HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
רק בכך יתאפשר, הן לאגף ההדרכה בנש"ם והן ליחידות ההדרכה בגופים הממשלתיים, למלא את תפקידם ביעילות ולמצות את תקציבי ההדרכה באופן מיטבי, לצורך קידום ההון האנושי בשירות המדינה.
משרד ראש הממשלה - נציבות שירות המדינה |421 .
גמול ההשתלמות בשירות המדינה .
גמול השתלמות הוא תגמול כספי קבוע המשול ם ל חלק מה עובדים בשירות המדינה כחלק משכרם, בגין שעות לימוד שצברו בהשתלמויות.
מקורו של גמול ההשתלמות הוא בהסכמי עבודה קיבוציים שנחתמו החל משנת 1979 ביןאגף השכר, כנציג הממשלה66, לבין הסתדרו יות העובדים של האיגודים המקצועיים השונים67 .
הקשר בין ההשתלמות לתחוםהעיסוק, כפי שעולה מההסכמים, הוא תרומתה להרחבת הידע או להעמקת הידע בתחום הרחב של העיסוק או המקצוע או התפקיד של העובד 68 .
ככלל, השתלמויות וקורסים יוכרו לצורך אישור גמול השתלמות אם הם נערכו במסגרת מרכזי הדרכה מוכרים או במוסד לימודי מוכר.
גמול השתלמות משולם, על פי רוב, בגין 400 שעות לימודבקורסים או בהשתלמויות שהוכרו על ידי הוועדה לאישור קיום קורסים לצורך גמול השתלמות במשרד החינוך69 (להלן- הוועדה לאישור קורסים), אשר "מחציתם בתחום המקצוע ומחציתם בתחומים כלליים "70 , בהתאם לקריטריונים (כללים) שנקבעו בהסכמי העבודה הקיב וציים או במוסד לבוררות מוסכמת71 .
,בהתאם למרבית הסכמי העבודה הקיבוציים, עובד באחד מהדירוגים המזכים זכאי לקבל עד שני גמולים שתנאי הזכאות שלהם דומים, לאחר שסיים את מכסת שעות הלימוד ובהתאם לכללים שנקבעו72 (להלן- זכאות מכוח הסכם).
לצד הדירוגים בהם הזכאות לגמול השתלמות נקבעה מכוח הסכמי עבודה קיבוציים, יש דירוגים שבהם העובדים מועסקים בחוזים אישיים.
הזכאות לגמול השתלמות לעובדים אלה נקבעה בשנת 1997 , עת הוחלט להוסיףדרגת שכר מיוחדת הכוללת בתוכה את רכיב גמול ההש תלמות (להלן - זכאות בדרגה).
בהסכמים הראשונים הייתה הממשלה מיוצגת בידי נש"ם 67 למשל: הסתדרות עובדי המדינה בדירוג האחיד, 19.
93 ; הסתדרות האקדמאים במדעי החברה והרוח (להלן - הסתדרות המח"ר ), 9.
84; הסתדרות המהנדסים בישראל, 9.
48 ; הסתדרות ההנדסאים והטכנאים , 10.
79 ; הסתדרות האחיות והאחים, 18.
68 מתוךזיכרון הדברים שנחתם ב- 25.
91 ביןממשלת ישראל, מרכז השלטון המקומי בישראל, הסוכנות היהודית לארץ ישראל, שלשו הערים הגדולות (ירושלים, תל -אביב-יפו וחיפה) והמוסדות להשכלה גבוהה לבין ה סתדרות האקדמאים במדעי החברה והרוח והסתדרות ההנדסאים והטכנאים.
הוועדה אינה עוסקת בקורסים לעובדי הוראה 70 ריכוז הוראות בנושא גמול השתלמות לעובדים בדירוג ההנדסאים והטכנאים, מיום 18.
ההסכם עם הסתדרות ההנדסאים והטכנאים היווה בסיס להסכמים עם שאר הארגונים המרכזיים.
71 המוסד לבוררות מוסכמת בשירות ים הציבוריים הוקם במסגרת הסכם קיבוצי בין הממשלה וההסתדרות, בשנת 1977 ,.
המוסד הוקם על רקע סכסוכי עבודה שהיו במשק באותה תקופה והמשיך לפעול כמוסד עליון בלתי תלוי שמסייע לפתרון של סכסוכי עבודה.
72 גמול השתלמות ראשון (להלן - גמול א') וגמול השתלמות שני (להלן - גמול ב').
בדירוגים מסוימים נקבע כי הזכאות היא לגמול השתלמות אחד שתנאי הזכאות שונים בו מהגמולים ברוב הדירוגים, למשל בדירוג הר ופאים גמול ההשתלמות ניתן כתוספות אחוזיות בגין מספר מסוים של שעות לימוד.
משרד ראש הממשלה - נציבות שירות המדינה |423 .
תרשים 14 : עובדים בשירות המדינה בחלוקה לפי מקור הזכות לגמול השתלמות (שנת 2017) .
המקור: נתוני אגף השכר, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מנתוני אגף השכר עולה כי נכון לשנת 2017, כ- 35,900 עובדים (כ-63% ) מאלו שעומדת להם הזכות לגמול השתלמות (שהם כ-50% מכלל העובדים בשירות המדינה) מימשו את זכותם וקיבלו גמול השתלמות אחד או שניים.
להלן תרשים המתאר את ההתפלגות של העובדים שקיבלו גמול השתלמות בשנת 2017 , 'בחלוקה למקבלי גמול השתלמות א74 :', ולמקבלי גמול השתלמות ב .
74 בכללם עובדים אשר זכאים לכל היותר לגמול השתלמות אחד בלבד.
תרשים 15 : התפלגות עובדי המדינה שקיבלו גמול השתלמות א' וגמול השתלמות ב' בשנת 2017 .
להלן תרשים המתאר את התפלגות העובדים שקיבלו גמול השתלמות ואת אלו שטרם מימשו את זכאותם לגמול בשנת 2017 :בחלוקה לפי דירוגים נבחרים משרד ראש הממשלה - נציבות שירות המדינה |425 .
תרשים 16 : התפלגות מקבלי הגמול בשנת 2017 לפי דירוגים נבחרים .
המקור: נתוני אגף השכר, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי בקרב עובדי המדינה בדירוג המינהלי , שהם הקבוצה הגדולה ביותר בשירות המדינה, שיעור מקבלי גמול השתלמות כלשהו, הוא כמחצית ( 52% )- שיעור הנמוך מהשיעור מקבלי הגמול הממוצע מקרב כלל עובדי המדינה בקרב העובדים היכולים לשמש זכות זו, שהוא כאמור כ-63% .
זאת, לעומת שני דירוגים: דירוג האחים והאחיות ודירוג המח"ר, שבהם שיעור מקבלי הגמול הוא כ-75% ו-78% .
התקציבים המושקעים בגמול ההשתלמות ותרומתם למערך ההדרכה .
ההוצאה הכוללת של המדינה על מימון גמולי ההשתלמות לעובדמתבטאת בכמה רכיבים, לאורך תקופת ההעסקה של העובד ואף לאחריה: בשלב הלמידה - מימון מלא או חלק י של עלות הלימודים ושל ימי העבודה המוקדשים ללימוד; לאחר סיום הלמידה והעמידה בתנאים לקבלת הגמול - תשלום גמול ההשתלמות בשכרם של העובדים.
רכיב זה נכלל בחישוב ערך השעה לעובד, כך שהוא עשוי להגדיל רכיבי שכר אחרים המחושבים לפי ערך השעה, ובכלל זה תשלום עבור שעות נוספות והפרשות בגין זכויות 426 |דוח שנתי 69ב .
פנסיוניות; לאחר סיום תקופת ההעסקה - המדינה משלמת לגמלאים בפנסיה תקציבית תשלומי פנסיה בהסתמך על השכר האחרון ששולם להם, שכולל את רכיב גמול ההשתלמות.
בתרשים הבא מסוכמים מרכיבי העלות הכוללת של גמולי ההשתלמות.
תרשים 17 : עלויות גמולי ההשתלמות התשלום עבור גמולי השתלמות נע מכמה מאות שקלים ו עד אלפי שקלים בחודש לעובד זכאי, והוא משתנה מעובד לעובד בהתאם למספר הגמולים שהוא זכאי להם, לדירוג העובד ודרגתו, ולרכיבי ה משכורת המשולמת לו.
נמצא כי אין בידי אף אחד מהגורמים הממשלתיים נתונים על העלות הכוללת של גמולי ההש תלמות.
בידי אגף החשכ"ל מרוכזים נתונים על ההוצאה לשכר השוטף, לעובדי המדינה ולתשלומי פנסיה לגמלאים של שירות המדינה 75 בפנסיה התקציבית, שמספרם בסוף שנת 2017 עמד על כ- 46,000 גמלאים76.
על מנת לאמוד את ההוצאה הכוללת של המדינה על גמולי ההשתלמות לעובדיה, ריכז משרד מבקר המדינה נתונים של אגף החשכ"ל ושל אגף השכר.
על פי נתוני אגף החשכ"ל, ההוצאה על השכר לעובדי מדינה בגופים הממשלתיים, הזכאים לגמול השתלמות על פי הסכם בגין גמול השתלמות (בתוספת עלויות המעסיק בגין הגמול) , הסתכמו בכ-270 מיליון ש"חבשנת 2017 ,שהם כ- 1.
6% מהעלות השנתית לשכר ללא עבודה נוספת (שעות נוספות, פרמיות וכוננויות).
אולם בידי אגף החשכ"ל אין נתונים על השפעת גמול ההשתלמות על המרכיבים הנוספים של השכר ועל ההוצאה בגין גמול ההשתלמות במסגרת תשלומי הפנסיה התקציבית.
כמו כן אין בידיו נתונים על עלות גמולי ההשתלמות של עובדים הזכאים לגמול השתלמות בדרגה.
נתוני אגף השכר מתבססים על סימולציה שערך במאי 2018 בנוגע לעלות השנתית של תשלום גמולי ההשתלמות בשכר לשני דירוגים .
לא כולל עובדי מערכת הביטחון, שוטרים וסוהרים, עובדי ביטוח לאומי ועובדי הוראה 76 מתוך הדוחות הכספיים של מדינת ישראל ליום 31.
, אגף החשב הכללי במשרד האוצר משרד ראש הממשלה - נציבות שירות המדינה |427 .
בשירות המדינה - דירוג המח"ר ודירוג מינהלי - שבהם מועסקים כ- 27,500 עובדים, סה"כ כ-37% מכלל עובדי המדינה.
עלות זו כוללת את התוספת השקלית של הגמולים, התוספות האחוזיות שמתווספות לשכר העובד בעקבות הגדלת מרכיבי השכר בהתאם להגדלת ערך השעה ואת עלויות המעסיק.
עלות זו נאמדה ב-200 מיליון ש"ח.
יצוין כי הסימולציה לא נעשתה עבור כל הדירוגים הזכאים לגמול השתלמות בהסכם וכן לא עבור עובדים הזכאים לגמול השתלמות בדרגה.
בידי הגופים הממשלתיים לא היו נתונים על יתר מרכיבי ההוצאה הכוללת - עלות הלמידה ועלות ימי העבודה שנוצלו לצורך לימודים המזכים ב גמול השתלמות, ואין דרך לחשב את המרכיבים הללו על סמך הנתונים הקיימים בגופים הממשלתיים.
זאת כיוון שאין בידי הגוף הממשלתי מידע הקושר בין יציאת העובדים להשתלמויות, ובין זקיפתם של ההשתלמויות לצורך חישוב השעות המזכות בגמול ההשתלמות.
ממכלול האמור לעיל עולה כי בידי הגורמים הממשלתיים הרלוונטיים מצויים נתונים חלקיים שאינם משקפים את ההוצאה הכוללת של המדינה על גמולי ההשתלמות של עובדיה.
על סמך נתוני אגף השכר בדבר 200 ,מיליון ש"ח, נתונים שכאמור נוגעים רק לחלק מהדירוגים ונתוני אגף החשכ"ל, המעריך את ההוצאה ב -270 מיליון ש"ח בשנה (ונתוניו חופפים בחלקם את נתוני אגף השכר), ועל סמך המרכיבים שחסרים בנתוני שני האגפים האלה, אפשר לאמוד את הסכום הכולל שהמדינה מוציאה על גמולי השתלמות לעובדיה77 ביותר מחצי מיליארד ש"ח בשנה78 .
מטרת גמול ההשתלמות, על פי ההסכמים, היא כאמור הרחבת הידע או העמקת הידע בתחום הרחב של העיסוק או המקצוע או התפקיד של העובד.
עם זאת, היקף ההוצאה המשוערת על גמולי ההשתלמות לעובדי המדינה מחדד את השאלה בדבר התועלת הנובעת מקיום מערכת השתלמויות ענפה, ובעיקר - האם היא משיגה את מטרתה.
משרד מבקר המדינה בדק באמצעות השאלונים האם מערך ההשתלמויות המזכות בגמול השתלמות תואם את צורכי הגופים הממשלתיים בתחום ההדרכה, ובאיזו מידה תורמות ההשתלמויות המזכות בגמול לפיתוחם המקצועי של העובדים לשם כך, נתבקשו הסמנכ"לים למינהל להתייחס בשאלון למספר היגדים הנוגעים למערך גמולי ההשתלמות.
77 לא כולל עובדי היחידות הביטחוניות בשירות המדינה.
78 חישוב העלות של גמול ההשתלמות שביצע אגף השכר מתייחסת לכ-40% ממקבלי הגמול, כדי להגיע לעלות עבור כלל מקבלי הגמול, הוכפלה עלות זו ב 2.
83% ( מהסמנכ"לים למינהל 54 ) שענו על שאלה זו, האחראים לניהול ההון האנושי בגופים הממשלתיים שבהם כ- 55,000 עובדים (כ-76% ,)מעובדי המדינה ציינו כי הם אינם סבורים ש קורסי ההעשרה המזכים בגמול ההשתלמות תורמים לפיתוחו המקצועי של העובד79.
41% מהסמנכ"לים למינהל (27 ) שהשיבו לשאלה זו, האחראים לניהול ההון האנושי בגופים הממשלתיים שבהם כ - 36,000 עובדים (כ-50% )מעובדי המדינהציינו כי הם אינם סבורים שקורסי ההכשרה המזכים בגמול ההשתלמות תורמים לפיתוחו האישי של העובד80 .
להלן דוגמאותמתשובות של מספר סמנכ"לים למינהל לשאלונים , בנוגע לצורך בשינוי במודל גמול ההשתלמות: "חשוב מאוד להתנתק מתרבות גמול ההשתלמות.
היא מעכבת את היכולת ליצור למידה משמעותית מקדמת"; "כיום עיקר העובדים מבקשים לצאת להכשרות או העשרות לצורך גמול השתלמות, ללא קשר לתפקודם בפועל או לשיפור יכולותיהם"; "חייבים לווד א שעובדים ירצו להמשיך להשתלם גם אם אינם מקבלים תוספת לשכר, אלא מתוך ראיית צורכי המערכת וצורכיהם האישיים להמשיך להתקדם ולהתפתח".
ממצאי בדיקה שערך אגף בכיר ל תכנון אסטרטגי ה ומדיניות בנש"ם בתחילת שנת 2018 בנושא גמול ההשתלמות כחלק מפיתוח ההון האנושי בשירות המד ינה, מעלים תמונה דומה לזו שהעלו הסמנכ"לים למינהל ולפיה: "מן השטח, הן מהעובדים והן מהמעסיקים עולים קולות הטוענים כי חלק ניכר מלימודי ההכשרה וההעשרה במסגרת הגמולים, נעשים ברמה נמוכה והזיקה והתועלת שלהם לפיתוח המקצועי של העובדים נמוכות".
עולה אפוא כי לדעת רו ב גורמי המקצוע בתחום ניהול ההון האנושי בשירות המדינה, ההוצאה של המדינה בגין גמולי ההשתלמות המוערכת בכחצי מיליארד ש"ח בשנה לפחות, אינה משיגה את תכלית תשלום גמולי השתלמות לעובדי המדינה כפי שהוגדרה בהסכמים הקיבוציים - לתרום להרחבת הידע או העמקת הידע בתחום הרחב של העיסוק, המקצוע או התפקיד של העובד.
79 כ-49% ציינו כי הם לא כל כך מסכימים וכ-34% .
ציינו כי הם כלל לא מסכימים 80 כ-29% ציינו כי הם לא כל כך מסכימים וכ-12% ציינו כי הם כלל לא מסכימים.
משרד ראש הממשלה - נציבות שירות המדינה |429 .
התנאים לאישור גמול השתלמות והתאמתם למטרות עולם ההדרכה .
בהסכמים קיבוציים עיקריים 81 נקבע כי כל גמול השתלמות ניתן בעבור 400 שעות לימוד פרונטליות 82 שהוכרו על ידי הוועדה לאישור קורסים, בהתאם לקריטריונים שנקבעו בהסכמים או בפסקי בוררות של המוסד לבוררות מוסכמת בשירותים הציבוריים; על פי רוב, י וכרו קורסים , השתלמויות ולימודים לתעודות אקדמיות שהסתיימו חמש שנים או פחות מכך לפני מועד הגשת הבקשה לאישור גמול ההשתלמות; יוכרו קורסים בהיקף של 40 .
פרק הזמן להכרה בקורסים לצורך אישור גמול השתלמות .
על פי נתוני נש"ם, אפשר להעריך שמשך הקריירה הממוצע של עובדים קבועים בשירות המדינה עולה על 15 שנים83 .
ארגון ה- OECD תיאר את נושא הלמידה לאורך החיים בשירות הציבורי כחיוני לא רק כדי להתקדם בקריירה אלא גם כדי לתחזק את הכישורים והיכולות הקיימות84 .
בעניין זה נכתב בדוח ועדת שמחון עליתרונותיו של מערך למידה לאורך שנות העבודה של העובד, בהתאם לעיקרון ה"למידה לאורך החיים" ( Lifelong Learning ), ובכלל זאת על תהליך למידה מתמשךבכניסה לתפקיד, תוך כדי התפקיד ובמעברים בין הקריירות.
בהנחיות נציב שירות המדינה לתכנון בתחום ההון האנושי לשנת העבודה 2018 נכתב כיתוכנית הכשרה רב -שנתית מאפשרת רציפות תפקודית מיטבית ויעילות של העובד לאורך כל שנות הקריירה שלו, ותוכנית כזו נדרשת לתת מענה לא רק לצרכים העכשוויים אלא גם לאלו העתידיים, ביחס לאתגרי המשרד ולפרופיל העובד הנדרש בעתיד.
81 הסכמים בנוגע לדירוגים הבאים: הנדסאים וטכנאים, מהנדסים ומח"ר.
יצוין שהתנאים בהסכם המח"ר אומצו מאוחר יותר גם לדירוגים נוספים, למשל לדירוג הרוקחים ולדירוג העיתונאים.
82 או250 שעות לימוד פרונטליות והכנת פרויקט לימודי או עבודת גמר בהיקף של 150 ;שעות שיעור פרונטלי הוא שיעור הניתן כשהמורה עומד לפני כיתת תלמידים ומרצה.
83 בהתאם לנתוני מערכת ניהול כ וח האדם במשרדי הממשלה (מערכת המרכב"ה) ליולי 2018, תקופת השירות הממוצעת (ותק) של העובדיםהקבועים בשירות המדינה הייתה 13.
שנים נתון זה מתייחס לוותק הממוצע בשירות של העובדים הפעילים, ולא לוותק של עובדים לפני פרישתם, ולכן הוא מעריך בחסר את משך הקריירה הממוצעת של עובדי מדינה קבועים .
84 OECD Public Governance Reviews (2017) "Skills for a High Performing Civil Service".
51 סמנכ"לים למינהל שהם כ-80% מהסמנכ"ליםשהשיבו לשאלה בנושא זה, סברו85 שיש לאפשר לעובד לצאת לקורסים שיוכרו לגמול השתלמות במשך פרק זמן ארוך מחמש שנים; 38 סמנכ"לים שהם 58% מהסמנכ"ליםשהשיבו לשאלה זו, סברו86 שלאחר קבלת זכאות לגמול השתלמות פוחתת באופן משמעותי המוטיבציה לצאת להשתלם.
האמור בהסכמים הקיבוציים כיום - לפיו לא יוכרו לגמול השתלמות קורסים או השתלמויות או לימודים ל תעודות אקדמיות שהסתיימו יותר מחמש שנים לפני מועד הגשת הבקשה לגמול ההשתלמות - עלול אפוא לתמרץ עובדים המעוניינים לממש את זכאותם לגמול השתלמות לעשות זאת בתחילת דרכם בשירות המדינה ומהר ככל האפשר.
תוצאה זו אינה עולה בקנה אחד עם הצורך בלמידה מתמשכת לאורך תקופת ההעסקה.
בהתחשב בהערכת המשך הממוצע של קריירה בשירות המדינה (כאמור, יותר מ-15 )שניםהרי שמימוש הזכאות לגמול השתלמות בתוך חמש שנים עלול ליצור מצב שבו לפחות במשך עשר שנות עבוד ה נוספות לא מתקיימת למידה לשיפור מקצועי.
משך הקורסים המוכרים לגמול השתלמות ושיטות הלימוד בהם .
בדוח ועדת שמחון נכתב כי "תהליכי למידה מסורתיים (לימוד פרונטלי בכיתה ) הוכחו כלא אפקטיביים, משום שהם מביאים לאחוז קטן של שימור ידע לאורך זמן", ושעל מנת לקיים למידה אפקטיבית נדרש תמהיל של המרכיבים הבאים: למידה פעילה; רלוונטיות ללומד (מזהה את הצורך ומידת היישום של הלמידה עבורו באופן אישי); אינטראקציה חברתית; למידה מתמשכת על פני זמן; למידה מושכת או מחברת ( Engaging); ו שילוב טכנולוגיות למידה בתהליכי למידה המאפשר יישום גישות למידה אפקטיביות תוך שמירה על יעילות.
,כאמור, בהתאם להסכמים הקיבוציים העיקריים גמול השתלמות ניתן בעבור 400 שעות לימוד פרונטליות שנלמדו במסגרת קורסים לגמול השתלמות אשר היקף כל אחד מהם לא יפחת מ-40 שעות פרונטליות.
עם זאת, על פי הסכמים קיבוציים של מספר דירוגים עיקריים משנת 199387 שעסקו גם בנושא גמול ההשתלמות "מוכר קורס גם אם כלל פחות מ-40 שעות, אף אם לא בוצע במוסד אקדמי.
ההפעלה של הסעיף לאחר גיבוש קריטריונים על ידי הצדדים להסכם זה".
אגף השכר מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי "ככל הידוע לנו לא היו דיו נים בנושא זה ולא הגיעו להסכמות חתומות בעניין "; " גם ארגוני העובדים לא פנו בבקשות בעניין זה ולכן לא התקיימו דיונים לקביעת .
85 כ-51% ציינו כי הם מאוד מסכימים וכ-29% .
ציינו כי הם די מסכימים 86 כ-25% ציינו כי הם מאוד מסכימים וכ-33% .
ציינו כי הם די מסכימים 87 .
דירוג המח"ר, דירוג המהנדסים ודירוג ההנדסאים והטכנאים משרד ראש הממשלה - נציבות שירות המדינה |431 .
עוד הוסיף האגף: "מבחינתנו אין זה נכון לקצר את מספר שעות הלימוד: הרציונל לקבוע 40 שעות מינימום לקורס לעניין גמול השתלמות הוא סוג של מסננת: הן בתחום האיכות - שלומדים נושא בהיקף שעות רציני עם תרגול ורוחב יריעה והן בתחום הקלות להשיג גמול השתלמות.
לכאורה אם נוותר על מינימום 40 שעות עלולים להביא 20 תעודות של20 שעות או40 תעודות של10 שעות ותהיה בירוקרטיה כבדה לבדיקת התעודות (מעבר לשאלת האיכות כאמור לעיל)".
הוועדה לאישור קורסים קיבלה במהלך השנים מספר בקשות פרטניות לאישור קורסים בהיקף קטן מ-40 ,שעות.
אולם בהיעדר קריטריונים מנחים כפי שעולה מהפרוטוקולים של דיוני ועדת ההיגוי הפועלת לצד הוועדה (להלן - ועדת ההיגוי)88 .
, היא דחתה את כל הבקשות עולה כי עד למועד סיום הביקורת, כ -25 שנים לאחר שנחתמו ההסכמים האמורים, אגף השכר כנציג הממשלה, שהיא צד להסכם, לא פעל מול הארגונים היציגים של העובדים לגיבוש קריטריונים לקיום קורסים קצרים מ -40 שעות לימוד, כפי שנקבע בהסכמים הקיבוציים.
אגף השכר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בכוונתו לדון בסוגיה זו במסגרת דיוני צוות מבנה ההכשרה שמינה מ"מ הנציב לשעבר בחודש אוגוסט 2018 .
בראש הצוות עומד מנהל אגף ההדרכה בנש"ם וחברים בו גם נציגים של אגף השכר ואג"ת.
בדוח ועדת שמחון נכתב כיהטכנולוגיה צריכה ל היות מותאמת למקום שבו מתבצע תהליך הלמידה .
הוועדה לאישור קורסים קיבלה במשך השנים, בקשות שונות לקיום קורסים בשיטות מתוקשבות ודחתה את כולן.
מאז שנת 2011 ועד יולי2017 התקבלו לפחות עשר בקשות כאלה, וכאמור, כולן נדחו.
בפרוטוקול הוועדה משנת 2015 נכתב כי "הוצגה הח שיבות של ההכרה במתודולוגיה 'למידה מתוקשבת' על יתרונותיה הרבים במסגרת קורסים לעניין גמול השתלמות.
הוחלט שאם יפתחו הסכמי השכר, יקבעו תנאים לאישור שיטת לימוד זו.
ניתן יהיה להיעזר בכלי הבקרה הנבנים על ידי אגף התפתחות מקצועית לעובדי הוראה, בקביעת התנאים".
באוגוסט 2017 הגיש אגף השכר לוועדה לאישור קורסים הצעה לביצוע תוכנית ניסיונית מצומצמת (פיילוט) לאישור קורסים לצורך גמול השתלמות בנושא הלמידה המתוקשבת.
אגף השכר ציין כי עמדתו היא כי ניתן להכיר בקורסי הכשרה מיוחדים שגופים ציבוריים מקיימים לעובדיהם בתחומים הנדרשים למעסיק, באמצעות למידה א -סינכרונית 89 , וזאת בכפוף למספר תנאים שצוינו.
התנאים נגעו למוסד המלמד, לתחום הנלמד, מבנה הקורס, .
88 ועדת ההיגוי מתכנסת לדיונים בנושאים עקרוניים, או בבקשות מיוחדות לאישור קו רסים.
בין חבריה נכללים מנהל אגף ההדרכה בנש"ם ונציג אגף השכר.
89 התלמיד לומדבאמצעות תוכנת מחשב בכל זמן ובכל מקום.
היקף השעות שיאושרו והיקף המטלות והשיעורים.
בנוסף, על המשתתפים בקורס זה יהיה לעמוד ב- 100% מהמטלות הנדרשות בקורס ולעמוד במבחן סופי.
כמו כן הודגש תנאי נוסף: הקורס ישלב למידה פרונטלית עם למידה מתוקשבת, ויהיו לפחות שני מפגשים פרונטליים (מפגש ראשון ומפגש אחרון), שבהם יוסברו לתלמיד המבנה ותנאי הקורס כולל קבלת התחייבותו שהוא ישתמש בעצמו במערכת הממוחשבת וילמד באמצעותה.
אגף השכר הציע לנהוג על פי עמדתו במסגרת פיילוט במשך שנה, והוועדה קיבלה את הצעתו.
עד למועד סיום הביקורת קיבלה הוועדה חמש בקשות בנושא, אישרה שתיים מהן ודחתה את השאר.
יו"ר הוועדה מסר בתשובתו כי שלוש הבקשות שנדחו לא עמדו בקריטריונים שנקבעו לקבוצת הפיילוט.
הוועדה לאישור קורסים לא הפיצה או פרסמה את ההצעה המצומצמת של אגף השכר, זאת כיוון שלדברי יו"ר הוועדה מדובר במסמך פנימי ובפיילוט מוגבל לשנה.
יו"ר הוועדה מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי עד סוף שנת 2018 תיערך הוועדה לדווח לממונה על השכר על תוצאות הפיילוט, במטרה להחליט אם להחיל את האישור על כלל המגזר הציבורי.
עוד הבהיר יו"ר הוועדה, כי אם יוחלט להרחיב את האישור, הדבר יפורסם בחוזר מטעם הממונה על השכר.
50 סמנכ"לים למינהל, שהם 77% מהסמנכ"ליםלמינהל שהשיבו לשאלה בנושא משך הקורסים המוכרים לגמול השתלמות, סברו 90 שיש להכיר בפעולות הדרכה קצרות מ-40 שעות לצורך גמול השתלמות; 53 סמנכ"לים שהם82% מהסמנכ"ליםשהשיבו לשאלה זו, סברו91 שיש להכיר בלמידה מקוונת לצורך גמול השתלמות .
על אגף השכר בשיתוף הגורמים החברים בצוות מבנה ההכשרה , לבחון את ממצאי הפיילוט ואת האפשרות להכיר גם בלמידה מקוונת ובהשתלמויות קצרות מ -40 שעות לצורך גמולי ההשתלמות, ולפעול בהתאם לממצאי הבחינה.
שילוב שיטות למידה מרחוק עשוי אף לסייע בהנגשת קורסים לאוכלוסיות שמתקשות להגיע לכיתות הלימוד, בין היתר בשל מרחק גיאוגרפי או בשל מגבלה פיזית.
90 כ-46% ציינו כי הם מסכימים מאוד וכ-31% .
ציינו כי הם די מסכימים 91 כ-56% ציינו כי הם מסכימים מאוד וכ-26% .
ציינו כי הם די מסכימים משרד ראש הממשלה - נציבות שירות המדינה |433 .
הפעילות הממשלתית לשינוי מנגנון גמול ההשתלמות .
מהאמור לעיל עולה כי הכללים שלפיהם מתנהל מנגנון גמולי ההשתלמות - התנאים להכרה בקורסים, משך הקורסים שיוכרו לגמול, ושיטות הלימוד בהם, לא השתנו באופן משמעותי מאז נחתמו הסכמי השכר הקיבוציים כאמור.
כאמור, על פי דוח הרפורמה, יש לעצב תפיסה מתקדמת של מתן שירות לציבור ושל שירות מדינה מתקדם, ולמערך ההדרכה והלמידה יש חלק משמעותי בעיצוב התפיסה.
בדוח הוטל על נש"ם לגבש מדיניות הכשרה יעילה ואפקטיבית להשגת יעדי המשרדים , במטרה לספק ל הון האנושי בשירות המדינה יכולות משמעותיות של מקצוענות, ניהול ועיצוב מדיניות.
אגף השכר מסר למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי בתחילת שנת 2018 נפגשו נציגיו עם נציגים מההסתדרות המח"ר והסתדרות ההנדסאים על מנת לחשוב על השינויים הנדרשים בהסכמי גמול ההשתלמות.
הדיונים לא הובילו לשינויים אלא היו "גישושים ראשוניים" בדבר השינויים הרצויים והאפשריים.
האגף הוסיף בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2018 כי שינויים במנגנון גמול ההשתלמות אפשר לערוך רק באמצעות משא ומתן ובהסכמות בין המדינה ובין ההסתדרות הכללית, ותוך הבנה כי מדובר בשיטת תגמול כספי שנוהגת כבר מעל 25 שנה.
"ההסתדרות החדשה" מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 , כי היא רואה חשיבות רבה במערך ההשתלמויות לעובדים במהלך תקופת עבודתם, וכי היא מוכנה להידבר עם המדינה על שיפור במנגנון זה תוך שמירה על זכויות העובדים.
האגף לתכנון אסטרטגי בנש"ם בשיתוף אגף ההדרכה בנש"ם הכין בתחילת שנת 2018 טיוטה שלנייר עמדה, כמצע לדיונים פנימיים ודיונים עם אגף השכר בנושא גמול ההשתלמות.
בטיוטה הועלו קשיים במודל גמול ההשתלמות, כיווני פעולה מומלצים והמלצות להמשך פעולה.
לדוגמה, פרישת ההכשרה על פני כל שנות הקרי ירה של העובד ; מתן עדיפות להכשרות מקצועיות מודולריות קצרות יחסית וממוקדות ; והטמעת אמצעי הכשרה מקוונים.
על בסיס נייר עמדה זה התקיים ביולי 2018 דיון בהשתתפות מ"מ הנציב לשעבר, אגף השכר ואג"ת.
בדצמבר 2018 , טרם קיבלו נש"ם, אגף השכר ואג"ת החלטות בדבר האופן שבו יש לפעול על מנת להביא לשינויים במנגנון גמול ההשתלמות, כך שהוא ישיג את התכליות שלשמן הוא נוצר ויהלום את יעדי העל של הרפורמה, ובכללם תפיסה מתקדמת של מתן שירות לציבור ושל שירות מדינה.
נש"ם מסרה בתשובתה כי הגורמים המקצועיים בנש" ם רואים בגמול ההשתלמות כלי חיובי במהותו , שבביצוע שינויים מתאימים יוכל לסייע 434 |דוח שנתי 69ב .
בחיזוק הכישורים של העובדים בכניסה לתפקיד, בהתמקצעות, במעבר בין תפקיד לתפקיד, בהרחב ת היכולות והכישורים ובתמיכה בשינויים הנדרשים בשוק העבודה העתידי (בדגש על הגברת יכולת הניידות של העובדים, הכשרה למקצועות חדשים, הסבה מקצועית במקצועות שהביקוש להם ירד וכדומה).
עמדתה המקצועית של נש"ם היא כי יש לבצע שינויים מהותיים במנגנון גמולי ההשתלמות: חיזוק התכנון של התכנים המועברים במסגרת גמולי ההשתלמות ו התאמתם במידה מרבית לתכנים הנדרשים לעובדים בפרופסיות השונות , בדגש על כישורים בהתאמה לצ ורכי שוק העבודה המשתנה; מתן מענה באסטרטגיית למידה לאורך הקריירה של העובד ולא רק בתחילתה; ה תאמת טכניקות ההדרכה לשינויים התרבותיים, הטכנולוגיים והדמוגרפיים, תוך מתן העדפה להכשרות במודלים קצרים, שלפחות חלקם מקוונים ; ו קישור מסלולי הקריירה של העובדים לתכנון תוכניות ההכשרה.
אגף השכר ציין בתשובתו כי מטרת העל בתחום ההדרכה היא שיפור יכולותיהם וכישוריהם של העובדים כדי ליצור שירות ציבורי טוב ויעיל, וכדי להשיג אותה, על אגף ההדרכה בנש"ם לבנות, קודם כל, מערך הכשרה יעיל ואפקטיבי.
רק לאחר מכן, אפשר יהיה לדון בצורה מעמיקה ומעשית באופן שבו רצוי לשנות את מערך גמולי ההשתלמות ככלי שנועד למימוש מטרת העל.
כאמור, בחודש אוגוסט 2018 , לקראת סיום הביקורת, מינה מ"מ הנציב לשעבר צוות לבחינת מבנה ההכשרה בשירות המדינה.
על הצוות הוטל, בין השאר, להציע סוגים שונים של הכשרות מקצועיות וניהוליות הנחוצות לעובדי שירות המדינה, תוך העדפת השתלמויות מוסדיות ובהתחשב בהשתנות שוק העבודה; להציע מערכת גמישה של דפוסי הכשרה לאורך שנות ה עבודה בשירות המדינה; להציע מודל לחלוקת אחריות וסמכות בתחום ההדרכה וההכ שרה והפיקוח והבקרה עליהם; לבחון את נושא התמריצים הקיימים למשרדים ולעובדים לבצע הכשרות ולהשתתף בהן.
על הצוות הוטל להגיש את המלצותיו תוך שישה חודשים .
נש"ם ציינה בתשובתה כי הוועדה תסיים את עבודתה במחצית השנייה של שנת 2019 .
ותגיש את ממצאיה והמלצותיה לנציב שירות המדינה .
גמול ההשתלמות הוא רכיב בשכרם של חלק מעובדי המדינה, אשר עוגן בהסכמי עבודה קיבוציים, שהחדשים שבהם כבר בני יותר מ-20 שנה.
כשני שלישים מהעובדים שעומדת להם הזכות לגמול השתלמות (שהם כמחצית מכלל העובדים בשירות המדינה) מימשו את זכותם וקיבלו את התוספת.
ההוצאה המשוערת של המדינה על ההשתלמויות והקורסים המזכים בגמולים ועל התשלום לעובדים נאמדת בכחצי מיליארד ש"ח בשנה.
משרד ראש הממשלה - נציבות שירות המדינה |435 .
תכלית גמול ההשתלמות, על פי הסכמי העבודה, היא לתרום להרחבת והעמקת הידע של העובד בתחום הרחב של עיסוקו, מקצועו או תפקידו, ויש מקום לבחון את תרומתו במתכונת הקיימת להשגת שיפור כזה.
שני אגפים העוסקים בנושא בנש"ם - אגף ההדרכה ואגף אסטרטגיה - ורוב הסמנכ"לים למינהל בגופים הממשלתיים סבורים שההוצאה של המדינה בגין גמולי ההשתלמות לא משיגה את התכלית שנקבעה בהסכמים הקיבוציים.
גורמים בנש"ם ובמשרד האוצר סבורים כי יש צורך לשנות את המתכונת הנוהגת בהסדרת גמולי ההשתלמות בהסכמי העבודה.
על נש"ם ואגף החשכ"ל לגבש את הנתונים של היקף ההוצאה הממשלתית על גמולי ההשתלמות, לרבות עלות ימי העבודה וההוצאה על מימון ההשתלמויות והקורסים המזכים בגמול, וכלל עלויות השכר - ישירות ועקיפות.
נתונים אלה חיוניים כתשתית מידע לדיונים שיש לקיים בנושא לשם קבלת החלטות.
כמו כן, על נש"ם ומשרד האוצר למצות ולסכם את הפעולות הנדרשות בעניין זה, במסגרת עבודת צוות מבנה ההכשרה.
זאת, תוך הנעת הליך הידברות של המדינה עם ההסתדרות, לאור הנכונות שהיא הביעה להביא לשפר את מנגנון גמולי ההשתלמות תוך שמירה על זכויות העובדים.
כמו כן, עליהם לגבש תוכנית פעולה, במטרה להבטיח שההוצאה על גמולי ההשתלמות מ ועילה לשירות המדינה ומשפרת את רמתם המקצועית של עובדיו, ולפעול לביצועה ללא שיהוי.
ההשקעה התקציבית של מדינת ישראל בהדרכת עובדיה הסתכמה בשנת 2017 ביותר מ-1.
זאת, כפי שעולה מנתונים חלקיים המצויים בידי הגורמים הרלוונטיים ברשות המבצעת, שכן אין בידי רשויות המדינה נתונים מלאים בדבר עלות ההדרכה הכוללת.
לנש"ם, כגוף המטה הממשלתי המתכלל את נושא ההדרכה לפי התקשי"ר, לא ידוע מהי התועלת שמפיקה המדינה מהשקעתה בהדרכה ובאיזו מידה היא תורמת לשיפור ההון האנושי - להעלאת רמתם המקצועית והתפקודית של עובדי המדינה, להתאמת יכולותיהם לצרכים המשתנים ולשיפור השירות לציבור.
לאגף ההדרכה בנש"ם תקציב המו תנה ברובו בהכנסה מהגופים הממשלתיים, המאפשר לו לפתח ולבצע פעולות הדרכה רוחביות, ותקציב נוסף המאפשר לו לבצע משימות נוספות.
בשנת 2017 ניצל האגף תקציב המסתכם בכ-5.
מיליון ש"ח ממצאי הדוח מלמדים על חולשות יסודיות בתפקודה ובמעמדה של נש"ם כגורם המטה המופקד, בין היתר, על קביעת מדיניות ההדרכה, הנחיית הגופים הממשלתיים בתחום ההדרכה, פיקוח על פעילותם ובקרתה; ומתן מענה לצורכי הדרכה רוחביים.
מצב דברים זה פוגע, בין היתר, בהשגת אחת התכליות המרכזיות שנקבעו בדוח הרפורמה בניהול ההון האנושי, שאומץ על ידי הממשלה - חיזוק מעמדה של נש"ם ומיצובה אל מול יחידות השטח, כרגולטור המתווה מדיניות ומוודא כי מדיניותו אכן מיושמת ומשיגה את מטרותיה.