HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מתן גילוי לדוחות הסולו של משרדי הממשלה תקן חשבונאות ממשלתי מס' 1 - "הצגת דוחות כספיים" קובע עקרונות להצגת נתונים בדוחות הכספיים כדי שתושג מטרת פרסומם.
דוחות כספיים נועדו לספק את צורכי המשתמשים שאינם נמצאים בעמדה המאפשרת להם לדרוש דיווחים המותאמים למידע הספציפי הדרוש להם.
המשתמשים בדוחות הכספיים כוללים משלמי מסים, חברי כנסת, נושים, ספקים, ואמצעי תקשורת.
בדוחות הכספיים של כל משרד ממשלתי בנפרד (להלן - דוחות סולו) מוצג בצורה מובנית מצבו הכספי של המשרד למועד הדיווח, ושל העסקאות שבוצעו על ידו בתקופה שעליה חל הדיווח.
אחד התפקידים של חשבי משרדי הממשלה הוא להכין את הדוחות הכספיים, לערוך אותם ולהציגם בהתאם לתקני החשבונאות הממשלתיים.
הכנת דוחות הסולו מסתיימת לפני עריכת הדו חות הכספיים המאוחדים של הממשלה כולה, כדי שניתן יהיה לאחדם לדוח כולל.
דוחות כספיים סולו משמשים מקור למידע מפורט וספציפי יותר בנוגע לפעילות של אותו משרד ממשלתי.
נמצא שעד תום מועד הביקורת - ספטמבר 2012 , טרם פורסמו דוחות הסולו לשנת 2011 באמצעות אתר האינטרנט של החשכ"ל23 , אף על פי שעריכתם הסתיימה עוד לפני שהסתיימה עריכת הדוחות הכספיים המאוחדים של הממשלה.
לפרסום כאמור של דוחות הסולו לציבור יש חשיבות רבה נוכח היכולת לשקף ביתר פירוט את הפעילות הכספית של כל משרד, ובמיוחד את אופן השימוש של המשרדים באמצעים הכלכליים שעומדים לרשותם - וביניהם מתן הלוואות מתקציב המדינה לגורמים שונים במשק.
יצוין כי חלק ממשרדי הממשלה מפרסמים את דוחות הסולו באתרים שלהם 396 דוח שנתי63ג .
משרד מבקר המדינה מעיר לחשכ"ל כי עליו לפרסם מדי שנה בשנה את דוחות הסולו של משרדי הממשלה שעליהם מתבססים הדוחות הכספיים של הממשלה, קרוב ככל הניתן לתקופת הדיווח.
בניית הביאורים לדוחות הכספיים לשם מתן גילוי נוסף מודול הכספים - הוא מודול במערכת מרכב"ה המשמש לניהול החשבונות והמידע החשבונאי, והוא מכיל מספר ספרים ראשיים 24.
לכל משרד ממשלתי יש ספר ראשי שבאמצעותו מנוהלים הדוחות הכספיים של המשרד , ואינדקס בן אלפי חשבונות שמרכיבים אותו.
בהלוואות ישירות הניתנות על ידי החשכ"ל ומנוהלות על ידו, הוקמו במודול הכספים מספר ספרים ראשיים שכל אחד מהם מכיל חשבונות שמוינו מראש לפי נושא הרצוי לחשכ"ל לצורך בניית הדוחות הכספיים והצגתם.
כגון ספר ראשי להלוואות לזמן ארוך שאינן צמודות, ספר ראשי להלוואות לזמן ארוך צמודות, ספר ראשי להלוואות לזמן ארוך צמודות למט"ח.
הדבר מקל על קבלת הנתונים כשהם ממוינים לאחר הרצה של מערכת מרכב"ה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה, כי בהלוואות המנוהלות באמצעות סוכן נכנסים החשבונות השונים למערכת עזר המעבדת אותם ומפיקה פקודות יומן מרכזות, והן נרשמות במע רכת מרכב"ה בכמה ספרים ראשיים.
לצורך בניית הביאורים בנוגע להלוואות לזמן ארוך שבדוחות הכספיים יש צורך למיין שוב, באמצעות תכנת עזר, את פקודות היומן המרכזות לפי הנושאים הדרושים להצגה במאזן, כגון: הפרדה בין ההלוואות לזכאי משרד השיכון, לעובדי המדינה, לעולים חדשים, לעובדי הוראה וסטודנטים ועוד 25.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהלוואות המנוהלות באמצעות סוכן - על החשבונאי הראשי 26 לשקול לבצע עבודת מטה שתמיין את החשבונות ותקטלגם מראש בספרים ראשיים נפרדים לפי הנושאים הדרושים להצגתם.
בדרך זאת ניתן יהיה לנצל באופן מיטבי את היכולות של מערכת מרכב"ה לצרכי מידע ניהולי.
הפקת המידע בצורה יעילה, מהימנה ומהירה תאפשר לשפר את השליטה בפעולות הממשלתיות: להציג את הדוחות בצורה אמינה תוך מיעוט בטעויות, לייעל את בניית הדוחות ולחסוך בשעות עבודה, להציג את הדוחות הכספיים בתוך פרק זמן קצר, ולקבל החלטות מושכלות.
אגף החשכ"ל ציין בתשובתו כי "אנו נבחן את האפשרות לביצוע המיון כמומלץ ע"י המבקר.
רישום וניהול חשבונאי של הלוואות החטיבה להתיישבות .
החטיבה להתיישבות פועלת כיחידה עצמאית במסגרת ההסתדרות הציונית העולמית.
בהתאם להחלטות ממשלת ישראל, ועל פי חוזה שנחתם בין הממשלה ובין ההסתדרות הציונית, החטיבה נמצאת באחריות ניהולית של משרד ראש .
24 לכל פעולה שיש לה רישום חשבונאי נרשמת בגינה פקודת יומן.
פקודות היומן נרשמות בחשבונות שונים כך שכל חשבון הנו יחידת רישום הצוברת נתונים בנושא מוגדר.
כל החשבונות המסודרים באינדקס כלשהו שנקבע מהווים את הספר הראשי.
25 לסעיפי הלוואות שפורטו בנפרד ראו בדוחות הכספיים ביאור 5 'ב, עמ39.
26 החשבונאי הראשי הנו בין היתר האחראי על עריכת הדיווח הכספי הממשלתי, ניהול מערך הביקורת החיצונית על הדוחות הכספיים של משרדי הממשלה.
הממשלה והיא מעניקה הלוואות להקמת תשתיות, לבנייה ודיור ולאמצעי ייצור ביישובים כפריים (חקלאים וקהילתיים) במטרה לסייע להם להתבסס מבחינה כלכלית וחברתית.
יתרת ההלוואות שניתנו על ידי ה חטיבה להתיישבות הרשומה בדוחות הכספיים היא 320 .
חוזה ההתיישבות (להלן- ההסכם) שנמצא בשימוש החטיבה להתיישבות הוא חוזה שנכרת בין ההסתדרות הציונית העולמית ובין מתיישבים ואגודות (יישובים).
החוזה נוסח על בסיס החוזה שהיה נהוג במוסדות המיישבים - הסוכנות היהודית לא"י וההסתדרות הציונית העולמית.
עדכונו וניסוחו הסופי נעשו בשנת 1988 , והוא אושר על ידי המרכז החקלאי שאיגד בתוכו את כל תנועות ההתיישבות הציוניות.
ההסכם כולל את התחייבות הצדדים ליישב את הקרקע ולעבדה, ביישובים החקלאיים.
כמו כן נכללים בו תנאי ההלוואות השונות ופירוט תנאי התשלום.
תנאי ההלוואו ת הניתנות משתנים על פי ייעודן.
בין התנאים הנכללים בהלוואות נמצאים שיעורי ריבית שונים על יתרות החוב בהתחשב בתקופות ההחזר הנותרות, תקופת גרייס27 , הפיכת חלקים מההלוואה למענקים וכד'.
כך לדוגמא- בהלוואות הניתנות לתקופה של 30 שנים כסיוע לקניה ולהקמה של אמצעי ייצור למתיישבים או לאגודות, כוללים תנאי ההחזר תקופת גרייס של עשר שנים שבה אין מחזירים את הקרן והריבית.
בתקופה זו ההלוואה צמודה למדד המחירים לצרכן והיא נושאת ריבית בשיעור של 3% .
לאחר עשר שנים מתחיל הלווה להחזיר25% מיתרת החוב המחושבת ב -20 תשלומים שנתיים; יתרת החוב הנותרת בסך 75% מסך החוב המחושב הופכת למענק צמוד למדד ונושאת ריבית של 3% , והיא נמחקת לאורך 20 השנים המקבילות לקבלת התשלום השנתי, בגין חלק ההלוואה שמוחזר.
עד 2011 היה מסד הנתונים של נתוני ההלוואות והגבייה בידי ח ברת בת של הסוכנות היהודית (להלן - חברת הבת), ששמשה כקבלן מבצע של החטיבה להתיישבות לעניין ניהול ההלוואות.
מבקר המדינה ציין בדוח 6228 כי בשל מאפייני ההלוואות וחוסר שליטה של החטיבה להתיישבות במערכות של ניהול ההלוואות והגבייה, נפגעו יעילות הגבייה והיכולת של הע רכת החובות על פי כללי החשבונאות.
הצורך בטיוב הנתונים ובשיפור תהליך הגבייה עלה בחטיבה עוד בשנת 2009 .
עוד צוין בדוח מבקר המדינה הצורך בהמצאות של תשתית המידע החיוני בידי החטיבה להתיישבות ובשליטתה.
במסמך הערכה ליתרות ההלוואות שנערך על ידי החטיבה להתיישבות ונשלח לחשכ"ל בפברואר 2012 , העריכה החטיבה את סכום ההלוואות שבפיגור (יותר משבע שנים) בסכום של 813.
6 מיליון ש"ח (להלן- הסכום שהופרש).
סכום זה הופרש במלואו על ידי החשכ"ל כהפרשה לחובות מסופקים בדוחות הכספיים.
החטיבה להתיישבות העריכה את ההלוואות השוטפות אשר טרם הגיע מועד פירעונן בסכום של 320 מיליון ש"ח.
במסמך נכתב: "הנתונים הנם הערכה בלבד וטרם עברו טיוב".
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שעד מועד סיום הביקורת - ספטמבר 2012 .
, טרם הסתיים תהליך טיוב הנתונים החטיבה להתיישבות מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 ( להלן- תשובת החטיבה להתיישבות), כי הערכת הסכום שהופרש "כוללת בחובה הן את סכומי הקרן, הן את סכומי ריבית הפיגורים.
והן את ההלוואות המותנות ההופכות למענקים בתנאים של קיום חוזה ההתיישבות".
כמו כן מסרה החטיבה להתיישבות שמאז שנת 2006 הופסקה באופן חד -צדדי גביית החובות על ידי .
27 תקופת גרייס - תקופה בה אין הלווה משלם את הריבית הנצברת על ההלוואה או תשלום תקופתי של הקרן או את שתיהן.
28 ,מבקר המדינהדוח שנתי 62 ( 2012 '), עמ108.
בהמשך, הפסיקה החטיבה להתיישבות את ההתקשרות עם החברה בעקבות מחלוקות אשר יושבו בחלקן, בהליך של יישוב סכסוך, ולחלקן נקבע הליך של בוררות אשר טרם החל.
מטעמים אלו "נוצר צורך ביצירת בסיס נתונים חדש ומעודכן להלוואות שניתנו.
החטיבה להתי ישבות הוסיפה כי בשנת 2009 התקשרה במכרז, שנעשה בליווי החשכ"ל, עם חברה משרד האוצר 401 .
פרטית אשר התחייבה להקים "מסד נתונים מעודכן לכל ההלוואות.
כמו כן מסרה החטיבה כי בשל מורכבות ההלוואות, נמשך תהליך טיוב הנתונים זמן רב מהמצופה, ובימים אלה נמצאת מערכת ההלוואות והגבייה לקראת מסירה, הטמעה והדרכה לפני הפעלתה בחטיבה.
עוד מסרה החטיבה להתיישבות כי היא "מנהלת ביחד עם החשכ"ל, מבצע לפירעון ההלוואות שניתנו למתיישבים ולאגודות (הישובים).
במסגרת המבצע נעשו, בשלב זה, פניות לכל האגודות (הישובים) החקלאיות ונערך לגבי כל אגודה ואגודה חישוב מפורט.
כמו כן הצטרפו למבצע מתיישבים רבים שקיבלו חוב מפורט לתשלום.
גם החשכ"ל השיב דברים ברוח דומה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על החשכ"ל ועל החטיבה להתיישבות לקבוע לוח זמנים לסיום טיוב הנתונים ולפנות לכל לווה שהתגבש סכום חובו.
בביאור5 ב לדוחות הכספיים לשנת 2010 , המפרט את הרכב ההלוואות לזמן ארוך לפי תחומי הפעילות, נאמר: ".
במסגרת טיפול החשב הכללי בכלל החובות למדינה (למעט חובות מס), .
מתעתד החשב הכללי, בשיתוף החטיבה להתיישבות, לבצע הסדרי חוב נרחבים, תוך שינוי בהסדרי הניהול של הלוואות אלו".
שירות התשל ומים הממשלתי מאפשר למתיישבים שהתקשרו בהסכם, לבצע מספר פעולות ובכללן תשלום בגין חלק מהשירותים שמקבל המתיישב מהחטיבה.
כגון, תשלום בעבור קבלת אישור זכויות למגרש, הסכמה למתן התחייבות לרישום משכנתה ועוד.
השירות אינו מאפשר תשלום החזרי חוב בגין הלוואות.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי כי במסגרת שינוי סדרי הניהול של ההלוואות ושדרוג המערכות לניהול ההלוואות שמבצעים החשכ"ל והחטיבה להתיישבות, תיבחן האפשרות לשלב מודול מידע ופעילות אינטרנטי שיאפשר ללווה לצפות ביתרת חובו, לעדכן פרטים או לשלם.
החטיבה להתיישבות מסרה בתשובתה, כי הערת הביקורת לבחון את "האפשרות לשלב מודול מידע ואפשרות לתשלום חובות, באמצעות שירות תשלומים אינטרנטי, מתקבלת על ידי החטיבה בחיוב והיא תיבחן על ידי אנשי המקצוע (מערכות מידע ומחשוב), בתיאום עם החשכ"ל".
תשובה דומה מסר החשכ"ל.
בין השינויים שחלו בתנאי הלוואות החטיבה להתיישבות ונכללו בביאור 5 ב צוינה הפסקת מתן הלוואות מסוימות משנת 2011 : "הלוואות התשתית למתיישבים בודדים.
ניתנו כהלוואות עומדות ו/או הלוואות מותנות/מענקים.
החל משנת 2011 הופסקו הלוואות אלו.
" וכן "הלוואות לבנייה - הלוואות אשר טרם נקבעו לגביהן תנאי ההחזר.
הלוואות אלו לא נרשמו בשנים קודמות וטרם הוסדר אופן הרישום והניהול שלהן החל משנת 2011 ".
הלוואות אלו לא ניתנות יותר החטיבה להתיישבות מסרה בתשובתה שהלוואות תשתית "נתנו .
לאגודות ורק במקרים חריגים, באישור מנכ"ל החטיבה, גם למתיישבים.
הלוואות כאלה לא ניתנות יותר והתקציב מופעל לפי תקנה תקציבית של מענקי תשתית".
בכל הקשור להלוואות לבניה, "אכן.
לא נקבעו תנאי החזר להלוואות אלה.
הלוואות אלה נרשמו בזמנו, ברישומי החטיבה (בדוח ההשקעות) ובשל העובדה שתנאי פירעונן לא היו מוגדרים הן לא הועמדו לפירעון, אלא במקרה בו מומש הנכס או במסגרת 402 דוח שנתי63ג .
המבצע להסדר חובות והכול בכפוף לבדיקת העניין לגופו.
בכל מקרה לא ניתנות יותר הלוואות כאלה".
גם החשכ"ל השיב ברוח זו.
משרד מבקר המדינה מעיר בנוגע להלוואות שטרם נקבעו לגביהן תנאי החזר ושלא נרשמו בשנים קודמות, כי העובדה שאינן ניתנות יותר אין בה כדי לייתר את הצורך להסדיר את אופן הרישום והניהול שלהן, תוך קביעת הסכומים המתגבשים לידי חוב שיש להחזירו.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה, כי חוזה ההתיישבות (להלן- ההסכם), שבשימוש החטיבה להתיישבות אינו מעודכן, והוא כולל סוגי הלוואות אשר כאמור אינן ניתנות עוד.
בנוסח ההסכם כלולות גם הגדרות שאינן תקפות או נהוגות בתנאי הכלכלה הנוכחיים כגון שנת תקציב המתחילה ב-1 באפריל של כל שנה, והגדרת ריבית הניתנת לפרשנויות שונות כריבית דריבית או כריבית פשוטה.
החטיבה להתיישבות מסרה בתשובתה כי "אכן, החוזה מעט אנכרוניסטי, אך כל עוד לא הוחלט אחרת, נוהגים על פיו, בשינויים המתחייבים".
כמו כן ציינה החטיבה להתיישבות כי "החל משנת 2002 , הוכנסו בחוזה, מספר תיקונים באופן שסעיפים מסוימים נמחקו מהחוזה והמתיישבים והאגודות, מאשרים את מחיקתם בעת חתימה על חוזים חדשים".
החשכ"ל מסר בתשובתו כי בשנת 2002 "חלק מסעיפי החוזה נמחקו ובמקביל צורף נספח אשר נוסח על ידי המחלקה המשפטית במשרד האוצר ומכיל סעיפים נוספים שנחתמו מול המתיישבים".
עוד מסר החשכ"ל, כי "אכן, לשון החוזה מעט אנכרוניסטית אולם לא ניתן לראות פגם בכך שהחוזה כולל בתוכו הלוואות שאינן ניתנות כיום ואשר דרך הענקת התקציב לאותם יעודים נעשית באמצעות מענקים במקום בדרך של הלוואה".
משרד מבקר המדינה מעיר - מאחר שבמשך השנים נמחקו סעיפים מסוימים מהחוזה מחד, ונוספו לו סעיפים אחרים מאידך, אך עדיין נכללות בו הלוואות שאינן ניתנות עוד - על החטיבה להתיישבות ועל החשכ"ל לדאוג לערכו מחדש ולהתאימו לתנאים ולמושגים הכלכליים הרלוונטיים.
הלוואות לעובדי מדינה .
סכום יתרת ההלוואות לעובדי שירות המדינה המוצג בדוחות הכספיים עומד על כ- 1.
07 "התקשרה הממשלה באמצעות החשכל עם בנק א' למתן הלוואות ושירותים בנקאיים לעובדי המדינה (להלן - ההסכם הישן).
ההלוואות ניתנו בהתאם לקריטריונים מוגדרים ובכפוף להוראות החשכ"ל.
07 חתם החשכ"ל על הסכם עם בנק ב' והחל ב - 1.
08 נעשים שירותי הבנקאות ומתן ההלוואות לעובדי המדינה באמצעותו (להלן - ההסכם החדש).
מתן הלוואות ייעודיות מאפשר לעובדי המדינה נגישות לאשראי מוזל שנועד לסייע לעובדים שנקלעים למצבי משבר כגון, קשיים כלכליים, שינויים במצב הבריאות המצריכים הוצאות מיוחדות, וכן מאפשר לקבל אשראי במקרה שהעובד עומד בפני הוצאות גדולות.
הסיוע לעובדי המדינה, נוסף על ההלוואות, כולל אפשרות לקבל שירותים בנקאיים שונים בתנאים משופרים, מניהול חשבון עו"ש, קבלת ערבויות בנקאיות ועד ניהול חשבונות השקעות.
קביעת תנאי ההלוואות ודרכי עדכונן לקראת חתימת ההסכם החדש עדכן החשכ"ל חלק מסכומי ההלוואות ושינה חלק מתנאי הזכאות להלוואות מסוימות.
בביאור לדוחות הכספיים צוין כי מקורות המימון להלוואות לפי ההסכם החדש הנם: 1 .
הסכום שהפקיד בנק ב' בסך של 1.
036 מיליארדי שקלים בחשבון השייך למדינה בבנק ישראל.
גבייה חוזרת של קרן ההלוואה הן מבנק א' והן מבנק ב' (החזרי הריבית נזקפים להכנסות המדינה ואינם מיועדים לתקצוב הלוואות חדשות).
כספים שמעבירה המדינה על פי הצורך לא נמצא בידי אגף החשכ"ל תיעוד לעבודת מטה לפיה נקבעו תקרת סכום ההלוואות לכל אחד מהצרכים והערכת היקף ההלוואות הצפוי הכולל.
עוד נמצא, כי על אף שהתנאים הכלכליים במשק השתנו במהלך חמש השנים שחלפו מאז שניתנות ההלוואות, לא קיים אגף החשכ"ל עבודת מטה לעדכון הקריטריונים וסכומי הסיוע לעובדי שירות המדינה.
החשכ"ל מסר בתשובתו כי מהות ההלוואות המוענקות לעובדי המדינה וסכומן נקבעו על ידי ועדת מכרזים מיוחדת שהוקמה לצורך המכרז, בו זכה בשעתו בנק ב'.
בחודש אוגוסט 2012 מונתה ועדת מכרזים חדשה והיא החלה בבחינה מעמיקה, של סוגי ההלוואות, תנאי הזכאות לקבלתן וסכומן.
ניהול סיכונים בשל החשיפה להחזר סכום הפיקדון של הבנק כאמור, הסכום שהופקד על ידי בנק ב' בסך של 1.
036 מיליארדי שקלים הוא מקור כספי למתן הלוואות לעובדי המדינה.
לפי ההסכם החדש, בתוך 30 ימים מתום תקופת ההתקשרות הקבוע ל- 31.
14 , יוחזר לבנק הסכום שהופקד על ידו כשהוא צמוד למדד, ובכל מקרה לא יפחת סכום ההחזר לבנק מהסכום שהפקיד.
החובה להחזיר את הפיקדון יוצרת סיכונים פיננסיים למדינה כגון סיכון נזילות 29, סיכון מחזור30 וסיכון שוק31.
מבחינת הסכום שהמדינה אמורה להחזיר לבנק ב' עולה, כי עד יולי 2012 נצברה הצמדה של כ-149 מיליון שקלים, וסכום החוב הכולל בגין הפיקדון עומד על כ-1.
עוד עולה כי סכומי הגבייה החוזרת של ההלוואות מחולקים לשניים: החלק המיוחס לקרן ההלוואות והחלק המיוחס לריבית.
קרן ההלוואות מופקדת בחשבון בבנק ישראל (להלן - החשבון המיוחד) המשמש למתן הלוואות חדשות, ואילו הריבית נזקפת להכנסות המדינה ואינה מיועדת להלוואות חדשות.
בשל העובדה שהקרן מוחזרת לשיעורין ואינה צמודה, נוצר פער בין יתרת החשבון המיוחד, ובין סכום הפיקדון הצמוד שיש להחזיר לבנק עם תום התקופה.
)הקושי לגייס הון רב בזמן קצר (מצד הממשלה הזקוקה לגיוס הון 30 הסיכון שהחוב ימוחזר בעלות גבוהה במיוחד בשל תנאים לא נוחים בשוק או במקרה קיצוני, שלא תהיה אפשרות למחזרו כלל 31 שינוי בשווי ההתחייבויות או הנכסים הפיננסיים כתוצאה משינוי בריביות, במדדי המחירים לצרכן, בשערי מטבע חוץ, במחירי מניות וסחורות, סטיות תקן ומתאמים של הריביות ושל שערי החליפין.
אף שמדובר בפיקדון בהיקף של יותר ממיליארד ש"ח, לא נמצא שאגף החשכ"ל ביצע עבודת מטה לניהול הסיכונים של המדינה בגין כספי הפיקדון הצמוד שעל החשכ"ל להחזיר.
עוד מתברר, כי במשרד האוצר לא נקבעו נהלים מחייבים להעברת מידע למחלקת ניהול סיכונים באגף החשכ"ל32 , על אודות חשיפות וסיכונים הקיימים בגין פעילויות פיננסיות שנעשות במחלקות השונות במשרד האוצר, כגון החשיפה בגין כספי הפיקדון.
החשכ"ל מסר בתשובתו כי עבודת מטה נעשתה בכמה היבטים: בדוחות הכספיים נעשה רישום של התחייבות ושיערוך בהתאם להסכם; קיים תקציב לביצוע החזר הפיקדון; החשיפה בגין הפיקדון היא נמוכה, והנחות העבודה הן כי במכרז הבא יפקיד הבנק שיזכה פיקדון בסכום דומה שיכסה על פערי המימון, והפיקדון יוחזר מגביית ההלוואות בהתאם ללוחות הסילוקין עד לפירעון מלא.
לדעת משרד מבקר המדינה, ניהול הסיכון בגין הפיקדון צריך להיעשות בשיתוף מחלקת ניהול סיכונים בחשכ"ל.
הלוואות צמיתות לחברת מקורות .
מקורות חברת מים בע"מ (להלן - החברה) והחברות הבנות שלה עוסקות בעיקר בתחום של אספקת מים.
בדוחות הכספיים של המדינה לתאריך 31.
11 צוינו הלוואות צמיתות 33 שנתנה המדינה לחברה, וסכומן המשוערך עומד על כ -801 מיליוני שקלים34 .
היתרה מורכבת משש הלוואות שניתנו בין השנים 1984- 1979 , כהלוואות פיתוח צמיתות.
נקבע, כי הלוואות אלו תיפרענה במועד פירוק החברה או מכירתה, בתנאים שיקבע החשכ"ל.
על פי ההסכמות שגובשו בין החברה לממשלה במהלך שנת 1993 ,ואילך נקבע בין היתר, שמבנה ההון של החברה יעמוד על יחס של 65% הון זר ו-35% הון עצמי.
בהסכמות אלו נכללו ההלוואות הצמיתות כחלק מההון העצמי של החברה לצורך ההתחשבנות, בהתאם להסכם העלויות35.
בהחלטת הממשלה משנת 199636 אושרה המרת ההלוואות הצמיתות, שהעמידה המדינה לחברה, במניות החברה, בסוגים ובתנאים שיאשר מנהל רשות החברות הממשלתיות והחשכ"ל.
החלטה זו טרם בוצעה, וההלוואות הצמיתות טרם הומרו .
32 מחלקת ניהול סיכונים באגף החשכ"ל אחראית לאומדן הסיכונים הנוגעים לניהול החוב (כולל החוב בגין הפיקדון), לאיתו ר דרכי הפעולה להקטנת עלויות החוב ולתמחור עסקאות ספציפיות של משרד האוצר.
כמו כן משמשת המחלקה רפרנט לניהול הנזילות ולניהול סיכונים בתחומים אחרים שלהם אחראי החשכ"ל, כמו פרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי.
33 הלוואה שאין לה מועד פירעון הקבוע בזמן מסוים.
ייתכן שיקבעובין הצדדים תנאים אשר בהתקיימם תפרע ההלוואה, ויכול שתישא ריבית שיש לשלמה מידי תקופה.
34 דוחות כספיים מקורות חברת מים בע"מ ליום 31.
הסכם התמיכה הממשלתית במקורות ודרכי קביעת התעריף 36 החלטת ממשלה733 מיום 13.
ההלוואות עודן רשומות בספרי החשכ"ל כהלוואות צמ יתות הנושאות ריבית, והחברה המשיכה לשלם במהלך 1993 -1999 , את תשלומי הריבית, והמדינה השיבה אותם לחברה באופן שוטף 37 .
בשנים 2000- 1999 המשיכה החברה להעביר את תשלומי הריבית למדינה; סכומים אלו לא הוחזרו לה באופן שוטף, אך קוזזו בהסכם גמר התחשבנות שנחתם בשנת 2002 בין החברה למדינה.
37 דוחות כספיים מקורות חברת מים בע"מ ליום 31.
החל בשנת 2001 חדלה החברה להעביר למדינה את תשלומי הריבית, ונתגלעו חילוקי דעות בינה ובין החשכ"ל על עצם החבות בתשלומי הריבית.
נמצא שחוב הריבית בגין ההלוואות הצמיתות ב- 31.
11 הוא כ -300 מיליון ש"ח, בתוספת ריבית פיגורים של כ -324 מיליון ש"ח.
בחוזר38 שהוציאה רשות החברות הממשלתיות בשנת 1985 (להלן- החוזר) בעניין יישוב סכסוכים בנושאים אזרחיים בין חברה ממשלתית ובין המדינה - הופנו הצדדים להנחיית היועץ המשפטי לממשלה 39 .
בהנחיה נאמר כי יש למצות את הדרכים ליישוב הסכסוך שלא באמצעות התדיינות בבית המשפט.
אלא באמצעות משא ומתן, תיווך, מתן חוות דעת משפטית על ידי צד שלישי מוסכם על הצדדים (ובכלל זה היועץ המשפטי לממשלה או מי שיקבע לכך על ידו), ועדה מוסכמת על הצדדים או בדרך אחרת לפי נסיבות העניין.
משרד מבקר המדינה מעיר כי התנהלותם של הצדדים והימנעותם ממציאת פתרון ל חילוקי הדעות ביניהם במשך יותר מעשר שנים אינה תקינה.
הימשכותם של חילוקי הדעות מביא לידי החמרת הבעיה ולכך שהיקף החוב השנוי במחלוקת הולך וגדל, בעוד שאין לצדדים הסכמה לגבי עצם קיומו ואין ודאות לגבי מועד תשלומו.
מנכ"ל מקורות, מר שמעון בן חמו, השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 , כי"עמדת החברה הנתמכת בחוות דעת יועציה המשפטיים שהועברה לגורמי הממשלה, הינה כי ההלוואות הצמיתות מהוות חלק מהונה העצמי, אינן נושאות ריבית ואמורות להיות מומרות למניות בהתאם להחלטת הממשלה שנתקבלה" (הדגשה במקור).
החברה הוסיפה כי "מקורות ניסת ה לאורך השנים להביא את הנושא לידי סיום, ואף הביעה עמדתה כי ככל שלא תושג הסכמה בין הצדדים, ניתן להעביר את ההכרעה לבורר מוסכם בלתי תלוי שיכריע בנושא.
" החשכ"ל מסר בתשובתו, כי "בשנתיים האחרונות נעשתה עבודת מטה רחבה לצורך קביעת מתווה לפשרה בין הצדדים", וכי בספ טמבר 2012 דחתה החברה את עקרונות הפשרה.
משכך, "כעת נעשית חשיבה מחודשת לעניין הסדרת הנושא בין היתר באמצעות פנייה ליועמ"ש לממשלה להכרעה".
11 לא ניתן גילוי לחילוקי הדעות בנוגע לסכום הריבית.
כאמור, מדובר בסכום שהצטבר לכ -624 מיליון ש"ח, ושיש לו השפעה מהותית הן על חברת מקורות והן על הכנסות המדינה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי על החשכ"ל להציג מידע זה כחלק מהגילוי הנאות הנדרש בדוחות הכספיים.
הצגה נאותה של היתרות בדוחות הכספיים של המדינה מחייבת להציג את החובות בערך מימושם נטו, תוך ניכוי הפרשה בגין חובות שגבייתם מוטלת בספק (להלן - הפרשה לחובות מסופקים).
זאת במטרה לשקף באופן אמין, ככל האפשר, את הסכום הניתן לגבייה בפועל.
ההפרשה לחובות מסופקים מורכבת מהפרשה כללית .
1202 יישוב סכסוכים בעניינים אזרחיים בין חברה ממשלתית לבין גוף ממשלתי אחר.
ומהפרשה ספציפית לחובות מסופקים.
נמצא, כי בגין חוב הריבית לא בוצעה הפרשה ספציפית לחובות מסופקים.
משרד השיכון- משכנתאות מסובסדות לדיור40 .
הזכות לדיור נאות היא אחת מזכויות האדם המוכרות במשפט הבין-לאומי.
בסעיף 25 להכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם41 צוינה זכותו של כל אדם לתנאי מחיה נאותים, ובכללם דיור.
מדינת ישראל, כמו מרבית מדינות העולם, קיבלה עליה התחייבות לכבד את הזכות לדיור, המעוגנת גם באמנות בין-לאומית ובמיוחד באמנה הבין -לאומית בדבר זכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות 42 .
גם בית המשפט העליון קבע 43 כי "כבודו של האדם כולל בחובו, כפי שראינו, הגנה על מינימום הקיום האנושי .
אדם המתגורר בחוצות ואין לו דיור, הוא אדם שכבודו כאדם נפגע".
המדינה מסייעת במציאת פתרונות דיור בכמה דרכים.
בצד הביקוש המדינה מסייעת בין היתר באמצעות מתן הלוואות מסובסדות לזכאים לרכישת דירה בשוק החופשי, מתן דיור בתשלום שכירות מופחתת בשיכון הציבורי, וסיוע בשכר דירה בשוק החופשי.
כמו כן פועלת המדינה במתן פתרונות דיור בצד ההיצע בין היתר על ידי הגדלת היצע הדירות, ייזום תכניות לבניית דיור מוזל לרכישה או להשכרה לזכאים44.
בטבלה1 שלהלן מוצגת יתרת ההלוואות לזמן ארוך לזכאי משב"ש הרשומה בדוחות הכספיים של הממשלה ל- 31.
12 :)של כל שנה (במיליוני ש"ח .
38,776 35,239 30,940 27,277 יתרת הלוואות לזכאים קביעת קריטריונים לזכאות שיטת התמיכה של המדינה ועקרונותיה בכל הנוגע לסיוע למבקשי הדיור, נקבעה בשנת 1977 על סמך מסקנות של ועדה ציבורית45 .
בשנת 1992 עוגנו דרכי הסיוע בחוק הלוואות לדיור, התשנ"ב - 1992 (להלן- "חוק הדיור" או "החוק") 46 .
בשנת 1995 בחנה הממשלה מחדש את מדיניותה בעניין הסיוע בתחום הדיור והחליטה47 על הקמת ועדה ציבורית לבחינת מדיניותהסיוע בדיור, בראשות מר יעקב גדיש .
40 משרד מבקר המדינה עסק בנושא גם בדוח שנתי 59ב ( 2009 '), עמ 275-280 ויידרש להיבטים נוספים הקשורים למצוקתהדיור בביקורת נוספת שבכוונתו לבצע.
41 ( ההכרזה לכל באי העולם בדבר זכויות האדם The Universal Declaration of Human Rights ) היא מסמך יסוד של הקהילה הבינלאומית על זכויות האדם והאזרח.
ההכרזה אומצה על ידי העצרת הכללית של האו"ם ב - 10.
48 , והיא מתארת את זכויות האדם היסודיות שצריכות לחול בכל המדינות החברות באו"ם.
42 International Convenant on Economic, Social and Cultural Rights , שנחתמה ביום 19.
66 , ואושררה בירושלים ביום 3.
43 רע"א 4905/98 'פרופסור יוסף גמזו נ' נעמה ישעיהו ואח פ"ד נה( 3 ') בעמ 375 ( 2001.
) 44 קריטריונים לזכות להיכלל ברשימת הזכאים, לתנאי הסיוע ולתכניות בתחום היצע הדיור - ראו באתר האינטרנט של משרד הבינוי והשיכון.
45 דוח הועדה המייעצת לקביעת עקרונות ודרכי סיוע לשיכון בראשות מאיר אביזוהר מספטמבר 1977.
46 לחוק קדם חוק הלוואות לדיור, התשנ"א- 1991 , וחוק הלוואות לדיור, התשנ"ב- 1992 .
מהווה נוסח המשלב את הוראות החוק הקודם עם תיקונים שנעשו בו 47 החלטת ממשלה מ- 27.
ז"ל (להלן - ועדת גדיש או הוועדה).
בעקבות המלצות ועדת גדיש אישרה הממשלה בשנת 1998 תיקון לחוק הדיור48 .
48 'ראו דברי ההסבר לתיקון מס4 .
לחוק הדיור משרד האוצר 411 .
ועדת גדיש בחנה, בין היתר, את מסלולי הסיוע שתקבע הממשלה- סיוע ברכישת דירה או סיוע לשכירת דירה.
כמה שיקולים מנקודת המבט של טובת החברה כולה השפיעו על הוועדה להעדיף מסלול שיסייע ברכישת דירה, והמדינה אימצה מדיניות זו בחוק הדיור, באמצעות מתן הלוואות לרכישת דירה לזכאים בריבית מסובסדת49 .
,כללי הזכאות שנקבעו בחוק הדיור הותאמו למצב המשק בזמן פעילות ועדת גדיש ונקבעו בהתאם להמלצותיה על פי שיטת הניקוד; ככל שהניקוד המצטבר של הזכאים גבוה יותר, כך סכום המשכנתה 50 שתעמיד המדינה לזכותם יהיה גבוה יותר.
לכל קבוצת ניקוד מותאם סכום הסיוע הניתן כמשכנתה בסיסית בריבית מופחתת כפי שקבע שר השיכון בהסכמת שר האוצר.
נוסף על הניקוד הבסיסי ישנה תוספת ניקוד לפי מאפיינים שונים של הזכאי, או לפי מקום הדירה הנרכשת, כגון ניקוד מינימלי לנכים, לעולים חדשים, למשפחות חד-הוריות ולזכאים הרוכשים דירה באזור עדיפות לאומית.
כמו כן נקבעה תוספת סיוע בגין שירות צבאי או לאומי (ובהמשך בגין שירות מילואים פעיל) כשיעור מהמשכנתה הבסיסית הניתנת.
ועדת גדיש המליצה בין היתר כי "יישום המלצותיה ייבחן לפחות כל שנתיים וכי יבוצעו שינויים והתאמות במרכיבים הנדרשים - ניקוד, היקף הסיוע, תנאיו.
כדי להתאים את כל הסיוע למטרות וליעדים עליהם המליצה הוועדה.
" מחילופי מכתבים שהתנהלו בין משב"ש למשרד האוצר עוד בשנים 2007 -2008 עולה, כי המשרדים הסכימו שיש לבחון את הסיוע בדיור והעלו חלופות שונות בנוגע למנגנון הפעולה המתאים - פורום פנים-ממשלתי או ועדה ציבורית - אולם טרם הגיעו להסכמה בנוגע למנגנון שיוקם וממילא לא עדכנו את הקריטריונים לקבלת הסיוע ואת תנאיו.
לדעת משרד מבקר המדינה היות שהקריטריונים הבסיסיים לסיוע לרכישת דירה לזכאים נקבעו לפני כ-14 שנים, על משב"ש ומשרד האוצר לבחון את התאמתם לתנאי הכלכלה והחברה העדכניים, ובמידת הצורך לעשות עבודת מטה על מנת לקבוע קריטריונים עדכניים, שיאפשרו מתן סיוע ממשי לזכאים.
בתגובת אגף החשכ"ל נמסר כי הערת המבקר בעניין הצורך לבחון את הקריטריונים הנוכחיים למתן סיוע אכן מקובלת.
האגף הוסיף, כי במהלך השנים .
49 בין השיקולים שפירטה הוועדה בדוח: (א) פתרון בדרך של בעלות מעודד חיסכון ויוצר לפרט תמריץ גבוה יו תר להשתתף במימון, ובדרך זו מאפשר לו לקנות רכוש לעצמו וליורשיו.
(ב) מחקרים הראו שבעלות על דירה נוטה להגדיל את מידת ההזדהות של הפרט עם הקהילה שבתוכה הוא חי ואת תרומתו לה.
כמו כן נראה שבעלות על דירה והורשתה עשויות במקרים רבים לסייע בשבירת מעגל העוני הבין- דורי.
(ג) פיתרון בדרך של בעלות מצמצם את הצורך בקשר מתמשך בין הממשלה למשתכן, ובכך חוסך עלויות וחיכוכים אפשריים (אם כי הוא אינו מאפשר להתאים את הסיוע לשינויים במצבו של הפרט לאורך חייו).
50 משכנתה- הלוואה לרכישת דירה או נכס, הניתנת לפירעון במשך תקופה ארוכה .
הלוואת משכנתה ניתנת כנגד שעבוד הנכס, המסתיים כאשר ההלוואה נפרעת במלואה.
שלושת המאפיינים העיקריים של משכנתה הם אלה: אופן הצמדת קרן ההלוואה והריבית - למדד, לדולר, לריבית הפריים או ללא הצמדה כלל; סוג ההלוואה - בריבית קבועה או בריבית משתנה; מסלול הפירעון: לדוגמה, דחיית תשלומי הקרן בתקופת המתנה (גרייס).
החליטה הממשלה כמה החלטות שהשפיעו על כלל הזכאים או על אוכלוסיות ספציפיות51 .