HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מהניתוח הסטטיסטי עלה כי ניתן להסביר חלק ניכר מאי -שביעות הרצון באמצעות שלושה פרמטרים: מספר ההופעות לפני וע"ר, מידת בקיאות הרופאים והתאמה בין שיעורי הנכות שנקבעו ובין ציפיות הזכאי.
משרד מבקר המדינה מציין כי המענה של הזכאים על הסקר שביצע, כפי שעלה משקלול ממצאי הסקר, משקף חוסר שביעות רצון מהתהליך המתקיים בווע"ר ותחושות וחוויות מטרידות, הדורשות בדק בית משמעותי בכל הנוגע ליחסם של רופאי הווע"ר כלפי הזכאים ולבקיאותם בתיק הרפואי המונח לפניהם והדורש את הכרעתם.
בהתייחסותו מספטמבר 2017 לממצאי הביקורת ציין הממונה על הווע"ר המחוזיות, כי חלק מהתשובות בסקר מבקר המדינה "אינן תואמות את המציאות".
כך למשל, הוא ציין שבשנה וחצי שקדמו לדוח הביקורת הנוכחי בוצע זימון לווע"ר באמצעות מסרונים נוסף על הזימון הרשמי שנשלח בדואר.
כמו כן, לטענתו לא ברור על איזה בסיס מקצועי נקבע "חוסר בקיאות הרופאים בתיק".
יחד עם זאת ציין כי ממצאי סקר זה הם "נורה אדומה" עבור היחידה .
39 הציון הממוצע שהתקבל למידת ההתאמה בין שיעורי הנכות שקבעה הוועדה לבין ציפיות הזכאים היה 1.
8 בווע"ר מחוזיות ועליונות, בהתאמה, והחציון היה 1 ( בטווח של 5-1.
) 118 |דוח שנתי 68ב .
ונותנים משנה תוקף לעמדה שלפיה יש להמשיך לפעול לטיפול בכל הליקויים שהועלו בסקר זה ובסקרים אחרים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ייתכן ששינויים מסוימים שחלו ביחידת הווע"ר בשנה שקדמה לדוח הביקורת הנוכחי לא באו לידי ביטוי מלא בסקר, שכן אוכלוסיית המשיבים היא זכאים שהופיעו לפני וע"ר בשנים 2017 -2014 .
הקביעה בנוגע ל"חוסר בקיאות הרופאים בתיק" אינה קביעה רפואית-מקצועית אלא משקפת את תחושות הזכאים והתרשמותם ממידת בקיאותם של הרופאים בפרטי תיקיהם הרפואיים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח חוסר שביעות הרצון שעלתה כאמור מסקר מבקר המדינה ולנוכח העובדה כי לא נמצא מתאם בין מידת שביעות הרצון של הזכאי ובין שיעור הנכות שנפסקו לו, על האגף לבדוק מדוע ממצאי הסקר העידו על חוסר שביעות רצון משירותי הווע"ר ולבחון כיצד ניתן לשפר את השירות שהווע"ר נותנת לזכאים.
ניתוח ממצאי סקר מבקר המדינה מלמד, בין היתר, כי פעילות נכונה ומתקנת של האגף בהתייחס לפרמטרים האמורים יכולה להביא לשיפור שביעות הרצון של הזכאים מאופן תפקודה של הוועדה.
נקיטת צעדים שמטרתם שיפור ההליך בווע"ר, החל במתן הודעה מוקדמת דייה בדבר מועד הדיון, עבור דרך זימון הזכאים לדיוני הוועדה באמצעות אופן התקשורת המועדף עליהם, וכלה בהתייחסות אמפטית ועניינית לזכאי תוך מיצוי הטיפול בעניינו בלי שיידרש להתייצב שוב ושוב לפני הוועדה - כל אלה עשויים להעלות את רמת שביעות הרצון של הזכאים מההליך בווע"ר ולחזק את אמונם בה.
ליקויים ב טיפול האגף בתלונות שמוגשות נגד הווע"ר .
07 בנושא "טיפול בתלונות הציבור המתקבלות במשרד הביטחון" מסדירה באופן כללי את הליכי הטיפול בתלונות, הן ב אלה המתקבלות במישרין באגפי משהב"ט ויחידותיו והן באלה המתקבלות ביחידה לפניות ותלונות הציבור שב אגף דוברות והסברה במשהב"ט (להלן - היחידה לתלונות הציבור ).
תלונות בנוגע לווע"ר יכולות להיות מוגשות לאחד או יותר מהגורמים ה אלה: ראש תחום פניות הציבור וניהול הידע האגפי במטה אגף שיקום או האחראים לפניות הציבור במחוזות אגף שיקום; ראש אגף שיקום ; יושבי ראש הווע"ר; לשכת מנכ"ל משהב"ט; והיחידה לתלונות הציבור.
על פי נתוני יחידת הווע"ר, בשנים 2016 -2012 קיבלו גורמים שונים במשהב"ט 1,269 תלונות הנוגעות לפעילות הווע"ר.
נושאי התלונות היו, בין היתר, משך זמן הטיפול בווע"ר; טיפול הווע"ר במגוון נושאים , כגון מהלך הבדיקה ה רפואית ונושאים מ ינהליים; מחלוקות משפטיות; והחלטות הווע"ר בעניינם של זכאים.
5%) מכל התלונות שהוגשו באותן השנים בנוגע לפעילות הווע"ר נמצאו מוצדקות40 .
תלונותעל וע"ר מוגשות בדרך כלל על ידי הזכאי, במישרין או באמצעות עורך דינו.
לעתים מעבירים גופי תקשורת למשהב"ט או לאגף שיקום פניות ובהן הם מבקשים את תגובת האגף על אופן תפקודן של הוועדות באופן כללי או במקרה מסוים.
גם פניות אלו מטופלות כתלונות.
על פי נתוני יחידת הווע"ר, 119 מ- 1,269 התלונות שהוגשו כנגד הווע"ר בשנים 2016 -2012 עסקובאופן תפקודן של הוועדות וביחסן אל הזכאים.
5%) מהתלונות נמצאו מוצדקות, והיתר ( 86.
נמצאו בלתי מוצדקות מאחר שיש מכנה משותף רחב הנוגע ל אופן עבודתן של הוועדות הרפואיות בביטוח לאומי ובאגף שיקום, בחן צוות הביקורת את אופן טיפול האגף בתלונות גם על סמך כללי הטיפול בתלונות של הלשכה הרפואית בביטוח הלאומי.
הלשכה הרפואית בביטוח הלאומי הכירה בצורך בבירור סדור ומקיף של תלונות הנוגעות לאופן תפקודן של הוועדות הרפואיות בביטוח הלאומי, ולפיכך קבעה הלשכה הליך טיפול בתלונות הכולל, בין היתר, בירור מקצועי ועובדתי של פרטי המקרה (לרבות סקיר ת תיק החולה, בדיקת הטיפול והליך קבלת ההחלטות); איסוף נתונים על הרופא שבו עוסקת התלונה (להלן - הרופא הנילון) (לרבות ציוני בקרה שניתנו לו, בדיקת תלונות קודמות שהוגשו נגדו, אם .
40 יחידת הווע"ר העבירה לצוות הביקורת את רשימת התלונות כשהן מפולחות לפי הלשכות שבהן הן התקבלו ולא לפי הווע"ר שבה עוסקת התלונה.
נוסף על כך, ברשימת התלונות לא נעשתה הבחנה בין וע"ר מחוזית לעליונה.
לפיכך לא ניתן היה לדעת על סמך הנתונים האמורים על אילו וע"ר נסבות התלונות.
המטפלים הוגשו, וכן בדיקת ההתרשמות של הצוות המדריך במ.
ר41 מאותו רופא); שיחה עם החולה המתלונן; בירור מול הרופא, ו אם נמצא שהליקוי בהתנהגות הרופא הנילון חמור, קיום בירור אצל המנהל הרפואי.
נוסף על כך, לאחר סיום הטיפול בתלונה נבחנת השאלה אם יש להוציא לכלל הרופאים הנחיות מפורטות בעניין שנידון בה.
כמו כן, במהלך התקופה שלאחר ההכרעה בתלונה מתבצעת בקרת איכות על פעילותן של ועדות בהשתתפותו של הרופא הנילון.
צוות הביקורת בדק את אופן הטיפול של יחידת הווע"ר ב-55 מ-119 תלונות שהוגשו, הנוגעות לפעילות הווע"ר וליחסם של הרופאים לזכאים .
התלונות הופנו לגורמים שונים באגף שיקום או ליחידה לתלונות הציבור במשהב"ט.
בבדיקה בחן צוות הביקורת מסמכים אשר תיעדו את התלונות ואת הטיפול בהן, שאותם מסרה לו מנהלת יחידת הווע"ר.
הבדיקה העלתה כי דרך הטיפול בתלונות אינה מוסדרת בהוראות או בנהלים, והטיפול מתבצע לרוב על פי שיקול דעתם של הגורמים המטפלים.
לפיכך אופן הטיפול וההכרעה בעניין ה תלונות אינו אחיד ושיטתי והיקף הבירור בעניינן שונה מתלונה לתלונה , וזאת אף שיש מכנה משותף בין תלונות מסוג זה ואף שלכאורה אין הבדלים בין התלונות שיכולים להסביר את השוני בהיקף הבירור של כל תלונה.
להלן הממצאים שהעלתה בדיקת המסמכים האמורים לעיל: 1.
הטיפול בתלונות לא תמיד כלל בירור עםאחד או יותר מ חברי הווע"ר שבו עסקה התלונה; לעתים הטיפול כלל בירור עם אחד מרופאי הווע"ר; לעתים התקיים בירור עם כמה מהרופאים שנכחו בדיון או עם כולם; ולעתים התבקשה רק תגובתה של מזכירת הוועדה, או התגובה שלה ושל גורמים אחרים בווע"ר .
לעתים רחוקות התקיימו פגישה או בירור בע ל פה עם המתלונן.
הבדיקה העלתה כי בחלק מהתלונות שהוכרעו כבלתי מוצדקות נמצאו הבדלים בטיבן ובעוצמתן של הראיות שבהן הסתפקה יחידת הווע"ר לצורך הכרעה.
לדוגמ ה, תלונה שנדחתה בהסתמך על פרוטוקול הדיון לבדו; תלונות שנדחו בהסתמך על בירור שנעשה רק מול הרופא הנילון (גם כאשר הכחיש את הטענות); ולהבדיל , תלונה שנדחתה לאחר בירור אצל כל הרופאים שנכחו בדיון ו אצל מזכירת הוועדה.
לעתים אף לא נמצא כי התקיים בירור עובדתי קודם להכרעה בתלונה, ולעתים ממצאי הבירור לא סיפקו הסבר מספק לאופן ההכרעה בתלונות.
לעתיםהמענה של יחידת הווע"ר למתלוננים היה כללי, ולא תמיד כלל התייחסות ל טענותיו הייחודיות של המתלונן.
משיחות שקיים צוות הביקורת עם בעלי תפקידים ביחידת הווע"ר עלה כי לאחר שהוכרע כי תלונה נמצאה מוצדקת יכולה יחידת הווע"ר לנקוט מגוון של פעולות: החל בצעדים אופרטיביים לפתרון הבעיה או להסדרת דפוס הפעילות הלקוי שהתגלה , עבור דרך ריענון נהלים, וכלה בהשעייתו של .
41 המרכז הארצי לסימולציה רפואית, במרכז הרפואי ע"ש שיבא (תל השומר).
ר מאמן רופאים ואנשי סגל רפואי ופרא -רפואי של המרכז הרפואי תל השומר ושל גופים נוספים העוסקים בבריאות.
רופא מפעילות בווע"ר ולעתים אף הפסקת עבודתו בהן.
יש שתגובת הווע"ר מתמצה בהתנצלות לפני המתלונן.
עוד עלה כי היחידה לא התוותה ד רך פעולה קבועה לאחר שתלונות הוכרעו כמוצדקות, וזאת גם כאשר מדובר בתלונות שעוסקות בסוגיות דומות (למשל, אופן התפקוד של הווע"ר ויחסן לזכאים).
יחידת הווע"ר אינה מנהלת תיקי תלונות, אלא רק מתעדת את התלונות בתיקיהם האישיים של הזכאים.
הבדיקה העלתה כי תיעוד הטיפול בתלונות אינו נעשה באופן מלא: לחלק מהתיקים לא צורפו מסמכים עיקריים הנוגעים לתלונה , לרבות מסמך התלונה עצמו, מסמך המתעד את הבירור שנעשה אצל רופאי הווע"ר ולעתים גם תשובתו של האגף לזכאי בגמר הטיפול בתלונה.
במצב זה יחידת הווע"ר אינה יכולה להתחקות אחר האופן שבו טופלו תלונות, מאחר שלעתים אין בידה אסמכתאות המתעדות באופן מלא ומפורט את כל שלבי הטיפול בתלונה.
על פי הוראת משהב"ט 10.
07 בנושא "טיפול בתלונות הציבור המתקבלות במשרד הביטחון" ראשי האגפים והיחידות במשהב"ט נושאים באחריות לטיפול מיטבי בתלונות, להפקת לקחים מהתלונות ולהעברת דיווח לנציב תלונות הציבור במשהב"ט, המשמש כראש היחידה לתלונות הציבור.
צוות הביקורת ביקש לקבל מיחידת הווע"ר אסמכתאות לכך שממצאי בירור התלונות נותחו סטטיסטית ועובדו לכדי מסקנות (לדוגמה, בהיבט של היקף התלונות שהוגשו נגד רופאים מסוימים), או שהתקיימו דיוני חתך כדי לרכז ולנתח את כלל המסקנות שנובעות מתלונות שהוגשו בפרק זמן מסוים או מתלונות שנסבו על אותו עניין.
אולם אסמכתאות כאמור לא היו בנמצא.
בהקשר זה יצוין כי חוסרים בתיעוד התלונות כמפורט לעיל, יש בהם כדי לפגוע ביכולת המעקב אחר הטיפול בנושאים שעלו ב תלונות אלה.
בעזרת יחידה האחראית לנושא פניות הציבור ותלונותיו יכול האזרח ליצור קשר עם הגוף הציבורי עצמו, לשטוח את טענותיו לפניו ובתוך כך לפעול למיצוי זכויותיו.
פניות ותלונות של הציבור יכולות לשמש את ה גוף על מנת להעלות בעיות או עוולות נקודתיות ולטפל בהן, וכן לאתר ליקויים רוחביים בנוגע למגוון תחומי פעילות ו.
לאופן הטיפול בתלונות השפעה גם על תחושותיהם של הזכאים.
מכאן נובעת החשיבות הרבה של מיצוי הבירור הנוגע לתלונות הציבור ובעיבודן לכדי מסקנות ומהלכים אופרטיביים, ככל הנדרש.
בהתייחסותו מספטמבר 2017 ציין הממונה עלהווע"ר המחוזיות כי אכן אין נוהל רשום לטיפול בתלונות אך קיים נוהל בפועל של בירור התלונות ברמות שונות, וכי בעקבות הביקורת ייכתב נוהל יחידתי.
עוד ציין כי קיום בירורים מעמיקים לרופאים שחורגים מאמות היחס הנדרשות כמוהו כחרב פיפיות, ולעתים קרובות הדבר גורם לפרישת רופאים מעבודתם בווע"ר.
עם זאת, האגף מנסה לשמור על גבולות וקווים אדומים בנושאים הקריטיים לעבודת הווע"ר.
והפקת לקחים נוכח הממצאים לעיל מעיר משרד מבקר המדינה כי הטיפול בתלונות הנוגעות לפעילות הווע"ר מצריך הסדרה מעמיקה, כדי לפתור את הבעיות הרבות שהתגלו, בין היתר, בהיבטים הנוגעים לשונות ולחוסר השיטתיות באופן בירור התלונות וההכרעה בהן, וכן המשך הטיפול בתלונות שנמצאו מוצדקות, המעקב אחרי הטיפול והפקת לקחים ומסקנות בנושא.
הסדרה כאמור יכולה להתבצע באמצעות מערכת של כללים או נהלים קבועים אשר תתייחס למכלול ההיבטים הנוגעים לאופן הבירור וההכרעה באותן תלונות ואופן הטיפול בתלונות שנ מצאו מוצדקות.
יוער כי במקרים מסוימים חשוב מאוד לבדוק תלונות גם עם רופאי הווע"ר, וזאת לצורך מיצוי הליך הבירור.
חוסרים בתוכני ההכשרה וההשתלמות של רופאי הווע"ר .
הצורך בהכשרה סדורה לרופאי הווע"ר .
בהתאם לסעיף 10 (א) לחוק הנכים, וע"ר תקבע מזמן לזמן את דרגת נכותו של נכה.
זאת עליה לעשות בהתאם למבחנים ולכללים שהתקין שר הביטחון, בין היתר בתקנות קביעת דרגות נכות ובתקנות הנכים (כללים לקביעת דרגת נכות מיוחדת), התשכ"ו-1965 .
מתפקידן של הווע"ר להכריע, מכוח סמכותן, בנושאים רפואיים, לפסוק בעניין זכויות הנכים ולעתים אף להכריע במחלוקות מקצועיות או משפטיות המתעוררות בדיוניהן.
כאמור, הפסיקה הכירה בווע"ר כגופים מעין שיפוטיים.
מכאן שהעבודה בווע "ר דורשת כישורים מיומנויות וידע ייחודיים, חלקם לא רפואיים.
להלן פירוט של כמה מהכלים והידע שלהם נדרשים רופאי הווע"ר בעבודתם: 1.
התמצאות במסגרת התחיקתית של עבודת הווע"ר: רופאי הווע"ר צריכים להכיר ולהבין את המסגרת התחיקתית המגדירה את סמכותם.
מסגרת זו כוללת מגוון חוקים והוראות, לרבות חקיקה כללית (כגון חוק זכויות החולה, התשנ"ו -1996 ), חקיקה ספציפית שנוגעת לעבודת הווע "ר (כגון חוק הנכים והתקנות שהותקנו מכוחו), וכן את פרשנותם העדכנית של בתי המשפט לדברי החקיקה האמורים.
ראוי גם שרופאי הווע"ר יכירו כללים מתחום המשפט המ ינהלי החלים על פעילותם של גופים מעין שיפוטיים , לרבות כללים בדבר הנמקה, הימנעות ממשוא פנים וניגוד עניינים וקיום עקרונות הצדק הטבעי.
יכולת עבודה בצוות: לפי תקנה 3 לתקנות הווע"ר, וע"ר תורכב מרופא אחד או יותר, לפי החלטת יושב ראש הווע "ר.
בתקנות הווע"ר העליונה נקבע כי וע"ר עליונה תורכב משלושה רופאים או יותר, כפי שיקבע יושב ראש הווע"ר.
לפיכך, מצופה שתהיה לרופאי הווע"ר יכולת עבודה בצוות, המאפיינת בית דין שפועל בצוותא לקבלת החלטות בעניינם של זכאים.
זאת, להבדיל מרופא מטפל או רופא מייעץ, שפועל לרוב לבדו לבירור מצבו הרפואי של אדם.
מיומנויות בתחום התקשורת הבין -אישית: זכאים הפונים לווע"ר על מנת לתבוע את זכויותיהם ניצבים, לעתים לראשונה בחי יהם, לפני פורום של רופאים אשר לו השפעה עצומה על עתידם השיקומי והכלכלי.
מעמד זה עלול להשרות עליהם מתח ולחצים.
רופאי הווע "ר, כבעלי הסמכות לקבוע את דרגת נכותו של הזכאי, צריכים לעשות את כל הנדרש על מנת לברר את תמונת המצב הרפואית במלואה, וזאת תוך ניהול ענייני של הדיון ושמירה על אווירה טובה ויחס מכבד.
לכן חשוב שהרופאים בווע"ר יהיו גם בעלי מיומנות בתחום התקשורת הבין-אישית.
מקיפה הצורך בהכשרה ייעודית לרופאים המשתתפים בוועדות רפואיות הוכר כבר במסגרת תיקון 9 לחוק הביטוח , התשנ"ה]נוסח משולב[ הלאומי-1995 (להלן - חוק הביטוח הלאומי), ובו נקבע כי "לא ימונה רופא או חבר ועדה רפואית, אלא אם כן השתתף בתכנית הכשרה שמקיים מוסד מוכר כמשמעותו בסעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958 ", וכי "רופא או חבר ועדה רפואית שמונה כאמור, ישתתף בתכנית המשך לתכנית ההכשרה האמורה".
בדברי ההסבר לתיקון לחוק האמור לעיל צוין, בין היתר, כי "הניסיון מלמד כי, ככלל, אין די בהכשרתם הרפואית של הרופאים ושל חברי הוועדות הרפואיות, ויש להכשירם במיוחד לצורך מילוי תפקידם האמור, תוך התייחסות להיבטים הרפואיים והמשפטיים הייחודיים לעבודתם בקביעת אחוזי הנכות.
משכך, מוצע לקבוע כי כל רופא וכל חבר ועדה רפואית שהוא רופא, המשתתפים בקביעת אחוזי נכותו של אדם לצורך גמלה שנותן המוסד, יידרש לעבור בהצלחה הכשרה ייעודית לתפקידו, וכן הכשרות המשך תקופתיות.
ההכשרה הראשונית תהווה תנאי למינוי של רופא לתפקידו"42 .
גם בעלי תפקידים במערך הווע"ר באגף שיקום הכירו בצורך במיסוד הכשרה סדורה לרופאי הווע"ר.
למשל, בדיון שהתקיים בינואר 2010 במסגרת דיוני ועדת גורן - הוועדה הציבורית לבחינת זכאות לסיוע מאגף שיקום - הצהיר ד"ר אורי זנדבנק, יו"ר הווע"ר המחוזיות והממונה עליהן, כי אגף שיקום במשהב"ט מתכוון להצטרף למערך ההכשרות לרופאי הווע "ר בביטוח הלאומי, לכשיוקם.
גם היועצת המשפטית לווע "ר הכירה בחשיבותם של ימי עיון לרופאים ובדוחות התקופתיים לשנים 2016 -2013 היא כתבה על הצורך בקיום השתלמויות לרופאי הווע"ר שיתמקדו בהערות בתי המשפט ובהטמעת פסיקה העוסקת בסוגיות משפטיות.
עוד יצוין כי דוח ביניים שפרסם בשנת 2010 צוות הבדיקה, בראשותו של ח"כ ישראל חסון, לבחינת תפקודם של אגף שיקום ושל אגף משפחות והנצחה במשהב"ט, כלל המלצה להגדרת מסלולי הכשרה לכמה גורמים באגף שיקום, ובהם "הוועדות הרפואיות ומזכירי הוועדות הרפואיות".
בביקורת עלה שאף על פי שבעלי תפקידים במערך הווע"ר באגף שיקום הכירו כבר לפני שנים בצורך בהכשרה ייעודית לרופאים המשתתפים בווע"ר, לא קבעו הממונים על הווע"ר מתכונת להכשרה מקיפה, הנוגעת להיבטי פעילותם הייחודיים של הרופאים בווע"ר והכוללת תכנים שהם בבחינת "תוכני חובה", שיועברו לרופאי הווע"ר הן לפני כניסתם לתפקיד והן באופן שוטף.
בהתייחסותו מספטמבר 2017 ציין הממונה על הווע"ר המחוזיות כי לרופאי הווע"ר יכולת מוכחת של עבודה בצוות, מטבע עיסוקם המקצועי.
לדבריו, בהיותם רופאים הם ערים לצורך בבירור תמונת המצב בכללותה, ואווירה טובה ויחס מכבד נדרשים בכל מקום עבודתו של רופא.
עוד ציין כי זה כמה חודשים .
42 'דברי הסבר להצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס115 ) (הכשרת רופא המוסמך לקבוע דרגת נכות), התשס"ט-2009 .
מתקיימים מגעים עם אוניברסיטת ת ל אביב, אשר הציעה תכנית ייעודית להכשרת רופאי הווע"ר.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף שיקום כי הגם שרופאים רוכשים מגוון מיומנויות רפואיות במסגרת תפקידיהם השונים, הרי שאופן הדיון והאינטראקציות בווע"ר שונים מאלו המתקיימים במסגרת קליניקה פרטית או במסגרת דיוני צוות בבתי חולים.
על כן יש צורך בהתאמת המיומנויות הקיימות והקניית מיומנויות נוספות אשר רלוונטיות לסוג העבודה הייחודי של הווע"ר.
כאמור, במסגרת דברי ההסבר להצעת חוק הביטוח הלאומי העוסקת בהכשרתם של רופאים המכהנים בוועדות רפואיות בביטוח הלאומי הוכר בכך שאין די בהכשרתם הרפואית של רופאים ויש להכשירם במיוחד לצורך תפקידם כרופאים בווע"ר, וגם בעלי תפקידים במערך הווע"ר באגף שיקום הכירו בצורך במיסוד הכשרה סדורה לרופאי הווע"ר.
לפיכך יש מקום להסדרת תכנית הכשרה מקיפה לרופאי הווע"ר, ואין להסתפק בהקניית התכנים הקיימת אשר אינה נוג עת בכל היבטי פעילותם המיוחדים, כפי שיפורט להלן.
הכשרה בפועל של רופאי הווע"ר .
06 ""מינוי רופאים לוועדות הרפואיותמ- 23.
14 כוללת התייחסות למידע שיועבר לרופאי הווע"ר לאחר בחירתם ומינוים.
בסעיף 24 להוראה האמורה נקבע כי עם קבלת כתב המינוי החתום על ידי שר הביטחון וביצוע ההתקשרות עם הרופא, יזומן הרופא לפגישת היכרות עם הממונה על הווע"ר, ובה יקבל תדריך בנושא סדרי עבודה בוועדות ו נוהלי הוועדות, וכן בנושאי מ ינהלה וקליטה ויימסר לו קובץ של מסמכי תחיקת השיקום ונוהלי עבודה.
נוסף על כך, במחצית השנה הראשונה לחברותו של הרופא בווע"ר, הוא אמור להיות מלווה על ידי חבר ועדה ותיק בעל אותה מומחיות, שידריכו ויעדכנו בנוהלי העבודה.
בחינת האמצעים שבהם מוקנים לרופאי הווע"ר ידע ומידע הנוגעים לתפקידם העלתה כי חלק מהמיומנויות הבסיסיות הנחוצות לביצוע עבודתם אינן מוקנות להם לפני תחילת עבודתם בווע"ר , וכי חלק מהמיומנויות אינן מקבלות ביטוי במסגרת התכנים המועברים להם במהלך תקופת עבודתם בווע"ר.
המידע המועבר לרופאי הווע"ר באמצעות השתלמויות וחוזרים המופצים להם מפעם לפעם (ראו להלן) , אינו מספיק כדי לתת ל הם את כלל הכלים והידע הרב - תחומי שיסייעו להם בביצוע תפקידם המורכב.
לא זו אף זו, אופן הפצת התכנים לרופאי הווע"ר ותדירותה אינם מבטיחים את חשיפתם של כלל הרופאים למידע.
זאת ועוד, ליקויים בפעילות הווע"ר שבאים לידי ביטוי בפסיקת בתי המשפט אינם מתורגמים לכדי תכנים המועברים לרופאי הווע"ר באופן קבוע, וזאת על אף שיעור הערעורים הגבוה שמתקבל בבתי המשפט באותן עילות, דבר שיש בו כדי ללמד על קיומן של בעיות חוזרות ונשנות בתפקוד הווע"ר.
יחידת הווע"ר מעבירה מידע לרופאי הווע"ר באמצעות ימי עיון שהיא מקיימת מדי פעם בפעם וכן באמצעות חוזרים שהיא מפיצה, כמפורט להלן: 1.
:ימי עיון ארציים הממונים הארציים על הווע"ר המחוזיות והעליונות מקיימים לרופאי הווע "ר ימי עיון שבהם נידונים נושאים הנוגעים לפעילות הווע"ר.
מספר ימי העיון המתוכננים בכל שנה הוא קבוע ונכלל בתכניות העבודה של אגף שיקום, אך תוכניהם נקבעים בסמוך לקיומם.
בכל אחת מהשנים 2016 -2013 התקיים יום עיון ארצי אחד שמיועד לכלל רופאי הווע"ר.
אורכו הממוצע של יום עיון ארצי היה ארבע שעות, וסדר יומו כלל תכנים מקצועיים -משפטיים הנוגעים לקביעת דרגות הנכות.
נמצא שימי העיון הארציים נבדלו זה מזה מבחי נת רוב התכנית, ולעתים התכנים האמורים לא נלמדו שוב בימי העיון שהתקיימו בשנים הבאות.
:ימי עיון מחוזיים נוסף על ימי העיון הארציים, בשנים 2016 -2013 התקיימו חמישה ימי עיון המיועדים לרופאים ממחוז מסוים; בשנת 2013 התקיים יום עיון לרופאי מחוז ירושלים ויום עיון לר ופאי מחוז באר שבע.
בשנת 2015 התקיימו שני ימי עיון לרופאי מחוז חיפה, וגם בשנת2016 התקיים יום עיון לרופאי מחוז חיפה.
חלק מימי העיון הללו כללו הרצאות בנושא היחס לזכאים וחלק מהם כללו התייחסות להיבטים משפטיים בעבודת הווע"ר.
:חוזרי ממונה נוסף על ימי העיון האמו רים, הממונים על הווע "ר מפיצים לרופאי הווע "ר חוזרים בנושאים הנוגעים לפעילות הווע "ר (להלן - חוזרי ממונה).
חוזרי הממונה כוללים עדכוני פסיקה בנוגע ליישום תקנות קביעת דרגות נכות וריענון נוהלי עבודה.
תוכן החוזרים אינו נקבע מראש במסגרת תכנית הדרכה שנתית או רב -שנתית, והממונים על הווע"ר מחליטים מדי פעם בפעם להפיץ את החוזרים, וזאת בדרך כלל לפי הצעת היועצת המשפטית לווע"ר.
למשל, בכל אחת מהשנים 2016 -2013 הפיצו הממונים על הווע "ר שבעה חוזרים בממוצע.
בביקורת עלה כי מרבית החוזרים שהופצו כללו עדכונים משפטיים הנוגעים לאופן פירושן ויישומן של התקנות לקביעת דרגות הנכות.
עם זאת, מרבית התכנים הכלולים בחוזרים השתנו משנה לשנה.
יצוין כי לא נמצא שתכנים שנכללו בימי העיון באופן חד - פעמי, כאמור, שבו ונכללו במסגרת חוזרי הממונה שהופצו לאחר מכן.
מהאמור לעיל עולה כי הידע המוקנה כיום לרופאי הווע"ר אינו מקיף את מכלול ההיבטים הנוגעים לפעילות הווע "ר והנחוצים לצורך מילוי תפקידם.
לדוגמה, במסגרת התכנים המועברים לרופאים חסרה התייחסות שמקיפה את מכלול ההיבטים הנוגעים לפעילותם של גופים מעין שיפוטיים, לרבות אמות מידה לאופן תפקודה של הווע"ר.
עוד נמצא כי למרות השיעור הגבוה של ערעורים על קביעות הווע"ר העליונה המתקבלים בבתי המשפט כאמור (כ-50% ), ואף שיש בביקורת השיפוטית כדי ללמד על ליקויים חוזרים ונשנים בפעילות הווע"ר (כך על פי דוחות התקופתיים), מסקנות הביקורת השיפוטית אינן מוטמעות במסגרת תכנית הדרכה קבועה לר ופאי הווע"ר, ולכל היותר באות לידי ביטוי באופן משרד הביטחון |127 .
לעבודתם בווע"ר ספורדי במסגרת ימי העיון והחוזרים המופצים לרופאי הווע"ר43 .
זאת ועוד, לא נמצא כי הרופאים מקבלים הכשרה בתחום מיומנות התקשורת הבין -אישית הכרוכה בעבודת הווע"ר.
יצוין כי גם אופן העברת המידע לרופאי הווע"ר באמצעות ימי עיון וחוזרים אינו מבטיח את חשיפתם המלאה לכלל התכנים .
סקירת סדרי יומם של ימי העיון הארציים והמחוזיים שהתקיימו בשנים 2016 -2013 וסקירת חוזרי הממונה שהופצו בשנים אלה, כאמור, העלתה שחלק ניכר מהתכנים שנכללו בהם הועברו באופן חד-פעמי, ומכאן שרופאים היו עלולים להחמ יצם אם נעדרו מיום עיון מסוים או לא קיבלו חוזר שהופץ וכן אם החלו את עבודתם בווע"ר לאחר שהתקיים יום העיון או לאחר שהופץ החוזר.
נוכח כל האמור לעיל, משרד מבקר המדינה מעיר לאגף שיקום כי לא ניתן להסתפק בתכנים המוקנים כיום לרופאי הווע"ר במהלך תקופת עבודתם.
על האג ף להכין עבור רופאי הווע"ר תכנית הכשרה סדורה, מקיפה וייעודית שתספק להם את הכלים והידע הנדרשים לצורך התמודדות עם מכלול ההיבטים הנוגעים לעבודתם בווע"ר, כמפורט לעיל.
תכנית כאמור צריכה לכלול גם הכשרה בתחום מיומנויות התקשורת הבין- אישית.
כמו כן התכנית צריכה לכלול את הידע המוקדם הנדרש לרופאים לשם תחילת עבודתם בווע"ר ואת הידע השוטף שמקורו בעדכוני פסיקה וחקיקה ובפתרון של סוגיות שעולות במהלך פעילותן של הווע"ר.
43 על פי רשימת ימי העיון והחוזרים שהועברה לצוות הביקורת , רק שניים מימי העיון הארציים המיועדים לרופאים שהתקיימו בשנים 2016 -2013 כללו הרצאה כללית של היועצת המשפטית לווע"ר בנושאים הנוגעים לסוגיות משפטיות בווע"ר.
יתר התכנים שהועברו במסגרת ימי העיון הארציים (שאליהם מוזמנים כלל רופאי הווע"ר ולא רופאים ממחוז מסוים) או חוזרי הממונה שמקורם בפסיקת בתי המשפט נגעו לפסיקה ספציפית שעסקה בפרשנות בתי המשפט לתקנות קביעת דרגות נכות, ותכנים אלה לא הוטמעו בתכנית הדרכה שוטפת, אלא הועברו בדרך כלל באופן חד-פעמי.
עירוב בין פעילות אגף שיקום לפעילות הווע"ר .
ועדות רפואיות פועלות בין היתר באגף שיקום, בביטוח לאומי ובמשרד הבריאות.
כאמור, הוועדות הרפואיות שפועלות באגף שיקום הוכרו כגופים מעין שיפוטיים הכפופים לכללים מתחום המשפט המינהלי וכן לכללי הצדק הטבעי.
בפסיקת בתי המשפט נקבע כי על רשויות הציבור בכלל ועל ועדות מעין שיפוטיות בפרט "להקפיד הקפדה יתרה על כך שפעולותיהן יהיו משוחררות מגישה של משוא פנים, הן הלכה למעשה והן לפי מראיתם של דברים, וכי יימנעו אצל חברי הוועדות מצבים של ניגוד עניינים.
כאשר מדובר בוועדה מעין שיפוטית יש חשיבות מפליגה לכך שלא יווצר חשש של משוא פנים.
צריך לקיים את מראית פני הצדק, ויחד עם זאת צריך גם לדאוג לכך שלא רק המראית אלא גם התוכן יהיו משוחררים מכל חשש של משוא פנים או של ניגוד עניינים"44.
בית המשפ ט העליון עמד על הקושי הנעוץ במעורבותן של רשויות מינהליות בקביעת הרכבים וסדרי עבודה של ועדות רפואיות שמכריעות בזכויות נכים כלפי אותן רשויות עצמן ובכך ממלאות תפקיד מעין שיפוטי במובהק.
בג"ץ חיווה את דעתו כי הפעלתן התקינה של ועדות רפואיות הממלאות תפקידים מעין שיפוטיים מותנית בתחולת עקרונות כגון קיום אי-תלות של חבריה, דרכי מינוים, קביעת סדרי פעולתם והימנעותם ממצבים של ניגוד עניינים45.
סוגיית תלותן של ועדות רפואיות ברשות המינהלית והחשש למשוא פנים וניגוד עניינים שעלולים להתעורר בשל הממשקים שבינן לבין הרשות עלתה בדוח מבקר המדינה שבחן היבטים בעבודת הוועדות הרפואיות לקביעת זכויות נכים בביטוח לאומי46 .
מבקר המדינה ציין בדוח האמור כיבמהלך השנים עלו חששות לפגיעה באי -תלותן של הוועדות הרפואיות .
הטיעונים לחששות היו ש"המוסד משלם את ההטבות הנובעות מהחלטות הוועדות הרפואיות ויש לו לכאורה עניין למזער את היקף התשלומים; מנגד מעורב המוסד בעבודתן של הוועדות (שיבוץ הרופאים לוועדות, תשלום שכרם, פעילות הוועדות במתקני המוסד ונוכחות מזכיר ישיבה בדיוניהן) - דבר העשוי להשפיע על החלטותיהן.
בנוסף לכך מעורב המוסד במינוי הרופאים הפוסקים ובהפסקת עבודתם, כך שיש חשש לפגיעה במידת אי תלותן במוסד.
חשש זה גובר כאשר מדובר ברופאים מוסמכים שכן מינויים לתפקיד וביטולו תלויים במוסד".
דוח מבקר המדינה האמור התייחס לכמה ועדות ציבוריות שנתנו דעתן על נושא אי -תלותן של הוועדות הרפואיות בביטוח הלאומי, והמליצו על הגברת עצמאותן של הוועדות הרפואיות כדי להתמודד עם הקושי הכרוך במעורבותו של המוסד לביטוח לאומי בקביעת הרכבן וסדרי עבודתן.
44 ע"א 5258/90 קצין התגמולים נ' עדי אינגבר, 597 (סעיף5 )לפסק הדין.
45 בג"ץ 2874/93 'קופטי נ' ביה"ד הארצי לעבודה ואח, פ"ד מח( 2 )673 ,685.
46 ,מבקר המדינהדוח שנתי 60ב (2010).
יצוין כי "במטרה להגביר את אמון הצי בור בוועדות הרפואיות שלו ולהבטיח נראות חיובית" החל בשנת 2016 המוסד לביטוח לאומי במהלך של הוצאת ועדות הערר מחוץ לכותלי הביטוח הלאומי, בהתאם לעקרונות אלה: גוף חיצוני יפעיל את הוועדות וישבץ את הרופאים; הוועדות יפעלו במבנים שאינם שייכים או משויכים לביטוח הלאומ י; מזכירי הוועדות לא יהיו עובדי הביטוח הלאומי.
השלב הראשון למהלך החל בפיילוט להפעלת מרכז עררים בחיפה, שבו מתכנסות ועדות הערר של כל אזור הצפון47 .
משרד מבקר המדינה מצא כי חלק ממאפייני פעילותן של הווע"ר יוצרים עירוב בין פעילותן לבין פעילות אגף שיקום, באופן אש ר עלול לפגוע בעצמאותן.
מאפייני פעילות דומים ומשמעותם לעניין עצמאות הוועדות עלו גם בנוגע לוועדות הרפואיות בביטוח לאומי: 1.
,משהב"ט הוא שמעסיק את הרופאים בווע"ר ומשלם את שכרם ביד האחת וביד השנייה הוא הגורם המשלם את הגמלאות הנפסקות בעקבות החלטותיהן של אותן ועדות , וגם לו, בדומה לביטוח לאומי, יש לכאורה אינטרס תקציבי למזעורן.
אגף שיקום מעורב בעבודת הווע"ר במגוון היבטים כגון: קביעת מועדי התכנסות הווע"ר ושיבוץ רופאי הווע"ר להרכבי הוועדות השונים.
כמו כן, מרבית דיוני הווע"ר מתקיימים במתקני אגף שיקום.
הממונה על הווע"ר המחוזיות והממונה על הווע"ר העליונות באגף שיקום, המשמשים גם כיו"ר הוועדה המחוזית וכיו"ר הוועדה העליונה בהתאמה, הם עובדי משהב"ט, להבדיל מיתר רופאי הווע"ר ויושבי ראשיהן, שאותם ממנה שר הביטחון.
יצוין כי ליושבי ראש הוועדות סמכות נרחבת להתערבות בהחלטות הווע"ר 48 ,, והממונים אחראים לביצוע תקנות הווע"ר המחוזית והעליונה49 , וכן משמשים כיושבי ראש וחברים בוועדות לבחינת התאמתם של רופאים לתפקיד רופאי הווע"ר 50 .
כמו כן מעורבים הממונים במגוון היבטים נוספים הנוגעים לווע"ר, כגון מתן הנחיות כלליות בנוגע לפעילותן וקביעת התכנים אשר מוקנים לרופאים במסגרת חוזרי הממונה וימי העיון.