HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
גיבוש מדיניות ותוכנית אסטרטגית להקמה ולשדרוג של תשתיות מחקר בכלל ותשתיות מרכזיות .
גדולות ולאומיות בפרט, הכרחי בייחוד במדינות קטנות בעלות אמצעים מוגבלים שבהן לא ניתן .
להשקיע בכל תשתית מחקר ובכל תחום מדעי.
מפת דרכים כמסמך מדיניות לתשתיות מחקר גדולות .
מפות דרכים מאפשרות קביעה של סדרי עדיפויות לפיתוח תשתיות מחקר בקנה מידה לאומי .
ובין-לאומי, תוך ת יאום ביניהן , קידום התמיכה במחקר ושיפור האופן שבו מוקצים המשאבים.
רוב מפות הדרכים עוסקות בהקמת תשתיות מחקר חדשות ומיעוטן גם עוסקות בשדרוג של .
תשתיות מחקר קיימות16 .
תהליך הכנה וגיבוש של מפת דרכים הוא תהליך ארוך ומורכב; הוא מתחיל במיפוי תשתיות .
המחקר הלאומיות הקיימות וממשיך בקבלת החלטות על הקמת תשתיות מחקר נוספות נדרשות .
וסדר העדיפויות בהקמתן.
התהליך אמור להביא בחשבון את כלל הצרכים הנוגעים למחקר הן .
בהיבט האקדמי (המחקר הבסיסי) והן בהיבט התעשייתי (המחקר היישומי).
מעורבים בעלי עניין שונים, ובהם הקהילה המדעית, גורמים בתעשייה ורשויות ממשלתיות, והיא .
אמורה להתעדכן אחת לשלוש-ארבע שני ם.
המולמו"פ, בשיתוף משרד המדע ובליווי ועדת היגוי של המולמו"פ, פנתה בעשור האחרון פעמים .
מספר למוסד נאמן על מנת שימפה עבורה את תשתיות המחקר הלאומיות הקיימות, וימליץ על .
תשתיות מחקר לאומיות נדרשות, תוך התמקדות בתשתיות שתורמות לקשרי אקדמיה-תעשייה.
מטרות המיפוי היו בניית בסיס הידע והנתונים של תשתיות המחקר הלאומיות הקיימות במדינה, .
הערכת צרכים עתידיים לתשתיות מחקר לאומיות והשווא ה בין ישראל למדינות דומות בהקשר .
16 ד"ר ד ' גץ, ו' גלעד וס ' ציפרפל, "מחקר לבחינה והמלצה על תשתיות לאומיות עתידיות במחקר פיתוח וניסויים ", מוסד .
שמואל נאמן, אוקטובר 2019.
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 של תשתיות המחקר הלאומיות.
המיפוי אמור לאפשר למדינה לגבש מפת דרכים לתכנון, שדרוג .
והקמה של תשתיות מחקר לאומיות.
למידה מניסיונן של מדינות נבחרות על בניית מפת דרכים לתשתיות מחקר בישראל .
בינואר 2013 העביר מוסד נאמן למשרד המדע ולמולמו"פ דוח הסוקר את ניסיונן שלמדינות .
נבחרות, משלב המיפוי ועד שלב גיבוש מפת דרכים, כמסמך מדיניות לתשתיות מחקר גדולות .
לצורך יצירת בסיס השוואתי בחר מוסד נאמן לסקור את התהליך שביצעו .
הפורום האירופי לתשתיות מחקר - ESFRI17 וכן שלוש מדינות הדומות לישראל מבחינת הרמה .
הטכנולוגית - פינלנד, אוסטרליה והולנד (להלן - הסקירה ההשוואתית של מכון נאמן 2013 .
בסקירה ההשוואתית של מוסד נאמן2013 צוין כי מדינות רבות בנו מפת דרכים להשקעה .
בתשתיות מחקר גדולות, מתוך כוונה להקצות את המשאבים המיועדים לכך באופן מושכל .
יש מגוון רחב של אפשרויות לבניית מפת דרכים מבחינת ההיגיון .
המסדר, היקפה ותהליך גיבוש ה, וכל מדינה אימצה לעצמה את המודל המתאים לה ביותר.
כמה עקרונות יסוד שהנחו את מרבית המדינות שגיבשו מפות דרכים: בגיבוש מפות הדרכים נלקחו בחשבון לא רק שיקולים מדעיים אלא גם סדרי עדיפויות .
לא ומיים, ובכלל זה נושאים כמו התפתחות כלכלית, חדשנות תעשייתית, השכלה, כוח אדם .
גיבוש מפת הדרכים נעשה בשקיפות מקסימלית, הן בנוגע לאופן קביעת המדיניות .
והשיקולים שהובילו לגיבוש המפה, הן בנוגע לקריטריונים לדירוג התשתיות והן בדבר סדר .
העדיפויות והערכת העלות.
גיבוש מפת הדרכים נעשה בדרך כלל על ידי גוף ממשלתי, תוך כדי שיתוף פעולה מלא .
עם הקהילה המדעית, דבר התורם לגיבוש ההסכמות ולחשיבה האסטרטגית העתידית.
במפות הדרכים צוינו גם הערכות תקציביות של הקמת תשתיות המחקר שנבחרו, תוך פירוט .
האופן שלפיו הוערכה העלות , לרבות עלות התפעול ועלות כוח האדם הנדרש.
מגבשי מפות הדרכים הבחינו בין החלק התיאורטי של הכנת מפת דרכים לבין החלק .
המעשי הכולל קבלת החלטות על הקצאת המשאבים לכך ויישומם על ידי הגורמים .
באמצעות מפת דרכים גיבשו המדינות שנסקרו תוכנית אסטרטגית לתשתיות מחקר לאומיות.
מיפו את הצרכים שלהן מבחינת תשתיות מחקר לאומיות וקבעו סדר עדיפויות למימושן, וזאת .
על מנת לקדם באופן ניכר תחומי מחקר גדולים החשובים להן ברמה הלאומית.
להלן בתרשים מוצגים המאפיינים המרכזיים של מפות דרכים שנבחנו בסקירה ההשוואתית של .
מוסד נאמן 2013, וכן עדכון שעשה המוסד ב-2019 בהמשך להתפתחויות בולטותבמדינות .
17 The European Strategy Forum on Research Infrastructures .
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה שנסקרו (להלן - דוח תשתיות מחקר 2019 ); הסקירה התייחסה להיבטים הנוגעים לאופן גיבושן .
של מפות הדרכים, מרכיביהן והפעולות ליישומן.
ההשוואה היא אל מול הרכיבים המרכזיים של .
האסטרטגיה הלאומית לפיתוח תשתיות מדע שהמולמו"פ הציעה לוועדת השרים לענייני מדע .
וטכנולוגיה בנובמבר 2019 , כשבע שנים לאחר שהגיש לה מוסד נאמן את הסקירה ההשוואתית.
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים4: המאפיינים המרכזיים של מפות דרכים במדינות נבחרות , .
על פי דוחות מוסד שמואל נאמן מהשנים 2013 ו-2019 בעיבוד משרד מבקר המדינה.
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה מהתרשים עולה כי שלוש המדינות - פינלנד, הולנד ואוסטרליה - בנו מפת דרכים להקמה ושדרוג .
של תשתיות מחקר על פי סדר עדיפויות שקבעו ועל פי ההגדרה שקבעו ל"תשתית מחקר .
שלושתן הגדירו גורם שיוביל את תהליך גיבוש מפות הדרכים , והתהליך נעשה .
בהתייעצות ובשיתוף עם גורמים בקהילה האקדמית במדינה ולעיתים גם מחוצה לה.
נקבע מודל מימון ותקצוב של התשתיות שנבחרו.
עוד עולה כי שלוש המדינות לא הסתפקו .
בבניית מפת דרכים חד-פעמית אלא הן עדכנו כל מספר שנים.
פינלנד והולנד לא גיבשו תוכנית .
הסקירה ההשוואתית הראשונה של מוסד נאמן הוגשה למולמו"פ ב -2013 , וזאת כדי .
שתשמש אותו ללמידת תהליך בניית מפת דרכים לתשתיות מחקר בישראל.
שנים, בסוף 2019, המליצה המולמו"פ לוועדת השרים לענייני מדע וטכנולוגיה על הקמת .
מערך לתשתיות לאומיות למו"פ, הכולל מרכיבים דומים למפות הדרכים שהוצגו בסקירה .
משרד מבקר המדינה ממליץ כי המולמו"פ תמשיך לעקוב אחר מגמות עולמיות בבניית .
מפת דרכים למחקר, ותעדכן באופן עיתי את מפת הדרכים המוצעת לתשתיות המחקר .
בישראל לאחר שזו תושלם ותאושר.
המלצה זו נשענת בין היתר על כך שלא מעט מדינות, .
גם מחוץ לאירופה, גיבשו מפות כאלו, ועל דעתם של גורמים מקצועי ים באקדמיה ומחוצה .
לה בישראל שיש מקום לגיבוש מפות כאמור.
שימוש המולמו"פ בכלים שברשו תה לקידום תשתיות .
על פי החוק18, המולמו"פ נדרשת להגיש לשר המדע ולוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי של .
הכנסת דוח שנתי על פעולותיה.
על ועדת השרים לענייני מדע וטכנולוגיה לקיים דיון על הדוח .
לאחר הדיון בוועדת השרים כאמור תדון גם הממשלה בדוח במסגרת .
דיוניה על תקציב המדינה השנתי.
מתווה חוקי זה נועד בין השאר לקדם נושאים הקשורים .
בתשתיות מחקר לאומיות.
בעשור האחרון ערך מוסד נאמן מחקרים עבור המולמו"פ שבהם פורטו תשתיות מחקר לאומיות .
בדוחות שסיכמו את המחקרים הוצגו הצרכים העתידיים בתשתיות מחקר לאומיות .
הנתפסות כבסיס לפוטנציאל צמיחה מחקרית וכלכלית.
כמו כן, מופו בדוחות תשתיות המחקר .
הבין-לאומיות שהמדינה משלמת עבור השותפות בהן.
להלן פירוט הדוחות : .
הדוחות השנתיים של המולמו"פ: ביולי 2012 הגישה המולמו"פ לוועדת השרים לענייני מדע .
וטכנולוגיה ולוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת דוח על פעילותה בשנים 2010 - 2011 .
הכיל נתונים על המצב והמעמד של המו"פ במדינה, וכן המלצות לקידום המו"פ ומדיניות המו"פ .
אחת ההמלצות הייתה להקים קרן ייעודית חדשה בהיקף של 100 ,מיליון ש"ח בשנה .
18 ,חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחיהתשס"ג -2002.
19 בשנים 2010 ,2013 ו-2019.
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 שתשמש למימון תשתיות מחקר לאומיות.
על פי המלצת המולמו"פ , תוספת כזאת תהיה בעלת .
משמעות מכרעת ליכולות המחקר של הקהילה המדעית במדינה, ותבסס את מעמדה בשיתופי .
פעולה עם קהילות מחקר באירופה ובעולם.
עלה כי המלצות המולמו"פ בנוגע לשנים 2010 - 2011 לא נדונו בוועדת השרים לענייני .
מדע וטכנולוגיה, וממילא גם לא הוקמה קרן ייעודית למימון תשתיות מחקר לאומיות ולא .
הוקצו לה תקציבים ייחודיים וייעודיים.
עוד עלה כי עבור השנים 2012 - 2016 לא הגישה המולמו"פ לכנסת ולממשלה דוח ולא .
התקיים דיון של ועדת השרים או הממשלה בעניין.
רק בסיכום הפעילות של המולמו"פ .
לשנת 2017 נכללה לראשונה התייחסות לנושא תשתיות מחקר לאומיות- צוין כי מתקיים .
סקר בנושא, שנמצא בשלבי הכנה סופיים לקראת דיונים בוועדה הלאומית לתשתיות .
על המולמו"פ להקפיד להגיש דוח שנתי לוועדת השרים לענייני מדע וטכנולוגיה ולוועדת .
המדע והטכנולוגיה של הכנסת, ובמסגרתו לכלול המלצות לקידום המו"פ ומדיניות המו"פ .
מנכ"לית משרד המדע מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2021 (להלן- תשובת .
מנכ"לית משרד המדע) כי המולמו"פ תפעל כנדרש על פי החוק ותגיש דוח שנתי לוועדת השרים .
לענייני מדע וטכנולוגיה ולוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת אשר יכלול המלצות לקידום .
המו"פ ומדיניות המו"פ במדינת ישראל.
דוחות מוסד נאמן: בדצמבר 2010 הגיש מוסד נאמן את הדוח הראשון למולמו"פ, ובו מופו .
תשתיות המחקר הקיימות בישראל שעונות על הקריטריונים שנקבעו לצורך המיפוי , ותשתיות .
מחקר בין-לאומיות שישראל משלמת עבור חברות או שותפות בהן.
דוח נוסף הגיש מוסד נאמן למולמו"פ בשנת 2013 .
המסמך היה עבודת המשך והרחבה לדוח .
שהגיש למולמו"פ בשנת 2010 (להלן- דוח תשתיות מחקר 2013 ).
בדוח עודכן המיפוי של .
תשתיות המחקר הלאומיות ושל תשתיות המחקר הבין-לאומיות הנגישות לחוקרים מישראל.
מטרת הדוח הייתה לבנות את בסיס הידע והנתונים שיאפשר למדינת ישראל לגבש מפת דרכים .
לתכנון, הקמה ושדרוג של תשתיות מחקר לאומיות.
עוד המליץ מוסד נאמן על קריטריונים .
דוח תשתיות מחקר 2013 סקר120 תשתיות מחקר גדולות קיימות בארץ ועוד10 תשתיות מחקר .
בין-לאומיות הנגישות לחוקרים מישראל.
לגבי כל תשתית מחקר בארץ, התייחס הדוח לכמה .
פרמטרים ובהם המתקנים העיקריים שהתשתית כוללת ועלות תחזוקתם; מדיניות הג ישה .
לעבודה בתשתית; היקף השימוש בתשתית (מספר החוקרים המשתמשים בה); אופן מימון .
התשתית והיקפו; ותרומת התשתית למחקר המדעי, למדינה ולחברה.
מומחים בכל אחד מתחומי המחקר שנבחרו אמורות לבחון אם התשתיות הקיימות פיתחו ייחודיות .
והתמחות כלשהי ואם יש חוקרים שיכולים להשתמש בתשתיות אלו.
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה עלה כי משרד המדע והמולמו"פ לא דנו בדוח תשתיות מחקר 2013 ולא הגישו המלצה .
לוועדת השרים למדע וטכנולוגיה ולממשלה בדבר יישום המלצות הדוח ובדבר גיבוש .
מפת דרכים לתשתיות מחקר לאומיות.
המלצת המולמו"פ להקמת מערך תשתיות לאומיות: בשנת 2019 הכין מוסד נאמן דוח נוסף .
עבור משרד המדע והמולמו"פ - דוח תשתיות מחקר 2019 .
מטרת הדוח הייתהלבחון את הצרכים .
בתשתיות מחקר, פיתוח וניסויים במדינה, תוך התמקדות בתשתיות שתורמות לקשרי אקדמיה- .
תעשייה, ולגבש המלצות בנושא תשתיות מחקר לאומיות וכן מפת דרכים.
יצוין כי בניגוד לתהליך ה מקובל בעולם (לדוגמה פינלנד, אוסטרליה והולנד) שבו פונים לציבור, .
למכוני מחקר ולמוסדות האקדמיים ומבקשים מהם להציע תשתיות מחקר לאומיות נדרשות .
ולהמליץ על כאלו, ומהן נבחרות אלו שייכנסו למפת הדרכים, התבסס מוסד נאמן בהכנת הדוח .
על ראיונות שהוא יזם עם מומחים.
דוח תשתיות מחקר 2019 סקר40 ,תשתיות מחקר בתחומים שונים ולגבי כל אחת מהן נבחנו .
המצאי הקיים של התשתית בארץ ובעולם, המשתמשים הפוטנציאלים בתשתית, העלויות .
המשוערות ולוח הזמנים המומלץ לפעולה.
כל התשתיות שצוינו נדרשות לחברות בתעשייה או .
גם באקדמיה וגם בתעשייה מחברי הדוח סברו כי יש לגבש לכל אחת מהתשתיות צוות מומחים .
שיבחן את מידת התאמת התשתית המוצעת להגדרה של "תשתית מחקר לאומית" ואת מידת .
הצורך בתשתית זו לאור התשתיות הקיימות בארץ ובעולם.
נוסף על כך, ייבחנו גם התועלת .
בהקמת תשתית זו בתחום המדעי, קיומם של חוקרים בתחום ותועלות עתידיות למדינה בהקמת .
הדוח הוגש באוקטובר 2019 .
לוועדה הלאומית לתשתיות מו"פ במשרד המדע .
תרשים 5 : התפלגות תחומי תשתיות המחקר שנסקרו, 2019 .
על פי דוח תשתיות מחקר של מוסד שמואל נאמן מאוקטובר 2019 , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בביקורת עלה כי על אף המלצות הדוח לא גובש צוות מומחים לכל תשתית מוצעת ולא .
נבחנה התועלת שצפויה לצמוח מכל תשתית.
כמו כן, עלה כי הדוח גובש על בסיס .
המלצות מומחים ללא שיתוף הציבור הרחב וכלל קהילת המחקר בישראל.
כחודש לאחר קבלת הדוח, בנובמבר 2019 , גיבשה הוועדה הלאומית לתשתיות מו"פ של .
המולמו"פ המלצה להקמת מערך לתשתיות לאומיות למחקר ופיתוח.
בפתח המסמך מובא אפיון .
המצב הקיים; על פיו, אין תוכנית אסטרטגית כוללת לנושא תשתיות מחקר לאומיות ואין תקציב .
כמו כן, אין גורם המתכלל הקמה ושדרוג של תשתיות מחקר מרכזיות ולאומיות, .
מלבד פורום תל"ם שהוא כאמור גוף וולונטרי שמכונס אד -הוק כדי להחליט מדי פעם לתמוך .
בהקמת תשתיות מחקר לאומיות.
הוועדה הלאומית לתשתיות מו"פ המליצה למולמו"פ להקים מערך לאותן 40 התשתיות .
הלאומיות ולקבוע תוכנית אסטרטגית ארוכת טווח להשקעה בתשתיות מחקר לאקדמיה .
בבסיס המערך המלצה להקים קרן ייעודית לתשתיות לאומיות למו"פ שתושתת על .
כספים ציבורי ים ועל גיוס כספים, ולקבוע סדר עדיפו יות להקמתן ולשדרוגן .
הרב-השנתי הראשוני לשנים 0202 - 4202 יהיה בהיקף של100 מיליון ש"ח20 בכל שנה, וכי תוקם .
ועדת היגוי שתנהל את הקמת המערך, ובין היתר תפרסם קולות קוראים לאקדמיה ולתעשייה .
לנושאים שייבחרו בכל שנה.
עוד המליצה הוועדה שהקריטריונים להגדרת תשתית ייקבעו בשיתוף פעולה של נציגי משרד .
המדע, המולמו"פ, הוות"ת, התעשייה, רשות החדשנות ומשרד האוצר.
ראשונית לקריטריונים להגדרת תשתית מחקר לאומית, ובהם בין היתר תשתית בקנה מידה גדול .
בתחום הרלוונטי שבו היא עוסקת; תשתית המחייבת השקעה של 5 מיליון דולר; תשתית .
המחייבת שיתופי פעולה בהפעלתה , כמו גם לקבוצות מחקר שונות; תשתית המסייעת לקידום .
חזית המחקר במדינה; ותשתית שתהיה נגישה לגורמים בתעשייה.
המולמו"פ קיבלה את המלצות הוועדה להקמת המערך, ובדצמבר 2019 היא הציגה אותן לוועדת .
השרים לענייני מדע וטכנולוגיה.
בין ההמלצות - הקמת קרן לתשתיות לאומיות למחקר ופיתוח .
על בסיס תקציב רב-שנתי וגיוס כספים חיצוניים וקביעת נוהל להקצאת כספי הקרן, בדגש על .
חיזוק ועיבוי קשרי אקדמיה-תעשייה; התמקדות באשכולות עיקריים של תשתיות לפי כמה .
תחומים נבחרים, ובהם פיזיקה והנדסה, חקלאות, רפואה ומדעי החיים ותשתיות דיגיטליות.
את הדיון בדצמבר 2019 סיכם שר המדע דאז ואמר כיההמלצות של הוועדה הלאומית לתשתיות .
מו"פ ושל המולמו"פ מהותיות מאוד לקידום הכלכלה והחברה במדינה.
הוא הוסיף כי יש להעמיק .
ולמסד את שיתוף הפעולה בין הגורמים השונים העוסקים בהקמת תשתיות מחקר , ובהם רשות .
החדשנות במשרד הכלכלה, משרד האוצר - אגף התקציבים, הוות"ת והמוסדות האקדמיים .
השונים, לשם יצירת הצעה מקיפה ומועילה שתגבש המלצות אופרטיביות שיוצגו לממשלה .
20 65 מיליון ש"ח בשנה תקצה הממשלה ו- 35 .
מיליון ש"ח בשנה יגייסו הגופים המבצעים .
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה עד מועד סיום הביקורת, טרם גובשה הצעה מקיפה וכוללת לקראת הצגתה לממשלה , .
ומשכך גם לא נדונו שאר המלצות הוועדה הלאומית לתשתיות מו"פ והמולמו"פ, ובהן .
הקמת קרן ייעודית בהיקף של 100 .
מיליון ש"ח להקמת תשתיות מחקר לאומיות .
יצוין שביוני 2018 התפטר יו"ר המולמו"פ הקודם מתפקידו, ובנובמבר2020 מונה יו"ר חדש .
יוצא מכך, שבמשך שנתיים פעלה המולמו"פ ללא יו"ר קבוע שמונה בהתאם .
לחוק, דבר שיש לו השפעה על היכולת של המולמו"פ לגבש ולקדם המלצות לקידום .
תשתיות מחקר לאומיות ולתפקד באופן יעיל לפי החוק.
יצוין כי בשנים 2019 - 2020 היו .
שלוש מערכות בחירות שבמהלכן לא מונו מינויי קבע.
מכל האמור לעיל עולה כי למרות המחקרים והדוחות שהוצגו למולמו"פ ולמשרד המדע .
בנושא בעשור האחרון, הם לא תורגמו להכנת תוכנית אסטרטגית להקמה ושדרוג של .
תשתיות מחקר לאומיות, ואף לא נקבע סדר עדיפויות להקמת תשתיות מחקר לפי הצרכים .
לטווח הארוך של מדינת ישראל במתכונת של "מפת דרכים" המוסכמת על המולמו"פ, .
הוות"ת, האוניברסיטאות, התעשייה ורשות החדשנות.
בפועל, קידום תשתיות מחקר .
גדולות נעשה בעיקר באמצעות פורום תל"ם - גוף וולונטרי הפועל ללא תכנון ארוך טווח, .
ללא תקציב ייעודי וללא מעורבות אופרטיבית מחייבת של המדינה.
שותפה לגיבוש ההמלצות של המולמו"פ, פעלה בו-זמנית למיפוי צורכי המחקר האקדמי .
בתשתיות גדולות ולמתן מענה עליהם במסגרת מכלול סדרי העדיפויות של האקדמיה .
בתשובתה ציינה מנכ"לית משרד המדע כי בכוונת היו"ר החדש של המולמו"פ להקים בהקדם .
ועדה לנושא תשתיות מחקר לשם גיבוש מפת דרכים לתשתיות מחקר לאומיות.
בהמלצות הוועדה שקדמה לה בשיתוף פעולה עם נציגי משרד המדע, הוות"ת, האוניברסיטאות, .
התעשייה, רשות החדשנות ומשרד האוצר.
תכלית הדיון היא לקבוע קריטריונים להגדרת תשתית .
מחקר לאומית, לדון בהקמתה של קרן ייעודית לתשתיות לאומיות למחקר ולקבוע סדרי עדיפויות .
לביצוע תוך התייעצות עם כלל קהילת המחקר בישראל.
בתשובתה ציינה הוות"ת כי לדעתה הגוף המתאים לקידום המלצות המולמו"פ הוא פורום תל״ם, .
אשר כבר פועל לקידום תשתיות מחקר בישראל בתיאום עם כלל הגופים הרלוונטיים בממשלה, .
באקדמיה ו בתעשייה, תוך איגום תקציבים מ כמה מקורות והתחשבות בצרכים של כל הגופים .
יו"ר פורום תל"ם ציין בתגובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2021, כיגיבוש מדיניות ותכנית .
אסטרטגית לפיתוח תשתיות מחקר אזרחיותהוא נושא בעל חשיבות כללית ליכולות המחקר .
האזרחי של ישראל, וכי פורום תל"ם הוא בעל יכולת מרכזית לתרום לכך ויש צורך לפעול .
יו"ר פורום תל"ם הוסיף כי האחריות העיקרית לתחום מוטלת על המולמו"פ .
אך נראה כי גיבוש מדיניות ותכנון ארוך טווח מחייבים שילוב נכון של היתרונות של פורום תל"ם, .
לשם גיבוש מדיניות ותכנית אסטרטגית לתשתיות מחקר אזרחיות.
נשיאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים ציינה בתשובתה כי דוחות האקדמיה, ברוח .
המלצת המבקר, כללו המלצ ה על בניית תוכנית רב -שנתית שתהיה חסינה מפני זעזועים .
תקציביים, למימון תשתיות לאומיות למחקר מדעי.
התוכנית תתבסס על מצוינות מדעית, תעסוק .
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 בכל תחומי הדעת , ומלבד קידום המחקר בישראל היא תאפשר למדענים ישראלים לעמוד .
בתחרות הוגנת עם עמיתיהם מחו"ל.
הרשות לחדשנות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2021 כי נדרשת תפיסה .
אסטרטגית של המדינה בדבר תשתיות מו"פ שישרתו הן את האקדמיה והן את התעשיה לטווח .
ארוך, על פי צרכים של כל אחת מהן, כמו כן יש לקבוע את חלוקת המימון בין הגורמים .
השותפים, מדדים שיאפשרו לבדוק את האפקטביות של השימוש בתשתיות המו"פ ומדיניות .
ברורה לגבי השימוש בתשתיות מו"פ ובכלל זה תעריפי השימוש בתשתיות אלה .
משרד מבקר המדינה ממליץ שמשרד המדע - המולמו"פ, ישתף פעולה עם הוות"ת, נציגי .
התעשייה, רשות החדשנות, יו"ר פורום תל"ם ומשרד האוצר, ויבחן דרכים לקידום המלצת .
המולמו"פ להקמת מערך לתשתיות לאומיות כפי שהוצגו בוועדת השרים לענייני מדע .
וטכנולוגיה בדצמבר 2019 ; ובכלל זה, יקבעו את הרכב הגוף שינהל את הנושא (לרבות .
בחינת הסדרת מעמדו של פורום תל"ם) ויגבשו הצעה לממשלה על אופן ההקמה .
והשדרוג של תשתיות מחקר לאומיות, לרבות אופן המימון והתקצוב.
פעילות הוות"ת לתכנון והקמה של תשתיות .
מחקר מרכזיות לאקדמיה .
יוזמת הוות"ת לגיבוש מפת דרכים לתשתיות מחקר .
חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958 מבטיח את החופש האקדמי והמ ינהלי של .
המוסדות להשכלה גבוהה: "מוסד מוכר הוא בן חורין לכלכל ענייניו האקדמיים והמ ינהליים, .
במסגרת תקציבו, כטוב בעיניו".
החוק גם מסמיך את המל"ג " להציע הצעות בדבר השתתפות .
המדינה בתקציבי המוסדות המוכרים".
החלטת ממשלה מיוני 197721 קובעת כי הממשלה סומכת .
ידה על כינונה של הוועדה לתכנון ולתקצוב (היא הוות"ת) כוועדת משנה של המל "ג, ו לה .
הסמכות לתקצב את המוסדות להשכלה גבוהה הן תקציב רגיל (הכולל גם את תקציבי המחקר) .
הקמת ועדה מייעצת לתשתיות מחקר מרכזיות לאקדמיה : עם השנים נדרשה הוות"ת .
להתמודד עם המאפיינים הייחודיים של תשתיות מחקר מרכזיות מתקדמות; זאת, בהיותן יקרות .
ומורכבות להקמה ולהפעלה, דבר הדורש שיתופי פעולה ברמה הלאומית ו הבין-לאומית22.
בבד עם פעילות המולמו"פ למיפוי תשתיות המחקר הלאומיות הקיימות במדינה, החליטה הוות"ת .
בשנת 2012 לקיים תהליך חשיבה אסטרטגי הנוגע לתשתיות מחקר לאקדמיה.
21 החלטת הממשלה666 (6.
22 מפת הדרכים לתשתיות מחקר מרכזיות לאקדמיה 2013 , הוועדה המייעצת לתשתיות מחקר מרכזיות לאקדמיה, .
הוועדה לתכנון ותקצוב, המועצה להשכלה גבוהה, פברואר 2014 ', עמ7.
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה להגדיר את צורכי האקדמיה בתשתיות מחקר מרכזיות לטווח בינוני וארוך, שיאפשר לוות"ת .
להקימן על פי סדר עדיפות שהיא תקבע ול הצטרף לתשתיות מחקר בין-לאומיות.
בינואר 2013 מינתההוות"ת ועדת היגוי מייעצת קבועה ל וות" ת בנושא תשתיות מחקר מרכזיות .
לאקדמיה ובראשה עמד פרופ' דוד הורן (להלן - ועדת הורן)23 .
תקנון הוועדה אושר בנובמבר .
2013 בידי הוות"ת24 , ונקבע בו כייו"ר הוועדה וחברי הוועדה יתמנו לתקופה של עד שלוש שנים, .
עם אפשרות הארכה בעוד שלוש שנים לכל היותר.
על הוועדה הוטלו כמה תפקידים, והיא .
התבקשה להמליץ בנוגע להם: מיפוי תשתיות המחקר המרכזיות באקדמ יה - הגדרה של תשתיות מחקר מרכזיות .
באקדמיה; מיפוי התשתיות הקיימות; ויצירת מנגנון לעדכון שוטף של המיפוי .
גיבוש הצעה למפת דרכים מתועדפת של התשתיות הנדרשות (להלן - מפת דרכים .
לאקדמיה) - ביטוי הצרכים העולים מהאקדמיה; המלצה לתיעדוף הצרכים והפתרונות על .
פי קריטריונים שתציע הוועדה ; ועדכון שוטף של מפת הדרכים לאקדמיה.
בחינת הצעות והזדמנויות שעולות באופן שוטף לתשתיות חדשות ולשותפות בתשתיות בין- .
לאומיות; והערכת התאמתן למפת הדרכים לאקדמיה.
מתודולוגיית העבודה של ועדת הורן: לצורך גיבוש מפת הדרכים לאקדמיה אספה ועדת .
הורן מידע על צורכי הקהילה המדעית בתשתיות מחקר מרכזיות בכמה אופנים: פנייה לסגני .
נשיא ים למו״פ באוניברסיטאות לקבלת הצעות ורעיונות לתשתיות הנדרשות לאקדמיה .
הישראלית בכללותה; התייעצות עם חוקרים ועם בעלי תפקידים באקדמיה; בחינת מפות דרכים .
שונות ממדינות בעולם על מנת לאתר צרכים משותפים ושותפויות בין - לאומיות שבהן יכולים .
להשתלב חוקרים ישראלים; שימוש ב מקורות מידע נוספים, ובהם בחינות תחומיות שעשתה .
האקדמיה הלאומית למדעים, דוחות ועדות בין-לאומיות להערכת איכות במל״ג ודוחות נושאיים .
הוועדה מינתה שש ועד ות משנה בתחומים האלו: מדעים פי זיקליים והנדסה , מדעי החיים .
והרפואה, א נרגיה, סביבה, מדעי החברה והרוח ומחשוב ותקשורת (להלן - ועדות המשנה).
המשנה נדרשו לבחון את מידת ההתאמה של כל הצעה לתשתית להגדרה "תשתית מחקר .
מרכזית" ואת רמת הצורך בה בהתחשב בתשתיות הקיימות .
הוועדות נדרשו לתעדף את ההצעות, .
כל אחת בתחומה, וזאת על פי כמה שיקולים עיקריים: התועלת הצפויה בתשתית לקידום תחום .
אקדמי; קיום מסה קריטית של חוקרים ושל פעילות מחקר אקדמי בתחום; ותועלות רחבות יותר .
ועדות המשנה העבירו את המלצותיהן לוועדת-העל (ועדת הורן) .
שהחליטה מהן ההצעות שייכללו במפת הדרכים לאקדמיה.
23 /החלטה ע"ג17 , 'ישיבת הוות"ת מס3 (988 ,) 21.
24 /החלטה ע"ד13, 'ישיבת הוות"ת מס3 (1003 ,) 13.
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 הגדרת תשתית מחקר מרכזית: ועדת הורן הגדירה תשתית מחקר מרכזית כתשתית .
המשמשת חוקרים רבים ממוסדות רבים, ובכלל זה תשתית שנמצאת בחו"ל ויש למדע הישראלי .
בדרך כלל, התשתית מכילה ציוד מדעי יקר שמשמש נושא מדעי מוגדר וכוח .
אדם טכני שדרוש לתפעולה.
היא יכולה גם לכלול פרטי ציוד שונים שיחדיו יוצרים מכלול בעל .
ערך מחקרי ייחודי, וגם להיות אוסף בעל ערך מחקרי ייחודי ובסיס נתונים שמשמש קבוצות .
הוועדה קבעה אמות מידה להכרה בתשתית מחקר כ תשתית מחקר מרכזית, ואלו הן: עלויות .
הקמה ותפעול או עלויות חברות, שחורגות מעלויות שמוסד בודד להשכלה גבוהה מסוגל לעמוד .
בהן יחסית לתחום; רמה מובילה במחקר העולמי; וחדשנות וייחודיות (אין תשתית אחרת כמותה .
בישראל או א ין נגישות ישראלית לתשתית כמותה).
הוועדה המליצה שהתמיכה הממשלתית .
בתשתית כזו תותנה בין היתר בפתיחותה לכלל החוקרים, ב שמירה על תנאים נאותים והוגנים .
לחוקרים ולמחקריהם ובהבטחת ניהול ותפעול תקין וקביעה מוסכמת של תמחור השימוש בין .
הגוף הממשלתי התומך לבין המוסד.
ההצעה של ועדת הורן משנת 2013 למפתדרכים לאקדמיה: מפת הדרכים שהציעה ועדת .
הורן בשנת 2013 לתשתיות מחקר מרכזיות לאקדמיה (להלן - מפת הדרכים לאקדמיה 2013 ) .
כללה את ההצעות שהוועדה הגיעה לכלל הסכמה לגביהן ולגיבוש סופי שלהן באותה עת.
הוועדה ציינה כי היא רואה את מפת הדרכים לאקדמיה 2013 כאבן דרך ראשונה בתהליך .
תקופתי שייתן מענה דינמי על צרכים בתשתיות מחקר מרכזיות.
ועדת הורן המליצה בדוח הסופי שלה על 11 ,תשתיות מחקר מרכזיות חדשותומתוכן שלוש הן .
חברות בתשתיות מחקר בין-לאומיות25.
התשתיות המוצעות חולקו לחמישה תחומים כמוצג .
25 חברות בארגון ESO (European Southern Observatory) ; חברות בסקר החברתי האירופי ESS - European Social ) .
(Survey ; חברות בסקר הבריאות, הזדקנות ופרישה באירופה SHARE - Survey of Health, Aging and Retirement in ) .
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה תרשים 6: התחומים שבהם המליצה ועדת הורן .
להקים תשתיות מחקר מרכזיות .
על פי מפת הדרכים לתשתיות מחקר מרכזיות לאקדמיה 2013, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
בפתח מפת הדרכים לאקדמיה 2013 ציין יו"רהוועדה פרופ' דוד הורן את תפיסת הוועדה: "מפת .
הדרכים 2013 מהווה תוכנית אסטרטגית ראשונה לתשתיות מחקר מרכזיות לאקדמיה בישראל ".
הוא הדגיש את העובדה שמפת הדרכים מנסה לעשות שינוי מהפכני ולהנהיג תרבות חדשה של .
שירות לחוקרים מכל מוסד.
הוא הוסיף כי התשתיות , שימומנו מתקציב המדינה, ישמשו את כלל .
הקהילה המחקרית, וכי הן יתווספו לתשתיות שכבר קיימות ו"ייצרו סביבה אקדמית דינמית .
ומתפתחת שתקדם באופן משמעותי תחומי מחקר שונים".
פרופ' הורן התייחס, בפני צוות הביקורת, לחשיבות שבהקמת תשתיות מחקר מרכזיות .
שהקמת תשתיות מחקר מרכזיות דורשת ראייה לאומית כלל- אקדמית שהוות"ת אמור ה לשקף .
הקמת תשתית מחקר מרכזית יכולה לקדם באופן מהותי את איכות המחקר בתחום המדעי .
שבו היא עוסקת, והיא נועדה לענות על כשל שוק קיים שבו בשל העלות הגבוהה של תשתית .
מחקר מסוימת לאף אוניברסיטה אין יכולת או כדאיות כלכלית להקימה .
האוניברסיטאות, כל אחת לעצמה, תשתיות מחקר קטנות יותר שיענו על צרכיהן הפרטניים.
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 ,לעומת זאתמימון מדינתי להקמת תשתית כזו יאפשר ניצולה בידי כל החוקרים בתחום פעילות .
התשתית, תוך שיתוף פעולה בין האוניברסיטאות שיגביר את שיתוף המידע והידע ביניהן לטובת .
המחקר המדעי, וכך יתאפשר להרחיב את המחקרים בארץ ולחזק את המחקר המקומי ול מקמו .
יו"ר הו ות"ת דאז, שיזם את הקמת ועדת הורן, ציין אף הוא בפתח מפת הדרכים לאקדמיה 2013 .
נקודות המדגישות את תפיסתהוות"ת: תפקידה של הוועדה המייעצת לתשתיות מחקר מרכזיות .
לאקדמיה הוא "לערוך מעת לעת מיפוי של התשתיות הקיימות, לברר בצורה שיטתית מהם .
הצרכים בכל תחום ותחום, ולהמליץ על מפת דרכים להשקעה בתשתיות, שתשקף את סדר .
העדיפויות שהוועדה רואה לפניה".
הוא גם ציין שהדבר יאפשר ל וות"ת לקדם באופן מושכל את .
תחום תשתיות המחקר המרכזיות, על בסיס מסד נתונים כולל וסדרי עדיפויות ברורים "ולא לפי .
עקרונות הוות"ת בנוגע למפת הדרכים לאקדמיה 2013: בעקבות המלצות ועדת הורן .
החליטה הוות"ת בדצמבר 2013 על כמהעקרונות לקידום יישום התשתיות המרכזיות המוצעות26 : .
תשתיות קטנות: את תשתיות המחקר בתחומי מדעי הרוח והחברה והמחשוב והתקשורת .
הגדירה הוות"ת כ"תשתיות קטנות" שלא יועלו כהצעה ליישום במסגרת פורום תל"ם 27, והיא .
תפעל ליישומן המדורג משנ ה"ל התשע"ד (אוקטובר 2013 - ספטמבר 2014) .
כל תשתית קטנה שהוצעה יוקם צוות שיעסוק באפיון התשתית, באופן הקמתה או ההצטרפות .
אליה, באופטימיזציה של הערך המוסף שלה, באפשרויות לשיתופי פעולה עם גופים שו נים, .
במנגנון הפיקוח עליה ובהערכתה כתשתית מרכזית.
תשתיות גדולות: חמש תשתיות מחקר שהומלצו במפת הדרכים לאקדמיה 2013 הן תשתיות .
עיסוקן הוא בתחומי ה מדעים הפיזיקליים ו ה הנדסה, מדעי החיים ו הרפואה .
והאנרגיה, ולגביהן ציינה הוות"ת שיש להן פוטנציאל יישום במסגרת פורום תל"ם.
החליטה לתמוך בשתי תשתיות בעדיפות ראשונה ושנייה - בעדיפות הראשונה, מרכז לייצור .
עכברים מהונדסים גנטית , ובעדיפות השנייה הצטרפות לתשתית מחקר בין -לאומית .