HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
 מהאמור לעיל עולה, כי להמצאות מתחום טכנולוגיות המידע יש מאפיינים ייחודיים השונים מהותית מהמצאות מתחום מדעי החיים ותחומים אחרים בעלי מאפיינים דומים, והם עשויים להשפיע על תהליך המסחור שלהן.
נוכח הנתונים המוצגים לעיל, מתעורר ספק אם מנגנוני המסחור של חברות היישום של האוניברסיטאות, הפועלים בהצלחה יחסית בתחום מדעי החיים, יעילים דיים בתחום טכנולוגיות המידע.
תופעה זו בולטת במיוחד בטכניון, שבו למרות הוותק, המוניטין והדומיננטיות שלו בתחומי טכנולוגיות המידע, היקפי מסחור ההמצאות בתחום זה נופלים במידה ניכרת מאלו שבתחום מדעי החיים.
המוסדות להשכלה גבוהה 263 .
למעט האוניברסיטה העברית, שהגדירה "מסל ול ירוק" לעידוד הקמת חברות הזנק בתחום טכנולוגיות המידע על ידי חברי סגל, יתר האוניברסיטאות לא אימצו כללים ספציפיים למסחור המצאות בתחום זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמוסדות המנהלים של האוניברסיטאות בשיתוף חברי הסגל העוסקים בתחום ידונו בנושא זה, יבחנו דרכים למימוש טוב יותר של הפוטנציאל הגלום בהמצאות בתחום טכנולוגיות המידע ויבחנו אם יש מקום ליצירת הסדר מיוחד לטיפול בתחום זה לטובת כלל הצדדים - האוניברסיטאות, חברי הסגל, תעשיית הטכנולוגיה העילית המקומית והמשק הישראלי בכללותו.
264 דוח ביקורת שנתי63א .
הקשרים בין האוניברסיטאות לחברות היישום .
חברות היישום עוסקות בכל שלבי מסחור הידע- מהשלב שהן מקבלות דיווח מחברי הסגל על ההמצאות ועד ההתקשרות עם גורמים מסחריים.
חלק מההכנסות ממסחור מועבר מחברות היישום לאוניברסיטאות.
לאוניברסיטאות יש נציגות בדירקטוריון של חברות היישום.
החברות והאוני ברסיטאות הן ישויות משפטיות נפרדות.
בשל מבנה תפקודי זה חיוני כי עיגון היחסים ביניהן ייעשה בהסכם כתוב שיסדיר את מערכת החובות והזכויות שביניהן.
הועלה כי בין הטכניון ובין חברת היישום שלו - מוסד הטכניון - לא נחתם הסכם כזה.
באוגוסט 2011 כתב הטכניון למשרד מבקר ה מדינה כי "תקנות הקניין הרוחני מסדירות את הבעלות של מוסד הטכניון בהמצאות שנובעות מעובדי הטכניון.
כמו גם את הזכות הבלעדית למסחרן".
משרד מבקר המדינה מעיר לטכניון כי התקנות דלעיל אינן מסדירות את הזכויות ואת החובות ההדדיות שבינו ובין מוסד הטכניון.
מאחר שמדובר כאמור בשתי ישויות משפטיות נפרדות, יש להסדיר בהסכם בכתב, בהתאם לכללי מינהל תקין, את מכלול היחסים ביניהם בכל הנוגע לקניין רוחני.
בתשובתו ממאי 2012 למשרד מבקר המדינה ציין הטכניון כי "המוסד נתפש כזרוע של הטכניון ולא כארגון נפרד שאת יחסיו עם הטכניון יש להסדיר.
למרות האמור לעיל הטכניון ייתן דעתו להערת המבקר.
ויבחן את אופן הסדר היחסים בצורה פורמלית".
העובדה שכל הפעילות למסחור הידע הועברה לחברות היישום מחזקת את הצורך שהוועדים המנהלים של האוניברסיטאות, הגופים המרכזיים בניהולן, יקבלו מפעם לפעם דיווחים וסקירות על כך.
עדכונים אלו יסייעו לוועדים המנהלים הן בפיקוח על חברות היישום והן בקבלת החלטות בנוגע לניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות על היבטיו השונים.
הועלה כי הוועדים המנהלים באוניברסיטת תל-אביב ובאוניברסיטה העברית כמעט אינם מקבלים דיווחים על הפעילות של חברות היישום שלהן.
האוניברסיטה העברית כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "בדירקטוריון של יישום חברים, בין היתר, סגן נשיא למו"פ ומנכ"ל האוניברסיטה וכן נציג החוקרים.
אחת לרבעון מתקיים דיון בדירקטוריון יישום בנושאים הקשורים ליישום ומסחור קניין רוחני".
עוד ציינה האוני ברסיטה כי ישיבת הוועד הפועל 82 מיום 11.
יוחדה למחקר יישומי והוצגה בה מצגת על פעילות חברת יישום .
82 ,באוניברסיטה העברית הוועד הפועל הוא הגוף הממונה על ניהול האוניברסיטה ענייניה ונכסיה, בכפוף לסמכויותיו של חבר הנאמנים.
המוסדות להשכלה גבוהה 265 .
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי שהוועדים המנהלים באוניברסיטאות יוכלו לגבש מדיניות ולקבל החלטות מיטביות בנושא, אין להסתפק בכך שנציגי האוניברסיטאות הם חברים בדירקטוריונים של חברות היישום; על הוועדים המנהלים באוניברסיטאות להתעדכן באופן קבוע במצבן של חברות היישום גם ביזמתם, וכן במגמות ובהתפתחויות של מסחור הידע ובהשפעה של הפעילות המתקיימת בחברות היישום על האוניברסיטאות.
266 דוח ביקורת שנתי63א .
מתשובות האוניברסיטאות על השאלון עולה כי באוניברסיטת חיפה, באוניברסיטה העברית, במכון ויצמן ובטכניון לא בדק המבקר הפנימי היבטים הנוגעים לניהול הקניין הרוחני בעשר השנים האחרונות.
לדעת משרד מבקר המדינה, ניהול הקניין הרוחני הוא סוגיה חשובה ומורכבת ביותר.
זאת בשל היותו מקור הכנסה וכן בשל השפעתו האפשרית על המחקר באוניברסיטה, על יחסיה עם עובדיה העוסקים במחקר ועל קשרי הגומלין שבין האקדמיה לתעשייה.
מן הראוי שהמבקרים הפנימיים באוניברסיטאות והמוסדות המנהלים שלהן ישקלו לשלב בשנים הקרובות בדיקה של הנושא על היבטיו השונים בתכניות העבודה של הביקורת הפנימית.
המבקר הפנימי של האוניברסיטה העברית הודיע למשרד מבקר המדינה כי ".
הטכניון הודיע כי ביקורת פנימית "תבוצע לאחר ]ו[המלצת המשרד "מקובלת עלי כניסתו של תקנון הקניין הרוחני החדש".
פעילות ות"ת ומל"ג בנושא ניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות .
העיסוק בהשכלה הגבוהה בישר אל הוסדר בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח- 1958 ,), והמועצה להשכלה גבוהה (מל"ג) נקבעה כגוף מאסדר (רגולטור המוסמך להכיר במוסדות להשכלה גבוהה ולאשר מתן תארים אקדמיים.
על פי חוק זה, מל"ג רשאית גם, לאחר התייעצות עם המוסדות המוכרים הנוגעים בדבר, להציע הצעות ב נוגע לביסוסם, הרחבתם ושכלולם ולשיתוף הפעולה בינם ובין עצמם; כן רשאית מל"ג להציע הצעות בנוגע לקידום המחקר המדעי ולהקמתם של מוסדות נוספים להשכלה גבוהה.
הוועדה לתכנון ולתקצוב (ות"ת) היא ועדת משנה של מל"ג שהואצלו לה סמכויות בנושאי התכנון והתקצוב.
תפקידי ות"ת הוגדרו בהחלטת ממשלה מס' 666 מיוני 1977 ובהם: "להיות גוף בלתי תלוי, שיעמוד בין הממשלה והמוסדות הלאומיים מצד אחד המוסדות להשכלה גבוהה מצד שני בכל ענייני ההקצבות להשכלה .
להציע ]התקציבים[ גבוהה.
לחלק בלעדית בין המוסדות להשכלה גבוהה את לממשלה ולמועצה להשכלה גבוהה תוכניות פיתוח של ההשכלה הגבוהה ולתכנן את מימונן.
; לעשות למען ייעול המוסדות להשכלה גבוהה ולמען תיאום ביניהם".
אף על פי שחלק מחברות היישום החלו לפעול כבר בסוף שנות החמישים של המאה העשרים ומאז האוניברסיטאות עוסקות באמצעותן במסחור של קניין רוחני, לא בחנו מל"ג וות"ת עד שנת 2000 נושא חשוב זה ואת השפעתו על מערכת ההשכלה הגבוהה כולה; הן אף לא בחנו את סוגיית קשרי האקדמיה-תעשייה.
בנובמבר 2000 החליטה ות"ת להקים ועדת משנה שתציע דרכים לקידום תכניות מיוחדות בתחום הביוטכנולוגיה באוניברסיטאות ותבחן מחדש את מדיניות המוסדות להשכלה גבוהה 267 .
אי-ההתערבות שאפיינה את יחסה של ות"ת עד אז לנושא של העברת טכנולוגיה לתעשייה ולנעשה בחברות היישום (להלן - הוועדה לביוטכנולוגיה).
ביולי 2003 דיווחה הוועדה בכתב לחברי ות"ת על מהלך דיוניה במטרה 268 דוח ביקורת שנתי63א .
"להעלות לדיון את השאלה העקרונית, האם על ות"ת להתערב בנעשה בחברות להעברת ידע שליד האוניברסיטאות אם לאו".
הוועדה ציינה כי בנוגע לפעילות האוניברסיטאות בתחום העברת ידע נקטה ות"ת בפועל במדיניות של אי-התערבות עד כדי התעלמות מוחלטת, וכי "בממשק אוניברסיטה - תעשייה", הצטמצמה פעילותה בעיקר לנושא של הכשרת כוח אדם לתעשייה.
לדעת הוועדה, על ות"ת לשנות את גישתה להעברת ידע באוניברסיטאות, ונוכח מצבן הכלכלי הקשה של האוניברסיטאות עליה "לעודד את האוניברסיטאות ליצור מקורות הכנסה נוספים לטווח הארוך שהם בלתי תלויים בכיס הציבורי ובארנקי הסטודנטים.
עם כל הבעייתיות של הנושא, העברת ידע בהחלט מהווה אפיק אפשרי ליצירת הכנסות, ובשל המוניטין שפעילות זו מעניקה לאוניברסיטה, אף רצוי לכך".
לגבי אופן המעורבות הרצוי של ות"ת והיקפה לא התגבשה הסכמה בין חברי הוועדה.
הוועדה המליצה אפוא כי ות"ת תדון בנושא ותקבע את "קווי המדיניות שינחו את מעורבותה בהעברת ידע מהאוניברסיטאות אל התעשייה".
בתחילת שנת 2004 קיימה ות"ת דיון בהמלצות הוועדה לביוטכנולוגיה אך החליטה כי לפני שתגבש את עמדתה בנושא חיוני להמתין למסקנות ולהמלצות של ועדת גוטפרוינד, שפעלה במקביל.
בדוח שפרסמה בשנת 2005 ועדת גוטפרוינד, שהוקמה כאמור בשנת 2000 על ידי ה אקדמיה למדעים ועל ידי ות"ת, נאמר כי מטרת הדוח "לעורר מודעות ותשומת לב גדולה יותר לנושא בציבור הרחב, באקדמיה, בתעשייה, במערכות ]של הוועדה[ הממשל ובמיוחד בקרב מקבלי ההחלטות במגזרים אלה.
המלצותיה נוגעות בעיקר לעקרונות ולמדיניות ובדרך כלל אינן המלצות לניהול".
ועדת גוטפרוינד המליצה בין היתר כי הממשלה תסייע לאוניברסיטאות "בפיתוח התשתית הדרושה להעברת הידע ובהפיכתו לידע ישים"; האוניברסיטאות יגבשו מסמך עקרונות שיגדיר את מדיניותן "בהעברת ידע.
מסמך עקרונות כזה צריך להיות מבוסס גם על שיקולים של טובת המשק והחברה, בנוסף לשיקולים הנוגעים להפקת רווחים למוסד"; האוניברסיטאות יעודדו את החוקרים להשתתף בהליכי מסחור הידע ויסייעו להם בזיהוי מחקרים בעלי פוטנציאל מסחרי ובכל הקשור למעורבות החוקרים בתהליך של העברת הידע; "הפעילות של מסחור תוצאות המחקר יוצרת באופן בלתי נמנע ניגוד ענ יינים וניגוד מחויבויות של החוקרים ולעתים גם של המוסד עצמו.
הוועדה ממליצה שכל אוניברסיטה תגבש בנושא זה קוד אתי מפורט וברור המחייב את הסגל האקדמי, ותנהיג נוהל מעקב ואכיפה שיכלול בין היתר הגשת דוח שנתי של החוקרים על מכלול פעילותם המחקרית והעסקית עבור גופים חיצוניים, כפי שמקובל באוניברסיטאות אחדות בארה"ב"; "יש מקום לשקול לדון בהקמת מוקדי התמחות חיצוניים למוסדות האקדמיים" שיסייעו לחברות היישום בנושאים ספציפיים; "הוועדה מייחסת חשיבות רבה לסקר שערך , שבמסגרת ]מוסד שמואל נאמן למחקר מתקדם במדע וטכנולוגיה [ מוסד נאמן ו נאסף בפעם הראשונה בישראל מידע שיטתי על מכלול התופעה של העברת טכנולוגיות.
היות ומדובר במערכת דינאמית המתפתחת ומשתנה בקצב מהיר, מומלץ לאקדמיה הישראלית למדעים ולוות"ת ליזום בדיקה מחודשת של הנושא בעוד מספר שנים, אשר תיתן תמונת מצב מעודכנת ותאפשר לבחון באיזו מידה חלה התקדמות בכיוונים שהותוו בהמלצות דוח זה".
בדיון שהתקיים בוות"ת באפריל 2005 סקר פרופ' גוטפרוינד את הפעילות ואת ההמלצות של הוועדה שעמד בראשה.
ות"ת החליטה כי "תוקם ועדה מצומצמת שתבחן את הממצאים שהוצגו בדוח.
הוועדה תתבקש להציג הצעת החלטה לוות"ת בעניין".
המוסדות להשכלה גבוהה 269 .
משרד מבקר המדינה העלה כי לא הוקמה הוועדה המצומצמת, ולמותר לציין כי לא הוצגה לוות"ת הצעת החלטה בעניין המלצות ועדת גוטפרוינד.
גם מל"ג לא קיימה דיון כדי לבחון את ההיבטים השונים של ניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות, אף שהנושא צובר תאוצה, ויש לו השפעה ניכרת על הפעילות האוניברסיטאית, הן בהיבט הכספי והן בהיבט האקדמי.
ות"ת ומל"ג גם לא יישמו את המלצת הוועדה לביוטכנולוגיה ולא קבעו "קווי מדיניות" למעורבותן בהעברת ידע מהאוניברסיטאות לתעשייה.
כאמור, בדוח שהגישה ועדת זיו למל"ג באוקטובר 2007 יש התייחסות, כולל המלצות, לנושא הקניין הרוחני באוניברסיטאות.
משרד מבקר המדינה העלה כי ות"ת ומל"ג לא דנו בהיבטי דוח ועדת זיו שעסקו בקניין הרוחני באוניברסיטאות ולא בהמלצות הוועדה הנוגעות לניהול הקניין הרוחני.
ביולי 2010 החליטה הממשלה 83 , בין היתר, "להטיל על יו"ר ות"ת, המדען הראש לגבש תכנית לצורך ייעול העברת ]במשרד האוצר[ י והממונה על התקציבים אל התעשייה ובכלל זה שיפור וסיוע בפעילות ]להשכלה גבוהה[ הידע מהמוסדות המנגנונים הקיימים להעברת הידע מהאוניברסיטאות לתעשייה.
התוכנית תוצג בפני שרי החינוך, האוצר והתעשייה, המסחר והתעסוקה עד ליום 31.
" יצוין כי בנובמבר 2011 , כשנה וארבעה חודשים לאחר החלטת הממשלה ולאחר שנעשתה בחינה מקיפה של הנושא, יצאו ות"ת ואגף התקציבים במשרד האוצר בפנייה מוקדמת לציבור (RFI ) לקבלת מידע "בנוגע לתכנית לבחירת חברת מסחור ידע, אשר תעבוד באופן רוחבי עם מוסדות להשכלה גבוהה וזאת כדי למצות את נושא מסחור הידע" (להלן - חברת יישום רוחבית).
הפנייה לקבלת מידע נעשתה לצורך גיבוש פרטי התכנית ובדיקת ההיתכנות שלה; צוין בה כי התכנית נועדה "להגדיל את מקורות ההכנסה של המוסדות המתוקצבים להשכלה גבוהה בישראל, באמצעות מיצוי פוטנציאל מ סחור הידע והעלאת רמות החדשנות והיכולות התחרותיות מהמוסדות להשכלה גבוהה אל התעשייה".
עוד צוין בפנייה כי בחינת האפשרות לקיומה של התכנית "נעשית בין היתר בהמשך להחלטת הממשלה מס' 1986.
" ב-RFI צוין, בין היתר, כי "מעבר למספר מוסדות מצומצם שלהם חברות ידע ותיקות ומ בוססות וכן מסורת רבת שנים בנושא, קיים מעגל נוסף של מוסדות להשכלה גבוהה שלהם אין מנגנון יעיל ומנוסה למסחור הידע.
על מעגל זה נמנים, בין היתר, רוב המוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות".
ב-RFI נכתב גם שהיקף הידע הניתן למסחור באותם מוסדות נמוך במידה רבה מז ה שבאוניברסיטאות, ולכן אין הצדקה להקצות משאבים להקמת חברת יישום לכל מוסד בנפרד.
עם זאת, "במצטבר קיימת מסה קריטית של פרויקטים פוטנציאליים בשנה עבור מספר מוסדות יחד".
חברת היישום הרוחבית שתיבחר בהליך תחרותי "מחויבת במתן שירותי מסחור ידע ל -6 מוסדות להשכלה גבו הה שאינם אוניברסיטאות ואשר מתוקצבים על ידי ות"ת לכל הפחות, וכן לכל מוסד להשכלה גבוהה אשר יהיה מעוניין בשירותים אלו.
חברת היישום תוכל לפעול למסחור .
83 החלטת ממשלה מספר 1986.
270 דוח ביקורת שנתי63א .
תוצרי ידע של חוקרים אשר הגורמים האחראים על מסחור הידע של המוסד בו הם מועסקים הצהירו בכתב כי אין בכוונתם לפעול למסחורו".
המוסדות להשכלה גבוהה 271 .
לדעת משרד מבקר המדינה, היות והתכנית האמורה מכוונת בעיקר למכללות, על ות"ת ואגף התקציבים לשקול, בתיאום עם האוניברסיטאות, נקיטת צעדים נוספים שיאפשרו לתכנית לשפר גם את פעילות המנגנונים הקיימים באוניברסיטאות להעברת הידע לתעשייה.
 מדיניות האוניברסיטאות בכל הנוגע לניהול הקניין הרוחני שלהן יש בה כדי להשפיע על תקציביהן, על איכות המחקר המתקיים בהן ואופיו, על היחסים שבין האוניברסיטאות לחברי הסגל שלן, על קשרי האוניברסיטאות עם התעשייה וכן על המשק בכללו.
לדעת משרד מבקר המדינה, משום שהחדשנות הטכנולוגית הי א אחד ממנועי הצמיחה של המשק בישראל, על ות"ת ומל"ג לשקול, בתיאום עם האוניברסיטאות, קביעת קווים מנחים לניהול הקניין הרוחני ולגיבוש מדיניות כוללת בנושא.
מנכל מל"ג וות"ת כתב בתשובתו מאפריל 2012 למשרד מבקר המדינה כי "הנושא ה ]דוח הביקורת של מבקר המדינה [ בו עוסק ינו חשוב ביותר.
עם קבלת הדוח, בדעתנו להביא את הנושא לדיון מעמיק בוות"ת ומל"ג".
החלטת הממשלה בנושא הבעלות על הקניין הרוחני ויישומה .
עד ספטמבר 2004 היו קיימות הוראות בחלק מההסכמים האחידים של משרדי הממשלה בנושא מענקי המחקר, ולפיהן כל תוצר ידע וכל קניין רוחנ י הנוצרים כתוצאה ממענקי מחקר הם בבעלות המדינה.
הוראות אלו יצרו עיכוב בפיתוח יישומים של מחקרים רבים, משום שמשרדי ממשלה אינם ערוכים לקדם רישום פטנטים84 .
בספטמבר 2004 קיבלה הממשלה החלטה 85 בנושא "קידום ופיתוח ידע הנוצר במימון מענקי מחקר ממשלתיים".
בהחלטה נקבע בין היתר: "תוצרי ידע, לרבות זכויות קניין רוחני, שייווצרו בידי מי שאינו עובד מדינה ובמוסד שאינו מוסד ממשלתי ואינו תאגיד בריאות (להלן - המוסד) במסגרת בבעלות המוסד בו נערך ]יהיו[ ,מחקר אשר התקיים במימון משרד ממשלתי המחקר, בהתאם לאמור בהחלטה זו.
המוסד יבטיח כ י הזכויות בתוצרי הידע שייווצרו, העברתן לאחר ומתן רשיונות שימוש בהן ייעשו באופן שיקדם את הידע וינצל אותו לקידום יישומו בטכנולוגיה.
להורות למשרדי הממשלה לעשות את כל .
84 'הקפיטליזם של הידע, עמ 99-100.
85 'החלטה מס 2575 - /חכ122.
272 דוח ביקורת שנתי63א .
הדרוש, לרבות תיקון תקנות ושינוי בהסכמים ובנהלים של משרדי הממשלה, כך שהאמור בהחלטה זו יחול על כל מענק מחקר ממשלתי.
עם זאת, הממשלה החליטה "להסמיך את שר המוסדות להשכלה גבוהה 273 .
המדע והטכנולוגיה ושר האוצר לקבוע ולהגדיר נושאי מחקר חריגים, תחומי מחקר או גורמים חוקרים שהאמור בהחלטה זו לא יחול לגביהם " (ההדגשות אינן במקור).
בנובמבר 2004 ביקשה מנכ"ליתמשרד החינוך, התרבות והספורט (להלן - משרד החינוך) דאז ממנכ"ל משרד האוצר דאז לבחון את "האפשרות לקבוע כחריג את המחקרים והפרויקטים לפיתוח המוזמנים על -ידי משרד החינוך, המתבצעים על-פי חוזים קבלניים".
לדבריה החלטת הממשלה אינה מתאימה לאחת מהדרכים שבהן מעביר המשרד כסף למחקר ולפיתוח - מחקרים ופרויקטים לפיתוח המוזמנים על ידי המשרד, המתבצעים על פי חוזים קבלניים; "היות שתוצרי הפעולה (נתונים, כלי מדידה, חומרי הוראה ולמידה, לומדות וכיו"ב) אינם פטנטים שעשויים להניב תמלוגים משמעותיים.
יתר על כן, לרוב הם מיועדים לשימוש ע"י המשרד ו/או ע"י בתי הספר במערכת החינוך בישראל".
משרד החינוך בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2012 הוסיף לאמור לעיל כי המחקרים שהוא מממן "אינם מחקרים מהסוג שניתן או רצוי למסחר, אלא מדובר במחקרים שמהותם איסוף מידע, עמדות וכו' ממעורבים במערכת החינוך (בד"כ תלמידים) והכנת סקירה ודיווח אודות הישגיהם ועמדותיהם של הנסקרים.
אין זה רלבנטי במחקרים מעין אלו לאפשר מסחור או להעביר זכויות קניין לידי האוניברסיטאות".
במאי 2005 השיב מנכ"ל משרד האוצר למנכ"לית משרד החינוך כי על פי חוות דעתה של הלשכה המשפטית של משרד האוצר, החלטת הממשלה מספטמבר 2004 "אינה חלה על מחקרים ופרויקטים לפיתוח אשר מוזמנים על ידי משרד ממשלתי באמצעות חוזה קבלני".
בדצמבר 2011 הסביר היועץ המשפטי של משרד האוצר למשרד מבקר המדינה בקשר לחוות הדעת המשפטית האמורה, כי ברור ש"לא היתה כוונה בהחלטת הממשלה למנוע הסכם הקו בע כי תוצר הידע שנוצר במימון הממשלה לצרכיה, מכוח חוזה קבלני, אכן ישמש צרכים אלו, ומשכך יעבור לבעלות המדינה" (ההדגשה במקור).
באפריל 2012 ציין משרד האוצר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי אין הוא רואה "כל הגיון כלכלי בפרשנות אחרת של החלטת הממשלה".
באוקטובר 2005 כתב סגן הנשיא ליישומים טכנולוגיים של מכון ויצמן דאז למנכ"ל משרד האוצר דאז כי משרד הביטחון ממשיך לתבוע בעלות על כל הידע שיושג במחקרים שאותם הוא מממן ומחייב "מוסדות להשכלה גבוהה לחתום על הסכמים חד צדדיים ובלתי הוגנים".
סגן הנשיא ציין גם כי מדיניות זו תביא לכך שלא ייווצר כל קניין רוחני חדש במסגרת המחקרים שהמשרד מממן ו"ההפסד יהיה כולו של המדינה והכלכלה הישראלית".
את עמדתו של המשרד הביע מנכ"ל משרד הביטחון דאז במכתבו למנכ"ל משרד האוצר מנובמבר 2005 , ובו צוין כי משרד הביטחון "אינו מממן מחקר ואינו תומך במחקרים בא מצעות מענקים או מימון.
מזמין מחקר לצרכי מערכת הבטחון בהתקשרויות ]משרד הביטחון [ משהב"ט מסחריות המיועדות למטרות בטחוניות ספציפיות ולא לצורך העשרת הידע הציבורי הכללי.
בכך המחקר/ה'ידע', נהפך לקניינו של משהב"ט לכל דבר וענין ואינו נופל במסגרת החלטת הממשלה".
לא נמצא כי מנכ"ל משרד האוצר השיב על פנייתו של סגן הנשיא ליישומים טכנולוגיים של מכון ויצמן ועל מכתבו האמור של מנכ"ל משרד הביטחון.
משרד הביטחון ממשיך לתבוע בעלות על כל הידע המושג במחקרים שאותם הוא מממן.
בתשובתו מאפריל 2012 למשרד מבקר המדינה חזר משרד הביטחון עלעמדתו כי הוא פועל בהתקשרויותיו עם האוניברסיטאות "כמזמין עבודה/מחקר לצרכיו בהתקשרויות מסחריות המיועדות למטרות ביטחוניות מסוימות ולא כגוף התומך 274 דוח ביקורת שנתי63א .
באמצעות מענקי מחקר לצורך פיתוח והעמקת ידע לכשעצמו".
עם זאת, משרד הביטחון ציין כי הוא קיבל לאחרונה פניות מכמה גורמי ם בנושא זה, ובכוונתו "לערוך בחינה מחודשת של מדיניות הזכויות בקניין הרוחני בהתקשרויות עם האוניברסיטאות בשיתוף כל הגורמים הרלוונטים, לרבות משרד האוצר ונציגי המוסדות האקדמאים".
המוסדות להשכלה גבוהה 275 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי החלטת הממשלה מספטמבר 2004 נועדה בעיקר לעודד מסחור טכנולוגיות במוסדות שבהם מתבצע המחקר, כיוון שכאמור למדינה אין מנגנונים לרישום פטנטים ולמסחור טכנולוגיות.
יש לתת את הדעת לכך שקביעת מנכ"ל משרד האוצר ולפיה החלטת הממשלה "אינה חלה על מחקרים ופרויקטים לפיתוח אשר מוזמנים על ידי משרד ממשלתי באמצעות חוזה קבלני" עלולה לגרום לתביעת בעלות של משרדי הממשלה על הקניין הרוחני, ולהביא לריקון החלטת הממשלה מתוכנה.
כמו כן עולה חשש כי גם במקרים שהמחקרים הממומנים על ידי משרדי ממשלה יניבו תוצאות שאפשר לרשמן כפטנטים, הדבר לא ייעשה, משום שמשרדי הממשלה אינם ערוכים לכך, בעוד שהמוסדות שבה ם מתבצע המחקר, ובהם האוניברסיטאות, יהיו מנועים מלעשות זאת.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי ששר האוצר ושר המדע והטכנולוגיה יערכו בדיקה יסודית באשר להשפעות של הפרשנויות השונות להחלטת הממשלה ולשאלה אילו מחקרים ופרויקטים נכנסים במסגרתה או מוחרגים ממנה.
לאחר ב חינה זו מוצע אף לשקול אם יש צורך להביא את הנושא לדיון מחודש בממשלה או להכרעה משפטית של היועץ המשפטי לממשלה.
האוניברסיטאות הן בית היוצר העיקרי לתגליות, המצאות וידע חדשני בישראל.
מאגר הידע הזה הוא אחד המשאבים החשובים ביותר לכלכלת ישראל ולהתפתחותה, ויש לו תפקיד מכריע בפיתוח התעשייה המקומית וביכולתה להתחרות בשוקי העולם.
על פי הדין האוניברסיטאות הן הבעלים של הקניין הרוחני הנוצר בהן על ידי עובדיהן.
מתוקף בעלות זו ומהיותן מוסדות ציבוריים המתוקצבים מכספי המדינה, מוטל על האוניברסיטאות לנהל את הקניין הרוחני שלהן באופן מיטבי.
עם זאת, מן הראוי שייתנו את דעתן גם לטובת החברה והמשק המקומיים וייתנו לכך ביטוי בתקנוניהן, בהחלטותיהן ובפעולותיהן בתחום זה.
המועצה להשכלה גבוהה והוועדה לתכנון ולתקצוב שלה, הממונות על ההסדרה והתכנון של מערכת ההשכלה הגבוהה בישראל, לא בחנו סוגיות הקשורות לניהול הקניין הרוחני באוניברסיטאות אף שהנושא צובר תאוצה, ויש לו השפעה ניכרת על הפעילות האוניברסיטאית.
הן אף לא דנו בהמלצות הוועדה לקשרי אוניברסיטה-תעשייה שמינו האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים וות"ת; המלצות שהיו אמורות להוביל לעבודת מטה שתסייע לגבש מדיניות לטיפול בסוגיות המורכבות העולות בנושא זה.
הועלה כי כל האוניברסיטאות מודעות לכך שיש צורך בניהול הקניין הרוחני שלהן, וכולן הסדירו אותו בכללים והקימו מנגנונים לאיתור, הגנה ומסחור שלו - באמצעות חברות היישום שלהן.
חלק מהאוניברסיטאות אף נחלו, במהלך הש נים, הצלחות מרשימות במסחור המצאות, בעיקר בתחום התרופות, אשר סייעו לחולים רבים ברחבי העולם והניבו להן הכנסות של עשרות ומאות מיליוני שקלים בשנה.
276 דוח ביקורת שנתי63א .
הפקת הכנסות ממסחור קניין רוחני היא מטרה לגיטימית של האוניברסיטאות, ותרומתה לפעילותן היא חשובה.
ואולם מן הראוי שניהול הקניין הרוחני ייעשה תוך איזון בין מכלול השיקולים הרלוונטיים.
מרבית האוניברסיטאות הותירו את ניהול הקניין הרוחני, לרבות קביעת המדיניות למסחור הידע ויישומה, בידי חברות היישום שמטרתן העיקרית למקסם רווחים כלכליים והן אינן אמורות לייצג את האינטרס הציבורי הרחב.
נוסף על החשיבות הציבורית של הקניין הרוחני, אופן ניהולו משפיע על מגוון נושאים הנמצאים בליבת הפעילות האוניברסיטאית, ובהם תקציב המחקרים, גיוס חברי סגל ומניעת "בריחת מוחות", שיתוף פעולה עם התעשייה למען שיפור ההוראה והמחקר, התרבות האקדמית של שיתוף בידע וכן המוניטין של המוסד.
על המוסדות המנהלים של האוניברסיטאות להכיר בהשפעתו המהותית של נושא הקניין הרוחני על כל תחומי פעילותן ולהתוות מדיניות כוללת שעליה תתבסס פעילותן בנושא זה.
האתגר העומד לפני האוניברסיטאות הוא למצוא את האיזון הראוי בין השיקולים והאינטרסים השו נים באופן שישרת באופן מיטבי את מטרות האוניברסיטה ואת האינטרס הציבורי גם יחד.
חסמים וקשיים מיוחדים בניהול הקניין הרוחני נמצאו בתחום עבודות החוץ של חברי סגל.
על האוניברסיטאות לגבש מדיניות ברורה גם בנושא זה, בשים לב למטרותיהן המוצהרות וכלליהן וליתרונות הגלומי ם בכך למחקר האקדמי, להוראה, לתעשייה ולחברה.
על האוניברסיטאות לחתור להסדר מוסכם עם חברי הסגל, ובמידת האפשר גם עם נציגי התעשייה, שיגן על הקניין הרוחני של האוניברסיטה מחד גיסא, ויאפשר את עבודות החוץ מאידך גיסא.
חסמים למסחור הידע נמצאו בתחום טכנולוגיות המידע והתקשורת, אשר עליו מושתתת תעשיית הטכנולוגיה העילית.
בהתחשב במאפייניו הייחודיים ובמיוחד בקצב ההתפתחות המואץ וזמן התפוגה הקצר של המצאות בתחום זה, על האוניברסיטאות לשקול אם יש מקום לגבש מדיניות שתקל את המסחור בתחום זה.
בשל חשיבותו של נושא הקניין הרוחני לפעילות האוניברסיטאית, מן הראוי שמל"ג וות"ת ידונו בהיבטים השונים שלו ויבחנו דרכים לסייע לאוניברסיטאות בתחום זה.
מל"ג וות"ת, האמונות על ייעול פעילות המוסדות להשכלה גבוהה ועל התיאום ביניהם, יכולות למלא תפקיד חשוב בסיוע למוסדות בגיבוש מדיניות מאוזנת של קניין רוחני, ובהתמודדות עם הקשיים והחסמים בתחום זה.
חברת נתיבי הגז הטבעי לישראל (להלן - נתג"ז או החברה) היא חברה ממשלתית בבעלות מלאה של מדינת ישראל, הפועלת על פי רישיון להקמה ולהפעלה של מערכת הולכת גז טבעי שנתן לה שר האנרגיה והמים 4.
על החברה חלים, בין היתר, חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים או החוק), ותקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 (להלן- תקנות חובת המכרזים או התקנות).
לפי החוק, הגופים שעליהם הוא חל "לא יתקשרו בחוזה לביצוע עיסקה בטובין או במקרקעין, או לביצוע עבודה, או לרכישת שירותים, אלא על -פי מכרז פומבי[5] הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו".
בתקנות נקבע כי גוף ציבורי יעדיף לבצע התקשרויות באמצעות מכרז פומבי רגיל ("מכרז פומבי רגיל" משמעו מכרז פומבי שאינו מכרז פומבי מוגבל6 ), גם אם הותר לו לבצע התקשרויות בדרך אחרת.
עוד נקבע בתקנות כי החלטה של גוף ציבורי ל בצע התקשרות שלא באמצעות מכרז תתקבל רק לאחר שתיבחן האפשרות לבצע את ההתקשרות באמצעות מכרז ("מכרז" משמעו מכרז פומבי רגיל, מכרז פומבי מוגבל או מכרז סגור7 ), אם הדבר מוצדק וסביר בנסיבות העניין.
התקנות מסדירות את הליכי המכרז, את עבודתה של ועדת המכרזים ואת התנאים למתן פטור ממכרז.
3 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 59ב ( 2009 '), עמ 1405 -1409 .
4 'לפי החלטת ממשלה מס 3943 מדצמבר 2011 שונה שם משרד התשתיות הלאומיות למשרד האנרגיה והמים.
שינוי תוארו של השר לשר האנרגיה והמים פורסם ברשומות בינואר 2011.
5 מכרז פומבי הוגדר בתקנות: "מכרז שבו הפנייה לקבלת הצעות נעשית בהודעה לציבור".
6 מכרז פומבי מוגבל הוגדר בתקנות: "מכרז ממוכן מהיר או מכרז פומבי שמנוהל בו משא ומתן עם מציעים במכרז".
7 מכרז סגור הוגדר בתקנות: "מכרז שבו הפנייה לקבלת הצעות מופנית לספקים מסוימים בלבד".
נתיבי הגז הטבעי לישראל בע"מ 441 .
35 בתקנות נקבע כי "המנהל הכללי של חברה ממשלתית ימנה לחברה, באישור דירקטוריון החברה, ועדת מכרזים, אחת או יותר".
442 דוח ביקורת שנתי63א .
לחברה נוהל "פעילות ועדת המכרזים" (להלן - נוהל ועדת המכרזים או הנוהל), שהוראותיו הותאמו לחוק חובת המכרזים ולתקנותיו.
בנוהל נקבעו בין היתר הרכבי ועדות המכרזים בחברה: ועדת המכרזים העליונה וועדת המכרזים הרגילה.
בראש ועדת המכרזים העליונה עומד מנכ"ל החברה, מר שמואל תורג'מן, וחבריה הם עובדי החברה ובהם סמנכ"ל הכספים, מר ליעמי ויסמן, וסמנכ"ל משפט ומינהל, עו"ד גלעד שי (להלן - היועץ המ שפטי)8 .
בראש ועדת המכרזים הרגילה עומד סמנכ"ל הכספים, וחבריה הם עובדי החברה ובהם היועץ המשפטי.
2 בנוהל נקבע כי ועדת המכרזים העליונה תהיה מוסמכת לדון בכל התקשרות 9 .
בנוהל נקבע גם שסמכויות ההחלטה בדבר התקשרויות ששוויין מעל 200,000 ש"ח נתונות בידי ועדות המכרזים האמורות10.
החברה מתקשרת עם ספקים, קבלנים ונותני שירותים (להלן - ספקים) לצורך רכישת טובין, קבלת שירותים ועבודות תכנון, הקמה ופיקוח.
בשנת 2010 אישרה ועדת המכרזים העליונה התקשרויות עם ספקים בהיקף כספי של כ -160 מיליון ש"ח11 .
בחודשים פברואר -נובמבר 2011 בדק משרד מבקר המדינה 25 התקשרויות שנבחרו באקראי מבין אלה שביצעה החברה בשנים 2008 -2011 ונדונו בישיבות ועדת המכרזים העליונה (להלן - ועדת המכרזים).
ביולי 2010 החלה החברה לנהל את התקשרויותיה באמצעות מערכת מידע ממוחשבת (להלן - המערכת).
במערכת יש נתו נים על התקשרויות שביצעה החברה מיולי 2010 ורק על מקצת ההתקשרויות שהיא ביצעה לפני מועד זה ועדיין לא הסתיימו, ומכאן שיש במערכת מידע חלקי בלבד על ההתקשרויות האמורות.
החברה השיבה למשרד מבקר המדינה בינואר 2012 כי מיולי 2010 "קיים בידי החברה תיעוד מלא ומפורט של ההתקשרויות אותן היא מבצעת.
גם לגבי התקופה , הרי שההתקשרויות מתועדות ]מערכת המידע [ שלפני הטמעת מודול רכש זה באופן מפורט ומרוכזות בידי מנהלי ההתקשרות השונים.
נכון להיום, מרביתם המוחלט של ההסכמים שבתוקף מצוי ומעודכן במערכות המידע של החברה".
מנתוני המערכת אפשר, בין היתר, להפיק דוח ובו נתונים על שם הספק, על נושא ההתקשרות, על תאריך תחילתה ועל היקפה הכספי.
מהדוח עולה שההיקף הכספי של התקשרויות החברה12 בשנת 2010 היה כ-179 מיליון ש"ח, ומספרן הכולל היה כ-186 .
לפי חישובי משרד מבקר המדינה, בשנת 2010 אישרה ועדת המכרזים של .