HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ממסמכי התע"א עולה כי לסוף שנת 2019 , סכום מצטבר של כ-136 מיליון דולר בגין השנים 2011 עד2017 ניתן כמענק לתע"א או הופחת מתשלומי הדיבידנד שלה נוכח מתווה מדיניות דיבידנדים ואישור רשות החברות מדצמבר 2019 :כדלקמן .
48 חוזר ג 2-97/1 מפברואר1977 בנוגע לחברות שאינן מספקות שירותים ציבוריים; וחוזר 2018-5-2 מדצמבר2018.
49 במתווה נקבע כי הסכומים יהיו צמודים למדד המחירים לצרכן.
| 1262 | הדוחות הכספיים של התעשייה האווירית לישראל בע"מ- מצב החברה וסיכוניה לוח 9 : סכומי הדיבידנד וסכומי הפחתות דיבידנד ומענקים בגין השנים 2011 - 2017* )(במיליוני דולר .
דיבידנד בגין שנת רווח נקי סכום הדיבידנד .
שהוכרז** סכומי הפחתות דיבידנד, .
המקור: הדוחות התקופתיים של התע"א; נתונים שמסרה התע"א למשרד מבקר המדינה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* הדיבידנדים הוכרזו בשנים 2014 - 2019 .
יצוין כי בגין שנת2016 לא הוכרז דיבידנד נוכח הפסד נקי בחברה.
** סכום הדיבידנד שהוכרז הוא לאחר הפחתת שיעור הדיבידנד, ולאחר ניכוי הסכום שנקבע במתווה מדיניות הדיבידנדים.
*** כולל הפחתת שיעור הדיבידנד, ניכוי הסכום השנתי ממנו, והמענק השנתי בהתאם למתווה מדיניות הדיבידנדים או לאישור רשות החברות מדצמבר 2019.
בינואר 2020 כתב מנכ"ל משהב"ט למנהל רשות החברות ולראש אגף התקציבים במשרד האוצר כי ראוי יהיה לייעד נתח מהדיבידנד שמשלמות התע"א ורפאל לפרויקטי מו"פ ביטחוני, מוקדי ידע ותשתיות לאומיות, כפי שנעשה בעבר; כי הוא מבקש לעדכן את נוהל חלוקת הדיבידנד של חברות אלה כך שמחצית ממנו יישאר בחברות וייועד לפרויקטי מו"פ שצפויים לתרום לפיתוח העסקי של החברות ולהגדלת רווחיהן; וכי משהב"ט יגדיר את השימושים ואת המטרות של סכום זה לצורכי מעהב"ט וינהל את הנושא.
| 1263 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
משרד מבקר המדינה מציין את סכום הדיבידנד בשנת 2017 .
אם יגובשו בעתיד הסדרים עם התע"א בנוגע לתשלומי הדיבידנד - מומלץ כי התע"א תכין מראש תוכנית להשקעת סכומים שנובעים מהפחתות בתשלומי דיבידנד ומתן מענקים לצורך חדשנות והשקעות במו"פ, שתכלול בין היתר את היעדים להשקעה, ותציג אותה לרשות החברות לצורך מעקב ובקרה.
אשר להפחתת תשלום הדיבידנד של התע"א בגין שנת 2017 - על התע"א להגיש לרשות החברות תוכנית מפורטת להשקעת הסכום, כפי שנדרש באישור הרשות מדצמבר 2019.
בדצמבר2015 כתב מנכ"ל התע"א דאז למנהל רשות החברות דאז בין היתר כי החתימה על מתווה מדיניות הדיבידנדים בוצעה על רקע החרגת התע"א כחברה ממשלתית בבעלות מלאה מתחולת החוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט - 1959 (להלן- חוק עידוד השקעות הון) החל משנת 201150 .
דברים דומים כתבו באוגוסט2018 סמנכ"ל הכספים של התע"א דאז ובנובמבר 2019 סמנכ"ל הכספים של התע"א לגורמים ברשות החברות.
בישיבת דירקטוריון התע"א שהתקיימה באוקטובר 2019 מסר סמנכ"ל הכספים כי מתווה מדיניות הדיבידנדים הוא תחליף להטבות שהתע"א אינה זכאית להן מתוקף החוק לעידוד השקעות הון.
במענה על פניית חברי הדירקטוריון ומנכ"ל התע"א במאי 2017 למנכ"ל משהב"ט בבקשה לסיוע בהחלת הטבות לפי חוק עידוד השקעות הון על התע"א, כתב בספטמבר 2017 מנכ"ל משהב"ט דאז למנכ"ל התע"א דאז כי החרגת התע"א מהחלת ההטבות לפי חוק עידוד השקעות הון אכן גורמת להיווצרות "נחיתות עסקית" שלה במקרים מסוימים, וכי כפיצוי על הפסד הטבות אלה קיבלה התע"א עד לשנת 2015 הקלות בתשלומי הדיבידנד למדינה ומענקי השקעה.
בדוח הכספי של התע"א ל - 31.
15 נכתב בביאור המדיניות החשבונאית כי מענקים ממשלתיים שהתקבלו בגין פעילות מו"פ מקוזזים מהוצאות מו"פ.
בשנים 2014 ו-2015 קוזזו 1851 ו-9 מיליון דולר בהתאמה מהוצאות המו"פ של התע"א בגין מענקים שהתקבלו מהמדינה לפי מתווה מדיניות הדיבידנדים משנת 2010.
ממסמכי התע"א ומשהב"ט עולה כי מתווה מדיניות הדיבידנדים נקבע נוכח החרגת התע"א כחברה ממשלתית מקבלת הטבות במסגרת החוק לעידוד השקעות הון.
בתגובתה של התע"א מפברואר 2021 עלממצאי הביקורת היא מסרה כי קיים שוני והבדל מהותי בין הטבות המוענקות על ידי המדינה: הטבות מס במסגרת חוקי עידוד ניתנות על ידי המדינה בכובעה כ"ריבון" ואילו דיבידנדים משולמים למדינה בכובעה כ"בעלים", וכי קיימת אבחנה ברורה בטיפול החשבונאי בין שתי המסגרות.
50 במסגרת תיקון68 לחוק, שבו נקבע כי חברה בבעלות ממשלתית לא תהיה זכאית להטבות מכוח החוק, כגון מענקי מו"פ ושיעורי מס מופחתים.
51 בגין השנים2013 ו-2014.
| 1264 | הדוחות הכספיים של התעשייה האווירית לישראל בע"מ- מצב החברה וסיכוניה מומלץ שהתע"א תבחן את הצגת תשלומי הדיבידנד בדוחותיה הכספיים בסכומם המלא בנפרד מהסכומים שמקוזזים ממנו, לשם הגברת הבקרה החשבונאית ושיקוף התמונה המלאה.
השקעה בחברות בנות וכלולות .
בדוח ביקורת פנימית של התע"א בנושא בקרה על פעילות ודיווחים של חברות בנות ותאגידים מוחזקים שהוצג לוועדת הביקורת של הדירקטוריון במרץ 2019 , נכתב כי לתע"א ולחברת הבת שלה אלתא יש 60 תאגידים מוחזקים, בהם 40 תאגידים פעילים; כי31 מהתאגידים הפעילים הן חברות זרות; כי ב-15 השנים שקדמו לפרסום הדוח השקיעה התע"א כ-420 מיליון דולר ברכש חברות, ובתקופה זו נמכרו החזקות בתמורה לכ-125 מיליון דולר; וכי "רובן המכריע של עסקאות הרכישה הניבו הפסדים משמעותיים".
בתוכנית האסטרטגית משנת 2018 נכתב כי התע"א תתפתח גם באמצעות רכישות של חברות לצורך חדירה ל"גיאוגרפיה חדשה או שוק חדש, רכישת טכנולוגיה, מוצרים או קווי עסקים חדשים, השגת יתרון תחרותי (למשל בעלויות) וחיזוק של הנוכחות הגלובלית".
בתחזית לגידול בהכנסות התע"א בעשור 2019 - 2030 , שמובאת בתוכנית האסטרטגית הוערך כי המקור לגידול בסכום משמעותי הצפוי בהכנסות בשנת 2030 יהיה מחברות שירכשו בעשור הקרוב.
עוד נכתב בתוכנית כי עד שנת 2023 .
נדרשים מאות מיליוני דולר לפעילויות מיזוג ורכישה בטיוטת עמ"ט רשות החברות נכתב כי ככל הנראה התע"א תידרש לרכוש חברות במדינות שבהן היא פועלת או להשקיע בחברות אלה על מנת להתמודד עם מדיניות של העדפת רכש מקומי הרווחת במדינות העולם, ונוכח הירידה בכספי הסיוע52 בשקלים מארה"ב; וכי זיהוי מוקדם של חברות רלוונטיות לרכישה שישמשו מנוע צמיחה עתידי הוא אתגר מהותי העומד לפני החברה.
בינואר 2019 אישר דירקטוריון התע"א את התקציב התפעולי של התע"א לשנת2019 .
במצגת שהציג סמנכ"ל הכספים דאז לדירקטוריון נכתב כי תקציב ההשקעות בחברות בשנת 2019 הוא מאות מיליוני דולר.
בדיון אמר סמנכ"ל הכספים כי התע"א הגיעה לתקרת הזכוכית של הגידול העצמי שלה, וגידול מעבר לכך יגיע רק באופן אנ -אורגני 53 ; וכי בכוונת התע"א לרכוש חברות בעלות פוטנציאל צמיחה גדול משלה.
הסמנכ"ל הוסיף שכל הצעה להשקעה תוגש לדירקטוריון לקבלת אישור ספציפי.
52 על פי מזכר ההבנות בין ממשלות ישראל וארה"ב מספטמבר 2016 בענייןהסיוע הביטחוני לישראל לשנים 2019 - 2028 , כספי הסיוע הניתנים להמרה לשקלים יצומצמו בהדרגה , בייחוד משנת 2025 ואילך.
כספי הסיוע הניתנים להמרה לשקלים משמשים את מערכת הביטחון לרכש מהתעשיות הביטחוניות הישראליות (כספים אלה יהיו ניתנים לשימוש לרכש בארה"ב).
צמיחה ממקורות חיצוניים כגון מיזוגים ורכישות, ולא ממקורות פנימיים של החברה .
| 1265 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
תרשים 25: השקעות התע"א בחברות- תקציב מול ביצוע, 2016 - 2019 .
המקור: מסמכיהתע"א, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
נמצא כי בשנים 2016 - 2019 התע"א לא מימשה את תוכניותיה להשקעה בחברות, שהיה בהן כדי לסייע לה ב"צמיחה אנ-אורגנית", ובכלל זה לסייע לה בחדירה לשווקים חדשים, לקווי מוצר ולטכנולוגיות משלימות.
עוד נמצא כי למול תקציב מצטבר לשנים הנ"ל בסך של כמאות מיליוני דולר הביצוע עמד על כ-11% .
נוסף על כך, נוכח הקיטון ביתרות המזומנים שלה, תזרים המזומנים השלילי מפעילותה השוטפת בשנת 2019 ובמחצית הראשונה של שנת2020 , והשפעות משבר הקורונה על פעילות החברה - במועד ביצוע הביקורת מסתמן כי עליה לפעול לגיוס מקורות חיצוניים למימון מיזוגים ורכישות.
בתגובתה של התע"א מינואר 2021 על ממצאי הביקורת היא מסרה כי מימוש האסטרטגיה לרכישת חברות הוא חלק משיקול הדעת העסקי שלה; כי לא נמצאו חברות מתאימות להשקעה, או שהמחיר שנדרש בעבורן היה גבוה מערכן; וכי קיימות מגבלות רגולטוריות החלות על חברות ממשלתיות המקשות את רכישת השליטה בחברות ויש לקדם שינוי בתחום זה.
מומלץ כי רשות החברות בשיתוף התע"א תבחן מהם החסמים המקשים על התע"א לממש מיזוגים ורכישות ומהן הסיבות להם.
זאת כדי לוודא כי התע"א עומדת ביעדי התוכנית האסטרטגית.
בתגובתה של רשות החברות מינואר 2021 על ממצאי הביקורת היא מסרה כי בכוונתה לבקש מהתע"א להציג את הנושא בדיונים בוועדה המתאימה בדירקטוריון התע"א.
| 1266 | הדוחות הכספיים של התעשייה האווירית לישראל בע"מ- מצב החברה וסיכוניה ניהול סיכונים של התע"א .
ביוני 2009 קבעה רשות החברות בחוזר בנושא ניהול סיכונים בחברות הממשלתיות כי על הדירקטוריון בחברות ממשלתיות מוטלת חובה להתוות מדיניות ניהול סיכונים ולפקח על ביצועה.
בחוזר נקבע כי לפחות אחת לשלוש שנים תבצע חברה ממשלתית סקר סיכונים מקיף, שיכלול בין היתר תרחישי סיכון אפשריים, אומדן של מידת הנזק והערכה לגבי הסבירות של התממשותו, והפערים בניהול הסיכונים; כי הדירקטוריון יבחן אחת לשנה לפחות את מערך ניהול הסיכונים בחברה, לרבות את מגבלות הסיכון שנקבעו ואת מידת התאמתן ויעילותן, ויתווה מדיניות של בקרה להפחתה של סיכונים מהותיים; וכי יש לתת בדוח הדירקטוריון גילוי לסיכונים המהותיים של החברה לפי טיבם, ולדרג אותם לפי מידת השפעתם.
בינואר 2020 החליפה רשות החברות את החוזר משנת2009 בחוזר בנושא ניהול סיכונים תאגידי בחברות הממשלתיות ובחברות בת ממשלתיות.
בחוזר נקבעו בעלי התפקידים במערך ניהול הסיכונים התאגידי ותפקידיהם, לרבות תפקידי הדירקטוריון וההנהלה בהקשר זה.
עוד נקבע בחוזר כי על החברה להגדיר תדירות מתאימה לביצוע סקר הסיכונים שתהיה אחת לארבע שנים לכל הפחות; כי על הנהלת החברה, לגבש מסמך מדיניות לניהול הסיכונים ולאשרו בדירקטוריון; וכי במסגרת ניהול הסיכונים צריך להתייחס לפחות לסיכונים אלה: סיכונים תפעוליים, פיננסיים, סיכוני מעילה והונאה, ציות ורגולציה, מוניטין, טכנולוגיית מידע וניהול המשכיות עסקית.
בחוזר של רשות החברות מינואר 2020 בנושא דוחות כספיים- דוחות שנתיים וביניים (להלן - חוזר רשות החברות בנושא דוחות כספיים) נקבע כי יפורט המועד האחרון שבו הוכן סקר סיכונים עבור החברה.
בביאורים לדוח הכספי של התע"א ל - 31.
19 נכתב כי הדוחות מקיימים את הוראות חוזר זה של רשות החברות.
19 פירטה החברה את גורמי הסיכון העיקריים שלה.
להלן גורמי סיכון נבחרים מתוך אלה שפירטה התע"א: .
| 1267 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
תרשים 26: גורמי סיכון נבחרים שפורטו בדוח התקופתי של התע"א, 31.
גורמי מאקרו גורמים ענפיים .
 שינויים בשערי חליפין .
 מצב הכלכלה העולמית .
 המצב הפוליטי והביטחוני בישראל .
 שינויי חקיקה ותקינה .
 השפעת יחסים פוליטיים בין-מדינתיים .
על פעילות החברה בשווקים .
בין-לאומיים  תלות גבוהה בתקציבי ביטחון .
 תלותבלקוחות ובספקים .
 השפעות חידושים טכנולוגיים תכופים .
 התחייבויות לביצוע רכש גומלין .
 אבדן הזדמנויות עסקיות, רכישות ושיתופי .
 אבטחת מידע וסייבר .
גורמים מיוחדים גורמי סיכון ענפיים .
 ניהול המשאב האנושי ויחסי עבודה .
 ריכוזיות גיאוגרפית בפעילותהחברה  כשלים בטילים, במשגרים ובלוויינים .
 שינוי מצב בו החברה הינה ספק ראשי או .
מוביל בתחומי החלל ומוצרי המכ"ם במדינת .
 עלייה במחירי הדלק בתחום התעופה .
 ירידה בהיקף הפעילות בענף המטענים .
19 , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בנובמבר 2019 מסרה התע"א למשרד מבקר המדינה מצגת בנושא תהליך ומערך ניהול הסיכונים בחברה.
במצגת נכתב כי ביולי 2018 אישרה ועדת ניהול סיכונים של הדירקטוריון סקר סיכונים תאגידי; כי במסגרת הסקר מופו שתי רשימות של "סיכוני מפתח" בהתאם לרמת הסיכון שלהן: רשימה של 17 סיכוניםמהותיים במיקוד הנהלה לצורך מעקב ודיווח רבעוני לכל הפחות, ורשימה של 9 סיכונים לניהול שוטף, למעקב ודיווח שנתי לכל הפחות; וכי באוקטובר2019 אישר הדירקטוריון עדכון למערך סיכוני המפתח.
במצגת נכללו רשימות של הסיכונים האמורים.
| 1268 | הדוחות הכספיים של התעשייה האווירית לישראל בע"מ- מצב החברה וסיכוניה בביקורת נמצא כי ברשימת סיכוני המפתח שאישר הדירקטוריון באוקטובר 2019 נכללים סיכונים שלא נכללו בדוח התקופתי של התע"א ל- 31.
נוכח ההשפעה האפשרית של התממשות סיכונים אלה על פעילותה של התע"א מומלץ שהיא תעריך את סבירות התרחשותם ובהתאם לכך תשקול להוסיף אותם, כולם או חלקם, לגורמי הסיכון המפורטים במסגרת הדוחות התקופתיים של החברה.
עוד מומלץ כי התע"א תציין בדוחות התקופתיים את מועד ביצוע סקר הסיכונים האחרון, כנדרש בחוזר רשות החברות.
בתגובתה של התע"א מינואר 2021 על ממצאי הביקורת היא מסרה כי המלצת משרד מבקר המדינה להציג בדוח התקופתי את מועד ביצוע סקר הסיכונים האחרון מקובלת עליה.
המידע בדוחות התקופתיים בנושא השפעות התפשטות נגיף הקורונה על פעילות התע"א .
במרץ 2020 פרסמה הרשות לניירות ערך הודעת סגל54 בנושא גילוי בדבר השפעות התפשטות נגיף הקורונה על הפעילות העסקית של תאגידים מדווחים.
בהודעה נכתב בין היתר כי על מנת להבטיח כי ציבור המשקיעים יקבל מידע מפורט, מדויק ובזמן אמת על השפעות נגיף הקורונה על התאגידים המדווחים - על התאגידים שפעילותם העסקית מושפעת או עלולה להיות מושפעת באופן מהותי מהאירוע לתת גילוי נאות למשקיעים במסגרת דוח הדירקטוריון באופן ברור ומפורט.
במאי 2020 פרסמה הרשות לניירות ערך עמדת סגל55 בנושא השפעות משבר הקורונה על הגילוי והדיווח הכספי הנכלל בדוח לרבעון הראשון של שנת 2020 ובדוחות הבאים.
במסמך נכתב כי על התאגידים המדווחים לתת גילוי לגבי השפעות משבר הקורונה, ובכלל זה מידע איכותי וכמותי אשר הכרחי לשם הערכת ביצועי התאגיד ולשם קבלת החלטה אם להשקיע בניירות הערך שלו.
גילוי זה צריך לכלול לכל הפחות השפעות ספציפיות של המשבר על תוצאות הפעילות של התאגיד והפעולות שנקט כדי להתמודד עם השפעות אלה, לרבות כימות ההשפעות ככל שניתן; הצעדים שנקט התאגיד לחיסכון בעלויות; והשפעה של המשבר על מועד ההשלמה, התקציב והסטטוס של פרויקטים מהותיים.
54 הודעת סגל היא הודעה קצרה של הרשות לניירות ערך לחברות המדווחות לגבי דרכי פעולה שהן נדרשות לנקוט בנושא נקודתי וספציפי.
55 עמדת סגל היא פרשנות מקצועית של רשות לניירות ערך בסוגיות חשבונאיות או משפטיות.
פרשנות זו אמורה לבוא לידי ביטוי בפעילות החברות המדווחות.
| 1269 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
באפריל 2020 כתב סמנכ"ל הכספים לגורמים בהנהלת התע"א כי משבר הקורונה והשפעתו על התוצאות העסקיות של החברה מחייב נקיטת צעדים מידיים להתייעלות ו לצמצום בהוצאות , וכי הנהלת החברה דנה בצעדים אלה.
להלן יפורטו הצעדים העיקריים שסמנכ"ל הכספים הנחה לנקוט:  עצירת השקעות ברכוש קבוע והקפאת התחייבויות קיימות באופן שלא יפגע בפעילות החברה.
 הפחתת עלויות מו"פ בשיעור של כ-60% .
לעומת התקציב המאושר  הפחתת עלויות שיווק ונסיעותלחו"ל.
 הקטנת עלויות הנהלה וכלליות נוכח הוצאת עובדים לחופשה ונוכחות של עד25% .
מהעובדים, וכן הקפאת פעילות יועצים בדוח הרבעוני של התע"א ל- 30.
20 נכתב כי השפעות משבר הקורונה על רוב תחומי העסקים של החברה בתקופת הדיווח לא היו מהותיות, וכי לא ידוע לחברה על ביט ולם של חוזים משמעותיים עם לקוחותיה או על עיכובים משמעותיים באספקות56.
עוד נכתב בדוח כי התע"א בוחנת את תחזיותיה בנוגע להתקשרויות עתידיות שטרם נחתמו ולהסכמים נוספים, בעיקר בתחום התעופה; כי המשך הטלתן של מגבלות בתחום זה עלול להביא לפגיעה בביצוע התקשרויות ובהשגת התקשרויות עתידיות בתחום התעופה האזרחית; וכן כי צמצום תקציבי ביטחון נוכח צרכים תקציביים של מדינות בעולם עלולים להשפיע לרעה על תוצאותיה העסקיות של החברה ועל תזרים המזומנים שלה ואף לגרום להפסקתם של חוזים.
56 יצוין כי קדמו לדוח זה שני דיווחים של החברה שהוגשו לרשות לני"ע ב - 12.
20 בנושא השפעות התפשטות נגיף הקורונה.
| 1270 | הדוחות הכספיים של התעשייה האווירית לישראל בע"מ- מצב החברה וסיכוניה בדוח פורטו השפעות של משבר הקורונה על תוצאות הפעילות של התע"א ברבעון השני של שנת 2020 :.
קיטון בהכנסות מענף ה-* MRO השייך לחטיבת התעופה בשיעור של כ-50% יחסית לתקופה .
המקבילה אשתקד (ירידה בהכנסות מ-121 מיליון דולר ברבעון השני של שנת2019 ל-63 מיליון .
דולר ברבעון השני של שנת 2020.
גידול בהפרשהלחובות מסופקים בחטיבת התעופה בסך של כ -5.
גידול בהוצאות השכר נוכח תשלום בעד שעות עבודה נוספות נוכח עבודה מאומצת במסגרת .
פרויקטים בעלי חשיבות רבה ומאפייני דחיפות ביצוע.
החברה צמצמה את פעילותה בחודשים מרץ - מאי, ברובה על חשבון ימי החופשה הצבורים של .
בדוח נכתב כי לפעולה זו הייתה השפעה חיובית על תוצאות פעילות החברה ברבעון השני**.
חל צמצום בהוצאות נסיעות לחו"ל ברבעון השני, וכן חלה האטה משמעותית של מאמצי השיווק .
חל גידול בשיעורי ריביות ההיוון של התחייבויות החברה למתן הטבות לעובדיה, מתוכו סך של .
מיליון דולר נזקף לדוח רווח והפסד .
החברה רשמה עליית ערך של תיק ההשקעות שלה ברבעון השני בסך כ-9 מיליון דולר, שקיזז .
את כל ההפסד שרשמה ברבעון הראשון בגין ירידת ערך התיק.
* ענף שירותי תחזוקה כוללת למטוסים, מנועים ואביזרים שונים.
שבו העובדים לעבודה סדירה לאחר סיום "הגל הראשון" של משבר הקורונה *** בתגובתה של התע"א מינואר 2021 על ממצאי הביקורת היא מסרה כי החיסכון בהוצאות כגון נסיעות לחו"ל הוא זניח יחסית לפגיעה בעסקי חטיבת התעופה שצוינה לעיל.
בדיון של המועצה המנהלת של חטיבת כט"צ שהתקיים באוגוסט 2020 בראשות מנכ"ל התע"א דאז בנושא ביצועים ברבעון השני של שנת 2020 הועלו מספר סוגיות: פיגורים בשני פרויקטים בגלל הקורונה; הסבר לגידול ברווח ברבעון השני שנבע מצמצום בהוצאות המו"פ ועלויות הכרוכות בהוצאת הצעות מחיר, ולא מפעילות עסקית והדאגה מכך.
בנוגע להשפעות משבר הקורונה שלעיל שלא צוין סכום השפעתן, מסר החשבונאי הראשי של התע"א למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2020 .
כי לא ניתן לכמתן והן לא נמדדו על ידי התע"א באוקטובר 2020 מסרה חשבת התע"א למשרד מבקר המדינה כי התע"א מכינה בכל רבעון תחזיות של תוצאות הכספיות לסוף השנה; וכי בהכנת התחזית, וכן בהכנת תקציב החברה לשנת 2021 ( והתוכנית העסקית לחמש השנים הבאות2021 - 2025 ) תבוא לידי ביטוי השפעת משבר הקורונה.
עוד מסרה החשבת כי התע"א חזרה לבצע מו"פ עצמי, וכי החברה צופה כי תעמוד בקירוב בסכום המו"פ שנכלל בתקציב השנתי .
| 1271 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולותיה של התע"א לביצוע התאמות בהיקף הוצאותיה בתקופת משבר הקורונה.
מומלץ כי התע"א תרחיב את הגילוי שלה במסגרת הדוחות התקופתיים בנוגע לפעולות שהיא ביצעה נוכח משבר הקורונה, ובנוגע להשפעות של המשבר על פעילותה, ובכלל זה כימותן - כגון צמצום עלויות המו"פ והשיווק, הקפאת פעילות יועצים, ופיגורים באספקות בפרויקטים.
זאת בהתאם לאמור בהודעת סגל הרשות לניירות ערך ממרץ 2020 ובעמדת סגל הרשות ממאי2020 .
כמו כן, כפי שגם מסרה חשבת התע"א באוקטובר 2020 , מומלץ שהתע"א תבחן מהן ההשפעות ארוכות הטווח של משבר הקורונה על פעילותה, אם ישנן, ותעדכן את תחזיותיה בהתאם לכך.
בתגובתה של התע"א מינואר 2021 על ממצאי הביקורת היא מסרה כי התע"א עדכנה את תחזיותיה בגין השפעות משבר הקורונה כאמור לעיל בתקציב שהכ ינה לשנת 2021 ובתוכנית העסקית שלה לשנים 2021 - 2025.
עמדת נציגי הבעלים בנוגע למצבה העיסקי של התע"א ושינוי מבנה הבעלות .
בטיוטת עמ"ט רשות החברות נכתב כי ביצועי התע"א ב"שנים האחרונות" היו נמוכים יחסית לביצועי חברות בין-לאומיות בשווקים שבהם היא מתחרה - הביטחון, התעופה והחלל; כי ב"שנים האחרונות" התע"א אינה רווחיות, אינה יעילה ואינה צומחת; כי הרווחיות הנמוכה שלה מיוחסת לכמה גורמים, כגון עלויות שכר ופרישה גבוהות מאוד, פער מסוים בביצוע אבני דרך בפרויקטים, ושיעור גדול של פרויקטים ויחידות עסקיות מפסידים.
בתגובתה של התע"א מינואר 2021 בהתייחס למסקנות העולות מהשוואת פעילותה לפעילות חברות אחרות בעמ"ט רשות החברות , היא מסרה כי השוואה בין ביצועיה במגזר הביטחוני לביצועים של אלביט ורפאל תעלה מסקנות אחרות.
עוד נכתב בעמ"ט רשות החברות כי התע"א ניצבת מול אתגרים רבים, כגון הגדלת הרווחיות, התמודדות עם מגמות שוק עולמיות, הרחבת מאגר לקוחות, השקעה במנועי צמיחה, ועלויות שכר גבוהות; וכי נראה שהרחבת מבנה הבעלות בתע"א הוא מהלך מתבקש, וכלי מרכזי שיאפשר לה להתמודד עם האתגרים האמורים ולממש את התוכנית האסטרטגית שלה.
במצגת בנושא "הנפקת מניות בתע"א - סטטוס וניתוח חלופות" של הכלכלן הראשי למעהב"ט לדיון בראשות שר הביטחון ב דצמבר 2019 , הוצגו מגבלות וקשיים של התע"א בפעילותה כמפורט בתרשים להלן, ונכתב כי על רקע מצב זה נבחן שינוי במבנה הבעלות בתע"א שצפוי להניב את התמורה הכספית הגבוהה ביותר מבין כל החלופות שנבחנו 57 .
שר הביטחון דאז הנחה .
57 החלופות שנבחנו הן: הנפקת מניות לציבור, הפרטה מלאה של החברה למעט פעילויות רגישות מסוימות, מיזוג עם חברת רפאל והכנסת משקיע אסטרטגי לחברה.
| 1272 | הדוחות הכספיים של התעשייה האווירית לישראל בע"מ- מצב החברה וסיכוניה בדיון לקדם את הנפקת מניות התע"א וסיכם כי התע"א נמצאת במצב פיננסי ותפעולי לקוי בכמה תחומים, כי הדבר מחייב שינוי מהותי, וכי ההנפקה תחזק, תייעל ותשמר את ה"נכס הלאומי" - התע"א.
תרשים 27: הקשיים בפעילותה של התע"אלפי מצגת משהב"ט .
המקור: מצגת של הכלכלן הראשי למעהב"ט לדיון בראשות שר הביטחון בדצמבר 2019.
באוקטובר 2014 החליטה הממשלה58 ,על תוכנית לביצוע הנפקות מיעוט של חברות ממשלתיות וביניהן התע"א; וכי בשנת 2016 .
יקודם מהלך של הנפקת מניות מיעוט בתע"א במאי 2016 פרסמה התע"א תשקיף מדף59 לאג"ח, לכתבי אופציה הניתנים למימוש לאג"ח ולניירות ערך מסחריים.
תוקף תשקיף המדף הוארך עד למאי 2019 .
ממסמכי התע"א עולה כי היא פועלת להגשת תשקיף מדף חדש.
19 נכתב כי התע"א נערכת לקידום הנפקת המניות בהתאם להחלטת הממשלה, וכי ההנפקה כפופה בין היתר לקבלת אישורים מצדדים שלישיים ולהשלמת פעולות היערכות שטרם הושלמו.
בדוח התקופתי של התע"א ל- 30.
20 נכתב כי למועד הדוח אין כל ודאות כי אכן תבוצע מכירה או הנפקה של מניות החברה לציבור, ולמועדה.
58 'החלטה מס2103 /(חכ42 ) בנושא תוכנית רב-שנתית לביצוע הנפקות מניות מיעוט של חברות ממשלתיות.
59 תשקיף על בסיסו תוכן הצעה של ניירות ערך לציבור תוך24 חודשים ממועד פרסומו.
הרשות לניירות ערך מוסמכת להאריך את תוקף ההצעה ב-12 .
| 1273 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
כאמור, בנובמבר 2020 אישרה ועדת השרים לענייני הפרטה למכור עד49% מהון המניות של התע"א בדרך של הצעה לציבור בבורסה לניירות ערך בתל אביב60.
בהחלטה נקבע כי החלק מתוך תקבולי ההנפקה שיועבר לתע"א ישמש אך ורק למו"פ, לרכש חברות ולהשקעות.
בדברי ההסבר להחלטה נכתב כי מהלך זה יקדם שינוי תרבותי וארגוני בתע"א, ויאפשר לה לתת מענה מיטבי לאתגרים העומדים בפניה, כגון בתחום הרווחיות, ריכוזיות ותלות בלקוחות מסוימים, והשקעות נמוכות במו"פ, בתשתיות וברכישת חברות.
כמו כן, החלטת ההפרטה הסמיכה את רשות החברות לפעול יחד עם אגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל), משהב"ט ורמ"י להסדרת מעמד נכסי המדינה והמקרקעין המשמשים את התע"א, ככל הנדרש.
לנושאים מסוימים הבאים לידי ביטוי בדוחותיה התקופתיים של התע"א עשויה להיות השפעה על הצגת פעילותה של החברה למשקיעים פוטנציאליים ועל הערכת שווייה לקראת ביצוע ההנפקה.
משרד מבקר המדינה בדק בהקשר זה סוגיות הנוגעות לרכוש הקבוע של התע"א, ששיעורו כ -17% מהיקף המאזן ל - 31.
19 , בדגש על תחום המקרקעין.
מהון המניות של החברה תהיה כפופה לקבלת החלטה נוספת של ועדת השרים לענייני הפרטה .
| 1274 | הדוחות הכספיים של התעשייה האווירית לישראל בע"מ- מצב החברה וסיכוניה הרכוש הקבוע והמקרקעין של התע"א .
העלות המופחתת של הרכוש הקבוע של התע"א ל - 31.
18 הסתכמה ב -989 וב-843 מיליון דולר, שהם כ-17% וכ-15% מסך הנכסים במאזן, בהתאמה.
כשליש מהעלות המופחתת של הרכוש הקבוע מיוחס לפעילות חטיבת התעופה, והשאר לחטיבות האחרות.
הרכוש הקבוע כולל בין היתר קרקעות, מבנים ומכונות וציוד.
להלן יוצג תמהיל העלות המופחתת של הרכוש הקבוע ל- 31.
תרשים28: תמהיל העלותהמופחתת של הרכוש הקבוע ל - 31.
במסגרת הביקורת נבדקו היבטים הנוגעים למקרקעין של התע"א ולרכוש הקבוע שלה, ובכלל זה הרישום החשבונאי, ההצגה בדוחות התקופתיים והסדרה משפטית של הזכויות בהם.
התע"א פועלת על קרקעות בשטח של 3,461 דונם, מהן כ-90% בבעלות המדינה.
רמ"י אחראית לניהול מקרקעי ישראל, ובסמכותה להחכירם לתע"א.
שאר השטחים נמצאים בבעלות התע"א (46 ( דונם) ובשכירות מגורמים שונים 284 דונם).
ממסמכי התע"א עולה כי זכויות החכירה בכ-75% משטחי המקרקעין שבשימושה אינן מוסדרות בהסכמים או שההסכמים בעניינן אינם בתוקף.
| 1275 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
עלות המקרקעין הרשומה בספרי התע"א ל- 31.
19 היא כ-14 מיליון דולר, והעלות המופחתת היא כ-5 מיליון דולר.
מרבית העלות היא בגין תשלום דמי חכירה ראשוניים או דמי היוון61 עבור קרקעות.
בשנים 2016 - 2019 הסתכמו ההוצאות השנתיות של התע"א בגין דמי חכירה והפחתת דמי חכירה שהוונו בכחצי מיליון דולר.
להלן פרטים בנוגע לזכויות העיקריות של החברה במקרקעין: לוח 10: ,זכויות התע"א במקרקעין 31.
מתחם נמל התעופה בן- גוריון 1,831 1,344 256 87% .
באר יעקב 540 540 - 100% .
יהוד 275 21 137 57% .
אשדוד כ-200 7 92 50% .
באר שבע 181 - 55 30% .
רמת הגולן 164 - 150 91% .
סה"כ 3,461 1,912 690 75% .
;המקור: נתונים שמסרה התע"א למשרד מבקר המדינה הדוח התקופתי של התע"א ל- 31.
19 נכתב כי בגין חלק מהקרקעות בהן פועלת התע"א לא הוסדרו זכויותיה באופן פורמלי, לא משולמים "דמי שימוש"62 או הסתיימה תקופת החכירה.
עוד נכתב כי הסדרת הזכויות יכולה להיות בתנאים שונים מהותית מהתנאים הקיימים ולהשית על .
61 היוון דמי חכירה הוא תשלום מראש של דמי החכירה השנתיים אשר מגלם הנחה מסוימת לעומת תשלום שנתי של דמי חכירה.
תשלום לצד שלישי בעד שימוש בקרקע .
| 1276 | הדוחות הכספיים של התעשייה האווירית לישראל בע"מ- מצב החברה וסיכוניה החברה תשלומים אשר עלולים להיות מהותיים.
בדוח התקופתי נכתב כי מדובר באחד הסיכונים שהחברה חשופה אליהם, וכי מידת השפעתו של סיכון זה על עסקי החברה היא בינונית.
הסכמי חכירה שאינם בתוקף .
להלן יוצג ריכוז נתונים בנוגע להסכמי החכירה של התע"א שאינם בתוקף: .
לוח 11 : מועדי סיום תקופת החכירה של הסכמים שאינם בתוקף .
שבע אשדוד סה"כ מספר .
סה"כ 137 256 150 55 92 690 14 .
להלן כמה דוגמאות בנוגע להסכמים אלה: הסכם חכירה של מפעל רמתא: מפעל רמתא פועל בשטח של כ-180 דונם בבאר שבע.
בגין שטח זה יש למפעל ארבעה הסכמי חכירה מול רמ"י.
תקופת החכירה שנקבעה באחד ההסכמים, בגין שטח של 55 דונם, הסתיימה באוקטובר 2014 .
לפי מסמכי התע"א, בפברואר 2014 , לקראת מועד סיום תקופת החכירה, הכינה רמ"י שמאות לצורך חידוש ההסכם, ולפיה שווי הזכויות בקרקע (שומה) היה כ-13 מיליון ש"ח.
במאי2014 הגישה התע"א השגה על השומה בה נטען כי בהערכה מטעמה שווי הקרקע היה כ -4 מיליון ש"ח.
בינואר 2015 הודיע היועץ המשפטי של מרחב עסקי דרום ברמ"י לתע"א כי רמ"י החליטה לבטל את השומה שהכינה ולהכין שומה חדשה.
משנת 2015 התקיימו כמה התכתבויות, שיחות ופגישות בין גורמי התע"א לגורמי רמ"י בנוגע לחידוש ההסכם.
במועד סיום הביקורת, נובמבר 2020 , עדיין לא הכינה רמ"י שומה חדשה לקרקע והסכם החכירה בינה לבין התע"א טרם חודש.
יצוין כי באפריל 2017 כתבה סגנית מנהל מרחב עסקי דרום של רמ"י לתע"א בין היתר כי פעילותה של החברה באחד מהמגרשים שבחזקתה ללא חוזה אינה תקינה.
| 1277 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
בתגובתה של רמ"י מינואר 2021 על ממצאי הביקורת היא מסרה כי היא פעלה להזמנת שומה חדשה וכי עסקת החידוש אושרה במרחב דרום של רמ"י ועתידה לעבור לדיון בהנהלת הרשות.
הסכם חכירה של חברת אלתא: אלתא פועלת בשטח של כ-200 דונם באשדוד.
תקופת הסכם החכירה בגין קרקע בשטח של כ-92 דונם הסתיימה ביוני2016 .
לפני מועד סיום תקופת החכירה, ביוני 2015 פנתה אלתא לרמ"י בבקשה לחידוש ההסכם, ושוב ביוני 2016 לאחר שהמציאה מסמכים לבקשת רמ"י.
במועד סיום הביקורת, נובמבר 2020 , עדיין לא חודש הסכם החכירה.
הסכמי חכירה של מפעלי מבת ותממ: מפעלי מבת ותממ פועלים בשטח של כ-275 דונם ביהוד.
זכויות התע"א בכ-240 דונם מכלל שטח זה מוסדרות ב-15 הסכמי חכירה מול רמ"י63 .
תקופות החכירה בהסכמים בגין שטחים של כ-137 דונם, המוסדרים במסגרת עשרה הסכמי חכירה64 , הסתיימו בשנים2014 - 2019 .
ממסמכי התע"א עולה כי נציגיה פנו בכמה מועדים לרמ"י בנוגע לחידוש של שלושה הסכמים לחכירת שטחים שתקופת חכירתם הסתיימה בשנת 2014 .