HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
באפריל 2011 מסר מנכ"ל המשרד דאז לנציגי משרד מבקר המדינה, כי "יציאה ]ממלאי תפקידים מסוימים במשרד[ למשלחות בחו"ל היא חלק מהפריווילגיה של וכי ב- 15-20 .
" יצאו בסוף לשליחות]ממלאי תפקידים אלה[ השנים האחרונות, כל עוד ציין, כי מינויה של העובדת הבכירה קיבל את תמיכת סמנכ"ל וראש אמ"ש ויו"ר 1596 דוח שנתי62 .
ועד העובדים, לכן לא מצא לנכון לכנס את הוועדה ולבצע באופן פורמאל י הליך לבחירת מועמד.
בשונה מהספקות שאמ"ש העלה בנוגע לניסיון העובדת באחד התחומים, כפי שצוין לעיל, מסר מנכ"ל המשרד למשרד מבקר המדינה ביוני 2011 , כי במסגרת תפקידה שימשה העובדת במשך שנים ארוכות "רפרנטית" של האגף העוסק בתחום האמור, וכי "לאור העובדה שלא מדובר בתפקיד 'קו' היה צורך בהשלמת הכשרות כפי שאכן בוצע בפועל".
עוד ציין, כי על אף שייתכן שיש משרד הביטחון 1597 .
מועמדים ראויים נוספים, הרי שעל פי ניסיונה וכישוריה, העובדת היא מועמדת מתאימה שיכולה בהחלט למלא את התפקיד בהצלחה, ומדובר במינוי מק צועי "בזכות" ולא בהטבה לעובד, וכי "מדובר בהחלטה העומדת בהחלט במבחן הסבירות, ובדעתי לבצעה".
בדומה לדבריו של מנכ"ל המשרד דאז, ציין גם מנכ"ל המשרד, כי ההבטחה לעובדת ניתנה בהתאם לנוהג שהשתרש במהלך השנים כאמור לעיל.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל משהב"ט, כי נוהג שהשתרש, אשר משמעותו אי -קיום הוראות המשרד ותוצאתו פגיעה בעיקרון השוויון ובעיקרון מתן הזדמנות לתחרות הוגנת, אינו יכול להוות הצדקה לאשרור החלטה על ידיו.
בנוגע לידע בשפה זרה, לא זו בלבד שמנכ"ל המשרד דאז פטר את העובדת ממבחן שפה, המהווה תנאי סף להופעה בפני הוועדה, אלא גם, שעל פי אמ"ש, אילוצי עבודה מנעו מהעובדת הבכירה לעמוד בחובות שנקבעו לה לאחר מכן בתחום זה.
הוראות המשרד נועדו להבטיח את בחירת המועמד המתאים ביותר בתנאים של שוויון והגינות.
לכן פגיעה בעקרונות אלה היא פגם מהותי שאינו עומד במבחן הסבירות.
מינוי מקצועי "בזכות" הינו מינוי שההליך שהוביל אליו בוצע על פי הכללים המקובלים תוך שמירה על עקרונות של שוויון והוגנות וללא משוא פנים.
בהתייחסותה מאוקטובר 2011 לממצאי הביקורת ציינה נש"ם, כי לפי נוהל חדש שפרסמה ושנכנס לתוקפו בתחילת שנת 2011 , איוש משרות בחו"ל ייעשה בהתאמה מלאה לנוהלי המכרזים של נש"ם, ובכלל זה השתתפות קבועה של הממונה על מערכת הביטחון בנש"ם או סגנו בוועדת הבוחנים.
תחום איוש משרות ותפקידים מוסדר מבחינה נורמטיבית בתקשי"ר, בהוראות ובהלכה פסוקה של בתי המשפט, שנועדו להסדיר קבלת עובדים בהליך תחרותי ושוויוני במטרה לבחור במועמד המתאים ביותר.
בחינת תהליכי איוש של כ -80 משרות (מבין 222 שהיו בשנת 2010 ) העלתה בחלק מהן ליקויים בשלבי המכרז השונים, חלקם חמורים, דוגמת הכנסה של שיקולים לא רלוונטיים במטרה להביא לבחירת מועמד מועדף, דבר המהווה פגיעה בכללי המכרזים ו בכללי מינהל תקין.
תופעות כגון אלה ואחרות שהועלו בדוח פוגעות באמון הציבור, ומהוות הפרה של חובת הנאמנות של הרשות כלפי הציבור.
על כן, על אמ"ש בשיתוף נש"ם לפעול לתיקון הליקויים שהעלה דוח זה, ובהם ביטולו של הדיון המקדים בשל השפעותיו האפשריות על בחירת המועמד שהנהלת המשרד מעוניינת לקדם, רישום פרוטוקולים המתעדים את עיקרי התנהלות ועדת הבוחנים ועדכון תיאורי תפקיד ודרישות סף.
המכרז הוא תהליך משמעותי בשני מישורים עיקריים: האחד מול הפרט המועמד למשרה מסוימת - יש לאפשר לו התמודדות הוגנת ושוויון הזדמנויות; והשני מול הארגון - בחירת המועמד המתאים ביותר הן למשרה המוצעת והן לארגון.
במגזר הציבורי יש לכך השלכות מרחיקות לכת בשל הקושי להביא לסיום העסקתו של מועמד בעל קביעות במערכת.
מכאן, שקיימת משנה חשיבות לכך שכל עובדי המשרד היושבים בוועדות מכרזים יעברו הכשרה על ידי נש"ם בנוש א המכרזים.
מעבר לכך, על חברי ועדת הבוחנים להקפיד על הנורמות המצופות מהם, ולנהוג באופן שיאפשר שמירה על כללי היושר, ההגינות והשוויון והימנעות ממשוא פנים ומניגוד עניינים.
בהתאם לכללים הקיימים, ועדת הבוחנים היא הקובעת מי המועמד המתאים לתפקיד המוצע במכרז.
זאת, בעיקר על בסיס התרשמותם מהמועמד בראיון שאורכו מוגבל.
ספק אם זו הדרך המטבית לקבלת החלטה.
על כן, על נש"ם לפעול לשיפור האפקטיביות של ועדת הבוחנים ודרכי עבודתה.
נוסף על כך, הליקויים העולים במצב הקיים מצביעים על כך, שעל נש"ם לבחון כיצד לשפר מהותית את ההליך כולו , בדגש על איכות ואובייקטיביות המידע המוצג בפני ועדת הבוחנים על המועמדים, בין היתר, על ידי שיפור הכלים הקיימים והרחבת השימוש בכלי מיון נוספים.
זאת כדי להגדיל את הסיכויים שוועדת הבוחנים תבחר במועמד המתאים ביותר למשרה ולארגון.
באזור יהודה והשומרון (להלן - איו"ש) פועלים כ-20 אזורי תעשייה בניהול ישראלי, חלקם אזורי תעשייה גדולים כמו ברקן, מישור אדומים ואריאל -מערב, ובהם מועסקים עובדים ישראליים רבים8 וכ- 5,800 עובדים פלסטיניים.
אזורי התעשייה שבניהול ישראלי באיו"ש ממוקמים בשטח C9.
בהסכם הביניים שנחתם בין ישראל לבין הרשות הפלסטינית בספטמבר 1995 ,ובחקיקה אשר החילה אותו באיו"ש 10 נקבע, כי הסמכויות הביטחוניות ומרבית הסמכויות האזרחיות בשטח זה נתונות בידי ישראל.
אזורי תעשייה בניהול ישראלי הוקמו על קרקעות המנוהלות על ידי הממונה על הרכוש הממשלתי והנטוש באיו"ש, אשר מקצה את הקרקעות לגופים העוסקים בהתיישבות בא יו"ש.
לאזורי התעשייה שבניהול ישראלי באיו"ש יש לייחס, בין .
8 לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לשנת 2009 , בענף התעשייה בלבד מועסקים באיו"ש כ- 4,100 .
עובדים ישראליים 9 גודלו של שטח זה הוא כ-4 מיליון דונם (כ-60% ,)משטח איו"שובו מפעיל המינהל האזרחי באיו"ש סמכויות אזרחיות, בעיקר בתחומי התשתית ו המקרקעין, לרבות טיפול בהתיישבות הישראלית באיו"ש.
10 מנשר בדבר יישום הסכם הביניים(יהודה והשומרון) (מס' 7) ,התשנ''ו- 1995.
השאר, חשיבות כלכלית וביטחונית, בהיותם מספקים תעסוקה לישראלים ולפלסטינים.
לפי מנשר בדבר סדרי השלטון והמשפט (אזור הגדה המערבית) (מס' 2 ,) התשכ"ז- 1967 , יופעלו בידימפקד כוחות צה"ל באיו"ש - מפקד פיקוד המרכז - או בידי מי שנתמנה לכך על ידיו, או אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1673 .
,הפועל מטעמו כל סמכויות השלטון, החקיקה, המינוי והמינהל הנוגעים לאיו"ש או לתושביו, והוא נושא באחריות הביטחונית והצבאית הכוללת באיו"ש.
המינהל האזרחי (להלן - המנהא"ז) באיו"ש הוקם על בסיס החלטת ממשלה מאוקטובר 1981 במטרה להפריד בין הפעילות הביטחונית לבין הפעילות האזרחית באיו"ש.
ב- 1981 הוצא צו של מפקד כוחות צה"ל באיו"ש11 , ובו נקבע כי "מוקם בזה מינהל אזרחי באזור.
המינהל האזרחי ינהל את העניינים האזרחיים באזור בהתאם להוראות צו זה, לרווחתה ולטובתה של האוכלוסייה ולשם הספקת השירותים הציבוריים והפעלתם, בהתחשב בצורך לקיים מינהל תקין וסדר ציבורי".
המנהא"ז אחראי לפיקוח על נושאים הקשורים בפעילות אזורי התעשייה בניהול ישראלי באיו"ש.
המנהא"ז כפוף למפקדת תיאום פעולות הממשלה בשטחים (להלן - המתפ"ש), שבראש ה עומד מתאם פעולות הממשלה בשטחים , שהוא קצין צה"ל בדרגת אלוף הכפוף לשר הביטחון.
ייעוד המתפ"ש הוא, בין היתר, ליישם את מדיניות הממשלה באיו"ש ולקדמה בתחומים אזרחיים, בתיאום משרדי הממשלה, צה"ל וגורמי הביטחון בשגרה ובחירום, ולהוות סמכות אזרחית להתיישבות הישראלית באיו"ש בתחומי התכנון והתשתית.
בתקופה ינואר עד יוני 2011 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בפעילותם של אזורי התעשייה שבניהול ישראלי באיו"ש.
חלק מהנתונים עודכנו באוגוסט 2011 .
בין היתר נבדקו עניינים הקשורים לאבטחת אזורי התעשייה, לאכיפת חוקי העבודה ולפעילות אזורי התעשייה טול-כרם (להלן - "מסילה"( ו"עלי זהב".
הביקורת נערכה בפיקוד המרכז (להלן - פקמ"ז), במתפ"ש, במנהא"ז, במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת) ובחלק מאזורי התעשייה באיו"ש שבניהול ישראלי.
להלן הממצאים: ועדת המשנה של ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם נתונים בודדים מפרק זה לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 .
חיסיון נתונים בודדים אלה אינו מונע את הבנת מהות ]נוסח משולב [ .
הגדרת אזורי תעשייה בניהול ישראלי .
על אזורי התעשייה בניהול ישראלי באיו"ש הוחלו הוראותיהם של דינים שונים בתחיקת הביטחון 12 שחוקקו, בין היתר, לשם שמירה על הביטחון, על ביטחון הציבור ורכושו ועל קיום הסדר הציבורי.
המונח "אזור תעשייה שבניהול ישראלי" מוזכר בתחיקת הביטחון במספר חיקוקים (להלן יכונו חיקוקים אלה - דיני אזורי תעשייה).
משרד מבקר המדינה בחן את דיני אזורי התעשייה והעלה כלהלן: .
11 'צו בדבר הקמת המינהל האזרחי (יהודה והשומרון) (מס947 ), (התשמ"ב- 1981.
) 12 תחיקת ביטחון היא "חקיקה שחקק צה"ל על אזורי הממשל הצבאי, שצה "ל מחזיק בהם" (המילון למונחי צה"ל , התשנ"ח- 1998 , בהוצאת אג"ם-תוה"ד בצה"ל).
בדיני אזורי תעשייה לא מצוינים השמות של אזורי התעשייה שבניהול ישראלי ותחומם הגיאוגרפי13 , ולא הוגדר המונח "אזור תעשייה שבניהול ישראלי".
לשם השוואה יצוין, כי בדין הישראלי הוגדר המונח "אזור תעשייה" כ" שטח המיועד לתעש ייה לפי תכנית מפורטת כמשמעותה בחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה - 1965"14 .
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בהיעדר ציון שמותיהם של אזורי התעשייה ותחומם הגיאוגרפי, ובהיעדר הגדרה למונח "אזור תעשייה בניהול ישראלי", לא ברור האם הוקנתה סמכות לאכ וף את הוראות דינים אלה באזור שבו פועל מפעל בודד בניהול ישראלי, בין שהוא פועל בקרקע שייעודה הוגדר לתעשייה ובין אם בקרקע שלא הוגדרה כך; גם באזור תעשייה שבשטחו מפעלים הפועלים ללא גוף ניהולי, כגון מינהלת אזור תעשייה; וכן באזור שבו פועלים מפעלים בניהול ישראלי בקרקע שייעודה לא הוגדר לתעשייה בתכנית בניין עיר (להלן - תב"ע).
לדוגמה, אזור התעשייה "עלי זהב" הפועל ללא תב"ע מאושרת (ראו להלן).
לעניין זה ולהיעדר שמות של אזורי התעשייה ותחומם הגיאוגרפי יש השפעות, בין היתר, בנוגע לבידוק הביטחוני הנעשה לסחורות היוצאות מאזורי תעשייה אלה לישראל.
להלן הפירוט: אזורי תעשייה שבניהול ישראלי נקבעו בהכרזה בדבר סגירת שטח (יישובים ישראליים) (יהודה והשומרון), התשס"ב- 2002 (להלן- הכרזה בדבר סגירת שטח או ההכרזה) כ"שטח צבאי סגור".
בהכרזה נקבע, כי לא ייכנס אדם, למעט ישראלי, "לשטח הסגור ולא ישהה בו, אלא בהיתר מאת מפקד צבאי או מי מטעמו ובהתאם לתנאי ההיתר כאמור".
במבוא להכרזה נקבע שמתן ההכרזה "נחוץ מטעמי ביטחון ולנוכח הנסיבות הביטחוניות המיוחדות השוררות באזור".
לאכיפת הוראות ההכרזה יש חשיבות רבה, והיא מחייבת הגדרה ברורה של המונח "אזורי תעשייה שבניהול ישראלי" בהתחשב באיומים הקיימים על אזורי התעשייה, כפי שצה"ל הגדירם, וביניהם: פיגוע או אירוע חטיפה של ישראלים השוהים בהם; החדרה של אמצעי לחימה, חומרים דו -שימושיים 15 או מפגעים לישראל באמצעות סחורה היוצאת מאזורי התעשייה; גניבות ציוד וחומרים, בין היתר ממפעל ים המחזיקים חומרים דו -שימושיים; והרס אמצעי ייצור ותשתיות של אזורי התעשייה (ראו בהמשך בפרק "הכרזת אזורי תעשייה כשטח צבאי סגור").
צו בדבר סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור (יהודה והשומרון) (מס' 1628 ,) התשס"ט- 2009 , מקנה למאבטחים אזרחיים הפועלים באזורי התעשייה שבניהול ישראלי סמכויות לביצוע חיפוש על גופו של אדם, בכלי רכב, במטען ובטובין; לדרישת הזדהות מאדם ולתפיסת חפצים; ולעיכוב אדם וסמכויות נלוות.
13 יצוין, לשם השוואה, כי הוראות דיני אזורי תעשייה הוחלו גם ב"תחום היישובים הישראליים" באיו"ש אשר הוגדר במדויק על ידי פירוט שמות היישוביים בצו בדבר ניהול מועצות אזוריות (יהודה והשומרון) (מס' 783 ), התשל"ט - 1979 , ובצו בדבר ניהול מועצות מקומיות (יהודה והשומרון) (מס' 892 ), התשמ"א- 1981 (להלן- צווים בדבר ניהול מועצות).
תחומי השיפוט של יישובים אלה סומנו על גבי מפות החתומות על יד מפקד כוחות צה"ל באיו"ש וצורפו לצווים.
14 צו לעידוד השקעות הון (קביעת התחומים של אזורי פיתוח), התשס"ג- 2002.
15 חומרים שונים וביניהם חומרים כימיים הקיימים בשוק החופשי אשר יכולים לשמש להכנת חומרי נפץ מסוגים שונים.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1675 .
הודעה בדבר קביעת נקודות מעבר טובין (יהודה והשומרון), התשס''ח - 2008 , מחייבת שהוצאת טובין בכמות מסחרית מהאזור לישראל ו הבאת טובין מישראל לאזור תעשה רק דרך נקודות המעבר המפורטות בתוספות להודעה (להלן - מעברים).
במעברים אלה נעשה בידוק ביטחוני לכלל הסחורה, בין היתר על ידי הפעלת אמצעים טכנולוגיים מתקדמים, כגון אמצעים לשיקוף סחורה ומריחן 16.
חובה זו אינה חלה על טובין שמקורם באזורי תעשייה שבניהול ישראלי או ביישוב .
מריחן הוא אמצעי טכנולוגי לגילוי חומרי נפץ 1676 דוח שנתי62 .
ישראלי או במתקן צבאי, אשר יכולים לעבור בכל אחד מהמעברים שבין איו"ש לישראל17 .
מטרתו של הבידוק הביטחוני לסחורה היא, בין היתר, למנוע הברחות של אמצעי לחימה ומפגעים לישראל.
סידורי הבידוק והעברת הסחורות במעברים מכונים "גב אל גב"18.
הפעלת הסמכויות מכוחם של דיני אזורי התעשייה כרוכה בהטלת מגבלות על חופש התנועה ובפגיעה בפרטיותו של אדם.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בהיעדר הגדרה של המונח "אזורי תעשייה שבניהול ישראלי", לא ניתן להגדיר את המרחב הגיאוגרפי שבו ניתן להפעיל את סמכויות המאבטחים האזרחיים, והם עלולים לפעול שלא על פי הסמכות המוקנית להם בדין.
בנוסף לכך, לא ניתן לתחום בבירור את אזורי התעשייה שמהם ניתן להעביר סחורות שלא דרך מעברי "גב אל גב", ולכך השפעות ביטחוניות העלולות לפגוע בתכליתן של הוראות ה הודעה בדבר קביעת נקודות מעבר טובין.
לפי צו בדבר איסור על עיסוק (אזור הגדה המערבית) (מס' 65 ), התשכ"ז- 1967 , לא יפתח ישראלי ולא ינהל באזור עסק מסחרי ולא יעסוק בו, וכן לא יעסיק ולא יעביד בו אדם, אלא בהיתר מאת הרשות המוסמכת ועל פי תנאי ההיתר (להלן - היתר עיסוק).
הנפקת היתר עיסוק מאפשרת למנהא"ז לקיים פיקוח, בקרה ואכיפה על מבקשי היתרי העיסוק.
לפי הצו בדבר איסור על עיסוק, רשאית הרשות המוסמכת לעניין הצו או מי שהוסמך לכך על ידי מפקד האזור לסגור מקום המופעל בניגוד להוראות הצו.
בנוסף לכך, הצו בדבר איסור על עיסוק קובע למפר אותו עונש מאסר של שלוש שנים או קנס או שניהם יחדיו.
ראש ענף כלכלה במנהא"ז (להלן - רע"ן כלכלה), שהוא הרשות המוסמכת לעניין הצו בדבר איסור על עיסוק, כתב בעניין זה בינואר 2009 ליועץ המשפטי של איו"ש (להלן - יועמ"ש איו"ש) ולסגן ראש המנהא"ז כלהלן: "היתרי העיסוק משמשים את המפעלים להצגתם בפני בעלי עניין (לרבות משרדי ממשלה) כמסמך דמוי רישיון עסק, המהווה הצהרה של הרשויות המוסמכות כי העסק מתנהל לפי כל דין".
17 למעט תוצרת חקלאית בכמות מסחרית שניתן להעבירה רק בחלק מהמעברים.
18 ""גב אל גב - השיטה הנהוגה להעברת סחורות ובידוקן במעברים בין ישראל לבין איו"ש, ולפיה הסחורה המגיעה מצד אחד של המעבר נפרקת מהמשאית ועוברת בידוק ביטחוני במתחם הבידוק, ולאחריו מועמסת על משאית המגיעה מהצד השני של המעבר ומובלת ליעדה.
בשיטה זו מנותק הקשר בין מוביל הסחורה לבין המקבל.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1677 .
בביקורת עלה, כי המנהא"ז לא פעל לאכיפת הוראות הצו על מפעלים הפועלים באזורי תעשייה שבניהול ישראלי הפועלים ללא היתרי עיסוק, ולא קבע את הקריטריונים להנפקתם.
עוד עלה בביקורת, כי החל מינואר 2008 כל המפעלים באזור התעשייה "מסילה" פועלים ללא היתרי עיסוק מהמנהא"ז, ולמרות זאת הנפיק להם המנהא "ז היתרי תעסוקה להעסקת מאות עובדים פלסטיניים, בניגוד לצו בדבר איסור על עיסוק, האוסר על ישראלי להעסיק עובדים ללא היתרי עיסוק.
רע"ן כלכלה כתב בעניין זה בינואר 2009 ליועמ"ש איו"ש ולסגן ראש המנהא "ז אנו ]איו"ש[ כלהלן: "בהתאם להמלצת היועמ"שממליצים שלא לנפק היתרי עיסוק למפעלים שכן המפעלים אינם מוסדרים תכנונית" (]'ב'מסילה[ ההדגשה במקור).
נציג יועמ"ש איו"ש הודיע למשרד מ בקר המדינה במאי 2011 , כי "קיים צורך במנהא[ להסדיר הסוגיה מול ענף כלכלה" לתיקון נוהלי הנפקת היתרי תעסוקה ]ז למעסיקים הישראליים".
במועד סיום הביקורת, יוני 2011 .
, טרם תוקנו נהלים אלו משרד מבקר המדינה מעיר, כי בהתנהלותו זו בנוגע למפעלים באזור התעשייה "מסילה" פסח המנהא"ז על שתי הסעיפים: מחד גיסא לא ניפק היתרי עיסוק למפעלים באזור התעשייה "מסילה", ומאידך גיסא התיר את המשך פעילותם ללא היתרי עיסוק, ואף העניק להם היתרים להעסקת עובדים פלסטיניים.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי פעילותם של מפעלים ללא היתרי עיסוק פוגמת בי כולתו של המנהא"ז לקיים פיקוח ובקרה על המפעלים.
על המנהא"ז לאכוף את הוראות הצו בדבר איסור על עיסוק, ולקבוע את הקריטריונים שעל פיהם יונפקו היתרי העיסוק.
אכיפת חוקי העבודה במפעלים ישראליים באיו"ש .
החלת חוקי העבודה הישראליים באיו"ש באיו"ש קיימים עשרות מקומות תעסוקה שבהם ישראלים מעסיקים ישראלים ופלסטינים.
בתחום ההתיישבות הישראלית באיו"ש חלים על העובדים הישראליים חוקי עבודה ישראליים שאינם חלים על העובדים הפלסטיניים19.
באוקטובר 2007 פסק בית המשפט העליון בשבתו כבג"ץ בעתירה בעניין הדין החל על יחסי העבודה בתחו ם ההתיישבות הישראלית באיו"ש (להלן - עניין "קו לעובד")20 .
העתירה נסבה על פסק דינו של בית הדין הארצי לעבודה בעניין תביעות שהגישו לבתי הדין האזוריים לעבודה עובדים פלסטיניים שהועסקו באיו"ש על ידי חברות ישראליות פרטיות שמפעליהן ממוקמים באיו"ש, ועל ידי המועצה המקומית גבעת זאב.
התובעים ביקשו כי ישולמו להם שכר מינימום, פיצויי פיטורים וזכויות סוציאליות שונות בהתאם לדין הישראלי.
בג"ץ קיבל את העתירה, וקבע, כי האבחנה הקיימת בין עובד ישראלי לעובד פלסטיני המועסקים באיו"ש היא, בנסיבותיה, פסולה וכי על פי כללי ברירת הדין, "אין מנוס מאשר לקבוע כי הדין אשר יש להחיל על יחסי העבודה הנדונים - הוא הדין בעל 'מירב הזיקות' לחוזי ההעסקה - הוא הדין הישראלי".
בפסק הדין נכתב, כי " כללים אלה, המתגבשים בחלל נורמטיבי המושפע מערכי היסוד של החברה הישראלית וממושכלות היסוד של קהילת העמים כולה, ב אים .
19 מפקד כוחות צה"ל באיו"ש החיל במסגרת תחיקת הביטחון מקצת מהוראות החקיקה הישראלית הנוגעת לדיני עבודה על יחסי העבודה בין ישראלים בתחומי ההתיישבות הישראלית באיו"ש באמצעות הוספתן לתקנון המועצות האזוריות (יהודה והשומרון), התשל"ט- 1979 , ולתקנון המועצות המקומיות (יהודה והשומרון), התשמ"א- 1981.
20 בג"ץ 5666/03 , עמותת "קו לעובד" ואחרים נגד בית הדין הארצי לעבודה בירושלים ואחרים, תקדין.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1679 .
למנוע דפוסי העסקה בלתי שוויוניים שבבסיסם אבחנה הנסמכת אך ורק על שיוכם הלאומי והאתני של העובדים".
בעקבות פסק הדין, כתב היועמ"ש של משרד התמ"ת ליועץ המשפטי לממשלה בדצמבר 2007 , כי "התעוררו במשרד התמ"ת, בלשכה המשפטית וביחידות האכיפה, שאלות לגבי משמעויותיו בכלל ולגבי פעילות משרד ]של פסק הדין [ התמ"ת בפרט".
עוד כתב, כי בנובמבר 2007 כינס דיון בנושא השפעות פסק הדין על פעולות משרד התמ"ת, ובו הנחה את יחידות משרד התמ"ת לפעול כמפורט במכתבו, והוא מדווח על כך ליועץ המשפטי לממשלה כדי שתהיה בידיו אפשרות להנחותו.
באותו דיון סוכם שיועמ"ש איו"ש יפעל לבחינת הצורך בשינוי תחיקת הביטחון בנושא משפט העבודה, בתיאום עם משרד התמ"ת ועם משרד המשפטים.
במענה למכתבו השיבה לשכת היועץ המשפטי לממשלה בינואר 2008 , כי היועץ המשפטי לממשלה ביקש ממר מלכיאל בלס, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ), לטפל בנושא.
חבר הכנסת דאז, רן כהן, יו"ר הו ועדה המיוחדת של הכנסת לבחינת בעי ית העובדים הזרים , כתב בעניין זה ביולי 2008 ליועץ המשפטי לממשלה ולמתאם פעולות הממשלה בשטחים דאז, אלוף (מיל') יוסף מישלב, כי "לאור פסיקת בג"צ.
המכירה בחובה להחלת חוקי העבודה על מעסי קים ועובדים באיו"ש, הוועדה בשטחים, להגיע ]הממשלה[ קוראת ליועמ"ש, לאלוף פיקוד מרכז, ולמתאם פעולות במהרה להסדר הנושא ולסיכום האמצעים להחלת ואכיפת כל חוקי העבודה ובכללם חוקי הבטיחות והגיהות על עובדים פלסטיניים המועסקים בידי מעסיקים ישראליים באיו"ש.
כיו"ר הוועדה אני מצפה כי כ -10 חודשים לאחר פסיקת בג"ץ בנושא, יינקטו הצעדים הדרושים ליישום ההחלטה".
במרץ 2011 , כשלוש שנים וחצי לאחר מתן פסק הדין בעניין "קו לעובד", שלח יועמ"ש איו"ש למשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) חוות דעת בנושא "התאמת דיני העבודה הנוגעים למעסיקים ישראליים באיו"ש לדינים בישראל".
בחוות הדעת, שהתבססה על עבודת מטה פנימית שערכה לשכת יועמ"ש איו"ש, נכתב, כי נדרשים תיקוני חקיקה, בין היתר, לצורך אכיפת פסק הדין בעניין "קו לעובד".
במאי 2011 התקיים דיון בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ), בנושא "התאמת דיני העבודה הנוגעים למעסיקים ישראליים באיו"ש", והוחלט על הקמת צוות מקצועי במשותף עם יועמ"ש איו"ש, משרד המשפטים, משרד התמ"ת ומשרד האוצר.
באוגוסט 2011 :, כארבע שנים לאחר פסיקת בג"ץ, נותר המצב בעינו מקצת מהוראות החקיקה הישראלית בנוגע לדיני עבודה חלות רק על יחסי העבודה בין מעסיקים ישראליים לבין מועסקים ישראליים ורק בתחומי ההתיישבות הישראלית באיו"ש, ואינן חלות על יחסי העבודה בין ישראלים לבין פלסטינים.
יצוין, כי מחוץ לתחומי ההתיישבות הישראלית באיו"ש לא הוחלו הוראות החקיקה הישראלית בנוגע לדיני עבודה על מעסיק ישראלי באיו"ש, ביחס לכלל עובדיו, ישראלים ופלסטינים כאחד 21 .
המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ), מר מלכיאל בלס, מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2011 ,, כי משרדו מטפל בעניינים שונים הנוגעים לאיו"ש "והוא עוסק בהתאמת חקיקת האזור לצרכים המשתנים מעת לעת, בכל תחומי המ דיני העבודה, עליה סוכם ]של[ משל".
עוד מסר, כי "המטלה של בחינה כוללת בישיבה שהתקיימה במשרד התמ"ת.
ארכה ליועמ"ש איו"ש למעלה משלוש .
21 למעט חובת תשלום שכר מינימום לכל עובד המועסק באיו"ש שהוטלה על המעסיק הישראלי מתוקף צו בדבר העסקת עובדים במקומות מסוימים (יהודה והשומרון) (מס' 967 ) התשמ''ב- 1982.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1681 .
שנים"; לדבריו, במרץ 2011 פנה אליו יועמ"ש איו"ש לראשונה בהצעה לבחינה מחודשת של החלת דיני העבודה באיו"ש והתנעת עבודת המטה בנושא; "כעת, משהייתה בפנינו חוות דעת מפורטת ומקיפה, יזמתי מיד ישיבה בנושא במשרדי.
בעקבות הישיבה חולקו מטלות, והחלה עבודת מיפוי רחבה במשרד התמ"ת וביועמ"ש איו"ש לבחינת דיני העבודה 1682 דוח שנתי62 .
הרלוונטיים לאיו"ש ולבחינת אופן אימוץ הדינים.
בתום מיפוי ראשוני זה נערכה ישיבת המשך במשרדי ביום 8.
11 , בה נדונו הדינים אותם יש לאמץ תחילה, וכן סוגיות הנוגעות לסמכות האכיפה של פקחי משרד התמ"ת באיו"ש".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי למרות פסיקת בג"ץ בעניין "קו לעובד", שבה נקבע, כי האבחנה הקיימת בין עובד ישראלי לעובד פלסטיני המועסק באיו"ש היא, בנסיבותיה, פסולה, עבודת המטה הבין -משרדית בנושא בחינת הצורך בתיקון תחיקת הביטחון בנוגע לדיני עבודה נמצאת רק בתחילתה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה על התמשכות הכנתה של חוות הדעת בנושא הנדון אצל יועמ"ש איו"ש.
לדעת משרד מבקר המדינה, מפאת חשיבות הנושא, רגישותו והמשמעויות המדיניות והכלכליות הנלוות לו ונוכח פסיקת בג"ץ, ראוי, כי מתאם פעולות הממשלה בשטחים, ראש המנהא"ז, משרד התמ"ת ויועמ"ש איו"ש, יפעלו בהקדם עם משרד המשפטים לבחינת הצורך בתיקון תחיקת הביטחון בנוגע לדיני העבודה באיו"ש, ויביאו להכרעת הדרג המדיני את דרכי הפעולה האפשריות ליישום השינויים.
תשלום שכר מינימום צו בדבר העסקת עובדים במקומות מסוימים (יהודה והשומרון) (מס' 967 ) התשמ''ב- 1982 (להלן- צו בדבר העסקת עובדים), שהוציא מפקד כוחות צה"ל באיו"ש, קובע כי אדם המועסק ביישוב ישראלי באיו"ש "זכאי לקבל ממעבידו שכר עבודה שלא יפחת משכר המינימום, וכן יהיה זכאי לתוספת יוקר, הכל כפי תקפם בישראל מעת לעת".
יישוב לעניין הצו הוא כל אחד מהיישובים באיו"ש - מועצות מקומיות והיישובים שבתחום המועצות האזוריות - שהוקמו לפי צווי המפקד הצבאי ותחומם מתוחם במפות שנחתמו על ידיו.
לפי הוראות הצו בדבר העסקת עובדים, מעביד המעסיק אדם בניגוד להוראות הצו צפוי לקנס או לשנת מאסר.
קצין מטה (קמ"ט) תעסוקה22 במנהא"ז, המשמש כממונה לעניין הצו בדבר העסקת עובדים, כתב ביוני 2006 בעניין הצורך בהחלת חובת תשלום שכר מינימום באיו"ש גם מחוץ ליישובים הישראליים, כי היא "תהווה בסיס שווה לתחרות הוגנת בין מפעלים העוסקים בתחומים זהים, כשהמצב היום הוא מצב מובנה לתחרות לא הוגנת בשל פערים בתשלומי שכר, ומאידך תיצור אפשרות לקליטת עובדים ישראל".
]הישראליים[ יים במפעלים מחוץ ליישובים בתיקון שהוכנס לצו בדבר העסקת עובדים בנובמבר 2007 ונכנס לתוקף בינואר 2008 נקבע, בין היתר, כי הוראת הצו המחייבת תשלום שכר לעובד שלא יפחת משכר מינימום תחול גם על "העסקת תושב באזור או אדם, לפי העניין, כאשר י[ ההעסקה נעשית בידי מעסיק ישראלי באזור, אף מחוץ לישוב".
]שראלי באיו"ש תיקון החקיקה נעשה, בין היתר, על רקע אי -תחולת הוראות הצו המקורי על העסקתם של עובדים ישראליים ופלסטיניים מחוץ לתחומי היישובים הישראליים באיו"ש וביניהם אזורי תעשייה בניהול ישראלי ועל רקע פסיקת בג"ץ בעניין "קו לעובד".
22 קמ"ט תעסוקה כפוף מקצועית למשרד התמ"ת, ומינהלית לראש המנהא"ז, ופעולותיו מתואמות על ידי רע"ן כלכלה.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1683 .
מתוקף מינויו של קמ"ט תעסו קה לממונה לעניין הצו בדבר העסקת עובדים הוא האחראי לביצוע פיקוח ואכיפה על קיום הוראות הצו ולצורך כך ניתנו לו, בין היתר, כל סמכות וכל מינוי שהוקנה על פי חוק העבודה הירדני לשר לעניינים הסוציאליים והעבודה (להלן - שר העבודה הירדני) ולעובדי משרדו.
מעסיק ישראלי המעוניין להעסיק עובדים פלסטיניים באיו"ש נדרש להגיש לקמ"ט תעסוקה בקשה חתומה, ובה עליו לציין את פרטי העובדים שהוא מבקש להעסיק לשם הנפקת רישיון עבודה עבור כל אחד מהם (להלן - היתר תעסוקה).
הבקשה כוללת הצהרה, כי "אי -עמידה בכל הוראה על פי דין או תחיקת ביטחון בנ וגע להעסקת העובדים ותנאי העסקתם, תגרור בנוסף לכל הוראה בדין ובתחיקת או אי]התעסוקה[ ביטחון את ביטול ההיתר-חידושו".
בביקורת עלה, כי המנהא"ז ומשרד התמ"ת לא הקפידו על עריכת ביקורות שוטפות במפעלים שבאזורי התעשייה שבניהול ישראלי באיו"ש, כדי לאכוף את חובת תשלום שכר המינימום על מעסיקים ישראליים באיו"ש.
להלן הפרטים: בפברואר 2006 התקיים דיון בנושא אכיפת תשלום שכר מינימום לפלסטינים המועסקים ביישובים ישראליים באיו"ש בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) ונציגים של משרד המשפטים, משרד התמ"ת, הפרקליטות הצבאית והמנהא"ז.
קמ"ט תעסוקה במנהא"ז מסר באותו דיון, כי המנהא"ז אינו ערוך לאכוף את הוראת הצו בדבר העסקת עובדים בנוגע לחובת תשלום שכר מינימום לעובדים הפלסטיניים המועסקים ביישובים הישראליים באיו"ש, ואין לו את כוח האדם הדרוש לביצוע האכיפה בנושא זה.
המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) סיכם באותו דיון, כי אגף האכיפה ביחידת הסמך לעובדים זרים (להלן - יחידת הסמך) במשרד התמ"ת יאכוף את הוראות הצו בנושא.
באפריל 2006 חתם קמ"ט תעסוקה על כתב מינוי המסמיך את מפקחי העבודה של אגף האכיפה ביחידת הסמך של משרד התמ"ת לשמש כמפקחים לעניין אכיפת חובת תשלום שכר מינימום באיו"ש על פי הצו בדבר העסקת עובדים.
08 נקבע, כי במשרד הפנים תוקם יחידת סמך בשם "רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול" (להלן - רשות ההגירה), וכי יחידת הסמך לעניין עובדים זרים שבמשרד התמ"ת תועבר למשרד הפנים.
08 החליטה הממשלה, כי אכיפת חוקי העבודה בתחומים הנוגעים להבטחת זכויות עובדים פלסטיניים יישארו בטיפול משרד התמ"ת.
ביוני 2010 הועברה האחריות לאכיפת חובת תשלום שכר מינימום באיו"ש לפי הצו בדבר העסקת עובדים מיחידת הסמך לאגף האכיפה של מינהל ההסדרה והאכיפה שבמשרד הת מ"ת (להלן - אגף האכיפה).
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בעקבות העברת האחריות לאכיפת חובת תשלום שכר מינימום באיו"ש לפי הצו בדבר העסקת עובדים באיו"ש מיחידת הסמך לאגף האכיפה, היה על קמ"ט תעסוקה לפעול לתיקונו של כתב המינוי של מפקחי העבודה מאפריל 2006 , כאמור, ולהתאי מו לשינויים שחלו.
אזורי תעשייה באיו"ש והמגזר הכפרי 1685 .
בביקורת עלה, כי מאפריל 2006 ועד יוני 2010 קיימה יחידת הסמך במשרד התמ"ת ביקורות שוטפות בנושא תשלום שכר מינימום רק בארבעה מתוך כ-20 אזורי תעשייה באיו"ש: ברקן, אריאל-מערב, מישור אדומים ו"מסילה".
יחידת הסמך וקמ"ט תעסוקה לא קבעו נוהל שהסדיר את חלוקת העבודה ביניהם ואת דרכי העבודה בכל הקשור לפעילות האכיפה באיו"ש, המשותפת למפקחי העבודה של יחידת הסמך ולקמ"ט תעסוקה, לרבות העברת מידע ביניהם.
עוד עלה, כי יחידת הסמך וקמ"ט תעסוקה לא פעלו לקביעת מדיניות אכיפה משותפת ולקביעת סדרי עדיפויות לעניין פיקוח ואכיפה על הוראות הצו.
אשר לפעילות אגף האכיפה עלה, כי החל מיוני 2010 ועד יוני 2011 לא ערך האגף ביקורות שוטפות בנושא חובת תשלום שכר מינימום במפעלי התעשייה שבניהול ישראלי באיו"ש, לפי הוראות הצו בדבר העסקת עובדים, ועיקר פעילותו בנושא זה נעשתה בעקבות תלונות.