HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ"ב - 1962 (להלן - החוק או חוק הכשרות המשפטית), קובע כי בית משפט רשאי למנות אפוטרופוס , בין היתר, לאדם שאינו יכול, דרך קבע או דרך ארעי, לדאוג לענייניו ואין מי שמוסמך ומוכן לדאוג ל ו.
אדם שבית המשפט מינה לו אפוטרופוס נקרא חסוי .
יחיד, תאגיד או האפוטרופוס הכללי שבמשרד המשפטים (להלן - אפ"כ) יכולים להתמנות כאפוטרופוס לחסוי - דהיינו לגופו של החסוי (להלן - אפוטרופוס לעניינים אישיים), לרכושו או לשניהם, לפרק זמן מוגבל (מינוי זמני) או לצמיתות (מינוי קבוע).
בתקנות הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (סדר הדין וביצוע), התש"ל - 1970 (להלן- תקנות הכשרות המשפטית או התקנות), נקבע שהעתק של צו האפוטרופסות יומצא לאפ"כ.
האפוטרופוס הכללי שכיהן מפברואר 2002 עד יוני 2011 , מר שלמה שחר, (להלן- האפ"כ) ניהל את אגף האפוטרופוס הכללי והכונס הרשמי שבמשרד המשפטים (להלן - אגף האפ"כ).
החוק קובע את סמכויות האפוטרופוס, את דרכי פעולתו ואילו דיווחים עליו להמציא לאפ"כ.
משנת 2004 מוסר אגף האפ"כ חוברות "סל טיפול בחסויים" (להלן- סל הטיפול) ומסמך הנחיות לכל אפוטרופוס חדש שמתמנה לענייני רכוש.
החוברות והמסמך כוללים הנחיות ואמות מידה לאפוטרופסים בכל הנוגע לטיפול בחסויים וברכושם.
לפי התקנות האפ"כ רשאי להחליט על אופן בדיקת דיווחי האפוטרופוס.
באמצעות הבדיקות יכול האפ"כ לפקח על פעולות האפוטרופוס.
על פי נתוני אגף האפ"כ מאוגוסט ומספטמבר 201111 (להלן- נתוני אגף האפ"כ), בכל אחת מהשנים 2008 -2010 הוא ניהל כ - 40,000, כ - 41,000 וכ- 43,000 תיקים, בהתאמה.
התיקים הם של חסויים שמונה להם אפוטרופוס לרכוש או אפוטרופוס לרכוש ולעניינים אישיים (להלן - תיקי פיקוח).
נכון לאוקטובר 2010 מנתה מחלקת הפיקוח שבאגף האפ"כ27 עובדים אשר רובם מפקחים12 .
באגף פועלת ועדה מקצועית הנותנת המלצות בנושאים הרלוונטיים לתפקוד האגף (להלן - ועדת היגוי אפ"כ), והמלצותיה מובאות לאישור בפורום בכיר יותר של הנהלת האגף ומחוזותיו (להלן - פורום מנהלי מחוזות).
בחודשים מאי-אוקטובר 2010 בדק משרד מבקר המדינה את פעילות אגף האפ"כ לפיקוח על אפוטרופסים.
ביוני 2011 , לאחר סיום הביקורת ולאחר קבלת תשובת האפ"כ, התמנה מר דוד האן כאפוטרופוס הכללי (להלן - האפ"כ שהתמנה) במקום מר שלמה שחר.
ביולי 2011 נעשתה בדיקה משלימה באגף האפ"כ.
פגישות משלימות התקיימו עם הנהלת בתי המשפט, עם הנהלת בתי הדין השרעיים13 ועם .
11 במהלך הביקורת, ביולי, באוגוסט ובאוקטובר 2010 , מסר אגף האפ"כ למשרד מבקר המדינה נתונים על פעילותו בשנים 2004 -2010 .
לאחר קבלת התייחסות אגף אפ"כ באפריל 2011 לטיוטת דוח מבקר המדינה, ובעקבות בירור נוסף שעשה משרד מבקר המדינה ביולי 2011 באגף האפ"כ, מסר לו אגף האפ"כ באוגוסט ובספטמבר 2011 .
נתונים מתוקנים 12 מפקח הוא עובד אשר מפקח על אופן הניהול של נכסי החסוי בהתאם להוראות האפ"כ, מנהל מעקב אחרי הגשת דיווחים שהאפוטרופוס הממונה חייב להגיש לאפ"כ ונמצא בקשר עם גורמים מקצועיים המטפלים בחסוי.
הוא מעביר את התיק לטיפול עורכי דין באגף האפ"כ כאשר נדרש טיפול משפטי ומופיע בבית משפט כאשר נדרשת חוות דעת מקצועית בנושא הדוחות הכספיים שמגיש האפוטרופוס.
13 בתי דין מוסלמים דתיים המוסמכים, בין היתר, לדון בבקשות למינוי אפוטרופוס לחסויים מוסלמים.
נציגי משרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה).
ממצאי ביקורת קודמת בנושא זה פורסמו בדוח מבקר המדינה משנת 200414 (להלן- הדוח הקודם), ובדוח זה נעשה מעקב מורחב על חלק מהנושאים שנבדקו בדוח הקודם.
העברת מידע מבתי המשפט ובתי הדין לאפ"כ .
את הבקשה למינוי אפוטרופוס יכולים להגיש בן זוגו או קרובו של החסוי או היועץ המשפטי (להלן - יועמ"ש) של משרד הרווחה 15 לבית המשפט לענייני משפחה (להלן - בית המשפט או ביהמ"ש) או לבתי דין דתיי ם16 .
באופן דומה, נדונים התפטרות, פיטורין, פקיעה או סיום תפקיד של אפוטרופוס 17 .
בתקנות הכשרות המשפטית נקבע שהמזכיר הראשי של בית המשפט ימציא לאפ"כ העתק של צו המינוי בצירוף העתק של הבקשה, על כל נספחיה.
מבקר המדינה כבר העיר בדוח הקודם 18 שתנאי בסיסי לעריכת פיקוח על אפוטרופסים לחסויים, הוא העברת מידע אמין ומדויק ממזכירויות בתי המשפט לאפ"כ.
מבקר המדינה המליץ כי כדי שיוכל האפ"כ לוודא שהמידע הועבר בשלמותו, הוא יקבל מהנהלת בתי המשפט רישום ממוחשב אוטומטי לפי סוגי המינוי השונים, ובעזרתו יבדוק אם קיבל ממזכירויות בתי המשפט א ת כל צווי המינוי שהוצאו בבתי המשפט.
בנובמבר 2007 סוכם בין הנהלת בתי המשפט ובין האפ"כ ומשרד המשפטים כי יש צורך בהקמת מאגר מסודר של נתונים על חסויים המתעדכן באופן שוטף.
ביולי 2008 הודיע מנהל בתי המשפט בישראל, השופט משה גל, למנכ"ל משרד המשפטים דאז, מר משה שילה, כי הוראות מתאימות הועברו ליועצת המשפטית של הנהלת בתי המשפט, לסמנכ"לית התפעול ולמזכירויות, לשם קידום הנושא.
עלה כי במועד סיום הביקורת הנהלת בתי המשפט עדיין לא מסרה מידע בממשק ממוחשב לאגף האפ"כ, וכי אגף האפ"כ לא ביצע השוואות תקופתיות בין הרישום בבתי המשפט ובין רישומיו כדי לוודא שקיבל את כל צווי המינוי שהוצאו בבתי המשפט.
14 ,מבקר המדינהדוח שנתי 54ב ( 2004 '), עמ657.
15 לשכת היועמ"ש של משרד הרווחה מגישה בקשות למינוי אפוטרופסים לחסויים שבטיפולן של לשכות הרווחה ולחסויים שאינן בטיפולן, על פי פניותיהם של גופים שונים (כגון בתי חולים ומוסדות) שבהם שוהים החסויים.
16 על פי עמדת פרקליטות המדינה ומחלקת ייעוץ וחקיקה של משרד ה משפטים, שנמסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2011 , ככלל אין לבתי הדין הדתיים, למעט בית הדין השרעי, סמכות לדון בבקשות למינוי אפוטרופוס.
לחוק 18 'עמ 671-672 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי בהיעדר בקרה תקופתית בדבר שלמות הנתונים לא ניתן לוודא שבידי אגף האפ"כ מידע מהימן על כל החסויים שמונה להם אפוטרופוס.
כמו כן, יש חשש שצווי מינוי של אפוטרופסים או נספחים לצווים יושמטו בעת העברתם הידנית ממזכירויות בתי המשפט לאפ"כ או לא יוקלדו למערכת הממוחשבת של אגף האפ"כ.
על כן, לא מתקיים התנאי הבסיסי לעריכת פיקוח של האפ"כ על האפוטרופסים.
לנוכח האמור לעיל, על הנהלת בתי המשפט להשלים ללא דיחוי נוסף את העברת המידע לאפ"כ ב ממשק ממוחשב לצורך איגום נתוני החסויים והאפוטרופסים ולצורך עדכונם השוטף.
בינואר 2012 האפ"כ שהתמנה הודיע למשרד מבקר המדינה, כי בעקבות הביקורת, שוקדים בימים אלה הגורמים הרלוונטיים באגף האפ"כ ובהנהלת בתי המשפט על אפיון ממשק ממוחשב שיאפשר הן קבלה של צווי המינוי באופן ממוחשב והן ביצוע השוואה תקופתית בין רישומי האגף לבין רישומי בתי המשפט.
(א) בג"ץ קבע19 כי הוראות חוק הכשרות המשפטית חלות גם כאשר סמכות השיפוט נתונה בידי בתי דין דתיים, ובכלל זה בתי דין שרעיים.
הביקורת העלתה כי מזכירויות בתי הדין השרעיים אינן נוהגו ת להמציא לאפ"כ כדבר שבשגרה העתקים של צווי המינוי שהוצאו, בניגוד לתקנות הכשרות המשפטית.
בביקורת נמצאו רק הודעות מועטות ששלחו מזכירויות בתי הדין השרעיים לאפ"כ, ואף אלו נשלחו באיחור רב.
לדוגמה, בית הדין השרעי בעכו מינה אפוטרופוס לחסוי בשנת 1986 , ודבר המינוי הובא לידיעת האפ"כ רק בשנת 2010 .
מאחר שאין בידי אגף האפ"כ מידע על הצווים שהוצאו בבתי הדין השרעיים נבצר ממנו לפקח על האפוטרופסים שמונו לחסויים מוסלמים.
יש לראות בחומרה מצב זה.
בדיון של פורום אפוטרופסות 20 מיוני 2009 ציינו נציגי משרד הרווחה כי בכמה מהמחוזות מינו בתי דין שרעיים אפוטרופוס לחסויים שבית המשפט לענייני משפחה כבר מינה להם אפוטרופוס.
סוכם "שלא תיתכן סתירה בין ערכאות", וכי "כאשר מדובר בשני צווים סותרים, הערכאה הראשונה היא שקונה סמכות.
לכן, במקרים המתאימים יש להגיש בקשה לביטול".
קאדי בית הדין השרעי בירושלים, מר האשם סואעד, וממלא מקום מנהל בתי הדין השרעיים, מר אדם אבזק, הסבירו למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2010 כי עקב עומס ומחסור בכוח אדם ובתשתיות מינהליות אין ביכולתם לבצע רישום ומעקב בנושא, ועל כן גם להם אין מידע מרוכז על כל המינויים.
19 בג"ץ 1129/06 פלוני נ' בית הדין השרעי לערעורים, תק-על 2006(2 ,) 3313.
20 פורום בין -משרדי המרוכז בידי המחלקה האזרחית בפרקליטות המדינה, מתכנס מדצמבר 2008 מפעם לפעם ומטרתו לתאם בין נציגי היועץ המשפטי לממשלה השונים בנושאים הקשורים בתיקי אפוטרופסות המתנהלים בבית המשפט ובין נציגי יתר הגופים המשתתפים בפורום.
על משרד המשפטים להבטיח, ב שיתוף פעולה עם בתי הדין השרעיים והאפ"כ, כי הוראות החוק ייושמו, על מנת שהאפ"כ יקבל מידע על אפוטרופסים שמונו לחסויים על פי החלטות בתי דין אלו באופן סדיר לצורך פיקוח.
(ב) בדצמבר 2008 המליצה ועדת היגוי אפ"כ לעשות בדיקה כדי לקבוע את היקף כוח האדם דובר הערבית שנ דרש, להתאים את מערכות המחשוב לשפה הערבית ולקבל הכשרה בנושא הדין וסדרי הדין השרעיים.
במועד סיום הביקורת עדיין לא בוצעו הבדיקות, ההתאמות וההכשרות האמורות.
האפ"כ ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2011 (להלן- תשובת האפ"כ) כי המלצת הוועדה האמורה כלל לא נדו נה בפורום מנהלי מחוזות נוכח מספרם המועט של צווי האפוטרופסות המתקבלים מבתי הדין השרעיים, וכי די בכוח האדם דובר הערבית המועסק באגף האפ"כ כדי למלא את הצרכים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהאפ"כ ידון בהמלצות ועדת היגוי אפ"כ בנושא, גם אם מספרם של צווי האפוטרופסו ת המתקבלים מבתי הדין השרעיים אינו גדול, ויפעל לקבלת מלוא המידע על אפוטרופסים שממנים בתי הדין השרעיים ולהכשרת כוח אדם ומערכות מידע בהתאם למטרה זו.
בתקנות הכשרות המשפטית נקבע כי בבקשה למינוי אפוטרופוס יש לפרט את הטעמים שעל יסודם יש למנות אפוטרופוס ולצרף ת צהיר לאימות העובדות הכלולות בה.
כאמור, עוד נקבע בתקנות כי על המזכיר הראשי של בית המשפט להמציא לאפ"כ את צו המינוי והעתק של הבקשה שעל פיה ניתן, על כל נספחיה.
לשם הכנת חוות דעת שתשמש גם את בית המשפט בבואו לקבל החלטה בנוגע לצורך במינוי אפוטרופוס לחסוי פונה היועמ"ש של משרד הרווחה לעובד סוציאלי לעניין סדרי דין (להלן - עו"ס לסדרי דין) לקבלת תסקיר על מצבו של החסוי, על יכולתו לנהל את ענייניו ועל מידת התאמתו של המועמד לשמש כאפוטרופוס (להלן - תסקיר).
מבקר המדינה ציין בעבר 21 כי המידע שבתסקיר נחוץ לאגף האפ"כ לצורך הפיקוח על הטיפול של האפוטרופוס בחסוי.
נוהל של הנהלת בתי המשפט בדבר "הבקשה למינוי אפוטרופוס" מנובמבר 2008 מפרט את עבודתה של מזכירות בית משפט לענייני משפחה המטפלת בעניין בקשות למינוי אפוטרופסים.
הנוהל מנחה לשלוח את צו המינוי לכל הגורמים הנוגעים לתיק, ובכללם האפ"כ.
21 'הדוח הקודם, עמ669.
הביקורת העלתה כי אין בנוהל הנחיה להעביר לאפ"כ את כל הנספחים המצורפים לבקשה כפי שנקבע בתקנות, וכן אין בו הנחיה להעביר לאגף האפ"כ את התסקיר.
ממסמכי אגף האפ"כ עולה כי לא תמיד העבירו מזכירויות בתי המשפט את התסקירים שהכינו עו"סים לסדרי דין בעניינם של החסויים.
בהיעדר תסקיר חסר לאגף האפ"כ המידע המלא על הרקע למינוי.
בעקבות הביקורת הודיעה הנהלת בתי המשפט כי תרענן את ההנחיות ותתקן את הנוהל באופן שיחייב את העברת התסקיר לאפ"כ.
מאגר המידע של מחלקת הפיקוח באגף האפ"כ .
עם קבלת צו המינוי נפתח באגף האפ"כ תיק במערכת ממוחשבת שבאמצעותה מנהל אגף האפ"כ את המידע על חסויים ואפוטרופסים (מסמכים, תכתובות ודיווחים מתויקים בתיק פיזי).
תיק הפיקוח הממוחשב כולל נתונים על המינוי: מועד מתן צו המינוי, פרטי החסוי, פרטי האפוטרופוס ומידע בדבר פעולות שביצעה מחלקת הפיקוח.
להלן נתונים שנמסרו מאגף האפ"כ בדבר מספר תיקי הפיקוח22 שנוהלו במערכת הממוחשבת של אגף האפ"כ בשנים 2004 -2010 ובדבר שיעור הגידול במספר התיקים המנוהלים באגף בסוף כל שנה בהשוואה למספר התיקים שנוהלו בשנה הקודמת, לפי מחוזות: .
שבע ירושלים תל אביב חיפה .
31,744 2,909 3,302 16,985 8,548 2004 .
7% 33,888 3,188 3,509 18,108 9,083 2005 .
8% 36,507 3,561 3,906 19,275 9,765 2006 .
6% 38,672 3,938 4,247 20,059 10,428 2007 .
3% 39,942 4,259 4,426 20,120 11,137 2008 .
4% 41,382 4,718 4,683 20,383 11,598 2009 .
3% 42,728 4,981 4,770 20,950 12,027 2010 .
מן הטבלה ניתן לראות כי בשנים האמורות גדל מספר תיקי הפיקוח בהתמדה .
22 תיקי פיקוח במינ ויים לרכוש ובמינויים לעניינים אישיים ורכוש, ללא מינויים לעניינים אישיים בלבד.
ממסמכי אגף האפ"כ עולה כי במשך שנים רבות לא שלחו מזכירויות בתי המשפט לאפ"כ את צווי המינוי של אפוטרופסים לעניינים אישיים.
עקב כך אין לו מידע מלא אודותם.
משרד המשפטים ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2011 (להלן- תשובת משרד המשפטים) כי חל שיפור בנושא, וכי בתי המשפט החלו לשלוח לאפ"כ גם את צווי המינויים לעניינים אישיים, אך עדיין חסרים נתונים לגבי העבר.
מנתונים שהפיק אגף הא פ"כ מהמערכת הממוחשבת שלו בנושא האפוטרופסים הפעילים נמצא כי בתקופה שנבדקה לא היה לאפ"כ מידע מלא ומעודכן על כל החסויים והאפוטרופסים שלהם: נמצאו אפוטרופסים שמינוים בוטל ולמרות זאת היו רשומים כאפוטרופסים פעילים; נמצאו מקרים שבהם האפוטרופוס עצמו נפטר והמידע על פטירתו הגיע לאגף האפ"כ באיחור של כמה שנים.
בחלק מהמקרים הללו נותר החסוי ללא אפוטרופוס במשך פרק זמן ממושך (ראו להלן).
עוד נמצא כי במערכת הממוחשבת חסרים פרטים מהותיים על כמה מהחסויים, כמו כתובתם של החסויים ומקום אשפוזם הקבוע.
סגנית האפ"כ הסבירה למשרד מבקר המ דינה במהלך הביקורת כי הרשימות שהופקו אינן מעודכנות בשל טעויות מינהליות בסדרי הרישום והעדכון של המערכת הממוחשבת, או בשל אי-מינוי אפוטרופוס אחר במקום זה שמינויו בוטל.
הביקורת העלתה כי אגף האפ"כ לא עדכן באופן רציף וסדיר את הנתונים במערכת הממוחשבת שלו בהתאם למ ערכות המידע של מרשם האוכלוסין, אף שיש לו גישה למערכות אלה.
האפ"כ הודיע בתשובתו כי המידע המעודכן בדבר מקום הימצאו של החסוי נמצא בתיקי הפיקוח הפיזיים ובעקבות הביקורת הוא פעל לעדכון המידע החסר ולכך שהמערכת הממוחשבת תעודכן אוטומטית אחת לחודש על פי המערכת של מרשם האוכלוסין.
הוא הוסיף כי הודעה על פטירה תישלח למפקח המטפל בתיק על מנת שזה יבצע את הטיפול הנדרש בעקבותיה.
משרד מבקר המדינה מעיר לאפ"כ כי המידע על מצב החסוי או האפוטרופוס חיוני לפיקוח ולשמירה על החסוי ועל רכושו.
על האפ"כ לדאוג לכך שהנתונים שברשותו יהיו עדכ ניים ולבצע את השינויים המתחייבים בעקבות שינויי הסטטוס של החסוי או של האפוטרופוס.
כאמור, את הבקשה למינוי אפוטרופוס או להתפטרות, פיטורין, פקיעה או סיום תפקיד מגישים לבית המשפט בן זוגו של חסוי, קרובו, או יועמ"ש של משרד הרווחה.
מזכירויות בתי המשפט נדרשות לעדכן את האפ"כ בדבר הגשת הבקשה ובהחלטת בית משפט על מינוי אפוטרופוס.
האפ"כ אינו צד להליך זה ואינו נוהג להתערב בו, ולפיכך גם אינו מחווה דעתו על התאמתו של המועמד לאפוטרופסות ועל כשירותו, חוץ מאשר במקרים מועטים שבהם מתבקשת באופן מיוחד מעורבותו.
ע ם זאת, באגף האפ"כ מתרכז מידע רב הנוגע לאפוטרופסים שמונו ולאופן תפקודם.
תנאי כשירות של אפוטרופוס 1.
החוק ותקנות הכשרות המשפטית אינם קובעים מי כשיר לשמש כאפוטרופוס אלא משאירים זאת לשיקול דעתו של בית המשפט.
בית המשפט ממנה את מי שנראה לו בנסיבות העניין מתאים ביותר למילוי התפקיד, בהתחשב בטובת החסוי .
כאמור, מטרת מינויו של אפוטרופוס היא לדאוג לצרכיו ולרווחתו של אדם אשר מסיבות שונות אינו מסוגל לדאוג להם בעצמו.
האפוטרופוס מקבל סמכות על רכושו, על גופו ועל ניהול ענייניו של החסוי.
טובתו של החסוי ושמירת כבודו צריכים לעמוד תמיד לנגד עיני האפוטרופוס בכל פעולה שהוא עושה למען החסוי, ועליו לבצע פעולות אלה במסירות ובנאמנות כלפי החסוי.
בהתאם לכך כבר ציין בעבר מבקר המדינה בדוח הקודם23 כי לנוכח חשיבות תפקידו של האפוטרופוס יש צורך מיוחד לבחון אם המועמד מתאים לתפקיד זה.
מבקר המדינה העיר24 כי האפ"כ לא קבע את המאפיינים הנדרשים מאדם המתמנה לאפוטרופוס.
בעקבות פרסום ממצאי דוח מבקר המדינה האמור, סוכם בדיון באגף האפ"כ ביולי 2004 כי מנהל מחוז תל אביב ינסח הצעה ובה יפורטו ה"מאפיינים הנדרשים להתאמת המועמד לתפקיד האפוטרופוס בהיבט פעילותו של האפוטרופוס הכללי".
נמצא כי במועד סיום הביקורת האפ"כ ומשרד הרווחה עדיין לא קבעו את המאפיינים הנדרשים מאדם המתמנה לאפוטרופוס, לרבות המאפיינים הנדרשים לטיפול ברכוש החסוי.
לאפוטרופוס ניתנת גישה לנכסי החסוי.
על פי החוק, במינוי אפוטרופוס לקטין ייתן ביהמ"ש עדיפות למינוי אדם מתאים שהוא בן משפחתו של החסוי, וככלל, רשויות הרווחה מעדיפות למנות לחסוי אפוטרופוס שהוא קרובו.
הועלה מקרה שבו אדם שמונה כאפוטרופוס לאחיו החסוי בשנת 2000 הורשע בפלילים בשנת 2004 , בין היתר בסיוע להגשת דוחות כוז בים לרשויות המס, ואף נגזר עליו מאסר בפועל למשך 36 חודשים.
בתקופה זו הוא שימש כאפוטרופוס.
בשנת 2007 , כשלוש שנים לאחר מתן גזר הדין הובא הדבר לידיעת אגף האפ"כ, והוא פנה ליועמ"ש משרד הרווחה לבדיקת תפקוד האפוטרופוס.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הרווחה והאפ"כ לקבוע יחד תנאי סף למינוי אפוטרופוס ובהם התייחסות לרישום פלילי ולהגבלות כספיות שהוטלו עליו העשויות להיות רלוונטיות לתפקודו כאפוטרופוס.
אם בן משפחה מועמד למינוי או מונה כאפוטרופוס הורשע בפלילים או הוגבל בפעילותו הכספית, על משרד הרווחה להביא את הדבר לידיעת ביהמ"ש.
משרד הרווחה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2011 (להלן- תשובת משרד הרווחה) כי הוא מסכים עם העיקרון של בחינת רישום פלילי וקיום הגבלות כספיות למועמד לשמש כאפוטרופוס.
עם זאת, לדעתו ככל שהדבר נוגע למינוי קרוב משפחה כאפוטרופוס אין צורך בקביעת תנאי סף נוספים.
נמצא כי האפ"כ אינו מנהל רשימה של אפוטרופסים שפוטרו או שהתגלו ליקויים בתפקודם.
משרד המשפטים מסר בתגובתו כי יש טעם בריכוז מידע על אפוטרופסים שהתגלו ליקויים בתפקודם, וכי ראוי שמשרד הרווחה יהיה הגוף העיקרי שירכז את המידע, אך בכל הנוגע להיבטים הנוגעים לרכוש החסויים ראוי שהאפ"כ יעביר את המידע למשרד הרווחה באופן שוטף.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האפ"כ ומשרד הרווחה לרכז במאגר משותף מידע על ליקויים בתפקודם של אפוטרופסים, כדי שהעו"סים לסדרי דין יוכלו לבחון מידע זה בבואם להמליץ על מינוי אפוטרופוס.
רצף מינוי אפוטרופסים כאשר אפוטרופוס חדֵל לתפקד מפאת קושי או פטירה, יש למנות אפוטרופוס אחר לחסוי.
מבקר המדינה כבר העיר בדוח הקודם 25 שעל האפ"כ ומשרד הרווחה לפעול במשותף לקיצור משך הזמן למינוי אפוטרופוס חדש במקום אפוטרופוס שנפטר.
האפ"כ הסביר כי פעל לתיקון המצב שעליו העיר המבקר בדוח הקודם, באמצעות הפסקת מתן פטור מהגשת דוחות ובאמצעות הסדרת עדכון אוטומטי ממרשם האוכלוסין המודיע למפקח מאגף האפ"כ על שינוי סטטוס האפוטרופוס, על מנת שיודיע למשרד הרווחה לטפל במינוי אפוטרופוס מחליף.
עם זאת, גם בביקורת הנוכחית עלה, מדוחות המערכתהממוחשבת של אגף האפ"כ מיולי 2010 כי ל -278 חסויים שאפוטרופסיהם נפטרו או שמינוים בוטל לא מונה אפוטרופוס אחר.
כמו כן, בדיקה של 92 תיקי פיקוח של חסויים העלתה כי אפוטרופסים של חמישה מהם חדלו לתפקד אך החלפתם התעכבה, והחסויים הסובלים מבעיות קשות נותרו במשך פרק זמן ארוך ללא אפוטרופוס מתפקד.
בתשובת משרד הרווחה נמסר כי הוא מסכים שנכון לפעול לקיצור פרק הזמן שבו חסוי נותר ללא אפוטרופוס מתפקד, וכי הוא פועל למינוי אפוטרופוס נוסף במקרים מסוימים.
משרד המשפטים השיב כי הוא מייחס חשיבות לכך שיהיה נוהל תיאום בין האפ"כ למשרד הרווחה לגבי עדכון מצב האפוטרופסים שנפטרו או חדלו לתפקד.
מאחר שחסוי אינו יכול לנהל את ענייניו, משרד מבקר המדינה חוזר ומתריע לפני משרד הרווחה והאפ"כ שעליהם לתאם את פעולותיהם לגבי עדכון המידע על אפוטרופסים שנפטרו או שחדלו לתפקד, ונוסף על כך חוזר וממליץ שמשרד הרווחה יפעל ללא דיחוי לקיצור משך הזמן למינוי אפוטרופוס חדש במקום אפוטרופוס שנפטר או שחדל לתפקד.
כמו כן, כדי ליצור רצף של מינויי אפוטרופסים, מומלץ שמשרד הרווחה יפעל למנות לתקופת ביניים קצובה אפוטרופוס "חירום" שיטפל בענייני החסוי עד למינוי אפוטרופוס מתאים או יפעל למינוי אפוטרופוס נוסף.
נוסף על כך, מוצע לשקול הקמת מאגר אפוטרופסים שיפעלו כממלאי מקום לתקופה קצובה עד למינוי אפוטרופוס קבוע.
מינוי אפוטרופסים מרובי חסויים כאשר אין לחסוי אדם קרוב שמתאים ומוכן לשמש לו אפוטרופוס, מתמנה תאגיד אפוטרופסות (להלן - תאגיד או תאגיד אפוטרופסות) או אדם שעיסוקו, בין היתר, לתת שירותי אפוטרופסות, ולאלה בדרך כלל ניתנים מינויים לחסויים רבים (להלן - אפוטרופוס מרובה חסויים).
במשק יש כמה תאגידים הפועלים כאפוטרופסים: הקדש, עמותות, וגם תאגידים הפועלים למטרת רווח.
הגדולה והוותיקה שבתאגידים היא הקרן לטיפול בחסויים (להלן - הקרן)26 שהיא הקדש לצורכי צדקה.
ממסמכי אגף האפ"כ עולה כי בשנים 1999 -2007 התנהלו הליכים משפטיים בין האפ"כ ובין נאמני הקרן, שהוכרעו בפסק דין של בית המשפט העליון 27 .
במהלך אותן שנים הסכימו האפ"כ ומשרד הרווחה לאפשר מינויים לתאגידי אפוטרופסות נוספים כדי לעודד תחרות בין התאגידים בכל הנוגע לשירות שנותן התאגיד לחסוי.
26 ,ביקורת על הקרן פורסמה בדוח מבקר המדינהדוחות ביקורת של האגף לתפקידים מיוחדים (תפק"ם) ( 2010 '), עמ79.
27 ע"א 8888/00 אורי וירצבורגר וא ח' נ' היועץ המשפטי לממשלה ואח' , (פדאור ותקדין).
אגף האפ"כ ומשרד הרווחה קבעו "נוהל בדיקת התאמה של תאגידים לשמש כאפוטרופסים" (להלן - נוהל בדיקת התאמת תאגידים).
בהתאם לנוהל זה הוקם צוות משותף לאגף האפ"כ ולמשרד הרווחה (להלן - הצוות), הבודק את התאמתם של תאגידים חדשים המבקשים להתמנות כאפוטרופסים לחסויים.
במסגרת תהליך בדיקת ההתאמה אגף האפ"כ שולח הנחיות בכתב למנהל התאגיד המועמד, ולאחר מכן הצוות מקיים מפגש היכרות עם מנהל התאגיד ובמסגרתו מציג את מסמך הדרישות של האפ"כ מהתאגיד (להלן - מסמך הדרישות), ונבדק נושא ניגודי העניינים.
רק לאחר שמנהלי התאגיד חותמים על הסכמתם לנאמר במסמך הדרישות, הצוות דן בנושא, מחליט אם התאגיד מתאים לשמש כאפוטרופוס או קובע תנאים להתאמתו.
לאחר שאגף האפ"כ מאשר למשרד הרווחה שאין מניעה למנות את התאגיד כאפוטרופוס, יכולים העו"סים לסדרי דין להמליץ לבתי המשפט למנות את התאגיד כאפוטרופוס לחסויים.
(א) כדי לקבוע מסגרת אחידה ושיטתית לקיום נהלים במשרדי הממשלה, מגדיר תקנון שירות המדינה (להלן - התקשי"ר) את אופן עריכת הנהלים ומבנה הוראת נוהל.
ההוראה צריכה לכלול, בין היתר, את הבסיס החוקי להוראה, ובכלל זה את החלטת הגורם המוסמך, הגורמים שעליהם חלה ההוראה, הגורם שעליו חלה האחריות הראשונית למעקב אחר ביצוע ההוראה והמועד שבו תיכנס ההוראה לתוקפה.
נמצא כי בנוהל בדיקת התאמת תאגידים לא נקבע התאריך שבו ייכנס הנוהל לתוקפו, לא ידוע מי אישר אותו, מתי, ומי הגורם האחראי למעקב אחר ביצועו.
(ב) על פי רישומי אגף האפ"כ, יש בישראל 19 אפוטרופסים מרובי חסויים28 אשר אינם תאגידים, המטפלים בכ -231 חסויים בסך הכול, ובהם אפוטרופוס אחד המטפל בכ-100 .
חסויים נמצא כי הצוות אינו מקיים בדיקה כדוגמת הבדיקה שנקבעה בנו הל בדיקת התאמת תאגידים לאישור אפוטרופסים מרובי חסויים אשר אינם תאגידים, אם כי פרט לאופן ההתאגדות, אין הבדל מהותי בין הטיפול שהתאגיד נדרש לתת לחסוי ובין הטיפול שנדרש לתת אפוטרופוס מרובה חסויים שאינו תאגיד.
עוד נמצא כי הצוות לא דרש מאפוטרופסים מרובי חסויים א שר אינם תאגידים לחתום על מסמך הדרישות או להמציא לו מסמכים כלשהם כתנאי למינוים.
כל אחד מהם מטפל בחמישה חסויים לפחות משרד המשפטים 829 .
על משרד המשפטים, האפ"כ ומשרד הרווחה לפעול להסדרת פעילותם של כל סוגי האפוטרופסים מרובי החסויים, ובין היתר לקבוע את תנאי הסף למינוים, את הפעולות שעליהם לבצע ואת תפקידיהם וחובותיהם.
על האפ"כ לפקח על האפוטרופסים מרובי החסויים אשר אינם תאגידים ולהתנהל מולם באופן שאינו מקל בדרישותיו לעומת תאגידי האפוטרופסות.
אמות המידה לקיום פיקוח ראוי שייקבעו, בין היתר, על פי מספר החסויים שבהם מטפל האפוטרופוס ולא ייגזרו מאופן הגדרתו המשפטית.
בשנים 2008 ו- 2009 התעורר בבדיקות אגף האפ"כ חשש כי מנהלי תאגידים הוציאו כספים שלא כדין מחשבונות חסויים רבים שהיו בטיפולם.
בעקבות כך קיימו משרד המשפטים, אגף האפ"כ ומשרד הרווחה דיונים להפקת לקחים ולשיפור נוהל בדיקת התאמת תאגידים.
במסגרת דיונים אלה ציינה סגנית היועמ"ש של משרד הרווחה כי בנוהל האמור לא נקבעו כלים המאפשרים לצוות לקבוע את התאמתו של התאגיד למילוי תפקיד האפוטרופוס, מלבד ההתרשמות הכללית.
סגנית האפ"כ הסבירה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 שהצוות הפסיק להמליץ על מינוים של תאגידי אפוטרופסות חדשים עד לגיבוש נוהל שיסדיר זאת.
משרד המשפטים, האפ"כ ומשרד הרווחה מסרו בתשובותיהם כי הם נמצאים בהליך של גיבוש נוהל מסודר להכרה בתאגידי אפוטרופסות ולבחינת הצורך בהסדרת הנושא בחקיקה.
במסגרת הנוהל האמור יוסדרו גם הכללים שצריכים לחול על אפוטרופסים מרובי חסויים שאינם תאגידים.
בבדיקה חוזרת של משרד מבקר המדינה בספטמבר 2011 .
הובהר כי ההליך האמור טרם הסתיים האפ"כ ציין בתשובתו כי משרד הרווחה הוא שמוסמך להמליץ על מינוי אפוטרופסים, ועל האפ"כ לא מוטלת כל חובה או אחריות בנושא זה, אך הוא היה נכון להעמיד לרשות משרד הרווחה את ניסיונו ואת ידיעותיו כדי לסייע לו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם האפ"כ אינו ממליץ על מינוי אפוטרופסים אך הוא אחראי לפיקוח עליהם ויש לו מידע על טיב תפקודם.
לפיכך ראוי שהאפ"כ ומשרד הרווחה יבצעו בדיקה תקופתית של כל אחד מהאפוטרופסים מרובי החסויים.
תוצאות הבדיקה ישקלו בעת המלצת משרד הרווחה למינוים, משום שהדבר חיוני לשמירה על החסויים ועל רכושם.
על משרד המשפטים, האפ"כ ומשרד הרווחה לפעול ביתר שאת להסדרת תהליך בדיקת התאמתם של אפוטרופסים אלו וליישומו בפועל.
הפיקוח על טיפול האפוטרופוס בחסוי (עניינים אישיים) .
על פי החוק, אפוטרופוס לקטין חייב לדאוג לצרכיו, לחינוכו, ללימודיו, להכשרתו, לעבודתו, וכן הוא חייב לשמור על נכסיו, לנהלם ולפתחם.
אפוטרופוס שאינו של קטין חייב לדאוג לענייני ם שנמסרו לו על ידי בית המשפט.
עוד נקבע בחוק כי אפוטרופוס חייב לנהוג לטובת החסוי כדרך שאדם מסור היה נוהג בנסיבות העניין.
בדוחות קודמים של מבקר המדינה צוין29 , כי הפיקוח של האפ"כ התבצע רק על אופן ניהול רכושו של החסוי.
הועלה 30 כי למעשה לא היה פיקוח על הטיפול בחסוי בתחום האפוטרופסות לעניינים אישיים.
מבקר המדינה העיר בעבר31 שמן הראוי כי המשרדים הנוגעים בדבר, ובעיקר משרד ה משפטים, משרד הרווחה ומשרד האוצר יפעלו בדחיפות לקיום מנגנון פיקוח הולם על טיפולם של אפוטרופסים בחסויים.
בשנים 2004 -2006 התריעה נציבת שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות דאז בפני מנכ"ל משרד המשפטים דאז והאפ"כ כי היעדר כל בקרה על הטיפול בחסויים "מצוינת כאחד הגורמ ים לפגיעה ממושכת או אפילו לתמותה רבה בקרבם".
עוד ציינה הנציבה כי נושא זה הוא "…אחד החורים השחורים האפלים של החברה הישראלית…".
בשנת 2007 מינה מנכ"ל משרד המשפטים דאז, מר משה שילה, צוות בין-משרדי הכולל נציגים מאגף האפ"כ, ממשרד המשפטים, ממשרד הרווחה, מהמוסד לביטוח לאומי ומנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות וכן מומחים בתחום, אשר מטרתו להכין ניסוי להקמת יחידה לפיקוח על חסויים.
בעשור שקדם להקמת צוות זה הייתה מחלוקת בשאלה אם על משרד הרווחה או על אגף האפ"כ להפעיל יחידה כזאת.
בעקבות המלצת הצוות הבין -משרדי החליט ה הנהלת משרד המשפטים להפעיל באגף האפ"כ ניסוי כאמור, שיימשך כשנה.
יצוין כי האפ"כ הסכים לקבל עליו גם את האחריות לפיקוח על העניינים האישיים של החסויים לאחר ביצוע הניסוי והקמת היחידה.
לביצוע הניסוי שתוכנן לשנת 2008 ביקש אגף האפ"כ ממשרד המשפטים תוספת של שש משרות לתקן כוח האדם שלו.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא קיבל האפ"כ את תוספת המשרות האמורה ולא החל בביצוע הניסוי אף שהכין מערך להפעלתו.
לאחר סיום הביקורת ולאחר שהתקבלה תגובת האפ"כ לנושא, כתבה סגנית האפ"כ למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2011 כי האפ"כ שהתמנה "מבקש לקי ים דיון מחדש בסוגיית האכסניה הנכונה לביצוע לאחר שלאפוטרופוס הכללי אין את המומחיות הנדרשת ]ניסוי[ הפיילוט לצורך כך".
בינואר 2012 האפ"כ שהתמנה הודיע למשרד מבקר המדינה כי הוא ימשיך לקדם את ביצוע הניסוי "במקביל לבחינה שתיעשה לגבי הגורם המתאים לפיקוח על הגוף".
29 ,מבקר המדינהדוח שנתי 41 ( 1991 '), עמ369 ', הדוח הקודם, עמ672.
30 'הדוח הקודם, עמ673.
סקירה משווה32 בנושא סוגיות במינוי אפוטרופוס לבגיר של מרכז המחקר של הכנסת העלתה כי ישראל היא המדינה היחידה מבין המדינות שנבחנו33 שבה האפוטרופסות- לענייני רכוש, בריאות או רווחה - לחסויים שאין להם קרוב או חבר המסוגל או מוכן לשמש כאפוטרופוס אינה מתבצעת או מלווה ומפוקחת באמצעות הגורם הציבורי שמונה לכך.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה רבה את ההתמשכות רבת השנים של תהליכי הקמת יחידת הפיקוח לעניינים אישיים ואת העובדה שלמעשה אין פיקוח על ניהול ענייניו האישיים של החסוי.