HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
18 עולה כי כיוון שהתכנון והפיתוח של הנמלים תכליתם מענה לצורכי המשק ובכפוף למדיניות הממשלה ולהוראות השרים, ההחלטות על ביצוע פרויקטי הפיתוח וההשקעות שמבצעת החברה בפיתוח הנמלים, אינן תורמות בהכרח לעלייה בהכנסות או ברווח של החברה אולם הן נעשות בהתאם לתפקידה של החברה במטרה לתת מענה לצורכי המשק ונעשות תוך שקילת שיקולים עסקיים, לרבות היכולת התזרימית של החברה.
י חוק רספ"ן, על חנ"י לפעול לקידום התחרות בין הגורמים הפועלים בנמלי זאת ועוד, על פ חיפה, אשדוד ואילת 38 .
משמע ייתכן מתח בין תפקידיה של חנ"י בפיתוח התשתית הנמלית וקידום התחרות ובין השיקולים העסקיים שאמורים להנחותה לפי חוק החברות הממשלתיות, בייחוד כשאין בפעולות הנדרשות לפיתוח התשתיות או לקידום התחרות כדי לתרום לרווחיה של חנ"י.
הכנסותיה של חנ"י מקורן בדמי תשתית, דמי שימוש, ותשלומים בגין שירותים נמליים, שתעריפיהם מוסדרים בחקיקה -צו שירותי נמל המסדיר את תעריפי הפעילות הנמלית ובהם דמי הראויים מחברות הנמל חיפה ואשדוד.
התשתית, וצו דמי השימוש המסדיר את דמי השימוש מקור הכנסה נוסף של חנ"י הוא החכרת נכסים בעורף הנמלים.
ככל שהפעילות הנמלית גדלה, וככל שגדולים יותר שטחי הנמל שחנ"י מחכירה למפעילי הנמל, כן אמורות לגדול הכנסותיה.
בשנת 2018 עמדו סך הכנסותיה של חנ"י מדמי שימוש ע"ס כ - 279.
6 מיליון ש"ח, בנוסף הכנסותיה מדמי תשתית 39 היו 334.
פרט לכך היו לחנ"י בשנה זו הכנסות מתשלומים בגין שירותים נמליים40 ע"ס כ- 271.
7 מיליון ש"ח והכנסות ממתן זכויות על מקרקעין41 , .
38 מתוך תיאור עסקי החברה שבתשקיף הנפקת האגח של חנ"י מ-2018.
39 בצו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (שירותי נמל) התש"עדמי תשתית נקבעו -2010 ,כתשלום בעד העמדה תחזוקה ופיתוח של תשתיות נמליות ותחזוקת הסביבה הימית.
דמי התשתית משולמים על ידי בעל המטען ובשל מטען במעבר הם משולמים על ידי בעל האוניה.
סכום דמי התשתית נקבע בצו.
חברות הנמל גובות עבור חנ"י את דמי התשתית ומעבירה אותם במלואם לחנ"י מידי יום בניכוי עמלת גביה בשיעור של 0.
מסכום דמי התשתית 40 סכומים שגובה חנ"י בגין שירות שנתן מי שאינו חברת נמל.
גביית התשלומים מבוצעת עבור חנ"י באמצעות חברות הנמל.
41 ל לצורך מתן שירותי נמל ולשימוש נמלי.
החברה מעמידה נכסים למי שאינו חברות נמ מדינת ישראל -232 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים כ- 176.
2 מיליון ש"ח והכנסות אחרות כמיליון ש"ח.
בשנה זו חנ"י העבירה סך של כ-176 מיליון ש"ח לחברות הנמל חיפה ואשדוד42 .
בסה"כ היו הכנסותיה של חנ"י בשנת2018 כ- 887.
הרווח התפעולי עמד על כ- 419.
5 מיליון ש"ח, והרווח הנקי על כ- 440.
מיליון ש"ח בצו דמי השימוש מ-2005 נקבע אופן חישובם של דמי השימוש המשתנים שעל חברות הנמל לשלם לחנ"י בגין העמדת שטחי הנמל לשימושן.
עד שנת 2010 התבסס התשלום על 7.
מעלות הנכסים הרשומה בדוחות הכספיים של חנ"י במצב הדברים שהיה נכון עד שנת 2010 , כל השקעה שהשקיעה חנ"י בנמלים הייתה אמורה על פי הצו להביא לעלייה בדמי השימוש שגבתה מהנמלים.
בתיקון לצו מאפריל 2010 בוטלה הנוסחה כך שרכיב דמי השימוש שהיה עד אז תלוי בערך הנכסים שונה לרכיב קבוע שעל חברות הנמל לשלם לחנ"י.
עוד נקבע בתיקון לצו תוואי עולה של התשלום הקבוע כך שבשנת 2017 תשלם כל אחת מחברות הנמל לחנ"י סכום קבוע בסך 75.
9 מיליון ש"ח בשנה, ועוד 4.
58% מכל הכנסותיהן -נוסף על 4% .
מהכנסותיהן המועברות לפי חוק לאוצר המדינה בתיקון נוסף לצו מדצמבר 2010 הועמד הסכום הקבוע שעל כל אחת מחברות הנמל חיפה ואשדוד לשלם על סך 40 מיליון ש"ח (ב-12 תשלומים חודשיים), ועוד סכום משתנה המשולם אחת לרבעון ומחושב כאחוז -המשתנה לאורך השנים -כנסות החברה ממתן שירותי נמל מה בלבד43 , ובנוסף על4% .
מהכנסותיהן המועברות לפי חוק לאוצר המדינה השינוי במבנה התעריפים הביא לירידה בהכנסות חנ"י, כפי שעולה מתשובתה מאוקטובר 2019 , ולפיה פעלה ל"גיוס ההון החיצוני שנדרש לחברה, לשם פיתוח המשק הנמלי ללא הסתמכות על תקציב מדינה או ערבויות ומבלי לפגוע בירידה שתוכננה בתעריפי הנמלים שהקטינה את הכנסות החברה ב-120 .
"מיליון ש"ח בשנה להלן בתרשים 8 השקעות חנ"י בשטח הצהוב44 בשנים2005 - 2018 בנמלים הקיימים חיפה ואשדוד.
42 בהתאם לצו, חנ"י מעבירה לחברת הנמל הרלוונטיות 75% מהכנסותיה נטו (הכנסות בניכוי הוצאות) מזכויות במקרקעין המצויים בנמל אשדוד ובנמל חיפה ואשר הוענקו למי שאינו חברת הנמל ערב יום התחילה, אך למעט הכנסות בגין זכויות במקרקעין שהוענקו למספנות ישראל ובכפוף להתאמות מסויימות וכן מעבירה לחברות הנמל, סכום המהווה 75% .
)מההכנסות נטו מתשלומים בגין שירותים נמליים (הכנסות בניכוי ההוצאות 43 אחוז זה משתנה, ונע בין 2.
ואילך 44 שות חנ"ח וחנ"א, בניגוד ל'שטחים לבנים' שהם שטחים שחנ"י העמידה שטח צהוב: שטחים שחנ"י העמידה לר לשימוש גורמים שאינם חנ"י או חנ"א, ונמצאים בתחום נמל חיפה או אשדוד.
מדינת ישראל -233 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים תרשים 8 : ,השקעות חנ"י בשטחים הצהובים בחברות הנמל חיפה ואשדוד 2005 - 2018 (במליוני ש"ח במחירי דצמבר 2018) .
על פי נתוני חברת נמלי ישראל, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
נמצא כי משנת 2010 פחת מאוד היקף ההשקעה בנמלים.
בשנים2005 - 2010 השקיעה חנ"י בשטחים שהעמידה לרשות חנ"ח וחנ"א (השטח הצהוב) כ -148 מיליון ש"ח וכ -99 מיליון ש"חבשנה בממוצע, לפי אותו סדר, ואילו בשנים 2011 - 2018 השקיעה חנ"י בנמל חיפה כ -23 מיליון ש"ח בשנה בממוצע ובנמל אשדוד כ -9 מיליון ש"ח.
השינוי באופן קביעתם של דמי השימוש הראויים נעשה בד בבד עם צניחה חדה בהשקעות חנ"י בנמלים הקיימים.
יצוין כי מבנה התעריפים החדש הבי א לירידה בהכנסות חנ"י מדמי שימוש ולכך שלחנ"י יש אינטרס כלכלי קטן יותר להשקיע בפיתוח הנמלים הקיימים, שכן השקעה כזו לא תביא לעלייה ישירה בהכנסותיה.
הגם שעדיין קיים קשר עקיף בין השקעות חנ"י בפיתוח הנמלים ובין הכנסותיה, שכן השקעה של חנ"י בתחומי הנמלים עשויה להגדיל את הכנסותיהן של חברות הנמל ולכן, כיוון שהכנסות חנ"י הן בשיעור מהכנסות חברות הנמל, השקעה כזו עשויה להגדיל גם את הכנסות חנ"י.
בתשובת חנ"י לטיוטת הדוח היא ציינה כי "נתוני ההשקעות מושפעים מכך שהרפורמה החלה בשנת 2005 .
עם פירוק הרשות והקמת חנ"י וחברות הנמללאור זאת, בעיקר עד שנת 2010 חנ"י המשיכה לקיים הסכמים ומחויבויות שהועברו אליה מהרשות (או שהוכרע כי עליה לקיימם במימונה, גם לאחר הרפורמה בתעריפים) להקמת מסוף היובל, מסוף כרמל א' וקישון מזרח, שהוחל בתכנונם ובהקמתם בתקופת רשות הנמלים".
עוד ציינה חנ"י כי "עם הש למת ביצוע המחויבויות המועברות מרשות הנמלים לפיתוח בשטחים שנמסרו לתפעול חברות הנמל, היה צפוי כי יפחתו מהותית השקעות חנ"י בתחום חברות הנמל הקיימות, כפי שאירע בפועל.
חנ"י מדינת ישראל -234 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים אחראית לתחזוקת רציפים ולשיקומם ועלויות אלה אינן בסדרי הגודל של הקמת רציף, אלא בה".
נמוכות בהר בתשובתו של שר התחבורה אז הוא ציין כי כל שנות הביקורת של הדוח לא ציינה חנ"י כל בעיה הקשורה במקורות למימון השקעות נחוצות, וכי "הנחה באופן שוטף את חנ"י כי בנוסף לקיום מחויבותיה בתחום הפיתוח ותחזוקת הנמלים הקיימים על פי חוק, עליה לפעול לקידום רת התחרות בדרך של הכנסת מפעילים פרטיים".
עוד ציין השר כי פעל לקידום רפורמה והגבה השקעות שונות בפיתוח הנמלים הקיימים ואישר תוך זמן קצר וללא הסתייגות את כל תקציבי הפיתוח שהגישה חנ"י.
בתשובתה ציינה חנ"י עוד כי יש לה "חובה לפתח את המשק הנמלי, ולא את נכסי לקוח זה או וד ציינה כי "חשוב שיובן כי על חנ"י לשקול גם שיקולי אחריות ויציבות פיננסית, שכן אחר".
ע אינה מתוקצבת על ידי המדינה, ומשנת 2018 הינה גם חברה מדווחת שיש לה חובות כלפי כלל המשקיעים בה".
בתשובת משרד התחבורה מספטמבר 2019 (להלן-תשובת משרד התחבורה) צוין כי "הליך של תקציב הפיתוח של חנ"י מבטיח שתוכנית הפיתוח אכן תונחה על ידי צורכי המשק, אישורו בצורה אובייקטיבית ולא על בסיס אינטרס כלכלי גרידא, בוודאי שלא כנגזרת של דמי השימוש.
אמנם באישור תוכנית ההשקעות ישנה מגבלת תקציב אולם מדובר על סך כל ס למקור ספציפי.
מרבית הכנסות חנ"י מקורן בדמי המקורות של חנ"י ולא על השקעה ביח התשתית.
דמי השימוש אמורים בעיקר לשקף תשלום בגין הקרקע שהועמדה לרשותם, ולא אמורים להיות קשורים ישירות להחלטה על השקעה כזו או אחרת".
משרד התחבורה הדגיש השימוש, ודי בכך בתשובתו כי ההשקעות בתשתית הנמל אינן מביאות בהכרח לעלייה בדמי כדי ללמד שאין תלות בין השניים.
עוד צוין בתשובה כי בשנים האחרונות הועמקו ומועמקים שני הנמלים, ומשודרגות גם תשתיות המנופים כך שיוכלו לקלוט אוניות גדולות יותר (עד 16,000 TEU.
) שגודלן עד כאמור, ללא השקעה בתשתיות, נמלי חיפה ואשדוד היו ערוכים לפקידת אוניות 14,000 TEU , שאינן מועמסות במלואן45 .
במסמך "הגדרת תוכנית הפעולה הנדרשת להיערכות המיטבית של חברות נמל אשדוד וחיפה אל מול התחרות העתידית" מיולי 2015 , שהכינה חברת ייעוץ עבור משרד האוצר, נאמדה ההשקעה הנדרשת בתשתית בנמלים חיפה ואשדוד בתרחיש של תחרות ערה ב-600 מיליון ש"ח וב-400 מיליון ש"ח לפי אותו סדר, כלומר השקעה כוללת של כמיליארד ש"ח כדי להתאים את תשתיות הנמלים לתחרות 46 .
עלויות אלו עולות בצורה ניכרת על ההשקעה הנוכחית של חנ"י בנמלים הקיימים כפי שיפורט להלן: .
45 בשל מגבלות עומק הנמל ביחס לשוקע האוניות.
ככל שאוניות מועמסות יותר, כן השוקע שלהן נמוך יותר ומצריך עומק נמל רב יותר.
46 הוערך שתידרש השקעה נוספת בציוד במסמך -כ -400 מיליוןש"ח בנמל חיפה וכ-350 ,מיליון ש"ח בנמל אשדוד ובמימון פרישה מוקדמת -כ -15 מיליוןש"ח בזה וכ-12 מיליון ש"ח בזה.
על פי נתוני חברת נמל אשדוד, היקף ההשקעה ברציף 21 יהיה כ-625 .
מיליון ש"ח מדינת ישראל -235 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים בשנים 2012 - 2015 ייעדה חנ"י כ-230 מיליוןש"ח להשקעה בתחום הנמלים הקיימים, בפרויקטים שהחלו לפני שנת 2012 ; בשנים2016 - 2020 ,40 מיליון ש"ח בשנה; ומשנת 2020 - 70 מיליון ש"ח בשנה.
נמצא שסכומים אלה מיועדים בעיקר לשימורן ולתחזוקתן של התשתיות הנמליות ואין בהם כדי לענות על הצורך של שני הנמלים להתאים את תשתיותיהם לתחרות בנמלים ה חדשים המוקמים.
באוקטובר 2014 , במסגרת הצגת תוכנית והצעת תקציב הפיתוח שלה לשנת 2015 , חנ"י אף הגדירה במפורש את בניית שני הנמלים החדשים -נמל הדרום ונמל המפרץ -כיעד העיקרי שלה לשנים 2015 - 2022 .
גם בתשקיף שפרסמה חנ"י במאי 2018 ציינה כ י עיקר תמורת ההנפקה המיועדת לפיתוח תופנה למימון פיתוחם של נמלי המפרץ והדרום47.
השינוי באופן קביעתם של דמי השימוש, אשר ניתק את הקשר הישיר בין היקף ההשקעות בנמלים לדמי השימוש הנגבים, גרם לירידה בהכנסות החברה מדמי שימוש והקטין את התמריץ הכלכלי של חנ"י להשקיע ב נמלים הקיימים, מאחר שהיא עלולה שלא לקבל תמורה הולמת להשקעותיה, חלקן השקעות שהיא חייבת בהן מתוקף תפקידה בחוק.
בפועל, אף שנעשו השקעות בנמלים הקיימים בשנים אלה, לא היה בהן כדי לענות במלואם על צורכי הפיתוח שלהם לשם היערכותם המיטבית לתחרות הצפויה.
התחבורה צוין כי "טובתה העסקית של חנ"י אינה רלוונטית ולעולם לא עמדה בתשובת משרד לנגד עיני משרד התחבורה במה שנוגע להחלטות שקבעו את אופן פעולתה ותקציבה של חנ"י במה שתלוי בהחלטות והמלצות רספ"ן.
כאמור, ההשקעות בנמלי ישראל, החדשים והישנים כאחד על צרכי המשק ובאות לביטוי בתקציבי הפיתוח והתחזוקה מתבצעות על פי החלטות המתבססות של חנ"י.
דמי השימוש, כשמם, הינם סכום המשולם ע"י חברות הנמל והתאגידים המשתמשים בשטחי המדינה שניתנו לאחריות חנ"י ואין שום מחויבות או אמירה כלשהיא שסכום זהה לזה ששולם ע"י תאגיד/חברת נמל זו או אחרת -ר במדויק או בערך למי ששילם סכומים צריך שיוחז אלו".
על משרדי התחבורה והאוצר לבחון את שינוי קביעתם של דמי השימוש ואת השלכותיו על השקעות חנ"י בנמלים הקיימים.
כמו כן, במידה והמקורות הכספיים העצמיים של חנ"י אינם מספיקים, עליהם לבחון איתור מקורות מימון חליפיים על מנת שבידי חנ"י יתהוו די מקורות מימון כדי שתשקיע בהיקף מספק גם בנמלים הקיימים.
זאת כדי להבטיח בין היתר שהנמלים הקיימים יוכלו, להיות גורם משמעותי בתחרות הצפויה עם הנמלים החדשים.
במידת הצורך, ובהתאם לסעיף 4 ,(א) לחוק החברות הממשלתיות עליהם לשקול אם להנחות את חנ"י, באיש ור ועדת הכספים של הכנסת, להגדיל את השקעותיה בנמלים הקיימים, זאת על מנת להביא ליישום מיטבי של מדיניותם בנושא.
47 לפיתוח תממן החזר חוב בנקאי לטווח קצר.
תמורת ההנפקה שאינה מיועדת מדינת ישראל -236 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים היעדר התייחסות הולמת למקורות המימון בהליך קבלת ההחלטות .
היקף ההשקעה הנדרשת מחנ"י בהקמת הנמלים החדשים הוא כ-9.
22 מיליארד ש"ח (במונחי יוני 2017)48 , ולצורך זה תלויה החברה ביכולתה לגייס כספים למימון ההקמה, בין היתר באמצעות גיוס אשראי על ידי הנפקת איגרות חוב ואשראי בנקאי.
במקביל, ומתוקף היותה ה- Landlord, על חנ"י לבצע פעולות פיתוח שונות גם במקרקעין וברכוש הקבוע המופעל על ידי הנמלים הקיימים.
בנובמבר 2012 , ולאחר דיונים עם משרדי האוצר, התחבורה, רשות החברות ורספ"ן, סיכמו הצדדים על מודל פיננסי רב -שנתי לחברת נמלי ישראל.
המודל הפיננסי מציג את צפי ההכנסות, הוצאות התפעול וההשקעות של חנ"י, ואת תחזית תזרים המזומנים של החברה והיקפי גיוס החוב האפשריים, ל-15 שנים.
המודל אמור לשמש ככלי תומך החלטה המסתמך על הנחות בסיס מוסכמות, ושינויים בפרמטרים המרכזיים של המודל יחייבו את עדכונו.
למודל צורפה תוכנית השקעות כוללת לשנים 2012 - 2028 .
בעת הסיכום על המודל הוסכם עוד כי "הקדמת הבניה של הנמל השני על פי החלטת דינה בהעמדת מקורות המימון הנדרשים כנגזר מהמודל המצ"ב".
הממשלה, תחייב את המ ואולם סעיף זה בסיכום לא יושם, ולצורך הקמת הנמלים החדשים פנתה חנ"י לגיוס מימון גם באמצעות הנפקת אג"ח, בשנת 2018 .
שר התחבורה דאז ציין בתשובתו כי הנחה את חנ"י להקים את הנמלים החדשים, בכפוף יניות ברורים: תקציב המדינה לא יהווה מקור מימון, לא תינתן ערבות מדינה לשלושה תנאי מד לפרויקט, ומבנה הפחתת התעריפים שהוסכם ב-2010 לא ישונה.
עוד ציין כי לחנ"י יש, היו ויהיו די מקורות לביצוע מדינויותו.
עוד צוין כאמור כי בשנות הביקורת של הדוח לא ציינה חנ"י כל בעיה הקשורה במקורות למימון השקעות נחוצות.
בתשובתה של חנ"י על הדוח, מאוקטובר 2019 , ציינה כי לנוכח ההשקעות הצפויות בנמלים החדשים והצורך בהעמדת שירותי מחלקת ים, "יכולת החברה ליטול על עצמה מחויבויות פיננסיות משמעותיות, נמוכה עד בלתי אפשרית ללא פגיעה במעמד החברה בשוק ההון ובעיני חברות הדירוג".
מבקר המדינה מציין לפני משרדי האוצר והתחבורה כי ההחלטה על מתווה הקמתם במקביל של שני הנמלים החדשים השיתה נטל כלכלי כבד על חנ"י.
אף על פי כן, לא הועמדו מקורות מימון נוספים וחלופיים להקמתם של הנמלים החדשים, כפי שסוכם בעת הצגת המודל הפיננסי של חנ"י, מקורות שהיו מגדילים את מרחב הפעולה של חנ"י.
במקביל, וכאמור לעיל, חנ"י צמצמה מאוד את השקעותיה בנמלים הקיימים.
בשל כך תתכן פגיעה בפיתוח הנמלים הקיימים וגם בהיערכותם לתחרות העתידית למול הנמלים החדשים.
48 תשקיף חנ"י ממאי2018 עמ' ו-31.
מדינת ישראל -237 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים נמל אשדוד כדי לאפשר ההכרה בצורך בהעמקת נמל חיפה ו קליטת אוניות גדולות .
כאמור, על פי חוק רספ"ן וכתבי ההסמכה, על חברות הנמל להגיש מדי שנה בקשות להשקעה בנמלים, בקשות הנבחנות בידי חנ"י ומועברות בצירוף חוות דעת של רספ"ן לאישור השרים.
בשנים 2013 - 2018 פנו כל אחת מחברות הנמל לחנ"י בבקשותלפיתוח ושיקום של תשתיות שונות בנמלים, ובין היתר ביקשו פיתוחן של תשתיות לצורך הכנת הנמל לפקידתן של אוניות גדולות.
באוקטובר 2015 דנו הדירקטוריון וועדת הפיתוח ונכסים של חנ"י בהצעת תקציב הפיתוח של חנ"י לשנת 2016 , ומנכ"ל חנ"י ציין כי במסגרת הסיכום הכולל על פיתו ח הנמלים סוכם בין השאר שישודרג רציף אחד בכל נמל קיים, כדי לאפשר קליטת אוניות שגודלן 18,000 TEU , וכי המשמעות היא שנדרש חיזוק הרציף, העמקתו, ורכש ציוד.
עוד ציין מנכ"ל חנ"י כי: " חנ"י תבצע את העבודות הנ"ל (הדגשה לא במקור), כי הסכום הכולל לשני הנמלים -לא כולל ציוד -עשוי להגיע ל -800 - 900 מיליון ש"ח, וכי "מקורות המימון יכולים לבוא מהמדינה, או בשילוב של הנפקת הנמלים, גיוס של הנמלים, ומקורות כספיים של הנמלים.
לגבי חיפה - מבחינת שר התחבורה צריך לשדרג קטע באורך של כ-450 מטר במסוף המכולות המזרחי כדי לאפשר קליטה של אוניות גדולות".
בהתייחס לשדרוג הרציפים לצורך הכנסת א וניות גדולות ציין יו"ר הדירקטוריון כי "לא סוכמו יתר השלבים ואין לכך מקור תקציבי.
המקור צריך להיות או מהנפקה או מתקציב המדינה או ממקורות עצמאיים אוטונומיים של הנמלים הקיימים.
אין על כך סיכום לכן אין טעם להביא את הנושא לאישור".
מהאמור בפרוטוקול דירקטוריון חנ"י מאותו מועד עולה כי שדרוג רציף בכל נמל נדרש כדי שהנמלים הקיימים יוכלו להתחרות בנמלים החדשים, וכי מדובר בהבנה עם שר התחבורה, שלפרויקט לא ניתן עדיין מקור תקציבי, העשוי להגיע מתקציב המדינה או אף ממקורות עצמיים של הנמלים הקיימים.
נמצא כי התקציב שייעדה חנ"י להיערכות הנמלים הקיימים כמענה לתחרות עם נמלי המפרץ והדרום נקבע בשנת 2016 לסך של50 מיליון ש"ח, והוגדל בתקציב2017 ל-100 מיליון ש"ח (בסה"כ), לצורך השתתפות בתכנון ובביצוע העמקת רציף אחד או חלקו בכל נמל, על מנת שתתאפשר כניסת אוניות בקיבולת 18 אלףTEU .
סכום זה נכלל במסגרת הסכומים שייעדה חנ"י להשקעה בנמלים הקיימים, כמתואר לעיל.
מדינת ישראל -238 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים משרד מבקר המדינה מציין כי הסכומים שהקציבה חנ"י בתקציבה, כפי שאושר על ידי משרד התחבורה ומשרד האוצר לשדרוגן של תשתיות הנמלים בשנים 2016 - 2020 ,40 מיליון ש"ח בשנה; ומשנת 2020 - 70 מיליון ש"ח בשנה, נמוכים בהרבה מן הסכומים הנדרשים להתאמתם של הנמלים לקליטת אוניות מכולה גדולות49 בשנת2021 , העומדים על כמיליארד ש"ח.
עוד יש לציין כי משרדי התחבורה והאוצר לא פעלו לאיתור מקורות חלופיים לצורך ההתאמה האמורה.
קליטת אוניות גדולות בנמל חיפה .
גם מדיונים שהתקיימו בתוך חנ"ח, עולה כי ברור היה לחנ"י, כמו גם ליתר הגורמים המעורבים בנושא, כי נדרש היה לבצע העמקה בכל אחד מהנמלים הקיימים, על מנת לשמר אפשרות לתחרות מלאה מול הנמלים החדשים.
כך, בדצמבר 2015 דנה הנהלת חנ"ח בהמלצת חנ"י למשרדי התחבורה והאוצר לה עמיק ולחזק את הקצה הצפוני של רציף המכולות המזרחי ולהתאימו לקליטת אוניות מכולה שקיבולתן עד 18,000 TEU כך שיתאפשר לחנ"ח לשמור על כושר התחרות אל מול שני הנמלים הפרטיים החדשים.
יו"ר החברה ציין כי "שר התחבורה החליט בהמלצת רספ"ן שאוניות גדולות של 18,000 TEU יוכלו להיכנס.
הוא הוסיף כי על אף שהנהלת הנמל אינה רואה בהמלצת חנ"י כפתרון המיטבי, עדיף לחברה לקחת חלק אקטיבי לגיבוש הפתרון המוצע.
סמנכ"ל התפעול ציין שבשלב זה, חוסר הוודאות עדיין גדול, לא ברור לחברת נמל חיפה האם המדינה תממן רק את שדרוג הרציף המזרחי או שתממן באופן מלא או חלקי גם רכישת עגורנים בקו המים ובעורף האחסנה המתאימים לשרת את אוניות המכולה הגדולות, ומה יהיו מקורות המימון.
בפברואר 2016 דיווח הסמנכ"ל לתפעול של חנ"ח על מגעים עם הנהלת חנ"י על הגדרת מתכונת ומועד הפיתוח של רציף עמוק לאוניות מכולה גדולות ברציף המכולות המזרחי, וציין כי נערכה פגישה עם מנכ"ל חנ"י בעניין המנדט שנתנה המדינה לחנ"י לתכנן את קו המים בחלקו הצפוני של רציף המכולות המזרחי כרציף עמוק.
בפגישה זו ציין מנכל חנ"י כי חנ"י מקבלת את העמדה המקצועית של רספ"ן כי אפשר לנתב אוניות מכולה גדולות לרציף המזרחי.
מכל האמור לעיל עולה כי עבודות ההעמקה שיבוצעו בנמל חיפה ובנמל אשדוד היוו נדבך חשוב ביצירת התחרות בין כלל הנמלים, וכי עמדת משרד התחבורה, חנ"י ורספ"ן, שאף קיבלה גושפנקה מבית הדין הארצי לעבודה, הייתה כי יש להעמיק את הנמלים הקיימים כדי לאפשר להם להתמודד כשווים אל שווים בכל הקשור לפקידתן של אוניות מכולה גדולות.
לא זו אף זו, כפי שעולה בין היתר מהדיון בדירקטוריון חנ"י מאוקטובר 2015 , היה ברור לכל הגורמים - ובראשם לחנ"י עצמה -כי עבודות ההעמקה יבוצעו על ידי חנ"י, אם כי לאו דווקא במימונה.
מתפקידה כזאת כחלק - Landlord .
, וכאחראית על קידום התחרות הנמלית על פי חוק .
49 הכינוי 'אוניות גדולות' הוא במהותו יחסי ומשתנה לאורך זמן עם עליית גודלן של האוניות.
לצרכי דוח זה הכוונה לאוניות המובילות 14,000 TEU - 18,000 TEU , שאורכן400 מטר, רוחבן59 מ', והשוקעשלהן 16.
נכון למועד סיום הביקורת קיימות כבר אוניות שגודלן 18,000 - 21,000 TEU .
מדינת ישראל -239 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים שאלת המימון של העמקת נמל חיפה .
של כאמור היה ברור לכלל העוסקים במלאכה כי העמקת רציף בנמל חיפה חיונית לאפשרותה לקיים תחרות מלאה מול נמל המפרץ והנמלים האחרים.
יחד עם זאת, נושא המימון של חנ"ח, פרוייקט חיוני זה היה -ועודנו -שנוי במחלוקת.
עוד בפברואר 2016 , עדכן סמנכ"ל התפעול של חנ"ח, גורמים אחרים בהנהלת החברה, כי מנכ"ל חנ"י ציין והדגיש שחנ"י לא תממן את שדרוג הרציף מתקציבה ולהבנתו כל פעילות שדרוג להעמדת רציף עמוק לחנ"ח תמומן מכספי חנ"ח, כפי שמתוכנן בנמל אשדוד.
ביוני 2016 הציגה הנהלת נמל חיפה לדירקטוריון הנמל את התוכנית האסטרטגית של הנמל להתמודדות עם התחרות הצפויה.
בהקשר לשדרוג התשתיות הנדרש, נבחנו שלוש אפשרויות להיערך לתחרות: 1 .
לפעול ללא רציף עמוק, כך שיתאפשר לקלוט אוניות מכולה שגודלן עד 14,000 TEU ;2 .
להעמיק את הנמל ברציף המזרחי ולהשקיע בציוד כך שיהיה ניתן לקלוט אוניות של 14,000 TEU עד 18,000 TEU , בעלות של כ-1.
4 מיליארד ש"ח-סכום הכולל את ההשקעות הנדרשות הן בתשתית והן בציוד כמו מנופים; 3 .
העמקתו של רציף הכרמל כך שיתאים לקליטת אוניות גדולות -בעלות של מיליארד ש"ח.
עורכי התוכנית האסטרטגית הצביעו על כך כי החלופה לפיה יועמק וישודרג הרציף המזרחי חיפה טובה פחות, מבחינת ערכה הכלכלי לנמל חיפה, מזו שאינה כרוכה בהעמקה בנמל ושדרוג של הרציף המזרחי ומתמקדת בהתייעלות כוח האדם, זאת בהנחה ואת ההשקעה תממן חברת הנמל בעצמה.
ההשקעה הנדרשת בהתאמת הנמל לפקידה ישירה של אוניות מכולה רכישת ציוד פריקה כמו מנופים, ולהשקעה גדולות מחולקת להשקעה בהתאמת הרציפים ו הנדרשת בהעמקת הנמל עצמו.
הנהלת נמל חיפה העריכה שמתוך ההשקעה הנדרשת, כ-900 מיליון ש"ח יידרשו לשם השקעה בציוד ולתשתית עורף, וכ -500 מיליון ש"ח להעמקת הנמל (תשתיות קו המים).
בדיון פורום סמנכ"לים של חנ"ח מ- 31.
16 פורטו העבודות שיש לבצע במסגרת שדרוג הרציף המזרחי ע"י חנ"י, והממשקים בין חנ"י לחנ"ח בעניין פיתוח קו המים ועורף המסוף המזרחי בכללותו.
בישיבת אותו פורום מ- 28.
16 דיווח סמנכ"ל התפעול כי מנכ"ל חנ"י הדגיש לפניו שחנ"י לא תממן את שדרוג הרציף מתקציבה, ולהבנתו כל פעילות שדרוג להעמדת רציף עמוק לחנ"ח תמומן מכספי חנ"ח, כמתוכנן בנמל אשדוד.
בישיבת תקציב הפיתוח שהתקיימה ברספ"ן בספטמבר 2016 ,, ואף שעל פי תחזיותיה וניתוחיה היא, אין הדבר כדאי כלכלית ביקשה חנ"ח את שדרוגו של הרציף המזרחי בהיקף של 900 מיליון ש"ח.
בתשובה על בקשה זו הייתה ע מדת חנ"י כי התכנון והביצוע יבוצעו אך לא במימונה.
יצוין כי עמדת רספ"ן הייתה שהנושא ייבחן במסגרת הרפורמה בנמלים.
מדינת ישראל -240 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים בביקורת נמצא כי חנ"י לא פעלה מול שרי התחבורה והאוצר למציאת מקורות למימון שדרוגו של הרציף המזרחי, בין בפעילות מול משרדי האוצר והתחבורה לקבלת תמורה ראויה מחברות הנמל בין בדרך אחרת; לא השלימה דיון והכרעה על מימון השדרוג; ולא עשתה מהלך אופרטיבי לקידום העמקתו של הנמל, הגם שהיה מוסכם גם על ידה כי זהו נדבך עיקרי בהתאמת התשתיות הנמליות של נמל חיפה לתחרות.
משרד מבקר המדינה מציין כי על כל הצדדים להשלים הליך דיון וקבלת החלטות בעניין ת וכנית הפיתוח, מקורות מימונה ולוח הזמנים ליישומה.
חברת נמל חיפה -דחיית ההחלטה על העמקת הנמל בהסכם העקרונות לתקופה שעד 15 שנה .
בישיבתו של דירקטוריון נמל חיפה מ- 9.
הוצגה התוכנית האסטרטגית של חברת הנמל במענה לשאלתו של יו"ר חברת הנמל על אומדן החברה באשר למספר הפקידות של אוניות גדולות ( 18,000 TEU ) בשבוע, בארץ בכלל ובצפון בפרט, ציינה סמנכלי"ת השיווק כי להערכתה מדובר ב"אחת עד שתיים בנמל, ארבע זה המקסימום לדעתי".
יו"ר הדירקטוריון ציין כי "ארבע זה לא מעט".
ואילו בספטמבר 2018 , בדיון מנכ"ל בהיערכות חנ"ח לתחרות, אימצה הנהלת חנ"ח מסקנות בדיקה שנעשתה עבורה, ולפיהן קיבולת האונייה הגדולה ביותר שתפקוד את נמל חיפה עד שנת 2040 לא תעלה על 14,000 TEU , כלומר, בניגוד לתחזיות משרד האוצר כמתואר לעיל, הנהלת חנ"ח צפתה כי אוניות שקיבולתן 18,000 TEU ויותר לא יפקדו את נמל חיפה.
בדצמבר 2018 , בעקבות ההליך בבית הדין לעבודה, חתמו הסתדרות העובדים וחנ"ח על הסכם העקרונות.
מטרתו של ההסכם היא קידום פתרון מוסכם על הנהלת הנמל ועל עובדי נמל חיפה, כחלק מהיערכותה של חברת הנמל לתחרות.
בהסכם העקרונות נקבע כי יפורסם הליך למכירת 100% ממניות החברה למשקיע אסטרטגי.
ההסכם עוסק גם בהתאמת התשתיות הנמליות ונקבע בו כי חנ"י תפעל להמשך תכנון מואץ של הרציף המזרחי ולתכנון סטטוטורי של כ רמל ב' 50 עד2030 , ובמימונה כרציפים של נמל עמוק לקליטה ותפעול של אוניות מכולה שאורכן 400 מ'.
עוד נקבע כי על נמל חיפה להודיע למדינה עד לינואר2030 האם בכוונתה לשדרג את הרציף המזרחי כנמל עמוק מים לקליטת ותפעול א וניות מכולה כאמור.
הנמל למשקיע אסטרטגי, חנ"ח תהיה מחויבת לתחילת הסכם העקרונות קבע כי אם יימכר שדרוגו של הרציף המזרחי או לבניית כרמל ב' עד ינואר 2033 ,.
אם לא יכנס משקיע אסטרטגי יחל שדרוגו של הרציף המזרחי, או רציף עמוק אחר אשר יוסכם על המדינה, לא יאוחר מינואר 2030 או במועד מאוחר יותר עד ינואר 2033 , ככל שיו סכם בין חנ"ח להסתדרות, ממקורות כספיים שיסוכמו, ובלבד שלא תיפגע האיתנות הפיננסית של החברה.
מכאן שהסכם העקרונות דוחה את תחילת התאמתן של התשתיות בנמל חיפה לקליטת אוניות שנים.
חמש עשרהבגדולות, למועד לא ידוע, אולי אפילו .
רציף חדש שמתוכנן בתחום נמל חיפה מדינת ישראל -241 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
ההיערכות לתחרות בנמלי הים של המסופים החדשים הייתה קליטת אוניות כאמור, על פי עמדת בנק ישראל, מטרת הקמתם מכולה גדולות תוך התאמת נמלי ישראל למגמה השולטת בעולם בשנים האחרונות -הגדלת קיבולתן של האוניות, המוזילה את ההובלה.
עמדת בנק ישראל הייתה כי השקעה שתתמקד לא יוקם בהקמת נמל אחד בלבד, תצמצם את התחרות בחלקי הארץ הקרובים לנמל שלצידו נמל חדש, תסיט באופן מלאכותי מטענים לנמל החדש, תגדיל את העלויות למשתמשים - בפרט ליצואנים -ותפגע ביכולתם להתחרות.
מכאן שלפי עמדה זו, קיומם של ארבעה נמלים, שניים בחיפה ושניים באשדוד, המסוגלים לקלוט אוניות מכולה גדולות, הכרחית לקיומה ות בענף הנמלים, אשר לפי נתוני האוצר, היעדרה עולה למשק כמיליארד ולחיזוקה של התחר ש"ח בשנה.
כאמור כפי שהובאה בישיבת דירקטוריון חנ"ח מדצמבר עמדת שר התחבורה 2015 הייתה כי אוניות גדולות בעלות קיבולת של 18 אלףTEU יוכלו להיכנס לרציף המזרחי, ובהתאם, רציף זה יפותח.
יצוין כי על אף הסכמתה משנת 2015 , לעמדת שר התחבורה, חנ"ח חזרה בה ואינה מקבלת עוד עמדה זו.
מתשובתו של יו"ר חנ"ח מאוגוסט 2019 עולה כי בנושא התשתיות וההיערכות הנמלית לגידול באוניות ולצורך בהעמקת הנמל, חלקה חנ"ח על גורמי המקצוע ועל מקבלי ההחלטות במדינה בשלוש סוגיות מרכזיות: ע צם הצורך בהעמקה, מיקום ההעמקה, ועיתויה.
זאת ועוד, מתשובת נמל חיפה עולה כי מתוך עבודת המטה שנעשתה עבור החברה בידי יועצים חיצוניים, בשנת 2026 אוניות המכולה הגדולות ביותר שתפקודנה את נמלי המפרץ וחיפה תהיה בקיבולת מרבית של 11,400 TEU בנמל המפרץ ובקיבולת של 7,940 TEU .
בנמל חיפה לפיכך משמע לפי עמדתה כי אף לא אוניה אחת בקיבולת מלאה של 14,000 TEU תגיע בשנת 2026 .
למרחב נמל חיפה בתשובת משרד התחבורה מספטמבר 2019 על טיוטת הדוח (להלן-תשובת משרד התחבורה) הוא ציין כי בשנים האחרונות שודרגו מאוד תשתיות הנמלים על ידי העמקות הנמלים לעומק העולה על 16 מ' ליד רציפי המכולות העיקריים, ובעקבות השדרוגים פוקדות את נמלי חיפה ואשדוד אוניות גדולות יותר מבעבר, אורכן 367 מ', רוחבן50 מ' ויותר, וקיבולתן 15,300 TEU - האוניות הגדולות ביותר שמגיעות כיום למזרח התיכון, אם כי בשוקע מופחת.
עוד ציין משרד התחבורה כי "בעתיד הקרוב.
אין צפי שאוניות גדולות יותר, ללא פריקת חלק ממכולותיהן בנמלים קודמים, יפקדו את אחד מהנמלים בישראל, אולם המשרד, בהתאם להמלצת חנ"י, ר התחבורה דאז, סבורים כי נכון להיערך לעתיד ולהביא את הנמלים ליכולת רספ"ן והנחיית ש קליטת אוניות (עד לאורכי 400 מטר) בשוקע (של עד כ -16 מטר), כפי שגם נמלים דומים בעולם נערכים צופה פני עתיד".