HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
il/he/BankingSupervision/LettersAndCircularsSupervisorOfBanks/HozSup/h2311.
דוחות האחריות התאגידית מפורסמים באתרים האינטרנט של הבנקים .
:'בנק ג על פי דוח האחריות התאגידית של הבנק ל-2020, המערכת לניהול הסב יבה של הבנק .
פועלת לפי תקן ISO14001369 .
הבנק מפתח מוצרי אשראי למימון בר קיימה של פרויקטים בתחום .
הוא הציב על מטריצת עקרון המהותיות בחינה של סיכונים סביבתיים .
וצמצום טביעת הרגל הפחמנית370 .
)והשפעות הסביבה של הבנק (צריכת משאבים אחראית .
מדוחות האחריות התאגידית שהובאו לעיל ניתן לראות שאמנם הבנקים דיווחו על ענייני .
ESG, אך מרבית הדיווחים אינם דווקא בענייני סביבה וגם אלה שבענייני סביבה הם כלליים .
יצוין כי בדצמבר 2020 הפיץ המפקח עלהבנקים ל תאגידים הבנקאיים ולחברות האשראי מכתב .
המשקף את החשיבות שהפיקוח על הבנקים מייחס לכלכלה סביבתית בת קיימה.
המפקח מכיר בסיכונים הסביבתיים כמכלול גורמים העלולים לפגוע בכלכלה ולערער את .
יציבות הבנקים במגוון תחומים: סיכון אשראי, סיכון שוק, סיכון תפעולי, סיכון ציות, סיכון .
משפטי, סיכון מוניטין וסיכון נזילות.
המפקח על הבנקים הדגיש במכתבו את הצורך בנקיטת צעדים אופרטיביים לזיהוי, ניטור וניהול .
של הסיכונים הסביבתיים, לדבריו "סיכונים סביבתיים כוללים שינויי אקלים, פגיעה במגוון .
הביולוגי ( Biodiversity ,)זיהומי אוויר , מים וקרקעות"; וכי הוא רואה בתאגידים הבנקאיים שותפים .
למעבר לכלכלה בת קיימה ולעיצובה על ידי שילוב הסיכון הסביבתי במדיניות האשראי .
עוד נאמר במכתב כי הפיקוח מצפה מהתאגידים לעקוב אחר המלצות גופים בין- .
לאומיים מובילים העוסק ים בנושא.
באוגוסט 2021 פרסם המפקח על הבנקים קול קורא לעדכון להערות הציבור בנושא "גילוי .
לציבור על היבטי ESG", לרבות חיוב התאגידים הבנקאיים לציין בדוח הדירקטוריון וההנהלה .
תמצית של מדדי סביבה וכן להרחיב את ההנחיות לגבי דוח ESG.
בהמשך לקול קורא, בדצמבר 2021 פרסם המפקח על הבנקיםחוזר בנושא "גילוי לציבור על .
היבטי סביבה, חברה וממשל"372, ולפיו הוראות הדיווח לציבור של התאגידים הבנקאיים יעודכנו .
כמפורט להלן: (א) בדוח הדירקטוריון וההנהלה יציין התאגיד הבנקאי, בין היתר, את מדדי .
סביבה, וכן יציין היבטים מהותיים של סביבה המשתלבים ביעדים ובאסטרטגיה שלו.
של "דוח אחריות תאגידית" שונה ל"דוח סביבה, חברה וממשל (ESG )", ובו נדרשים התאגידים .
להגיש דוח סביבה שנתי במקום דוח אחריות תאגידית דו-שנתי.
כמו כן, הוקדם מועד הפרסום, .
הובהרו הנחיות לתוכן וניתנו דוגמאות לנושאים להתייחסות בדוח.
בדברי ההסבר לחוזר, ציין המפקח על הבנקים, כי צעדים אלה ננקטו כדי לחזק את התרומה .
לסביבה ולחברה של המערכת הבנקאית ובכך לחזק את המערכת הבנקאית לטווח הארוך זאת .
לאור הניסיון שנצבר בארץ ובעולם.
369 תקן ISO 14001 ,לניהול סביבתי, מכון התקנים 14001- https://www.
370 טביעת רגל פחמנית היא מדד הסוכם את הפליטות הפחמניות ופליטות גזי החממה של חברה, וכך מעריך את השפעת .
האדם על שינויי האקלים.
371 ,""המפקח על הבנקים דורש להתחשב בסיכונים סביבתייםאתר Infospot ( 23.
il/n/The_Supervisor_of_Banks_demands_that_environmental_risks_be_taken_into_account .
372 בנק ישראל, הפיקוח על הבנקים, חוזר מס' ח-2678-06 .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי המפקח על הבנקים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2021 כי הפיקוח על .
הבנקים בישראל הוא רשות הפיקוח היחידה בארץ הדורשת מתן גילוי לציבור בנושא, וכי אין .
רשות פיקוח על הבנקים נוספת בעולם הדורשת מתאגידים בנקאיים לפרסם כיום גילוי מקיף .
לציבור על היבטי ESG הדומה לגילוי הנדרש על ידי בנק ישראל, להבדיל מגילוי מרצון.
המפקח על הבנקים כי במדינות שבהן נקבעה בכל זאת חובת גילוי במהלך השנים האחרונות .
מדובר בדרישה רחבה שחלה על מגוון רחב של חברות ואינה מתייחסת באופן בלעדי לבנקים, .
והיא מאפשרת למדווחים שיקול דעת רחב במתן הדיווח על תחום זה.
הבנקים עוקב בקפידה אחר ההתפתחויות בגיבוש סטנדרט הדיווח בעולם ובד בבד משפר .
ומעדכן את דרישות הגילוי ומתאים אותן לפרקטיקות הגילוי של בנקים מובילים בעולם; וכי .
הפיקוח עוקב אחר אופן יישום דרישות הגילוי על ידי הבנקים בישראל.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הצעדים שנקט המפקח על הבנקים בדרישותיו .
מהתאגידים הבנקאיים ליישור קו עם המגמה העולמית לניהול הסיכון הסביבתי וליישום .
עם זאת יצוין כי גם בהליך זה המפקח על הבנקים אינו קובע פרקטיקה .
מדידה ותקן מחייב, ולכן לתאגידים הבנקאיים עדיין יש גמישות גדולה בדיווחיהם.
כדי להפיק את המרב מדיווחי התאגידים מומלץ שהמפקח על הבנקים יקבע פרקטיקה .
של מדידה ותקן מחייב בעניין הדיווח הנדרש, בשים לב למקובל בעולם וכן יחדד את .
הנחיותיו לשם קביעת פרקטיקה אפקטיבית לדיווח.
רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון .
בדצמבר 2017 נכנסה לתוקף דרישת רשות שוק הה ון, ביטוח וחיסכון לדיווח של גופים .
מוסדיים 373 ( על היבטים של השקעות אחראיותSRI ) במסגרת מדיניות ההשקעות374 .
השקעות אחראיות375 בוחנת נוסף על הפרמטרים הפיננסיים של חברה ציבורית גם את הערכים .
הלא-פיננסיים, בני הקיימה.
גישה כזו מייחסת חשיבות לדיווח ESG במסגרת האחריות התאגידית.
לפי מאמר של מומחה בתחום, אין סטנדרטיזציה או נהלים לבחינת השקעות אחראיות .
של גופים מוסדיים באספקטים סביבתיים בכלל לרבות שמירה על המגוון הביולוגי למרות .
דרישת רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון לדיווח של גופים מוסדיים 376.
373 גופים מוסדיים הם גופים המנהלים את כספי הציבור, כ מו בתי השקעות וחברות הביטוח אשר מנהלות את קרנות .
הפנסיה, את קרנות הנאמנות ואת קופות הגמל.
374 חוזר 24-9-2017 ( הצהרה על מדיניות השקעה צפויה בגופים המוסדיים3.
il/_Uploads/dbsAttachedFiles/resinv.
375 מדיניות השקעות אחראיות- ESG-Impact .
376 ,ד"ר אבשלום אדםהשקעות אחראיות - Impact-ESG , investing- impact- https://ethics.
בפברואר2021 פרסמה הרשות טיוטת הוראות בנושא "ניהול נכסי השקעה" שמיועדת לגופים .
המוסדיים שבפיקוחה, להערות הציבור377 .
בנובמבר2021 פרסמה את תיקון378 ההוראות לניהול .
נכסי השקעה, המחייבות את ועדת ההשקעות של הגופים המוסדיים המנהלים כספי ציבור לזהות .
סיכונים מתפתחים מהותיים הנוגעים להיבטים בני קיימה (ESG ); לגבש כללים ונהלים לבחינת .
ההיבטים, השיקולים והסיכונים; ולנהל את מדיניות ההשקעות הכלכליות בהתאם להיבטים .
לפי התיקון, משקיע מוסדי יידרש לגילוי בדיווח ופרסום של שיקולי ה-ESG המנחים את .
מדיניותו ואת השקעותיו.
על פי החוזר, התחשבות בשיקולים סביבתיים אינה עניין ערכי או .
תדמיתי אלא עניין כלכלי, ורשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון, כרשות רגולטורית האמונה על .
יציבותם של הגופים המוסדיים, רואה בשיקולים הסביבתיים סיכון עסקי שנדרש להביא .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר2022 מסרה רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון, כי היא .
בוחנת את אופן ההיערכות לאימוץ הוראות החוזר על ידי הגופים שבפיקוחה, ובהמשך השנה .
היא תבחן את הצורך בהרחבת הוראותיה בנושא.
מהסקירה לעיל עולה כי הרגולטורים על המערכתהפיננסית -עסקית מגלים רגישות .
גוברת להשקעות אחראיות כגורם מפחית סיכון, אף שהנחיותיהם לדיווח בר קיימה (ESG ) .
ברובן וולונטריות והנחיות מחייבות תקפות, נכון למועד סיום הביקורת רק לגבי התאגידים .
הבנקאיים והגופים המוסדיים.
ההנחיות הקיימות - גם המחייבות וגם הוולונטריות, מספקות .
מסגרת דיווח בלבד, ולא סטנדרטים לניהול סיכונים כלכליים הנובעים מסיכוני הסביבה .
וטביעת הרגל הסביבתית של החברות.
עלה כי גם כאשר ההנחיות מחייבות, למשל .
בתאגידים הבנקאיים והגופים המוסדיים, הניהול נמצא תחת עקרון המהותיות, ונושאים .
כמו שמירה על הסביבה ועל המגוון הביולוגי נמצאים בעדיפות נמוכה בקרב תאגידים .
אלה - בהתאם לדוחות שהם פרסמו.
מוצע, כי הגופים הרגולטוריים: רשות ניירות ערך, רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון, רשות .
החברות הממשלתיות והמפקח על הבנקים בבנק ישראל, יפתחו קווים מנחים וכלים .
מסייעים לדיווח בהתאם ל-ESG , ויפנו את התאגידים שבאחריותם לדווח בהתאם לקווים .
מנחים אלה, גם אם אינם מחויבים לכך.
זאת על מנת ליצור התקדמות בדיווחים.
מוצע כי הגופים הרגולטוריים האמורים יוודאו כי פעילותם של התאגידים תעשה בהלימה .
לעקרונות דיווח בר קיימה.
המשרד להג"ס מסר למשרד מבק ר המדינה בנובמבר 2021 ,כי על פי תפיסתו מומלץ כי תהיה .
חובת גילוי וניהול "מוגדרות באופן פרטני" לחברות גדולות וחברות ציבוריות על השפעות וסיכונים .
377 רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון, תיקון הוראות החוזר המאוחד - פרק 4 לשער5 "ניהול נכסי השקעה" (שיקולי .
השקעה הנוגעים להיבטים סביבתיים, חברתיים והיבטי ממשל תאגידי ולסיכונים מתפתחים, סיכוני סייבר וסיכונים .
, שה 2020-10906 , נספח א - תיקון סעיף 6 - הוספת סעיף6 .
378 רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון, תיקון הוראות החוזר המאוחד - פרק 4 לשער5 "ניהול נכסי השקעה" (שיקולי .
השקעה הנוגעים להיבטים סביבתיים, חברתיים והיבטי ממשל ת אגידי לסיכונים מתפתחים מהותיים (כגון סיכוני .
סייבר וסיכונים טכנולוגיים) ( 18.
21) , חוזר הגופים המוסדיים 13-09-2021.
379 ,חן תירוש"שיקולי סביבה, חברה וממשל תאגידי בהשקעות ", אקולוגיה וסביבה 12(1( )6.
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי סביבתיים ועל מדיניות סביבתית, וכי חובות הגילוי הקיימות הן "אמורפיות וחלקיות (ללא דו- .
מהותיות), מה שמייצר גילויים בלתי אחידים וחלקיים".
עוד ציין כי הוא פועל לקידום הנושא מול .
הרגולטורים הפיננסיים כדי לפרסם טקסונומיה של פעילויות כלכליות לפי השפעתן על הסביבה .
שתהיה מבוססת על הטקסונומיה האירופית, ובוחן "אפשרות לעגן את הטקסונומיה הזו בחוק .
הטקסונומיה תהווה בסיס אחיד לדרישות גילוי וניהול בעתיד" .
עוד מסר המשרד להג"ס בתשובתו כי המגמה במדינות העולם היא להפוך את מרבית הגילויים .
למנדטוריים, כך לדוגמה קיימים בעולם מסלולי פנסיה ייעודיים עם התמחות ב-ESG ; וכי הוא .
פועל כדי להעלות מודעות לחשיבות הטמעת שיקולי המגוון הביולוגי בקרב החברות לצד למידה .
על מגמת התפתחות במדינות המובילות הן מצד הרגולציה הפיננסית-סביבתית והן מצד השוק .
עוד ציין המשרד כי הוא פועל לשילוב שיקולי המגוון הביולוגי במגזר העסקי , ובשנים .
האחרונות פותחו פרוטוקולים לטיפול במינים פולשים בחברת נתיבי ישראל ובחברות פרטיות 380 .
דיווח תאגידים- השוואה בין-לאומית .
משרד מבקר המדינה סקר את הנורמות המחייבות לדיווח בר קיימה של תאגידים בכמה .
האיחוד האירופי: מתוך צורך במסגרת מחייבת לגילוי מידע חברתי וסביבתי , וכדי לשלב .
רווחיות ארוכת טווח עם צדק חברתי והגנה על הסביבה ולהוביל שינוי לקראת כלכלה .
גלובלית ב ת קיימה381 , קבעה הדירקטיבה האירופית 382 של האיחוד מ -2014 (להלן- .
הדירקטיבה) אסטרטגיה לגבי גילוי מידע לא-פיננסי על ידי חברות ותאגידים גדולים.
הדירקטיבה מכתיבה כללים מחייבים על ידי קביעת כללי דיווח של מידע לא -פיננסי .
לחברות גדולות (המעסיקות יותר מ-500 עובדים), ובהן בנקים, חברות ביטוח וחברות .
קיימת גמישות בבחירת מסגרת הכללים לדיווח: הדירקטיבה מאפשרת .
יישום באמצעות הנחיות בין-לאומיות, אירופיות או לאומיות.
ביוני 2020 פורסמה רגולציה להשקעה בת קיימה של האיחוד האירופי (רגולציית .
הטקסונומיה), ובמסגרתה פורסמו דרישות גילוי בנות קיימה עבור חברות רשומות גדולות .
שכבר נדרשות לספק דוח על הערכים הלא- פיננסיים (מתוקף הדירקטיבה).
הטקסונומיה קובעת חובת גילוי בנושאי ויסות וביצוע של השקעות בנות קיימה בקרב .
מדינות, בעלי עניין פיננסיים וגורמים ציבוריים גדולים.
זאת באמצעות סיווג ביצועים .
סביבתיים לפעילות הכלכלית לאחת משש מטרות סביבתיות: שינויי אקלים; שימוש בר .
קיימה והגנה על מים ומשאבים ימיים; מעבר לכלכלה מעגלית, כולל מניעת פסולת והגדלת .
380 'לגבי חברת נתיבי ישראל ראו להלן בעמ151 .
381 :הדירקטיבה האירופית Parliament and the council, 22 oct.
2014 Directive 2014/95/EU of the European , .
uri=CELEX:32014L0095&from=EN- lex.
eu/legal- http://eur .
382 Financial Reporting Directive-Non - NFRD מתייחס לדירקטיבה האירופית 2014/95/EU Directive .
ספיגה של חומרי גלם משניים; מניעת זיהום ובקרה; הגנה ושחזור של המגוון הביולוגי .
והמערכות למערכות אקולוגיות; הגדלת השקעות ירוקות 383 .
במרץ2021 ( נכנסה לתוקף רגולציית גילוי SFDR )384 שמטרתה לעודד את המגזר הפיננסי .
לקדם יעדי פיתוח בני קיימה; וכי ל - SFDR אינדיקטורים לדיווח סביבתי אשר חלקם .
מנדטוריים וחלקם וולנטרים לפי רגולוציה זו.
על חברות פיננסים לדווח את השפעות .
השליליות העיקריות על הסביבה והחברה לא רק במובן של קיימות ארגונית אלא גם במובן .
של השפעות הלוואי הנגזרות מההשקעות וההחזקות שלהם; והיא מצטרפת לשורה של .
תקנות וחוקים אירופים בנושא כלכלה בת קיימה ומשלימה את חקיקת הטקסונומיה.
באפריל 2021 אימץ הפרלמנט האירופי הצעה לעדכון הוראות דיווח של קיימות ארגונית .
( CSRD385 ) המרחיבה את היקף חובת הדיווח עבור כל החברות הגדולות והחברות הנסחרות .
תקני הדיווח טרם הושלמו, אך צפוי כי יושלמו ויאומצו עד אוקטובר .
המשרד להג"ס ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי עקרון המהותיות באירופה משתנה .
ממהותיות "מסורתית" (המתייחסת לסיכונים סביבתיים פיננסיים שהתממשותם תחולל .
פגיעה בנהנה מהפעילות הכלכלית, למשל פגיעה בערך של נכסים, מניות ופגיעה עסקית), .
למהותיות כפולה (המתייחסת גם לסיכונים סביבתי ים פיננסיים לנהנה מהפעילות .
הכלכלית וגם לסיכון שהפעילות הכלכלית יוצרת לסביבה)387.
נכון לאוקטובר 2021 , יותר מ- 11,700 חברות ותאגידים באירופה מחויבים לכללי .
הדיווח, ומדינות מובילות באירופה הטמיעו את הוראות הדירקטיבה במערכת .
החוקים: למשל בצרפת הן עוגנו ב-2017 בחקיקה מחייבת לגילוי בר קיימה חברתי .
וסביבתי; בגרמניה מ-2017 חובת יישום הדירקטיבה כוללת חברות של יותר מ-500 .
;עובדיםבאיטליה קיים מינואר 2018 צו חקיקה לגילוי מידע בר קיימה; וספרד עיגנה .
ב-2018 בחקיקה את הוראות הדירקטיבה לדיווח בר קיימה388 .
383 a framework to facilitate sustainable investment (Taxonomy Regulation) Regulation (EU) 2020/852 on the establishment of , .
-itatefacil- framework- establishment- 2020852-eu- regulations/regulation-and- https://www.
greenfinanceplatform.
uri=CELEX:32019R2088- lex.
eu/legal- https://eur .
385 Corporate Sustainability Reporting Directive (CSRD) .
386 -and- reporting- euro/company- economy- /ec.
eu/info/business https:/ EU sustainability reporting standards, .
reporting_en- sustainability- reporting/corporate- auditing/company .
387 התייחסות המשרד להג"ס לקול קורא בנושא גילויESG , .
il/he/departments/policies/moep_position_esg .
388 60 (December 2020)- pp.
56 The KPMG Survey of Sustainability Reporting 2020, The time has come, .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי רשות ניירות ערך האירופית: הרשות פרסמה באפריל 2020 תקנות המרחיבות את דיווח .
הגורמים בני הקיימה בדוחות דירוג האשראי 389 .
בריטניה: משנת 2013 חברות ציבוריותבמדינה נדרשות לספק מידע לא-פיננסי בדוחות .
הכספיים בנושאי קיימות, עם פירוט המגמות העשויות להשפיע על ביצועי החברה ומידע .
על נושאים סביבתיים, לרבות השפעת פעילות החברה על הסביבה390.
שוודיה: שוודיה היא דוגמה להטמעת ההנחיות הנגזרות מהדירקטיבות האירופיות במערכת .
שיטות הדיווח המשמשות את התאגידים בשוודיה נשענות בין היתר על .
הדירקטיבה391 בהתאם לעקרונות דיווח בין-לאומיים.
החקיקה והרגולציה בשוודיה נגזר ו ת .
מהסדרי הדירקטיבות של האיחוד האירופי אשר עוגנו בארבעה392 מקורות חקיקה ישירים .
שבהם מוסדרים נושאי ה -ESG .
אלהמגדירים את היקף הדרישות בעיצוב מדיניות של .
התאגיד הציבורי, בפיקוח וביישום בפעילות העסקית.
ארצות הברית : החקיקה הפדרלית מחייבת דיווח ועמידה בסטנדרטים של נאותות בכמה .
מקרים393, אך בדומה לישראל, דיני ניירות במדינה אינם מציבים דרישות מחייבות לדיווח .
עם זאת, לאור העלייה בהשקעות בנושאים בני קיימה (השקעות .
אימפקט), כיום יותר מ-%58 מהחברות הגדולות בארצות הברית 394 מדווחות באופן וולונטרי .
סקר דיווח קיימות2020 של רשת השירותים החשבונאיים הגדולה בעולם KPMG (להלן- .
סקר KPMG ) בדק את שיעורי הדיווח בר קיימה של התאגידים הגדולים בעולם.
נעשתה ב-250 ( החברות הרווחיות ביותר בעולםG250) ו-100 החברות הרווחיות ביותר ב- .
25 מדינות ושישה אזורי שיפוט (מדגם בין-לאומי של 5,200 חברות המובילות בהכנסותיהן396 .
להלן בתרשים15 ממצאי סקר KPMG בקרב החברות המובילות את הכלכלה .
העולמית בשנים 1993 - 2020 : .
389 Regulation (EU) 2019/2089 of European Parliament and the council, Nov 2019 amending Regulation (EU) .
2016/1011 as regards EU Climate Transition B enchmarks, EU Paris -aligned Benchmarks and sustainability -related .
disclosures for benchmarks .
390 רשות ני"ע, קול קורא בעניין גילוי אודות אחריות תאגידית וסיכוניESG ', עמ6 - 15 (יולי2020.
391 הדירקטיבה האירופית מ-2013 ועדכונה מ-2014 :2013/34EU , 2014 /95/EU.
392 The companies act; The Annual Accounting Act; The Swedish Corporate Governance code; The Swedish securities .
לדוגמה, דרישת נאותות בכריית מינרלים מאזורי סכסוך .
394 החברות במדד S&P500 .
395 "הרשות לניירות ערך מעודדת דיווח וולונטרי של אחריות תאגידית", אתר Infospot (20.
il/n/Voluntary_reporting .
396 G250- מתייחס ל- 250 החברות הרווחיות ביותר בעולם המחזיקות בשווי של31.
7 טריליוןדולר נכון ל 2021 - N100 .
מתייחסל-100 החברות הרווחיות ביותר ב-52 המדינות הנכללות במדד כך שמדובר בסה"כ 5200 חברות מובילות .
The time has come, KPMG Survey of Sustainability Reporting 2020, p.
kpmg/xx/en/home/insights/2020/11/the -time-has-come-survey -of-sustainability -reporting.
תרשים15: ,שיעור דיווח בר קיימה בחברות הרווחיות בעולם 1993 - 2020 .
על פי נתוני KPMG Survey of Sustainabili ty Reporting .
מנתוני סקר KPMG המובא בתרשים עולה כי בשני העשורים האחרונים חל גידול .
משמעותי בשיעור התאגידים המדווחים על יישום ה-ESG :בעולם80% מהחברות .
הרווחיות ביותר ב-52 המדינות המובילות בעולם שנבדקו בסקר, דיווחו על יישום .
עקרונות בני קיימה; שיעור דיווח הקיימות בקרב 250 החברות הרווחיות ביותר בעולם .
היה 96% ב-2020 ושיקף עלייה של3% בדיווחים מאז הסקר הקודם בנושא, מ- .
עוד מראה סקר KPMG לשנת2020, כי ב-39 מדינות, לרבות האיחוד .
האירופי וארצות הברית, המדווחות ל- KPMG חלה התפתחות בדיווחי קיימות של .
החברות במשק לאחריות התאגידית.
397 דירוג Fortune 500 מדרג את 250 החברות הרווחיות ביותר בעולם, המחזיקות בשווי של כ-31.
7 טריליון דולר, נכון ל- .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי ישראל היא אחת מהמדינות המדווחות ל- KPMG .
הועלה כי סקר KPMG משנת2017 .
הציג כי בניגוד למגמה העולמית, בישראל חלה בשנים2015 - 2017 ירידה בשיעור .
דיווחי האחריות התאגידית - מ-28% ל-26%398; יצוין כי בשנת 2020 ישראל לא .
אינדיקטורים בין-לאומיים ותקנים לדיווח .
"פיתוח בר קיימה" הוא מונח הנתון לפרשנויות, ובדיווחי ESG במסגרת אחריות תאגידית תיתכן .
הסטנדרטיזציה הבין -לאומית הנפוצה ביותר במסגרת אחריות תאגידית .
לפרוטוקולים לדיווח בר קיימה נעשית כיום על ידי שני ארגונים מרכזיים: GRI ו-SASB399 .
SASB: התקנים שלהארגון400 מתמקדים בפרספקטיבה תעשייתית וכוללים גילוי בחמישה .
נושאים מרכזיים: הון סביבתי; אספקטים חברתיים; מודל עסקי; חדשנות וממשל.
מהמדדים שלSASB כמותיים ומציבים סטנדרטים היכולים להשפיע על ביצועים פיננסיים ארוכי .
לכל תקן יש ערכים חשבונאיים ונושאי דיווח 401.
מטרת תקני SASB ליצור מסגרת .
שמאפשרת לזהות מידע פיננסי בר קיימה, לנהלו ולדווח למשקיעים עליו כדי שישמש בסיס .
לקבלת החלטות להשקעות אחראיות.
התקנים של הארגון מגדירים את רמת המהותיות על פי .
סטנדרטים סביבתיים וחברתיים שאי-עמידה בהם עלולה להסב נזק פיננסי לחברה 402 .
GRI :ארגון בין-לאומי זה 403 מסייע לעסקים לקבל אחריות על השפעותיהם על ידי יצירת שפה .
אחידה וכללים לדיווח בר קיימה.
מסגרת ה-GRI מנחה ארגונים לדווח על נושאים המשקפים את .
ההשפעות הכלכליות הסביבתיות והחברתיות המשמעותיות ביותר לבעלי העניין בחברה.
התקנים של הארגון לדיווח הם פועל יוצא של אינטרסים המשותפים לבעלי העניין ולחברות .
וכפופים לעקרון המהותיות.
הם אוניברסליים וכוללים מידע כמותי ואיכותי, צופה פני עתיד וגם .
תקן304-GRI405 מ-2016 מציב סטנדרטים לדיווח הקשורים בהשפעה עלהמגוון הביולוגי, ובהם: .
השפעות ישירות או עקיפות של הארגון המדווח על שימושי קרקע; זיהום; התמרות וקיטוע של .
בתי גידול; יבוא או הפצה של מינים פולשים; השפעות שוליים על שטח טבעי או מוגן; השפעות .
398 KPMG The road ahead, The KPMG Survey of Corporate Responsibility Reporting 2017, pp.
399 ( נוסף עליהם משתמשים בדיווח גם באמצעות יעדי האו"ם SDGs ) ובעקרונות ה- Global Compact .
400 SASB (Sustainability Accounting Standards Board) הוא ארגון ללא מטרות רווח משנת 2011 שהוקם כדי לסייע .
לעסקים ולמשקיעים לפתח שפה משותפת לגבי ההשפעות הכספיות של קיימות.
5 A Practical Guide to Sustainability Reporting Using GRI and SASB Standards GRI and SASB, , .
pdf-april- publication-joint-sasb- https://www.
org/media/mlkjpn1i/gri .
402 ליעד אורתר ואלון רוטשילד, "מגוון ביולוגי בעסקים- הצגת פרוטוקול הדיווח הישראלי", אקולוגיה וסביבה 8 (2 ) .
403 GRI (Global Reporting Initiative) הוא ארגון עצמאי בין-לאומי.
יוזמת דיווח גלובלית המסייעת לעסקים וארגונים לקבל .
הארגון מספק סטנדרטים עבור דיווח קיימות.
405 GRI 304: Biodiversity, 2016 , 2016.
pdf- biodiversity-304- 1011/gri/ https://www.
org/standards/media .
על מסדרונות אקולוגיים; מדדים שננקטו לצמצום השפעות החברה על הסביבה ונזקיה; תהליכי .
שיקום ומדדי הצלחה אקולוגיים; ופ עילות התנדבותית בתחום על ידי החברה.
המשרד להג"ס ציין בתשובתו כי בעולם קיימים סטנדרטים נוספים לדיווח, למשל הוועדה .
לתקינה חשבונאית בין-לאומית (IFRS ) שעובדת עם צוות משימה ייעודי לסטנדרטיזציה של גילויי .
קיימות 406 שפיתחו תקנים חשבונאיים לדיווח גלובלי לגילוי קיימות עבור השווקים הפיננסיים 407 .
ב-2017 יזמו חל"ט והמכון לאחריות תאגידית408 בשיתוף האגף לשטחים פתוחים ומגוון ביולוגי .
שבמשרד להג"ס הצעה לאמץ מסגרת דיווח לאחריות תאגידית הנשענת על ה-GRI ומותאמת .
האינדיקטורים לדיווח כללו: אסטרטגיה ניהולית המחויבת לערכי קיימות; .
מיפוי מרחבי ומיפוי אפיקי השפעה של התאגיד על שטחים אקולוגיים ועל המגוון הביולוגי; תיאור .
פעולות התאגיד לצמצום ההשפעה על הסביבה; ותיאור פעולות שיקום409 .
הועלה כי יישומו של המסמך שנועד לקדם את הדיווח לפי GRI .
תמריצים לעידוד הפקת דוחות אחריות תאגידית .
IMPACT NATION: ב-2020 השיק המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה תוכנית לעידוד .
חברות ישראליות לפרסם וולונטרית דוחות אחריות תאגידית (ESG .
)התוכנית תוקצבה בשלושה .
מיליון ש"ח והציעה לחברות תמריצים וחלוקת מענקים בסכומים של עד 100,000 ש"ח לחברה .
עבור עיבוד נתונים וייעוץ לצורך כתיבת דוח אחריות תאגידית ראשון410, 411 .
לתוכנית נבחרו31 חברות מתחומים שונים (למשל תקשורת, כימיה ואנרגיה) אשר לא דיווחו .
לפני כן, מתוך כוונה לעזור להן להתניע מהלך דיווח ומתוך ציפייה כי חברות אשר התניעו מהלך .
כזה וביצעו גילוי לציבור המשקיעים, ימשיכו לעשות כן גם אחרי שנת ההתחייבות מתוקף .
פרוטוקול הדיווח שנבחר היה GRI, הפרוטוקול הרווח בעולם, כדי ליישר קו ולאפשר .
לחברות להשתמש באחריות התאגידית שיפרסמו כדי לפנות למשקיעים אתיים בעולם.
406 board- standards- sustainability- https://www.
org/groups/international .
407 IFRS, https://www.
org/news -and-events/news/2021/11/ifrs -foundation -announces -issb-consolidation -with- .
cdsb-vrf-publication -of-prototypes / .
408 שבמרכז האקדמי למשפט ועסקים, רמת גן http://www.
409 ליעד אורתר ואלון רוטשילד, "מגוון ביולוגי בעסקים- הצגת פרוטוקול הדיווח הישראלי", אקולוגיה וסביבה 8 (2 ) .
(מאי2017 '), עמ12 - 29.
410 "מענקים של 100,000 ,"ש"ח להכנת דוחות אחריות תאגידית אתר Infospot (24.
il/n/Corporate_responsibility_reports; :"המענקים ממשיכים100,000 ש"ח להכנת דוח אחריות .
תאגידית", אתר t Infospo ( 30.
20 ) https://infospot.
411 משרד ראש הממשלה, תוכנית Impact Nation , , :עידוד חברות לפרסם דוח אחריות חברתית, עדכון אחרון13.
il/he/departments/general/impact230920 .
מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי הועלה, כי נכון לנובמבר 2021 הגישו שלוש חברות את הדוחות וזכו לתמיכה בהתאם .
לתנאים שנקבעו בתוכנית.
לגבי יתר 28 החברות נקבע כי מחציתן יגישו את הדוחות עד .
סוף דצמבר 2021 ומחציתן עד תחילת מאי2022 .
יצוין כי תוכנית המשך לא תוקצבה .
המשרד להג"ס ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי במדינות המובילות בעולם לא נהוג .
לסבסד חברות לגבי פרסום דוחות וגילויים, וכי נטל הגילוי מוסדר ברגולציה והוא חלק מכלל .
פעילויות הדיווח המוטלות על הגופים העסקיים.
מומלץ כי הממשלה תבחן נהלי מסגרת רגולטוריים המחייבים איזון בין האינדיקטורים .
השונים של הדיווח, כדי לתת מקום מחייב יותר לפעולות סביבתיות של חברות; זאת .
בהתאם לעניין הגובר בנושא זה בקרב המשקיעים.
BIZ- TEVA: מיזם עסקים וטבע בהובלת חל"ט, המשרד להג"ס ורט"ג ובשיתוף חברות מובילות .
מטרת המיזם לקדם תהליכים ארגוניים להטמעת השמירה על המגוון הביולוגי כחלק .
מהתרבות הארגונית של חברות, באמצעות תמריצים כספיים ותמריצים לא-פיננסיים.
התמריצים מציע הפרויקט לחברות עסקיות תמיכה מקצועית של אקולוג כדי להפחית את .
ההשפעות הסביבתיות שלהן על המגוון הביולוגי.
עוד מוצעים לחברות תמיכה וכלים להטמעת .
דיווח בר קיימה ESG במסגרת האחרי ות התאגידית על פי תקני GRI412 .
TEVA -BIZ תומכת בהטמעת שיקולים בני קיימה בפעילות חברות ציבוריות הן בהיבט התכנוני .
והן בפעולות אפקטיביות לצמצום פגיעה במגוון הביולוגי ואיזון האינטרסים בין פיתוח לסביבה.
נכון לאוקטובר 2021 השתתפו במיזם מועצה אזורית אחת ו- 15 חברות, בעיקר חברות תשתית .
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי ניכר שהחברות המשתתפות במיזם זה מייחסות .
לשיקולי המגוון הביולוגי, לרבות בעניין מינים פולשים, חשיבות גבוהה בדירוג המהותיות; .
מקורות חברת מים בע "מ: החברה פועלת למניעת התבססות מינים פולשים ולטיפול בהם .
במסגרת תכנון והקמה של מתקנים חדשים ותשתיות חדשות , ובמשך שלוש שנים מהקמת .
במסגרת הפעולות ביצעה תסקיר ביולוגי ובחינת השפעת מינים פולשים על פעולותיה.
מסמך ההנחיות שעליו מתבסס התסקיר אינו מחויב על פי דין, אך חברת מקורות אימצה אותו .
כמסמך מחייב לתכנון, פיתוח ותחזוקה של תשתיות.
התסקיר מגדיר את הסיכון לחברת מקורות .
הנובע ממגוון המינים הפולשים הנפוצים במתקניה, ו מפרט את דרכי הניטור של מינים אלה .
נוסף על כך, החברה פועלת להגנה על מערכות אקולוגיות.
כך לדוגמה, היא הפסיקה להשתמש .
בדגי גמבוזיה מצויה, מין שהוכנס לארץ באופן מכוון למטרת הדברה ביולוגית של יתושים .
413 companies- https://tevabiz.
במערכות מים מתוקים, והוא נחשב מין פולש שפוגע במערכות האקולוגיות ופוגע במגוון .
הביולוגי, וזאת כדי למנוע את התפשטות דגי הגמבוזיה ואת השתלטותם על מערכות המים.
בתשובתה מדצמבר 2021 למשרד מבקר המדינה מסרה חברתמקורות כי לצורך הדברת יתושים .
היא משתמשת בזני דגים מקומיים או בטיפולים ביולוגיים שמאשר המשרד להג"ס.
עוד ציינה חברת מקורות כי היא פועלת לביעור צמחי מים פולשים כדוגמת חסת המים, אשר .
חוללה נזקים בתעלות השאיבה באזור החולה.
החבר ה הוציאה בשנים האחרונות כמיליון ש"ח414 .
על שבעה פרויקטים הקשורים לטיפול במינים פולשיםהפעילות בוצעה בשיתוף עם רט"ג.
חברת מקורות מדווחת במסגרת האחריות התאגידית על פי סטנדרטים ש ל GRI .
האינדיקטורים שזוכים בדיווח להתייחסות רחבה: שיקום נופי; שמירה על ערכי טבע; ומניעת .
הפצה והתבססות של מינים פולשים 415 .
פעולות חברת מקורות לביעור ומניעת הפצה של מינים פולשים הן פועל יוצא של הצורך .
לנהל סיכוני סביבה ולצמצם נזקים למתקני החברה וכי בהיעדר הנחיות מנדטוריות .
מחייבות, וכדי להימנע מפגיעה במגוון הביולוגי ומהסיכונים שבהתפשטות מינים פולשים, .
קבעה החברה באופן וולונטרי מערכת נהלים מחייבים משלה באמצעות העסקת מומחה .
נתיבי ישראל : ב-2012 פרסמה נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה מדריך .
וולונטרי בנושא "קיטוע בתי גידול באמצעות תשתיות תחבורה".
המדריך עסק באיתור רגישויות .
והשפעות אקולוגיות של מערכות תחבורה; בפתרונות על ידי פיתוח גישה של ניטור הסיכונים .
הסביבתיים וההשפעות של פיתוח תשתיתי על המגוון הביולוגי; בצמצום קיטועי בתי גידול .