HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ואולם, בספטמבר 2011 משכה התנועה לאיכות השלטון את העתירה בלי שנדונה לגופה, לאחר שנדחו בקשתה למתן צווי ביניים והערעור על דחיית הבקשה.
בחודשים פברואר-דצמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה את תהליך רכישת הקרונות הדו- קומתיים ברכבת.
בדיקות משלימות נעשו במשרד התחבורה, באגף התקציבים במשרד האוצר (להלן - אגף התקציבים) וברשות החברות הממשלתיות.
משרד מבקר המדינה כבר בדק בעבר (בשנת 2007) את נושא תהליכי הרכש וההצטיידות ברכבת6.
החלטת הרכבת על שינוי מפרט הקרונות .
תהליך המכרז עוד בשנת 1999 התקשרה הרכבת עם חברה א' לצורך אספקת קרונות דו -קומתיים; הקרונות שסיפקה חברה א' לרכבת בשנים 2002 -2006 בהתאם להתקשרות זו עמדו בסטנדרדים הישנים שהיו נהוגים אז, המכונים תקני UIC .
לאחר שנה זו ההסכם עודכן כמה פעמים, כאשר גרסתו האחרונה הייתה בשנת 2004 .
עם הזמן ביקשה הרכבת לרכוש ציוד נייד שיעמוד בסטנדרדים האירופיים המתקדמים יותר, הידועים כתקני EN ( European Norms ,).
לפיכך כאשר התקשרה הרכבת עם חברה אחרת מחו"ל (להלן - חברה ב') בשנת 2006 לאספקת קרונות חד-קומתיים, היא עמדה על כך שקרונות אלה אכן יעמדו בתקני EN .
המתקדמים על פי תשובת חברת הרכבת למשרד מבקר המדינה ממרץ 2013 (להלן- תשובת הרכבת), החליטה הנהלת הרכבת ב- 2009 לצאת למכרז לרכישת קרונות דו-קומתיים, במטרה "להגדיל, בהקדם האפשרי ובמגבלות התקציביות, את כמות רכבות הנוסעים בשירות רכבת ישראל ולהתאים את כמות המושבים ברכבות לביקושים, וזאת על רקע הגידול המשמע ותי בכמות הנוסעים ברכבת .
, ועל מנת שהרכבת תוכל לעמוד ביעדי השירות לציבור הרחב".
בפברואר 2009 הוקמה ועדה מקצועית, שהיו חברים בה נציגי חטיבות שונות ברכבת (להלן- הוועדה המקצועית).
תפקידי הוועדה המקצועית היו להכין את מפרטי המכרז הטכני לצורך היערכות ליציאה ל מכרז בין -לאומי לרכש קרונות דו-קומתיים חדשים, וכן טיפול מקצועי בבדיקת ההצעות שיתקבלו.
לצורך כתיבת המפרט הטכני נעזרה חברת הרכבת גם בחברה חיצונית.
מפרט המכרז כלל דרישות לקרונות .
קרונות שלגביהם סיכמה הרכבת עם חברה א' שיותאמו להנעה חשמלית 6 ,מבקר המדינה דוח שנתי 57 ב( 2007 ), בפרק "חברת רכבת ישראל בע"מ - תהליכי רכש והצטיידות", עמ' 815-842 .
בסטנדרדים האירופיים המתקדמים, בדומה לקרונות החד -קומתיים שהרכבת רכשה כאמור מחברה ב' החל בשנת 2006 .
בו בזמן טיפלה ועדת המכרזים בכל שלבי המכרז בנובמבר 2009 אישרו נציגי הממשלה את בקשת חברת הרכבת לפרסם מכרז לרכישת ציוד נייד.
בדצמבר 2009 פרסמה הרכבת מכרז פומבי בין-לאומי לרכישת קרונות דו -קומתיים על פי המפרט שהכינה הוועדה המקצועית.
במסמכי המכרז פורטו תנאי סף שבהם נדרשו המציעים לעמוד ובכללם: היות המציע יצרן קרונות ה-DD , בעל הסמכה לתקני ISO 9001:2000 או שווה ערך, שסיפק במשך תקופה מוגדרת לחברות רכבות או להפעלת רכבות אירופיות כמות מוגדרת של קרונות DD שתוכננו, יוצרו, הורכבו והוכנו להפעלה על ידו בהתאם לסטנדרדים של EN ו-UIC וכן דרישות לאיתנות פיננסית וערבות בנקאית.
כמו כן התבקשו המציעים להגיש בעבור הקרונות הצעת מחיר, הצעה טכנית ולוח זמנים (להלן - לו"ז) לאספקה.
במסמכי המכרז פורטו אמות מידה לקביעת ההצעה הז וכה: נקבעו נוסחאות שלפיהן יינתן הניקוד לסעיפים השונים בהצעות, וכן נוסחה שלפיה ישוקלל הניקוד שניתן בסעיפים אלה ותיבחר ההצעה הזוכה במכרז.
בנוסחה זו ניתן משקל של 62% ,לסעיף המחיר35% לסעיף ההצעה הטכנית ו-%3 לסעיף הלו"ז לאספקת הקרונות7.
במהלך החודשים שלאחר פרסום המכרז, ולבקשת מציעים פוטנציאליים שפנו בנושא, שינתה הרכבת חלק מהתנאים הנוגעים למכרז (אך לא בנוגע למפרט הטכני), לרבות דחייה של המועד האחרון להגשת הצעות.
יצוין שהרכבת לא ביצעה שינויים כלשהם שנועדו לקצר את לוחות הזמנים לאספקת הקרונות.
לפי סיכום הדיון של ועדת המכרזים מיוני 2010 , במועד האחרון החדש להגשת ההצעות- מאי 2010 ,, הוגשו לרכבת שלוש הצעות, על ידי חברות מחו"ל.
חברה ב' למעשה לא הגישה הצעה אלא כתבה כי החליטה להימנע מהגשת הצעה בתכנון המבוקש, ובמקומה הגישה הצעה לתכנון חלופי.
באותו דיון החליטה ועדת המכרזים כי חברה א' עומדת בתנאי הסף של המכרז, ולפיכך בחנה את הצעתה הטכנית של החברה.
ביולי 2010 החליטה ועדת המכרזים כי הצעתה של חברה ג', אינה עומדת בתנאי הסף של המכרז מטעמים שונים הנוגעים בעיקר לניסיון ולאיתנות פיננסית, ומשום כך פסלה את הצעתה.
10 החליטה ועדת ה מכרזים להעניק להצעה הטכנית של חברה א' ניקוד של 92.
10 מתוך100 ולאשר את פתיחת ההצעה הכספית של חברה א' הכוללת בין היתר את הצעת המחיר ואת לוח הזמנים לאספקת הקרונות.
הטיפול בהצעתה של חברה א' בתקנה 23 לתקנות חובת המכרזים נקבעו עיקרי ההוראות הנוגעות למצב שבו נותרה הצעה יחידה לדיון בוועדת המכרזים בתום הליך של מכרז.
בתקנה זו נקבע כי אם בהצעה כזאת הוצע מחיר המרע עם עורך המכרז לעומת אומדן שווי ההתקשרות, רשאית ועדת המכרזים להודיע על כך למציע ולאפשר לו להגיש הצעת מחיר "בתנאים המיטיבים עם עורך המכרז".
תקנה 23(א1 ) קובעת, כי כאשר נותרה הצעה יחידה, ועדת המכרזים רשאית להחליט על בחירת ההצעה או על עריכת מכרז חדש.
לפי תקנה 23 (ב), כאשר ועדת המכרזים של חברה ממשלתית אינה ממליצה על הצעה כלשהי, מותר לפרסם מכרז חדש, או, אם ועדת המכרזים "נוכחה לדעת שעריכת מכרז נוסף לא תביא תועלת", מותר אף להתקשר ללא מכרז.
תקנה 7 לתקנות חובת המכרזים מאפשרת לעורך המכרז, במקרים המנויים בתקנה, לנהל משא ומתן עם המתמודדים במכרז שהצעותיהם נמצאו מתאימות.
זאת בכפוף לכך שהאפשרות לנהל .
7 הקריטריונים קבעו גם שהצעה שקבלה ניקוד נמוך מ-80 (מתוך100 .
) בסעיף הטכני פסולה רכבת ישראל בע"מ 695 .
משא ומתןכאמור תקבל ביטוי במסמכי המכרז ואף תפורסם בהודעה על עריכת המכרז כאשר מדובר במכרז פומבי.
הרכבת אכן שמרה לעצמה את הזכות לנהל משא ומתן עם מציעים במסמכי המכרז.
תקנה 7 (ד) לתקנות חובת המכרזים מאפשרת ניהול משא ומתן גם במקרה שיש רק מציע אחד, וקובעת כי במקרה כזה תחול תקנה 23 .
10 אישרה ועדת המכרזים את אופן הבדיקה הטכנית ואת תוצאות הניקוד הטכני של הצעת חברה א', ואישרה לפתוח את הצעתה הכספית.
באותה ישיבה החליטה ועדת המכרזים גם שיש לפנות לחברה א ', כדי שתיערך לפגישות משא ומתן בשבוע המתחיל ב - 22.
10 במטרה להשלימו עד 15.
10 ; צוות המשא ומתן של הרכבת יורכב מסמנכ"ל כספים, סמנכ"ל חטיבת צי נייד והיועץ המשפטי של הרכבת; נושאי הדיונים שנקבעו היו אלה: "התייחסות לבקשות הרכבת בתחום התכנון", "מועדי אספקה של הציוד", "מו"מ על תנאי התחזוקה", ו"התייחסות למחירים של כל הנושאים המוזכרים .
הועלה שבשלב בו החליטה ועדת המכרזים לפנות חברה א' לצורך משא ומתן עמה, טרם נפתחה ההצעה הכספית של החברה, כך שהוועדה עדיין לא ידעה אם אכן מדובר ב"הצעה מתאימה" כנדרש לפי תקנה 7 לתקנות חובת המכרזים לשם פתיחת משא ומתן עם המציע.
יתר על כן - עצם העובדה שחברי ועדת המכרזים עדיין לא ידעו מהם המחירים ולוחות הזמנים שהציעה חברה א', שנכללו כאמור בהצעה הכספית, מעלה את השאלה מניין לוועדת המכרזים שהצעת חברה א' בנושאים הללו לא תעמוד בדרישות של הרכבת, ושיהיה צורך בניהול מו"מ בנושאים אלה.
10 נפתחה הצעתה הכספית של חברה א '.
10 החליטה ועדת המכרזים להעניק להצעה את מלוא הניקוד משום שההצעה נותרה יחידה, ומשום שנקבע מראש כי הניקוד בסעיפים אלה יינתן באופן יחסי ליתר ההצעות.
לפיכך הוענק לה ניקוד מושלם בגין ההצעה הכספית (62 )נקודות- אף שהיא הייתה גבוהה בהרבה מהאומדן של שווי ההתקשרות שהוכן, ובגין הצעתה ללוח זמנים (3 נקודות).
כן החליטה ועדת המכרזים "לאשר לנהל דיונים "; "לאור צרכי הרכבת ]'חברה א [ / מו"מ טכני (התצורה הטכנית של הקרון) ומסחרי עם לקיצור לוחות הזמנים לאספקת הקרונות לצורך מתן מענה לפתיחת קווים חדשים וגידול בכמות הנוסעים וכן בשל תחילת המו"מ עם חברה א' החל מיום 22.
10 , מחליטה הוועדה כי התצורה הטכנית של הקרונות תהא דומה ותתבסס על קרונות ה-DD האחרונים שסופקו בעבר חברה א[ ע"י' בשנים 2002 -2006 בכפוף למספר שינויים הנובעים בין היתר משינוי/עדכון] .
"של סטנדרטים יוצא, אפוא, כי עוד לפני שהחל הליך של משא ומתן כלשהו עם חברה א', כבר החליטה ועדת המכרזים לסגת מהדרישות המתקדמות שנקבעו במכרז בנוגע למפרט הטכני, שעליהם אף התבססה רכישת הקרונות מחברה ב', וקבעה כי יירכשו קרונות על בסיס מפרט טכני מיושן.
מהאמור לע יל עולה כי החלטת ועדת המכרזים קובעת שבמסגרת המכרז יירכשו קרונות שאינם עומדים במפרט הטכני שנדרש בו, אלא במפרט הטכני של קרונות שסופקו לרכבת בעבר - ולפיכך היא משנה את תנאי המכרז המקוריים.
החלטה זו התקבלה לאחר שנותרה הצעה יחידה במכרז, ובלי שניתנה הזדמנות שווה לכל המציעים בכוח להגיש הצעות לאספקת קרונות העומדים בסטנדרדים נמוכים יותר, שאומצו לבסוף על ידי ועדת המכרזים.
חברת הרכבת הסבירה בתשובתה כי האפשרות להתקשר עם חברה א' על פי הצעתה במכרז לא הייתה קבילה מבחינתה, בשל המחיר שחרג מן התקציב ולוח הזמנים.
בהינתן העובדה 696 דוח שנתי64א .
שהרכבת נותרה עם הצעה כשרה יחידה במכרז, הרי שהכלי העיקרי שעמד לרשותה כדי לשפר את ההצעה מבחינת הלו"ז של האספקה ומחיר הקרונות, היה להתפשר בנוגע להיבטים הטכניים והמסחריים של ההצעה.
חברת הרכבת ציינה כי לדעתה לא סטתה מתנאי הסף של המכרז, משום שההתבססות על התצורה הטכנית של הקרונות הקודמים לא שינתה את המוצר הנרכש, והשינוי שנעשה בכמה מערכות של הקרונות ובחלק מהתקנים לא שינה באופן מהותי את מפרט הקרון ולא היה בו כדי לפגוע בהזדמנות השווה לכל המציעים שבכוח.
בפרט, הדגישה חברת הרכבת, כי השינויים שבוצעו במפרט אינם כוללים שינויים מבניים בגוף הקרון העשויים להשפיע על השתתפותו של מציע זה או אחר במכרז.
משרד מבקר המדינה כבר העיר בעבר על דרך פעולה דומה של הרכבת במכרז שפרסמה בשנת 1998 לרכישת רכבות רוכנות 8 .
במכרז זה ביקשה הרכבת לקצר את מועדי אספקת הציוד לאחר שבחרה זוכה במכרז.
משרד מ בקר המדינה העיר כי בקשת הרכבת לקיצור מועדי האספקה לאחר הזכייה במכרז, פתחה פתח לדרישת תשלום נוסף בגינו.
יש בכך כדי להעיד על היערכות בלתי נאותה למכרז ועל פגיעה בעקרון השוויון9.
הועלה כי אין ברכבת מסמכים שיעידו כי לפני קבלת ההחלטה האמורה נבחנו כל האפשרויות העומדות לפניה, באופן שמבסס את המסקנה שהפתרון הטוב ביותר למצוקת הזמן הנטענת הייתה לסגת מדרישות המפרט הטכני שפרסמה במכרז, ולבקש מחברה א' בלבד הצעה לספק קרונות במפרט שגובש בשנים 1999 -2004 .
יצוין כי הצורך הדחוף בקרונות נוכח הביקוש הגדל של נוסעים ברכבת ופתיחת קווים חדשים הייתה ידועה לחברה גם לפני הגיבוש והפרסום של המכרז.
למרות זאת לא כללו מסמכי המכרז כל אמירה מפורשת בדבר הצורך לקבל את הקרונות בלוח זמנים מזורז, ואף בהמשך לא תוקנו תנאי המכרז בנושא זה.
אדרבה, הרכבת אף הסכימה לדחות את המועד האחרון להגשת ההצעות למכ רז, והדבר מצביע, לכאורה, על ייחוס חשיבות פחותה לנושא לוח הזמנים.
מנכ"ל הרכבת דאז טען לפני נציגי משרד מבקר המדינה, שהעובדה שנותר מציע יחיד במכרז התבררה רק לאחר פתיחת ההצעות, והחלופות שעמדו לפני הרכבת היו: לרכוש קרונות בתצורה החדשה במחיר שהוצע על ידי חברה א'; לבטל את המכרז ולצאת למכרז חדש תוך שינוי תנאיו; או לרכוש מחברה א ' קרונות על פי הדגם הישן תוך הכנסת שיפורים, בתנאי שמועד האספקה והמחיר יתאימו לצורכי הרכבת.
לדבריו בחרה ועדת המכרזים באפשרות השלישית שהייתה עדיפה מבחינתה, כי היא אפשרה לה לקבל את הקרונות במחיר נמוך יותר ובזמן קצר יותר.
עוד טען שכתוצאה מההחלטה של ועדת המכרזים, הוקדם לו"ז אספקת הקרונות, מה שהקטין את הצפיפות ברכבות, הוזיל את עלות הקרונות בבחינה של עלות למושב, וכלל שיפורים לעומת הקרונות הישנים.
רכבות שיכולות לנסוע בעיקולים במהירות רבה יותר מרכבות אחרות 9 ,מבקר המדינה דוח שנתי 57 ב( 2007 ), בפרק "חברת רכבת ישראל בע"מ - תהליכי רכש והצטיידות", עמ' 823-827 .
רכבת ישראל בע"מ 697 .
לדעת משרד מבקר המדינה, חברה המבצעת רכישות בהיקף של מיליארדי שקלים על חשבון הקופה הציבורית נדרשת לבחון כיאות, לפני המכרז, את הצרכים שלה לטווח הקצר ולטווח הארוך, ואם אכן נוצר צורך דחוף ברכישה מהירה של קרונות, היה עליה להתאים את המכרז לצרכים אלה מלכתחילה.
למעשה שינתה הרכבת באופן מהותי את הקריטריונים שעל פיהם קבל ה את החלטותיה בנוגע למכרז.
החלטה זו הופכת רגישה יותר גם נוכח העובדה שנותר מציע יחיד במכרז, והדבר עלול להתפרש כמתן העדפה שלא כדין.
עניין זה היה צריך לעלות לדיון ולאישור לא רק בוועדת המכרזים, אלא היה על הנהלת חברת הרכבת להציג גם לדירקטוריון החברה ולנציגי הממ שלה את השינוי, סיבותיו והשפעותיו הכספיות והתפעוליות לטווח הארוך תוך פירוט החלופות השונות - דבר שלא נעשה.
הועלה כי בדיון של ועדת המכרזים שהתקיים ב- 11.
10 הוצגו לה שני מסמכים בלבד - טבלת השקלול של הניקוד שניתן להצעתה של חברה א' ופניית מרכזת תחום רכש בין -לאומי מ - 9.
10 לאשר את ניהולו של משא ומתן טכני הנוגע לתצורה הטכנית של הקרון.
בפנייה זו לא הועלתה כל דרישה לקבוע מראש שהתצורה הטכנית תתבסס על המפרט הטכני המיושן.
מכאן שההחלטה התקבלה בלי שהובאו לפני הוועדה מסמכים המבססים אותה.
קביעתה של ועדת המכרזים מ- 11.
10 היה בה לכאורה כדי לכבול את ידיהם של מנהלי המשא ומתן מטעם הרכבת, במקום לאפשר להם לנסות להגיע לעסקה המיטבית מבחינתה, מבחינת משלם המסים ומבחינת ציבור הנוסעים.
להחלטת ועדת המכרזים מ- 11.
10 :לא נמצא הסבר המניח את הדעת (א) על פי הפרוטוקול של ועדת המכרזים, הנימוק היחיד שניתן להחלטה הוא הצורך בקיצור לוחות הזמנים לאספקת הקרונות.
ואולם, לא נמצא כי לפני קבלת ההחלטה הגיעו לידי ועדת המכרזים מידע, ניתוחים או הערכות שלא היו ידועים קודם לכן בנוגע לפתיחת קווים חדשים, כמויות נוסעים צפויות וכדומה שעליהם ביססה את החלטתה.
אף לא נמצא כי קדמו להחלטה דיונים שהובילו למסקנה כי יש דחיפות רבה בקבלת הקרונות, והפתרון הטוב ביותר למצוקה בציוד הנייד הוא הנסיגה מדרישות המפרט הטכני החדשני שהתפרסמו במכרז.
(ב) נמצא כי חברת הרכבת לא הכינה מראש תחזית של לוח זמנים לאספקת הקרונות בהתאם לדרישות המפרט הטכני שפרסמה במכרז.
לפיכך לא ניתן לדעת אם לוחות הזמנים שהציעה חברה א' במכרז אכן חרגו מהערכותיה הראשוניות של הרכבת והציבו לפניה בעיה אמתית בהיערכותה למתן מענה לביקושים החזויים ולפתיחת הקווים החדשים.
כאמור, הדחיפות ברכישת קרונות נוספים הייתה ידועה לרכבת עוד לפני פרסום המכרז.
חברת הרכבת כתבה בתשובתה כי לפני ועדת המכרזים עמדו הצרכים שבעטיים פתחה בתהליך רכש הקרונות מלכתחילה, בהקדם האפשרי ובמגבלות התקציב, כדי שתוכל לעמוד ביעדי השירות לציבור הרחב.
לטענתה, מעת שהוחלט לנהל משא ומתן עם חברה א', היה זה א ך מתבקש לנצל את הפלטפורמה הקיימת של התצורה הטכנית כדי ליצור בסיס אפקטיבי למשא ומתן עם חברה א', תוך נכונות להתגמש במידה מסוימת בדרישות המפרט הטכני.
חברת הרכבת הוסיפה כי תוצאות המשא ומתן התבטאו, בסופו של דבר, ברכש קרונות בסטנדרד גבוה ומספק, בכמות מספקת ובלו"ז אספקה מספק; וכי בהינתן תקציב מוגדר הביאה הורדת המחיר לקרון לידי גידול בכמות הקרונות; ולוח הזמנים לאספקת מערך הקרונות הראשון קוצר מ-26 חודשים ל -12 חודשים.
חברת הרכבת ציטטה את תגובת המדינה לעתירת התנועה 698 דוח שנתי64א .
לאיכות השלטון, לפיה "סטנדרט הקרונות שהושג על ידי רכבת ישראל כתוצאה מן המכרז גבוה יותר מזה שהיה קיים ערב המכרז וסטנדרט זה עונה על צרכי הציבור".
לדעת משרד מבקר המדינה, אם ביצועה הדחוף של הרכישה היה כה חיוני היה על הרכבת להכין תחזית ללו"ז לאספקה של הקרונות בהתאם למפרט שהכינה טרם פרסום המכרז, ובמידת הצורך לשקול לבצע התאמות נדרשות במפרט, וכן לציין במפורש במסמכי המכרז את נושא הדחיפות שבאספקת הקרונות - דברים שלא נעשו.
(ג) בנוסחה המשקללת את הניקוד של ההצעות במכרז ניתן משקל של 3% בלבד לניקוד בסעיף הלו"ז של אספקת הקרונות.
מכאן שהרכבת לא ייחסה לו מלכתחילה חשיבות רבה.
חברת הרכבת השיבה: "משקל של 3% לסעיף לו"ז אספקת הקרונות מהווה משקל משמעותי בשקלול הניקוד להצעות במכרז מורכב מסוג זה".
כן ציינה הרכבת כי חרף החשיבות הרבה שראתה בלו"ז לאספקת הקרונות, לא הגבילה במכרז את לוחות הזמנים, כדי להגדיל את התחרות ולהרחיב את מעגל המציעים הפוטנציאליים, גם לאלו שאין בידם תכנון קיים לקרונות דו-קומתיים המותאמים לתשתית הרכבת בישראל.
אילו קבעה לו"ז מהיר מחייב, היה בכך כדי לצמצם את מעגל המציעים הפוטנציאליים ולהעניק יתרון מובנה למציעים בעלי תכנון מוכן בעבור קרונות דו-קומתיים המותאמים לתשתית הר כבת בישראל.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי החלטת הרכבת לסגת מדרישות המפרט הטכני - שמלכתחילה יוחסה להן חשיבות רבה יותר ( 35% ) בנוסחת השקלול- כדי להקדים את זמני האספקה, הפכה את סעיף זמני האספקה לסעיף מהותי במכרז, העולה בחשיבותו ובמשקלו בפועל, אף על המפרט הטכני.
גם בכך יש משום שינוי ממשי של תנאי המכרז ואמות המידה שנקבעו מראש לבחינת ההצעות; זאת, כאמור באופן שאינו עונה על דרישות השוויון והתחרות ההוגנת בין כל המציעים בכוח.
(ד) בד בבד עם ניהול המכרז לרכישת הקרונות ניהלה הרכבת גם מכרז לרכישת קטרים שישמשו להסעת הקרונות החדשים.
בעת קבלת ההחלטה על ידי ועדת המכרזים, עדיין לא היה ברור מה יהיה לוח הזמנים לאספקת הקטרים החדשים.
מדיווח של מנכ"ל הרכבת דאז לדירקטוריון החברה ב- 17.
10 עולה, כי מועדי האספקה שנקבעו במכרז לרכישת הקטרים היו ארוכים (כ-24 חודשים) ולא תאמו את מועדי האספק ה של הקרונות כפי שנקבעו בהסכם עם חברה א '.
המשתתפים בדיון אף העלו חשש שהרכבת לא תוכל להסיע את הקרונות לכשיסופקו.
המנכ"ל דאז העלה במהלך הדיון את האפשרות לרכוש קטרים במכרז מהיר כדי לקצר את לוח הזמנים לאספקתם.
רכבת ישראל בע"מ 699 .
משא ומתן עם חברה א' אופן ניהול המשא ומתן תקנה 8א לתקנות חובת המכרזים קובעת את תפקידיה של ועדת המכרזים, וביניהם: ניהול משא ומתן עם מציעים במכרז לפי תקנה 7 .
כן קובעת התקנה: "ועדת המכרזים אינה רשאית לאצול את תפקידיה .
ואולם רשאית היא למנות ועדת משנה שתביא לפניה המלצה בכל אחד מהנושאים כאמור, ואפשר כי החבר ים בוועדת המשנה, כולם או חלקם, לא יהיו חברים בוועדת המכרזים".
תקנה 7 קובעת, כי ועדת המכרזים תנהל משא ומתן "בדרך שתבטיח רישום פרוטוקול אשר ישקף את תוכנו של המשא מתן", "בנוכחות היועץ המשפטי שהוא חבר הוועדה או נציגו", ו"בלא שיהיה מגע כלשהו בין חבר ועדת המכרזים או מי שמטעמו לבין מי מהמציעים אלא בדרך של משא ומתן מתועד".
בעקבות ההחלטות של ועדת המכרזים שהתקבלו ב- 4.
10 , החל תהליך של משא ומתן בין הרכבת ובין חברה א '.
דיוני המשא ומתן התקיימו בין התאריכים 18.
10 , חלקם במשרדי הרכבת בתל-אביב וחלקם במפעל של ח ברה א' ובמשרדיה בחו"ל.
נמצא כי הרכבת לא הקפידה למלא אחר הוראות תקנות חובת המכרזים בעת שניהלה משא ומתן עם חברה א': 1.
חלק מחברי צוות המשא ומתן שמינתה ועדת המכרזים השתתפו רק בחלק מהדיונים, וכמה דיונים אף נערכו בהשתתפות נציגים אחרים מטעם הרכבת, ללא נוכחות של איש מחברי צוות המשא ומתן.
היועץ המשפטי של הרכבת לא השתתף בדיונים כלל.
בחלק מהדיונים השתתפה עורכת דין מהלשכה המשפטית של הרכבת ובחלקם השתתפו יועצים משפטיים חיצוניים של הרכבת.
בחלק מהדיונים לא נכח אף נציג של היועץ המשפטי של הרכבת, וזאת בניגוד להוראות תקנות חובת המכרזים.
10 התקיימו דיונים בחו"ל שבהם השתתפו מטעם הרכבת שני נציגים מחטיבת צי נייד, במטרה לסכם את המפרט הטכני של הקרונות.
בעקבות זאת הגישה חברה א' את הצעתה האחרונה, ובה עדכנה את המחירים בעקבות הפחתת הדרישות הטכניות שעליה סוכם בדיונים הללו.
הנציגים מטעם הרכבת תיעדו את הדיונים בפרוטוקול, ואולם הוא לא הוצג לוועדת המכרזים.
במהלך המשא ומתן דרשה הרכבת להכניס שיפורים מסוימים במפרט הקרונות שסופקו לה בעבר על ידי חברה א'.
חברה א ' הודיעה לרכבת, כי המטרה, לספק את הקרונות בלוח הזמנים הקצר ביותר ובמחיר טוב, תושג רק אם יבוצעו שינויים קלים מאוד בהשוואה לקרונות הקיימים.
זאת משום שדרישה לעמידה בתקנים חדשים תגרור שינויים בנושאים מרכזיים, והדבר כרוך בעלויות גבוהות יותר ובזמן אספקה ארוך יותר.
10 אישרה ועדת המכרזים את תוצאות המשא ומתןעם חברה א', לרבות ההסכם ונספחיו, התנאים המסחריים, המחירים, התנאים הטכניים והמפרט הטכני.
באותו יום חתמו הרכבת וחברה א' על ההסכם לרכישת הקרונות.
להלן עיקרי השינויים במפרט הטכני שעליהם סוכם באותה עת, לעומת מפרט הקרונות הישנים שסיפקה בעבר חברה א': בתא הניהוג ת ותקן מערכת דיאגנוסטיקה ובקרה שבה יוצגו מצב הדלתות ומצב הבלמים; תותקן מערכת טסט בלמים; מערכת הפעלת דלתות תעמוד בתקן EN הכוללת מערכת המונעת התחלת נסיעה 700 דוח שנתי64א .
כאשר הדלתות פתוחות10 ; עמידה בתקן אש של מכון התקנים הישראלי למערכות של תחבורה ציבורית מסילתית בנתיב קבוע11 , תתווסף מערכת אוטומטית לכיבוי אש בחדר המכונות.
על פי ההסכם יהיה זמן האספקה של הקרונות הראשונים בין 12 ל-18 חודשים לאחר חתימת ההסכם, לעומת אספקה בתוך 25 .
חודשים על פי ההצעה של חברה א' במכרז ההבדלים בין מפרט הקרונות שנרכשו למפרט שפורסם במכרז לצורך הבקרה על הרכבת מעסיקים משרד האוצר ומשרד התחבורה שלוש חברות הפועלות במשותף (להלן ייקראו במשותף - חברת הבקרה).
בדוח שהגישה חברת הבקרה בדצמבר 2010 למשרד האוצר ולמשרד התחבורה (להלן- דוח חברת הבקרה מדצמבר 2010 ), צוין, כי באופן כללי שונה המפרט כך שהותאם למפרט של הקרונות הדו-קומתיים הישנים.
משמעות הדבר היא שהרכבת ויתרה על המפרט המעודכן שפורסם במכרז, ועל האפשרות לשדרג את השירות לציבור המשתמשים בה.
עיקרי ההבדלים בין המפרט שבמכרז ובין המפרט שבהסכם (להלן - מפרט ההסכם) היו אלה: במכרז ביקשה הרכבת לרכוש קרונות העומדים בתקנים אירו פיים שבהם יושמו לקחים של חברות רכבות באירופה בשנים האחרונות - תקני EN , ואילו הקרונות שסופקו עמדו בתקנים שעל פיהם סופקו קרונות בעבר - תקני UIC ; הקרונות שסופקו על פי ההסכם מגיעים למהירות מרבית של 140 קמ"ש, במקום 160 קמ"ש על פי מפרט המכרז.
על פי התכנית התפעולית שהכינה הרכבת לשנים 2012 -2019 , כמחצית מקטעי מסילות הרכבת במדינה אמורים לעבור להנעה חשמלית עד שנת 2015, ועד שנת 2019 יעברו אליה מרבית קטעי המסילות.
בתצורה שסופקה תידרש הרכבת להשקיע כספים נוספים כדי להתאים את הקרונות להנעה חשמלית.
כן סוכם שהקרונות לא נדרשי ם לעמוד בתקני זיהום אוויר עדכניים, כפי שנדרש במכרז.
דרישה זו במפרט המכרז חייבה סידור שונה של חדר המכונות בקרון הכוח, וכן התקנת מערכת אוורור וסינון משופרת.
מכיוון שמערכת זו הוסרה סוכם במפרט ההסכם שסידור חדר המכונות יהיה זהה לסידור בקרונות הכוח הקיימים.
במצגת שהוצגה לפני הנהלת הרכבת באוגוסט 2010 , שעניינה משמעויות המשא ומתן הטכני עם חברה א' (להלן - מצגת מאוגוסט 2010 ), נכתב כי תכנון חדר המכונות כפי שקיים בקרונות הכוח הקיימים אינו מיטבי מבחינה תחזוקתית, וכי קיימת בעיה במערכות לאוורור חדר המכונות והחלפת חום המנוע.
במשרד התחבורה וברכבת לא נמצאו מסמכים המעידים כי נבדקה השפעתם של הוויתורים הללו על השירות לנוסע, על תפעול הרכבות ועל התחזוקה של הקרונות.
עיקרי ההבדלים בתנאים החוזיים שבין מסמכי המכרז ובין ההסכם שנחתם נוסף על הנסיגה מהדרישות הטכניות הנוגעת לקרונות, נסוגה הרכבת במהלך המשא ומתן עם חברה א' גם מחלק מדרישותיה החוזיות שהופיעו במסמכי המכרז, והקלה עם חברה א ' בנושאים נוספים שגם להם יש משמעות כספית ותפעולית.
להלן עיקרי ההבדלים בין התנאים החוזיים כפי שהופיעו במסמכי המכרז ובין התנאים החוזיים בהסכם שנחתם, כפי שעולים מדוח חברת הבקרה מדצמבר 2010 :ומסקירה של המסמכים הרלוונטיים .
10 מערכת Safety Loop לפי תקן EN4752 .
11 תקן IS5435 שפורסם בינואר 2006 .
על ידי מכון התקנים הישראלי רכבת ישראל בע"מ 701 .
,הרכבת הגדירה במפרט המכרז קריטריונים ודרישות שלפיהם ייבחנו מדדים של אמינות זמינות, תחזוקתיות ובטיחות הקרונות ( RAMS - Reliability, Availability, Maintainability, Safety ).
כל הקריטריונים והדרישות הללו הוסרו ממפרט ההסכם, ובנספח להסכם הסופי נותרה רק דרישת אמינות בסיסית של שלושה כשלים למיליון ק"מ.
על פי דוח חברת הבקרה מדצמבר 2010 , ההיבטים של זמינות, תחזוקה ובטיחות הוסרו ונדחו לשלב המשא ומתן על הסכם התחזוקה.
חברת הבקרה העירה בדוח כי להערכתה צעד זה הוא בעייתי והוא מאוד לא מומלץ.
בנובמבר 2011 הנחה מנכ"ל משרד התחבורה באותה עת את הרכבת "להחזיר לחוזה התחזוקה את המדדים לקביעת רמת התחזוקה והאמינות ( RAMS ), כך שיופיעו בהסכמים החתומים".
בסופו של דבר לא חתמה הרכבת על הסכם לתחזוקת הקרונות עם חברה א', ולכן מרבית דריש ות ה- RAMS לא קבלו כל ביטוי בהסכמים שנחתמו עם חברה זו.
במסמכי המכרז קבעה הרכבת קנסות למקרים שהקרונות אינם עומדים בקריטריונים שנקבעו להיבטי ה- RAMS או שאינם עומדים ברמת הביצועים הנדרשת לאחר קבלתם על ידי הרכבת.
בהסכם שנחתם בפועל עם חברה א' הקלה הרכבת בחלק מהקנסות הללו.
לכך נוסף סעיף ולפיו סכום הפיצויים שישלם הספק לרכבת בגין אי-עמידה ברמת הביצועים ובדרישות המצומצמות של היבטי ה - RAMS לא יעלה על 5% מהתמורה שתשולם על כל היחידות שנכללו באותה הזמנה.
שינוי זה הפחית באופן מהותי את הסיכון שלקחה על עצמה חברה א', גם לעומת הסכמים קודמים שחתמה עליהם הרכבת לאספקת ציוד נייד.
השיפוי בגין עיכובים באספקת הקרונות צומצם: במפרט שפורסם במכרז עמד השיפוי על 0.
5% ממחיר כל היחידות במשלוח שעוכב לכל שבוע של עיכוב.
בהסכם הסופי נקבע השיפוי כ- 0.
2% עבור ארבעת השבועות הראשונים של העיכוב, ו- 0.
החל בשבוע החמישי ואילך כמו כן נמחק סעיף שהקנה לרכבת את הזכות לבטל רכישת קרונות במקרה של איחור במסירה של יותר מ-20 .
המכרז כלל בין היתר דרישות שספקי המשנה יהיו בעלי הסמכה לתקני בקרת איכות של .
2008- ISO 9001 ומאושרים לפי IRIS12 , ושלרכבת תהיה זכות להפסיק את עבודתם במקרה שלא יעמדו בתנאי ההסכם.
הרכבת הסכימה למחוק דרישות אלה מההסכם.
גם בסעיף האחריות נערכו בהסכם שינויים שהקלו עם חברה א', ביניהם: (א) תקופת האחריות בהסכם קוצרה לעומת הדרישות במכרז.
כך לדוגמה: תקופת האחריות הכללית קוצרה משלוש שנים לשנתיים, תקופת האחריות לתקלות אנדמיות13 קוצרה מעשר שנים לשנתיים, ותקופת האחריות לגוף הקרונות, לשלדת החוגון 14 ולצבע הקרונות קוצרה משבע שנים לחמש שנים.
(ב) במכרז נכלל סעיף של פיצוי במקרה שיש צורך בתיקונים בתקופת האחריות, והתיקון לא יסתיים בפרק הזמן שנקבע.
(ג) במכרז נדרש הספק למנות בתקופת האחריות צוות של ארבעה אנשי מקצוע שיוצב בישראל ויספק לרכבת את השירות הדרוש, ולרכבת ניתנה הזכות לדרוש מהספק להחליף את .
12 International Railway Industry Standard.
הכוונה לתקלות החוזרות על עצמן 14 חוגון הוא מכלול שאליו מחוברים הגלגלים, הקפיצים והבלמים שבבסיס הקרון, אשר עליהם מכסה מרכב הקטר.
תפקידם של החוגונים הוא לתמוך בגוף הקרון, לספק לקרונות יציבות על המסילה, בייחוד בעת פניות ועקומות במסילה, ולבלום זעזועים הנגרמים ממכשולים על המסילה או מעיוות בה.
בהסכם ירד מספר אנשי הצוות לשניים בלבד, ונמחק הסעיף המאפשר לרכבת לדרוש את החלפתם.
במכרז נכלל סעיף שקבע כי הספק מוותר על זכות עיכבון.
להסכם נוסף סעיף ולפיו הרכבת חייבת לאשר קבלה של קרון גם אם יש בו תקלות שאינן משפיעות על בטיחות, ביצועים או דרישות תפעוליות.
סעיף זה לא הופיע במכרז.
בדיון של ועדת ה מכרזים שהתקיים ב - 20.
10 ציין מנהל פרויקטים בחטיבת נייד כי מדובר בסעיף בעייתי מבחינת ניהול הפרויקט.
בתשובת חברת הרכבת למשרד מבקר המדינה ממאי 2013 היא ציינה כי "השינויים שנעשו במפרט הטכני ובתנאים החוזיים בגדר המו"מ שנערך עם המציע הבודד, היחיד שהצעתו נותרה הצעה כשרה במכרז, הינם שינויים לגיטימיים תקינים ומותרים במסגרת משא ומתן כשר ומותר על פי דין ועל פי תנאי המכרז, ואין בהם משום פגם בתקינות ההליך".
לדעת משרד מבקר המדינה, השינויים האמורים, הן במפרט הטכני של הקרונות והן בתנאים החוזיים של ההסכם, הם רבים ומהותיים בהשוואה לדרישות במכרז, ולמעשה תאמו את דרישות הרכבת בעסקה הקודמת עם חברה א'.
מכרז שמנוהל בדרך זו פוגע בעקרון שוויון ההזדמנויות שעליו מושתתים דיני המכרזים, משום שאינו מאפשר למציעים נוספים להגיש הצעות ולהתמודד בו בתנאים שווים.
כמו כן, ניהול כזה מרע את תנאיו של עורך המכרז ופוגע באפשרות לקבל את ההצעה המיטבית.
דיווח לדירקטוריון ב- 17.
10 הציגה הנהלת הרכבת לדירקטוריון החברה את ההסכם עם חברה א'.
בסיומה של ישיבה זו החליט הדירקטוריון לאשר את מימוש ההסכם לרכישת 78 קרונות מחברה א', כפי שהוצג בדיון.
מנכ"ל הרכבת דאז דיווח בישיבת הדירקטוריון כי הצעתה של חברה א ' במכרז עסקה בקרונות בתצורה חדשה, וכי מדובר "בתצורה אחרת לגמרי" מזו של הציוד הקיים ברכבת.
, מה שעמד לנגד עינינו זה קודם כל ]'חברה א[ עוד דיווח המנכ"ל: ".
כשיצאנו למו"מ עם מועד האספקה, הדבר השני זה שהקרונות הישנ ים שלנו ידעו לדבר עם הקרונות החדשים שנרכוש, והדבר השלישי .
שנקבל גם ציוד שהוא ברמת איכות טובה יותר מהציוד שנוסע בכל תקני הבטיחות שאנחנו זקוקים להם".