HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ביולי 2012 היה מספר החריגויות במערכת הדיווח המפורט בכל המשרדים האזוריים יותר ממיליון, והסכום של החשבוניות שנמצאו חריגות עמדה על מעל ל-31.
מיליארד ש"ח חלק מהחריגויות נבעו מטעויות טכניות שונות בחשבוניות, אולם בגין חלק אחר ניתן, קרוב לוודאי, להפיק שומות ולגבות את המס.
הרשות באמצעות תחנות המע"ם לא עשתה די לטיפול בחריגויות אלה.
כך לדוגמה: (א) דיווח חסר על עסקאות: מערכת הדיווח המפורט מאתרת כל עוסק שדיווח בדוח התקופתי על סכום עסקאות כולל הנמוך מסך סכומי התשומות שעליהם דיווחו לקוחותיו.
הדבר מעיד כי העוסק הוציא ללקוחותיו חשבוניות מס בסכום גדול מהסכום שעליו דיווח לרשות.
12 היה הסכום הכולל של עסקאות שעלי הן לא דיווחו עוסקים כנדרש כ-3.
מיליארד ש"ח (ב) תשומות כפולות: מערכת הדיווח המפורט מאתרת את כל העוסקים שדיווחו על תשומות כפולות, ומכאן שדיווחו באותן חשבוניות מס כמה פעמים.
הדיווח הכפול מביא להקטנת תשלומי המע"ם שעל העוסק לשלם לפי הדוח התקופתי, דבר שישפיע בהמשך על הכנסתו החייבת במס הכנסה.
12 היה הסכום הכולל של תשומות כפולות כ- 180 .
מיליון ש"ח (ג) ספק שאינו רשאי: מערכת הדיווח המפורט מאתרת עוסקים שדיווחו על תשומות בגין חשבוניות מס שהוציאו ספקים שאינם רשאים להוציא חשבוניות כאלה, כגון חברות שנסגרו או עוסקים פטורים.
12 היה הסכום הכולל של חשבוניות מס שהוצאו ללא הרשאה כ-200 .
מיליון ש"ח (ד) אי-התאמת הנתונים המצוינים ברשימוני היבוא: יבואנים מגישים למכס רשימון יבוא 11 , שעל פיו משולמים מסי היבוא, כולל המע"ם.
סכום המע"ם ששולם על פי רשימון היבוא הוא סכום מס התשומות שעל היבואן לציין בדיווח התקופתי למע"ם.
מערכת הדיווח המפורט בוחנת את ההתאמה בין רשימוני היבוא בדיווח המפורט ובין הדיווח שהתקבל ממערכת סחר חוץ של המכס (מל"ם).
אי-התאמה מעידה כי היבואנים הגדילו את סכום מס התשומות בדיווחים שלהם דיווחו בדיווח המפורט על מס תשומות גדול מזה ששילמו, ובכך הקטינו את סכום המע"ם שעליהם לשלם.
12 היה הסכום הכולל של התשומות שעליהם דיווחו היבואנים בדוח המפורט ששלחו למע"ם, גדול בכ-400 מיליון ש"ח מסך סכומי מס התשומות ששילמו אותם היבואנים לפי רשימוני היבוא.
11 רשימון יבוא הוא מסמך שמגיש היבואן לרשות המכס ובו פירוט הטובין החייבים במסים (כולל מס תשומות).
רשימון היבוא משמש בין היתר חשבונית מס להחזר מס התשומות ששולם ביבוא.
:להלן כמה דוגמאות להצלחות שהושגו בעקבות הקמת המערכת (א) בתחנת מע"ם חיפה: (1 ) חברה כללה בדוח המפורט בקשה להחזר מס תשומות בסך כ-11 מיליון ש"ח.
ואולם המערכת מצאה כי החברה התבססה על רשימוני יבוא ותשומות שכבר הציגה.
(2) המערכת איתרה קניות בסכום שליותר מ -8 מיליון ש"ח, שהמע"ם בגינם הוא כ-1.
4 מיליון ש"ח- שביצע אדם שלא נרשם במע"ם כעוסק.
בזכות מידע זה פעלה הרשות לרישומו של אותו אדם במע"ם כעוסק, והוצאה לו שומה על פי הערך המוסף המקובל בענף שבו הוא עוסק.
(ב) בתחנת מע "ם פתח תקווה: עוסק גדול הגיש חשבונית מס בסכום של כ-15 מיליון ש"ח כתשומות שרכש מספק שלא היה רשום כמה שנים במע"ם כעוסק פעיל ולא הגיש דוחות.
המערכת איתרה אותו, והוא חויב במע"ם בסך של כ-5 מיליוןש"ח, כולל כפל מס.
(ג) בתחנת מע"ם רמלה: עוסק השמיט מהדיווח על העסקאות שביצע סכום של כ-100 מיליון ש"ח.
מער כת הדיווח המפורט מצאה כי לקוחותיו דיווחו על סכומים אלו כתשומות, ולעוסק נקבעה שומה בסך של כ-17 .
ביולי 2012 שלח האחראי למערכת הדיווח המפורט מר זאב פורת לכל תחנות מע"ם נוהל זמני לטיפול בחריגויות.
בנוהל צוין כי נוכח החריגויות הרבות ובשל חוסר אחי דות בטיפול בעניינן במשרדי המע"ם האזוריים, על כל משרד אזורי למנות צוות של שני עובדים לטיפול בחריגויות, ועל כל עובד בצוות לטפל בעשרה עוסקים בכל יום.
זאת במטרה לצמצם את מספר העוסקים שיש להם חריגויות, ובמקרים שהחריגויות אינן טכניות - לפעול להוצאת שומות מס.
הועלה כי משרדי המע"ם האזוריים לא עמדו במשימה.
בתחנות מע"ם שנבדקו (רחובות, באר שבע, פתח תקווה ונתניה) אמנם מונו צוותים, אך הצוותים מסרו לעובדי משרד מבקר המדינה שהם אינם עומדים בהספק שנדרש בשל הזמן הרב הכרוך בבדיקות.
באוגוסט 2012 מסר מר פורת לכל18 מנהלי תחנות מע"ם את פרטי שני העוסקים הגדולים באזורם אשר סכום החריגויות המצטבר שנמצא בדיווחיהם היה הרב ביותר.
מדובר בחלק מהחברות הגדולות ביותר במשק, שסכום החריגויות בדיווחיהן הוא כ-7.
מר פורת דרש ממנהלי התחנות לזמן את נציגי העוסקים לבירור הסיבות להיווצרות החריגויות.
הועלה כי חלק ממנהלי תחנות המע"ם האזוריות לא פעלו בנחרצות נגד חברות גדולות שיוצרות חריגויות טכניות במיליוני ש"ח.
לעומת זאת, מנהל תחנת מע"ם באר שבע איתר כבר בשלבים הראשונים של הפעלת המערכת חריגויות במאות מיליוני ש"ח בכל קבוצת החברות של חברה גדולה ופעל מיד ובאופן אישי עם אנשי הכספים של הקבוצה לצמצום החריגויות ולתשלום המס במקרים המתחייבים.
משנת 2012 חייבים בדיווח מפורט מלכ"רים שהמחזור השנתי שלהם לשנת 2010 היה יותר מ-20 מיליון ש"ח, ומוסדות כספיים שהמחזור השנתי שלהם לשנת 2010 היה יותר מ-4 מיליוןש"ח.
דיווח זה נועד לסייע באיתור עוסקים הנותנים לגופים אלה חשבוניות מס אך אינם מדווחים על העסקאות לרשויות המס, וכן להעשיר את בנק החשבוניות.
בביקורת נמצאו ליקויים בדיווחים המפורטים של משרדי הממשלה, העיריות והמוסדות הכספיים למע"ם: (א) 842 דוחות שהגישו117 מלכ"רים ומוסדות כספיים לתחנת המע"ם בירושלים היו חסרים.
(ב) 813 דוחות שהגישו96 מלכ"רים ומוסדות כספיים לתחנת מס קנייה ומע"ם בתל אביב היו חסרים.
(ג) 370 דוחות שהגישו34 מלכ"רים ומוסדות כספיים לתחנת המע"ם בפתח תקווה היו חסרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, אי -הטיפול של הרשות בחריגויות העולות מהדיווח המפורט הוא כשל ניהולי מהותי.
מן הראוי היה כי הפעולות הדרושות לצמצום היקפן של החריגויות יבוצעו כבר בשלבים הראשונים של הפעלת המערכת, בשנת 2010 .
כך היו נמנעות חריגויות מצטברות בעשרות מיליארד י ש"ח שברובן הן טכניות או שמקורן בטעות, והיו נותרות בעיקר החריגויות שהם תוצאה של העלמות מס.
על הרשות לפעול בהקדם לבידוד חריגויות שמקורן בעברה מכלל החריגויות ולטפל בהן, כדי למנוע מהמדינה הפסד של סכומים גדולים וכדי להגביר את השוויון בתשלום המסים.
לשם כך על הרשות להמשיך את פיתוחה של מערכת הדיווח המפורט ולהקצות לכך משאבים.
הטיפול בחשבוניות הפיקטיביות .
בדוח 57ב12 '(בעמ295 ) צוין כי השימוש והסחר בחשבוניות פיקטיביות גורם למדינה נזק של מיליארדי ש"ח בשנה, וכי במאגר הנתונים של הרשות יש מעט מאוד נתונים על חשבוניות פיקטיביות שאותרו.
כאמור לעיל, בעקבות הדוח הוחלט בין היתר על הקמת מערכת הדיווח המפורט.
חשבונית מס שהוצאה שלא כדין קרויה "חשבונית פיקטיבית".
חשבוניות פיקטיביות הן בין היתר חשבוניות מס שמונפקות למראית עין עבור מכירה או שירות שלא סופקו בפועל.
קניית "חשבונית פיקטיבית" ושימוש בה כתשומה משמעותה היא הקטנת הסכומים של מס ערך מוסף שעל העוסק לשלם, וגם הקטנת התשלומים של מס הכנסה ושל התשלומים לביטוח לאומי, שכן כך גדלות ההוצאות המדווחות וקטנה ההכנסה החייבת במס.
לרוב מוכרי החשבוניות הפיקטיביות אינם מדווחים על מ ס העסקאות בדוח התקופתי שהם מגישים למע"ם ואינם מדווחים על הכנסה החייבת במס הכנסה.
על פי אומדן של יחידת תכנון וכלכלה ברשות משנת 2012 , בכל שנה נעשה שימוש בחשבוניות פיקטיביות בסכום של כ- 8 מיליארד ש"ח.
מבירורים שעשו עובדי משרד מבקר המדינה עם עובדים בתחנות מע"ם עולה כי מ פיצי חשבוניות פיקטיביות נוהגים להקים חברות חדשות או לרכוש חברות קיימות.
הם משתמשים בכמה חברות, ובאמצעותן הם מבצעים שרשור של חשבוניות מס פיקטיביות באותן החברות.
החברות גם נרשמות כעוסק מורשה בתחנות מע"ם שונות, כדי להקשות על עובדי תחנות מע"ם להתחקות אחר שורשי העסקה.
מערכת הדיווח המפורט נותנת מענה למצב זה, שכן היא מאפשרת לעובדי מע"ם להתחקות אחר שרשור החשבוניות בין החברות השונות.
עד אפריל 2012 שודרו למערכת הדיווח המפורט חשבוניות בסכום כולל של327 מיליארד ש"ח.
מזה הוצלבו חשבוניות מס בסך 277 מיליארד ש"ח.
ההפרש נובע מעוסקים שחייבים בדיווח מפורט ולא הגישו אותו ומעוסקים שאינם חייבים בדיווח.
בחודש מאי 2012 שלח הממונה על תחנת המע"ם באר שבע מכתב למנהל הרשות מר דורון ארבלי, ובו פירוט של חשבוניות שאותרו במערכת הדיווח המפורט שמצביעות על חשד .
12 ראו מבקר המדינ ה, דוח שנתי 57ב ( 2007 ), בפרק "ההתמודדות עם תופעת החשבוניות הפיקטיביות", עמ' 295.
לכאורה לעברות בתחום ההפצה והקיזוז של חשבוניות פיקטיביות בסכום מצטבר של עשרות מיליארדי ש"ח13 .
התברר כי בשל חוסר משאבים טיפלה מחלקת החקירות ברשות רק בחלק מחשבוניות אלה.
עם זאת, מערכת הדיווח המפורט תרמה לגידול בחשיפת העלמות המס בגין חשבוניות פיקטיביות.
מנתוני מחלקת החקירות ברשות עולה כי בשנת 2010 היה סכום החיוב בתיקי חקירות מע"ם 1.
035 מיליארד ש"ח; בשנת 2011 - 1.
25 מיליארד ש"ח; ובשנת 2012 - 1.
מיליארד ש"ח 75% מתיקי החקירה עסקו בנושא החשבוניות הפיקטיביות, ומשנה לשנה היקף העלמות המס הנחשפות גדל.
בתשובתה ציינה הרשות כי הדיווח המפורט למע"ם מי יעל את איסוף המודיעין בעניין החשבוניות הפיקטיביות וכן מסייע במיקוד החקירה בעניין ובקיצור משך הזמן שלה.
כמו כן ציינה הרשות כי בעתיד, כשתדע המערכת לסנן טוב יותר את החריגויות, ניתן יהיה לעשות בה שימוש רחב יותר.
לדעת משרד מבקר המדינה, הגידול בחשיפות העלמות המס אכן מצביע על החשיבות של הדיווח המפורט.
פעולות משלימות למלחמה בחשבוניות הפיקטיביות בצד פיתוח מערכת הדיווח המפורט, יש לנקוט פעולות משלימות למיגור השימוש בחשבוניות פיקטיביות.
בחוק ההתייעלות הכלכלית נעשה תיקון לסעיף47 לחוק מע"ם, שיחול מ- 1.
לפי התיקון, עוסק מורשה יהיה רשאי לתת בעסקה החייבת במס רק חשבונית מס שהרשות הקצתה לה מספר; הממוספרת באופן חד -ערכי מטעם רשות המסים.
כך יהיה אפשר להתמודד טוב יותר עם זיוף חשבוניות מס ועם שימוש בחשבוניות פיקטיביות; יקטן מספר החריגויות הטכניות במערכת הדיווח המפורט, ותשופר יעילותה באיתור חריגויות מהותיות שקרוב לוודאי מצביעות על העלמות מס, שכן חשבונית מס מקודדת מאפשרת לרשות שליטה ובקרה טובה יותר.
עוד בדוח שנתי 57 ב של מבקר המדינה 14 ציין משרד מבקר המדינה כי כדי להתמודד עם תופעת החשבוניות הפיקטיביות הוקמו באגף מע"ם שתי ועדות: ועדה א' הגישה את מסקנותיה בדצמבר 2000 , ובספטמבר 2002 מונתה ועדה ב', ועליה הוטל לבחון את דרכי יישום ההמלצות של ועדה א'.
אחת החלופות שעליה המליצה ועדה א' הייתה כי בעסקאות גדולות (בסכומים שייקבעו) ייעשה שימוש רק בחשבוניות שיקודדו על ידי רשות המסים ויודפסו .
13 סכום של5 מיליארד ש"ח- ספקים החייבים בדיווח מפורט ולא הגישו אותו (מס התשומות נוכה על ידי לקוחותיהם); סכום של 20 מיליארד ש"ח- ספקים שהגישו דוח מפורט, אבל בהצלבה שנעשתה לא נמצאה התאמה עם הדוחות שהגישו לקוחותיהם.
סכום של 25 מיליארד ש"ח - ספקים שלכאורה אינם חייבים בדיווח מפורט (מס התשומות נוכה על ידי לקוחותיהם).
14 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 57ב ( 2007 ), בפרק "ההתמודדות עם תופעת החשבוניות הפיקטיביות", עמ' 300.
על ידי כך יהיה אפשר לאתר באופן ממוחשב אי -התאמות ובכלל זה חשבוניות פיקטיביות.
באוקטובר 2004 גיבשה ועדה ב' טיוטה לצו ונהלים הנדרשים ליישום ההמלצות, אולם עד מועד סיום הביקורת האמורה באוקטובר 2006 לא יושמו ההמלצות.
משרד מבקר המדינה העיר בדוח 57 ב כי התשתית ליישום הפתרון שעליו הומלץ כבר קיימת ומופעלת בהצלחה יותר מעשר שנים בפעילות הכלכלית בין ישראל ובין הרשות הפלסטינית.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי הרשות תקדם ללא דיחוי את הקצאת החשבוניות המקודדות לעוסקים, בד בבד עם חיובם בדיווח מפו רט.
חשבוניות מקודדות יקטינו את תופעת הסחר בחשבוניות פיקטיביות והשימוש בהן, ובעקבות זאת ייגבו מסים רבים יותר מעברייני המס.
בתשובתה מסרה הרשות כי "לאור דיונים עם הארגונים הכלכליים במשק ולאור הבעיות הטכנולוגיות הצפויות הן בהיערכותם של העוסקים והן של זרוע המחש וב באוצר, שע"ם, התובע אינטראקציה מורכבת וחדשה אל מול העוסקים, הוחלט כי הקצאת החשבוניות תידחה עד להשגת יציבות המערכת".
משרד מבקר המדינה שב ומעיר כי יש להנהיג חשבוניות מקודדות שתנפיק רשות המסים; כך תשופר באופן מהותי הבקרה על החשבוניות וניתן יהיה להפנות משאבים לטיפול בעברייני המס.
על פי סעיף52 לחוק מע"ם, אדם שהוכיח לפי שיקול דעתו של מנהל תחנת מע"ם שהוא מקים עסק, רשאי להירשם כעוסק.
המנהל רשאי שלא לרשום עוסק, אם יש לו יסוד סביר לחשוש שהוא יעסוק בפעולות בלתי חוקיות.
עוד זכאי המנהל לדרוש, לפי שיקול דעתו, ערובות מעוסק שהורשע בעבר בעברות מע"ם 15 .
מכוח החוק ועל פי נוהל פנימי ברשות, בכל פתיחת תיק עוסק של חברה במע"ם בודקים עובדי הרשות את בעלי המניות של החברה.
נוהל זה מאפשר למנהל תחנת המע"ם לאתר גורמים אשר הורשעו בהפצת חשבוניות מס פיקטיביות ואשר חשודים כי ימשיכו בכך, ולא לפתוח להם תיקי עוסק.
חלק ממפיצי החשבוניות הפיקטיביות מצאו דרך לעקוף בדיקה זו - הם רוכשים מניות של חברות שיש להן תיק עוסק ואישור לפטור מניכוי מס במקור, ומבצעים אצל רשם החברות החלפת בעלי מניות.
נמצא כי הרשות לא הנחתה את תחנות מע"ם ואת משרדי השומה במס הכנסה לגבי הדרך שבה יש לנהוג בחברות הרשומות באזורם שבוצעה בהן החלפת בעלי מניות.
יצוין כי לעובדי מע"ם ולעובדי מס הכנסה יש גישה לנתוני רשם החברות, אך הם אינם מקבלים מידע המתריע על החלפת בעלי המניות בחברות הרשומות בתחנות שבאחריותם.
מידע כזה מוצג רק לגבי חברות שבוצעה בהן בדיקה פרטנית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות ושע"ם לבחון פיתוח יישום המאפשר למנהל תחנת מע"ם ולפקיד השומה לקבל, כל אימת שמתחלפים בעלי מניות, את פרטי בעלי המניות החדשים, כדי שיוכלו לבצע בדיקה בנוגע אליהם, כמו שהיו עושים אילו נרשמה החברה לראשונה.
(ד) לחוק מע"ם משרד האוצר 203 .
פקודת מס הכנסה (נוסח חדש), התשכ"א- 1961 (להלן- פקודת מס הכנסה), והתקנות שהותקנו מכוחה מחייבות את המשלם תשלום למקבל הכנסה (להלן - הנישום) לנכות מתשלומים מסוימים מס במקור, בשיעורים קבועים16 .
פקיד השומה מוסמך להקטין עבור הנישום את שיעור הניכוי הקבוע ואף לתת פטור מניכוי מס במקור.
מטרות ניכוי המס במקור הן אלה: (א) להבטיח את גביית המס ותשלומו בסמוך למועד התקבול; (ב) לתת בידי פקיד השומה כלי שבו יוכל להשתמש כדי לאכוף על הנישום לציית לחוקי המס.
הועלה כי לעוסקים החשודים בהפצת חשבוניות פיקטיביות היו אישורים שהנפיקו פקידי השומה, ובהם פטור מניכוי מס במקור.
בהוראת ביצוע מס הכנסה שפרסמה הרשות בפברואר 201217 , צוין כי נישום שנמצא לגביו ליקוי במערכי המס (מס הכנסה, מס הכנסה ניכויים ומע"ם) לא יהיה זכאי לפטור מניכוי מס במקור או להקטנת שיעור הניכוי.
בהוראת הביצוע מפורטים מצבים שונים של ליקויים מעין אלה.
כמו כן נקבע שיש להקפיד על כך ששיעור ניכוי מס במקור לעוסקים חדשים לא יקטן ככלל מ-5%.
בהקשר זה יצוין, כי המשלם חייב להעביר לפקיד השומה שהתיק שלו מתנהל באזורו את המס שניכה במקור מהתשלום המגיע ממנו לנישום.
זאת לעומת מסים שמשלם הנישום עצמו (בין באמצעות מקדמות ובין בדרך אחרת), אשר מועברים לפקיד השומה שתיק הנישום מתנהל באזורו (להלן - פקיד השומה של הנישום).
ההחלטה אם להעניק לנישום אישור לפטור מניכוי מס במקור או להקטין את שיעור המס היא בסמכותו של פקיד השומה של הנישום.
יוצא אפוא כי פקיד השומה של הנישום הוא אשר קובע בפועל את שיעור המס שינוכה במקור עבור הנישום ואשר יועבר לפקיד השומה שהתיק של המשלם מתנהל באזורו.
תפוקתם של פקידי השומה ברשות נמדדת לפי סכומי המס שהצליחו לגבות מהנישומים שלהם לעומת שנים קודמות ולפי עמידתם ביעדים שקבעה הנהלת הרשות.
לפיכך לפקיד השומה של הנישום יש עניין שהמס לא יועבר לפקיד שומה אחר, אלא ישולם לו, ולכן הוא עשוי להעדיף שתשלום המס לא ייעשה באמצעות ניכוי במקור אלא באמצעות קביעת שיעור המקדמות18 למס הכנסה או באמצעות חישוב המס על פי השומה השנתית (השומה העצמית).
הדבר יכול לפגוע פגיעה של ממש באינטרס הציבורי, שכן ככל שגדל היקף המס שאינו מנוכה במקור, גדל גם הסיכון שאותו מס לא ייגבה כלל.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להקפיד על כך שפקידי השומה יקבעו שיעורים מזעריים, הן של מס אשר ינוכה במקור והן של מקדמות שישלמו הנישומים ישי רות.
זאת כדי להקטין את כדאיות המסחר בחשבוניות מס פיקטיביות.
בדרך זו גם יובטח כי אוצר המדינה יקבל לידיו כספים (מהמנכים במקור) שאחרת לא ייכנסו לאוצר המדינה (ממפיצי החשבוניות הפיקטיביות).
עוד מומלץ לבחון את האפשרות לשנות את אמות המידה שעל פיהן נמדדת תפוקתם של פקידי השומה.
לפקודה 17 הוראת ביצוע 1/2012 מ- 1.
12 בנושא אישור ניכוי מס במקור ואישורים לפי חוק עסקאות גופים ציבוריים לשנת 2012.
18 על פי סעיף175 לפקודת מס הכנסה, נישומים במס הכנסה משלמים מקדמות על חשבון המס לאותה השנה.
אגף מע"ם ואגף מס הכנסה מפעילים מבחנים שונים להתרת ניכוין של חשבוניות מס.
לפי חוק מע"ם, ניתן לנכות מס תשומות רק מחשבונית מס שהוצאה לעוסק כדין.
לעומת זאת, מס הכנסה בודק את המהות הכלכלית של העסקה ומתיר לנישום לנכות הוצאה על פי כל חשבונית מס שהוצאה לו, ובלבד שההוצאה האמורה אכן שימשה לצורך ייצור הכנסתו.
לפיכך אפשר שסכום חשבונית מס מסוימת תיחשב הוצאה לצורכי מס הכנסה אך לא לצורכי מע"ם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות לבחון אם יש דרך, לרבות באמצעות תיקוני חקיקה בפקודת מס הכנסה, לצמצם עד כמה שניתן את האפשרות שחשבוניות מס פיקטיביות ישמשו בסיס לניכוי הוצאות עבור נישומים במס הכנסה.
זאת, כדי לתת בידי הרשות אמצעי ענישה נוסף במלחמה שהיא נדרשת לנהל נגד התופעה של החשבוניות הפיקטיביות.
הרשות כתבה בתשובתה כי לדעתה אף שראוי להילחם בתופעת החשבוניות הפיקטיביות, אין מקום לעשות זאת באמצעות תיקון חקיקה בפקודת מס הכנסה, אשר ישלול, בדומה לנקבע בחוק מע"ם, ניכוי הוצאות בגין חשבוניות מס פיקטיביות, מכיוון שמדובר בשתי שיטות מס שונות, שההבחנה ביניהן אף הוכרה בפסיקה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח התפשטות התופעה של החשבוניות הפיקטיביות ואבדן ההכנסות ממסים בשל השימוש בהן; ולנוכח הרצון של המדינה להלחם בהון השחור, מן הראוי שהרשות תפעל בכלים שלובים במלחמה זו נגד אותם הנישומים המנכים הוצאות באמצעות חשבוניות מס פיקטיביות.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש מקום שהרשות תבחן שוב, בשיתוף גורמים רלוונטיים אחרים, אם יש דרך לקבוע אמצעי אחר - ואולי אפקטיבי יותר - למניעת ניכוי הוצאות באמצעות חשבוניות פיקטיביות, אף שייתכן שחלק מחשבוניות אלה ניתנו על הוצאות שהוציאו העוסקים בפועל כחלק מייצור הכנסתם.
תפעול מערכת הדיווח המפורט .
לצורך הקמתה והפעלתה של מערכת הדיווח המפורט קיבל שע"ם תוספת כוח אדם ותקציב לשדרוג מערכות המחשב.
הרשות דרשה משע"ם להיערך לקליטת כל הדוחות גם אם כל העוסקים (מאות אלפי עוסקים) ישדרו אותם למערכת בו בזמן, אף על פי שחובת הדיווח הייתה בשלבים, ולא כל העוסקים חייבים בדיווח, מערכת שע"ם לא עמדה בעומס.
בדוח ביקורת פנימית של הרשות על הדיווח המפורט מנובמבר 2012 צוין כי זמן תגובת המערכת בתחנות העבודה שבמשרדי מע"ם הוא ארוך ומקשה את ביצוען של פעולות שוטפות, וכי יש לא אחת ניתוקים מהמערכת.
עוד צוין כי מערכת הדיווח המפורט תומכת רק בדפדפן אינטרנט מסוים, והדבר מקשה את השימוש בה ועלול להפחית את הנכונות לדווח באמצעותה.
המחשב המרכזי בשע"ם לא עמד בעומסי המערכת במשך תקופה ארוכה, ובעקבות זאת לא פעלו שאילתות שהן חיוניות למניעת הונאות מס.
בפגישה שקיימו עובדי משרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 עם מנהל שע"ם, ציין המנהל כי על מנת לשדרג את מערכת המחשבים משרד האוצר 205 .
המרכזית יש צורך באישור תקציבי, וכי הבקשה לאישור זה נבחנת.
עוד ציין המנהל כי שע"ם רכש מערכת בינה עסקית לסינון חריגויות 19 , ולאחר הטמעתה והפעלתה יסוננו החריגויות הטכניות ויוצגו החריגויות המהותיות, כלו מר החריגויות שעולה מהן חשד להעלמות מס.
לדבריו, המערכת תחל לפעול בתוך חמישה חודשים.
בפגישה נוספת שקיימו עובדי משרד מבקר המדינה עם מנהל שע"ם פברואר 2013 , מסר המנהל כי בעקבות הביקורת של משרד מבקר המדינה קיבל שע"ם את התקציב לשדרוג מערכת המחשבים, וכי לאחר השדרו ג תבוא על פתרונה בעיית העומס של הדיווחים על המחשב המרכזי.
בעניין מערכת הבינה העסקית מסר המנהל כי חל עיכוב נוסף בהפעלתה, וכי עד סוף שנת 2013 .
אמורה המערכת להתחיל לפעול משרד מבקר המדינה מעיר, כי נוכח חשיבות מערכת הבינה העסקית לאיתור עוסקים החשודים בהעלמות מס , יש לפעול להפעלתה בהקדם האפשרי ולשלבה במערכת הדיווח המפורט.
שימוש עובדי הרשות במערכת הדיווח המפורט בנובמבר 2012 ביקש משרד מבקר המדינה משע"ם נתונים על השימוש במערכת הדיווח המפורט בשנים 2010 עד 2012 לצורכי ביקורת או שומה, על פי חלוקה לתחנות מע"ם ולמשרדי השומה במס הכנסה.
בדיקת הנתונים העלתה את הממצאים האלה: 1.
מספר השימושים (כניסות למערכת הדיווח) במערכת בתחנות המע"ם היה בשנת 2010 - 439,452 , בשנת 2011 - 5,501,124 ובשנת 2012 - 28,101,726 .
חלק מתחנות המע"ם עשו במערכת שימוש רב, וחלקן עשו בה שימוש חלקי בלבד.
בשנים 2010 ו- 2011 בלטו לחיוב בנוגע לשימוש במערכת תחנת מע"ם רמלה ( 71,449 שימושים בשנת 2010 ו- 982,532 שימושים בשנת 2011 ( ) ותחנת מע"ם באר שבע 39,221 שימושים בשנת 2010 ו- 718,297 שימושים בשנת 2011 ).
בתחנת מע"ם רחובות לעומת זאת היה מספר השימושים במערכת בשנת 2010 - 25,438 ובשנת 2011 - 186,804 , אף שמספר העוסקים הרשומים בתחנת מע"ם רחובות גבוה יותר ממספר העוסקים הרשומים בתחנת מע"ם רמלה ובתחנת מע"ם באר שבע.
אף כי מערכת הדיווח המפורט יועדה לנושאי המע"ם ברשות, היא גם מהווה תרומה חשובה בנושאים הקשורים למס הכנסה בביצוע שומות מס.
השימוש שנעשה במערכת הדיווח המפורט במשרדי השומה במס הכנסה היה דל.
בשנת 2010 נעשו במערכת 77 ,שימושים בעיקר של הנהלת מס הכנסה, בשנת 2011 - 106,985 שימושים, מהם 101,291 של הנהלת מס הכנסה, ובשנת 2012 - 162,894 .
שימושים מהנתונים עולה כי מערכת הדיווח המפורט לא הוטמעה, וכי לא ניתנו הנחיות בנוגע לשימוש בה.
על הנהלת הרשות להטמיע את המערכת ולהנחות את תחנות המע"ם ואת משרדי השומה בנוגע לשימוש בה.
19 מערכת Business Intelligence (BI.
הרשאות גישה למערכת הדיווח המפורט .
בעלי תפקידים רבים במע"ם עדיין לא קיבלו גישה למערכת, אף שהיה עליהם לקבלה לפי הגדרות שגובשו בדוח ועדה מיוחד ממרץ 2011 .
לפיכך לא יכלו יחידות השדה וההנהלה לממש את הפוטנציאל שבמערכת.
הסמנכ"לים ופקידי השומה, קיבלו רק הרשאות מוגבלות למאגר המידע.
לפקידי השומה אין אפשרות לראות את רשימות העוסקים ממוינות לפי סוגי החריגויות - והדבר פו גע ביכולתם לאתר תיקי נישומים לבדיקה ולבצע שומה.
התברר כי הרשות לא דרשה ממפתחי שע"ם שתכננו את המערכת לתת לפקידי השומה אפשרות כזאת.
הדבר מצביע על אי-שיתוף גורמים ממס הכנסה בהחלטות הנוגעות למערכת.
על הרשות ושע"ם לפתור את בעיות הגישה למערכת הדיווח המפורט לעוב דים ברשות בכלל ולעובדי מס הכנסה בפרט.
כך יתאפשר שימוש יעיל של מערך השומה במאגר המידע המצוי במערכת, הן לבחירת תיקי הנישומים שייבדקו והן לביצוע השומה.
חתימה אלקטרונית בסעיף 72 א לחוק מע "ם נקבע כי "דוחות לפי סעיפים 67 ,)א(א70(א) ו-(ב) , 71, ו -71 ,א יוגשו באופן מקוון, כשהם חתומים בחתימה אלקטרונית מאושרת או בחתימה מאובטחת, כפי שיורה המנהל".
הביקורת העלתה כי כ -95% מהדוחות המוגשים באמצעות מערכת הדיווח המפורט אינם חתומים בחתימה אלקטרונית מאושרת, בשל בעיות טכנולוגיות שונות.
נוסף על כך, עוסקים שחותמים בחתימה אלקטרוני ת מאושרת (כ -5% מהעוסקים החייבים בדיווח המפורט) אינם נדרשים לחתום חתימה אלקטרונית כזאת על קובץ הנתונים הראשוני המכיל את הנתונים המוגשים למע"ם.
אי-חתימה אלקטרונית על דוחות מע "ם באינטרנט פותחת פתח לרמאויות שונות, שכן אין זיהוי ודאי באינטרנט בלי חתימה אלקטרונית, וממילא יש קושי לנקוט הליך משפטי נגד עוסקים עבריינים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות ושע"ם לפתור בהקדם את סוגיית החתימה האלקטרונית.
הנהגת חובת הדיווח המפורט על כלל העסקאות והתשומות של עשרות אלפי עוסקים היא מהלך בעל חשיבות לאומית שיסייע באופן מ הותי למדינה בהתמודדותה עם טעויות וחריגות מסוגים שונים בדיווחים למע"ם, ועם תופעת החשבוניות הפיקטיביות.
מערכת הדיווח המפורט תוכננה בדרך שתאפשר לרשות לצמצם במידה ניכרת את החריגויות הרבות לסוגיהן בדיווחי עוסקים; ולצדן את הסחר בחשבוניות פיקטיביות, שמשמעותן השמט ת הכנסות מהדיווח והגדלת ההוצאות המדווחות ללא בסיס, ולמנוע נזק של מיליארדי שקלים בשנה לקופת המדינה.
מלבד הנזק לקופת המדינה, הדבר גורם לחלוקה לא שווה של נטל המס, וכן גורם תסכול למשלמי המסים הנושאים בעול ופוגע במוסר תשלומי המס.
על הרשות להביא להשלמה של פיתוח מערכת הדיווח המפורט ולקדם ביתר שאת את הטמעתה המלאה, וכן להאיץ את הקצאתן של החשבוניות המקודדות.
כמו כן, על הרשות לנקוט פעולות מניעה אחרות שהוזכרו בדוח במלחמה בחשבוניות הפיקטיביות, לרבות אי-הכרה בהוצאות של נישומים שנוכו באמצעות חשבוניות פיקטיביות, וכן קביע ת שיעור מזערי של ניכוי מס במקור.
הדיווח המפורט יכול גם לשמש כנדבך, לסוגיה התלויה ועומדת בדבר הטלת חובת דיווח כללי.
על משרד האוצר ובכלל זה רשות המסים להכיר בכך שמערכת הדיווח המפורט היא מערכת בעלת חשיבות מהמעלה הראשונה להתמודדות עם עברייני המס, שכן היא בעלת פוטנציאל להגדלת הכנסות המדינה במיליארדי שקלים בשנה, ולכן יש לשקול להקצות לה משאבים בהתאם.
מצופה מן הרשות להשתמש במערכת כדי להביא להקטנת תופעת ההשתמטות ממסים, וממילא להגברת השוויון בנטל של ציבור משלמי המסים.
בכל עת שהמדינה שוקלת להעלות את שיעורי המס, עליה להביא במכלול השיקולים את האפשרות להטיל על הרשות לפעול בנחרצות רבה יותר נגד מי שאינם נושאים בנטל המס כחוק ולגבות מהם את הסכומים הנוספים, וכן לטפל בחריגות בסכומים של מיליארדי ש"ח המתגלות בדיווחים המפורטים.
ניהול פנקסי חשבונות על ידי נישומים מאפשר ביסוס ענייני לקביעת שומות ויש בו כדי למנוע העלמת הכנסות.
ממחקר שפרסם הבנק העולמי ב- 20103 "עולה כי ממדי "הכלכלה השחורה4 בישראל הם כ -%23 מהתוצר המקומי הגולמי 5 , וחלק נכבד מכלכלה זו הוא פעילות חוקית שאינה מדווחת.
סעיף 130 לפקודת מס הכנסה ,]נוסח חדש [ התשכ"א- 1961 (להלן- הפקודה), קובע את סמכות רשות המסים בישראל (להלן - הרשות או רשות המסים) לחייב נישומים לנהל פנקסי חשבונות.
בהוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות), התשל"ג- 1973 , קבע נציב מס הכנסה ומס רכוש דאז שחובת ניהול [ מערכתפנקסי ] חשבונות חלה על כל הנישומים אשר להם הכנסה מעסק או ממשלח יד, למעט נישומים שלהם הכנסות שהתק יימו בהן הנסיבות המנויות בהוראות.
פקיד השומה רשאי לקבוע כי פנקסי החשבונות של הנישום אינם קבילים 6 בשל סטיות וליקויים מהותיים שנמצאו בהם7 .
אם פקיד השומה סירב לקבל פנקסי חשבונות או קבע כי הפנקסי ם אינם קבילים, עליו לשלוח לנישום הודעה על כך ולפרט את נימוקי החלטתו; הנישום רשאי לערער על ההחלטה.
פקיד השומה יכול לסרב להתיר לנישום ניכוי הוצאות ולשום אותן לפי מיטב שפיטתו.
לנישום לא יותרו ניכוי פחת וניכוי הפסדי שנים קודמות, ויוגדלו שיעורי המס שעליו לשלם8 .
נישום שבשנת מס אחת או בשנים עשר חודשים רצופים בשתי שנות מס .
Friedruch Scbneider, Andreas Buebn & Claudio E.
Montenegro "Shadow economies all over the world - new estimates for 162 countries from 1999 to 2007", (July 2010).
4 כינוי לפעילות כלכלית המתבצעת מחוץ למסגרת הרגולטורית של המדינה אשר אינה מדווחת לרשויות המס.
5 )תוצר מקומי גולמי (תמ"ג הוא מונח כלכלי המציין את הערך הכולל של סחורות ושירותים שיוצרו במדינה במהלך תקופה מסוימת.
6 ]נוסח חדש[ פקודת מס הכנסהמגדירה "פנקסים קבילים" כפנקסי חשבונות שפקיד השומה לא סירב לקבלם ולא פסל אותם, למעט אם התקיימו הנסיבות המנויות בהגדרה.
7 סעיף3 (ד) להוראות פנקסי חשבונות.
ב לפקודה 220 דוח שנתי64א .
שם הדוח: שם הדוח: ביקורת על ניהול פנקסים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64א שנת פרסום: התשע"ג- 2013 .
לארשם פעמיים או יותר תקבול שהוא חייב לרשמו 9 - חזקה שפנקסיו אינם קבילים גםבשתי שנות המס שקדמו לשנה שבה לא רשם פעמיים תקבול כאמור, אף אם דוחותיו התקבלו והשומות נקבעו לפיהם.
זאת למעט מקרה שבו שוכנע פקיד השומה כי הייתה סיבה מספקת לאי-רישום התקבול 10.
בפקודה נקבע גם כי מי שלא ניהל פנקסי חשבונות בהתאם להוראות מינהל רשות המסים ואין לו סיבה מספקת - דינו עונש מאסר שנה או קנס או שני העונשים גם יחד11.
הפיקוח על ניהול פנקסי החשבונות מוטל על יחיד ות הביקורת על ניהול פנקסי חשבונות שבמשרד י השומה (להלן - היחידות לניהול פנקסים), הכוללות חוליות של מבקרי חוץ.
בעת הביקורת הועסקו ביחידות לניהול פנקסים 59 מבקרים ו-19 ממונים12 .
ביחידת המטה לתחום זה ברשות יש חמישה עובדים.
יחידת המטה יוזמת מדי פעם בפעם מבצעים מיוחדים, אזוריים וענפיים, שבהם משתתפים מבקרי חוץ ממשרדי שומה אחרים.
בשנת 2012 כ- 450,000 עצמאים וכ- 190,000 .