HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עם האיחוד האירופי, היא התחייבה לעמוד בסטנדרטים הקבועים בדירקטיבה 996/2010 .
של האיחודבעניין חקירה ומניעה של תאונות ותקריות בתעופה האזרח ית, המבוססים על .
הוראות נספח 13 לאמנה שישראל צד לה.
עוד נכתב בדברי ההסבר שבשל התחייבויות של מדינת ישראל יש הכרח לתקן את חוק .
הטיס ולהתאימו להוראות האמנה, הדירקטיבה האירופית ולדין הבין-לאומי הנ והג בעניין, .
ובפרט להקמתה של ר שות חקירה בטיחותית של תאונות ותקריות אוויריות בתעופה .
52 NTSB - National Transportation Safety Board - רשות עצמאית ובלתי תלויההפועלת בארצות הברית העוסקת .
בחקירת תאונות בתחומי התעבורה השונים, ובהם תעופה, דרכים ונהיגה, מסילות ברזל ורכבות, ספנות והובלת .
משנת 1975 NTSB עצמאית לגמרי - היא אינה כפופה למשרד ממשלתי ומדווחת ישירות לקונגרס.
53 ,מבקר המדינהחוות דעת: בטיחות התעופה האזרחית (ספטמבר 2010 '), עמ15 - 20.
54 טיוטת תזכיר חוק הטיס, התשפ"ב-2021 ,(דצמבר2021.
בטיחות התעופה האזרחית האזרחית, שתהא עצמאית ובלתי תלויה.
זאת ועוד, אישור התיקונים המוצעים בחוק חיוני .
בשל השפעת הביקורת על מעמדה של ישראל בתעופה בכלל, וב-ICAO ,בפרטוכן עקב .
אי היכולת להפעיל תהליכים שונים, הנדרשים מהמדינות בעת קרות תאונה אווירית .
בישראל, או של מטוס בעל זיקה לישראל בחו"ל, דבר שיש בו בכדי להשפיע על הבטיחות .
בתעופה ולמנוע אירועים דומים בעתיד.
על פי ההצעה המתגבשת לתיקון חוק הטיס, תוקם רשות לחקירה בטיחותית לתאונות .
ותקריות בתעופה האזרחית (להלן - רשות החקירה) שתפקידה יהיה חקירה בטיחותית של .
תאונות ותקריות בתעופה האזרחית; רשות החקירה תהיה עצמאית ובלתי תלויה בפעילותה .
ובהפעלת סמכויותיה לשם מילוי תפקידיה; בראש רשות החקירה יעמוד מנהל רשות .
החקירה, שהוא בעל ניסיון וידע בתחום הבטיחות בתעופה האזרחית, שימנה שר התחבורה; .
תקציב הרשות לחקירה ייקבע בחוק התקציב בסעיף תקציב נפרד במסגרת תקציב משרד .
התחבורה, ומנהל רשות החקירה יהיה הממונה על סעיף תקציב זה.
יצוין כי על פי חוק הטיס נקבע שדרישת הסף ממועמד לתפקיד חוקר ראשי היא ״ניסיון .
ומומחיות בחקירת אירועים בטיחותיים", ואילו בהצעה לתיקון חוק הטיס הוסרה הדרישה .
לניסיון ומומחיות בחקירות, ובמקומה נדרשים ״ ניסיון וידע בתחום הבטיחות בתעופה .
משרד מבקר המדינה ממליץ למת"ח להשלים הקמת רשות חקירה עצמאית בהתאם .
לסטנדרטים הקבועים ב נספח 13 של האמנה ולמקובל בעולם, בהתאם להודעת ו ל- .
זאת בשל ההכרח, שצוין בדברי ההסבר להצעת התיקון לחוק .
הטיס, לתקן את חוק הטיס ולהתאימו להוראות האמנה, לדירקטיבה האירופית ולדין .
הבין-לאומי הנוהג בעניין .
המבדק של ICAO נעשה בין היתר גם באמצעות מילוי שאלונים קבועים וידועים, כהערכה .
עצמית, המועברים אליו לפני שנציגיו מגיעים לישראל לביצוע הבדיקה, ובכל מענה לשאלה .
יש לצרף מסמכים מבססים.
תוצאות ההערכה העצמית של משרד החוקר הראשי נשלחו .
ל-ICAO באמצע ספטמבר2016, כחודשיים לפני המבדק שלICAO.
ICAO שהתקיים בנובמבר 2016 היה אמור להתקיים בסוף חודש מרץ 2016, אך נדחה .
לבקשת משרד התחבורה עקב רצונה לשפר את מוכנותה למבדק.
להלן תוצאות ההערכה העצמית של משרד החוקר הראשי מספטמבר 2016 לעומת המצב .
בפועל לפי בדיקת ICAO בנובמבר2016.
ה | בטיחות התעופה האזרחית לוח 14 : תוצאות הערכה עצמית של החוקר הראשי מול התוצאה בפועל .
החוקר אחוזים תוצאות .
נושאים שבהם ניתן מענה .
נושאים שבהם לא ניתן מענה .
המקור: דוח המבדק של ICAO ;דוח ביקורת פנימית של מת"ח.
מהאמור לעיל ומלוח 14 עולה כי אף שנושאי השאלונים היו ידועים מראש ואף .
שניתנה דחייה של יותר משבעה חודשים לשיפור ההיערכות למבדק , ההערכה .
העצמית של משרד החוקר הראשי שיינתן מענה מספק ל-90 נושאיםהייתה הערכת .
יתר, לעומת המצב בפועל שניתן מענה מספק ל -68 נושאים דבר המשקף פער של .
כ-32% ביחס לתוצאות ה בדיקה של ICAO.
משרד מבקר המדינה ממליץ לרת"א, למשרד החוקר הראשי ולמת"ח לפעול לעמידה .
בסטנדרטים הבין -לאומיים הנדרשים, ולקראת מבדקים דומים בעתיד להיערך .
מבעוד מועד להערכה נכונה את רמת המוכנות, ולפעול ככל האפשר להעלאתה עוד .
כאמור, במרץ 2019 הגישה המבקרת הפנימית של מת"ח דוח ביקורת פנימית על משרד .
החוקר הראשי שעסק בסוגיות רבות הנוגעות לעבודת החוקר הראשי, ובהן הטיפול בממצאי .
המבדק של ICAO ; מחשוב; תקן חוקרים; כשירות מקצועית של החוקרים הקבועים .
והחיצוניים; וציוד טכני לביצוע חקירות.
מדוח הביקורת הפנימית עלו בין היתר הממצאים האלה: .
מערכת מדן היא מערכת ממוחשבת לניהול חקירות המשמשת את החוקר לניהול תיק .
תיק החקירה מכיל בין היתר חומרי חקירה (עדויות, חפצים שנתפסו).
מנוהלים במערכת טיוטות דוחות , דוחות מעבדה ותכתובות הקשורות לחקירה.
מדוח הביקורת הפנימית עולה כי המידע במערכת אינו מעודכן בזמן אמת, אלא מוזן .
מערכת FlightSceape להדמיה ולשחזור של תאונות ותקריות, שנרכשה בעלות של .
170,000 דולר, אינה מתופעלת עקב היעדר תקציב ממת"ח לדמי שימוש שנתיים.
בתשובת החוקר הראשי הוא ציין כי מאז הביקורת בוצעו שיפורים ושינויים אשר צפויים להשתפר .
עוד ציין החוקר כי מערכת FlightSceape אכן אינה פעילה כבר שנים רבות .
בטיחות התעופה האזרחית אך ההדמיה והשחזור של תאונות ותקריות נעשה בסיוע רשויות חקירה עמיתות וכי בשלוש השנים .
האחרונות הם נדרשו לנושא פעם אחת בלבד.
עלה שעד מועד סיום הביקורת במרץ 2022 , ליקויים שעלו בביקורת הפנימית בנוגע .
למערכות הממוחשבות המשמשות את החוקר הראשי בניהול החקירות לא תוקנו.
משרד מבקר המדינה ממליץ למת"ח לפעול לשיפור המערכות הממוחשבות במשרד .
החוקר לשם הגנה על הנתונים והתיעוד וחיסיון שלהם בהתאם לכללי ICAO ,וכן לטיוב .
עבודת משרד החוקר הראשי ושיטות החקירה על ידי שימוש באמצעים טכנולוגיים .
במרץ 2022 מסרהחוקר הראשי לצוות הביקורת כי עם כניסתו לתפקיד ב-2019 הוא שינה את .
דרך העבודה עם מערכת מדן, ובשנה הקרובה הם מתכוונים לפעול בשני ערוצ ים: פרויקט .
קליטת כל חומרי החקירה ממחשבו האישי של החוקר הראשי הקודם למערכת מדן; והעברת .
המערכת לענן וקבלת נפחי זיכרון גדולים.
לגבי מערכת ההדמיה הסביר החוקר הראשי כי היום .
מערכת זו מיושנת, וכדי להפעילה נדרש שדרוג יקר, והם פועלים להגיע להסכמים עם רשויות .
חקירה זרות לקבלת שירות זה.
ההתפתחויות הטכנולוגיות בעשורים האחרונים הגבירו את השימוש ואת התלות במרחב .
הקיברנטי 55 או במרחב הסייבר (להלן- מרחב הסייבר) לצרכים בתחומים רבים, עקב נוחיותו .
פעילות המשתמשים במרחב הסייבר מתאפיינת בחציית גבולות מדינתיים .
וגיאוגרפיים, אשר הביאה לשגשוג ולהתייעלות בתחומי הכלכלה ו החברה.
הציבור הרחב, גופים עסקיים ומוסדות ממשלה.
בשל השפעתו הנרחבת של מרחב הסייבר .
והתלות ההולכת וגוברת של המשתמשים בו נעשה מרחב הסייבר בעל חשיבות אסטרטגית .
אשר הולכת ומתרחבת עם הזמן עם ההתפתחויו ת והחידושים הטכנולוגיים.
בד בבד עם השיפורים הטכנולוגיים נוצרו איומים וסיכונים לפעילות במרחב הסייבר .
שהולכים וגוברים, בין היתר עקב גידול במעבר של פרטים וארגונים רבים לפעילות ועבודה .
מרחוק באמצעות המרשתת (רשת האינטרנט, שהיא חלק ממרחב הסייבר).
האיומים עלולה אף לפגוע פגיעה פיזית בתשתיות לאומיות כמו תשתיות אנרגיה ואספקת .
חשמל, אספקת מים, מערכות רפואיות, מערכות פי ננסיות ועוד.
איומים אלה, נוסף על .
פגיעה תפקודית קשה במשק, עלולים להוביל אף לפגיעה בחיי אדם ולפגיעה מורלית .
ותודעתית על ידי פגיעה באמון הציבור בשלטון.
ממשלת ישראל נדרשה לסיכוני הסייבר על מדינת ישראל ועל הגופים האמורים לעיל .
וקבעה את מדיניותה בכמה החלטות עקרוניות שקיבלה משנת 2011 , ובהן "הקמת גוף מטה .
שיגבש תפיסת הגנה לאומית במרחב הקיברנטי"; קידום אסדרה לאומית והובלה ממשלתית .
55 המרחב הקיברנטי- המתחם הפיזי והלא פיזי שנוצר או מורכב מחלק או מכל הגורמים הבאים: מערכות ממוכנות .
ממוחשבות, רשתות מחשבים ותקשורת, תוכנות, מידע ממוחשב, תוכן שמוע בר באופן ממוחשב ונתוני תעבורה .
ובקרה, והמשתמשים של כל אלה (על פי הגדר ת החלטת הממשלה 3611 , "קידום היכולת הלאומית במרחב .
ה | בטיחות התעופה האזרחית בהגנת הסייבר ; קידום ההיערכות הלאומית להגנת הסייבר ; ואיחוד מטה הסייבר הלאומי .
והרשות הלאומית להגנת הסייבר - שתי יחידות סמך שהוקמו בהחלטות ממשלה קודמות - .
ליחידת סמך אחת שתיקרא "מערך הסייבר הלאומי" (להלן - מערך הסייבר).
וסמכויותיו של מערך הסייבר יהיו כשל שתי יחידות הסמך הנ"ל56.
"הגנת סייבר בתעופה האזרחית" ראו להלן.
על פי מסמכי מערך הסייבר, במרחב הסייבר "מתנהלת פעילות ענפה של ריגול מדינתי, .
ריגול תעשייתי, פשע מאורגן ופשע מזדמן" 57.
פעילות עוינת מסוג זה ומסוגים דומים מוגדרת .
מערך הסייבר מגדיר מתקפת סייבר "פעולה הננקטת על ידי גורם עוין, .
באמצעות מערכות ממוחשבות, על מנת לחדור ללא רשות למערכות המחשב של הקורבן .
במטרה לגרום נזק של גניבת מידע, פגיעה באמינות המידע ו/או בזמינותו.
במערכות מחשב הופך אותן ליעד אטרקטיבי להתקפות, אשר להן עלולות להיות השלכות .
מרחיקות לכת עד כדי פגיעה בחיי אדם" 58 .
תחום התעופה מתאפיין במורכבות טכנולוגית גבוהה הכוללת גם חידושים טכנולו גיים .
והתפתחות מואצת בכל המרכיבים והארגונים הקשורים לתעופה האזרחית - משדות תעופה, .
דרך חברות התעופה ועד ליצרני המטוסים והמערכות - והם משלבים טכנולוגיות דיגיטליות .
וקישוריות כדי להגדיל את נפח הפעילות, לייעל את הפעילות העסקית והתפעולית, לשפר .
את השירותים ולהעלות את רמת הבטיחות.
הדבר בא לידי ביטוי בתהליכים דיגיטליים בכלי הטיס; במערכות שד ות התעופה; במגדלי .
הפיקוח והבקרה האווירית; במערכות הבידוק ובתהליכים של שירות לנוסע .
אלו של תחום התעופה האזרחית והמורכבויות הטכנולוגיות הכרוכות בהן יצרו אתגרי סייבר .
חדשים אשר מחייב ים היערכות מדינתית מבעוד מועד להגנת סייבר הולמת על התחום.
באוגוסט 2017 " הגיש לרת"א יועץ חיצוני שלה דוח בנושא סייבר שכותרתומיפוי הרגולציה .
בהקשר להגנת סייבר על התעופה האזרחית בישראל - מיפוי מצב קיים והמלצות ראשוניות" .
בדוח היועץ צוין כי המטרה היא לשרטט ולמפות את המצב הנוכחי בכל .
הקשור לאסדר ה של הגנת סייבר על כלי טיס אזרחיים בישראל ולהמליץ לר ת"א כיצד .
במכתב שנלווה לדוח ציין היועץ שהנושא חשוב ושיש להיערך אליו על רקע .
עליית האיומים ועל רקע קליטת מטוסים חדשים בישראל שהם בהגדרה "ממוחשבים" יותר .
להלן תמונת המצב העיקרית של איומי הסייבר בתעופה העולה מדוח היועץ: .
איום הסייבר עולה בהתמדה , ויש יותר ויותר "שחקנים" המייצרים לעצמם יכולות .
ככל שיש יותר תקיפות סייבר , "המחסום הנורמטיבי" שלא לתקוף הולך ומתפוגג.
56 ראו החלטת הממשלה 3611 ( 7.
2011 ;) החלטת הממשלה 2444 ", "קידום ההיערכות הלאומית להגנת הסייבר .
15 ;) החלטת הממשלה 2443 ( ", "קידום אסדרה לאומית והובלה ממשלתית בהגנת הסייבר 15.
הממשלה 3270 , "איחודיחידות מערך הסייבר הלאומי" ( 17.
57 ,מערך הסייבר הלאומי״המדריך היישומי (השלם) ל הגנת הסייבר של הארגון״ (יוני 2021 ,) 'עמ9.
58 מערך הסייבר הלאומי, ״איומי סייבר ואבטחת מידע ״ (יולי 2020 ,) 'עמ5.
בטיחות התעופה האזרחית ג.
בחמש השנים האחרונות נתקפו לא מעט פעמים מערכות ממוכנות בשדות תעופה , .
ואפילו הודגמו תקיפות על רשתות המחשוב בקבינה של מטוסי נוסעים.
עולם המחשוב נכנס עוד ועוד לתוך כלי הטיס, ומטוסים מודרניים כיום כוללים מחשבים .
ורשתות מחשוב רבים העומדים בקשר רצוף עם רשתות מחשוב קרקעיות, ובכלל זה .
במטוס בואינג 787 שמוביל כ-270 - 280 נוסעים, למשל, יש רשתות .
מחשוב, מחשבים, ציוד תקשורת ושרתים.
המטוס גם מקושר להרבה רשתות קרקעיות .
דרך רשתות סלולר וטכנולוגיית ה- WI-FI, וכן באמצעות התחברות פיזית לציוד בדיקה .
תקיפות סייבר יכולות להיות מכוונות לחבל פיזית, לשבש מידע או לגנוב מידע, ויעדי .
התקיפה יכולים להיות כלי טיס, שדות תעופה, יחידות בקרה ומגדלי פיקוח והמערכות .
הממוכנות שלהם, חברות התעופה, חברות יצרניות, מערכי תחזוקה ומכוני בדק .
בדוח היועץ הועל ו כמה המלצות לרת"א שהתבססו על כמה הנחות יסוד בכל הנוגע .
לתפקיד של רת"א ושל תחום הסייבר.
סיכוני הסייבר בעולם התעופה האזרחית יכולים לסכן ישיר ות את בטיחות הציבור .
רוב כוח האדם והידע בתחום הגנת הסייבר מתפתח מחוץ לרת"א (בגופים כמו צה"ל, .
שירות הביטחון הכללי, הרשות הלאומית להגנ ת הסייבר וכדומה).
בישראל יש ארגונים רבים בעלי מומחיות וידע רב בתחום הגנת הסייבר, אך לארגונים .
אלה אין ידע רלוונטי לאסדרה של התעופה האזרחית.
על פי חוק רת"א, האחריות על אסדרת התעופה האזרחית בכל הקשור להיבטי בטיחות .
הציבור מוטלת על רת"א , ולפיכך יש לה הסמכות והמומחיות בכל הנוגע לאסדרה .
בתחום התעופה, אך אין לה הידע וכוח האדם המתאימים בתחום הגנת הסייבר.
"ע"פ חוק החברות הישראלי, מנכ"לי חברות מחויבים להשיא את רווחי החברה שלהם .
ובהתאם, כלל הגופים המסחריים בתחום ובפרט יצרניות כלי הטייס וה מפעילים .
האוויריים - לא יפתחו בעצמן הגנת סייבר ברמה נאותה - פשוט מכיוון שהתחום .
מחייב השקעה מצד אחד ואין בגינו הכנסה מצד שני.
תיקון המצב יוכל, לכן, להתפתח .
רק על רקע של אסונות גדולים או רגולוציה" (ההדגשות במקור ).
על בסיס ההנחות הנ"ל להלן עיקרי ההמלצות בדוח היועץ: .
להקים גוף ארגוני ייעודי לתחום הגנת הסייבר ברת"א.
האחראי על גוף זה יהיה כפוף .
לגוף מטה או למנהל רת"א כדי שיוכל להנחות את כל התחומים ברת"א (הנדסה, .
לטפל בהקדם האפשרי בתחומים שבהם יהיו בוודאות התקפות סייבר, ולדון ולהחליט .
על הנחיות הנוגעות לנושאים מסוימים.
להעלות את המודעות של הגנת הסייבר על ידי קיום כנסים בנושא ושילוב הנושא .
בהכשרות של כלל מקצועות התעופה.
ה | בטיחות התעופה האזרחית ד.
לפתח מנגנוני שיתוף פעולה ושיתוף מידע עם ארגונים רלוונטיים בעולם, ובראש .
ובראשונה ICAO ,FAA ו-EASA59 , ואם אפשר לפעול לשיתוף מידע עם הגופים המקבילים .
לגבש תוכנית ונהלים ליצירת קשרי עבודה ושיתוף פעולה קבועים ומוסדרים עם גופי .
הסייבר בישראל הפועלים במסגרת מערך הסייבר הלאומי; שירות הביטחון הכללי; .
תחום מערכות המידע במת"ח; יחידת הסייבר של המשטרה; אגף הסייבר ברש"ת; גופי .
ביטחון של מכוני הבדק והמפעילים האוויריים; יחידות הבקרה והפיקוח; וכלל בעלי .
העניין בתחום התעופה האזרחית.
לבחון את החקיקה הקיימת, ובכלל זה תקנות ואף חקיקה ראשית, ולהציע הסדרה כדי .
שהמפעילים האוויריים יחויבו להיערך לנושא הגנת סייבר, וכן לקבוע מנגנוני דיווח .
ושיתוף מידע באירועי סייבר.
המלצות נוספות שנכללו בדוח היועץ התייחסו לצרכים שיש לקדם, ובכללם חלוקת אחריות בין .
גופי התעופה לרת"א כמאסדר; פיתוח אסדרה ותקינה; יצירת מנגנונים לגישה למודיעין וזיהוי .
התקפות סייבר בזמן אמת; פיתוח ידע והכשרה לכוח אדם שתהיה לו ההבנה באסדרה תעופתית .
עוד עלה כי בדיון בנושא הסייבר במועצת רש"ת באפריל 2021 דיווחו סמנכ"ל מידע ומחשוב .
וראש אגף סייבר של רש"ת כי איומי הסייבר הפכו בשנים האחרונות לאיום אסטרטגי שעלול .
לפגוע אנושות בארגון ושישראל היא אחת המדינות הכי מותקפות מבחינת סייבר , שכן ההתקפות .
נובעות לא רק ממניע כלכלי, אלא גם ממניע גיאופוליטי.
מספר התקיפות נגד ישראל אינו .
פרופורציונלי לגודל המדינה, ובערך 17% מאירועי הכופר בעולם מתקיימים בישראל.
דיווחו כי עולם איומי הסייבר הולך וגדל, ויש בו א-סימטריה מובהקת בין התוקפים למתגוננ ים, .
כי מאוד זול לתקוף ומאוד יקר להתגונן.
סמנכ"ל מידע ומחשוב וראש אגף סייבר של רש"ת דיווחו, בדיון מועצת רש"ת האמור מאפריל .
2021 שלרש"ת כמה מערכות שהתקפת סייבר עליהן עלולה לפגוע בחיי אדם, ושהיא מפעילה .
מרכז סייבר שפעיל 24 שעות ביממה שמטרתו מניעה וזיהוי שלאירועי סייבר מהר ככל האפשר .
כדי למנוע את הנזקים שעלולים להיגרם.
לאחרונה איתר מרכז הסייבר התארגנות של מדינה .
עוינת שניסתה לתקוף את רש"ת.
מהאמור לעיל עולה כי איום הסייבר בתעופה הוא נושא קריטי, ועם ההתפתחויות .
הטכנולוגיות בכלל ובתעופה בפרט עולים הסיכונים למתקפות סייבר בכל תחומי התעופה.
התמודדות יעילה ואופטימלית עם סיכונים אלה היא ברמת מורכבות גבוהה ומצריכה .
שיתוף פעולה, שיתוף מידע, תיאום רב-מערכתי והסכמה על דרכי פעולה בין גורמים רבים .
בתחום התעופה והסייבר בארץ ובעולם, ובראש ובראשונה בין רת"א כגוף המאסדר את .
תחום התעופה האזרחית למערך הסייבר כגוף הממונה על תפיסת הגנה לאומית למרחב .
59 European Union Aviation Safety Agency - .
סוכנות של האיחוד האירופי לבטיחות בתעופה .
בטיחות התעופה האזרחית הסכם רת"א ומערך הסייבר .
במאי 2019 נחתם הסכם (להלן- ההסכם) בין רת"א למערך הסייבר, שכותרתו "תכנית פעילות .
לשיתוף פעולה בתחום הגנת סייבר בתעופה".
מטרת ההסכם היא לקדם את תחום הגנת הסייבר .
בתעופה באמצעות הישענות על הידע הלאומי במערך הסייבר ועל התפקיד המאסדר של רת"א .
מההסכם עולה שתוכנית הפעילות ממוקדת במערכות בעלות השפעה על בטיחות התעופה .
האזרחית, ובכללן מערכות במטוסים, מערכות קרקעיות ומערכות ניהול התנועה האווירית, .
הנוגעת למובילים האוויריים; שדות תעופה; רשות שדות התעופה; ויצרנים.
לגורמים נוספים הנוגעים לתעופה.
בהסכם נקבע כי מערך הסייבר ורת"א הם הגופים המנחים היחידים בתחום הגנת הסייבר .
בתעופ ה - מערך הסייבר בהיבט הסייבר ורת"א בכל ההיבטים של בטיחות הטיסה.
הגופים תהיה מתואמת, וכל צד יפעל לשיתוף עם הצד השני לטיוב ההנחיות ולמניעת כפילויות.
תוכנית הפעילות פורטה בנספח להסכם, ואלה עיקריה: .
תוכנית הפעילות תהיה מול חברות התעופה, מכוני הבדק וגופי תכן וייצור ותכלול הכנת .
תוכנית לניהול סיכונים לכל גוף ומערכותיו מתוך התייחסות לסיכונים רלוונטיים לדגמי .
המטוסים השונים; הכנת מיפוי לכלל מערכות המחשוב בארגון וכלל הקישורים שהם .
פוטנציאל למימוש תקיפת סייבר; כתיבת תוכנית הגנת סייבר ל"תוכנה מוטסת" או כזו .
המשמשת לפעילות "מבצעית", דרכי שדרוגה, עדכונה והתקנתה במטוס, ונגישותה .
לרשתות המטוס; כתיבת תוכנית הגנת סייבר לכלל מערכות המטוס המכילות אלמנטים .
רת"א בשיתוף מערך הסייבר תטמיע את נושא הגנת הסייבר כחלק מתהליכי רישוי מטוסים .
חדשים שרוכשים המפעילים או מיוצרים בישראל.
רת"א ומערך הסייבר יציעו למפעילים דרכים לניהול אירועי סייבר ולדיווח עליהם כמו .
שיסוכם ברמה המדינתית.
מהארגונים מצופה שיגבירו את מודעותם לנושא הסייבר ויכינו .
תוכנית הדרכה לעובדים בתיאום עם מערך הסייבר.
תוכנית הפעילות תכלול הכנת נוהלי עבודה בתחומים שלנוהל דיווח על אירועי סייבר בין .
המפעילים לרת"א ומערך הסייבר; נוהל טיפול באירוע סייבר תעופתי; איסוף והפצה של .
מידע על אירועי סייבר, הכולל יכולת ניתוח והפקת לקחים.
החלטת הממשלה בנושא "הגנת הסייבר בתעופה .
20 קיבלה הממשלה החלטה בנושא "הגנת סייבר בתעופה האזרחית" (להלן - החלטת .
בהחלטת הממשלה צוין כי החלטה זו מתקבלת בהמשך להחלטות הממשלה .
בנושא הסייבר כאמור לעיל "ולאור החשיבות הגוברת לשמירה על רציפות תפקודית בתחום .
60 החלטת הממשלה 4814 ( ", "הגנת סייבר בתעופה האזרחית 12.
ה | בטיחות התעופה האזרחית התעופה האזרחית והצורך בהיערכות והתארגנות לאומית בהגנת סייבר בתעופה, תוך מינוף .
המובילות המדינתית והיתרון הישראלי בתחום זה ".
להלן עיקרי החלטת הממשלה: .
להקים ועדת היגוי לאומית להגנת סייבר בתעופה אזרחית (להלן - ועדת ההיגוי) שבראשה יעמוד .
ראש מערך הסייבר, וחבריה יהיו נציגים מטעם משרד התחבורה, ר ת״א, רש ״ת, שירות הביטחון .
הכללי, משרד הביטחון, המ טה לביטחון לאומי וצה"ל.
ועדת ההיגוי תגבש מדיניות לאומית .
סדורה בנושא הגנה מפני אירועי סייבר בתחום התעופה האזרחית ותלווה את יישומה.
בהחלטת הממשלה נקבע שהמדיניות תכלול התייחסות לנושאים הבאים: .
יצירת תשתית לשיתוף פעולה בין הגורמים הפועלים בארץ ובעולם בתחום התעופה והסייבר .
להעלאת המודעות, לשיפור המצב הנוכחי ו לשיתוף ידע בתחום.
הכוונת תהליכי אסדרה ותקינה מתאימה בתחום מתוך התייחסות לאסדרה בין-לאומית .
הגדרת תרחישי הייחוס וגיבוש המענה ההגנתי הנדרש לישראל .
הגדרת צרכים לפיתוח פרויקטים ויכולות טכנולוגיות ושילוב אמצעי הגנה.
טיפוח התעשייה הישראלית בתחום ושילובה בתוכניות לפיתוח מענים הגנתיים.
כל זאת מתוך מינוף היתרון היחסי של ישראל בחיבור הנדרש בין עולמות התוכן ביטחון , סייבר .
בהחלטת הממשלה נקבע גם שוועדת ההיגוי תתכנס אחת לרבעון או לפי הצורך למשך שנתיים, .
החל במועד קבלת ההחלטה.
לדיוני הוועדה יזומנו נציגי משרדי ממשלה וגופים רלוונטיים נוספים .
בתום השנתיים ייבחן הצורך להמשך כינוס הוועדה.
עוד קבעה החלטת הממשלה .
שהוועדה תציג את עיקרי המדיניות לאישור הממשלה בתוך שישה חודשים ממועד קבלת .
עוד נקבע בהחלטת הממשלה כי מערך הסייבר ורת"א יישאו באחריות מקצועית להגנת סייבר .
בתעופה האזרחית במסגרת אחריותם ותפקידיהם לפי כל דין ובהתאם לעקרונות החלטה 2443 , .
וכי מימוש האחריות יהיה בהתאם למסוכם בין ראש מערך הסייבר למנהל רת"א.
ועדת ההיגוי שהוקמה כאמור לעיל בהתאם להחלטת הממשלה קיימה כמה דיונים בסוגיות .
הקשורות לקידום הגנת הסייבר בתעופה ובצורך לקבוע מדיניות לאומית סדורה כפי שנקבע .
מסיכום ועדת ההיגוי מ - 23.
20 בהשתתפות חברי הוועדה וגורמים .
מקצועיים נוספים עולה שהוצגו בפניה נושאים רבים שנדרש להם מענה.
מערך הסייבר שהוצגה בוועדת ההיגוי אותרו בחברות התעופה פערים משמעותיים ותרחישים .
סבירים לניצול הפערים על ידי גורם פנימי או חיצוני.
הוצגו פערים נוספים, ובהם פער במודעות .
צוותי האוויר לאיומי הסייבר; היעדר נוהלי עבודה ורשימות תיוג לבדיקות חיוניות בנוגע לתרחישי .
סייבר אפשריים; היעדר חקיקה וסטנדרטים.
בטיחות התעופה האזרחית חברי ועדת ההיגוי והגורמים המקצועיים שהשתתפו בדיון העלו נושאים שיש לתת עליהם את .
הדעת, ובכללם שילוב ארגונים ויצרנים מהתעשיי ה בתחום בוועדת ההיגוי; שיתוף פעולה .
בין-לאומי בכל התחומים; בחינת תרחישים ופתרונות ברמה הלאומית; בחינת שילוב כלי .
האסדרה בפתרונות; ובחינת אופן יצירת תמונת המצב הלאומית.
בסיכום הדיון הנ"ל הוחלט להקים ארבעה צוותי משנה שיטפלו בארבעה תחומים: .
צוות מחקר ופיתוח של תר חישי ייחוס, מענים ופתרונות.
צוות מובילות שיתוף פעולה בין-לאומי ותעשייה.
צוות קינטי-קיברנטי 61.
בשני דיונים נוספים שקיימה ועדת ההיגוי, בספטמבר2020 ובאוקטובר2021 , הוצגו עבודות צוותי .
המשנה והוצג מתווה למסמך המדיניות.
בין היתר דווח לוועדה כי בעקבות הקורונה נפ געו תוכנית .
העבודה והיכולת של צוותי המשנה לאסוף מידע בתחום, ולכן לוחות הזמנים התעכבו.
זאת חלק מהנושאים טופלו בוועדות המשנה.
בוועדת ההיגוי הוצגו תרחישים ומדרג סיכונים .
ונקבע שיש צורך לקבוע רשימת תעדוף סיכונים מוסכמת, על פי כמה דגשים, ובכלל זה פגיעה .
במער כות מטוס חיוניות; הוצג סטטוס של הגנת הסייבר בגופי התעופה; צוות אסדרה דיווח .
שמקדמים תקנות לעניין מערכת סייבר לארגונים תעופתיים ונדרשת החלטה על חקיקה .
מסמיכה, קידום הנחיה מרצון מול חברות התעופה ובחינה של תוכנית פעולה בנושא הסייבר .
בדיונים האמורים בוועדת ההיגוי נדון כצורך אופציונלי למדיניות לאומית כי לגבי המובילים .
האוויריים נדרשת כשירות אווירית בסייבר; השקעה בכוח אדם בסייבר; ולנוכח האיום על מאגרי .
המידע בחברות התעופה נדרשת פעילות הגנה .
ר אש מערך הסייבר דאז שיבח את עבודת .
הצוותים ואת ההתקדמות בעבודתם והוסיף כי "כבר כיום אנו רואים את המגמות והכוונות של .
לאחר שהקורונה תעבור העוצמות יגדלו פי כמה לאור הגידול במשטח התקיפה, .
בכמות התוקפים ובמיקוד שיגדל עם גידול הפעילות בענף.
למערך הסייבר מוקנית סמכות על פי החוק להסדר ת הבטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח -1998 .
(להלן- חוק הביטחון) לבצע פעילות אסדרתית בגופים ציבוריים המוגדרים "תשתית מדינה .
קריטית" (להלן - תמ"ק 63.
) מערכות מחשוב של רש"ת שנקבעו כחיוניות על ידי מערך הסייבר .
61 התקפה קינטית - פגיעה פיזית; התקפת קיברנטית - התקפת סייבר.
62 במסמך של ה-ICAO מאוקטובר 2019 ( נקבעה תוכנית פעולה ICAO Cybersecurity Action Plan ) ובה שבעה עקרונות: .
שיתוף פעולה בין-לאומי; משילות; חקיקה אפקטיבית ואסדרה; מדיניות הגנת סייבר; שיתוף מידע; ניהול אירועים .
ותכנון למצב חירום; בניית יכולות, הדרכה ותרבות הגנת סייבר.
עדיין אין נספח אמנה שיוחד להגנת סייבר, אך על .
פי נספח 17 של האמנה, העוסק בביטחון, התקן קובע כי על כל מדינה חברה לוודא כי מפעילים או ישויות בתחומה .
מזהים את מערכות המידע ואת מערכות התקשורת הקריטיות המשמשות אותם בפעילותם, ובהתאם לניהול סיכונים .
מפתחים ומיישמים אמצעים להגנה עליהן מפני פעילות עוינת.
63 תמ"ק- תשתית מדינה קריטית - CCI (Critical Cyber I nfrastructure) - לפי מונחון מערך הסייבר הלאומי מדובר בנכסי .
סייבר חיוניים הנקבעים על פי תבחינים ומתווספים לחוק הביטחון.
המונח תמ"ק, על פי המונחון, משמש גם לציין גוף .
ה | בטיחות התעופה האזרחית מכוח חוק הביטחון ומכוח החלטת ועדת השרים לענייני ביטחון לאו מי מספר ב/84 בנושא .
"אחריות להגנה על מערכות ממוחשבות" משנת 2002 ,הם תחת הנחייתו המקצועית של מערך .
הסייבר בכל הנוגע לפעולות לאבטחת מידע, בהתאם לסמכותו בחוק הביטחון.
עלתה בדיוני ועדת ההיגוי שאלת הגדרת המובילים האוויריים כתמ"ק, ודווח לוועדה כי מערך .
הסייבר בדק את הסוגיה ועלה שהמובילים האוויריים אינם עומדים בקריטריונים של תמ"ק, .
ונדרש לבצע אסדרה מתאימה.
לפי הסברי רת"א למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת, .
בהיעדר כלי אסדרה בנושא הסייבר רת"א מקיימת דיאלוג עם חברות התעופה בנוגע להיערכות .
ולפעולות שיש לנקוט כדי להתמודד עם נושאים שונים של הגנת סייבר.
עלה כי המובילים האוויריים לא הוגדרו כתמ"ק ומשכך הם לא הם תחת הנחייתו המקצועית .
של מערך הסייבר בכל הנוגע לפעולות לאבטחת מידע.
עוד עלה כי יכולתה של רת"א .
לפקח על המובילים האוויריים, מכוני הבדק ותעשיות הייצור מוגבלת בשל היעדר חקיקה .
עוד עלה כי בדיון ועדת ההיגוי מאוקטובר 2021 הוצג מצב ההגנה של המובילים האוויריים .
בשנת 2021 לעומת שנת2019 לפי עשרה פרמטרים.
מהנתונים שהוצגו לוועדת ההיגוי .
עולה שחל שיפור ניכר אצל אחד המובילים האוויריים לעומת שנת 2019 והוא עומד .
בתשעה מתוך עשרת הפרמטרים, ואילו שלושת המובילים האחרים נמצאים בתהליך יישום .
להשלמת העמידה בכלל פרמטרים אלה.
משרד מבקר המדינה ממליץ לאסדר את כפיפות המובילים האוויריים בנושא הסייבר .
להנחיות רת"א ובהנחיה מקצועית של מערך הסייבר, וזאת כדי שרת"א תוכל לוודא שהם .
עומדים בכלל הפרמטרים שנדונו בוועדת ההיגוי מאוקטובר 2021 .
עוד ממליץ משרד מבקר המדינה, שוועדת ההיגוי תמשיך לעקוב אחר מצב ההגנה של .
המובילים האוויריים ויתר גופי התעופה הרלוונטיים, ותוודא יישום עמידתם בפרמטרים .
בדיונים בוועדת ההיגוי דנו בין היתר בטיוטת מסמך המדיניות המתגבשת, בהתאם להחלטת .
הממשלה 4814 מינואר2020 , שעל ועדת ההיגוי לגבש מדיניות לאומית סדורהבנושא הגנה מפני .
אירועי סייבר בתחום התעופה האזרחית (להלן - מסמך המדיניות), שעיקריה יובאו לאישור .
הממשלה בתוך שישה חודשים ממועד החלטת הממשלה.
בפועל מסמך המדיניות גובש לאחר .
שנתיים, בינואר 2022 .
, עקב מורכבות הנושא ופגיעת הקורונה ביכולת צוותי המשנה לאסוף מידע .
בתשובת מערך הסייבר למשרד מבקר המדינה מיוני 2022 עולה כיהעיכוב בלוחות הזמנים נבע .
מכמה סיבות, ובהן הסיבות שלהלן : עקב הקורונה והתלות המוגברת בתקשורת מרחוק הופנו .
משאבי מערך הסייבר לוודא הגנה מיטבית על כלל מערך המשק; חוסר הוודאות לגבי מבנה .
ענף התעופה לאחר הקורונה והמועד שבו יחזור הענף לשגרה "סבירה" לא א יפשר להעריך את .
המסוגלות של הארגונים להשקיע בתחום, ויצר מצב שבו לא ניתן היה לייצר מדי ניות ריאלית .
מונחה המכיל נכס סייבר והנכלל בתוספת לחוק הביטחון, אך הקביעה של גוף מונחה כתמ"ק נקבעת על פי הצורך .
בהגנת נכס הסייבר שהוא מכיל.
בטיחות התעופה האזרחית שניתן ליישמה; אי-היכולת לאסוף מידע מהארגונים ומהשטח, עקב חוסר התפעול השוטף של .
המערכות השונות וזמינות האנשים שחלקם יצאו לחל"ת.
בינואר 2022 אישר ראש מערך הסייבר דאז , בהסכמת חברי ועדת ההיגוי, מסמך מדיניות .
שכותרתו "מדיניות לאומית להגנת סייבר בתעופה האזרחית״.
במבוא למסמך המדיניות צוין כי .
לצד היתרונות שיש בהתפתחות הטכנולוגית בענף התעופה נשקפים ממנה גם סיכונים חדשים .
שיש להתמודד עימם, ובכלל זה סיכוני הסייבר, העלולים לפגוע בבטיחות הטיסה וברציפות .
מאפייניו של הענף מציבים אתגרים ייחודיים: מתוקף פעילותו בסביבה .
בין-לאומית מקושר ענף התעופה, פיזית וטכנולוגית, לגופים ישראליים וזרים; אתגר הגנה על .
מטוסים הנמצאים מחוץ לישראל; יכולת השפעה מוגבלת על הגנת המוצרים בקו הייצור; קצב .
חדירה איטי של טכנולוגיות להגנת סייבר , הנובע מאסדר ה נוקשה בתחום הבטיחות ומונע יישום .
מהיר של פיתוחים טכנולוגיים ותהליכי עבודה התומכים בהגנת סייבר.
עוד צוין במבוא למסמך המדיניות כי התפשטות הקורונה פגעה כלכלית בענף התעופה בארץ .
ובעולם והקשתה על הארגונים להשקיע משאבים בנושאים שאינם הישרדות עסקית ותפעולית .
מובהקת, ובכלל זה בתחום הגנת הסייבר .
עם זאת, צוין כי גם בימים אלה חיוני לעסוק בנושא .