HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתיק חקירה בגין גניבת כספים בידי עובד מכספת בבית עסק, לא נשלח לזירה חוקר מז"פ כדי לאתר עקבות של טביעת אצבע ודנ"א וכד'; בתיק חקירה אחר לא נבדק רכב גנוב שנמצא; בתיק חקירה בגין גניבת נגרר מחניון סגור, לא נבדקה הזירה אף שהושארו בה מנעולים שנפרצו וקצין החקירות קבע שיש לבדוק אותה; בתיק חקירה בגין התפרצות לבית מגורים, לא נבדקה זירת ההתפרצות אף שחוקר מז"פ זומן לזירה על ידי סייר המשטרה; בתיק חקירה של ניסיון לגנוב מצלמות ממוסד ציבורי שבו תועדו חשודים לא מזוהים, לא נערכו בדיקות דנ"א וטביעות אצבע בזירה.
בתשובתה מסרה המשטרה למבקר המדינה כי כ -42% מכלל התיקיםשפתחה בשנת 2017 הם בגין עבירות רכוש.
סל עבירות הרכוש הוא נרחב ומגוון, החל מהחזקת נכס החשוד כגנוב וכלה בהתפרצויות לכלי רכב ו לבתי מגורים.
בעבירות רכוש, שלא כמו ב עבירות הפע"ר, חקיר ה פורנזי ת של ה זירה אינה תמיד רלבנטית נוכח טיבן ודרכי חשיפתן של העבירות.
לפיכך, חוקרי הזירה מגיעים בהתאם לנסיבות האירוע, לתיעדוף המשימות על ידי המפקדים בשטח ולמגבלות כוח האדם.
בשנת 2017 העיר מבקר המדינה למשטרה12 על רמת העדיפות הנמוכה שמייחסת המשטרה לבדיקת מוצגים שניטלו בזירות של עביר ות רכוש במעבדת דנ"א.
בשל כך נבדק רק חלק מכלל המוצגים שנאספו בזירות אלו והדגימות שנלקחו מהם.
המבקר אף התריע על כך ש אם לא ייבדקו המוצגים והדגימות שנאספו בזירות העבירה האמורות - יפחתו הסיכויי ם לגילוי העבריינים וירדו לטמיון המשאבים שהשקיעו יחידות החקירה.
בבדיקה נמצאו שמונה תיקים שבהם איתר חוקר מז"פ מוצגים פורנזיים בזירה, אך הם או דגימות שנלקחו מהם - לא נשלחו לבדיקת מעבדות מז"פ.
בתיק חקירה בגין התפרצות לבית מגורים, נטל חוקר מז"פ מהזירה דגימה של טביעת אצבע שלא נמצאה לה התאמה במאגר המשטרתי.
למרות זאת לא נשלחה אותה דגימה לבדיקת מעבדה; 2.
בתיק חקירה בגין התפרצות לבית מגורים נמצאו בזירה מספרי מתכת שבהם השתמש הפורץ, אך המשטרה לא נטלה מהם דגימת דנ"א; .
12 ,מבקר המדינה דוח שנתי 68ג, מערך הזיהוי הפלילי במשטרת ישראל, עמ' 315 .
המשרד לביטחון פנים - משטרת ישראל |537 .
בתיק חקירה אחר נמצא ברכב גנוב שננטש כובע גרב.
הכובע לא נשלח לבדיקת מז"פ; 4.
בתיק חקירה של אירוע משולבשל פריצה לבית מגורים וגניבת רכב נמצא מכשיר חיתוך שלא נשלח לבדיקת דנ"א.
לאחר כארבעה חודשים אותר הרכב כשהוא נטוש ופרוץ וטביעת אצבע שנמצאה בו תאמה לטביעת אצבע של אדם שנמצא במאגר המשטרתי.
המשטרה לא שלחה את מכשיר החיתוך מזירת ההתפרצות לבדיקת דנ"א כדי להשוות אותו לדנ"א של אותו אדם.
התאמה כזו הייתה יכולה להוביל להגשת כתב אישום הן בתיק ההתפרצות לדירה והן בתיק גניבת הרכב.
בתשובתה מסרה המשטרה כי החל באוגוסט 2017 , כל מחוזמתעדף את תיקי החקירה שיש לערוך בהם בדיקות דנ"א בהתאם לדחיפות התיק ולפוטנציאל למציאת ראיה פורנזית.
כיום קיים פער בין המשאבים העומדים לרשות מערך הדנ"א במז"פ לעו מת המענה הנדרש בבדיק ות דנ"א.
כמו כן היא בוחנת את האפשרות להוסיף בשנת 2019 ארבעה תקנים של כוח אדם לתגבור מערך הדנ"א.
במצב הקיים המשטרה אינה יכולה לתת מענה לכל הבדיקות הפורנזיות הנדרשות בתיקי החקירה.
לכן יש חשיבות לכך שבמקרים שבהם חוקרי מז"פ מצאו ממצאים פורנזיים, הם יישלחו למעבדות מז"פ לבדיקה.
המענה לצורך בהרחבת היכולת של המשטרה בתחום הפורנזי מחייב גם בחינה מעמיקה במישור של הקצאת ה משאבים, שהרי מדובר בנדבך חקירתי מרכזי שמשפיע באופן ישיר על יכולתה של המשטרה לאתר מבצעי עבירה ולהעמידם לדין.
מידע מודיעיני בתיקי רכוש .
מערך המודיעין במשטרה ממלא תפקיד מרכזי בחשיפה של פעילות פלילית וביטחונית, בסיכולה ובהשגת ראיות בדרכים שונות.
תהליך זה מתבצע בדרך של איסוף ידיעות וחומר מודיעיני, אגירתו, הערכתו והפצתו כבסיס לתכנון של פעילות המשטרה והכוונתה.
הפעילות המבצעית של מגזר המודיעין באה לידי ביטוי, בין היתר, בהפעלת סוכני משטרה סמויים ובהפעלת עוקבים ובלשים בכל הארץ במטרה להביא לחשיפתם של עבריינים ועבירות.
להלן בתרשים מספר 8 שיעור הידיעות המודיעיניות הקשורות בעבירות רכוש מכלל הידיעות המודיעיניות משנת 2015 עד יוני2018.
תרשים 8 : שיעור הידיעות המודיעיניות הקשורות בעבירות רכוש מכלל הידיעות המודיעיניות משנת 2015 עד יוני 2018 .
על פי נתוני משטרת ישראל בעיבוד משרד מבקר המדינה .
לפי נתוני המשטרה לשנים 2015 - 2017 , יותר מ-40% מכלל תיקי החקירה המשטרתית היו תיקי חקירות של עבירות רכוש, ואילו שיעור הידיעות המודיעיניות הקשורות בעבירות אלו היה בממוצע כ-23% בלבד.
עוד עולה כי בתקופה הנבדקת הייתה ירידה שנתית של כ -40% בשיעור ידיעות המודיעין הקשורות בעבירות רכוש, ובחציון הראש ון של שנת 2018 הוא עמד על כ-18% .
בתשובתה מסרה המשטרה כיבשנים האחרונות היא שמה דגש על הנושא של איכות המידע המודיעיני.
מספרן של הידיעות הקשורות בעבירות רכוש אינה מצביעה על איכות העבודה שנעשית.
כך למשל, בתיקי חקירה רבים בתחום נפתחים מספר תיקים בעבור חשוד אח ד בגין מעורבותו במספר רב של אירועים ולכן ידיעה בודדת עשויה להוביל לפרשה שכוללת מספר רב של תיקים.
מערך החקירות והמודיעין פועל כל העת למקסום ו לשיפור של יכולותיו, וכאמור - בימים אלו מתבצעת במחלקת מחקר מודיעין עבודת מטה בנושא הגדרת יעדים בעבירות רכוש ברמה הארצית.
המשרד לביטחון פנים - משטרת ישראל |539 .
ידיעות וחומר מודיעיני .
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי הגברת האיסוף של ידיעות וחומר מודיעיני תסייע לה לצמצם את מספר תיקי החקירות של עבירות הרכוש שנסגרים בעילת על"ן.
לפיכך על המשטרה לבחון את הדרכים שיאפשרו לה להגדיל את היקף החשיפה המודיעינית הקשורה לעבירות הרכוש, כדי לשפר את סיכוייה למצות את החקירה ולהביא את העבריינים לדין.
מערך הסיור באירועי עבירות רכוש .
כאמור, אזרחים נפגעי עבירות רכוש לסוגיהן פונים למוקד החירום של המשטרה כדי לדווח על עבירה ולעיתים אף מבקשים סיוע מצד המשטרה.
המוקד מזניק ניידת בהתאם לתלונת האזרח ולחומרת האירוע.
נוהל הפעלת הסיור של המשטרה מסדיר את סיווג את האירועים לפי חומרתם לארבע קבוצות: (1 ) אירועי קיצון - אירוע שבו קיימת סכנת חיים או נדרשת הצלת חיים; אירוע שבו מתרחשת פשיעה חמורה או כל אירוע בעל חשיבות או רגישות גבוהה ; (2 ) אירוע דחוף - אירוע שבו מתקיימת פגיעה קלה בנפש או ברכוש ; אירוע שבו עולה צורך להפריך חשד להתרחשות עבירה ואירוע שבו נ מצאים חשודים או עדים בזירה, או כל אירוע שבו קיים חשש להסלמה ; (3) אירוע רגיל - אירוע שבו תגובה מאוחרת לא תעצים את הנזק ; אירוע שבו נדרש סיוע לגורמים בעלי יכולת בסיסית ל"הקפאת מצב" , או כל אירוע פלילי ללא חשודים או עדים במקום; (4 ) אירוע ללא זמן תגובה - זיהוי עצמי של הניידת בשטח.
על אודות האירוע מודיעה למוקד הניידת שכבר נמצאת במקום, מדווחת ומטפלת.
אירועים במדרג זה יכולים להיות בעלי אופי רגיל, דחוף או קיצון.
המשטרה קבעה ליחידות הסיור זמן ההגעה מרבי לזירת אירועים בהתאם לחומרתם ובכלל זה אירועים הקשורים בעבי רות רכוש.
להלן בלוח 1 זמן ההגעה המרבי בשטח עירוני שנקבע לאירועים הקשורים בעבירות רכוש.
לוח 1 : זמןההגעה המרבי בשטח עירוני לאירועים הקשורים בעבירות רכוש.
קבוצת אירוע זמן הגעה .
מרבי אירוע הקשור בעבירת רכוש .
קיצון 10 דקות פריצה המתבצעת בזמן ההודעה .
שוד, ניסיון לשוד, שוד מזויין וביזה המתרחשים .
דחוף 15 דקות ניסיון גניבת רכב בזמן ההודעה .
הסגת גבול לדירה ולמבנה .
רגיל 30 דקות התפרצות למבנה .
פלישה לדירה ולמקום ציבורי .
מנתוני המשטרה עולה כי בשנים 2016 - 2017 נקראו סיירי המשטרה לכ-270 אלף אירועים הקשורים לעבירות רכוש.
נמצא כי בכ-76 ( אלף אירועים28% ) לא הגיעו הסיירים לזירות במשך זמן ההגעה המרבי שקבע פיקוד המשטרה.
להלן בתרשים 9 שיעור האיחור בהגעת המשטרה לאירועי רכוש בשנים2016 - 2017 , .
לפי מחוזות המשרד לביטחון פנים - משטרת ישראל |541 .
תרשים 9 : האיחור בהגעת המשטרה לאירועי רכוש בשנים 2016 - 2017 (לפי מחוזות) .
על פי נתוני המשטרה בעיבוד משרד מבקר המדינה.
בשנים 2016 ו-2017 איחרו סיירי המשטרה להגיע לכ -28% בממוצע מהאירועים הקשורים לעבירות רכוש.
שיעור האיחור הניכר ביותר הוא במחוזות מרכז ותל אביב.
איחור בהגעה לזירה עלול להביא לידי פגיעה בקורבן העבירה או בסיכויים ללכידת העבריין.
בתשובתה מסרה המשטרה למשרד מבקר המדינה כי זמן ההגעה הוא פונקציה של גודל הכוח העומד לרשותה, וכי התקציב שהמדינה מ קצה לה אינו מאפשר לה לקיים כוח משטרתי מספק, ובשל מספרם של אזורי הסיור במחוז ת"א אין ביכולתה לתת מענה אופטימלי לאירועי תגובה המתקבלים ממוקד 100 .
המשטרה מקיימת באמצעים העומדים לרשותה תיעדוף קבוע להגעה לאירועים בהתאם לחומרתם.
נושא האיחור לאירועים מבוקר ומפוקח באופן תדיר על ידי מחלקת סיור באגף השיטור.
בשנת 2018 חלה ירידה בכמות האיחורים לאירועי עבירות רכ וש בכלל מחוזות משטרת ישראל .
לדוגמה - מחוז מרכז (ירידה מ - 37% ל-20% ) ומחוז תל אביב (ירידה מ-34% ל-33%.
) מחוז מרכז מודד את נושא איחורי הניידות במסגרת דוח מצוינות חודשי, ואת "שרשרת" הטיפול באירועים במחוז משלב קבלת ההודעה דרך השיגור ועד הגעת הניידת, מקבלת תיעדוף המתבטא בשמירת קשר עם המודיע והכוונת הניידות לזירה.
המשטרה הוסיפה 542 |דוח שנתי 69ב .
אגף חקירות ומודיעין .
למערך הסיור אופנועים וקטנועים המאפשרים הגעה מהירה יותר לאירועים, והם משמשים את כלל כוחות יה הפו עלים בשטח.
הוקמו 61 יחידות שיטור עירוני ו- 58 יחידות סיור רגלישיאפשרו ליחיד ות הסיור הקלאסי לתת מענה מהיר ויעיל יותר לאירועים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי הגעה במועד לאירוע עשויה להגביר את הסיכוי ללכידת העבריין, להגדיל את שביעות הרצון מצד נפגעי העבירה ולהגביר את אמון הציבור בה.
עליה להמשיך ולפעול כדי להביא לידי כך שסיירי המשטרה יגיעו לאירועים בתוך זמן ההגעה המרבי שקבעה.
מחלקת מחקר מודיעין באח"ם (להלן - המחלקה) עוסקת בהערכה של תופעות ומגמות בתחום עבירות הרכוש במדינה.
המחלקה מציגה לפני פיקוד אח"ם והמשטרה סקירות הכוללות המלצות אופרטיביות על פעולות שיש בהן כדי לצמצם את הפשיעה, למנוע מהעבריינים מלבצע את זממם או להגביל את יכולתם לעשות זאת, ולהקל על המשטרה בלכידת עבריינים.
להלן מספר דוגמאות להמלצות אופרטיביות שהפיצה המחלקה: בינואר 2018 המלצה להסדיר עם משרד הכלכלה והתעשייה כי אחזקת אמצעים שניתן להשתמש בהם לביצוע עבירת רכוש תוסדר בחוק.
באוגוסט 2017 המליצה המחלקה לשקול הצבת אמצעי מיגון ואיתור במקומות ריכוז גדולים של רכוש.
באפריל 2016 ובאוקטובר2017 המליצה לקדם פתרונות יעילים בהיבט הטכנולוגי- אבטחתי.
נמצא כי אח"ם לא קיים דיון מעמיק בהמלצותיה של המחלקה שיישומן מצריך שיתוף פעולה עם גורמי חוץ , שהיה עשוי לסייע לו לצמצם את אירועי עבריינות הרכוש.
בתשובתה מסרה המשטרה כי מחלקת המחקר בחטיבת המודיעין מ פרסמת מסמכים באופן רציף ובהם מועלות תובנות והמלצות.
המלצות אלו נבחנות על ידי גורמי הפיקוד, ומרביתן מתקבלות ומופצות למימוש ו ליישום במחוזות, במרחבים ובתחנות.
נוסף על כך מתקיימים דיוני ם עיתיים בנושא פשיעה בראשות ר אש אח"ם ובהם מועלים ממצאי הסקירות המפורטות בהערה זו.
בתשובתה מינואר 2019 הוסיפה המשטרה כי התקבלו מרבית ההמלצות של מחלקת המחקר והן כבר מיושמות.
ההמלצות שיישומן מצריך שיתוף פעולה עם גורמים מחוץ למשטרה כגון: חקיקה, פנייה למשרדי הממשלה השונים ועוד, הן המלצות מורכבות יותר ליישום משום שהן בעלות השלכות רוחביות.
אשר על כן ההחלטה אם לקבלן נקבעת במסגרת התיעדוף של המשימות השונות.
המשרד לביטחון פנים - משטרת ישראל |543 .
ואולם, המשטרה לא המציאה לביקורת מסמכים המאשרים ומבססים את האמור בתשובותי ה למרות דרישות חוזרות ונשנות של משרד מבקר המדינה.
לפיכך על המשטרה לבחון את ההמלצות שהעלתה המחלקה בסקירות ואת יישומן.
כמו כן עליה לתעד את תהליך הדיון וקבלת ההחלטות כדי שניתן יהיה לעקוב ולפקח על אופן מימוש ההחלטות וההמלצות.
עבריינות רכוש היא אחד הגו רמים העיקריים לפגיעה בביטחון האישי.
ממצאי הביקורת מעלים כי המשטרה אינה נותנת מענה הולם לטיפול בעבירות אלה ו אינה מצליחה ל יצור הרתעה כלפי העברייני ם.
כשליש מתיקי החקירות של עבירות הרכוש שמנהלת המשטרה נסגרים בתוך יום או יומיים ממועד הגשת התלונה בעילת עבריין לא נודע, והסיכוי שעבריין רכוש ייתפס בידי המשטרה ויוגש נגדו כתב אישום הוא נמוך.
רבים מהאזרחים נפגעי עבירות הרכוש אינם מדווחים למשטרה , בין היתר בשל חוסר האמון שלהם ביכולתה לטפל בתלונתם.
תפקידה של המשטרה הוא ל עסוק במניעת עבירות וב פענוחן ובתפיסת עבריינים ו הבאתם לדין.
לפיכך נודעת חשיבות למיצוים של כל אמצעי החקירה העומדים לרשותה.
דוח זה מצביע על כך שיכולתה של המשטרה לפענח עבירות רכוש מוגבלת וכי היא אינה ממצה את כל הכלים העומדים לרשותה.
תחושת הביטחון האישי מושתתת במידה רבה על האופן שבו תופסים האזרחים את היכולת של ה משטרה ורשויות המדינה לאכוף את החוק .
המשטרה בתיאום עם המשרד לבט"פ נדרשת לבצע בחינה מערכתית של דרך הטיפול בעבירות רכוש, לגבש מתווה פעולה סדור וליישם אותו, כדי שיביא לידי שיפור ההרתעה והאכיפה ולהגברת אמון הציבור ביכולתה לטפל בעבירות אלה.
תחום הטיפולים האסתטיים , ובכללו הניתוחים לצרכים אסתטיים, צומח בשיעורים ניכרים מדי שנה.
בעבר היו נפוצים הטיפולים האסתטיים בעיקר בקרב נשים בוגרות, אך עם השנים החלו להתפשט גם בקרב גברים וכן בקרב צעירים וצעירות11.
פעולות לשינוי המראה והתפקוד של הגוף ניתן לבצע באמצעות כירורגיה פלסטית ובאמצעות טיפולים אסתטיים.
תחום זה כולל: (א) כירורגיה העונה על צרכים רפואיים, ותפקידה לשחזר ולשפר את המראה והתפקוד של איברי גוף שנפגעו בעקבות פציעות, כוויות, כריתת גידולים ועוד (כגון שיחזור שד לאחר כריתת גידול, להלן - כירורגיה פלסטית משחזרת); (ב) כירורגיה פלסטית העונה על צרכים רפואיים הכוללת גם רכיב אסתטי (כגון יישור מחיצת האף, תיקון שפה שסועה-מלידה, הקטנת חזה והסרת עודפי עור לאחר ניתוח בריאטרי12 , להלן- כירורגיה פלסטית אסתטית או ניתוחים פלסטיים אסתטיים); (ג) ניתוחים אחרים בתחום הכירורגיה הפלסטית לצורך אסתטי בלבד (כגון תיקון אסתטי של האף, תיקון אוזניים, הגדלת חזה, עיצוב דופן הבטן ושאיבת שומן); (ד) טיפולים אסתטיים שאינם כירורגיים הכוללים הזרקות לטיפול בקמטים (להלן - טיפולים אסתטיים).
ניתוחים פלסטיים אסתטיים ו טיפולים אסתטיים מבוצעים לרוב במרפאות פרטיות (להלן - מכוני אסתטיקה).
טיפולים אסתטיים דורשים שימוש בין היתר בהזרקת טוקסין (רעלן) הבוטולינום, המשמש להעלמת קמטים13, וחומצה היאלורונית, המשמשת למילוי נפח עקב הידלדלות רקמות השומן בעור14 (להלן- הזרקות).
מכשור ייעודי משמש למשל להצערת העור ולהסרת שיער, ונעשה בו שימוש בטכנולוגיות חדשות כגון לייזר, טכנולוגיית הבזקי אור מסוג Intense Pulse Light (להלן - I.
L ), גלי רדיו ואולטרסאונד.
על פי מידע שמסר ו חברות מסחריות לאיגוד הישראלי לכירורגיה פלסטית ואסתטית (להלן - האיגוד לכירורגיה פלסטית)15 , המתבסס על השוק בארצות הברית בהתאמה לשוק בישראל, משנת 2000 חלהעלייה בישראל של כ-800% בהזרקת בוטולינום ושל כ-300% בהזרקת חומצההיאלורונית.
תחום ההזרקות למטרה אסתטית בישראל מגלגל כ-100 מיליון ש"חמדי שנה ונמצא בצמיחה.
11 גם מטופלים בגיל עשר ואף פחות מבצעים טיפולים אסתטיים , וביניהם טיפול באקנה ולהסרת שיער.
קטינים מבצעים גם ניתוחים פלסטיים כגון ניתוחי אף, אוזניים והגדלת חזה.
"ניתוח ל"קיצור קיבהראו בקובץ דוחות זה בפרק " מערך הניתוחים הבריאטריים בישראל".
13 חומר המכיל חלבונים מחיידק ה - Clostridium Botulinum , המוחדר בין השריר לעצב , גורם להרפיית השריר, ומשמש ברפואה לטיפול בבעיות כגון פזילה ועין עצלה, עוויתות לא רצוניות, הזעת יתר ומיגרנות.
בתחילת שנות ה-2000 אושרהחומר ל שימוש בטיפולים אסתטיים, לרבות לטשטוש קמטי הבעה.
השם הידוע "בוטוקס" הוא השם המסחרי של אחת מיצרניות הבוטולינום .
14 שמה נגזר מזכוכית ביוונית ( Hyalos) ומסוכר יורוני.
חומר זה משמש לשמירה על נפח העור ולתהליכים פיזיולוגיים אחרים.
בשנות התשעים של המאה הקודמת החלה החומצה ההיאלורונית לשמש לטיפול בבעיות מפרקים, ניתוחי עיניים וטיפול בפצעים , והחל ב-1996 לשמש למילוי נפח בפנים ולטיפול בקמטים .
15 האיגוד המקצועי בהסתדרות הרפואית שבמסגרתו פועלים גם גופים נוספים: החברה הישראלית למיקרוכירורגיה, האיגוד הישראלי לכוויות והעמותה הישראלית למנתחים פלסטיים ואסתטיים.
להערכת האיגוד לכירורגיה פלסטית בשנים 2015 עד 2017 נעשה שימוש בכרבע מיליון מזרקים בשנה.
בארץ פועלות עשר מחלקות ייעודיות לכירורגיה פלסטית בבתי החולים הכלליים16,.
כמו כן חמש יחידות לכירורגיה פלסטית פועלות בתוך מחלקות כירורגיות בבתי החולים הכלליים17 והן מוכרותלהתמחות באופן מלא או חלקי על ידי המועצה המדעית של ההסתדרות הרפואית בישראל (להלן - הר"י)18.
בבתי חולים נוספים מועסקים כירורגים פלסטיים המשמשים כיועצים ללא אפשרות להכשיר מתמחים19 .
עוד פועלות בבתי החולים הכלליים שבע מחלקות אשפוז לרפואת עור ומין, ושלוש יחידות כאלה (להלן - רפואת עור)20 העוסקות גם הן בפעולות אסתטיות הנדרשות מסיבות רפואיות.
בתי החולים הכלליים - ממשלתיים מבצעים פעילות אסתטית במסגרת תאגידי הבריאות שלידם21 : המרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי (להלן- סוראסקי); מרכז רפואי אסף הרופא בצריפין (להלן - אסף הרופא) ; הקריה הרפואית לבריאות האדם בחיפה (להלן - רמב"ם); ומרכז רפואי ממשלתי עירוני בני ציון בחיפה (להלן - בני ציון).
טיפולים וניתוחים פלסטיים אסתטיים מתבצעים גם בבית החולים הדסה עין כרם בירושלים (להלן - הדסה עין כרם) ובמרכז הרפואי שערי צדק בירושלים (להלן - שערי צדק).
בעשור האחרון שלוש קופות חולים - שירותי בריאות כללית (להלן - הכללית), מכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי) וקופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת) - מאפשרות למבוטחיהן החברים בתוכניות שירותי בריאות נוספים (להלן - תוכניות השב"ן) שהן מפעילות לקבל גם טיפולים וניתוחים פלסטיים אסתטיים תמורת השתתפות עצמית.
מרבית הטיפולים והניתוחים באמצעות תוכניות השב"ן נעשים בשוק הפרטי, וחלקם בבתי החולים הכלליים.
16 בבתי חולים שלשירותי בריאות כללית: המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה, מרכז רפואי קפלן ומרכז רפואי רבין.
בבתי חולים ציבוריים ממשלתיים: המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא , מרכז רפואי תל אביב ע"ש סוראסקי, הקריה הרפואית לבריאות האדם (רמב"ם), מרכז רפואי אסף הרופא ומרכז רפואי לגליל.
בבתי חולים ציבוריים: הדסה עין כרם והמרכז הרפואי שערי צדק.
17 בבתי חולים של שירותי בריאות כללית: מרכז רפואיהעמק, מרכז רפואי מאיר ומרכז רפואי כרמל.
בבתי החולים הממשלתיים: המרכז הרפואי ממשלתי עירוני בני ציון והמרכז הרפואי ע"ש אדית וולפסון.
18 גוף מייעץ הממליץ למשרד הבריאות ומופקד על ההתמחות וההתמקצעות של הרופאים במדינת ישראל.
, התשל"ז]נוסח חדש[ על פי פקודת הרופאים-1976 .
19 במרכז הרפואי זיו, במרכז הרפואי ברזילי ובמרכז הרפואי הלל יפה.
20 בבתי חולים שלשירותי בריאות כללית: המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה , מרכז רפואי רבין והמרכז הרפואי העמק .
בבת י החולים הממשלתיים: שיבא, המרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי והקריה הרפואית לבריאות האדם בחיפה (רמב"ם).
בבית החולים הציבורי הדסה עין כרם.
כן קיימות יחידות לרפואת עור במרכז רפואי קפלן, במרכז רפואי אסף הרופא ובמרכז הרפואי ע"ש אדית וולפסון.
21 ישות משפטית נפרדת מבית החולים שבאמצעותה מבוצעים ניתוחים לאחר שעות העבודה, מחקרים רפואיים ושירותים נוספים.
קיבלו את אישור שר הבריאות ושר האוצר לשמש תאגידי בריאות כהגדרתם בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.
כןפורסמו תקנות יסודות התקציב (כללים לפעולת תאגידי הבריאות), התשס"ב -2001 ,.
מבקר המדינהדוח שנתי 59ב (2009 ,) " תאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים", עמ' 399 .
כלי דם ונמק; זיהומים; .
קשים; נפיחות; פגיעה .
בחודשים פברואר עד אוקטובר 2018 בדק משרד מבקר המדינה את תחום הטיפולים והניתוחים הפלסטיים האסתטיים.
במסגרת זו נבדק ה האסדרה הקיימת והנדרשת לצורך ביצוע טיפולים וניתוחים פלסטיים אסתטיים והפיקוח עליהם על ידי משרד הבריאות (להלן גם - המשרד) ועל ידי משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד העבודה); פיקוח משרד הבריאות על שימוש במכשירים (להלן - מכשירים או ציוד רפואי), בחומרי מילוי לטיפולים אסתטיים ובתמרוקים; כירורגיה פלסטית אסתטית בבתי החולים הממשלתיים ותאגידי הבריאות שלידם; והכללת טיפולים אס תטיים במסגרת תוכניות השב"ן.
הבדיקה נעשתה בגופים האלה: משרד הבריאות; קופות החולים - הכללית, לרבות בחברת הבת ש.
שירותי רפואה בע"מ22 (להלן- ש.
); מכבי ומאוחדת; בבתי החולים סוראסקי ואסף הרופא ובמשרד העבודה .
בדיקות השלמה נערכו בין היתר בבתי חולים ממשלתיים וציבוריים נוספים, בבתי חולים של הכללית ובמועצה להשכלה גבוהה (להלן - המל"ג).
אסדרת ההכשרה לביצוע טיפולים וניתוחים פלסטיים אסתטיים והפיקוח עליהם .
טיפולים אסתטיים נחשבים בטוחים יחסית, ובמרבית המקרים אינם גורמים נזק.
עם זאת, כשמתרחשים נזקים הם עלולים להיות קשים, בעיקר כשנפגעים פני המטופלים והדבר עלול לגרום גם לבעיות נפשיות, לדוגמה: (א) הזרקת חומצה היאלורונית עלולה לגרום לחסימת כלי דם ונמק, לזיהומים, לגושים תת -עוריים (גרנולומות), לצלקות ולחוסר סימטריה; (ב) הזרקת בוטולינום עלולה לגרום לפגיעה בראייה, לשיתוק, לפגיעה ביכולת הבליעה, לעיוותים בפנים ולהגבלת תנועת השרירים בפנים; (ג) סיליקון שהוזרק לפנים עלול לנדוד לאזורים אחרים בפנים ולגרום לעיוותים קשים ולנפיחות וכן ל צלקות אם יש צורך להוציאו בפעולה כירורגית; (ד) מתיחת פנים באמצעות חוטים (טיפול פולשני ושנוי במחלוקת) עלולה לגרום לקרע בעצב הפנים, לקרע במעטפת בלוטות הרוק וצינור הרוק, לזיהומים, לעיוותים ו אף לצלקות במקרים שבהם יש צורך להוציא את החוטים בפעולה כירורגית; (ה) הזרקות להמסת שומן (ליפוליזיס) עלולות לגרום לנפיחות ממושכת באזור המוזרק, לפיגמנטציה, לגושים תת -עוריים ולכאבים.
קשה לכמת את מספר המטופלים שניזוקו ולסווגם לפי גורם הנזק, שכן מרביתם מגיעים לטיפול בקהילה, אצל רופאים בקופות החולים או בשוק הפרטי, והנתונים על כך אינם נאספים.
רק המקרים הקשים ביותר, ה דורשים פעולות כירורגיות, מגיעים לא שפוז במחלקות וביחידות לכירורגיה פלסטית.
לבקשת משרד מבקר המדינה, מחלקות אחדות לכירורגיה פלסטית העריכו את נתוני האשפוז של המטופלים שניזוקו מטיפולים אסתטיים : ל כל מחלקה .
22 גוף מבוקר על פי סעיף9 (7 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 מאז יולי]נוסח משולב[2016.
לכירורגיה פלסטית של המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא ברמת גן (להלן - שיבא) ו של סור אסקי מגיעים כשמונה מטופלים בחודש; לרמב"ם - כשני מטופלים בחודש; למרכז רפואי ברזילי באשקלון (להלן - ברזילי) ולמרכז רפואי כרמל בחיפה - כמטופל אחד בחודשיים; למרכז רפואי רבין בפתח תקווה ולבני ציון - כמה מטופלים בשנה.
נתונים שמסרה למשרד מבקר המדינה סוכנות ביטוח פרטית, המבטחת את מרבית הרופאים וקופות החולים בביטוחי אחריות מקצועית, מלמדים על עלייה במספר הדיווחים על נזקים בתחום הכירורגיה הפלסטית והאסתטית: מ-11 דיווחים בשנת 2008 ל-215 בשנת 201623 .
כן נרשמה עלייה במספר התביעות שהוגשו לבתי משפט נגד מבוטחים - מחמש תביעות בשנת 2008 ל-92 בשנת 2016 .
סכוםהפיצויים הממוצע לתובע עלה מכ-5,000 דולר בשנת 2009 לכ-30,000 דולר בשנת 2018 .
בשנת 2017 הסתכמו תשלומי הפיצויים בסכום הגבוה פי 100 לעומת אלו שבשנת 2009.
טיפולים אסתטיים שנעשים בידי גורמים לא מורשים: קוסמטיקאיות ומתחזים לרופאים .
על פי , ]נוסח חדש[ פקודת הרופאיםהתשל"ז-1976 (להלן- פקודת הרופאים), הרישיון לעסוק ברפואה במדינת ישראל ניתן לרופא מורשה בלבד.
הפקודה קובעת כי מי שאינו רופא מורשה לא יעסוק ברפואה והמפר סעיף זה עובר עבירה פלילית.
פקודת הרופאים קובעת ש"עיסוק ברפואה" הוא בין היתר, בדיקת חולים, אבחונם, ריפויים או שירותים הניתנים בדרך כלל בידי רופא.
לפי תקנות בריאות העם (רישום מרפאות), התשמ"ז-1987 (להלן- תקנות רישום מרפאות), בעת מתן שירותים שהם "עיסוק ברפואה" יהיה נוכח במרפאה רופא למעט במצבים המפורטים בתקנות.
לביצוע טיפולים בתחום האסתטיקה מתייחס גם חוזר מינהל רפואה שבמשרד הבריאות משנת 2013 בנושא טיפול בגוף אדם למטרה שאינה רפואית על ידי צוות רפואי (להלן - חוזר המשרד בנושא טיפול למטרה שאינה רפואית)24 .
,נוסף על כךפקודת הרופאים אוסרת על מי שאינו רופא להתחזות, במפורש או מכללא, כעוסק ברפואה או כְּמּוכָן לעסוק בה וכן להשתמש בכינוי "רופא", "עוסק ברפואה", "מנתח" או כינוי דומה המרמז על כשירות ברפואה.
חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס"ח -2008 (להלן- חוק הסדרת העיסוק) אוסר על התחזות לבעל תעודה במקצוע בריאות.
23 חלק מהנתונים הם לשנת2016 מפני שלאחריה הם אינם מייצגים עקב יציאת מבוטחים מתוכנית הביטוח.
24 חוזר מ ינהל רפואה 28/2013, ""טיפול בגוף אדם למטרה שאינה רפואית ע"י צוות רפואי (אוקטובר, 2013 .
) 766 |דוח שנתי 69ב .
בשנים הא חרונות התפתח תחום הקוסמטיקה, ויש קוסמטיקאיות25 המבצעות טיפולים בשיטות שונות, לרבות שימוש בחומרים כימי ים ובמכשור חשמלי, למטרות של קילוף העור והצערתו, הסרת כתמים והסרת שיער.
חלק מהטיפולים גורמים לצריבה ו לנידוף של הרקמה ולכווייה או לפצע בשכבות העמוקות של העור.
טיפולים אחרים נעשים לעיתים בעוצמה יתרה, כמו הסרת שיער בלייזר או קילוף העור בעזרת מכשיר ייחודי (טיפול בפלסמה).
הטיפולים מתבצעים במכוני קוסמטיקה ואף בבתים פרטיים.
בדוח מבקר המדינה משנת 2003, שעסק בנושא פיקוח משרד הבריאות על מרפאות ומכונים פרטיים (להלן - דוח מבקר המדינה בנושא מרפאות ומכונים פרטיים) 26, צוין כי: "הטיפולים המוצעים כרוכים, לעתים, בפעולות פולשניות ובשימוש בחומרים העלולים לגרום נזק, בין היתר, כוויות וצלקות.
לעתים הנזק מהטיפול עלול להיות בלתי הפיך - שיתוק ונכות, וכן עלולות להתפתח בעיות נפשיות בעקבות טיפול לקוי".
העיסוק בקוסמטיקה אינו מוסדר ולא נדרש רישיון לעסוק בו .
בפסיקת בית משפט השלום משנת 2009 נקבע"אין חולק כי עניין הסדרת תחום פעילותם של מכונים לרפואה אסתטית, מסור הוא בידי המחוקק, וכבר נפסק כי ראוי שהמחוקק יסדיר במעשי חקיקה את העיסוק בתחום זה, כמו גם בתחומי עיסוק אחרים כגון הרפואה המשלימה, על מנת למנוע את האנרכיה השוררת בהן ולהבטיח קיום פיקוח נאות על תחומי פעילות אלה".
בהמשך נקבע כי "אין אלא לפנות שוב למחוקק 'ליטול את החוק לידיו' על מנת להשכין ודאות ובטחון בתחומי עיסוק אלה"27 .
בפועל משרדי העבודה והבריאות לא הסדירו את התחום: .
משרד העבודה לא אסדר את העיסוק בקוסמטיקה: משרד העבודה28 מאסדר רישוי מקצועות, אך הוא לא אסדר את העיסוק בתחום הקוסמטיקה, ולכן לא נדרשים רישיון או הסמכה כלשהי כדי לעסוק בו.
משרד העבודה אומנם מפקח על כ -30 מוסדות המקיימים הכשרות והם מעניקים "תעודת מקצוע" בתחום הקוסמטיקה, ואולם בהיעדר חובת רישוי למקצוע, אין חובה לעבור את ההכשרה.
בפועל, בתחום זה פועלות גם קוסמטיקאיות שהוכשרו בהכשרות בלתי מפוקחות ואף כאלו שלא הוכשרו כלל.
משרד הבריאות אינו רואה בקוסמטיקה מקצוע רפואי: היות שהעיסוק בקוסמטיקה איננו נחשב עיסוק ברפואה, גם משרד הבריאות לא אסדר אותו כמקצוע רפואי.
לכן הוא אינו פועל נגד קוסמטיקאיות העוסקות בתחומים שאינם .
25 המונח "קוסמטיקאית" מתייחס גם לגברים.
העוסקים בתחום הקוסמטיקה אינם מחויבים ברישוי כפי שיפורט בהמשך, והכוונה במונח זה לכל גורם העוסק במתן הטיפולים ואינו בעל רישיון רופא.
26 מבקר המדינה, דוחשנתי 53 (2003 '), "פיקוח המשרד על מרפאות ומכונים פרטיים", עמ499 .
27 בת"א 23169 -04 )(שלום חיפה גילת (יחיא) נ' מרכז היופי והאסתטיקה - מרים קובי (27.
09 )), שאזכר את ע"א (עליון2055/99 פלוני נ' הרבנות הראשית לישראל , 2001 (2 ,) 240 ', עמ250 ( ,פורסם במאגר ממוחשב11.
01 )); ע"א (עליון8526/96 'מדינת ישראל נ פלוני, 2005 (2 ,)4166 ,(פורסם במאגר ממוחשב 23.
28 בעבר משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה; ולאחר מכן משרד הכלכלה.
קוסמטיים אלא רפואיים(להבדיל מקוסמטיקאיות המציגות את עצמן כרופאות - ראו להלן), למעט פעולתה של " הוועדה למניעת הטעיית הציבור" (ראו להלן בפרק הדן בפעולותיה).
מסיבה זו, גם הדין המשמעתי החל על רופאים אינו חל על הקוסמטיקאיות.
מכוני הקוסמטיקה אינם נכללים בהגדרת "מרפאה" שבתקנות רישום מרפאות, ולכן המכונים אינם נדרשים ברישום וברישוי מטעם משרד הבריאות29 .
הוועדה לבחינת עיסוק בקוסמטיקה: דוח מבקר המדינה בנושא מרפאות ומכונים פרטיים קבע כי חסרים תנאים מחייבים להכשרה ולרישוי של העוסקים בקוסמטיקה.
מבקר המדינה העיר אז למשרד הבריאות כי עליו לשקול את אסדרת נושא העיסוק בקוסמטיקה בחקיקה מתאימה, שתקבע את תנאי ההכשרה והרישוי בתחום זה.
עוד ציין מבקר המדינה כי "תחום הטיפולים במרפאות ובמכונים הפרטיים אינו מוסדר, ובפועל - פרוץ לחלוטין.
המשרד לא הוציא כל הוראות או הנחיות להפעלה ולפיקוח עליהם, ולמעשה יכול כל אדם לפתוח מרפאה ומכון לטיפולים כאמור, בלי לעמוד בתנאים ובדרישות מחייבת כלשהן".