HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
: ' מנהלת מחלקה א באוקטובר 1999 הודיע מנכ"ל הרשות דאז על מינוי מנהלת מחלקה א' "בעקבות הישגיה המרשימים בעבודה".
סמנכ"ל משאבי אנוש דאז העיר למנכ"ל דאז שמינוי בדרג זה טעון מכרז, וכל מינוי שלא בדרך זו "לא יעמוד במבחן כלשהו".
הסמנכ "ל הוסיף שאי -אפשר למנות את העובדת לתפקיד מאחר שאינה עומדת בקריטריונים שנקבעו לתפקיד זה, ובהם השכלה אקדמאית.
הסמנכ"ל הציע לשנות את תיאור התפקיד באופן שהעובדת תוכל לעמוד בתנאי הסף של התפקיד.
המנכ"ל דאז החליט למנותה בפועל למנהלת מחלקה א', תוך שינוי תיאור התפקיד כמוצע.
במרס 2002 שלח מנהל כוח אדם מכתב המאריך את תקופת מינויה בפועל כמנהלת מחלקה א' עד איוש המשרה על ידי מכרז.
בהארכת המינוי לא צוין מה יהיה משך המינוי, ועקב כך המשיכה מנהלת מחלקה א' למלא את התפקיד במשך שנים מבלי שהנושא נבחן ואושר על ידי הוועד המנהל.
מיוני 2008 האריך הוועד המנהל את תקופת מינויה מפעם לפעם, בכל פעם בכמה חודשים, עד ליוני 2010 .
בתקופה זו אף הוחזר תיאור התפקיד למתכונתו הראשונית התברר כי במשך כאחת עשרה שנים לא התפרסם מכרז לתפקיד מנהל המחלקה.
הליך מינויה של העובדת לתפקיד מנהלת מחלקה א' לא התיישב עם כללי המינהל התקין ועם נוהלי הרשות.
מלכתחילה מינו אותה לתפקיד ללא מכרז, ומשהתברר שגם אם יתקיים מכרז היא לא תוכל להיבחר כיוון שלא עמדה בתנאי הסף, שונה שם התפקיד על מנת להתאימו לנתוניה האישיים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הרשות לקדם את עובדיה המצטיינים בהתאם לכללים החלים עליה כתאגיד ציבורי.
: ' מנהלת מחלקה ב באפריל 2001 הודיע סמנכ"ל משאבי אנוש על מינוי בפועל של מנהלת מחלקה ב' לתקופה של שלושה חודשים במסגרת של מילוי מקום.
בביקורת נמצא כי המינוי הוארך מפעם לפעם עד יוני 2010 , באופן שבמשך כתשע שנים לא פרסמה הרשות מכרז לאיוש תפקיד זה.
יצוין שסמנכ"ל כספים - שמנהלת מחלקה ב' כפופה לו - מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2010 שהוא ביקש כבר בדצמבר 2007 מסמנכ"ל משאבי אנוש בפועל דאז ש"יתקיים מכרז פנימי על המשרה הנ"ל", אולם בקשתו לא נענתה.
מנכ"ל הרשות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "באותה העת ההנחה הייתה כי מכרזים יפורסמו לאחר התנעת הרפורמה ולאחר שיובהרו אילו תפקידים נדרשים".
תשובת המנכ"ל אינה מתיישבת עם הגישה שנקטה הרשות ולפיה יש "למנות את בעלי התפקידים מן הקודקוד ומטה".
לרשות נבחר כבר בשנת 2007 סמנכ"ל קבוע לכס פים וכלכלה, אך למרות בקשתו המפורשת לא פרסמה הרשות מכרז למינוי העובדת הכפופה לו.
כאמור, לפי נוהלי הרשות, מינוי בפועל אמור להיות מוגבל בזמן כדי למלא צורך מידי כמו העדר עובד מהתפקיד באופן זמני או איוש משרה עד בחירת מועמד במכרז.
במועד הביקורת היו ברשות כ-50 משרות שאוישו באמצעות מינוי בפועל.
החל מיוני 2010 המינויים לא הוארכו ובפברואר 2011 .
העובדים עדיין מלאו את תפקידם 498 דוח שנתי61ב .
מטבע הדברים מנהל במינוי זמני מתקשה בתכנון לטווח הארוך ובקבלת החלטות קשות.
בכך מוחלשת עצמתו הניהולית - הן כלפי הכפופים לו והן כלפי ההנהלה.
חשיבו ת מינוי קבוע רבה יותר בתקופה שבה התחרות בתחום השידור הולכת וגוברת.
יו"ר אגודת העיתונאים-ירושלים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 שמצבה של מרבית שדרת הניהול המכהנת כיום ברשות, שמונתה במסגרת המינויים בפועל, קשה: " כלל לא ברור לכמה זמן מונו, מה תוקף מינויים, ומה יילד יום.
מצב דברים זה אינו מאפשר ניהול נכון של הרשות, מונע הובלת שינויים, הנחוצים לרשות, ואינו מאפשר התעדכנות וחידוש, שהינם לחם יומה של התקשורת בימינו" (ההדגשה במקור).
מנכ"ל הרשות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "מינויים בפועל אינם רצויים.
בחירת בעלי תפקידים במכרז עדיפים, לכל הדעות".
לדבריו, "מצב בו רוב המנהלים הכפופים אלי מכהנים במינוי בפועל אינו בריא ואינו תקין, בעיקר בתקופה של צמצומים, רפורמה, פרישת מאות עובדים ועוד".
המנכ"ל הוסיף ש"הנהלת הרשות היא המעוניינת העיקרית לקיום מכרזים למשרות הבכירות אולם החלטה זו מצויה בסמכות מוסדות הציבור".
סמנכ"לית משאבי אנוש ומינהל ברשות, גב' ליאור רמתי (להלן - סמנכ"לית משאבי אנוש), מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 שהיא החלה בתפקידה באמצע שנת 2008 , וכי היא ביצעה מיפוי ואפיינה את סוגית המינויים בפועל.
לדבריה, היא העלתה את נושא המינויים בפועל "בפני הגורמים הרלוונטיים, לרבות בפני הוועד המנהל" במרס 2010 ,)(בישיבתו האחרונה והדגישה לפניהם שזה שנים רבות מתבצעות "פעולות מערכתיות באופן שיטתי בניגוד לנוהל".
 ממצאי פרק זה מעידים שעובדים מונו לתפקידים רבים ומרכזיים ברשות תוך שימוש בלתי -נאות בהליך המינוי בפועל.
בדרך זו איישו עובדים משרות במשך שנים רבות שלא באמצעות הליך מכרזי שנועד להבטיח איוש משרות על פי אמות מידה מקצועיות ושוויוניות.
מספרם הגדול של המינויים האמורים והתקופה הממושכת שבמהלכה התקבלו ההחלטות לנהוג כך מלמדים על כשל יסודי ועמוק בניהול מערך כוח האדם של הרשות.
הגורמים בהנהלת הרשות ובמוסדותיה אשר לא הפסיקו פעילות לקויה זו ולא החזירו את הרשות למסלול העבודה התקין הם הנושאים באחריות לכשל האמור.
אופן תפקודם של הנהלת הרשות ומוסדותיה במשך שנים הביא להיווצרות תרבות ארגונית פסולה שסטתה באופן ברור מדרך המלך של המינהל התקין.
כל אימת שהנהלת הרשות האריכה את תקופות הכהונה של המינויים בפועל, היה אפשר ללמוד מהאופן שבו ניסחה את הדברים שהמינוי הוא לתקופה מוגבלת וקצרה אשר תסתיים עם קיום המכרז לתפקיד.
יש לראות בחומרה שעל אף ניסוחים אלה לא נקטה הרשות ברוב המקרים שום צעד לקידום מינויים באמצעות מכרזים.
בשנים האחרונות כרכו מקבלי ההחלטות ברשות, ובהם היו"ר, חברי הוועד המנהל והמנכ"ל, מינוי מנהלים קבועים עם ביצוע הרפורמה.
גם אם לא ניתן לפסול לחלוטין גישה זו, הרי משנוכחו מקבלי ההחלטות כי ביצוע הרפורמה מתעכב, היה עליהם לשקול לקיים מכרזים למינוי מנהלים קבועים, תוך הכפפת תנאי המכרזים לשינויים ארגונים עתידיים.
מאחר שנמנעו מלעשות כך, נחלשה השדרה הניהולית של הרשות, וייתכן שהדבר גרם להעמקת המשבר שבו הרשות נתונה.
במועד הביקורת עומדת הרשות לפני רפורמה רחבת היקף בכל הקשור לניהול כוח האדם בה ובעניינים חשובים אחרים.
על הרשות לפעול בהקדם לאיוש כל המשרות באמצעות מכרזים כחוק, ולעקור מהשורש את התופעות הפסולות ואת התרבות הארגונית של מינוי עובדים בפועל לתקופות ארוכות.
בשנות הת שעים של המאה העשרים, עם הקמתו של הערוץ השני, עזבו אנשי תקשורת בכירים כמו עיתונאים, שדרנים ומגישים בכירים, את עבודתם ברשות ועברו אליו.
במסמכי הרשות ובמסמכי הממונה על השכר באוצר מכונים אנשי התקשורת הבכירים שהשתתפותם בתכניות עשויה להגדיל את שיעור הצפייה בהן ("רייטינג") במונח "טאלנטים" ( talent.
) כדי לקלוט אנשי תקשורת בכירים חדשים וכדי לעודד עובדים בכירים להישאר ברשות, אישר בשנת 1995 הממונה על השכר במשרד האוצר (להלן- הממונה על השכר) לרשות להעסיק 27 עובדים בחוזים אישיים.
באוגוסט 2010 העסיקה הרשות 25 אנשי תקשורתבכירים.
נקבע כי שכרם של חמישה מהם יהיה בשיעור של 125% משכר מנכ"ל בשירות המדינה, והשאר הועסקו בשכר ממוצע ששיעורו 90% משכר מנכ"ל.
במועד הביקורת הם הועסקו בשני אופנים: כעובדי הרשות לפי חוזה העסקה אישי המפרט תנאי העסקה ייחודיים לעובד וכקבלנים לפי חוזה קבלני.
קבלת אנשי תקשורת בכירים לעבודה כאמור, חוק רשות השידור קובע שקבלת עובדי הרשות ומינויָם יהיו כשל אלה של עובדי המדינה בתיאומים שייקבעו בתקנות לביצוע החוק.
מתקנות הרשות עולה שהוועד המנהל הוא בעל הסמכות העיקרי בעניין העסקת עובדים ברשות, והוא רשאי, באישור מליאת הרשות, לקבוע פטור ממכרז למשרות מסוימות.
נוהל 101 :קובע, כאמור, שמשרה תקנית פנויה תמולא באחת הדרכים האלה העברת עובד ממשרה למשרה, מכרז פנימי ומכרז פומבי.
בחוות דעת שהעבירה סגנית היועמ"ש ליו"ר הרשות דאז במאי 2007 היא קבעה ש"קבלת עובד ברשות תעשה באמצעות מכרז, ללא קשר לצורה בה העובד יועסק".
דבריה התייחסו גם להעסקת אנשי תקשורת בכירים שהגיעו מחוץ לרשות.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שבמשך השנים, וגם לאחר שניתנה חוות הדעת ממאי 2007 , גייסה הרשות אנשי תקשורת בכירים כעובדיה ללא מכרזים.
מנכ"ל הרשות מסר בתשובתו למשרד מ בקר המדינה בדצמבר 2010 ש"כגוף אנשי תקשורת [ תקשורת, מבוסס כוח האדם של רשות השידור גם על טאלנטים ייחודיים, ברדיו ובטלוויזיה.
אין אפשרות לבחרם במכרז מאחר שקשה ]בכירים מאד להגדיר את ייחודו של כל אחד מהם וכן קשה להשוות בין המגישים השונים.
אין אמות מידה וקריטריונים ספציפיים.
מדובר בכישרון של טאלנט מסוים לתוכנית בעלת מאפיינים מסוימים, מעבר מסך, יכולת ביטוי, יכולת למשוך קהל צופים.
אלה אינן תכונות מדידות.
זו הייתה התפיסה ברשות השידור מאז ומעולם וזו התפיסה הרווחת בכל ערוצי השידור בארץ ובעולם".
יו"ר הרשות דאז מסר בת שובתו למבקר המדינה מנובמבר 2010 שאינו סבור תקשורת בדרך של מכרז.
הדבר אינו נעשה בשום גוף ]אנשי[ "שניתן לגייס כוכבי תקשורת".
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת הרשות כי הרשות היא גוף סטטוטורי הפועל מכוח חוק ומחויב למלא את כל הוראות הדין.
דרך קבלת העובדים לרשות נקבעה בחוק רשות השידור, וכן נקבע בתקנות הרשות כי הוועד המנהל מוסמך לקבוע פטור ממכרז לאיוש משרות מסוימות.
אם סברו מנהלי הרשות כי שיטת המכרז אינה מתאימה לגיוס אנשי תקשורת בכירים, הרי שהיה עליהם לפעול על פי הנדרש בתקנות ולהחליט כי סוג משרות זה פטור ממכרז.
מאחר שלא עשו כן, הרי שפעולתם זו נעשתה שלא על פי הוראות הדין.
על הרשות לבחון את מכלול ההיבטים הנוגעים לגיוס אנשי תקשורת בכירים לשורותיה ולהבטיח כי פעולותיה בתחום זה יעשו תוך מתן מענה לצרכיה המקצועיים ויעלו בקנה אחד עם הוראות הדין החלות עליה.
התקשרות להעסקת אנשי תקשורת בכירים 1.
חוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 (להלן- חוק התקציב), קובע כי גוף מתוקצב ינהיג שינויים והטבות שכר "בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישורו של שר האוצר".
הואיל והרשות היא "גוף מתוקצב", כהגדרתו בסעיף 21 לחוק התקציב 60, הסדרי ה עסקה מיוחדים של עובדים בה מחייבים את אישורו של הממונה על השכר.
חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), מתייחס להעסקה לפי חוזה קבלני.
לפי החוק, תאגיד ממשלתי כהגדרתו בחוק יתקשר בחוזה לביצוע עבודה, או לרכישת שירותים, על פי מכרז פומבי.
תקנו ת חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים), מאפשרות ביצוע עסקה בלא מכרז לרכישת שירותים או טובין ייחודיים שעניינם תרבות, אמנות, בידור או הווי.
לפי התקנות, התקשרות בפטור ממכרז תידון בוועדת מכרזים והחלטת הוועדה תינתן בטרם ייחתם חוזה התקשרות.
לפי נוהלי הרשות, לאחר אישור הפטור תעביר ועדת מכרזים התקשרות בסכום גדול מ - 250,000 ש"ח לשנה לאישור ועדה של מליאת הרשות (להלן - ועדת 250 .
) בטרם חתימת החוזה 3.
בנוהלי נציבות שירות המדינה 61 נקבע כי אדם יועסק בחוזה קבלני אם הוא מבצע עבודות או מספק שירותים בנושא מוגדר לתקופה קצובה ומוגדרת ; ואינו משולב במערך הפונקציונאלי הקבוע של המשרד.
נהלים אלה, הגם שאינם חלים על הרשות, משקפים התנהלות ראויה לגוף ציבורי.
סגנית היועמ"ש קבעה בחוות הדעת ממאי 2007 כי "רשות השידור נוהגת להתקשר מידי פעם עם מנחים, שחקנים, עורכים, יועצים או פרשנים, לתקופה קצובה ב'הסכם קבלני' מכיוון שבמקרים אלה מדובר בהתקשרות לקבלת שירותים" והדגישה ש"התקשרות למשך תקופה ארוכה.
בהסכם קבלני עלולה להתפרש, .
60 גוף מתוקצב - תאגיד שהוקם בחוק והו א מוסד של המדינה שהממשלה משתתפת בתקציבו במישרין או בעקיפין או שחבריו או חברי הנהלתו, כולם או מקצתם, מתמנים בידי הממשלה או בידי השר.
61 /הודעות נש"מ נב48 ו- נו/20.
"בדיעבד, ע"י ביה"ד לעבודה כהתקשרות בין עובד למעביד על כל הכרוך בכך כאמור, הרשות התקשרה עם מרבית אנשי התקשו רת הבכירים בחוזים אישיים ועם חלקם - בחוזים קבלניים.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי במקרים שונים התקשרה הרשות בהסכם קבלני בשעה שתקופת ההעסקה ומהות העבודה לא תאמו צורת התקשרות זו.
עוד נמצא כי הסכמים אלו נחתמו בניגוד להנחיות הלשכה המשפטית של הרשות ובניגוד לדעתו של סגן הממונה על השכר.
במקרים מסוימים נמצא שאנשי תקשורת בכירים הועסקו למרות שחוזיהם לא היו בתוקף.
: ' עיתונאי א עיתונאי א' עבד בטלוויזיה בעברית; הוא עבד ברשות במעמד קבוע כ-35 שנים, פרש ממנה בסוף 2001 וקיבל תנאי פרישה מועדפים במסגרת תכנית עידוד פרישה מרצון וגמלה על פי חוק שירות המדינה (גמלאות) (נוסח משולב), התש"ל - 1970 ".
בתקופת "ההינתקות 63 , ביולי 2005 , החליטה הרשות להעסיקו בחוזה קבלני שלושה חודשים - מסוף יולי 2005 עד סוף אוקטובר 2005 .
בחוות דעת מאוגוסט 2005 , שמסרה סגנית היועמ"ש לסמנכ"ל משאבי אנוש (בפועל) דאז היא קבעה שמאחר ועיתונאי א' פרש מהרשות בתנאים מועדפים אין להעסיקו בה באופן קבוע וניתן להתקשר עמו בהסכם קבלני לשלושה חודשים בלבד.
בסוף ספטמבר 2005 חתמה הרשות עם העיתונאי על הסכם קבלני בדיעבד - מסוף יולי 2005 עד אוקטובר 2005 .
הרשות המ שיכה להעסיק את עיתונאי א' אף שפג תוקף חוזהו עמה ולמרות קביעתה של סגנית היועמ"ש שאין להעסיקו בקביעות.
בפברואר 2006 הודיע המנכ"ל הזמני של הרשות דאז, מר יאיר אלוני, לסמנכ"ל משאבי אנוש (בפועל) דאז ולמנהל התקציבים שהחליט "כבר באוגוסט 2005 שכר ]את[ להמשיך ולשלם ם של מנחים בכירים (אנשי תקשורת בכירים) ללא חידוש הסכם ועל בסיס חשבוניות בלבד כדי לא לנעול את הדלת בפני החלטות אפשריות של המוסדות ומנגד לא להפסיק את שירותם של 'כוכבים' אלה.
החלטה " (ההדגשה אינה במקור).
בתשובתו למשרד מבקר ]'גם לעיתונאי א[ .
זו מתייחסת המדינה מנובמבר 2010 מסר המנכ"ל הזמני דאז שהחליט כך היות שלא רצה לפגוע בלוח השידורים של הטלוויזיה.
החלטתו של המנכ"ל הזמני מנוגדת לכללים יסודיים של המינהל התקין.
במאי 2007 הודיעה סגנית היועמ"ש ליו"ר הרשות דאז, מר גביש, כי ההתקשרות עם עיתונאי א' הייתה "לתקופה ש ל שלושה חודשים.
מאז הוא עובד ברשות ]למעלה משנה וחצי[ באופן רצוף" (ההדגשה אינה במקור).
לדבריה, אין להעסיקו ברשות בקביעות אלא לאחר קבלת אישור המנכ"ל והממונה על השכר.
בתגובה לכך דרש יו"ר הרשות דאז מהמנכ"ל ש"העניינים יוסדרו בדחיפות - לא ייתכן שגוף ציבורי יעסיק שלא עפ"י חוק".
62 הואיל ואנשי התקשורת הבכירים שהדוח עוסק בהם אינם נזכרים בשמותיהם, כדי למנוע את אפשרות זיהויים הם מכונים בדוח זה עיתונאי א', עיתונאית ב' וכו'.
התכנית להינתקות מרצועת עזה ומצפון השומרון רשות השידור 505 .
ביולי 2007 ביקש מנכ"ל הרשות מסגן הממונה על השכר את אישורו להעסקתם של שלושה עיתונאים ובהם עיתונאי א' על בסיס קבלני לשנה לכל היותר כיוון ש"מדובר בעיתונאים שתכניותיהם נהנות מייחודיות בקרב המאזינים והצופים".
באוגוסט 2007 אישר סגן הממונה על השכר את העסקתו של עיתונאי א' כקבלן לתקופה קצובה עד לסוף שנת 2008 .
הוא ציין שלא תינתנה הארכות נוספות להעסקתו שכן "מנגנון פרישת עובדים בתנאים מועדפים וקליטתם בחזרה אינו מקובל"64 .
,למרות שסגן הממונה על השכר אישר את העסקתו של עיתונאי א' על בסיס קבלני נענתה הרשות לדרישות העיתונאי וחתמה איתו במאי 2008 על חוזה העסקה כעובד הרשות עד סוף שנת 2008 .
במסמכי הרשות לא נמצא אישור בכתב של יו"ר הרשות להתקשרות זו.
בחוזה הוסכם שמלבד שכרו החודשי הוא יקבל תשלום חד- פעמי נוסף כפיצוי עבור החודשים ינואר-אפריל 2008 .
בסוף דצמבר 2008 הודיע יו"ר הרשות דאז למנהל כוח אדם שבתיאום עם סגן הממונה על השכר ובאישורו הוחלט להאריך את תוקף החוזה של העיתונאי לשנה נוספת, מינואר 2009 .
מנכ"ל הרשות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה שבמרס 2009 שלחה הרשות לסגן הממונה על השכר רשימה של המועסקים ברשות על פי חוזה אישי וגם שמו של עיתונאי א' נכלל בה.
לדברי המנכ"ל, סגן הממונה לא העיר על האמור במסמך.
סגן הממונה על השכר מסר בתשובתו מדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה ש"בחינת המסמכים שבידינו מעלה שלא ניתן אישור פורמאלי לעניין המשך ".
לדבריו "יחסי העבודה ]'עיתונאי א [ העסקתו של בין נציגי הממונה על השכר לגופים המתוקצבים והנתמכים.
אינם מאפשרים הסתמכות ארוכת טווח על סיכומים.
שלא גובו במסמך פורמאלי".
מנהל בטלוויזיה שעיתונאי א' היה כפוף לו מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 ש"עם כניסתי לתפקיד.
בדצמבר 2009 העליתי לפני המ נכ"ל ציינתי שאם צריך לקצץ בחוזים ]העיתונאי[ ומנהל הטלוויזיה את ענייניו של מבחינתי אוכל לוותר עליו".
לדבריו "הן המנכ"ל והן מנהל הטלוויזיה לא פסלו את הרעיון אבל נאמר לי שכדאי להמתין לרפורמה אז נוכל להפסיק את עבודתו במסגרת צמצום החוזים האישיים שהרשות מחויבת לבצע על פי ההסכם".
למרות הצעתו של המנהל להפסיק את ההתקשרות עם העיתונאי האריכה הרשות בינואר 2010 את החוזה עמו עד מרס 2010 , ולאחר מכן האריכה אותו מידי חודש עד יולי 2010 .
ברשות לא נמצאו מסמכים המעידים על כך שסגן הממונה על השכר אישר הארכות אלה.
יצוין שבאמצע יוני 2010 הפסיקה הרשות לשדר את התכנית העיקרית שבה השתתף עיתונאי א' והוא שובץ "בהגשת תכניות שונות בחטיבת החדשות ובמשימות עיתונאיות נוספות".
ביוני 2010 קבע סגן הממונה על השכר בפגישה עם מנכ"ל הרשות שלאור העובדה שזה מכבר פג תוקף אישור העסקתו המקורי של עיתונאי א' ]את[ "אינני מאשר המשך העסקתו לתקופה נוספת" (ההדגשה אינה במקור).
חרף עמדתו המפורשת של סגן הממונה על השכר, בניגוד לדעתו של המנהל בטלוויזיה ולמרות שהתכנית העיקרית שבה השתתף העיתונאי הופסקה סיכמו מנכ"ל הרשות וסמנכ"לית משאבי אנוש בתחילת אוגוסט 2010 להמשיך להע סיקו ברשות עד סוף אותה שנה.
יצוין, כי בסוף ספטמבר 2010 .
'הפסיקה הרשות את עבודתו של עיתונאי א .
09 נוסף לתקשי"ר סעיף הקובע כי אין להעסיק עובד אשר פרש פרישה מוקדמת משירות המדינה באותו התפקיד שמילא טרם פרישתו המוקדמת ( 16.
הנה כי כן, הרשות פעלה בניגוד לכללי המינהל התקין כך שעוד ב- 2005 , היא חתמה בדיעבד על הסכם העסקה, משתמה תקופת ההסכם המשיכה הרשות להעסיק את עיתונאי א' כשנתיים וחצי ב לא שנחתם הסכם הארכה.
אחר כך חתמה הרשות עימו על חוזה אישי כעובד הרשות, בניגוד לחוות דעת משפטית וללא אישור סגן הממונה על השכר.
יתר על כן, עיתונאי א' פרש אמנם מהרשות במסגרת עידוד פרישה, אך התקשרותה עמו בחוזה אישי החזירה אותו להיות עובד הרשות בלא שדרשה ממנו להחזיר את ההטבות שקיבל במסגרת הפרישה.
בכך, לא זו בלבד שהרשות לא צמצמה את הוצאות השכר שלה עם פרישתו, אלא שהיא הגדילה אותן ואת הוצאות הקופה הציבורית בגין העסקתו.
בתשובתו של עיתונאי א' למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 הוא מסר שכלל לא ידע שהרשות לא קיבלה "את כל ה אישורים הדרושים" להעסקתו, שהיא נעשתה "בניגוד להנחיות משרד האוצר", ושהפגמים המנהליים לא היו בידיעתו.
לדבריו, בכל פעם שהעניין עלה נאמר לו "מפורשות שכל האישורים הדרושים ניתנו".
עוד הוסיף בתשובתו ש"העובדה שהועסקתי בניגוד להנחיות האוצר אינה מהווה התנהלות בלתי-תקינה ואין בה כל פגם מצידי".
העסקתו של העיתונאי מאז 2005 משקפת התעלמות רבת שנים של הרשות מהוראות הדין ומכללי המינהל התקין המחייבים אותה.
מתן אישור פעם אחר פעם לפעולות מנהליות המחייבות את הקופה הציבורית, בניגוד מוחלט להנחיות היועצת המשפטית והממונה על השכר, היא התנהלות שאין לקבלה.
מנכ"ל הרשות, אשר היה בראש מקבלי ההחלטות בעניין בתקופת כהונתו, בשנים 2006 -2010 , נושא מטבע הדברים באחריות להעסקה הבלתי-תקינה של העיתונאי באותן שנים.
: ' עיתונאית ב עיתונאית ב' עבדה בטלוויזיה בעברית; היא עבדה ברשות בשנים 1993 -1998 כעובדת מן המניין.
בנובמבר 2002 , עם חזרתה לעבודה ברשות, חתמה איתה הרשות על הסכם קבלני לתקופה של שנה עם אפשרות להארכה לתקופה נוספת בלי שוועדת המכרזים סיווגה את ההתקשרות כפטורה ממכרז.
בדצמבר 2002 התריע מנהל התקציבים ברשות כי סעיפי החוזה הקבלני של עיתונאית ב' כוללים רכיבי שכר מובהקים כגון דמי הבראה, ביגוד, קרן השתלמות, הסכם מסוג ]תשלום בגין[ ביטוח מנהלים, ימי חופשה ועוד.
לדבריו, לא "ניתן לשלם זה כתשלום לספק אלא באמצעות מחלקת שכר" כפי שמשלמים לעובד מן המניין.
עורכת דין מהלשכה המשפטית העירה אף היא שהחוזה הקבלני "היה צריך לעבור ועדת מכרזים כי יש שם הסממנים של ספק עצמאי".
עוד העירה הלשכה המשפטית שהיא לא אישרה את החוזה טרם חתימתו.
אף שמנהל התקציבים ולשכת הייעוץ המשפטי הסתייגו מאופן העסקת העיתונאית, שום גורם ברשות לרבות מנהל כוח אדם לא קיים בדיקה באשר לתקינותה.
ההתקשרות עם עיתונאית ב' הייתה בניגוד לכללי העסקת עובדים ברשות שכן היא הייתה שילוב של שתי צורות התקשרות שונות: מחד גיסא, היא הועסקה כקבלן עבור עבודה קצובה בזמן, ומאידך גיסא, הרשות העניקה לה תנאי עבודה כשל עובדת רשות מן המניין המועסקת לתקופה ממושכת.
בדצמבר 2003 סיווגה ועדת המכרזים את ההתקשרות עם העיתונאית כפטורה ממכרז65 ומנהל הטלוויזיה דאז חתם על הארכת תוקף ההסכם הקבלני עד סוף נובמבר 2004 .
כאמור לעיל, באוגוסט 2005 החליט המנכ"ל הזמני של הרשות שכרם של ]את[ דאז, מר יאיר אלוני, "להמשיך ולשלם .
תרבות אמנות והווי רשות השידור 509 .
אנשי תקשורת ב[ מנחים בכירים ללא חידוש הסכם".
עיתונאית ב' עבדה אם ]כירים כן ברשות מדצמבר 2004 עד נובמבר 2008 .
בלא שהרשות חתמה עמה על הסכם העסקת קבלן במשך ארבע שנים ללא אישור פטור ממכרז וללא הסכם התקשרות היא חריגה בוטה מכללי המינהל התקין.
בנובמבר 2008 חתמה הרשות על הסכם העסקה קבלני עםהעיתונאית לשנה עד סוף נובמבר 2009 .
; ההסכם כלל אפשרות הארכה לשנה נוספת יודגש שטרם חתימת ההסכם בנובמבר 2008 לא פנתה הרשות לוועדת המכרזים לפטור את ההתקשרות ממכרז ולא הביאה את ההתקשרות לאישור ועדת 250 .
, למרות שסכום ההתקשרות השנתי חייב את אישורה בדצמבר 2008, ב אוגוסט 2009 ובאוקטובר אותה שנה הודיע מנהל כוח אדם לעיתונאית שהתקשרות נוספת אתה תהיה בחוזה עבודה אישי לפי דרישות "הממונה על השכר", והוא אף צירף להודעתו חוזה לדוגמה.
במאי 2009 דרש סגן ]'עיתונאית ב[ הממונה על השכר ש"הרשות תפסיק את ההתקשרות הקבלנית עם ותעביר א".
הוא הוסיף ש"הרשות לא תעסיק עובדים ]של עובד קבוע[ ותה לחוזה בהסכם קבלני".
העיתונאית לא הגיעה להסכמה עם הרשות, היא לא חתמה על חוזה עבודה אישי, ומנהל כוח אדם הודיע לה בדצמבר 2009 שבהעדר חתימה על חוזה לא תוכל הרשות להמשיך ולהעסיקה מ - 7.
חרף הודעתו של מנהל כוח אדם האריכה הרשות את החוזה הקבלני של עיתונאית ב' עד סוף מאי 2010.
באוקטובר 2010 ,, לאחר מועד סיום הביקורת, הגיעו הרשות והעיתונאית להסכמה ובאישורו של סגן הממונה על השכר נחתם עמה חוזה אישי כעובדת מן המניין ברשות.
יצוין שמנכ"ל הרשות מסר בתשובתו למש רד מבקר המדינה ש"אין עוררין במשך השנים עפ"י הסכם קבלני והתמשכות המו"מ ]'של עיתונאית ב[ שהעסקתה לגבי תנאי החוזה האישי אינם תקינים".
מהשתלשלות האירועים שהובאה לעיל עולה שהרשות התעלמה מההוראות המחייבות אותה והתקשרויותיה אלה משקפות פגיעה בעקרונות מינהל תקין ב סיסיים המחייבים רשות ציבורית.
העסקה מתמשכת של עובד באופן בלתי-מתאים, בלי הסכם העסקה, בלא קבלת אישורי הוועדות הנדרשים ובניגוד להחלטות פנימיות שהתקבלו משקפת כשל יסודי בהתנהלות הרשות.
על הרשות לנקוט בפעולות שיבטיחו מניעת מקרים כגון אלו בעתיד.
: ' עיתונאי ג בינואר 2008 'החליטה הרשות להתחיל בהעסקת עיתונאי ג כמגיש תכנית בטלוויזיה בעברית.
בפגישה שהתקיימה בפברואר 2008 בהשתתפות יו"ר הרשות, מנכ"ל הרשות, סגן הממונה על השכר באוצר וסמנכ"ל משאבי אנוש (בפועל) דאז של הרשות סיכמו הנוכחים שהרשות תחתום עם עיתונאי ג' הסכם קבלני ש"יהיה לתקופה קצובה של עד 18 חודש.
בתום התקופה יעבור לחוזה אישי, אנשי תקשורת [ בהתאם לעקרונות שנקבעו לחוזי טאלנטים ]בכירים " (ההדגשה במקור).
עיתונאי ג' החל לעבוד ברשות בפברואר 2008 .
טרם תחילת עבודתו הוא לא חתם עמה על חוזה.
בפברואר ובאפריל 2008 שלח לו מנהל כוח אדם חוזה לחתימה.
לדברי מנהל כוח אדם, העיתונאי סירב לחתום עליו הואיל והיו לו היו דרישות שלא הופיעו בהסכמי הרשות כמו תוספת ימי חופשה והתחייבויות להעלאת שכר.
ביולי 2008 פנה יו"ר הרשות למנכ"ל וקבע "כי הרשות ממשיכה להעסיק עובדים או נותני שירותים קודם לחתימה על חוזה.
נוהל זה הינו נוהל פסול, נוגד כללי מינהל תקינים, מהווה מקור להלנות שכר ולריבוי תביעות כנגד הרשות.
אבקשך להבהיר למנהלים בכל הדרגים כי הרשות תתבע את שכר המועסקים ממנהל שיאשר העסקה טרם לחתימת חוזה שאושר ע"י הלשכה המשפטית .
רצוי לקבוע או לרענן נוהל העסקה וקבלה לעבודה, אך לגבי הקיימים אין להמתין לו" (ההדגשה במקור).
לאחר שהבהרת היו"ר הועברה למנהלים כבקשתו, הודיע אחד מהמנהלים בטלוויזיה בעברית למנכ"ל שכבר חודשים הוא מתריע על העסקת עובדים ללא חוזה חתום ולמרות ההתרעות הרבות לא נחתמו חוזים עם כמה עובדים בכירים.
המנהל ביקש את הוראות המנכ"ל לגבי שיבוץ עיתונאי ג' בלוח השידורים מאותו ערב מאחר שהוא טרם חתם על חוזה עם הרשות.
העיתונאי המשיך בעבודתו גם לאחר מועד זה.
בספטמבר 2008 אשרר הוועד המנהל החלטה קודמת שלו ש"אין להעסיק שום עובד שתנאי העסקתו לא סוכמו בכתב עם אגף כוח אדם, לרבות עובדים בחוזה שלא חתמו עליו".
באותו החודש הודיע יו"ר הרשות למנכ"ל שלא ניתן להשלים עם כך שעיתונאי ג' לא חתום על החוזה וקבע ש"אם לא ניתן לגמור באופן סביר" - תופסק עבודתו.
בסוף אוקטובר 2008 חתמה הרשות על חוזה העסקה קבלני עם עיתונאי ג' למפרע מתחילת פברואר ועד לסוף 2009, ל-23 .
חודשים מנכ"ל הרשות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2010 ש"המו"מ עם ]'עיתונאי ג [ ]את[ לא ניתן היה לדחות ]מפאת צרכי הטלוויזיה [ התארך אולם תחילת העסקתו".
עוד הוסיף המנכ"ל ש"משנחתם החוזה, כבר ברור היה עיתונא[ שבחירתו של לתפקיד היא ראויה ולא הייתה סיבה שלא להתחייב עד ]'י ג סוף שנת 2009.
" משרד מבקר המדינה מעיר כי על הרשות היה להגיע להסכמה עם עיתונאי ג' בדבר כל תנאי העסקתו ולעגן אותם בחתימה על הסכם לפני התחלת העסקתו.
יתר על כן, המנכ"ל פעל בניגוד להנחיות החוזרות של סגן הממונה על השכר, שלפיהן על הרשות להעביר את העיתונאי לחוזה העסקה אישי (כשל עובד הרשות) לאחר 18 .
חודשי העסקה רק בנובמבר 2008 , לאחר שהרשות חתמה אתו על החוזה, נדונה ההתקשרות בוועדת המכרזים.
הוועדה סיווגה את ההתקשרות בדיעבד כפטורה מחובת מכרז66 והעבירה אותה לאישור ועדת 250 .
שאישרה אותה בדצמבר 2009 הודיעה סמנכ"לית משאבי אנוש למנכ"ל הרשות שהעסקתו של עיתונאי ג' תסתיים בסוף החודש, ולפיכך שלחה אליו חוזה אישי לחתימה כמקובל.
בפברואר 2010 הודיע מנהל כוח אדם לסמנכ"ל כספים ולסמנכ"לית למשאבי אנוש שמנכ"ל הרשות החליט לאשר את הארכת החוזה הקבלני למפרע מתחילת ינואר ועד סוף פברואר 2010 מבלי סיווגו כפטור ממכרז בידי ועדת המכרזים ובלי אישורו בוועדת 250 .
מספר ימים לאחר מכן פנתה עוזרת המנכ"ל לסמנכ"ל הכספים בבקשה לאשר תשלום מקדמות לעיתונאי ג' מחשש שהרשות תואשם בהלנת שכר.
סמנכ"ל הכספים השיב כי "מדובר בהתקשרות קבלנית אשר תוקפה פג", ומקדמה תשולם .
) לתקנות חובת המכרזים 512 דוח שנתי61ב .
בכפוף לקבלת הנחיה מתאימה.
הוא ציין שיש לקבל החלטה ובהתאם לה לאשר את ההעסקה בוועדת מכרזים ולהאריך את החוזה.
הוא קבע שבהיעדר החלטה וחוזה חתום המשך העסקתו של עיתונאי ג' בעייתי.
נמצא, כי בניגוד לדעתו המקצועית של סמנכ"ל הכספים, הורה המנכ"ל לשלם את מלוא שכרו של העיתונאי לפי החוזה שפג תוקפו.
רק במרס 2010 סיווגה ועדת המכרזים את ההתקשרות כפטורה ממכרז וועדת 250 אישרה את הארכת ההתקשרות בחוזה קבלני עם עיתונאי ג' עד סוף אפריל 2010 .
ביוני 2010 סיווגה ועד ת המכרזים של הרשות את ההתקשרות עמו כפטורה ממכרז בדיעבד עד סוף מאי אותה שנה.
ברשות לא נמצאו הארכות חתומות של החוזה.
לאחר דרישות חוזרות ונשנות של סגן הממונה על השכר נחתם בספטמבר 2010 .
עם העיתונאי חוזה העסקה אישי כעובד מן המניין ברשות המנכ"ל הסביר בתשובתו למש רד מבקר המדינה שעל מנת לשמור על רציפות השידור ויציבותו הוא בחר להעסיק את העיתונאי ללא חוזה תוך ניהול משא ומתן אינטנסיבי עמו.
סמנכ"לית משאבי אנוש מסרה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 שההחלטות על המשך העסקת העיתונאי בחוזה קבלני ולא בחוזה אישי נמסרו בעל פה על ידי סגן הממונה על השכר, ואילו סגן הממונה על השכר מסר, כאמור, שככלל אין הוא מאשר התקשרויות שלא בכתב.
סמנכ"ל הכספים וסמנכ"לית משאבי אנוש מסרו בתשובתם למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 שהם אמנם התריעו על ההעסקה והביעו את עמדתם המקצועית אולם מי שקיבל את ההחלטה בסופו של דבר היה המנכ"ל.
מנהל כוח אדם מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה ש"ככל שהייתי שותף בתהליכים שהוליכו לקבלת החלטות, הבעתי את עמדתי המקצועית בכתב ובע"פ ולא חסכתי מאמץ למען מינהל תקין ושקיפות.
ואולם, במקרים מסוימים הועמדתי במצב שבו סוכמו תנאים מראש עם כוכב כ זה או אחר (בלא שהייתי שותף למו"מ) ונאלצתי להתמודד ולהשלים את ההליך המנהלי בהמשך".
לדעת משרד מבקר המדינה, אם המנכ"ל היה סבור שיש לפעול שלא על פי דעתם של נושאי התפקידים המקצועיים ברשות, היה עליו לעשות כן רק אם הדבר תואם את כללי המינהל התקין לאחר הליך סדור, מנומק ומתועד של קבלת החלטות.
במקרה שפרטיו הובאו לעיל לא נעשו הדברים כך.