HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על פי נתוני המוסד בשנת 2008 היה משך הטיפול הכולל ב-80% מתיקי התביעה 104 ימים, חריגה בכ-7% מהתקן המחייב; משך הטיפול הכולל הממוצע בתיק תביעה היה 72 .
ימים מנתוני מדגם א' ע ולה כי בכ-11% מתיקי התביעה, תאריך הגשת התביעה המוטבע על גבי טופס התביעה מוקדם מהתאריך שהוזן למערכת המחשב של המוסד.
מכאן הספק באשר למהימנות מדידת המוסד את עמידתו בתקן השירות ובמדידתו את משך הטיפול הכולל בתביעות מתחום נכות כללית.
עוד עלה מניתוח נתוני מדגם א' כי משך הטיפול הכולל ב -80% מתיקי התביעה הוא 122 ,ימים גבוה ב -25 ;ימים מהתקן המחייב משך הטיפול הכולל הממוצע בתביעה הוא 90 .
ימיםבנוסף, נמצא כי למוסד נדרשו עוד 11 .
ימים בממוצע למשלוח הודעה על החלטתו לתובע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 מסר המוסד כי הזנת נתונים שגויים למערכת המחשב מקורה בטעויות אנוש וכי בעקבות בדיקת משרד מבקר המדינה עולה צורך לחזור ולהדגיש את חשיבות הזנת תאריך התביעה הנכון למערכת המחשב.
שלבי הטיפול בתביעה: על פי נתוני המוסד מינואר 2009 שהציג מינהל הגמלאות, הסיבות ל"משכי הזמן הארוכים" של הטיפול בתביעו ת נובעות ברובן .
המוסד הכין מדגם שכלל רשימה ראשית של50 תיקי תביעה ועוד30 תיקים שנועדו לשמש כרזרבה.
בפועל העביר המוסד למשרד מבקר המדינה 57 תיקי תביעה משום ששאר התיקים לא היו זמינים; מהם התאפשרה בדיקתם של 41 תיקי תביעה- 21 תיקים מהרשימה הראשית ועוד20 תיקים מרשימת תיקי הרזרבה, משום שחלק מתיקי התביעה לא נדון בפני וועדה רפואית לעררים.
מספר תיקי התביעה שנבדק הוא קטן מהמינימום הנדרש להיות מדגם סטטיסטי מייצג, כפי שקבע המוסד, ולכן מדגם ב' אינו מדגם סטטיסטי מייצג.
25 כלומר משך הטיפול הכולל בתביעה שנמצאת באחוזון ה-80 לא יעלה על 97 .
ימים 1128 דוח שנתי60ב .
מגורמים שאינם באחריות המוסד: זמן המתנה ממושך למסמכים רפואיים, שיעור גבוה של אי-הופעה של תובעים לדיונים, וחוסר שיתוף פעולה מצד התובעים.
משרד מבקר במדינה בדק את הגורמים להתמשכות הטיפול בתביעות.
לצורך ניתוח משך הטיפול הכולל חילק משרד מבקר המדינה את הטיפול לשלושה שלבים עיקריים (להלן - שלבי הטיפול): שלב הכנת התביעה - מהגשת התביעה עד הדיון הראשון במסגרת האבחון הרפואי; שלב האבחון הרפואי - מהדיון הראשון במסגרת האבחון הרפואי עד קביעת אחוז הנכות הרפואית; שלב קבלת החלטה - מקביעת אחוז הנכות הרפואית עד החלטת פקיד התביעות המוסמך בדבר דרגת אי-הכושר להשתכר.
משרד מבקר המדינה בדק באמצעות מדגם א' את הגורמים להתמשכות ההליך בכל אחד משלבי הטיפול שהוגדרו.
להלן ממצאיו: ניתוח שלבי הטיפול בתביע ות במדגם א' מצביע על כך שהתמשכות הטיפול בהן - הן בשלב הכנת התביעה ( 35 ימים), הן בשלב האבחון הרפואי (24 ( ימים) והן בשלב קבלת ההחלטה31 )ימים- מקורה בחלק ניכר מהמקרים בסיבות שבאחריות המוסד.
שלב הכנת התביעה : זהו פרק הזמן שבין הגשת התביעה ובין הדיון הראשון במסגרת האבחון הרפואי , ו בשלב זה מעורבים מספר גורמים : פקיד תביעות שתפקידו לוודא שבתיק התביעה מצויים המסמכים הנחוצים לטיפול בתיק; רופא מנתב שהוא רופא מוסמך ותפקידיו לקבוע מה הם המסמכים הרפואיים שיש להשלים, מהן הבדיקות הרפואיות שעל התובע לבצע ומהי מומחיות הרופאים הנדרשת לאבחון הרפואי ; ומזכיר ועדה שתפקידו לקבוע את זהות הרופאים שיבצעו את האבחון הרפואי ואת זהות מזכיר הישיבה.
מזכיר הוועדה מזמן את התובע לאבחון רפואי, ובמידת הצורך דורש ממנו לבצע בדיקות נוספות או להמציא מסמכים נוספים כפי שקבע הרופא המנתב.
ועדה לקידום שיפור השירות בוועדות הרפואיות (להלן - הוועדה לשיפור השירות), שמינה מנכ"ל המוסד דאז, ד"ר יגאל בן -שלום, ובראש ה עמדה סמנכ"לית גמלאות, גב' אילנה שרייבמן, הגישה בדצמבר 2005 דוח (ראו להלן), ובעקבות המלצתה קבע המוסד כיעד כי משך שלב הכנת התביעה לא יעלה על 30 .
יום משרד מבקר המדינה מצא כי היעד שנקבע לא הושג: על פי מדגם א', משך שלב הכנת התביעה הממוצע היה 35 ,ימים חריגה של 5 ימים (כ- 17%) מהיעדשנקבע .
בתביעות שמשך שלב זה חרג מהיעד שקבע המוסד (בכ-52% מתיקי התביעה), הוא נמשך בממוצע51 ימים, חריגה של 21 ימים (כ-70% .
) יותר מהיעד שנקבע המוסד מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 כי הוא ממשיך במאמץ לקצר את משך הטיפול בתביעות, ובימים אלה הוא מגבש נוהל עבודה שונה, לפיו משך שלב הכנת התביעה לא יעלה על 21 .
יום המוסד לביטוח לאומי 1129 .
משרד מבקר המדינה מעיר למוסד כי ספק אם קביעת נוהל בלבד, בלי שילווה בצעדים מעשיים שבכוחם להביא לקיצור שלב הכנת התביעה, יש בו כדי להשיג יעד זה.
שלב האבחון הרפואי : זהו פרק הזמן שבין הדיון הראשון במסגרת האבחון הרפואי ובין החלטת רופא מוסמך (להלן - הרופא המסכם), ובו נקבע אחוז נכותו הרפואית של התובע בהתאם לרשימת הליקויים, בהתבסס על חוות דעת של רופאים מומחים.
במדגם א' נמצא כי משך הזמן הממוצע של שלב האבחון הרפואי הוא 24 ימים; ב כ-14% 'מתיקי מדגם א , משך זמן האבחון הרפואי היה מעל לחודשיים, פי שניים ויותר מהממוצע.
במהלך שלב האבחון הרפואי יש שדיון שנקבע מראש מתבטל עקב היעדרותו של אחד מהמשתתפים - רופא או התובע - ויש לקבוע מועד חדש לאבחון רפואי (להלן - ביטול דיון).
כמו כן יש שרופא עוצר דיון בלי לקבל החלטה, בשל הצורך להשלים מסמכים או בדיקות רפואיות, והדיון מתחדש לאחר שמולאו הדרישות (להלן - עצירת דיון).
סקר סיכונים תפעוליים בנושא הייעוץ הרפואי, שהוכן עבור המוסד בשנת 2006, כברקבע כי במקר ים רבים נאלצים הרופאים המבצעים את האבחון הרפואי לעצור את הדיון על מנת לקבל את כל המסמכים הדרושים, ומסיבה זו כ -44% מדיוני הוועדות מסתיימים ללא החלטה.
ביטול ועציר ה של דיונים גורמים לפגיעה באיכות השירות : ל התמשכות שלב האבחון הרפואי, לריבוי הופעותיו של התובע במ וסד והטרחתו26, וגםלעלויות כספיות נוספות למוסד.
משרד מבקר המדינה בדק באמצעות מדגם א' את שכיחותם של ביטול ועצירה של דיונים והסיבות להם.
להלן ממצאים: (א) ביטול דיון: לצורך הניתוח סיווג משרד מבקר המדינה את הסיבות לביטול דיונים לכאלה שבאחריות ה מוסד ולכאלה ש באחריות התובע27.
עלה כי בכ-22% מתיקי התביע ה במדגם א' בוטל לפחות דיון אחד: בכ- 39% מהם בוטל הדיון מסיבות שבאחריות המוסד; בכ -55% מסיבות שבאחריות התובע; ובכ-6% .
מסיבות שבאחריות שני הגורמים בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 מסר המוסד כי לאור השיעור הגבוה של ביטולי הדיונים הוא ינחה את סניפיו לזמן מספר גדול יותר של תובעים לכל ועדה, וכי במטרה להפחית את שיעור אי-הופעתם של התובעים הוא ינחה את הסניפים לדרוש מהם החזר הוצאות.
26 בעניין הטרחת התובע- ראו להלן.
27 הסיבות לביטול הדיון שניתן לייחס לאחריות התובע: תובע לא הופיע לדיון ללא מתן הודעה מראש.
הסיבות לביטול הדיון שניתן לייחס לאחריות המוסד: המוסד לא דאג מבעוד מועד לבטל דיונים שתובע הודיע מראש שלא יוכל להגיע אליהם; הזמנה לדיון נשלחה לכתובת שגויה; הזימון לתובע נשלח פחות מ-14 יום לפני מועד האבחון, ללא הסכמה מתועדת של התובע.
משרד מבקר המדינה מעיר למוסד כי תשובתו אינה מספקת מענה לביטול דיונים שבאחריותו: בשים לב לעוב דה כי כ -39% של הדיונים שבוטלו בוטלו מסיבות שבאחריות המוסד, עליו לבחון דרכים גם לצמצום מקרים אלה, ובכך להביא לייעול עבודת הוועדות הרפואיות ולשיפור איכות השירות לציבור.
(ב) עצירת דיון : כאמור, לעתים דיון נעצר על ידי רופא בשל הצורך להשלים מסמכים או בדיקות רפואיות.
משרד מבקר המדינה סיווג את עצירת הדיון שהיה ניתן למנוע, לכאלה שנעצרו בשל אחריות ה מוסד ולכאלה שבשל אחריות התובע28.
עלה כי בכ-29% מתיקי התביעה במדגם א' נעצר לפחות דיון אחד: בכ- 74% מהם הדיון נעצר מסיבות שבאחריות המוסד; ובכ-26% מהם נעצר הדיון מסיבות שבאחריות התובע.
באשר לדיונים שנעצרו בשל סיבות שבאחריות המוסד, ציין המוסד בתשובתו מנובמבר 2009 כי שתי מערכות מחשב שיוטמעו בעתיד יסייעו לצמצם את התופעה; עוד ציין המוסד, באשר לעצירות דיון הנגרמות בשל סיבות שבאחריות התובע, כי הוא שינה את נהליו כך שבדיוני הוועדות הרפואיות יידונו רק הליקויים שלגביהם הוגשו מסמכים רפואיים מראש29.
על סמך הממצאים ניתן לקבוע ברמת ביטחון גבוהה, ובהתייחס לערכים הנמוכים ביותר שבתוצאות ה מדגם, שבשנה שנבדקה, 2008, בלא פחות מכ- 8,700 תביעות בוטל דיון, מתוכן בכ - 3,500 תביעות בוטלו הדיונים מסיבות התלויות במוסד; וב לא פחות מ כ- 14,000 ,תביעות נעצר דיון מתוכן בכ- 11,500 תביעות נעצרו הדיונים מסיבות התלויות במוסד30.
משרד מבקר המדינה מעיר למוסד כי עליו למזער את ממדי תופעת עצירת הדיונים מהסיבות שבאחריותו, ללא תלות בזמינותן של מערכות .
28 ביןהסיבות לעצירת הדיון שניתן לייחס לאחריות המוסד: אי -הזמנת מסמכים רפואיים על ידי הרופא המנתב בטרם האבחון הרפואי, וזימון תובע לאבחון רפואי בטרם קבלת כל חוות הדעת הדרושות לסיכום התביעה.
בין הסיבות לעצירת הדיון שניתן לייחס לאחריות התובע: טענות חדשות המועלות על ידו בדיון, אי-המצאת מידע רפואי שהוא נדרש להביא לדיון.
29 ,כיום, תובעים שהמוסד מבקש מהם מסמכים רפואיים לצורך בירור תביעתם מתבקשים להביא אותם עמם לאבחון הרפואי, ולא להמציא אותם לוועדה קודם לכן.
על כן, רק עם תחילת האבחון הרפואי יכול הרופא לדעת אם באפשרותו לקיימו או אם עליו לעצור את הדיון עד להמצאת המסמכים.
30 בכל מדגם קיימת סטייה מקרית, ואחוזי הליקויים באוכלוסייה עשויים להיות גבוהים או נמוכים במידת מה מהערכים שהתקבלו במדגם.
בגלל חשיבות העניין, ולמען הזהירות חושב האומדן לאחוז המזערי של הליקוי באוכלוסיית תיקי התביעה, ברמת ביטחון של 95% ואפשר לומר, אפוא, ברמת ביטחון של95% ,שבכלל אוכלוסיית תיקי התביעה אחוז המקרים שבהם ישנו ליקוי אינו נמוך מהאומדן.
המוסד לביטוח לאומי 1131 .
מחשב תומכות, מה גם שמערכתהמחשב התומכת העיקרית לעניין זה - רפאל31 - .
שלב קבלת ההחלטה : זהו פרק הזמן שבין קביעת אחוז הנכות הרפואית באבחון הרפואי בידי הרופא המסכם ובין קבלת החלטה של פקיד התביעות בדבר דרגת אי-הכושר להשתכר; פקיד התביעות מקבל חוות דעת בעניין מרופא, ובמידת הצורך גם מפקיד שיקום המתמחה בשיקום מקצועי של נכים.
מניתוח נתוני מדגם א' עלה כאמור שמשך הזמן הממוצע של שלב קבלת ההחלטה לקצבת נכות כללית הוא 31 ימיםובכ-15% מהתביעות נמשך שלב זה מעל לחודשיים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 מסר המוסד כי קביעת דרגת אי- הכושר להשתכר "כרוכה בשיקול דעת, שקלול חוות הדעת בדבר אובדן הכושר להשתכר של פקיד השיקום והרופא", הליך המאריך את משך זמן הטיפול.
עוד הוסיף המוסד בתשובתו מינואר 2010 כי בכ - 22,000 תביעות מכלל 90,000 התביעות שהוגשו למוסד בשנת 2009 בתחום נכות כללית נדרשה חוות דעתושל פקיד השיקום לצורך קביעת דרגת אי-הכושר להשתכר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מתשובת המוסד עולה כי רק במקצת מכלל התביעות שהוגשו למוסד בשנת 2009, כ -24% , ניתנה חוות דעת של פקיד שיקום, ובמרביתן, כ-76% , לא ניתנה חוות דעת של פקיד השיקום.
זאת ועוד, מניתוח נתוני מדגם א' 32 ,עלה שבמקרים שניתנה בהם חוות דעת של פקיד השיקום משך הזמן הממוצע של שלב קבלת ההחלטה היה 33 ימים לעומת 25 ימים בממוצע כאשר לא ניתנה חוות דעת כזו.
דהיינו מתן חוות דעת של פקיד שיקום, מאריכה ביומיים בלבד את משך הזמן הממוצע של שלב קבלת ההחלטה.
על כן, לדעת משרד מבקר המדינה אין בכך כדי להסביר את התמשכות הליך קבלת ההחלטה לקצבת נכות.
כאמור, על פי נתוני המוסד הסיבות להתמשכות הטיפול בתביעות הן ברובן במגרשם של גורמים שאינם באחריות המוסד.
מנגד, ניתוח תוצאות מדגם א' שעשה משרד מבקר המדינה מצביע כאמור על אחריותו הרבה של המוסד למשך הטיפול הכולל בתביעה, בכל שלבי הטיפול.
על כן, במאמציו של המוסד לקצר את משך הטיפול הכולל, מן הראוי שיתמקד בין היתר בסיבות שבאחריותו.
"מסלול ירוק" : תביעות לקצבת נכות כללית מוגשות על ידי תובעים בעלי נכויות ברמות חומרה שונות , בהם בעלי נכות קשה.
על פי המסמכים שבמוסד, הצורך לתת עדיפות גבוהה לטיפול בתביעותיהם עוגן בהחלטת ממשלה משנות ה- 90 , שהגדירהשמשך טיפול כולל בתובעים בעלי נכות קשה לא יעלה על שלושה שבועות.
31 בעניין פיתוח מערכת רפאל- ראו בפרק "מערכות מחשב לניהול הוועדות הרפואיות".
32 בחישוב הוסרו תיקי התביעה שהתובע לא עבר בהם סף לקביעת דרגת אי-כושר.
בספטמבר 2006 קבע המוסד נוהל אחיד לטיפול בתובעים בעלינכות קשה (להלן - הנוהל האחיד).
הנוהל האחיד קבע כי תובעים אלה יטופלו בהליך ייחודי - "המסלול הירוק" (להלן - המסלול הירוק) .
לצורך כך הנוהל האחיד הגדיר בין היתר את המקרים שלהלן כבעלי נכות קשה: חולים במחלה ממאירה, חולי ALS המקבלים טיפול ב - RILUTEK , תובעים הלוקים בעיוורון , ותובעים שהרופא המנתב מ עריך שאינם מסוגלים לעבוד במשך שנה לפחות ממועד הגשת התביעה , או שהוא מעריך שאחוז נכותם הרפואית היא בשיעור של 80% .
ויותר הנוהל האחיד מחייב בין היתר מתן עדיפות לתובעים אלה בשיבוץ לאבחונים רפואיים, וביצוע האבחון הרפואי על ידי הרופא המנתב , בלי צורך בנוכחות התובע .
עוד הגדיר הנוהל כי משך הטיפול בתביעה של תובעים בעלי נכות קשה לא יעלה על שלושה שבועות.
משרד מבקר המדינה בדק, באמצעות מדגם א', אם הנכים שהרופא המסכם קבע להם באבחון הרפואי אחוז נכות רפואית גבוהה מ-80%, זכו לטיפול במסלול הירוק.
עלה כי המוסד לא טיפל כנדרש בתובעים בעלי נכות קשה.
במדגם נמצאו 31 תובעיםכאלה: לגבי 13 מהם- הרופא המנתב כלל לא העריך מראש את אחוז נכותם הרפואית לצורך בחינת הפנייתם למסלול הירוק, וממילא הם לא זכו לטיפול בו.
לגבי 18 התובעים הנותרים- הם אמנם הוכרו על ידי הרופא המנת ב כזכאים לטיפול במסלול הירוק, אולם משך הטיפול בתביעותיהם היה בממוצע 59 ימים, חריגה ממוצעת של 38 ימים (כ - 181% .
) ממשך הטיפול בתביעה שנקבע בנוהל האחיד הטרחת התובע אחד המדדים לאיכות שירות הוא מספר הפעמים שבו נדרש מבקש השירות להטריח את עצמו לוועדה לצורך הטיפול בבקשתו.
מבחינת הנזקק לוועדות רפואיות, שירות איכותי הוא קביעת כלל הזכויות המגיעות לו על פי דין בפנייה לגורם מוסדי אחד וסיום ההליך ביום אחד.
בתחום השירות לציבור מקובלת תפיסה שלפיה יש לספק שירות בנקודת מפגש אחת - " ONE STOP SHOP"33.
גורמים שונים הצביעו על הצור ך לאחד את המסגרות שמתקיימות בהן הוועדות הרפואיות, במטרה לשפר את השירות הניתן לנבדקים ולמנוע מהם טרחה מיותרת.
בין הגורמים נמנות ועדות בדיקה ציבוריות שונות שמונו לבדיקת הוועדות הרפואיות במוסד , הן על ידי הממשלה והן על ידי הכנסת (להלן - ועדות ציבוריות)34.
"הוועדה להוצאת הוועדות הרפואיות מהמוסד" בראשות השופט (בדימוס) מנחם גולדברג (להלן - ועדת גולדברג), שמינתה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת בשנת 2000 , המליצה על הקמת גוף שירכז את הבדיקות הרפואיות של הנכים.
"הוועדה הציבורית לבדיקת ענייני הנכים ולקידום שילובם בקהילה" בראשות השופט (בדימוס) אפרים לרון (להלן - ועדת לרון) , שמינתה הממשלה בשנת 2002 , קבעה כי ריבוי הגורמים המטפלים בנושאים הקשורים לקביעת .
33 ,ראו בעניין זה מבקר המדינהדוח שנתי 53ב, בפרק "השירות לציבור", עמ' 123.
34 ראו גם בפרק " אי-תלותן של הוועדות הרפואיות".
המוסד לביטוח לאומי 1133 .
הנכות הרפואית, והצורך בבדיקות רפואיות חוזרות ונשנות, יוצרים מצב בלתי תקין ובלתי רצוי, והמליצה להקים יחידה מרכזית שאלי ה יועברו כל הבקשות בכל התחומים הרלוונטיים, והיא תפנה את הנכה לבדיקות בהתאם לצורך.
"הצוות הבין- משרדי לבחינת הקמתה של רשות לוועדות רפואיות" בראשות פרופסור אשר אור- נוי (להלן - ועדת אור -נוי השנייה) , שמונתה בהתאם להחלטת ממשלה מ שנת 2006 , עמדה על הצורך לרכז את הטיפול בנכים במסגרת אחת, במטרה למנוע את הטרחתו של הנכה.
מרביתן של ההמלצות נדונו, חלקן אומצו אך טרם יושמו: המלצות ועדת גולדברג נדונו בשנת 2001 בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת ובעקבותיהן מינתה בשנת 2002 את "הוועדה ליישום הוצאת הוועדות הרפואיות מהביטוח הלאומי" בראשות פרופסור אשר אור -נוי (להלן - ועדת אור -נוי הראשונה), שאף היא הגישה את המלצותיה לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת 35 ; באשר לדוח ועדת לרון- במאי 2005 התקבלה החלטת ממשלה לפיה "הממשלה סומכת ידה על עקרונות דוח הוועדה הציבורית"; ובאשר לועדת אור-נוי השנייה - דיוניה הופסקו לאחר שהגישה בדצמבר 2007 .
דוח ביניים למנכ"ל משרד הבריאות דוח הביניים לא נדון בממשלה או באחת מוועדות השרים מטעמה.
גם בדיקות פנימיות של המוסד התייחסו לצורך לרכז את האבחון הרפואי ביום אחד36 .
הוועדה לשיפור השירות משנת 2005 , סקר הסיכוניםמשנת 2006 שיזם המוסד, וכן ה צוות לגיבוש תפיסת שירות חדשה משנת 2008 , ציינו כי תובע ים בעלי כמה נכויות מוזמנים במסגרת האבחון הרפואי לכמה דיונים במועדים שונים, (ו)הארכת משך הטיפול בתיק"]תובע[ דבר שגורם ל"טרטור המבוטח.
אלה המליצו כי רצוי לנתב את התובע לכל המומחים הנדרשים לכל הנכויות השונות באותו היום.
הצוות לגיבוש תפיסת שירות חדשה אף הכין באוגוסט 2008 תכנית למימוש המלצה זו, ועל פיה יוקמו שבעה מרכזי ועדות רפואיות אשר יפעלו שמונה שעות ויותר במהלך היום, ויתופעלו על ידי מזכירי ועדות מקצועיים שזה תפקידם היחיד.
בספטמבר 2008 גיבש המוסד תכנית ליישום ניסוי חלוץ (פיילוט) להקמת מרכזי ועדות רפואיות.
יצוין כי על פי נתוני מדגם א', במכונים מוזמנים תובעים לאבחון רפואי פעם אחת בלבד גם אם הם נדרשים להיבדק על ידי יותר מרופא אחד.
משרד מבקר המדינה בדק, באמצעות מדגם א', את מספר הפעמים שנאלץ בהן תובע לבוא למוסד לצורך אבחון רפואי , דהיינו את מידת הטרחת ו לצורך מיצוי זכויותיו, בין אם הן נקבעות בידי המוסד לבדו ובין בידי כמה גופים.
: הטרחת התובע לקביעת האבחון הרפואי במוסד מנתוני מדגם א' עולה כי בכ-81% מהתביעותשהרופא המנתב דרש בהן .
35 בהסתמך על המלצת ועדת גולדברג וועדת אור -נוי הראשונה הוגשו לכנסת מספר הצעות חוק פרטיות בנושא הוצאת הוועדות הרפואיות מהמוסד , שלא הבשילו לכדי חקיקה.
36 פירוט המלצות הוועדות הפנימיות וטיפול המוסד בהמלצותיהן - ראו בפרק "ועדות לשיפור השירות" להלן.
כי לפחות שני רופאים מומחים יאבחנו את התובע, נדרש התובע להופיע לאבחון רפואי בשני מועדים ויותר37.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 מסר המוסד כי הוא עושה כל מאמץ במטרה לרכז את האבחונים הרפואיים ליום אחד, ואולם היות שלא כל הרופאים נמצאים בסניף בכל ימות השבוע, לעתים זה בלתי אפשרי.
עוד הוסיף המוסד כי הוא מאמין שהתופעה של הזמנת התובע לדיונים במועדים שונים תצומצם על ידי הקמת מרכזי ועדות רפואיות האמורים והפעלת התכנית לעיל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי המוסד טרם קיים את שלב ניסוי החלוץ (פיילוט) להקמת מרכזי ועדות רפואיות במסגרת התכנית שגיבש.
על כן, על אף מאמצי המוסד לשפר את השירות לתובע, בכל הנוגע להטרחת התובע לשוב ולהתייצב בפני הוועדה הרפואית לא חל כל שיפור.
37 הנתונים אינם כוללים את תיקי התביעה אשר טופלו במכונים בהם מתבצע האבחון הרפואי ביום אחד.
המוסד לביטוח לאומי 1135 .
עוד עלה מנתוני מדגם א' כי ב-124 תיקי תביעה38 קבע הרופא המנתבשיש צורך ב-205 דיונים בסך הכולובפועל התקיימו 337 דיונים, כ-64% יותרשתוכנן על ידי הרופא המנתב.
כ-58% מכלל הדיונים שנוספו מעבר למתוכנן נוספו בשל עצירת וביטול דיונים מסיבות שבאחריות המוסד; כ-34% נוספו מ סיבות שבאחריות התובע; וכ-8% נוספו מסיבות שאינן באחריות המוסד או התובע.
הפחתת מספר הופעותיו של התובע במוסד יביא לשיפור השירות לתובע ולצמצום העלויות הכספיות הכרוכות בכך.
הטרחת התובע לאבחון רפואי בכמה מוסדות : כאמור, ועדות רפואיות לנכים פועלות הן במוסד והן במשרד הבריאות, וכל אחד מהגופים מקיים באופן עצמאי את הוועדות הפועלות בו 39 .
משרד הבריאות מקיים ועדות רפואיות על פי הסכם הניידות.
על פי ההסכם, הוועדות יפעלו במסגרת המינהלית של משרד הבריאות, וחבריהן יהיו רופאים שימונו על ידי שר הבריאות.
לפיכך, אדם הנדרש לעבור ועדה רפואית בתחום נכות כללית או בתחום נכות מעבודה נדרש לעמוד לפני ועדה רפואית נוספת, של משרד הבריאות אם הוא תובע קצבת ניידות, או של המוסד אם הוא תובע קבלת פטור ממס הכנסה.
משרד מבקר המדינה בדק, על בסיס נתונים שריכז עבורו מינהל מחקר ותכנון במוסד, איזה שיעור מבין האנשים שבשנת 2008 הגישו למוסד תביעה לקצבת נכות כללית או נכות מעבודה, הגישו במקביל בקשה להיבדק על ידי ועדה רפואית לניידות במשרד הבריאות40.
מהבדיקה עלה כי 3,066 ( 3.
5% ) מתוך 86,882 תובעים שהגישו תביעה לקצבת נכות כללית ו -171 תובעים ( 0.
8% ) מתוך 20,627 שהגישו תביעה לקצבת נכות מעבודה הגישו גם בקשה להיבדק על ידי ועדה רפואית לניידות במשרד הבריאות .
אמנם שיעורם של תובעים אלה מכלל התובעים אינו גבוה, אך מספרם המוחלט הוא ניכר.
תפיסה שלפיה יש לספק שירות בנקודת מפגש אחת (" ONE STOP SHOP") טרם יושמה בכל הנוגע לתובעים קצבאות מגופים שונים .
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי למנוע את הפגיעה באיכות השירות הניתן לתובעים, מן הראוי שמשרד הרווחה ומשרד הבריאות ישקלו את המלצות הוועדות הציבוריות השונות לגבי הצורך לאחד את המסגרות של הוועדות הרפואיות, יבחנו מחדש את ההסדרים הקיימים לקביעת אחוז הנכות הרפואית על ידי הוועדות הרפואיות במוסד והוועדות הרפואיות לניידות .
38 ב-25 תיקי תביעה חסר מסמך של הרופא המנתב הקובע את מספר הרופאים המוסמכים שידונו בתביעה, ועל כן לא התאפשרה בדיקתם .
39 במשרד הביטחון מטופלת אוכלוסיית החיילים שנפגעו במ הלך שירותם הצבאי בכל ההיבטים הנוגעים לנכות, וזאת לאור קביעה של ועדה רפואית אחת, כך שהאמור בפרק זה אינו נוגע במשרד הביטחון ובוועדות הרפואיות הפועלות בו.
40 נתוני מבקשי גמלת ניידות נלקחו מהתקופה יולי 2007 - יוני 2009 , על מנת לכלול בבדיקה את אלה שפנייתם נעשתה הן לפני והן אחרי הגשת בקשתם לגמלת נכות.
במשרד הבריאות, ו ישקלו לאחד אותן להליך מינהלי ורפואי אחד.
בכך ישופר השירות הניתן לנבדקים ותימנע מהם טרחה מיותרת.
: אבחון רפואי ללא בדיקת התובע על פי תקנות ביטוח נכות כללית ונוהלי המוסד , רופא מוסמך רשאי לקבוע אחוזי נכות רפואית על סמך מסמכים רפואיים בלבד, בלי לבדוק את התובע, אם התובע הסכים לכך מראש.
על אף הסכמה זו רשאי הרופא המוסמך לדרוש את נוכחותו של התובע אם הוא סבור שיש בה צורך.
(א) משרד מבקר המדינה בדק, על סמך נתוני מדגם א', את מספר התביעות שהאבחון הרפואי נעשה על סמך בדיקת התובע, על אף הסכמה מפורשת של התובע שהאבחון ייעשה על סמך מסמכים רפואיים בלבד.
על פי נתוני מדגם א', ב-61 מתוך98 ( תביעותכ-%62)41 הסכים התובע שאחוז נכותו הרפואית ייקבע ללא בדיקתו, ולמרות זאת זומן לוועדה.
ב - 51 מ-61 התביעות האלה לא צוינה בתיקהתביעה הסיבה לזימונו.
לדעת משרד מבקר המדינה, משיקולי יעילות השירות הניתן לכלל התובעים, ועל מנת למנוע מהם טרחה מיותרת, על המוסד להקפיד שלא לזמן תובע שהסכים שאחוז נכותו הרפואית ייקבע ללא בדיקתו, ובמקרים שהוא מזומן בהם למרות הסכמתו זו, על המוסד לנמק זאת ולמסור את הנמקתו לתובע.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 ציין המוסד כי במרבית התביעות, למרות חתימת התובע, הרופאים מתקשים לקבוע אחוזי נכות רפואית ללא בדיקתו.
יחד עם זאת ציין המוסד שיש מקרים שניתן לקבל בהם החלטה ללא נוכחות התובע, ושהוא ינחה את הרופאים והמזכירים בהתאם.
בתשובה נוספת מינואר 2010 מסר המוסד כי ישנם מקרים שעל אף שחתם התובע על הסכמתו לבדיקה על פי מסמכים, ורופא המוסד סבר שיש לדחות את התביעה, המוסד ערך את הוועדה בנוכחות התובע, וזאת כדי למצות את זכויות התובע.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המוסד לשוב ולשקול את זימונו לבדיקה של תובע שוויתר על זכותו להיבדק במקרים שבהם הוא סבור שיש לדחות את התביעה, זאת בין היתר משום שעומדת לרשות התובע הזכות לערור על ההחלטה או להגיש תביעה חדשה כעבור שישה חודשים מיום קבלת התשובה.
(ב) כאמור, המוסד מטפל בחמש קבוצות של תביעות, ובכלל זה תביעות "תום זמניות".
מדובר בכמות ניכרת של תביעות בקבוצה זו: בנכות כללית לדוגמה, מספר תביעות תום זמניות בשנת 2008 היה 25,163 (כ-29% .
41 ביתר51 התביעות לא התבקשה הסכמתו של התובע או שלא נמצאוטפסי התביעה בתיק התביעה.
המוסד לביטוח לאומי 1137 .
בביקורת עלה כי בדרך שגרה, בתביעה של תום זמניות, פקידי התביעות אינם מיידעים את התובעים על האפשרות לקיים את הליך האבחון הרפואי ללא בדיקתם.
בכך מונע המוסד מהתובע להחליט אם להטריח את עצמו לוועדה אם לאו, ולמוסד נגרמת שלא לצורך מעמסת אבחונים בנוכחות התובע.
שמירת זכויות התובע באבחון הרפואי המוסד כגוף ציבורי חייב לפעול מתוך הקפדה על צנעת הפרט ושמירה על זכויותיו של התובע, ובהן זכות הטיעון והזכות לקבל התייחסות לטענותיו.
אבחון רפואי מבוצע כאמור על ידי רופאים האחראיים לקביעת אחוז הנכות הרפואית ולרישום הליקויים הרפואיים שבגינם היא נקבעה.
תהליך האבחון הרפואי מתועד ב"טופס האבחון הרפואי" (להלן - טופס אבחון רפואי) , הממולא על ידי הרופא או מזכיר הישיבה ומשמש פרוטוקול האבחון הרפואי, ובו מקום לציין פרטים הקשורים לתביעה, ובהם: רישום טענות התובע, ממצאיו של הרופא, התייחסות לסוגיית ניגוד העניינים, רישום אחוז הנכות הרפואית, רישום סוג האבחון, רישום תוקף הנכות הרפואית שנקבעה, ועוד.
מבקר המדינה בחן באמצעות מדגם א' את עמידת המוסד בשמירת זכויותיו של התובע.
השמירה על צנעת ה פרט של התובע : בוועדה הרפואית נדרש התובע לחשוף פרטים אישיים ורפואיים שהם בגדר צנעת הפרט.
בהתאם נקבעו בדין הוראות לעניין נוכחות זרים בשעת הבדיקה, שתכליתן בין היתר להבטיח את צנעתו של הנבדק ולשמור על כבודו42: בתקנותנכות מעבודה נקבע כי ככלל ועדה רפואית בתחום נכות מעבודה תבדוק את התובע ביחידות, אך היא רשאית להתיר לזולת להיות נוכח בשעת הבדיקה.
בנוסף, בכל הנוגע לתחום הנכות הכללית נקבע בתקנות ביטוח נכות כללית שנוכחות של אדם נוסף מחייבת את הסכמת התובע.
בהתייחס להוראה הקבועה בתקנות נכות מעבודה בעניין נוכחות זרים בשעת הבדיקה, נקבע בפסיקה בשנת 1994 שמטרתן של התקנות "היא להבטיח את צנעת הפרט וכבודו של הנבדק בפני הוועדות הרפואיות.
מכאן שהכלל חייב להיות שהבדיקה תעשה שלא בנוכחות המזכיר.
הדרך לחרוג מן הכלל מצויה באותה תקנה, ומכאן שמן הראוי שכל אימת שהוועדה מתירה נוכחות המזכיר בעת הבדיקה יצוין הדבר בפרוטוקול בצירוף הנמקה קצרה.
לדעת משרד מבקר המדינה, דברים אלה יפים גם לעניין האבחונים הרפואיים בתחום נכות כללית, שם אף נדרשת הסכמת הנבדק לנוכחות מזכיר הישיבה.
תפקידיו של מזכיר ישיבה שהוא עובד של המוסד , הנוכח בדיוני הוועדות הרפואיות, כפי שהם קבועים בנוהל של המוסד, הם: לבדוק את תיק התביעה שהגיש הנבדק טרם התכנסות הוועדה; לזהות את התובע; לרשום פרוטוקול.
כל עובד של המוסד שעבר הסמכה יכול לשמש מזכיר ישיבה, וזאת כעבודה נוספת לעבודתו העיקרית במוסד ותמורת תשלום נוסף.
בשנת 2008 שימשו בתפקיד .
42 /דב"ע נד 01-28 ויסמן נ' המוסד לביטוח לאומי, פדע -אור.
מזכירי ישיבה כ-540 עובדים, והמוסד שילם להםכאמור תמורת עבודתם זו סך של 11.
מיליון ש"ח בבדיקה עלה כי בוועדות הרפואיות המתקיימות במוסד נוכח מזכיר ישיבה במהלך האבחון הרפואי, וזאת שלא בהתאם לפסיקה האמורה.
מבדיקת תיקי מדגם א' עלה כי בכל תיקי התביעה שבהם נכח מזכיר ישיבה לא נרשמו בפרוטוקולים הנימוקים לנוכחותו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 מסר המוסד כי אין כל אפשרות מעשית לנהל את הוועדה הרפואית בלי מזכיר ישיבה, ועצם נוכחות המזכיר בחדר בשעת הבדיקה הרפואית איננה פוגעת בפרטיות הנבדק, מכיוון שהבדיקות הרפואיות "עצמן מתבצעות מאחרי פרגוד ואילו החומר הרפואי ממילא חשוף לעיני המזכיר, שהרי מתפקידו לרכז את המסמכים הרפואיים, להכין את התיק לקראת הוועדה, לערוך את פרוטוקול הדיון ולפעול ל מיצוי זכויותיו של הנבדק בהתבסס עליו".
בתשובתו מינואר 2010 חזר המוסד וציין כי נוכחותו של מזכיר הישיבה בוועדה הכרחית לצורך רישום טענות התובע ומיצוי זכויותיו בוועדה.
לדעת משרד מבקר המדינה, באשר לטענה שאין אפשרות מעשית לנהל את הוועדה ללא נוכחות מזכיר ישיבה, מצ יין משרד מבקר המדינה כי במכונים ב בית לוינשטיין ו במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא, תל השומר , נערכים עבור המוסד אבחונים בוועדות רפואיות ללא נוכחות מזכיר ישיבה, ורישום טענות התובע מתבצע על ידי רופא הוועדה.
באשר לטענה שנוכחות המזכיר בחדר בשעת הבדיקה הרפואית איננה פוגעת בפרטיות הנבדק מכיוון שהבדיקות הרפואיות עצמן מתבצעות מאחרי פרגוד.
לדעת משרד מבקר המדינה אין הדבר כך שכן, הבדיקה הרפואית כוללת גם את תיאור הליקויים הפיזיים או הנפשיים שמהם סובל התובע, הנסיבות שבגינן נגרמו, והמגבלות שהליקויים גורמים לו.
פרשנות זו של המונח בדיקה עולה בקנה אחד עם תכליתן של התקנות שנועדו להבטיח את צנעת הפרט ואת פרטיותו של התובע ולשמור על כבודו.
אשר לטענה כי תפקיד מזכיר הישיבה לפעול למיצוי זכויותיו של הנבדק כאמור בתשובת המוסד דלעיל - מעיר משרד מבקר המדינה כי עלול להיווצר מצב של ניגוד עניינים בין היות מזכיר הישיבה עובד המוסד מחד גיסא לבין ייעודו כנטען בתשובת המוסד מאידך גיסא.