HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במרץ 2012 טען מנהל אגף הגיור כי מתגייר שקיבל תעודת המרה אך לא פנה בעצמו לרשות האוכלוסין בב קשה לשינוי רישומו כיהודי - נותר רשום במרשם האוכלוסין כחסר דת, או בדתו ובלאומו הקודמים.
לדבריו, רבים מהמתגיירים אינם מודעים לחשיבות שבעדכון רשות האוכלוסין על מעמדם החדש, ולכן לא פנו לעשות כן, אף שהמכונים ואגף הגיור עצמו המליצו להם להסדיר זאת.
רשות האוכלוסין מסרה בתשובתה מנובמבר 2012 כי תעודות ההמרה של אזרחים ישראלים ותושבי קבע מעודכנות באופן שוטף ואין צורך שהמתגייר יגיע ללשכה.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף הגיור כי עליו לברר עם רשות האוכלוסין את נושא עדכון המידע במרשם האוכלוסין, כדי למנוע מהמתגיירים להתייצב לשווא בלשכות רשות האוכלוסין לצורך עדכון פרטיהם.
על רשות האוכלוסין לעדכן את הנוהל העוסק בשינוי פרטי הדת והלאום ולהתאימו להליך המתבצע הלכה למעשה.
הכנה לגיור באמצעות למידה מרחוק 1.
ועדת חלפון סברה כי אחד החסמים להליך הגיור הוא הצורך ללמוד לימודי יהדות בכיתה, במשך כ -400 שעות לימוד.
הלימודים נערכים בדרך כלל פעמיים בשבוע, בשעות הערב.
מתגיירים שהם בעלי משפחות או מתגיירים שאין בקרבת מקום מגוריהם כיתה פעילה, מתקשים לעתים להשתתף בלימודים באופן סדיר.
מרכז המחקר והמידע של הכנסת העלה 35 אף הוא כי אחד החסמים המונעים מהעולים הלא יהודים להתחיל או להשלים הליך גיור, הוא שעות הלימוד הרבות במכוני הגיור.
גם ד"ר אשר כהן, חוקר בתחומי הגיור וההתבוללות, ציין36 כי אם לימודי הגיור, כולם או מקצתם, ייעשו במתכונת של למידה מרחוק, הדבר עשוי להקל על המתגיירים.
כך הם לא ייאלצו להגיע לכיתות בשעות מוגדרות ולהתאים את עצמם לתכנית לימודים קבועה ונוקשה.
הדבר עשוי לאפשר לרבים מהם להתגבר על מכשול הלימודים לקראת גיור.
34 הנוהל עודכן באוגוסט 2005.
08 בנושא "קשיים בתהל יך הגיור בישראל ודרכי התמודדות מוצעות".
36 ,ראו אשר כהן יהודים לא -יהודים: זהות יהודית ישראלית ואתגר הרחבת הלאום היהודי, ירושלים ורמת גן: מכון שלום הרטמן, אוניברסיטת בר -אילן וכתר ספרים, 2006 .
פעולות בתחום שירותי הדת 213 .
בתכנית הרב-שנתית שגיבשה ועדת חלפון לאגף הגיור באוקטובר 2008 , נקבע כי יש להכין תכנית ללמידה מרחוק בשיטות מקובלות - אינטרנט ומידע מודפס.
בשלב הראשון תופעל התכנית בכמה מוקדים במתכונת ניסוי, ובהמשך תורחב על בסיס הצלחתה.
בינואר 2010 כתב מנהל אגף הגיור למנכ"ל משרד ראש הממשלה, כי אחד מכיווני העשייה המרכזיים שלו הוא פיתוח תכניות למידה מרחוק.
ואולם, רק בשנת 2012 הציע אגף הגיור למל"י לבחון תכנית כזו.
מל"י החל בבחינת הנושא, וקיבל הצעות מפורטות מגורמי מקצוע להפעלת ניסוי חלוץ להקמת כיתות וירטואליות ללמידה מרחוק.
תוצאות הבדיקה הוצגו לאגף הגיור ביולי 2012.
נכון למועד סיום הביקורת, אוגוסט 2012 , טרם הסתיימו הבדיקות וההכנות הנדרשות למימוש התכנית להקמת כיתות ללמידה מרחוק, וממילא טרם הוחל ביישומה.
אגף הגיור מסר בתשובתו כי הסיבה לעיכוב בקידום הנושא היא תקציבית, וכי בהצעת התקציב לשנים 2010 -2011 ביקש האגף כי יוקצה תקציב להכנת תכנים מקוונים ללמידה מרחוק.
שיטה נוספת ללימודים מופעלת במסלול של "ליווי אישי" למתגי יר, שלא במסגרת כיתת לימוד.
הליווי האישי נועד לקהל יעד מוגדר של מתגיירים, כמו דוברי שפות מיוחדות ומתגיירים שעובדים בשעות הערב ואינם יכולים להגיע לכיתות הלימוד.
הועלה כי בשנת 2011 למדו במסלול הליווי האישי של אחד המכונים המפעיל שיטה זו כ -100 מתגיירים, ובשנת 2012 רשומים כ -150 מתגיירים במסלול זה.
על פי מבחני התמיכה שפרסם האגף לשנת 2012 , הוא ביטל את התמיכה שניתנה בעבר לשיטת לימוד זו.
אגף הגיור הסביר שהסיבה העיקרית להפסקת התמיכה במסלול הליווי האישי היא חוסר היכולת לפקח עליו, כיוון שמדובר בשיעורים פרטיים שאינם ניתנים בזמנים קבועים ובמקומות קבועים, אלא במסגרת אישית בין המורה למתגייר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אגף הגיור לבחון את הצורך במסלולים חלופיים למתגיירים שהמסגרת הכיתתית אינה מתאימה להם, לבדוק את יתרונותיה ואת חסרונותיה של כל אחת מהשיטות ולהחליט אם לפעול לקידומן כדי להגדיל את מספר המתגיירים.
כל זאת מתוך שמירה על כללי המינהל התקין הכוללים בקרה ופיקוח נאותים.
העסקת מוהלים לשם השלמת הליכי הגיור הליך "הטפת דם ברית", המיועד למתגיירים שכבר נימולו, מתבצע על ידי מוהלים מוסמכים.
לפי נתוני אגף הגיור נערכות בכל שנה כ - 2,000 הטפות דם.
בשנת 2008 פרסם משרד ראש הממשלה מכרז לרכישת שירותי הטפת דם.
תקופת ההתקשרות עם המוהל הזוכה החלה במאי 2009 והוארכה כמה פעמים, עד ינואר 2012 .
הביקורת העלתה כמה ליקויים בפעולות שביצעה ועדת המכרזים של משרד ראש הממשלה לקידום רכישת שירותי המוהלים לבי צוע הטפות דם, כמפורט להלן: 1.
ההתקשרות עם המוהל הסתיימה ביוני 2011 , ורק כעבור חודש נחתם הסכם להארכת ההתקשרות עמו עד סוף אותה שנה.
באותו חודש המתינו עשרות מתגיירים למוהל לצורך סיום הליכי הגיור.
ראש תחום הליך גיור באגף פנה בעניין פעולות בתחום שירותי הדת 215 .
זה ביוני 2011 לחברי ועדת המכ רזים של משרד ראש הממשלה כדי לזרז את הארכת ההתקשרות, בנימוק שתסכולם של המתגיירים הממתינים למילה רב מאוד.
באפריל 2011 פרסם משרד ראש הממשלה מכרז חדש להעסקת מוהלים לביצוע הטפות דם.
הליכי המכרז התארכו באופן בלתי סביר: המכרז פורסם תחילה באפריל 2011 , ובשל תקלה טכנית 216 דוח שנתי63ג .
פורסם שנית באוגוסט 2011 .
תיבת המכרזים נפתחה בספטמבר 2011 ונמצאו בה ארבע הצעות.
בחלוף כשנה ממועד פתיחת התיבה - אוגוסט 2012 - טרם הסתיימה בחינת כל ההצעות שהוגשו, ונחתם חוזה רק עם מוהל אחד, אף שהנחת העבודה של אגף הגיור הייתה שייבחרו לפחות ארבעה מוהל ים שייתנו שירות בכמה מוקדים ברחבי הארץ.
בפועל, באגף הגיור עדיין מועסק מוהל אחד בלבד המספק שירות לכל המתגיירים ברחבי הארץ; לפי דברי מנהל אגף הגיור הוא "אינו עומד בלחץ".
,במרבית המכרזים הממשלתיים המציע נדרש לצרף להצעתו ערבות בנקאית שמטרתה להבטיח את רצינותו ושלא יחזור בו מהצעתו.
בהתאם לתנאי המכרז, תוקף הערבויות שהגישו המציעים היה עד נובמבר 2011 .
הועלה כי באוגוסט 2012 טרם התקבלה החלטה סופית במכרז, לפיכך הערבות הבנקאית לא הייתה בתוקף ולא היה אפשר להבטיח כי מי שייבחר במכרז לא יחזור בו מהצעתו.
מסמכי המכרזכללו דרישות מפורטות לגבי פוליסות הביטוח שהזוכה נדרש להמציא לאחר זכייתו.
מאחר שנספח ביטוח האחריות לנזק לצד ג' שהגיש המוהל שנבחר במכרז לא ענה על דרישות המכרז במועד חתימת החוזה, הוא החל לספק את שירותיו לאגף הגיור רק כחודש לאחר חתימת החוזה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הטיפול של משרד ראש הממשלה במכרז לרכישת שירותי הטפת דם למתגיירים היה לקוי, ואף גרם עיכוב בסיום הליכי הגיור ועגמת נפש למתגיירים רבים.
על משרד ראש הממשלה לבחון את הליקויים ולהפיק מהם את הלקחים הנדרשים, כדי למנוע הישנות מקרים דומים בעתיד.
כן עליו לפעול ל אלתר לסיום בחינת ההצעות שהוגשו במכרז, שהליכיו החלו לפני יותר משנה.
מערכת המחשוב של אגף הגיור בסיס נתונים ממוחשב הוא כלי ניהולי חשוב המאפשר לארגון לרכז ולנטר נתונים כדי להפיק מהמערכת מידע מדויק ואמין שישמש כלי ניהולי להשגת יעדי הארגון, לבקרה ולפיקוח.
גם ועדת חלפון המליצה לבנות לאלתר מערכת מידע ממוחשבת מרכזית, אשר תשרת את הליך הגיור בכללותו - החל בקבלת נתונים על פניות טלפוניות לקבלת מידע על הליך הגיור, דרך פתיחת תיק הגיור של הפונה ועד להפקת תעודת ההמרה והרישום במרשם האוכלוסין.
מערכת מידע כזו נועדה לאפשר בקרה ושליטה בכל שלבי התהליך, לצמצם את הנשירה, לפשט את ההליכים הבירוקרטיים ולהקל על המתגייר לעבור את התהליך בהצלחה.
ועדת חלפון דנה בפעילויות הנדרשות למניעת נשירה של מתגיירים בכל אחד משלבי הליך הגיור - הן לגבי מתגיירים שפנו לקבלת מידע אך לא המשיכו לשלב הלימודים, והן לגבי מתגיירים שסיימו את הלימודים אולם לא הופיעו בבית הדין, או שנכשלו בבית הדין בפעם הראשונה ולא חזרו אליו בשנית.
מאגר מידע מלא ומעודכן, שיכלול את פרטיהם של כלל הפונים לגיור, חשוב לצורך איתור הנושרים מהליך הגיור.
בתכנית העבודה של אגף הגיור לשנים 2011 -2012 נכלל יעד של הגדלת מספר המתגיירים באמצעות פעולות לצמצום נשירת הלומדים.
לאגף הגיור יש מערכת ממוחשבת שהועברה אליו מהנהלת בתי הדין הרבניים, ומרוכזים בה נתונים שהוזנו אליה משנת 1996 .
נתוניהם של המתגיירים מוזנים למערכת המחשוב באמצעות המחוזות; ובעיקר מוזנים ל תוכה פרטיהם האישיים של המתגיירים ומידע נחוץ על כל שלב שהם עוברים בתהליך הגיור - משלב פעולות בתחום שירותי הדת 217 .
פתיחת התיק, התייצבות בפני בית הדין, מילה, טבילה ועד להנפקת תעודת ההמרה.
התברר כי אין אחידות בין המחוזות בהזנת הנתונים למערכת הממוחשבת, ועל כן הנתונים שבידי אגף הגיור אינם שלמים.
במצב כזה המערכת אינה יכולה לשמש כלי עבודה אמין בידי האגף.
לדוגמה: על פי נתוני המערכת לשנת 2010 למדו בכל המכונים651 תלמידים ו-389 מהם התגיירו; אולם באותה שנה הנפיקה המערכת כ - 3,700 .
תעודות המרה ניתוח הנתונים שהוזנו על ידי המחוזות העלה כי ברשימותיהם נכללו 22 .
מכוני גיור שלא היו מוכרים כלל לאגף הגיור מאחר שהנתונים המצויים במערכת הממוחשבת הם חלקיים, אין למנהל האגף כלי ניהולי משמעותי לפיקוח ולבקרה על הליך הגיור, להפקת דוחות בכל רגע נתון ולאיתור מועמדים שפנו לקבל מידע על הליך הגיור אך לא המשיכו בו.
אגף הגיור מסר בתשובתו כי לנוכח חולשותיה של מערכת המחשוב הקיימת, הוחלט כבר לפני שנים מספר להקים מערכת מחשוב חדשה.
בשנתיים האחרונות אגף הגיור עוסק בפיתוח מערכת מחשוב שעתידה לפתור את כל הבעיות שהועלו בביקורת, וכן לספק את כל המידע החסר לצורך ניהול יעיל.
הוא הוסיף כי נתוני האגף נשמרים במערכות מחשוב שונות, וכי האגף פועל לאגם את כל המידע במערכת המחשוב החדשה.
על אגף הגיור להאיץ את הקמת מערכת המחשוב החדשה ולהתארגן לקראת הנחיית המחוזות לגבי אופן איסוף הנתונים והזנתם, כיוון שהם משמשים מקור מידע של האגף.
מערכת מחשוב טובה צריכה לספק לאגף הגיור ולכל הגורמים השותפים להליך הגיור את המידע הנחוץ להם; כלי זה ישפר את השירות הניתן לפונים להתגייר ולמתגיירים עצמם.
קבלת אזרחות ישראלית מקנה הטבות של ממש במדינת ישראל.
לפי חוק האזרחות, התשי"ב - 1952, יש כמה מקורות לרכישת אזרחות ישראלית: מכוח חוק השבות, ישיבה בישראל, לידה, אימוץ, התאזרחות והענקה על ידי שר הפנים.
בהתאם לכללי הדיון הוקמה באגף הגיור ועדת חריגים, שתפקידה לדון בבקשות לגיור של נתין זר ולאשר לו לפתוח בהליך גיור בנסיבות מיוחדות, שאינן מפורטות בכללים.
נציג הרב הראשי מכהן כיו"ר ועדת החריגים, וחברים בה גם נציג הלשכה המשפטית של משרד הפנים ונציג הלשכה המשפטית של משרד ראש הממשלה.
הוועדה בוחנת את הבקשות הן מההיבטים ההלכתיים והן מההיבטים האזרחיים.
בית המשפט העליון 37 קבע כי שירותי גיור אינם מסוג השירותים שקיים הכרח לספקם לכל אדם.
במקרים אחרים קבע בית המשפט העליון38 כי במסגרת בחינת בקשה של זר למעמד בישראל מכוח חוק השבות, רשאית המדינה לבדוק גם את .
37 בג"ץ 552/04 אירנה גוזמן נ' מדינת ישראל (תקדין 2005.
) 38 בג"ץ 5070/95 נעמ"ת נ' שר הפנים , פ"ד נו(2 )721 ( 2002) ; בג"ץ 2597/99 תאיס רודריגז טושביים נ' שר הפנים ואח' (תקדין 2004.
) פעולות בתחום שירותי הדת 219 .
כנות כוונותיו להתגייר.
זאת כדי להבטיחכי פעולת הגיור תיעשה מתוך רצון אמיתי להצטרף לעם היהודי, על כל המשמעויות הכרוכות בכך, ולא ממניעים תועלתיים - שעיקרם הרצון לרכוש מעמד אזרחי בהליך קצר יחסית, כדי לקבל מעמד חדש 220 דוח שנתי63ג .
במדינה וטובות הנאה כלכליות המוענקות לבעל מעמד של שבות.
ועדת החריגים בודקת אם יש עדות לחוסר כנות מצד הנתין הזר להצטרף לעם היהודי, ואם יש חשש שהוא מבקש להשתמש בהליך הגיור ככלי לקבלת אזרחות ישראלית.
נתין זר שבקשתו לגיור מאושרת על ידי ועדת החריגים, יכול לפנות לרשות האוכלוסין בבקשה להסדיר את שהייתו בישראל כדין בזמן לימודיו לקראת הגיור.
עם סיום הלימודים, עניינו של הנתין הזר נידון בשנית בוועדת החריגים, וכן נבחנים מעמדו האזרחי הנוכחי והתהליך הדתי שעבר במהלך לימודיו.
לאחר קבלת אישור ועדת החריגים הוא מופנה לבית הדין.
הועלה כי בשנת 2008 הגישו378 נתינים זרים בקשות לפתוח בהליך גיור; בשנת 2009 - 443 ; בשנת 2010 - 337 ; ובשנת 2011 - 383.
קביעת נוהל לעבודתה של ועדת החריגים בשנת 2007 ערכה נש"ם ביקורת באגף הגיור, ובין השאר בדקה את אופן תפקודה של ועדת החריגים; באפריל 2008 פרסמה דוח על ממצאיה.
הביקורת של נש"ם העלתה כי בשנים 2003 -2007 הוגשו לוועדת החריגים542 בקשות לפתיחת הליך גיור של נתינים זרים (להלן - בקשות לגיור), 239 מהן לא הובאו לדיון בוועדה.
עוד הועלה בדוח כי ברוב המקרים חלפו יותר משנתיים ממועד הגשת הבקשה לגיור ועד הפניית המבקשים ללימודים, ובמיעוט המקרים הושלם ההליך בתוך שנתיים.
גם לאחר פרסום דוח נש"ם הצטברו תלונות רבות על תפקודה של ועדת החריגים במישורים שונים: התכנסויות מעטות שגרמו להצטברות בק שות רבות לגיור ולעיכוב ניכר בטיפול בהן.
כך, למשל, במרץ 2011 היו תלויות ועומדות 327 בקשות, שטרם התקבלה בהן החלטת ועדת החריגים; פרוטוקולים שנחתמו באיחור ניכר; וטענות בדבר פסילה לא מוצדקת של בקשות לגיור.
גם נציגי אגף הגיור ומשרד הפנים הצביעו בפני משרד המשפטים , בישיבה משותפת מאפריל 2011 .
, על קשיים בהתנהלות ועדת החריגים, הנובעים מסיבות מהותיות וטכניות בעקבות התלונות על תפקודה של ועדת החריגים התקיימו כמה ישיבות בנושא, חלקן בהשתתפות הרב הראשי, שר הפנים ושר המשפטים.
באותן ישיבות וכפי שעולה ממכתבו של שר הפנים אל הרב הראשי מפברואר 2011 , סוכם על תנאי הסף לפתיחה בהליך גיור של נתין זר, כדי לייעל את עבודת הוועדה וכדי למנוע עיכובים בטיפול בבקשות של נתינים זרים.
בעקבות ההחלטות שהתקבלו בישיבות האמורות, קבעה ועדת החריגים במאי 2011 נוהל לעבודתה (להלן- הנוהל), שבו הוגדרו, בין היתר, סוגי מעמדות אזרחיים הפוסלים על הסף נתינים זרים מלהתגייר39 (להלן- תנאי סף).
בנוהל נקבע כי הבקשות לגיור יופנו לוועדת החריגים, והיא תמיין אותן על פי תנאי הסף.
בקשות שאינן עומדות בתנאי הסף יידחו ולא יובאו לדיון.
בקשות שעברו את תנאי הסף יובאו לדיון בפני תת-ועדה, שחבריה הם יו"ר ועדת החריגים ונציג משרד הפנים.
תת-הוועדה מוסמכת לקבל או לדחות את הבקשה בהסכמה, והחלטה זו מייתרת את הדיון בוועדה בהרכבה המלא.
רק במקרים של מחלוקת בין חבריה או במקרים חריגים אחרים - כגון מקרים שבהם תלויים ועומדים הליכים משפטיים, או במקרים שבהם מבקש הרב הראשי או מי מטעמו לדון בבקשה אף שלא עמדה בתנאי הסף - מגיע התיק לדיון בוועדת החריגים בהרכבה המלא.
תושב האזור (יהודה, שומרון וחבל עזה); 4 /.
זר במעמד ב1 ;)(עובדים זרים5 .
בעל מעמד ארעי מסוג א/5 פחות משנה.
קיים חשש כי בשל תנאי הסף שנקבעו נדחים גם נתינים זרים שאין להם מניעים זרים, וכל כוונתם היא להצטרף לעם היהודי או להינשא לבני זוגם היהודים אך ורק על פי ההלכה היהודית.
כנות כוונתם של אלה להתגייר וההיבט האזרחי של בקשתם אינם נבחנים במסגרת תת-ועדת החריגים או במסגרת הוועדה עצמה, כיוון שבקשתם נדחית על הסף.
להלן הפרטים: בני זוג של אזרחים ישראלים: "ההליך המדורג" הוא כינוי להליך שעובר אזרח זר שאינו זכ אי לאזרחות מכוח חוק השבות, והוא בן/בת זוג של אזרח/ית ישראלי/ת.
ההליך המדורג, שהוא תנאי לקבלת אזרחות ישראלית, בודק את יציבות הקשר בין בני הזוג, כמפורט להלן: במהלך בדיקת הבקשה, ובכפוף לשיקול הדעת של משרד הפנים, מתקבל רישיון ישיבה ועבודה (ב/1) - למשך חצי שנה לכל היותר אם בני הזוג נשואים.
בחלוף פרק הזמן הזה ניתן רישיון לישיבה ארעית (א/5) , המוארך מחדש בכל שנה למשך ארבע שנים.
לאחר מכן ניתן להגיש בקשה לקבלת אזרחות או רישיון שהייה כתושב קבע.
בן זוג שאינו נשוי נדרש לשהות במעמד (ב/1 ) במשך כשלוש שנים (במקום עד חצי שנה לזוג נשוי).
כאמור, בהתאם להחלטות שהתקבלו בדיונים שהתקיימו בין שר הפנים, שר המשפטים והרב הראשי, נקבע בנוהל כי בקשה לגיור של נתין זר הנמצא במעמד ארעי (א/5 ) פחות משנה, תידחה על הסף, וכי במקרים שבהם הרב הראשי או מי מטעמו מבקש לדון בבקשה אף שלא עמדה בתנאי הסף - ועדת החריגים בהרכבה המלא תדון בבקשה.
גופים שונים40 קבלו על הוראה זו, וטענתם המרכזית הייתה כי מי שנפגע ממנה הם אזרחים זרים בני זוג של אזרחים ישראלים, השוהים בארץ כדין.
זאת משום שדחיית הבקשה להתחיל בהליך גיור של בני זוג שהחלו בהליך המדורג ואינם מעוניינים להינשא בנישואין אזרחיים, מעכבת אותם מלהינשא כדת משה וישראל במשך חמש שנים לפחות41 , עד סיום הליך הגיור.
לטענת הגופים הללו, הוראה זו פוגעת דווקא בזוגות שכוונותיהם בכל הנוגע להליך הגיור הן כנות ביותר והם מעוניינים להינשא ולחיות כבני זוג אך ורק על פי ההלכה היהודית.
לטענת אגף הגיור, מספר הבקשות לגיור של עובדים זרים ושל מי שאינם בעלי אזרחות ישראלית נמצא בעלייה מתמדת.
לדברי מנהל האגף, מבירור שערך עולה כי הסוגיה מורכבת ורגישה מאוד ובעלת היבטים שונים - משפטיים, הלכתיים וכאלה הנובעים ממדיניות של משרד הפנים.
עמדת משרד ה משפטים היא כדלקמן: לנתין זר לא עומדת שום זכות קנויה או אחרת לפתוח בהליכי גיור ממלכתיים בישראל, וגם אישור לבני זוג של ישראלים הנמצאים בהליך מדורג צריך להינתן לאחר בחינה מדוקדקת של הנסיבות ובמקרים מיוחדים בלבד, כפי שנקבע בכללי הדיון.
לטענת משרד המשפטים, במקרים אלה יש לבחון את אמיתות הקשר ואת הנסיבות שקדמו לתחילת ההליך המדורג (למשל .
40 ראו גם בדיון הוועדה לביקורת המדינה מדצמבר 2011 ; בדוחות הגיור שפרסם מכון עתים בשנים האחרונות; במאמרו של הרב ישראל רוזן, "ואוהב גר, 15 שנות גיור ממלכתי מזווית אישית וציבורית", התשע"א ( www.
הרב רוזן הוא מייסד מינהל הגיור הממלכתי ודיין גיור לשעבר.
41 /הם נדרשים לשהות שלוש שנים במעמד ב1 ,)(לעומת חצי שנה למי שנישא אזרחית שנה באשרת א/5 .
ועוד שנה של לימודים במסגרת הליך הגיור 222 דוח שנתי63ג .
אם הנתין הזר היה שוהה בלתי חוקי או עובד זר).
עמדה זו מבוססת על החשש שהגיור ישמש אמצעי לקבלת אזרחות ישראלית במסלול מקוצר.
תנאי הסף נקבעו כאמור על ידי ועדת החריגים וסוכמו בנוהל- על דעת שר הפנים, שר המשפטים והרב הראשי - בהתאם למדיניות ההגירה של מדינת ישראל.
נוכח זאת בחר מבקר המדינה שלא לחוות דעתו על הקביעות המהותיות בנוהל.
עם זאת, הוא מוצא לנכון להביא לידיעת הגורמים האמורים את הטענות שלפיהן התנאי הקובע כי לא תידון בקשה לגיור של נתין זר הנמצא במעמד ארעי (א/5 ) פחות משנה, פוגע בעיקר בבני זוג של אזרחי ישראל, ובפרט באלה שמבקשים להינשא אך ורק על פי ההלכה היהודית.
זאת כדי שיוכלו לשוב ולשקול אם יש מקום לערוך שינויים במגבלה האמורה.
בעלי אשרת תייר או אשרת סטודנט: הביקורת העלתה מקרים של נתינים זרים בעלי אשרת תייר או אשרת סטודנט, שבקשותיהם לפתוח בהליך גיור נדחו על הסף, אף שהם לכאורה עומדים בתנאי הסף של ועדת החריגים.
הם נפסלו מפני שהם בני זוג של ישראלים, וככאלה הם זכאים להגיש בקשה לקבל אשרת שהייה במעמד ארעי (מסוג א/5.
) משרד מבקר המדינה מעיר כי אם ו עדת החריגים סבורה כי יש צורך בתנאים או בסייגים נוספים על אלו שנקבעו בנוהל, עליה לפנות אל הגורמים שהחליטו על תנאי הסף ולבקשם להנחות אותה בנושא בהקדם.
מכל מקום, עליה לפעול לעיגון בכתובים של כלל התנאים שלפיהם היא פועלת.
האפשרות להופיע בפני ועדת החריגים ולערער על החלטותיה 1.
לפי הנוהל, בקשתו של נתין זר שיו"ר ועדת החריגים החליט שהוא אינו עומד בתנאי הסף, נדחית בלי שמאן דהוא מאגף הגיור או מוועדת החריגים נפגש איתו כדי להתרשם ממנו.
לנתין הזר אף אין אפשרות לערער על החלטת ועדת החריגים.
רק אם יש בידיו נימוקים או עובדות חדשות שקודם לא היו בידי הוועדה, ניתנת לו האפשרות לבקש עיון מחודש בבקשתו, באותו הרכב שדחה אותה.
יצוין כי ככל אדם, לנתין זר יש זכות מוקנית לעתור לבג"ץ.
לנתין זר שעמד בתנאי הסף יש הזדמנות לשטוח את בקשתו רק בפני רכז המחוז: אחרי שרכז המחוז נפגש איתו והתרש ם מכנות כוונותיו להתגייר, הוא מעביר את הבקשה לוועדת החריגים, בצירוף התרשמותו הכתובה.
יוצא אפוא שוועדת החריגים מחליטה אם לאשר לנתין הזר להתחיל בהליך הגיור גם על סמך התרשמותו של הרכז.
במהלך כ-50 ישיבות של ועדת החריגים שהתקיימו משנת 2010 ועד מועד סיום הביקורת, הופיעו רכזי המחוז בפני הוועדה כדי להציג בפניה את התרשמות ם מהמועמדים פעמים ספורות בלבד, זאת כדי שלא לעכב את עבודתם השוטפת של הרכזים.
ואולם, לדברי יו"ר הוועדה, בעת הצורך היא יוצרת קשר טלפוני עם הרכז.
בדיוני הוועדה לענייני ביקורת המדינה, שהתקיימו בדצמבר 2007 ובדצמבר 2011 , הופיעו מועמדים שבקשתם להתחיל בהליך הגיור נדחתה על ידי ועדת החריגים.
הם קבלו על כך שלא ניתנה להם הזדמנות להופיע ישירות בפני ועדת החריגים, כדי לשכנעה בכנות כוונותיהם.
עוד נטען בדיוני הוועדה לענייני ביקורת המדינה שאין ערכאת ערעור על החלטת ועדת החריגים.
טענה זו הועלתה עוד ב- 224 דוח שנתי63ג .
2007 ,בפני המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, על ידי שלושה דייני גיור.
כמו כן בדוח נש "ם, שהתייחס לאפשרות של פנייה חוזרת לוועדת החריגים במקרים מיוחדים, הומלץ על הקמת מנגנון ערעור במקום הפנייה החוזרת לוועדה בנימוק ש"פניה מחודשת לאותה ועדה.
אינה תחליף ראוי לערעור".
יצוין כי גם במהלך הדיונים שהתקיימו בין אגף הגיור, משרד המשפטים ומשרד הפנים בשנים 2010 - 2011 לקראת קביעת הנוהל, הציע אגף הגיור לצרף לפגישה בין המועמד לרכז המחוז גם דיין גיור, כדי שניתן יהיה לגבש עמדה לא בדעת יחיד; עוד הציע האגף כי פעולות בתחום שירותי הדת 225 .
לנתינים זרים שבקשתם נדחתה על ידי ועדת החריגים תינתן זכות ערעור בפני דייני בית הדין לגיור, אולם הצעות אלה לא התקבלו.
בתשובותיהם של משרד המשפטים ורשות האוכלוסין נטען שהופעתו של המבקש בפני רכז המחוז, המאפשרת לרכז להתרשם ממנו באופן בלתי אמצעי, והעובדה שהמבקש אף רשאי לשטוח את טענותיו בכתב בפני ועדת החריגים בשלב הגשת הבקשה - מייתרות את הצורך לשימוע בעל פה בפני ועדת החריגים.
משרד המשפטים הוסיף בתשובתו כי מדובר בוועדת חריגים לנתינים זרים שאין להם זכות קנויה לקבל רשיון ישיבה בישראל, ומכיוון שוועדת החריגים היא גוף מינהלי ולא שיפוטי, ניתן לעתור כנגד החלטותיה לבית המשפט לעניינים מינהליים המוסמך לכך.
העובדה שלנתין זר אין אפשרות לערער על החלטות ועדת החריגים עלולה להביא למצבים שבהם נדחים על ידיה נתינים זרים שרצונם להצטרף לעם היהודי אמיתי ושאין מניעה אזרחית לאש ר את בקשתם.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהגורמים המוסמכים ישקלו בשנית כיצד ניתן למנוע מצבים אלה.
היבטים מינהליים בעבודת ועדת החריגים 1.
: קביעת הוראות מעבר בנוהל הנוהל קובע תנאי סף להגשת בקשה לגיור של נתין זר, והוא נכנס לתוקף במאי 2011 .
הביקורת העלתה כי אף שבמועד קביעת הנוהל המתינו מאות בקשות להחלטת ועדת החריגים, ועל אף השלכות הנוהל על אותן בקשות, לא נקבעו בו הוראות מעבר וכי חלק מהוראות הנוהל הוחלו על הבקשות האמורות בדיעבד.
להלן דוגמה: בישיבה שהתקיימה בוועדה לענייני ביקורת המדינה בדצמבר 2011 , טענה אחת המשתתפות כי הגישה בקשה לפתיחת הליך גיור בשנת 2006 בהיותה במעמד סטודנט (א/2 ); הטיפול בבקשה התארך, ובינתיים, באמצע שנת 2010 היא נישאה בנישואין אזרחיים לאזרח ישראלי.
לאחר שינוי הנוהל בקשתה לגיור אינה עומדת בתנאי הסף - שכן לא שהתה במעמד א/5 .
במשך שנה נמצא כי רק בינואר 2012 כתבה רכזת ועדת החריגים, על דעת יו"ר הוועדה והיועץ המשפטי של אגף הגיור, לרכזי המחוזות ולעובדי אגף הגיור כי תנאי הסף של שהות במעמד ארעי (א/5 ) במשך שנה לא יחול על בקשות ישנות שהדיון בהן טרם התקיים, אך יתר תנאי הסף יוחלו עליהן.
אגף הגיור מסר בת שובתו כי כאמור הנושא תוקן בינואר 2012 , וכי ימשיך ליתן דעתו למקרים כגון אלה בעתיד.
משרד מבקר המדינה מעיר לוועדת החריגים כי אם ייקבעו בעתיד נהלים חדשים העלולים להשליך על פניות המּונָּחות זה מכבר על שולחנה, עליה להקפיד לקבוע הוראות מעבר מסודרות שיובאו לידיעת כלל המבקשים והעובדים הנוגעים בדבר וימנעו אי-ודאות.
: פרסום הנהלים בקרב הציבור לפי סעיף 6 ,לחוק חופש המידע התשנ"ח- 1998, " רשות ציבורית תעמיד לעיון הציבור את ההנחיות המנהליות הכתובות שעל פיהן היא פועלת ושיש להן נגיעה או חשיבות לציבור".
הנימוקים 226 דוח שנתי63ג .
העיקריים לפ רסום ההנחיות בציבור הם: מתן האפשרות לפונה לתכנן את צעדיו ולצפות את פעולות הרשות הציבורית; להבטיח שלא יופעלו שיקול דעת אקראי, אפליה או שרירות; להבטיח את ייעול פעולת המינהל הציבורי ואת החיסכון פעולות בתחום שירותי הדת 227 .
בזמן ובמשאבים המוקדשים לטיפול בפניות חסרות תוחלת 42 .
לפי סעיף12 לחוק חופש המידע, הוראות החוק יחולו גם על מבקש מידע שאינו אזרח ישראלי או תושב, לגבי מידע בדבר זכויותיו בישראל.
נמצא כי עד פברואר 2012 היה באתר האינטרנט של אגף הגיור מידע רב על הליך הגיור של נתינים זרים, ובכלל זה נוהל עבודתה של ועדת החריגים כפי שגובש במאי 2011 .
בישיבה בפברואר 2012 הורה משרד המשפטים לאגף הגיור להסיר מאתר האינטרנט שלו את תנאי הסף שנקבעו לעבודת ועדת החריגים ולהפיץ את כללי הדיון, לרבות ההוראות לגבי הטיפול בבקשות לגיור של נתין זר.
כן הורה לו להסיר מידע וטפסים ייעודיים לשימושם של נתינים זרים, וכן את רשימת המסמכים הנדרשים מהם לצורך הגשת בקשה לפתיחת הליך גיור 43 .
זאת כיוון שמשרד המשפטים סבר שאגף הגיור הוקם כדי לשרת את אזרחי מדינת ישראל החפצים להתגייר ולא נתינים זרים, וכי מבנה אתר האינטרנט של אגף הגיור "הזמין" נתינים זרים לפתוח בהליך גיור, דבר המנוגד להבנות בנושא ולעמדה העקרונית, שלפיה הליך הגיור לנתין זר הוא חריג שאינו מעיד על הכלל.
אגף הגיור פעל לפי הוראת משרד המשפטים והסיר מהאתר את המידע האמור, זאת על אף שהפרסום האמור באינטרנט אפשר לנתינים הזרים לקבל את המידע המדויק והרלוונטי באמצעות האתר, ובכך חסך עבודה מיותרת לעובדי האגף ומנע מהם טיפול בבקשות סרק.
מזכירּות מחוז המרכז של אגף הגיור, שאליה מתנקזות מרבית הבקשות לגיור של נתינים זרים, כתבה באפריל 2012 כי הופתעה לגלות שנעלמו מאתר האינטרנ ט של אגף הגיור כל הפרטים והמידע על אודות נתינים זרים.
היא ציינה שהמחוז מַפְנה אנשים בקביעות אל האתר כדי לשאוב ממנו את כל המידע, בעיקר בנושא תנאי הסף.
מהאמור עולה כי המידע בדבר נתינים זרים הוסר מאתר האינטרנט של אגף הגיור, וכך נוצר עומס עבודה מיותר על האגף.
לדעת משרד מבקר המדינה פרסום המידע באינטרנט יבטיח גם את תקינות פעילותה של ועדת החריגים שהיא רשות ציבורית, יגביר את שקיפות פעולותיה וייעל את עבודתה.
: קבלת מידע ממערכת המידע של רשות האוכלוסין כאמור, לפי הנוהל ניתן לדחות על הסף בקשות לגיור של נתינים זרים שאינם עומדים בתנאי הסף שנקבעו בו.
כדי לבדוק את מעמדם החוקי בישראל ואת האשרה שניתנה להם, הותקנה באגף הגיור ביולי 2011 מערכת נתונים ממוחשבת (להלן - מערכת אביבים), שהוקמה על ידי רשות האוכלוסין וכוללת נתונים ממאגרי המידע שלה.
42 ראועת"מ (ירושלים) 530/07 האגודה לזכויות האזרח בישראל ואח' נ' משרד הפנים ( 2007.
) 43 הרשימה כוללת דרישות שונות, ובהן: הצגת תמצית רישום ממשרד הפנים; תעודת יושר מחו"ל מתורגמת ומאומתת על ידי נוטריון; קורות חיים בעברית.
נמצא כי המידע הנמצא במערכת אביבים אינו מלא ולא תמיד מעודכן.
כך, למשל, חסר מועד לתחילת תוקף רישיון הישיבה בישראל; וחסרה היסטוריית רישיונות הישיבה בישראל.
בעקבות זאת, בכמה מקרים דחתה ועדת החריגים על הסף וללא הצדקה בקשות לגיטימיות, או לחילופין דנה בבקשות שעל פי הנוהל צריך היה לדחותן על הסף: לדוגמה, בקשות של מבקשים להתגייר שעל פי המידע במערכת אביבים היו במעמד תיי ר אושרו על ידיה, והמבקשים להתגייר רואיינו אצל רכז המחוז; ענייניהם של המבקשים הובאו לדיון בתת -ועדת החריגים, ובמהלך הדיונים דיווחה נציגת משרד הפנים כי לפי המידע שברשותה, המבקשים אינם במעמד תייר אלא נמצאים בשלבים ראשונים של הליך מדורג להסדרת מעמדם כבני זוג של אזרחים ישראלים.
פעולות בתחום שירותי הדת 229 .
בפברואר 2012 כתבה רכזת ועדת החריגים לרשות האוכלוסין כי מערכת אביבים אינה כוללת את מלוא המידע הנדרש.
לפיכך היא נאלצת לפנות שוב ושוב אל נציגי מחלקת אשרות ברשות האוכלוסין, בניסיון לקבל מידע מהותי שיסייע בידיה להכריע בבקשות לגיור - דבר המעכב במידה רבה את העבודה השוטפת של ועדת החריגים.
לא התקבל מענה למכתבה בתשובתה של רשות האוכלוסין צוין כי בעקבות פניית אגף הגיור, נבחנו כמה חלופות לשדרוג מערכת אביבים באופן שייתן מענה לבעיה שהועלתה.
: מענה לפונים לוועדת החריגים על פי הנוהל תמ סור ועדת החריגים את תשובתה לפונה עד שלושה חודשים מיום הגשת הבקשה.
בעקבות יישום הנוהל שופרו סדרי עבודתה של ועדת החריגים: מספר התיקים הממתינים להחלטתה צומצם, וזמני הטיפול קוצרו במידה רבה.
עם זאת, הביקורת מצאה כמה בקשות שהגיעו לדיון בוועדת החריגים אחרי שחלפו למעלה משלושה חודשים מיום שהוגשו, ולעתים אף למעלה משנה.
הביקורת העלתה כי העיכוב חל בשלב שבין קיום הריאיון עם רכז המחוז (אחרי שנמצא שהבקשה עומדת בתנאי הסף) ועד העברת התיק לדיון בוועדת החריגים.