HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד נמסר כי בשנת 2013 .
נשלחו לרשות מכתבי התראה ותזכורת מפעל הפיס 1377 .
:שם הדוח מפעל הפיס מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )(ו מטה יהודה - הקמת מועדון לגיל הזהב בקיבוץ נחשון : בשנת 2002 אישר הפיס למועצה האזורית מטה יהודה מענק בסך 875,000 ש"ח להקמת מועדון לגיל הזהב בקיבוץ נחשון.
בשנת 2013 טרם דיווחה המועצה על התחלת הבנייה.
נמצא כי הפיס לא התנה במפורש במהלך השנים את מימושם של מענקים שאושרו (בכלל זה מענקים שאושרו ב - 2011 ו- 2012) במימוש מענק זה.
הפיס מסר בתשובתו כי פרסום מכרז להתקשרות עם קבלן לביצוע הבנייה אושר בשנת 2010 , וכי ניתן אישור להתקשר עם הקבלן הנבחר בפברואר 2012.
יצוין כי כדי להתמודד עם התמשכות הליכי מימוש המענקים הציע מנהל אגף ההקצאות במסמך מיוני 2012 להקים יחידה לקידום תפוקות האגף.
בדברי הרקע נכתב כי "לאור ריבוי יעדי הסיוע, ריבוי המענקים ומורכבות תהליך מימושם, נדרש לסייע לרשויות המקומיות לקדם את מימוש המענקים ולקצר את זמן מימושם, ובכך ליישם את ייעודו של מפעל הפיס לקדם את מטרותיו הקהילתיות".
בהצעה נכתב כי הפעולות שתידרש היחידה לעשות הן, בין היתר, פניות יזומות לרשויות לקידום מימושם של מענקים שטרם הוחל במימושם ומענקים שמימושם אינו עומד בלוח הזמנים שנקבע; פנייה לרשויו ת בנושאי ליקויים שהתגלו בבקרת מבנים בפרויקטים שהסתיימו; משלוח התראות לרשויות שלא השיבו על פניות יזומות; ריכוז תוצאות המעקב לצורך קבלת החלטה על המשך הטיפול וביצוע ההחלטות שהתקבלו.
בנובמבר 2012 הוגש לדירקטוריון מסמך שכותרתו "בחינה ארגונית והמלצות לתקנים נובמבר 2012 .
", שנכתב בידי חברת ייעוץ אשר עמה התקשר הפיס לביצוע ארגון מחודש במסמך הומלץ להוסיף 12 משרות שהן הכרחיות ליישום ההמלצות בדבר המבנה הארגוני המוצע.
ואולם, הומלץ בו שלא להוסיף משרות לשם הקמת יחידה לקידום התפוקות ולבחון שוב את הדרישה להוספתן לאחר ביצוע כמה פעולות, בהן ביצוע עבודת קידום התפוקות באמצעות חברה חיצונית, דרישה מהרשויות להמציא לוח זמנים (גאנט) לכל פרויקט קודם אישור המענק, בחינת האפשרות שאגף ההקצאות ישתמש במערכת מידע ייעודית שתאפשר ניהול של נתוני כלל הפרויקטים, הרחבת ההדרכות של הגורמים הנוגעים ב דבר ברשויות בנוגע לניצול המענקים.
בישיבת הדירקטוריון שהתקיימה ב - 29.
12 הציג נציג חברת הייעוץ את ההמלצות לשינוי הארגוני ולתוספת המשרות, והדירקטוריון קיבל ואישר את ההמלצות.
עם זאת, לא נדונו ההמלצות האחרות שאינן כרוכות בתוספת משרות, ובהן ההמלצות הנוגעות לפעולות הנדרשות לקידום תפוקות אגף ההקצאות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הדירקטוריון לדון בהמלצות חברת הייעוץ ולפעול בהתאם להחלטות שיתקבלו.
הפיס מסר בתשובתו כי אין להטיל עליו את האחריות לפרויקטים שהשלמתם מתעכבת בשל מצבן הכלכלי של הרשויות, וכי אחריות זו מוטלת על הרשויות באופן בלעדי.
עם זאת, הצורך בהקמת יחידת תפוקות ייבחן במסגרת הכנת תכנית העבודה השנתית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מצב שבו כספים בהיקף של מיליוני ש"ח אינם ממומשים לטובת הציבור ונצברים משך שנים בחשבונות הפיס אינו סביר.
על הפיס לנקוט גישה אקטיבית ולמצוא את הפתרונות הראויים כדי להבטיח ניצול מיטבי של הכספים שעליהם הוא מופקד.
שם הדוח: מפעל הפיס מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 טיפול הדירקטוריון במבנים שבנייתם מתמשכת 1.
בשנים האחרונות נדון בדירקטוריון כמה פעמים נושא המבנים שבנייתם טרם החלה או נמשכת זמן רב.
עם זאת, ההחלטות שקיבל הדירקטוריון נגעו לטיפול נקודתי בנושא, וכמפורט להלן הן יושמו באופן חלקי.
(א) בדצמבר 2007 דן הדירקטוריון בנושא אישור המענקים ל"פרויקטים שאינם מגיעים לידי גמר".
מנהל אגף ההקצאות דאז הסביר כי "ישנם פרויקטים שלא מצליחים לקבל עבורם טופס 4 (אישור גמר פרויקט).
בעיקרון מי שנתקע בטופס4 בדרך כלל הפרויקט אצלו בנוי ומושלם רק חסרים אישורים פורמליים".
יצוין כי מנהל האגף דאז לא מסר בישיבה מה היקף התופעה.
באותה ישיבה אישר הדירקטוריון הקמת ועדה בת שלושה חברים, שני חברי דירקטוריון ומנהל אגף ההקצאות, שתבחן כל פרויקט לגופו.
נמצא כי הוועדה האמורה התכנסה לשתי ישיבות, באפריל וביולי 2008 .
בישיבה הראשונה ציין מנהל אגף ההקצאות כי הוועדה מתכנסת משום ש"במסגרת פעולתו של אגף בקרת מבנים נמצאו מספר פרויקטים ברחבי הארץ אשר אינם מגיעים לסיום בנייה, או שנגרמו להם נזקים לאחר סיומם (בד"כ מכיוון שלא אוכלסו) והרשויות אינן מביאות את המבנים לכלל סיום".
הוועדה נפגשה עם נציגי חמש רשויות מקומיות45 - דבוריה, זרזיר, טורעאן, ג'וליס וטובא- זנגרייה, ודנה עמן על תשעה מבני פיס המוקמים בתחומי שיפוטן.
לגבי חלק מהפרויקטים השיבו ראשי הרשויות כי הם יושלמו בחודשים הקרובים.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי במועד הביקורת, אפריל 2013 , טרם הושלמו הפרויקטים בדבוריה 46 ובג'וליס47, שהושקעו בהם עד אותו המועד כ -5.
מענק שניתן למועצה המקומית דבוריה בשנת 2009 לשיפוץ המבנים לא מומש עד מועד הביקורת.
לעניין מבנה הספרייה במועצה המקומית ג'וליס מינה הפיס בשנת 2013 - כחמש שנים לאחר הדיון בוועדה - כונס נכסים שיטפל בהשלמת הבנייה.
(ב) בדיון של הדירקטוריון בנובמבר 2008 מסר אחד מחברי הוועדה: "לאחר בחינת כל הנושא ודיון עם ראשי רשויות החלטנו לטובת הפרויקטים שניקח על עצמנו את גמר ביצוע הפרויקטים עד למפתח".
ואולם, לאחר שהתקבלה בינואר 2009 חוות דעת בעניין של היועץ המשפטי של הפיס ירדה אפשרות זו מן הפרק.
(ג) בישיבת הדירקטוריון ביוני 2010 העלה מנהל אגף ההקצאות את בעיית המבנים שבנייתם הופסקה.
מנהל האגף הציג חוות דעת משפטית שלפיה, לפי כתב ההתחייבות הפיס יכול לגרוע מהיתרה לניצול העומדת לזכות הרשות את הכספים ששולמו לה בגין אותם מענקים.
בישיבה סוכם שתוקם ועדת דירקטו ריון של שלושה חברים, והיא תמליץ לדירקטוריון בנוגע לכל מקרה ומקרה.
לא נמצא כי הוועדה האמורה הוקמה ודנה במבנים האמורים.
45 ( ראש מועצת אבו סנאן זומן לישיבה אך לא הגיע, והוחלט שכל מענקי הרשות1.
5 )מיליון ש"ח יוקפאו וישמשו להחזיר לייעודו את השימוש במבנה מרכז פיס לחינוך גופני, שכל תחולתו רוקנה והוא משמש חדר כושר.
תחנת פיס לבריאות המשפחה וכותר פיס 47 מועדוני פיס לנוער וכותר פיס.
:שם הדוח מפעל הפיס מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )(ד בישיבת ועדה מטעם הדירקטוריון "להרחבת סל הניצול" ביום 17.
11 צוין כי "יש רשויות מקומיות שעקב עיקולים לא ניתן להתחיל בהן במימוש פרויקטים או לסיימם".
אחד מחברי הוועדה הציע לבדוק את האפשרות שהפיס הוא שיבנה את הפרויקט ולא הרשות המקומית, וכי החברה למשק וכלכלה תבצע עבורו את הפרויקטים.
הוחלט שהנושא ייבדק על ידי אגף ההקצאות, בכלל זה בדיקה משפטית.
לא נמצא שהוועדה או הדירקטוריון שבו לדון בנושא.
בדיקת משרד מבקר המדינה בעניין זה העלתה כי במערכת הפיס רשומים מענקים בסך של כ- 80 מיליון ש"ח שאושרו לרשויות המקומיות במהלך השנים, אך הרשויות אינן יכולות לממשם שכן חשבון העזר שלהן בבנק מעוקל.
63 מיליון ש"ח הם כספי מענקים שאושרו בשנים 2012 -2002 (רובם הגדול בסוף תקופה זו) ו -17 מיליון ש"ח שאושרו בשנת 2013 , בכללם מקדמת מימון ל- 2014 .
יצוין כי מדובר ב -15 רשויות מקומיות המדורגות במקום נמוך בדירוג החברתי - כלכלי.
המענקים שבהם מדובר מיועדים לבניית מבני ציבור וכן לשיפוץ מוסדות חינוך, לרכישת ציוד ורהיטים לכיתות חדשות ולר כישת מחשבים לבתי הספר וציוד לחדרי מדעים בבתי ספר.
לשם השוואה יצוין כי לפי תיקון בחוק יסודות התקציב 48 , אין חלים עיקולים על כספים המיועדים לתקציבי פיתוח והמתוקצבים דרך משרד החינוך.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האוצר והפיס לתת מענה לבעיה זו, המונעת בניית מב ני ציבור ורכישת ציוד עבור מוסדות חינוך בבתי ספר ברשויות המקומיות, שכולן כאמור מדורגות במקום נמוך בדירוג החברתי-כלכלי.
הפיס מסר בתשובתו כי הוא מתמודד עם בעיית הפרויקטים שאינם מגיעים לסיום ועם בעיית הרשויות אשר אינן עומדות בתכניות המענקים (בנייה שהופסקה), ב אמצעים העומדים לרשותו, ובייחוד משלוח מכתבי התראה והתניית מענקים חדשים בסיום הבנייה.
אשר להתמודדותו עם עיקולים המונעים את העברת הכספים לרשויות מסר הפיס כי ניסיונותיו ליזום תיקון בחוק יסודות התקציב שיפטור מעיקול כספי מענקים של הפיס לא צלחו לפי שעה, וכי הוא מנסה להתמודד עם בעיה זו באמצעות הגשת התנגדויות לבתי משפט, שעה שמוגשות בקשות לעיקולים על כספים אלה.
משרד האוצר השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2014 כי אגף החשב הכללי התמודד עם בעיית המענקים שטרם מומשו במסגרת ההיתר לעריכת הימורים.
בהיתר, שניתן כאמור לפיס בפברואר 2012 , נקבע כי על הפיס להגיש בכל שנה תכנית מפורטת לטיפול במענקים שטרם מומשו בשל עיכוב בביצוע פרויקטים ברשויות המקומיות.
עוד מסר משרד האוצר כי לנוכח היקף המענקים שטרם מומשו והסיכון הטמון בהתחייבות מפעל הפיס לטווח ארוך, הטיל משרד האוצר על הפיס לבצע סקר ניהול סיכונים כולל ומקיף אשר יבחן בין היתר את נושא הקצאות הפיס לרשויות המקומיות.
אשר להטלת עיקולים על חשבונות הרשויות המקומיות שאליהם מועברים כספי הפיס לשם בינוי משרד האוצר השיב כי לאחר שבחן את האפשרות להגנה על הכספים המופקדים בחשבונות אלה מפני עיקול, ולאחר ה תייעצות עם משרד המשפטים בעניין זה, הוחלט כי "לא נכון להעניק הגנה כאמור מכוח חקיקה ראשית מקום בו יכול מפעל הפיס לפתור את הבעיה בכלים חוזיים והסכמיים שלו מול הרשויות המקומיות או מול הקבלנים המבצעים".
48 'חוק יסודות התקציב (תיקון מס38 ), התש"ע- 2010.
שם הדוח: מפעל הפיס מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד הפנים השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2014 כי הוא רואהחשיבות רבה במיצוי תקציבי הפיס, שהם מקור תקציבי משמעותי לפיתוח עבור הרשויות המקומיות.
עוד מסר כי הוא יפעל בשנת 2014 לתיאום דיון עם הגורמים הרלוונטיים מהפיס ומהחשב הכללי שיעסוק בחלופות השונות לפתרון כולל שיאפשר ניצול מיטבי של הכספים לטובת הציבור.
משרד מבקר ה מדינה מציין כי אמנם הפיס ער לכך שרשויות שחשבונות הבנק שלהן מעוקלים אינן יכולות לממש את מענקי הפיס לבניית מבני ציבור, ועם זאת הבעיה טרם נפתרה.
על כל הגורמים הנוגעים בדבר - הפיס, החשב הכללי במשרד האוצר ומשרד הפנים, לקיים בהקדם דיון לשם מציאת פתרונות אפשריים לבעיה באופן שתושבי רשויות המדורגות במקום נמוך בדירוג החברתי -כלכלי יוכלו ליהנות מכספי המענקים.
בסקר שביצע הפיס בשנת 2009 בנוגע למבנים שהוקמו במימונו הועלה כי מבנים רבים אינם פעילים ויש בהם חריגות בשימוש או שמצבם הבטיחותי והתחזוקתי מחייב שיפוץ נרחב.
עוד הצביע הסקר על כמה בעיות מהותיות, כגון התמשכות הבנייה בחריגה גדולה מן הקבוע בנהליו וקשיים בהפעלה השוטפת של תחנות הפיס לבריאות השן.
בעיות אלה דורשות טיפול מערכתי, אך נמצא כי הדירקטוריון לא קיים דיון בממצאי הסקר.
עוד נמצא כי במקרים רבים התקשה הפיס להביא את הרשויות המקומיות לכדי תיקון הליקויים, וכי לא תמיד נקט הפיס את אמצעי האכיפה העומדים לרשותו כלפי רשויו ת שלא תיקנו את הדרוש, לרבות דרישה להחזר המענק או הקפאת מענקים חדשים שאושרו להן.
גם כשהפעיל הפיס את האמצעים האמורים, הוא עשה זאת רק כשנתיים או שלוש שנים לאחר השלמת הסקר.
משרד מבקר המדינה מטעים כי השלמת הליכי הבנייה ושיפוצם של מבנים הם באחריות הרשויות המקומיות הנוגעות בדבר וכי אין הוא מטיל על הפיס אחריות מחוץ לנובע מהכללים שהוא עצמו קבע ומחובותיו על פי דין.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הפיס לסכם את ממצאי סקר 2012 , הנמצא בשלבי סיום, את הבעיות המהותיות שעלו בו ואת היקף הליקויים שנמצאו, בכלל זה לגבי מבנים שהליקויי ם בהם הועלו כבר בסקר 2009 ולא תוקנו.
ראוי שהדירקטוריון יקיים דיון בממצאי הסקר כדי לבחון בחינה מקיפה את הפתרונות האפשריים לבעיות, שעיקרן נוגע לקשיי חלק מהרשויות המקומיות לממש את המענקים שניתנו להן בתוך זמן סביר ולשמור את המבנים פעילים לאורך השנים ובמצב תחזוקתי ובטיחותי תקין.
אמנם בעקבות ביצוע סקר 2009 ,תוקנו חלק מהליקויים אך רשויות המתקשות לממש מענקים מתקשות גם לתקן את הליקויים במבנים הקיימים.
במקרים אלו מן הראוי למצוא פתרונות כוללים, שכן אין די בביצוע סקרים ובפעולות שמבצע אגף ההקצאות בעקבותיהם כדי להבטיח שה ליקויים יתוקנו.
:שם הדוח מפעל הפיס מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מפעל הפיס משמש נאמן הציבור ומופקד עלכספי ציבור .
מהאמור לעיל עולה כי הפיס לא פעל כנדרש כדי להבטיח שכל ה כספים ישמשו לתכלית שנקבעה להם, ולא נקט את האמצעים החוקיים העומדים לרשותו כדי לאכוף את מימוש ההתחייבויות של הרשויות המקומיות.
בכך אפשר הפיס, הלכה למעשה, ירידה לטמיון של משאבים יקרים שהוא משמש להם נאמן.
על הפיס, כגוף ציבורי, לפעול בסבירות וכנאמן של אינטרס הציבור כדי שהכספים שהוא מגייס מן הציבור יגיעו ליעדם המוצהר.
עליו לפעול במסירות כדי להבטיח שימוש חסכוני ויעיל בכספים להגשמת המטרות הציבור יות של כל אחד מהמבנים שנבנים ממענקיו .
תחום האפוטרופסות בישראל מוסדר ב חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ"ב-1962 (להלן- חוק האפוטרופסות).
על פי חוק האפוטרופסות בית המשפט לענייני משפחה רשאי למנות אפוטרופוס, בין היתר, לקטין ששני הוריו נפטרו, למי שהוכרז פסול דין או לאדם שאינו יכול, דרך קבע או דרך ארעי, לדאוג לענייניו, כולם או מקצתם, ואין מי שמוסמך ומוכן לדאוג להם במקומו (להלן - חסוי).
על פי רוב, הזקוקים לאפוטרופסים הם בעלי מגבלות נפשיות, שכליות או גופניות המונעות מהם לדאוג לענייניהם.
פעמים רבות אין בנמצא אדם קרוב לחסוי המוכן או מסוגל למלא תפקיד זה, או שאין הסכמה בין קרובי המשפחה על מינוי מי מהם לאפוטרופוס.
בקשה למינוי אפוטרופוס יכול שתוגש בידי בן זוגו או קרובו של אדם או בידי היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו.
בצו למינוי אפוטרופוס קובע בית המשפט את סוג המינוי: מינוי על גופו של החסוי, על רכושו או על שניהם.
עוד קובע בית המשפט את משך המינוי: מינוי קבוע (לצמיתות) או מינוי לתקופה מוגבלת (צו זמני).
, התשנ"ה]נוסח משולב[ נוסף על כך, בחוק הביטוח הלאומי-1995 (להלן- חוק הביטוח הלאומי), נקבע כי אם נוכח המוסד לביטוח לאומי שאדם הזכאי לגמלה (כהגדרתה באותו חוק) או אדם שלידיו צריכה הגמלה להינתן אינו יכול לגבותה, או כי מתן הגמלה לידי אחד מאלה אינו לטובת הזכאי או לטובת האדם שבשבילו היא ניתנת, אזי רשאי המוסד לביטוח לאומי למנות אדם אחר כמקבל גמלה - לאחר קבלת הסכמת אותו אדם - ולשלם לו את הגמלה בתנאים שייראו למוסד.
שם הדוח: הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 2 .
הקרן לטיפול בחסויים (להלן- הקרן) היא תאגיד אפוטרופסות שהקים האפוטרופוס הכללי בשנת 19773 .
הקרן מעסיקה80 עובדים בכ-77 משרות בתקן ופועלת באמצעות ארבעה מחוזות ברחבי הארץ.
הקרן הוקמה כהקדש ציבורי על פי פקודת ההקדשות לצורכי צדקה4.
שטר ההקדש מגדיר את מטרות הקרן: (א) להתמנות לאפוטרופוסית על ענייני גופם או רכושם של חסויים שאין אדם אחר היכול להתמנות לאפוטרופוס עליהם, ולכהן ככזו; (ב) להתמנות למקבלת גמלה עבור זכאי לגמלה מן המוסד לביטוח לאומי מכוח חוק הביטוח הלאומי (להלן - זכאי לגמלה), ולכהן ככזו; (ג) לפתח שירותים ולסייע בהקמת מפעלים בעבור החסויים והזכאים לגמלה.
הקרן מנוהלת בידי מועצת נאמנים שעם חבריהם נמנים, נציג משרד המשפטים ונציג משרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה).
במועד הביקורת הייתה הקרן תאגיד האפוטרופסות המעניק טיפול למספר הגדול ביותר של חסויים בישראל.
על פי שטר ההקדש, ככלל, אין הקרן רשאית לסרב להתמנות לאפוטרופוסית או למקבלת גמלה.
במועד ביקורת המעקב שימש כמנכ"ל הקרן ד"ר זאב פרידמן.
על פי חוק האפוטרופסות, על פעילותם של אפוטרופסים מפקח אגף האפוטרופוס הכללי וכונס הנכסים הרשמי במשרד המשפטים (להלן - האפוטרופוס הכללי).
בהתאם לנתוני האפוטרופוס הכללי5 , בסוף שנת2011 הוא פיקח על פעילותם של כ-45,000 תיקי אפוטרופסות.
בפועל מפקח האפוטרופוס הכללי על ניהול ענייניהם הכספיים של החסויים בידי האפוטרופסים באמצעות דיווחים שנתיים שמוסרים האפוטרופסים על נכסי החסוי, על הכנסותיו ועל הוצאותיו.
במועד סיום ביקורת המעקב לא היה גורם המפקח על טיב הטיפול הניתן לחסויים6 .
על פי נתוני הקרן ממאי2013 , היא טיפלה ב-4,762 חסויים וזכאים לגמלה.
חלקם מתגוררים בביתם (להלן - בקהילה) וחלקם שוהים במוסדות לטיפול, כגון בתי אבות ובתי חולים (להלן - מוסדות), או במסגרת מגורים תומכת (להלן - הוסטל).
על פי מאזן כספי החסויים המוחזקים בנאמנות הקרן לשנת 2012 , סך הכספים הוא כ-559 מיליון ש"ח; בנאמנות הקרן מוחזקים גם נכסי החסויים, ובהם 1,389 נכסי מקרקעין7.
בעבור השירותים שהקרן מעניקה לחסויים ולזכאים לגמלה היא זכאית לשכר טרחה חודשי (להלן - שכר טרחה או דמי טיפול).
על פי מאזן כספי הקרן לשנת 2012 , הכנסותיה מדמי טיפול בחסויים ובזכאים לגמלה הסתכמו בכ-17.
מיליון ש"ח הקרן עומדת לביקורת מבקר המדינה על פי סעיף 9(5 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 , כגוף אשר המדינה משתתפת בהנהלתו.
בחודשים מאי]נוסח משולב[2009 עד פברואר 2010 בדק משרד מבקר המדינה את טיפול הקרן בחסויים ובזכאים לגמלה (להלן- הביקורת .
3 ביולי 2011 החליטה הקרן על מיתוגה מחדש, ובין היתר הוחלט להוסיף לשמה את השם "המרכז הישראלי לאפוטרופסות"; אולם מבחינה משפטית החליטה הנהלת הקרן להמשיך להשתמש בשמה המקורי של הקרן.
4 פקודת ההקדשות לצורכי צדקה בוטלה, ותחום ההקדשות מוסדר כיום בחוק הנאמנות, התשל"ט - 1979 .
הקרן הוכרה גם כמוסד ללא כוונות רווח לצורך חוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975 .
5 מתוך סיכום פעילות שנת 2011 ,של האפוטרופוס הכללי משרד המשפטים, פרסומים (23.
il/publications/Articles/Pages/SicumPeilutApac2011.
6 במועד ביקורת המעקבהיה תלוי ועומד בבית המשפט העליון בג"ץ 2857/13 עמותת המשפט בשירות הזקנה נ ' שר המשפטים ושר הרווחה בעניין הכשרת אפוטרופסים והפיקוח עליהם.
העמותה עתרה להקמת מנגנון פיקוח על פעילותם של אפוטרופסים אשר יכלול לא רק פיקוח על ניהול כספי החסויים אלא גם בחינה של טיב הטיפול בהם; עוד עתרה העמותה ליצירת מסגרת להכשרתם של תאגידים ושל יחידים המשמשים אפוטרופסים ולקביעת אמות מידה מקצועיות- טיפוליות לפעילותם.
7 שוויין הכולל של 130 דירות המועמדות למכירה הוערך בכ-60 מיליון ש"ח, ושווי דמי השכירות הכוללים של 337 דירות המועמדות להשכרה הוערך בכ-3.
מיליון ש"ח לחודש משרד המשפטים 1171 .
:שם הדוח הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )הקודמת8.
בחודשים יוני-אוגוסט 2013 עשה משרד מבקר המדינה מעקב אחר טיפולה של הקרן בליקויים העיקריים שצוינו בדוח הביקורת הקודמת (להלן - ביקורת המעקב)9 .
בדיקות משלימות נעשו במשרד המשפטים, במשרד הרווחה, במשרד האוצר ובמוסד לביטוח לאומי.
אישור נוהל העבודה של תאגידי אפוטרופסות .
בחוק האפוטרופסות נקבעו חובות כלליות החלות על האפוטרופוס: לטפל בחסוי באופן ראוי, לטובתו וכדרך שבה אדם מסור היה נוהג בנסיבות העניין.
בפסק דין של בית המשפט העליון מ-2007 ניתנו לקרן הנחיות בדבר פעילותה, ובעקבות פסק הדין נעשו שינויים מהותיים בתנאי שטר ההקדש של הקרן10 .
בשטר ההקדש שלהקרן מפורטות חובות ההקדש והנאמנים בקרן; בין היתר נקבע בשטר כי על הקרן לפעול על פי הוראות סל הטיפול והנוהל המשלים לתאגידי אפוטרופסות אשר ייקבעו על ידי משרד המשפטים או משרד הרווחה ואשר יקבלו את אישור היועץ המשפטי לממשלה11 .
ואמנם בעקבות זאת גיבשו משרד המשפטים ומשרד הרווחה, בהתייעצות עם הנהלת הקרן ועם תאגידי אפוטרופסות נוספים שני מסמכי יסוד הכוללים את פירוט הדרישות בעניין אופן מילוי תפקידו של האפוטרופוס: (1) "סל טיפול בחסויים- הנחיות לאפוטרופסים" - במסמך זה (להלן - סל הטיפול) מפורטים תפקידי האפוטרופוס וסמכויותיו מכוח חוק האפוטרופסות ובכפוף להוראותיו של בית המשפט, כלפי חסויים המתגוררים בקהילה וחסויים השוהים במוסד, על פי סוג המינוי (גוף או רכוש).
(2) ""נוהל משלים לתאגידי אפוטרופסות- במסמך זה (להלן - טיוטת הנוהל לתאגידים) מפורטים תנאי הסף לפעילותם של תאגידי אפוטרופסות.
אולם בשונה מסל הטיפול, הוראות נוהל זה טרם הופצו לתאגידים והוא איננו מחייב, כפי שיפורט להלן.
בטיוטת הנוהל לתאגידים הוטלו על תאגידי אפוטרופסות כמה חובות בנוגע לניהול תיקי החסויים, מערך הביקורים אצל החסויים, המעקב והפיקוח אחר מצבו של החסוי והפיקוח עליו.
כן הוגדרו בה עניינים נוספים: התקן והכשירות הנדרשים מבעלי התפקידים המועסקים כמבקרים אצל החסוי או האחראים לטיפול בו, עקרונות לקבלת החלטות בדבר הוצאות עבור החסוי, קווים מנחים בשיקולים לפני פנייה לבית המשפט בקשר לענייניו של חסוי, אופן הטיפול בענייני רכושו של החסוי (חשבונות בנק, השקעת כספים, מכירה והשכרה של נכסי מקרקעין), אופן העברתם של דוחות ומידע לגורמי הפיקוח ועוד.
כך למשל, בנושא התקן הדרוש לרכזי טיפול קובעת טיוטת הנוהל לתאגידים כי רכז טיפול יהיה אחראי לטיפול ב-50 חסויים לכל היותר.
בנושא משך זמן הביקור אצל חסוי נקבע כי לא יפחת מחצי שעה (בין אם החסוי שוהה במוסד ובין אם בקהילה).
8 ,מבקר המדינהדוח ביקורת של האגף לתפקידים מיוחדים (ינואר 2011 '), עמ79.
9 ,ממצאי הביקורת בנושא הפיקוח על האפוטרופסים פורסמו במבקר המדינהדוח שנתי 62 ב (2012 '), עמ815 .
10 ע"א8888/00 וירצבורגר נ' היועץ המשפטי לממשלה (פורסם בפדאור, 15.
07 ) (להלן- עניין וירצבורגר).
פסק הדין הדגיש את מעמדה הציבורי-ממלכתי של הקרן ואת זיקתה הניהול ית למדינה.
11 טיוטת הנוהל לתאגידים צורפה לשטר ההקדש המתוקן.
במועד תיקון שטר ההקדש בעקבות עניין וירצבורגר טרם נכנסו לתוקפן הוראות סל הטיפול וטיוטת הנוהל לתאגידים.
על פי לשונו של שטר ההקדש, "טיוטות אלה עדיין מצויות בדיונים עד לגיבוש נוסחים סופיים".
שם הדוח: הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בביקורת הקודמת נמצא כי משרד המשפטים ומשרד הרווחה לא השלימו את גיבוש טיוטת הנוהל לתאגידים.
במועד סיום ביקורת המעקב באוגוסט 2013 נמצא כי רק הוראות סל הטיפול היו מחייבות.
אף שבעק בות הביקורת הקודמת השלימו משרד הרווחה ומשרד המשפטים את עדכונה והכנתה של טיוטת הנוהל לתאגידים לקראת פרסומה, במועד סיום ביקורת המעקב הטיוטה עדיין לא אושרה ולא נכנסה לתוקף.
בדיון של הוועדה המשרדית למעקב אחר תיקון ליקויים במשרד המשפטים (להלן - הוועדה לתיקון ליקויים)12 שהתקיים ביולי2012 , דיווחה סגנית האפוטרופוס הכללי לוועדה כי בטיוטת הנוהל לתאגידים מוטלת על התאגידים חובה לבצע כמה פעולות הכרוכות בעלויות כספיות, אשר חלות באופן שוויוני על כל החסויים.
חסויים החסרים אמצעים כספיים מספיקים (ראו להלן) לא יוכלו לשאת במימון פעולות אלה; עם זאת, לדבריה, אי -אפשר לחייב את התאגידים לבצע פעולות אלה על חשבונם.
הוועדה לתיקון ליקויים קיבלה את גישתה של סגנית האפוטרופוס הכללי, ולפיה הפצת הנוהל לתאגידים לא תושלם עד אשר תוסדר סוגיית תקצוב הטיפול בחסויים חסרי האמצעים (ראו להלן).
ואמנם, עד מועד סיום ביקורת המעקב, חלק מהוראות טיוטת הנוהל לתאגידים - כמו ההוראה בדבר התקן הדרוש לרכזי טיפול או משך זמן הביקור לחסוי השוהה במוסד - לא יושמו על ידי הקרן.
ההימנעות מאישור טיוטת הנוהל לתאגידים במשך שנים יוצרת מצב בלתי תקין ובלתי נסבל, שבו עקרונות ו נהלים מעשיים הנוגעים לטיפול בחסויים אינם מיושמים.
על משרד המשפטים לפעול אפוא באופן תכליתי ויעיל לשם הסדרת מצב זה.
הסדר שכר הטרחה לתאגידי אפוטרופסות כאמור, על פי נתוני הקרן ממאי 2013 , היא טיפלה ב-4,762 חסויים וזכאים לגמלה.
להלן בלוח מוצגים נתונים על המטופלים של הקרן - חסויים וזכאים לגמלה - על פי סוגי המינוי: לוח 1 חסויים וזכאים לגמלה בטיפול הקרן על פי חלוקה פנימית .
במוסד בהוסטל בקהילה סך הכול .
חסויים שמונה להם אפוטרופוס לענייני גוף ורכוש 1,848 380 491 2,719 .
חסויים שמונה להם אפוטרופוסלענייני רכוש בלבד 185 42 295 522 .
12 צוות לתיקון ליקויים המוקם בגוף המבוקר על פי סעיף 21 ב לחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 .
בוועדה לתיקון ליקויים ]נוסח משולב [חברים מנכ"ל משרד המשפטים (יו"ר), היועצת המשפטית למשרד, חשבת המשרד, מבקרת הפנים שלו וראש רשות התאגידים.
:שם הדוח הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 זכאים לגמלה 579 410 532 1,521 .
סך הכול 2,612 832 1,318 4,762 .
( מן הנתונים עולה כי רוב האנשים שהקרן מטפלת בהם3,241 מטופלים, שהם כ-72% מכלל המטופלים) שוהים במוסדות ובהוסטלים, ומיעוטם ( 786, שהם כ -28% )מהמטופלים מתגוררים בקהילה.
כל קבוצה זכאית לטיפול ייחודי, לפי הוראות סל הטיפול ונהלים שונים.
למשל, בעבור חסוי השוהה במוסד על הקרן לדאוג לסיפוק הצרכים השוטפים שהמוסד אינו מספק לו ואילו בעבור חסוי בקהילה על הקרן לדאוג לסיפוק צרכיו באופן נרחב יותר, לרבות קביעת מקום מגוריו, הזמנת שירותים עבורו, בדיקה מפעם לפעם של יכולתו, על פי מצבו, להמשיך להתגורר בקהילה ועוד.
מנתוני הקרן עולה כי בין החסויים יש 217 קטינים מתחת לגיל 18 (כ-6% .
)מהחסויים שהקרן מטפלת בהם על פי חוק האפוטרופסות רשאי בית המשפט לקבוע את שכר טרחתו של אפוטרופוס; חובת תשלומו חלה על החסוי, וניתן לממנו גם מנכסי החסוי.
תקנות הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (כללים בדבר קביעת שכר לאפוטרופסים), התשמ"ט-1988 (להלן- תקנות השכר), קובעות את השיעורים המרביים של שכר הטרחה החודשי שרשאי בית המשפט לקבוע.
על פי תקנות השכר, על האפוטרופוס הכללי להודיע עמדתו לבית המשפט באשר לגובה השכר שיש לפסוק לאפוטרופוס, בהתחשב בהיקף עבודתו ועל פי הדוחות שהגיש לו.
באוגוסט 2007 אישר בית המשפט לענייני משפחה הסדר שכר טרחה של תאגידי אפוטרופסות ובהם הקרן (להלן - הסדר שכר הטרחה או ההסדר).
בהסדר נקבעו מדרגות השכר שיכול תאגיד אפוטרופסות לקבל עבור הטיפול בחסוי, בהתאם להכנסתו של החסוי ומקום שהותו (במוסד או בקהילה) ועד לתקרה הקבועה בתקנות השכר.
בביקורת הקודמת נמצא כי תוקף הסדר שכר הטרחה פג ב-1.
לאחר סיום הביקורת הקודמת הגיש האפוטרופוס הכללי לבית המשפט בקשה להארכת תוקפו של ההסדר.
בביקורת המעקב נמצא כי תוקף הסדר שכר הטרחה הוארך עד 31.
11 , אולם מראשית שנת 2012 ועד יוני 2013 - משך שנה וחצי- לא היה הסדר תקף של שכר הטרחה.
רק ביוני 2013 , במועד ביקורת המעקב, אישר בית המשפט לענייני משפחה הסדר שכר טרחה מעודכן אשר יעמוד בתוקף "עד ליום 31.
16 או עד לכניסת תקנות חדשות לעניין זה לתוקף, לפי המוקדם" (להלן - הסדר שכר הטרחה המעודכן).
בהסדר שכר הטרחה המעודכן נקבע כי דמי הטיפול החודשיים יהיו בשיעור קבוע מתוך הכנסתו החודשית של החסוי, בהתאם לסוג המינוי (אפוטרופסות לענייני רכוש, גוף או גוף ורכוש יחד) ומקום שהיית החסוי.
הסדר שכר הטרחה המעודכן כולל כמה הוראות שלא נכללו בהסדר הראשון, אשר הוספו כדי לסייע לתאגידי אפוטרופסות בהוצאות טיפולם בחסויים.
באחת מהוראות אלה נקבע כי בחודשיים הראשונים שלאחר מינויו של התאגיד לאפוטרופוס ישלם לו החסוי שכר חודשי מרבי הקבוע בתקנות השכר, ובלבד שלא יעלה על הכנסתו החודשית השוטפת.
רכזי טיפול בקרן תיקי החסויים והזכאים לגמלה מנוהלים במחוזות הקרן על ידי רכזי טיפול, שהם לרוב עובדים סוציאליים בהכשרתם.
הם אחראים לטיפול בחסוי או בזכאי לגמלה, לפיקוח שוטף על מצבם, וליצירת קשר עם משפחותיהם ועם גורמי טיפול נוספים, גופים ממשלתיים ובתי משפט, לפי הצורך.
בסוף שנת 2013 העסיקה הקרן במחוזותיה 34 רכזי טיפול בכ-33 .
משרות בתקן 1174 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 1 .
בביקורת הקודמת נמצא כי כל רכז טיפול אחראי לטיפול בכ-160 חסויים וזכאים לגמלה בממוצע.
עוד נמצא, כי על כתפי רכזי הטיפול מוטל עומס רב, אשר פוגע באיכות הטיפול שלהם עד כדי התעלמות מחלק מהוראות הטיפול.
בביקורת הקודמת המליץ משרד מבקר המדינה כי הנהלת הקרן תקבע את המספר המרבי של חסויים ושל זכאים לגמלה שיהיו באחריותו של כל רכז טיפול כדי שהטיפול שיינתן להם יהיה מיטבי.
כאמור, בטיוטת הנוהל לתאגידים נקבע תקן בדבר המספר המרבי של חסויים שיהיו באחריותו של כל רכז טיפול, ועל פיו רכז יהיה אחראי לטיפול ב-50 חסויים לכל היותר.
אולם הנוהל טרם אושר וממילא לא הוחל ולא פורסם.
בראשית 2011 הוקם צוות של הקרן בראשות מנהלת מחוז באר שבע והדרום (להלן- הצוות) במטרה לסקור את נתוני העומס המוטל על כל רכז טיפול, לבחון את תשומות הזמן הדרושות לטיפול בחסויים ובזכאים לגמלה על פי סוגי המינוי השונים ועל פי מדדים נוספים, ולהציע המלצות בדבר המספר המרבי של חסויים ושל זכאים לגמלה שיהיו באחריותו של כל רכז טיפול.
על הצוות הוטל גם לגבש פרוטוקול עבודה שיפרט את תפקידיו של רכז הטיפול.
באוקטובר 2011 סיכם הצוות את עבודתו במסמך בשם "מתכונת עבודת רכז הטיפול" (להלן - מסמך מתכונת עבודת רכז הטיפול).
על פי מסמך זה הועלה בבדיקה כי כל רכז טיפול היה אחראי לטיפול בכ-190 חסויים וזכאים לגמלה בממוצע, והעומס שהוטל עליהם הקשה עליהם במילוי תפקידם.
עוד הועלה כי המספר הרב של החסויים ושל הזכאים לגמלה שהיו באחריותם של רכזי הטיפול לא אפשר להם לתת טיפול מיטבי לכל חסוי.