HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ואת הנדרש על מנת לגשר על פערים אלו.
כמו כן, על רשות החברות הממשלתיות לבחון .
את ההשלכה של הגדלת היקף תוכנית הפיתוח ככל שיידרש, על מצבה הפיננסי של חח"י .
ועל יכולתה לעמוד ביעדיה.
חח"י מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2020 כי תוכנית הפיתוח לשנים 2017-2013 הייתה .
תוכנית תיאורטית מרבית ולכן שיעורי הביצוע שלה היו נמוכים.
אקסוגניים רבים הן במישור הסטטוטורי והן במישור התעריפי ולא עסקה בסיכוי להסרת חסמים .
אלה ובהשפעתם על מימוש הפרויקטים.
תוכנית הפיתוח לשנים 2018 -2022 מביאה לידי ביטוי .
את צורכי הפיתוח של משק החשמל בעת אישורה.
התוכנית ריאלית, מספקת את צורכי המשק .
וסוגרת את פערי תת -הביצוע שבתוכנית הפיתוח הקודמת.
תוכנית זו אופרטיבית, היא נתונה .
לבקרת דירקטוריון החברה ולמעקב מצד רשות החשמל ומשרד האנרגייה.
ניהול החוב בחברת החשמל לישראל בע"מ בדוח משנת 2018 עמדמשרד מבקר המדינה על כך כי תוכנית הפיתוח לא נועדה להיות תוכנית .
תיאוריטית מרבית כפי שחח"י טוענת אלא היא נועדה לשמש כלי לתכנונם ולביצועם של .
המטרות והיעדים בתחום פיתוח הרשת בהתאם לצורכי המשק103.
מתשובתה של חח"י מדצמבר 2020 עולה כיתוכנית הפיתוח לשנים 2017-2013 לא שיקפה .
את צורכי הפיתוח של המשק לשנים אלה.
משרד מבקר המדינה מציין כי תוכנית הפיתוח .
אמורה להיות תוכנית מעשית המשקפת את צורכי הפיתוח של המשק בטווח הבינוני, וזאת .
כדי לנצל בצורה יעילה את משאבי החברה ולמנוע ייקור תעריף החשמל.
שעליהם הצביעה החברה, הם א ינם מבטלים את הצרכים של משק החשמל אלא .
משקפים סיכון לאי-עמידה בלוחות הזמנים.
עלה כי תוכנית הפיתוח הנוכחית לשנים 2022-2018 אינהנותנת מענה מלא לכלל הצרכים .
שזוהו בתוכנית הפיתוח לשנים 2017-2013 .
מומלץ כי חח"י תנתח את הפערים בין הצרכים .
שנכללו בתוכנית הפיתוח לשנים 2017-2013 למול הצרכים שנכללו בתוכנית הפיתוח .
לשנים 2022-2018 ותגבש מענה לפערים אלו במידת הצורך.
יצוין כי במסגרת הרפורמה .
במשק החשמל מיועד תפקיד בחינת תכניות הפיתוח לחברת ניהול המערכת אך הפעלתה .
במתכונת המתוכננת טרם הושלמה.
ממסמכי רשות החשמל מדצמבר 2019 עולה כי במסגרתתוכנית הפיתוח נדרשה חברת החשמל .
להציע את התוספת הנדרשת בתוכנית הפיתוח כדי לקדם את עמידת המשק ביעדים של פיתוח .
משק החשמל לקליטת אנרגיות מתחדשות בהיקף של 1,600 מגה ואט בשנת2020 .
לתוכנית כוללת פרויקטים בתחנות משנה וקווי 161 .
חח"י הכינה תוכנית בהתאם לדרישות .
כא מור, והעריכה כי לשם עמידה ביעדי התוכנית נדרשת תוספת של כ-1.
על ההקצאה שבתוכנית הפיתוח.
במסגרת התכנון הפיננסי לשנים 2025-2020 הגדילה החברה .
את סכום ההשקעות וכללה תוספת השקעות בהולכה של כ-0.
8 מיליארד ש"ח למימון תוכנית .
יתר על כן, רשות החשמל הנחתה את חח "י בדצמבר 2019 להציע את התוספת הנדרשת לצורך .
חיבור מתחמי אנרגייה מתחדשת לשם עמידה ביעדי הממשלה לשילוב אנרגייה מתחדשת בייצור .
החשמל בשיעור של 17% בשנת2030 .
ביולי2020 החליט שרהאנרגייה על הגדלת יעד הייצור .
באנרגיות מתחדשות ל -30% בשנת2030 .
החלטה זו עוגנה בהחלטת ממשלה מאוקטובר .
רשות החשמל מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר2020 כי פתחה בהליך התנעה .
של תוכנית הפיתוח וכי היא צפויה לספק את התנאים למימוש היעד החדש של האנרגיות .
חח"י מסרה למשרד מבקר המדינה כי במרץ 2020 היא בחנה לבקשת רשות .
החשמל את הפרויקטים הנדרשים לפיתוח של מערכת ההולכה וההשנאה הארצית לצורך .
עמידה ביעדים של ייצור החשמל באנרגיות מתחדשות בהיקף של 30% ב-2030.
103 ראו מבקר המדינה, דוח שנתי69( ,א2018 '), "פיתוח רשת החשמל ותחזוקתה", עמ438.
104 החלטת הממשלה 465 " , קידום אנרגיה מתחדשת במשק החשמל ותיקון החלטות ממשלה" ( 25.
ה | ניהול החוב בחברת החשמל לישראל בע"מ | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 הפרויקטים הנדרשים לפיתוח הרשת לצורך עמידה ביעדי האנרגיות המתחדשות של 30% .
בהתאם להחלטת הממשלה מיולי 2020, מצריכים השקעה כספית בהיקף של כ15.
4 מיליארד ש"חכדי לעמוד ביעדים לשנת 2030 על פי אומדניחח"י.
להשפיע על המצב הפיננסי של חח"י.
מומלץ כי רשות החשמל, משרד האנרגייה וחח"י .
יפעלו לבחון את המשמעויות הכספיות של הרחבת תוכנית הפיתוח ולעמוד על השפעתן .
של תוכניות אלה על המצב הפיננסי של חח"י ועל יכולתה לעמוד ביעדי האיתנות .
הפיננסית שקבע דירקטוריון החברה.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2021 כי רק לאחרונה התקבלה ההחלטה בדבר .
קביעת היעד החדש ולפיו 30% ,מהחשמל ייוצר מאנרגיות מתחדשות וכי היא בוחנת בשיתוף עם .
יחידת ניהול המערכת "בימים אלה" את השינויים הנדרשים בתוכנית הפיתוח לשם עמידה ביעד.
במשק החשמל צפויים לחול תמורות ושינויים ניכרים בעשורים הקרובים.
והמעבר לייצור חשמל מגז טבעי ומאנרגיות נקיות, שילוב מתקנים לאגירת אנרגייה ברשת .
החשמל, מעבר לתחבורה חשמלית ועוד.
בתחילת 2018 הכריז שרהאנרגייה על יעדים למשק האנרגייה לשנת 2030.
להפחתת השימוש בדלקים מזהמים ובפרט להפסקת השימוש בפחם ומעבר לשימוש בגז טבעי, .
ייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות בהיקף של 30% בשנת2030 ויבוא מכוניות חשמליות בלבד .
התוכנית של יעדי משק האנרגייה לשנת 2030 מפרטת את היעדים לתמהיל הדלקים הרצוי .
למשק בשנת 2030 ואת מכלול צעדי המדיניות הנדרשים להשגתו.
כמו כן מפרטת התוכנית את .
הגורמים החיצוניים הנדרשים להבטחת תמהיל דלקים זה.
מפת הדרכים למשק החשמל לשנת .
אשר פרסמה רשות החשמל עומדת על המשמעויות הנגזרות ממנה לגבי משק החשמל .
מפת הדרכים מסכמת את הצרכים של מקטע הייצור במשק החשמל עד שנת 2030 ואת הצפי .
לעמידה ביעדים של משק החשמל לשנת 2030 שקבעה הממשלה בהחלטתה מספטמבר .
, והוא נכלל בתוכנית האב הכוללת של משק האנרגייה .
בנובמבר 2018 הציג משרד האנרגייה "תוכנית להצלת ישראל מאנרגיה מזהמת" (להלן- תוכנית .
משרד האנרגייה) ואלה יעדיה לשנת 2030 : בתחום החשמל- הפסקת השימוש בפחם ומעבר .
לשימוש בגז טבעי ובאנרגייה מתחדשת בלבד; בתחום התחבורה - כל כלי הרכב החדשים יהיו .
חשמליים, כל המשאיות והאוטובוסים החדשים יהיו חשמליים או יונעו בגז טבעי דחוס ולא יוכנסו .
למדינה כלי רכב חדשים המונעים בבנזין או בסולר; בתחום התעשייה - חיבור מפעלי התעשייה .
לרשת חלוקת הגז הטבעי, הפסקת השימוש במוצרי דלק מזהמים והחלפתם במקורות אנרגייה .
105 החלטת הממשלה 542" , הפחתת פליטות גזי חממה וייעול צריכת האנרגיה במשק" ( 20.
ניהול החוב בחברת החשמל לישראל בע"מ יעילים ונקיים יותר.
התוכנית כוללת גם צעדים הנדרשים להתייעלות אנרגטית ולביטחון אנרגטי .
בנובמבר 2020 פרסם משרד האנרגייה את יעדי משק האנרגייה לשנת 2050 לשימוע ציבורי.
על מנת להוציא תוכניות אלה מן הכוח אל הפועל בייחוד לצורך קליטת היקף משמעותי .
של אנרגיות מתחדשות נדרשת היערכות בתחום אגירת אנרגייה.
עלה כי בתכנית הפיתוח .
של חח"י לשנים 2022-2018 , מתוקצבים5 מתקני אגירת אנרגייה ברשת בקיבולת של 10 .
מגה ואט עד סוף2022 ,עם אופציה ל-5 מתקנים נוספים, ובסה"כ 100 ,מגה ואטזאת .
בעלות של כ-350 מיליון ש"ח.
מומלץ כי רשות החשמל תבחן את צורכי האגירה של המשק ותפעל לקידום הנושא .
כמו כן מומלץ כי רשות החשמל תבחן את תפקידה של חח"י .
במערך האגירה תוך התחשבות בהשפעות שיש לכך על התחרות במשק החשמל ועל .
יישום הרפורמה, ובהתאם לכך, ייבחנו רשות החשמל וחח"י את הצורך בעדכון תוכנית .
הפיתוח של חח"י בתחום אגירת האנרגי יה.
רשות החשמל השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2021 כי היא בוחנת את צורכי האגירה של .
המשק ופועלת לקידום הנושא ביתר שאת.
היעדים שקבע משרד האנרגייה צפויים לשנות באופן מהותי את דפוסי צריכת האנרגייה במשק .
וצפויות להיות להם השפעות מרחיקות לכת על משק זה.
כדי למצות את מלוא הפוטנציאל הגלום .
בשינוי זה נדרשת היערכות מושכלת שתתאים למאפיינים הייחודיים של כל אחד ממרכיבי .
התוכנית (בהם רכב חשמלי, אנרגיות מתחדשות וכו') ושל התשתיות התומכות הנדרשות לאימוץ .
למשל, נדרשות בחינה והצגה של חלופות ואמצעי מדיניות בפריסת .
תשתית טעינה לרכב חשמלי; נדרש פיתוח נרחב של רשת החשמל לצורך קליטת חשמל המיוצר .
במתקנים סולאריים; נדרשת התאמה של הרשת לחיבור מתקני אגירת אנרגייה ועוד.
חח"י היא ספק שירות חיוני ומונופול במקטעי הרשת.
על פי חוק משק החשמל, שר האנרגייה - .
בהתייעצות עם רשות החשמל - רשאי לדרוש להגיש לאישורו תוכנית פיתוח, שלמה או בחלקים.
אושרה התכנית, בעל רישיון ספק שירות חיוני לא יפעל אלא בהתאם לתוכנית שאושרה.
כדי לעמוד ביעדי משק האנרגייה, נדרשת חח"י לביצוע פרו יקטים רחבי-היקף במקטעי הרשת, .
והם צפויים להטיל על החברה עלויות גדולות מאוד.
חח"י זיהתה כמה פרויקטים אסטרטגיים .
נדרשים עד 2030 , כפי שמציג לוח16.
ה | ניהול החוב בחברת החשמל לישראל בע"מ | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 לוח 16: פרויקטים אסטרטגיים שלחח"י עד 2030 .
הנושא תיאור ההשקעה הנדרשת מחח "י .
החשמל הממשלה החליטה באוקטובר .
2020 להעלות את היעדש ל ייצור .
חשמל מאנרגיות מתחדשות ל- .
חח"י טרם סיימה להכין תוכנית פיתוח .
לקליטת מתקנים ואין לה הערכה לגבי .
הסכום הכספי הנדרש לצורך זה.
הערכה ראשונית להשקעה הנדרשת .
פרויקט מנייה חכמה בפברואר 2020 אישר דירקטוריון .
חח"י מתווה פריסה ארצי של .
מתקני אגירת אנרגייה .
ברשת 5 מתקנים בקיבולת של10 מגה .
ואט עד סוף 2022 , אופציה ל-5 .
ברשת היערכות להזנת 1.
רכב חשמליים עד שנת 2030 .
( ולניהול ההולכהTMS ) 0.
בתכנון הפיננסי שלה לשנים 2025-2020 הקצתה חח"י כ -1.
5 מיליארד ש"ח עבור חלק .
מהפרויקטים, אולם תקציבים אלה אינם מספיקים ושיעורם עומד על פחות מ-10% מהעלות .
משרד האנרגייה השיב למשרד מבקר המדינה ביוני 2021 כימשק האנרגי יה הופך בהדרגה .
למשק המבוס ס על חשמל במקום על דלקים, ועל כן הביקוש לחשמל, ובהתאם לכך היקף .
הפעילות של חח"י בהתאמת רשת החשמל לביקוש זה, צפויים לגדול.
האנרגייה כי חח"י נמצאת בתהליכי שינוי בעקבות הרפורמה במשק החשמל, תהליכים אשר .
צפויים להימשך כמה שנים, וכי במסגרת הליך הרפורמה פעל צוות איתנות פיננסית, שעיקר .
עיסוקו היה בגיבוש המתווה הנכון להבטחת איתנותה הפיננסית של חח "י לאורך זמן, אשר הביא .
בחשבון גם את תוכניות הפיתוח העתידיות של משק החשמל.
זאת מתוך הבנה שחח"י תצטרך .
להתמודד עם צרכים הולכים וגדלים של משק זה.
ניהול החוב בחברת החשמל לישראל בע"מ חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה במאי 2021 כי תוכנית הפיתוח הנוכחית כוללת פרויקטים .
עם זאת, פרויקטים שצפויים לצאת לפועל רק לאחר שנת2025 נמצאים בימים .
אלה בשלב התכנון הסטטוטורי, שנמצא באחריות היחידה לניהול המערכת.
התוכניות על ידי היחידה, הן יועברו לחח"י והיא תפעל למימושן.
עמידה ביעדים ובתוכניות של משרד האנרגייה מצריכה השקעה בסכומים של כ-20 .
מיליארדי ש"ח לפי אומדן ראשוני, ולפיכך עלחח"י ורשות החשמל לבחון את ההשפעה .
של פרויקטים אלה על מצבה הפיננסי של החברה ולגבש תכנית בדרך שתשמור על .
חוסנה של החברה לצד עמידתה בביצוע הפרויקטים אלו.
ה | ניהול החוב בחברת החשמל לישראל בע"מ | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 סיכום .
המשבר ב הספקת הגז ממצרים בתחילת העשור גרם להתדרדרות מצבה הפיננסי של .
חח"י ולהגדלת חובותיה.
עם סיום המשבר החל החוב לרדת ומצבה הפיננסי של החברה .
בעקבות זאת השתפרו תנאי גיוס ההון של החברה, והריביות על גיוסי ההון .
האחרונים שלה היו הנמוכות ביותר מאז החלה החברה לגייס, והחוב הפיננסי שלה ירד .
מכ-52 מיליארד ש"ח ב- 2012 לכ-36 מיליארד ש"ח ב-2019.
השיפור במצבה הפיננסי של חח"י עד שנת 2017 מהווה תיקון להתדרדרות שנבעה .
מהמשברים שפקדו את החברה, ומצבה הפיננסי של החברה חזר לרמה שבה היה לפני .
משבר הדלקים ולפני המשבר בכלכלת העולם בשנים 2008-2009106.
הסדר הנכסים בין חח"י לבין המדינה והרפורמה במשק החשמל.
לשיפור נוסף במצבה הפיננסי של חח"י.
ניתוח הגורמים לירידה בחוב מראה כי העיקריים שבהם הינם צעדים בעלי אופי חד פעמי .
ובהם החזר ההוצאה החריגה בגין דלקים בייצור החשמל בשנים 2014-2012 וכי הפעולות .
התפעולי ות שננקטו להורדת רמת החוב תרמו ל-16% ,מירידת החובובין היתר הן נעשו .
על חשבון השקעות בפיתוח רשת החשמל.
הביקורת העלתה שהצטמצמו הסיכונים של ה חברה לרבות סיכוני הנזילות, סיכוני המ חְזּור .
עם זאת עדיין נדרש שיפור ברווחיות החברה, ביחסי הכיסוי וברמת המינוף .
על חח"י לפעול לשיפור יחסים אלה.
בדרך זו תוכל החברה לקדם את העלאת .
עוד העלתה הביקורת כי התכנון הפיננסי של החברה לחומש הקרוב מבוסס על תוכניות .
פיתוח מצומצמות ואין בהן כדי לספק את צורכי המשק.
הן אף אינן כוללות תוכניות .
שהחברה תידרש לבצע בעשור הקרוב.
צמצום הפערים בין צורכי המשק לבין תוכניות .
הפיתוח ישפיע על יכולת החברה לעמוד ביעדי ה הפיננסיים ואף על תפיסת סיכוני החוב .
בנוסף, במשק החשמל חלים שינוי ים של ממש, בפרט בכל הנוגע ליעד הממשלה מיולי .
2020 לייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות בהיקף של 30% בשנת 2030, הכרו כים .
בהשקעות ניכרות מצד חח"י כספק שירות חיוני וכמונופול במקטע ההולכה.
עשויים להשפיע על מצבה הפיננסי של החברה ועל יכולתה לעמוד ביעדים המוכתבים .
על שלושת הגורמים - חח"י, רשות החשמל ומשרד האנרג ייה - .
לבחון את האתגרים שבפניהם עומד משק החשמל בשנים הקרובות ואת הש פעתם על .
מצבה הפיננסי של החברה, ולהיערך להם בד בבד עם שמירה על איתנותה הפיננסית .
106 לעניין השפעת המשבר הכלכלי על גיוסי ההון של החברה ראו: מבקר המדינה, דוח שנתי 63א (2012 '), עמ321.
ניהול החוב בחברת החשמל לישראל בע"מ נספח 1 - מילון מונחים .
מינוף פיננסי היחס בין החוב הפיננסי לחוב הפיננסי בתוספת הון עצמי.
מינוף חשבונאי היחס בין החוב לסך הנכסים של החברה.
EBITDA Earnings before Interest, Taxes, Depreciation and Amortizations .
הרווח התפעולי של החברה בנטרול סעיפים הנכללים ברווח התפעולי שאינם .
הוא מחושב כרווח לפני הוצאות מימון, פחת והפחתות .
ומיסים על ההכנסה ובתוספת תנועה בחשבון פיקוח נדחים (ללא רכיבי פחת, .
מימון ונכסים) ובנטרול אירועים מיוחדים.
יחס חוב ל- EBITDA מבטא את מספר השנים שיידרשו לחברה לפרוע את חובותיה באמצעות הרווח .
התפעולי (לפני פחת והפחתות).
איגרת חוב - אג"ח נייר ערך המהווה התחייבות לתשלום חוב ומאפשר למנפיק שלה לגייס כסף .
הרוכש איגרת חוב מעניק הלוואה לגוף המנפיק את האיגרת, .
והאיגרת מבטיחה תשואה מוגדרת מראש ומועד להשבת החוב .
כרית ביטחון יתרת מזומנים המוחזקת בידי החברה והמשמשת כרשת ביטחון כדי שהחברה .
תוכל לספק את צרכיה בכל עת, לרבות בעת משבר.
נוץ' רמה בסולם דירוג האשראי שקבעו חברות הדירוג.
FFO Funds From Operations .
תזרים המזומנים הפנוי מפעילות שוטפת בלא השפעת אירועים חד- פעמיים .
ושינויים תקופתיים בהון החוזר (כגון מכירת נכסים).
יחס FFO לחוב יחס כיסוי מרכזי לבחינת חוסנה הפיננסי של חברה ולבחינת יכולתה לעמוד .
משקף את זמינות תזרים המזומנים לפירעון חוב.
מח"מ משך חיים ממוצע - משקף את הזמן המשוקלל של תשלומי הריבית והקרן עד .
לפירעון של איגרת החוב.
ככל שהמח"מ ארוך יותר כך גבוה יותר הסיכ ון .
הכרוך בהשקעה באג"ח ומכאן ששיעור הריבית של האיגרת צפוי להיות גבוה .
תשואה להון העצמי מדד לרווחיות של החברה ביחס להון העצמי שלה.
מחושב לפי היחס בין הרווח .
יחס כיסוי ריבית מחושב לפי FFO +הוצאות ריבית חלקי הוצאות הריבית.
מועסק מחושב כרווח תפעולי מחולק (בהון העצמי+ החוב הפיננסי).
ה | ניהול החוב בחברת החשמל לישראל בע"מ | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 מונח הסבר .
סיכון נזילות סיכון המבטא מצב שבו לא יהיו לחברה די משאבים כספיים זמינים כדי לעמוד .
בדרישות העסקיות השוטפות, לרבות התחייבויותיה הפיננסיות ושמירה על .
יחס נזילות היחס בין סך המקורות העומדים לרשות החברה (תזרים מפעילות שוטפת, גיוסי .
כספים ומקורות נוספים כגון מכירת תחנות) לבין סך השימושים של החברה .
(פירעון הלוואות - קרן וריבית והשקעות).
יחס הנזילות מוגדר כהולם כאשר הוא גבוה מ-1.
used and useful עיקרון שלפיו רשות החשמל מכירה בהשקעות חח"י לאחר שהפרויקט מופעל .
ומניב תועלת למשק החשמל.
חלויות שוטפות חלק של חוב מתוך התחייבויות החברה אשר עליה לפרוע בתוך שנת העסקים .
סיכון מ חְזּור סיכון שהחברה לא תוכל לעמוד בהתחייבויותיה לשלם את חובות העבר או .
תיאלץ למחזר את החוב בעלויות גבוהות.
תשואה חסרת סיכון שיעור התשואה על נכס חסר סיכון.
נהוג לראות באג"ח ממשלתיות נכס חסר .
WACC Weighted Average Cost of Capital - ממוצע משוקלל של עלות ההון המחושבת .
לפי הריבית על הון זר והתשואה להון העצמי, בהתאם למשקלות של המינוף .
(SACP) דירוג האשראי של החברה בלא שקלול של תמיכת המדינה.
אינו נחשב לדירוג כשלעצמו - הוא אחד מהפרמטרים בדירוג הכללי של .
מדד המשמש לייצוג הנזילות הפיננסית של תאגיד ושל יכולתו לפרוע את .
התחייבויותיו מתוך נכסיו השוטפים בטווח הקצר.
מחושב כיחס בין הנכסים .
השוטפים להתחייבויות השוטפות.
היחס המהיר משמש לבחינת הנזילות הפיננסית של תאגיד.
מחושב כנכסים השוטפים בניכוי .
ערך המלאי חלקי התחייבויות שוטפות.
יחס כיסוי ריבית היחס נועד לבדוק אם הרווח התפעולי מספיק לתשלום הוצאות המימון של .
הוא מחושב כ- EBITDA חלקי סך ההוצאות על הריבית באותה שנה.
חברה הפער בין התשואה על האג"ח של החברה לבין התשואה על נכס חסר סיכון.
ניהול החוב בחברת החשמל לישראל בע"מ נספח 2 - יחסים פיננסיים .
יחסים פיננסיים נוספים המשקפים את מצבה הפיננסי של חח "י .
הנכסים השוטפים חלקי ההתחייבויות .
מדד המשמש לייצוג הנזילות .
הפיננסית של תאגיד ושל יכולתו לפרוע את .
התחייבויותיו מתוך נכסיו השוטפים בטווח .
הנכסים השוטפים בניכוי ערך המלאי חלקי .
EBITDA חלקי סך ההוצאות על הריבית .
עלות הריבית האפקטיבית בניכוי אג"ח .
מייצגת את פרמיית הסיכון של .
החברה בנטרול פרמיית הסיכון המדינתית.
המקור: הדוחות הכספיים של חח"י ודוחות דירוג האשראי של חברת "מעלות" לחח"י בעיבוד משרד מבקר .
מהתרשימים עולה כי יחסי הכיסוי של חח"י (היחס השוטף והיחס המהיר) נעים סביב 1 .
יחס זה מעיד שלחברה אין קשיי נזילות וכי יש ביכולתה לממן את התחייבויותיה השוטפות .
יש עלייה גם ביחס כיסוי הריבית של חח"י, וגם היא מעידה על יכולתה של החברה לעמוד .
ה | ניהול החוב בחברת החשמל לישראל בע"מ | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 נספח 3 : השוואה בין-לאומית .
התרשימים שלהלן מתארים את מצבה של חח"י ביחס לחברות חשמל בעולם.
יחס כיסוי ריבית, 2019 ,עלות הריבית האפקטיבית 2019 .
הפער בין התשואה על אג"ח של החברה .
לבין התשואה על אג"ח של המדינה.
הוצאות על ריבית ביחס לנכסים .
המקור: הדוחות הכספיים של החברות השונות בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשימים עולה כי עלויות החוב של חח"י קרובות לחציון.
משמעות הדבר היא שאפשר .
להגיע לידי שיפור נוסף במצבה הפיננסי של החברה.
באוקטובר 2012 פרסם מבקר המדינה דוח בנושא "ניהול יתרות מטבע חוץ- בנק ישראל" (להלן .
הדוח עסק במגוון סוגיות הקשורות לניהול יתרות מטבע-החוץ (להלן - יתרות .
מט"ח או יתרות) שבנק ישראל מחזיק ומנהל.
לנוכח החשיבות הגלומה בהחזקת היתרות, .
המשמשות, בין היתר, להתמודדות עם זעזועים כלכליים, פיננסיים ופוליטיים במשק, ובשל .
השינויים שחלו ברמת היתרות ובמסגרת ניהולן ממועד הדוח הקודם, ערך משרד מבקר המדינה .
דוח מעקב על תיקון ליקויים שהועלו בדוח הקודם ועל כמה נושאים נוספים.
הפעולות שנקט בנק ישראל לתיקון ליקויים מהותיים שעלו בדוח הקודם, השינויים שחלו ברמת .
היתרות ובאופן ניהולן, וכן השימוש בהן במצבי חירום בכלל ובמשבר הקורונה בפרט.
בעקבות כניסת חוק בנק ישראל, התש"ע -2010 (להלן- החוק), לתוקף ביוני 2010, הוסדרו .
מסגרת ניהול היתרות ופעילות השקעתן.
באוקטובר 2011 החלה לפעול הוועדה המוניטרית2 .
שהוקמה מכוחסעיף 15 לחוק.
במסגרת תפקידיה על פי החוק, הוועדה קובעת את המדיניות .
להשגת מטרות הבנק, ובכלל זה את המדיניות המוניטרית, ומחליטה על הפעולות שעל הבנק .
כפועל יוצא מכך חלו שינויים מהותיים ממועד הביקורת הקודמת לביקורת .
הנוכחית בהסדרת פעילות הבנק בתחום המט"ח.
השינויים המרכזיים הם ביטול ועדת המט"ח 3 , .
העברת הסמכויות הנחוצות לקביעת מסגרת ניהול היתרות לידי הוועדה המוניטרית, בכפוף .
לחובת היוועצות עם שר האוצר או קבלת אישורו, והסדרת חלוקת הסמכויות בין הוועדה .
המוניטרית ובין חטיבת השווקים, זו האמונה על יישום מדיניות ההשקעה.
סעיף 4 לחוק קובע שאחד מתפקידי בנק ישראלהוא להחזיק ביתרות ולנהל אותן.
לחוק מסמיך את נגיד בנק ישראל לקבוע את הרמה הרצויה של היתרות לטווח הארוך וקובע כי .
הוועדה המוניטרית, באישור שר האוצר, רשאית לשנות את העקרונות שעל פיהם יחליט הנגיד .
על הרמה הרצויה (להלן - העקרונות) 4 .
סעיף 40 (ב) לחוק קו בע כי הוועדה המוניטרית, .
בהתייעצות עם שר האוצר, תתווה את הקווים המנחים למדיניות ההשקעה של היתרות.
לפי העקרונות שנקבעו, הסיבות העיקריות להחזיק יתרות הן: (א) לאפשר לבנק להתערב בשוק .
מטבע-החוץ בנסיבות שבהן שער החליפין סוטה מטווח הרמות המתיישב עם שיווי המשקל .
הבסיסי של המשק או אם שוק מטבע -החוץ אינו פועל כיאות (כשל שוק); (ב) לאפשר לבנק .
לפעול בשוק מטבע-החוץ לשם מיתון ההשפעה של תנועות הון משמעותיות מצד תושבי -חוץ או .
תנועות כאלה עלולות לערער את היציבות בשווקים הפיננסיים, ולכן לפגוע .
ביציבות של המשק (מקרה פרטי של א'); (ג) לספק למשק מטבע-חוץ בהיקף מספיק בעת .
1 מבקר המדינה, דוח ביקורת שנתי 63א (2012) ," ניהול יתרות מטבע חוץ- בנק ישראל".
2 עם הוועדה נמנים שישה חברים: הנגיד, המשמש יושב ראש הוועדה; המשנה לנגיד; עובדהבנק שמינה הנגיד; .
שלושה חברים מקרב הציבור שמינתה הממשלה על פי המלצת הוועדה לאיתור מועמדים, כאמור בסעיף 34 לחוק .
ולאחר התייעצות עם הוועדה לבדיקת מינויים , כאמור בסעיף 35 .
ועדת פנימית בבנק ישראל שהורכבה מהמשנה לנגיד, מנהלי החטיבות ונציגי חטיבת השווקים הוועדה נועדה, בין .
השאר, לקבל דיווחים שונים ולייעץ לנגיד בקביעת מדיניות ההשקעה של יתרות מט"ח.
4 בנק ישראל, השקעת יתרות מטבע החוץ, דין וחשבון 2017" , נספח2 : עקרונות לקביעת הרמה הנאותה של .
יתרות מטבע החוץ", עמ' 35 - 37.
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב כאמור בסעיף 15(3 ,) לחוק אחד מתפקידיה של הוועדה המוניטרית הוא להחליט על הפעולות .
לפי החוק שעל הבנק לנקוט כדי להשיג את מטרותיו.
כך, נתונה לוועדה הסמכות להחליט על .
שיעור הריבית הנקבעת לצורכי המדיניות המוניטרית, ולקבוע את רמת הריבית המגדירה את .
מחיר הכסף, ובנק ישראל פועל בכלים העומדים לרשותו כדי לווסת את כמות הכסף במשק .
במסגרת זאת, בנק ישראל מזרים שקלים או סופג אותם5 .
המתבצעות על ידי בנק ישראל מגדילות את היצע השקלים בשוק.
כדי שכמות הכסף לא תעלה .
על הכמות המתאימה לריבית ש נקבעה, ה בנק סופג את הכספים שזרמו לשוק .
("עיקור"/"סטריליזציה") 6,.
משכך פעילות בנק ישראל בשוק המט"ח אינה בעלת השפעות .
אינפלציוניות אך היא יוצרת לבנק התחייבויות שקליות נושאות ריבית.
בחודשים אוקטובר 2020 עד פברואר2021 בדק משרד מבקר המדינה את הפעולות שנקט בנק .
ישראל לתיקון ליקויים מהותיים שעלו בדוח הקודם, את השינויים שחלו ברמת היתרות ובאופן .
ניהולן, וכן את השימוש בהן במצבי חירום בכלל ובמשבר הקורונה בפרט.
בחטיבת השווקים בבנק ישראל.
עוד נבחנו החלטות שונות של הוועדה המוניטרית.
שער ראשון - רמת יתרות מטבע-חוץ .
הרמה הרצויה של יתרות מטבע-חוץ - השוואה .
החזקת רמה רצויה של יתרות מט"ח נחשבת בעיני מוסדות פיננסיים מקומיים וזרים, חברות, .
משקי בית וסוכנויות דירוג מדד מרכזי לאיתנות כלכלית של מדינה.
החזקת רמה רצויה של יתרות .
עשויה להביא לשיפור מעמד המדינה בסביבה הפיננסית הבין- לאומית ולחזק את האמון ביכולת .
המדינה להתמודד עם זעזועים כלכליים, פיננסיים ופוליטיים במשק.
יתרות מטבע גדולות עשויות .
לסייע לקובעי המדיניות להתמודד עם לחצים כלכליים ופוליטיים ונוטות להוריד את שיעורי .
הריבית שהממשלה והמגזר הפרטי משלמים עבור מימון מחוץ- לארץ 7 .
אף על פי כן, צבירת יתרות .
5 שקלים היוצאים מחשבון בנק ישראל מגדיל ים את כמות הכסף במשק ו שקלים ה נכנסים לחשבון בנק ישראל , .
במכירת מק"מ למשל, מצמצמים את כמות הכסף.
6 הכלים המשמשים את בנק ישראל כדי לווסת את כמות הכסף כוללים, בין היתר, מק"מ, פיקדונות והלוואות הבנקים .
7 בנק ישראל, השקעת יתרות מטבע החוץ, דין וחשבון 2017 ," נספח2 : עקרונות לקביעת הרמה הנאותה של .
יתרות מטבע החוץ", עמ' 35 .
ה | ניהול יתרות מט"ח בבנק ישראל– מעקב מורחב | מבקר המדינהדוח שנתי 72 א– חלק שני התשפ" |ב-2021 בהיקפים גדולים כרוכה בעלויות גדולות וחושפת את הבנקים המרכזיים לסיכונים שונים הנגזרים .
הרמה הרצויה של היתרות נקבעת בהתאם למטרות החזקתן ונגזרת מהשימושים (מקורות מט"ח .
נזילים למשק בעת משבר או חירום) ומהרמה הדרושה להשגת התועלות הגלומות בהחזקתן.
לצבירת יתרות מעבר לרמה זו מניעים שונים, בהם תמיכה בניהול המדיניות המוניטרית, היערכות .
לחירום בהתאם למאפייניה הייחודיים של כל מדינה, חיסכון בין-דורי ומדיניות אקטיבית שנועדה .
להשפיע על שער החליפין כדי לשפר את תנאי הסחר בטווח הקצר.
צבירת יתרות והחזקתן .
בבנקים מרכזיים כדי לתמוך בכלכלה ובחוסנה בחירום ובשגרה הופכות את מלאכת ניהולן .
בעשורים האחרונים חקר ארגון קרן המטבע הבין-לאומית ( IMF - International Monetary Fund ) .
באופן מעמיק את הרמה הרצויה שמדינה צריכה להחזיק כחלק מארגז הכלים המוניטריים .
העומדים לרשותה וכמקור לנזילות בעת משבר, ופרסם כמה ניירות עמדה בנושא וקווים מנחים .
בבחינה אמפירית נמצא כי החזקת היתרות מפחיתה לחצים על מאזן התשלומים 8 , .
מקטינה את הסבירות למשבר, שומרת את דירוג האשראי יציב ומוזילה את עלויות הגיוסים .
נוסף על כך, הניסיון שנצבר במשבר הפיננסי הגדול (2008 ) מלמד כי היתרות .
מסייעות לשמור את היציבות בעת משבר וכי במשך המשבר, מדינות שהחזיקו ברמה גבוהה של .
יתרות חוו פיחות במטבעותיהן בשיעור נמוך יחסית למדינות אחרות9 .
תפקידי היתרות הרבים והמורכבות הגלומה בכימות הסיכונים החיצוניים במדינות שונות מקשים .
לאמוד את הרמה הרצויה.
IMF מציין כי ליתרות תפקידים שונים במדינות מפותחות אל מול .
מדינות מתעוררות וכי יש להתאים את ההערכה בדבר הרמה הרצויה למאפיינים המשפיעים על .
ככלל, במדינות מפותחות צבירת יתרות מיועדת לצמצם את הסיכון למשבר .
במערכת הבנקאית ולחוסר תפקוד בשווקים הפיננסיים, ואילו במדינות מתעוררות היא מצמצמת .
את הסיכון למשבר מטבעי, אף שהתועלת השולית פוחתת ברמת יתרות גבוהה 10.
יש גישות שונות להערכת הרמה הרצויה.
גישה אחת עושה שימוש במדדים הבוחנים את רמת .
היתרות יחסית לפרמטרים יחידים, בהם כיסוי היבוא 11), כיסוי החוב החיצוני לטווח הקצר (שנה12 .
והמצרף המוניטריM213 .
גישה אחרת כוללת מודלים המשקללים כמה מדדים בנוגע לשימושים .
האפשריים ביתרות בעת משבר (להלן - מודלים משקללים).
מודלים אלה מתייחסים למאזן .
8 IMF, Assessing Reserve Adequacy - Specific Proposals (April 2015), p.
9 BIS, The Size of foreign Exchange Reserves management and EX intervention (October 2019), 104, p.
10 IMF, Assessing Reserve Adequacy - Specific Proposals (April 2015), p.
מספר חודשי היבוא שהיתרות יכולות לממן.
מדד זה רלוונטי בעיקר למדינות שאין להן גישה לשווקים הפיננסיים .
הערך המקובל להשוואה בהקשר של הרמה הרצויה הוא שלושה חודשי יבוא.
12 כלל גידוטי- גרינספן ( Guidotti -Greenspan ) קובע כי רמת היתרות הנדרשת היא זאת המאפשרת למשק להתקיים בלא .
לחדש את הלוואותיו במט"ח במשך שנה אחת, כלומר רמה השווה להיקף החוב החיצוני ברוטו עד שנה לפירעון, של .
13 המצרף המוניטרי מתייחס לכמות המזומנים ושווי המזומנים ואומד את הביקוש הפוטנציאלי למט"ח מצד תושבים .
מקובל להתייחס לכיסוי של 20% .
לאמידת רמת היתרות הרצויה .
ניהוליתרות מט"ח בבנק ישראל – מעקב מורחב התשלומים של המשק בהתקיים משבר וכשנוצר ביקוש חריג למט"ח 14 .
מודלים המשווים בין התועלת השולית לעלות השולית הגלומה בהחזקת היתרות בכל רמה.
מודלים אלו מנסחים בעיית אופטימיזציה - כמות היתרות הנדרשת להפחתת הנזקים .
הפוטנציאליים למשק בעת משבר בתוך התחשבות בעלות החזקתן 15 .
ביישום הגישות השונות .
להערכת הרמה הרצויה בחישובי בנק ישראל נבחן גם טווח תרחישים של שימושים אפשריים .
ביתרות בעת משבר בתוך התחשבות במצבה הגאו-פוליטי המיוחד של המדינה, מצב הדורש .
רמה גבוהה יותר של יתרות.
במסמך שפרסם BIS ( Bank for International Settlements ) באוקטובר2019 צוין כי אין מסגרת .
ייחודית המאפשרת להעריך את רמת היתרות שמדינה נדרשת להחזיק לשעת חירום.
בנקים מרכזיים עוקבים אחר מגוון מדדים להערכת רמת היתרות הנדרשת אל מול הסיכונים .
ואולם, מדדים אלה אינם נותנים מענה מלא.
הערכה מקיפה חייבת לכלול גם משתנים .
ייחודיים לכל מדינה הנגזרים מהשפעות פנימיות וחיצוניות.
התרשים להלן מציג את תוצאות .
הסקר שערך BIS ב-2018 בדבר פופולריות השימוש במדדים ובמודלים להערכת רמת היתרות .
הרצויה בבנקים מרכזיים 16.