HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תימרור, ובהם חברות תשתית בתחומי התחבורה, כגון נת"י, חוצה ישראל, נת"ע ורכבת ישראל.
לנת"א ניתנו סמכויות של רשות תימרור בכביש 20 (דרך נתיבי איילון), כביש שהיא מפעילה .
ומתחזקת, ובשטחם של כמה פרויקטים שהיא אחראית להם.
30 הסדרה דומה קיימת גם בצו המועצות המקומיות, התשי"א -1950 .
ה | חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים עיכובים בפרויקטים בשל בעיות בתיאום ובשיתוף הפעולה מול רשויות מקומיות .
כיוון שמרבית הפרויקטים שנת"א מקדמת מבוצעים בתווך עירוני, שם הרשות המקומית משמשת .
רשות תימרור מקומית, נת"א נדרשת לקבל את אישור הרשות המקומית כדי לקבל היתרי עבודה .
וכדי לאשר את הסדרי התנועה הנדרשים לביצוע הפרויקט.
במקרים רבים האינטרס של הרשות .
המקומית והעומד בראשה אינם עולים בקנה אחד עם האינטרס התחבורתי במרחב המטרופוליני, .
בין היתר כיוון שהקמת הפרויקטים התחבורתיים כרוכה בחסימת תנועה, ברעש, בלכלוך .
ובפגיעה בחיי היום-יום של התושבים ושל בעלי עסקים.
כמו כן לעיתים הפרויקטים מצריכים .
הסבת נתיבים קיימים לנת"צים ולשבילי אופ ניים או ביטול חניות.
להלן כמה דוגמאות למצבים .
שבהם מקטעים בפרויקט "מהיר לעיר" עוכבו ואף בוטלו בשל היעדר שיתוף פעולה מצד .
פרויקט "מהיר לעיר" הוא אחד הפרויקטים התחבורתיים המרכזיים שנת"א מקדמת 31 , פרויקט .
שנועד לתת פתרון לגודש בכבישי מטרופולין ת ל אביב-יפו בטווח הקצר באמצעות שיפור .
התשתיות המשמשות לתח"ץ וייעולן.
הפרויקט כולל הקמת רשת רציפה של נתיבי העדפה .
לאוטובוסים (להלן - גם נתיבי תחבורה ציבורית או נת"צים) במטרופולין תל אביב-יפו 32 .
נתיבים זו עתידה להשלים את מערכות התחבורה הציבורית האחרות וליצור שילוביות בין כלל .
לשם ניהולו, חולק הפרויקט למקטעים; כל מקטע מתוכנן ומבוצע בנפרד, על פי .
התוכנית הכוללת של הפרויקט.
נוסף על הקמת הרשת יש בפרויקט מרכיבים נוספים, ובהם .
העדפה לתח"ץ ברמזורים.
כמו כן נדרשות אכיפה והתאמות לשם עידוד השימוש בתח "ץ בנתיבים .
המתאימים בערי המטרופולין, בין היתר על חשבון הנתיבים המיועדים לשימוש הרכב הפרטי .
על פי תוכנית העבודה של נת"א לשנת 2021 , נאמד היקף הפרויקט בכ-3.
אחד מיתרונות הפרויקט הוא שביצועו אינו מצריך אישורים סטטוטוריים, כך שיהיה .
אפשר לבצעו בזמן קצר יחסית, זאת, מכיוון שמשתמשים בזכות דרך שכבר קיימת.
בדוח מבקר המדינה מ-2019 נכתב כי ב-2014 הוצגו עקרונות הפרויקט: תוכנית הניתנת ליישום .
בתוך חמש שנים, מוסכמת על דעת הרשויות המקומיות הרלוונטיות וכוללת רציפות ככל .
בדוח הביקורת נכתב כי לפי הערכות עדכניות של משרד התחבורה, הפרויקט מיועד .
ליישום עד סוף שנת 2021 , וכי תקציב הפרויקט הותנה בחתימתם של מורשי החתימה במשרד .
התחבורה וברשות המקומית על הסכם פרטני עם כל רשות מקומית בנוגע לנתיבי ההעדפה.
ב-2016 חתמו משרד התחבורה ונת"א עם17 רשויות מקומיות במטרופוליןעל הסכמים לניהול, .
לתכנון ולביצוע עבודות בתחומי הרשויות המקומיות .
בדוח מבקר המדינה מ-2019 הועלו ליקויים .
הנוגעים לשיתוף הפעולה בין הרשויות המקומיות למת"ח לנת"א: .
מת"ח ונת"א לא הגיעו להסכמות עם שלוש רשויות מקומיות 33 שהיו אמורות להשתתף .
בפרויקט "מהיר לעיר", ולכן הן אינן משתתפות בפרויקט .
כך נמנע אפוא קידום השימוש .
31 הפרויקט כולל נתיבי העדפה בתוך הערים, שמקדמת נת"א, ונתיבי העדפה בין-עירוניים, שמקדמת נת"י.
32 ,הפרויקט כולל מרכיבים נוספים: אמצעים טכנולוגיים לשיפור רמת השירות בתח"ץ ותשתיות תומכות תח"ץ (סככות .
תאורה, מפרצים, שילוט, צביעת נת"צ, חידוש אספלט וכו').
33 גבעת שמואל, מודיעין-מכבים-רעות ויהוד -מונוסון.
חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים בתח"ץ ושיפור רמת השירות לתושבי הרשויות, ופחתה התועלת שתוכל המטרופולין כולה .
מול חלק מהרשויות המקומיותלא הצליחו משרד התחבורה ונתיבי איילון לקדם את יישומה .
של התוכנית המקורית המלאה שהכינה נת"א, וברשויות מקומיות מרכזיות במטרופולין - .
ובהן תל אביב-יפו - אורך נתיבי ההעדפה המוסכמים היה בשיעור נמוך מ-50% .
ברצף הפרויקט כולו ומפחית מהתועלת הגלומה בו.
היכולת של מת"ח ונת"א לאכוף את ההסכמים על הרשויות היא מוגבלת, ו ההסכמים .
שנחתמו כללו סנקציה מפורשת אחת בלבד – אי-קבלת תמריץ כלכלי .
מוסכמות נוספות במקרה של הפרת ההסכם או ביטולו.
בכל עת הרשויות יכולות אפוא .
לעכב את ביצוע הפרויקט בתחומן.
הן אף יכולות לחזור בהן מהסכמתן ולהפסיק באופן .
חלקי או מלא את ביצועו.
חלו עיכובים ניכרים בלוחות הזמנים לביצוע הפרויקט, כתוצאה מאי -שיתוף פעולה של חלק .
בין היתר, התארך המשא ומתן בין נת"א לרשויות המקומיות, רשויות רבות לא .
שיתפו פעולה עם קידום התוכנית ונמנעו מלחתום על ההסכמים .
מהסכמתן לתוכנית לאחר כשנה, ללא כל נימוקים; אחרות העלו דרישות לא- רלוונטיות בשל .
שיקולים שאינם מתיישבים עם קידום הפרויקט ויעדיו.
מבקר המדינה העיר כי מצטיירת .
תמונה המצביעה על בעיה מבנית בין השיקולים הפנימיים של הרשויות המקומיות ובין .
שיקולים מערכתיים של המטרופולין.
מכיוון שפגיעה במימוש התוכנית היא בעלת השלכות רוחביות ברמת המטרופולין, הומלץ בדוח .
מבקר המדינה מ-2019 כי יהיה נכון שבפרויקטים עתידיים יבחן מת"ח דרכים אפקטיביות יותר .
לאכיפת ההסכמים שהוא עורך עם הרשויות המקומיות בכל הקשור לקידום פרויקטים .
תחבורתיים ולגיוס כלל הרשויות הרלוונטיות לפרויקטים.
משרד מבקר המדינה מצא כי בשנים 2020 - 2021 חלה התקדמות בפרויקט, והעבודה בחלק .
עם זאת, עדיין נמשכו עיכובים ודחיות במקטעים מסוימים של .
הפרויקט בשל חוסר שיתוף פעולה של הרשויות המקומיות.
בשנת 2019 , נקבע מועד סיום .
הפרויקט לסוף שנת 2021, ואולם, בפועל, עד סוף 2021 כ-30% ;מקטעי הפרויקט היו מוכנים .
מקטעים רבים (כ-70% )מהקטעיםהיו בשלבי תכנון או ביצוע.
על פי תחזיות מעודכנות לתחילת .
2022 , המקטעים שבביצוע אמורים להסתיים עד ינואר202434 .
בלוח שלהלן נתונים על70 .
מקטעים ב-16 רשויות מקומיות, שביצועם הסתיים, או שנמצאים בשלבי ביצוע או שלבים שונים .
על פי נתונים שהתקבלו מנת"א .
ה | חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים לוח 5: נתונים על סטאטוס מקטעים בפרויקט "מהיר לעיר", ינואר 2022 .
סטאטוס מספר מקטעים סך אורך המקטעים .
ק"מ סך אומדן תקציבי מעודכן .
על פי נתוני חברת הבקרה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהלוח עולה שנכון לינואר 2022, מתוך70 מקטעים שנבדקו, ב-20 ,פרויקטים הביצוע הסתיים .
ו-19 נמצאו בשלבי ביצוע.
יצוין כי קיימים מקטעים נוספים שהתכנון עבורם לא החל, ועל כן .
אינם נכללים בנתוני הלוח.
להלן דוגמאות לבעיות שנוצרו בקידום הפרויקט בשנים 2020 - 2021 : .
ב-2016 נחתם הסכם בין נת"א לעירייתרעננה לקידום מקטעי הפרויקט בשטח העיר, בין .
היתר ברחוב אחוזה, רחוב ראשי בעיר.
מתחילת 2019 קיימה נת"א פגישות עם עיריית רעננה .
כדי להציג את תכולות הפרויקט ולבחון את תהליך תכנון הנת"צ ברחוב אחוזה.
הפרויקט נדרש לבטל חלק מהפניות מרחוב אחוזה לרחובות אחרים.
התקיימה ישיבה בראשות מנכ"ל משרד התחבורה ובהשתתפות נציגי מת"ח, הרשות .
הארצית לתח"ץ, נת"א ועיריית רעננה.
נציגי העירייה הסבירו בפגישה כי העירייה מסכימה .
רק לחלק מביטולי הפניות שתכננה נת"א, שכן לא רצתה לפגוע ברחוב אחוזה.
ציינו כי ביטולי הפניות מלווים בקשיים גדולים, כיוון שהתושבים אינם מעוניינים בנת"צ.
נת"א, מת"ח והרשות הארצית לתח"ץ ציינו כי החלופה שהציגה העירייה תיצור נת"צ ברמת .
בסיום הפגישה הוחלט כי המשרד לא יקדם את פרויקט מהיר לעיר .
ברעננה וכי יבוטל ההסכם עם העירייה.
עיריית רעננה כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממאי 2022 כי מהלך של חסימת .
פניות וכניסות רבות לאורך ציר אחוזה לא ישרת את איכות חיי התושבים ויהווה מוצר תכנוני .
פגום, וכי היא הציעה חלופות ומתווה תכנוני אלטרנטיבי, וכי לדעתה פרויקט בסדר גודל .
שכזה חייב להביא בחשבון גם את הצרכים העירוניים ולא רק את צורכי הפרויקט.
על פי דוחות שהכינה חברה המבצעת בקרת-על 35 על הפרויקטים של נת"א- חברה מטעם .
משרדי התחבורה והאוצר (להלן - חברת בקרת-העל) - במהלך השנים האלה נעצרו .
מקטעים של הפרויקט בעיר בת ים בשל התנגדות העירייה, התנגדות שנבעה מעמדתה של .
זאת אף על פי שהפרויקט היה "בשל לביצוע על בסיס סיכומים .
35 בקרה הכוללת בדיקת עמידתם של הפרויקטים בלוחות הזמנים ובתקציב ומדווחת על חסמים ושינויים בפרויקטים .
ראו פירוט להלן בפרק "מערך הבקרות מטעם הממשלה והיעדים שהוצבו לחברה".
חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים קודמים מול העירייה".
בדוחותיה סיווגה חברת בקרת-העל את המקרה כ"חסמים חמורים .
המחייבים התייחסות והתערבות מיידית".
עיריית בת ים כתבה בתשובתה מיוני 2022 כי בדיונים מול נת"א היא התנגדה לתכנון משום .
שהיא סברה שהנזק יעלה על התועלת והציעה חלופה עדיפה בעיניה.
בתשובתה כי שיתוף הפעולה בין הגורם המתכנן לגורם המקבל הוא תנאי הכרחי ליצירת .
פרויקט ישים ברמת הביצוע וברמת שיפור התנאים לתחבורה הציבורית בעיר.
על פי דוחות שהכינה חברת בקרת-העל, מקטעים של הפרויקט בעיר כפר סבא התעכבו .
לאחר שהעירייה הערימה קשיים רבים על יישום הפרויקט ועיכבה את התקדמות הקבלן.
בדוחותיה סיווגה חברת בקרת-העל את המקרה כ"חסמים חמורים המחייבים התייחסות .
עיריית כפר סבא כתבה בתשובתה ממאי 2022 כי למרות העיכובים בתחילת ביצוע .
הפרויקט, כיום הוא נמצא בשלבי ביצוע מתקדמים, והצפי הוא שהפרויקט יעמוד בלוח .
עלה כי קיים פער בין האחריות של החברה לסמכויות שיש בידיה, ובעיקר סמכויות מסוימות של .
לעיתים היא מתקשה לגייס את שיתוף הפעולה הנדרש מצד רשויות מקומיות .
שהפרויקטים מבוצעים בשטחן ושהאינטרסים המקומיים שלהן מנוגדים לאינטרס שבקידום .
הדבר מוביל לעיכובים בקידום הפרויקטים שבאחריות החברה, ובמקרים מסוימים אף .
כאשר מדובר בפרויקטים המ שתרעים בשטחן של כמה רשויות מקומיות, .
להתנגדות של רשות אחת עלולות להיות השלכות רוחביות, ובהן פגיעה ברצף הפרויקט וצמצום .
יצוין כי מבקר המדינה המליץ בדוחות עבר שמת"ח יבחן דרכים .
אפקטיביות לגיוס הרשויות הרלוונטיות לפרויקטים ולאכיפת הסכמים הנער כים מול הרשויות .
המקומיות - תופעות אלה חוזרות ונשנות גם בשנים האחרונות.
על פי מסמך שהתקבל מנת"א 36 , ניסתה נת"א לקדם שלוש הצעות חקיקה שעניינן חלוקה מחדש .
של הסמכויות, באופן שנת"א תקבל חלק מסמכויות התימרור, על מנת להקל עליה לקדם הסדרי .
תנועה, לאשר אותם ולבצע אותם, מבלי שתזדקק להסכמת הרשות המקומית, ומבלי שנת"א .
תישא באחריות לשאר התפקידים של רשות תימרור מקומית, כגון תחזוקה ותפעול של כלל .
הסדרי התנועה והתשתיות.
במסמכים צוין כי אחת מהצעות החקיקה - שעניינה יצירת רשות .
תימרור נוספת בשלב התכנון כדי שלנת"א תהיה סמכות לקדם מול המשטרה אישור לפרויקט .
ולהסדרי התנועה שלו - נבחנת בלשכה המשפטית במת"ח.
נת"א כתבה למשרד מבקר המדינה .
כי היא מנסה לקדם את הנושא מול משרדי התחבורה והאוצר מאז שנת 2019 , וכי הלשכה .
המשפטית במת"ח בחנה כמה חלופות מאז שנת 2019 .
36 מצגת "בין רשות מקומית לרשות תימרור מקומית" (המסמך אינו נושא תאריך).
ה | חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים מהדוגמאות המובאות לעיל עולה הצורך בתיאום הדוק בין נת"א לבין הרשויות המקומיות .
על מנת לקדם פרויקטים בשטח העירוני.
בשל העובדה שאין בידי החברה סמכויות .
הנדרשות לצורך קידום הפרויקטים, ובהן סמכויות מסוימות של רשות תימרור, התקדמות .
הפרויקטים של החברה תלויה בהסכמתן של רשויות מקומיות, שלעיתים האינטרסים .
שלהן אינם עולים בקנה אחד עם האינטרסים שבבסיס קידום הפרויקטים.
מהותית במיוחד כאשר מדובר בפרויקטים העוברים בתחומיהן של כמה רשויות, כך בעניין .
בחלק מהמקרים שהובאו לעיל, בשל מורכבות התכנון והזמן הרב .
הנדרש להשלמתו, הרשויות שינו את עמדתן ודרשו שינויים בתכנון.
מת"ח ציין בתשובתו כי הוא קבע בתוכניותיו שיש להשקיע מאמץ מיוחד בהקמת תשתיות אשר .
יסייעו בצמצום השימוש ברכב פרטי בטווח הזמן הקצר והבינוני, וכי לשם כך הוא תוקצב בתקציב .
ייעודי עבור פרויקטים של אוטובוסים, תשתיות רכיבה ותשתיות הליכתיות.
לממש את התקציב המדובר הוא נערך מבחינה ארגונית והקים יחידה רוחבית חדשה בשם .
המאי"ץ (הליכתיות, מסופים, אופניים וצירי העדפה) אשר מורכבת מגורמים מתוך אגפי התכנון, .
הביצוע, התקצוב, הרשויות המקומיות והרשות הארצית לתחבורה ציבורית.
עולה צורך לסייע לחברות התשתית במהלכים שהן מקדמות בתחומי הרשויות המקומיות, וכי .
על בסיס ניסיונות עבר בעבודה מול רשויות מקומיות, שלא הפיקו תוצאות מספקות דיין, הוא .
הפיק לקחים בהתנהלות ובקידום פרויקטים מולן, והוא פועל כעת באמצעות מגוון כלים .
העומדים לרשותו: שיתוף פעולה מוקדם ככל האפשר עם הרשות המקומית כדי לצמצם בהמשך .
את חילוקי הדעות ואת החסמים שהרשות מציבה; קידום הסכמי עקרונות מוקדמים עם הרשות .
המקומית, אשר כוללים את כלל התחומים שאותם המשרד מעוניין לקדם ברשות וכורכים אותם .
יחד ומייצרים לרשות אינטרס לאפשר את העשייה ש ל חברות התשתית; וקיום פורומים סדירים .
להסרת חסמים בהשתתפות נציגי הרשויות המקומיות וחברות התשתית.
לאחר השימוש בכלים שלעיל, הוא שומר לעצמו את האפשרות החוקית ליטול את הסמכויות .
של רשות תימרור מקומית מהרשות המקומית ולהעבירה לחברת התשתית, זאת כדי לקדם .
פרויקטים המעוכבים על ידי הרשות המקומית.
עם זאת, ציין המשרד כי כלי זה הוא בחזקת "נשק .
יום הדין" וכי השאיפה שלו כל העת היא לקדם את הפרויקטים בשיתוף פעולה עם הרשות .
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד התחבורה ונת"א להמשיך לפעול לתיאום הדוק .
ומוקדם ככל ש ניתן מול הרשויות המקומיות, ולהשלים בחינת הסמכויות הנחוצות לנת"א .
לצורך קידום המטרות שנקבעו לה.
מומלץ לשקול אילו סמכויות אפשר להעניק לה וכיצד .
יכול משרד התחבורה לסייע לה לקדם את הפרויקטים ולמנוע את עיכובם כאשר מתגלעים .
חילוקי דעות מול רשויות מקומיות.
רשויות תחבורה מטרופוליניות .
בשנת 2012 הכינו משרד התחבורה ומשרד האוצר תוכנית אסטרטגית לפיתוח התח"ץ (להלן - .
התוכנית האסטרטגית מ-2012 )37 , ובה כתבו כי ריכוז הסמכויות בידי הממשלה, בלא יצירת מבנה .
הייררכי הכולל את גופי התכנון והביצוע המטרופוליניים ובו מוגדרים בבירור תחומי האחריות, .
37 משרד התחבורה והבטיחות בדרכים ומשרד האוצר, פיתוח התחבורה הציבורית - תכנית אסטרטגית (2012 .
חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים הסמכות והכפיפות לשלטון המרכזי - פוגע ביכולת לקדם מספר ניכר של פרויקטים בעת ובעונה .
עוד נכתב בתוכנית כי בהיעדר הייררכייה והאצלת סמכויות לגופים מטרופוליניים, .
מתגלעים לא פעם חילוקי דעות בין הממשלה לשלטון המקומי, והם מובילים לעיתים קרובות .
לעיכובים בקידום פרויקטים חשובים.
בתוכנית הומלץ להקים רשות תחבורה ציבורית .
מטרופולינית במטרופולין תל אביב-יפו.
גם בתוכנית אב כוללת לתחבורה בישראל ביבשה, בים .
ובאוויר משנת 2014 ( להלן- תוכנית אב לתחבורה) הומלץ על הקמת רשות מטרופולינית, .
שתטפל בכל ההסדרים הנוגעים לתחבורה ציבורית ולניהול התנועה במרחבים המטרופוליניים.
רשות כזאת תהיה ריבונית ותוכל לקבל החלטות גם בניגוד לעמדתה של רשות זו או אחרת.
במהלך השנים התקבלו החלטות ממשלה שונות בנוגע להקמתן של רשויות תחבורה .
מטרופוליניות38, וזאת בדומה למודל המקובל במדינות המפותחות 39 .
שהכין משרד התחבורה ב-2014 הומלץ כי הרשויות המטרופוליניות שתוקמנה תטפלנה בכל .
ההסדרים הנוגעים לתח"ץ ולניהול התנועה במרחבים המטרופולינים ותהיינה רשאיות לקבל .
החלטות, אף אם הן אינן עולות בקנה אחד עם עמדתה של רשות מקומית זו או אחרת.
היגוי - שהורכבה בין היתר מנציגים ממת"ח, ממשרד האוצר וממשרד המשפטים - הכינה מתווה .
אסטרטגי להקמת רשות ארצית לתח"ץ.
הוצע בו כי לרשויות המטרופוליניות יוענקו סמכויות .
מתאימות, כגון סמכויות של רשות תימרור.
משנת 2007 נעשו ניסיונות שונים לקדם הקמתן של רשויות מטרופוליניות, תוך עיגון הקמתן .
וסמכויותיהן בחקיקה, אולם הניסיונות האלה לא צלחו.
בהצעת חוק שהוגשה בעניין זה ב-201840 .
הוצע כי הרשויות המטרופוליניות יקבלו סמכויות מסוימות שכיום נתונות בידי משרד התחבורה .
והרשויות המקומיות, ובהן סמכויות ניהול ותכנון וסמכויות של רשות תימרור בחלק מהדרכים .
משרד מבקר המדינה העלה בעבר בכמה דוחות שלא הוקמו רשויות תחבורה מטרופוליניות.
בדוח משנת 2016 נכתב41 כי קידום פרויקטים בתחבורה ציבורית, בעיקר בתחומי הרשויות .
המקומיות, מתעכב בין היתר בשל בעיות בחלוקת הסמכויות ותחומי האחריות ובשל קשיים .
בשיתוף הפעולה בין השלטון המרכזי למקומי וכן בין רשויות מקומיות שונות.
המדינה העלה כי לא יושמה החלטת ממשלה מ-2011 בדבר גיבוש תזכיר חוק להקמת רשויות .
בשנת 2019 כתב42 כי אחד הקשיים ביישום פרויקטים מרחביים בתחום .
התח"ץ הוא הקושי בתיאום בין כל הרשויות במטרופולין ובשיתוף פעולה ביניהן.
הקמתם של פרויקטים רבים מתעכבת בשל היעדר הסתכלות רחבה על צורכי הכלל והתמקדות .
בצרכים מקומיים, תופעות הבאות לידי ביטוי בעיקר בפרויקטים גדולים, כגון פרויקט מהיר לעיר.
38 לדוגמה, החלטה2226 משנת2007 בנושא "הסדרת רישוי תחבורה ציבורית"; החלטה3988 משנת2011 בנושא .
"הקמת רשות ארצית לתחבורה ציבורית ורשויות תחבורה מטרופוליניות"; החלטה 3426 משנת2018 בנושא "הקמת .
רשויות מטרופוליניות לתחבורה - מטרופולין ירושלים ומטרופולין באר שבע".
39 על פי התוכנית האסטרטגית לפיתוח התחבורה הציבורית שלמשרד התחבורה ומשרד האוצר מ-2012 .
40 הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2019 ), התשע"ח-2018.
41 ,מבקר המדינהדוח שנתי 67 א (2016)" , משרד התחבורה והבטיחות בדרכים- הכנה וביצוע של התקציב להשגת .
מטרות המשרד", עמ' 467 ,486 - 487.
42 ,מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד - משבר התחבורה הציבורית (2019) , ,""תכנון וקידום של התחבורה הציבורית .
עמ' 36 - 37 ,43 - 45 ; וכן "הקמת מסלולי תחבורה ציבורית ונתיבים מהירים במטרופולין תל אביב-יפו", עמ' 357 - .
ה | חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים כמו כן נכתב בדוח כי לרשויות המטרופוליניות עשויה להיות השפעה מכרעת בכל הנוגע ליישוב .
חילוקי הדעות בין רשויות מקומיות, לקידום ראייה כוללת בעניין מתן פתרונות תחבורתיים ולמתן .
מענה יעיל לצרכים מקומיים.
הקמתן של רשויות כאלה אף עשויה לאפשר התמודדות טובה יותר .
עם ליקויים שעלו לא מכבר בפרויקטים של העדפה לתח "ץ, כגון אי -השתתפות רשויות בפרויקט, .
אי-יכולת לאכוף קיום הסכמים עם הרשויות המקומיות, צמצום ניכר של פרויקט מהיר לעיר, .
עיכובים ניכרים בלוחות הזמנים של הפרויקט, פגיעה ברציפות הנתיבים בתוך הערים במטרופולין .
וביניהן, פגיעה ב יעילותה של תוכנית ההעדפה והעדפת הרשויות את קידום האינטרסים .
המצומצמים שלהן על פני ראייה כוללת של קידום ההעדפה לתח "ץ במטרופולין כולה.
עלה כי קיים פער בין האחריות של החברה לקידום פרויקטים בתווך עירוני לבין הסמכויות .
לפיכך, קיומה של רשות מטרופולינית - גוף בעל ראייה אזורית -מערכתית, המחזיק .
בידיו סמכויות מתאימות כגון סמכויות של רשות תימרור - היה עשוי לסייע לבחון בראיית- .
על את המחלוקות והסוגיות שעולות בפעילותה של החברה אל מול הרשויות המקומיות .
לגוף כזה היכולת לגייס את שיתוף הפעולה הנדרש לצורך קידום .
הפרויקטים שבאחריות נת"א.
כמו כן הוא עשוי לסייע בתיאום ובשיתוף פעולה בין רשויות .
שונות במטרופולין ובפתרון סוגיות שעולות גם בפרויקטים גדולים אחרים, כדוגמת פיתוח .
נת"א כתבה בתשובתה כי מתן סמכויות נוספות לחברה או הפעלת הסמכויות הנתונות למשרד .
התחבורה בתחום זה אכן יכולים לסייע במידת מה בקידום הפרויקטים בתווך העירוני.
הפעלת מרכז שליטה ובקרה מטרופוליני .
בתוכנית האסטרטגית משנת 2012 תכננו משרד התחבורה ומשרד האוצר להקים מרכז שליטה .
ובקרה מטרופוליני, שיהיה אחראי לתפקוד המערכת כרשת משולבת.
לעסוק בניהול תנועה במטרופולין ובבקרה עליה כדי לשפר את התהליכים התחבורתיים וכדי .
להביא למיצוי מיטבי של תשתית התחבורה במרחב המטרופולין.
זאת, בין היתר, באמצעות .
איתור , טיפול ופינוי של הפרעות בדרך והצבת תמרורי בקרת נתיבים ושלטי הודעות מתחלפות.
גם בתוכנית אב לתחבורה מ -2014 הומלץעל הקמת מרכזי ניהול ובקרת תנועה בארבע .
המטרופולינים המרכזיות.
הוצע שהמרכזים האלה ישלטו על מצלמות האכיפה וישפרו את יעילות .
מערכת התחבורה הציבורית באמצעות מתן עדיפות בזכויות הדרך וניהול משותף של אירועים .
אחד מתפקידי הרשות המטרופולינית שהוגדרו בהצעת החוק להקמתן היה הקמה של מרכז .
בקרת תנועה בתחום המטרופולין וניהולו.
כיוון שרשויות התחבורה המטרופוליניות עדיין לא .
הוקמו, חלק מתפקידיהן הוטל על נת"א ובהם - הקמה של "מרכ ז ניהול ובקרת תנועה .
מטרופוליני" במטרופולינים של תל אביב וחיפה ותפעולו.
נת"א הקימה מרכז ניהול תנועה .
מטרופוליני (להלן - מנת"ם) אשר יכול לשרת את כלל הרשויות המקומיות שבמטרופולין תל .
באמצעות מערכות המנת"ם אפשר לתכנן ולהפעיל באופן מסונכרן את הרמזורים .
בצירים העיקריים של המטרופולין, כך שתתאפשר זרימה טובה יותר של התנועה בצירים האלה, .
בין היתר באמצעות יצירת העדפה ברמזורים לתחבורה הציבורית ויצירת "גל ירוק".
43 כחלק מקליטת פעילות יפה נוף, בנובמבר2020 קלטה נת"א את מערכת "מנת"ם המפרץ" המשרתת את המטרופולין .
חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים המערכת כוללת רשת של מצלמות המוצבות בצירים הראשיים .
הפרעות בדרך ולטפל בהן באמצעות מערך של סיירים בשטח וגם להנחות את נהגי האוטובוסים .
בנוגע לשינויי מסלול נדרשים.
עם חתימת הסכם בין נת"א לנת"ע, יכלול ניהול התנועה במערכות .
המנת"ם גם את הרכבת הקלה.
בהיעדר רשויות מטרופוליניות וחקיקה מתאימה המחייבת את הרשויות המקומיות, נת"א, בבואה .
להפעיל את המערכת בשטחן של הרשויות המקומיות השונות, נדרשת לחתום על הסכמים עם .
כל אחת מהרשויות המקומיות בגוש דן.
במסגרת ההסכמים נת"א מקבלת חלק מסמכויות .
התימרור של הרשויות, לדוגמה סמכויות הנדרשות לצורך הכנת תוכניות רימזור ותחזוקת .
במועד סיום הביקורת נחתמו הסכמים בין נת"א לשלוש עיריות - בני ברק, פתח תקווה ובת .
ים - והחלו שלבי תכנון ברשות מקומית אחת.
אמורים להיחתם הסכמים עם 12 עד15 .
בהיעדר רשויות תחבורה מטרופוליניות, החברה ממלאת חלק מהתפקידים שרשויות אלה .
היו אמורות למלא, ובהם הקמה והפעלה של מרכזים מטרופוליניים לניהול ולבקרה של .
ואולם, בהיעדר אסדרה שתעגן את סמכויות הגוף המנהל את המרכזים, נת"א .
נדרשת להגיע להסכמות עם כל רשות מקומית בנפרד, מה שמעכב את הפעלת המרכז .
שהקימה במטרופולין תל אביב-יפו.
נת"א כתבה בתשובתה כי היא סבורה שניהול תנועה משותף יכול להביא לשיפור של ממש .
בזרימת התנועה במרחב והיא פועלת כמיטב יכולתה בנושא, בהתאם לסמכויות המוקנות לה .
כיום, ובתיאום עם מת"ח.
מומלץ שמשרדי התחבורה והאוצר יפעלו להקמת רשויות תחבורה מטרופוליניות בעלות .
סמכויות, וע ד אז ימצאו דרכים חלופיות כפתרונות ביניים להסרת החסמים הקיימים .
בפעילות החברה, כדי לאזן בין האינטרסים המטרופוליניים לאינטרסים המקומיים.
מומלץ כי משרד התחבורה ונת"א יפעלו כדי להשלים את חיבור כלל הרשויות במטרופולין .
גוש דן למרכז השליטה והבקרה המטרופוליני על מנת שזה יפעל באופן מלא.
אג"ת כתב בתשובתו כי הוא מקדם הקמה של רשויות מטרופוליניות באופן עקבי, בעיקר .
במסגרת חוקי ההסדרים, וכי במסגרת הצעת התקציב לשנת 2019 הצעת החוק אף אושרה .
בקריאה ראשונה ופוצלה על ידי הכנסת מחוק ההסדרים.
עוד כתב אג"ת כי גם בהצעת התקציב .
האחרונה עשה משרד האוצר ניסיון נוסף לקדם את החקיקה, אך בשל התנגדות מת"ח ההצעה .
אג"ת הוסיף כי לקראת תקציב 2023 הוא מקדם, תוך שיח עם מת"ח, מודל של .
רשויות תחבורה מרחביות, שיאפשר איזון העברת סמכויות לניהול מרחבי והסרת חסמים .
העומדים בפני חברות התשתית היום.
מת"ח כתב בתשובתו כי הוא עובד על פיתוח מודל של מרחבים תחבורתיים, אשר יורכבו מכמה .
רשויות מקומיות סמוכות על פי תבחינים תחבורתיים ובהתייעצויות עם הרשויות המקומיות .
והגורמים הממשלתיים הרלוונטיים.
מרחבים אלה יקבלו בהדרגה סמכויות בתחומי תחבורה .
ציבורית וניהול תנועה במסגרת רשויות מרחביות לתחבורה שתקים שרת התחבורה.
ה | חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים מת"ח כי במקביל לכך הוא פועל לפיתוח מודלים לבניית מרכזי ניהול תנועה, שמהותם קבלת .
אחריות על ניהול רמזורים רלוונטיים בכל אחת מהרשויות המקומיות בשיתוף פעולה עימן ותוך .
הסדרת נושא רשות תימרור מקומית.
לכשיוקמו רשויות תחבורה מרחביות, תשמש נת"א ספק .
של התשתית הטכנולוגית לניהול תנועה מרחבית.
לשם יישום המודלים הללו נת"א תוקצבה ב- .
מיליון ש"ח המיועדים בעיקר לתכנון רמזורים ברשויות מקומיות רלוונטיות .
תיאומים אל מול חברות תשתית אחרות וגופים .
בתוכנית האסטרטגית מ-2012 צוין כי בביצוע של פרויקטים תשתיתיים נדרש תיאום הנדסי בין .
החברות והגופים בעלי התשתיות בתוואי הפרויקט (לדוגמה חשמל, מים, ביוב, ניקוז ותקשורת).
לעיתים קרובות מדובר בתיאום מורכב הדורש פתרונות ותנאים שעלולים לעכב את הפרויקט או .
יתרה מזו, הקמת הפרויקט התחבורתי לא תמיד עולה בקנה אחד עם תוכניות הגופים .
לשדרוג התשתיות שלהם בתוואי הפרויקט.
במקרים רבים אף חסר מידע מוקדם על התשתיות .
בתוואי, דבר המצריך לבצע שינויים במהלך ביצוע הפרויקט.
בנוגע לפרויקט מהיר לעיר כתב משרד מבקר המדינה בשנת 201944 כי משרד התחבורה לא .
הסדיר באופן מלא את התיאום ההנדסי בין כל החברות והגופים בעלי התשתיות בתוואי .
גם מדוחותיה של חברת בקרת-העל בשנים 2020 - 2021 עולים מקרים שבהם ביצועם .
של פרויקטים מתעכב בשל קשיים בתיאום עם חברות תשתית שונות.
להלן דוגמאות לקשיים .
אל מול חברות תשתית אחרות.
על פי דוחות חברת בקרת -העל, הקשיים האלה הם "חסמים .
חמורים המחייבים התייחסות מיידית": .
חברות תקשורת: בדוחות חברת בקרת-העל צוין כי חלק מחברות התקשורת דורשות .
לבצע בעצמן את מכלול העבודות הקשורות בהן, ודרישה כזאת מייקרת את העבודות .
גם במסמכים שהכינה נת"א בשנים 2020 - 2021 נכתב כי במסגרת התיאום .
ההנדסי חלק מחברות התקשורת דורשות שאת העבודות יבצע קבלן מטעמן, במחירים .
גבוהים במידה ניכרת ממחירי השוק או ממחירי חוזים מול קבלנים שנבחרו על ידי נת"א, .
בלוח זמנים ארוך יותר המעכב את הפרויקט 45.
עוד נכתב כי במסגרת התיאום ההנדסי חלק .
מחברות התקשורת דורשות לשדרג את קווי התקשורת ולחייב את חברות התשתית בעלויות .
יש לציין כי הרשויות המקומיות מתנות את מתן רישיונות העבודה ואת החתימה .
שלהן על תוכניות הביצוע בקבלת אישורים מחברות התקשורת.
מנגד, חברות התקשורת כתבו בתשובותיהן למשרד מבקר המדינה ממאי ויוני 2022 (להלן .
- תשובות חברות התקשורת) כי בעת ביצוע העתקת תשתית קיים סיכון לפגיעה בקווי .
תקשורת פעילים המהווים עורקי תקשורת חיוניים, ועל כן קיימת חשיבות רבה שהעבודה .
תיעשה על ידי גורם מקצועי ומיומן, הן בשלב התכנון והן בשלב הביצוע, כדי למנוע פגיעה .
בתשתיות התקשורת בעת ביצוע העבודה וכדי למנוע פגיעות עתידיות כתוצאה מעבודה .
44 ,מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד - משבר התחבורה הציבורית (2019) , "הקמת מסלולי תחבורה ציבורית .
ונתיבים מהירים במטרופולין תל אביב-יפו", עמ' 377 - 379.
45 נת"א הביאה דוגמאות לפרויקטים שבהם הדרישה של חברת התקשורת לביצוע העבודות באמצעות קבלן מטעמה .
ייקר את העבודות פי 2.
5 - 5 לעומת עלות ביצוע העבודות על ידי קבלן של נת"א.
לגבי חלק מהפרויקטים גם נכתב .
שחל עיכוב בעקבות הדרישות של חברות התקשורת.
חברת נתיבי איילון בע"מ- התארגנות מחדש והיבטים פיננסיים שנעשית שלא בהתאם למפרט הנדרש.
החברות הוסיפו כי בעבר היו מקרים לא מעטים .
שעבודות שבוצעו מטעם חברות תחבורה ורשויות מקומיות גרמו לנזקים בתשתית ולנזק .
בשירות ובתדמית החברות, וכמו כן עלות התיקונים לחברות הייתה גבוהה.
בלוחות הזמנים כתבו חלק מחברות התקשורת כי היו מקרים שעיכובים נגרמו בשל תכנון .
לגבי עלויות הביצוע ציינו חברות התקשורת כי התמחור שנקבע על ידן .
משקף את המחירים המקובלים בפר ויקטים מסוג זה.
שתיים מחברות התשתית כתבו .
בתשובותיהן כי הסכימו להתחייב לתמחר את העבודות בהתאם למחירון מקובל בענף .
התשתיות, וכן הסכימו להתחייב ללוחות זמנים ברורים ולפעול בהתאם ל-SLA46 .
משרד התקשורת כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיוני 2022 (להלן- תשובת משרד .
התקשורת) כי סעיף 25 לחוק התקשורת (בזק ושידורים ), התשמ"ב -1982 , מסדיר את נושא .
העתקת תשתיות תקשורת לעניין סלילת דרכים או שינוין, שכן יש חשיבות רבה ששינוי .
תשתיות תקשורת והעתקתן יבוצעו על ידי חברות התקשורת , באופן מבוקר, מפוקח .
ומקצועי, וזאת כדי לשמור על רציפות תפקודית של תשתיות התקשורת והשירותים .
משרד התקשורת כתב עוד כי יש מקום להידוק שיתופי הפעולה .
שיאפשרו יעילות בהרחבת דרכים, סלילתן ושינוין, תוך שמירה על תשתיות התקשורת ועל .
רציפות אספקת שירותי התקשורת.
משרד התקשורת ציין כי הוא בחן עם מת"ח ובשיתוף .
חברות התשתית וחברות התקשורת את הטענות ולפיהן ביצוע העבודות ע ל ידי חברות .
התקשורת מייקר את העבודות ועלול לעכבן.