HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בביקורת הקודמת השווה משרד מבקר המדינה בין סך כל מרשמי התרופות הנפוצות שנתנו .
הפסיכיאטרים למטופליהם לבין סך כל מרשמי התרופות הנפוצות שנופקו בפועל מינואר 2015 .
עד אפריל 2016 )(שנה ורבע 13.
נמצא שבבתי המרקחת הצבאיים נופקו רק כ -47% .
בביקורת הקודמת המליץ מבקר המדינה בין היתר למקרפ"ר לבחון את הגורמים .
לפערים בין מספר המרשמים שניתנו לחיילים לבין אלו שנופקו להם בפועל.
בביקורת הנוכחית חזר משרד מבקר המדינה על הבדיקה האמורה לגבי מאי 2018 עד נובמבר .
להלן בתרשים 10 שיעור המרשמים שנופקו לחיילים בשירות חובה .
בהשוואה בין הביקורת הנוכחית לביקורת הקודמת: .
הנתונים בפרק זה אינם כוללים מידע בנוגע לניפוק תרופות מבתי מרקחת אזרחיים .
13 תרופות שלכל אחת מהן נרשמו מעל50 .
מרשמים במהלך התקופה הנבדקת .
14 מרשמים בתוקף למשך45 יום; נבדק ניפוק עד פברואר2020.
| 186 | תרשים10: שיעור המרשמים שנופקו לחיילים בשירות חובה בהשוואה בין .
הביקורת הנוכחית לביקורת הקודמת .
הביקורת הנוכחית העלתה כי קיים שיפור מסוים לעומת תמונת המצב בביקורת הקודמת, .
ושיעור המרשמים שנופקו עלה.
ראוי שמחלקת ברה"ן תפעל לשם המשך העלאת שיעור .
| 187 | | מערך בריאות הנפש בצה"ל - ביקורת מעקב המעקב אחר נטילת תרופות .
כאמור, הוראת קרפ"ר בנושא בב"י קובעת כי זו תיערך, בין היתר, לחייל שמקבל טיפול .
באמצעות מפגש בב"י ניתן לעקוב אחר נטילת תרופות.
בשנת 2016 העבירהמחלקת ברה"ן בקשה למחלקת מערכות מידע בזרוע היבשה להוסיף .
שדה להזנה בדבר נטילת טיפול תרופתי במפגש בב"י בביקורת הנו כחית .
נמצא כי בקשה זו עדיין לא בוצעה, ולפי הודעת מחלקת מערכות מידע מנובמבר 2019 , הנושא .
"לא מתועדף" וכי "יבחן שילוב במסגרת גרסת תיקונים קטנים".
רע"ן קליני מסר לנציגי משרד מבקר המדינה במרץ 2020 כי אף שאין שדה ייעודי ב-CPR .
לנטילת תרופותהמאפשר מעקב ממוחשב, ניתן לאתר מידע על דיווח של חייל אם נטל תרופה .
או לא תוך עיון במלל החופשי שכתב הקב"ן או הפסיכיאטר ברשומת המטופל בעת המפגש .
עימו, בהנחה שהמטפל תיעד זאת.
המצב שבו מנופקים בבתי המרקחת הצבאיים כ-58% מהמרשמים של תרופות לטיפול .
נפשי והיעדר מעקב אחר נטילת התרופות על ידי החיילים מגבירים את הסיכון שחיילים .
נותרים ללא טיפול תרופתי, דבר העלול לפגוע במצבם הבריאותי ואף להחמירו.
זאת, שב וממליץ משרד מבקר המדינה למחלקת ברה"ן לבחון את הסיבות לאי-מימוש .
עוד מומלץ כי זרוע היבשה תקדם מנגנוני מעקב ובקרה ממוחשבים על .
נטילת התרופות על ידי החיילים בהתבסס על דיווחיהם לקב"ן או לפסיכיאטר במפגש .
בתגובתו מאוקטובר 2020 לממצאי הביקורת ציין צה"ל כי חוסר היענות לטיפול תרופתי הוא .
תופעה נפוצה בקרב מטופלים בכלל, ומטופלי ברה"ן בפרט, ושיעור אי -ההיענות לטיפול .
תרופתי אינו שונה מהותית מהקיים במערכות בריאות אחרות בארץ ובעולם.
שתשודרג המערכת, ימשיכו גורמי ברה"ן לתשאל חיילים באופן יזום ולוודא במפגשי המעקב .
את נטילת התרופות על ידם.
חיילי צה"ל נחשפים לאתגרים נפשיים רבים במצבי לחימה ובמצבי שגרה.
מאירועי לחימה ומהכשרות הצביעו על כך כי מידת האיתנות הנפשית של הלוחמים משפיעה .
באופן ניכר על טיב ביצוע המשימות, על הרציפות התפקודית של המסגרות הלוחמות ועל .
בריאותם הנפשית של הלוחמים.
לפי נתוני מחלקת ברה"ן, במבצע "צוק איתן" פונו מאות לוחמים לצוותי ברה"ן תוך כדי .
לחימה; וכ-70% מהפצועים הגיעו לבדיקה אחת לפחות של גורם ברה"ן בעקבות הלחימה .
לפי נתוני אגף המבצעים, במלחמת לבנון השנייה הופיעו אצל הלוחמים .
והמפקדים של אחת מחטיבות חיל הרגלים תגובות קרב שעצרו את התקדמות הלחימה, .
ונמצא קושי ברציפות התפקודית.
לפי נתוני אכ"א, כשליש מהמלש"בים שגויסו לתפקידי לחימה במחזורי הגיוס מסוף שנת .
2011 וראשית שנת2012 .
נשרו ממסלולם מערך בריאות הנפש בצה" ל - ביקורת מעקב .
לפי נתוני זרוע היבשה ומחלקת ברה"ן בנוגע למחזורי הגיוס של מחצית שנת 2013 .
וראשית שנת 2014, כ -"66% מהנושרים בהכשרות יסוד במהלך שנה, הינם ברי מניעה .
בפוטנציאל לנשר", כלומר לכאורה ניתן היה למנוע את נשירתם.
הנתונים האמורים הביאו את מחלקת ברה"ן למסקנה כי קיים פער בין הכשרתם של החיילים .
לבין משימותיהם: אומנם צה"ל שם דגש במקצועיות החיילים ובכושרם הגופני, אך קיים פער .
בכל הנוגע לכושרם הנפשי 15 ,".
עקב כך גיבשה מחלקת ברה"ן את "תוכנית כושר נפשי בצה"ל .
שאישר ראש אט"ל בדיון מינואר 2017 .
בסיכום הדיון סיכם רא ש אט"ל כי הוא "מקבל את .
הצורך בקיום אימונים לחיזוק הכושר הנפשי", וכי התוכנית תתמקד "בעולמות הלחימה".
אט"ל גם המליץ כי התוכנית תמומש בשלב הראשון בבסיסי האימונים של חיל הרגלים, .
בחטיבת ההכשרה של חיל השריון, בבית הספר להנדסה צבאית ובבית הספר לתותחנות .
עוד סיכם ראש אט"ל כי יש לשלב הדרכה בנושא כושר נפשי בקורסי הפיקוד הבכירים .
באותו חודש אישר ראש מטה אט"ל תקן רס"ן לצורך פיקוד על התוכנית ותקנון של .
שני אזרחים עובדי צה"ל.
במשך כשנה פעלה התוכנית בחטיבת היבשה של זרוע היבשה והיא התמקדה בלוחמים .
בראשית שנת 2018 הופעלה התוכנית במחלקת ברה"ן "מתוך הבנה כי כגוף מטכ"לי .
ההשפעה המשמעותית היא כלל צה"לית".
עקב כך הוקם במחלקת ברה"ן "תחום שדה וכושר .
נפשי" בראשות סא"ל העוסק בכושר הנפשי של כלל חיילי צה"ל.
יצוין כי פעילות לחיזוק .
הכושר הנפשי מתקיימת גם ביחידות מסוימו ת בצבאות זרים כגון צבא ארצות הברית, צבא .
ייעוד "תחום שדה וכושר נפשי" במחלקת ברה"ן הוא "חיזוק האפקטיביות המבצעית של חיילי .
צה"ל ומפקדיו באמצעות שיפור חוסנם הנפשי", וכן "קידום המחקר והפיתוח של אימונים .
ייעודיים בתחום הכושר הנפשי והטמעתם".
ביוני 2019 אףעודכנה פקודת הארגון של מחלקת .
ברה"ן, ונוסף למחלקה תפקיד למכלול תפקידיה: "לקדם בריאות נפשית, לשפר חוסן נפשי .
ולמנוע תחלואה נפשית בקרב חיילי צה"ל".
להלן בתרשים 11 תהליך העבודה של "תחום שדה וכושר נפשי" על חמשת שלביו: .
15 על פי מסמכי מחלקתברה"ן, "כושר נפשי" הוא מיומנות נרכשת וניתנת לשימור, שהיא תוצר של היכולות המודעות .
והבלתי מודעות של אדם או קבוצה, בהיבטים פיזיולוגיים, רגשיים, קוגניטיביים, חברתיים והתנהגותיים, אשר .
מאפשרת להתמודד בהצלחה עם אתגרים מנטליים.
| 189 | | מערך בריאות הנפש בצה"ל - ביקורת מעקב תרשים 11: תהליך העבודה של "תחום שדה וכושר נפשי" .
להלן כמה מהשיטות שבהן משתמש הענף לאימון הכושר הנפשי של חיילי צה"ל: .
(א) "עוצמה פנימית" - הכשרת חיילים בכלים רגשיים להתמודדות עם מצבי דחק; (ב) "תוכנית .
מג"ן" (מוביל גיוס חוסן נפשי) - לימוד טכניקה לעזרה נפשית מיידית תחת אש להתאוששות .
התוכנית מהווה חלק ממערך ההכשרות של לוחמי חוד 16 ; (ג) "אימון .
קשבי" - אימון המתבצע מול מחשב ומשנה את דפוס דריכות הקשב למצבי סיכון בלחימה.
אימון זה מתוכנן להשתלב בכלל מערכות המחשב של צה"ל ובכך לאפשר לכל חייל גישה .
יצוין כי למרות הקמתו של "תחום שדה וכושר נפשי" לפני כשנתיים, טרם בוצעה בחינה מקיפה .
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעילות מחלקת ברה"ן לקידום הבריאות הנפשית .
ושיפור החוסן הנפשי של כלל חיילי צה"ל.
פעילות זו, יש בה כדי לתרום למניעת .
תחלואה נפשית של חיילים ולשיפור מצבם הנפשי, זאת בעיקר נוכח המשימות הצבאיות .
הנדרשות והאתגרים שעומדים בפניהם.
מומלץ כי בבוא העת תבחן מחלקת ברה"ן את .
השפעת פעילות "תחום שדה וכושר נפשי" על האיתנות הנפשית של חיילי צה"ל.
הפטור משירות צבאי על רקע נפשי למלש"בים .
המלש"בים מוזמנים מכוח חוק שירות ביטחון , התשמ"ו]נוסח משולב[-1986 , להתייצב בלשכות .
הגיוס לצורך בדיקות רפואיות שונות, שלפי תוצאותיהן נקבע לכל מלש"ב פרופיל רפואי וסעיפי .
16 חייל המיומן לפעול במרחב המבצעי במטרה לפגוע באויב, תוך קיום מערכים מתמרנים וסיכון חיים.
בהוראתמחלקת ברה"ן בנושא קביעת סעיף ליקוי נפשי שמשמעותו אי-כשירות לשירות .
ביטחון צוינו השיטה והגורמים המוסמכים לקבוע ולאשר אי-כשירות כאמור .
ענף רפואה תעסוקתית ומיון רפואי שבמקרפ"ר הוא גוף המטה האמון על גיבוש מדיניות המיון .
הרפואי של המשרתים בצה"ל לכלל המקצועות הצבאיים וליחידות השונות.
מתבטאת, בין היתר, בפרסום ספר התקנות לקביעת כושר בריאותי (להלן - ספר הפרופילים) .
בבואו של מלש"ב ללשכת הגיוס לצורך בדיקות רפואיות לקביעת .
הפרופיל הרפואי שלו הוא אמור להצטייד בכל חומר רפואי מתאים שיש בו כדי להשפיע על .
קביעת הפרופיל הרפואי.
במקרה הצורך יישלח המלש"ב להשלמת מידע או לבדיקות לפני .
שייקבע לו הפרופיל הרפואי.
מצאה ועדה רפואית כי המלש"ב בלתי כשיר לשירות, יתייצב .
בפני ועדה רפואית מיוחדת שתחליט על כשירותו לשירות הביטחון17.
,בביקורת הקודמת נבדק הנושא של שחרור מסיבות נפשיות למלש"בים מהאוכלוסייה החרדית .
וצוין כי שיעור המלש"בים מהאוכלוסיי ה החרדית שקיבלו פטור משירות צבאי בשל סיבות .
נפשיות גבוה פי שניים וחצי עד פי שלושה משיעור המלש"בים בכלל האוכלוסייה שקיבלו .
בתגובתו לביקורת הקודמת ציין צה"ל, בין היתר, כי גורמי מחלקת ברה"ן פועלים .
באופן מקצועי, וכי סוגיית גיוס החרדים היא "אתגר משמעותי לא רק בהיבט ברה"ני".
בביקורת הנוכחית נמצא, על בסיס נתוני אכ"א, כי בשנים האחרונות התופעה של קבלת פטור .
משירות בצה"ל מסיבות נפשיות למלש"בים חוצה מגזרים, והיא נפוצה בכלל האוכלוסייה (ולא .
רק באוכלוסייה החרדית).
כך למשל, שיעור הפטור משירות צבאי בשל סיבות נפשיות בקרב .
מלש"בים בחינוך הממלכתי עלה מכ- 2.
43% (לילידי שנת1999), ל-3% (לילידי שנת2001 .
להלן בתרשים12 שיעור הפטור משירות צבאי בשל סיבות נפשיות למלש"בים, בחלוקה על פי .
שנות לידה במסגרות חינוך נבחרות: .
17 ,עוד בעניין המיון הרפואי בלשכות הגיוס, ראו מבקר המדינה דוח שנתי 67א (2016 ,)" המיון הרפואי בלשכות .
| 191 | | מערך בריאות הנפש בצה"ל - ביקורת מעקב תרשים 12: שיעור הפטור משירות צבאי למלש"בים בשל סיבות נפשיות .
במסגרות חינוך נבחרות, לפי שנות לידה .
במחצית השנייה של שנת 2019 ביצע אכ"א מחקר בנוגע לעלייה בהיקף שחרור מלש"בים .
במחקר צוין ש"ישנה עלייה משמעותית בהיקפי הפטור הנפשי טרום .
הגיוס", וכי "עלייה זו מהווה אתגר משמעותי בעמידה ביעדי הגיוס".
להלן בתרשים 13 נתונים .
על שיעור הפטור הנפשי למלש"בים ילידי השנים 1997 עד2002 עם הגעתם לגיל17 וארבעה .
חודשים (בכלל מסגרות החינוך), כפי שצוין במחקר האמור 18 : .
18 כדי לדייק בנתונים, צה"ל בוחן את מתן הפטור לשירותמסיבות נפשיות לפי שנות לידה על פני חמש שנים (בגילים .
זאת, עד שכל המלש"בים מסדירים את מעמדם מול הצבא, וכנגזרת מכך, מסיימים גם את הסדרת .
| 192 | תרשים 13: שיעור הפטור הנפשי למלש"בים בגיל17 וארבעה חודשים .
(ילידי השנים 1997 - 2002) .
על פי נתוני אכ"א, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהתרשים עולה כדלקמן: (א) אחוז הפטור משירות בצה"ל מסיבות נפשיות שניתן למלש"בים .
בגיל 17 ,וארבעה חודשיםשנולדו בין השנים 1997 ל-2001 , נע בין 1.
הפטור משירות על רקע נפשי למלש"בים בגיל האמור שנולדו בשנת 2002 עלה ל-2.
נוכח עלייה משמעותית זו צוין במחקר כי "היקף העלייה המשמעותי בנתוני האמת של .
4 , שינה באופן משמעותי את תחזית הגיוס ומעיד על שחיקה של כ - 2,000 מקורות .
זאת ועוד, על פי מסמכי אכ"א, "בהתאם לעלייה הגבוהה ]חיילים[ .
שחלה בשנתון2002 בפטור נפשי של]בתום חמש שנים[ , אנו צופים שהשנתון יסתיים .
6% ", זאת לעומת כ-6% .
כפי שהיה בשנתונים קודמים .
בחודשים נובמבר 2019 עד מרץ2020 ערכו ראש חטיבת תכנון ומינהל כוח אדם באכ"א (רח"ט .
תומכ"א) וראש אכ"א דיונים בהשתתפות נציגי מחלקת ברה"ן בנושא "נשר נפשי".
של ראש אכ"א כי "מדובר בתופעה חברתית אשר משליכה על יוקרת השירות ועל חובת .
השירות", וכי "נדרש להתייחס לאירוע כאל אירוע 'חירום'", התקבלו החלטות בדבר פעולות .
שיש לנקוט, כגון (א) העמקת הבדיקות למלש"בים המבקשים פטור משירות על רקע נפשי , .
כמו "בקשה לקבלת טפסים נוספים התומכים בבקשתו" (של המלש"ב) , ו"אי-מתן תשובה .
באופן מיידי"; (ב) בחינת עבודות המטה שבוצעו ל צורך המיון והשיבוץ של בעלי סעיף ליקוי מבקר המדינה | דוח שנתי71ב | התשפ"א-2021 .
| 193 | | מערך בריאות הנפש בצה"ל - ביקורת מעקב נפשי בתפקידים שונים בצה"ל ולצורך המיון והגיוס של בעלי פרופיל 2119 בתפקידים בבסיסים .
עורפיים שלא דורשים נשיאת נשק ושלא מבצעים בהם תורנויות; (ג) התאמת השירות "לטובת .
מי שסובל באמת מבעיות נפשיות במסגרת עדכון ספר הפרופילים"; (ד) חקירת משטרה .
צבאית חוקרת (מצ"ח) במקרה של חשד לזיוף; (ה) "שינוי כללי המשחק" בכך ש"בקבלת .
פרופיל 21 , תתקיים ועדה עם גורמי מיון וברה"ן שתקבע האם החייל יכול לשרת במסגרת תנאי .
שירות ייחודיים בסל התפקידים שיאושר מראש"; (ו) טיפול במוטיבציה לשירות בצה"ל .
בשיתוף משרד החינוך ורשויות מקומיות.
להלן בתרשים 14 ההחלטות העיקריות שהתקבלו .
בדבר פעולות שיש לנקוט נוכח הגידול בהיקף הפטור משירות צבאי על רקע נפשי למלש"בים : .
תרשים 14: ההחלטות העיקריות שהתקבלו בדבר פעולות שיש לנקוט נוכח .
הגידול בהיקף הפטור משירות צבאי על רקע נפשי למלש"בים .
בפגישה שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם ראש אכ"א ורח"ט תומכ"א באוגוסט 2020 הם .
ציינו כי בעיית הגידול בהיקף ה פטור משירות צבאי על רקע נפשי למלש"בים איננה צבאית .
עם זאת, צה"ל בדעה שאפשר וצריך לטפל בתופעה וגישת צה"ל "מתקנת ומכילה".
צה"ל קורא לנוער להתגייס לשורותיו ועושה ככל שניתן להתאים את תפקידם הצבאי .
בפגישות שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם ראש מחלקת ברה"ן בנובמבר ובדצמבר 2019 .
הוא ציין כ י שחרור מלש"בים מסיבות נפשיות הוא בעיה חברתית.
שגורמים לבני הנוער לשינוי בתפיסה כמו שחיקה באתוס של השירות כלוחם ועלייה באבחון .
של הפרעות פסיכיאטריות.
לדבריו, יש מלש"בים שמגיעים למבדקים הראשונים לקראת גיוסם .
לצה"ל כשהם כבר מצוידים באישורים ממרפאות פסיכיאטריות אזרחיות או מרופאים .
בפרופיל רפואי זה החייל מקבל פטור משירות בצה"ל מערך בריאות הנפש בצה" ל - ביקורת מעקב .
| 194 | פסיכיאטרים פרטיים בנוגע לאי -כשירותם לשירות בגין בעיות נפשיות, וכי ההתמודדות עם .
כדי לעמוד על אופן יישום ההחלטות ועבודות המטה האמורות בפועל קיימו נציגי משרד מבקר .
המדינה במרץ 2020 פגישה עם רע"ן קליני במח לקת ברה"ן.
ככלל הוא ציין שהתופעה של .
בקשת פטור משירות בצה"ל על רקע נפשי רחבה יותר וכוללת גם ירידה במוטיבציה לשירות .
ובעיות חברתיות, כשכל זה בא לידי ביטוי, בין היתר, בהמצאת מכתבים ואישורים .
מפסיכיאטרים פרטיים המצביעים על בעיות נפשיות לכאורה.
להלן הצעדים שבהם נ וקטת .
מחלקת ברה"ן בפועל וצעדים עתידיים שמתוכננים על ידי מחלקת ברה"ן כדי לצמצם את .
היקף הפטור משירות צבאי בשל סיבות נפשיות: .
העמקת הבדיקות לשם מתן פטור משירות : (א) אישור על אשפוז בבית חולים פסיכיאטרי .
ציבורי עשוי להספיק כתיעוד בלעדי לשם קביעת פטור משירות אולם חוות דעת פסיכיאטרית .
פרטית שקיבל מלש"ב לא תוכל לשמש כמקור בלעדי מספק לשם הענקת הפטור.
שיש בהם חשד שהמסמך אינו אמין ואינו משקף את האמת, המלש"ב ייבדק ו יתבקש להביא .
מסמכים נוספים כדי לאשש את מצבו הקליני.
המלש"ב גם ייבדק על ידי פסיכיאטר צבאי.
(ג) באופן דומה מתנהלות ועדות רפואיות - במקרה של מלש"ב שהיה מאושפז בבית חולים, .
הוא לא יידרש להופיע בפני הוועדה , אולם במקרה ש המלש"ב הגיע עם חוות דעת .
פסיכיאטרית פרטית, תידרש הופעתו בפני הוועדה.
גיוס ושיבוץ חיילים בעלי סעיף ליקוי נפשי: (א) בצה"ל עומדים לשנות את ספר הפרופילים, .
בין היתר, כדי שייפתחו בפני מלש"ב תפקידים צבאיים נוספים.
כך למשל, נוסף פרופיל 72 .
ברה"ני, דבר שיאפשר למלש"ב שהוא אומנם מטופל בתחום הנפשי, אך מצבו יציב, להשתבץ .
יוצא אפוא שאם עד עתה מלש"ב קיבל פרופיל צבאי נמוך ואף שוחרר מצה"ל, .
בעתיד י יפתחו בפניו תפקידים שבהם יוכל להשתלב.
(ב) מתקיימת עבודת מטה לעדכון .
רשימת המקצועות הצבאיים הממתינה במועד סיום הביקורת לאישור קרפ"ר.
לפתוח 54 מקצועות שעד עתה לא היו פתוחים לבעלי סעיפי ליקוי נפשיים, לדוגמה - "מש"ק .
תנאי שירות" ו"מש"ק דוברות".
(ג) ביצוע עבודת מטה בנוגע ל"שינוי כללי המשחק", דהיינו, .
גיוס מלש"בים בעלי פרופיל רפואי נמוך, שאף היו פטורים משירות בצה"ל, ולאפשר להם .
לשרת בבסיסים עורפיים ללא נשיאת נשק.
להלן בתרשים 15 עיקרי הצעדים שננקטים ושמתוכננים על ידי מחלקת ברה"ן כדי לצמצם את .
היקף הפטור משירות צבאי בשל סיבות נפשיות: מבקר המדינה | דוח שנתי71ב | התשפ"א-2021 .
| 195 | | מערך בריאות הנפש בצה"ל - ביקורת מעקב תרשים 15 : עיקרי הצעדים שננקטים ושמתוכננים על ידי מחלקת ברה"ן כדי .
לצמצם את היקף הפטור משירות צבאי בשל סיבות נפשיות .
נציגי משרד מבקר המדינה בחנו את אופן יישום הצעד של העמקת הבדיקות על ידי מחלקת .
לצורך כך הציגו נציגי מחלקת ברה"ן ביולי 2020 לנציגי משרד מבקר המדינה 13 .
מקרים של מלש"בים מלשכות גיוס שונות ברחבי המדינה שלגביהם הועמקו הבדיקות, והם .
התבקשו להשלים מסמכים רפואיים ואישורים על היות ם במעקב של גורם ברה"ני ולהביא .
אישורים על נטילת תרופות.
מעיון במקרים אלה ומשיחה שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם נציגי מחלקת ברה"ן עלה .
כי עד יישום הצעד של העמקת הבדיקות, שעליו הוחלט כאמור רק לאחרונה, מלש"ב שהביא .
מכתב מפסיכיאטר על תחלואה נפשית שמצביעה על אי -כשירותו לשירות בצה"ל שוחרר .
משירות צבאי על רקע נפשי לאחר שנפגש עם רופא צבאי ו בלי שנדרש להשלים מסמכים .
רפואיים הקשורים לטענותיו בדבר כושרו הבריאותי.
יצוין כי העמקת הבדיקות, כפי שמחלקת ברה"ן החלה לבצע לאחרונה , ראויה הייתה .
להתבצע כשגרת עבודה בתהליך המיון הרפואי בלשכות הגיוס, במיוחד נוכח הכפלת .
שיעור הפטור הנפשי למלש"בים בגיל 17 וארבעה חודשים בקרב ילידי 2002 ( 2.
בהשוואה לילידי1997 ( 1.
) מערך בריאות הנפש בצה" ל - ביקורת מעקב .
| 196 | ראש אכ"א קבע כאמור, שיש להתייחס לגידול בהיקף המלש"בים המקבלים פטור .
משירות בצה"ל על רקע נפשי כאל "אירוע חירום".
על פי גורמי אכ"א יש בתופעה זו .
אתגר משמעותי בעמידה ביעדי הגיוס, וצפויה שחיקה של כ- 2,000 .
נוכח זאת, חשוב כי צה"ל יממש את ההחלטות שקיבל בנושא ואת עבודות המטה שהוא .
החל לבצע כדי לצמצם את היקף המלש"בים המקבלים פטור משירות על רקע נפשי.
כמו כן ראוי שאכ"א ומחלקת ברה"ן יבצעו בקרה על מימוש כלל הצעדים שהוחלט .
| 197 | | מערך בריאות הנפש בצה"ל - ביקורת מעקב .
שירותי בריאות הנפש שצה"ל מספק לחייליו כלולים במגוון שירותי הרפואה שהוא מעניק .
לחיילים והם אחד הנדבכים הבסיסיים והחשובים בכלל שירותי הרפואה הללו.
ולזמינותם של שירותי בריאות הנפש יש משמעות ערכית ממדרגה ראשונה כיוון שהם .
נועדו להבטיח את בריאותם הנפשית ואת חוסנם הנפשי של החיילים שמתגייסים לצה"ל, .
ויש להם השפעה ישירה על כשירותם המבצעית של כוחות צה"ל.
בביקורת הקודמת נמצאו ליקויים רבים שחלקם תוקנו וחלקם נמצאו עדיין בשלבי תיקון .
במועד הביקורת הנוכחית.
לכן, על מחלקת ברה"ן להתמקד בתחומים הטעונים שיפור, .
ובמסגרת ז ו עליה לתחום ולקצר את זמן ההמתנה למפגש עם קב"ן ולמפגש עם .
פסיכיאטר, לעקוב אחר מימוש ההפניות לפסיכיאטר ולטפל בסיבות לאי-מימושן.
על כך, נוכח החשיבות העליונה בקיום ביקורת ברה"ן יזומה לבריאותו הנפשית של החייל .
הנדרש לה, על מחלקת ברה"ן להקפיד שביקורת יזומה זו תיערך עבור החיילים שנקבע .
על צה"ל בשיתוף מחלקת ברה"ן לתת תשומת לב מיוחדת לתופעה המדאיגה של עלייה .
בהיקפי הפטור משירות צבאי על רקע נפשי למלש"בים.
כפי שעולה מהנתונים שבדוח .
ביקורת זה, תופעה זו מתקיימת כיום בכלל המגזרים בחברה הישראלית.
בבעיה זו כמו גם בגורמיה יש כדי למנוע תופעות חברתיות שליליות בחברה הישראלית .
ולמנוע השפעות שליליות על מבנה צה"ל ועל כשירותו המבצעית.
רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 41 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - מבצע משותף של רשות המסים ומשטרת ישראל למאבק בפשיעה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מבוא .
דוח הוועדה לשינוי כלכלי-חברתי8 העריך את היקף ״ההון השחור״ בישראל שמקורו בפשיעה מאורגנת במיליארדי ש״ח.
הבנק העולמי העריך כי הפעילות הכלכלית האמתית בישראל גדולה בכ-%23 .
מהפעילות המדווחת ״ההון השחור״ , שמקורו בפשיעה מאורגנת, גורם נזקים עצומים למשק ולחברה בישראל: הוא מהווה חסם לתחרות החופשית ולצמיחה הכלכלית ומביא להתעשרות שלא כדין , המעמיקה את אי-השוויון החברתי, תורמת לתחושת אי -הצדק ומכרסמת ביסודות שלטון החוק.
בדצמבר 2003 החליטה ממשלת ישראללהציב את המאבק בארגוני הפשיעה בראש סדר העדיפויות הלאומי.
בינואר 2006 החליטההממשלה לחזק את שיתוף הפעולה בין גורמי האכיפה האחראים למאבק בארגוני הפשיעה.
מכוח החלטה זו הוקמה הוועדה המתמדת - להכוונת הפעילות נגד ארגוני הפשיעה, בראשות ראש אגף חקירות ומודיעין במשטרה (להלן - ראש אח"מ) ובהשתתפות רשות המסים ונציגי גופים אחרים; הוקם מוקד מודיעין משולב9 (להלן- המוקד המשולב); המדור לתקיפה כלכלית במשטרה הופקד על ריכוז ותיאום של עבודת המשטרה מול יחידות האכיפה האחרות; הוחלט כי יוקמו צוותי משימה וצוותי חקירה ומודיעין, לפי צורך10.
בספטמבר2009 יזם סמנכ"ל לחקירות ומודיעין ברשות (להלן- הסמנכ"ל לחקירות) את העמקת שיתוף הפעולה החקירתי והמודיעיני עם המשטרה במאבק בפשיעה המאורגנת.
היזמה נועדה להפוך את הרשות לגורם משמעותי במאבק זה, ובמסגרתה סיכם הסמנכ"ל לחקירות עם ראש אח"מ דאז כי הרשות והמשטרה יצאו למבצע משותף - "מעות צדק".
בחודשים מרץ-דצמבר 2013 בדק משרד מבקר המדינה את פעולותיה שלרשות המסים במסגרת מבצע "מעות צדק".
הביקורת נערכה בהנהלת הרשות, ביחידה הארצית לחקירות ומאבק בפשיעה של הרשות, במשרד פקיד שומה חולון וביחידה הארצית לשומה בחולון.
בירורי השלמה נערכו במדור לתקיפה כלכלית במטה הארצי במשטרה (להלן - מדור לתקיפה כלכלית).
8 הוועדה מונתה באוגוסט2011 והגישה את הדוח על עבודתה באוקטובר2011.
9 חברי המוקד המשולב הם נציגי קבע של המשטרה, רשות המסים והרשות לאיסור הלבנת הון.
מטרתו היא שיפור האכיפה נגד עברייני פשיעה חמורה ומאורגנת, באמצעות חילופי מידע יזומים בין הגופים.
10 על פינוהל שיתוף פעולה בין המשטרה לרשות המסים.
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - מבצע משותף של רשות המסים ומשטרת ישראל למאבק בפשיעה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 ההיערכות למבצע "מעות צדק" .
במסגרת המבצע נדרשה המשטרה להכין רשימה של עבריינים בכירים, ורשות המסים תוציא להם דרישות להגשת דוחות שנתיים לשנים 2009 -2007 והצהרת הון ל-31.
הוחלט כי הרשות תטפל בעבריינים אלו במערך המס ותפעל להגשת כתבי אישום נגד אלה שלא יגישו את הדוחות כנדרש.
מטרת המבצע הייתה לחייב גורמי פשיעה חמורה ומאורגנת להצהיר על רכושם ויכולותיהם הכלכליות.
הגשת הדוחות נועדה לאפשר לרשות להרחיב את מעגל משלמי המסים מקרב העוסקים בפעילות עבריינית, להוציא שומות מס ולהפעיל סנקציות אכיפה, כגון חילוט רכוש העבריין שיורשע, תשלום מס, הגשת כתבי אישום בגין הונאת מס ודיווחים כוזבים לרשות.
המשטרה התחייבה לארגן את המבצע, לסייע בכ וח אדם ביום מסירת הדרישות לעבריינים ולסייע בהבאתם לחקירה.
חטיבת המודיעין במשטרה גיבשה רשימה של כ-400 עבריינים מהותיים (להלן - רשימת ה- 400 ) שהוגדרו כמחוללי פשיעה כלכלית, ובהם אנשים המעורבים בארגוני פשיעה ובהלבנת הון ועברייני סמים בכירים.
בנובמבר 2009 העבירה המשטרהאת הרשימה למטה החקירות ברשות.
עקב קשיים בארגון כוח האדם ליום המבצע, הוחלט ברשות על צמצום הרשימה ל- 297 .
עבריינים בלבד בתשובה שמסר הסמנכ"ל לחקירות למשרד מבקר המדינה באפריל 2014 (להלן- תשובת הסמנכ"ל לחקירות) נכתב כי הרשימה צומצמה לאחר מיפוי של הרשות, ולא משיקולים של היעדר כוח אדם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על פי ממצאי הביקורת רשימת ה-400 צומצמה בשל מחסור במשאבים.
רכז הוועדה המתמדת רשם בסטטוס מבצע מדצמבר 2009 כי רשות המסים תוכל "לגייס 70 איש ו-30 כלי רכב ולפיכך צומצמה הרשימה ל-318 .
החל המבצע 54 צוותים ובהם אנשי המשטרה ואנשי הרשות מסרו את הדרישות להגשת הדוחות ל-213 עבריינים בלבד, מאחר ש-84 מתוכם לא אותרו ביום המבצע.
רשימת העבריינים והעברת המידע מהמשטרה לרשות פקודת מס הכנסה (נוסח חדש), התשכ"א-1961 (להלן- פקודת מס הכנסה), מתירה לפקיד השומה לדרוש מידע הנדרש לצורך ביצוע הפקודה מעובדים של גוף ציבורי11 .
נוהל משותף למשטרה ולרשות, שמטרתו להסדיר את שיתוף הפעולה ביניהן בנושאי מודיעין וחקירות, קובע כי מבצע משותף מחייב הכנות מדוקדקות טרם הפעלתו 12 .
במסגרת ההכנות הללו, על כל גוף להציג את החשדות שבידיו, לחלוק את המידע שברשותו ולציין את המידע שנחוץ לו לשם התחלת הפעילות המשותפת.
זאת לצורך הוכחת קיומן של עברות פליליות ועילות לחילוט רכוש.
11 סעיף140 לפקודת מס הכנסה מתיר לפקיד השומה לדרוש מכל עובד גוף ציבורי לספק כל פרט הנדרש לצורך ביצוע הפקודה.
סעיף 23 ג לחוק הגנת הפרטיות, התשמ"ה-1981 , מתיר לגופים ציבוריים "להעביר ביניהם מידע.
שלגוף הציבורי המקבל סמכות לדרוש אותו על פי דין אחר".
מתוך נוהל שיתוף פעולה בין המשטרה לרשות המסים רשות המסים בישראל- המאבק ב"הון השחור" 43 .
:שם הדוח רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - מבצע משותף של רשות המסים ומשטרת ישראל למאבק בפשיעה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 1.
לצורך המבצעהעבירה המשטרה לרשות את פרטיהם המזהים של כ -400 עבריינים מהותיים.
הביקורת העלתה כי הרשימה שגיבשה המשטרה לא נבנתה על פי סדר עדיפויות המבוסס על איכות המידע המודיעיני הקיים נגד העבריינים ומתאים להפעלת הליכים לפי פקודת מס הכנסה.
הרשות לא ביקשה לעיין לפני המבצע במידע המודיעיני הקיים במשטרה על העבריינים, ולא ציינה אילו פריטי מידע דרושים לה מהמשטרה לשם גיבוש שומות בהליכים אזרחיים - מה שהיה מסייע לה ליצור סינרגיה של מידע ולקבוע סדר עדיפויות מתאים.
נמצא כי מטה המודיעין של מס הכנסה לא היה מעורב בגיבוש רשימת העבריינים ולא בחן כנדרש את רשימת ה -400 לפני יום המבצע.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות ולמשטרה כי היה עליהן לגבש יחדיו את רשימת ה-400 ולבחון אם המידע המודיעיני שברשותן יכול היה לבסס עברות לפי פקודת מס הכנסה.
מאחר שפעולות אלה לא בוצעו, התקשתה הרשות לבצע פעולות חקירה פלילית ואכיפה במישור האזרחי כדי להביא לגביית מסים מעבריינים בעלי הכנסות לא מדווחות מפשיעה.
המאגר של המשטרה כולל מידע רב הנסמך על מקורות מגוונים, כגון אנשים, מקורות טכניים, מיצוי מידע גלוי מאמצעי תקשורת שונים, נתונים שהועברו לידיה והוטמעו במערכותיה, ידיעות שמקורן בגורמים נוספים, מיצוי מידע מחקירות משטרתיות ורישום פלילי.
משהחליטה הרשות ב-2010 על תחילת הטיפול בעבריינים הכלולים ברשימת ה-400 , היא נזקקה לקבלמידע מודיעיני עליהם מהמשטרה לצורך קבלת החלטה מבוססת על המשך הטיפול של משרדי השומה בעניינם או על סגירת תיקיהם במס הכנסה.
ביולי 2010 אישר ראש אח"מ במשטרה דאז כי יועבר אל הרשות כל מידע הדרוש לה מהמשטרה.
בשנים 2013 -2010 דרשה הרשות מהמשטרה בפניות חוזרות ונשנות לקבל המידע האמור.
נמצא כי למרות האישור האמור המשטרה לא העבירה לרשות כל מידע על העבריינים שהיה בו לסייע בהמשך הטיפול של הרשות בהם.
עוד התברר כי רק ב-2013 הבהירה המשטרה לרשות בעל פה כי אינה מתנגדת לסגירת תיקיהם של העבריינים במס הכנסה, וכי ככלל לא יועבר מידע מהמשטרה לרשות לטובת קידום הליכים אזרחיים ומינהליים13.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה, כאמור, כי המשטרה לא העבירה לידי הרשות את המידע שמצוי ברשותה בנוגע לרשימת ה-400 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולרשות כי לשם שיתוף פעולה פורה, היה עליהן לבחון יחד את הצורך של הרשות במידע המודיעיני.
היה על המשטרה להעביר לרשות כל מידע שאין מניעה חוקית להעבירו, אשר ישמש את הרשות בפעולות האכיפה שתנהל נגד העבריינים מרשימת ה -400 - לרבות אימות הצהרות העבריינים, בדיקת דוחותיהם השנתיים, קביעת תחומי עיסוקיהם, שנות פעילותם ואומדן הכנסותיהם מפעילותם הלא חוקית.
לנוכח דרישת הרשות לקבל את המידע, הציע ראש מדור תקיפה כלכלית במשטרה דאז ב- 2010 שלושה פתרונות לבעיית שיתוף הפעולה: (א) הוא הורה לקציני ההערכה במטה הארצי להכין סקירות מודיעין שירכזו את המידע על העבריינים מרשימת ה-400 ; (ב) .
13 ראו עמדתו של רמ"ד תקיפה כלכלית במטה הארצי במשטרת ישראל מ-11.
שם הדוח: רשות המסים בישראל - המאבק ב"הון השחור" - מבצע משותף של רשות המסים ומשטרת ישראל למאבק בפשיעה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הואקבע כי נציג של הרשות יעבור על המידע המשטרתי הגולמי הקיים ויכין סקירות מודיעין שישמשו את חוקרי יחידת יהלום בתיקים שינהלו מול העבריינים מרשימת ה- 400 ; (ג) הוא הציע כי מתוך הרשימה יקבעו הרשות והמשטרה רשימה של כ-12 עבריינים בלבד (להלן- הרשימה המצומצמת), אשר לגביהם ירוכז מידע מודיעיני ויוכנו סקירות לצורך הגשת כתבי אישום.
הביקורת העלתה כי המשטרה הכינה שלוש סקירות מודיעין בלבד, וכי הן לא התאימו לצורכי החקירה של יחידת יהלום ואף לא התאימו לגיבוש שומות אזרחיות.