HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
תכניות הטלוויזיה נחלקות לארבע קבוצות עיקריות על פי מקורן: תכניות שהרשות מפיקה בעצמה; ת כניות שחברות הפקה ישראליות מפיקות (להלן - הפקות מקומיות או הפקות מקומיות קנויות); תכניות מקוריות ישראליות שהפקתן נעשית במשותף בידי הרשות וחברות הפקה מקומיות (קופרודוקציות); ותכניות וסרטים קנויים שהופקו בחו"ל.
הרשות מחויבת על פי החוק להקצות לפחות אחוז מסוי ם מהכנסותיה 3 לרכישת הפקות מקומיות.
הפקה מקומית מוגדרת בחוק כתכנית טלוויזיה שרוב ( 75% ,לפחות) יוצריה מבצעיה, צוות ההפקה וכן הצוות הטכני-הנדסי הם תושבי ישראל המתגוררים בה דרך קבע, ואשר הופקה בעבור קהל יעד ראשוני ישראלי בעברית, בערבית או ברוסית, ולמעט שידורי חדשות, ספורט ותכניות בענייני היום.
רשות השידור משדרת את שידורי הטלוויזיה הממלכתית בעברית באמצעות ערוץ 1 , ושעות השידור נחלקות בין חטיבת החדשות לבין חטיבת התכניות, הכוללת שש מחלקות: בידור .
3 הכנסות מוגדרות בסעי ף 1 לתוספת: הכנסות מאגרת החזקת מקלט טלוויזיה, הכנסות משידורי חסות, הכנסות מתשדירי שירות, הכנסות מימון נטו והכנסות מתקציב המדינה שיועדו לשידורי טלוויזיה.
שם הדוח: התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ותרבות (להלן- מחלקת הבידור), דרמה, תעודה, ילדים ונוער, מורשת ישראל וסרטים קנויים.
שידורי הטלוויזיה הישראלית בשפה הערבית (להלן - הטלוויזיה בערבית) משודרים בערוץ 334.
, ושעות השידור נחלקות בין חטיבת החדשות בערבית לבין חטיבת התכניות בערבית .
לפי החוק, על מילוי תפקידיה של הרשות מופקדים יו"ר הרשות, מליאה של31 חברים וועד מנהל של שבעה חברים (להלן - מוסדות הרשות)5 ומנכ"ל הרשות (להלן גם - המנכ"ל).
בין תפקידי המליאה: התוויית מדיניות הרשות, הנחיית הוועד המנהל במילוי תפקידיו, ומעקב, פיקוח ובקרה על פעילות הרשות.
הוועד המנהל מוסמך לדון ולהחליט בענייני הרשות, להכין את תקציבה, לפקח על ביצועו ועוד.
ועדת תוכן של מוסדות הרשות מופקדת על קביעת מדיניות השידור.
במועד הביקורת כיהן ד"ר אמיר גילת כיו"ר הרשות, ומר יוני בן-מנחם כיהן כמנכ"ל הרשות.
בחודשים פברואר -יוני 2013 בדק משרד מבקר המדינה את טיפולה של רשות השידור בהתקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה.
הביקורת נעשתה בהנהלת הרשות ובמוסדותיה, בטלוויזיה הישראלית (ערוץ 1 ) ובטלוויזיההישראלית בערבית (ערוץ 33 .
ההוצאה השנתית לרכישת הפקות מקומיות .
ביוני 2006 'תוקן החוק (תיקון מס16 ), ובתוספת לחוק נקבע, בין השאר, כי ההוצאה השנתית של הרשות לרכישת הפקות מקומיות לא תפחת מ -36% מהכנסותיה באותה שנה.
עוד נקבע כי לשר הממונה על רשות השידור תהיה הסמכות להתיר, בתקופה שבין 1.
10 , הפחתה בהיקף השידורים ובסכומי ההוצאה האמורים.
כלומר, החל בשנת 2011 מחויבת הרשות להוציא לפחות36% מהכנסותיה לרכישת הפקות מקומיות.
בפועל6 , בשנים 2007- 2010 הסתכמו הוצאות הרשות לרכישת הפקות מקומיות בפחות מ- 3% מהכנסותיה, ובשנת 2011 - בכ-5% .
בדצמבר 2011 הגישו איגודי היוצרים עתירה לבג"ץ7 נגד הרשות ואחרים, ובה טענו כי בשנים 2011 -2007 שיעור ההוצאות לרכישת הפקות מקומיות מהכנסות הרשות היה כמעט אפסי.
איגודי היוצרים דרשו שהרשות תמלא אחר הוראות החוק לגבי השנים האמורות ותשקיע 36% מהכנסותיה באותן שנים ברכישת הפקות מקומיות, וביקשו להחיל את הדרישה גם על תקציב הרשות לשנת 2012 .
בסופו של דבר הוסכם בין הצדדים שלא לחייב את הרשות ברכישת הפקות עבור שנים קודמות, ולקבוע את השיעור לגבי השנים הבאות.
בעקבות ההסכמה שהושגה בין הצדדים תוקן החוק (תיקון מס' 27 ) במרץ 2012 ונקבע בו כי השיעור המזערי של הכנסות הרשות שישמשו לרכישה של הפקות מקומיות יעלה בהדרגה עד לשיעור של 36% .
בטבלה להלן פירוט ש ל שיעורים אלה בשנים 2017 -2012 ואומדן הסכומים שהרשות תוציא עבור רכישת הפקות מקומיות: .
השנה השיעור מהכנסות הרשות אומדן סכומי ההוצאה במיליוני ש"ח .
הרשות משדרת בערוץ זה גם שידורי ניסיון כערוץ החדשות והתרבות 5 'תיקון מס27 לחוק שאושר בשנת התשע"ב - 2012 החליף את מליאת הרשות והוועד המנהל, כך שתחתיהם תמונה מועצה בעלת מאפיינים של דירקטוריון שמעמד חבריה יהיה דומה לדירקטורים.
עד מינויה הועברו חלק מסמכויות המועצה אל מוסדות הרשות.
6 בעניין זה ראו גם מבקר המדינה , דוח שנתי 61 ב( 2011,) "ענייני מינהל וארגון ברשות השידור", עמ' 436.
7 בג"ץ 9607/11 פורום היוצרים הדוקומנטריים נ' ראש הממשלה.
:שם הדוח התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 השנה השיעור מהכנסות הרשות אומדן סכומי ההוצאה במיליוני ש"ח .
* סכומים שהוציאההרשות בפועל בהתאם לנדרש בחוק.
מהאמור עולה כי בשנים 2017 -2012 אמורה הרשות להוציא לפחות כ -650 מיליון ש"ח במצטבר בהתאם לקבוע בחוק.
הליך ההתקשרות עם מפיקים חיצוניים .
נושא ההתקשרות עם מפיקים חיצוניים לרכישת הפקות חיצוניות מוסדר ב"נוהל התקשרויות ופיקוח - הפקות חוץ" (להלן - נוהל ההתקשרויות או הנוהל) שקבעה הרשות במרץ 2008 .
מטרותיו של הנוהל הן לקדם את היצירה המקורית הישראלית, להעשיר את שידורי הטלוויזיה הישראלית, לפעול באופן שוויוני ואחיד, לשאוף להרחיב את מעגל המתמודדים, ולהעניק הזדמנות ליוצרים צעירים וליוצרים בפריפריה.
לפי הנוהל, הליך ההתקשרות יכלול את השלבים האלה: פנייה לציבור (בקול קורא) להגשת הצעות להפקות בנושאים שנקבעו בתכנית העבודה של הרשות (להלן - פנייה לציבור); קבלת הצעות ממפיקים; סינון ההצעות על ידי אנשי התוכן ברשות; בחירת ההצעות הזוכות על ידי ועדת ההתקשרויות (ראו להלן); ניהול משא ומתן על ידי "ועדת משא ומתן" (להלן - ועדת מו"מ) עם המפיק שהצעתו אושרה בוועדת ההתקשרויות; עריכת ההסכם לאחר קבלת אישורן של כל הוועדות ובכללן ועדת המכרזים ו"ועדת 250 "אלף8 ; ליווי ההפקה ופיקוח עליה על ידי הרשות.
עדכון נוהל ההתקשרויות במרץ 2012 ביקשה הנהלת הרשות לערוך שינויים בנוהל, כיוון שלטענתה הוא היה מסורבל והקשה עליה לעמוד בדרישת החוק ביחס להיקף ההתקשרויות.
בעקבות זאת גיבשה הנהלת הרשות, בליווי לשכת הייעוץ המשפטי ברשות, עדכון של הנוהל מ - 2008 (להלן- הנוהל הקודם).
במרץ 2012 התקיים דיון בנושא בוועדת התוכן, ובמאי 2012 אישר הוועד המנהל את השינויים בסעיפי הנוהל (להלן - הנוהל החדש).
משרד מבקר המדינה השווה בין הוראות הנוהל הקודם לאלה של הנוהל החדש.
להלן בטבלה פירוט השינויים המהותיים שנעשו בנוהל: .
ההנחיה בנוהל הקודם ההנחיה בנוהל החדש .
8 ועדה של מליאת הרשות שתפקידה לאשר התקשרויות שסכומן עולה על 250,000 .
ש"ח 1440 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ההנחיה בנוהל הקודם ההנחיה בנוהל החדש .
בפניות לציבור הרשות תציין את אמות .
המידה* לבחירת ההצעה הטובה ביותר.
הנהלת הרשות תהיה רשאית לאשר .
התקשרויות גם שלא באמצעות פנייה .
לציבור, ובלבד שהתקשרויות אלו יעמדו .
בתנאי סף שתקבע הנהלת הרשות, ושהיקפן .
לא יעלה על 30% מתקציב כלל .
ההתקשרויות באותה שנה.
שיעור התקציב המרבי שיוקצה להתקשרויות .
שייעשו בלא פנייה לציבור הוגדל מ-30% ל- .
הוועדה תהא רשאית לאשר חריגה .
משיעור זה מנימוקים עניינים וסבירים שיירשמו .
בהחלטתה ותעביר על כך דיווח לוועדת התוכן.
ועדת סינון, שבראשה יעמוד המנכ"ל או .
מנהל הטלוויזיה, וחבריה יהיו מנהל חטיבת .
התכניות, מנהל המחלקה הרלוונטית, מפיק .
בכיר ולקטור (מעריך) חיצוני, מוסמכת לסנן .
בשלב הראשון את ההצעות שיתקבלו .
ולהעביר את ההצעות שבחרה לבחינתם של .
בוטלה ועדת הסינון ובוטל שלב בדיקת ההצעות .
על ידי לקטורים חיצוניים.
אנשי המקצוע בתחום התוכן ברשות יבחנו את .
ההצעות ויעבירו את דירוגן למנהל חטיבת .
התכניות לצורך "שכלול דירוג ההצעות".
בוועדת ההתקשרויות חבר גם מנהל המחלקה .
הרלוונטית, שהוא אחד מבין הגורמים .
המקצועיים בתחום התוכן.
מנהל המחלקה הרלוונטית לא נכלל בהרכב ועדת .
ההתקשרויות, ונקבע כי הוא יוזמן לישיבותיה רק .
כל החלטות הוועדות יתקבלו ברוב קולות .
לגבי ועדת ההתקשרויות נוסף .
סעיף ולפיו אם לא הגיעו חבריה לכלל הסכמה, .
"זכות ההכרעה תהיה של המנכ"ל".
על יו"ר הוועדות לדאוג לרישום פרוטוקול .
מישיבות הוועדות ומהחלטותיהן, לרבות .
שמות המשתתפים, תפקידיהם, פרטי הדיון, .
עיקרי הדברים שנאמרו, עמדות המשתתפים, .
החלטות שנתקבלו, הנימוקים לקבלתן .
והסיבות לדחיית חלופות אחרות.
בפועל, הפרוטוקולים של .
הוועדות כוללים רק את סיכומי החלטות הוועדה.
* לדוגמה: ניסיון, אמינות, מומחיות, קונספט, הרעיון והמקוריות, שכר הפקה ואנשי תוכן.
נמצא כי הדיון של ועדת התוכן בנוגע לעדכון הנוהל עסק בפישוט הנוהל הקיים ובקיצור תהליכים, ואולם לא נבחנו ההשפעות של השינויים על בחירת ההפקות בהתאם למטרות הנוהל.
יו"ר הרשות הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 כי שנת 2012 הייתה "שנת ההתקשרויות" ה ראשונה והיה צורך ליצור נוהל שיקצר הליכים, תוך מחשבה שניתן יהיה לשנותו לאור הלקחים שיילמדו ברשות.
:שם הדוח התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, הנחיות הנוהל החדש צמצמו את הבניית שיקול הדעת המקצועי לבחירת ההצעה הטובה ביותר, והקטינו את השקיפות בתהליך הבחירה.
מכלול השינויים שנעשו בנוהל מעלה חשש כי לא יושגו חלק ממטרותיו, ובייחוד העשרת שידורי הטלוויזיה הישראלית, והצורך לפעול באופן שוויוני ואחיד כדי להרחיב את מעגל המתמודדים ולהעניק הזדמנות ליוצרים צעירים וליוצרים בפריפריה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2013 הסביר מנכ"ל הרשות שהדרג המקצועי הבכיר ביותר ברשות הוא המנכ"ל, שהינו העורך הראשי, מתחתיו מנהל ערוץ 1 , שהינו העורך הראשי של הטלוויזיה, ובהיעדרו, מנהל חטיבת התכניות.
עוד הוסיף כי ביוני 2013 , במהלך הביקורת, הוא קיים יום עיון בנושא הנוהל החדש, במטרה לשמוע הערות של הדרגים המקצועיים לנוהל ולהטמיע בו שינויים ושיפורים.
בעקבות זאת הוצעו שינויים לנוהל שאושרו על ידי הוועד המנהל באוקטובר 2013 .
עוד הוסיף המנכ"ל כי בימים אלה ההנהלה מבצעת עדכון נוסף לנוהל בפרמטרים שעליהם הצביעה הביקורת.
יו"ר הרשות הוסיף בתשובתו כי נוהל זה יובא לדיון בוועד המנהל ובמסגרת זו יתייחסו לליקויים שעליהם הצביע משרד מבקר המדינה.
קביעת יעדים להשקעה ברכישת הפקות באפריל 2011 מינתה מליאת הרשות ועדות משנה, ובכללן ועדת תוכן, המופקדת על קביעת מדיניות השידור, שלה השלכות על בחירת ההפקות שהרשות תרכוש ועל אישור לוח השידורים, והיא מוסמכת לדון בנושאים הקשורים לתכניות.
עם חברי ועדת התוכן נמנים 21 מחברי המליאה ובראשה עומד יו"ר הרשות.
כאמור, עם כניסתו לתוקף של התיקון לחוק מחויבת הרשות להשקיע עשרות מיליוני ש"ח בשנה ברכישת הפקות מקומיות.
בדברי ההסבר לתיקון לחוק נאמר כי ביצוע מיקור חוץ של הפקות מקומיות ברשות השידור יועיל לציבור הצופים, לגורמים הפועלים בשוק ההפקות המקומי ולרשות השי דור.
עוד נאמר בהסבר כי מיקור חוץ יביא לגיוון ולשיפור של לוח המשדרים, שיתבסס על כמה מקורות תוכן ועל תכניות המופקות על ידי גורמי הפקה מומחים ומקצועיים ויעודד את גורמי הייצור בתעשיית ההפקות המקומית .
מכאן שלהשקעת סכומים ניכרים המסתכמים בעשרות מיליוני ש"ח בשידו ר הציבורי היו מטרות ברורות, שחייבו קביעת יעדים להשגתן ומדדים להערכה.
המדידה וההערכה יסייעו לקבוע אם ההשקעה הכספית השיגה את יעדיה באופן המיטבי, ומהי התמורה שקיבלו הצופים בעבור המשאבים שהשקיעה הרשות ברכישת הפקות מקומיות.
התברר כי הנהלת הרשות ו מוסדותיה לא קבע ו, קודם פרסום הפניות לציבור המפיקים, יעדים מדידים וריאליים, לוחות זמנים ואבני דרך להשגת היעדים, כדי להבטיח שההשקעה הניכרת ברכישת הפקות תשיג את המטרות האמורות.
רק במרץ 2013 , בישיבה של ועדת התוכן שנועדה לאשר את לוח הש ידורים של הרשות שהיה אמור לעלות לאוויר בתוך ימים אחדים, הועלה גם נושא הצבת היעדים לרשות.
בישיבה נכחו רק כרבע מחברי הוועדה.
באותה ישיבה העלה יו"ר הרשות את הצורך בקביעת יעדים 1442 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לרשות השידור והציע שהרשות תקבע יעד של הכפלת המדרוג (רייטינג) בכל רצועת שידור9 בתוך שנה.
בעת ביצוע הביקורת, באוגוסט 2013, פנה יו"ר הרשות למנכ"ל הרשות בבקשה לקבל עדכון לגבי הפעילות שבה נקטה הנהלת הרשות ליישום ההחלטה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי לצד השקעת כספים בהפקות עליה לקבוע יעדים מוגדרים על מנת שניתן יהיה לבחון את תרומתה ל השבחתם של שידורי הטלוויזיה.
הכנת רשימת נושאים להפקות מקומיות קנויות בנוהל ועדת התוכן נקבע כי המנכ"ל יגיש ליו"ר הוועדה שישה חודשים לפני תחילת כל שנה תכנית עבודה שנתית לערוצי הטלוויזיה והרדיו ברשות.
בתכנית השנתית יפורטו כל התכניות שהרשות מפיקה בעצמה, מהפקה מקומית קנויה וסרטים קנויים ה מתוכננים לשידור בשנה הרלוונטית, וכן פרטים על סדרות ותכניות שהרשות כבר החלה לשדרן בשנים קודמות.
נוהל ההתקשרויות קובע כי במחצית השנייה של כל שנת תקציב, במסגרת הכנת תכנית העבודה השנתית של הרשות לשנה הבאה, יגבש המנכ"ל רשימת נושאים, רעיונות וסוגות (להלן - רשימת נושאים) להפקות מקומיות קנויות, בהתאם למטרות הרשות, לתקציבה המתוכנן ולמדיניות השידור.
המנכ"ל יגיש את הרשימה לוועדת התוכן, ולאחר קבלת אישורה תפרסם הרשות פניות לציבור לקבלת הצעות להפקות בהתאם לנושאים שאושרו בוועדת התוכן.
ההפקות שייבחרו ישובצו בלוח השידורים של הרשות.
נמצא כי לקראת 2012 המנכ"ל לא גיבש רשימת נושאים להפקות קנויות, אף שיש ברשימה כזו חשיבות עליונה לתכנון מוקדם של השידורים ולראייה העתידית של לוח השידורים של הרשות.
עוד התברר כי ועדת התוכן, אשר מתפקידה לאשר את הנושאים, לא העלתה לפני המנכ"ל את הצור ך בהגשת רשימה כזו, אף שבלעדיה היא אינה יכולה לקיים פיקוח.
לפי הנוהל, היה על המנכ"ל להגיש לוועדת התוכן את תכנית העבודה לשנת 2013 ביוני 2012.
בסוף אוגוסט ובתחילת ספטמבר 2012 פנה יו"ר הרשות למנכ"ל ודרש לקבל את תכנית העבודה לשנת 2013.
נמצא כי רק בספטמבר 2012 , שלושה חודשים לאחר המועד שנקבע בנוהל, הגיש מנכ"ל הרשות ליו"ר הרשות תכנית עבודה של חטיבת התכניות בעברית לשנת 2013 , ובה רשימת נושאים להפקות קנויות.
התברר כי בשנת 2013 פרסמה הרשות רק שתי פניות לציבור להצעת הפקות בנושאים שלא נכללו ברשימת הנושאים שהגיש המנכ"ל.
9 רצועת שידור- פרק זמן מסוים וקבוע במשך השבוע (או חלקו) המיועד לשידור תכניות מסוג מסוים, אשר מוגדרות לפי הרגלי הצפייה או ההאזנה של קהלי היעד.
:שם הדוח התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הפקת תכניות, בעיקר מהסוגה העלית10 , היא מורכבת ולעתים עשויה להימשך אף שנתיים.
לכן יש חשיבות שהפנייה לציבור להציע הפקות תיעשה תוך ראייה עתידית ועל בסיס תכנון מוקדם של רשימת הנושאים ושל לוח השידורים.
ללא תכנון כזה תתקשה הרשות לשמור על עוגני שידור והרגלי צפייה של הצופים ועל האינטרסים של השידור הציבורי.
דרכי קבלת ההצעות ממפיקים .
הרשות היא תאגיד ממשלתי שהוקם על פי החוק ולכן חלים עליה חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 , והתקנות שהותקנו על פיו.
בתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים), נקבע כי "התקשרות לרכישת שירותים או טובין ייחודיים שעניינם תרבות, אמנות, בידור או הווי" אינה מחייבת לקיים מכרז.
עם זאת קובעות התקנות כי גוף ציבורי יעדיף לבצע התקשרות בדרך של מכרז פומבי רגיל גם במקום שהותר לו לפי התקנות לבצע התקשרויות שלא בדרך של מכרז פומבי רגיל.
כב ר בדוח 56ב11 , שעסק בנושא "התקשרויות לשם הפקת תכניות טלוויזיה בעברית", העיר משרד מבקר המדינה כי "על אף הפטור הקיים בתקנות, עקרונות דיני המכרזים בדבר הבטחת שוויון הזדמנויות בין המציעים והשגת יעילות כלכלית ומועילות באמצעות בחירת ההצעה הטובה ביותר, מחייבים את הרשות לקיים באופן תקופתי הליך פומבי ותחרותי, שבו תובא לידיעת מציעים בכוח האפשרות להציע הצעות לתכניות בתחומים שונים".
בנוהל נקבעו שני מסלולים להגשת הצעות להפקות: פנייה לציבור ופנייה יזומה של המפיקים אל הרשות.
: פנייה לציבור הרשות תפרסם פני ות לציבור להפק ת תכנית אחת או סדרת תכניות בנושאים הכלולים ברשימה שהגיש המנכ"ל לוועדת התוכן, וההצעות שייבחרו ישובצו בלוח השידורים של הרשות עם תום הפקתן.
בנוהל נקבע כי "מטרת הפנייה לציבור היא לתת הזדמנות שווה לכלל המפיקים להגיש הצעותיהם לרשות, על מנת שהרשות תוכל לבחור את ההצעות הטובות ביותר".
תקנות חובת המכרזים קובעות את אמות המידה לבחירת ההצעה המעניקה את מרב היתרונות לעורך המכרז, וביניהן איכות העבודה או השירות המוצעים, כישורי המציע, ניסיונו ותחומי התמחותו.
על מסמכי המכרז לכלול את פירוט כל אמות המידה, מבחני המשנה והמשקל היחסי שיינתן לאמות המידה השונות ואופן שקלולם.
כאמור, הרשות פטורה מחובת המכרז בהתקשרות להפקות, ואולם עליה לשאוף לקיים הליך בחירה תחרותי, שוויוני והוגן.
תכניות תעודה, תכניות דרמה ותכניות במתכונת מקורית ובעלת ערך מיוחד 11 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56 ב( 2006 '), עמ 1007.
שם הדוח: התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בנוהל החדש בוטלה ההנחיה לציין בפניות לציבור את אמות המידה לבחירת ההצעה הטובה ביותר.
במצב זה אין למפיקים המתמ ודדים אפשרות לדעת מה המשקל של כל אחת מאמות המידה בשקלול הצעתם ולהיערך בהתאם.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי עליה לשאוף לכך שההליך התחרותי שהיא מנהלת ייערך, בשינויים המחויבים, תוך שמירה על עקרונות המכרז - שוויון והוגנות - באמצעות קביעת אמות מידה ברורות וש קופות, שלפיהן ייבחנו ההצעות עד לבחירת ההצעות הטובות ביותר לרשות.
מנכ"ל הרשות הודיע בתשובתו כי במסגרת שינוי הנוהל המתוכנן יתווספו לנוהל אמות מידה שלפיהן ייבחנו ההצעות שייבחרו והמשקל היחסי שיינתן לכל אחת מהן, ואלו ישמשו כלי לבחירת ההפקות מבין ההצעות שיוגשו.
: פניות יזומות על פי הנוהל ועדת ההתקשרויות רשאית לאשר גם התקשרויות שהתקבלו באמצעות פנייה יזומה של מפיקים לרשות (להלן - פנייה יזומה).
הנוהל קובע עוד כי התקשרויות אלו צריכות לעמוד בתנאים שתקבע הרשות, וכי עלותן לא תעלה על 50% מתקציב כלל ההתקשרויות להפקות ב אותה שנה.
ועדת ההתקשרויות רשאית לאשר חריגה משיעור זה מנימוקים עניינים וסבירים שיירשמו בהחלטתה, ולהעביר על כך דיווח לוועדת התוכן.
(א) כאמור, עד מאי 2012 הייתה מגבלה של עד 30% ,מהתקציב לפניות יזומות ובנוהל החדש הוא גדל ל - 50% .
,לדעת משרד מבקר המדינה העלאת שי עור ההפקות שמקורן בפניות יזומות אינה עולה בקנה אחד עם העקרונות העומדים בבסיס חוק חובת המכרזים.
יתרה מכך, שינוי זה עלול לפגוע בהשגת מטרות הנוהל שהן, בין היתר, מתן הזדמנות שווה לכלל המפיקים להגיש הצעותיהם לרשות.
יו"ר הרשות ציין בתשובתו כי באוקטובר 2013 אישר הוועד המנהל הצעה של ועדת התוכן לעדכון נוהל ההתקשרויות, ולפיו שיעור ההפקות שניתן יהיה לבחור באמצעות פנייה ישירה יקטן ל-20% .
)(ב מינואר 2012 ועד סוף יוני 2013 חתמה הרשות 51 הסכמים לרכישת הפקות שהתקבלו בפנייה יזומה, בערך כולל של 80 .
מיליון ש"ח נמצא כי סכום זה מהווה 77% מהערך הכספי של כלל ההסכמים שחתמה הרשות לרכישת הפקות בתקופה האמורה - 104 מיליון ש"ח.
יוצא אפוא שרק כ-24 מיליון ש"ח ( 23% ) מתוך הסכום הכולל נועד להפקות מקומיות שהתקבלו באמצעות פנייה לציבור.
(ג) נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, יוני 2013 , הנהלת הרשות לא קבעה את התנאים המיוחדים לאישור הפקות שיתקבלו בפניות יזומות כנדרש בנוהל, אף שבתקופה שבין ינואר 2012 ליוני 2013 נחתמו הסכמים כאמור בסכום של כ-80 .
מיליון ש"ח לרכישת הפקות במסלול זה רשות השידור 1445 .
:שם הדוח התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, הנתונים מלמדים שהרשות ניצלה את מסלול הפנייה היזומה בדרך שאינה עולה בקנה אחד עם הנוהל ובאופן בלתי סביר, בכך שרוב ההפקות שרכשה נבחרו מתוך ההצעות שהגיעו אליה באמצעות פניות יזומות.
דרך זו אינה עולה בקנה אחד עם מטרת הנוהל לתת הזדמנות שווה לכלל המפיקים.
מנהל חטיבת התכניות בעברית הסביר בתשובתו כי שנת 2012 הייתה השנה הראשונה שבה יושם החוק בנושא ההתקשרויות להפקות מקומיות, וכי הרשות התקשרה עם מפיקים שהגישו הצעתם במסלול של פנייה יזומה בשל הדחיפות לרכוש הפקות בהיקף שנקבע בחוק.
עוד הוסיף כי בשנת 2013 חתמה הרשות על הסכמים בסך כ-72 מיליון ש"ח, ורק כ -25% מהם היו במסלול הפנייה היזומה.
מתשובתו של מנכ"ל הרשות מינואר 2014 עולה כי בעקבות הביקורת גיבשה ועדת ההתקשרויות קריטריונים לבחינת פניות יזומות, והם ישולבו בנוהל התקשרויות.
נמצא כי ועדת ההתקשרויות לא ביצעה מעקב עתי בנוגע להתפלגות ההפקות מפניות לציבור ומפניות יזומות.
משכך היא לא נימקה את החריגה הניכרת משיעור התקציב שנקבע בנוהל עבור התקשרויות שהתקבלו מפניות יזומות.
עוד נמצא כי הוועדה לא דיווחה לוועדת התוכן על החריגה, וזו לא פיקחה על כך שההחלטות שהתקבלו משרתות את האינטרסים של הרשות ולא חורגות מהוראותיה.
העיקרון העומד ביסוד חוק חובת המכרזים הוא כי דרך המלך היא שהתקשרויות ייעשו באופן פומבי באמצעות פנייה לציבור ובהליך שוויוני, ואילו התקשרות בעקבות פנייה יזומה צריכה להיעשות במקרים חריגים.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלות הרשות בנוגע להתק שרויות עם מפיקים, שבניגוד לכללי המינהל התקין הפכה את החריג לכלל השולט.
מציאות זו מעלה חשש כבד שפנייה יזומה היא דרך לעקוף את העקרונות היסודיים של תחרות הוגנת ושוויונית ואת הנחיות הנוהל, והיא עלולה לאפשר העדפה של הפקות מסוימות על פני אחרות משיקולים לא ענייני ים.
על הרשות לקבוע את התנאים שבהן צריכות לעמוד הצעות המוגשות בפניות יזומות, כך שיאפשרו בחירת הפקות כאלו רק במקרים ייחודיים.
הטיפול בהצעות המפיקים .
הנוהל קובע כי כל ההצעות המתקבלות ברשות, הן בעקבות פנייה לציבור והן בפנייה יזומה, יוגשו לרכז ההתקשרויות, שהוא עובד חטיבת התכניות וכפוף למנהל חטיבת התכניות.
על רכז ההתקשרויות לסרוק כל הצעה שהתקבלה, לשמור אותה כקובץ דיגיטלי ולשלוח למפיקים אישור בכתב על קבלת הצעותיהם.
על הרכז לבדוק אם ההצעות שהתקבלו בפנייה לציבור 1446 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עומדות בתנאי הסף שהוגדרו בפנייה לציבור, ולהעביר את ה הצעות ואת ממצאי בדיקתו לבחינת מנהל חטיבת התכניות ולמנהל המחלקה הרלוונטי (להלן - מנהלי התוכן).
טיפול בהצעות שהתקבלו בעקבות פנייה לציבור בהודעה שהרשות מפרסמת לציבור נאמר שיש להגיש את ההצעות לתיבת הצעות ברשות עד מועד מסוים.
ההצעות שמתקבלות אמורות להגיע לידיו של רכז ההתקשרויות.
לשם ריכוז יעיל של המידע הגלום במאות ההצעות להפקות המתקבלות בעקבות פניות לציבור, היה צפוי שהרשות תשתמש במערכת ממוחשבת המאפשרת עיבוד וניתוח של המידע וכן מעקב ובקרה אחר הטיפול בפניות.
התברר כי ברשות לא הייתה מערכת המאפשרת ריכוז של המידע ועיבודו לשם טיפול בהצעות שהתקבלו בעקבות פניות לציבור.
המידע לגבי מאות הצעות שהתקבלו בדרך זו רוכז בקבצים שונים של מעבד תמלילים ( Word ,)ולא היה אפשר לעבד אותו ואף לא להשתמש בו למעקב ולבקרה.
עוד התברר כי אף שהנוהל קובע שכל ההצעות יועברו לידי רכז ההתקשרויות, רוב ההצעות שהתקבלו בעקבות פנייה לציבור עבור מחלקת התעודה ומחלקת הדרמה, שמושבן בירושלים, לא הועברו אל הרכז, והוא טיפל בעיקר בהצעות שהתקבלו עבור מחלקת הבידור, שמושבה בתל אביב.
עקב כך לא ניתן היה לקבל תמונה מרוכזת וכוללת של ההצעות שהתקבלו.
באפריל 2012 החליטה ועדת ההתקשרויות כי מנהל חטיבת התכניות יכין יחד עם מנהל מערכות מידע ברשות תוכנה לניהול תהליכי תכנון, ביצוע ובקרה של הפקות קנויות, משלב הדרישה להפקה ועד תום ההתקשרות.
, מועד סיום הביקורת, הרשות לא סיימה את פיתוח המערכת מנכ"ל הרשות מסר בתשובתו כי בספטמבר 2013 הסתיים פיתוח המערכת הממוחשבת לניהול הפקות ונקבע כי העבודה עם המערכת תחל בינואר 2014 .
המערכת תכלול את נתוני ההפקה כולל עלויות, תבצע מעקב אחר סטטוס ביצוע ההפקה ותאפשר בקרה על נתוני הביצוע בפועל.
טיפול בהצעות שהוגשו בפנייה יזומה על אף קביעת הנוהל שלפיה כל ההצעות יוגשו לרכז ההתקשרויות, בפועל, הצעות מפניות יזומות, שמגיעות לרשות מעת לעת, מוגשות לגורמים שונים ברשות כמו מנכ"ל הרשות או היו"ר, מנהל חטיבת התכניות ומנהלי מחלקות.
נמצא כי בעוד שהצעות שהתקבלו במסגרת פנייה לציבור מגיעות בשל ב הראשון לטיפולו של הרכז, הצעות מפניות יזומות אינן מובאות באף שלב משלבי הטיפול בהן לרכז ההתקשרויות על מנת שירשום אותן וישמור את המידע לגביהן בקובץ דיגיטלי.
המידע לגבי הצעות אלה מפוזר ביחידות שונות ברשות, ובחלק מהמקרים ההצעה היזומה אף לא הובאה לידיעתו של מנ הל המחלקה הרלוונטית שההפקה נוגעת לתחומי עיסוקו, וממילא לא נבחנה על ידו.
:שם הדוח התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מנהל חטיבת התכניות ציין בתשובתו כי עם בניית מערכת המחשוב החדשה, כל הפקה, הן מפנייה לציבור והן מפנייה יזומה, תוגש לרשות אך ורק באמצעות המערכת הממוחשבת, ורכז ההתקשרויות יהיה הגורם הבלעד י שיטפל בה בשלב קבלתה ברשות.
מנכ"ל הרשות הוסיף בתשובתו כי כל ההצעות מפניות לציבור ומפניות יזומות יוגשו באמצעות תיבות דואר אלקטרוני שתפתח הרשות.
בחינת תוכן ההצעות ודירוגן הנוהל קובע כי רכז ההתקשרויות יעביר את ממצאי בדיקתו בדבר עמידת ההצעות בתנאי הסף לבחינת מנהלי התוכן, כדי שיעריכו את ההצעה (על גבי טבלה המצורפת כנספח לנוהל) וימציאו את חוות דעתם למנהל חטיבת התכניות לצורך שכלול דירוג ההצעות.
על מנהל חטיבת התכניות ביחד עם מנהלי התוכן האחרים לדרג את ההצעות ולהעביר את הדירוג למנהל הטלוויזיה ולמנכ"ל בצירוף נימוקי ם.
המנכ"ל ירכז את המידע לקראת ישיבת ועדת ההתקשרויות.
ביוני 2012 הכין מנהל חטיבת התכניות טבלת הערכה ובה חמש אמות מידה.
כדי שאמות המידה יאפשרו בסיס להשוואה בין ההצעות המוגשות למכרז וקנה מידה אובייקטיבי לבחירת ההצעה הטובה ביותר, וכדי להבטיח יישום ראוי של עקרון השוויון12 , יש לקבוע את משקלה היחסי של כל אמת מידה.
גם בג"ץ13 התייחס לחשיבות שבקביעת משקל יחסי לאמות מידה לבחירת ההצעה הזוכה כדי למנוע קבלת החלטה בדרך פסולה, בהקשר של חלוקת תמיכות מכספי מדינה למוסדות ציבור.
לדבריו, "בהעדר משקל לכל מדד, או דרך לשקול אותו, אפשר בדרך כלל להסתמך על אחד המדדים כדי להצדיק החלטה שהתקבלה, גם אם התקבלה שלא על יסוד המדדים אלא על יסוד שיקולים פסולים".
לדעת משרד מבקר המדינה, דברים אלה יפים, בשינויים המתחייבים, גם באשר להתקשרויות האמורות בדוח זה.
נמצא כי בטבלת ההערכה לא קבעה הרשות א ת המשקל היחסי שיש לתת לכל אחת מאמות המידה בעת הערכת ההצעות שיוגשו.
עוד התברר כי גם לאחר שה רשות הכינה טבלה עם אמות מידה, כמה ממנהלי המחלקות לא ידעו על קיומה, וממילא לא קיבלו את החלטתם על בסיס אמות המידה שנקבעו בה.
משרד מבקר המדינה בדק באיזה אופן קבעו מנהלי המחלקות את חוות דעתם לגבי ההפקות וכיצד דיווחו עליהן למנהל חטיבת התכניות.
12 ,ד"ר עומר דקלמכרזים ( 2004 ') כרך ראשון, עמ322.
13 בג"ץ 3792/95 'תיאטרון ארצי לנוער נ שרת המדע והאמנויות, פ"ד נא(4 ,)259 ( 1997.
שם הדוח: התקשרויות לרכישת הפקות מקומיות לשידורי הטלוויזיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נמצא כי מנהל מחלקת הבידור נהג להעביר למנהל חטיבת התכניות מסמך הכולל מידע לגבי המפיק והצעתו, אך הוא לא הכין חוות דעת כתובה של מחלקת הבידור על ההצעות שהוגשו ואף לא דירג אותן, כנדרש.
מנהל מחלקת הבידור הסביר למשרד מבקר המדינה כי הוא נהג להעביר את חוות דעתו למנהל חטיבת התכניות בשיחות בעל פה.
עוד נמצא כי המסמך שהעביר מנהל חטיבת התכניות לוועדת ההתקשרויות הכיל רק תיאור קצר של ההצעות שהתקבלו במחלקת הבידור, ללא חוות דעת וללא דירוג.
יצוין כי מנהלי מחלקות הדרמה והתעודה פעלו לצורך הערכת ההצעות ומתן חוות דעתם על פי מתכונת שקבעו לעצמם, שלא תאמה את טבלת ההערכה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהערכת ההצעות להפקות שמתקבלות ברשות תיעשה על בסיס אמות מידה אחידו ת, שלכל אחת מהן ייקבע משקלה היחסי, על מנת שהבחירה תיעשה מתוך שיקולים מקצועיים, ענייניים ושוויוניים.
מנהל חטיבת התכניות הודיע בתשובתו כי הרשות מגבשת בימים אלו טיוטה לאמות מידה ומשקלות שתוטמע בטופס ההערכה ותצורף לנוהל.
פעולות ועדת ההתקשרויות לבחירת ההפקות ואישורן .
ברשות השידור פועלת ועדת התקשרויות שהיא מופקדת על קבלת ההצעות לרכישת הפקות מקומיות ועל בחירת ההצעות הזוכות.
על פי הנוהל, בראש הוועדה יעמוד מנכ"ל הרשות וחבריה יהיו מנהל הטלוויזיה, מנהל חטיבת התכניות, סמנכ"ל כספים וכלכלה, יועץ משפטי וראש ועדת משא ומתן.