HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ואף גרוע מכך משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח הנתונים שהוצגו בפרק זה בנוגע להבדלים בין בתי ספר, וכן בין מגזרים ובין יישובים מבחינת היחס הממוצע של מספר תלמידים לעמדת מחשב בבית הספ ר, על המשרד לפעול בשיתוף הרשויות המקומיות לצמצום פערים אלה.
משרד החינוך אינו משתתף במימון המחשבים עם מפעל הפיס.
על פי תשובת משרד החינוך מנובמבר 2011 למשרד מבקר המדינה, "על פי התחייבות משרד מאז שנ ]עוד[ ולמפעל הפיס, מפעיל המשרד ]המקומיות[ החינוך לרשויות ות התשעים מערך בקרה (באמצעות זכיין) אשר מבקר ומלווה את תהליכי ההצטיידות ".
]במחשבים שנעשים ברשויות המקומיות[ בהתחשב בכך שרשויות מקומיות סוברניות לייעד את מענקי מפעל הפיס לצרכים שונים, ולאו דווקא לרכישת מחשבים לתלמידים, בדק משרד מבקר המדינה כמה מהן לא ייעדו כלל את המענקים למטרה זו ואם הייתה לכך השפעה על היקף ההצטיידות במחשבים של בתי הספר בתחומן.
מנתוני מפעל הפיס עולה כי בשנים 2003 -2010 השתמשו רשויות מקומיות בכספי המענקים ממפעל הפיס לרכישת מחשבים לבתי הספר עבור תלמידים בסכום כולל של כ-134 מיליון ש"ח.
בפרק הזמן האמור 50 מבין כ-250 רשויות מקומיות לא השתמשו, ולו פעם אחת, בכספים ממענקים אלה לצורך זה; רשויות אלו בחרו, כשם שמאפשרים להן נוהלי ההקצאה של מפעל הפיס, להשתמש בכספי המענקים למטרות אחרות, על פי סדרי העדיפות שלהן.
משרד מבקר המדינה בדק את היקף ההצטיידות במח שבים בבתי הספר כפי שעלה ממסמך משרד החינוך18 לשנת 200819 ,ברשויות המקומיות שלא השתמשו החל משנת 2003 .
, במענקי מפעל הפיס לרכישת מחשבים לתלמידים .
18 נתונימשרד החינוך לשנת 2008 על היחס הממוצע בין מספר תלמידים למספר עמדות המחשב ביישובים בארץ.
19 לאחר שנת 2008 המשיך המשרד להפיק מסמכים כאלה, אך בלי לכלול בנתוניו על היישובים בתי ספר חרדיים וחלק מבתי הספר ממגזרי המיעוטים, שבהם אין מחשבים כלל או שאין למשרד נתונים מלאים עליהם.
עלה כי ב-26 (כמחצית) מ-50 הרשויות המקומיות שלא השתמשו במענקי מפעל הפיס לרכישת מחשבים לתלמידים החל משנת 2003 היו פחות עמדות מחשב בממוצע לתלמידים בבתי הספר בהשוואה לממוצע הארצי באותה עת שהיה עמדת מחשב אחת בממוצע לכ-13 תלמידים20 - היחס שנמצא בהן היה החל מעמדת מחשב אחת ל -15 תלמידים ועד לעמדה אחת ליותר מ-20 .
המחקר הבין-לאומי SITES בנושא תשתיות תקשוב בבתי הספר לשנת 2006 :העלה את הממצאים האלה (א) רק בשליש מבתי הספר בישראל היחס בין מספר התלמידים למספר המחשבים היה 1:10 - היעד שקבע משרד החינוך בשנות התשעים של המאה העשרים; ברבע מבתי הספר היחס הגיע לממדים של יותר מ- 1:20 .
נתונים אלה הנוגעים להיקף התקשוב הציבו את ישראל בשליש התחתון של הטבלה.
(ב) בנוגע לשיפור בתשתיות התקשוב הוצבה ישראל במקום נמוך בטבלת הדירוג של המדינות, נוכח הנתונים ולפיהם בשנים 1998 -2006 פחתה נגישות התלמידים למחשבים בבתי ספר בישראל והוכפל מספר בתי הספר שבהם יש עמדת מחשב אחת בלבד בממוצע ל-20 .
תלמידים ויותר (ג) הצוותים החינוכיים בבתי הספר בישראל דיווחו על ציוד מיושן ובכמות בלתי מספיקה.
ממצאי המחקר הזה מעלים גם הם שמשרד החינוך לא עמד ביעדים שקבע לעצמו בשנות התשעים של המאה העשרים בנוגע לתקשוב בתי הספר; יש הבדלים ניכרים בין בתי הספר מבחינת מספר תלמידים לעמדת מחשב; וחלק מהציוד בבתי הספר מיושן ואין בו די לצורכי הוראה ולהקניית מיומנויות תקשוב לתלמידים.
בעניין זה ציין מנהל המינהל למדע ולטכנולוגיה במשרד החינוך, ד"ר עופר רימון, בישיבת ועדת החינוך של הכנסת באפריל 2010 , כלהלן: "ב - 1998 בישראל, כ - 35% מבתי הספר היו כברביחס של 1:9 עמדת מחשב לרשות תשעה תלמידים[ .
אני אומר כבר, כי רוב מדינות ה]בממוצע- OECD ,מאז התקדמו בעניין הזה ומדינת ישראל היא אחת המדינות היחידות שמבחינת יחס מחשב -תלמיד המצב נעשה יותר גרוע.
לא רק לגבי יחס מחשב -תלמיד, אלא גם מבחינת השימוש הפדגוגי שנעשה באמצעות המחשבים, המיקום של המחשבים והתחזוקה שלהם, נמצא בנסיגה בישראל בהשוואה למדינות ה- OECD ".
הוא הוסיף כי משנת 2012 יינתן ביטוי ממשי לבדיקת מיומנויות תקשוב של תלמידים במבחנים בין -לאומיים בתחום החינוך שישראל מתעתדת להשתתף בהם.
20 לצד הממצא שהועלה ולצורך הבהרה יצוין כי בין 50 הרשויות המקומיות שלא השתמשו במענקי מפעל הפיס בתקופה שנבדקה לרכישת מחשבים לתלמידים בבתי הספר היו גם רשויות שבהן השתווה היחס בין מספר התלמידים למספר עמדות המחשב בבתי הספר לממוצע הארצי והיה אף טוב ממנו, הן רכשו מחשבים לתלמידים ממקורות מימון אחרים לרבות מתקציבן.
נוכח הממצאים שהועלו לעיל , על משרד החינוך לפעול לקביעת מקור כספי ממלכתי שיתקצב את רכישת המחשבים לבתי הספר במקום להסכין עם המצב שאין גורם ממלכתי שמופקד על כך.
קביעת מקור תקציבי ממלכתי לרכישת מחשבים לבתי הספר יסייע לצמצם באופן מתוכנן ושיטתי את הפערים בין מגזרים ובין רשויות מקומיות בכל הנוגע לאמצעי המחשוב בבתי הספר.
איכות הציוד הממוחשב בבתי הספר .
על פי הדרישות המעודכנות של המשרד21 התלמידים בבתי הספר נדרשים להכיר תכנות מחשב שונות ולהשתמש במרשתת, בין השאר, לצורכי חיפוש מידע ושימוש באתרי תוכן דיגיטלי.
בבתי הספר יש מחשבים עם מעבדים מסוגים שונים, בהם מעבדים "חלשים" המאפשרים שימוש חלקי ומוגבל במחשב - הם מקשים על התלמיד להתחבר למאגרי מידע במרשתת ולאתרי תוכן בתחומים הנוגעים ללימודיו.
במהלך הביקורת משרד החינוך המציא למשרד מבקר המדינה נתונים לשנת 2011 על סוגי המעבדים הנמצאים בכ- 1,850 בתי ספר- כ-40% מבתי הספר בארץ.
על פי הנתונים, באותם בתי ספר יש כ - 81,000 מעבדים בסך הכול, כ- 26,000 (32% ) מהם מעבדים מהסוגים- Pentium 1 , Pentium 2 , Pentium 3 ו- Celeron .
מינהל מדע וטכנולוגיה מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2011 כי "מחשבים מבוססי מעבדים מסוג פנטיום 1,2 ו- Celeron אינם מתאימים להתקנת מערכת הפעלה מסוג WINDOWS XP ומעלה ועל כן אינם מתאימים.
להקנות לתלמידים לשימוש סביר ]מתאימים[ את מיומנויות התקשוב.
במסגרת התכנית החדשה ולא בפורטל הבית ספרי ובאתרים של כל אחד מספקי התוכן.
שהוגדרו בתכנית התכנית החדש[ החדשהה - התאמת מערכת החינוך למאה ה-21 , המשרד החל להפעילה בשנת 2010 .
ניתן להפוך מחשבים כאלו למחשב 'רזה'.
הפתרון] כדאי כלכלית".
בנוגע למעבדים מסוג]לא יהיה[ Pentium 3 נאמר כי הם "מתאימים להתקנת WINDOWS XP אך חלשים מבחינת כוח עיבוד ולכן.
יתנומענה חלקי להקניית מיומנויות התקשוב לתלמידים במסגרת התכנית החדשה ולשימוש סביר בפורטל הבית ספרי ובאתרים של כל אחד מספקי התוכן" (ההדגשות במקור).
יוצא אפוא כי על פי משרד החינוך חלק משמעותי מהמעבדים שקיימים בבתי הספר אינם מתאימים כדי לספק את צורכי התקשוב שהתלמידים בבתי הספר נזקקים להם.
21 על פי תכנית "התאמת מערכת החינוך למאה ה-21 .
", ראו להלן 716 דוח שנתי62 .
מבירורים שעשה משרד מבקר המדינה עם מנהלי בתי ספר עלה כי נוסף על המעבדים ה"חלשים" יש לעתים בבתי ספר גם שרתי מחשבים "חלשים".
שרתים אלה מסוגלים לתמוך בעבודה בו זמנית רק של חלק מהמחשבים במעבדת המחשבים, ומכאן שיש קושי ללמד בו-זמנית קבוצה של תלמידים באמצעות המחשבים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי הנתונים האמורים לפיהם תשתיות המחשוב והמחשבים הקיימים בחלק מבתי הספר אינם יכולים לאפשר הקניית המיומנויות הדרושות, מתווספים לבעיה, שעלתה לעיל, של מחסור במחשבים לתלמידים בבתי ספר ומחריפים אותה.
פעולות לקידום התקשוב .
כאמור, בשנים 2003 -2010 משרד החינוך לא נקט פעולות כלל -ארציות ומערכתיות לתקשוב בתי הספר, ועם זאת המשרד נקט פעולות בהיקפים קטנים יותר לתקשוב בתי הספר, או השתתף בפעולות מסוג זה.
להלן יובאו בתמצית דוגמאות לכך: 1.
בספטמבר 2008 התקבלה החלטת ממשלה ליישם במסגרת תכנית לפיתוח הנגב פרויקט להקמת גנים מדעיים ו"כיתות חכמות" בנגב22 .
בעקבות זאת הפעיל משרד החינוך תכנית לציוד כיתות הלימוד בבתי הספר שהשתתפו בפרויקט באמצעים מתוקשבים (כמו מחשבים ניידים ומחשבים נייחים, מקרנים וחיבור למרשתת).
תכנית "סיסמה ל כל תלמיד" 23 : התכנית נוסדה בשנת 2006 על ידי גופים עסקיים ומן המגזר השלישי ובשיתוף המשרד.
התכנית מופעלת במספר מצומצם של יישובים בפריפריה ומתוכננת בתקופה של כחמש שנים להגיע לכ - 100,000 משתמשים.
על פי התכנית התלמידים והמורים מוכשרים לעבודה בסביבה מתוקשבת ומקבלים סיסמאות אישיות שמאפשרות להם לתקשר ביניהם באמצעות המרשתת.
בדרך זו, משתתפים מורים, תלמידים והורים, בין השאר, בפורומים בנושאים שונים ועוקבים אחר שיעורי הבית והעבודות שהתלמידים צריכים להגיש.
המשרד פועל להגדיר את צרכי התוכן והפעילויות הפדגוגיות במסגרת התכנית ולספק אותם.
התקשרות בין משרד החינוך ובין חברת מייקרוסופט : שנקראת School Agrement - ההתקשרות החלה בשנת 2005 ומטרתה להסדיר את זכויות השימוש במוצרי התכנה של החברה בבתי הספר ולאפשר להם ולעובדי ההוראה נגישות רבה יותר למוצרי החברה ובמחירים נמוכים.
22 הפרויקט בוצע במסגרת תכנית לפיתוח הנגב.
בהחלטת ממשלה 4107 מספטמבר 2008 נקבע שיש להעביר31.
5 מיליון ש"ח מתקציב הממשלה למשרד החינוך לצורך הפרויקט.
23 "אתר התכנית "סיסמה לכל תלמיד www.
תכנית "מח שב נייד לכל מורה" : תכנית שמופעלת במשותף על ידי משרד החינוך, עמותת "קרן אתנה" והסתדרות המורים.
התכנית הושקה באוגוסט 2007 ביזמת העמותה, והיא מופעלת במימון משרד החינוך, רשויות מקומיות ותורמים.
מנתונים שפרסמה העמותה באתר המרשתת שלה24 עולה כי עד שנת 2011 נכללו בתכנית כ -160 יישובים, וכ- 6,000 מורים בהם צוידו במחשבים ניידים אישיים (אשר לתכנית "מחשב נייד לכל מורה" - ראו להלן).
בישיבת ועדת החינוך של הכנסת מאפריל 2010 התייחס שר החינוך מר גדעון סער לפעולות שנעשו בתחום התקשוב.
לדבריו "יש היום במערכת הרבה מאוד תוכניות מת וקשבות, ביוזמה מקומית של רשויות מקומיות, ביוזמות של אנשי עסקים, ביוזמות של גורמים שונים .
יש בהן תוכניות מעולות, אבל בקנה מידה קטן, בקנה מידה נקודתי.
בדרך כלל, אפילו, אנחנו לא מדברים על בית ספר, אנחנו לוקחים שכבה או כמה כיתות וכדומה".
משרד מבקר המדינה מע יר כי פעולות של גופים מהמגזר השלישי 25 ומהמגזר העסקי - חשובות מאחר שהן תורמות לנגישות התלמידים והמורים לציוד מתוקשב ולשימוש בו, אולם נוכח העובדה שפעולות אלה אינן כוללניות ואינן בעלות היקף פריסה כלל -ארצי, לא היה מקום שהמשרד יסתמך רק עליהן באותן שנים והיה עליו לפעול להוביל את מערכת החינוך במסגרת תכנית מטעמו שתהיה מערכתית וכלל-ארצית.
רק בשנת 2010 , לאחר שנים שבהן לא פעל בהיקף ארצי ובאופן מערכתי, החל המשרד להפעיל תכנית תקשוב שמיועדת להתפרס על כלל בתי הספר בארץ בתוך פרק זמן של חמש שנים (ראו להלן).
"התאמת מערכת החינוך למאה ה-21 "- תכנית התקשוב של משרד החינוך .
בשנת הלימודים התשע"א (ספטמבר 2010 - אוגוסט 2011 ) התחיל משרד החינוך להפעיל תכנית תקשוב שכותרתה "התאמת מערכת החינוך למאה ה-21 ".
מטרת התכנית26 היא להוביל לקיומה של פדגוגיה חדשנית בבתי הספר תוך הטמעה של טכנולוגיית המידע.
על פי התכנית, "פדגוגיה חדשנית הינה שיטת הוראה ולמידה שבה התכנים והידע הנלמדים רלוונטיים למציאות המשתנה.
במקביל לידע התלמידים רוכשים מיומנויות שרלוונטיות לתפקוד מיטבי במאה ה-21 .
ההוראה מותאמת לשונות התלמידים, שוברת מחיצות בין העולם מחוץ לבית הספר לעולם בתוך בית הספר ועושה שימוש ככל שניתן בטכנולוגיה כדי לקדם את תהליכי ההוראה הן ברמה הפדגוגית והן ברמה המנהלית".
24 "חדשות אתנה" דצמבר 2010 'גיליון מס1 , www.
25 המגזר השלישי - ארגונים פרטיים הפועלים ללא כוונת רווח, דוגלים בהתנדבות ותרומה לקהילה, ההצטרפות אליהם והפרישה מהם רצוניות.
26 "התאמת מערכת החינוך למאה ה-21 ", תכנית עבודה (התשע"א -התשע"ב), משרד החינוך.
באפריל 2010 הציג שר החינוך את התכנית לוועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת (להלן - ועדת החינוך).
התכנית אמורה להתפרס על פני חמש שנים ולביצועה אושרו, על פי המשרד, תקציבים לשנים 2011 ו- 2012 בסך כ-100 מיליון ש"ח וכ-240 .
מיליון ש"ח, בהתאמה על פי התכנית, לרוב בתי הספר שישתתפו בה (להלן - בתי ספר בדגם הבסיסי) יספק משרד החינוך את הציוד ותשתיות התקשוב האלה: מחשב נייד שיסופק לכל מורה; מקרן, רמקולים, מ סכים ואמצעי החשכה בכיתות; רשת תקשורת קווית ואלחוטית בכיתות ובשטחים הציבוריים בבית הספר; חיבור לפס מרשתת רחב; רכישת שירותי תוכן לימודי מקוון מספקים חיצוניים.
עוד קבע המשרד שמספר מצומצם מאוד של בתי ספר בארץ שרמת השימוש באמצעי תקשוב בהם עוד לפני הפעלת התכנית נמצאה גבוהה יחסית לכלל בתי הספר בארץ יוגדרו "מדגימים" (להלן - בתי ספר מדגימים או המדגימים).
גם בתי הספר המדגימים ישתתפו בתכנית אך במתכונת שונה משל רוב בתי הספר שאמורים להשתתף בה - המדגימים יקבלו נוסף על המשאבים שיקבלו בתי הספר בדגם הבסיסי של התכנית גם לוחות "חכמים" (אינטרקטיביים) 27 שיותקנו בכיתות, ומחשבים ניידים לתלמידים (ביחס של מחשב נייד אחד לחמישה תלמידים), וכן יינתנו להם אמצעים לניוד המחשבים מכיתה לכיתה כדי שיהיה ניתן להעמיד מחשב לרשות כל תלמיד בכיתה שמתקיים בה שיעור מתוקשב.
יובהר כי על פי התכנית, לבתי ה ספר במודל הבסיסי לא מספק המשרד, בין השאר, מחשבים עבור התלמידים, ואילו למדגימים יסופקו מחשבים כאמור.
בשנת הלימודים התשע"א החלה הפעלתה של התכנית ביישובי פריפריה בישראל: 100 בתי ספר במחוז דרום של המשרד ו -100 במחוז צפון, שנכללו ב"דגם הבסיסי".
נוסף על כך החליט המשרד להפעילה ב-20 בתי ספר מדגימים מיישובים שונים בארץ.
על פי התכנון, בתוך חמש שנים אמורה התכנית להיות מופעלת בפריסה ארצית.
הפעלת התכנית כרוכה בחמש פעולות שמשרד החינוך קבע שעליו לבצע בו זמנית כדי שהן יובילו לפיתוח פדגוגיה חדשנית ויאפשרו הקניית מיומנויות ת קשוב לתלמידים: 1.
רכישת מחשבים למורים והתקנת תשתיות תקשוב בכיתות 2.
תחזוקה שוטפת של הציוד המתוקשב.
מינוי מורה מצוות בית הספר שיוכשר לתפקיד רכז תקשוב וידריך את צוות המורים.
פיתוח תוכני לימוד דיגיטליים על ידי המשרד וכן התקשרות בתי ספר עם ספקים חיצוניים של תוכן לימודי דיגיטלי.
פעולות בקרה, הערכה ומחקר- מינהל מדע וטכנולוגיה יבצע בקרה על ביצוע התכנית; ראמ"ה תבצע את הערכת היישום וההטמעה של תכנית התקשוב בבתי הספר של הדגם הבסיסי וכן תבצע מחקר מבוקר ב -60 בתי ספר שיקבלו ציוד .
27 הגדרה על פי מסמכי התכנית, "לוח אינטראקטיבי הוא משטח עבודה שניתן לכתוב עליו.
אולם להבדיל מהלוח הקונבנציונלי, טמונות בו גם יכולות של מסך מגע עם חיבור למחשב והעלאת כל אפליקציה שקיימת במחשב אל הלוח, כתוכנות שונות או מסכי אינטרנט.
התוכן מוצג על הלוח באמצעות מקרן המחובר למחשב".
תקשוב במסגרת מודל מתקדם מזה ש ניתן בדגם הבסיסי; מטרת המחקר היא לבדוק את האפקטיביות של שילוב תקשוב מתקדם בבתי הספר.
על בתי הספר הוטלו משימות במסגרת התכנית כדלהלן: הכנת תכנית עבודה לבית הספר ופרטנית לכל מורה לשילוב התקשוב הכוללת היבטים ארגוניים, פדגוגיים וחברתיים; מינוי צוות היגוי בבית הספר ליישום התכנית; פיתוח מערכי שיעור במקצועות הלימוד השונים שישולב בהם שימוש באמצעי תקשוב; הפעלת פורטל בית-ספרי לצורך ניהול הלמידה והתרגול בסביבה הדיגיטלית וכן לצורכי תקשורת חברתית ולימודית; שימוש באמצעי תקשוב ללימוד משותף של תלמידים ולצורך דיווח של המורים על נוכחות התלמידים בשיעור ועל בעיות משמעת.
משרד החינוך הגדיר את התפוקות ואת התוצאות שהוא מצפה מבתי הספר להשיג בשלוש השנים הראשונות להפעלת התכנית.
לדוגמה, בשנה הראשונה המשרד מצפה שהמורים יתחילו להשתמש בפורטל הבית -ספרי לפרסום חומרי לימוד לתלמידים; המורים יתחילו לדווח באופן מקוון על נוכחות התלמידים בשיעורים ועל אירועי משמעת; התלמיד ישלח למורים עבודות באמצעות הדואר האלקטרוני.
בשנה השנייה והשלישית של הפעלת התכנית מצפה המשרד, בין השאר, שלתלמידים תהיה יכולת להשתמש בגיליון אלקטרוני, לבנות מצגות, לבצע חיפוש במרשתת ולשאוב ממנה מידע רלוונטי28 .
הביקורת העלתה, כאמור, כי אחת מבעיות היסוד בתקשוב מערכת החינוך במשך השנים ובכלל זה בשנת 2011 היא מחסור במחשבים לתלמידים בבתי הספר; וכי חלק משמעותי מהמחשבים שבבתי הספר שעומדים לרשות התלמידים מיושנים מכדי שניתן יהיה לבצע באמצעו תם משימות תקשוב על פי דרישות המשרד בתכנית זו.
בחינת מרכיבי התכנית העלתה, כפי שצוין, כי בתי ספר בדגם הבסיסי, שהם הרוב המכריע של בתי הספר בתכנית, אינם אמורים לקבל מחשבים לשימוש התלמידים לצורך השלמת המחסור במחשבים ולצורך חידוש ציוד שאינו תקף לביצוע דרישות התכנית.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי הפעלת התכנית בדגם הבסיסי שאינו כולל תגבור בתי הספר במחשבים לתלמידים עלולה לפגוע באופן ממשי ביכולת של המשרד להשיג את אחד היעדים המרכזיים שהציב לעצמו בתכנית - להקנות מיומנויות תקשוב לתלמידים.
הקנייתן של מיומנויות כ אלה מצריכה בין היתר נגישות של התלמידים למחשב במהלך יום הלימודים בבית הספר, ולנוכח העובדה שבחלק גדול מהם אין מספר סביר של מחשבים לתלמידים ונוסף על כך בחלק מהם מותקנים מעבדים מיושנים שאינם מאפשרים לבצע את מטלות התקשוב, יהיה לבתי הספר קושי ממשי להקנות לתלמידים מיומנויות אלה.
יצוין כי בתחילת שנת 2010 , לפני שהוחל בהפעלת התכנית, היא הוצגה למשרד האוצר, ובאפריל כאמור היא הוצגה בישיבת ועדת החינוך.
בכירי משרד החינוך ציינו לפני ועדת החינוך כי במסגרת התכנית המשרד מתכוון לתגבר את בתי הספר במחשבים לתלמידים כדי להשיג יחס ממוצע של לפחות מחשב אחד לחמישה תלמידים; המשרד גם יצייד את בתי הספר באמצעים לניוד המחשבים מכיתה .
28 תכנית להתאמת מערכת החינוך למאה ה -21 , נספח 1 : תפוקות, תוצאות ומדדי ביצוע", משרד החינוך.
לכיתה כדי שבשיעור שבו נלמדות מיומנויות תקשוב יצויד כל תלמיד במחשב כלומר, בשלב התכנון דובר על ציוד בתי הספר במחשבים לתלמידים, ואילו בשלב אישור התכנית להפעלתה המעשית לא נכלל מרכיב זה - דהיינו לא נקבע כי רוב בתי הספר המשתתפים בתכנית יצוידו במחשבים לתלמידים.
במהלך הביקורת מסר מנהל מינהל מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך לעובדי משרד מבקר המדינה כי התכנית כפי שהיא מופעלת אינה כוללת תגבור של עמדות מחשב לתלמידים בבתי הספר בדגם הבסיסי (רוב בתי הספר שנכללים בה) בגלל אילוצי תקציב.
עוד ציין כי מחירי המחשבים יורדים עם הזמן, ולדעתו בתוך זמן קצר ירכשו בתי האב בישראל מחשבים ניידים שהתלמידים יוכלו להשתמש בהם בבית הספר.
בתשובת משרד החינוך למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 נאמר כי "בתכנית המקורית שהגשנו למשרד האוצר, ביקשנו להביא למצב שבנוסף לכיתה מתוקשבת יחס התלמידים למחשבים יהיה 1:5 .
בפועל בשל אילוצים תקציביים הינו צריכים לבחור בין חלופות.
סברנו שראוי להתחיל ולהתמקד במורים ולתת להם את המיומנויות להשתמש בטכנולוגיה בהוראה ובניהול הכיתה.
פריסה ]וכי עדיפה [ רחבה של תשתית בסיסית במספר גדול של בתי ספר על פני מתן פתרונות מושלמים יותר במספר מצומצם של בתי ספר.
אי הבהירות והידיעה לגבי הכיוון הטכנולוגי אליו מוביל המחשוב האישי .
ורמות המחירים הגבוהות יחסית של אמצעים אלו, העלו את השאלה האם נכון לה שקיע תקציב בחידוש מעבדות מחשבים.
למהלך המוצע בדוח יש חלופה והיא אמצעי קצה לכל תלמיד כאשר המדינה מסבסדת את אלה שלא יכולים לרכוש אמצעים אלה בעצמם.
מהלך זה יחד עם המהלך של 'דיגיטציה של ספרי לימוד' מייתר את המהלך של רכישת מחשבים לתלמידים".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי המחסור הנוכחי במחשבים שניתן להעמיד לרשות התלמידים בבתי הספר נוסף על כך שחלק משמעותי מהמחשבים מיושנים ואינם מתאימים לספק את הדרישות הפדגוגיות העדכניות של המשרד מחייבים את משרד החינוך להעריך כבר בשלב זה את יכולתו להשיג את היעדים שקבע בתחום הקניית מיומנויות תקשוב לתלמידים.
משרד החינוך הציג את תכנית התאמת מערכת החינוך למאה העשרים ואחת כתכנית שמתוכננת להתבצע במשך חמש שנים ולהתפרס בכל בתי הספר בפרק זמן זה.
ממסמכי משרד החינוך עולה שעל פי התכנון המקורי שלו, התקציב הנדרש להפעלת התכנית בשנה הראשונה הוא כ -400 מיליון ש"ח, ובכל אחת מארבע השנים שלאחר מכן נדרשים סכומים גדולים יותר, עד לעלות כוללת של כ -5 מיליארד ש"ח במשך חמש שנים.
בפועל כבר לשנה הראשונה של התכנית הוקצה תקציב קטן מזה שנדרש בתכנון המקורי - הוקצו כ-100 מיליון ש"ח, על פי נתוני המשרד, לעומת 400 מיליון ש"ח על פי התכנון המקורי.
במכתב מספטמבר 2011 של מנהל מינהל מדע וטכנולוגיה למשרד מבקר המדינה נכתב: "כחלק מהיעדים שהציב שר החינוך עם כניסתו למשרד היה יעד של 'התאמת מערכת החינוך למאה ה -21 '.
תכנית היעדים כולל יעד זה הוצגה לממשלה לקראת פתיחת שנת הלימודים תש"ע.
בתקציב 2009 -2010 יעד זה לא ]לאחר שגובשה[ תוקצב שכן נדרש זמן תכנון כדי לגבש את התוכנית.
התכנית הוצגה בפורומים שונים במשרד החינוך, במשרד האוצר.
ואף בפני ראש הממשלה עצמו.
במהלך הגיבוש של תקציב 2011 - 2012 התקבלה החלטה במשר ד החינוך בשיתוף משרד האוצר.
לגבי גובה התקציב שיוקצה לתכנית.
ההחלטה שהתקבלה הייתה על תקציב בגובה 420 .
מיליון ש"ח 100 מיליון ש"ח ב - 2011 ,320 מיליון ש"ח ב - 2012 .
ברגע שהתקבלה ההחלטה קבענו את היקף התכנית ובנינו תכנית אופרטיבית".
בתשובה נוספת של משרד החינוך מנובמבר 2011 נאמר כי הסכום המעודכן שאושר לביצוע התכנית בשנת 2012 הוא240 .
מיליון ש"ח בירור עם אגף התקציבים במשרד האוצר העלה כי משרד האוצר אישר תקציבים לביצוע התכנית בשנים 2011 ו- 2012 , אך לא ניתנה כל התחייבות ממשלתית להקצות לתכנית תקציבים גם בשנים שלאחר מכן.
עוד נאמר כי אם משרד החינוך יבקש להמשיך לתקצב את התכנית לאחר שנת 2012 , עליו להעלות מחדש את הנושא בדיוני התקציב לשנים הבאות.
בתשובת משרד האוצר מנובמבר 2011 נאמר כי "בסיכום התקציבי בין משרדי האוצר והחינוך לשנים 2011 - 2012 , הוסכם כי משרד החינוך יקבל תוספת בסך של 410 מיליון ש"ח לבסיס התקציב 2011 ותוספת של550 מיליון ש"ח לבסיס תקציב 2012 (ביחס לבסיס תקציב 2010 ) לטובת יישום יעדי משרד החינוך על פי סדרי עדיפויותיו ובהם תכנית ההישגים ותכנית התקשוב.
בנוסף לתקציבים אלו, משרד האוצר העמיד הרשאה להתחייב בסך של 80 מיליון ש"ח נוספים בשנת 2012 והתחייב לתקצב במזומן שליש מסכום זה בשנת 2012 .
למותר לציין, כי למשרד החינוך שמורה הזכות להפנות משאבים נוספים לטובת תכנית התקשוב במסגרת תקציבו הקיים, אשר הוגדל בין היתר לטובת מטרה זו, בהתאם לסדרי העדיפויות של המשרד"29.
עוד נאמר בתשובת משרד האוצר כי "מדובר בתכנית ייחודית, בעלת עלויות תקציביות משמעותיות אשר טרם הוכחה כאפקטיבית, ההחלטה על המשך תקצוב התכנית תיקבע לאחר ניתוח מעמיק של הערכתה (אשר תבוצע על ידי ראמ"ה) ובהתאם לסדרי העדיפויות של משרד החינוך להקצות את תקציבו".
29 יובהר, התוספות בסך 410 מיליון ש"ח ו - 550 מיליון ש"ח הן לתקציב החינוך בכללותו.
מתוך התקציב הכולל מקצה המשרד כספים גם לתכנית "התאמת מערכת החינוך למאה ה-21 .
ממצאיו של פרק זה מ למדים על שני היבטים משמעותיים שעל משרד החינוך לתת עליהם את הדעת, הנוגעים לתכנית התאמת מערכת החינוך למאה העשרים ואחת.
האחד - היא החלה לפעול על רקע בעיה של מחסור מתמשך במחשבים לתלמידים בבתי ספר בלי שתהיה מכוונת למלא מחסור זה ; והשני - אושר תקציב לביצועה של ה תכנית לשנתיים הראשונות להפעלתה, אך לא הובטח שתיושם גם בשלוש השנים הבאות, שבמהלכן היא אמורה, על פי התכנון, להמשיך ולהתפרס בבתי הספר עד להיקף של פריסה ארצית.
אם בשנים הבאות המשרד ישנה את סדרי עדיפויותיו ולא יקצה לתכנית זו תקציב שיאפשר את יישומה המתוכנן, היא עלולה להסתיים לפני שיושגו יעדיה.
: ) הפעלת התכנית בשנה הראשונה (התשע"א משרד מבקר המדינה שלח במרץ 2011 שאלון ל-70 מבין200 בתי הספר שנכללו בדגם הבסיסי של התכנית באותה שנה, כדי לאסוף מידע על שלבי הפעלתה הראשוניים.
70 בתי הספר האמורים נדגמו באקראי.
תשובות התקבלו מ -48 בתי ספר (כ-70% מבתי הספר שאליהם נשלח השאלון), ששיעורם24% מכלל בתי הספר שנכללו בדגם הבסיסי באותה שנה.
(א) פיגור בלוח הזמנים : באוגוסט 2010 , כחודש לפני תחילת שנת הלימודים התשע"א, הודיע משרד החינוך לכמה רשויות מקומיות שבתי הספר בתחומן כלולים בתכני ת המאה העשרים ואחת ובכוונתו להקצות באמצעותן תקציבים למימון רכישת אמצעי תקשוב לבתי הספר.
הרשויות המקומיות התבקשו לרכוש את הציוד לפי רשימת ספקים שמפעל הפיס אישר או לרכשו בעצמן על ידי פנייה לספקים על פי הכללים החלים עליהן.
נמסר להן כי מתחילת ינואר 2011 יועמדהתקציב לרשותן.
משרד החינוך קבע כי שלב ההצטיידות של בתי הספר באמצעי התקשוב יסתיים בסוף ינואר 2011 או לכל המאוחר בתחילת מרץ 2011 .
לאחר שיסתיים שלב ההצטיידות יתחילו בתי הספר להפעיל את התכנית.
כלומר, על פי לוח הזמנים הפעלת התכנית תחל לכל המאוחר בתחילת מרץ 2011 .
עוד תוכנן כי ראמ"ה יפעל להערכת התכנית ממועד התחלת הפעלתה.
תשובות לשאלון משרד מבקר המדינה התקבלו בחודשים אפריל ומאי 2011 , סמוך לאחר שנשלח השאלון לבתי הספר.
כמחצית מבתי הספר שהשיבו לשאלון ציינו כי הם עדיין לא סיימו את שלב ההצטיידות - מהם שקיבלו רק חלק מן הציוד, ואחרים שכלל לא קיבלו ציוד.
בנסיבות אלה הם לא יכלו להתחיל להפעיל את התכנית כמתוכנן אף ששנת הלימודים התקרבה לסיומה.
בירורים במשרד החינוך אישרו, כי במאי 2011 עדיין לא הסתיים שלב ההצטיידות במסגרת התכנית - דבר שהיה בו כדי לעכב את התחלת הפעלתה בבתי הספר.
בתשובת משרד החינוך למשרד מבקר המדינה אושרה העובדה שחל פיגור בלוח הזמנים להפעלת התכנית ונאמר כי "פעולת ההצטיידות התבצעה בפועל במחצית השנייה של שנת תשע"א" והושלמה ערב תחילת שנת הלימודים התשע"ב.
המשרד הסביר כי "עיקר הפיגור.
נבע מהגשה מאוחרת והעברת דו"חות ביצוע על ידי משרד החינוך 723 .
הרשויות למשרד ו/או לחילופין מהגשת דוחות ביצוע שנמצאו כלא תקינים והוחזרו לתיקונים".
(ב) משרד מבקר המדינה הפנה את תשומת לב המשרד להערות מנהלי בתי הספר שעלו מתשובותיהם לשאלון, ובין השאר לכך שאחדים מהם ציינו כי יש צורך למצוא פתרון עבור תלמידים שאין בביתם מחשב וגם לא חיבור למרשתת, אמצעים הנחוצים להם כדי לתרגל את החומר הנלמד ולשלוח שיעורי בית בדואר אלקטרוני.
בתשובתו מסר המשרד כי הוא בוחן "מספר פתרונות עבור תלמידים ללא גישה להב"ה [ למחשב ו/או לאינטרנט בביתם הכוללים מענה באמצעות מרכזי להב"ה- פרויקט ל הקטנת הפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית 30 , מעבדות מחשבים ] .
"בבית הספר שייפתחו לאחר שעות הלימודים ומגעים עם ארגונים נוספים .
תכנית שיזמה עמותת "קרן אתנה" - מחשב נייד לכל מורה 1.
לפי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בנושא שיתוף פעולה בין משרדי ממשלה ובין עמותות (ל הלן - הנחיית היועץ המשפטי לממשלה) 31 על משרד המבקש לשתף פעולה עם עמותות למנות "ועדת עמותות" שבין חבריה יהיה מנכ"ל המשרד, סגן או משנה למנכ"ל, היועץ המשפטי, החשב ועובד המקורב לנושא מבחינת מהות הפעילות.
כל יזמה לשיתוף פעולה תובא לפני הוועדה לאישור עקרוני; אם הוועדה תאשר את שיתוף הפעולה, הרי שהיא או גורם אחר במשרד, שהוועדה תסמיך לכך, צריכים לפרט את ההסדר שייקבע בין המשרד ובין כל עמותה, ולאחר מכן על המשרד לכרות חוזה בינו ובין העמותה.
עוד קובעת ההנחיה כי על המשרד הממשלתי לרכז מידע על עמותה שעמה הוא משתף פעולה, וכי ועדת העמותות של המשרד "תקבע, כבר בעת ההתקשרות עם העמותה, את הכללים בנושא הפיקוח שהוא נושא מרכזי ביחסי משרד -עמותה ותדאג שהכללים יעוגנו בתקנון העמותה או בחוזה בין המשרד לבין העמותה" (ההדגשה במקור).
"קרן אתנה" היא עמותה ללא כוונת רווח שהוקמה בשנת 2006 (להלן- העמותה)32.
על פי העמותה33 מטרתה "להעצים את המורים בישראל ולתת מענה לאתגרים הקיימים במערכת החינוך, כאשר קיים פער הבנה דיגיטאלי בין המורים לתלמידים ומעמד המורה דורש שיפור".
באוגוסט 2007 , ביזמת העמותה, החלה לפעול בחלק מבתי הספר תכנית "מחשב נייד לכל מורה" (להלן גם - התכנית)34 .
"על פי מסמכי התכנית, כאמור לעיל, מדובר במיזם חינוכי פרי יזמה של "קרן אתנה ששותפים לו משרד החינוך, הסתדרות המורים ותורמים.
הפרויקט פועל באמצעות מרכזי תקשוב קהילתיים ביישובים 31 הנחיה 6.
5100 , "עמותות ליד משרדי ממשלה - נוהל לשיתוף פעולה בין משרדי ממשלה לבין עמותות", משנת 1988 .
32 קרן אתנה אינה גוף מבוקר על פי חוקמבקר המדינה, התשי"ח - 1958 ]נוסח משולב[.
33 "מחשב נייד לכל מורה", חוברת מידע והנחיות, משרד החינוך, הסתדרות המורים בישראל ו"קרן אתנה", יולי 2009 .
34 תכנית זו אינ ה חלק מתכנית "התאמת מערכת החינוך למאה ה -21 " והיא נבדלת ממנה.
העמותה מתקשרת בהסכם עם כל רשות מקומית המעוניינת שבתי הספר בתחומה ייכללו בתכנית.
על פי פרסומי העמותה במ רשתת35 , מאז תחילת התכנית ועד דצמבר 2010 נכללו בה כ -160 יישובים, וכ - 6,000 מורים ביישובים אלה קיבלו מחשבים ניידים לצורך עבודתם.
נציגי המשרד חברים בוועדות היגוי הפועלות במסגרת התכנית.
המשרד לא מעביר לעמותה כסף אלא מספק הדרכה בהיקף של כ -120 שעות לכל מורה שמקבל מחשב נייד במסגרת התכנית.
ההדרכה נועדה להקנות למורה מיומנויות תקשוב וכן יכולת לשלב תקשוב בהוראה.
נוסף על כך נותן המשרד סיוע וליווי אישי למורים המשלבים את המחשב בהוראה36 .
המשרד גם מממן שירותים אלה שהוא מספק במסגרת התכנית.