HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח משרד הבינוי והשיכון - דירות שירות ויחידות מגורים במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 באישור הבקשות.
על הנהלת המרכז הרפואי להנחות את ועדת האכלוס לתעד כראוי את דיוניה ולפרט את הנימוקים להחלטותיה.
שימוש חורג בדירות זהות השוכרים נוהל משרד הבריאות קובע כי דירות השירות הן "דיור המוחזק על ידי בית החולים לצורך אכלוס עובדים חיוניים ונדרשים שאשרה ועדת האכלוס".
גם נוהל המרכז הרפואי קובע כי הדירות נועדו לשמש את עובדי בית החולים, בעיקר רופאים ואחיות.
על פי הנתונים של המרכז הרפואי הנכונים ליוני 2012 , מתוך3377 דירות השירות ששוכר המרכז הרפואי ממשרד השיכון, 288 דירות נמצאות במתחם עמק דותן ומשמשות למגורי צוות המרכז הרפואי, ובהם עובדי סיעוד, רופאים, עובדי מינהל ומשק ועובדים אחרים.
42 יחידות דיור (דירות חדר) נוספות נמצאות במבנה מעונות סטודנטים (בית שמעון ), ובניגוד לקבוע בנוהל המרכז הרפואי הן משמשות בין השאר למגורי אורחים ובהם כאלו המגיעים מחו"ל במסגרת תיירות מרפא.
כמו כן, חלק מ היחידות משמשות למגורי משתלמים מחו"ל.
יתר היחידות משמשות מבואה של בית שמעון - סופרמרקט וגן ילדים עירוני - ושתיים מהן שימשו בעבר מועדונית לילדים וכיום הן בתהליך הסבה מחדש למגורים.
מנתונים שהעביר המרכז הרפואי בתחילת 2012 ,למשרד מבקר המדינה עלה כי נכון לאותו מועד, 35 מיחידות הדיור במבנה בית שמעון שימשו באותה עת בעיקר למגורי תיירים - מתמחים מחו"ל או מטופלים מחו"ל ומלוויהם.
יצוין כי גם בהערכת שמאי המקרקעין שעשה אגף שומת המקרקעין שבמשרד המשפטים, על פי הזמנת המרכז הרפואי בשנת 2010 משמש ]בית שמעון [ , צוין כי "המבנה בעיקר למגורי המלווים של המאושפזים שהינם תושבי מדינו ת זרות" וכן "כל דירה מכילה חדר, מקלחת עם שירותים ומטבחון".
עוד עלה שאף שמשרד הבריאות ביקר מדי פעם בפעם במתחם דירות השירות וקיבל דיווח שנתי מהמרכז הרפואי בנוגע לדייריו, הוא לא ידע על השימוש החורג הנעשה בדירות לצורך מגורי תיירים, והתוודע לכך רק במהלך הביקורת.
בתשובתו מיולי 2013 הסביר המרכז הרפואי כי חלק מיחידות הדיור בבית שמעון ובמבנה נוסף (בית ליידי דייויס) שימשו למתן פתרון למטופלים המגיעים מרחוק, כולל במסגרת תיירות מרפא, חסרי יכולת כלכלית, והם ובני משפחותיהם שוהים בהם בתקופות בהן הם לא חייבים באשפוז.
יתר יחידות הדיור שימשו למגורי משתלמים ומתמחים מחו"ל בעלי מקצועות חיוניים.
המרכז הרפואי לא יכול היה להמציא נתונים הנוגעים להתפלגות בין הדירות לפי שני השימושים האמורים.
בהתייחסות של המרכז הרפואי מאוקטובר 2013 לשאלות נציגי הביקורת הוא ציין כי מספר יחידות הדיור המשמשות למגורי תיירים מחו"ל בדרך כלל אינו עולה על 20 , ורק לעתים רחוקות הוא מגיע לכדי 35-30 .
עוד ציין כי במקרים מסוימים שימשו היחידות למגורי מטופלים ישראלים ובני משפחותיהם המצויים במצוקה כלכלית ומגיעים מרחוק, בתקופות שבהן אין החולים מאושפזים; "פתרונות אלה מאפשרים לבית החולים להימנע מאשפוזים בהם .
שם הדוח: משרד הבינוי והשיכון - דירות שירות ויחידות מגורים במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 "אין צורך רפואי.
שחרור המיטות מאפשר מתן פתרונות ליותר חולים ובכך להציל חיים (ההדגשה במקור).
המרכז הרפואי הוסיף כי הוא גובה ממלוויהם של המטופלים מחו"ל מחיר סמלי המכסה את ההוצאות הבסיסיות לתחזוקת הדירות ולאירוח.
מהתייחסותו הנוספת של המרכז הרפואי מנובמבר 2013 לשאלות נציגי הביקורת עולה כי לדעתו יחידות הדיור בבית שמעון אינן חלק מדירות השירות של משרד השיכון.
הוא ציין כי הדירות במבנה בית שמעון הן חדרים במעונות הסטודנטים שהמרכז הרפואי בנה באמצעות תרומות.
הוא הוסיף כי מסיבה שאינה ברורה לו רשמה הנהלת המרכז הרפואי בשנות השישים של המאה העשרים את בית שמעון כמשויך לעמידר.
בעניין זה ציין המרכז הרפואי בתשובתו הנוספת ממרץ 2014 (להלן- התשובה ממרץ 2014 ) כי "יש בהחלט אפשרות שבמקסימום שני בנייני דירות נבנו אכן על ידי משרד השיכון ומת קציבו, אך ברור שרוב הדירות נבנו באמצעות תרומות לבית החולים, הפכו רכוש ממשלתי, אך דווקא של משרד הבריאות ולא של משרד השיכון", והנהלת המרכז הרפואי יזמה בזמנו את העברת ניהול הדירות לידיה של עמידר.
משרד מבקר המדינה מעיר למרכז הרפואי כי דירות השירות נועדו למגורים של עובדי המרכז הרפואי שנמצאו חיוניים לצרכיו , ואילו יחידות הדיור במעונות הסטודנטים נועדו לשיכון סטודנטים המתמחים במרכז .
כל שימוש אחר בדירות וביחידות הדיור, כמו מגורים של מי שאינו עובד חיוני, לרבות מגורים של תיירים מחו"ל, הוא חריגה מהנוהל הפנימי של המרכז הרפואי ומנוהל משרד הבריאות, ואף ניתן לראות בכך חלק מפעילות עסקית ושיווקית של המרכז הרפואי.
פעילות כזאת אינה עולה בקנה אחד עם ייעודן של דירות השירות ומעונות הסטודנטים, וכל עוד משרד הבריאות אינו רואה לנכון להסדירה ולאשרה, על המרכז הרפואי להפסיקה.
אשר לטענת המרכז הרפואי כי הוא מימן את בניית הדירות במבנה בית שמעון באמצעות תרומות, וכי בשנות השישים של המאה העשרים נרשם המבנה "מסיבה לא ברורה" כ"משויך לעמידר", מדגיש משרד מבקר המדינה כי המרכז הרפואי לא המציא מסמכים כלשהם התומכים בטענתו.
זאת ועוד, גם בפגישות שקיימו עם נציגי הביקורת ציינו נציגי הנהלת המרכז הרפואי כי הם כבר העלו טענה זו בעבר במסגרת דין ודברים עם עמידר בנוגע לחוזה השכירות של דירות השירות.
אולם על אף טענתם לא שונה חוזה השכירות, והדירות במבנה בית שמעון המשיכו להיכלל במסגרת חוזה השכירות הקיים.
בתשובה שמסר משרד הבריאות ביולי 2013 למשרד מבקר המדינה (להלן- תשובת משרד הבריאות) צוין כי יברר את נושא השימוש החורג בדירות השירות עם הנהלת המרכז הרפואי ויבחן את הנחיצות בהקצאתן לצורכי תיירות מרפא.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות ולמרכז הרפואי כי דירות השירות ומעונות הסטודנטים הן נכסי המדינה ומטרת השימוש בהן היא ציבורית, דהיינו לאפשר לעובדים חיוניים או לסטודנטים לגור בסמיכות למקום עבודתם לצורך זמינותם המידית כשעולה הצורך.
הקצאת דירה לאדם שאינו חלק מצוות בית החולים, ובכלל זה תיירים מחו"ל, חורגת מהנהלים ומייעודן של הדירות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות על פיקוחו הלוקה בחסר בכל הקשור לשימוש החורג שהמרכז הרפואי עושה בדירות.
משרד הבינוי והשיכון 399 .
:שם הדוח משרד הבינוי והשיכון - דירות שירות ויחידות מגורים במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 השכרת דירות לתקופות ממושכות בניגוד לנהלים על פי נוהל משרד הבריאות, "ועדת האכלוס המקומית מוסמכת לדון ולאשר הארכת ההסכם לאכלוס בדירת שירות.
האישור יינתן בכל פעם לתקופה של עד 24 חודשים וזאת לתקופה של עד 5 ".
לפי נוהל המרכז הרפואי, "הועדה מוסמכת]בסך הכול עד שבע שנים[ שנים נוספות לדון ולאשר מתן דיור לתקופה של שנה אחת, עם אופציה להארכה.
לשבע שנים"; הארכה מעבר לשבע שנים מצריכה את אישורו של משרד הבריאות.
בביקורת עלה כי במרץ 2012 נמצאו26 שוכרים הגרים בדירות השירות יותר משבע שנים (להלן - דיירים ותיקים), ובהם רופאים שחלקם בכירים, צוות סיעוד, כוח עזר ועובדי מינהלה ותחזוקה.
למשל, נמצא כי בין הרופאים היו מנהלי יחידות ורופאים בכירים המתגוררים במתחם יותר מעשר שנים, ובין עובדי המינהל נמצאו כאלו המתגוררים במתחם משנות התשעים של המאה העשרים, יתרה מזה, אותם עובדי מינהל שהתגוררו במתחם שנים רבות הם שאחראים להפעלת דירות השירות לצורך תיירות המרפא.
בינואר 2011 הגיש המרכז הרפואי לאישורו של משרד הבריאות בקשה למגורי עובדים מעבר לשבע שנים.
בתגובה לכך ביקש ממנו משרד הבריאות פרטים נוספים בנוגע לשמונה מהעובדים שכבר בשנת 2009 סוכם כי לא יתאפשר המשך מגוריהם בדירות ועליהם להתפנות.
משרד הבריאות גם ביקש מהמרכז הרפואי לפרט את הנימוקים לבקשות הנוגעות לשבעה עובדים נוספים שהתגוררו בדירות מאז שנות השמונים והתשעים של המאה העשרים.
במאי 2011 השיב המרכז הרפואי לדרישת משרד הבריאות.
מתשובתו עלה כי בחלק מהמקרים החלטתו להאריך את תקופת המגורים נשענה על בעיות סוציאליות של העובדים.
במקרים אחרים נימק המרכז הרפואי את אישור הבקשות בצורך שבזמינותם המידית של הדיירים הוותיקים.
למשל, סניטר בחדרי ניתוח המתגורר במתחם כבר יותר מ-30 שנה ומנתח בכיר המתגורר במתחם יותר מ-12 שנה שהמרכז הרפואי התחייב כבר בשנת 2009 ,לפנותו אך האריך את חוזה השכירות עמו עד סוף אוגוסט 20128.
הביקורת העלתה כי משרד הבריאות קיבל את הסבריו של המרכז הרפואי ואישר את הבקשות לשנת 2011 להארכת תקופות השכירות.
האישור ניתן לכל הדיירים ללא כל הסתייגות וללא כל תנאי, אף שבמקרים מסוימים מדובר בתקופות שכירות ארוכות במיוחד.
עוד עלה כי בניגוד לנוהל משרד הבריאות לא הגיש המרכז הרפואי בשנת 2012 למשרד הבריאות בקשה לאישור הארכת תקופות שכירות, אף שבאותה עת התגוררו דיירים בדירות השירות גם במשך תקופות העולות על שבע שנים.
בתשובתו מיולי 2013 ציין המרכז הרפואי כי ועדת האכלוס פינתה עשרות עובדים שגרו בדירות תקופות ארוכות, ובחלק מהמקרים אף ננקטו צעדים משפטיים נגד "עובדים 'שהתנחלו' בדיור ושניסו להופכו לדיור קבע".
המרכז הרפואי הוסיף כ י במקרים מסוימים הוא אפשר מגורים מעבר לשבע שנים, וזאת כאשר נוכחות העובד חיונית בכל שעות היממה או כאשר העובד סובל מבעיה אישית סוציאלית קשה במיוחד.
המרכז הרפואי ציין כי נכון ליולי 2013 .
8 שני הדיירים התפנו במהלך הביקורת, באפריל 2012 ובאוגוסט 2012 .
, בהתאמה 400 דוח שנתי65א .
שם הדוח: משרד הבינוי והשיכון - דירות שירות ויחידות מגורים במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 נותרו11 עובדים המתגוררים בדירות השירות יותר משבע שנים, וזאת "לאור נסיבות מיוחדות".
בהתייחסותו מנובמבר 2013 הודיע המרכז הרפואי כי רוב העובדים שהתגוררו בדירות יותר משבע שנים פונו מהדירות או יפונו במחצית הראשונה של 2014.
בתשובתו ציין משרד הבריאות כי "נוהל משרד הבריאות קבע את הכלל ובכל כלל ישנה אפשרות לחריגים באם נקבע כי קיים צורך ממשי לתפקוד ביה"ח כמו הצורך בזמינות עובדים חיוניים".
הוא הוסיף כי מקובלת עליו עמדת המרכז הרפואי כי "ישנן סיבות נוספות, שניתן להתייחס אליהן בהענקת דיור, מטעמים סוציאליים קשים או דיור לבני מיעוטים המתקשים למצוא דיור באזור בית החולים".
משרד הבריאות ציין כי לנוכח ממצאי הביקורת הוא "יקיים עבודת מטה ותהליך הפקת לקחים ובחינה מחודשת של כללי הנוהל בנושא".
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את העובדה שבמהלך הביקורת פינה המרכז הרפואי כמה מהשוכרים הוותיקים, אך עם זאת עדיין מתגוררים במתחם כמה דיירים תקופות החורגות מהמותר.
לא בכדי הגביל משרד הבריאות את תקופת השכירות המרבית.
הגבלה זו מאפשרת לשמור על מאגר דירות פנויות ש יועמד לרשות המרכז הרפואי לצורך הקצאתן הזמנית לעובדיו החיוניים המתחלפים מדי פעם בפעם.
מתן אפשרות לדיירים להתגורר בדירות השירות תקופות ממושכות, יותר משבע שנים, מעורר חשש שהדירות האמורות לתת פתרון מגורים זמני לעובדים חיוניים ולסייע "לעובד להיקלט בעבודה לה הוא נדרש" יהפכו למגורים של קבע, והמרכז הרפואי יתקשה להשיבן למאגר דירות השירות העומדות לצרכיו.
נוסף על כך מדובר בהעדפה של עובדים מסוימים הנהנים מהטבה כלכלית מהותית ומתמשכת העלולה לבוא על חשבון עובדים זכאים אחרים.
משרד מבקר המדינה מעיר למרכז הרפואי כי עליו להקפיד ולפעול על פי הנהלים ולהגיש בקשה למשרד הבריאות בכל מקרה שתקופת השכירות עולה על שבע שנים.
על המרכז הרפואי ועל משרד הבריאות לבחון את המשך מגורי הדיירים הוותיקים, ואם לא תימצא כל הצדקה ברורה ומוכחת לכך, עליו לפעול לסיום תקופת השכירות ולפינוי הדירות כדי להקצותן לעובדים אחרים הזכאים לכך.
חוזי השכירות וקביעת גובה שכר הדירה .
חוזי שכירות בין עמידר למרכז הרפואי שפג תוקפם במשרד השיכון פועלת ועדה המוסמכת להחליט על הקצאת יחידות דיור ליעדים ציבוריים (להלן - ועדת ההקצאות).
נוהל המשרד משנת 20039 קובע שחוזה שכירות בין הגוף השוכר לחברת האכלוס יהיה לתקופה של שנה.
מנהל המחוז של המשרד רשאי להאריך את תקופת השכירות בשנה נוספת, וועדת ההקצאות רשאית לאשר הארכה נוספת לשנה שלישית.
בקשה להארכת תקופת שכירות מעבר לשלוש שנים תובא לדיון במשרד כבקשה חדשה10 .
9 'נוהל מס 07/05 ,"שכותרתו "הקצאת דירות ליעדים ציבוריים 1.
10 ,בעניין זה ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 64א ( 2013 ), בפרק "דירות דיור ציבורי שהושכרו שלא לזכאי דיור ציבורי", עמ' 321 .
משרד הבינוי והשיכון 401 .
:שם הדוח משרד הבינוי והשיכון - דירות שירות ויחידות מגורים במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בביקורת עלה שמשנות השישים עד שנות השמונים של המאה העשרים חתמו עמידר והמרכז הרפואי על כמה חוזי שכירות שתוקפם הוא שנה עד שלוש שנים.
עמידר לא חידשה את החוזים בינה לבין המרכז הרפואי אף על פי שתוקפם פג.
משרד השיכון לא עמד על היעדר חוזים בני תוקף, ולא דרש מעמידר לעדכנם.
בתשובתה מיולי 2013 למשרד מבקר המדינה ציינה עמידר כי "חוזה השכירות הינו חוזה המתחדש ומוארך אוטומטית, כל עוד לא מתקבלת הודעה על הפסקת יחסי שכירות".
משרד מבקר המדינה מעיר לעמידר ולמרכז הרפואי כי היה עליהם לחדש את חוזי השכירות במועד סיום ההתקשרות.
משרד מבקר המדינה מעיר לעמידר כי פעלה בניגוד להסכם הניהול שחתמה עם משרד השיכון, המחייב אותה לחדש בכל שנה את החוזה עם הגוף השוכר.
חידוש החוזה מאפשר לשני הצדדים - השוכר והמשכיר - לבחון מחדש את תנאי החוזה ואת התאמתם לנסיבות המתחדשות, לרבות הצורך בעדכון גובה שכר הדירה ובדיקה מקיפה של מצבן הפיזי של הדירות ושל השימוש הנעשה בהן.
מדובר באחת הפעולות הבסיסיות שעל עמידר לעשות בתמורה לדמי הניהול שהיא מקבלת ממשרד השיכון.
עליה להקפיד ולבצע את המוטל עליה מתוקף אחריותה כלפי המשרד וכדי להבטיח את זכויות שני הצדדים לחוזה - זכויות המדינה על נכסיה וזכויות המרכז הרפואי כשוכר הזכאי לשירותים שהמשכיר מתחייב לספקם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד השיכון כי קיומו של חוזה בר תוקף, לרבות הסדרת תנאי השכירות, הוא צורך מחויב הנובע מחובת הנאמנות שלו לנהל כראוי את הרכוש הציבורי שהופקד בידיו ומהחובה להקפיד על סדרי מינהל תקין.
על המשרד לעקוב אחר פקיעת תוקף חוזי השכירות ולדרוש מעמי דר לפעול על פי נוהלי המשרד הנוגעים לבקשות להאריך את חוזי השכירות עם המרכז הרפואי.
אי-עדכון שכר הדירה שהמרכז הרפואי משלם לעמידר במשך שנים רבות 1.
על פי סיכום מאוקטובר 1982 בין משרד השיכון למרכז הרפואי גובה שכר הדירה השנתי בעבור הדירות יהיה 4% ,מערך הנכסים על פי הערכת השמאי הממשלתי, ויוצמד למדד המחירים לצרכן אחת לשלושה חודשים.
בינואר 1983 סוכם שהמרכז הרפואי יקבל הנחה בשיעור של כ-26% .
מגובה שכר הדירה בתמורה להתחייבותו לתחזק את הנכסים בעצמו בהמשך להחלטת ממשלה מספטמבר 200311 ביטל משרד השיכון באפריל 2004 את האפשרות לתת הנחה לגופים ציבוריים השוכרים דירות שלו (להלן - שוכרים ציבוריים) תמורת תחזוקה עצמית.
הביקורת העלתה כי על אף החלטתו זו של משרד השיכון המשיכו הוא ועמידר להעניק למרכז הרפואי את ההנחה האמורה ולא עדכנו את גובה שכר הדירה.
11 'החלטת ממשלה מס816 מספטמבר 2003.
שם הדוח: משרד הבינוי והשיכון - דירות שירות ויחידות מגורים במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 2.
בינואר 2000 העריך השמאי הממשלתי את שווי הדירות המושכרות למרכז הרפואי בכ - 74 מיליון ש"ח.
במרץ 2000 , על בסיס שומה זו, הגיעו עמידר והמרכז הרפואי לידי הסכמה ולפיה גובה שכר הדירה החודשי בעבור 337 הדירות יעמוד על כ - 247,000 ש"ח.
סוכם שהחיוב לשנה הראשונה יהיה60% מסכום זה ובכל שנה יעלה שכר הדירה בשיעור של 2% , עד לגובה של70% .
בסיכום נוסף מאותו חודש נקבע כי שכר הדירה החודשי יעמוד על כ- 146,000 .
ש"ח הביקורת העלתה כי משנת 2000 לא עדכנו משרד השיכון ועמידר את גובה שכר הדירה, לא לפי הסיכום בין הצדדים ולא על פי מדד המחירים לצרכן, והוא נותר בעינו, דהיינו כ- 146,000 ש"ח.
על פי תחשיב שערך משרד מבקר המדינה, לּו עודכן גובה שכר הדירה כפי שסוכם במרץ 2000 , היה גובה שכר הדירה במועד סיום הביקורת כ- 213,000 ש"ח12 .
יצוין כי בשנת 2010 ביצע המרכז הרפואי שומה מטעמו לצורך קביעת גובה שכר הדירה שישלמו דייריו.
שומה זו הייתה גבוהה ב -62 מיליון ש"ח מהשומה משנת 2000 ועמדה על 136 מיליון ש"ח.
לּו חושב שכר הדירה לפי השומה המעודכנת משנת 2010 והוצמד למדד המחירים לצרכן, היה גובה שכר הדירה במועד סיום הביקורת כ- 523,000 ש"ח לחודש, דהיינו 377,000 ש"ח יותר משכר הדירה החודשי שהמרכז הרפואי משלם בפועל.
בתשובתה ציינה עמידר כי בשנת 2013 החליט משרד השיכון לעדכן את גובה שכר הדירה לשוכרים ציבוריים על בסיס שומה חדשה שתבצע עמידר מיד עם קבלת אישורו של המשרד (ראו להלן).
בתשובתו ממרץ 2014 ציין המרכז הרפואי כי "האסמכתא היחידה לכך שהדירות הועברו לניהול עמידר כצורך ניהולי ולא קנייני קיימת בעצם בחוזה השכירות הראשוני בשנות השישים כאשר דמי השכירות נקבעו לערך סמלי בלבד , כך כמובן לא נוהג 'בעלים'" (ההדגשה במקור).
טענה זו מצטרפת לטענות נוספות של המרכז הרפואי לפיהם חלק מהדירות נבנו באמצעות תרומות לבית החולים והן נרשמו בבעלות משרד השיכון "לצורך הנוחות" או "כטעות מצערת היסטורית" ועל כן "יש להעביר את האחריות על משאב בית חולים זה למשרד הבריאות כדי שינוהל באמצעות בית החולים או תאגידו".
משרד מבקר המדינה מעיר למרכז הרפואי כי טענתו בדבר "הבעלות" על הדירות הועלתה כאמור בעבר, ולמרות זאת הטענה לא התקבלה ומעמד הדירות נשאר בתוקפו.
המרכז הרפואי לא הציג אסמכתאות לביסוס טענתו בעניין הבעלות על הדירות.
אם המרכז הרפואי דָּבֵק בטענתו, ראוי שיביאה לפני היועץ המשפטי לממשלה, המופקד על פתרון מחלוקות מעין אלה.
עד אז עליו לנהוג ככל שוכר.
12 החישוב מתבסס על הצמדה של 146,000 ש"ח למדד המחירים לצרכן בתוספת2% לשנה עד תקרה צמודה של 70% מינואר 2000 עד דצמבר 2004 , ולאחר מכן הצמדה למדד ה מחירים לצרכן עד אוקטובר 2013.
משרד הבינוי והשיכון 403 .
:שם הדוח משרד הבינוי והשיכון - דירות שירות ויחידות מגורים במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 שכר הדירה שהמרכז הרפואי גובה מהשוכרים שכר הדירה שהמרכז הרפואי גובה מהדיירים המתגוררים בדירות השירות מתבסס על שומה שהוא מזמין אחת לשנה או שנתיים.
דמי השכירות שגבה המרכז הרפואי בעבור הנכסים עמדו במועד סיום הביקורת על כ - 500,000 ש"ח לחודש, דהיינו כ -6 מיליון ש"ח לשנה.
מנגד כאמור, המרכז הרפואי משלם לעמידר שכר דירה חודשי בסך של כ - 146,000 ש"ח.
יוצא אפוא שקיים פער בין הכנסותיו של המרכז הרפואי מדמי השכירות ובין שכר הדירה שהוא משלם לעמידר.
במועד הביקורת עמד פער זה על כ- 355,000 ש"ח לחודש, ובחישוב שנתי- יותר מ-4.
מיליון ש"ח בתשובתו של המרכז הרפואי מיוני 2014 נאמר בהתייחס לפערי שכר הדירה, כי "כיוון שעמידר בעצם לא קיימת לצרכי ת חזוקה, שיפוץ ושיפור המבנים, משתמש המרכז הרפואי בסכום זה לכסות הוצאות נדרשות אלה".
כאמור, בינואר 1983 סוכם שהמרכז הרפואי יקבל הנחה בשיעור של כ - 26% מגובה שכר הדירה בתמורה להתחייבותו לתחזק את הנכסים בעצמו וכי באפריל 2004 ביטל משרד השיכון את האפשרות לתת הנחה זו; עם זאת שכר הדירה שמשלם המרכז הרפואי לא עודכן.
יצוין כי, מדוח ההוצאות וההכנסות של המרכז הרפואי עולה כי נרשמו בו הוצאות שאינן מתייחסות לתחזוקה, שיפוץ ושיפור המבנים ובהן: שכר דירה לעמידר, משכורות ותנאים סוציאליים, ארנונה, מים, חשמל וביצוע גן משחקים.
דרי שתם של משרד השיכון ושל עמידר לעדכן את גובה שכר הדירה במהלך הביקורת, בפברואר 2013 , החליטה ועדת המחירים של משרד השיכון לעדכן את גובה שכר הדירה לשוכרים ציבוריים בחמש פעימות.
בפעימה הראשונה יעלה שכר הדירה ב-150 ש"ח לדירה לחודש.
שאר העדכון, עד לגובה שכר דירה שייקבע לפי השומה החדשה שתבוצע, ייעשה בארבע פעימות שנתיות רצופות (להלן - העדכון המשלים).
על פי החלטה זו הודיעה עמידר למרכז הרפואי ביולי 2013 כי שכר הדירה החודשי של דירות השירות יעודכן, ומספטמבר 2013 יעלה ב -150 ש"ח לדירה.
עוד הודיעה עמידר למרכז הרפואי כי בד בבד עם הפעימה הראשונה מבוצעת שומה לנכס המוחזק על ידם, ושכר הדירה יועלה על פי השומה החדשה.
הביקורת העלתה כי בהמשך להודעה זו שוב פנתה עמידר למרכז הרפואי בנובמבר 2013 , והפעם לעומד בראשו, בדרישה לעדכן את גובה שכר הדירה ל - 197,000 ש"ח לחודש.
אולם גם המרכז הרפואי ו גם מנהלו התעלמו מהדרישה, והמרכז הרפואי המשיך לשלם שכר דירה לפי התעריף הישן.
כדי להעריך את שווי השוק ולקבוע על בסיסו את גובה העדכון המשלים הנדרש לשכר הדירה הזמינה עמידר בינואר 2014 שומה חדשה.
על פי השומה החדשה, התעריף הממוצע לשכר דירה עומד על כ-48 ש"ח למ"ר.
מתחשיב שעשה משרד מבקר המדינה עולה כי לפי שומה זו שכר הדירה המלא בעבור דירת שני חדרים בשטח של 55 מ"ר יהיה 2,600 ש"ח לעומת שכר הדירה הנוכחי בסך 370 .
ש"ח בלבד המשולם בעבור דירה כזאת 404 דוח שנתי65א .
שם הדוח: משרד הבינוי והשיכון - דירות שירות ויחידות מגורים במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 בתשובתו מיוני 2014 לממצאי הביקורת ציין מנהל המרכז הרפואי כי "אנו נשאף לפעו ל בנחישות שלא לשלם שכר דירה מיותר לעמידר".
בתשובתו מיולי 2014 הוא ציין כי "בית החולים הוא הדואג לתחזוקה מלאה של הבניינים ולפיתוחם.
באופן שאין להסכים עם דמי הניהול המשולמים לעמידר" וכי "עמידר מקבלת בפועל כספים ואינה נותנת כל שרות בתמורה" (ההדגשה במקור).
עוד הוא הוסיף כי "אין חולק כי הנכסים הינם רכוש ממשלתי, האחזקה בפועל היא מכספי תקציב בית החולים הכולל גם את גביית דמי השכירות, אכלוס הדירות נעשה על ידי בית החולים לפי צרכיו.
הניהול בפועל הוא של בית החולים והשאלה היא מדוע זקוק בית החולים למתווך באמצע אשר מקב ל תמורה כספית משמעותית אשר גורעת מתקציב בית החולים" על פי עמדתו אין לכפות עליו התקשרות עם עמידר לצורך ניהול הדירות ואין להעביר לה דמי ניהול כלשהם שכן אין צורך "בגוף שלישי שיבצע את העבודה עבור בית החולים".
משרד מבקר המדינה מעיר למרכז הרפואי ולמנהלו כי התעלמותם מדרישתה של עמידר לעדכן את גובה שכר הדירה , שתכלית תקבוליו לטובת הדיור הציבורי, נוגדת מינהל תקין.
אם המרכז הרפואי מתנגד לדרישה זו עליו לפנות לעמידר או למשרד השיכון כדי להביע את עמדתו ולפרט את נימוקיו להתנגדותו, ואין הוא יכול לעשות דין לעצמו.
המרכז הוא גוף ציבורי המחויב לפעול על פי סדרי מינהל תקין, והתעלמותו מהדרישה שקיבל היא הפרה של חובתו זו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד השיכון ולעמידר כי במשך שנים רבות לא מילאו תפקידם כגופים המופקדים על נכסי המדינה ועל ניהולם.
בניגוד לסיכום ממרץ 2000 הם לא עדכנו את גובה שכר הדירה שהיה על המרכז הרפואי לשלם בעבור השימוש בדירות השירות.
יתרה מזאת, הוויתור על עדכון שכר הדירה נעשה ללא כל דיון או החלטה מסודרת והביא לידי הפסד בהכנסות המדינה הנאמד במיליוני שקלים שהם יכלו להעבירם לטובת הדיור הציבורי.
התנהלות זו היא תוצאה ישירה של כ של במערך המעקב של משרד השיכון ושל עמידר אחר התשלומים ובפיקוח ובבקרה עליהם.
מדובר בליקוי חמור של שני הגופים האמורים, שבסופו של דבר אפשר למרכז הרפואי לנצל לטובתו את הפער שבין דמי השכירות ששילם בעבור הדירות ובין הכנסותיו מהשכרתן.
לדעת משרד מבקר המדינה, משהחליט לבסוף משרד השיכון לעדכן את גובה שכר הדירה ונתקל בהתעלמותו של המרכז הרפואי מהחלטתו היה עליו לפעול בעניין.
כדי לפתור את המחלוקת המתמשכת בין הצדדים ולהסדיר מנגנון מוסכם לעדכון גובה שכר הדירה, היה עליו ליזום פנייה להנהלת משרד הבריאות ולהנהלת משרד האוצר הממו נה על נכסי המדינה ועל הכנסות המדינה, ואף ליועץ המשפטי לממשלה שבסמכותו לטפל במחלוקות בין גופי הממשלה.
אולם לא הוא ולא עמידר פעלו בנחישות מספיקה כדי לאכוף את ההחלטה או למצוא פתרון למחלוקת בינם לבין המרכז הרפואי.
על משרד השיכון לעגן את היחסים בינו לבין המרכז הרפואי בחוזה חדש ומעודכן ולגבות שכר דירה על פי שומה מעודכנת.
כמו כן, עליו לבחון את האופן שיאפשר לו לפקח באופן מיטבי על קביעת גובה שכר הדירה שהמרכז הרפואי גובה משוכריו, ולוודא כי שכר הדירה הולם את ייעודי השימוש בדירות, ואין הדבר הופך לפעילות עסקית רווחית.
משרד מבקר המדינה מעיר למרכז הרפואי כי עליו להימנע מלנצל את השימוש בדירות השירות ובמעונות הסטודנטים ולהפכו למקור הכנסה, משום שאין זה משרד הבינוי והשיכון 405 .
:שם הדוח משרד הבינוי והשיכון - דירות שירות ויחידות מגורים במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 ייעודן.
כגוף ציבורי מצופה ממנו לפעול על פי סדרי מינהל תקין ולמלא את חובותיו כשוכר של נכסי המדינה.
עליו להגיע לידי הסכמות עם עמידר בנוגע לגובה שכר הדירה שהוא משלם ובנוגע למנגנון לעדכונו.
מעורבותו של משרד השיכון בהליכי התכנון החדש הנוגע למתחם דירות השירות ואישורו הסטטוטורי .
אי-הסדרת חכירת הקרקע רמ"י מופקדת על ניהול קרקעות המדינה ועליה להבטיח את שמירת זכויות המדינה בנכסיה.
חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך- 1960 , קובע כי בין תפקידי רמ"י לשמור על זכויותיהם של הבעלים על מקרקעי ישראל ולקדם את רישום הזכויות האלה בפנקסי המקרקעין.
המשתמשים בקרקע שבניהול רמ"י נדרשים לחתום עמה על חוזה חכירה ולשלם דמי חכירה13 .
בביקורת עלה כי רמ"י לא הסדירה את עניין חכירת הקרקע שעליה נבנו בין השאר דירות השירות.
היא לא חתמה על חוזה חכירה לא עם משרד השיכון, לא עם עמידר ולא עם משרד הבריאות או עם המרכז הרפואי, וממילא לא גבתה דמי חכירה או דמי שימוש ראויים 14 .
גם משרד השיכון לא פעל להסדרת חכירת הקרקע.
סוגיית חכירת הקרקע שעליה נבנו הדירות עלתה כבר באפריל 2000 כשעמידר פנתה לרמ"י15 בבקשה "להוון [ לחתום על חוזה חכירה בתנאי היוון] את כל337 יחידות הדיור אשר היא מנהלת ושמשכירה אותן למרכז הרפואי בשכירות חודשית" 16 .
בהמשך לבקשה זו התקיים ביוני 2002 דיון בעניין זה ורמ"י החליטה לדחות את הבקשה.
על פי הפרוטוקול, רמ"י טענה כי לעמידר אין כל זכויות קנייניות בקרקע שעליה נמצאות דירות השירות, לא נחתמו עמה חוזי חכירה בגין בנייני המגורים והשטחים ולא שולמו בעדם דמי חכירה.
רמ"י הוסיפה כי תפקידה של עמידר מתמצה בניהול הנכסים, ואין היא מוסמכת ליזום ולבצע תכניות בנייה במתחם ללא אישורה של רמ"י.
אף שהחוק מטיל על רמ"י אחריות לקידום רישום זכויות במקרקעין ואף שהדיון משנת 2002 העלה שקיימות מחלוקת ואי -בהירות בין הצדדים בנוגע לחכירת הקרקע ולזכויות בדירות השירות שעליה, לא פעלה רמ"י לבירור העניין ולהסדרתו.
כפי שיתואר בהמשך, סבך הבעיות הבלתי פתורות בנוגע לזהות בעלי .
13 דמי חכירה הם תשלום שנתי שהחוכר משלם לרמ"י בעבור שימוש במקרקעין לפי מטרת ההקצאה.
אם מטרת ההקצאה ציבורית, על משרדי הממשלה או המוסד הציבורי לשלם דמי חכירה סמליים או מופחתים.
14 במקרים שבהם לא קיים הסדר חוזי עם המשתמש בקרקע רמ "י נוהגת לדרוש בגין השימוש בקרקע תשלום המכונה "דמי שימוש ראויים".
15 במבנה הקודם שלה- מינהל מקרקעי ישראל.
16 "מגורי צוות רפואי תל השומר- סקירה עובדתית", לשכת מנהל מחוז תל אביב בממ"י, 14.
שם הדוח: משרד הבינוי והשיכון - דירות שירות ויחידות מגורים במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הזכויות במתחם, ובעיקר בנוגע למשרד השיכון, שב ועלה גם בעניין ייזום תכניות בינוי חדשות באזור.
תכנית בנייה חדשה למתחם דירות השירות במרכז הרפואי תכנית מוקדמת למתחם דירות השירות ביולי ובאוגוסט 2003 קיימו נציגים מרמ"י, מעמידר, מהמרכז הרפואי ומהעירייה שתי פגישות במטרה לגבש פתרון מוסכם על הצדדים לפינוי המתחם שדירות השירות נמצאות בו ולשיווק ישווק את הקרקע, ]כיום רמ"י [ הקרקע במכרז.
בסיכום הפגישה מיולי הוחלט כי "ממ"י עמידר תמשיך לנהל את כל הדירות שיוקצו לביה"ח או למטרות שיכון ציבורי והדבר יעוגן בהסכם".
בסיכום הפגישה מאוגוסט 2003 צוין כי ממ"י הסכים להותיר בידי עמידר את זכויות הניהול של מגורי הסגל החדשים שייבנו, אך ציין שלא מצא כי לעמידר ישנן זכויות קנייניות בנכס ואף הודיע לה על כך.
עוד צוין כי לפי סיכום בין מ מ"י לעמידר "תתקבל החלטה משותפת עם כל הגורמים הקשורים לנושא: האוצר, ממ"י, עמידר ועיריית ר"ג".
עמידר ציינה בפגישה כי "יש לקחת בחשבון שגם משרד השיכון עשוי להיות צד בעניין".
הביקורת העלתה כי בסופו של דבר לא התוודע משרד השיכון לתכנית, וממילא לא היה שותף לה.
אף שעמידר ציינה בפגישה כי משרד השיכון "עשוי להיות צד בעניין", היא לא עמדה על כך שמעמדה ושיתופה בתהליך נובעים מעצם העובדה שהיא מנהלת את הנכסים מטעם משרד השיכון ומשמשת זרוע מבצעת שלו.
לכן, היה עליה להודיע על כך באופן מפורש למשתתפים בפגישה ובד בבד ליידע את משרד השיכון בנוגע להתפתחויות.