, שבו הרחצה מותרת (להלן - חוף מותר לרחצה); לאסור בצו את הרחצה בחלק של חוף ים, של חוף נהר או של חוף אגם, אם, לדעתו, עלולה הרחצה באותו חלק לסכן את חייהם של בני אדם (להלן - חוף אסור לרחצה).
השר מוסמך גם לקבוע בצו אמצעים לשמיר ת הבטיחות במקום הרחצה, סדרים ואיסורים החלים על השימוש בו ודרכים לפיקוח על סדרים ואיסורים אלו.
נוסף על כך, בסמכותו של השר לקבוע את תקן כוח האדם של המצילים בחופים לרבות כשירותם וסמכויותיהם6 .
במדינת ישראל כ-306 ק"מ של חופים.
בשנת 2014 הותרה הרחצה ב-19 ק"מ מהם, וב- 162 ק"מ מהם נאסרה הרחצה.
אשר ל-125 הק"מ הנותרים, לא נקבע אם הם מותרים או אסורים לרחצה.
הרשויות המקומיות מפעילות את חופי הרחצהשבתחומי השיפוט שלהן.
לפי חוק הסדרת מקומות רחצה, התשכ"ד - 1964 (להלן- חוק ההסדרה), רשות מקומית שבתחומה נמצא מקום רחצה מוכרז חייבת לקיים בו את הוראות שר הפנים שנקבעו בצו ; הן נדרשות לספק בחופים המותרים לרחצה שירותי הצלה, לדאוג ל ניקיונם וכן ל שירותי תברואה ולמי שתייה בשטחם.
עליהן גם להציב שילוט בדבר איסור רחצה בחופים האסורים לרחצה.
עד שנת 2000 משרד הפנים מימן את אחזקתם והפעלתם של ח ופי הרחצה, ומשנה זו הרשויות המקומיות הן הנושאות בעלויות הפיתוח של חופי הרחצה החדשים ובעלויות השוטפות של אחזקת החופים הקיימים.
משרד הפנים מסייע לרשויות המקומיות בכל הנוגע לפיתוח חופי רחצה קיימים ולרכישה של ציוד הצלה ושל שילוט.
עונת הרחצה נמשכת כשישה חודשים בכל שנה, מא' באייר עד כ"ט בתשרי 7 .
נמשכה עונת הרחצה מתחילת מאי עד סוף אוקטובר .
בשנים 2013 -2007 טבעו למוות בחופי ישראל במהלך עונת הרחצה 240 .
בני אדם 88% ממקרי הטביעה אירעו בחופיםשלא הוכרזו, בחופים אסורים לרחצה או בחופים שמותרים לרחצה בשעות שבהן אין שירותי הצלה.
ממחקר שהוגש למשרד הפנים עלה שנוסף על מקרי הטביעה שהסתיימו במוות, במהלך שלוש שנים , 2010 -2008 , נמשו מהמים 530 רוחצים אשר פונולטיפול רפואי ; %72 מהם- מהים התיכון8.
אגף רישוי עסקים ואתרי רחצה במינהל לשלטון מקומיבמשרד הפנים אחראי לבדיקת הבקשות של רשויות מקומיות להכריז על חופים שבהם מותרת הרחצה ולהכנתן של בקשות אלו לאישורו של שר הפנים, וכן לפיתוח ם של החופים המותרים לרחצה ולשמירה על הבטיחות ועל הביטחון של המתרחצים בהם.
האגף מפעיל מערך פיקוח לבדיקת הביצוע של הוראות החוק ושל התקנות והצווים שנתקנו על פיו 9 .
6 חוק הסדרת מקומות רחצה, התשכ"ד- 1964.
7 עונת הרחצה נקבעה על ידי שר הפנים בצוהסדרת מקומות רחצה (סדרים ואיסורים במקומות רחצה מוכרזים), התשכ"ה- 1965 .
בצו גם נקבע כי בים המלח עונת הרחצה נמשכת כל השנה 8 ,גיאוקרטוגרפיה אסטרטגיה של מידע "ניהול חופי ים בישראל בהיבט בטיחות המתרחצים, סוגיות משפטיות, כלכליות ומנהליות", ינואר 2013.
במחקר צוין כי קיים קושי לאסוף את מלוא הנתונים בנוגע למקרי הטביעה וההצלה בחופי ישראל.
9 עד דצמבר 2013 היה האגף חלק מהמינהל לשעת חירום במשרד הפנים.
החל מינואר 2014 הוא פועל במסגרת מינהל השלטון המקומי.
:שם הדוח משרד הפנים - הפיקוח על חופי הרחצה בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 פעולות הביקורת .
בחודשים מרץ-יולי 2014 :בדק משרד מבקר המדינה את הנושאים האלההערכת הסיכונים בחופים ואיסוף המידע על מקרי הטביעה בהם, המחסור בחופים מוכרזים והפיקוח על חופי הרחצה.
כמו כן בוצע מעקב אחר מקצת הליקויים שהועלו בדוח הקודם של מבקר המדינה מ- 2010, הנוגעים לפעילותו של משרד הפנים כאחראי על נושא חופי הרחצה10.
הבדיקה נעשתה במשרד הפנים.
בדיקות השלמה נערכו במועצה האזורית תמר, במועצה האזורית חוף אשקלון ובמועצה האזורית עמק חפר.
הערכת סיכונים ואיסוף מידע על מקרי טביעה .
על פי סעיף 4 (א) ב חוק ההס דרה, על שר הפנים לקבוע בצו "אמצעים לשמירת הבטיחות והתברואה במקום רחצה"; "סדרים לשימוש במקום רחצה, לרבות איסור הרחצה בו בזמנים ובנסיבות שיש בהם סכנה לבטיחותם ולבריאותם של המתרחצים" ו"דרכי הפיקוח על סדרים ואיסורים כאמור".
קביעת הסדרים להבטחת השמירה על בטיחות הרוחצים וההחלטה אם להתיר רחצה בחוף מסוים טעונים איסוף של מידע נרחב ומפורט בדבר מאפייני החוף.
כך למשל מושפעת מידת הסכנה של הרחצה בחוף משיפוע קרקע הים ומהימצאותם של סלעים ושוניות בסמוך לחוף.
איסוף נתונים על מקרי טביעה שאירעו בחופים, ריכוז נתונים אלה וניתוחם, עשויים גם הם לספק מידע חיוני הנחוץ להחלטה זו.
א בפברואר 2005 הורה מנכ"ל משרד הפנים דאז לרשויות המקומיות השוכנות לאורך החופים לערוך סקר סיכונים11 של החופים.
נקבע כי הרשויות יתבססו על סקר זה לשם מתן המלצה למשרד הפנים לגבי סיווגם של החופים כמותרים או כאסור ים לרחצה.
ככלי עזר לסיווג החופים העביר המשרד לרשויות המקומיות תבחינים להערכת הסיכונים בחופי הים, והטיל עליהן להשתמש בתבחינים אלה בביצוע הסקר.
בין היתר דובר במשתנים כגון העומק והשיפוע של קרקעית הים וזיהום מי הים בשל זרימת ביוב.
מדי שנה מפרסם אגף אתרי רחצה הנחיות לקראת פתיחת עונת הרחצה.
בהנחיה שפרסם האגף לקראת פתיחת עונות הרחצה בשנים 2013 ו- 2014 הוא הבהיר לרשויות המקומיות שעליהן לערוך סקר סיכונים לכל החופים המצויים בתחום שיפוטן, לרבות חופים אסורים לרחצה וחופים שלא הוכרזו.
על פי הנחיות האגף לשנת 2014 , על הרשויות המקומיות להעביר לידי האגף לפני פתיחת כל עונת רחצה את סקרי הסיכונים המתייחסים רק לחופים המותרים לרחצה.
על הרשות המקומית הוטל לנקוט בצעדים הנדרשים להסרת סיכונים שיאותרו בסקרי הסיכונים.
10 ,מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2009 ( 2010), "פעולותהרשויות המקומיות למניעת מפגעים בחופי הים התיכון" ( 2010 '), עמ 452-409 .
11 סקר הסיכונים כולל מדדים להערכת הסיכונים בחופי הים ובהם העומק והשיפוע של קרקעית הים.
שם הדוח: משרד הפנים - הפיקוח על חופי הרחצה בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ב.
בדוח מבקר המדינה מ - 2010 הועלה כי הרשויות המקומיות ששוכנות לחופי הים התיכון לא עשו סקרי סיכונים בחופים שבתחומן, בהם חופים שלא הותרו לרחצה ועם זאת פוקד אותם קהל רב.
על אף החשיבות באיתורם של החופים המסוכנים לרחצה, משרד הפנים לא וידא שהרשויות המקומיות השוכנות לחופי הים התיכון מיישמות את הנחייתו לבצע סקר סיכונים.
בעניין זה העיר משרד מבקר המדינה, שמן הראוי שמשרד הפנים יפקח ביתר שאת על ביצוע סקרי הסיכונים על ידי הרשויות המקומיות שבתחום שיפוטן מצויים חופי ים.
בתקופת הביקורת היו 140 חופים מותרים לרחצה בשטחיהן של 24 רשויות מקומיות.
נמצא שבשנת 2014 לפני פתיחת עונת הרחצה, הוגשו למשרד הפנים סקרי סיכונים הנוגעים ל -112 מהחופים, ולא הוגשו לו סקרים הנוגעים ל - 20% מהם.
במהלך העונה הוגשו למשרד סקרים הנוגעים ל-18 ( חופים נוספים 13% מהחופים), אך סקרי הסיכונים בנוגע ל-7% מהחופים לא הוגשו לו עד לתום העונה.
משרד הפנים לא וידא אפוא שהרשויות פועלות על פי הנחיותיו ועורכות סקרי סיכונים בכלל החופים המותרים לרחצה שבתחומי שיפוטן, והוא לא עקב ביעילות אחר הגשתם של סקרים אלו.
משרד הפנים מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 כי הרשויות המקומיות אמנם אחראיות לבצע סקר סיכונים על שלושת סוגי החופים האמורים, אך עליהן להעביר לידיו רק את סקרי הסיכונים הנוגעים לחופים המותרים לרחצה, משום שמטרת הסקר היא לוודא שאין סכנות או מפגעים שעלולים לסכן מתרחצים בחופים המותרים לרחצה.
עוד מסר המשרד כי אין טעם לדרוש מהרשות המקומית לבצע סקר סיכונים במקום שכבר הוכרז כאסור לרחצה, שכן זה הוכרז ככזה בעקבות סקר סיכונים קודם שנעשה.
הוא הוסיף כי יפעל כדי שהרשויות המקומיות יעבירו אליו את סקרי הסיכונים עד סמוך למועד פתיחת עונת הרחצה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי אם אין צורך בעריכת סקר סיכונים בחופים שלא הותרו לרחצה, אזי עליו לתקן את הנחיותיו בהתאם.
משעה שהנחה המשרד את הרשויות המקומיות לערוך סקרי סיכונים בנוגע לשלושת סוגי החופים האמורים כדי לאתר חופי ים מסוכנים לרחצה, עליו לוודא שהן עושות זאת.
במהלך עונות הרחצהבשנים 2013-2007 טבעו למוות240 בני אדם, ובממוצע כ -34 ;בני אדם בכל שנהכ-12% מהם טבעו בחופים מותרים לרחצה, בעת שפעלו בהם שירותי ההצלה; כ-21% טבעו בחופים מותרים לרחצה בעת שלא פעלו בהם שירותי הצלה; כ-38% מהם טבעו בחוף אסור לרחצה; כ -26% טבעו בחופים שלא הוכרזו; בנוגע ל -3% ממקרי הטביעה - במשרד לא היה מידע לגבי סיווגו של החוף שבהם אירעו.
ריכוז וניתוח של נתונים הנוגעים למקרים שבהם טבעו בני אדם למוות ולמקרים שבהם הם ניצלו מטביעה, עשויים לספק למשרד הפנים מידע חיוני שיסייע להחלטה אם להכריז על החופים כמותרים לרחצה או כאסורים לרחצה וכן מידע על היקפם של שירותי ההצלה הנדרשים.
המידע הזה עשוי לשמש להפקת לקחים לשם מניעת מקרי טביעה בעתיד.
ואכן, משרד הפנים ציין באתר האינטרנט שלו שאחד מתפקידיו הוא ריכוז מידע על מקרי משרדהפנים 1075 .
:שם הדוח משרד הפנים - הפיקוח על חופי הרחצה בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 טביעה.
כמו כן פנה המשרד במרץ 2013 למגן דוד אדום בישראל (מד"א), כדי לקבל נתונים רלוונטיים בנושא (בעניין זה ראו להלן).
בנוגע למקרי טביעה למוות , הורה משרד הפנים ל רשויות המקומי ות לדווח לו על כל מקרה טביעה למוות בכל החופים, בכל שעה משעות היממה ובכל עונות השנה.
המשרד לא הורה לרשויות לדווח לו על מקרים שבהם אדם טבע וניצל.
עם זאת, בסוף עונות הרחצה של שנת 2012 ושל שנת 2013 הורה אגף אתרי רחצה למחוזות המשרד להעביר אליו מכל רשות מקומית נתונים מרוכזים על מספר המקרים שבהם אדם טבע וניצל במהלך העונה, וכן את עיקרי הסיבות לטביעה, כגון ים גלי או אי-תשומת לב המתרחצים.
האגף לא ביקש לקבל מידע מפורט על כל מקרה.
נמצא כי, למשרד הפנים יש מידע על מקרי הטביעה שהסתיימו במוו ת, כולל אלה אשר לא אירעו בעונת הרחצה, אך הוא לא ריכז את המידע שהתקבל לגביהם לצורך הפקת לקחים.
עוד נמצא כי המידע הקיים במשרד הפנים על אודות מקרי טביעה שבהם אדם טבע וניצל הוא חלקי וחסר12 , וגם הוא לא רוכז באופן המאפשר ניתוח כלל המקרים ואיתור חופים מסוכנים, לשם הפקת לקחים ומניעת מקרי טביעה בעתיד.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד הפנים כי המינהל לשלטון מקומי ער לחשיבות איסוף הנתונים בדבר מקרי טביעה, והוא פועל על מנת להסדיר בדין את הנושא.
המשרד ציין כי המידע שהוא אוסף משמש אותו לצרכים שונים, ובכלל זה הכנת תשדירי הסברה לציבור, תגבור רשויות מקומיות באמצעי הצלה והעברת תקציבים לרשויות לצורך שילוט החופים.
כמו כן משמש אותו המידע לשם טיפול בתביעות משפטיות.