HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ראוי שהוא ישקול אמצעים אחרים, ובראש ובראשונה לעדכן את הוראותיו ונהליו ואף לקיים הכשרות בנושא; והכול, כדי לצמצם את השלכות אי -הבהירות הנורמטיבית על עבודתן של עו"ס ס"ד.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1419 .
פעולות למניעת סכסוך הגירושין והסלמת ו .
מחקרים מראים שלהליכי גירושין ולהתדיינויות שבין ההורים לאחר הגירושין יש השפעות קשות על מצבם הרגשי של ילדים, והשפעות אלה מחריפות ככל שההליכים מתארכים ומתנהלים באופן לוחמני - סכסוך גירושין בעצימות גבוהה.
ההכרה בחשיבות הסיוע למשפחות בשלבים המוקדמים של הגירושין עלתה בישראל כבר לפני כשלושה עשורים, במסגרת דוח של הוועדה לבחינת יישום דיני המשפחה משנת 1986 בראשותו של השופט בדימוס אלישע שינבוים ז"ל38 .
בדוח זה צוין כי יש לחייב הורים לילדים קטינים המבקשים להתגרש, לקבל ייעוץ בגוף ציבורי שהמדינה תקים ויפעל בפיקוחה, וכי מימון הייעוץ יחולק בין ההורים ובין המדינה.
גם בדוח ועדת שניט משנת 2011 הודגשה חשיבות ההסתייעות בגורמים טיפוליים ומייעצים בהליכי הגירושין.
מחסור במנגנונים ליישוב הסכסוך בהסכמה .
הניסיון במדינות רבות בעולם הצביע על כך ששימוש במנגנונים חלופיים לבית המשפט בסכסוכים משפחתיים - מנגנונים ליישוב סכסוכים בהסכמה - יעיל מאוד, ובמקרים רבים מונע את הצורך בהגשת תביעה לבית המשפט.
ההליך העיקרי מסוג זה הוא הגישור39 , שבו צד שלישי ניטרלי (המגשר) נועד עם בעלי הדין כדי להביאם לידי הסכמה ליישוב הסכסוך מבלי שיש בידו סמכות להכריע בו40 .
להליך יתרונות משמעותיים לעומת ההליך המשפטי; הוא מהיר יחסית ונוח לצדדים ועלותו נמוכה לעומת עלות ייצוג משפטי והוצאות נלוות.
ההליך מאפשר להגיע לעמק השווה באופן מוסכם ומתוך גמישות לגבי תוצאותיו.
הליכים חלופיים, כמו הגישור, גם תורמים להפחתת אי -הוודאות המשפטית המאפיינת הליכים משפטיים בכל ל41 .
אם הגישור אינו צולח, עדיין שמורה לצדדים הזכות לפנות להליך משפטי.
38 המלצות דוח שינבוים היו הבסיס לחקיקת חו ק בית המשפט לענייני משפחה, התשנ"ה -1995 , .
ובעקבותיו להקמת יח"ס 39 " ,ראו ענת ענבר, חיה נבו, סוזן להמןיחידות הסיוע ליד בתי המשפט לענייני משפחה - עשור לפעילותן", משפחה במשפט, ב' (2009 '), עמ25 עד51.
40 כהגדרתו בסעיף79 ,]נוסח משולב[ ג(א) לחוק בתי המשפטהתשמ"ד -1984.
41 " ,ראו מנחם מאוטנרעל אי-הוודאות במשפט וכמה מהשלכותיה", משפט וממשל, ט' ( 2005 ,) 'עמ258 .
הליך נוסף הינו פגישות מהו"ת.
בשנת 2016 יזם משרד הרווחה מחקר הערכה מלווה ליישום הוראות חוק מהו"ת.
ממצאי מחקר זה, שפורסמו בינואר 2019 , מצביעים על עמדות חיוביות של המשפחות הפונות כלפי החוק ועל תוצאות מעודדות של קיום פגישות מהו"ת, התומכות בהמשך יישומו של החוק ביח"ס42.
גם משרד המשפטים יזם מחקר משותף עם מחלקת המחקר של הרשות השופטת בנושא זה, אך הוא טרם הסתיים עד מו עד סיום הביקורת.
באוקטובר 2018 ,מסרה מערכת בתי המשפט למשרד מבקר המדינה כי "ניתן לומר כי ככלל החוק הביא לשינוי חיובי באווירה בקרב המתדיינים ולהגעתם לבית המשפט עם בשלות והבנה טובה יותר של ההליך ומשמעותו.
בחלק מהמקרים נראה כי פגישת המהו"ת ביחידת הסיוע אף הביא ה להנמכת 'גובה הלהבות' באופן המקל על בית המשפט להביא את הצדדים להסכמות באולם המשפט".
בתשובתה מדצמבר 2018 ביקשה מערכת בתי המשפט להבהיר כי"ניתן לומר בשלב זה בזהירות המתבקשת, כי כניסת החוק לתוקף הביאה בתחילה לירידה מסוימת במספר ההליכים המוגשים לבתי המשפט למשפחה לפי החוק, ואולם היקף הירידה והטעמים לה כמו גם השאלה אם נמשכת מגמת הירידה או שמא חל שינוי במגמה זו, טרם נבחנו כל צרכם וכאמור אלה ייבחנו במחקר.
זאת ועוד, על אף הירידה המסוימת שחלה במספר ההליכים בסמוך לכניסת החוק לתוקף, נראה כי עדיין אין הקלה בעומס, בי ן היתר, מאחר שהחוק החדש העמיס על שופטי בית המשפט לענייני משפחה בקשות טכניות רבות הנובעות מיישום החוק, כמו גם בקשות לסעדים זמניים או דחופים.
פתרון מערכתי בדמות רשם ייעודי לבקשות הטכניות עשוי להביא להקלה בעומס הבקשות על שופטי המשפחה ולשיפור בשירות הניתן לציבור המתדיינים ".
משרד מבקר המדינה בדק את החסמים המקשים על יישוב סכסוכים בהסכמה מחוץ לכותלי בית המשפט, הנוגעים ליח"ס שליד בתי המשפט ולסיוע המשפטי במשרד המשפטים.
יחידות הסיוע שליד בתי המשפט (יח"ס) .
חוק מהו"ת קובע כי הפניה ליח"ס היא הליך מחייב - על בן הזוג הפונה לבית המשפט למלא טופס "בקשה ליישוב סכסוך", ולאחר הגשתו יוזמנו בני הזוג ליח"ס.
דינה של הזמנה זו כדין הזמנה לדיון בבית המשפט43 .
יח"ס פועלות כתחנה ראשונה למתן מידע למתגרשים על ההליכים המשפטיים ועל ההשלכות של הגירושין ושל כל עניין אחר בסכסוך משפחתי עליהם ועל ילדיהם; למתן מידע על החלופות העומדות לרשותם שיש בהן כדי לסייע להם ליישב את הסכסוך בהסכמה ובדרכי שלום (דוגמת גישור); ולמתן מידע על .
42 ב-58% ,מן המשפחות הסתיים הסכסוך המשפטי בתוך שלושה חודשים מסיום פגישות מהו"ת ולרוב בדרכי שלום והסכמה; ב-26% מן המשפחות המשיך הסכסוך המשפחתי להתנהל בדרך חלופית להכרעה שיפוטית; ובשאר המשפחות (16% ) לא נפתר הסכסוך המשפטי ולא דווח על ניהולו בדרך חלופית כלשהי.
להרחבה ראו טלי באייר -טופילסקי ויואה שורק, "יישום חוק המהו"ת ביחידות הסיוע - מחקר ארצי", מאיירס-ג'וינט -ברוקדייל (2019 .
) 43 לפגישה הראשונה הצדדים מוזמנים ללא באי כוחם, אך מהפגישה השנייה הם רשאים לצרפם.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1421 .
המענים הטיפוליים שהם וילדיהם יכולים לקבל.
כמו כן, הפגישה ביח"ס נועדה להקל, ככל שניתן, את סערת הרגשות שהם מצויים בה, כך שיוכלו לקבל החלטות נבונות ולפתור את המחלוקות ביניהם ללא התערבות בית המשפט.
מספר הפגישות ביח"ס מוגבל לארבע וההליך כולו צריך להסתיים בתוך 45 ימים, כאשר לעו"ס יח"ס הסמכות להאריכו על פי הצורך ב -15 ,ימים נוספים כלומר עד 60 ימים.
פגישות אלו אינן כרוכות בתשלום.
חסמים לגיבוש הסכמות ביח"ס .
התקנות להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה (הוראת שעה), התשע"ו- 2016, קובעות כי בפגישת המהו"ת האחרונה, ועל בסיס ה היכרות עם הצדדים, תמליץ עו"ס יח"ס לבני הזוג על ההליך המתאים לדעתה ליישוב הסכסוך.
ככלל, יח"ס מפנות את בני הזוג המתאימים לגישור, והם אמורים לבחור באופן עצמאי, מתוך רשימת מגשרים, מגשר פרטי המוסכם על שניהם.
ביח"ס מועסקים גם עורכי דין שתפקידם לתת לצדדים מידע על ההליך המשפטי ועל ההליכים האלטרנטיביים הקיימים ליישוב הסכסוך, ולסייע להם בגיבוש הסדרים זמניים והסכמות עקרוניות.
רק במקרים מיוחדים העונים על הקריטריונים שקבע משרד הרווחה ניתן לקיים הליך גישור מלא במסגרת היח"ס44; למשל, במקרים שמתעוררות בעיות רגשיות קשות אצל אחד הצדדים המחייבות התייחסות טיפולית, או בעיות רגשיות, תפקודיות או פיזיות אצל אחד הילדים, ה מצריכות התייחסות מיוחדת בהליך הגישור, וכן כשקיימים פערי כוח משמעותיים וקיצוניים בין בני הזוג.
על פי משרדי המשפטים והרווחה, רבים מהזוגות המתגרשים שטופלו ביח"ס, אף שהם אינם עונים לקריטריונים של מקרים מיוחדים כאמור, מביעים רצון להשלים את הליך הגישור ביחידה עצמה מבלי להזדקק לפנייה לבעלי מקצוע חיצוניים, אך בפועל אין על כך מענה.
בדצמבר 2018 השיב המשרד כי אכן טוב היה לו היה ניתן להציע ליותר זוגות לקיים הליך גישור בתוך יח"ס מאשר מתאפשר כיום, והסביר כי אחת הסיבות למיעוט במספר המקרים המקבלים שירות לניסוח הסכמים בתום הליך גישור קשורה במחסור בתקני עו"ס ועו"ד.
בהתייחס לאפשרות של קיום הליך גישור וגיבוש הסכם גירושין ביח"ס מסרו נציגי לשכת עורכי הדין בתחום דיני המשפחה למשרד מבקר המדינה בתשובתם מדצמבר 2018 , כי לדעתם רצוי כי עורכי הדין ביח"ס יתייעצו עם עורכי דין חיצוניים לצורך גיבוש הסכם גירושין ומתן ייעוץ משפטי.
במענה על שאלת משרד מבקר המדינה אם מן הראוי לשקול לתת בידי יח"ס סמכויות וכלים לקיים הליך גישור שבסופו יובא הסכם גירושין לאישור .
44 שירותי גישור וסיוע בגיבוש הסכמים זמניים ניתנו ביח"ס כבר לפני חקיקת חוק מהו"ת, וזאת באמצעות עו"ס יח"ס ועל בסיס מודל גישור ייחודי שפיתחו יח"ס בשנת 2002 .
הגירושין המאופיין על .
בית המשפט, השיבה מערכת בתי המשפט באוקטובר 2018 : "אנו סבורים כי ככל שיוקצו ליחידות הסיוע המשאבים הדרושים לכך, עשוי הדבר להביא לעלייה בכמות ההסכמים שיגובשו.
המצב הנוכחי שבו במרבית המקרים מופנים בעלי הדין לרשימת מגשרים על מנת שיאתרו מגשר המוסכם עליהם באופן עצמאי מפחית להערכתנו את הסיכוי להגעה להסכם, וזאת אף בהתעלם משיקולי עלות הליך הגישור החיצוני".
מהאמור לעיל עולה כי אף שיש זוגות רבים המעוניינים ובשלים לסיים את הליך הגירושין כבר בשלב הפגישות ביח"ס, בפועל אפשרות זו סגורה בפניהם, למעט במקרים מיוחדים שהגדיר משרד הרווחה, והם נאלצים לפנות לבעלי מקצוע חיצוניים פרטיים - עורכי דין, מגשרים ואחרים .
תהליך זה, מלבד היותו כרוך ב זמן וב עלויות גבוהות , גם מסכן את ההסכמות שכבר הושגו ביח"ס ועלול לגרום לצדדים להקצין עמדותיהם ולהסלים את הסכסוך.
בתשובתו מסר משרד המשפטים כי נראה שהניסיון שנצבר במהלך יישום חוק מהו"ת מלמד כי יהיו יתרונות לגיבוש הסכמים ביח"ס, בוודאי במקרים שבהם מדובר בסכסוכים לא מורכבים או כאלה הבשלים ליישוב מהיר.
על משרדי המשפטים והרווחה לבחון כיצד ניתן לתת מענה על הצורך של בני זוג המעוניינים בכך, לסיים את הליך הגירושין כבר במסגרת יח"ס, אם באמצעות עורך דין מטעם יח"ס, אם בסיוע עורך דין חיצוני בעל ניסיון לצורך גיבוש ההסכם הסופי ואם בדרך אחרת.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2018 ציין הסיוע המשפטי (משרד המשפטים) כי לאחר בחינה מעמיקה של תהליך הפניית בעלי הדין למגשרים ע ל ידי יח"ס, במתכונתו הנוכחית, הוא זיהה קושי מרכזי בכך שבשונה מ תהליכי ניתוב תיקים בהליכים המתנהלים בבתי המשפט בתיקים אזרחיים - בהם פגישת המהו״ת נערכת עם מגשר שזהותו נקבעה מראש ע״י הנהלת בתי המשפט, בלא צורך שהצדדים יגיעו להסכמה לגבי עצם הליך הגישור או לגבי זהות המגשר ורק לאחריה מחליטים הצדדים אם להמשיך להליך גישו ר אם לאו - הרי שבהליכי יישוב סכסוך בבית משפט לענייני משפחה, פגישות המהו״ת נערכות עם עו״ס יח"ס, בסיומן מועברת לצדדים רשימת מגשרים כללית וארוכה.
הצדדים, המצויים בסכסוך בעצימות גבוהה, נדרשים להחליט יחד האם הם מסכימים לפנות לגישור וככל שישנה הסכמה, עליהם להסכי ם על זהות המגשר ולתאם עימו פגישה במשותף.
לדעת הסיוע המשפטי, העברת האחריות בעניין בחירת המגשר וקביעת המועד לפגישה עימו למתדיינים הניצים עצמם אינן תואמות את אופיו של סכסוך משפחתי, ובפרט סכסוך גירושין המאופיין על פי רוב בעצימות גבוהה, בייחוד בשלב המוקדם של הסכסוך ; במצב דברים זה, אף אם הצדדים מסכימים על עצם הפנייה לגישור, רוב המתדיינים יתקשו להסכים משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1423 .
על מגשר ולתאם יחד מועד לפגישה ע ימו.
מטעמים אלה, הוא סבור כי לצורך הפעלה יעילה ומיטבית של הליכי הגישור, יש להביא את הצדדים לידי הסכמה על שם המגשר ומועד הפגישה עימו, ולא רק ליידע על עצם האפשרות לגישור והעברת רשימה שמית של מגשרים, כפי שנעשה בפועל.
משרד מבקר המדינה מציין בחיוב את הבדיקה שביצע הסיוע המשפטי במשרד המשפטים בעקבות הביקורת בנושא מנגנון ההפניה לגישור ביח"ס.
בהמשך להמלצת משרד המשפטים, משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הרווחה, בתיאום עם משרד המשפטים, לבחון דרכים לעגן בנוהל מנגנון ל הפניית בני זוג המעוניינים לקיים הליך גישור ביח"ס, באופן שזהות המגשר ומועד הפגישה הראשונה עימו יסוכמו כבר במסגרת פגישות המהו"ת.
על פי תקנות בתי המשפט (רשימת מגשרים), התשע"ח-2017 , היה על משרד המשפטים לפרסם רשימת מגשרים עד יולי 2018, אךנכון למועד סיום הביקורת טרם פורסמה רשימה מעודכנת.
כתוצאה מכך, בידי זוגות המעוניינים בהליך גישור יש רשימת מגשרים זמנית בלבד ורחבה מאוד, וזאת בגלל היעדר האפשרות לבחינה מהותית של המגשרים במסגרתה.
ביולי 2018 מסר משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה כי הרשימה צפויה להתפרסם בספטמבר 2019.
בתשובתו מסר משרד המשפטים כי מאז תחילת יישום חוק מהו"ת (יולי 2016 ) לא נצבר די ניסיון בהפניית משפחות לגישורבשל עיכוב משמעותי בהתקנת רשימת המגשרים, ובהיעדר רשימה קבועה נערכה רשימה זמנית .
נוסף על כך, במסגרת המעקב אחר יישום החוק התחוור כי יש קושי בהיעדר מנגנון הפניה למגשרים ספציפיים; ועדת ההיגוי שהוקמה כדי לעקוב אחר יישומו של החוק בוחנת בימים אלה את הסוגיה, והיא עתידה להגיש את מסקנותיה לשרת המשפטים לקראת תום תקופת הוראת השעה בעוד כמה חודשים.
פגישות מהו"ת ביח"ס נועדו לאפשר לצדדים לבחור בדרכי שלום והסכמה על פני דרך ההתדיינות המשפטית הלעומתית.
משכך, הפגישות הן הזדמנות, "שעת רצון", להעלות את הצדדים על מסלול של הידברות וגישור בסיועם של העו"ס ועורך הדין ביח"ס.
מוצע כי משרדי הרווחה והמשפטים יבחנו את האפשרות לפ עול לסיוע באופן יזום (פרואקטיבי) לזוגות בהליכי גירושין המעוניינים לגבש הסכמות ביח"ס, ואם הסכימו על הליך גישור חיצוני אזי לסייע להם בתיאום פגישה ראשונה עם מגשר מוסכם.
כמו כן, על משרד המשפטים לפעול ללא דיחוי לפרסום רשימת מגשרים מעודכנת.
מתקציב של 18 מיליון .
כשל בהפעלת שירותי גישור בחינם למעוטי יכולת .
על פי חוק הסיוע המשפטי, התשל"ב -1972 , ולפי התקנות שתוקנו לחוק זה בשנת 1973 , יינתןשירות משפטי, לרבות ההוצאות הכרוכות בו למי שידו אינה משגת לשאת בה ן, והוא יינתן על ידי עורך דין מבין עובדי לשכת הסיוע המשפטי במשרד המשפטים או מחוצה לה, או על ידי אדם אחר הכשיר כדין לתת את השירות45 .
בעקבות חוק מהו"ת שכאמור נכנס לתוקפו ביולי 2016 החליט משרד המשפטים, באמצעות הסיוע המשפטי, לממן למעוטי יכולת גם שירותי גישור46 ; לשם כך, הוא הפנה את הזכאים למגשרים חיצוניים מתוך רשימת המגשרים הזמנית של יח"ס; בשנת 2017 הוקצו לסיוע המשפטי כ-18 מיליון ש"ח לצורך אספקת שירותי גישור בחינם.
נמצא כי נכון למועד סיום הביקורת משרד המשפטים לא פעל די על מנת לאפשר למי שזכאי לשירותי גישור בחינם לממש את זכאותו.
לראיה, מתקציב של 18 מיליון ש"ח שהוקצה בשנת2017 למטרה זו לא נדרש אף לא תשלום אחד למגשרים העובדים בהסכם עם הסיוע המשפטי, כלומר הזכאים לשירותי גישור חינם לא הסתייעו בשירות זה.
זאת ועוד, רשימת המגשרים שנמסרה לפונים לא הייתה רלוונטית, ומגשרים המופיעים בה השיבו לפונים שהם אינם עובדים עם הסיוע המשפטי, אלא הם עובדים באופן פרטי ובתשלום.
בתשובתו מדצמבר 2018 מסר משרד המשפטים כי היעדר מיצוי הליכי הגישור על פי בדיקתו הוא תולדה של הקשיים המובנים במנגנון ההפניה לגישור, כפי שפורט לעיל, ונוסף על כך הוא מצא כי חלק מהצדדים שהופנו לסיוע המשפטי כלל לא הבינו את ההפניה וחלק לא פנו לגישור בשל התנגדות של אחד הצדדים.
קושי נוסף שציין משרד המשפטים הוא שהסיוע המשפטי אינו מיודע על המקרים שלקוחות מופנים לגישור שכן ההפניה נעשית בעל פה ללא רישום כלשהו.
אשר לאי -שימוש בתקציב שיועד לגישור ציין משרד המשפטים בתשובתו כי בשונה מההיערכות התקציבית של השלכות חוק מהו"ת, ונוכח גידול משמעותי בכמות הפניות לסיוע המשפטי בתחום זה, הוא נאלץ להפנות את התקציב שהוערך כי ישולם למגשרים, לצורך תשלום לעורכי דין מייצגים מטעם הסיוע המשפטי.
45 ,להרחבה בעניין זה ראו מבקר המדינה דוח שנתי 61 ב(2011 ), "מתן סיוע משפטי בתחום האזרחי", עמ' 1131 עד1164 ; דוח שנתי 63 ג(2013 ), "מתן סיוע משפטי בתחום האזרחי - ממצאי מעקב", עמ' 1189 עד1223.
46 ההכרה בצורך של מתן שירותי גישור ופיתוחם במסגרת לשכות הסיוע המשפטי הועלתה כבר בשנת 2005 ,, במסגרת פועלה של ועדת שנהב באמצעות ועדת משנה בנושא "הפניה לגישור ולמנגנונים נוספים ליישוב סכסוכים בהסכמה לגופים ולגורמים המטפלים בין כותלי בית המשפט ובתי הדין ומחוצה להם".
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1425 .
עוד ציין בתשובתו כי בתיאום עם הנהלת יח"ס במשרד הרווחה נקבעו נוהלי עבודה חדשים שעל פיהם יח"ס תיידע את הסיוע המשפטי בכל מקרה שבו הצדדים המיוצגים על ידו מעוניינים לפנות לגישור; כמו כן, הסיוע המשפטי יפנה מיוזמתו לאותם צדדים על מנת לברר אם נעשתה פניי ה לגישור וכיצד ניתן לסייע להם.
הוא הוסיף כי לאחרונה, בעקבות יישום מסקנות הדיונים שהובילו לקביעת הנהלים האמורים, יש עלייה משמעותית בהפניות כאלו לגישור.
משרד מבקר המדינה מברך על יוזמת הסיוע המשפטי במשרד המשפטים, בעקבות הביקורת, לבדוק באופן יסודי את חוסר השימוש בשירותי הגישור בחינם למעוטי יכולת, ועקב כך לקבוע נוהלי עבודה חדשים בתיאום עם הנהלת יח"ס במשרד הרווחה; כל זאת על מנת להגביר את השימוש בשירות זה.
עם זאת, נוכח חשיבות שירות זה ואי השימוש הגורף בו כאמור, מן הראוי שמשרד המשפטים יפעל באופן יזום (פרואקטיבי) מול משפחות מעוטות יכולת המצויות בהליכי גירושין כדי לוודא שימצו את זכותן לשירותי גישור בחינם47 .
מחסור במענים טיפולייםלמשפחות בסכסוך גירושין בעצימות גבוהה .
כאמור, למשרד הרווחה שני תפקידים מרכזיים: האחד, מתן מענה באמצעות עו"ס ס"ד המשמשת זרועו הארוכה של בית המשפט לכתיבת תסקירים, והאחר הוא מתן מענה טיפולי למשפחות הנמצאות בסכסוך גירושין בעצימות גבוהה.
עזרה מקצועית, ליווי ותמיכה יכולים לשחק תפקיד מכריע בעיצוב החשי בה וההתארגנות המחודשת של המערכת המשפחתית לאחר הפרידה בין ההורים.
מנגד, היעדרם של מנגנוני סיוע והתערבות מקצועית ברמת האבחון, הייעוץ והליווי עלול להגביר את הריחוק הרגשי ולהביא לידי הקצנה של מערכת היחסים המעורערת ממילא ולהתדרדרות במצב הילדים.
חשיבות מתן מעני ם טיפוליים למשפחות בהליכי גירושין, ובייחוד לכאלה המצויות בסכסוך גירושין בעצימות גבוהה, הועלתה במסגרת המלצות של ועדות שונות שהקים המשרד בעבר48.
גם על פי התע"ס, עו"ס ס"ד המטפלת במשפחה כזאת צריכה לעשות כל שביכולתה על מנת להפנות אותה לשירותי טיפול זוגיים או משפחתיים, וזאת כדי ליצור ולהבטיח סיכוי ליחסים תקינים בין .
47 ,עוד על חשיבותן של זכויות חברתיות ומיצוין ראו מבקר המדינהדוח שנתי 65 ג(2015 ), "אי- מיצוי של זכויות חברתיות", עמ' 3 עד46 .
48 דוח הוועדה הציבורית לבדיקת מצבם של ילדים ובני נוער בסיכון ובמצוקה (להלן- ועדת שמיד) משנת 2006 , אשר הצביע על מחויבותה של המדינה לקדם תוכניות לשיפור יחסי הורים-ילדים וחיזוק ההורים; דוח הוועדה לבחינת מדיניות רווחת המשפחה בישראל (להלן - ועדת לביא) משנת 2008 ; דוח ועדת שניט משנת 2011 שעסק בין היתר ב קידום פעולות לעידוד שיתוף הפעולה וההידברות בין ההורים באמצעות גישור או ייעוץ טיפולי.
ההורים לבין ילדיהם גם לאחר הפירוד.
כך עלה גם מניתוח התסקירים שאסף משרד מבקר המדינה במסגרת ביקורת זו; 48 מ-78 תסקירים (כ -60% ) כללו המלצות על מענה טיפולי להורים (לשניהם או לאחד מהם).
אי-קידום התוכנית לטיפול, סיוע ותמיכה במשפחות במשבר גירושין: בשנת 2014 קבעה הוועדה לבחינת מדיניות המשרד בנושא הוצאה של ילדים למסגרות חוץ -ביתיות ובנושא הסדרי ראייה (להלן - ועדת ס ילמן) כי המענים הניתנים לאוכלוסיית ההורים בסכסוך גירושין וילדיהם מצומצמים מאוד ומופעלים כיוזמות מקומיות מזדמנות, וכי חסר מענה מקצועי -טיפולי מערכתי לילדים ולמשפחות במצבי פירוד וגירושין, ובייחוד לילדים שהוריהם נתונים בסכסוך גירושין בעצימות גבוהה, אף שמדובר ב ילדים בסיכון ובאוכלוסייה הולכת וגדלה.
לפיכך, המליצה הוועדה על פיתוח מענים טיפוליים מערכתיים שיהיו זמינים ומותאמים לצרכים הייחודיים של המשפחות ושל הילדים על פי גילם, עוצמת המשבר או העימות והתמשכותו.
בשל היעדר תקציב החליט המשרד בשנת 2014 שלא לקדם תוכנית טיפו ל, סיוע ותמיכה המיועדת למשפחות במשבר גירושין, אשר גובשה ברוח המלצות ועדת סילמן.
אי-קידום מודל "תחנת שירות אחת": למודל של אספקת מגוון שירותים באופן הוליסטי ובנקודת מפגש אחת , המוכר בשם "תחנת שירות אחת" (One Stop Center49 ), תועלת ארגונית - איגום משאבים פיזיים ומשאבי כוח אדם, ותועלת מקצועית - ריכוז והנגשה של מכלול השירותים במקום אחד.
השירות לרווחת הפרט והמשפחה (להלן - השירות) הגיש להנהלת המשרד ביולי 2015 הצעה לפיתוח מודל משולב לטיפול במשפחות ובילדים בסיכון שיאגם ארבעה שירו תים מרכזיים בתחנת שירות אחת: תחנות לטיפול זוגי ומשפחתי, מרכזי הורים -ילדים, מרכזים למניעה וטיפול באלימות במשפחה ומרכזי קשר.
ארבעת שירותים אלה יפעלו תחת קורת גג ניהולית, מקצועית ופיזית משותפת.
לדעת השירות מודל כזה עשוי היה להתאים ולשפר את המענים הטיפוליים גם למשפחות בהליכי גירושין.
השירות הציע להפעילו באופן הדרגתי ותוך כדי ביצוע מחקר הערכה שיבחן את מידת תועלתו בהשגת מטרותיו באופן יעיל וחסכוני.
הביקורת העלתה כי תהליך זה לא הגיע לכלל דיון ונפסק בשל חילופי מנכ"לי המשרד; מאז השירות לא העלה אותו עוד.
מעני משרד ה רווחה מועטים : במסגרת שאלון משרד מבקר המדינה התבקשו עו"ס ס"ד לדרג באיזו מידה למיטב ידיעתן קיימים מענים מספקים במשרד הרווחה למשפחות: .
49 ,מבקר המדינהדוח שנתי 53ב (2003 '), "השירות לציבור", עמ123 ; דוח שנתי 60ב (2010 ,) "היבטים בעבודת הוועדות הרפואיות לקביעת זכויות נכים", עמ' 1130 ; דוח שנתי 64 ג(2014 ,) '"פעולות הממשלה לשילובם של אנשים עם מוגבלות בתעסוקה", עמ149 עד150.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1427 .
תרשים7 : באיזו מידה קיימים במשרד הרווחה מענים מספקים למניעת הסלמת הסכסוך במשפחה, לטיפול רגשי בהורים המצויים במשבר גירושין/פרידה ולטיפול בסרבנות קשר וניכור הורי 50?
מהתשובות לשאלון עולה כי יותר מ-60% מעו"ס ס"ד ציינו כי המענים של משרד הרווחה מועטים, ובפרט בכל הנוגע למענה טיפולי בסרבנות קשר שבו רוב רובן של עו"ס ס"ד (יותר מ- 90% ) ציינו שהמענה הניתן מועט מאוד או שכלל אינו קיים.
בתשובותיהן המילוליות הן הדגישו את היעדר המענים בעיקר בתחילת הסכסוך, דוגמת טיפול וייעוץ תומך להורים בשלבי הפרידה והמשבר הראשונים, ואת החשיבות שבהקמתו של שירות שייתן מענה כוללני למשפחות במשבר פרידה בכל קשת עוצמת הסכסוך.
בין היתר, הן הציעו להקים מרכזים טיפוליים ייעודיים למצבי משבר סביב סכסוך גירושין, וטיפול של צוות רב-מקצועי במשפחות אלו בדומה לנעשה במרכזי חירום שוסטרמן51.
גם בתסקיר ממרץ2018 הציגה עו"ס ס"ד כמה חלופות ליישום הסדרי השהייה וקיום מפגשים בין האב לילדיו שלא במסגרת מרכז הקשר52 (שכן האב סירב לכך), דוגמת קיום המפגשים במקום ניטרלי, כמו בית של משפחה אחרת בליווי איש מקצוע.
לדבריה, חלופות אלה מחייבות מימון תקציבי ואיתור האדם המתאים לשמש מלווה, אך "למרבה הצער לקראת סיום כתיבת התסקיר נאמר .
50 Parental Alienation Syndrome - תופעה שבה הילד מתנכר לאחד מהוריו, בדרך כלל להורה שאינו המשמורן, על רקע הגירושין בין בני הזוג.
51 מרכזי סיוע (או מרכזי הגנה) שהקים משרד הרווחה מכוח חוק סיוע לקטינים נפגעי עבירות מין או אלימות, התשס"ח-2008 .
במרכז ההגנה נותןצוות רב -מקצועי , תחת קורת גג אחת ובפרק זמן קצר, מענה ראשוני לילדים ובני נוער שנפגעו פיזית, מינית או נפשית .
ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 65 ג(2015 '), "היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות", עמ1149 עד 1159.
52 כאמור, מרכז קשר הוא מסגרת שבה הורה נאלץ לפגוש את ילדו מחוץ למסגרת הביתית ובפיקוח של גורמים מקצועיים, וזאת עקב חשש לאלימות, כשל בקשר בין הורה לילדו או לצורך מתן טיפול מקצועי.
לי על ידי עו"ס המשפחה כי אין מענים בקהילה אשר יכולים לאפשר את החלופות שהוצעו.
על כן ההמלצה המקצועית היא העברת הביקורים למרכז קשר ".
מהאמור לעיל מצטיירת תמונה שאף על פי שמשרד הרווחה העלה שוב ושוב את הצורך בהבניית רצף שירותים ומענים ייעודיים למשפחות בהליכי גירושין, לרבות במסגרת ועדת סילמן, פעולותיו לא הבשילו לכדי תוכנית סדורה לטיפול בנושא זה.
פעילות מצומצמת של התחנות לטיפול זוגי ומשפחתי .
המשרד מפעיל תחנות לטיפול זוגי ומשפחתי (להלן גם - תחנות) שהן מסגרות מקצועיות בעלות מומחיות בתחום הטיפול הזוגי והמשפחתי הפועלות במחלקות לשירותים חברתיים שברשויות המקומיות.
אוכלוסיית היעד של התחנות כוללת בין היתר בני זוג המתקשים בתקשורת, משפחות במצוקה על רקע של קשיים בתפקוד ההורי והמשפחתי, משפחות במשבר פירוד וגירושין, משפחות במשבר נורמטיבי של מעגל החיים53 ומשפחות הנמצאות במשבר עקב אירועים טראומטיים המשליכים על יציבות המערכת המשפחתית.
משפחות יכולות לפנות לטיפול בתחנה באופן עצמאי או שהן מופנות בידי גורמים נוספים הפועלים בקהילה 54 .
בשנת2017 ( , כשליש 36% ) מהפניות לתחנות היו עצמאיות וכשני שלישים (64% .
) מהן היו מגורמים בקהילה בשנת 2017 פעלו102 תחנות ברחבי הארץ ו- 8,044 משפחות חדשות פנו אליהן בבקשה לקבל טיפול; בפועל, בשנה זו טופלו 8,585 משפחות.
בכל אחת מהשנים 2014 עד2017 רוב ההפניות היו על רקע יחסים זוגיים ומשבר גירושין (כ-43%)55 ,.
כל העובדים בתחנות הם עו"סים המוסמכים כמטפלים משפחתיים ורוב התחנות מעסיקות גם מתמחים המחויבים בכמות מסוימת של שעות טיפול בפועל כדי לקבל הסמכה כמטפלים משפחתיים56 .
טיפול בתחנה מחויב בהשתתפות כספית על פי מבחן הכנסות, כאשר הסכום המקסימלי שניתן לגבות הוא 180 .
ש"ח לשעת טיפול הטיפול במשפחה במסגרת התחנה כולל מפגשים קבועים עם בני המשפחה לפי תוכנית ההתערבות שנקבעה להם.
מטרת המפגשים לחזק ולשפר את התקשורת בין בני המשפחה, להקנות להם כלים להתמודדות ולשיפור תפקודם בעת משבר וכן לייעץ על פי צורך.
הטיפול כולל גם התערבות מניעתית בתחילת .
כגון לידה, גיל ההתבגרות, שירות צבאי ופרישה מעבודה 54 כמו המחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות, מערכת החינוך, שירותי בריאות הציבור והנפש, רבנים, בתי משפט ויח"ס.
55 סיבות נוספות לפנייה לתחנה הן בין היתר יחסים עם הילדים (כ-35% ), אובדן ושכול, אלימות במשפחה, תחום תעסוקתי ויחסים עם המשפחה המורחבת.
56 מתמחים אלו אינם מקבלים שכר עבור עבודתם, ובתחנה ניתן טיפול חינם בתמורה להענקת שעות הדרכה הנחוצות כחלק מתהליך ההסמכה.
בשנת 2017 היו כ -37% מעובדי התחנות מתמחים.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים | 1429 .
המשבר המשפחתי והתערבויות חינוכיות המסייעות במזעור נזקים לכל בני המשפחה, ובעיקר לילדים.
למעשה, התחנות הן השירות הרווחתי העיקרי בעל ההכשרה המקצועית המסוגל לספק טיפול בנקודת הזמן החשובה ביותר בהליך הגירושין - תחילתו של המשבר הזוגי לפני פרוץ סכסוך גירושין; וזאת, כדי למנוע ככל האפשר את הסלמת הסכסוך ולצמצם את הפגיעה בילדים.
אולם חשיבותן היא גם בטיפול מתמשך במהלך כל תקופת המשבר המשפחתי ובכל אחד משלביו.
התחנה גם משמשת לא פעם פתרון טיפולי יחיד שהמשפחה יכולה להרשות לעצמה, שכן עלותו נמוכה באופן ניכר מטיפול משפחתי פרטי57.
משאבים למתן טיפול זוגי ומשפחתי בתחנות: עד 2015 עמד התקציב על כ-1.
26 מיליון ש"ח לכ-80 תחנות ברחבי הארץ - ממוצע חודשי של כ- 1,300 ש"ח לכל תחנה; בשנים 2016 ו-2017 עלה התקציב לכ-3 מיליון ש"ח בשנה - ממוצע חודשי של 2,700 ש"ח58 ו- 2,500 ש"ח59 ; ובשנת 2018 עלהלכ-9 מיליון ש"ח - ממוצע חודשי של כ- 7,500 ש"ח.
יודגש כי לתחנות אין תקנה תקציבית ייעודית בספר התקציב, והתקציב האמור מיועד לכלל הפעילויות הנעשות בתחנות.
הביקורת העלתה כי היקף התקציב המופנה לתחנות משפיע על מספר המשפחות שביכולת התחנות לתת להן מענה.
מדי שנה יש משפחות רבות הנאלצות להמתין עד קבלת הטיפול ומספרן גדל מ-481 משפחות בשנת 2014 ל-951 בשנת201760 ; משך ההמתנה ארך לעיתים כמה חודשים.
כך נמנע שירות חשוב זה מ משפחות רבות הנזקקות לו ושאין באפשרותן לקבלו בדרך אחרת.
עוד עלה כי ביישובים רבים, חלקם ערים המשתייכות לאשכולות סוציו - אקונומיים נמוכים, לא מופעלות תחנות כאלה, למשל ב טבריה ו בקריית שמונה; כמו כן, אין תחנה עבור האוכלוסייה הבדואית בדרום.
נמצא כי לא מתקיימות הכשרות ייעודיות לעובדי התחנות, דוגמת הדרכה הורית, התערבות במצבי גירושין וטיפול במשפחות מורכבות.
כמו כן, יש קושי בגיוס ובהכשרה של מטפלים משפחתיים דוברי ערבית ואמהרית עבור האוכלוסיות הרלוונטיות.
עמדות עו"ס ס"ד בנוגע לצורך בהרחבת שירותי התחנות : את הצורך בהרחבת המענים ובעיבוים במסגרת התחנות העלו גם עו"ס ס"ד שהשיבו לשאלון משרד מבקר המדינה.
למשל, אחת המשיבות המליצה על "הקמת שירותים/תכניות לטפול במשפחות בגירושין במסגרת התחנות לטיפול במשפחה אשר ייתן מענה לכל רצף הצרכים במשברי פרידה וגירושין .
57 בין250 ל-450 ש"ח לשעת טיפול, ואף יותר.
58 עבור כ-90 תחנות שהופעלו ברחבי הארץ בשנת2016.
59 עבור102 תחנות שהופעלו ברחבי הארץ בשנת2017 .
60 יודגש כי מדובר בכל המשפחות הפונות לטיפול בתחנה, שכאמור כ-50% מהפניות הן על רקע יחסים זוגיים ומשבר גירושין.
וירכז מגוון התערבויות תחת קורת גג אחת", וכי רצוי להעלות את ה"זמינות של שירותים קיימים כמו תחנות לטיפול משפחתי".
יודגש כי כבר בשנת 2015 העלוגורמים שונים במחוזות המשרד ובכמה רשויות מקומיות קשיים אלה בפני הנהלת משרד הרווחה, והם הועלו שוב בשנת 2017 .
אף שתקציב התחנות גדל באופן משמעותי, כאמור בשנת 2018 עמד התקציב על 9 ,מיליון ש"חהרי שלדעת ה ממונה על התחום במשרד הרווחה, "גם סכום זה מהווה כ 25%-15% מפעילות התחנות הכוללת, כך שתהליך חיזוק התחנות נמצא רק בתחילתו".