HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
היחידה בתפקיד הרכזת הארצית למניעת התאבדויות של תלמידים, 44כוללת פסיכולוגית שישה רכזים מחוזיים ומדריכים מומחים מתחום האובדנות המהווים גורמי ייעוץ והכוונה לכל גורם במשרד החינוך שיש לו צורך בהיוועצות.
יחידות נוספות באגף שפ"י העוסקות במניעת אובדנות הן אגף פסיכולוגיה, המנחה מקצועית באמצעות נהלים, סטנדרטים והכשרתם של הפסיכולוגים החינוכיים ברשויות המקומיות; ואגף .
14 ' מסמך סיכום והמלצות, עמ 43 .
פסיכולוגית מומחית בנושא מניעת התאבדויות 44 358 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה הייעוץ החינוכי האחראי על התוויית מדיניות ארצית למתן שירותי הייעוץ החינוכי במערכת החינוך, לרבות הדרכת היועצים החינוכיים העובדים במוסדות החינוך והכוונתם המקצועית.
ככלל, שפ"י התארגנה להוביל ולתכלל את הפעילויות למניעת התאבדויות של יחידותיה, לרבות שיתופי פעולה עם גורמי מקצוע מחוץ למשרד החינוך, ופעלה ביתר שאת לאחר התנעת התוכנית הלאומית (כפי שיפורט להלן).
עם זאת, ואף כפועל יוצא מכך שהנושא לא נקבע כיעד משרדי המחייב את כלל היחידות הרלוונטיות, העיסוק בנושא מתרכז רק ביחידות אגף שפ"י ובמהלך שעות הלימודים בתחומי בית הספר.
נכון למועד סיום הביקורת טרם גובשה באופן סדור דרך ההתמודדות עם נושא מניעת ההתאבדויות ביחידות אחרות של משרד החינוך, ובפרט לא באלו המנחות את פעילות התלמידים במצבי סיכון בשעות הפנאי- השעות שבהן מתרחשים מרבית אירועי האובדנות של תלמידים.
כך למשל מינהל חברה ונוער, האחראי על החינוך הבלתי פורמלי של התלמידים ועוסק בקידום תוכניות ופעילויות אחרות המיועדות לשעות שאחר הלימודים או מינהל תקשוב, טכנולוגיה ומערכות מידע, האחראי להקנות לתלמידים מיומנויות טכנולוגיות ודרכים להתנהלות נבונה ואחראית באינטרנט.
בתשובתו מסר משרד החינוך כי קיים ישיבות חשיפה לתוכנית הלאומית למניעת אובדנות ולעקרונותיה לאגפי המשרד השונים במשרד החינוך.
בנוסף קוימו ימי עיון לקציני ביקור סדיר במחוזות והועברו הרצאות למדריכי נוער; שפ"י אף סייע בכתיבת חוברות מידע ונהלים של חלק מתנועות הנוער.
מנהל מינהל חברה ונוער במשרד החינוך מסר כי הם נמצאים בתהליך של למידת הנושא יחד עם שפ"י ואף הוקמו ועדות היגוי על מנת לתת מענה לחינוך הבלתי פורמלי.
ראוי לציין את הפעולות שמבצע אגף שפ"י להרחבת המודעות למניעת התאבדויות בקרב ילדים ובני נוער ביחידות מטה אחרות ובמחוזות ואת יצירת שיתוף הפעולה בנושא עם מינהל חברה ונוער שנועד לתת מענה לנושא גם בשעות שהתלמידים נמצאים מחוץ למסגרות החינוך.
עם זאת, מומלץ כי הנהלת משרד החינוך תירתם לנושא, תקבע אותו כיעד ובה בעת תגביר את המודעות של יחידות המטה האחרות, המחוזות ומוסדות 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי359 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | החינוך ותדגיש את חשיבות שיתוף הפעולה עם שפ"י לצורך מניעת אובדנות במגוון הזירות שבהן מנהלים ילדים ובני נוער את חייהם.
גורמים שונים במשרד הרווחה אחראים על מגוון נושאים שיש להם משרד הרווחה: קשר עם אוכלוסיות בסיכון או אוכלוסייה בעלת פוטנציאל לפגיעה כגון אלימות במשפחה, ילדים בסיכון, וזקנים במצבי סיכון: השירות לרווחת הפרט והמשפחה באגף בכיר משפחה וילד בקהילה אחראי לתת מענה לצרכים האישיים והחברתיים של בודדים, משפחות וקהילות כדי לאפשר את קידום התפתחותם ושיפור תפקודם, וזאת במטרה להגביר את יכולתם לתרום לעצמם, למשפחתם ולסביבתם החברתית; האגף לשירותי תקון ונוער מנותק אחראי בין השאר לשירותי רווחה וטיפול סוציאלי, חינוך וסיוע לאוכלוסיות מתבגרים צעירים וצעירות; השירות לאזרחים ותיקים אחראי לטיפול באזרחים הוותיקים.
שירותי הרווחה האמורים מסופקים על ידי מחלקות הרווחה ברשויות המקומיות או על ידי מסגרות קהילתיות שונות במגוון אופנים, ובהם: תמיכה בתא המשפחתי, מניעת אלימות במשפחה, הפעלת מרכזי טיפול ומקלטים, טיפול במשפחות חד-הוריות, סיוע בפתרון סכסוכים זוגיים, הפעלת יחידות הסיוע שליד בתי המשפט לענייני משפחה, גמילה מאלכוהול וטיפול בדיירי רחוב.
ברמת המטה הוטל על מנהל תחום אובדן ושכול במשרד הרווחה, שהוא יחידה בתוך השירות לרווחת הפרט והמשפחה, לעסוק במתן סיוע למשפחות שכולות שיקיריהן לצורך קידום נושא זה משתתף מנהל תחום מתו מתאונות דרכים, נרצחו או התאבדו.
אובדן ושכול בפורומים הבין-משרדיים.
נמצא כי משרד הרווחה הגדיר בעל תפקיד במשרד שמועסק באופן ייעודי בתחום הוא מנהל תחום אובדן ושכול בשירות לרווחת הפרט והמשפחה.
בעל תפקיד זה עוסק בסיוע למשפחות שיקיריהן התאבדו הנתפסת כקבוצה בעלת סיכון גבוהה להתאבדות, פעילות זאת היא חלק מהסיוע שמעניק המשרד לכלל המשפחות השכולות ולקידום הנושא הוא גם נוטל חלק בפורומים הבין-משרדים.
אולם, משרד הרווחה לא מינה גורם האחראי למכלול המשימות הנדרשות ממנו למניעת התאבדויות על פי התוכנית בקרב אוכלוסיות בסיכון להן הוא מנגיש את שירותיו השונים.
360 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה היחידה לשירות הרווחה שבתוך חטיבת רשויות, ארגונים וקהילהמשרד הקליטה: במשרד הקליטה (להלן - היחידה לשירות הרווחה) עוסקת באיתור עולים שנקלעו למצבי מצוקה ומשבר במהלך תהליך קליטתם או שובם לישראל ובסיוע להם.
היחידה עוסקת, בין היתר, בפיתוח גישות רגישות תרבות בטיפול נפשי ובמניעת אובדנות בקרב עולים; קידום תהליכי התמודדות עם מצבי סיכון ומצוקה בקרב בני נוער עולים; התמודדות רגישת תרבות עם בעיית האלימות במשפחה בקרב משפחות עולים; ופיתוח וקידום דרכי התערבות, מניעה וטיפול בבעיית ההתמכרויות בקרב העולים.
נמצא כי בשל עיסוקיה הרבים של היחידה לשירות הרווחה בהתמודדות עם בעיות מרכזיות בקרב אוכלוסיית העולים, היא מיעטה לעסוק בתחום האובדנות ולא יזמה או פיתחה פעילות בנושא - בעצמה או בשיתוף עם משרדים אחרים, וכן לא לקחה אחריות על טיפול מערכתי ושיטתי בהתמודדות עם אובדנות בקרב עולים.
היערכות ארגונית זאת של משרד הקליטה, אין בה מענה ראוי להיקף ההתאבדויות וניסיונות ההתאבדות בקרב אוכלוסיות העולים.
לצד תוכנית עבודה המגדירה יעדים, נוהלי עבודה, איסוף מידע ותחקור אירועים: משימות וסדר עדיפויות למימושם, מבטא נוהל עבודה את ההתמודדות של הארגון בדבר הטמעת הנושא ומגדיר את מחויבות הגורמים השונים בארגון; הוא מעגן ומסדיר את אסטרטגיות הפעולה ואת דרכי היישום שלהן בדרגי הארגון השונים, את חלוקת העבודה בין היחידות השונות וכן צמתים שבהם נדרש להשיג שיתוף פעולה עם גורמים בין-משרדיים ועוד.
מרכיב חשוב בפיתוח תשתיות תומכות לתוכנית הלאומית הוא תהליך איסוף הנתונים באירועי התאבדות או ניסיונות התאבדות ותחקורם.
למידה של אירועים אלה יכולה לסייע להכרה של מאפייני התופעה, הגורמים לה, מאפייני האדם בעל הנטיות האובדניות בגילאים השונים והאמצעים המשמשים לכך; בהתבסס על אלה ניתן לגבש ולעדכן את הכלים למניעה ולזהות את המצבים והזמנים שבהם יש לרכז את עיקר תשומת הלב והמשאבים.
אשר לגיבוש נוהל עבודה למניעת התאבדויות, משרד החינוך פרסם משרד החינוך: חוזר מנכ"ל בנושא "אובדנות ילדים ובני נוער - מניעה והתערבות" 2004 בשנת ) העוסק בתופעת האובדנות בקרב ילדים ובני נוער, מניעתה 2004 (להלן - חוזר וההתמודדות עימה.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי361 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | והחל בגיבוש טיוטה לחוזר 2004 אגף שפ"י הכיר בצורך לעדכן את חוזר חדש, שנועד בין היתר להתאים את ההסדרה לעקרונות של התוכנית הלאומית.
תכלית החוזר החדש היא לתת מענה גם לאירועים מחוץ לכותלי בית הספר בחינוך הבלתי פורמלי; להסדיר את התפקידים הנוספים של הפסיכולוגים החינוכיים ולהגדיר שלבים בשמירת הרצף הטיפולי בתלמיד המצהיר על כוונותיו האובדניות; להסדיר בנוהל את הצורך לוודא שהתלמיד אכן נפגש עם פסיכיאטר ולהבטיח קבלת התלמיד חזרה לבית הספר כאשר בית הספר וכל גורם מקצועי אחר במערכת החינוך מעודכן בהערכת הסיכון לגביו.
עם זאת, נכון למועד סיום הביקורת, גיבוש החוזר המעודכן ואישורו מתעכב זה שנתיים.
הוראותיו לא הופצו, ומן הסתם אינן מחייבות.
יצוין לחיוב כי באשר להקמת מאגר נתונים ותחקור אירועים, משרד החינוך אוסף נתונים על התאבדות וניסיונות התאבדות של תלמידים.
כי הוא מודע לצורך 2019 ולעניין זה אף ציין המשרד בתשובתו מדצמבר לשפר את התשתית לאיסוף נתונים.
נקבע כי באירוע של התאבדות תלמיד תוקם ועדת בדיקה בראשות 2004 בחוזר פרסם מנכ"ל משרד החינוך חוזר בנושא "הפעלת ועדות 2011 מפקח מחוז.
ביולי בדיקה במערכת החינוך" (להלן - חוזר הפעלת ועדות בדיקה).
על פי חוזר זה, במקרים של התאבדות או ניסיון התאבדות יקים מנכ"ל המשרד ועדת בדיקה שתלווה מקצועית בידי אגף שפ"י.
על הוועדה להגיש את מסקנותיה לאישור המנכ"ל, והוא נדרש לקבוע פעולות ליישום הלקחים שהופקו.
האחריות ליישום הלקחים היא של אגף שפ"י ושל המחוז שבתחומו התרחש האירוע.
מצביעים על תרומתן לאיתור נקודות 2011 תוצרי ועדות הבדיקה שהוקמו מאז תורפה של הסדרת התחום, על שינויים נדרשים בתוכניות המניעה וכן על הצורך בחיזוק המנגנונים, כגון: המלצה ליצירת מנגנון של מעקב ובקרה אחר ביצוע תוכניות מניעה בנושא אובדנות בכלל בתי הספר והכנסתן לתוכנית העבודה הבית ספרית; החלת תוכניות מניעה בנושא אובדנות על כלל תלמידי בתי הספר; בניית מנגנון מערכתי שיחבר בין בתי הספר לבין המערכות הבלתי פורמליות (כגון תנועות נוער וחוגי סיירות), דהיינו חיבור נוהל המקשר בין אגף שפ"י לבין מינהל חברה ונוער שבמשרד החינוך, האחראי על המערכת הבלתי פורמלית; יצירת נוהל קליטת תלמיד חדש בבית ספר שבו יודגש גם חלק העוסק בתלמידים בסיכון; הסדרת נוהל בין גורמי חינוך לגורמי רווחה על מנת לאפשר טיפול ראוי בתלמידים בסיכון.
362 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה ,עלה שיישום המלצותיהן של ועדות הבדיקה היה חלקי; כך, בין היתר לא הוסדר נוהל בין משרד הרווחה למשרד החינוך ולא הוסדר נוהל פנים-משרדי שמחבר בין שפ"י לבין מינהל חברה ונוער.
אשר לגיבוש נוהל משותף עם משרד הרווחה מסר משרד החינוך בתשובתו כי למרות הצורך בשיתוף פעולה ולמרות שהוא שב ופנה למשרד הרווחה על מנת להסדיר את שיתוף הפעולה עימו, הנושא לא קודם.
באשר להסדרת נוהל פנים-משרדי הכולל את מינהל חברה ונוער מסר המשרד כי נוהל כזה נמצא בשלבי גיבוש.
על משרד הרווחה ומשרד החינוך לשתף פעולה לצורך הסדרה של הטיפול בהתמודדות בנושא מניעת אובדנות בקרב ילדים ובני נוער ולקבוע פעולות שיבטיחו את הרצף הטיפולי באוכלוסייה זו.
הפסיק משרד החינוך לקיים ועדות 2016 בביקורת עלה שהחל משנת בדיקה של אירועי התאבדות תלמידים וניסיונות התאבדות.
הקים מנכ"ל משרד החינוך ועדה ל"בדיקת מטרות 2017 לצורך פתרון המצב, באפריל ודרך העבודה של ועדות בדיקה בעקבות התאבדות תלמיד במערכת החינוך"; בראש הוועדה עמד יו"ר המועצה הלאומית למניעת אובדנות.
הסיבות לבחינה המחודשת היו, בין השאר, המגבלות של ועדת הבדיקה הפנימית וכן הקושי החוויתי של צוותי 2017 בתיה"ס בהם אירע מקרה של התאבדות.
בדוח המסכם של הוועדה מדצמבר היא הציעה לבטל את הנוהל המחייב הקמת ועדת בדיקה בכל מקרה התאבדות של קטין ולנקוט צעדים שתכליתם השגת שתי מטרות: האחת - למידה ארגונית פנימית , כפי 1996-במודל של ועדת בקרה ואיכות (וב"א) על פי חוק זכויות החולה, התשנ"ו שנהוג בצה"ל ובמערכת הבריאות במקרי התאבדות.
בעניין זה הומלץ כי ועדה תוקם רק באירועים שבהם התאבד תלמיד בתוך כותלי בית הספר.
המטרה השנייה היא להבטיח לבתי הספר שחוו אירוע אובדני ליווי בטווח הקצר באמצעות הדרכה וסיוע לבית הספר מאת הפיקוח המחוזי ומדריכי יחידת המטה ובהמשך ליווי מקצועי ארוך באמצעות מתווה ליווי שייקבע לבית הספר לאורך השנה בתחנות מוגדרות וכי רק במקרים של חשד לרשלנות או התעללות בקטין יקים המנכ"ל ועדת בדיקה גם אם ההתאבדות לא התרחשה בתחום בית הספר.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי363 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | למרות שעברו כשנתיים מאז הגישה הוועדה את המלצותיה משרד החינוך טרם דן בהמלצות, ואשר על כן לא נתקבלה החלטה לשנות את נוהל הבדיקה של מקרי ההתאבדות.
בפועל, המשרד ממשיך שלא לבדוק .
משרד החינוך אף לא הסדיר את 2016 אירועי התאבדות מאז שנת תהליכי ליווי בתי הספר לטווח הקצר והארוך.
אשר לאירועי התאבדות מחוץ לכותלי בית הספר - שהם, כאמור, מרבית המקרים - לא הנוהל ולא המלצות הוועדה התוו הסדר לקיום תחקיר בנסיבות אלה.
, אין גורם מקצועי מוסמך שיאשר 2016 משרד החינוך מסר בתשובתו כי מנובמבר כי אכן מדובר בהתאבדות.
עוד מסר כי לעיתים הם נתקלים בהכחשה של התאבדות ואמירה נחרצת כי מדובר בתאונה, במצב זה אין למשרד כל דרך לבצע בדיקה של המקרה.
המשרד אף ציין כי למרות שטרם אומצו החלטות ועדת הבדיקה בנוהל הוא ממשיך להעניק ליווי לבתי ספר, לתלמידים ולמשפחה שחוו אירוע התאבדות.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד החינוך להשלים את הדיון בהמלצות הוועדה ויגבש דרכי פעולה בהתאם להמלצות שיאומצו.
במסגרת דיוניו ראוי להתייחס לסוגיית הכחשת מקרי ההתאבדויות בקרב בני נוער.
מנהל תחום אובדן ושכול במשרד הרווחה מסייע למשפחות שכולות משרד הרווחה: שיקיריהן התאבדו באמצעות שני גופים חיצוניים במסגרת תוכנית הסיוע למשפחות שיקיריהן מתו מתאונות דרכים, נרצחו או התאבדו.
התוכנית מעניקה לבני המשפחה השכולה סל שירותים וטיפולים הכולל: התערבות טיפולית ובניית תוכנית טיפול לפי צורכי המשפחה, שכוללת אבחון מיוחד, טיפול ברמה פרטנית, זוגית, משפחתית או קבוצתית ומענים מיוחדים; ליווי בני המשפחה ומתן מידע; בחינת צורכי המשפחה והפנייתם לאבחון לצורך טיפול פרטני, זוגי ומשפחתי בתחנות לטיפול זוגי ומשפחתי ברשויות המקומיות; הקמת קבוצות תמיכה, סדנאות וימי פעילות שנתית.
הליווי ניתן למשך שנתיים.
מנהל תחום אובדן ושכול ומנהלת השירות לרווחת הפרט והמשפחה נוהל להסדרת מתן הסיוע למשפחות שכולות 2016 גיבשו בשנת אף גובשה טיוטת תקנון עבודה 2018 שיקיריהן התאבדו; במאי 364 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה , אך מנכ"ל המשרד טרם אישר אותה מאז.
נושא הסיוע אינו45סוציאלית בא לידי ביטוי בתוכנית עבודה סדורה שמפרטת מטרות ויעדים, מדדי תפוקה ומדדי תוצאה אל מול היקף המשאבים הנדרשים למתן הסיוע.
משרד הרווחה אוסף נתונים חלקיים בלבד על אירועי ההתאבדות שמתרחשים ושבגינם המשפחות השכולות מקבלות את הסיוע, אינו מרכז נתונים על אודות תהליך הסיוע למשפחות שיקיריהן התאבדו ואינו יודע מהו היקף הסיוע שניתן למשפחות אלו מכלל פעילויות הסיוע שניתן למשפחות השכולות (גם כתוצאה מתאונות דרכים ורצח).
המשרד גם אינו אוסף מידע על ניסיונות התאבדות בקרב המשפחות השכולות ואינו מתחקה אחר מאפייניהם.
מנהל תחום אובדן ושכול ציין בפני צוות הביקורת כי מלכתחילה הסיוע הניתן במסגרת התוכנית למשפחות השכולות טעון שיפור בשני היבטים מרכזיים: על פי מחקרים, למשפחות שכולות נדרש סיוע למשך זמן ארוך בהרבה מהזמן הניתן במסגרת הסל שמציע המשרד (שנתיים); מרכיבי הסיוע אף הם חלקיים, למשל אין בו מענה למשברים תעסוקתיים וכלכליים העשויים להיגרם כתוצאה מהתאבדות בן משפחה.
לדברי מנהל תחום אובדן ושכול המשרד נדרש לתעדף את הסיוע במסגרת המשאבים המוגבלים המוקצים לנושא.
אשר לאוכלוסיות אחרות בסיכון, שככלל משרד הרווחה מפתח להן תוכניות, מקצה להן משאבים ומפקח על טיב השירותים שהוא נותן להן במסגרת לשכות הרווחה ברשויות המקומיות - כגון קשישים, להט"בים ובני זוג גרושים או פרודים - משרד הרווחה טרם נקט פעולות מטה כלשהן למניעת התאבדות בקרבן (ראה להלן).
כנגזרת מכך המשרד גם אינו אוסף נתונים על היקף האירועים ואינו מתחקרם.
יצוין כי במסגרת 2012-עבודת המטה המקדימה היה משרד הרווחה שותף לביצוע מחקר מ על היקף תופעת האובדנות בקרב קשישים, לצורך אפיון התופעה בקרב אוכלוסייה זאת ובחינת האפקטיביות של דרכי מניעה שבהן נעשה שימוש במסגרת הפיילוט.
"סל השירותים והטיפולים למשפחות שחוות אובדן פתאומי ושכול כתוצאה מתאונת 3.
"דרכים, עבירות המתה והתאבדות 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי365 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | ככל שמתקיימת פעילות של המחלקות לשירותים החברתיים בתחום מניעת התאבדויות היא מתבצעת בהתבסס על הצטרפות הרשות המקומית לתוכנית רשויות הצטרפו לתוכנית עד סיום הביקורת (ראו - להלן); במקרים 71 ;הלאומית אלה סיוע העובדים הסוציאליים במחלקות הרווחה לאנשים המצויים בסיכון לאובדנות נעשה במענה להנחיות הרשות, ולא על פי הנהלים וההנחיות של מטה משרד הרווחה או מחוזותיו.
אשר לפעילות ברמת המטה משרד הרווחה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה (להלן - תשובת משרד הרווחה) כי על מנת לטייב את נתוני המשרד 2020 מינואר ויכולתו לנתח מגמות הוא החל לפתח מערכת מידע וטיפול ממוחשבת על מנת לקשר ולתכלל נתוני הפעילות והסיוע.
]ברשויות המקומיות[ בין גורמי הסיוע השונים סיוע לעולים חדשים וליווי שלהם משלב ההתארגנות הראשונית משרד הקליטה: בטרם עלייתם לארץ ועד לקליטתם והשתלבותם בכל תחומי החיים בחברה הישראלית הם באחריות משרד הקליטה; מכאן שבידיו אמור להיות מידע רב על , היה משרד הקליטה 2009 אודות מצב העולים ותפקודם.
במסגרת הפיילוט, בשנת שותף לביצוע מחקרים על היקף ההתאבדויות בקרב עולי אתיופיה וכן בקרב עולי חבר מדינות ברית המועצות לשעבר.
עם זאת, נמצא כי משרד הקליטה אינו בונה מאגרי מידע על אירועי 46התאבדות או ניסיונות התאבדות בקרב אוכלוסיית העולים שבאחריותו ואין לו מידע עדכני וממצה בדבר היקף תופעת האובדנות בקרב אוכלוסיית העולים.
אשר לפיתוח תשתיות תומכות נוספות לתוכנית הלאומית - משרד הקליטה, אשר התמקד בפעילות בקרב עולי אתיופיה ועולי חבר המדינות לשעבר והיה שותף בתת-הוועדה, לא גיבש דרכים כוללות להשגת יעדי התוכנית הלאומית: הוא לא הכין תוכניות עבודה התואמות את היעדים של התוכנית הלאומית; לא קבע משימות או פעולות לביצוע בתחום האובדנות בתוכנית העבודה השנתית; לא גיבש נוהלי עבודה או הנחיות כלשהן למניעת אובדנות המחייבים את כל יחידותיו ואת כל הדרגים בטיפול בעולים שנמצאים בסיכון להתאבדות ולא הסדיר נהלים לשיתופי פעולה עם משרדים אחרים.
בהיעדר תוכנית עבודה סדורה המבטאת את פעילויות המשרד בתחום האובדנות אין מעקב אחר ביצוע המשימות, הערכת אפקטיביות פעולותיו בתחום ובחינה של מידת ההצלחה בהן.
השנים האחרונות 10- לפי משרד הקליטה, באחריותו להעניק זכויות לעולים שעלו לישראל ב 46 .
שנים 15 ולאוכלוסיות מיוחדות של עולים 366 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה כי נושא האובדנות בקרב עולים אינו 2020 משרד הקליטה מסר בתשובתו מינואר בטיפולו, אלא מדובר באוכלוסייה שמטופלת באופן מקצועי בידי משרד הבריאות.
המשרד אינו רואה עצמו אחראי על איסוף מידע בנוגע להיקף תופעת האובדנות בקרב עולים, ולמעשה גם אין לו כל דרך לאיסוף שיטתי של מידע על אירועי התאבדות וניסיונות התאבדות.
המידע המגיע למשרד הקליטה הוא חלקי ומתבסס על דיווח עצמי של עולים בהתאם לרצונם, פעמים רבות העולים אינם משתפים את עובדי המשרד באירועים אלה.
המשרד ציין, שהאחריות לאיסוף מידע שוטף היא על משרד הבריאות.
הוא הוסיף כי רק לאחרונה, בישיבת ועדת ההיגוי העליונה של ולאחר שנושא זה הועלה 2019 התוכנית (צוות בין-משרדי) שהתקיימה בנובמבר לא אחת בפני היחידה למניעת אובדנות, הנחה מנכ"ל משרד הבריאות את יחידת המחקר במשרד הבריאות לבצע פילוח אירועי התאבדות בקרב העולים ולטייבם.
בשל שיעור ההתאבדויות הגבוה בקרב אוכלוסיית העולים (כשליש מכלל המתאבדים), מומלץ כי משרד הקליטה, יפעל בשיתוף פעולה עם משרד הבריאות לשם איסוף וניתוח הנתונים לגבי אירועי התאבדות או ניסיונות התאבדות בקרב אוכלוסיית העולם אשר יאפשרו מיפוי של המאפיינים הייחודים לאוכלוסיית העולים וייזום פעולות מניעה תוך הגברת המודעות לנושא בקרב העובדים במערכות הקולטות עלייה.
 ניכר שוני בין משרד החינוך לשני המשרדים השותפים הנוספים שנבדקו - משרד הרווחה ומשרד הקליטה, בכל הנוגע להקמת תשתיות תומכות ליישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות; משרד החינוך הקים מערך לנושא, אף אם הוא עדיין חלקי ולא מספק מענה לכל מצבי הסיכון של התלמידים, ובפרט טרם מספק מענה לכל הנוגע לחינוך הבלתי פורמלי, המתקיים מחוץ לכותלי בית הספר לאחר שעות הלימוד (לדוגמה בפעילויות של תנועות הנוער); משרד הרווחה נותן סל סיוע למשפחות שיקיריהן התאבדו, אך הוא טרם קידם את כלל מרכיבי המערך התומך לטובת אוכלוסיות שבסיכון שבאחריותו; ומשרד הקליטה הטיל אחריות לנושא על יחידה משרדית ואולם טרם יצר תשתיות לביצוע פעולות מניעה בקרב אוכלוסיית העולים.
מומלץ כי משרד החינוך, משרד הרווחה ומשרד הקליטה יקבעו את הנושא כיעד משרדי ויגבשו תוכנית עבודה ארוכת טווח מקושרת משאבים, המחייבת את כלל יחידות המשרד שלהן נגיעה לתחום.
כמו כן עליהם לבחון את הצורך בגיבוש נוהלי עבודה המסדירים שיתופי פעולה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי367 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | עם גורמים חוץ-משרדיים, לאסוף שיטתית נתונים על התאבדויות וניסיונות התאבדות בקרב אוכלוסיות הסיכון שבטיפולם וכן ובמידת הצורך להפיק לקחים מאירועי התאבדות ספציפיים ולקיים למידה ארגונית בנושא.
איתור אנשים בסיכון להתאבדות התוכנית הלאומית ביקשה לקדם שתי אסטרטגיות מרכזיות לאיתור מוקדם של פרט הנמצא בסיכון להתאבדות: האחת - התמקדות באוכלוסיות בסיכון להתאבדות הניתנות לאיתור במיקום ידוע, למשל: מי שעשו ניסיון אובדני ואושפזו בחדר מיון, הסובלים מהפרעות נפשיות במערכות בריאות הנפש, עולים חדשים במרכזי קליטה, תלמידים ובני נוער במערכת החינוך וקשישים בבתי אבות ובמרכזי סיוע; השנייה - פיתוח ושימוש בכלי איתור ואבחון במסגרת מערכות המעניקות שירותים לאוכלוסיות בסיכון שיש בהן גורמים מקצועיים שביכולתם לערוך איתור ראשוני והערכת מסוכנות, למשל: במרפאות ראשוניות, במערכת החינוך ובמערכת הרווחה.
סוכני האיתור אשר יעשו שימוש בכלים האמורים הם מיפוי שומרי סף והכשרתם: ") - דמויות בעלות יכולת השפעה נקודתית או מתמשכת Gate keepers "( שומרי הסף על האדם האובדני, אשר ביכולתן לערוך בירור (אישי, משפחתי או חברתי) על מצבו של הפרט שבמצוקה ואף לתמוך בו.
שומרי הסף יכולים להיות גורמים מקצועיים, דוגמת רופאי משפחה בקופת חולים, יועצות חינוכיות, מורים ואנשי צוות בבתי הספר, עובדים סוציאליים (להלן - עו"סים) במחלקות לשירותים חברתיים, מטפלים בבתי אבות או עובדים במרכזי קליטה; שומרי סף אחרים הם קרובי משפחה או חברים המלווים את האדם במעגלי החיים השונים.
מאלה שהתאבדו ביקרו את הרופא 50%-מחקרים שנערכו בארץ ובעולם הראו שכ שלהם במהלך החודש שלפני ההתאבדות, ושבחלק ניכר מאירועי ההתאבדות של בני הנוער בישראל (כמחצית מהאירועים) היה תלמיד אחר שידע על הכוונה האובדנית ולא דיווח למבוגר כלשהו.
עוד הראו המחקרים כי לא נמצאה הוכחה לטענה הרווחת כי שאילת מתבגרים לגבי אובדנות מעוררת חשיבה או התנהגות אובדנית.
יתרה מכך, כאשר הם נשאלו לגבי חשיבה או התנהגות אובדנית נמצא כי הדבר הקל עליהם לפנות לסיוע.
גם מהפיילוט שנערך במסגרת עבודת המטה המקדימה עלה כי בעקבות הכשרתם של גורמים מקצועיים גדל באופן משמעותי מספר המופנים למרפאות בריאות הנפש על רקע חשש להתנהגות אובדנית.
החלטת הממשלה קבעה כי יש להכשיר שומרי סף וגורמים מקצועיים מאתרים.
התוכנית הלאומית התוותה את הדרך לפיתוח מערך שומרי סף והגדירה את מרכיבי 368 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה ההכשרה שלהם: בשלב ראשון יערוך כל משרד שותף מיפוי של הגורמים השונים הבאים במגע עם האוכלוסייה בסיכון ויכולים לשמש שומרי סף; פעולות ההכשרה של שומרי הסף הפוטנציאליים יכללו הנחיה כיצד לאתר מי שנמצא בסיכון אובדני ולסייע לו וכיצד להעריך את דחיפות ההפניה לגורם מקצועי מטעם בריאות הנפש; כל משרד ייתן כתובת של גורם מקצועי להתייעצות בדבר הפניה מהירה של הנבדקים בסיכון מוחשי.
משרד מבקר המדינה בחן את הפעולות שנדרשו המשרדים שנבדקו לבצע לצורך הכשרת שומרי סף.
התוכנית הלאומית קבעה כי על משרד החינוך להכשיר מורים, הורים משרד החינוך: קבע המשרד בחוזר 2004 ותלמידים לשמש כשומרי סף של תלמידים.
כבר בשנת המנכ"ל מאותה שנה כי על היועצים החינוכיים בבתי הספר העל-יסודיים (כיתות ז' - י"ב) לקיים מדי שנה הדרכה בנושא אובדנות לצוות החינוכי בשיתוף הפסיכולוג החינוכי של בית הספר.
ההדרכה תכלול היכרות עם סימני מצוקה רגשית של תלמידים, אופני התערבות והנחיית התלמידים באשר לשיתוף אנשי חינוך ולדיווח משרד החינוך 2018 בכל הנוגע לתלמידים המביעים כוונת התאבדות.
עד שנת הרשויות שבהן הופעלה התוכנית 71- רשויות מקומיות: ב 84-הפעיל את התוכנית ב רשויות נוספות בעקבות יוזמה של 13-הלאומית למניעת אובדנות עד לאותה עת, וב משרד החינוך.
למרות הירידה בגיל המתאבדים והגידול שחל בשיעור ניסיונות ההתאבדות בקרב ילדים ובני נוער, משרד החינוך טרם עדכן את חוזר ולא התאים אותו לשינוי זה; הוא גם לא קבע נהלים והנחיות 2004 ,לצוותי החינוך של בתי הספר היסודיים (כיתות א' - ו').
לפיכך ההדרכות שנקבעו בחוזר בתחום מניעת ההתאבדויות בקרב תלמידים אינן ניתנות כלל לצוותי החינוך בבתי הספר בשכבת גיל זאת.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי הוא מודע לכך שהתנהגות אובדנית, בעיקר מחשבות ואמירות אובדניות, מופיעה כיום יותר מבעבר בקרב תלמידי בתי הספר היסודיים.
חוזר המנכ"ל מחייב את כל מערכת החינוך בהקניה וריענון הידע של אנשי המקצוע, לרבות עובדים בבתי הספר היסודיים.
עוד הוסיף המשרד כי הוקם צוות חשיבה להתאמת התכנים ולהגברת מודעות בבתי הספר היסודיים.
אשר להכשרת צוותי החינוך של בתי הספר העל-יסודיים ותלמידיהם כשומרי סף - משרד החינוך החל להכשירם וכן לפתח תוכניות מיוחדות 12,500 לנושא, אך במהלך שש שנות פעילות התוכנית הוא הכשיר רק 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי369 היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה |היבטים ביישום התוכנית הלאומית למניעת התאבדויות – פעולות משרדי הממשלה | 0.
3%- תלמידים, שהם כ 945- מכלל המורים, ו 7%-מורים, שהם כ מכלל התלמידים בשכבת הגיל הרלוונטית.
המשרד טרם החל לפתח ערוצי הכשרה לרתימת ההורים לשמש כשומרי סף.
יתרה מכך, למשרד החינוך אין תוכנית ארוכת טווח להרחבת היקף ההכשרה של המורים והתלמידים.
להלן פירוט בדבר ההכשרות מטעם משרד החינוך: היועץ החינוכי בבית הספר מייצג את תחום בריאות הנפש היועצים החינוכיים: במוסד החינוכי.
הוא מועסק בתוך בית הספר, ובין היתר הוא מסייע לצוות החינוכי לפתח סביבה חברתית-לימודית מיטבית ולהקנות כישורי חוסן לתלמידים.
במצבי לחץ ומשבר תפקידו להכשיר את הצוות החינוכי ולהתערב באירועים ברמה הראשונית והשניונית.
יועצי בית הספר מלווים את אירועי האובדנות וניסיונות האובדנות ולוקחים חלק בדילמות מורכבות.
ביוזמת אגף שפ"י ובשיתוף עם היחידה התקיימה הכשרה ליועצים החינוכיים.
על פי נתוני 2014 למניעת התאבדויות, מאז יועצים בבתי הספר, וכל יועץ עבר לכל הפחות 5,500 יש2019 אגף שפ"י, נכון לשנת הכשרה בסיסית של היכרות עם נושא האובדנות.
יצוין כי ברשויות מקומיות שבהן הופעלה התוכנית הלאומית למניעת אובדנות נחשפו היועצים חינוכיים של בתי הספר לכלים הראשוניים להפעלת התוכנית הלאומית למניעת התאבדות בין כותלי בתי הספר.
נוסף על כך, כל יועץ חינוכי חדש מחויב לעבור קורס הכשרה בסיסי במצבי משבר, הכולל היכרות עם תופעת האובדנות ומניעתה.
אף כי הכשרת היועצים החינוכיים היא המפתח להקניית הכלים בתחום מניעת ההתאבדויות של תלמידים לצוות החינוכי, אין לאגף שפ"י מידע הרשויות האמורות 84-לגבי סוג ההכשרות שעברו היועצים החינוכיים ב לאורך השנים; לאגף אין מידע גם לגבי טיב ההכשרות שניתנו בתחום ליועצים החינוכיים ברשויות מקומיות אחרות, ככל שהדבר נעשה ביוזמה ספציפית של המחוז או הרשות המקומית או בית הספר.
ראוי שמשרד החינוך, בשיתוף עם משרד הבריאות, האחראי על הטמעת התוכנית ברשויות המקומיות, יבחן את האפשרות לבנות תוכנית הדרכה לשומרי הסף השונים בהתאם למוקדי סיכון של בני נוער; לצורך כך נדרש שמשרד החינוך ימפה את המוקדים הללו ואת היקף צורכי ההדרכה בתחום בבתי הספר.