HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לגבי שלוש הרשויות המקומיות שבהן הופעלה התכנית במלואה נמצא כי הפעילויות השונות פחות יעילות לגבי נוער לומד בכיתות הגבוהות (כיתות י'); ככל שנוער שותה יותר (כולל שכרות ושתיית בולמוס) הוא מפיק פחות תועלת מתכניות המניעה השונות; לא נמצא יתרון לרשויות המקומיות שבהן הופעלה התכנית הלאומית במלואה לעומת נתונים כלל-ארציים.
במחקר הועלה כי יש צורך באיסוף נתונים שיטתי ותקופתי ברמה המקומית, מעבר לנתוני הרשות ברמה הארצית, וכן בנתונים לגבי אוכלוסיות מוגדרות הנמצאות בסיכון יתר.
הרשות מסרה בתשובתה כי בחירת הרשויות שבהן תופעל התכנית הלאומית במלואה התמשכה מעבר לצפוי בשל חילוקי דעות שהתגלעו בנושא, ובשל התקציב הזעום שהוקצה להטמעת התכנית באותן רשויות; הכניסה המאוחרת לסקר נבעה גם מעיכוב בהעברת תקציב לנושא.
מתוצאות מחקר הערכה המלַוֶוה עולה שאי -אפשר להכריע אם אכן התכנית הלאומית השפיעה על הרגלי השתייה המזיקה של אלכוהול, בין היתר בעקבות נוכחות של פעילות אינטנסיבית קודמת בנושא האלכוהול.
יתרה מזאת, דווקא בקבוצות הנוער המוגדרות כאוכלוסיות בסיכון חלה עלייה בהיקפי שתיית האלכוהול והפעילויות היו פחות יעילות בקרב קבוצות אלה.
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 במאי2012 החליטה הממשלה להמשיך וליישם את הת כנית הלאומית במשך שנתיים נוספות, ובאוגוסט 2013 החליטה להמשיך וליישם את התכנית בעוד ארבע שנים עד שנת 2017 .
שתי ההחלטות התקבלו בלי שהמשרד לבט"פ והרשות למלחמה באלכוהול הציגו לממשלה תוצאות מחקר ההערכה שכאמור היה אמור לבחון את יעילות התכנית הלאומית מהבחינה המערכתית.
מצב זה עומד בניגוד למתווה התכנית הלאומית, אשר קבע כי בהתאם לממצאי מחקר ההערכה שילווה את התוכנית ניתן יהיה להשפיע על מתווה התכנית, לעדכנו ולהתאימו לשנים הבאות.
המאבק בתופעת השכרות .
חקיקה כאמור, השלב הראשון של התכנית הלאומית היה קידום חקיקה לצמצום היקפי השימוש באלכוהול בקרב ילדים, בני נוער וצעירים ומכירתו להם.
במסגרת זו נחקק חוק המאבק בתופעת השכרות, התש"ע - 2010 (להלן - החוק), שהחל כהוראת שעה במרץ 2010 והפך לחוק קבוע במאי 2013 .
החוק נועד להתמודד עם תופעת השכרות על כל היבטיה והשפעותיה השליליות, בין היתר באמצעות הגבלת הצריכה של משקאות משכרים 25 .
בחוק נקבעו הגבלות לגבי שתייה והחזקה של משקה משכר במקום ציבורי26 או ברכב הנמצא במקום ציבורי.
לפי החוק, שוטר רשאי לתפוס או להשמיד27 את המשקה המשכר או את כלי קיבולו (להלן - שפיכת אלכוהול) במקרים שיש לו יסו ד סביר להניח כי שתיית המשקה המשכר עלולה להביא להפרת הסדר הציבורי או לפגיעה בשלום הציבור או ביטחונו.
החוק גם קבע חֲזָקה ולפיה אדם המחזיק משקה משכר בכלי קיבול פתוח במקום ציבורי, או ברכב הנמצא במקום ציבורי, בשעות 21:00 עד6:00 , רואים בו כמי שמתכוון לשתות את המשקה, וששתייתו עלולה להביא להפרת הסדר הציבורי או לפגיעה בשלום הציבור או ביטחונו - אלא אם כן הוכח אחרת, להנחת דעתו של השוטר.
25 לפי חוק רישוי עסקים, התשכ"ח- 1968 (להלן- חוק רישוי עסקים), משקה משכר מוגדר כמשקה תוסס או אלכוהולי שנועד לצריכת אדם והמכיל (בבדיקת מדגם ממנו) 2% או יותר אלכוהול, לפי הנפח, למעט סמים ותרופות המוכנים או הנמכרים על ידי רוקח כדין; צוינה תכולת האלכוהול שבמשקה הנמצא במכל, ישמש ציון זה הוכחה לכאורה למידת התכולה.
26 ,לעניין הפעלת סמכות התפיסה וההשמדה, הוחרגו מהגדרת "מקום ציבורי", בין היתר, מסעדה בית קפה, פאב, בית מלון, פנסיון, אכסניה, ובלבד שאינם מיועדים בעיקרם למתן שירותי אירוח ולינה לקטינים, מקום לעריכת מופעים וירידים, קולנוע, תאטרון, אמפיתאטרון, מקומות שנועדו לעריכת אירועי תרבות, בידור וספורט תחת כיפת השמים, דיסקוטק, יריד שלא במבנה של קבע וכלי שיט המשמש לעינוג ציבורי, אולם שמחות וגן אירועים.
27 החוק מגדיר "השמדה", לרבות שפיכה מידית של המשקה המשכר והשלכת כלי קיבולו לפח האשפה.
בנוהלי המשטרה מופיע גם המונח "החרמה".
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לגבי בני נוער נכתב בדברי ההסבר לחוק כי "עדים אנו לאחרונה לדיווחים רבים על היקפיה הנרחבים של תופעת השכרות וצריכה מופרזת של משקאות משכרים, ובייחוד על חומרתה של התופעה בקרב בני הנוער".
לפיכך בחוק יש התייחסות מיוחדת לקטינים, ולגביהם נקבע כי "היה לשוטר יסוד סביר להניח כי קטין שותה משקה משכר או כי קטין המחזיק משקה משכר מתכוון לשתותו, במקום ציבורי או ברכב הנמצא במקום ציבורי, שלא בנוכחות האחראי על הקטין ובהסכמתו או שלא בחוג משפחתו, רשאי הוא לתפוס או להשמיד את המשקה המשכר או את כלי קיבולו".
חלקו השני של החוק עסק בתיקון עקיף 28 לחוק העונשין, התשל"ז - 1977 (להלן - חוק העונשין), ובו נקבע איסור רכישת משקה משכר עבור קטין וכן איסור אספקת משקה משכר לקטין במקום ציבורי.
בדברי ההסבר להצעת החוק נאמר כי החוק מוצע כהוראת שעה למשך שלוש שנים, מאחר שהוא קובע איסורים והסדרים חדשים, ולפיכך יש חשיבות רבה לבחון את האפקטיביות של יישום ההסדרים המוצעים בו.
הוראת השעה קבעה כי על השר לבט"פ למסור דיווח על יישום החוק, בתום 18 חודשים ובתום שלוש שנים מיום תחילתו של חוק זה, לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת ולוועדת החוקה , חוק ומשפט של הכנסת .
הדיווח יכלול נתונים על השימוש בסמכות תפיסה והשמדה של אלכוהול לרבות תדירות השימוש והשפעתו על מספר תיקי החקירה שנפתחו בגין הפעלת הסמכות.
משהפכה הוראת השעה לחוק ב- 2013 , נקבע כי הדיווחים יוגשו אחת לשנה במשך שלוש השנים העוקבות מיום תחילתו.
פקודת המטה הארצי לגבי סמכות תפיסה והשמדה של משקה משכר עוסקת באופן מימוש סמכות זו (להלן - פקודת שפיכת משקה).
הפקודה קובעת, בין היתר, כי טרם הפעלת הסמכות יבחן השוטר, בין השאר, את השיקולים האלה: גיל המעורבים באירוע; התנהגות המעורבים באירוע; כמות המשקה המשכר שנמצאה במקום האירוע; שעת האירוע; מקום האירוע והאם המשקה המשכר נמצא בכלי קיבול סגור או פתוח.
פקודת שפיכת משקה קובעת כי שוטר שתפס או השמיד משקה משכר ידווח על כך למפקדו ויכין דוח פעולה אשר יכלול, ככל האפשר, את הפרטים הללו: פרטי מחזיק המשקה המשכר; המועד ומקום האירוע; נסיבות האירוע; הנסיבות שבגינן הניח כי מדובר משקה משכר; גרסת מחזיק המשקה.
אם נתפס או הושמד משקה משכר שהיה בידי קטין - השוטר ימסור העתק מהדוח ליחידת הנוער בתחנת המשטרה.
מדור סיור באגף המבצעים הפיץ נוהל בנושא במטרה להנחות את מערך הסיור לריכוז ואיסוף של הנתונים הנדרשים לצורך תיעוד, פיקוח ובקרה על פעולות "החרמת אלכוהול" שמבצעים שוטרי הסיור (להלן - נוהל סיור).
גם בנוהל זה, כמו בדברי ההסבר, נאמר כי הרקע לחקיקת החוק הוא התגברות תופעת השכרות בכלל ובקרב צעירים בפרט, אשר גורמת לריבוי עברות של אלימות, סיכון שלום הציבור וביטחונו והפרת הסדר הציבורי.
28 התיקון נעשה בחוק העונשין והוצמד לחוק המאבק בתופעת השכרות, התש"ע- 2010.
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נתונים על שפיכת אלכוהול 1.
כאמור החוק שם דגש מיוחד על שפיכת אלכוהול שמוחזק בידי קטינים.
בלוח1 שלהלן מובאים נתונים של הרשות למלחמה באלכוהול על מספר אירועי שפיכת אלכוהול בשנים 2013 -2010 :, בחלוקה לפי מחוזות המשטרה .
מספר אירועי שפיכת אלכוהול בחלוקה לפי מחוזות בשנים 2013 -2010 .
המחוז 2010 2011 2012 2013 .
דרום 934 6,182 11,350 36,585 .
חוף 757 7,086 7,934 8,385 .
מרכז 1,549 4,068 6,872 7,030 .
ת"א 1,321 11,642 5,061 5,149 .
צפון 469 5,670 8,947 4,615 .
ירושלים 460 3,044 2,237 1,558 .
ש"י 232 1,343 1,205 1,004 .
סה"כ 5,722 39,035 43,606 64,326 .
המקור: הרשות הלאומית למלחמה בסמים ובאלכוהול, סיכום שנת העבודה 2013 (אפריל 2014) .
מהנתונים בלוח1 עולה כי ככלל משנת2010 עושה המשטרה שימוש ניכר בסמכותה לתפוס אלכוהול ולהשמידו ובסיכום הכללי ניכרת עלייה של כ-65% במספר השפיכות בשנים 2013 -2011 .
בדיון שהתקיים באפריל 2013 בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת התברר כי למרות הדברים האמורים בפקודת שפיכת משקה ובנוהל סיור, ולפיהם שוטר שתפס או השמיד אלכוהול יציין בדוח הפעולה את פרטי מחזיק המשקה המשכר, הדבר לא נעשה.
בעקבות זאת למשטרה לא היו נתונים לגבי מספר מקרי השפיכה שבהם היו מעורבים קטינים.
בתום הדיון קבעה הוועדה כי על המשטרה חלה חובת דיווח על היקף השימוש בסמכות תפיסה והשמדה - תוך הבחנה בין מספר פעולות השפיכה שננקטו כלפי בגירים וכלפי קטינים.
משרד מבקר המדינה בדק את הנתונים לגבי מקרי שפיכת אלכוהול בשנים 2014 ו- 2015 שריכזה המשטרה בהתאם להנחיית ועדת הפנים והגנת הסביבה.
בתרשים 5 שלהלן מוצגים נתונים על התפלגות מקרי שפיכת אלכוהול בשנת 2014 ובשנת 2015 (בחודשים ינואר-אפריל) בחלוקה בין בגירים לקטינים לפי מחוזות ומשמר הגבול (ברמה ארצית).
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תרשים5 .
התפלגות מקרי שפיכת אלכוהול בשנים 2015 -2014 .
למרות ההתייחסות המיוחדת לקטינים בחוק, מתרשים 5 עולה כי מרבית הפעולות של שפיכת אלכוהול (כ-86% מהן) שבוצעו במסגרת החוק ננקטו נגד בגירים ורק 14% מהפעולות היו נגד קטינים.
בולט במיוחד מחוזחוף, שבו 93% מפעולות שפיכת האלכוהול ננקטו נגד בגירים ורק7% .
נגד קטינים המשטרה מסרה בתשובתה כי אכיפה ושפיכת אלכוהול למבוגרים מבוצעת רק במקרים של הפרת הסדר, הקמת רעש קיצוני או אלימות שנובעת משתיית האלכוהול.
יצוין כי בדיונים בכנסת לקראת חקיקת החוק הביעו ארגונים חברתיים חשש מפני שימוש יתר בסמכות שניתנה לתפיסה ולהשמדה של אלכוהול.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הנתונים בדבר ריבוי מקרי שפיכת האלכוהול של בגירים מעלים את הצורך בבדיקת הנהלים ושיקול הדעת המופעלים במקרים של תפיסה והשמדה של האלכוהול המוחזק בידי בגירים.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי על המשטרה להקפיד ששפיכת האלכוהול לבגירים תיעשה רק אם יש חשד סביר כי שתיית המשקה המשכר עלולה להביא להפרת הסדר הציבורי כדרישת החוק.
על המשטרה לבחון את הגורמים לשיעור האכיפה הנמוך בקרב קטינים ולוודא כי פעולותיה בקרב אוכלוסייה זו עולות בקנה אחד עם הכוונה למקד את הפעילות בקרב קטינים.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי ייתכן שהעובדה שרק אחוז קטן ממקרי שפיכת האלכוהול היה מכוון לקטינים מצביעה על כך ששתיית אלכוהול בקרב קטינים עברה מהמרחב הציבורי למרחב הפרטי.
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המשטרה מסרה בתשובתה כי היא מודעת לאפשרות שאירועי שתיית האלכוהול של קטינים עלולים לעבור מהמרחבים הציבוריים למרחבים הפרטיים.
גם הרשות מסרה בתשובתה כי היא מודעת למעבר של צריכת אלכוהול על ידי בני נוער מהמרחב הציבורי אל המרחב הפרטי, וכי אחת הדרכים שהיא נוקטת כדי להתמודד עם תופעה זו היא גיוס הורים באמצעות פעולות הסברה בקבוצות הורים, בבתי הספר ובקהילה.
כאמור, בחוק יש התייחסות מיוחדת לקטינים, זאת נוכח הסכנות שבשתייה מופרזת של אלכוהול על ידי קטינים, ונוכח החשש ממקרי אלימות שיכולים להתרחש כתוצאה מכך.
על המשטרה ועל הרשות למלחמה באלכוהול לבחון את הדרכים להתמודדות עם תופעת השתייה של קטינים במרחב הפרטי, תוך פיתוח כלים ייחודיים לשם כך.
איסור מכירת אלכוהול לקטינים .
באוגוסט 2010 נכנס לתוקף תיקון לחוק רישוי עסקים29 , שבו נקבע איסור מכירה, הגשה או אספקה של משקה משכר מהשעה 23.
00 ,למחרת פרט לעסקים שעוסקים במכירה והגשה של משקה משכר כמו מסעדות ופאבים.
עוד קבע החוק כי בתי העסק יציגו שלט בדבר הנזקים האפשריים הנובעים מצריכת אלכוהול ובדבר האיסור על מכירה ואספקה של אלכוהול למי שטרם מלאו לו 18.
חוק העונשין אוסר על מכירת משקאות משכרים לקטינים וקובע עונש של חצי שנת מאסר בגין עברה זו.
בשנת 2010 התקבל תיקון לחוק העונשין (להלן- התיקון לחוק העונשין מ- 2010 ), ולפיו רשאי מוכר משקה משכר לדרוש מהקונים להציג לו תעודה המוכיחה את גילם.
עוד נקבע בתיקון לחוק כי המספק משקה לקטין (אף ללא תמורה) או הרוכש משקה משכר עבור קטין במקום ציבורי, שלא בנוכחות האחראי לקטין ובהסכמתו או שלא בחוג משפחתו, דינו חצי שנת מאסר.
בתיקון לחוק העונשין מ- 2010 נקבעה חֲזָקה המעבירה את נטל ההוכחה למוכר, ולפיה בעל עסק או עובד בעסק שבו נמכרים משקאות משכרים, אשר מכר, הגיש או סיפק משקה משכר לקטין, חזקה עליו שהיה מודע לכך שמדובר בקטין, אלא אם כן הוכיח, ברמת ההוכחה הנדרשת במשפט אזרחי, שהקטין הציג לו תעודה שלפיה הוא אינו קטין.
המשטרה פרסמה הנחיות, נהלים ותבחינים הנוגעים לאופן יישום מדיניות אכיפה אחידה בעברה של מכירת אלכוהול לקטינים כדי להבנות את שיקול הדעת לעניין הפעלת הסמכויות, פתיחת חקירה, סוג ההליך, ובפרט מתן הנחיות ייחודיות לטיפול בקטינים, בשים לב לרגישות המתחייבת ולתכלית החוק.
בהחלטה שבה אימצה הממשלה את עקרונות התכנית הלאומית נקבע כי המשטרה תוביל תכנית ממוקדת לטיפול במקומות לממכר אלכוהול.
הפעילות תבוצע בעיקר על ידי יחידות הנוער הפרוסות במחוזות השונים ותתמקד בהיבט האכיפתי כנגד בעלי עסקים שמכרו או סיפקו משקאות משכרים לקטינים.
הפעילות תתבצע בסופי שבוע, במבצעים מחוזיים .
הוראת שעה 432 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 וארציים ולעתים בשילוב גופים נוספים כגון רשות המסים בישראל (להלן - רשות המסים), יחידת קניין רוחני במשטרה והיחידה לפשיעה פרמצבטית במשרד הבריאות.
המשטרה מסרה בתשובתה כי "בשנת 2014 , ערכה משטרת ישראל 1,196 שימועים כנגד בתי עסק שמכרו אלכוהול לקטינים וסגרה 630 בתי עסק שמכרו אלכוהול לקטינים מכוח חוק רישוי עסקים".
בסמוך לתיקון לחוק העונשין מ- 2010 אושר גם נוהל הפעלת סוכנים קטינים אשר מתיר למשטרה להפעיל קטינים לצורך רכישת אלכוהול ואיסוף ראיות על מכירת משקה משכר לקטינים.
מודל הפעלה זה נעשה בהסכמת הורי הקטינים ובאישור גורמים נוספים בתוך המשטרה ומחוצה לה.
בעקבות הפעלת הסוכנים הקטינים חלה עלייה ניכרת במספר תיקי החקירה שנפתחו בגין מכירת אלכוהול לקטינים ובמספר כתבי האישום שהוגשו.
בתרשים 6 שלהלן נתונים 30 על מספר תיקי חקירה שנפתחו בשנ ים 2009- 2014 בגין עברות מכירה ואספקה של אלכוהול לקטינים ועל מספר כתבי האישום בגין מכירת אלכוהול לקטינים שהוגשו באותן שנים.
נתוני האכיפה בנוגע לאיסור מכירת אלכוהול לקטינים בשנים 2014 - 2009 .
מתרשים 6 עולה כי מאז שנת 2010 חלה עלייה ניכרת ורציפה במספר תיקי החקירה שנפתחו בגין עברות איסור מכירה ואספקה של אלכוהול, דבר המעיד על הדגש המבצעי שניתן לנושא בשנים האחרונות.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את העובדה שמגמת עלייה דומה חלה גם במספר כתבי האישום שה וגשו, אם כי בשנת 2014 חלה ירידה לעומת שנת 2013 .
30 הרשות למלחמה באלכוהול, סיכום שנת העבודה 2014 (אפריל 2015 ') דוח מס26.
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתרשים7 שלהלן מוצגים נתונים ממחלקת הנוער במשטרה על מצב תיקי חקירה בגין איסור מכירה ואספקה של משקאות משכרים לקטינים ופירוט העילות לסגירת התיקים לשנת 2014.
מצב תיקי החקירה בגין איסור מכירה ואספקהוהעילות לגניזת תיקים לשנת 2014 .
על פי נתוני מחלקת הנוער במשטרת ישראל בעיבוד משרד מבקר המדינה * תיקים פעילים - תיקים הממתינים להחלטה בדבר הגשת כתב אישום או סגירה.
מתרשים 7 עולה שמתוך1,908 תיקי חקירה שנפתחו בשנת2014 נגנזו1,071 תיקים, שהם56% מכלל התיקים שנפתחו בגין מכירת אלכוהול לקטינים: 480 ;מהתיקים נסגרו בעילה של חוסר עניין לציבור535 בשל חוסר ראיות; ו-44 .
בגין עבריין לא נודע מנתונים שהתקבלו מהסנגוריה הציבורית לשנים 2014 -2011 עולה כי תיקי חקירה רבים נסגרים בעילות של חוסר עניין לציבור או בשל חוסר ראיות.
בתשובה שמסרה הסנגוריה הציבורית למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015 צוין כי "המסקנה המתבקשת מהנתונים המעידים על סגירה של תיקי חקירה רבים בעילה של חוסר עניין לציבור היא שפעולות האכיפה אינן עולות בקנה אחד עם המדיניות שנקבעה לצורך המאבק בתופעה".
לדברי הסנגוריה הציבורית, ההיבט האכיפתי אינו מתמקד בבעלי העסקים כפי שהונחתה המשטרה לעשות, אלא במוכרים אשר עובדים כשכירים בבתי עסק, ללא עבר פלילי, ושבמקרים רבים נפתחו נגדם תיקי חקירה לאחר שכשלו במכירת משקאות משכרים לסוכנים קטינים, "לעיתים קרובות מאוד בעלי מראה בוגר במיוחד".
הסנגוריה הוסיפה כי הטלת קנסות או נקיטת הליכים מינהליים כנגד בעלי העסקים אשר להם רווח כספי ממכירת אלכוהול לקטינים ישרתו טוב יותר את המדיניות שנקבעה.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מיגור תופעת מכירת אלכוהול לקטינים הוא יעד חברתי חשוב שנמצא על סדר היום הציבורי, והממשלה אף הקצתה משאבים ויזמה תכנית לאומית להשגתו.
על המשטרה לבחון את תיקי החקירה שנסגרו בנימוק של "חוסר עניין לציבור", ובמידת הצורך להפיק לקחים לגבי אכיפה עתידית, שתעלה בקנה אחד עם המדיניות שנקבעה למאבק בתופעת השימוש המופרז באלכוהול.
על פי פרסומים באתר משטרת ישראל, בשנת 2014 הפעילה המשטרה במחוז דרום 50 סוכנים קטינים, שעברו הכשרה וקיבלו את הסכמת הוריהם וגורמים במשטרה.
קטינים אלה נבחרו בקפידה מתוך מטרה להבטיח את שלומם.
נושא ההפעלה של סוכנים קטינים מגלם בתוכו היבטים עקרוניים ומחייב בחינה זהירה.
הפעלתם של הסוכנים הקטינים אמורה להתבצע במקרים חריגים בלבד.
הבעייתיות שבהפעלת סוכנים קטינים נדונה גם בוועדה לזכויות הילד בכנסת בספטמבר 2010 , בדיון שעסק בהיערכות הרשויות ליישום חוק המאבק בתופעת השכרות.
נציגת המשטרה ציינה בדיון כי השימוש בקטינים כסוכנים הוא חריג מאוד ואינו הכלל.
לדבריה, הליך אישו ר הפעלתם ארוך וכולל אישור של הגורמים הבכירים ביותר במערכת המשפטית.
היא ציינה עוד כי מאחר שהנושא מורכב מאוד, יש לקיים דיון נפרד בנושא זה.
יו"ר הוועדה נעתר לבקשה.
מנכ"ל המועצה לשלום הילד הביע בדיון עמדה נחרצת השוללת שימוש בקטינים כסוכנים.
לדבריו: "המטרה חשובה, ככל שתהיה, לא מקדשת את כל האמצעים.
משטרת ישראל, לפי הערכתי, היא מספיק חזקה, מספיק מתוחכמת, מספיק בעלת יכולת מכדי שהיא תצטרך להישען על כתפיים של קטינים בכדי להילחם בתופעת העבריינות".
גם הסנגוריה הציבורית הביעה עמדה נגד השימוש בקטינים כסוכנים.
לטענתה מדובר בהדחה לדבר עברה כאשר למשימת ההדחה נבחרים סוכנים בעלי חזות בגירה ומטעה במכוון.
בתיקים שהגיעו לטיפולה בעניין מכירת אלכוהול לקטינים פעלה הסנגוריה בכמה מישורים, ובין היתר נקיטת הליכים במטרה לקבל זכות עיון בנוהלי המשטרה הנוגעים לאכיפת איסור מכירת אלכוהול לקטינים ובעניין הפעלת סוכנים קטינים, העלאת טענות מקדמיות מהמשפט המינהלי, לרבות טענה של הגנה מן הצדק, ולפיהן הפעלת סוכנים קטינים נגועה בפגמים רבים ולכן יש לזכות את הנאשמים; ניהול התיקים ושמיעת הראיות, כך שבית המשפט יכול להתרשם מחזותם של הסוכנים, מאופן הפעלתם ומתקינות הליך החקירה.
בשני פסקי דין עקרוניים זיכה בית המשפט השלום את הנאשמים במכירת אלכוהול לקטינים כמפורט להלן: א.
בית משפט השלום ברמלה 31 קיבל את טענות הסנגוריה הצ יבורית בעניין הפעלת סוכן קטין נגד בעל עסק אשר לא היה לגביו מידע מודיעיני קודם או מידע אחר שביסס חשד סביר שהוא נוהג לבצע עברות.
טענת הסנגוריה התקבלה גם בעניין הבעייתיות בהכשלה מתוחכמת של נאשמים על ידי שליחת צעירים בעלי חזות בוגרת כמה חודשים טרם מלאו להם 18 לביים רכישת אלכוהול.
נוכח זאת התקבלה הטענה של הגנה מן הצדק, כתב האישום בוטל והנאשם זוכה.
גם בית משפט השלום בתל אביב32 קיבל את הטענה בדבר הפגם שבהפעלת סוכנים קטינים.
נוסף על כך הוא קיבל את הטענה שהחוק הרלוונטי אינו מאפשר לנאשמים להתגונן מפני האישום ולהוכיח כי לא היה עליהם לחשוד שהקונה הוא קטין ולכן לא .
31 ת"פ 51384 -06-12 משטרת ישראל נ' סבאח (פורסם במאגר ממוחשב, 17.
) 32 ת"פ 22791 -09-13 'מדינת ישראל נ' שפטשוילי ואח (פורסם במאגר ממוחשב, 17.
) המשרד לביטחון הפנים 435 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ביקשו תעודה מזהה.
בית המשפט קבע שחזקת המודעות לגיל הקבועה בחוק אינה חוקתית ומשכך יש להכריז על בטלותה.
גם במקרה זה בוטלו כתבי האישום נגד הנאשמים.
המשטרה מסרה בתשובתה כי היא "קיימה ומקיימת ישיבות עם פרקליטות המדינה בעניין מדיניות האכיפה וההעמדה לדין בעבירה של מכירת משקה אלכוהולי לקטין.
המשטרה הוסיפה וציינה כי ללא הפעלת קטינים בנושא "יתקבלו תיקים באיכות דלה וסופם להיגנז מחוסר ראיות והטעם לכך מובן".
הסנגוריה הציבורית מסרה בתשובתה כי "יש מקום ל המליץ על הפסקת הפעלתם של ]וככל שיש[ .
סוכנים קטינים לצורך פעולות אכיפה לאיסור מכירת אלכוהול לקטינים עניין להעמדתם לדין של מוכרים בבתי עסק, יש לעשות כן באמצעות פעילות אכיפתית שגרתית של איסוף מודיעין ועריכת תצפיות, ולא באמצעות הפעלתם של סוכנים מדיחים".
בכל הנוגע לפעולות האכיפה בעניין איסור מכירת אלכוהול לקטינים, הפעלת סוכנים קטינים היא כלי מרכזי שמשמש את המשטרה.
משרד מבקר המדינה מציין כי מצב זה אינו עולה בקנה אחד עם דברי נציגת המשטרה בדיון הוועדה לזכויות הילד בכנסת, ולפיהם הפעלת קטינים כסוכנים היא חריגה מאוד .
כאמור, סוגיה זו מורכבת ומחייבת בחינה מקיפה בהשתתפות גורמים מקצועיים מגוונים.
לפיכך על המשטרה לקיים בחינה זו על סמך מידע מלא הן בדבר האפקטיביות של הפעלת סוכנים קטינים, וְהן בדבר ההשפעות הנלוות לכך, כל זאת תוך מתן דגש לסכנות שאליהן חשופים הקטינים בזמן הפעלתם ובתקופה שלאחר סיום הפעלתם.
מהביקורת עולה כי הולכת ומתפתחת תופעה ולפיה בני נוער רוכשים אלכוהול באמצעות רשת האינטרנט והרשתות החברתיות בלי שהם נדרשים להציג תעודה מזהה.
נתיב זה עוקף את מסלול הרכישה הרגיל, ובכך הופך את ּכל י האכיפה הנוגעים לאיסור מכירה ואספקה של אלכוהול לקטינים לבלתי רלוונטיים.
הרשות מסרה בתשובתה כי היא והמשטרה בוחנות בקפידה את השינויים במכירת אלכוהול באינטרנט ופועלות למציאת פתרונות.
הרשות ציינה כי באשר למכירת אלכוהול לקטינים באמצעות האינטרנט - הרי שמערכות השיווק והפרסום של מכירת אלכוהול באינטרנט המגלגלות תקציבי עתק ומתאפיינות בתחכום רב.
עוד מסרה הרשות כי היא תחפש פתרונות הולמים לבעיה זו.
המשטרה מסרה בתשובתה כי היא "נערכה ונערכת לתת מענה הולם לאיומים הנשקפים במרחב הקיברנטי לרבות מכירת אלכוהול לקטינים ברשת.
משטרת ישראל מיסדה את מערך הסייבר, האמון על אכיפת הפשיעה ברשת".
משרד מבקר המדינה מעיר כי המציאות המתפתחת מחייבת את הרשות למלחמה באלכוהול לעדכן את התכנית הלאומית ולהתאימה להתמודדות גם עם תופעות אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות והמשטרה לתת דגש לפיתוח כלים חדשים לאכיפה בכל הקשור למכירה ואספקה של אלכוהול לבני נוער הנעשית באמצעות האינטרנט.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
משקאות משכרים מזויפים .
בשנים האחרונות חלה עלייה בייצור, ייבוא ומכירה של משקאות אלכוהוליים המיוצרים בתנאים תברואתיים ירודים תוך שימוש בחומרים זולים - לעתים רעילים (להלן - משקאות מזויפים).
משקאות מזויפים מכילים, לעתים קרובות, נוסף על אתנול המופק באמצעות התססה וזיקוק ונחשב לאלכוהול "טוב", גם מתנול הנחשב לאלכוהול "רע" במינון המסכן את הבריאות.
הסכנה מפני מתנול הנמצא במשקאות המיוצרים בהכנה ביתית נובעת בעיקר מהוספתו באופן יזום או עקב זיקוק לא נכון, העלולה לגרום לכך שריכוז המתנול במשקה יהיה גבוה ויגרום להרעלה.
שתיית מתנול עלולה לגרום לסכנות בריאותיות חמורות ואף לסכנת חיים33.
יצוין כי חלק מצרכני המשקאות המזויפים הם בני נוער בדיון בנושא "האסטרטגיה הגלובלית לצמצום נזקי האלכוהול" שהתקיים בינואר 2014 בוועדה למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול בכנסת ציינה נציגת רשות המסים כי "בשנה -שנתיים האחרונות אנו עדים לייצור פיראטי של משקאות משכרים, של זיופים.
אנו חושבים שיש הרבה מה עוד לעשות מבחינת ההיערכות ומבחינת האכיפה של משקאות משכרים.
ולא ניתן לזה את הדעת עד היום בצורה מושכלת וממוקדת".
נציגת רשות המסים הוסיפה כי יש ייצור פיראטי רב שמגיע לשימוש בפאבים, והאכיפה שם בעייתית מאוד.
כחלק מהטיפול במכירת משקאות אלכוהוליים מזויפים נערכות מפעם לפעם פשיטות של המשטרה בסיוע גופים נוספים כמו משרד הבריאות ומשרד הכלכלה על מקומות לממכר אלכוהול, כגון פיצוציות ופאבים (להלן - בתי ממכר) ועל המעבדות המייצרות.
להלן הפרטים: מנתוני מינהל התקינה במשרד הכלכלה (להלן - מינהל התקינה) 34 עולה כי בחודשים מרץ 2014 - אפריל 2015 ביצע מינהל התקינה59 בדיקות של בקבוקי אלכוהול שנמצאו בבתי ממכר.
בבדיקות נמצא כי בכשליש מהבדיקות אחוז המתנול היה גבוה במאות אחוזים מהמותר, להלן דוגמאות: ביוני 2014 , בבדיקתבקבוק וודקה שנתפס בפיצוצייה, נמצא כי אחוז המתנול היה גבוה פי 300 מהמותר; ביולי 2014 , בבדיקה שלבקבוק וודקה שנתפס בחנות משקאות, נמצא אחוז מתנול הגבוה פי 400 ;מהמותרבדצמבר 2014 נתפסו כמה בקבוקי וודקה ועארק בחנות ובבדיקה נמצא כי אחוז המתנול בהם היה גבוה פי 300-200 .
מהמותר בעקבות פעילות של אגף האכיפה והפיקוח של משרד הבריאות נתפסו משקאות משכרים שהכילו חומר רעיל.
בבדיקת משרד הבריאות נמצא כי המשקאות הכילו חומר רעיל מסוכן בשם "ברוצין", הדומה בתכונותיו לרעל הסטריכנין (רעל עכברים), וחשיפה לחומר זה, לרבות שתייה שלו, עשויה לגרום לפגיעות גופניות, ובהן הקאות, פרכוסים, כאבי שרירים, חום וכשל כלייתי.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי "במהלך 2015 -2014 התבצעו כ-30 פעילויות הקשורות למשקאות אלכוהוליים מזויפים.
בשיתוף המשטרה ושירות המזון של משרד הבריאות".
המשרד הוסיף כי "המעבדות הפרטיות שבהן ייצרו את המשקאות האלכוהוליים נמצאו במצב תברואי לקוי ביותר.
החומרים שנמצאו במשקאות המזויפים עלולים לפגוע בבריאות הציבור.
33 מדברי ההסבר להצעת חוק המאבק בתופעת משקאות משכרים מזויפים, התשע"ב - 2011.
34 משרד הכלכלה אחראי מכוח חוק התקנים, התשי"ג- 1953 ,לקביעת תקנים רשמיים ועל אכיפתם באמצעות מינהל התקינה במשרד הכלכלה.
כל מוצר אלכוהולי המיובא לארץ או מיוצר בארץ עובר בדיקות ופיקוח כדי שיוכל לעמוד בתקן הישראלי ליין או אלכוהול.
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - הטיפול בתופעה של שתיית אלכוהול מופרזת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בחלק מהמשקאות האלכוהוליים המזויפים נמצאו מתנול ו/או ברוצין.
במהלך שנת 2014 התבצעו6 תפיסות של אלכוהול חשוד כמזויף ובשנת 2015 התבצעו4 תפיסות".
בתשובה שמסר משרד הכלכלה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2015 צוין כי בחודשים מרץ 2014 עד אפריל 2015 נערכו135 ביקורות בבתי עסק שכתוצאה מהן נפתחו 47 תיקי אכיפה; ב-28 .
)מהם נמצאו ליקויים מסוכנים ומול העסקים הופעל הליך מינהלי (צו מינהלי בשלב זה מתקיימות חקירות פליליות בארבעה תיקים, ותיקים נוספים נמצאים בתהליך בחינה להעברה לחקירה פלילית.
משרד הכלכלה ומשרד הבריאות אמנם מפרסמים לעתים אזהרות לציבור בדבר משקאות אלכוהוליים שנמצא בהם אחוז מתנול גבוה מהתקן או שנמצא בהם חומר רעיל אחר, אולם בירור עם מינהל התקינה העלה כי רק מקרים בודדים הועברו לחקירה בתוך משרד הכלכלה, ועד כה לא הוגש שום כתב אישום.
יחידת קניין רוחני במשטרה מטפלת בכל הנוגע למשקאות אלכוהוליים בהיבט של ה פרות סימני מסחר רשומים.
היחידה נכנסת לפעולה לאחר שמוגשת תלונה על ידי בעלי סימני המסחר הרשומים או כשמתקבל מידע מודיעיני.
המשטרה מסרה בתשובתה כי היא נוהגת לשלב במערך האכיפה השוטף את יחידת הקניין הרוחני וכן את נציגי הזכויות של החברות המובילות בענף ואת צוותי מס הכנסה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי מאמציה מתמקדים באכיפת עברות הנוגעות להגנה על קניין רוחני וכי מן הראוי שיתמקדו, בשילוב משרד הבריאות, גם באכיפת עברות הנוגעות להגנה על בריאות הציבור, בכל הקשור למשקאות מזויפים.
נמצא כי במשטרה אין נתונים על כתבי אישום שהוגשו בגין אספקה, מכירה והפצה של משקה מזויף שהיווה סכנה לציבור.
המשטרה מסרה בתשובתה כי קיים קושי לבודד עברות הקשורות בזיוף אלכוהול מבין שלל העברות.
הגורמים המפיצים אלכוהול מזויף עושים זאת להשגת רווח כלכלי, ולעתים קרובות תוך ניצול ערוצי המכירה וההפצה של פעילות מסחרית גלויה ולגיטימית, ובכך גורמים לסיכון בריאות הציבור בשל צריכת אלכוהול מזויף.