HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן, נבדקה רמת הפיקוח של הרשויות על פעילות קבוצות ההתיישבות באמצעות שאלון שנשלח ל-13 רשויות מקומיות שבהן פועלות59 .
קבוצות התיישבות מתשובות הרשויות המקומיות לשאלון עולה כי ברוב הרשויות שבמדגם אין מידע שלם ותקף בנוגע לכל קבוצות ההתיישבות הפועלות בשטחן, ובכלל זה קבוצות ההתיישבות שקיבלו סיוע במסגרת התכנית האסטרטגית.
כמו כן, ברוב הרשויות אין בעל תפקיד שמפקח על הפעילות של קבוצות ההתיישבות.
אף על פי שבפועל נחתמו הסכמים להזמנת שירותים בין אותן רשויות ובין אגף שיקום שכונות במסגרת יישום התכנית האסטרטגית (להלן - הזמנת שירותים), רוב הרשויות השיבו כי אין תיאום בינן ובין משרד הבינוי בנוגע לסיוע לקבוצות ההתיישבות, וכי בפועל אי נן מפקחות על פעילות קבוצות ההתיישבות ואינן מבקרות אותה.
עולה מתשובות הרשויות המקומיות לשאלון כי בפועל הן לא פיקחו על פעילות קבוצות ההתיישבות, משמעות הדבר היא כי הן שמשו רק כצינור להעברת הכספים אליהן.
משרד הבינוי והשיכון |309 .
בשטחן על מנת להגביר את מעורבות הרשויות המקומיות בפעילות קבוצות ההתיישבות, על אגף שיקום שכונות לדרוש מכל רשות מקומית לקבוע בעל תפקיד שירכז את נושא קבוצות ההתיישבות באותה רשות.
כן יש מקום לדרוש שהרשות תגיש למשרד הבינוי דוח מעקב על פעילות הקבוצות במטרה להעריך את מידת האפקטיביות של הקבוצות לחיזוק היישובים שבתחומם הן פועלות.
:ממשק לקוי בין החטיבה להתיישבות לרשויות המקומיות נוהלי החטיבה להתיישבות בשנים 2013 ו-2014 מדגישים כי הסיוע יינתן לקבוצות התיישבות הפועלות במרחב העירוני.
בהמשך לכך ולצורך יישום החלטה 741 הוקמה בחטיבה היחידה העירונית.
אף על פי כן, החטיבה לא שיתפה את הרשויות המקומיות בעניין הסיוע לקבוצות ההתיישבות המבקשות לפעול בשטחן.
הדבר חיוני על מנת לוודא כי פעילות קבוצת ההתיישבות מתאימה לצרכים של הרשות המקומית ומתנהלת על פי סדר העדיפות שלה.
עלה כי מעורבות הרשות המקומית נדרשה רק בקול הקורא שהוצא בשנת 2014 , על פי הנוהל לבינוי פיזי וקהילתי לגרעינים ביישוב עירוני.
בתנאי הסף שהוצבו בקול הקורא נדרש מכתב המלצה של הרשות המקומית שבה פועלת קבוצת ההתיישבות.
כמו כן, אם קבוצת ההתיישבות פועלת בעיר המדורגת מעל אשכול 5 במדד החברתי-כלכלי, נדרש בטופס הבקשה אישור ממחלקת הרווחה העירונית כי בשכונה שבה פועלת קבוצת ההתיישבות ריכוז גבוה של תיקי רווחה.
ואולם, בקול הקורא של החטיבה לשנת 2013 ובקול הקורא לסיוע במימון נושאי ניהול חברה וקליטה לשנת 2014 אין התייחסות לצורכי הרשות המקומית ולמאפייניה.
נמצא כי על אף הנקבע בקול הקורא לשנת 2014 , החטיבה העניקה את הסיוע לקבוצות ההתיישבות בלי שדרשה אישורים ממחלקת הרווחה העירונית כי השכונה שבה פועלת קבוצת ההתיישבות היא בעלת ריכוז גבוה של תיקי רווחה.
כך התאפשר סיוע כספי בהיקפים ניכרים לקבוצות התיישבות שפועלות בשכונות מבוססות בעלות ריכוז נמוך של תיקי רווחה, כפי שפורט לעיל.
:חוסר שיתוף פעולה בין קבוצות ההתיישבות לרשות המקומית לעתים סדר היום שקבוצת ההתיישבות מנסה לקדם אינו מתיישב עם סדר היום של הרשות המקומית.
מחלוקת חריפה הגובלת באלימות התעוררה למשל בעיר קצרין, שבה הוקמה קבוצת התיישבות לפני כעשור.
בין הגרעין לרשות המקומית התגלעה מחלוקת בנוגע להפעלת אולפנה לבנות בעיר.
הגרעין הקים 310 |דוח שנתי 67ב .
תקציבי המדינה ניתנו .
בסדרי מינהל תקין הן .
משרד הבינוי את האולפנה וביקש להמשיך ולנהלה, אך במסגרת החלטת ממשלה37 הוחלט להעביר את ניהול האולפנה לרשות המקומית.
קבוצת ההתיישבות סירבה להפעיל את האולפנה עם הרשות המקומית, והדבר הביא לוונדליזם במבנה האולפנה, לרבות עקירת אסלות ומזגנים.
לפי דיווח של המועצה המקומית, נכון לאפריל 2016 , המבנה עומד ריק וללא שימוש, ומדי פעםהתקיימ ה בו פעילות שלא תואמה עם הרשות המקומית ולא קיבלה את אישורה.
שיתוף פעולה בין הרשות המקומית לקבוצת ההתיישבות הפועלת בתחומה הוא הכרחי, ועליו להיות תנאי לקבלת הסיוע.
ראוי שהפעילות תתואם עם הרשות המקומית, כך שהיא תיתן מענה לצרכיה הייחודיים ולאותם תושבים הנזקקים לכך.
:דיווח קבוצות התיישבות לחטיבה במסגרת נוהל החטיבה לסיוע במימון נושאי חברה וקליטה, הקבוצה נדרשת לדווח לחטיבה על פעילויותיה ועל הפרויקט שעבורו נדרש הסיוע.
נמצא כי לרוב, הן בשלב של החתימה על הסכם ההתקשרות בין החטיבה ובין קבוצת ההתיישבות והן לאורך תקופת החוזה, לא נכללו בהסכמים פרטים על הפעילויות שעל הקבוצה לעשות במסגרת הפרויקט, אלא הובאו בהם רק שמות העובדים ששכרם ממומן מכספי התכנית האסטרטגית.
בחוזה בין החטיבה ובין קבוצת ההתיישבות נקבע כי עם סיום הפרויקט על הקבוצה להגיש לחטיבה דוח מסכם על פעילותה במסגרת הפר ויקט.
בפועל, קבוצות ההתיישבות לא הגישו דוחות מסכמים, וגם החטיבה לא דרשה מהן להגיש.
העדר תיעוד אינו מאפשר פיקוח ובקרה על פעילותן של קבוצות ההתיישבות.
המסקנה העולה מכך היא שתקציבי המדינה ניתנו לעמותות ללא כל בקרה על מהות הפעולות שעליהן לבצע ועל יישומם של הפרויקטים.
יש לראות בכך ליקוי חמור בסדרי מינהל תקין הן של החטיבה להתיישבות והן של משרד הבינוי, שתקצבו את הגופים אך לא פיקחו ולא עקבו אחר תפוקותיהם.
37 'החלטה מס1739 של הממשלה ה-33 מיום 22.
14 בנושא "תכנית רב-שנתית לחיזוק קצרין".
משרד הבינוי והשיכון |311 .
קביעת מדדים להערכת האפקטיביות של התכנית האסטרטגית .
על פי מדריך התכנון הממשלתי, קביעת מדדים מאפשרת לדעת באיזו מידה הושגו היעדים של תכניות הממשלה.
מדדי התוצאה מספקים כלי שיטתי ואפקטיבי להערכת מימוש המדיניות ולהפקת לקחים לצורך התאמת המדיניות והשגת היעדים בעתיד.
הביקורת בדקה את הפעולות של משרד הבינוי ושל המשרד לפיתוח הנגב והגליל לקביעת המדדים להערכת האפקטיביות של התכנית האסטרטגית שביישומה הם מעורבים.
קביעת המדדים באגף שיקום שכונות: בדצמבר 2008 הזמיןהממונה על המחקרים והמידע באגף שיקום שכונות דוח שימפה ויאפיין את מערך הפעילויות של האגף ויציע שיטת דיווח, מעקב ובקרה.
בדוח הוצע כי מדידת ההצלחה של האגף תתבסס ככל האפשר על מערך של סטטיסטיקה שכונתית, אשר תאפשר לבחון את ההתקדמות במצב השכונה באופן רציף ושוטף.
מערך הסטטיסטיקה יתבסס על מדדים אובייקטיביים, כגון מיקום השכונה במדד החברתי-כלכלי של הלמ"ס, משתני מצוקה נוספים (שיעורי העבריינות, שיעורי הנשירה וכו'), הידרדרות פיזית של מבנים בשכונה וחסר בשירותים חברתיים (חינוך, בריאות ורווחה) זמינים.
עד סיום הביקורת לא סיים האגף לפתח את מערך הסטטיסטיקה השכונתית - מכלול מדדי התפתחות השכונה מבחינה חברתית -כלכל ית ופיזית כאחד.
על כן, אין בידי האגף לשיקום שכונות כלי מדידה להערכת האפקטיביות של הפעולות שהוא נוקט בכדי לסייע ולקדם את השכונות ובכלל זה אין לו כלי להערכת תוצאות הפעילות של קבוצות ההתיישבות .
פיתוח מדדים משות פים לאגף שיקום שכונות ולמשרד לפיתוח הנגב והגליל: אגף שיקום שכונות פרסם עם המשרד לפיתוח הנגב והגליל ביום 1.
09 קול קורא בנושא "תכנית לעידוד גרעיני בוגרים מחוללי שינוי להתיישבות קבע ביישובים עירוניים בנגב ובגליל".
בקול קורא זה פורסמו ארבעה מדדי הצלחה עיקריים לפעילות קבוצות התיישבות: (א) מספר חברי הגרעין שהגיעו למקום מחוץ ליישוב ; (ב) התרחבות הגרעין - עלייה במספר חברי הגרעין ; (ג) השתלבות ילדי החברים בגרעין במערכות החינוך הציבוריות ביישוב; (ד) רכישת דירות במקום על ידי חברי קבוצת ההתיישבות.
לעומת זאת, בקולות הקוראים שפרסמו משרד הבינוי, המשרד לפיתוח הנגב והגליל והחטיבה להתיישבות לא נקבעו מדדי הצלחה של קבוצות התיישבות במימוש משימותיהן.
יתרה מכך, ה משרדים גם לא קבעו מדדים להערכת האפקטיביות של פעילות קבוצות ההתיישבות, והיא לא נמדדה .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לפיתוח הנגב והגליל ולמשרד הבינוי כי העדר מדדי הצלחה מונע ממפעילי התכנית ומגורמי הבקרה, לרבות הממשלה, להעריך את האפקטיביות של התכנית האסטרטגית והמשאבים שהושקעו בה בכלל ואת האפקטיביות של קבוצות ההתיישבות בפרט.
ללא הערכה כזו, גם אי-אפשר להפיק לקחים, להעריך את המצב מחדש וכן לקבוע אם להמשיך להפעיל את התכנית האסטרטגית או לסיימה.
משרד הבינוי והשיכון |313 .
הממשלה הכירה בקבוצות ההתיישבות כאמצעי לחיזוק האוכלוסייה ביישובים שבפריפריה הגאוגרפית ובפריפריה החברתית של ישראל, ולשם כך יזמה את "התכנית האסטרטגית לעידוד וחיזוק ההתיישבות".
ממצאי הביקורת העלו כי חלק ניכר מתקציבי הסיוע לקבוצות ההתיישבות, שנועדו לקבוצות התיישבות הפועלות ביישובים ובאזורים מוחלשים לשם קידומם ופיתוחם, שימש גם לתמיכה בקבוצות התיישבות הפועלות בקרב אוכלוסיות מבוססות במרכז הארץ.
סדר עדיפויות זה אינו מתיישב עם המדיניות ועם סדרי העדיפויות הלאומיים שקבעו ממשלות ישראל לדורותיהן בנושא פיזור האוכלוסין וחיזוק אזורי הפריפריה, כפי שבאו לידי ביטוי בהחלטות הממשלה הרבות בנושא, אשר שימשו בסיס להחלטת הממשלה 741.
מידור הדרג המקצועי של משרדי ממשלה מ עבודת המטה לגיבוש הצע ות החלטות ממשלה ושילובם החלקי ביישום החלטות אלה, ולצד זה עירוב שתדלנים (לוביסטים) - בעלי עניין ומקורבי ם פוליטיים של שרי ממשלה בתהליכים אלה, מהווים פגיעה חמורה בסדרי משילות, במינהל תקין ובאינטרס הציבורי הכולל.
שר הבינוי דאז אורי אריאל, שהיה לו קשר אישי למקורביו הפוליטיים וליועצו דאז, נושא באחריות לכשלים שהועלו.
החלטות של משרד הבינוי ושל החטיבה להתיישבות להענ יק סיוע תקציבי לקבוצות התיישבות שחבריהן מתגוררים ופועלים בשכונות בעלות מעמד חברתי-כלכלי גבוה בערי המרכז, וחלקן אף אינן עומדות בתנאי הסף של החלטה 741 , טעונות בדיקה של היועץ המשפטי לממשלה.
המרחב הכפרי במדינת ישראל משתרע על פני כ-85% משטחה (כ- 18,760 קמ"ר), וחיים בו כ - 830,000 תושבים ב- 1,013 יישובים המאוגדים ב-54 מועצות אזוריות.
רוב השטחים החקלאיים המעובדים, שהם כ- 3,500 קמ"ר4 ועוד כ - 4,000 קמ"רשטחי מרעה, מצויים במרחב הכפרי.
ערך התפוקה החקלאית בשנת 2015 נאמד בכ-29.
לענפי החקלאות השונים יש השפעה מכרעת על תחומים רבים, ובהם כל מה ש קשור ל ייצור ואספקה של מזון טרי, בריא , איכותי ומגוון בעלות סבירה בכל ימות השנה.
כמו כן, הם מסייעים ב שמירה על קרקעות המדינה ומניעת שימושים לא חוקיים בהן וכן לשמירה על ערכי טבע ושטחים פתוחים .
מבחינה כלכלית, ענף החקלאות בישראל יוצר מקורות תעסוקה ישירים לכ- 75,000 ,איש ועל ידי מעגלים כלכליים עקיפים של תשומות ועיבוד הוא יוצר תעסוקה לעשרות אלפי אזרחים נוספים6 .
הפשיעה במרחב הכפרי מכוונת לפגיעה בענפי החקלאות השונים, והיא מתבטאת בגניבת תוצרת ויבול; בעלי חיים; ציוד חקלאי , לרבות טרקטורים וחומרי הדברה ודישון המשמשים את החקלאים לעבודתם ולפרנסתם; גרימת נזק לציוד, לתשתיות ולשטחים חקלאיים; והשתלטות על שטחי מרעה (להלן - פשיעה חקלאית).
הפשיעה החקלאית פוגעת במקורות הפרנסה של הקרבנות והיא עלולה לרושש אותם לחלוטין.
לפי מג"ב, את מרבית העבירות מבצעות כנופיות מאורגנות ומקצועיות שמאופיינות בתחכום ובתעוזה רבה, רובן מתחום הרשות הפלסטינית.
בית המשפט העליון הגדיר את הפשיעה החקלאית כ"מכת מדינה" וציין שהיא מסבה נזק כלכלי לא רק לחקלאי שנפגע, אלא לכל מי שעוסק בענף החקלאות ש"נאלץ להשקיע משאבים יקרים בניסיון למנוע מפורעי חוק לשים לאל את מה שלעיתים הוא מפעל חיים"7.
בהזדמנות אחרת ציין בית המשפט העליון, כי הפשיעה החקלאית פוגעת בתחושת הביטחון האישית והכלכלית של החקלאים שעומדים על המשמר ולעתים אף מסתכנים כדי למנוע נזקים לרכושם.
כמו כן ציין כי הפשיעה החקלאית "אשר פשתה במחוזותינו והפכה למציאות קשה וב לתי נסלחת גורמת נזקים אדירים לציבור החקלאים.
כך נדרש החקלאי ל עמול על גידול התוצרת, להוסיף סכומים ניכרים על מיגון (באם הדבר בכלל אפשרי) ולשאת בתוצאות הכלכליות של גניבות מרובות"8.
להלןבתרשים פירוט של העבירות הנפוצ ות: .
4 לפי נתונימשרד החקלאות ממאי 2016 , בשנה נתונה מעובדים בין3 ל-3.
מיליון דונם 5 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה החקלאות בישראל בשנת 2015.
6 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, תעסוקה בענף החקלאות, לוח19.
7 רע"פ 2806/07 יונס נ' מדינת ישראל (פורסם במאגר ממוחשב ).
8 רע"פ 4477/10 יחיא נ' מדינת ישראל (פורסם במאגר ממוחשב ).
תרשים 1 : עבירות הפשיעה החקלאית הנפוצות .
בחוק העונשין, התשל"ז -1977 (להלן- חוק העונשין) נכללות מספר עבירות מתחום הפשיעה החקלאית : חוק העונשין נדרש לגניבות חקלאיות , ובכלל זה כלים חקלאיים, תוצרת חקלאית , בקר ומקנה ; כמו כן , כלולה בו עבירה מיוחדת ש ל פלישה לשטחי מרעה.
לפי פקודת המשטרה נוסח [חדש, ] התשל"א-1971, תפקידיה של המשטרה כוללים שמירה על הסדר הציבורי ועל ביטחון הנפש והרכוש, מניעת עבירות וגילוין, תפיסת עבריינים והבאתם לדין.
מג"ב הוא כוח רב-תכליתי במשטר ה שנועד לטפל בהפרות סדר ציבורי, לסייע בלחימה בפשיעה ולבצע משימות אבטחה.
במרץ 2008 החליט המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1305 .
המפקח הכללי של המשטרה (להלן - המפכ"ל ) דאז9, להטיל על מג"ב את האחריות המשימתית לטיפול בפשיעה החקלאית במרחב הכפרי - נוסף על תפקידיו האחרים במרחב ה כוללים את ארגון אבטחת היישובים, השמירה בהם וסיוע ליחידות המשטרה האחרות בלחימה בעבירות הרכוש.
ב-2011 הכינו מג"ב ואג"ת עבודת מטה שתכליתה לעדכן את תפיסת ההפעלה של מג"ב (להלן - עמ"ט)10 .
אחד מעקרונות היסוד של העמ"ט היה שיפור היכולות של מג"ב במאבקו בפשיעה החקלאית.
ביוני 2012 פרסם המטה הארצי של המשטרה את פקודת ארגון מג"ב (להלן - פק"א) המבוססת על העמ"ט וקובעת כי מג"ב ישמש כוח משימתי לטיפול בעבירות החקלאיות במרחב הכפרי11, ויהיה כפוף מבצעית למפקדי המחוזות של המשטרה ולמפקדי התחנות במשטרה.
כוחות מג"ב האחראים למרחב הכפרי מוצבים במרחבים מקביל ים למחוזות המשטרה שנחלקים לשבעה אזורים (להלן - כפריות).
לוח 1 : פירוט הכפריות, לפי מרחבים .
מחוז משטרה/מרחב מג"ב כפרית מג"ב .
ירושלים/ מטה יהודה אין כפרית* .
יהודה ושומרון אין כפרית .
* מטה יהודה היא תחנת משטרה באחריות הבלעדית של מ ג"ב.
להלן בתרשים מפת הארץ, בחלוקה ל פי מרחבים וכפריות.
10 העמ"טאושרה ע ל ידי המפכ"ל דאז והשר לבט"פ דאז.
11 במרחב הכפרי יש כאמור 54 מועצות אזוריות: מג"ב אחראי ל- 42 מתוכן; צה"ל אחראי ל- 12 נוספות.
תרשים 2 : מפת המרחבים והכפריות .
מקור: אג"ת, משטרה המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1307 .
בחודשים אפריל עד יולי 2016 בדק משרד מבקר המדינה את התמודדותה של המשטרה עם אירועים של פשיעה חקלאית.
הבדיקה נערכה במפקדת מג"ב ובמרחבי ו (צפון, חוף, מרכז ודרום).
בדיקות השלמה נעשו ביחידות נוספות של המשטרה, במשרד לבט"פ , ביחידת הפיצו"ח וברשות המרעה שבמשרד החקלאות .
לצורך בירורי השלמה נפגש צוות הביקורת עם נציגים של ארגוני חקלאים 12 , עם קציני ביטחון במועצות אזוריות ועם חקלאים.
נבדק גם התיקון של חלק מהליקויים (הקשורים לפשיעה חקלאית) שהועלו בדוח מבקר המדינה בנושא "סוגיות בתחום הפשיעה והביטחון השוטף במגזר הכפרי" שהתפרסם בשנת 2012 (להלן - הביקורת הקודמת)13 .
12 תנועת המושבים, התאחדות האיכרים, ארגון מגדלי הפלחה, ארגון מגדלי בקר לבשר, המועצה לייצור ושיווק דבש.
13 מבקר המדינה, דוח שנתי 62 (2012 '), עמ 1701.
נתונים חסרים על היקף הפשיעה החקלאית .
איסוף נתונים ומדידת היקף הפשיעה הם תנאֵי יסוד למדיניות של אכיפה מושכלת שגובשה על סמך תהליך של ניתוח וקבלת החלטות מקצועי שבו נבחנו סדרי עדיפויות.
ככלל, נתונים על מקרי פשיעה מסווגים במשטרה לפי נושאי העבירות: עבירות מחשב, עבירות רכוש, עבירות אלימות ועבירות חקלאיות, האזור הגאוגרפי שבו נעברה העבירה (המגזר העירוני או המגזר הכפרי), סוג העבירה (גניבה, היזק, הצתה וכו'), סוג הרכוש (בעלי חיים, ציוד חקלאי, תוצרת חקלאית וכו') והמקום שבו נעברה העבירה (מטע, שדה, מקום מגורי בעלי חיים וכו').
לפי נתוני מדור סטטיסטיקה שבאג"ת, בשנת 2015 נפתחו811 תיקים של פשיעה חקלאית, חלקם טופלו על ידי מג"ב וחלקם טופלו בתחנות המשטרה.
פערים בין נתוני אג"ת לנתוני מג"ב: ממסמך נתונים של אג"ת שהוכן בעקבות פנייה של מרכז המחקר והמידע של הכנסת14 עולה שבשנת2015 טופלו503 תיקי פשיעה חקלאית במג"ב; ואולם לפי נתוני מג"ב המתבססים על רישום, מעקב וספירה ידנית, טיפלו יחידות מג"ב באותה שנה ב-808 תיקים של פשיעה חקלאית.
מכאן שיש פער של כ-60% .
בין נתוני מג"ב לנתוני אג"ת בדיקת משרד מבקר המדינה מעלה כי קיים ספק ממשי בנוגע לנכונות הנתונים שבידי המשטרה על היקף הפשיעה החקלאית, בין היתר בשל הפערים הניכרים בין הנתונים שהפיק אג"ת ובין הנתונים של מג"ב.
בפברואר 2016 כתבה מפקדת אגף החקירות והמודיעין שבמפקדת מג"ב למפקד מג"ב ולבעלי תפקידים בלשכתו, כי "בנושא הפשיעה החקלאית - קיימים פערים בין הנתונים הסטטיסטיים שנרשמו במערכות הממוחשבות לתמונת המצב האמתית.
על אף שהיקף הפשיעה החקלאית גבוה בעשרות אחוזים ממה שדִווח " ]באג"ת[ (ההדגשות במקור).
באוגוסט2016 שבה המפקדת והתריעה בפני מפקד מג"ב, כי "הפשיעה החקלאית איננה מאופיינת במערכות המחשב של המשטרה ויש חשיבות לפקח על כלל הזנות התיקים ולוודא שאכן הוזנו נכון על ידי החוקרים כדי שיספרו במערכת כפשיעה חקלאית".
אג"ת הסבירו את ההפרש כנובע מכך שהתיקים לא אופיינו במערכת המשטרתית כחקלאיים, מכך שיש אירועים של פשיעה חקלאית המדווחים לתחנות משטרה עירוניות ולא למג"ב (כך שאינם נכללים בסטטיסטיקה) וכן מליקויים בהזנת פרטי התיק בנושאים כמו סוג העבירות, סוג המקום וסוג הרכוש.
14 הכנסת, מרכז המחקר והמידע, מ- 4.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1309 .
אינו כולל נתונים על .
היקף הנזק הכלכלי חרף הספק הממשי בנוגע למהימנות הנתונים של אג"ת, כנזכר לעיל, הגיעו אג"ת ומג"ב להסכמה ולפיה הנתונים הרשמיים של המשטרה יהיו אלה של אג"ת, והם אלה שיימסרו לגורמים מחוץ למשטרה - המשרד לבט"פ, הכנסת והציבור הרחב.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 מסרה המשטרה כי אחתהסיבות העיקריות להבדלים שבין נתוני מג"ב לנתוני אג"ת היא, שבמג"ב נעשה רישום של כלל האירועים שהם מטפלים בהם גם אם לא נפתחו תיקים פליליים בגינם.
עוד מסרה המשטרה כי נתוני מג"ב משקפים תמונת מצב מהימנה ומדויקת של הפשיעה החקלאית המשמשים למעקב אחר נתונים שלא ניתן לשלוף מהמערכות הממוחשבות של המשטרה.
תשובת המשטרה אינה תואמת את הסברי אג"ת לפער בנתונים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נתוני המשטרה ונתוני מג"ב בנוגע לעבירות החקלאיות חייבים להיות תואמים ואיסופם חייב להיעשות על בסיס של מכנה משותף אחיד.
כדי לנתח את תופעת העבירות החקלאיות ולקבל החלטות מושכלות, על המשטרה להסתמך על נתוני מג"ב ולא על נתוני אג"ת שמתשובתה משתמע שאינם משקפים את המציאות כהווייתה.
היעדר נתונים בנוגע להיקף הנזק: הבדיקה העלתה כי רישום העבירות החקלאיות במשטרה אינו כולל נתונים על הכמויות שנגנבו ועל היקף הנזק הכלכלי.
כך למשל, אירוע גניבה של עדר המונה עשרות ראשי צאן נרשם באופן זהה לגניבת ראש צאן בודד.
אמנם מג"ב אוסף נתונים באופן ידני על כל אירוע של עבירה חקלאית, לרבות נתונים כמותיים, אולם הם אינם מוזנים למערכת המחשוב ועל כן לא ניתן להשתמש בהם לצורך ניתוח, הערכה וקבלת החלטות הנוגעות למאבק בפשיעה החקלאית.
כבר בביקורת הקודמת העיר משרד מבקר המדינה למשטרה כי "בעת רישום נתוני הפשיעה במשטרה, אין הבחנה ברישום בין גניבת פריט אחד (ציוד או בעל חי) לבין גניבת מספר פריטים, ואין גם רישום של שווי הפריטים.
עקב כך אין למשטרה אומדן של הנזק הכלכלי הנגרם עקב הפשיעה במגזר הכפרי בכלל והפשיעה החקלאית בפרט".
בתגובתה מסרה המשטרה אז כי "תישקל גם בחינת אומדן הנזק ואופן רישום נתוני הפשיעה" 15 .
15 מבקר המדינה, דוח שנתי 62 (2012 '), עמ1711.
הביקורת העלתה כי בניגוד לתשובת המשטרה לביקורת הקודמת, לא נבדקה האפשרות להוסיף לנתונים את אומדן הנזק של אירועי הפשיעה החקלאית.
התעלמות זו של המשטרה ומג"ב מההמלצות של משרד מבקר המדינה ומתשובתה של המשטרה עצמה לביקורת הקודמת מעידה כי היא אינ ה מייחסת חשיבות ראויה לטיפול בבעיה זו.
משרד מבקר המדינה שב ומעיר למשטרה ולמג"ב, כי עליהם לקבוע משקלות שונים לגניבות בהיקפים כספיים שונים.
המצב הנוכחי פוגע ביכולת ם לקיים הליכים מקצועיים ואפקטיביים למאבק בתופעה.
המשטרה מסרה בתשובתה מדצמבר 2016 כי "ככלל, משטרת ישראללא עוסקת ברישום אומדן נזק באף תחום פשיעה" ובמיוחד אמור הדבר בפשיעה חקלאית נוכח מיעוט האירועים.
בתשובה נוספת של המשטרה למשרד מבקר המדינה מינואר 2017 מסרה המשטרה כי בתחילת ינואר 2017 מינה סגן ראש אח "ם צוות שיבחן את "אפשרות אומדן נזקי פשיעה בכלל ההיבטים כמרכי ב בסדר עדיפות לטיפול בפשיעה על מאפייניה השונים" הצפי לסיום עבודת הצוות מרץ 2017 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי חשיבותו של המאבק בפשיעה החקלאית מחייבת שבדיקת הצוות שהוקם תיעשה גם בנוגע לעבירות הפשיעה החקלאית והיקף הנזק הכלכלי הנגרם ממנה גם אם מספר האירועים הידוע הוא נמוך באופן יחסי.
הימנעות מדיווח על עברות : משיחות שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם חקלאים וכן ממסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת מ - 15.
16 בנושא "פשיעה חקלאית בישראל - נתונים ופעולות למיגורה" (להלן - מסמך הכנסת) עולה כי החקלאים ממעטים להגיש תלונות למשטרה.
זאת מאחר שלתחושתם המשטרה מגלה אוזלת יד בכל הנוגע לטיפול באירועי פשיעה חקלאית, לרבות השבת הגניבה, תפיסת החשודים והגשת כתבי אישום.
סיבה נוספת לכך היא גם העובדה שהם מפסידים שעות עבודה במקרים שהם הם נדרשים להגיע לתחנת משטרה.
באותו מסמך, ב פרק הדן ב"פשיעה חקלאית בלתי-מדווחת" , מובאת טענה שלפיה החקלאים מגישים תלונה למשטרה רק בגין 25%-15% .
מאירועי הפשיעה החקלאית יצוין כי רוב המשקים החקלאיים אינם מבוטחים מפני גניבות, והגשת תלונה לא תסייע להם בקבלת פיצוי על הנזק שנגרם להם.
ומכאן "שיש להתייחס לנתוני המשטרה כאל הערכות-מינימום".
ארגון "השומר החדש" (ראו להלן בפרק על התארגנות פרטית לשמירה ולהגנה על שטחים חקלאיים), העביר למשרד מבקר המדינה מסמך שמפרט אירועי פשיעה חקלאית שדווחו לו מתחילת שנת 2015 ועד אפריל201616 .
הביקורת העלתה כי באזור הצפון דווחו לארגון "השומר החדש" על48 אירועים, ורק לגבי 18 (38% ) מהם הוגשו תלונות במשטרה.
באזור הדרום דיווחו לארגון על 33 אירועים, אך רק לגבי שלושה מהם הוגשה תלונה למשטרה.
רק מיעוטם של אירועי הפשיעה החקלאית מדווח לארגון המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1311 .
החקלאים, נתוני אג"ת .
בפועל ארבעה אירועים אחרים.
בין האירועים שדווחו לארגון אך לא הוגשו בגינם תלונות למשטרה גניבות של עשרות ראשי צאן, חיתוכי גדרות, השתלטות על שטחי מרעה, שריפת מתבן ועוד.
יצוין כי גם הביקורת הקודמת העלתה כי "ישנם חקלאים במגזר הכפרי הנמנעים מלדווח למשטרה על תופעות של פשיעה.
בחלק מהמקרים הדבר נובע מחוסר שביעות רצון ומחוסר אמון ביכולת המשטרה לטפל בפשיעה החקלאית, וכי עקב חוסר האמון האמור הם מקיימים בעצמם מארבים לשם הרתעה ולכידת עבריינים"17.
לפי נתוניאג"ת, כל סוגי הפשיעות שדווח עליהם בכל רחבי ה מרחב הכפרי בשנת 2015 היוכ-8% מכלל אירועי הפשיעה שדווחו למשטרה.
אירועי הפשיעה החקלאית שדווחו באותה שנה היו כ-3% .
מכלל אירועי הפשיעה במרחב הכפרינראה, אפוא, שבשל תת-דיווח של החקלאים, נתוני אג"ת אינם משקפים נאמנה את המצב בשטח ומלמדים על רמת פשיעה חקלאית נמוכה מזו שמתקיימת בפועל.
בתשובתה הנוספת למשרד מבקר המדינה מסרה המשטרה כי "בשנת 2016 התבצע סקר מקיף הבוחן בין היתר שיעורי דיווח למשטרה, שביעות רצון מתפקוד המשטרה, תחושות ביטחון אישי ואמון במשטרה" ומאפשר בחינה של הפרמטרים האלו גם במגזר הכפרי.
לדבריה הסקר נמצא בשלב עיבוד נתונים ותוצאותיו טרם הוצגו לפיקוד המשטרה.
ככל הנראה נובעת ההימנעות של החקלאים מדיווח על עבירות בעיקר מהיעדר אמון במשטרה וביכולתה לתפוס את מבצעי העבירות ולהגיש כתבי אישום שיביאו להרש עתם, והיא מחייבת את המשטרה לבחון את המצב ולהתמודד איתו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה, כי עם הצגת תוצאות הסקר האמור עליה לפעול בקרב החקלאים על מנת להגביר את המודעות והחשיבות לדיווח למשטרה על אירועי פשיעה חקלאית.
17 מבקר המדינה, דוח שנתי 62 (2012 '), עמ1708.
בית המשפט העליון קבע בפסיקתו18 כי מסד נתונים הוא כלי ניהולי ממדרגה ראשונה, והוא חיוני ליישום מדיניות בכל מערכת מורכבת.
מסד נתונים איכותי חשוב גם מהבחינה המשפטית , והוא תורם לשקיפות המאפשרת תהליך מיטבי של קבלת החלטות.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה, כי אין למשטרה בסיס נתונים שלם שמרכז את כ ל מקרי הפשיעה החקלאית, לרבות הנזקים שנגרמים ממנה.
בהיעדר מסד נתונים אמין ואיכותי אי -אפשר לקבוע יעדים מדידים לבחינת היקף התופעה של הפשיעה החקלאית והתוצאות של הפעילות הנעשית למניעתה.
במצב הנוכחי נפגעת יכולתה של המשטרה לקבוע מדיניות אכיפה מיטבית ולגבש תכנית ע בודה יעילה שתקצה את המשאבים, את כוח האדם ואת התקציבים המתאימים לנושא.
18 רע"ב 8858/15 סיבוני נ' שירות בתי הסוהר (2016.
) המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1313 .
כוח האדם והמבנה הארגוני במג"ב המיועד לטפל בפשיעה חקלאית .
למג"ב יש אחריות משימתית לטיפול בעבירות הפשיעה החקלאית הנעשות במרחב הכפרי.
פעילותו בשטח נעשית באמצעות יחידות מרכזיות (להלן - ימ"רים כפר יים), והיא כוללת חקירות, בילוש ומודיעין; שיטור כפרי באמצעות יחידות סיור; ומערך של שוטרים קהילתיים הפועלים באזורים השונים.
התקן הכולל של כוחות מג"ב במגזר הכפרי הוא כ-900 .
שוטרים לפי נתוני מג"ב, הסיכוי הממוצע שעבריין ייתפס בעבירות של פשיעה חקלאית עמד בשנת 2015 על 9.
זאת בהשוואה ל -11% ב-2014 ול-22% ו-25% )(בהתאמה לסיכוי שעבריין ייתפס בכלל העבירות הנאכפות על ידי מג"ב .
בחודשים ינואר - ספטמבר 2016 סיכויי העבריין להיתפס בעבירות של פשיעה חקלאית היה 14% .
בתרשיםשלהלן נתונים לגבי השנים 2015-2014 : .
תרשים3 :סיכוי העבריין להיתפס .
איוש חסר באגף החקירות ו המודיעין במג"ב .
בפק"א נקבע שעל מִפְקֶדֶת מג"ב לערוך חקירות ולקיים הערכת מודיעין בנוגע למחוללי פשיעה ותופעות פשיעה במגזר החקלאי, לרבות עבירות הקשורות לשוהים בלתי חוקיים (להלן - שב"חים).
כמו כן עליה לשמש גורם מתאם בין הימ"רים הכפריים השונים בכל הקשור לפעילות העבריינים במגזר החקל אי.
אגף החקירות והמודיעין במג"ב אחראי לביצוע משימות אלה (להלן - אח"ם מג"ב).
אח"ם מג"ב ובראשו קצינת אח"ם מנחה מקצועית את החוקרים ואת אנשי המודיעין בהתמודדות ם ובמאבקם בפשיעה במרחב הכפרי .
בין שאר תפקידיו הוא נדרש למקד את פעילות הימ"רים הכפריים ביעדי הפשיעה המרכזיים, ובהם גם הפשיעה החקלאית, והוא אחראי גם לגיבוש הכוחות, להכשרתם ולהפעלתם.
אח"ם מג"ב מקיים בקרה ופיקוח על עבודת החוקרים ואנשי המודיעין בתחומי החקירות, עבודת הרכזים והמודיעין ומחלקי הבילוש.
והוא מבצע הערכות מודיעין בכל הנוגע למחוללי הפשיעה ולתופעות הפשיעה במגזר החקלאי, לרבות עבירות של שב"חים.
כדי לאפשר לאח "ם מג"ב לבצע את המשימות שהוטלו עליו ובעקבות הביקורת הקודמת, שונה המבנה הארגוני שלו ביוני 2012 .
השינוי כלל הוספת תקנים, הקמת שני מחלקים שיעסקו בחקירות ובהערכת מודיעין והקצאת תקנים לתובעים שיהיו כפופים פיקודית ומקצועית לראש חטיבת התביעות במשטרה.
הייעוד והמשימות של היחידות הארגוניות ותקן כוח האדם הנדרש לביצועם מוגדרים בפק"א; כך נקבע בה שתקן כוח האדם באח"ם מג"ב ימנה 26 תקנים.
במועד סיום הביקורת היה תקן כוח האדם מאויש רק בחלקו.
להלן תרשים המבנה הארגוני של אח"ם מג"ב כפי שאושר בפק"א, בהשוואה למצבת כוח האדם הקיימת בפועל: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1315 .
תרשים 4 : המבנה הארגוני המלא של אח"ם מג"ב כפי שאושר בפק"א .
פגיעה יסודית במילוי .
החקלאית ולמניעתה במועד סיום הביקורת טרם אויש אף אחד מהתפקידים הייעודיים לטיפול בפשיעה החקלאית שהוגדרו בפק"א (שישה תקנים).
יתרה מזו, בפועל מנתה מצבת השוטרים באח"ם מג"ב רק כחמישית מהתקן שהוגדר בפק"א, וכללה חמישה בעלי תפקידים בלבד: מפקדת היחידה, ראש מחלק חקירות, ראש מחלק הערכה ושתי רכזות חקירות (אחת מהן שלא לפי התקן)19 שאר התקנים לא אוישו מאז אושרה הפק"א ביוני 2012 .
,תפקידו של ראש מחלק חקירות כולל, בין היתרפיקוח ובקרה על יחידות החקירה במג"ב, ייעוץ והכוונה מקצועית בהתאם לנהלים, מעקב שבועי אחר טיפול באירועים ומיצוי פעולות חקירה, מעקב אחר נטילת אמצעי זיהוי די-אן-איי, ומעקב אחר שינוע והחזקת בעלי חיים במכלאות.
תפקידו של ראש מחלק הערכה (מודיעין) כולל, בין, היתר בקרות בתחום המודיעין והערכה, ריכוז תכנית המודיעין השנתית, ליווי, ייעוץ והכוונה של דסק המודיעין במג"ב, מעקב אחר סטטוס הטיפול בגניבת טרקטורים ועדרים, והכנת סקירות מודיעין בנושאי הפשיעה החקלאית.
במצגת שהוצגה לפני מפקד מג"ב בפברואר 2016 , ציינה קצינת אח "ם שמערך השוטרים העוסק בחקירות ומודיעין בשטח גדל במהלך השנים (במיוחד לאחרונה) במאות תקנים ובעלי התפקידים במטה אח"ם מג"ב נדרשים לתת מענה מקצועי בכל הנוגע לבניית הכוחות, הכשרתם, הנחייתם המקצועית, בקרה ופיקוח, טיפול בנושאים משפטי ים ועוד .
ואולם למרות זאת נותר מספרם ללא שינוי.
במצב הזה, אח"ם מג"ב אינו ערוך לתת מענה להנחיה ולביצוע פעולות פיקוח ובקרה למאות השוטרים שבשטח.