HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הפרויקטים וקביעת עיתוי הוצאתם לפועל מת"ח וחברות התשתית יביאו בחשבון גם .
שיקולים הנוגעים לעומס העבודות באזור הפרויקט ולהיתכנות ביצוע הפרויקט גם .
בהתחשב בפרויקטים מקבילים המקודמים באותו אזור, כדי לייעל את תהליכי העבודה .
ולמנוע עלויות נוספות.
אג"ת כתב בתשובתו כי משרד האוצר רואה חשיבות רבה לפרויקט "מהיר לעיר" בכל הנוגע .
ליישום מדיניות הממשלה להתמודדות עם תופעת הגודש בכבישים ולהגדלת השימוש בתח"ץ, .
ועל כן הוא רואה בחומרה את היעדר התקדמותו על ידי נת"א ואת חוסר התערבותו המספקת .
של מת"ח בעניין, כפי שניתן לראות היטב בשיעורי ביצוע התקציב הנמוכים בפרויקט.
מערך הבקרות מטעם הממשלה והיעדים שהוצבו .
כמה גורמים ממשלתיים מפקחים על פעילות החברה ומבקרים אותה: משרד התחבורה, משרד .
האוצר ורשות החברות הממשלתיות.
בכל אחד מהגופים הללו יש יחידות האחראיות לבצע .
מעקב, פיקוח ובקרה אחר פעילויות חברות התשתית, והן משתפות פעולה ביניהן.
ה | חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים משרדי התחבורה והאוצר מינו לכל חברת תשתית "גוף מוסמך", שתפקידו ללוות את החברה .
בביצוע הפרויקטים ולאשר את הפעולות הדורשות את אישור המשרדים.
הם נציגים ממשרד התחבורה, מאגף החשכ"ל ומאג"ת.
כאמור, משרד התחבורה הוא המזמין העיקרי של עבודות החברה ומממן את חלק הארי של .
היחידה העיקרית במת"ח - האחראית על המעקב אחר פעילותה של החברה והבקרות .
עליה - היא מינהל התשתיות.
המינהל אחראי לכמה היבטים: להוצאה לפועל של פרויקטי .
תשתית בתחום התחבורה היבשתית ובין היתר לתקצוב הפרויקטים (בכפוף לבדיקות כדאיות .
כלכלית); לניהול מעקב ובקרה אחרי התקדמותם, עמידתם בלוחות הזמנים ובמסגרות התקציב; .
לביצוע בקרות על החשבונות המוגשים על ידי החברה; ולאישורם של החשבונות.
משתמש בחברות בקרה חיצוניות לביצוע פעולות הבקרה.
חשבות משרד התחבורה מקיימת .
פיקוח ומעקב שוטף אחר ביצוע תקציב המשרד, וכן היא אחראית להעברת התשלומים לחברות .
התשתית על בסיס המלצת מינהל התשתיות.
כל הוצאה כספית של מת"ח מחייבת את אישורו .
של חשב המשרד, והוא כפוף מינהלית ומקצועית לאגף החשכ"ל.
משכך, חשבות מת"ח מבצעת .
אף היא בקרות על החשבונות והתשלומים המשולמים לחברה.
אגף החשכ"ל שותף לחתימת ההסכמים בין המדינה לחברות התשתית, והוא אחראי לביצוע .
תשלומים לחברות התשתית באמצעות חשבות מת"ח.
אג"ת מאשר את תכנון הפרויקטים .
וביצועם, והוא אחראי לתקצובם.
אגף החשכ"ל ואג"ת עוקבים אף הם אחר התקדמות הפרויקטים .
של נת"א, בעיקר הגדולים שבהם.
מת"ח ואגף החשכ"ל מפעילים במשותף, במיקור -חוץ, שני סוגים של חברות בקרה המב צעות .
עבורם את הבקרות בחברות התשתית: (א) חברות "בקרת -על", המלוות פרויקטים שעלותם מעל .
50 מיליון ש"ח, מסיום תהליך התכנון שלהם ועד לסיום ביצועם.
בין היתר, עם סיום שלב התכנון .
הן בודקות את מוכנות הפרויקט למכרז לצורך ביצועו ואת אומדן העלות שלו.
הפרויקט הן בודקות אם חברת התשתית עומדת בלוחות הזמנים ובתקציב שנקבע לפרויקט, .
מדווחות על שינויים בתכולה ומשמעויותיהם ומדווחות על חסמים וחריגות.
מגישות נתונים וחוות דעת על תפקודן של חברות התשתית.
( ב) חברות "בקרת תשלומים", .
המלוות את הפרויקטים משלב הייזום עד לסגירת החשבון בסיומם.
תפקידן הוא לבדוק את .
דרישות התשלום שמגישות חברות התשתית למת"ח ולהמליץ אם לאשר את התשלומים.
מבקרות את ניהול הפרויקט בשטח.
בפרויקטים שעלותם נמוכה מ -50 מיליון ש"ח חברות בקרת .
התשלומים מבצעות גם בקרת אומדן, וכן הן עוקבות אחר עמידה בתקציב ובלוחות הזמנים של .
רשות החברות הממשלתיות אחראית לפיקוח ולבקרה בנושאים תאגידיים בחברות התשתית.
זאת באמצעות אורגנים66 של חברת התשתית, ובראשם הדירקטוריון, וכן באמצעות רואה חשבון .
מבקר שרשות החברות הממשלתיות ממנה לכל חברה.
בהתאם לחוק החברות הממשלתיות, .
רשות החברות הממשלתיות עוקבת אחר פעילות החברה, הגשמת מטרותיה, מהלך עסקיה, .
מצבה הכספי ומדיניות השכר שלה.
66 לפי סעיפים46 - 47 לחוק החברות, התשנ"ט-1999 ,, אורגן הוא גוף (אדם או כמה בני אדם) הפועל במסגרת החברה .
ופעולתו נחשבת כפעולת החברה.
חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים בקרות מטעם משרד התחבורה 1.
כוח אדם במינהל התשתיות .
מדי שנה מת"ח מממן את הקמתם של פרויקטי תשתית תחבורתית בהיקף של יותר מ-20 .
כמה חברות תשתית תחבורה ארציות ומטרופוליניות, בהן נת"א, מבצעות .
את הפרויקטים האלה ומינהל התשתיות הוא הגורם העיקרי המרכז את תהליכי הבקרה על .
תהליכי הבקרה אמורים לסייע למת"ח לנטר סיכונים בפרויקטים ולצמצם .
חריגות בלוחות זמנים ובתקציב.
בדוח ביקורת שפרסם משרד מבקר המדינה בשנת 2017 בנושא פיקוח ובקרה על חברות .
התשתית בתחום התחבורה 67 (להלן- דוח בנושא פיקוח ובקרה על חברות התשתית), .
הועלה כי יש מחסור במהנדסים במינהל התשתיות וכן עלה כי שני המהנדסים היחידים .
המועסקים במינהל לא היו מעורבים דיים בקבלת ההחלטות בכל הנוגע לאישור פרויקטים .
בביקורת הנוכחית נמצא כי קיים מחסור בעובדים במינהל התשתיות, ומועסקים בו .
שני מהנדסים כפי שעלה בביקורת הקודמת מ-2017 .
באגף תקציבי פיתוח- האחראי .
בין היתר לבדיקת תוכניות העבודה של חב רות התשתית, לתקצוב הפרויקטים .
ולמעקב אחר עמידתם בתקציב ובלוחות הזמנים - קיים תקן לשש משרות.
בפועל, נכון לנובמבר 2021 , היו מאוישות שתי משרות, נוסף על מנהל האגף.
תשתיות - האחראי לבקרת החשבונות שמגישות חברות התשתית למת"ח ולאישור .
החשבונות - מועסקים מנהל אגף, שהוא גם המהנדס הראשי, ושני עובדים.
בעובדים עלול לפגוע בתהליכי הפיקוח והבקרה על חברות התשתית ובהן נת"א.
בשל היקפי התקציב הגבוהים שבאחריות מינהל התשתיות (שהסתכמו בכ-19.
מיליארד ש"ח ב-2021 ובכ-20.
9 מיליארד ש"ח ב-2020 ) ובשל החשיבות שבבקרה .
על ניצול התקציבים האלה, מומלץ כי מת"ח יבחן מהו תקן כוח האדם הדרוש למינהל .
תשתיות לצורך ביצוע משימותיו ויפעל לאיוש המשרות במינהל כנדרש.
מת"ח כתב בתשובתו כי הערת משר ד מבקר המדינה מקובלת עליו.
כוח האדם הכוללת של מ ינהל התשתיות היא 65 תקנים, וכי עם כניסתה לתפקיד אכן .
מצאה הנהלת המשרד הבכירה מינהל בתת -איוש ובתת -תכנון, ובשנתיים האחרונות ידע .
המינהל תמורות בשדרה הניהולית אשר יצר ו תחושה של חוסר ודאות, וזאת לצד השינויים .
האחרונים בשוק העבודה, במיוחד בתפקידים מבוקשים כדוגמת הפרופסיות הייחודיות של .
מת"ח הוסיף כי הנהלת המשרד שמה דגש על חיזוק המינהל, הן .
בשדרה הניהולית והן בתוספת תקנים משמעותית, וכי בסיכום התקציבי האחרון תוגבר .
מינהל התשתיות בתוספת תקנים, ובימים אלה המשרד עמל על השלמת איוש התקנים .
(שמונה משרות בהליכי מכרז).
67 ,מבקר המדינהדוח שנתי 68א (2017) , "משרד התחבורה והבטיחות בדרכים- פיקוח ובקרה על פעילותן של חברות .
התשתית בתחום התחבורה היבשתית", עמ' 494 - 496.
ה | חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים 2.
בקרות שמבצע מינהל התשתיות .
מינהל התשתיות עוקב אחר התקדמותם של הפרויקטים של נת"א ושל יתר חברות התשתית .
ומרכז את המידע עליהם.
מטרת המעקב היא לנטר סיכונים בפרויקטים, לצמצם חריגות .
בלוחות זמנים ובתקציב ולשפר את איכות הביצוע.
המינהל עוקב באופן פרטני אחר קידומם .
של הפרויקטים הגדולים ומעורב בתקצובם, בקביעת לוחות הזמנים שלהם ובקביעת תוכנית .
נוסף על כך, במטרה למדוד את תפקוד החברה בכללותה, מינהל .
התשתיות מנהל מעקב אחר ארבעה מדדים כמותיים שפיתח: (א) עמידה באבני דרך .
שנקבעו בתוכנית העבודה; (ב) עמידה בתקציב הפרויקטים שבביצוע; (ג) עמידה בלוח .
הזמנים של הפרויקטים לסיום ביצוע; (ד) דיוק התחזיו ת של תזרימי המזומנים.
נקבעה נוסחה לחישוב הציון, וכן נקבע משקל המדד בציון הסופי של החברה.
הממצאים שעלו בנוגע לתהליך מדידת תפקוד חברות התשתית, ובהן נת"א, על ידי מינהל .
התשתיות: המדד של דיוק בתחזיות של תזרימי המזומנים מתבסס על בדיקה המתבצעת שלוש .
פעמים בשנה, ובה משווים את ביצוע המזומן בפועל ברמת כלל החברה (כולל הוצאה .
על פרויקטים, הוצאות ניהוליות וכו') לתחזית שהגישה החברה למת"ח לקראת שנת .
עלה כי בדיקת העמידה בתחזית תזרים המזומנים מבוצעת על סך תקציב .
החברה, ולכן אי-דיוקים בתחזיות של תזרימי מזומנים ברמת הפרויקטים או .
הפעולות אינם מתגלים, שכן נתונים של תת-ביצוע בפעולות מסוימות מתקזזים .
עם חריגה בפעולות אחרות.
מת"ח כתב בתשובתו כי במסגרת בדיקת העמידה בתחזית תזרים המזומנים לגבי כל .
חברה נמדד באופן שנתי הפער בין התזרים שהגישה לבין התזרים בפועל, וכי בדיקה .
זו נעשית ברמת החברה ולא ברמת הפרויקט בשל הקושי לחזות באופן מדויק את .
הוצאת המזומן בכל פרויקט.
מומלץ שמינהל התשתיות ישקול לבחון את עמידתן של חברות התשתית .
בתחזיות תזרים המזומנים ברמת הפרויקט (בפרט בפרויקטים הגדולים) ולא רק .
ברמת כלל החברה, וזאת כדי לתמרץ את החברות לשפר את יכולת התכנון .
אומדן תקציב הפרויקט נקבע בדוח RFT או בדוח בקרת אומדן, והוא כולל את עלויות .
העבודות הקבלניות ועלויות נוספות.
כאמור, במקרים רבים עלות העבודות הקבלניות, .
כפי שנקבעת על פי תוצאת המכרז, נמוכה מהתחזית שהובאה בדוח ה-RFT (ראו לעיל .
)בפרק העוסק בניהול פרויקטים .
חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים בביקורת נמצא כי מינהל התשתיות בוחן את עמידתו של הפרויקט בתקציב .
בהשוואה לעלות שנקבעה בדוח ה-RFT .
ולא בהשוואה לעלות שנקבעה במכרז .
כלומר, גם אם עלות העבודות הקבלניות חורגת מהעלות שנקבעה במכרז, כל .
עוד אינה חורגת מהעלות שנקבעה בדוח ה-RFT , יחושב ציון לחברה המשקף .
עמידה לכאורה בתקציב הפרויקט.
מומלץ שמינהל התשתיות ישקול למדוד את עמידתן של נת"א ושל יתר חברות .
התשתית בתקציבי הפרויקטים גם באמצעות השוואה של עלות העבודות .
הקבלניות בפועל לעלות שנקבעה במכרז.
בדיקת העמידה בתקציבי הפר ויקטים הנמצאים בשלב הביצוע נעשית על ידי השוואה .
בין האומדן העדכני של הפרויקט לאומדן שאושר בדוח ה-RFT .
כפי שצויין גם לעיל בפרק "ניהול פרויקטים", במרבית הפרויקטים, ובכלל זה המקטעים .
ותתי- הפרויקטים, אין פערים בין האומדן המקורי לאומדן העדכני.
בביקורת עלה כי בפרויקטים רב-שנתיים לא נבדקת עמידת החברה בתקציב .
הצפוי לביצוע באותה שנה בהתאם לפעולות המתוכננות, אלא נבחן האומדן .
של כלל הפרויקט עד לסיומו.
בשיטת בדיקה זו, תיתכן חריגה בתקציב אשר .
תתברר רק בשלבים הסופיים של הפרויקט, ולמרות זאת תקבל החברה מדי .
שנה ציון גבוה במדד של עמידה בתקציב הפרויקט 68.
מינהל התשתיות מסר לצוות הביקורת כי במסגרת הבקרות על לוחות זמנים הוא אוסף .
נתונים על משך הפרויקט כפי שנקבע לפני תחילת ביצוע הפרויקט (בדוח ה-RFT ) ועל .
כאמור, בפרק "ניהול פרויקטים" 69 בדק משרד מבקר המדינה את נתוני הבקרה .
של מינהל התשתיות ומצא 17 פרויקטים מתוך24 פרויקטים שבהם לוחות .
הזמנים המקוריים לסיום הפרויקט שונו במשך הזמן; הבקרות אפוא אינן מציפות .
עיכובים בפרויקטים, שכן הביצוע בפועל הושווה ל"תאריך סיום מקורי" מעודכן.
מומלץ שמת"ח וחברות הבקרה יבחנו את שיטת הבדיקה של עמידה בלוחות .
הזמנים וישפרו את הנתונים שנעשה בהם שימוש, כך שתתבצע בקרה גם על .
בסיס נתוני לוחות הזמנים שתכננו מלכתחילה.
בביקורת עלה כי במסגרת חישוב המדדים שמינהל התשתיות עוקב אחריהם, .
נתונים פרטניים לגבי השינויים בתקציב ובאומדן למשך הפרויקט אינם נאספים, .
וכך גם הסיבות לשינויים האלה אינן מתועדות (לדוגמה - אירועים אקסוגניים בלתי .
צפויים שלא בשליטת החברה, תוספות שהתבקשו על ידי מזמין הפרויקט, תפקוד .
68 בעניין זה ראו גם תת-פרק "תקצוב פרויקטים".
69 בעניין זה ראו גם תת-פרק "לוחות הזמנים של הפרויקטים".
ה | חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים לקוי של הקבלן, הסכמי פשרה שסוכמו עם הקבלן וכו').
נשמרים גם במערכת המרכב"ה.
אילו היו נשמרים, היו יכולים לשמש לניתוח .
הסיבות להגדלות בתקציבי הפרויקטים ולעיכובים בהם, הן במסגרת הבקרה .
השוטפת על ניהול הפרויקטים בחברות התשתית והן במסגרת הפקת לקחים .
והסקת מסקנות לגבי תפקוד החברות.
משרד ממבקר המדינה ממליץ למת"ח לשקול לשמור את הנתונים האלה ולהשתמש .
בהם במסגרת הבקרות על חברות התשתית.
מערכות לניהול המידע על הפרויקטים .
בדוח מבקר המדינה בנושא פיקוח ובקרה על חברות התשתית מ-2017 עלה70 כי אגף .
תקציבי פיתוח במינהל התשתיות החל לפתח מערכת ממוחשבת לניהול פרויקטים ולהפקת .
מידע מתוך מכלול הנתונים שהוא אוסף (מערכת BI ).
המערכת הייתה אמורה לאגור מידע .
ונתונים על חברות התשתית ועל הפרויקטים שהן מבצעות לכמה צרכים: לשמש בסיס .
להכנת דוחות, למדידת ביצועי החברות, למעקב ולבקרה אחר התקדמות הפרויקטים, .
לניהול התקציב, לקבלת החלטות ולהפקת לקחים; לספק מידע היסטורי, עדכני ותחזיות .
לעתיד; לאפשר שימור ידע.
בדוח נכתב כי משרד התחבורה החל להטמיע את המערכת .
בחלק מחברות התשתית ברבעון האחרון של שנת 2015 .
בביקורת הנוכחית עלה כי מינהל התשתיות הפסיק להשתמש במערכת ה-BI.
התשתיות מסר למשרד מבקר המדינה כי הפסיק להשתמש במערכת בין היתר כיוון .
שהמערכת לא שאבה את הנתונים באופן שוטף וממוחשב ממערכת המרכב"ה וממערכות .
חברות התשתית, אלא הצריכה הזנה יזומה של הנתונים, לאחר טיובם.
כוח אדם לצורך ביצוע העבודות האלה.
כמו כן לא סיפקה המערכת את צורכי המינהל .
לקבלת מידע מפורט ומלא על הפרויקטים ולגמישות בשליפת הנתונים וניתוחם.
מינהל התשתיות אוסף את המידע מחברות התשתית ומחברות הבקרה ומרכז אותו בקובצי .
כל אחד מהעובדים מנהל קבצים ומעדכן אותם ידנית, ללא שיתוף המידע .
משרד מבקר המדינה איתר כמה טעויות בקובצי הנתונים של מינהל התשתיות .
ובדוחות חברת בקרת- העל.
לדוגמה, נמצאו כמה מקטעים (בפרויקט האופנידן באריאל, .
בפרויקט מהיר לעיר בלוד, ובפרויקט שיפוץ מסוף סבידור) שהתקציב בהם נרשם .
במיליארדים במקום במיליונים.
70 ,מבקר המדינהדוח שנתי 68א (2017) , "משרד התחבורה והבטיחות בדרכים- פיקוח ובקרה על פעילותן של חברות .
התשתית בתחום התחבורה היבשתית", עמ' 497.
חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים בביקורת נמצא כי אין במת"ח מערכת מידע אחת האוגרת נתונים היסטוריים על .
הפרויקטים, מתעדכנת באופן שוטף, מכילה את כלל הפרטים על כל הפרויקטים .
התחבורתיים ומאפשרת להציג את כלל הפרויקטים המנוהלים בכל אחת מחברות .
התשתית, לשלוף נתונים בחתכים שונים ולבצע בדיקות על עמידת הפרויקטים .
בלוחות הזמנים ובתקציב.
בהיעדר מערכת כזו, אין למת"ח כלי בקרה מתאימים .
המאפשרים לו לעקוב באופן יעיל אחר התקדמות הפרויקטים.
נוסף על כך, אין בידי .
מינהל התשתיות כלים המאפשרים לו לקבל תמונה כוללת של התקציב המועבר .
לחברה ולנתחו על בסיס פילוחים שונים.
שיטות העבודה הקיימות - המבוססות על .
איסוף של מידע חלקי ממקורות שונים וריכוזם ידנית בקובצי אקסל - מועדות .
לטעויות, אינן מספקות מידע מלא על הפרויקטים ותמונת מצב כוללת של תפקוד .
החברות, ושימור הידע בהן אינו מיטבי.
משרד מבקר המדינה ממליץ שמת"ח יגבש סטנדרטים אחידים לכל חברות התשתית .
בעניין המידע שהן אמורות לשמור על כל פרויקט ויקבע מתכונת אחידה בכל הקשור .
לדיווח לחברות הבקרה ולמשרד התחבורה ולממשקים עם מערכות שבשימוש .
מערכת המרכב"ה משמשת את כלל חשבויות משרדי הממשלה.
היא כוללת את המערכות .
המינהליות בכל המערך הממשלתי, ומטרתה לנהל ביעילות את נכסי המדינה ומשאביה.
חשבות מת"ח משתמשת במערכת זו בין היתר לצורך ביצוע תשלומים לחברות התשתית.
עבור כל הוצאה נפתחת במערכת התחייבות כספית מתאימה, ודרכה מועברים התשלומים.
הנתונים במערכת המרכב"ה מנוהלים ברמת התחייבות, כך שלרוב לכל פרויקט יש כמה .
התחייבויות, ולעיתים התחייבות אחת קשורה לכמה פרויקטים.
בביקורת נמצא כי ריכוז במרכב"ה של כלל ההתחייבויות הנוגעות לפרויקט מסוים .
נעשה באופן ידני לפיכך גם באמצעות מערכת זו קשה לרכז נתונים ברמת הפרויקט .
- לדוגמה, מה סך התקציב שהועבר לחברה בגין פרויקט מסוי ם.
במערכות של נת"א הקישור בין ההתחייבויות לפרויקטים אינו מיידי.
גובה ההתחייבות משתנה במהלך תקופת ביצוע הפרויקט, הנתון של ההתחייבות .
מתעדכן אף הוא, ואי אפשר לשלוף מיידית את גובה ההתחייבות המקורית.
חיוני כדי לבחון שינויים שנעשו באומדן הפרויקט.
במהלך הביקורת מסרה חשבות מת"ח כי לאורך השנים המידע על הפרויקטים שניהלה .
נת"א לא נשמר אצלה באופן מסודר, וכי חסרים מידע ונתונים על פרויקטים שהחלו לפני .
כמה שנים ועודם נמשכים.
עוד ציינה החשבות כי בשנים האחרונות יזמה תהליך של ארכוב .
המסמכים הנוגעים לפרויקטים.
התהליך כלל ארכוב של החומרים למן סוף שנת 2018 , ועל .
כן למרות יישום תהליך הארכוב עדיין חסרים מידע ונתונים לגבי פרויקטים שהחלו קודם .
משרד מבקר המדינה מציין את תהליך ארכוב החומרים שביצעה חשבות מת"ח.
ה | חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים לנוכח הבעיות שהועלו לעיל בנוגע לשימור המידע על הפרויקטים ולנגישותו ובנוגע .
לאי-השימוש במערכת BI שהוקמה בעקבות זיהוי צרכים של מינהל התשתיות- .
משרד מבקר המדינה ממליץ למת"ח לפעול לפיתוח מערכת לניהול ומעקב אחרי .
מערכת כזאת תרכז את כלל הנתונים הנדרשים לאורך חיי .
הפרויקטים, והנתונים בה יתעדכנו אוטומטית באמצעות ממשקים מקוונים למערכות .
של חברות התשתית, חברות הבקרה והמרכב"ה.
מומלץ לוודא שהמערכת תכלול .
לפחות את המידע הבא לגבי כל פרויקט: אומדני תקציב ולוחות זמנים בשלבים .
השונים, סיבות לשינויים במועד סיום הפרויקט, נתונים כספיים על הפרויקט (בין .
היתר סך ההתחייבויות, סך התשלומים שבוצעו , תזרים המזומנים הצפוי לפי שנים, .
שינויי תקציב וסיבותיהם, ובין היתר סכומי פשרות ומהותם), סטטוס ביצוע הפרויקט .
מת"ח כתב בתשובתו כי הוא מקבל את מסקנת מבקר המדינה ולפיה עליו לשפר באופן .
ניכר את האמצעים הטכנולוגיים שבהם הוא משתמש לבקרה ולניהול פרויקטים בכל חברות .
עוד כתב מת"ח כי עד שנת 2019 השתמש מינהל התשתיות .
במערכת BI שסייעה בניהול הפרויקטים ובמעקב אחריהם, וכי המערכת נזנחה, אך המשרד .
מכיר בחשיבות של השימוש בה ולכן הוא פועל לשפר ולהשמיש את המערכת במשאבים .
בקרות ויעדים מטעם רשות החברות הממשלתיות .
רשות החברות הממשלתיות בוחנת את חברות התשתית לפי מדדים שקבעה להן במסגרת יעדים .
כמו כן מבצעת הרשות בדיקות שוטפות בחברות הממשלתיות ובהן בחינה חשבונאית .
פיננסית של הדוחות הכספיים שלהן.
במהלך שנת 2019 גיבשה רשות החברות הממשלתיות סט של מדדים ויעדים פיננסיים לחברות .
הממשלתיות, בין היתר מתוך בחינת מודלים המיושמים במדינות שונות.
על פי מסמך 71 שהכינה .
חברת ייעוץ אשר סייעה לרשות החברות הממשלתיות לגבש את המדדים והיעדים (להלן - מסמך .
גיבוש היעדים), וחוזר "יעדים פיננסיים" של הרשות72 (להלן- חוזר יעדים פיננסיים) - חולקו .
החברות לסגמנטים, על בסיס הפרמטרים של מבנה ההכנסות והיקף הנכסים ביחס להכנסות.
חברות התשתית בתחום התחבורה - בהן נת"א, נת"י ונת"ע - סווגו "חברות ביצוע מתוקצבות", .
מאחר שהן משמשות חברות תפעול, אין להן נכסים משמעותיים, הן זרועות ביצוע של הממשלה, .
והיא מתקצבת אותן תקצוב מלא73 .
המדדים הרלוונטיים שנקבעו לבחינת תפקודן של החברות .
האלה הם מדדי יעילות בלבד, ששלושה מהם נקבעו על ידי משרד התחבורה ונמדדים על ידו.
להלן פירוט מדדי היעילות והיעדים שנקבעו עבור החברות המוזכרות: .
71 מדדים פיננסיים לחברותהממשלתיות - הצגת המדדים והיעדים , טיוטה לדיון, ספטמבר 2019.
72 חוזר יעדים פיננסיים, חוזר חשבונאות וכספים, רח.
בפועל גם חוצה ישראל מסווגת "חברת ביצוע מתוקצבת", אולם היא לא הוזכרה במסמך גיבוש היעדים .
חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים לוח 13 : מדדי יעילות שנקבעו לחברות הביצוע המתוקצבות .
שם המדד מטרת המדד היעד הגורם הבודק .
עמידה בתוכניות עבודה מדד לביצוע תוכנית ההשקעות שהוגדרה .
לחברה על ידי הגורם המזמין 95% < מת"ח .
פרויקטים מדד לעמידה בתקציב שהוגדר על ידי .
החברה בתחילת הפרויקט 95% < מת"ח .
דיוק תזרימים הפער בין תחזית התזרים שבוצעה בתחילת .
שנה קלנדרית לתזרים בפועל במהלך .
מתוך סך ההוצאות בחינת יעילות המעטפת הניהולית של .
חברות מתוקצבות ביחס לסך ההוצאות .
על פי מסמך גיבוש היעדים וחוזר יעדים פיננסיים.
יצוין כי מידת העמידה ביעדים האלה משמשת לא רק לבחינת תפקודן של החברות אלא היא .
גם תשומה למודל תגמול של נושאי המשרה הבכירים בחברות.
על פי מסמך גיבוש היעדים, .
הביצועים בפועל של חברות התשתית בתחום התחבורה ב-2018 :היו כמפורט בלוח שלהלן .
לוח 14: ,ביצועי חברות התשתית המתוקצבות בתחומי התחבורה .
עבודה 95% < עמידה בתקציב .
95% < הוצאות הנהלה וכלליות .
על פי מסמך גיבוש היעדים וחוזר יעדים פיננסיים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
אפשר לראות בלוח 14 כי בשנת2018 , שבה עדיין לא הוצבו היעדים בפועל, הנתון של עמידה .
בתוכניות העבודה של נת"א היה מעט נמוך מהמדד שנקבע וגבוה מהמדדים שחושבו עבור נת"י .
הנתון של דיוק התזרימים של נת"א היה נמוך מעט אף הוא מהיעד שנקבע, ונמוך מאלה .
הנתון הנוגע לעמידה בתקציב הפרויקטים היה 100% בשלוש החברות.
יעילות המעטפת הניהולית, המדד "הוצאות הנהלה וכלליות מתוך סך ההוצאות" שחושב לנת"א .
היה גבוה במידה ניכרת מהיעד ( 9.
2% לעומת4% לכל היותר) ומהמדדים של החברות .
כאמור, שנת 2018 הייתה שנהשבה ההתארגנות מחדש של נת"א צברה תאוצה, .
ועל כן הוצאות ההנהלה וכלליות שלה היו גבוהות מהרגיל.
ה | חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים לגבי מדד "עמידה בתקציב הפרויקטים", שכאמור בשנת 2018 עמד על100% ,בשלוש החברות .
המליצה חברת הייעוץ במסמך גיבוש היעדים: "לאור תוצאות מקסימליות קבועות במדד העמידה .
בתקציבים, מומלץ לבחון חידוד של אופן החישוב של המדד".
לאור המלצה זו ולנוכח הממצאים שהובאו לעיל בפרק "ניהול פרויקטים" - ממצאים .
המצביעים על כך שכמעט אין חריגות תקציב בפרויקטים המנוהלים על ידי נת"א - משרד .
מבקר המדינה ממליץ לרשות החברות הממשלתיות ולמת"ח לבחון את אופ ן החישוב של .
מדד העמידה בתקציב הפרויקטים נוסף על בחינת השיטה של תקצוב הפרויקטים.
רשות החברות הממשלתיות ציינה בתשובתה כי מדד העמידה בתקציבי הפרויקטים מחושב על .
ידי מת"ח, והרשות מסתמכת בין השאר על נתון זה בעת קביעת יעדי החברה.
כי לנוכח דוח הביקורת היא תבחן את ממצאי הבדיקה של מת"ח, וככל שהמדד יעודכן, היא .
תעדכן בהתאם את אופן חישוב מדד העמידה בתקציב הפרויקטים.
בספטמבר 2019 שלחה רשות החברות הממשלתיות מכתבים לחברות התשתית והודיעה להן .
על היעדים הפיננסיים שהוצבו לחברות לשנת 2020 , כפי שמפורטים לעיל.
במכתביה כי היעדים הם טווחים אופטימליים לביצועי החברות ב"מצב יציב" ( Steady State ) .
ובטווח הבינוני והארוך.
עבור חלק מהחברות, שאינן עומדות כיום ביעדים שהוגדרו, היעדים .
עבורן לא יוחלו מיידית, אלא יינתן פרק זמן להתכנסות, עד חמש שנים, בהתאם לנקודת הפתיחה .
להלן הפעולות שהחברות נדרשו לבצע בעקבות המכתבים שקיבלו: .
הדירקטוריון נדרש לאשר את המדדים והיעדים ולראות בהם יעדים פיננסיים של החברה .
לטווח הבינוני והארוך.
עד נובמבר2019 החברה נדרשת לגבש תוכנית עסקית ומתווה התכנסות כמותי ומדיד .
ליעדים המוגדרים, בכלל זה הצגת מודל פיננסי עד שנת ההגעה ליעדים שהוגדרו וציון יעדי .
ביניים שנתיים ביחס לכל מדד, שישמשו אבני דרך במתווה.
אם החברה סבורה כי אינה .
מסוגלת לעמוד ביעדים בטווח הנראה לעין, עליה לנמק את הסיבות העיקריות לכך ולהציע .
יעדים חלופיים ומתווה שנתי מתאים בהתאם להנחיות הדירקטוריון ובאישור רשות החברות .
אם החברה כבר עומדת ביעדים שהוגדרו, עליה לבחון את היכולת שלה .
לשמר את המצב בטווח הארוך.
על הדירקטוריון לאשר את התוכנית עד דצמבר 2019 .
,מנגנוני הפיקוח של הדירקטוריון וההנהלהבכל הקשור לעמידה בתוכנית האמורה והשגת .
היעדים, יכללו לכל הפחות הצגה של היעדים החזויים של החברה מדי שנה בעת אישור .
התקציב, בעת אישור עסקאות מהותיות תציג החברה בפני הדירקטוריון את ההשפעה על .
ההתכנסות ליעדים, וכן מדי שנה יבחן הדירקטוריון עד כמה החברה עומדת ביעדים .
בספטמבר 2019 התקיים בדירקטוריון החברה דיון במכתב רשות החברות הממשלתיות ובו הוצגו .
הסתייגויות לגבי חלק מהמדדים.
הדיר קטוריון הנחה את החברה לנסח מכתב ובו תפורטנה .
הערות החברה והסתייגויותיה מהיעדים שהוצבו .
ואכן, מכתב כזה נשלח לרשות, ובו צוינו .
ההערות וההסתייגויות האלה: .
חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים 1.
הצורך להתאים את המדדים לאופי של פעילות החברה במרחב העירוני ולהיקפה ולהגדיר .
התאמות בגין פעילות החברה בנוגע לבניית תוכנית אב לתחבורה וקידום טכנולוגיות .
תחבורתיות, תחומים שבהם החברה מספקת שירות ציבורי, והם אינם מגדילים את .
במדד "עמידה בתוכניות עבודה שנתיות" היעד מותנה באישור של משרד התחבורה ומשרד .
המדד "דיוק תזרימים" תלוי במת"ח.
כמו כן על פי המנגנון עלולה החברה להיפגע בעת .
ביצוע ביתר וקידום לוחות הזמנים בפרויקטים.
לנוכח השינויים המבניים והארגוניים המשמעותיים שחלו בחברה בשנתיים האחרונות, ראוי .
לדחות את יישום בחינת העמידה במדד "הוצאות הנהלה וכלליות" בשלוש שנים לפחות, עד .
לייצוב מחזור פעילות החברה וחתימה על הסכם מסגרת עם המדינה.
החברה מסרה למשרד מבקר המדינה כי לא קיבלה מרשות החברות הממשלתיות תגובה .
עם זאת, החברה הציבה לעצמה החל בשנת 2020 "במדד "הוצאות הנהלה וכלליות .
יעדים שהיו אמנם גבוהים יותר מאלה שהציבה הרשות, אולם במגמה יורדת משנה לשנה.
ביעדים אלה נעשה שימוש בין היתר במודל לתגמול בכירים בחברה.
החברות הממשלתיות והדירקטוריון יעדים אלו.
בחוזר יעדים פיננסיים של רשות החברות הממשלתיות שהתפרסם בנובמבר 2021 נקבעו לוחות .
זמנים חדשים לביצוע הפעולות האמורות.
עוד נקבע בחוזר כי המדדים הפיננסיים - כפי שיאושרו .
על ידי דירקטוריון החברה - יהיו חלק מהותי מתוכנית התגמול ברמת החברה, בשיעורים .
שתיקבע הרשות בנושא; תוכנית העבודה השנתית להתכנסות ליעדים, שיאשר הדירקטוריון, .
תהיה בסיס למדידה במודל של תגמול ותמרוץ עובדים בכירים.
בביקורת נמצא כי במסגרת מודל תגמול בכירים לשנים 2020 ו-2021 נכללו יעדים הכוללים, בין .
היתר, את הציונים המחושבים על ידי מינהל התשתיות למדדים של עמידה בתוכניות עבודה, .
עמידה בתקציב פרויקטים ודיוק תזרימים.
כמו כן נקבעו יעדים להוצאות הנהלה וכלליות מתוך .
סך ההוצאות: לשנת 2020 נקבע יעד של8.
8% , ולשנת2021 נקבע יעד של7.
של הוצאות הנהלה וכלליות מתוך סך ההוצאות החברה נטרלה הוצאות הקשורות לתחומים של .
תוכנית אב וטכנולוגיות, שהם תחומים ייחודיים לחברה.
במצגת שהוצגה לדירקטוריון החברה .
בספטמבר 2021 לצורך אישור תגמול לבכירים בגין שנת2020 לא נרשם היחס בפועל של .
הוצאות הנהלה וכלליות מתוך סך ההוצאות, אלא נרשם שהיעד בוצע, כך שהדירקטוריון .
למעשה לא עקב אחר יחס זה.
נת"א כתבה למשרד מבקר המדינה במרץ 2022 כי בפועל היחס .
של הוצאות הנהלה וכלליות מתוך סך הוצאות החברה עמד על 5.
5% בשנת2020 ו- 5% בשנת .
ה | חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים מהאמור לעיל עולה כי רשות החברות הממשלתיות לא השלימה את תהליך קביעת .
היעדים מול החברה בהתאם למכתבה לחברה ולחוזר שפרסמה: הרשות לא נתנה מענה .
להסתייגויות שהעלתה החברה בעניין היעדים, ובהמשך לכך החברה קבעה לעצמה יעדים .
שנתיים של יחס הוצאות הנהלה וכלליות מסך הוצאות החברה, ואלה אושרו מדי שנה על .
ידי הדירקטוריון והרשות, ללא הכנה של תוכנית עסקית וללא מתווה ואבני דרך להתכנסות .
עם זאת, לדירקטוריון החברה לא הוצג היחס בפועל, אלא הובא מידע .
על עלויות המטה במסגרת הדוח התקופתי לשנת 202174 .
עוד עלה כי יחס הוצאות הנהלה .
וכלליות לשנת 2020 ו-2021 עמד על כ-5.
5% ו-5% (בהתאמה), וזאת בהתאמה אל מול .
היעדים שנקבעו ושעמדו על 8.
רשות החברות הממשלתיות כתבה בתשובותיה למשרד מבקר המדינה ממאי 2022 ומיולי2022 .
כי נת"א הוגדרה תחת סגמנט זרועות ביצוע, ולאחר בחינת היעד שנקבע לסגמנט זה נמצא כי .
נדרש לבצע התאמות עבור החברה, ולפיכך בכל שנה לאחר בחינת תוכנית העבודה של החברה .
מוגדר לה יעד התייעלות (הוצאת הנהלה וכלליות ביחס לסך ההוצאות) מאתגר לאותה שנה.
הרשות ציינה כי יעד זה מהווה חלק ממודל תגמול בכירים לאותה שנה, והחברה נמדדת על פיו .
הרשות הוסיפה כי היא פועלת לטייב ולדייק מדי שנה בשנה את היעדים, וכי לאור .
הפקת לקחים מציוניה של החברה בשנים קודמות, אשר היו גבוהים באופן חריג, עלה חשש כי .
היעדים שנקבעו אינם מאתגרים דיים, ולכן במרץ 2022 היא שלחה מכתב לממלא מקום מנכ"ל .
החברה ובו פירטה את השינויים שיש לבצע בקביעת היעדים באופן שיהיו מאתגרים יותר, .
והיעדים המעודכנים אושרו בדירקטוריון במאי 2022 .
עוד כתבה הרשות כיהתקופה המבוקרת .
אופיינה בצמיחה בהיקף הפרויקטים והמטלות של החברה, בחוסר יציבות תקציבית ושלטונית, .
ובהסטת פרויקטים ותקציבים בין חברות התחבורה הממשלתיות, וכן טרם נחתם הסכם מסגרת .
בין החברה למדינה, לא גובשה תוכנית חומש סדורה לחברה ולא הוסדרו תקציבי החברה לטווח .
מאחר שיעד היעילות מבוסס בין השאר על תקציבי החברה , לא ניתן היה להשלים את .