HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרדי האוצר והתרבות יחד עם הנהלת תאטרון הבימה לגבש תכנית התייעלות מתקבלת על הדעת ומותאמת למצב, שתשאף לתת פתרון מערכתי לחובות הצבורים של התאטרון ולפתור אחת ולתמיד את מצוקותיו הכספיות.
זאת, על מנת למנוע את הידרדרות המצב הכספי שעלול להוביל לחדלות פירעון, ומנגד לקטוע את המשך ההשקעות הכספיות בתאטרון ללא אופק להבראה ממשית.
על שרת התרבות להעמיק את מעורבותה בסוגיית תאטרון הבימה ולוודא שהוא פועל במרץ בהתאם לתכנית שתיקבע כדי להשיג את היציבות הכלכלית הנדרשת ממוסד ציבורי.
משרד התרבות מסר בתש ובתו כי הוא " מסכים עם הערת הביקורת באשר לצורך בפתרון מערכתי מלא.
בכוונת המשרד לפעול לצורך בחינה מחדש של תכנית ההבראה של תיאטרון הבימה, על מנת לוודא כי זו אכן תאפשר את הבראת התיאטרון בטווח הנראה לעין".
פניות הבימה לסיוע בתקופה אוגוסט 2015 עד פברואר 2016 בהסכם ההבראה מ- 2012 נקבע כי התאטרון מתחייב להמשיך לפעול באיזון תקציבי שוטף גם לאחר תקופת ההסכם וללא תמיכה או הלוואה נוספת מהממשלה.
באוגוסט 2015 , פנה התאטרון למשרד התרבות בבקשה להקדים את תשלום התמיכה השוטפת על חשבון התמיכה לספטמבר 2015 .
זאת, נוסף לסכום שהתקבל ב- 5.
15 בגין ההקצבה השוטפת.
במכתב של התאטרון נטען כי "הגדלת ההקצבה הנ"ל הינה קריטית להמשך פעילותו הסדירה והשוטפת של התאטרון ובלעדיה אין באפשרותו לשלם לעובדים ולשחקנים את משכורת חודש יולי 2015 .
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נמצא כי משרד התרבות נענה לדרישת התאטרון באופן מידי, בעוד שבקשות דומות מאנסמבל עיתים ומתאטרון בית ליסין שהתקבלו באותו חודש לא נענו, זאת ללא הנמקה.
גם בחודשים נובמבר ודצמבר 2015 פנה התאטרון למשרד התרבות בבקשה להקדים את קבלת המימון, בבקשה מדצמבר צוין כי ללא קבלת המימון עד 9.
16 לא יוכל התאטרון לשלם את משכורות חודש דצמבר 2015 .
גם במקרים אלה נענה משרד התרבות לבקשות.
משמעות הדבר היא שללא הקדמת המימון מצד המדינה, לא בטוח שהתאטרון יוכל להמשיך את פעולתו הסדירה והשוטפת, ומכאן שהוא אינו עומד בהתחייבותו על פי הסכם ההבראה.
בתחילת חודש פברואר 2016 פנה התאטרון למשרד התרבות בבקשה לקבל מקדמה של 40% מסכום התמיכה השנתית שניתנה לשנת 2015 .
זאת אף על פי שעל פי הודעת המשרד לתאטראות מקדמת התמיכה תהיה 7% בינואר ו -7% בפברואר 2016 .
בפניה נכתב כי הגדלת ההקצבה הינה קריטית להמשך פעילותו השוטפת ובלעדיה אין באפשרותו של התאטרון לשלם לעובדיו ושחקניו את משכורת ינואר 2016 ולעמוד ביתר ההתחייבויות.
עוד צוין כי "התאטרון פעל במספר ערוצים בניסיון לגשר על הפער התזרימי שנוצר בחודש פברואר, אך לצערנו פעולות אלה לא צלחו והתאטרון לא הצליח לגייס את הסכומים הדרושים לצורך תשלום המשכורות, תשלום קופות העובדים ותשלום ניכויים למס הכנסה וביטוח לאומי וכמו כן תשלומים עבור הפקות חדשות.
משרד התרבות בתשובתו למשרד מבקר המדינה בפברואר 2016 מסרכי בסיכום דיון וועדת המעקב מיום 7.
15 , ובשיחות שהתקיימו לאחריו נקבעכי לא תוגדל מסגרת האשראי של הבימה ולא יוארך מינוי החשב המלווה (אשר הסתיים ביום 31.
15 ), וכי הוחלט שוועדת המעקב סיימה את עבודתה.
חובות התאטרון לקופות עובדים, לרשויות המס ולשחקנים ויוצרים .
חובות לקרנות פנסיה, קופות גמל, קרנות השתלמות וארגוני עובדים .
הפרשות מעביד לקופות פנסיה, קופות גמל וקרנות השתלמות הן מאבני היסוד ביחסי עבודה בין עובד למעביד והן מעוגנות בחקיקה כחלק חשוב מזכויות העובדים.
התנהלות שבה מעביד לא מפריש כספים לקופות העובדים, פירושה הפרה יסודית של זכויות העובדים והסכמי העבודה הקיבוציים; אי -העברת כספים שנגבו משכר העובדים לשם הפקדתם בקופות ואי - העברת תשלומי מעביד לקופות, פירושן שימוש לא נאות בכספים שנגבו על ידי המעביד - המשמש כשליח העובדים לצורך העברת הכספים.
העברת הכספים לקופות באיחור, יש בה משום פגיעה בזכויות העובדים, ובכלל זה פגיעה בזכויותיהם לפנסיה ולקופות האחרות.
על פי חוק הגנת השכר, התשי"ח- 1958 (להלן- חוק הגנת השכר), מעסיק שניכה סכומים משכרו של עובד ולא העבירם למי שלו יועדו הכספים בתוך 30 יום מהיום שבו נחשב השכר שממנו נוכו הסכומים כשכר מולן, דינו מאסר של שנתיים או קנס ששוויו פי חמישה מהקנס משרד התרבות והספורט 1449 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הקבוע בסעיף61()(א4 ) לחוק העונשין, התשל"ז- 1977 .
יצוין כי מדובר בהתנהלות שנקבעה בחוק כעברה פלילית.
רוב העובדים בהבימה רשומים כחברים בקופת פנסיה מרכזית וכן בקופות גמל והשתלמות מרכזיות.
משרד מבקר המדינה בדק את העברות הכספים שביצעה הנהלת הבימה לקופות העובדים, בעיקר בשנים 2015 -2013 , ומצא כי לאורך השנים פיגרה הבימה בהעברת התשלומים , מדובר בהתנהלות חמורה שהוגדרה בחוק כעברה פלילית .
להלן הממצאים: חובות לקופת הפנסיה המרכזית במהלך רוב החודשים שבין אפריל 2013 למרץ 2015 פיגר התאטרון בהעברת כספים לקופת הפנסיה.
בשיאו הגיע החוב להיקף של ארבעה חודשי תשלום.
בסוף מרץ 2015 השלים התאטרון את תשלום חובו לקופת הפנסיה.
חובות לקופת הגמל מינואר 2012 עד דצמבר 2014 ,, כמעט שלוש שנים פיגר התאטרון בהעברת הכספים לקופת הגמל.
בשיאו הגיע החוב להיקף של שישה חודשי תשלום.
במהלך השנים נעשו הסדרי תשלום עם הקופה; ביולי 2014 נחתם הסדר תשלומים, אך התאטרון לא עמד בו.
בדצמבר 2014 עמד החוב לקופות הגמל על שמונה חודשי תשלומים (כ-1 מיליוןש"ח).
לנוכח זאת, נחתם הסדר תשלומים נוסף לפירעונו עד אוגוסט 2016 .
חובות לקרן ההשתלמות מינואר 2012 עד דצמבר 2014 ,, כמעט שלוש שנים פיגר התאטרון בהעברת הכספים לקרן ההשתלמות.
14 נחתם הסדר לפירעון החובות עד 31.
חובות לקופות נוספות נוסף לקופות ה עובדים ה מרכזיות (פנסיה, גמל וקרן השתלמות), חלק מהעובדים מבוטחים בקופות אחרות שנבחרו על ידיהם.
הבדיקה העלתה כי התאטרון פיגר בהעברת התשלומים גם לקופות אלה.
ב- 2014 הוא פיגר בהעברת התשלומים לקופת פנסיה נוספת, לעתים עד 10 ,חודשיםבעבור זכויות פנסיה וביטוח מנהלים לעובדים.
בינואר 2016 נמסר מארגון השחקנים שח"ם, כי התאטרון לא העביר כספים לקרנות ביטוח המנהלים של השחקנים (בחברת ביטוח אחרת) לחודשים נובמבר-דצמבר 2015 .
חובות לארגוני העובדים(הסתדרות העובדים הכללית והסתדרות העובדים הלאומית) מדי חודש התאטרון מנכה מס ארגון (דמי חבר ) מ עובדים הרשומים כחברים בהסתדרות הכללית ובהסתדרות הלאומית.
בסוף מרץ 2014 עמד חובו לארגוני העובדים הללו על יותר מ- 430,000 ש"ח.
יודגש כי מדובר בחוב משמעותי שהיקפו כ-40 חודשיפיגור בתשלום וכי 1450 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 על פי חוק הגנת השכר, אי-העברה של מסי ארגון שנוכו מהעובדים מוגדרת כ עברה פלילית.
14 נחתם הסדר חוב עם הסתדרות העובדים הכללית, לפריסתו עד מרץ 2017.
הבימה מסרה בתשובתה מדצמבר 2015 למשרד מבקר המדינה, כי הכספים לא הועברו בשל נזקי שביתה שהכריזו ההסתדרות וועד העובדים בספטמבר 2010 וכי "ניכוי הכספים בגין נזקי ההשבתה, אשר בגינם נקט התאטרון בהליך משפטי, הינו לגיטימי, נעשה כדין ובוודאי שאינו מהווה עבירה פלילית".
ההסתדרות הכללית מסרה בתשובתה מינואר 2016 כי החל בינואר 2011 ניכה התאטרון משכר העובדים דמי חבר ודמי טיפול ולא העבירם אליה, וכי "מדובר בהתנהלות חמורה ביותר, שבנוסף להיבטים האזרחיים שלה היא בעלת אספקטים פליליים".
בעקבות אי -העברת הכספים הגישה ההסתדרות תביעות לבית הדין לעבודה, ובעקבות זאת נחתם באפריל 2014 הסדר חוב.
כן מסרה כי "ההסתדרות רואה בחומרה רבה את התנהלות התאטרון בתקופה הרלבנטית שכללה בין היתר אי -תשלום שכר העובדים במ ועד ואי העברת דמי החבר ודמי הטיפול המקצועי להסתדרות תוך פגיעה בעובדים".
בינואר 2016 עמד חובו של התאטרון להסתדרות על פי הסדר החוב על סך של 150,000 .
ש"ח חובות לארגון השחקנים בישראל (שח"ם) עמותת שח"ם מוכרת כארגון יציג של השחקנים בישראל, ובכלל זה לצורך חתימה על הסכמי עבודה לשחקנים.
עבור חברותם בארגון מנכה התאטרון משכר השחקנים דמי חבר.
הבדיקה העלתה כי לא פעם פיגר התאטרון בהעברת התשלומים לעמותה: דמי החבר ליולי ואוגוסט 2015 לא הועברו במועד; גם דמי החבר שנגבו מהעובדים לחודשים ספטמבר -אוקטובר הועברו באיחור.
16 נמסר כי דמי החבר לחודשים נובמבר ודצמבר 2015 .
טרם הועברו לארגון הבימה בתשובתה מפברואר 2016 מסרה כי בשל מצבו הכספי נאלץ התאטרון לעיתים לאחר בהעברת הכספים לקופות העובדים ולרשויות המס.
ועל פי הסדרים שגובשו עם קופות העובדים, ארגוני העובדים ועם רשויות המס שולמו הכספים במלואם בתוספת ריבית.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת הבימה בחומרה על שלא העבירה במועד את התשלומים לקופות העובדים השונות (פנסיה, גמל והשתלמות), אף על פי שגבתה מעובדיה את הכספים המיועדים לכך.
לא זו בלבד שהיא הפֵרה הפרה יסודית וחמורה את זכויות העובדים ואת הסכמי העבודה הקיבוציים , אלא שהיא פעלה גם בניגוד להוראות חוק הגנת השכר באופן שהוגדר בחוק כעבֵרה פלילית .
אין הדעת סובלת התנהלות שלא בהתאם להוראות החוק המהווה פגיעה חמורה בזכויות העובדים מצדו של תאטרון לאומי.
על הבימה להקפיד להעביר את התשלומים במועד, כדי לא לפגוע בזכויות עובדיה, ובזכויות הפנסיה שלהם בפרט.
יצוין כי חוק הגנת השכר מטיל על נושא משרה בתאגיד, המכהן כמנהל פעיל או כבעל תפקיד אחר האחראי לתחום שבו בוצעה העברה - אחריות לפקח ולעשות ככל שניתן למניעת עברה על החוק בידי התאגיד או בידי מי מעובדיו, והמפר הוראה זו דינו מחצית הקנס הקבוע לה.
משרד התרבות והספורט 1451 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"לית התאטרון גב' אודליה פרידמן, ולחשב המלווה, רואה חשבון בועז גזית, כי לפחות מתחילת 2013 ועד המועד שבו התפרסם גובה החוב לאחת מקופות העובדים בתחקיר עיתונאי בפברואר 2015 , הם לא העלו את את סוג יית חובות התאטרון לקופות העובדים השונות לפני הדירקטוריון, לפני משרד התרבות ולפני ועדת המעקב, למעט אזכור יחיד בדיווח של החשב המלווה לוועדת המעקב ביולי 2013 ,.
כן הוא מעיר לחברי הדירקטוריון למשרד התרבות ולוועדת המעקב, על שלא העלו את הנושא לדיון ביוזמתם.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בשנים האחרונות התאטרון חייב למס הכנסה כספים בגין ניכויים ממשכורות עובדים שלא הועברו לו.
על פי רישומי הנהלת החשבונות של הבימה ל- 30.
13 , החוב בגין כספים אלה עמד על ל - 1.
262 מיליון ש"ח; על פי הרישומים ל - 30.
מיליון ש"ח ,]נוסח חדש [ בפקודת מס הכנסה נקבע כי "נוכה מס.
ובלי הצדק סביר לא שולם לפקיד השומה.
דינו של החייב לנכות - מאסר שנתיים או קנס.
ופי שניים מסך כל הניכויים האמורים או שני העונשים כאחד; הטוען כי היה לו הצדק סביר - עליו הראיה".
ביולי 2013 ביטל מס הכנסה להבימה את אישור הניהול התקין ואת האישור לניכוי מס במקור , בשל חובותיה כלפיו.
לנוכח ביטול אישורי מס הכנסה, נאלצה הבימה להגיע להסדר חוב מידי עם רשות המסים.
13 נערך הסדר התחייבות לתשלום חובות ניכויים בין הצדדים.
על פי ההסדר, החוב לרשות המסים עמד על 2.
מורשי החתימה בתאטרון, המנכ"לית והחשב המלווה, התחייבו לפרוע אותו בתשלומים עד 5.
בהסדר נקבע כי החוב שצוין "אינו כולל ריבית והצמדה הצפויים בגין פריסה של חובות, אשר יצורפו לחוב הכולל במסגרת ההסדר שבהודעתנו זו".
מס הכנסה התחייב לשוב ולהציג באתר האינטרנט שלו את אישורי התאטרון לניהול תקין וניכוי מס במקור, וכן כי "בתקופת ההסדר ועד לסיומו יוקפאו.
בקשר עם חובות הנאמנות והחל"צ, לרבות כנגד הדירקטורים והמנהלים שלהם.
לרבות זימונים לחקירה בהליכים פליליים והליכי אכיפה גבייה והוצאה לפועל".
מס הכנסה בתשובתו מדצמבר 2015 מסר כי ב- 29.
14 נקבעה שומת ניכויים לשנת המס 2013 , ובמסגרת זו נוצר חוב מס בסכום של כ -2.
8 מיליון ש"ח, שמתוכו 235,000 ש"ח קנסות.
הוסכם על ביטול חלק ניכר מהקנסות, ובמקביל נוצר חוב ניכויים בשל אי -תשלום מס שכר בדוחות ניכויים השוטפים לשנת 2014 בסכום כולל של כ-1.
באוקטובר 2014 הסכים פקיד השומה לפרוס את החוב על פני24 חודשים, ומאז עומדת הבימה בהסדר החוב.
בדצמבר 2015 נותר חוב של כ -2.
1 מיליון ש"ח שנפרס ל -10 תשלומים עד ל - 16.
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"לית התאטרון ולחשב המלווה כי פיגור בהעברת התשלומים למס הכנסה מנוגד לכללי המינהל התקין ולפקודת מס הכנסה, המחייבת העברת ניכויים באופן שוטף.
מדובר בהתנהלות לקויה וחמורה, שעלולה הייתה להביא להפסקת התמיכה של משרד התרבות, לנוכח העובדה שהצגת אישורי ניהול ספרים וניכוי מס במקור היא תנאי להגשת בקשת התמיכה על פי נוהל שר האוצר.
בהתאם לחוק הביטוח הלאומי , התשנ"ה]נוסח משולב[- 1995 (להלן- חוק הביטוח הלאומי) על מעסיק להעביר תשלומים שיגיעו ממנו אל המוסד לביטוח לאומי (להלן - ביטוח לאומי).
מדובר בניכויים של המעביד משכר העובדים ובתשלומים של המעסיק עבור זכויות העובדים.
אי-העברת ניכויי מעביד ותשלומי מעביד לביטוח הלאומי מהווה עברה פלילית על פי חוק הביטוח הלאומי.
הבדיקה העלתה כי בשנים 2014 -2013 לא העביר התאטרון לביטוח הלאומי את התשלומים במועדם, לאחר שנוכו ממשכורות העובדים .
בשל כך, בין השנים 2013 ל- 2015 הוא נדרש לבצע כמה הסדרי תשלומים ("הסדר תשלום למעסיק") עם הביטוח הלאומי: ב- 3.
13 עמד החוב על 704,379 ש"ח, אך התאטרון לא עמד בהסדר החוב; ב- 14.
511 מיליון ש"ח, חוב המהווה פיגור של כחמישה חודשים בתשלומים.
בסופו של דבר נערך הסדר לתשלום החוב ב -15 תשלומים שגובהם כ- 104,000 ש"ח לחודש (מעבר לתשלום השוטף), החל ב- 10.
14 נקבע הסדר נוסף בגין יתרת חוב נוספת בסך 856,338 ש"ח.
הפעם התחייב התאטרון לפרוע את החוב ב- 12 תשלומים, מ - 18.
גם ב - 2015 נקבע הסדר תשלומים, לאחר שחוב התאטרון עמד על 739,950 .
ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר למנכ "לית הבימה ולחשב המלווה , כי העובדה שלא הועברו לביטוח הלאומי ניכויי המעביד משכר העובדים ותשלומי המעסיק עבור זכויות העובדים היא חמורה, ושהתנהלותם זו לקויה, מנוגדת לחוק ולכללי המינהל התקין ומוגדרת בחוק כעברה פלילית.
המוסד לביטוח לאומי מסר בתשובתו מדצמבר 2015 כי חוב התאטרון לביטוח הלאומי עומד על 536,000 ש"ח, וכי הוא פנה לתאטרון ונציגו מסר כי יגיע בימים הקרובים לסכם על "הסדר חוב".
חובות לשחקנים, וליוצרים בחו"ל .
חובות לשחקנים באפריל 2013 התקבלו במשרד התרבות תלונות מעמותת שח"ם על חובות כספיים של הבימה שלא שולמו לשחקנים מאז יוני 2012.
ב- 2013 פעלה שח"ם להשבתת התאטרון בשל אותם משרד התרבות והספורט 1453 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 חובות.
ביולי 2013 נחתם הסכם לסיום סכסוך העבודה שהוכרז על ידי שח"ם בגין אי-תשלום שכר במועד, אי-העברת כספים לקרנות הפנסיה וההשתלמות ועוד.
גם בפברואר 2014 פנתה שח"ם לתאטרון והודיעה על עיצומים בשל אי -העברת כספים לקופות העובדים ובשל אי - העברת כספים לשחקנים כמתחייב מההסכם.
הבדיקה העלתה כי במועד סיום הביקורת היו קבוצות תאטרון שהציגו במסגרת הפקות הפרינג' בשנים 2015 -2013 שטענו כי לא קיבלו את כספם מהבימה.
משרד מבקר המדינה מעיר שיש לפעול לבירור העניין ולהסדרתו.
חובות ליוצרים בחו"ל חלק מחובותיה של הבימה הם בגין תמלוגים ליוצרים בחו"ל אשר הצגות ומחזות מיצירותיהם הועלו בה.
עוד ב- 2012 פנה משרד החוץ למשרד התרבות בבקשה לפעול להעברת תשלומי התמלוגים ליוצרים מלונדון ומניו יורק.
בפניותיו הוא דרש ממשרד התרבות להתערב על מנת למנוע "נזק מבוכה גדולה", וכן בשביל "למנוע ]בניו יורק [ תדמיתי נוראי זה.
בטרם תיגרם לנו כאן מבוכה והכפשה של ישראל".
הביקורת העלתה כי חרף התערבותם של משרדי החוץ והתרבות ואף על פי שאי- העברת התמלוגים עלולה לגרום נזק תדמיתי למדינת ישראל, עד מועד סיום הביקורת טרם פרעה הנהלת הבימה חלק מחובותיה ליוצרים מחו"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש להסדיר עניין זה בדחיפות.
כל ארגון מסודר מושתת על מבנה ארגוני הכולל מנהל כללי, מנהלי יחידות, מנהלי משנה ועובדים ברמות שונות הכפופים להם.
חוק החברות, התשנ"ט- 1999 (להלן- חוק החברות), קובע כי לחברה ציבורית ימונה מנהל כללי (להלן - מנכ"ל) שיהיה אחראי לניהול השוטף של ענייני החברה במסגרת המדיניות שקבע הדירקטוריון וב כפוף להנחיותיו.
בידי המנכ"ל יימצאו כל סמכויות הניהול והביצוע שלא הוקנו בחוק זה או בתקנון לאורגן אחר של החברה, והוא יהיה נתון לפיקוחו של הדירקטוריון.
כן הוא יהיה רשאי, באישור הדירקטוריון, לאצול מסמכויותיו לאחר הכפוף לו.
על המנכ"ל להודיע ליו"ר הדירקטוריון על כל עניין חריג שהוא מהותי לחברה, ולהגיש לו דיווחים בנושאים, במועדים ובהיקף שיקבע הדירקטוריון.
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אי-קיום ישיבות הנהלה .
ככלל, כדי להצליח לתפעל ארגון רחב וגדול כמו תאטרון הבימה וליצור סינכרוניזציה, תיאום ושיתוף פעולה בין היחידות השונות, מוסדות בסדר גודל כזה פועלים באמצעות הנהלה קבועה המורכבת ממנהל המוסד ומנהלי היחידות השונות.
ישיבות הנהלה הן אמצעי חיוני להעברת מידע, להצפת בעיות כלל -ארגוניות, לקבלת החלטות וליצירת סינכרוניזציה בכל הקשור לפתרון בעיות וקידום מטרות הארגון, תוך שיתוף פעולה בין כלל יחידות המטה.
על פי רוב, ישיבות הנהלה מבוצעות בהתאם ללוחות זמנים מסודרים ומוגדרים מראש, ונידונים בהם העניינים שעל סדר היום.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עלה כי בשנים 2014 -2013 לא קיימה הבימה ישיבות הנהלה.
התאטרון אמנם מקיים ישיבות בנושאי כספים, ישיבות בנושאי כוח אדם, וכן ישיבות תיאום לקראת העלאת הצגות חדשות.
אך נמצא כי לא נערכו ישיבות שהשתתפו בהן יחד מנהלי היחידות השונות - המנכ"ל ית, הסמנכ"ל, המנהל האמנותי, מנהל הכספים, מנהל כוח האדם, מנהל שירות הלקוחות וכיוצא באלה.
ישיבות מטה משותפות הן אמצעי יסודי וחיוני לנהל באמצעותו מוסד כמו תאטרון הבימה, ונודעת להן משמעות בעבודה המשותפת ובשילוב הכוחות במוסד.
הבימה בתשובה מפברואר 2016 מסרה כי ישיבות הנהלה נערכות בתאטרון בתדירות של5-3 .
לחלק גדול מישיבות ההנהלה מוזמנים משתתפים נוספים משרד מבקר המדינה מצין כי מבדיקת המוזמנים עולה כי מדובר בפגישות חוזרות של המנכ"לית, הסמנכ"ל ומנהל הכספים וכי פורום זה, כמפורט לעיל, אינו יכול להיחשב כהנהלה.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"לית הבימה, גב' אודליה פרידמן, כי העובדה שלא מתקיימות ישיבות הנהלה בתאטרון אינה מתקבלת על הדעת, במיוחד לנוכח מצבו הכספי של התאטרון והצורך לרתום את ההנהלה והעובדים לביצוע צעדי ההתייעלות ההכרחיים כדי לחלצו ממצב זה.
תכנית עבודה שנתית של ארגון היא אבן יסוד בהתנהלותו וביטוי חשוב לתכנון פנים-ארגוני תקין; היא מציבה יעדים, לרבות מדדים להצלחה, שעל יחידות הארגון ועובדיו לחתור אליהם - הן לטווח ארוך והן לטווח קצר.
תכניות עבודה שנתיות ארגוניות מהוות כלי עזר בתהליך חשיבה אסטרטג ית המגדיר את המטרה שהארגון שואף להשיג ומתוות את הדרך למימושה.
תכניות אלה כוללות את המטרות העומדות בבסיס העבודה, את היעדים המרכזיים שהגשמתם תשרת את המטרות העקרוניות, ואת המשימות העיקריות שיש לבצע לשם השגת היעדים.
תכני ות עבודה כאלה כוללות גם משרד התרבות והספורט 1455 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מדדי תוצאה המגדירים את השינוי המצופה בסביבה כתוצאה מביצוע הפעולות המוגד רות בהן.
כך, לצד המשימות נקבעים שלבי התארגנות ומדדי תפוקה המאפשרים מעקב אחר ביצוען26.
דירקטוריון הבימה התייחס לנושא תכנית העבודה השנתית בישיבתו מ- 30.
13 :, והחליט כך "לשם העברת התאטרון לפסים מקצועיים - יש לקבוע תכנית יעדים שנתיים לרבות תמריץ להנהלה על עמידה ביעדים".
נמצא כי חרף החלטת הדירקטוריון, אין לתאטרון תכנית עבודה שנתית ככלל וליחידות התאטרון בפרט, המגדירה את יעדיו ואת הדרכים לממשם.
ממילא אין ברשותו מדדים למעקב אחר יישומה.
הבימה בתשובתה מפברואר 2016 מסרה כי הנהלת התאטרון מעבירה לדירקטוריון מידי שנה תכנית עבודה שנתית הכוללת תקציב, תכנית הפקות חדשות, לוח הרצות וכיו"ב משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"לית התאטרון, גב' אודליה פרידמן, על כך שלא השכילה להנהיג שגרת עבודת מטה מתבקשת, ולא הכינה תכניות עבודה שנתיות לתאטרון ככלל וליחידות השונות בפרט.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי "תכניות העבודה" שהוגשו כוללות הצעת תקציב ודף נלווה ואין בהן פירוט יעדים, משימות ומדדי תפוקה לתאטרון וליחידות התאטרון השונות.
משרד מבקר המדינה מעיר גם לדירקטוריון הבימה כי עליו לבצע פיקוח ובקרה על ההנהלה, ובכלל זה לדרוש ממנה להכין תכניות עבודה שנתיות הכוללות יעדים, משימות ומדדי תפוקה.
היעדר נתונים על מרכזי רווח .
מרכזי רווח הנם כלי ניהול מתבקש בכל ארגון המעוניין להעריך את פעולותיו השונות באמצעות מדידת ההכנסות וההוצאות, כדי להשיג התייעלות כלכלית ולהתנהל בצורה נכונה ובאיזון תקציבי.
מטרתם של מרכזי הרווח היא למדוד את פעולותיו המגוונות של הארגון באמצעות חלוקתו למרכזי אחריות, ומדידת כל מרכז בנפרד על פי ההכנסות וההוצאות שלו כדי לנהלו בצורה נאותה.
נתונים כאלה מאפשרים למנהלי הארגון לנתח את המצב לאשורו ולהתמקד בנושאים חריגים ובסיכונים הדורשים את תשומת לבם, התערבותם וטיפולם.
דוח הכנסות והוצאות לפי הפקה ההפקות שהתאטרון מעלה הן בגדר מרכזי ר ווח.
אחת הדרכים היעילות לבחון רווחיות של הפקה מסוימת היא הצגת כלל ההכנסות וההוצאות לאותה הפקה, ובהתאם לכלל ההפקות שהתאטרון מעלה.
לפיכך, אפשר היה לצפות שהנהלת התאטרון תעשה לה הרגל לבחון את רווחיותם של המופעים השונים המועלים בו.
כך, היה מצופה ממנה לבחון אם מופעים יקרים במיוחד, או כאלה שמוצגים במשך תקופות ארוכות , הנם רווחיים דיים או מהווים כישלון .
26 מתוךמדריך התכנון הממשלתי, פרק 3 , ספטמבר 2010.
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
קופתייצוין כי תאטראות מעלים לעתים מחזמרים רבי-משתתפים הכרוכים בהוצאה גדולה, כגון "גבירתי הנאווה".
במקרים כאלה על התאטרון לבחון אם הוצאות על הפקתם ותשלומי השכר ללהק ות רבות-המשתתפים שלהם מכסים את עצמם ומייצרים רווח .
בחינה כזאת מקבלת משנה תוקף ביחס להבימה, בשל מצבה הכספי הקשה.
בהסכם ההבראה מ- 2012 התחייב התאטרון להעביר דוח רווח והפסד לפי הפקות.
עוד נקבע כי "מצא החשב המלווה, כי משך הרצתה של הפקה הוא גרעוני .
יפנה להנהלת התאטרון לצורך הפסקת ההרצה.
ככל שתתעורר מחלוקת בעניין זה בין החשב המלווה להנהלת התאטרון, יעביר החשב את עמדתו לדירקטוריון.
בביקורת הועלה כי בינואר 2014 , בדיון משותף של מועצת הנאמנים והדירקטוריון, חזר והזכיר יו"ר מועצת הנאמנים כי למרות פניות שלו בכתב ובעל פה לקבלת מידע על רווחיותם של מופעים מסוימים, הנהלת התאטרון לא סיפקה את המידע המבוקש.
זאת, אף על פי שכבר בהסכם ההבראה התחייב התאטרון לספק דוחות רווח והפסד לפי הפקות.
ב מועד סיום הביקורת מסר מנהל הכספים של התאטרון למשרד מבקר המדינה , כי מערכת הנהלת החשבונות של התאטרון אינה מסוגלת לספק דוח המחשב את ההוצאה של הפקה מסוימת.
משרד מבקר המדינה מעיר לתאטרון כי עד מועד סיום הביקורת הוא לא סיפק לוועדת המעקב ולדירקטוריון דוחות רווח והפסד לפי חלוקה להפקות, בניגוד למתחייב בהסכם ההבראה מ - 2012 .
דוחות אלה מהווים מדד כמות י להערכת הביצועים של כל הפקה, והיעדרם פוגם ביכולת הבקרה והפיקוח של הנהלת התאטרון, הדירקטוריון וועדת המעקב על הרווחיות של ההפקות השונות ואינו מאפשר למנהלים להפיק לקחים ולשפר את התכנון ארוך הטווח של כלל מופעי התאטרון.
הבימה בתשובתה מדצמבר 2015 ציינה כי העבי רה דוחות רווח והפסד ידניים וכי כיום, במערכת החשבונות החדשה של התאטרון, ניתן להפיק דוחות רווח והפסד לפי הפקה באופן ממוחשב.
לראיה צורפו לתשובתה דוחות לדוגמה.
יצוין כי הדוחות הידניים שצורפו לתשובה לא הוצגו לנציגי משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת הבימה כי הדוחות הממוחשבים שהופקו בסוף 2015 במערכת החשבונות החדשה, כוללים הוצאות קבועות בלבד ללא ההוצאות המשתנות (סכום ההוצאות המשתנות המצוין בכל ההפקות הוא אפס) .
מכאן שהמערכת החדשה מציגה תמונת מצב חלקית בלבד, ואינה בנויה עדיין להציג דוחות רווח והפסד.
חברת בניין הבימה בע"מ .
חברת בנין " הבימה" בע"מ היא חברה ממשלתית שהתאגדה בשנת 1962 (להלן- החברה).
בעלי המניות העיקריים בה הם מדינת ישראל ועיריית תל אביב -יפו, והיא עוסקת ב"החזקתו והפעלתו של בנין תאטרון הבימה".
החברה חוכרת את המגרש ומבנה התאטרון שעליו מאת עיריית תל אביב, ומעמידה אותו לרשות הבימה באמצעות ההקדש.
משרד התרבות והספורט 1457 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לפי תזכיר התאגדותה, על החברה לתחזק כראוי את המבנה, הציוד והמתקנים הצמודים אליו לצורך הפעלתו השוטפת בתחומי האמנות והתרבות, על פי קביעת התאטרון.
לחברה הכנסות גם מדמי השכירות מבית הקפה במתחם וממתקן של חברת סלולר.
לאחרונה מתנהל תהליך להעברת אחזקות המדינה בחברה לעיריית תל אביב.
לפי חוזה השכירות שההקדש חתום עליו מול החברה מאז 1975 , על ההקדש לשלם לחברה דמי שכירות של 4% .
מההכנסות ברוטו של ההצגות בבית התאטרוןבתרשומת משנת 1978 , הוחלט על העלאת דמי השכירות ל -5% ; החלטה זו לא עוגנה בחוזה השכירות.
תזכיר ההתאגדות של החברה כולל רשימה ארוכה של מטלות באחריותה, כן פורטו בו המטרות שלשמן הוקמה: להעמיד את התאטרון לשימושה של הבימה, "לקיים, להחזיק ולנהל את התאטרון וכל רכוש אחר השייך, מיועד או מוקדש לתאטרון, כולל ריהוט.
איורור, קול, מתקנים וסידורי במה, מכשירים, מיטלטלין, ואביזרי תאטרון, כלים ומכשירי נגינה.
" וכן "ליזום, לפתח, לקדם, לארגן, לספק, לנהל הצגות".
על פי הדוחות הכספיים של החברה, היא משלמת את ביטוח המבנה וכן דמי ניהול לחברה אחרת ("חברת המשכן") שבאחריות עיריית תל אביב, כדמי ניהול שוטף של התאטרון.
בפועל, היא אינה עוסקת בניהול, הפעלה ורכישה של ציוד הדרוש לתאטרון, לרבות מערכות ממוחשבות, תאורה וסאונד - מאחר שאלה פעולות המחייבות מיומנות הנמצאת אצל אנשי מקצוע בתאטרון - והיא גם אינה עוסקת בייזום, פיתוח, קידום, ארגון, אספקה וניהול הצגות, כמפורט בתזכיר ההתאגדות שלה.
הפקות, הצגות והרצות יומיומיות מחייבות תגובה מידית לצרכים המשתנים בשטח, ובכלל זה רכישת ציוד וניודו ותיקונים הנדרשים באופן דחוף.
עלה כי למרות השנים הרבות שחלפו ממועד חתימת חוזה השכירות , ואף על פי שהחברה אינה מבצעת רבות מהמטלות המופיעות בתזכיר ובחוזה השכירות, החוזה לא עודכן.
בפועל, רבות מהמטלות הללו נעשות באופן שוטף על ידי התאטרון, כחלק מהתפעול היומיומי שלו.
עיון בדוחות הכספיים של החברה לשנים 2014 -2012 מעלה כי אין בהם אזכור לפעולות רכש ותחזוקה עבור מבנה התאטרון, וכי הוצאותיה משולמות בעבור דמי ניהול לחברת המשכן שכר מקצועי והוצאות משרדיות, וכן ביטוח בניין הבימה.
לדעת משרד מבקר המדינה ההתנהלות הנוכחית, שלפיה גוף אחר - במקרה זה חברה ממשלתית - אחראי לנושאי הרכש והחזקת ציוד התאטרון, אינה ראויה - מה גם שהניהול, הרכישה והפעלת המערכות אינם נעשים על ידיו.
מאחר שמנהלי התאטרון ועובדיו הם בעלי הידע, ועליהם מוטלת האחריות הטבעית להפעלת המבנה - לטוב ולרע - אין שום טעם והיגיון להטיל על חברה נטולת מנגנון, ידע, אמצעים וזמינות את ניהול רשימת המטלות הארוכה והמורכבת שהיא מחויבת לבצע, וודאי שאין שום היגיון לשלם לה על דברים שהיא ממילא לא עושה.
מן הראוי לשנות את תזכיר ההתאגדות של החברה, לקבוע כי התאטרון יהיה שוכר הקבע של המבנה וכי נושא השכירות ייבחן בין הבימה לחברה, ובכלל זה התאמת דמי השכירות למשימות שהחברה מבצעת בפועל.
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 רשות החברות הממשלתיות מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "תזכיר התאגדות החברה הינו מיושן ואינו משקף, לעמדת הרשות, את תפקידה של חברת בנין הבימה.
במידה ותימשך האחזקה הממשלתית בחברה זו, נפעל לעדכון מטרות החברה".
משרד התרבות מסר בתשובתו מדצמבר 2015 כי כבר זמן -מה פועלת רשות החברות הממשלתיות למכירת אחזקות המדינה בחברה לעיריית תל אביב, אך רק לאחרונה הובא הנושא לידיעתו.
כן נמסר כי מנכ"ל משרד התרבות אמור להיפגש עם נציגי רשות החברות הממשלתיות, לגיבוש המתווה המתאים להעמדת הבניין לרשות התאטרון.