HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ושל גזי חממה בשנת חירום על פי המקדמים שנקבעו בספר הירוק וכפי שעדכנה את .
הערכים האלה בחישוב העלויות העודפות בעת שגרה.
הרשות הציגה את העלות העודפת נטו של פרויקט השימור במסמך השימור בסך כ-1.
עלות זו עלולה לגדול לסך כ-4.
3 מיליארד ש"ח, כמפורט בלוח4 שלהלן.
36 כפי שיפורט להלן, מניתוח שביצע משרד מבקר המדינה עולה שקיים ספק אם בשנת חירום תהיה אנרגייה בלתי .
מסופקת אם לא ישמרו את יחידות 4-1 .
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם לוח 4: טווח העלויות האפשריות של פרויקט השימור (במיליוני ש"ח, מהוון .
העלות העודפת של פרויקט .
העלות העודפת נטו לפי תחשיב הרשות 1,412 .
הכללתהעלויות החיצוניות בגין נזקי גזי ה חממה בעת .
שגרה ובעת חירום 598 .
עדכון העלויות החיצוניות בשנת חירום 709 .
סה"כ עלות פרויקט השימור 2,719 .
פוטנציאל הסטייה בגין עלויות גריטה נמוכות יותר 66 - 85 .
פוטנציאל הסטייה בגין ההפעלות התקופתיות 1,466 .
סה"כ העלות העודפת הפוטנציאלית נטו של פרויקט .
השימור 4,251 - 4,270 .
עלות פרויקט השימור על פי תחשיבי הרשות הייתה 1.
4 מיליארד ש"ח, אולם לאחר הפנמה .
מלאה ועדכון העלויות החיצוניות גדלה עלות זו לסך כ-2.
7 מיליארד ש"ח, והיא אף עלולה .
על הרשות להציג את הטווח המלא של העלויות .
האפשריות בפרויקט השימור על מנת לשקף לפני שר האנרגייה ו לפני הציבור את העלות .
שימור יחידות 1 - 4 כ"ביטוח משקי " לשעת חירום .
התחליפיות בין ייצור חשמל בפחם לייצור חשמל .
בסולר בתחנת אורות רבין .
על פי מסמך השימור, מטרת שימור יחידות 1 - 4 בתחנת אורות רבין היא להבטיח יכולת ייצור .
בפחם כגיבוי למקרה של הפסקה ממושכת באספקת הגז הטבעי עקב אירוע חירום.
לשימוש בפחם לייצור חשמל חלף סולר יש יתרון הן מהבחינה הכלכלית והן מבחינת הביטחון .
האנרגטי עקב גיוון סל הדלקים במשק.
מנגד, השימוש בפחם לייצור חשמל ביחידות 1 - 4 ( שבהן .
לא הותקנו סולקנים) מזהם הרבה יותר מייצור חשמל בסולר ביחידות דו-דלקיות אחרות במשק.
הנחת הבסיס במסמך השימור היא כי בעת אירוע החירום עצמו לא יהיה ניתן לייבא דלקים .
(פחם וסולר) אלא להשתמש אך ורק במלאי הקיים.
לעומת זאת, בתקופת ההתאוששות .
מהאירוע יהיה ניתן לייבא פחם וסולר .
לפי הנחה זו, הרשות בחנה את הכדאיות הכלכלית של שימור יחידות 1 - 4 ואת הייצור באמצעות .
פחם בשנת חירום, לעומת סגירת היחידות ולעומת הייצור באמצעות סולר בשנת חירום.
התחשיב נבחרה שנת 2027 (אמצע תקופת הבדיקה) כשנה המייצגת שבה יתרחש תרחיש .
הייחוס ולא תתאפשר אספקת גז למשק החשמל.
על פי הרשות, הביקוש החזוי לחשמל בשנת 2027 צפוי להיות 8937 טרה-ואט-שעה.
הרשות, תמהיל הדלקים באותה שנה יהיה מורכב מייצור חשמל באמצעות אנרגיות מתחדשות, .
אשר צפוי להיות כ-24% באותה שנה ולייצר כ-21 טרה-ואט-שעה; מייצור חשמל באמצעות פחם .
ביחידות הפחמיות הפועלות עם סולקנים ועתידות לעבור הסבה לגז (ויוכלו לייצר גם באמצעות .
פחם במקרה הצורך בשעת חירום) ולייצר כ-29 טרה-ואט-שעה.
כמו כן בחלופת השימור יופעלו .
יחידות 1 - 4 לייצור חשמל בפחם רק לאחר הפעלת היחידותשעתידות לעבור הסבה לגז, וייצרו .
כ-10 טרה-ואט- שעה; את יתר הביקוש תספק הפעלת יחידות קונוונציונליות בסולר (39 טרה- .
ואט-שעה בחלופת הסגירה לעומת 29 טרה-ואט-שעה בחלופת השימור ).
החירום מוצג בתרשים 11 שלהלן.
תרשים 11 : תמהיל הדלקים המשקי לייצור חשמל בשנת 2027 - שנת החירום .
37 על פי תחזית ייצור חשמל שביצע אגף חשבונאות וסטטיסטיקה של חח"י בהנחת גידול של 3.
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם מהתרשים עולה כי חישוב הכדאיות הכלכלית מתייחס לכ-10 טרה-ואט-שעה, אשר ייוצרו בפחם .
ביחידות 1 - 4 בחלופת השימור או בסולר ביחידותהקונוונציונליות בחלופת הסגירה.
כאמור , בימים אלו מוקמות יחידות 70 - 80 בתחנת אורות רבין.
יחידות אלו הן יחידות דו-דלקיות , .
קרי ניתן לייצר בהן חשמל באמצעות גז טבעי כדלק ראשי ובאמצעות סולר כדלק גיבוי בעת .
כיוון שיחידות 70 - 80 הן היחידות החדשות ביותר במשק החשמל, הן יהיו היחידות .
היעילות ביותר בייצור חשמל במשק - הנצילות38 שלהן יכולה להגיע עדכ-60% , לעומת נצילות .
כיוון שיחידות 70 - 80 נועדו להחליף את ההספק של יחידות1 - 4 , הוצאת האנרגייה מתחנת .
אורות רבין של יחידות 70 - 80 תתבצע באמצעות קווי ההולכה ומסדרי החשמל הקיימים של .
יחידות 1 - 4 ,ולכן לא ניתן להפעיל בהספק מלא (הן בעת שגרה והן בעת חירום) גם את יחי דות .
70 - 80 וגם את יחידות1 - 4 .
משמעות הדבר היא שייצור חשמל ביחידות1 - 4 הוא תחליפי .
ליחידות 70 - 80 ,שהן כאמור יהיו היחידות היעילות ביותר במשק לייצור חשמל.
על פי חוות דעת שהועברה לרשות מאגף תפ"ט39 בחח"י ביוני2020 ,בעת חירום תשתית הוצאת .
האנרגייה תאפשר להוציא הספק נוסף (כ-384 מגוואט), כך שניתן יהיה להוציא אנרגייה בו-זמנית .
מיחידות 70 - 80 ומיחידות1 - 4 בהספק חלקי, תוך פגיעה סבירה באמינות האספקה.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כיבעת חירום ניתן יהיה להפעיל במקביל את .
יחידות 70 - 80 ועוד שתי יחידות פחמיות מיחידות1 - 4 .
עודהשיבה החברה כי אם יופעלו כל .
יחידות 1 - 4 לא ניתן יהיה להפעיל את יחידות70 - 80 .
משרד מבקר המדינה מציין כי הגדלת הוצאת האנרגייה מתחנת אורות רבין על בסיס תשתית .
הוצאת האנרגייה הקיימת כרוכה הן בסיכון לפגיעה בחיי אדם ובציו ד והן בסיכון להתדרדרות .
למצבי עלטה, זאת כפי שציינה החברה במזכר לרשות החשמל ביוני 2020 .
לא ניתן להפעיל את כל ארבע היחידות הפחמיות במקביל להפעלת יחידות 70 - 80 מעלה סימן .
שאלה לגבי הצורך לשמר את כל ארבע היחידות ולא רק שתיים מהן.
בתמונה 1 שלהלן ניתן לראות את תחנת אורות רבין ואת המתקנים הקיימים והמוקמים בה .
38 נצילות היא היחס בין האנרגייה המתקבלת ביציאה ממערכת לבין האנרגייה הנכנסת אליה, והיא מבטאת את יעילות .
המערכת או את יעילות תהליך הפקת האנרגייה.
39 אגף תכנון, פיתוח וטכנולוגיה (תפ"ט) אחראי לתכנון ופיתוח של מערכת החשמל, בין היתר, באמצעות בחינה וקביעה .
של טכנולוגיות; תוכניות פיתוח במקטעי הייצור, ההולכה וההשנאה; קידום תשתיות וניהול התכנון הפיזי והסביבתי; .
ניטור ביצועים ומצב של המערכת (הנדסי וסביבתי); ביצוע מחקרים יישומיים לשיפור ביצועי המערכת; ניהול מידע .
החל בדצמבר 2020 האגף פועל תחת חברת ניהול המערכתואינו משתייך לחח"י עוד.
תמונה 1: הסידור הכללי של תחנת אורות רבין .
בדוח מבקר המדינה משנת 2018 צוין כי בספטמבר2017 התגלתה תקלה באסדת תמר, שחייבה .
השבתה מוחלטת של האסדה והפסקת אספקת הגז למשק למשך כשבוע, ובעקבותיה רוב ייצור .
החשמל נעשה באמצעות סולר ופחם.
עוד צוין בדוח כי כדי להבטיח את המשך אספקת החשמל .
התקינה היה צורך במאמץ מיוחד לספק ליצרני החשמל הפרטיים את כמויות הסולר הדרושות .
באמצעות מכליות כביש שהוקצו למטרה זו ע"י מערכת הביטחון; אולם לדעת ועדת ההיגוי הבין- .
משרדית להיערכות לרעידות אדמה, אם אכן יתרחש אירוע ביטחוני בו-זמנית עם רעידת אדמה, .
הצבא יתקשה לספק את הסיוע הנדרש למשק האזרחי, ואין ודאות שגם בעתיד תוכל מערכת .
הביטחון לספק משאבים אלה, שכן ייתכן שיידרשו לה עצמה40 .
חוסר היכולת לשנע סולר במשק לצורך ייצור חשמל בעת חירום מדגיש את התחליפיות .
בין יחידות 1 - 4 לבין יחידות70 - 80 ,כיוון שכל עוד לא ניתן להעביר סולר לאתרים אחרים, .
הרי שבתחנת אורות רבין - שבה קיימים הן מלאי סולר ראשוני והן תשתית הזרמת סולר - .
ניתן להשתמש בסולר ביחידות 70 - 80 או בפחם ביחידות 1 - 4 .
40 ( מבקר המדינה, דוח מיוחד2018 ), "מוכנות המדינה לרעידות אדמה- תשתית לאומית ומבנים", עמ' 40.
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם אספקת חשמל מהפעלת יחידות 80-70 ויחידות 4-1 בתחנת אורות רבין בו-זמנית איננה .
אפשרית ולפיכך קיימת תחליפיות בין יחידות 80-70 המופעלות באמצעות סולר ליחידות .
המופעלות באמצעות פחםהקושי לשנע סולר במשק לצורך ייצור חשמל בעת חירום .
מדגיש את ה תחליפיות הזו כיוון שכל עוד לא ניתן להעביר סולר לאתרים אחרים, הרי .
שבתחנת אורות רבין - שבה קיימים הן מלאי סולר ראשוני והן תשתית הזרמת סולר - מלאי .
זה ישמש בסבירות גבוהה לייצור חשמל באמצעות יחידות 70 - 80 .
לפיכך, שימור יחידות .
1 - 4 לחירום לא יהווה תוספת ייצור חשמל ברמה משקית מאחר ויחידות70 - 80 הן יחידות .
חדשות ויעילות יותר מיחידות 1 - 4 , ואז קיימת עדיפות בהפעלתן על פני היחידות1 - 4 .
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כייש להביא בחשבון תוספת עלות לחלופת .
השימוש ביחידות 70 - 80 בעת חירוםבגין שחיקת יחידות המחז "ם, נוכח משטר עבודה קשה .
וייצור בסולר לתקופה ממושכת.
מומלץ כי חח"י תכמת את העלויות הנוספות בגין שחיקת יחידות המחז"ם, אם יש סבירות .
לכך, זאת לצד כימות עלויות צפויות מתקלות בהפעלה ממושכת של יחידות 1 - 4 בתחנת .
אורות רבין לאחר החזרה משימור , ובהתאם, מומלץ כי הרשות תבחן שקלול עלויות אלו .
ממסמך השימור עולה כי על פי הער כות החברה נדרשים כשבועיים להוצאת יחידה משימור .
והכנתה להפעלה, שלושה ימי הפעלה 41 הכוללים הזרמת חשמל לרשת וכן שבוע נוסף להחזרת .
היחידה שהופעלה למצב שימור.
עוד עולה ממסמך השימור כי על פי הערכות החברה, בשל .
אילוצים טכניים וחוסר בכוח אדם, לא ניתן לבצע בו-זמנית הפעלה של יותר מיחידת ייצור אחת .
מבין ארבע היחידות 1 - 4 , כך שבפועלההחזרה של כל אר בע היחידות לפעילות תתפרס על .
פני תקופה ארוכה יותר משבועיים.
עוד עולה ממסמך השימור כי על פי החברה, בהינתן אירוע .
חירום, היחידות יהיו זמינות להפעלה בהתראה של שבועיים לשתי יחידות ובהתראה של ארבעה .
שבועות לארבע היחידות.
האפשרות של שימור יחידות פחמיות לצורך שימוש בהן בשנת חירום נידונה גם בנושא הפסקת .
השימוש בפחם בנוגע ליחידות הפחמיות שבהן קיימים סולקנים (יחידות 5 - 6 בתחנת אורות רבין .
ויחידות 1 - 4 בתחנת רוטנברג).
החלטת שר האנרגייה על הסבת יחידות אלה לייצור חשמל .
באמצעות גז טבעי במקום פחם לוותה בתחשיב כלכלי שביצעה הר שות, ובו היא כללה הנחה .
ולפיה בחלופת השימור ניתן יהיה לעבור לשימוש מלא בפחם בתוך חודש, אך קיים סיכון .
טכנולוגי כי המעבר יימשך עד חצי שנה.
יצוין כי החלטה זו התקבלה בשנת 2019 , לאחר .
שהחברה צברה ניסיון בהחזרת יחידות מהשבתה לצורך התקנת סולקנים ביחידות הפחמיות.
עוד יצוין כי בדצמבר 2021 מסרה חח"י למשרד מבקר המדינה כי מתווההשימור הנוכחי מאפשר .
חזרה מהירה משימור בפרק זמן של ימים ספורים (כארבעה ימים עד שבוע) ליחידה בודדת .
41 זאת בשונה מהמתווה של החברה שנבחן ב טיוטת השימור, אשר כלל הפעלה מלאה במשך שבעה ימים בכל הפעלה .
יש לציין כי התועלת מהפעלת יחידות 1 - 4 דורשת מוכנות מלאה של היחידות לפעילות כבר .
בתחילת אירוע החירום , דבר אשר אינו עולה בקנה אחד עם מתווה החזרה משימור .
הדבר היא שנדרשת התראה מראש לפני אירוע חירום כדי שניתן יהיה להשתמש ביחידות .
המשומרות כבר בתחילת האירוע.
תנאי הכרחי זה משקף אי-ודאות של פרויקט השימור , ואם .
משך ההתראה יתקצר, תידרש הפעלה של יחידות 70 - 80 אשר ייצרו באמצעות סולר, גם אם .
תהליך החזרה משימור יהיה בהתאם לתכנון.
לנוכח העובדה כי החזרת יחידות 1 - 4 אינה מתבצעת בו-זמנית, והשלמתה חופפת את .
מרבית תקופת אירוע החירום המוגדרת בתרחיש הייחוס, ולנוכח השונות בין הערכות .
החברה לגבי זמן החזרה משימור , קיימת אי- ודאות לגבי היכולת להשתמש ביחידות 1 - 4 .
במהלך אירוע חירום אם אירוע החירום יתממש בשנה מאוחרת יותר, תלך ותגדל אי- .
הוודאות לגבי יכולת ההחזרה משימור שכן היעדר הפעלה רציפה של היחידות באופן שוטף .
תפחית את כשירות היחידות ותדרוש תחזוקה משמעותית יותר.
חברת ניהול המערכת השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי במצב חירום יש מגבלת .
סולר ולכן ליחידות 1 - 4 יתרון משמעותי כיוון שמאגר הפחם מספיק לתקופת הפעלהשל 5 - 7 .
שבועות ומקור הפחםהוא ממדינות ידידותיות.
עוד השיבה חברת ניהול המערכת כי שימור יחידות .
1 - 4 לצורכי חירום חשוב עוד יותר בתקופה הקרובה כשיחידות היצרנים הפרטיים עדיין לא .
מחוברות לצנרת הסולר .
בדצמבר 2021 מסרה חח"י למשרד מבקר המדינה כי אין אפשרות להחזיר מהשימור את ארבע .
היחידות בו-זמנית אלא באופן הדרגתי ובמתווה של "טור".
עוד מסרה החברה כי לשימור יחידות .
1 - 4 יידרשו 134 עובדים, ובעת הפעלת יחידות 1 - 4 בעת חירום לתקופה ארוכה יידרש סיוע .
של עובדים נוספים (יותר מ-134 ) לצורכי תפעול, תחזוקה ושיפוצים כנדרש ביחידות עובדות, וכי .
תוספת העובדים תסופק, בין היתר, באמצעות הסטת משאבים מ יחידות 70 - 80 ומיחידות5 - 6 .
שבתחנת אורות רבין ליחידות 1 - 4 .
ממסמך השימור עולה כי אחד הסיכונים שהחברה רואה בפרויקט השימור הוא שהפעלת תחנות .
כוח היא פעילות מורכבת המצריכה מיומנות גבוהה של מפעיליה, וקיים קושי לשמר מיומנות .
עבודה ללא עבודה שוטפת ובמשך תקופה ארוכה במיוחד ( 12 .
ההתבססות על כוח אדם משותף לתפעול יחידות 70 - 80 ויחידות1 - 4 , והצורךבהסטת .
עובדים מיחידות 70 - 80 ליחידות1 - 4 לצורך החזרתן משימור, עלולים לפגוע בפעילות .
הסדירה של יחידות 70 - 80 בעת חירום ובאספקת החשמל מיחידות אלה עד להחזרת .
לפעילות תקינה ורציפההסטת העובדים מיחידה 70 - 80 להחזרת יחידות1 .
ומשמעויותיה עשויות לגלם עלויות שיגדילו את אומדן העלות של פרויקט השימור .
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי על סמך ניסיונה יחידות 1 - 4 יופעלו בצורה .
יעילה וסדירה אף אם לא יופעלו כלל היחידות בו-זמנית.
עוד השיבה החברה כי היא סבורה .
שהפעלת יחידות 1 - 4 לא תושפע ממחסור בכוח אדם, וכי החברה ערכה מודל המאפשר .
להפעיל את יחידות 70 - 80 ואת יחידות 1 - 4 בו זמנית.
החברה השיבה כי התכנון מבוסס על .
מעבר עובדים בין היחידות תוך הסתייעות בעובדים ממחלקות האחזקה שיעברו הכשרה .
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם מתאימה להפעלת היחידות , ואם תידרש השלמת כוח אדם במחלקות האחזקה זו תיעשה במידת .
משרד מבקר המדינה מציין כי תכנון החברה המסתמך על עובדים ממחלקות אחרות שיעברו .
הכשרה ועל מעבר עובדים בין היחידות, במיוחד בשעת חירום, מהווה נדבך נוסף של אי-וודאות .
החברה ציינה במסמך השימור את הנושא הזה כאחד הסיכונים של פרויקט .
השימור: "הפעלת תחנות כוח היא פעילות מורכבת המצריכה מיומנות גבוהה של מפעיליה וקיים .
קושי לשמר מיומנויות עבודה ללא עבודה שוטפת ולאורך תקופה ארוכה במיוחד (כאמור, 12 .
מומלץ כי חח"י והרשות יבחנו את מספר העובדים הדרוש להחזרת יחידות 1 - 4 משימור .
בלי לפגוע בכשירות של יחידות 70 - 80 , ויפעלו לכמת את עלותם ולשקף זאת בעלויות .
כמו כן מומלץ לבחון את מתווה ההחזרה של יחידות 1 - 4 בדגש על השימוש .
בכוח אדם משותף מיחידות 70 - 80 ומיחידות5 - 6 , זאת תוך מתן תשומת לב לאי-הוודאות .
בנוגע לעיתוי ההחזרה משימור ולמשכה במהלך אירוע חירום.
רשות החשמל השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי היא מקבלת את ההערה ותפעל .
לבחון נקודה זאת כחלק מהבקרה על ביצועי השימור, כפי שמפורט בעקרונות המדיניות .
חוסר ודאות בעניין החזרה משימור .
בשנת 2016 , במסגרת עדכון תוכנית הפיתוח של חח"י, היא גיבשה מסמך במענה לפניית שר .
התשתיות הלאומיות (כיום משרד האנרגייה) להגשת תוכנית פיתוח מעודכנת בנוגע לביטול .
פרויקט D42 ולהתקנת מתקנים להפחתת פליטות ביחידות1 - 4 בתחנת אורות רבין, תוך בחינתה .
בהשוואה לחלופות אחרות להפחתת השימוש בפחם (להלן - המסמך).
במסמך מפורטת, בין היתר, עבודתה של חח"י לבדיקת חלופת שימור ארוך טווח של יחידות 1 - .
4 בתחנת אורות רבין, זאת למטרת שימור יכולת ייצור חשמל בפחם, משיקולים אסטרטגיים של .
הקטנת התלות בגז טבעי 43 וגיוון מקורות האנרגייה.
יש לציין כי מתווה השימור אשר הוצג במסמך .
משנת 2016 שונה ממתווה השימור הנוכחי שהוצג במסמך השימור משנת2020 ,והוא מתייחס .
לשימור עמוק יותר לתקופה של 30 שנה, עם 10 התנעות בלבד בכל התקופה.
במסמך כתבה חח"י כי "היכולת להחזיר יחידת ייצור לעבודה תקינה ואמינה לאחר השימור .
לפיכך, למרות העלויות הגבוהות הכרוכות בה, חלופת השימור אינה מבטיחה .
(ההדגשה במקור) יכולת ייצור בפחם בזמן סביר במקרה שבנקודת זמן כלשהי בעתיד ייווצר .
באופן בלתי צפוי מחסור חמור בהספקת הגז הטבעי".
42 פרויקטD כלל הקמת תחנת כוח דו-דלקית (גז בגיבוי פחם) נוספת באשקלון, והיה כלול בתוכנית הפיתוח של חח"י .
עד שבוטל על ידי שר האנרגייה בשנת 2017 .
43 יצוין כי בשנה שנכתב מסמך זה פעלרק מאגר גז אחד במשק - אסדת תמר.
כיום פועלים שני מאגרים (תמר ולוויתן)), .
עתיד לפעול מאגר נוסף (מאגר כריש) כך שיתירות הגז הטבעי למשק בישראל תכלול שלושה מאגרי גז .
על פי המסמך, כדי לאפשר השמשה מחדש של תחנת הכוח בעת מתן הוראה נדרשת קבוצה .
מספקת של עובדים מקצועיים מיומנים (פועלים ומהנדסים), ולצורך טיפול תחזוקתי במשך .
השימור וחזרה מהירה לייצור בעת הצורך נדרש כוח אדם מלא של התחנה44 .
המסמך היא שלצורך החזרת יחידה בודדת משימור יידרשו כ-120 עובדי תפעול ותחזוקה מנוסים.
על פי מסמך השימור משנת 2020 , מתווה השימור שהציגה חח"י הוא ייחודי מסוגו בעולם והוא .
כרוך בסיכונים רבים לרבות סיכוי לאי-הצלחתו בזמן אמת.
הניסיון הבין-לאומי של שימור מתקני .
ייצור חשמל מבוסס בעיקר על "שימור עמוק" - כל המתקנים מודממים לגמרי, ולא נדרשות .
התנעות תקופתיות במהלך תקופת השימור.
על פי סקר שערך אגף תפ"ט בחח"י45 , במהלך 30 .
השנים האחרונות הוכנסו54 יחידות ייצור לשימור עמוקבעולם .
מהן 32 יחידות חזרו לייצור חשמל .
לאחר זמן ממושך של כ-10 - 15 שנים, והחזרה משימור לייצור נמשכה 1.
עמוק אינו נותן מענה לתרחיש הייחוס, חח"י הציעה סוג אחר של שימור, שבו יופעלו היחידות .
למשך כשלושה ימים פעמיים בשנה, עם אפשרות לירידה להפעלה של פעם בשנה החל בשנת .
הפערים בין המסמך משנת 2016 לבין מסמך השימור משנת 2020 והשינוי במתווה השימור .
שהציגה החברה מעלים ספקות בדבר יכולת החזרה משימור של יחידות 1 - 4 .
מתווה השימור החדש שהציגה חח"י ב-2020 לא התבסס על התקדמות טכנולוגית שחלה .
בחלוף הזמן, והוא דומה למעשה למודל השבתת היחידות לצור ך תחזוקה במשך כמה .
חודשים והחזרת ן לפעולה, כפי שהחברה עושה מפעם ל פעם.
יחידות 1 - 4 הן יחידות ייצור ישנות, אשר הוקמו בתחילת שנות השמונים והן לקראת סוף חייהן .
(סוף אורך החיים ההנדסיים של היחידות הוא בשנת 2033 .
)לכן הפעלתן השוטפת של יחידות .
אלו מלווה בתקלות רבות גם כיום, והיא מצריכה התנעות נוספות ותחזוקה רבה.
כך למשל, בשנת 2019 הופסק הייצורביחידות אלו 14 פעמים, מהן 7 פעמים בגין הפסקה יזומה .
לצורך תיקונים ושיפוצים ו-7 פעמים בגין תקלות.
באחת מההפסקות היזומות ביחידה4 הופסקה .
פעילות היחידה למשך כעשרה ימים לצורך תיקון תקלה בטורבינה.
לאחר ההפסקה בוצעו 7 .
ניסיונות התנעה במשך כשבועייםבטרם הוחזרה היחידה לפעילות.
יש לציין כי ממסמך השימור משנת 2020 עולה כי "עלפי החברה פרויקט השימור הוא מורכב .
ונושא בתוכו סיכונים משמעותיים".
ואלה הסיכונים העיקריים בפרויקט השימור שהחברה רואה .
לנגד עיניה, על פי מסמך השימור: (א) תחזוקה שונה לציוד מושבת מטיפול בתקלות ובשחיקת .
המערכות; (ב) תנאי סביבה קשים בתחנת אורות רבין (שמש, לחות וסביבה ימית); (ג) קושי .
בשימור מיומנויות עבודה ללא עבודה שוטפת במשך תקופה ארוכה.
הרשות ציינה במסמך השימור כי "לאור מורכבות בפירוט [ הפרויקט, כפי שתוארה לעיל .
, ]הסיכונים על פי החברהאפילו והיה קיים ניסיון בין לאומי מוצלח לשימור התחנות, לא הייתה .
העובדה שלא קיימים בעולם פרויקטים דומים ואין לחברה תקדימים .
44 במסמך צוין כי במקרה הספציפי של יחידות-1 - 4 שבתחנת אורות רבין ניתן לבחון שילוב כוח אדם מתאים מיחידות .
5 - 6 שבתחנת אורות רבין לצורך התפעול והתחזוקה של היחידות כדי לחסוך בהוצאות השימור תוך שמירה על רמה .
מקצועית נדרשת של הצוות.
טרם העברת האגף לחברת ניהול המערכת .
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם להסתמך עליהם מעלה משמעותית את רמת אי הוודאות לגבי היכולת להוציא את היחידות .
משימור בתקופה קצרה של בין שבועיים לארבעה שבועות, ולגבי יכולת הפעלת היחידות בעומס .
מלא במשך כל תקופת המחסור בגז לאחר תקופה ממושכת בה הן לא עבדו יותר משבועיים .
חח"י השיבה כי הספקות המועלים במסמך משנת 2016 מתייחסים מן הסתם לשנים שקדמו .
בפועל, בשנים שלאחר מכן - צברה חח"י ניסיון משמעותי בהפעלת היחידות .
הפחמיות לאחר תקופות השבתה ממושכות.
ניסיון זה מקטין משמעותית את רכיב אי-הוודאות .
בהחזרת יחידות 1 - 4 לעבודה ואת הסיכון כי החזרה זו לא תצלח.
אף שמטרת פרויקט השימור היא להבטיח יכולת ייצור בפחם כגיבוי לגז טבעי בעיתות .
חירום, עולה ממסמכי השימור של החברה ושל הרשות כי לא קיימים פרויקטים של שימור .
במתווה הנוכחי, וכי לחברה אין ניסיון בשימור תחנות ייצור פחמיות לשם הפעלתן המהירה .
עוד עולה כי פרויקט השימור מורכב וטומן בחובו סיכונים, בין היתר בשל .
היותן של יחידות 1 - 4 יחידות ישנות, הדורשות תחזוקה רבה.
אלה עלולים לפגוע ביכולת .
להסתמך על ייצור חשמל ברציפות ובאמינות ביחידות אלה בעת חירום.
הביקוש לחשמל בשנת חירום .
אחת מהנחות הבסיס במסמך השימור היא כי הביקוש השנתי החזוי בשנת 2027 )(שנת החירום .
הנחה זו מבוססת על תחזית ייצור החשמל לטווח ארוך והיא מושפעת, .
בין היתר , מגידול בתוצר המקומי הגולמי.
תחזית זו כוללת שלושה תרחישים של גידול בביקוש .
לחשמל, והתרחיש שבו הרשות משתמשת הוא תרחיש הביניים, שבו הגידול השנתי בתוצר .
המקומי הגולמי הריאלי הוא בשיעור של 3.
על פי תרחיש זה הגידול השנתי בביקוש לחשמל .
בספטמבר 2020 שלחה חח"י לרשות התייחסות לטיוטת השימור.
בהתייחסותה כתבה חח"י כי .
על פי סימולציה שערך אגף תפ"ט לשנת 2027 כשנת חירום, ללא שימור יחידות1 - 4 יהיה .
מחסור בייצור החשמל המסופק למשק (להלן - אנרגייה בלתי מסופקת) באותה שנה בסך 0.
2% מסך ייצור החשמל החזוי לאותה שנה), אשר תיצור עלות משקיתבסך .
בפירוט הנחות העבודה לסימולציה שערך אגף תפ"ט צויןכי "תחזית הביקוש .
לשנת 2027 תהיה זהה לביקוש באותה שנה ללא מחסור בגז ".
אירוע חירום עלול לגרום להפסקה באספקת הגז למשק החשמל ולהשפיע על הביקוש לחשמל .
אירוע ביטחוני או רעידת אדמה עשויים להסב פגיעה ניכרת לתשתיות .
ולפעילות העסקית במשק ולגרור עלייה במחירי החשמל עקב שימוש בדלקים חלופיים יקרים .
תרשים 12 שלהלן מתאר את ההשפעות האפשריות של אירוע חירום על הביקוש לחשמל.
46 רשות החשמל, הגדלת יעדי ייצור החשמל באנרגיות מתחדשות לשנת2030 (אוגוסט2020.
תרשים 12: ההשפעות האפשריות של אירוע חירום על הביקוש לחשמל .
בדצמבר 2021 מסרה חברת ניהול המערכת למשרד מבקר המדינה כי בהתאם לניסיון העבר .
סביר להניח כי אירוע חירום בהתאם לתרחיש הייחוס, יגרום לירידה בביקוש לחשמל בשנת .
משרד מבקר המדינה בחן את הסיכון לאי-אספקת חשמל באירוע חירום לנוכח גריטת יחידות 1 .
- 4 ,, זאת בהתבסס על בחינת הביקושים לחשמלעל מחקרים האומדים את גמישות הביקוש .
לחשמל ועל ניתוח אירועי חירום קודמים במשק.
אחד הגורמים המשפיעים על הביקוש לחשמל, והניתן לכימות, הוא המחיר לחשמל.
במחיר החשמל צפויה לגרום לירידה בביקוש לחשמל.
מחקרים כלכליים אמפיריים 47 אמדו את .
גמישות הביקוש למחיר החשמל בכ-0.
כלומר, עלייה של 1% במחיר החשמל .
צפויה להקטין את הביקוש לחשמל ב- 0.
בשנת2017 אמד בנק ישראל את גמישות הביקוש .
למחיר החשמל של משקי הבית בישראל בכ-0.
בשל אי-אספקת גז טבעי למשק החשמל בשנת חירום, תמהיל הדלקים יורכב בעיקר מסולר .
תמהיל זה צפוי לייקר את מחיר ייצור החשמל כיוון שעלות הייצור בגז טבעי נמוכה יותר .
מעלות הייצור בפחם ובסולר .
משמעות הדבר היא כי עליית מחיר החשמל כתוצאה מהתממשות .
תרחיש החירום, כפי שיפורט להלן, תגרום לירידה בביקוש לחשמל בהיקפים נרחבים יותר .
מהאנרגייה הבלתי מסופקת כפי שחישבה חח"י.
47 A meta -analysis on the price elasticity of energy demand, Energy Policy, 2017 .
48 חטיבת המחקר של בנק ישראל, תחזית ארוכת טווחלביקוש לחשמל במשק הישראלי ( 2017.
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם על פי הנחות הרשות במסמך השימור , בחלופת השימור בשנת חירום הייצור הנדרש בכל שעה .
יסופק בסדר הזה: (א) אנרגיות מתחדשות ; (ב) ייצור בפחם ביחידות המוסבות; (ג) ייצור בפחם .
ביחידות 1 - 4( ;ד) ייצור בסולר ביחידות קונוונציונליות.
משרד מבקר המדינה ביצע תחשיב לבחינת השינוי במחיר החשמל הצפוי לשנת חירום .
(שנת 2027 ) ואת השינוי בביקוש לחשמל בעקבות השינוי במחיר לפי גמישות ביקוש של .
מהתחשיב עולה כי תמהיל הייצור החזוי לשנת החירום צפוי לייקר את מחיר החשמל 49 .
בכ-55%50 , התייקרות אשר צפויה להביא לירידה בביקוש לחשמל בשיעור של עד כ-11% .
ירידה זו בביקוש לחשמל תביא לייצור משקי של כ -79 טרה-ואט -שעה, במקום 89 טרה- .
ואט-שעה כפי שהונח במסמך השימור , צמצום ניכר לעומת המחסור החזוי בחשמל על פי .
הסימולציה שערכה חח"י שעמד על כ - 0.
כמו כן משרד מבקר המדינה ניתח את השינויים בביקוש לחשמל על ציר הזמן.
תרשים 13: צריכתהחשמל המשקית, 2005 – 2020 .
מתרשים 13 עולה כי בשנים 2005 - 2020 נרשמו שלושה מקרים של ירידה או קיפאון בצריכת .
החשמל המשקית: (א) המשבר הפיננסי הגלובלי בשנת 2008 - 2009 שהביא לפגיעה בפעילות .
העסקית; ( ב) משבר הדלקים בשנת 2012 ( ;שהוביל להתייקרות מחיר החשמל ג) משבר .
49 עד שנת2028 צפויה הפנמה מלאה של עלויות חיצוניות בגין פליטות גזי חממה באמצעות מס בלו על פחם, דבר .
אשר יוביל אף להתייקרות גבוהה יותר מהערכה זו.
50 ( בשנת חירום2027 ), ייצור החשמל יהיה באמצעות פחם וסולר במקום גז (כ-44% מייצור החשמל בשנה זו בפחם וכ- .
32% באמצעות סולר, השאר באנרגיות מתחדשות).
הייצור בסולר יקר בכ- 206% מהייצור בגז, והייצור בפחם זול יותר .
ב-11% מהייצור בגז (בשל ההנחה כי יינתן פטור מבלו).
לפי תמהיל זה, מחיר החשמל המשוקלל בשנת חירום יתייקר .
הקורונה בשנת 2020 אשר פגע בפעילות המשקית וגרם אף לצמיחה שלילית בתוצר.
המקרים מתוארים בתרשים 14 שלהלן.
תרשים 14 : המקריםשבהם הייתה ירידה בביקוש השנתי לחשמל , .
* בעקבות משבר הקורונה לא הייתה ירידה בשיא הביקוש, אך מקרה זה אינו מייצג כיוון שההתאוששות .
מהפגיעה (מהסגר) התבטאה ב חזרה מהירה לפעילות רגילה, דבר אשר לא יתאפשר בשנת חירום .
בתרחישי הייחוס של משרד האנרגייה.
יוצא אפוא כי אומדן הנזק הצפוי למשק בשנת חירום כתוצאה מגריטה של יחידות 1 - 4 .
בסך20 מיליארד ש"חלא הביא בחשבון את הספרות המחקרית ואת ניסיון העבר בנוגע .
לשינויים בביקוש לחשמל בעיתות משבר.
התחשיב שביצע משרד מבקר המדינה מראה כי, נוכח התנהגות הביקוש לחשמל באירועי .
העבר ולפי הספרות המחקרית, בתרחיש החירום שעליו התבססה הרשות במסמך השימור .
ושעליו גיבשה חח"י את חוות דעתה ואמדה את היקף האנרגייה הבלתי מסופקת לשנת .
החירום ללא שימור יחידות 1 - 4 ,לא שוקללה הירידה בביקוש בעת חרום, שעשויה להגיע .
משרד האנרגייה השיב למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי גם אם בשנת חירום הביקוש .
לחשמל יפחת, העלות של אנרגייה בלתי מסופקת עדיין תהיה משמעותית, גם אם קשה להעריך .
בשלב זה מה יהיה היקפה.
רשות החשמל השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי לא כל אירוע משברי מוביללירידה .
בביקוש לחשמל, והיערכות חסר עשויה להוביל לנזקים אדירים למשק, וכי עליה לקדם תכנון .
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם ומדיניות במשק החשמל כך שהמשק יהיה ערוך לתרחישי חירום על בסיס צורכי המשק החזויים .
השוטפים ולא לפי הערכות מקלות.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי היא סבורה שהשיקול בדבר הירידה בביקוש .
לחשמל אינו רלוונטי בבואנו לבחון מענה הולם ומספק גם במקרה של פגיעה ארוכת טווח .
באספקת הגז, ויתרה מזאת - הירידה בביקוש לחשמל תהיה, אם בכלל, לתקופה קצרה מאוד .
ולא תימשך לאורך זמן במקרה של אירו ע ארוך טווח.
משרד מבקר המדינה מציין כי בשל התחליפיות בין יחידות 1 - 4 לבין יחידות70 - 80 בתחנת .
אורות רבין ובשל בעיית שינוע הסולר במשק באירוע חירום, הרי שהייצור ביחידות 1 - 4 בשנת .
חירום רק יחליף את הייצור ביחידות 70 - 80 ולא יהווה תוספת ייצור משקית ופתרוןלאנרגי יה .
מעבר לכך, כאמור קיים ספק לגבי היקף המחסור בחשמל, לנוכח הסבירות .
לצמצום הביקושים בעת המשבר ובפרט באירוע חירום.
מטרת חיזוי הירידה בביקושים לחשמל .
בשנת חירום הינה לשם דיוק האומדנים וככל שיש סיכונים ניתן לקבוע מקדמי ביטחון.
מוצע כי משרד האנרגייה יבחן מחדש את בסיס הנתונים וינתח את התרחישים וההנחות .
שעמדו בבסיס קבלת ההחלטה על שימור היחידות ויפעל לגיבוש חלופות בהתאם לכך.
היערכות משק החשמל לאירוע חירום היא מרכיב קריטי בחוסנה של המדינה ותנאי הכרחי .
אי-אספקת חשמל כרוכה בעלויות משקיות גבוהות ביותר , ועל .
כן חח"י ומשרד האנרגייה נדרשים לנקוט פעולות הנדרשות לצמצום סיכונים אלה.
שנבחרה ע"י שר האנרגייה קבעה את שימור יחידות 1 - 4 בתחנת אורות רביןהגם שמדובר .
בחלופת שימור שאינה מיושמת בעולם.
בחינת חלופת השימור העלתה כי שימור יחידות 1 - 4 לייצור חשמלבפחם כביטוח משקי .
לשעת חירום כרוך בעלות עודפת ניכרת שעשויה להאמיר לעלות כוללת של עד 4.
מיליארד ש"ח, זאת כאשר קיים ספק אם היחידות הללו, שהן מהיחידות הישנות ביותר .