HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הפוטנציאלי הנגזר מכך ושהתממשותו תבוא לידי ביטוי בעלויות ניכרות בשל אנרגייה בלתי .
בחינת העלויות והתועלות של שימור יחידות 1 - 4 .
כאמור , בנובמבר 2020 פרסמההרשות ניתוח עלות-תועלת שע שתה, ובמסגרתו נבדקו העלויות .
והתועלות של חלופת השימור ושל חלופת הסגירה.
בבדיקת הרשות נבחנה כדאיות ההשקעה בשימור היחידות לצורך ייצור חשמל בפחם במצב .
חירום שבו יש מחסור משקי בגז.
תרחיש הייחוס הוגדר כהפסקה ממושכת באספקת הגז הטבעי .
למשק החשמל למשך שנה אחת בשל אירוע ביטחוני, אסון טבע או אירוע חירום אחר, ובכלל .
זה תקופת אירוע החירום עצמו וזמן ההתאוששות ושיקום התשתיות.
תתאפשר אספקת גז למשק החשמל בישראל, יחידות הייצור במשק יעברו לייצור חשמל .
באמצעות סולר במקום גז25 ,נוסף על ייצור חשמל בפחם ביחידות הפחמיות 5 - 6 שבתחנת .
אורות רבין וביחידות הפחמיות 1 - 4 שבתחנת רוטנברג, אשר עתידות לעבור הסבה לגז ויוכלו .
לייצר חשמל בפחם כגיבוי בשעת הצורך 26.
חלופת השימור מתבססת על מתווה השימור שגיבשה חח"י, ולפיו אחת לחצי שנה (ואחת לשנה .
משנת 2024 ) נדרשת הפעלה של כל יחידה למשךכשלושה ימים, ובמהלכם יופעלו היחידות .
וייצרו חשמל שיוזרם לרשת.
ממצאי הבדיקה של רשות החשמל העלו כי עלויות פרויקט השימור העודפות (לרבות העלויות .
החיצוניות ממזהמים מקומיים) מסתכמות בכ -3.
5 ,מיליארד ש"חואילו התועלות ממנו מסתכמות .
24 חלופת הסגירה לפיה נגרטות היחידות בשנת2022 היא חלופת הבסיס, ולכן העלויות בחלופת השימור חושבו כעלות עודפת .
לד וגמה, אם עלות ההשקעה ההונית בחלופת השימור היא 161 מיליון ש"ח ועלות ההשקעה ההונית .
בחלופת הסגירה היא 116 ,מיליון ש"ח, אזי העלות העודפת בחלופת השימור היא ההפרש בין החלופות45 .
25 יחידות הייצור במשק החשמל הן דו-דלקיות, והן מאפשרות מעבר לייצור בסולר במקום גז בעת הצורך.
26 גם בחלופת הסגירה, ולפיה ייגרטו יחידות1 - 4 , ניתן יהיה לייצר חשמל בפחם בשאר היחידות הפחמיות המתוכננות .
לאחר ההסבה יחידות אלה יהיו דו -דלקיות, ויתאפשר מעבר לייצור חשמל בפחם בעת .
לפיכך מסקנת הרשות הייתה כי לא ניתן להצביע על כדאיות כלכלית .
עם זאת ציינה הרשות כי היות שעלויות השימור נובעות בעיקר מעלויות שנתיות .
מצטברות, ייתכן כי קיימת כדאיות לשימור היחידות לתקופת ביניים, עד לביצוע פעולות נוספות, .
או לשימור חלק מהיחידות, אך גם זאת לאחר השוואה של חלופת השימור אל מול חלופות .
העלויות העודפות של שימור יחידות 1 - 4 בתחנת אורות רבין מורכבות מהשקעה הונית ראשונית .
הדרושה להכנת היחידות לשימור, ומעלויות שוטפות שנתיות (ישירות ועקיפות) הנדרשות לצורך .
שימור היחידות, ו בכלל זה עלויות עובדים, עלויות תפעול, עלויות דלקים ועלויות חיצוניות .
הנגרמות בשל נזקי זיהום האוויר .
מעלות זו נוכה החיסכון המתקבל בשנת חירום עקב שימור .
היחידות המייצרות חשמל בפחם במקום בסולר (בשנה שבה קיים מחסור בגז טבעי).
השימור מפורטות בתרשים 5 שלהלן.
תרשים 5: עלויות השימור העודפות לפי מסמך השימור לשנים 2022 - 2033 .
* בשימוש בפחם חלף סולר בשנת חירום מתקבל חיסכון בעלות הדלקים בסך כ-2.
1 מיליארד ש"ח, ומנגד .
יש עלות עודפת בגין נזקי זיהום ה אוויר בסך כ-2 .
מהתרשים עולה כי מרבית העלויות בפרויקט השימור הן עלויות שוטפות, ואילו ההשקעה ההונית .
הראשונית נמוכה יחסית, דבר המצביע על אפשרות הפחתה של העלות העודפת כתלות במשך .
שנות השימור - ככל שהיחידות ייגרטו מהר יותר , כך העלות העודפת של השימור תהיה נמוכה .
עוד עולה כי בשנת חירום התועלת נטו משימור יחידות 1 - 4 נמוכה יחסית- כ-125 מיליון .
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם ההחלטה על פרויקט השימור התקבלה למרות שהפרויקט מגלם עלות עודפת נטו בסך .
4 מיליארד ש"ח, ועל אף שככלל, פרויקטים לשימור תחנות פחמיות הם נדירים .
ובפרט שלא מוכר פרויקט במתווה דומה בעולם.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האנרגייה ולרשות לבחון על בסיס שנתי את הצורך .
בשימור יחידות 1 - 4 ואת כדאיות המשך שימורן, ולפעול לגריטתן בהתאם לבחינת .
הכדאיות, זאת בכפוף לשמירה על הבטחת אספקת החשמל בעת שגרה וב עת חירום .
ולקידום החלופות לייצור חשמל ביחידות אלו בהקדם.
משרד האנרגייה השיב למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי הוא מבצע מעקב רציף אחר .
התקדמותם של כמה פרויקטים שתכליתם הבטחת הביטחון האנרגטי במצבי חירום, וכי במהלך .
שנת 2025 הוא יבחן את הצורך בהארכת שימור היחידות מעבר לשנת 2025 , כפי שנקבע .
בעקרונות המדיניות של שר האנרגייה.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי מטרת פרויקט שימור יחידות 1 - 4 היא .
הבטחת שרידות המשק האנרגטי בעת חירום בעלות השקעה מזערית, וכי רשות החשמל אישרה .
בהחלטתה את שימור היחידות עד לשנת 2025 , לאחרשבחנה את הנתונים ושקלה את השיקולים .
עוד השיבה החברה כי אין מקום לבחון את כדאיות הפרויקט כבר מהשנה הראשונה .
שכן מדובר בתקופה קצרה מדי שאינה מאפשרת גיבוש תמונה עובדתית מספקת.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי בשל הסיכונים וחוסר הוודאות לגבי יכולת פרויקט השימור .
להוות ביטוח משקי לשעת חירום כמפורט להלן, זאת לצד עלויותיו העודפות , ולנוכח .
העובדה כי מרבית עלויות השימור הן עלויות שנתיות, תבוצע בחינה של כדאיות הפרויקט .
על בסיס שנתי ולפני שנת 2025 .
במסגרת פרויקט השימור נדרשות השקעות הוניות לצורך התאמת היחידות לשימור .
העריכה27 את העלויות האלה ב- 161.
5 מיליון ש"ח (בערכיםמהוונים לשנת 2022 )אם תקופת .
השימור תימשך עד 2033 ,וב- 127.
5 מיליון ש"ח אם תקופת השימור תימשך עד סוף שנת 2025 , .
27 עלויות ההשקעות ההוניות עבורשימור יחידות 1 - 4 מבוססות על הערכת עלויות של הגורמים המקצועיים בתחנת .
אורות רבין, בחלקן בהתאם לעבודות שבוצעו בעבר.
לוח 1: פירוט ההשקעות ההוניות הדרושות לצורך שימור יחידות1 - 4 .
בתחנת אורות רבין (ב מיליוני ש"ח) .
ל-5 שנים עלות השימור .
צביעת כל הקונסטרוקציה, מכלים ומעקות 40 48 .
תיקונים כתוצאה מקורוזיה מתחת לבידוד 12 16 .
תיקון נזקים בפלדה לאחר הסרת הצבע 13 18 .
החלפה או שיפוץ של מערכות וציודים שהגיעו לסוף .
חייהם (במהלך השנתיים הראשונות( 20 33 .
החלפת מערכת בקרה ביחידה 3 13 13 .
רכישת ציוד אוורור, חימום וייבוש 4 4 .
סה"כ ההשקעות ההוניות להתאמת היחידות לשימור 127.
המקור: רשות החשמל וחברת החשמל.
מנגד, בחלופת הסגירה נדרשות עלויות בסך כ-419 מיליון ש"ח לצורך גריטת היחידות בשנת .
עלות זו מייצגת את ההשקעות ההוניות הדרושות לצורך גריטה, אשר הוערכו על ידי חח"י .
בכ-687 מיליון ש"ח, ולאחר התאמות שביצעה הרשות, כפי שיפורט להלן, זו העריכה את עלויות .
מיליון ש"חלאחר ניכוי שווי הקרקע של היחידות , שתתפנה כתוצאה מגריטתן .
(בסך של כ-87 מיליון ש"ח) העלות המוערכת לגריטת היחידות היא כ-419 מיליון ש"ח.
כיוון שגם בחלופת השימור עלות הגריטה קיימת, אך רק בשנת 2033 - שנת סיום החיים .
ההנדסיים של היחידות - הרי שעלות הגריטה במסמך השימור חושבה כהפרש העיתוי28 בין .
השנים 2022 ו-2033 - 116 מיליון ש"ח.
הפרש זה מייצג את עלות ההשקעה ההונית של גריטת .
היחידות בחלופת הסגירה.
לפיכך העלות העודפת בחלופת השימור היא כ -45 "מיליון ש ח, .
28 ריבית ההיוון שלקחה הרשות במסגרת מסמך השימור היא3% .
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם תרשים 6: העלות העודפת שלההשקעות ההוניות בחלופת השימור .
גריטת היחידות כוללת את פירוק המבנים והמערכות האתריות, לרבות החזרת הקרקע 29 שעליהן .
עומדות היחידות למצב המקורי שלה קודם הקמת היחידות, וכן הריסת בטונים עד עומק של .
כחמישה מטרים, טיפול במפורק הנדרש בידי גורמי איכות הסביבה, סילוק פסולת לאתרים .
מורשים, מכירת תוצרי הגריטה (ברזל), יישור השטח ופירוק מערכות עזר.
מסקירה שעשתה הרשות עולה כי עלויות הגריטה ביחידות הפחמיות בארצות הברית נמוכות .
באופן ניכר מהערכות חח"י, כ-200 - 270 מיליון ש"ח בהתאמה לעלויות גריטתיחידות 1 - 4 .
שבתחנת אורות רביןכ-29% - 39% מהעלויות שהעריכה חח"י).
חח"י הסבירה את הפערים בין אומדן עלויות הגריטה שלה ובין עלויות הגריטה שנמצאו בסקירת .
הרשות בשיעור בצ "מ גדול שלקחה החברה באומדני העלויות; באומדן הגבוה ב- 5% לטיפול .
באסבסט ובמזהמים שיתגלו בהריסה; ובהבדלי פריון ניכרים בין ישראל לארצות הברית .
המצריכים תוספת שעות עבודה בשיעור של כ -22% .
כמו כן חח"י הניחה אומדן נמוך יותר .
להכנסות ממכירת חלקים (10% לעומת17% - 32% .
29 יחידות 1 - 4 ומערכות העזר שלהן עומדות על שטח של כ-87 דונם.
כיוון שמדובר בשטח ה"כלוא" בלב תחנת אורות .
רבין, הרשות העריכה כי השטח המפונה בעקבות גריטת היחידות ינוצל למתקנים הנדסיים מוטי ים, כגון תוספת .
יחידות ייצור או מתקן התפלה.
הרשות העריכה את הקרקע בכמיליון ש"ח לדונם, מכאן שערך הקרקע המתפנה .
בחלופת הגריטה הוא 87 .
הרשות לא ביצעה בקרת עלויות לאומדני חח"י במסגרת מסמך השימור , אך ערכה התאמות .
בסיסיות לאומדן החברה, כגון הורדת שיעור הבצ" ם ל-15% (במקום30% ) והעלאת האומדן .
להכנסות ממכירת חלקים ל-25% (במקום10% ).
כתוצאה מכך אומדן עלויות הגריטה שהביאה .
בחשבון הרשות במסמך השימור הוא 506 מיליון ש"ח.
בניכוי שווי הקרקע שתתפנה (בסך 87 .
מיליון ש"ח), עלויות הגריטה מסתכמות ב-419 מיליון ש"ח.
תרשים 7: עלויות גריטה לפי המקורות השונים ושיעורן מתוך אומדן חח "י .
לעלות הגריטה (במיליוני ש"ח)על פי נתוני רשות החשמל, בעיבוד משרד .
על אף ההתאמות שביצעה הרשות להערכת עלות הגריטה של חח"י (אשר הקטין את .
אומדן עלויות הגריטה מ -687 מיליון ש"ח ל -506 ,)מיליון ש"ח עלות הגריטה שהובאה .
בחשבון במסמך השימור גבוהה עד פי שניים מהעלויות המקבילות שנמצאו בסקירת .
עלות גריטה נמוכה יותר של 200 עד270 מיליון ש"ח, כפי שמשתקף מסקירת .
הרשות, (במקום עלות הגריטה שנלקחה בחשבון בסך 506 )מיליון ש"ח מגדילה את .
העלויות העודפות בחלופת השימור בכ-66 עד 85 מיליון ש"ח (הגדלה של כ -5% עד6% .
של העלות העודפת של פרויקט השימור ).
כמו כן, הצגה של עלויות גריטה גבוהות .
מהמקובל בעולם מגדילה את אומדן עלות חלופת הסגירה ומגדילה את כדאיות חלופת .
רשות החשמל השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 ,כי כנהוג בפרויקטים מסוג זההרשות .
שומרת לעצמה את הזכות לבצע הכרה בעלויות באופן פרטני ולא באופן נורמטיבי.
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם נוכח הפער בין עלות הגריטה שהעריכה חח"י לעלויות בפועל באר צות הברית (פער של 417 - .
487 ,)מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות לבחון את מבנה העלויות בפרויקט .
השימור ולתת ביטוי לפערים הללו בעת ביצוע בקרת העלויות של הפרויקט.
העלויות השוטפות בפרויקט השימור .
כאמור , עיקר העלויות בפרויקט השימור הן עלויות שוטפות, ובכלל זה עלויות תפעול, עלויות .
עובדים, עלות דלקים ועלויות הנגרמות מנזקי זיהום האוויר .
העלות השנתית השוטפת בפרויקט .
השימור (המורכבת מארבעת המרכיבים שצוינו לעיל) מסתכמת בכ-124 מיליון ש"ח (בערכים .
) העלויות השוטפות המוצגות בתרשים 8 שלהלן הן העלויות העודפות של .
חלופת השימור לעומת חלופת הסגירה לתקופה של 12 שנים (2022 - 2033 .
תרשים 8: העלויות השוטפות של חלופת השימור לשנים 2022 - 2033 .
(במיליוני ש"ח, מהוון לשנת 2022) .
עלות העובדים בכל שנה בפרויקט השימור חושבה לפי הערכה של חח"י כי בתחנת אורות רבין .
יידרשו 105 עובדים נוספיםבחלופת השימור לעומת חלופת הסגירה לצורך שימור היחידות .
עלות העובדים העודפת בחלופת השימור חושבה לפי הכפלת 105 העובדים בשכר .
6 ,מיליון ש"חובתוספת עלויות הפרישה לאותם עובדים בהתאם לחלופה - בשנת .
2022 לחלופת הסגירה ובשנת 2033 לחלופת השימור.
את עלות העובדים העודפת בפרויקט .
השימור העריכה הרשות בכ-483 מיליון ש"ח.
העלויות החיצוניות הנגרמות בשל נזקי זיהום האוויר .
העלויות החיצוניות בעת שגרה .
ייצור חשמל באמצעות דלקים מאובנים גורם הן לפליטת חומרים מזהמים במרחב המקומי .
והאזורי לאוויר והן לפליטות גזי חממה לאטמוספרה.
לפליטות אלה השפעות חיצוניות שליליות .
על בריאות האדם ועל הסביבה, אשר אינן באות לידי ביטוי באופן מלא במחיר ייצור החשמל .
(כל עוד אין מיסוי מלא על פעולות מזהמות אלה), ולכן הרשות כימתה אותן בנפרד במסמך .
פרויקט השימור כרוך בעלויות חיצוניות עודפות לעומת חלופת הסגירה, הן בעת שגרה והן בעת .
חירום, כיוון שהוא דורש ייצור חשמל בפחם חלף גז טבעי בעת שגרה וחלף סולר בשנת חירום.
ביחידות 1 - 4 שבתחנת אורות רבין לא הותקנו אמצעים להפחתת פליטות, ולכן ייצור חשמל .
בפחם ביחידות אלה יזהם יותר מייצור חשמל בגז טבעי ומייצור בסולר .
המשרד להג"ס השיב למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי בעת כתיבת היתר הפליטה שניתן .
לתחנת אורות רבין בשנת 2016 , נדרש היה לבחור בין התקנת מתקנים להפחתת פליטות .
(סולקנים ) ביחידות 1 - 4 לבין הפעלה מצומצמת של יחידות אלה עד להפסקת הפעלתן .
השוטפת, ו בהחלטה משותפת של משרד האנרגייה והמשרד להג"ס הוחלט כי יחידות אלה .
ייסגרו ביוני 2022, ,וזאת נוכח הצורך שהוצגולפיו בשנים 2016 עד יוני2022 יחידות אלו יידרשו .
לתפעול תקין של מערך החשמל, ובהתחשב בתקופה הקצובה להמשך הפעלתן.
כאמור , על פי מתווה השימור הנוכחי שהציגה חח"י לרשות, נדרשת הפעלה תקופתית של כל .
יחידה בנפרד, אחת לחצי שנה עד שנת 2024 ואחת לשנה משנת 2024 לפרק זמן של כשלושה .
ימים 30 לייצור חשמל שיוזרם לרשת.
הפעלה תקופתית זו תדרוש ייצור חשמל בפחם ביחידות1 - .
4 , וזאת במקום ייצור חשמל בגז טבעי בשני המחז"מים 70 - 80 (להלן- יחידות 70 - 80 .
כמות פליטות המזהמים המקומיים וגזי החממה בתהליך ייצור החשמל תלויה בכמות הייצור .
בפועל, לפי מספר ההפעלות התקופתיות שיידרשו לשימור יחידות 1 - 4 ולשמירה על כשירותן .
לצורך החזרתן משימור בעת הצורך, וכאמור , גם משך הזמן שיידרש להתנעת היחידות.
ההפעלות התקופתיות ומשך ההפעלות התקופתיות בכל שנה בעת שגרה, כפי שהשתקפו .
בתחשיבי הרשות, מתבססים על הערכות חח"י.
בטיוטת השימור העריכה החברה כי יידרש .
להפעיל את יחידות 1 - 4 פעמיים בשנה למשך שבוע ולייצר בהן כ-339 ג'יגה-וואט-שעה בכל .
הערכות החברה עודכנו במסמך השימור בעקבות התייחסות ששלחה החברה לרשות .
בספטמבר 2020 , ולפיה כמות החשמל המיוצר באמצעות פחם חלף גז טבעי לצורך ההפעלות .
התקופתיות היא כ-145 ג'יגה-וואט-שעה בכל שנה עד שנת 2024 ,וכ-73 ג'יגה-ואט-שעה בכל .
שנה משנת 2024 עד שנת 2033 .
30 על פימסמך השימור, במהלך התנעה והפסקה של היחידות נפלטות כמויות גבוהות במיוחד של מזהמים מקומיים .
בהשוואה להפעלה שגרתית.
תחשיב הרשות כולל תמחור פליטות מזהמים ממספר ההתנעות והפסקות הדרושות .
במסגרת ההפעלות התקופתיות.
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם לוח 2 שלהלן מפרט את כמות המזהמים וגזי החממה הנפלטים בתהליך ייצור החשמל בפחם .
ביחידות 1 - 4 בחלופת השימור , ואת כמות המזהמים הנפלטים בתהליך ייצור החשמל בגז טבעי .
בחלופת הסגירה, על פי נתוני חח"י והמשרד להג"ס, כפי שהובאו בחשבון במסמך השימור .
לוח 2 : כמות המזהמים המקומיים וגזי החממה הנפלטים בתהליך ייצור .
החשמל בפחם ובגז (גרם לקילוואט-שעה ) .
המזהם** הייצור בפחם .
ביחידות 1 - 4 הייצור בגז ביחידות .
מזהמים מקומיים SO2 2.
גזי חממה CO2 922 344 .
על פי נתוני רשות החשמל והמשרד להג"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* על פי מסמך השימור , בעת ההפעלה התקופתית של כל יחידה, ייצור החשמל בפחם יהיה בחלקו .
(70% ) על חשבוןיחידות 70 - 80 בתחנת אורות רבין ובחלקו (30% .
) על חשבון מחז"מים אחרים במשק .
הפליטות המוצגות בלוח הן לאחר שקלול יחסים זה אשר הובא בחשבון במסמך השימור.
** החומרים המזהמים העיקריים הנפלטים בתהליך ייצור החשמל באמצעות דלקי מאובנים , מלבד גזי .
חממה, הם: ( א) תחמוצות גופרית (SO2( ;) ב) תחמוצות חנקן (NOX ;)ו-(ג ) חומר חלקיקי עדין מרחף .
את העלויות החיצוניות של פליטות מזהמים מתמחר המשרד להג"ס.
בפברואר 2020 הוא פרסם .
את "הספר הירוק - הערכה ומדידה של עלויות סביבתיות" (להלן - הספר הירוק), ובו הציג בין .
היתר את העלויות החיצוניות הנגרמות מפליטות מזהמים, תוך הבחנה בין העלות החיצונית של .
פליטות מארובות שגובהן יותר מ-100 מטר ובין פליטות מארובות נמוכות יותר.
1 - 4 פולטות מזהמים מארובות שגובהן יותר מ-100 מטר, העלות החיצונית של פליטות אלה .
נמוכה יותר מעלות הפליטות מארובות נמוכות יותר , שבהן מייצרים חשמל באמצעות גז31 .
על פי נתו ני הפליטות ותמחור העלות החיצונית שלהן חישבה הרשות את העלות העודפת .
הנוצרת בשל פליטת מזהמים מקומיים בעקבות ההפעלות התקופתיות, והיא מסתכמת בכ-543 .
מיליון ש"חלכל תקופת השימור (מהוון לשנת 2022 .
)נוסף ע ל כך נוצרת עלות עודפת גם .
מפליטת גזי חממה בעקבות ההפעלות התקופתיות.
הרשות ציינה במסמך השימור כי בשונה .
מפליטות מזהמים מקומיים, קיימת שונות גדולה של הערכות בנוגע לערך הכלכלי של הפחתת .
גזי חממה, ולכן טווח העלויות מפליטות גזי חממה בפרויקט השימור נע מ-12 עד 76 מיליון ש"ח.
31 המשרד להג״ס מסר למשרד מבקר המדינה במאי2022 כי השוואה נכונה בין שני סוגי הארובות מתייחסת לאותם .
מזהמים ואותה הפעילות, וכי השוואה בין ארובה נמוכה ביחידה המופעלת בגז לבין ארובה גבוהה ביחידת פחמית .
תרשים 9: עלויות מנזקי זיהום האוויר בגין הפעלות תקופתיות לשנים 2022 - .
באוגוסט 2021 החליטה הממשלה 32 על תמחור פליטות גזי חממה כדי לפתור כשל שוק .
משמעותי הנגרם כאשר המזהם אינו משלם עבור הנזק הסביבתי שנגרם מפליטות גזי החממה .
במסגרת החלטה זו יופנמו בהדרגה העלויות החיצוניות הסביבתיות בגין פליטות .
גזי חממה באמצעות מס הבלו על דלקים כגון פחם וגז טבעי.
תמחור הפליטות באמצעות מיסי .
הבלו על פחם מגלם הפנמה מלאה (בהדרגה עד שנת 2028 )של העלות החיצונית מפליטות גזי .
חממה ותואם למחיר לטונה פחמן דו-חמצני שנקבע בספר הירוק ( 140 ש"ח לטונה).
הפליטות באמצעות מיסי הבלו על גז טבעי הוחלט על הפנמה חלקית בלבד (בהדרגה עד שנת .
2028 )של העלות החיצונית מפליטות גזי חממה.
בעקבות ההחלטה על הפנמה מלאה של העלות החיצונית מפליטות גזי חממה באמצעות מס .
בלו על פחם עלות זו תהפוך לעלות ישירה לצרכני החשמל, ולפיכך תגדיל את עלות הדלקים .
הישירה לצרכן בפרויקט השימור .
32 החלטת הממשלה286 ( 1.
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם עלה כי הרשות הציגה את העלות החיצונית מפליטות גזי חממה - בסך 76 מיליון ש"ח - .
לפי עלות פליטות הפחמן הדו-חמצני שנקבעה בספר הירוק, אך היא לא כללה אותה .
בעלות העודפת הכוללת של פרויקט השימור.
רשות החשמל השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כיטווח העלות העודפת מפליטות גזי .
חממה מפורט ומוצג באופן ברור בעבודת הרשות , ו הוא עמד לנגד עיני קובעי המדיניות קודם .
קביעת העקרונות לשימור.
עוד מסרה הרשות כי היא הפרידה בין עלויות זיהום מקומי מגזי .
החממה לעלויות זיהום עולמיות מגזי החממה עקב חוסר הוודאות הנוגע למחירן של פליטות גזי .
חממה (פחמן דו-חמצני) ולשונות הגבוהה המאפיינת את תמחורו.
המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי הגישה של עלות חיצונית "מקומית" .
בערך של 6 דולר33 לטונה פחמן דו-חמצני (גזי חממה) מנוגדת לידע המדעי בדבר הצטברו ת גזי .
חממה באטמוספרה, וכי למיטב ידיעתו אין מחלוקת מדעית על כך שהנזק מפליטה עודפת של .
גזי חממה אינו נזק מקומי במהותו.
עוד השיב המשרד להג"ס כי הוא קבע עלות לפחמן דו-חמצני .
של 140 ש"ח לטו נה פליטה (לשנת 2019 .
מומלץ כי הרשות ומשרד האנרגייה יכללו בתחשיביהם גם את העלות העודפת מפליטות .
גזי חממה, כפי שנקבע בספר הירוק ובהתאם לתמחור עלות פליטות גזי החממה המקובל .
יצוין כי נוכח הטלת מס בלו במשק הישראלי, והפנמתן המלאה של עלויות חיצוניות .
בגין פליטות גזי חממה בשנים הבאות, עלות זו תהפוך לעלות ישיר ה לצרכן.
ההפעלות התקופתיות של יחידות 1 - 4 בעת שגרה .
כאמור , בין טיוטת השימור לבין מסמך השימור עדכנה חח"י את הערכתה לגבי מספרן ומשכן .
של ההפעלות התקופתיות הנדרשות לצורך שימור היחידות.
עדכון זה מקטין את כמות החשמל .
הצפוי להיות מיוצר באמצעות פחם ביחידות 1 - 4, וכפועל יוצא מכך מקטין את העלות העודפת .
יצוין כי ההערכות לגבי מספרן ומשכן של הפעלות אלה כרוכות באי- ודאות .
כך, כפי שיפורט להלן, קיימות דוגמאות מהשנים האחרונות שבהן נדרשו התנעות רבות .
להחזרת יחידות 1 - 4 משיפוצים ותיקונים, דבר אשר עשוי להצביע על מורכבות גבוהה של .
החזרת יחידות אלה לפעילות ועל משך הזמן הנדרש לייצובן.
כיוון שהרשות הציגה את העלות .
העודפת בהתאם להערכה המעודכנת של החברה, הרי שקיים פוטנציאל לסטייה מעלות זו אם .
יידרשו הפעלות תקופתיות נוספות או אם יתארך משכן.
על פוטנציאל הסטייה כאמור ניתן ללמוד מהשינוי בהערכות חח"י שחל בין שני המסמכים.
על פי אומדן משרד מבקר המדינה, משמעות שינוי זה34 מוערכת בכ-1.
בגין עלויות נזקי זיהום האוויר העודפות, ובכ-104 מיליון ש"ח בגין עלויות הדלקים העודפות, .
ובסך הכול הופחתו עלויות עודפות בסכום של כ-1.
5 מיליארד ש"ח בין שני המסמכים.
המשקפים את הערך הנמוך בטווח העלויות שהציגה רשות החשמל .
ההפרש בין כמות הייצור המוערכת בטיוטת השימור לבין כמות הייצור המוערכת במסמך השימור לאחר העדכון .
עלה כי הרשות הציגה את העלויות העודפות של חלופת השימור בסך 631 מיליון ש"ח .
בהתאם להערכה המזערית של החברה לגבי ההפעלות התקופתיות כפי שנכללה במסמך .
לנוכח אי-הוודאות הניכרת בפרויקט השימור, הנובעת בין היתר מהיעדר ניסיון בין-לאומי .
ומהיעדר ניסיון של החברה בפרויקטים דומים, ולנוכח העובדה כי הערכה מדויקת של .
ההפעלות התקופתיות תתאפשר רק לאחר בחינה בפועל של מתווה השימור , הצגת .
העלויות בערכן המזערי עלולה לגרום להערכה בחסר של העלות העודפת בפועל של .
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כי היא בעלת ניסיון מוכח בהפעלת היחידות .
לאחר תקופות ממושכות של השבתה (הן במסגרת פרויקט הפחתת הפליטות והן לאחר שיפוצים .
או תקלות ביחידות אלו).
עוד השיבה החברה בנוגע לאי-הוודאות באומדן עלויות ההפע לה, כי .
בכוונתה לנצל את התקופה של השנה וחצי הראשונות של פרויקט השימור לצורך הפקת לקחים .
ולצורך ביצוע הערכה מדויקת יותר על בסיס נתונים בפועל בנוגע לשנים שלאחר מכן.
אלה ייגזרו מההפעלות שיבוצעו אחת לחצי שנה למשך שלושה ימים.
רשות החשמל השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2022 כיהעלויות שהוצגו והעדכון שחל בין .
טיוטת השימור לבין מסמך השימור וקבלת ההחלטה על ידי השר מפורטים בבירור ונותרו .
כמשתנה רגישות במודל שפרסמה הרשות במקביל לעבודתה הכתובה.
אין מדובר בטווח שממנו בחרה הרשות את הערך המזערי אלא בחישובים עדכניים יותר ומדויקים .
יותר , וכבכל הערכה, סטייה יכולה להתקיים לכל כיוון.
משרד מבקר המדינה מציין כי פרויקט השימור המוצע על ידי חח"י מורכב ואין דוגמה לו בעולם, .
כפי שעולה גם ממסמך השימור של רשות החשמל: "העובדה שלא קיימים בעולם פרויקטים .
דומים ואין לחברה תקדימים להסתמך עליהם מעלה משמעותית את רמת אי הוודאות לגבי .
היכולת להוציא את היחידות משימור.
ולגבי יכולת הפעלת היחידות בעומס מלא במשך כל .
תשובת חח"י ולפיה הערכה מדויקת יותר תתאפשר רק לאחר השנה .
וחצי הראשונות של הפרויקט מצביעה אף היא על חוסר הוודאות הקיים בפרויקט.
שוני בין מתווי ההפעלות התקופתיות שעשויות לשקף פערי עלויות של כ-1.
שיש חשיבות להצגת מלוא טווח העלויות על ידי הרשות ולעדכון העלות לאחר בחינת הנתונים .
לפי ההפעלות שיתרחשו בפועל.
כאמור, הצגת העלות לפי התרחיש המזערי מעלה את הסיכון .
לסטייה מהותית בעלויות הפרויקט.
מומלץ כי הרשות תציג טווח עלויות המשקף את מלוא העלויות האפשריות של פרויקט .
השימור בסעיפים שבהם קיימת אי-ודאות ניכרת כדוגמת ההפעלות התקופתיות.
כמו כן מומלץ כי הרשות תבצע בחינה של העלויות הנגזרות מההפעלה הראשונה בפועל .
של היחידות בעת חזרתן לשימוש משימור ותעדכן את תחשיביה, ותשקף זאת עם משרד .
האנרגייה לשר האנרגייה.
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם העלויות החיצוניות בשנת חירום .
על פי תרחיש הייחוס שנלקח לצורך מסמך השימור , בשנת חירום (בתחשיבי הרשות שנת 2027 .
נבחרה כשנה מייצגת לאירוע החירום - אמצע תקופת השימור) תיפסק אספקת הגז למשק .
במשך כשנה בשל אירוע ביטחוני, אסון טבע או אירוע חירום אחר, ועל כן משק החשמל יעבור .
לייצור חשמל בדלקים חלופיים - פחם וסולר (לצד ייצור חשמל באנרגיות מתחדשות ככל שניתן).
לפי מסמך השימור , מחיר הייצור בפחם בשנת 2027 צפוי להיות 10.
1 אגורות לקילוואט -שעה, .
ואילו מחיר הסולר צפוי להיות 34.
8 אגורות לקילוואט -שעה, בהנחה כי בשנת חירום יינתן פטור .
מלא ממס בלו על דלקים.
מחיר זה אינו כולל הפנמה של העלויות החיצוניות הנגרמות מנזקי .
זיהום האוויר המקומי; עלויות הזיהום חושבו בנפרד במסמך השימור .
לעלות העודפת של חלופת .
השימור נוספו עלויות המזהמים המקומיים בסך 2,007 מיליון ש"ח, אך לא נוספו לה עלויות .
פליטות גזי החממה בסך 522 מיליון ש"ח בשנת חירום, כפי שחישבה הרשות.
כדי להתאים את העלויות החיצוניות לרמת המחירים בישראל, הספר הירוק כולל נוסחת עדכון .
שנתית לעלויות החיצוניות בהתאם למדדים מקרו-כלכליים ולשינויים נוספים המתרחשים במשק.
הנוסחה מעדכנת את מחיר העלות החיצונית בכל שנה לפי הגידול החזוי באוכלוסייה, לפי .
הצמיחה הריאלית החזויה במשק ולפי השינוי החזוי במדד מחירי התוצר .
העלויות החיצוניות במסמך השימור לפי נוסחת העדכון, ב מסגרת אומדן העלויות הנגרמות .
מההפעלות התקופתיות של יחידות 1 - 4 בעת שגרה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי הרשות לא עדכנה את מחירי העלויות החיצוניות .
לשנת החירום בתחשיבה, זאת לפי מקדם העדכון שנקבע בספר הירוק, והותירה את .
העלויות לטונה פליטה לפי מחירי 2019 .
כמו כן הרשות לא כללה את העלות החיצונית .
בגין פליטות גזי חממה בסך 522 .
מיליון ש"ח בעלות העודפת הכוללת של חלופת השימור .
על פי תחשיב שביצע משרד מבקר המדינה, הפנמה של עלויות אלה ללא עדכונן מביאה לעלות .
ייצור של כ-43 אגורות לקילוואט -שעה בפחם לעומת כ-44 אגורות לקילוואט - שעה בסולר בשנת .
עדכון העלויות החיצוניות בגין מזהמים מקומיים (התאמת מחירי טונה פליטה למחירי שנת .
2027 ) מביא לכך שעלות הייצורבפחם בשנה זו ת היה כ-53 אגורות לקילוואט -שעה, וזאת לעומת .
עלות של כ-47 אגורות לקילוואט -שעה בייצור בסולר.
כאמור , נוסף על פליטות מזהמים מקומיים, ייצור חשמל ביחידות 1 - 4 כרוך גם בגידול ניכר .
בפליטות הפחמן הדו-חמצני.
הפנמת העלויות החיצוניות בגין פחמן -דו-חמצני מב יא לעלות ייצור .
חשמל באמצעות פחם של כ-68 אגורות לקילוואט - שעה לעומת עלות ייצור חשמל באמצעות .
סולר של כ -55 אגורות לקילוואט - שעה בשנת 2027 .
לוח 3 שלהלן מפרט את הפנמת העלויות .
החיצוניות בגין מזהמים מקומיים ובגין גזי חממה בשנת 2027 ,לפני עדכון העלויות ואחריו לפי .
מקדם העדכון שקבע המשרד להג"ס בספר הירוק.
לוח 3: הפנמתהעלויות החיצוניות הסביבתיות בעלות ייצור החשמל בפחם .
אגורות לקילוואט -שעה .
החיצונית לאחר עדכון העלות .
עלות הייצור* לפני הפנמת העלויות .
עלויות המזהמים המקומיים 32.
העלות לאחר הפנמת עלויות .
העלות החיצונית של פליטות פחמן .
המזהמים המקומיים וגזי החממה 55.
* לאחרפטור מלא ממס בלו.
מלוח 3 עולה כי אין כדאיות כלכלית לייצור חשמל בפחם ביחידות 1 - 4 בשנת חירום, וכל עוד .
ניתן לייבא הן פחם והן סולר, הרי שקיימת עדיפות כלכלית ברורה לייצור בסולר.
אי- עדכון העלות החיצונית הטה את תוצאות התחשיב לטובת ייצור בפחם והחסיר מהתחשיב .
על פי התחשיב שביצע משרד מבקר המדינה, עדכון העלויות החיצוניות35 בגין מזהמים מקומיים .
בשנת חירום מביא לעלות עודפת נוספת בסך 614 מיליון ש"ח בחלופת השימור, ועדכון העלות .
החיצונית בגין פליטות גזי חממה מגדיל את העלות העודפת של חלופת השימור בשנת חירום ב- .
95 ,מיליון ש"ח נוספיםובסך הכול ב-709 מיליון ש "ח.
נוסף על כך הכללת העלות העודפת .
מפליטות גזי חממה בשנת חירום בסך 522 מיליון ש"ח, כפי שחישבה הרשות, מביאה לתוספת .
כוללת של 1,231 מיליון ש"חלעלות העודפת של פרויקט השימור בשנת חירום.
את עלויות זיהום האוויר ואת החיסכון בעלות הדלקים בחלופת השימור לפני עדכון ערכי העלויות .
החיצוניות ואחריו, לפ י מקדם העדכון שנקבע בספר הירוק.
35 בעדכון העלויות החיצונית לשנת חירום נעשה שימוש בשיעורי השינוי השנתי שבהם השתמשה הרשות במסמך .
השימור לצורך עדכון העלויות החיצוניות בעת שגרה: שיעור שינוי שנתי בעלות חיצונית לפליטות גזי חממה עד שנת .
1% , ושיעור שינוי שנתי בעלות החיצונית לפליטות מזהמים מקומיים עד שנת2030 - 3.
שימור והסבה של תחנות ייצור חשמל בפחם תרשים 10: העלויות העודפות של נזקי זיהום האוויר והחיסכון בעלות הדלקים .
בחלופת השימור בשנת חירום, לפני עדכון ערכי העלויות החיצוניות ואחריו, .
והכללת עלויות נזקי גזי החממה (במיליוני ש"ח) .
מתרשים 10 עולה כי עדכון העלויות החיצוניות (בסך 709 מיליון ש"ח) והכללת העלויות .
החיצוניות של נזקי גזי החממה (בסך כ-522 מיליון ש"ח) מעבירים את חלופת השימור מתועלת .
נטו בשנת חירום בסך כ-126 מיליון ש"ח- לעלות עודפת נטו בסך כ-1.
הרשות לא עדכנה את ערכי העלויות החיצוניות של נזקי פליטות המזהמים המקומיים וגזי .