HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מספרם של התלמידים, ורמת הסיכון בקרבם דורש להתמקד בהם תחילה".
לגבי הנוער המנותק ציינה הרשות כי הסקר האחרון שנעשה באוכלוסייה זו היה בשנת 2009 , כי מתוכנן להתבצע סקר נוסף במהלך 2015 לאוכלוסייה זו, וכי לפי התכנון משנת 2016 תבצע הרשות אחת לשנתיים סקרים בקרב אוכלוסיית המבוגרים, הנוער הלומד והנוער המנותק.
בתשובה שמסר המשרד לבט"פ למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2015 (להלן– תשובת המשרד לבט"פ) צוין כי תמונת המצב ולפיה משנת 2009 לא עשתה הרשות למלחמה .
הסקר לא כלל בתי ספר השייכים למסגרות חינוך פרטיות ומסגרות חינוך של נוער מנותק המשרד לביטחון הפנים 415 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 באלכוהול מדידה סדורה ורחבה בקרב בגירים אינה מקובלת על המשרד כלל ועיקר, וכי ביצוע הסקרים שמתכננת הרשות יסייע לאמוד את היקף השימוש באלכוהול בק רב האוכלוסיות השונות.
בניית נתונים, בין היתר בעניין דפוסי הצריכה של אלכוהול, מחייבת עריכת מכלול של מחקרים שיש להם השקה לתחומים שונים כגון חינוך, בריאות, רווחה, קליטה ועוד.
מחקר שהזמין משרד הקליטה בשנת 2010 כלל סקר מקיף שנעשה בקרב בני נוער עולים בני 15-1713.
תוצאות הסקר הצביעו על הבדלים בהרגלי צריכת אלכוהול בין בני נוער עולים ובני עולים מאתיופיה ומחבר המדינות לבין בני נוער ותיקים ילידי הארץ 14 .
שלהלן מוצגים ממצאים מהסקר .
צריכת אלכוהול בקרב בני נוער לפי קבוצת מוצא .
על פי נתוני מחקר משרד הקליטה בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מתרשים 2 עולה כי שיעור בני נוער עולים מחבר המדינות ושיעור בני נוער שהוריהם עלו מאתיופיה שדיווחו כי השתכרו פעמיים לפחות בחיים היה 25% , זאת בהשוואה לילידי הארץ שכ-16% מהם דיווחו על השתכרות של פעמיים לפחות בחיים.
יודגש כי גם לפני הסקר הזה בוצעו מחקרים שהעלו כי צריכת האלכוהול בקרב בני נוער עולים ובני עולים גבוהה בהשוואה לילידי הארץ.
13 את הסקר עשה מרכז אנגלברג לילדים ונוער במאיירס-ג'וינט-מכון ברוקדייל, ותוצאותיו פורסמו בנובמבר 2012.
14 )עולים (דור ראשון- בני נוער שעלו מאתיופיה או מחבר המדינות; בני עולים (דור שני) - בני נוער שנולדו בארץ להורים יוצאי אתיופיה או חבר המדינות; ותיקים - בני נוער ילידי הארץ, שהוריהם נולדו בארץ או עלו עד 1989.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרדי ממשלה וגופים נוספים כמו משרד החינוך 15 , משרד הקליטה, משרד הבריאות, משרד הרווחה, המוסד לביטוח לאומי ומכוני מחקר, אוספים נתונים על אודות צריכת אלכוהול והנזקים שהוא גורם, אולם נתונים אלו הם חלקיים בלבד וכל גוף בוחן את הנתונים לפי תחומי האחריות שעליהם הוא מופקד.
הרשות מסרה בתשובתה כי בשלוש השנים האחרונות היא פועלת לאגירת הנתונים הרלוונטיים ממשרדי הממשלה ולריכוזם במאגר נתונים אחד, אולם מאחר שהיא זוכה לשיתוף פעולה ממספר מצומצם בלבד של משרדים ובהיעדר תקצוב למחשוב ראוי של מאגר הנתונים, בניית המאגר נדחית.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות למלחמה באלכוהול כי כגוף מתכלל וכמי שממונה על מרכז הניטור הלאומי16 עליה לאסוף את הנתונים בשיטתיות מכלל הגופים הרלוונטיים.
על הרשות, בשיתוף המשרד לבט"פ, לבחון מחדש את תיעדוף הפעולות השונות שעליהן הם מופקדים, כך שתוכל, למרות המגבלות שעליהן היא הצביעה, להרכיב בסיס נתונים לאומי עדכני וממוחשב לצורך קיום הליכי ניתוח וקבלת החלטות מיטבית ולצורך ביצוע הערכה לגבי מדיניות הרשות.
התכנית הלאומית לצמצום הצריכה המופרזת של אלכוהול ולצמצום נזקיו .
כאמור, במשך השנים חל גידול בשימוש הנרחב באלכוהול בישראל, בייחוד בקרב בני נוער.
בשנת 2009 הוקמהלבקשת ה שר לבט"פ לשעבר ועדה בין-משרדית בראשות מנכ"ל הרשות למלחמה באלכוהול (להלן - הוועדה הבין-משרדית).
הוועדה התבקשה לגבש "תכנית לאומית למאבק בשימוש לרעה באלכוהול" ולהמליץ על אסטרטגיות פעולה בתחום החינוך והמניעה כחלק מהמאמץ המושקע במזעור נזקי השימוש לרעה באלכוהול בקרב הציבור הרחב בכלל ובקרב בני הנוער בפרט.
ביולי 2009 סיימה הוועדה הבין-משרדית את עבודתה והגישה לשר לבט"פ לשעבר את "התכנית הלאומית לצמצום הצריכה המופרזת של אלכוהול ולצמצום נזקיו" אשר עסקה בעיקר באוכלוסיית בני נוער, צעירים ואוכלוסייה בסיכון גבוה.
בנובמבר 2009 החליטה הממשלה לאמץ את עקרונות התכנית הלאומית בשני שלבים: בשלב הראשון תבוצע תכנית ממוקדת לצמצום השימוש לרעה באלכוהול בקרב ילדים, בני נוער וצעירים (להלן - צעירים) שתכלול חקיקה שתכליתה לסייע בצמצום היקפי השתייה והמכירה של אלכוהול לצעירים וקמפיין הסברה.
בשלב השני תופעל תכנית כוללת לצמצום הצריכה .
15 באמצעות הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (ראמ"ה) משרד החינוך עורך אחת לשנתיים סקר ארצי העוסק באלימות בבתי הספר, ובין השאר בוחן את נושא שתיית האלכוהול בקרב תלמידים.
16 מרכז הניטור ברשותנועד לאסוף, לעבד ולהפיץ את כל הנתונים על השימוש בסמים ובאלכוהול ולהפוך את המידע הקיים אצל השותפים השונים לבר שימוש.
המשרד לביטחון הפנים 417 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המופרזת של אלכוהול ולצמצום נזקיו אשר תכלול, בין היתר, חינוך ומניעה, אכיפה ממוקדת, טיפול בנפגעי אלכוהול ושיקומם.
לשם יישום השלב השני הוקמה ועדה בראשות מנכ"ל המשרד לבט"פ ובה השתתפו מנכ"לי כלל הגופים הנוגעים לנושא הטיפול בצריכה המופרזת של אלכוהול 17 (להלן- ועדת המנכ"לים).
בדצמבר 2009 הציגהועדת המנכ"לים לממשלה הצעה מפורטת למימוש עיקרי התכנית הלאומית שהתמקדה בצעירים ו באוכלוסיות בסיכון , בדגש על עולים מאתיופיה ומחבר המדינות.
הוועדה החריגה את נושא הנהיגה תחת השפעת אלכוהול מהתכנית הלאומית וקבעה כי הגופים שיטפלו בנושא זה הם המשרד ל בט"פ באמצעות המשטר ה ומשרד התחבורה באמצעות הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים 18.
ועדת המנכ"לים קבעה את יעדי התכנית הלאומית, ובהם קביעת מדיניות לקידום תרבות צריכה אחראית של אלכוהול בקרב צעירים; הרחבת הידע וההבנה בקרב הציבור הרחב לגבי היקף התופעה וממדיה, השפעותיה המסוכנות ונזקיה הפוטנציאליים; בניית מאגרי מידע, פיתוח כלים ותשתית מחקרית ; צמצום אלימות, עבריינות והתנהגות אנטי חברתית הנובעת מצריכה לא אחראית של אלכוהול; צמצום מקרי המוות והתחלואה הנובעים משימוש לרעה באלכוהול.
יישום התכנית הלאומית .
התכנית הלאומית היא פרויקט רב -תחומי המוגדר "פרויקט לאומי" 19.
הרשותלמלחמה באלכוהול מובילה את התכנית ומשמשת גורם מתאם בין המשרדים השותפים לתכנית20 בכל הקשור לפיתוח מדיניות ברמה הלאומית , הגדרת סדרי העדיפות והובלת הפעילות , ריכוז פעילות ההסברה , פיתוח הידע ועריכת ההכשרות וכן הובלת ביצוע מחקר מלווה .
יישום התכנית לווה בוועדת היגו י, שחבריה התכנסו פעמיים בשנה (להלן - ועדת ההיגוי) .
משרד מבקר המדינה בדק היבטים ביישום יעדי התכנית, כמפורט להלן.
שיתוף משרד הקליטה בתכנית הלאומית: בשנים 2014-2010 עלו טענות על היעדר שיתוף פעולה בין נציגת משרד הקליטה בוועדת ההיגוי לבין הרשות, שהובילה את התכנית הלאומית ושימשה גורם מתאם בין השותפים לתכנית.
בין היתר הועלו טענות כי משרד הקליטה לא היה שותף למהלך בניית התכניות הנוגעות לרשויות המקומיות שבהן הופעלה התכנית; כי התכנית אינה מתנהלת כתכנית לאומית, שכן קיימת שותפות רק ברמת הדיווח ולא ברמה של קבלת ההחלטות; וכי בכל הנוגע לנושא הפעלת התכנית בקרב העולים הרשות פועלת באופן חד-צדדי, אינה משתפת את משרד הקליטה בקבלת ההחלטות ואינה מעדכנת אותו בפרטי התכנית.
17 חברי הוועדה הם מנכ"ל משרד החינוך, מנכ"ל משרד המשפטים, מנכ"ל משרד הרווחה, מנכ"ל משרד הבריאות, מנכ"ל משרד הקליטה, מנהל הרשות למלחמה באלכוהול, סגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר ונציגת משרד ראש הממשלה.
18 ראו בקובץ דוחות זה בפרק "מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה", עמ' 000.
19 בהחלטת ממשלה244 /(תמ1) מ- 9.
90 נקבע כי פרויקט יוגדר כפרויקט לאומי אם הוא רב- תחומי ונוגע ליותר ממשרד ממשלתי אחד; יישומו נמשך פרק זמן ארוך; יש לו השפעה במישור הלאומי והוא מחייב הקצאת משאבים לטווח ארוך.
20 המשרד לבט"פ והמשטרה, משרד החינוך, משרד הרווחה, משרד הקליטה ומשרד הבריאות.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בסופו של דבר פרש משרד הקליטה מוועדת ההיגוי והמשיך להפעיל תכניות משלו לצמצום צריכת האלכוהול כפי שעשה קודם ליישום התכנית הלאומית.
נתונים לגבי אוכלוסיית העולים: משרד הקליטה דרש מהרשות למלחמה באלכוהול שהסקרים שהיא עושה יכללו פילוח לאוכלוסיית העולים כך שיהיה אפשר לבחון את השפעת התכנית על אוכלוסייה זו.
בדיון שהתקיים בדצמבר 2013 בוועדה למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול בכנסת 21 ציינה נציגת משרד הקליטה כי "הנתונים של התכנית הלאומית לצמצום אלכוהול.
לא מאפשרים לנו התבוננות על מה שקורה בקרב אוכלוסיית העולים.
יכולים לבוא ו לומר שמשנת 2009 עד 2011 חלה מגמה של שיפור בקרב כלל האוכלוסייה אבל אנחנו לא יודעים מה קורה לגבי העולים במסגרת התכנית הזאת".
היא הוסיפה כי ה"נתונים חלקיים, הם לא נתונים שמשקפים לנו מגמות לאורך זמן, אני מציפה ומעלה את זה חזור ושוב".
הרשות מסרה בתשובתה כי יש לה מידע שוטף לגבי השימוש באלכוהול של בני הנוער העולים אשר מתקבל מניתוח ממצאי סקרי הנוער שהיא עושה.
הנתונים על בני הנוער העולים משמשים את הרשות ואת השותפים לתכנית הלאומית בהתוויית המדיניות והתכניות עבור אוכלוסייה זו.
לאוכלוסיית העולים דפוסי התנהגות ייחודיים ושונים, בחלק מהפרמטרים, מאוכלוסיית ילידי הארץ.
היות שמדובר בתכנית לאומית ולמשרד הקליטה יש אינטרס לטיפול באוכלוסיית העולים, מצופה היה כי יתקיים שיתוף פעולה הדוק בין הרשות למלחמה באלכוהול ובין משרד הקליטה כדי שיהיה אפשר להגשים את יעדי התכנית הלאומית בקרב אוכלוסיית העולים שהוגדרה בה כאוכלוסיית יעד.
שיתוף פעולה כזה חיוני הן בתכנון המדיניות והן ביישום התכנית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי היתרון הגלום בתכנית הלאומית הוא שיתוף הפעולה בין השותפים לתכנית וממנו נובעת חוזקתה.
אי-שיתוף פעולה מעק ר מתוכן את מהות איגום המשאבים.
תקציב התכנית הלאומית תקציב התכנית הלאומית לשנים 2011 -2010 הסתכם בכ -27 מיליוןש"ח, מהם 12 מיליון ש"ח מתקציב משרד האוצר ו-15 מיליון ש"ח מתקציב המשרדים השותפים.
בתום השנתיים הראשונות להפעלת התכנית, ולאחר שהשותפים לתכנית והרשות טענו שלתכנית השפעה חיובית על האווירה הציבורית ועל צריכת האלכוהול בקרב בני הנוער , פנה מנכ"ל המשרד לבט"פ דאז למנכ"לי המשרדים השותפים ולמשרד האוצר וביקש תקצוב נוסף להמשך הפעלת התכנית.
החלטה של ועדת השרים למאבק באלימות שהתקבלה בינואר 201222 קבעה שלכל אחת מהשנים 2012 ו- 2013 יוקצו20 .
מיליון ש"ח להמשך מימון התכנית הלאומית נוסף על כך נקראו השותפים לתכנית לפעול להרחיב את פעילותם הנוגעת להשגת יעדי התכנית, הן .
21 בנושא "דפוסי השתייה הבעייתית של אלכוהול בקרב בני נוער וצעירים- הצורך באסטרטגיות חדשות לצמצום התופעה".
22 ההחלטה קיבלה תוקף של החלטת ממשלה ב- 31.
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 באמצעות העלאת סדר העדיפות של העיסוק בתחום האלכוהול, והן על ידי הקצאת תקציבים ומשאבים נוספים.
באוגוסט 2013 החליטה הממשלה להמשיך וליישם את הפעלת התכנית הלאומית בארבע שנים 2017 -2014 , והציעה כי התכנית תתוקצב בסכום של כ-11.
5 מיליון ש"ח לשנה, מהתקציב השוטף של המשרדים השותפים.
החלטת הממשלה קבעה את הסכום שבו כל משרד יתקצב את המשך התכנית.
יודגש כי המשך יישום התכנית הלאומית תוקצב מהתקציב השוטף של כל אחד מהשותפים ולא נקבע תקציב ייעודי לנושא.
בישיבה של הוועדה המיוחדת למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול בכנסת בנושא תקציב הרשות למלחמה באלכוהול שהתקיימה בנובמבר 2014 העיר נציג הרשות למלחמה באלכוהול כי "משנת 2014 , אין תקצוב של משרד האוצר, של ממשלת ישראל לעניין הזה.
למעשה כל משרד מהיושבים פה תלוי ברצונו הטוב והכרת חשיבותו של השר הממונה.
יכול להיות איזה סוג של שינוי, אז יכול לבוא שר ולומר 'אני מתעדף משימה 6,5,4 .
"'ואתה נשאר בצד בסיכום והמלצות של מחקר הערכה המלַוֶוה את התכנית הלאומית מיוני 2015 )(ראו להלן צוין כי בעיית האלכוהול לא תיעלם מעצמה, וכי "ללא המשך השקעה משמעותית לטווח ארוך יש צידוק לקיומה של תכנית לאומית.
לא יהיה שינוי משמעותי בתחום להיות תכנית משמעותית מבחינת תקציבים והיקפי פעילות".
משרד מבקר המדינה מציין כי בעיית השימוש הלא אחראי באלכוהול כוללת מרכיבי סיכון הן למשתמש והן לחברה ונדרשת אפוא התערבות רציפה לאורך זמן.
לפיכך יש חשיבות לקבוע עבור התכנית הלאומית תקציב ייעודי לאורך השנים ולא להסתפק בשימוש בתקציב השוטף של המשרדים השותפים ולהסתמך על כך שהוא ישמש רק עבור יישום התכנית.
השגת יעדי התכנית הלאומית .
במדריך התכנון הממשלתי 23 נקבע כי לכל מרכיב בתכנית עבודה ייקבעו מדדים לביצוע שיאפשר ו להגדיר מה מבקש המשרד להשיג ומה השיג בפועל.
המדדים מספקים כלי שיטתי ואפקטיבי להערכת מידת מימושה של מדיניות המשרד באמצעות תכנית העבודה; קביעת מדדים חיונית ליישום גישת החשיבה התוצאתית, מסייעת למשרדי הממשלה בתהליכי קבלת ההחלטות, מאפשרת להם לשפר במידה ניכרת את המעקב והבקרה בנוגע לתוצאות פעילותם ומגבירה את שקיפות פעולות הממשלה כלפי הציבור.
האמור מתייחס לתכניות עבודה ונכון גם לתכנית מערכתית כמו התכנית הלאומית.
כאמור, לתכנית הלאומית נקבעו יעדים.
משרד מבקר המדינה בדק את השגת חלק מיעדי התכנית לאחר כחמש שנות הפעלתה, להלן הפרטים: .
23 ,המדריך (משרד ראש הממשלה 2010 .
) נועד לשמש כלי עזר לתכנון העבודה במשרדי הממשלה 420 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פרסום והסברה בקרב הציבור הרחב 1.
בסוף שנת 2009 ובמהלך שנת 2010 יצאה הרשות למלחמה באלכוהול במסע פרסום נגד צריכה לא אחראית של אלכוהול שפנה לקהל שמעל גיל 18 וכלל מסר של שתייה אחראית תחת הכותרת "אלכוהול שותה לך את החיים" .
מסע הפרסום כלל תשדירים בטלוויזיה, מודעות בעיתונים, חומרי הסברה ובהם פוסטרים, עלוני מידע, גלויות ודפי מידע שהופצו בעשרות אלפי עותקים וכן הצבת דוכני הסברה ופעילויות שטח במוקדי בילוי ברחבי הארץ.
נוסף על כך במסגרות החינוך ובקהילה פעלה מערכת הסברה לבני נוער ובה הועבר המסר שהשתייה מתחת לגיל 18 מסוכנתומזיקה ולכן אינה רצויה.
יצוין כי פרסום והסברה עשויים להביא לחיסכון במשאבים לצורך פעולות שיקום של נפגעי אלכוהול.
לדברי הרשו ת למלחמה באלכוהול, פעילויות ההסברה והחינוך שנעשו בשנתיים הראשונות של התכנית תרמו לשיפור עמדותיהם של בני נוער וצעירים לגבי המסוכנות של אלכוהול.
כך לדוגמה, סקרים שעשתה הרשות העלו כי בשנת 2009 כ-16% מבני הנוער בכיתה י"א חשבו כי אין כל סיכון בשתיית אלכוהול ובשנת 2011 ירד שיעורם לכ-8% (ירידה של כ-50%.
) בקרבהבנות הירידה הייתה גדולה אף יותר, מ-19% לכ- 6% (ירידה של כ-68%) .
,לטענת הרשות הסקרים בנושא שינוי עמדות העלו עוד שאחוז התלמידים בכית ה י"א שטענו כי יסכימו לשתות אם יזדמנו למקום שבו יציעו להם אלכוהול ירד מ - 25.
5% בשנת 2009 לכ-22% בשנת 2011 (ירידה של כ-14%) .
אחוז התלמידים בכיתה י"א שטענו שהם לא יסכימו לשתות גם אם יציעו להם זאת עלה מ- 39.
5% בשנת 2011 (עלייה של כ-12%).
אוכלוסיית היעד של התכנית הייתה כאמור צעירים.
אף שהיה ידוע (סקר מ-2009 ) כי נוער מנותק או נוער שאינו לומד במסגרת החינוך הפורמלי משתייך לאוכלוסיות הנמצאות בסיכון מוגבר לצריכה מופרזת של אלכוהול24 , הסקרים בנושא שינוי עמדות בעקבות מסע הפרסום נעשו רק בקרב בני נוער הלומדים במסגרות חינוכיות.
מכאן שנתוני ההצלחה שהוצגו למנכ"לים של המשרדים השותפים לתכנית הלאומית בדבר שיפור בעמדות ובתפיסות בעקבות מסע הפרסום היו חלקיים בלבד.
לדעת משרד מבקר המדינה, החֶסר האמור בקיום הסקרים בקרב אוכלוסיית הנוער בסיכון עומד בסתירה למידע שפורסם בסקרי עבר, ואינו מתיישב עם תשובת הרשות שהובאה לעיל ולפיה בני הנוער המנותקים מצויים בסיכון גבוה יותר ויש צורך להתמקד בהם.
24 ,לפי המועצה הלאומית לשלום הילדילדים בישראל, שנתון סטטיסטי 2014 , בשנת הלימודים התשע"ג ( 2013 -2012 ) למדו כ- 15,000 תלמידים בבתי ספר שבפיקוח משרד הכלכלה, ובמעבר משנת הלימודים התשע"ג לשנת הלימודים התשע"ד נרשמה נשירה ממערכת החינוך של כ - 20,000 .
אלף תלמידים שלא עברו למסגרות חלופיות המשרד לביטחון הפנים 421 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 צמצום מקרי האלימות אחד מיעדי התכנית הלאומית הוא להביא לצמצום מקרי האלימות, עבריינות והתנהגות אנטי חברתית הנובע ים מצריכה לא אחראית של אלכוהול.
כאמור, ממחקרים בארה"ב עלה כי אלכוהול מעורב בתדירות הגבוהה ביותר בפשעים אלימים, וכי קיים קשר הדוק בין השימוש בו ובין התנהגות אלימה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי ברישומי המשטרה אין נתונים על מספר מקרי האלימות תחת השפעת אלכוהול, אף שלדברי המשטרה עברות אלימות הן תוצאות מידיות של שימוש באלכוהול.
אין גם מקור נתונים מהימן אחר לנושא זה.
סמוך לאישור התכנית הלאומית בממשלה, בישיבת סיכום של ועדת המנכ"לים שהתקיימה בנובמבר 2009 ציין מנכ"ל המשרד לבט"פ לפני המשתתפים כי "לא קיימים במדינת ישראל נתונים המצביעים על הקשר בין שימוש לרעה באלכוהול לבין התנהגות אלימה, עבריינית ואנטי חברתית".
חרף אמירה זו של המנכ"ל המליצה ועדת המנכ"לים כי אחד מיעדי התכנית יהיה "צמצום אלימות, עבריינות והתנהגות אנטי חברתית הנובעת מצריכה לא אחראית של אלכוהול".
אולם הוועדה לא קבעה כיצד יהיה אפשר למדוד יעד זה בהיעדר נתונים מדידים של נוכחות אלכוהול אצל המעורבים בעברות אלימות.
לדברי המשטרה והרשות למלחמה באלכוהול, חלה ירידה בהיקף מקרי ה אלימות כתוצאה מהפעלת התכנית הלאומית, כמפורט להלן.
בדיון שהתקיים בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת בנובמבר 2013 בנושא המאבק בתופעת השכרות ציין נציג המשטרה: למרות שקשה לבודד את המשתנה של אלכוהול במקרי אלימות, "משנת 2008 ועד שנת 2012 , אנחנו מזהים ירידה של כ-20% בנתוני האלימות הגופנית בקרב בני נוער.
אנחנו בהחלט ברמת התחושה, חו שבים שלחקיקה בנושא האלכוהול יש חלק חשוב בירידה הזאת".
בדברי ההסבר להצעת ההחלטה על המשך התכנית הלאומית באוגוסט 2013 טענה הרשות למלחמה באלכוהול כי "נרשמה גם ירידה בתופעות הלוואי השליליות המושפעות ישירות משתייה והשתכרות, כמו מעורבות באלימות, בפשיעה, ובתאונות דרכים.
יש ירידה של 6% במעורבות אלכוהול בתאונות בין השנים 2012 -2008 " .
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולרשות למלחמה באלכוהול כי איסוף וניתוח של נתונים על מקרי אלימות שבוצעו בהשפעת אלכוהול נדרשים הן לצורך ביסוס הטענות והמסקנות שהעלו נציגי המשטרה והרשות והן לצורך הכוונת התכנית הלאומית ומיקודה לשם השגת תוצאות מיטביות מהפעלתה.
בתשובה שמסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 ,צוין כי "במרבית המקרים מניע האלימות בעקבות השכרות מתגלה בדיעבד ולאחר זמן רב.
עם זאת, הנושא יבחן בכובד ראש, מול מחלקת מחקר, על מנת להת אים מענה טכנולוגי לסוגיה זו" (ההדגשה במקור).
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 צמצום מקרי התחלואה והמוות אחד היעדים שנקבעו בתכנית הלאומית הוא צמצום מקרי התחלואה והמוות הנובעים משימוש לרעה באלכוהול.
בישראל אין בסיס נתונים מקיף על אודות מקרי התחלואה והמוות הנגרמים - ישירות או בעקיפין - מאלכוהול.
גם גופים שאוספים נתונים כמו משרד הבריאות, קופות החולים, בתי החולים, מרפאות הרפואה הדחופה והמכונים הפרטיים, אינם עושים זאת על מנת לבנות בסיס נתונים לאומי, ומשכך הנתונים מהגופים השונים אינם מתואמים ואינם יכולים לשמש למחקר והערכה.
היעדר תשתית נתונים מקשה על עיצוב מדיניות מבוססת עובדות ועדכנית ואינו מאפשר מעקב, פיקוח ובקרה על אפקטיביות הפעולות שננקטו.
יצוין כי קיים קושי בקביעת קשר ישיר וחד-ערכי בין שתיית אלכוהול לבין תחלואה.
היעד לצמצום מקרי התחלואה הנובעים משימוש באלכוהול אשר נקבע בתכנית הלאומית נוסח באופן כללי ולא נקבעה צורת מדידה לבחינת השגתו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במצב דברים זה מלכתחילה לא היה אפשר לבחון השגת יעד זה.
משרד מבקר המדינה אסף נתונים על מקרי התחלואה והמוות שידוע שנגרמו כתוצאה משימוש באלכוהול, להלן הפירוט: 1.
על פי נתונים שבידי הרשות למלחמה באלכוהול, במהלך שנת 2011 נפטרו בישראל26 בני אדם בשל הפרעה התנהגותית הקשורה לשימוש ברעה באלכוהול; 49 בני אדם נפטרו ממחלות כבד שונות שנגרמו בגלל שימוש מופרז באלכוהול ; ו-11 בני אדם נפטרו מהרעלת אלכוהול.
בתשובה שמסר משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2015 (להלן– תשובת משרד הבריאות) הוא העביר נתונים על תמותה מסיבות הקשורות לשתייה מזיקה או התמכרות פיזית או נפשית לאלכוהול, ולפיהם בשנת 2011 נפטרו165 בני אדם מסיבות הקשורות לשתייה מזיקה או התמכרות, ובשנת 2012 נפטרו182 .
בני אדם מסיבות אלו עוד עולה מהנתונים כי בשנים 2012-2010 )(מאז תחילת יישומה של התכנית הלאומית חל גידול של כ-10% .
בתמותה מסיבות הנוגעות לאלכוהול יצוין כי הנתונים שבידי הרשות למלחמה באלכוהול אינם תואמים את הנתונים שבידי משרד הבריאות.
עוד יצוין כי אין בידי הרשות נתונים על שיעורי התחלואה שנגרמו כתוצאה משימוש באלכוהול.
משרד הבריאות מסר למשרד מבקר המדינה נתונים על פניות של מטופלים לחדרי מיון לאחר צריכת אלכוהול.
לפי הנתונים, בשנת 2013 פנו לחדרי המיון 5,673 בני אדם לאחר צריכת אלכוהול, מהם 542 ;אושפזו בשנת 2014 פנו למיון 5,107 ,אנשים מהם 548 אושפזו.
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בדיקתהתפלגות נתונים אלו העלתה את הממצאים האלה: (א) בקבוצות הגיל שהן מתחת לגיל 25 חלה עם השנים ירידה של כ-4.
בפניות לחדרי מיון (ב) מתוך קבוצה זו, הפניות לחדרי מיון של בני קבוצת הגיל 21-18 לאחר צריכת אלכוהול היו השכיחות ביותר.
(ג) בקבוצת הגיל 17-12 חלה עלייה במספר הפונים לחדרי המיון לאחר צריכת אלכוהול - מ-670 נערים בשנת 2013 ל-714 בשנת2014 (עלייה של כ-7% .
בתרשים3 שלהלן מוצגים נתונים ממשרד הבריאות לגבי הפונים לחדרי מיון בשנים 2013 -2009 מקבוצת הגיל 17-15 :לאחר צריכת אלכוהול בחלוקה לפי מגדר .
פניות לחדרי מיון בגין צריכת אלכוהול בגילי 17-15 בחלוקה לפי מגדר .
מהתרשים עולה כי במשך השנים יש מגמת עלייה במספר הפניות של בני נוער בגילי 17-15 לחדרי מיון לאחר צריכת אלכוהול.
המצב מחריף אצל בנות בקבוצת הגיל 17-15 : בשנים 2013 -2009 חל גידול של כ-276% בפניות של בנות לחדרי מיון בהשוואה לקבוצת הבנים, שבה הגידול היה כ -226% .
מהנתונים עולה גם כי התופעה שכיחה ביותר בקרב בני קבוצת הגיל21-18 .
שהוא גיל השירות הצבאי בתשובה שמסר צה"ל למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2015 צוין כי בשנים האחרונות ער צה"ל לעלייה בשימוש באלכוהול בישראל ולכך שהאלכוהול מהווה חלק מ"תרבות הבילוי" של בני נוער.
עוד צוין כי בשנים האחרונות התרחשו בצה"ל מקרים חמורים על רקע השימוש באלכוהול ואף נגרמו אסונות לחיילים בחופשה עקב שתיית אלכוהול מופרזת.
מחובתו של צה"ל לטפל בתופעה ולצמצם את הסיכונים בקרב החיילים הן באמצעות איסור על שתיית אלכוהול ביחידות והן באמצעות חידוד המסר של הסכנות 424 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הנובעות משתיית אלכוהול מופרזת בחופשות כמו מעורבות במקרים של אלימות, אונס ותאונות דרכים.
מדיניות צה"ל בנושא שתיית אלכוהול מנוסחת ומעוגנת בפקודת מטכ"ל, ואילו הטיפול בנושא בחופשה ובמהלך סופשבוע נעשה באמצעות פעילויות חינוך והכשרה.
להלן בתרשים4 פירוט הנתונים לגבי אשפוז פונים בשנים 2013 ו- 2014: .
מספר המאושפזים לאחר צריכת אלכוהול בשנים 2014 -2013 .
על פי נתוני משרד הבריאות בעיבוד משרדמבקר המדינה.
מהנתונים בתרשים 4 עולה כי שיעור בני 17-12 שאושפזו בבתי החולים בעקבות פנייתם לחדרי המיון לאחר צריכת אלכוהול היה כ -30% מכלל המאושפזים בעקבות צריכת אלכוהול.
נתון זה מעורר צורך לבדוק את דפוסי צריכת האלכוהול בקרב בני נוער משכבת גיל צעירה זו.
המגמה המשתקפת מהנתונים שהובאו לעיל מראה כי בשנים 2014 -2013 לא חלה ירידה בשיעור בני הנוער שאושפזו בעקבות צריכה מזיקה של אלכוהול.
הרשות מסרה בתשובתה כי אם מביאים בחשבון את שיעור הפונים לבתי חולים ביחס לגודל אוכלוסיית בני הנוער נמצא שאין שינוי מהותי בפניות לבתי חולים.
עוד מסרה שיציבות כזו "מצביעה בעיקר על יעילות מערכת הטיפול וההפניה של בני נוער משתכרים לטיפול".
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בשנת2012 , לקראת ההחלטה על הארכת התכנית הלאומית, הציגה הרשות לממשלה נתונים ולפיהם ניתן לראות התחלת ירידה של ממש בשיעורי השתייה המופרזת.
לדעת משרד מבקר המדינה, הנתונים הנוגעים לבני נוער שפנו לקבלת טיפול רפואי לאחר צריכת אלכוהול עשויים להעיד על מגמה הפוכה.
על הרשות לבחון נתונים אלו ולפי זה לשקול את הפעולות שבאפשרותה לנקוט, ובכלל זה להגביר את פעילות ההסברה והמניעה בשיתוף גורמים רלוונטיים שונים ובהם משרד החינוך וצה"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי חלק מהיעדים שנקבעו בתכנית הלאומית לא היו מדידים ולפיכך לא היה אפשר לבחון אם אכן הושגו.
למרות זאת, סמוך לבקשה להמשך הפעלת התכנית הציגה הרשות למלחמה באלכוהול נתונים גם על עמידה ביעדים שלא נמדדו ושלא אספו נתונים עליהם.
מדידה שיטתית של כל היעדים שנקבעו בתכנית הלאומית הייתה מסייעת בתהליכי קבלת החלטות ומאפשרת מעקב ו פיקוח אחר ביצוע התכנית.
קביעת יעד בלי שאפשר למדוד אותו, משמעה השקעת משאבים ותשומות בלי יכולת לדעת מה הן התפוקות שיתקבלו.
על פי החלטת הממשלה משנת 2009 , התכנית הלאומית תלּווה במחקר הערכה מלַוֶוה לשם בחינת השגת היעדים שנקבעו בה.
התכנית הופעלה במלואה בשלוש רשויות שנבחרו לשם כך, והופעלה בחלקה ברשויות נוספות.
המחקר אמור היה לבחון את יעילות התכנית הלאומית מהבחינה המערכתית ולאמוד את תרומ תה.
נוסף על כך , המ חקר אמור היה למפות תכניות נוספות שלהן נגיעה לנושא ולבחון את האפשרות ל שילובן בתכנית הלאומית, להעריך את תרומתן ולבדוק את יעילותן המשולבת.
המחקר היה צריך גם לאמוד את מידת החשיפה לפעולות ההסברה ואת יעילות פעולות הפיקוח והאכיפה.
באפריל 2010 שלח מנכ"ל הרשות למלחמה באלכוהול דאז מכתב למנכ"ל המשרד לבט"פ ובו פירט את הפעילויות המתוכננות במסגרת התכנית הלאומית לשנים 2011 -2010 ; מנכ"ל הרשות ציין כי "דגש מיוחד מושם על מחקר מלווה לתוכנית הלאומית ובשאיפה לקבל ממצאי ביניים עוד בשנת 2010 כך שבאמצעותם ניתן יהיה להשפיע על המשך מימוש התכנית בשנים הבאות".
ביוני 2012 פרסמה הרשות מכרז פומבי לביצוע מחקר הערכה מלווה לתכנית הלאומית.
חוזה ההעסקה עם עורך המחקר נחתם בפברואר 2013 - למעלה משלוש שנים לאחר שהתכנית כבר החלה לפעול.
המחקר בוצע בשלוש רשויות ומועד סיומו נקבע ל- 1.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 רק ביוני2015 הוגש דוח מסכם של המחקר לרשות.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי שלא בהתאם להחלטת הממשלה, המחקר החל רק שלוש שנים לאחר הפעלת התכנית הלאומית , וכי עד יוני 2015 - כחמש שנים לאחר שהתכנית הלאומית הופעלה לראשונה - לא היו בידי מקבלי ההחלטות נתונים על הצלחת התכנית.
עד דצמבר 2015 טרם אישרה ועדת ההיגוי את הדוח המסכם של המחקר.
עולה אפוא חשש שהשפעת תוצאות המחקר על המשך הפעלת התכנית עד סוף 2017 .
תהיה מוגבלת ביותר עורך המחקר ציין בדוח המסכם כמה קשיים מחקריים שבהם נתקל בהערכת התכנית הלאומית, ובהם הקושי לבודד את השפעת התכנית הלאומית מתוך מציאות של פעילות אינטנסיבית קודמת בנושא האלכוהול ותחומים קרובים כמו שילוב חקיקה, אכיפה ויצירת מנגנוני שיתוף פעולה.
להלן תמצית המסקנות שהועלו בטיוטה של דוח מחקר ההערכה המלווה: .
קיימת מגמת ירידה ברמה הכלל-ארצית בנתוני שכרות ושתיית בולמוס, אך הנתונים מצביעים על כך שנושא האלכוהול דורש טיפול.
בקרב נוער בסיכון, משתני השתייה (שתיית משקאות אלכוהוליים, שתיית בולמוס ושכרות) היו גבוהים יותר בהשוואה לנתוני הסקר משנת 2009 .
, דהיינו מגמת הירידה לא חלה על קבוצת נוער בסיכון .