HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לקביעת אסטרטגיה לאומית לבניית חוסן חברתי: גיבוש מודל בין-מגזרי לחוסן בחירום; .
תוכנית לאומית להקמת מרכזי חוסן בפריסה ארצית.
כל זאת מתוך שיתוף פעולה בין .
גורמים רבים, בכל הרמות ומכל המגזרים המעורבים: משרדי הממשלה, השלטון המקומי .
וארגוני המגזר השלישי.
למרות ההשקעה המרובה והשלבים המתקדמים שאליהם הגיעו .
התהליכים הללו, הם לא הגיעו לכדי מימוש עד סוף 2020 .
מעורבות גורמים ממשלתיים בטיפול בנפגעי .
קובע את המדיניות בתחום שירותי הבריאות והרפואה ומופקד על התכנון, הפיקוח והבקרה, .
הרישוי והתיאום בכל הנוגע לשירותי מערכת הבריאות.
המשרד עוסק בארגון, הפעלה ואספקה .
של שירותי מניעה, אבחון, טיפול, שיקום ומחקר בעצמו או באמצעות מוסדות רפואיים.
מספק שירותי בריאות בתחומי האשפוז והרפואה המונעת וכן מבטח את האוכלוסייה בתחומי .
בריאות הנפש, הגריאטרייה, בריאות הציבור ומכשירי שיקום 26.
האגף לבריאות הנפש במשרד .
הבריאות אמון, בין היתר, על התוויית מדיניות בתחום בריאות הנפש ועל הבקרה והפיקוח .
במסגרות הטיפול השונות.
חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994 קובע כי כל תושב27 זכאי לקבל, באמצעות קופות .
החולים, שירותי בריאות בהתאם לסל השירותים הקבוע בחוק.
עם חקיקת החוק נקבעו כמה .
26 :אתר משרד הבריאות https://www.
il/he/departments/about/about_ministry_of_health .
27 תושב- מי שהוא תושב לעניין חוק הביטוח הלאומי, לרבות תושב ישראל באזור כהגדרתו בסעיף 378 לחוק האמור .
(יהודה והשומרון וחבל עזה).
תחומים, וביניהם בריאות הנפש, שיועברו מאחריות המדינה באמצעות משרד הבריאות לאחריות .
במאי 2012 התקבלה החלטת ממשלה28 להעביר בצו את האחריות להספקת שירותי .
בריאות הנפש מן המדינה אל הקופות, כחלק מסל שירותי הבריאות במסגרת הרפורמה להעברת .
"מלוא האחריות הביטוחית בתחום בריאות הנפש מן המדינה לקופות החולים".
בבריאות הנפש נכנסה לתוקף כאמור ביולי 201529 .
רוב שירותי בריאות הנפש סופקו לפני הרפורמה באמצעות מרפאות בבעלות ממשלתית שפעלו .
בשטחי בתי החולים הפסיכיאטריים או במקומות אחרים, בהיותן מסונפות אליהם, וכן במרפאות .
בריאות הנפש של קופ"ח כללית.
בסך הכול פעלו בארץ בשנת 2015 , לפני כניסת הרפורמה .
לתוקף, כ-100 מרפאות בכ-50 יישובים30 .
טיפול בנפגעי חרדה על ידי קופות החולים .
הרפורמה בבריאות הנפש התייחסה לשירותים הניתנים למטופלים בעת שגרה.
החל משרד הבריאות לבחון שינוי באופן הספקת שירותי בריאות הנפש בשעת חירום, וביקש .
להעבירם לאחריות קופות החולים.
השיקולים העיקריים אשר עמדו בבסיס השינוי היו לקחי .
מבצע "צוק איתן" וממצאי הדוח הקודם, אשר הציפו פערים מהותיים וקשיים בהפעלת המענה .
הקיים ובעיקר בהפעלת המת"נים31 , שהיו באחריות הרשויות המקומיות, וכן הרפורמה בבריאות .
הנפש "כמנוף לטיוב המענה בחירום".
משרד הבריאות ביקש הלכה למעשה לבנות מערך של .
מרפאות בריאות הנפש שייתנו מענה משותף לנפגעי חרדה מבוטחי כל קופות החולים בשעת .
חירום, בדומה לפריסתם הגיאוגרפית של המת"נים 32 .
תפיסת המענה שהתגבשה במשרד הבריאות עוגנה כאמור בחוזר המנכ"ל 14/2018 מנובמבר .
2018 , והתוותה חמישה מעגלים.
המעגל הראשון כולל חיזוק החוסן של התושבים באמצעות .
הכשרת נות ני מענה לסיוע ראשוני ומיידי בשטח האירוע, וכן הגברת מענה דיגיטלי וטלפוני .
במוקדי סיוע נפשי בקופות החולים ובמשרד הבריאות.
משרד הבריאות הכיר בשנת 2017 במודל .
מעש"ה 33 כמודל המומלץ להגשת עזרה ראשונה נפשית לכלל האוכלוסייה, וקבע שעל פיו .
28 החלטה4611 /(חכ279 ) "העברת מלוא האחריות הביטוחית בתחום בר יאות הנפש מן המדינה לקופות החולים" .
29 צו ביטוח בריאות ממלכתי (שינוי התוספות השנייה והשלישית לחוק), התשע"ב- 2012 , ק"ת1600 .
התנהלות הצדדים בתקופת הביניים עד כניסת הצו לתוקף הוסדרה בהסכם שנתחם ביוני2012 בין משרד .
הבריאות ומשרד האוצר ובין שירותי בריאות כללית.
30 ,מבקר המדינהדוח שנתי 70 ב (2020 '), "היבטים ברפורמה להעברת האחריות הביטוחית בבריאות הנפש", עמ .
31 המת"נים הם אתרי טיפול שנקבעו מראש ואושרו על ידי משרד הבריאות ופיקוד העורף, אשר שימשו בשעת חירום .
כמרכזים לסיוע נפשי ראשוני לנפגעי חרדה.
32 באותה עת היו כ-75 .
מת"נים ביישובים שונים ברחבי הארץ .
33 ( מודל מעש"המחויבות, עידוד, שאלות מחייבות חשיבה, הבניית אירוע), פותח על ידי ראש המסלול ללחץ וטראומה .
בחוג לעבודה סוציאלית במכללה האקדמית תל חי, במהלך שנת 2011 , לטובת המערך הצבאי הלוחם, בתמיכה .
ובליווי מנהלי האגף לבריאות הנפש במשרד הבריאות.
שיטת הפעולה על פי מודל מעש"ה כוללת ארבע פעולות: .
(1 ) הפעלת האדם באופן יעיל למול האיום באמצעות צמצום תחושת חוסר האונים; ( 2 ) שימוש בתקשורת שכלית .
והימנעות ככל האפשר מדיבור רגשי; ( 3 ) צמצום הבלבול על ידי הסבר פשוט של האירועים והדגשה כי האיום .
הסתיים; (4 ) יצירת מחויבות כנגד תחושת הבדידות של הנפגע למשל תוך אמירה שמבהירה שנשארים אתו עד סיום .
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום יוכשרו מגיבים ראשונים, וביני הם עובדי הרשויות המקומיות34 .
ייחודיות המודל היא בפשטותו .
ובהנגשתו לכלל הציבור מחד גיסא ובמהירות וביעילות הסיוע מאידך גיסא; ייעודו הוא לצמצם .
בהרבה את הצורך בפינוי נפגעי החרדה למרכזי הסיוע.
תרשים 5: מודל מעש"ה לחיזוק החוסן ולהפחתת החרדה .
על פי חוזר המנכ"ל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
ארבעת המעגלים האחרים כוללים טיפול נפשי בנפגעי חרדה באתרי טיפול ייעודיים: במרפאות .
בריאות הנפש של קופות החולים ושל משרד הבריאות; במרכזי חוסן ובאתרי דחק35 של בתי .
העיקרון המנחה שעמד בבסיס חוזר המנכ"ל היה "מה שעובד בשגרה יעבוד בחירום", כלומר .
התאמת המענה בשגרה לחירום, אגב ניצול יתרונם היחסי של הגופים הקיימים ויצירת מענה .
רציף ושלם, ללא יצירת גופים חדשים.
המגמה הייתה לייצר מערכת אשר תאפשר מתן מענה .
מיטבי לתושב בלי שיצטרך לצאת פיזית מן המרחב המוגן בביתו או בסביבתו הקרובה, בזכות .
הסברה מותאמת לכל תרחיש ובאמצעות הנגשת מוקד טלפוני זמין.
במהלך גיבוש תפיסת המענה, ערך משרד הבריאות כמה דיונים עם נציגי קופות החולים בנושא, .
ואף העביר להתייחסותם את טיוטת חוזר המנכ"ל המוצע.
במהלך הדיונים הביעו נציגי כל .
הקופות את התנגדותם להעברת האחריות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום אל קופות החולים .
בטענות שאין בידיהן די כוח אדם המחויב אליהן ("מרותק משקית")36 בשעת חירום, כי קיים .
מחסור ניכר מאוד בפסיכיאטרים ובפסיכולוגים גם בשגרה, וכי אין פריסה של מרפאות שיכולה .
לענות על מגוון תרחישי מצבי החירום.
עוד טענו קופות החולים כי העברת האחריות המתוכננת .
34 נותני מענה נוספים על פי חוזר המנכ"ל הם מגיבים ראשוניים הכוללים שירותי הצלה, בתי חולים כלליים .
ופסיכיאטריים/גריאטריים ושירותי בריאות הנפש בקופות החולים, עובדי משרדי ממשלה ועוד, כפי שיפורט בהמשך.
35 מרחב טיפולי הקולט אוכלוסייה נפגעת נפשית, על פי אבחנה של אישבריאות הנפש.
האתר ממוקם סמוך לחדר .
המיון הכללי בבית החולים ובנפרד ממנו, ראו נספח ד' לחוזר המנכ"ל 14/2018 .
36 כוח אדם מרותק משקית משמעו עובדים שבשעת חירום מוגדרים כעובדים במקום מסוים, כלומר מרותקים לו .
ומחויבים לזנוח את משימותיהם האחרות, כגון מילואים או עבודות במקומות אחרים.
נעשית ללא העמדת המשאבים הנדרשים לכך על ידי משרד הבריאות, וכי מתקני בריאות הנפש .
שאינם ממוגנים לא יקבלו את אישור פיקוד העורף להפעלתם בחירום.
בנובמבר 2018 פרסם משרד הבריאות חוזר מנכ"ל בנושא "הפעלה של מענה נפשי לאוכלוסיה .
החוזר הגדיר את התפיסה החדשה של המענה הנפשי וההפעלה של שירותי .
חירום לאירועי דחק - באוכלוסייה אזרחית, המבוססת על מודל "המשפך" הבנוי מחמישה .
המעגל הראשון כולל סיוע ראשוני במקום האירוע, בין היתר על ידי מד"א, .
כיבוי אש ועובדי הרשויות המקומי ות שהוכשרו לכך, וכן במוקדים טלפוניים .
ודיגיטליים לסיוע נפשי בקופות החולים.
המעגל השני כולל מענה במרפאות בריאות הנפש של קופות החולים .
ובמרפאות בריאות הנפש של משרד הבריאות.
המעגל השלישי כולל מענה באמצעות מרכזי חוסן.
המעגל הרביעי כולל מענה באמצעות אתרי דחק של בתי חולים כלליים.
המעגל החמישי כולל טיפולי המשך בתום שעת חירום בהתאם לנוהל חרדה .
באמצעות קופות החולים, מרכזי חוסן ומרכזים ייעודיים המוכרים על ידי משרד .
לפי חוזר המנכ"ל, משרד הבריאות הוא האחראי לטיפול בנפגעי חרדה.
העלתה שהפערים במענה הניתן באמצעות קופות החולים, אשר הוצגו כאמור על ידי .
הקופות בשלבי גיבוש חוזר המנכ"ל, נותרו בעינם במועד סיום הביקורת כמפורט להלן: .
פריסת מרפאות בריאות הנפש בחירום של קופות החולים: בנספח ו-4 ,לחוזר המנכ"ל .
מפורטת רשימת 50 מרפאות בריאות הנפש שאמורות לתת מענה לנפגעי חרדה בשעת חירום .
(המעגל השני), לכל מבוטחי קופות החולים, ללא קשר לאיזו קופת חולים הם שייכים 37 .
בעת, חוזר המנכ"ל הביא לביטול המענה לנפגעי חרדה שניתן באמצעות כ-75 המתנ"ים שהיו .
יצוין כי בנספח ו-5 בחוזר מפורטת רשימה של מרפאות בריאות הנפש של .
משרד הבריאות לתגבור מרפאות קופות החולים בשעת חירום38 .
37 הרשימה נקבעה על פי רשימות של מרפאות בריאות הנפש שהעבירו קופות החולים למשרד הבריאות- מרפאות .
שעומדות בתנאי המיגון של פיקוד העורף.
38 תשע מרפאות יקלטו נפגעי חרדה בחירום, חמש מרפאות יתגברו באמצעות כוח אדם בלבד ולגבי11 מרפאות נוספות .
לא מצוין אופן התגבור.
הרשימה אף כוללת שלוש מרפאות לתגבור של בתי החולים רמב"ם, זיו וברזילי.
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום בבדיקת היחס בין מספרן של מרפאות בריאות הנפש בקופות החולים בחירום לבין מספר .
התושבים ברשויות המקומיות שבהן נמצאות המרפאות, וכן פילוח פריסתן ברשויות .
המקומיות לפי אזורים, עלו הממצאים האלה: .
תרשים 6: מספר מרפאות בריאות הנפש של קופות החולים בחירום ברשויות .
המקומיות ומספר התושבים באותן רשויות, 2018 .
לחוזר המנכ"ל, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
תרשים 7: קיומן של מרפאות בריאות הנפש של קופות החולים בחירום .
ברשויות המקומיות ופריסתן לפי אזורים, 2018 .
עיון בתרשימים 6 ו-7 מעלה כי50 המרפאות לבריאות הנפש בחירום, שנקבעו בתפיסת המענה .
החדש של משרד הבריאות, פרוסות ב-30 רשויות מקומיות מתוך כלל257 הרשויות המקומיות .
(כ-12% ), וכי אין התאמה בין מספר התושבים ברשויות אלו לבין מספר המרפאות לבריאות .
בביקורת נבדקה פריסת מרפאות בריאות הנפש של קופות החולים בחירום, במחוזות צפון, חיפה .
ודרום של משרד הבריאות, ביחס לשטח המחוז, מספר התושבים בו ומספר הרשויות המקומיות .
במחוז, כמפורט להלן בלוח 1: .
לוח1: פריסתמרפאות בריאות הנפש של קופות החולים בחירום, לפי מחוזות .
מחוז צפון מחוז חיפה מחוז דרום .
שטח המחוז (באלפי דונם) 4,500 864 14,200 .
מספר התושבים 1,200,000 1,000,000 1,400,000 .
מספר הרשויות המקומיות 94 29 41 .
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום עולה אפוא כי המענה החדש של משרד הבריאות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום .
צמצם בשיעור של 33% את מספרם של אתרי הטיפול מ-75 אתרים ל-50 מרפאות, וכי .
במרבית הרשויות המקומיות בארץ אין מרפאות לבריאות הנפש בחירום.
מתאם בין גודל הרשות לבין מספר המרפאות בש טחה, וכי במחוזות צפון וחיפה המונים .
2 מיליון תושבים, יפעלו11 מרפאות לשעת חירום, ובמחוז דרום המונה1.
תושבים יפעלו שבע מרפאות ממוגנות לשעת חירום, מתוך סך של 50 מרפאות לשעת .
מן האמור עולה החשש כי אי-אפשר יהיה לתת מענה הולם לנפגע י .
משרד הבריאות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי נוסף על 50 המרפאות לבריאות הנפש .
המפורטות בחוזר המנכ"ל, בשעת חירום יהיה מענה טיפולי לנפגעי חרדה גם באמצעות .
המרפאות המתגברות של משרד הבריאות ומרכזי החוסן.
המשרד ציין כי עם זאת, כבכל שנה, .
יתקיים דיון עם קופות החולים לבדיקת אפשרות לתוספת מרפאות בריאות הנפש בשעת חירום.
מחוז צפון במשרד הבריאות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2021 כי עקב פריסה .
מצומצמת מאוד של מרפאות בריאות הנפש בשעת חירום במחוז, מתוכנן מענה לנפגעי חרדה .
גם במרפאות קופות החולים הפתוחות.
נוסף על כך, ניתנה הכשרה לצוותי מענה קולי וקווים .
חמים, וכן לצוותי המרפאות הראשוניות - רופאים, אחיות ועובדי מינהלה, בנושא המענה לנפגעי .
קופ"ח מכבי מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2021 כי פריסת מרפאות בריאות .
הנפש בשעת חירום היא באחריות משרד הבריאות, וכי היא פותחת את המרפאות לפי הסיכום .
עוד ציינה קופ"ח מכבי כי נוסף על המרפאות היא נותנת מענה בשעת חירום .
גם ברפואה מרחוק באמצעות פגישות וידאו.
מומלץ כי משרד הבריאות בשיתוף קופות החולים יבחנו מחדש את הפריסה הקיימת של .
מרפאות בריאות הנפש בחירום ואת היקפה, כדי להתאימה לאוכלוסיות ולאזורים בסיכון .
גבוה, להיקף האוכלוסייה ברשויות המקומיות ולפריסתן הגיאוגרפית, באופן שייתן מענה .
הולם לטיפול בנפגעי חרדה.
מחסור בכוח אדם בחירום: בכל קופות החולים ניכר מחסור בכוח אדם לטיפול בבריאות .
הנפש בשגרה 39 - בפסיכיאטרים ובפסיכותרפיסטים - שיתבטא ביתר שאת בשעת חירום.
הביקורת העלתה כי כוח האדם הקיים בשגרה בקופות החולים, רק בחלקו ירותק משקית ויוכל .
לתת מענה בשעת חירום (ראו להלן תרשים 8 .
39 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 70ב (2020 '), "היבטים ברפורמה להעברת האחריות הביטוחית בבריאות הנפש", עמ .
תרשים 8: שיעור כוח האדם המרותק משקית במרפאות בריאות הנפש של .
נתוני קופות החולים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהנתונים עולה כי המחסור הניכר ביותר הצפוי בחירום בקופ"ח מכבי הוא ברופאים .
פסיכיאטרים לילדים ולנוער; בקופ"ח מאוחדת יחסרו בשעת חירום בעיקר רופאים .
פסיכיאטרים למבוגרים; ובקופ"ח כללית עיקר המחסור הצפוי הוא בפסיכולוגים ובעובדים .
מחסור חמור זה בכוח אדם השתקף גם בתהליך שיתוף הציבור שנערך במסגרת הביקורת.
למשל ציין אחד המשתתפים מהצפון כי אדם שהוא מכיר, שהיה במצב של טראומה קשה וחוסר .
תפקוד, ביקש ה פניה לבריאות הנפש וקיבל תור לטיפול רק כעבור שלושה חודשים.
משתתף הוסיף כי ניכר מחסור בעובדים סוציאליים ובפסיכולוגים בקופות החולים, ובכל אזור .
הצפון יש רק שתי פסיכיאטריות, והתורים לטיפול הן רק פעם בחמישה חודשים.
מהצפון ציין כי בקופות החולים חייב להיות צוות שנותן מענה ומטפל בנפגעי חרדה, ועליהן לגייס .
עובדים סוציאליים ופסיכולוגים, כי אין מענה של בריאות הנפש בכל הצפון.
מיגון מרפאות לבריאות הנפש: סעיף 1.
2(4 ) לחוזר המנכ"ל קובע כי אחראי שעת חירום .
בקופות החולים יוודאו "באמצעות פיקוד העורף כי מבני מרפאות בריאות הנפש שנבחרו למתן .
טיפול לנפגעי חרדה עומדים בדרישות ההפעלה למיגון תקני (ממ"ד, ממ"ם, ממ"ק)" 40 .
40 ממ"ד- מרחב מוגן דירתי; ממ"ם - מרחב מוגן מוסדי; ממ"ק - מרחב מוגן קומתי.
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום מספרן הכולל של מרפאות בריאות הנפש הייעודיות של קופות החולים הפועלות בשגרה עומד .
על 169 מרפאות41 , בזמן שמספר המרפאות המיועדות לחירום כמפורט בנספח ו -4 לחוזר .
המנכ"ל, עומד כאמור על 50 מרפאות בלבד.
יצוין בהקשר זה כי הואיל ורוב המרפאות הפועלות .
בשגרה לא ממוגנות, כנדרש על פי הוראות פיקוד העורף, הן לא יכולות ולא מיועדות לתת מענה .
תרשים 9: מספר מרפאות בריאות הנפש של קופות החולים בימי שגרה .
במהלך הדיונים שקיים משרד הבריאות בפברואר 2018 לגיבוש תפיסת המענה הרצוי לטיפול .
בנפגעי חרדה, ובמסגרת קידום המוכנות בטווח 20 ק"מ מהגבול הצפוני של המדינה, הנחה .
מנכ"ל משרד הבריאות דאז להקצות תקציב ייעודי לטובת מיגון מרפאות בריאות הנפש או גם .
לטובת מרפאות שאינן ממוגנות במרחב האמור, אשר ייתנו מענה לנפגעי דחק.
התבקשו להעביר למשרד הבריאות רשימה של מרפאות למיגון.
המשרד ציין כי יקצה תקציב .
למיגון רק למרפאות שהקופות מתחייבות להפעיל בשעת חירום.
הביקורת העלתה כי קופות החולים לא העבירו למשרד הבריאות רשימות של מרפאות .
נוספות לבריאות הנפש הדורשות מיגון, אף שהתבקשו לעשות כן.
41 מדובר רק במרפאות ייעודיות לבריאות הנפש שבבעלות קופות החולים.
מעבר לכך מספקות קופות החולים שירותי .
בריאות נפש באמצעים נוספים, כגון מטפלים עצמאיים, מרפאות בהסכם ומרפאות רב-מקצועיות (מכונים).
כך לדוגמה ציינה קופ"ח כללית לפני משרד מבקר המדינה, כי לא העבירה רשימה כנדרש, מפני .
שבחינת מצבת כוח האדם המקצועי העומד לרשותה בשגרה מול המשימות בחירום הראתה .
שאין לה יתרות ואין באפשרותה להתחייב להפעיל מרפאות דחק נוספות בטווח האמור.
קופ"ח מכבי ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2021 כי אין לה מרפאות לבריאות .
עוד הועלה כי משרד הבריאות ערך נוסף על כך, באמצעות חברה חיצונית, סקר למיפוי .
מצב מיגון המרפאות בטווח 20 ק"מ מן הגבול הצפוני, כשלב ראשון לבחינת צורכי המיגון .
תוצאותיו של הסקר הוגשו למשרד בדצמבר 2019 , שציין כי בעקבות .
משבר הקורונה, הפרויקט לא התקדם וכי עד מועד סיום הביקורת (נובמבר 2020 ) לא .
גם לאחר פרסום חוזר המנכ"ל העלו הלשכות המחוזיות של משרד הבריאות וכן קופות החולים .
לפני הנהלת המשרד את הקשיים ביישום החוזר, בין היתר לנוכח הפערים במיגון, אולם עמדת .
המשרד הייתה כי הבחירה במרפאות נעשתה על ידי מנהלי שעת חירום בקופות החולים, בהתאם .
נמצא כי ניכר מחסור בכוח אדם מקצועי שעומד לרשות קופות החולים בחירום, מעבר .
למחסור בשגרה, וכן במרפאות ממוגנות (50 מרפאות ממוגנות מתוך169 .
משרד הבריאות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי המשרד "מתוקצב בחסר עבור מיגון .
מבני רפואה", לא רק בתחום בריאות הנפש, וכי הוא הצביע על המחסור בתקציב המיגון לפני .
על משרד הבריאות לפעול, יחד עם קופות החולים, כדי להשלים מיגון של מרפאות .
בריאות נפש נוספות של קופות החולים אגב הדגשת אזורי עימות, ולבחון דרכים להרחבת .
הריתוק המשקי בחירום ולהשלמת כוח האדם המקצועי הנדרש לאיוש מערך מרפאות אלו .
בחירום, במטרה להיערך למתן מענה הולם לנפגעי חרדה בתחומיהן.
דיווח לרשות העליונה לאשפוז: לפי חוזר המנכ"ל, קופות החולים יטפלו בנפגעי חרדה בשעת .
חירום הן במרפאותיהן והן באמצעות מוקדי סיוע טלפוני.
החוזר מורה כי לאחר הפעלת .
המוקדים, על קופות החולים לדווח מדי יום על מספר נפגעי החרדה שהתקבלו במרפאות או .
שפנו למוקד סיוע טלפוני, למכלול בריאות הנפש בחמ"ל הרשות העליונה לאשפוז ובריאות .
לשעת חירום (להלן - הרשות העליונה לאשפוז)42 .
42 הרשות העליונה לאשפוז משמשת בעיתות משבר וחירום גוף השליטה המרכזי של כל מערכת הבריאות בישראל, .
מהווה חלק ממערך המשק לשעת חירום ומכינה את מערך בתי החולים ואת מערך הרפואה בקהילה לטיפול בנפגעים .
מנשק קונבנציונלי ולא קונבנציונלי.
בראש הרשות העליונה לאשפוז עומדים מנכ"ל משרד הבריאות, קצין הרפואה .
הראשי של צה"ל ומנכ"ל שירותי בריאות כללית או נציגו.
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום הביקורת העלתה כי קופות החולים עלולות להתקשות בשעת חירום להעביר נתונים על .
אודות מספר נפגעי החרדה שטופלו במרפאותיהן בהתאם לנקבע בחוזר המנכ"ל.
קופ"ח כללית ציינה בתשובתה כי אין לה נתונים מלאים על מספר הפונים, שכן היא סופרת את .
מספר הפניות ולא את מספר הפונים ויש שאותו אדם פונה למוקד כמה פעמים.
מסרה בתשובתה כי היא מעבירה למשרד הבריאות מידע באופן קבוע ושוטף על פניות לקווי .
עוד ציינה כי ריכוז מידע על סיבת הפנייה למרפאותיה הוא מורכב, שכן אין .
במערכות המחשוב הבחנה בין הפונים עקב חרדה לפי סיבת החרדה או האירוע שבעטיו פנו .
גם קופ"ח מאוחדת מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאפריל 2021 כי .
אין במערכות המחשוב שלה קוד מיוחד המייחס את הפרעת החרדה לאירוע החירום באופן .
המאפשר את פילוח הנתונים.
אשר לנתונים על היקף הסיוע שניתן באותו מועד במסגרת המוקדים הטלפוניים של קופות .
החולים, נמצא כי בקופ"ח מכבי טופלו במסגרת קו הסיוע הטלפוני 37 נפגעי חרדה במאי2019 .
ו-57 נפגעים בנובמבר2019 ; בקופ"ח מאוחדת טופלו במסגרת קו הסיוע הטלפוני50 נפגעי חרדה .
בנובמבר 2019 ; קופ"ח כללית פתחה קו סיוע טלפוני בנובמבר 2018 , במאי ובנובמבר2019 , .
ומספר הפניות באותן שנים הסתכם ב-250 ; בקופ"ח לאומית טופלו בקו החם שפתח השירות .
הסוציאלי של הקופה בנובמבר 2018 .
עוד נמצא כי הנתונים שבידי משרד הבריאות מתייחסים לטיפול בנפגעי החרדה בבתי החולים .
בלבד, ולפיהם בנובמבר 2019 טופלו בהם57 .
עולה כי בשל הקושי של קופות החולים למסור לרשות האשפוז העליונה במשרד הבריאות .
נתונים על מספר נפגעי החרדה שטופלו במרפאותיהן, לא יתאפשר בשעת חירום לאסוף .
נתונים מלאים ממרפאות קופות החולים.
על קופות החולים לפעול לכך שיהיה באפשרותן בשעת חירום לאסוף נתונים מלאים על .
נפגעי החרדה המטופלים בהן, הן במרפאותיהן והן במוקדי הסיוע הטלפוני שלהן, לסווגם .
ולהעבירם לידי הרשות העליונה לאשפוז, כנדרש בחוזר המנכ"ל.
בד בבד מומלץ כי הרשות העליונה לאשפוז תקיים מנגנון מעקב, שיבטיח קבלת נתוני .
נפגעי חרדה המטופלים במרפאות קופות החולים ובמוקדי הסיוע הטלפוני שלהן באופן .
קבוע ושוטף בשעת חירום.
לנתונים אלה חשיבות רבה בהערכת תמונת המצב בשטח .
ונקיטת דרך הפעולה המיטבית למתן סיוע נפשי לתושבים.
הכשרה בהתאם למודל מעש"ה: חוזר המנכ"ל קובע כי במסגרת המעגל הראשון, נאמני חוסן .
נפשי, וביניהם עובדי מרפאות בריאות הנפש של קופות החולים בחירום, יוכשרו בהתאם למודל .
מעש"ה ובהמשך יקבלו ריענון שנתי באמצעות לומדה של משרד הבריאות.
עליהם לעמוד בהצלחה במבחן מקוון.
הביקורת העלתה כי כ-500 מבין כ-730 עובדי מרפאות בריאות הנפש בחירום של קופות החולים .
בשנים 2019-2018 הוכשרו בהתאם למודל מעש"ה, אולם הם אינם יכולים לקבל את הריענון .
השנתי כיוון שהלומדה עדיין בשלבי פיתוח.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות לפעול להשלמת פיתוח הלומדה ולעריכת .
מבחנים מקוונים לכלל נאמני החוסן הנפשי, במטרה לקדם את הכשרתם למתן מענה .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד הבריאות כי הקצה תקציב ייעודי ללומדה, ופיתוחה .
בחוזר המנכ"ל נקבע כי המעגל השלישי בטיפול בנפגעי חרדה הוא מענה באמצעות מרכזי חוסן.
מרכזי החוסן עוסקים בשלושה תחומים: היערכות לחירום, חוסן קהילתי וטיפול (ראו להלן .
תרשים10: תחומי העיסוק של מרכזי החוסן .
התפיסה העומדת בבסיס מרכזי החוסן מתייחסת לתושבים באופן כוללני (הוליסטי) ולכל מעגלי .
החיים: הפרט, המשפחה, הקהילה וכן על ציר הגיל וציר הזמן.
המערך הטיפולי במרכזי החוסן .
משמש מוקד מרכזי למתן מענה טיפולי לנפגעי חרדה וטראומה על רקע ביטחוני על פי נוהל .
הוא עוסק במתן טיפול ראשוני בעת האירוע וטיפולי המשך, וכן פעולה לאיתור תושבים .
הטיפולים הניתנים כוללים טיפולים אישיים, משפחתיים וקבוצתיים 43 .
ראו פירוט בהמשך בפרק "היערכות וטיפול הרשויות המקומיות בנפגעי חרדה", וכן הדוח הקודם לעיל .
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום לרוב, נפגעי החרדה מעדיפים קבלת הטיפול במרכז חוסן כדי להימנע מן התווית השלילית .
הנלווית לטיפול במרפאת בריאות הנפש או בבית חולים.
מרכזי החוסן מופעלים בידי הקואליציה הישראלית לטראומה, המשמשת ספק מכוח הסכמיה .
מרכז החוסן הוא גוף עצמאי בעל תקציב נפרד מזה של הרשות המקומית, .
אולם הוא עובד עימה בשיתוף פעולה מלא לטובת תושבי הרשות, ובעיקר עם מחלקות הרווחה, .
היותו של מרכז החוסן ישות נפרדת מהרשות המקומית מאפשר לו חשיבה .
עצמאית על חוסן תושבי הרשות, וכן שמירה על משאבים המיועדים לתחום החוסן בלבד.
תקציב מרכזי החוסן: המקור התקציבי של מרכזי החוסן הוא בתקציבים של משרדי הממשלה .
הנוגעים בדבר, והשיעור שמעמיד כל משרד נקבע בהחלטות ממשלה שנתיות או דו-שנתיות (ראו .
תרשים11: ,תקציבי מרכזי החוסן 2017 – 2019 .
הנתונים על מרכזי החוסן בעוטף עזה וביהודה ושומרון מתבססים על החלטות הממשלה, ונתוני התקציב .
של מרכז החוסן הבדואי מתבססים על נתוני הקואליציה הישראלית לטראומה.
הכול בעיבוד משרד מבקר .
44 מרכז החוסן הבדואי הוא היחיד שתקציבו לא נקבע בהחלטות ממשלה אלא לפי הערכת הצרכים של המשרד לפיתוח .
הפריפריה הנגב והגליל בהתייעצות עם הגורמים השונים הרלוונטיים וביניהם משרד הבריאות.
תרשים 12: שיעור השתתפות משרדי הממשלה בתקציב מרכזי החוסן .
בעוטף עזה, 2017 – 2019 .
על בסיס החלטות הממשלה הרלוונטיות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
תרשים 13: שיעור השתתפות הגורמים המממנים בתקציב מרכז החוסן .
הבדואי, 2017 - 2019 .
נתוני הקואליציה הישראלית לטראומה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום תרשים 14 : שיעור השתתפות משרדי הממשלה בתקציב מרכזי החוסן ביהודה ושומרון, 2017 - 2019 .
מאחר שמקורו העיקרי של תקציב מרכזי החוסן הוא בהקצאה תקציבית של כמה משרדי .
ממשלה, ומאחר שאין מדובר בהקצאה קבועה הנמצאת בבסיס תקציבם השוטף של אותם .
משרדים, יש צורך בניהול משא ומתן מדי שנה או שנתיים בין המשרדים, בנוגע להמשך התקצוב, .
להיקפו ולעיגונו מחדש מדי שנה בהחלטות ממשלה.
מצב זה מעורר לא אחת קשיים בכך .
שהמשרדים הנוגעים בדבר דורשים לעיתים לצמצם את השתתפותם במימון מרכזי חוסן או אף .
התנהלות זו מעוררת חוסר ודאות בניהולם התקציבי של מרכזי החוסן ומביאה .
לקשיים בתפעולם, לעיתים עד כדי חשש מפני סגירתם.
קושי זה התעורר בכמה דיונים של ועדת ההיגוי העליונה: כך למשל בדיון בספטמבר 2019 עלתה .
סוגיית אי-העברת משכורות במועד לעובדי מרכזי החוסן.
בדיון נטען כי לא הייתה בעיה בתשלום .
משכורות אלא חל עיכוב בתשלומים עבור פעילות אחרת של מרכזי החוסן, שלבסוף שולמו .
כמו כן צוין בדיון כי משרד הרווחה לא יכול להתחייב להעביר את חלקו בתקציב מרכזי .
החוסן ביהודה ושומרון; בדיון נוסף של הוועדה באוקטובר 2019 נידונה הקמת מרכז החוסן .
החדש באשקלון ועלתה שאלת תקצוב המרכז החדש, בזמן שמרכזי החוסן ביהודה ושומרון היו .
בסכנת סגירה מטעמים תקציביים; בדיון הוועדה ממרץ 2020 ציינה נציגת משרד הרווחה כי .
למשרד לא יהיה תקציב למרכז החוסן הבדואי בשנה הבאה.
במאי 2019 פנו ראשי הרשויות בעוטף עזה לראש הממשלה ולשר האוצר וביקשו מהם לעגן את .
תקציב הפעלת מרכזי החוסן ב בסיס התקציב של משרדי הממשלה.
גם ועדת ההיגוי העליונה .
החליטה במאי 2019 כי תפעל להכין הצעת מחליטים בעניין בספטמבר2019 , ובד בבד תנסה .
לקדם את הכנסת תקציב מרכזי החוסן לבסיס התקציב של המשרדים.
הועלה כי עד מועד סיום הביקורת לא הוכנס תקציב מרכזי החוסן לבסיס התקציב, וכי .
נדרש איגום תקציבי שנתי ממשרדי הממשלה לצורך הפעלתם .
במטרה לייעל את תהליכי התקצוב של מרכזי החוסן ולהבטיח את פעילותם הסדירה, .
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האוצר לבחון קביעת מסגרת תקציבית שנתית לכל .
מרכזי החוסן, שתעוגן בתקציב הבסיס של א חד ממשרדי הממשלה הרלוונטיים לפעילות .
המרכזים, וכן קביעת מנגנון לעדכון התקציב.
משרד הבריאות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא רואה חשיבות בהעברת תקציבי .
מרכזי החוסן לבסיס התקציב של המשרד, וכי הוא העלה עניין זה הן בוועדת ההיגוי העליונה .
משרד הרווחה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא מסכים שיש צורך לכלול את תקציב .
מרכזי החוסן בבסיס תקציב המדינה, אולם יש לשים לב לכך שהתקציב ומימושו הוא "חלק .
מתהליך יצירת שיתופי הפעולה הבין משרדיים".
משרד הכלכלה והתעשייה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2021 כי עד לבחירות .
לכנסת ה-23 פעל האגף לפיתוח כלכלי חברתי בחברה הבדואית במשרד החקלאות ופיתוח .
הכפר, ואחרי הבחירות עבר למשרד הכלכלה והתעשייה.
עוד מסר כי ההצעה לכלול את תקציב .
מרכזי החוסן בבסיס תקציבי המשרדים חשובה ורלוונטית, וכי יש לעשות כך גם לגבי תקציב .
בד בבד עושה המשרד מאמצים להפנות משאבים מתאימים להחזקת מרכז .
פיקוח ובקרה על מרכזי החוסן: באוקטובר 2017 הוציא האגף לבריאות הנפש במשרד .
הבריאות "נוהל הפעלת מרכזי חוסן" (להלן - נוהל מרכזי החוסן), שמטרתו הסדרת שירות מרכזי .
החוסן, ובין היתר, הגדרת אופן הפיקוח והבקרה על קבלת השירות במרכזים הללו.
לנוהל מטיל על משרד הבריאות את האחריות לבצע בקרה על מרכזי החוסן, כמפורט בהוראות .
נספח ז' לנוהל (להלן - נספח ז' לנוהל), שעניינו דיווחים, פיקוח ובקרה במרכזי החוסן, בין היתר, .
בנושאי תוכניות עבודה, בקרה תקציבית ומדדים לביקורת.
תוכניות עבודה: סעיף 1 לנספח ז' לנוהל קובע את החובה של הגוף המפעיל להעביר .
לאישור משרד הבריאות תוכניות עבודה מפורטות, עבור כל מרכז חוסן בנפרד, לשנת העבודה .
סעיף 2 קובע כי על משרד הבריאות לרכז ולהעביר את תוכניות העבודה להערות חברי .
ועדת ההיגוי העליונה, לתכלל את הערותיהם, לאשר את התוכניות ולהעבירן לגוף המפעיל לשם .
הביקורת העלתה כי עד לסיום תקופת הביקורת לא העביר משרד הבריאות את תוכניות .
העבודה של מרכזי החוסן לדיון בוועדת ההיגוי העליונה.
על משרד הבריאות לפעול כנקבע בנוהל ולהעביר את תוכניות העבודה של מרכזי החוסן .
להערות חברי ועדת ההיגוי העליונה, כדי לטייב את תכנון העבודה במרכזי החוסן.
היערכות הרשויות המקומיות לטיפול בנפגעי חרדה בשעת חירום מתשובת משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה ומהמסמכים שצורפו אליה עולה, כי לאחר .
סיום תקופת הביקורת, בשנת 2021 , אישרה ועדת ההיגוי העליונה את תוכניות העבודה לשנה זו, .