HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על פי ההסכם, סכומי שכר הטרחה לא ישונו ".
]לביטוח לאומי[ "אלא לאחר מתן הודעה מראש למוסד כאמור, לדברי הקרן, הנטל הכרוך בטיפול בזכאים לגמלה אינו שונה מהותית מהנטל הכרוך בטיפול בחסויים שהיא מתמנה לאפוטרופוסית שלהם אף שדמי הטיפול שהיא גובה מהם נמוך בהרבה מדמי הטיפול שהיא גובה מחסויים.
על פי חישובי הקרן, עלות הטיפול בזכאי לגמלה היא 80% מעלות הטיפול בחסוי.
לאור האמור, לדברי הקרן, היא מתקשה לשאת בהוצאות הטיפול הממשיות בזכאים לגמלה.
קושי גדול יותר נעוץ בעובדה שכמקבלת גמלה, סמכותה על פי חוק היא לנהל את כספי הגמלה בלבד.
לאור זאת, פניות של הקרן לגורמים המטפלים בענייניו של הזכאי לגמלה נדחות בנימוק שכל עוד לא מונתה הקרן לאפוטרופסית אין היא מוסמכת לייצג את הזכאי או לפעול בשמו.
לדברי הקרן, מצב זה מותיר אותה חשופה לסיכון של תביעות משפטיות על נזקים שנגרמו למקבלי גמלה בשל היעדר טיפול בענייניהם.
זאת, בטענה שבהיעדר אפוטרופוס או קרוב משפחה, הקרן היא האחראית לניהול ענייניהם הכספיים של זכאים לגמלה.
בעקבות דיון על דוח הביקורת הקודמת שהתקיים בפברואר 2011 בוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת (להלן - הוועדה), פנה יו"ר הוועדה דאז, ח"כ (לשעבר) יואל חסון, למנכ"ל משרד הרווחה דאז וביקשו להקים "שולחן עגול" שיעסוק בנושא תאגידים מקבלי גמלה אשר יורכב מצוות בין-משרדי.
מנכ"ל משרד הרווחה דאז מינה צוות שיעסוק בנושא "מינוי תאגיד למקבל גמלה של זכאי" (להלן - צוות השולחן העגול), והשתתפו בו נציגים ממשרד הרווחה, אגף האפוטרופוס הכללי, משרד המשפטים, המוסד לביטוח לאומי, משרד האוצר והקרן.
מסקנות צוות השולחן העגול הוגשו לוועדה ביולי 2011.
על פי נתוני הצוות, במועד הגשת המסקנות הקרן שימשה בתפקיד מקבלת גמלה עבור1,800 מתוך2,000 זכאים לגמלה שהמוסד לביטוח לאומי מינה להם מקבלי גמלה; בחינת פרופיל הזכאים לגמלה העלתה כי ככלל, מדובר באנשים העונים להגדרת "חסוי" בחוק האפוטרופסות, וכי קרוב לוודאי שהם זכאים למינוי אפוטרופוס שיטפל בענייניהם; צוות השולחן העגול המליץ על הפעולות האלה בעניין הזכאים לגמלה: (א) המוסד לביטוח לאומי יבדוק את הפרופיל של המבוטחים הזכאים לגמלה.
(ב) במקרים המתאימים, הוא יפעל למינוי זמני של התאגיד למקבל גמלה אשר יחויב לנהל את כספי הגמלה; (ג) לאחר המינוי תבדוק המחלקה לשירותים חברתיים של הרשויות המקומיות ומשרד הרווחה באזור מגוריו של הזכאי לגמלה לבדוק אם יש צורך למנות אפוטרופוס, באופן שיאפשר סיום הליך המינוי בתוך שנה מיום המינוי הזמני לכל היותר.
מסקנות הצוות הובאו לפני מנכ"ל משרד הרווחה דאז.
הוא לא חלק על המסקנות המקצועיות שפורטו, אך ציין כי המטלות הכרוכות בביצוע ההמלצות דורשות משאבים החורגים מן המשאבים הקיימים במשרד הרווחה לביצוע משימותיו, ולפיכך יש למצוא תחילה פתרון לתוספת המשאבים הנדרשת.
מסקנות צוות השולחן העגול הובאו גם לוועדה לענייני ביקורת המדינה בדיון נוסף שהתקיים ביולי 2012 , ונדונו לפרטיהן.
יו"ר הוועדה דאז התייחסלהערת מנכ"ל משרד הרווחה וסיכם כי ראוי לקדם את יישום ההמלצות, לכל הפחות במסגרת הכנת תקציב לשנת 2013 .
:שם הדוח הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 במועד סיום ביקורת המעקב נמצא שמשרד הרווחה לא נקט צעדים ליישום המלצות צוות השולחן העגול.
התוצאה היא כי הלכה למעשה לא נעשה שינוי במעמדה של הקרן כמקבלת גמלה עבור זכאים לגמלה.
בדיקת המעקב העלתה כי בפברואר 2012 פנתה היועצת המשפטית של הקרן ליועץ המשפטי לממשלה במכתב הכולל הצעות לתיקון כתב ההקדש של הקרן.
בין התיקונים הוצע לבטל את חובתה של הקרן להתמנות למקבלת גמלה.
במכתב צוין כי המלצות צוות השולחן העגול אינן מבוצעות, וכי המוסד לביטוח לאומי ממשיך לדרוש מהקרן להתמנות למקבלת גמלה גם במקרים שבהם זקוקים הזכאים לאפוטרופוס.
לפיכך ביקשה הקרן להתיר לה להפעיל את שיקול דעתה בהתאם לנסיבות המקרה וליכולותיה, בלי שתיוותר חובת התמנות כמקבלת גמלה.
בתשובתו אישר היועץ המשפטי לממשלה חלק מהתיקונים שביקשה הקרן לבצע בכתב ההקדש, אולם דחה את אישור התיקונים הנוגעים לחובת ההתמנות עד אשר ידונו ויתקבלו הכרעות בשאלות העקרוניות הכרוכות בעניין זה על ידי הגורמים הממשלתיים האחראים.
באפריל 2013 החליט משרד המשפטים להקים צוות חשיבה בין-משרדי חדש שיבחן את ההסדר החוקי הקיים בדבר תפקידיו וסמכויותיו של מקבל הגמלה.
על הצוות הוטל לבדוק את האפשרות לבצע שינויי חקיקה שמטרתם לפתור את הקשיים שאתם מתמודדים תאגידי אפוטרופסות המשמשים כיום מקבלי גמלה.
הסדרת סמכותם של מקבלי הגמלה נועדה גם לתת פתרון ראוי ומתאים לזכאים לגמלה שאינם זקוקים למינוי אפוטרופוס, אלא למקבל גמלה שיחזיק בסמכויות מתאימות אשר יוסדרו באופן חוקי.
נוסף על כך, יבחן צוות החשיבה האם בד בבד עם הרחבת תפקידיו וסמכויותיו של מקבל הגמלה יש צורך לשפר את מנגנון המינוי של מקבל הגמלה, באופן שיעלה בקנה אחד עם הרחבת התפקידים שיהיה מוסמך לבצע.
טרם השלים הצוות את פעולתו ונראה כי לא היה קרוב לסיום לדעת משרד מבקר המדינה, בשים לב להתמשכות הדיונים הבין-משרדיים שהחלו עוד בפברואר 2011 בעקבות דוח הביקורת הקודם, על משרד המשפטים, משרד הרווחה והמוסד לביטוח לאומי להשלים ללא עיכובים נוספי ם את בחינת הנושא וליישם בו פתרון מעשי.
הדברים מקבלים משנה תוקף שכן מדובר בנושא שהטיפול בו נדרש ביזמתה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת, במסגרת הפיקוח הפרלמנטרי על הרשות המבצעת.
הטיפול בעיזבונות של חסויים ושל זכאים לגמלה שנפטרו .
חוק האפוטרופסות קובע כי האפוטרופסות פוקעת במות החסוי.
על פי חוק זה, בפקיעת האפוטרופסות חייב האפוטרופוס למסור למי שקבע בית המשפט את נכסי החסוי הנמצאים בידו או בפיקוחו ואת המסמכים הנוגעים לנכסים אלה.
בית המשפט רשאי להורות לאפוטרופוס לסיים פעולות שקבע בית המשפט, אם הדבר דרוש לטובת עיזבונו של החסוי.
על פי חוק האפוטרופוס הכללי, התשל"ח-1978 (להלן- חוק האפוטרופוס הכללי), בסמכותו של האפוטרופוס הכללי, על פי צו ניהול מבית המשפט, להתמנות למנהל עיזבון ואף לנהל "נכס עזוב", נכס אשר לאחר הליך חקירה ובירור לא נמצא מי שרשאי ומסוגל לנהוג בו מנהג בעלים או לנהלו.
על פי החוק, בסמכות האפוטרופוס הכללי אף לנהל נכס עזוב ללא צו ניהול.
שם הדוח: הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 באוגוסט2013 תוקן סעיף 7 לחוק האפוטרופוס הכללי באופן ששוויו של נכס עזוב שהאפוטרופוס הכללי רשאי לנהלו היה 50,000 ש"ח לכל היותר39 .
בפסק דין מאוקטובר2001 אישר בית המשפטהמחוזי בירושלים נוהל שקבע האפוטרופוס הכללי40 ,, הנוגע לפעולות שעל הקרן לבצע לאחר שנפטר חסוי או זכאי לגמלה שהיה בטיפולה בתוך פרקי זמן שפורטו בו.
במקרים שבהם אין לחסוי בני משפחה או יורשים או שלקרן אין ידיעה עליהם, נקבעה חובה להודיע על כך לאפוטרופוס הכללי, והוא ישקול לפעול להוצאת צו ניהול עיזבון לרכושו של החסוי או להחליט כי מדובר בנכס עזוב (להלן - החלטת ניהול).
יצוין כי הקרן פועלת בידיעתו של האפוטרופוס הכללי, על פי נוהל פנימי שקבעה ברוח העקרונות שבנוהל בית המשפט ובזיקה אליו, אך הכולל פרקי זמן ארוכים יותר לביצוע הפעולות ממועד פטירתו של חסוי.
בביקורת הקודמת נמצא כי על פי מסמכי הקרן, בפברואר 2010 היא החזיקה בנאמנות בכספים בסך 41 מיליון ש"ח השייכים ל-480 חסויים שנפטרו, רובם בשנים 2005 -2009 .
נוסף על כך, החזיקה הקרן נכסי מקרקעין, תכשיטים, ניירות ערך ונכסים אחרים של אותם חסויים.
על פי מסמכי הקרן, במאי 2013 היא ניהלה909 חשבונות של חסויים ושל זכאים לגמלה שנפטרו: 429 מהם חסויים ו-480 זכאים לגמלה.
סך הכספים של חסויים שנפטרו שהחזיקה הקרן ביולי 2013 היה כ -59 מיליון ש"ח.
למעלה מ - 90% מהחשבונות היו שייכים לחסויים שנפטרו בשנים 2008 -2013 , והיתר היו שייכים לחסויים שנפטרו בשנים 1989 -2007 ,.
אשר לחשבונות של זכאים לגמלה שנפטרו חשבונות שבהם כאמור לעיל מוגבלות סמכויותיה של הקרן לניהולם, כולם שייכים לזכאים לגמלה שנפטרו בשנים 1989 -2013 (בין5 ל-50 חשבונות בכל שנה).
נוסף על הכספים, על פי הדוחות הכספיים של הקרן, בסוף שנת 2012 נמצאו בניהול הקרן כ-70 .
תיקים של חסויים שנפטרו כשבחזקתם דירות הקרן הציגה למשרד מבקר המדינה כמה מקרים של חסויים שנפטרו בשנים 1984 ,2005 ו- 2008 ; ביתרת חשבונם נותרו כספים בסכומים גבוהים ועיזבונם כלל זכויות בנכסים שונים (דירות או חפצי ערך), אולם על פי החוק סמכותה של הקרן לנהל את חשבונותיהם פקעה.
במקרים אלו, ההליכים המשפטיים הנוגעים לעיזבונם של חסויים אלו - הוצאת צו ירושה, צו קיום צוואה או צו למינוי מנהל עיזבון - נמשכים בבתי המשפט שנים רבות.
בעדכון האחרון של הסדר שכר הטרחה המעודכן ביוני 2013 נוספו שתי הוראות שנועדו לתגמל את התאגיד עבור הפעולות שהוא מבצע לאחר מותו של חסוי: האחת, תשלום שכר טרחה בשיעור מרבי בגין חודשיים מחודש הפטירה, לצד האפשרות שבית המשפט יפסוק בדבר תשלומים נוספים; השנייה, תשלום "החזר הוצאות" בסך 1,000 ש"ח והחזר תשלום אגרה ושכר טרחת עורך דין בגין הוצאות התאגיד הכרוכות בהגשת בקשה לבית המשפט לפי חוק האפוטרופסות.
כל זאת, בתנאי שיש בנכסי העיזבון סכום כזה.
מעבר לכך אין הקרן מקבלת שיפוי עבור ניהול הנכסים לאחר מותו של החסוי, גם אם הדבר נמשך שנים.
יצוין כי צוות הבדיקה בנושא חסויים חסרי אמצעים התייחס בהמלצותיו לנושא הטיפול בעיזבונות של חסויים שנפטרו.
צוות הבדיקה סבר כי המאמצים שמשקיעים תאגידי אפוטרופסות בטיפול בנכסי חסוי לאחר פטירתו אינם מוצדקים, מאחר שהם באים על חשבון .
39 על פי נוסחו הקודם של הסעיף היה שוויו של נכס עזוב6,137 .
ש"ח 40 ה"פ772/01 ; בש"א1635/99 האפוטרופוס הכללי נ' הקרן לטיפול בחסויים (לא פורסם, 15.
) משרד המשפטים 1195 .
:שם הדוח הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המשאבים הנדרשים לשם הטיפול בחסויים.
צוות הבדיקה הצי ע לבחון דרכים לצמצום מאמצים אלה, "לרבות קביעת נהלים והאפשרות לקבוע כי כספי החסויים שלא נמצאו להם יורשים במאמץ סביר, יועברו לאפוטרופוס הכללי".
ממצאי פרק זה מעלים כי עם פקיעת האפוטרופסות במותו של חסוי, יש מצבים שבהם נותרים בהחזקתה של הקרן סכומי כסף גבוהים, נכסי מקרקעין וחפצי ערך הדורשים שמירה וטיפול.
במצבים מסוימים ממתינה הקרן להשלמת הטיפול המשפטי בהוצאת צווי ירושה או צווי קיום צוואה, ועל כן בפועל ממשיכה הקרן להחזיק בנכסים בלי שהיא מתוגמלת עבור פעולותיה, מעבר לתגמול הקיים.
אמנם נראה כי התיקון בסעיף 7 לחוק האפוטרופוס הכללי באוגוסט 2013 מסייע לקרן להעביר לאפוטרופוס הכללי בהדרגה ובמקרים המתאימים את ניהול עיזבונותיהם של חסויים וזכאים לגמלה.
עם זאת, בידי הקרן נותרים עיזבונות הן של חסויים והן של זכאים לגמלה הכוללים נכסים בסכומים גבוהים שאינם נכנסים לגדרו של סעיף זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על האפוטרופוס הכללי בשיתוף הקרן לבחון דרכים לזירוז הטיפול גם במקרים אלה ולפעול לכך שגם בהם יועברו העיזבונות בהקדם האפשרי מן הקרן.
הקרן לטיפול בחסויים מעניקה שירות חשוב וחיוני לחסויים וזכאים לגמלה שהסיבות לכך שאינם מסוגלים לדאוג לענייניהם בעצמם הן במקרים רבים מגבלות נפשיות, שכליות או גופניות שבהן הם לוקים.
הטיפול בחסויים ובזכאים לגמלה, נוגע באופן ישיר לזכותו היסודית של אדם להתקיים בכבוד.
מכאן גם החשיבות שבשמירה על טובתו של החסוי בכל פעולה שעושה האפוטרופוס למענו ובמילויה במסירות ובנאמנות.
ממועד פרסומו של דוח הביקורת הקודמת ובעקבות הליקויים שהצביע עליהם, פעלה הקרן לקבוע כללים ונהלים בתחומים הנוגעים לטיפול בחסויים, בהם מינוי נציגים לחסויים שלא מונה להם נציג וקביעת תדירות הביקורים ומשך הזמן המזערי לביקור; הטמעת החובה להכין תכנית טיפול ותכנית כלכלית לחסויים בעבודת הרכז הטיפולי והכנת "פרוטוקול עבודה לרכז הטיפול" המפרט את תחומי אחריותו ותפקידיו של רכז הטיפול.
ממצאי הביקורת בדוח זה מעידים על פעולה של האפוטרופוס הכללי בעקבות הביקורת הקודמת להבאתו לאישור של הסדר שכר הטרחה המעודכן ומינוי ועדה שתבחן את המצב המשפטי שבו פועלת הקרן עם פטירתו של חסוי.
עם זאת, במועד סיום ביקורת המעקב יש לפעול לתיקון הליקויים בכמה תחומים מרכזיים: ההימנעות מאישור טיוטת הנוהל לתאגידים במשך שנים יוצרת מצב בלתי תקין ובלתי נסבל שבו עקרונות ונהלים מעשיים הקשורים בטיפול בחסויים אינם מיושמים.
על משרד המשפטים לפעול באופן תכליתי ויעיל לשם הסדרתו.
שם הדוח: הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הצורךבפתרון לבעיית מימון הטיפול בחסויים חסרי אמצעים הוא דחוף וחיוני.
מן הראוי שמשרד המשפטים בשיתוף משרדי הרווחה והאוצר יפעלו באופן נמרץ ליישם את המלצותיו של צוות הבדיקה יחד עם בחינת החלופות למימון התוספת הנדרשת לתקציב.
אם לא יימצא הסדר מוסכם, עליהם לפעול במהירו ת לפתרון המחלוקת בסיוע משרד ראש הממשלה.
הפער בין עלות הטיפול בחסוי על פי צוות הבדיקה לבין עלותו על פי טיוטת התמחיר של הקרן מחייב בירור.
על הגורמים האחראים במשרד המשפטים לשקול ביצוע תמחיר מתואם ומבוקר של עלות הטיפול בחסוי בשיתוף הקרן.
הסדר שכר טרחה פועל ע ל פי מודל המגלם בתוכו "סבסוד צולב" של עלויות הטיפול בחסויים.
אמנם, "סבסוד צולב" הינו הסדר מקובל במערכות גבייה שונות במדינת ישראל ובבסיסו העיקרון של מתן שירות זהה תמורת תשלום פרוגרסיבי הקשור ליכולת כלכלית, אולם, מאחר שמדובר בתחום הנוגע בסוגיות ערכיות של מדיניות, מן הראוי שיובא לתשומת ליבו של בית המשפט, בבואו לאשר את המודל שבבסיס הסדר שכר הטרחה כפי המוצע על ידי האפוטרופוס הכללי.
על המוסד לביטוח לאומי לקיים מעקב ובקרה על מנת לוודא שהקרן עומדת בהתחייבויות שנקבעו בהסכם בין שני הגופים.
בשים לב להתמשכות הדיונים הבין-משרדיים שהחלו עוד בפברואר 2011 בנושא מקבלי גמלה, על משרד המשפטים, משרד הרווחה והמוסד לביטוח הל אומי להשלים ללא עיכובים נוספים את בחינתם המחודשת וליישם פתרון מעשי בנושא זה.
החסויים והזכאים לגמלה, שבהם מטפלת הקרן, הם מן הקבוצות המוחלשות בחברה הישראלית.
ממצאי דוח זה מלמדים על התמשכותם של דיונים בין -משרדיים בנושאים שהועלו בו ועל אי -מימוש המלצותיהם של ועדות וצוותי עבודה מקצועיים.
משרדי המשפטים והרווחה לא נקטו צעדים מעשיים מספיקים למציאת פתרונות בסוגיות שהועלו בביקורת הקודמת, וגם המלצות מעשיות שהונחו לפניהם לא יושמו.
התארכות הליכים אלה במשך שנים יוצרת מצב בלתי נסבל שמשמעותו פגיעה בחסויים.
במצב דברים זה נדרשת פעולה נמרצת ונחושה של מקבלי ההחלטות הבכירים במשרדים הרלוונטיים, ובמיוחד שר האוצר, שרת המשפטים ושר הרווחה.
תיקון הליקויים שנמצאו במעקב זה יסייע בחיזוק התשתית למתן שירות אפוטרופסות ראוי ולהגנה על זכות היסוד של החסויים והזכאים לגמלה להתקיים בכבוד.
בשנים האחרונות, ובעיקר משנת 2006 , מתגוררים במדינת ישראל מבוגרים וילדים רבים ללא מעמד אזרחי8 (להלן- חסרי מעמד), שחלק ניכר מהם שוהים בישראל באופן בלתי חוקי.
רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול (להלן - רשות האוכלוסין) מחלקת את חסרי .
8 אנשים שאינם יהודים כהגדרת חוק השבות, התש"י- 1950 , אשר חיים בישראל, מסווגים על פי סוגים שונים של מעמד שהייה.
מעמד השהייה הגבוה ביותר הוא מעמד האזרחות, המקנה למי שמחזיק בו את מרב הזכויות שיכולה המדינה לתת ומחייב אותו בכל החובות שהמדינה מטילה, על פי התנאים המפורטים בחוק האזרחות, התשי"ב - 1952 .
הזכויות הניתנות לבעלי הסוגים השונים של מעמד השהייה והחובות המוטלים עליהם מפורטות בחוק הכניסה לישראל, התשי"ב- 1952 .
לדוגמה, בעל רישיון לישיבת קבע חייב בכל החובות שהמדינה מטילה וזכאי כמעט לכל הזכויות המגיעות לאזרח, למעט הזכות לבחור ולהיבחר לכנסת ישראל והזכות לקבל דרכון ישראלי.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 219 .
:שם הדוח הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המעמד למסתננים9; עובדים זרים לא חוקיים10; עובדים זרים חוקיים11 ; ותיירים ללא אשרה בתוקף12 .
אין גורם רשמי בישראל המחזיק בנתונים מלאים ועדכניים לגבי מספר הקטינים 13 חסרי המעמד השוהים בה.
לפיכך מסתמכים הגורמים הרשמיים על נתונים חלקיים ולא עדכניים.
עיריית תל אביב-יפו (להלן - עיריית ת"א) מסתמכת על נתונים בנוגע לקטינים חסרי מעמד שטופלו בתחנות לבריאות המשפחה (טיפות חלב), המעניקות שירותים רפואיים גם לקטינים חסרי מעמד.
נתונים אלו נחשבים מלאים יחסית.
על פי הערכות עיריית ת"א, שבתחום שיפוטה מתגוררים מרבית חסרי המעמד, גרו בתחום השיפוט בשנת 2011 כ- 3,600 קטינים חסרי מעמד.
נכון ליולי 2013, כ- 3,100 קטינים חסרי מעמד עד גיל שש טופלו בתחנות לבריאות המשפחה בתל אביב.
בפברואר 2012 החליטה הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת לבקש ממבקר המדינה להכין חוות דעת, לפי סעיף 21 (א) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 נוסח[ .
, בדבר הטיפול בקטינים חסרי מעמד בישראל]משולבבחודשים פברואר -ספטמבר 2012 בדק משרד מבקר המ דינה את אופן טיפולן של רשויות המדינה בקטינים חסרי מעמד בישראל (להלן - הביקורת הקודמת), ובמאי 2013 פרסםחוות דעת בעניין זה 14 (להלן- דוח הקטינים).
בחודשיםפברואר -נובמבר 2013 עשה משרד מבקר המדינה, לסירוגין, מעקב אחר כמה מממצאי הביקורת שפורסמו בדוח הקטינים - בפרקים "מסגרות לפעוטות", "מתן שירותי רווחה לקטינים חסרי מעמד" ו"הטיפול בקטינים בלתי מלווים".
המעקב נעשה במשרד הכלכלה15 ובמשרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן- משרד הרווחה).
כן נעשה מעקב במרכז סיוע ומידע לקהילה הזרה (להלן - מסיל"ה), שהקימה עיריית ת"א.
מס יל"ה פועל במסגרת יחידת הרווחה בעירייה, כדי לסייע לקהילה הזרה במגוון תחומים.
מתן שירותי רווחה לקטינים חסרי מעמד .
חוק הנוער (טיפול והשגחה), התש"ך- 1960 (להלן- חוק הנוער), נועד להגן על קטינים נזקקים מיום לידתם ועד גיל 18 ,.
על פי החוקקטין הוא נזקק אם התקיים לגביו אחד התנאים האלה: "לא נמצא אחראי עליו; האחראי על הקטין אינו מסוגל לטפל בו או להשגיח עליו או .
זרים שנכנסו לישראל שלא דרך תחנת גבול 10 ,זרים שהיו בעבר עובדים חוקיים, על פי ההגדרה של עובדים זרים שבחוק עובדים זרים התשנ"א- 1991 , אך כיום אינם עומדים בלפחות אחד מהקריטריונים שבחוק זה.
רשות האוכלוסין וההגירה, נתוני זרים בישראל, מהדורה מס' 4/12 , אוגוסט 2012 .
11 בעלי רישיון תקף לעבוד בארץ בענף מסוים.
12 לרוב זרים מארצות לא מפותחות שנכנסו לישראל כתיירים ונותרו בה ללא אשרה בתוקף.
רשות האוכלוסין וההגירה, נתוני זרים בישראל , מהדורה מס' 4/12 , אוגוסט 2012.
13 קטין, כהגדרתו בחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ"ב- 1962 , ובחוק הנוער (טיפול והשגחה), התש"ך- 1960 , הוא מי שלא מלאו לו18 .
שנה 14 ,מבקר המדינהדוח שנתי 63ג ( 2013 ,"), בפרק "הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל עמ' 1925 -1843 .
15 עד מרץ 2013 היה שמו של משרד זה משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (התמ"ת).
בכל האזכורים של משרד זה בדוח, הוא ייקרא משרד הכלכלה.
16 'בעניינם של בגירים ראו בקובץ דוחות זה גם את הדוח "זרים שאינם בני הרחקה מישראל", עמ 59.
שם הדוח: הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ;שהוא מזניח את הטיפול או ההשגחה הוא עשה מעשה שהוא עבירה פלילית ולא הובא בפלילים; הוא נמצא משוטט, פושט יד או רוכל בניגוד לחוק עבודת הנוער, התשי"ג- 1953; הוא נתון להשפעה רעה או שהוא חי במקום המשמש דרך קבע מקום עבירה; שלומו הגופני או הנפשי נפגע או עלול להיפגע מכל סיבה אחרת; הוא נולד כשהוא סובל מתסמונת חסר בסם (סינדרום גמילה)".
החוק קובע אילו פעולות צריך לנקוט עובד סוציאלי בעניינו של קטין נזקק לשם טיפול, השגחה והגנה עליו.
מדיניות משרד הרווחה בדבר קטינים חסרי מעמד אינה מתייחסת למושג "קטין נזקק", אלא לשני מצבים של נזקקות: "ילד בסיכון" ו"ילד בסכנה".
ההגדרה המקצועית של המשרד לילדים בסיכון היא "ילדים החיים במצבים המסכנים אותם במשפחתם ובסביבתם - הזנחה, התעללות, חיים בקהילה מסכנת או ניתוק ממסגרות נורמטיביות - אשר כתוצאה מהם נפגעת רווחתם והם אינם מסוגלים להשתלב בלימודים, בחברה, במשפחה ולממש את הפוטנציאל האישי שלהם".
ילד בסכנה על פי המשרד הוא "ילד חסר הגנה החשוף לפגיעה קשה בו העלולה להיות בלתי הפיכה ואף לגרום למותו.
פגיעה יכולה להיגרם בידי אחראי על הילד, בידי אדם אחר או בידי הילד עצמו.
מצב הסכנה עלול להיות תוצאה של מעשי התעללות או הזנחה קשה ומתמשכת.
אולם, מצבי סכנה עלולים להתהוות גם ממצבי חיים/תפקוד של המשפחה אשר לא קדמה להם התעללות.
מצבי סכנה יכולים להיות צפויים או ברי -ניבוי, ויכולים להיות בלתי צפויים".
אם ילד נמצא בסיכון גבוה, הוא ייחשב כמי שנמצא במצב של סכנה.
בדוח הקטינים נכתב כי משרד הרווחה קבע בשנת 2009 ששירותי הרווחה יינתנו רק לילדים חסרי מעמד הנמצאים במצבי סכנה.
משמעות קביעתו זו של משרד הרווחה היא ששירותי הרווחה יינ תנו רק לחלק מהקטינים חסרי המעמד שניתן להגדירם על פי חוק הנוער - "נזקקים".
דהיינו, שירותי הרווחה שיינתנו לקטינים חסרי מעמד יהיו מצומצמים יותר משירותי הרווחה הניתנים לקטין ישראלי.
בדוח הקטינים נקבע כי מדיניות זו אינה עומדת בדרישות חוק הנוער, וכי מתעוררים ספקות של ממש אם מדיניות זו עומדת בדרישות אמנת האו"ם בדבר זכויות הילד.
עוד נכתב בדוח זה כי על שר הרווחה ועל מנכ"ל משרדו לשקול לשנות את מדיניות משרד הרווחה בעניין הקטינים חסרי המעמד, כדי שהיא תעמוד בדרישות הדין, ולבצע בעניין זה עבודת מטה בשיתוף משרדי ממשלה אחר ים, לרבות משרד המשפטים.
ככל שיימצאו חסמים בפני השינויים הנדרשים, על שר הרווחה להביאם לפני ראש הממשלה ובמידת הצורך לשוב ולהעלות את הנושא עד גיבוש פתרון הולם.
בתחילת דצמבר 2013 החליטה הנהלת משרד הרווחה, בראשות שר הרווחה והשירותים החברתיים, מר מאיר כהן, על שי נוי המדיניות בנוגע לקטינים חסרי מעמד, והרחבת האוכלוסייה המטופלת מקטינים במצבי סכנה בלבד גם לקטינים במצבי סיכון.
עוד החליט המשרד ליישם זאת בעיר תל אביב -יפו, כיוון שבה גרים רוב הקטינים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הציג משרד הרווחה תכנית שהוא אישר ליישום מדיניות זו בעיר, על התקציבים שנקבעו בה: 4.
2 ,מיליון ש"חמהם 75% במימון המשרד ו-25% .
במימון העירייה החלטת המדיניות של משרד הרווחה ראויה לציון כפעולה חשובה ומשמעותית לשם טיפול ראוי בקטינים חסרי מעמד בישראל.
מדיניות כזו ראוי שתיושם בעניינם של כלל הקטינים חסרי המעמד בישראל, ולא רק לגבי אלה שגרים בתל אביב-יפו.
במעקב נמצא כי דוח הקטינים היווה בסיס לדיון בוועדה לזכויות הילד של הכנסת.
במאי 2013 , לאחר שסקרה מגוון נושאים שעלו בדוח הקטינים, הורתה הוועדה להגיש לה תכנית הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 221 .
:שם הדוח הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משותפת לכמה גופים ממשלתיים, שבהכנתה יהיו מעורבים משרד האוצר ומשרד המשפטים, לטיפול בקטינים חסרי מעמד, באמצעות שיתוף פעולה בין משרדי הממשלה.
על ההוראה הזו כתבה יו"ר הוועדה באותו החודש לכמה שרים, בהם שר הכלכלה, שר הרווחה והשירותים החברתיים ושרת המשפטים, ודרשה מהם לגבש את התכנית האמורה ולהגיש לוועדה המלצות בעניינה בתוך שלושה חודשים.
משרד הרווחה גיבש כאמור תכנית ליישום מדיניותו החדשה בת"א, והיא עשויה להוות נדבך בתכנית משותפת לגופים הממשלתיים השונים.
אולם עד ינואר 2014 , שמונה חודשים מאז שלחה יו"ר הוועדה את המכתב, לא הוגשה לוועדה תכנית כנדרש.
בדוח הקטינים הובאו דוגמאות מפורטות 17 , שכל אחת מהן מלמדת על קשיים שנגרמים עקב המענה החלקי של שירותי הרווחה לצורכי קטינים חסרי מעמד נזקקים, על פי הגדרתם בחוק הנוער.
(א) בדוח הקטינים נכתב לגבי נערה בת 16 שמוצאה מסודן ומשפחתה מתגוררת באילת, כי אביה התעלל בה מינית ונהג בה באלימות במשך שנים.
הנערה שהתה במסגרת לנוער במצוקה, ולאחר מכן במקלט לנערות, אולם הצוות במקלט המליץ על שילובה במסגרת טיפולית אחרת.
בנובמבר 2011 הוצאה הנערה מהמקלט, משום שנהגה באלימות.
בדצמבר 2012 מסר משרד הרווחה שהנערה לא קיבלה טיפול נוסף, "לאחר הערכת מצבה של הקטינה שאינה בסיכון בשל מעצרו של האב הפוגעני".
ואולם עיריית אילת מסרה שהקשר של יחידת הרווחה שלה עם הנערה הופסק, גם משום שאין בידי יחידת הרווחה אפשרות להע ניק טיפול ארוך טווח בקהילה במקרה של פגיעה כזו, ומשום שבעצם שהיית האב בכלא, חלפה הסכנה המידית.
(ב) המעקב העלה כי הנערה ועוד קטין בן 14 מנהיגים קבוצה של ארבעה קטינים חסרי מעמד בני 6 ,7 ,10 ו-11 ;, ועל פי משטרת ישראל, הם מעורבים במקרים של פשיעה חמורה בינואר 2013 נפתחו לנערה 8 תיקים פליליים ולנער 31 תיקים.
המשטרה פנתה לשירות המבחן לנוער באילת, וזה השיב כי אינו מטפל ביוצאי סודן ואריתראה.
בספטמבר 2013 מסרה המחלקה לשירותים חברתיים בעיר אילת למשרד מבקר המדינה כי ביולי אותה שנה הועבר הקטין למסגרת טיפולית ולמחלקה אין קשר עם הנערה.
מתשובת העירייה מינואר 2014 עולה, כי במשך חודשים התקיים קשר מסוים עם הנערה באמצעות עמותה שעובדת עם שירותי הרווחה; נציגי העירייה ניסו כמה פעמים ליצור עמה קשר, ולאחרונה איתרו אותה בביתה ומצאו שהיא מוזנחת, במצב רגשי וגופני מורכב וקשה, ואינה מקבלת טיפול רפואי חיוני ביותר; העירייה נקטה פעולות לשם מתן סיוע לנערה.
מקרה זה מדגים את החשיבות שבהחלת המדיניות החדשה של משרד הרווחה על כלל הקטינים חסרי המעמד בישראל.
17 ,מבקר המדינהדוח שנתי 63ג ( 2013 ,"), בפרק "הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל עמ' 1869 -1867 .
שם הדוח: הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 טיפולמשרד הרווחה בקטינים בלתי מלווים .
קטינים בלתי מלווים18 הנכנסים לישראל ללא היתר, מגיעים אליה בין היתר כדי לעבוד ולסייע בפרנסת המשפחה שהותירו מאחור.
בדרכם לישראל חוו רבים מהם מצבים טראומטיים, ועם הגעתם הם נדרשים להתמודד עם משבר הגירה, קשיי שפה, פערים תרבותיים, בדידות, היעדר תמיכה משפחתית וחברתית, תופעות פוסט-טראומטיות ועם אי -ודאות לגבי העתיד.
בכ ל אחת מהשנים 2011 -2009 טופלו בישראל בממוצע174 .
קטינים בלתי מלווים הטיפול בקטינים בלתי מלווים מוסדר בנוהל בין-משרדי, שפורסם בינואר 2008 .
הנוהל קובע כי לאחר שהות קצובה במתקן מעבר, ולאחר גיבוש המלצת עובד סוציאלי שפגש בקטין, יבחן ממונה ביקורת הגבולות מטעם רשות האוכלוסין את מסירת הקטין לאחת מחלופות המשמורת האלה: פנימייה של משרד החינוך, פנימייה של משרד הרווחה או אפוטרופוס.
במקרים חריגים ועל פי נימוקים שיירשמו יימסר הקטין לחלופת משמורת בקהילה - להשגחתו של משמורן בקהילה.
משמורן הוא בדרך כלל קרוב משפחה של הקטין, ב דרגות קרבה שונות, או חבר בקהילתו.
לשם שחרורו של קטין לחסותו של משמורן, על העובד הסוציאלי במתקני המשמורת להיפגש עם המועמד לשמש משמורן כדי שישתכנע כי ביכולתו ובכוונתו של המועמד לפעול לטובת הקטין, להבטיח את שלומו ולספק את מזונותיו ואת שאר צרכיו.
הסדר אפוטרופסות חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ"ב - 1962, קובע כיבית המשפט רשאי למנות אפוטרופוס לקטין ששני הוריו אינם מסוגלים למלא כלפי הקטין את חובותיהם, כולן או מקצתן.
החוק קובע כי יחיד, תאגיד או האפוטרופוס הכללי יכולים לשמש אפוטרופוס, שחובתו לדאוג לצ ורכי הקטין.
האפוטרופוס חייב לדאוג לצ ורכי הקטין, לרבות חינוכו, לימודיו, הכשרתו לעבודה ולמשלח יד ועבודתו; הוא רשאי להחזיק בקטין ולקבוע את מקום מגוריו והוא מוסמך לייצגו; במילוי תפקידיו חייב האפוטרופוס לנהוג לטובת החסוי כדרך , שאדם מסור היה נוהג בנסיבות העניין.
הנוהל הבין -משרדי קובע כי עם קבלת החלטה על שחרורו של קטין שאינו מלווה והשמתו במסגרת, או בידי אפוטרופוס או בהשגחת משמורן, יועבר המידע הרלוונטי בצירוף חוות דעת של העובד הסוציאלי למשרד הרווחה, שיפעל למציאת הסדר אפוטרופסות מתאים להשמה זו.
קודם לקביעת הנוהל, בפברואר 2007 דנו בנושא נציגים ממשרד הרווחה, משרד המשפטים ורשות האוכלוסין וסיכמו כי משרד הרווחה ידאג למינוי אפוטרופוס.
על הבעיות הכרוכות במסירת קטינים בלתי מלווים למשמורן בקהילה, ניתן ללמוד מדברים שכתבה עובדת סוציאלית במתקן משמורת לקטינים בלתי מלווים שעסקה בהשמתם, ולפיהם על המשמורנים מבני הקהילה מופעל לחץ רב על ידי משפחת הקטין, הנמצאת כאמור מחוץ לישראל, לשחררו כדי שיפרנס את המשפחה; קטינים עוזבים משמורנים אלה זמן קצר לאחר שחרורם, ונראה כי מדובר ב"משמורני קש"; והמשמורנים האמורים, העוסקים בהישרדות בעצמם, אינם מצליחים לשמש חלופת משמורת הולמת.
העובדת הסוציאלית ציינה כי לעתים הקטינים אינם פוקדים את המסגרות החינוכיות שנרשמו אליהן והוסיפה כי מאחר שהביקוש לעבודה עולה על ההיצע, מעדיפים מעסיקים להעסיק בגירים, וכך עלול הקטין למצוא את עצמו ברחוב ללא מבוגר שידאג לו וללא פרנסה לקיום עצמי.
18 ,נערים ונערות שהגיעו לישראל באופן בלתי חוקי, דרך הגבול עם מצרים ללא ליווי של מבוגר.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 223 .