HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, לצד מדדי ההצלחה וכלי הבקרה הפדגוגיים, על הנהלת משרד החינוך להגדיר מדדים לבקרה על ביצוע התקציב.
מנגנון היישום והמעקב אחר תכניות פדגוגיות חייב לאפשר בחינה של מידת העמידה במדדי התפוקה וההוצאה הכספיים.
על בסיס תוצאות הבקרה על מדדי התפוקה הכספיים בשנה החולפת אפשר יהיה לתכנן בצורה טובה יותר את התקציב לשנה הבאה ולבחון חלופות לשם השגת יעדי המשרד.
84 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 62 (2011 '), "תהליך הכנתו ועדכונו של תקציב המדינה", עמ 125 .
", "תכנון ויישום של תכניות עבודה 424 | דוח שנתי 67א .
מעקב ובקרה אחר הקצאת המשאבים למוסדות החינוך .
הקצאה בפועל של שעות הוראה ברמת המחוז ומוסד החינוך .
המינהל הפדגוגי, באמצעות אגף מוסדות חינוך, ממונה להקצות שעות לימוד למוסדות החינוך.
בהנחיה שהוציא המינהל הפדגוגי85 :נכתב "הקצאת שעות הלימוד מהתקן הבסיסי לתלמיד ולכיתת האם מתבססת על טבלת הקצאה המבוססת על מסגרת תקציבית מוגדרת ואסורה החריגה ממנה שכן משמעות החריגה היא חריגה מתקציב".
בביקורת עלה כי בעוד שבמערכת הממוחשבת להקצאת שעות תקן86 יש מנגנון המונע ממוסדות החינוך להקצות שעות מעבר לתקן שחושב ל הם, המערכת לשיבוץ עובדי הוראה מאפשרת לשבץ כמה עובדי הוראה לאותה שעת תקן וכך מתאפשרות חריגות בתשלומי השכר.
משרד מבקר המדינה ממלי ץ למשרד החינוך לוודא שבמערכת לשיבוץ עובדי הוראה תותקן חסימה לשיבוץ מספר המורים לאותה שעת תקן.
לכל מחוז במשרד החינוך מוקצות שעות מאגר מחוז (להלן- סל מחוז).
שעות אלו משמשות את המחוז לביצוע התאמות נדרשות או למענה על צרכים ייחודיים של מוסדות שההקצאה שאושרה לה ם לא סיפקה להם מענה מספק.
מנהל המחוז מנהל את סל המחוז ומקצה ממנו שעות.
מבקר המדינה כבר התריע בעבר 87 : "בחינוך הרשמי כולו על מאות מוסדותיו נוצל תקציב המשרד לשעות ללא חריגה משמעותית 88 .
85 ( ""תקן השעות בחטיבות הביניים בשנת הלימודים התשע"ה בחינוך הרגיל 24.
) 86 מערכת הקצאת התקן היא המודול במערכת משכי"ת - מערכת המציגה את עובדי ההוראה המשובצים במוסדות ומאפשרת למפקחים ולמנהלים לעדכן נתונים, לבדוק יתרות תקן ולהציע בדיקות בקרה אחרות.
המערכת מאפשרת ניהול ושיבוץ של עובד ההוראה במוסד החינוכי.
מערכת זו מקצה את שעות התקן שקובע אגף מוסדות חינוך (אמח"י) על פי התקן המחושב.
87 מבקר המדינה דוח שנתי60ב, "ניצול שעות לימוד בבתי הספר היסודיים ובחטיבות הביניים" (2009 '), עמ733.
88 "בבקרת התקן הגדיר המשרד "חריגה- "כל ביצוע (של שעות, מספר כיתות וכד') בפועל בבית הספר, השונה בכמותו במועד הבקרה לעומת החובה המוגדרת בחוזרי המנכ"ל ובהנחיות המנהל הפדגוגי".
השעות ועל היקפה לגבי ניצול התקציב בכל מוסד ומוסד, שכן חלק מהמוסדות חרגו מתקן השעות שאושר להם ואחרים לא ניצלו אותו עד תום.
משמעותה של החריגה היא שהמורה עבד בפועל ולכן נדרש המשרד לשלם בעבור יותר שעות ממה שהקצה מלכתחילה לבית הספר".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי על אף שכבר בשנת 2009 הוא התריע על החריגות המתקיימות במוסדות החינוך בביצוע שעות ההוראה אל מול התקן שהוקצה להם, משרד החינוך לא נקט בצעדים הנדרשים כדי למנוע את החריגות האלו.
הביקורת מעלה שמנהלי המחוזות אינם מתעדים את הנימוקים להקצאת שעות מסלי המחוזות ואינם מדווחים לחשבות משרד החינוך, אשר מתפקידה לבקר את ביצוע התקציב, על הייעוד של הקצאת השעות ועל היקפה.
משרד מבקר המדינה מעיר למנהלי המחוזות, כי בהיעדר תיעוד המינהל אינו תקין, השקיפות נפגעת, וקשה לבחון את ההצדקה להקצאה.
אם כן, תקציבים רחבי היקף ניתנים ללא שליטה ובקרה.
כך נפגעת יכולתם של גורמי הבקרה לבחון את המתאם בין הקצאת המשאבים לתפוקות.
בתשובת אגף החשכ"ל נטען: "יש להגדיר נהלים אחידים וקריטריונים לחלוקת שעות מסל מנהלי המחוזות ולהתנות הקצאת השעות בהתאם לקריטריונים".
בתשובת אגף התקציבים שבמשרד החינוך נטען: "קיימת שונות בתהליכי תיעוד הקצאת המשאבים מסל המחוז, אך קיים תיעוד.
בחלק מהמקרים בתחום תקן מנוהלים תיקים שבהם מתועדות כלל הבקשות להקצאת שעות תקן מתוך סלים מחוזיים בכל שנת לימודים, ואילו בחלק מהמקרים ישנה הקפדה לציין בהערות באופן ממוחשב את מושא ההקצאה והייעוד הרלוונטי ביותר.
יצוין, שההקצאה מתבצעת בכפוף לפניות מטעם בתי ספר, והן תלויות בהמלצת מפקח/ת בית הספר, בהמלצת מפקחת המחוז/מחמ"ד וכן באישורה הסופי של מנה לת המחוז.
מכל מקום, המשרד מקבל את ההערה כי יש להגדיר ולחדד נהלים אחידים הן מבחינת הקריטריונים והן מבחינת התיעוד של הקצאת סל מנהל/ת מחוז" הדגשה [ במקור.
] משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי היעדר אמות מידה וכללי פעולה ברורים , אחידים ושקופים להקצאת שעות מתוך סלי מחוז המנוהלים על ידי מנהלי המחוזות , עלול לפגוע בעקרון השוויון ולפתוח פתח לשיקולים לא ענייניים.
מעקב ובקרה אחר ביצוע התקציב בחט"ע .
החט"ע מופעלות באמצעות בעלויות, ולכן הן חלק מהחינוך המוכש"ר.
משרד החינוך מעביר לכל בעלות תקציב בעבור כל בתי הספר שבבעל ותה, והיא מעבירה לכל אחד מהם את המשאבים שמשרד החינוך קבע לו.
תקציבה של חט"ע כולל בעיקר תקציב שמשרד החינוך קובע לבית הספר בהתאם למצבת תלמידיו, מצבת כוח ההוראה שלו ורמת השירות שלו, כפי שבית הספר מדווח עליהם.
בשנים 2015-2016 היה תקציב הבסיס של שכר הלימוד לחט"ע כ-7.
לצד זה, תקציב החט"ע כולל תקציבים שמשרד החינוך מעביר להפעלת מגוון תכניות ומיזמים; תקציבים משלימים מהבעלות ומקורות הכנסה עצמיים, שהעיקרי שבהם הוא תשלומי הורים.
משרד מבקר המדינה בדק את הבקרות שמשרד החינוך מפעיל בתהליך תקצוב החט"ע בשני מ רכיבים מרכזיים: בקרה על מהימנותם של הדיווחים שבית הספר מעביר למטה משרד החינוך לשם קביעת תקציבו ובקרה על ביצוע התקציב שהמשרד מעביר לבית הספר באמצעות הבעלות, דהיינו בקרה על ההתאמה בין ביצוע התקציב בבית הספר לתחומים שתקצב המשרד.
מנהל בית ספר מצהיר בחתימתו עלמצבת התלמידים בכל שכבה ובכל מגמת לימוד ועל מספר התלמידים בבית הספר.
כמו כן, בדוח מצבת מוסדות הוא מדווח על פרטי הכיתות ועל המגמות המאושרות בבית הספר.
על מנהל בית הספר לדווח גם על המורים המלמדים בחט"ע, אלו המועסקים בידי הבעלות ו אלו המועסקים בידי מעסיקים אחרי ם.
הדיווח נשלח למשרד לאחר בדיקת מהימנות של הנתונים ואישורם בידי רואה חשבון.
יצוין שאישור רואה החשבון מתייחס לנתוני המורים שהם עובדי הבעלות בלבד, ולא לנתוני המורים המועסקים בדרכים אחרות.
על מנהל בית הספר לדווח למשרד החינוך גם על רמת השירות של בית הספר, למשל על עובדי סיוע טכני, רופא, אחות, ספרן, יועץ חינוכי ורכז חינוך חברתי.
יוזכר שרמת השירות משפיעה על גובה שכר הלימוד שיקבל בית הספר89 .
גם דיווח זה נדרש להצהרת המנהל ולאישור של רואה חשבון.
בשונה מהבקרה המופעלת על דיווחי מצבת עובדי ההוראה ועל רמת השירות, באמצעות רואה חשבון, הרי שבנוגע למצבת התלמידים ולמגמות הלימוד במוסד, משרד החינוך מסתפק בדיווח המנהלים ובהצהרתם.
מצבת התלמידים ומגמות הלימוד הם מרכיבים חשובים בקביעת עלות שעת הוראה, ולכן חיוני שהדיווח בנוגע להם יהיה תקין.
יוצא אפוא כי תקציבים בהיקף כספי רחב מאוד מועברים לפעילות החט"ע בלא בקרה מלאה על כלל הנתונים המדווחים.
89 רמת השירות המינימלית היא 89% , ורמת השירות המקסימלית היא 100%.
חשבות משרד החינוך ממונה על ביצוע ביקורות בבעלויות אשר להתאמה בין המדדים שעל פיהם קבע המשרד את תקציב בית הספר ובין התשלומים שהמשרד מעביר להן בעבור בתי הספר.
החשבות מבצעת מדי שנה בשנה כמה סוגי ביקורת בבעלויות באמצעות משרדי רואי חשבון, ובהם: א.
ביקורת שכר - ביקורת המתמקדת, באמצעות בדיקה מדגמית של תלושי שכר של עובדי הוראה, במידת ההתאמה בין תשלומי השכר ובין המדדים הקובעים את השכר (כגון השכלה, ותק וגמולים) של עובדי ההוראה, כפי שהם מעודכנים במערכת עוש"ר (מערכת המידע הכוללת את נתוני עובדי ההוראה בחינוך המוכש"ר) של משרד החינוך.
"ביקורת פערי דיווח" - ביקורת מדגמית המשווה בין מספר השעות שתקצב משרד החינוך לכל בית ספר למספר השעות שבוצע בפועל.
כמו כן, הביקורת משווה בין פרופיל בית הספר, כפי שהוא נקבע על פי מצבת כוח ההוראה שלו, לפרופיל שלו בפועל.
אם נמצא ששולמו תשלומי יתר - מקוזז התקציב מהתשלומים החודשיים הבאים שמשרד החינוך מעביר לבעלות.
נמצא כי מאז שנת הלימודים התשע"ה ( 2015-2014 ) חשבות משרד החינוך אינה מפעילה את ביקורת פערי הדיווח מאחר שבבתי ספר רבים, ההליך של העברת כרטיס נוכחות כחלק מרפורמת "עוז לתמורה" לחט"ע אינו מבוצע באופן סדיר ומלא .
לפיכך אי אפשר למדוד את שעות הנוכחות בפועל של המורים בבתי הספר הללו אל מול הגדלת שעות המשרה שלהם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי עליו לפעול בהקדם האפשרי להסדרת נושא דיווחי הנוכחות של המורים בבתי הספר באופן סדיר ומלא כדי לאפשר בקרה משמעותית על משאבי שעות ההוראה שמשרד החינוך מתקצב.
ביקורת "נוהל תקצוב" - ביקורת זו מתמקדת בבקרה של תחומי הניהול הכספי התקין של הבעלות - בחינת מקורות התקציב, השימושים הכספיים והאיתנות הפיננסית של הבעלות.
עולה שביקורות נוהל תקצוב שהחשבות מבצעת בבעלויות אינן משוות בין היקף השעות המבוצעות בפועל בכל מגמה למספר השעות שהוקצה לשם כך.
כמו כן, הביקורות אינן בודקות אם הבעלויות מעבירות לבתי הספר את כל התקציבים בעבור תכניות ומיזמים חינוכיים שמשרד החינוך אישר לבית הספר ותקצב.
משרד מבקר המדינה מעיר לחשבות המשרד, כי הביקורת שהוא מפעיל על ניצול משאבי התקציב שהוקצו לבעלויות לקויה ולכן אין בכוחה לפקח ולוודא שמלוא השעות המתוקצבות והמתוכננות סופק לתלמידים.
הבקרה הכושלת עלולה להביא לניצול לא יעיל של המשאבים ואף לניצול לרעה שלהם.
על הנהלת משרד החינוך ואגף החשכ"ל להשלים את מעגל הבקרה החסר על כלל הנתונים המדווחים המשפיעים על תקצוב החט"ע.
כאמור, בנובמבר2015 פרסם משרד החינוך מכרז לבקרת ביצוע של שכר לימוד בחט"ע באמצעות גוף בקרה חיצוני (להלן - המכרז)90 .
מינהל רישוי, בקרה ואכיפה במשרד יהיה ממונה על הפעלתו של גוף הבקרה החיצוני ויפקח על פעילותו.
הגוף החיצוני שייבחר יבצע בקרה בתחומים: (א) השוואה בין הנתונים שבתי הספר והבעלויות מדווחים עליהם למשרד החינוך למצב בפועל בכיתות הלימוד ובארגון הלימודים של בית הספר בתחומים: מצבת התלמידים ומספר התלמידים הלומדים בפועל , מ צבת המורים ומספר המורים המלמדים בפועל , רמת השירות המדווחת והיקף התשתיות וש ירותי העזר בפועל ; (ב) השוואה בין מערכת השיעורים בפועל לדרישות של תכנ יות הלימודים; (ג) בדיקה של מידת ההתאמ ה בין תקציבי שכר הלימוד המועברים לבית הספר לביצוע בפועל של תכניות הלימוד הרשמיות; (ד) איתור המידע על מכלול המשאבים המתקבלים בבית הספר בנוסף לשכר הלימוד, בדיקתם והצגת הפירוט של הם.
בשנת הלימודים התשע"ד ( 2014-2013 ) היה מספר החט"ע 1,463 (כולל בתי הספר החרדיים).
לפי תנאי המכרז, במשך שנת לימודים יבוצעו כ-190 בקרות שטח (כ-13%.
) משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את כוונתו של משרד החינוך, כפי שהיא באה לידי ביטוי במכרז זה, לבצע בקרה סדירה על תקציב החט"ע.
בקרה כזאת עשויה לטפל, בין השאר, בתחומים רחבים שבהם היא חסרה לחלוטין.
על משרד החינוך לבסס את הבקרות הנדרשות בחט"ע כהליך קבוע וסדיר ולהגביר את תדירותן, וכך לשפר את יעילותם של תכנון התקציב של החט"ע ושל ביצועו.
90 ,משרד החינוךמכרז היקפים משתנים מס' 19/11.
2015 : בקרת ביצוע של שכר לימוד בבתי ספר בחטיבה העליונה, חטיבה על תיכונית ובמוסדות חינוך מיוחדים ( 9.
) משרד החינוך | 429 .
בשנים 2016-2013 היה סך ההשתתפות של המשרד בתקציב .
הרשויות המקומיות בין 10.
חשבות משרד החינוך אינה מבקרת את פעילותן של הרשויות המקומיות בכל הנוגע למימוש התשלומים שמשרד החינוך מעביר אל הרשויות המקומיות בקרה על תקציבי משרד החינוך המועברים לרשויות המקומיות .
בשנים 2016-2013 היה סך ההשתתפות של המשרד בתקציב הרשויות המקומיות בין 10.
3 מיליארד ש"ח- בין 25.
6% מכלל תקציב משרד החינוך91.
תקציב משרד החינוך המועבר לרשויות המקומיות מממן בין השאר את שעות ההוראה בחט"ע, כמו גם את כוח העזר התומך במס גרת הלימוד בחינוך הרשמי - מזכירות, פסיכולוגי ות, יועצות , סייעות ושירותי אחזקה , ואף הסעות תלמידים.
בהקשר זה יש לציין כי בעבר ביצעו חשבות משרד החינוך ומשרד הפנים ביקורות עומק ברשויות מקומיות כדי לבדוק את ההוצאות ואת ההכנסות של הרשות המקומית בתחום החינוך, כמו גם את המהימנות של דוחות שהגישו הרשויות המקומיות ומוסדות החינוך למשרד החינוך.
מממצאי הביקורות עלה שכמה מהרשויות המקומיות פעלו בניגוד לחוק92 ולצו93 , והשתמשו בכספי ההקצבות לחינוך שקיבלו מהמדינה שלא למטרות שהוגדרו בחוק ובצו.
בעקבות האמור לעיל, בשנת 2007 החליטו משרד החינוך ומשרד הפנים94 שברשויות מקומיות שבהן אותרה התופעה האמורה ואשר בהן פועל חשב מלווה מטעם משרד הפנים, תורחב הפעילות של החשב המלוו ה, והוא יידרש לדווח בנפרד על קיום הוראות החוק והצו בנושא ייעוד תקציבי החינוך ברשות המקומית שהוא מלווה.
כחמש שנים לאחר מכן, באוגוסט 2012 , פרסמה חשבות משרד החינוך מכרז לבניית מאגר של משרדי רואי חשבון לביצוע ביקורות95 .
במכרז התבקשו משרדי רואי חשבון להציע את עצמם למבקרים גם על תקציב משרד החינוך המועבר לרשויות המקומיות.
חשב המשרד ציין בפגישה שהתקיימה בינואר 2016 עם נציגי משרד מבקר המדינה שחשבות משרד החינוך בעצמה או באמצעות משרדי רואי החשבון המועסקים על ידה, אינה מבקרת את פעילותן של הרשויות המקומיות בכל הנוגע למימוש התשלומים שמשרד החינוך מעביר אל הרשויות המקומיות, אף שהיא מייחסת לדבר חשיבות רבה.
91 ,משרד החינוךנתונים כלכליים על מערכת החינוך לשנים 2015- 2016 , אתר מנהל כלכלה ותקציבים.
92 חוק הרשויות המקומיות (ייעוד כספי הקצבות למטרות חינוך), התש"ס-2000.
93 צו הרשויות המקומיות (ייעוד כספי הקצבות למטרות חינוך) (הוספת מטרות), התשס"ד-2004 .
94 בשנת2006 ערכו רואי חשבון ביקורת כפעילות משותפת של משרד החינוך ומשרד הפנים בכ-70 רשויות מקומיות.
הביקורת התייחסה לשנת הכספים 2005 .
בשנת 2007 ,הורחבה הביקורת וכללה את השימוש בתקציבי חינוך בשנת 2006 בכ-170 רשויות מקומיות נוספות.
ביולי 2007 נשלחו לרואי החשבון המבקרים ולגזברי הרשויות המקומיות הנחיות במכתב שנושאו: "ביקורת תקציבי חינוך לשנת 2006.
" 95 'מכרז היקפים משתנים מס 27/8.
2012 : רשימה של רואי חשבון לביצוע ביקורת עבור חשבות משרד החינוך ( 20.
) 430 | דוח שנתי 67א .
אף שחשבות משרד החינוך נדרשה לעניין פעילותן הענפה של רשתות החינוך למקסום התקבולים ממשרד החינוך, ואף שהיא הקימה אגף שתכליתו96 עריכת ביקורות יזומות של המשרד ברשתות אלו, לא הופעל מערך דומה כדי לפקח על התקציב שהמשרד מעביר לרשויות המקומיות.
משרד מבקר המדינה מעיר לחשבות המשרד כי על אף פרק הזמן הארוך שחלף מאז החלטת משרדי החינוך והפנים להרחיב את הבקרה והפיקוח על מימוש התקציבים המועברים לרשויות המקומיות, תהליך זה עדיין דל ולא מספק.
לנוכח העובדה שהמשרד מעביר מדי שנה בשנה מיליארדי שקלים לרשויות המקומיות מתקציב החינוך, חשוב בי ותר שמשרד החינוך ואגף החשכ"ל יסדירו את מערך הבקרה והפיקוח על תקציבים אלו.
משרד הפנים מסר בתשובתו ממאי 2016 " :למשרד מבקר המדינה כדי למנוע את התופעה שהרשויות המקומיות ישתמשו בתקציבי חינוך שלא למטרות שהוגדרו בחוק ובצו, נכון להיום קיים חשבון נפרד לחינוך ועל כן אין אפשרות לשימוש בכספים אלו לפעולות אחרות שאינן חינוך".
לדעת משרד מבקר המדינה, חיוני לפתוח חשבון נפרד לתקציבי חינוך המועברים ממשרד החינוך אל הרשויות המקומיות, אולם אין בכך די.
הפיקוח והבקרה על ביצוע התקציב צריכים לכלול בחינה של מהות השימוש בכספים המועברים ושל אופן ניצולם למימוש היעדים והתכניות שלהם נועדו.
בתשובת אגף החשכ "ל צוין כי נוכח חשיבות הנושא וההיקפים הכספיים הניכרים המועברים ממשרד החינוך לרשויות המקומיות, האגף, בשיתוף עם מינהל רישוי, בקרה ואכיפה שבמשרד החינוך, בוחן כיצד אפשר לערוך בקרה יעילה על הכספים.
הוא הוסיף שבכוונתו, בשיתוף עם חשבות משרד החינוך ומינהל רישוי, בקרה ואכיפה, לתעדף נושא זה ולהוסיף בקרה בנושא במחצית השנייה של שנת 2016.
גם משרד החינוך מחזיק בעמדת אגף החשכ"ל.
הוא מסר בתשובתו: "המשרד מקבל את עמדת המבקר כי יש להרחיב את המעקב והבקרה אחר ביצוע התקציב ברשויות המקומיות ובחטיבות העליונות, ונערך בהתאם באמצעות מינהל הרישוי, הבקרה והאכיפה החדש שהוקם, בין היתר, למטרה זו.
הנושא יתועדף החל ממחצית שנת 2016 .
תחום ביקורת בעלויות בחשבות משרד החינוך משרד החינוך | 431 .
מדינת ישראל מקצה למערכת החינוך משאבים רבים בהיקף כספי של עשרות מיליארדי שקלים, מדי שנה בשנה, מפני שמערכת החינוך היא תשתית אסטרטגית לאומית החיונית לבניית חברה חזקה ומתקדמת.
ביקורת זו מעלה ליקויים מהותיים בתהליכי התכנון, ההקצאה, הפיקוח והבקרה על תקציב החינוך מצד משרדי החינוך והאוצר.
הצורך של הממשלה למדוד את תוצאות פעולותיה וחובתם של בעלי התפקידים לגלות שקיפות, אחריות ואחריותיות הפכו את מדידת הביצועים לנושא מרכזי במגזר הציבורי.
אף על פי כן, ועל אף הגידול הניכר בהוצאה הלאומית בתחום החינוך, משרד החינוך ומשרד האוצר אינם בוחנים ביעילות את ההתאמה בין התקציב וביצועו ליעדים ולתפוקות המצופות ממערכת החינוך.
העובדה שמרבית התכניות הפדגוגיות הן למעשה נדבך ברצף חינוכי הנמשך שנים מעניקה משנה חשיבות לאיסוף הנתונים ולמדידתם בעקביות.
בשנים האחרונות גדלה ההשקעה בתלמיד בישראל באופן עקבי ביחס למדינות ה - OECD , והניקוד של תלמידי ישראל בכל אחד מתחומי האוריינות הנבדקים במבחני הפיזה - קריאה, מתימטיקה ומדעים - עלה בהתמדה בשנים 2012-2006 .
אך בניגוד למטרות שהציב משרד החינוך, הפערים בהישגים הלימודיים בין התלמידים בישראל הם מהגבוהים בעולם, ודירוג הישגיהם ביחס למדינות ה- OECD לא השתפר.
העמקת הפערים בלימודים בין תלמידי ישראל מחייבת את משרד החינוך ביתר שאת לשלב בתכנון התקציב שיקולים דיפרנציאליים בכל שכבות הגיל.
יש לבסס את תהליך קבלת ההחלטות, ככל האפשר, על מידע שיטתי וסדור בנוגע לכל המקורות והמשאבים המופנים למערכת החינוך, הן הממלכתיים - תקציבי משרד החינוך והרשויות המקומיות, הן החוץ -ממלכתיים - תשלומי הורים ועמותות.
הדבר יעשה את התהליך למושכל יותר, ויביא להגברת היעילות והשוויון בהקצאת המשאבים, למען צמצום הפערים בחברה.
משרד החינוך מחויב לפעול בהתאם למגבלת היקף השעות המוקצית בחוק התקציב, אך ההוצאה הכספית הנלווית למספר השעות המנוצל תוצאתית בלבד.
לדעת משרד מבקר המדינה, ביצוע תקציב על בסיס יעד כמותי בלבד, בלא להחיל מגבלת תקציב כספית, לוקה בחסר.
שיטה זו אינה מאפשרת בקרה נאותה על התקציב, ואין היא ממריצה לבחון חלופות יעילות יותר ולהביא להקטנה אפשרית של העלות הכספית הנגזרת מכך .
שינוי מושכל במנגנון התקצוב יאפשר למשרד החינוך, במקרים המתאימים, לממש את יעדיו הפדגוגיים לאחר בחינת חלופות ועלותן וייעל את ניצול התקציב ואת תפעול מערכת החינוך.
"הדואג לימים זורע חיטים, הדואג לשנים נוטע עצים, הדואג לדורות מחנך אנשים"97 .
החינוך של ילדי ישראל הוא אחד האתגרים החשובים למדינה.
החינוך הוא המפתח לניידות חברתית, לצמצום פערים חברתיים וכלכליים, לשמירה על מעמדה של ישראל ב קדמת הטכנולוגי ה, והוא מרכיב בחוסן הלאומי והחברתי.
אמנם במשך השנים גדלה ההשקעה הלאומית בחינוך, אך אין בכך די.
על ה ממשלה בכלל ועל משרד החינוך ומשרד האוצר בפרט מוטלת החובה למצות באופן מיטבי את כל המשאבים המיועדים למערכת החינוך, תוך בחינה מתמדת של ההקצאה ושל התפוקות ומידת הגשמתן את יעדי הממשלה בתחומי החינוך והחברה.
על ממשלת ישראל לנקוט את כל הצעדים הנדרשים כדי לצמצם את ה פער בין רמת ההישגים של מערכת החינוך לרמת ן של מערכות החינוך המתקדמות בעולם.
עליה לוודא שההשקעה ההולכת וגדלה בחינוך תביא לשיפור משמעותי ולתוצאות המשיגות את היעדים שהציבה.
לפי הוראת פיקוד עליון (להלן - הפ"ע), העוסקת בבטיחות ובגהות בצה"ל, אט"ל אחראי על תחום הבטיחות באש בצה"ל, למעט פעילות באפסניה ייעודית6 ,שאינה בסמכותו.
לפי פקודת הארגון שלו, קל"ר, הכפוף לראש אט"ל הוא הסמכות המקצועית הראשית בצה"ל בתחום "הכיבוי ובטיחות האש (למעט כיבוי אש ייעודי), לרבות חקירת דליקות".
הזרועות (זרוע האוויר והחלל, זרוע הים והזרוע לבניין הכוח ביבשה) וכן אגף המודיעין, אחראים על הכיבוי והבטיחות באש בכל הנוגע למשקים הייעודיים שבתחום אחריותם כגון: מטוסים, ספינות ורכב-קרב משוריין (רק"ם).
מקל"ר פועלת למימוש אחריותה המטכ"לית לבטיחות באש באמצעות מדור הבטיחות באש, השייך לענף הדרכה וביקורת.
בסיכום דיון ממאי 2012 בנושא בטיחות האש בצה"ל ציין ראש אט"ל כי "נושא בטיחות האש הוא תחום מקצועי רב תחומי, חוצה ארגון, שמעורבים בו כל הגורמים – מהמפקדים ועד לאחרון החיילים בשטח.
העיסוק בבטיחות האש מטרתו מניעת פגיעה בנפש, ברכוש ובמוכנותו של צה"ל למלחמה.
אמנם לא ניתן למנוע שריפות באופן מוחלט, אך ניתן למזער את תכיפותן ואת נזקיהן.
לפיכך, נדרש לטפל באופן מאוזן בנושאים שעניינם מניעת דליקות מחד וכיבוי שריפות מאידך".
לפי נתוני מקל"ר מאוגוסט 2015 וממאי2016 , היו בצה"ל משנת2013 ועד שנת 2015 1,321 ,שריפות בחלוקה הבאה: שנת 2013 – 482 ; שנת2014 – 390 ; ושנת 2015 – 449 .
לפי נתונים אלו, בשנת2013 נפגעו מהשריפות22 ;איש באופן קל בשנת 2014 היה נפגע אחד באופן בינוני ושבעה נפגעים באופן קל; ובשנת2015 נהרג חייל אחד ושני נפצע קשה; כמו כן, היה נפגע אחד באופן בינוני, ו-16 – באופן קל.
החייל ההרוג והחייל הפצוע קשה נפגעו בבסיס "רמון" של חיל האוויר בשריפה שנגרמה ביוני 2015 כאשר ניקו חדר באמצעות חומרי ניקוי7 .
לפי נתוני מקל"ר, בשריפות שהיו בתקופה האמורה נגרם נזק כספי של כ-20 מיליוני ש"ח.
יצוין כי נתוני מקל"ר בנוגע לנזק הכספי מתייחסים רק לחלק קטן מהשריפות, כיוון שיחידות צה"ל לא דיווחו למקל"ר על הנזק הכספי שנגרם ברוב השריפות.
בינואר2012 פרסמה מקל"ר את "תפיסת הבטיחות באש לצה"ל", שעל פיה "בטיחות באש פירושה מכלול הפקודות, ההוראות, הנהלים, האמצעים והפעולות הננקטים בכל יחידה בצה"ל למניעת דליקות, לרבות מוכנות לכיבוי שריפות בזמן רגיעה ובזמן חירום".
בתפיסת הבטיחות באש הוגדרו חמשת תחומי העשייה העיקריים לצורך "בניית הכוח והיכולות בתחום בטיחות האש": "א.
תחום האימונים, הכשרה ושמירה על כשירות; .
6 אפסניית צה"ל היא כל הנמצא ברשות הצבא או בשימושו או מוחזק על ידיו.
יש כמה סוגים של אפסניה, וביניהם אפסניה הנמצאת באחריות אט"ל המשמשת את כל יחידו ת צה"ל, ואפסניה ייעודית של חילות וגופים אחרים, הדרושה למשימותיהם הייעודיות.
1100 | דוח שנתי 67א .
נקבע בה כי מקל"ר כותבת את התפיסה, הפקודות וההוראות ומפיצה אותן; אגפי המטכ"ל והפיקודים המרחביים אחראים על תחום בטיחות האש בגזרתם וביחידותיהם, ובמסגרת זו עליהם גם ליישם את התפיסה, ואת הפקודות וההוראות המקצועיות בתחום בטיחות האש; הזרועות והחילות המקצועיים אחראיים על תחום הבטיחות באש בנושאים הייעודיים; אט"ל אחראי על פיתוח, הצטיידות וקביעת סטנדרטים באמצעי כיבוי אש; וליחידות צה"ל יש אחריות פיקודית על בטיחות האש ובכלל זה, הטמעה ויישום הפקודות וההוראות בתחום; ותכנון תכנית בטיחות באש.
גורם נוסף העוסק, בין יתר עיסוקיו, בתחום הבטיחות באש בצה"ל הוא אגף ההנדסה שבמשהב"ט.
אגף ההנדסה הוקם בדצמבר 2011 מאיחוד של מרכז הבינוי של צה"ל, שפעל במסגרת אט"ל, עם אגף הבינוי במשהב"ט.
אגף ההנדסה הוא הסמכות המקצועית והזרוע המבצעת בתחום הבינוי במערכת הביטחון.
האגף עוסק בייזום, תכנון והוצאה לפועל של פרויקטים חדשים בתחום הבינוי ובפיתוח ותחזוקת מבנים ותשתיות של מערכת הביטחון בזמן שגרה ובעת חירום.
בין יתר תפקידיו: לממש את פרויקטי הבינוי ומשימות התחזוקה עבור צה"ל ומשהב"ט; לשמש סמכות רישוי לבינוי בצה"ל; ולרכז מ ידע תשתיתי - הנדסי.
,הרשות הארצית לכב"ה היא ארגון הכבאות וההצלה הרשמי של מדינת ישראל המופקד על מניעת דליקות והתפשטותן ועל כיבוין.
בראש הרשות הארצית לכב"ה עומד נציב כבאות והצלה המופקד על ניהול הרשות הארצית לכב"ה, ותחתיו פועל מטה הממונה על ההנחיה המקצועית, הפיקוח והתיאום של כוחות הכבאות וההצלה בשטח.
הרשות הארצית לכב"ה פועלת מתוקף חוק הרשות הארצית לכב"ה שהוחל ב - 8.
חוק הרשות הארצית לכב"ה מסדיר את סמכויותיהם המקצועיות של גורמים ברשות הארצית לכב"ה, המוסמכים לפעול באירוע דליקה ולפעול למניעת דליקות.
בנוסף לכך כולל החוק הוראות הנוגעות לקידום הבטיחות באש בנכסים, ביערות ובחורשים, ובכלל זה הוראות בדבר התקנת אמצעי בטיחות אש והצלה בנכסים.
כמו כן, כולל החוק כלים מעשיים הנדרשים לצורך פיקוח ובקרה על קיום הוראות החוק.
בחוק נקבע, כי תקנות שנקבעו לפיו יחולו על מערכת הביטחון ועל צה"ל (בנושא זה ראו בהמשך).
בחודשים דצמבר 2014 עד נובמבר20159 בדק משרד מבקר המדינה את ההיערכות בצה"ל למניעת שריפות ולכיבוין בעת שגרה.
נבדקו בעיקר: מיפוי הצרכים בתחום הבטיחות באש והמענה הניתן להם; החלת חוק הרשות הארצית לכב"ה בצה"ל; מצב ה בטיחות באש במחנות ובמבנים חיוניים של צה"ל; חקירת דליקות על ידי מקל"ר; והטיפול של צה"ל בשריפות הנגרמות בשטחי אימונים שלו.
הביקורת נערכה בצה"ל: באט"ל, במקל"ר, במרת"ח ובשניים מבסיסיו: באמ"ץ ובמוצב הפיקוד העליון .
8 'פורסם בס"ח תשע"ב, מס2381 ', עמ702 ביום 8.
צבא הגנה לישראל | 1101 .
;במטכ"ל במטה חיל האוויר ובשתי יחידות של החיל - בסיס חיל האוויר במרכז הארץ ויחידת בקרה אווירית בדרום הארץ; בזרוע היבשה; במטה פצ"ן ובמוצב הפיקוד של פצ"ן; בחיל הים; ובאגף התכנון (להלן - אג"ת).
כמו כן נערכה הביקורת באגף ההנדסה שבמשהב"ט וברשות הארצית לכב"ה.
בדיקת השלמה נערכה ברט"ג.
ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם נתונים בודדים מפרק זה לשם שמירה על ביטחון המדינה, בהתאם לסעיף 17 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 [נוסח משולב.
] חיסיון נתונים בודדים אלה אינו מונע את הבנת מהות הביקורת.
הצרכים בתחום הבטיחות באש והמענה הניתן להם .
מיפוי הצרכים בתחום הבטיחות באש בצה"ל והתכניות למתן מענה להם .
בעקבות השריפה הקשה בהר הכרמל בדצמבר201010 קיים צה"ל תחקיר על פעילותו באותה שריפה.
בסכמו תחקיר זה בינואר 2011 קבע סגן הרמטכ"ל כי "אט"ל בתיאום אג"ת והגופים הרלבנטיים, יערוך ]פיקוד העורף[ , פקע"רעמ"ט ]עבודת מטה[ מהירה למיפוי יכולות כיבוי האש הקיימות בצה"ל וגיבוש הצעה לתפיסת כיבוי אש צבאית במצב מתפתח ובמצב חירום, ותכנית עבודה סדורה למימושה" (ההדגשות במקור).
במאי 2011 הוצגה לסגן הרמטכ"ל דאז תוצאת עבודת המטה של אט"ל.
סגן הרמטכ"ל סיכם וציין כי "בעקבות אי -טיפול מתמשך בנושא יש להעצים את הטיפול בשנים הקרובות".
סגן הרמטכ"ל הנחה "לבחון שוב את התקציב שהוצע לו ולהגיע אליו לאישור מחודש; להכין תיק מחנות ובו יתוכלל המענה לכלל בסיסי צה"ל בתחום כיבוי האש.
תיק זה יובא לאישור ראש אט"ל ולאישרור סגן הרמטכ"ל" (ההדגשות במקור).
בעקבות הנחיית סגן הרמטכ"ל ממאי 2011 , החל אגף ההנדסה ביוני 2011 בסקר תשתיות בטיחות שמטרתו לבנות מסד נתונים על ההשקעה הנדרשת בתשתיות הבטיחות באש בצה"ל בחתכי גופים, מחנות ומבנים, ובחלוקה לרמת עדיפות, מאסטרטגי ועד מנהלתי.
בסיכום הסקר של אגף ההנדסה ממאי 2012 נאמר כי נסקרו מעל800 מחנות ומתקני צה"ל, ובהם מעל 57,000 מבנים.
עוד עלה שם כי ההשקעה הנדרשת לכל המחנות או המתקנים ובכל העדיפויות, בתחומים שנסקרו, כמפורט להלן, היא כ –1.
3 מיליארד ש"ח, וההשקעה הנדרשת באותם מחנות או מתקנים שבעדיפות מהבחינה האסטרטגית על פי קביעת אמ"ץ שבמטכ"ל, היא כ–430 מיליון ש"ח.
סיכום הסקר הועבר לגורמים .
10 ,ראו מבקר המדינה דוח מיוחד ( 2012 ,) "ביקורת על השריפה בכרמל – דצמבר 2010 - .
"מחדלים, כשלים ומסקנות 1102 | דוח שנתי 67א .
בצה"ל שונים בצה"ל, וביניהם אט"ל ומקל"ר.
בהתבסס על סקר זה הכינה מקל"ר תכנית למתן מענה לצרכים בתחום הבטיחות באש בצה"ל (ראו בהמשך).
הסקר של אגף ההנדסה התמקד במספר תחומים עיקריים: א.
ליקויים באמצעי הבטיחות באש הקיימים במבנים, כגון אם יש ארונות חשמל, או הארקות הדורשים תיקון.
נרשמו התיקונים הנדרשים ותומחרה עלותם; ב.
אמצעי הבטיחות באש שצריך להוסיף למבנים הקיימים, כדי שיעמדו בדרישות חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965, ותקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות) תש"ל -1970 , בנוגע לגילוי אש ולכיבוי אש (להלן – התקנות המשלימות).
עלותם של האמצעים הדרושים תומחרה אף היא; ג.
ליקויים בתחום תשתית המים לכיבוי אש, כגון בלחצי המים ובספיקתם.
כמו כן נבדקה תשתית המים ש צריכה להיות לפי תקנות התכנון והבנייה האמורות.
גם עלות הדרוש מבחינת תשתית המים תומחרה בסקר.
בביקורת התברר, כי הסקר של אגף ההנדסה אינו משקף את מלוא הצרכים לגבי ההשקעה הנדרשת בתשתיות הבטיחות באש במבנים ובמתקנים של צה"ל בשל שתי סיבות עיקריות: א.
בתיקון משנת 2008 )לתקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות משנת 1970 , הוכלל בסעיף 11 א הצורך להגשת נספח תיאור אמצעים לבטיחות באש, כגון: דרכי מוצא מן הבניין תוך פירוט מרכיביהן; וסידורי שליטה בעשן מחלקי הבניין השונים (להלן – תקנות התכנון והבנייה החדשות11).