HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לנוכח החשיבות הרבה שבקיומו של בנק חברתי ובכוחו לצמצם פערים חברתיים, כפי שבאה לידי ביטוי גם בעמדת שר התקשורת ובדיוניה של ועדת הכלכלה, רצוי שהממשלה תדון ותנתח נושא זה בהקדם תוך שקלול המלצותיה של ועדת שטרום והפוטנציאל הטמון בבנק הדואר.
ייתכן שחשיבות הנושא אף מאפשרת לשקול הקצאה תקציבית חד-פעמית מידי המדינה לצורך ההון העצמי הראשוני הנדרש להפעלתו, ב מיוחד מאחר שפיתוחו וקידומו של בנק הדואר יוכלו להגדיל את התמורה שתקבל המדינה בעת הפרטתו.
בתשובתו מסר אגף התקציבים: "כאמור, בנק הדואר נדרש לבצע מספר צעדים על מנת שיוכל לפעול כבנק בעל יכולות ושירותים בדומה לבנקים האחרים.
כל עוד לא יבוצעו פעולות אלה, קשה לראות את בנק הדואר פועל כבנק בכלל וכבנק חברתי בפרט".
63 בדיון זה דחה שר התקשורת שוב את "היום הקובע", עד ליום 30 ביולי2018 , ולמעשה דחה את יישומו של תיקון 11 ב-60 חודשים בסך הכול.
64 "הבעלות הממשלתית בחברות בישראל: בחינה מחדש", אייל צור, פורום קהלת למדיניות, אפריל 2017.
בתשובתו של אגף הפיקוח על הבנקים שבבנק ישראל מיום 25.
18 נכתב: "אנו נמצאים בעיצומו של תהליך בחינת האפשרות והמשמעות הנגזרת מהפיכת חלק מרשות הדואר לבנק, זאת בהמשך לפגישה שהתקיימה עם מנכ"ל רשות הדואר בעבר".
משרד מבקר המדינה מ עיר כי העיכובים ביישומו של תיקון 11 ומניעת פיתוחו של בנק הדואר והרחבת פעולותיו פוגעים בעקיפין גם בשדרוג השירות לאוכלוסיות החלשות ולפריפריה גם בהגברת התחרותיות במערכת הבנקאית.
חברת דואר ישראל בע"מ |339 .
לחברת בנק הדואר יש פוטנציאל התפתחות מהותי, וכבר כיום הכנסותיה הן מרכיב חשוב בהכנסותיה של חברת דואר ישראל ובאיתנותה הפיננסית.
נמצאו עיכובים רבים ביישומו של תיקון 11 לחוק הדואר - שנדחה באופן שיטתי שוב ושוב במשך חמש שנים, בלי שהועלתה כל חלופה ממשית לפיתוח הבנק וזאת למרות הערתו של מבקר המדינה בדוח משנת 2012 כי על הנהלות חברת הדואר וחברת בנק הדואר והמאסדרים השונים להשלים בהקדם את ההפרדה ההונית ולגבש דרכים ליצירת ההון העצמי.
עיכובים אלה פוגעים בפוטנציאל הפיתוח של בנק הדואר ובקידום שירותיו לשכבות החלשות בציבור ומקבעים את העירוב הבלתי ראוי של התחום הריאלי עם התחום הפיננסי, בניגוד לאסדרה המקובלת כיום בשוק מודרני ותחרותי.
על הדירקטוריונים וההנהלות של חברת הדואר וחברת בנק הדואר ועל משרד התקשורת ורשות החברות לפעול לתיקון הליקויים אשר הועלו בדוח ביקורת זה ולהפיק את הלקחים הנדרשים לפיתוח בנק הדואר.
על משרד האוצר ומשרד התקשורת לבחון את הסדרת מקורות המימון להון עצמי מזערי ולהסרת מגבלות רגולטוריות המונעות את התפתחותו של בנק הדואר.
פעולות אלה יגדילו את מגוון הפעולות והשירותים של חברת בנק הדואר, ועשויות להגביר את יעילותה, לשפר את התנהלותה המקצועית ולתת מענה פיננסי הולם יותר לאוכלוסיות מוחלשות בחברה ואף להגביר את התחרות במערכת הבנקאית בישראל.
זאת ועוד, האינטרס הציבורי מחייב את המדינה למרב (למקסם) את התמורה שתקבל בעת הליך ההפרטה.
על הגורמים הרלוונטיים, משרד האוצר, משרד התקשורת, רשות החברות וחברת הדואר, לפעול במרץ ובנחיש ות לקידום יישום תיקון 11 על מנת לחזק את הפוטנציאל הגלום בחברת בנק הדואר ולהעלות את ערכה טרם ההפרטה.
האנרגייה המופקת בתחנות ייצור החשמל מועברת באמצעות רשת החשמל לצרכני החשמל.
פיתוח רשת החשמל ותחזוקת ה נועדו לענות על הצרכים המשתנים בהתאם לגידול ב צריכת החשמל, ולאפשר את אספקתו באמינות וביעילות.
פיתוח רשת החשמל הוא גם תנאי הכרחי לקידום התחרות בתחום ייצור החשמל ולהשתלבותם של יצרני החשמל הפרטי ים (להלן - יח"פים), שעליהם להתחבר לרשת כתנאי להפעלת תחנות הכוח שלהם.
האנרגייה המופקת בתחנות הייצור מועברת באמצעות מקטע ההולכה למקטע ההשנאה, שבו מומר מתח החשמל למתחים נמוכים יותר באמצעות תחנות משנה (להלן - תחמ"שים).
לאחר ההמרה, האנרגייה מועברת ללקוחות החברה באמצעות מקטע החלוקה.
מקטע ההולכה כולל קווי הולכה ברמת מתח-על של 400 קילו וולט (להלן - קווי ה-400 ק"ו), וקוויהולכה ברמת מתח עליון (להלן - קווי ה-161 ק"ו).
מקטעהחלוקה בנוי מקווי מתח גבוה (22 )ק"ו, מקווי מתח נמוך (220 )וולטומשנאי חלוק ה המקשרים ביניהם.
חברת החשמל (להלן - חח"י) היא מונופול טבעי17 במקטעי ההולכה והחלוקה, ואמונה על העברת החשמל המיוצר על ידיה ועל ידי יצרני החשמל הפרטיים לצרכני החשמל.
אחד מתפקידיה הוא הכנת תוכניות פיתוח לתשתיות החשמל.
חח"י היא בעלת רישיון ספק שירות חיוני (להלן - סש"ח).
בהתאם לחוק משק החשמל, התשנ"ו-1996 (להלן - החוק או חוק משק החשמל), בהיותה סש"ח חלה עליה החובה לספק שירות אמין ויעיל לכלל הציבור , בהתאם לאמות המידה שקבעה רשות החשמל; כן חלה עליה החובה לפעול לאספקת מלוא השירותים, לרבות השירותים שנקבעו בתוכנית הפיתוח ש מאשר שר האנרגייה תוך כדי נקיטת כל הפעולות הדרושות למתן השירותים.
כמו כן, חח"י אחראית לתחזוקת רשת החשמל על כל מקטעיה, ועל פיתוח ה; היא מחויבת לרכוש חשמל מיח"פים בהתאם לאסדרות שקבעה הרשות ולספק שירותי תשתית וגיבוי.
לפיכך קיים חשש כי חח"י נמצאת בניגו ד עניינים מובנה בין היותה יצרן חשמל לבין היותה הגורם האמון על פיתוח הרשת המאפשר את חיבורם של היח"פים לרשת.
בהתאם לחוק ולתקנות משק החשמל (תנאים ונהלים למתן רישיון וחובות בעל רישיון), התשנ"ח-1997 (להלן- תקנות החשמל), רשות החשמל ומשרד האנרגייה אחראים למתן רישיונות ליצרנים במשק החשמל ולפיקוח על העמידה של היצרנים בתנאי הרישיון.
עד שנת 2015 פעלו במשק החשמל שני גורמי פיקוח נפרדים: מינהל החשמל במשרד האנרגייה, אשר סייע לשר האנרגייה בגיבוש מדיניותו; ורשות החשמל, שבין יתר תפקידיה היא קובעת תעריפים; אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן סש"ח; מספקת רישיונות ליצרנים ומפקחת על מילוי התנאים שנקבעו ברישיונות.
בתיקון לחוק משק החשמל מנובמבר 2015 , שנכנס לתוקפו .
17 מונופול טבעי הוא מצב שבו היעילות המרביתמושגת כאשר התוצרים מיוצרים בידי יצרן אחד בלבד.
על פי רוב מונופול טבעי נוצר כאשר קיימים חסמי כניסה גבוהים לענף, כגון עלויות הקמה גבוהות.
חברת החשמל לישראל בע"מ |423 .
בינואר2016 שולבה רשות החשמל במשרד האנרגייה18 ; בתיקוןנקבע כי היא הגורם המקצועי במשרד האנרגייה בתחום משק החשמל, המסייע לשר בגיבוש מדיניותו בתחום משק החשמל.
פעילותה התקינה של רשת החשמל באה לידי ביטוי באספקת חשמל רציפה ככל שניתן, במינימום תקלות ובאיכות גבוהה של חשמל מסופק, והיא נבחנת באמצעות מגוון מדדים אובייקטיביים.
לצורך שמירה על פעילותה התקינה של רשת החשמל ופיתוחה, חח"י מגבשת אחת ל כמה שנים 19 תוכניות פיתוח ותוכניות תחזוקה אשר יישומן דורש השקעות כספיות ניכרות, והתמודדות עם חסמים תכנוניים ותקציביים.
דוח הביקורת מתמקד בשנים 2017 -2010.
בחודשים אוגוסט 2017 עד ינואר 2018 (להלן- מועד סיום הביקורת) בדק משרד מבקר המדינה מגוון היבטים בתחום אספקת החשמל, לרבות אמינות האספקה ואיכות החשמל המסופק; כן נבדק ביצוען של תוכניות הפיתוח שגיבשה חח"י בשנים 2010 ו-2013 ;, ונבדק יישומן הפיזי והכספי נבדקו גם הגורמים העלולים להשפיע על רמת הפיתוח של רשת החשמל ופעולות המאסדרים בהיבטים אלה, לרבות סוגיית התעריף המוצגת פירוט בפרק ייעודי.
בדיקות השלמה נעשו במשרד האנרגייה, ברשות החשמל וברשות להגבלים עסקיים.
18 סעיף21 'א לחוק משק החשמל.
ראה תיקון מס13 לחוק משק החשמל, מנובמבר2015 , ס"ח תשע"ו מס' 2510 עמוד83.
19 בהתאם לסעיף 19 )(א לחוק משק החשמל, השר רשאי לדרוש מסש"ח, באופן ובמועד שיידרש, תוכנית פיתוח, שלמה או בחלקים, לצורך פעילותיו.
תוכניות הפיתוח שמגישה חח"י לאישור השר הן לתקופה של חמש שנים.
2006 - 2016 נמצא כי .
ההערכה של מצב רשת החשמל מתבצעת, בין היתר, באמצעות ניתוח של אמינות אספקת החשמל ואיכות החשמל המסופק.
לכל אחד מתחומים אלה קיימים מדדים כמותיים המאפשרים לבחון שינויים במצב הרשת.
רמת האמינות של אספקת החשמל .
רמת האמינות של אספקת החשמל ניתנת כאמור למדידה באמצעות מדדים אובייקטיביים, והעיקרי שבהם 20: דקות אי-אספקת חשמל , המחושב בא מצעות שני מדדים: (1 )הממוצע של דקות אי-האספקה ללקוח בתקופה נתונה 21, המשמש להערכת אמינות האספקה במקטע החלוקה; (2 ) זמן שווה ערך דקות לאי- האספקה22, המשמש להערכת אמינות האספקה במקטע ההולכה.
נתוני אמינותה של אספקת החשמל מפורטים בדוחות שנתיים שמגישה חח"י לרשות החשמל.
להלן ניתוח רמת אמינות האספקה לפי מקטעי רשת: .
אמינות האספקה במקטע ההולכה .
מדיווחי חח"י לרשות החשמל עולה כי עבור לקוחות מתח עליון23 רמת אמינות האספקה היא גבוהה מאוד, ויש מספר דקות בודדות בלבד של אי-אספקת חשמל בשנה.
שמירה על רמת אמינות גבוהה במקטע זה הכרחית, שכן תקלה במקטע זה עלולה לפגוע בהולכת החשמל למקטע החלוקה ובאספקתו ללקוחות רבים, ולפיכך הנזק הכלכלי מכל דקת אי-אספקה במערכת ההולכה גבוה מאוד.
20 קיימים גם שני מדדים נוספים: תדירות הפסקות החשמל ומשך הזמן לשיקום הרשת.
מדד תדירות ההפסקות הוא מדד מחושב הנגזר ממדדי דקות אי האספקה ומשך הזמן לשיקום הרשת.
21 מדד זה הקרוי SAIDI - System Average Interruption Duration Index , מחושב באמצעות סכימה של מכפלת ההספק המותקן שהופסק בזמן המחושב להפסקה על פני כל הפסקות החשמל שנרשמו בזמן נתון, חלקי סך ההספק המותקן ברשת (המשמש כקירוב למספר הלקוחות).
22 מדד זה הקרוי Average Interruption Time - AIT משקף את האנרגייה הבלתי מסופקת במהלך שנה במונחי דקות והוא מחושב על ידי מכפלה של מספר הדקות בשנה ביחס שבין האנרגייה הבלתי מסופקת לסך הצריכה השנתית.
לקוחות מתח עליון: אלה הם בעיקר צרכנים גדולים, דוגמת מפעלי תעשייה ומתקני התפלה חברת החשמל לישראל בע"מ |425 .
מדד זמן שווה ערךלאי-אספקה, הוא המדד המשמש, כאמור, לבחינת אמינות האספקה במקטע ההולכה24 .
להלןהממוצע החמש -שנתי25 של המדדלשנים 2016 -2000 : תרשים1 : מדד שווה ערך לדקות אי -אספקה במתח -על26: ממוצע נע חמש-שנתי ( 2016 -2000 ) .
:מקור נתוני חח"י למשרד מבקר המדינה, נובמבר 2017.
מהתרשיםעולה כי מגמת השיפור שנרשמה עד שנת 2009 ,נבלמהוכי משנת 2010 ואילך קיימת מגמתהרעה בדקות אי-האספקה .
אמינות האספקה במקטע החלוקה .
ככלל, אמינות האספקה במקטע החלוקה נמוכה בהשוואה למקטע ההולכה, אולם הסיכו ן לנזקים מערכתיים בעקבות תקלה שמתרחשת בו נמוך יותר.
מבדיקת דקות אי- האספקה לשנים 2016 -2006 נמצא כי מרביתן נבעו מתקלות בקווי המתח הגבוה , והיתר נבעו מתקלות שמקורן ב מקטע ההולכה ו בקווי .
24 :המדד מחושב בהתאם לנוסחה הזו AIT(min/year)=8760*60*ENS/AD .
ENS היא אנרגייה בלתי מסופקת (במגה וואט במשך שעה); AD .
היא הצריכה השנתית של חשמל 25 כיוון שהמדד תנודתי אין להסיק מסקנות מבדיקת שנה בודדת, ויש צורך להשתמש בנתונים ממוצעים שנמדדים על פני כמה שנים.
התרשים מציג ממוצע חמש-שנתי.
26 דקות אי-אספקה במתח -על כוללות גם דקות אי -אספקה במתח עליון.
יש לציין כי לקוחות המתח הגבוה מושפעים מתקלות שהתרחשו רק בקווי ההולכה ובקווי המתח הגבוה, בעוד שלקוחות המתח הנמוך מושפעים נוסף על כך גם מתקלות שהתרחשו בקווי המתח הנמוך.
מכאן שאמינות האספקה עבור לקוחות המתח הנמוך נמוכה יותר מאמינות האספקה ללקוחות המתח הגבוה.
להלן פילוח דקות אי-האספקה ב מקטע החלוקה לפי המקור לתקלה.
תרשים 2 : דקות אי-האספקה ב מקטע החלוקה, לפי קווי המתח השונים ( 2016 -2006 ) .
מקור: נתוני חח"י למשרד מבקר המדינה מנובמבר2017.
מהתרשיםעולה כי החל משנת 2009 קיימת מגמת עליה בדקות אי-האספקה ללקוח.
עוד עולה כי דקות אי -האספקה הנובעות מתקלות בקווי המתח הנמוך קטנות משמעותית מדקות אי-האספקה הנובעות מתקלות בקווי המתח הגבוה.
בהתאם להסברי הרשות הסיבה העיקרית לרמת האמינות הגבוהה יותר בקווי המתח הנמוך, נובעת מכך שקווים אלה קצרים בארכם ומגיעים לכ-700 מטר אורך.
זאת בעוד שקווי המתח הגבוה עשויים להגיע לאורך של עשרות ק"מ.
יצוין גם כי הטמנה של חלק מקווי המתח הנמוך באדמה, עשויה לשפר את שרידותם, בפרט מול פגעי מזג האוויר.
אספקת חשמל סדירה ותקינה תלויה, בין היתר, במצבה הפיזי של רשת החשמל.
אחד הגורמים העיקריים המשפיעים על מצבה הפיזי של הרשת הוא גילה.
יצוין כי רשות החשמל מסתמכת על גיל הרשת כגורם המייצג באופן מהימן חברת החשמל לישראל בע"מ |427 .
סדירה ותקינה תלויה, .
את הגידול בתכיפות ההפרעות.
גורמים נוספים הם פגעי מזג אוויר27 , הפסקות מתוכננות עקב פעולות תחזוקה, גורמים מחוץ לרשת28 , גורמים חיצוניים29 ופעולות וליקויים ברשת30.
להלן פילוח הגורמים להפרעות ברשת החשמל בשנת 2016: תרשים3 : הגורמים להפרעות ברשתהמתח הגבוה, לפי דקות אי-אספקה ( 2016) .
מקור: דוחחח"י: "ביצועי רשתות החלוקה במתח גבוה ואמינות האספקה ללקוחות בשנת 2016.
מהתרשים עולה כי כ-22% מההפרעות ברשת החשמל מקורם בהתיישנותה.
על פי דוח רשות החשמל, רשת חשמל שמלאו לה 30 שנה ויותר היא רשת מיועדת להחלפה.
כ-70% מאורך קווי המתח הנמוך , שגילם מע ל 30 ,שנה וכ-63% מאורך קווי המתח הגבוהשגילם מעל 30 ,שנההם בעלי פוטנציאל להחלפה מתוקף גילם 31.
בהתאם לבסיס התעריף החדש לרשת שקבעה הרשות בינואר 2018 , הרשות מכירה בצורך לשדרג את רשת החלוקה, בעיקר ברכיבי הרשת שגילם עולה על 45 .
שנה באשר לאיכות החשמל המסופק , הבדיקה העלתה כי בעשור האחרון חל שיפור בחלק ניכר ממדדי האיכות וכי שאר המדדים יציבים.
יש לציין כי התקן הישראלי קובע את הרמות המרביות לערכי מדדי האיכות בחשמל, וכי מנתוני חח"י עולה כי היא עומדת בתקנים שנקבעו.
רשות החשמל מסרה למשרד מבקר המדינה כי השיפור באיכות החשמל נבע, בין היתר, מעבודה מאומצת שביצעה הרשות במשך למעלה מעשור.
גורמים אטמוספריים כגון ברקים, רוחות, חדירת מים וקורוזיה 28 כמו תפעול מוטעה בתחנת משנה, תקלה במתקן הלקוח ובמתקנים אחרים.
כמו גניבות, חבלות, חיות וציפורים, נפילת עצים, עבודות בינוי ופיתוח ושריפות 30 .
כמו פגם ייצור בציוד, תכנון לקוי, התקנה לקויה ומגע רופף.
לא כולל התיישנות 31 רשות החשמל, דוח מצב החשמל לשנת2015.
בעשור האחרון נבלמה מגמת השיפור בדקות אי -האספקה במקטעי ההולכה והחלוקה שנרשמה בשני העשורים הקודמים, ואף חלה הידרדרות מסוימת בנושא.
מספר דקות אי -האספקה ללקוחות המתח הגבוה והנמוך היה במגמת עלייה.
הבעיה נעוצה בקווי המתח הגבוה בעיקר, אולם ניכרת הרעה גם בקווי המתח הנמוך.
מנגד, משרד מבקר המדינה מציין לחיוב, כי בעשור האחרון חל שיפור באיכות החשמל המסופק בחלק ניכר מהמדדים, ושאר המדדים שומרים על יציבות.
רשות החשמל מסרה למשרד מבקר המדינה באפריל 2018 (להלן - תשובת הרשות) כי היא פועלת לתקן את מגמת ההתדרדרו ת במספר דקות אי-האספקה, הן באמצעות תוכנית רב -שנתית שאושרה לחח"י בינואר 2018 לשחלוף הרשת, והן באמצעות הכרה בעלויות פיתוח של רשת חדשה, תחנות משנה חדשות וקיצור קווים אשר יביא לשיפור נוסף ברמת האמינות.
הרשות צופה כי בעשור הקרוב יחול שיפור ניכר במדדי אמינות האספקה.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2018 (להלן- תשובת חח"י) כי הרשת אמינה, יציבה ומזרימה חשמל באיכות גבוהה ביותר למיליוני לקוחות החברה.
עוד ציינה כי הגורם העיקרי לעלייה בדקות אי-האספקה הוא צמצום של ביצוע עבודות לשיפור וחידוש רשתות החשמל וכן צמצום עבודות אחזקה מונעת עקב מגבלות תקציביות, שנבעו מתעריף חסר.
לו עמ דו לרשותה של החברה הכספים הנדרשים, לרבות לצורך קידום פרויקט הטמנת קווי חשמל, הרי שמספר ההפרעות ודקות אי-האספקה היה יורד באופן מהותי.
יצוין כי דוח זה בוחן את השינויים בהיקף האנרגייה הבלתי מסופקת ואת הגורמים לכך.
מתחילת העשור ובהתבסס על נתונים שחח"י עצמה סי פקה, ניכרת מגמת עלייה בדקות אי- האספקה, גם אם אין מביאים בחשבון את סופות מזג האוויר שהיו בשנים 2013 ו-2015 והגדילו את היקף האנרגייה הבלתי מסופקת.
עלייה זו זוהתה גם על ידי רשות החשמל, ויוחסה להתיישנות הרשת ולצורך בהחלפתה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחח"י, למשרד האנרגייה ולרשות החשמל כי נוכח התיישנותה של רשת החשמל ונוכח הנתונים על העלייה בדקות אי- האספקה, עליהם לפעול בהקדם לסגירת הפערים בפיתוח הרשת, כפי שיוצג להלן.
אמות המידה לאמינות האספקה .
בהתאם לחוק משק החשמל, סש"ח ייתן שירות לכלל הציבור, לפי אמות המידה שקבעה הרשות, באמינות וביעילות.
החוק העניק לרשות החשמל סמכות חברת החשמל לישראל בע"מ |429 .
בינואר 2018 ,יותר מ- .
חח"י, וחח"י אף פעלה .
לקבוע אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן בעל רישיון סש"ח ולפקח על מילוי חובותיו של הסש"ח על פי אמות המידה שנקבעו.
במסגרת החלטתה מ-2002 (להלן- ההחלטה) קבעה רשות החשמל כי בסיסי התעריפים שנכנסו לתוקף ביולי 2002 נועדו להשגת רמת אמינות כוללתלצרכן מתח נמוך ברמה ממוצעת של 100 דקות אי-אספקה בשנה לצרכן כאמור.
בדוח מבקר המדינה32 (להלן- דוח שנת 2006 ) נכתב כי"רשות החשמל הודיעה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2005 כי הבדיקה [של יעד האמינות ]מורכבת מאוד, וכי היא קבעה את היעד בין היתר בהתבסס על הקביעה של חח"י, שקבעה לעצמה "יעד להשגת רמת אמינות של 100 דקות אי-אספקה" בתחילת שנות התשעים".
על פי ההחלטה, היה על רשות החשמל לגבש תוכנית מחייבת להשגת יעד זה עד 2003 .
בדוח משנת 2006 צוין כי חח"י העבירה לרשות בסוף שנת 2002 , על פי דרישתה, תוכנית טכנית כלכלית שלפיה יגיע מספר דקות אי-האספקה בשנת 2009 ל-141 בעקבות הפעלת פרויקט ה- DMS33 .
בדוח משנת2006 נמצא כי "בביאורים לדוחותיה הכספיים ל- 31.
04 כתבה חח"י כי היא פועלת לשכנע את הרשות לקבל את עמדתה, שלפיה ניתן להגיע ל -141 דקות אי-אספקה ממוצעות לצרכן, ויעד זה יושג שנה לאחר שיסתיים הביצוע של פרויקט ה- DMS.
" בינואר2018 (להלן- מועד סיום הביקורת), יותר מ-15 ,שנים לאחר ההחלטה טרם גיבשה רשות החשמל תוכנית שכזו וממילא לא קבעה יעד מעודכן לרמת האמינות באספקת החשמל , זאת אף על פי שמשרד מבקר המדינה העיר למשרד האנרגייה ולרשות עוד בשנת 2006 כי ראוי שהם ישתפו פעולה ביניהם בקביעת היעד למשק, כולל הכנת תוכנית מחייבת להשגתו ודרכי פיקוח על ביצועה.
בדוח משנת 2006 נמצא כי בשנים2001 ו-2002 קבעה חח"י יעד של 110 דקות שיושג בשנת2006.
במסמכי חח"י, לרבות מסמכי המדיניות לשנים 2004 ו-2005 קבעה חח"י הגעה הדרגתית ליעד כולל של 141 דקות עד שנת 2009 .
בדוח משנת2006 העיר משרד מבקר המדינה כי "על חח"י לבחון את יעדיה לסוף העשור, במטרה להשיג את היעד שבבסיס התעריף שקבעה הרשות - 100 דקות אי-אספקה".
32 מבקר המדינה, דוח שנתי 56ב (2006) .
", בנושא "רציפות אספקת החשמל 33 .
מערכת של חח"י אשר נועדה לשפר את אמינות החשמל 430 |דוח שנתי 69א .
נמצא שחח"י השתמשה בתקופה שבה עוסק הדוח ועד 2017 ביעד משלה, מתון יותר לרמת האמינות שקבעה רשות החשמל ושהשתקפה בבסיס התעריפים מיולי 2002.
היעד שקבעה חח"י עמד על כ -140 דקות אי - אספקה ברשת המתח הגבוה34 (להלן - יעד 140 .
)הדקותיצוין כי חח"י הבהירה למשרד מבקר המדינה כי בשנת 2017 היא עדכנה את היעד ל-157.
הרשות מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2017 כי היא טרם קבעה יעד והסבירה כי כלל אינה עושה שימוש ביעד זה (100 )דקות.
עוד מסרה כי "הרשות טרם קבעה יעד לאמינות אספקה או יעדים לפיתוח רשת ולכן לא חל מודל ענישה או תמרוץ בגין אי עמידה ביעדים".
משנת 2002 ועד מועד סיום הביקורתלא בדקה רשות החשמל מהי רמת האמינות הנדרשת למשק החשמל, לא עדכנה את יעד 100 הדקות שקבעה, וממילא לא קבעה תוכנית להשגת יעד זה, על אף הערות מבקר המדינה בעבר.
יעד זה נזנח הן על ידי הרשות והן על ידי חח"י, וחח"י אף פעלה בהתאם ליעד אחר שקבעה לעצמה.
משרד מבקר המדינה בדק את רמת האמינות באספקת החשמל בפועל, לעומת היעדים שהגדירה חח"י בשנים האחרונות בהשוואה ליעד 140 הדקות שהציבה לרשת המתח הגבוה.
להלן שיעור דקות אי-האספקה ב מקטע החלוקה, בשנים 2016 -2006: .
34 כך קבעה חח"י ב"דו"ח ביצועי רשתות החלוקה במתח גבוה ואמינות האספקה ללקוחות לשנת 2016 ", (מרץ2017.
) חברת החשמל לישראל בע"מ |431 .
תרשים 4: דקות אי-האספקה ב מקטע החלוקה35 מול יעדהאמינות באספקה ( 2016 -200636 ) .
מקור: נתוני חח"ילמשרד מבקר המדינה, מנובמבר 2017.
מהתרשים עולה כי ב -2016 עמד מספר דקות אי -אספקת החשמל הממוצע ללקוח במתח גבוה על כ-152 (וכ-169 )דקות ללקוחות מתח גבוה ונמוך.
בחינת התפתחות המדד בשנים 2016 -1997 מראה כי בשנים 2009-1997 נרשמה מגמת שיפור באמינות האספקה, אולם מתחילת העשור נבלמה מגמת השיפור ואף חלה הרעה באמינות אספקת החשמל במקטע החלוקה.
זאת ועוד, מאז שנת 2010 במרבית השנים חרגה חח"י אפילו מיעד140 .
הדקות שהיא עצמה קבעה .
35 לא כולל דקות אי-אספקה שמקורן מחוץ לרשת החשמל.
36 בשנים2013 ו-2015 התחוללו סערותשפגעו באמינות אספקת החשמל 432 |דוח שנתי 69א .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החשמל כי לא בחנה את יעד האמינות באספקת החשמל ולא קבעה מהי רמת האמינות הנדרשת למשק החשמל במשך יותר מ-15 שנה.
זאת, חרף העובדה שהאמינות באספקת החשמל היא אחת מאבני היסוד של חוק משק החשמל ואחת מתכליותיו העיקריות.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שבמשך שנים רבות לא קבעה הרשות יעד מעודכן לרמת האמינות הנדרשת לאספקת חשמל מצד חח"י ונמנעה משימו ש בכלים חשובים שיש ברשותה כדי להגדיל את אמינות אספקת החשמל לצרכני החשמל.
הדבר מעיד על חולשת הפיקוח בתחום ואינו עולה בקנה אחד עם החובות המוטלות על הרשות על פי החוק.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החשמל כי עליה לפעול לאלתר לגיבוש יעדים לרמת אמינות אספקת חשמל הנדרשת למשק, הנשען על אופטימיזציה כלכלית.
משרד מבקר המדינה מעיר לחח"י על כך שבשנים 2016 -2012 ככלל היא לא עמדה ביעד 140 הדקות שהיא עצמה קבעה, ורמת דקות אי-האספקה בשנים אלה הייתה גבוהה יותר מרמת דקות אי -האספקה הממוצעת בעשור הקודם.
על חח"י לנקוט את הצעדים הנדרשים לשיפור אמינות אספקת החשמל.
לאחר מועד סיום הביקורת פרסמה רשות החשמל בינואר 2018 תעריף חדש למקטע ההולכה והחלוקה אשר כולל מנגנון תמרוץ להגדלת אמינות אספקת החשמל, אולם עליה לוודא בשנים הבאות כי מנגנון זה אכן משיג את מטרתו.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה כי הנחת היסוד שעמדה לפני החברה בקביעת היעד הפנימי היא כי בסיס תעריף ההולכה והחלוקה יעודכן בהקדם, וכי הכנסות החברה יעלו באופן המאפשר לממש את תוכניות הפיתוח ואת חידוש רשת החשמל.
הנחת יסוד זו התבררה כשגויה, ולפיכך הפך יעד 140 הדקות ליעד לא ריאלי, שאי-אפשר לעמוד בו.
כמו כן ציינה החברה כי יעד זה לא הושג גם נוכח הבלאי המצטבר של רשת החשמל ונוכח היעדר האפשרות לממש את תוכניות הפיתוח, בהיעדר פתרון תזרימי.
עוד ציינה כי הגורם העיקרי לעלייה בדקות אי-האספקה הוא צמצום של ביצוע עבודות לשיפור ולחידוש רשתות החשמל וכן צמצום עבודות אחזקה מונעת עקב מגבלות תקציביות, שנבעו מתעריף חסר.
לו עמדו לרשותה של החברה הכספים הנדרשים, לרבות לצורך קידום פרויקט הטמנת קווי חשמל, הרי שמספר ההפרעות ודקות אי-האספקה היה יורד מהותית.
חח"י עוד השיבה כי היא שואפת לשפר באופן תמידי את רמת השירות לצרכניהָ, ולשם כך הציבה לעצמה יעדים פנימיים שאפתניים.
לטענתה, רשות החשמל לא קבעה יעד משקי במשך שנים רבות, עד לינואר 2018 .
אז קבעה הרשות רף לאנרגייה בלתי מסופקת העומד על 20,878 מיליוני קוט"ש37 .
""כיעד אליו יש לשאוף .
קילו ואט שעה חברת החשמל לישראל בע"מ |433 .
יעד זה שקול לטענתה לרמה של כ-190.
4 דקותאי-אספקה בהתאמה לשנים 2017 -2005 , והוא יעד מחמיר פחות מיעד140 .
הדקות יצוין כי מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי יעד 140 דקות אי-האספקה שקבעה חח"י היה מקל ביחס לרמת דקות אי האספקה בעשור הקודם ואף מקל מאוד נוכח הרמה שנרשמה במחצית השנייה של העשור הקודם (כ- 111 דקות ברשת המתח הגבוה).
נוסף על כך, החל משנת 2012 קיבלהחח"י מרשות החשמל מקדמות בהיקף מצטבר של כ-2.
5 מיליארד ש"חשיועדו להשקעה ברשת.
בעניין היעדר תקציב נוכח אי-עדכון התעריף, עמדת משרד מבקר המדינה היא, כי עמדו לרשות חח"י מקורות מימון, גם אם חלקיים, לשיפור הרשת, והיה עליה להשקיעם בפיתוח וחידוש הרשת בהתאם לחובות ספק שירות חיוני על פי החוק (ראו להלן בנושא התעריף).
חח"י הוסיפה וטענה כי הרשות קבעה בהחלטתה מינואר 2018 יעד אמינות "שיש לשאוף אליו" העומד על 20,878 מיליוני קוט"ש בלתי מסופקים, אשר על פי חישוביה שקול לכ-190 דקות אי-אספקה.
משרד מבקר המדינה מציין כי הרשות השתמשה בנתון זה בהחלטתה מינואר 2018 במסגרת גיבוש מנגנון "פרס-קנס" שנקבע בתעריף, ושעושה שימוש בקביעת האנרגייה הבלתי מסופקת הנורמטיבית, על מנת לתמרץ את חח"י להשקיע ברשת ולהפחית את היקף האנרגייה הבלתי מסופקת מרמה זו.
ה"יעד" לכאורה של רמת האנרגייה הבלתי מסופקת בסך 20,878 מיליוני קוט"ש תקף רק לחישוב בשנה הראשונה, ורמה זו תלך ותפחת ככל שרמת ההשקעות ברשת תעלה על 250 מיליוןש"ח לשנה, ובאופן היוצר הפחתה מדורגת של דקות אי-אספקה.
יצוין כי רמת ההשקעות בפועל שנדרשת מחח"י גבוהה יותר מ-250 מיליוןש"ח ולפיכך, ה"יעד" שעליו הצביעה החברה הוא נקודת ייחוס מינימלית, שממנה הרשות מבקשת לרדת.
העובדה כי הרשות קבעה רף נמוך מאוד של השקעה מינימלית (250 מיליון ש"ח) שממנו והלאה תפחת כמות הקוטש"ים הבלתי מ סופקים הנורמטיביים, מצביעה אף היא על כך שיעד 20,878 מיליוני קוט"ש בלתי מסופקים אינו יעד "שיש לשאוף אליו", שכן הוא צפוי להיות נמוך יותר נוכח השקעות העבר ונוכח הצפי להשקעות עתידיות.
טענת חח"י כי מדובר ב"יעד אליו יש לשאוף" גם מתעלמת מכך שנתון זה משקלל בתוכו את פגעי מזג האוויר בשנים האחרונות.
כך, רמת האנרגייה הבלתי מסופקת, העומדת על 20,878 מיליוניקוט"ש, נגזרה מהרמה הממוצעת של אנרגייה בלתי מסופקת שנרשמה בשנים 2015-2011 .
כאמור, בתשובתה ציינה חח"י כי רמה זו שקולה ל-190 דקות אי-אספקה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי רמה זו דומה לממוצע דקות אי-האספקה בשנים אלה.
אולם, כפי שהחברה ציינה בתשובתה, שנים אלה היו חריגות שכן התרחשו בהן שתי סופות בשנים 2013 ו-2015 שפגעו ברמת האמינות, והסופה בשנת2015 אף הוגדרה על ידי חח"י "סופה של פעם בחמישים שנה".
ברור מאליו שיעד אמינות, המבוסס על אירועים חד-פעמיים וחריגים ביותר כדברי החברה, אינו יכול להיות יעד "שיש לשאוף אליו", אלא ההפך.
ממילא הרשות גם לא קבעה זאת כיעד.
ביוני 2017 מסרה רשות החשמל למשרד מבקר המדינה כי בהחלטתה מאוקטובר 2014 היא הגדירה, אמות מידה לאמינות האספקה בקווי המתח הגבוה והנמוך.
בהחלטה זו נקבע מנגנון פיצוי לצרכנים בגין חריגה מרמת 434 |דוח שנתי 69א .
צרכנים שהמתקן שלהם מחובר לרשת המתח הנמוך, והייתה בו הפרעה שמקורה במתקני חח"י, שמשכה עלה על 24 ,שעותבאירוע חד-פעמי, או עלה על 48 שעות במצטבר על פני שנה, יהיו זכאים לפיצוי מחח"י38.
ההחלטה נכנסה לתוקף החל ב-1.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החשמל שההחלטה שהיא קבעה באוקטובר 2014 בעניין הפיצוי לצרכנים אינה מהווה תמריץ ראוי לחח"י לשפר את האמינות באספקת החשמל, שכן היא נותנת מענה ל פיצוי צרכנים עקב אירועי קיצון אשר מתרחשים פעם בכמה שנים בלבד.
משרד האנרגייה השיב למשרד מבקר המדינה במאי 2018 (להלן- תשובת משרד האנרגיה) כי הוא צופה כי מנגנון שגיבשה הרשות ונכנס לתוקף בינואר 2018 , אשר מתנה את ההכרה התעריפית בהשלמה בפועל של בניית מקטעי הרשת ובמדדי אמינות האספקה, יביא לשיפור ניכר במדדי אמינות האספקה בשנים הקרובות.
משרד האנרגייה ורשות החשמל השיבו למשרד מבקר המדינה כי הם אינם מודעים ליעד 140 הדקות שקבעה חח"י לעצמה.
ההרעה באמינות אספקת החשמל נבעה משני גורמים עיקריים: סערות חזקות שהתרחשו בשנים 2013 ו-2015 והתיישנות הרשת.
לטענתם ניכוי דקות אי-האספקה שנבעו מהסערות מראות תמונת מצב טובה יותר באופן משמעותי מהמוצג בדוח, אם כי עדיין נדרש שיפור ופיקוח .
לעניין זה, גם חח"י טענה כי אין מקום להביא בחשבון אירועי מזג אוויר קיצוניים שאינם בשליטת החברה, בבחינת המשמעות הכלכלית של העלייה בדקות אי-האספקה.
עוד השיבה הרשות כי היא ערכה בראשית העשור בירור מול חח"י בנושא הסיבות לעצירת מגמת השיפור ודרשה מהחברה להציג לפניה דוח המפרט את הפעולות שבכוונתה לבצע כדי לחזק את האמינות.
תוכנית זו הוגשה לרשות והייתה כרוכה בהשקעות ניכרות של כ-7 מיליארד ש"ח.
כדי לוודא שהכספים המועברים לחברה לצורך חידוש הרשת אכן משמשים במישרין לבניית הרשת, גיבשה הרשות בהחלטה מינואר 2018 מנגנון מפורט אשר מתנה הכרה תעריפית בהשלמה בפועל של בניית מקטעי הרשת וכן במדדי אמינות אספקה.
בכך נסללה הדרך לשיפור באמינות האספקה באמצעות השקעות ייעודיות שיהיו מפוקחות על ידי הרשות מדי שנה.
38 תשלומים אלה נוסף על כל תשלום על פי דין; הזכאות לתשלומים בכפוף לתנאים האמורים באמות המידה שקבעה הרשות.
חברת החשמל לישראל בע"מ |435 .
משרד מבקר המדינה מציין כי יעד אמינות האספקה שקבעה חח"י לעצמה השתקף הן בדוחותיה הכספיים והן בדוחותיה הפנימיים, וכי טענת הרשות כי היא אינה מכירה יעד זה, מלמדת על רמת פיקוח שאינה מספקת.
וממילא, הרשות עצמה לא קבעה יעד מחייב לאמינות האספקה.
החישוב שעשה משרד מבקר המדינה היה ביחס ליעד 140 הדקות (ראו להלן), והוא כלל ניכוי של אירועי מזג אוויר קיצוני שהתרחשו במהלך שנות הבדיקה.
מעבר לכך, גם לאחר ניכוי הסערות בעשור הנוכחי, עדיין ניתן להבחין במגמת הרעה באמינות האספקה.