HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
4 ,מבקר המדינהדוח שנתי 60ב (2010 '), עמ913.
המדינה מ-2010 ערכה רשות השירות בדיקה של עלויות .
התברר כי רשות השירות ערכה את הבדיקה בכפוף למגבלה שקבעה, שלפיה תמחור מרכיבי התעריף עשוי להשתנות, אולם סך כל התעריף ייוותר ללא שינוי ממצאי הביקורת .
בדוח מבקר המדינה מ -2010 נכתב כי בסוף שנת 2007 היו לחלק מהגופים המוכרים דאז עודפי כסף נצבר ניכרים.
בדוח נכתב שכדי שהתעריף ישקף את הצרכים ואת ההוצאות האמתיות בגין המתנדבים, מן הראוי שיוגדר מפרט שירותים נאות ומחייב, ותיעשה בדיקה מקיפה בדבר העלויות הממשיות של כל אחד מרכיבי המפרט ובדבר המדד המתאים להצמידן אליו.
בעקבות דוח מבקר המדינה מ -2010 ערכה רשות השירות בדיקה של עלויות העסקת המתנדבים, באמצעות משרד רואי חשבון שהיא שכרה לצורך זה.
במסגרת זו נבדקו בין השאר עלויות מרכיבי התעריף הקיים והאפשרות להוסיף מרכיבים חדשים.
התברר כי רשות השירות ערכה את הבדיקה בכפוף למגבלה שקבעה, שלפיה תמחור מרכיבי התעריף עשוי להשתנות, אולם סך כל התעריף ייוותר ללא שינוי.
הבדיקה האמורה העלתה כי עד לאותה עת הוצאות מסוימות מומנו באמצעות מרכיב התקורה בתעריף.
עם עדכון התעריף בספטמבר 2011 (תחילת שנת התשע"ב), חלק מרכיבי התעריף נקבעו מחדש: ערכם השקלי של חלק מהרכיבים גדל בעוד ערכם של אחרים קטן, וסך כל התעריף לא שונה.
לדוגמה, שיעור התקורה לגופים המוכרים אשר נמצא גבוה מהנדרש ירד מ -15% ל- 9.
4% , ונוספו רכיבים כמו השתלמויות והעשרה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות השירות כי קביעה מראש של מגבלה שלפיה סך התעריף הנבדק לא ישתנה, פוגעת במטרת הבדיקה ובאפשרות להפחית את התעריף או להגדילו בהתאם לממצאיה.
באוגוסט2013 ביקש שר הכלכלה דאז (שהיה ממונה באותה עת על השירות הלאומי-אזרחי) משר האוצר דאז, להקים צוות שיבחן את האפשרות ל הרחבת מסגרת התעריף המשולמת לגופים המוכרים בגין העסקת מתנדבים בשירות הלאומי.
שר הכלכלה ציין כי הגופים המוכרים מתקשים לעמוד בהתחייבויותיהם התקציביות משום שהתעריף אינו מספיק עוד, ואינו מביא לידי ביטוי באופן מדויק את הצרכים הקיימים.
בעקבות פניית שר הכלכלה דאז מינה סגן שר האוצר דאז מיכאל (מיקי) לוי צוות לבחינת רכיבי התעריף המשולם לגופים המוכרים בגין מתנדבי השירות הלאומי ולבדיקת הצורך בעדכונם.
בצוות היו שותפים בין השאר נציגי אגף החשב הכללי ואגף התקציבים במשרד האוצר וחשב רשות השירות (להלן - צוות האוצר).
לנוכח המש מעות התקציבית של שיבוץ מתנדבים ב"תקני חוץ", כלומר בתפקידים המחייבים לינה מחוץ לביתם, בשונה משיבוצם ב"תקני בית", כלומר בתפקידים המאפשרים לינה בביתם, הנחה סגן השר דאז את צוות האוצר לערוך במקביל עבודת מטה ולבחון את הייעול ואת ההסדרה של אופן שיבוץ המתנדבים ברחבי הארץ והיקפו.
רשות השירות הלאומי-אזרחי |713 .
צוות האוצר מצא בין השאר כי התעריף שגובים הגופים המוכרים גבוה מהיקף הוצאותיהם; שהגופים המוכרים גבו תשלומי יתר מהגופים המפעילים שלא לצורך; כי היקף הוצאות הניהול וההוצאות הכלליות של הגופים המוכרים גבוה באופן יחסי, וכי ההוצאות בגין העסקת העובדים בהם גבוהות מהנדרש על פי נוהלי רשות השירות; כי במקרים מסוימים היו הוצאות חריגות בגין שכר העובדים הבכירים בגופים ובגין התנאים הנלווים להעסקתם; שהעלות השנתית בגין מתנדב בשירות הלאומי מחוץ לביתו כפולה כמעט מעלות מתנדב בשנת שירות; שמימון הוצאות הנסיעה של המתנדבים מכפיל את הוצאות הנסיעה.
עוד מצא הצוות כי מספר תקני החוץ הוא גדול, וכי הצבת המתנדבים ביתר יעילות עשויה לצמצם את עלות הפעלתם בכ-50 מיליון ש"ח בשנה.
צעד כזה, על פי ממצאי צוות האוצר, עשוי לפנות כ -600 דירות להשכרה במרכזי ערים.
הצוות המליץ לעדכן את התעריף המשולם לגופים המו כרים והציע מערכת של תעריפים חלופיים.
באוקטובר2014 'החליטה הממשלה (החלטה מס2070 ), בהמשך לעבודת צוות האוצר, להנחות את מנכ"ל רשות השירות, את החשבת הכללית, את הממונה על התקציבים במשרד האוצר ואת נציג משרד החינוך, לגבש עד תחילת 2015 צעדים לייעול השיבוץ של תקני השירות ולחישוב תעריף השירות וליישם צעדים אלה, ולהשתמש בתקציב שיחסך כתוצאה מכך כדי להגדיל את מספר תקני המתנדבים שהם אנשים עם מוגבלות בשירות הלאומי.
בדברי ההסבר להחלטה הובאו כמה מממצאי בדיקת צוות האוצר ונכתב כי בשל הממצאים האלה יש לגבש צעדי התייעלות.
כעבור שלושה חודשים, בינואר 2015 , התריע השר לאזרחים ותיקים דאז (שהיה ממונה באותה עת על השירות הלאומי-אזרחי) אורי אורבך ז"ל לפני אותם גורמים שצוינו בהחלטת הממשלה על אי-ביצוע החלטת הממשלה: הוא ציין כי התקיימה פגישה אחת בלבד ולא הושגה בה הסכמה בנוגע לצעדי ההתייעלות, ועמד על עריכת "תהליך ליבון עמוק ורציני".
בעקבות מכתבו של השר לאזרחים ותיקים דאז ביקש אגף התקציבים במשרד האוצר ממנכ"ל רשות השירות לפרסם עד תחילת פברואר 2015 ,תעריף חדש בהתבסס על מסקנות צוות האוצר בנוגע לגובה התעריף ובנוגע לאופן הקצאת תקני השירות, ולממן ב אמצעות הסכום שייחסך כתוצאה מכך תקנים של מתנדבים עם מוגבלות.
מנכ"ל הרשות התנגד לבקשת אגף התקציבים והסביר שהרשות אינה מסכימה עם מסקנות צוות האוצר; שהמסקנות התקבלו ללא שיתוף הרשות; שיש צורך בישיבות נוספות של הצוות שמינתה הממשלה לצורך גיבוש מסקנות מוסכמות.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה שלא התקיימו ישיבות נוספות של צוות זה.
יוצא אפוא כי ההתייעלות הנדרשת לפי החלטת הממשלה מאוקטובר 2014 .
לא בוצעה במשך כשנתיים ויותר 714 | דוח שנתי 67ב .
'כעבור כחצי שנה קיבלה הממשלה החלטה נוספת (החלטה מס387 ), בהתאם להסכם קואליציוני שנחתם בין שתיים מהסיעות בכנסת, שלפיה יוקצו 15 מיליון ש"ח לרשות השירות לצורך "תיעדוף שירות לאומי של אנשים עם מוגבלות ועידוד תעסוקתם".
עוד הוחלט להקים צוות בראשות נציג שר החקלאות, בהשתתפות מנכ"ל רשות השירות, החשבת הכללית והממונה על התקציבים, או נציגיהם (להלן - צוות שר החקלאות) כדי לגבש עד תחילת ינואר 2016 צעדים לייעול השיבוץ של תקני השירות ולחישוב תעריף השירות, וליישם צעדים אלה; הסכום שייחסך, כך נכתב, ישמש למטרות שייקבעו בהסכמה בין משרד האוצר לרשות השירות.
רשות השירות השיבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2016 כי במהלך דיוני צוות זה ה תגלעו מחלוקות רבות בין חבריו, דבר שהביא להארכת הדיונים ולעיכוב בהגשת דוח הממצאים לשר החקלאות; באמצע נובמבר 2016 הוצגו לשר עיקרי ההמלצות, הוא הורה לערוך כמה תיקונים בדוח ולהגישו לכל המאוחר בסוף החודש.
נמצא כי רק לאחר הביקורת, באמצע דצמבר 2016 , כעבור שנה מהמועד שבו היה על צוות שר החקלאות לסיים את עבודתו - הוא הגיש את המלצותיו לשר החקלאות.
הצוות הציג שורה של המלצות, לרבות הגבלת שיעור המתנדבים בתקני חוץ ל -50% ;מסך המתנדבים בכל גוף מפעיל העברת הסמכות להקצאת תקני המתנדבים ולוויסותם בין הגופים המפעילים לידי רשות השירות; ואיגום משאבי הגופים המוכרים לפרסום, לשיווק, לסדנאות ולפעילויות הכשרה והשתלמויות, לצורך ניצולם באמצעות רשות השירות.
כמו כן הומלץ על שינויים במרכיבי התעריף: חלק ממרכיבי התעריף הופחתו וחלקם הוגדלו, וככלל - הם עודכנו גם בדרך של הצמדה למדדי מחירים, כך ש סכום התעריף הכולל לסוגיו עלה.
בדוח המלצות צוות שר החקלאות הודגש כי המתווה שהציע הצוות מאוזן, ועם זאת ניתן לבחון חלופות מדיניות שונות ולקדמן כדי להקטין עוד את היקפי תקני החוץ, בהתאם להמלצות צוות האוצר מ-2014 , להפנות משאבים שיתפנו לשיפור נוסף; בהמשך, ובשל הצורך ללמוד את ההשלכות של יישום ההמלצות, הוצע לבחון את הנושא באמצעות צוות ייעודי שיעקוב אחר יישום ההמלצות ויגיש עד לסוף אפריל 2017 המלצות לביצוע שינויים נוספים בעתיד.
על פי דברים שמסר אגף החשב הכללי, הצורך במעקב אחר יישום ההמלצות נבע מחילוקי הדעות בין חברי הצוות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין אגף התקציבים כי מסקנות צוות שר החקלאות במרבית הנושאים התבססו על מסקנות צוות האוצר, ויישומן צפוי להקטין את מספר תקני החוץ בכ-900 .
אגף החשב הכללי מסר שהוא הסתייג מכמה מהמלצות הצוות, כיוון שסבר שאפשר ליישם צעדי התייעלות נוספים.
בדצמבר 2016 כתב שר החקלאות לחברי צוות שר החקלאות כי בכוונתו לפעול על מנת להוציא מן הכוח אל הפועל את מסקנות הצוות בעניין התעריף, וציין כי רשות השירות הלאומי-אזרחי |715 .
הוא פועל לעדכון התעריף וליישום צעדי חיסכון.
השר הוסיף כי הורה למנכ"ל רשות השירות לפעול לשינוי התעריף בהתאם למסקנות הצוות.
במאי2016 יזם אגף החשב הכללי ביקורת במשרדי הממשלה וברשות השירות בנושא פעילות השירות והשמת המתנדבים על ידי הגופים המוכרים.
מטרת הביקורת הייתה לבדוק אם קיימים דיווחים כפולים של גופים מוכרים בנוגע להשמת מתנדבים.
אגף החשב הכללי מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2016 כי ביצוע הביקורת הושהה בהוראת משטרת ישראל, כיוון שהיא חוקרת היבטים מסוימים של הנושא ; כי לנוכח הממצאים הראשוניים שעלו בבדיקת אגף החשב הכללי , חשבים במשרדי הממשלה הונחו לערוך בקרות ובדיקות שוטפות במערכי השירות אשר מופעלים במשרדם; וכי רשות השירות התבקשה לקבל מגופים מוכרים דיווחים מסוימים ולפעול בהקדם להקמת מערכות מחשוב ייעודיות לשם סנכרון הנתונים והצלבתם עם נתוניהם של משרדי הממשלה והגופים המוכרים.
יודגש כי הפעולות שעליהן דיווח אגף החשב הכללי נוגעות בעיקר לניצול תקציב רשות השירות ולניצול תקציבי משרדים אחרים המממנים תקני העסקת מתנדבים, ולביצוע תשלומים, ואינן נוגעות לתעריף להעסקת מתנדבים בשירות הלאומי-אזרחי.
הוא לא עשה כן סיכום .
ב-2010 קבע מבקר המדינה, על רקע ממצאיו בדבר עודפי כסף נצבר ניכרים בחלק מהגופים המוכרים, כי יש לעדכן את התעריף למתנדב בשירות הלאומי בהתאם לעלויות הממשיות של כל אחד מרכיביו.
בעקבות זאת בדקה רשות השירות את התעריף וערכה בו שינויים, אולם עשתה זאת בכפוף למגבלה שקבעה שלפיה מרכיבי התעריף עשויים להשתנות, אך סך כל התעריף ייוותר ללא שינוי.
על רקע בדיקה של צוות האוצר מ-2014 , שהעלתה כי צריך לערוך שינויים נרחבים בתעריף, החליטה הממשלה בשתי הזדמנויות שונות כי יש לגבש דרכים להתייעלות השירות הלאומי.
ההתייעלות הנדרשת לפי החלטות אלה של הממשלה לא בוצעה במשך שנה וחצי ויותר בשל התנגדות מנכ"ל רשות השירות למסקנות צוות האוצר.
רק בדצמבר 2016 סייםצוות בראשות נציג שר החקלאות לגבש המלצות לצעדי התייעלות ולשינויים בתעריף ואלה אף התבססו במרבית הנושאים על מסקנות צוות האוצר.
בסוף שנת 2016 טרם הוחל ביישומן.
שש שנים אחרי שמבקר המדינה קבע כי יש לעדכן את התעריף למתנדב בשירות הלאומי, ושנתיים אחרי שהממשלה קבעה שיש לנקוט צעדים לייעול השיבוץ של תקני השירות ולחישוב תעריף השירות, טרם חל שינוי בגובה התעריף וטרם ננקטו צעדי התייעלות.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העיכוב הרב בעריכת השינויים הנדרשים האלה.
ראוי היה כי מנכ"ל רשות השירות יפעל בנחישות לעריכת שינויים אלה, אשר הצורך בהם עלה עוד בבדיקת צוות האוצר ב-2014 .
, אולם הוא לא עשה כן על מנכ"ל רשות השירות הלאומי-אזרחי לפעול לאלתר ליישום המלצות צוות שר החקלאות, ובכלל זאת ההמלצות בדבר הגבלת ההעסק ה של מתנדבים בתקני חוץ והעברת הסמכות להקצא ת תקני המתנדבים ולוויסותם בין הגופים המפעילים לידי רשות השירות, וכן בדבר השינויים במרכיבי התעריף.
על שר החקלאות לוודא שרשות השירות פועלת לביצוע הפעולות האמורות בנחישות וביעילות.
משרד מבקר המדינה מברך על סיום עבודת צוות שר החקלאות ובכוונתו לעקוב אחר יישום המלצות הצוות הן ההמלצות לייעול מערך השירות הלאומי- אזרחי, הן ההמלצות לעדכן את התעריף המשולם לגופים המוכרים בגין המתנדבים.
שרת התרבות והספורט ח"כ מירי רגב (להלן - שרת התרבות והספורט או השרה) נכנסה לתפקידה ב- 15.
מנכ"ל משרד התרבות והספורט (להלן - משרד התרבות או המשרד) מר יוסי שרעבי נכנס לתפקידו ב- 15.
בלשכת שרת התרבות והספורט הועסקו 13 עובדים במשרות אמון, במעמד של עובדי מדינה: ראש המטה המוניציפלי דאז מר איתן כהן (להלן - הרמ"ט לשעבר) אשר סיים את תפקידו במאי 2016 , ובמסגרת תפקידו היה אמון על הקשר בין המשרד לרשויות המקומיות ובתפקידו הקודם שימש יועץ פוליטי לשרה; מנהלת הלשכה של השרה; דוברת השרה; יועצת השרה לענייני כנסת וחקיקה; עוזרת מקצועית לשרה; עוזרת אישית לשרה; ורכזות הלשכה של השרה.
כמו כן העסיקה השרה בחצי משרה יועץ תקשורת בשכר, במעמד של יועץ חיצוני.
בין אוגוסט לנובמבר 2015 הודלפולכלי תקשורת אלקטרוניים כמה פעמים שיחות שקיימו השרה ובכירי משרד התרבות והספורט ו כן פרטים מתכתובות אישיות בנושאים שבטיפול המשרד והרמ"ט לשעבר.
15 שודרה בערוץ 10 כתבת תחקיר, ובה הושמעה הקלטה של קטע משיחת טלפון שקיימה השרה עם עובדי לשכתה ועם בעלי תפקידים במשרד התרבות.
קטע השיחה עסק בתיאום פנים-משרדי ובהכנת השרה ובעלי תפקידים במשרד למסיבת עיתונאים שבה היו אמורים להציג את המיזם של השרה - "לא לדאוגוסט"3.
15 שודרה בערוץ 10 עוד כתבה, ובה הוצגו תכתובות של הרמ"ט לשעבר בנושאים שבטיפולו של המשרד; התכתובות נכללו ביומן שניהל הרמ"ט לשעבר.
על פי הכתבה צוינו ביומן מועדי פגישות, תפקידים שיש לאייש במועצות שמשרד התרבות אחראי להן ושמות של פעילי מפלגת הליכוד שהיו לכאורה מועמדים להתמנות לתפקידים אלו.
במהלך אותה התקופה, וגם לאחריה, התקבלו במשרד מבקר המדינה תלונות ומידעים על פעולתה של לשכת שרת התרבות והספורט.
התלונות והמידעים היו בנושאים האלה: ריבוי שעות נוספות של עובדי לשכת השרה ללא אישור; מספרם הרב של עובדי לשכת השרה המועסקים במשרות אמון; מינויים פוליטיים שביצעו השרה והרמ"ט לשעבר במשרד התרבות ובמוסדות שבאחריותו; היבטים לא תקינים בפרויקט "לא לדאוגוסט", ובהם אי-תקינות התהליך לבחירת הרשויות המקומיות שהשתתפו בפרויקט, וכן בחירת משרד הפרסום שהופקד על מסע הפרסום של הפרויקט ללא מכרז, בשל היכרות קודמת של השרה עם הבעלים שלו; בדיקת גלאי שקר (פוליגרף) שביצעו עובדי הלשכה.
בעקבות תלונות ומידעים אלו הודיע מבקר המדינה בנובמבר 2015 למשרד התרבות על החלטתו לבדוק את הנושאים האמורים.
3 במסגרת המיזם "לא לדאוגוסט" נועדה להתבצע באוגוסט2015 פעילות ספורט ותרבות עבור משפחות בערים נבחרות בפריפריה.
המיזם יושם ב-20 רשויות מקומיות.
לשימושו פעולות הביקורת .
בחודשים נובמבר 2015 עד אפריל 2016 בדק משרד מבקר המדינה את הנושאים שהועלו בתלונות ובמידעים כאמור, וכן ביצע בדיקה בנושא השימוש של הרמ"ט לשעבר בתיבת הדואר האלקטרוני (להלן - דוא"ל) הפרטית שלו לצורכי עבודתו במשרד.
הבדיקה נעשתה במשרד התרבות, במועצה הלאומית לספורט ובמועצה להסדר ההימורים בספורט.
בדיקת השלמה נעשתה בארכיון המדינה.
שימוש הרמ"ט לשעבר בתיבת דוא"ל פרטית .
נוהל אבטחת מידע במשרד קובע בין היתר כי אין לבצע תכתובות בנושאי עבודה באמצעות תיבות דואר אלקטרוני (להלן - דוא"ל) פרטיות של חברות כגון hotmail, yahoo ו- gmail .
15 שלח מנהלאגף הביטחון, החירום והסייבר במשרד (להלן - אגף הביטחון) חוזר ריענון נהלים לעובדי המשרד, ובו הדגיש שוב הוראה זו.
אגף הביטחון מבצע תדריך פרטני לכל עובד חדש בנושא אבטחת מידע, ובו מוסברים בין היתר כללי השימוש בדוא"ל.
על פי הודעתו של קצין הביטחון הוא עשה לרמ"ט לשעבר לשעבר תדריך ביטחוני כאמור ב- 21.
הבדיקה העלתה כי במשך כל תקופת כהונתו השתמש הרמ"ט לשעבר בדוא"ל הפרטי שלו לצורכי עבודתו במשרד, וכי מיעט להשתמש בדוא"ל המשרדי שנפתח לשימושו.
יש להעיר לרמ"ט לשעבר כי דרך פעולה זו אסורה בתכלית האיסור - היא מנוגדת לנוהלי אבטחת המידע במשרד התרבות, אינה מאפשרת תיעוד של פעולות המשרד ופוגעת בביצוע הבקרה עליהן - מצד משרד מבקר המדינה או מצד כל משרד ממשלתי אחר.
הרמ"ט לשעבר מסר בתשובתו כי הוא מקבל את ההערה בעניין זה.
הרמ"ט לשעבר ציין כי "בשימוש ב[דוא"ל הפרטי ]לא הייתה כוונה שלילית".
משרדי הממשלה מתעדים בפרוטרוט את פעילותם4 .
חלק ניכרמהתיעוד נעשה ברשומות אלקטרוניות , לרבות בדוא"ל; השימוש ברשומות כאמור הולך וגובר עם השנים.
החובה לשמור את המידע של הגופים הציבוריים באופן נאות נקבעה בכמה דינים5 וכן בהנחיות של גנז המדינה לגבי שמירתו וביעורו של חומר ארכיוני, .
4 ,בעניין זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 66ג (2016 ), בפרק "ניהול רשומות אלקטרוניות ושימורן במשרדי ממשלה", עמ' 172-151 , וכן בפרק "היבטים בניהול ארכיון המדינה", עמ' 306-265.
5 חוקהארכיונים , התשט"ו -1955 ; תקנות הארכיונים (ביעור חומר ארכיוני במוסדות המדינה וברשויות המקומיות), התשמ"ו-1986 ; צו הארכיונים(הכרזה על מוסדות מדינה), התשכ"ו -1966.
משרד התרבות והספורט | 1117 .
החובה החלה על משרדי הממשלה לנהל את רשומותיהם באופן מקצועי ושיטתי נוגעת הן לרשומות השמורות על גבי נייר או על גבי אמצעים פיזיים אחרים והן לרשומות האלקטרוניות.
יש לשמ ור את הרשומות לתקופות שנקבעו בתקנות ולאפשר את הגישה אליהן ואת היכולת לאחזרן בפרק זמן סביר.
על פי חוק הארכיונים, התשט"ו-1955 , והתקנות שהותקנו על פיו, גנז המדינה יפקח על הארכיונים בגופי הממשל, על שמירת החומר הארכיוני בהם ועל ביעורו.
באוקטובר 2015 הפיץ גנז המדינה למנהלים הכלליים ולמנהלי מערכות המידע של משרדי הממשלה הנחיות בעניין ניהול המידע, לרבות הנחיה ליידע את עובדי המדינה על חובתם לנהל את הדוא"ל הארגוני שלהם בתיבת הדואר הארגונית ולא בתיבת הדואר הפרטית .
מאז ניתנו הנחיות אלה לא בחן גנז המדינה את מידת יישומן, וממילא לא קיבל ממשרדי הממשלה מידע על פעולותיהם בעניין.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2016 " ציין גנז המדינה כי המעבר לניהול דיגיטלי של מידע וההכרה ההולכת וגוברת בדבר הצורך בניהול מידע וידע אפקטיבי לצורך התייעלות, שיפור תהליכי קבלת ההחלטות ושימור הזיכרון הארגוני וההיסטורי חידדה את הצורך בגיבוש מדיניות ניהול מידע וידע ממשלתית".
גנז המדינה הוסיף כי על פי המסתמן בדיוני הצוות לניהול המידע במשרדי הממשלה, תפעל נציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם) "לגיבוש מדיניות ניהול מידע וידע ממשלתית.
כמו כן, תגובש תכנית פרוייקטלית ליישום המדיניות, המבוססת על תשתיות אנושיות, תהליכיות וטכנולוגיות תומכות.
במסגרת זו ייבחן גם אופן ניהול המידע הארגוני בדוא"ל".
נש"ם מופקדת על קביעת הנחיות שמטרתן להבטיח את פעילותם התקינה של משרדי הממשלה.
בתקנון שירות המדינה (להלן - התקשי"ר) מפורטות הוראות נש"ם בדבר מעמדם של מסמכים הנוצרים במהלך עבודתו של עובד מדינה; כן נקבעה בתקשי"ר החובה לתייק ולשמור ולשמר מסמכים אלה.
עם זאת, התקשי"ר אינו קובע במפורש כיצד לנהל רשומות אלקטרוניות ודוא"ל.
נש"ם לא הבהירה בהנחיותיה לעובדי המדינה שעליהם לנהל תכתובות הנוגעות לעבודתם רק באמצעות הדוא"ל המשרדי .
ניהול ושימור נאותים של רשומות מתחייבים אפוא מהוראות חוק הארכיונים, מנוהלי המשרדים ומכללי המינהל התקין, וכן עקב ההשפעה המכרעת שיש לכך על עבודה תקינה ויעילה של המינהל הציבורי.
נוסף על כך, ניהול ושימור .
6 לפילפי חוק הארכיונים, התשט"ו-1955, חומר ארכיוני הוא כל כתב על גבי נייר או על גבי חומר אחר, וכל תרשים, דיאגרמה, מפה, ציור, תו, תיק, תצלום, סרט, תקליט וכיוצא באלה, המצויים ברשותו של מוסד ממוסדות המדינה ויש להם ערך של מקור, וכן כל חומר כאמור המצוי בכל מקום שהוא, שיש בו עניין לחקר העבר, העם, המדינה או החברה או שהוא קשור לזכרם או לפעולתם של אנשי שם.
המשרדים נאותים כאמור מקִלים מאוד על גורמים שונים ( כמו המגזר השלישי וגורמי הפיקוח והביקורת , וכן על ה ציבור הרחב ) את השימוש ברשומות .
כמו כן , היכולת של משרדי הממשלה לנהל ולאחזר באופן שיטתי ויעיל את המידע הנוצר ומתקבל במשרדיהם היא אחד מעמודי התווך של עקרונות הרציפות השלטונית והמשילות7.
השימוש בדוא"ל פרטי פוגע לא רק בביטחון המידע המועבר באמצעותו, אלא כאמור גם ביכולת של משרדי הממשלה לתעד את פעולותיהם, לשקף אותן, לשמר את רשומותיהם ולבצע בקרה פנימית על פעולתיהם.
נוסף על כך פוגע שימוש כזה ביכולת של גופים חיצוניים, למשל משרד מבקר המדינה והחשב הכללי, לפקח על פעולותיהם של המשרדים.
זמן קצר לאחר שהפיץ הגנז את ההנחיות לניהול דוא"ל, הקים משרד ראש הממשלה צוות ל"ניהול המידע במשרדי הממשלה" .
הצוות טרם הגיש את המלצותיו.
על המעורבים בהסדרת הנושא של ניהול המידע במשרדי הממשלה לקבוע בהקדם הנחיות מחייבות בסוגיית ניהול הדוא"ל הארגוני, ובפרט הנחיות האוסרות על שימוש בדוא"ל פרטי ל צורכי עבודה.
בדיקת תלונות על פעולות בלשכת שרת התרבות והספורט .
קיימים סייגים לגבי הרשות של המעסיקים, לרבות משרדי ממשלה לבצע בדיקה בתיבות הדוא"ל המשרדיות של העובדים בהם.
בדיקה כזאת, לרבות מיון וסינון של הודעות פרטיות של עובד מכלל ההודעות המצויות בתיבת הדוא"ל המשרדית שלו, יכולה להתבצע רק בהסכמת ובנוכחותו של העובד.
משרד התרבות והספורט | 1119 .
ענייני עבודתו, ובכלל .
זה מסר את הנחיותיו, .
גורמים שונים, הנחיות .
הקשורים לעבודתו מאחר שהרמ"ט לשעבר ניהל את ענייני עבודתו, ובכלל זה מסר את הנחיותיו, בעיקר באמצעות הדוא"ל הפרטי שלו, לא יכול היה משרד מבקר המדינה לבדוק מסמכים שכללו בקשות שהופנו לרמ"ט לשעבר גורמים שונים, הנחיות שנתן הרמ"ט לשעבר וכן עניינים אחרים הקשורים לעבודתו.
עקב כך לא ניתן היה להשלים את הבדיקה בנושא המינויים הפוליטיים במשרד התרבות.
בכפוף לכך, במסמכים שעמדו לרשות משרד מבקר המדינה לא נמצאו עדויות לכך שהשרה ביצעה מינויים פוליטיים.
כמו כן, לא נמצאה כל ראיה להיכרות מוקדמת בין השרה לבין בעלי משרד הפרסום שנבחר לקידום הפרויקט "לא לדאוגוסט".
משרד מבקר המדינה בדק את המידע שהגיע אליו בענייןמספרם הרב לכאורה של עובדי לשכת השרה המועסקים במשרות אמון, וכן את ביצוען לכאורה של שעות נוספות של עובדי לשכת השרה בהיקף גדול וללא אישור.
בבדיקה לא נמצא כי מספרם של עובדי לשכת השרה המועסקים במשרת אמון חרג מהמספר שקבעה נש"ם.
וכן לא נמצא כי עובדי לשכת השרה עבדו שעות נוספות רבות וקיבלו עבורן תמורה, בלי שניתן להם אישור לכך.
מעורבות השרה בביצוע בדיקות גלאי שקר בלשכתה .
ביצוע בדיקות גלאי שקר לעובדי שירות המדינה נהוג אך ורק לצורך קביעת התאמה של אדם למשרה הדורשת סיווג ב יטחוני.
מאחר שבדיקת גלאי שקר היא הליך חודרני אשר פוגע פגיעה ממשית בזכותו של הנבדק לפרטיות, וכן נוכח הספק לגבי רמת האמינות של הבדיקה, פרסם היועץ המשפטי לממשלה (להלן - היועמ"ש) הנחיה בדבר "שימוש בבדיקות פוליגרף על-ידי רשויות המדינה" (להלן - הנחיית היועמ"ש)8 .
הנחיית היועמ"ש קובעת מפורשות כי מאחר שבדיקת גלאי שקר פוגעת פגיעה קשה בזכות לפרטיות ובזכות לכבוד האדם9 , רשויות המדינה אינן רשאיות לבצעה, אלא במקרה שיש להם הסמכה .
9 ראו "דוח הוועדה לעניין פוליגרף בראשותו של נשיא בית המשפט העליון לשעבר יצחק כהן, שבט התשמ"א-ינואר 1981 '", עמ 27-26 , שם נאמר בעניין זה: "השימוש בפוליגרף עלול לגרום לפגיעה בזכויות אזרח שונות, כגון זכותו של האזרח שלא להפליל את עצמו וזכותו לפרטיות.
פוליגרף נעשית מרצונו של הנבדק, ]כך במקור [ אמנם כל בדיקה אך במציאות לא פעם הסכמתו של הנבדק היא תוצאה של אילוצים שונים שבפניהם הוא עומד.
החף שמסכים לעבור בדיקת פוליגרף, ספק גדול אם הוא יודע אל נכון למה הוא נכנס.
משנקשר אל המכשיר, והוא מגלה במה דברים אמורים, כבר מאוחר מדי לחזור בו מהסכמתו.
רבים שעברו בדיקות פוליגרף מצביעים על תחושה זו של חשיפה וחוסר אונים הגובלים בהשפלה, גם אם נמצאו דוברי אמת".
דברים אלה של הוועדה מצוטטים גם בחוות דעת של משרד מבקר המדינה בנושא "השימוש בפוליגרף בתהליך בדיקת מהימנותם של מועמדים לתפקידים רגישים" ממרץ 1997.
מפורשת לכך בחוק או במסגרת תהליך חקירה סטטוטורי או במקרים מיוחדים כאשר קיים אינטרס ציבורי חיוני המצדיק זאת ובאישור מראש של היועמ"ש.
לגבי ההסמכה בחוק צוין בהנחיית היועמ"ש כי היא קיימת כיום רק לצורך קביעת סיווג ביטחוני.
הנחיית היועמ"ש מדגישה כי "ככלל , בדיקה של הדלפה מגוף ציבורי לאיתור המדליף, אינה, כשלעצמה, בגדר 'המקרים המיוחדים' כאמור" (ההדגשה אינה במקור).
נוסף על כך עודכנו הוראות התקשי"ר, ונקבע בהן איסור לבצע בדיקות גלאי שקר לעובדי המדינה, אלא בהליכי חקירה ולפי כללים ברורים שנקבעו10.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי 4 מ-13 העובדים המועסקים במשרד התרבות במשרות אמון ביצעו בדיקת גלאי שקר ביוזמתם ובמימונם.
15 , יומיים לאחר שידור הכתבה הראשונה, ביצע יועץ חיצוני לשרה בדיקת גלאי שקר ביוזמתו ובמימונו במכון פרטי.
תוצאות הבדיקה העלו שהיועץ החיצוני דיבר אמת כשטען כי הוא אינו המדליף של שיחת הטלפון שהושמעה בכתבה.
היועץ החיצוני הודיע לשרה על ביצוע הבדיקה ועל תוצאותיה.
15 , קיימה השרה שיחת ועידה, שבה השתתפו מנכ"ל משרדה, סמנכ"ל משאבי אנוש במשרד ומנהל אגף הביטחון במשרד .
בשיחה ביקשו השרה והמנכ"ל לבחון אפשרות לבצע בדיקת גלאי שקר לעובדים.
מנהל אגף הביטחון וסמנכ"ל משאבי אנוש הבהירו לשרה ולמנכ"ל כי על פי נוהלי נש"ם, חל איסור לבצע בדיקות גלאי שקר לעובדי שירות המדינה במסגרת חקירות משמעת, ללא אישור מקדים של היועמ"ש.
באותו יום פנה המנכ"ל בשיחה טלפונית גם ליועצת המשפטית של המשרד, ואף היא הבהירה לו כי חל איסור לבצע בדיקות כאמור.
כחודשיים לאחר מכן, לאחר ששמעה כי אחד היועצים של השרה ביצע בדיקת גלאי שקר, החליטה עובדת בלשכת השרה לבצע גם היא בדיקה כזאת במכון פרטי ובמימון עצמי.
לדברי אותה עובדת, לפני ביצוע הבדיקה היא התייעצה בנושא עם מנכ"ל משרד התרבות ועם הרמ"ט לשעבר ואף סיפרה לשרה על כוונתה לבצע את הבדיקה.
הביקורת העלתה כי השרה אמרה לעובדת כי אין צורך שתבצע בדיקה כאמור.
ואולם הן השרה והן מנכ"ל משרדה לא הבהירו ל ה באופן חד - משמעי שעל פי הנחיות היועמ"ש והוראות התקשי"ר אסור למשרד לבצע לעובדיו בדיקת גלאי שקר.
העובדת ביצעה את הבדיקה ב- 12.
15 , ונמצא בה כי דיברה אמת כשטענה שלא הדליפה את השיחה הטלפונית לתקשורת.
זמן לא רב לאחר ביצועה של הבדיקה הודיעה העובדת לשרה על תוצאות יה.
יצוין כי השרה טענה במכתב ששלחה לפרקליט המדינה ב- 9.
15 כיאותה עובדת עשתה את הבדיקה בניגוד לדעתה.
נוכח ההדלפות לתקשורת והאווירה הקשה שנוצרה בלשכ ת השרה , החליטה השרה לקיים שיחת צוות.
לשיחה, שהתקיימה ב- 15.
54 לתקשי"ר, שעודכנו ב- 14.
משרד התרבות והספורט | 1121 .
את תוצאותיהן לשרה כל המועסקים במשרות אמון בלשכה : מנהלת הלשכה, רכזות הלשכה, יועצת השרה , עוזרות השרה, דוברת השרה והרמ"ט לשעבר.
משתתפים בשיחה ציינו בין היתר כי הם "רואים צורך וחשיבות רבה בבדיקת פוליגרף בלשכה", כדי להשיב את האמון בין השרה לעובדי הלשכה, אולם השרה ציינה כי "הפתרון אינו רלוונטי כרגע".
השרה הוסיפה כי יש עובדת שכבר ביצעה בדיקת גלאי שקר ביוזמתה ונמצאה דוברת אמת, אף שהשרה הסבירה לה שאין צורך בכך.
יום לאחר אותה שיחה, ב- 16.
15 , ביצעה עוד עובדת בלשכת השרה בדיקת גלאי שקר במכון פרטי ובמימון עצמי.
לפני ביצוע הבדיקה התייעצה העובדת בנושא עם הרמ"ט לשעבר, וזה אמר לה שמאחר שהוא אינו יכול לבקש מעובדים לעשות בדיקה כאמור, "שכל אחד יעשה מה שהוא חושב ומרגיש, ומי שמעיק עליו שיעשה ובכך יסיר מעליו את המועקה".
אותה עובדת הודיעה לשרה, לראש לשכתה ולרמ"ט לשעבר כי עשתה את הבדיקה ונמצאה דוברת אמת.
כמה ימים לאחר מכן החליטה עובדת נוספת בלשכת השרה לבצע בדיקת גלאי שקר במכון פרטי ובמימון עצמי.
בבדיקה נמצא כי גם עובדת זו דיברה אמת כאשר טענה כי לא הדליפה את השיחה לתקשורת.
העובדת הציגה לשרה את המסמך , שהיה בן עמוד אחד, שבו צוינו תוצאות הבדיקה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מ- 4.
16 ציינה העובדת הנוספת: "כאשר נכנסתי אל חדר השרה עם תוצאות בדיקת הפוליגרף הגשתי לה את המסמך היא הביטה בו במהירות רבה מאוד, קיפלה אותו לשניים והחזירה לי".
בשל ההדלפות מלשכת השרה ומשבר האמון שפקד את הלשכה ביצעו אפוא 4 מ-13 העובדים המועסקים בלשכת השרה במשרות אמון בדיקות גלאי שקר על חשבונם, כדי להציג את תוצאותיהן לשרה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מ- 1.
16 מסרה שרת התרבות והספורט כי בישיבה שקיימה עם צוות משרדה הבהירה כי "בדיקת פוליגרף אינה מהווה פתרון כלל".
השרה ציינה: "העובדות שביצעו בדיקת פוליגרף ונמצאו דוברות אמת, מסרו לי בדיעבד על כך ועל תוצאות הבדיקה אולם למיטב זכרוני לא עיינתי בתוצאות".
שרת התרבות והספורט הוסיפה: "לא רק שלא ביקשתי מעובדי לשכתי לבצע בדיקות פוליגרף, אלא הבהרתי להם מספר פעמים הן באופן מרוכז והן בפנייה אישית ליועציי בלשכה (ששה במספר) ולמנהלת הלשכה, כי אני מבקשת שלא לבצע בדיקה".
ביוזמתם עובדים במשרות אמון במשרד התרבות, שהם בחלקם צעירים, תלויים תלות יתרה בתקינות יחסיהם עם השרה בכל הנוגע להמשך העסקתם, ולכן ייתכן שיבצעו בדיק ת גלאי שקר ביוזמתם, עקב רצונם לרצות את השרה ולהוכיח לה כי מקור ההדלפה אינו בהם.
בכך הם עלולים להיקלע למצב שבו הם מוותרים, כביכול מבחירתם , על זכותם לכבוד ולפרטיות.
הנחיית היועמ"ש אינה עוסקת בביצוע בדיקת גלאי שקר ביוזמת העובד, ועל כן לא נמצא ליקוי בדרך פעולתה של השרה ושל גורמים אחרים במשרד התרבות בעניין זה.
עם זאת, נוכח מעמדם של העובדים במשרות אמון ונסיבות העסקתם, כמתואר לעיל, טוב הייתה עושה השרה א ילו הייתה נוקטת עמדה נחרצת יותר על מנת להניא את עובדי לשכתה מביצוע בדיקות גלאי שקר ביוזמתם.