HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בניגוד להסכמי פשרה הנקבעים בהסכמת שני הצדדים לסכסוך, פשרה בהתאם לסעיף 79 )א(א מתקבלת לפי שיקול דעת השופט, ואולם עדיין מתקיימים בה מאפיינים משמעותיים של פשרה, ובהם: הנחת הצדדים כי כל אחד מהם מוותר על בחינת טענותיו המהותיות לעומקן, ולרוב גם על הבאת הראיות או חלקן; ההנחה כי בית המשפט יאזן באופן כללי בין טענות הצדדים; וכן ויתור על האפשרות המעשית להגיש ערעור על פסק הדין.
בדומה להסכמי פשרה רגילים, גם הסמכת בית המשפט לפסוק על דרך הפשרה מבטאת סוג של "קניית סיכון" בידי הצדדים.
אף שנמצא כי אין במשרדי הממשלה שנבדקו, או בפרקליטות המדינה, אפשרות לאתר את כל פסקי הדין שניתנו לפי סעיף 79 )א(אבהליכים שהמדינה הייתה צד להם - בהיעדר מערכות מידע התומכות בכך - אותרו בידי משרד מבקר המדינה כמה הליכים כאמור בשנים הנוגעות לביקורת.
בהליכים אלו נפסקו סכומים שהגיעו אף למיליוני שקלים.
בחינת הוראת התכ"ם בעניין פשרות ובחינת הנחיות היועמ"ש מעלות כי אין בהן כל התייחסות לאישורים הנדרשים לשם הסמכת בית המשפט לפסוק על דרך הפשרה בהתאם לסעיף 79 .
)א(א המשנה לעניינים אזרחיים השיבה כי הכרעת בית המשפט לפי סעיף 79 א(א) היא הכרעה שיפוטית ואינה דומה להסדרי פשרה שיסודם בה סכמה בין הצדדים.
ביסוד הסמכת בית המשפט לפסוק לפי סעיף 79 א עומדים לדבריה שיקולים משפטיים מובהקים, ובמיוחד העמדה המשפטית בדבר אחריות המדינה במקרה הנדון.
לפיכך ההחלטה בדבר הסמכת בית המשפט מתגבשת בהתייעצות בפרקליטות עם היועץ המשפטי של המשרד הממשלתי.
לכן, לדעת המשנה לעניינים אזרחיים אין מקום לתקן את ההנחיות.
בתשובת סגן בכיר לחשבת הכללית הוסבר כי במקרים שנציגי המשרד או הפרקליטות מגיעים למסקנה כי מומלץ לסיים את ההליך המשפטי בהליך לפי סעיף 79 א, ההמלצה מועברת לוועדה העליונה (במקרים שבסמכותה), ומתקיים דיון לבחינת הסי כויים והסיכונים בהליך המשפטי 194 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד האוצר - אישור הסכמי פשרה בדרישות ובהליכים משפטיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 (הרגיל).
בניגוד לתשובת הסגן הבכיר לחשבת הכללית, בתשובת משרד ראש הממשלה למשרד מבקר המדינה ממאי 2015 (להלן- תשובת משרד ראש הממשלה), השיב חשב המשרד כי הוראת התכ"ם כלל אינה חלה על פשרות לפי סעיף 79.
א הפער שבין תשובת המשנה לעניינים אזרחיים ותשובת סגן בכיר לחשבת הכללית מדגים את חוסר התיאום שבין היועמ"ש לחשבת הכללית.
זאת ועוד, בחינת הנימוקים שניתנו במרבית המקרים להצדקת הסכמי פשרה שאינם לפי סעיף 79 א העלתה כי גם במקרים אלו ההכרה באחריות המדינה לאירוע שביסוד התביעה הייתה שיקול בהמלצה להתפשר.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הפער בתשובות, מן הראוי שהיועמ"ש והחשבת הכללית יבחנו יחדיו את הצורך לתקן את ההנחיה ואת ההוראות שהוציאו, ובכלל זה לחייב קבלת אישורים להסמכת בית המשפט לפסוק לפי סעיף 79 א(א) כמו בהסכמי פשרה רגילים.
קבלת אישור "נציג הפרקליטות" להסכם הפשרה .
לפי הנחיית היועמ"ש בעניין פשרות ולפי הוראת התכ"ם, "נציג הפרקליטות" נמנה עם הגורמים שנדרש אישורם לפשרה בהליך משפטי.
הן בהנחיית היועמ"ש והן בהוראת התכ"ם מצוין כי "נציג הפרקליטות" הוא אחד מאלו: פרקליט המדינה, המשנה לפרקליט המדינה, מנהל מחלקה בפרקליטות המדינה 14 , פרקליט מחוז או מנהל היחידה לתביעות ולמיקור חוץ בפרקליטות.
הוראת התכ"ם מחייבת את הסכמתו בכתב של נציג הפרקליטות לפשרות בסכום שמעל 125,000 .
ש"ח בבדיקת אישורי הפשרות בהליכים שהיו מעורבים בהם משרדי הממשלה השונים, לא נמצאו להסכמי הפשרה אישורים של "נציג הפרקליטות" כהגדרתו בהנחיית היועמ"ש ובהוראת התכ"ם, למעט בחלק קטן של המקרים.
ברובן המכריע של הפשרות שנבדקו, אישור הפרקליטות ניתן בידי הפרקליט המטפל בתיק בפועל, ובלא כל אזכור כי הפשרה ותוכנה הם על דעתו של "נציג הפרקליטות".
בתשובת המשנה לעניינים אזרחיים נכתב כי האחריות לקבלת אישור גורמי הפרקליטות המוסמכים היא של הפרקליט המטפל בתיק, כי הפרקליטים מונחים לתעד את האישור בתיק הפרקליטות, וכי אין סמכות לפרקליט המטפל להסכים לפשרה ללא קבלת אישור הממונים עליו.
המשנה לעניינים אזרחיים הוסיפה כי "ככל שנדרש נרענן הנחיות בענין זה".
בתשובת אגף החשכ"ל נאמר כי הסמכות המשפטית שאישורה נדרש בהוראות התכ"ם נקבעה בהתאם להנחיות היועמ"ש וכי החשב הכללי אינו מתערב בהן.
14 הנחיית היועמ"ש מתייחסת ל"מנהל מחלקה בפרקליטות המדינה" ואילו הוראת התכ"ם מתייחסת ל"מנהל המחלקה האזרחית בפרקליטות המדינה".
:שם הדוח משרד האוצר - אישור הסכמי פשרה בדרישות ובהליכים משפטיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, על היועמ"ש ועל החשבת הכללית לבחון את הטעמים לדרישה לאישור "נציג הפרקליטות" לפשרה, ולשקול באילו מקרים יש לקבל את אישורו ובאילו מקרים ניתן להסתפק באישור הפרקליט המטפל בתיק.
כל עוד עומדות הוראות אלו בתוקפן, על חשבי משרדי הממשלה ועל היועצים המשפטיים במשרדים להקפיד כי אישורם יינתן על בסיס אישור בכתב של הגורם המוגדר כ"נציג הפרקליטות", וכן עליהם לדאוג לשמירת האסמכתאות לכך.
בתשובת משרד החקלאות ופיתוח הכפר למשרד מבקר המדינה ממאי 2015 (להלן- תשובת משרד החקלאות) ציין המנכ"ל (בפועל) של המשרד כי המשרד מצטרף להמלצת הביקורת בעניין בחינת הדרישה לאישור "נציג הפרקליטות".
בתשובת מנכ"ל מ שרד הבינוי למשרד מבקר המדינה ממאי 2015 (להלן- תשובת משרד הבינוי) נאמר ביחס לדרישה זו כי "נחיצותה מוטלת בספק, ומטה חשכ"ל עצמו אינו מקפיד על אכיפתה".
התוויית שיקול הדעת באישור הסכמי פשרה .
לסיום ההליכים המשפטיים שהמדינה צד להם בדרך של פשרה כמה מאפיינים ייחודיים לעומת הליכים שמעורבים בהם רק גורמים פרטיים.
למשל, בניגוד לאדם או לגוף פרטי, משרדי הממשלה אינם נושאים בעלות הייצוג המשפטי המוענק להם על ידי הפרקליטות, ולכן עלות זו איננה מהווה שיקול בא ישור הפשרה מבחינת המשרד הממשלתי.
בנוסף, העומס המוטל על הפרקליטות עשוי מטבעו לשמש ל"נציג הפרקליטות" תמריץ לקדם פשרה, יותר מאשר לנציגי המשרד הממשלתי, שאינם מושפעים מעומס זה.
כמו כן בשל העובדה כי המדינה נתפסת בידי תובעים כ"כיס עמוק", הרי שנכונותה לפשרה בהליכים משפטיים עשויה לעודד תובעים בכוח להגיש תביעות שלא היו מוגשות במצב אחר.
המשנה לעניינים אזרחיים הסתייגה בתשובתה מהאפשרות כי פרקליט יפעל לפשרה כדי להפחית עומס.
היא ציינה כי "הפרקליטות מחויבת להגן על כספי ציבור והחלטה בעניין פשרה רואה שיקול זה כעניין מרכזי.
לצד האמור, אסור לנו כפרקליטות לקיים הליכים ללא תכלית או למשוך הליכים לדיונים ממושכים ובלתי יעילים, כאשר ברור מה תהיה תוצאת ההליך, ויש לפעול לייעול הליך ולקידום פשרות במקרים המתאימים.
הביקורת המרכזית של הנהלת בתי המשפט והשופטים נגד הפרקליטות היא שאנחנו לא מס כימים מספיק לפשרות.
מדרג האישורים מבטיח כי החלטה על פשרה תהיה עניינית".
כאמור, הן הנחיות היועמ"ש והן הוראת התכ"ם קובעות כי המוסמכים לאשר את הסכמי הפשרה בדרישות ובהליכים משפטיים הם נציג הפרקליטות, היועץ המשפטי של המשרד הממשלתי, חשב המשרד, מנכ"ל המשרד וסגן החשב הכללי או חלק מהם, בהתאם להסדרים המפורטים שנקבעו.
לכל אחד מהגורמים המעורבים באישור הפשרה זווית ראייה אחרת לגבי הפשרה ולגבי השלכותיה על מקרים נוספים, קיימים ועתידיים.
נמצא כי הן בהנחיות היועמ"ש והן בהוראת התכ"ם אין כל הכוונה, ולו כללית, של מי מהגורמים המ עורבים באישור הסכמי הפשרה, בדבר השיקולים שיש להביא בחשבון באישור ההסכמים.
שם הדוח: משרד האוצר - אישור הסכמי פשרה בדרישות ובהליכים משפטיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 המשנה לעניינים אזרחיים הדגישה בתשובתה כי לדעתה לא ניתן לקבוע אמות מידה לפשרה בשל הנסיבות השונות בכל תיק, וכי "הכרעה בפשרה נגזרת ממידת האחריות המשפטית של המדינה, ומהאינטרס הציבורי להי מנע מהכרעה משפטית במקרה מסוים, מהערכת הסיכון השלכות.
אפשריות ומשיקולים משתנים אחרים".
]מ[ ,בתיק בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי במסגרת עדכון הוראת התכ"ם תיבחן האפשרות לכלול התייחסות לנושא זה, אף שמדובר במקרים "בעלי שונות גבוהה מאוד" אשר נבחנים על ידי נציגי הוועדה העליונה (במקרים המגיעים אליה) ולמרות קושי משמעותי להכליל בין המקרים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מתשובתה של המשנה לעניינים אזרחיים עולה דווקא כי על אף השונות הרבה הקיימת בין העניינים המוסדרים בהסכמי פשרה, ניתן להצביע על השיקולים שראויים להישקל.
כדי להגביר א ת מידת המעורבות של כלל הגורמים המוסמכים לאשר הסכמי פשרה, יש מקום להתוות, ולו באופן כללי, את השיקולים שעל כל אחד מהגורמים המוסמכים לשקול, כגון הסיכונים המשפטיים וההיבטים התקציביים, מאזן הסיכון והסיכוי, החשש מיצירת תקדים, היבטים בין-משרדיים ועוד.
ליקויים באישור הסכמי פשרה במשרדי הממשלה .
כאמור, בהנחיות היועמ"ש ובהוראת התכ"ם נקבעו הגורמים המוסמכים למתן אישור להסכמי הפשרה בהתאם למהות התביעה ולסכום הפשרה.
נמצא כי בחלק ניכר מההסכמים שנבחנו על ידי משרד מבקר המדינה לצורך ביקורת זו לא ניתנו כל האישורים הנדרשים בהתאם להנחיות היועמ"ש ולהוראת התכ"ם.
בכמה מהמקרים שנבדקו במשרדי הממשלה אושרו הסכמי הפשרה בדיעבד, לאחר הגשתם לבית המשפט, ולעתים אף בלי שהגורמים המאשרים במשרד היו מודעים לכך שהסכם הפשרה כבר הוגש לבית המשפט ואושר שם.
להלן לוח המפרט את מספר הסכמי הפשרה שנבדקו בכל אחד מהמשרדים ואת מספר ההסכמים שנמצאו ליקויים באישורם: משרד האוצר 197 .
:שם הדוח משרד האוצר - אישור הסכמי פשרה בדרישות ובהליכים משפטיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לוח1 .
נתונים בדבר הסכמי הפשרה במשרדי הממשלה בשנים 2014 -2012 המשרד מספר התביעות שהסתיימו בשנים 2012- 2014(1) מספר הסכמי הפשרה בשנים 2012- 2014(2) מספר הסכמי הפשרה שנבדקו אחוז הסכמי הפשרה שנמצאו ליקויים באישורם(3) הבריאות כ-145(4) 37 10 100% הבינוי 138 38 20 35% התרבות והספורט 4 4 4 50% החינוך 493 (5) 110 (6) 45 כ-73% החקלאות 38 17 17 כ-52% הכלכלה אין מידע (7) 22 16 כ-62% המשפטים 200 (8) 49 (9) 19 כ-42% הפנים 278 26 26 כ-69% התחבורה 152 24 17 כ-70% התקשורת 9 7 7 כ-28% הגנת הסביבה 116 6 6 כ-83% שירותי דת כ-35 4 3 0% ראש הממשלה 38 10 10 80% ,תשתיות לאומיות אנרגיה ומים 11 6 5 40% החוץ 62 55 10 70% התיירות 2 0 0 האוצר 96 2 2 0% .
תביעות כספיות ותביעות בעלות השלכות כספיות שהמשרד היה מעורב בהן, להוציא יחידות סמך שיש להן חשב עצמאי.
הנתונים בהתאם למידע שמסרו המשרדים.
מספר הפשרות, כפי שנמסר על ידי המשרד למשרד מבקר המדינה, בהליכים משפטיים ובדרישות.
,לרבות תיעוד לקוי במשרד של אישורים נדרשים בהתאם להנחיות היועמ"ש ולהוראת התכ"ם מתוך הפשרות שמשרד מבקר המדינה בדק.
הנתון אינו כולל תביעות לסעד כספי שהסתיימו ללא חיוב 5.
"הנתון אינו כולל תביעות שטופלו באמצעות חברת "ענבל 6.
בנוסף עלאלה נמצאו בביקורת עוד 48 .
הסכמי פשרה שלא דווחו על ידי משרד החינוך 7.
לפי הודעת חשב המשרד, אופן ניהול הנתונים במשרד אינו מאפשר איתור תביעות על פי חתך זה 8.
בנוסף על נתון זה היו כ -54 תביעות שעניינן תשלום הוצאות הגנה ופיצוי לנאשם שזוכה, לפי סעיף 80 לחוק העונשין.
לא כולל פשרות בתביעות לפי סעיף80 .
לחוק העונשין 198 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד האוצר - אישור הסכמי פשרה בדרישות ובהליכים משפטיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בדיקת הסכמי הפשרה שאושרו במשרדים השונים העלתה כי במרבית משרדי הממשלה שנבדקו מספר הסכמי הפשרה שלא נמצאו להם כל האישורים הנדרשים עולה על 50% .
מכלל הסכמי הפשרה בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה צוין כי "החשבות במשרד בשיתוף גורמי הלשכה המשפטית פועלת לריענון נוהל עבודה לעניין אישור ותשלום פשרות ופסקי דין, בקרב כל העוסקים בדבר, שבמסגרתו ייושמו גם לקחי הביקורת".
בתשובת משרד הבריאות מסר המשנה למנכ"ל המשרד כי החל משנת הכספים 2015 תוקן אחד הליקויים המרכזיים שנמצאו בביקורת הנוגע לאישור פשרות בדרישות.
בתשובת משרד התחבורה והבטיחות בדרכים למשרד מבקר המדינה ממאי 2015 נכתב כי "כל הפשרות שאושרו על ידי משרד התחבורה והבטיחות בדרכים בוצעו בהתאם להנחיות הפרקליטות בנושא ועל סמך חוות דעת של הגורמים המקצועיים במשרד (לשכה משפטית וחשבות המשרד), וכן לאחר קבלת כל האישורים הנדרשים מראש של משרד המשפטים והחשבת הכללית במשרד האוצר.
יחד עם זאת, המשרד מקבל את הערת הביקורת בנושא שמירת ותיעוד האישורים הרלוונטיים במרוכז".
בתשובת משרד הבינוי צוין כי המשרד "מתייחס במלוא הרצינות לנושא הפשר ות, ובוחן לעומק כל פשרה ופשרה טרם אישורה, בכל ההיבטים, לרבות ניתוח סיכונים כלכליים ומשפטיים, השלכות רוחביות וחובתה של המדינה כריבון".
בתשובת משרד הכלכלה למשרד מבקר המדינה ממאי 2015 ציין מנכ"ל המשרד כי "המשרד מקפיד על אישור פשרות ע"י הגורמים המוסמכים, בהתא ם להנחיות התכ"ם והוראות היועמ"ש".
בתשובת משרד החינוך למשרד מבקר המדינה ממאי 2015 הסבירה היועצת המשפטית של המשרד כי "בהסכמים בהם הסכומים לפשרה היו נמוכים, נערכה התייעצות בע"פ ע"י עוה"ד המטפל בתיק אל מול היועצת המשפטית, ולכן לא נמצא תיעוד לכך".
עוד הוסיפה היועצת כי "ישנם מס' תיקים בודדים שאינם נמצאים בהישג יד וזאת מאחר והועברו לגניזה, ואין לנו מידע לגביהם".
היועצת מסרה גם כי "הלשכה המשפטית של משרד החינוך פועלת בימים אלה לבניית מערכת ממוחשבת בה יתועדו כלל האישורים הנדרשים עפ"י הוראות התכ"ם".
בתשובת משרד התרבו ת והספורט למשרד מבקר המדינה ממאי 2015 כתבה היועצת המשפטית למשרד כי "כל התביעות אשר הסתיימו בפשרה הסתיימו לאחר שהתקבלו האישורים הדרושים לכך בתוך המשרד לפי הנחיית התכ"ם 4.
היועצת המשפטית לתיקים אין מ ]ובכך ש [ ,הוסיפה כי "בהתחשב בכך שסכומי הפשרה הם נמוכים שמעות עקרונית והפשרה אינה תקדימית, יש צורך בהליכים יעילים ומהירים לאישור הפשרה.
אין גם הצדקה שעובדים בכירים (הן במשרד, הן בפרקליטות והן במשרדים אחרים) יעסקו בתיקים זניחים מבחינה עקרונית וכספית".
גם היועצת המשפטית במשרד החינוך ציינה בתשובת המשרד כי ראוי לאפשר הליך מזורז לאישור פשרות בסכומים נמוכים.
בתשובת המשרד לשירותי דת למשרד מבקר המדינה מאפריל 2015 (להלן- תשובת המשרד לשירותי דת), כתבו היועץ המשפטי וחשבת המשרד כי "חשבות המשרד לשירותי דת וכן המחלקה המשפטית שלו, מקפידים לפעול בהתאם להוראות, תוך שיתוף פעולה מלא ביניהם, בזהירות, בכובד הראש ובתשומת הלב המתבקשים בעניין ותוך שקיפות ותיעוד של כלל המסמכים והאישורים הנוגעים לכל הסכם פשרה, הן בהתאם לחובת התיעוד והן לצורך הפקת לקחים והסקת מסקנות לעתיד".
:שם הדוח משרד האוצר - אישור הסכמי פשרה בדרישות ובהליכים משפטיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתשובת משרד ראש הממשלה נמסר כי כל דרישת חוב והליך משפטי המוגשים כנגד משרד ראש הממשלה, לרבות אלו המסתיימים בהסכמי פשרה, מטופלים באופן מקצועי על ידי הנהלת המשרד ועל ידי יחידות המשרד הנוגעות בדבר, בשיתוף פעולה מלא עם פרקליטות המדינה ועם פרקליטויות המחוז.
בתשובת משרד האוצר מאפריל 2015 כתב חשב המשרד כי "בימים אלו, הלשכה המשפטית וחשבות המשרד החלו ליזום פיתוח מערכת שתתעד את כל ההליכים המשפטיים במשרד האוצר".
כמה משרדי ממשלה 15 ציינו בתשובותיהם כי חלק נכבד מהליקויים שנמצאו בפשרות שהמשרד צד להן הוא היעדר אישור של "נציג הפרקליטות", או לפחות היעדר אסמכתה במשרד לאישור כאמור, וכי אין הדבר בשליטת המשרד אלא באחריות הפרקליט המטפל.
משרדים אלה ציינו כי המשרד רשאי להניח שניתנו בפרקליטות כל האישורים הנדרשים לפשרה.
עוד צוין כי ניתנו אישורים של בעלי דרג נמוך יותר בפרקליטות מהגורם המוגדר כ"נציג הפרקליטות".
על אף תשובות חלק מהמשרדים כי הם מקיימים את ההוראות בעניין אישור הסכמי הפשרה, הרי שבדיקת האישורים מעלה כי ברבים מהמקרים לא קוימו הוראת התכ"ם והנחיית היועמ"ש.
לדעת משרד מבקר המדינה, מפאת גובה הסכומים והחשיבות בשמירה על הקופה הציבורית, על משרדי הממשלה להקפיד על יישום הוראת התכ"ם והנחיות היועמ"ש בעניין פשרות ודרישות.
עליהם להקפיד על קבלת כל האישורים הנדרשים, לרבות אישור בכתב של נציג הפרקליטות, כהגדרתו בהוראת התכ"ם, ועל שמירת האסמכתאות לכל האישורים באופן מרוכז.
היעדר דרישה לקבלת אישור נציבות שירות המדינה לפשרות בתחום סמכויותיה .
כמה מהסכמי הפשרה בהליכים המשפטיים שהמדינה היא צד בהם עוסקים בנושאים הקשורים בעבודה, בהפסקתה או בתנאיה ועל כן נוגעים לנציבות שירות מדינה (להלן - נש"ם).
בדוח שפורסם ב- 200816 העיר מבקר המדינה כי על אף הקשר הישיר בין נושאים אלו לבין תפקידיה של נש"ם וסמכויותיה כגוף מקצועי האחראי ליחסי העבודה בשירות המדינה, אין נציג של נש"ם בין הגורמים הנדרשים לאישור הפשרה, וכי ראוי שהיועמ"ש, בשיתוף עם החשב הכללי, ישקול להנחות כי בהסכמי פשרה שעילתם היא יחסי עבודה בין עובד המדינה למדינה, ישותף נציג נש"ם בגוף המאשר את הפשרה.
15 משרד הבינוי, משרד הפנים, משרד ראש הממשלה, משרד התקשורת, משרד החקלאות ופיתוח הכפר ומשרד הכלכלה.
16 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59ב ( 2008 ) "טיפול ועדת הפשרות בהסכמי פשרה בהליכים משפטיים נגד משרד האוצר".
שם הדוח: משרד האוצר - אישור הסכמי פשרה בדרישות ובהליכים משפטיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתשובה לאותו דוח ציינה המשנה דאז לפרקליט המדינה (עניינים אזרחיים) כיהפרקליטות נוהגת כדבר שבשגרה להעביר ללשכה המשפטית של נש"ם כל תביעה והליך שבטיפולה הנוגעים לעניינים שבסמכות הנציבות.
אי לכך נש"ם שותפה בניהול ההליך המשפטי על כל שלביו, לרבות גיבוש הפשרה ואישורה.
בכל העניינים שבתחום סמכותה של נש"ם, קרי, יחסים שבין עובד מדינה למדינה כמעביד, תקנים, דרגות, קידום, מינויים, מכרזים, משמעת והשעיה וכלל העניינים הנדונים בתקשי"ר, לא תיחתם פשרה ללא אישור של נש"ם או ללא הודעתה כי אין לה עניין בהליך מסוים ובתוצאותיו.
עוד הוסיפה המשנה דאז כי עקב הערת הביקורת, יובא הנושא בפני היועמ"ש כדי שישקול להסדירו בהנחיה רשמית.
בביקורת הנוכחית נבדקו כ-15 הסכמי פשרה שנחתמו במשרדי הממשלה השונים, הקשורים במישרין או בעקיפין לתחומי האחריות של נש"ם.
נמצא כי הליקוי טרם תוקן, וכי אישור נש"ם עדיין אינו נדרש לפני חתימת הסדר הפשרה.
מהמסמכים שנמסרו למשרד מבקר המדינה עולה כי רק בכחמישה הסכמי פשרה הנוגעים לתחומי אחריותה של נש"ם הייתה הנציבות מעורבת באופן כלשהו בתיק, ובאף לא אחד מהסכמי הפשרה שנבחנו נמצאה אסמכתה כלשהי לאישורה להסכם.
בתשובת המשנה לעניינים אזרחיים נאמר כי בעניין זה ניתנה הנחיה על ידי מנהלת המחלקה למשפט העבודה, וכי למיטב ידיעתה של המשנה לעניינים אזרחיים הדבר מתבצע.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי הערת הביקורת תיבחן בהקדם, וכי במקרים המגיעים לטיפול הוועדה העליונה בנושא שכר היא מקפידה על יישום המלצות הממונה על השכר ונציבות שירות המדינה.
בתשובת נציבות שירות המדינה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2015 השיבה יועצת בכירה לנציב שירות המדינה כי ההמלצה לקבוע בהנחיות היועמ"ש ובהוראות התכ"ם את הצורך באישור הנציבות מקובלת על הנציבות.
לדעת משרד מבקר המדינה על היועמ"ש ועל החשבת הכללית לקבוע בהנחיותיהם במפורש את החובה לקבל את אישור נש"ם להסכמי הפשרה שבתחום אחריותה, ולתעד אישורים אלו.
טיפול בתביעות כנגד יותר ממשרד ממשלתי אחד .
בחלק מהסכמי הפשרה שנבדקו בביקורת זו נתבע יותר ממשרד ממשלתי אחד, והתשלום משולם מתקציבם של כמה משרדים.
בכמה מהמקרים שהיה מעורב יותר ממשרד ממשלתי אחד, נקבעה חלוקת האחריות בין המשרדים בהסכם הפשרה, ואולם ברובם החלוקה בין המשרדים נקבעה רק לאחר אישור ההסכם בידי בית המשפט.
נמצא כי הוראת התכ"ם והנחיית היועמ"ש בעניין פשרות אינן מתייחסות כלל לתביעות שמעורב בהן יותר ממשרד אחד, ואינן קובעות כיצד יש להתמודד עם משרד האוצר 201 .
:שם הדוח משרד האוצר - אישור הסכמי פשרה בדרישות ובהליכים משפטיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 המצבים המיוחדים שעשויים להתעורר במקרים אלו, כגון במקרה שרק באחד המשרדים קיימת התנגדות לאישור הסכם הפשרה או במקרה שאופן חלוקת תשלום סכום הפשרה בין המשרדים טרם נקבע, ולכן הסמכות הנדרשת לאישור בכל משרד אינה ברורה.
בתשובת המשנה לעניינים אזרחיים נכתב כי כאשר כמה משרדי ממשלה מ עורבים בהליך, נדרשת הסכמת כל המשרדים לפשרה, וכי ההכרעה בדבר חלוקת האחריות בין המשרדים נקבעת בהסכמת כולם.
בהיעדר הסכמה נתונה ההחלטה לפרקליט המחוז או למשנה לפרקליט המדינה, בהתאם להנחיות היועמ"ש הקובעות את אופן ההכרעה כאשר יש מחלוקת בין גורמי המדינה.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי נושא זה ייבחן במסגרת עדכון הוראת התכ"ם.
כן הובהר כי במקרים המגיעים לטיפול הוועדה העליונה ומעורבים בהם כמה משרדים, הוועדה דורשת התייחסות מכלל חשבי המשרדים הנוגעים בדבר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי חלוקת האחריות בין המשרדים נקבעת ברובם המכריע של המקרים לאחר אישור הסכמי הפשרה בבית המשפט, ועל כן האמור בהוראת היועמ"ש אינו מתייחס לנושא זה.
זאת ועוד, אין הוראת היועמ"ש מבהירה במפורש מיהם הגורמים המוסמכים לאשר סכום פשרה המתחלק בין כמה משרדים, שכן הסמכות הנדרשת לאישור הסכום הכולל עשויה להיות שונה מהסמכות הנדרשת לאישור הסכום שישולם על ידי משרד אחד.
על היועמ"ש ועל החשבת הכללית לפעול בתיאום ביניהם ולתקן את הנחיותיהם באופן שיתייחסו לתביעות הנוגעות ליותר ממשרד ממשלתי אחד ולמצבים המתעוררים בתביעות כאלו.
הבאת פשרות בסכומים גבוהים לאישור היועמ"ש ופרקליט המדינה .
לפי הנחיית היועמ"ש בעניין פשרות, "גם אם אין מחלוקת בין הגורמים השונים אך העניין הוא בעל חשיבות ציבורית או עקרונית או הסכום הנדון במשפט הוא גבוה, יובא העניין על ידי פרקליט המחוז או מנהל המחלקה בפרקליטות המדינה להחלטתם של היועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה".
יצוין כי הוראה דומה אינה קיימת בהוראת התכ"ם.
בדוח מ- 200817 ציין מבקר המדינה כי הסכמי פשרה בסכומים גבוהים מ-10 מיליון ש"ח לא הובאו לאישור היועמ"ש ולאישור פרקליט המדינה, וכי כדי לא להותיר פתח לפרשנות בעניין זה ראוי להבהיר בהנחיית היועמ"ש מהו סכום הפשרה המ חייב את הבאת אישור ההסכם להחלטתם.
שם הדוח: משרד האוצר - אישור הסכמי פשרה בדרישות ובהליכים משפטיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 .
נמצא כי מאז הדוח הקודם ועד לביקורת הנוכחית לא תוקנה הנחיית היועמ"ש הסכמי פשרה בסכומים גבוהים, עד כדי עשרות מיליוני ש"ח, לא הובאו לאישור היועמ"ש ופרקליט המדינה.
משרד מבקר המדינה מעיר ליועמ"ש כי עליו לפעול לתיקון הליקוי בהק דם האפשרי, וכי עליו לקבוע בהנחיותיו מהו סכום הפשרה המזערי המחייב את הבאת ההסכם להחלטתם של היועץ המשפטי לממשלה ושל פרקליט המדינה.
אי-העברת דיווחים רבעוניים לגבי הסכמי פשרה .
לפי הוראת התכ"ם, על חשב כל משרד ממשלתי להעביר בתחילת כל רבעון לסגן החשב הכללי הממונה עליו דיווח שירכז את כל הפשרות אשר אושרו במשרד ברבעון הקודם - בין אם פשרות בהליכים משפטיים ובין אם פשרות בדרישות חוב.
בדוח הרבעוני על החשב לפרט ביחס לכל הליך שהסתיים בפשרה בין היתר את ההצדקה לפשרה בתיק, את סכום התביעה, את סכום הפשרה ואת מועד אישורה.
דיווחים כאמור משמשים אמצעי פיקוח של החשב הכללי על הסכמי הפשרה שנחתמו במשרדים, עשויים לאפשר לעמוד על בעיות שיטתיות בהתנהלות המשרד המאלצות אותו להגיע לפשרה, ויש בהם כדי לאפשר זיהוי מקרים דומים גם במשרדי ממשלה אחרים.
כמו כן הדיווח לסגני החשב הכללי יש בו כדי לשמש אמצעי לאכיפת הוראת התכ"ם בדבר הסמכויות הנדרשות לאישור הסכמי הפשרה.
נמצא כי אף אחד מבין חשבי משרדי הממשלה שנבדקו18 לא העביר בשנים- 2014 2012 דיווחים על הסכמי הפשרה שאושרו במשרד.
אף אחד מבין סגני החשב הכללי הממונים, שהיו אמורים לקבל את הדיווחים מחשבי המשרד ים, לא פנה וביקש את הדיווחים שלא הועברו, וממילא לא פיקח על הסכמי הפשרה שאושרו במשרדים.
יצוין כי רק בחודש ינואר 2015 , במהלך הביקורת, ובעקבות בקשת משרד מבקר המדינה מחשבי משרדי הממשלה לקבל את הדיווחים שהיה עליהם להעביר לחשב הכללי בשלוש השנים הקודמות, העבירו כ מה חשבים לחשבת הכללית דיווח בדיעבד.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב כי "אגף החשב הכללי בוחן דרכים לייעל ולהגביר את הפיקוח על הדיווחים הנדרשים על ידי חשבי המשרדים ובין היתר באמצעות פיתוח מערכת המחשוב19.
ושינוי נהלי העבודה (לרבות תדירות ואופן משלוח הדיווחים) כפי שיע וגנו בהוראת התכ"ם החדשה אשר צפויה להתפרסם בנושא".
18 ,משרדי הבריאות, האוצר, הבינוי, התרבות והספורט, החינוך, החקלאות ופיתוח הכפר, הכלכלה המשפטים, הפנים, התחבורה, התקשורת, החוץ , התיירות, הגנת הסביבה, שירותי דת, ראש הממשלה והתשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים.
19 בתשובת אגף החשכ"ל נמסר כי "אנו נמצאים בפיתוח מערכת מחשוב אשר תסייע לגורמים המקצועיים במשרד ובאגף לעקוב ולטפל בהמלצות הוועדה".
:שם הדוח משרד האוצר - אישור הסכמי פשרה בדרישות ובהליכים משפטיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בתשובת משרד הבינוי הודיע המשרד כי הוא מקבל את הערת הביקורת ונערך להסדרת אופן העבודה ולקביעת גורם במשרד שתוטל עליו מלאכת המעקב והדיווח למטה החשב הכללי.
בתשובת מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה ממאי 2015 נמסר כי המשרד "מקבל את הערת המבקר ויפעל כדי לתקן ליקוי זה בעתיד.
יחד עם זאת, יצוין כי לא היינו מודעים להוראת תכ"ם זו, ואף לא נדרשנו על ידי סגן החשכ"ל להגיש דוחות אלו".
בתשובת משרד הכלכלה ממאי 2015 נכתב כי "המשרד יפעל לביצוע הדיווחים בהתאם לנדרש בהוראות התכ"ם".
בתשובת המשרד לשירותי דת נכתב כי "על מנת להקל על חשבי המשרדים ולסייע להם לעמוד כנדרש בכל דרישות הדיווח בהתאם להוראות התכ"ם, ראוי כי תישלח תזכורת ו/או התראה על אי העברת דיווחים.
הדבר קיים באשר לדיווחים אחרים הנדרשים בהתאם להוראות התכ"ם השונות".
נמצא כי אף שהליך אישו ר הפשרה במשרד הממשלתי מהווה הזדמנות לאיתור הכשלים בעבודתו שהביאו לכך שהמדינה נאלצה להתפשר ולוותר על כספי ציבור, רק במספר קטן של מקרים שלא הגיעו לאישור הוועדה העליונה נעשה ניתוח של הכשלים ושל הפקת הלקחים הנדרשים כדי להביא לתיקונם.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי כחלק מהדיווח של חשבי המשרדים לחשבת הכללית, יידרשו החשבים לדווח גם על הצעדים שנקט המשרד, או שבכוונתו לנקוט, כדי למנוע את הישנות האירועים שאילצו את המדינה לשלם לתובע או לוותר על כספים.
בתשובת אגף החשכ"ל הובהר כי "האחריות הראשונה על פעילות המשרד בכללותו הינה של הנהלת המשרד והעומד בראשה (המנהל הכללי) והשר הממונה.
פיתוח מערכת המחשוב והטמעתה תסייע ביישום ודיווח על ביצוע הנחיות הוועדה".
סגן חשב משרד המשפטים השיב אף הוא למשרד מבקר המדינה במאי 2015 כי האחריות לתיקון הכשלים היא של מנכ"ל המשרד הממשלתי.
בתשובת משרד הבינוי הוסבר כי בדוח שיעביר המשרד למטה החשב הכללי יפורטו גם צעדים שהמשרד נקט או שבכוונתו לנקוט כדי למנוע הישנות מקרים דומים בעתיד.
בחינת סבירות הפשרה בזיקה להפרשות ולהתחייבויות תלויות עקב תביעות משפטיות .
5 בדבר "התקשרויות, הפרשות, התחייבויות תלויות ונכסים תלויים" מ- 2008 , על חשבי משרדי הממשלה לערוך לקראת סוף השנה דוח על פי תקן חשבונאות ממשלתי מס' 1920 לגבי התביעות המשפטיות, תוך הבחנה בין הפרשות 21 לבין התחייבויות .
20 תקן ל"הפרשות, התחייבויות תלויות ונכסים תלויים".
"מגדיר הפרשה כ"התחייבות שעיתוי פירעונה או סכומה אינו ודאי 204 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד האוצר - אישור הסכמי פשרה בדרישות ובהליכים משפטיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 תלויות22 עקב תביעות משפטיות.
לשם כך יש צורך לבחון, בהתחשב בכל הראיות הזמינות, אם קיימת מחויבות במועד הדיווח, ולאמוד את היקפה.
כדי שניתן יהיה לבחון את ההפרשות ואת ההתחייבויות התלויות, קובעות ההוראות כי היועץ המשפטי של המשרד יהיה אחראי לניהול פרטי התביעות אשר המשרד צד להן, וכן למעקב שוטף אחר תביעות אלו.
עוד נקבע כי ניהול פרטי התביעות המשפטיות יתבצע באופן שיטתי ונאות, שיאפשר מעקב ואחזור מידע, ובאופן שישקף את כל פרטי התביעה23.
הוראת התכ"ם האמורה מוסיפה וקובעת כי בדוח שעל חשב המשרד להכין יש לכלול תיאור של אופי המחויבות ואת העיתוי הצפוי של ההוצאות הנובעו ת ממנה, ולציין את רמת אי - הוודאות בקשר לסכום או בקשר לעיתוי ההוצאות וכן מידע לגבי ההנחות העיקריות בקשר לאירועים עתידיים.
ההפרשה עקב תביעות משפטיות צריכה להיעשות בתיאום עם היועץ המשפטי של המשרד, ועל החשב לוודא כי אומצו אומדנים אשר מאפשרים להעריך את סכום ההפרשה בהתאם לתקן.
בביקורת התברר כי תהליך העבודה הטיפוסי במשרדי הממשלה לקביעת ההפרשות וההתחייבויות התלויות עקב תביעות משפטיות הוא העברת הערכה של עורכי הדין בסמוך לסוף כל שנה ליועץ המשפטי של המשרד הממשלתי ביחס לכל תיק שבטיפולם.
הערכות ואומדנים אלו מועברים לחשב המשרד.
בתהליך אישור הסכמי הפשרה, ברובם המכריע של המקרים עורכי הדין המטפלים בתיקים מעבירים את המלצתם המנומקת לפשרה אל היועץ המשפטי של המשרד המעורב בהליך.