HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ההמלצה מובאת לאישור הוועד המנהל ולאחר התייעצות עם הוועדה לבדיקת מינויים כמשמעותה בחוק החברות הממשלתיות על השר לאשר את המינוי.
בעניין מינויו של מנכ"ל האגודה כבר העיר משרד מבקר המדינה5 כי "לכאורה, אין תיקון זה עולה בקנה אחד עם הוראות חוק החברות.
לפי חוק החברות, מנכ"ל החברה הממשלתית מתמנה בידי הדירקטוריון ורק לאחר אישור המינוי בדירקטוריון הוא מובא לאישור השרים".
דעתו של משרד מבקר המדינה הייתה כי "גם אם המלצה של שר אין בה כדי לפגום בהליך הבחירה, אין לקבוע זאת כתנאי בתקנון, היות שהדבר עלול למנוע מחברי הוועד להציע מועמדים אחרים לתפקיד ולכבול את שיקול דעתם בעניין המועמד המתאים ביותר".
בביקורת זו עלה כי עניין מינוי המנכ"ל טרם בא על תיקונו.
מנכ"ל האגודה מר ראובן צדוק משמש בתפקידו זה12 שנים ברציפות מאפריל 19976 .
לדעת משרד מבקר המדינה על מוסדות האגודה והשר לבחון האם תקופת כהונה כה ארוכה משרתת את אינטרס הציבור והאגודה, והאם לא ראוי להגבילה, במיוחד כשלוועד המנהל שאמור לפקח על המנכ"ל אין למעשה השפעה על הבחירה.
ניתן למשל ללמוד מן השיטה שננקטה ברשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים.
שם ממנה הממשלה את מנהל הרשות הממשלה, על פי הצעת השר להגנת הסביבה, ולא מועצת הרשות או מליאת הרשות.
לפי סעיף 19 (ג) לחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לא ומיים ואתרי הנצחה, התשנ"ח - 1998 , תקופת כהונתו של מנכ"ל הרשות מוגבלת לחמש שנים, והממשלה רשאית להאריכה לתקופת כהונה נוספת אחת.
5 ראו דוח שנתי מס' 48 ( של מבקר המדינה 1998), עמ' 890.
6 ראודוח שנתי מס' 48 ( של מבקר המדינה 1998 '), עמ 884-890 .
התקשרויות עם יועצים ועם נותני שירותים חיצוניים .
,האגודה מעניקה לחבריה שירותים, ובהם ייעוץ מקצועי בתחומי הנדסה משפט, אדריכלות, שמאות, גינון וכד'.
האגודה מתקשרת עם יועצים חיצוניים לתקופה מוגדרת ובתעריף מוסכם, ומפנה אליהם את החברים המבקשים ייעוץ.
יש שירותים שהאגודה מספקת לחבריה ללא תשלום נוסף, והיא נושאת בתשלום עבורם, יש שירותים שהחברים משלמים עבורם את מלוא התשלום, ויש שהתשלום עבורם נחלק בין החברים לאגודה.
התעריף שעל פיו האגודה או החברים משלמים ליועץ נקבע מראש, והוא אחד הקריטריונים של האגודה להתקשרות עם יועצים.
אין חובה לפרסם מכרז פומבי לבחירת יועצים, אבל על פי חוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 ותקנותיו, חובה לפנות לי ועצים, ככל הניתן, על סמך מאגר של מועמדים לתפקידי ייעוץ, בסבב מחזורי, באופן הוגן, בבקשת הצעות.
בביקורת הקודמת לא נמצאו באגודה אסמכתאות לשיקולים ולנימוקים בבחירת יועצים בתחומי ההנדסה, האדריכלות והמשפט.
גם בביקורת הנוכחית, בכמה מקרים לא נמצאו מלוא האסמכתות לאופן בחירתם של היועצים: לא נמצאו נתונים על יועצים שהציעו את מועמדותם, ולא תועדה השוואה שנעשתה לצרכי הבחירה של יועץ, לרבות אמות המידה שעל פיהן נבחר.
האגודה מבהירה לחבריה המתקשרים עם יועצים ובעלי מקצוע (להלן - יועצים) כי לא היא הנושאת באחריות לטיב הייעוץ אלא היועץ לבדו.
הביקורת העלתה כי האגודה דורשת מוועדי הבתים לדווח לה על טיב השירות שהם מקבלים, אך אין היא יוזמת פעולות לפיקוח מצידה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מכיוון שהשירות ניתן בתיווך האגודה, ראוי שהאגודה תפקח ולו באופן מדגמי, ללא תלות בדיווחים מוועדי הבתים על הרמה המקצועית של היועצים, ושהיא תאסוף בעצמה מידע בנוגע לטיב עבודתם.
התקשרות עם חברת ביטוח .
בתקופה שנבדקה הופיעה בעיתון האגודה המופץ לחבריה מודעת פרסום לפיה חברת ביטוח מסוימת (להלן - חברת ביטוח) בשיתוף עם האגודה מציעים מתן סל שירותים מיוחד עבור בתים משותפים ללקוחות האגודה וכי זו "ההצעה הזולה ביותר והרחבה ביותר מול המתחרים".
סוגי הביטוחים המוצעים בסל הם: ביטוח משרד הבינוי והשיכון 305 .
צד ג' מורחב; ביטוח חבות מעבידים; ביטוח תיקוני צנרת ונזקי חשמל; ושירותי איטום לגגות בבתים המשותפים.
בנוסף לכך, בחוברת סל השירותים של האגודה היא ציינה שה תקשרה עם חברת הביטוח למתן שירותי ביטוח לרכוש המשותף בתעריף מוזל.
הביקורת העלתה כי משנת 2000 לא ביקשה האגודה הצעות מכמה חברות ביטוח כדי להשוות ביניהן ולבחור בהצעה המיטבית.
לדעת משרד מבקר המדינה המצג בפרסומי האגודה עלול להטעות את חברי האגודה, שכן מהפרסום עלו ל להשתמע שהאגודה בחנה כביכול הצעות שונות ועדכניות בעוד שמזה כשמונה שנים לא עשתה כן.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהאגודה תמליץ לחבריה על התקשרות עם חברת ביטוח אחת או יותר רק לאחר שתקיים הליך לבחינת ההצעות המיטביות.
בתשובתה מדצמבר 2008 למשרד מבקר המדינה הודיעה האגודה כי בעקבות הערת המבקר הנחה מנכ"ל האגודה לקיים מכרז להשגת סל ביטוחים שיהיה אטרקטיבי באיכותו ובעלותו לוועד הבית המשותף.
המקור העיקרי של הכנסות האגודה הוא דמי חבר שנתיים שמשלמים ועדי הבתים המשותפים החברים בה.
ההכנסות מדמי החבר שנתקבלו בשנת 2007 הסתכמו ב-9 מיליון ש"ח בקירוב, ובשנת 2000 - ב-7.
תעריף דמי החבר נקבע על ידי הוועד.
משרד מבקר המדינה העלה מנתוני האגודה כי ההכנסות שלה מדמי החבר בשנים 2005 -2007 הסתכמו בכ -26.
2 מיליון ש"ח, אבל בפועל נרשמו בספרים רק כ -25.
3 מיליון ש"ח, דהיינו - בספרי האגודה לא נרשמו לכאורה כ-0.
מיליון ש"ח בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2009 , הודיעה האגודה, כי מדובר בתקלה במערכת המחשוב אשר מייד עם גילויה שוקדת האגודה לתקנה.
האגודה הוסיפה עוד בתשובתה, כי החליטה למנות רואה חשבון חיצוני אשר יעביר את ממצאיו לאגודה ואלה יועברו למבקר המדינה בבוא העת.
משרד מבקר המדינה העיר לאגודה, כי עליה להשלים את בדיקותיה בנוגע לפער האמור בכל ההקדם.
,דמי החבר המשולמים לאגודה הם לתקופה של שנה אחת ממועד התשלום ואין חובה לשלמם ברציפות כדי להשתתף בפעולות האגודה וליהנו ת משירותיה.
למרות זאת מודיעה האגודה לחבריה כי חבר שלא שילם ברציפות, תיחשב חברותו כאילו הסתיימה שנה אחת לאחר המועד הקודם ששילמו בו דמי חבר.
לשאלה 306 דוח שנתי59ב .
מדוע הוקדם תאריך סיום החברות, עונה האגודה כי הרציפות נועדה לשמור על זכויות מסוימות, כגון חברות במועדון לקוחות שיוקם בשנת 2009 .
לדבריה, אם אין החבר רוצה לשמור על רצף חברותו, עליו להודיע על כך לאגודה בכתב או דרך הטלפון.
לדעת הביקורת, אם האגודה קבעה כי דמי החבר הם שנתיים, אין היא רשאית לשנות זאת ולהקדים את מועד סיום החברות בלי להודיע ולהסביר זאת מפורשות לחבריה.
היו חברים שמחוסר תשומת לב לא עמדו על זכותם שלא לשלם את דמי חבר ברציפות; כדי להימנע ממצב כזה היה על האגודה להודיע להם כי סיום החברות הוא כעבור שנה ממועד התשלום האחרון, וכי אם הם רוצים לשמור על רציפות, עליהם להודיע על כך לאגודה ואז יחויבו בתשלום רציף של דמי החבר.
דיווח, שקיפות ובקרה .
התקשרות בין האגודה לרשויות מקומיות .
האגודה פועלת בשיתוף פעולה עם רשויות מקומיות שהוקמו בהן סניפי האגודה.
בדרך כלל, הרשויות המקומיות הן שמפעילות את הסניפים ונושאות ברוב הוצאות הפעלתם, לרבות כוח אדם, והאגודה היא הגוף המנחה מקצועית את הסניפים על פי נוהלי האגודה וכלליה.
הביקורת העלתה כי בין האגודה ובין הרשויות המקומיות המפעילות את סניפיה אין הסכמים בכתב המסדירים את חובותיהם ואת זכויותיהם של הצדדים, מלבד כמה הסכמים על העסקה של עובדי סניפים שמימונם בא מהאגודה ולא מהרשויות המקומיות.
יש רש ויות מקומיות שלפני שנים רבות הפקידו באגודה כספים כפיקדון (קרנות מימון ביניים) לצורך מתן הלוואות לתושביהן, וגם על כך לא נמצאו הסכמים המסדירים את תנאי הפיקדון.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האגודה ועל הרשויות המקומיות הפועלות בשיתוף פעולה עמה להסדיר את יחסיהן וא ת כל חובותיהן וזכויותיהן בהסכמים כתובים וחתומים.
בדוח הקודם העיר משרד מבקר המדינה כי על האגודה לציין בדוחותיה הכספיים את קיומם של הסדרים בינה לבין הרשויות המקומיות, לבאר ביאור הולם את מהותם ואת השפעתם על התוצאות הכספיות של פעילותה.
עליה לתת לכל זאת ביטוי מילולי נרחב ככל האפשר בדוחותיה השונים - דבר שעד אותו מועד לא נעשה - שכן מדובר בפעילות כלכלית וחברתית ניכרת.
הביקורת העלתה כי בעקבות הביקורת הקודמת, החלה האגודה לציין בדוחותיה הכספיים את קיומם של ההסדרים ולבאר את מהותם, אך היא משרד הבינוי והשיכון 307 .
אינה מציגה את השפעתם על תוצאותיה הכספיות של פעילות האגודה.
לדעת משרד מבקר המדינה, היות שחלק ניכר מפעילות האגודה הוא במימון הרשויות המקומיות, על האגודה לפרסם מידי שנה דוח מילולי המפרט לכל סניף את הנתונים האלה: עלות הסניף לרשות המקומית, מספר חברי הסניף, פילוח הפניות של חברי הסניף לפי תחומי הפעילות בו, מספר המשרות בסניף.
דיווח כזה יספק למקבלי ההחלטות כלי גלוי לעינו הפקוחה של הציבור, ובאמצעותו אפשר יהיה לבדוק אם הקצאת המשאבים על ידי השלטון המקומי היא מיטבית, אם פריסת הסניפים הארצית יעילה ואם השירות הניתן לחברים מספק את הצרכים.
האגודה מעסיקה מנהלת חשבונות העוסקת בעיקר ברישום פעולות חשבונאיות בספרי האגודה, בהוצאת המחאות ובהכנתן לחתימה ובהתאמות בין דפי הבנק לרשום בספרי האגודה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מצב שבו אותו אדם מטפל בתפקידים אלה במערכת כספים גדולה, שהיקפה מאות אלפי שקלי ם, הוא לא רצוי.
על כן נדרשת רמת בקרה פנימית גבוהה על שמירת המזומנים, לרבות על הוצאת המחאות.
בביקורת עלה כי בהמחאות שהאגודה מדפיסה לא נרשמת ליד שם המוטב המילה "בלבד", דבר המאפשר הפקדת ההמחאה שלא למוטב המיועד.
הביקורת הנוכחית על האגודה לתרבות הדיור הינה מעקב על דוח ביקורת קודם שערך משרד מבקר המדינה בשנת 2001 והתפרסמה בדוח שנתי 52 ב של מבקר המדינה ( 2002 ).
בביקורת זו נבדקו בין היתר נושאים שנבדקו בדוח הקודם.
נמצא שחלק מהליקויים תוקן, ועם זאת עדיין קיימים ליקויים בהתנהלות האגודה.
פעילות משרד הבי נוי והשיכון מכוונת ליצור תנאים שיאפשרו לכלל האוכלוסייה, אך בעיקר לאוכלוסיות החלשות יחסית, למצוא פתרונות דיור במחיר סביר.
תחום הסיוע לוועדי בתים אמנם נושק לתחום פעולתו של המשרד אך אינו מרכיב מרכזי בו.
בניגוד לעבר המשרד אינו משתתף במימון האגודה והיא ממומנת ע ל ידי הרשויות המקומיות ומדמי החבר שמשלמים החברים.
לפיכך על הממשלה לשקול מיהו הגורם שרצוי וראוי שירכז את האחריות לתחום זה.
הביקורת העלתה ממצאים הנוגעים לתפקוד האגודה.
ראוי לשקול עריכת שינויים במבנה מוסדותיה, לרבות שינויים בסמכויותיהם ובהליכי בחירתם, על מ נת להבטיח שלא תתקיים ביניהם תלות שעלולה לפגוע בתפקודם העצמאי כגופי פיקוח ובקרה.
מנכ"ל האגודה משמש בתפקידו זה12 שנים ברציפות.
לדעת משרד מבקר המדינה על מוסדות האגודה והשר לבחון האם תקופת כהונה כה ארוכה משרתת את אינטרס הציבור והאגודה, והאם לא ראוי להגבילה.
על האגודה לשאוף לתת לחבריה שירות איכותי ומקצועי, ומן הראוי שהיא תפקח, ולו באופן מדגמי, על הרמה המקצועית של היועצים שהיא מפנה לחבריה, ושהיא תאסוף בעצמה מידע בנוגע לטיב עבודתם.
משרד הבינוי והשיכון 309 .
כפר שלם שוכן בתחום השיפוט של עיריית תל אביב-יפו (להלן - העירייה) בדרום מזרח העיר.
גבולות הכפר הם דרך ההגנה מצפון; רחוב ששת הימים במזרח; רחובות איתן ליבנה והבושם בדרום; ורחוב חיים בר-לב, המשך רחוב משרד הבינוי והשיכון 285 .
הבושם ודרך משה דיין במערב.
הכפר מורכב משמונה שכונות בשטח כולל של 1,585 דונם.
רוב אדמות כפר שלם הן אדמותמדינה שבניהול מינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י)3 .
, ומיעוטן בבעלות העירייה ובבעלות פרטית בשנים 1948 -1955 אכלסה המדינה את בתי כפר שלם בתושבים שהיו רובם עולים חדשים ומעוטי יכולת.
איכותם של מרבית הבתים הייתה מלכתחילה ירודה, ועם חלוף השנים היא הלכה והידרדרה.
בנייה ללא היתר של מבנים, גם הם באיכות ירודה, תרמה אף היא להיותו של כפר שלם משכנות עוני.
עליבות השטח וחוסר האפשרות לשפץ את המבנים בו הביאו את המדינה לפעול לפינוי תושביו, לשיקומם, להרוס את המבנים שבו ולבנות במקומם אזור מגורים מודרני.
תחילת הפינוי: על פי תיעוד משנת 1993 , בתחילת שנות השישים של המאה העשרים התגוררו בכפר שלם כ-2,000 משפחות.
אז החלה פעולה לפינוי ולשיקום כפר שלם.
העירייה הכינה תכנית מתאר לאדמות כפר שלם, שהתבססה על בנייה בצפיפות גבוהה אשר הייתה אמורה לקלוט בין היתר את המשפחות המפונות.
על מלאכת הפינוי והשיקום הופקדה חברת חלמיש - חברה ממשלתית- עירונית לדיור, לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב-יפו בע"מ4 (להלן- חלמיש או החברה) שהוקמה בשנת 1961 .
בשנים1962 ,1964 ,1965 ו-2004 חתמו ממ"י והחברה על הסכמים שלפיהם יועברו מקרקעין בכפר שלם לניהול חלמיש.
עד שנת 0042 הועברו לחלמיש כ-031,0 דונם, שהם כ-%65 מכלל שטחו של כפר שלם5.
ממ"י הטיל על חלמיש לפנות קרקעות אלה ביוני 1965 התקבל בכנסת חוק בינוי ופינוי של אזורי שיקום, התשכ"ה-1965 .
בעקבות החוק הוקמה הרשות לבינוי ולפינוי של אזורי שיקום, אשר תפקידה ליזום ולתכנן פינוי, בינוי ושיקום של משכנות עוני ושכונות נחשלות ושל מבנים המסכנים את יושביהם ולבצע פעולות נוספות.
באוקטובר 1969 ,הכריז שר השיכון דאז בתוקף תפקידו כיושב ראש הרשות, על ארבע שכונות בכפר שלם, שהיו מרביתו של כפר שלם, כאזורי שיקום על פי החוק האמור.
ההכרזה נעשתה באיש ור הממשלה ולאחר התייעצות עם העירייה.
בסופו של דבר היתה זו חלמיש שפינתה את כפר שלם.
ביצוע הפינוי: תהליך של פינוי אוכלוסייה הוא מורכב וקשה.
מאוגדים בו מרכיבים אנושיים ומרכיבים ביצועיים.
הפינוי כולל בדרך כלל משא ומתן ארוך ומורכב עם המיועדים לפינוי אשר לעצם זכאותם לדמי פינוי ואשר לגובה דמי הפינוי שהם זכאים להם.
תהליכי המשא ומתן והפינוי הובילו לא פעם למחלוקות בין התושבים הגרים בכפר שלם ובין הגופים העוסקים בפינוי - בפרט חלמיש.
אלה נגעו בעיקר בשאלות אם יש לתושבים זכויות קניין במקרקעין שברשותם, מיהם התושבים הזכא ים לקבל דמי פינוי, ומה צריכים להיות דמי הפינוי ההוגנים.
התושבים הלינו על הדרך בה נוהל עמם משא ומתן לפינוי; לטענתם חלמיש הגישה נגדם לבית משפט תביעות לפינוי מבלי שמוצה עמם הליך משא ומתן לפינוי מרצון.
3 מקרקעי ישראל הם המקרקעין של המדינה, של רשות הפיתוח ושל הקרן הקיימת לישראל (קק"ל).
4 שמה הקודם של החברה היה "החברה הממשלתית עירונית לשיקום משכנות עוני, תל אביב-יפו בע"מ".
בשנת 2008 הועסקו בחברה43 עובדים ושני עובדי קבלן, והיא עסקה בפינויים מקרקעות המדינה, באכלוס ובניהול דירות של הדיור הציבורי ובביצוע עבודות פיתוח עבור העירייה וגורמים אחרים.
5 במסגרת פינוי כפר שלם עוסקת חלמיש גם בפינוי של מתחם בן שלושה דונם הצמוד לכפר שלם ("החאן").
מלבד חלמיש מעורבים בפינוי ממ"י, שמנהל את מקרקעי ישראל; העי רייה, שכאמור כפר שלם נמצא בתחום שיפוטה וגם היא בעלת קרקעות בו; ומשרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד השיכון).
בעבר עסקו בפינוי גם גופים פרטיים.
מועצת מקרקעי ישראל (להלן - המועצה) פועלת מכוח חוק מינהל מקרקעי ישראל, התש"ך-1960 , והיא קובעת את מדיניות הקרקע ות שלפיה יפעל ממ"י.
משנת 1990 קיבלה המועצה החלטות אחדות שעניינן פינוי כפר שלם.
בהחלטות אלה נקבעו העקרונות וההליכים שעל פיהם על חלמיש לפעול בכל הנוגע לפינוי כפר שלם וכן תפקידיו של ממ"י בנושא.
על פי נתוני חלמיש, בינואר 1962 , מועד תחילת הפינוי, התגוררו במקרקעין שנמסרו לניהולה בכפר שלם כ -1,400 משפחות.
עם חלוף השנים הלך וגדל מספר זה הן מפני שבני משפחה בגרו והמשיכו להתגורר במקום והן מפני שבמשך השנים נוספו לכפר שלם תושבים מחוץ למקום.
בשנת 1996 קבע משרד השיכון שכל מי שהתגורר בכפר שלם ב-1.
87 נחשב זכאי לקבל דמי פינוי (להלן - זכאי).
מאז 1962 עד סוף 2008 פונה מרבית השטח שנמסר לטיפול חלמיש; חלק מהקרקעות שפונו שווקו לצורך בנייה, והיתר הופנו לצורכי ציבור - כבישים, גנים ציבוריים ומבני ציבור.
לפי נתוני החברה, מדובר ב -883 דונם, שהם כ -86% מהקרקע שנמסרה לניהולה.
עיקר הפיתוח שלהמתחם התבצע בשנות השישים והשבעים, כשהבנייה כולה הייתה רוויה6 .
בראשית שנות השמונים שולבה גם בנייה עצמית ("בנה ביתך") באמצעות שיווק של מגרשים למתפנים.
בסך הכול נבנה בכפר שלם שטח של 201,380 .
מ"ר, בעיקרו למגורים לפי נתוני החברה וממ"י, בשנים 1962 -1996 פינתהחלמיש בסך הכול 2,569 משפחות; משנת1997 עד מרס2004 היא לא פינתה שום משפחה; ואילו בשנים 2004 -2007 היא פינתה17 משפחות.
במרס 2008 העריכה החברה כי יש לפנות עוד 500 משפחות כ-400 מהן זכאיות וכ-100 .
המצב בסוף שנת 2008: כפר שלם כולל כיום בנייני קומות בבנייה רוויה ובתים צמודי קרקע שנבנו בפרויקט הפינוי וכן בתים צמודי קרקע של תושבים שלא פונו.
רוב הבתים של התושבים שלא פונו הורחבו במשך השנים, וכמה מהם משמשים לעסקים.
בכפר שלם נותרו כ -150 דונם לפיתוח ולשיווק שטרם פונו; על פי התכניות המפורטות, אפשר לבנות בשטח זה עוד 1,445 דירות בבנייה רוויה ו-173 בתים בשיטת "בנה ביתך".
בשנת 2006 החלה העירייה בהכנת תכנית מפורטת לשטח זה, שהוגדל בה מספר הדירות המיועדות לבנייה רוויה בכ-790 דירות, ולפיכך בסך הכול יהיה אפשר לבנות בשטח שנותר עוד 2,235 .
דירות בבנייה רוויה בינואר 2007 דיווחה חלמיש לממ"י על סקר מחזיקים חלקי שהיא ביצעה הנכון לסוף שנת 2006 .
הסקר הקיף כ-80% מהשטח שבטיפול חלמיש.
על פי הסברי החברה, התנגדו יתר המחזיקים לשתף עמה פעולה.
אי-השלמת הסקר הביאה לכך שנותרו בכפר שלם מקרקעין ללא מידע בנוגע ליושביהם ובלא אפשרות להשלים את הטיפול בהם.
6 בניין בבנייה רוויה הוא בניין הרשום כבית משותף או הראוי להירשם כבית משותף על פי חוק המקרקעין, התשכ"ט-1969 , בן שתי קומות ומעלה ואשר בו ארבע דירות לפחות, כאשר בכל קומה לפחות דירה אחת.
משרד הבינוי והשיכון 287 .
על פי החלטת המועצה מיוני1993 , ייעשה פינוי כפר שלם במתכונת של "משק סגור", כלומר על ההוצאות בגין הפינוי להיות ממומנות מתוך ההכנסות שיתקבלו בגין שיווק הקרקעות המתפנות.
בתחילת שנת 2008 העריך מנכ"ל חלמיש כי כדי להניע מחדש את הפרויקט נדרש מימון ביניים בסכום 30 מיליון ש"ח.
הערכתו הסתמכה על אומדן של ההכנסות הצפויות משיווק הקרקעות, אם אכן יתבצע השיווק, ועל העלויות הכרוכות בפינוי.
עוד העריך המנכ"ל כי משנת 2008 הפרויקט צפוי להיות בגירעון של 65 מיליון דולר, מלבד גירעון מצטבר של40 .
מיליון דולר בחודשים מרס -אוגוסט 2008 בדק משרד מבקר המדינה את הפעולות שעשו חלמיש וממ"י לפינוי כפר שלם.
הבדיקה נעשתה בחברת חלמיש, במחוז תל אביב של ממ"י ובעירייה.
הבדיקה התמקדה בהליכי הפינוי שנמשכו משנת 2004 .
האטה והפסקה בפעולות הפינוי .
משנת 1997 עד מרס2004 עצר ממ"י את הפינוי של כפר שלם, ומשהוחלט לחדשו לא היו כמעט פינויים.
הביקורת בחנה את הסיבות לכך והעלתה: 1.
שינוי הקריטריונים לפינוי : (א) קביעת קריטריונים לזכאות לקבל דמי פינוי: בשנים 1993 -1996 קיבל משרד הבינוי והשיכון מספר החלטות הנוגעות לקריטריונים לזכאות לקבל דמי פינוי למפנים קרקע בכפר שלם (להלן - קריטריונים לזכאות).
אלה רוכזו במסמך "ריכוז קריטריונים לפינוי כפר שלם" שהוציא מנכ"ל המשרד ביוני 1996 .
הקריטריונים הגדירו מי זכאי לדמי פינוי וקבעו את סכומיהם: אלה יחושבו לפי מספר הנפשות במשפחה הזכאית ולפי סוג הנכס המפונה - מגורים, מחסנים וכדומה.
כדי להניע מחדש את תהליך הפינוי, שנעצר ב-1997 , אימצה המועצה, בהחלטתה ממאי 2001 (החלטה מספר909 ) את עקרונות הקריטריונים לזכאות שקבע משרד השיכון.
בהחלטה נקבע בין היתר שייחתם הסכם בין ממ"י ובין החברה, ובו כללים שיסדירו את הטיפול של חלמיש בניהול הפינוי, שיוגדר לוח זמנים לפינוי, שיוקצו עד 200 מגרשים לבנייה עצמית במתחם, שהפינוי יבוצע בהתאם לקריטריונים מיוני 1996 ובכפוף לשינויים אחדים; תשלומים חורגים או פינויים חורגים יובאו לאישור ועדת פינויים.
כן נקבע שייחתם הסכם בין החברה לעירייה, ולפיו יבצע ממ"י באמצעות חלמיש פיתוח עצמי והעירייה לא תגבה אגרות והיטלי פיתוח בגין פיתוח זה ולא תטיל על היזמים הבונים במתחם לבנות מבני ציבור.
על אף החלטה זו לא התקדם תהליך פינוי כפר שלם ולא נחתמו הסכמי פינוי חדשים עד למחצית הראשונה של שנת 2004.
בתשובה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2008 הסבירה חלמיש שהחלטת המועצה משנת 2001 התנתה את חידוש הפינויים בחתימה על הסכם בינה ובין ממ"י, אולם ההסכם לא נחתם בשל מחלוקות שהתגלעו בין חלמיש ובין העירייה בנוגע לתשלום בעד עבודות פיתוח שעשתה חלמיש בכפר שלם ובנוגע לשאלת הבעלות על חלקות קרקע ששימשו בעבר כדרכים ציבוריות.
יצוין כי במרס 2004 קיבלה המועצה החלטה נוספת (החלטה מספר995 ); זו אשררה את החלטתה ממאי 2001 (החלטה מספר909 :) תוך כדי שינויים אחדים לפי ההחלטה, יימסרו המגרשים שיוקצו למתפנים לבנייה עצמית במחיר מלא; 288 דוח שנתי59ב .
תשלום דמי הפינוי יהיה רק לאחר הריסת ביתו של המתפנה; מ-1.
07 ואילך יופחתו דמי הפינוי ב-10% בכל שנה; על החברה הוטל למפות את אוכלוסיית כפר שלם ולגבש את זכויותיהם; על ממ"י ועל העירייה הוטל להעמיד סכום של 9 מיליון ש"ח לצורך מימון ביניים לקידום הפרויקט, ובסך הכול - 18 .
מיליון ש"ח (ב) סמכות לשינוי הקריטריונים לזכאות: החלטת המועצה מספר 995 ממרס2004 קבעה כי יש להקים ועדת פינויים (להלן- ועדת הפינויים, הוועדה).
בסמכות ועדת הפינויים היה לאשר תשלומים חורגים ופינויים חורגים.
ליו"ר הוועדה מונה מנהל מחוז תל אביב של ממ"י וחברים בה מנכ"ל חלמיש, נציג משרד השיכון וחשב ממ"י.
ביולי 2004 חתמו מנהל מחוז תל אביב בממ"י ומנכ"ל חלמיש על חוזה, ובו הם החליטו בין השאר להרחיב את סמכויות הוועדה לכשתקום ולאפשר לה לשנות את הקריטריונים לזכאות.
ועדת הפינויים החלה לפעול במאי 2005 .
עם הקמתה החליטה הוועדה על הכנסת שינויים ותוספות לקריטריונים לזכאות שקבע משרד השיכון ב -1996 ושאימצה המועצה.
משמעות השינויים, בין השאר, היא צמצום של מספר הזכאים.
כך למשל נקבע כי בני הדור השלישי שהמשיכו להתגורר במקום לא יוגדרו "זכאים".
כן קבעה הוועדה ש"זכאי" יוגדר רק מי שענה על שלושת התנאים הבאים: הוא התגורר ברציפות במתחם שבניהול חלמיש ולא עזב אותו; יש לו קשר לראש משפחה המצוין בסקר שעשתה חלמיש בכפר שלם בשנים 1975 -1976 "והוא הוגדר "זכאי במועד הקובע לזכאות -1.
משרד מבקר המדינה מעיר לממ"י, לחלמיש ולוועדה כי אם היה מקום לדעתם לשנות את הקריטריונים לזכאות, היה עליהם להביא את הצעתם לאישורה של המועצה אשר אישרה את הקריטריונים מלכתחילה.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי לשתף בתהליך של קביעת קריטריונים את נציגי התושבים, ובכך לטעת בהם את התחושה שהם שותפים לגורלם.
(ג) סדרי עדיפות בפינוי תושבים : עניין נוסף ששינתה ועדת הפינויים נוגע לסדר העדיפות לפינוי התושבים.
ועדת הפינויים הגדירה את סדר העדיפות כך שראשית יפונו קרקעות אשר אפשר לשווקן לבנייה רוויה, לאחריהן - קרקעות בשיטת "בנה ביתך", ולבסוף - קרקעות שיפונו לצורך צירים ראשיים ושטחי ציבור.
הוועדה התנתה את הפינוי בפינוי של כל המחזיקים באותה חלקת קרקע.
בדרך זו ביקשה ועדת הפינויים לתת עדיפות לפינוי קרקע אשר היא בעלת פוטנציאל לשיווק מהיר, אולם בעקבות ההחלטה נמנע או נדחה פינוים של זכאים שלא נכללו בסדר העדיפות החדש או של כאלו שנכללו בו ושרצו להתפנות אולם זכאים אחרים באותה חלקה התנגדו לכך.
משרד הבינוי והשיכון 289 .
משרד השיכון התנגד לקריטריונים החדשים לזכאות שקבעה ועדת הפינויים.
עמדתו היתה שהקריטריונים החדשים מדגישים את ההיבטים הכלכליים והמסחריים בלבד ולא ניתן משקל הולם להיבטים החברתיים הנוגעים לפינוי כפר שלם.
לדעת משרד מבקר המדינה עמדתו זו של משרד השיכון אל מול עמדתם של ממ"י וחלמיש משקפת את העדר ההתמודדות עם בעיית פינוי כפר שלם, שכן לב ליבה של הבעיה כרוך בשיקולים חברתיים לצד שיקולים כלכליים ומסחריים; אולם השיקולים החברתיים לא זכו לתשומת הלב הראויה מצד ממ"י וחלמיש.
שחיקת דמי ה פינוי: בשנת 1996 קבע משרד השיכון את גובה דמי הפינוי7 , כי הם יהיו נקובים בדולרים וכי הם ישולמו לפי שער החליפין היציג של הדולר מול השקל, ללא הצמדה או ריבית.
מאז 1996 חלו תמורות בשער החליפין של הדולר וכן חלה עלייה ניכרת במחירי הדיור, אולם דמי הפינוי לא עודכנו ראלית.
בשל כך חלה בתקופה זו שחיקה של ממש בערך דמי הפינוי בשיעור של יותר מ- 30% .
, וזו הביאה לירידה בנכונות התושבים להתפנות נוסף לשחיקה חדל משרד השיכון בשנת 2003 לתת מענקים מותנים8 למי שרכשו דירה (או בנו בית) ביישובים שנקבע כי הם מועדפים, ובהם כפר שלם.
משמעות הדבר - פחות אמצעים בידי המתפנה.
הסברי חלמיש להאטה בפינוי: לדברי החברה, כמה מהתושבים המיועדים לפינוי התנגדו לכך מכיוון שהם החזיקו בשטחי קרקע גדולים, אולם מכיוון שגובה דמי הפינוי היה תלוי במספר הנפשות המפונות ולא בגודל הקרקע המתפנה, הם יצאו נפסדים, אחרים התנגדו לפינוי מכיוון שלדבריהם הם בעלי זכויות קנייניות בקרקע; אחרים דרשו שישולמו דמי פינוי גם לבני הדור השלישי ואף יותר.
תנופת הפינוי של כפר שלם, שאפיינה את התקופה עד שנת 1996 , נעצרה בסוף שנה זו.
ממ"י וחלמיש קיבלו את החלטותיהם בלי שנתנו את הדעת להשפעתם של העניינים האמורים ונמנעו במשך שנים מלנקוט פעולה מעשית אשר תעורר את תהליך הפינוי מחדש.
בפועל, העיכוב בפינוי, שינוי הקריטריונים לזכאות לדמי פינוי ושחיקת דמי הפינוי גרמו התמרמרות בקרב תושבי כפר שלם ופגעו בנכונות שלהם להתפנות.
7 לדוגמה: דמי הפינוי לזוג ולו ילד אחד הם142,000 דולר; לרווק שגילו מעל27 שנים- 127,000 דולר.
הזכאים בדרך כלל קיבלו תוספת של25% .
לדמי הפינוי 8 התנאי הוא בעלות במשך15 שנים על הנכס.
מענקים אלה נכללו בתכניות הסיוע בדיור של משרד השיכון.
החלטות של שר הבינוי והשיכון לקידום הפינוי .
שר הבינוי והשיכון הוא השר הממונה על ממ"י והאחראי על ענייני חלמיש.
ב-2007 וב-2008 קיימו שר הבינוי והשיכון דאז מאיר שטרית ושר הבינוי והשיכון זאב בוים דיונים אחדים הנוגעים לפינוי כפר שלם, ובהם הנחו לנקוט פעולות מסוימות כדי לקדם את הפינוי.
כך לדוגמה בדיון במרס 2008 הורה השר זאב בוים לחלמיש להמליץ על קריטריונים חדשים לפינוי ולשיווק קרקעות בשנת 2008 .
בספטמבר2008 ,, לאחר תום הביקורת, קיים השר זאב בוים דיון נוסף בנושא בנוכחות חברי ועדת הכלכלה של הכנסת, ובהשתתפות מנהל ממ"י ומנכ"ל חלמיש.
גם בדיון זה הנחה השר לגבש קריטריונים חדשים שיתבססו על הקריטריונים מ- 1996 ;בשינויים הנדרשים; עוד הנחה השר כי דמי הפינוי שייקבעו יפחתו מדי שנה חברת חלמיש תציג מסד פיצויים חדש, וחברי ועדת הכלכלה יפעלו לשיתוף פעולה עם ועד התושבים של כפר שלם.
סמוך לסוף שנת 2008 הכינה חלמיש הצעה לקריטריונים חדשים, שלפיהם דמי הפינוי יהיו שווים בערכם הכלכלי לדמי הפינוי שנקבעו בשנת 1996 .
עד סוף שנת 2008 לא סיכמו חלמיש, ממ"י והעירייה את גיבוש הקריטריונים החדשים, ולכן לא הוגשה למועצת מקרקעי ישראל הצעה לשינוי הקריטריונים.
ניהול הפינוי כמשק סגור .
כאמור, על פי החלטת המועצה מיוני 1993 , ייעשה פינוי כפר שלם במתכונת של "משק סגור", כלומר על ההוצאות בגין הפינוי להיות ממומנות מתוך ההכנסות שיתקבלו בגין שיווק הקרקעות המתפנות.
המועצה אשרה שוב עניין זה בהחלטות בשנים 2001 ו-2004.
נכון לסוף2007 העריכה חלמיש את שווי הקרקעות (כשהן פנויות) שעוד היה עליה לפנות ב-290 מיליון ש"ח; השווי התבסס על2,368 דירות שאפשר לבנות באזור 9 ; חלמיש העריכה שעלות הפינוי לרבות הוצאות פיתוח ותשתית והוצאות נוספות תהיה גם היא 290 מיליון ש"ח, כלומר התמורה בגין שיווק הקרקעות הייתה אמורה לאזן את הוצאות הפינוי כולל עבודות הפיתוח.
משרד מבקר המדינה בחן את ההחלטה להפעיל את הפרויקט כמשק סגור ואת השלכותיה.
הביקורת העלתה כי ההחלטות על ניהול פרויקט פינוי כפר שלם כמשק סגור התקבלו בלי שעשה ממ"י עבודת מטה שבחנה את כל ההשלכות של החלטה זו.
כך למשל לא נבחנה הכדאיות הכלכלית של מתכונת זו, לא הוערכו ההכנסות, ההוצאות הצפויות ותזרים המזומנים .
9 1,445 דירות בבנייה רוויה ו -173 דירות בבנייה עצמית לפי התכנית המפורטת הקיימת, ותוספת של 790 דירות בבנייה רוויה שתבוא על חשבון40 דירות בבנייה עצמית, אם יאושרו שינויים בתכנית המפורטת של העירייה.
משרד הבינוי והשיכון 291 .
הצפויים, לא נבחנה שיטת שיווק הקרקע העדיפה, לא נקבע סדר קדימות מועדף לפינוי התושבים, לא נקבעו מקורות מימון לתקופות ביניים עד קבלת ההכנסות ולא הוכנה תכנית לביצוע הפינוי.
גם מאוחר יותר, לאחר שהתברר לחלמיש שהפרויקט מצוי בגירעון (ראו להלן, בפרק "דיווח כספי וכלכלי על הפרויקט"), לא נעשו הפעולות האמורות.
הפעלת הפרויקט כמשק סגור גרמה לכך שממ"י וחלמיש פעלו בראש ובראשונה בהתאם לשיקולים כלכליים, בלא לתת את הדעת להיבט השיקום ש ל השכונה ובלי להתחשב בראייה החברתית ובהתפתחות האורבנית של האזור.
בגלל מדיניות זו חלמיש העדיפה לקדם פינוי של שטחים הצפויים להניב את מרב ההכנסות, ונמנעה מלקדם פינוי של תושבים שמתגוררים בשטחים המיועדים לשטחי ציבור.
סדר עדיפות זה פגע בפיתוח של שטחי ציבור ואף בתושבים.
עקרון הראייה הכלכלית בא לידי ביטוי גם בתשובתה של העירייה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2008 .
בתשובה הסבירה העירייה כי באחת השכונות בכפר שלם (נווה ברבור) כ-170 מחזיקים, מהם כ-140 זכאים, ואילו זכויות הבנייה הן 320 דירות בלבד, ולדברי העירייה, עניין זה שולל את הכדאיות הכלכלית של הפינוי.