HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בחלק מהמדינות יחס זה גבוה יותר בעיקר לאור העובדה שהיקף הדחיות הינו נמוך יותר, והחברות הפועלות מטעמן מוכנות לבטח עסקאות ברמת סיכון גבוהה מזו הנהוגה בישראל.
לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם הסבר החברה משקף את המצב בעולם, אין הדבר מייתר בדיקה יסודית הכוללת ניתוח הנתונים והפקת לקחים שיכולים לסייע בפיתוח כלים לשיפור השירות ליצואנים ולעידוד היצוא.
להלן מפורטות יחידות החברה ומוסדותיה הקש ורים לבדיקת בקשת חיסוי ביטוח לעסקת יצוא, שמסתיימת בהמלצת החברה אם להעביר את הבקשה לאישור ועדות החשכ"ל או לדחותה: אגף חיתום וביטוח : אגף זה אחראי לחיתום ולטיפול בבקשות שיצואן ישראלי מגיש לביטוח עסקת יצוא, ומלווה את בקשת היצואן עד להנפקת הפוליסה לרבות טיפול מול היצואן עצמו, לרבות טיפול בעניינו בבנקים, אצל מבטחי משנה, עשיית בדיקה ראשונית של עמידת העסקה בקריטריונים בסיסיים (תקופת האשראי, היקף העסקה, ביטחונות מוצעים וכו'), היקף הכיסוי והנפקת הפוליסה.
18 'בעניין פעילותן של ועדות אלה וסמכויות כל אחת מהן ראו להלן, עמ228.
הביקורת העלתה כי החלטו ת האגף מתקבלות בהתייעצות של מנהל האגף עם עובדי האגף, והליך קבלת ההחלטות אינו מוסדר בנהלים, ואין רושמים את ההחלטות והנימוקים בעד ונגד דחייה או אישור של בקשה.
החברה כתבה למשרד מבקר המדינה כי "כל פעולותיה.
דחיה או אישור הינם מקרים מובהקים של עמידה או אי עמידה בקריטריונים על פיהם פועלת החברה.
לפיכך, אין מקום ו/או צורך לביצוע רישום מפורט של תהליך ההתייעצות".
נמצא שהנהלים האמורים אינם מפרטים את הקריטריונים שלפיהם על האגף לקבל החלטות ולכן נדרש לעשות רישום של תהליך ההתייעצות והנימוקים הנוגעים להחלטות שהתקבלו.
לדעת משרד מבקר המדינה, חשיבות מיוחדת יש לעובדה שאגף זה הוא המתחיל בתהליך הטיפול בבקשת היצואן לקבל חיסוי מהחברה, ולמעשה יש לו סמכות לדחות או לאשר להעבירה להנהלת החברה להמשך טיפול לקראת העברתה לאישור הוועדה הבין -משרדית, ועל כן פעולותיו צריכות להיעשו ת לפי נהלים וכללים, כנדרש לפי סדרי מינהל תקין.
בהיעדר קריטריונים אין לדעת מדוע החליטה החברה לאשר או לדחות עסקה.
משרד מבקר המדינה העיר לחברה ולאגף החשכ"ל כי עליהם לקבוע בהקדם כללים לעבודת האגף.
הנהלת החברה : בחברה פועלת ועדה פנימית, בראשות המנכ"ל, שחברים בה הסמנכ"ל ומנהלי האגפים, והיא דנה פעם בשבוע בבקשות לביטוח של עסקאות יצוא המוגשות לה על ידי אגף חיתום וביטוח ולאחר בחינתן היא מחליטה אם להמליץ להגישן לאישור הוועדה הבין-משרדית.
הביקורת העלתה שגם הוועדה הפנימי ת אינה נוהגת לרשום את החלטותיה ואת הנימוקים להן.
משום כך אי אפשר לדעת אילו מרכיבים בעסקה היא בדקה ומה הם השיקולים להחלטתה להמליץ או לדחות הגשת עסקת ביטוח לאישור הוועדה הבין משרדית.
כן הועלה, שעבודת הוועדה הפנימית בעניין אישור ביטוח לעסקאות אינה מוסדרת כלל בנוהלי החברה.
עד אוגוסט 2007 טרם הושלמה הכנת הנהלים להסדרת עבודת הוועדה.
החברה כתבה למשרד מבקר המדינה כי "הועדה הפנימית של החברה פועלת על פי נהלים.
אין זה מקובל במוסדות למתן אשראי לנהל פרוטוקולים מלאים של דיוני הועדות מהטעם שפרוטוקולים אלו יכולים לשמש כנגד ם אל מול החייב בשלבים מאוחרים יותר".
משרד מבקר המדינה מעיר כי להחלטות הוועדה הפנימית יש השפעה על נטל הסיכונים שהמדינה מקבלת עליה, ועל כן יש מקום שעבודתה תוסדר בתיאום עם אגף החשכ"ל ושהיא תתעד את נימוקיה באופן שיבטיח שקיפות וסדרי מינהל תקין.
אגף פוליסות ות ביעות: אגף זה מלווה כל עסקה מהמועד שהוועדות הבין-משרדיות אישרו את ביטוחה.
תהליך זה כולל טיפול בחוזים ובמסמכים משפטיים, הנפקת הפוליסה וטיפול בדיווחים, בפיגורים ובתביעות המוגשות לחברה, וגביית שיבובים19 מהחייבים.
תנאי הפוליסות של החברה נקבעים לאחר שאושרו בידי הוועדות בחשכ"ל.
דירקטוריון החברה : מהמסמכים עולה, כי עיקר עבודת הדירקטוריון היא אישור הדוחות הכספיים של החברה ואישור תקציב החברה וביצועו.
הדירקטוריון גם מקיים מעקב, באמצעות הוועדה לניהול סיכונים, אחרי הנפקת הפוליסות בידי החברה, לאחר שהן אושרו בוועדות הבין-משרדיות.
דירקטוריון החברה כמעט ואינו מעורב בפעילות העסקית של החברה ואינו נושא באחריות לתוצאותיה הכספיות, שכן ועדות החשכ"ל הן המקבלות את ההחלטות על ביטוח של כל עסקה ועסקה בערבות המדינה.
יצוין, שכבר בדצמבר 2002 כתב המשנה לחשכ"ל למפקחעל הבנקים כי "הפיקוח על עסקי החברה ותחומי פעילותה נעשה בחשב הכללי.
הפיקוח מתבצע הן ברמת המדיניות - אישור עקרוני לחיסוי מדינות, קביעת תקרת ביטוח למדינות, קביעת הסיכונים המנוסחים בפוליסה, ונקיטת פעולות לשם גביית חובות; והן ברמה הפרטנית - בחינת התנאים של כל עסקה במסגרת ועדה בין משרדית בראשות החשב הכללי".
החברה כתבה למשרד מבקר המדינה כי היא "פועלת בנושא זה כמקובל במרבית הגורמים המקבילים לה בעולם ודירקטוריון החברה פועל כמקובל לדירקטוריונים של חברת ביטוח במגבלות תנאי ערבות המדינה 20 .
דירקטוריון החברה התחייב בעת קבלת ערבות המדינה החדשה בשנת 2004 לא לפעול שלא על פי הערבות ותנאיה מתוך ראיה רחבה של התועלת שיכולה לצמוח למשק ולציבור היצואנים, ומאז דירקטוריון החברה פועל במסגרת סמכויותיו, ומפקח על פעילות הנהלת החברה".
לדעת משרד מבקר המדינה, אין מקום שהחלטות אגף החשכ"ל לגבי השימוש בערבות המדינה יבוצעו באמצעות חברה ממשלתית שזה כל יעודה והדירקטוריון שלה אינו קובע את מדיניותה הכללית.
הוועדה לניהול סיכונים : ביוני 2004 מינה הדירקטוריון מקרב חבריו ועדה לניהול סיכונים ובראשה יו"ר הדירקטוריון.
החברה כתבה למשרד מבקר המדינה כי "עבודת הועדה באה לפקח על פעי לות הנהלת החברה ולוודא שהחברה אינה מנפיקה פוליסות והתחייבויות שלא על פי תנאי ערבות המדינה לה מחויבת החברה.
כחלק מעבודתו של הדירקטוריון זהו בהחלט חלק מהליך בקרה ונטרול סיכונים מתחייב.
הועדה לניהול סיכונים פועלת על פי מתכונת ועדת אשראי בבנק, מעורבת בנעשה בהחלטות החברה והגבירה את מעורבות הדירקטוריון".
19 שיבובים- תשלומים שהמבטח תובע מהמבוטח, לאחר שהחוב למבוטח הוסדר.
20 בעניין ממצאי הביקורת על מתכונת הפעילות של דירקטוריון החברה, ראו להלן עמ' 213 'ועמ228.
הבדיקה העלתה, כי עיקר עבודת הוועדה לניהול סיכונים נעשית רק לאחר שהנפקת הפוליסות אושרה כאמור בידי הוועדות הבין -משרדיות ונועדה לאפשר לדירקטוריון לפקח על תהליך ההנפקה לפי הנחיות הוועדות.
ניסיון שעשה הדירקטוריון להגב יר, באמצעות הוועדה, את מעורבותו בתהליך ההחלטות על חיסוי עסקאות יצוא, לא הצליח.
רשות החברות כתבה למשרד מבקר המדינה: "החברה, במסגרת מגבלות במתכונת פעילותה, הינה בעלת שיקול דעת, אותו עליה להפעיל לטובת החברה, כך למשל, שהחברה לא תגיע לכדי פעילות הפסדית.
במסגרת פעילותו של הדירקטוריון, וכחלק מהשיקולים העסקיים ששקל הדירקטוריון, העלה הדירקטוריון מספר דרישות מהמדינה, כגון - שיפור ערבות המדינה, קבלת פרמיה בגין הפעילות שעושה החברה, שינוי מבנה ארגוני של החברה.
משכך, לא ניתן לקבוע כי החברה פועלת שלא בהתאם לחוק החברות הממשלתיות וכי אינה פועלת משיקולים עסקיים".
החברה או הדירקטוריון שלה אינם עוסקים כלל בצד העסקי של פעילות החברה, והדירקטוריון גם אינו מאשר את מדיניותה הכלכלית.
עבודת החברה על כל יחידותיה ומוסדותיה היא תפעולית בעיקרה, והחברה משמשת למעשה גוף מייעץ למשרד האוצר בתהליך אישור חיסוי עסקאות נגד סיכוני סחר חוץ, ועיקר תהליך קבלת ההחלטות וכן הנשיאה באחריות להחלטות מוטלת רק על משרד האוצר.
החברה גם מבצעת את ההחלטות המתקבלות בוועדות החשכ"ל - מנפיקה את פוליסות הביטוח ומקיימת מעקב אחרי ההתקדמות של כל עסקה ועמידת היצואן בהתחייבויות לפי הפוליסה.
מתכונת פעולה זו, שהיא מתן שירותים לאגף החשכ"ל, אינה מתכונת התואמת פעילות של חברה ממשלתית וגם אין סיבה שתיעשה דווקא באמצעות חברה ממשלתית בכלל ובאמצעות חברה מיוחדת בפרט.
גיבוש מתכונת לפעילות החברה .
מאחר שהגורמים הממשלתיים האחראים לפעילות החברה לא הגדירו מחדש את יעדיה ודרכי פעולתה לאחר הפרטת הטווח הקצר, נאלץ הדירקטוריון לקיים לאחר השלמת ההפרטה דיונים רבים בנושאים הקשורים לעניין זה.
בדיונים הביע יו"ר הדירקטוריון כמה פעמים את עמדותיו בעניין הבעיה הקשה הנובעת ממתכונת פעילותה החדשה של החברה.
הדיונים בנושאים אלה ובנושאים הקשורים לסוגיות מהותיות במתכונת פעילותה של החברה כחברה ממשלתית, משרד האוצר 217 .
,והשינויים הנדרשים בפעילותה עקב השינויים שחלו בענף בארץ ובעולם נמשכו גם במהלך הביקורת21 .
:להלן הפרטים העיקריים 1.
בישיבת הדירקטוריון ב- 2002 ציין היו"ר כי החברה נמצאת בתהליך של דיונים בעניין אופי פעילותה, וכי טרם נוצרה הסכמה כללית בנוגע לפעילותה בכמה נושאים, כגון: הצורך בדיון מקדים בעניין מבנה הפעילות, היקף הביטוח, היקף העסקים של החברה ההולך ומצטמצם והצורך לבקש מרשות החברות להאיץ בשרים האחראים לחברה לקבוע את תחום פעילותה של החברה.
בישיבת הדירקטוריון ב - 2003 ציין היו"ר ש"שינויים בסביבה העסקית שבה פועלת החברה (הטווח הבינוני והארוך) מאיצים את הצורך להמליץ על דרכים להרחבת הפעילות, לרבות סל המוצרים של החברה וכי יש חשיבות לעובדה שלדירקטוריון תהיה עמדה לגבי סל המוצרים שלו ותחום פעילותו".
עוד ציין שאינו בטוח שהחברה ממלאת את ייעודה לשמש גוף מסייע לסחר החוץ, ושהיא עושה כל מה שראוי שתעשה; לפי הצעתו באותה ישיבה הזמינה אשרא מחברה הנותנת שירותים עסקיים וכלכליים, בחינה יסודית של עבודתה.
בדוח שהגישה החברה האמורה לאשרא במאי 2003 צוין, בין היתר, שהיות שפעילות אשרא בעסקאות לטווח בינוני וארוך, שכל אחת מהן טעונה אישור של ועדה בראשות נציג משרד האוצר, הדגש העיקרי בפעילות מושם על החוסן הפיננסי של העסקאות ולא ניתן משקל מספיק להשגת המטרה של טיפוח היצוא; דירקטוריון החברה מנותק מהפעילות המרכזית שלה ואינו יכול לקבל עליו אחריות לפעולות ההנהלה; המעורבות הגדולה של משרד האוצר בכל עסקה, לרבות בקביעת המרווח (פרמיה) של החברה (בנימוק שהמשרד ערב לפעולותיה), הייתה כנראה אחת הסיבות לכך שלא הוצעו תכניות ביטוח נוספות או שוכללו התכניות הקיימות.
בדיון שקיים הדירקטוריון עם קבלת הדוח צוין כי "מחד יש אנומליה מסוימת, יש שר ממונה ומאידך, הסדר בי טוח משנה של משרד אחר, המגדיר במידה רבה את פעילות החברה.
בעיה נוספת היא בתהליך הדירקטוריוני, אשר למעשה הדירקטוריון דן בכל הנושאים הפחות מהותיים מחד ומקבל אחריות על נושאים בהם לא דן כלל, ביחס לכל המדיניות העסקית של החברה.
מצב זה אנומלי והתחדד במיוחד מאז הה פרטה.
יש צורך לסיוע בהגדרה מחודשת של פעילות החברה.
אם לא נעשה כל שינוי בפעילות החברה, יש ספק לגבי הצורך בקיומה של החברה, כי השיקולים שמנחים היום.
אינם נושאי מדיניות חוץ".
בסיום הדיון החליט הדירקטוריון לקיים עוד דיון בנושא, אולם דיון כזה לא התקיים.
ב- 2004 העלה היו"ר שוב את שאלת מקומו של הדירקטוריון בפעילות החברה וציין שהדירקטוריון עוסק בשוליים של הפעילות (מאשר את התקציב השנתי של ההוצאות, את נסיעות היו"ר לחו"ל, ואת הדוחות הכספיים של החברה אף שהמרכיבים העיקריים שלהם אינם באחריותו); כמו כן חזר וציין ש וב, שהדירקטוריון מעוניין להגיע למעורבות ממשית בפעילות החברה ולעסוק בנושאים עסקיים.
ב- 2005 החליטה החברה ביוזמת החשכ"ל לבדוק, באמצעות חברת ייעוץ, את תהליכי עבודת החברה.
בדוח שהגישה חברת הייעוץ לחברה במאי 2005 צוין, בין היתר, שהבדיקה לא כללה נושאים מהותיים בפעילותה, כגון: מבנה החברה, מידת יעילותה, סוגי הביטוחים ותעריפי הפרמיות, מנגנון הניהול, אי -קבלת החלטות .
21 'בעניין הפעולות שביצעה החברה בעקבות הביקורת, ראו להלן עמ 257-260 .
בתחום העסקי ואי -נשיאה בסיכונים, קשרי גומלין עם משרד האוצר, תנאים מסחריים שונים (פרמיות, חשיפה), סדרי עדיפויות, קביעת קריטריונים להמלצה על עסקאות לביטוח ולהערכת ביצועי החברה.
ממסמכי החברה ואגף החשכ"ל אין לדעת מדוע לא כללה הבדיקה האמורה את הנושאים המהותיים האמורים.
לפי חוק החברות הממשלתיות (סעיף 25 ), על יו"ר דירקטוריון של חברה ממשלתית חלה חובה למסור לשרים ולרשות אחת לשישה חודשים וכל אימת שידרשו השרים או הרשות דין וחשבון בכתב על פעולות החברה ועל עבודת הדירקטוריון.
בחוזרים של הרשות צוין, בין היתר, כי הדוח על עבודת הדירקטוריון יכלול גם "גילוי לעניינים מהותיים שיש להם חשיבות בחיי החברה".
בשנים שלאחר הפרטת הטווח הקצר חלו כאמור שינויים מהותיים בפעילות החברה שב עטיים קטנו היקפה ותוצאותיה הכספיות וצומצמו מאוד סמכויותיה בליבת העסקים שלה.
בשל השינויים האמורים היה על יו"ר הדירקטוריון לציין בדוח החצי -שנתי לשרים ולרשות, כי ההחלטות העסקיות בתחום פעילותה אינן מתקבלות במוסדות החברה וכי יש לכך השפעות על המשך פעילותה כחברה ממשלתית; וכן לדווח על הדיונים שקיים הדירקטוריון בעניין המתכונת והמשך הפעילות של החברה, לרבות השאלות המהותיות שהעלה בעניין זה והפעולות הנדרשות בשל כך.
הועלה כי יו"ר הדירקטוריון לא פירט לפני הדירקטוריון את הנושאים האמורים בניירות עמדה ולא בדיווח החצי שנתי, ובכך לא מילא את חובתו כלפי השרים האחראים ורשות החברות.
נוכחות נציג הרשות בישיבות החברה ומסירת הפרוטוקולים לידי הרשות אינה מייתרת את החובה שחלה על יו"ר הדירקטוריון להגיש ניירות עמדה בצורה סדורה לאותם שרים ולרשות.
שינויים בחברה ובענף .
שינויים בתנאי כתב ערבות המדינה 1.
בעקבות בקשות החברה החליט החשכ"ל לעדכן את כתב הערבות של המדינה שלפיו פועלת החברה.
באוקטובר 2004 אישרה ועדת הכספים של הכנסת ערבות מדינה חדשה ונקבעו בה תנאים חדשים, שהחברה והחשכ"ל הגדירו אותם "רפורמה" במתן ביטוח סיכונים ליצואנים באמצעות החברה.
להלן מפורטים השינויים העיקריים בערבות המדינה החדשה: סכום החשיפה המקסימלי של המדינה בגין ערבויות החברה (בכל עת) הוגדל מ- 200 מיליון דולר ל-700 מיליון דולר; בעניין מימוש ערבות ותשלום שבגינו תידרש החברה לשאת נקבע, שאם סכום התביעות הכולל נגד החברה בגין ערבויותיה לעסקי יצוא גדול מ - 125 מיליון דולר, ישמש חצי מהונה העצמי לתשלום התביעות בסכום שמעל הסכום האמור; אם תמומש ערבות המדינה בסכום גבוה מ -125 מיליון דולר או שהונה העצמי של החברה יהיה קטן מ-10 מיליון דולר, יבחן החשכ"ל את המשך תפקודה של החברה; החברה תשלם למדינה עמלת ערבות בשיעור 75% מהפרמיה או מכל תמורה אחרת שגבתה החברה בגין כל פוליסה או ערבות משרד האוצר 219 .
,שניתנה, לא כולל דמי רישום או עמלת מבטחי משנה פרטיים; יתרת הפרמיה בתוספת דמי רישום, שתישאר בידי החברה בגין כל פוליסה או ערבות כלשהי לא תהיה גדולה מ-1.
5 מיליון דולר; תנאי להחלת ערבות המדינה לפי כתב הערבות האמור הוא שהחברה קיבלה אישור מראש ובכתב מהוועדה הבין -משרדית בראשות החשכ"ל או מי שהוא מינה, לכל עסקה שבגינה תנפיק החברה פוליסה או ערבות; החברה תגיש לחשכ"ל כל רבע שנה דוחות שונים על פעילותה; תוקפו של כתב הערבות יהיה לארבע שנים מיום חתימתו והוא מחליף את כל כתבי הערבות שניתנו בעבר ומבטל אותם.
במסגרת השינויים בתנאי ערבות המדינה החדשה הכיר בנק ישראל (להלן- הכרת בנק ישראל) בערבות החברה כ"נכס חסר סיכון" לצורך חישוב הלימות ההון22 של הבנקים, ורואה בה ערבות מדינה.
הכרה זו נועדה לאפש ר לבנקים להעמיד יותר אשראי ליצואנים, במחיר (הריבית) זול ועל ידי כך לשפר את כושר התחרות שלו עם יצואנים ובנקים ממדינות אחרות הפועלים בתמיכת סוכנויות ממשלתיות לביטוח אשראי במדינותיהם ( ECA 's .
) בישיבת הדירקטוריון שהתקיימה בתחילת נובמבר 2004 מסר מנכ"ל החברה כי "השינויים הנוספים 23 יקלו באופן מהותי על מסגרת האשראי של היצואנים וניצולם במקרה של ביצוע עסקאות בליווי החברה.
אנו מניחים כי הדבר יביא להפחתה של כ- 1% במרווח הבנקאי, כמו כן, שחרור האובליגו ליצואנים בהיקף של כ- 100 מיליון דולר במצטבר, משפרים באופן מהותי ויסוד י את תנאי הסחר של היצואן ויכולים להביא לגידול של מאות מיליונ י דולר בהיקפי היצוא המבוטח".
יו"ר הדירקטוריון ציין בישיבה כי "ההערכה היא כי ניתן בעזרת השדרוג להגדיל את הייצוא בכ-1 .
"מיליארד דולר הביקורת העלתה שאגף החשכ "ל והגופים האחרים הנוגעים בדבר לא קבעו כיצ ד ומי הגורם שיעקוב ויוודא שתוצאות הלוואי של הכרת בנק ישראל שמשמעותה העיקרית היא הוזלת האשראי, אכן תגיע ליצואן ולא תגדיל את רווחיות הבנקים בלבד.
במסמך מינואר 2004 שהכין האגף הבין-לאומי במשרד האוצר צוין כי חובת המעקב מוטלת על החברה, ואולם מנכ"ל החברה כתב למש רד מבקר המדינה במאי 2005 , כי התנאים בכתב הערבות החדש משפרים מאוד את התנאים שהבנק נותן ליצואן בגין חלק העסקה שאינו מבוטח על ידי החברה וכי "החברה בודקת ריביות ]תבטח[ הבנק את העסקה ולא]מחייב[ את הריבית והמרווח שבהן מופרזות, אך הסודיות הבנקאית אינה מאפשרת לחב רה לדעת על כלל ההסדרים שבין הבנק ליצואן.
התחרות הקיימת כיום בין הבנקים מבטיחה כי היצואן יעשה מבחינתו את העסקה הטובה ביותר".
מהאמור לעיל עולה, שאין מי שיוודא שהוזלת האשראי כתוצאה מכתב הערבות החדש אכן תגיע ליצואנים.
22 הלימות הון - סכום ההון ששלטונות פיקוח (בנק ישראל) דורשים מבנקים וחברות ביטוח כדי שיהיו כשירים לפעול בלי לסכן את כספי הלקוחות המפקידים את כספם באותם מוסדות.
הכרה בערבות המדינה כנכס חסר סיכון משפיעה על שיעור הנזילות של המוסדות הבנקאיים (היחס בין פיקדונות הציבור שבידי בנק מסחרי לבין המזומנים בקופתו ופיקדונותיו), ומאפשרת לבנקים המסחריים להגדיל את האשראי שהם נותנים ועל ידי כך להוזיל את מחירו (הריבית).
השינויים הנובעים מהכרת בנק ישראל 220 דוח שנתי58ב .
בישיבת הדירקטוריון ביוני 2006 ציין יו"ר הדירקטוריון, כי בנק מסוים גובה ריבית גבוהה מהריבית שמקובלת בעסקאות מבוטחות, וכי הוא "רואה זאת בחומרה, לא יעלה על הדעת כי לאחר שנאבקנו זמן רב כדי שערבות החברה תוכר כערבות מדינה מתוך רצון לסייע ליצואנים, התוצאה שייעשה בערבות המדינה שימוש כדי לשפר את רווחיות הבנק.
התנהלות הבנק לא תקינה, אסור לנו לעבור על כך בשתיקה, אין ספק שיש לפעול בנושא".
ממסמכי החברה אין לדעת אם החברה נקטה צעדים כלשהם בעניין זה.
החברה הסבירה למשרד מבקר המדינה בתשובתה מאוקטובר 2007 ,כי "כמקובל אין החברה עוקבת באופן מלא אחר תנאי המימון והה סדרים שבין היצואן לבין הבנק, ולמעשה אין ביכולתה לעשות כן.
למרות זאת פועלת החברה באופן רציף להביא לידיעת לקוחותיה היצואנים את היתרונות הגלומים בשימוש בערבות החברה והמרווח הבנקאי שצריך להינתן לעסקאות בהן נעשה שימוש כאמור.
מבדיקות שונות שערכה החברה היא מצאה כ י היצואנים עשו שימוש במידע זה ופעלו מול הגופים הבנקאים כך שבסופו של דבר במרבית המקרים לאחר ניהול מו"מ הצליחו לקבל את מלוא ההטבה הנובעת משימוש בערבות החברה כבטוחה לפעילותם".
החשכ"ל כתב למשרד מבקר המדינה כי "תיקון כתב הערבות מאפשר את הוזלת האשראי ליצואנים היות והוא מאפשר לבנקים לסווג את האשראי כאשראי בערבות מדינה.
אפשרות המדינה בכלל והחשכ"ל בפרט לבדוק את השפעת המהלך ספציפית על הריבית שהבנק מעמיד ללקוחותיו או על היקף האובליגו שלהם מוטלת בספק.
על כן פרסום השינוי ועידוד התחרות בין הבנקים הינם הדרכים היחידות לגרום להצלחת המהלך".
הערבות החדשה הגדילה את האפשרויות של החברה להרחיב את פעילותה.
אולם מבדיקת תוצאות פעילותה של החברה בשנים שלאחר מתן כתב הערבות החדש עולה שהיא לא קידמה במידה ניכרת את פתרון הבעיות המהותיות שהיא מתמודדת עימן, והן שוק פוטנציאלי (עסקאות יצוא לטווח בינוני וארוך), המהווה כ -20% בלבד מהיצוא הישראלי וכתוצאה מכך היקף מצומצם ביותר של יצוא מבוטח, ומספר קטן של פוליסות ומספר יצואנים מצומצם ביותר הנעזר בשירותיה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שערבות המדינה נועדה לסייע בהתמודדות עם כשל השוק הקיים בנושא, היה על אגף החשכ"ל, שאחראי ליישום כתב ערבות המדינה, לעשות מעקב כדי לוודא שהשינוי בכתב הערבות אכן מעודד את היצוא, ולנקוט בהקדם האפשרי פעולות הנדרשות בהתאם לתוצאות המעקב; לא היה מקום שהאגף והחברה יצפו שהוזלת האשראי ליצואנים בשל תנאי כתב הערבות החדש תתממש רק במסגרת התחרות בין הבנקים, והיה עליהם לוודא את מימושה.
אגף שיווק ופיתוח עסקי בישיבת הדירקטוריון שהתקיימה בנובמבר 2004 , לקראת סיום תהליך השינויים בערבות המדינה, ציין יו"ר הדירקטוריון כי "המהפכה בכל הנוגע למעמד ערבויות ופוליסות של החברה הוא אחד האירועים המשמעותיים שקרו במשק לאחרונה.
הודיע לדירקטוריון כי השינויים הנוספים יקלו באופן מהותי]של החברה[ המנכ"ל על מסגרת האשראי של היצואנים וניצולם במקרה של ביצוע עסקאות בליווי החברה.
הדברים במצטבר משפרים באופן מהותי ויסודי את תנאי הסחר של היצואן ויכולים להביא לגידול של מאות מיליוני דולר ארה"ב בהיקפי היצוא המבוטח".
עוד ציין המנכ"ל כי "החברה קיבלה עליה אחריות לפעול באופן אקטיבי מול היצואנים, ההיערכות החדשה תציע דרכי טיפול בנושא, יש צורך באיוש פונקציות שיווק בחברה".
בדצמבר 2004 מסר מנכ"ל החברה לדירקטוריון שכדי להגיע ליע די החברה בתחום הרווחיות והפרמיות, שמה החברה דגש מיוחד על הצד השיווקי ופיתוח עסקי.
בעקבות זאת החליט הדירקטוריון להקים אגף שיווק ופיתוח עסקי (להלן - אגף השיווק) וכן ועדה לאסטרטגיה עסקית שתדון בהיערכות אגף השיווק.
בפרוטוקול מהישיבה האמורה צוין, כי "מטרת האגף לפעול לשיווק ומכירה של יכולות החברה בקרב היצואנים תוך בחינת צרכי השוק המשתנים בארץ ובעולם, כל זאת בכדי לתת מענה הולם ליצואן הישראלי".
אגף השיווק החל לפעול ב - 2005 .
במסגרת האגף פועלת היחידה הכלכלית המופקדת על הערכת סיכוני מדינות היעד, ריכוז מידע על אוכלוסיי ת המדינות המוגדרות מדינות בנות ביטוח, דרוג המדינות לפי רמות סיכון לצורך מתן התראות ליצואנים על אירועים חריגים בעולם ועל הקשר עם איגוד ברן.
בפברואר 2005 הגיש סמנכ"ל לשיווק ופיתוח עסקי לוועדה לאסטרטגיה עסקית תכנית שיווק שנועדה להרחיב את מעגל המבוטחים של החברה באמצעים האלה: פרסום, יחסי ציבור, שיתוף פעולה בארגון אירועים ומתן חסויות, ארגון הדרכות לגורמים רלוונטיים כגון בנקים, שיתוף פעולה עם גורמים בחו"ל למציאת פתרונות ביטוח מהירים ופשוטים לחברות גדולות, איתור לקוחות פוטנציאליים, לקוחות רדומים ולקוחות שפנו לחברה בעבר, ופנייה יזומה ללקוחות בהתפלגות לפי מגזרים.
מפרוטוקולים מישיבות הדירקטוריון והוועדה לאסטרטגיה עסקית מ - 2005 ואילך עולה, שהחברה עשתה פעולות אחדות בתחומים האמורים ואולם תוצאותיהן, כפי שהן באו לידי ביטוי בדוחותיה הכספיים לשנים 2005 -2006 ובנתונים אחרים, לא הצביעו על שינוי מהותי ולמעשה גם לאחר הקמת אגף השיווק לא היה גידול ממשי במספר הפוליסות שהנפיקה החברה ובמספר היצואנים שהונפקו להם פוליסות ומספרם נשאר מצומצם ואף הייתה ירידה ניכרת בהיקף הכספי של היצוא המבוטח.
יתר על כן, בישיבות הדירקטוריון והוועדה צוין כי "נצפית ירידה מהותית בביקושים על ידי יצואנים הישראליים למימון עסקאות בטווח ארוך".
מהאמור לעיל עולה, כי כתב הערבות החדש והאסטרטגיה השיווקית שהחברה נקטה כדי להגדיל את מספר הפוליסות ואת מספר היצואנים הנעזרים בשירותיה וכתוצאה מכך את היקף היצוא המבוטח, לא הניבו את התוצאות המקוות.
החברה הסבירה באוקטובר 2007 למשרד מבקר המדינה, כי לאחר הקמת אגף השיווק חל שינוי מהותי בסוג העסקאות ובמספר היצואנים שביקשו את שירותיה וכי מספר העסקאות והיקפן יחסית למספר היצואנים הוא סביר בהחלט ודומה לפעילות של גופים דומים ברחבי העולם.
החברה הוסיפה כי המדינה הגיבה מעט מדי ומאוחר מדי על השינויים שחלו בעולם בתחום זה וכי במשך שנים רבות היא 222 דוח שנתי58ב .
התריעה על כך שהפתרונות הניתנים בישראל אינם מספיקים ליצואן הישראלי.
כמו כן, בבדיקות שעשתה החברה בהשוואה לחברות דומות בחו"ל נמצא כי מרבית פעילות הביטוח בטווח אר וך נעשית בידי מספר מועט של יצואנים (לדוגמה: בארה"ב - עשרה יצואנים ובשבדיה - חמישה יצואנים).
גם משרד התמ"ת כתב למשרד מבקר המדינה כי "אחוזי מימושי האישורים של החברה תואמים את הקיים בחברות דומות בעולם העוסקות בתחום.
לדוגמה: בשבדיה 5 יצואנים מהווים%75 מפעילות החברה המבטחת כשבארה"ב לקוח אחד מהווה %40 .
" לדעת משרד מבקר המדינה, על הגורמים הממשלתיים האחראים לפעילות החברה לבחון אם יש מקום שטיפול החברה במספר כה מצומצם של יצואנים ושל עסקאות יצוא בהיקף כספי כה קטן, שההחלטות לגביהן מתקבלות בידי אגף החשכ"ל ולא בידי דירקטוריון החברה, אם יש מקום שייעשה דווקא באמצעות חברה ממשלתית בכלל וחברה ממשלתית שזה כל ייעודה בפרט.
שינויים בעולם בתחומי הפעילות של החברה ממסמכי החברה עולה שגם ברחבי העולם חלו שינויים מהותיים בתחום שבו פועלת החברה, שיש בהם כדי להעלות שאלות על הדרך שבה על ה מדינה להתערב בביטוח סיכוני סחר חוץ, בפרט באמצעות חברה ממשלתית ובמתכונת הנוכחית, כמפורט להלן: 1.
(א) בפרוטוקול מישיבות הדירקטוריון בנובמבר 2004 :צוין בין היתר "מסתמנת מגמה ברורה של שינוי בתמהיל העסקים אצל חברות מקבילות בעולם.
המגמה השלטת כיום היא מעבר לפע ילות לחיסוי כנגד סיכונים מסחריים.
הדבר נובע מהעדר עסקאות בעלות גוון של סיכון פוליטי, כאשר ישנן עסקאות כאלו הן מבוטחות על ידי השוק הפרטי בעיקרן.
מגמה זו תשתלט על תמהיל העסקים אצלנו ואנו עושים את הפעולות הנדרשות להיערך אליהם.
כניסתן של חברות פרטיות לשוק בו אנו פועלים משקפת את הנטייה הבאה לידי ביטוי במוכנות שלהן לקחת את הסיכון הפוליטי שבעבר נמנעו מלקחת ולאו דווקא הסיכון המסחרי.
המהפכה בכל הנוגע למעמד ערבויות ופוליסות של החברה הוא אחד האירועי ם המשמעותיים שקרו במשק לאחרונה והקושי להסביר את פעילות החברה מצניע גם מהפכה זאת.
(ב) בדוחותיה הכספיים לשנים 2004 -2006 ציינה החברה כי ב"שנים האחרונות חלה מגמה ברורה של שינוי בשווקי הפעילות והיעד של היצוא הישראלי ומעבר מסיכונים פוליטיים באותם שווקים לסיכונים מסחריים".
כתוצאה מכך גבר הביקוש לביטוח עסקאות יצוא לטווח א רוך מפני סיכונים מסחריים וגדל מספר העסקאות מסוג זה שהובאו לאישור החברה והוועדה הבין-משרדית.
עוד צוין באותם דוחות, כי עיקר עסקאות היצוא של המשק הישראלי (כ-80% ) הוא כאמור לטווח הקצר; היקף השוק הפוטנציאלי של החברה בטווח הבינוני והארוך מוגבל אך את רוב פעולות סחר החוץ והיצוא אי-אפשר לקיים ללא התמיכה שהיא מעניקה, שכן "המערכת הפיננסית הפרטית בארץ ובעולם נמנעת, ברוב המקרים וברוב הארצות, מלקיחת סיכוני אשראי בשווקים אלו.
הצפי של החברה הינו כי בשנים הקרובות מגמה זו תמשך על אף העובדה כי ניתן למצוא מעת לעת חברות ביטוח פרטיות בעולם המוכנות לספק שרותי ביטוח אשראי, אם כי באופן סלקטיבי".
)(ג במאי 2006 דיווח מנכ"ל החברה לדירקטוריון כי "מרבית העסקאות בחברה הינן כנגד סיכונים מסחריים"; ו"למרות שאין עדיין נתונים רב שנתיים לגבי ביקוש לביטוחים מסחריים ארוכים, אין ספק כי הביקוש למוצר זה יגבר בתקופה הקרובה והחברה נדרשה להמשיך ולתת מענה למגמה זו, בדומה לנעשה ביתר המדינות המפותחות.
"; וכי החברה מתעתדת להיות פעילה יותר בביטוח סיכונים מסחריים.
על אף חשיבותו של המידע האמור, לא נמצא שהוא הובא לידיעת הגורמים הממשלתיים האחראים לפעילות החברה כדי שיוכלו לבחון את המתחייב ממנו.
בדוחות הכספיים של החברה (כגון בדוח לשנת 2006 ) צוין, כי "במקביל לחברה פועלות מספר חברות ביטוח פרטיות מחו"ל בישראל באמצעות מתווכים, אשר נותנות מענה לחלק מצרכי היצואנים הישראליים, בעיקר בעסקאות אשר לא נמצאו ראויות לביטוח על ידי החברה, כתוצאה מתנאי העסקה המסחריים".
כן צוין, כי בשנים האחרונות יש מגמה של שינוי בשוקי הפעילות והיעד של היצוא הישראלי וניכר מעבר מסיכונים פוליטיים באותם שווקים לסיכונים מסחריים וכי שיעור עסקאות היצוא הנעשות בעולם במזומן גדל והולך, דבר המשפיע גם הוא על מידת הביקושים למוצרי החברה.
מבטחת המשנה של כל פעילויות החברה היא כאמור המדינה, לפי כתב הערבות החדש.
החברה פועלת מפעם לפעם, באישור החשכ"ל, לשיתוף מבטחי משנה נוספים בסיכונים במסגרת ביטוח עסקאות יצוא ישראלי.
ב- 2006 התקשרה החברה, באישור החשכ"ל, בהסכם ל קבלת ביטוח משנה של עסקאות שונות מתאגיד ביטוח פרטי בחו"ל העוסק, בין השאר, בביטוח אשראי לחשיפות שיש לחברה בארץ מסוימת; בין הצדדים נקבע כי החברה ומבטח המשנה יחלקו ביניהן את הסיכון והפרמיה לפי שיעור החלוקה שנקבע (,Quote Share) בשיעור קבוע של50% , וכי ניהול הסיכון והחלטות בנוגע לתביעה נשארים בידי החברה (מדובר בשתי עסקאות יצוא לטווח ארוך של חברת יצוא מסוימת בסכום כולל של כ- 202.
)מיליון דולר לפי הדוחות הכספיים של החברה לשנים 2005 ו- 2006 , שיעור דמי הערבות למבטח המשנה האמור היה כ - 850,000 דולר (כ -8% ) וכ - 412,000 דולר (כ -4% ), בהתאמה, מסך דמי הערבות שגבתה החברה באותן שנים.
מהאמור לעיל עולה, כי בשנים האחרונות יש מעבר של פעילות החברה מביטוח נגד סיכונים פוליטיים לביטוח נגד סיכונים מסחריים וכי קיימות בשוק הפרטי חלופות לקבלת ביטוח לעסקאות יצוא כאלה.
נתונים אלה היה בהם כדי להעלות ביתר שאת את השאלה בדבר הדרך שעל המדינה להתערב בביטוח סיכוני סחר חוץ כדי לעודד את היצוא ולתמוך בו.