HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המזכר היה אמור לשמש בסיס לשיתוף פעולה להקמת פורום משותף בנושאי טכנולוגיה עילית ולפעולות אחרות לקידום שיתוף פעולה טכנולוגי.
רק במרץ 2011 , כשנתיים לאחר תחילת המשא ומתן בין הצדדים ולאחר שבוצעו פעולות בין-משרדיות אחרות, אושר סופית נוסח ההסכם בין הצדדים, והוא נחתם ביולי 2011 .
בישראל הסכם עם הגוף האמור, המרכז את הטיפול בנושאים הכלכליים במערכת השלטונית באותה מדינה, יכול לשדרג את מערכת יחסי המסחר, הכלכלה והמו"פ בין ישראל ובין אותה מדינה, ואף לשמש מכשיר להפקת תועלת מדינית.
התמשכות הטיפול באישור הנוסח הסופי של ההסכם במשך כשנתיים, בין היתר בשל מחלו קת בין -משרדית על זהות המשרד אשר יוביל את ההסכם, פגעה בהשגתם של יעדים אלה.
משרד התמ"ת ציין בתשובתו ממאי 2012 כי התמשכות הטיפול באישור ההסכם נבעה בעיקר מסוגיות מקצועיות הקשורות בנוסח ההסכם לאור העובדה שמדובר ממשקי העבודה בין משרד החוץ ובין משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בתחום קידום סחר החוץ 309 .
בהסכם ראשון מסוגו, אולם הוסיף כי "לגבי זהות המשרד המוביל, אין לנו אלא להצר על התנהלות משרד החוץ".
משרד החוץ ציין בתשובתו ממאי 2012 כי "נכון שהתאום כאן בין המשרדים היה יכול להיות משוכלל יותר" והסביר כי חלק מהעיכובים נגרמו בשל משרד התמ"ת שרצה להעביר לצד השני טיוטה מפורטת כולל נהלי עבודה מפורטים שלא היה "מקום להזכירם בהסכם מסגרת ראשוני מסוג 310 דוח שנתי63ג .
משרד החוץ הוסיף כי "מה שהיה חשוב למשרד החוץ.
שההסכם ייחתם בשם ממשלת ישראל ולא בשם משרד".
סיוע לגופים עסקיים : משרד החוץ ומשרד התמ"ת מסייעים לקידום פעילות מסחרית של גופים פרטיים, בין היתר, בעזרת סיוע לגופים עסקיי ם המשתתפים בתערוכות בחו"ל ובעזרת ארגון משלחות של אנשי עסקים המוזמנות לבקר בישראל.
(א) משרד מבקר המדינה בחן אם שני המשרדים מתאמים ביניהם את מימון הגופים, על מנת למנוע כפילויות ובזבוז משאבים.
הביקורת העלתה מקרה הממחיש את החשיבות שבתיאום כזה: משרד התמ"ת סייע משנת 2005 במימון הקמת ביתן של עמותה המייצגת חברות ישראליות בתחום התקשורת הניידת בתערוכה עולמית בתחום זה המתקיימת בכל שנה באירופה.
נספחי התמ"ת סייעו בקידום הפעילות בביתן ובארגון מפגשים בין חברות ישראליות שביקרו בו ובין חברות מקומיות.
בשנת 2010 החליט משרד התמ"ת להפסיק את המימון שהעניק לאותה עמותה ולממן במקום זאת ביתן לאומי בהקמת מכון היצוא באותה תערוכה להצגת אותו תחום עסקי.
העמותה פנתה למשרד החוץ בבקשה לסיוע כספי, ומשרד החוץ סייע לה במימון הביתן שלה בשנים 2010 ו- 2011 .
באותה תערוכה הוקמו אפוא שני ביתנים שהתחרו ביניהם על אותם לקוחות: ביתן אחד במימון של משרד התמ"ת וביתן נוסף שהוקם בסיוע משרד החוץ.
בדיון בין המנכ"לים של שני המשרדים שהתקיים באוגוסט 2011 העלה מנכ"ל משרד התמ"ת את נושא מימון משרד החוץ לביתן העמותה בתערוכה.
מנכ"ל משרד התמ"ת ביקש ממנכ"ל משרד החוץ להפסיק את המימון, שכן הממשלה כבר מתקצבת את ביתן מכון היצוא בתערוכה באמצעות משרד התמ"ת, וסיוע של משרד החוץ במימון ביתן אחר באותה תערוכה מביא לבזבוז משאבים ולחוסר יעילות.
הפסיק משרד החוץ את הסיוע הכספי לעמותה סמנכ"לית אגף כלכלה טענה במכתבה למנכ"ל משר ד החוץ מאוגוסט 2011 כי משרד התמ"ת החליט להפסיק את תמיכתו בעמותה לאחר שנים רבות של תמיכה במשרד החוץ לצורך פעילות בחו"ל".
לדבריה, עקב ]הסתייעותה[ בה, "בעיקר בשל והפסיק את הסיוע הכספי ואת ]העמותה[ אותה הסתייעות "התמ"ת החרים את הסיוע של נספחיו בקידום פעילות הארגון בחו"ל".
בתשובתו של משרד התמ"ת ממאי 2012 נאמר כי "משרד החוץ אף פעם לא היה לפני שנת ]התערוכה[ חלק מקידום 2010 .
]העמותה[ , בה נכנס לשיתוף פעולה עם משרד החוץ לא טרח לעדכן את מינהל סחר חוץ ואת מכון היצוא" בדבר התמיכה שנתן לעמותה.
דוגמה זו ממחישה כי מאבקי הכוח בין שני המשרדים על השליטה בתחום סחר החוץ של ישראל, הביאו את שני המשרדים לממן שני ביתנים שפעלו באותה תערוכה ואף התחרו על אותם מבקרים, האחד במימון מלא והאחר במימון חלקי וכמו כן, אף גרמו לגוף פרטי שמטרתו לקדם גורמים עסקיים ישראלים "ליפול בין הכיסאות" בסופו של דבר.
(ב) משלחות עסקיות רבות מבקרות בישראל למטרות שונות, כמו השתתפות בכנסים וקיום פגישות עסקיות עם חברות ישראליות ואנשי עסקים.
חלק מהמשלחות מגיעות ביזמת משרד החוץ וחלקן ביזמה של משרד התמ"ת, וחלקן אף מקבלות סיוע במימון הוצאות הביקור, על פי מדיניותם של המשרדים.
ממשקי העבודה בין משרד החוץ ובין משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בתחום קידום סחר החוץ 311 .
משרד החוץ ומשרד התמ"ת רואים במשלחות אלה אמצעי לקידום הסחר בין המדינות ולסיוע לפעילותן המסחרית של חברות ישראליות, וממילא אמצעי לקידום היצוא של ישראל לחו"ל.
אף שהאינטרסים של שני המשרדים אמורים להיות תואמים, כל משרד יוזם ומארגן בנפרד את ביקורי המשלחות.
שיתוף פעולה בין שני המשרדים היה יכול לייעל את ארגון ביקוריהן של המשלחות ולמנף את התועלות שניתן להפיק מבואן.
הביקורת העלתה כי שיתוף פעולה כזה אינו קיים.
כך לדוגמה, הזמין משרד החוץ ביוני 2011 משלחת של כ-35 אנשי עסקים בכירים מהודו לכנס מקצועי בתחום המים והאנרגיה החלופית שארגן ולפגישות עסקיות עם חברות בישראל.
משרד החוץ אף מימן מחצית מהעלות הכוללת של הביקור.
מארגנת המשלחת פנתה אל נספח התמ"ת בהודו וביקשה שיסייע לה בהעברת רשימות של משתתפים פוטנציאליים, אולם נענתה במאי 2011 כך[ כי "הונחנו ה[ על ידי הדסק]במקור לא לשתף פעולה במשימה זאת".
]אזורי במינהל סחר חוץ התברר כי מינהל סחר חוץ החליט שלא לשתף פעולה עם משרד החוץ בכל הנוגע להכנת סיור המשלחת, משום שחמישה חודשים לאחר מכן התקיים בישראל כנס "ווטק הבין -לאומי" בתחום טכנולוגיות המים, אנרגיה מתחדשת ואיכות סביבה, והנושא שבו עסק הכנס חפף את המטרות של ביקור המשלחת בישראל.
כמו כן החליט מינהל סחר חוץ שלא להשתתף בביקור המשלחת, משום שלפי מדיניותו הוא אינו נוהג לממן ביקורי אנשי עסקים, בנימוק שמימון הביקור בעצמם מעיד על רצינות כוונתם לקיים קשרי סחר עם ישראל, לכן הוא אינו מממן את הוצאות בואה של המשלחת לישראל ושהותה בה, אלא לכל היותר הסעות בעת הביקור או העסקת גורם מקצועי שיתלווה אליה.
הקונכ"לית במומביי השיבה במאי 2012 כי "חבל שמשלחות כה בכירות המגיעות לישראל ביוזמת משרד החוץ.
וזוכות לעניין עצום מטעם התעשייה הישראלית בכל התחומים הרלבנטיים - אינן זוכות לשיתוף פעולה מטעם גורמים כגון משרד התמ"ת או מכון היצוא.
רק משום שהיוזמה לביקורים הגיעה ממשרד החוץ".
בעניין סמיכות בואה של המשלחת למועד הכנס האמור בתחום המים והטכנולוגיה הוסיפה הקונכ"לית כי "אף מצאנו משתתפים רבים נוספים שהגיעו לווטק".
משרד החוץ ציין בתשובתו ממאי 2012 כי ככלל אף הוא נמנע מלממן הגעת אנשי עסקים ארצה אלא אם כן יש בכך תועלת מדינית וכלכלית.
משרד התמ"ת השיב בינואר 2013 כי הוא מצר על הפעילות העצמאית של משרד החוץ בתחום הכלכלי; עוד ציין כי נוכח חשיבותו המרכזית של כנס "ווטק" ולאור ניסיון העבר, שלימד שיש קושי להביא אנשי עסקים בכירים ומקבלי החלטות לארץ, בעיקר כאשר הם מממנים את בואם בעצמם, הוא משוכנע שמרבית חברי אותה משלחת לא השתתפו גם בכנס "ווטק".
כתוצאה מכך נמנעה מחברות ישראליות בתחום המים והאנרגיה החלופית שהשתתפו בכנס ההזדמנות ל פגוש את חברי המשלחת.
משרד מבקר המדינה בדק בשנת 2010 את נושא "ארגון ואירוח של משלחות עיתונאים ומעצבי דעת קהל בידי משרדי ממשלה נוספים" במסגרת דוח על משרד החוץ13 .
משרד מבקר המדינה העיר למשרדים המארגנים את הבאת המשלחות "כי כל עוד הם רואים בהבאת המשלחות פעולה שיש בה כדי לשפר את תדמית ישראל בעולם, עליהם להגביר את שיתוף הפעולה ביניהם.
איגום המשאבים האנושיים והכספיים בנושא זה יכול לייעל את ארגון המשלחות שכן כל משרד יתרום את חלקו הן מתחומי העיסוק שלו והן מתקציבו ויגביר את התועלת הכללית שאפשר להפיק ממשלחות אלה.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרדים השונים לבחון את האפשרות להסדיר מתכונת עבודה משותפת לארגון המשלחות שהם מביאים ארצה".
13 ,מבקר המדינה דוח שנתי 61ב ( 2011 ,) "פעילות המשרד בתחומי הדיפלומטיה הציבורית", עמ' 909-910 .
ממשקי העבודה בין משרד החוץ ובין משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בתחום קידום סחר החוץ 313 .
דברים אלה שנכתבו בדוח מבקר המדינה האמור יפים גם לפעולות משרד החוץ ומשרד התמ"ת הנוגעות להבאת משלחות של אנשי עסקים לישראל.
על שני המשרדים לשתף פע ולה בארגון המשלחות, לרבות בהיבטים התוכניים של הביקור, לשם הגברת התועלת שאפשר יהיה להפיק ממשלחות אלה.
מנגנון משותף של שני המשרדים יכול להביא לקידום מטרותיהם, שחלקן דומות מאוד, ולשיפור הקשרים העסקיים עם חברות ישראליות.
משרד התמ"ת השיב בינואר 2013 כי "ישמח לשתף פעולה עם יוזמות משרד החוץ גם בתחום המשלחות, תוך תיאום מראש" כדי שהמקרה שתואר לעיל לא יישנה.
ישיבות הנהלה משותפות .
תיאום סדור ברמה הבין -משרדית ניתן להשגה בין היתר באמצעות מפגשים בין הנהלות המשרדים ודיונים בפורומים קבועים של נציגי היחידות הנוגעות בדבר .
בהערכת המצב של משרד החוץ לשנת 2009 נכתב כי על המשרד לבצע בחינה כוללת של יעדי היצוא של ישראל, בשיתוף משרדי הממשלה הכלכליים ובהם משרד התמ"ת.
הביקורת העלתה כי בפרק הזמן דצמבר 2009 עד אוגוסט 2011 התקיימו רק שלוש ישיבות משותפות למנכ"ל משרד החוץ ולמנכ"ל משרד התמ"ת.
זאת ועוד, בשתי הישיבות האחרונות שהתקיימו לא השתתפו ראש מינהל סחר חוץ וסמנכ"לית אגף כלכלה, שהם ראשי היחידות בשני המשרדים הבקיאים בבעיות ובצרכים של שליחי משרדיהם בחו"ל, והאחראים ליישום ההחלטות שמתקבלות בנושאים אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח החפיפה ב פעילות שני המשרדים בנושאים הכלכליים, קיום ישיבות הנהלה בפורום של מנכ"לי המשרדים וראשי היחידות באופן תכוף חשוב ביותר לצורך עדכון הדדי ולקבלת החלטות משותפות.
מתשובותיהם של מנכ"לי משרדי החוץ והתמ"ת עולה כי בעקבות הביקורת הם החליטו לקיים דו -שיח בכל רבעון, ונו סף על כך לקיים מפגשי עבודה שוטפים בהשתתפות סמנכ"ל כלכלה במשרד החוץ וראש מינהל סחר חוץ במשרד התמ"ת.
 לדעת משרד מבקר המדינה יש לפעול ליצירת מנגנוני תיאום הן בין המטות בארץ והן בין הנציגים הכלכליים בחו"ל, לשם היזון הדדי בין שני המשרדים, יצירת דו-שיח מתמיד וייעול העברת המידע המקצועי ביניהם.
משרד החוץ מסר בתשובתו מינואר 2013 כי במהלך הביקורת "חלו שינויים ושיפורים ניכרים במערכת קשרי העבודה" בין שני המשרדים: התיאום ושיתוף הפעולה ביניהם הם כעת הדוקים יותר, ויש שיפור בחלוקת העבודה ביניהם.
ממשקי העבודה בין משרד החוץ ובין משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בתחום קידום סחר החוץ 315 .
ניסיונות עבר להסדרת מערך הפעילות לקידום סחר חוץ .
במשך השנים בדקו כמה גורמים את מערך הפעילות לקידום סחר חוץ ואת מידת יעילותו, ובין היתר בחנו את אופן פריסת הנציגים של המשרדים השונים, את מידת שיתוף הפעולה והתיאום בין המשרדים ואת מתכונת גיבוש תכניות העבודה שלהם.
להלן יפורטו ממצאי בדיקה זו: עוד בשנת 1990 המליץ צוות באגף התקציבים במשרד האוצר להקים בהדרגה רשות לקשרי חוץ כלכליים, שבה ירוכזו תחת קורת גג אחת כל הגורמים הרלוונטיים.
במועד סיום הביקורת עדיין לא יושמו ה מלצות הצוות.
בשנת 9419 הוגשו למנכ"לים של משרדי האוצר, החוץ והתמ"ס 14 המלצותיה של ועדה בין-משרדית שבחנה את נושא הנציגויות הכלכליות בחו"ל, ואלה ההמלצות העיקריות: משרד התמ"ס בשיתוף משרדי האוצר והחוץ יופקדו על הכנת תכנית העבודה הכלכלית של הנציגויות; ייקבעו קריטריונים למיקום הנציגים המופקדים על פעילות בתחומים כלכליים ויוגדרו באופן ברור ומפורט מעמדו ותפקידיו של כל נציג כלכלי; ייקבע אופן התיאום ב ין השגרירים ובין הנציג ים הכלכליים של משרדי התמ"ס והאוצר.
גם המלצות אלה עדיין לא יושמו במועד סיום הביקורת.
בדוח מבקר המדינה משנת 2001 הומלץ כי ימונה צוות בין-משרדי שירכז בידיו תכניות עבודה משרד יות לפעילות בחו"ל ש אותן יכינו כל המשרדים שיש להם נציגים בחו"ל.
בדצמבר 2005 החליט שר האוצר ושר התמ"ת דאז על הקמת צוות עבודה בין- משרדי בראשות מנכ"ל משרד התמ"ת באותה עת כדי שיעסוק באיגום המשאבים הבין-משרדיים המיועדים לקידום היצוא (להלן - ועדת האיגום).
ועדת האיגום דנה בתפיסה מערכתית של קביעת מדיניות הסחר של ישראל באמצעות יצירת מערך מתואם לקבלת החלטות.
הומלץ על הקמת ועדת מנכ"לים בראשות מנכ"ל משרד החוץ, שתפקידה לגבש את מדיניות סחר החוץ, ועל הקמת ועדת סמנכ"לים בראשות סמנכ"ל סחר חוץ במשרד התמ"ת שתפקידה לגבש את תכנית העבודה הממשלתית והחוץ-ממשלתית תוך שיתוף פעולה בין -משרדי.
במרץ 2006 , לאחר סיום עבודתה של ועדת האיגום, קיים שר האוצר והתמ"ת דאז דיון מסכם בהמלצותיה.
כל הנציגים שהשתתפו בדיון עמדו על חשיבות יצירת מערכת הרמונית לגיבושה ולהפעלתה של פעילות סחר החוץ.
בדיון לא התקבלו החלטות אופרטיביות, הגם ששר האוצר והתמ"ת (דאז) הביע את עמדתו המקצועית בדבר הצורך להגביר את התיאום בין משרד החוץ למשרד התמ"ת בנושא פעילות סחר החוץ של ישראל ולשם כך להקים מועצה לקידום הייצוא בראשות שר התמ"ת.
הגם שהצורך בהסדרת הפעילות הבין -משרדית בתחום סחר החוץ של ישראל נדון בעשורים האחרונים כמה פעמים, ואף שהודגשה חשיבות הסדרתה, במועד סיום הביקורת עדיין לא ננקטו פעולות מעשיות שהובילו לקידום ממשי בעניין זה.
משרד התמ"ת השיב בינואר 2013 כי לפי גישתו, מינהל סחר החוץ הוא הגורם הבלעדי שצריך להיות אמון על גיבו ש מדיניותה של מדינת ישראל בתחום סחר החוץ וקידום היצוא וההשקעות.
14 כאמור לעיל, עד 2003 נקרא משרד התמ"ת- משרד התעשייה והמסחר.
מנכ"ל משרד החוץ בתשובתו ממאי 2012 הודיע כי הוא מאמץ את המלצות ועדת האיגום בדבר יישום מודל מערכתי משולב לקביעת מדיניות הסחר של ישראל באמצעות שני אלה: האחד - יצירת מערך מתואם לקבלת החלטות במסגרת הקמת מועצה לאומית לקידום הסחר בראשות שר התמ"ת; האחר - הקמת ועדת מנכ"לים בראשות מנכ"ל משרד החוץ, שתפקידה לגבש את מדיניות סחר החוץ.
בתשובתו מינואר 2013 הוסיף המנכ"ל כי אף על פי ששליחי משרדו בכל העולם עוסקים גם ממשקי העבודה בין משרד החוץ ובין משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בתחום קידום סחר החוץ 317 .
בפעילות לקידום הכלכלה הישראלית, משרדו אינו שותף לשיח של התמ"ת בגיבוש מדיניות סחר החוץ.
בתשובתו ממאי 2012 כתב משרד האוצר כי נציגויות ישראל בחו"ל הן משאב יקר מאוד אשר על מנת לנצלו ביעילות לצורך קידום מגוון תחומים של קשרי כלכלה וסחר עם מדינות וארגונים בין-לאומיים יש צורך לפתח מערך משותף ומתכלל של כל הש ותפים למשימה ובעיקר משרדי החוץ, האוצר והתמ"ת.
מערכת זו צריכה לפעול בשותפות מלאה לגיבוש המדיניות, לקבלת ההחלטות, להכשרת הנציגים בחו"ל ולתפעולם - שלא לפי הגישה הבדלנית הנהוגה כיום, הגורמת לעתים לעימותים מיותרים, לחוסר תיאום ולחוסר ניצול יעיל של המשאבים.
לדעת משרד מבקר המדינה ההמלצות של הוועדות המקצועיות החוזרות ונשנות במשך שנים על הקמת מנגנון בין-משרדי לקביעת מדיניות סחר החוץ של ישראל ועמדת משרד החוץ ומשרד האוצר מבוססות על העובדה, כי את הפעילות לקידום סחר החוץ מבצעים לא רק נספחי התמ"ת, אלא גם שליחי משרד החוץ בנציגויות ישראל.
ראוי על כן שהמשרדים העוסקים בפעילות זו ישתפו פעולה אף בגיבוש מדיניות אחידה ומתואמת שבה יינתן דגש למרכזיות משרד התמ"ת בתחום מקצועי זה.
משרד החוץ הוא האחראי למכלול קשרי החוץ של ישראל, ומינהל סחר חוץ במשרד התמ"ת הוא הגוף המוביל כיום את גיבושה של מדיניות סחר החוץ.
המערך המופקד על הניהול השוטף של הקשרים הכלכליים הבין- לאומיים של מדינת ישראל כולל בין היתר שליחים מטעם שני המשרדים הפועלים בתחום הכלכלי בנציגויות ישראל ברחבי העולם.
ראש הנציגות - מתוקף האמנתו על ידי נשיא המדינה - הוא הנציג הבכ יר של מדינת ישראל במדינת הכהונה, וזה מקור אחריותו הכוללת לכל שליחי מדינת ישראל בארץ הכהונה.
בזכות מעמדו הבכיר יש לראש הנציגות גישה לדרגים הבכירים ביותר בממשל ובמגזר העסקי במדינת הכהונה.
ממצאי ביקורת זו מלמדים כי במודל העבודה הנוכחי בתחום סחר החוץ פועלים מ שרד החוץ ומשרד התמ"ת ללא מערכת מובנית המאפשרת תיאום ביניהם.
בהיעדר כללים ברורים לעבודה משותפת בנציגויות ובהיעדר שיתוף פעולה מובנה בין המטות של שני המשרדים נוצרות כפילויות בעבודתם של הנציגים הכלכליים בנציגויות, והדבר גורם לבזבוז משאבים ואבדן מידע.
יתרה מזו, חלוקת האחריות בין הגורמים בנציגות אינה ברורה, ולכן יחסי העבודה תלויים ביחסים האישיים בכל נציגות.
ניסיונות שנעשו, בשיתוף הגורמים השונים העוסקים בתחום סחר החוץ, לגיבושה של מערכת הרמונית לא צלחו, ובמשך השנים לא חל בנושא שינוי של ממש.
הליקויים שהעלתה הביקורת במערכות היחסים המקצועיות בין משרד החוץ ובין משרד התמ"ת, ריבוי ההצעות שהועלו בעבר והוועדות שהוקמו ליישוב המחלוקות בין שני המשרדים בלי שמסקנותיהן יושמו, כל אלה מלמדים כי על הנהלות המשרדים לנקוט עתה פעולה תכליתית כדי ליישב את המחלוקות האמורות; עליהן לקבוע את תחומי האחריות של כל משרד ולהסדיר את חלוקת התפקידים בין המשרדים.
ממשקי העבודה בין משרד החוץ ובין משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בתחום קידום סחר החוץ 319 .
על הנהלות שני המשרדים לאמץ את ההמלצות המקצועיות החוזרות ונשנות בדבר הצורך בתפיסה מערכתית לקביעת מדיניות הסחר של ישראל וביצירת מערך בין -משרדי לקבלת החלטות, ליישומן וליישוב מחלוקות אם יתעוררו .
יש לפעול ליצירת מנגנוני תיאום בין מטות המשרדים בארץ ובין הנציגים הכלכליים שלהם בחו"ל, לשם היזון הדדי בין שני המשרדים ויצירת דו-שיח מתמיד ביניהם.
מנגנונים כאלה יגבירו את שיתוף הפעולה בין המשרדים בעת הכנת תכניות העבודה השנתיות שלהם בתחומי סחר החוץ והדיפלומ טיה הכלכלית, יסדירו את העברת המידע המקצועי ביניהם, יאפשרו שיתוף פעולה אפקטיבי יותר בארץ ובעולם, ייעלו את פריסת הנציגים הכלכליים ויביאו לחיסכון בכוח אדם ובכסף.
בכל אלה יש כדי לסייע לשני המשרדים להשיג את מטרתם המשותפת - קידום סחר החוץ של ישראל.
הזכות להינשא היא אחת מזכויות היסוד הבסיסיות של כל אדם, והיא נגזרת מערך כבוד האדם המעוגן במדינת ישראל בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
הקהילה הבין-לאומית הכירה בזכות זו בהכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם משנת 1948 , ובאמנה הבין-לאומית בדבר זכויות אזרחיות ומדיניות משנת 1966.
חוק שיפוט בתי דין רבניי ם (נישואין וגירושין), התשי"ג - 1953 (להלן- חוק נישואין וגירושין), קובע כי נישואין וגירושין של יהודים בישראל ייערכו על פי דין תורה.
מכוח חוק זה נישואין בישראל נערכים כדת משה וישראל (להלן - כדמו"י).
בית המשפט העליון קבע7 שיש לפרש את המושג "יהודים" בחוק נישואין וגירושין .
7 "בגץ 80/63 גורפינקלואח' נ' שר הפנים, פ"ד יז(3) 2048, 'עמ 2061.
על פי הדין העברי - כלומר, על פי ההלכה היהודית שקובעת כי אדם נחשב יהודי אם נולד לאם יהודייה או אם התגייר, והוא אינו בן דת אחרת.
פעולות בתחום שירותי הדת 209 .
,)פקודת הנישואין והגירושין (רישום 1919 (להלן- פקודת הנישואין והגירושין), קובעת הוראות לרישום נישואין וגירושין בישראל : "הרשות הרושמת " תרשום כל נישואין בשעת סידור הקידושין .
הרשות הרושמת היא הרב רושם ה נישואין והוא שמוסמך להנפיק תעודת רישום נישואין.
רושם הנישואין מוסמך לבדוק אם המבקשים להינשא כשירים להינשא כדמו"י, ולשם ביצוע הבדיקה הוא רשאי לאסוף מידע הנוגע לבני הזוג.
על פי הנוהג בארץ, הרב המקומי (המועסק על ידי המועצה הדתית או הרשות המקומית) מכהן כרושם נישואין.
לפי חוק הרבנות הראשית לישראל, התש"ם - 1980 , הרבנות הראשית לישראל (להלן- הרה"ר) היא שמוסמכת להעניק כשירות לרב לכהן כרושם נישואין ולמנות רושמי נישואין מבין הרבנים שקי בלו כשירות .
הרה"ר גם אחראית לפיקוח מקצועי-הלכתי שוטף על פעילותם של הרבנים רושמי הנישואין, לקביעת הנחיות לרושמי הנישואין בתחום ההלכתי, ולהסמכת רבנים לעריכת חופה וקידושין (להלן - חו"ק).
הרה"ר ומשרד המשפטים קבעו נהלים לעניין קבלת השכר בגין עריכת חו"ק.
תפקידו של המשרד לשירותי דת (להלן - המשרד) הוא להסדיר את מתן שירותי הדת לאוכלוסייה היהודית במדינת ישראל.
שירותים אלה מסופקים על ידי המועצות הדתיות, והמשרד הוא המאסדר (רגולטור) המפקח עליהן.
בתחום הנישואין, המשרד אחראי בין היתר להנפקת תעודות הנישואין, שמירתן ועד כון רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול (להלן - רשות האוכלוסין) בדבר הנישואין.
המשרד פרסם הוראות והנחיות לרושמי הנישואין ולמועצות הדתיות.
הרישום לנישואי יהודים בישראל מתבצע בשני אופנים: במועצות הדתיות המוסמכות לספק שירותי דת לתושבים המתגוררים בתחומן הוא מתבצע באמצעות מחלקות הנישואין; וברשויות מקומיות שאין בהן מועצה דתית נפרדת הוא מתבצע באמצעות מחלקות הדת שבאותן רשויות.
מחלקות אלה מספקות את השירותים המינהליים, והרב המקומי אחראי להיבטים ההלכתיים וחותם על תעודות הנישואין.
ברחבי הארץ פועלות 133 מועצות דתיות ו-35 מחלקות דת במועצות אזוריות ומקומיות.
בין השנים 2008 -2010 נישאו במדינת ישראל באמצעות המועצות הדתיות ומחלקות הדת כ- 37,000 זוגות יהודים בממוצע בכל שנה8.
הנהלת בתי הדין הרבניים, המהווה יחידת סמך של משרד המשפטים, מנהלת את רשימת מעוכבי הנישואין.
רשימה זו מכילה שמות אנשים המעוכבים באופן זמני או המנועים באופן קבוע מלהינשא על פי ההלכה היהודית.
בתי הדין הרבניים מוסמכים לפי חוק נישואין וגירושין לברר סוגיות מסוימות הנוגעות למעמד האישי, ואגב זאת גם את שאלת היהדות של המבקשים להינשא.
: נישואין אזרחיים בישראל הנישואין של אזרחי מדינת ישראל נערכים בהתאם לדת שאליה הם משתייכים.
יהודים נישאים בה כדמו"י, כחלק מהסטטוס-קוו הקיים בענייני דת ומדינה.
המצב הקיים שנוי במחלוקת ציבורית במשך שנים רבות.
המחלוקת ניטשת בעיקר על חוק נישואין וגירושין, הקובע כי נישואין בישראל ייערכו לפי הדין הדתי - ובהתאם לכך בטקס הנושא אופי דתי; ועל העובדה שאין לזוגות המנועים מלהינשא כדמו"י, או אינם מעוניינים בכך, דרך חלופית רשמית להינשא בישראל.
לא אחת גורמים שונים בציבור וחברי כנסת מעלים הצעות לכינון נישואין אזרחיים בישראל9.
אף על פי שנישואין אזרחיים אינם נערכים בישראל באופן רשמי, הוכרו .
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה 210 דוח שנתי63ג .
במהלך השנים על ידי בתי המשפט ועל ידי חלק מרשויות המדינה כמה סוגים של הליכים המהווים תחליפים מסוימים לנישואין כאלה.
9 דוגמאות אחדות: הצעת חוק נישואין וגירושין אזרחיים, התש"ס- 2000 (של ח"כ פורז ואח'); הצעת חוק נישואין וגירושין, התשס"ד - 2004 (של ח"כ אופיר פז -פינס ואח'); הצעת חוק נישואין וגירושין, התשע"א- 2010 .
)'(של ח"כ ניצן הורביץ ואח פעולות בתחום שירותי הדת 211 .
הבולט שבהם הוא נישואין אזרחיים שנערכים מחוץ לישראל; באחרונה אושר גם חוק ברית הזוגיות לחסרי דת, התש"ע- 2010, המאפשר אך ורק לחסרי דת לבוא בברית הזוגיות וליהנות מזכויות המוקנות לזוגות נשואים בישראל.
כמו כן, זה שנים רבות מוכר בפסיקה מוסד "הידועים בציבור".
ואולם, התחליפים הללו מקנים לבני הזוג זכויות אזרחיות פחותות מאלה הניתנות לזוגות שנשואים כדמו"י, ומהווים פתרון חלקי בלבד לזוגות המנועים מלהינשא על פי ההלכה או שאינם מעוניינים למסד באופן הלכתי את הקשר ביניהם.
מאחר ששאלת אופי הנישואין הרצוי בישראל שנויה במחלוקת ציבורית ועולה לא אחת בדיונים בכנסת, החליט מבקר המדינה לא לעסוק בה במסגרת דוח זה.
בחודשיםמרץ-ספטמבר 2011 בדק משרד מבקר המדינה היבטים הנוגעים למערך הנישואין הנערכים בישראל לזוגות יהודיים באמצעות המועצות הדתיות ומחלקות הדת ברשויות המקומיות.
בין היתר נבדקו הנושאים האלה: הליך הרישום לנישואין; היבטים בעריכת חו"ק; גביית אגרות נישואין; רישום לנישואין של בני הקהילה האתיופית; ניהול רשימת מעוכבי נישואין; והפיקוח והבקרה על רישום לנישואין במועצות הדתיות.
הביקורת נעשתה במשרד, ברה"ר ובהנהלת בתי הדין הרבניים.
בדיקות השלמה נעשו במועצות הדתיות בירושלים, תל אביב, קריית גת, הרצלייה, ראשון לציון, נתניה, יבנאל ומטה בנימין, ובמחלקות הדת במועצה המקומית שוהם ובמועצה האזורית מטה יהודה.
כמו כן, בלשכת הרב הראשי ליהודי אתיופיה וברשות האוכלוסין.
נוסף על אלה שלח משרד מבקר המדינה 168 שאלונים- ל-133 המועצות הדתיות ול-35 מחלקות הדת ברשויות המקומיות.
לשאלונים השיבו 120 מתוך168 המועצות הדתיות ומחלקות הדת (כ-70% ), והם התייחסו להיבטים שונים בטיפולן של המועצות הדתיות ומחלקות הדת בהליך הרישום לנישואין בשנים 2008 -2010 .
הליך הרישום לנישואין במועצות הדתיות .
הליך הרישום לנישואין הוסדר בהוראות נוהל רישום נישואין (להלן - נוהל רישום נישואין או הנוהל) שפרסם המשרד בחוזר מנכ"ל, והן עודכנו בפברואר 2003 .
הנוהל מבוסס על חוק נישואין וגירושין ועל הכללים ההלכתיים בנושא.
הגדרת ההוראות בנוהל כתוב מבטיחה את נאותות ההליך ומסייעת לשמור על התנהלות אחידה בקרב המועצות הדתיות.
בהתאם לנוהל, הליך הרישום לנישואין אמור להתבצע על ידי רב שהרה"ר הסמיכה לכך (רושם הנישואין) במועצה הדתית או במחלקת הדת שבמקום המגורים של אחד מבני הזוג, או במקום שבו ייערך טקס הנישואין.
הפרת הוראות הנוהל על ידי רושם הנישואין או על ידי מי שפועל מטעמו ובהרשאתו, עשויה להביא לשלילת הסמכתו של רושם הנישואין ולנקיטת צעדים שיתבקשו מהמעשה.
הליך הנישואין כולל שלושה שלבים עיקריים: (א) הרשמה לנישואין הכוללת את הצהרת בני הזוג, חקירה ודרישה לצורך קביעת מעמדם האישי והמשפחתי ופרסום 212 דוח שנתי63ג .
דבר הנישואין העתידים להיערך בציבור; (ב) עריכת חו"ק; (ג) הנפקת תעודת הנישואין והפצתה לגורמים המוסמכים.
כאמור, על פי הדין נערכים בישראל נישואין כדמו"י.
הציבור הנרשם לנישואין באמצעות המועצות הדתיות וממלא אחר כל הדרישות וההנחיות של רושם הנישואין, מניח שהדבר מבטיח את תקפות פעולות בתחום שירותי הדת 213 .
נישואיו לפי ההלכה היהודית, זאת לפי החוק במדינת ישראל.
כן הוא מניח כי לא יתעוררו בעתיד ספקות לגבי המעמד האישי והייחוס שלו או של צאצאיו.
יש לציין כי אי-הקפדה על הנהלים וההנחיות עלולה בחלק מהמקרים להשפיע על הכרעות מהותיות ולפגוע באופן חמור במעמדם האישי של בני הזוג וצאצאיהם, ואף להביא לחוסר שוויון בדרישות מהנרשמים לנישואין.
נוכח האמור לעיל בדק משרד מבקר המדינה, באמצעות השאלונים ששלח ובאמצעות ביקורת שערך במשרד ובכמה מועצות דתיות, את הליכי הרישום לנישואין.
כן בדק אם הם נעשו בהתאם לדין, להוראות הנוהל ולכללי היסוד של מינהל תקין.
רישום לני שואין על ידי ארגונים פרטיים: בתקופת המנדט הבריטי הוסמכה העדה החרדית לנהל מערך רישום נישואין עצמאי (שלא באמצעות המועצות הדתיות), והוא מתנהל כך עד היום.
בנוסף לכך, במהלך השנים החלו לפעול, באמצעות ארגונים פרטיים, שלוש לשכות רישום לנישואין הפועלות לצד המועצות הדתיות בירושלים ובבני ברק ולצד מחלקת הדת בשוהם (להלן - הלשכות הפרטיות).
הרישום בלשכות הפרטיות נעשה במקביל לרישום במחלקות הנישואין במועצות הדתיות האמורות.
שלוש המועצות הדתיות האמורות הסבירו לנציגי משרד מבקר המדינה כי הלשכות הפרטיות הוקמו מסיבות שונות, ובהן: הצורך להתחשב בצרכים וברגישות של אוכלוסיות חרדיות לנושא הצניעות של קהל הפונים; הצורך לתת מענה לציבור שהדיר רגליו ממשרדי המועצה הדתית בשל מחלוקת שהחלה לפני שנים רבות בין חלק מבני העיר לבין רב העיר דאז; כדי "לתרום מעט לאיחוי הקרעים ההולכים ונפערים בחברה הישראלית".
המועצות הדתיות בירושלים ובבני ברק חתמו עם הלשכות הפרטיות על הסכמים למתן שירותי רישום נישואין.
ההסכמים מסדירים את אופן ביצוע הרישום בלשכות הפרטיות ואת נושא גביית אגרות הנישואין מבני הזוג והעברתן למועצות הדתיות.
המועצות הדתיות התחייבו להחזיר ללשכות הפ רטיות חלק מהאגרות למימון הוצאותיהן.
הלשכות הפרטיות התחייבו מצדן לבצע אצלן את הרישום לפי נוהל רישום נישואין.
ללשכה הפרטית השלישית אין הסכם עם המועצה המקומית בשוהם למתן שירותי הרישום לנישואין.
הליך הרישום לנישואין בכל אחת מהלשכות הפרטיות מתבצע על ידי רב מטעמן, והן אחראיות לכולו (לרבות פרסום בעיתון וגביית אגרות נישואין).
לאחר הנישואין תיק הנישואין מועבר למועצות הדתיות שמנפיקות את תעודות הנישואין.
התעודות נחתמות על ידי רושמי הנישואין במועצות הדתיות.
תיקי הנישואין והעתק של תעודות הנישואין נשמרים במועצות הדתיות.
התברר כי המשרד, שהוא הגוף האחראי להסדרת שירותי הדת שנותנות המועצות הדתיות - ומתוקף כך אמור לקיים פיקוח מינהלי על פעילותן בתחום הנישואין - לא בחן את עמידתן של הלשכות הפרטיות בהוראות נוהל רישום נישואין; לא בחן כיצד נבחרו מפעילי הלשכות הפרטיות ולא בחן את מכלול ההיבטים המשפטיים והמינהלים של פעילותן.
הלשכה הפרטית בבני ברק מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 , כי ההסכם בינה לבין המועצה הדתית בבני ברק נחתם בשנת 2000 וכי 214 דוח שנתי63ג .
המשרד עודכן לגבי כל פרטי ההסכם ולא הביע כל הסתייגות.
המועצה הדתית בירושלים והלשכה הפרטית הסמוכה אליה מסרו בתשובותיהן מדצמבר 2011 ומינואר 2012 בהתאמה, כי ההתקשרות ביניהן החלה בשנת 1979 , לפי בקשתו של המשרד שהיה מעורב בכל שלביה.
המועצה המקומית שוהם ציינה בתשובתה מינואר 2012 , כי פעילותה בתחום הרישום לנישואין נעשתה כל העת בידיעת הרה"ר והמשרד.
פעולות בתחום שירותי הדת 215 .