HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בשנת התשע"ח (2017 - 2018 ) השתתפו במסגרת הכשרת מורים בדגם של PDS כ-4,300 סטודנטים (ובהםמהסמינרים החרדיים) - כ-19% מכלל מחזור הסטודנטים שעברו הכשרה מעשית באותה שנה.
"אקדמיה-כיתה": בשנת 2014 הנהיג משרד החינוך את התוכנית "אקדמיה- כיתה", שהיא דגם נוסף המבוסס על עקרונות ה -PDS, ומטרתו ליצור תהליך כולל המשפיע על ההתנסות בשלב י ההכשרה, ההוראה, השמת מו רים חדשים והפיתוח המקצועי של המורים.
ייחודיות התוכנית היא במעבר ל"הוראה משותפת" בכיתה , ומטרתה לתת מענה לשלושה אתגרים מרכזיים: קידום למידה משמעותית בכיתות על ידי הוראה של שני מבוגרים באותה עת; שיפור ההכשרה של סטודנטים להוראה ושל הפיתוח המקצועי של המורים המנ וסים; פיתוח של מסלולי קריירה בשלבים שונים: החל בסטודנט וכלה במורה המאמן ובמדריך הפדגוגי.
לצד יתרונותיו, דגם זה מטיל חובות ודרישות רבות על כל הגורמים המעורבים (כפי שיפורט בהמשך).
בשנת התשע"ח (2017 - 2018 ) השתתפו במסגרת הכשרת מורים בדגם אקדמיה-כיתה 3,280 סטודנטים (כ -14% ) מכלל מחזור הסטודנטים שעברו הכשרה מעשית באותה שנה.
משרד החינוך קבע במסגרת חוזר הכשרה מעשית כי כל מוסד אקדמי יבחר לעצמו את דגם ההכשרה המעשית שהוא יקיים (במסלולים ובהתמחויות השונות), בהתאם להשקפתו החינוכית ולתנאיו, וכי אין העדפה לדגם זה או אחר.
עם זאת, יש לוודא כי ההכשרה המעשית, בכל דגם שייבחר, תהיה משמעותית ותאפשר לסטודנט להתנסות "במנעד רחב של סיטואציות הוראה, חינוך ופעילויות בהן שותף המורה במערכת החינוך במעגל השנה".
חוסר שביעות רצון מדגמי ההכשרה המעשית: במסגרת הביקורת התבקשו המורים החדשים לדרג את רמת שביעות רצונם מהליך ההכשרה המעשית בתחומים שונים ובהם אלו: ההתאמה בין הידע התיאורטי שנלמד במוסד המכשיר ובין הצרכים העולים בהכשרה המעשית; שעות ההכשרה המעשית ופריסתן; האווירה בבית הספר המאמן, מקצועיותו של המורה המאמן ויעילות המדריך הפדגוגי מטעם המוסד המכשיר ותרומתם להליך ההכשרה המעשית; מספר המפגשים עם המדריך הפדגוגי; שיתוף הפעולה בין המוסד המכשיר ובין המוסד המאמן.
מתווה אריאב קבע כי "יש להבטיח שקיימת זיקה הדוקה בין ההתנסות המעשית לבין תכנית הלימודים העיונית".
חוזר אגף ההכשרה בנושא הכשרה מעשית מ- 2016, המופנה למכללות האקדמיות לחינוך (להלן - חוזר הכשרה מעשית), 1020 |דוח שנתי 69ב .
כמו כן, החוזר קובע כי ההכשרה המעשיתתתקיים בכל אחת מההתמחויות הדיסציפלינריות וחטיבות הגיל שבהן מתמחה הסטודנ ט, ותכלול התנסות במסגרות כיתתיות שונות ובדרכי הוראה מגוונות .
עם זאת, מניתוח התשובות עלה כי רבים מהמורים הביעו חוסר שביעות רצון בעיקר בתחומים שלפי ההגדרות לעיל עומדים בלב ההכשרה המעשית - ההתאמה בין הידע התיאורטי שנלמד במוסד האקדמי לבין הצרכים העולים בהכשרה המעשית (49% מהמשיבים דירגו שביעות רצון בינונית ומטה), והאופן שבו מלווה המוסד המכשיר את ההכשרה המעשית באמצעות ניתוח הפרקטיקה (44% .
)מהמשיבים ציינו שביעות רצון בינונית ומטה כמו כן, בכל התחומים שנבחנו, ללא יוצא מן הכלל, הביעו המורים החדשים שעברו הכשרה בדגם המסורתי שביעות רצון נמוכה יותר משביעות הרצון שהביעו המורים שעברו הכשרה מעשית בדגמי ה-PDS ואקדמיה-כיתה.
לדוגמה, 22% מהמורים שעברו הכשרה בדגם אקדמיה-כיתה דירגו את יעילות המדריך הפדגוגי מטעם המוסד האקדמי ואת תרומתו להליך ההכשרה המעשית במידה בינונית ומטה, ואילו בקרב אלה שעברו הכשרה מסורתית עמד השיעור על 35% ;34% מהמורים שהוכשרו בדגם אקדמיה -כיתה דירגו את האופן שבו מלווה המוסד האקדמי את ההכשרה המעשית (היכולת לנתח את הפרקטיקה במוסד האקדמי) במידה בינונית ומטה, ואילו בקרב המורים שהוכשרו בדגם המסורתי עמד השיעור על 52%.
יצוין כי חוסר שביעות הרצון מתבסס על תחושתם הסובייקטיבית של המורים החדשים.
עם זאת, בהיעדר כלי אובייקטיבי לבחינת יעילותם של דגמי ההכשרה, נותרת תחושה זו כגישה המשקפת בצורה הקרובה ביותר את המציאות, ומחייבת את בחינתה.
השונות בין דגמי ההכשרה השונים נדרשת כדי לענות על צורכיהם השונים של המוסדות המכשירים ושל הסטודנטים.
ואולם, מידת שביעות רצונם של המורים שעברו הכשרה מעשית בדגם המסורתי נמוכה באופן שיטתי בכל אחד מהתחומים, ועובדה זו מחייבת את הגורמים האמונים על הכשרת המורים בישראל - מל"ג, משרד החינוך והמוסדות המכשירים - לעמוד על הכשלים בדגם זה, ולפעול לתיקונם ולשיפור הדגם.
לחלופין, עליהם לבחון אם יש מקום לחייב את הסטודנטים לקיים את ההכשרה המעשית בדגם המבוסס על עקרונות PDS או אקדמיה-כיתה.
יצוין כי בפברואר 2018 הורה מנכ"ל משרד החינוך להקים צוות חשיבה שמטרתו לקדם את תפיסת ההכשרה המעשית משדה אימון למרחב למידה משותף.
בין מטרותיו של הצוות הוגדר הצורך להבנות מדיניות של אחריות משותפת על בתיה"ס המאמנים סטודנטים בשלב ההכשרה המעשית, בזיקה להדרכה משרד החינוך | 1021 .
הפדגוגית ולתפקיד המדריך הפדגוגי.
מן הראוי שהצוות שהוקם94 יבחן את ממצאי דוח ביקורת זה בעת גיבוש המלצותיו.
משרד החינוך ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 כיהוא מקבל את המלצת מבקר המדינה לבחון ולשפר את הדגם המסורתי.
כמו כן, החל בשנת 2019 הוא יפעיל תוכנית שמטרתה להכיר דגמי הכשרה מעשית בארץ ובעולם, לייצר דגמים מגוונים המותאמים לארץ ולהנחיות המתווה החדש המתגבש במהלך הביקורת, לייצר ידע חדש ומשותף בעל פוטנציאל ולייצר תורה סדורה בתחום ההכשרה המעשית.
בתוכנית זו צפויים להשתתף בעלי תפקידים נבחרים המובילים את ההכשרה המעשית במוסדות המכשירים.
מל"ג ציינה בתשובתה כי ועדת ודמני-ענבר צפויה להמליץ על פתרון שיאזן בין הגישות ויאפשר שילוב של התיאוריה עם הפרקטיקה באמצעות מעבר לתוכניות הכשרה שבהן הסטודנטים לומדים הוראה בהתבסס על חוויותיהם בהכשרה מעשית ארוכה שנערכת תוך כדי הלימודים.
אחד המוסדות ציין בתשובתו כי הדגמים המתקדמים של ההכשרה המעשית עתירי עלויות ביחס לדגם המסורתי, ומכבידים על המוסדות מבחינה כלכלית.
עם זאת, רבים מהמוסדות המכשירים ציינו בתשובותיהם כי הם פועלים להגדלת מספר הסטודנטים שיוכשרו בדגם ה-PDS או בדגם אקדמיה-כיתה או בדגמים המבוססים על עקרונות אלה.
היקף ההכשרה המעשית ואופייה .
ועדת דוברת, מתווה אריאב וכך גם חוזר ההכשרה המעשית שמו דגש על הצורך בשיתוף פעולה הדוק בין מוסד ההכשרה לבין בית הספר המאמן ועל הצורך במעורבות פעילה של הסטודנט במהלך ההכשרה המעשית.
עמדה זו עולה בקנה אחד עם הדעה הרווחת בספרות המקצועית, הגורסת שככל שמשך זמן ההכשרה המעשית גדל, כן טובה יותר הכנתו של הסטודנט לתפקיד ההוראה, ושככל שניתנות לסטודנט הזדמנויות רבות יותר להוראה בכיתה, משתפרת הכשרתו המעשית95.
מתווה אריאב קבע עוד כי בהכשרה המעשית הסטודנט צריך לגלות מעורבות פעילה בחיי המוסד החינוכי המאמן, וכי לפחות מחצית מההכשרה המעשית תהיה בפעילות הוראה ובחקר הקשור להתנסות.
עד לפרסום מתווה אריאב נדרשו המכללות האקדמיות לחינוך לקיים הכשרה מעשית בהיקף של 18 ש"ש (שעות שבועיות) בסך הכול המתפרסות על כל תקופת הלימודים להוראה, ואילו האוניברסיטאות קיימו הכשרה מעשית .
94 ,בצוות מיוצגים משרד החינוך (לשכת המנכ"למינהל עובדי הוראה, המינהל הפדגוגי, המזכירות הפדגוגית, האגף להכשרת עובדי הוראה, מכון מופ"ת), משרד המדען הראשי, ראמ"ה, המכללות, האוניברסיטאות, מל"ג, ות"ת, מדריכים פדגוגיים, מנהלי מחוזות, הסתדרות המורים, מחלקות חינוך ברשויות המקומיות, מינהל כלכלה ותקציבים, סטודנטים.
95 ,ס' עליאן וז' תורן"מימד הזמן בהתנסות המעשית: תפיסות סטודנטים את יעילותן של שתי דרכי התנסות", דפים (2006.
) 1022 |דוח שנתי 69ב .
מצומצמת בהרבה: בהיקף של 2 - 3 ש"ש בלבד.
מתווה אריאב, אשר כאמור הוחל על כל המוסדות להכשרה להוראה (לרבות האוניברסיטאות), שינה את היקף שעות ההכשרה המעשית וקבע כי ההיקף הנדרש לה יעמוד על 9 - 15 ש"ש96,.
בכך למעשה הוא קבע סטנדרטים מינימליים בתחום ההכשרה המעשית שיחולו באופן שווה על המכללות האקדמיות לחינוך ועל האוניברסיטאות.
יצוין כי תוכנית אקדמיה-כיתה מעמידה את שעות ההכשרה המעשית על הרף הגבוה של הטווח, וקובעת כי הסטודנטים יבצעו הכשרה מעשית בהיקף של 12 - 15 ש"ש97.
הכשרה מעשית פעילה נעשית בהיקף מצומצם: בבדיקה מדגמית שערך משרד מבקר המדינה בקרב מורים חדשים שהשיבו על השאלון, עלה כי רבים מהם לא עשו הכשרה מעשית בהיקף השעות הנדרש מהם על פי המתווה (או שעשו את היקף השעות המינימלי הנדרש).
עוד עלה כי 8% מבין2,000 המשיבים (ובעיקר אלו שהוכשרו בדגם המסורתי - 11% ) לימדו באופן פעיל בין שיעור לשניים בשנה בלבד98.
כמו כן, עלה בביקורת כי משרד החינוך אינו עוקב אחר שעות ההכשרה המעשית שעוברים הסטודנטים בפועל, ומשכך, אף אינו מודע לאי עמידתם של הסטודנטים בחובות שנקבעו במתווה.
בעניין זה ציינה הממונה על תחום ההכשרה המעשית במשרד החינוך, כי בעקבות הביקורת של משרד מבקר המדינה היא פועלת לאיסוף הנתונים ברמה הארצית, וזאת החל בשנה"ל התשע"ט (2018 - 2019.
) משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך ולמוסדות המכשירים על שאינם מוודאים כי ההכשרה המעשית של הסטודנטים תהיה בהיקף הנדרש.
בפועל, רבים מהם אינם עומדים בסף זה ומרביתם, אף אם הם עומדים בדרישות, עושים הכשרה מעשית בהיקף המינימלי הנדרש ולא מעבר לכך.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למשרד החינוך, כי הכשרה מעשית הבאה בעיקרה לידי ביטוי בצפייה בשיעורים ובלימוד פעיל של שיעור או שניים מנוגדת לתפיסה המוצגת במתווה אריאב.
היא אינה מאפשרת לסטודנטים להתנסות באורח ממשי בעבודת המורה ובדרישות ממנו, ופוגעת בהכשרתם המקצועית.
96 למעט בהוראה של מקצוע אחד (ולא שילוב של שניים) במסלול העל-יסודי, שם נדרש הסטודנט ל-6 - 9 .
ש"ש של הכשרה מעשית 97 הסטודנטים הלומדים בתוכני ת לתואר שני המשולב בתעודת הוראה ( (M.
ואקדמאים הלומדים לתעודת הוראה יוכלו להשתלב בבתי הספר ביום השלישי להתנסות, לפי מערכת אישית גמישה – "קול קורא תשע"ז".
98 להבדיל מצפייה פסיבית בשיעורים משרד החינוך | 1023 .
מל"ג ציינה בתשובתה כי בין החידושים שעליהם עתידה ועדת ודמני -ענבר להמליץ יעמוד גם נושא ההכשרה המעשית בלימודי ההוראה, ובתוך כך הגדלת היקף ההתנסות והגדרתה מחדש .
גם כמה מן המוסדות המכשירים ציינו בתשובתם כי יש לשקול להגדיל את רכיב ההכשרה המעשית באופן משמעותי, ולהגדיר רכיב הכשרה פעילה בצורה מחייבת.
נוכח החשיבות הרבה שיש להכשרה המעשית לקראת הכנתו של המורה לכניסה לעבודה במערכת החינוך, על משרד החינוך והמוסדות המכשירים לנתח את החסמים שמונעים את ביצוע מלוא מכסת השעות הנדרשת ואת הגדלת רכיב ההכשרה הפעילה ולפעול להסרתם של חסמים אלו.
כמו כן, על הגורמים האמונים על גיבושו של המתווה החדש (מתווה ודמני -ענבר) - נציגיהם של מל"ג, משרד החינוך והמוסדות המכשירים - לקבוע במתווה זה הגדרה מחייבת לרכיב ההכשרה המעשית ולשקול להגדילו במידה ניכרת.
משרד החינוך נדרש לבצע פיקוח ובקרה אחר יישום הנחיותיו בעניין ההכשרה המעשית.
היעדר סינון בשלב ההכשרה המעשית .
בשלב ההכשרה המעשית נדרש הסטודנט לשמש מורה בפועל, להביא לידי ביטוי את מאפייניו האישיותיים וההתנהגותיים ואת כישוריו בהוראה כמו גם את הידע התיאורטי (הדיסציפלינרי והפדגוגי).
על כן, זהו שלב שבו ניתנת למוסד המכשיר ההזדמנות לבחון את התאמתו לשמש מורה.
בבדיקה עלה כי גם לדעת מנהלי בתיה"ס יכולה ההכשרה המעשית לשמש ככלי לסינון סטודנטים שאינם מתאימים להוראה: מבין 471 המנהלים שהשיבו בשאלון, הרוב המוחלט (81% ) השיבו שההכשרה המעשית יכולה לשמש סנן במידה רבה ואף במידה רבה מאוד.
עם זאת, 51% מהמנהלים סברו שבפועל ההכשרה המעשית משמשת סנן במידה בינונית ומטה.
אישוש לעמדה המסויגת של מנהלי בתיה"ס בנוגע למימושה של ההכשרה המעשית כסנן עלה בהסברי נציגי המכללות האקדמיות לחינוך בפגישות שערך צוות הביקורת.
לדבריהם, מעטים הם הסטודנטים שאינם מסיימים את שלב ההכשרה המעשית ושאינם מוסמכים כמורים בעקבות תפקודם בהכשרה המעשית.
בבדיקה עלה עוד כי אף שההכשרה המעשית מתבצעת בבתיה"ס שבאחריותו ובפיקוחו של משרד החינוך , והסטודנטים עתידים ללמד במערכת החינוך, למשרד החינוך אין מידע בדבר סטודנטים שהכשרתם המעשית לא הייתה מוצלחת, ואף על פי כן סיימו אותה.
המסקנה הבלתי נמנעת היא שאפשר כי סטודנטים אלו נעשו בסיום לימודיהם למורים מן המניין במערכת החינוך, אף שהוערכו באופן בלתי מספק בהכשרתם המעשית.
לא בכדי הגדירו הגורמים האמונים על הליך ההכשרה את הצורך לבחון את התאמתם של הסטודנטים למקצוע ההוראה לכל אורך מהלך הכשרתם.
בחינה זו נועדה להבטיח שסטודנטים שאינם מתאימים להוראה לא ישתלבו במערכת 1024 |דוח שנתי 69ב .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך ולמוסדות המכשירים, כי העובדה ששלב ההכשרה המעשית במהלך ההכשרה אינו משמש, הלכה למעשה, כלי לזיהוי סטודנטים שאינם מתאימים לשמש מורים, יש בה כדי להצביע על חשש שבחינת התאמתם של הסטודנטים להוראה אינה יעילה.
חשש זה מתחזק נוכח העובדה שלמשרד אין נתונים על אי -הצלחת סטודנטים בשלב ההכשרה המעשית.
על משרד החינוך, בשיתוף המוסדות המכשירים, לקבוע קווים מנחים להערכתם של הסטודנטים בתקופת ההכשרה המעשית.
הדבר יאפשר הן להעריך את פוטנציאל הצלחתו של הסטודנט בתפקיד והן להבטיח את יעילות ההכשרה המעשית נוכח תכליתה - מתן האפשרות לסטודנט להתנסות בהוראה וללמוד כיצד להיות מורה.
כמו כן, על משרד החינוך לוודא כי יקבל לידיו מידע על אודות הערכת הסטודנטים בשלב ההכשרה המעשית על פי מדדים וקווים מנחים שיקבע המשרד בשיתוף עם המוסדות המכשירים.
זאת כדי לסייע לו לבחון את קליטתם במערכת החינוך, או לכל הפחות כדי שניתן יהיה לעמוד על יכולותיהם לשמש כמורים מן המניין, בין במהלך תקופת ההתמחות ובין אחריה.
משרד החינוך ציין בתשובתו כי הוא מקבל את הערת משרד מבקר המדינה בנוגע לקבלת נתונים בדבר הצלחתם או אי-הצלחתם של הסטודנטים בשלב ההכשרה המעשית, וייערך לקליטת נתוני הציון המסכם בהכשרה המעשית של כל סטודנט.
נתונים אלה, ציין המשרד, יעמדו לרשות המחוזות לצורך בחירת מועמדים לשיבוץ לעבודה והמשך ליווים כמורים חדשים.
הגורמים המעורבים בהכשרה המעשית .
השותפים להכ שרה המעשית הם הסטודנט שעובר את ההכשרה מעשית, המוסד האקדמי שבו לומד הסטודנט - והמדריך הפדגוגי מטעמו - ומוסד החינוך שבו מתקיימת ההכשרה המעשית, המשמש כבי"ס מאמן (לרבות הנהלת ביה"ס), והמורה המאמן מטעמו.
המוסד המאמן: המוסד המאמן הוא בית הספר שבו עובר הסטודנט את תהליך ההכשרה המעשית.
למוסד המאמן, למנהל ולמורים שעובדים בו, ובעיקר למורה המאמן החונך את הסטודנט, יש השפעה ניכרת על אופן ההכשרה של הסטודנט, וטביעת האצבע שהם משאירים על הסטודנט משפיעה פעמים רבות על עיצוב דמותו כמורה לעתיד.
האימון בבית הספר מאפשר את הרחבת הנגישות למומחים פדגוגיים והשותפות עימם לטובת צורכי המערכת החינוכית, וכן הפעלת יוזמות של הסטודנטים להעשרת העשייה הבית-ספרית ולמיצוב בית הספר בקהילה.
:המורה המאמן המורה המאמן מטעם בית הספר הוא המורה שאליו מוצמד הסטודנט, והוא אמור לחנוך את הסטודנט ולשמש עבורו מודל מקצועי בעל השפעה מרכזית.
עליו גם להיות שותף להערכת הסטודנט בהכשרתו המעשית.
תפקיד המורה המאמן (בעיקר בדגם של אקדמיה-כיתה) נושא בחובו משימות רבות למורה המאמן, וזאת נוסף על תפקיד ההוראה ותפקידים אחרים שהוא נושא בהם במסגרת משרתו.
עצם עבודת האימון של סטודנט גובה מחיר כבד מהוראתו של המורה ודורשת ממנו לעיתים להתמודד עם ביקורת מצד הורי התלמידים, לחזור על חומר שלימד הסטודנט ועוד.
בשל כך, המורה המאמן מתוגמל בשכרו עבור עבודתו זו, וזאת מלבד השכר שהוא מקבל עבור עבודת ההוראה.
כדי לבצע את תפקידו בצורה ראויה, נדרש המורה המאמן ל מומחיות דיסציפלינרית ופדגוגית, כישורי תקשורת אפקטיביים, גישה חיובית והתנהגות מקצועית, עניין אמיתי בהכשרה ובתמיכה ב סטודנטים, אפקטיביות בליווי ם, נכונות לעבוד עם מורים מאמנים אחרים ועוד.
הליך האימון מעצים את המורה המאמן ומפתחו מקצועית.
כמו כן, המורה המאמן זוכה לסטודנט שיכול לסייע לו בעבודה החינוכית ולייצר גיוון בהוראה.
המדריך הפדגוגי: המדריך הפדגוגי הוא בעל תפקיד במוסדות ההכשרה האחראי לתכנון ולהבניה של ההכשרה המעשית במוסדות החינוך ושותף להם.
הוא הגורם המלווה את הסטודנטים בבתיה"ס.
הספרות המחקרית מגדירה את ההדרכה הפדגוגית כתהליך בין-אישי מתמשך , שבמהלכו האדם המיומן (המדריך הפדגוגי) משמש כ "מורה דרך " להוראה ומסייע לאדם המיומן פחות (הסטודנט) על מנת שיוכל לפתח התנהגות וזהות מקצועית של מורה99 ,.
במסגרת זוהמדריך הפדגוגי פועל כמתווך בין התיאוריה הנלמדת במסגרת האקדמית לבין הניסיון המעשי הנרכש בהכשרה המעשית.
הוא מסייע ל סטודנט ברכישת המיומנויות הנדרשות לתפקיד המורה , מעניק תמיכה בקידום הסטודנט ומעודד צמיחה אישית ומקצועית שלו.
שיתוף פעולה בין המ וסד המאמן למוסד המכשיר: ועדת דוברת המליצה כי לאורך כל תהליך הכשרתם של המורים יושם דגש על הכשרה מעשית בבתיה"ס, ויישמר שיתוף פעולה הדוק בין מוסד ההכשרה לבין בתיה"ס.
עוד המליצה כי יפותחו דגמים של העמקת ההכשרה המעשית, באחריות משותפת של מוסד ההכשרה ושל המוסד המאמן (בית הספר), באופן שמרביתה תתבצע בבתיה"ס.
המתווה קובע כי האחריות להכשרה המעשית נתונה בידי המוסד המכשיר (באמצעות המדריך הפדגוגי של המוסד).
עם זאת, המתווה מדגיש את החשיבות של שיתוף הפעולה בין המוסד המכשיר למוסד המאמן.
משרד החינוך קבע במסגרת חוזר ההכשר ה המעשית, כי בכל אחד מדגמי ההכשרה המעשית השונים נדרשים שיתופי פעולה בין המוסד האקדמי המכשיר לבין המוסד המאמן.
שיתופי פעולה אלו , קובע החוזר, מחייבים תכנון משותף בהבניית ההכשרה המעשית ותיאומים שוטפים ביישומה.
99 ,ע' רןתפקיד המדריך הפדגוגי בארץ ובעולם (2017.
) 1026 |דוח שנתי 69ב .
מניתוח התשובות לשאלון המורים עלה כי 926 ( מורים38% מהמורים שהשיבו על השאלה) קבעו ששביעות רצונם משיתוף הפעולה בין המוסד המכשיר למוסד המאמן היא במידה בינונית ומטה.
כמו כן, שיתוף לא מספק של בית הספר בתהליך ההכשרה המעשית דורגה על ידי המנהלים כאחת מהבעיות העיקריות הטמונות בהכשרה המעשית100 .
שיתוף הפעולה בין המוסד המאמן למוסד המכשיר מקדם את איכויות הלמידה, ההוראה וההכשרה , ובעבודה המשותפת כל אחד מהצדדים תורם מניסיונו, מיכולותיו, ממומחיותו ו ממשאביו האנושיים ולע יתים החומריים כדי לקדם הן את איכות ההכשרה של הסטודנט והן את איכות התפקוד של המוסדות המאמנים.
השיתוף מאפשר לחבר בין התיאוריה למחקר ולפרקטיקה, ובהיעדרו כל הצדדים יוצאים נפסדים, והכשרתו המעשית של הסטודנט נפגעת בהכרח.
בתשובותיהם ציינו מוסדות מכשירי ם אחדים כי יש להעמיק את הקשר בין המוסדות המאמנים למוסדות המכשירים ולייצר שיתופי פעולה במסגרת ההכשרה אף קודם לשלב ההכשרה המעשית.
משרד החינוך ציין בתשובתו כי במסמך המתגבש בימים אלה מוסדרים בין היתר עקרונות מנחים ל שיתוף פעולה בין מוסד מאמן למוסד הכשרה, וכן עקרונות פעולה לכל אחד מהם.
על משרד החינוך והמוסדות המכשירים לגבש מתווה להסדרת שיתוף הפעולה בין המוסדות המכשירים למוסדות המאמנים, בהבניית תהליך ההכשרה המעשית.
על המוסדות להכשרת מורים להטמיע את הצורך בשיתוף פעולה בפני המדריכים הפדגוגיים ולהבנות להם מפה להשגתו.
בד בבד, על משרד החינוך לעשות כן בבתיה"ס שבאחריותו.
אופן בחירת המוסד המאמן והמורה המאמן .
חוזר הכשרה מעשית קובע כי ההכשרה המעשית תיערך במוסדות במערכת החינוך שיבחרו הגורמים המקצועיים במ וסדות המכשירים, על פי קריטריונים המתאימים לתהליכים אקדמיים להכשרת עובדי הוראה.
המשרד לא פירט, בחוזר זה או בכל מסמך אחר, אילו קריטריונים הם אלה.
הוא גם לא הגדיר באופן כללי, כל שכן פרטני, מהם המאפיינים הנדרשים מביה"ס כדי לשמש כבי"ס מאמן ומהמורה על מנת לשמש כמורה מאמן.
מפגישות שערך משרד מבקר המדינה עם מוסדות להכשרת מורים עלה כי בתיה"ס המאמנים נבחרים לרוב על ידי המוסדות המכשירים בהתבסס על קשרים מקצועיים ואישיים שנוצרו ביניהם.
לעיתים מאפשרים המוסדות המכשירים גם לסטודנטים לבחור או לכל הפחות להיות מעורבים בבחירת .
100 בעיה זו דורגה במקום השביעי מבין 19, ו-143 מנהלים (המהווים9% )מאלו שהשיבו על השאלה ציינו בעיה זו כבעיה העיקרית הטמונה בהכשרה המעשית.
בתיה"ס המאמנים או המורים המאמנים, בהתאם לשיקוליהם.
המורים המאמנים נבחרים על ידי מנהלי בתיה"ס בהתבסס על מערך שיקולים אישיים ומקצועיים, וחלק מהמוסדות המכשירים (בחלק מ בתיה"ס) הצליחו לבסס גם מעורבות בבחירת המורה המאמן.
מניתוח שאלוני המורים החדשים עלה כי כ-20% מהסטודנטים שבחרו בעצמם את בתיה"ס המאמנים הושפעו בעיקר ממיקום ביה"ס וקרבתו למקום מגוריהם.
כמו כן, בתשובות מנהלי בתיה"ס לשאלון עלה כי מורים רבים כלל אינם מעוניינים לשמש כמורים מאמנים.
חוסר שביעות רצון מביה"ס המאמן ומה מורים ה מאמנים: רבים מהמורים החדשים שמילאו את שאלון משרד מבקר המדינה (יותר מ-25% ) וגם מורים שהשתתפו בקבוצות המיקוד שקיים משרד מבקר המדינה הביעו חוסר שביעות רצון מהתנאים ב בתיה"ס המאמנים ומהמורים המאמנים (לרבות התאמתם לשמש ככאלה ואופן ליווים את הסטודנטים במהלך הכשרתם המעשית).
אחד המוסדות המכשירים ציין בתשובתו כי סגל ביה"ס אינו פנוי תמיד להדריך את הסטודנט וללוותו, וכי חלק מבתיה"ס אינם ערוכים לשמש כבתי"ס מאמנים - הם אינם מותאמים ללמידה של פדגוגיה חדשנית, אינם מותאמים לאימון מבחינה פיזית ודיגיטלית ועוד; ומוסד אחר ציין כי לעיתי ם עליו להתפשר בבחירת המורים המאמנים, שכן זהו המצאי הקיים בבתיה"ס המאמנים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך ולמוסדות המכשירים כי בהיעדר קווים מנחים לתנאים הבסיסיים שבהם נדרשים בתי"ס מאמנים ומורים מאמנים לעמוד ולאופן בחירתם, לא ניתן לוודא כי בתיה"ס והמורים שנבחרים לשמש כגורמים מאמנים אכן מתאימים לכך, ו לעיתים הם נבחרים על בסיס מערך של שיקולים שאינם בהכרח מקצועיים, ושאינם בהכרח מתיישבים עם מדיניות משרד החינוך או עם מטרות ההכשרה המעשית, כפי שבאו לידי ביטוי בדוח ועדת דוברת, במתווה אריאב ובחוזר ההכשרה המעשית של משרד החינוך.
משרד החינוך ציין בתשובתו כי הוא שוקד על קביעת סטנדרטים לבתי"ס מאמנים ומורים מאמנים בתוכנית רחבת היקף, שתשתף את המוסדות המכשירים, בתיה"ס המאמנים על מנהליהם וצוותי המורים, המחוזות ומפקחי בתיה"ס.
כמו כן, ועדה המשותפת למשרד החינוך, למל"ג, למוסדות המכשירים ולשטח החינוכי גיבשה לאחרונה מסמך לאפיון מוסדות חינוך שבהם תבוצע הכשרה מעשית, ועם אישורו יופץ המסמך לכלל הנוגעים בנושא.
כן ציין המשרד כי הוא מתעתד להפנות קול קורא לבתיה"ס לשם קבלת תו תקן לשמש כמוסד מאמן.
גם מל"ג ציינה בתשובתה כי ועדת ודמני-ענבר צפויה להמליץ על חובת תווי תקן למוסדות מאמנים ומתן מעמד מיוחד למורים המאמנים.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את משרד החינוך והמל"ג על נכונותו לטייב את אופן בחירת בתיה"ס והמורים המאמנים.
נוסף על כך, על המשרד לקיים מעקב אחר בחירת בתיה"ס והמורים המאמנים, הנמצאים בפיקוחו ובאחריותו, כדי לוודא שנבחרים למשימת האימון רק בתיה"ס והמורים המתאימים לכך.
היעדר הכשרה למורה המאמן .
על מנת שהמורה המאמן יוכל לבצע את תפקידו על הצד הטוב ביותר, הוא נדרש להכשרה ייעודית הכוללת, בין היתר, הגדרת תפקידו של המאמן, הצבת ציפיות ובניית קשר מקצועי תומך עם סטודנטים, הדגמת דרכי הוראה מקצועיות, שימוש אפקטיבי בטכניקות הדרכה ואיסוף מידע, צפייה בהוראה, הערכת איכות הביצוע ויכולת לתת משוב בונה לסטודנט101( .
הכשרה שכזו, לדעת רבים66% ) ממנהליבתיה"ס, כפי שבאה לידי ביטוי בשאלון, תתרום רבות לתפקידם כמורים מאמנים.
בבדיקה עלה כי המשרד לא הסדיר, ולו כקווים מנחים, את הדרישות ממורה מאמן.
חוזר הכשרה מעשית, שעוסק בהסדרת כל היבטי ההכשרה המעשית, אינו עוסק כלל בהכשרה או בפיתוח המקצועי של המורים המאמנים.
ככלל, המורים המאמנים אינם נדרש ים להכשרה (למעט בתוכנית אקדמיה -כיתה, שבמסגרתה מחויבים המורים המאמנים בכמה שעות הכשרה).
מהתשובות לשאלון שהשיבו מנהלים ש בתיה"ס שבניהולם שימשו כבתי "ס מאמנים עלה, כי מרבית המורים ששימשו מורים מאמנים בהכשרה המעשית בשנה"ל התשע"ז - התשע"ח (2016 - 2018 ) לא הוכשרולכך (כ-59% ו-55% )בהתאמה102 .
תפקיד המאמן אינו תפקידהכרוך אך ורק בליווי הסטודנט , שכן מוטלת עליו משימה נכבדה המשמעותית מאוד להצלחתו של המורה החדש.
כדי להצליח ב משימה, יש צורך לספק למאמן כלים ייעודיים הן בתחומים הדיסציפלינריים והפדגוגיים והן בתחומים הבין -אישיים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך, למוסדות המכשירים ולבתיה"ס המאמנים על שמורים כה רבים המשמשים מורים מאמנים בפועל לא עברו הכשרה מתאימה לכך.
הדבר מחייב אותם לתת דעתם לאופן הטיפול בנושא ולפעול להכשרת כל מורה המועמד לשמש מורה מאמן.
101 מבוסס על תוכנית להכשרת מורים מאמנים לעבודה עם מתכשרים להוראה PCF-Program Clinical Faculty , ראו הרחבה במאמר Gareis, C.
The efficacy of training cooperating teachers, Teaching and Teacher Education , 39, 77 -88 ', כפי שסוכם על ידי ד כץ (מכון מופ"ת), "יעילות ההכשרה של מורים מאמנים " (3.
) 102 מתוך2,013 ( מורים מאמנים בשנה"ל התשע"ז2016 - 2017 ,)1,178 לא עברו הכשרה; מתוך 1,964 ( מורים מאמנים בשנה"ל התשע"ח2017 - 2018 ,)1,082 .
לא עברו הכשרה משרד החינוך | 1029 .
המוסדות המכשירים התייחסו בתשובותיהם מדצמבר2018 לחשיבות הכשרתו של המורה המאמן ולהשפעתה על הצלחת ההכשרה המעשית, ותמכו בצורך בהכשרה שכזו לכל צוות ביה"ס המאמן בכלל ולמורה המאמן בפרט.
אחד המוסדות ציין כי בכוונתו לפתח קורס להנחיית סטודנטים, וחלק מהמוסדות ציינו כי עידוד או תגמול על ידי משרד החינוך למורים מאמנים יגדיל את המוטיבציה שלהם לשמש מורים מאמנים ולעבור הכשרה מתאימה.
משרד החינוך ציין בתשובתו בהקשר זה כי הוא מקווה שבהסכם השכר הקרוב "אופק חדש" ישופר התגמול של המורה המאמן, על מנת שניתן יהיה לשכנעו לעבור השתלמויות הנדרשות למילוי אפקטיבי יותר של תפקידו החשוב.
אחד המוסדות המכשירים ציין עוד כי העברת משוב למורה המאמן, הן מצידו של המדריך הפדגוגי, הן מצידו של הסטודנט והן מצידו של סגל ביה"ס, תוכל אף היא לשפר את איכות האימון.
על משרד החינוך, בשיתוף המוסדות המכשירים ו בתיה"ס המאמנים, לגבש דרישות יסוד מהמורה המאמן, לרבות הכשרה ייעודית, שיאפשרו למוסדות המכשירים לבחור את המורים המאמנים ולהכשירם לתפקיד.
כמו כן, עליהם לאסדר את נושא הכשרת המורים המאמנים ולפעול כדי להגביר את המוטיבציה של מורים לשמש מורים מאמנים.
ליווי הסטודנט על ידי המדריך הפדגוגי במהלך ההכשרה המעשית .
תפקיד המדריך הפדגוגי: לאורך השנים, משרד החינוך, מל"ג והמוסדות המכשירים לא הסדירו במסמך מחייב את מהות תפקידו של המדריך הפדגוגי במכללות, תנאי הסף לביצועו, הכישורים הנדרשים למדריך, הכשרתו ודרכי עבודתו.
הם גם לא גיבשו תוכנית הכשרה ייעודית לתפקיד זה.
נוסף על כך, עד מועד הביקורת לא היה קיים באוניברסיטאות התפקיד של מדריך פדגוגי, והמרצה שמלמד את קורס ההכשרה המעשית הוא שמשמש מדריך פדגוגי בפועל.
בביקורת נמצא כי רק ב-2017 הגדיר המשרד את מהות תפקידו של המדריך הפדגוגי, ואולם הוא התייחס רק למדריך הפדגוגי שיש למנות באוניברסיטאות, ולא למדריך בכלל המוסדות.
על תפקיד המדריך הפדגוגי ניתן ללמוד מהיעדים שהוגדרו לו באוניברסיטאות: ליזום מגוון אפשרויות התנסות, להיות מעורב בבחירת בתיה"ס המאמנים, להיות נוכח בשדה ההכשרה, להיות מעורב בתהליך הלמידה וההוראה של הסטודנטים, לצפות בהוראה של הסטודנטים ולהעניק משו ב בונה ומפרה על העשייה החינוכית שלהם.
ובנוסף, ליזום מחקרי פעולה בשדה, שיאפשרו הבנה והפנמה של תהליכי הוראה-למידה-הערכה וניהול כיתה.
בתשובות המוסדות המכשירים למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2018 הם ציינו כי השינויים המתחוללים במערכת החינוך מחייבים חשיבה מחדש על תפקיד המדריך הפדגוגי, על ההכשרה הנדרשת לו ועל דפוסי עבודתו, וגיבוש המלצות בנושא.
ואילו משרד החינוך ציין בתשובתו בעניין זה כי גם תפקידו ומעמדו של המדריך הפדגוגי נדונו במסמך שגובש לאחרונה (אך טרם פורסם), וכן נדונו במסגרת מתווה ודמני -ענבר, המתגבש אף הוא בימים א לה.
עם גיבוש ההסכמות, ייושמו העקרונות בכל המוסדות המכשירים.
על משרד החינוך, בשיתוף מל"ג והמוסדות המכשירים, להשלים את הגדרת תפקידו ומעמדו של המדריך הפדגוגי, לרבות ההכשרה אשר לה הוא נדרש ושיטות עבודתו, ועל המוסדות המכשירים להטמיע את העקרונות שיסוכמו.
ליווי הסטודנט על ידי המדריך הפדגוגי: על מנת ללוות את הסטודנטים בהכשרה המעשית ולהעריכם, על המדריך הפדגוגי להיות נוכח בשטח, לצפות בסטודנטים המלמדים בשיעורים, ליצור קשרים עם בתיה"ס המאמנים, לעבוד במקביל עם המורים המאמנים מטעם בתיה"ס, לייצר קבוצות למידה בשטח, להוביל פרויקטים בביה"ס וכיוצא בכך.
כמו כן, ככל שדגם ההכשרה המעשית מתרחק מהדגם המסורתי ומתקרב לדגם של "אקדמיה-כיתה", כך מתהדקת מעורבותו של המדריך הפדגוגי בביה "ס, ומתחזקים קשריו עם מנהל ביה"ס והמורה המכשיר.
כך למשל, בדגם אקדמיה -כיתה המדריך הפדגוגי מעורב בפיתוח סגל ביה"ס שבו מתקיימת ההכשרה המעשית, על פי צרכים שנקבעו במשותף עם הנהלת ביה"ס; הוא שותף בהכשרתם של המורים המכשירים את הסטודנטים והמתמחים, על מנת שישמשו ב תפקיד מורים חונכים או עמיתים.