HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מינואר עד מאי 2008 אישרה רשות המים התחייבות למענקי סיוע מתקציב הרשאה להתחייב ל-17 .
מפעלי השבה44 מפעלים שאושרו להקמה בוועדות של רשות המים לא קיבלו עד אותו מועד אישורי התחייבות למענקי סיוע.
רשות המים מסרה בתשובתה כי קצב הקמת המפעלים הואט בשל היקף תקציב הסיוע להקמת מפעלי השבת קולחים ומשום שהתקציב אושר במקרים רבים לקראת סיום שנת התקציב.
משרד האוצר מסר בתשובתו כי הקביעה לגבי התקציב למימון השבת קולחים מקורו בהחלטות הממשלה בנושא התקציב והמקורות העומדים לרשות הממשלה בכפוף לסדרי העדיפויות שלה.
הסיבה לכך שלא הוחל בביצועם של פרויקטים רבים שהליך אישורם ברשות המים הסתיים, היא אי-מתן כתבי התחייבות למענקי סיוע לאותם פרויקטים.
נוסף על כך חלק גדול מתקציב ההרשאה להתחייב הועבר לרשות לקראת סוף השנה ובכך גרם לדחיית ביצוע הפרויקטים.
קרקעות המיועדות להקמת מאגרים במפעלי השבת קולחים: רוב הקרקעות החקלאיות במדינה מוחכרות לחקלאים בידי מינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י).
לפי דרישת ממ"י רק לאחר שחוכר הקרקע המיועדת להקמת מאגר הקולחים יחזיר אותה לממ"י, יוכל ממ"י להחכיר אותה ליזם המקים את מאגרי הקולחים.
עקב כך נדרש החקלאי חוכר הקרקע לוותר על זכויותיו בקרקע למשך 25 .
שנים באפריל 2008 הכין מנהל רשות המים רשימה של תשעה מפעלי השבה שהקמתם מתעכבת בשל אי-קבלת אישור של ממ"י להקמת מאגרי קולחים.
מפעלים אלה היו אמורים להפיק כמות של 55 .
מלמ"ק קולחים יצוין שבתכנית החירום של רשות המים ממאי 2008 שהוגשה לממשלה הועלתה סוגיית החסמים לפיתוח משק המים.
אחד החסמים היה התמשכותם של תהליך איתורם של המקרקעין המתאימים להקמת מאגרי קולחים ושל תהליך קבלת הזכויות במקרקעין.
בהחלטת ממשלה מיוני 200824, שבה אושר תקציב לתכנית החירום להתמודדות עם המשבר במשק המים, הוחלט למנות צוות בין -משרדי לצורך ייעול וזירוז ההליכים לפיתוח משק המים, לרבות ההליכים הסטטוטוריים להקמה ולהרחבה של .
23 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55 ב( 2005 '), עמ251.
עוד נקבע באותה החלטה כי הצוות יגיש את המלצותיו לממשלה בתוך פרק זמן שלא יעלה על 45 יום.
באותה החלטה נקבע כי "תשתיות מים" כוללות מתקן לטיפול בשפכים או מתקן הולכה למים או מאגרים לאיגום מים.
בסוף יולי 2008 מונה צוות בין-משרדי בראשות סמנכ"ל כלכלה של רשות המים.
לדעת משרד מבקר המדינה אף כי הממשלה קבעה כי תינתן עדיפות לאומית גבוהה להקמת מפעלים להשבת קולחים, הסדרתה ש ל הקצאת קרקע למאגרים מתמשכת שנים רבות.
עקב כך הקמת הפרויקטים מתעכבת, המשק אינו מקבל קולחים בכמות הנדרשת, ומשבר המים במדינה הולך ומחריף.
ממ"י הודיע למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2008 כי בספטמבר 2008 נכנסה לתוקף החלטת מועצת ממ"י 25 שתאפשר, בין היתר, להקצות קרקע למא גר מים בשטח שבחכירה ללא השבת הקרקע למינהל.
אפשרות זאת מותנית בקיום תנאים מסוימים, ובין היתר, שהמאגרים יוקמו רק בשטחים של יישוב החבר בתאגיד המים שמקים את המפעל; ניתן יהיה להקים מאגר בשטחם של מספר יישובים, והשטח שיוקצה למאגר יחושב לפי חלקו של כל יישוב החבר ב תאגיד.
משרד החקלאות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2008 כי מועצת ממ"י קיבלה החלטות שיש בהן כדי להקל את ייעודה של קרקע חקלאית להקמת מאגרים, "אך נדרשים שיפורים נוספים" כדי ליישמן.
רשות המים הודיעה בתשובתה כי להערכתה החלטת מועצת ממ"י אינה נותנת מענה לפ תרון בעיית ההקצאה של קרקע למאגרי קולחים.
מפעלי השבה של חברת מקורות .
בהחלטת הממשלה מאוגוסט 2000 ,נקבע כי "נציב המים בהסכמת משרד האוצר יהיה רשאי לפעול להרחבת מפעלי השבת קולחין שברשותה של חברת מקורות; כמו כן נציב המים בתיאום עם משרד האוצר, יהיה רשאי לפעול לכ ך שחברת מקורות תקים מפעלים להשבת קולחין במקום שקיים פוטנציאל המרה של מים שפירים ולא קיימת או שנכשלה יוזמה פרטית לכך".
בבעלותה ובאחריותה התפעולית של מקורות תשעה מפעלי השבת קולחים וכן חמישה מט"שים, חלקם בבעלותה וחלקם בבעלות משותפת עם רשויות מקומיות.
לפי נתו ני רשות המים, בשנת 2006 סיפקו מפעלי ההשבה של מקורות כ -216 מלמ"ק קולחים לצורכי חקלאות, ובשנת 2007 - כ-230 מלמ"ק- גידול של כ-6% .
באוקטובר 2007 דנה הנהלת החברה בתכנית אסטרטגית בנושא קביעת מדיניות לפיתוח מפעלי השבה ולטיפול בקולחים וכן בנושא ניתוח הזדמנויות ע סקיות.
מהתכנית עולה שכ -70 פרויקטים להשבת קולחים, ובכלל זה פרויקטים גדולים הנקראים פרויקטי אב, נמצאו באותה עת בשלבים שונים של תכנון וביצוע.
25 החלטת מועצה 1157 מ- 6.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 1443 .
כי כמות הקולחים הכוללת שתופק מהם עד שנת 2015 תהיה כ-130 מלמ"ק, וכי ההשקעה בכך מסתכמת לפי האומדן בכ-2.
בתכנית נסקרו פעילויות מפעלי ההשבה העיקריים וצוין, בין היתר, כי למקורות יש יתרון מהבחינה המקצועית בכל הנוגע לתחומי התכנון, התפעול והתחזוקה של מפעלי אספקת המים ולנושא השבת קולחים.
אולם בתכנית צוין שלמקורות יש גם חסרונות, למשל: עלויות הביצוע והתפעול של פרויקטים גבוהות משל יזמים פרטיים עקב עלויות עבודה יקרות של מקורות; תחום הייזום והפיתוח במקורות מתאפיין בסרבול ובסחבת וכן בבעיות בירוקרטיות פנימיות רבות.
עוד צוין בתכנית שפעילותה של מקורות נפגעת ממדיניותם של משרד האוצר ורשות המים ולפיה התקשרות עם מקורות לצורך השבת קולחים תתבצע רק במקרים שבהם אף גורם פרטי אינו מעוניין להקים את מפעל ההשבה.
מהאמור לעיל עולה כי חברת מקורות יכולה להקים עוד מתקנים להשבת קולחים, אולם טיפולו של משרד האוצר באישור התכניות למקורות בתחום השבת הקולחים, פוגע, לטענת מקורות, בביצועם ובהשל מתם של הפרויקטים (ראו להלן).
כמו כן עולה שיש מקום לשיפור ולהתייעלות גם בכל הנוגע לתפקודה של החברה עצמה בתחום זה.
משרד האוצר השיב כי במסגרת קבלת ההחלטות הנוגעות למשק המים מובאים בחשבון כמה שיקולים נוסף על השיקול של ביצוע פרויקטים, וכי החלטת הממשלה מאוגוסט 2000 מטרתה הייתה, בין היתר, "למנוע השתלטות של המונופול על תחום משק הקולחין".
משרד התשתיות השיב כי עידוד יזמה פרטית ]מקורות[ .
מטרתה היא פתיחת המשק לתחרות במקום הישענות בלעדית על חברת מקורות מקורות השיבה כי היא נוקטת צעדים לייעול הליכים וקיצור זמנים ובירוקרט יה בחברה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לנוכח משבר המים המתמשך אין זה סביר שמצד אחד לא מצליחים להקים את מפעלי ההשבה באמצעות יזמים פרטיים ומצד שני לא מאפשרים לחברת מקורות להקים מפעלי השבה, כדי לצמצם את המחסור במים.
אישור תכניות להשבת קולחים במסמך רשות המים מי וני 2006 שאושר בידי אגף התקציבים שבמשרד האוצר נקבע הליך שבמסגרתו מקבלת מקורות אישור לביצוע פרויקטים להקמת מפעלי השבה26 .
במסמך נקבע שמקורות תגיש לאגף הפיתוח שברשות המים תזכיר כללי ובו פירוט בנושא הפרויקט המתוכנן.
לאחר שאגף הפיתוח בוחן את הפרויקט, מוגש התזכיר הכללי לוועדה לבחינת תכניות במשק המים של רשות המים שדנה בתכנית וממליצה למנהל הרשות לאשרה או לדחותה.
אם היקף ההשקעה בפרויקט קטן מ-20 מיליון ש"ח רשות המים אחראית לאישור ביצועו, ואם הוא גדול .
26 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55 ב( 2005 '), עמ 259-260 .
מסכום זה נושא הפרויקט מובא לפני אגף התקציבים, לקבלת תגובתו בנושא ולאישור ביצועו.
בשנת 1999 הגישה מקורות לנציב המים תכנית להקמת מפעל להשבת קולחים מהשפכים המטוהרים של מט"ש צפת.
המפעל לא הוקם מפני שלא נמצאה קרקע מתאימה להקמת המאגר במסגרת התכנית.
בשנת 2006 הגישה מקורות שוב את התכנית לנציבות המים אך התכנית נדחתה בטענה שאינה עולה בקנה אחד עם תכניות אחרות באזור.
בפברואר 2008 הוגשה התכנית בשלישית לוועדה לבחינת תכניות במשק המים של אגף הפיתוח.
בדיון התברר שרשות המים אישרה כבר במאי 2007 ליזם פרטי א' לבצע תכנית באותו אזור והומלץ לאשר למקורות הקמת מאגר בלבד.
ממסמכי הרשות ממאי 2008 עולה כי כמויות השפכים במט"ש צפת פחתו ב-20% בעקבות הפניית השפכים מהשכונות של צפת למט"ש של יזם פרטי א'.
רשות המים הציעה למקורות להשלים את הקולחים החסרים מקידוח מים שפירים (בנפח 200 אלף מ"ק), ואם הבעיה לא תיפתר יושלם החסר בשנה שלאחר מכן באמצעות החזרת קולחים ממפעל של יזם א'.
במאי 2008 כתב יזם א' לרשות המים כי היא אישרה למקורות בניית מאגר שיקלוט קולחים ממט"ש צפת, וכי התכנית שאושרה לו ותוקצבה כללה גם קליטת קולחים מאותו מט"ש.
ממסמך מקורות מיולי 2008 עולה כי לאחר שאושרה התכנית להקמת מאגר היא ממתינה לקבלת אישורו הסופי של מנהל רשות המים לעניין גבולות האחריות בין יזם א' ובין מקורות, אולם המנהל עדיין לא מסר את תגובתו בנושא, ובינתיים מוזרמים עודפי הקולחים בתעלת הטיה עוקפת כנרת של מים מליחים "ומהווים מטרד וסכנה לאיכות מי הכנרת".
רשות המים מסרה בתשובתה כי הפניית הקולחים ב וצעה על ידי יזם פרטי א', בתיאום עם רשות המים והייתה הכרחית, וכי המחסור בקולחים הוא זמני.
עוד מסרה הרשות כי "למעט קו אחד שאושר לתכנון לשני היזמים לא היה במקרה זה כפל בתכנון".
יזם א' מסר בתשובתו מנובמבר 2008 למשרד מבקר המדינה כי הוא קיבל את האישורים של הרשויות שהפרויקט נוגע להן.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי מתן אישור למקורות וגם ליזם פרטי לתכנן במקביל אותו חלק מהפרויקט, והעיכוב של הרשות בקביעת גבולות האחריות בין היזם הפרטי למקורות גרם לעיכוב בהקמת מפעל ההשבה והמאגר.
בינואר 2003 החליטה הממשלה27 לשקם את נחל הירקון.
ביולי 2003 מסרה נציבות המים למקורות הנחיות לתכנון ולביצוע בנושא הקמת המרכיבים העיקריים של מפעל השבה לאספקת קולחים לצרכנים באזור, והודיעה כי אספקת הקולחים תיעשה בשיתוף יזמים פרטיים.
בספטמבר 2006 הגישה מקורות לנציבות המים תכנית כללית להקמת מפעל השבה, אך התכנית לא אושרה.
ביוני 2007 הגישה מקורות לרשות המים חלופה לתכנית המקורית, בעלות של 225 מיליון ש"ח לשלב הראשון שמועד ביצועו מידי ונוסף על כך 30 .
מיליון ש"ח לשלב מאוחר יותר בוועדת השיפוט שדנה בתכנית ביולי 2007 נאמר כי "עד היום לא קיימנו את החלטת המ משלה.
הוגשו הרבה תכניות" ויש צורך "לקבל החלטה ולהתחיל .
הרשות הממשלתית למים ולביוב 1445 .
הוועדה החליטה להקים צוות שיקבע את אופן ביצועו של הפרויקט והמתקנים המומלצים לאישור בשלב הראשון ולהגיש החלטה זו לאגף התקציבים במשרד האוצר, לקבלת אישורו.
בנובמבר 2007 המליצה רשות המים לאגף התקציבים לבצע את פרויקט שיקום נחל הירקון.
הרשות ציינה שמבחינת לוח הזמנים יש יתרון מובהק לכך שמקורות תבצע את הפרויקט.
עמדת אגף התקציבים הייתה שיש לתת עדיפות ליזם פרטי.
רק בסוף יוני 2008 אישר אגף התקציבים למקורות לבצע את שלב א' של הפרויקט.
יצוין שאגף התקציבים א ישר למקורות לבצע את שלב א' של הפרויקט לאחר שהממשלה החליטה להגדיל את היצע המים בעקבות המשבר במשק המים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים ולמשרד האוצר כי תהליכי הכנתה ואישורה של התכנית ליישום החלטת הממשלה משנת 2003 לשקם את נחל הירקון התמשכו יתר על המידה.
בינת יים זרמו וימשיכו לזרום לנחל הירקון קולחים עודפים בכמות של 13.
5 מלמ"ק לשנה, רובם באיכות שניונית המזהמים את הנחל.
מדובר בבזבוז כמות גדולה של קולחים שהיו יכולים לשמש תחליף למים שפירים במשק המדינה ולהפחית את זיהום נחל הירקון.
בספטמבר 2005 אישרה רשות המים למקורות לבצע תכנית להספקת קולחים באזור הגליל התחתון בהשקעה של 34 מיליון ש"ח.
ביולי 2008 כתב מנהל יחידת משאבי מים במקורות למנהל אגף הפיתוח ברשות המים כי "לאחרונה הוחלט ברשות שהשטחים החקלאיים באיזור יושקו ממערכת אחרת, לפיכך נדרש לעדכן את נתוני התכנון ואת קוטרי הקווים המתוכננים".
לפי מסמכי מקורות, עד שנת 2008 הושקעו בתכנית המקורית כ-254 אלפי ש"ח שלא לצורך.
ממסמך מקורות מיולי 2008 עולה כי לאחר שהוגשה לרשות המים תכנית להמשך פיתוח מפעל השבת קולחים כרמיאל העוסקת, בין היתר, בהעברת עודפי קולחים ממטשי"ם בגליל המערבי למפעל השבת קולחים תשלובת הקישון, ממתינה מקורות להחלטת רשות המים אם למסור את הנחת הקו הראשי שבתכנית לביצוע על ידי מקורות או ליזם פרטי.
עוד עולה מאותו מסמך שוועדת השיפוט של רשות המים אישרה למקורות לבצע שני פרויקטים נוספים להקמת מפעלי השבה, אך חזרה בה ומסרה אותם ליזמות פרטית.
רשות המים מסרה בתשובתה כי במקרים מסוימים, שבהם לא ניתן לדעת מראש איזה גורם יפעל להקמת המפעל בלוח זמנים קצר ביותר, אכן ניתן אישור גם למקורות וגם ליזמים להגיש תכנית כללית.
הרשות הוסיפה כי ההחלטה לגבי חלק מהתכניות (בנושא עודפי קולחים כרמיאל) טרם התקבלה, והיא תתקבל על בסיס שיקולים הנדסיים-כלכליים ובאופן שיעלה בקנה אחד עם מדיניותה.
חברת מקורות השיבה כי לעתים במסגרת קבלת ההחלטות בנושא יזמות פרטית לעניין הקמת מפעלי השבת קולחים נוצרת כפילות שגורמת לבזבוז זמן ומשאבים, ומפעל השבת קולחים כרמיאל הוא דוגמה לכך.
מקורות הוסיפה כי באזור זה מופעלות שלוש תכניות כלליות להשבת אותם קולחים, והדבר גורם לעיכוב באישור התכניות.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי השינויים שהיא מבצעת בתכניות לאחר אישורן גורמים למקורות הוצאות מיותרות, וכי אפשר ללמוד מכך גם שתהליכי התכנון וקבלת ההחלטות ברשות לקויים ושאין לרשות ראייה כוללת של התכניות המוגשות לה.
הדבר גורם לכפילויות ולבזבוז ניכר של משאבים וזמן המעכבים את הקמתם של מפעלים להשבת קולחים.
סקר סיכונים בנושא מפעלי השבה בעקבות הליך מינהלי שנקט המשרד להגנת הסביבה נגד חברת מקורו ת בגין גלישות קולחים ממפעלי השבת קולחים תשלובת הקישון, החליטה הנהלת מקורות למפות את הסיכונים בתחום איכות הסביבה בכלל מתקני החברה ואת התביעות המשפטיות שעלולים להגיש נגד החברה בעקבות כך, ולקבוע אמצעים שיאפשרו לבצע בקרה בנושאים האמורים.
עוד הוחלט להתמקד בפעיל ותה של מקורות במטש"ים ובמפעלי ההשבה בלבד, בשל השפעתם על הסביבה.
עיקרי סקר הסיכונים הוצגו להנהלת החברה ואושרו עקרונית בפברואר 2008 .
:בסקר הועלו, בין היתר, ממצאים אלה (א) בשל אי -הסדרת סוגיות הנוגעות לתיחום בין המט"ש המזרים קולחים ובין מפעל ההשבה שמוליך אות ם, בייחוד אם חברות שונות מפעילות את המפעלים האמורים, חשופים המפעלים לסיכונים רבים בתחום הסביבתי.
(ב) בחלק מהמפעלים חסרה מערכת המבצעת באופן רציף ניטור של איכות הקולחים המופקים במט"ש, בחלקם חסרה מערכת המבצעת דיגום שוטף של הקולחים הללו, ובחלקם חסרים שני סוגי המערכות.
(ג) לכלל מפעלי ההשבה של חברת מקורות חסרות מערכות לגיבוי בזמן הפסקת חשמל (דיזל גנרטור), ועקב כך בזמן הפסקות חשמל ממושכות עלולים לגלוש לסביבה קולחים ממתקניה של מקורות.
(ד) לחלק מהמתקנים חסרים היתרי הזרמה מרשות המים, וחלק מהמתקנים שקיבלו הית ר אינם עומדים בתנאיו מבחינת הכמות או האיכות 28 .
במקרים אלה מגבה מקורות את אספקת המים לחקלאים באמצעות מים שפירים.
(ה) לעתים הקולחים שמספקת מקורות אינם עומדים בתקן החיטוי - זמן מגע של 30 דקות עם כלור.
(ו) לפי נתוני מקורות לשנת 2006 (שלא כללו נתונים על מפעל השבת קולחים השפד"ן - שפכי גוש דן) שישה מהמפעלים מפסידים כעשרה מיליון ש"ח, ושניים מהמפעלים מרוויחים כ - 200,000 ש"ח- הפסד שנתי המסתכם בכ -9.
(ז) אין למתקנים רישיונות עסק.
חברת מקורות הודיעה בתשובתה כי הפעילות להקטנת הסיכונים במט"שים ובמפעלי ההשבה שלה נמצאת בעיצומה לעניין העמידה בהנחיות משרדי הבריאות והגנת הסביבה, ובין היתר פירטה את הפעולות שהיא נוקטת לתיקון הליקויים שהועלו בסקר.
עוד מסרה כי היא מטפלת בהסדרת רישוי עסקים למתקנים מסוימים במפעלי השבת קולחים שבהם יש חומרים מסוכנים או דלק.
28 איכות הקולחים המוזרמים לנחלים נקבעת, בין היתר, לפי ערכי סף של פרמטרים נוספים על אלה שנקבעו בתקן 20/30 ,), כגון ריכוז תרכובות חנקניות (בייחוד אמוניה וכן ריכוז של זרחן וחמצן מומס.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 1447 .
ממצאיסקר הסיכונים מלמדים שעל מקורות להיערך למניעת הסיכונים שמקורם בפעילותה ולפעול במהירות ובנחישות לתיקון הליקויים שהועלו כדי למנוע זיהום ולעמוד בתקנות בתחום איכות הסביבה ורישוי עסקים.
הולכה וניוד של קולחים .
כמות הקולחים הלא מנוצלים לפי נתוני רשות המים לתחילת שנת 2008 , פועלים בישראל79 מט"שים המפיקים 464 :מלמ"ק קולחים 342 ( מלמ"ק74% ) מהכמות שהפיקו המט"שים הועברו למפעלי השבה ושימשו להשקיה, ו -122 ( מלמ"ק26% ) מהכמות שהפיקו המט"שים הוזרמו לנחלים ולים.
מרבית אוכלוסיית המדינה שוכנת לאורך מישור החוף, וגם רוב מתקני טי הור השפכים הגדולים נמצאים באזור זה.
לעומת זאת מרבית השטחים החקלאיים נמצאים בדרום הארץ או מרוחקים מריכוזי האוכלוסייה והמתקנים.
מכאן שבאזורים מסוימים יש עודפי קולחים ובאזורים אחרים יש מחסור בקולחים, ולפיכך נדרשת היערכות ארצית ואזורית לניוד קולחים.
לדוגמה, מצפון לחדרה יש מחסור דחוף ב - 25 .
מלמ"ק קולחים לשנה, וכדי להשלים חוסר זה נעשה שימוש במים שפירים בעקרונות ובנהלים להקצאת מענקי סיוע למפעלי השבת קולחים של משרדי האוצר והתשתיות ממאי 2000 נקבע, בין היתר, ששיעורו המרבי של מענק תשתית יהיה 100% מההשקעה המוכרת.
מענקזה ניתן בין היתר להנחת קווי צנרת המקשרים בין מפעלי קולחים לניוד עודפי קולחים לאזורים שבהם יש ביקוש רב לקולחים.
מובל קולחים ירקון-בנימינה כבר בשנת 2003 העיר מבקר המדינה29 כי "לא יהיה ניתן לנייד הקולחים העודפים מדרום השרון לחלקו הצפוני ללא המובל ירקון-בנימינ ה וממילא קידומם של מפעלי הרוחב וניצול קולחיהם יהיו מוגבלים בהעדרו של.
נוסף על כך, אין זה סביר שהמדינה תקדים השקעות עתק במתקני התפלה בטרם תנצל את מי הקולחים הזולים יותר ניצול מרבי".
בפברואר 2004 הוכנה ברשות המים תכנית מסגרת לניצול קולחים בתחום שבין נחל הירקון לאזור בנימינה שמטרתה לקשר בין המפעלים האזוריים, לאפשר את ניוד הקולחים ולאפשר אגירת קולחים בעונת החורף והספקתם בעונת ההשקיה.
תכנית זאת הייתה המשך לתכנית משנת 2001 .
במסגרת התכנית הוצע שעד שנת 2005 תסתיים הקמת שדרה ראשית לקולחים שאורכה יהיה כ-42.
ק"מ ההשקעה בתכנית נאמדה בכ-512 מיליון ש"ח.
ביולי 2005 אישרה רשות המים עקרונית תכנית חלקית מהתכנית הכוללת.
במרס 2008 הגיש יזם פרטי לוועדה .
29 ,מבקר המדינהדוח שנתי 53ב ( 2003 '), עמ828 .
מקדמית של הרשות תכנית שכללה, בין היתר, הנחת קווי צנרת באורך כ-20 ק"מ ואומדן השקעה ראשונית של כ-72 .
מיליון ש"ח רשות המים מסרה בתשובתה כי ביצוע התכנית אמנם התעכב בכמה שנים אך הדבר לא מנע את קידום מפעלי ההשבה, וכי התכנית מתבצעת בימים אלה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי התכנית של רשות המים להקמת שדרה ראשית של קולחים ירקון-בנימינה - שכבר בשנת 2003 עמד משרד מבקר המדינה על נחיצותה וחשיבותה, ושיישומה היה אמור להסתיים בשנת 2005 לפי המתוכנן, מתבצעת בעצלתיים ואין בה התקדמות ממשית.
מובל קולחים ירקון-זוהר (קו ירקון מזרחי) של חברת מקורות ושילובו של מפעל השבת קולחים בחפץ חיים במובל הקולחים ירקון-זוהר 1.
בדצמבר 2000 הגיש יזם ב' ל רשות המים תכנית להקמת מפעל להשבת קולחים עד שנת 2003 שיספק ליישובים חקלאיים בדרום הארץ 3.
4 מלמ"ק קולחים לשנה לשם המרה של 2.
בסוף שנת 2001 אישרה ועדת ההשקעות של רשות המים ליזם ב' השקעה בהיקף של 23 מיליון ש "ח להקמת המפעל ומענק סיוע בשיעור של 60% .
מאומדן זה ממסמך רשות המים מיולי 2004 עולה שיזם ב' לא הקים את קו אספקת הקולחים ממפעל ההשבה לצרכנים בדרום במועד שבו התחייב לעשות כן.
בדיון ועדת שיפוט מספטמבר 2004 אישרה הוועדה ליזם ב' להאריך את הקו הדרומי, העובר במקביל ובסמוך לקו ירקון מזרחי של מקורות, כדי לאפשר אספקת קולחים לצרכנים בדרום, וביולי 2005 אישרה ועדת השקעות להגדיל את היקף ההשקעה להקמת מפעל ההשבה של יזם ב' ל-42.
מיליון ש"ח יזם ב' נקלע לקשיים כלכליים.
בדיון בוועדת ההשקעות של רשות המים מאוגוסט 2007 נאמר כי לאחר שהתקשר היזם עם משקיע חדש הוכן תכנון מפורט של הקו הדרומי.
בספטמבר 2007 אישרה הוועדה להגדיל לכ -47 מיליון את ההשקעות במפעל ההשבה ובהתאם לכך הגדילה את מענק הסיוע.
לפי מסמכי רשות המים מפעל חפץ חיים יספק בסוף שנת 2008 שני מלמ"ק קולחים לשנה לעומת 3.
4 מלמ"ק שנדרש לספק בשנת 2004 .
יוצא אפוא שבמועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 ,, טרם הסתיימה הקמת המפעל סכום ההשקעות בפרויקט גדל מ -23 מיליון ש"ח לכ -47 מיליון ש"ח והכמות המסופקת של קולחים היא שני מלמ"ק, אף כי נדרשה לספק 3.
במסגרת דיון של הוועדה לבחינת תכניות במשק המים ברשות מדצמבר 2002 הוסכם שמפעל ההשבה של יזם ב' וחברת מקורות ישתפו פעולה לצורך הולכת קולחים באמצעות קו ירקון מזרחי שאמור להתפנות 30 .
30 קו ירקון מזרחי התפנה לאחר שמקורות הניחה בסוף שנת 2000 קו חדש מקביל למים שפירים.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 1449 .
שהגישה מקורות ביוני 2003 לרשות המים, השמשת קו ירקון מזרחי כמובל קולחים תסתיים בסוף שנת 2005 בהשקעה כוללת של כ-16 .
מיליון ש"ח באפריל 2005 הגישה מקורות לוועדה לבחינת תכניות במשק המים של הרשות תכנית מפורטת להשמשת קו ירקון מזרחי.
תוכנן שהעבודות יבוצעו בשני שלבים, בהשקעה כוללת של 38.
הרשות אישרה עקרונית את השלב הראשון של התכנית בהשקעה של 11 מיליון ש"ח.
מקורות התבקשה להגי ש לוועדה השלמות לתכנית.
לפי מסמכי מקורות מיולי 2008 , השמשת קו ירקון מזרחי נמצאה בשלבי ביצוע ומתוכננת להסתיים בשנת 2009 בהשקעה של כ-13 מיליון ש"ח.
בפועל עד יולי 2008 הסתכמו ההוצאות בכ-1.
מיליון ש"ח אף שלפי חוק המים31 מנהל רשות המים רשאי להורות למקורות להשמיש בהקדם את קו המים ירקון מזרחי כמובל קולחים ליישובים בדרום כדי לאפשר את זירוז ביצועו של קו ההולכה ולספק קולחים לאזורי ביקוש, לא פעלו מנהלי רשות המים כדי לעשות כן תוך שיתוף פעולה בין מקורות ובין יזמים פרטיים.
רשות המים הודיעה בתשובתה כי לנוכח מדיניות הממש לה ורשות המים לפיה מפעלי השבה יוקמו באמצעות יזמות פרטית, הסיוע הממשלתי ניתן ליזם ב' ולא לחברת מקורות.
חברת מקורות הודיעה בתשובתה כי קיימות תכניות ראשוניות להקמת מובלים ארציים לקולחים אשר מטרתם ניוד עודפי קולחים בין מפעלי ההשבה השונים והוסיפה כי יש ביכולתה לבצע תכניות אלה.
יזם ב' ענה בתשובתו מדצמבר 2008 למשרד מבקר המדינה כי הוא פעל למימוש הסיכום של הוועדה לבחינת תכניות במשק המים מדצמבר 2002 , אך מסיבות שאינן תלויות בו שיתוף הפעולה בינו ובין מקורות "לא יצא אל הפועל".
משרד מבקר המדינה מעיר כי עניין שיתוף הפעולה בפרויקט בין יזם ב' לבין חברת מקורות סוכם עוד בדצמבר 2002.
אי -שילובו של מפעל ההשבה של יזם ב' בקו ההולכה ירקון מזרחי של מקורות לשם הובלת קולחים ליישובים בדרום והקמה של קו צנרת בידי יזם ב' במקביל לקו ההולכה של מקורות גרמו לכפילות ולבזבוז של משאבים שהמדינה מקצה באמצעות מענקי סיוע.
בעשור האחרון משק המים סובל ממשבר שהולך ומחמיר.
משרד מבקר המדינה העיר כבר בדוח קודם 32 שעסק במשק המים על החשיבות של השבת קולחים.
יחסית לחלופות אחרות מדובר בחלופה זולה, זמינה ורציפה המאפשרת להגדיל את היצע המים ולמנוע את זיהום הסביבה.
31 לפי סעיף 35 א בחוק המים, מתן שירותי תשתית כולל, בין היתר, מתן אפשרות להשתמש בתשתית מים לצורכי הספקה, הולכה ואיגום של מים מכל סוג ולכל מטרה.
מנהל רשות המים רשאי להורות למחזיק בתשתית מים לספק שירותי תשתית למפיק או לספק מים.
32 ,מבקר המדינהדוח שנתי 53ב ( 2003 '), עמ828 .
לכן השימוש בחלופה זו היה צריך לעמוד בראש סדר העדיפויות בכל התכניות להגדלת היצע המים.
יתר על כן, נמצא שגם כאשר הממשלה החליטה לתת ליזמים מענק תשתית (עד 100% ) מעלות הקמת תשתיות ההולכה של הקולחים, לא נפתרה הבעיה ועדיין זורמות לנחלים ולים כמויות גדולות של קולחים.
לפיכך על משרד התשתיות הלאומיות, על רשות המים ועל משרד האוצר להפיק לקחים על מנת להבטיח את קידום הקמתן של מערכות להולכת הקולחים.
בהחלטת הממשלה מאוגוסט 2000 נקבע כי יינתן עידוד להקמת מפעלי השבה והולכה של קולחים, וכי שיעור מענק הסיוע להקמת מפעלי ה שבה יהיה 40% מההשקעה המוכרת בפרויקט.
עוד נקבע בהחלטת הממשלה כי "במקרים בהם מענק השקעה בשיעור זה אינו מביא את העלות למחיר הנורמטיבי של מי הקולחים לצריכה חקלאית (תעריף מי הקולחים של חברת מקורות).
יינתן מענק בשיעור של עד 60% כדי להשוות את העלות למחיר הנורמטיבי".
מועצת רשות המים, בתוקף סמכותה לפי סעיף 112 לחוק המים על פי תיקון לחוק המים, קובעת את תעריפי המים למטרות צריכה שונות באישורם של שר החקלאות, שר התשתיות ושר האוצר.
לפי מסמכי רשות המים מיוני 2007 עלות מ"ק קולחים, לרבות קווי ההולכה, היא 1.
עלות זו נמוכה מעלות ההתפלה של מים מליחים ( 2.
0 ש"ח למ"ק) ומעלות התפלה של מי ים (3.
)ש"ח למ"ק בכללי המים 33 , שפורסמו בינואר 2008 , נקבע כי התעריף לאספקת קולחים ממקורות הוא 0.
611 ש"ח למ"ק (להלן - התעריף).
עוד נקבע כי תעריף אספקת הקולחים מהשפד"ן יהיה 0.
עלות המים 34 כוללת את כל ההוצאות הדרושות להפקה, לאספקה, להולכה ולחלוקה של מים.
מתחשיב שביצעה מקורות ביולי 2008 עולה שהאומדן של עלות אספקת מ"ק קולחים (לא כולל קולחים מהשפד"ן), לפי נתוני שנת 2007 ובמחירים שוטפים, הוא 1.
37 ש"ח למ"ק אף שבכללי המים נקבע ש התעריף יהיה 0.
ש"ח למ"ק מבירורים שעשו נציגי משרד מבקר המדינה ברשות המים עולה שתעריף הקולחים שקובעת רשות המים בתקנות אינו מבוסס על תחשיב כלכלי, וכי הוא משקף את מדיניות הממשלה בדבר עידוד השימוש בקולחים כחלופה למים שפירים.
נוהל הסיוע להקמת מפעלי השבה של רשות המים מסדיר את אופן תהליך האישור של הקצאת מענקים לסיוע ליזמים פרטיים ואת ההליכים לאישור הבקשה המתבצעים ברשות המים.
ועדת עלויות בוחנת וקובעת את שיעור המענק למפעל השבה וממליצה למנהל הרשות לאשר אותו.
מרבית היזמים הפרטיים המקימים את מפעלי השבת הקולחים הם ה תאגדויות של צרכנים חקלאיים הצורכים את הקולחים.
33 כללי המים (תעריפי מים המסופקים מאת מקורות) (תיקון), התשס"ח- 2008.
34 תקנות המים (חישוב עלות המים), התשנ"ב- 1991.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 1451 .
לפי נוהלי הרשות מינואר 2008 , האגף לסיוע מכין תכנית עסקית למפעל השבה הכוללת, בין היתר, את ההשקעות הנדרשות מהיזם להקמת מפעל השבת קולחים, ואת ההכנסות ממכירת המים לפי תעריף הקולחים.
באמצעות התכנית העסקית נבחן שיעורו של מענק הסיוע באופן שיאפשר לאזן את תקציבו של המפעל.
לפי תחשיבי רשות המים, במקרים שבהם שיעור המענק הנדרש גדול מ-60% מעלותו של הפרויקט, עלות הקולחים גבוהה מהתעריף שנקבע בתקנות.
תכנית עסקית שהכין אגף סיוע שברשות המים למפעל השבה של יזם פרטי מיולי 2006 התבססה על תעריף קולחים שהיה באותו מועד 0.
56 ש"ח למ"ק ועל אומדן השקעות בפרויקט בסך 23 מיליון ש"ח.
לפי חישובי אגף סיוע הייתה עלותו של מ"ק קולחים בפרויקט 1.
4 ש"ח, ונדרש ששיעורו של הסיוע הממשלתי יהיה 70% מעלות הפרויקט על מנת שהתעריף יאזן את השקעות היזם.
מאחר שלפי הנהלים מגבילה רשות המים את המענק ל-60% , מחיר הקולחים שהתקבל לפי התחשיב הוא 0.
מהתעריף שפורסם באותה עת יצוין שיזם המקבל מענק סיוע ממשלתי להקמת מפעל להשבת קולחים נדרש להתחייב בכתב, בין היתר, לספק לכל צרכני המפעל כמות מסוימת של קולחים בתעריף שלא יעלה על זה שקבעה רשות המים בתקנותיה עבור חברת מקורות.
מחיר תקרה זה משמש גם לחישוב שיעור מענק הסיוע ליזם.
יוצא איפוא שבמקרה זה כמו במקרים אחרים בהם מענק ההשתתפות בשיעור 60% מההשקעה והתעריף בו התחייב היזם למכור את הקולחים לצרכן אינם מכסים את השקעתו של היזם.
במקרים אלה את ההפרש בין מחיר הקולחים ובין תעריף הקולחים של מקורות גובה היזם בעל מפעל ההשבה מהצרכן.
הצוות הבין -משרדי לבחינת משק הקולחים, שמונה בסוף שנת 2007 (ראו לעיל בפרק על תכנית האב), ציין בדיון שקיים במרס 2008 כי קביעת תעריף הקולחים בתקנות הוא בסיס לחישוב שיעור מענק הסיוע שלו זכאי היזם ותכליתה "מניעת ניצול לרעה של כוחו ה(כמעט) מונופוליסטי של היזם כלפי צרכניו (המהווים 'קהל צרכנים שבוי'), על ידי העלאת מחיר הקולחים".
בדיון נאמר כי יש להחליט אם ראוי לקבוע מחיר מרבי שיגבו היזמים בעד הקולחים ושמא אין להתערב בסוגיה אלא יש לאפשר למחיר להיקבע על פי ההיצע והביקוש בשוק.
כמו כן נקבע בדיון כי אם יוחלט להמשיך לחייב את היזמים לגבות בעד הקולחים את תעריף מקורות שמתפרסם בתקנות, יש לפעול להסדרת מנגנון בקרה ואכיפה בנושא.
בתשובת משרד האוצר נמסר כי רשות המים מבצעת עבודה מקיפה בנושא מחיר קולחים, במסגרת הסיכום בינה ובין משרד האוצר.
רשות המים השיבה למשרד מבקר המדינה כי היא תקבע מחיר תקרה לקולחים שמספקים מפעלי השבה פרטיים לצרכנים שאינם חברים בהתאגדות של היזמים הפרטיים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות המים כי מאחר שבעת שקיבלו היזמים את הסיוע להקמת מפעלי השבה הם התחייבו לספק קולחים במחיר שלא יעלה על התעריף בתקנות, על הרשות למצוא דרכים לפתרון בעיית הפער בין עלותם הריאלית של הקולחים לתעריף.
נמצא כי אין בידי רשות המים נתונים על מחיר הקולחים שדורשים היזמים הפרטיים מהצרכן, והרשות אינה מפקחת על היזמים הפרטיים כדי לוודא שהמחירים שהם גובים עבור הקולחים לא יהיו גבוהים מהתעריף שקבעה רשות המים לחברת מקורות בתקנות.
בטיחות מאגרי קולחים .
ייעודם של מאגרי קולחים הוא לווסת את השימוש בקולחים שמייצרים מפעלי ההשבה במשך כל השנה, כדי שבקיץ - העונה שבה יש צורך בכמויות מים גדולות במיוחד לצורכי חקלאות - תסופק לחקלאים כמות המים הנדרשת.