HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתה מפברואר ]העמדה לדין 2009 למשרד מבקר המדינה ציינה המשטרה כי הסדרי הטיעון בתיק ארגון הפשיעה שטופל ע"י ימ"ר מרכ ז נעשה על ידי הפרקליטות "בניגוד מובהק לעמדת המשטרה (שהובהרה בדיון המכריע שנערך בראשות פרקליט המדינה), לפיו נזנח החילוט והוטל קנס כספי זניח כנגד ראשי הארגון המורשעים".
מהמתואר לעיל עולה כי למרות הדגש שהושם בתקיפה הכלכלית במסגרת מתווה יעד המפכ"ל משנת 2004, ל א בוצעה תקיפה כלכלית מובנית וממצה נגד ארגוני הפשיעה.
זאת ועוד, אף כאשר נאסף מידע כלכלי, לא היה האיסוף שיטתי אלא נקודתי והוא התבצע אגב החקירה הפלילית.
כפועל יוצא לא נפגעה התשתית הכלכלית ולו של ארגון פשיעה אחד.
שחיקת מחוללי הפשיעה .
לפי מתווה יעד המפכ"ל, על יחידות השטח המטפלות בארגוני פשיעה לצמצם ב- 80% את העסקים הבלתי-חוקיים של ארגוני הפשיעה (מחוללי הפשיעה), כלומר - לסגור את העסקים, לתפוס אותם או לחלט את נכסי העסק: מכוני ליווי, בתי קזינו והימורים, בתי קפה -אינטרנט, ספינות הימורים, תחנות דלק פיראטיות, מגרשי מכוניות בלתי -חוקיים ונותני שירותי מטבע זר לא רשומים.
לשם כך על יחידת השטח לאתר את כל מחוללי הפשיעה, את הפעילויות המבוצעות בהם, את הנמצאים בהם ואת הקשורים להפעלתם.
על יחידות השטח להכין "תכנית שחיקה" להפסקת פעילותם על ידי תפיסתם או חילוטם או סגירתם מכוח צו.
יצוין כי הוועדה המתמדת לא קבעה מדד שלפיו תיקבע מידת ההצלחה של כוחות המשימה במאבק במחוללי הפשיעה.
בדיקת אמ"ן משנת 2004 העלתה כי הימ"רים מיפו חלקית את הסוגים השונים של מחוללי הפשיעה של הארגונים שבהם הם מטפלים.
לא נעשה מיפוי מלא של מחוללי פשיעה מסוג נותני שירותי מטבע זר, בתי קפה -אינטרנט, מגרשי מכוניות ותחנות דלק פיראטיות.
היחידות הכינו תכניות להפסקת פעילותם של 1,402 מחוללי פשיעה וסגרו כ-64% מהם, ולאחר שחלקם נפתחו מחדש הן שבו וסגרו אותם.
בסיום בדיקת אמ"ן נותרו כ-36% .
ממחוללי הפשיעה פתוחים משרד מבקר המדינה בדק את פעילות יחידות השטח משנת 2004 ועד אוגוסט 2008 .
לשחיקת מחוללי הפשיעה של שמונת ארגוני הפשיעה שנבדקו 24 דוח שנתי59ב .
בבדיקה עלה שבשנים 2005 -2008 לא פעלו יחידות השטח לצמצם את מחוללי הפשיעה של שבעה משמונת ארגוני הפשיעה שנבדקו ( 87.
5% ) ,לפי המתווה שנקבע או עשו זאת באופן חלקי בלבד כדלקמן: יחידות השטח לא מיפו כלל את מחוללי הפשיעה של ארבעה ארגוני פשיעה (50% ) ( שנבדקו; מחוללי הפשיעה של שניים 25% ) מהם מופו רק בשנת 2008 על ידי מוקד המודיעין המשולב, ואף זאת באופן חלקי בלבד; אחד ( 12.
5% ) מארגוני הפשיעה שנבדקו, יחידת השטח מיפתה את מחוללי הפשיעה שלו חלקית.
נוסף על כך, היחידות לא הכינו "תכנית שחיקה" להפסקה שיטתית של פעילות מחוללי הפשיעה של שבעה מארגוני הפשיעה האלה.
היאחב"ל, שטיפלה בשניים ( 25% ) מארגוני הפשיעה שנבדקו, לא עסקה כלל בפעילות מבצעית נגד מחוללי הפשיעה שלהם; ימ"ר תל אביב וימ"ר מרכז, שטיפלו בחמישה ( 62.
5% ) מארגוני הפשיעה שנבדקו, פעלו מפעם לפעם לסגירת בתי הימורים וקזינו של הארגונים, ואולם הפסיקו לגמרי פעולות מבצעיות נגד מחוללי הפשיעה של שלושת הארגונים שבכיריהם נוטרלו - נכלאו או הוסגרו למדינה זרה.
רק ימ"ר נגב, שטיפל בארגון פשיעה אחד, המשיך בפעולה נגד מחוללי הפשיעה גם לאחר שהוגש כתב אישום נגד ראש הארגון והוא נעצר.
המשטרה הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי לעתים קרובות יש בסגירת מחוללי הפשיעה של ארגון בטרם השלמת מהלך איסוף המודיעין והראיות כנגד הארגון כדי לפגוע פגיעה ממשית ביכולת המעשית לפרק את הארגון.
לעומת זאת, לטווח הארוך סגירת מחוללי הפשיעה כשלעצמה אינה מביאה אלא להעתקת פעילות הארגון ממקום מסוים למקום אחר.
בשל כך סגירת מחוללי הפשיעה לא נקבעה כמדד לעמידה ביעדי הטיפול של כוח משימה בארגון פשיעה.
עם זאת מציינת המשטרה כי יש לפעול למול מחוללי הפשיעה כנדרש מיעד החקירה ולשם קידומה ואין לקיים נגדם מאבק עצמאי.
בסכמה את הנושא הדגישה המשטרה כי "סגירת מחוללי הפשיעה של ארגון היא אחת התוצאות ההכרחיות אליהן המשטרה מכוונת בהשגת היעד של פירוק הארגון, וכי ברור שעם סיום הטיפול להשגת היעד יש לוודא כי פעילותם של כל מחוללי הפשיעה של הארגון אכן פסקה לחלוטין".
מהאמור לעיל עולה כי בתחילת שנת 2004 , בסמוך לפרסום מתווה יעד המפכ"ל, מיפו הימ"רים המחוזיים חלק ממחוללי הפשיעה של ארגוני הפשיעה, בעיקר בתי קזינו והימורים, ופעלו באופן שיטתי לסגירתם.
ואולם ברוב המקרים חדלו הימ"רים לפעול נגד מחוללי הפשיעה לאחר מכן, ואם עשו כן, פעלו פעולה נקודתית, ללא מיפוי מחוללי הפשיעה וללא תכנית פעולה.
זאת ועוד, יחידות השטח לא פעלו נגד מחוללי הפשיעה גם לאחר שהסתיים שלב איסוף המודיעין, בכירי הארגון נוטרלו ולא היה חשש שפעילות זאת תפגע בהצלחת החקירה נגד הארגונים.
על אח"מ ולהב 433 להבטיח שיינתן פתרון חלופי למאבק בתחום מרכזי זה של הפעילות הכלכלית של ארגוני הפשיעה הארציים.
המאבק בארגוני הפשיעה 25 .
תפיסת נכסים לצרכי חילוט .
כאמור, אחד המנגנונים המרכזיים שנקבעו בחוק כדי לפגוע בנכסים של ארגוני פשיעה ובעסקיהם הפליליים הוא מנגנון החי לוט.
על מדור תקיפה כלכלית לרכז נתונים בעניין ולהפיץ דוחות מעקב בנושא.
כאמור, בשנת 2004 הוערך התוצר הכלכלי של ארגוני הפשיעה בכ-20 מיליארד ש"ח.
בחודשים הראשונים להפעלת מתווה יעד המפכ"ל באותה שנה מיפו יחידות השטח של המשטרה חלק מהרכוש של ארגוני הפשיעה, ולפי הערכתם שוויו של אותו רכוש היה 62 ,מיליון ש"ח.
על פי טבלת נתונים שריכז משרד מבקר המדינה מתחילת 2004 ועד סוף אוגוסט 2008 היה שווי הרכוש של ארגוני הפשיעה שנתפס לצורכי חילוט כ -24 מיליון ש"ח, כמפורט לעיל: בשנת 2004 תפסה המשטרה רכוש בשווי של 840,000 דולר14 (אין נתונים שאפשר ללמוד מהם מי הארגון שרכושו נתפס); בשנת 2005 תפס ימ"ר תל אביב 2,200,000 ש"ח (מארגון פשיעה ארצי שהיה בטיפולו) וימ"ר מרכז תפס 2,284,000 ש"ח; בשנת 2006 תפס מחוז ירושלים כסף ורכוש בשווי של 1,352,650 ( ש"ח 1,004,500 ש"ח מארגון אחד ו- 348,150 ש"ח מארגון אחר שטיפל בהם), מחוז מרכז תפס רכוש בשווי 700,000 ש"ח (מארגון פשיעה ארצי שהיה בטיפולו), מחוז צפון תפס רכוש בשווי 2,730,000 ש"ח (אין נתונים שאפשר ללמוד מהם מי הארגונים שרכושם נתפס); בשנת 2007 תפסה היאחב"ל רכוש בשווי 4,587,000 ש"ח (מארגון פשיעה ארצי שהיה בטיפולה), ומחוז מרכז תפס רכוש בשווי 5,900,000 .
)ש"ח (מארגון פשיעה ארצי שהיה בטיפולו נמצא כי עד מועד סיום הביקורת עדיין לא חולט שום חלק מהרכוש, אם משום שבשלבי החקירה התגלו קשיים מודיעיניים וראייתיים, אם משום שבמסגרת הסדרי טיעון שעשתה הפרקליטות לא נכללה סנקציה זאת ואם משום שטרם הסתיימו שלבי בירור עילות החילוט במסגרת ההעמדה לדין של חברי ארגוני הפשיעה.
הועלה כי מדור תקיפה כלכלית ויחידות השטח לא מרכזים נתונים על הנכסים שנתפסו בכל אחד מארגוני הפשיעה ולא מנתחים את היחס שבין הערכת שווי נכסי הארגון ובין היקף התפיסות שבוצעו לצורכי חילוט.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה המשטרה כי החל מאוקטובר 2008 החל מדור תקיפה כלכלית בהוצאת דוח תפוקות חילוט דו-שבועי לראש אח"מ ולמפכ"ל ובו פירוט היקף התפיסות ובקשות לחילוט רכוש.
הדוח מציג, בין היתר, את הערכת היקף הפעילות הפלילית של הארגון ואת היחס בינו לבין שווי הרכוש שאותו פועלים לשלול.
המשטרה הוסיפה כי תוקצב פיתוח מערכת למעקב אחרי רכוש המיועד לחילוט - משלב התפיסה ועד מימוש החילוט על ידי האפוטרופוס הכללי15 .
עוד ציינה המשטרה כי נעשית פעילות להטמעת נושא החילוט באמצעות הרצאות וקורסים.
7 מיליון ש"ח, לפי שער חליפין של4.
47 ש"ח לדולר, שהיה השער הממוצע בשנת 2004.
15 עםמתן צו החילוט מועבר כל הרכוש למימוש באמצעות האפוטרופוס הכללי לקרן שהוקמה לנכסים שחולטו - "קרן החילוט", לפי סעיף 36 ח לפקודת הסמים המסוכנים 26 דוח שנתי59ב .
עמידה כוללת במתווה יעד המפכ"ל .
כאמור, במתווה יעד המפכ"ל הוגדרו שלושה מדדים שרק בהתקיימם במצטבר יהיה אפשר לקבוע שפורקו התשתיות של ארגון הפשיעה.
לפי נוהל מתווה הבקרה, על מטה חטיבת המודיעין לבדוק את ההתקדמות בהשגת היעד לפי המדדים האלה.
נוסף על כך, קבע המתווה שיחידות הש טח יקיימו מעקב ובקרה עצמיים בנושא מימוש היעד ויסקרו את התקדמותם בנושא בפגישות מעת לעת עם ראש חטיבת המודיעין.
הועלה כי יחידות השטח הגדירו פירוק ("פיצוח") של ארגוני פשיעה שבטיפולן בכל המקרים שבהם הוגשו כתבי אישום נגד ראשי הארגון, דהיינו כאשר הושג רק יעד אחד (נטרול הדמויות) של מתווה יעד המפכ"ל.
בהסתמך על מדד הנטרול קבעו יחידות השטח כי עשרה ארגוני פשיעה "פוצחו" בשנים 2004 -2008 .
היחידות לא בחנו אם הושגו היעדים לפי המדדים האחרים, דהיינו אם הן פגעו גם בתשתיות הכלכליות ובמחוללי הפשיעה של אותם ארגונים.
גם אח"מ אישר את הגדרות ה"פיצוח", אף שלא בחן לפי שלושת המדדים אם במסגרת המאבק בארגון הפשיעה הושגו כל יעדי מתווה המפכ"ל.
באמצע שנת 2008 קבעה חוליית תיאום מבצעי ארגוני פשיעה שבמדור תיאום מבצעי וסמים כי יחידות השטח שחקרו את ארגוני הפשיעה התמקדו רק בפן הפלילי, ולמעשה "נזנחה התקיפה הכלכלית או שמלאכת האיסוף הכלכלי החלה רק בשלב מאוחר בחקירה, לעיתים לאחר הגשת כתב אישום, דבר שפגם בהצלחת פירוק התשתית הכלכלית של הארגון".
בעקבות זאת הנחה המפכ"ל את החוליה לגבש מדדים הנוגעים לפירוק התשתיות הפליליות והכלכליות של הארגון, אשר רק לפיהם יוחלט אם הארגון "פוצח".
בעקבות זאת גיבשה החוליה במאי 2008 טיוטת הצעה לגבי "פרמטרים לפירוק התשתית הפלילית, הניהולית והכלכלית של ארגון פשיעה" שנועדה לשמש מתווה למאבק בארגוני הפשיעה.
במסמך פורטה הצעתה של החוליה שארגון יוגדר כ"מפוצח" רק אם יושגו במלואם שלושה יעדים: הגשת כתבי אישום לפי חוק מאבק בארגוני פשיעה נגד למעלה ממחצית אנשי הארגון ובכיריו בראשם; "חילוט בהיקף מקסימאלי לפעילותו של הארגון אשר הוכחה ומופיעה בכתב האישום" וחילוט הרכוש הממופה של ראש הארגון; הפסקת הפעילות הפלילית העיקרית של הארגון לאחר שחבריו ייאסרו או ייעצרו.
המדדים לפירוק ארגוני פשיעה לפי מתווה יעד המפכ"ל משנת 2004 והפרמטרים לפירוקם שצוינו בטיוטת ההצעה משנת 2008 נסמכים על .
, התשל"ג]נוסח חדש[- 1973.
המאבק בארגוני הפשיעה 27 .
אותם עקרונות - הצורך לטפל בתשתית האנושית והכלכלית של ארגוני הפשיעה גם יחד.
למעשה, מבחינה זו טיוטת ההצעה אינה מחדשת או משנה מהותית את מודל המאבק בארגוני הפשיעה.
לאחר שגיבש אח"מ את המודל למאבק משולב בארגוני הפשיעה ראוי שיקפיד להטמיעו בפעילות יחידות השטח, יפקח על ביצועו ויבטיח שהמאבק בארגון יימשך עד שתפורק תשתיתו הכלכלית.
היערכות יחידות המטה למאבק בארגוני הפשיעה .
אחד התנאים להפעלת מ ערך אכיפה רב -תחומי, שיוביל את יחידות המשטרה השונות ואת גורמי האכיפה האחרים במאבק בארגוני הפשיעה, הוא הקמת יחידת מטה שתהיה אחראית לפיתוח עקרונות המאבק הבין-תחומי, להטמעתם ביחידות המשטרה ולפיקוח עליהן.
את היחידה יש לצייד בסמכויות ובמשאבים הנדרשים.
בדצמבר 2003 , במסגרת גיבוש מודל התקיפה הכלכלית והטמעת תהליכי עבודה חדשים ליישומו, המליץ צוות בראשות ראש אמ"ן למפכ"ל להקים באמ"ן מדור לתקיפה כלכלית, שיכלול שתי חוליות שפעלו במחלקה לתפקידים מיוחדים (להלן - מת"מ) שבחטיבת המודיעין באח"מ.
האחת, חוליית הלבנת הון שפעלה ברמת המטה לקדם את יכולת האכיפה של המשטרה לפי חוק איסור הלבנת הון.
האחרת - חוליית חילוט, שתפקידיה לייעץ ליחידות השטח ולכוונן בנושאים הנוגעים לאיתור רכוש בר-חילוט של עבריינים.
הצוות המליץ כי המדור החדש ירכז את כל הפעילויות במסגרת המאבק בארגוני הפשיעה.
באוקטוב ר 2004 שב ראש אמ"ן ועמד על הצורך להקים באמ"ן מדור שיאגד את כל הנושאים הנוגעים לאכיפה רב- תחומית בנושא המאבק בארגוני הפשיעה.
בסוף שנת 2007 הוקם במת"מ מדור תקיפה כלכלית שכלל חוליית הלבנת הון, חוליית חילוט, חוליית כוחות משימה, חוליית מידע חוץ, מוקד מודיעין משו לב וקצין פיתוח פרויקטים.
ואולם במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 , התברר כי אוישו רק תפקידי ראשי החוליות וכמחצית מן השאר, ולאלה מונו שוטרים חסרי הכשרה מספקת או שוטרים שממלאים גם מטלות אחרות.
למשל, ראש חוליית מידע חוץ היא גם קצינת החילוט של מחוז צפון; שניים מא רבעת התקנים הנוספים של חוליית החילוט אוישו על ידי קלדנית ופקידה של חטיבת החקירות.
בנסיבות אלה ספק אם יכול המדור להשיג את יעדיו ולהיות הגורם המוביל את מערך התקיפה הכלכלית.
המשטרה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 כי לאחר מועד סיום הביקורת אוישו כשלושה רבעים ( 15 מתוך20 .
) מתקני מדור תקיפה כלכלית בתשובתה מפברואר 2009 הסבירה המשטרה כי "שניים מארבעת התקנים של חוליית החילוט שהיו ריקים באותה עת אוישו ע"י פיקציות של קלדנית ופקידה (משחקי כ"א מקובלים על תקנים ריקים) והנושא לא פגע ביכולת לממש התקנים.
בינתיים התקנים כבר שוחררו מהפיקציות".
בסמוך למועד שבו איתר ומיפה אמ"ן לראשונה את ארגוני הפשיעה, הוקמה במחלקת המחקר שבאמ"ן חוליית ארגוני פשיעה וביוני 2003 שונה שמה ל"חוליית תיאום מבצעי ארגוני פשיעה" (להלן - חוליית ארגוני פשיעה).
תפקידיה כוללים, בין השאר, עדכון ש ל פיקוד אח"מ על פעילות ארגוני הפשיעה, תיאום העבודה בין הימ"רים ובין היחידות הארציות המטפלות בארגוני הפשיעה וקבלת הדיווחים על הישגיהן במסגרת המאבק בארגוני הפשיעה.
נוסף על כך, נדרשת החוליה לקיים בקרה על היחידות המטפלות בארגוני הפשיעה.
באוגוסט 2006 קבע ראש חט יבת המודיעין באח"מ שחוליית ארגוני פשיעה לא עמדה במשימותיה ומינה צוות לבחון מחדש את ייעודה.
הצוות עמד על מכלול בעיות הנוגעות לפעילותה, ובהן אי -יכולתה להטמיע ביחידֹות את עקרונות חוק המאבק בארגוני פשיעה, היעדר מנגנון לתיאום ולשיתוף פעולה עם החוליות העוסקות בתקיפה כלכלית ונסיגה בחיוניות החוליה.
הצוות המליץ להכפיף אותה למדור תקיפה כלכלית.
המלצת הצוות הוגשה לראש חטיבת המודיעין באח"מ, אך לא התקבלה.
לא גובש פתרון אחר לבעיותיה של החוליה, והיא המשיכה לפעול באותה מתכונת ולפי אותם נהלים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי לכל הפחות לוודא כי החוליה תפעל בתיאום מלא עם שאר היחידות בחטיבת המודיעין הרלוונטיות לפעילות ארגוני הפשיעה.
חשוב לתאם פעולות בין יחידות המטה בעיקר כדי שיחידות השטח יקבלו הנחיות מקצועיות אחידות מגורם מטה אחד המרכז את כל העניינים המקצועיים בתחום ארגוני הפשיעה, כדי שהוא יפקח עליהן לפי אותם מדדים ועקרונות פעולה.
בתשובתה מדצמבר 2008 למשרד מבקר המדינה ציינה המשטרה כי בעקבות עבודת הצוות תוגברה חוליית ארגוני פשיעה והיא פועלת בתיאום מלא עם חוליות אחרות בחטיבת המודיעין.
בתשובתה מפברואר 2009 הוסיפה המשטרה כי החוליה עוסקת במגוון רחב של נושאים וכי המלצת הצוות לא רלוונטיות יותר לפעילותה.
עוד ציינה המשטרה כי החוליה ומדור תקיפה כלכלית פועלים בתחומים שונים ומשלימים.
חטיבת המודיעין לא אימצה את המלצות הצוות ולא יישמה פתרון חלופי להגברת יכולתה של חוליית ארגוני פשיעה להתמודד עם משימ ותיה, שרבו ממועד גיבוש המלצות הצוות, אוקטובר 2006 .
גם לא שונתה הגדרת התפקידים והמשימות של החוליה בנוהל.
החטיבה לא העמידה כל מנגנון חלופי להבטחת שיתוף פעולה מובנה מלא בין החוליה לבין מדור תקיפה כלכלית; במצב זה ספק אם ביכולתה לפעול בתיאום מלא עם החוליות האחרות, כנטען.
גם בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי אין תיאום מלא בין שתי היחידות למרות השתייכות ן לאותה מחלקה: למשל, החוליה לא הכירה את היעדים ואת המדדים שהנחו את מדור תקיפה כלכלית בטיפול בארגוני הפשיעה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הצורך הדחוף במערך מטה אָחוד ור ב- תחומי שירכז את כל הנושאים המקצועיים הנוגעים למאבק בארגוני פשיעה, ראוי שהמשטרה תשלים את הקמתו ותבטיח שמרכיביו השונים יפעלו במתואם.
המאבק בארגוני הפשיעה 29 .
תהליכי בקרה והפקת לקחים .
בכל ארגון יש להפעיל מנגנוני פיקוח כדי לוודא שהוא ינוהל בחיסכון וביעילות לשם יישום מדיניותו ומימוש מ טרותיו.
במתווה יעד המפכ"ל נקבע כי על אמ"ן לקיים בקרה על האופן שבו יחידות השטח מטפלות בארגוני הפשיעה.
נוסף על כך, קבע מתווה יעד המפכ"ל כי על יחידות השטח לבצע בקרה על פעילותן בתחום.
בקרה של המטא"ר : (א) כאמור, במתווה יעד המפכ"ל נקבע שהאחריות למעקב ולפיקוח על מימושו של היעד מוטלת על אמ"ן.
בהתאם לכך, נקבע באפריל 2004 מתווה הבקרה שלפיו ייבדקו תהליכי העבודה של יחידות השטח בתקיפה הכלכלית של ארגוני הפשיעה, מערך התקיפה הכלכלית של יחידות השטח, כיווני החקירה והשוואה בין הישגיהן ובין היעדים שנקבעו במתווה יעד המפכ"ל.
על סגן ראש אמ"ן הוטלה האחריות לעשות את הבקרה בעת ובעונה אחת עם הבקרה שעל מדורי מחלקת מת"מ לקיים ביחידות השטח בעניין המאבק בארגוני הפשיעה.
בשנת 2004 , ברבעון הראשון שלאחר פרסום מתווה יעד המפכ"ל, עשה צוות בראשותו של סגן ראש אמ"ן בקרה ביחידות השטח שטיפלו בא רגוני פשיעה.
הממצאים לימדו על הצורך באלה: רענון הטיפול בארגוני פשיעה לפי מודל המדרגים; איסוף המודיעין על פי תפיסה כוללת המביאה בחשבון את מכלול סוגי העברות - עברות מקור, עברות על פי חוק איסור הלבנת הון, עברות על פי חוק מאבק בארגוני פשיעה ועברות מיסוי; השלמת מיפוי הרכוש החוקי ושערוך הנכסים של ארגוני הפשיעה בשיתוף פעולה עם רשויות האכיפה הפיסקליות; השלמת מיפוי של כל מחוללי הפשיעה; שיתוף פעולה עם יחידות האוצר בסגירת מחוללי הפשיעה לצורך הטלת שומה או חילוט; איסוף מידע מודיעיני כלכלי ממקורות חיים.
חוץ מפעולת בקרה ז ו לא עשתה חטיבת המודיעין פעולות בקרה כדי לבדוק אם הושג יעד המפכ"ל למאבק בארגוני הפשיעה - לא לפי מתווה הבקרה המיוחד ולא בכל דרך אחרת.
(ב) נוסף על כך, לפי נוהל הבקרה של מדור תקיפה כלכלית מדצמבר 2003 (שעודכן ביולי 2007 ,) על המדור לבצע בכל חודש בקרה בתחום הלבנת הון באחד הימ"רים או באחת היחידות הארציות המטפלות בארגוני פשיעה.
הבקרה נועדה לייעל ולקדם את שיטות העבודה של היחידות בתחום הלבנת ההון.
נוסף על כך, בהתאם לנוהל ממאי 2002 (שעודכן בדצמבר 2006 ), על המדור לבצע בקרה בנושא "איסוף מודיעין כלכלי תקופתי ממקורות חיים".
בקרה זו נועדה לבחון אם לצורך תקיפה כלכלית יחידות השטח אוספות מידע כלכלי באמצעות מקורות חיים לאיתור רכוש עבריינים ולגילוי עברות שבוצעו באמצעות רכוש כזה.
בקרה זו היא נדבך מרכזי בפעולות לקבלת מידע מהימן המשמש לזיהוי הנסיבות המאפשרות חילוט רכוש של עברייני עברות מקור.
נמצא כי מדור תקיפה כלכלית אינו מבצע בקרה באופן סדיר.
בשנים 2004 ו- 2008 לא קוימה כל בקרה ביחידות השטח; בשנים 2005 ו- 2006 30 דוח שנתי59ב .
קוימו פעולות בקרה פעמיים בלבד, ובשנת 2007 קוימה בקרה שלוש פעמים.
פעולות הבקרה המועטות שנעשו העלו כשלים בתפקודן של יחידות השטח: תיקי חקירה של ארגוני פשיעה לא התנהלו לפי חוק מאבק בארגוני פשיעה; היו קשיים בשיתוף פעולה עם רשות המסים, עם הרשות לאיסור הלבנת הון ועם הפרקליטות.
לא הייתה אחידות בכפיפות הפיקודית של צוותי הלבנת ההון ביחידות השטח, ובכמה ימ"רים הועבר צוות הלבנת הון מכפיפות למפלג המודיעין לכפיפות למפלג התשאול, ועקב כך עסקו צוותי הלבנת ההון בימ"רים במגוון תחומי החקירה של המפלג, ולא עסקו בתקיפה כלכלית.
עוד עלה בפעולות הבקרה של המדור כי מבלי לקבל את הסכמת אח"מ ביטלו שני מחוזות שלושה תקנים בתחום מערך הלבנת ההון: מחוז ירושלים ביטל שני תקנים בתחום הלבנת ההון ומחוז מרכז ביטל את תקן קצין הלבנת ההון.
בבקרה שקיים המדור נקבע כי המערך המחוזי להלבנת הון לוקה בחסר, הוא אינו מקצועי ואינו נותן עדיפות לתקיפה הכלכלית.
אשר לריכוז ולניתוח של המידע המודיעיני הכלכלי שאספו יחידות השטח באמצעות מקורות חיים לצורך תקיפה כלכלית, נמצא כי פעולות הבקרה היחידות בנושא בשנים 2004 -2008 בוצעו על ידי חוליית הלבנת הון במדור תקיפה כלכלית בינואר 2008 .
הבקרה נעשתה בעת ובעונה אחת בכל יחידות המשטרה.
במסגרתה נדרשו היחידות להציג את הידיעות הכלכליות שהן אספו בשנים 2004 -2007 , את מידע המודיעין הכלכלי על הבכירים בארגוני הפשיעה הארציים שנאסף בשנת 2007 .
, ואת אופן מילוי הוראות נוהל איסוף המודיעין הכלכלי ממקורות חיים התברר כי מספר הדוחות על נושאים הקשורים בתקיפה כלכלית שהמידע עליהם נאסף ממקורות חיים נמצא במגמת ירידה: בשנת 2004 נאספו כ - 2,925 ידיעות כלכליות על ארגוני פשיעה, בשנת 2005 נאספו 2,529 ידיעות כלכליות, בשנת 2006 נאספו 2,050 ידיעות כלכליות ובשנת 2007 נאספו 1,215 ידיעות כלכליות בלבד.
המסקנה העיקרית של מדור תקיפה כלכלית בנוגע לממצאים שהועלו הייתה שאיסוף המידע ממקורות חיים על ארג וני הפשיעה, בייחוד בימ"רים המחוזיים וביאחב"ל, נמצא במגמת ירידה ניכרת אף "שכמעט כל תיק שלהן בגין עבירות איסוף תכ"לי ]התקיים[ .
]תקיפה כלכלית [ למטרות רווח מאפשר טיפול תכ"לי סדיר על חלק קטן מהבכירים ביותר בארגוני הפשיעה הארציים - בעוד שברור כי כולם נהנים ופו עלים בשוטף ברכוש שמקורם בעבירה או ברכוש המשמש לביצועה".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה המשטרה כי הוכנה תכנית בקרה לשנת 2009 בתחומי חילוט והלבנת הון ביחידות השטח ובקרה חודשית תיעשה בכל כוח משימה.
עוד מסרה המשטרה כי בשנים 2007 -2008 עשתה חוליית ארגוני פשיעה במת"מ 15 בקרות ביחידות שטח שטיפלו בארגוני פשיעה.
ממצאי הבקרות הועברו לפיקוד האגף, לפיקוד המחוז וליחידת השטח המבוקרת.
פעולות הבקרה שעושה חוליית ארגוני פשיעה לפי נוהל פעילות יחידות המשטרה בלחימה בארגוני פשיעה מ - 2003 לא נוגעות לנושאים המרכזיים הכלולים במתווה י עד מפכ"ל, והן נועדו בעיקרן לבדוק אם נמסרו דיווחים שוטפים לגורמי השטח ולמטא"ר, אם נעשתה עבודה מול נציגי משטרת ישראל בחו"ל ואם הוקצו משאבים לטיפול בארגוני פשיעה.
המאבק בארגוני הפשיעה 31 .
מהאמור לעיל עולה כי אף שמטה חטיבת המודיעין ומדור תקיפה כלכלית במת"מ היו חייבים לבצע בקרה סדורה וקבועה ביחידות השטח על יישום מתווה יעד המפכ"ל או על מרכיבים מרכזיים בו הם מיעטו לעשות כן בשנים 2004 -2008 .
אף שבפעולות הבקרה המועטות שבוצעו הועלו ליקויים מהותיים בעבודת יחידות השטח, לא נעשתה בקרה על הליכי תיקון הליקויים.
יחידות המטה לא השתמשו אפוא באופן שיטתי בבקרה כאמצעי להפקת לקחים ולשיפור פעילותן של יחידות השטח.
הליכי הפקת לקחים : הפקת לקחים היא נדבך חשוב בתהליכי עבודה סדורים ורבה חיוניותם למניעת הישנות תקלות בחקירות בעתיד ולתיקון דפוסי עבודה קלוקלים שהשתרשו.
בדצמבר 2004 התקיים דיון הפקת לקחים בנושא מתווה יעד המפכ"ל באמ"ן.
בדיון הועלו בעיות בטיפול היחידות בפשיעה המאורגנת, ובהן איסוף ראיות בנושא עברות מקור בלבד, איסוף ראיות בנושא עברות קלות שאינן נוגעות לפעילות ארגוני פשיעה ואי-מיפוי רכוש של ארגוני פשיעה.
הפקת לקחים נוספת שנערכה במטא"ר נגעה לבחינת פעילות ס פציפית של יאחב"ל כנגד ארגון פשיעה ארצי בשנת 2006.
במשך שנים קיים אם כן מטא"ר רק שני הליכי הפקת לקחים בנוגע לטיפול של יחידות השטח בארגוני הפשיעה.
הפקת הלקחים שלו הייתה חלקית בלבד ולא כללה את כל גורמי האכיפה שהשתתפו בטיפול בארגוני פשיעה.
בקרה והפקת לקחים ביחידות השטח : במתווה יעד המפכ"ל נקבע כי יחידות השטח יבצעו מעקב ובקרה עצמיים באופן שוטף.
נוסף על כך, לפי נוהל אח"מ בנושא תחקירים והפקת לקחים בחקירות מאוגוסט 2002 , יש לבצע תחקיר והפקת לקחים ביחידות בכל חקירה שמבצע צח"מ.
הנוהל מסדיר, בין השאר, את אופן ההפצה ש ל לקחי החקירה ליחידות אחרות, לרבות המלצות באשר ליישום הלקחים.
היאחב"ל הפיקה לקחים בנוגע לטיפול של צח"מ באחד משלושת ארגוני הפשיעה שהיו בטיפולה.
ואולם יחידות השטח שנבדקו לא פעלו לפי מתווה יעד המפכ"ל ולפי נוהל הפקת הלקחים ולא הפיקו לקחים באשר לטיפול בארגונים, כמפורט לעיל.
ממצאים אלה מלמדים כי לא זו בלבד שאין למידה פנים-יחידתית לאחר מעשה, אלא שיחידות השטח העוסקות בתחום דומה אינן זוכות להסתייע בניסיונן של יחידות אחרות.
אשר להכשרת אנשי חקירות ומודיעין בתחום התקיפה הכלכלית, מדור תקיפה כלכלית אחראי לפיתוח ולקיום של הדרכה והשתלמות ייעודיות כדלקמן: קורס 32 דוח שנתי59ב .
מסמיך למערך הלבנת הון אחת לשנתיים, השתלמויות פרקליטים בתקופת פגרת בית המשפט, השתלמויות של שבוע, אחת לשנה, לאנשי חקירות ומודיעין וימי עיון עתיים לכל העוסקים בתחום התקיפה הכלכלית.
לשם כך יועד במדור תקן לקצין הדרכה.
הביקורת מצאה שמשנת 2004 התקיימו השתלמויות מעטות בלבד בתחום הלבנת ההון: בשנת 2004 התקיים קורס מסמיך למערך הלבנת ההון, ואחריו התקיים קורס רק בספטמבר 2008 .
אחת הסיבות למיעוט השתלמויות בתחום הלבנת ההון היא אי -איוש תקן קצין ההדרכה של חוליית הלבנת ההון משנת 2004.
אי-קיום קורסי הסמכה למערך הלבנת הון גורם לכך שהשוטרים המאיישים תפקיד זה בפועל חסרים את הכישורים, הידע והמיומנות או ההסמכה המקצועית ההכרחיים לביצוע תפקיד זה.
למשל, בימ"ר ירושלים לא השתתף איש בקורס הסמכה, וגם לאנשי ימ"ר נגב, האחראית לתחום הלבנת הון וחילוט, חסרה הסמכה מקצועית בנושא.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה המשטרה כי לאחר מועד סיום הביקורת קיימה, בין השאר, הכשרה לקציני המשטרה שבכוחות המשימה, קורס להסמכת קציני הלבנת הון והשתלמויות לעובדים של גורמי האכיפה האחרים בתחום האכיפה המשולבת נגד ארגוני הפשיעה.
המשטרה ציינה שגם אושרה תכנית העבודה לשנת 2009 בעניין ההשתלמויות בתחום הלבנת ההון והחילוט, ונקבע שיקוימו קורסי הסמכה והכשרה בנושאים שבתחומי אחריותה.
מהאמור לעיל עולה כי אף שכבר בשנת 2004 גיבשה המשטרה מודל למאבק בארגוני הפשיעה המושתת על עקרון התקיפה הכלכלית, הוא לא יושם כדבעי במאבק בארגוני הפשיעה, יעדיו לא הושגו ולא הופקו לקחים מהכשלים בהפעלתו.
בפרט לא הושם דגש על פעילות המיועדת לשלילת רכוש הארגונים ולשחיקת מחוללי הפשיעה.
כפועל יוצא, הגם שככלל הוגשו כתבי אישום נגד דמויות בכירות בארגונים ונסגרו מפע ם לפעם מחוללי פשיעה, התשתיות הכלכליות של הארגונים לא נפגעו כלל והם המשיכו להרחיב את היקף פעילותם הפלילית בארץ ובחו"ל ולצבור הון ונכסים.
אמנם הוקם מוקד המודיעין המשולב בשנת 2007 ובשנת 2008 החלו לפעול במתכונת מצומצמת כוחות משימה שנועדו לקדם את התקיפה הכלכלית של ארגוני הפשיעה ביחידות.
ואולם במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2008 , עדיין לא הושלם איושם.
על המשטרה לפעול נגד הארגונים תוך עמידה במדדי מתווה יעד מפכ"ל ומדדי כוחות המשימה, לפי העניין.
למותר לציין כי בכל מקרה אין די בפעילות המשטרה לבדה, שכן מאבק אפקטיבי בארגוני הפשיעה מותנה בשיתוף פעולה בין גופי האכיפה המרכזיים.
המאבק בארגוני הפשיעה 33 .
שיתוף פעולה בין גורמי האכיפה .
מאבק יעיל ואיכותי בארגוני הפשיעה מותנה בקביעת יעדים ותהליכי עבודה משותפים, בהחלפת מידע ובסיוע מבצעי בזמן אמת וללא מחסומים של גורם אכיפה אחד לאחר.
הנחה זו עמדה, כאמור, בבס יס החלטות הממשלה שבהן הוחלט להקים צוותים בהשתתפות נציגים בכירים של גורמי האכיפה על מנת לרתום אותם לפעולה משולבת נגד ארגוני הפשיעה, כמפורט להלן: 1.
צוות-על בראשות היועץ המשפטי לממשלה ובהשתתפות מפכ"ל המשטרה, פרקליט המדינה, מנהל רשות המסים וראש הרשות לניירות ערך.
על הצוות הוטל להתוות מדיניות מאבק משולבת, לאשר תכניות עבודה שנתיות ורב -שנתיות ולהגדיר סדרי עדיפויות לפעולה על בסיס היעדים והמדיניות שנקבעו.
כמו כן הוטל על הצוות לדווח לממשלה אחת לשישה חודשים על ההישגים במאבק בארגוני הפשיעה.
הוועדה המתמדת בראשות ראש אח"מ במשטרה ובהשתתפות נציגי רשות המסים, הפרקליטות, הרשות לניירות ערך, הרשות לאיסור הלבנת הון, הרשות להגבלים עסקיים ושירות בתי הסוהר.
הוועדה אחראית לשיתוף הפעולה הבין - מערכתי הכולל בתחום הפשיעה החמורה והמאורגנת על בסיס מדיניות צוות-העל.
בנוהל הוועדה המתמדת מוגדרים תפקידיה, ובהם קביעת יעדי העבודה וסדרי העדיפויות במסגרת תכנית העבודה השנתית; מינוי כוחות משימה משותפים; הקמת צוות עבודת מטה לאיתור "צווארי בקבוק", להפקת לקחים, לקידום יעדי מטה אחרים ולאישור ויישום של תוצריהם; דיון בבעיות בתחומי הפעילות המשותפת.
עוד נקבע בנוהל כי על הוועדה לדווח לצוות -העל על פעילותה באמצעות דוחות שנתיים וחצי-שנתיים.
כפי שיפורט להלן העלתה הביקורת ליקויים רבים בהיערכות של כל אחד מהגופים שנציגיהם השתתפו בצוות -העל ובוועדה המתמדת ובשיתוף הפעולה ביניהם.
לא נמצא שאחד מהם דן במכלול הבעיות שהתעוררו.
רק באפריל 2008 , למעלה משנתיים ממועד הקמתו של צוות -העל, התקיים לראשונה, ביוזמת ראש הממשלה, דיון בממשלה על המאבק בארגוני פשיעה בהשתתפות היועץ המשפטי לממשלה ונציגי גורמי האכיפה האחרים.
היערכות רשות המסים ושיתוף הפעולה בינה ובין המשטרה .
כאמור, רשות המ סים היא שותף מרכזי, לצד המשטרה, במאבק בארגוני הפשיעה, ובפרט בפגיעה בתוצריה החומריים.
איחוד אגפי רשות המסים בשנת 2004 והחלטות הממשלה מדצמבר 2003 וממרס 2005 בנושא "תרומת רשות המסים בישראל למאבק בפשיעה" חייבו את רשות המסים לבצע שינויים בהיערכות יחידות החקירות והמודיעין של אגף מס הכנסה ואגף המכס ומע"מ במטה ובשטח.
שינויים אלה נדרשו, בין היתר, כדי להירתם למאבק בפשיעה הכלכלית ובייחוד בפשיעה המאורגנת ולמצות ביעילות את סמכויותיה הפליליות והאזרחיות ואת המשאבים העומדים לרשותה להשגת יעדי המאבק.