HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
(ז) קיצוצים בשעות הלימוד שאינם מלווים בעדכון תכניות הלימוד : פיתוח תכנית לימודים מתבסס על המשאבים המוקצים להוראת המקצוע, כלומר .
באגף אין נתונים בעניין מועד אישורה 840 דוח שנתי58ב .
על המספר של שעות ההוראה השבועיות בשנה (להלן - ש"ש) המוקצות למקצוע.
ש"ש אחת פירושה 30 שעות שנתיות, ברוטו.
לפי מספר שעות הלימוד מפותחת תכנית הלימודים ונקבעים היקף החומר שיילמד ומידת ההעמקה בו.
לרוב מופיעה בתכניות התפלגות נושאי הלמידה לפי שעות ההוראה, ולכן מספר הש"ש חייב להתאים להיקף החומר.
כל מיני שינויים הנעשים בפועל, כמו צמצום מספר הש"ש, צריכים להתבטא גם בתכנית הלימודים, שאם לא - לא יהיה אפשר ללמד את כל החומר לפי תכנית הלימודים הרשמית.
בביקורת נמצא כי המשרד מצמצם את מספר שעות ההוראה השבועיות בלי לעדכן את תכנית הלימודים.
להלן שתי דוגמאות לכך: (1) בהפעלת תכנית הלימודים הרשמית במדע וטכנולוגיה (מו"ט) לבתי הספר היסודיים הוחל בשנת 1999 '.
זהו מקצוע חובה לכל תלמידי כיתות א-ו' בכל המגזרים.
לתכנית הוקצו שלוש עד ארבע ש"ש בכיתות א'-ב', ארבע עד חמש ש"ש בכי תות ג'-ד' וחמש עד שש ש"ש בכיתות ה'-ו', ובסך הכול הוקצו 720 'שעות ברוטו לכיתות א-ו'.
ביוני 2003 פורסמו בחוזר המנהלת הכללית הנחיות הנוגעות ליישום תכנית היסוד (הליבה) לחינוך היסודי, ולפיהן יוקצו למקצוע זה שתי ש"ש בלבד.
לאחר הקיצוץ הוקצו למקצוע זה 360 שעות - כלומר קוצצו 50% ממספר שעות הלימוד שנקבעו בתכנית הלימודים.
ואולם תכנית הלימודים לא עודכנה בעקבות צמצום מספר הש"ש.
נוכח תלונות שהגיעו למזה"פ בנושא האמור, הבהיר יו"ר המזה"פ דאז פרופ' יעקב כץ למנהלי בתי הספר כי שתי הש"ש אינן מכסת השעות הכוללת הנדרשת להוראת המקצוע, אלא מסגרת שעות הליבה בלבד.
הוא המליץ ליישם את מספר השעות שנקבע בתכנית הלימודים, אבל להקפיד ללמד את נושאי היסוד של התכנית - כלומר את התכנים, את המיומנויות ואת הערכים החשובים ביותר - במשך שתי ש"ש בכל אחת משכבות הגיל, ואת הנושאים האחרים - ללמד בש"ש נוספות שיוקצו לעניין על פי מה שנקבע בתכנית הלימודים.
תכנית הלימודים במדע וטכנולוגיה לבתי הספר היסודיים פורסמה ב - 1999 , עוד בטרם נקבעה תכנית יסוד (ליבה) לחינוך היסודי ב - 2003 .
בתכנית הלימודים לא מוסבר מהם התכנים, המיומנויות והערכים המוגדרים נושאי יסוד, ועד ספטמב ר 2007 האגף לא קבל הנחיות לשנות את תכנית הלימודים עקב הצמצום במספר הש"ש.
(2) בתכניות הלימודים בהיסטוריה, שהיא מקצוע חובה בבתי הספר הממלכתיים, נקבע שבכיתה ו' ילמדו התלמידים שתי ש"ש, ובחט"ב ובחט"ע - תשע ש"ש.
במהלך השנים הצטמצם מספר הש"ש במקצוע זה לשש ש"ש בח ט"ב ולשש עד שמונה ש"ש בחט"ע.
כדי להתאים את נושאי הלימוד למספר המצומצם של הש"ש מונו שתי תת-ועדות - האחת לחט"ע והאחרת לחט"ב.
האחת סיימה את עבודתה והאחרת טרם עשתה זאת.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה יו"ר המזה"פ כי בעקבות ממצאי הביקורת החלה המזה"פ לנסות למצו א דרכים לצמצם את הפער בין תכניות הלימודים ובין מספר הש"ש בפועל.
המשרד מקצץ בשיעורים ניכרים את שעות הלימוד ואינו מעדכן את תכניות הלימוד על פי הצורך.
כתוצאה מכך התלמידים אינם לומדים את החומר בהיקף הנדרש.
הדבר חמור שבעתיים כאשר מדובר במקצועות חובה.
קיצוצים אל ה משרד החינוך 841 .
מקשים על בתי הספר להכין מערכת שעות ראויה ומחייבים את המורים ואת המנהלים להחליט בעצמם מה ילמדו התלמידים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנהלת המשרד לדאוג לכך ששינוי במספר הש"ש ילווה בשינוי הולם בתכנית הלימודים.
(ח) לימודים בחטיבה העליונה על פי נושאי בחינות הבג רות : כאמור, בתכניות הלימודים אמורים להיקבע המטרות של הוראת המקצוע; התכנון והארגון של התכנים הלימודיים; הדרך היעילה ביותר להפעיל את התכנית; הערכת תוצאות של הלמידה.
בחט"ע בחינות הבגרות הן הדרך להעריך את תוצאות הלמידה, ואת השאלות לבחינות הבגרות יש להתאים לתכנית הלימודים הרשמית במקצוע.
בביקורת התברר שבמקצועות מסוימים אין ת"ל או שתכניות הלימודים שלהם ישנות מאוד.
הנושאים שעליהם נבחנים בבחינות הבגרות במקצועות האלה נקבעים בהודעות המפמ"ר, הנשלחות אל בתי הספר בחוזרי מנכ"ל או בחוזרי מפמ"ר.
להלן שתי דוגמאות לכך: (1) המקצוע תורה שבעל פה הוא מקצוע חובה בכיתות א' -י"ב בזרם הממ"ד, ונלמד לפי "קטלוג תושב"ע" שהוכן בשנת התשמ"ז ( 1987 ( ).
בשנת התשס"ד 2004 ) פרסם המפמ"ר קטלוג דומה מאוד לקטלוג האמור בלי לשתף בכך את האגף.
בקטלוג הזה מובאים בתמציתיות נושאי הלמידה לכיתות א' -ט' ולתלמידי התיכון, והמפמ"ר כתב בו כי "בית הספר יבנה את תכנית הלימוד לפי הרכב בחינות הבגרות".
בקטלוג לא פורטו התפיסה הרעיונית שביסוד התכנית, מטרותיה, העקרונות הפדגוגיים-דידקטיים של הפעלתה ואוכלוסיית היעד שלה.
במאי 2007 כתב המפקח באגף ליו"ר ועדת המקצוע שיש להכין תכנית לימודים חדשה בדחיפות.
הוא הסביר מה הם חסרונותיה של התכנית שלפיה מלמדים בבתי הספר וטען כי "ההוראה בבתי הספר העל יסודיים היא על פי בחינות הבגרות".
מאז שנת 1987 ועד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2007 , טרם הוקמה ועדת תכנית, ונושאי הלימוד בחט"ע מוסיפים להיבחר על פי הנושאים המופיעים בבחינות הבגרות.
(2) 'מקצוע המוזיקה לכיתות א-י"ב - תכנית הלימודים לבתי הספר היסודיים הוכנה לפני כ- 25 שנה11( ; התכנית לחט"ב פורסמה בשנת התשמ"א 1981 ), ולחט"ע האגף לא הכין תכנית כלל.
בשנת התשס"ד ( 2004 ) החלה ועדת תכנית להכין תכנית לימודים לכל חטיבות הגיל, אך עד ספטמבר 2007 טרם סיימה אותה.
לדברי האגף, נושאי הלימוד במקצוע המוזיקה בחט"ע נבחרים על פי הנושאים המופיעים בבחינות הבגרות שהמפמ"ר קובעת.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש ללמד לפי תכנית לימודים רשמית ולא על פי הנושאים של בחינת הבגרות.
על המשרד לוודא שיפותחו תכניות לימוד עדכניות הן במקצועות החובה והן במקצועות הבחירה ולהבטיח שבחינות הבגרות יתאימו לתכניות אלה - ולא להפך.
(ט) תכניות לימודים בתחומי דעת המתחדשים במהירות : חידושים והתפתחויות בתחומי דעת שונים אמורים להתבטא בתכניות הלימודים.
ההתפתחויות בתחום מדעי המחשב ורשתות התקשורת, הסיבים אופטיים, הלייזרים ורובוטיקה מהירות ורבות.
גם במדעי הרוח השינויים ניכרים - למשל, תגליות ארכיאולוגיות שופכות אור חדש על ממצאים היסטוריים; מתפרסמות יצירות ספרות של סופרים בני זמננו ועוד.
על המשרד לעמוד בקצב השינויים ולהבטיח שתכניות הלימוד יהיו עדכניות.
התכנית אינה נמצאת בידי האגף 842 דוח שנתי58ב .
הביקורת העלתה כי המזה"פ לא קבע נהלים מתאימים שיאפשרו לו לעדכן במהירות תכניות לימודים בתחומי דעת שבהם חלים שינויים תכופים.
דוגמה בולטת לכך היא תחום מדעי המחשב.
זהו מקצוע לימוד חדש יחסית במערכת החינוך, והוא מיועד לתלמידי החט"ע.
המ קצוע מתפתח ומשתנה במהירות, ולכן יש לעדכן תדיר את תכנית הלימודים שלו.
נמצא כי תכנית הלימודים של המקצוע נכתבה בשנת 1999 ,(התשנ"ט).
מאז התרחשו שינויים מפליגים בתחום דעת זה והמפמ"ר עדכן את תכנית הלימודים כמה פעמים, על פי אישורה של ועדת המקצוע.
רק בתחילת 2007 מונתה ועדה חדשה כדי להכין תכנית לימודים עדכנית למקצוע.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד החינוך לקבוע נהלים מתאימים, שיאפשרו לו לעדכן במהירות את תכניות הלימודים בתחומי דעת המתחדשים במהירות.
על המשרד לוודא שהכנת תכנית לימודים תהיה תהליך דינמי, בייחוד בימים אלה , כשקצב השינויים המדעיים, החברתיים והטכנולוגיים מואץ.
(י) נושאים ומקצועות שבהם אין תכניות לימודים : הביקורת העלתה שיש נושאים ומקצועות שלא הוכנה להם תכנית לימודים.
להלן כמה דוגמאות: למקצוע מדע וטכנולוגיה בחברה לחט"ע נקבעה רק מסגרת לימוד ולא תכנית לימודים.
בנושא חגי ישראל פותחה מהדורת ניסוי בשנת 1977 , אך זו לא הבשילה לתכנית לימודים רשמית של המשרד; לילדים מחוננים לא פותחו תכניות לימודים כלל.
יו"ר המזה"פ מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, כי לדעת המזה"פ על האגף להכין תכניות לימוד אך ורק למקצועות שמוקצות להם שעות תקן.
על כך העיר משרד מבקר המדינה למזה"פ כי במקצוע מדע וטכנולוגיה בחברה לחט"ע החליט משרד החינוך לפתח תכנית לימוד כבר לפני כ-15 .
)שנים, אולם תכנית כזאת טרם הוכנה (ראו להלן מנהלת האגף לתלמידים מחוננים ומצטיינים מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי תכניות לימוד לתל מידים מחוננים אינן עוסקות בתחומי הדעת של המערכת הרשמית, אלא מתוות עקרונות מנחים בלבד.
עם זאת, הוסיפה, האגף דן בצורך להכין תכניות לימוד לתלמידים מחוננים, ולאחר שההמלצות יגובשו ויאושרו יפעל האגף "לביצוע על כל המשתמע מכך".
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד החינוך להכין תכניות לימודים עדכניות בכל המקצועות הנלמדים בבתי הספר.
אשכול מדעים ומתמטיקה .
ב- 1990 מינה שר החינוך דאז, מר זבולון המר ז"ל, את "הוועדה העליונה לחינוך מדעי וטכנולוגי", והעמיד בראשה את פרופסור חיים הררי (להלן - ועדת הררי12 ).
12 " מחר98 "- דו"ח הוועדה העליונה לח ינוך מדעי וטכנולוגי, משרד החינוך והתרבות בירושלים, ירושלים 1992 .
בעיקר "לבחון את מצב מערכת החינוך בישראל בתחומי המדע והטכנולוגיה ולהציע הצעות בדבר תכניות חדשות, פרויקטים מיוחדים, שינויים ושיפורים במערכת.
וכל יזמה אחרת העשויה לקדם את החינוך למדע וטכנולוגיה בישראל לקראת המאה ה-21 ".
מסקנות הוועדה הוגשו ב- 1992 לשרת החינוך דאז, גברת שולמית אלוני.
ועדת הררי הדגישה שחשוב שכל אדם ירכוש השכלה כללית גם במתמטיקה, מדע וטכנולוגיה כדי שיוכל להשתלב בחברה ולתרום לה.
הוועדה מצאה כי רוב התלמידים אינם רוכשים הכשרה מדעית וציינה ש"אחת הסיבות העיקריות, ואולי החשובה בכולן, לכך שרוב התלמידים אינם לומדים את מקצועות המדע, היא חוסר הביטחון של הנער והנערה בתחום המתמטי, בגילים מוקדמים.
תהליך התפתחות החשיבה המדעית -טכנולוגית תלוי בראש ובראשונה בפיתוח החשיבה הכמותית והלוגיקה המתמטית".
הוועדה הוסיפה ש"צעד משמעותי בכוון זה נעשה עם הכנסת המתמטיקה כמקצוע חובה לבחינות הבגרות, אך עתה יש צורך חיוני בשקידה על בניית התשתית המחשבתית הזאת לאורך כל שנות התפתחות הנוער בבתי הספר, ובעיקר ברמת ביה"ס היסודי וחטיבת הביניים.
זה המקום והזמן לבנות את שפת הבסיס לחשיבה המדעית, לעתיד לבוא".
בשנת 1999 נעשה מחקר בין -לאומי השוואתי ( TIMSS13 ) שבחן את הישגי התלמידים בכיתות ח'.
היא דורגה במקום ה -28 (מ-38 מדינות שהשתתפו במחקר), דבר המצביע על ההישגים הנמוכים של תלמידי כיתות ח' בישראל לעומת ההישגים של תלמידים בשכבת גיל זו במדינות אחרות.
בספטמבר 2000 ,, בעקבות תוצאות המחקר מינתה מנכ"לית המשרד, גב' שלומית עמיחי, ועדה בראשות פרופסור נאוה בן צבי כדי לבחון את לימודי המתמטיקה במערכת החינוך בישראל ולגבש תכנית מקיפה שתסייע לשפר את הישגי התלמידים במקצוע זה (להלן - ועדת בן צבי).
הוועדה הגישה את המלצותיה ב- 200214 וציינה כי מומחים בתחום המתמטיקה, המדע, הכלכלה ותעשיית הטכנולוגיה העילית (הייטק) טוענים כי החשיבה המתמטית היא משאב לאומי וכלכלי ממדרגה ראשונה, ועל כן יש לפתחה.
ועדת בן צבי מצאה שהתלמידים מתקשים בלימודי המתמטיקה, ושלכל קבוצות גיל יש קשיים אחרים: תלמידי בית הספר היסודי וחט"ב מתקשים בבעיות מילוליות ובגיאומטריה.
הקשיים במתמטיקה מתגלים כבר בכיתה ד' ותלמידי כיתות ז' -ט' מתקשים בנושא תבניות מספר ומיומנויות אלגבריות; הישגי התלמידים בכיתות ז' ירדו מאוד; רבים מבוגרי י"ב אינם ניגשים לבחינות הבגרות במתמטיקה; אחוז המסיימים את לימודי המתמטיקה ברמה גבוהה (חמש יחידות לימוד) נמוך לעומת אחוז זה במדינות מערביות אחרות.
היא ציינה, בין היתר, כי בתי הספר היסודיים מרבים להשתמש בחומרי למידה המייצגים רק גישה אחת; מערכת החינוך נוטה להכתיב דרכי הוראה מסוימות, כמו למידה בקבוצות; למורים קשה ללמד בכיתה הטרוגנית, וחומרי הלמידה לפיתוח ולהעמקה של נושאים מתמטיים מועטים .
13 Trends in International Mathematics and Science Study הם מבחנים בין -לאומיים במתמטיקה ובמדעים, שגופים ממשלתיים עושים כדי להעריך את ההישגים הלימודיים במדינות המשתתפות.
האתר הרשמי של ה- TIMSS הוא http://nces.
14 דוח וועדת בן צבי לבחינת לימודי המתמטיקה בבתי הספר במערכת החינוך בישראל, מדינת ישראל, משרד החינוך, סיוון התשס"ב.
מאוד; בחט"ב ובחט"ע מרבים להשתמש בגישה האלגוריתמית שלא לצורך15 ; המורים אינם מקדישים די זמן לפיתוח חשיבה מתמטית; בהוראת המתמטיקה נעשה שימוש מועט בטכנולוגיה.
הוועדה קבעה כי תהליך ההכנה של תכניות הלימודים במתמטיקה אטי, ואף על פי שתכנית הלימודים מזכירה שיש לשמור על רצף לימודי במשך שנות הלימודים, חומר הלימודים אינו רצוף במעברים בין החטיבות (גן-בית הספר היסודי, בית הספר היסודי -חט"ב, חט"ב -חט"ע).
בעניין הכשרת המורים והשכלתם מצאה הוועדה שלמשרד אין תמונה כוללת ונתונים חלקיים מלמדים שלמורים אין השכלה מתמטית ופדגוגית מספקת, בעיקר בחינוך היסודי ובחט"ב.
משרד מבקר המדינה בדק את תכניות הלימודים במתמטיקה לפי קבוצת הגיל השונות, ולהלן מובאים הממצאים.
מתמטיקה בחינוך הקדם-יסודי .
לחינוך הקדם-יסודי קיימת תכנית מסגרת משנת 1995 , אשר ועדת בן צבי ציינה שלא יושמה במלואה.
חומרי הלמידה הוכנו עוד ב- 1995 , אך בשנת 2007 היו כבר מיושנים, וממילא לא הקיפו את מכלול נושאי הלימוד.
לדברי הנהלת המשרד, יש לעדכן את חומרי הלמידה הקיימים.
הביקורת העלתה שרק בנובמבר 2005 הקים המשרד ועדת תכנית כדי להכיןתכנית לימודים במתמטיקה לחינוך הקדם-יסודי.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר האגף כי בנובמבר 2007 נכתבה טיוטה סופית של תכנית לימודים, ולפי הנוהל נעשים בה תיקונים אחרונים בטרם תאושר.
מתמטיקה בבית הספר היסודי 1.
: תכנית הלימודים עד שנת 2006 הופעלה בבתי הספר תכני ת לימודים במתמטיקה שנכתבה בשנת התשמ"ח- 1988 .
ביוני 1998 , עשר שנים לאחר שהוכנה התכנית הקודמת, מינה מנהל האגף דאז (מר משה אילן) ועדת תכנית לבית הספר היסודי כדי לשפר את התכנית הקיימת.
התכנית החדשה נקראה "מתמטיקה 2000 ", והכנתה הייתה אמורה להסתיים בשנת 2000 .
חבר י הוועדה היו אנשי חינוך במקצוע המתמטיקה 16 , הן אנשי חינוך מן האקדמיה והן מורים ומפקחים.
בוועדה לא ישבו מתמטיקאים מהאקדמיה.
(א) באפריל 2000 דיווחה ועדת התכנית לוועדת המקצוע על העקרונות שהנחו אותה בפיתוח התכנית: יתר גמישות בהישגים הנדרשים ובזמן הנדרש ללמידה; העדפת הבנה אינטואיטיבית על חישובים מכניים; לימוד האלגוריתם רק אם הדבר נחוץ כדי להבין את החומר.
התכנית הדגישה את החשיבות של פתרון בעיות בגישת חקר, פיתוח הבנה מספרית וחקר נתונים.
15 ,)אלגוריתם הוא סדרה של פעולות קבועות שאפשר לעשות באופן מכני (למשל, על ידי מחשב המובילה לפתרון בעיה.
16 בראש הוועדה עמדה פרופסור פרלה נשר (אשת חינוך במתמטיקה), והיו חברים בה נציגים ממכללות להכשרת מורים, מדריכה מחוזית של המשרד, איש חינוך ממכון ויצמן, שני המפמ"רים באותה עת, נציג אגף ת"ל, ששימש מרכז הוועדה, ונציגת המגזר הערבי.
ועדת המקצוע אישרה את התכנית והציעה לפרסמה באתר האינטרנט כדי לקבל הערות ותגובות.
במאי 2001 היא פורסמה ופרסומה עורר ביקורת חריפה של מתמטיקאים מהאקדמיה17 .
להלן מקצת דברי הביקורת: "תכנית לא טובה, הן בתפיסתה את החינוך המתמטי, הן בפרטיה, והן בדרך הצגתה"; אם תתקבל תכנית זו היא עלולה להזיק מאוד; התכנית מעמידה במרכז את הגישה החינוכית ולא את ההבנה המתמטית; אי -אפשר להשתית תכנית על גישת חקר, מאחר שאין לצפות שהתלמיד ילמד תמיד על ידי גילוי עצמי; נושאים חשובים הוצאו מהתכנית; הצד האלגוריתמי הוזנח, והותר השימוש במחשבון.
מבקרי התכנית ציינו, בין היתר, שבוועדה לא ישבו מתמטיקאים, אלא רק אנשי חינוך במקצוע המתמטיקה, ש"הם אותם אנשים שהכתיבו את הטון במשרד החינוך.
המבקרים גם צפו ש"אם תתקבל התוכנית תרד ישראל מבחינה מדעית וטכנולוגית תוך שנים לא רבות לרמת עולם שלישי.
לא יהיה לנו כל סיכוי מול ארצות המזרח הרחוק, או מדינות בארצות הברית.
שהולכות במסלול של לימוד שיטתי ועקבי ונלמד בהן החומר הדרוש לתיכון ומאוחר יותר לאוניברסיטה"18 .
התכנית נדונה בוועדת בן צבי, וגם שם עוררה ביקורות חריפות.
בין היתר נאמר שם ש"התכנית החדשה מדגישה רק חקר וזה מרשם לבלגן בכיתות"; "אין די טיפול באלגוריתמים"; השימוש של תלמידי היסודי במחשבון מזיק ללמידה, ויש לאסור אותו בבית הספר היסודי.
בעקבות הביקורות על התכנית החליט יו"ר המזה"פ דאז, פרופ' יעקב כץ, להקפיאה, וביוני 2002 הודיע מפמ"ר המתמטיקה לכל בתי הספר היסודיים שבשנה"ל הקרובה (התשס"ג) תהיה תכנית "מתמטיקה 2000 .
" רק טיוטה (ב) בד בבד עם הקפאת התכנית החליט יו"ר המזה"פ דאז להקים ועדת תכנית חדשה ולעמוד בראשה.
תפקיד הוועדה היה לדון בהערות ובביקורות שהובאו לעיל ולהציע תכנית לימודים משופרת וראויה המבוססת על "מתמטיקה 2000 ".
בוועדה החדשה ישבו מתמטיקאים, גם כאלה שביקרו את תכנית "מתמטיקה 2000 ".
הוועדה סיימה את עבודתה בסוף 2004 , ובנובמבר 2004 , לאחר שוועדת המקצוע ויו"ר המזה"פ אישרו את התכנית, היא נעשתה רשמית.
ואולם היא הודפסה והופצה רק כשנה אחר כך, בשנה"ל התשס"ו ( 2005 - 2006 ), ותרגומה לערבית הסתיים רק בספטמבר 2007.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה אמרה מפמ"רית מתמטיקה, ד"ר חנה פרל, שהתכנית החדשה שונה מאוד מהתכנית שנדחתה.
לדבריה התכנית החדשה מדגישה את ההבנה המתמטית ואת חיזוק התובנה המספרית והגיאומטרית ומפתחת יכולות חישוביות ושליטה באלגוריתמים בסיסיים.
עוד הוסיפה שהתכנית החדשה מצמצמת את השימוש במחשבון ומ תירה להתחיל להשתמש בו בכיתה ו' בלבד.
הצורך בהכנת תכנית לימודים במתמטיקה לתלמידי בתי הספר היסודיים התעורר לאחר שהתכנית הקודמת משנת 1988 .
לא ענתה על הדרישות של מערכת החינוך רק בשנת 1998 , בחלוף עשר שנים שבהן התכנית הקודמת הייתה תקפה, החל המשרד בהכנת תכנית חדשה והכנתה נמשכה זמן רב - כשמונה שנים.
הזמן הרב עד לסיומה נבע, בין היתר, מכך שבוועדה לא היה ייצוג למתמטיקאים.
רק לאחר פרסומה והביקורת הנוקבת שנמתחה עליה, החליט המשרד לשתף מתמטיקאים .
17 למשל "עדות בפני המזכירות הפדגוגית בענין 'תכנית 2000 ' להוראת המתמטיקה בביה"ס היסודי", ירושלים 2.
02 ,, פרופ' אהוד דה שליט, המכון למתמטיקה, האוניברסיטה העברית ירושלים; הערות על תכנית 2000 מאת פרופסור עזריאל לוי, המחלקה למתמטיקה, האוניברסיטה העברית, ירושלים.
18 מכתב ששלח פרופסור רון אהרונימהפקולטה למתמטיקה בטכניון לגב' רונית תירוש, מנכ"לית משרד החינוך דאז, באפריל 2002.
בוועדת התכנית ותיקונה נמשך שנתיים.
ההליך הממושך הסתיים בשנת 2006 , כשש שנים לאחר מועד הסיום המתוכנן, ובמועד זה החלה הטמעתה בבתי הספר.
: חומרי הלמידה בהתאם לתקנות החינוך הממלכתי (סדרי פיקוח), התשי"ז - 1956 (להלן תקנות החינוך), המשרד מוסמך לאשר את ספרי הלימוד19 ולוודא שהם מתאימים לתכנית הלימודים.
ואלה ספרי הלימוד העיקריים במקצוע המתמטיקה: "ועוד אחת" ו"שבילים", "השבחה", "חשבון 10 "", "כשרים והקשרים", "משתלם בטבעיים", "מתמטיקה יסודית ("סינגפור") ו"פשוט חשבון".
ספרים אלה משקפים גישות שונות להוראת המתמטיקה כמו הוראה יחידנית או הוראה בקבוצות, הוראה לפי גישת החקר ועוד.
לדברי יו"ר ועדת המקצוע, חומרי הלמידה משפיעים על רמת הידע ועל המיומנויות שתלמיד מפתח 20 , ולכן חשוב מאוד לבדוק היטב את איכותם.
(א) הביקורת העלתה כי המשרד אינו בודק את חומרי הלמידה וכי אין בידיו נתונים על התפלגות השימוש בספרי הלימוד; בידי האגף והמפמ"רית יש רק הערכות שכ -70% מבתי הספר ל מדו לפי הספרים "אחת, שתיים ו .
שלוש" ולפי הספרים שהחליפו אותם - "ועוד אחת" ו"שבילים".
(ב) במאי 2003 פרסם המשרד בקשה להגיש לו הצעות למחקר שמטרתו לבחון את האיכות של חומרי הלמידה בבתי הספר היסודיים.
המשרד עשה זאת שכן אנשי מקצוע רבים בתוך המערכת ומחוצה לה מת חו ביקורת על איכות החומרים האלה.
לדברי המדען הראשי שבמשרד, פרופ' סידני שטראוס, מטרתו העיקרית של המחקר הייתה לקבל מידע הנוגע לעניין על כל אחת משיטות הלימוד, ולא להשוות ביניהן.
את המחקר עשתה בסופו של דבר המחלקה להוראת המדעים במכון ויצמן למדע.
היא בדקה שש משמ ונה השיטות שהוזכרו לעיל, ובנובמבר 2006 פרסמה את תוצאות המחקר21 .
במדגם השתתפו18 בתי ספר- כל אחת משש השיטות נבדקה בשלושה בתי ספר; הוא נבנה בהתאם לשיקולים מתודולוגיים שונים ולא כמדגם מקרי ומייצג.
לדברי צוות החוקרים, כפי שנמסרו על ידי המדען הראשי22, בכיתות המדגם אמנם נעשו מבחני הישגים, אולם נוכח בעיות מתודולוגיות לא ניתן להסיק מהם על ההישגים של התלמידים: המדגם היה קטן; בדיעבד התברר כי במדגם היו חריגים שונים, שבשל היקפו הקטן השפיעו השפעה ניכרת על התוצאות; המורים של הכיתות שנבדקו במחקר אמרו לעורכי המחקר כי בשיטת הלימוד בכיתות אלה לא נהוג לעשות מבחנים, ולכן סביר להניח שתוצאות המבחנים אינן משקפות את רמת הידיעות של התלמידים.
אף על פי כן פילוח התוצאות של המחקר העלה כי יש הבדלים מובהקים בין השיטות, והציונים הממוצעים של התלמידים בכיתות א' שלמדו לפי ספרי הלימוד "שבילים" ו"משתלם בטבעיים" היו גבוהים באופן מובהק מציוני התלמידים בכיתות שלמדו על פי ספרי הלימוד האחרים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה אמר יו"ר ועדת המקצוע כי הנהלת המשרד לא מסרה לו את תוצאות המחקר הזה, וכי "מן הראוי היה שהערכה מסוג זה תיעשה ע"י ועדה ממונה שבה יהיה ייצוג לגישות השונות".
לדבריו הוא "מופתע מתוצאות אלו, כיוון שבעיון בספרי הלימוד שבהם משתמשים בשתי השיטות שצוינו ("שבילים" ו"משתלם בטבעיים") מצאתי פגמים רבים, יחסית".
19 ראודוח שנתי 54 ב של מבקר המדינה ( 2003 '), עמ576.
20 על פי סיכום פגישה של נציגי מבקר המדינה עם יו"ר ועדת המקצוע, פרופסור דן עמיר מאוניברסיטת תל-אביב, שהתקיימה ביולי 2007.
21 'הערכת שש תוכניות להוראת מתמטיקה בכיתות א-ב' בבית הספר היסודי , המחלקה להוראת המדעים, מכון ויצמן למדע, נובמבר 2006 .
22 'מבחני הישגים בכיתות א -ב' בשש תכניות להוראת המתמטיקה , הוגש לחבר הכנסת הרב מלכיאור על ידי פרופסור סידני שטראוס, המדען הראשי במשרד החינוך, ב- 11.
מן האמור לעיל עולה כי למשרד אין נתונים על יעילותם של חומרי הלמידה, וגם כאשר ניסה לבדוק את יעילותם באמצעות מחקר, הוא הטיל זאת על המדען הראשי שבמשרד ולא שיתף בבדיקה אנשי מקצוע הנוגעים לעניין כמו יו"ר ועדת המקצוע.
זאת ועוד, בתשובתו למשרד מבקר המדינה אמר המדען הראשי שהמחקר אינו מאפשר "לבחון את מידת האפקטיביות של השיטות השונות בהשגת הישגים לימודיים", ולכן אי-אפשר להסיק ממנו מסקנות גורפות על השיטות האלה.
לדעת משרד מבקר המדינה חמור הדבר שמשרד החינוך אינו בודק בדיקה יסודית את שיטות הלימוד השונות כדי לבחור כראוי את חומרי הלמידה, המשפיעים כל כך על הידע שהתלמידים בבתי הספר היסודיים רוכשים במקצוע המתמטיקה.
מתמטיקה בחטיבת הביניים 1.
: תכנית הלימודים תכנית הלימודים במתמטיקה לחט"ב נכתבה בשנת התש"ן ( 1989 -1990 ).
בחט"ב התלמידים לומדים גיאומטריה ואלגברה.
באוגוסט 2000 , עשר שנים אחרי שהוחל בהפעלת התכנית, מינה מנהל אגף ת"ל דאז ועדה כדי להכין תכנית לימודים חדשה לחט"ב.
לפי לוח הזמנים שנקבע לה הייתה הוועדה אמורה לסיים את עבודתה באוגוסט 2004.
)(א ועדת התכנית החלה לעסוק בתחום הגאומטריה ושאפה להכין תכנית חדשנית בתחום זה.
לפי התכנית שנכתבה בשנת התש"ן תלמידי חט"ב מתחילים ללמוד גאומטריה דדוקטיבית כבר בכיתה ח'.
הוועדה רצתה שהתלמידים יתחילו ללמוד גאומטריה תיאורית וחישובית בכיתה ז', לאחר שילמדו גאומטריה בסיסית בבית הספר היסודי ולפני שילמדו גאומטריה דדוקטיבית בכיתות הגבוהות.
התכנית נכתבה על פי שיטה זו, ובטרם תיושם בכל המערכת התכוונה הוועדה לנסות אותה באמצעות תוספת של 30 שעות לימוד לכית ות הניסוי.
כתיבת התכנית הסתיימה ב - 2004 , ( והניסוי היה אמור לצאת אל הפועל בשנה"ל התשס"ה 2004 -2005 ), אולם הוא לא התקיים מאחר שלא אושר לו תקציב.
ועדת מקצוע חדשה שהתמנתה בפברואר 2004 לא אישרה את התכנית החדשה בגאומטריה מאחר שסברה שהיא חדשנית מדי.
זאת ועוד, בישי בה של ועדת התכנית שהתקיימה במאי 2005 נאמר כי המורים עצמם חוששים ממנה.
לפיכך במאי 2005 , כחמש שנים אחרי שוועדת התכנית החלה בעבודתה, הורה לה יו"ר המזה"פ דאז "להתאים את עצמנו למה שנעשה בעולם", ולא אישר את התכנית החדשה.
הוועדה החלה לדון בתכנית שוב, וחבריה היו חלוקים בדעתם באשר לאופן הוראתה.
על כן הורתה ועדת המקצוע לוועדת התכנית להכין תכנית לכיתה ז', שעל פיה ילמדו התלמידים גאומטריה תיאורית בלבד.
(ב) הוועדה פיתחה את התכנית בגאומטריה ובד בבד הוסיפה להכין תכנית לימודים באלגברה.
בתחילת 2005 פרשו חלק מחבריה, ונוספו ל ה אחרים.
באמצע 2007 הסתיימה כתיבת התכנית לכיתה ז' (באלגברה ובגאומטריה), וביולי, לפני שהתכנית תיעשה רשמית, היא פורסמה באתר האינטרנט של המשרד כדי שחברי הוועדה יוכלו לקבל הערות בעניינה.
עד מועד סיום הביקורת, בספטמבר 2007 , טרם הסתיימה כתיבת התכניות לכיתות ח' ו-ט'.
(ג) ועדת התכנית אמרה שהרמה הלימודית של תלמידי חט"ב היא הטרוגנית.
הדברים אמורים בייחוד בתלמידי כיתה ז', שכן מאחר שהם מגיעים מבתי ספר שונים, רמת הידע שלהם אינה אחידה.
נוסף על כך, בית הספר היסודי אינו מקנה להם ידע חשבוני מספיק.
המפמ"רית כתבה בתשובתה למ שרד מבקר המדינה, כי עקב העיכובים בהשלמת תכנית הלימודים קבעה יו"ר המזה"פ לוח זמנים מחייב, שעל פיו תסתיים ההכנה של תכנית הלימודים עד אפריל 2008.
אף שהנהלת המשרד הייתה מודעת לבעיות אלה, טרם הושלמה הכנת תכנית הלימודים לחטיבת הביניים - שהכנתה החלה ב- 2000 והיא הייתה אמורה להסתיים באוגוסט 2004 .
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2007 , לא הייתה אפוא תכנית לימודים חדשה ומעודכנת במתמטיקה לכיתות ח' ו -ט', והתלמידים למדו לפי התכנית המיושנת משנת 1990 'ועדכונים של המפמ"רית.
למעשה, גם בכיתה ז עדיין למדו לפי תכנית הלימודים הישנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד החינוך לנקוט מאמץ מרוכז - אפילו בפרק זמן קצר במיוחד - כדי לסיים את הכתיבה של תכנית הלימודים, שנועדה בין היתר לפתור את בעיית אי-האחידות בהשכלה המתמטית של בוגרי בתי הספר היסודיים.
(ד) בשנת 2003 נעשה מחקר בין-לאומי שלישי במתמטיקה ובמדעים, 2003 - TIMSS23 , והשתתפו בו 46 ,מדינות.
במחקר נמצא כי "ברוב המדינות שהשתתפו, למעט אוסטרליה בלגיה הפלמית וארצות הברית, יש תוכנית לימודים ארצית במתמטיקה.
ברוב הארצות הוכנסו תוכניות אלה למערכות החינוך במחצית השנייה של שנות התשעים ובראשית שנות האלפיים.
ב-29 מדינות התוכניות עוברות עדכון ושכתוב שוטפים.
ישראל הינה אחת המדינות היחידות שבה תוכנית הלימודים המיועדת במתמטיקה הינה משנות השמונים.
המדינות הנוספות שבהן התוכניות המיועדות במתמטיקה הינן משנות השמונים הן גאנה, ערב הסעודית, סוריה, סרביה ואירן".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה כתבה המפמ"רית למתמטיקה כי "הקביעה כי תוכנית לימודים חדשה טובה יותר מתוכנית לימודים ישנה איננה בהכרח נכונה.
התכנים שנלמדים בבית הספר אינם חדישים (במקרה הטוב מגיעים למאה ה-19 ).
עיקר החידושים והשינוי הוא בשיטות ההוראה ובאמצעי ההמחשה".
ואולם יש להדגיש כי נראה שהחלטת המשרד לכתוב תכנית חדשה נבעה מן העובדה שסבר כי התכנית שנכתבה בשנת התש"ן לא הניבה תוצאות ראויות.
: חומרי הלמידה המשרד מוסמך לאשר את ספרי הלימוד במתמטיקה לחט"ב.
אולם מאחר שבשלושים השנים האחרונות הוא לא אכף את החובה הזאת, הוא החליט שלא לעשות זאת עד שתופעל תכנית הלימודים החדשה.
ספרי הלימוד נחלקים לשני סוגים: אלה שכתבו מוסדות המל"מ - אוניברסיטת חיפה, האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת בר -אילן ומכון ויצמן למדע (להלן - גופים ציבוריים) ואלה של כותבים פרטיים.
למשרד אין נתונים על השימוש בספרים בבתי הספר; להערכתו, ספרי הלימוד הנפוצים יותר הם אלה של הכותבים הפרטיים.
23 הישגיהם הלימודיים של תלמידי כיתות ח במקצועות המתמטיקה והמדעים, וההקשר החינוכי של הוראת מקצועות אלה בבתי הספר בישראל, ממצאי המחקר הבינלאומי השלישי במתמטיקה ובמדעים 2003 - TIMSS , מאת רות זוזובסקי, פרק 9.
1 , תכנית הלימודים במתמטיקה, עמ' 127-128 .
את המחקר מימן משרד החינוך, התרבות והספורט, ולשכת המדען הראשי ליוותה אותו.
ב- 2001 בדקה ועדה מטעם המל"מ את חומרי הלמידה שמשתמשים בהם בהוראת המתמטיקה בחט"ב24 .
הוועדה בדקה הן את חומרי הלמידה של הגופים הציבוריים והן את חומרי הלמידה של הכותבים הפרטיים לפי כמה אמות מידה, ובהן צוות פיתוח העובד בקביעות; הרציונל של עבודת הצוות (הגישה להוראת המתמטיקה); הטמעת החומרים; הצוות המלווה את המורים בעבודתם.
הוועדה מצאה כי בגופים הציבוריים יש צוות של יועצים אקדמיים ; ספרי הלימוד שלהם מבוססים על תאוריות חינוכיות, והרציונל מבוסס על גישה חדשנית המאפשרת הוראה בכיתה הטרוגנית; בחלק מהספרים יש מגוון רב של תרגילים.
עוד מצאה הוועדה כי למרות איכותם הגבוהה של החומרים שפיתחו הגופים הציבוריים, ואף על פי שהם מסייעים למורים להטמיע אותם, תפוצתם מתמעטת והולכת.
הוועדה מצאה כי הכותבים הפרטיים אינם נעזרים ביועצים אקדמיים כדי לכתוב את הספרים, ו"הפיתוח מבוסס על תיאוריות שיווק כלכליות"; הרציונל הוא גישה שיווקית המותאמת לצורכי המורים, כמו תרגול רב, ולכן בספרים יש תרגילים רבים המסודרים לפי נושאים ומדורגים לפי דרגת קושי, "ללא התייחסות ספציפית להיבטים פדגוגי ים או דידקטיים של הוראת המתמטיקה".