HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
זאת מכיוון שבעת תכנונו לא מנצלים כראוי את הידע המקצועי הקיים במשרדי הביצוע, ידע שאינו .
102קיים בהכרח במשרד האוצר אחת מהמלצותיה של ועדת המשילות הייתה לחזק את תפקידו 2013 בשנת של משרד הביצוע בתהליך התקצוב: אומנם משרד האוצר הוא בעל הסמכות הבלעדית לקבוע מסגרת תקציב כוללת, אך משרד הביצוע הוא המופקד על קביעת מדיניותו באמצעות תכנון תקציבו בכפוף למדיניות הכלכלית-החברתית .
הממשלה אימצה המלצה זו לעניין עיגון 103שקבעה הממשלה ברמה הרוחבית .
104מקומו של משרד הביצוע בתהליך הכנת התקציב משרד האוצר מסר בתשובתו כי בשנים האחרונות הוא מוביל מהלכים שונים לצמצום הריכוזיות בתקציב, לדוגמה תהליך צמצום אלפי תקנות תקציביות לשיפור יכולת הניהול והגמישות של משרדי הממשלה, וכן הוא פועל להגברת מעורבות משרדי הממשלה והציבור בתהליך אישור תקציב המדינה וההחלטות הנלוות לו.
נציגויות משרד החוץ כצעד התאמה נלווה 22 הצעת משרד האוצר לסגירת ההתמודדות עם הקשיים הנובעים מריכוזיות הליך התקצוב להצעת התקציב: מקבלת משנה תוקף במציאות שבה החלטות תקציביות יסודיות מתקבלות בסד זמנים קצר במיוחד וכל זאת שעה שמדובר בהכרעות המחייבות התבססות על הליך קפדני הכולל איסוף נתונים, בדיקת המשמעויות של הנתונים, היוועצות, קבלת חוות דעת וכתיבת סיכום החלטה מנומק.
בעבר התייחס מבקר המדינה בשני דוחות לסד הזמנים הקצר העומד לרשות משרדי הממשלה השונים לבחון את הצעת התקציב ואת הצעות ההחלטה לביצוע צעדי התאמה הנלווים לה שגיבש משרד האוצר, טרם הבאתן לאישור הממשלה, והעיר למשרד האוצר על .
105כך שמדובר בפרק זמן לא סביר אשר מקשה על קיום דיון מעמיק ומקצועי .
100 ראו לעיל הערת שוליים מומי דהן, 102 .
25 ', עמ 99 ועדת המשילות, ראו לעיל הערת שוליים 103 "אימוץ המלצות הצוות לשיפור עבודת המטה ויכולות הביצוע של משרדי 482 החלטת ממשלה 104 ")הממשלה בנושאי תקציב והתקשרויות המשרד הממשלתי (רכש ומכרזים) (ועדת המשילות ).
13 ( ; מבקר 37 ,5 '), "עבודת המטה במשרדי הממשלה",עמ 2003( ב53 דוח שנתי מבקר המדינה, 105 .
233 - 231 ,207 '), "תקציב המדינה - תהליך הכנתו ועדכונו", עמ 2005( ב55 דוח שנתיהמדינה, 1022 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה ביקש משרד האוצר להביא לאישור 2019 במסגרת גיבוש תקציב המדינה לשנת הצעת החלטה בנושא "גיבוש אופן פעילות הממשלה 2018 הממשלה בינואר בחו"ל".
עניינה של הצעת החלטה זו, בין היתר, סגירת נציגויות של משרד .
הצעת משרד האוצר 106החוץ בחו"ל והעברת חלק מהפעילות לנציגויות אזוריות , ובעקבות כך 2020 - 2018 נציגויות במהלך השנים 22 לממשלה הייתה לסגור 176 סכום כולל של 2021 - 2019 להפחית מבסיס תקציב משרד החוץ לשנים נציגויות ברחבי העולם, 103 מיליון ש"ח (בהדרגה).
מאחר שבשנה זו היו נציגויות הייתה צמצום מספר נציגויות משרד החוץ 22 המשמעות של סגירת , שלושה ימים 2018 בינואר 8-.
הצעה זו הועברה לעיון משרד החוץ ב 20%-בכ בממשלה.
2019 בלבד לפני הדיון בהצעת התקציב לשנת בדברי ההסבר לטיוטת הצעת ההחלטה נכתב: "סגירת הנציגויות והעברת הפעילות לנציגויות אזוריות, תאפשר להפנות את המשאבים הרבים המושקעים כיום במספר רב של נציגויות לטובת פעילות הממשלה במדינות בעלות חשיבות גבוהה".
נמצא כי הצעת משרד האוצר לממשלה בעניין סגירת כחמישית מיליון 176 מהנציגויות הדיפלומטיות של ישראל בעולם והפחתת ש"ח מתקציב משרד החוץ כפועל יוצא מכך, לא נסמכה על בחינה מקצועית וסדורה של כלל השיקולים והנתונים הרלוונטיים.
בכלל זה, מיפוי והערכת המשמעויות הנובעות מהצעת החלטה זו (אם תתקבל) על יחסי החוץ של מדינת ישראל; ניתוח מעמיק של החיסכון הכספי הצפוי ממימוש הצעת החלטה זו על בסיס שקלול עלות התחזוקה של כל נציגות ועלות סגירתה (בשים לב לפערים בעלויות אלה כנגזרת מגודל, מיקום וכדומה) וחישוב העלות החלופית של קיום הפעילות בנציגות אזורית.
זאת ועוד, נוכח העובדה כי טיוטת הצעת ההחלטה הועברה לעיון משרד החוץ לראשונה שלושה ימים בלבד לפני הדיון בה בישיבת הממשלה, הרי שלמשרד החוץ לא ניתנה אפשרות לבחון לעומק את האפשרויות המעשיות ליישום הצעת ההחלטה ואת השפעותיה.
, "גיבוש אופן פעילות הממשלה בחו"ל" 2019 הצעת תקציב המדינה לשנת משרד האוצר, 106 .
)2018 (ינואר 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1023 משרד החוץ | משרד החוץ | משרד האוצר מסר בתשובתו כי הוא מקבל את הביקורת הנוגעת לכך שהחלטות תקציביות משמעותיות מתקבלות בסד זמנים קצר.
לעמדתו, ראוי כי תהליך אישור התקציב יהיה ארוך יותר כדי לאפשר עבודת מטה תוך שיתוף גורמים רלוונטיים בתהליך.
עם זאת הוסיף משרד האוצר, כי גם בסד הזמנים הקצר, כפי שמתואר לעיל, שהיה קצר מהרגיל ונקבע על ידי ראש הממשלה ושר האוצר, נעשה מאמץ לשיתוף גורמים נוספים.
במטרה לקיים תהליך תקצוב סדור ומקצועי, עוד טרם העלאת הדרישות התקציביות, התבקשו כל משרדי הממשלה, לרבות משרד החוץ, להעביר את הצעותיהם בנושאים: צעדי התייעלות במשרד, תיעדוף תקציבי והצעות לרפורמות מבניות.
ממשרד החוץ לא התקבל מענה לפנייה זו למעט חוברת דרישות תקציביות.
לעניין הצעתו לסגירת נציגויות, מסר משרד האוצר כי צעד זה נועד להקטין את שיעור התקציב הקשיח בטווח הזמן הבינוני ובכך להגדיל את גמישות התקציב של המשרד.
משלא הוצגה למשרד האוצר מעולם בחינה סדורה ומקצועית של אפקטיביות החזקת נציגויות פיזיות בחו"ל בהשוואה לחלופות השונות ומשלא הוצגו הצעות אחרות להתייעלות בתקציב המשרד, הוחלט לקדם את הצעת ההחלטה לסגירת הנציגויות.
עוד מסר משרד האוצר כי עמדתו היא כי "יש לבצע עבודה בהובלת משרד החוץ שתבחן את אופן ותשתית הפעילות המיטבית בכל מדינה לרבות קביעת יעדים ומדדים ותעדוף המשאבים בהתאם".
מסר משרד החוץ כי רוב הוצאות המשרד 2020 בתשובתו המשלימה מפברואר הן הוצאות קשיחות דבר המהווה אתגר מובנה להתייעלות.
עוד מסר כי בעקבות פניית משרד האוצר כאמור ניסו הגורמים הרלוונטיים במשרד החוץ לקבוע פגישות עם נציגי משרד האוצר כדי לדון בין היתר בצעדי התייעלות ובבקשות התקציב.
הבקשות לפגישות לא נענו.
משרדהסיכום בדבר תוספת תקציב חד-פעמית וסגירת שבע נציגויות - החוץ התנגד להצעת משרד האוצר לסגירת כחמישית מהנציגויות, ולאחר משא , נחתם 2019 ומתן בין משרד האוצר למשרד החוץ על תקציב משרד החוץ לשנת בין המשרדים מסמך העקרונות שבו, בין היתר, התחייב משרד החוץ לסגור שבע , שעות ספורות לפני הדיון בממשלה 11.
מסמך העקרונות נחתם ב בהצעת התקציב ובהצעות החלטה נלוות.
בעקבות הסיכום בין הצדדים הגיש משרד האוצר לאישור הממשלה הצעת מחליטים בנוסח מעודכן לסגירת שבע נציגויות בהליך מדורג שיימשך שלוש שנים, כששלוש נציגויות אמורות היו .
ההצעה קיבלה תוקף בהחלטת ממשלה בו ביום במסגרת 2019 להיסגר בשנת .
18 ( " "גיבוש אסטרטגיה אזורית לפעילות הממשלה בחו"ל 3400 החלטת ממשלה 107 1024 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה כפי שהובא לאישור הכנסת 2019 כאמור, תקציב משרד החוץ המקורי לשנת 14.
תקציב זה שיקף הפחתה של כ 1,385 ואושר בפועל עמד על .
אולם בד בבד עם ההפחתה בבסיס התקציב 2018 ביחס לתקציב המקורי לשנת 2019 כאמור, במסמך העקרונות סוכם על תוספות תקציביות חד-פעמיות לשנת .
התוספת העיקרית שסוכם 108 מיליוני ש"ח 1,385 - לבנוסףלשימוש משרד החוץ .
יצוין 109 מיליון ש"ח, והיא הותנתה בסגירת שבע הנציגויות 140 עליה הייתה כי החלטת הממשלה לא כללה את תוספת התקציב החד-פעמית, אלא קבעה כי כל חיסכון שייווצר בתקציב משרד החוץ כתוצאה מסגירת הנציגויות (לרבות חיסכון בכוח אדם) יופנה לפעילות דיפלומטית ולסיוע בין-לאומי של משרד החוץ.
יוצא אפוא כי הסיכום על מספר הנציגויות שייסגרו - וכפועל יוצא גם החלטת הממשלה בעניין - היה פרי מיקוח בין משרד האוצר למשרד החוץ בסד זמנים צפוף בעת תהליך אישור תקציב המדינה, שהוא תהליך מורכב ממילא הכולל עשרות החלטות בתחומים שונים.
בנסיבות אלו לא היה אפשר לקבל החלטה, כפי שנדרש מכללי המינהל התקין, תוך בחינה שיטתית של מלוא הנתונים והשיקולים השונים הרלוונטיים לקבלת החלטה כבדת משקל זו שהיא בעלת השלכות מדיניות פוטנציאליות משמעותיות.
קידום החלטה קונקרטית לשינוי אופן הפעילות של משרד ממשלתי ללא קיום הליך בחינה וניתוח מפורטים וללא התייעצות מקצועית ממשית על אודות פרטי ההחלטה, השפעותיה ומשמעויותיה עלול להביא לפגיעה יסודית ביכולת של המשרד הממשלתי למלא את תפקידיו ולהגשים את ייעודו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האוצר כי עליו להקפיד להשתמש באופן מושכל, זהיר ואחראי בכלים העומדים לרשותו בעת גיבוש הצעתו לתקציב המדינה והצעות החלטה נלוות שהוא מגיש, בייחוד כשמדובר בהתערבות בפרטי המדיניות של משרד ממשלתי אחר.
ראוי כי כל הצעה כזו, המובאת על ידי משרד האוצר לאישור הממשלה, תתבסס על בחינה מקדימה מעמיקה ומקצועית בשיתוף המשרד הרלוונטי, תוך הקצאת פרק זמן הולם לקיום הליך בחינה ראוי כאמור.
כאמור, תוספות חד-פעמיות אינן חלק מבסיס התקציב וככלל הן אינן עוגן בגיבוש התקציב לשנת 108 .
2018 דברים אלו עוגנו באופן מפורט יותר גם בסיכום התקציבי שנחתם בשלב מאוחר יותר (מאי 109 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1025 משרד החוץ | משרד החוץ | , טרם יושמה, זאת 2019 בשנת 3 נציגויות, מהן 7 החלטת הממשלה בדבר סגירת בעקבות החלטת הדרג המדיני.
משכך, משרד האוצר לא העביר את התוספת מיליון ש"ח למשרד החוץ.
במצב 140 בסך 2019 התקציבית החד-פעמית לשנת דברים זה, היה צורך לגבש הסכמות תקציביות חלופיות.
אומנם משלהי שנת קיימו המשרדים מגעים לגיבוש סיכום תקציבי חלופי, אולם עד לסיום 2018 , מגעים אלו לא הבשילו לכדי הסכמות ולא הושגה 2019 הביקורת בנובמבר .
2019 חלופה תקציבית בעניין תקציב משרד החוץ לשנת לעניין המגעים שנוהלו בין הצדדים מסר משרד האוצר כי מאז שהתברר כי עקב החלטת הדרג המדיני אין ביכולתו של הדרג המקצועי במשרד החוץ לקיים את החלטת הממשלה והסיכום התקציבי, הוא פעל מול משרד החוץ בניסיון לגבש סיכום תקציבי חלופי, בין היתר הציע מספר חלופות לסגירת נציגויות ובהן: הקמת ועדה ציבורית לגיבוש אסטרטגיה לפעילות הממשלה בחו"ל בדגש על משרד החוץ; הקמת צוות משותף לצורך בחינת מבנה העלויות ואופן פריסת הנציגויות של משרד החוץ; מעבר למודל משק סגור בנציגויות כדי לאפשר גמישות מירבית למשרד בין כוח אדם יקר לבין פעילות; קידום מודל קריירה חדש לשליחי המשרד במקביל לקידום תכנית פרישה.
עם זאת משרד האוצר מסר כי הניסיון לגבש סיכום תקציבי חלופי לא צלח עד כה.
 הליכי קבלת ההחלטות על סגירת נציגויות משרד החוץ בחו"ל במסגרת לקו במספר היבטים: ראשית, משרד 2019 גיבוש תקציב המשרד לשנת האוצר הוביל מהלך שתכליתו להביא לסגירת כחמישית מנציגויות משרד החוץ בחו"ל בלי שהצעתו נשענה על בחינה יסודית של השפעות הפעולה על יחסי החוץ של מדינת ישראל ובלי שניתנה למשרד החוץ שהות מספקת לבחון לעומק את ההצעה ואת משמעויותיה; שנית, הסיכום על סגירת מספר נציגויות נמוך יותר מזה שננקב מלכתחילה, שעיקריו הוטמעו בהחלטת ממשלה, היה פרי מיקוח בין משרד האוצר למשרד החוץ בסד זמנים צפוף, טרם אישור תקציב המדינה; שלישית, ) 2019 ההחלטה להימנע מסגירת שבע הנציגויות (מתוכן שלוש בשנת לא לוותה בהסכמות חלופיות לסיכום התקציבי.
כתוצאה מתהליך קבלת החלטות לקוי זה לא העביר משרד האוצר תוספת תקציב חד-פעמית מיליון ש"ח למשרד החוץ, כפי שסוכם בין הצדדים.
140 בסך , לרבות סיכום 2019 אף על פי שהצורך בגיבוש סיכום תקציבי חלופי לשנת בדבר צעדי התייעלות נדרשים במשרד החוץ, עלה כבר במחצית שנת - שלהי שנת התקציב - לא 2019 , עד מועד סיום הביקורת בנובמבר 2018 1026 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה הגיעו הצדדים להסכמות, ומשרד החוץ לא קידם פעולות יסודיות במישור התפקודי והמבני (לרבות כאלו הנוגעות למערך הנציגויות) וטרם התחיל ביישום תוכניות ארוכות טווח מתאימות אשר עשויות להוביל להתייעלותו.
בבסיס תקציב משרד החוץ (כפי שצוין 15% הקיצוץ הניכר של כמעט לעיל ויוצג בהרחבה בהמשך) בד בבד עם אי-העברת תוספות תקציב חד- הובילו למשבר תקציבי חמור שאליו נקלע משרד 2019 פעמיות לשנת החוץ.
תוצאת כל אלו נכון למועד סיום הביקורת - משרד החוץ על מערך נציגויותיו בחו"ל שרוי במשבר תפקודי חמור נוכח העובדה שפעילויות המשרד הוקפאו באופן המביא לפגיעה ניכרת בקידום המשימות שעליהן הוא מופקד, כפי שיפורט להלן.
2019 השינויים בתקציב משרד החוץ לשנת , כפי שאושר בחוק התקציב 2018 כאמור, התקציב המקורי של משרד החוץ לשנת מיליוני ש"ח.
התקציב 1,623 , היה 2017-, התשע"ז 2018- ו 2017 לשנות הכספים מיליוני ש"ח.
7% - הופחת ב 2019 המקורי לשנת 2019 שלהלן מוצגים רכיבי תקציב משרד החוץ שנגרעו מהתקציב לשנת 20 בתרשים או התווספו לו.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1027 משרד החוץ | משרד החוץ | 20 תרשים שהוגשה לאישור הכנסת 2019 מקור: על פי נתוני הצעת תקציב לשנת הכספים ודברי ההסבר, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
התאמות בגין שינויים בשערי חליפין תקציב משרד החוץ, ככל תקציב המדינה, נקבע בשקלים, אולם מאחר שעיקר פעילותו של המשרד מתבצעת בנציגויותיו בחו"ל, חלק נכבד מהוצאותיו הן במטבע 1028 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה חוץ.
לפיכך, גיבוש התקציב השנתי נעשה, בין היתר, בהסתמך על שער הדולר מתקציב משרד החוץ הוצמד לשער הדולר 73% ,2018 .
כך, לדוגמה, בשנת110הצפוי .
111התקציבי בעבר היה קיים במשרד החוץ נוהל שקבע כי יש לבצע במהלך השנה מעקב עיתי אחר השינויים בפועל בשער הדולר ביחס לשער הדולר התקציבי שעל פיו תוקצב המשרד מלכתחילה, ובהתאם לכך לפעול לעדכון תקציב משרד החוץ במהלך השנה השוטפת, כך שהפרשי המטבע יוחזרו לתקציב משרד החוץ או לקופת המדינה.
במועד הביקורת נמצא כי נוהל זה כבר אינו בתוקף כמה שנים, והתאמות התקציב נעשות רק בעת בניית התקציב השנתי.
כך נמצא כי משרד האוצר הפחית מבסיס מיליון ש"ח, בשל ירידה בשער הדולר 153- כ2019 התקציב של משרד החוץ לשנת בהשוואה לשער הדולר התקציבי ששימש לבניית תקציב משרד 2017 בפועל בשנת לשער החליפין החזוי לשנה זו.
2019 ובשל התאמת תקציב 2017 החוץ לשנת הביקורת העלתה כי דרך הפעולה הנהוגה, שלפיה מבוצעת התחשבנות עבר בגין שינויים בשערי החליפין במסגרת תקציב השנה הבאה ולא במסגרת שנת התקציב הרלוונטית להתחשבנות, חושפת את המשרד לסיכון תקציבי נרחב שעלול במקרים מסוימים להשפיע במידה רבה על תקציב השנה הבאה ועל יכולת המשרד לבצע את משימותיו, סיכון .
נמצא כי למשרד האוצר ולמשרד החוץ 2019 שהתממש בפועל בשנת אין מנגנון מוסכם המבטיח מעקב שוטף אחר השינויים בשערי החליפין והשפעותיהם על תקציב משרד החוץ ועדכון עיתי של התקציב לשנה הרלוונטית ובמהלכה, באופן שמאפשר למשרד החוץ לנהל באופן מושכל את תקציבו.
בשל תמהיל ההוצאות של משרד החוץ ותלותו הרבה בתנודות שערי החליפין, וכדי להבטיח איזון בין האינטרסים הציבוריים השונים, משרד מבקר המדינה ממליץ שמשרד האוצר ומשרד החוץ יעקבו במשותף אחר התנודות בשערי החליפין במהלך השנה ויבצעו התאמות נדרשות כבר במרוצת שנת התקציב השוטפת באופן מידתי.
פעולה זו הכרחית בייחוד כאשר התנודות בשערי החליפין הן חדות, וכתוצאה מכך נדרשות התאמות בסכומים ניכרים.
- 2013 ראו לדוגמה הצעות תקציב משרד החוץ, כפי שהוגשו לאישור הכנסת, לשנות הכספים 110 .
2018 - 2017 ,2016 - 2015 ,2014 "שער הדולר התקציבי" הוא שער הדולר שנקבע על ידי משרד האוצר ומשמש לגילום בשקלים של 111 .
רכיבי התקציב המיועדים להוצאה במטבע חוץ 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1029 משרד החוץ | משרד החוץ | שיפוי בגין התייקרויות במדינות היעד מהתקציב 73%-חלק ניכר מתקציב משרד החוץ מיועד להוצאה במדינות היעד (כ ).
נוסף על התאמת מחירי התקציב בתקנות התקציביות הרלוונטיות 2018 בשנת או בסמוך לה הותאמו מחירי התקציב בתקנות 2015 לשינויים בשער הדולר, עד שנת המיועדות להוצאה במטבע חוץ לשינויים נוספים המשפיעים על סכום ההוצאות של משרד החוץ בחו"ל.
התאמה זו נעשתה על סמך מתודולוגיה שהייתה מוסכמת בין משרד האוצר למשרד החוץ, והיא הביאה בחשבון, בין היתר, התייקרויות מקומיות ואינפלציה מקומית בכל אחת מהמדינות הרלוונטיות (להלן - מקדם התייקרויות).
כך גולמו בתקציב משרד החוץ שינויים בשערי החליפין המקומיים, שינויים בגובה שכר המינימום, שינויים בכללי המיסוי במדינות היעד, שינויים במחירי הדלק, החשמל, המים, שכר הדירה ועוד.
או בסמוך לה הופסק השימוש במקדם ההתייקרויות 2015 נמצא כי בשנת נוכח החלטה חד-צדדית של משרד האוצר.
, בסיכום התקציבי שנחתם בין משרד האוצר למשרד החוץ, נקבע 2018 במאי שמשרד החוץ ישופה בגין הוצאות על התייקרויות ייחודיות בחו"ל בסכום שייקבע 2019 בעבודת מטה משותפת של המשרדים.
עוד נקבע שהסכום יתווסף לתקציב יתווסף סכום זה לבסיס 2020 במסגרת שינויי תקציב שיבוצעו במהלך השנה, ומשנת התקציב של משרד החוץ.
העביר משרד החוץ למשרד האוצר 2019 בביקורת נמצא כי במהלך שנת את תחשיבו לתוספת הנדרשת לתקציב משרד החוץ בגין ההתייקרויות מיליון ש"ח.
תוספת זו חושבה על פי מקדם ההתייקרויות שהיה 84.
נהוג בעבר משרד האוצר דחה את התחשיב של משרד החוץ בשל מחלוקת בין המשרדים על המתודולוגיה שלפיה חושבה התוספת, אך לא הציע תחשיב חלופי או מתודולוגיה חלופית לחישוב, זאת על אף עמדתו העקרונית כי יש צורך בגיבוש מתודולוגיה כזו.
עד למועד סיום הביקורת טרם גיבשו משרד האוצר ומשרד החוץ מתודולוגיה מוסכמת לחישוב גובה השיפוי על התייקרויות בחו"ל 2019 שלו יהיה זכאי משרד החוץ.
יוצא אפוא שעד סוף שנת התקציב 1030 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה , ומשרד החוץ נאלץ לממן 2019 לא הותאם תקציב משרד החוץ לשנת מתקציבו המקוצץ ממילא גם את ההתייקרויות במדינות אלה.
על משרד האוצר ומשרד החוץ לגבש מתודולוגיה ומנגנון להתחשבנות הדדית בגין התייקרויות או הוזלות במדינות היעד, כדי שתקציב משרד החוץ יכסה את הוצאות המשרד בפועל וכדי שמשרד החוץ יוכל לעמוד בהוראות הדין המקומיות ובהתחייבויותיו כלפי נותני השירותים בחו"ל.
השפעות הקיצוץ התקציבי על משרד החוץ התקציב הפנוי שעמד לרשות משרד החוץ לכלל הוצאותיו הקשיחות 2019 בספטמבר .
112 מיליון ש"ח 1,276 היה2019 ולמימון פעילותו הדיפלומטית לשנת בשל ההפחתה המשמעותית בבסיס התקציב, בשל היעדר תוספת תקציבית חד- ובהינתן מתווה הפעילות הקיים של משרד החוץ המצריך 2019 פעמית לשנת הקצאה של מרבית התקציב לצורך תשלומי שכר, תפעול המשרד והוצאות קשיחות צמצם משרד החוץ במידה רבה את התקציב המיועד לפעילות 2019 אחרות, בשנת דיפלומטית.
הפעילות נעשית באמצעות מטה המשרד בישראל ובאמצעות הנציגויות הדיפלומטיות בחו"ל וכוללת פעילות בתחומים הבאים: מדיני, הדיפלומטיה הציבורית, קונסולרי, כלכלי, סיוע בינלאומי ועוד.
נמצא שסך התקציב שהוקצה מיליון ש"ח בלבד.
42- הוא כ 2019 בתחילת השנה לפעילות דיפלומטית כאמור בשנת בישראל 2018 בלבד מתקציב הפעולות שנוצל בפועל בשנת 21%-סכום זה משקף כ .
2017 מתקציב הפעולות שנוצל בפועל בשנת 23%-ובחו"ל וכ צמצום התקציב המיועד לפעילות דיפלומטית הביא לירידה ניכרת בפעילות משרד החוץ בישראל ובחו"ל.
בכירים במטה משרד החוץ ובנציגויות תיארו את המציאות שנוצרה כמשבר חריף ומרחיק לכת בהשפעותיו הפוטנציאליות על קשרי החוץ של מדינת ישראל.
כמו כן, תקציב מקורי (נטו) בניכוי כספי רזרבה, תקציבים מותנים ועודפים מחויבים שקוזזו, כפי 112 .
שפורט לעיל 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1031 משרד החוץ | משרד החוץ | לדברי המל"ל, בעקבות טענת משרד החוץ בדבר קיצוץ תקציבי והיעדר תקציב, לא אחת מסר משרד החוץ למל"ל כי לא יוכל להיענות לבקשותיו להשתתף ביוזמות או בפעילויות.
המל"ל הוסיף והזהיר כי צמצום ניכר בפעילויות משרד החוץ עלול לפגוע ביכולת המשרד למלא את ייעודו המדיני והדיפלומטי כראוי, דבר שעלול לגרום פגיעה מצטברת ביחסי החוץ של מדינת ישראל.
התריעו בכירי משרד החוץ בארץ וראשי נציגויות וצירי ישראל 2019 ואכן, ביולי בעולם על ההשלכות הנובעות מהיעדר התקציב ובכלל זה: השבתה כמעט מוחלטת של פעילות המשרד בארץ ובנציגויות בחו"ל באופן שאינו מאפשר למשרד למלא בקידום הפעילות הכלכלית, פגיעה 80%-את משימותיו ולהשיג את יעדיו, צניחה בכ בקשרי החוץ של ישראל, פגיעה במערכה המדינית כנגד איראן ודה-לגיטימציה כנגד ישראל, התדרדרות במצבם הפיזי של נכסי המדינה בחו"ל בהיעדר תקציב מספיק לתחזוקתם.
, שהיה צפוי 2019 כמו כן, בצל תחזית הגירעון התקציבי בפעילות משרד החוץ לשנת באותה עת, ונאמד במאות מיליוני ש"ח, עלה חשש כי משרד החוץ לא יוכל לעמוד בהתחייבויותיו לתשלומי שכר, לתשלום לספקים וליתר הוצאותיו הקשיחות, דבר שעלול היה לחשוף את המדינה לתביעות משפטיות.
סגן החשב הכללי במשרד האוצר את חשב 2019 בשל הגירעון הצפוי הנחה באוגוסט משרד החוץ להפסיק לאלתר את פעילות משרד החוץ בישראל ובחו"ל כדלקמן: ביטול נסיעות עבודה בכל התחומים של כל העובדים, ללא קשר ליתרת התקציב של המטה או של הנציגות; עצירת התקשרויות חדשות בכל התחומים; אי-ביצוע רכש במסגרת התקשרויות קיימות, כל עוד הדבר אינו גורר הפרה חוזית; הפסקת הפעלת יועצים בתשלום ככל שמסגרת ההתקשרות עימם מאפשרת זאת; ביטול קורסים שתוכננו במשרד ועוד.
2019 במענה להנחיית סגן החשב הכללי התריע מנכ"ל משרד החוץ באוגוסט שלהנחיית סגן החשב הכללי "השלכות מרחיקות לכת לביטחון הלאומי של מדינת משמעות ההנחיה בפועל הינה הקפאת הפעילות המדינית של משרד החוץ ישראל.
זאת ועוד, לדבריו, הנחיית סגן במטה ובחו"ל באופן מידי החשב הכללי במשרד האוצר תביא ל"הקפאת משימות חיוניות בנושא איראן וטרור אל מול ממשלות זרות ובזירה הציבורית; פגיעה חמורה בהיערכות ובפעילות באו"ם סביב העצרת הכללית ובמועצה לזכויות אדם; פגיעה בכל פעילות משרדי הממשלה והגופים הסמוכים לשגרירויות ישראל; פגיעה קשה בשירות למאות אלפי אזרחים ישראלים בחו"ל, בייחוד בתקופת החגים; פגיעה במאמצים לעידוד וסיוע למדינות להעביר נציגויותיהן לירושלים; הפסקת הפעילות הדיפלומטית-ציבורית בשפות זרות התלויה בהתקשרויות בשירותי מיקור חוץ; פגיעה מדינית ותדמיתית קשה אל מול מדינות אחרות נוכח אי עמידה בהבטחות ובסיכומים שתהייה בעלת נגזרות 1032 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה אסטרטגיות וביטחוניות".
המנכ"ל הדגיש ש"בזירה הבינ"ל אין וואקום, ובעת יתמלא מידית על ]שייפער בגין אי-נוכחות של ישראל בזירה זו[ הרגישה הזו החלל ידי גורמים עוינים".
עוד הוסיף המנכ"ל כי הגירעון העמוק שבו שרוי משרד החוץ הוא תוצאה של תת-תקצוב וכי "מלכתחילה לא היתה הלימה בין תקציב המשרד שנקבע לבין משימות המשרד כפי שמתחייבות מייעודו ויעדיו (בהתאם להנחיות הדרג המדיני) וחמור מכך - המחויבויות הקשיחות של המשרד, לרבות תשלומי שכר ונלוות".
בהתייחס לדברי מנכ"ל משרד החוץ הדגיש משרד האוצר בתשובתו כי יעדי משרד , הם כלליים 2019 החוץ, כפי שהוגדרו בספר תוכניות העבודה הממשלתי לשנת מאוד וניתן להשיגם בדרכי פעולה שונות ובהיקפי תקצוב שונים.
לדבריו, "התקציב והחלטות הממשלה הנלוות לו הינם החלטה של הממשלה ובמקרה של תקציב המדינה גם של הכנסת.
בהתאם, האחריות על השלכות החלטות אלו אינה רק על הדרג המקצועי".
חשב משרד החוץ 2019 בהתאם להנחיית סגן החשב הכללי, הורה בספטמבר למטה משרד החוץ בישראל ולנציגויות משרד החוץ בחו"ל להפסיק לאלתר את פעילויותיהם כאמור בהנחיית סגן החשב הכללי.
, 2019 בתשובת סגן החשב הכללי במשרד האוצר למשרד מבקר המדינה מדצמבר הדגיש כי המחויבות לעמידה בחוק התקציב היא, בראש ובראשונה, של משרד למנכ"ל משרד החוץ שבו צוין, 2019 החוץ.
כמו כן הוא הפנה למכתבו מאוקטובר בין היתר, כי במהלך החודשים האחרונים אושרו כמה בקשות של הנהלת המשרד להחרגות מההנחיה לעיל לעניין הפסקת פעילות ובכלל זה הוחרגה פעילות הקשורה בעצרת השנתית של האו"ם.
עוד צוין במכתב כי תפקידו של החשב הכללי היא לוודא עמידה בחוק התקציב תוך התאמת רמת הפעילות למסגרת התקציב שאושרה וכי על משרד החוץ לפעול בכל האמצעים העומדים לרשותו כדי לצמצם, ככל שאפשר, את הגירעון החזוי בתקציב המשרד.
התקציב המקוצץ מלכתחילה שהקצה משרד האוצר למשרד החוץ לשנת הוביל להשבתה כמעט מוחלטת של פעילות המשרד, דבר שעלול 2019 להשפיע באופן מרחיק לכת על יחסי החוץ של מדינת ישראל, על השירות לאזרחים בחו"ל ועוד.
להלן ייסקרו השפעות קיצוץ תקציב משרד החוץ על תחומי פעילות הליבה של משרד החוץ בישראל ובעולם, זאת עוד טרם הוראת סגן החשב הכללי במשרד האוצר על עצירת הפעילות.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1033 משרד החוץ | משרד החוץ | המערך המדיני המערך המדיני של משרד החוץ אחראי לייצוג מדינת ישראל בחו"ל ולקידום הקשרים הדיפלומטיים בין ישראל למדינות העולם.
המערך המדיני כולל את האגפים המרחביים שבמטה המשרד בישראל ואת נציגויות המשרד בחו"ל.
האגפים משמשים, בין היתר, כמטה עבור הנציגויות הדיפלומטיות בעולם, אחראים לגיבוש מדיניות והתוויית דרכים להשגת יעדים מדיניים, מקיימים מגעים שוטפים עם נציגויות של המדינות הזרות בישראל ומקשרים בין משרדי הממשלה השונים לנציגויות משרד החוץ בחו"ל.
הנציגויות הדיפלומטיות בחו"ל מייצגות את מדינת ישראל והן פועלות בתחומים שונים: מדיני, תקשורת והסברה, תרבות ומדע, קשר עם הקהילות היהודיות במדינות השונות, שיתופי פעולה בין-לאומיים, שירות קונסולרי ועוד.
תקציב המערך המדיני מיועד למימון פעילותם של האגפים המרחביים ושל נציגויות משרד החוץ בחו"ל למימוש יעדי המשרד ובכלל זה: העמקת שיתוף הפעולה המדיני והדיפלומטי עם ממשלות השותפות למאבק בארגוני טרור ובשחקנים תת-מדינתיים עוינים; העמקת השיח עם שחקנים מרכזיים בקהילה הבין-לאומית במטרה למצב את מדינת ישראל כשחקן אזורי מייצב במזרח התיכון; הגברת הפעילות בפורומים בין- לאומיים ומיקוד התרומה והמסרים הישראליים בנושאים גלובליים; השגת תמיכה בזירה הציבורית הבין-לאומית במדיניות ישראל ובאינטרסים האסטרטגיים שלה; ייזום שיתוף פעולה מדיני במטרה להתמודד עם בעיות אוניברסליות של מדינות כגון הסתה, תקיפות סייבר, דיסאינפורמציה וכדומה; פעילות מדינית להשגת ההכרה בירושלים כבירת ישראל; איתור קשרים ופיתוח יחסים מתמשכים עם דור המנהיגים .
113והמשפיענים העתידי ועוד 2018 שבו מוצגים נתוני ניצול תקציב המערך המדיני לשנת 21 להלן תרשים בחלוקה לאגפים.
2019 בהשוואה לנתוני התקציב לשנת .
197 '), עמ 2019 (פברואר 2019 ספר תוכניות העבודה הממשלתי לשנת 113 1034 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה 21 תרשים מקור: על פי נתוני משרד החוץ, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1035 משרד החוץ | משרד החוץ | , שיועד לפעילות 2019 עולה שהתקציב הכולל לשנת 21 מתרשים הנציגויות הדיפלומטיות בחו"ל - 103-המערך המדיני - שבע אגפיו ו מיליון ש"ח.
תקציב זה נועד לכל פעילות המערך המדיני, לרבות 12-כ אירוח משלחות, ארגון כנסים ותערוכות, קיום פעולות הסברה, ארגון אירועי תרבות, נסיעות, פעילות קונסולרית בנציגויות ועוד.
לכלל פעילות המערך 2019 עוד עולה כי התקציב שהוקצה בתחילת שנת בהשוואה לתקציב 78%-המדיני בשנה זו שיקף קיצוץ בשיעור של כ .
2018 שנוצל בפועל לפעילות המערך המדיני בשנת 10%- עולה כי תקציבן של כ 2019 מנתוני תקציב הנציגויות לשנת דולר בלבד 10,000 היה עד 2019 מהנציגויות למימון כל פעילותן בשנת 50%- ש"ח), ותקציבן הכולל של יותר מ 35,000 -לנציגות (שווה ערך לכ דולר לנציגות.
20,000 - ל10,001 מהנציגויות היה בין בעקבות הקיצוץ הניכר בתקציב המערך המדיני צומצמה במידה ניכרת פעילות האגפים ונציגויות משרד החוץ בחו"ל: בוטלו משלחות לישראל של חברי פרלמנט זרים, עיתונאים ומעצבי דעת קהל המשפיעים על מדיניות מדינותיהם כלפי ישראל; בוטלו פעילויות הסברה, תרבות, קידום תיירות והשקעות בארץ; צומצמו במידה רבה נסיעות שגרירים לצורך קיום פגישות, ראיונות לתקשורת וטוויית קשרים דיפלומטיים וקשרים כלכליים.
יצוין שתקציב המיועד לנסיעות חיוני במיוחד במדינות המתפרסות על פני שטח גיאוגרפי גדול ושבהן פיזור האוכלוסייה נרחב; בוטלו נסיעות עובדי האגפים המרחביים ומנהליהם לפגישות עם עמיתיהם במדינות השונות לצורך קיום דיאלוגים מדיניים; בוטלו נסיעות שגרירים ניידים וכן נסיעות שגרירים המשרתים בנציגויות השונות ומכהנים גם כשגרירים שאינם תושבים ; צומצם אירוח שגרירים של מדינות 114) מדינות 60-במדינות אמנה נוספות (יותר מ זרות בישראל.
"שגרירים ניידים" הם עובדי משרד החוץ אשר מקום עבודתם הקבוע הוא בארץ, אך הם ממונים 114 כשגרירים שקיבלו כתב אמנה למדינה מסוימת או לכמה מדינות.
כמו כן, נוכח העובדה כי מספר המדינות שעימן מקיימת מדינת ישראל קשרים דיפלומטיים גדול ממספר הנציגויות בחו"ל, מקצת השגרירים מוצבים בשגרירות ישראלית במדינה מסוימת, אך מכהנים גם כ"שגרירים שאינם תושבים" במדינות נוספות.
מרכיב חיוני בפעילות של השגרירים הניידים והשגרירים שאינם תושבים הוא נסיעות (כמה פעמים בשנה) למדינת האמנה.