HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
1036 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה על פי גורמי מקצוע במשרד החוץ, צמצום כה גדול של פעילות המערך המדיני עד הקפאת פעילותו מוביל לאובדן יכולת ההשפעה של מדינת ישראל במדינות השונות ולאובדן יכולת לקדם את האינטרסים של מדינת ישראל, דבר אשר עלול להתבטא בהצבעות בעצרת הכללית של האו"ם; לפגוע ביחסי מדינת ישראל עם ממשלות שונות בעולם; לסכן את המחויבות ההדדית הקיימת בין ישראל למדינות אחרות ולהותיר את הזירה הבין-לאומית להשפעה גדולה יותר של פעילות אנטי-ישראלית.
המערך הקונסולרי מדינת ישראל מעניקה שירותים קונסולריים בישראל ובחו"ל באמצעות האגף נציגויות בחו"ל.
שירותים 103 לעניינים קונסולריים של משרד החוץ ובאמצעות אלו כוללים: פעילות מרשם אוכלוסין ומעמד אישי לאזרחים ישראלים השוהים בחו"ל, הנפקת מסמכי נסיעה ואשרות, סיוע לישראלים בחו"ל במצוקה, שירותים נוטריוניים, טיפול בעצירים ואסירים ישראלים הכלואים בחו"ל, קשר עם נציגויות זרות בארץ, קידום הסכמים קונסולריים (לדוגמה, בנושא פטור מאשרות או בנושא עובדים זרים) וטיפול במסורבי כניסה לישראל.
2018 מנתונים שנמסרו על ידי משרד החוץ למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנת פעולות קונסולריות באמצעות הנציגויות 400,000 -ביצע המערך הקונסולרי יותר מ פעולות באמצעות מטה האגף הקונסולרי בארץ ובכלל זה הנפקת 180,000 -בעולם וכ אשרות וטיפול במסמכי נסיעה, אימות מסמכים ציבוריים, הנפקות אשרות רשמיות לנציגים זרים והנפקת דרכונים רשמיים לשליחי ישראל בחו"ל.
כמו כן טיפל המערך מקרים של ישראלים במצוקה בחו"ל.
נתונים אלה 1,500 -הקונסולרי ביותר מ .
יצוין כי 2017 - 2016 משקפים עלייה של עשרות אלפי פעולות בהשוואה לשנים , כפי שנקבע בספר תוכניות העבודה הממשלתי 2019 אחד מיעדי המשרד לשנת .
115", הוא "שדרוג איכותם של השירותים הקונסולריים לאזרח והיקפם 2019 לשנת פעילות המערך הקונסולרי בישראל ובחו"ל ממומנת משני מקורות: תקציב האגף לעניינים קונסולריים ותקציב הנציגויות.
יצוין כי בתקציב כל נציגות אין סעיף ייעודי מוגדר ונפרד המוקצה לפעילות קונסולרית בחו"ל, וזו ממומנת מתוך התקציב הכולל של הנציגות ועל פי שיקול דעתו של ראש הנציגות.
197 '), עמ 2019 (פברואר 2019 ספר תוכניות העבודה הממשלתי לשנת 115 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1037 משרד החוץ | משרד החוץ | בעקבות הקיצוץ התקציבי שהושת על משרד החוץ ובכלל זה על נציגויותיו בחו"ל, גם המשאבים הכספיים לפעילות הקונסולרית הופחתו.
כמו כן, , מסכום של 33% תקציב האגף במטה משרד החוץ בישראל קטן בשיעור של .
2019 מיליון ש"ח בלבד בשנת 1- לכ2018 מיליון ש"ח בשנת 1.
5 הירידה הניכרת בתקציב הובילה לפגיעה בהיקף השירות הקונסולרי וזמינותו כדלקמן: 1 .
ביטול נסיעות קונסולים במדינות השונות לצורך מתן שירות קונסולרי לדוגמה, בכמה מדינות מפתח, המשתרעות על פני שטח גיאוגרפי נרחב ושיש בהן קהילות גדולות של יהודים ושל אזרחי מדינת ישראל, הופסקו נסיעות הקונסולים לערים המרוחקות מהנציגות ובכך נמנעה הנגשת השירותים הקונסולריים לקהילות אלו.
אי-ביצוע ביקורים מתוכננים ונדרשים לצורך היכרות עם גורמי הצלה וחירום מקומיים ויצירת קשרים עימם במדינות שהן יעד פופולרי למטיילים הישראלים.
כך עלולה להיפגע היכולת של מדינת ישראל לסייע לאזרחיה אם יקלעו למצוקה במדינות יעד אלה.
ביטול ביקורי אסירים ישראלים שיש לערוך על פי תקנות העברת , וביטול ביקורי עצירים 1997-אסירים לארצותיהם, התשנ"ח .
בהיעדר תקציב, 116ישראלים שיש לערוך על פי נוהלי משרד החוץ צומצמו במידה רבה ביקורי עצירים ואסירים מחוץ 2019 בשנת לערים שבהן מוצבים השגרירים.
זאת גם כשהיה מדובר במעצר המחייב ביקור ראשון על פי נוהל המשרד (אחד משני ביקורים בשנה), או לאחר שניתן פסק דין חלוט המחייב ביקור מתוקף תקנות העברת אסירים.
מנתונים שהועברו למשרד מבקר המדינה לא התקיימו ביקורים של נציגי השגרירות 2019 עולה עוד כי בשנת מהעצירים ומהאסירים הכלואים בחו"ל.
60%-הרלוונטית אצל כ .
צמצום רב של ביקורי מטה קונסולריים הנדרשים לצורך הכוונת 4 קונסולים חדשים, בקרת הסכמים קונסולריים וקידומם.
מנתונים 30 התקיימו 2018 שנמסרו למשרד מבקר המדינה עולה כי בשנת (עד חודש ספטמבר) התקיימו חמישה 2019 ביקורי מטה, ואילו בשנת מתוכננים.
מרבית הביקורים המתוכננים 25 ביקורי מטה בלבד מתוך יועדו להדרכת קונסולים חדשים בעת תפקידם הראשון בחו"ל.
משרד החוץ, נוהל לטיפול בעצירים, באסירים ובגירוש.
116 1038 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינהמערך הדיפלומטיה הציבורית מערך הדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ כולל את אגף דיפלומטיה ציבורית, את החטיבה לדיפלומטיה תרבותית ואת חטיבת תפוצות ודתות.
אגף דיפלומטיה ציבורית במשרד החוץ אחראי על קידום האינטרסים של מדינת ישראל באמצעות ייצור השפעה בזירה הציבורית-התקשורתית בחו"ל.
הפעילות מושתתת על פיתוח מערכות יחסים, על שיח ועל שיתופי פעולה מתמשכים בין הממשלה בישראל לגורמים שונים בחברה האזרחית ובעולם העסקי במדינות שונות.
ערוצים דיגיטליים ופועל באמצעי תקשורת מסורתיים ובמרחב 850-המערך מפעיל כ המקוון, לדוגמה רשתות חברתיות, אתרי מרשתת של נציגויות, עיתונות כתובה ופרסומי חוצות; מקיים כנסים וימי עיון; יוזם ומארגן משלחות לישראל של גורמים הנתפסים כמעצבי דעת קהל המשפיעים על מדיניות מדינותיהם כלפי ישראל; יוזם ומארגן משלחות ונסיעות של דוברים ומרצים מישראל; מפיק תכנים ותוצרים כתובים, חזותיים ואלקטרוניים.
לצורך פעילותו אגף דיפלומטיה ציבורית משתמש בכלים מגוונים מתחומים שונים: תקשורת, יחסי ציבור ושיווק, פרסום ושימור לקוחות, אסטרטגיות השפעה פוליטית, פסיכולוגיה חברתית, כלי מחקר חברתי (לדוגמה, סקרים וקבוצות מיקוד), כלים דיגיטליים וטכנולוגיים לניטור ופעולה, כלים למעקב תקשורת ועוד.
החטיבה לדיפלומטיה תרבותית פועלת בתחום פיתוח קשרי התרבות והמדע עם מדינות העולם, בין היתר באמצעות הצגת התרבות הישראלית והישגי המדינה בתחום המדע והטכנולוגיה, כל זאת כחלק ממיתוגה של מדינת ישראל וחיזוק תדמיתה בזירה הבין-לאומית.
חטיבת תפוצות ודתות מופקדת על קשרי המדינה עם מוסדות דת של דתות שונות בעולם, מנהלת את הקשר של משרד החוץ עם הארגונים היהודיים המרכזיים ברחבי תבל, מקדמת פיתוח מנהיגות יהודית צעירה בחו"ל באמצעות קורסים ומסגרות הכשרה ופועלת באמצעות המטה בארץ ובאמצעות נציגויות ישראל ברחבי העולם.
תקציב המערך לדיפלומטיה ציבורית מיועד למימון הפעילות בשלושת התחומים שלהלן מוצגים נתוני ניצול תקציב מערך 22 המתוארים לעיל.
בתרשים בחלוקה 2019 בהשוואה לנתוני התקציב לשנת 2018 הדיפלומטיה הציבורית לשנת לתחומים השונים.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1039 משרד החוץ | משרד החוץ | 2018 ניצול תקציב מערך הדיפלומטיה הציבורית לשנת: 22 תרשים (באלפי ש"ח) 2019 בהשוואה לנתוני התקציב לשנת ושיעור הפחתת התקציב (באחוזים) מקור: על פי נתוני משרד החוץ, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
עולה כי תקציב מערך הדיפלומטיה הציבורית הופחת 22 מנתוני תרשים 2018 בהשוואה לתקציב שנוצל בפועל בשנת 2019 בשנת 68%-בכ מיליון ש"ח בלבד.
5- מיליון ש"ח) והועמד על כ 26.
8-(כ היה 2019 התקציב נעשתה אף על פי שאחד מיעדי משרד החוץ לשנת פיתוח כלים להגדלת היכולות של ישראל והשפעתה במרחב הדיגיטלי, שהוגשה לאישור 2019 כפי שפורט בהצעת תקציב משרד החוץ לשנת במליאת הכנסת.
הפחתת תקציב מערך הדיפלומטיה הציבורית צמצמה במידה קיצונית את יכולת משרד החוץ לפעול בתחום.
על פי אנשי מקצוע במשרד החוץ, "המשמעות היא פגיעה חמורה ביכולת להשיג השפעה כמעט בכל תחומי החשיבות למדינת ישראל".
להלן יפורטו כמה דוגמאות לפעילויות שתוכננו, אך בהיעדר תקציב הן אינן מבוצעות וכן יתוארו המשמעויות הנגזרות מכך, כפי שמעריכים גורמי המקצוע במשרד החוץ: 1040 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה1 .
אי-ניהול מערכה ציבורית-תקשורתית שמטרתה לתמוך בפעילות העלות המוערכת לניהול מערכה זו, הכוללת המדינית נגד האיום האיראני: הפקת תכנים, קידום תכנים בתקשורת וברשות החברתיות, פעילות לובי, מיליון ש"ח לכארבעה חודשים.
בהיעדר תקציב לא ניתן 2.
25 תדרוכים ועוד, היא לבצע פעילות זו והיכולת למנף כלים אלה כדי להשפיע על מקבלי ההחלטות בזירה הבין-לאומית נפגעת.
:אי-מימוש הסכמים מדיניים עם מדינות שונות למתן מלגות לימודים מדינת ישראל חתומה על הסכמים מדיניים למתן מלגות לימודים לסטודנטים מיליון ש"ח.
התקציב הנדרש למימון המלגות הוא מדינות שנרשמו כבר ללימודים 40-תקציב הודיעה מדינת ישראל לסטודנטים מכ בישראל על ביטול חד-צדדי של המלגה.
במסמכי משרד החוץ שנמסרו לידי משרד מבקר המדינה נמצא שעקב ביטול המלגות נפגעה תדמיתה של מדינת ישראל, שכן הביטול נתפס כהפרת מחויבות מצידה.
כמו כן, מקצת המדינות שוקלות להגיב לדבר, והן עלולות לבטל מלגות לישראלים הלומדים בחו"ל.
:אי-תחזוקה של מערכות טכנולוגיות קיימות ואי-פיתוח מערכות נוספות מערך הדיפלומטיה הציבורית משתמש במידה רבה ביותר בכלים דיגיטליים.
ממסמכי משרד החוץ עולה שבהיעדר תקציב המערכות הטכנולוגיות שפותחו נמצאות בתהליך קריסה עקב אי-תחזוקה.
כך ההשקעה במערכות אלו יורדת לטמיון והיעדר פיתוח ופעילות להטמעת המערכות הקיימות פוגע באופן ממשי בכלי חיוני לקידום הפעילות בתחום.
יצוין כי כאמור לעיל בפרק העוסק ב"מיפוי פעילות הגורמים הממשלתיים בזירה הבין-לאומית", בשנים האחרונות גורמי ממשל נוספים עוסקים בתחומי הפעילות שבהם עסק בעבר רק מערך הדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ, כך שייתכן שמקצת הפעולות המתוארות לעיל נעשות על ידי גורמים אחרים.
אולם מציאות זו ממחישה את החולשות העיקריות בהתנהלות הממשלתית בתחום החוץ, כפי שנמצאו בביקורת הנוכחית והוצגו בהרחבה בדוח זה: היעדר ראייה כוללת של הפעילות הממשלתית; היעדר חלוקה של תחומי אחריות וסמכות בין הגופים השונים הפועלים בחו"ל; היעדר תכנון פעולות של מערך החוץ ותיעדוף שלהן; היעדר תיאום בין כלל הגורמים הפועלים במערך החוץ ותכלולם ואי-יכולת לוודא הקצאת משאבים יעילה.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1041 משרד החוץ | משרד החוץ | )האגף לשיתוף פעולה בין-לאומי (מש"ב האגף לשיתוף פעולה בין-לאומי - מש"ב - פועל בתחום הסיוע למדינות מתפתחות .
117ברחבי העולם ומשמש כסוכנות הישראלית לסיוע ולשיתוף פעולה בין-לאומי תחום הפיתוח וסיוע החוץ תופס מקום מרכזי בסדר היום המדיני והכלכלי העולמי.
מדינות מפותחות משקיעות מתקציבן ותורמות מהידע ומהניסיון שלהן בתחומים שונים למדינות מתפתחות.
מדינת ישראל מסייעת למדינות מתפתחות בתחומים שבהם יש לה יתרון יחסי: חקלאות ומים, ביטחון מזון, צמיחה ירוקה, בריאות, חינוך, פיתוח קהילתי וכפרי, העצמת נשים, יזמות עסקית, התמודדות עם שינוי אקלים ועוד.
במטרה להעביר ידע, טכנולוגיה וניסיון שהצטברו בישראל ולהכשיר כוח עבודה מקומי מדינת ישראל מסייעת למדינות המתפתחות בדרך של הדרכות וייעוץ באמצעות אגף מש"ב.
על פי גורמי המקצוע במל"ל ובמשרד החוץ, סיוע החוץ הוא כלי מדיני-אסטרטגי התורם לקידום האינטרסים של מדינת ישראל ולקידום תדמיתה של ישראל בעולם, יוצר מחויבות מדינית אסטרטגית מצד המדינות הנתמכות ומצד המדינות השותפות לתמיכה, משמש כמענה למסעות פרסום אנטי-ישראליים בארגונים בין-לאומיים, משמש כפלטפורמה עסקית לטכנולוגיות ישראליות וממצב את ישראל ברשימת המדינות המפותחות.
חלק מהתועלות האלו אף הוגדרו כמטרות בהחלטות ממשלה שונות שהתקבלו בעשור האחרון שעניינן, בין היתר, קידום הסיוע למדינות , כפי 2019 .
בהצעת תקציב משרד החוץ לשנת 118המתפתחות ופיתוח בין-לאומי שהוגשה לאישור במליאת הכנסת, נכתב כי "דגש מיוחד יינתן לכוחות הצומחים באסיה ולסיוע מש"ב ככלי לתמיכת היעדים המדיניים".
אנשים ברחבי 300,000 - הוכשרו באמצעותו כ 1958 מאז הקמת אגף מש"ב בשנת העולם בפעילויות שהתקיימו בישראל ובחו"ל, חלקם השתלבו בעמדות מפתח בארצותיהם וביניהם נשיאים, שרים וחברי פרלמנט המשמשים "שגרירים של רצון טוב" עבור ישראל.
Implementation of the Sustainable Development Goals: National Review, Israel , 2019 117 "אימוץ המלצות הועדה הבין-משרדית למינוף המו"פ החקלאי 5274 לדוגמה, החלטת ממשלה 118 ); החלטת 22.
12 ( " "קידום טכנולוגיות מים בישראל 5243 ); החלטת ממשלה 9.
12 ( בישראל כשנת החמישים לכינון היחסים הדיפלומטיים בין ישראל לבין 2015 "ציון שנת 1299 ממשלה "חיזוק הקשרים הכלכליים ושיתופי הפעולה עם מדינות 1585 ); החלטת ממשלה 9.
14 ( "גרמניה "חיזוק הקשרים עם הרפובליקה של הודו" 2783 ); החלטת ממשלה 26.
17 ( 1042 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה אימצה מדינת ישראל, ככל המדינות החברות באו"ם, את החלטת העצרת 2015 בשנת יעדים אסטרטגיים 17 הכללית של האו"ם לפיתוח בר-קיימא.
בהחלטה זו נקבעו בתחומים שונים שנועדו להבטיח את פיתוח איכות החיים לכלל האוכלוסייה בעולם ושיפורה עבור הדורות הבאים, ובכלל זה: מיגור העוני, שמירה על כדור הארץ, צמיחה כלכלית, שוויון מגדרי, חיזוק חוסן האוכלוסייה לנוכח שינויי אקלים והבטחת גישה של כלל האוכלוסייה בעולם למזון בריא ומספק.
החליטה הממשלה על הקמת ועדה אסטרטגית בין-משרדית שתגבש 2018 ביולי אסטרטגיה לתחום הפיתוח הבין-לאומי, זאת במטרה "לאפשר את מיצוי הפוטנציאל הטמון בתחום הפיתוח הבינ"ל עבור חיזוק הכלכלה הישראלית, עבור שיפור מעמדה .
119"המדיני של ישראל ועל מנת להעצים את תפקידה הבינ"ל של מדינת ישראל , החליטה הממשלה שיעדי האו"ם לפיתוח 2018 , בהמשך להחלטה משנת 2019 ביולי .
120בר-קיימא ישולבו בתוכניות העבודה של הממשלה בכל משרדיה על אף המגמה הגלובלית בתחום פיתוח בר-קיימא ובכלל זה סיוע למדינות מתפתחות, ואף שממשלת ישראל אימצה פעילות בתחום ומבקשת לקדמה, כפי שמתבטא בהחלטותיה בעשור האחרון, הופחת מיליון 19- והועמד על כ 2019 בשנת התקציב 60%-תקציב אגף מש"ב בכ מיליון ש"ח שנוצלו לפעילות האגף 49-ש"ח בלבד, זאת לעומת יותר מ (כולל תקציב "האיגוד 2017 מיליון ש"ח שנוצלו בשנת 37- ו2018 בשנת ).
121"- חברה להעברת טכנולוגיה בעקבות הקיצוץ התקציבי הופסקה כמעט כליל פעילות אגף מש"ב בישראל ובחו"ל.
על פי גורמי מקצוע במשרד החוץ, בהיעדר נוכחות עקבית ומתוקשרת בשטח נגרם נזק אסטרטגי למדינת ישראל המתבטא ב"מחיקת ישראל מהתודעה כגורם חיובי, מסייע ואמין שניתן לסמוך עליו".
לעניין הסיכונים בצמצום פעילות ישראל בתחום מסר המל"ל למשרד מבקר המדינה, כי צמצום משמעותי בפעילות אגף מש"ב או הפסקת פעילותו משמעם אובדן קלף מדיני ומנוף מדיני-אסטרטגי לקידום האינטרסים של מדינת ישראל.
18 ( " "קידום הפעילות הישראלית בתחום הפיתוח הבין-לאומי 4021 החלטת ממשלה 119 "שילוב יעדי הפיתוח של האו"ם לשיפור המשילות ותהליכי תכנון אסטרטגי 4631 החלטת ממשלה 120 .
19 ( "בממשלה חברה ממשלתית אשר פועלת כזרוע ביצוע של מש"ב.
121 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1043 משרד החוץ | משרד החוץ | ,צמצום הפעילות של משרד החוץ בתחומי הפיתוח וסיוע החוץ מתבטא, בין היתר בדוגמאות האלה: 1 .
ישראל נעדרת מפורומים בין-לאומיים בתחומי הפיתוח והסיוע, כולל פורומים ומושב הנציג הישראלי נשאר מיותם; OECD -בחסות האו"ם וה 2 .
, מרכזי מצוינות חקלאית שהוקמו במהלך העשור האחרון בהודו 30-כ בעקבות הסכם בין ישראל להודו, נעדרי כל פעילות ישראלית ומתופעלים 2017 על ידי מקומיים בלבד.
זאת למרות החלטת הממשלה שהתקבלה ביוני בעניין חיזוק הקשרים עם הודו ושבה הוחלט, בין היתר, על הרחבת הפעילות הישראלית במרכזי המצוינות החקלאיים.
בהחלטה זו ביקשה הממשלה לפעול ל"מיצוי הפוטנציאל המדיני, הכלכלי והחברתי הטמון ביחסים בין ישראל ובין ביסוס מעמדה ]ל[ ;הודו עבור החוסן הלאומי של ישראל ולטובת שני העמים של מדינת ישראל כשותפה אסטרטגית של הודו בתחומי החדשנות, המים ; 122"האצת צמיחת המשק הישראלי]ל[ ;והחקלאות 3 .
, הוקמו שלושה מרכזי בריאות באפריקה1232016 בעקבות החלטת ממשלה מיוני לא הגיעו צוותי מומחים ישראלים 2019 אך נוכח אילוצים תקציביים, בשנת למרכזים אלה למתן ייעוץ והדרכה.
היעדר נוכחות ישראלית לאורך זמן תחליש את הזיהוי של מרכזים אלה עם ישראל וההשקעה בהם תרד לטמיון.
זאת ועוד, בהיעדר תקציב מדינת ישראל נאלצת להפר את התחייבויותיה כלפי מדינות אחרות, לרבות הסכמים כתובים, לקיום הדרכות והשתלמויות.
צנח באופן קיצוני מספר ההשתלמויות 2019 על פי נתוני משרד החוץ, בשנת שבו מוצגים נתוני מספר המשתלמים 23 שאגף מש"ב עורך.
להלן תרשים שהגיעו ממדינות זרות להשתלמויות בישראל.
17 ( " "חיזוק הקשרים עם הרפובליקה של הודו 2783 החלטת ממשלה 122 " "חיזוק הקשרים הכלכליים ושיתופי הפעולה עם מדינות יבשת אפריקה 1585 החלטת ממשלה 123 .
16 ( 1044 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה2019 - 2015 , מספר משתלמים ממדינות זרות שהגיעו לישראל: 23 תרשים מקור: על פי נתוני משרד החוץ, בעיבוד משרד מבקר המדינה 2,200 - 1,800 הגיעו לישראל בכל שנה 2018 - 2015 עולה שבשנים 23 מתרשים 201 ) הגיעו 2019 (עד אוקטובר 2019 מדינות, ואילו בשנת 100-משתלמים מיותר מ משתלמים בלבד, זאת נוכח אילוצי התקציב.
משרד האוצר מסר בתגובתו כי על אף בקשותיו מעולם לא הוצגה לו האפקטיביות של פעילות מש"ב בפן המדיני או בפן הכלכלי, ובצל הקיצוץ בתקציב משרד החוץ היה מצופה שהנהלת המשרד תנצל שנה זו להתייעלות גם באגף מש"ב ובכלל זאת תבחן את פעילות "האיגוד - חברה להעברת טכנולוגיה" שבאמצעותה פועל האגף.
(מיולי 4021 'עוד הוסיף כי במסגרת עבודת הוועדה בהתאם להחלטת ממשלה מס ) הקצה משרד האוצר תקציב מיוחד עבור רכישת שירותים לבחינת אסטרטגיית 2018 .
הפעילות של מש"ב ושל האיגוד וכיווני פעולה אפשריים מסר משרד החוץ כי במש"ב פועלת יחידת 2020 בתשובתו המשלימה מפברואר הערכה ומדידה הבודקת את יעילות פעילותו.
עוד מסר כי התקציב שהוקצה על ידי משרד האוצר להתקשרות עם יועץ ארגוני לא הספיק להשלמת התהליך ובקשות לתקציב נוסף לצורך השלמתו לא נענו.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1045 משרד החוץ | משרד החוץ | האגף לארגונים בין-לאומיים ותשלומי ישראל לאו"ם ולסוכנויותיו האגף לארגונים בין-לאומיים אחראי לייצוג ישראל באו"ם ובכלל זה בעצרת הכללית של האו"ם ובמועצת הביטחון של האו"ם.
כמו כן, האגף מופקד על קידום הקשרים של ישראל עם ארגונים בין-לאומיים ועם הסוכנויות המיוחדות של האו"ם כמו אונסק"ו ארגון החינוך המדע והתרבות של האו"ם ), ארגון UNESCO - Uniten Nation Educational, Scientific and Cultural Organization ( ) וארגון המזון והחקלאות WHO - World Health Organization ( הבריאות העולמי ).
FAO - Food and Agriculture Organization ( .
ישראל מתמודדת עם אתגרים משמעותיים 1949 מדינת ישראל חברה באו"ם משנת החלטות 20-בזירה הבין-לאומית ובכלל זה באו"ם: מדי שנה מתקבלות יותר מ בעצרת האו"ם הנוגעות באופן ישיר לישראל ולסכסוך הישראלי-פלסטיני; במועצת האו"ם לזכויות אדם מתקבלות מדי שנה כחמש החלטות גינוי לישראל; ישראל נמצאת באופן תדיר במוקד השיח הבין-לאומי במוסדות האו"ם השונים, לדוגמה דיונים בנושא הסכסוך הישראלי-פלסטיני מתקיימים בכל חודש במועצת הביטחון הסכסוך 2019 של העצרת הכללית אשר התקיימה בספטמבר 74-של האו"ם; בכינוס ה הישראלי-פלסטיני היה בין עשרת הנושאים הבולטים שהזכירו המשתתפים; בנוסף מתקבלות במוסדות האו"ם השונים בכל שנה עשרות החלטות בנושאים שלישראל עניין רב בקידומם בסדר היום הציבורי או בהורדתם ממנו; משלחת ישראל לאו"ם פועלת באופן שוטף לשיקוף עמדת ישראל כמענה לטענות המופנות כלפיה, לגיוס תמיכה בישראל, למניעת החלטות שמתקבלות נגד ישראל או לריכוך החלטות מעין אלו ולקידום אינטרסים ישראליים הן בנושאים מדיניים והן בנושאים אזרחיים.
בין הישגי ישראל באו"ם בשנים האחרונות ניתן לִמְנות כינוס מיוחד של מועצת , קידום החלטה 2017 הביטחון לדיון בנושא השבויים והנעדרים הישראלים בדצמבר , קידום רכש מחברות 2018 לגינוי החמאס בעצרת הכללית של האו"ם בדצמבר וכן אימוץ החלטת 2018 מיליון דולר בשנת 66-ישראליות על ידי האו"ם בהיקף של כ בדרום 124 שעניינה המשך מנדט יוניפי"ל 2018 באוגוסט 2373 'מועצת הביטחון מס לבנון והגברת מאמצי הפיקוח שלו.
פעילות האו"ם ממומנת באמצעות תשלומי חובה המוטלים על כל המדינות החברות בארגון וכן על תשלומי רשות.
תשלומי החובה מיועדים למימון פעילות משרדי האו"ם המרכזיים וכן למימון פעילות כוחות שמירת השלום של האו"ם (לדוגמה, ).
תשלומי הרשות מועברים לסוכנויות ולארגוני או"ם.
מדינת 125יוניפי"ל, אונדו"ף ישראל מעבירה את התשלומים באמצעות משרד החוץ, ועבור תשלומים אלה מוקצית תקנה תקציבית ייעודית בתקציב משרד החוץ.
United Nations Interim Force In Lebanon 124 .
United Nations Disengagement Observer Force 125 1046 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינהתשלומי חובה לאו"ם תקציב האו"ם והחלק היחסי בתקציב האו"ם של כל אחת מהמדינות החברות בארגון נקבעים על ידי העצרת הכללית, על פי מפתח חלוקה הנגזר מהיכולת הכלכלית .
126המוערכת של כל מדינה 0.
43% הייתה ישראל מחויבת במימון 2018 על פי החלטת העצרת הכללית, בשנת גדל חלקה היחסי של ישראל בתקציב 2019 מתקציב החובה של האו"ם.
בהתאם לכך עלה סכום תשלומי החובה המוטלים על ישראל לכ 1270.
128) מיליון ש"ח 188-מיליון דולר (שווה ערך לכ , מדינה שהחוב המצטבר שלה לאו"ם גבוה מסכום תשלומי 129על פי מגילת האו"ם החובה שהוטלו עליה עבור שנתיים מאבדת את זכות ההצבעה שלה בעצרת הכללית.
ולצד 130האו"ם מפרסם רשימה של מדינות שהסדירו את חובותיהן לאו"ם במלואם .
131זאת רשימה של מדינות שלא שילמו וצפויות לאבד את זכות ההצבעה שלהן הופחת 2019 נמצא כי התקציב שיועד לתשלומי ישראל לאו"ם לשנת מיליון 145- הוקצו כ 2018 ; בשנת 2018 בהשוואה לתקציב שהיה בשנת הוקצו 2019 ש"ח למימון תשלומי החובה לאו"ם, ואילו בתקציב לשנת .
לנוכח הגידול בתשלומי 132 מיליון ש"ח בלבד לתשלומים אלה 118 , מיליון ש"ח), מצד אחד, והקיצוץ בתקציב, מצד אחר 188-החובה (כ מיליון ש"ח למימון תשלומי החובה של מדינת 70- חסרו כ 2019 ביולי .
2019 ישראל לאו"ם לשנת Resolution Adopted by the General Assembly on 22 December 2018 - Scale of Assessments for 126 the Apportionment of the Expenses of the United Nations (A/res/73/271 ) שם127 דרישת התשלום עבור מימון פעילות כוחות שמירת השלום מתקבלת מהאו"ם באופן מדורג במהלך 128 , כפי שהועברו על ידי 2019 , נכון ליולי 2019 השנה.
נתון זה משקף את התשלומים הצפויים לשנת משרד החוץ.
- המסמך המכונן של האו"ם אשר מהווה חוקה לפעילותו.
Charter of the United Nations 129 https://www.
org/en/ga/contributions/honourroll.
19 הודעת העצרת הכללית מיום 131 :, כפי שפרסם משרד האוצר 2019 על פי נתוני תקציב משרד החוץ לשנת 132 .
il/BudgetSite/statebudget/Pages/ tableau.
aspx 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1047 משרד החוץ | משרד החוץ | , על פי דרישות תשלום שהתקבלו עד מועד זה מהאו"ם, היה 2019 אם כן, ביולי 54%- מיליון דולר, סכום שהוא כ 28-החוב הכולל של מדינת ישראל לאו"ם כ מתשלומי החובה השנתיים שהוטלו עליה.
חלק מהסכום הזה הוא חוב צבור ישן מיליון ש"ח) שנוצר בעקבות החלטות מדיניות יזומות של 37-(עשרה מיליון דולר, כ .
2017 - 2016 ישראל מהשנים על פי גורמי המקצוע במשרד החוץ, מלבד הסיכון לאובדן זכות ההצבעה, עיכוב בפירעון החוב לאו"ם עלול לפגוע במוניטין של ישראל ובמעמדה הבין-לאומי, ביוזמות ישראליות באו"ם וביכולת לקדם מועמדויות של ישראל לכהן בתפקידי מפתח במוסדות האו"ם ובסוכנויותיו המקצועיות.
כוסה חובה 2019 מסר משרד החוץ כי בסוף שנת 2020 בתשובתו המשלימה מינואר , זאת מיתרות שנוצרו בתקציב 2019 של מדינת ישראל בגין תשלומי חובה לשנת הפעילות של המשרד כתוצאה מהקפאת הפעילות ומתקציב תוספתי שהעביר משרד האוצר בסוף השנה.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי משרד האוצר בשיתוף משרד החוץ ישקלו ייחוד תקנה תקציבית לתשלומי האו"ם שלא תהיה מושפעת מהשינויים בתקציב משרד החוץ, זאת לצורך מניעת עיכובים בהעברת התשלומים, אם הם אינם נובעים מהחלטות מדיניות.
תשלומי רשות לסוכנויות האו"ם ולארגוניו בנוסף לחובת המדינות החברות באו"ם לשאת בנטל תקציב החובה של האו"ם, המדינות מעבירות תשלומים נוספים, על פי שיקול דעתן, לסוכנויות האו"ם העבירה מדינת ישראל באמצעות משרד החוץ תשלומים 2018 ולארגוניו.
בשנת דולר לכעשרה ארגונים וקרנות של האו"ם וביניהם לצלב 600,000 -בסך של כ UNHCR-United Nation ( האדום, לנציבות העליונה של האומות המאוחדות לפליטים United Nations ( ), לקבוצת הפיתוח של האו"ם High Commission for Refugees .
) ועוד Development Group תשלומים אלה אפשרו למשרד החוץ לקדם נושאים העולים בקנה אחד עם סדר היום הציבורי בישראל בתחומים אזרחיים ומדיניים.
כמו כן, בזכות תשלומים אלה מוצבה מדינת ישראל ברשימת המדינות התורמות, דבר שסייע לקידום חברוּת מדינת ישראל בוועד המנהל של ארגוני האו"ם, איפשר מעורבות גדולה יותר של מדינת ישראל בפרויקטים שונים והגדיל את מספר המומחים הישראלים בפעילויות האו"ם.
1048 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה לא הועברו תשלומים 2019 בשל הקיצוץ התקציבי, עד לדצמבר וולונטריים לארגוני האו"ם ולסוכנויותיו.
על פי גורמי מקצוע במשרד החוץ, הפסקת התשלומים פוגעת ביכולת משרד החוץ לקדם את האינטרסים של ישראל באמצעות ארגונים וסוכנויות אלו.
כמו כן, הפסקת תשלומים לסוכנויות האו"ם ולארגוניו אינה עולה בקנה אחד עם יעדי משרד החוץ, כפי שנקבעו בספר תוכניות העבודה הממשלתי : הרחבת הפעילות המשותפת עם האו"ם ועם 133 וביניהם 2019 לשנת מסגרות מולטי-לטראליות אחרות, מניעת ייחודה לרעה של ישראל בארגונים בין-לאומיים וחיזוק הקשרים עם ארגונים ומוסדות אזוריים ובין-לאומיים.
אושר תקציב 2019 בתשובתו המשלימה מסר משרד החוץ כי בשלהי חודש דצמבר ש"ח עבור תשלומים וולונטריים לארגוני האו"ם ולסוכנויותיו, 280,000 -בסך של כ סכום אשר הועבר ליעדו עוד טרם סיום שנת התקציב.
יצוין כי מדובר בהפחתה משמעותית בהיקף התמיכה שהועברה, בהשוואה לשנים קודמות בהן היא עמדה על דולר בשנה.
300,000 -כ מתן שירותים לגופים ממשלתיים הפועלים בחו"ל כיום עשרות גופים ממשלתיים פועלים מטעם מדינת ישראל בחו"ל, בין היתר, באמצעות שליחים ישראלים המוצבים במדינות היעד, עובדי אית"ן ועמ"ז.
ככלל, משרד החוץ העניק שירותים לגופים אלה לצורך תפעול פעילותם, לרבות בתחום משאבי אנוש, רווחה, משפט, כספים, חשבות, תקשוב ואבטחה.
לדוגמה: קליטת עובדים, שיגור עובדים, טיפול שוטף במהלך השליחות (הארכות חוזים, קידום בדרגות, ניפוק אישורים וכו'), ליווי משפטי בתחום דיני עבודה ורכש, העברת תשלומי שכר ונלוות, תשלום עבור חינוך ילדי העובדים, הנפקת דרכונים רשמיים, שירותי רכש ולוגיסטיקה, אבטחת עובדים ועוד.
שירותים אלה ניתנו לגופים הממשלתיים השונים הן על ידי גורמי מטה משרד החוץ בארץ והן על ידי גורמי מינהל וגורמי בטחון של משרד החוץ בנציגויות בחו"ל.
הודיע משרד החוץ לגופים אלה כי נוכח הגידול שחל ברבות השנים 2018 בפברואר בכוח האדם הממשלתי הפועל בחו"ל הנזקק לשירותים אלו, מחד גיסא, והצמצום בתקציב ובכוח אדם שהושתו על משרד החוץ, מאידך גיסא, נאלץ המשרד להתכנס לביצוע פעילות הליבה שבתחום עיסוקו וליישם את משימותיו המדיניות.
197 ') עמ 2019 , (פברואר 2019 ספר תוכניות העבודה הממשלתי לשנת 133 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1049 משרד החוץ | משרד החוץ | הודיע משרד החוץ כי לא יספק עוד שירותים כאמור, למעט שירותים שאותם הגדיר כטיפול וסיוע בתחומים הנגזרים מייעודו כמו טיפול בדרכונים רשמיים, האמנה לשם קבלת מעמד דיפלומטי במדינת השירות, אבטחה לעובדים המבצעים את עבודתם במבנה הנציגות והעברת דואר דיפלומטי.
המשרדים השונים התבקשו להיערך לפעילות עצמאית בחו"ל בהתאם להודעה זו.
בעקבות הודעת משרד החוץ ולאחר מתן מספר אורכות להיערכות, הפסיק משרד לחלק מהגופים 2019 החוץ לספק את השירותים שפורטו לעיל במהלך שנת הממשלתיים הפועלים בחו"ל.
בד בבד נוהלו מגעים בין משרד החוץ למשרדים השונים להסדרת התשלום שיעבירו המשרדים בגין מתן שירותים אלה על ידי משרד החוץ.
עד לסיום מועד הביקורת, חלק מהמגעים הבשילו לידי הסכמות וחלקם עודם במשא ומתן בין הצדדים.
משרד האוצר מסר בתשובתו כי בשנים האחרונות פעל להסדרת סוגיית ההשתתפות של משרדי ממשלה אחרים בהוצאות השירותים המפורטים, שכן אי-השתתפות משרדי הממשלה מעוותת את התמריצים הכלכליים לפעילותם בחו"ל.
עם זאת, דרישת משרד החוץ לשיפוי מהמשרדים עלתה לאחר אישור תקציב המדינה לשנת , ולפיכך משרדי הממשלה השונים לא נערכו לכך במסגרת התקציב לשנה זו.
אף על פי כן משרד החוץ הפסיק לספק באופן חד-צדדי שירותי מנהלה למשרדים כי הוא לא מכיר שום צעד 2020 משרד החוץ מסר בתשובתו המשלימה מפברואר של משרד האוצר בשנים האחרונות להגיע להסדרה זו ומעולם לא קיבל ממנו פנייה בנושא זה.