HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
264 החברה הוקמה ב-1967 כמוסד מחקר לאומי (לתועלת הציבור) ליצירת ידע לצורך ניצול מושכל ושימור של משאבי .
הים, החופים והמים של ישראל.
265 החלטת הממשלה4399 " , אישור תוכנית לאומית מורחבת לניטור הים התיכון" ( 23.
8#fileForDownloads https://www.
il/he/departments/policies/dec4399_201 .
נתונים פיזיקליים כוללים את המדדים הפיזיים של עמודת המים, למשל טמפרטורה וחומציות .
267 טבלת גידוד היא משטח סלעי שגלי הים כרסמו בו עד גובה פני הים הממוצע.
טבלאות הגידוד הן סביבה עשירה .
במערכות צומח ימיות, אצות, רכיכות, סרטנים ודגים.
268 ,רט"גסקר טבלאות גידוד עכו (2019 ,) article/aco https://www.
269 ,רט"גסקר ביולוגי בטבלאות הגידוד ברצועת החוף שבין שבי ציון לבוסתן הגליל ( 2019 ,) .
270 רט"ג, ניטור לגונות ארוך טווח (2016 - 2018 ,) https://www.
271 ( למשל מחקר על חשיבות שמורת הטבע לאוכלוסיית הכפנים הגושמנים2019) שיזמה רט"ג בשיתוף אוניברסיטת .
il/article/gushmani .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי האזור הגוף אופן פעולתו .
ניטור המגוון הביולוגי בים העמוק 272 ,ניטור חופי של .
צבי ים273 וניטור שלל דגה בשיתוף משרד .
המרכז הלאומי לאקולוגיה .
אקווטית (להלן - מלא"ק) הוקם ב - .
2015 כחלק ממוזיאון הטבע על ידי .
המשרד להג"ס בשיתוף רט"ג.
המלא"ק פועל בתמיכת מוזיאון .
הטבע, המשרד להג"ס, רט"ג וקק"ל , .
ובשיתוף גופים העוסקים בשיקום .
נחלים והגנה עליהם: משרד .
החקלאות, רשות המים ורשויות ניקוז .
משמשים מרכז ידע ארצי לתחום .
האקולוגיה של מקווי מים יבשתיים.
נוסף על כך המוזיאון אוסף, מתעד .
ומאגם מידע לגבי מינים פולשים בים .
המלא"ק מנטר חסרי חוליות בנחלים ובשפכי נחלים.
סקר ביולוגי בשמורות טבע בים .
התיכון הישראלי (ביו - בליץ) .
בהובלת רט"ג ובהשתתפות המחלקה .
לזואולוגיה באוניברסיטת תל אביב, .
מוזיאון הטבע, בית הספר למדעי הים .
במרכז האקדמי רופין, בית הספר .
למדעי הים באוניברסיטת חיפה .
וחיא"ל משנת 2015 מתבצע סקר ניטור אקולוגי דו -שנתי .
המתעד, דוגם וסוקר את החי והצומח הימיים עד .
עומק 30 מטר בתוך השמורות הימיות ומחוץ להן 276.
272 למשל מחקר גני הספוגים בעומק הים התיכון הישראלי, של המחלקה לזואולוגיהבאוניברסיטת תל אביב, בתמיכת .
רט"ג בשיתוף משרד האנרגיה, https://www.
273 ,רט"גצבי ים (2019 ,) https://www.
il/article/sea_turtles .
274 ,רט"ג, משרד החקלאות ואוניברסיטת תל אביבסקר הדיג הספורטיבי בישראל (2019 ,) .
275 ,)המרכז הלאומי לאקולוגיה אקווטית (מלא"ק .
il/research - smnh/%D7%9E%D7%A8%D7%9B%D7%96%D7%99%D7%9D/aquatic .
276 ביו-בליץ, https://www.
האזור הגוף אופן פעולתו ימת כינרת חיא"ל - המעבדה לחקר הכינרת ניטור הכינרת כולל מרכיבים פיז יקליים, ביולוגיים .
וכימיים של המערכת האקולוגית של הכי נרת.
הנתונים מאורגנים בבסיס מידע, והידע משמש .
כבסיס להמלצות תפעוליות של הכ ינרת עבור .
מקבלי ההחלטות, ובראשם רשות המים.
מכמתת את השינוי במגוון המינים ו את משמעותו, .
והיא הקימה אוסף תרביות לאומי למיקרו אצות .
הכולל זיהוי, שימור ומיפוי גנטי של המינים שבאוסף.
המכון הבין-אוניברסיטאי למדעי .
הים באילת מופעל על ידי .
האוניברסיטאות בישראל.
מבצע מאז 2003 את "התוכנית הלאומית לניטור .
מפרץ אילת" במימון המשרד להג"ס.
בתוכנית זו מנוטרים פרמטרים ביולוגיים, כימיים .
ופיזיקליים עיקריים בצפון המפרץ, הן בשונית .
האלמוגים והן במים העמוקים וגם בבתי גידול .
סמוכים (משטחי עשב ים, קרקעית חולית).
הנתונים הנאספים בניטור המערכת האקולוגית .
הימית במפרץ אילת הם הבסיס המדעי לניהול .
ממשק סביבתי בתהליכי הפיתוח של אזור החוף .
והמים באילת 277, והםמרוכזים באתר ה מרשתת של .
המכון המפרסם מידי שנה בשנה דוח על תוצאות .
הדוחות ניתנים לצפייה .
ב אתר המכון וב אתר המשרד להג"ס.
רט"ג מ-2015 מתבצע סקר אקולוגי שנתי של ניטור .
מתמשך של דגי ים הכולל דיגום בארבעה אתרים: .
שמורת האלמוגים, המערות, הנסיכה וקצא"א (קו .
צינור אילת-אשקלון) 278, בשיתוף המחלקה .
לזואולוגיה באוניברסיטת תל אביב, בית הספר .
למדעי הים באוניברסיטת חיפה וחיא"ל, ובהתנדבות .
של עובדי "התוכנית הלאומית לניטור מפרץ אילת ".
מהלוחות עולה כי הן במרחב היבשתי והן בבתי הגידול האקווטיים -ימיים , ישנו מספר רב .
של גורמים העוסקים בפעולות ניטור של המגוון הביולוגי.
מוצע כי בהתאם להחלטת .
הממשלה בנושא כלל המידע שנאסף על ידי גורמים אלה יאוגם באמצעות חיא"ל וישוקף .
277 התוכנית הלאומית לניטור מפרץ אילת, המשרד להג"ס, .
il/he/departments/publications/reports/national_monitoring_gulf_of_eilat_reports .
278 ,מחנה אקולוגי https://www.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי ניטור בתי גידול לחים - נחלים ושפכי נחלים .
מקווי מים כנחלים הם בעלי חשיבות עליונה ותומכים במגוון של שירותי מערכת, כמו אספקת .
מים נקיים לשתייה וחקלאות, אנרגיה "ירוקה", טיהור המים, העשרת מי תהום, ויסות נזקי .
שיטפונות ואספקת מזון.
נחלים הם גם מוקדי משיכה מרכזיים לפעילות של פנאי, נופש וספורט.
ניצול של מי הנחלים בישראל במשך שנים, עקב דרישה לאספקת מים שפירים לצרכים חקלאיים .
וביתיים, בשילוב הזרמה אל אפיקי הנחלים המתייבשים של שפכים וקולחים באיכות טיהור .
נמוכה, הביאו להידרדרות במצבם של מקווי המים היבשתיים ופגעו באופן ניכר במגוון הביולוגי .
ובתפקוד האקולוגי הטבעי של הנחלים ושל שפכי הנחלים, שהם האזור המקשר בין הנחל לבין .
הים שאליו הוא זורם279 .
בשנים האחרונותמתקיים תהליך של שיקום בתי גידול לחים והשבת .
חלק חשוב בתהליך זה הוא ניטור רציף של מצב הנחל המשוקם, לרבות בחינה .
מתמדת של מגוון משתנים סביבתיים וביולוגיים.
הניטור מספק מידע על מצב המערכת, ומסייע .
להבחין בגורמים העשויים לפגוע בתפקודה התקין.
להלן בלוח 9 פירוט הגופים העוסקים בניטור .
לוח 9: פירוט הגופים העוסקים בניטור בבתי גידול לחים בישראל .
האזור הגוף אופן פעולתו .
נחלים מלא"ק כמרכז ידע ארצי לתחום האקולוגיה של מקווי מים יבשתיים, מלא"ק אמון .
על קביעת הקריטריונים הסביבתיים לאפיון מצבם האקולוגי של נחלים .
הוא פועל בשיתוף עם גופים העוסקים בשיקום נחלים והגנה .
עליהם, ובהם משרד החקלאות, רשות המים, רשויות ניקוז ו רשויות נחל 280 .
דוחות מלא"ק כוללים ניתוח של מדדים פיזיקליים וביולוגיים באגן הקישון .
(2016 - 2019 ( ), אגן הירקון2017 ) ואגן הירדן הדרומי281 .
ביולוגית את נחלי אגן הכינרת בשיתוף עם המשרד להג"ס.
חיא"ל מתמקד בניטור גורמים סביבתיים שאינם ביולוגיים ובהערכות המצב .
האקולוגי של שפכי נחלי החוף וכן במדדים ביולוגיים וב מדדים בני קיימה .
של הנחלים 282 קישון283 .
- חיא"ל מקיימת ניטור ביולוגי, כימי ופיזיקלי ב כמה נחלים באזור הכי נרת.
היא פועלת לניטור בקטריאלי לזיהוי מקורות הזיהום בנחלים באגן .
ההיקוות של הכ ינרת ומקורות תחלואה (כגון עכברת).
279 ,המארג, דוח מצב הטבע ישראל2018 , 'עמ154 http://www.
il/ , ראו להלן בתת-הפרק תוצרי הניטור .
280 ,מלא"ק https://smnh.
smnh/%D7%9E%D7%A8%D7%9B%D7%96%D7%99%D7%9D/aquatic -center/ .
281 המארג, מרכז מחקר וניטור מגוון ביולוגי בים התיכון, https://www.
282 חקר ימים ואגמים, דוח שנתי2020 , H47/2020 (דצמבר2020 '), עמ41 , תחומי העיסוק העיקריים של חיא"ל.
חיא"ל מבצעת ניטור בחלקו המלוח של נחל הקישון זה שנים רבות עבור רשות נחל קישון .
קק"ל שותפה ב וועד המנהל של המלא"ק ומלווה את ה ניטור והמחקר של .
שימושי הקרקע והמים 284, לרבות ניטור רציף של שפך נחל אלכסנדר .
(ממעברות עד שפך הנחל לים) והסביבה הימית והחופית הסמוכה אליו .
באמצעות התחנה הימית של בית הספר למדעי הים ברופין 285; ניטור של .
בריכות חורף בשטחי ניהול הקק"ל 286; וניטור רב -תחומי בבקעת בית .
נטופה בניהול רשות ניקוז ונחלים קישון ובשיתוף רט"ג ואיגוד ערים .
לאיכות סביבה סח 'נין 287 .
רט"ג 288 יוזמת ומנהלת ניטור בשמורות טבע, בגנים לאומיים ובמקומות אחרים .
הבריאות ביצוע ניטור בקטריולוגי בחופי רחצה מוכרזים 289.
הועלה כי כיום אין תיאום בין הגופים העוסקים בניטור לגבי אזורי הניטור.
מהאזורים שפורטו לעיל פועלים כמה גופים, לעיתים על אותו תא שטח.
הימים פועלים חיא"ל ורט"ג, המנטרים בטבלאות הגידוד ובים העמוק; בנוגע לניטור .
נחלים, מלא"ק וחיא"ל מבצעים ש ניהם ניטור בנחלים, בשפכי נחלים ובאגנים קישון וירקון.
חיא"ל מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מינואר 2022 כייש צורך במסד נתונים מרכזי .
הכולל את המגוון המלא של הנתונים לאחר בקרת איכות מקצועית.
לדבריו, נעשו מאמצים מול .
רשות המים להקמת מסד נתונים לאומי של אגן ימת הכינרת; כמו כן נעשו מאמצים מול המשרד .
להג"ס בנושא סיוע מקצועי בכל הקשור לבקרה מקצועית של הניטור הכימי שהם מבצעים (עם .
רט"ג) - אך מאמצים אלה עלו בתוהו, וכל הפניות לגופים האמורים בשיחות ובמכתבים בניסיון .
לקיים תיאום ושיתוף פעולה לא הועילו, ועל כן אין תיאום בנושא.
עוד הוסיף חיא"ל כי נתוני הניטור הכימי של כלל נחלי ישראל אינם מעוגנים במסד נתונים מסודר .
ואינם עוברים ביקורת איכות.
כמו כן נתוני הניטור הביולוגי של הנחלים שמבצע המלא"ק עבור .
המשרד להג"ס אינם נגישים או זמינים.
לדבריו, ל נוכח הניסיון של המעבדה לחקר הכינרת .
באר גון, ניהול של מסד נתונים של ניטור הכ י נרת, בשילוב הידע המקצועי הייחודי בתחום .
האקווטי, מוצע שהמעבדה תהיה מעורבת בבנייה ובניהול של מסד נתוני ניטור הנחלים, ובכלל .
284 scientist/about-chief- https://www.
il/profile/organization .
285 ,קק"ל, אסטואר נחל אלכסנדרpark-italy- alexander- https://www.
il/parks_and_forests/nachal / .
286 ,קק"ל, ניטור בריכות חורף- scientist/eco-chief- anization 2/About/Profile/org- https://www.
il/files/Accessible .
monitoring_pools_2020.
287 קק"ל, תוכנית ניטור רב-תחומית לבקעת בית נטופה כבסיס מידע לניהול אגני, .
valley- netofa- monitoring/beit- hydrologica- scientist/eco-chief- https://www.
288 רט"ג, תחום ניטור מיםונחלים, https://www.
289 בהחלטת ממשלה4399 מה- 23.
18 הוחלטלהטיל ע ל משרד הבריאות להעביר את נתוני הניטור הבקטריולוגי .
שהוא מבצע בחופי רחצה מוכרזים למרכז המידע הלאומי.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי זה ביקורת איכות המידע והנגשת הנתונים ; וכי הצעה לפיתוח מאגר מידע מתאים הועברה כמה .
פעמים על ידו למשרד להג"ס.
המשרד להג"ס מסר בתשובתו כי " נחלי אגן הכינרת אכן מנוטרים על ידי גורמים שונים - רשות .
המים, מקורות, המעבדה לחקר הכינרת (חיא"ל) והמשרד להגנת הסביבה.
אכן בקשו לייעץ למשרד בתשלום ומכיוון שלא היה בנמצא תקציב לייעוץ זה הנושא לא התקדם .
ולא נבחן האם ייעוץ זה נחוץ.
לגבי שיתופי פעולה שחיא"ל טענו כי ניסו לקדם - יש לציין כי .
במסגרת מינהלת שמנהל סמנכ"ל בכיר למשאבי טבע שמקדמת את החלטת הממשלה מספר .
4528 ממרץ2019 על תוכנית לצמצום זיהומים ומחלות הקשורים לזרימות מים ושפיעות באגן .
ההיקוות של הכנרת העלינו מול כל הגורמים השותפים למנהלת את הצורך לשתף פעולה בניטור .
נחלי אגן הכינרת ונערכו מספר דיונים בנושא ללא התקדמות משמעותית והפיצול בניטור עדיין .
בכוונתנו לנסות לתאם את מאמצי הניטור באופן שייעל ככל שניתן את הפעולות".
ההיבט הארגוני של תהליכי המחקר והניטור ותשובות חיא"ל והמשרד להג"ס מדגישים .
את הצורך והחשיבות באינטגרציה של כלל הגופים העוסקים בכך, ושל הנתונים .
המתקבלים ממקורות שונים ורבים, לשם תכלול המידע והקמת מאגר ידע לאומי.
שהמשרד להג"ס יזום יציר ת קשרי עבודה ושיתוף פעולה בין כלל הגופים העוסקים בניטור .
המערכות האקולוגיות במטרה לייעל את עבודת הניטור ולצורך יצירת מאגרי נתונים .
המשרד להג"ס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא שותף להקמה ולמימון של שלושה .
גופי ניטור: מלא"ק, מארג וחיא"ל, וכי הוא מקבל את המלצת המבקר ולפיה המשרד יוביל את .
נושא ריכוז הידע והמידע הקיים בתחום המגוון הביולוגי.
תוצרי הניטור והשימוש בהם .
דוח מצב הטבע הוא דוח תקופתי של המארג, המפורסם ביוזמתו ומצביע על מצב המערכות .
האקולוגיות והמגוון הביולוגי בישראל.
הדוח כולל אפיון כמותי ואיכותי בעקבות מדידות במחקר .
ניטור שמבצע המארג בתשע יחידות ניטור יבשתיות290 , ומפרט התמרות שטחים טבעיים ותוצאות .
ניטור של מיני אורגניזמים.
כמו כן הדוח בוחן מגמות שינוי בכיסוי צומח ושינויים בתפוצת .
אורגניזמים מקומיים וסוקר מינים בסיכון ומינים פולשים.
אחת ממטרותיו היא לסייע בשימור .
ובניהול בר קיימה של המערכות האקולוגיות של ישראל 291.
הדוח מבוססעל נתוני ה מארג ועל מידע שהתקבל מגופים נוספים העוסקים בניטור: קק"ל, .
רט"ג, מלא"ק, חיא"ל, המעבדה לחקר הכינרת והמעבדה הבי ן-אוניברסיטאית באילת , ובשיתוף .
נכון לאוקטובר 2021 , דוח מצב הטבע העדכניהוא דוח 2018, שפורסם בהמשך .
290 בָתֹות בני-שיח ובתות עשבוניות; חורש ים -תיכוני; חולות מישור החוף; סְפַר המדבר; הר הנגב; הדרום הצחיח; יער .
מחטני נטוע; מישורי הלס בצפון הנגב; וחולות מערב הנגב.
291 המארג, דוח מצב הטבע ישראל2018 , http://www.
:לדוחות מצב הטבע קודמים (שני מחזורי ניטור2012 - 2014, ו-2015 - 2016).
בכך שהוא מצביע על מגמות ושינויים ברכיבים ביוטיים וברכיבים א-ביוטיים 292, כך שהוא יכול .
לשמש כלי לתכנון ולקבלת החלטות.
דוח מצב הטבע הוא תשתית לפרסום מדד המגוון הביולוגי .
דוח מצב הטבע 2018 מפרט את הגורמים המשפיעים על המגוון הביולוגי ובהם את המינים .
הפולשים שהוא מגדירם כ"אחד האיומים המרכזיים על המגוון הביולוגי המקומי ועל .
תפקוד מערכות אקולוגיות".
בדוח זה אין נתונים או אומדן למספר המינים הפולשים הן .
מהצומח והן מהחי בכל אחת מהמערכות האקולוגיות שנבדקו.
הועלה, כי גם בדצמבר .
2021 למארג לא היו את הנתונים האמורים.
מנכ"להמארג מסר למשרד מבקר המדינה .
בדצמבר 2021 כי "אין בידינו את הנתו.
נכון היה שגוף ]מספר מינים פולשים[ נים ה אלה .
אחד ירכז את הנתונים, אבל לצערי זה לא קורה כרגע".
דוח מצב הטבע 2018 עוסק בעיקרו בנתונים שהתקבלו מניטור מערכות אקולוגיות .
נמצא כי ניטור הימים והנחלים משולב בדוח זה באופן תמציתי וחסר, אף על פי .
שהמערכות האקולוגיות בים התיכון, בימת כינרת ובים סוף תופסות יותר ממחצית שטחה .
של מדינת ישראל, והמגוון הביולוגי בהן מאוים תדיר.
בהיעדר תוכנית ליישום, דוח מצב הטבע 2018 , על נתוניו הרבים, משמש מסמך לצורכי .
השוואה, ולא לצורכי ניהול בר קיימה של המערכות האקולוגיות בישראל.
מומלץ כי המשרד להג"ס, השותף במארג, יקבע כללים למתכונתו, ייעודו ותדירות פרסומו .
של דוח מצב הטבע, כך שיהיה מחויב למסגרת תוכן ומסגרת זמנים.
ניטור מפורט של כלל המערכות האקולוגיות - המערכות היבשתיות והאקווטיות ובתי .
הגידול הלחים, וישלב גם מידע של גופים אחרים העוסקים במערכות אקולוגיות אלה.
כמו כן מוצע כי המשרד להג"ס ישתמש בנתוני הניטור שמפורסמים בדוח מצב הטבע .
כבסיס הידע התיאורטי להכנה וגיבוש של תוכנית לאומית אופרטיבית לשמירה על המגוון .
פרויקט מערכות אקולוגיות ורווחת האדם .
באוקטובר 2021 פרסם המארג דוח בנושא " מערכות אקולוגיות ורווחת האדם - הערכה לאומית" .
(להלן - דוח רווחת האדם), המסכם פרויקט בנושא שבוצע ונכתב במשך חמש שנים.
נערך על ידי קבוצות מומחים ועוזרי מחקר אשר סקרו ותכללו מידע ממקורות שונים.
חמש קבוצות של מערכות אקולוגיות, המספ קות 30 שירותי טבע ותועלות לרווחת האדם .
בישראל; סוקר את הגורמים המשפיעים על תרומה זו; ומציג את הנתונים, המסקנות והקשיים .
שבהם נתקלו החוקרים בכתיבת הדוח.
הדוח גם מתאר את הקשיים והאתגרים שבהם נתקל .
הפרויקט, ובעיקר את העובדה שהקשר בין תהליכים אקולוגיים לרווחת האדם אינו על סדר היום .
292 גורמים ביוטיים הם מגוון המינים במערכת האקולוגית: אורגניזמים צמחיים ואנימליים.
גורמים א-ביוטיים הם מרכיבים .
בסביבה שאינם ביולוגיים אך משפיעים על תפקוד המערכת האקולוגית; למשל גודל השטח הטבעי ורציפותו כגורם .
המשפיע על מגוון המינים.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי אשר למינים פולשים, דוח רווחת האדם מציג מידע על ההשפעה הרוחבית של עשרות מינים על .
המערכות האקולוגיות בישראל; למשל השפעת פולשים פרוקי רגליים על המערכת החקלאית, .
רגישות האגנים הלחים למינים פולשים ומגמת דחיקת הרכיבים הביוטיים במערכת האקולוגית .
בים התיכון על ידי מינים פולשים.
דוח רווחת האדם הוא הראשון מסוגו בישראל וגם בעולם נמצא הפורמט של פרויקט זה .
חשיבות פרסומו של הדוח היא בסיוע לעיצוב מדיניות של הקצאת .
משאבים ושל שימושי שטח באופן שהחברה תפיק את מ רב השירותים מהמערכות .
הטבעיות מבלי שאלה ייפגעו.
עם זאת, הדוח מצביע על פערי ידע וחסרים שיש להשלים .
כדי לקבל תמונה מקיפה ש ל שירותי המערכות האקולוגיות בישראל, ובכלל זה פערים .
בכל הנוגע למגוון הביולוגי ולתהליכים אקולוגיים שיאפשרו לכמת את השפעת מגוון .
המינים וגורמים מחוללי שינוי על שירותי המערכת האקולוגית 293 .
מוצע, כי לקראת פרסום הדוח הבא בנושא זה יפעלו המשרד להג"ס שיזם את הכנת הדוח .
והמארג שביצע אותו, לסגירת הפערים והקשיים שהועלו, על מנת שהדוח אכן יספק .
תמונה מלאה יותר בעניין המערכות האקולוגיות ותרומתן לרווחת האדם.
מדד המגוון הביולוגי .
החלטת הממשלה מדצמבר 2012294 הטילה על מנכ"ל295 המשרד להג"ס להכין הצעה למתווה .
לקביעת מדדי איכות חיים, קיימות וחוסן לאומי אשר יספקו נתונים למקבלי ההחלטות ולכלל .
בהמשך להחלטה זו ולאחר תהליך לגיבוש המדדים הנדרשים, התקבלה .
באפריל 2015 החלטה נוספת בנושא297 , ולפיה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה(להלן - למ"ס) .
תפתח מדד בנושא המגוון הביולוגי (להלן - מדד המגוון הביולוגי) שיכיל נתונים עדכניים ומגמות .
שינוי ברמה הלאומית, לרבות מספר המינים בסכנת הכחדה, מספר המינים הפולשים והשינוי .
מדד המגוון הביולוגי פותח בשיתוף פעולה בין המשרד להג"ס, הלמ"ס .
והמארג299 במטרהלשמש כלי בידי קובעי המדיניות וגורמים ציבוריים ופרטיים כדי שיסייעו .
בעיצוב מדיניות לשיפור איכות החיים של אזרחי המדינה.
מדד המגוון הביולוגי האחרון פורסם באוקטובר 2021 , והוא מתייחס לנתוני ניטור שנאספו בשנים .
2019 - 2020 (להלן- המדד).
המדד בחן את הרכיבים הביוטיים והא-ביוטיים, הכמותיים והערכיים .
293 המארג, מערכות אקולוגיות ורווחת האדם- הערכה לאומית, דו"ח ממצאי מפתח (אוקטובר 2021 .
294 החלטה הממשלה5255 " , מדדי איכות חיים" (2.
296 בשיתוף עם משרד ראשהממשלה, המנהל הכללי של משרד האוצר, ראש המועצה הלאומית במשרד ראש הממשלה .
והסטטיסטיקן הממשלתי, וכן עם מנכ"לי משרדי הממשלה הרלוונטיים.
297 החלטת הממשלה2494 " , מדדי איכות חיים, קיימות וחוסן" (19.
298 ,לפי ההחלטה הוקצו ללמ"ס, לצורך פיתוח ופרסום של כלל המדדים תקציב של כ-7 מיליון ש"ח וכן3.
משנת2020 יועברו לבסיס תקציב הלשכה350,000 ש"ח מתקציב משרד ראש הממשלה, ומשרד .
האוצר יקצה 430,000 ש"ח ו-2.
משרות לצורך עיבוד המדדים ופרסומם .
il/he/departments/policies/2015_dec2494 .
il/biodiversityindex / .
בתשע המערכות האקולוגיות שהוגדרו בדוח מצב הטבע, וערכו מחושב כממוצע של תשע .
הנתונים לחישוב המדד נאספו בשלוש נקודות זמן בשמונה השנים האחרונות: נקודת .
הייחוס הבסיסית של המדד היא תצפיות 2013 - 2014 , נקודת הזמן הראשונה – תצפיות .
2017 - 2019 , ונקודת הזמן השנייה - תצפיות 2019 - 2020 , כך שניתן לבחון את הנתונים בממד .
הזמן ולהצביע על מגמות שינוי.
להלן בלוח 10 ערכי המדד לפי נקודות ייחוס, מועד הפרסום .
ופירוט הפער במדד בין נקודות הייחוס: .
לוח 10: ערכי מדד המגוון הביולוגי (לפי נקודות ייחוס), מועד הפרסום .
והפער בין נקודות הייחוס .
נקודת הייחוס מועד הפרסום ערך מדד ארצי הפער בנקודות .
2013 - 2014 -(T0 ) 2017 0.
2017 - 2019 -(T1 ) 2019 0.
2019 - 2020 - (T2 ) 2021 0.
מהנתונים בלוח עולה כי במהלך השנים חלה ירידה בערכי המדד הארצי למגוון הביולוגי .
לדברי המארג, "המשמעות של ערכים אלה היא הרעה מתמשכת .
במצב המערכות האקולוגיות בישראל", ועם זאת עדיין מוקדם לקבוע אם המגמה .
השלילית הולכת ומתגברת.
להלן בתרשים 12 דוגמה למגמות שינוי של המגוון הביולוגי בתשע מערכות אקולוגיות, כפי .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי תרשים 12: ,מגמות שינוי של המגוון הביולוגי בתשע מערכות אקולוגיות .
כפי שהובאו במדד 2021 .
על פי נתוני המארג, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
לפי נתוני המארג, בשמונה מבין תשעה אזורים אקולוגיים חלה הידרדרות במצב המגוון .
באזור סְפַר המדבר חלה הירידה המשמעותית ביותר, ואילו באזור הדרום הצחיח .
נרשמה עלייה קלה בנתוני המגוון הביולוגי.
משרד מבקר המדינה בדק את נאותות אופן החישוב ואת מרכיבי החישוב של המדד לפי מסמך .
חישוב המדד של המארג בנושא; להלן עיקרי הממצאים: .
המדד חושב לפי תשע יחידות אקולוגיות המכסות את מרבית שטחה היבשתי של .
מדינת ישראל לפי תוכנית הניטור הלאומית של המארג.
עם זאת, אף ששטחה הימי .
של המדינה גדול משטחה היבשתי, המדד אינו כולל את המערכות האקולוגיות .
הימיות: ים תיכון, ים סוף וימת כינרת.
כמו כן אינו כולל את המערכות האקולוגיות .
באגנים לחים, נחלים, אגני ניקוז ושפכי נחלים, ואינו כולל ניטור בחקלאות, בשטחים .
מופרים ובאזורים עירוניים.
המדד לא מתייחס למגוון הביולוגי באזורים מוגנים כמו .
שמורות טבע וגנים לאומיים בהשוואה לשטחים פתוחים ומבונים - השוואה שיכולה .
הייתה לבחון את אפקטיביות הפעולות של שימור המגוון הביולוגי באזורים מוגנים.
המדד בוחן אתעושר המינים, על סמך ספירה סטטיסטית של פריטים, ואינו בוחן .
את מגוון המינים, שהוא אינדיקטור חשוב למצב המגוון הביולוגי באזור נתון .
זו מצוינת במסמך ההסבר לחישוב המדד, והובהר בו כי הידרדרות אקולוגית נמדדת .
לא אחת בהרכב המינים, ולא רק בספירה סטטיסטית של מספר הפריטים.
לעניין הגורמים הא-ביוטיים מדגיש מסמך המארג כי הסיבות והגורמים העיקריים .
להידלדלות המגוון הביולוגי תלויים בשינויים הקשורים להשפעת האדם על שטחים .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר חיא"ל כי המעבדה לחקר הכינרת פיתחה מדד קיימות .
של המערכת האקולוגית של הכ ינרת 300 כדישישמש להצגה כמותית של מצב המערכת .
האקולוגית ביחס למצב בתקופת ייחוס; וכי הוא מוצג באופן קבע למקבלי ההחלטות ומשמש .
בין השאר לבחינת ההשלכות של צעדי הממשל על המערכת האקולוגית של הכינרת.
יצוין כי העובדה שהמעבדה לחקר הכ י נרת פיתחה מדד קיימות של המערכת האקולוגית .
של הכי נרת בעצמה מעידה שאין גוף המוביל ומתכלל את נושא הניטור; וכי עובדה זו .
מחזקת את המסקנה שמדד המגוון הביולוגי אינו משקף את כלל המערכות האקולוגיות, .
ובשל כך אינו יכול לשמש כלי לקביעת מדיניות.
כאמור, המדד הארצי למגוון הביולוגי אמור לשמש כלי בידי קובעי המדיניות לפעולותיהם .
בעניין תהליכי שיפור איכות החיים בישראל.
מומלץ שהמארג יכלול את כלל המערכות .
האקולוגיות הקיימות בארץ במדד המגוון הביולוגי, ובמיוחד את האזורים האקווטיים ובתי .
הגידול הלחים, שהם משמעותיים למגוון הביולוגי.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר המלא "ק כי הממצאים והנתונים של סקרי המלא"ק נכללו .
בדוח מצב הטבע, וכי הוא יפעל להוספה של נתונים אקווטים למדד המגוון הביולוגי.
דוחות ניטור הים התיכון .
כאמור, בהחלטת הממשלה בנושא ניטור הים התיכון נקבע כי על חיא" ל (חקר ימים ואגמים .
לישראל) לפרסם דוחות ניטור ימי שנתיים, שבהם ייכללו נתוני ניטור של משרדי החקלאות .
דוח תוכנית הניטור הלאומית בים התיכון שפרסם חיא"ל ב-2021 מציג את .
הנתונים הביו-גיאוגרפיים 301 ואת נתוני המאגרים הביו-גנטיים, של בעלי חוליות וחסרי חוליות.
הדוח מתייחס, בין היתר, למדדים הקשורים לשינויי אקלים וליעדים אקולוגיים במסגרת אמנת .
ברצלונה, בנושאי המגוון הביולוגי ו המינים הפולשים302 .
להלן בלוח 11 פירוט של חלק .
"Development and application of a sustainability index for a lake ecosystem.
Hydrobiologia 800: pp.
301 נתונים אלה מתייחסים למגמות פיזור של מינים ואוכלוסיות על פני שטח ובמשך הזמן.
302 תוכנית הניטור הלאומית בים התיכון לשנת 2020 , ניטור המגוון הביולוגי, דוח חקר ימים ואגמים .
H26/2021 , פרק7 - מאגרי מידע גנטיים וביוגיאוגרפיים( יולי 2021 .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי לוח 11: מצב המינים בים התיכון- ממצאי חיא"ל, 2021 .
המין הממצא בדוח הניטור הימי .
דגים התגלו 13 דגים שלא נרשמו בעבר וכן 10 מיני לרוות 303 של מיני דגים זרים ולא ידועים .
צדפה נצפתה התפרצות של הצדפה החומה 304 באזור נמל חיפה.
זהו מין פולש שלפי ההשערה .
הגיע באמצעות כלי שיט ועלול לחולל נזקים 305 .
סרטן לראשונה נדגם הסרטן לופורה, שהוא טפיל של דגי החוטמנים שמקורו בים העמוק 306 .
עשבי ים 17% מכלל מיני העשבים ביםהתיכון הם מינים פולשים שחדרו ככל הנראה דרך תעלת .
אצות קיימת מגמת עלייה ב מיני אצות בעלות פוטנציאל רעיל בחופי ישראל 307 .
של חיא"ל מ -2019 דיווח על התופעה, וה ומלץ בו לעקוב אחר שכיחות האצות בעלות .
הפוטנציאל ליצירת רעלנים ולמדוד ריכוזי רעלנים.
חיידקים קיימת הידללות של מינים המהווים סמנים ביולוגיים.
למשל, נצפתה ירידה בקצב היצרנות .
החיידקית הרגישה לשינויי סביבה.
דוח ניטור הים לשנת 2021 כלל נתונים שנמדדו בשנת2020 בהשוואה לממוצע השנים הקודמות .
(2005 - 2019 ), ולפיונמצאה ירידה במספר הפרטים החיים על גבי מצע במפרץ חיפה ובתחנות .
הדוח הדגיש את תהליכי ההידללות האקולוגית שנמשכת מ -2016 .
מציגים תהליך של הפרת המאזן האקולוגי בחופי ישראל.
להלן בתרשים 13 השינוי בשיעורי מיני .
הרכיכות הפולשות בישראל.
303 לרווה היא שלב ביניים בין עובר לאורגניזם בוגר בתהליך התפתחות מינים מסוימים , ובו הם תלויים בתנועת המים, .
נסחפים בזרמים ומתפתחים בהתאם ללחצי הסביבה.
שלב זה קודם להתבססות בבית הגידול.
305 הצדפה החומה עלולה לגרום לנזקים במתקנים ימיים ולייצר עלויות תחזוקה כבדות על ידי סתימת צנרתופגיעה .
חיא"ל, מאגרי מידע גנטי ים וביוגיאוגרפיים (יולי 2021 .
306 הסרטן הטפיל לופורה, Lophoura edwardsi .
307 לרבות הופעת המין Gymnodinium cf.
catenatum בריכוז גבוה ועלייה בשכיחות הדינופלגלטים Dinophysis rotundata .
תרשים13: ,השינויים בשיעורי מיני הרכיכות הפולשות בישראל 2005 - 2020 .
על פי נתוני חיא"ל, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהנתונים בתרשים עולה כי במהלך השנים ישנה מגמת ירידה במספר המוחלט של מיני .
רכיכות מקומיות, ולעומתה עלייה במספר מיני הרכיכות הפולשות.
השנים ישנה מגמת עלייה בשיעור הרכיכות שהן מינים פולשים ביחס לכלל הרכיכות .
משרד מבקר המדינה בדק את אופן איגום המידע בדוח חיא"ל והתאמתו להחלטת הממשלה .
שלפיה כמה גופים יעבירו לחיא"ל נתוני ניטור, ובהם משרד החקלאות ורט"ג.
הבדיקה העלתה כי בדוח ניטור הים שפורסם ב-2020308 ובדוח ניטור הים שפורסם ב- .
0212309 נכללו נתונים שנאספו בנקודות הניטור והדיגום של חיא"ל.
הדוחות לא כללו מידע .
ונתונים מרט"ג וממשרד החקלאות כפי שנקבע בהחלטת הממשלה.
308 דוח חיא"ל H8/2020 , תוכנית הניטור הלאומי בים התיכון בשנים2018 - 2019.
309 דוח חיא"ל H26/2021 , פרק7 - מאגרי מידע גנטיים וביוגיאוגרפיים(יולי 2021 .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי במהלך הביקורת מסר חיא"ל למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2021 כי דוחות הניטור כללו עד .
כה רק נתונים שנאספו ע ל ידי חיא"ל במסגרת תוכנית הניטור הלאומית במתכונת אחידה .
ומבוקרת, וכי לא התקבלו אצלם עד כה נתונים מרט"ג, המשרד להג"ס או משרד החקלאות.
רט"ג מסרה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2021 כי אכן התחייבה לבצע ניטור לגבי צבי-ים .
ועופות מים וכי היא השקיעה משאבים בניטורם ויש ברשותה נתונים בעניין, אך היא לא העבירה .
לדברי רט"ג, כמענה ל פניית משרד מבקר המדינה, באותו החודש הועברו .
מנהל אגף הדיג במשרד החקלאות מסר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2021 , כיהאגף מבצע .
לאורך שנים רבות ובמתכונות שונות סקרים בעניין ניטור הדגה, שהם כלים בסיסיים מקובלים .
בעולם לסיוע בניתוח פעילות הדיג ומצב הדגה בים.
הוא ציין כי נתוני אגף הדיג מפורסמים בדרך .
כלל באתר האינטרנט של משרד החקלאות ואף מועברים לגופים בין-לאומיים ; אך הם לא .
הוטמעו בדוחות הניטור הלאומי שמבצע חיא"ל.
עוד ציין כי חיא"ל לא ביקש נתונים מאגף הדיג, .
אולם אין מניעה שהם ישולבו (אולי כנספח) בדוחות הניטור השנתיים שהמכון מפרסם.
הידלדלות המגוון הביולוגי הימי והעלייה במספר המינים הפולשים מדגישות את חשיבות .
איגום הניטור הימי ועיבודו ככלי לאומי עבור מקבלי החלטות בתחום הסביבתי.
החלטת הממשלה קבעה כי נדרש לאגם את הנתונים של כלל הגופים העוסקים בניטור .
הים על ידי חיא"ל ; לפיכך על הגופים הרלוונטיים המנטרים את הים התיכון, רט"ג ומשרד .
החקלאות-אגף הדיג שהם גם בעלי העניין בניטור זה לשתף פעולה עם חיא"ל ולהעביר .
אליו את נתוני הניטור באופן מוסדר .
על חיא"ל לפעול לאיגום כלל נתוני הניטור , וליצירת .
דוח אחוד המשקף נאמנה את המצב בתחום ניטור הים - דוח שישמש כלי להכנת תוכנית .
עבודה ולהטמעת שינויים מתבקשים.
שיעור ההתפשטות ההולך וגדל של מינים זרים בעלי פוטנציאל נזק מאתגר את איסוף מכלול .