HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המחקר התבסס על שאלונים שהופנו ליועצים חינוכיים, ונאספו בו נתונים על אוכלוסיית היועצים החינוכיים העובדים בשירו תי הייעוץ החינוכי ברחבי הארץ35 .
מן היועצים החינוכיים במדינה באותה עת מסקנות המחקר קבעו כי יותר מ-90% מהיועצים החינוכיים "תורמים" בכל חודש בממוצע עוד כ -50% משעות הייעוץ המוקצות להם.
כמו כן נמצא כי כשני שלישים (67% ) מהיועצים החינוכיים סברושיש הלימה מועטה או מועטה מאוד בין מטלות התפקיד להיקף משרתם בייעוץ, ורק כ-16% מהם השיבו שיש הלימה רבה או רבה מאוד בין מטלות התפקיד להיקף המשרה.
מהיועצים החינוכיים חשים כי המענה המקצועי שנותן להם שפ"י אינו מספק לא זו אף זו, משיחות שקיים צוות הביקורת עם בעלי תפקידים הנוגעים בדבר במשרד החינוך עולה כי היות שהמטלות הרבות שבאחריותם ורגישות הנושאים שבטיפולם מקשות על היועצים החינוכיים לבצע את עבודתם בשעות שהוקצו להם על פי היקף משרתם, הרוב המוחלט של היועצים החינוכיים משלימים את משימותיהם מחוץ לשעות העבודה, ללא תמורה, מתוך תחושת אחריות ושליחות.
יצוין כי אין מדובר במדגם מייצג 34 .
מחקר היועצים החינוכיים, ניתוח ממצאים, התשס"ז 35 המחקר התבסס על שאלון שחיבר אגף מחקר, הערכה ופיתוח במשותף עם ראש אגף ייעוץ במשרד החינוך ובשיתוף מפקחים על הייעוץ, מדריכים ובעלי תפקידים אחרים בשפ"י.
יצוין כי משרד החינוך ערך מחקר דומה בשנת 1996 , והוא פורסם ב- 1998 .
מטרותיו היו להציג תמונת מצב מקיפה על הייעוץ החינוכי הלכה למעשה, כפי שהצטיירה מדיווחים של יועצים.
כמו כן ביקש המחקר ההוא למלא את הצורך בהקמת מאגר מידע מהימן על אודות היועצים, שיאפשר לשפ"י לבצע עבודת מטה על בסיס מידע זמין מעודכן.
:שם הדוח הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תפקידי היועץ החינוכי, הנסמכים על מטרות משרד החינוך ושפ"י, מדיניותם של המחוזות השונים ומדיניותם של בתיה"ס, והציפיות ממנו התרחבו מאוד בעשורים האחרונים.
כמפורט לעיל, אין התאמה בין המשימות שהגדיר משרד החינוך ליועצים החינוכיים ובין היקף משרתם.
הפער בין דרישות התפקיד להיקף המשרה והבעייתיות הנובעת ממנו לנוכח רגישות תחומי עבודתם של היועצים, הנוגעת לא אחת בדיני נפשות, ידועים למשרד החינוך לפחות משנת 2007 , שבה פרסם המשרד את מחקר היועצים החינוכיים.
למרות זאת משרד החינוך לא ביצע עבודת מטה או בחינה מסודרת של הצעדים הנדרשים ליצירת הלימה ואיזון ראוי בין הדברים.
משרד מבקר המדינה סבור כי יש בעייתיות בהסתמכותם של שירותי הייעוץ במערכת החינוך על נכונותם של היועצים החינוכיים להשלים את משימותיהם בהתנדבות, עקב המחויבות המקצועית שהם חשים.
הפער בין כמות המשימות המוטלות על היועצים החינוכיים להיקף משרתם ידוע למשרד החינוך זה מכבר, ולמרות זאת לא נמצא שהוא פעל באופן כלשהו למציאת פתרון הולם לבעיה זו.
העסקת היועצים החינוכיים בתפקידי הוראה .
ייעוץ חינוכי והוראה הם מקצועות נפרדים, הנלמדים בנפרד במוסדות להשכלה גבוהה.
בפועל יועצים חינוכיים המבקשים לעבוד במוסדות חינוך של המשרד נדרשים להחזיק בתעודת הוראה ממוסד לימודים מוכר להכשרת עובדי הוראה בארץ או בחו"ל, נוסף על תואר שני בייעוץ חינוכי מטעם מוסד מוכר להשכלה גבוהה בארץ או בחו"ל36 .
בנוסף, על מנת לעסוק בתחום במוסדות חינוך של המשרד על היועץ החינוכי לקבל מהמשרד רישיון ייעוץ (זמני או קבוע)37 .
לפי קריטריונים שקבע המשרד בעניין זה מספר שעות ההוראה שבהן מחויב היועץ החינוכי נקבע על פי מתווה העסקתו: יועץ חינוכי המועסק על פי רפורמת "אופק חדש"38 נדרש לעבוד לא פחות משישית ממשרתו (שש מתוך 36 שעות ליועץ חינוכי המועסק במשרה מלאה) בהוראה בכיתה ומכל מקום לא פחות מארבע שעות הוראה; יועצים חינוכיים השייכים למתווה העסקה "עוז לתמורה" 39 יעסקו בהוראה לא .
36 עד שנת 2002 היה התנאי לעיסוק בייעוץ חינוכי תואר ראשון בתחום, ולכן פוע לים במערכת החינוך גם יועצים חינוכיים שאינם בעלי תואר שני בתחום.
37 לשם קבלת רישיון ייעוץ קבוע נדרש היועץ להשלים הכשרה ייעודית מטעם משרד החינוך ונדרשת השלמה של תהליך הערכת עבודתו על ידי מפקח על הייעוץ.
בכל הנוגע ליועצים החינוכיים במגזר החרדי קבע המשרד דרישות סף שונות, מותאמות למגזר, ולכן רישיון הייעוץ הקבוע הניתן ליועצים אלה מוגבל להעסקה בבתי"ס חרדיים.
38 "אופק חדש" היא רפורמה מערכתיתבבתיה"ס היסודיים ובחטיבות הביניים שהונהגה ב - 2007 ונועדה להביא לידי שינוי בתחומים רבים הנוגעים לביה"ס .
ארבעת יעדיה העיקריים הם: חיזוק מעמדם של המורים והעלאת שכרם; שוויון הזדמנויות לכל תלמיד, העלאת הישגי התלמידים וצמצום פערים; שיפור האקלים ב ביה"ס; העצמה והרחבה של סמכויות מנהל ביה"ס.
נחתם הסכם קיבוצי ליישום רפורמת "אופק חדש" בין המדינה להסתדרות המורים 39 "עוז לתמורה" היא רפורמה מערכתית בחטיבות העליונות שמטרתה לקדם את התלמידים ולהעצים את מעמדו של המורה.
הרפורמה מיועדת להביא לידי שיפור תנאי ההעסקה של המורה ומעמידה לרשותו זמן נוסף לביצוע מטלותיו החינוכיות באמצעות שינוי מבנה שבוע העבודה.
בשנת הלימודים התשע"ב ( 2012 -2011 ) החל יישום הדרגתי של הרפורמה, על פי תנאי הסכם קיבוצי שנחתם באוגוסט 2011 .
בין השלטון המקומי לארגון המורים בשיתוף משרד החינוך 932 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 פחות משמונה שעות שבועיות; יועץ חינוכי בבי "ס שאינו מועסק באחד ממתווי ההעסקה האמורים נדרש לעבוד שליש ממשרתו בהוראה בכיתה.
רוב היועצים ממלאים את מכסת שעות ההוראה בבתיה"ס.
יועצים חינוכיים לגיל הרך אמורים להשלים את מרכיב ההוראה במשרת הייעוץ בבתי"ס יסודיים.
בפועל כמחצית היועצים החינוכיים לגיל הרך מקבלים מדי שנה בשנה פטור ממרכיב ההוראה כדי למנוע פגיעה בשירותי הייעוץ הנובעת מפיצול משרות בין כמה מוסדות 40.
יצוין כי משנת הלימודים התשע"ד ( 2013- 2014 ) הוסדר מרכיב ההוראה במשרתם של היועצים לגיל הרך בהסכם "אופק חדש", הקובע כי היועצים ינחו תכניות מניעה והתערבות בגן עם הגננת או בקבוצות קטנות של ילדים.
עוד יצוין כי, כמפורט להלן, למשרד החינוך אין נתונים מרוכזים - כלל-ארציים א ו מחוזיים - לגבי מספר שעות הייעוץ והיחס בין שעות הייעוץ לשעות ההוראה בפועל.
בביקורת נמצא כי הדרישה לחייב יועצים חינוכיים לשמש מורים בכיתות מעוררת קשיים, כמפורט להלן: 1.
פיתוח מקצוע הייעוץ : יועצים חינוכיים המועסקים במוסדות חינוך - גנים, בתי"ס יסודיים או חטיבות ביניים - שבנוגע להם לא קבע המשרד תקן מחייב של שעות ייעוץ, נאלצים פעמים רבות להשלים את משרתם באמצעות הוספת שעות הוראה החורגות בשיעור ניכר ממספר שעות ההוראה המזערי שנקבע ליועצים.
הפרת האיזון שנקבע בין שעות הייעוץ לשעות ההוראה יוצרת פער בין הכשרתם של היועצים - שהם בעלי תואר שני, השכלה פדגוגית ומיומנויות מקצועיות גבוהות בייעוץ ארגוני -חינוכי ובקידום הרווחה הנפשית של התלמידים והסגל - למשימות שהם מבצעים בפועל.
פער זה עלול לגרום ליועצים החינוכיים תסכול ושחיקה ולפגוע במקצועיותו של תחום הייעוץ.
זאת ועוד, הצורך להשלים את משרתם באמצעות הוספת שעות הוראה גורמת לחלק מהיועצים שלא לרצות להשתלב במערכת החינוך ולחפש תעסוקה בשוק הפרטי.
בדצמבר 2010 פרסם משרד החינוך חוזר מנכ"ל מעודכן בנושא הפעלת התכנית "כישורי חיים" במתכונת חדשה בבתי"ס היסודיים, בחטיבות הביניים ובבתיה "ס התיכוניים בכל מגזרי החינוך41 .
את התכנית פיתח אגף תכניות סיוע ומניעה בשפ"י.
מטרתה היא לפתח כישורים ומיומנויות להתמודדות במצבי שגרה ובמצבי סיכון.
בחוזר המנכ"ל נקבע כי מחנכי הכיתות הם שיעסקו בהוראת התכנית, בין היתר כדי ליצור שיח רגשי בינם ובין התלמידים, וכי יועצי בתיה"ס ילוו וידריכו אותם בכך.
לעומת זאת אגף הייעוץ בשפ"י, שכאמור אחראי מקצועית למתן שירותי הייעוץ, המליץ שבהוראת התכנית יעסקו היועצים החינוכיים, וכי הם יעסקו גם בהוראת תכניות אחרות שפיתח שפ"י בתחום ההתפתחות הרגשית והחברתית ומניעת אלימות ומצבי סיכון, על מנת ששעות ההוראה שהם מחויבים בהם ינוצלו ככל שניתן ללימוד נושאים הנוגעים לתחומי הכשרתם והתמחותם.
מערכת יחסיו של היועץ עם התלמידים ואנשי הסגל החינוכי : שני כובעיו של היועץ - מורה, שהוא דמות פדגוגית, בוחנת ואחראית למשמעת, ויועץ, שהוא דמות טיפולית, מכילה ומסייעת, שונים מאוד במהותם.
בנסיבות אלה עולה חשש .
40 "מכתבה של מנהלת אגף א' בשפ"י למנכ"לית משרד החינוך בנושא "תקנון הייעוץ בגיל הרך מיום 4.
בחוזר נקבע כי תכנית זו היא תכנית חובה, וכי יש לשלב את הוראתה בשעות הלימוד השבועיות.
התכנית מבוססת על הגישה החינוכית, ולפיה חיזוק כוחותיו של התלמיד ויכולתו לפתח כישורים ומיומנויות להתמודדות במצבי חיים שונים תורמים לקידום הרווחה הנפשית שלו וליכולתו ללמוד, ליצור ולהס תגל למצבים מגוונים.
כמו כן, התכנית נסמכת על הנחות היסוד האלה: ביה"ס אחראי להתפתחותם הרגשית והחברתית של התלמידים; יש קשר בין התפתחות רגשית ללמידה; ביה"ס הוא מקום מתאים לרכישת מיומנויות אלה.
:שם הדוח הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שתלמידים ואנשי הצוות הפוגשים את היועץ בכובע המורה יתקשו לתת בו אמון בכובע היועץ ולהסתייע בו.
יחסי העבודה במערכת החינוך : עבודתו של היועץ כמורה יוצרת לו כפיפות מקצועית כפולה - כפיפות למפקחים על הייעוץ ולשפ"י בתחום היי עוץ, וכפיפות למפקחים בתחום ההוראה שלו.
נוסף על כך, יש לו כפיפות מינהלית למנהל המוסד החינוכי.
גורמים אלה צריכים לקבל החלטות לגבי מתן קביעות ליועץ והעלאתו בדרגה.
כפילות זו עלולה להיות בעייתית כאשר מתעוררת אי-הסכמה בין המפקח על הייעוץ ובין מנהל ביה"ס לגבי מתן קביעות או העלאה בדרגה, שפעמים רבות יכולה להיווצר עקב פער אובייקטיבי בין כישוריו של היועץ כמורה בביה"ס ובין כישוריו בתחום הייעוץ.
מעמדם המקצועי של היועצים החינוכיים : שילוב מקצוע הייעוץ בתחום ההוראה מעמיק את ההבדל במעמד המקצועי בין שני גורמים המצויים באחריות שפ"י והנותנים שירותי תמיכה וסיוע הקשורים ברווחה נפשית - הפסיכולוגים החינוכיים, המצויים באחריות אגף הפסיכולוגים בשפ"י, והיועצים החינוכיים, המצויים כאמור באחריות אגף הייעוץ בשפ"י.
את הפסיכולוגים החינוכיים אמנם מעסיקות הרשויות המקומיות, אך שפ"י הוא שמפקח עליהם ואחראי להיבטים המקצועיים של עבודתם 42.
מעמד הפסיכולוגים החינוכיים, הדרישות בנוגע להשכלתם ותנאי רישוים בפנקס הפסיכולוגים מעוגנים בחוק הפסיכולוגים, התשל"ז- 1977 ,.
לעומת זאת, מעמד היועצים החינוכיים, כמו מעמדם של כלל עובדי ההוראה אינו מוסדר בחקיקה.
בהקשר זה יצוין כי משנת 2000 ניסתה אגודת היועצים החינוכיים בישראל43 לקדם הצעת חוק פרטית, הדומה במתכונתה לחוק הפסיכולוגים, שנועדה להסדיר בין היתר את תנאי העיסוק במקצוע הייעוץ החינוכי, את תנאי הכשירות לעסוק בו, ואת חובות היועץ.
מנהלת שפ"י ומנהלת אגף הייעוץ מסרו למשרד מבקר המדינה ביולי 2013 כי דרישת משרד החינוך שהיועץ החינוכי ישמש גם עובד הוראה היא למעשה אילוץ הנובע מהיעדר תקן, ולא מתפיסת עולם מקצועית-ייעוצית או פדגוגית.
לדבריהן, מאחר שהיועצים החינוכיים במוסדות החינוך שאינם תיכוניים אינם יודעים משנה לשנה מה יהיה היקף משרתם בייעוץ חינוכי ואם יוכלו להמשיך לעסוק בייעוץ יש להבטיח שהם יוכלו להשלים את משרתם באמצעות שעות הוראה וליהנות מתנאי ההעסקה של כלל עובדי ההוראה.
עוד מסרו מנהלת שפ"י ומנהלת אגף הייעוץ למשרד מבקר המדינה כי הנושא נדון בפגישות שקיימו נציגי שפ"י עם אגף כוח אדם במשרד ביולי 2011 , בספטמבר 2011 ובפברואר 2012 , אולם בפגישות לא התקבלו החלטות מעשיות.
יצוין כי הפגישות לא תועדו בפרוטוקול.
42 משרד החינוך מממן68% מעלות משרות הפסיכולוגים, והרשות המקומית מממנת את היתרה.
המטרות המרכזיות של העבודה הפסיכולוגית במוסדות החינוך הן בין היתר אלה: סיוע לתלמידים הסובלים מהפרעות התפתחותיות או רגשיות, מלקויות למידה ועוד; וסיוע לתלמידים מכל הקבוצות - רגילים, בעלי צרכים מיוחדים ומחוננים - על פי התפיסה שכל התלמידים זכאים לפיתוח האישיות, וכל תלמיד עשוי להפיק תועלת מהתערבות פסיכו -חינוכית.
43 אגודת היועצים החינוכיים בישראל מייצגת את היועצים החינוכיים בכל המגזרים ופועלת לקידום זכויות היועצים, לעדכון הקוד האתי ולהפצתו ועוד.
ההצטרפות לאגודה אינה חובה, ובמועד ביצוע הביקורת היו חברים בה 1,027 .
יועצים 44 להצעת החוק היו כמה גרסאות.
הגרסה האחרונה היא הצעת חוק היועצים החינוכיים, התשס"ט- 2009/, פ 18/612 , שהיא הצעת חוק פרטית שהגיש ח"כ זבולון אורלב ב- 1.
שם הדוח: הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הקשיים הנובעים מחיוב היועצים לעסוק בהוראה, שתוארו לעיל, על המשרד לדון בחלופות לשיטת ההעסקה הקיימת ולגבש מתווה העסקה מיטבי שיקדם את שירות הייעוץ הניתן במערכת החינוך.
את המתווה יש לגבש בד בבד עם קידום התקנון, שכאמור מתעכב כבר שנים, ומן הראוי להאיץ אותו.
הפתרון שמציע שפ"י, ולפיו היועץ החינוכי ילמד בכיתות את תכנית "כישורי חיי ם" (ולא את מקצוע ההוראה שהוא מוסמך ללמדו) מנוגד למטרת התכנית ולחוזר המנכ"ל בנושא, שלפיהם על מחנכי הכיתות ללמד את תכנית "כישורי חיים" כדי לקדם שיח רגשי בינם ובין התלמידים.
יתרה מכך, הפרדת מקצוע הייעוץ ממקצוע ההוראה תשווה את מעמדם של היועצים החינוכיים למעמדם של פסיכולוגים חינוכיים, הפועלים באחריות שפ"י, משמשים בתפקידים טיפוליים בביה"ס ואינם עובדי הוראה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח חשיבות שירותי הייעוץ החינוכי לקידום אקלים חינוכי מיטבי במוסדות החינוך ולהתפתחותם הרגשית והחברתית של התלמידים, ונוכח השינויים החברתיים שחלו בשנים האחרונות, אשר הביאו לגידול ניכר בדרישות לקבלת שירותי ייעוץ חינוכי בבתיה"ס יש צורך דחוף בבחינה מחודשת של תנאי העסקתם של היועצים.
על המשרד לגבש מתווה מתאים למציאות הקיימת, שיבטיח הענקה שוויונית של שירותי ייעוץ חינוכי ראויים לכלל התלמידים וצוותי בתיה"ס.
מתווה שכזה צריך לכלול קביעת תקן מינימלי לשעות ייעוץ חינוכי בכלל מוסדות החינוך, על פי אמות מידה הנוגעות לביצוע המשימות.
נוסף על כך, על המשרד לבחון מחדש את חיוב היועצים החינוכיים לעסוק בהוראה, לנוכח הקשיים שיוצר חיוב זה.
התוויית מדיניות ארצית ופיקוח על היועצים החינוכיים .
כאמור, אגף הייעוץ בשפ"י אחראי להתוויה ולביצוע של מדיניות ארצית בכל הקשור למתן שירותי ייעוץ חינוכי למערכת החינוך על מוסדותיה ולגיבוש מתווה ההתפתחות המקצועית של היועצים החינוכיים.
כגוף מטה המופקד על קביעת מדיניות מחובתו לוודא כי הדרגים הכפופים לו מבצעים את מכלול הפעולות הנדרשות כדי לקדם באופן המיטבי והיעיל ביותר את מדיניותו לצורך השגת מטרותיו.
לשם כך ולשם תכנון פעילותו הוא נדרש לאסוף בשיטתיות מידע ונתונים לגבי הפעולות הננקטות בתחום אחריותו ולבחון את יעילותן.
:שם הדוח הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תכנון פעילות הייעוץ ובקרתה על פי נתונים ותכניות עבודה .
הקמת מסד נתונים ממוחשב המותאם לצ ורכי שפ"י למשרד החינוך מערכות מידע ממוחשבות לניהול נתונים לגבי עובדי הוראה ומוסדות החינוך הפועלים באחריותו ובמימונו.
בשל המאפיינים הייחודיים של היועצים החינוכיים בתוך כלל עובדי ההוראה פנה שפ"י במרץ 2009 למינהל תקשוב ומערכות מידע במשרד (להלן- מינהל התקשוב) בבקשה להקים מסד נתונים ייעודי לשימוש המפקחים על הייעוץ במחוזות המשרד, אשר יכלול נתונים לגבי כלל היועצים החינוכיים שבפיקוח מחוזות המשרד.
שפ"י ביקש כי במסד האמור יופיעו רשימת היועצים בגזרת הפעילות של המפקח, פרטיו של כל יועץ (פרטים אישיים, נתוני השכלה, ותק בייעוץ ובהוראה, סוג רישיון ייעוץ (זמני או קבוע ), מקום עבודה והיקף משרה, נתוני דרגה, תפקידי הדרכה בשפ"י, השתלמויות, מספר שעות הייעוץ לעומת מספר שעות הוראה וכדומה) וקישור למערכת הערכת עובדי הוראה (לצורך מילוי משוב וכיו"ב).
נוסף על כך, ביקש שפ"י כי מסד הנתונים יאפשר לו צפייה בנתונים וכי תתאפשר הפקת דוחות של נתונים לפי מגזר, מחוז או מוסד חינוכי.
בשנים 2012 -2009 התקיימו כמה פגישות בין נציגי שפ"י לנציגי מינהל התקשוב שבהן נדונו הצרכים של שפ"י ואפיון מסד הנתונים שיתאים לצרכים אלה.
ב - 2009 גם העביר שפ"י למינהל התקשוב סך של 300,000 .
ש"ח לצורך אפיון המערכת ותחזוקת מערכות קיימות בתחילה הציע מינהל התקשוב להקים מערכת ממוחשבת חדשה עבור שפ"י, אולם בפברואר 2012 הוא החליטלהפסיק לפתח מערכת נפרדת ולבסס את מסד הנתונים הנדרש על מערכת קיימת של המשרד - מערכת "משכית"45.
בפברואר 2013 השלים מינהל התקשוב את המודול שפותח ליועצים החינוכיים במערכת משכית, ואחר כך הוטמעה המערכת באגף הייעוץ.
למרות האמור לעיל, עד מועד סיום הביקורת לא נעשה ש ימוש במודול שפותח - לא באגף הייעוץ בשפ"י ולא במחוזות.
ביוני 2013 מסרה מנהלת אגף הייעוץ למשרד מבקר המדינה כי כאשר השוותה נתונים שהופיעו במודול הממוחשב לנתונים שמסרו לה המחוזות התגלו תקלות, חסרים ופערים בנתונים 46 , ולכן לא התאפשר השימוש במסד הנתונים הממוחשב.
הרפרנט לנושא פיתוח המודול בעבור שפ"י במינהל התקשוב מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2013 כי לא עודכן בדבר בעיה כלשהי במודול, ולכן לא טיפל בנושא.
מהאמור לעיל עולה כי אף על פי שכבר בתחילת שנת 2009 החל פיתוחו של מאגר נתונים ממוחשב המותאם לצרכיו של שפ"י, במועד הביקורת, כעבור ארבע שנים, לא היה כלי ממוחשב שבו נתונים אמינים ומרוכזים לגבי היועצים החינוכיים ושירותי הייעוץ בכל מחוז, מגזר ומוסד חינוכי, וגם לא נקבעו לוחות זמנים לסיום הטמעת המערכת במחוזות המשרד.
לא זו אף זו, בביקורת נמצא כי התקשורת בין הזרועות השונות של המשר ד - שפ"י ומינהל התקשוב - לקויה.
במצב זה עולה חשש כי השלמת פיתוחו של מסד הנתונים לשביעות רצונו של שפ"י תתעכב יותר מן הנדרש.
45 מערכת "משכית" היא מערכת לניהול מידע על המורים שבה מידע מקיף על המורה במגוון נושאים - הכשרות, השתלמויות, דרגות, שיבוצים, היקף משרה, מקצועות הלימוד וכדומה.
46 הדוחות שהפיקה המערכת לא כללו יועצים חינוכיים המועסקים על ידי מעסיק פרטי וכללו שמות מפקחים שפרשו לגמלאות, נמצאו יועצים חינוכיים פעילים אשר לא זוהו במערכת כמי שמשמשים בתפקיד זה וכיו"ב.
שם הדוח: הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ריכוז מידע ונתונים ממחוזות המשרד 1.
כאמור לעיל, המודול הממוחשב שאופיין בעבור שפ"י, ובו נתונים לגבי פעילות הייעוץ במחוזות המשרד, טרם נכנס לשימוש.
בנסיבות אלה נדרש משפ"י לאסוף נתונים באמצעים אחרים לשם תכנון פעילות הייעוץ ולעקוב אחר ביצוע המשימות לשם השגת מטרותיו ומימוש חזונו.
בביקורת נמצא כי שפ"י אינו דורש מהמחוזות כדבר שבשגרה נתונים עדכניים לגבי היועצים החינוכיים ושירותי הייעוץ החינוכי הפועלים בתחומם, אלא מסתפק בקבלת מידע לגבי מספר היועצים הפועלים במחוז בתחילת כל שנת לימודים.
משמעות הדבר היא שאין לשפ"י מידע מרוכז ומעודכן בנושאים האלה: מספר מוסדות החינוך שבהם אין שירותי ייעוץ חינוכי, מספר שעות הייעוץ בכלל הארץ, במחוזות ובכל מוסד חינוכי ומספרן בכל מגזר, היחס בין מרכיבי ההוראה והייעוץ במשרות היועצים, מספר היועצים החינוכיים שאינם עוסקים כלל בייעוץ, מספרם של אלו שאינם עוסקים בהוראה ועוד.
תכניות עבודה הן כלי ניהול מרכזי המשמש לתכנון ולגיבוש של היעדים לטווח קצר וארוך, להכוונת פעילות הארגו ן להשגת התוצאות הרצויות וליצירת בסיס להערכת עמידה ביעדים ולבקרת תפקודם של כלל הגורמים במערכת.
נמצא כי שפ"י אינו דורש לקבל ממחוזות המשרד תכנית עבודה שנתית בתחום הייעוץ החינוכי ותכניות עבודה של מפקחים על הייעוץ.
זאת ועוד, בהיעדר הנחיה והכוונה משפ"י אין למחוזות מבנה קבוע ואחיד של תכניות עבודה בתחום הייעוץ.
אמנם תכניות העבודה במחוזות נבנות על יסוד יעדים של המשרד, אך כל מחוז בונה תכנית עבודה ייחודית לו וליועציו.
מהאמור לעיל עולה שלשפ"י אין תמונת מצב מלאה לגבי פעילות הייעוץ החינוכי בכל מחוז, לרבות היקף הפעילות השנתית המתוכננת בתחום הייעוץ ומידת התאמתה למדיניות שפ"י, יעדי המחוזות ומידת העמידה בהם.
כמו כן שפ"י אינו יכול להשוות בין שירותי הייעוץ החינוכי של המחוזות, מידע הנדרש, בין היתר, כדי ליזום ולתכנן פעילויות לצורך קידום מחוזות "חלשים" וטיפוחם וכדי לקבל החלטות בדבר חלוקת משאבים בין המחוזות.
שפ"י גם לא פיתח ערוצים מובנים לכלל מערך הייעוץ לשיתוף ולניהול של ידע מקצועי שנצבר בכל אחד מהמחוזות.
עוד נמצא בביקורת כי שפ"י אינו מודד באופן שיטתי ותדיר את יעילותה ואיכותה של פעילות הייעוץ47, ומחקר היועצים המקיף האחרון שבחן נושאי ליבה בתחום הייעוץ החינוכי נעשה, כאמור, בשנת 2006.
בתשובתו מנובמבר 2013 מסר משרד החינוך למשרד מבקר המדינה כי "תכניות העבודה במחוזות נבנות בהלימה ליעדים שמציב המטה כך שכל התכניות במחוז מכוונות ליעדי המטה.
המפקחים על הייעוץ דורשים מהיועצים תכניות עבודה המ ותאמות ליעדי המשרד ולתכנית הבית ספרית כך שתכניות העבודה מסונכרנות בכל הרמות".
47 בעבר מדדה היחידה להערכה ופיתוח בשפ"י את איכות פעילות הייעוץ ואת יעילותה, אך היא נסגרה בשנת 2009.
:שם הדוח הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך בהקשר זה כי אף אם תכניות העבודה נבנו כולן בהתאם ליעדי המטה, אין די בכך, שכן כאמור שפ"י לא השתמש בתכניות לצורך בקרה בכלל והערכת העמידה ביעדיו בפרט.
עוד מסר משרד החינוך כי שפ"י דורש נתונים ומידע מהמחוזות בהתאם לצרכים, ובכלל זה: נתונים לגבי יועצים חדשים המשתתפים בקבוצות הנחיה מקצועית ובהכשרות חובה של שפ"י, נתונים לגבי הפעלת התכנית "כישורי חיים", נתונים על בתי"ס המשתתפים בתכנית המערכתית לבניית אקלים בטוח ונתונים על הייעוץ בגיל הרך.
כמו כן נאסף מידע על הצרכים בתחום הפיתוח המקצועי בכל המחוזות, ועל בסיסו נקבע תקציב השתלמויות שנתי.
נוסף על כך מקבל שפ"י דיווחים על אירועים חריגים שונים כדי לקבוע דרכים למניעתם ולטיפול בהם.
מתשובת המשרד עולה כי המידע והנתונים שאוסף שפ"י נוגעים בעיקרם לפיתוח המקצועי של היועצים החינוכיים, ולא לנושאי כוח אדם ולתנאי העסקתם של היועצים.
גם הנתונים שדורש שפ"י אינם נאספים באופן שוטף ומסודר.
מהאמור לעיל עולה כי במועד הביקורת לא היו בידי שפ"י הכלי ם הדרושים להתוויית מדיניות ארצית בתחום הייעוץ, שכן מדיניות כזאת אמורה להתבסס על מיפוי הצרכים של כל מחוז, מגזר ומוסד חינוכי, אך שפ"י אינו אוסף באופן שוטף ושיטתי מידע מעודכן בנושאי כוח אדם ובנוגע לפעילות הייעוץ במחוזות.
המידע האמור חיוני לא רק לבקרה ולשיפור תהליכים בתחום הייעוץ החינוכי, אלא גם לתכנון שירותים חדשים, להרחבת שירותים קיימים ולקביעת סדר עדיפויות לחלוקת משאבים ותקציבים.
כמו כן שפ"י אינו מרכז ומנהל את הידע המקצועי שנצבר במחוזות ואינו פועל להעבירו לכלל מערך הייעוץ.
אמנם נמצא בביקורת כי שפ"י עוסק רבות בבניית תכניות הכשרה והשתלמויות ליועצים החינוכיים ובפיתוח מקצועי שלהם, אולם לדעת משרד מבקר המדינה, פיתוח מקצועי אינו יכול להיעשות במנותק מפעילות הייעוץ בשטח, שלגביה כאמור אין לשפ"י מידע מספק.
לנוכח כל האמור לעיל, משרד מבקר המדינה מעיר כי על שפ"י לפעול ללא דיחוי מול מינהל התקשוב להשלמת פיתוח מסד נתונים ממוחשב ליועצים שבו כל המידע הנוגע לפעילות הייעוץ.
כמו כן על שפ"י לקבוע מבנה אחיד של תכניות עבודה, לרכז את תכניות העבודה של המחוזות בתחום הייעוץ החינוכי, המפרטות בין היתר מדדי ביצוע והצלחה, כדי לוודא שמדיניותו מבוצעת ולצורך שיפור תהליכים.
נוסף על כך, על שפ"י לבנות מנגנונים לשימור הידע שנצבר במחוזות המשרד לשם קידום שירותי הייעוץ החינוכי ושיפורם.
שם הדוח: הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הפיקוח על הייעוץ במחוזות .
מערך הפיקוח על הייעוץ 1.
בכל אחד ממחוזות המשרד פועלים מפקחים על הייעוץ (להלן- המפקחים).
המפקחים הם יועצים חינוכיים בהכשרתם בעלי ניסיון במערכת החינוך 48 ותואר שני לפחות בייעוץ חינוכי או תואר אקדמי שני באחד ממקצועות הסיוע, שקדם לו תואר ראשון בייעוץ חינוכי.
המפקחים נבחרים לתפקידם במכרז שמפרסם המשרד על פי כללי נציבות שירות המדינה.
במועד הביקורת השתייכו למערך הפיקוח על היועצים 44 מפקחים, שהועסקו במשרה מלאה או חלקית.
המפקחים כפופים לשפ"י מן הבחינה המקצועית ולמנהל המחוז מן הבחינה המינהלית 49 .
במנשק עם היועצים עבודת המפקחים כוללת מיון וקליטה של מועמדים לייעוץ במערכת החינוך והפסקת עבודתם, ליווי היועצים החי נוכיים ופיקוח על עבודתם, לרבות בקרה על ביצוע תכנית העבודה שלהם, הטמעת מדיניות שפ"י ותפיסות מקצועיות מעודכנות בקרב יועצים חינוכיים, אחריות להשתלמותם והדרכתם השוטפת של היועצים החינוכיים לפי המתווה של שפ"י, הערכת תפקוד היועצים החינוכיים ועוד.
נוסף על כך, למפקחים משימות במחוזות, ביישובים ובבתיה "ס, לרבות מילוי תפקידים בוועדות מחוזיות, בוועדות היגוי של מערכות החינוך ביישובים ובוועדות בית ספריות, ייזום תהליכים בתחומים של רווחה נפשית, פיתוח קשרים שוטפים עם גורמים חינוכיים, עם השירותים הפסיכולוגיים ועם שירותי הרווחה ובריאות הנפש בקהילה, מילוי תפקידים סטטוטוריים וסיוע באירועים חריגים ב ביה"ס הקשורים בהתנהגויות בסיכון.
בביקורת נמצא כי שבעה מהמפקחים משמשים בתפקידי פיקוח אף שלא השתתפו במכרז לתפקיד מפקח כמקובל.
למעשה אלו יועצים חינוכיים שקיבלו כתב מינוי לשמש מדריכים50 .
48 המשרד דורש כי למפקח יהיה ניסיון של שבע שנים, מתוכן שנתיים ניסיון הוראהבבתי"ס וחמש שנות ניסיון בייעוץ חינוכי במערכת החינוך בארץ, שלוש מהן לאחר קבלת רישיון ייעוץ קבוע.
כמו כן, רצוי שיהיה לו ניסיון בהדרכת יועצים חינוכיים במערכת החינוך.
49 קבוצת המפקחים במחוז נחלקת לשניים: מפקחים כוללים ומפקחים מקצועיים.
המפקח על הייעוץ נחשב למפקח מקצועי.
תפקידי המפקח הכולל הם, בין השאר, הערכה של המוסד החינוכי ובקרה עליו, הערכת מורים ופיטוריו של עובד הוראה אם עולה הצורך בכך.
למפקח מקצועי יש כמה מסמכויותיו של מפקח כולל הנוגעות לתחום המקצועי שבו הוא מתמחה, לרבות הערכת עובדי ההוראה בתחומו והמלצה על אישור או דחייה של בקשה לפטר עובד הוראה.
50 משרד החינוך מעסיק עובדי הוראה בהדרכה.
המדריכים אמורים להיות עובדי הוראה המצטיינים בכישורי ההוראה שלהם ובאיכות עבודתם ויכולים לתרום מניסיונם הרב לעובדי הוראה במערכת.
המדריכים מלווים את עובדי ההוראה ותומכים בהם בעבודתם החינוכית.
המשרד מעסיק מדריכים באמצעות כתב מינוי לתקופה זמנית וקצובה, בדרך כלל לשנת לימודים אחת, מספטמבר ועד אוגוסט, והוא יכול להאריך את המינוי לשנים נוספות.
תנאי הסף למועמד להדרכה, סוגי המדריכים, התבחינים להקצאת משאבי הדרכה ("ימי הדרכה"), נושאי ההדרכה וקהל היעד שלה מוסדרים בחוזר מנכ"ל בנושא "עובדי הוראה בתפקידי הדרכה" מאוקטובר 2003.
:שם הדוח הייעוץ החינוכי בבתי הספר ובגני הילדים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 והוענקו להם סמכויות פיקוח על הייעוץ 51 .
את עבודת הפיקוח הם מבצעים ארבעה ימי עבודה בשבוע ומשלימים את משרתם כמדריכים, כיועצים חינוכיים או כמורים בבתי"ס52 .
איוש משרות פיקוח מקצועי על ידי מדריכים טומן בחובו קושי גדול: ראשית, יש שוני מהותי בין תפקיד המדריך לתפקיד המפקח - המדריך הוא מקור תמיכה, ליווי וסיוע ליועץ, ואילו המפקח הוא גם בעל הסמכות להעריך את היועצים החינוכיים ואף להמליץ על הפסקת עבודתם.
הדואליות הזאת עלולה להקשות על המפקח לבסס את מעמדו אל מול היועצים הנתונים בפיקוחו.
שנית, המפקח נדרש להיות זמין ליועצים הנתונים בפיקוחו, בייחוד לליווי במצבי חירום.
מדריך העובד בימים מסוימים בתפקיד מפקח ובימים אחרים בתפקיד יועץ, מורה או מדריך, נפגעות זמינותו ויכולתו לייחד את תשומת הלב הנדרשת למילוי משימותיו כמפקח.
משרד מבקר המדינה כבר העיר בעבר למשרד החינוך53 שיש להימנע ממצב שבו מדריך ממלא תפקיד של מפקח מקצועי, וכי זו גם עמדת הלשכה המשפטית של משרד החינוך.
לנוכח האמור לעיל, על המשרד להימנע מהעסקת מדריכים בתפקידי פיקוח, ועליו לפעול להסדרת תקני הפיקוח על הייעוץ בכלל מחוזות המשרד, ולהקפיד כי המפקחים ימונו לתפקיד רק לאחר זכייה במכרזי פיקוח כדין.
משרד החינוך מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו כי "במחוזות בהם קיים חוסר בתקני פיקוח מונו לצד המפקחים מדריכים מרכזים מחוזיים, אשר פועלים במס גרת כללי העסקת המדריכים, והגדרת תפקידם כמדריכים בכפוף להנחיות המפקח הממונה.
הם משלימים את משרתם בהוראה או בייעוץ במערכת כפי שנדרש ממורה בתפקיד הדרכה.
הם אינם משמשים בתפקידי פיקוח.
ללא הסדר זה, בהיעדר תקני פיקוח נוספים, היה נוצר מצב שיועצים יפעלו ללא תמיכה מקצועית בליווי במצבים מורכבים וקשים".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי במטה שפ"י ובמחוזות ה"מדריכים המרכזים המחוזיים" הוצגו למשרד מבקר המדינה כמפקחים לכל דבר ועניין.