HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יש לר אות בהמשך המצב הקיים של היעדר הסדר חקיקתי מקיף, כאמור, משום ליקוי חמור.
היעדר גוף מרכזי המתאם בין כלל הגופים בדוח על מלחמת לבנון השנייה נקבע, כי היעדרו של גוף מרכזי בעל אחריות וסמכות לתיאום הפעילות של כל הגופים המופקדים על הטיפול בעורף, הקשה גם הוא על שיתוף פעולה ותיאום מיטבי בין גופים אלו.
משכך, המליץ משרד מבקר המדינה לממשלה "לבחון בהקדם את האפשרות שגוף מרכזי לאומי, יאחד אחריות וסמכות, ויוכל לרכז קשב ומאמץ ולרכז את כל הטיפול בעורף בעתות שגרה ובעתות חירום כאחד".
כאמור, ועדת שרים לענייני ביטחון לאומי החליטה (מס' ב/ 43 ) להקים את רח"ל על מנת שתשמש "גוף מטה מתאם ליד שר הביטחון", ותפקידה בעת שגרה הוא, בין בין משרדי הממשלה וגופים אחראים את.
]לקראת אירוע חירום[ היתר, "לתאם פעילות במצבי החירום השונים".
יצוין, כי להבדיל מהגדרת תפקידה של רח"ל ]ה[ כמתאמת בעת שגרה בין משרדי הממשלה וגופים אחראים, כאמור, החלטת הממשלה לא הקנתה לאף גוף את הסמכות לתאם במצב חירום את פעילות הגופים השונים המטפלים בעורף31.
בתזכיר להצעת "חוק היערכות העורף לשעת חירום, התשע"א - 2011 ", שהפיץ משרד הביטחון בפברואר 2011 , נרשם בדברי ההסבר, כי "היעדרושל גוף לאומי מרכזי האחראי על ההיערכות הכוללת של רשויות המדינה למצבי חירום וכן על ]הממונה על הטיפול בעורף[ התיאום ביניהן הוא לרועץ.
כמו כן, מוצע שלצד השר וכסיוע למילוי תפקידו תפעל רשות החירום הלאומית וכן תוקם מועצה ארצית לעורף שתהווה גורם מייעץ לצד השר הממונה".
בסיכום דיון שהתקיים ביולי 2011 בראשות הרמטכ"ל בנושא המלצות ועדת ליבנה צוין, כי "הרמטכ"ל סבור כי אכן קיים צורך מדינתי בתכלול מוכנות העורף האזרחי, בהתייחס למתאר המלחמה העתידי המתהווה.
עם זאת קיים בצורך זה פוטנציאל מסוכן והדרך המתאימה לתת את הקשב לעורף מבלי לפגוע באחדות הפיקוד מול .
31 למעט אם נדרש להבטיח את הפעלת מערך מל"ח, כאמור בהחלטת הממשלה מיולי 1986 '(מס 1716.
צה"ל/פקע"ר והאופן בו צריך לעשות זאת הוא הקמת משרד בתוך משרד הביטחון".
בתגובה של לשכת היועץ המשפטי למערכת הביטחון בשם משרד הביטחון מאוקטובר 2012 נאמר, כי "החלטת הממשלה 1577 'המטילה את 'אחריות העל לטיפול בעורף על שר הביטחון ניסת ]היעדר גוף מרכזי מתאם[ ה להסדיר נושא זה ואכן נעשו פעולות ברוח הדברים אשר קידמו את העורף כברת דרך משמעותית.
אשר ]תזכיר חוק היערכות העורף לשעת חירום[ נוכח מורכבותה של הצעת החוק נוגעת למשרדים ממשלתיים ורשויות רבים התקבלו הערות רבות ומהותיות לתזכיר זה, בהן ה ערות משרד המשפטים, המשרד לבט"פ וצה"ל .
תהליך חקיקה, מעצם טיבו, מצריך זמן לשם גיבוש ההצעה המיטבית שתאפשר חקיקה מואצת בכנסת" (ההדגשה במקור).
מנכ"ל המשרד להגנת העורף, מר גבי אופיר, בתגובתו מאוקטובר 2012 לממצאי הביקורת מסר, כי לדעת השר להגנת העורף, מר אבי דיכטר , " המשרד להגנת העורף מהווה גוף מטה מתאם, שתפקידו לרכז בראייה הלאומית את הצרכים, והפערים ולייצר תכניות אינטגרטיביות ברמה הלאומית להיערכות .
המשרד להגנת העורף אינו מופקד על העשייה עצמה, עליה אחראי כל גוף/משרד ממשלתי והשר העומד בראשו" (ההדגשה במקור).
עוד מסר מנכ"ל המשרד להגנת העורף, כי "אנו סבורים שהגוף המרכזי שאליו מצביע המבקר - צריך להיות המשרד להגנת העורף" (ההדגשה במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר, כי במצב דברים זה, כאשר הסמכות לתאם בחירום את הגופים המטפלים בעורף לא ניתנה לשום גוף, הרי שבמועד סיום הביקורת, יולי 2012 , אין עדיין בישראל גוף מרכזי לאומי המאחד אחריות וסמכות בנוגע לטיפול בעורף, ואשר יכול לרכז את הטיפול בעורף בעתות שגרה וגם בעתות חירום.
מבדיקה שערך משרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 .
, סמוך למועד סגירת דוח זה, נמצא כי לא חל שינוי במצב משרד מבקר המדינה חוזר על המלצתו מהדוח על מלחמת לבנון השנייה, כי על הממשלה לבחון את האפשרות שגוף לאומי מרכזי, בין אם יהיה זה גוף ייעודי או משרד ממשלתי, יאחד אחריות וסמכות בנושא זה וירכז את כל הטיפול בעורף בעתות שגרה ובעתות חירום.
גוף זה יוכל להנחות את כל הגופי ם המטפלים בעורף בעת אירוע חירום בהתאם למדיניותו של השר שיהיה אחראי לטיפול באותו אירוע.
בחלוף למעלה משש שנים מאז מלחמת לבנון השנייה, ראוי כי ראש הממשלה ידון בעניין זה ויכריע בו.
שילוב רח"ל במשרד להגנת העורף בהחלטה מס' ב/ 43 של ועדת שרים לענייני ביטחון לאומי מ - 19.
07 אודות הקמת רח"ל נקבע, כי "רח"ל תפעל כיחידה במשרד הביטחון במשך 5 שנים החל משנת 2008 ".
כאמור, בהחלטת הממשלה מ- 27.
11 '(מס 3048 ) נקבע, כי יש "להעביר את שטח הפעולה של רשות החירום הלאומית (רח"ל) ממשרד הביטחון למשרד להגנת העורף".
מנכ"ל המשרד לה גנת העורף, מר גבי אופיר, מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 , כי "תפקידיו הנוספים של המשרד להגנת העורף, מטרותיו היערכות לשעת חירום 199 .
והאופן בו רח"ל משתלבת במשרד, יוגדרו בתקופה הקרובה בהחלטות ממשלה ובשינויי חקיקה .
רשות החירום הלאומית ממלאת את תפקידיה, גם כעת, כנדרש" (ההדגשה במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר, כי החלטת הממשלה "להעביר את שטח הפעולה של רח"ל ממשרד הביטחון למשרד להגנת העורף" לא התבססה על עבודת מטה שניתחה את המשמעויות, היתרונות והחסרונות של החלטה זו.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח התפקידים החשובים המוטלים על רח"ל, ומשום שרא ש רח"ל מכהן גם כממלא מקום קבוע ליו"ר ועדת המל"ח העליונה 32 , שעליו, בין היתר, להנחות ולתאם את משרדי הממשלה, הרשויות הייעודיות וגופים אחרים, על השר להגנת העורף, שלמשרדו עברו תחומי הפעילות של רח"ל, לסיים את שילובה במשרד להגנת העורף וזאת על פי תפקידיה, כפי שנקבע ו בהחלטת הממשלה ב/43.
מיגון תשתיות לאומיות חיוניות .
תשתיות לאומיות, דוגמת מתקנים להספקת חשמל ומים, חיוניות הן לצורך הרציפות התפקודית החברתית והכלכלית בעורף והן לצורך תמיכה בחזית הצבאית.
משכך, יש למגן תשתיות אלו כדי להבטיח את המשך פעילותן, ככל הניתן, גם בהתממש איום הייחוס של ירי רחב היקף של טילים ורקטות על מדינת ישראל.
מהביקורת בעניין מיגון מתקני התשתיות הלאומיות במדינת ישראל עולה כלהלן: בהחלטת ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי מ - 1.
09 /(מס' ב 9 ) הנחה ראש הממשלה, מר בנימין נתניהו, כי "לעניין מיגון התשתיות החיוניות - יש להעלותו כנושא ראשון לדיון - עוד לפני המיגון הפיזי הכללי של האזרח.
מפאת חשיבותו, ועדת שרים לענייני ביטחון [ יקבל הנושא קדימות בדיוניו של הקבינט הביטחוני ראש הממשלה יקבע בנושא זה דיון בקבינט".
מזכ"ץ]לאומי למרות הקביעה דלעיל של ראש הממשלה, לא נמצא שהתקיים דיון של ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי בנושא זה במשך למעלה משנה וחצי, עד 10.
11 החליט ראש הממשלה בישיבת ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי (מס' ב/75 ), כי "השר להגנת העורף ביחד עם ראש המטה לביטחון לאומי ובתיאום .
09 'החליטה הממשלה (מס 706 .
) "לשלב את מטה מל"ח ארצי לתוך רשות החירום הלאומית (רח"ל).
מנהל רשות החירום הלאומית ישמש גם כממלא מקום הקבוע של יושב ראש ועדת מל"ח עליונה".
עם הגורמ ים הרלוונטיים יערכו במהלך שמונת השבועות הקרובים מיפוי של הצרכים והפעולות הנדרשות להכנת העורף לשעת חירום ויגבשו הצעות להחלטה, ככל שיידרשו כאלה, אשר יובאו במהלך פרק הזמן האמור לאישורה של ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי.
בהכנת מיפוי הצרכים והפעולות הנדרשות יושם דגש מיוחד על הנושאים הבאים.
בעקבות ההחלטה האמורה, הציג ראש רח"ל דאז, מר זאב צוק -רם, בפני ועדת השרים להכנת העורף לשעת חירום שהתכנסה ב - 30.
11 , עבודת מטה בדבר "תיעדופים של מתקני התשתיות הלאומיות המחייבות הגנה".
בדיון זה החליטה ועדת השרים (מס' הגנ/3)33 "לאשר את רשימת המתקנים הרגישים לטיפול בשלב א' בנושא הסדרת ההגנה על מתקנים רגישים ואת רשימת המתקנים לטיפול בשלבים ב' ו-ג'".
כמו כן החליטה ועדת השרים "להקים ועדה בין -משרדית בראשות תשתיות[ מנהל רח"ל.
לצורך קביעת הקריטריונים לסוגי המתקנים לאומיות , הערכת הסיכונים וסדרי הקדימויות ברמה הלאומית.
]חיוניות ומתקנים רגישים להטיל על מנהל רח"ל לגבש הצעת החלטה בנושא מיגון מתקני התשתיות הלאומיות.
הצעת ההחלטה שתגובש תובא לדיון בוועדת השרים להכנת העורף לשעת חירום ולאישור הקבינט הביטחוני בתוך חודשיים עד סוף יולי [ 2011 .
"] עד למועד סיום הביקורת, יולי 2012 , הוועדה הבין-משרדית שהוקמה לא סיימה את עבודתה, וממילא רח"ל לא הגישה הצעת החלטה בנושא.
11 התקיים דיון בראשות ראש הממשלה בנושא "מוכנות העורף".
בדיון הטיל ראש הממשלה על השר להגנת העורף להכין רשימת תשתיות חיוניות על פי סדר עדיפות לטיפול, ולהכין תכנית למיגון מיידי של תשתיות אלו, ובמסגרתה יש להציג את העלות התקציבית הנדרשת.
החלטה זו מתייחסת לרשימת תשתיות מצומצמת מזו שאישרה ועדת השרים לטיפול בשלב א' (החלטה מס' הגנ/ 3 ,) ומטרתה להביא ל"מיגון מיידי" של התשתיות שייקבעו.
11 , במסגרת דיון בנושא "סטטוס מוכנות העורף" בראשות ראש הממשלה, חזר ראש הממשלה על הנחייתו שניתנה כחודשיים קודם לכן, והורה "על הכנת רשימת המתקנים החיוניים על פי סדר עדיפות, המלצה לחלוקת האחריות בין המשרדים השונים והמלצה על שיטת המיגון כולל הערכת העלות התקציבית לביצוע.
אחריות: השר להגנת העורף".
בנושא מוכנות העורף לשעת חירום, חזר ראש הממשלה על הנחייתו בביקורת עלה, כי למרות ההנחיות החוזרות ונשנות של ראש הממשלה, רק בדיון שנערך ב- 29.
12 בראשות ראש הממשלה בעניין "מוכנותהעורף לשעת חירום", הציג המשרד להגנת העורף רשימה ובה עשרה מתקני תשתית הנמצאים בעדיפות עליונה למיגון.
יש לציין, כי בדיון שנערך במל"ל ב- 17.
12 "בנושא "הגנה על תשתיות לאומיות נקבע, כי "אין מדובר במיגון המתקן, אלא במתן יכולת הישרדות טובה יותר אל מול תרחיש הייח וס בכדי לייצר יכולת טובה יותר של רציפות תפקודית".
עוד נקבע, "שלא ניתן להגדיר בכמה אחוזים שיפרנו כתוצאה מהמיגון, אך בהחלט ניתן .
11 'קיבלה החלטה זו תוקף של החלטת ממשלה (מס 3715.
) היערכות לשעת חירום 201 .
המענה המיטבי בטווח הזמן שהוגדר לנקודות קריטיות המשפיעות על הייצור והתפקוד של המתקן".
12 החליט ראש הממשלה במסגרת דיון בנושא"מוכנות החזית האזרחית לשעת חירום" על העברת מקדמה בסך 20 מיליון ש"ח לפקע"ר לצורך תחילת העבודות למיגון בעשרת מתקני התשתית שהוצגו בדיון שנערך ב - 29.
12 , ועד שיוסדר אופן השתתפותן במימון העבודות של החברות שמחזיקות במתקנים האמורים.
יש לציין, כי העלות הכוללת של ע בודות המיגון הוערכה בכ -70 מיליון ש"ח.
12 בנושא "מוכנות החזית האזרחית לשעת חירום" הנחה ראש הממשלה את המל"ל להציג בפניו בעוד שלושה חודשים את סטטוס ביצוע עבודות המיגון בעשרת מתקני התשתית שעליהם הוחלט, כאמור.
מנכ"ל המשרד להגנת העורף, מר גבי אופיר, מסר למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 , כי "בימים אלה שוקדים במשרד על הכנת מתווה לפיילוט הערכת סיכונים על בסיס המתודולוגיה שתסוכם בחודש הקרוב.
בנוסף לפעילות זו פעל המשרד להגנת העורף בשיתוף עם פקע"ר, בהנחיית ראש הממשלה.
לביצוע תעדוף מתקנים למיגון מיידי אל מול איום הייחוס הנוכחי (טרם אושר איום הייחוס המעודכן)".
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה, כי למרות העובדה שאיום ירי רקטות וטילים על העורף החריף משמעותית, לא נעשתה עד מועד סיום הביקורת, יולי 2012 , עבודת מטה מקיפה, שבתוצאותיה המלצה לדרג המדיני לקבוע את רמת השירות הנדרשת מכל אחד ממתקני התשתיות הלאומיות החיוניות בישראל לצורך שימור תפקודו של המשק, לרבות בחירום.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהיות מתקני התשתיות הלאומיות חיוניים לצורך הפעילות הרציפה של המשק האזרחי ולצורך התמיכה בפעילות צה"ל, יש להאיץ את הטיפול בהסדרת כל הדרוש להמשך תפקודם בעת חירום ולמיגונם.
משכך, על המשרד להגנת העורף לגבש, בשיתוף המשרדים הממשלתיים והגופים הרלוונטייים, תכנית כוללת, למיגון כלל מתקני התשתיות הלאומיות החיוניות, ולהביאה לאישור הממשלה בהקדם האפשרי.
כאמור, על פי איום הייחוס של צה"ל, גם איום החל"ך על העורף החריף בשנים האחרונות, נוכח הצטיידות יריבותיה של ישראל בחל"ך.
משרד מבקר המדינה בחן את הטיפול המערכתי במשק ערכות המגן כאמצעי הנועד להגן על האוכלוסייה בישראל נגד חל"ך.
להלן הפרטים: 202 דוח שנתי63ב .
בדוח מבקר המדינה מ - 2008 בנושא הטיפול במשק ערכו ת המגן 34 נקבע, בין היתר, כי בנובמבר 2007 עמד שיעור ערכות המגן הכשירות מתוך סך ערכות המגן שהיו בידי האוכלוסייה על כ -38% בלבד; על פי נתוני פיקוד העורף, התקציב שנדרש בשנת 2008 להשלמת הפערים במשק ערכות המגן הצטבר לכמיליארד ש"ח; "בשנים 2004 -2008 לא נקבע תקציב רב-שנתי לרכישת ערכות המגן בהיקף הנדרש למתן מענה לצורכי האוכלוסייה ולשימור קווי הייצור במפעלים המייצרים את ערכות המגן.
ממצאי הביקורת מצביעים על מחדל מתמשך בטיפול במוכנות העורף למתקפת חל"ך, אשר מתבטא, בין היתר, בירידה עקבית החל משנת 2003 בשיעור ערכות המגן הכשירות המצויות בידי הציבור.
קיומו של מצב זה עלול לסכן את חייהם של מרבית התושבים שייחשפו לחל"ך במקרה שהמדינה תותקף".
ועדת שרים לענייני ביטחון לאומי החליטה ב- 2.
08 /(מס' ב52 ) "לאשר את הצעת משרד הביטחון להחזיר את ערכות המגן לאזרחים בתוכנית חלוקה מדורגת החל מינואר 2009 .
לשנים 2009 -2013 בהיקף שנתי של 220 מיליון ש"ח".
משרד הביטחון מסר למשרד מבקר המדינה בהתייחסותו לממצאי הביקורת הקודמת ב - 27.
08 ,, כי בהתייחס להחלטת ועדת השרים "תקציב זה מיועד להעמיד את משק ערכות המגן על שיעור כשירות ארצית חלקית, ועל כשירות של 100% .
09 הנחה ראש הממשלה35 , כי "בעניין הפער בין מלאי ערכות המגן הקיים לבין המלאי הרצוי, לרבות התקציב להשלמת הפער" יתקיים דיון בקבינט.
בהמשך להנחיית ראש הממשלה, התקיים ב- 30.
09 דיון בוועדת השרים לענייני ביטחון לאומי (מס' ב/28 ), ובו צוין, כי הוועדה "רושמת לפניה את הכוונה לצייד 100% של ]ערכות מגן[ אזרחי ישראל במסכות אב"כ- ביעד זמן של שנתיים וחצי".
בחוברת הערכת המוכנות שהפיץ המשרד להגנת העורף בפברואר 2012 לכל שרי הממשלה צוין, כי "היעדר תקצוב מתאים בעת הקרובה, טרם סיום מנת ייצור של ערכות המגן בתקציב הנוכחי, צפויה להוביל לסגירתם של פסי הייצור במפעלים המייצרים את ערכות המגן".
יש להדגיש, כי התקציב שהוקצה לחלוקת ערכות המגן לאזרחים ב- 2.
נועד ל"כשירות ארצית חלקית" בלבד השר להגנת העורף לשעבר, מר מתן וילנאי, מסר למשרד מבקר המדינה בפברואר 2012 , כי לחלק ניכר מאוכלוסיות ישראל אין ערכות מגן ועל מנת להביא את המלאי ל- 100% יש צורך ב-1.
פער זה פוגע בחוסן הלאומי.
משרד האוצר מפנה את הדיון בסוגיית התקציב בתחום זה למשרד הביטחון.
יש לציין, כי אין החלטה שקובעת שיהיו 100% (למרות שדרשנו זאת) ערכות מגן לאזרחים וכל שנקבע הוא שהנושא יידון בין משרד האוצר למשרד הביטחון".
ממסמכי המשרד להגנת העורף ופקע"ר עלה, כי נכון למרץ 2012 חלק ניכר מכלל אזרחי המדינה, יישארו ללא ערכת מגן בחירום.
במרץ 2012 צוין במסמך "סטטוס המוכנות המבצעית" שפרסםפקע"ר, כי על פי הערכת מפקד פקע"ר, "קיים פער משמעותי בהיקף ערכות המגן לאזרחי מדינת ישראל אשר לא מאפשר מענה מבצעי בעת אירוע.
מדובר בפער קריטי שפוגע ושעלול לפגוע בחוסן ]בלתי קונבנציונאלי[ במוכנות מדינת ישראל לתרחישי בק"ן .
34 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59א ( 2008 ), בפרק על "הטיפול במשק ערכות המגן כנגד חומרי לחימה כימיים", עמ' 39.
35 /במסגרת ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי (מס' ב9.
) היערכות לשעת חירום 203 .
תושבי מדינת ישראל ובאמון של האזרחים במ וסדות המדינה ובהנחיות הניתנות להם".
12 "ביקש השר להגנת העורף מראש הממשלה לזמן דיון של "קבינט עורף לצורך קידום מספר נושאים ובהם משק ערכות המגן, "במסגרתו צריכה להתקבל ההחלטה לגבי עצירת או התנעת משק המסכות לחמש השנים הקרובות ( 2013 - 2018 ).
במידה ולא תת קבל החלטה לגבי המשך תקצוב הפרויקט אנו ניצור שחיקה שתוביל אותנו לכשירות של כ-17% עד שנת 2019 .
בנוסף יהיה קושי רב ועלות גבוהה להתניע בחזרה את הפרויקט".
12 בנושא "מוכנות העורף לשעת חירום" הנחה ראש הממשלה "לקיים עד סוף השנה דיון בוועדת השרים לענייני ביטחון לאומי תכנית רב [ ('הקבינט') בנוגע לתר"ש - לייצור מסכות המגן ולגבי מדיניות ]שנתית החלוקה לאזרחי מדינת ישראל".
משרד הביטחון מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2012 , כי "האמור בדו"ח משקף את המציאותתקציב רב [ .
עם החתימה על התר"ש- בשנת ]שנתי 2009 , הבה ]חלק ניכר [ יר משרד הביטחון כי מסגרת התקציב תאפשר כשירות של מערכות מגן בידי האוכלוסייה בסוף 2013 .
בפועל הגענו לכשירות זו כבר בתחילת 2012 .
עוד מסרה, כי משרד הביטחון והמשרד להגנת העורף מסכימים לקביעה של משרד מבקר המדינה, כי "נדרש לקיים מוקדם ככל שניתן דיו ן קבינט בנושא הנדון" (ההדגשות במקור).
בביקורת עלה, כי אף על פי שוועדת השרים לענייני ביטחון לאומי רשמה בפניה בדצמבר 2009 "את הכוונה לצייד 100% של אזרחי ישראל ]ערכות מגן[ במסכות אב"כ- ביעד זמן של שנתיים וחצי", בפועל, בתום שנתיים וחצי, ביולי 2012 , מועד סיוםהביקורת, מלאי ערכות המגן אינו נותן מענה לחלק ניכר מאזרחי ישראל.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח המשמעויות של מחסור בערכות מגן לחלק ניכר מהאוכלוסייה, ובהתחשב בהתגברות איום חל"ך על העורף ובצורך בתכנית רב -שנתית ברורה, ראוי, כי הדיון בנושא ערכות המגן, אותו הנחה ב- 22.
12 ראש הממשלה לקיים עד סוף שנת 2012 , יתקיים מוקדם ככל הניתן כדי להכריע בנושא זה.
מערך ההתרעה מפני ירי טילים ורקטות כולל את משימת הגילוי של הירי לצורך מתן התרעה (להלן - גילוי להתרעה) הנעשית באמצעות מכ"מים וחיישנים, וכן את משימת הפצת ההתרעה לעורף באמצעים שונים ובעיקר באמצעות מערכת צפירה.
להתרעה מוקדמת מפני ירי תלול מסלול חשיבות רבה בהצלת חיים, בהפחתת כמות הנפגעים ובהשפעה על המורל הלאומי ועל מאמצי הלחימה בחזית.
בדוח על מלחמת לבנון השנייה שפרסם מבקר המדינה ב- 2007 ,עלה, בין היתר כלהלן: תיקון צופרים שהתקלקלו ארך לעתים מספר ימים; במספר מקרים לא הופעלו צופרים ידניים עקב מחסור בצפרנים; תקלות גרמו לאי -הפעלתם של צופרים בעת הצורך; במקרים רבים הצופרים לא נשמעו בכל אזור הצפירה המיועד; 204 דוח שנתי63ב .
בהיעדר מערכת התרעה סלקטיבית, נאלצו אזרחים לשהות במקלטים גם באזורים שבהם לא היה צורך בכך באותה עת.
הפצת ההתרעה במדינת ישראל מבוססת על שני מערכים - מערך התרעה ראשי באמצעות צופרים ומערך התרעה משלים, שנועד לכבדי שמיעה ולאוכלוסייה השוהה במקומות שבהם הצופר אינו מספק את ההתרעה הדרושה עקב מגבלות בנייה, איטום, נסיעה ברכב ס גור וכדומה.
מערך ההתרעה המשלים מבוסס על טלוויזיה, דיווחיות (ביפרים) לכבדי שמיעה, דיווחיות לבעלי תפקידים ו"כורזיות"36 למקומות רגישים, ובעתיד יבוסס גם על אמצעים נוספים, דוגמת האינטרנט ומכשירי הטלפון הסלולאריים.
מערכת "מסר אישי" היא מערכת לאומית רב-ארגונית לה פצת התרעות ומסרי מידע למנויי החברות הסלולאריות הנמצאים באזורי סיכון על מנת להציל חיים 37 .
כדי להפעיל מערכת זו, יש צורך במכשירים סלולאריים בעלי יכולת לקבל ולהפיץ את ההתרעה, וכן בהסדרה רגולטיבית של אחריות החברות הסלולאריות למתן שירות למכשירים אלו במקרי תקלות בהפצת ההתרעה.
בוועדת שרים לענייני ביטחון לאומי מ- 1.
09 /החליט (מס' ב9 ,) ראש הממשלה מר בנימין נתניהו, כי "באשר למתן התרעה באמצעות SMS - הגורמים הנוגעים בדבר יביאו תוך 30 יום הצעה לפתרון הנושא בטווח של 3 חודשים".
בביקורת נמצא, כי לא הובאה הצעה לפתרון, כאמור.
12 בנושא "מוכנות העורף לשעת חירום" הנחה ראש הממשלה, כי ראש המל"ל "יפעל כדי לסגור את הפערים בין הגופים בנוגע להתרעה סלולארית תוך 7 ימים".
12 באותו הנושא, הנחה ח[ ראש הממשלה את ראש המל"ל לבחון האם "ניתן להסדיר את הנושא יוב באמצעות התקנת תקנות במקום ]'החברות הסלולאריות לספק שירות 'מסר אישי להידרש לחקיקת חוק".
כאשר דווח לראש הממשלה שהמשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי-פיסקאלי) בוחן את הסוגיה, הוא הנחה את המל"ל באפריל 2012 .
להשלים את הבחינה ולהציג בפניו את מסקנותיה המל"ל מסר ל משרד מבקר המדינה בספטמבר 2012 , כי "אכן, עדיין קיימים מטופל במישור הנורמטיבי מחד (חקיקה ]התרעה בסלולאר [ פערים, הנושא מתאימה) ודו שיח בין משרד התקשורת לחברות הסלולר".
לשכת היועץ המשפטי למערכת הביטחון מסרה בשם משרד הביטחון בעניין זה באוקטובר 2012 , כי "בשלב הנ יסויים להפעלתה של המערכת ע"י פיקוד העורף באמצעות חברות הסלולר, התגלעו מספר קשיים שהוערמו על ידי חברות הסלולר, אשר רובם לובנו והוסדרו לאחרונה על ידי משרד הביטחון, משרד המשפטים ומשרד התקשורת.
משרד התקשורת עוסק בימים אלה בתיקון הרישיונות ובניית תיק שירות של חברות הסלולר בהתאם להנחיית המשנה ליועמ"ש לממשלה.
ככל שיעלה צורך, נפעל לשינוי חקיקה.
בשלב זה טרם נדרשנו לכך ואנו עמלים על הפעלת המערכת בהקדם".
36 "כורזית" היא מערכת כריזה להפצת התרעות המופעלת ידנית עם קבלת הוראה, או אוטומטית, ומהווה יחידת קצה של מערכת ביפר המשמי עה הודעה מוקלטת וכן מפעילה מערכות מקומיות של צפירה.
37 מתוך מסמך של פקע"ר בנושא מערך הפצת ההתרעה מינואר 2012.
היערכות לשעת חירום 205 .
המנהל הכללי של משרד התקשורת, מר עדן בר טל, מסר למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2012 בנוגע למערכת "מסר אישי", כי "הושג ה הסכמה של חברות להשתתפות בניסויים, השתתפות בדיונים, תחקירים ]החברות הסלולאריות[ הרט"ן וביצוע פעולות הנדסיות ברשתן.
במישור הפורמאלי, נעשו פעולות על ידי המשרד לקידום תיקון הרישיונות.
קיימת תשתית בחוק להפעלת המערכת בעת הכרזה על מצב חירום (תיקון 13 לחוק התקשורת).
יחד עם זאת, יש צורך בתיקון החוק למתן סמכות שיאפשר מתן הוראות בזמן שגרה לצורך תרגול מוכנות לשעת חירום בשל אי-הסכמה להפעלת המערכת בשגרה, לרבות לצרכי תרגול וזאת לאור דרישת לקבלת שיפוי ו/או חסינות מפני תביעות ונזקים.
לאור סיכום ]הסלולריות[ החברות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי -פיסקאלי).
אנו שוקלים ממש בימים אלו צעדנו כיצד לפעול וזאת כדי לקצר זמנים למינימום.
חשוב לציין כי הליך מנהלי או חקיקתי חד-צדדי יגרום לעיכוב במימוש התהליך.
כאמור, המשרד אינו אחראי על מימוש מערכות ביטחוניות אלא גוף מסייע.
לכן השלמת הטיפול נדרשת בראש ובראשונה ע"י הגורמים האחראים והמובילים".
נכון למועד סיום הביקורת, יולי 2012 , ולמרות מעורבותו של ראש הממשלה, המערך להפצת התרעה באמצעות מכשירי הטלפון הניידים טרם הושלם, ולא נמצא שהושגה הסכמה של חברות הסלולאר או שהחלה פעילות של תיקון ה רישיונות שלהן או של תיקון החקיקה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כיוון שמדובר במערך שנועד להציל חיים, יש להשלים את הטיפול בנושא ללא דיחוי נוסף.
היערכות העורף האזרחי במדינת ישראל מפני התקפה של ירי טילים ורקטות וגם מפני אירועי חירום רחבי היקף בעתות ש גרה, כמו רעידת אדמה, שרפות ופליטת חומרים מסוכנים, הוא נושא לאומי רב -חשיבות ובעל היבטים צבאיים ואזרחיים רבים.
שיפור ההיערכות והמוכנות לטיפול בעורף באירועי חירום חיוני לצורך טיפול מיטבי באוכלוסייה בעת חירום ולחיזוק כושר העמידה של האוכלוסייה בפני האיומים.
הדב ר יאפשר לממשלת ישראל, ובזמן לחימה גם למטכ"ל בצה"ל, מרחב פעולה מדיני וצבאי גדול יותר.
כבר בדוח מבקר המדינה שפורסם ביולי 2007 בנושא "היערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה" 38 , העיר משרד מבקר המדינה, כי על הממשלה ליזום הסדר חקיקתי מקיף, מאוחד ומתואם, שירכז את כל העניינים הנוגעים לטיפול בעורף בעתות חירום, יבהיר את מדרג הסמכויות ותחומי האחריות של כל אחד ממשרדי הממשלה ומהגופים המטפלים בעורף בחירום, וכן יגדיר את קשרי הגומלין ביניהם.
בהתאם להסדר החקיקתי האמור, על הממשלה לפעול כדי לממשו באמצעות כל הגופים הרלוונטיים האחראים לטיפול בעורף בחירום.
בביקורת זו, שבחנה היבטים אחדים בתחום מוכנות העורף לחירום ושמהווה גם ביקורת מעקב על דוחות קודמים של משרד מבקר המדינה בעניין זה, הועלו פערים משמעותיים במוכנות העורף לחירום, שחובה על הגופים הנוגעים בדבר לטפל בהם בהקדם.
הקמת המשרד להגנת העורף נועדה לשפר את מוכנות העורף לעתות חירום, אך במצב הקיים היא הוסיפה לאי -הבהירות בחלוקת האחריות בין הגופים המטפלים בעורף בחירום.
משכך, ראוי שכל הגורמים הנוגעים בדבר, ובעיקר שר הביטחון והשר להגנת העורף, יחליטו ויקבעו את חלוקת תחומי האחריות והסמכויות בין משרדיהם לעניין היערכות העורף לחירום, ויעלו את הנושא לדיון ולהחלטה בממשלה בהקדם.
זאת, כדי שתחומי אחריותו וסמכויותיו של המשרד להגנת העורף יהיו ברורים.
דבר זה יסייע לקיום פעילות מיטבית משולבת ומתואמת של משרד הביטחון והמשרד להגנת העורף בתחום הטיפול בעורף באירועי חירום.
משרד מבקר המדינה חוזר על המלצתו מהדוח על מלחמת לבנון השנייה, כי על הממשלה לבחון את האפשרות שגוף לאומי מרכזי יאחד אחריות וסמכות בנושא הטיפול בעורף בעתות שגרה ובעתות חירום.
גוף זה, בין אם יהיה גוף ייעודי או משרד ממשלתי, יוכל להיות אחראי לתיאום בין כל הגופים המטפלים בעורף בחירום, ולהנחותם בקרות אירוע חירום בהתאם למדיניותו של השר שיהיה אחראי לטיפול באירוע.
בהיות מתקני התשתיות הלאומיות חיוניים לצורך הפעיל ות הרציפה של המשק האזרחי והתמיכה בפעילות צה"ל, יש להאיץ את הטיפול בהסדרת כל הדרוש לצורך המשך תפקודם בעת חירום ומיגונם.
נוכח המשמעויות של מחסור בערכות מגן לחלק ניכר מהאוכלוסייה ובהתחשב בהתגברות איום חל"ך על העורף ובצורך בתכנית רב-שנתית ברורה, ראוי, כי הדיון בנושא ערכות המגן, אותו הנחה במרץ 2012 ראש הממשלה לקיים עד סוף שנת 2012 , יתקיים מוק דם ככל הניתן, כדי שתתקבל החלטה בנושא.
38 ,דוח מבקר המדינההיערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה ( 2007.
) היערכות לשעת חירום 207 .
כיוון שהמערך להפצת התרעה באמצעות מכשירי הטלפון הסלולאריים נועד להציל חיים, יש להשלים הטיפול בנושא זה ללא דיחוי נוסף.
מבקר המדינה מציין בחיוב את הצעדים שנקטו ראש הממשלה, משרדי הממשלה וצה"ל מאז מלחמת לבנון השנייה בהתייחס להגנה על אוכלוסיית העורף האזרחי במדינת ישראל, וביניהם הקמת המשרד להגנת העורף ופעולות מיגון שונות של האוכלוסייה.
עם זאת, עקב החשש לפגיעה בעורף בעימות נוסף או בעת אירועי אסון רחבי היקף בשגרה, על הממשלה ועל כל הגופים העוסקים בכך להשלים בדחיפות את הטיפול בפערים העולים מדוח זה, כדי לשפר את יכולת העמידה של העורף.
הייצוא הביטחוני מהוה נדבך בביטחון הלאומי של מדינת ישראל בהיותו, בין היתר, ערובה ליתרון האיכותי ולבניין הכוח של צה"ל, מסייע בקידום אינטרסים מדיניים ואסטרטגיים של מדינת ישראל, ומהווה מרכיב בחוסנה הכלכלי.
חוק הפיקוח על ייצוא ביטחוני, התשס"ז- 2007 (להלן- החוק), והתקנות והצווים שפורסמו מכוחו מסדירים את הפיקוח של מדינת ישראל על ייצוא של ציוד ביטחוני, על העברת ידע ביטחוני ועל מתן שירותים ביטחוניים (להלן - ייצוא ביטחוני).
זאת, מטעמים של שמירה על הביטחון הלאומי, יחסי החוץ של המדינה והתחייבויותיה הבין-לאומיות, ולשם שמירה על אינטרסים חיוניים אחרים של המדינה.
לפי החוק, רישוי הייצוא הביטחוני הוא תהליך דו-שלבי, המחייב קבלת ריש יון שיווק לפעולות לקידום עסקאות ייצוא ביטחוני כהגדרתן בחוק, ולאחר מכן טרם ייצוא הציוד, הידע או השירות, חובה לקבל רישיון ייצוא.
עוד קובע החוק, כי רישום במרשם הייצוא הביטחוני מהווה תנאי לקבלת רישיון שיווק או רישיון ייצוא.
מכוח החוק הוגדרו ופורסמו בצווים רשימות הציוד, הידע והשירותים המפוקחים על פי חוק בחלוקה לציוד לחימה, ציוד טילים וציוד דו -שימושי 4 .
בחוק הוגדרו פעולות המהוות עברות - ביניהן: פעולות של שיווק ביטחוני ושל ייצוא ביטחוני ללא רישיון או שלא בהתאם לתנאי הרישיון; פעולות תיווך בין גורמי חוץ ללא רישיון; וייצוא של ציוד ביטחוני במעבר 5 ללא רישיון - ונקבעו סנקציות שונות, ובהן מאסר וקנסות עונשיים, קנסות אזרחיים ועיצומים כספיים.
על פי החוק, מנכ"ל משרד הביטחון (להלן - משהב"ט) או ראש האגף לפיקוח על הייצוא הביטחוני (להלן - אפ"י) שהוסמך על ידיו, הם הרשות המוסמכת המופקדת על יישום הוראות החוק.
אפ"י הוא הגוף במשהב"ט המרכז את מכלול הסמכויות לעניין הפיקוח על הייצוא הביטחוני, והוא פועל כרשות מוסמכת למימוש המדיניות והאינטרסים של מדינת ישראל למניעת זליגה של טכנולוגיות, מידע וציוד ביטחוני.
בהוראת הארגון של אפ"י נקבעו תפקידיו וסמכויותיו בתחום הפיקוח על הייצוא הביטחוני: רישום יצואנים במרשם הייצוא הביטחוני, מתן רישיונות שיווק ורישיונות ייצוא, הדרכת יצואנים ואכיפת החוק.
4 חומרים וציוד שנועדו לשימוש אזרחי והמתאימים גם לשימוש ביטחוני .
דוח זה אינו עוסק ברישיונות לציוד וטכנולוגיות "דו-שימושיות".
5 ציוד ב יטחוני שמקורו מחוץ לישראל, שנכנס לישראל או שנועד להיכנס לישראל , בדרכו אל מחוץ לישראל, ובלבד שנפרק מכלי ההובלה טרם הוצאתו מישראל.
המסגרת הארגונית של אפ"י כוללת שלוש יחידות: היחידה לאכיפה והדרכת יצואנים (להלן - היחידה לאכיפה) הנושאת באחריות ליזום, לרכז ולכוון את האכיפה על מילוי הוראות החוק והרישיונות הפרטניים; היחידה לרישיונות מסווגים, מדינות מיוחדות6 ולוחמה בטרור (להלן - לוט"ר), המרכזת את עבודת המטה הנדרשת לטיפול בבקשות בסיווג "שמור" ומעלה, וכן בבקשות הנוגעות למדינות מיוחדות .