HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
התסקיר כולל נתונים בסיסיים על הבקשה ועל היזם שהגיש אותה בצירוף חוות הדעת של המינהלה המקצועית הרלוונטית.
עם זאת, חלק מהתסקירים אינם מפורטים דיים, ואין בהם כדי לספק לחברי המינהלה קודם הישיבה תמונה מלאה של כל תכנית29 .
לשם השוואה יצוין שחברי ועדת המחקר שבלשכת המדען הראשי שבמשרד התמ"ת מקבלים לקראת התכנסותם דוח מקיף על החברה בצירוף חוות דעת מנומקת של הבודק המקצועי של הבקשה.
הבודק וראש התחום המקצועי אף נותנים לבקשה ציון לפי מדדים קבועים.
חברי הוועדה נדרשים להגיש לוועדה מסמך המפרט את התרשמותם מכל בקשה המונחת לפניה, והדבר מסייע לה לקיים דיון אפקטיבי בבקשות.
חברי המינהלה במרכז ההשקעות אינם נדרשים, לעומת זאת, למסור לה את התייחסותם לבקשות המונחות לפניה, ומהפרוטוקולים של דיוניה לא ניתן ללמוד אם התקיים דיון מעמיק בכל בקשה בשיתוף כלל חברי המינהלה הנוכחים בישיבה.
בתשובתו מנובמבר 2010 ציין מנהל מרכז ההשקעות, כי החטיב ות המקצועיות נמצאות בתהליך של הכשרה ומעבר לכתיבת המלצות שיוגשו לחברי המינהלה .
הוא הוסיף כי "נבחרו יועצים חיצוניים בתחומים שונים" והם יחלו את עבודתם במהלך 2011 .
כמו כן מסר מנהל מרכז ההשקעות כי הפרוטוקולים של ישיבות המינהלה הם "שיקוף נאמן" של הדיון בישיבות, וכי במקרים רבים לא נדרש למינהלה דיון ארוך.
לדעת משרד מבקר המדינה, אם הפרוטוקולים אכן משקפים נאמנה את הדיונים, הרי שמקצת הדיונים לא היו יסודיים.
על מינהלת מרכז ההשקעות להקפיד על דיונים יסודיים ועל תיעוד הולם של הליך הטיפול בבקשות למענקים ולהטבות מכוח החוק, לרבות דיוניה, על מנת להבטיח את תקינות בחינת הבקשות ואת היכולת לקיים בקרה עליה.
מאחר שהמרכז אוטונומי מבחינה תקציבית, ראוי שהמינהלה תפעל במשנה זהירות בחלוקת כספי ציבור.
בתשובתו מנובמבר 2010 ציין מר אבי גבאי, סגן בכיר לחשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל), כי לדעת החשכ"ל "יש לצרף את חשב משרד התמ"ת כחבר במינהלת מרכז ההשקעות ולקבוע כי כתבי אישור ייחתמו על-ידי מנהל מרכז ההשקעות וחשב משרד התמ"ת, כמו כל התחייבות אחרת של הממשלה.
על מנת לייעל את הליך הבקרה במרכז ההשקעות, לוודא שקיים תקציב מתאים, שהוצאת הכספים נעשית בצורה חוקית, שוויונית ובהתאם לקריטריונים שנקבעו".
בינואר 2011 השיב מנהל מרכז ההשקעות בעניין זה כי "במסגרת התיקון לחוק.
הוחלט כי שר האוצר ימנה 2 נציגים, כחברי מינהלה, כאשר ההחלטה בנוגע לזהות ותפקיד הנציגים שמורה לשר האוצר".
29 לדוגמה, בחלק מהתסקירים וחוות הדעת הנלוות אליהם חסרים פרטים על בסיסי הנתונים שעל פיהם חושבו תחזית המכירות, תחזית היצוא ותחזי ת הגידול במספר העובדים.
כמו כן, בחלק מחוות הדעת חסרים פרטים בעניין רווחי המפעל ממכירת המוצר בשנים שקדמו להגשת הבקשה (כשמדובר במפעל קיים).
נוסף על כך, בתסקירים אין ציון סופי לתכנית ההשקעה של הגורם המעריך לפי פרמטרים קבועים מראש.
ההחלטה בעניין הבקשה מובאת לידיעת היזם שהגיש אותה.
אם אושרה בקשתו, מוכר המפעל שבעניינו נתקבלה ההחלטה כ"מפעל מאושר", והיזם זכאי למענק עבור השקעתו ולהטבות מס משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1273 .
נלוות, בהתאם להוראות החוק.
אם נדחתה הבקשה, עומדת ליזם הזכות להגיש ערר על ההחלטה לוועדת הערר, לפי סעיף 25 .
לחוק נמצא כי ממרס 2006 עד פברואר 2009 לא מונתה ועדת ערר, כפי שהחוק מחייב, ובשל כך לא נדונו עררים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בתקופה זו המתינו 13 מגישי עררים לדיון בעניינם.
מינואר 2000 עד ספטמבר 2010 , מועד ביצוע הבדיקה, היה משך הזמן הממוצע ממועד הגשת ערר עד הדיון בו (בעניין עררים שטרם נדונו - עד הבדיקה) 454 ימים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ההמתנה הממושכת פוגעת בשירות שניתן למגיש הערר ועלולה לייתר את הערר בשל שינויים באפשרויות העסקיות שלו.
בתשובתו מנובמבר 2010 ציין מנהל מרכז ההשקעות, כי לאחר כינוסה של ועדת הערר המחודשת ב- 2009 הוחלט כי עד סוף שנת 2010 יידונו בוועדה כל העררים שטרם נדונו.
נתונים שמסר מרכז ההשקעות למשרד מבקר המדינה בינואר 2011 מלמדים שארבעה עררים שהוגשו לוועדת הערר בשנים 2007 עד 2009 טרם נדונו על ידי הוועדה30 .
טיפול בבקשות לאישור תכניות להשקעות ענק בקשות לאישור תכניות השקעה בסכומים גדולים במיוחד ("השקעות ענק") לצורך קבלת מענק אינן נבחנות בתהליך הרגיל.
ההחלטות בעניינן מתקבלות בעקבות משא ומתן בין מגיש הבקשה ובין נציגי משרד האוצר ומרכז ההשקעות.
כבר בשנת 2002 קבע משרד מבקר המדינה כי "אם אכן מסלול האישור הרגיל אינו מתאים להשקעות גדולות, יש לקבוע נוהל אשר יתווה מסלול מיוחד לאישור השקעות כאלה.
בנוהל יש לקבוע, בין היתר, את היקף ההשקעה המזערי המחייב ניהול מו"מ, את הגורמים שינהלו את המו"מ ואמות מידה מוגדרות לצורך קביעת שיעור המענק מן ההשקעה"31 .
יצוין כי בכל הנוגע למסלול הטבות המס, בסעיפים51 יט- כג לחוק נקבע מתווה לקבלת החלטות בעניין מתן הטבות מס עבור השקעות ענק.
אף על פי שמשרד מבקר המדינה קבע כי יש לעגן אישור תכניות השקעה גדולות בנוהל מוסדר, לא פעל מרכז ההשקעות לקביעת נוהלי עבודה ומדיניות מוגדרת בעניין השקעות ענק במסלול המענקים.
הדבר עלול לפגוע בעקרון השוויון ובתהליך קבלת ההחלטות מסוג זה.
מנכ"ל משרד האוצר השיב בנובמבר 2010 למשרד מבקר המדינה בעניין זה כי "ככלל, אנו מסכימים עם עמדת המבקר כי יש לבסס מתודולוגיה כלכלית סדורה, לקבלת החלטות במקרים אלו".
מנהל מרכז ההשקעות ציין בתשובתו מנובמבר 2010 כי בכל הנוגע לבקשות ענק "אשר אין באפשרות מרכז ההשקעות לבחון נבחנות ביתר קפידה על ידי מרכז ההשקעות ]הן[ .
אותן בשל אילוצי תקציב בשיתוף משרד האוצר, נבדקות ע "י יועצים חיצוניים, מובאות לדיון במינהלה אך מתוקצבות באופן נפרד".
נציג הציבור במינהלת מרכז ההשקעות, ציין בתשובתו .
30 מרכז ההשקעות ציין כי ייתכן ששתי בקשות יחזרו לדיון נוסף במינהלה ולא בוועדת הערר.
31 ,מבקר המדינה דוח שנתי 52ב ( 2002 '), "אישור השקעות במפעלי תעשייה", עמ 873.
מנובמבר 2010 כי "כחבר חיצוני הבעתי עמדה המתנגדת לכך שהשקעות גדולות ינוהלו ע"י גורמים שונים במשרד האוצר מחוץ למינהלה.
במקום בו נמצאת הסמכות לאישור הבקשות שם גם צריכה להימצא האחריות על קבלת ההחלטות".
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1275 .
לדעת משרד מבקר המדינה על מרכז ההשקעות בשיתוף משרד האוצר לגבש לאלתר מדיניות ונוהלי עבודה בנושא שיובאו בהם בחשבון גם שיקולים של תכנון השקעות לטווח ארוך.
בקרה על עמידת המפעלים המאושרים בתכניות המאושרות בקרה על ביצוע תכניות ההשקעה כאשר מינהלת מרכז ההשקעות מאשרת תכנית השקעה, היא נותנת כתב אישור, ובו נקבעים התנאים למתן המענק ושיעורו.
מתן המענק מותנה בביצוע ההשקעה בתוך שנתיים, ויש אפשרות להארכת פרק זמן זה לחמש שנים לכל היותר.
לאחר קבלת כתב אישור יכול היזם לפנות למרכז ההשקעות לשם אישור ביצוע השקעות וקבלת החלק היחסי של המענק לפי שיעור ההשקעה שבוצעה.
הליך אישור ההשקעות מלווה על ידי שתי חברות שנבחרו ביולי 2009 במכרז בידי ועדת מכרזים משותפת לאגף החשכ"ל ולמשרד התמ"ת (להלן - החברות המלוות).
חברות אלו מספקות למרכז ההשקעות שירותים של בדיקות הנדסיות וכלכליות, ליווי ובקרה של ביצוע של תכניות מאושרות ובקשות מזכות32 .
שכר החברות נגזר מסכום המענק שאושר ליזם.
את אישורה על השקעת החלק היחסי מעבירה החברה המלווה לחברת ענבל, המספקת ל מרכז ההשקעות שירותי מחשוב, שירותים מקצועיים ושירותי חשבות.
חברת ענבל בודקת את תקינות הדיווחים והאישורים הקשורים להשקעות ולתשלום המענקים, מאשרת את העברת כספי המענקים ליזמים ומקיימת מעקב אחר קבלתם על ידי היזמים.
בתקופת ביצוע ההשקעות מקיימת מחלקת ביקורת במרכ ז ההשקעות ביקורת יזומה על עמידתם של חלק מהיזמים בתנאי כתב האישור שניתן להם, במקביל לבדיקת החברות המלוות.
ביקורת זו נעשית בין היתר באמצעות משרדי רואי חשבון חיצוניים, בהתאם לנוהל של המרכז.
עם זאת, אין בנוהל אמות מידה לבחירת החברות שבהן תיעשה ביקורת יזומה במקרים שבהם אין מידע מוקדם על בעיה בתפקוד החברה.
ביצוע הביקורת תלוי בתקציב פנוי, והיא נעשית לפי שיקול הדעת של מנהל תחום ביקורת במרכז ההשקעות.
כדי לוודא שכספי הציבור שמרכז ההשקעות מופקד עליהם ישמשו להשגת מטרות החוק, על המרכז לגבש נוהל לביצוע ביקורות שגרתיות בתקופת ההשקעות גם על חברות שאין בידיו מידע על בעיה כלשהי בתפקודן, בניגוד למצב כיום.
בתשובתו מנובמבר 2010 ציין מנהל מרכז ההשקעות, כי בתכנית העבודה לשנת 2011 נקבעה תכנית ביקורת לעבודה שוטפת, ולפיה, בין היתר, תיעשה ביקורת על ביצוע תכניות השקעה במסלול המענקים שבהם שיעור הביצוע הוא עד 40% .
מסכום ההשקעה המתוכננת .
32 בקשה מזכה היא בקשה לקבלת מענק לפי התכנית המאושרת שהמפעל המאושר מגיש למרכז ההשקעות, ואשר החברות המלוות אישרו כי החלק היח סי בהשקעה בגינו הוגשה הבקשה בוצע לפי תנאי התכנית המאושרת ואבני הדרך שנקבעו בה.
בקרה על עמידת חברות בתנאי כתב האישור בגמר ההשקעה בסיומו של הליך ההשקעה מגישה כל חברה שקיבלה מענק דוח ביצוע סופי למחלקת הביקורת במרכז ההשקעות.
הדוח נבדק על ידי אחד מרואי החשבון העובדים במחלקה או על ידי רואי חשבון משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1277 .
חיצוניים אשר המרכז התקשר עמם.
רואה החשבון בודק אם עמדה החברה בתנאי כתב האישור שניתן לה, ואם כן - נותן לה אישור סופי על ביצוע.
אחד התנאים לקבלת כתב האישור לפני ביצוע ההשקעה הוא חתימת החברה על כתב התחייבות שבו היא מצהירה כי היא יודעת שהמענק ניתן לה באופן מותנה ובכפוף לעמידתה בכל התנאים הקבועים בחוק ובכפוף לשיקול דעתו של מרכז ההשקעות.
בנספח לכתב האישור מצוין כי "המפעל המאושר יפעל בהתאם לתנאי כתב אישור במהלך כל תקופת ההטבות ולא פחות משבע שנים.
החל ממועד הגשת דוח ביצוע סופי לאגף לביקורת במרכז ההשקעות".
משמעות הוראה זו היא כי במהלך שבע השנים הנמנות משנת ההפעלה 33 של כל תכנית מאושרת, בעל המפעל המאושר אינו רשאי למכור את המפעל או להסב את פעולתו לתחום אחר ללא אישור מרכז ההשקעות.
בדוח משנת 1999 ציין מבקר המדינה כי "הביקורת העלתה, שגם בתום שבע שנים ממועד הפע לת המפעל, המרכז אינו בודק את עמידתו בתנאים, אלא אם היזם ביקש ממנו לעשות זאת"34.
גם בביקורת הנוכחית נמצא כי עם מתן האישור הסופי בכל אחד מהתיקים מסתיים בפועל הטיפול בתיק, ואין כל גורם במרכז ההשקעות המפקח על עמידת החברות בדרישות החוק ובתנאי כתב האישור, חרף העו בדה שמבקר המדינה העיר על כך בעבר.
מרכז ההשקעות אינו מוודא שחברות אשר קיבלו אישור ביצוע סופי לא העתיקו את פעילותן לאזורים אחרים או השכירו לגורם אחר את הציוד שנרכש במסגרת התכנית המאושרת בניגוד לכתב האישור.
רק אם החברה מעוניינת למכור את הציוד או את המפעל עליה לפנות למרכז ההשקעות, מאחר שעל נכסיה רובץ שעבוד צף35 .
על מרכז ההשקעות לקיים ביקורת סדירה גם בתקופה שלאחר מתן אישור הביצוע הסופי.
בתשובתו מנובמבר 2010 ציין מנהל מרכז ההשקעות, כי "בעקבות ביקורת של מבקר המדינה ולאחר עבודת מטה במרכז ההשקעות הוחלט להכניס לתכנית העבודה של שנת 2011 ביקורת חשבונאית יזומה על החברות אשר קיבלו אישור ביצוע סופי לאורך תקופת ההפעלה של שבע השנים, כך שכל חברה אשר קיבלה אישור ביצוע סופי תזכה לביקורת יזומה של מרכז ההשקעות בחלוף שנתיים ושש שנים משנת ההפעלה וכן בסיומה של תקופת ההפעלה".
כמו כן הדגיש מנהל מרכז ההשקעות כי חלק נכבד "מהבקשות העולות לדיון במינהלת מרכז ההשקעות הן בקשות להרחבה של מפעלים מאושרים עם תוכניות קודמות וכאשר עולה לדיון בקשה להרחבה, טרם הדיון במינהלה נבדקת עמידת המפעל ביעדים אליהם התחייב בתוכניות קודמות".
33 שנת ההפעלה היא המועד שבו הסתיימה השקעת חלק הארי של ההשקעה, והיא נקבעת על ידי מחלקת ביקורת במרכז ההשקעות לאחר סיום הביצוע של התכנית המאושרת במסגרת מתן אישור ביצוע סופי לתכנית.
34 ,מבקר המדינה דוח שנתי 49 ( 1999 ), "השקעות הון בתעשייה - המעקב אחר ביצוען", עמ' 391.
35 שעבוד צף מוגדר בפקודת החברות , התשמ"ג ]נוסח חדש [- 1983, "כשעבוד על כל נכסיה ומפעלה של החברה או על מקצתם אותה שעה, כפי מצבם מזמן לזמן, אך בכפוף לסמכותה של החברה ליצור שעבודים מיוחדים על נכסיה או על מקצתם".
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שבחינת עמידתן של החברות בתכניות שאושרו להן לא תתבסס על ביצוען בעת קבלת בקשות עתידיות של חברות אלה.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1279 .
הבטוחות הנדרשות סעיף 40 ז לחוק קובע כי מענק יינתן לאחר קבלת ערבויות להנחת דעתו של מנהל מרכז ההשקעות, המבטיחות את החזרת המענק אם לא יעמוד היזם בתנאי כתב האישור שניתן לו.
תנאי למתן כתב אישור הוא התחייבות חתומה של היזם ולפיה הערובה או הערבות שייתן למדינה ישמשו ביטחון לפירעון הסכומים שיקבל ממנה ויידרש להחזירם.
הערבות שהיזם נדרש להמציא למרכז ההשקעות היא איגרת חוב שבמסגרתה הוא משעבד את כל נכסיו לטובת המדינה בשעבוד צף המגביל את שעבוד נכסיו לגופים אחרים.
עם זאת, לפי תנאי איגרת החוב רשאי היזם לשעבד או למשכן בשעבוד קבוע או בשעבוד צף או במשכון או במשכנתה את רכושו לטובת תאגיד בנקאי.
משמעות הדבר היא שלתאגידים בנקאיים יש עדיפות בגביית ח ובות, אם היזם חייב להם כספים.
לפיכך אם היזם נקלע לפירוק או לחדלות פירעון או לכינוס נכסים, יכולתה של חשבות משרד התמ"ת לגבות ממנו את החוב מזערית.
כבר בדוח הביקורת הפנימית של משרד התמ"ת משנת 2007 צוין בעניין הבטוחה שדורש מרכז ההשקעות מהחברות כתנאי לאישור ההשק עה כי "הבנקים ונושים נוספים הם נושים מועדפים שקודמים למרכז ההשקעות.
מצב זה מקטין משמעותית את הסיכויים לקבלת החזר מענקים למרכז ".
תגובת מרכז ההשקעות על ממצאי אותו דוח הייתה כי " סיבה נוספת לסיכוי גבייה נמוך בכינוסים הוא כי הסטאטוס המשפטי של מדינת ישראל בין שאר הנושים, הינו בסדר עדיפות נמוך.
הועברו הצעות ללשכה המשפטית לשיפור איכות הביטחונות, כמו שיעבוד הרכוש פרי -פאסו[36] מול הבנקים או קבלת ערבויות אישיות" (ההדגשות במקור).
נוהל טיפול בערבויות של מרכז ההשקעות, המגדיר את תהליכי קבלת הערבויות ושחרורן, קובע כי "מרכז ההשקעות רשאי להתנות את אישורו לתכנית מסוימת בקבלת ערבות (בנקאית/אישית/אחרת) מהתאגיד, על מנת לאפשר תשלום מענקים לתכניות השקעה, גם במקרים בהם התאגיד עדיין אינו עומד בכל התנאים הנדרשים על פי כתב האישור".
אף שיחידת הביקורת הפנימית העירה על כך שהשעבוד הצף אינו בטוחה מספקת, ואף שנוהלי מרכז ההשקעות הסדירו את האפשרות לדרוש ערבות כתנאי לאישור תכנית השקעה במצבים מסוימים, מרכז ההשקעות מסתפק בבטוחה אשר כמעט אינה אפקטיבית ולרוב אינה גורם משמעותי ביכולתו לגבות את החובות מחברות שאינן עומדות בתנאי כתב האישור שניתן להן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 :ציין נציג הציבור במינהלה "במהלך הישיבות של המינהלה העליתי לדיון את סוגיית הבטוחות מהיזמים.
יחד עם זאת, יש לזכור שתכלית החוק לעודד השקעות הון שלא בהכרח כולן מצליחות והכבדה מוגזמת על היזמים תעקר את האטרקטיביות של הפנייה למרכז השקעות ובכך גם את כוונת המחוקק".
מנהל מרכז ההשקעות השיב ברוח זו בנובמבר 2010 כי ההצעה לבחינת ביטחונות חלופיים לא יושמה על מנת שלא לגרום לחסימת אשראי מהבנקים ליזמים, וכי לעתים המינהלה דורשת ערבות אישית או ערבות אחרת של בעלי המניות קודם תשלום המענקים.
מהנתונים שצירף מנהל .
36 שעבוד נכס בדרגה שווה לשני נושים, דהיינו השוואת מעמדה של המדינה לעניין זה למעמד הנושים המועדפים.
מרכז ההשקעות עולה כי בחמש השנים שקדמו למועד הביקורת דרשה המינהלה רק שש ערבויות מחברות שאושרו להן תכניות השקעה.
בעניין זה ציין מנהל מרכז ההשקעות כי העובדה שכ -35% מהמענק משולמים לחברות לאחר הגשת דוח ביצוע סופי "והדרישה להנפקת הון עצמי מהווים סוג של ערבות להשקעה עבור המדינה".
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1281 .
החובות למרכז ההשקעות דוח של התנועה למען איכות השלטון בישראל על פעילות מרכז ההשקעות במסגרת מסלול המענקים מכוח החוק, שפורסם בשנת 2009 , מציין שיש חובות רבים של חברות שקיבלו מענקים במסלול זה37.
לפי נתוני חשבות משרד התמ"ת, במועד סיום הביקורת היה סכום החובות של חברות אשר לא עמדו בתנאי כתב האישור ונדרשו להשיב את המענק שניתן להן או חלק ממנו לקופת המדינה, כ-2.
חלק נכבד מסכום זה, שמקורו בתכניות השקעה שאושרו החל משנת 1976 , הוא ריבית והפרשי הצמדה שנוספו על החוב המקורי.
עיקר החוב לקופת המדינה הוא חוב אבוד, מאחר שרבות מהחברות החייבות מצויות בהליך פירוק, והסיכוי לגבות מהן את כספי החוב קטן.
הוועדה המשרדית למחיקת חובות והוועדה העליונה למחיקת חובות באגף החשכ"ל דנו במחיקת חובות בסכום של כ- 900 מיליון ש"ח.
סמוך למועד סיום ה ביקורת נעשה מבצע שיועד לגביית חובות בסך כ -550 מיליון ש"ח (כפי שיפורט להלן).
25 מיליארד ש"ח הם חובות שטרם נדונו בוועדה למחיקת חובות, אף כי לדברי חשבות משרד התמ"ת סיכויי גבייתם אפסיים, מאחר שהחברות מצויות בהליכים שונים של כינוס נכסים ופירוק38.
בקיום בקרה על החברות לאחר קבלת כתב האישור, מרכז ההשקעות נעזר בחברת מידע חיצונית המספקת לו מידע עסקי על יציבות החברות.
עם זאת, מידע זה מסופק לגבי חברות ששמותיהן ניתנים לחברת המידע החיצונית במועד ההתקשרות עמה אחת לשלוש שנים.
בתקופה שבין ההתקשרויות עמה הרשימה אינה מעודכנת ואין מוסיפים לה חברות שקיבלו כתבי אישור במהלך אותה תקופה, ועל כן אין מתקבל באופן שוטף מידע עסקי בעניינן, ומרכז ההשקעות אינו יכול לעקוב אחר מצבן הפיננסי.
בתשובתו מנובמבר 2010 ציין מנהל מרכז ההשקעות, כי המרכז מקבל את הערת המבקר בעניין זה ויפעל לעדכן מפעם לפעם את רשימת החברות שעליהן נעשית הבקרה בעזרת חברת המידע החיצונית.
אחד הגורמים לשיעור הגדול של החוב האבוד מהחוב הכולל היא העובדה שכתב האישור מתבטל פעמים רבות זמן רב לאחר משלוח מכתב התראה לחברה על הכוונה לבטל את כתב האישור שניתן לה בצירוף דרישה להשבת כספי המענק.
פרק הזמן הארוך שחולף יכול להביא לכך שבעת ביטול כתב האישור החברה כבר מצויה בהליך של פירוק או כינוס נכסים, ולמעשה היא חדלת פירעון ולא ניתן לגבות ממנה את המענק.
סיבות נוספות להיקף הגבייה הנמוך הן שבמרבית הליכי כינוס הנכסים של חברות הנעשים ביזמת אחד הנושים, לא היה לחשבות משרד התמ"ת ייצוג, וכן שהחשבות לא נקטה צעדים משפטיים נגד חברות שכתב האישור שלהן בוטל והן לא השיבו את כספי המענק שנשלל מהן.
רק בתחילת שנת 2010 נקט משרד התמ"ת באמצעות היחידה לתביעות ומיקור חוץ בפרקליטות המדינה הליך ראשון של כינוס נכסים נגד חברה אשר טרם השיבה את כספי המענק שנשלל ממנה לקופת .
10 הגישה התנועה לאיכות השלטון לבג"ץ עתירה למתן צווים על תנאי וצו ביניים (בג"ץ 5093/10 התנועה לאיכות השלטון נ' משרד התעשייה והמסחר ואח' ).
העתירה, שהתבססה על הממצאים שפורסמו בדוח של התנועה, דנה, בין היתר, בסכום החובות של חברות שקיבלו מענק מכוח החוק לעידוד השקעות הון בשנים 2002 עד 2008 ולא עמדו בהתחייבויותיהן לפי תנאי כתב האישור.
במועד סיום הביקורת הליך זה עודנו תלוי ועומד בבית המשפט.
38 יצוין כי סכום זה הוא רק אומדן של חשבות משרד התמ"ת, שכן אין בידי המשרד סכום עדכני למועד סיום הביקורת הכולל את מלוא הריבית שנצברה בגין כל חוב ממועד רישומו במערכת המידע של מרכז ההשקעות.
כמו כן, ביולי 2010 החלה חשבות משרד התמ"ת בשיתוף מרכז ההשקעות במבצע גביית חובות.
במסגרת מבצע זה פנה משרד התמ"ת לחברות פעילות אשר לא השיבו לקופת המדינה את חובן ואפשר להן לשלם אותו תוך ויתור על חלק נכ בד מהריביות שנוספו, קודם שיפתח בהליכים משפטיים למימוש השעבוד הצף על נכסיהן.
מבצע גביית החובות כולל כ-70 חברות פעילות אשר משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1283 .
סכום החובות של חברות אלו בגין ביטול המענקים הוא כ- 550 מיליון ש"ח, מהם כ-80 מיליון ש"ח קרן והיתרה ריבית והפרשי הצמדה.
כספים שנגבו מחברות שכתב האישור שלהן בוטל מתקבלים ישירות במשרד האוצר ואינם מוחזרים לתקציב מרכז ההשקעות, והדבר עלול להפחית את התמריץ של המרכז לפעול לגביית החובות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מרכז ההשקעות לשפר את הבקרה על עמידת החברות בתנאי כתב האישור בתקופת ביצוע ההשקעה; כך יוכל לקבל את ההחלטה על ביטול כתב האישור ועל החזר כספי המענק קודם שהחברה תגיע לחדלות פירעון.
לצורך כך ראוי כי בהליך קבלת ההחלטות של מינהלת מרכז ההשקעות בכל הנוגע לחברות שאינן עומדות בתנאי כתב האישור תתקיים התייעצות מקצועית עם חשב משרד התמ"ת.
כמו כן, על חשבות משרד התמ"ת ועל מרכז ההשקעות לפעול לקידום הגבייה מחברות שלא השיבו את כספי המענק כנדרש.
כן ראוי לשקול את האפשרות שכספים שיתקבלו במסגרת הליכי גבייה מחברות אלה ישמשו שוב את מרכז ההשקעות למתן הטבות למשקיעים.
בתשובתו מנובמבר 2010 ציין מנהל מרכז ההשקעות, כי המרכז והלשכה המשפטית של משרד התמ"ת פועלים להסדרת נוהלי הטיפול בכינוס ובפירוק של חברות, ובכוונתם לפרסם מכרז לגיוס עורכי דין לטיפול בהליכים המתחייבים בשל כך.
המישק בין מרכז ההשקעות לרשות המסים כאמור, עד קבלת תיקון 68 היו קבועים בחוק לעידודהשקעות הון שני מסלולים עיקריים חלופיים: מסלול המענקים, שבאחריות מרכז ההשקעות, ומסלול הטבות המס, שבאחריות רשות המסים.
על החברות שתכנית ההשקעה שלהן אושרה טרם כניסתו לתוקף של תיקון 68 חלות הוראות מעבר.
חברות שיבחרו שלא יוחל עליהן ההסדר החדש מכוח התיקון לחוק, יחולו עליהן הוראות החוק בנוסחו טרם תיקון 68 .
, והן לא יהיו זכאיות לכפל הטבות כאמור לעיל, מערכת המידע הממוחשבת של מרכז ההשקעות, הכוללת את המידע בנוגע לתכניות שאושרו, מנוהלת על ידי חברת ענבל.
לרשות המסים אין גישה למערכת זו ואין קישור בין המערכות הממוחשבות של ה ושל המרכז.
הרשות נדרשת להסתמך על נתונים שמעביר לה המרכז אחת לפרק זמן בדבר חברות שניתן להן כתב אישור.
בדומה לכך, בעת קבלת בקשה לאישור תכנית השקעה אין בידי מרכז ההשקעות נתונים בנוגע להטבות שנתנה רשות המסים במסגרת מסלול הטבות המס, והמרכז מסתפק בתצהיר של החברה על אי -קבלת כפל הטבות בגין התכנית.
עוד בשנת 2008 ציין משרד מבקר המדינה כי רשות המסים הודיעה לו "כי תחזור ותורה למפקחים לוודא שרק מפעלים שעמדו בתנאים הנלווים לכתב האישור יקבלו הטבות מס, וכי היא תרחיב את 'ממשק העברת המידע' בין המרכז לרשות, באופן שהמידע הנחוץ לעבודת השומה יהיה זמין במשרדי השומה" 39 .
בתשובתו מנובמבר 2010 ציין מנהל מרכז ההשקעות, כי "מאחר וכל חברה מחויבת בהגשת דוח כספי מבוקר ע"י רו"ח למס הכנסה, לא יתכן מצב שהחברה .
39 ,מבקר המדינה דוח שנתי 58ב ( 2008 ), "פיקוח רשות המסים על העמידה בתנאי החוק לעידוד השקעות הון", עמ' 269.
יכולה לדרוש כפל הטבות מאחר וגם מס הכנסה וגם מרכז ההשקעות בוחנים את הדוחות הכספיים טרם מתן הטבות המס".
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1285 .
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמרכז ההשקעות ורשות המסים לא יסתמכו על הצהרותיהן של החברות ותהיה להם גישה זמינה לכל המידע הנדרש, כפי שהתחייבה הרשות בתשובתה למשרד מבקר המדינה בעניין הממצאים שהובאו בדוח מבקר המדינה משנת 2008 , כדי למנוע כפילויות אפשריות בקבלת הטבות, במיוחד כל עוד מסלול המענקים ומסלול הטבות המס הם מסלולים חלופיים לחברות שעליהן חל החוק לפני תיקון 68.
מינהלות ההשקעה והקשר בינן ובין מרכז ההשקעות .
הפרדת מינהלת ההשקעות בתיירות ממרכז ההשקעות כאמור, בינואר 2010 נכנס לתוקף התיקון לחוק שלפיו הוקמה במשרד התיירות מינהלה עצמאית לעידוד השקעות הון בתחום התיירות.
לפי החוק, תפקידי מינהלת ההשקעות בתיירות זהים לאלה של מינהלת מרכז ההשקעות בכל הנוגע למפעלים תיירותיים.
תקציב מינהלת ההשקעות בתיירות לשנת 2010 היה כ- 398.
7 מיליון ש"ח הרשאה להתחייב ועוד כ- 198.
8 מיליון ש"ח הרשאה להוצאה.
סעיף60 לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו- 2010 ), התשס"ט - 2009 , קובע כי מנהל מרכז ההשקעות ומנהל מינהלת ההשקעות בתיירות רשאים להחליט כי הטיפול בתכניות שאושרו או בבקשות שהוגשו לפני כני סת החוק לתוקף הנוגעות למפעלים תיירותיים יועבר למינהלת ההשקעות בתיירות, אם הדבר מוצדק בנסיבות העניין.
רק במאי 2010 , כחמישה חודשים לאחר כניסת החוק לתוקף, הגיעו מנהל מרכז ההשקעות ושר התיירות לסיכום שמרכז ההשקעות ימשיך לטפל בכתבי האישור - למעט שבע תכניות אשר כתבי האישור בעניינן הוצאו לאחר ינואר 2007 , והן יועברו לטיפול מינהלת ההשקעות בתיירות.
כן סוכם כי "משרד התיירות יקבל באמצעות חברת ענבל, את כל בסיס הנתונים שקשורים לענף התיירות ובכלל זה הרשאת גישה להחלטות מנהלה וכתבי אישור של כל בקשה וכדומה.
מרכז ההשקעות יוציא אישורים, המחייבים החלטת מינהלה, לבעלי כתבי אישור בתיירות רק לאחר קבלת המלצה מקצועית של משרד התיירות, ובמיוחד אישור שנדרש לו תקציב של משרד התיירות ובכלל זה התייקרויות, הגדלה או עידכון כתב אישור וכו'".
בתשובתו מדצמבר 2010 ציין מנכ"ל משרד התיירות, מר נוע ז בר ניר, כי חרף הסיכום האמור, רק בנובמבר 2010 ניתנה למשרד התיירות הגישה למאגר הנתונים של תכניות מאושרות להשקעה בתיירות אשר עודן בטיפול מרכז ההשקעות.
לכן עד אותו מועד חסר למינהלת ההשקעות בתיירות מידע הדרוש לה כדי לבחון את הבקשות שהוגשו לה.
עוד ציין מנכ"ל משרד התיירות בתשובתו כי לאחר הקמת מינהלת ההשקעות בתיירות קיבלו המחלקות המקצועיות במרכז ההשקעות החלטות בנוגע לחלק מהפרויקטים בתחום התיירות בלי שקיבלו קודם לכן הערות מקצועיות של משרד התיירות, שלא כפי שהיה נהוג לפני הקמת מינהלת ההשקעות בתיירות.
מנהל מרכז ההשקעות ציין בתשובתו מינואר 2011 , כי "משרד התיירות קיבל הרשאת 1286 דוח שנתי61ב .
גישה לכל התיקים והמסמכים בענייני תיירות, כך שמשרד התיירות יכול להתנהל באופן אוטונומי לחלוטין בנושאים הקשורים אליו".
הקמת מינהלת ההשקעות בתיירות לוותה בקשיים ובבעיות בירוקרטיות שונות.
ועדת הכספים של הכנסת אישרה את תקציבה רק ביוני 2010 , כשישה חודשים לאחר כניסתו של התיקון לחוק לתוקף.
עיכוב זה הביא לדחייה באישור הבקשות שהוגשו למינהלה זו, והדבר העמיד את היזמים שהגישו משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1287 .
לה בקשות במצב של אי-ודאות בנוגע לאישורן.
גם לא נקבעו הדרכים להגשת ערר לוועדת ערר בתחום התיירות.
מנכ"ל משרד התיירות ציין בתשובתו כי הקמת ועדת הערר וקביעת נוהלי הגשת העררים והטיפול בהם מצויים בטיפול.
"יחד עם זאת יש לציין כי טרם הוגשו עררים למינהלת ההשקעות בתיירות".
בפגישה שהתקיימה בין מנכ"ל משרד האוצר מר חיים שני לנציגי משרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 הבהיר מנכ"ל משרד האוצר כי הוועדה בראשותו (ועדת שני) לא עסקה בשינויים הנדרשים בתחום התיירות במסגרת החוק לעידוד השקעות הון, וכי יש בכוונת משרד האוצר לבחון בשנים 2011 -2012 את מבנה ההטבות הניתנות מכוח החוק לתעשיית התיירות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התיירות, משרד האוצר ומרכז ההשקעות במשרד התמ"ת להסדיר ללא כל דיחוי את עבודת מינהלת התיירות, לרבות ועדת הערר ומעמדה המשפטי, כדי לאפשר מתן הטבות ומענקים מכוח החוק ולמנוע פגיעה אפשרית בתעשיית התיירות.
המישק בין מינהלות ההשקעה בתחומי התעשייה, התיירות והחקלאות כאמור, נוסף על מרכז ההשקעות במשרד התמ"ת יש מינהלות השקעות במשרד התיירות ובמשרד החקלאות.
המינהלות עצמאיות ופועלות ללא קשר ביניהן.
הקשר היחיד בין מרכז ההשקעות במשרד התמ"ת למינהלת ההשקעות בחקלאות הוא נציג משרד החקלאות החבר במינהלת מרכז ההשקעות בהתאם להוראות החוק.
הקשר בין המרכז למינהלת ההשקעות בתיירות נובע מקיומן של תכניות בתחום התיירות שהוגשו למרכז ההשקעות קודם התיקון לחוק והקמת מינהלת ההשקעות בתיירות ועל כן נותרו בטיפול מרכז ההשקעות.
למנהלי מינהלות ההשקעה השונות אין פורום משותף מוסדר לקביעת מדיניות מתואמת לאישור תכניות השקעה, להבטחת תיאום ואחידות לפי העניין, להגדרת הגבולות בין תחומי פעילותן ולקבלת החלטות על השקעת מאמצים משותפים לשם קידום אזור ספציפי בתחומים שונים בעת ובעונה אחת, בהתאם למדיניות הממשלה, ולבחינת כשלים וחסמים בעבודת המינהלות וסיוע במניעתם בהתאם לניסיון שנצבר בהן.
כתוצאה מהיעדר קשר ותיאום, בקשות לאישור תכניות השקעה עלולות "ליפול בין הכיסאות" ולא לקבל טיפול בשום מינהלה או לקבל טיפול לא אחיד.
לדוגמה, בשנת 2008 העיר מבקר המדינה 40 על אי -האחידות בטיפול מרכז ההשקעות ומינהלת ההשקעות בחקלאות במפעלים לגידו ל פטריות.
כמו כן, בקשות לאישור תכנית השקעה להקמת מפעל בתחום של בתי קירור לקירור עמוק (°18- ) לא נבחנו על ידי מינהלת ההשקעות בחקלאות ובמשרד התמ"ת, שכן כל אחת מהן הפנתה את מגיש הבקשה למינהלה האחרת בטענה שהבקשה אינה בתחום אחריותה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הר אוי שמנהלי מינהלות ההשקעה במשרד התמ"ת, במשרד התיירות ובמשרד החקלאות יפעלו להגברת .
40 ,מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2008 '), עמ165 , "טיפול מרכז ההשקעות ב'קבוצת מרינה'".
שיתוף הפעולה בין המינהלות וישקלו דרכים לתיאום עמדות בסוגיות המתעוררות מפעם לפעם שיש להן קשר לשלושתן, לסיוע בהתגברות על כשלים וחסמים בפעולתן ולהגדרת תחומי הפעילות של כל מינהלה.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה 1289 .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 ציינה סמנכ"לית בכירה במשרד החקלאות, כי "בקשות לאשור תוכנית אינן נופלות בין הכסאות בין מרכז ההשקעות (תעשיה) למנהלת ההשקעות בחקלאות.