HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המוסד לביטוחלאומי מעביר לרשויות המקומיות שלוש פעמים בשנה קובצי נתונים ממוחשבים הכוללים מידע על התושבים הזכאים לקצבאות.
בביקורת קודמת של מבקר המדינה עלה כי הרשויות המקומיות לא עשו במידע זה שימוש לצורך מתן הנחה בארנונה, בין היתר, בטענה שהזנת הקבצים במערכת הממוחשבת כרוכה בעלות, ולכן נדרשו התושבים שביקשו הנחה להמציא אישור מהמוסד לביטוח לאומי על זכאותם לקצבה בכך נגרמה לזכאים טרחה מיותרת .
שם 53 חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב), התשנ"ג- 1992 , ותקנות הסדרים במשק המדינה (הנחה מארנונה), התשנ"ג- 1993 .
, שהותקנו מכוחו 54 על פי תקנותהסדרים במשק המדינה (הנחה מארנונה), התשנ"ג - 1993.
בבואם לממש את זכאותם להנחה במסי הארנונה 55 .
בהתנהלות כזאת עולה החשש שחלק מהתושבים הזכאים לא קיבלו את ההנחה שהם זכאים לה, משום שלא המציאו מסמכים כנדרש.
משרד מבקר המדינה המליץ שעד להסדרת הנושא הכספי בין הרשויות המקומיות למוסד לביטוח לאומי, על הרשויות המקומיות לעשות שימוש בקבצים שממילא מועברים אליהן.
55 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 62ב ( 2012 ), בפרק "הטיפול בצמצום הנטל הביורוקרטי בשירות הציבורי", עמ' 5.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1397 .
בביקורת הנוכחית עלה כי המצב, כפי שתואר בביקורת הקודמת לא השתנה, ועדיין אין הרשויות המקומיות משתמשות במידע שהן מקבלות מהמוסד לביטוח לאומי לשם מתן הנחה במסי הארנונה לאלה המקבלים קצבאות מהמוסד לביטוח לאומי.
באוקטובר 2012 , לאחר סיום הביקורת, החליטה הממשלה ששר הרווחה ינקוט פעולות כדי להנהיג הסדר העברת מידע מהמוסד לביטוח לאומי אל גופים ציבוריים כדי להקל את הנטל הביורוקרטי המוטל על האזרח במימוש זכאותו להטבות 56 .
ההחלטה קובעת כי שר הרווחה יקים צוות בין-משרדי שימליץ על הסדרים הנוגעים להטבות לכל קבוצת זכאים ועל העברת מידע לגופים הציבוריים כדי להקל על האזרחים את מימוש זכאותם.
בהחלטתה הנחתה הממשלה את הצוות לאזן את הפתרון שיוצע בין הצורך לייעל את התהליך ובין ההגנה על פרטיות המבוטח.
בהחלטה נקבע כי הצוות יסיים את עבודתו לא יאוחר מתחילת אפריל 2013.
משרד מבקר המדינה חוזר וממליץ שעד גיבוש המלצת הצוות והסדרת הנושא בין הרשויות המקומיות למוסד לביטוח לאומי יעשו הרשויות המקומיות שימוש בקבצים שממילא מועברים אליהן, ולהעניק הנחה במסי הארנונה לאוכלוסיות הזכאיות לה.
במשרדי ממשלה פועלות ועדות המוסמכות לאשר העברת נתונים לגופים ציבוריים.
רשות האוכלוסין מעבירה לרשויות המקומיות קבצים ובהם מידע על מצבם האישי של תושביהן, אך הם אינם כוללים מידע על היותו של תושב "חד - הורי" - נתון שאינו מוגדר כמצב אישי.
בביקורת עלה שמרכז השלטון המקומי לא פנה, בשמן של הרשויות המקומיות, לוועדה להעברת מידע שברשות האוכלוסין כדי לקבל את רשימות התושבים המוגדרים "חד-הוריים".
עוד עלה שהרשויות המקומיות אינן פונות ביזמתן להורים יחידים כדי להפנות את תשומת לבם לזכאותם להנחה במסי הארנונה, בין היתר, משום שאין בידיהן מידע נגיש על המשפחות החד-הוריות בתחומיהן.
ההנחה במסי הארנונה לתושבים "חד -הוריים" היא זכות שבדין, שאינה תלויה בהכנסתו של הזכאי אלא במעמדו האישי בלבד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשויות המקומיות לפעול למיצוי זכות זו.
יצוין שחלק מהרשויות המקומיות מפרסמות באתר האינטרנט מידע על זכאות של קבוצות אוכלוסייה שונות להנחות במסי הארנונה.
עם זאת, מן הראוי להרחיב את אמצעי הפרסום; למשל, באמצעות פירוט הזכאות להנחות השונות על גבי הודעות התשלום הנשלחות לתושבים.
56 'החלטת ממשלה מס 5155 בנושא "סיוע בבדיקה ובמיצוי זכאות להטבות הנלוות לגמלאות שמשלם המוסד לביטוח לאומי", מיום 14.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1399 .
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי למנוע את הפגיעה באיכות הטיפול במשפחות חד-הוריות, מן הראוי שהמשרדים הנוגעים בדבר, בהובלתו של משרד הרווחה האחראי על אוכלוסיות מיוחדות, יבחנו את הדרכים להקל על ציבור זה כשהוא בא לממש את זכויותיו.
מן הראוי שיבחנו מחדש את ההסדרים הקיימים לקביעת זכאותם של ההורים היחידים בכל אחד מהמשרדים, וישקלו לאחד הסדרים אלה להליך מינהלי אחד.
בתשובתו מאוקטובר 2012 למשרד מבקר המדינה הודיע משרד הרווחה כי בחודשים הקרובים הוא מתכנן לבנות מנגנונים והסדרים משותפים עם משרדים אחרים לפיילוט של הליך מינהלי ושל איגום ההסדרים והזכויות הנוגעים למשפחות חד-הוריות.
ממשקי עבודה בין משרד התמ"ת למוסד לביטוח לאומי על פי חוק הבטחת הכנסה, אישור פרטני של המוסד לביטוח לאומי הוא תנאי לכך שמקבל גמלת הבטחת הכנסה יוכל להמשיך לקבלה כאשר הוא נמצא במסגרת של קורס המוכר על ידי משרד התמ"ת.
כמו כן נדרש המוסד לביטוח לאומי לבדוק אם הקורס עונה על דרישות החוק.
ממשק ממוחשב זמין בין משרד התמ"ת למוסד לביטוח לאומי חיוני לקידום תכניות לשילוב הורים יחידים בשוק העבודה, הן בהיבט הרחב בשל הצורך של משרד התמ"ת לתכנן את תכניותיו על בסיס מידע הנוגע למקבלי קצבאות הבטחת הכנסה ומזונות, הן בהיבט הפרטני של זכאי לקצבת הבטחת הכנסה כתנאי להכללתו בתכניות סיוע שונות 57 .
ממשק זה חשוב גם למוסד לביטוח לאומי הנדרש לקבל מדי פעם בפעם את רשימת ההורים היחידים הלומדים במוסדות להשכלה גבוהה, כדי לבחון את זכאותם למלגת מחיה.
כמו כן עליו להמשיך ולשלם קצבה לזכאים הלומדים במסגרת קורס להכשרה מקצועית או לחלופין להפסיק את מתן הקצבה במקרים אחרים, בכפוף לתנאים שנקבעו.
ביוני 2008 פנתה מנהלת האגף לשילוב בתעסוקה במשרד התמ"ת למנכ"ל המשרד ופרסה בפניו את הק שיים בהפעלתן של התכניות לשילובם של הורים יחידים בשוק העבודה, והעלתה גם את הבעיה של היעדר ממשק ממוחשב עם המוסד לביטוח לאומי.
לטענתה, בהיעדר ממשק כזה הבקשות מועברות בטלפון או באמצעות דואר אלקטרוני ופקס - אופן העברה המסרבל מאוד את העבודה ומאריך את משך הטיפול בבקשות.
במוסד לביטוח לאומי קיימת ועדה להעברת נתונים לגופים ציבוריים, שאליה הגופים הציבוריים אמורים לפנות לקבלת מידע, בצירוף בקשה מנומקת.
מתפקידה של הוועדה לבחון את הבקשות על פי החוקים והכללים המגנים על פרטיותם של המבוטחים.
בספטמבר 2009 פנתה מנהלת האגף לווע דה להעברת נתונים לגופים ציבוריים וביקשה לקבל קובץ מעודכן של נתונים על הורים יחידים המקבלים קצבת הבטחת הכנסה או לחלופין להקים ממשק ממוחשב לצורך קידום התכניות לשילובם של הורים יחידים בשוק העבודה.
בתשובתה מאוקטובר 2009 סירבה הוועדה לבקשתה של מנהלת האגף להעברה גורפת של מידע והתירה למשרד התמ"ת .
57 הורים יחידים שעשו "שינוי תעסוקתי" זכאים, בתנאים מסוימים, להשתתפות משרד התמ"ת בסבסוד מסגרות טיפול בילדים כמו צהרונים.
לעשות שימוש בהצלבת מידע בלבד, כלומר העברת מידע פרטני על כל מספר זהות שיעביר שירות התעסוקה למוסד לביטוח לאומי.
בתשובתו מנובמבר 2012 ציין המוסד לביטוח לאומי כימאז לא התקבלה כל פנ ייה נוספת ממשרד התמ"ת.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1401 .
משרד מבקר המדינה מעי ר כי לנוכח הנושאים המשותפים הנוגעים למשפחות חד -הוריות שמשרד התמ"ת והמוסד לביטוח לאומי עוסקים בהם, מן הראוי ששני הגופים יבחנו במשותף את סוגיית העברת המידע ביניהם ויגבשו הסדרים שימנעו סרבול בעבודתם, מתוך התחשבות בצורך לאזן בין השגת יעדי שיפור השירות לאזרח למ זעור הפגיעה האפשרית בפרטיותו.
ממשקי עבודה בין משרד הרווחה לגופים נוספים המטפלים במשפחות חד- הוריות כמפורט בדוח ביקורת זה, גורמים שונים מפעילים תכניות לשילובם של הורים יחידים בשוק העבודה.
מקצתן תכניות ייחודיות לאוכלוסייה זו, ומקצתן תכניות הנותנות עדיפות למש פחות חד -הוריות, ולעתים פתוחות גם לאוכלוסיות נזקקות אחרות.
יצוין כי שיעור השתתפותן של משפחות חד-הוריות בתכניות גבוה בעיקר בתכניות שמפעיל משרד הרווחה.
לדעת משרד מבקר המדינה, משיקולים של ראייה מתכללת בטיפול במשפחות החד-הוריות, ראוי היה שגורמים אלה ישתפו פעולה ביניהם, לדוגמה בפורום שולחן עגול.
פורום מעין זה היה מאפשר שיתוף מידע ביניהם וכן מסייע להם להתייעל באמצעות מניעת כפילויות בטיפול וניצול משאבים קיימים.
בדוח הביקורת פורטו דוגמאות של יוזמות משרדיות לשילובם של הורים יחידים בשוק העבודה, שלא התקיים בהן שיתוף פע ולה מספק בין הגורמים המעורבים: 1.
משרד הרווחה הפעיל את התכנית "תעסוקה לרווחה" ללא תיאום עם משרד התמ"ת ושיתופו בתכנית.
התכנית "בזכות עצמך" הופעלה בהצלחה בירושלים ויכלה לשמש אב-טיפוס לפעילות מועילה בתחום המשפחות החד -הוריות לכלל המחלקות לשירותים החברתיים בארץ.
דבר הצלחת התכנית הועבר לידיעתו של משרד הרווחה, אולם המשרד לא בחן את התכנית לצורך יישומה ביישובים נוספים.
גם משרד התמ"ת יכול היה להיות מעורב בקידום התכנית כחלק מהמדיניות הכוללת לעודד משפחות חד-הוריות להשתלב במעגל העבודה, אך משרד הרווחה לא העביר לידיעתו את דבר קיומה של התכנית ואת הלקחים שהופקו ממנה.
המחלקות לשירותים חברתיים לא מיודעות דיין על התכניות שמשרד התמ"ת מפעיל, וממילא כמעט שאינן מפנות הורים יחידים שבטיפולן לתכניות אלה.
זה שנים שארגונים התנדבותיים מעורבים בהפעלת תכניות למתן סיוע למשפחות חד -הוריות.
לדוגמה, ארגון ויצ"ו מפעיל מרכזים למשפחות חד -הוריות ב-23 .
רשויות מקומיות, בשיתוף פעולה עם המחלקות לשירותים חברתיים 1402 דוח שנתי63ג .
הבדיקה העלתה כי המשרדים המובילים את הטיפול במשפחות חד - הוריות - משרד הרווחה ומשרד התמ"ת - לא נעזרים בניסיון שצבר ארגון ויצ"ו לצורך הפקת לקחים ובחינת ניצולם האפשרי של המרכזים הקיימים כדי לפתח פעולות המיועדות לאוכלוסייה זו.
ביוני 2010 התקיימה פגישה במשרד הרווחה, בהשתתפות בעלי תפקידים במשרד התמ"ת ובמוסד לביטוח לאומי, בנושא שיתוף פעולה בעשייה עם משפחות חד-הוריות ולמענן.
נציג משרד משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1403 .
התמ"ת הצ יג בהרחבה את התכניות הקיימות במשרד ואת המשאבים העומדים לרשות התכניות, וציין כי אוכלוסיית היעד היא משפחות המתקיימות מקצבאות הבטחת הכנסה, השלמת הכנסה ומזונות.
כל המשתתפים בפגישה עמדו על הצורך בשיתוף פעולה בין המשרדים, ומשרד הרווחה אף ציין כי בקרוב יקיים מפגש פנימי לגיבוש הצעה לשיתוף פעולה עם משרד התמ"ת בתחום הטיפול במשפחות החד-הוריות.
הביקורת העלתה שמשרד הרווחה לא קיים את המפגש הפנימי, וממילא לא גובשה הצעה מטעמו להסדרת שיתוף פעולה בין -משרדי בנושא משפחות חד-הוריות.
בדיונים על התכנית "תעסוקה לרווחה" שהתקיימו במשרד הרווחה הועלתה לפרקים סוגיית המשפחות החד-הוריות המשתתפות בה.
לדוגמה, בדיון של ועדת ההיגוי הארצית של התכנית, מספטמבר 2011 , נדון התמריץ השלילי לאמהות במשפחות חד-הוריות המקבלות דמי מזונות מהמוסד לביטוח לאומי, אך נאלצות לוותר עליהם אם השתלבו בעבודה והכנס ותיהן היו גבוהות מתקרת ההכנסה.
בבירור שעשה צוות הביקורת במשרד הרווחה עלה כי לא התקיימה פגישה עם הנהלת משרד הרווחה, וממילא לא נדונה סוגיית התמריץ השלילי לאמהות במשפחות חד-הוריות המקבלות קצבת מזונות מהמוסד לביטוח לאומי.
בשנת 2011 היו בישראל כ- 131,000 משפחות חד-הוריות שהיוו 12.
4% מכלל המשפחות עם ילדים.
מצבן הכלכלי לרוב קשה יותר מזה של משפחות דו -הוריות, והן חוות קשיים חברתיים ורגשיים.
חוק משפחות חד-הוריות מג דיר מיהו הורה יחיד ואילו הטבות יינתנו לו מכוח חוק זה.
הטיפול הממשלתי במשפחות חד-הוריות דורש תיאום ושיתוף פעולה בין - משרדיים, בהובלתו של משרד הרווחה, אך לעתים אלה אינם מתקיימים.
מן הראוי היה שמשרד הרווחה ייזום להסדיר את דרכי שיתוף הפעולה והתיאום בין הגופים ה מעורבים, ויוביל מהלך של הקמת פורום מקצועי משותף למשרדים, בראשותו.
ראוי שכל הגורמים העוסקים בתחום ישכילו למצוא מנגנון שימתן, על פני הזמן, את הפגיעה הכלכלית בהורים יחידים שהכנסותיהם גבוהות מתקרת הכנסה שנקבעה; מנגנון שיביא לידי הסרת חסם מרכזי לשילובם של הורים יחידים בשוק העבודה.
משרד הרווחה זיהה אמנם את הצרכים הייחודיים של ההורים היחידים, אך לא גיבש מדיניות טיפול באוכלוסייה זו, לרבות קביעת הנחיות מקצועיות למחלקות לשירותים חברתיים שברשויות המקומיות.
כמו כן על המשרד לפעול לשיתוף פעולה עם גורמי קהילה הפועלים בשטח למען אוכלוסייה זו כדי להנחותם ולמסד את פעילותם.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1405 .
משרד התמ"ת מפעיל תכנית לעידוד שילובם של הורים יחידים במעגל התעסוקה, אולם הצלחתה של תכנית זו בשנים 2003 -2011 הייתה שולית.
על משרד התמ"ת לבחון מחדש את התכנית, בתיאום עם שאר הגופים המעורבים בנושא.
לבחינה זו מ שנה חשיבות על רקע החלטת הממשלה מינואר 2012 המחייבת את קביעתה של תכנית פעולה לשילובה של אוכלוסיית ההורים היחידים בשוק העבודה.
בישראל חיים כיום יותר מ -2.
הדרך שבה הם גדלים ומתפתחים מעצבת את אישיותם הבוגרת, את אופן תפקודם במרחב הפרטי והציבורי, ובכלל זה את תרומתם לחברה.
על פי דין, החובה והזכות לדאוג לצורכי הקטין מוטלת על הוריו, וצמודה לה הרשות להחזיק בקטין ולקבוע את מקום מגוריו והסמכות לייצגו4.
אם אין ההורים ממלאים את תפקידם כלפי ילדיהם, המדינה נדרשת להתערב ולסייע בהגנה על ילדים אלו ובטיפול בהם.
לפי נתוני המועצה לשלום הילד שפורסמו בשנת 20115, מתוך כ -,000431 ילדים ובני נוער המוכרים למחלקות לשירותים חברתיים, כ- 344,000 מוגדרים "ילדים בסיכון".
ילדים ובני נוער בסיכון חיים במצבים המסכנים אותם במשפחתם ובסביבתם, ובשל כך נפגעת יכולתם לממש את זכויותיהם על פי האמנה הבין-לאומית לזכויות הילד בתחומים האלה: קיום פיזי ו התפתחות; השתייכות למשפחה; למידה ורכישת מיומנויות; רווחה ובריאות רגשית; השתייכות והשתתפות חברתית; הגנה מפני אחרים ומפני התנהגויות של הילדים עצמם המסכנות אותם 6 (להלן- ילדים בסיכון).
מדובר במצבי סיכון שונים, ויש להתאים לכל אחד מהם את הפתרון הראוי.
האחריות לטיפול בילדים בסיכון מוטלת על משרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה או המשרד).
המשרד מופקד על קביעת מדיניות הרווחה במדינה ומפקח ומנחה מקצועית, באמצעות הוראות התקנון לעבודה סוציאלית (להלן - הוראת/ות התע"ס), את המחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות (להלן - המחלקות לשירותים חברתיים או המחלקות).
3 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שנתון סטטיסטי לישראל 2011 ', עמ 140 , לוח 2.
4 חוק הכשרות המשפטיתוהאפוטרופסות, תשכ"ב - 1962 , סעיף15.
5 ,המועצה הלאומית לשלום הילדילדים בישראל, שנתון סטטיסטי 2011.
6 הוועדה הציבורית לבדיקת מצבם של ילדים ובני נוער בסיכון ובמצוקה בראשות פרופסור הלל שמיד, דין וחשבון, מרס 2006 .
מבצעות בפועל את ההתערבות ומקנות את הסיוע ואת הטיפול לילדים שבסיכון ולמשפחותיהם בתחום הרשות המקומית.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1379 .
הוועדות לתכנון טיפול והערכה (להלן - הוועדה/ות לתכנון טיפול או הוועדה/ות) במחלקות לשירותים חברתיים הן רב-מקצועיות ומופקדות על גיבוש תכניות טיפול לילדים בסיכון ולמשפחותיהם 7 .
מרכזי הוועדות הם עובדים סוציאליים, ואמורים להשתתף בהן אנשי רווחה, חינוך ובריאות.
סדרי עבודתן מוסדרים בהוראת תע"ס שעודכנה לאחרונה בשנת 1995.
את דיוני הוועדה מנחה העיקרון שטובתםשל קטינים, ככלל, היא שיימצאו ברשות הוריהם - בתא המשפחתי הטבעי8 .
הזכותלחיי משפחה ולקשר בין הורים לילדיהם היא גם חלק ממארג הזכויות של המשפט הישראלי 9 .
לפיכך כדי למנוע ככל האפשר את הצורך להוציא קטין מביתו, על הוועדה הדנה בעניינו לשקול תחילה פתרונות טיפול לו ו למשפחתו במסגרת הקהילה, למשל שילוב במעון יום, במועדונית, במשפחתון או במרכז הורים -ילדים, טיפולים משפחתיים ופרטניים ועוד.
רק בהתקיים עילה מיוחדת ויוצאת דופן ייבחנו פתרונות טיפול במסגרת חוץ- ביתית.
עיקרון נוסף המנחה את דיוני הוועדה הוא גיבוש תכניות הטיפול בשיתוף הילד והמשפחה ובהסכמתם.
אם לא הושגו הסכמה או שיתוף פעולה כאמור, יובא העניין להכרעת בית המשפט10.
תפקיד הוועדה לתכנון טיפול הוא אפוא להעריך אם הורי הילד או סביבתו הביתית מסכנים את שלומו ואת טובתו, ואם כן, מהי רמת הסיכון שאליה ייחשף אם יישאר במשפחתו - לעומת ה סיכון הכרוך בהעברתו למסגרת חוץ -ביתית, שגם לה השפעות קשות עליו ועל משפחתו.
בהמשך לכך על הוועדה לגבש תכניות טיפול לילדים בסיכון הכוללות פירוט של יעדיהן, של המסגרות המתאימות להשגת יעדים אלו (בקהילה או מחוץ לבית) ושל הטיפולים הנדרשים.
כמו כן על הוועדה לעקוב אחר ביצוען של התכניות הטיפוליות.
השירות לילד ונוער במשרד הרווחה עוסק בקביעת המדיניות הארצית להגנה על ילדים בסיכון ולטיפול בהם, בייזום ובפיתוח של תכניות הקשורות לאוכלוסייה זו, בפיתוח כוח אדם ובהכשרתו.
מטרתו המרכזית היא לאתר ילדים ובני נוער בסיכון, לטפל בהם ולהציע להם ולהוריהם שירותים שיעזרו למנוע או לצמצם את הסיכון.
כמפורט להלן, מאז שנת 2002 הוביל משרד הרווחה באמצעות השירות לילד ונוער מהלכים שהביאו לידי רפורמה בתפיסתם ובארגונם של סדרי עבודת הוועדות לתכנון טיפול.
7 לפי התע"ס, אוכלוסיית היעד הנדונה בוועדות כוללת, בין היתר: ילדים שאינם יכולים לכאורה לגדול בבית הוריהם, גם אם אלה מקבלים עזרה כלכלית וטיפולית סבירה; ילדים המטופלים בקהילה, אבל לא התקדמה השגתם של יעדי תכנית הטיפול שנקבעה להם; ילדים המסודרים מחוץ לבית או המועמדים לסידור כזה.
כמו כן נדונים בוועדה מקרים שבהם יש צורך בקביעת דרכי טיפול בקטין נזקק על פי חוק הנוער (טיפול והשגחה), תש"ך- 1960 .
8 ראו סעיפים 14-15 לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, תשכ"ב - 1962.
זכות זו אף באה לידי ביטוי בסעיף 10 א להצעת חוק השמה חוץ ביתית של ילדים, התשס"ג- 2003 ( ראו: משרד המשפטים- הוועדה לבחינת עקרונות יסוד בתחום הילד והמשפט ויישומם בחקיקה ועדת [ רוטלוי,] דוח ועדת המשנה בנושא השמה חוץ ביתית , 2003', עמ 91-96) .
על פי הצעת חוק זו: "זכותו של כל ילד שייעשה המרב, לרבות מתן שירותים ואמצעים לילד, להוריו ולקהילה, כדי למנוע את הצורך להוציאו מביתו".
9 רע"א 3009/02 פלונית נ' פלוני, פ"ד נו ( 4 )872 ,894 .
10 לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה), התש"ד- 1960 , רשאי עובד סוציאלי לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה) לפנות לבית המשפט אם הוא סבור שהקטין הוא נזקק , כהגדרתו בחוק, ושלמען הטיפול בו וההשגחה עליו יש צורך בהחלטת בית המשפט על דרכי הטיפול הנדרשות, וזאת משום שאין הסכמת האחראי על הקטין, או שהוא מסכים אך אין הקטין מציית לו .
משנוכח בית המשפט כי הקטין הוא נזקק, הוא יכול בין היתר להחליט להוציאו ממשמורת האחראים עליו.
משרד מבקר המדינה עשה בחודשים א פריל-אוגוסט 2012 ביקורת בנושא סדרי עבודתן של הוועדות לתכנון טיפול והערכה בשנים 2010 -2011 (להלן- התקופה הנבדקת).
בין היתר נבדקו: סדרי יישום הרפורמה במשרד הרווחה ובמחלקות לשירותים חברתיים ותהליכי הפיקוח על עבודת הוועדות.
הביקורת נעשתה בשירות לילד ונוער שבמשרד הרווחה ברמת המטה וברמה המחוזית - במחוזות חיפה והצפון, תל אביב והמרכז, ירושלים והדרום.
כמו כן נעשתה בדיקה בעשר מחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות האלה: נס ציונה, רחובות, ראש העין, יבנה, קריית גת, אשקלון, רהט, אופקים, מודיעין עילית ונשר.
עיקרי הרפורמה בסדרי עבודתן של הוועדות לתכנון .
המלצות לשינוי סדרי עבודתן של הוועדות לתכנון טיפול .
משנת 2001 )"ואילך היו הוועדות לתכנון טיפול (בעבר הן נקראו "ועדות החלטה מוקד לבחינה ולדיון במשרד הרווחה.
המשרד בחן את סדרי עבודתן במחקר ארצי שממצאיו שפורסמו בשנת 2001 לימדו על מגבלות בעבודת הוועדות, בהן: היעדר נציגים קבועים מארגונים שונים, היעדר הכשרה מתאימה למרכזי הוועדות, השתתפות חלקית בלבד של הורים, אי-שמיעת דעת הילד, היעדר תיעוד אחיד של הדיונים והיעדר מעקב על יישום החלטות הוועדה.
בעקבות ממצאי המחקר מינה שר הרווחה דאז שלמה בניזרי ועדת ייעוץ בראשות ד"ר ישראל צבי גילת (להלן - ועדת גילת) לקביעת סמכויותיהן של הוועדות ודרך התנהלותן עם פקידי הסעד למיניהם.
הגישה ועדת גילת את המלצותיה לשר ועדת גילת המליצה ליתן דגש בשיתוף הילדים שבסיכון ומשפחותיהם בתהליכי קבלת ההחלט ות בדיוני הוועדות לתכנון טיפול וקבעה כי לא יתקיים דיון בוועדה לתכנון טיפול ללא נוכחות הקטין ומשפחתו, וכי זכותם של אלה להביא לדיונים נציגים מטעמם.
עוד המליצה ועדת גילת: לחייב כתיבת תרשומת מדויקת של עיקרי הדברים הנאמרים בוועדה; להטיל חובת מעקב תכוף על יישום החלטותיה; להקים מנגנוני ערר על החלטותיה ברמה המחוזית והארצית; להשתית אותה על צוות קבוע שיכלול נציגים משירותי הרווחה, בריאות הציבור, בריאות הנפש והחינוך; לעגן את מעמדה בחקיקה11 ; לשנות את שמה ל"ועדה לתכניות טיפול" כדי שישקף את תפקידה כפורום רב -מקצועי לבחינת חלופות טיפול לילדים בסיכון ולמשפחותיהם.
ההמלצות נועדו, בין היתר, להבטיח כי הליכי קבלת ההחלטות יהיו בהירים ושקופים יותר.
בהמשך לכך פעלה במשרד הרווחה ועדה ליישום המלצות ועדת גילת בראשות מנכ"ל המשרד דאז פרופ' דב גולדברגר (להלן - ועדת היישום).
בינואר 2004 פרסמה ועדת היישום מסמך עקרונות מסכם ליישום המלצות ועדת גילת (להלן - דוח ועדת היישום).
הדוח עוסק, בין היתר, בפעולות הנדרשות: להבטחת האובייקטיביות, המקצועיות והשקיפות בדיוני הוועדות לתכנון טיפול, ליצירת .
11 עיגונה היחיד באותה העת היה בהוראות התע"ס, שהן הוראות מ קצועיות פנים - משרדיות, חסרות מעמד חוקי כלפי גופים מן החוץ.
שותפות עם ההורים ועם ילדיהם, לעמידה בלוחות זמנים מוגדרים ול הסדרת אפשרויות ערעור.
העקרונות שהנחו את ועדת היישום: באחריות ועדות לתכנון טיפול להבטיח את התאמת הטיפול לצורכי הילדים והוריהם מתוך התחשבות בהעדפותיהם ומתוך שימוש מושכל במשאבים העומדים לרשות המחלקות לשירותים חברתיים; באחריות הוועדות ליישם את תכניות הטיפול ו לעקוב בנקודות זמן שונות אחר ביצוע ההחלטות ואחר יעילות הטיפולים; יש צורך בהשתתפות ההורים בדיוני הוועדות, וזכותם להזמין לדיונים אלה נציגים מטעמם; זכותם של הילדים להשתתף ולהשמיע את דעתם בדיונים, לפי כשירותם; יש צורך במנגנונים לבירור ולדיון מחדש במקרים של אי -הסכמה בקרב אנשי מקצוע או בין אנשי מקצוע לבין ההורים; יש ליצור מנגנוני שקיפות ולתעד את דרכי העבודה של הוועדות.
הוועדה סברה כי הדיון בוועדות לתכנון טיפול מחייב צבירת ניסיון ופרספקטיבה, ואלה יושגו על ידי הרכב קבוע הכולל, מלבד אנשי המקצוע המטפלים בילד, גם אנשי מקצוע משירותי הרווחה, הבריאות והחינוך אשר אינם מעורבים בטיפול במשפחה ובילד, דבר המאפשר נקודת מבט מקצועית נוספת.
ועדת היישום קבעה כי כדי לממש את העקרונות האלה נדרשים אמצעים להבטחת איכות עבודתן של הוועדות לתכנון טיפול, ולפיכך היא גיבשה עקרונות למערך הפיקוח עליהן.
ועדת היישום ראתה חשיבות גם בצבירת מידע על דיוני הוועדות ולכן המליצה לפתח מערכת ממוחשבת ברמה הארצית, המחוזי ת והמקומית שתאפשר לעקוב אחר דרכי פעולתן, החלטותיהן ותוצאותיהן - מערכת שתהיה בסיס לתכנון פתרונות הולמים ברמה הארצית והמקומית.
באפריל 2004 פרסמה ועדת היישום את המסמך "החלטות צוות היישום" (להלן- מסמך החלטות ועדת היישום).
במסמך זה גובשו העקרונות שעמדו בבסיס ההמלצות של דוח ועדת היישום לכדי הנחיות אופרטיביות לשינוי סדרי עבודתן של הוועדות לתכנון טיפול.
המסמך נבנה במתכונת של הוראת תע"ס, אם כי לא פורסם כהוראה כזו, ונקבעו בו הנחיות מחייבות בנושאים האלה: הרכב הוועדה, תפקידי מרכז הוועדה, אופן ניהול הדיון, השתתפות ההור ים והילדים בדיון, מעקב על המלצות הוועדה, תהליכי ערר על החלטותיה ועוד.
את השינויים בעבודת הוועדות לתכנון טיפול שהציעה ועדת גילת החליט משרד הרווחה ליישם בשלב הראשון (עוד בטרם פורסם מסמך עקרונות ועדת היישום) בשנת 2003 במסגרת ניסוי חלוץ (פיילוט) ב -11 מחלקות לש ירותים חברתיים, והוא נקרא "קהילה 2000"12 (להלן- ניסוי "קהילה 2000 " או הניסוי).
אחת ממטרותיו של הניסוי "קהילה 2000 " הייתה לשפר את אופן התכנון והיישום של תכניות הטיפול לילדים בסיכון ולמשפחתם בוועדות לתכנון טיפול.
במסגרת הניסוי פיתח משרד הרווחה ערכת כלים חדשה לשימוש מרכזי הוועדות והעובדים הסוציאליים שנועדה להבנות את התהליכים המקצועיים בוועדה.
הכלים כוללים ערכת טפסים: לאיסוף מידע שיטתי על הילדים ועל הוריהם והכנתו לדיון בוועדה; לניהול הדיון מתוך בירור צורכי הילדים והוריהם ומתוך שקילת פתרונות שונים; להכנת תכנית הטיפול ולמעקב על יישומה (להלן - ערכת הכלים).
השפעת ההרחבה של סל השירותים על עבודת הוועדות לתכנון טיפול במסגרת הניסוי "קהילה 2000 " אִפשר משרד הרווחה למחלקות לשירותים חברתיים לתכנן שירותים נוספים בקהילה לפי צורכיהן ולממנם באמצעות המרת .
12 את התכנית פיתחו השירות לילד ונוער, עמותת אשלים ומכון ברוקדייל.
הניסוי לווה במחקר שבחן את תהליכי הפעלת התכנית ואת תוצריה בכמה נקודות זמן.
משאבים שהוקצו להן עבור שירותים חוץ -ביתיים 13 .
בעקבות זאת התרחב היצע השירותים הטיפוליים בקהילה, ובפני הוועדות עמדה .
13 קודם לכן הוקצה שיעור ניכר מן התקציב (כ -70% ) לשירותים חוץ -ביתיים, אך שירותים אלו ניתנו לשיעור נמוך מכלל הילדים בסיכון (-5%.
) משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1385 .
האפשרות לבחור בין מגוון רחב של טיפולים לילדים ולבני נוער בסיכון.
בשנת 2004 הפכה מדיניות זו למדיניות כלל-ארצית - מדיניות "עם הפנים לקהילה"14.
זאת ועוד, משנת 2008 החלוחמישה משרדי ממשלה 15 ליישם את התכנית הלאומית לילדים ולבני נוער בסיכון (להלן - התכנית הלאומית)16 .
התכנית מיושמת ברשויות מקומיות שנבחרו על פי קריטריונים חברתיים-כלכליים.
העקרונות ושיטות העבודה של התכנית הלאומית מבוססים במידה רבה על אלו שפותחו בתכנית "קהילה 2000 ", ובכלל זה איתור ומיפוי של הילדים ובני הנוער בסיכון ברשויות המקומיות המשתתפות בתכנית והרחבת סל השירותים הנחוצים להם.
כך הביאה אף התכנית הלאומית לידי הרחבה ניכרת של סל השירותים בקהילה ביישובים הנכללים בתכנית17.
פעילות הוועדות לתכנון טיפול הושפעה במידה ניכרת מהרחבת סל השירותים במסגרת הקהילה, אם בעקבות התכנית הלאומית (ברשויות המקומיות הנכללות בה) ואם בעקבות מדיניות "עם הפנים לקהילה" הכלל -ארצית.
מצד אחד, פיתוח השירותים בקהילה הרחיב את ארגז הכלים של הוועדות בבואן לתכנן תכניות טיפול לילדים בסיכון ולמשפחותיהם ואִפ שר למצוא פתרונות מתאימים יותר ברמה הפרטנית, אך מצד אחר, השירותים הנוספים הרחיבו את תחומי המעורבות של הוועדות והוסיפו עומס על עבודתן.
מלבד זאת נדרשו הוועדות לשמש כלי לתכנון שירותים בקהילה על בסיס ראייה כוללת של הצרכים ברמת הרשות המקומית.
 הרפורמה, המורכב ת מהשינויים בסדרי העבודה של הוועדות לתכנון טיפול ומהרחבת השירותים בקהילה, יצאה לדרך ברמה הארצית בשנת 2008 עם סיום הניסוי "קהילה 2000.
" למרות זאת, כמפורט בהרחבה להלן, רכיבים מהותיים שלה טרם הושלמו.
14 במסגרת הניסוי "קהילה 2000 " התאפשר למחלקות להמיר שיעור בלתי מוגבל של המכסות החוץ -ביתיות.
לעומת זאת, על פי מדיניות "עם הפנים לקהילה", הוגבל שיעור ההמרה ל -20% (למעט מחלקות ביישובים ערביים - להם ניתנה האפשרות בשנת 2009 להמיר30% מהמכסות שעמדו לרשותן), כדי לשמר את יכולת המחלקות להיענות גם לצורכי הילדים המצויים בסיכון גבוה במיוחד והזקוקים לסידור חוץ-ביתי.
למחלקות שנכללו בניסוי אִפשר המשרד לצמצם את היקף ההמרה בהדרגה במשך חמש שנים כדי שלא לפגוע בשירותים שכבר פותחו.
15 ,באחריות כללית של משרד הרווחה ובהשתתפות משרד החינוך, משרד הבריאות המשרד לביטחון הפנים והמשרד לקליטת העלייה.
16 על פי החלטת ממשלה477 מספטמבר 2006 לאמץ את המלצות ועדת שמיד ולפעול ליישומן.
ראו הלל שמיד, דין וחשבון הוועדה הציבורית לבדיקת מצבם של ילדים ובני נוער בסיכון ובמצוקה ( 2006.
) 17 ,מבקר המדינהדוח שנתי 62ב ( 2011 '), עמ867.
יישום הרפורמה במשרד הרווחה .
המסגרת הנורמטיבית לפעולת הוועדות לתכנון טיפול .
עיגון מעמדן של הוועדות לתכנון טיפול בחקיקה 1.
ועדת גילת המליצה ב - 2002 לעגן את מעמדן של הוועדות לתכנון טיפול בחקיקה, כדי למנוע התנגשות אפשרית בין החלטות טיפוליות של הוועדה לתכנון טיפול ובין האוטונומיה של אחד מחבריה - "עובד סוציאלי לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה)"18 (להלן- עו"ס לחוק הנוער) - אוטונומיה המעוגנת בחוק ובתקנות.
לפי החוק הקיים, מעמדו של עו"ס לחוק הנוער מחייב שיהיה בעל שיקול דעת עצמאי, שכן בהליכים הקשורים בילדים בסיכון הוא מקבל את הוראותיו מבית המשפט ופועל כזרועו של זה.
לפיכך אין מעמד חוקי להוראת התע"ס שלפיה על עו"ס לחוק הנוער לפעול לפי הנחיות הוועדה, ויתרה מכך, ההוראה עומדת בסתירה לעיקרון שלפיו אסור לו, כנאמן של בית המשפט, לקבל תכתיב כלשהו מהוועדה לתכנון טיפול או מכל גוף אחר, מלבד בית המשפט.
בשנת 2009 גיבש משרד הרווחה הצעת חוקהשמה חוץ ביתית של ילדים (ועדות תכנון, טיפול ואומנה), התש"ע - 200919 (להלן- הצעת החוק).
הצעה זו נועדה להסדיר את תחום ההשמה של ילדים בפנימיות ובמשפחות אומנה.
בהצעת החוק יוחד פרק לסדרי עבודתן של הוועדות לתכנון טיפול, ובו פורטו תפקידי הוועדה וסמכויותיה, העילות ל התכנסותה, הרכבה, אפשרויות ערר על החלטותיה ועוד.
בדיונים שהתקיימו בלשכת מנכ"ל המשרד מר נחום איצקוביץ במהלך 2011 -2010 הוחלט לשנות את הצעת החוק משיקולי תקציב: לקדם את ההצעה רק בנוגע לאומנה ולוועדות לתכנון טיפול (ולא בנוגע לפנימיות) ולפרוס את יישומה על פני עשר שנים - משנת 2013.