HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עדיין בוחנת נושא זה השפעתה על הציבור, יש הצדקה להטיל על האגודות הפטורות חובות דיווח, שיאפשרו שקיפות לציבור וכן פיקוח של גורם חיצוני ואובייקטיבי בעל מומחיות בפיקוח על תאגידים ללא כוונת רווח".
מסיכום דיון בנושא אגודו ת עות 'מאניות שהתקיים ב אפריל 2015 בהשתתפותהמשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי -פיסקלי) ונציגי ם של רשות התאגידים, של משרד הפנים ו של משרד האוצר , עולה כי בתוך תקופה שתיקבע יצטרכו האגודות לעבור לפעול במסגרת תאגידית של עמותות, ואגודות שאינן פעילות יפורקו או יימחקו.
בתקופת הביניים שתימשך עד מועד רישומן כעמותות יידרשו האגודות להירשם במרשם זמני, ולצורך כך הן ימסרו לרשות התאגידים פרטים מרכזיים בנוגע לפעילותן ולנכסיהן.
הוחלט כי נייר העמדה יובא לאישור שרת המשפטים.
רשות התאגידים כללה הצעה להסדרת הנושא במסגרת טיוטת תזכיר חוק העמותות החדש שהוגשה לאישור שרת המשפטים באפריל 2016 .
על פי התזכיר, כל האגודות יחויבו להגיש לרשם בקשה לה ירשם כעמותות.
למשך שנתיים מיום תחילת החוק (תקופת המעבר) האגודות יהיו רשאיות להירשם במרשם זמני של אגודות שאותו ינהל רשם העמותות .
בתקופת המעבר יחולו על האגודות חלק מהוראות החוק המוצע, ו ניתן יהיה להטיל עיצום כספי על אגודות שיפרו את ההוראות (למשל לעניין הכנת דוח כספי ודוח מילולי והגשת דיווחים לרשם ).
אגודה שתפר את החובה להגיש בקשה לרישום כעמותה - הרשם ירשום אותה כעמותה אם היה לו יסוד סביר להניח כי יש בבעלותה נכסים או שהיא פעילה.
בתום תקופת המעבר הרשם יהיה רשאי למחוק אגודה אם שוכנע כי אינה מבצעת כל פעילות ואין לה נכסים.
מחלקת ייעוץ וחקיקה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 כי המגמה היא לצמצם את הפערים הרגולטוריים הקיימים בין כלל התאגידים ללא כוונת רווח ולהחיל עליהם נורמות התנהגות דומות, זאת על מנת להבטיח כי אופן ניהולם תקין, ולהבטיח הגנה על כספי הציבור המוחזקים בידיהם ועל ציבור הנהנים משירותיהם, אך זה מותנה בקידום חקיקה שתסדיר סמכויות פיקוח רגולטיביות על האגודות.
המחלקה הוסיפה כי טיוטת תזכיר חוק העמותות החדש שהוגשה לאישור שרת המשפטים העלתה בפני השרה גם את השאלה האם לקדם את הסדרת האגודות במסגרת טיוטת תזכיר חוק העמותות או במסגרת ייעודית נפרדת שתאפשר טיפול מהיר יותר בנושא, וכי השרה עדיין בוחנת נושא זה.
לנוכח העובדה שמשנת 2012 מנסה משרד המשפטים להסדיר חוק עמותות חדש וככל שיסתמן כי הליך החקיקה צפוי להימשך עוד פרק זמן נכבד, על משרד המשפטים לשקול אם לקדם את נושא האגודות העות 'מאניות שלא במסגרת קידום חוק העמותות החדש אלא במסגרת הסדר נפרד.
הסדרה מכוח הנחיות בין-לאומיות .
בשנת 1989 הוקם ארגון ה -FATF (להלן- הארגון), שהוא כוח משימה בין -לאומי שמטרתו לפתח ולקדם מדיניות עולמית למאבק בהלבנת הון ו במימון טרור.
מאז הקמתו מנהיג הארגון את המאבק הבין-לאומי האמור על ידי קביעת הנחיות בתחום50 .
המלצות הארגוןמשמשות כ מסגרת הנורמטיבית המחייבת לעניין ה מאבק בהלבנת הון ובמימון טרור , והן נחשבות לסטנדרט המ זערי המחייב את כלל המדינות השותפות למאבק בתופעה.
מדינות שאינן מאמצ ות את הנחיות הארגון עלולות להיכלל ברשימות הארגון כמדינות שאינן משתפות פעולה במאבק הבין -לאומי.
הדבר משמעו פגיעה במוניטין של המדינה ושל מוסדותיה הפיננסיים ו כן הגבלה ניכרת של יכולת פעילותם במישור ה פיננסי הבין-לאומי.
בשנת 2012 פרסם הארגון נוסח עדכני של 40 המלצותיו למאבק בהלבנת ההון ובמימון טרור.
המלצה 8 ,עוסקת בסיכון למימון טרור בארגונים ללא מטרות רווח והיא מציעה למדינות לבחון את מידת הלימתם של החוקים והרגולציה לארגונים ללא מטרות רווח ולנקוט אמצעים פרופורציונליים וממוקדים לנוכח גישת ניהול סיכונים כדי להגן על ארגונים אלה מ ניצול פיננסי למטרות טרור .
לפי המלצות 25-24 , אשר עוסקות בשקיפות ובזיהוי בעלי עניין בישויות משפטיות, ראוי כי המדינות יפעלו למניעת שימוש לרעה בישויות משפטיות להלבנת הון או למימון טרור, בכך שיוודאו שיש בידיהן מידע מספיק, מדויק ועתי על בעלי העניין ובעלי השליטה בישויות המשפטיות.
המלצות הארגון קובעות, בין היתר, כי על כל מדינה לבצע הערכת סיכונים לאומית, ובמסגרתה היא תזהה ותעריך את הסיכונים הנשקפים לה בתחום הלבנת ההון ומימון הטרור.
היועץ המש פטי לממשלה אישר ביוני 2013 את ביצוע הפרויקט להערכת סיכונים51 , בהובלת הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור הפועלת מכוח חוק איסור הלבנת הון.
הערכת הסיכונים נועדה לשמש כבסיס לקביעת מדיניות וסדרי עדיפויות בתחום איסור הלבנת הון ומימון טרור ולגיבוש תפיסה המביאה בחשבון את השפעת הסיכונים האמורים על תחום הפיקוח, האכיפה והקצאת המשאבים.
משנת 2014 מרכזת הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור קבוצות עבודה שעוסקות בהיבטים השונים של הפרויקט, ובהן קבוצת הרגולטורים וקבוצת רשויות האכיפה.
נמצא כי משרד הפנים אינו בעל סמכות רגולטורית מכוח חוק איסור הלבנת הון, ולכן אינו נכלל בקבוצות העבודה של הפרויקט להערכת הסיכונים.
הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2016 כי רצוי לקבוע מנגנוני תיאום ושיתוף פעולה בין הרשויות המוסמכות .
50 הנחיותאלה דורשות, בין היתר, את רתימת הגופים הפיננסיים למלחמה בהלבנת הון ו במימון טרור ומטיל ות על תאגידים פרטיים חובות אקטיביות בנושא זיהוי לקוחות ודיווחים לרשויות, במסגרת המלחמה בפשיעה ובתוצריה.
51 :המקור: פרסום של הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור מידע-הון - סקירת חידושים מהארץ ומהעולם בתחום המאבק בהלבנת הון ומימון טרור (אפריל 2015 ), גיליון21 .
כדי להבטיח שיתוף מידי של מידע ביניהן, וכן רצוי לוודא כי הוקנו לרשויות סמכויות חקירה מספקות, וזאת כדי להבטיח כי אם מתעורר חשש שארגון מסוים פועל - או מנוצל לרעה - למטרות הלבנת הון או מימון טרור, יעמוד לרשותן מידע בנושא.
יוצא אפוא כי גם לפי ההמלצות הבין-לאומיות שמדינת ישראל מחויבת לפעול לפיהן, על הממשלה להחיל פיקוח על האגודות העות'מאניות, שהן ארגונים ללא כוונת רווח.
לנוכח זאת ראוי שתוגש לממשלה הצעה מוסכמת בעניין הרשויות המוסמכות, הקובעת מנגנוני תיאום ושיתוף פעולה ביניהן, וזאת כדי להבטיח שבעלי שליטה ובעלי עניין באגודות לא ינצלו אותן לרעה ל מטרות הלבנת הון או מימון טרור.
אגודות עות'מאניות הן ארגונים ללא כוונת רווח הפועלים למטרות ציבוריות ולטובת ציבור נהנים רחב, תוך שימוש בכספי ציבור, ובכלל זה הן מקבלות מהמדינה הטבות ובהן הטבות מס.
אולם החוק העות'מאני, המסדיר את פעולתן של האגודות, מיושן ואינו כולל הוראות חוק שבאמצעותן ניתן לבצע פיקוח ואכיפה יעילה כדי לוודא שהאגודות פועלות באופן תקין.
למשרד הפנים, האחראי לאגודות העות'מאניות, אין רישום מלא ומבוקר בעניינן, וזהו ליקוי מהותי, בייחוד נוכח העובדה שמדובר בגופים שמלכתחילה רמת הפיקוח עליהם הייתה מזערית.
במועד סיום הביקורת, כ-36 שנים לאחר חקיקת חוק העמותות, חובות הדיווח והרישום הקפדניות ומנגנוני הפיקוח והרגולציה הממשלתיים החלים על שאר התאגידים הפועלים שלא למטרת רווח עדיין אינם חלים על האגודות העות'מאניות, אף שאין הבדל מהותי ביניהם.
במשך השנים לא מעט גורמים עמדו על הצורך בהסדרת הנושא, אולם לא חלה כל התקדמות בסוגיית ההסדרה והפיקוח על האגודות.
אף שמשרדי הפנים והמשפטים מסכימים כי אי-הסדרת הנושא משקפת כשל רגולטורי מתמשך, טיפולם בנושא מתמהמה יתר על המידה.
היעדר פיקוח על האגודות המבצעות פעילויות בהיקפי ם של מיליארדי ש"ח הוא בגדר ליקוי של ממש ברגולציה הממשלתית.
לא סביר שאגודות עות'מאניות יפעלו ללא כל חובת דיוח וללא פיקוח, בפרט שכמה מן האגודות הן ארגונים מרכזיים במשק הישראלי.
המנגנון של פיקוח ממשלתי על הנעשה באגודות חיוני הן כדי שהציבור ידע כי כספי האגודות - שמקורן בכספים שהציבור תורם להן במישרין או בכספי ממשלה - אכן משמשים למטרה שלשמה ניתנו, והן כדי למנוע שימוש לרעה באגודות לשם הברחת נכסים, הפקת רווחים או חלוקת רווחים שלא כדין.
מה גם שבכל עת עלולים להיגרם נזקים בגין מצב זה, והראיה לכך היא שבמשך השנים נחשפו פרשיות המלמדות על כשלים בפיקוח על פעילותן של אגודות שונות.
לנוכח האמור לעיל על שרי הפנים והמשפטים לאשר בהקדם תכנית פעולה להעברת האחריות לנושא האגודות ממשרד הפנים למשרד המשפטים.
מוצע כי תכנית זו תגובש בשיתוף משרד האוצר.
על התכנית לכלול הסדרת סמכויות, לוח ז מנים מחייב ופירוט של המשאבים שיוקצו לביצועה, וכן ראוי שבתכנית ייקבע הגורם האחראי לביצוע כל אחד ממרכיביה.
מלחמה, אסונות טבע, תאונות קשות, דליקות, התפרצות מגיפות, אירועי טרור ופליטת חומרים מסוכנים עלולים לגבות מספר רב של חללים אזרחיים: צה"ל צופה מאות הרוגים אזרחיים בתרחיש מלחמה; ועדת ההיגוי הלאומית להיערכות לרעידת אדמה בישראל שהוקמה בשנת 1999 קבעה שיש להיערך לכ - 7,000 הרוגים בהתרחש רעידת אדמה4; ועל פי תרחיש הייחוס שקבעו הממשלה ומשרד הביטחון, יש להיערך לכ- 30,000 חללים במקרה של מגיפה.
נוכח היקף החללים הגדול הצפוי במקרים אלה, נדרשת היערכות מתאימה של הגופים הרלוונטיים בטיפול בזיהוי החללים ובהבאתם לקבורה.
תהליך הטיפול בחללים5 נחלק לשלושה שלבים: איסוף החלל ונתוני הזיהוי שלו מזירת האירוע; זיהוי החלל; וקבורתו.
בשגרה, האחריות לפעולות איסוף וזיהוי החללים מצויה בידי מ"י, ופעולות הזיהוי המדעי6 נעשות בשיתוף המרכז הלאומי לרפואה משפטית.
האחריות לקבורה בשגרה מוטלת על המשרד לשירות י דת.
בחירום, האחריות הכוללת לטיפול בחללים מצויה בידי רשות פס"ח, הנעזרת ברשויות המקומיות למימוש אחריותה, והאחריות המקצועית לנושא הזיהוי נשארת בידי מ"י בשיתוף המרכז הלאומי לרפואה משפטית.
האחריות להגדרת ההיערכות של גופים שונים הפועלים בעורף במצבי חירום ולתיאום בין משרדי הממשלה בתחום הפעילות בחירום מוטלת על רח"ל.
להלן תרשים זרימה של התהליך המתוכנן לטיפול בחללים בעת אירוע רב-נפגעים בשגרה ובחירום7: .
4 ועדתההיגוי הלאומית להיערכות לרעידת אדמה בישראל קבעה את המסגרת להיערכות בהתאם לתרחיש של רעידת אדמה בעוצמה של 7.
5 בסולם ריכטר, שמוקדה יהיה בעמק בית שאן.
ועדת ההיגוי מסרה הערכה זו ב- 29.
לוועדת השרים להיערכות לרעידות אדמה 5 .
ללא הבדלי דתות 6 זיהוי באמצעות בחינת נתונים פיזיולוגיים ולא על פי מראה.
7 מצב החירום יכול לנבוע כתוצאה ממלחמה כוללת או עימות מוגבל, פיגוע טרור-על, אסון טבע, מגיפה או התפשטות חומר מסוכן או חומר רדיולוגי.
תרשים 1 : התהליך המתוכנן לטיפול בחללים בעת אירוע רב-נפגעים בשגרה ובחירום .
בטיפול בחללים באירועים רבי-נפגעים פועלים, בין היתר, הגופים הבאים: 1.
:רשות פס"ח רשות פס"ח הוקמה בהחלטת ממשלה (החלטה מספר 515 , 1960 ) (להלן - החלטה מספר 515 ).
בהחלטה נקבע "להקים רשות עליונה לפינוי, לסעד ולטיפול בחללים בשעת חרום אשר מתפקידה לטפל.
10 קבעה הממש לה (החלטת ממשלה מספר 1623 ) (להלן- החלטה רע"ד 2 ), כי רשות פס"ח אחראית לטיפול בחללים בעת רעידת אדמה.
רשות פס"ח פועלת במסגרת המינהל לשירותי חירום במשרד הפנים, ההיערכות לטיפול בחללים אזרחיים באירועי חירום | 1761 .
ומוגדרת כרשות ייעודית במסגרת מערך משק לשעת חירום 8 (להלן- מל"ח).
הרשות העליונה לפס"ח אחראית בשגרה לתכנון, ארגון וכשירות מערך הטיפול בחללים, ובחירום אחראית להפעלתו ולתיאום פעילותו.
בראשה מכהן מנכ"ל משרד הפנים, וחברים בה, בין היתר, נציגי משרדי ממשלה שונים, וכן נציגי פקע"ר, מ"י והמרכז לשלטון מקומי.
ברמה המחוזית פועלת רשות פס"ח באמצעות רשויות מחוזיות לפס"ח, וברמה מקומית - באמצעות ועדות המשנה לפס"ח שברשויות המקומיות.
ועדות המשנה הן הגוף הביצועי למשימת הטיפול בחללים, והן אחראיות, בין היתר, להפעלת תר"חים אשר בהן מרוכזים החללים ומזוהים טרם קבורתם; לקבורת החללים; ולרישום ומעקב אחר שלבי הטיפול בחללים לצורך עדכון תמונת מצב.
מערך פס"ח נסמך על מתנדבים ועל מגויסי חוץ.
:פקע"ר בנובמבר 1991 החליטה ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי (להלן- הקבינט) להקים בצה"ל את פקע"ר, כדי שיארגן וינהל במדינה את פעילות ההתגוננות האזרחית (להלן - הג"א), כמשמעותה בחוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א-1951 (להלן- חוק הג"א)9 .
פקע"ר מהווה גם סמכות מקצועית ראשית בנושאי חילוץ והצלה, ומפעיל לשם כך 40 מחלקות אנו"ח, האחראיות לאיסוף חללים ונתוני הזיהוי שלהם בזירת אירוע.
מחלקות אלה מאוישות על ידי אנשי מילואים.
פקע"ר הוא גוף צבאי, ומפקד פקע"ר, שהוא קצין בדרגת אלוף, כפוף לרמטכ"ל בנושאי צבא, ולשר הביטחון בנושאי הג"א, מכוח חוק הג"א.
על פי נוהלי פקע"ר יופעלו מחלקות האנו"ח "בהתרחש אירוע בחירום או במצב שגרה שבו הוטלה על צה"ל האחריות לטיפול באירוע".
:מ"י מ"י אחראית בשגרה לאיסוף וזיהוי של חללים אלמונים.
אגף חקירות ומודיעין (להלן - אח"ם), תחת הנחייתה המקצועית של המעבדה לזיהוי פלילי במ"י (להלן - מז"פ), מפעיל חוקרי זירה האחראים לצילום החלל והזירה שבה הוא נמצא, לאיסוף פריטים הנמצאים על החלל ובקרבתו, לאיסוף חלק מנתוני הזיהוי המדעיים מהחלל, כדוגמת טביעות אצבע ודגימות דנ"א, והעברת החלל למרכז הלאומי לרפואה משפטית.
כמו כן, אח"ם מפעיל את חוליית הנעדרים, האחראית, בין היתר, להצלבת נתוני מידע על נעדרים עם נתוני המידע על חללים אלמונים לצורך זיהוים, ואת המדור לזיהוי חללים במז"פ, אשר אחראי לניתוח הנתונים שאספו חוקרי הזירה.
לצורך כך מפעיל המדור חוקרים בעלי הכשרה מדעית ברובם, לבורנטים וטכנאים, וכן מערך רופאי שיניים מתנדבים לצורך זיהוי על פי השוואת משננים10 .
בחירום, איסוף החללים ונתוני הזיהוי מבוצע כאמור על ידי מחלקות אנו"ח בפקע"ר, ומ"י אחראית לזיהוי בלבד.
8 מערך מל"ח הוא גוף בין-משרדי הפועל לפי החלטת הממשלה מס' 1716 מ- 6.
86 'והחלטה מס 1080 מ- 13.
המערך נועד להבטיח את הפעלת המשק החיוני והספקת המוצרים והשירותים החיוניים לאוכלוסייה האזרחית ולצה"ל באירועי חירום שונים.
ועדת מל"ח עליונה רשאית, בין היתר, לאשר למשרד ממשלתי להועיד גוף בתחום אחריותו לשמש כ"רשות ייעודית" אשר תפעל לביצוע הפעולות המתחייבות מהחלטות הממשלה האמורות.
9 לפי חוק הג"א, "התגוננות אזרחית" היא "האמצעים הנקוטים לשם התגוננות מפני כל התקפה או סכנת התקפה על האוכלוסייה האזרחית או לשם צמצום תוצאותיה של התקפה כזאת, להוציא אמצעי לחימה שלא להגנה עצמית".
10 משנן הוא הסידור האופייני של השיניים, מספרן וסוגן.
:המרכז הלאומי לרפואה משפטית המרכז פועל במסגרת משרד הבריאות, ובו נעשים תהליכי הזיהוי המדעי, אשר עשויים לכלול המשך איסוף נתוני זיהוי מדעיים שלא נאספו על ידי חוקרי הזירה (כגון סריקת C.
T וצילומי רנטגן), וכן בדיקת החלל ואיתור סימנים מזהים (כדוגמת צלקות וק עקועים).
את נתוני החללים ניתן להשוות לנתונים שנלקחו מנעדרים (בטרם הפכו לנעדרים) , לדגימות דנ"א שנלקחו מקרובי משפחה ולמאגרי מידע שונים (כדוגמת מאגר טביעות האצבע ומאגר נתוני נעדרים שברשות מ"י).
פעילות המרכז לרפואה משפטית נעשית על פי רוב במבנה הקבע שלו במתחם אבו-כביר בתל אביב - יפו, ובחירום היא מיועדת להתבצע בתר"חים המרחביים.
היערכות המרכז לאירועי חירום נעשית בשיתוף עם האגף לשירותי חירום במשרד הבריאות, אשר ייעודו להכין את מערכת הבריאות ל תת מענה לאירועי חירום ולספק תשתית לוגיסטית לצורך כך.
:רח"ל בדצמבר 2007 החליטהקבינט (החלטה מספר ב/ 43 ) להקים במשהב"ט את רח"ל, אשר תשמש "גוף מטה מתאם ליד שר הביטחון ותסייע בידו לממש את אחריות -העל לטיפול בעורף בכל מצבי החירום".
באוגוסט 2009 החליטה הממשלה (החלטה מס' 706 .
) לשלב את מטה מל"ח הארצי בתוך רח"ל תפקידיה של רח"ל כוללים, בין הית ר: גיבוש תפיסות הפעלה בנוגע למצבי חירום שונים בעורף; ריכוז עבודות מטה לקביעת ההיערכות והמענה הנדרשים של גופים שונים ומשרדי ממשלה הפועלים בעורף במצבי חירום שונים; הכנת הצעות חקיקה בנושא העורף ; ותיאום בין משרדי הממשלה הפועלים בעורף במצבי חירום שונים.
מל"ל: בחוק המטה לביטחון לאומי, התשס"ח -2008 (להלן- חוק המל"ל) נקבע, כי "המל"ל ישמש גוף המטה לראש הממשלה ולממשלה בענייני החוץ והביטחון של מדינת ישראל".
עוד נקבע בחוק המל"ל, בין היתר, כי על המל"ל "להיות אחראי מטעם ראש הממשלה על עבודת המטה הבין -ארגונית והבין - משרדית בענייני החוץ והביטחון.
את המלצתו לראש הממשלה על מדיניות בעניינים אלה".
בחודשים נובמבר 2015 עדיולי 2016 בחן משרד מבקר המדינה את ההיערכות של הגורמים לטיפול בחללים באירועים רבי-נפגעים בשגרה וב חירום.
הביקורת נערכה במשרד הפנים - ברשות פס"ח ובמינהל לשירותי חירום ; במשהב"ט - ברח"ל; במשרד הבריאות - במרכז לרפואה משפטית ובאגף לשעת חירום; במשרד לשירותי דת; במ"י; בצה"ל - בפקע"ר; ובמל"ל.
בדיקות השלמה נערכו עד פברואר 2017.
ההיערכות לטיפול בחללים אזרחיים באירועי חירום | 1763 .
עבודות מטה להסדרת הטיפול בחללים בחירום .
על פי החלטה מספר 515 .
, הגורם האחראי לטיפול בחללים הוא רשות פס"חמשרד הפנים מפעיל את רשות פס"ח ומנהל אותה, ומיוצגים בה , בין היתר, משרדי ממשלה, צה"ל ופקע"ר, מ"י והמרכז לשלטון מקומי 11 .
כל אלו גופים האחראים לביצוע הפעילויות הקשורות בתחום הטיפול בחללים.
רשות פס"ח משמשת כגורם מתכלל, ומתפקידה לקשר בין הגופים הביצועיים, ולוודא כי כל אחד מהם מסוגל לבצע את המשימה שהוטלה עליו.
בביקורת עלה, כי קיים חוסר תיאום בין חלק מהגורמים העוסקים בטיפול בחללים, וכי קיימים תחומים אשר אין גורם שהוסמך לטפל בהם.
נוכח מצב זה, החל משנת 2012 עוסקים גופים שונים בהסדרת הטיפול בחללים ובחלוקת אחריות ומשאבים בין הגופים המעורבים.
עבודת המל"ל , המשרד לבט"פ ומשרד הפנים לגיבוש הצעת מחליטים להסדרת הטיפול בחללים בחירום : בשנת 2012 ,בהנחיית ראש הממשלה החל המל"ל בשיתוף המשרד לבט"פ בעבודת מטה לגיבוש הצעת מחליטים להסדרת הטיפול בחללים, אשר מטרתה לאשר תכנית היערכות לאומית לזיהוי חללים ואיתור נעדרים באירוע רב-חללים או נפגעים, ובכלל זה לקבוע את חלוקת תחומי האחריות בין הגורמים הרלוונטיים וסמכויותיהם, ולהעמיד תקציב לצורך ביצוע המשימה (להלן - הצעת המל"ל).
עבודת המטה עסקה באירוע רב-נפגעים המתרחש באחד ממצבי החירום הבאים: אירוע אסון המוני 12; מלחמה 13 ; מצב מיוחד בעורף14 ,.
בדיונים שהתקיימו במסגרת עבודת המטה השתתפו נציגי מ"י משרד הפנים, המשרד לשירותי דת, משרד האוצר, משרד הבריאות, המרכז לרפואה משפטית, פקע"ר, רח"ל וגופים נוספים המעורבים בתהליך הטיפול בחללים.
במהלך דיונים אלו טענו נציגי משרד הפנים, כי ניתן להפעיל את מערך פס"ח רק בשעת חירום (בהתאם להחלטה מספר 515 ,) ,קריבתקופת הפעלה של מערך מל"ח (מתוקף היותה של רשות פס"ח רשות ייעודית שלו), ועקב רעידת אדמה (בהתאם להחלטת ממשלה רע"ד 2).
עוד טענו, כילא ניתן להפעיל את מערך פס"ח באירוע "אסון המוני" שהוא אירוע חירום שבשגרה, שאין בו הכרזה על תקופת הפעלה .
זאת משום שמערך פס"ח נסמך על מגויסי חוץ שניתן לגייסם רק בעת חירום.
כמו כן, ח לק מהמשאבים הנדרשים לפעילות מערך פס"ח זמין רק עם הפעלת חוזים נצורים15 , כדוגמת מכולותקירור להשהיית חללים.
מתוך אתר משרד הפנים במרשתת 12 , התשל"א]נוסח חדש[ כהגדרתו בפקודת המשטרה -1971 ": אירוע שהוא בבחינת "אסון המוני הוא "אירוע הגורם לפגיעה חמורה בשלום הציבור, בביטחון הנפש או ברכוש המתייחס לציבור גדול או לשטח גדול, או אירוע שיש בו חשש לפגיעה כאמור, לרבות מחמת פגע טבע".
אשר הוכרזה על פי חוק יסוד: הממשלה 14 .
כהגדרתו בחוק הג"א 15 .
חוזה נצור הוא הסכם מוכן הניתן להפעלה בהינתן תנאים מוגדרים מראש 1764 |דוח שנתי 67ב .
לכן, בשגרה אין למערך פס"ח משאבים וכוח אדם זמין.
יצוין, כי לפי תיקון מספר 6 לחוק העבודה בשע"ח משנת2005 , רשאי שר הכלכלה לקרוא לשירות עבודה את מגויסי החוץ גם בעקבות אירוע "אסון המוני".
בדצמבר 2013 הגיש המל"ל באמצעות המשרד לבט"פ את טיוטת הצעת המחליטים לכל הגורמים המעורבים בתחום הטיפול בחללים.
טיוטת ההצעה הטילה על רשות פס"ח את האחריות הכוללת לטיפול בחללים בכלל אירועי החירום האמורים.
בדברי ההסבר לטיוטת הצעת המל"ל הובהר , כי אחריות זו מוטלת על רשות פס"ח בהתאם להחלטה מספר 515 ,, אשר על פיה כאמור רשות פס"ח תפעל ב"שעת חירום".
הצעת המל"ל לא הובאה לאישור הממשלה, בין היתר, נוכח התנגדות משרד הפנים לקביעת המל"ל לגבי אחריותו לטיפול בחללים בעת אסון המוני.
בנובמבר 2016 מסרהמשרד לבט"פ בהתייחסותו לממצאי הביקורת, כי "הצעת המחליטים טרם הועברה לממשלה.
יחד עם זאת, הסעיפים התקציביים המפורטים בה סוכמו, לפנים משורת הדין, עם משרד האוצר, על מנת לאפשר למשטרת ישראל להקים שתי תחנות לאיסוף חללים (תר"חים).
הקצאת המשאבים החד פעמיים והשוטפים למימוש התכנית הינם כדלקמן: (א) לצורך רכש והצטיידות יתגבר משרד האוצר את תקציב משטרת ישראל בשנת 2016 חד פעמי ב-5.
(ב) להפעלה שוטפת של המערך הוקצו4 תקני כוח אדם ותקציב בסך 2.
2 מיליון ש"ח, בחלוקה שווה, ממקורות פנימיים של המשרד לביטחון הפנים ומשטרת ישראל".
משרד מבקר המדינה מעיר למל"ל, כי אמנם טיוטת הצעת המחליטים שהפיץ המל"ל הביאה לשיפור היערכותה של מ"י בטיפול בחללים, אך אין בה כדי למצות את תהליך עבודת המטה שקדם לה.
זאת משום שמשרד הפנים שאליו משתייכת רשות פס"ח, שהיא הגוף העיקרי שעליו מוטלת כלל האחריות לטיפול בחללים , התנגד לתנאים לקבלת אחריות זו.
בהתייחסויות משרד ראש הממשלה ומשרד הפנים לממצאי הביקורת נמסר, כי בסוף שנת 2015 סיכמו משרד הפנים והמל"ל שמשרד הפנים יגבש הצעת מחליטים חדשה בהתבסס על עבודת המטה שקיים המל"ל (להלן – הצעת משרד הפנים).
בעניין זה מסר בנובמבר 2016 ,משרד הפנים בתגובתו לממצאי הביקורת כי "לאור ריבוי הגופים העוסקים בנושא.
משרד הפנים יוביל את הצעת המחליטים להסדרת תחום הטיפול בחללים לאור משך הזמן הרב שהנושא לא נפתר", וזאת "בשיתוף פעולה עם רח"ל" ובתיאום עם המל"ל (ההדגשה במקור).
עוד מסר, כי "הסמכויות לגופן, שבתכלול ההיערכות להן אמורה לעסוק רשות פס"ח, הינן סמכויות אשר נתונות בשגרה ובחירום למכלול משרדי ממשלה וגופים ממשלתיים שונים.
משרד הפנים סבר וסבור כי על רקע אי הבהירות שעלתה לגבי זהותו של הגורם הממשלתי שאמון על נושא הטיפול בחללים בחירום, יהיה מן הנכון להסדיר כנדרש את חלוקת האחריות בטיפול בחללים בחירום, ולפיכך ההיערכות לטיפול בחללים אזרחיים באירועי חירום | 1765 .
מחליטים בעניין בשלוש השנים האחרונות פעל ופועל לטובת הסדרה ממוסדת זו בשיתוף המל"ל והמשרד לביטחון פנים, תוך קביעת ותיאום בין כלל הגופים שהוקנו להם סמכויות בתחום".
בנובמבר 2016 מסר משרד ראש הממשלה בתגובתו לממצאי הביקורת, כינוסח הצעת המחליטים שגיבש משרד הפנים מקובל על המל"ל, וכעת ממתין לאישור גורמים רלוונטיים נוספים.
עוד מסר, כי להערכתו הצעת המחליטים האמורה תובא לאישור הממשלה בתקופה הקרובה, וכי "לאחר שהממשלה תאשר את הצעת ההחלטה בעניין הטיפול בחללים תהיה הסדרה מלאה של נושא הטיפול בחללים אזרחיים בשעת חירום".
בפברואר 2017 ,מסר משרד ראש הממשלה בהתייחסות נוספת לממצאי הביקורת, כי "הלכה למעשה נושא הטיפול בחללים האזרחיים הוסדר במלואו בעניין ]של משרד הפנים[ באמצעות הצעת ההחלטה הטיפול בחללים, שצפויה להגיע לאישור הממשלה, והחלטת הממשלה 2023 " (ההדגשה ]להעברת האחריות לקבורת חללים בחירום למשרד לשירותי דת [ .
)במקור לעומת זאת, בפברואר 2017 מסר משרד הפנים בהתייחסות נוספת לממצאי הביקורת, כי עבודת המטה לגיבוש הצעת המחליטים טרם הסתיימה וכי "מדובר בהצעה בהתהוות" (ההדגשה במקור) אשר טרם גובשה לכדי הצעה סופית.
עוד מסר משרד הפנים, כי "הצעת המחליטים אותה מוביל משרד הפנים, בשיתוף המל"ל, הינה הצעה המתכללת את כלל הצרכים הרלוונטיים למענה לנושא החללים האזרחיים.
משרד הפנים לקח על עצמו להוביל את נושא זה.
מתוך כוונה לסיים הליך זה בהקדם האפשרי".
משרד מבקר המדינה מעיר למל"ל ולמשרד הפנים, כי יותר מארבע שנים לאחר תחילת עבודת המטה להסדרת הטיפול בחללים, ויותר משנה מאז עבר הנושא לאחריות משרד הפנים, טרם גובשה לכדי הצעה סופית הצעת מחליטים בעניין.
על משרד הפנים לסיים בהקדם את גיבוש הצעת המחליטים, ולהביא אותה לאישור הממשלה כדי לתת מענה לכלל הפערים שנמצאו בדוח זה.
:עבודת רח"ל להסדרת נושא הטיפול בחללים בחירום כאמור, רח"ל אחראית להיערכות למצבי חירום ולתיאום בין הגופים הפועלים בחירום.
לפי החלטת ממשלה ב/43 מדצמבר2007 , תפקידה של רח"ל להמליץ לשר הביטחון לבצע הסדרה16 אם מצאה"כי אין גורם אחראי לתחום מסוים או שקיים חוסר תיאום או ריבוי גורמים העוסקים בתחום ואין גורם מוסמך בחקיקה או בהחלטות הממשלה לביצוע הפעולה" .
עוד נקבע בהחלטת הממשלה האמורה, כי מתפקידי רח"ל לרכז עבודות מטה בנושא "ההיערכות והמענה הנדרשים של הארגונים ומשרדי הממשלה בעורף במצבי החירום השונים".
16 /על פי החלטת הממשלה ב43 , הסדרה משמעותה "פעולה שתכליתה לקבוע בידי מי האחריות לנושא מסוים, מה תכולתה, אילו פעילויות תבוצענה למוכנות העורף ומהם קשרי הגומלין בין הגורמים השונים".
בביקורת עלה, כי אף על פי שקיים חוסר תיאום בין חלק מהגורמים העוסקים בטיפול בחללים, ואף שקיימים תחומים במסגרת הטיפול בחללים אשר אין גורם שהוסמך לבצעם, רק בשנת 2014 , כשנתיים לאחר שהמל"ל החל לעסוק בנושא וללא תיאום אתו, הח לה רח"ל לעסוק בהסדרת הטיפול בחללים.
עד למועד סיום הביקורת זימנה רח"ל שלושה דיונים בלבד בנושא הסדרת הטיפול בחללים, וטרם נקבע מועד לסיום עבודת המטה שהיא עורכת.
להלן הפירוט: בנובמבר 2014 , כשנה לאחר שהפיץ המל"ל את טיוטת הצעתו, התקיים דיון בראשות ראש מטה שר הביטחון בנושא הצעת המל"ל ובהשתתפות נציגי רח"ל, פקע"ר, הייעוץ המשפטי של מערכת הביטחון והרבנות הצבאית.
בדיון סוכם, כי רח"ל תשלים את עבודת המטה לגיבוש הצעת מחליטים בנושא זה.
בדצמבר 2014 קיים סגן ראש רח"ל, מר שאול אהרון, דיון בראשותו שמטרתו "הכרת מענה כלל הגורמים הממלכתיים בתהליך הטיפול בחללים ובנעדרים, קביעת הדרכים למימוש בהצעת מחליטים המוסכמת על כולם".
יצוין, כי בדיונים שנערכו בנובמבר 2014 ובדצמבר 2014 לא השתתפו נציגי המל"ל.
עוד יצוין, כי כשבוע לפני מועד הדיון ש ערך סגן ראש רח"ל בדצמבר 2014 , פנה סגן ראש המל"ל לענייני ביטחון פנים ועורף לנציגים בכירים מהמשרדים הרלוונטיים ומסר להם כי הדיון האמור הוא "דיון מיותר שרק יפריע לסיים את התהליך.
עבודת המטה הסתיימה - קיימת הצעת מחליטים מאושרת ומשותפת".
בינואר 2015 כתב סגן ראש המל"ל לענייני ביטחון פנים ועורף למשתתפי הדיון ולממלא מקום ראש רח"ל דאז (לימים ראש רח"ל17 ), מר בצלאל טרייבר, כי "המל"ל ימשיך להוביל את 'הצעת המחליטים' ויגיש אותה לאישור הממשלה לאחר שיסוכם הסעיף התקציבי".
על אף האמור לעיל, במאי 2015 קיים ממלא מקום ראש רח"ל דאז, מר בצלאל טרייבר, דיון נוסף בנושא הסדרת הטיפול בחללים בחירום ובהשתתפות נציגי משרדי הממשלה הרלוונטיים18 ונציגי צה"ל.
בדיון סוכם, כי רח"ל תגבש באופן עצמאי הצעת מחליטים נפרדת בנושא הטיפול בחללים (להלן – הצעת רח"ל).
יומיים לאחר מועד הדיון, שלח סגן ראש המל"ל לענייני ביטחון פנים ועורף הודעה למשתתפי הדיון, וב הם ממלא מקום ראש רח"ל דאז, כי בפגישה שנערכה ביניהם "סוכם שעבודת המטה שהתקיימה עד כה בהובלת המל"ל תימשך ע"י המל"ל עד סיומה כולל העברת האחריות לקבורת חללים אזרחיים למשרד לנושאי דת.
רח"ל תהיה שותפה מלאה בתהליך".
במאי 2016 מסר סגן ראש רח"ל לצוות הביקורת, כי "המל"ל לקח על עצמו את הטיפול בנושא למרות שאין זה בתחום אחריותו.
זאת ועוד, המל"ל מבצע את עבודת המטה בשיתוף המשרד לביטחון הפנים.
אשר גם הוא אינו אחראי לנושא החירום.
נוכח העובדה כי הסדרת הטיפול בחללים באירועי חירום היא בתחום אחריותה של רח"ל, ונוכח העיכובים בעבודתו של המל"ל, מקיימת .
17 תא"ל (מיל') בצלאל טרייבר מונה לממלא מקום ראש רח"ל ביוני2014 , ובנובמבר2015 אישרה הממשלה את מינויו לראש רח"ל.
18 בדיון השתתפו נציגי משרד הפנים ורשות פס"ח, משרד האוצר, המשרד לשירותי דת, משרד הבריאות, מ"י ומרכז השלטון המקומי.
ההיערכות לטיפול בחללים אזרחיים באירועי חירום | 1767 .
עבודת מטה עצמאית להגדרת תחומי הסמכות והאחריות של כלל משרדי הממשלה הרלוונטיים בתהליך המלא של הטיפול בחללים אזרחיים בחירום.
עבודת המטה מתקיימת בידיעת ראש מטה שר הביטחון במטרה לגבש הצעת מחליטים אשר תובא לאישור הממשלה על ידי שר הביטחון".
בנובמבר 2016 מסרה רח"ל בהתייחסותה לממצאי הביקורת, כי בהתאם להחלטת ממשלה מס' 1577 מאפריל2007 המטילה את אחריות-העל לטיפול בעורף בכלל מצבי החירום על שר הביטחון, ובהתאם להחלטת ממשלה מס' ב/43 ""על רח ל לרכז את עבודת המטה בנושא הטיפול בחללים אזרחיים באירועי חירום ואין להטיל אחריות זו על כל גוף אחר ובכלל זאת המועצה לביטחון לאומי.
ראש רח"ל מבקש ממבקר המדינה להבהיר כי האחריות לביצוע עבודת המטה הלאומית הינה של רח"ל".
לעומת זאת בנובמבר 2016 מסר משרד ראש המ משלה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "המל"ל ריכז והוביל עבודת מטה בנוגע להסדרת הטיפול בחללים אזרחיים באירועי חירום, בהתאם להנחייתו של ראש הממשלה".
בנובמבר 2016 מסר משרד הפנים בעניין זה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "באופן מעשי, התקיימה עבודת מטה אחת בהובלת המל"ל" (ההדגשה במקור).
לעומת זאת, בנובמבר 2016 מסרה רח"ל בהתייחסותה לממצאי הביקורת , כי "רח"ל תעדכן את המל"ל בעבודת המטה המתבצעת על ידה".