HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ולגבי השוהים הבלתי חוקיים העירייה לא נוקטת שום פעולה.
כלומר בעירייה שתי מערכות חוקים אח".
]הזרים[ ת לאזרחים הרגילים ואחת לאזרחים עם פריבילגיה התושבים ביקשו מראש העירייה לאכוף את חוק רישוי עסקים על בתי עסק של זרים, ולסגור את אלה שאינם עומדים בדרישות החוק.
מפקד תחנת המשטרה שר"ת 37 העריך שבתחום האחריות של התחנה ובעיקר בשכונת נווה שאנן, בסמוך לתחנה המרכזית, יש כ -300 ברים ללא רישיון שבהם מוכרים משקאות אלכוהוליים, ויושבים בהם בעיקר זרים.
הברים מצויים לעתים בחדר בדירת מגורים, והם פועלים בשעות הערב ולעתים גם בלילות.
לדבריו, דמי שכירות של מבנה המשמש כבר עשויים להיות גבוהים ביחס לדמי השכירות המקובלים באות ה שכונה וסגירת בר עשויה להוביל לפתיחה מהירה של בר אחר.
על העירייה האמונה על אכיפת חוק התכנון והבנייה בשטחה המוניציפלי, לאסוף את מכלול הנתונים הנחוצים לצורך טיפול בבתי עסק שפועלים לכאורה בניגוד לחוק, ולהתמודד בנחישות עם בתי העסק שפועלים לכאורה בניגוד לחוק.
עיריית תל אביב השיבה כי אגף הפיקוח העירוני פועל לסגירתם של עסקים של מהגרי עבודה ללא רישיון באמצעות הוצאת צווים מנהליים.
מהתשובה עולה כי מתחילת שנת 2010 נסגרו 195 ,בתי עסק של זרים בשכונות דרום העיר בכפוף לצווים מנהליים שעליהם חתם ראש העירייה.
37 שר"ת- שפירא, רכבת, תחנה מרכזית.
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 חיבורים פירטיים של מתקני גז גז הבישול, שנקרא גם גז פחמימני מעובה (להלן - גפ"ם או גז38 ), משמש לבישול ולחימום בבתי מגורים.
משק הגפ"ם בישראל הוא ארצי וכולל מערכת ייצור, אחסון, מילוי, שינוע וחלוקה לצרכני הגז באמצעות חברות הגז על סוכנויותיהן (ספקי הגז).
חוק הגז (בטיחות ורישוי), התשמ"ט - 1989 , מסדיר את בטיחות הטיפול בגפ"ם באמצעות צווים שמוציא שר התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים.
על פי חוק זה, אספקת גפ"ם טעונה רישיון.
הגפ"ם מגיע לצרכנים במכלי גז מיטלטלים ("בלוני גז") או באמצעות מערכת גז מרכזית, צנרת או מכליות גפ"ם.
לפי החוק, השר ממנה "מנהל ענייני בטיחות הגז " כבעל הסמכות והאחריות לפקח על הבטיחות ועל הרישוי בענף הגז 39 .
אגף הפיקוח והבטיחות במשרד האנרגיה (להלן - אגף הפיקוח והבטיחות) אחראי לבטיחות ולפיקוח על הגפ"ם.
המשרד הקצה מפקח אחד על מרחב מרכז של המשרד, המשתרע מאשדוד ועד נתניה (כולל תל אביב רבתי), ובו כ-1.
אספקה פירטית של גפ"ם, שנעש ית בידי מי שאין בידו רישיון כאמור להובלתו או להתקנתו, טומנת בחובה סכנה חמורה לשלומם של המשתמשים ולסביבה ומהווה עבירה על החוק.
לדברי מנהל אגף הפיקוח והבטיחות, אספקה פירטית של גז נפוצה מאוד בשכונות שבהן גרה אוכלוסייה במצב חברתי-כלכלי נמוך, וכ -80% מהגפ"ם בשכונות אלה הוא פירטי; בשכונות דרום ת"א, לרבות באזור התחנה המרכזית, האחוזים האלה גבוהים הרבה יותר; תופעה ייחודית ושכיחה בשכונות המאוכלסות על ידי הזרים היא אחזקת בלוני גז ושימוש בהם בתוך חללי המגורים.
לדבריו, למפקח מטעם אגף הפיקוח והבטיחות אין סמכות להיכנס לבתים כדי לבדוק זאת, ולכן כמעט ואין אכיפה בנושא.
הוא הוסיף כי כניסה לדירת מגורים לשם בדיקת חשד שיש בה בלון גז, טעונה צו מבית משפט, אלא אם כן בעל הדירה אישר להיכנס.
עיריית ת"א ערה לשכיחות החיבורים הפירטיים לגז בחמש שכונות דרום ת"א.
באוגוסט 2011 כתב מנהל אגף רבעים ושכונות בעירייה לממלא מקום מנהל פיקוח ובטיחות גז ודלק במשרד האנרגיה על מפגעים בטיחותיים ומסוכנים עקב חיבורים פירטיים של בלוני גז ביתיים, בשכונות נווה שאנן ופלורנטין.
הוא ציין כי ועד שכונות הדרום העלה לפני עיריית ת"א טענות קשות על התופעה ועל תוצאותיה האפשריות - סכנת חיים ומפגע סביבתי ותברואתי חמור ביותר.
עוד טען הוועד כי לאחרונה התופעה מתעצמת מאחר שבעלי הדירות בשכונות אלה מפצלים בתים ומשכירים אותם, בעיקר לעובדים זרים.
מנהל האגף הוסיף כי לעירייה אין יכולת וסמכות לפעול לביעור תופעה חמורה זו, והוא מבקש שהמשרד יפעיל את סמכויותיו כדי למגר אותה.
באוקטובר 2011 דנו בנושא נציגי עיריית ת"א ונציג משרד האנרגיה.
בסיכום הדיון של עיריית ת"א נרשם כי האחריות והסמכות לטיפול בחיבורי גז פירטיים חלות על משרד האנרגיה, וכי העירייה תעזור ככל הנדרש.
הבדיקה העלתה כי נושא תשתי ות הגז הפירטיות בשכונות דרום ת"א לא נדון בהנהלת המשרד.
38 גפ"ם הוא תערובת של גזים המופקים מנפט גולמי, ומשמש חומר דלק לבישול ולחימום במגזר הביתי, החקלאי והתעשייתי.
39 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 64א ( 2013 '), עמ231.
זרים שאינם בני הרחקה מישראל 81 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 3.
מנהל אגף הפיקוח והבטיחות מסר למשרד מבקר המדינה כי נעשים מבצעים של אגף הפיקוח והבטיחות, בשיתוף המשטרה, בשכונות דרום ת"א כדי לבדוק פעילות פירטית; גם אם מצליחים במבצע מסוים ומפנים מחסני גז פירטי, מיד לאחר המבצע חוזרת הפעילות הפירטית לקדמותה; בשכונות שבהן מתגוררים זרים, הידרדר מצב בטיחות הגז בשנים האחרונות לשפל המדרגה.
במאי 2013 נעשה מבצע משולב של משטרת ישראל, עיריית ת"א, משרד האנרגיה ואחרים בתחום תחנת המשטרה שר"ת שאחראית בין היתר לשכונות נווה שאנן ושפירא.
על פי סיכום המבצע נבדקו עשרה מבנים, נמצאו חיבורים פירטיים של גז, והוחרמו 23 בלוני גז ששימשו בעיקר מסעדות וברים פרטיים (חמארות).
בדיון של ועדה בין -משרדית באותו חודש, בראשות מנכ"ל רשות האוכלוסין (בנוגע לוועדה זו ראו להלן), אמר מנהל אגף הפיקוח והבטיחות : "קל מאוד לקבוע מסוכנות של מתקני גז, אבל לא נצא מזה.
צריך להגיע ולפעול כנגד הספקים ולא נגד המשתמשים עצמם.
אנחנו יודעים מי הם, אבל אין לנו כ"א לתפוס אותם"; "יש לנו את הסמכות להיכנס לכל חצר וחצר"; "יש לנו את הסמכות להיכנס לעסקים, אבל אני מוגבל בכ"א".
משרד האנרגיה ציין בתשובתו כי אגף הפיקוח והבטיחות במשרד השתתף בפעילות משולבת של גורמים שונים, ובמסגרתה נעשו פעולות לפינוי מיכלי גפ"ם בחמישה מועדים שונים, בין מרץ 2013 לינואר 2014 .
עוד מסר כי הוא מפנה מיכלי גז מבתים פרטיים, בהתאם לתלונות מהציבור, וציין: "בשים לב להיקף השטח, הסוגים וכמות העבירות שנמצאות תחת אחריות אגף הפיקוח, הרי שלנושא בטיחות ה גז באזור דרום תל אביב ניתן משקל גבוה ביותר".
המשרד הוסיף כי גורמי מינהל החשמל ומינהל הדלק של המשרד אוספים נתונים מהשטח, ויבחנו מה נדרש לעשות כדי למנוע סיכונים מיותרים בתחום עיסוקם.
כמו כן, על פי התשובה, המשרד יגבש תכנית פעולה להתמודדות עם המצב הבעייתי שנוצר בדרום תל אביב, ובמידת הצורך יפעל להצגת התכנית לפני הממשלה, לקבלת הכלים והמשאבים הנחוצים למציאת פתרון משולב.
החיבורים הפירטיים למתקני גז בשכונות דרום ת"א משקפים נדבך בהשלכות הנובעות מהאכלוס הצפוף של השכונות בזרים.
המצב המתואר בפרק זה טומן בחובו סכנה לשלומ ם ולבטיחותם של כלל האנשים המתגוררים בשכונות דרום ת"א.
משרד האנרגיה אחראי לפיקוח על השימוש בגפ"ם.
למשרד יש מידע על השימוש החריג בחומרתו בגז באמצעות מתקנים או חיבורים פירטיים בשכונות דרום ת"א שבהן מתגוררים זרים.
התרעות הובאו לפני המשרד שוב ושוב.
אולם המשרד הסתפק בפעולות פיקוח שגרתיות שנעשו מעת לעת, והסביר זאת במחסור בכוח אדם, ולא נקט פעולה ממשית וכוללת לתיקון המצב, כנדרש מהשימוש החריג בחומרתו בגז.
על מנכ"לית משרד האנרגיה ל וודא ש תכנית הפעולה שיגבש המשרד, על פי תשובתו, תתמודד עם הצורך הדחוף לתקן את ליקויי הבטיחות החמורים הנוגעים לגפ"ם בשכונות דרום ת"א, ולוודא שהיא תיושם בהקדם האפשרי.
אם יתעוררו בעיות, לרבות מחסור במשאבים או בכוח אדם, עליה להעלות את הנושא לפני שר התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים מר סילבן שלום.
במידת הצורך, מוטל על השר להציג את הסוגיה לפני הממשלה לשם גיבוש פתרון.
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 חיבורים מסוכנים לרשת החשמל מינהל החשמל במשרד האנרגיה מופקד על תכנונו של משק החשמל בישראל ועל הסדרת הפעילות בו.
חוק החשמל, התשי"ד- 1954 , קובע כי השר ימנה מנהל לענייני חשמל (להלן- המנהל); המנהל רשאי, מטעמי בטיחות לאדם או לרכוש, להורות, בצו חתום בידו, על הפסק הפעלתו של מתקן חשמלי או השימוש בו, או להתנות את המשך ההפעלה או השימוש בקיום תנאים; לא יתקין אדם מתקן חשמלי ולא ישנה בו שינוי יסודי אלא על פי היתר בכתב מאת המנהל ובהתאם לתנאי ההיתר; המנהל רשאי למנות מפקחים לעניין חוק זה; מפקח רשאי, בכל עת, לערוך ביקורת כדי להיווכח אם מתקיימות הוראות חוק זה.
חוק משק החשמל, התשנ"ו- 1996 , מסדיר את הפעילות במשק החשמל לטובת הציבור, וכן מסדיר מתן רישיונות לספקי שירות חיוני זה.
ספק השירות החיוני העיקרי בתחום החשמל הוא חברת החשמל לישראל בע"מ (להלן - חח"י).
לפי החוק, מתקן חשמל או רשת חשמל כהגדרתם בחוק (הכוללי ם בין היתר מתקנים ומערכות להולכה ולהספקה של חשמל), יהיו בבעלות מי שהתקין אותם כדין, והוא יפעל להבטחת מלוא שירותיו במשך כל תקופת רישיונו.
מאחר שמתקני החשמל ורשת החשמל, כולל מונה החשמל, הם בבעלות חח"י היא אחראית לטפל בבעיות בטיחות החשמל, עד הדקי המונה (כולל המונה).
עוד קובע חוק משק החשמל כי צרכן חשמל הוא "מי שרוכש חשמל או שירותים.
או מבקש חיבור לרשת החשמל", ועליו מוטלת האחריות לפתרון בעיות בטיחות, אחרי היציאה ממונה החשמל.
ריכוז מידע בדבר חיבורים מסוכנים לרשת החשמל בשכונות דרום ת"א ישנם חיבורים מסוכנים לרשת החשמל.
טיפול של ממש בחיבורים אלה מחייב איסוף מידע מפורט.
בידי מחלקת הפיקוח על הבנייה בעיריית ת"א היו נתונים חלקיים על מצב החיבורים המסוכנים בשכונות דרום ת"א.
בספטמבר 2012 קיימה העירייה סיור בשיתוף נציגי חח"י בשכונות דרום ת"א, ובו נבחנה אפשרות לנתק מהחשמל מבנים.
במבצע במאי 2013 השתתפו גם נציגים של חח"י, ובו נותק החשמל ב-28 דירות, בתי עסק וברים פירטיים (חמארות).
גם ביולי 2013 ערכה עיריית ת"א סיור לבחינת המבנים, ובו הועלה כי בבניינים קיימים חיבורים רבים של חשמל הנראים מסוכנים ולא תקינים.
משרד מבקר המדינה ביקש מחח"י מידע על מצב תשתית החשמל בחמש שכונות דרום ת"א ועל היקף החיבורים המסוכנים בהן.
חח"י השיבה כי אין לה נתונים כאלה, והמידע שברשותה הוא כללי: תשתית החשמל בשכונות האלה מיושנת ולא נעשו בה שיפורים של ממש בשנים האחרונות.
בתשובה לשאלתו של סמנכ"ל ומנהל מינהל החשמל במשרד האנרגיה השיבה חח"י כי במקומות שבהם מתגוררים תושבים זרים בדרום תל אביב אין חיבורים פירטיים ולא נמצאו ליקויים בטיחותיים.
מנהל מינהל החשמל חבר בהנהלת משרד האנרגיה.
לדבריו בטיחות אספקת החשמל בשכונות דרום ת"א לא עלתה כלל לדיונים בהנהלת משרד האנרגיה, והמשרד לא קיבל מידע מחח"י על ליקויי בטיחות באזור זה ואף לא מעיריית ת"א.
העירייה גם לא פנתה למשרד לשם קבלת סיוע בענייני בטיחות החשמל בשכונות אלה.
משרד האנרגיה השיב למבקר המדינה: "המידע שאספה לכאורה עיריית תל אביב ביחד עם חח"י לא הועבר למינהל החשמל".
חח"י השיבה כי לא מצאה בעיה בטיחותית של חיבורים לרשת החשמל בדרום ת"א, ולא היה בידיה מידע על גנבות חשמל או ליקויים בטיחותיים ברשתות שלה.
זרים שאינם בני הרחקה מישראל 83 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 יוצא אפוא כי בידי עיריית ת"א היה מידע חלקי המלמד על בעיות בטיחות בתחום החשמל, לעתים חמורות, בשכונות דרום ת"א, והיא שיתפה בבדיקות שיזמה בכמה מבנים גם את נציגי חח"י.
המידע שאספו גורמי השטח לא שימש את משרד האנרגיה וחח"י לצורך בדיקות מקיפות בשטח.
כתוצאה מאלה, לא וידאו הגורמים המופקדים על בטיחות משק החשמל גם בשכונות דרום ת"א שאין בהן ליקויי בטיחות חמורים ושהתושבים בהן אינם חשופים לסכנות שכרוכות בליקויים כאלה.
לשם טיפול בבעיות בטיחות בתחום החשמל בדרום ת"א, בשים לב להבחנה הנדרשת בין בעיות בטיחות החשמל עד הדקי המונה ובין בעיות שקיימות אחריהם, נדרשת תשתית מידע על בעיות הבטיחות הקיימות.
על משרד האנרגיה לרכז מידע כזה מהגורמים העוסקים בתחום החשמל בשטח, לרבות חח"י ועיריית ת"א.
הטיפול בתופעת החיבורים המסוכנים לרשת החשמל בשנים האחרונות עשתה עיריית ת"א פעולות שונות בנוגע לחיבורים מסוכנים של בתי מגורים לרשת החשמל בשכונות דרום ת"א.
מחלקת הפיקוח על הבנייה בעיריית ת"א מסרה למשרד מבקר המדינה כי לנוכח ה מצב החמור בשכונות דרום ת"א, החליטה לנקוט פעולות שאינן שגרתיות כנגד בעלי הנכסים - לבדוק אם אפשר לנתק מבנים בעלי סיכון גבוה מרשת החשמל.
לצורך כך נבחרו כמה מבנים כפיילוט, ובספטמבר 2012 קיימה העירייה סיור לבחינתם שבו השתתפו נציגי חח"י.
בעקבות זאת החליטה חח"י כ י הניתוק של המבנים עלול לגרום נזק וסיכון נוסף לדיירים הגרים בהם.
כאמור במבצע במאי 2013 ,השתתפו נציגים של המשטרה, אגף הפיקוח העירוני בעיריית ת"א מינהל הגז במשרד האנרגיה, חח"י וגורמים נוספים.
בסיכום המבצע נרשם כי ב-28 ,דירות בתי עסק וברים פירטיים (חמארות) נו תק החשמל.
במקרה אחד נותק החשמל עקב סכנה בטיחותית, בשמונה מקרים - בשל קיומו של חוב כספי, ובשאר - לא צוינה הסיבה לניתוק.
ביולי 2013 עשתה עיריית ת"א סיור נוסף לבחינת אותם מבנים.
בסיכום הסיור הזה נכתב שבאחד הבניינים קיימים חיבורים רבים של גז, מים וחשמל הנראים מסוכנים, בבניין שני יש חוטי חשמל וחיבורים לרשת החשמל שאינם תקינים, ובבניין השלישי יש חיבורים לא תקינים לרשת החשמל ו"חוטי חשמל תלויים".
על משרד האנרגיה לפעול בתחום החשמל, בדומה לפעולה הנדרשת בתחום הגז: עליו לוודא ש תכנית הפעולה שיגבש תיושם בהקדם האפשרי גם בתחום החשמל, ובמידת הצורך להעלות בעיות וקשיים מהותיים העמודים בפני היישום, לפני שר התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים.
דלקות הרשות הארצית לכבאות והצלה במשרד לבט"פ מופקדת על כיבוי ועל מניעה של דלקות והתפשטותן וכן על הצלת נפש ורכוש (להלן - רשות כיבוי אש).
שירותי הכבאות פועלים מתוקף חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע"ב- 2012 .
במחוז דן של רשות כיבוי אש ארבע תחנות כיבוי אש האחראיות לטיפול בתל אביב -יפו: עתידים, שי, אביב ב' (אלון) ואביב א' (יפו).
שתיים מבין חמש שכונות דרום ת"א (התקווה ונווה שאנן) נמצאות באזור שאחראית לו תחנת אביב ב', ושלוש האחרות (קריית שלום, 84 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שפירא ופלורנטין) נמצאות באזור שאחראית לו תחנת אביב א'.
שתי תחנות אלו אחראיות לכ - 40%-35% .
מכלל שטח העיר לפי נתוני רשות כיבוי אש, במחצית השנייה של שנת 2011 היו בתל אביב-יפו 1,283 ,דלקות 957 מהן בתחום שתי התחנות האמורות; בשנת 2012 היו 2,228 ,דלקות 1,706 מהן בתחום שתי התחנות; ובמחצית הראשונה של שנת 2013 היו 1,212 ,דלקות908 מהן בתחום שתי התחנות.
בתרשים 4 מוצג החלק היחסי של הדלקות בתחום שתי התחנות שבהן נכללות שכונות דרום ת"א לעומת הדלקות ביתר התחנות בתל אביב-יפו.
הנתונים מצביעים שכ- 75% מהדלקות בתל אביב-יפו פרצו בשטח המצוי בתחום אחריותן של שתי תחנות כיבוי האש האמורות, האחראיות לכשליש משטח העיר ( 40%-35% .
בשטח שבאחריות התחנות האלה נמצאות חמש שכונות דרום ת"א 2.
רשות כיבוי אש כתבה למשרד מבקר המדינה על הסיבות לריבוי הדלקות בשטחן של שתי תחנות כיבוי האש האמורות: "שכו נות הדרום, חלקן פחות וחלקן יותר, מאופיינות בפוטנציאל סיכון גבוה במבנים מסוימים לדליקות ולכמות לכודים.
הדבר נובע מצפיפות גדולה מאוד של אוכלוסייה המתגוררת במקומות אלה; חוסר מודעות לנושא הבטיחות; חלוקת דירות ליחידות דיור להשכרה בצורה מאולתרת (חלוקת דירות ללא אישור של גורם מוסמך).
כך למשל, דירת שלושה חדרים המיועדת למשפחה בת 2-6 נפשות מחולקת לשלוש יחידות דיור כאשר כל יחידת דיור כזו מתחברת לתשתיות המהוות סיכון בכלל ובפרט כאשר מתחברים בצורה פיראטית (מאולתרת).
בסה"כ בשלוש תת יחידות אלה מתגוררים 12-20 איש ואף יותר על ציודם.
כמות הציוד/ריהוט (מטען אש [40] ) הינו הרבה מעבר לסביר.
יש אי התאמה בין ייעוד מבנים לבין השימוש שנעשה בהם".
40 מטעןאש הוא פוטנציאל חומר הבעירה לפי ייעוד המבנה.
זרים שאינם בני הרחקה מישראל 85 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עולה אפוא כי מאפייני האכלוס של שכונות דרום ת"א- צפיפות אוכלוסייה, פיצול דירות מגורים ואכלוסן באנשים רבים - ואי-התאמה בין ייעוד המבנים לשימוש בהם, מגבירים את פוטנציאל הסיכון לדלקות.
אפשר כי אלה הם כמה מההסברים לריבוי הדלקות בדרום תל אביב.
על הגורמים הנוגעים בדבר, ובהם רשות כיבוי אש ועיריית ת"א, לנתח את הגורמים לריבוי הדלקות בשכונות דרום ת"א ולפעול באמצעים העומדים לרשותם ומול הגורמים המוסמכים, כדי להפחית את הדלקות ואת הסכנות הנשקפות לשלום הציבור בעקבותיהן.
רשות כיבוי אש השיבה כי ראש האגף לבטיחות אש וחקירות ברשות הנחה את מחוז דן לבצע מיפוי, ביקורת ואכיפה בעסקים בדרום ת"א.
,מציאות החיים בחמש שכונות דרום ת"א, שבהן גרים חלק ניכר מהזרים בישראל מורכבת ומרובת קשיים.
כפי שיובא להלן, תושבי השכונות מביעים תחושה קשה של היעדר ביטחון אישי עקב מגורי הזרים שם.
התנאים הפיזיים, הכוללים פיצולי דירות, חיבורים פירטיים של מתקני גז וחיבורים מסוכנים לרשת החשמל, מובילים, על פי הגורמים המקצועיים, לסכנות בטיחותיות ולעתים עד לכדי סכנת חיים ממשית.
אין ספק כי איכות חייהם של התושבים המקומיים נפגעה בצורה ניכרת ביותר, ושכונות מגוריהם שינו את פניהן ללא היכר.
בבג"ץ החוקתיות נכתב: "שהייתם בישראל של עשרות אלפי מהגרים שהפרוטה אינה בכיסם, במעמד ארעי ובלתי מוסדר, המתרכזים - משלא הסדירו הרשויות מסגרות אחרות לשיכונם - בשכונות מסוימות שלא היו שכונות מבוססות מלכתחילה - מציבה אתגרים רבים לפתח הרשויות ולפתחם של התושבים המקומיים.
זעקתם של תושבי דרום תל אביב על המתחולל בשכונותיהם נשמעה בקול רם וברור.
זוהי זעקה היוצאת מן הלב ונכנסת אל הלב.
אין להקל בה ראש כלל ועיקר, ועל הרשויות מוטלת חובה לפעול כדי לסייע להם".
כפי שיפורט להלן, עיריית ת"א העלתה במהלך השנים לפני ראש הממשלה את קשייה להתמודד בכוחות עצמה ובכלים שעומדים לרשותה עם הבעיות הקשות הנובעות ממציאות החיים בשכונות דרום ת"א.
ראש העירייה אף כתב כי לעירייה אין כלים לקבוע את המדיניות כלפי הזרים, ו זהו תפקידה של הממשלה .
המענה שקיבלה העירייה התייחס להחלטות מדיניות שקיבלה הממשלה בדבר מניעת כניסתם של זרים לי שראל, עידוד יציאתם ממנה והקמת מרכז שהייה לזרים.
העירייה לא קיבלה מענה הנוגע לטיפול בזרים שנמצאים בעיר.
בתשובת רשות האוכלוסין למשרד מבקר המדינה היא התייחסה להחלטת מדיניות נוספת של הממשלה מסוף 2013 בדבר "תכנית משולבת ומתואמת לטיפול בתופעת ההסתננות הבלתי חוקית" (ראו להלן - התכנית המשולבת), ולפיה ירכז ויתאם שר הפנים, באמצעות רשות 86 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 האוכלוסין, תכנית אכיפה כדי להבטיח את קיומן של הוראות כל דין, לרבות דיני רישוי עסקים ודיני תכנון ובנייה.
על השרים הנוגעים בדבר - שר הפנים מר גדעון סער, שר התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמ ים מר סילבן שלום, ושר האוצר מר יאיר לפיד - לוודא, כל אחד בתחומו שיהיו בידי משרדי הממשלה ובידי עיריית ת"א האמצעים הנחוצים להתמודדות עם הבעיות האמורות.
משימה זו רחבה ומורכבת, אולם לנוכח מצוקתם הקשה של תושבי דרום תל אביב והסכנה לשלומם ולבריאותם יש לעשותה ללא שיהוי.
היערכות המשטרה בשכונות דרום ת"א .
על פי המשטרה, יש כמה איומים הנגזרים מ"תופעת ההסתננות" ובהם איום חברתי כתוצאה ממעשי פשע של זרים, ואיום ביטחוני - היכולת לנצל את ההגירה מאפריקה לישראל לשם הכנסת מפגעים גורמי טרור למדינה; עצם הימצאותם של זרים רבים באזורים מסוימים בארץ, בעיקר בדרום תל אביב, ותנאי המצוקה שהזרים חיים בהם, גוררים מתיחויות חברתיות בינם לבין עצמם ובינם לישראלים המתגוררים באותם אזורים; ובהיעדר פתרון מערכתי למעמדם של הזרים, עיקר הטיפול בהם הצטמצם לתחום השיטור ברמה העירונית והמחוזית.
על פי מפקד מרחב יפתח, קיימים מאות בתי עסק המוחזקים בידי זרים באזור התחנה המרכזית בתל אביב ובשכונות דרום ת"א.
אלו עסקים ללא רישיון, ורובם ב תי עסק לממכר אלכוהול, מספרות, מכבסות ובתי קפה-אינטרנט.
להערכת המשטרה, בקרב קהילות של זרים יש "בתי דין" פרטיים, המעידים גם על חוסר אמון במערכת אכיפת החוק והמשפט.
בנוגע לאמצעי הקיום שבידי הזרים הסביר מפקד מחוז תל אביב במשטרת ישראל דאז, במאי 2012 , שמעשי פשע של זרים הם בבחינת "פשיעת השרדות", כיוון שבמקרים רבים אין להם אמצעי קיום.
הוא הוסיף שמתן אפשרות לעבוד ולהתפרנס עשויה להקל על המצב.
תפיסת הפעולה של המשטרה לטיפול במעשי פשע שבהם מעורבים זרים מתבססת על כמה הנחות, ובהן: היקף הזרים בדרום תל אביב גדל במידה ניכרת בסופי השבוע ובחגים; הזרים שנופלים קרבן לעברות נוטים לא לדווח לגורמי הממסד; זרים מעורבים בעברות רכוש ובמעשי שוד; מתפתחים מוקדים של הפרעה לסדר הציבורי - בין ישראלים לזרים ובין הזרים לבין עצמם; קיימים קשיים בתקשורת בשל ריבוי שפות וניבים.
מערך תחנות המשטרה הוא הקו הקדמי של משטרת ישראל.
אגפי המטה הארצי של המשטרה, ובהם אגף חקירות ומודיעין ואגף תכנון, תקצוב ובקרה (להלן - אג"ת) אחראים לקביעת המדיניות המקצועית, לגיבוש נהלים ותורת הפעלה, למתן הנחיות וייעוץ ולפיקוח על התחנות.
מהבחינה הפיקודית כפופות התחנות למפקדים הטריטוריאליים במחוזות ובמרחבים41 .
41 ,מבקר המדינהדוח שנתי 63ג (מאי 2013 '), בפרק "מקומה ותפקודה של התחנה במשטרה", עמ 459.
זרים שאינם בני הרחקה מישראל 87 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 חלק ניכר מהזרים מתגורר כאמור בשכונות דרום ת"א, בעיקר בשטח שבתחום אחריותו של מרחב יפתח של המשטרה, ובו תחנת המשטרה שר"ת ותחנת "שכונות".
מהמסמכים שנאספו במהלך הביקורת עולים מאמצים של תחנת שר"ת, שבתחומה ריכוז גדול במיוחד של בתי עסק שמשמשים זרים, להתמודד עם הקשיים היומיומיים של התושבים הישראלים ושל הזרים (אשר פורטו לעיל).
הגידול הניכר במספר הזרים המתגוררים בשכונות דרום ת"א השפיע על תחושת הביטחון האישי של תושבי השכונות.
מסיכומי דיוני ם של עיריית ת"א עם התושבים וממכתבים ומפניות של תושבים לעירייה עולות שוב ושוב טענותיהם בדבר פגיעה של ממש בתחושת הביטחון האישי שלהם.
התושבים קושרים את הירידה בתחושת הביטחון להימצאותם של זרים רבים בשכונות אלה.
(א) אחת הטענות השכיחות של התושבים היא שאין נוכחות מספקת של שוטרים בשכונות שבהן יש ריכוזים גדולים של זרים.
במאי 2011 כתב ועד שכונות דרום תל אביב לשר לביטחון הפנים מר יצחק אהרונוביץ': "החל משעות הערב אנשים רבים בעיקר זקנים ונשים בודדות אינם מעיזים לצאת מבתיהם מפחד הטרדות ותקיפה אלימה.
הורים מודאגים לילדים ונערות צעירות אינם מעיזים לשלוח את ילדיהם ללא ליווי צמוד.
מעשי שוד ותקיפה ואף רצח הם עניין של יום ביומו".
באפריל 2013 כתב הוועד לשר הפנים מר גדעון סער על צריכה מוגברת של משקאות משכרים בקרב הזרים.
לדברי התושבים, כמויות גדולות של משקאות אלכוהוליים נמכרים ללא פיקוח והגבלה בכל מקום ובכל שעה בפאבים, במסעדות ובמכולות, ורבים מהפשעים נעשים בהשפעתם.
(ב) המרכז למחקר כלכלי וחברתי בעיריית ת"א עשה סקר בשנים 2011 ו- 2012 שבו נבדקה, בין היתר, תחושת הביטחון האישי של התושבים.
בסקר נשאלו התושבים אם הם חשים בטוחים ללכת לבדם בשעות החשכה באזור מגוריהם.
בלוח להלן סיכום הממצאים שעלו מתשובות התושבים לשאלה זו: לוח 4 שיעור התושבים שחשים לא בטוחים ללכת לבד בשעות החשכה באזור מגוריהם .
שכונות העיר שכונות נווה .
ופלורנטין שכונת התקווה .
שסמוכות אליה שכונות שפירא .
9% מהלוח עולה שבכלל שכונות העיר דיווחו התושבים על ירידה בתחושת הביטחון האישי.
ואולם מגמת הירידה בתחושת הביטחון חדה במיוחד בשכונות דרום ת"א, ובעיקר בשכונות נווה שאנן ופלורנטין.
עוד העלתה העירייה בסקר כי באזורים שבהם תחושת הביטחון האישי נמצאה נמוכה יותר הדגישו התושבים שהשיבו לסקר את הצורך לטפל בין היתר בעובדים זרים ובפליטים וכן בחסרי בית.
כן הודגשה העובדה שהירידה בתחושת הביטחון האישי נובעת גם מהימצאותם של זרים בשכונות דרום ת"א.
בבג"ץ החוקתיות כתבה כבוד השופטת עדנה ארבל: "לא ניתן להמעיט מתחושתם הקשה של תושבי דרום תל אביב לפיה רמת הביטחון בסביבת מגוריהם ירדה באופן משמעותי, ולא יכולה 88 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 להיות מחלוקת כי המדינה מחויבת לתת מענה למצב זה.
יתכן כי אווירת הפחד שנוצרה באזור אינה מתורגמת לכדי פ תיחת תיקים פליליים, אך לא ניתן לחלוק כי אוירה של מתח, פחד ותסכול בקרב האוכלוסייה באזור אכן קיימת והיא כאמור דורשת התייחסות וטיפול".
מעורבות זרים בפשיעה .
בשנים 2010- 2012 פתחה המשטרה 869 , 1,398 ו- 2,065 תיקים (בהתאמה) כנגד זרים42 .
נתוני המשטרה על תיקי פשיעה שנפתחו בעקבות אירועים שבהם מעורבים לכאורה זרים (כקרבנות או כחשודים) הם חסרים ומוגבלים, בין השאר כיוון שעל פי הערכת המשטרה זרים הנופלים קרבן למעשי פשע נוטים לא לדווח על כך.
נתוני המשטרה חסרים גם משום שזרים נוטים לפתור סכסוכים בעצמם, וממעטים לפנות למשטרה; מקורות המידע של המשטרה בכל הנוגע לזרים הם מעטים; ואי -אפשר להפיק נתון מדויק מן המערכות הסטטיסטיות של המשטרה לשם פילוח קרבנות הפשיעה (ישראלים או זרים).
על פי מסמכי המשטרה, בשנת 2012 היו אירועי פגיעה בזרים בתל אביב, כמו גם בירושלים ובבאר שבע, והם כללו הצתות בתים, השלכת רימונים וגרימת נזק לרכוש.
בשל מגבלות הנתונים - הן של המשטרה, הן של רשות האוכלוסין - אי-אפשר לקבוע במידה מספקת של ודאות אם מספר התיקים שפתחה המשטרה כנגד זרים גדול, ביחס לגודל אוכלוסייתם.
: נתוני פשיעה של זרים על אף המגבלות הניכרות של נתוני המשטרה , ומשום שאין נתונים אחרים על מעורבות זרים לכאורה במעשי פשע , יוצגו להלן מגמות המעורבות הזו, כפי שהן עולות מן הנתונים האמורים: בלוח 5 מוצגים נתוני המשטרה על תיקי פשיעה שבהם היו מעורבים זרים, ואשר נפתחו בשנים 2012 -2011 , וכן חישוב שיעור העלייה במספר התיקים בשנים אלו.
תיק יכול להופיע בנתונים אלה יותר מפעם אחת, אם יש בו שתי עברות או יותר.
בלוח מוצגות חמש העברות השכיחות באוכלוסייה זו, והן מהוות כ -95% :מכלל העברות בכל התיקים שבנתונים אלה עברות רכוש, בעיקר גנבות אופניים וטלפונים ניידים, החזקת נכס החשוד כגנוב, שוד והחזקת מכשירי פריצה; עברות סדר ציבורי, לרבות קטטות והתפרעויות ברחובות ובמוסדות, איומים, התקהלות או התאגדות, מטרד רעש וחסימת דרך, הסגות גבול ועברות כנגד חוק הכניסה לישראל; עברות כנגד גוף אדם, הכוללות חבלה גופנית חמורה, תקיפה ועוד (למעט עברות כנגד חיי אדם, כמו רצח, ניסיון לרצח, הריגה וגרימת מוות ברשלנות); עברות מוסר, לרבות זנות וסמים; ועברות מין (לרבות מעשה מגונה בפומבי)43 .
לוח5 תיקי פשיעה שנפתחו בשנים 2012 -2011 .
סוג העברה מספר התיקים שבהם .
נרשמה העברה מספר התיקים .
שבהם נרשמה העברה עלייה במספר התיקים .
כל תיק נספר פעם אחת, גם אם הוא כולל שני סוגי עברות או יותר 43 ההגדרות לקוחות מהשנתון הסטטיסטי של משטרת ישראל ל- 2012.
זרים שאינם בני הרחקה מישראל 89 .
:שם הדוח זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בשנת 2011 בשנת 2012 בין 2011 ל- 2012 , .
סדר ציבורי 531 807 52.
סה"כ העברות בתיקים 1,846 2,770 50.
מנתוני המשטרה עולה כי בין השנים 2011 ל- 2012 חלה עלייה ניכרת במספר תיקי הפשיעה שפתחה המשטרה לזרים; רוב העברות בתיקים האלה הן עברות רכוש, עברות הנוגעות לסדר הציבורי ועברות נגד גוף, והתרבותן מסבירה את רוב העלייה בסך כל העברות המיוחסות לזרים.
פשיעה של זרי ם בהשוואה לפשיעה בכללה בישראל: בתרשים 5 יוצגו נתוני המשטרה על התיקים הגלויים שנפתחו במשטרה, בישראל בכלל ולזרים בפרט, בחלוקה לפי סוגי העברות ושיעורן מכלל התיקים שנפתחו בשנת 2012 .
בתיקים גלויים ידוע מיהם החשודים, בשונה מתיקים שבהם "עבריין לא נודע" (להלן - תיקי על"ן).
מהתרשים עולה כי שיעור התיקים שפתחה המשטרה בשל עברות רכוש ובשל עברות נגד גוף, שבהם החשודים הם זרים, הוא גבוה בהשוואה לאוכלוסייה הכללית.
על פי המשטרה, מעורבות הזרים בעברות רכוש, עברות הנוגעות לסדר הציבורי ועברות נגד גוף מתאפיינת בעיקר באירועי שו ד ברחוב שבהם שודדים בעיקר טלפונים ניידים, תיקים ואופניים.
שם הדוח: זרים שאינם בני הרחקה מישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 3.
נתוני פשיעה ל - 2 0 1 3: על פי מרחב יפתח, ברבעון הראשון של 2013 פחתו התיקים שנפתחו במרחב, שבהם היו מעורבים זרים; אולם בבחינת האירועים לעומק, בעברות רכוש, שוד, מין וסמים שבהן העבריין לא נודע, הייתה עלייה שעל פי המרחב מעוררת דאגה: בין 2012 לרבעון הראשון של 2013 חלה עלייה של 170% בעברות השוד (מ -56 ל-151 ) .
בתיקי על"ן שבהם, על פי עדויות המתלוננים, מעורבים זרים 4.