HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כאמור, חמישה ארגונים מימנו בשנת הלימודים התשע"ב את הפעלת ארבע התכניות: משרדי החינוך, הקליטה והאוצר מימנו במשותף עם החברה את תכנית ספייס; משרד הקליטה, שמימן את הפעלת התכנית "פעילות לימודית אחרת - פל"א" (להלן - תכנית פלא)65 , פרסם באוקטובר 2010 מכרז להפעלתה שבו זכתה החברה למתנ"סים ; משרד החינוך והג'וינט מימנו במשותף את "תכנית בגרות ליוצאי אתיופיה - תב"ל" (להלן - תכנית תבל); ומשרד הקליטה והג'וינט מימנו במשותף את תכנית "אופק לבגרות" (להלן - תכנית אופק) 66 .
החברה, הג'וינט והחברה למתנ"סים (להלן - הגופים המְרַכְזִים) ריכזו וניהלו את הפעלת תכניות התגבור לבגרות במישור הארצי והעבירו את המימון הממשלתי 67 לתאגידים אחרים שהפעילו את התכניות68 (להלן- הגופים המפעילים).
נמצא כי התכניות שמשרד הקליטה היה אחראי למימונן הממשלתי (פלא ואופק) לא פוקחו על ידי משרד החינוך מהבחינה הפדגוגית.
זאת כאשר בתכניות אלו השתתפו בשנת הלימודים התשע"ב, על פי דיווח הגופים המפעילים, 35% מהתלמידים שהשתתפו באותה שנה בתכניות התגבור לבגרות.
63 ,מבקר המדינה דוח שנתי 62 ( 2012 ), בפרק "מעורבות המגזר השלישי והמגזר העסקי במערכת החינוך" (להלן - דוח שנתי 62 '), עמ629 .
תכניות לימוד שהופעלו במוסדות חינוך על ידי גופים חיצוניים 65 כאמור, תכניות התגבור לבגרות הופעלו בקרב תלמידי כיתות ז -יב.
משרד החינוך הפעיל תכנית בשם פל"א בבתי הספר היסודיים עד יוני 2010 .
66 יצוין כי בחלק מקבוצות הלימוד במסגרת תכנית פלא ובקבוצות הלימוד בתכנית ספייס בחדרה השתתפו גם תלמידים שאינם יוצאי אתיופיה, אך התלמידים הללו לא נכללו בנתונים המפורטים בדוח זה.
67 כאמור, החברה והג'וינטמימנו את התכניות נוסף על המימון הממשלתי שקיבלו.
68 בכל הנוגע לחברה למתנ"סים - ביישובים שבהם פועל מתנ"ס, השייך לחברה למתנ"סים, הפעילה החברה את התכניות באמצעותו.
ביישובים שבהם אין מתנ"ס כזה (למשל בבאר שבע) הפעילה החברה את התכניות בשיתוף פעולה עם הרשות המקומית.
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 53 .
משרד הקליטה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי שיעורי התגבור הלימודי המועברים במסגרת התכניות במימונו הם כהגדרתו ב"תחום החינוך הבלתי-פורמלי", וכי משרד החינוך "מעולם לא יידע את משרד הקליטה לא בכתב ולא בעל פה" כי עליו להגיש לפיקוח פדגוגי את התכניות שבמימונו.
עוד ציין כי אין לו מניעה מלמסור תכניות לפיקוח משרד החינוך.
משרד 54 דוח שנתי63ג .
הקליטה הוסיף כי הוא העתיק למכרז להפעלת תכנית פלא את כל הדרישות הפדגוגיות, שפורסמו במכרז המשותף עם משרד החינוך לפני שנת 2010 .
משרד מבקר המדינה מעיר שראוי כי כל תכניות התגבור לבגרות אשר ממומנות על ידי משרד הקליטה יועברו לפיקוח פדגוגי מסודר על ידי משרד החינוך.
כך יובטח כי החומר הנלמד בהן מתאים לתכניות הלימוד של משרד החינוך.
אי-קביעת תקן עבור תכניות התגבור לבגרות .
בכל הנוגע לתכניות התגבור לבגרות, המופעלות במימון וביוזמה ממשלתיים וברובן בתוך בתי הספר עצמם, היה על משרד החינוך לקבוע אמות מידה אשר יבטיחו ככל הניתן את השגת המטרות שקבעה הממשלה עבור התכניות הללו.
במסגרת קביעת אמות מידה אלה, על המשרד לבחון את האפשרות לכלול, בין היתר, תקן מזערי של רכיבי תכניות התגבור לתלמידים כמו: תקן שעות הוראה בתכנית, הקובע את מספר שעות ההוראה השבועיות לתלמיד בתכניות כאלו; גודל קבוצת הלימוד; מספר שעות הפעילות החברתית בתכנית ואופייה; האם התכנית כוללת הזנה, ואם כן - מהי עלותה; תנאי הסף למורים - האם תעודת הוראה והשתלמות הן תנאי סף; היקף השתלמויות המורים ותוכנן.
נמצא כי משרד החינוך לא קבע תקן להפעלת תכניות התגבור לבגרות לתלמידים יוצאי אתיופיה69 ,, ובכלל זה לא הגדיר את תקן שעות ההוראה את גודל קבוצת התלמידים, את מספר שעות הפעילות החברתית, א ם התכנית כוללת הזנה ועלותה, ומהם תנאי הסף למורים.
תכניות התגבור לבגרות דומות במהותן זו לזו ותוכנן הפדגוגי זהה, דהיינו לימוד ותרגול נוסף לאחר שעות הלימודים במקצועות שבהם נבחנים התלמידים בבחינות הבגרות.
ניתן לצפות כי השונּות בין התכניות לא תהיה רבה.
אך הלכה למעשה נמצאו פערים ניכרים בין התכניות, כמפורט להלן: 1.
: תקן שעות הוראה בהיעדר תקן לשעות הוראה לתכניות כאלו, הרי שמשרד הקליטה, החברה והג'וינט, שרשמית אינם אמונים על תחום ההוראה בכלל ועל תחום בחינות הבגרות בפרט, הם אלה שקבעו את מספר שעות ההוראה השבועיות בתכנ יות התגבור לבגרות שבהן היו מעורבים: כך, משרד הקליטה קבע כי מספר שעות ההוראה השבועיות בתכנית פלא יהיה שבע שעות.
לעומת זאת, החברה קבעה כי בתכנית ספייס יהיו ארבע שעות הוראה שבועיות, ומספר זהה של שעות הקצה הג'וינט לתכנית אופק.
מכאן שמספר שעות ההוראה בשבוע בתכנית פלא היה ב-75% .
גבוה יותר ממספר שעות ההוראה בתכניות ספייס ואופק .
69 יצוין כי בדוח שנתי 62 , ציין מבקר המדינה, כי משרד החינוך לא קבע אמות מידה ועקרונות מנחים לפעילות של הגורמים החיצוניים ולא קבע להם כללים מתאימים.
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 55 .
: עלות התכניות משרד מבקר המדינה בדק והשווה את עלותן הכוללת של התכניות לתגבור לבגרות בחישוב לפי שעת הוראה לתלמיד - היחס בין עלות התכנית לתלמיד70 לבין מספר שעות ההוראה בשבוע (להלן - עלות התכנית לשעת הוראה).
נמצא פער של 90% בין עלות התכנית הגבוהה ביותר לשעת הוראה- בתכנית ספייס שבהפעלת החברה למתנ"סים 71 - לבין עלות התכנית הנמוכה ביותר לשעת הוראה - בתכנית פלא, גם היא בהפעלת החברה למתנ"סים72 .
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח פערים אלה יש מקום לבדוק ול השוות את תוצאות ההשתתפות בתכניות ביחס לעלות התכניות.
: גודל קבוצת התלמידים תחום נוסף שבו נמצאו הבדלים בין התכניות הוא גודל קבוצת התלמידים, שהוא בעל משמעות דידקטית ותקציבית.
כל אחד מהגופים - משרד הקליטה, החברה והג'וינט - קבע תקן לעצמו.
נמצא כי גודל קבוצת התלמידים בתכניות השונות נע בין 5 ל-13 .
תלמידים משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי קבוצות המונות 5-13 תלמידים הן קבוצות קטנות המאפשרות עבודה מיטבית, וכי אין הבדל באפקטיביות של העבודה בקבוצות בסדר גודל זה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אם לדעת משרד החינוך אין הבדל באפקטיביות של העבודה אם קבוצות התלמידים מונות 13 תלמידים או5 תלמידים, היה על משרד החינוך לקבוע תקן בהתאם.
תקן כזה היה יכול לאפשר הפניית משאבים באופן יעיל יותר לפתיחת קבוצות למידה נוספות ושיתוף תלמידים נוספים בתכניות התגבור לבגרות.
משרד הקליטה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי בקרב המומחים חלוקות הדעות בדבר חשיבותם היחסית של גודל קבוצת התלמידים ושל מספר שעות הלימוד: יש הטוענים כי עדיפה קבוצה קטנה יותר, המקבלת פחות שעות לימוד (למשל בתכנית אופק), ויש הסבורים כי קבוצה בינונית המקבלת יותר שעות לימוד דווקא היא המענה הנכון (למשל בתכנית פלא).
המשרד ציין כי הוא מעריך ששני התמהילים נותנים מענים טובים.
משרד הקליטה הוסיף כי עד כה הוא לא קיבל ממשרד החינוך תקנים לתכניות התגבור לבגרות, ואם יקבל תקן כזה יפעל על פיו.
יוצא אפוא שכיוון שמשרד החינוך לא קבע תקן להפעלת תכניות התגבור לבגרות, היה הבדל ניכר בסל הפעילויות שכללה כל תכנית.
שוני זה לא נבע מצרכיהם השונים של התלמידים אלא מהחלטותיהם השונות של הגופים שקבעו לעצמם מדדים לתכניות התגבור לבגרות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד החינוך לקבוע תקן לרכיבי תכניות התגבור לבגרות - תכניות תגבור לימודי המופעלות במימון וביוזמה ממשלתיים, וברובן בתוך בתי הספר.
70 עלות לפי התקציב המתוכנן של כלל הפעילויות במסגרת התכנית, לרבות פעילות חברתית והעצמה.
71 החברה דיווחה למ שרד מבקר המדינה כי לכל אחד מארבעת הגופים שהפעילו מטעמה את תכנית ספייס הייתה עלות שונה.
72 החברה למתנ"סים הייתה אחת מארבעת הגופים שהפעילו עבור החברה את תכנית ספייס, ובד בבד ריכזה עבור משרד הקליטה את הפעלת תכנית פלא.
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 57 .
היעדר גורם מתכלל לתכניות התגבור לבגרות .
מידע כבסיס לקבלת החלטות 1.
כדי שמשרד החינוך יוכל לנהל את הטיפול בתלמידים יוצאי אתיופיה ראוי שיהיה בידיו מאגר מידע מלא ומעודכן, הכולל נתוני יסוד על התלמידים, כגון מספר תעודת זהות ומקום לימודיהם.
כמו כן ראוי שמאגר המידע יכלול פרטים בדבר התלמידים המשתתפים בתכניות תגבור לימודים, לרבות: שם התכנית, המקצועות הנלמדים במסגרתה ותקופת ההשתתפות בתכנית.
יתר על כן, באו גוסט 2011 הנחה מנכ"ל משרד החינוך דאז, ד"ר שמשון שושני, את מנהלת אגף קל"ע למפות את בתי ספר שבהם לומדים תלמידים יוצאי אתיופיה, המשתתפים בתכניות תגבור לבגרות במימון המדינה.
בבדיקה נמצא כי אגף קל"ע במשרד החינוך אמנם קיבץ פרטים של תלמידים יוצאי אתיופיה ברשימות ממוחשבות, אולם בדיקת הרשימות העלתה כי הן היו חלקיות - הן לא כללו את פרטי כל התלמידים הללו, ולא נרשמו בהן כל התכניות שבהן השתתפו.
כך למשל, 56% מהתלמידים שהיו רשומים ברשימות הגופים המפעילים, כתלמידים שהשתתפו בתכניות התגבור לבגרות בשנת הלימודים התשע"ב, לא היו רשומים כלל ברשימות האמורות.
יוצא אפוא כי למשרד החינוך לא היה מאגר מידע שלם ומעודכן, אשר באמצעותו הוא או משרד הקליטה יכלו להקצות ביעילות את משאבי התכניות לתגבור לימודים ולבדוק ביסודיות את הדיווחים על יישום התכניות שהגישו הגופים המְרַכְזִים והגופים המפעיל ים.
: מיפוי ארצי של צורכי התלמידים יוצאי אתיופיה על משרדי הממשלה להקצות את משאבי התכניות לתגבור לימודי בהתבסס על מיפוי צורכי התלמידים שהיה על משרד החינוך לבצע.
המיפוי אמור לשייך תלמיד זה או אחר למסגרות החיוניות עבורו, ובכך לייעל את המערכת ולהביא לתוצאות טובות יותר.
את המיפוי יש לבצע לפי מדדים אחידים בכל הארץ.
נמצא כי משרד החינוך לא ביצע מיפוי צרכים ארצי לכל אוכלוסיית התלמידים הרלוונטית, ועל כן לא יכול היה לקבוע את רשימות התלמידים שישתתפו בתכניות השונות, לאור הישגיהם בלימודים ובהתאם לצרכיהם.
במקרים רבים הו פעלו תכניות התגבור לבגרות ברשויות מקומיות, שאליהן פנו הגופים המפעילים והגופים המְרַכְזִים, ומנהלי בתי הספר באותן רשויות היו אלה ששיבצו את התלמידים בתכניות.
בכמה יישובים אחרים, למשל בבית שמש, פנו גופים מפעילים וגופים מְרַכְזִים ישירות למנהלי בתי הספר ללא תיאום עם הרשות המקומית.
מתשובות מנהלי בתי ספר למשרד מבקר המדינה אף עולה כי בכמה יישובים מפעילי אחת התכניות לא תיאמו את הפעלת התכנית עם בתי הספר, אלא פנו ישירות לתלמידים.
אי-תיאום התכניות עם הרשויות המקומיות או עם בתי הספר עלול היה להוביל לכך שהופעלו כמה תכ ניות באותו יישוב ולעתים אף בקרב תלמידים מאותו מוסד חינוכי (ראו להלן).
הערכת התכניות והשוואתן מבקר המדינה כבר עסק בדוחות קודמים בחשיבותה של הערכת תכניות73 .
,כאמור משרדי הקליטה, החינוך והאוצר השתתפו בשיעורים משתנים במימון ארבע התכניות.
כדי לשפר את האפקטיב יות של הקצאת המשאבים, ולאור ההבדלים הניכרים בין התכניות, ובכלל זה במבני ההוצאה ובעלות לשעת הוראה, היה על משרד החינוך, האמון על תחום הלימודים לבחינות בגרות, להעריך את האפקטיביות הפדגוגית והכלכלית של כל אחד ממבני ההוצאה השונים של כל אחת מהתכניות, ולערוך בין התכניות השוואה המשקללת לא רק את תרומתן אלא גם את עלותן.
יצוין כי תכנית אופק פועלת כבר כעשר שנים, ותכנית ספייס פועלת כשבע שנים.
מנכ"ל משרד החינוך לשעבר, ד"ר שמשון שושני, אף הנחה במאי 2011 את מנהלת אגף קל"ע לבקש מהרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (ראמ"ה) לערוך מחקר השוואתי, הכולל שלוש עד ארבע תכניות שונות שמפעיל אגף קל"ע.
אמנם נמצא כי בשנים האחרונות בוצעו מחקרי הערכה ספציפיים לשתיים מבין ארבע התכניות - תכנית ספייס ותכנית אופק - אולם נמצא גם כי משרד החינוך לא ביצע הערכה אובייקטיבית ואחידה לכלל התכניות אשר מומנו בכספי המדינה.
לפיכך נבצר ממנו להשוות את האפקטיביות של הקצאת המשאבים לכל אחת מארבע התכניות, כלומר להעריך את השיפור בהישגי התלמידים שהשתתפו בהן בהשוואה לעלותן.
חלוקת המשאבים של תכניות התגבור הלימודי עבור כמה תכניות המופעלות באמצעות רשויות מקומיות ואינן מ יועדות לתגבור לימודי של יוצאי אתיופיה דווקא, מקצה משרד החינוך כספים לרשויות הללו בהתאם למצבן החברתי -כלכלי74 .
נוכח הנתון שרק %40 מהתלמידים יוצאי אתיופיה בכיתות ז -יב השתתפו בתכניות התגבור לבגרות בשנת הלימודים התשע"ב, יש מקום כי עד למיפוי ארצי של צורכי כל אוכל וסיית התלמידים הרלוונטית, ישקלו משרד החינוך ומשרד הקליטה להקצות גם את משאבי תכניות התגבור לבגרות בהתאם לדירוגה החברתי -כלכלי של הרשות המקומית, ובהתחשב במספר התלמידים יוצאי אתיופיה ביישוב.
יצוין כי הרשויות החזקות .
73 :ראו את הדוחות האלה דוח שנתי 53 ב( 2003 ), בפרק "עבודת המטה במשרדי הממשלה - תכנון, בקרה, תיאום והערכה במשרד הממשלתי", עמ' 46 .
בדבר הערכת תכניות חינוכיות ראו דוחות על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה ( 2003 ), בפרק "ייזום ניהול וקידום תכניות לימודיות -חינוכיות באמצעות רשויו ת מקומיות", עמ' 199 ; דוח שנתי 58א ( 2007 ), "התקשרות עם עמותה למטרות חינוך", עמ' 156 ; דוח שנתי 62 , אשר בו ציין מבקר המדינה כי המכון ליזמות בחינוך במכללה האקדמית בית ברל העלה בסקר שעשה בשנים 2007 - 2008 , בהזמנת משרד החינוך, כי ל -65% מהתכניות החיצוניות שפעלו במע רכת החינוך באותן שנים ושנסקרו בסקר, לא נקבעה מסגרת הערכה סדורה ומקצועית, ולכ-14% .
מהתכניות לא נעשתה שום הערכה 74 כך, למשל, הוא מקצה תכנית מיל"ת (מסגרת יום לימודים תוספתית), תכנית תגבור לימודי שנועדה לבתי ספר אשר אוכלוסיית התלמידים בהם חלשה יחסית בהיבט החברתי-כלכלי.
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 59 .
יותר יכולות לממן מתקציבן, חלקית לפחות75, תכניות נוספות לתלמידים חלשים, ופעמים אף תכניות לתלמידים יוצאי אתיופיה76 .
75 במקרים רבים בשותפות מימונית (מאצ'ינג) עם משרד החינוך ועם גורם חיצוני שמפעיל את התכנית.
76 עיריית כרמיאל, למשל, המסווגת באשכול חברתי -כלכלי 6 (ראו בהמשך לעניין החלוקה לאשכולות חברתיים -כלכליים), דיווחה למשרד מבקר המדינה כי כמה גורמים, ובהם גורמי ם חיצוניים, מפעילים בעיר כמה תכניות תגבור לבגרות שאינן ארבע התכניות המפורטות בדוח זה, ובהן משתתפים תלמידים יוצאי אתיופיה וכי העירייה משתתפת במימון חלק מהתכניות הללו.
משרד מבקר המדינה בדק אם קיים מִתאם בין שיעור התלמידים יוצאי אתיופיה שהשתתפו בתכניות התגבור לבגרות ביישובים השונים בשנת הלימודים התשע"ב77 ובין מצבו החברתי-כלכלי של כל אחד מהיישובים 78 .
נמצאכי לא היה מִתאם 79 בין שיעור התלמידים יוצאי אתיופיה, שהשתתפו בתכניות התגבור לבגרות ביישובים השונים, לבין דירוגם החברתי-כלכלי של היישובים.
כך, לעתים היה שיעור התלמידים יוצאי אתיופיה שהשתתפו בתכניות התגבור לבגרות ביישובים מבוססים פחות (למשל נתיבות) נמוך יותר משיעור התלמידים יוצאי אתיופיה שהשתתפו בתכניות התגבור לבגרות ביישובים מבוססים יותר (למשל קריית ביאליק).
חוסר התיאום בין משרד החינוך ומשרד הקליטה והשלכותיו על משרדי הממשלה מוטלת החובה לנצל ביעילות את המשאבים הציבוריים ולפעול, בין היתר, לחיסכון בהוצאות.
מן הראוי היה שמשרד החינוך כגורם מתכלל יתאם בין הגורמים השונים את חלוקת משאבי התכניות, כדי שההקצאה תתבסס על מיפוי צרכים ארצי, ויימנעו חוסר יעילות בהקצאת משאבים ובזבוז כספי ציבור, הנגרמים מהפעלת כמה תכניות תגבור לבגרות באותו יישוב ובאותו מוסד חינוכי ואף את שיתופו של אותו תלמיד בכמה תכניות.
נמצא כי משרד החינוך ומשרד הקליטה לא תיאמו ביניהם את הקצאת התכניות ולא העבירו ביניהם רשימות תלמידים יוצאי אתיופיה שהשתתפו בתכניות תגבור לבגרות, שכל אחד מהם מימן.
כך נמצאו מקרים שבהם מימנו שני המשרדים הללו כמה תכניות באותו יישוב, באותו מוסד חינוכי, באותה שכבת כיתות ואף את שיתופו של אותו תלמיד בכמה תכניות.
להלן פרטים: בחינת רשימות התלמידים העלתה כי ב -12 יישובים השתתפו משרד החינוך ומשרד הקליטה יחדיו במימון של יותר מתכנית אחת לבגרות ליישוב (יותר מ-30% מהיישובים שבהם מימנו המשרדים תכ ניות תגבור לבגרות): בתשעה יישובים משרדי הממשלה השתתפו במימון של שתי תכניות בכל יישוב, ובשלושה יישובים - בית שמש, ירושלים ונתניה - השתתפו במימון אף של שלוש תכניות תגבור לבגרות בכל אחד מהיישובים.
יצוין כי מבין היישובים, שבהם השתתפו משרדי הממשלה במימון של יותר מתכנית אחת לבגרות, היו גם כמה יישובים מבוססים יחסית כמו חדרה, נצרת עילית, נתניה ופרדס חנה80 .
עוד יצוין כי ביישוב אחד- בבית שמש - .
77 שיעור התלמידים, כאמור, הוא היחס בין מספר התלמידים יוצאי אתיופיה ביישוב מסוים שהשתתפו, על פי דיווח הגופים המפעילים, בתכניות התגבור לבגרות בשנת הלימודים התשע"ב לבין מספר התלמידים יוצאי אתיופיה בשנת הלימודים התש"ע באותו יישוב.
78 למ"ס סיווגה את היישובים בישראל בעשרה אשכולות (קבוצות יישובים) לפי מצבם החברתי-כלכלי, בסדר עולה.
אשכול 1 כלל את הייש ובים במעמד החברתי -כלכלי הנמוך ביותר, ואשכול 10 כלל את היישובים במעמד החברתי-כלכלי הגבוה ביותר.
79 הערך שהתקבל בבדיקת המתאם- 0.
80 כל היישובים הללו סווגו באשכול חברתי-כלכלי 6.
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 61 .
הפעיל גוף אחד שתי תכניות תגבור לבגרות- כל תכנית מטעם גוף מְרַכֵּז אחר (ראו להלן).
בחינת רשימות התלמידים העלתה כי ב-23 מוסדות חינוך השתתפו משרדי החינוך והקליטה במימון הפעלת שתי תכניות תגבור לבגרות במקביל.
מבין מוסדות החינוך הללו, ב-14 ,מוסדות חינוך 62 דוח שנתי63ג .
השתתפו משרדי החינוך והקליטה במימון שתי תכניות תגבור לבגרות במקביל לתלמידים שלמדו בשכבות זהות של כיתות.
כך נוצרו תקורות "כפולות", וחלק מהכספים שיועדו לתכניות התגבור לבגרות שימשו למימון שכרם של בעלי תפקידים נוספים, בלי שמשרד החינוך בחן אם אפשר לצמצם תקורות אלו ולהפנות עוד משאבים להוראה.
בבית שמש מפעיל א' והחברה למתנ"סים דיווחו שהם הפעילו שלוש תכניות תגבור לבגרות: מפעיל א' דיווח כי בתכנית תבל שבהפעלתו השתתפו, בין היתר, תלמידים מכיתות יא ו -יב בבית ספר א'.
כן הוא דיווח כי הוא הפעיל את תכנית ספייס, שבה השתתפו תלמידים שלמדו בבית ספר אחר.
החברה למתנ"סים דיווחה כי בתכנית פלא שהפעיל המתנ"ס ביישוב השתתפו תלמידים מכיתות ז-י בבית ספר א'.
בנצרת עילית מפעיל א' דיווח שהוא הפעיל את תכנית תבל, והחברה למתנ"סים דיווחה שהיא הפעילה את תכנית פלא באותו בית ספר ביישוב.
בכל אחת מהתכניות השתתפו, בין היתר, תלמידים מאותה שכבת כיתות - כיתה י.
דהיינו, תלמידים בבית ספר זה באותה שכבת גיל הלומדים אותה תכנית לימודים קיבלו שתי תכניות שונות.
החברה למתנ"סים ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי אחרי שהתגלתה לחברה החפיפה בתכניות בשכבת כיתות י היא הפסיקה את הפעלת התכנית באותה שכבה.
יצוין כי משרד הקליטה מסר בתשובה למשרד מבקר המדינה, בינואר 2013 , כי החברה למתנ"סים לא ביקשה ממשרד הקליטה תשלום עבור הפעלת התכנית בשכבת כיתות י.
בכמה בתי ספר ברמלה ובלוד, שבהם לומדים במעורב תלמידים משתי הערים, פעלו שתי תכניות תגבור לבגרות בכל בית ספר: בתכנית אופק ובתכנית ספייס רמלה השתתפו התלמידים שהתגוררו ברמלה ובתכנית ספייס לוד השתתפו תלמידים שהתגוררו בלוד.
למשל - באחד מבתי הספר השתתפו בתכנית ספייס 17 תלמידים שהתגוררו בלוד.
חמישה מתוכם למדו בכיתה י.
בתכנית אופק השתתפו 2 .
תלמידים, שלמדו אף הם בכיתה י באותו בית ספר, אך התגוררו ברמלה כך, תלמידים יוצאי אתיופיה שלמדו באותם בתי ספר ברמלה ובלוד ואף באותן שכבות השתתפו בתכניות שונות, אשר, כאמור, נמצאו ביניהן הבדלים ניכרים בסל הפעילויות שהן מציעות; הקביעה באילו תכניות הם ישתתפו נעשתה לפי מקום מגוריהם ולא בהכרח על פי צרכיהם.
מנהל אחד מבתי הספר בלוד, שבו הופעלו באופן זה שתי הת כניות, ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי צורת הפעלה כזו יוצרת "בלבול הן לתלמידים והן למורים ולכן יש צורך בגוף אחד שיפעיל" את תכניות התגבור לבגרות.
עיריית לוד ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי אופן הפעלת התכניות אינו מאפשר לה "לעקוב מקרוב אחר המשאבים המוקצים לילדי לוד וגם לא אחר אפקטיביות התכניות והישגי הלומדים".
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 63 .
עולה אפוא כי משרד החינוך ומשרד הקליטה לא פעלו כפי שניתן לצפות מגורם שאמור לתכלל.
משרד הקליטה - שחלק מתפקידו כמתכלל תכנית החומש היה להבנות מנגנוני שיתוף פעולה עם המשרד ים השותפים בתכנית - לא שיתף פעולה עם משרד החינוך.
משרד החינוך מצדו לא תכלל את התכניות לתגבור לימודִי לתלמידים הללו: הוא לא ביצע מיפוי ארצי של כל אוכלוסיית התלמידים הרלוונטית, הוא לא העריך את האפקטיביות של כל אחת מתכניות התגבור לבגרות ולא ערך בין התכניות השוואה המשקללת את האפקטיביות הפדגוגית והכלכלית.
יתרה מכך, מהממצאים עולה שמשרד החינוך ומשרד הקליטה לא הקצו את תכניות התגבור לבגרות על פי שיקולים חברתיים שנועדו לצמצם את הפערים בין התלמידים.
עוד עולה מהממצאים שלנוכח אי-התיאום בין שני המשרדים הללו נוצרו תקורות כפולות ביישובים מסוימים, והכול על חשבון תקציבים המיועדים לתכניות התגבור לבגרות לתלמידים יוצאי אתיופיה.
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי הוא חזר וביקש ממשרד הקליטה נתונים על התלמידים המשתתפים בתכניות התגבור לבגרות שמשרד הקליטה הפעיל, אך עד כה לא סיפק משרד הקליטה את הנתונים.
כן הוסיף שאף שפעילותה העיקרית של החברה עוסקת בחינוך - הכנה לקראת בגרות - משרד הקליטה הוא הגורם המתכלל את הפעלתה.
משרד הקליטה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי בעבר הנחה את עובדיו שאין להפעיל את פרויקט פלא במקום שבו פועלת תכנית מקבילה; כמו כן מסר שהוא מפתח תכנה שתרכז רשימות של תלמידים בתכניות התגבור לבגרות וכי הוא יעביר את הרשימות למשרד החינוך ו"לכל גורם ממשלתי אחר המפעיל תכניות תגבור" לבגרות - כמו החברה - למניעת כפל סיוע.
לדעת משרד מבקר המדינה כדי להביא לעלייה בשיעור הזכאים לבגרות, אשר תצמצם במידה ניכרת את הפער בתחום זה בין יוצאי אתיופיה ובין אוכלוסיית התלמידים הכללית, יש לפעול לניצול מיטבי של המשאבים הרבים המושקעים לצמצום הפער.
לצורך כך, בין היתר, על משרד החינוך לעצב מדיניות פדגוגית בתחום התכניות לתגב ור לימודים תוך כדי התחשבות בצורכי התלמידים ובדירוגם החברתי -כלכלי של היישובים שבהם הם מתגוררים.
ראוי שמשרד החינוך יממש את סמכותו בתחום תכניות התגבור לבגרות ויתכלל את הפעולות שעושים בתחום כל הגופים - גופים ממשלתיים, לרבות משרד הקליטה, וגורמים חוץ-ממשלתיים.
כ מו כן, על משרד החינוך להעריך את האפקטיביות של התכניות ולבחור את התכנית או התכניות האפקטיביות ביותר; לחילופין עליו לאתר את הרכיבים המועילים ביותר והמוצלחים ביותר מכל התכניות, ולכלול אותם יחד בתכנית אחת.
כמו כן, על משרד החינוך ועל משרד הקליטה ליצור מנגנונים לתיאום הפעלת התכניות לצורך מניעת תקורות כפולות.
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 65 .
ליקויים בסדרי הדיווח והבקרה .
ככלל, משרדי הממשלה משלמים לגופים המְרַכְזִים ולגופים המפעילים עבור פעולות שבוצעו בפועל במסגרת תכניות התגבור לבגרות.
האסמכתה לביצוע התשלום היא הדיווחים שמעבירים הגופים המְרַכְזִ ים והגופים המפעילים על ביצוע הפעולות הללו.
כך, למשל, קבע משרד הקליטה במכרז לתכנית פלא כי הוא ישלם לספק את התשלומים, אך ורק בגין ביצוע הלכה למעשה של השירות נשוא המכרז, וכי כדי לקבל את התשלומים ממשרד הקליטה על הספק להגיש מסמכים 66 דוח שנתי63ג .
שבהם ידווח על הפעילות שיבצע.
מאחר שהדיווחים הללו הם אסמכתה לתשלום של משרדי הממשלה, על משרדי הממשלה ועל הגופים המְרַכְזִים מוטלת החובה לוודא שהדיווחים יהיו מלאים ומדויקים, באמצעות בקרה יסודית של הדיווחים ואמצעים אחרים שניתן לשקול אותם, כגון ביצוע ביקורות פתע.
משרד מבקר המדינה בדק ו הצליב רשימות של תלמידים שהתקבלו מהגופים הַמְרַכְזִים.
להלן הממצאים שעלו מהדיווחים הללו, המעלים ספק בדבר דיוק הדיווחים.
רישום תלמידים בשתי תכניות נמצא כי משרד החינוך ומשרד הקליטה מימנו השתתפות של 118 תלמידים לפחות81 בשתי תכניות במקביל (להלן- 118 )התלמידים.
יודגש כי כל אחד מ-118 התלמידים היה רשום בכל אחת מהתכניות באותו מוסד חינוך; 118 התלמידים למדוב-11 מוסדות חינוך (להלן - 11 )בתי הספר ב-7 ערים82 .
מפעיל א' מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי עם קבלת טיוטת דוח זה הוא פנה לכמה בתי ספר, ואלו בדקו וג ילו שאכן ישנם תלמידים הרשומים במקביל בשתי תכניות שונות (תכנית ספייס ותכנית פלא).
לדבריו מנהלות בתי ספר אלה ציינו בפניו "כי לא היה להן מושג על כך, וכי הרכז הבית ספרי ערך את הרשימות על דעתו בלבד, בלי ליידע את הנהלת בית הספר" ובלי ליידע את המפעיל.
המפעיל אף ה וסיף כי מנהלות בתי הספר "התנצלו על הבעייתיות הנובעת מרישום כפול".
לעומת זאת מנהלת אחד מבתי הספר, שהוזכרו בתשובת מפעיל א', מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 " כיבית הספר שמח בכל משאב שמוצע לו היכול לסייע ולקדם אוכלוסיות תלמידים בבית הספר ולשפר את הישגיהם", וכי למיטב ידיעתה "לא הייתה מניעה לרשום תלמידים הזקוקים לתגבור לימודי ולסיוע בשתי תכניות, על מנת לשפר ולקדם את הישגיהם ולהכינם לבחינות הבגרות".
משרד מבקר המדינה מעיר כי בעקבות חוסר התיאום בין המשרדים, פעמים קיבלו תלמידים אחדים סיוע של יותר מתכנית תגבור אחת, ואילו אחרים לא קיבלו סיוע כלל.
לפי דיווחי הגופים המְרַכְזִים, 118 התלמידים למדו, נוסף על שעות הלימודים הרגילות בבית הספר, יותר מ-10 ( שעות שבועיות נוספות 11-13 ,)שעות שבועיות ומתוכן תשע שעות שבועיות במסגרת תכנית פלא.
להלן דוגמה לתלמידות שמשרד החינוך ומשרד הקליטה מימנו את השתתפותן בשתי תכניות במקביל: 27 תלמידות יוצאות אתיופיה שלמדו בבית ספר ב' (להלן- .
81 נתון זה אינו כולל תלמידים שעברו ללמוד במוסד חינוך אחר במהלך השנה ותלמידים שלמדו בד בבד בשתי תכניות באותו בית ספר, אך אחד הגופים המפעילים רשם את מספר תעודת הזהות שלהם באופן שגוי.
82 אשדוד, אשקלון, באר שבע, חדרה, ירושלים, נצרת עילית ונתניה .
היבטים בקידום שילובם של יוצאי אתיופיה- פגמים מהותיים בניהול תכנית לאומית 67 .
27 התלמידות), שהיו רשומות בתכנית פלא בהפעלת מתנ"ס א' ובתכנית ספייס בהפעלת מפעיל ב'83 ;9 ,מהתלמידות למדו בכיתה ח10 בכיתה ט ו-8 .
83 יצוין כי מתנ"ס א' הפעיל את תכנית פלא, ומפעיל ב' הפעיל את תכניות ספייס בבתי ספר נוספים ביישוב; בבית ספר ב', מלבד 27 התלמידות, השתתפו בשתי התכניות תלמידות נוספות.
בחינת רשימות התלמידים העלתה כי חלק מ -27 התלמידות השתתפו במסגרת כל אחת מהתכניות בשיעורי תגבור במקצועות זהים - באנגלית ובמתמטיקה84 .
שתי מורות שונות לימדו מקצועות אלה בכל אחת מהתכניות, כך שהתלמידות האמורות למדו במסגרת תכניות התגבור לבגרות את המקצועות הללו עם שתי מורות שונות.
יודגש כי דוגמה זו ממחישה את הפגיעה ביעילות ואת השימוש הלא מיטבי במשאבים שנגרמו מחוסר התיאום בין משרדי הממשלה.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי משרד החינוך יבחן את ערכם הפדגוגי של שיעורי תגבור הניתנים לאותו תלמיד באותו מקצוע על ידי כמה מורים.
בדיקת מערכות השעות של תכניות פלא ושל תכנית ספייס של27 התלמידות העלתה כמה מקרים שבהם שלוש מהתלמידות מכיתה י (להלן - שלוש התלמידות) היו רשומות בשתי כיתות שונות בשני שיעורים שונים (שיעור לשון במסגרת תכנית פלא ושיעור אנגלית במסגרת תכנית ספייס), כאשר חלק מזמן השיעורים היה חופף.
כמו כן נמצא פער בין מספר התלמידות יוצאות אתיופיה שהיו רשומות בתכנית פלא ברשימות של מתנ"ס א' לבין רשימותיו של בית ספר ב'.
דהיינו לא ברור כמה תלמידות אכן קיבלו הלכה למעשה את שיעורי התגבור.
החברה למתנ"סים מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי כל התלמידים, שעליהם דיווחה כלומדים במסגרת התכניות שהפעילה, אכן למדו בהן, וכי לא דיווחה על נוכחות של תלמיד בשיעור, אם לא נכח בו.
כמו כן ציינה החברה כי כל התלמידים, שעליהם דיווחה כי השתתפו בתכנית פלא, השתתפו במסגרת התכנית גם בפעילות החברתית.
מתנ"ס א' מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי הוא הבהיר למנהלי בתי הספר שבהם הפעיל את תכנית פלא כי בתכנית רשאים להשתתף רק תלמידים שאינם משתתפים בתכנית ספייס.
עוד הוסיף כי "במהלך ביצוע התכנית חלו שינויים שנבעו מצרכי התלמידים ואירועים שונים בבתי הספר, וכתוצאה מכך היה פער בין התכנון לבין הביצוע.
בביצוע התכנית הייתה הקפדה יתרה על כך שאין לבטל שיעורים, אך הימים והשעות השתנו בהתאם לצרכים".
בית ספר ב' ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי מבדיקה יסודית שערך הוא מצא ש-16 תלמידות (ולא 27 תלמידות) אכן למדו בשתי תכניות במקביל, וכי לנוכח ליקוי זה וליקויים נוספים הופסקה בסוף שנת הלימודים התשע"ב עבודתה של רכזת אחת התכניות.