HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לא נמצא כ ל תיעוד לדיון בפורום כלשהו בדבר הצורך או התועלת לסטות מהחלטת הממשלה.
נוסף על כך, התיעוד שנמסר למשרד מבקר המדינה אינו תומך בטענה שהייתה מעורבות ממשית של נציג אגף התקציבים במרבית הפעילות שהתקיימה.
אם החשב הכללי סבר כי מטעמים כלשהם יש מקום שלא לקיים את החלטת הממשלה שיזם הוא עצמו, היה עליו לנקוט את הפעולות המתאימות לתיקון ההחלטה.
בתשובת שרת המשפטים מינואר 2018 נכתב כי באחת מפגישות העבודה שלה עם מנהל רשות האכיפה והגבייה הציג מנהל הרשות בפני השרה את הקושי לכנס את מינהלת היישום, הנובע מכך שהחשבת הכללית לא הייתה מעורבת בעבודת המינהלה.
לפיכך הציע מנהל הרשות לתקן את החלטת הממשלה, ובין היתר לשנות את הרכב מינהלת היישום באופן שיאפשר לנציג מטעם החשב הכללי ולנציג מטעם מנהל רשות האכיפה והגבייה להשתתף בישיבותיה.
השרה אישרה עקרונית את היוזמה, והתיקון להחלטת הממשלה נמצא בדיונים מתקדמים בין משרד האוצר למשרד המשפטים.
נוסח מוסכם לתיקון אמור להיות מועבר לשרה בשבועות הקרובים.
בתשובת מנכ"ל משרד ראש הממשלה מר אלי גרונר מינואר 2018 (להלן- תשובת מנכ"ל משרד ראש הממשלה) נכתב כי "טיוטת הדו"ח מעירה בצדק על העבודה הלקויה של מנהלת היישום בראשות החשב הכללי ומנהל רשות האכיפה והגבייה שפעלה באופן חלקי ולא התכנסה בהשתתפות כלל חבריה כפי שקבעה הממשלה".
מנכ"ל משרד ראש הממשלה העביר למשרד מבקר המדינה אסמכתאות לכך שנציג משרדו פנה במהלך שנת 2014 לאגף החשכ"ל בב קשה לקבל פרטים על שאר חברי המינהלה, פרוטוקולים של ישיבות וניירות עבודה, וכן פנה פעמים מספר בבקשה לכנס ישיבה של המינהלה.
מנכ"ל משרד ראש הממשלה כתב עוד למשרד מבקר המדינה כי "בשיחות שקיים הנציג - הובהר לו כי כעת אין טעם שהמנהלת תתכנס והיא תתכנס באופן עתידי - כאשר ביקש הנציג לוחות זמנים, נענה שאין כאלו".
מן האמור לעיל עולה, כי האחריות לאי כינוסה של מינהלת היישום ולאי שיתופו של נציג מנכ"ל משרד ראש הממשלה בפעילות בנושא העמקת הגבייה היא של אגף החשכ"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר לחשב הכללי, למנהל רשות האכיפה והגבייה, לר אש אגף תקציבים ולמנכ"ל משרד ראש הממשלה כי עליהם לפעול בהתאם להחלטת ממשלה 545 , בשים לב לפעולות שהתבצעו מאז קבלת ההחלטה, ולחלופין ליזום את תיקונה.
מינהלת היישום, כפי שנקבע בהחלטה 545 , נועדה לקבוע לכל אחד ממשרדי הממשלה: " 1 ;.
מועד תחילת ההחלטה לגביו 2 .
תכנית עבודה הכוללת יעדים, מדדים ולוחות זמנים לאפיון וטיוב של החובות למשרד ולהעברת החובות לגבייה כמפורט בהחלטה זו.
התאמות במערכות המחשוב הנדרשות לצורך העברת החובות לגבייה וניהול החובות בכלל ובמידת הצורך להורות למנהלים הכלליים במשרדים לפעול להתאמת מערכות המחשוב במשרדים כאמור".
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |231 .
בפעילות שקיימו אגף החשכ"ל ורשות האכיפה והגבייה כמינהלת היישום, ממועד החלטה 545 ועד תום הביקורת, לא נקבע מועד להחלת ההחלטה על כל אחד ממשרדי הממשלה, לא נקבעה לכל משרד תכנית עבודה הכוללת את הפרטים שנקבעו בהחלטה, ולא נקבעו הוראות למנכ"לים ש ל משרדי הממשלה כיצד להתאים את מערכות המחשוב לצורך לנהל את החובות ולהעבירם לגבייה.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי "בנוסף לתכנון המוקדם בוצע ניטור שוטף, על בסיס יומיומי כמעט בכל המשרדים שבהם בוצעה הפעילות, לרבות ביקורים הדדיים, היכרות מעמיקה עם גורמי הגבייה בכל מ שרד ועם מורכבות התהליך והאתגרים שניצבים בפניו, פגישות עבודה תקופתיות עם אחראי הגבייה והספקים שנבחרו על ידי אגף החשב הכללי וכיוצא בזה".
הפעולות שבוצעו כאמור בתשובת אגף החשכ"ל אינן מסבירות את אי קיום עיקר הרכיבים של החלטת הממשלה.
למרביתן של פעולות אלו לא נמצא כל תיעוד.
כמו כן, בהתאם להחלטה 545 , נדרשה מינהלת היישום "לדווח מדי שנה לשר האוצר ולשרת המשפטים על ביצוע ההחלטה".
נמצא כי מינהלת היישום לא העבירה דיווחים שנתיים על ביצוע ההחלטה לשר האוצר ולשרת המשפטים, וכי שר האוצר ושרת המשפטים כלל לא פנו למינהלה בדרישה לקבל דיווחים כאמור.
בתשובת אגף החשכ"ל נאמר כי האגף מקבל את הערת הביקורת, וכי "לא חשבנו שזה נדרש בשלב זה נוכח מורכבות התהליך.
היה פער בין איך שראינו את התהליך בראשיתו לבין איך שהבנו אותו במהלכו".
משרד מבקר המדינה מעיר לשר האוצר ולשרת המשפטים כי כשהחלטת ממשלה מחייבת אותם לעקוב אחר יישום של החלטה או לכל הפחות לקבל דיווח על יישומה, יש לוודא כי דיווח זה יתקבל גם אם הגוף האחראי לדווח אינו עושה זאת מיוזמתו.
בתשובת שרת המשפטים הוסבר כי שרת המשפטים קיימה ומקיימת עם מנהל רשות האכיפה והגבייה פגישות עבודה שוטפות, שב מהלכן מוצגת בפניה פעילות הרשות ומתבקשים הכרעותיה וסיועה בפתרון בעיות שונות.
מינהל הגבייה המרכזי: בהחלטה 545 מיולי2013 נקבע כי ברשות האכיפה והגבייה יוקם מינהל גבייה מרכזי, "אשר במסגרתו ינותבו החובות השונים למשרדי הממשלה אשר אופיינו וטויבו כאמור בהחלטה זו ואשר יש 232 |דוח שנתי 68ג .
למערכת ההוצאה לפועל או למרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות סמכות לגבותם".
בדצמבר 2013 החל לפעול מינהל הגבייה לגביית חובות למשרדי הממשלה ברשות האכיפה והגבייה (להלן - מינהל הגבייה).
במסגרת זו, הרשות גובה חובות למשרדי הממשלה, לרבות פסקי דין שניתנו לטובת המדינה, באמצעות כמה מסלולי גבייה: המסלול המקוצר26 , לשכת ההוצאה לפועל (במסגרת היחידה לאכיפת חובות אזרחיים) והמרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות27.
בלוחות שלהלן מרוכז מידע על מספר התיקים והיקפי החוב שנוהלו במינהל הגבייה בשנים 2016 -2014 .
ועל החובות שנגבו לוח 6 : נתוני גביית חובות למשרדי ממשלה ברשות האכיפה והגבייה ( 2016 -2014 ), באלפי ש"ח .
סוג התיק שנת 2014 שנת 2015 שנת 2016 .
המרכז לגביית קנסות3 .
32,583 17,923 87,229 23,885 60,949 13,942 .
המסלול המקוצר4 6,321 3,689 6,110 3,107 .
היחידה לאכיפת חובות אזרחיים 2,403 2,655 8,005 4,625 .
סך הכול 32,583 17,923 95,953 30,229 75,064 21,674 .
המקור: נתוני רשות האכיפה והגבייה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בשל מגבלות בהפקת הנתונים במסלול המקוצר וביחידה לאכיפת חובות אזרחיים קיימים נתונים רק בגין השנים 2016 -2015 .
1 גבייה ישירה מתייחסת לסכומים שהתקבלו בפועל עקב תשלום מהחייב או באמצעות עיקול.
2 גבייה עקיפה מתייחסת להקטנת גובה החוב בתיק שלא באמצעות תשלום של החייב, אלא בשל מחיקת חלק מהחוב או כולו בשל הסדר תשלומים או מסיבה אחרת.
3 הנתונים במרכז לגביית קנסות אינם כוללים גבייה בתיקי אגרות והוצאות, בתיקי בית משפט ובדוחות משטרה.
4 הנתונים אינם כוללים גביית חובות לרשויות מקומיות.
26 בתיקים המתנהלים במסלול המקוצר מטפלת לשכה מיוחדת כדי לגבות את החוב בזמן קצר (עד שמונה חודשים), בלא צורך במעורבות של הזוכה.
במסלול זה אפשר לגבות חובות מתיקים מסוג פסק דין כספי (להוציא מזונות), שטרות והמחאות וכן תיקי תובענות שהחוב בהם הוא עד 25,000 ש"ח, למעטבמקרים שנפתח לחייב תיק איחוד או שהוכרז שהוא מוגבל באמצעים.
27 המרכז פועל מתוקף חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ"ה-1995 .
במרכז לגביית קנסות נגבים בעיקר חובות למדינה, בין היתר קנסות משטרה, קנסות בית משפט לתעבורה, אגרות משפט שלא שולמו וקנסות מינהליים של משרדי ממשלה שונים.
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |233 .
לוח7 : נתוני מספר תיקים וסכומי חוב המנוהלים במרכז לגביית קנסות ( 2016 -2014 ), באלפי ש"ח .
התיקים סך החוב מספר .
תיקי ב"מ - מדור פלילי (בלא תיקי פיצוי) 57,688 1,277,875 61,094 1,402,138 62,788 1,455,557 .
דוחות משטרה 677,112 574,014 684,531 634,543 858,313 735,223 .
תיקי ב"מ- מדור פלילי - תיקי פיצוי 16,185 429,502 18,378 501,730 18,181 575,249 .
תיקי ב"מ- מדור תעבורה 184,684 514,326 190,505 536,265 200,391 552,969 .
רשות האוכלוסין וההגירה 7,352 340,166 7,303 354,366 7,273 372,220 .
רשות התאגידים 2,868 4,315 83,955 125,374 232,351 347,193 .
רשות המים- אגרת היטל הפקה 33 92,295 130 167,271 130 221,265 .
משרד הכלכלה והתעשייה 1,687 30,926 2,036 43,365 2,070 54,422 .
משרד האוצר 24 30,323 24 30,367 26 50,149 .
תיקי אגרות והוצאות 23,226 260,378 25,668 220,172 25,819 22,718 .
משרד החקלאות 1,614 23,228 1,708 17,476 1,750 17,729 .
המשרד להגנת הסביבה 153 146 12,456 15,870 .
משרד הבריאות 235 7,841 894 8,860 2,675 13,810 .
סנגוריה ציבורית 17,417 6,686 22,451 9,049 27,481 10,908 .
רשות כיבוי אש והצלה 457 837 4,719 3,702 7,003 6,412 .
משרד רוה"מ - הרבנות הראשית 1,506 4,975 1,635 5,414 1,575 5,505 .
פרקליטויות 145 2,756 .
הרשות להגנת הצרכן 3 35 17 2,746 .
משרד התחבורה - מינהל הספנות 526 2,125 536 2,274 544 2,380 .
משרד הבינוי 556 5,673 241 2,456 208 2,312 .
משרד הפנים - מפקח ארצי על הבחירות 82 1,885 80 2,050 61 1,781 .
רשות שמורות הטבע והגנים 898 1,191 1,384 1,675 1,151 1,545 .
לא הוגדר 53 1,171 83 1,279 97 1,320 .
משרד האנרגיהוהמים 89 1,366 81 1,276 81 1,291 .
רשות המסים 88 91 595 234 |דוח שנתי 68ג סוג התיק שנת 2014 שנת 2015 שנת 2016 מספר התיקים סך החוב מספר התיקים סך החוב מספר התיקים סך החוב הסדר מותנה 11 20 31 132 221 413 רשם המפלגות 6 47 17 99 16 71 בנק ישראל 2 48 2 50 2 53 רשות המים- קנסות 2 2 משרד התיירות 1 3 סך הכול 994,313 3,611,215 1,107,731 4,071,567 1,462,916 4,474,462 .
המקור: נתוני רשות האכיפה והגבייה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
לוח 8 : נתוני מספר תיקים וסכומי חוב המנוהלים במסלול המקוצר ( 2016 -2014 ), באלפי ש"ח .
משרד הבריאות (11 )בתי חולים ממשלתיים 28,579 28,499 26,838 26,338 19,366 19,495 .
רשויות מקומיות 117 540 784 3,875 669 3,081 .
רשות השידור 916 3,869 676 2,891 542 2,307 .
חברות ממשלתיות 84 406 299 706 254 774 .
רשות מקרקעי ישראל 28 205 7 44 5 33 .
משרד הבינוי והשיכון 8 45 4 29 .
המשרד להגנת הסביבה 5 5 14 18 10 14 .
משרד התקשורת 4 11 6 16 4 11 .
משרדרוה"מ 8 29 4 11 .
המשרד לביטחון פנים 3 6 .
משרד האוצר 19 107 9 53 .
סך הכול 29,752 33,642 28,649 34,015 20,900 25,855 .
המקור: נתוני רשותהאכיפה והגבייה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |235 .
לוח9 : מספר תיקים וסכומי חוב המנוהלים ביחידה לאכיפת חובות אזרחיים (מינהל הגבייה) ( 2016 -2014 ), באלפי ש"ח .
התיקים סך החוב מספר התיקים סך החוב מספר .
רשות מקרקעי ישראל 1,425 29,901 1,093 33,728 .
משרדהעלייה והקליטה 1,006 18,754 966 22,479 870 21,328 .
האפוטרופוס הכללי 120 10,119 156 18,318 175 20,064 .
(11 )בתי חולים ממשלתיים 4,414 5,135 7,148 10,562 9,225 18,356 .
משרד הביטחון 64 2,961 94 4,383 114 6,655 .
משרד החקלאות 5 2,741 20 4,741 .
משרד המשפטים 2 194 32 4,202 .
רשות האכיפה והגבייה 4 2,993 6 3,841 .
המשרד לביטחון פנים 14 3,529 .
משרד האוצר 28 2,276 41 2,427 .
משרד התקשורת 1 1,334 2 1,775 16 1,833 .
משרד התחבורה 32 110 .
משרד הבינויוהשיכון 2 88 2 93 .
משרד המדע 3 109 2 34 .
משרד הרווחה 1 26 1 28 .
משטרת ישראל 10 2,093 11 2,149 .
משרד הפנים 1 59 1 67 .
הנהלת בתי המשפט 1 13 1 14 .
סך הכול 5,620 40,762 9,848 97,934 11,643 120,969 .
מפירוט נתוני המשרדים בלוחות שלעיל, וכנגזר מתיקוני חקיקה שבוצעו28 ומשיחות עם סמנכ"ל הגבייה הממשלתי ברשות האכיפה והגבייה, עם חשב הרשות ועם החשבים של משרדי ממשלה, מתבררת העובדה הבאה: מצד אחד, אגף החשכ"ל פעל עם רשות האכיפה והגבייה כמינהלת יישום מכוח החלטה 545 ,.
מן הצד האחר רשות האכיפה והגבייה פעלה בשנים 2016 -2014 באופן עצמאי אל מול משרדי ממשלה או גופים שאינם כלולים בפרויקט שמבצעות החברות שזכו במכרז, כדי שהם יעבירו חובות לגבייה באמצעותה.
פעילותה העצמאית ש ל רשות האכיפה והגבייה אינה מתיישבת עם הכוונה העולה מהחלטה 545 , שלפיה על מינהל הגבייה לגבות חובות ש"אופיינו וטויבו" בהתאם להחלטה.
ייתכן שהדבר נגרם בשל היעדר פעולה סדורה של מינהלת היישום כגורם בעל האחריות העליונה לנושא הגבייה בממשלה.
כך למשל, לא הוסדר מערך ה סמכויות והתיאום שבין תפקידיהם של החשב הכללי ורשות האכיפה והגבייה כחלק ממינהלת היישום ובין פעולתה של רשות האכיפה והגבייה במשרדי ממשלה ובגופים שלא פעלה בהם מינהלת היישום.
בארבע מבין שבע ישיבות עבודה שהתקיימו בשנת 2016 ברשות האכיפה והגבייה לקידום נושאי הגבייה במשרדי ממשלה השתתפו בכירים ברשות האכיפה והגבייה (סמנכ"ל גבייה ממשלתית, חשב הרשות, מנהל המרכז לגביית קנסות), ואילו אגף החשכ"ל שלח אליהן רפרנט גבייה בדרג נמוך.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי אין מקום להמעיט מערכם של ההישגים והמהלכים שהוביל אגף החשכ"ל בשלוש השנים האחרונות בנימוקים הנשענים על טכניקה ולא על מהות ובהתעלמות ממבחן התוצאה.
כן נכתב בתשובה כי אין לנכס למינהל הגבייה את עשיית אגף החשכ"ל, ובכלל זה במקומות שבאופן טבעי מייצרים חפיפה והקבלה בנושאים המקצועיים שאגף החשכ"ל מוביל בפרויקט הגבייה; "למנהל הגבייה הממשלתי הזכות המלאה (והמבורכת), לקדם את תכלית הקמתה מול משרדי הממשלה והמנכ"לים, ואין בכך משום ניסיון לגרוע מעבודת החשב הכללי.
ההיפך הוא הנכון שכן הדברים משלימים זה את זה.
הרי אין זה פלא שהקמת מנהל הגבייה נכנסה כחלק מתוך החלטת הממשלה".
28 בשנים 2016 -2015 פעלה רשות האכיפה והגבייה להרחיב את סמכותו של המרכז לגביית חובות למשרדי ממשלה.
במסגרת זו הוסמך המרכז בשנת 2015 ,לגבות חובות לקרן לשמירת הניקיון לקרן למניעת זיהום מי ים, לקרן חילוט שהוקמה לפי פקודת הסמים המסוכנים, לקרן למען בעלי החיים וכן חובות הנובעים מחיובים שהמשרד לאיכות הסביבה והרשות הממשלתית למים ולביוב מטילים ומחיובים שמקורם בעיצומים כספיים שהממונה על הגנת הצרכן ועל הסחר ההוגן מטיל.
בשנת 2016 ניתנו צווים המסמיכים את המרכז לגביית קנסות לגבות חובות שמקורם הוא אגרות פיקוח וטרינרי שלא שולמו במועד, עיצומים כספיים שרשות התאגידים מטילה, עיצומים כספיים המוטלים לפי חוק הגברת האכיפה של דיני עבודה, חיובים שמשרד החינוך מטיל בעניין פיקוח על מזון בצהרונים, אגרות שנתיות לפי חוק החברות וחיובים שהמשרד להגנת הסביבה מטיל.
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |237 .
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף החשכ"ל כי תפיסתו שלפיה הוא מוביל את פרויקט הגבייה ופועל מכוח החלטת הממשלה אינה נכונה.
החלטת הממשלה לא הקנתה לאגף החשכ"ל סמכויות כלשהן.
אלה הוקנו למינהלת היישום, שנציגי אגף החשכ"ל הם רק חלק מחבריה.
הממשלה ראתה לנכון ליצור רשות אחת שתנהל את המשימה החשובה של תיקון הליקויים בתחום גביית החובות לממשלה מתוך הצורך בראייה כוללת ורוחבית של הנושא.
אף שאגף החשכ"ל יזם את החלטת הממשלה, הרי משעה שהורתה הממשלה להקים את מינהלת היישום, שבידה הניהול המרכזי של נושא שיפור הגבייה, מחויב אגף החשכ"ל לקיים החלטה זו.
יצוין כי חלק מ הפעילות של רשות האכיפה והגבייה בשנים 2016 - 2014 אל מול משרדי ממשלה נעשה בלא נהלים פנימיים להתקשרות עם משרדי הממשלה, בלא להסדיר כללי התקשרות עם כל משרדי הממשלה על בסיס תבחינים זהים ובלא לתעד את ההסדרים עם כל משרד ממשלתי.
כך למשל, בסיכום דיון שנערך בספטמבר 2016 בין סמנכ"ל גבייה ממשלתית ברשות האכיפה והגבייה, החשב שלה ובכירים אחרים המכהנים בה ובין ממונה אשראי, גבייה וביטוח ממשלתי באגף החשכ"ל נכתב כרקע לדיון: "תהליך ניהול התשלומים וגביית החוב בעבור כל משרד מתנהל תחילה באופן עצמאי על ידו.
עם חלוף מועד התשלום, החוב מועבר לעיתים לטיפול רשות האכיפה והגבייה.
במידה ומתבצעת גבייה, הסכום שנגבה מועבר להכנסות המדינה או מוחזר למשרד הזוכה בניכוי הוצאות [ ישירות שנעשו למען גביית החוב, ובמרכז לגביית קנסות … לעיתים גם ] בניכוי הוצאות תקורה בגובה המשתנה ממשרד למשרד.
במרבית המקרים לא קיים נוהל המכתיב את אחוז הוצאות התקורה בעבור השירות שניתן על ידי רשות האכיפה.
באופן כזה, נוצר מצב בו כל משרד מתנהל מול רשות האכיפה באופן שרירותי על פי הסכם אקראי, לעיתים ללא כל תיעוד בכתב".
בתשובת רשות האכיפה והגבייה נאמר כי מול כל משרד שהטיפול בחובותיו עובר לרשות נחתמים כתבי שיפוי, מוסדר נושא העמלה, כפי שנקבע באישור משרד האוצר, ונקבעים הסדרי עבודה מפורטים.
בעבר אכן נקבעו אחוזי עמלה שונים למשרדי הממשלה.
בשנת 2017 בוצעה עבודת מטה בשיתוף נציגי רשות האכיפה והגבייה, נציגי אגף החשכ"ל ונציגי אגף התקציבים, ובסיכומה הוחלט כי תופסק גביית עמלה עבור גבייה למשרדי הממשלה, ובגין גבייה עבור גופים אחרים תיגבה עמלה של 3% .
מדיניות זו הוחלה לראשונה בגבייה המבוצעת עבור הפרקליטות.
מינהלת היישום הייתה .
היקפי הגבייה ולהאיץ .
יצוין כי ככלל, אין כל תיעוד לפגישות ולדיונים בין אגף החשכ"ל ובין מינהל הגבייה הממשלתי ברשות האכי פה והגבייה.
מפניית משרד מבקר המדינה לרשות האכיפה והגבייה עלה כי תועדו רק שתי פגישות, ששתיהן נערכו בשנת 2016 , ואין כל תיעוד לפגישות שנערכו בשנים 2015 -2014 .
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי כיום מתקיים תיעוד שוטף של הישיבות וכי "בכל מקרה, היעדר התיעוד לא פגע בשום א ופן בתהליכי העבודה השוטפים וההדוקים בין הצדדים, כפי שניתן ללמוד ממבחן התוצאה".
משרד מבקר המדינה העיר פעמים רבות למשרד האוצר על העדר תיעוד של ישיבות 29 , שחשיבותו אינה נבחנת במבחן התוצאה.
מכל מקום, קיים קושי לבחון את פעילות אגף החשכ"ל במבחן התוצאה, לאור העובדה כי הפעילות לא התקדמה בקצב מספק, כמפורט בהמשך.
לפעילות שיזמה רשות האכיפה והגבייה תוצאה ברוכה - נגבו חובות שיש להניח שחלקם לא היו נגבים בדרך אחרת.
אף על פי כן, פעילות זו משקפת את העובדה שהמינהלה שהייתה צריכה לקום לפי החלטת ממשלה 545 פעלה באופן לא סדור, בלאיד מכוונת ובלא להסדיר את מכלול הקשרים שבין משרדי הממשלה ובין רשות האכיפה והגבייה.
פעילות סדורה של המינהלה הייתה עשויה להגדיל את היקפי הגבייה ולהאיץ את המהלך החשוב שיזם אגף החשכ"ל לשיפור הגבייה במשרדי הממשלה.
בהחלטה545 הונחה שר האוצר לקבוע מודל של תמריצים חיוביים ושליליים שיינתנו למשרדי ממשלה אשר יעמדו בתכנית העבודה שתיקבע להם.
יצוין כי ברקע ההחלטה עמדה גם העובדה כי ככלל, משרדי ממשלה אינם רואים בפעילות הגבייה חלק מפעילותם המקצועית השוטפת, ולא תמיד מקצים לה משאבים מספיקים30, וכן העובדה כי חלק קטן מאוד מכלל התקציבים של משרדי הממשלה נקבע בזיקה לחובות שהם גובים.
29 ראו למשל: מבקר המדינה, דוח שנתי 55ב (2005 ,"), "תקציב המדינה תהליך הכנתו ועדכונו עמ' 220 ,222 ; דוח שנתי 62 (2012 '), "תהליך הכנתו ועדכונו של תקציב המדינה", עמ 146-145 ; דוח שנתי64א (2013 ), "החלטות בתחום המסים- תהליך קבלתן והתאמתן ליעדי הממשלה", עמ' 158 ;דוח ביקורת מיוחד (2014), " משרד האוצר- הכנת תקציב 2012-2011 ועמידה ביעד הגירעון", עמ' 32.
1002 של היועץ המשפטי לממשלה נזכרה "העובדה שהליכי גביה כרוכים בהפעלת מנגנון מינהלי בעלות לא מבוטלת" כסיבה העיקרית לכך שרשויות לא מעטות נמנעו מלגבות חובות או השתהו במשך שנים רבות בהפעלת הליכי גבייה.
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |239 .
עד מועד סיום הביקורת לא קבע שר האוצר מודל תמריצים לגביית חובות אף לא לאחד ממשרדי הממשלה, ולא בוצעה כל עבודת מטה כדי לבחון אפשרויות לפעולה בנושא זה.
יצוין כי הצורך לקיים מערכת תמריצים לגבייה אינו שולל את החובה המוטלת על משרדי הממשלה לעשות ככל הניתן לשם גביית החובות, אף בהיעדר התמריצים.
בתשובת אגף החשכ"ל הוסבר כי קביעת מודל תמריצים היא הליך מורכב, המצריך שלמות של מאגרי מידע מהימנים ומערכות תומכות, שאינם קיימים כיום, ולכך נועד השלב הראשון של המכרז.
האגף הוסיף כי "הבנו את הפער הזה בתחילת ההליך והצפנו אותו.
כיום אנו מובילים מהלך משותף עם אגף תקציבים ועם מרכבה במטרה לייצר ממשק בין המשרדים למרכבה ולרשות האכיפה והגבייה שיאפשר לייצר חליפת גבייה ומערכת תמריצים".
ראוי כי מינהלת היישום לפי החלטת הממשלה, בהרכבה המלא, תבצע כבר כעת עבודת מטה לבחינת מודלים אפשריים שונים של תמריצים לגבייה למשרדי הממשלה.
בהחלטה545 הנחתה הממשלה את החשבת הכללית "לפרסם הוראות תכ"ם ליישום ההחלטה, לרבות מתן הנחיות לביצוע אפיון, מיפוי וטיוב של חובותיהם ונהלי עבודה לטיפול בחובות".
עד מועד סיום הביקורת לא פרסם החשב הכללי הוראות תכ"ם כנדרש לפי החלטת הממשלה.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי האגף פועל בימים אלו לקידום הוראת התכ"ם בנושא, וכי בפועל חלקים רבים מההנחיות שייקבעו בעתיד בהוראה כבר יושמו ומיושמים במשרדי הממשלה כחלק מעבודת הספקים שזכו במכרז הגבייה.
בהחלטה545 החליטה הממשלה "לתקן, לפי הצורך, את חוק המרכז לגביית קנסות כך שסמכות המרכז לגביית קנסות תורחב ותתאפשר גבייתו של סכום שיש לשלמו למוסד לביטוח לאומי שפקודת המסים (גביה) חלה עליו"31 .
בדוח הכספי של המוסד לביטוח לאומי לשנת 2016 נרשמו חובות דמי ביטוח של מעסיקים בסך 3.
16 מיליארד ש"ח וחובות דמי ביטוח של "לא שכירים" בסך 1.
כנגד חובות אלו הופרשו לחובות מסופקים כ - 790.
עוד עולה מדוח זה כי בשנת 2016 שלח .
31 סעיף367 (א) לחוק הביטוח הלאומי קובע כי פקודת המסים (גביה) תחול על דמי הביטוח כאילו היו מס.
המוסד דרישות חוב לכל החייבים שצברו חובות ישנים כדי לעצור את מרוץ ההתיישנות32.
עד מועד סיום הביקורת לא פורסם תזכיר חוק לתיקון חוק המרכז לגביית קנסות כדי לאפשר למרכז לגבות חובות שיש לשלמם למוסד לביטוח לאומי, כנדרש לפי החלטת הממשלה.
בתשובת רשות האכיפה והגבייה נכתב כי "המוסד לביטוח לאומי סירב להעברת הגבייה עבור המוסד למרכז לגביית קנסות.
עם זאת, טיוטת הצעת החלטת הממשלה שמקודמת בימים אלה תסמיך את רשות האכיפה והגבייה לגבות גם חובות עבור המוסד לביטוח לאומי, ובלבד שיסכים לזה".
בתשובת המוסד לביטוח לאומי מינואר 2018 נאמר כי החלטת הממשלה לא יושמה, שכן החקיקה שנדרשה לטובת העניין טרם הסתיימה, וכי תיקון החוק הוא בסמכות משרד המשפטים.
אף על פי שחובות דמי הביטוח למוסד לביטוח לאומי גבוהים מ -5 מיליארד ש"ח, כאמור לעיל, ובחלוף יות ר מארבע שנים וחצי מאז החלטת הממשלה, לא נעשו פעולות שיאפשרו למרכז לגביית קנסות לגבות חובות למוסד לביטוח לאומי.
על שרת המשפטים, רשות האכיפה והגבייה והמוסד לביטוח לאומי להסדיר את הנושא בהקדם.
אי-קביעת מדיניות והנחיות לטיפול בגבייה עתידית ובטווח הארוך .
החלטת ממשלה 545 עוסקת בעיקר בצורך להעמיק את גביית החובות הקיימים בידי משרדי הממשלה ולהנהיג שיטות לשיפור הטיפול בחובות עתידיים, שהמקור להם הוא פעילות שמשרדי ממשלה מבצעים ומסדירים היום.
אף על פי כן יש מגוון פעולות שמשרדי ממשלה יכולים לנקוט כדי להפחית את הסיכוי ליצ ור חובות בעתיד, בין השאר ממקורות חיוב עתידיים, מהתקשרויות עתידיות ומפעילויות חדשות של המשרדים.
לדוגמה, ראוי שמשרדי ממשלה ישקלו את האמצעים האלה: דרישה של ערבויות ממגוון סוגים בהתקשרויות שעשויה להיווצר בהן התחייבות כספית כלפי הממשלה, הטלת מגבלות על חידוש רישיונות עקב אי -תשלום אגרה, עידוד תשלום באמצעי תשלום שהזיכוי הכספי בהם מיידי, בחינה במקומות שבהם יש חשש להיווצרות תשלומים עודפים לזכאים ועוד.
גם לקביעת נהלים לניהול חובות, למשל דרכים לשמור .
32 לפי נתוני המוסד לביטוח לאומי, כדי לעצור אתמרוץ ההתיישנות נשלחו דרישות חוב לכ -224 אלף מבוטחים שחובם הכולל גבוה מ-274 .
מיליון ש"ח משרד האוצר - אגף החשב הכללי |241 .
את התיעוד בנוגע לחובות שנוצרו ואת דרכי הטיפול בהם, יש חשיבות רבה בכל הנוגע לסיכוי לגבות את החוב.
אגף החשכ"ל לא קיים עבודת מטה ולא הנחה את משרדי הממשלה כיצד להסדיר פעילויות עתידיות וחדשות של המשרדים שבהן עלולים להיווצר חובות, אילו אמצעים עליהם לשקול כדי לצמצם את הסיכויים לכשלים בגביית חובות בפעילויות עתידיות וחדשות וכיצד לנהל את הטיפול בהם.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי בשנת 2014 הוקם פורום מקצועי של מנהלי תחום ההכנסות והגבייה מכל משרדי הממשלה.
פורום זה הובל ורוכז על ידי אגף החשכ"ל במטרה להעמיק את השיח הממשלתי בנושא גבייה ולשמש פלטפורמה לדיון בסוגיות רוחביות הקשורות לתחום הגבייה.
לטענת אגף החשכ"ל, "די להסתפק במנגנון שהוקם באמצעות פורום הגבייה הממשלתי כדי להבין שלא ניתן לטעון דברים מסוג זה.
באמירה זו תומכת עבודת הספקים בדוח שלב א', א שר מניח בצורה כתובה ומסודרת את ההנחיה הספציפית הנדרשת לצורך טיפול בחייבים ובחובות בכל משרד ומשרד.
הנחיות למשרדים בנושא גבייה עתידות להתפרסם בהוראות התכ"ם".
פורום הגבייה שהוקם, אשר לפי האמור בתשובת אגף החשכ"ל "מאפשר מתן כלים מקצועיים והעמקת ידע באמצעות הרצאות מקצועיות 'ושיחות מסדרון' שנערכו בין המשתתפים", אינו מהווה תחליף למתן הנחיות למניעת היווצרות חובות ולטיפול בהם בפעילות עתידית של המשרדים.
הלכה למעשה, לא נמצא תיעוד כי במסגרת פגישות פורום זה ניתנו הנחיות כאמור.
כמו כן, עבודתן של החברות שזכו במכרז הגבייה33 אינה בגדר הנחיה למשרדי הממשלה, ומכל מקום הנחיות כאלו לא נמצאו גם בסיכום עבודתן.
על מינהלת היישום, הכוללת את אגף החשכ"ל, לקיים עבודת מטה מקיפה לבחינת מעמדה של רשות האכיפה והגבייה ומקומה העקרוני במערך הגבייה הכולל של משרדי הממשלה.
בכלל זה, יש לבחון אם לנוכח הקשיים של משרדי הממשלה לנהל את הגבייה בעצמם ולנוכח ריבוי היחידות המנהלות את הגבייה במשרדים, יש מקום לבסס את כלל פעילות הגבייה של משרדי הממשלה על רשות האכיפה והגבייה.
הפעילות לגביית חובות בממשלה משנת 2013 .
באוקטובר2013 , בעקבות סדרת דיונים שיזם אגף החשכ"ל בהשתתפות רשות האכיפה והגבייה, אישרה ועדת המכרזים לגביית חובות הממשלה שהוקמה בנובמבר 2012 .
לפרסם מכרז פומבי לקידום נושא הגבייה במשרדי הממשלה בפרוטוקול הוועדה פורט הרקע למכרז: "אגף החשב הכללי במשרד האוצר מעוניין להקים מערך ממשלתי לטיפול בחובות חייבים למשרדי ממשלה וזאת בין היתר, לאור החלטת הממשלה, הנחיית היועץ המשפטי לממשלה ודו"ח מבקר המדינה כמתואר בתמצית להלן: א.
החלטת ממשלה מספר 545 מיום 14.
2013 , קבעה כי יש להקים מערך גבייה ממשלתי שיפעל לאפיון, טיוב וגביית החובות השונים למשרדי הממשלה.
הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מספר 7.
1002 מפברואר2012 ,, אשר הנחה כי יש לפעול במהירות האפשרית לטיוב נתונים וגבייה יעילה ואפקטיבית של החובות, ולהתמודדות עם בעיות של שיהוי או התיישנות.
דו"ח מבקר המדינה (דו"ח ביקורת שנתי מס' 62 לשנת 2011 ולחשבונות שנת הכספים 2010 ) אשר בדק את סעיפי יתרות החייבים במשרדי הממשלה ומצא כי ישנם ליקויים רבים במערכות הרישום והגבייה של חייבים למדינה, וכי קיימים חובות בסכומים של עשרות מיליארדי שקלים שלא נגבו".
יישום המכרז חולק לשני שלבים עיקריים (לאחר מיפוי של החובות למשרד הממשלתי שהזוכה הופנה אליו): (א) "שלב א' - הזוכה יבצע מיפוי, אפיון, גיול וניתוח נתוני חובות חייבים למשרד הממשלתי אליו יופנה הזוכה לפי שיקול דעת המזמין והליכי הטיפול בחובות.
הכנת דו"ח עובדתי המתאר את המצב הקיים בהתאם לאמור בנספח א' להסכם ההתקשרות.
הכנת דו"ח סופי המהווה סיום של שלב א', המכיל המלצות בכל הנוגע לניהול התהליכים הקשורים לגביית החובות, החל משלב יצירת החוב ועד לגבייתו בפועל, לרבות המלצות לביצוע עבודות ו/או פרויקטים במשרד הממשלתי בקשר עם כל האמור"; (ב) "שלב ב' - הזוכה יבצע ליווי הליך יישום ההמלצות לרבות טיוב הנתונים והכנת חובות המשרד הממשלתי לגבייה או למחיקה, בהתאם להחלטת והנחיית מנכ"ל המשרד הממשלתי, המזמין ובהתאם לכל דין.
לצורך מימוש ההמלצות ישתף הזוכה פעולה עם: משרד רואי חשבון, משרד עורכי דין, וחברת IT.
" בסיכום הדיון שוועדת המכרזים אישרה בו לפרסם את המכרז נכתב: "בחודשים האחרונים נתקיימו דיונים מקצועיים בנושא במסגרת הוועדה לרבות פגישה עם נציגים מקצועיים ממשרדי הממשלה השונים: חשבים, נציגי יחידות גבייה, מנמ"רים וכו'".
באגף החשכ"ל לא נמצא תיעוד לדיונים מקצועי ים אלו שבוצעו טרם פרסום המכרז.
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |243 .
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי "הסיכום של העבודה המקצועית הינו המכרז שאושר על ידי וועדת המכרזים".
כאשר אגף החשכ"ל עורך מכרזים, עליו לשמור תיעוד של חומרי העבודה המרכזיים ששימשו לקראת הכנת המכרז, ולא ניתן לראות במכרז עצמו תחליף לכך.
ביולי 2014 חתמו ממשלת ישראל ואגף החשכ"ל (מצד אחד) וארבעה ספקים שזכו במכרז (מהצד האחר) על הסכמי התקשרות לתקופה של 36 .
חודשים במכרז נדרשו הזוכים להעביר מיפוי מקדים של חובות המשרד הממשלתי שהופנו אליו, וזאת טרם תחילת העבודה על שני השלבים העיקריים של המכרז.
באגף החשכ"ל לא נמצאה עבודת מטה למיפוי כללי של גופי הממשלה המקיימים פעילות גבייה, ואף לא ידוע כמה גופים כאלו יש.
לא נמצא תיעוד המסביר כיצד הוחלט באילו משרדים וגופים יחלו לפעול ארבעת הספקים שנבחרו במכרז.
בכמה מן המקרים לא נמצא באגף החשכ"ל תיעוד למיפוי מקדים של חובות המשרדים, שהזוכים במכרז נדרשו להכין.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי קיימת עבודה סדורה הממפה את חובות המשרדים לפי גובה החוב ואופיו.
עבודה זו נעשתה בתחילת התהליך "כדי להכריע לגבי סדר כניסתם של המשרדים לפרוייקט הגבייה.
טענה זו אינה רלוונטית ברגע שהוצג בראשית הדרך שהמטרה היא לטפל בהעמקת הגבייה בכל משרדי הממשלה.
לראייה, עד כה מטופלת הגבייה במשרדים המהווים כ-90% .