HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
העו"ס מטעם משרד הרווחה במתקן מת"ן מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה כי היא נותנת חוות דעת התומכת בהשמת קטין אצל משמורן, ככל הניתן, רק אחרי שערכה ביקור בית בדירתו של המשמורן בכוח ּווידאה שהוא עומד באמות המידה הנדרשות ממנו.
פעמים ר בות היא זו המאתרת את המסגרת החינוכית והיא זו הרושמת את הקטין לבית הספר, מגישה את חוות הדעת הזו לממונה על ביקורת 1972 דוח שנתי63ג .
הגבולות ברשות האוכלוסין, ולבית הדין למשמורת, אשר אמון על קבלת ההחלטה באשר לחלופת המשמורת, ומתבסס, בין היתר, על חוות הדעת של העו"ס.
מנתוני מתקן מת"ן עולה כאמור כי מעת הקמתו ועד מאי 2012 , עברו134 קטינים שהוחזקו בו לחסות משמורנים בקהילה; לשב"ס לא היו נתונים על מספר הקטינים שעברו מסהרונים ומגבעון הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1973 .
התברר כי מאז הקמת מת"ן ועד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2012 ,, עדיין העלו נציגי הגופים שקבעו את הנוהל, השגות בעניין הסדר זה.
להלן הפרטים: (א) ביולי 2010 ציינה נציגת היועץ המשפטי לרשות האוכלוסין כי עמדתה המקורית של הרשות הייתה שראוי ששחרור ממשמורת, שאינו למוסד חינוכי או טיפולי, ייעשה בדרך של מינוי אפוטרופוס, וכי גם אם מסיבה מסוימת יש רצון לשנות את ההסדר הקיים בנוהל, בכל זאת חסרה הבהרה מהי משמעות המושג "משמורן בקהילה", מי יכול לשמש משמורן ומהן חובותיו המשפטיות כלפי הקטין.
בספטמבר 2010 כתבה מנהלת שירות לילד ונוער במשרד הרווחה למנכ"ל משרד הרווחה כי אחד הנושאים, שאינם פתורים בנוהל הבין -משרדי, עו לה בעניין המשמורנים בקהילה, שכן טרם נקבע מי יאתר את המשמורן, מהם הקריטריונים לבחירה ולאישור משמורן, ומיהו הגורם המפקח עליו.
היא סיכמה כי הנוהל שנוסח אינו נותן מענה מלא לסוגיה הסבוכה.
(ב) העו"ס מטעם משרד הרווחה במתקן מת"ן היא גורם עיקרי אשר עסק בהשמת קטינים בלתי מלווים.
בפברואר 2012 היא כתבה לממונה עליה, מנהלת השירות לילד ולנוער, וביקשה שיתקיימו בדיקה וביקורת של מצבם של הקטינים שהוצאו לחלופות המשמורת השונות.
היא ציינה כי "על השרות לילד ולנוער במשרד הרווחה הוטלה המשימה למצוא חלופות משמורת לנערים.
בעוד שלקטינים ישראלים שזקוקים לחלופות משמורת יש שירות מקצועי גדול ומגוון שבודק ומפקח על ההשמה, לקטינים הזרים הוקצתה עובדת סוציאלית אחת עם דרישה של זמן קצוב להשמה וללא כל פיקוח לאחר מכן על ההשמה".
בירור עם עו"ס ארצית לחוק הנוער העלה כי העו"ס במתקן מת"ן לא קיבלה מענה למכתבה.
משלא נענתה, פנתה העו"ס במתקן מת"ן שוב למנהלת השירות לילד ולנוער ותיארה את תמונת המצב שהתבררה לה בשל קשריה עם הקטינים במתקן ועם קטינים שעזבו את המתקן: על המשמורנים מופעל לחץ רב בידי משפחת הקטין, הנמצאת כאמור מחוץ לישראל, לשחררו כדי שיפרנס את המשפחה.
קטינים עוזבים את המשמורנים זמן קצר לאחר שחרורם, ונראה כי מדובר ב"משמורני קש".
מאחר שהביקוש לעבודה עולה על ההיצע, מעדיפים מעסיקים להעסיק בגירים, וכך עלול הקטין למצוא את עצמו ברחוב ללא מבוגר שידאג לו וללא פרנסה לקיום עצמי.
היא הוסיפה כי לעתים הקטינים אינם פוקדים את המסגרות החינוכיות שנרשמו אליהן.
המשמורנים, העוסקים בהישרדות בעצמם, אינם מצליחים לשמש חלופת משמורת הולמת.
במסמך, שהגישה לבית הדין למשמורת, אף ציינה כמה דוגמאות: 1 ) קטין א' בן 14 , שוחרר למשמורת דודו.
הוא מסתובב ברחובות בחיפוש אחר עבודה ואינו הולך לבית הספר.
בכך הוא מפר את התחייבותו שלו ושל המשמורן בפני בית הדין למשמורת; 2 ) קטין ב' בן15 , שוחרר למשמורת אָחִיו, ולאחר כחצי שנה התקשר למתקן מת"ן וסיפר כי לא פקד את בית הספר, בכך הוא מפר את התחייבותו שלו ושל המשמורן בפני בית הדין למשמורת.
הוא מסתובב מאז שחרורו ומחפש לשווא עבודה; 3 ) קטין ג' בן 14 , שוחרר למשמורת אָחִיו, אך בניגוד להתחייבותו ולהתחייבות המשמורן הוא אינו הולך לבית הספר, אלא עובד בשני מקומות.
במאי 2012 כתבה העו"ס של מתקן מת"ן למנהלת השירות לילד ולנוער במשרד הרווחה כי על פי מכלול המידע שב רשותה, היא הגיעה לכלל דעה שהקטינים הנמצאים בחזקת משמורן, נתונים במצב סיכון; כיוון שכך יש לדעתה לשחרר 1974 דוח שנתי63ג .
קטינים לחזקת משמורנים רק במקרים חריגים, שבהם נטען כי מדובר בהורה הביולוגי של הקטין.
העו"ס במתקן מת"ן מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה כי הדבר מודגש במיוחד לאור הקפיצה ההתפתחותית ולאור הרווחה הנפשית שהיא רואה בקרב הילדים המושמים בפנימיות.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1975 .
מבירור עם עו"ס ארצית לחוק הנוער עולה כי העו"ס ממתקן מת"ן לא קיבלה מענה גם על מכתבה זה.
כמו כן מסרה כי בהיעדר תקציב מיוחד ומיועד ברשויות המקומיות, לא נמצא מענה לבעיית המעקב אחר קטינים שהושמו במשמורת.
(ג) במרץ 2011 נערך דיון במשרד המשפטים, שעניינו יישום הנוהל הבין - משרדי.
בדיון השתתפו, בין היתר, היועצת המשפטית של משרד הרווחה ומנהלת שירות לילד ולנוער במשרד, נציגת היועץ המשפטי לרשות האוכלוסין, והיועצת המשפטית למשרד החינוך.
בדיון צ יינו נציגי משרד המשפטים כי אין אמות מידה ברורות לבחירת המשמורנים; עברם הפלילי של המשמורנים אינו נבדק קודם מסירת הקטין לידיהם; אין כל פיקוח על הקטין מרגע מסירתו.
בדיון נטען כי כל אלה עלולים "להביא לסיכון הקטין וחשיפתו לניצול על ידי המשמורן.
עם זאת, מציאת משמורן לקטין נתפשת כפתרון נוח, יחסית, לכן קטינים רבים נשלחים למשמורנים, אף שמצד הדין דומה שראוי כי השליחה למשמורן תיעשה רק במקרים חריגים".
משתתפי הדיון העריכו כי "ככל שיתקדם יישום ההחלטה על הקמת מתקן השהיה למסתננים בדרום הארץ, יצטמצם מספר המשמורנים הפוטנציאלים".
ראש תחום ייעוץ במשרד המשפטים סיכמה את הדיון באמרה כי הבעיות המעשיות שהועלו, וביניהן היעדר הפיקוח על משמורנים, "מעוררות שאלות של מדיניות, תיאום בין- משרדי ותקציב, שנראה כי הגוף המתאים להכריע בהן הוא משרד ראש הממשלה"; בהתאם לכך יועבר סיכום הדיון למנכ"ל משרד רה"ם.
ואכן, כעבור שבועיים כתבה נציגת משרד המשפטים למנכ"ל משרד רה"ם דאז בדבר כמה סוגיות הנוגעות לקטינים בלתי מלווים, לרבות "הצורך במינוי אפוטרופסים לקטינים ומימונם"; היא ביקשה להכריע בסוגיות אלה וציינה כי הדבר מתחייב מהחלטת בית המשפט העליון בבג"ץ פלו נים.
על חלק מדבריה חזרה נציגת משרד המשפטים לפני מנכ"ל משרד רה"ם במכתבה ממאי 2011 .
ביוני 2011 השיב לה המנכ"ל: "הגם שנדרשתי לנושא זה בעבר, לא ניתן לצפות כי כל שאלה או חסם בעניין יגולגלו ישירות לפתחו של מנכ"ל משרד ראש הממשלה ובוודאי שלא בטרם התקיימה הידברות עם המשרדים הנוגעים בדבר ושל משרדים אלה עם משרד האוצר" (עוד בנוגע להתכתבות זו - ראו להלן).
(ד) בדיון שהתקיים במרץ 2012 ציינה נציגת היועץ המשפטי של רשות האוכלוסין כי לשיטת הרשות יש לתקן את הנוהל הבין -משרדי, כך שלא יאפשר השמת קטינים בלתי מלווים אצל משמורנים בקהילה; השמה בקהילה יש להסדיר רק תוך כדי שימוש במוסד האפוטרופסות המוסדר בחקיקה.
באותו דיון אמרה גם עו"ס ארצית לחוק הנוער מטעם משרד הרווחה, כי גם הוא מתנגד להעברת קטינים למשמורנים; כל זמן שהמשמורנים אינם מתמנים כמשפחה אומנת, היכולת לבדוק את מסגרת המשמורת ולפקח עליה מוגבלת מאוד.
בסיכום הדיון הוחלט כי בהיעדר פתרונות בהיקף מספיק בפנימיות של משרד החינוך ושל משרד הרווחה, אי-אפשר, בשלב זה, לשלול את האפשרות להעביר קטין לידי משמורן בקהילה; ואולם, על רשות האוכלוסין לקבוע, יחד עם משרד הרווחה, אילו חובות על המשמורן למלא; טיוטת עקרונות בנושא תועבר למשרד המשפטים בתוך חודשיים.
ראש מינהל אכיפה וזרים ברשות האוכלוסין מסר לנציגי 1976 דוח שנתי63ג .
משרד מבקר המדינה בספטמבר 2012 כי הוא מתנגד להעברת קטינים לחסות משמורנים, ולכן לא פעל כפי שהתבקש בסיכום הדיון.
 הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1977 .
קטינים בלתי מלווים הם נערות ונערים שהגיעו לישראל באופן בלתי חוקי, דרך הגבול הדרומי, ללא ליווי של מבוגר, ובסך הכול - כ-170 בשנה.
רבים מהם חוו אירועים טראומתיים שהם לעתים מזעזעים בחומרתם.
קטינים אלה חשופים לסכנות, וזקוקים להגנה ולטיפול.
עוצמת המשבר שבו הם נתונים מחייבת גיוס אמצעים בידי רשויות המדינה וטיפול שלהן בקטינים במהירות האפשרית.
שהייתם של קטינים בלתי מלווים במתקני משמורת מתמשכת, בין השאר, בשל מגבלת המכסות לקליטתם בפנימיות ובשל עיכוב בהליכי בדיקת גילם.
עד מועד סיום הביקורת לא נקבע ויושם הסדר אפוטרופסות מתאים לקטינים שהוחלט על שחרורם ממשמ ורת; שעה שהקטינים משוחררים לידי משמורן בקהילה, לא נערכים מעקב ובקרה על המשמורנים ועל הקטינים.
כל אלה עלולים להביא לסיכון הקטין ולחשיפתו לניצול על ידי המשמורן.
משרד המשפטים השיב למשרד מבקר המדינה כי העמדת חלופות למשמורת כרוכה בקיומם של מדיניות ותקציב.
הוא עמד על הצורך לקבל החלטות בשאלות המדיניות והתקציב הנוגעות לקטינים שאינם מלווים, ולמצוא חלופות הולמות.
על הנהלות הגופים המופקדים על מילוי הוראות הנוהל הבין -משרדי: מנכ"ל משרד הרווחה, מנכ"לית משרד החינוך ומנכ"ל רשות האוכלוסין, לבחון לאלתר דרכים להסרת החסמים העו מדים בפני מתן טיפול הולם לקטינים בלתי מלווים, ולפעול ליישומן המהיר בהתאם.
ככל שייוותרו מחלוקות בין הנהלות המשרדים, מוטל על העומדים בראשם לפנות למשרד ראש הממשלה לשם גיבוש פתרונות מתאימים.
קביעת מדיניות הממשלה ופתרון מחלוקות בין- משרדיות .
חוק יסוד: הממשלה קו בע, בין השאר, כי הממשלה היא הרשות המבצעת והיא נושאת באחריות משותפת כלפי הרשות המחוקקת, ואילו לכל שר אחריות מיניסטריאלית לענייני משרדו כלפי ראש הממשלה.
קביעת מדיניות הממשלה בתחום הטיפול בחסרי מעמד השוהים בישראל .
בדוח שנתי 58 ב של מבקר המדינה הובאו ממצאי הביקורת בדבר הטיפול במבקשי מקלט מדיני בישראל.
בדוח צוין כי במרץ 2006 קיים היועץ המשפטי לממשלה דאז, מר מני מזוז, דיון שבסיכומו ציין כי "סוגיית המסתננים מגבול מצריים אינה 1978 דוח שנתי63ג .
סוגיה משפטית בעיקרה, וכי על הדרג המדיני לקבוע מדיניות בעניינה, להיערך לטיפול מערכתי בנושא ולהקצות את המשאבים הדרושים לכך"61 .
61 ,הטיפול במבקשי מקלט מדיני בישראל, מבקר המדינהדוח שנתי 58ב ( 2007 '), עמ 115.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1979 .
טיפול מערכתי בנושא מחייב התמודדות עם כמה נושאים מרכזיים: מניעת הכניסה לישראל; הטיפול הראשוני באלו שנכנסו לישראל והשבת בני האדם אשר ניתן להשיב על פי הדין; וטיפול בחסרי המעמד האזרחי השוהים בישראל, ואשר נבצר בשלב זה מלהשיבם לארצות מוצאם או לארצות אחרות.
בדוח הוועדה לבחינת עקרונות יסוד בתחום הילד והמשפט ויישומם בחקיקה בראשות השופטת סביונה רוטלוי, נידון גם סעיף 2 ,לאמנה בדבר זכויות הילד הקובע כי המדינה תכבד ותבטיח את הזכויות המפורטות באמנה זו לכל ילד בתחום שיפוטה.
בדוח נכתב כי חובת המדינה לעניין זה אקטיבית, דהיינו להבטיח את הזכויות ולא רק לכבדן; ועדת זכויות הילד של האו"ם הדגישה כי אסור שפעולות של המדינה ליישום עקרון טובת הילד יהיו תלויות במגבלות תקציביות.
בדוח הוועדה צוין כי דברים אלו תקפים בייחוד בכל הנוגע לקבוצות פגיעות בחברה.
ביצוע הפעולות הנדרשות לשמירה על זכויות אדם כרוך לעתים בהקצאת משאבים.
בפסק דין מכבי שירותי בריאות קבע בג"ץ כי "מקום בו מטיל החוק חובה מהותית עליה, לא תישמע המדינה בטענה של היעדר תקציב"62 .
גם בפסק דין מילר נכתב כי " הגשמת השוויון.
מחייבת תכנון מערכתי ש ייקח בחשבון את צרכיהם היי עולה כסף.
בעלות זאת חייבת ]התכנון המערכתי [ חודיים.
אינם יכולים להצדיק החלטת מדינה ]המדינה[ לשאת הפוגעת בזכות יסוד"63.
בפסק דין צמח בחן בג"ץ את המשאבים הנדרשים לשמירה על זכות היסוד אל מול הפגיעה האפשרית בה אם לא יוקצו המשאבים להבטחתה, וקבע כי יש להעמיד את סדר הגודל של המשאבים הנדרשים כנגד סדר הגודל של הפגיעה בזכות זו; הכרעת הכף בין השקעת המשאבים הנדרשים לבין הפגיעה בזכות תלויה בעיקר במשקל היחסי של הזכות כנגד המשאבים.
וכך קבע בג"ץ: "מהו, אם כן, המ שקל היחסי?
החברה צריכה להיות מוכנה לשלם מחיר סביר עבור הגנה על זכויות האדם"64.
ביולי 2009 כתב שר הרווחה דאז לראש הממשלה על "טיפול שירותי הרווחה בילדי מהגרי עבודה ומבקשי מקלט".
הוא ציין כי עמדת הגורמים המקצועיים במשרדו היא שיש לטפל בכל אותם ילדים שזקוקים לשירותי רווחה, גם אם הם חסרי מעמד אזרחי; זו מחויבות שמעוגנת באמנה הבין -לאומית בדבר זכויות הילד; "בגלל מגבלות תקציביות אין באפשרות המשרד להעניק שירותי רווחה לכל הזכאים לכך שהם תושבי ישראל, על אחת כמה וכמה למי שאין לו מעמד חוקי בארץ".
שר הרווחה דאז ביקש מראש הממשלה לקיים דיון מקיף בנ ושא באחת מישיבות הממשלה "על מנת שנבחן את מדיניות הממשלה בתחום החברתי בהיבט הבין-משרדי".
הוא הדגיש כי הדיון הוא בראש ובראשונה עקרוני ולא תקציבי.
באוגוסט 2010 הפנה משרד מבקר המדינה תלונה, שקיבל בעניין "ילדי פליטים" המוחזקים במתקני משמורת בישראל, למנכ"ל משרד הרווחה.
בספטמבר 2010 השיב המנכ"ל כי שר הרווחה והשירותים החברתיים פנה ביולי 2009 לראש הממשלה, בעניין טיפולי שירותי הרווחה בילדי מהגרי עבודה ומבקשי מקלט, אך טרם נענה; הנושא דורש התייחסות כוללת וקביעת מדיניות ממשלתית בתחום החברתי בהיבט הבין -משרדי; עד אשר ת יקבע המדיניות ימשיך המשרד לטפל .
62 בג"ץ 2344/98 מכבי שירותי בריאות נ' שר האוצר, פ"ד נד ( 5 ,)729.
63 בג"ץ 4541/94 אליס מילר נ' שר הביטחון, פ"ד מט ( 4 ,)142.
64 בג"ץ 6055/95 צמח נ' שר הביטחון, פ"ד נג( 5 )241 , 282-281 .
בקטינים חסרי מעמד הנמצאים במצבי סכנה, בקטינים נפגעי אלימות מינית או פיזית שנפגעו על ידי בני המשפחה או על ידי אחרים, או קטינים הנמצאים ללא אחראי ברחובות ויש חשש ממשי מפגיעה בהם.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1981 .
בפגישה שקיימו, כאמור, נציגי משרד מבקר המדינה עם מנכ"ל משרד הרווחה במאי 2012 ציין המנכ"ל, כי "למשרד הרווחה אין מדיניות אוטונומית בנושא אלא מדיניות שנובעת מהחלטת ממשלת ישראל.
מדיניות הממשלה בעניין זה דווקנית וצרה".
הוא ציין שמשרד הרווחה ביקש לקיים דיונים בנושא כדי להבהיר את מדיניות הממשלה ואת סל השירותים שיש לגזור ממנה, ואולם הבקשות לא נענו, והמשרד הונחה לפעול כראות עיניו.
(א) בנובמבר 2011 כתב ראש עיריית ת"א לראש הממשלה על מצוקתם של תושבי העיר בשכונות שבדרומה ה"נאלצים בשנים האחרונות לשאת על גבם, בנוסף לבעיות הקיום הקשות ממילא, גם את נטל קליטתם של עשרות אלפי מהגרי העבודה מאפריקה".
הוא הוסיף: "יש לנקוט פעולות חירום מיידיות לשמירה על גבולות המדינה מפני הסתננות והגירה בלתי חוקית כפי שמצופה מכל מדינה ריבונית ובמקביל - על המדינה להכריע ולקחת אחת ולתמיד את האחריות על אותם מהגרי עבודה הנמצאים כאן ולהקציב את המשאבים הנדרשים לטיפול בהם ובמצוקה הקשה".
ראש העירייה ביקש לקיים באופן דחוף "דיון חירום" בראשות ראש הממשלה בנושא זה.
בדצמבר 2011 השיב מנכ"ל משרד ראש הממשלה לראש העירייה: "כמענה כולל קיבלה הממשלה את החלטה מס' 3936 מיום 7.
11 בעניין 'בלימת ההסתננות הבלתי חוק ית לישראל' במסגרתה הוחלט על השלמת בניית הגדר לכל אורכה, הקמת מרכז שהייה, אכיפה כנגד מעסיקים ועוד".
(ב) באפריל 2012 כתב ראש עיריית ת"א לראש הממשלה: "אני נדרש לשוב ולפנות אליך כמי שעומד בראש ממשלת ישראל בדרישה לקחת אחריות על המציאות המייאשת והקשה מנשוא עימה נדרשים תושבי עירי להתמודד.
מהגרי עבודה והמסתננים כבר חיים פה.
ואין בממשלה מי שלוקח אחריות על הטיפול בהם.
אי אפשר להתעלם מצורכיהם כבני אדם ולצפות שלא יפנו לפשע.
לעיריית תל אביב -יפו אין את הכלים לקבוע את המדיניות כלפי מהגרי עבודה ומסתננים במדינת ישראל.
זהו תפקידה של הממשלה.
לצערי, כל דרישותנו כי הממשלה תקבע מדיניות שכזו ותקצה את המשאבים והתקציבים הנדרשים על מנת לדאוג שאותם מסתננים לא יפלו כנטל המחריף את מצוקתם של תושבי השכונות - לא נענו עד כה.
המהגרים הללו נותרו אמנם שקופים בעיני הממשלה אבל לא בעיני תושבי השכונות שנדרשים להתמודד עם שלל הבעיות והמצוקות הנלוות לקליטתם.
על ממשלת ישראל להידרש לנושא ולקבל באופן מיידי החלטות מעשיות להתמודדות עם המצב בטרם יהיה מאוחר מידי".
במאי 2012 השיב ראש הממשלה לראש העירייה: "אני מסכים איתך שתופעת מסתנני העבודה הבלתי חוקי ים מסכנת את הביטחון, הכלכלה והחברה.
עם כניסתי לתפקיד החלטתי לטפל בבעיה על כל היבטיה.
הממשלה בראשותי הקימה גדר בדרום שבנייתה תסתיים עד סוף השנה.
העברנו חוק חדש שמאפשר לעצור את מסתנני העבודה הבלתי חוקיים לשלוש שנים ולא לשבועיים כפי שהיה נהוג קודם לכן.
תקצבנו הקמתו של מתקן שהייה לעצורים, ואנו מקדמים חקיקה שתגדיל משמעותית את הקנסות על מעסיקי מסתנני עבודה בלתי חוקיים.
בשטח יש כבר תוצאות ראשוניות חיוביות".
המענה המערכתי לבעיית השוהים חסרי המעמד האזרחי בישראל מחייב התמודדות עם כמה היבטים, מעבר למניעת כניסתם ל ישראל.
היבטים עיקריים בהם: הטיפול הראשוני באלו מהם שנכנסו לישראל, והשבת אלו אשר ניתן להשיבם על פי הדין; וטיפול בחסרי המעמד השוהים בישראל, אשר אי-אפשר בשלב זה להשיבם לארצות מוצאם או לארצות אחרות.
תשובותיהם של ראש הממשלה ושל מנכ"ל משרד רה"ם לראש העירייה מלמדות כי ממשלת ישראל אכן גיבשה מדיניות וקיבלה החלטות בכל הקשור למניעת כניסתם של אנשים חסרי מעמד אזרחי לישראל והגברת האכיפה בנושא.
ואולם, הממשלה לא קבעה מדיניות ברורה בכל הנוגע לטיפול בחסרי מעמד אזרחי השוהים בישראל ואשר אין אפשרות להשיבם בשלב זה לארצות מוצאם או לארצות אחרות.
במצב זה קיימות סוגיות הנוגעות לטיפול בקטינים המחייבות החלטה.
כמו כן, הממשלה לא נדרשה לפערים המסתמנים בתחום זה בין הצרכים ובין יכולתם של הגורמים הרלוונטיים לתת מענה לצרכים כמתחייב בדין.
הטיפול במחלוקות בין-משרדיות .
במשך השנים התגבשו מנגנו נים לפתרון מחלוקות בין משרדֵי הממשלה.
בדוח שנתי 61 ב של מבקר המדינה65 הובאו ממצאי הביקורת בדבר הטיפול במחלוקות בין-משרדיות מתמשכות.
בדוח נכתב כי מחלוקות בין משרדי ממשלה מתגלעות בעקבות אי-התאמות בין חוקים שונים או אי -הסכמה לגבי פרשנות לחוק או לגבי מדיניות, וכן כאשר דרישה או טענה של משרד אחד נתקלת בסירוב, בטענה נגדית או בהכחשה של משרד אחר.
אחד המנגנונים ליישוב מחלוקות בין -משרדיות נקבע בתקנון לעבודת הממשלה (סעיף 9 ): "סמכות על פי דין הנתונה בידי שני שרים או יותר ואין הסכמה ביניהם להפעלת הסמכות, השר שביקש מעמיתו להפעיל סמכות משותפת ולא נענה בתוך שלושים יום - יביא את המחלוקת בפני ראש הממשלה"66.
בדוח האמור נכתב כי לנציגי ראש הממשלה תרומה ניכרת ליישוב מחלוקות שהובאו לפתחו.
אולם נמצא שמחד גיסא שרים ומשרדי הממשלה הביאו לפני ראש הממשלה גם מחלוקות בין- משרדיות שלא היה צורך להעבירן אליו, ומאידך גיסא לא פנו אליו בעניינן של חלק מהמחלוקות המהותיות, שבהן, על פי תקנון הממשלה, היה צורך במעורבות משרד רה"ם.
מבקר המדינה קבע בדוח דלעיל כי אמנם האחריות ליישוב המחלוקות מוטלת על המשרדים והשרים, כל אחד בתחומו, ואם הם אינם מצליחים בכך עליהם להביאן לידיעת ראש הממשלה, אולם גם הממשלה מחויבת, מתוקף אחריותה המשותפת, לפעול באופן יזום לאתר מחלוקות מתמשכות, אשר פוגעות בציבור ולהביא לפתרונן.
משרד רה"ם השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2012 : "על משרדי הממשלה להידבר ביניהם תחילה ולא לגלגל ישירות לפתחו ש ל משרד ראש הממשלה כל שאלה וחסם, בטרם מיצו את הליכי ההידברות והפתרון ביניהם.
שיטה מעין זו פוגעת ביכולות הביצוע של המשרדים, ומציפה את משרד ראש הממשלה".
במרץ 2010 התקיים דיון בין -משרדי בהשתתפות מנכ"ל משרד רה"ם דאז בנושא הקטינים הבלתי מלווים.
בסיכום הדיון ק בע המנכ"ל: "על המשרדים הרלוונטיים לעשות את המוטל עליהם במסגרת תקציבם השוטף, ובמידה ולעניות .
65 ,מבקר המדינהדוח שנתי 61ב , עמ' 3 .
66 התקנון לעבודת הממשלה ה-32 ', אושר בהחלטת ממשלה מס3 מ- 5.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1983 .
דעתם קיים פער עליהם להעלותו, ככל נושא, מול הצוות הרלוונטי באגף תקציבים ".
]במשרד האוצר[ ביולי 2010 העבירה מנהלת תחום יעוץ במשרד המשפטים למשרדים הנוגעים בדבר את נוסח הנוהל הבין -משרדי לטיפול בקטינים בלתי מלווים שאושר, והציעה כי בסוגיות התקציביות יפנו המשרדים 1984 דוח שנתי63ג .
הנוגעים בדבר למשרד האוצר, ואם לא יימצא פתרון, יבקשו משרד האוצר והמשרד הנוגע בדבר את הכרעתו של מנכ"ל משרד רה"ם; באופן דומה ינהגו המשרדים גם בנוגע לסוגיות מנהליות.
ביולי 2010 התקיים באגף תיאום, מעקב ובקרה במשרד רה"ם דיון בין-משרדי בדבר הפעלת מתקן מת"ן כדי "לפתוח חסמים ולהגיע להסכמות בדבר הפעלת המתקן".
מנהלת האגף (להלן - מנהלת אגף התיאום) אמרה בדיון: "אני מבינה שלא תמיד ניתן להגיע להסכמות אבל עולים פה נושאים בעלי אחריות מובהקת של משרד כזה או אחר, רובם עתירי תקציב והמספרים שאנו עוסקים בהם זניחים, זו שאלה של לקיחת אחריות לביצוע.
" בנוגע לארבעה מהנושאים שנידונו הציעה מנהלת אגף התיאום כי המשרדים הנוגעים בדבר ידונו יחד בכל אחד מהם למציאת פתרון.
בסיכום הדיון נקבע כי אגף תיאום, מעקב ובקרה במשרד רה"ם יעקוב אחר הטיפול בנושאים, וכי לפי הצורך יתכנס הפורום בשנית.
בתשובות משרד רה"ם למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 ומינואר 2013 נכתב שהגורמים השונים מסרו במהלך המעקב כי הדברים מתקדמים וכי אין צורך בהתערבות נוספת.
בתשובה משרד רה"ם אף צירף מכתב עדכון שקיבל משב"ס בנובמבר 2010 ובו נאמר: כי "אין לחץ של נערים הממתינים להעברה אולם אם נדרש לכך אנו בבעיה", וכי שב"ס יקיים דיון על מתקן מת"ן ובמידת הצורך יעדכן את משרד רה"ם.
עוד מסר משרד רה"ם כי לא קיבל עדכון כזה.
ואולם, כפי שיפורט להלן, נציגי משרדים שונים הבהירו כי בעיות רבות נותרו בעינן וביקשו את התערבות משרד רה"ם: (א) בספטמבר 2010 כתבה מנהלת השירות לילד ולנוער במשרד הרווחה למנהלת אגף תיאום במשרד רה"ם, כי בישיבה שהתקיימה ביולי לא נידונו כל הנושאים שעמדו על סדר היום, והנושאים שלא נידונו טומנים בחובם "קשיים רבים", כמו קביעת הגורם האחראי לאיתור המשמורנים, מציאת מקורות המימון להעברת קטינים לאחריותם ופתרון סוגיית מינוי האפוטרופוסים.
בנובמבר 2010 השיבה מנהלת אגף התיאום: "משיחות שנערכו עם גורמים במשרד הבריאות ובמשרד החינוך התברר כי הנושאים השונים מטופלים על ידם בשיתוף פעולה עם אנשי משרד הרווחה.
אני מציעה, כי תמצו את הדיונים בין המשרדים השונים אשר הנושאים נמצאים בתחום טיפולם.
באם לא ימצא כל פתרון לאחר עבודת המשרדים, ותידרש התערבותנו בנושא, נשמח לעמוד לרשותכם".
(ב) במאי 2011 כתב, כאמור, שר הרווחה והשירותים ה חברתיים לראש הממשלה, בדבר "תופעת ילדים ללא מעמד", הזקוקים לשירותי רווחה.
הוא ציין כי לדעתו הטיפול בנושא זה מחייב מדיניות ממשלתית כוללת, אולם הממשלה לא קבעה מדיניות כזו.
שר הרווחה ביקש לקיים דיון מקיף בנושא באחת מישיבות הממשלה, כדי לבחון את מדיניות הממשלה בתחום החברתי בהיבט הבין -משרדי.
ביוני 2011 הציע מנכ"ל משרד רה"ם דאז לשר הרווחה כי בשלב ראשון יפעל משרד הרווחה לביצוע עבודת המטה מול המשרדים הנוגעים לעניין.
הוא הוסיף: "ככל שיידרש הסיוע שלנו, נעמוד לרשותך".
כאמור, משרד הרווחה לא פעל לביצוע עבודת מטה מול משרדי הממשלה האחרים.
(ג) את עיקר עבודת המטה לגיבוש הנוהל הבין-משרדי לטיפול בקטינים בלתי מלווים ומעקב אחר ההתאמות הנדרשות לשם יישומו, ביצע צוות שכלל נציגים ממשרדי הממשלה הנוגעים בדבר, מרשות האוכלוסין ומשב"ס.
עבודת הצוות רוכזה על ידי נציגי מחלקת ייעוץ וחקיקה במש רד המשפטים, ובהם ראש תחום ייעוץ; נציגיו הבכירים של משרד הרווחה בוועדה היו היועצת המשפטית למשרד ומנהלת השירות לילד ולנוער במשרד; נציגו הבכיר של משרד החינוך היה מנהל הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1985 .
מינהל החינוך ההתיישבותי; משרד האוצר יוצג על ידי עובדים שונים.
ממסמכי הצוות עולה כי הוא דן בסוגיות שונות הנוגעות לקטינים אלה, לרבות מחלוקות בין - משרדיות.
(1) בפברואר 2011 כתבה ראש תחום ייעוץ במשרד המשפטים למנכ"ל משרד רה"ם דאז על סוגיית הקטינים הבלתי מלווים הנמצאים במשך חודשים במתקן מת"ן, בלי שנמצא פתרון להוצאתם ממתקן המשמורת, בהיעדר מקומות בקהילה.
היא ביקשה מהמנכ"ל לפעול למציאת מענה לקטינים המיועדים להגיע לפנימיית ניצנה לתקופת הביניים עד פתיחתה, וכן לשקול להגדיל את מספר הקטינים שייקלטו בפנימייה לנוכח מספר הקטינים בארץ.
בעקבות מכתבה של ראש התחום כתב מנכ"ל משרד רה"ם דאז למנכ"ל משרד החינוך לשעבר, ד"ר שמשון שושני, בדבר שילוב קטינים זרים בניצנה, וכן בדבר הצורך להיערך להגדלת מספר המקומות בפנימייה זו.
יצוין כי כעבור כמה חודשים קלטה פנימיית ניצנה כמה עשרות קטינים זרים נוספים.
(2) במרץ 2011 כתבה ראש תחום ייעוץ במשרד המשפטים למנכ"ל משרד רה"ם דאז על בעיות בטיפול בקטינים הבלתי מלווים.
ממכתבה עולה כי המנכ"ל קיים דיון בדצמבר 2010 ואף הוציא הנחיות בנושא, אולם נותרו עדיין בעיות ]ולכן[ .
הזקוקות לטיפול, שהן "שאלות של מדיניות, תיאום בינמשרדי ותקציב הגוף המתאים להכריע בהן הוא משרד ראש הממשלה".
עם הבעיות האלה מנתה: חוסר האפשרות להגדיל את מתקן מת"ן; היעדר מתקן ייעודי לקטינות בלתי מלוות; קליטת קטינים שאינם בעלי צרכים מיוחדים בפנימיות של משרד הרווחה ותוכני הלימוד במוסדות משרד הרווחה.
למכתב צורף פרוטוקול ישיבת הפורום הבין - משרדי, העוסק ביישום נוהל הקטינים הבלתי מלווים ובו מ שתקפות, בין היתר, המחלוקות הבין-משרדיות שעל הפרק, דוגמת הקושי בקליטת קטינים בלתי מלווים נוספים בפנימיות.
(3) במאי 2011 כתבה ראש תחום ייעוץ במשרד המשפטים למנכ"ל משרד רה"ם דאז: "אני נאלצת לשוב ולפנות אליך, היות שהמצב הנוכחי של הטיפול בקטינים אלה דורש שוב את התערבותך".
ממכתבה עולה, בין השאר, כי גם אחרי שתיפתח פנימיית ניצנה מסתמן שעשרות קטינים זרים הנמצאים במשמורת "יישארו ללא פתרון", משום שאין די מקומות עבורם בפנימיות.
מנכ"ל משרד רה"ם דאז השיב לה ביוני 2011 : "סדר יומו העמוס של מנכ"ל משרד ראש הממשלה מורכב ממשימות רבות ומגוונות.
סדרי העדיפות לטיפול במשימות אלה נקבעים על ידי ראש הממשלה והממשלה, אשר במסגרת החלטותיהם מסמיכים אותי לטפל בנושאים השונים ויוצרים בקרב השרים והמשרדים הנוגעים בדבר את מחויבותם לנושא.
הגם שנדרשתי לנושא זה בעבר, לא ניתן לצפות כי כל שאלה או חסם בעניין יגולגלו ישירות לפתחו של מנכ"ל משרד ראש הממשלה, ובוודאי שלא בטרם התקיימה הידברות עם המשרדים הנוגעים בדבר ושל משרדים אלה עם משרד האוצר".
מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז השיב למשרד מבקר המדינה כי תופעת הימצאותם של זרים חסרי מעמד בארץ לא הייתה חדשה בשנת 2011 .
היא החלה בשנים הקודמות לה, והיקפה היה נרחב עוד בשנת 2010 , עת גובש התקציב הדו- שנתי ל - 2011 -2012 .
המנכ"ל דאז הוסיף כי על אף המדיניות שלא להתערב בסוגיות תקציביות, בוודאי לא לאחר אישור תקציב המדינה ובנושאים שהיו ידועים זה מכבר, הוא הטיל על הצדדים לפתור את הנושא, ואף הודיע כי יכריע בו אם לא יימצא פתרון.
(4) באפריל 2012 כתבה ראש תחום ייעוץ במשרד המשפטים למנכ"ל משרד רה"ם, מר הראל לוקר, בעניין קטינים בלתי מלווים.
היא ציינה כי בסוגיות המשפטיות הכרוכות בנושא זה עוסק משרד המשפטים, יחד עם שאר המשרדים, זה שנים מספר.
במסגרת זו גובש הנוהל הבין -משרדי עוד בסוף 2007 ; הנוהל נבחן מדי שנה בדיון עם המשרדים.
היא פירטה כמה שאלות שעלו בדיון כזה, הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1987 .
וביקשה להביאן לפני המנכ"ל לשם הכרעה, כמו בעניין "הצורך בגורם שיתווה את מדיניות הטיפול בקטינים, יעמוד בקשר עם קטינים הנמצאים בפנימיות ויפקח על המשמורנים; מיעוט המקומות בפנימיות", ובעניין "העדר מקומות בפנימיות משרד החינוך לקטינים שגילם מעל 16 .
"שנים באותו החודש השיב מנכ"ל משרד רה"ם: "בשנים האחרונות מתמודדת ישראל עם עליה דרמטית בהיקף המסתננים מגבולה המערבי.
ראש הממשלה והממשלה קיימו שורה של דיונים בנושא 1988 דוח שנתי63ג .
והתקבלו החלטות בדבר הכלים אותם מפעילה הממשלה לטיפול בתופעה.
במסגרת ההחלטות השונות, הוטל על מנכ"ל משרד רה"ם לעקוב אחר יישומן של ההחלטות בתחומים שונים, הטיפול בקטינים זרים לא מלווים לא נמנה עליהם.
זאת ועוד, תופעת ההסתננות למדינת ישראל והצורך לט פל בה ובהשלכותיה השונות הוא צורך לאומי הנושק לכל אחד ממשרדי הממשלה בתחומו ומנכ"ל משרד רה"ם אינו יכול ואין זה נכון כי מנכ"ל משרד רה"ם יחליף את משרדי הממשלה.
ככל שתופעת הקטינים הבלתי מלווים מצריכה ממשרד ממשלתי זה או אחר להידרש לעניין ולקבוע מדיניות, עליו לעש ות זאת ולהגדיר את הפתרונות בתחומי אחריותו.
ככל שהפתרונות המוצעים על ידי המשרדים מצריכים דיון משאבים על המשרדים לנהל את הדיון מול אגף התקציבים וככל שנדרש תיאום בין-משרדי, מצופה כי ייעשה על ידי הנהלת המשרד כפי שמקובל בעבודה ממשלתית נכונה.
איני מוצא מקום לקיים את הדיון המבוקש על ידך".
בתשובת משרד רה"ם למשרד מבקר המדינה מינואר 2013 נכתב כי עבודת התיאום והמעקב של משרד רה"ם העלתה כי המשרדים נמנעו מלמצות את עבודת המטה והתיאום המקצועי הנדרש ביניהם קודם שפנו אליו כדי שיתערב, וכי בעיה שלא תגיע לפתרונה לאחר עבודה מקצועית מלאה תענה בהתערבות מצד משרד ראש הממשלה.
במשך תקופה ממושכת נותרו סוגיות יסוד, הנוגעות בטיפול בילדי השוהים חסרי המעמד האזרחי בישראל, ללא מענה ממשי.