HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יצוין כי בעקבות הביקורת החל מנהל המחלקה לבצע מעקב חודשי אחר הבדיקות, אך הוא עדיין אינו ממוחשב.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להג"ס לעגן ללא דיחוי בנהלים הקיימים או בנוהל חדש הליך מפורט של תיעוד הבדיקות ואופן רישומן שיספק למשרד את מרב הנתונים הנחוצים להפקת מידע שעשוי לסייע לו בשיפור הבדיקות.
הרישום צריך להיות ממוחשב ומרוכז ולכלול, בין היתר, את מספר הבדיקות שבוצעו, מבצעיהן ומקום ביצוען וכן את סוגי כלי הרכב שנבדקו ואת סוגי כלי הרכב שנמצאו מזהמים.
רישום ממוחשב כזה יאפשר ניתוח נתונים והסקת מסקנות לגבי סוגי כלי הרכב והאזורים שאליהם כדאי להפנות בעתיד את משאבי המחלקה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע המשרד להג"ס כי בכוונתו "לפעול לאישור תקן למזכירה אשר תעסוק ברישום, דיווח ובקרה במחלקה.
כמו כן, בכוונת המחלקה לגבש נהלי דיווח ורישום חדשים בנושא שיביאו להקמת בסיס מידע מעודכן".
הבקרה על זיהום אוויר מכלי רכב במכוני רישוי .
בישראל פועלים 64 מכוני רישוי, הבודקים מדי שנה בשנה את תקינותם של יותר מ -2.
5 מיליון כלי רכב לצורך חידוש רישיונם.
בבדיקה השנתית נבדק גם זיהום האוויר הנפלט מכלי הרכב.
משרד התחבורה אחראי למכוני הרישוי, אך לעניין בדיקת זיהום האוויר במכ ונים הוענקו גם לשר להג"ס סמכויות מתוקף חוק אוויר נקי.
בסעיף 37 לחוק נקבע, בין היתר, כי "בבדיקת רכב מנועי לצורך רישומו, קבלת רישיון רכב או חידושו לפי פקודת התעבורה (בסעיף זה - בדיקת רכב מנועי) תימדד ותירשם הפליטה מהרכב לעומת ערכי הפליטה ; הש ]המותרים שנקבעו [ , לאחר התייעצות עם שר התחבורה והבטיחות בדרכים ]להג"ס[ ר רשאי לקבוע את הדרכים לביצוע בדיקת רכב מנועי, רישום תוצאותיה ודיווח עליה".
באוגוסט 2012 התקין השר להג"ס, באישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, את תקנות אוויר נקי (זיהום אוויר מכלי רכב), התשע"ב- 2012 (להלן- תקנות זיהום אוויר מכלי רכב), והן נכנסו לתוקף ב- 1.
בתקנות נקבעה "רשימת הערכים", שהיא רשימה של ערכי פליטה שקבעו יצרני רכב לכל דגם רכב ודגם מנוע, וצוין כי מכוני הרישוי יבצעו את בדיקות זיהום האוויר מכלי רכב לפי נוהל שיפרסם המשרד להג"ס.
עוד נקבע בתקנות כי מכון רישוי ירשום במדויק את תוצאות הבדיקות במלואן, ישמור אותן במשך 18 חודשים לפחות ויאפשר למפקח מטעם המשרד להג"ס לעיין בהן ואף לקבל העתק שלהן.
בספטמבר 2012 פרסם המשרד להג"ס, כמתחייב מתקנות זיהום אוויר מכלי רכב, "נוהל בדיקת זיהום אוויר מרכב במכוני הרישוי".
בנוהל צוין כי הוא מבוסס על הדרישות הטכניות 1116 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 המופיעות בהנחיות הדירקטיבה האירופית EC /2009/40 , העוסקת במבחנים תקופתיים לרישוי תנועה של כלי רכב מנועיים.
הנוהל קבע ערכי סף לכלי רכב ישנים, שהיצרן לא קבע להם ערכים ולכן ערכיהם לא נכללו ב"רשימת הערכים" שבתקנות זיהום אוויר מכלי רכב.
המשרד להג"ס המציא למשרד מבקר המדינה מסמך, ללא תאריך, שכותרתו "תכנית עבודה לאכיפת זיהום אוויר מכלי רכב במכוני רישוי ובצד הדרך" (להלן - תכנית העבודה של המחלקה).
במסמך נכתב, בין היתר, כי "ישנה חשיבות עצומה לכך שמכוני הרישוי יבדקו את כלי הרכב בהתאם להוראות החוק, התקנות ונוהלי העבודה", וכי על מפקחי המשרד להג"ס הוטלה האחריות לפקח על בדיקות זיהום האוויר במכוני הרישוי.
מטרת האכיפה שמבצעת המחלקה היא לוודא שבוחני הרישוי פועלים על פי הוראות החוק, התקנות ו"נוהל בדיקת זיהום אוויר מרכב במכוני הרישוי".
משרד מבקר המדינה בדק את הפיקוח שמבצע המשרד להג"ס, באמצעות המחלקה, על הבדיקות הנעשות במכוני הרישוי.
במרץ 2013 כתב מנהל המחלקה לאיגוד מכוני הרישוי, בין היתר: "בחודש ספטמבר 2012 נכנסו לתוקף תקנות.
אשר קובעות את הדרישות לביצוע בדיקות זיהום אוויר מכלי רכב.
לאחר כניסתן של תקנות אלו לתוקף שלחנו למכוני הרישוי את נהלי העבודה, ערכנו יחד עמכם כנס הסברה וסיירנו במכונים תוך מתן הערות מקצועיות לצורך ביצע הבדיקה בהתאם לנהלים.
לאחרונה ערכנו סדרת סיורים בכל מכוני הרישוי בארץ ועדיין נמצאו ליקויים רבים בחלק מהמכונים ובכלל זה: לא קיימים חיישנים למדידת טמפרטורה וסל"ד לרכבי דיזל.
בדיקת רכבי דיזל מתבצעת כאשר הנהג מאיץ את המנוע למרות שהנוהל דורש שהבוחן יבצע את ההאצה.
לא נמצאו נהלי עבודה ובוחני זיהום האוויר לא היו בקיאים בהם".
מנהל המחלקה ציין במכתבו כי מכ ון רישוי שלא יעמוד בדרישות החוק, התקנות והנהלים חשוף להטלת עיצומים כספיים, שעשויים להגיע לסכום של 224,000 ש"ח לתאגיד, או להליכים פליליים, על פי חומרת העברה ונסיבותיה, וביקש מאיגוד מכוני הרישוי להעביר את מכתבו לידיעת כלל בעלי מכוני הרישוי בארץ.
המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה כי "הוחלט, על דעת גורמי המקצוע והאכיפה, לתת למכוני הרישוי אורכה בת שישה חודשים לצורך היערכות והתארגנות לביצוע בדיקות זיהום אוויר כקבוע בתקנות".
נמצא כי במועד סיום הביקורת בעניין זה, יוני 2013 , היו מכוני רישוי שלא יכלו לבצע את הבדיקה החדשה מסיבות טכניות; הבדיקה דרשה שינויי תוכנה במחשבי המכונים והכשרת בוחני הרכב בהם לעבוד לפי התקנות החדשות והנוהל החדש.
על כן במועד זה עדיין פעל המשרד להג"ס מול כמה מהמכונים וחברת מחשבים המספקת ציוד למכוני רישוי כדי להביא לידי פתרונן של הבעיות הטכניות הללו.
בנובמבר 2013 מסר מנהל המחלקה למשרד מבקר המדינה כי חוץ ממוסכי הרישוי של חברות שבבעלותן ציי רכב גדולים, המבצעים בדיקות רישוי לציי הרכב הללו, כל מכוני הרישוי עברו לבדיקת כלי רכב במתכונת החדשה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי היה עליו להודיע למכונים על התקנות החדשות בעוד מועד ולעודד את התארגנותם המהירה להחלתן.
נוסף על כך, היה עליו להודיע למכוני הרישוי כי מכונים שלא יהיו מוכנים להחלת התקנות לא יוכלו לבצע את בדיקות הרישוי.
כך היה נמנע מצב שבו אין אפשרות לאכוף את התקנות החדשות שנכנסו לתוקף בשל היעדר יכולת טכנית של כמה ממכוני הרישוי לבדוק את כלי הרכב במתכונת שנקבעה בהן.
המשרד להגנת הסביבה 1117 .
:שם הדוח פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 2.
בתכנית העבודה של המחלקה נקבע, בין היתר, שפעילות האכיפה תחולק לסיורים שגרתיים - גלויים וסמויים - ולמבצעי אכיפה.
על פי התכנית, בסיור הגלוי תתבצע פעילות גלויה שבה ייבדקו כמה נושאים, בהם קיומם של נוהלי העבודה במכון, תקינות המכשור והמחשוב והליכי הבדיקה והרישוי.
תוצאות הבדיקה יירשמו על גבי "טופס ביקורת במכון רישוי".
משרד מבקר המדינה בדק 20 טפסים שבהם רשמו מפקחים מטעם המשרד להג"ס את תוצאות בדיקותיהם במכוני הרישוי בשנת 2013 .
באחדים מהטפסים צוינו ליקויים שנמצאו במכוני הרישוי השונים, אולם לא נמצאו מסמכים המלמדים שהמשרד להג"ס נקט פעולות כלשהן בעניינם של מכונים אלו.
לדעת משרד מבקר המדינה, אי-נקיטת צעדים בעניינם של מכוני רישוי שנמצאו בהם ליקויים פוגעת בהרתעה של המשרד להג"ס כלפי מי שהפרו את התקנות והוראות הנוהל לגבי בדיקת פליטת מזהמים מכלי רכב בעת ביצוע המבחן השנתי.
על המשרד לבחון את הנושא ולנקוט את הצעדים המתאימים על פי הסמכויות שהוקנו לו לגבי מכוני רישוי שנמצאו ליקויים בהתנהלותם.
על פי תכנית העבודה של המחלקה, על הפעילות הסמויה לכלול לפחות אחת מהפעילויות האלה: מעקב אחר כלי רכב שנבדקו במכון והפנייתם לבדיקה בניידת שתוצב במקום נסתר סמוך למכון לצורך בדיקה חוזרת; תצפית על פעילות המכון והעבודה השוטפת של הבוחנים; כניסה למכון בכלי רכב סמוי, מעקב אחר בדיקתו ותיעודה.
הביקורת העלתה כי בתכנית העבודה של המחלקה ובנוהלי המשרד להג"ס לא נקבעה חובה לתעד את הסיורים האמורים, ונמצא תיעוד של סיור אחד בלבד.
מנהל המחלקה הסביר למשרד מבקר המדינה כי מאז ספטמבר 2012 , מועד כניסתן לתוקף של תקנות זיהום אוויר מכלי רכב, ביצעה המחלקה עוד סיור סמוי אחד בלבד.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי ליצור הרתעה שתבטיח כי בדיקות פליטת מזהמים מכלי רכב יבוצעו במכוני הרישוי על פי התקנות החדשות, על המשרד להג"ס לפעול לריבוי הסיורים הסמויים במכוני הרישוי, ולהקפיד שהם יתועדו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע המשרד לה ג"ס כי "בכוונת המחלקה להגביר את האכיפה בשנים הקרובות באמצעות פעילות סמויה.
כמו כן, במסגרת גיבוש נהלים חדשים בנושא בכוונת המשרד לכלול הוראות הנוגעות לתיעוד פעילויות מסוג זה".
כדי שתתאפשר קבלת החלטה מושכלת בדבר האמצעים שיש לנקוט כלפי מכוני רישוי שפועלים בניגוד למתחייב מהם, יש מקום שהמשרד להג"ס יבצע רישום ממוחשב של תוצאות הבדיקות, שבאמצעותו יהיה אפשר לעקוב במדויק אחר התנהלותו של כל אחד מהמכונים ומידת עמידתו בהוראות התקנות והנוהל.
שם הדוח: פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הביקורת העלתה כי המשרד להג"ס אינו מבצע רישום מרוכז של ממצאי הבדיקות במכוני ה רישוי ואינו עוקב אחריהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להג"ס לבצע מעקב ממוחשב רציף אחר פעולותיהם של מכוני הרישוי כדי שיוכל לעמוד על אופן תפקודם, ולנקוט בהקדם את כל הצעדים המתחייבים לכשיימצאו חריגות בפעולותיהם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב המשרד להג"ס כ י הוא "פועל באופן נמרץ להקמת מערכת מידע אשר תכיל מחד, נתונים מעודכנים בכל הנוגע לפעילות האכיפה המתבצעת בנושא זיהום האוויר מכלי רכב ומאידך, תאפשר ניתוח המידע והנתונים לקבלת החלטות מושכלות בדבר מדיניות האכיפה הדרושה למתן דגשים במקומות הנדרשים".
בתכנית העבודה של המחלקה נרשם כי "יבוצעו 10 סיורי פיקוח ואכיפה שגרתיים בכל מכון רישוי בשנה", וכי ביחד עם מבצעי האכיפה יבוצעו בסך הכול " 1000 .
"ביקורות בשנה במאי 2013 כתב המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה כי עד אותו המועד בוצעו בשנת 2013 103 ביקורות במכוני רישוי.
במכתב לא פורט כמה מהן היו סיורים שגרתיים וכמה היו מבצעי אכיפה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שהמשרד להג"ס אינו מבצע מעקב ממוחשב או ידני אחר מספר הביקורות במכוני הרישוי ואינו מנהל תיק נפרד לכל מכון שבו מתויקים דוחות הביקורת שנעשו בו, לא הייתה אפשרות לבחון את עמידתו של המשרד להג"ס במכסה שנקבעה בתכנית העבודה שלו לגבי כל מכון.
יתרה מזאת, ביצוען של 103 ביקורות בלבד (כ - 10% מהמכסה השנתית) במשך ארבעה חודשים מלמד שבשנת 2013 יתקשה המשרד להג"ס לעמוד במכסה הכוללת של ביקורות שנקבעה בתכנית העבודה.
הזיהום מכלי רכב הוא כאמור גורם מרכזי לזיהום האוויר.
בחוק למניעת מפגעים, בחוק אוויר נקי ובתקנות שהותקנו מכוחם ניתנו לשר להג"ס ולמשרדו סמכויות המאפשרות להם לבצע בדיקות זיהום אוויר בכלי רכב ולפקח על בדיקות כאלה.
בביצוען התקין של הבדיקות והפיקוח האמורים כנקבע בחוק ובתקנות יש כדי להביא ל ידי צמצום פליטות המזהמים מכלי הרכב ובכך להקטין את הנזק שהם גורמים לציבור.
ואולם מהאמור לעיל בפרק זה עולה כי המשרד להג"ס עדיין לא השכיל להשתמש כהלכה בכל הסמכויות שניתנו לו, ומתעורר ספק אם הפעולות שנקט אכן יכולות להרתיע את בעלי כלי הרכב הפולטים אוויר מזוהם ה חורג מן המותר ולצמצם את מספרם.
המשרד להגנת הסביבה 1119 .
:שם הדוח פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 על המשרד להג"ס ללמוד אפוא את הממצאים והליקויים המועלים בפרק זה ולפעול לתיקונם.
עליו לקבוע נהלים מפורטים בנושא, לתת הדרכה נכונה למפעילי הניידות כדי לייעל את הבדיקה של כלי הרכב ולוודא שתהיה אחידות באכיפה, לנקוט את כל האמצעים העומדים לרשותו כדי לגבות את הקנסות שהוטלו על מפרי החוק, לוודא כי כל הניידות יפעלו, ולנקוט צעדים להקמת מערכת מידע ממוחשבת שבה יירשמו נתוני כל הבדיקות כדי שיהיה אפשר לנתחם, להסיק מהם מסקנות ולפעול בהתאם.
חשיבות מיוחדת יש לבקרת המשרד להג"ס על מכוני הרישוי, שכן מדי שנה בשנה נבדקים בהם כל כלי הרכב במדינה.
על המשרד לפעול לאכיפת התקנות בנושא, לבצע פעולות בקרה גלויה וסמויה במכונים, ולנקוט את האמצעים העומדים לרשותו כלפי מכוני רישוי שאינם פועלים על פי הנהלים והתקנות המחייבים.
מחקרים שנעשו בארץ ובעולם מלמדים שהחשיפה לזיהום אוויר מסוכנת לבריאות האדם וגורמת לגידול בשיעורי התחלואה והתמותה.
על פי הערכותיו של המשרד להגנת הסביבה, השפעות זיהום האוויר על בריאות הציבור מסבות למשק נזק כלכלי רב.
בפרסום של משרד הבריאות נקבע כי על פי הניטור שביצע המשרד להג"ס, כלי רכב הם הג ורם העיקרי לזיהום האוויר במרכזי הערים ובריכוזי האוכלוסין במדינה.
כמו כן מנתוני המשרד להג"ס עולה כי גוש דן וירושלים סובלים מזיהום אוויר גבוה, הנובע בעיקר מתחבורה.
חוק אוויר נקי, התשס"ח - 2008 , נחקק כדי להביא לידי שיפור איכות האוויר, מניעת זיהום האוויר וצמצומו לשם הגנה על בריאותם ואיכות חייהם של בני אדם ולשם הגנה על הסביבה למען הציבור ולמען הדורות הבאים.
בביקורת זו הועלו ממצאים המעידים על הצלחה חלקית ביישום החוק: רק במהלך הביקורת, כשנה ושמונה חודשים לאחר המועד שנקבע בחוק ולאחר שבג"ץ נדרש לנושא, אישרה הממשלה את התכנית הלאומית הרב-שנתית לצמצום ומניעה של זיהום אוויר, שנקבעה בחוק כאמצעי העיקרי ליישומו.
התכנית שאושרה הייתה מצומצמת במידה ניכרת מהמתוכנן.
השר להג"ס טרם הוציא צו המורה על הקמת מערך ניטור ארצי, כמתחייב מהחוק.
הפעולות לקידום ולהרחבה של הניטור ושל הדגימות הס ביבתיות, שאמורות להשלים אותו, לוקות בחסר, והמשרד אינו יכול לספק את כל המידע הדרוש לצורך קביעת ערכי איכות אוויר, כנדרש בחוק, בדיקת היתכנותם ועדכונם לפי הצורך.
כמה מהרשויות המקומיות השוכנות באזורים שבהם, לפי נתוני המשרד להג"ס, יש זיהום אוויר חריג הנובע בעיקר מתחבורה החלו להכין, על פי דרישת המשרד, תכניות לצמצום זיהום האוויר, אך שום תכנית עדיין לא עברה את כל הליכי האישור הנדרשים.
כמו כן נמצאו ליקויים בפעולות שמבצע המשרד להג"ס, כנדרש בחוק, לאיתור כלי רכב הפולטים אוויר מזוהם - הן בדיקות כלי רכב בצדי הדרכים והן בקרה על הבדיקות השוטפות המבוצעות במכוני הרישוי.
שם הדוח: פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,בשל היישום החלקי של החוק נגרמים נזקים מתמשכים לבריאות הציבור ולרווחתו ולכן נגרמים גם נזקים כלכליים ניכרים למשק.
לדעת משרד מבקר המדינה, על כל הגורמים הנוגעים בדבר לפעול בנחרצות לתיקון הליקויים שהועלו בדוח.
מן הראוי שהשר להג"ס ומשרדו יפעלו בהקדם להוצאת הצו המורה על הקמת מערך ניטור ארצי, ינקטו ללא דיחוי את כל הצעדים האפשריים לשם קביעת ערכי איכות אוויר לכל המזהמים והבאתם בהקדם האפשרי לאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת ויפעלו ליצירת בסיס מידע רחב, מהימן ומעודכ ן ככל האפשר, שיאפשר לבדוק אם ערכי איכות האוויר שנקבעו הם בני השגה ולעדכן אותם לפי הצורך.
על המשרד להג"ס, משרד התחבורה והרשויות המקומיות הנוגעות בדבר לפעול בדחיפות ליישוב המחלוקת בדבר הדרכים שיש לנקוט לצמצום זיהום האוויר מתחבורה בתחומי שיפוטן של הרשויות כדי למנוע את המשך הפגיעה החמורה בבריאות הציבור.
אם מחלוקת זו לא תיושב בתוך זמן קצר, יש להביא את הנושא בהקדם להכרעת הממשלה.
על המשרד להג"ס לנקוט את כל הצעדים הדרושים לשיפור יעילותן של פעולותיו לאיתור כלי רכב מזהמים.
לשם כך עליו, בין היתר, להקים מערכת מידע בנושא זה, לפעול בנחישות לגביית הקנסות, ולייעל את הפיקוח הגלוי והסמוי על מכוני הרישוי.
נדבך עיקרי ביישום החוק ובמאבק בזיהום האוויר הוא התכנית הלאומית.
מאחר שהממשלה אישרה כאמור תכנית מצומצמת במידה ניכרת מהתכנית המקורית, ולא כלולים בה רכיבים חשובים שהמשרד להג"ס והוועדות השונות שהקים סברו שיש מקום לכלול אותם, יש חשש שהיא לא תהיה יעילה דיה.
נוסף על כך, נראה שהקיצוץ הניכר בתקציב גרם לא רק לצמצום הפחתת המזהמים הצפויה, אלא גם לאי-ודאות לגבי עצם יכולתה של התכנית שאושרה להשיג את יעדי ההפחתה הצנועים המופיעים בה.
לדעת מש רד מבקר המדינה, יש מקום לבצע בחינה מפורטת ויסודית כדי לוודא שהצמצום הנרחב של מרכיבי התכנית המקורית אינו פוגע ביכולת לקיים את הוראות החוק ולהשיג את המטרות והיעדים שנקבעו בו, ובראשם השמירה על האינטרסים של הציבור ועל בריאותו.
משנת 2005 קיבלה הממשלה כמה החלטות שעניינן הקמת פארק מטרופוליני שישתרע על שטח גדול (כ- 8,000 דונם) בלב גוש דן, שגבולותיו הם: שכונות דרום תל אביב-יפו והפארק הלאומי רמת גן בצפון, הערים אזור וחולון בדרום, דרך 4 )במזרח ושדרות לוי אשכול (חולון ודרך חיל השריון (תל אביב-יפו) במערב.
תמונה 1 : תצלום אוויר של הפארק וגבולותיו בהחלטת ממש לה מאפריל 20054 נאמר כי "לאור ההכרה בחשיבות הלאומית הרבה שיש לשמירה על השטחים הירוקים, מברכת הממשלה על אישור תוכנית המתאר המחוזית[5] , תמ"מ 3/5 , שעניינה הקמת פארק איילון אשר ישמש כ'ריאה ירוקה' במטרופולין תל אביב וייועד לתועלת כלל הציבור למטרות פנאי ונופש לדור זה ולדורות הבאים".
הממשלה החליטה להטיל על צוות מקצועי בין -משרדי, בראשות משותפת של מנכ"לית המשרד לאיכות הסביבה דאז ומנכ"ל משרד הפנים דאז, להמליץ לה "בדבר מבנה ארגוני-משפטי מתאים ובדבר תפקידי גוף מנהל.
אשר יעסוק בתכנון, פיתוח, ניהול ואחזקת הפארק, וכן בדבר הזיקה שתהא בין הגוף המנהל לבין הרשויות המקומיות הנוגעות בדבר".
5 תכנית המתאר פורסמה למתן תוקף במאי 2005.
"חברת "פארק אריאל שרון 1391 .
:שם הדוח חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בהתאם להחלטה זו ולהמלצת הצוות האמור נקבע בהחלטת ממשלה 4416 מנובמבר 2005 שתוקם חברה ממשלתית6 לתועלת הציבור (להלן- החברה) בבעלותה המלאה של המדינה.
עם הקמת החברה בשנת 2006 היא נקראה "פארק איילון בע"מ", ובפברואר 2008 שונה שמה לחברת "פארק אריאל שרון בע"מ".
השר האחראי לפעילות החברה הוא השר להגנת הסביבה (להלן - השר להג"ס).
מטרות החברה, בהתאם להחלטת הממשלה ובהתאם לתקנון החברה, הן: לתכנן, לפתח, להקים, לנהל ולתחזק פארק בשטח של כ - 8,000 דונם7 במטרופולין תל אביב אשר ישמש כשטח ציבורי פתוח וכ"ריאה ירוקה" וייועד לתועלת כלל הציבור למטרות נופש ופנאי; לתאם עם איגוד ערים דן את פיתוחו של מרכז המִחזור שבתחום הפארק; לשקם את הר הפסולת "חירייה" 8 ; לשקם את נחל איילון ונחל שפירים; לתאם עם הגורמים הרלוונטיים העוסקים בפיתוחו של פארק בגין את המשך פיתוחו ושילובו בפיתוח פארק אריאל שרון; לתאם עם בית הספר החקלאי "מקווה ישראל" את פיתוח שטחי "מקווה ישראל"; לעודד את השימוש בפארק על ידי כלל הציבור ולהפוך אותו לנגיש לכול.
בפברואר 2009 החליטה הממשלה9 להכיר בצורך החיוני לקדם את הקמתפארק אריאל שרון (להלן גם - הפרויקט) כדי למלא את הצורך בשטחים פתוחים לרווחת הציבור ולהנחות את משרדי הממשלה הנוגעים בדבר ואת מינהל מקרקעי ישראל לתת עדיפות לביצוע הפעולות הנדרשות להקמת הפארק.
בשטח הפארק עוברים כמה נחלים שהגדול בהם הוא נחל איילון.
האחריות לניק וז הנחלים מוטלת על רשות ניקוז ירקון, שהוקמה בשנת 1997 על ידי שר החקלאות ופיתוח הכפר, והוא גם מפקח על פעילותה.
חלק מרכזי בפארק מתוכנן לשמש פשט הצפה 10 ,של נחל איילון כפתרון שנועד להגן על גוש דן משיטפונות, והסדרתו היא תנאי הכרחי להקמת מסילת רכבת רביעית בנתיבי איילון.
בשנת 2011 קיבלה החברה כ -40 מיליון ש"ח מהממשלה למימון פעילות שוטפת והשקעה בפרויקט וכ -9 מיליון ש"ח מקרן ברכה 11 , שמנהלה לשעבר, ד"ר מרטין וייל, היה מהוגיו ויוזמיו של רעיון הקמת הפארק; ובשנת 2012 קיבלה החברה מהממשלה כ-52 מיליון ש"ח נוספים למימון פעילות שוטפת והשקעה בפרויקט.
סך ההשקעות המצטבר של החברה ברכוש קבוע הסתכם בדצמבר 2011 בכ-66.
3 מיליון ש"ח, ובדצמבר 2012 בכ- 122.
מיליון ש"ח בחברה מועסקים 15 .
עובדים בחודשים פברואר 2011 - מרץ 2013 כיהנה גב' אסתי אפלבאום -פולני כיו"ר דירקטוריון החברה.
באוקטובר 2013 נמצא כי עדיין לא מונה במקומה יו"ר דירקטוריון קבוע לחברה.
החברה, בהיותה חברה ממשלתית, היא גוף מבוקר לפי סעיף 9(5 ,) לחוק מבקר המדינה התשי"ח- 1958 .
]נוסח משולב[ בחודשים ינואר 2013 - יולי 2013 .
בדק משרד מבקר המדינה כמה היבטים בפעילות החברה בדיקות השלמה ובירורים נעשו ברשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות), .
6 כהגדרתה בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות).
7 מזה כ - 3,200 דונם הם שטחים שלפי חוק בית הספר החקלאי מקוה ישראל, התשל"ו - 1976 , מיועדים לשימוש בית הספר ושטח של כ - 1,000 )דונם שבו שוכן פארק דרום (פארק בגין שחכרה עיריית תל אביב-יפו ממינהל מקרקעי ישראל.
שימש המקום כמטמנת פסולת של יישובי גוש דן 9 החלטה 4466.
אזור אשר עשוי להיות מוצף בעת גאות החורגת מחתך עורק הניקוז 11 קרן שמטרתה להעניק סיוע פילנטרופי ליהודים החיים בישראל ולשפר את איכות חייהם של תושבי ישראל בכלל.
שם הדוח: חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 במשרד האוצר, במשרד להג"ס, ברשות מקרקעי ישראל 12 ובמשרד הפנים.
עדכונים בוצעו עד אוקטובר 2013.
ועדת התכנון של הדירקטוריון בישיבת הדירקטוריון בפברואר 2011 הוחלט לבחור מחדש את חברי ועדת התכנון של הדירקטוריון (להלן - ועדת התכנון), מאחר שהוועדה הקודמת כבר לא פעלה באותה עת בעקבות עזיבתו של היו"ר שלה.
ההחלטה התקבלה לנוכח העובדה שבמסגרת הקמת פארק נושא התכנון הוא מאוד משמעותי וחשיבותו רבה בכל הנוגע לפעילות החברה 13 .
בישיבה נבחרו שני חברי דירקטוריון לחברי ועדת התכנון, וכן הוחלט שלכל כינוס של הוועדה יזומן גם צוות האדריכלים שמלווה את תכנון הפארק.
באפריל 2011 התקיימה פגישה בהשתתפות יו"ר הדירקטוריון דאז, מנכ"ל החברה וחבר ועדת התכנון, שמטרתה "קביעת מסגרת עבודת הוועדה".
בפגישה זו הוגדרו מטרותיה ויעדיה של ועדת התכ נון: "חשיבה תכנונית לטווח ארוך לקבלת תמונה כוללת.
סיוע בחילוץ צווארי בקבוק בנושאי תכנון.
קביעת סדרי עדיפויות לתכנון (וביצוע) של מיזמים".
באוקטובר 2013 נמצא כי מפברואר 2011 , המועד שבו הוחלט כאמור לבחור מחדש את חברי ועדת התכנון, עדיין לא התכנסה הוועדה כלל.
לדעת משרד מבקר המדינה, היעדר פעילותה של ועדת תכנון המופקדת על חשיבה לטווח הארוך ועל קביעת סדר עדיפויות לתכנון, וזאת בעת שמתגבשות תכניות להקמת הפארק - הוא בגדר ליקוי מהותי.
היה על ועדת התכנון לפעול באופן שוטף וללוות את הטיפול בנושא.
דירקטוריון החברה, שהכיר בחשיבות הקמתה של ועדת התכנון ופעילותה, לא וידא שהוועדה מתכנסת ופועלת בהתאם ליעדים שנקבעו לה.
יובהר כי גם חברי הוועדה נושאים מצדם באחריות להתכנסותה השוטפת לצורך מילוי תפקידיה.
מאחר שנושא התכנון הוא נושא מרכזי לעניין הקמת הפארק, על דירקטוריון החברה לנקוט בהקד ם את הצעדים הדרושים לחידוש פעילות ועדת התכנון ולוודא שהיא פועלת באופן שוטף.
כמו כן, על הדירקטוריון לקבוע סדרי בקרה ודיווח על יישום החלטותיו, כדי למנוע הישנות של ליקוי זה בעתיד.
אחד מחברי הוועדה האמורים הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2013 כי הוועדה לא התכנסה בשל עומס העבודה הרב שהוטל על חבריה, ששימשו כאמור גם כחברי דירקטוריון, לנוכח העובדה שהדירקטוריון מנה רק שמונה חברים.
החברה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "הדירקטוריון בהרכבו החדש יידרש לקבל החלטה על מימוש או ביטול ועדת התכנון".
12 במרץ 2013 הפך מינהל מקרקעי ישראל לרשות מקרקעי ישראל כמוסדר בחוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך- 1960 .
"בעניין זה ראו גם בפרק "ניסיונות לגיוס סמנכ"ל תכנון "חברת "פארק אריאל שרון 1393 .
:שם הדוח חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 התכנית האסטרטגית תכנון ותקצוב רב-שנתיים יש בהם כדי לסייע לאתר בעיות העלולות להתעורר בטווח הבינוני והארוך ולפתור אותן מבעוד מועד.
בדוח שהוציאה עוד בשנת 1989 "הוועדה הציבורית מקצועית לבדיקה כוללת של שירות המדינה וגופים הנתמכים מתקציב המדינה" הועלה הצורך להכין תכניות ותקצי בים רב -שנתיים, שבמסגרתם יוגדרו יעדיהם ומטרותיהם והמשאבים העומדים לרשותם וייקבעו סדרי עדיפויות בהתאם ליכולת הביצוע וללוח הזמנים.
היעדים והמטרות המוגדרים בתכניות הרב-שנתיות שמכין תאגיד אמורים להתבסס על יעדים ומטרות המעוגנים במסמכי היסוד שלו, בתכניות אב או בתכניות אסטרטגיות שהוכנו קודם לכן.
באוגוסט 1990 קיבלה הממשלה החלטה בנושא "פרויקטים לאומיים - תהליך קבלת החלטות"14:.
בהחלטה נקבע כדלהלן "א.
כל פרויקט לאומי, למעט פרויקט בטחוני שראש הממשלה הגדירו כסודי - יובא עם התגבשותו, על-ידי השר האחראי על המשרד העיקרי במסגרתו הוא ניזום, לידיעתו של יושב ראש ועדת השרים לענייני תיאום ומינהל.
אם החליט יושב ראש ועדת השרים כי מן הראוי לדון בפרויקט בועדת השרים לענייני תיאום ומינהל, יובא הנושא לאישור ועדת השרים בצירוף חוות דעת מקצועיות שיוגשו על ידי המשרד האמור, בנושאים הבאים: 1 ;.
תרומת הפרויקט למשק הלאומי 2 .
הכדאיות הכלכלית של הפרויקט למשק המדינה; 3 ;.
עלות הפרויקט למשק המדינה4 .
שיקולים נוספים המצדיקים את ביצוע הפרויקט; 5 :.
דרכי התכנון והביצוע של הפרויקט.
לעניין החלטה זו- פרויקט לאומי - פרויקט הכולל את כל אחד מהמאפיינים הבאים: - 1 .
היות הפרויקט רב תחומי וקשור ליותר ממשרד אחד; 2 ;.
הפרויקט מחייב הקצאת משאבים בטווח ארוך 3 .
יישומו נפרש לתקופה ארוכה ויש לכך השלכות במישור הלאומי".
כיוון שפארק אריאל שרון עומד בכל שלושת התבחינים דלעיל, הוא נחשב "פרויקט לאומי", שהליכי אישור התכניות להקמתו צריכים לעלות בקנה אחד עם ההליכים שנקבעו בהחלטת הממשלה האמורה.
כאמור, החברה הוקמה לאחר שאושרה תכנית מתאר מחוזית, תמ"מ 3/5 , שעניינה הקמת הפארק (להלן - תכנית המתאר או תמ"מ 3/5 ), ועל בסיס תכנית מתאר זו היה עליה על פי החלטת הממשלה לתכנן, לפתח ולהקים פארק, ואחר כך לנהל ולתחזק אותו.
לשם כך היה צורך להכין תכנית אסטרטגית מקיפה וסדורה, אשר לדברי החברה, מטרתה לסייע בידיה "להתוות את דרכה" ואשר "תאפשר לחברה לעמוד ביעדיה".
על בסיס תכנית אסטרטגית זו היה על החברה להכין כנדרש אחת לכמה שנים תכניות רב-שנתיות.
הועלה כי רק בשנת 2011 , כחמש שנים לאחר הקמת החברה, ובעקבות החלטה של דירקטוריון החברה שהחל לכהן בשנת 2010 , החלה החברה לגבש תכנית אסטרטגית לקידום הפרויקט.
בדוח דירקטוריון החברה לשנת 2011 על מצב ענייניה צוין, בין היתר, כי במסגרת שיתוף פעולה בין החברה למשרד האוצר הסכים המשרד לממן הכנת תכנית אסטרטגית לחברה.
בספטמבר 2011 חתמה החברה על הסכם עם יועץ חיצוני (להלן- היועץ) שמטרתו "קבלת .
שם הדוח: חברת "פארק אריאל שרון" מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 שירותי יעוץ ותכנוןאסטרטגי כולל לחברה, תוך בחינת כיווני הפיתוח של הפארק, גיבוש חזון ותוכנית אסטרטגית ארוכת טווח".
על פי ההצעה שהגיש היועץ ביולי 2011 , לפני החתימה על ההסכם בינו ובין החברה, תהליך הניתוח האסטרטגי יתבצע בשלושה שלבים: בשלב הראשון יתמקד התהליך בניתוח מאפייני הפארק, בניתוח הסביבה שבה יוקם תוך השוואה לפארקים דומים במדינות אחרות ובאפיון דילמות מרכזיות בתכנונו (כגון שיעור השטחים הבנויים בפארק).
בשלב השני יוגדר אופיו של הפארק, יגובשו חלופות לתכנון הפארק ומהן תיבחר חלופה אחת ויגובשו תכנית אסטרטגית, שתכלול מטרות ויעדים מפורטים ורב -שנתיים, וכן תכנית פעולה רב -שנתית.
השלב השלישי הוא שלב היישום וההטמעה - גיבוש תכנית עבודה פרטנית.
בשנת 2011 הושלם השלב הראשון.
במסגרת השלב השני של התהליך החליט דירקטוריון החברה במאי 2013 , לאחר בחינת כמה חלופות שהתגבשו, לבחור בחלופה ולפיה השטח הבנו י בפארק לא יעלה על כ - 30,000 מ"ר (חלופה B2).
עלות הקמת הפארק בהתאם לחלופה זו נאמדה בכ- 1.
עלות התחזוקה השנתית שלו נאמדה בכ -27 מיליון ש"ח, ונקבע כי החברה תממן מהכנסותיה הצפויות כ-8 מיליון ש"ח מעלות זו.
בהחלטת הדירקטוריון נכתב גם כי "מסמך החלטה מפורט בעניין יופץ בין חברי הדירקטוריון".
במסמך ההחלטה של הדירקטוריון בנושא, שעליו חתום מזכיר החברה, המאשר כי החלטה זו התקבלה כדין, צוין כי כדי לסייע בבחירת השימושים המתאימים לפארק מאמץ הדירקטוריון את התבחינים האלה: (א) "התאמה לרוח המקום, למטרות הפארק ולחזון שלו כפארק מטרופוליני מודרני העומד בסטנדרטים בינלאומיים, הנועד לשימוש כלל הציבור בארץ למטרות הנאה, בילוי, פנאי ונופש וחווית טבע; מכיל שטחים פתוחים נרחבים ומגוון רחב של פעילויות לכל מבקריו"; (ב) "תרומה לאיתנות הכלכלית של הפארק"; (ג) "התאמה למטרות האופרטיביות של הפארק" כגון: פנייה למגוון קהלים בחברה הישראלית; (ד) "תרומה לאחזקת הפארק ולמטלות הציבוריות שבתחומו"; (ה) "עדיפות לשימושים המחזקים את הפארק כפארק מטרופוליני סביבתי מוביל"; (ו) "היחס בין השטח שהמיזם תופס לבין מספר האנשים היכולים ליהנות ממנו יהיה גדול.
באופן כזה שטחים נרחבים המשמשים ציבור מצומצם יזכו לעדיפות נמוכה".
תבחין זה לא ייושם לגבי שטחים פתוחים או טבעיים; (ז) יועדפו מיזמים הדורשים את שטח הגידור המצומצם ביותר.
מסמך ההחלטה אושרר בישיבת הדירקטוריון שהתקיימה ביוני 2013.
במועד סיום הביקורת עדיין לא קיבלה התכנית האסטרטגית את אישור השר להג"ס, אשר משמש כאמור כשר האחראי לפעולות החברה, ולא הובאה לדיון בממשלה לצורך אישורה.
"חברת "פארק אריאל שרון 1395 .