HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הוא הוסיף כי אם יתברר שנדרשת תוספת לתקציב המכון עליהם לפעול כדי להבטיח שהמכון ימשיך לתפקד ברמה הנדרשת גם בשנת 2019 .
ממצאי פרק זה מדגישים את החשיבות שיש לכך שמשרד החקלאות יקיים פעולות בחינה מקדמיות עם גורמי המקצוע במכון וולקני בטרם יקבל החלטות משמעותיות בנוגע לתקציב המכון.
במסגרת הביקורת העיר משרד מבקר המדינה ל משרד החקלאות ולמשרד האוצר שעליהם להשלים את הבחינה שהם ע ושים בנוגע ליכולת מכון וולקני לקיים פעולות חיוניות בהתחשב בתקציב שאושר לו.
עוד העיר משרד מבקר המדינה כי על משרדי ממשלה אלה לפעול בתיאום עם הנהלת מכון וולקני כדי לגבש דרך פעולה שתבטיח שהמכון יהיה ערוך מבחינה תקציבית לתפקד כנדרש גם בשנת 2019 וכי עליהם להשלים פעולות אלה בהקדם כיוון ששנת 2019 .
31 הכנסת, שידור של ישיבת ועדת הכספים בנושא: "קיצוץ בתקציבו של מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני", 23.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1379 .
מנכ"ל משרד החקלאות השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר2018 , כי מדובר בהליך קבלת החלטות "תחת לחץ".
לדבריו, "כל סיכום תקציבי בין המשרדים השונים לבין אגף התקציבים באוצר מתקבל בליל התקציב ומתרחש בשעות הקטנות של הלילה, בפרקי זמן שאינם מאפשרים עבודת מטה סדורה".
מנהלת אגף בכירה ביחידת התקציבים של משרד החקלאות הוסיפה כי ב'ליל התקציב' מובאות לדיון בזמן קצר עשרות רבות של החלטות והעבודה עליהן מגיעה לסיומה 'רק לפנות בוקר'; וטווח הזמן לא מאפשר התייעצות עם הכפיפים למנכ"ל.
היא הוסיפה: "אם לעיתים מתגלה כי השלכות הקיצוץ חמורות במיוחד, יכולים להתנהל דיונים בין מנהל היחידה הרלוונטית לבין המנכ"ל.
למציאת פתרונות, ולעתים נדרשים לשילוב האוצר בדיונים אלו ובמציאת פתרון".
לדעת משרד מבקר המדינה, במקרים שמצטמצם בהם טווח הזמן העומד לרשות הנהלת משרד ממשלתי לצורך קבלת החלטות הנוגעות לקיצוץ בתקציבים של יחידות במשרד, מן הראוי שייעשה ככל הניתן כדי לקיים היוועצות לכל הפחות עם אותם מנהלים, אשר גובה הקיצוץ ביחידותיהם עלול לפגוע באופן משמעותי ביכולתן לתפקד כנדרש.
במסגרת תשובתו עדכן משרד החקלאות את משר ד מבקר המדינה, כי מנכ"ל המשרד מינה צוות מקצועי שיבדוק אם אכן צפויה פגיעה בפעילות מכון וולקני כתוצאה מההחלטה על ה קיצוץ בתקציבו ועל גובה הקיצוץ.
הצוות קיים פגישות ושיחות עם הנהלת מכון וולקני וכן עם נציגי משרד האוצר ו"לאחר הבחינה של הצוות הודיע המנכ"ל כי משרד החקלאות יעביר מתקציבו 20 מיליון ש"ח.
למ ]מכון וולקני[ נהל המחקר החקלאיבשנת 2019.
ואף הוציא על כך מכתב ליו"ר ועדת הכספים".
גם אגף תקציבים במשרד האוצר עדכן את משרד מבקר המדינה, בתשובה משלהי נובמבר 2018 , על ההחלטה של משרד החקלאות להוסיף 20 מיליון ש"ח לתקציב מכון וולקני לשנת 2019 ,.
על פי אגף התקציבים נוכח החלטה זו הקיצוץ "האפקטיבי יעמוד על כ-19 מלש"ח", זאת בעוד, חלקו היחסי של מכון וולקני בקיצוץ הרוחבי אשר עליו החליטה הממשלה אמור היה לעמוד על כ-21 מלש"ח".
בתשובה נוספת של משרד החקלאות, מינואר2019 , נאמר כי בעקבות ההחלטה על התוספת של 20 מיליון ש"ח, ובהשוואה לקיצוץ הרוחבי שנעשה, יהיה תקציב המנהלה של מכון וולקני בעודף של שני מיליון ש"ח.
במכתב מנובמבר 2018 :ליו"ר ועדת הכספים, כתב מנכ"ל משרד החקלאות "הננו מסכימים לבקשתך להוסיף לתקציב המינהלה של מינהל המחקר החקלאי סך של 20 .
"מלש"ח בהרשאה להתחייב ממקורות משרד החקלאות מנכ"ל משרד החקלאות כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי "על אף כל האמור לעיל, ועל אף ההעברה התקציבית שבוצעה לבקשת יו"ר ועדת הכספים, ברצוני לציין כי אני מחזיק עדיין בדעה, כי מכון וולקני יכול להתייעל ויכול להתמודד עם קיצוץ של 39 מלש"ח בתקציבו, בדיוק כפי שכל משרד אחר מתיישר לפי החלטות הדרג הממונה, ומבצע התאמות תקציביות בגזרתו.
לחילופין, כל מנהל יחידה, וגם אנכי, מבצע תיקונים גם בתוך שנת התקציב, במידה והוא נוכח לדעת כי התחזיות היו שגויות, ויש צורך לבצע תיקונים.
כך, 1380 |דוח שנתי 69ב .
אם מתברר במהלך שנת התקציב, כי יש צורך לתגבר תקציבית יחידה מסוימת, הדבר מתבצע כדבר שבשגרה בעבודת משרדי הממשלה".
משרד מבקר המדינה מציין בפני משרד החקלאות ובפני מכון וולקני, כי בחינה נוספת בנוגע לתקציב המכון לשנת 2019 אינה מייתרת קיום בחינות לעניין נקיטת פעולות התייעלות, אם יעלה שהן נדרשות במסגרת עבודת המכון.
מתשובת משרד החקלאות עולה כי לאחר פניית ועדת הכספים של הכנסת אל משרד החקלאות ולאחר ש המשרד בחן באמצעות צוות מקצועי את השפעת הקיצוץ המתוכנן - בסך 39 מיליון ש"חבתקציב מכון וולקני - החליט משרד החקלאות להקטין באופן ניכר את הסכום שיקוצץ מתקציב זה ולהעמידו על 19 מיליון ש"ח- זאת באמצעות הוספה של 20 מיליון ש"ח לתקציב המינהלה של מכון וולקני לשנת 2019 .
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את העובדה שמשרד החקלאות בחן מחדש ובאמצעות צוות מקצועי את ההחלטה לגבי גובה הקיצוץ בתקציב מכון וולקני לשנת 2019 .
משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1381 .
אי יישום החלטת הממשלה להעברת מכון המחקר לחקלאות ימית (מלח"י) לתחום אחריותו של מכון וולקני .
המרכז הלאומי לחקלאות ימית באילת (להלן - מלח״י) הו א אחד מ שלושת מרכזי המחקר ה פועלים במסגרת ה חברה הממשלתית לחקר ימים ואגמים לישראל (להלן - חיא״ל), שהוקמה בסוף שנות ה שישים של המאה העשרים.
החברה הוקמה כדי לצבור ידע ל שם ניצול מושכל ושימור של משאבי הים, החופים והמים של ישראל והיא פועלת במסגרת משרד האנרגיה.
מלח"י ממוקם בחוף הצפוני של אילת וייעודו לפתח טכנולוגיות לגידול של דגי ים ויצורים ימיים אחרים בעלי ערך כלכלי, להקים את התשתית לפיתוח החקלאות הימית בישראל, לקדם ענף חקלאי חדשני המנצל מי ים ומים מליחים, ולהקים תעשיות ביו-טכנולוגיות נלוות 32.
מלח"י מתמקד כיום בפיתוח של טכנולוגיה ידידותית לסביבה לגידול של דגים בבריכות של מי ים ביבשה.
בצוות המקצועי של מלח"י כ-50 עובדים, וביניהם חוקרים, עוזרי מחקר וטכנאים בעלי התמחות בתחומים השונים של ביולוגיה ימית ודיסציפלינות מדעיות נלוות.
נוסף לכך פועלים במסגרת מלח"י סטודנטים ממוסדות להשכלה גבוהה בישראל ובחו"ל המבצעים עבודות מחקר לתארים מתקדמים בהנחיה של חוקרי המרכז.
מכלול היכולות במלח"י נועד, בין היתר, לאפשר קליטת דג מהבר, אקלומו, ביסוס להקות רבייה, ריבוי וגידול, בדיקת דרישות איכות המים, התאמה לשיטות ו למערכות גידול קיימות, פיתוח והתאמ ה של מזונות וממשקי הזנה ופיטום, שמירה על בריאות הדגים וטיפוח גנטי של מיני הדגים שאוקלמו, עד לשלב של יישום פירות המחקר והפיתוח על ידי גורמים מסחריים - שיגדלו את הדגים וישווקו אותם בהיקף מסחרי33.
במכון וולקני קיים מכון לחקר בעלי חיים החוקר נושאים הקשורים בין היתר לדגים, אולם הוא עוסק במחקר על דגי מים מתוקים ולא במחקר הנוגע לחקלאות ימית.
מלח"י לעומת זאת, השייך למסגרת הארגונית של חיא"ל, הוא מכון המחקר העיקרי בישראל העוסק בחקלאות ימית, לרבות גידול ואקלום דגי ים וגידול אצות.
32 המקור: דוח הוועדה לבדיקה, מעקב וחיזוק של מכוני המחקר הממשלתיים- המלצות ועדת המשנה לבחינת שיוכו של המרכז הלאומי לחקלאות ימית, עמ' 2 , שנת2007 .
33 על פי אתר המרשתת של המרכז לחקלאות ימית (מלח"י) וכן על פימסמכי יחידת קידום של מכון וולקני, אשר ביצעה סקירה של הפוטנציאל המדעי וה יישומי של מלח"י.
הצורך בפיתוח ענף החקלאות הימית .
דוח הוועדה לבדיקה, מעקב וחיזוק של מכוני המחקר הממשלתיים (ועדת טייכר) .
בשנת 2004 החליטה הממשלה להקים ועדה לבדיקה, מעקבוחיזוק של מכוני המחקר הממשלתיים.
לתפקיד יו"ר הוועדה מונתה הפרופ' מינה טייכר (להלן - ועדת טייכר).
ועדת טייכר דנה בתחומים שונים של מו"פ ובין היתר דנה בענף החקלאות הימית.
בדוח ועדת המשנה של ועדת טייכר נאמר כי ענף החקלאות הימית העולמי מתפתח בקצב מהיר: "התפתחות זו נובעת מכך שבארצות המערב יש הבנה שדגים הם מזון בסיסי.
ובארצות במזרח - יש צמיחה מהירה לגידול של כוח הקניה.
במקביל הידלדלו אוכלוסיות הדגים הטבעיות, ושלל הדייג לא מספק את הצרכים.
המצב בישראל חמור אף יותר, שכן הים התיכון המזרחי הוא ים 'עני' שאיננו משופע בדגים, ודייג לא מבוקר הקטין עוד יותר את אוכלוסיית הדגים שלו".
כמו כן, ענף המדגה, הנשען על מים שאינם מלוחים, איננו יכול לגדול באופן ניכר עקב מחסור בקרקעות מתאימות, וכיום רוב הדגים הנצרכים בישראל מיובאים מחו״ל, "בדרך כלל באיכות ירודה"; הוועדה ציינה כי "טובת הציבור דורשת להבטיח אספקת מזון של דגים לאוכלוסייה, ומאחר וחקלאות ימית (וביוטכנולוגיה ימית) מתאימים במיוחד לתנאי האקלים של אזורים מסוימים בישראל, ובארץ קיימים הידע והמיומנות לפתח ענף ייצור חדשני זה, המסקנה המתבקשת היא שחקלאות ימית בארץ היא חיונית ומעשית".
לגבי הצורך בהשקעות הממשלה נאמר בדוח, כי הוועדה רואה בפיתוח המו"פ בתחום החקלאות הימית מטלה שלטונית וכי על הממשלה לתמוך בכך, מהסיבות דלהלן: "הגידול המהיר בחלקה של חקלאות ימית בסל המזון בארץ ובעולם"; "החקלאות הימית היא תעשייה מתוחכמת שצריכה לווי של מו״פ בכל השלבים"; "בכל הארצות המפותחות יש לממשלה מעורבות מלאה במו״פ החקלאות הימית"; סקירה של השקעות ממשלה בחקלאות ימית במדינות ארה"ב, אוסטרליה, אנגליה, גרמניה, יוון, ניו זילנד, ספרד, פולין, פינלנד, צרפת וקנדה העלתה, כאמור בדוח הוועדה, כי פעילות מכוני המחק ר ממומנת ברובה (לעיתים ב-100% .
) על ידי המדינה וכי תקציבי המחקר גדלים משנה לשנה מכון וולקני באמצעות יחידת מסחור הידע והטכנולוגיות שלו (יחידת הקידום)34 בדק בשנים האחרונות את הפוטנציאל בתחום המו"פ בענף החקלאות הימית והכין מסמך המסכם את הנושא.
המסמך הוכן בשלהי 2017 והועבר בתחילת 2018 למנהלים במכון וולקני, למשרד החקלאות וכן לנציגת אגף התקציבים במשרד האוצר35.
במסמך נאמר כי נוכח מגמת התדלדלות הדגה העולמית , כשבו בזמן ובמגמה הפוכה עולה הביקוש העולמי לדגי מאכל - ביקוש הנובע, בין היתר, ממודעות גוברת לצ ריכה של מזון בעל ע רך קלורי נמוך העשיר בחלבון ונחשב איכותי - גדל באופן בעל ערך פוטנציאל המו"פ בתחום החקלאות הימית, וזאת לא רק בכל הנוגע לגידול דגי מאכל אלא גם לשם .
34 יחידת קידום אחראית לרישום ולמסחור הקניין הרוחני של יישומי המחקר של מכון וולקני.
35 המסמך הועבר לוועדות שהוקמו לצורך גיבוש מתווה לקליטת מלח"י במסגרת מכון וולקני.
על הוועדות ראו להלן בהמשך הפרק.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1383 .
פיתוחשל מוצרים המופקים מאורגניזמים ימיים כגון תרופות ומוצרי קוסמטיקה.
על פי הסקירה של יחידת הקידום, "השוק הכולל של הביוטכנולוגיה הימית נאמד בכ- 10 מיליארד דולר לשנה, ומגלה קצב צמיחה שנתי של כ - 10%" ;" כדי לגשר על הפער שבין ההיצע לביקוש, בשני העשורים האחרונים, מדינות רבות ממקדות מאמץ בפיתוח ענף החקלאות הימית.
הצפי הוא שהענף ימשיך בתנופת צמיחה דומה גם בעתיד".
בנוגע להתפתחות ענף החקלאות הימית בישראל, נאמר בסקירה של יחידת הקידום, כי המחקר בענף זה מושתת "על חבילות ידע שפותחו במלח"י ובכלל זה.
בביות דגי הדניס והלברק.
באופן מסחרי בכלובים במפרץ אילת בשנות התשעים של המאה העשרים.
עד מהרה הפך ענף זה לגורם מרכזי בפרנסתם של י ישובי דרום הערבה ואילת.
למרות הפוטנציאל הכלכלי הגלום בה, החקלאות הימית במפרץ אילת נחסמה בהחלטת ממשלה ורק בשנים האחרונות חזרה לממדיה הקודמים בים ]ה[ תיכון (נמל אשדוד ובחווה ניסיונית בים הפתוח) ["36].
" עוד נאמר, כימעבר ליעילותם של ה דגים בהשוואה לבקר ועופות, הן ברמת ההכנסה לדונם והן ברמת התפוקה לעובד מדובר בענף יעיל ורווחי בהשוואה לענפים חקלאיים אחרים".
כעולה לעיל, הן ועדת טייכר עוד בעשור הקודם והן מכון וולקני בשנים האחרונות מצאו שקיים פוטנציאל רב בפיתוח ענף החקלאות הימית בישראל, ומכאן שיש צורך למנף את המו"פ בתחום זה.
השקעות משרד החקלאות במו"פ בתחום החקלאות הימית .
מענקי מחקר מכספי המדען הראשי של משרד החקלאות ניתנים בסכום שנתי כולל של 70-60 .
מיליון ש"ח לשנה המדען הראשי מפרסם קול ות קוראים שמזמינים חוקרים ממכוני מחקר שונים להגיש הצעות מחקר בנושאים מסוימים - על פי היעדים שהוא קובע בשיתוף פעולה עם אגפי המשרד.
מענקי המחקר ניתנים בכמה דרכים: 1.
דרך הקול הקורא של הקרן המרכזית, המממנת מחקרים בתחומי החקלאות השונים על פי צורכי היחידות השונות במשרד (הגנת הצומח, וטרינריה ועוד).
לדברי המדען הראשי, כמחצית ממענקי המחקר של המדען הראשי ניתנים באמצעות הקרן המרכזית שלו.
דרך קול קורא ייעודי - מדי פעם ועל פי הצורך מפרסם המדען הראשי קול קורא לביצוע מחקרים בתחומים ייעודיים (למשל בעקבות התפרצות מחלה בצומח או בחי).
דרך קול קורא לביצוע מחקרים שנעשים בשיתוף עם התעשייה (פרויקט ניצן).
36 ראוי לציין כי גידול הדגים בכלובים באילת העלה התנגדות מצד גופים שונים שטענו שהכלובים גורמים לפגיעה באיכות הסביבה.
דרך קול קורא לביצוע מחקרים על ידי מרכזי מחקר ופיתוח אזוריים.
בשנת 2018 פעלו במשרד החקלאות 15 ועדות היגוישמינה המדען הראשי, אשר בכל אחת מהן חברים נציגים מיחידות המשרד המופקדות על תחומי החקלאות השונים.
כך, בוועדת היגוי בתחום הגנת הצומח (טיפול ומניעה של מחלות בצמחים) חברים נציגי המשרד העוסקים בתחום זה, ובוועדה בנושא וטרינריה חברים נציגים מן השירות הווטרינרי של המשרד.
ועדות ההיגוי מציינות בפני המדען הראשי את הנושאים בהם נדרש לבצע מחקר ופיתוח ומסייעות לו לקבוע את יעדי המחקר בכל שנה.
ועדות ההיגוי אם כן מאפשרות ליחידות במשרד העוסקות בתחומי החקלאות השונים להשפיע על הקול הקורא של המדען הראשי כדי שהמחקרים שיבוצעו בעקבו ת זאת ישרתו את היחידות בתחומי פעולתן.
בדיקה לגבי השנים 2016 - 2018 העלתהכי בקול הקורא של הקרן המרכזית של המדען הראשי לא נכללו יעדים בתחום החקלאות הימית, וכתוצאה מכך גם לא מומנו מחקרים בתחום זה על ידי קרן זו.
זאת בניגוד לענפי חקלאות אחרים שבנוגע אליהם יצאו לאור פרסומי קול קורא מדי שנה.
עוד נמצא, כי רק בשנת 2018 מונתה ועדת היגוי של המדען הראשי העוסקת בתחומים של דיג (ממקורות מים מתוקים ו ממי ים).
יצוין כי בשנת 2018, במסגרת קול קורא אחר של המדען הראשי, "פרויקט ניצן", נכלל בין נושאי המחקר המבוקשים נושא שנמצא בתחום החקלאות הימית.
במסגרת הקולות הקוראים של המדען הראשי של משרד החקלאות הוא מקצה מענקי מחקר לתחומי החקלאות השונים לשם ביצוע מחקרים שנמשכים, כל אחד, כשלוש שנים.
באופן זה מענק מחקר שמאושר לשנה מסוימת יתבטא מבחינה כספית בשלוש השנים העוקבות לאחריה.
מכספי מענקי המחקר שזכה בהם מלח"י מתקציב המדען הראשי ניתן ללמוד על ההשקעות הכספיות של משרד החקלאות במחקר בתחום זה.
יצוין כי המדען הראשי של משרד החקלאות אינו המקור היחיד לתקציבי המחקר של מלח"י.
מקורות נוספים שעל מענקי המחקר שלהם מתחרה מלח"י הם קרנות מחקר לאומיות וקרנות מחקר בין-לאומיות.
להלן בתרשים 1 תצוגה גרפית של תקציבי המחקר במלח"י שמקורם בכספי המדען הראשי של משרד החקלאות, בשנים 2013- 2018.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1385 .
תרשים 1 : מענקי המחקר למלח"י מתקציב המדען הראשי של משרד החקלאות, 2013 - 2018 )(בשקלים .
המקור: נתוני מלח"י בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מן הנתונים שבתצוגה הגרפית עולה כי החל בשנת 2015 ועד לשנת2018 פחתו מאוד תקציבי מלח"י מן המדען הראשי של משרד החקלאות בהשוואה לשנים 2013 ו-2014 .
דבר זה מעלה חשש כי היעדרה של ועדת היגוי לנושא המדגה היה בו כדי לפגוע ביכולת התחרות של ענף זה מול ענפי חקלאות אחרים אשר יוצגו באמצעות ועדות היגוי הייחודיות להן, בכל הנוגע למענקי הקרן המרכזית של המדען הראשי.
בתשובת משרד החקלאות למשרד מבקר המדינה נכללה תגובתו של המדען הראשי של המשרד לאמור בביקורת זו.
על פי המדען הראשי, "לא הייתה קיימת מחקרי דיג נשפטו יחד עם כול ]ו[.
ועדת היגוי ייחודית לתחום החקלאות הימית תחום בעלי חיים: בקר, צאן, לול.
מתוך חשיבות תחום החקלאות הימית ומתוך הצורך לתת לו תעדוף בתחרות בקרן המרכזית יזם המדען הראשי ועדת היגוי נפרדת לתחום חקלאות ימית והפריד.
משאר תחומי המחקרים בענף הדיג".
המדען הראשי של משרד החקלאות כתב עוד, כי "סדרי התעדוף המקצועי של התחומים בהם משקיע המדען כסף בקרן המרכזית נגזרות משורה של המלצות של ועדות מקצועיות וכן תחרות על האיכות והמצוינות בין תחומי המחקר השונים בענפי החקלאות השונים.
באם בשנה מסוימת, ההשקעה בתחומי ענף החקלאות הימית הייתה נמוכה, הדבר, מעיד לצערי, על איכות המחקרים וסיכויי הצלחתם בהשוואה למחקרים אחרים שהוגשו ונשפטו מדעית באותה שנה".
כאמור בשנת 2018 הוקמה ועדת היגוי לנושא המדגה.
יצוין, כי בפרסומי הקול הקורא לשנת 2019 של הקרן המרכזית של המדען הראשי של משרד החקלאות נכללו נושאים בתחום החקלאות הימית.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות כי ההתדלדלות שהייתה במענקי המחקר שלו בשנים 2015 - 2018 לתחום החקלאות הימית אינה מתיישבת עם הפוטנציאל בפיתוח ענף החקלאות הימית בישראל.
כאמור, ועדת טייכר ראתה ב מחקר וב פיתוח בתחום החקלאות הימית מטלה שלטונית שעל הממשלה לתמוך בה ולקיימה.
בתשובת המדען הראשי של משרד החקלאות נכתב, כי ועדת טייכר "אכן הגישה דוח בנושא החקלאות הימית .
מאז ועד היום כיהנו בתפקידם שלושה מדענים ראשיים במשרד החקלאות.
חלפו 12 שנה אולם אף אחד מהם לא זכה לקבל תקציב ייעודי ממדינת ישראל 'הצבוע לתחום החקלאות הימית'.
למרות הפוטנציאל הגלום.
"; עוד נאמר, כי המדען הראשי הנוכחי "היה נוכח במספר פגישות עם מובילי החקלאות הימית בו הובטחו להם ממשרד ראש הממשלה תקציבי ממשלה לתחום" אולם בפועל לא הגיעו תקציבים אלה.
מנכ"ל משרד החקלאות כתב בתשובה למשרד מבקר המדינה, כי בשנים 2016 - 2018 התקיימו מספר רב של ישיבות "בנושא המחקרים במלח"י, ותקצובם".
בין היתר השתתפו בפגישות אלה נציגי אגף התקציבים באוצר, מנכ"ל משרד האוצר, מנכ"ל משרד ראש הממשלה וכן נערך סיור במלח"י בו השתתף מזכיר הממשלה.
עוד כתב מנכ"ל משרד החקלאות כי לבקשת ראש הממשלה אף נערכה פגישה עם חברה ממדינה זרה במהלכה הוצג מידע המצביע על "הפוטנציאל הגלום בהשקעה בתוצרי המחקר של מלח"י"; וכי ראש הממשלה הנחה את אנשי משרדו לפעול כדי שתקציב למחקר מסוים בתחום החקלאות הימית "יתקבל בתקציב תוספתי עבור משרד החקלאות" .
לדברי מנכ"ל משרד החקלאות "משראה משרד החקלאות כי לא קוימ ה הנחיית ראש הממשלה, הקצה מתקציבו לקראת סוף שנת 2017 סך של4.
2 מיליון ש"ח לתכנון הראשוני הדגיגים".
בתגובה למכתבו של מנכ"ל משרד ]בתחום[ והתנעה של פרויקט החקלאות השיב משרד ראש הממשלה למשרד מבקר המדינה כי "ראש הממשלה אכן ביקש לאתר תקציב להוצאת הפרויקט אל הפועל, אך לא קבע שתקציב זה יהיה תוספתי, לאור שמירה על המסגרות התקציביות.
לבסוף, משרד החקלאות הקצה מתקציבו .
משרד החקלאות הגיב לתשובת משרד ראש הממשלה במכתב נוסף ששלח למשרד מבקר המדינה ובו נאמר, "במכתבים ששלחנו למנכ"ל רוה"מ בנובמבר .
מופיעה בבירור טענתנו כי התקציב היה אמור להגיע בתקציב 'תוספתי'".
מעבר לחילוקי הדעות בין משרד החקלאות לבין משרד ראש הממשלה בנוגע לדרך התקצוב, כעולה לעיל, תשובותיהם למשרד מבקר המדינה מצביעות על כך שגם הם, כמו ועדת טייכר בדוח שהגישה לממשלה עוד בעשור הקוד ם, רואים צורך בפיתוח ענף החקלאות הימית, באמצעות השקעות במחקר ובפיתוח בתחום זה.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1387 .
המלצות ועדת טייכר והחלטות ממשלה על העברת מלח"י למסגרת מכון וולקני .
ביולי2006 הגישהועדת טייכר את המלצותיה לממשלה.
בנוגע לשיוכו הארגוני של מלח"י - ועדת משנה של ועדת טייכר (להלן - ועדת המשנה) הגישה המלצות ביולי 2007, ולפיהן יש להעביר את מלח"י מחיא"ל למסגרת הארגונית של מכון וולקני.
מדוח ועדת המשנה עולה כי יש לראות "במו״פ חקלאות ימית מטלה שלטונית"; ועדת המשנה מצאה כי יש התאמה של מלח"י למטלות של מכון וולקני בתחום המו"פ החקלאי וייצור המזון וכי שילובו במסגרת מכון וולקני יאפשר לתת למחקר בתחום החקלאות הימית את משקלו ביחס לענפי חקלאות אחרים ובנוסף לכך יאפשר למלח"י לשגשג.
בפברואר 2009 החליטה הממשלה 37 להקים כיחידת סמך במשרד התשתיות הלאומיות מינהל מחקר למדעי האדמה והים, שיאחד את פעילויות המכון הגיאולוגי וחיא"ל, למעט פעילות מלח"י וחלק מפעילות החברה הממשלתית של המכון הגיאופיסי לישראל.
לגבי מלח"י, נקבע בהחלטת הממשלה, בהתאם להמלצות ועדת טייכר, כי הוא יועבר לאחריות מכון וולקני במשרד החקלאות.
יצוין כי כמה חודשים קודם לכן, באוקטובר 2008 , פרסמו משרד התשתיות הלאומיות ומשרד החקלאות הודעה משותפת38 על כך שמלח"י עובר לאחריות מכון וולקני.
בהודעה נאמר כי לנוכח התדלדלות הדגה ועקב המחסור במים מתוקים מתחדד הצורך בחקלאות ימית שתתבסס על מים מלוחים בבריכות או בעומק הים; וכי הידע שפותח במלח"י ישפיע על השוק המקומי וכן על השתלבות ישראל בשוק העולמי ויסייע לפתח ענף חקלאות חדשני זה.
ראש מכון וולקני דאז אמר כי שילובם של חוקרי מלח"י עם חוקרי מכון וולקני במשרד החקלאות יעצים את אפשרויות המו"פ של מלח"י.
מאז שהתקבלה החלטת הממשלה בשנת 2009 להעברת מלח"י למכון וולקני היא עדיין לא יושמה.
במרץ 2017 התקבלה החלטת ממשלה נוספת בעניין39 שתיקנה את ההחלטה (לעיל) ובין היתר ביטלה את הקמתו של מינהל מחקר למדעי האדמה והים; לגבי מלח"י - נאמר גם בהחלטה מ- 2017 כי הוא יועבר לאחריות מכון וולקני (להלן - החלטת ממשלה מ-2017 .
37 החלטה 4494 (/חכ183 ) שלהממשלה ה -31" , הקמת מינהל המחקר למדעי האדמה והים והסדרת פעילות מכוני המחקר: המכון הגיאופיסי לישראל, החברה לחקר ימים ואגמים לישראל בע"מ והמכון הגיאולוגי" ( 19.
38 הודעה זו פורסמה ב- 6.
il/yhidotmisrad/lishkatSar/Publications/2008/Pages/hamirkas_kehaklaut _yami.
aspx 39 החלטה2461 /(חכ59 ) של הממשלה ה-34" , תיקון החלטת ממשלה- מינהל המחקר למדעי האדמה והים והסדרת פעילות מכוני המחקר" (2.
) 1388 |דוח שנתי 69ב .
עלה, כי מאז שהתקבלה החלטת ממשלה מ-2009 על העברת מלח"י לאחריות מכון וולקני חלף כמעט עשור.
עד למועד סיום הביקורת באוגוסט 2018 החלטה זו עדיין לא יושמה.
מלח"י עדיין שייך לחיא"ל ולא עבר לאחריות מכון וולקני.
במצב השריר כיום, חוקרי מלח"י אינם משולבים במסגרת הארגונית של מכון וולקני, דבר שעל פי המתוכנן היה אמור להעצים את פוטנציאל המו"פ בתחום החקלאות הימית.
נוסף על כך, כעולה מהמלצות ועדת המשנה של ועדת טייכר, העברת מלח"י למסגרת מכון וולקני הייתה יכולה להעצים את יכו לותיו של מלח"י עצמו ולאפשר לו לשגשג.
זאת ועוד, כל עוד מלח"י אינו חלק ממכון וולקני אין באפשרותו ליהנות משירותים שהיה יכול לקבל מן המכון בכל הנוגע לשימוש בציוד או לקליטת חוקרים.
בתשובה מדצמבר 2018 ,של מנכ"ל חיא"ל למשרד מבקר המדינה הוא כתב בין היתר, כי "נעשו פניות רבות מטעם חיא"ל במטרה לקדם בדחיפות את יישומה של החלטת הממשלה.
לדוגמה, במכתב למנכ"ל משרד החקלאות מיום 19.
2018 נכתב: 'התהליך נמשך מזה כמה שנים, יוצר אי ]בו[ .
"'יציבות ומעמיד את העובדים במצב של אי וודאות יצוין כי במלח"י אין יחידה לצורך קידום שיתוף הפעולה עם התעשייה ולשמירה על הקניין הרוחני.
יחד עם זאת, לדברי מנהלת מלח"י, בשנים האחרונות התהדק שיתוף הפעולה של מלח"י עם יחידת הקידום של מכון וולקני, שמסייעת למלח"י באופן ניכר לקדם הסכמי שיתוף פעולה עם חברות בתעשייה ולשמור על הקניין הרוחני שלו.
מהאמור לעיל עולה כי שילוב ארגוני בין מלח"י לבין מכון וולקני נחוץ כדי להעצים את הפעילות המחקרית בענף החקלאות הימית.
השלכות מהיבט התקציב לאי-העברת מלח"י למסגרת מכון וולקני .
מלח"י מקבל תקציב מן המדינה לצורכי מימון כוח האדם שלו והוצאות המינהלה.
כספים למימון מחקרים הוא מקבל על ידי הגשת הצעות מחקר לקול קורא שמפרסם משרד החקלאות ולקולות קוראים של קרנות לאומיות ובין - לאומיות.
נוכח החלטת הממשלה להעביר את מלח"י למסגרת הארגונית של מכון וולקני ובהתאם לסיכום מ -2013 בין אגף התקציבים במשרד האוצר לבין משרד החקלאות, מועבר תקציב המדינה למלח"י באמצעות סעיף ייחודי לכך שנכלל משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1389 .
ביכולתו לתכנן ולבצע .
בדרך זו העבירה המדינה למלח"י תקציב בסך כ-12.
7 מיליון ש"ח לשנת 2018 .
:דרך העברת תקציב המדינה למלח"י כדי לאפשר את העברת התקציב למלח"י באמצעות מכון וולקני, בהתחשב בכך שמלח"י עדיין אינו חלק מן המכון, מגיש מכון וולקני מדי שנה לוועדת המכרזים שלו בקשה להתקשרות עם מלח"י.
בבקשה זו מוגדר מלח"י ספק של מכון וולקני לביצוע מחקרים בתחום החקלאות הימית, והוועדה מתבקשת לפטור את ההתקשרות ממכרז בנימוק שמלח"י הוא ספק יחיד.
מדי שנה ועדת הפטור של מכון וולקני מאשרת לפטור את ההתקשרות ממכרז ומעבירה את המלצתה לוועדת הפטור של החשב הכללי במשרד האוצר, שמאשרת גם היא התקשרות זו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החקלאות ולמשרד האוצר, כי מלח"י אינו ספק שירותים של מכון וולקני.
לכן דרך העברת התקציב למלח"י, באופן שעל פיו מתקשר כביכול מכון וולקני עם מלח"י כדי שיספק לו שירותי מחקר בתחום החקלאות הימית, אינה משקפת את המציאות.
עוד עלה כי דרך זו להעברת התקציב למלח"י, כרוכה בהגשת בקשות מדי שנה לוועדות המכרזים והפטור במכון וולקני וכן לוועדת הפטור של החשב הכללי, וגור מת בכל שנה לעיכוב של כמה חודשים בהעברת התקציב למלח"י.
לדברי מנהלת מלח"י, העיכוב בהעברת התקציב פוגע ביכולתו של מלח"י לתכנן ולבצע את תכניות העבודה שלו ויוצר תחושת אי-וודאות בקרב העובדים לגבי המשך עבודתם.
יוצא אפוא כי ככל שתוקדם קליטת מלח"י למסגרת מכון וולקני כן ייטב גם בהתייחס להיבטים אלה - לא יהיה צורך להשתמש בדרך שאינה משקפת את המציאות כדי להעביר למלח"י את תקציבו; ונוסף על כך, ניתן יהיה למנוע את העיכוב שנוצר כיום בהעברת התקציב השנתי למלח"י.
בתשובה מאוגוסט 2018 של מנהלת מלח"י למשרד מבקר המדינה בנוגע לנושא התקצוב, כתבה : "הבסיס להחלטת הממשלה.
נועד בין היתר להסדיר את מתכונת ההתקשרות התקציבית ]של מלח"י[ עם הממשלה על מנת להבטיח יציבות ופעילות רציפה למימוש מטלות שלטוניות".
לדבריה, העיכוב ביישום החלטת הממשלה "פוגע בביצוע מיטבי של תכנית העבודה בגלל אי ודאות תקציבית וחוסר יכולת תכנון בטווח הקצר והארוך" ; "במצב הקיים, מדי שנה יש צורך בהליך של פטור ממכרז" כדי שמלח"י יקבל את תקציבו מן המדינה.
הליך זה הוא "מסורבל וארוך, ובפועל מסתיים לאחר מספר חודשים מתחילת השנה (מאי ואילך).
בהתאם, חודשים ארוכים עד הסדרת ההתקשרות אין תקצוב ממשלתי ויש צורך לפעול במתכונת חרום"; בתשובה של מנכ"ל חיא"ל למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2018 נאמר, כי חיא"ל התריעה במכתבים למשרד החקלאות וכן למכון וולקני כי אי יישום החלטת הממשלה להעביר את מלח"י למסגרת מכון וולקני גורם לפגיעה 1390 |דוח שנתי 69ב .
למכון וולקני - ולכן .
בעובדי מלח"י ובפעילותה.
לדבריו, בגלל אי הסדרת התקצוב הממשלתי השנתי למלח"י היא נאלצת לפעול במתכונת חרום.
מנכ"ל משרד החקלאות כתב למשרד מבקר המדינה כי "לדברי הסמנכ"ל למינהל במכון וולקני.
אופן העברת התקציב למלח"י.
היא 'אילוץ' שנכפה על מכון וולקני היות ומשרד האוצר לא מאפשר את ההעברה התקציבית בדרך אחרת".
עולה אפוא, כי גם משרד החקלאות, מכון וולקני ומלח"י מוצאים שדרך העברת התקציב למלח"י אינה מיטבית; לדבריה של מנהלת מלח"י הדבר גורם לאי יציבות מתמשכת ולפגיעה בביצוע מיטבי של תוכנית העבודה ומביא לכך שהתקציב השנתי יתקבל רק חודשים מספר לאחר תחילת השנה, דבר המאלץ את מלח"י לפעול "במתכונת חירום".
דברים אלה מדגישים עוד יותר את ההכרח שמשרד החקלאות ויתר הגופים הנוגעים בדבר יקדימו ויישמו את החלטת הממשלה בדבר קליטת מלח"י במסגרת מכון וולקני.
אי-קבלת תקציב שהוקצה לשדרוג תשתיות המחקר במלח"י: ממסמך סיכום תקציבי לעניין קליטת עובדי מלח"י במכון וולקני, שנחתם בין משרד האוצר למשרד החקלאות ב-2013 , נאמר כי "לצורך שדרוג תשתיות במלח"י יתקצב משרד האוצר את משרד החקלאות ופיתוח הכפר, בשנת הקליטה, בסכום חד פעמי של 5 מיליון ש"ח בהרשאה להתחייב אשר המזומן בגינם ייפרס על פני 3 .
"שנים באופן שווה ככל שניתן בתשובה למשרד מבקר המדינה כתבה מנהלת מלח"י באוגוסט 2018 , כי תשתיות המחקר של מלח"י נשחקו לאורך השנים ונפגעו, וכי העברת מלח"י למסגרת מכון וולקני נדרשת כדי לאפשר למלח"י לקבל את התקציב המיועד לשדרוג תשתיותיו.
כאמור, עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2018 עדיין לא הועבר מלח"י למסגרת מכון וולקני.
כיוון שעל פי הסיכום התקציבי, העברת סכום של 5 מיליון ש"ח לשדרוג תשתיות מלח"י מותנית ביישום החלטת הממשלה - העברת מלח"י למכון וולקני - הרי שהעיכוב ביישום החלטה זו מונע ממלח"י לקבל את הכסף לצורך שדרוג תשתיותיו.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר - מינהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני | 1391 .
ועדות שהוקמו במשרד החקלאות ובמכון וולקני לגיבוש מתווה לקליטת מלח"י .