HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הנושא עלה גם בדוח מבקר המדינה משנת 2014 , ובו נאמר כי להרכב של ועדות התקינה יש השפעה מהותית על התקנים בישראל, וכי יש ליצור איזון נכון בין הנציגים 59 .
עקב החשיבות של הידע והניסיון בתחום המקצועי של תקני המזון ראוי שמנהל שירות המזון ישקול לשלב בוועדות התקינה יותר נציגים מהמעבדות.
היעדר תקנים ישראליים למוצרי מזון ואי -עדכון תקנים מיושנים : חלק מהתקנים הישראליים שנקבעו למוצרי מזון הם מיושנים מאוד - נקבעו עוד בשנות השבעים והשמונים של המאה העשרים60, ומאז לא נבחנה התאמתם לימי נו.
לעשרות מוצרי מזון אחרים לא נקבע תקן ישראלי, למשל - לאבקת ביצים, גבינה על בסיס סויה, לימון מיובש וסושי.
כמו כן אין תקן למוצרים שיש בהם כמה רכיבים, כגון ביסקוויט מצופה שוקולד - יש תקן אחד לשוקולד ותקן נפרד לביסקוויט61.
יש להעיר שליקוי דומה כבר .
60 לדוגמה: ת"י387 - מרקים יבשים- משנת 1982 ; ת"י1312 - תאנים- משנת 1987 ; ת"י 1152 - רפרפות- משנת 1981 ; ת"י476 - חרדל וממרח חרדל- משנת 1980 ; ת"י524 - קטשופ- משנת 1979.
61 למוצרי מזון אלה יש הנחיות בדיקה מטעם שירות המזון הארצי.
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 עלה בדוח שפרסם מבקר המדינה בשנת2011 , ובו נאמר כי תקנים רבים (כ-200 מסוגים שונים) לא אושרו מחדש מאז שנות השמונים והתשעים של המאה העשרים62 .
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמשרד הבריאות, משרד הכלכלה ומכון התקנים הישראלי ישקלו אם יש מקום להרחיב את רשימת מוצרי המזון שיש להם תקנים או לעדכן את אלו הקיימים.
מדובר במוצרים שהציבור כולו משתמש בהם וראוי להבטיח את בריאותו.
משרד הכלכלה השיב שהוא ומשרד האוצר מתקצבים ביחד את ההכנה והשינויים של התקנים הרשמיים, ובכללם תחום המזון, בהתאם למדיניות משרד הכל כלה.
כאמור, לדברי מכון התקנים מרבית התקנים טופלו או נמצאים בשלבי טיפול סופיים וכדי לטפל בתקנים הנותרים נדרשים משאבים כספיים.
משרד הבריאות מסר בתשובתו מפברואר 2016 שהוא מבצע מיפוי של כל התקנים הרלוונטיים לבריאות הציבור.
בדיקות נוספות (מעבר לנדרש) שמבוצעות במעבדות לבריאות הציבור לפי נוהלי שירות המזון63 - למוצר מזון שמגיע לבדיקה במעבדות לבריאות הציבור מצורפת רשימת בדיקות ויש לבדוק אותו לפיה.
הביקורת העלתה שבנסיבות מסוימות ולאחר התייעצות עם שירות המזון, מרחיבות המעבדות לבריאות הציבור מיוזמתן את רשימת הבדיקות הנדרשות.
למשל - כאשר ריח, צבע או צורה חריגים של המזון מעוררים חשד למזון פגום.
מעבדות פרטיות אינן נוהגות כך, והן מבצעות רק את הבדיקות שברשימה בעיקר מסיבות כלכליות.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הסיכון שקיים במזון לא ראוי, יש מקום שהמשרד יבחן את נהליו כדי לתת מענה למקרים חריגים שבהם יש צורך להשלים את בדיקות המזון שנעשו במעבדות הפרטיות.
בתשובתו מדצמבר 2015 מסר המשרד כי המחלקה למעבדות והמעבדות לבריאות הציבור יבחנו ביחד את הנושא.
תוצאות סותרות של בדיקות שנעשות במעבדות שונות לעתים יש צורך בשליחה של אותה דגימה לשתי מעבדות; בביקורת עלה שלא פעם מתקבלות תוצאות סותרות.
למשל, לאחר אירוע הרעלת מזון בשנת 2011 )שנגרם מאכילת מוצר (קובה של יצרן מסוים, נשלחו דגימות של המוצר לשתי מעבדות - למעבדה לבריאות הציבור ולמעבדה פרטית.
בבדיקות המעבדה לבריאות הציבור התקבלו תוצאות חיוביות בנוגע לקיום .
62 מבקר המדינה, קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011- ,התשע"ב "מכון התקנים הישראלי", עמ' 255.
63 "נוהל "שחרור מזון בתחנות ההסגר/המעבר05-002 (31.
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 חיידק ליסטריה במזון, ואילו במעבדה הפרטית לא נמצא אותו חיידק.
המעבדה לבריאות הציבור ביררה את הסתירה וגילתה ששתי המעבדות עובדות לפי אותו תקן ישראלי (ת"י 885 ( ), אך המעבדה בירושלים משתמשת בבדיקה במצע גידול רגיש יותר ALOHA ) מזה שמשתמשת בו המעבדה הפרטית.
יצוין שלפי התקן אפשר להשתמש בשני סוגי המצעים.
תוצאות הבירור שביצעה המעבד ה לבריאות הציבור הועברו לטיפול מנהל המחלקה למעבדות במשרד הבריאות האחראי לאסדרה של פעילות המעבדות.
אולם עד נובמבר 2015 לאנפתרה סוגיית המצעים, ולמעשה אין הגבלה של סוג המצע שיש להשתמש בו, ועל כן עלול להיווצר מצב של אי -ודאות בנוגע לתוצאות של בדיקות התלויות בסוג המצע שהשתמשו בו.
להלן מקרה אחר, שאמנם אינו בתחום המזון אך נמצא בתחום הפעילות של המעבדות לבריאות הציבור: ב -2015 נמצאה סתירה בין תוצאות בדיקות של שתי מעבדות: במרכז הארצי למנינגוקוק64 מולקולארי שבמעבדה לבריאות הציבור בירושלים התקבלה תוצאה שלילית בנוגע להימצאותו של החיידק בדגימה, ואילו בבדיקה שנעשתה במעבדה הפרטית התקבלה תוצאה חיובית.
בעת סיום הביקורת בנובמבר 2015 עדיין לא סיים המשרד את בדיקתו לאיתור הסיבה להבדל בתוצאות.
לדעת משרד מבקר המדינה, התוצאות הסותרות שעלו בבדיקות של שתי מעבדות שבדקו את אותה דגימה ממחישות את הצורך לברר את הסיבה לסתירות שבהן ולקבוע מאפיינים שנדרשים לכל בדיקה, למשל - מהו סוג המצע שיש להשתמש בו.
הסתירות האלה גם ממחישות את הצורך להסדיר בדיקות אימות שוטפות באופן שגרתי לצורך הבקרה על אמינות הבדיקות.
למשל - באמצעות ביצוע בדיקות צולבות של כמה מעבדות לאותה דגימה.
בתשובתו מדצמבר 2015 מסר המשרד כי הוא מקבל את הערת הביקורת ויפעל לתיקון הליקוי.
בקרות המשרד על המעבדות לבריאות הציבור והמעבדות הפרטיות לבדיקות מזון .
לפי הנוהל להכרה ופיקוח על מעבדות בדיקה בתחום המים והמזון משנת 2008 , מעבדה לבדיקות מזון יכולה לבקש ולקבל מן המשרד הכרה בשיטות בדיקה שמתבססות על תקנים רשמיים.
לשם כך עליה לבקש ממנהל מחלקת המעבדות במשרד הכרה בבדיקה ולהציג את חשיבותה ואת שיטתה, ומנהל המחלקה רשאי לאשר או לדחות את מתן ההכרה בבדיקה.
ההכרה ניתנת לשלוש שנים לאחר שמחלקת המעבדות בדקה במעבדה את תהליכי העבודה הנהוגים בה.
בכל רגע נתון מעבדה יכולה לבקש ממחלקת המעבדות להרחיב את תחומי ההכרה בה.
חיידק אלים הגורם דלקת קרום המוח וזיהומי דם ועלול לגרום מוות 670 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 כדי לוודא שהמעבדות פועלות בצורה תקינה ואיכותית נדרשת מחלקתהמעבדות לערוך להן בקרות - הן בקרות רגילות בהודעה מראש והן בקרות פתע.
לשם הסדרת תהליך הבקרה נדרשת מחלקת המעבדות לקבוע נוהל שבו יובהרו המשימות שיינתנו בבקרה, תדירותן והיקפן.
בביקורת עלה, כי מחלקת המעבדות לא הסדירה את נוהלי תהליכי הבקרה על פעילות המעבדות.
כמ ו כן נמצא שבמעבדות הממשלתיות לבריאות הציבור לא עשתה המחלקה בקרות, לעומת שמונה המעבדות הפרטיות שבהם עשתה המחלקה בקרה כל שלוש שנים, אך אף אחת מהן לא הייתה בקרת פתע65 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד שכדי להסדיר את פעילות המעבדות ולהבטיח את איכות פעילותן עליו לקבוע נוהל מתאים ולוודא שבקרות המחלקה למעבדות נעשות לפיו.
תקציב המעבדות לבריאות הציבור .
התקציב ותכניות העבודה אמורים לשקף את יעדי משרד הבריאות ואת סדר העדיפויות שלו בחלוקת המשאבים העומדים לרשותו.
תקציב המשרד הוא הכלי שבאמצעותו מיושמת מדיניות המשרד ומתורגמת לתכניות עבודה.
הדיווח על ביצוע התקציב אינו אמור לשקף רק את ההוצאות הכספיות, אלא בעיקר את אופן השגת היעדים ואת תוצאות הפעולות שמומנו מכספי התקציב66.
קביעת תקציב שקוף ומוגדר לכל יחידה במשרד מאפשרת לה לתכנן את משימותיה כדי להשיג את היעדים שנקבעו לה.
התקציב השנתי של המעבדות אמור לפרט את כלל פעילותיהן, ובהן רכש, תחזוקה, שכר כוח אדם וכדו'.
תקצוב שאינו אחיד : בביקורת עלה שתקצוב מעבדות בריאות הציבור אינו מנוהל באותו אופן.
תקציב המעבדות המחוזיות בחיפה ובבאר שבע אינו ייעודי אלא נכלל בתקציבן של הלשכות המחוזיות חיפה ודרום, ולרופאי המחוזות אין מידע שוטף על פעילותן.
לעומת זאת, תקציב המעבדות בתל אביב ובירושלים הוא תקציב ייעודי.
למעבדה בשיבא יש תקציב ייעודי, ואולם כמה פעולות שנעשות בה מתוקצבות בתקציב של שיבא67 .
להנהלת שירותי בריאות הציבור אין מידע מפורט על תקציבי המעבדות לבריאות הציבור.
65 בנוגע לביקורותשעורכת המחלקה למעבדות, ראו גם בדוח זה בפרק "מעבדות רפואיות במערכת האשפוז ובקהילה", עמ' 709.
67 ,על אף שעובדי המעבדה הם עובדי משרד הבריאות, תלושי השכר שלהם, העברת כספי השכר השימוש בשעון נוכחות, קבלת עובד חדש במקום עובד שפרש - נעשים באמצעות עובדי המטה של המרכז הרפואי שיבא.
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תקצוב לכל מעבדה שאינו מבוסס על פרמטרים אחידים כגון, כמות הבדיקות ומאפייניהן או היקף כוח האדם המועסק בהן - יוצר פערים בין המעבדות השונות מבחינת יכולתן לרכוש מכשירים, לבצע בדיקות ולפתח שיטות עבודה.
ולכן התקציב במתכונתו הנוכחית אינו מאפשר פעילות תקינה של המעבדות.
על המשרד לקבוע תקציב לכל אחת מן המעבדות גם לפי מאפייני הבדיקות והיקפן.
הכנסות מבדיקות הנעשות עבור גורמי חוץ : מקורות התקציב של המעבדות לבריאות הציבור הם מתקציב המדינה ומהכנסותיהן ממכירת שירותים.
נכון למועד הביקורת הסתכמו ההכנסות ממכירת השירותים בכעשרה מיליון ש"ח בשנה.
המעבדות מוכרות את שירותיהן לבתי חולים ולקופות החולים, ליבואנים וליצרני מזון, וכן לתאגידי מים ורשויות מקומיות (בעבור בדיקות מים וקולחין).
מכאן עולה כי המעבדות לבריאות הציבור פועלות אמנם כגופים ציבוריים, אך נוסף על כך הן מקיימות גם פעילות עסקית המצריכה פעילות שיווקית ומסחרית לשם איתור והרחבה של מאגר הלקוחות שלהן.
בכך למעשה מתחרות המעבדות לבריאות הציבור במעבדות הפרטיות בלי שיש להן כלים מתאימים לכך.
למשל, תקנים ייעודיים לשיווק וידע מקצועי מתאים.
יודגש כי גם המעבדות הפרטיות נאלצות להתחרות במעבדות הממשלתיות בתנאי תחרות לא שוויוניים, משום שהמעבדות הממ שלתיות מתוקצבות, לפחות בחלקן, על ידי המדינה.
בקביעת המדיניות להפעלת המעבדות לבריאות הציבור ראוי שהמשרד יידרש לסוגיה זו ויקבע את התמהיל הרצוי במקורות התקציב של המעבדות - איזה חלק יהיה מתוך תקציב המדינה ואיזה חלק מתוך שיווק ומכירה עצמיים.
המשרד מסר בתשובתו מדצמבר 2015 , כי יקדם תכנית לצמצום התלות של המעבדות בהכנסות באמצעות תקצוב מוסדר בתקציב של שנת 2017.
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 2.
תקצוב חסר : המעבדות לבריאות הציבור אינן מתוקצבות במסגרת תקציב .
המדינה לפי הפעילות הצפויה, וכאשר יש פער בין התקציב הנדרש לזה .
המוקצה, הוא מכוסה באמצעות הכנסות מביצוע בדיקות לגורמי חוץ.
עלה, כי תקציב תפעול המעבדה לבריאות הציבור בתל אביב על פי התקציב .
המתוכנן לשנים 2013 ו- 2014 היה צפוי להיות 6.
6 מיליון ש"חבכל שנה .
בפועל הי ה תקציב התפעול גבוה יותר והסתכ ם בכ-11.
7 מיליון ש"ח בשנת 2014 .
זהו פער של יותר מחמישה מיליון .
ש"ח ( 75% )וכ-עשרה מיליון ש"ח ( 150%) , ,בהתאמהמזה שנקבע בתקציב .
המתוכנן, כשתוספת התקציב לא הגיעה מהכנסות המעבדה לבריאות הציבור .
בתל אביב אלא מתקנה אחרת באותה תכנית - "הכנסה מבדיקות שירות .
משרד מבקר המדינה כבר העיר על תקצוב חסר של המעבדות לבריאות הציבור בשנים 2012 -2011 ועל מימון הפערים הנדרשים מן ההכנסות משירות המזון בדוח שנתי65 ג שפורסם במאי 201568 .
בתשובתו מדצמבר2015 מסר אגף התקציבים במשרד האוצר, כי בתקציב המדינה לשנים 2016 -2015 תוקצבו מעבדות בריאות הציבור בהתאם להסכמות עם משרד הבריאות.
אגרות המזון החדשות שייגבו לא יועברו לשירות המזון אלא לקופת המדינה, מה שלא יאפשר הסטות תקציב בין התקנות הנ"ל.
משרד הבריאות השיב כאמור, שיקדם תכנית לצמצום תלותן של המעבדות בהכנסות באמצעות תקצוב מוסדר בתקציב שנת 2017.
ראוי שמשרד הבריאות יעריך את העלות הנדרשת לפעילות המעבדות, יקבע סדרי עד יפות לפעילויותיהן המתחייבות ויגבש להן תכנית עבודה המלווה בהערכת תקציב תואמת.
על משרדי הבריאות והאוצר לתקצב את המעבדות מראש בהתאם לצרכים ולסדרי העדיפות שייקבעו.
רכש ציוד ומכשור למעבדות לבריאות הציבור .
היעדר רכש מרוכז: לרכש מרוכז עשויים להיות יתרונות שמביאים לידי מיצוי יעיל של משאבי הארגון: הוא נדרש לתקורות נמוכות יותר בשל צמצום כוח האדם שמטפל ברכש, ועשוי להוריד את העלויות בשל הנחה שניתנת על רכש כמויות גדולות.
כגון באמצעות חברת שראל69 המשמשת גוף הרוכש לרוב בתי החולים הממשלתיים את המכשור והתרופות הדרושים להם.
69 שראל: חברה בבעלות עמותת בתי החולים הממשלתיים המספקת סל מוצרים ושירותים לבתי החולים ולמוסדות רפואיים, כגון: תרופות, חיסונים, ציוד רפואי וציוד מעבדות.
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בביקורת עלה שחלק ניכר מהחומרים, המכשירים והציוד שבהם משתמשות המעבדות הוא זהה (למשל: מבחנות, בקבוקונים וחומרים שונים).
למרות זאת, לכל אחת מחמש המעבדות לבריאות הציבור יש מערך רכש עצמאי המספק לה את הפריטים והחומרים.
בינואר 2014 התקיים דיון בנושא בהשתתפות הנהלת שירותי בריאות הציבור, נציגי אגף הרכש, הנכסים והלוגיסטיקה (הארצי) במשרד ונציגי המעבדות לבריאות הציבור, ובו הוחלט לבחון את האפשרות שרכש הנדרש למעבדות יבוצע באמצעות חברת שראל.
בביקורת עלה, שמלבד הסיכום לבחון אפשרות זו לא התקבלו כל החלטות קונקרטיות נוספות המבהירות מי צריך לבצע את הבחינה, מה תכולת ה, מה ו לוח הזמנים להגשת תוצאותיה ולמי יש להגישה.
בסופו של דבר, הבדיקה לא נעשתה ולא חל שינוי באופן הרכש של המעבדות.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת שירותי בריאות הציבור במשרד, כי הסיכום שגיבשה כדי למצות את משאבי המשרד - לא בא לידי מיצוי.
נוכח האפשרות הגלומה בהתייעלות ובחיסכון בעזרת רכש מרוכז ראוי שהנהלת המשרד תנחה את שירותי בריאות הציבור לבחון את הדרך להתייעלות של מערך הרכש.
המשרד השיב בדצמבר 2015 כי הנושא "מקבל התייחסות" בדיוני הוועדה לרה -ארגון (ראו בהמשך) כדי להביא לייעול הניהול הארגוני והלוגיסטי של המעבדות לבריאות הציבור.
תכנית הצטיידות: לצורך ביצוע משימותיהן משתמשות המעבדות במכשור רב שחלקו הוא יקר ערך.
כמה מן המכשירים פועלים באופן אינטנסיבי ולכן הם נשחקים במהירות, כמה מהם מתיישנים ויש צורך להחליפם במכשירים חדישים, יעילים ואמינים יותר.
כל זה מחייב שלכל מעבדה תהיה תכנית הצטיידות רב-שנתית שתגובה בתקציב מתאים.
לדוגמה: באחת המעבדות (חיפה) נרכש מכשיר לבדיקת חלבון.
לפני רכישת המכשיר נדרשו שלושה ימים לקבלת תוצאות, ואילו בדיקה במכשיר החדש מאפשרת קבלת תוצאה בתוך כעשר דקות.
מכשיר חדש אחר נרכש לצורך ביצוע בדיקות לאיתור חיידקי סלמונלה וליסטריה.
לפני רכישת המכשיר התקבלו התוצאות בתוך כשבוע מזמן הבדיקה, ובאמצעות המכשיר החדש התוצאה עשויה להתקבל בתוך כ-30 שעות בלבד.
בביקורת עלה שחלק מהמכשירים במעבדות לבריאות הציבור הם ישנים - יש מכשירים שפועלים 25-15 ,שנהוכמה מהם פועלים כבר 40 שנה תוך תקלות רבות שעלות תיקונן היא גבוהה.
לעתים יש צורך בהמתנה ממושכת עד תיקון המכשיר (מכמה ימים עד שבועיים), וכך כל הציוד במעבדה מושבת עד אז.
הדבר פוגע בזמינות המכשירים ומשפיע על פרק הזמן הנדרש לקבלת תוצאות הבדיקות.
עוד עלה בביקורת שלמחלקת המעבדות במשרד אין תכנית של הצטיידות מערכתית מקיפה למעבדות, וממילא לא גיבשה את צורכי התקציב העתידיים להחלפת הציוד המיושן ואת פירוט המועדים לכך.
רכש המכשירים החדשים נעשה מתוך יתרות תקציב שנתיות, באופן בלתי מתוכנן וללא קביעת סדרי עדיפות.
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר למחלקת המעבדות ולשירותי בריאות הציבור במשרד שעליו להבטיח את זמינותן התקינה של המעבדות.
לפיכך ראוי שהמשרד יגבש תכנית הצטיידות רב -שנתית שתלווה בתכנית תקציב מתאימה ותגובש לפי סדר עדיפויות של צורכי המעבדות בעתיד.
המצב הפיזי של המעבדות לבריאות הציבור .
במעבדות ישנם סיכונים רבים מעצם היותן מעבדות כימיות ומיקרוביולוגיות, כגון סיכונים הנובעים מבעיות חשמל, מדחיסת גזים או מפסולת ביולוגית.
מכאן שיש חשיבות עליונה לשמירה על התנאים הפיזיים שלהן ועל כללי הבטיחות, שכן בכוחם להגן על בריאות העובדים ולשפר את יעילות עבודתם.
בסיורים שערכה הביקורת בחמש המעבדות לבריאות הציבור עלה כי מצבן הפיסי ירוד מאוד, והן עלולות לסכן את ביטחון העובדים.
בביקורת עלה גם שהמשרד מודע למצב זה, לפחות בנוגע לכמה מן המעבדות, ואולם הוא לא הכין תכנית עבודה לתיקון הליקויים.
להלן הפירוט: באר שבע: מצבה הפיסי של המעבדה בבאר שבע ירוד מאוד.
מבנה המעבדה עשוי לוחות בטון הקולטים חום ומעליהן גג אסבסט מתפורר, והוא נראה יותר כ מחסן מאשר כמעבדה; בצד הדרומי של המבנה גובה האדמה מגיע עד סמוך לחלונות, ובקירות הפנימיים יש סימני רטיבות; המעבדה אינה מאווררת, ובעת סיור הביקורת (מאי 2015) נדפו בה ריחות עזים מחומרי מעבדה וממוצרי מזון בשל היעדר אוורור נאות; מעל אחד המקררים תלוי מאוורר ביתי להפחתת החום; אין רשתות על החלונות באחד מצדי המבנה ולכן חרקים חודרים ]בבאר שבע[ למעבדה.
יצוין שלדעת המשרד, "אין טעם בשיפוץ המקום הקיים, והחלופה היא מבנה חדש שגם יבטא פרוגרמה וסטנדרטים עדכניים".
להלן תמונות של המעבדה בבאר שבע: .
מבנה המעבדה בבאר שבע העשוי מלוחות בטון ונמוך מפני הקרקע משרד הבריאות 675 .
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תמונה2 .
רצפת המעבדה בבאר שבע גובה הריצוף לא אחיד, ויש חשש שעגלות הנושאות תמיסות ופלטות של חיידקים יתהפכו ויפזרו את תכולתן המסוכנת.
תל אביב: המעבדה בתל אביב שופצה בשנת 2013 , גגות האסבסט הוחלפו וכן נוספו מערכות לכיבוי אש.
עם זאת, בבניין הראשי עדיין נותר גג אסבסט וחסרה מערכת לכיבוי אש.
למרות השיפוץ לאחד הבניינים חודרים מים.
בבניין אחר אכן יש מערכת מיזוג אוויר, אך היא ישנה מאוד, מתקלקלת לא מעט וכמעט שאינה מקררת, ולכן אינה יעילה לקירור מכשירים הפולטים חום רב.
ירושלים: המבנה של המעבדה בירושלים חדש יחסית למבני שאר המעבדות, אך גם בה יש מערכת מיזוג אוויר בעייתית שמפסיקה לעבוד מדי פעם.
צנרת המים של המעבדה פגומה, ובמים נמצאו מתכות (כגון עופרת וברזל) ברמה הגבוהה מן המותר ומסיבה זו נאסר לשתות את המים במעבדה.
חיפה: המבנה הישן שבו מצויה המעבדה בחיפה שופץ, אך בעת הביקורת היו כבלי החשמל בתקרת המסדרונות חשופים, ובמעבדה החדשה למיקרוביולוגיה עדיין לא הותקנה מערכת להחלפת אוויר.
שיבא: בעת הביקורת בוצעו בחלק ממבנה המעבדה בשיבא שיפוצים.
למרות השיפוצים יש צפיפות במרבית מקומות, כגון חדר הבידוד הקטן שתנאי העבודה בו אינם נאותים ואינם עומדים בתקנים בינלאומיים70 ; בקומת המרתף שאליה ניתן להגיע באופן חופשי ללא מעבר דרך המעבדה, הוצבו בצפיפות מקררים רבים שבהם מאוחסנים וירוסים.
בתקרת המרתף יש צינורות של ביוב, מים וכדו' כשהם חשופים וחלודים, ועל הרצפה יש סימני נזילה.
במקרה של חבלה, או נזילה או הצפה קיים סיכון לפיזורם של הווירוסים המאוחסנים במקררים.
70 תקן BSL-3 (Biosafety Level 3 Laboratory).
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בשלוש מעבדות - בתל אביב, בחיפה ובבאר שבע - הונחו מכשירים במעברים ובמסדרונות.
הצפיפות בבאר שבע ובתל אביב אינה מאפשרת עבודה יעילה, והיא גם עלולה להיות מפגע בטיחותי.
הגישה החופשית למרתף המעבדה בשיבא היא סכנה בטיחותית.
למשרד אין תכנית מעשית לשיפור המצב הפיזי של המעבדות שמלווה שתקציב.
המשרד מסר בתשובתו מדצמבר 2015 , כי הוא מקבל את הערת המבקר, ובמסגרת תקציביו המצומצמים הוא מנסה לעשות את כל הניתן לביצוע במעבדות - שיפוצים והחלפת תשתיות.
על משרד הבריאות לגבש תכנית לתיקון הליקויים הפיזיים וליקויי הבטיחות שבמעבדות, ולקבוע תקציב מתאים לצורך זה שיגובש לפי סדרי העדיפות של צורכי המעבדות בעתיד.
היעדר שיתוף פעולה בין המעבדות לבריאות הציבור .
לשיתוף ידע בארגון יש חשיבות רבה ובזכותו הוא נעשה ארגון לומד.
לימוד תוך כדי שיתוף בידע מעניק לארגון יתרון, משום שהוא מתבסס על ניסיונם של אנשי מקצוע רבים, והוא תורם להתייעלות, לחיסכון ולחדשנות.
עם זאת, לא פעם מתעורר קושי להטמיע את הידע המשותף, ואחת הסיבות לכך היא שידע הוא כוח ולא פעם קשה לוותר על מקור הכוח האישי לטובת חיזוק המערכת כולה.
בביקורת עלה שמחלקת המעבדות לא הטמיעה תרבות של שיתוף ידע בין המעבדות לבריאות הציבור ולא הנהיגה תהליכי הפקת לקחים ממקרים שבהם לא שותף הידע.
לכן, הלקחים של ההתנסויות הרבות של המעבדות והמסקנות שהוסקו מאירועים שונים, אינם הופכים נחלתן של כל המעבדות, אלא נותרים ברשותה הפרטית של כל מעבדה.
למשל: ב- 2008 קיבלה אחת המעבדות לבריאות הציבור הכרה מן המשרד לבצע בדיקה לאיתור החיידק ליגיונלה71 המצוי במים חמים, לפי שיטה שהמעבדה פיתחה כמה שנים קודם לכן.
לאחר ההכרה בשיטה זו ביקשו מעבדות אחרות לבריאות הציבור מאותה מעבדה לשתף אותן בידע המקצועי שצברה בזמן איתור החיידק, ואולם היא סירבה.
התנגדותה גרמה לכך שכל מעבדה נאלצה "להתחיל מבראשית" ולפתח שיטה משלה או להטמיע שיטה אחרת שכבר פותחה בינתיים.
71 חיידק סביבתישנמצא במים באופן טבעי בריכוזים נמוכים ומתרבה במים חמים.
הוא עלול לגרום מחלות כמו דלקת ריאות קשה.
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרד מ בקר המדינה, ראוי שהמשרד יטמיע ב מעבדות לבריאות הציבור תרבות של למידה הדדית, הפקת לקחים ושיתוף בידע שלהן.
על המשרד להנחות את המעבדות לבריאות הציבור לשתף פעולה זו עם זו כדי לייעל את עבודתן , ולגבש עם מנהלי המעבדות תכנית מתאימה שתסייע להצלחת התהליך .
כך י וכל המשרד לממש את מעמדו וסמכותו כמאסדר של תחום המעבדות הרפואיות והמעבדות לבריאות הציבור בישראל 72.
בעיית המחסור בכוח אדם מקצועי והיעדר עתודה במעבדות לבריאות הציבור .
כשאר המועסקים במעבדות הרפואיות בארץ, גם העובדים במעבדות לבריאות הציבור (בכ- 190 משרות) הם אקדמאיםשסיימו את לימודיהם בחוגים למדעי הטבע והחיים במוסדות להשכלה גבוהה, ולחלקם אף יש תואר שני או שלישי.
החידושים הטכנולוגיים והצורך לפתח מיומנויות חדשות מחייבים לשמור על ה"הון האנושי" המועסק במעבדות ולפתח אותו באמצעות הדרכות, השתלמויות, והשתתפות בימי עיון, בכנסים מקצועיים בארץ ובעולם ובמפגשים עם אנשי מקצוע בתחומם.
בנושא כוח האדם של המעבדות לבריאות הציבור העלתה הביקורת את הבעיות האלה: המשרד לא קבע מפתח תקינה ולּו מזערי של כוח האדם שלהן; כמחצית מן העובדים הם עובדים ותיקים בני 55 ומעלה, אך המשרד לא הכין תכנית לקליטת כוח אדם חלופי לקראת פרישתם; עובדים בעלי השכלה גבוהה במיוחד מבצעים עבודות זוטרות.
למשל: עובדת שעשתה פוסט -דוקטורט במכון וייצמן חותכת במעבדה דגימות מבשר עוף, ובמקרים אחרים מבצעים מנהלי מעבדות בעצמם בדיקות מעבדה רבות.
המשרד גם לא הנחה לקיים חפיפה לקראת פרישת עובדים, ואף לא הקצה לכך תקציב.
באחת המעבדות (חיפה) פרש לגמלאות כמעט דור שלם של עובדים בשנים האחרונות, ואולם העובדים שפרשו לא יכלו לבצע חפיפה עם העובדים החדשים כיוון שאלו עדיין לא גויסו, ובכך אבד ידע רב שעובדים מנוסים יכלו להנחיל לדור העובדים הבא.
לכך יש לה וסיף שמכרזים לקליטת עובדים חדשים מתפרסמים לפחות כמה חודשים לאחר פרישת העובדים, והליך המכרז לקליטת עובד חדש נמשך זמן רב.
לדוגמה: משרת עובדת מעבדה שהתפנתה בדצמבר 2012 בעקבות שיבוצה לתפקיד אחר עדיין לא אוישה כשלוש שנים לאחר מכן, בנובמבר 2015 .
הביקורת העלתה שבעקבות מצוקת כוח האדם, לעתים אין ביכולתן של המעבדות לבריאות הציבור לבצע את הבדיקות שהיו אמורות לבדוק.
להלן כמה דוגמאות: בשנים 2013 -2011 הפסיקה לשכת הבריאות במחוז הצפון לשלוח למעבדת המשרד בחיפה בדיקות שגרתיות במזון, והן נבדקו במעבדות פרטיות; בדיקות מזון מסוימות ששירות המזון מבקש בדרך כלל מן המעבדות לבריאות הציבור לבצע - כגון: הימצאות סיבים תזונתיים, בדיקת רמות כולסטרול, בדיקת חומצות שומן טרנס - אינן מבוצעות; המעבדה בחיפה החלה ב-2013 לבצע "סקר .
72 'ראו גם בדוח זה בפרק "מעבדות רפואיות במערכת האשפוז ובקהילה", עמ000.
שם הדוח: משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 "נתרן73 בכ-600 מוצרי מזון בשביל המחלקה לתזונה שבמשרד, אך הפסיקה אתהסקר ב- 2015 לאחר שבדקה רק400 .
מוצרי מזון בשל מצוקת כוח אדם משרד מבקר המדינה מעיר למשרד, כי קביעת תקן כוח אדם ולּו מזערי, הוא אחד מכלי הניהול המאפשרים לעמוד ביעדים שמשרד מציב לעצמו כדי להוציא את תכניותיו אל הפועל.
לפיכך עליו לקבוע תקן כוח אדם, או למצער תקן -סף, למעבדות לבריאות הציבור.
גם אין לאפשר מצב שבו אין למשרד תכנית סדורה ארוכת טווח לקליטת עובדים במעבדות.
על המשרד לגבש עם נציבות שירות המדינה (נש"מ) תכנית עבודה לגיוס כוח אדם ולקליטתו מתוך ראייה מערכתית כוללת וארוכת טווח.
לשם כך מן ההכרח שהמשרד יגדיר את מ ספר העובדים שיידרשו למעבדות, את כישוריהם ואת השכלתם הרצויה.
כדי לייעל את תהליכי העבודה ולהגביר את האפקטיביות של העובדים ראוי גם לשמור על רצף הפעילות במעבדות כך שלא ייקטע בשל פרישת עובדים או היעדרויותיהם.
לפיכך ראוי שהמשרד ינהיג תהליכי חפיפה מסודרים לקראת פרישת עובדים וקליטת עובדים חדשים במקומם.
נציבות שירות המדינה מסרה בתשובתה מדצמבר 2015 כי על משרד הבריאות לבצע תכנון של כוח אדם בתחום המעבדות לבריאות הציבור.
משרד הבריאות מסר בתשובתו מאותו חודש, כי יבחן מחדש את נושא כוח האדם במעבדות לבריאות הציבור במסגרת תכניות העבודה לשנת 2016.
הכשרות לעובדי המעבדות וטיפוח ההון האנושי .
כמו בתחומים רבים במדע, גם בתחומים המדעיים של המעבדות יש חידושים טכנולוגיים ופיתוחים מקצועיים.
כדי שהעובדים יעודכנו בחידושים ובפיתוחים שבתחום עיסוקם - עליהם להשתתף בהשתלמויות, בקורסים מקצועיים, קורסים אקדמיים, בימי עיון ובפעולות שונות שתכליתן לטפח את מאגר הידע שלהם.
ראוי שתכנית ההשתלמויות של המשרד לעובדי המעבדות תותאם למקצועות המעבדה השונים ולתפקידיהם של העובדים, שכן התאמה זו חיונית להעשרת הידע המקצועי שלהם.
בביקורת עלה שעל אף ההכרה בצורך החיו ני שלעובדי המעבדות יהיה ידע מעודכן, ושהם יוכשרו בשיטות המצויות בקדמת הידע המקצועי והטכנולוגי - המשרד לא גיבש מדיניות בנוגע לאופן עדכון הידע של העובדים, ולא קבע כיעד את שימור החדשנות וההתעדכנות שלהם, ממילא גם לא גיבש תכנית עבודה מתאימה לכך לפי מאפייני העובדים ותפקידיהם.
למעשה, רוב ההשתלמות נעשית בימי עיון ובכנסים שבהם משתתפים כמה מעובדי המעבדות, אך כמעט שאין השתלמויות במוסדות האקדמיים, וגם כמה מן ההשתלמויות שאושרו לא התקיימו לבסוף בשל "קיצוץ תקציבי לא מתוכנן אשר בוצע במהלך 2014.
בדיקת תכולת המלח במוצרי מזון משרד הבריאות 679 .
:שם הדוח משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על מזון מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מנהלי מעבדות הדגישו בפני עורכי הביקורת, כי לדעתם יש צורך חיוני שעובדי המעבדות ישתתפו בקורסים מעמיקים ומקצועיים שנלמדים במוסדות אקדמיים ובקורסים שניתנים ברשות להסמכת מעבדות.
זאת כדי שיוכשרו לקיים תהליכי עבודה באמצעות המכשירים ושאר ]החדישים[ אמצעי הטכנולוגיה שהם מפעילים.
לדעת משרד מבקר המדינה, כיוון שתחום זה מתחדש ללא הרף - על שירותי בריאות הציבור לבחון עם מחלקת ההדרכה במשרד, מנהלת מחלקת המעבדות ומנהלי המעבדות לבריאות הציבור את הדרכים שבהן יעשיר המשרד את הידע של עובדיו ויתאים אותו לדרישות הטכנולוגיות והמקצועיות המתפתחות.
עליו לשקול את גיבושן של תכניות הדרכה והשתלמויות סדורות שעובדי המעבדות יידרשו לקחת בהן חלק כדי לשמור על עדכנות הידע שלהם.
הפעלת המעבדות לבריאות הציבור בעת כשל נקודתי ומיגונן .
במעבדות לבריאות הציבור יש ציוד רב.
חלק ממנו עלול להיפגע מדי פעם עקב כשל נקודתי, למשל: שריפה או תקלה באחד המחשבים או בעת הפסקת חשמל וכדו', ואז לא יוכלו לבצע בדיקות לדגימות שהתקבלו במעבדה.
בבדיקה עלה כי לכל המעבדות אין הסדרים לגיבוי בעת כשל נקודתי שיוכלו להבטיח את רציפות התפקוד שלהן.
היעדר הסדרים אלו עלול לגרום עיכובים בייבוא ולפגוע במתן השירות ואולי אף בבריאות הציבור.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לדרוש מהמעבדות לבריאות הציבור לדאוג לקיומם של הסדרים לגיבוי שלהן למקרה של כשל נקודתי, כדי להבטיח את רציפות התפקוד.
על המשרד לבדוק זאת בבקרות שהוא יעשה במעבדות.
מיגון המעבדות לבריאות הציבור המעבדות לבריאות הציבור מעניקות שירות בכל ימות השנה, והן אמורות להעניק שירות גם בעתות חירום.
הקמת מערכת הגנה למבנה או למתקן המשמש למטרות בריאות נועדה להקנות לו יכולת לשרוד גם אם ייפגע מכלי נשק קונבנציונליים או לא קונבנציונליים, ולשמור על יכולת תפעול וטיפול מסוימות74 .
פיקוד העורף מסר, כי תקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים), (תיקון), התשע"ג-2013 (להלן- תקנות ההתגוננות), הן הסכמות המקובלות על .
74 ,ראו מבקר המדינהדוח מיוחד על היערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה (2007.