HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מן הראוי כי במקרה בו הוחלט על סגירה של בית חולים או יחידה, התשתיות במקום לא יוזנחו כל עוד חולים מאושפזים במקום.
יש לייחס לכך משנה חשיבות גם בשל תקופת הזמן הארוכה הנדרשת לביצוע מהלך של סגירת בית חולים, בין היתר בשל הצורך בהסדרת זכויות העובדים.
על משרד הבריאות לבחון אילו מחלקות בבתי החולים הפסיכיאטריים הממשלתיים זקוקות לשיפוץ ומה היקף המשאבים הנדרש לכך, ולבחון אם לא נכון יותר לפעול להעברתן לתוך בתי החולים הכלליים מוקדם ככל האפשר - ובייחוד כשמדובר במחלקות ילדים ונוער.
לצד פעולות המשרד להאצת סגירתן של המחלקות שהוחלט על סגירתן, על המשרד ובתי החולים לשמור על תשתיות ראויות במחלקות המיועדות לסגירה, למקרה שיוחלט להמשיך ולהפעילן עד לפתיחת מיטות נוספות לפסיכיאטריה בבתי החולים הכלליים.
לסיכום, על משרדי הבריאות והאוצר לבצע עבודת מטה יסודית בהקשר לרמת ההשקעה הנדרשת בבינוי ובשיפוצים של בתי החולים הממשלתיים לבריאות הנפש וכן בתי החולים הגריאטריים המיועדים לסגירה - ולא לאשפז ולטפל בחולים חסרי ישע במבנים שתשתיותיהם רעועות.
משרד הבריאות כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 כי מדיניותו היא להעתיק את בתי החולים הפסיכיאטריים למתחם של בתי חולים כלליים, והוסיף: "עם זאת אנו פועלים להבטיח תנאי אשפוז הולמים לחולים בבתי החולים הקיימים, המשרד סבור שהחולים לא אמורים לשמש בני ערובה עד להעתקת בתי חולים למתחם אחר.
מדיניות זו באה לידי ביטוי בבתי החולים מזרע, באר יעקב ונס ציונה, באר שבע ועוד.
נבנו מחלקות חדשות ושודרגו מחלקות קיימות במהלך השנים, גם עתה מבוצעים פרויקטים כאלה".
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי להבטיח מצד אחד תנאי אשפוז הולמים למטופלים ומצד שני התנהלות כלכלית נכונה, על משרד הבריאות לאור מדיניותו להעתיק את הפעילות שבבתי החולים הפסיכיאטריים אל תחומם של בתי החולים הכלליים, לקיים חשיבה מערכתית בנושא שיפוצן והקמתן של מחלקות חדשות במקומות המיועדים לסגירה ולמעבר.
מיגון לשעת חירום של מבנים ותשתיות בבתי החולים הממשלתיים בהתאם לחוק שירות עבודה בשעת-חירום, התשכ"ז - 1967 , בתי החולים הם מפעל לשירותים קיומיים, וככאלה הם נדרשים להמשיך ולתת שירותי רפואה במשך 24 שעות ביממה גם בעתות חירום ובמלחמות ואף להרחיב אז את פעילותם.
מכאן החשיבות הרבה בהימצאות החולים והצוותים הרפואיים במקומות ממוגנים.
מיגונם 756 דוח שנתי63ג .
של בתי חולים ומתקנים רפואיים אחרים, קביעת התקנים ומציאת המקורות התקציביים לכך, קיבלו משנה תוקף לאחר שבמלחמת לבנון השנייה, משרד הבריאות 757 .
בקיץ 2006, נ פגעו מוסדות רפואיים אחדים, וכן פורסם דוח מבקר המדינה על היערכות העורף ותפקודו באותה מלחמה 61 , שכלל פרק ליקויים נרחב בענייני מערכת הבריאות.
בדוח צוין כי במלחמה מתו 160 ישראלים, מהם41 ,אזרחים ונפצעו 7,279 איש62 .
, שרבים מהם נזקקו לשירותי מערכת האשפוז האחריות ל מוכנות בתי החולים לעתות חירום מוטלת על משרד הבריאות, ובמימושה מסייעת לו מחלקת הרפואה של פיקוד העורף באמצעות ענף בתי החולים שלה.
כמה מבתי החולים מסרו למשרד מבקר המדינה על מחסור משמעותי ומתמשך במיגון מבנים ותשתיות.
להלן פירוט63 : מיגון מבנים במערכת הבריאות : פיקוד העורף מסר כי טיוטת 64 תקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים), (תיקון), התש"ע - 2010 (להלן- טיוטת התקנות), משמשות בהסכמות שמקובלות על פיקוד העורף ועל משרד הבריאות וששני הגופים פועלים בהתאם להן.
טיוטת התקנות קובעת בין השאר את הדרישות למרחבים מוגנים במוסדות בריאות.
היא קובעת גם את שטח המרחבים המוגנים הנדרש לפי מספר מיטות האשפוז ואת המפרטים של המיגון, של מערכות האוורור והסינון ומיזוג האוויר הנדרשים במרחבים המוגנים.
טיוטת התקנות קובעת גם כי מחלקות אחדות במוסדות הבריאות צריכות להיבנות מראש במתכונת של מרחב מוגן, לרבות חדרי ניתוח, יחידות לטיפול נמרץ, חדרי מיון (מחלקות לרפואה דחופה), חדרי לידה ויחידות דיאליזה.
על אף ההסכמות, רבים מבתי החולים הממשלתיים מסרו למשרד מבקר המדינה כי הם אינם עומדים בדרישות המוסכמות על פי טיוטת התקנות.
בעקבות העימותים שמדינת ישר אל הייתה מעורבת בהם בשנים האחרונות הן בצפון (מלחמת לבנון השנייה בשנת 2006 ") והן בדרום (מבצע "עופרת יצוקה בשנת 2008 ) השתנו והוחמרו דרישות המיגון של פיקוד העורף.
החמרת הדרישות דורשת השקעה כספית ניכרת ושינויים גדולים.
למשל, הכללית מסרה בינואר 2012 שהפגייה במר כז הרפואי סורוקה שבבאר שבע שוכנת במבנה חד-קומתי שאינו ממוגן כלל, וכי חלק מהתקרה והקירות נבנו בלבני זכוכית.
בעקבות איומים ביטחוניים מרצועת עזה, היה על הפגייה להתפנות למקום חלופי, אירוע שחזר על עצמו חמש פעמים במהלך תקופה זו.
להלן דוגמאות נוספות לאי-עמידה ש ל בתי חולים בדרישות המיגון: 1.
מהמרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי (להלן - איכילוב בת"א) נמסר כי חדרי הניתוח אינם ממוגנים הן מפני מתקפה קונבנציונלית והן מפני מתקפה כימית.
המרכז כתב למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 כי הוכנה תכנית אב למתן פתרונות מיגון בחדרי הניתוח שבהם הדבר אפשרי מהבחינה הטכנית, אולם העבודות צפויות להסתיים רק במהלך שנת 2014 .
המרכז הרפואי שיבא בתל השומר כתב למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 כי16 מחדרי הניתוח המרכזיים במרכז הרפואי אינם ממוגנים כלל וכי משרד .
61 ,מבקר המדינה"היערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה" ( 2007.
) 62 מהם 4,547 נפגעי חרדה ו- 2,732 .
ראו להלן בעניין מיגון חמ"ל הרשות העליונה לאשפוז 64 טיוטה לאחר הערות משרד המשפטים מעודכנת ליולי 2010 .
הבריאות הסכים שיש צורך חיוני להכשיר עוד חדרים ממוגנים והוכנו תוכניות, אך הנושא ממתין לתקצוב.
המחלקה לטיפול נמרץ משרד הבריאות 759 .
בשיבא אינה ממוגנת, וכך גם מגדל האשפוז המכיל את מרבית מחלקות בית החולים.
תכניות מיגון חלקיות ממתינות לתקצוב.
מהמרכז הרפואי הלל יפה בחדרה, שבמלחמת לבנון השנייה היה בטווח הטילים, נמסר כי בבניין אשפוז א' (הישן) כל הקומות, חדרי הניתוח והמלר"ד (המחלקה לרפואה דחופה) אינם ממוגנים; כמו כן כי מכון הדיאליזה מכוסה קירות זכוכית ופונה לכיוון גבולה הצפוני של מדינת ישראל, וגם הפגיי ה, חדרי הלידה ומחלקת היולדות אינם ממוגנים65.
מהמרכז הרפואי לבריאות הנפש מזרע בעכו נמסר שהמבנים והתשתיות בו אינם ממוגנים אף שבמלחמת לבנון השנייה ספג פגיעה ישירה של רקטה שבעקבותיה פּונה, ולמרות דוח מבקר המדינה בנושא66 .
משרד הבריאות כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 כי מתוכנן מבנה ממוגן למזרע ושאמורים להקימו בשנים 2013 -2014 , בכפוף למתן היתר בנייה על ידי הרשות המקומית.
מהמרכז הרפואי הגריאטרי שמואל הרופא בבאר יעקב נמסר כי יש מחסור במרחבים ממוגנים הן במחלקות האשפוז והן במבנים אחרים.
השלמת מרחבים אלו טרם תוקצבה בגלל המצוקה התקציבית.
הכללית מסרה למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2012 כי גם בבתי חולים רבים שבבעלותה אין שטחים ממוגנים למחלקות האשפוז, למחלקות לטיפול נמרץ ולחדרי ניתוח.
על פי מכתב ששלחה הכללית בינואר 2012 למשרד הבריאות, יש צורך בכ-460 מיליון ש"ח למיגון אתרים קריטיים בלבד בבתי החולים שלה.
מיגון מבנים של מערכת הבריאות בקהילה: בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2012 ציינה מכבי כי המדינה אינה מעמידה משאבים למיגון מוקדי חירום המופעלים כל השנה על ידי קופות החולים והאמורים להמשיך ולפעול גם בשעת חירום.
יצוין כי כבר בדוח המיוחד של מבקר המדינה על היערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה 67 הועלה כי אי-היערכות מראש כנדרש להכנת מרפאות עם מרחב מוגן לעתות חירום פגעה במתן השירות לציבור.
אגף התקציבים במשרד האוצר כתב למשרד מבקר המדינה בינואר 2013 "שהקדשת תקציבים בהיקף כה גדול הטילה נטל משמעותי על תקציבי הפיתוח של מערכת האשפוז ודחקה במידה רבה פרויקטים נדרשים אחרים, גם לאחר תוספות התקציב המשמעותיות שהוקדשו לנושא.
ככל שהתמונה אותה מתאר המבקר, לגבי חוסרים במיגון בתי החולים לאחר שש שנים של תכנון והשקעות ענק, נכונה, הרי שעניין זה מחייב רביזיה של קבלת ההחלטות במשרד הבריאות ובפיקוד העורף".
צה"ל כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 : "רק בשנים האחרונות נוצר שיתוף פעולה פורה והדוק בין האגף לשעת חירום במשרד הבריאות ובין מחלקת מיגון בפיקוד העורף.
האגף בשיתוף עם המחלקה בוחן כל פרויקט בינוי חדש בבתי .
65 ,בבניין אשפוז ב' (החדש) יש מחלקות שבהן חדרים ממוגנים: כירורגיות, אורתופדיות פנימיות, מחלקת נשים והיריו ן בסיכון גבוה, מחלקת ילדים, מלר"ד נשים, ילדים ויולדות וחדרי ניתוח.
החולים ומתכנן לו מיגון על פי הסטנדרט הקבוע בהסכמות.
בצ ד זאת, במסגרת פרויקטים של בינוי מבוצעות גם השלמות מיגון למבנים לא ממוגנים".
משרד הבריאות כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 כי: "נכון להיום יש מיפוי של פערי המיגון במערכת הבריאות, כולל תוכנית על פי סדרי עדיפויות".
צה"ל כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 כי פיקוד העורף יזם, מימן וביצע סקר מיגון מקיף לבתי החולים הכלליים בשנת העבודה 2010 ; וכי בהתאם לתכנית גובשו פקודות לבתי החולים המפרטות את המרחבים המוגנים, כדי שכל גורם ידע לאן להתפנות גם אם אינו פועל במרחב מוגן.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אף שקיימת תכנית על פי סדרי עדיפויות להשלמת המיגון הנדרש בבתי חולים, חוסר במקורות תקציביים מונע את השלמת יישומה, ועדיין יש פערים משמעותיים בין צורכי המיגון ובין המצב בפועל ויש יחידות קריטיות שאינן ממוגנות.
מיגון תשתיות : על פי טיוטת 68 התקנות המפרטת את דרישות ההתגוננות גם עבור מוסדות בריאות, נדרש מיגון היקפי בקירות שעוביים המזערי 25 ס"מ לקווי אספקה של אנרגיה, לרבות חשמל, מיזוג אוויר והסקה ושל גזים רפואיים.
יצוין כי בבניית מבנים מודרניים, ובין השאר גם בתי חולים, מרבית קווי האספקה מוטמנים במנהרות לוגיסטיות תת-קרקעיות.
כדי להבטיח את המשך פעולתם של מוסדות בריאות בעתות חירום וכדי למנוע נזקים גדולים במקרה של פגיעה בצינורות תשתית המובילים חומרים נפיצים ודליקים, חשוב שבתי החולים יעמדו בהבנות המוסכמות לפי טיוטת התקנות.
מערכות גזים רפואיים מוגדרות כמערכות חיוניות ותומכות חיים.
אולם גורמי הסיכון הנלווים לשימוש בהן רבים.
מאפיינים אלה והתלות הישירה בין מצב המערכות ובין חיי אדם מחייבים הקפדה ואף החמרה בתכנון המערכות, בהתקנתן, בבדיקתן, בהפעלתן ובאחזקתן69 .
לברזילי באשקלון תפקיד חשוב בקליטת נפגעים- הן חיילים והן אזרחים - במקרה של עימות בדרום הארץ.
משום שבית החולים עלול להיות נתון במתקפת טילים, כפי שקרה כמה פעמים בעבר, יש משנה חשיבות למיגון צינורות התשתית בו.
נמצא כי בברזילי באשקלון צינורות התשתית עוברים מעל פני הקרקע ואינם ממוגנים כלל.
קיים חשש כי במקרה של פגיעה בהם לא ניתן יהיה לקיים הליכים רפואיים חשובים בבית החולים, והשוהים בו אף יהיו נתונים בסכנת היפגעות מדליקות ומפיצוצים משניים.
זאת נוסף על כך שבברזילי מרבית היחידות הרפואיות אינן ממוגנות.
המרכז הרפואי פעל במצב זה גם במהלך כל תקופת מבצע "עמוד ענן" בנובמבר 2012.
להלן תצלום המתאר את צינורות התשתית החשופים בברזילי: .
69 מתוך נוהל G-01 , "מערכות גזים רפואיים", המינהל לתכנון, פיתוח ובינוי מוסדות רפואה, 2006.
762 דוח שנתי63ג צינורות התשתית בברזילי שנמתחים על גבי גשר עילי חשוף וללא מיגון גם בתגובת שיבא בתל השומר מאוקטובר 2012 צוין כי תשתיות המים, הקיטור והחשמל הפרושות בקמפוס אינן ממוגנות.
המרכז הרפואי הגריאטרי שמואל הרופא בבאר יעקב כתב למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 כי יש בו מתקני תשתיות קריטיות שאינם ממוגנים, כגון חדרי הגנרטור, מאגרי המים, חדר שרתי המחשוב ומצבורי הדלק והחמצן.
מוכנות המבנים והתשתיות בבתי החולים והמוסדות הממשלתיים לרעידות אדמה - תמונת מצב באפריל 2005 אישרה הממשלה את "תמ"א 38 - תכנית מתאר א רצית לחיזוק מבנים קיימים מפני רעידות אדמה"70 .
התכנית חלה על כל שטח המדינה ונוגעת למבנים אשר היתרי הבנייה לבנייתם הוצאו לפני 1.
מטרות התכנית הן לקבוע הסדרי תכנון לשיפור מבנים ולחיזוקם לצורך הגברת עמידותם מפני רעידות אדמה; לקבוע הנחיות לחיזוק מבנים קיימי ם כדי לשפר עמידותם בפני רעידות אדמה וכן לעודד ביצוע חיזוק המבנים כאמור על ידי תוספות בנייה.
בישראל נקבע לראשונה תקן לבנייה עמידה ברעידות אדמה באמצע שנות השישים של המאה העשרים ; בשנת 1975 נקבע תקן ישראלי חדש - ת"י 413 (להלן- התקן).
בשנת 1980 עוגן התקן .
70 'החלטת ממשלה מס 3537 .
בתקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש"ל - 1970 .
התקן עודכן בשנים 1995, 1998 ו- 200971.
80 ואילך חייבים לעמוד בתקן.
מדינת ישראל שוכנת באזור המועד לרעידות אדמה העלולות לגרום פגיעות בנפש ונזקים רבים לרכוש.
אם בעת רעידת אדמה ייפגעו מתקנים המכילים חומרים מסוכנים ודל יקים, עלול הדבר לסכן את האוכלוסייה המתגוררת בסמוך לאותם מתקנים.
מטרותיה העיקריות של ההיערכות לרעידות אדמה עתידיות הן בניית מבנים (כגון מבני ציבור ובתי מגורים) ותשתיות (כגון גשרים) על פי תקני בנייה המביאים בחשבון את האפשרות שיתחוללו רעידות אדמה, וכן חיזוקם של מבנים ותשתיות אשר הוקמו שלא על פי תקנים אלה.
על פי מאמר שפרסם המכון למחקרי ביטחון לאומי באוקטובר 201272 , "ההיערכות לשעת חירום היא גנרית בטבעה, ויש בה מרכיבים רבים הדומים לתרחישי אסונות מידי אדם או אסונות מהטבע.
כך שהתכוננות לאסונות טבע בכלל ולרעידת אדמה בפרט, תורמת במישרין גם להתכוננות לתרחישי העימותים הביטחוניים המקובלים".
משרד מבקר המדינה מתריע זה למעלה מ-20 שנה, בכמה דוחות, על אי-מוכנותן של תשתיות בתי החולים לרעידות אדמה.
גם דוח הביקורת שפורסם במאי 201173 מתייחס לחיזוק בת י חולים בפני רעידות אדמה.
באותו דוח הועלה כי בשנת 2006 עשה משרד הבריאות סקר בשישה בתי חולים השוכנים באזורים המועדים לרעידת אדמה, כדי לבחון את הצורך להגביר את עמידותם בפני אירוע זה.
נמצא כי אף שהגורמים הנוגעים בדבר - הממשלה בכלל ומשרד הבריאות בפרט - החליטו בעקבות הסקר שיש לחזק בתי חולים בפני רעידות אדמה, הם לא תקצבו את החיזוק.
האחריות למוכנות בתי החולים לרעידות אדמה מוטלת על משרד הבריאות, ומחלקת הרפואה של פיקוד העורף באמצעות ענף בתי החולים שבה מסייעת לו לממשה בכל הנוגע להדרכתם ותרגולם של בתי החולים לתרחיש של רעידת אדמה.
להלן דוגמאות לבתי חולים ומוסדות שעל פי דיווחים שנתקבלו מהמרכזים הרפואיים אינם עומדים בדרישות ההתגוננות בפני רעידות אדמה, כפי שעלה בדוח הביקורת הנוכחי: 1.
המרכז הגריאטרי -שיקומי הממשלתי פלימן בחיפה דיווח למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 כי אינו מוכן לרעידת אדמה, וכי הבניין נבנה על פי קריטריונים מחייבים בשנות השבעים (אין תכנית בינוי) שלא מכוונים להגנה בפני רעידות אדמה, ולכן קיימת סכנה של קריסת המבנה.
כדי למזער נזקים ופגיעות יש לבדוק את הצרכים ולאחר מכן לחזק את המבנה.
מנהל בית החולים הממשלתי לגליל המערבי בנהרייה כתב למשרד מבקר המדינה באפריל 2012 כי מחוסר תקציב לא בוצעו חיזוקים ולא בוצע מיגון בפני רעידות אדמה.
מבנה האשפוז שבו ממוקמות בעיקר המחלקות הפנימיות נבנה .
71 בתיקון האחרון, מספטמ בר 2009 , שולבה בתקן מפה המציגה אזורים שבהם תנודות הקרקע בזמן רעיד ות אדמה עלולות להיות חזקות במיוחד; באזורים אלה יש לבצע חקירה מפורטת של התשתית המקומית לצורך הפקת המידע הדרוש לשם תכנון מבנים עמידים ברעידות אדמה .
72 אלרן מאיר ואלכס אלטשולר, "עד כמה מוכנה יש ראל לרעידות אדמה?
", מבט על , גיליון 380 , המכון למחקרי ביטחון לאומי, אוקטובר 2012.
73 ,מבקר המדינה דוח מיוחד - עמידות מבנים ותשתיות ברעידות אדמה - תמונת מצב ( 2011.
בשנת 1980 ואוכלס בשנת 1991 , ואולם הבניין נבנה בשיטת ה"פל-קל" שנמצאה כמסוכנת, ולכן הוא נמצא כמובן בסיכון יתר במקרה של רעידת אדמה.
המנהל ציין כי הבניין זקוק לחיזוקים ושיש לשפץ את המעטפת החיצונית.
מאיכילוב בת"א נמסר כי בסקר על המוכנות לרעידת אדמה נמצאו פערים הן בתחום המערכות האלקטרו -מכניות והן בתחום הקונסטרוקטיב י.
מרכז האנרגיה של המרכז הרפואי, לדוגמה, נבנה בשנות השישים ובתחילת שנות השבעים ללא תקנים למיגון ברעידות אדמה.
המרכז הממשלתי הירושלמי לבריאות הנפש74 כתב כי טרם בוצע סקר מוכנות לרעידות אדמה בקמפוסים שהוא מפעיל.
המנהל האדמיניסטרטיבי של המרכז כתב: "כבית חולים קטן אין למרכז הירושלמי את משאבי הידע הפנימיים (כוח אדם מקצועי בתחומי הנדסה אזרחית) או את המשאבים הכלכליים לשכור מומחים לביצוע סקר תשתיות ממוקד עמידות בפני רעידות אדמה; קל וחומר שלא נוכל להעמיד משאבים לביצוע המלצות סקר שכזה".
מאברבנאל בבת ים נמסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2012 כי רמ ת המוכנות לרעידות אדמה נמוכה ביותר.
המרכז הרפואי זיו בצפת, הנמצא באזור מועד לפגיעה מרעידת אדמה, כתב למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 כי מבנה האשפוז המרכזי, מבנה בית הספר לאחיות והמבנים בקמפוס הישן אינם עומדים כלל וכלל בתקן רעידות האדמה.
חלק מן המבנים נתונים בהליכים לחיזוק - כך למשל, בקרוב יפרסם בית החולים מכרז למגדל כיתות בחלקו המערבי, אשר יהווה תמיכה וחיזוק לאזור זה.
פוריה בטבריה, שנמצא גם הוא באזור מועד לפגיעה מרעידת אדמה, כתב למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 ,, כי מבני מחלקות הדימות והפתולוגיה מרפאות החוץ, ה אנרגיה (הסקה) והמעבדות הקליניות אינם עומדים בדרישות התקן לרעידות אדמה.
מדיווחי בתי החולים והמוסדות הממשלתיים למשרד מבקר המדינה עולה, כי עדיין ישנם בתי חולים ומוסדות שהמבנים בהם אינם בנויים לעמוד באירוע של רעידת אדמה.
חלק מבתי החולים והמוסדות האלו נמצאים באזורים המועדים לרעידת אדמה.
על המשרד, בתי החולים והמוסדות להשלים את סקרי המוכנות ולפי תוצאותיהם לקבוע לוחות זמנים ותקצוב להיערכות.
משרד הבריאות כתב ופירט למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 את הפעולות שהוא נוקט לקידום מוכנות מערכת הבריאות לרעידות אדמה, ובין השאר כי "קיימת תוכנית חיזוק מבנים בהתאם להחלטת הממשלה והתעדוף שנקבע ביחס למיקום בית החולים וסקר המבנים שבוצע".
משרד מבקר המדינה מעיר כי מהדיווחים שהתקבלו מבתי החולים עצמם עולה שלא בכולם בוצע סקר כאמור.
חלק מבתי החולים אינם יודעים מתי ייכללו בתכנית לחיזוק מבנ ים.
על המשרד ליידע את בתי החולים על הפעולות ולוחות הזמנים לביצוע והשלמת המוכנות לרעידות אדמה.
סידורי בטיחות אש בבתי החולים הממשלתיים - תמונת מצב סידורי בטיחות אש נדרשים כדי לאפשר מניעת דליקות וגילוי, כיבוי ופינוי מהירים ויעילים במקרה שפרצה דלקה.
סידורי בטיחות אש הוסדרו בין השאר בתקנות שירותי הכבאות (ציוד כיבוי בבתי חולים), התשל"ב- 1972.
גודלו ומורכבותו של בית החולים והעובדה כי חלק מהחולים מוגבלים בתנועתם מצריכים מתן הוראות מיוחדות למניעת דליקות, לרבות הפרדות מתאימות ויצירת .
74 המרכז כולל שלושה קמפוסים- כפר שאול, איתנים בוגרים ואיתנים ילדים.
אזורים מוגנים, וכן הקפדה על ציוד מתאים ועל מתקני גילוי אש וכיבויה, שיאפשרו טיפול מהיר באירוע.
יש להיערך לכך כדי לאפשר את פינוי החולים על ציודם, את המשך פעילות בית החולים בעת האירוע במידת האפשר, ובעיקר את חזרתו המהירה לפעילות שוטפת לאחר גמר הטיפול באירוע.
הוראות מפקח כבאות ראשי מפרטות גם סידורי בטיחות אש בבתי חולים ובמוסדות בריאות75 .
בין השאר יש הנחיות על היקף המערכות לגילוי וכיבוי של אש אשר יש להתקין במוסדות ובבתי חולים על פי סוגם וגודלם.
על פי ההוראות, מערכות כיבוי אוטומטיות יותקנו בכל בית חולים חדש הנמצא בשלבי בנייה ושטרם אוכלס ובבית חולים שייבנה בעתיד.
ההוראות מחייבות גם התקנת מערכות כיבוי אוטומטיות בכל המבנים של בתי החולים הקיימים זאת בתנאי שכל המבנים יחד מכילים יותר מ-100 .
מיטות חלק מבתי החולים ומוסדות הבריאות הממשלתיים דיווחו למשרד מבקר המדינה כי יש ליקויים בסידורי בטיחות האש בהם.
פוריה בטבריה כתב למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 שמעבדת הפתולוגיה במרכז שוכנת במבנה ישן (וילה לשעבר) ששימש כגן ילדים לפני כ-25 שנה.
בניגוד להוראות מפקח כבאות ראשי, ואף שבמרכז הרפואי 284 מיטות, נכון לסוף שנת 2010 המעבדה אינה עונה לדרישות התקניםממעבדות.
בין השאר אין בה מערכת כיבוי אוטומטית (ספרינקלרים), אף שמאוחסנים בה חומרים דליקים כפורמלדהיד ואלכוהול.
שיבא בתל השומר הוא בית החולים שבו מספר המיטות הגדול ביותר בישראל: בסוף שנת 2010 היו בו 1,430 מיטות.
ואולם המרכז כתב למשרד מבקר המדינה במאי 2012 כי בניגוד להוראות מפקח כבאות ראשי יש בו שטחים נרחבים שמחוסר תקציב לא הורכבו בהם מערכות גילוי אש.
מערכות כיבוי אש אוטומטיות מכסות רק כ -38% משטח הקמפוס.
לדעת המרכז יש צורך דחוף בהשלמת המערכות החיוניות הללו.
הלל יפה בחדרה כתב למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 , כי בחלק מן הבניינים נדרשת השלמת מערכות לכיבוי אש אוטומטיות, שעלותה נאמדת ב - 800,000 ש"ח (לכל הבניינים יחד).
עוד נמסר כי נדרשים 4.
5 מיליון ש "ח כדי למלא דרישות אחרות של רשויות הכיבוי.
המרכז הרפואי הממשלתי לשיקום ולגריאטריה "דורות" בנתניה מסר, כי עדיין לא הוקצו תקציבים למילוי כל הדרישות לבטיחות אש.
למשל, הוקצו רק 40% מהתקציב הדרוש למניעת שרפה בגגות רעפים, ולכן רק ב -4 מ-11 המבנים שבמרכז הרפואי מתבצעות עבודות למניעת שרפות.
עבודות אלה אמורות להסתיים ב- 2013 .
המרכז הממשלתי הירושלמי לבריאות הנפש כתב למשרד מבקר המדינה כי בקמפוס האשפוז הפסיכיאטרי כפר שאול אין כלל מערכות כיבוי אש אוטומטיות כנדרש.
נציבות כבאות והצלה כתבה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 כי מוסדות רפואה ובתי חולים שאינם מקיימים את כל סידורי הכבאות כפי שנקבעו מסכנים את השוהים בהם, ושהנציבות דורשת יישום מיידי של כל דרישות בטיחות האש.
עוד מסרה כי היא מבצעת עבודת מטה רחבה וממושכת עם הנהלת משרד הבריאות על מנת למסד את יישום כל דרישות בטיחות האש במוסדות רפואה ובתי חולים.
בין השאר, במהלך הביקורת (ביוני ובאוגוסט 2012 ) קיים נציב כבאות והצלה דיונים עם מנכ"ל משרד הבריאות בפורום רחב, ובהם הוצגו ונדונו הפערים בבטיחות אש בבתי החולים ובמוסדות רפואה.
75 הוראות נציב כבאות וה צלה ומפקח כבאות ראשי, "סידורי בטיחות אש בבתי חולים ומוסדות בריאות", פרק 500 , מס' הוראה505 , דצמבר 1993 , עדכון- דצמבר 2001.
מסיכום הדיון מאוגוסט 2012 , בהשתתפות מנכ"ל משרד הבריאות ונציב כבאות והצלה, שנדונו בו ממצאי ועדה משותפת למערך הכבאות וההצלה ולמשרד הבריאות 76, עלה כי על מנת להשלים את כ ל דרישות בטיחות האש בבתי החולים הממשלתיים והציבוריים יש צורך בכ-140 מיליון ש"ח.
77 מיליון ש"ח נוספים נדרשים כדי להשלים את הפערים בבתי החולים של הכללית.
על משרדי האוצר והבריאות להגיע להסכמות על השלמת הפערים בנושא בטיחות האש.
על הכללית להגיש למשרד הבריאות ת כנית להשלמת הפערים בתחום זה בבתי החולים שלה.
תשתיות מערך עיקור מוצרים רפואיים ואחסנת ציוד רפואי במרכזים הרפואיים - תמונת מצב בבתי החולים פועלות מערכות מורכבות מסוגים שונים, וחשוב שהתשתיות ותנאי התחזוקה שבהם יותאמו למערכות אלה המשרתות את הצרכים הייחודיים ש ל המוסדות.
לכן, למשל, הותאמו לחלק מהיחידות והמחלקות מערכות מיזוג אווי ר מיוחדות77 שאפשר לקבוע בהן את מספר החלפות האוויר המזערי הנדרש מדי שעה בכל חדר או אזור; כמו כן משרד הבריאות קבע בנוהל את שיטת הטיפול במערכות הגזים הרפואיים 78.
כדי לספק סביבה הולמת לתקינות פ עולתן של המערכות הייחודיות נדרש בית החולים גם לדאוג לשמירה על רמה גבוהה של ניקיון בכל היחידות והמחלקות, בין השאר כדי להימנע מזיהומים.
מצבן של תשתיות מערך העיקור : תפקידו של מערך העיקור במוסדות רפואיים הוא לספק מוצרים סטריליים לפעולות השוטפות של המוסד ולמצבי חירום, כדי למנוע זיהומים והעברה של מחלות, וכך למנוע ולהפחית סבל של חולים ולעזור בשמירה על חיי אדם.
השימוש החוזר במכשור ובציוד לפעולות רפואיות מחייב נקיטת כל האמצעים שיבטיחו את בטיחותו.
תהליך ההכשרה של המכשור והציוד כולל חיטוי ראשוני, המקנה לצוות ולסביבה הגנה מפני גורמי זיהום שנותרו על המכשיר, וכן ניקוי, אריזה ועיקור79 .
מערכות העיקור וסביבת העבודה שלהן מוגדרות כמערכות חיוניות.
קיימת תלות ישירה בין תקינותן לבין רמת הסטריליות של המוצרים.
להלן דוגמה לליקויים שנמצאו בתשתיות מערך העיקור בבתי החולים: אסף הרופא ב צריפין כתב למשרד מבקר המדינה באפריל 2012 כי מחלקת האספקה הסטרילית המרכזית מפוצלת בין כמה צריפים, אף שהשטח הנדרש לאספקה סטרילית הוא כ- 1,000 מ"ר רצופים שבהם כל מכלולי העבודה, לרבות הפרדה בין אזור נקי לאזור מלוכלך; מצב זה פוגע בשרשרת העבודה השוטפת .
76 הוועדה הוקמה ביוני 2012 כדי לבחון בין השאר את הפער בין הדרישות והיישום בתחום בטיחות האש במערכת הבריאות.
77 נוהל01-AC , "מערכות מ יזוג אויר", המינהל לתכנון, פיתוח ובינוי מוסדות רפואה, משרד הבריאות, 2006 .
78 נוהל G-01 ,, "מערכות גזים רפואיים", המינהל לתכנון, פיתוח ובינוי מוסדות רפואה משרד הבריאות, 2006.
79 'בעניין זה ראו את הפרק "ריבוי זיהומים במוסדות האשפוז ובקהילה" עמ671 .
בקרת רישוי שקיים משרד הבריאות באסף הרופא בנובמבר 2011 העירה על כך וציינה כי הפעילות במחלקה לאספקה סטרילית מתבצעת באמצעות 770 דוח שנתי63ג .
עגלות החוצות את הכביש המפריד בין האזור הנקי לאזור הסטריליזציה.
הבקרה סיכמה כי יש לשפר את החלוקה בין האזורים ולפעול להעברת השירות למתחם ייעודי מתאים ורציף.
איכות מערכות מיזוג האוויר : במתקנים רפואיים מערכות מיזוג האוויר אינן משמשות רק לצורכי נוחות, אלא ממלאות פונקציות רפואיות ובטיחותיות כדוגמת מניעת הפצת מחלות, פינוי גזים וריחות ושמירה על תנאי אקלים מוגדרים לצרכים רפואיים שונים.
דוח בקרת רישוי של משרד הבריאות בברזילי באשקלון במאי 2012 קבע כי נצפו זבובים בחדר ניתוח.
דוח הבקרה המליץ לדאוג לתפעול משטר מיזוג אוויר מתאים כדי למנוע הימצאותם של חרקים מעופפים.
המרכז הרפואי איכילוב בתל אביב כתב למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 , כי מערכת מיזו ג האוויר ביחידת האספקה הסטרילית אינה עומדת בתקנים 80 ויש להחליפה.
מערכת מיזוג אוויר לא תקינה במחלקה שאחראית על ניקיון ועיקור של מכשירים רפואיים עלולה לסכן את העובדים, שכן לא מתקיימת תחלופת אוויר על פי התקנים.
איכילוב כתב למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2012 כי כ די לעמוד בדרישות משרד הבריאות החל הליך להחלפת מערכת מיזוג האוויר ביחידה לאספקה סטרילית, והעבודות אמורות להסתיים במהלך שנת 2013.
פגמים בתשתיות הפוגעים ברמת הניקיון ובמניעת זיהומים : פוריה בטבריה כתב למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 כי מחסן הציוד הרפואי נמצא מתחת למטבח, וכי צנרת המים והביוב של המטבח מגירים נוזלים באופן תמידי על מדפי הציוד הרפואי ועל הציוד לשעת חירום המאוחסן שם.
בדוח בקרת רישוי של משרד הבריאות בבית החולים ברזילי באשקלון במאי 2012 נמצא באחד מחדרי הניתוח רמקול כריזה חלוד, ובחדר ניתוח אחר נצפתה רטיבות בתקרה.
חלודה ורטיבות עלולים להיות בסיס להתפשטות זיהומים.
תמונת המצב מראה שבבתי החולים קיימים ליקויים בתשתיות העלולים להשפיע אף על רמת הניקיון הבסיסית הנדרשת במוסד רפואי.
על משרד הבריאות ובתי החולים לאסוף בדחיפות מידע על בעיות התשתית במרכזים הרפואיים ולק בוע לוחות זמנים לתיקון הליקויים בנושא חשוב זה.
80 נוהל01S ,"אחזקה של מערך מחזור ועיקור במרכזים רפואיים", המינהל לתכנון פיתוח ובינוי מוסדות רפואה, משרד הבריאות, 2007.
קיום הוראות, חוקים ותקנות חדשים- חשמל, הגנת הסביבה ותברואה גגות אזבסט שטרם הוחלפו ואי -עמידה בדרישות נוספות של הגנת הסביבה : מוצרי אזבסט אינם נחשבים מסוכנים כל עוד מצבם תקין ואין מבצעים בהם פעולות של קידוח, ניסור, חיתוך וכו'.
אולם מוצר המכיל אזבסט יבש ומתפורר, דהיינו אזבסט שהפך לחומר פריך (להלן - אזבסט פריך), נעשה בעל פוטנציאל גבוה מאוד לשחרור סיבים מסוכנים לאוויר.
אזבסט הוכח כמסרטן בבני אדם; חדירת סיביו למערכת הנשימה והצטברותם בגוף האדם עלולות לגרום למחלות כגון סרטן הריאות81.
חוק למניעת מפגעי אזבסט ואבק מזיק, התשע"א - 2011 .
קובע בין השאר הוראות בדבר איסור שימוש חדש באזבסט, הפסקת השימוש הקיים באזבסט פריך וצמצום החשיפה של הציבור לאזבסט.
החוק אף קובע את הפעולות שיש לנקוט כאשר מתגלה אזבסט פריך במקום ציבורי מקורה.
לכ ן חשוב כי כל גגות האזבסט בבתי החולים יישמרו ללא שברים, סדקים או התפוררות, או שיוחלפו, כפי שנעשה בכמה מבתי החולים82 .
יצוין כי הכללית כתבה למשרד מבקר המדינה כי היא פועלת להסרת כל האלמנטים מאזבסט, ללא יוצא מן הכלל, וכי מרבית האלמנטים כבר הוסרו.
נמצא כי בחלק מבתי החולים קיימים שטחים נרחבים של גגות אזבסט, ולפי הדיווחים של בתי החולים - בחלק מן המקרים יש צורך להחליפם.
מאסף הרופא בצריפין נמסר למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 כי שטח המבנים והגגות בבית החולים העשויים אזבסט הוא 17,400 מ"ר (כ-8% ,)משטח המרכז לרבות גגות של מחלקות אשפוז, מרפאות, מכונים, מחסנים ומשרדים.
להערכתם בחלק מן המקרים יש צורך בהחלפה של הגגות.
ברזילי באשקלון כתב למשרד מבקר המדינה במרץ 2012 כי יש צורך בהחלפת גגות אזבסט במבנים בבית החולים.
עלות ההחלפה מוערכת בכ- 600,000 .
ש"ח מסיכום שעשה המינהל לתכנון ביול י 2011 עולה שנדרשים כ -41 מיליון ש"ח כדי לענות על הצרכים שהעלו בתי החולים הממשלתיים בכל הנוגע להחלפת גגות האזבסט, וכן כדי למלא דרישות נוספות של המשרד להגנת הסביבה83.