HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הקצאה למילוי משימות פיתוח משרד הפנים מקצה שני סוגים של מענק איזון: האחד (שהוא העיקרי שבהם), מענק איזון רגיל למילוי צורכי הרשויות המקומיות המתוקצב בתקציב השוטף הרגיל; והשני, מענק לפיתוח, המיועד למימון פרויקטים ופעולות בתחום פיתוח התשתיות המתוקצב ב תקציב הבלתי רגיל (להלן - תב"ר), הוא תקציב הפיתוח.
התנאים לאישור תב"ר לשם ביצוע עבודות פיתוח והליך אישורו מפורטים בחוזרי מנכ"ל משרד הפנים.
מהאמור לעיל עולה כי מענק השר, שהופרש, כאמור, מתקציב מענק האיזון הרגיל, אינו מיועד לפעולות המתוקצבות בתקציב הפיתוח.
בביקורת נמצאו שני מקרים שבהם הקצה משרד הפנים כספים ממענק השר למימון עבודות פיתוח: מענק לשנת 2008 שניתן למועצה המקומית גבעת זאב יועד לפיתוח כללי; מענק לשנת 2008 שניתן למועצה האזורית אלונה הוקצה לצורך .
32 תקנה ייעודית- תקנה תקציבית שנועדה לסייע בפתרון בעיה מוגדרת.
33 על ההליכים הנדרשים למתן סיוע לרשויות הנמצאות בתהליך הבראה ראו מבקר המדינה, דוחות על הביקורת בשלטון המקומי ( 2008 ,) 'עמ3-66 .
פיתוח סביבתי של בית ספר.
זאת ועוד, הקצאת מענקים אלה לא נבחנה לפי אמות המידה שנקבעו בחוזרי מנכ"ל משרד הפנים.
150 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
עוד נמצאו מקרים שבהם הקצה משרד הפנים כספים ממענק השר למימון רכישת ציוד פיתוח: בשנת 2007 לאיגוד ערים לכבאות באזור ראשון לציון לרכישת רכב כיבוי; ובשנת 2009 .
לרכישת ציוד לאיגוד ערים לכבאות אשקלון משרד הפנים מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו ממרס 2010 כי "אין בהוראות מענק השר מאפריל [ נוהל 2005 בכדי למנוע ממשרד הפנים להקצות סכומים ] מיוזמתו מתוך רזרבת השר לצורך הקצאתם לרשויות המקומיות לנושאים מסוימים ובכללם לנושאי פיתוח.
מובן שאין בהנחיה זו כדי לייתר את חובתה של ה רשות המקומית להגיש תב"ר כנדרש לצורך ניצול הכספים ולביצועם במסגרת תקציב הפיתוח השנתי של הרשות המקומית".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי הקצאת מענק השר לצורכי פיתוח היא למעשה עקיפת אמות המידה שנקבעו בנהלים לקבלת מענק פיתוח.
לדעת משרד מבקר המדינה, אם בדק משרד הפנים את הבקשה ומצא לנכון לאשרה, היה עליו להקצות את הכסף מתקציב הפיתוח ולא ממענק השר, שמקורו הוא במענקי האיזון המיועדים לצרכים המתוקצבים במסגרת התקציב השוטף ולא לצרכים המתוקצבים במסגרת תקציב הפיתוח.
מבקר המדינה כבר עמד על חוסר תקינותן של הקצאות מסוג זה, המאפשרות למשרד הפנים "לסייע במימון תקציבי הפיתוח של הרשויות המקומיות בניגוד לתכליתו של מענק השר"34.
הקצאה למילוי משימות תכנון במזכר מאפריל 2009 ששלח יו"ר הוועדה הממונה דאז של עיר כרמל למנכ"ל משרד הפנים דאז הוא ביקש להקצות לרשות 400,000 ש"ח לצורך ביצוע הליכי תכנון מפורט.
מנכ"ל המשרד השיב לו עוד באותו היום כי סכום זה יינתן במסגרת מענק השר לשנת 2009 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי בתקציב משרד הפנים נכלל גם תקציב ייעודי לתכנון תכניות.
הקצאת הכספים למטרה זו אמורה להיעשות על פי אמות מידה מוגדרות ובכפוף לבחינה מקצו עית של מינהל התכנון שבמשרד הפנים.
ההחלטה להקצות למטרה זו כספים מתקציב מענק השר ללא בחינה של הבקשה על פי אמות המידה שנקבעו לחלוקת התקציב הייעודי אינה עולה בקנה אחד עם עקרון השוויון, שלפיו אותו הליך הקצאה יחול על כל הרשויות המקומיות.
המועצה המקומית עמנואל פנתה בסוף שנת 2008 למשרד הפנים לקבלת מענק בסך 2.
2 מיליון ש"ח לכיסוי גירעון.
משרד האוצר התנגד למתן המענק כיוון שהרשות המקומית לא עמדה ביעדי תכנית ההבראה שלה.
נמצא כי בסוף אפריל 2009 .
הקצה משרד הפנים למועצה מיליון ש"ח ממענק השר לאותה שנה .
34 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56 ב( 2006 '), עמ96 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי העברת תקציב נוסף לצורך כיסוי גירעון מתוך מענק השר היא בגדר עקיפה של תכנית ההבראה שגובשה לרשות המקומית.
152 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
בשנת 2008 קיבלה המועצה האזורית אלבטוף מענק שר בסך 400,000 ש"ח.
המסמך היחיד שממנו ניתן ללמוד על שיקול דעת שקדם להקצאת המענק הוא חוות דעתו של הדרג המקצועי במשרד הפנים, שבה נכתב: "הרשות מתקדמת בתכנית ההבראה, עומדת באופן חלקי ביעדים".
בחוות הדעת לא פורט מהי עמידה חלקית ביעדים ומדוע היא מזכה במענק שר.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל משרד הפנים כי הקצאת מענקי ההבראה לרשויות המקומיות נעשית מתקציב ייעודי נפרד, וכי ההחלטות בנושא הקצאתם אמורות להתקבל בהתאם לעמידתן של הרשויות ביעדים המפורטים בתכנית ההבראה, למועדי העברת הכספים ולסכומים המפורטים בתכנית.
לעומת זאת, הקצאת כספים ממענק השר בשל עמידה או עמידה חלקית ביעדי תכנית הבראה היא בבחינת עקיפה הן של התקציב הייעודי והן של הסיכומים שהתקבלו במסגרת הכנת תכנית ההבראה.
יתרה מזו, דרך הקצאה זו, החלה רק על חלק מן הרשויות המקומיות הנמצאות בתהליך הבראה, פוגעת בשוויון ההזדמנויות של כל אותן רשויות להתמודד על תקציב זה.
המועצה המקומית עמנואל מסרה בתשובתה ממרס 2010 ,למשרד מבקר המדינה כי יש רשויות, ועמנואל ביניהן, שקיים פער קיצוני בין סכום מענק האיזון שהן מקבלות ובין הסכום הנדרש למילוי צורכיהן המזעריים ולמתן שירות בסיסי וסביר לתושביהן, וכי תפקידו של משרד הפנים למצוא מקורות כספיים לרשויות אלה ודרכים לעזור להן לשרוד.
המועצה האזורית אלבטוף מסרה בתשובתה מפברואר 2010 למשרד מבקר המדינה כי מענק השר שקיבלה נועד לפצותה על הקיצוצים במענק האיזון, וכי המענק נדרש לה גם בשל צרכים מיוחדים.
משרד הפנים מסר בתשובתו ממרס 2010 למשרד מבקר המדינה כי הדיווחים בעניין עמידה או אי-עמידה בתכנית הבראה הם חלק בלתי נפרד מסקירת מצבן הכללי של הרשויות המקומיות בידי הדרג המקצועי בפני השר, וכי אין בסקירה זו כדי למנוע מהשר להקצות את רזרבת השר.
לעתים הרשות אינה עומדת בתכנית ההבראה מסיבות שאינן תלויות בה, כגון חוסר יכולת לגייס אשראי, קיצוץ מענקי האיזון וסירובה של הסתדרות העובדים להליך הפיטורים.
שר הפנים אמר בפגישה מינואר 2011 כי חלק מהרשויות המקומיות שנקבעה להן תכנית הבראה לא מצליחות לעמוד בה.
כאשר ראשי רשויות משקיעים מאמץ ניכר בהשגת יעדי תכנית ההבראה בלי הצלחה, הוא מעוניין לתמוך בהם באמצעות מתן מענק מתקנת רזרבת השר.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי המלצת המנכ"ל והחלטת השר להקצות כספים לרשויות ממענק השר בהתבסס על סקירה העוסקת בעיקרה בעמידה או באי -העמידה של אותן רשויות בתכנית ההבראה, מהוות עקיפה של הליך הפיקוח החל על כל הרשויות המקומיות הנמצאות בתהליך הבראה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למשרד הפנים כי עליו להקצות את כל כספי ההבראה באמצעות התקנה התקציבית הייעודית לנושא.
 154 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
הליקויים שהועלו בפרק זה מלמדים כי במהלך השנים חלק ניכר מרזרבת השר לא שימש לייעודים שנקבעו לה.
לפיכך, לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי משרד האוצר יעמיד את התקציב המוקצה לתקנת מענק השר בהתאם לנקבע בהחלטת הממשלה.
עליו גם לפקח על הקצאת המענק מתקנה זו ולוודא שהוא ישמש ליעדו כפי שנקבע.
את הסכום שיופחת מתקנה זו יעביר משרד האוצר לתקציב מענק האיזון להקצאה על פי הנוסחה שנ קבעה להקצאתו באופן שיבטיח חלוקה שוויונית יותר של המקורות לרשויות המקומיות.
על משרד הפנים לזהות ככל הניתן את העיוותים הנגרמים לטענתו מנוקשותה של הנוסחה, ועליו לקבוע אילו רשויות מקומיות נפגעות בשל עיוות זה או אחר.
במקרים אלה ראוי שיוקצה מענק שר.
במסגרת קביעת מדיניותו לגבי תיקון העיוות, על משרד הפנים לוודא שלא הוקצה תקציב ייעודי אחר לטיפול באותה הבעיה כדי למנוע כפל תשלום, ולכל הפחות כדי שהמקור התקציבי האחר יובא בחשבון בקביעת סכום הסיוע.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים ולמשרד האוצר כי אם נדרש מימון לפתרון בעיות דחופות שלנושאן הוקצו כספים ייעודיים יש לממן את פתרונן מהתקציב הייעודי או מרזרבה לתקציב הייעודי, כך לגבי בעיות בתחומי הפיתוח, הכנת תכניות מתאר והבראת רשויות.
על כל פנים, מענק השר, שנגזר מהסכום המתוקצב במענק האיזון לחלוקה לפי נוסחה, נועד לשמש רזרבה לפתרון בעיות הנובעות מאופן הקצאת מענק האיזון בלבד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי עליו להקפיד על יישום התכנית הכלכלית ועל ביצוע החלטת הממשלה בעניין זה.
דהיינו, עליו להעמיד את תקציב מענק השר בהתאם להחלטת הממשלה.
סכום הרזרבה לאחר ההפחתה, שיוקצה לפי שיקול דעת מקצועי, יספיק לפתרון בעיות נקודתיות שלא מצאו את פתרונן במסגרת הנוסחה ולהתמודדות עם אירועים בלתי צפויים, ברוח המלצות ועדת גדיש.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למשרד האוצר כי עליו להתנות את תקצוב התקנה בקיומם ובביצועם של נהלים לחלוקת הכספים שיבטיחו שמענק השר לא ישמש תוספת כללית העוקפת אמות מידה להקצאת כספים לרשויות המקומיות ולא יינתן ללא נימוק ראוי.
הליכי הטיפול בבקשות לקבלת מענק השר .
בשנים 2007 -2009 קיבל משרד הפנים מאות פניות של רשויות מקומיות לקבלת מענק השר.
על פי חוזר המנכ"ל ממאי 2007 , הטיפול בפניות אלה מ חייב את משרד הפנים לקיים הליכים של איסוף מידע, בדיקה והתייעצות לצורך קבלת ההחלטות בנושא.
מסמכי הבקשות בחוזר המנכ"ל ממאי 2007 נקבע כי רשות מקומית המבקשת שיוקצה לה מענק השר תגיש את בקשתה בכתב בצירוף דברי הסבר ומסמכים המבססים את הצהרותיה בבקשתה.
לבקשה יצור ף גם אישור גזבר הרשות המקומית בנוגע משרד הפנים 155 .
לפרטי ההוצאות שהוציאה הרשות או בנוגע לאומדן הוצאתה העתידית.
בחוזר המנכ"ל נקבעה גם מתכונתו של טופס הבקשה לקבלת מענק השר לשנת 2007 .
ואילך, וכן נקבע בו כי רשויות המגישות בקשה נדרשות למלא את הטופס במלואו בטופס נדרשה הרשות המ קומית לרכז נתונים ולצרף מסמכים לגבי מכלול של פרמטרים תקציביים, וכן לציין פרטים הנוגעים לחובותיהם של נבחרי הרשות, למספר התושבים בתחום שיפוטה, לרמה החברתית -כלכלית של אוכלוסייתה ולמידת התקדמות היישום של תכנית ההבראה שלה ופרטים בדבר ייעוד הסכום המבוקש.
156 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
נמצא כי עשרות רשויות מקומיות לא הגישו את בקשותיהן באמצעות הטופס שנקבע, ורוב הרשויות לא צירפו לבקשותיהן מסמכים המבססים את הצהרותיהן.
עוד נמצא כי משרד הפנים לא דרש מרשויות אלה להמציא לו את המידע הנדרש לפי האמור בטופס הבקשה ואת המסמכים הנדרשים, אף שהדבר מתחייב מנוהל מענק השר.
בפועל, המידע שרוכז בבקשות לא היה אחיד, ומשרד הפנים אישר את רוב הבקשות בלי שבחן את מכלול הנתונים והמסמכים שההחלטה הייתה אמורה להתבסס עליהם.
משרד מבקר המדינה העיר למנכ"ל המשרד לשעבר כי בהיותו הגורם שריכז את הטיפול בהקצאות ממענק השר בתקופת כהונתו בשנים 2007 - 2008 , הוא נשא באחריות לכך שיטופלו רק הבקשות שהוגשו לפי הנהלים שנקבעו.
עקב אי-הקפדתו של המשרד על קיום נהליו בנושא נפגע השוויון בין הרשויות המקומיות בכל הנוגע לדרישות העמידה בהליך ההקצאה.
זאת ועוד, יש במידע חסר או במידע לא אחיד על הרשויות המקומיות כדי להטעות את משרד הפנים ולפגוע גם בשוויוניות הליך ההקצאה בין הרשויות, שכן הצגת נתונים נוספים עשויה להשפיע על ההחלטה אם לתת מענק ועל קביעת שיעורו; בהיעדר נתונים אחידים גם קשה לקיים הליכי פיקוח נאותים.
הליכי בדיקת הבקשות ואישורן בנוהל מאפריל 2005 נקבע כי מנכ"ל משרד הפנים ירכז את הבקשות לקבלת המענק.
הדרג המקצועי במשרד הפנים - המינהל לשלטון מקומי - יגיש למנכ"ל חוות דעת בעניין תפקודה של כל רשות המבקשת מענק, והמנכ"ל יקיים דיונים רבעוניים בעניין עם הדרג המקצועי35 ואחר כך ימליץ לשר למי לתת מענק ובאיזה סכום.
על סמך כל המידע הזה יקבל שר הפנים את החלטתו בדבר הקצאות ממענק השר.
עוד נקבע בנוהל מאפריל 2005 כי בעת קבלת ההחלטה בנושא הקצאת תקציב לרשות המקומית ממענק השר יובאו בחשבון בין השאר מצבה הכספי של הרשות, אופן תפקודה, מידת ההתקדמות ביישום תכנית ההבראה שלה, מאפיינים מיוחדים של הרשות או נסיבות מיוחדות שהיא נדרשת להתמודד אתן, המטלות שהוטלו עליה באותה שנה, והמידה שבה התקציב המבוקש נחוץ לה כדי שתוכל להמשיך למלא את תפקידיה וחובותיה.
: חוות הדעת של הדרג המקצועי במשרד לפי נתוני משרד הפנים, בשנת 2008 התקבלו בקשות לקבלת מענק השר מ-222 ,רשויות מקומיות ול-202 .
מהן ניתן מענק בסכום כלשהו נמצא כי הדרג המקצועי לא הגיש חוות דעת על אופן תפקודן של 91 מהרשויות שקיבלו את המענק.
חוֹות הדעת לגבי יתר הרשויות היו חלקיות ונוסחו באופן כללי ביותר שאין די בו לשם ביסוס החלטה להקצות כספים.
כך לדוגמה נאמר כי מתנהלת באופן מאוזן, מועצה ממונה"; "הרשות בתכנית הבראה ועומדת ]הרשות[" .
" מתנהלת באופן מאוזן ותקין]הרשות[" ;"בה באופן חלקי .
35 יצוין שבסיכום דיון שהתקיים בלשכת המנכ"ל במרס 2008 נקבע כי יתקיימו דיונים פעמיים בשנה.
עוד נמצא כי בחלק ניכר מחוות הדעת לא צוינו נסיבות מיוחדות שהרשות מתמודדת אתן, המטלות שהוטלו עליה באותה שנה והמידה שבה התקציב נחוץ לה כדי שתוכל להמשיך ולמלא כנדרש את תפקידיה וחובותיה, אף שהדבר נדרש בנוהל מענק השר.
כמו כן מחוות הדעת עולה שהרשויות לא נבחנו לפי אמות מידה אחידות.
למשל, רק במקצת חוות הדעת שעסקו ברשויות מאוחדות הובא בחשבון עניין האיחוד; העמידה של הרשויות במלוא יעדי 158 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
תכנית ההבראה או בחלקם הייתה שיקול שהובא בחשבון רק לגבי מקצתן של הרשויות; וגם המענק ניתן לחלק מהרשויות המקומיות בנימוק שתפקדו באופן תקין בלי קביעה של אמות מידה לכך.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים, כי על הדרג המקצועי לתת חוות דעת מפורטת, שהיא חיונית ביותר לצורך קבלת החלטה מושכלת בדבר מתן מענק השר, ועל מנכ"ל המשרד לוודא שניתנה חוות דעת כזו.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי חוות הדעת כפי שניתנו הן חסרות ערך, מאחר שלא ניתן לבסס עליהן החלטות שוויוניות בדבר מתן מענקים.
הנמקת המלצות יו של מנכ"ל המשרד: לפי כללי מינהל תקין, יש לנמק כל החלטה מינהלית ולתעד את אופן קבלתה.
קל וחומר החלטות בדבר הקצאות כספיות בהיקף כולל של עשרות מיליוני ש"ח.
בביקורת נמצא כי כ-32% מההקצאות ממענק השר לשנת 2008 ניתנו בלי שניתן לגביהן נימוק או חוות דעת.
לגבי יתר ההקצאות, הנימוקים להמלצותיו של המנכ"ל להקצות לרשויות מסוימות מענק היו כלליים ביותר.
הנימוקים השכיחים שצוינו בהמלצותיו היו: "תמריץ לרשות עקב התנהלות תקינה" ( 24% "), "ועדה ממונה (15% ( "), "אי תשלום משכורות15% ).
בנימוקים אלה לא היה כדי להבהיר מדוע ראוי להקצות את המענקים לרשויות אלה דווקא ולא לרשויות אחרות שמצבן דומה.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל משרד הפנים דאז כי היה עליו לנמק בבירור ובפירוט את השיקולים שלפיהם גיבש את המלצותיו והשר קיבל את החלטותיו, ובכלל זה המלצות לדחיית בקשות שהגישו הרשויות המקומיות.
משרד הפנים מסר בתשובתו ממרס 2010 למשרד מבקר המדינה כי הוא מקבל את הערתו בדבר הצורך בנימוק המלצותיו לדחיית בקשות, וכן במקרים דחופים או חריגים, ינמק את ההחלטה בכתב.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל המשרד ולשר כי עליהם לנמק כל החלטה על הקצאה ממענק השר שבבסיסה שיקול דעת פרטני ולתעד את הנימוק בבירור ובפירוט.
הקצאת מענק השר לרשויות שאינן זכאיות למענק איזון36 .
מאחר שמענק השר תוקצב כרזרבה למענק האיזון לרשויות המקומיות, רשויות שאינן זכאיות למענק איזון על פי נוסחת גדיש (המכונות גם "רשויות נטולות מענק .
36 רשויות שלפי נוסחת גדיש הכנסותיהן גדולות מהוצאותיהן או שוות להן, ועל כן הן אינן זכאיות למענק איזון.
פירוט בנושא ראו להלן בפרק "הקצאת התוספות למענק האיזון לרשויות שאינן זכאיות למענק איזון".
משרד הפנים מחשיב כרשויות שתקציבן מאוזן גם רשויות שיש להן גירעון של עד 1% .
מתקציבן משרד הפנים 159 .
מודל") אינן זכאיות גם למענק השר.
בשנת 2008 היו50 רשויות מקומיות שלא היו זכאיות למענק איזון37 .
37 במשך השנים הקצה משרד הפנים מענק איזון גם לחלק מהרשויות שאינן זכאיות לו (ראו להלן).
160 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
בביקורת נמצא כי בשנים 2007 ו- 2008 ניתן מענק שר לחלק מהרשויות שלא היו זכאיות למענק איזון.
להלן דוגמאות (הסכומים באלפי ש"ח): .
מענק האיזון מענק השר הדרגה .
המקומית 2008 2007 2008 2007 .
- - 900 - 8 כפר סבא .
- - 100 250 8 גבעתיים .
- - - 500 8 תל אביב .
108 100 200 150 10 *עומר .
255 358 500 300 9 *מיתר .
2,915 3,069 1,005 1,000 8 *דרום השרון .
* לפי נתו ני משרד הפנים, בשנים 2007 ו- 2008 קיבלו הרשויות עומר, מיתר ודרום השרון מענק איזון אף שלא היו זכאיות לכך.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי מענק השר הופרש מתקציב מענק האיזון כדי לפתור, באמצעות חלוקה שלא לפי נוסחת ההקצאה של מענק האיזון, בעיות שלא מצאו את פתרונן במסגרת נוסחה זו.
לפיכך אין הצדקה להקצאה של מענק השר לרשויות מקומיות שאינן זכאיות למענק איזון.
התברר כי אחד הנימוקים של מנכ"ל המשרד להקצאת המענק לחלק ניכר מהרשויות האיתנות היה "תמריץ לרשות עקב התנהלות תקינה".
יצוין כי במשך שנים נהג משרד הפנים להעניק, ללא קשר למענק השר ובמסגרת תקנה ייעודית נפרדת, פרסים כספיים לרשויות מקומיות מטעמי ניהול ארגוני תקין ומתן שירותים יעיל לפי אמות מידה תקציביות וארגוניות שקבע, כגון מדדי ביצוע: גירעון שוטף וגירעון מצטבר; מדדי יעילות: הוצאות הנהלה והוצאות כלליות, הוצאות שכ ר, שיעור הארנונה והתשלומים עבור צריכת המים שגבתה הרשות; פעולה לפי כללי מינהל תקין בנוגע לקביעת הנחות בארנונה, מתן תמיכות, מחיקת חובות ופרסום מכרזים.
בשנת 2008 החליט שר הפנים דאז, מר מאיר שטרית, לבטל את הענקת פרסי השר, ואת תקציב הפרסים העביר לתקציב מענק השר .
רכז באגף התקציבים במשרד האוצר העיר למנהל המינהל לשלטון המקומי במשרד הפנים, בפברואר 2008 , כי יש להעביר את הסכום המיועד לפרס השר לתקנת מענקי האיזון, כדי שיחולק בין הרשויות המקומיות על פי הנוסחה שנקבעה, ולא לתקנת מענק השר, שהכספים המוקצים במסגרתה מחולקים לפי שיקול דעתו של השר.
יצוין כי הסכום לא הועבר לתקנת מענקי האיזון, וכי חלק לא מבוטל ממענק השר לשנת 2008 .
הוקצה לרשויות בגין ניהול תקין השר לשעבר ח"כ מאיר שטרית מסר בתשובתו ממרס 2010 למשרד מבקר המדינה כי העברת הכספים מתקנת פרס השר לתקנת מענק השר נעשתה על דעת אגף התקציבים במשרד האוצר, שהרי ללא הסכמתם לא ניתן לבצע טכנית את ההעברה.
לדעת ח"כ שטרית, אילו העביר את כספי פרס השר לתקציב מענק משרד הפנים 161 .
האיזון, היה מדובר בתוספת מזערית בלבד לכל רשות, שאין בה כדי לסייע לא לרשויות איתנות ולא לרשויות הנתונות בקשיים.
לעומת זאת, העברת הכספים לתקציב מענק השר מאפשרת לשר הפנים לסייע לרשויות נזקקות, כגון ועדות ממונות.
כמו כן כתב ח"כ שטרית כי ביטל 162 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
את פרס השר בשנת 2008 כיוון שהייתה זו שנת בחירות, "ובעיקר לא היה נאה לחלק פרסים בשנת בחירות.
יש בזה לדעתי טעם לפגם".
משרד הפנים מסר בתשובתו ממרס 2010 למשרד מבקר המדינה כי יש לעודד רשויות איתנות להמשיך ולתפקד באופן תקין ואיכותי מהבחינה הכספית והארגונית, וכי במניעת מענק השר מהן יש משום הענשה של רשויות אלה ותמריץ שלילי.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי מענק פרס השר ניתן מתקנה ייעודית נפרדת לפי נוהל ואמות מידה מוגדרות כמענק עידוד או פרס על ניהול תקין.
אם מצא השר לנכון לבטל את התקנה הייעודית ולהקצות את כספי פרס השר מתקנת מענק השר היה עליו להקצות את הכספים על פי אמות המידה שהיו קבועות במשרד ושהמשרד פעל לפיהן עד אותה שעה או לקבוע אמות מידה חדשות.
מכל מקום, העברת התקציב אינה תקינה, שכן תוצאתה היא שכספים שהוקצו למטרה מסוימת על פי אמות מידה מוקצים לאותה מטרה שלא לפי אמות מידה אלא על פי שיקול דעת השר והצוות המקצועי, ובכך היא מונעת קיום הליך חלוקה סדור ושוויוני המושתת על כללי מינהל תקין.
תשלום מענק השר לוועדה המוניציפלית לניהול בתי היהודים בחברון .
לפי נתוני המינהל האזרחי של אזור יהודה ושומרון, הוועדה המוניציפלית לניהול בתי היהודים בחברון (להלן - הוועדה המוניציפלית) פועלת כוועד של אוכלוסייה שמנתה באמצע שנות התשעים של המאה העשרים כ -600 נפשות, מהם 230 .
אברכים לפי החלטת ממשלה מאוקטובר 198338 , הוועדה המוניציפלית מונתה בידי משרד הפנים בתיאום עם משרד הביטחון לשמש "מועצה האחראית לנושאים המוניציפאליים של התושבים.
והיא הגוף האחראי למתן שירותים אלו".
תקצוב הוועדה : מעיון בדוח הכספי של הוועדה המוניציפלית אפשר ללמוד כי כמעט כל תקציבה נסמך על מענקי הממשלה ואין לה מקורות הכנסה עצמיים.
הוועדה מסיימת בכל שנה את שנת התקציב בגירעון.
בשנת 2007 הקצה משרד הפנים לוועדה המוניציפלית 520,000 ש"ח מתקציב מענק השר, ובשנת 2008 הקצה לה 500,000 ש"ח מתקציב זה.
המשרד מקצה לוועדה כספים גם מת קציב של מענקים אחרים, ובראשם מענק מתקנה ייעודית נפרדת ששמה "העברה לרשויות מקומיות ביהודה ושומרון בהתאם להחלטת ממשלה" (להלן - התקנה הייעודית).
כמו כן מקצה המשרד לוועדה כספים מתקנת "מענקים מיוחדים, תוספת למענק האיזון בגין הסכם אוסלו" ו"מענק התיישבות צעירה - מוסדות ברשויות ביו"ש" 39 .
סכומם הכולל של כל המענקים לוועדה זו .
38 המסמך הראשוני שנמצא בעניין הוועדה המוניציפלית הוא החלטת הוועדה להתיישבות המשותפת לממשלה ולהסתדרות הציונית העולמית מס' הת/ 85 מ- 5.
בנושא היישוב היהודי בחברון 39 מתכתובות שנמצאו במשרד הפנים עולה כי "מענק התיישבות צעירה ביו"ש" מיועד ליישובים קטנים במועצות אזוריות שמספר תושביהם קטן מ - 3,500 ושנמצאים מחוץ משרד הפנים 163 .
הסתכם בשנים 2007 -2009 ב-1.
7 מיליון ש"ח, בהתאמה.
לגבולות הקו הירוק, וכי המענק "נועד לפצות ישובים שאמורים היו לקבל סיוע מהסוכנות היהודית, ואולם אינם מקבלים סיוע זה עקב הימצאותם מעבר לקו הירוק".
עוד על "מענק להתיישבות צעירה ביו"ש" ניתן לקרוא בדוח שנ תי 50 ב של מבקר המדינה ( 2000,) 'עמ 514-516 .
164 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
לפי מכתב ששלח שר הפנים אל שר האוצר באוקטובר 2010 , לא תקצב משרד האוצר את התקנה הייעודית לשנים 2011 -2012 " מתוךחשש כי תקצוב הוועדה המוניציפאלית אינו קביל".
לבקשת שר הפנים הוציא היועץ המשפטי של המשרד באוגוסט 2010 חוות דעת בעניין סמכותו של המשרד לתקצב את הוועדה המוניציפאלית.
בחוות הדעת נאמר לצורך ]התקנה הייעודית [ כי "בהתאם לחוק התקציב, נקבע סעיף תקציבי ייעודי מתן סי וע לוועד המתיישבים בחברון וזאת במסגרת תקציב משרד הפנים.
עם זאת, עדיין נשאלת שאלת הסמכות למתן סיוע תקציבי מסעיפי תקציב אחרים העומדים לצורך סיוע לרשויות המקומיות".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי אף שהוועדה המוניציפאלית עוסקת במתן שירותים מוניציפאליים, היא אינה מוגדרת רשות מקומית.
לפיכך, אם משרד האוצר יתקצב את התקנה הייעודית, על משרד הפנים להעביר סיוע תקציבי אך ורק מתוך תקנה ייעודית אחת ולהפסיק את העברת הכספים לוועדה מתקציבים שיועדו לרשויות המקומיות, בהם מענק השר.
הפיקוח על ניצול תקציב הוועדה: נמצא כי משרד האוצר מתקצב את הוועדה המוניציפלית ומשרד הפנים מקצה לה תקציבים מדי שנה בשנה בלי שיפקחו על ניצול תקציב הוועדה ועל תפקודה.
יו"ר הוועדה המוניציפלית מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי ביקורת הכספים של הוועדה נעשית כמקובל ברשויות מקומיות.
ברם, הביקורת העלתה כי שלא כרשויות המקומיות, שמשרד הפנים ממנה את רואה החשבון המבקר את דוחותיהן הכספיים, הוועדה המוניציפלית היא שממנה את רואה החשבון המבקר שלה.
ממילא הוא אינו נכלל במערך רואי החשבון המבקרים שבאגף לביקורת הרשויות המקומיות במשרד הפנים ואינו כפוף להנחיות המחייבות אותם.
יצוין כי משרד מבקר המדינה כבר העיר בעבר למשרד הפנים בעניין היעדר הפיקוח על ניצול התקציבים בידי הוועדה המוניציפלית40 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי יהא מעמדה של הוועדה המוניציפאלית אשר יהא, לא ניתן לאפשר העברת תקציבים ממשלתיים לכל גוף שהוא ללא פיקוח, ועל כן עליו לפקח על ניצול התקציב המועבר לוועדה.
יצוין כי היועץ המשפטי של משרד הפנים לא התייחס בחוות דעתו לשאלת הפיקוח על ניצול התקציב, משרד הפנים לא התייחס לשאלה זו גם בתשובותיו למשרד מבקר המדינה.
משרד האוצר מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2010 כי משרד הפנים הוא האחראי להעברת תקציבים לרשויות המקומיות ולוועדה המוניציפלית וכן על הפיקוח על ניצולם.
40 ,מבקר המדינהדוח שנתי 50( ב 2000) ', עמ 513-514 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי בהיותו גוף -על שבין תפקידיו הסדרה יעילה של תקציב המדינה, מחובתו להציג למשרד ממשלתי שאלות ולדרוש ממנו תשובות לגבי י יעוד הכספים שהוא מתקצב, ולגבי פעולות הנעשות לשם בדיקת ניצולם היעיל.
נכונים הדברים בייחוד כשמדובר בגוף שמשרד האוצר מתקצב במשך שנים רבות כשאין לו מידע בסיסי על יעילות השימוש בכסף.
166 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
התקנה הייעודית : עוד נמצא כי אף שמלוא התקציב המאושר בתקנה הייעודית מיועד לייש וב אחד, לא בא הדבר לידי ביטוי בשמה של התקנה; שם התקנה מייעד את התקציב למטרה כללית, אולם המשרד לא קבע אמות מידה לחלוקת התקציב מתקנה זו והעביר את כולו לוועדה המוניציפלית.
משרד הפנים מסר בתשובתו ממרס 2010 למשרד מבקר המדינה כי הוועדה המוניציפלית אינה מוגדרת ר שות מקומית, בעיקר משיקולים פוליטיים, ולכן היא מתוקצבת בתקנה נפרדת (התקנה הייעודית).
משרד האוצר מסר בתשובתו מפברואר 2010 למשרד מבקר המדינה כי משרד הפנים מבצע את ההקצאה מהתקנה הייעודית על פי אמות מידה פנימיות והוראות הדין.
המשרד הוסיף: "אנו נפעל מול משרד הפ נים לצורך הבהרת ייעוד התקנה וביצוע התאמות ככל שיידרש".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים ולמשרד האוצר, כי לאחר הבהרת ייעוד התקנה ולשם שקיפות הדיווח עליהם להתאים את שמה של התקנה למהותה.
 חלק ניכר ממענק השר אינו משמש לייעודו - לפתרון בעיות נקודתיות שלא מצאו את פתרונן במסגרת הנוסחה להקצאת מענק האיזון ולמימון הטיפול באירועים בלתי צפויים.
המענק ניתן מדי שנה בשנה לרשויות המקומיות כמענק כללי וכתוספת לתקציב השוטף, והוא מוקצה בלא הנמקה ראויה.
לכן מן הראוי שמשרד האוצר יעמיד את תקציב מענק השר בהתאם לנקבע בהחלטת הממשלה.
הסכום שיופחת יועבר לתקציב מענק האיזון לחלוקה לפי נוסחת גדיש.
אשר להקצאת המענק לרשויות - על מקבלי ההחלטה במשרד הפנים להקפיד לקיים הליך של בחינה ושל הפעלת שיקול דעת מקצועי בדבר הקצאתו.
זאת כדי להבטיח כי ההקצאה תיעשה בשוויוניות ובלא אפליה על בסיס שיקולים מקצועיים וענייניים בלבד ולמנוע אפשרות של התחשבות בשיקולים זרים; כדי להבטיח שקיפות של ההחלטות המתקבלות במישור הממשלתי; וכדי לאפשר בקרה על העברות תקציביות שהיקפן הכספי עשרות מיליוני ש"ח.
השר העומד בראש משרד ממשלתי ומנכ"ל משרדו עשויים ליזום יצירת תקנות תקציביות חדשות או ביטולן של תקנות בהתאם לצורכי המשרד.
משרד האוצר בודק אם פעולות אלה נחוצות ואפשריות, 168 קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011 , התשע"ב .
משרד האוצר עשוי ליזום אף הוא יצירה או ביטול ש ל תקנה תקציבית, אם ראה צורך בכך.
משרד האוצר מתקצב תקנות אלה בסכום המתאים לייעודן, וזאת במגבלת התקציב הכולל.
בשנת 2005 החליטו משרד האוצר ומשרד הפנים כי עיריות באר שבע ובת ים יקבלו סיוע חריג במסגרת תכנית ההבראה שלהן בשל מצבן התקציבי הקשה.
לשם כך נקבעה בתקציב משרד הפנים תקנה תקציבית חדשה - "מענקים מיוחדים".
משרד הפנים פעל להגדלת תקציב התקנה ל-100 מיליון ש"ח, ומשום כך כונתה התקנה מאותה עת גם "תקנת ה -100 "מלש"ח41 , והמשרד החיל אותה משנת 2007 על כלל הרשויות המקומיות.
משנת 2007 אישרו משרד האוצר ומשרד הפנים בכל שנה כ חלק משגרת הכנת התקציב סכום של כ -100 מיליון ש"ח ל"מענקים מיוחדים" (סכום זה אינו כולל תוספות למענק איזון שתוקצבו גם הן בתקנה זו).
להלן תקציב המענקים המיוחדים לשנים 2006 -2009 :)(באלפי ש"ח .
2009 2008 2007 2006 .
101,187 118,286 100,799 55,000 סכום המענקים .
המיוחדים מהאמור לעיל עולה כי תקנה תקציבית זו, שמקורה בהקצאה נקודתית שאושרה לשתי רשויות מקומיות בשנת 2005 (עבור שנת התקציב 2006 ) עקב נסיבות תקציביות מסוימות הוחלה משנת 2007 .
על כלל הרשויות משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר ולמשרד הפנים כי בסיום הטיפול הנקודתי ב הבראת עיריות באר שבע ובת ים בשנת 2006 היה עליהם לבטל את התקנה ולא להמשיך ולהקצות ממנה סכומים לרשויות אחרות.
יודגש כי לשם פתרון בעיות נקודתיות קיימת תקנת מענק השר.
משרד הפנים מסר בתשובתו ממרס 2010 למשרד מבקר המדינה כי המענק לעיריות באר שבע ובת ים נועד לצורך טיפול נקודתי ולא לתכניות הבראה.
משרד האוצר מסר בתשובתו מפברואר 2010 למשרד מבקר המדינה כי מנכ"לי התוספת למענקי ]מתן[ משרד הפנים ומשרד האוצר הסכימו ביניהם כי "במסגרת האיזון לשנת 2005 יוקצו מענקים לבת ים, באר שבע ובני ברק לשם איזון תקציבן השוטף ועמידתן ביע די תכנית ההבראה".
מאחר שמדובר במענקים שנועדו לתקציב השוטף, לא ניתן להקצותם בתקנה ייעודית של מענקי הבראה, שנועדו לכיסוי גירעון מצטבר בלבד.
יוער כי על אף ההסכמה המוזכרת בתשובת משרד האוצר לא תוקצבה עיריית בני ברק מתקנה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים ולמשרד האוצר כי הם התעלמו בתשובותיהם מן העובדה שהמשיכו לתקצב את תקנת המענקים המיוחדים ולהקצות לרשויות מקומיות כספים מתקנה זו גם לאחר הטיפול הנקודתי.