HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בצפון קיים מחסור בכוח אדם בכל מקצועות כוח העזר הרפואי, כמו אופטומטריסטים, .
טכנאים בכל המקצועות הרפואיים, פיזיותרפיסטים וקלינאי תקשורת, ואין מעבדה רפואית .
ומעבדה פתולוגית בצפון.
כמו כן, על פי הפרסום של משרד הבריאות בדבר השוויון .
בבריאות לשנת 2019, חסרים עובדים סוציאליים שמערכת הבריאות מעסיקה בקהילה.
יצוין כי לא ניתנים תמריצים לעידוד מעבר של בעלי המקצועות החסרים בכוח העזר הרפואי .
לצפון, והחלטת הממשלה לא התייחסה לחוסר הקיים בצפון בכוח האדם בכל מקצועות .
להלן שיעור מקצועות כוח העזר הרפואי ל - 1,000 נפש בממוצע תלת- .
שנתי בשנים 2019-2013 :לפי מחוזות .
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים 13: שיעור מקצועות כוח העזר הרפואי, לפי מחוזות, .
ממוצע תלת -שנתי - 2019 -2013 (ל- 1,000 נפש) .
על פי נתוני משרד הבריאות בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מנתונים אלו עולה כי במחוז צפון שיעור מקצועות כוח העזר הרפואי ל- 1,000 נפש .
הוא הנמוך ביותר ביחס לכל המחוזות (שיעור של 3.
1 עובדים במקצועות כוח העזר .
הרפואי ל- 1,000 נפש בשנים 2019-2017 ) ובשנים האחרונות המצב אף הורע.
זה משפיע ישירות על איכות השירות והיקפו ועל הסיוע במקצועות אלו.
הן בבתי החולים ובקופות החולים והן בשירות בריאות הציבור והשירות הרפואי .
משרד הבריאות מסר בתשובתו בנוגע למחסור בכוח אדם בכל מקצועות כוח העזר הרפואי כי .
פעל רבות בשלוש השנים האחרונות על מנת להגדיל במידה ניכרת את היצע הדימותנים .
הרפואיים בארץ ולשפר את הכשרתם, בין היתר גם במסגרת המוסדות הרפואיים הפועלים באזור .
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות לגבש תכנית ל השלמת החוסר במקצועות .
כוח העזר הרפואי בצפון כדי לאפשר טיפול מיטבי בנזקקים לכך, בדומה לשירות .
שמקבלים התושבים בשאר המחוזות.
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון זמני המתנה ממושכים לטיפולים ולניתוחים .
על פי חוק ביטוח בריאות, המושתת על עיקרון השוויון, קופות החולים אחראיות למתן שירותי .
בחוק נקבעה רשימה של השירותים שיינתנו בסל הבריאות.
הבריאות הכלולים בסל הבריאות יינתנו "לפי שיקול דעת רפואי, באיכות סבירה, בתוך זמן סביר .
יובהר כי החוק אינו מגדיר מהו "זמן סביר" ומהו "מרחק .
סביר" לקבלת טיפול רפואי.
בדוח מבקר המדינה לשנת 201230 התייחס משרד מבקר המדינה לכך שאין הגדרה למונח "זמן .
בדוח האמור ציין משרד מבקר המדינה כי נוסף על כך שאין הגדרה למונח הזה, קופות .
החולים מודדות את זמני ההמתנה בשיטות שונות, ולכן לא ניתן להשוות ביניהן.
משרד מבקר המדינה שמשרד הבריאות יגדיר מהו "זמן סביר" ויקבע שיטה אחידה למדידת זמני .
המתנה, כדי שניתן יהיה להתחקות אחר מידת היעילות של השירות שקופות החולים מעניקות .
למבוטחיהן במחוזות השונים.
על בסיס הניתוח ההשוואתי ניתן יהיה לוודא שמשך הזמן לטיפול .
רפואי לא יתארך יותר מהסביר, ולהוביל לשיפור השירות.
הביקורת העלתה כי עד מועד סיום הביקורת משרד הבריאות לא הגדיר מהו זמן סביר .
זה עלול להיגרם פגיעה במבוטחים שנזקקים לשירות רפואי המתבטא בזמן המתנה ארוך לטיפול .
הרפואי הנדרש או לייעוץ של רופאים מומחים.
לעיתים הפגיעה היא גם בזמינות גיאוגרפית .
נמוכה, כא שר קופת החולים מעדיפה לשלוח את המטופל לטיפול אצל ספק שמציע לה שירות .
זול יותר, גם אם הדבר כרוך בנסיעה ארוכה של המטופל אליו, במקום לשלוח אותו לטיפול .
במקום קרוב למקום מגוריו.
עוד יצויין כי המצוקה התקציבית של קופות החולים החמירה את .
הבעיה בזמינות בשל הרצון לחסוך בהוצאות.
בכך, נוצר מצב שבו נזקקים לטיפולים רפואיים .
מחכים כמה שבועות לרפואת מומחים מייעצת (ראו בהמשך), ואף חודשים מספר, ולעיתים גם .
שנה ויותר לקביעת תור לטיפולים או לניתוחים שאינם ניתוחי חירום.
כך לדוגמה, לדברי כמה .
מנהלי בתי חולים בצפון, תושבי הצפון נאלצים לעיתים להמתין מעל חצי שנה כדי לקבל תור .
לטיפול במחלות שונות, ובכללם גם כאלה שנדרש עבורם פתרון מיידי.
להלן פערי הזמן בין מחוז הצפון למחוז תל אביב, לרבעון השני של 2019, כפי שעלו בפרסום .
הנתונים מתייחסים לחמישה מקצועות עיקריים: אף אוזן גרון, אורתופדיה, .
30 מבקר המדינה, דוח שנתי 63ג (2012 '), "שירותי הבריאות בפריפריה", עמ805 .
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תרשים 14 :זמני המתנה לתור לחמישה מקצועות ב מחוזות ה צפון ו תל אביב, .
רבעון שני 2019 )(בימים .
מהנתונים עולה כי למעט טיפולי אף אוזן גרון, תושבי מחוז הצפון נאלצים לחכות זמן רב .
יותר מאשר תושבי מחוז תל אביב עבור טיפולי אורתופדיה, רפואת נשים, רפואת עיניים .
זמני ההמתנה נעים בין 28.
בכך, רמת הטיפול הרפואי .
שהם מקבלים עלולה להיפגע, ולעיתים הם נאלצים לנסוע למרכז כדי לקבל את הטיפול .
לנושא זמני ההמתנה לטיפולים בפריפריה התייחס גם ממ"ם במסגרת כנס שקיים בדצמבר 2019 .
בנושא הפריפריה והמרכז.
בכנס הוא הציג סקר שנעשה בקרב תושבי הפריפריה במחוזות ה צפון .
והדרום על החיים באזור מגוריהם .
הסקר נגע בכמה תחומים, ובין היתר בתחום הבריאות .
מהסקר עלה כי 23% מהמשתתפים בסקר דיווחו כיויתר ו על קבלת שירות רפואי בשל המרחק .
ממקום המגורים - 17% ויתרו על קבלת השירות הרפואי פעם אחת עד ארבע פעמים ו-6% ויתרו .
על קבלת השירות הרפואי מעל ארבע פעמים.
נוסף על כך, 32% מהמשתתפים בסקר דיווחו כי .
קיבלו שירות רפוא י באזור המרוחק ממקום מגוריהם - 24% ויתרו על קבלת השירות הרפואי פעם .
אחת עד ארבע פעמים ו-8% .
ויתרו על קבלת השירות הרפואי מעל ארבע פעמים50% מכלל .
הנשאלים השיבו שהם יצאו לקבל את השירות הרפואי רחוק ממקום מגוריהם בגלל זמינות .
בסקר צוין כי 62% מתושבימחוז הצפון שקיבלו את השירות במקום המרוחק ממקום .
מגוריהם, ציינו שלא קיבלו את השירות הנדרש מכיוון שהוא לא ניתן בזמן סביר באזור מגוריהם.
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון משמעות הדבר היא שתושבי מחוז הצפון אינם מקבלים לעיתים את הטיפול המיטבי המגיע להם .
על פי חוק ביטוח בריאות.
23 ממדינות ה- OECD , כוללמדינת ישראל, קבעו כי זמני ההמתנה לטיפול רפואי הם מרכיב חשוב .
בקביעת מדיניות הבריאות שלהן.
15 מדינות מתוכן טיפלו בנושא זה במסגרת תוכנית אסטרטגית .
הצעד שננקט ברוב מדינות ה- OECD והצליח לצמצם את זמן ההמתנה הממושך לתורים .
היה קביעת זמני המתנה מרביים.
לצעד זה התלוו יעדים מוגדרים לבתי החולים ולספקים של .
שירותי הבריאות וכן סנקציות לאכיפת היעדים וזמני ההמתנה.
בספטמבר 2016 גובשה בישראל .
תוכנית לקיצור תורים אולם התוכנית לא כללה קביעת זמני ה מתנה מרביים לקביעת תורים וגם .
לא סנקציות למי שאינו עומד ביעדים.
כמו כן, לא נקבעו בתוכנית לקיצור תורים מרחקי נסיעה .
מקסימליים לצורך קבלת טיפול רפואי.
בדוח של מרכז טאוב מנובמבר 201631 , בנושא תורים .
בבתי חולים בישראל, נאמר כי יש הבדלים בזמני ההמתנה לניתוחים בין בתי החולים הציבוריים .
עוד נאמר כי ההמתנה לניתוחים מסוימים יכולה להגיע אף ליותר משנה .
בבתי חולים מסוימים, כאשר התורים הארוכים ביותר נרשמו במחוזות הדרום והצפון.
במאי 2018 פנה יו"ר ההסתדרות הרפואית בישראל אל מנכ"ל משרד הבריאות דאז והעלה .
הסתייגויות מיעילותה של התכנית לקיצור תורים .
עוד נכתב כי בפועל, משאבים שהובטחו .
לקיצור תורים הועברו בעיקר לקופות החולים, ועיקר הפעילות והכספים הופנו לבתי החולים .
הפרטיים במקום לבתי החולים הציבוריים או הממשלתיים.
יו"ר ההסתדרות הרפואית בישראל .
הוסיף במכתבו כי "במציאות זו, חדרי הניתוח והמרפאות בבתי החולים הציבוריים ברובם עומדים .
ריקים בשעות הערב ולא מנוצלים במשמרת שנייה עקב העדר משאבים והחולים ממתינים .
וממתינים חודשים רבים ומשלמים בבריאותם".
בשיחות של משרד מבקר המדינה עם מנהלי בתי החולים בצפון נמסר, כפי שהעלה בסיום .
מכתבו יו"ר ההסתדרות הרפואית בישראל, כי חלק מפתרון נושא זמני ההמתנה הארוכים לקבלת .
טיפול רפואי יכול להיות באמצעות מתן שירותי רפואה פרטיים בתוך בתי החולים הממשלתיים .
והציבוריים, שיינתן לאחר שעות העבודה הרגילות.
באופן זה, במקום שהציוד והמשאבים של .
בית החולים שעולים כסף רב יושבתו מפעילות, יוכל בית החולים לנצל ם ולהשתמש בהם באופן .
יעיל יותר במשמרת נוספת.
בכך, יוכל בית החולים להרוויח כסף מהשימוש בציוד באמצעות .
המשאבים לקיצור התורים.
פתרון זה גם מאפשר לבית החולים לגייס באופן קל יותר רופאים .
מומחים שיוכלו לעסוק ברפואה פרטי ת נוסף על עבודתם בבית החולים.
שימוש זה, שיניב לבית .
החולים הכנסה נוספת, יאפשר לבית החולים גם להקטין את הגירעון שלו.
קופת חולים מאוחדת כי הפעלת שרות רפואה פרטית תגרום לגידול חד בהוצאה הפרטית על .
בריאות, ואינה בגדר פתרון ציבורי.
יש לציין כי משרד הבריאות הגדיר זמני המתנה סבירים לניתוחים חשובים.
מינואר 202032 קבע משרד הבריאות כילניתוחים אונקולוגיים ולניתוחי כלי דם בהתאם למפורט .
בחוזר יהיה פרק זמן סביר של 30 ו-21 ימים בהתאמה.
אם קופות החולים לא יעמדו בזמן שנקבע .
יכול המבוטח לקבל הפניה לכל ספק שירות מורשה אחר שיוכל להציע לו זמן המתנה קצר יותר.
בהקשר זה, בינואר 2020 " ציין מנכ"ל משרד הבריאות במסגרת חוזר מנכ"ל כיהימצאותם של .
תורי המתנה ארוכים העשויים לגרום להידרדרות במצבם הרפואי של המטופלים ומובילים .
31 מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל, "מחכים לטיפול: תורים בבתי חולים בישראל", 22.
32 חוזר מנכ"ל משרד הבריאות מס' 1/2020 ,", "זמני המתנה לניתוחים ופרוצדורות בבתי חולים 5.
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 להסטה של פעילות למערכת הפרטית, ג ם כאשר קיימים פתרונות זמינים יותר במערכת .
הציבורית; וקיומם של הסדרי בחירה שאינם שקופים למבוטח או למשרד הבריאות ושאינם .
בהלימה להוראות חוזר סמנכ"ל לפיקוח ובקרה על קופות חולים".
מנהלי בתי החולים בצפון מסרו לצוות הביקורת כי על פי רוב מפנות קופות החולים את .
המבוטחים שלהן למוסדות ששייכים אליהן או לספקים שמציעים להן את השירות במחיר זול .
יותר, אף אם הדבר כרוך בנסיעה ארוכה של המטופל אליהם.
לדבריהם, לצורך כך, חלק גדול .
מהתקציב אשר היה מיועד לטובת קיצור תורים בבתי חולים, עבר אל מוסדות פרטיים, דבר אשר .
החליש את בתי החולים הממשלתיים או בתי החולים הציבוריים.
מצב זה אינו עולה בקנה אחד .
עם כוונת משרד הבריאות שביקש לקצר תורים במסגרת הרפואה הציבורית.
משרד הבריאות ציין בתשובתו כי "נכון להיום לא התגבשה מתודולוגיה מוגדרת לאופן מדידת .
עם זאת, במסגרת מבחן התמיכה להסטת פעילות ממימון פרטי למימון ציבורי .
וקיצור תורים חל גידול משמעותי בהיקף הניתוחים במימון ציבורי ובמקביל חל קיטון משמעותי .
בהיקף הניתוחים במימון פרטי.
בנוסף, במסגרת מבחן התמיכה קופות החולים מחויבות .
למינימום אזורי בהתאם לתנאי מבחן התמיכה - המינימום האזורי נקבע ל 70% משיעור הרכש .
האזורי לשנת 2015 ובאזורי פריפריה ל85%.
" המרכז הרפואי פדה פוריה מסר בתשובתו כיתכנית לקיצור תורים לא באה לידי ביטוי כלל .
בבתי החולים הממשלתיים בצפון ובוצעה מול בתי"ח של הקופות בלבד".
קופת חולים מאוחדת מסרה בתשובתה כי רשת מדיקה של המאוחדת הי א היחידה אשר מפעילה .
חדרי ניתוח באזור הצפון (עפולה) ויכולה לבצע ניתוחים במימון ציבורי ובמסגרת קיצור תורים .
מנהלת המרכז לבריאות הנפש מזור מסרה בתשובתה כי התקציב הניתן ליישום התוכנית לקיצור .
תורים קטן מהנדרש ובית החולים נאלץ לממן את עבודתו.
על כן זמני ההמתנה לכל סוגי .
הטיפולים הרפואיים והנפשיים ארוכים מאוד בכל הקשור לטיפול רופאים, פסיכותרפיה וכו'.
קופת חולים מכבי מסרה בתשובתה מ- 30.
21 כי אף ששמה של התוכנית הממשלתית הוא .
"קיצור תורים", מרבית המשאבים הוקצו במסגרת התוכנית להסטת פעילות פרטית לרפואה .
הקופה הפחיתה פרמיות שירותי בריאות נוספים בכ-500 מיליון ש"ח, ולדעתה .
הרפורמה הממשלתית עמדה ביעדיה.
מומלץ כי משרד הבריאות יבחן את יעילותה של התוכנית לקיצור תורים אשר לטובתה .
מיליון ש"ח במסגרת החלטת הממשלה לחיזוק הצפון .
זמני ההמתנה הארוכים וחוסר בזמינות לצורך קבלת טיפול רפואי עקב מרחקי נסיעה .
גדולים עלולים לפגוע בבריאותם של תושבי הצפון.
על מנת לצמצם פערים אלו משרד .
מבקר המדינה ממליץ כי משרד הבריאות יגדיר מהו "מרחק סביר" ומהו "זמן סביר" לצורך .
קבלת טיפול רפואי מתאים, בפרט בכל הנוגע למתן השרות לתו שבי הפריפריה ויבחן .
הצורך במתן הנחיות לקופות החולים לצמצום המצב שבו קופות החולים, בפרט במחוז .
הצפון, שולחות את המבוטחים שלהן לטיפול במקומות רחוקים ממקום מגוריהם, כאשר .
ניתן לקבל את הטיפול במקום קרוב יותר למקום המגורים.
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון שירותי בריאות נוספים .
על פי הנאמר במפגש שקיימו נציגי מבקר המדינה עם מנהלי בתי החולים בצפון, שהוזכר לעיל, .
עלה כי באזור הצפון קיים מימוש נמוך של שירותי הבריאות הנוספים (שב"ן) על ידי תושבי הצפון.
הדבר עלול לנבוע כאשר במקום מגוריהם לא ניתנים כל השירותים והטיפולים הרפואיים או .
כאשר תושבי הצפון נאלצים לחכות זמן רב לעומת מה שניתן לקבל במחוזות אחרים.
שהועלו בכנס שערך ממ"ם נמצא כי חלק מתושבי הצפון ויתרו על טיפולים רפואיים וחלק אחר .
יצא לקבל את הטיפולים במחוזות אחרים באזור המרכז.
כאשר יש קופות חולים שהתושבים .
באזור הצפון המבוטחים אצלן ממעטים לממש את תוכניות שירותי הבריאות הנוספים שרכשו, .
לעומת שימוש מוגבר במחוזות שבאזור המרכז, הרי גובה התביעות באזור הצפון וההוצאה של .
הקופות באזור זה נמוכים מאלה שבאזור המרכז.
מכאן, ההוצאה הממוצעת לנפש באזור הצפון .
על ביטוחי שב"ן נמוכה מזו של המבוטחים באזור המרכז.
במצב המתואר לעיל נפגעים בייחוד תושבי הצפון שנמצאים בדירוג סוציו-אקונומי נמו ך; על פי .
נתוני משרד הבריאות, 62% מתושבי הצפון נמצאים בדירוג סוציו-אקונומי נמוך.
מתושבי הצפון מחזיקים בביטוחים משלימים פרטיים.
עם זאת, בתהליכי השיתוף הציבור עלה .
כי תושבים אלו אשר מתקשים לנסוע לאזור המרכז כדי לקבל את הטיפולים הנדרשים להם, .
ומשכך אינם יכולים לממש את הביטוח הרפואי שעליו הם משלמים.
יתרה מכך, יש להם קושי .
כלכלי לשלם את ההשתתפות העצמית הקבועה בביטוח הרפואי, וגם אין להם יכולת כלכלית .
לקבל טיפול באזור המרכז, הכרוך לעיתים קרובות בתהליך שאורך כמה שעות וגורם לאובדן .
ימי עבודה, ובמקרים רבים עליהם להוסיף גם תשלום עבור נסיעות בתחבורה הציבורית.
קופת חולים מכבי מסרה בתשובתה כי ".
תקציב המחוזות במכבי בנוי כך שככול שצריכת .
שירותים בשב"ן נמוכה יותר, כך חלק התקציב לשירו תי סל גבוה יותר, זאת כדי להבטיח .
למבוטחים סטנדרט שירות אחיד".
הוצאה לנפש של מכבי במחוז צפון גבוהה .
מתהליך שיתוף ציבור עלו קשיים במימוש תכניות שב"ן ע"י תושבי הצפון וכי מצב זה נובע .
בחלקו מכך שחלק מהשירותים הללו מסופקים באזור המרכז הדבר מקשה על מימושם.
מומלץ כי משרד הבריאות יבחן את היקפי מימוש תוכניות השב"ן ע"י תושבי הצפון ויגבש .
תכנית להנגשת שירותים אלו עבור תושבי הפריפריה.
במסגרת זו מומלץ לבחון הכללת .
שיפוי על עלויות נסיעה במקרים של אספקת השרות במרחק מסוים ללקוחות השב"ן.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי " בימים אלו אנו מבצעים חשיבה על מנת לאפיין את הסיבות .
המובילות לפערים אלו וזאת על מנת שנוכל להעלות פתרונות מיטביים לצמצום הפערים".
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 בריאות הנפש .
ברובבתי החולים במחוז הצפון קיימת מחלקה אחת המיועדת לחולים הנזקקים לטיפול .
בכל מחלקה יש מספר של עד 15 מיטות אשפוז לטיפול במחלות נפש .
לצד פתרונות משולבים בבתי החולים, המרכז הרפואי לבריאות הנפש .
מזור בעכו (להלן - מרכז הבריאות מזור) פועל כבית החולים היחיד במחוז הצפון, המטפל .
אך ורק בתחום בריאות הנפש.
הוא נותן מענה לכל אוכלוסיית אזור הגליל העליון, הגליל .
התחתון, הגליל המערבי ורמת הגולן הכוללת 940,500 תושבים.
,מיטות אשפוז25 מיטות נוספות לאשפוז יום ו-60 מיטות שיקומיות.
כלל השירותים הפסיכיאטריים כמו טיפול אמבולטורי, אשפוזים פסיכיאטריים הנכפים על .
ידי בתי המשפט ומערכי ביניים (אשפוז יום וטיפול יום).
להלן שיעור המיטות בתחום בריאות .
הנפש ל- 1,000 :נפש, לפי מחוזות .
תרשים 15: שיעור המיטות בתחום בריאות הנפש, .
לפי מחוזות, 2018 (ל- 1,000 נפש) .
על פי נתוני משרד הבריאות .
מהנתונים עולה כי מחוז הצפון, בדומה למחוז הדרום, הוא בעל שיעור המיטות הנמוך .
28 ל- 1,000 )נפש, בתחום בריאות הנפש לעומת שאר המחוזות.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי "נכון להיום שיעור מיטות האשפוז נקבע בעיקר ע"פ .
שיקולי תקציב – וכלל תוכניות המיטות מוסיפות מיטות באופן שאינו בהלימה לשיעור גידול .
האוכלוסייה בישראל, כך נוצר שיעור מיטות שעומד כיום על 0.
39 מיטות ל- 1,000 נפש, אכן .
קיים פער גדול בין מיטות במרכז המדינה לפריפריה (דרום וצפון) אשר נובע מפריסה .
היסטורית של המערכת, אשר מעולם בעבר לא תוכננה".
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון נמצא כי כיום יש קושי להמשיך לפתח ולהגדיל את מרכז הבריאות מזור.
השתנה ייעוד השטח שעליו עומד בית החולים לטובת הקמת בית מלוןמרכז הבריאות .
קיבל אישור לשימוש חורג בשטח עד 2026 .
במצב זה, יש קושי לבנות שטח אשפוז נוסף, .
ובית החולים אינו מקבל אישורים להוסיף חדרים במטרה להגדיל את מספר מיטות אשפוז.
על פי נתוני בית החולים, מצב זה גם גורם לכך שיש בו מחלקות, ובעיקר מחלקות של .
מאושפזים בכפייה (שבית החולים מחויב לקבל), שנמצאות בתפוסה של יותר מ- 100% , .
ובכמה מקרים אף 130% .
בביקורת עלה כי יש חדרי אשפוז שבכל אחד מהם נמצאות בצפיפות שבע מיטות כמעט .
צמודות זו לזו, על כל המשתמע מכך, כאשר מדובר במאושפזים עם בעיות נפשיות.
תמונות הממחישות מצב זה: .
תמונה 1: מיטות אשפוז במרכז הבריאות מזור, נובמבר 2020 .
באדיבות המרכז הרפואי לבריאות הנפש - מזור.
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תמונה 2: מיטות אשפוז במרכז בריאות הנפש מזור, נובמבר 2020 .
באדיבות המרכז הרפואי לבריאות הנפש- מזור.
מתמונות אלו ניתן לראות כי חדרי האשפוז במרכז הבריאות מזור מאוכלסים .
בצפיפות; הדבר בעייתי בייחוד לנוכח הרקע הטיפולי של המאושפזים.
על פי החלטת ממשלה 2262 הוקצו 235 מיליון ש"ח שיועדו לבניית תשתיות או .
מחלקות כלליות, פסיכיאטריות וגריאטריות.
בביקורת עלה כי במהלך השנים .
2017 - 2020 , הוצאו24.
6% מהתקציב שיועד לתשתיותלבניית .
תשתיות במרכז הבריאות מזור.
בנובמבר 2020 כתבה מנהלת מרכז הבריאות מזור לסגן ראש חטיבת המרכזים הרפואיים .
הממשלתיים ולראש אגף בכיר כלכלה ופיתוח במשרד הבריאות כי מצב התשתיות במרכז .
לוקה בחסר, ואף מגיע לפגמים בטיחותיים, הגורם לתנאי אשפוז בלתי סבירים ולא .
מתאימים לאשפוז חולים.
למכתבה צירפה תמונות רבות המתעדות פגמים בתשתיות ואת .
הצפיפות הרבה שקיימת בחלק מאגפי האשפוז.
לדבריה, היא לא קיבלה תשובה על .
מכתבה, ומרכז הבריאות מזור נמצא במצב תשתיות קשה המשפיע על הטיפול בחולים.
כאמור, ייעוד השטח שעליו עומד בית החולים שונה לטובת הקמת בית מלון, ובית החולים .
קיבל אישור לשימוש חורג עד 2026 .
על כן, בית החולים צריך למצוא מקום חדש חלופי .
שיהיה מוכן להעברת בית החולים עד 2026 .
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון עלה כי טרם הוכנה תוכנית להעתקת בית החולים לבריאות הנפש וטרם הוחלט על .
עוד נמצא כי הועלתה הצעה להעתיק אותו למרכז רפואי שעתיד להיבנות בצומת גלעם, .
שנמצא ליד קריית אתא, שאינו נמצא במחוז הצפון.
אם חלופה זו תתקבל, לא יהיה במחוז .
הצפון אף לא בית חולים אחד המתייחד לתחום בריאות הנפש; הדבר יקשה עוד יותר על .
מי שנדרש לקבל טיפול נפשי באזור הצפון.
כאמור, בתי החולים מטפלים גם בחולים בתחום בריאות הנפש במסגרת אשפוז יום, אולם .
מנהלי בתי החולים בצפת ובעפולה מסרו לצוות הביקורת כי לעיתים .
הם אינם יכולים לעמוד בדרישה לקבל מטופלים הזקוקים לטיפול נפשי, והם נאלצים .
לעיתים קרובות לדחות בכמה חודשים טיפולים נפשיים למטופלים.
כדוגמה לכך ציין מנהל .
בית החולים זיו כי התור לטיפול בהפרעות אכילה עומד על כשבעה חודשי המתנה.
מנהלת המרכז לבריאות הנפש מזור מסרה בתשובתה כי "בית החולים המונה כ-350 מיטות .
ושירותי קהילה רחבים סובל מהזנחה רבת שנים מהיבטים רבים.
התשתיות רעועות, אין .
תקינה מספקת בכל המקצועות - משק, מנהל, פרה רפואי, סיעוד ורופאים.
במחלקות בכי רע - המטופלים ישנים עד שמונה בחדר בצפיפות שאינה אנושית ואף גורמת .
לאלימות בין מטופלים השרויי ם גם כך במצב ראשוני קשה עקב מצבם.
במחלקות ניתנים רק בחלק משעות היום מה שמגדיל את הסיכוי להתפשטות מחלות ולא .
בכל מחלקה יש איש ביטחון, מה שמסכן את ביטחון הצוות והמטופלים.
והמטופלים חווים אלימות לעיתים קרובות.
המצב גורם לפגיעה בזכותו .
הבסיסית של אדם לכבוד".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי לנוכח הפערים בשיעור מספר .
המיטות בתחום בריאות הנפש בין מחוז הצפון, כמו גם במחוז דרום, לעומת מחוז .
המרכז, וכן לנוכח ה מרחקים הגדולים שעל תושבי הצפון לנסוע כדי לקבל טיפול .
ראוי, ולנוכח מצבו של בית החולים לבריאות הנפש מזור נדרש לפעול לפתרון הולם .
על משרד הבריאות לקדם תוכנית להעתקת בית החולים לבריאות הנפש מזור אשר .
תיקח בחשבון את מיקומו במחוז הצפון.
עד להקמתו של בית החולים במיקום חילופי .
יש לפתור את בעיית התשתיות והצפיפות במרכז לבריאות הנפש מזור, לרבות .
הסדרת תכנונית להרחבה נדרשת לתקופת הביניים.
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 כמו כן, מומלץ כי משרד הבריאות יגבש תוכנית לבניית תשתיות מתאימות ולהשלמת .
חדרי האשפוז לבריאות הנפש הן בבתי החולים והן בבית החולים מזור ויפעל .
לתקצובה ומימושה, כדי שניתן יהיה לספק מענה הולם על הצרכים הנדרשים.
מוקדים לרפואה דחופה במחוז הצפון .
קופות החולים ברחבי הארץ מפעיל ות מוקדים רפואיים אחרי שעות הפעילות של המרפאות .
שלהן, המציעים עזרה רפואית דחופה וטיפולים מיידיים לעיתים מצילי חיים.
פתרון לאזורים שמרוחקים מבתי חולים.
המוקד הרפואי מספק מענה רפואי ראשוני בסביבת .
המגורים ופעמים רבות מייתר את הצורך לגשת לחדר מיון.
חדרי המיון בבתי החולים משמשים .
גם הם את הציבור במצבי חירום ובתום שעות הפעילות של המרפאות.
להקמת מוקדים רפואיים נוספים בכמה רשויות מקומיות.
מדובר במיזם משותף שמשרד .
הבריאות, קופת החולים והרשות המקומית נושאים באופן שווה בעלותו.
במחוז הצפון יש 15 מוקדים רפואיים ו-4 מוקדים המעניקים שרות של ביקור רופא, המשרתים94 .
ב עיר עפולה לדוגמה קיים גם בית חולים וגם מוקד לילה המעניקים שירות זמין .
לתושבים, עם זאת יש אזורים שבהם אין מוקד לילה ואין בית חולים, כדוגמת דרום רמת הגולן.
נמצא שלמרבית היישובים באזור הצפון לא קיים כיסוי מלא של שירותי רפואה בשעות הערב .
יש לציין שבמחוז הצפון יש ריכוזי אוכלוסייה קטנים בפיזור גיאוגרפי רחב, ועל כן מרחקי .
הנסיעה בין היישובים לבין בתי החולים או המוקדים הקיימים גדולים; הדבר קריטי כשמדובר .
בטיפול בבעיות רפואיות דחופות.
נוסף על כך, חלק ניכר מהאוכלוסייה באזור הצפון נמצאת .
ברמה סוציו-אקונומית נמוכה עם קושי בניידות.
דוח גרוטו התייחס לבעיה זו והמליץ להקים עוד .
העלות השנתית להפעלה של מוקד רפואי נאמדת ב-1.
כך שהעלות הכוללת של ששת המוקדים שהומלצו עליהם בדוח גרוטו היא 9 .
בהחלטת הממשלה 2262 נקבע שיש לקדם את נושא המוקדים הרפואיים.
הבריאות להקצות מבסיס תקציבו בשנים 2017 - 2020 סכום של 240 מיליון ש"ח מהתוכניות .
הלאומיות עבור שיפור איכו ת הרפואה הציבורית במחוז הצפון; מתוכנית המרכזים לרפואה .
דחופה (מלר"ד); מהתוכנית למניעת זיהומים בבתי חולים ציבוריים ; ומהתוכנית לשיפור ותמרוץ .
ראש עיריית קריית שמונה מסר לצוות הביקורת כי המוקד הרפואי בקריית שמונה נמצא בסכנת .
סגירה, כיוון שלעירייה חסר תקציב לממן את חלקה.
התברר כי את המוקד הרפואי בקריית .
שמונה מממנים במידה שווה משרד הבריאות, קופות החולים ועיריית קריית שמונה.
כי 33% מהמימון להפעלת המוקד הרפואי אמור להגיע מעיריית קריית שמונה.
קריית שמונה היא רשות מקומית חלשה שנמצאת בתוכנית הבראה כבר שנים מספר בליווי חשב .
העירייה סיימה את שנת 2019 בגירעון של14.
3 מיליון ש"ח ובסוף שנת2019 הייתה .
בינואר2021 מסר ראש עיריית קריית שמונה למשרד מבקר .
המדינה כי בכל שנה הוא מצליח לגייס תרומות לטובת הפעלת המוקד הרפואי, אולם לאחרונה .
הוא מתקשה להמשיך ולגייס תרומות.
יש לציין כי למוקד הרפואי בקריית שמונה יש חשיבות .
רבה עבור תושבי המקום, חיילי צה"ל והמטיילים הרבים באזור.
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון משרד הבריאות מסר בתשובתו כי " אספקת שירותי רפואה דחופה אינם באחריות משרד .
הבריאות כי אם באחריות קופות החולים ולמרות זאת פועל המשרד במסגרת משאביו לתמיכה .
המשרד הוסיף כי הוא משתתף כיום בהפעלת מוקדי רפואה דחופה בישובים .
קריית שמונה, בית שאן, מגדל העמק, בסמת טבעון, קצרין ונוף הגליל ואין בכוונתו להפסיק את .
עוד ציין המשרד כי הפעלת המוקד בקריית שמונה היא בהתאם .
להחלטת ממשלה 3740 משנת2018 ,ובשיתוף המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, קופות .
החולים ועיריית קריית שמונה.
לדעת המשרד המוקד אינו נמצא בסכנת סגירה.
למוקדים הרפואיים יש חשיבות רבה בטיפול במקרים דחופים בזמן שהמרפאות סגורות .
והם מהווים, במקרים הרלוונטיים, חלופה לפניה לחדרי מיון.
כי משרד הבריאות יבחן פתרון מימוני מתאים להפעלת המוקדים בתחומי רשויות מקומיות .
חלשות, בפרט בפריפריה, המתקשות לעמוד בחלקן במימון הפעלת המוקדים הרפואיים.
קידום הקמת מוקדים לרפואה דחופה בישובים נוספים בצפון הארץ, עשוי לתרום גם .
להקטנת הפניות לחדרי מיון, בשים לב לכך ששלושת בתי החולים שבהם שיעור הפניות .
לחדר מיון גבוה הם בתי חולים בצפון הארץ (כאמור בתרשים מס' 4.
תהליך שיתוף הציבור-מדגם מייצג בחינת עמדותיהם ותפיסותיהם של תושבי מחוז הצפון בקשר להשקעות מדינה .
בפברואר 2021 בוצע עבור משרד מבקר המדינה תהליך שיתוף הציבור במטרה לבחון את .
עמדותיהם ותפיסותיהם של תושבי מחוז הצפון לגבי השקעות שביצעה המדינה במחוז בארבע .
השנים האחרונות בתחומים שונים.
במסגרת התהליך נערך סקר בקרב תושבי מחוז הצפון.
הסקר נעשה באמצעות מילוי עצמי של .
שאלון מקוון במרשתת וראיונות טלפוניים.
המדגם כלל 1,033 מרואיינים תושבי הצפון מעל גיל .
18 - 526 מהחברה היהודית ו-507 .
מהחברה הערביתאוכלוסיית מחוז הצפון מונה כ -1.
תושבים - 46% יהודים( 603,400) ו-54% ( ערבים 545,500 ,מוסלמים 112,200 דרוזים ו- 98,100 .
)נוצרים; על פי נתונים אלה גם שוקללו הממצאים לכלל תושבי מחוז ה צפון.
הסקר בחן את מידת שביעות הרצון הכללית של התושבים מהשירותים הניתנים במחוז הצפון .
בתחומי תעסוקה, תחבורה, חינוך, בריאות וב יטחון אישי.
עלה כי בתחום הבריאות 15% .
מהנשאלים כלל לא מרוציםמהשירותים הניתנים במחוז הצפון בתחום הבריאות , 40% מרוצים .
במידה מסוימת ו -45% .
מרוצים מאדשביעות הרצון יורדת בקרב האוכלוסייה הצעירה וככל .
שרמת ההשכלה גבוהה יותר.
ה | תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 תפיסת האוכלוסייה את השיפורים שנעשו .
משרד מבקר המדינה בדק באיזו מידה חשים התושבים כי חל שיפור בארבע השנים האחרונות .
בשירותים הניתנים בנושאי כלכלה, בריאות, חינוך ותחבורה, עקב השקעות של המדינה באזור .
עלה כי מרבית התושבים סבורים כי ניכר שינוי מסוים בלבד או כלל לא ניכר שי נוי בתחום .
26% ,מהנשאלים ענו כי אין כל שיפור בתחום הבריאות40% ענו כי יש שיפור מסוים .
ו-34% ענו כי יש שיפור ניכר.
במטרה לבחון באיזו מידה תורמים הפרויקטים העיקריים לתחושה שחל השיפור התבקשו .
הנשאלים לציין אם הם חשים שחל שיפור בארבע השנים האחרונות בנוגע לפרויקטים שתוקצבו .
בהחלטת הממשלה 2262 ,במטרה לשפר באופן מהותי נושאים בתחומי הכלכלה, הבריאות .
הנשאלים נדרשו לציין מהו הנושא שבו חל השיפור הגדול ביותר ולציין .
נושאים נוספים שבהם חל שיפור כלשהו.
8% מהנשאלים ענו כי השיפור הגדול ביותר הוא .
בזמינות שירותי רפואה ו-19% .
)מהנשאלים ציינו את התחום כשיפור נוסף (לא הגדול ביותר4% .
מהנשאלים ענו כי השיפור הגדול ביותר הוא בקיצור תורים לבדיקות ו-12% מהנשאלים ציינו את .
התחום כשיפור נוסף (לא הגדול ביותר) .
3% מהנשאלים ענו כי השיפור הגדול ביותר הוא בניה .
והרחבה של בתי חולים ו -12% .
)מהנשאלים ציינו את התחום כשיפור נוסף (לא הגדול ביותר .
השפעת צעדי הממשלה על חיי התושבים .
מעבר לשביעות הרצון הכללית ותפיסת השיפור בדק משרד מבקר המדינה אם השינויים השפיעו .
בכל תחום נבדקו כמה פרמטרים.
בתחום הבריאות התושבים נשאלו לגבי .
השיפור שחל בפרמטרים האלה: זמן ההמתנה לתור במכונים ובמרפאות (ייעוץ, טיפול וניתוח); .
זמינות שירותי בריאות הנפש; הצורך לנסוע לטיפולים במרכז; זמינות טיפולים רפואיים.
תוכניות לאומיות לפיתוח הצפון תרשים 16: תפיסתהשיפור בתחום הבריאות .
על פי נתוני סקר שיתוף הציבור.
מהסקר עלה אומנם שמידת שביעות הרצון הכללית הרבה ביותר היא בתחום הבריאות, .
ורק 26% מנשאלים סבורים שלא חל שיפור בתחום זה, אך מהנתונים הנוגעים לפרמטרים .