HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המשרד הציע כי "האחריות על ההיבט התפעולי תישאר על ידי משרד הקליטה/משרד השיכון ומשרדנו יהיה אחראי לתפעול הסוציאלי רווחתי, בכפוף להקצאת תקני כוח אדם ומשאבים תקציביים כנדרש, שיוגדרו במסגרת החוק".
משרד הבריאות מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מדצמבר 2018 כי יהיה שותף לכל עבודת מטה העוסקת במודלים מיטביים למתן מענה לאוכלוסיית הקשישים.
עוד מסר כי לפי עמדתו, על הקשישים לקבל שירותים (לפחות בתחום הבריאות) ככל יתר התושבים ברשות המקומית ולא כשירותים ייעודיים.
המשרד הוסיף כי דיור ציבורי לקשישים נחשב ביתו של הקשיש בקהילה וכי הקשישים זכאים לקבל שירותי בריאות מקופות החולים.
משרד הבריאות מטפל בדיירים שהפכו סיעודיים בהתאם לחוק ולנוהלי המשרד.
מכלל האמו ר לעיל עולה כי קיימות אי -הסכמות בין משרדי הממשלה בנוגע למודל ההפעלה הרצוי לבתי דיור לקשישים.
אשר על כן מוצע כי משרד השיכון ומשרד הקליטה, עם משרדים רלוונטיים כמו משרד האוצר, משרד הרווחה ומשרד הבריאות, יבצעו עבודת מטה משותפת בסוגיית המודל המיטבי להפעלת בתי הדיור הציבורי לקשישים.
במסגרת זו אפשר לבחון, בין היתר, את האפשרות לאחד את תפעול בתי הדיור הציבורי לקשישים ואת ניהול הממתינים במשרד אחד; לבדוק איזה סל שירותים יש לספק לדיירים ולבחון אם יש צורך במעורבות מצד משרד הרווחה ומצד משרד הבריאות, ואם כן, באיזה אופן, ומהן המשמעויות של השינוי הנדרש מבחינת תקינת כוח אדם ותקציב.
הצורך בהיערכות לעתיד .
בעשורים האחרונים מתרחשים שינויים דמוגרפיים ותרבותיים, ובכלל זה, הזדקנות האוכלוסייה והעלייה בתוחלת החיים29 , והרצון של הקשישים להמשיך להתגורר בקהילה ולקבל בה את השירותים הדרושים להם, לפי בחירתם.
השינויים האלה מחייבים את המדינה להיערך מבחינה אסטרטגית וליצור מערך שירותים תומכים ייעודיים לקשישים כדי להבטיח שיזכו לאיכות חיים גבוהה ושיוכלו לממש את זכויותיהם.
ביוני 2015 קבעה הממשלה שההיערכות להזדקנות האוכלוסייה היא סוגיה אסטרטגית ממשלתית כאמור.
בעקבות זאת, פורומים שונים מטעם הכנסת, מטעם הממשלה וגם מטעם משרדי ממשלה ויוזמות חוץ -ממשלתיות עסקו בסוגיו ת הנוגעות להיערכות להזדקנות האוכלוסייה בכלל ולסוגיית הדיור בפרט.
אף על פי כן , בביקורת עלה כי תחום הדיור הציבורי לקשישים, תחום הנוגע לאחת השכבות ה מוחלשות ביותר בחברה, לא זכה להתייחסות הולמת במסגרות הללו ו באחרות, ולא ניתנה הדעת ברמה המערכתית לצרכים הצפויים בתחום זה ולמדיניות הרצויה בו.
כך, למשל, בדצמבר 2017 החליטה הממשלה30 להקים צוות בין-משרדי לקידום פתרונות דיור מוגן לאזרחים ותיקים בראשות ראש מטה הדיור דאז במשרד האוצר (להלן - הצוות הבין -משרדי).
על הצוות הוטל לגבש המלצות בתחום הדיור המוגן כדי להתאימו לגידול הצפוי במספר הקשישים בישראל ולפיזורם הגיאוגרפי.
עוד נקבע בהחלטה כי הצוות יפעל להרחיב את השירותים הייחודיים המוצעים בדיור המוגן לשכבות אוכלוסייה נוספות ולהנגישם.
הצוות נדרש לבחון בין היתר אילו צרכים צפויים להתעורר בעתיד בתחום הדיור המוגן, כיצד יש לשלב את הדיור המוגן בתכנון ואילו מודלים כלכליים יש לאמץ למימון פתרונות בתחום הדיור המוגן.
הצוות הגיש את מסקנותיו בנושא לקבינט הדיור ביולי 2018 .
בעקבות זאת, ובהתאם להמלצות הצוות הבין -משרדי, התכנס באוקטובר 2018 צוות חשיבה בין-משרדי בהובלת המשרד לשוויון חברתי.
הצוות נדרש לפתח מודלים חדשים למגורים בקהילה לאזרחים ותיקים עצמאיים בתפקודם.
נציג משרד השיכון נמנה עם חברי הצוות.
מסיכומי הדיונים של הצוות הבין -משרדי, שעם חבריו נמנו נציגים של משרד השיכון ושל משרד הקליטה, עולה כי הוא לא עסק בדיור הציבורי, ומסקנותיו נגעו להגדלת שוק הדיור המוגן המופעל על ידי גורמים פרטיים , להתאמתו .
29 ,ראו מבקר המדינהדוח ביקורת מיוחד (2017,) "טיפול המדינה בקשישים סיעודיים השוהים בביתם", עמ' 18.
30 החלטת ממשלה3237/(דר165) מיום 7.
17 אשר אימצה אתהחלטה מס ' דר/165 של ועדת שרים לענייני תכנון, בנייה מקרקעין ודיור ("קבינט הדיור") מיום 20.
משרד הבינוי והשיכון |639 .
לשכבות אוכלוסייה נ וספות ולהתאמת מלאי הדירות המתוכננות והקיימות לקשישים המעוניינים להישאר בביתם.
יש לציין כי באוקטובר 2017 אישרה ועדת הכנסת להקים ועדה משותפת לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות ולוועדת הכלכלה של הכנסת.
ועדה זו התבקשה לבנות תוכנית-אב לאומית בתחום הזקנה.
ביולי 2018 פרסמה הוועדה המשותפת דוח ביניים.
אומנם בדוח הביניים הוזכר נושא הדיור הציבורי כסוגיה שתוכנית-האב אמורה להתמודד איתה, אך לא נכלל פרק בעניין זה בפרקים שהופיעו בדוח זה.
כאמור, זהו דוח ביניים.
לאחרונה קבע מבקר המדינה כי ראוי שהממשלה תגבש מדיניות לאומית שתבטיח את זכותם של הקשישים לחיות בכבוד אנושי ובכבוד כלכלי31 .
דיור נאות הוא ודאי אחד ממרכיביה של זכות זו.
בהתאם, על משרד השיכון, שבאחריותו תחום הדיור הציבורי לאוכלוסייה זו, לפעול לכך שהמדיניות הלאומית המתגבשת תתייחס גם לתחום זה, ו בכללו לבתי הדיור.
31 ,מבקר המדינה דוח ביקורת מיוחד ( 2017) , טיפול המדינה בקשישים סיעוד יים השוהים בביתם, עמ' 119.
בתי הדיור הציבורי הם אחד מפתרונות הדיור ש המדינה מספקת, באמצעות חברות ממשלתיות ופרטיות, לקשישים מעוטי יכולת, מרביתם עולים.
על אסדרתם מופקדים משרד הבינוי והשיכון ומשרד העלייה והקליטה.
ממצאי דוח זה מצביעים על ליקויים בתפקודם של משרדים אלה כמאסדרים.
על משרד השיכון ומשרד הקליטה לפעול לתיקון הליקויים שהועלו בדוח, ובכלל זה לקדם עבודת מטה משותפת שתכליתה לייעל את מערך בתי הדיור הציבורי לקשישים בישראל בראייה כוללת.
בין היתר, עליהם לבחון את הצרכ ים בתחום, אם חלוקת האחריות בין שני המשרדים רלוונטית ויעילה ואם אפשר וצריך לאחד את הטיפול בנושא במשרד אחד.
עבודה זו תשמש גם בסיס לגיבוש מדיניות ארוכת טווח הצופה פני עתיד בשים לב לתהליך הזדקנות האוכלוסייה ולמגמות הדמוגרפיות, שמטרתה להבטיח שהקשישים הזכאים לדיור ציבורי יממשו את זכותם בהתאם לצורכיהם.
משבר הדיור הפוקד את המשק הישראלי מתחילת שנת 2008 השפיע באופן חמור על יישובי המיעוטים.
בין היתר נוצר ביישובים אלה מחסור ניכר בקרקעות זמינות לבנייה.
הביקוש לדירות במגזר המיעוטים הגיע לכ - 12,000 - 13,000 יחידות דיור (להלן- יח"ד) בשנה, אולם הבנייה לא נתנה מענה מלא לביקוש זה, ובפועל נוצר מחסור של 4,000 עד 5,000 יח"ד בשנה4.
בתחילת שנת2018 מנתה אוכלוסיית מדינת ישראל כ-8.
84 מיליון מהם 5 (כ-21% ) משתייכים למגזר הערבי, למגזר הבדואי, למגזר הדרוזי ולמגזר הצ'רקסי (מגזרים אלה יחד ייקראו להלן - אוכלוסיית המיעוטים או מגזר המיעוטים)6.
אוכלוסיית המיעוטים מתגוררת ב -134 יישובי מיעוטים, עירוניים וכפריים, 77 .
מהם יישובים ערביים, וכן ביישובים יהודיים וביישובים מעורבים מרביתן של הרשויות המקומיות במגזר המיעוטים מדורגות באשכולות נמוכים בדירוג החברתי-כלכלי של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה 7.
דוח ועדת החקירה הממלכתית לבירור התנגשויות בין כוחות הביטחון לבין אזרחים ישראלים בחודש אוקטובר 20008 (להלן- דוח ועדת אור) עסק בין היתר בקשיים הקיימים ביישובים הערביים בנושאי תכנון, קרקע ודיור.
בדוח צוין כי "בחמישים השנים הראשונות למדינה גדלה האוכלוסייה הערבית פי שבעה לערך.
במקביל, נשאר השטח המאפשר בנייה למגורים בעיקרו כמעט ללא שינוי.
כתוצאה מכך, גדלה הצפיפות ביישובים הערביים במידה ניכרת.
מצוקת השטחים לבנייה פגעה קשות בזוגות צעירים שחיפשו להם דיור.
הבנייה הציבורית לא סייעה להם באופן משמעותי.
יישובים חדשים לא קמו (להוציא את יישובי הבדו אים) וקרקעות מינהל לא שוחררו בדרך כלל לבנייה ביישובים ערביים.
מכשול עיקרי בפני הבנייה למגורים בתוך שטחי היישובים הערביים היה חסרונן של תוכניות מתאר ותוכניות אב.
ההכנה והעדכון של תוכניות כאלה דורשים תמיד זמן, אך במגזר הערבי ה יו לעתים עיכובים בלתי סבירים.
לכך התווסף גם חוסר ייצוג אפקטיבי לנציגים מהמגזר הערבי בוועדות התכנון והבנייה.
בוועדה הארצית ובוועדות המחוזיות לא שותפו נציגים ערביים כלל, או שניתן להם ייצוג סמלי בלבד.
במקרים רבים לא הוקמו ביישובים ערביים ועדות מקומיות, ותחת זאת שויכו היישובים לוועדות מרחביות המנוהלות בידי יהודים.
התוצאה הייתה, כי ההחלטות בדבר התפתחותם של היישובים הערביים לא גילו רגישות מספקת לצרכיה של האוכלוסייה הערבית.
4 החלטת ממשלה4432 ממרץ2012.
5 הירחון הסטטיסטי לישראל - ספטמבר 2018 /, לוח ב 1 - "אוכלוסייה לפי קבוצות אוכלוסיה".
6 בסוף שנת 2016 היוהערבים המוסלמים כ -85% מכלל המיעוטים, הערבים הנוצרים כ - 7.
4% והדרוזים והצ'רקסים כ- 7.
הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, השנתון הסטטיסטי לישראל 2016, לוח2.
1, " אוכלוסייה, לפי קבוצות אוכלוסייה".
7 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מדרגת את הרשויות המקומיות לפי המצב החברתי-כלכלי של האוכלוסייה המתגוררת בתחום שיפוטן.
10 היא הדרגה הגבוהה ביותר.
רוב הרשויות במגזר המיעוטים מדורגות באשכולות חברתיים -כלכליים 1 עד3 , למעט כמה רשויות המדורגות באשכולות 4 ו-5.
8 הוועדה הגישה את הדוח שלה בספטמבר2003.
משרד הבינוי והשיכון |555 .
דוח ועדת אור הפנה את תשומת הלב של הממשלה לצורך בתיקון העיוותים שהצטברו במשך השנים בנושא הדיור ביישובים הערביים, והדגיש כי "מחובת המדינה לנהוג באזרחיה הערבים, על פי עקרונות ראויים של צדק חלוקתי.
למגזר הערבי צרכים לגיטימיים, הנובעים, בין היתר, מגידול טבעי.
המדינה חייבת להקצות לו קרקע על פי דפוסים ועקרונות שוויוניים, כמו למגזרים אחרים".
משנת 2000 קיבלו ממשלות ישראל כמה החלטות לשם פתרון בעיית הדיור במגזר המיעוטים, ובהן החלטה 1539 ממרץ2010 בנושא "תוכנית חומש לפיתוח כלכלי של ישובים במגזר המיעוטים" (להלן - החלטה 1539 ) והחלטה 4432 ממרץ2012 בנושא "תוכנית הפיתוח למגזרי המיעוטים" (להלן- החלטה 4432 .
) ואולם האמצעים שננקטו על פי החלטות אלה לא תרמו בדרך כלל לפתרון הבעיה או תרמו לפתרון באופן מועט9.
בעקבות כך החליטה הממשלה בדצמבר 201410 להקים צוות שבראשו יעמוד הממונה על התקציבים במשרד האוצר, והחברים בו יהיו נציג משרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד הבינוי) ונציג י משרדי ממשלה רלוונטיים אחרים, נציג רשות מקרקעי ישראל (להלן - רמ"י) ונציג מינהל התכנון (להלן - צוות 120 הימים).
בהחלטה נקבע כי על הצוות לבחון בין היתר את נושאי התכנון, השיווק ופיתוח התשתיות ביישובי המיעוטים ולגבש בתוך 120 ימים ת וכנית לטיפול במצוקת הדיור בי ישובים אלה.
ביוני 2015 הגיש צוות120 הימים דוח לממשלה הכולל את המלצותיו.
בדוח צוות 120 ,הימים נסקרו החסמים העיקריים בשוק הדיור במגזר המיעוטים וצוין בו כי יישובי המיעוטים בישראל הם ברובם בעלי אופי כפרי; כי מרבית הבנייה ביישובים אלו היא בנייה משפחתית ולעיתים רבות בלתי מוסדרת; וכי המתגוררים ביישובי המיעוטים מעוניינים ככלל להמשיך להתגורר ביישובם, דבר היוצר לחץ למצוא להם פתרונות דיור דווקא ביישובים שהם מתגוררים בהם.
עוד צוין כי ברבים מיישובי המיעוטים חלקים ניכרים מהקרקעות המיועדות לפיתוח הם קרקעות פרטיות, שבעליהן אינם מעוניינים או מתקשים ליזום בהן בנייה; אשר לממשלה, יש לה כלים מעטים בלבד להסדיר בנייה בקרקע פרטית.
כמו כן, קיים מחסור בקרקעות מדינה לבנייה ביישובי המיעוטים, וגם בנוגע לקרקעות המדינה הקיימות יש מגבלות, בין היתר מכוח תוכנית מתאר ארצית (להלן - תמ"א) 3511, המונעת פיתוח דיור ביישובי המיעוטים.
זאת ועוד, גם בקרקעות מדינה שלגביהן קודמו תוכניות מאושרות לבנייה למגורים, נכשלו מכרזים לא מעטים לשיווק הקרקע.
הצוות ציין כי עוצמת הבעיה והיקפה צפויים להתעצם בשנים הבאות, נוכח קצב גידול אוכלוסיית המיעוטים, שהוא מהיר מקצב הגידול של האוכלוסייה הכללית.
נוכח כלל האמור המליץ הצוות לגבש .
9 דו"ח צוות120 הימים להתמודדות עם מצוקת הדיור בישובי המיעוטים (יוני 2015.
) 10 'החלטת ממשלה מס 2365 מ- 21.
14 בנושא "פ עילות הממשלה לפיתוח כלכלי במגזר המיעוטים בשנת 2015".
11 תמ"א35 אושרה על ידי הממשלה בנובמבר 2005 ,ומטרתה היא לתת מענה לצורכי הבנייה והפיתוח של המדינה, בד בבד עם שמירה על השטחים הפתוחים ועל עתודות הקרקע לדורות הבאים.
תוכנית סיוע ליישובי המיעוטים, אשר תקדם פתרונות בתחומי התכנון, הפיתוח והשיווק, ולהביאה לאישור הממשלה.
ביולי 2015 החליטה הממשלה 12 לאמץ עקרונית את דוח צוות 120 הימים.
בהמשך לכך נקבע בהחלטת ממשלה 346 מאוגוסט201513 (להלן- החלטה 346 ) ובהחלטת ממשלה922 מדצמבר201514 (להלן- החלטה 922 ) כי תקודם תוכנית חומש מערכתית לשנים 2016 - 2020 לשילוב כלכלי של אוכלוסיית המיעוטים בישראל .
בהחלטה 922 נקבעה לתחום הדיור ביישובים הערביים הקצאה של כ -1.
ההקצאה הא מורה נועדה למימון הנושאים האלה: תכנון מתארי, תכנון מפורט של קרקע מדינה ושל קרקע פרטית, סבסוד הפיתוח של קרקעות מדינה, בניית מוסדות ציבור ושיווק קרקע מדינה למגורים.
עוד נקבע בהחלטה 922 כילצורך יישו מה תוקם ועדת היגוי בין -משרדית בראשות מנכ"ל המשרד לשוויון חבר תי ובהשתתפות נציגי משרדי הממשלה הרלוונטיים ו נציגי אגף תקציבים במשרד האוצר (להלן - ועדת ההיגוי הבין - משרדית).
דוח ביקורת זה מתמקד במצוקת הדיור ביישובים הערביים וביישום החלטות הממשלה הנוגעות לכך.
יצוין כי הממשלה התייחסה בנפרד לסוגיית הדיור ביישובי המיעוטים הא חרים - בינואר 2016 קיבלה הממשלה את החלטה 959 בנושא "תכנית לפיתוח ולהעצמת היישובים הדרוזיים והצ'רקסיים לשנים 2016 - 2019 "; ביוני2016 קיבלה הממשלה את החלטה1480 בנושא "תכנית ממשלתית להעצמה ולחיזוק כלכלי-חברתי של היישובים הבדואים בצפון לשנים 2016- 2020 ", ובפברואר 2017 קיבלה הממשלה את החלטה 2397 " בנושאתכנית לפיתוח כלכלי חברתי בקרב האוכלוסייה הבדואית בנגב 2017 - 2021.
בחודשים מאי עד דצמבר 2017 בדק משרד מבקר המדינההיבטים ב אופן יישום החלטות הממשלה לפתרון בעיות הדיור ביישובי המיעוטים, ובייחוד את יישום החלטה 922 בנוגע למגזר הערבי.
הביקורת נעשתה במשרד הבינוי, בר שות מקרקעי ישראל , במינהל התכנון ובאגף תקציבים שבמשרד האוצר, באגף רישום והסדר מקרקעין שבמשרד המשפטים וברשות לפיתוח כלכלי של מגזר המיעוטים שבמשרד לשוויון חברתי.
בירורים נעשו במרכז למ יפוי ישראל וברשויות המקומיות סח'נין ושפרעם.
12 'החלטת ממשלה מס208 מ- 9.
15 בנושא "אימוץ החלטות 'צוות120 הימים' לטיפול בסוגיות דיור ביישובי המיעוטים".
13 " בנושאיישום המלצות צוות 120 הימים לעניין תכנון ובנייה במגזר המיעוטים- אישור החלטת ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה".
14 בנושא"פעילות הממשלה לפית וח כלכלי באוכלוסיית המיעוטים בשנים 2016 - 2020".
משרד הבינוי והשיכון |557 .
הסכמי פיתוח כוללניים עם היישובים הערביים .
בהחלטה 922 , בפרק הדיור, נקבע כי יוקם צוות היגוי שבראשו יעמוד מנכ"ל משרד הבינוי, והחברים בו יהיו מנכ"ל המשרד לשוויון חברתי, מנהלת מינהל התכנון, הממונה על התקציבים במשר ד האוצר ומנהל רמ"י (להלן - צוות ההיגוי).
על הצוות הוטל לפעול לגיבוש הסכמי פיתוח כוללניים עם רשויות מקומיות במגזר הערבי, בנוגע לתכנון, שיווק, ופיתוח של קרקעות ולהוצאת היתרי בנייה לשם הקמת שכונות בבנייה רוויה ברשויות אלה (להלן - ההסכמים האסטרטגיים).
לפי החלטה 922 תתקשר המדינה בהסכמים האסטרטגיים עם עשרת היישובים הערביים הגדולים ביותר ועם עוד חמישה יישובים שיבחר הצוות מבין היישובים הערביים שבהם קיימת זמינות תכנונית גבוהה, וניתן לתכנן בהם יותר מ -500 יח"ד בצפיפות גבוהה 15 (להלן- היישובים האסטרטגיים).
במסגרת ההסכמים האסטרטגיים תוקצבו תכנון, פיתוח ושיווק של קרקעות ב-252 מיליון ש"ח ובניית מוסדות ציבור ב-100 מיליון ש"ח לשנים2016 - 2020.
אשר ליישובים הערביים שלא ייכללו בהסכמים האסטרטגיים נקבע בהחלטה 922 כי המדינה תתקשר איתם ב הסכמים להשקעות ממוקדות (להלן - ההסכמים הממוקדים), שמטרתם תכנון יח"ד בקרקע מדינה ובקרקע פרטית, פיתוח הקרקע והקמת מוסדות ציבור.
בהחלטה 922 נקבע כי ליישובים אלה (להלן - היישובים הממוקדים) יינתן תקציב של 252 מיליון ש"ח לתכנון ופיתוח ו-78 מיליון ש"ח לבניית מוסדות ציבור לחמש שנים.
במועד סיום הביקורת היו 43 יישובים ממוקדים16.
עד דצמבר 2018 חתם משרד הבינוי על הסכמים אסטרטגיים עם 13 רשויות מקומיות17 מבין15 .
רשויות שהיה אמור לחתום עימם על פי החלטת הממשלה סך התקציב שיועד ליישומם של ההסכמים שנחתמו הוא כ -207 ,מיליון ש"ח .
צפיפות של לפחות שמונה יח"ד לדונם 16 בהחלטה922 נקבע כי נוסף על התקציב ליישום ההסכמים האסטרטגיים וההסכמים הממוקדים יוקצה תקציב של 532 .
מיליון ש"ח לבניית מוסדות ציבור ביישובים הערביים 17 אום אל -פחם, נצרת, טייבה, סח'נין, באקה אל -גרבייה, טירה, ערערה -עארה, עראבה, כפר קאסם, כפר כנא, ג'ודידה-מכר, כפר מנדא ויפיע.
התכנון והבנייה בשני .
מיליון ש"ח שהחליטה הממשלה להקצות ליישובים האסטרטגיים בהחלטה 922 ,נקבע כי ההסכמים האסטרטגיים ייושמו בשלושה שלבים והמעבר בין השלבים הותנה בעמידת הרשות המקומית בתנאי הסף שנקבעו לגבי כל אחד מהשלבים.
שתי הרשויות המקומיות שעדיין לא נחתם איתן הסכם אסטרטגי הן עיריות שפרעם וטמרה.
עיריית שפרעם לא חתמה על ההסכם האסטרטגי עם משרד הבינוי בשל סירובם של רוב חברי מועצת העירייה דאז לאשר את תנאי ההסכם; אשר לעיריית טמרה, היא לא חתמה על ההסכם בשל מחלוקת שהתגלעה בינה לבין משרד הבינוי בעניין תכנון שכונה חדשה בעיר ותוואי הכביש שיחבר את אותה שכונה למקומות אחרים בעיר.
עקב מחלוקת זו הגישה העירייה עתירה מינהלית נגד משרד הבינוי וסירבה לחתום על ההסכם עד לבירור העתירה בבית המשפט.
בתשובתו מאוגוסט 2018 מסר משרד הבינוי כי הוא "עדיין מקיים דיאלוג עם הרשויות הללו בתקווה שימצא פתרון".
יש להצר על אי -חתימת ההסכמים האסטרטגיים עם עיריות שפרעם וטמרה, שכן בשל כך לא ניתן לקדם ולפתח באופן מיטבי את התכנון והבנייה בהן - דבר שיקשה לפתור את מצוקת הדיור ביישובים אלה.
טוב יעשו משרד הבינוי, ראשי עיריות שפרעם וטמרה ומועצותיהן אם ישקיעו מאמץ מיוחד לצמצום המחלוקות ולהשגת הבנות שיאפשרו חתימה על ההסכמים האסטרטגיים.
חסמים המקשים את יישום ההסכמים האסטרטגיים .
בחינת עמידת הרשויות המקומיות בתנאים הנדרשים למעבר משלב א' לשלב ב' שנקבעו בהסכמים האסטרטגיים : בשלב א' בהסכמים האסטרטגיים תוקצבו הנושאים האלה: הכנת תוכניות מתאר ותכנון מפורט של קרקע פרטית וקרקע מדינה, רישום והסדרה של הזכויות בקרקע והקמת מאגר חברות ניהול שיסייעו לרשויות המקומיות בקידום התכנון.
בהחלטה נקבע כי לשלב ב' יעברו עשרה יישובים לכל היותר שיעמדו בתנאי הסף כדלהלן: הפקדת תוכניות מפורטות הכוללות בנייה של לפחות 50 יח"ד חדשות בקרקע פרטית והסדרת התכנון של 500 יח"ד שנבנו ללא היתר בקרקע פרטיתבמרקם הוותיק18 (להלן- 500 יח"ד במרקם הוותיק).
שלב ב' כולל תקצוב להמשך התכנון, הפיתוח והשיווק של הקרקעות.
החלטה 922 קבעה כי בסוף שנת2016 'יבחן צוות ההיגוי את עמידת הרשויות המקומיות בתנאי הסף למעבר משלב א לשלב ב', וכי אם עד מועד זה לא יעמדו עשרה יישובים אסטרטגיים בתנאי הסף האמורים, יבחן צוות ההיגוי בשנית את עמידתם בתנאי סף אלה בסוף שנת 2017.
השכונות הוותיקות של היישוב משרד הבינוי והשיכון |559 .
ביולי2017 החליט צוות ההיגוי לדחות את בחינת עמידת היישובים האסטרטגיים בתנאי הסף למעבר לשלב ב' עד לסוף שנת 2018 , שכן רוב היישובים האסטרטגי ים לא עמדו באותו מועד בתנאי הסף למעבר.
כמו כן , משרד הבינוי עדכן את צוות ההיגוי כי לא ניתן לבחון את עמידת היישובים בתנאי של הסדרת התכנון של 500 יח"ד במרקם הוותיק, מאחר שממסמכי התוכניות המאושרות לא ניתן ללמוד על כמות היחידות שנבנו ללא היתר שתכנונן הוסדר.
מהאמור לעיל עולה כי הקושי לבחון את העמידה בתנאי הסף של הסדרת התכנון של 500 יח"ד במרקם הוותיק, כאמור, מהווה חסם של ממש ביישום ההסכמים האסטרטגיים.
חלק מהרשויות עלולות אפוא להתקשות להוכיח את עמידתן בתנאים הנדרשים למעבר לשלב ב', ועל כן עלול להיווצר מצב שבו הן לא יקבלו את התקציבים המובטחים בהתאם להסכמים האסט רטגיים ולהחלטת הממשלה, ולא יהיה ניתן לקדם את התכנון והבנייה בשטחי שיפוטן.
בתשובתו מסר משרד הבינוי כי בעקבות המלצות של צוות מקצועי שמינה צוות ההיגוי בעניין זה הוא ה נחה ביוני 2018 את הרשויות המקומיות הכלולות בהסכמים האסטרטגיים כיצד עליהן להיערך כדי לעמוד בתנאים למעבר לשלב ב'.
משרד הבינוי הוסיף כי להערכתו, יש כמה יישובים שיצליחו לעמוד בתנאי הסף עד סוף שנת 2018 .
עוד מסר משרד הבינוי בתשובתו כי החלט ה 922 מאפשרתלצמצם את הדרישות מיישובים או לתת להם פטור מעמידה בתנאים בהתחשב בנסיבות המונעות מהם לעשות זאת, וכי בהתאם למספר היישובים שיעמדו בתנאי הסף , וככל שיידרש , ימליץ המשרד לוועדת ההיגוי לבחון את האפשרות לתיקון החלטת הממשלה בעניין זה.
המשרד ציין כי "באישור ועדת ההיגוי תיבנה חליפה תקציבית לכל יישוב שלא יעמוד בתנאי המעבר", וכי הוא רואה חשיבות בהסדרת הבנייה לטובת שיפור חיי התושבים.
בתשובתו מספטמבר 2018 מסר המשרד לשוויון חברתי כי בשנת2018 "מרכז הכובד מתחיל לעבור לעבודה מול הרשויות המקומיות ולקיום בקרת עומק ברשויות".
המשרד לשוויון חברתי הוסיף כי בנה עם שותפים תוכנית שממצה משאבים ברשויות המקומיות, וכי במסגרת התוכנית יסייעו מומחים לרשויות המקומיות גם בטיפול בחסמי הדיור השונים.
המשרד ציין כי קול קורא בנדון יפורסם בנובמבר 2018.
על מנת לאפשר לרשויות המקומיות הנוגעות בדבר להתקדם באישור התוכניות ובקידום פתרונות הדיור ל גבי ה מגזר הערבי ולהימנע מעיכוב נוסף בעניין זה, ראוי כי צוות ההיגוי יעקוב מקרוב אחר התקדמות הרשויות המקומיות במילוי התנאים שנקבעו ליישום ההסכמים האסטרטגיים וילווה אותן בנושא זה, וכן ייערך מראש לבחינת תנאי המעבר משלב ב' לשלב ג', כדי למנוע ככל הניתן עיכובים במימוש החלטה 922 בכל הנוגע לתחום הדיור.
דרך פעולה כזו תאפשר להתאים את תנאי המעבר כאמור למציאות הקיימת ביישובים הערביים ותגדיל את הסיכוי של יישובים אלה לממש את התקציבים המיועדים להם במסגרת החלטה 922 לשם צמצום מצוקת הדיור הקשה ביישובים.
הקצאה תקציבית אחידה שלא לפי צורכי היישוב: הממשלה קבעה בהחלטה 922 כי צוות ההיגוייגבש קריטריונים להקצאת תקציב בסך 252 מיליון ש"ח עבור היישובים שייכללו בהסכמים האסטרטגיים, וכי חלוקת התקציב תבוצע בהתאם לסיכום עם הרשות המקומית.
בהחלטה נקבע טווח לשיעור ההקצאה שרשאית ועדת ההיגוי להקצות לכל אחד מתחומי הפעילות.
צוות ההיגוי קבע שהתקציב יוקצה ל יישובים בחלוקה אחידה, ללא גמישות בקביעת שיעור ההקצאה, כדלקמן: 30% מהתקציב יוקצו לתכנון של קרקע פרטית; 30% - ;לתכנון של קרקע מדינה 10% - לביצוע תוכניות רישום והסדרה; 10% - להקמת מאגר חברות ניהול שיסייעו לרשויות המקומיות בקידום התכנון; 20% - לתכנון תוכניות מתאר.
משרד מבקר המדינה מעיר לצוות ההיגוי כי חלוקה אחידה של התקציב לתחומי פעילות אינה מתחשבת בצרכים ובמאפיינים הייחודיים של כל יישוב וכן עשויה למנוע מהיישובים לנצל את מלוא התקציב המיועד להם, אם אחד או יותר מתחומי הפעילות המתוקצבים אינם רלוונטיים להם.
הדבר גם אינו עולה בקנה אחד עם החלטה 922 שבה נקבע כי ההקצאה התקציבית תיעשה בתיאום עם הרשות המקומית.
להלן דוגמאות להקצאת תקציב שאינו מתאים לצרכים: לשישה מ-15 היישובים האסטרטגיים19 (40% ) כבר היו תוכניות מתאר עדכניות, וההחלטה בדבר התקצוב האחיד הקצתה אפוא שלא לצורך 20% מהתקציב המיועד להם לצורך התכנון המתארי בהם.
אשר לתכנון של קרקע מדינה - צוות ההיגוי הקצה תקציב למטרה זו לכל היישובים האסטרטגיים, אף שהיה ידוע שבתשעה מ -13 היישובים שנחתמו עימם הסכמים אסטרטגיים (כ-70% ) לא קיימות עתודות של קרקעות מדינה הזמינות לתכנון.
לפיכך יישובים אלו לא יכלו לנצל את מלוא התקציב המיועד להם.
ששת היישובים הם נצרת, טייבה, טירה, טמרה, כפר קאסם ויפיע משרד הבינוי והשיכון |561 .
בתשובתו מסר המשרד לשוויון חברתי כי בינואר 2018 קיבלה הממשלה החלטה המאפשרת להסיט תקציב המיועד לתכנון של קרקע מדינה לתכנון של קרקעות פרטיות ביישובים שבהם אין קרקע מדינה.
על צוות ההיגוי לבחון את מידת הניצול התקציבי בכל תחומי הפעילות ואת הסיבות לכך.
בהתאם לתוצאות הבחינה עליו לשקול את הצורך להסיט תקציבים בין תחומי פעילות נוספים, ואם הדבר נדרש להציע לממשלה לקבל החלטה בעניין.
הסטת תקציבים כאמור תאפשר לרשויות המקומיות החתומות על הה סכמים האסטרטגיים יתר גמישות ביישום הסכמים אלה ותביא לניצול גדול יותר של התקציבים שהועמדו לרשותן על פי ההסכמים ולהגדלת היצע הדיור בתחום שיפוטן.
היבטים בתכנון הסטטוטורי .
אי-מתן ביטוי הולם ל ייצוגה של אוכלוסיית המיעוטים במוסדות המועצה הארצית לתכנון ולבנייה ובוועדות המחוזיות לתכנון ולבנייה .
חוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה), מסדיר את מערכת התכנון והבנייה בישראל, ובכלל זה את פעילותם של מוסדות התכנון והרישוי, מהרמה הארצית עד הרמה המקומית, וכן קובע כללים בעניין סוגי תוכניות המתאר שניתן לקדם במרחב התכנון.
הממונה על ביצוע החוק הוא שר האוצר20.
חוק התכנון והבנייה קובעמִדרג של מוסדות תכנון שבהם מתקבלות ההחלטות בנושאי התכנון ו הבנייה: בראש המדרג מצויה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה (להלן - המועצה הארצית), שתפקיד יה הם בין היתר ייזום וגיבוש תוכניות מתאר ארציות; ייעוץ לממשלה בכל הנוגע לביצוע חוק התכנון והבנייה ; והפקדה ואישור של תוכניות מתאר מחוזיות21.
תחתיה מצויות שש ועדות מחוזיות לתכנון ולבנייה (להלן - הוועדות המחוזיות), ומתחת להן מצויות ועדות מקומיות לתכנון ולבנייה; בתקופת הביקורת היו 126 ועדות מקומיות כאמור.
במועצה הארצית ובוועדות המחוזיות חברים נציגי ממשלה, נציגי רשויות מקומיות וכן נציגי ציבור, ובהם נציגי ארגונים ומוסדות שונים, במטרה לאפשר לאינטרסים ציבוריים רחבים לבוא לידי ביטוי בתהליך קבלת ההחלטות התכנוניות .
בדוח ועדת אור צוין בהקשר למ כשולים המקשים את קידום הבנייה למגורים ביישובים הערביים כי נציגים מהחברה הערבית אינם שותפים בוועדות המחוזיות ובמועצה הארצית, או שניתן להם בוועדות ובמועצה ייצוג סמלי בלבד.
אי-ייצוג הולם של אוכלוסיית המיעוטים במוסדות התכנון הארציים והמחוזיים עלול לפגוע בסיכויים להביא לידי ביטוי הולם את האינטרסים והצרכים של אוכלוסייה זו בתהליכי התכנון והבנייה.
הוראות חוק שונות מעגנות את זכותם של אזרחי ישראל מאוכלוסיית המיעוטים לשוויון ולביטוי הולם לייצוגם בשירות המדינה ובגופים ציבוריים מסוימים.
חוק החברות הממשלתיות , התשל"ה-1975 , קובע בין היתר כי בהרכב דירקטוריון של חברה ממשלתית יינתן ביטוי הולם לייצוגה של אוכלוסיית המיעוטים.
הוראה זו חלה 22 , בשינויים המחויבים, גם לעניין מינויים מקרב אוכלוסיית המיעוטים לכהונה בתאגידים שהוקמו לפי חוק ובגופים אחרים שהוקמו ב חיקוק, ובהם המועצה הארצית ו הוועדה הארצית לתכנון ולבנייה של תשתיות לאומיות .
20 בעקבות תיקון103 לחוק התכנון והבנייה, שבו נקבע כי שר האוצר הוא הממונה על ביצועו מיולי 2015 .
ולתקופה של חמש שנים 21 אתר מינהל התכנון וחוק התכנון והבנייה.
א משרד הבינוי והשיכון |563 .
הפועלת ליד המועצה הארצית (להלן - ועדת התשתיות הלאומיות).
יצוין כי הוראת חוק זו אינה חלה על הוועדות המחוזיות, וכי חוק התכנון והבנייה אינו קובע חוב ה לתת ביטוי הולם לייצוגה של אוכלוסיית המיעוטים במוסדות התכנון.
בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה בעניין "ייצוג הולם למגזרים מסוימים" 23 נקבע כי "המונח 'ביטוי הולם ' בהקשר האמור, אין פירושו קביעת מכסות לייצוגה של האוכלוסייה הערבית, אלא שהוא טעון פירוש על-פי נסיבותיו המיוחדות של כל מקרה.
ואולם, אין כמובן לגרוס כי מתן ייצוג דל ואקראי לאוכלוסייה הערבית יש בו משום מתן ביטוי הולם לייצוגה".
כמו כן נקבע בהנחיה כי מחובת השר הממנה או המציע מועמד "לבחון אם בהרכב הגוף שעם חבריו עתיד להימנות אותו מועמד ניתן ביטוי הולם לייצוג האוכלוסייה הערבית.
אם לא כן, עליו לבדוק אפשרות למינויו של מועמד מ קרב האוכלוסייה הערבית לתפקיד, תוך נקיטה באמצעים סבירים לאיתורו.
מקום שהמינוי נעשה בידי הממשלה או שהוא טעון אישורה, על הממשלה לוודא - עובר למינוי או לאישור, לפי העניין - שבדיקה כאמור אכן נערכה".
בפסק דין של בג"ץ בעתירה שהגישה האגודה לזכויות האזרח בישראל בנושא מינוי נציגים ערבים לחברים במועצת מקרקעי ישראל24 צוין כי "ייצוג הולם אינו חובה פורמלית, אלא חובה מהותית, שיש לה טעם ויש לה תכלית.
עוצמת הייצוג הנדרש תלויה בהקשר.
השאלה מהו ייצוג הולם בגוף מסוים תלויה, בין היתר, במהות הגוף, ובכלל זה בחשיבות המעשית של הגוף מבחינת הקבוצה הזכאית לייצוג הולם.
בהתאם לכך נראה כי חשיבות הייצוג ועוצמת הייצוג במינהל מקרקעי ישראל גדולה לגבי בני האוכלוס ייה הערבית יותר מאשר, לדוגמה, לגבי אנשים עם מוגבלות.
על הממשלה והשרים הנוגעים לעניין לקחת גם שיקול זה בחשבון בתהליך המינוי של חברים במועצה ".
בביקורת נבדקה מידת הייצוג של אוכלוסיית המיעוטים במועצה הארצית ובוועדת התשתיות הלאומיות, שכאמור מתן ביטוי הולם לייצוגה בהן מחויב בחקיקה.
כן נבדקה מידת הייצוג של אוכלוסיית המיעוטים בוועדות המחוזיות הרלוונטיות.