HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עקרון השוויון פירושו שוויון בפני החוק וניטרליות של החוק ביחס לשונות שבין בני האדם.
שוויון זה מניח הסדר נורמטיבי המופעל על כל בני האדם באופן אחיד , חרף שונותם העובדתית.
עקרון זה אין פירושו דין אחד לכול אלא הבחנה המוצדקת על פי טיב העניין ומהותו, וההנחה העומדת בבסיסו היא קיומם של טעמים ענייניים המצדיקים שוני4 .
הפליה מתקיימת באותם מצבים שבהם הדין השונה בין אנשים מבוסס על טעמים שאינם מצדיקים הבחנה כזאת5.
בית המשפט העליון הדגיש לא אחת את תוצאותיה ההרסניות של התנהגות בלתי - שוויונית כלפי שווים - עבור הפרט והחברה כאחד6 .
הוא גם עמד על כך ש"השוויון שומר על השלטון מפני השרירות.
אכן, אין לך גורם הרסני יותר לחברה מאשר .
1 ,"ראו אהרן ברק, "זכויות אדם מוגנות: היקף ומגבלות משפט וממשל א' (התשנ"ג), עמ' 273-253.
2 בג"ץ 6427/02 התנועה לאיכות השלטון בישראל נ' הכנסת, פ"ד סא(1 )619 (2006.
) 3 בג"ץ 6784/06 שליטנר נ' הממונה על תשלום גמלאות פס' 48 לפסק דינה של השופטת פרוקצ'יה (פורסם בנבו, 12.
) 4 בג"ץ 721/94 אל-על נתיבי או ויר לישראל בע"מ נ' דנילוביץ, פ"ד מח(5 )749 (1994.
6 בג"ץ 1067/08 עמותת נוער כהלכה נ' משרד החינוך, פ''ד סג(2 )398 (2009.
) 908 |דוח שנתי 67ב .
תחושת בניה ובנותיה, כי נוהגים בהם איפה ואיפה.
תחושת חוסר השוויון היא מהקשה שבתחושות.
היא פוגעת בכוחות המאחדים את החברה"7 .
:יצחק זמיר, שופט בית המשפט העליון (בדימוס), עמד על חשיבותו של ערך השוויון "המכנה המשותף.
לכל זכויות היסוד של האדם ולכל שאר הערכים שביסוד הדמוקרטיה.
הוא חיוני לא רק לדמוקרטיה הפורמלית.
אלא גם לדמוק רטיה המהותית.
גם של שלטון החוק המהותי, הדורש כי החוק עצמו ישרת את ערכי היסוד של מדינה מתוקנת.
יש אומרים, כי השוויון אינו עוד ערך בין ערכי היסוד של חברה מתוקנת, אלא הוא בעצם התכלית של חברה כזאת"8.
באשר להנחלת ערך המאבק בגזענות, מבקר המדינה עמד על כך כי"אחדותה של החברה הישראלית על שלל גווניה ומאבק עיקש וחסר פשרות בגזענות ובשנאת האחד רק בשל היותו אחר הם בסיס הכרחי להמשך קיומה ושגשוגה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית .
עלינו לשנן את לקחי העבר ואת הסכנות הטמונות בזרעי הגזענות, שעלולים להתפשט בכל חברה אנושית, להכות שורש ולהצמיח גידולי פרא המתפשטים ומכלים כל חלקה טובה.
לחברה אנושית באשר היא, בכל מקום ובכל זמן, אין ערובה כי שיחי הגזענות לא יהפכו ליער עבות.
אסור לנו לקבל את משטרנו הדמוקרטי, המקדש את כבודו של כל אדם באשר הוא אדם, כדבר מובן מאליו.
על המדי נה לפעול בכל האמצעים העומדים לרשותה לשם הטמעת הערכים היהודיים-דמוקרטיים של קבלת השונה והדגשת המאחד והמשותף בקרב כל בני החברה הישראלית"9.
בשנת2000 נחקק חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים, התשס"א -2000 (להלן- חוק איסור הפליה), שנועד לקדם את השוויון בישראל ולמנוע הפליה בכניסה למקומות ציבוריים ובאספקת מוצרים ושירותים ציבוריים.
החוק קובע כי "שירות ציבורי" משמעותו "שירותי תחבורה, תקשורת, אנרגיה, חינוך, תרבות, בידור, תיירות ושירותים פיננסיים, המיועדים לשימוש הציבור".
חוק איסור הפליה חל על כל עוסק, ציבורי ופרטי כאחד, המפעיל מקום המיועד לשימוש הציבור ועל כל מי שמספק מוצרים או שירותים ציבוריים .
בדברי המבוא להצעת החוק נכתב כי חוק איסור הפליה נועד להתמודד עם התופעה השלילית המתגלה בסירוב להניח לאדם להיכנס למקום ציבורי או לספק לו שירות או מוצר - רק בשל השתייכותו לקבוצה כלשהי; ולהקנות לכלל האוכלוסייה הזדמנויות שוות ליהנות ממוצרים, משירותים וממקומות המיועדים לציבור הרחב10.
בהחלטת ממשלה מפברואר 201611 הוטל על מנכ"לית משרד המשפטים להקים צוות בין-משרדי לגיבוש תכנית פעולה למאבק בגזענות נגד יוצאי אתיופיה, ולעמוד בראשו (להלן - הצוות למיגור הגזענות).
נקבע כי תכנית הפעולה תבחן את היכולת לקבוע יעדים מדידים, פעולות מומלצות ולוח זמנים לביצוע, ותובא לאישור הממשלה.
הצוות שהוקם כלל נציגים ממשרדי הממשלה ומן המגזר השלישי ופעילים .
7 בג"ץ 953/87 פורז נ' ראש עיריית תל -אביב -יפו, פ"ד מב (2 )309 ,332 (1988.
) 8 יצחק זמיר ומשה שובל, "השוויון בפני החוק", משפט וממשל, התש"ס, עמ' 165.
9 דוח מבקר המדינה "חינוך לחיים משותפים ולמניעת גזענות" (דוח מיוחד, ספטמבר2016.
) 10 הצעת חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים, התש"ס- 2000 , מיום 15.
2000 מספר2871 , עמוד 370.
הוא איסור מקיף ורחב .
הנוגע לגורמים רבים, .
נרחבות של הפליה חברתיים.
ביולי 2016 הגישהצוות את המלצותיו לראש הממשלה ( להלן - הדוח למיגור הגזענות).
ועדת השרים לקידום שילובם בחברה הישראלית של אזרחי ישראל ממוצא אתיופי אימצה חלק גדול מההמלצות בהחלטותיה12 (להלן- החלטת ועדת השרים).
מטבע הדברים, הביקורת הנוכחית מתייחסת לחלק מהסוגיות שנבחנו ונדונו בידי הצוות למיגור הגזענות, אך היא עוסקת בתופעה רחבה ומקיפה יותר של הפליה ואי-שוויון, שבין גורמיה מצויה הגזענות.
דוח זה עוסק בנושא מניעת הפליה באספקת שירותים, מוצרים וכניסה למקומות ציבוריים ומתייחס לכלל האוכלוסייה המרכיבה את החברה הישראלית.
למשרד מבקר המדינה ולנציבות תלונות הציבור תפקיד חשוב בשמירה והגנה על זכויות הפרט במדינת ישראל, ומכאן החשיבות שבקיום ביקורת בנושא זה13 .
בחודשים מרץ-אוגוסט 2016 בדק משרד מבקר המדינה את אופן התמודדותן של כמה מרשויות המדינה עם תופעת ההפליה באספקת שירותים המצויים באחריותן.
הביקורת התמקדה בפיתוח הידע בנושא הפליה בשירותים, במוצרים ובכניסה למקומות ציבוריים (להלן - הפליה באספקת שירותים ומוצרים), במאבק המערכתי של משרדי הממשלה ב הפליה באספקת שירותים ומוצרים , בטיפול בתלונות, באכיפה הפלילית והאזרחית של איסור הפליה זו, ובגיבוש המענה המתכלל להתמודדות עם התופעה.
הביקורת נערכה בכמה ממשרדי הממשלה בהם משרד המשפטים, משרד החינוך, המשרד לשוויון חברתי ומשרד הבריאות.
איסור ההפליה בשירותים ובמוצרים הוא איסור מקיף ורחב הנוגע לגורמים רבים, פרטיים וציבוריים, ולקשת רחבה מאוד של שירותים, מוצרים ומקומות ציבוריים.
הביקורת מתמקדת בהתמודדות הרשויות עם כמה תופעות נרחבות של הפליה, אשר זוהו בידי גורמים שונים במדינה או עלו בתלונות, ואין לראות בה בדיקה כוללת של כלל תופעות ההפליה באספקת שירותים ומוצרים.
המקרים הנידונים בדוח זה מובאים להמחשת הסוגיות העולות בדוח, ומשרד מבקר המדינה לא בדק אותם לגופם.
13 לעניין תפקידו של מבקר המדינה ונציב תלונות הציבור בהגנה על זכויות האדם ראו הרצאתו של אהרן ברק "מבקר המדינה וזכויות האדם בישראל" מיום 11.
2013 בכנס במרכז הבינתחומי בהרצליה.
הדברים תורגמו לאנגלית ופורסמו בחוברת שהפיץ משרד מבקר המדינה State Audit and Human Rights (2014).
עקרון השוויון - המסד הנורמטיבי .
הזכות לשוויון הוכר ה כזכות יסוד, מכוח פסיקה שקבעה כי יש לפרש דברי חקיקה על פי עקרון השוויון 14.
הכרה זו אף קדמה למהפכה החוקתית שבמרכזה עמדו חקיקתם של חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו (להלן - חוק יסוד כבוד האדם) וחוק יסוד: חופש העיסוק.
במרוצת שנות קיומה של המדינה עוגנועקרונות של שוויון ואי-הפליה בחוקים רבים ובפסיקה ענפה.
כיום, עקרון השוויון משתרע על פני תחומי המשפט כולם, לרבות המשפט הפרטי, והוא בולט במיוחד בתחום המשפט הציבורי ומתבטא בחובה המפורשת המחייבת כל רשות ציבורית לנהוג בשוויון.
אחד מחוקי השוויון הראשונים שנחקקו בארץ הוא חוק שיווי זכויות האשה, התשי"א-1951, " שקבע כי דין אחד יהיה לאשה ולאיש לכל פעולה משפטית; וכל הוראת חוק המפלה לרעה את האשה.
הפליה לעניין זה נבחנת במבחן התוצאה בלבד, ולהיעדרה של כוונה להפלות אין כל משקל.
ב-1998 ,נחקק חוק הרשות לקידום מעמד האשה התשנ"ח-1998 (להלן- חוק רשות מעמד האישה), שהקים את הרשות לקידום מעמד האישה (להלן - רשות מעמד האישה), ופירט את תפקידיה וסמכויותיה.
חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח -1998 (להלן- חוק שוויון אנשים עם מוגבלות) קובע איסור הפליה כללי ולפיו "אין מפלים אדם עם מוגבלות ואין פוגעים בזכותו לנגישות".
החוק אוסר את הפלייתו של אדם עם מוגבלות, וקובע חובות הנגשה נרחבות לאנשים עם מוגבלויות, על מנת לאפשר את מימוש זכויותיהם באופן שוויוני15 .
בשנת2000 הוקמה במשרד המשפטים נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (להלן - נציבות שוויון אנשים עם מוגבלות).
בחוק שוויון אנשים עם מוגבלות נקבע כי תפקידה של הנציבות לקדם את עקרונות היסוד של החוק ו את השוויון, למנוע הפליה של אנשים עם מוגבלות ולעודד את השתלבותם והשתתפותם הפעילה בחברה.
לצורך ביצוע תפקידיה החוק מקנה לנציבות סמכויות שונות.
חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ"ח -1988 (להלן - חוק שוויון הזדמנויות בעבודה) מונה קבוצות רבות באוכלוסייה שהפלייתן אסורה בנושאים שונים בתחום דיני העבודה.
בעקבות תיקון החוק הוקמה ב-2009 נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה (להלן- נציבות שוויון בעבודה), שתפקידה קידום ההכרה בזכויות השוויון בעבודה ומימושן, ולשם כך נקבעו לה כמה תחומי פעילות והוענקו לה סמכויות שונות.
14 'יצחק זמיר ומשה שובל, שם, עמ183.
15 בעקבות תיקון לחוק שווי ון אנשים עם מוגבלות משנת 2005 , הוחל חוק זה על מקרים של הפליית אנשים עם מוגבלות באספקת שירותים ומוצרים.
ייחודו המהותי של חוק .
בעניין זה נודעת חשיבות מיוחדת לחוק יסוד כבוד האדם , אשר הגם שלא עיגן את עקרון השוויון באופן מפורש, הוא גוזרו מן הזכות לכבוד, כפי שצוין בבית המשפט העליון בשבתו כבג"ץ (להלן - בג"ץ עמנואל)16 : "הזכות לשוויון הוכרה, כידוע.
ככלולה בזכות לכבוד האדם עד כמה שזכות זו קשורה לכבוד האדם בקשר ענייני הדוק".
להבדיל מן המשפט הציבורי, במשפט הפרטי אין חובה כללית על אדם לנהוג בשוויון כלפי כל אדם, שכן תחום זה מחייב איזון מתמיד בין האוטונומיה של הפרט וחירותו ובין ערך השוויון.
ואולם למרות תחולתו המצומצמת יותר במשפט הפרטי, יש לשוויון תפקיד חשוב בו ומתקיים תהליך מתמשך של הרחבת התחומים שחלה בהם על הפרט חובה לנהוג בשוויון כלפי זולתו17 .
בתארו את תהליך החלתן של נורמות שוויוניות במשפט הפרטי, אמר בית המשפט העליון כי "זכות השוויון לא נותרה אך במישור המשפט הציבורי ובתהליך מתמשך חדרה גם אל תוככי המשפט הפרטי" (להלן - פס"ד פרוז'אנסקי)18.
" חוק איסור הפליה חל אפוא על גופים ציבוריים ופרטיים כאחד בקבעו כי מי שעיסוקו באספקת מוצר או שירות ציבורי או בהפעלת מקום ציבורי, לא יפלה באספקת המוצר או השירות הציבורי, במתן הכניסה למקום הציבורי או במתן שירות במקום הציבורי, מחמת גזע, דת או קבוצה דתית, לאום, ארץ מוצא, מין, נטייה מינית, השקפה, השתייכות מפלגתית, גיל, מ עמד אישי או הורות".
עוד אוסר החוק פרסום מודעה שיש בה משום הפליה אסורה.
הפרת הוראות חוק איסור הפליה, ששר המשפטים מופקד על ביצועו, מהווה גם עבירה פלילית גם עוולה נזיקית, ולפיכך מאפשרת לאדם המופלה לקבל סעד ממוני בגין הפגיעה שחווה.
שרירים דבריו של בית המשפט העליון בפס"ד פרוז'אנסקי: "יחודו של חוק איסור הפליה.
אינו ביצירת מושג חדש של שיוויון.
יחודו הינו בעיצוב הכלים האופרטיביים העומדים לרשותו של נפגע הפליה בבקשו סעד מבית המשפט".
ייחודו המהותי של חוק איסור הפליה נובע מכך שהוא מקיף תחומי שירות נרחבים הרלוונטיים להיבטים האישיים בחייו של אדם, בהם חינוך, רפואה , עניינים כלכליים ובילוי בשעות הפנאי.
יוער כי עד כה נתפס החוק בעיני הציבור הרחב ובעיני רשו יות אכיפת החוק, כ"חוק המועדונים" בעיקר.
לעניין זה רלוונטיים דבריו של פרופ' אמנון רובינשטיין: "בחוק איסור הפליה - חוק חשוב ביותר שלא זכה לתשומת לב ראויה - נקבעה עקרונית חובת אי הפליה מגדרית.
זהו חוק ברור נגד הפליה מגדרית.
הגיע הזמן שהרשויות - כולל בתי המשפט - יתייחסו לחוק חשוב זה ברצינות הראויה"19 .
בית המשפט העליון קבע .
16 בג"ץ 1067/08 עמותת "נוער כהלכה" נ' משרד החינוך, פ"ד סג( 2 )398 (2009.
) 17 משה כהן-אליה, "החירות והשוויון בראי החוק לאיסור הפליה במוצרים ובשירותים", עלי משפט ג, תשס"ג, עמ' 15 ; ברק מדינה, "איסור הפליה במגזר הפרטי מנקודת מבט של תיאוריה כלכלית", עלי משפט ג(1), ,תשס"ג עמ' 37.
18 רע"א 8821/09 פרוז'אנסקי נ' חברת לילה טוב הפקות בע"מ (פורסם במאגר ממוחשב, 16.
) 19 אמנון רובינשטיין, "החופש להסכים: כשאת אומרת כן, למה את מתכוונת?
", הפרקליט נג (2 ,) 'תשע"ה, עמ261 .
גם הוא כי "חוק זה הוא חוק מרכזי במערך חקיקה מורכב ומסועף שתכליתו אחת - קידום השוויון המהותי במדינת ישראל.
מטבע הדברים בשל שנותיו הצעירות, טרם זכה חוק זה לדיון מקיף ורציני דיו.
משאמרו המחוקקים את דבריהם, חובה על בית המשפט לפעול להגשמת תכלית החקיקה באופן המיטבי"20 .
,עקרון השוויון ואיסור ההפליה במוצרים ובשירותים מצוי גם בכמה חוקים אחרים בהם חוק זכויות החולה, התשנ"ו-1996 (להלן- חוק זכויות החולה), חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ "ד-1994 (להלן - חוק ביטוח בריאות), ו חוק זכויות התלמיד, התשס"א -2000 (להלן- חוק זכויות התלמיד).
בדברי המבוא להצעת חוק איסור הפליה ניתן ביטוי להתחייבויות ישראל במישור הבין-לאומי: "מדינת ישראל התחייבה בכמה אמנות בין -לאומיות למגר באמצעות חקיקה כל צורה של הפליה (האמנה בדבר זכויות אזרחיות ומדיניות, האמנה בדבר ביעור הפליה גזעית, האמנה בדבר ביטול הפליה נגד נשים לצורותיה).
בחקיקה זו יש משום מתן ביטוי במישור המשפט הפנימי להתחייבויותיה של המדינה במישור הבין-לאומי".
יצוין כי האמנה הבין-לאומית בדבר ביעורן של כל צורות ההפליה הגזעית משנת 1966 (להלן- האמנה לביעור הגזענות)21 קובעת, בין השאר, כי כל מדינה מתחייבת לערוב לזכותו של כל אדם - בלא הבחנה בין גזע, צבע או מוצא לאומי או אתני, לשוויון בפני החוק ולהנאה מזכויותיו, לרבות הזכות לגישה לכל מקום או שירות המיועדים לשימושו של הציבור הרחב.
באמנה בדבר ביטול הפליה נגד נשים לצורותיה משנת 1979 (להלן - אמנת ביטול הפליה נגד נשים)22 מתחייבת כל מדינה, בין השאר, לנקוט את האמצעים לביטול ההפליה נגד נשים בתחומי החינוך, הטיפול הרפואי והגישה לשירותי בריאות, ובתחומים אחרים הנוגעים לחיים הכלכליים, החברתיים והתרבותיים.
20 פס"ד פרוז'אנסקי, עמ' 44 .
21 האמנה אושררה, ונכנסה לתוקף בישראל בשנת1979.
22 האמנה אושררה, ונכנסה לתוקף בישראל בשנת1991 .
ברוב המדינות בעלות חוקה ניתן לעקרון השוויון מעמד נורמטיבי עליון, והוא נכלל בחוקות יהן בלשון מפורשת המגדירה אותו כערך יסוד של המדינה 23.
,בישראל שחוקקה חוקי יסוד אך לא חוקה מלאה, הדין אינו מכיר בזכות חוקתית כללית לשוויון, אלא בזכות לשוויון בהקשרים לזכות החוקתית לכבוד24 והיא טרם נקבעה במפורש באופן עצמאי בחוק יסוד כלשהו.
אף על פי כן, עקרון השוויון מעוגן כזכות יסוד שנקבעה בפסיקת בתי המשפט בישראל 25 .
אשר ליחס שבין כבוד האדם (לפי חוק יסוד כבוד האדם) ובין שוויון, בית המשפט העליון קבע כי כבוד האדם כזכות חוקתית כוללת בחובה את אותם היבטים של השוויון המגשימים את הערכים המונחים שביסוד כבוד האדם, כלומר קשורים אליו בקשר ענייני הדוק26.
23 ,יצחק זמיר ומשה שובלהשוויון בפני החוק , משפט וממשל ה תש"ס, עמ' 167 .
24 ,אהרן ברקכבוד האדם - הזכות החוקתית ובנותיה, נבו הוצאה לאור, 2014 ', עמ685.
26 בג"ץ 6427/02 התנועה למען איכות השלטון בישראל נ' כנסת ישראל פ''ד סא(1 )619, וכן אהרן ברק, כבוד האדם - הזכות החוקתית ובנותיה, נבו הוצאה לאור, 2014 ', עמ689 .
ולכשרות שיקוליו אלא .
לתוצאתם בלבד מאפייני ההפליה באספקת שירותים ופיתוח הידע בנושא .
אפיון מופעי הפליה באספקת מוצרים ושירותים .
חתירה תמידית להשגת שוויון מהותי בחברה רב -תרבותית המורכבת מקבוצות אתניות, דתיות, מעמדיות, לשוניות ועוד, היא משימה מאתגרת במיוחד.
בספרם27 על החברה בישראל מזהים בה דן הורוביץ ומשה ליסק חמישה שסעים עיקריים המפצלים את החברה הישראלית: (1 ) יהודי -ערבי; (2 ) דתי -חילוני; (3 ;) עדתי (4 ;) מעמדי (5 ) אידיאולוגי.
הספר מציג גם את המנגנונים לוויסות קונפליקטים שמקורם בשסעים אלה ואת השפעתם על הלכידות החברתית.
תהודה לתפיסה זאת נמצאת בדברי נשיא המדינה, מר ראובן ריבלין: "התהליכים הדמוגרפיים המעצבים מחדש את פניה של החברה הישראלית - יצרו למעשה 'סדר ישראלי חדש '.
סדר שבו אין עוד רוב ברור, ואין מיעוטים ברורים.
סדר שבו החברה הישראלית מורכבת מארבעה מגזרים .
ארבעה 'שבטים ' מרכזיים חילונים, חרדים, דתיים לאומיים [ ]וערבים, שונים מהותית אלה מאלה, שילכו ויתקרבו זה אל זה בגודלם.
חלוקה זאת לארבעת השבטים המרכזיים המרכיבים את החברה הישראלית חושפת מבנה יסוד שלה.
מבנה שלעולם לא יהיה בכוחנו או ביכולתנו לטשטש אותו או למחוק אותו"28 .
עם היסודות ההכרחיים ליצירת שותפות בין חלקי החברה הישראלית מנה הנשיא את ההוגנות ואת השוויון.
הפליה עשויה להיות ישירה או עקיפה.
הפליה ישירה מתבטאת ביחס שונה לפרט בגלל השתייכותו לאחת "הקבוצות המוגנות", היינו קבוצות פגיעות מחמת יחס שלילי מתמשך כלפיהן ובעלות היסטוריה של הפליה29 ; הפליה כזאת מתמקדת בשיקוליו של הגורם המפלה את הפרט.
היא עשויה להיות גלויה או מוסווית, אם הגורם המפלה מבקש לטשטש את כוונתו להפלות באמצעות שימוש באמת מידה ניטרלית כביכול30 .
הפליה עקיפה אינה מתייחסת למניעיו של הגורם המפלה ולכשרות שיקוליו אלא לתוצאתם בלבד.
היא מתמקדת באמות מידה (ניטרליות ככל שיהיו) שמשפיעות הלכה למעשה על קבוצה מוגנת מסוימת ולא על אחרות.
ככל שאמות המידה הללו מביאות לידי הדרה שיטתית של חברי קבוצה מוגנת אחת יחסית לקבוצות אחרות, .
27 ,דן הורוביץ ומשה ליסקמצוקות באוטופיה - ישראל חברה בעומס יתר, עם עובד, 1990 .
על השסעים בחברה הישראלית ראו עוד בדוח מבקר המדינה "חינוך לחיים משותפים ולמניעת גזענות" (דוח מיוחד, ספטמבר 2016.
) 28 נאום הנשיא ראובן רבלין מיוני2015 .
בכנס הרצליה 29 דברי ההסבר לסעיף3 .
בחוק איסור הפליה 30 טליה שטיינר, "שוברים אי שוויון - התמודדות עם אפליית ערבים בשוק העבודה הישראלי", מחקר מדיניות 97, ,המכון הישראלי לדמוקרטיה2003 .
בית המשפט העליון חזר ואימץ את מבחן התוצאה כאמת מידה לקיומה של הפליה, בקבעו כי "להיעדרה של הכוונה להפלות אין השפעה על קיומה של ההפליה.
פגיעה בשוויון (או ההפליה) אינה נבחנת אך על פי מטרתה של הנורמה שלפי הטענה יש בה הפליה.
על פי הדין הנוהג בישראל הפגיעה בשוויון (או ההפליה) נבחנה גם בתוצאה (ה - impact )הלא מכוונת המושגת על ידה".
בית המשפט העליון התייחס עוד לקביעותיו הקודמות בנושא וציין שבפסיקתו עוברת כחוט השני התפיסה כי "עקרון השוויון צופה פני התוצאה; תהא כוונתו של אדם טהורה וזכה ככל-שתהא, אם התוצאה המתקבלת ממעשהו תוצאה-מפלה היא, יפסל מעשהו כלא-היה.
השאלה אינה רק מהו המניע של המחליטים; השאלה הינה גם מהי התוצאה של ההחלטה.
ההחלטה היא פסולה, לא רק כאשר המניע הוא לפגוע בשוויון, אלא גם כאשר המניע הוא אחר, אך הלכה למעשה, נפגע השוויון.
דין שניסוחו 'נוייטראלי ' עשוי להיות מפלה, אם האפקט שלו הוא מפלה"32.
אפיון איכותני של הפליה בשירותים .
משרד מבקר המדינה בדק את צורותיה השונות של תופעת ההפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות ציבוריים, כפי שהתרחשה בחמש עד עשר השנים האחרונות.
הבדיקה הקיפה כ-150 מופעי הפליה אשר אותרו ממקורות שונים, בהם תלונות שהוגשו במשרדי ממשלה, אירועים שתועדו בידי ארגוני מגזר שלישי, תביעות משפטיות ואירועים שהתפרסמו בתקשורת (להלן - מקבץ מופעי ההפליה).
תרשים 1 להלן מדגים קטגוריות של הפליה שאותרו, ומעלה כי מקבץ מופעי ההפליה באספקת שירותים ומוצרים הינו מגוון מבחינת הקבוצות המוגנות הנפגעות ממנה.
31 שטיינר, שם, עמ' 19-18.
32 בג"ץ 7052/03 עדאלה המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל נ' שר הפנים , נבו, פסקה 51 )(ראו שם גם אזכורי פסיקה קודמים אותם הביא בית המשפט העליון, וכן אהרן ברק, כבוד האדם - הזכות החוקתית ובנותיה, נבו הוצאה לאור, 2014', עמ 694.
תרשים 1 : קטגוריות ההפליה .
מופעי ההפליה מבוזרים על פני קשת רחבה של שירותים ומקומות ציבוריים, רובם באחריותם של משרדי ממשלה או גופי שלטון אחרים, כפי שמוצג בתרשים 2 להלן.
תרשים 2 : ענפי השירות של מופעי ההפליה .
ריבוי הרבדים של תופעת ההפליה באספקת שירותים ומוצרים ניתן להמחשה באמצעות הדגמה של ענף שירות יחיד.
להלן תרשימים המדגימים את מופעי ההפליה בשירותי בריאות ובשירותים עירוניים: 918 |דוח שנתי 67ב .
תרשים 3 : הפליה בשירותי בריאות תרשים 4 :הפליה בשירותים עירוניים .
מקבץ מופעי ההפליה והתרשימים לעיל מראים כי ההפליה נוגעת כמעט לכל האוכלוסייה בשלבים שונים של החיים, והביזור המערכתי שלה נרחב ומקיף כמעט את כל תחומי החיים.
לביזור זה השפעה על אופן ההתמודדות עם התופעה: א.
מופעי ההפליה פרוסים על פני תחומי ה אחריות של רבים ממשרדי הממשלה ועל פני ענפי שירות רבים במגזר הפרטי; ב.
הביזור מקשה על נקיטת מדיניות ממשלתית אחידה להתמודדות עם התופעה, ומדיניות יעילה ורציפה שתביא לצמצומה.
אפיון כמותי של הפליה באספקת שירותים ומוצרים .
אפיון כמותי של הפליה באספקת שירותים ומוצרים מחייב ייזום של סקרים שיבחנו את הנושא במגוון תחומים וקבוצות באוכלוסייה, ריכוז מידע על התלונות והפניות שהתקבלו במשרדי הממשלה וניתוחו.
הביקורת העלתה כי במערכת הממשלתית בכללותה אין מתקיימים הליכים או פעולות שיטתיים לאיסוף מידע ולמעקב אחר מופעי ם של הפליה באספקת שירותים ומוצרים.
נמצא כי גם כאשר נעשות פעולות כאלה, הן מוגבלות ומתמקדות בקבוצה מוגנת מסוימת , בענף שירות מסוים ולעתים אף באזור גאוגרפי מסוים.
עוד נמצא כי עיקר הנתונים הכמותיים אינם נאספים אלא בידי גורמים מן המגזר השלישי או לשימוש בהליכים משפטיים, ובמצב הדברים הנוכחי לא ניתן ללמוד מן הנתונים המצומצמים על היקף תופעת ההפליה.
להלן דוגמאות לאיסוף נתונים כמותיים על הפליה: 1.
בסקר שנערך בקרב 1,100 ,נשים582 מהן להט"ביות (להט "ב - לסביות, הומאים וטרנסג'נדרים ), נמצא כי 15% מהן חוו יחס פוגעני או מעליב מאיש צוות רפואי בשל נטייה מינית או זהות מגדרית (להלן - סקר נשים להט"ביות)33 .
ארגון לא -ממשלתי העוסק בקידום שוויון במוסדות חינוך חרדיים בחן ב -2011 את שיעור התלמידות ממוצא אשכנזי מכלל התלמידות ב -20 בתי ספר על - יסודיים חרדיים ברחבי ירושלים באותה שנה.
בתי הספר דורגו בארבע רמות, א' (הרמה הגבוהה ביותר) עד ד', המייצגות את רמת הביקוש של בית הספר ואת הערכת איכותו בקהילה החרדית.
הארגון מצא כי שיעור התלמידות האשכנזיות ברמה א' היה 80%-75% ', ברמה ב 66%-61% ', ברמה ג 58%-21% וברמה ד' לא היו תלמידות ממוצא אשכנזי כלל.
הרשותהארצית למדידה והערכה בחינוך (להלן - ראמ"ה) עוסקת ב מדידה והערכה של תחום החינוך בארץ ומספקת תובנות מחקריות למערכת החינוך .
ראמ"ה ריכזה נתונים מסקרים שנערכו בקרב תלמידים על היחשפותם לאלימות מילולית בשל צבע עור, מוצא או דת, ועל חוויות של תלמידים בנושא סובלנות כלפי האחר והשונה בחודש שקדם לעריכת הסקר (להלן - סקרי אקלים בית ספרי).
בשנת הלימודים ה'תשע"ה, למשל, נשאלו התלמידים אם מישהו לעג להם בגלל צבע עורם, מוצא ם או דת ם.
בכיתות ה' -ו' השיבו בחיוב 34% מן התלמידים יוצאי אתיופיה ו -22% מיוצאי ברית המועצות, לעומת 11% מקרב ילידי הארץ ויוצאי צפון אמריקה.
תוצאות דומות התקבלו בכיתות ז'-ט'.
במחקר " מדד יחסי ערבים-יהודים בישראל ", המתפרסם כמעט מדי שנה, נערך סקר בקרב 700 יהודים ו -700 ערבים בהיבטים שונים של היחסים בין שתי הקבוצות34 .
מתוצאות הסקר עולה כי בשנים 2012 ,2013 ו-2015 על השאלה 'האם נתקלת באופן אישי בהפליה מצד יהודים או מוסדות המדינה בתחום כלשהו (חנויות, מקומות עבודה, מקומות בילוי, תחבורה ציבורית, משטרה, משרדי ממשלה)?
' שהופנתה למרואיינים הערבים ענו מחציתם באופן עקבי בחיוב, וכחצי מהמשיבים שנתקלו בהפליה ענו כי נתקלו בהפליה נשנית.
33 ( ד"ר רות גופן, ד"ר גל וגנר ואורי עייקMSW ,) סקר בריאות נשים להטבא"קיות בישראל, מאי 2016.
34 ,פרופ' סמי סמוחהלא שוברים את הכלים - מדד יחסי ערבים -יהודים בישראל , המכון הישראלי לדמוקרטיה ואוניברסיטת חיפה, 2012, 2013 ו-2015 .
, מצויים באינטרנט 920 |דוח שנתי 67ב .
עמוקה לנפגע משרד מבקר המדינה מדגיש שהדוגמאות לעיל מדגימות את חשיבות איסופם של נתונים כמותיים על הפליה בידי הגורמים הממשלתיים.
בהיעדר הליך שיטתי ונרחב של ייזום סקרים וריכוז מידע בנושא, נפגעת באופן ממשי היכולת להבין את היקף התופעה ולמקד את הפעולות לצמצומה.
המידע הקיים על ההפליה המתרחשת בפועל אינו נאסף באופן עקיב ושיטתי והוא מוגבל לגזרות מצומצמות בלבד של הנושא (ענף, קבוצה מוגנת או אזור גאוגרפי מסוימים).
ייתכן שהדוגמאות אינן אלא קצה קרחון ודווקא משום כך הן מדגישות את הצורך בקיום הליך שיטתי ושוטף למעקב אחר הנושא.
השלכות ההפליה באספקת שירותים ומוצרים על הפרט .
הפליה בקבלת שירותים ומוצרים ציבוריים מעוררת תחושות קשות, בראש ובראשונה באדם שחווה אותה.
הפליה על בסיס השתייכותו של אדם לקבוצה מסוימת נושאת מסר של דחייה כלפי מאפיין הטבוע בזהותו ולפיכך פוגעת בכבודו35; ביסודה של הפליה על רקע השתייכות קבוצתית נעוץ ייחוס מעמד נחות למופלה, מעמד הנובע ממהותו הנחותה כביכול, ומשמעותה השפלה עמוקה לנפגע36 .
להלן דוגמאות לתחושות אלה כפי שהן משתקפות במקבץ מופעי ההפליה.
בתלונה למשרד החינוך , בדבר הפליה על רקע עדתי בקבלת בתו לבית ספר חרדי , כתב תושב ירושלים: "מעבר להיות הנושא מרגיז.
יש לזכור שמאחורי הסיפור הזה עומדת ילדה קטנה ונבונה בת 6 שרוצה להרגיש כמו חברותיה לגן ולראות שגם היא נרשמת כמו כולם.
ובמקום זה מרגישה שהיא לא רצויה ואותה לא רוצים בבית הספר ולך תסביר לה שהכול בגלל החולצה של אבא שלה".
תושב בית שמש שרשם את בתו לגן ילדים חרדי מעיד כי "קיבלתי תשובה שבינתיים אני בסטטוס של 'בירור' למרות שכבר 3 בנות שלי למדו אצלם בגנים ו-3 פעמים הייתי ב'בירור' - שם מכובס לאפליה גזענית, עדיין לא מספיק ואני נאלץ להיות במתח עוד - בפעם ה-4 פשוט אין גבולות לחוצפה שלהם, וכולי רותח מזעם, והתקשרתי אליהם למשרד ונזפתי בהם".
תלמידה בבית ספר תיכון דתי התלוננה כי מנהל בית ספרה אינו מאפשר לבנות להשתתף במגמת אלקטרוניקה , בנימוק שזה מקצוע לבנים בלבד.
לדבריה, "כששאלתי את המנהל למה אני לא יכולה, הוא אמר לי משפט פשוט 'כי את בת'.
שבנים יותר טובים מבנות יותר חכמים מבנות.
מה אני אמורה להרגיש שהמנהל שלי עומד מולי ואומר שאני לא יכולה לגשת למגמה אך ורק בגלל המין שלי?
בתלונה למשרד החינוך, בדבר הפליה עדתית בקבלה למוסד חינוך חרדי של תושבי שכונה שמוצאם מזרחי, נכתב: "לא ייתכן שכל שנה מחדש .
35 פס"ד פרוז'אנסקי, עמ' 16.
36 בג"ץ 4541/94 מילר נ' שר הביטחון, פ"ד מט (4 )94 (1995), עמ' 132.
נתמודד עם ההפליות הנ"ל, לא ייתכן שכל שנה מחדש משפחות יעברו שבעה מדורי גיהנום, שכל שנה מחדש נזכה לזלזול".
השפעה אחרת היא היווצרות חסם אצל הנפגע, המביא אותו להימנע מרכישה או מבקשה של שירות לאחר התנסות בהפליה: בסקר נשים להט"ביות נשאלו נשים על אמירות פוגעניות מפי אנשי צוות רפואיים.
אחת הנשים סיפרה: "בת זוגי לא הייתה אצל גניקולוג מאז גיל 20 כי הרופאה אמרה לה שבגלל שהיא לסבית אין לה צורך לבוא לבדיקות תקופתיות ]ולבדיקת[ PAP .
היא מאמינה עדיין לרופאה ההיא מגיל 20".
ואשה אחרת דיווחה: "שיתפתי רופאת משפחה בכוונתי להיכנס להריון, והיא אמרה שלא תוכל לסייע לי בכך, מפני שלפי אמונתה היא לא יכולה לתת יד להבאת ילד לעולם בקונסטלציה המשפחתית שלי (זוגיות עם אישה)".
השפעה אחרת היא גרירת הפגיעה ביכולת הבחירה של המופלה לרעה גם לתחומים אחרים.
במקבץ מופעי ההפליה ישנם מקרים של משפחות שהתלוננו על הפליה עדתית בקבלה לבתי ספר חרדיים ובסופו של דבר בחרו לעזוב את עיר מגוריהם, אף על פי שמשרד החינוך הכיר בהפלייתם על ידי המוסד החינוכי.
מתלונות ומפרסומים שונים עולה כי בגבעת זאב יש גני ילדים המתנים את ההרשמה אליהם בהצגת אישור של ועדת אכלוס37 .
הגם שמדובר בגנים עירוניים, דרישת האישור הוצגה לעתים בטופסי ההרשמה של רשות החינוך המקומית, האחראית לשיבוץ.
ילדים שהוריהם לא הציגו אישור כזה שובצו לגנים מרוחקים.
מחקר בנושא השתלבותם של ערבים בני המעמד הבינוני במטרופולינים תל אביב וחיפה, דן במחסור במסגרות חינוך מתאימות לילדים מוסלמים כחסם להשתקעות ארוכת -טווח בהן , ומצא כי רבים מאלה שבחרו להשתקע באזור תל אביב הביעו רצונם להישאר בה ב זכות אפשרויות התעסוקה, איכות החיים ורמת השירותים, א ך הצביעו על היעדר מסגרות חינוכיות ציבוריות איכותיות ערביות עבור ילדיהם38.
פגיעה בשוויון הגישה לשירותים משפיעה על אפשרויות התעסוקה של אדם.
משרד מבקר המדינה עמד על כך כבר בדוח שהתפרסם בשנת 201639 וציין כי תחבורה ציבורית שאינה מניחה את הדעת ומחסור במעונות יום לילדים מגיל שלוש ומטה ביישובים ערביים הם חסמים לשוק התעסוקה עבור האוכלוסייה הערבית, ומצמצמים את אפשרויות התעסוקה שלה.
37 ,המדובר בוועדות, בדרך כלל ועדות רבניםהפועלות בערים חרדיות.
ועדות האכלוס מנטרות את שוק הדיור בערים אלה ונטען נגדן כי הן מונעות מאזרחים לרכוש, למכור או להשכיר דירות בשל מוצא או השקפה דתית.
38 ,פהימה עבאסהשתלבות המעמד הבינוני הערבי במטרופולינים של תל אביב וחיפה , חיבור לשם קבלת קבלת תואר דוקטור לפילוסופיה.