HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מלבד ההנצחה הממלכתית הקבועה בחוק ההנצחה וההנצחה מכוח החוקים המיוחדים, הקימו מוקירי זכרם של מקצת מראשי המדינה עמותות להנצחתם (להלן - עמותות ההנצחה).
העמותות שהגדירה המועצה להנצחה כגופים יציגים הן: יד חיים ויצמן (להלן - יד ויצמן); עמותת שזר; העמותה להנצחת זכרה של גולדה מאיר (להלן - עמותת מאיר); יד לוי אשכול (להלן - יד אשכול); העמותה להנצחת מורשת משה שרת (להלן - עמותת שרת); יד חיים הרצוג ( להלן - יד הרצוג)26 .
ממשלת ישראל תומכת כלכלית בעמותות.
חוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 , מסדיר את אופן התמיכה במוסד ציבור שאינו ממוסדות המדינה הפועל למטרה כמו .
25 עע"מ 1966/02 , ,'המועצה המקומית מג'אר נ' אבראהים ואחפ"ד נז( 3 )505.
26 יד הרצוג הוכרה כגוף יציג בהחלטת הממשלה599 מ- 23.
משרד ראש הממשלה 345 .
להגדרה זו עונות גם עמותות ההנצחה.
כדי להסדיר את מתן התמיכה קובע שר האוצר - בהתייעצות ע ם היועץ המשפטי לממשלה - נוהל להגשת בקשות לתמיכה במוסדות ציבור.
בכל משרד נקבעים מבחנים שוויוניים (להלן - מבחני התמיכה) המציבים תנאי סף ואמות מידה לחלוקת כספי התמיכה.
באוקטובר 2002 נכנסו לתוקף מבחני התמיכה לעמותות ההנצחה שגובשו במשרד רה"ם.
מאז נדרשו עמותות ההנצחה להפוך לגופים עצמאיים בעלי יכולת גיוס כספים מוכחת ולקיים 10% .
מפעילותן ממשאבים שאינם של המדינה תנאי הסף המרכזי שבו נדרשו עמותות ההנצחה לעמוד היה שמטרתן העיקרית היא ההנצחה.
אמות המידה שנקבעו כללו פעילות לזכר האישיות המונצחת, לרבות החזקת ארכיון וספרי יה; עריכת מחקרים על פעילותה ומורשתה של האישיות; פרסומים והוצאה לאור של כתבים ונאומים; ועריכת ימי עיון, כנסים וסמינרים.
באפריל 2010 הצביע המשנה ליועץ המשפטי לממשלה על מבחני תמיכה הלוקים בחסר באמות מידה כמותיות או בתנאי סף שאינם כמותיים ושמתעורר חשש שאינם סב ירים.
הוא העיר כי מבחן התמיכה להנצחת נשיאי ישראל וראשי ממשלותיה הוא "מבחן רחב ללא אמות מידה מפורטות לחלוקת הכסף".
משרד רה"ם תיקן את המבחנים בעקבות ההערה, ובינואר 2011 נכנסו לתוקף מבחנים חדשים שגיבשה הלשכה המשפטית במשרד רה"ם בהתייעצות עם המועצה להנצחה ועם המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (להלן - המבחנים החדשים).
במבחנים החדשים אין תנאי סף שהמטרה העיקרית של העמותה תהיה הנצחה, וכל מוסד ציבור שמבצע פרויקט או פעילות לזכרו ולזכר מורשתו של מי מראשי המדינה רשאי להגיש בקשת תמיכה27 .
אמות המידה החדשות מפורטות וכוללות גם חלוקת משנה לכל נושא.
לדוגמה, התמיכה בגין החזקת ארכיון וספרייה תינתן בין היתר לפי מספר הכותרים ומגוון השפות, וקבלת התמיכה בעבור אירועים כמו כנס תימדד לפי מספר המשתתפים ומשך זמן האירוע.
משרד רה"ם תומך בעמותות ההנצחה, להלן בטבלה התמיכות שאישר משרד רה"ם לשנים 2012- 200728: .
2012 2011 2010 2009 2008 2007 (1) העמותה .
300,000 300,000 299,571 370,187 346,154 323,036 יד .
----- ----- ----- ----- 225,000 137,480 עמותת .
----- ----- 220,850 567,459 498,086 441,204 עמותת .
----- ----- ----- ----- ----- ----- יד .
532,000 438,382 350,429 435,480 480,000 381,857 עמותת .
561,000 449,000 301,550 295,592 ----- ----- יד הרצוג .
1,393,000 1,187,382 1,172,400 1,668,718 1,549,240 1,283,577 סך הכול .
הנתונים לשנה זו הם על פי הדוחות הכספיים של עמותות ההנצחה .
27 כך לדוגמה, בשנים 2010 ו- 2011 אושר לקרן שמבצעת פרויקט לזכרה של גולדה מאיר 55,000 ש"ח ו- 19,500 ש"ח בהתאמה, ולמדרשה שבצעה פרויקט לזכרו של לוי אשכול אושר ב- 2011 סכום של 153,000 .
ש"ח 28 כל בקשות התמיכה שהגישו עמותות ההנצחה - אושרו.
משרד ראש הממשלה 347 2 מ- 2007 מקבלת העמותה תמיכה נוספת ממשרד התרבות בסך של 500,000 ש"ח לשנה.
הפכה העמותה לתאגיד 4 מ- 2007 מקבלת העמותה תמיכה נוספת ממשרד התרבות בסך של 25,000 ש"ח לשנה.
מהטבלה עולה שלא כל העמותות נתמכו על ידי משרד רה"ם בכל שנה מאז 2007 , אף על פישהוגדרו גופים יציגים.
תהליך קבלת התמיכה לצורך מתן התמיכה מפרסם משרד רה"ם "קול קורא" עד 15 בנובמבר בכל שנה כנדרש בנוהל התמיכות, ובו מוזמנות העמותות להגיש בקשות לתמיכה עד 1 בינואר בשנה שלאחריה.
לפי הנוהל, על העמותות להמציא לוועדת התמיכות שבמשרד רה"ם (להלן - הוועדה) מסמכים המעידים על התנהלות תקינה כמו אישור ניהול תקין29 ודוחות כספיים מבוקרים.
כמו כן, עליהן לפרט את הפעילויות והמיזמים שהן מתכננות להוציא אל הפועל בשנת העבודה הקרובה.
לאחר שכל הבקשות מתקבלות, מתכנסת ועדת משנה לבדיקת הבקשות וממליצה על המשך תהליך הטיפול בכל בקשה.
אם חסרים מסמכים או שטופס הבקשה לא מולא כנדרש, פונה ועדת המשנה לעמותה להשלמת הפרטים.
בקשות שעמדו בכל הדרישות ממתינות לדיון בוועדה עד שיושלמו כל הבקשות האחרות.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שבשנים 2008 -2010 פנתה ועדת המשנה לכל עמותות ההנצחה בבקשה שישלימו פרטים או מסמכים חסרים ויעבירו הבהרות כדי שתוכל לדון בבקשות.
נוהל התמיכות קובע שהוועדה תחל בדיוניה עד 31 בינואר של השנה שבעבורה מבוקשת התמיכה ותחליט אם לאשר או לדחות את הבקשות עד 1 במרץ באותה השנה.
אם אי-אפשר להחליט במועד האמור, תדווח על כך הווע דה לחשב הכללי, והיא רשאית להחליט על מתן התמיכות לא יאוחר מ-30 ביוני של אותה השנה.
הבדיקה העלתה שרוב החלטות הוועדה התקבלו בסוף יוני בכל שנה.
לאחר שוועדת התמיכות מאשרת את גובה התמיכות היא מודיעה על כך לעמותות.
קבלת כספי התמיכה מותנית בכך שהעמותות יגישו דוחות ומסמכים המעידים על ביצוע הפעילויות.
משרד מבקר המדינה בדק את מועדי קבלת הכספים בעמותות ההנצחה ומצא שבדרך כלל הועברו אליהן כספי התמיכה במחצית השנייה של השנה שאחרי ביצוע הפעילות.
לדוגמה, יד ויצמן קיבלה את התמיכה לשנת 2007 ביולי 2008 , ואת התמיכה לשנת 2008 קיבלה באפריל וביוני 2009 .
התמיכה לשנים 2011 ו- 2012 אושרה להעברה בנובמבר 201230 ; יד הרצוג קיבלה את התמיכה לשנת 2006 רק באוגוסט 2008 , ואת התמיכה לשנת 2009 קיבלה רק בינואר 2010 .
התמיכה לשנת 2011 הועברה ביולי 2012 , ואילו התמיכה לשנת 2012 לא הועברה עד מועד סיום ה ביקורת (מאחר שטרם הסתיימה "ביקורת עומק" שמשרד האוצר עושה בעמותה מאז יוני 2011 .
) באוגוסט 2012 מסרה נציגת החשבות במשרד רה"ם למשרד מבקר המדינה כי "תשלום התמיכה מתבצע לאחר קבלת דוח ביצוע.
אנו מעבירים לעמותות את התשלום לאחר שאנו בטוחים כי העמותות הוציאו את ההו צאה שבעבורה התבקשה התמיכה.
אנו דורשים מן העמותות להמציא לנו מסמכים.
על פי רוב, דוחות הביצוע מגיעים חסרים" בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב משרד רה"ם כי בכל הקשור למתן תמיכות הוא פועל על פי החוק והפסיקה, הנהלים וההנחיות של היועץ המשפטי לממשלה והוראות התכ"ם (תקנות כספים ומשק).
הוא הוסיף כי "המשרד מכיר בקושי של .
אישור מרשם העמותות שהן עומדות בכל דרישות החוק 30 יד ויצמן חרגה מהשיעור המרבי של הוצאות הנהלה וכלליות כפי שהוגדר בנוהל התמיכות; המקרה הועבר לטיפול ועדת חריגים במשרד האוצר, ובשל כך עוכבה העברת הכספים.
משרד ראש הממשלה 349 .
,מוסדות הציבור בהגשת הבקשות לתמיכה ובהצגת דוחות הביצוע ועל כן פועל במספר דרכים על מנת לפשט ולייעל את התהליך" (ההדגשה במקור).
לדוגמה, במאי 2011 ערך משרד רה"ם כנס הסברה לנציגי העמותות, ובו הסבירו נציגיו את עקרונות מבחן התמיכה, הדגישו את השינויים שנערכו בו ונתנו הסבר מפורט באשר למילוי הטפסים והגשת דוחות הביצוע.
מלבד זאת, המשרד מלווה ומנחה את העמותות בתהליך הגשת בקשות התמיכה.
הביקורת העלתה כי עמותות ההנצחה מתקשות למלא את טופסי הבקשה ודוחות הביצוע ולהציג את כלל המסמכים הדרושים, ולכן נגרם להן עיכוב ניכר בקבלת כספי התמיכה.
משרד מבקר המדינה מעיר שעיכוב זה מקשה עליהן לתכנן ולממן את פעילותן השוטפת ופוגע ביכולתן לממש את ייעודן.
ראוי לבחון דרכים לפשט את התהליך ולעשותו נגיש ויעיל יותר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה נדרש משרד רה"ם לעניין מבחני התמיכה ואמר כי " נעשו לאחרונה מאמצים רוחביים לשיפור ולייעול התהליך על ידי משרד האוצר ומשרד המשפטים, שגיבשו טיוטת נוהל חדש להגשת בקשות לתמיכה מתקציב המדינה ולדיון בהן" (ההדגשה במקור).
נוהל זה צפוי להחליף את הנוהל הקיים ולהנגיש את ההליך למבקשי התמיכה.
פעילותן של עמותות ההנצחה .
כאמור, עמותות ההנצחה הוקמו באופן וולונטר י על ידי מוקירי זכרם של ראשי המדינה, והמועצה להנצחה הכירה בהן כגופים יציגים לעניין הנצחה.
להלן הממצאים שעלו מבדיקת פעילותן של העמותות: יד לוי אשכול יד אשכול הוקמה ב - 1970 כאגודה עות'מאני ת ורשומה מאז 1990 כעמותה שמטרתה להנציח את ראש הממשלה השלישי מר לוי אשכול ז"ל.
גם דוח מבקר המדינה מ- 2002 עסק בפעילותה31.
מימון וניהול : עיקר פעילותה של יד אשכול מיום הקמתה ועד שנת 2006 מומנה מתקציב משרד רה"ם.
מאז 2002 היא חויבה לעמוד במבחני התמיכה של משרד רה"ם למוסדות ציבור המנציחים את זכרם ופועלם של נשיאי ישראל וראשי ממשלותיה.
כאמור, כדי לקבל את כספי התמיכה נדרשים הגופים המבקשים להציג בין היתר תכנית עבודה מפורטת ואישור ניהול תקין מרשם העמותות.
החשב הכללי במשרד האוצר מקיים לִפרקים ביקורות "עומ ק בעמותות" ומעביר עותק מדוחות הביקורת לרשם העמותות.
הרשם מחליט לפי הממצאים אם לתת לעמותה אישור ניהול תקין, לשלול אישור זה, להפנות לתכנית הבראה או לדרוש את פירוקה של העמותה.
נערכה "ביקורת עומק" ביד אשכול ממצאי הביקורת הוגשו לחשב הכללי ולרשם העמותות באפריל 2007 .
ב"ביקורת העומק" נמצאו בין היתר ליקויים בתחום הכספי והמינהלי, ונמצא כי העמותה תלויה כמעט לגמרי בתמיכה של משרד רה"ם.
בדוח הביקורת נכתב כי "איתנותה הפיננסית של העמותה נמוכה וקיים חשש לחדלות פירעונה כבר בטווח הקרוב".
31 ,מבקר המדינה דוח שנתי 52ב ( 2002 '), עמ 403-416 .
משרד ראש הממשלה 351 .
לנוכח הממצאים הפנה רשםהעמותות את יד אשכול למסגרת של תכנית הבראה כספית ותפעולית ונתן לה אישור ניהול תקין עד סוף 2007 .
בינואר 2008 התריע שבכוונתו "להימנע מלתת אישור תקין לעמותה לשנת 2008.
באוגוסט 2008 קיבלה על עצמה חברת ייעוץ פרטית (להלן- החברה) לסייע ללא תמורה ליד אשכול.
בדצמבר 2008 החליטה האספה הכללית של העמותה למנות שניים מבעלי החברה כיועצים חיצוניים לניהול ולשיקום של העמותה.
בשנים 2009 -2012 נקטה העמותה צעדים לתיקון הליקויים, בהם החלפת כל בעלי התפקידים במוסדות העמותה, הוספת חברים חדשים לאספה הכללית ולוועד המנהל ובניית תכנית הבראה.
ביולי 2012 קיבלה העמותה אישור ניהול תקין עד סוף שנת 2012 .
יד אשכול היא הגוף היציג היחיד שפעל להנצחת זכרו של ראש הממשלה השלישי של מדינת ישראל, שכן המדינה אינה עוסקת בהנצחת זכרו ומורשתו.
לכן בשנים שעמותת יד אשכול לא הייתה פעילה ( 2007 -2012 ) כמעט ולא נ עשתה פעילות להנצחתו.
בית ראש הממשלה לשעבר: בינואר 1977 נחתם חוזה חכירה בין ממ"י ובין יד אשכול, ובו העביר ממ"י ליד אשכול את הזכויות על בית ראש הממשלה לשעבר (להלן - המבנה)32 .
בין היתר נקבע בחוזה החכירה כי המבנה ישמש משכן להנצחת זכרו של לוי אשכול ושאסור להשתמש בו או בחלק ממנו למטרה אחרת.
עוד נקבע שהסכם החכירה יבוטל אם יחול אחד מאלה: ישונו המטרות שנקבעו בתקנון עמותת יד אשכול, או שהעמותה לא תשתמש במבנה למטרותיה, או שהעמותה לא תשתמש בו כלל.
מאז 1977 ועד ינואר 2013 לא נעשה כל שימוש במבנה.
דוח מבקר המדינה מ- 2002 פירט את השתלשלות האירועים שהביאה לכך עד אותה השנה, שבעיקרם נבעו מחוסר תקציב ומהיעדר יכולת ניהולית של העמותה לבצע את שיפוץ המבנה ולהעמידו כאתר הנצחה כפי שאושר.
רק במאי 2002 החלה החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ (להלן - עמידר) לשפץ את המבנה הודות לסיוע כספי שהתקבל עוד ב - 1994 מהוועדה הציבורית לניהול כספי עיזבונות לטובת המדינה בסך של 1.
ביוני 2004 הופסקו העבודות מאחר שהסכום שהועבר לעמידר לא הספיק להשלמת השיפוץ.
בתקופת השיפוץ ולאחריה נקבו כמה גורמים בסכומים שונים הדרושים להשלמת השיפוץ: במאי 2003 כתב מנהל אגף הנדסה ואמרכלות בעמידר ליד אשכול שכדי להשלים את השיפוץ דרוש סכום של שלושה מיליון ש"ח; במאי 2006 , בסיכום פגישה שהתקיימה אצל יועץ ראש הממשלה33 , נאמר כי "יש לגייס חמישה מליון ש"ח על מנת להשלים את הפרויקט", וכן שדרוש סכום שנתי של כמיליון ש"ח כדי לתפעל את המקום כיאות.
מאז הפסקת השיפוץ נעשו מאמצים למציאת מימון להשלמתו.
בינואר 2011 הוחלט שמנהל אגף מורשת ומנהלת אגף א במשרד רה"ם ירכזו את עבודת הצוות הקשורה לשיפוץ המבנה.
בתשובת משרד רה"ם נמסר כי הוחלט למצוא פתרון משולב שיעשה שימוש ציבורי הולם במבנה מלבד הצבת מוצגים המנציחים במישרין את לוי אשכול, ונבחנו מבחר אפשרויות להעברת פעילות מוסדית מכובדת למבנה.
עד ינואר 2013 לא חודש תהליך שיפוץ המבנה והשמשתו, לא נעשתה הערכה מסכמת בדבר עלות השיפוץ הסופית, ולא נמצא מתווה להשלמת הקמתו של משכן ההנצחה.
32 המבנה שוכן בשדרות בן מימון46 בירושלים ושימש מעונם הרשמי של שלושה ראשי ממשלה: דוד בן גוריון, לוי אשכול וגולדה מאיר.
יועץ ראש הממשלה למגוון נושאים וביניהם ענייני מורשת והנצחה משרד ראש הממשלה 353 .
בית ראש הממשלה לשעברהוחכר ליד אשכול כדי שתהפוך אותו למוזיאון ולמרכז פעיל לזכרו של ראש הממשלה לוי אשכול.
במשך 35 שנה לא צלחו ניסיונו תיהם של יד אשכול ושל משרד רה"ם להשלים את שיפוץ המבנה, ולא נמצא גוף שיתכנן, יבצע ויסיים את המלאכה.
כאמור, בחוזה החכירה נקבע בין היתר שההסכם יבוטל אם העמותה לא תשתמש בבית למטרותיה או לא תשתמש בו כלל, אך לא נמצא שממ"י העלה בפני יד אשכול דרישה למימוש חוזה החכירה או לביטולו.
ארכיון : בחוק הארכיונים, התשט"ו - 1955 (להלן- חוק הארכיונים), מוגדר חומר ארכיוני כך: "כל כתב על גבי נייר או על גבי חומר אחר.
המצויים בכל מקום שהוא ושיש בהם עניין לחקר העבר, העם, המדינה או החברה, או שהם קשורים לזכרם או לפעולתם של אנשי שם ".
החוק קובע כי "הגנז יפקח על סדרי על שמירת החומר הארכיוני בהם".
הארכיונים במסמכי היסוד של יד אשכול נקבע בין היתר שהעמותה תאסוף, תרכז, תמיין, תרשום, תערוך ותפרסם את הכתבים, הנאומים, המסמכים וחומר תיעודי אחר הנוגעים לתולדות חייו ולזכרו של אשכול, וכן תסדר ותרכז ארכיון שיעמיד את החומר לרשות מוסדות המדינה ומוסדות מחקר.
מאז 1970 ועד מועד סיום הביקורת מאוחסן ארכיון יד אשכול 34 בבניין משרד הרווחה והשירות ים החברתיים (להלן - משרד הרווחה) בתנאים שאינם נאותים לשימור מסמכים.
יצוין כי דוח מבקר המדינה מ - 2002 הצביע על כך שהפעלת הארכיון של יד אשכול צריכה להתנהל כנדרש בחוק וכמקובל בארכיונים אחרים.
בישיבה שהתקיימה במאי 2002 ,במשרד רה"ם בהשתתפות חשבת המשרד היועצת המ שפטית בפועל ומזכיר המועצה להנצחה הוחלט כי המשרד ימשיך לשלם דמי שימוש בעבור שני חדרים במשרד הרווחה שנמצאים בשימוש יד אשכול.
ביוני 2004 כתבה היועצת המשפטית של משרד רה"ם למנכ"ל המשרד שמשרדי יד אשכול שכנו מאז ומתמיד בבניין משרד הרווחה, וכי מצב זה הוא בבחינת תמיכה ממשלתית בעמותה נוסף על התמיכה שהיא מקבלת במשך כ -30 שנה ממשרד רה"ם.
בכך הועדפה העמותה במשך שנים רבות על פני עמותות אחרות.
לדברי היועצת המשפטית, "אין לאפשר לעמותה פרטית שימוש בנכס המדינה".
עוד כתבה שלעמותה חומר ארכיוני רב השייך בחלקו למדינה, ושבמרוצת השנים ניסו משרד הרווחה ומשרד רה"ם למצוא פתרונות חלופיים לארכיון, אך ללא הצלחה.
בינואר 2010 התקיים דיון בנושא הארכיון, ובו השתתפו גם גנז המדינה ומנהלת אגף א.
מנהלת האגף ציינה שמשרד רה"ם מתנגד לפתיחת מקומות קטנים לאחסון ארכיונים.
גנז המדינה קבע שהמיקום והתנאים שבהם נמצא הארכיון כיום אינם ראויים ואינם מתאימים לארכיון של ראש מדינה ושיש להעבירו לגנזך המדינה.
עוד הוסיף הגנז שעל פי החוק הארכיון שייך למשרד רה"ם ושיש לדאוג שהוא יהיה פתוח לקהל הרחב.
בסיכום הדיון הוחלט כי משרד רה"ם יבוא בדברים עם הגב' אשכול, אלמנתו של ל וי אשכול, כדי להסדיר עמה את העברת הארכיון לגנזך המדינה.
34 פרט לחומרים שהוגדרו סודיים והועברו לארכיון המדינה.
למחרת הדיון כתב גנז המדינה למנהלת אגף א כי "מצב התיקים בכי רע, ואין במקום תנאים למתן שרות לציבור.
כפי שידוע לך, החוק מחייב להפקיד תיקים אלה בגנזך המדינה, לרושמם, ולפותחם לעיון הציבור.
אנו מבקשים לקבל תיקים אלה להפקדה בגנזך ללא דיחוי, כדי שנוכל לקיים את החוק".
עוד הוסיף הגנז שאם העמותה תקים מבנה להנצחת שמו של אשכול, "גנזך המדינה ישתף פעולה ברצון עם העמותה על ידי השאלת תיקים ומוצגים מתוך אוספיו".
משרד ראש הממשלה 355 .
אחסון הארכיון של יד אשכול מנוגד להוראות חוק הארכיוניםלמרות זאת, ועל אף דרישתו של גנז המדינה, לא הביא משרד רה"ם לפינוי הארכיון מבניין משרד הרווחה ולמציאת תנאי אחסון ואחזקה נאותים שיאפשרו את שימורו ואת הנגשתו לציבור הרחב.
יתרה מזו, משרד רה"ם מעביר מדי שנה בשנה תשלום למשרד הרווחה בגין השכירות של חדרי האחסון, ויש בכך משום תמיכה ממשלתית לעמותה שלא לפי מבחני תמיכה.
 מהבדיקה עולה שיד אשכול לא הייתה פעילה במשך שנים ארוכות ולא קיימה פעולות של ממש להנצחת זכרו של לוי אשכול.
כמו כן, המבנה שהוחכר לה עומד נטוש זה עשרות שנים, וחומרים ארכיוניים יקרי ערך מוחזקים בתנאים לא נאותים ואינם עומדים לעיון הציבור כנדרש בחוק.
העמותה להנצחת זכרה של גולדה מאיר פעילות העמותה : עמותת מאיר הוקמה בינואר 1984 ביוזמתם של מוקירי זכרה, חבריה ושותפיה לדרך של ראשת הממשלה הרביעית הגב' גולדה מאיר ז"ל.
מטרותיה העיקריות של העמותה היו להנציח את זכרה ואת פועלה של מאיר באמצעות קידום ועידוד של החברה והתרבות בישראל; מתן סיוע, מלגות ופרסים למטרות חינוך, תרבות וספורט לסטודנטים ולתלמידים מאזורי פיתוח; ופרסום והפצה של ידע בארץ ובעולם.
במשך שנות קיומה ביצעה עמותת מאיר פעילויות מגוונות באמצעות כספים שגייסה מג ופים עסקיים ומקרנות פרטיות ובאמצעות תמיכות שקיבלה ממשרדי ממשלה35 .
העמותה פעלה בשלל תחומים הקשורים להנצחת זכרה של מאיר, ובין היתר הקימה ארכיון ומרכז מידע, הוציאה לאור פרסומים העוסקים בתולדות חייה ובפעילותה הציבורית של מאיר, ערכה השתלמויות וימי עיון במסגרת מש רד החינוך וחילקה מלגות בשיתוף קרן גולדה מאיר לאזורי פיתוח וספר 36.
ב - 1998 קיבלה העמותה פרס מהמועצה להנצחה על פעילותה בעזרה לחוקרים באמצעות הארכיון האישי של גולדה מאיר.
בחלוף השנים הלכו ופחתו התרומות לעמותה, והיא נעשתה תלויה בכספי התמיכות שהעביר אליה משרד רה" ם.
על פי דוח הפעילות של עמותת מאיר לתקופה שמספטמבר 2006 ועד אוגוסט 2007 (להלן- דוח הפעילות), העמותה הגישה למשרד רה"ם הצעת תקציב ל- 2006 על סך כ- 270,000 ש"ח לצורך קבלת תמיכה, אך הסכום לא הועבר לה.
לפי דוח הפעילות, "ב- 28.
הקפיא משרד המשפטים את ההקצבות לעמותות להנצחה מנימוקים של נוהל לא תקין של הוועדה להנצחת נשיאים וראשי ממשלות".
בדוח צוין שרק לאחר שהופעל לחץ הועברה מפרעה בספטמבר של אותה השנה בסכום של 40,000 ש"ח, ועד אוגוסט 2007 .
לא הועבר סכום נוסף בעבור תמיכה .
משרד רה"ם, משרד התרבות, משרד העבודה (בשמו דאז) ועוד 36 המלגות ניתנו עד שנת 1999.
בדוח הפעילות נכתב כי "בשנים האחרונות אנו עדים לתופעה שמשרד רה"ם מעביר כספים חלקיים ובסמוך לסוף השנה.
מאחר והוא מקור ההקצבות היחיד של העמותה, לא ניתן לבצע פעילות מלאה בתנאי חוסר ודאות לגבי סכום ההקצבה ומועד העברתה".
משרד ראש הממשלה 357 .
עקב הקשיים הכלכליים שאליהם נקלעה עמותת מאיר החליטו חבריה בדצמבר 2008 להפסיק אתפעילותה ולהכני סה להליך של פירוק מרצון.
ב - 2010 הסתיימו הליכי הפירוק של העמותה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 מסר מפרק העמותה כי כדי לקבל סיוע מהממשלה, צריכות עמותות ההנצחה לגייס סכום בסיסי ממקורות אחרים, אך ככל שחולפות השנים ממועד פטירתה של האישיות המונצחת נעשה הגיוס קשה יותר עד שהוא הופך לבלתי אפשרי.
אתר האינטרנט של העמותה: כחלק מפעילות ההנצחה הקימה והפעילה עמותת מאיר אתר אינטרנט (להלן - האתר), ובו ארכיון מידע על חייה ופועלה של גולדה מאיר.
עם ההחלטה לפרק את העמותה נבחנה האפשרות להעביר את האתר לאחריות גנזך המדינה שימשיך לתחזקו ולתפעלו.
בעקבות שיחה שקיים מפרק העמותה עם גנז המדינה כתב המפרק בינואר 2009 למזכיר הממשלה כי "יש לשמור ולטפח את אתר האינטרנט של העמותה, לפחות במתכונת שהוא פועל בה היום".
הוא הוסיף כי "גנזך המדינה מוכן לקחת על עצמו את אחזקת האתר, לשמרו ולטפחו".
הגנז העריך את עלות ההוצאות הכרוכות בכך - לרבות העסקת איש תוכן, מזין נתונים, אחזקת אתר, תוכנות ושינויים - בכ- 100,000 .
ש"ח לשנה בפברואר 2009 הודיע מזכיר המועצה להנצחה לגנז המדינה כי "המועצה להנצחת נשיאים וראשי ממשלות מעוניינת בהמשך פעילותו שעל מנת שגנזך ]ו[ .
ל האתר המדינה יוכל להמשיך את אחזקתו ותפעולו השנתי של האתר, תעניק המועצה להנצחה תקציב שנתי שוטף בסך של 100,000 ש"ח, אותו תעביר המועצה לידי הגנזך מדי שנה".
בפגישה שהתקיימה ביולי 2009 בהשתתפות מפרק העמותה ונציגי משרד רה"ם סוכם כי לנוכח איש ורו של מזכיר המועצה להעמדת התקציב הנדרש, תעביר העמותה את כל זכויותיה באתר האינטרנט לגנזך המדינה באמצעות משרד רה"ם, וגנז המדינה ימנה עובד בכיר לשמירתו, לעדכונו ולטיפוחו של האתר.
באותו החודש אישר גנז המדינה את תוכנו של הסיכום וציין כי "הוחל באיתור חוקר לעדכון וטיפוח החומר ההיסטורי באתר".
בישיבת המועצה להנצחה בינואר 2011 שעסקה בתכנית העבודה של המועצה לאותה שנה דווח כי "עקב פירוק העמותה להנצחת גולדה מאיר הועבר אתר .
בימים אלה עובדים על שדרוג האתר ועל התכנים ]רה"ם[ האינטרנט למשרד בשיתוף עם ארכיון המדינה".
בנובמבר 2011 פנתה מזכירת המועצה לוועדת היועצים במשרד רה"ם, וזו אישרה יציאה לתהליך תיחור37 לצורך תרגום האתר לאנגלית ושדרוגו.
היקף ההתקשרות נאמד ב- 200,000 .
ש"ח יצוין ששדרוג האתר כפי שדווח עליו בישיבת המועצה להנצחה לשנת 2011 לא בוצע.
בישיבת המועצה בפברואר 2012 הוחלט להקצות לתרגום האתר לאנגלית 50,000 ש"ח בלבד.
בהחלטה זו לא הוזכר הצורך בשדרוג האתר.
2012 פג תוקפו של המכרז המרכזי של החשב הכללי לתהליך תיחור, הוגשה בקשה מחודשת לוועדת המכרזים ליציאה למכרז פומבי לתרגום, והיא אושרה בספטמבר 2012 .
עד דצמבר 2012 לאפורסם המכרז, וממילא לא בוצעה התקשרות והאתר לא תורגם.
בהתאם למכרז מרכזי של החשב הכללי במשרד האוצר 358 דוח שנתי63ג .
מתשובת משרד רה"ם עולה שזכויות היוצרים של האתר הועברו במלואן מעמותת מאיר לגנזך המדינה רק באוגוסט 2012 .
יוצא אפוא שכל תהליך הטיפול באתר שהובא לעיל עד למועד זה נעשה כאשר הזכויות על האתר עדיין לא הועברו לגנזך המדינה.
משרד ראש הממשלה 359 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי אף שעברו יותר משלוש שנים מאז פורקה העמותה, ולמרות ההחלטות שהתקבלו בנושא, עד ינואר 2013 לא הושלם הטיפול בשימור האתר, בתחזוקתו ובפיתוחו.
העמותה עסקה בהנצחה של ראשת ממשלת ישראל הגב' גולדה מאיר, ואף הוכרה על ידי המועצה להנצחה כגוף יציג, אך משעה שחדלה לפעול, לא נותר גורם מרכזי שיעסוק במלאכה, ואף לא בנושא שהמועצה להנצחה התחייבה לעסוק בו, שימור אתר האינטרנט.
סיפורה של העמותה שהוקמה להנצחת ראשת הממשלה משקף היטב את הקושי הממשי לקיים הנצחה של ראשי המדינה בהיעדר גוף בעל עניין שעוסק בכך.
העמותה להנצחת מורשת משה שרת עמותת שרת נוסדה ב- 1993 על ידי בנו של משה שרת, ומטרתה העיקרית להנציח את רוחו ופועלו של ראש הממשלה השני של ישראל.
עיקר פעילותה של עמותת שרת היא כתיבת ספרים על שרת, הוצאתם לאור ופרסום הכתבים והמאמרים שלו.
לשם כך העמותה עוס קת באיסוף, באחסון ובעריכה של חומר מודפס, כתוב, מוקלט ומצולם.
כדי לייעל את עבודתה הקימה עמותת שרת ארכיון וספריית עזר שבהם רבבות מסמכים מכל תקופות חייו של שרת.
עד אוגוסט 2012 הוציאה העמותה לאור 11 ספרים מכתבי מר שרת.
ארבעה ספרים נוספים נמצאים בהכנה, והעמותה מתכננת לפרסם עוד עשרה ספרים מלבדם.
כמו כן, לעמותה אתר אינטרנט שמציג את כתביו של מר שרת ומאמרים שפורסמו על אודות פעילותו הציבורית לפני הקמת המדינה ואחריה.
העמותה מעסיקה שני עובדים קבועים במחקר ובעריכה, ועוד שני עובדים שמועסקים לפי שעות.
פעילות העמותה נתמכת בעיקר על ידי משרד רה"ם.
משרדי עמותת שרת שוכנים בדירה שכורה בת שני חדרים בתל אביב.
יד חיים הרצוג יד הרצוג הוקמה ב - 1997 כדי להנציח את זכרו של הנשיא השישי של מדינת ישראל מר חיים הרצוג ז"ל באמצעות קידום נושאים כמו שילוב ראוי בין יהדות לדמוקרטיה; סדרי ממשל, מש פט ושלטון ראויים במדינת ישראל; חינוך לתרבות אזרחית נאותה על ידי עריכת מחקרים והפקת פרסומים; והענקת פרסים ומלגות לטובת המטרות הללו.
כדי לקדם את מטרותיה מפעילה יד הרצוג, בין היתר, ארכיון שבו מרוכזים חומרים רבים מחייו הציבוריים והפרטיים של הנשיא הרצוג.
כמו כן, היא מסייעת בהקמת ספריות ברחבי הארץ בבתי ספר הנקראים על שם חיים הרצוג, מוציאה לאור ספרים על פועלו ומקיימת מדי שנה בשנה אזכרה וימי עיון.
פעילותה של יד הרצוג נתמכת על ידי משרד רה"ם ונעזרת גם בגיוס כספים עצמאי.
העמותה מעסיקה עובדת אחת קבועה ושתי עובדות נוספות על פי הצורך.
משרדי העמותה שוכנים בדירת מרתף שכורה בהרצליה.
יד חיים ויצמן בנובמבר 1952 החליטו הממשלה והסוכנות היהודית להקים ברחובות מפעל זיכרון למר חיים ויצמן ז"ל, נשיאה הראשון של מדינת ישרא ל.
בסוף 1955 הוקמה יד ויצמן כחברה לתועלת הציבור משרד ראש הממשלה 361 .
המוגבלת בע רבות ובלא הון מניות.
יד ויצמן מנציחה את זכרו של חיים ויצמן בין היתר באמצעות מוזיאון השוכן בביתם הפרטי של ד"ר חיים ויצמן ורעייתו שנתרם על ידם למדינה.
עם היבחרו של ד"ר ויצמן לנשיא המדינה, הפך הבית למשכן הרשמי של נשיא ישראל, אך לאחר שנפטרו בני הזוג הוא הוסב למוזיאון ונפתח לקהל הרחב.
כמו כן, כדי לשמר את מורשתו של הנשיא הראשון הוקם סמוך לבית ארכיון הפועל בתיאום עם גנזך המדינה לפי חוק הארכיונים , ובו יותר מ - 200,000 ,מכתבים מסמכים, תצלומים , הקלטות, סרטונים וחפצים הקשורים לזוג ויצמן.
חלק ניכר מהמסמכים עברו דיגיטציה בתכנה ייעודית כדי להעלותם לרשת האינטרנט לשירות הציבור בארץ ובעולם.
נוסף על כך, ליד הגנזך פועלת ספרייה שבה כתבים ומחקרים על ד"ר ויצמן ועל הציונות, והיא פתוחה לחוקרים ולמתענייני ם במפעל הציוני.
משרדי יד ויצמן נמצאים במתחם הבית.
העמותה מעסיקה שישה עובדים ונתמכת על ידי מינהל תרבות שבמשרד התרבות, המועצה להנצחה ומכון ויצמן למדע.
דוח מבקר המדינה מ - 2001 בדק את הניהול הכספי של יד ויצמן ואת יחסי הגומלין בינה לבין הגופים התומכים38.
חוק ההנצחה נחקק כאמור, כדי לקבוע אמות מידה בדרך הנצחת זכרם של נשיאי ישראל וראשי ממשלותיה.
כבר ב - 2002 ציין מבקר המדינה את הפער בין היקף המשאבים שהמדינה מעמידה לרשות תאגידי ההנצחה ובין אלה שהיא מעמידה לרשות עמותות ההנצחה39 .
משרד מבקר המדינה בדק כמה מאפיינים שבהם בא לידי ביטוי אי-השוויון.
: מימון מניתוח התקצוב ו התמיכה עולה כי ששת התאגידים יחד קיבלו בשנים 2007 -2011 תקציב שנתי ממוצע של כ-38 מיליון ש"ח.
כל העמותות יחד קיבלו באותן השנים תמיכה שנתית ממוצעת של כ -1.
תקצוב התאגידים היה אפוא למעלה מפי 20 מהתמיכה בעמותות.
יתרה מזאת, התמיכה בעמותות מותנית במימון עצמי של 10% מפעילותן, ואילו תקצוב התאגידים אינו מותנה בכך שיגייסו כספים ממקורות עצמיים.
לבסוף, בניגוד לעמותות המקבלות תמיכה לפי עמידה במבחנים ובאמות מידה, תאגידי ההנצחה אינם נדרשים לעמוד באמות מידה ברורות הקובעות את הקצאת המשאבים החומריים על ידי המדינה.
הודות למשאבים העומדים לרשותם יכולים התאגידים להעסיק עשרות עובדים, בהם גם עובדים מקצועיים, ולהרבות בפעילות שלשמה הוקמו, ואילו העמותות אינן יכולות לעשות כן, ולכן פעילותן מצומצמת מאוד.
מקרקעין : כאמור, חוק רבין וחוק בגין קובעים שהמדינה תעמיד לרשות התאגידים את המקרקעין הדרושים לפעילותם, והם אכן הוקמו על קרקעות במימון המדינה.
בחוק בן-צבי ובחוק בן -גוריון נקבע מקום מושבם של התאגידים, והמדינה העמידה לרשותם את המבנים המדוברים.
לעומת זאת לארבע מהעמותות לא הקצתה המדינה קרקע או מקום לפעילות, וכך שתיים מהן משלמות דמי שכירות .
38 ,מבקר המדינהדוח שנתי 51א ( 2000 '), עמ 449-455 .
39 ,מבקר המדינהדוח שנתי 52ב ( 2002 '), עמ 414-415 .
למבנים שבהם מתבצעת הפעילות, ואחת שילמה דמי שכירות כל עוד הייתה פעילה.
רק יד ויצמן שוכנת במבנה שהורישו בני הזוג ויצמן למדינה.
: מיסוי כל תאגידי ההנצחה פטורים על פי חוק מכל אגרה, ארנונה או תשלום חובה אחר לרשות המקומית.
לעומתם, לעמותות ההנצחה אין פט ור ממסים אלה.
משרד ראש הממשלה 363 .
,יצוין ששניים מנשיאיה המנוחים של מדינת ישראל, אפרים קציר ועזר ויצמן לא הונצחו על ידי תאגידים שהוקמו מכוח החוק במימון המדינה ולא על ידי עמותות הנצחה שמקבלות תמיכה מהמדינה.
אישים אלה מונצחים על ידי מוסדות או רשויות אחרות שאינם מטעם המועצה להנצחה.
 עוד בשנת 2000 אמר בוועדת החינוך והתרבות של הכנסת יו"ר הוועדה דאז כי "יש כאלה שזכו לחוקים מיוחדים, להנצחות גדולות ומפוארות.
ומאידך, יש כאלה שלא זכו ואין התקציבים המינימליי ם כדי לכתוב את זיכרונותיהם, להוציא את כתביהם ולנסות לאסוף את כל מה שהם הצליחו להוריש לנו".