HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
החשכ"ל מינה את רואי החשבון של משרדי הממשלה .
21 אי-התלות של רואה החשבון נקבעה, בין הית ר, בתקנות רואי -חשבון (דרך פעולתו של רואה חשבון), התשל"ג - 1973 .
בסעיף2 " :נקבע(א) רואה חשבון יהיה בלתי -תלוי במבוקר, בין במישרין ובין בעקיפין, וישמור בעבודתו המקצועית על אי-תלות.
(ב) לא יחווה רואה חשבון דעה על דו"ח כספי של מבוקר, אם רואה החשבון הוא פקידו של המבוקר, פקיד של חברה-אם, של חברה -בת או של חברה שלובה של המבוקר, או פקידו של בעל עניין במבוקר; האמור בתקנת -משנה זו בא להוסיף על תקנת -משנה (א)".
22 בסעיף44 לחוק ובכללי החברות הממשלתיות (מינוי רואי חשבון ושכרם), התשנ"ד- 1994.
23 על פי המבוא לדוחות הכספיים, לתשעה משרדים ויחידות ממשלתיות מונו רואי חשבון לביקורת חיצונית: משרד הבריאות; המשרד לקליטת עלייה; הנהלת בתי המשפט; משרד האוצר 123 .
האמורים וקבע את תנאי העסקתם.
הם נדרשים לבקר את הדוחות הכספיים של משרדי הממשלה לפי הנחיות החשכ"ל וכן את פעולותיו הכספיות של אגף החשכ"ל עצמו.
מתשובת החשבונאי הראשי עולה כי תהליך מינויו של רואה החשבון המבקר למשרד ממשלתי מורכב משני שלבים: בחירת רואי חשבון ל"מאגר רואי חשבון" (הוראת תכ"ם מס' 7.
1 ) ולאחר מכן בחירת רואי חשבון מתוך המאגר על ידי המשרד הממשלתי (הוראת תכ"ם 2.
בהוראת התכ"ם בנושא "מאגר רואי חשבון" צוין כי אגף החשכ"ל מנהל מאגר מרכזי של משרדי רואי חשבון, כדי שמשרדי ממשלה יתקשרו עמם לקבלת שירותים של ראיית חשבון.
בהוראה נקבעו, בין היתר, הנחיות אלו: (1 ( ;) החשכ"ל ימנה ועדת מאגר, ובראשה יעמוד החשבונאי הראשי2 ) בוועדה יהיו עוד שני נציגים לפחות מהיחידה לחשבונאות ולדיווח, ועליהם יוטל ניהולו השוטף של המאגר; (3 ) החלטות הוועדה יתקבלו על ידי שני נציגים לפחות; (4 ) אם ועדת המכרזים לא קבעה כי המשרד הממשלתי יפנה לרואי חשבון באמצעות מכרז פומבי או מתוך פטֹור ממכרז, יתקשר המשרד הממשלתי לרואי חשבון אך ורק באמצעות פנייה למאגר; ( 5) ועדת המכרזים תאשר למשרד הממשלתי לבקש הצעות אך ורק מרואי חשבון הנכללים ברשימת המועמדים שהתקבלה מוועדת המאגר ותאשר לו לפנות לכל מי שנכלל ברשימה, אלא אם כן נתקבל אישור מוועדת המאגר שלא לפנות לספק מסוים.
לאחר מועד סיום הביקורת אישר החשבונאי הראשי את הוראת ה תכ"ם הנוגעת לבחירת רואי חשבון מתוך המאגר, והיא בתוקף מאוקטובר 2009 .
אחת ממטרותיה של ההוראה היא להנחות את משרדי הממשלה בנוגע לאופן המינוי וההעסקה של רואה חשבון מבקר.
אשר למינוי רואה חשבון מבקר צוין בהוראה, בין השאר: (א) הנהלת המשרד תמנה רואה חשבון מבקר ל ביקורת על הדוחות הכספיים השנתיים של המשרד; (ב) רואה החשבון המבקר ישמש בתפקידו משלוש עד חמש שנים.
הנהלת המשרד או החשכ"ל רשאים להחליפו לפני מועד זה לאחר הודעה בכתב ומראש לחשכ"ל.
אשר לאופן העסקתו של רואה החשבון המבקר נכתב בהוראה בין השאר: (א) רואה החשבון המבקר יועסק באמצעות התקשרות ישירה בינו לבין המשרד.
בשנה הראשונה תמומן העסקתו מתקציב החשכ"ל, ולאחר מכן תמומן מחציתה מתקציב המשרד, ומחציתה - מתקציב החשכ"ל; (ב) חשב המשרד יפעל למימוש ההתקשרות עם רואה חשבון מבקר על פי הוראת תכ"ם מס' 7.
1 , או בהליך אחר- באישורו של סגן החשכ"ל; (ג) חשב המשרד יוודא כי הליך לבחירת רואה חשבון מבקר הנעשה על פי הוראת תכ"ם מס' 7.
1 יושתת על אמות המידה המפורטות בנספח, וכי המציעים הונחו להגיש את הצעותיהם באמצעות טופס הצעת מועמדות לתפקיד רואה חשבון מבקר דוגמת הטופס שבנספח ב.
על פי הוראות התכ"ם האמורות, הגופים המעורבים במינוי רואי החשבון המבקרים ובהפסקת העסקתם הם הנהלת המשרד והחשכ"ל, אבל רואי חשבון אלה נדרשים לבקר את הדוחות הכספיים של המשרד לפי הנחיות החשכ"ל וכן את הפעולות הכספיות של אגף החשכ"ל עצמו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אם ניתנה לגופים המבוקרים הסמכות למינוי ולהפסקת ההעסקה של מי שאמור לבקרם, עלול לעלות חשש לפגיעה בעבודת .
משרד המשפטים; משרד המדע, התרבות והספורט; רשות המים; משרד התיירות; המשרד להגנת הסביבה; בתי החולים הממשלתיים הכלליים.
מן הראוי שהחשכ"ל ומשרד המשפטים יבחנו דרכים להסדיר את מינויָם ואת הפסקת העסקתם של רואי חשבון מבקרים במשרדים ממשלתיים באופן שתובטח אי-תלותם.
עוד צוין במבוא לדוחות הכספיים כי מאחר שבמועד פרסומם של הדוחות הכספיים של ממשלת ישראל 24 טרם הסתיימה עבודת הביקורת החיצונית על הדוחות הכספיים של משרדי הממשלה, "בשלב זה, יתבססו הדוחות המאוחדים של ממשלת ישראל על דוחות כספיים בלתי מבוקרים של משרדי הממשלה, הזמינים ליום הפרסום".
מאחר שבמועד פרסומם של הדוחות הכספיים של ממשלת ישראל טרם הושלמה הביקורת על הדוחות הכספיים של כל היחידות והמשרדים הממשלתיים, ייתכן שהמידע על השקעות המדינה בגופים המוחזקים אינו מלא.
בתשובתו ציין החשבונאי הראשי כי החשכ"ל דחה את "מועד פרסום הדוחות הכספיים של ממשלת ישראל לשנת הכספיים 2009 ליום30 באפריל 2010 .
הסיבה המרכזית לכך הינה העמדת לוח זמנים ריאלי לאיחוד12 משרדי ממשלה הצפויים להגיש דוחות כספיים מבוקרים.
דחיית לוחות הזמנים תוביל, להערכתנו, לקבלת דוחות כספיים מבוקרים ממרבית החברות הממשלתיות".
דוחות כספיים מתבססים, בין היתר, על מערכת חשבונאית ממוחשבת המאפשרת קישור בין הרישום החשבונאי ובין המסמכים שעל פיהם נעשה הרישום.
מסמכים אלו כוללים, בין היתר, ניירות עבודה ומסמכים שהשפעתם על הדיווח הכספי היא לזמן ארוך, כגון חוזים שונים, כתבי ערבויות וכדומה, ונהוג לתעד אותם ב"תיקי קבע".
כדי שהבקרה והביקורת על הדיווח הכספי יהיו יעילים, חשוב שמסמכים אלו יהיו נגישים הן ליחידה העורכת את הדוחות הכספיים והמדווחת והן לגופים המבקרים.
הועלה כי מסמכים שעליהם יש לבסס את הרישומים החשבונאיים בנוגע להשקעות בחברות הממשלתיות25 לא נמצאו ביחידה לחשבונאות ולדיווח באגף החשכ"ל.
חסרים גם אמצעים ממוחשבים לקישור בין הנתונים שבדוחות הכספיים ובין ניירות העבודה ובין המסמכים הנוגעים להשקעות בגופים המוחזקים.
בתשובתו כתב החשבונאי הראשי כי הוא יפעל לשמירת האסמכתאות ביחידה לחשבונאות ודיווח.
עו ד הוא כתב כי הסתיימה עבודת המיפוי "הנדרשת לצורך הקמתה של טבלת המרה לקליטת נתוני החברות הממשלתיות למרכב"ה.
24 הדוחות הכספיים לכל אחת מה שנים 2006 -2008 התפרסמו ב -31 במרס בשנה שלאחריה.
25 כגון מסמכים שעל פיהם נקבעו שיעורי ההחזקה בגופים המוחזקים, הדוחות הכספיים של הגופים המוחזקים, הסכמים בין הממשלה ובין החברות הממשלתיות בדבר השקעות המדינה באמצעות הלוואות, איגרות חוב ושטרי הון, וכן מסמכים על זכאות המדינה לדיבידנדים.
זה יהווה את הבסיס לאפיון הנדרש במרכב"ה.
מערך תשתית מרכזי נוסף, נוגע לתהליך איחוד הדוחות הכספיים לאחר שנקלטו במרכב"ה.
וכרוך בתמיכה מחשובית מורכבת במיוחד.
אנו צפויים להשלים עד לתום שנת 2009 מסמך אפיון הדרישות ממערכת מרכב"ה לתמיכה בתהליך זה".
הממונה על החשבונאות ברשות החברות מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2009 כי "רשות החברות נערכת במסגרת מחשוב הרשות להפעיל את מערך הדיווח הכספי כמו גם מערך הבקרה והביקורת על הדיווח הכספי באמצעות האינטרנט.
חשוב לציין כי מדובר בפיילוט".
בנוגע לבקרה ולביקורת של הדיווח הכספי הוא ציין: "מיועד להתבצע הליך של ביקורת ובקרה על הדוחות בתוך המערכת הממוחשבת.
ההליך אמור להביא למסד נתונים קל ונגיש לגבי מצבה של חברה בהשגת הדוחות שנדרשו ממנה, הערות הרשות לדוחות שהוגשו, יישום של הוראות הרשות על ידי החברה ורואה החשבון המבקר, התכתבויות בין הצדדים ועוד".
ההצגה בדוחות הכספיים .
בטבלה שלהלן מפורטות היתרות של השקעות המדינה בגופים מוחזקים 26 שבאחריות רשות החברות, השקעות שהיקפן עולים על מיליארד ש"ח והנחשבות השקעות מהותיות על פי הפירוט בביאור 8 :)לדוחות הכספיים (במיליוני ש"ח .
טבלה 1 היתרות של השקעות המדינה בגופים מוחזקים הנחשבות השקעות מהותיות (במיליוני ש"ח) .
2007* 31 בדצמבר 2008** .
8 17,630 6,883 10,747 99.
1,031 100 1,041 - 1,041 100 תשתיות נפט ואנרגיה .
57 4,737 1,542 3,195 91.
57 קבוצת מקורות (כולל .
הארצי, בעבור המדינה) .
13,598 100 15,039 11,555 3,484 100 רכבת ישראל בע"מ .
15 100 15 - 15 100 כביש חוצה ישראל .
1,418 100 1,687 1,686 1 100 נת"ע- נתיבי תחבורה .
המונח "השקעות" מתייחס להון העצמי של הגופים המוחזקים 126 דוח שנתי60ב .
4,596 100 4,596 - 4,596 100 נמלי ישראל- פיתוח .
1,280 100 1,336 - 1,336 100 חברת נמל אשדוד .
1,548 100 1,648 - 1,648 100 חברת נמל חיפה .
1,329 100 1,431 - 1,431 100 רפא"ל- רשות פיתוח .
2,389 100 2,181 - 2,181 100 התעשייה האווירית .
2,301 25 2,193 - 2,193 25 בנק דיסקונט .
7,402 7,599 4,595 3,004 אחרים .
(506) (424) (424) - בניכוי חלויות שוטפות .
(31) - - - בניכוי הפרשה לחובות מסופקים .
57,993 60,709 25,837 34,872 סך הכול .
( 3,803) ( 4,048) התחייבויות בגין יתרת הפסדי .
* מספרי ההשוואה של שנת 2007 .
הוצגו מחדש ** רוב היתרות מתבססות על הדיווח הכספי האחרון שהתקבל מרשות החברות; דיווח זה צורף כנספח א' לדוחות הכספיים.
בטור "השקעה אחרת" נכללים: השקעה באיגרות חוב ובשטרי הון צמיתים, שטרי הון, הלוואות ויתרות חובה לזמן ארוך נטו והשקעה בישויות אחרות.
*** כביש חוצה ישראל בע"מ - אין הנתונים בסעיף זה כוללים השקעה שנרשמה "הלוואות בעלי המניות" בדוחות הכספיים של חברת כביש חוצה ישראל בע" מ מאחר שהשקעה זו כלולה בסעיף "השקעה בפרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי" ומפורטת בביאור 11 :לדוחות הכספיים "השקעות בפרויקט כביש חוצה ישראל".
משרד מבקר המדינה העלה כמה ליקויים הנוגעים לאיכותו ולשלמותו של המידע שהוצג בדוחות הכספיים כמפורט להלן: 1.
בביאור2 לדוחות ה כספיים צוין, בין היתר, כי לא נבדקה שאלת קיומה של שליטה בתאגידים הסטטוטוריים (להלן - התאגידים הציבוריים), חוץ מן השליטה במוסד לביטוח לאומי, וכי נתוני התאגידים האלה (חוץ מנתוני המוסד לביטוח לאומי) אינם באים לידי ביטוי כלשהו בדוחות הכספיים (ראו להלן).
הדוחות הכספיים של המוסד לביטוח לאומי לשנת 2008 , שאוחדו עם הדוחות הכספיים של ממשלת ישראל לאותה שנה, אינם מבוקרים על ידי רואי חשבון חיצוניים.
משרד מבקר המדינה העיר לחשכ"ל כי בדוחות הכספיים חסרה רשימה של עשרות התאגידים הציבוריים.
מן הראוי להציג רשימה זו בביאורים לדוחות הכספיים לשם השקיפות ולשם ריכוז המידע, וכך יתאפשר לקיים ביעילות פיקוח ובקרה על פעולותיהם ועל דיווחיהם הכספיים של התאגידים.
ייתכן כי היתרה הכוללת של הנכסים נטו של תאגידים אלו היא יתרה גבוהה, ובכל זאת בביאורים לדוחות הכספיים לא נכללה הערכה של יתרה זו, ולא צוינה השפעתה על יתרת השקעות המדינה בגופים המוחזקים.
בתשובתו ציין החשבונאי הראשי כי החשכ"ל הגדיר את הנושא "יעד לביצוע בשנת 2010.
יתרת ההשקעה בפריט "אחרים" בסך 7,599 מיליוני ש"ח ל - 31.
08 , הכלולה בסעיף השקעות בחברות ובישויות מוחזקות, אינה מפורטת בביאורים לדוחות הכספיים לפי כל אחד מהגופים הכלולים בה.
אין פירוט כזה גם בנוגע ליתרת ההתחייבויות בגין הפסדי ישויות מוחזקות בסך 4,048 מיליוני ש"ח, וגם לא בנוגע להכנסות מדיבידנדים.
גם חלקה של המדינה ברווחי חברות וישויות מוחזקות בסך כ-1.
4 מיליארד ש"ח, המוצג בדוחות על הביצוע הכספי, אינו מפורט בביאורים לדוחות הכספיים לפי כל אחד מהגופים הכלולים בו.
אין גם ביאורים על שינויים מהותיים בסה"כ ההשקעה (מ- 31.
08 ), למשל על עלייה של כ- 1.
מיליארד ש"ח בסה"כ השקעה ברכבת ישראל משרד מבקר המדינה העיר לחשכ"ל כי מיד ע זה חשוב למשתמשי הדוחות הכספיים, ומן הראוי לפרטו לשם השקיפות ולשם המעקב והפיקוח על גופים אלו.
בתשובתו כתב החשבונאי הראשי כי החשכ"ל מקבל את הערת משרד מבקר המדינה, וכי הוא יפעל למתן פירוט רב יותר בדוחות הכספיים לשנת הכספים 2009.
גם הממונה על החשבונאות ברשות החברות השיב ברוח זו.
עוד נכתב בביאור2 לדוחות הכספיים, כי בחישוב השווי המאזני של השקעות המדינה בגופים המוחזקים "לא בוטלו רווחים שטרם מומשו בגין פעולות הדדיות בין הממשלה לבין החברות ובין החברות עצמן, ולא בוצעה התאמה כלשהי כנגד מצגי החברות הממשלתיות כאמור".
ואולם לא צוינו הסיבה לכך וההשפעות שיש לכך על איכות המידע.
משרד מבקר המדינה העיר לחשכ"ל, כי מן הראוי לשקף בדוחות הכספיים את מהות העסקאות ההדדיות האמורות ולהבהיר את השפעותיהם של אי-ביטול הרווחים שטרם מומשו ושל היתרות האחרות הנובעות מהפעולות ההדדיות האמורות על איכות המידע בדוחות הכספיים.
בתשובתו ציין החשבונאי הראשי כי נעשה מחקר גישוש בנושא האיחוד ("פיילוט איחוד") שנועד בעיקר לבחון את השפעותיהן של פעולות הדדיות, כדי לגלות "בעיות מיוחדות לקראת מימוש הנושא ברמה הרוחבית".
הוא הוסיף כי החשכ"ל צופה שמסמך אפיון של הדרישות לתמיכה בתהליך זה יושלם עד תום 2009 .
בסעיף57()(ב1 ) בתקן6 "נקבע: "בדוחות הכספיים המאוחדים, כאשר ישים יש לתת גילוי על הסיבות לאי -איחודה של ישות נשלטת.
בביאור 2 לדוחות הכספיים צוין: "נתוני החברות הממשלתיות הנמצאות בשליטתה של מדינת ישראל, מוצגים על בסיס שיטת השווי המאזני ולא בדרך של איחוד כמתחייב מהוראות תקן [6.
"] משרד מבקר המדינה העיר לחשכ"ל כי נוסח הביאור בעניין זה עלול להטעות את קוראי הדוחות הכספיים, ומן הראוי להבהיר שם כי נתוני החברות הממשלתיות הנשלטות על ידי המדינה מוצגים על בסיס שיטת השווי המאזני משום שמבחני השליטה טרם יושמו על רובן.
וכן ראוי להבהיר מי הן "החברות הממשלתיות הנמצאות בשליטתה של מדינת 128 דוח שנתי60ב .
ישראל", ומהן הסיבות לאי-איחודן.
בתשובתו כתב החשבונאי הראשי כי החשכ"ל יפעל "למתן הבהרה ברוח זו במסגרת הדוחות הכספיים לשנת הכספים 2009.
בביאור2 לדוחות הכספיים של הממשלה צוין, כי סכומי השקעות המדינה בגופים המוחזקים המוצגים בדוחותיה מבוססים במלואם על הדוחות הכספיים של הגופים המוחזקים, וכי דוחות אלו מצויים במצבי דיווח שונים: בלתי מבוקרים, טיוטות או טרם התקבלו.
פירוט על כך ניתן בנספח א' לדוחות הכספיים.
עוד צוין: "לצורך עריכת הדוחות הכספיים, נלקחו נתוני החברות הממשלתיות כלשונם מהדוחות הכספיים של החברות או מנתוני רשות החברות.
רשימת החברות המוחזקות לרבות שיעורי ההחזקה בהן, לרבות מסמכי הבסיס ששימשו לקביעת השווי המאזני (דוח מבוקר/טיוטה) וכן חברות שלא נכללו עקב אי קבלת דוחות בנספח א'".
]לדוחות הכספיים[ כספיים מצורפת בטבלה שלהלן מוצג סיכום כמותי בנושא מצבי הדיווח השונים של הגופים המוחזקים על ידי המדינה לסוף שנת 2007 ולסוף שנת 2008 , שבאחריות רשות החברות, לפי נספח א' לדוחות הכספיים: טבלה 2 מצבי הדיווח השונים של הגופים המוחזקים על ידי המדינה שבאחריות רשות החברות .
08 מצבי הדוחות הכספיים .
1 0 מבוקרים לנובמבר .
0 1 מבוקרים לספטמבר .
2 1 מבוקרים לאוגוסט .
101 91 סך הכול מנתוני טבלה 2 עולה: (א) מסוף 2007 ועד סוף 2008 לא השתפרה זמינותם של הדוחות הכספיים של החברות הממשלתיות והמעורבות במועד פרסומם של הדוחות הכספיים של הממשלה, אף שהם נדרשים כדי להציג את השקעת המדינה בהם בדוחותיה הכספיים; (ב) כ-67% מהחברות הממשלתיות והמעורבות ( 61 חברות) הגישו רק טיוטות של דוחות כספיים לשנת 2008 , וטרם התקבלו דוחות כספיים מכ- משרד האוצר 129 .
%20 ( מהן18 )חברות27 .
לפיכך המידע שבדוחות הכספיים של הממשלה אינו מלא ואינו משקף כיאות את השקעות המדינה בחברות אלו לסוף שנת 2008.
החשבונאי הראשי ציין בתשובתו, כאמור, כי החשכ"ל דחה את "מועד פרסום הדוחות הכספיים של ממשלת ישראל לשנת הכספים 2009 ליום30 באפריל 2010.
" הממונה על החשבונאות ברשות החברות כתב בתשובתו: (א) הנתונים שבנספח א' לדוחות הכספיים הם לתאריך 24.
09 - המועד שבו נערכו הדוחות הכספיים ושבו טרם נדרשו החברות להגיש דוחות מאושרים; (ב) אין בנתונים אלה הבחנה בין " חברות ממשלתיות - שלרשות החברות הסמכות לדרוש מהן הגשת דוחות כספיים וחברות מעורבות - שלגביהן לרשות החברות אין סמכות בחוק לדרוש מהן להגיש דוחות כספיים במועד מסוים" (ההדגשה במקור).
במועד עריכת מאזן המדינה הגישו כ-90% ( מהחברות הממשלתיות62 מהן) טיוטות של דוחות כספיים לשנת 2008 , וטרם התקבלו טיוטות מכ-7% (5 מהן).
אשר לחברות המעורבות: כ -5% מהן (חברה אחת) הגישו טיוטות של דוחות כספיים לשנת 2008 , וטרם התקבלו טיוטות מכ -67% ( מהן14 )מהחברות המעורבות); (ג הסיבות העיקרי ות לכך שלא אושרו דוחותיהן של החברות: היעדר דירקטוריון ומחלוקות שונות.
משרד מבקר המדינה מעיר לחשכ"ל כי עליו להיערך לקבלת המידע האמור מהממונה על החשבונאות ברשות החברות, לתת לו ביטוי בביאורים לדוחות הכספיים ולפרטו בנספח להם.
בתשובתו ציין הממונה על החשבונאות ב רשות החברות כי לדעתו יש צורך ש"ינקטו הליכים (כולל תיקוני חקיקה) שיעניקו יכולת לאכוף הגשת דוחות כספיים של חברות מעורבות וכל תאגיד מוחזק רלבנטי אחר במועד".
לדעת משרד מבקר המדינה, על החשכ"ל ועל רשות החברות לפעול בכל האמצעים העומדים לרשותם כלפי החברות המעורבות , כדי לקבל את דוחותיהן הכספיים המבוקרים לפני מועד פרסומם של הדוחות הכספיים של הממשלה.
נוכח תשובת רשות החברות מן הראוי שהיא תשקול ליזום שינויי חקיקה שיאפשרו לה לדרוש מן החברות המעורבות ולאכוף עליהן להגיש את דוחותיהן הכספיים המבוקרים במועד.
בסעיף33 בחוקהחברות הממשלתיות בעניין הדוחות הכספיים נקבע מהם הדוחות שהדירקטוריון ידאג לעריכתם בכל שנה, ובהם: מאזן; דוח רווח והפסד, ובכללו ייעוד רווחים; דוח המשאבים ואופן השימוש בהם; בחברה שיש לה חברת בת: דוחות כספיים מאוחדים - אלא אם כן, לדעת הדירקטוריון ורשות החברות, אין אופי הפעולות של החברות או מועד עריכת דוחותיהן הכספיים מאפשרים זאת.
עוד נקבע כי רשות החברות רשאית להעביר מכהונתם את יו"ר הדירקטוריון, .
27 מספר הדוחות הכספיים של החברות הממשלתיות והמעורבות שהתקבלו עד 24.
ונכללו בדוחות הכספיים של הממשלה 130 דוח שנתי60ב .
דירקטורים אחרים ואת מנכ"ל החברה, אם זו לא מסרה דוחות ומסמכים בנסיבות המפורטות בסעיף 33 .
ד בחוק בכל שנה שולחת רשות החברות ליו"ר הדירקטוריון, למנכ"ל ולרואה החשבון של כל חברה ממשלתית חוזר ובו הוראות להגשת "מערך כולל ושיטתי של דוחות", ובכללם לוחות זמנים (להלן - חוזר הרשות).
בפברואר 2009 דרשה הרשות, בין היתר, את הדוחות האלה: (א) דוחות שנתיים שיש להגיש עד סוף מרס 2009 , באחריות יו"ר הדירקטוריון, ובהם: דוחות כספיים מבוקרים, "הצהרת מנהלים" ודוח הדירקטוריון על "מצב ענייני התאגיד" לשנת הכספים שנסתיימה, דוח על ייעוד רווחים לפי הוראות רשות החברות ודוח ביצוע התקציב; (ב) חוות דעתו של רואה החשבון המבקר, ובכללה דיווח על יישום הוראות רשות החב רות בנוגע למידע נוסף הנדרש בדוחות הכספיים - עליו להגישה עד סוף מרס 2009 ; (ג) דוחות על עבודת הדירקטוריון וועדותיו, ובהם דוח בנושא הביקורת הפנימית בצירוף דוח המבקר הפנימי - על יו"ר הדירקטוריון להגישם עד סוף מרס 2009.
הממונה על החשבונאות ברשות החברות מסר למשרד מבקר המדינה: "נכון למועד.
הנדרש להגשת הדוחות הכספיים על פי חוזרי הרשות ( 31.
09 ) אושרו ונחתמו כ -51% ( דוחות כספיים של חברות ממשלתיות 35 מהן).
09 אושרו ונחתמו כ-64% ( דוחות כספיים של חברות ממשלתיות44 .
")מהן לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות החברות לפעול ביתר שאת, באמצעים העומדים לרשותה, כדי להביא לידי כך שהחברות הממשלתיות יגישו את דוחותיהן הכספיים המבוקרים לפני מועד פרסומם של הדוחות הכספיים של הממשלה.
נמצא כי קיים פער של זמן רב בין מועד פרסום הדוחות הכספיים של הממשלה - סוף מרס 2009 - ובין מועד פרסום הדוח של הרשות על החברות הממשלתיות- סוף דצמבר 2008 , דוח זה כולל תמצית של דוחות כספיים של חברות ממשלתיות לשנת 2007 .
גם בשנים קודמות פורסם הדוח על החברות הממשלתיות מאוחר ממועד פרסום הדוחות הכספיים.
כל עוד יש פער זמן כאמור, מן הראוי לציין בדוחות הכספיים כי בהפניה לדוח רשות החברות אין משום אישור להתאמה בין הנתונים שבדוחות השונים (בסכומים, בזמנים, במספר החברות וכדומה).
יש לשאוף לצמצום פער זמן זה כדי שדוח רשות החברות ישמש גם פירוט לדוחות הכספיים, וכך יהיה הדיווח יעיל ואיכותי יותר.
בסעיף4(א) לחוק החברות הממשלתיות נקבע: "חברה ממשלתית תפעל לפי השיקולים העסקיים שעל פיהם נוהגת לפעול חברה לא-ממשלתית, זולת אם קבעה , שיקולי פעולה אחרים; ]ועדת הכספים של הכנסת[ לה הממשלה, באישור הועדה הוראה זו לא תחול על חברה ממשלתית שמסמכי היסוד שלה אוסרים חלוקת רווחים".
בסעיף 4 (ב) לחוק נקבע: "בחברה ממשלתית שאחת ממטרותיה היא לספק לציבור מצרכים או שירותים שלא על מנת להפיק רווחים, רשאית הממשלה להחליט שתפעל בהשגת מטרה זו לפי הכללים המחייבים אדם הממלא תפקיד ציבורי על פי דין".
בחוזר הרשות מפברואר 2009 דרשה הרשות מהחברות הממשל תיות דיווחים בנושא זה וציינה: משרד האוצר 131 .
"החברה תיתן גילוי בדוחותיה השונים ליעדים, שנקבעו לה בחקיקה, בין בהחלטות ממשלה או על ידי רשות מוסמכת על פי דין לקבוע יעדים וכן בהסכמים בין החברה לבין המדינה או רשות מרשויותיה.
נקבעו לחברה ממשלתית יעדים, תכ לול החברה בדוחות הכספיים מידע כספי מהותי הרלבנטי למדינה וליתר המשתמשים בהם, לצורך קבלת החלטות כלכליות באופן שהמידע ישקף באופן נאות יותר את המהות הכלכלית של האירועים והעסקאות בביצוע היעדים שנקבעו ותכלול מידע עקיב ובר השוואה לתקופות קודמות".
עוד צוין כי החברה תדווח, בין היתר, על העניינים האלה: ; ב.
ביצוע כספי של היעדים שנקבעו ]כאמור לעיל[ "א.
היעדים שנקבעו לרבות שיעור הביצוע, במידה שהיעדים והשיעור ניתנים לכימות בהתאם לאומדן סביר; ג.
מגבלות וקשיים כספיים שהתעוררו במהלך ביצוע היעדים שנקבעו והשלכותיהם הכספיות של מגבלות וקשיים אלה; ד.
נכללו ביעדים שנקבעו לחברה יעדים פיננסיים לרבות יעדים לעמידה בעלויות נורמטיביות מוכרות יש לתת גילוי להם לרבות לעלויות הנורמטיביות ולהפרשים בינן לבין העלויות בפועל כפי שהן באות לידי ביטוי בדוחות הכספיים".
משרד מבקר ה מדינה העיר כי בדין וחשבון השנתי של רשות החברות לשנת 2007 , שפורסם בסוף דצמבר 2008 , לא נמצא דיווח שיטתי ומרוכז על השגת המטרות של החברות הממשלתיות לפי המדדים המוזכרים בחוזר הרשות.
גם בדוחות הכספיים של הממשלה אין דיווח כזה.
החשבונאי הראשי ציין בתשובתו כי להערכת החשכ"ל "אין מקום להיכנס לפירוט יתר בנוגע ל'השגת מטרות לפי המדדים שמוזכרים בחוזר רשות החברות' במסגרת הדוחות הכספיים של הממשלה.
פירוט כאמור מקומו במסמך אחד העומד בפני עצמו".
עוד הוא ציין כי בנספח ב' לדוחות הכספיים של הממשלה יש הפניה לאתר האינטרנט של רשות החברות לקבלת מידע נוסף.
הממונה על החשבונאות ברשות החברות הוסיף כי באתר האינטרנט הזה מפורסמים הדוחות הכספיים של החברות הממשלתיות, וכי בדוח שרשות החברות מגישה לשר האוצר יש פירוט של השגת המטרות שנקבעו לחברות הממשלתיות העיקריות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שרשות החברות תדווח על מידת השגת המטרות של כל חברה ממשלתית לפי היעדים שנקבעו לאחר שתבדוק את דיווחי החברות בדבר השגת היעדים והמטרות.
לשם כך דרוש דיווח במתכונת מרוכזת, תקופתית - שמועדיה יתאימו למועדי הדוחות הכספיים של הממשלה - ולפי היעדים האמורים.
לכשיהיה הדיווח של רשות החברות עשוי במתכונת כזאת, יהיה טעם להפנות אליו מהדוחות הכספיים של הממשלה.
דיווח כזה יאפשר להגביר ולייעל את הפיקוח על השגת יעדי החברות ומטרותיהן וישמש את הממשלה בהחלטותיה בנוגע לחברות הממשלתיות.
דיווח במתכונת דומה ישמש גם בנוגע ליתר הגופים שבהחזקת המדינה, ובהם התאגידים הציבוריים.
בשנות קיומה של המדינה הוקמו לפי חוק עשרות תאגידים ציבוריים.
התאגידים הציבוריים פועלים שלא למטרות רווח, הם בעלי אישיות משפטית נפרדת ופועלים כזרועות של המדינה לניהול, לפיקוח ולהסדרה של תחומים מתחומי האחריות של הממשלה.
בפועל יש לתאגידים האלה גמישות ועצמאות רבה בתחום הניהול.
יש בתוכם תאגידים בעלי אופי ממלכתי, כמו שירות התעסוקה או בנק ישראל, ויש הפועלים בדומה לסקטור העסקי.
בשנת 1992 הקים שר המשפטים דאז, מר דן מרידור, "מועצה לתאגידים ציבוריים" (להלן - המועצה), ואחד מתפקידיה הוא להתוות מדיניות לניהולם ולפעולתם של התאגידים הציבוריים.
בשנת 1995 פרסם משרד מבקר המדינה דוח ביקורת על התאגידים הציבוריים 28 .
בדוח זה הוא המליץ, בין היתר, לשקול הסדר לכלל התאגידים הציבוריים מתוך התאמה לסוגיהם, לאפיונם של קבוצות בתוכם ול הבדלים ביניהם.
בהסדר זה ייקבעו המסגרת לפעולותיהם, התפיסה, כללי הדיווח הראויים ודרכי הפיקוח והבקרה עליהם.
מבקר המדינה חזר והעיר על כך בדוח 57ב29.
ביוני 2003 הגישה המועצה למשרד המשפטים את "דוח המועצה לתאגידים ציבוריים".
בדוח כתבה המועצה שהיא "הגיעה למסקנה כי יש להתייחס אל התאגידים כאל מגזר נפרד של השירות הציבורי.
המועצה סבורה כי ההסדרים המינהליים והחוקים החלים היום על התאגידים הציבוריים, בנושאים משותפים להם, לוקים בחסר.
במצב הקיים, כל תאגיד ציבורי פועל על פי ההסדרים הקבועים בחוק המקים אותו כאשר המדובר בהסדרים שונים, כשבמרבית המקרים קשה לעמוד על הנימוקים להבדלים בין ההסדרים.
מוצע, אפוא, לחוקק חוק מסגרת".
החלטת הממשלה מאוגוסט 2004 כללה, בין היתר, גם הסדרה של כללי דיווח ושל כללי מינוי רואי חשבון מבקרים לתאגידים הציבוריים.
על פי החלטה זו, יסווגו התאגידים הציבוריים לעניין זה לשתי קבוצות לפי מהותם - לתאגידים שאופי פעילותם עסקי ו/או הפועלים במשק סגור ולתאגידים אחרים.
עקרונות הדיווח הכספי ודרך המינוי של רואי חשבון מבקרים של כל קבוצה ייגזרו מסיווגה.
נתוני התאגידים הציבוריים (חוץ מן המוסד לביטוח לאומי) אינם באים לידי ביטוי כלשהו בדוחות הכספיים, ואפילו רשימה של הגופים האלה לא הוצגה בדוחות.
ברוב החוקים שעל פיהם הוקמו התאגידים הציבוריים לא נקבעה הוראה המחייבת אותם להכין דוחות כספיים ולמנות רואי חשבון מבקרים כדי שיבקרו את דוחותיהם הכספיים ויחוו עליהם את דעתם.
למרות החלטת הממשל ה הנזכרת, לא קידם משרד האוצר את יישום כללי הדיווח הכספי על ידי התאגידים הציבוריים ולא דרש מהם להגיש לו דוחות כספיים ולמנות רואי חשבון מבקרים.
ביולי 2009 הכינה רשות החברות טיוטה של תזכיר "הצעת חוק החברות ) (החלה על תאגידים ציבוריים), __'הממשלתיות (תיקון מס התשס"ט- 2009 " (להלן- תזכיר החוק).
בתזכיר החוק צוין כי מטרתה של הצעת החוק היא "הסדרה .
28 ,ראו מבקר המדינהדוח ביקורת על תאגידים סטטוטוריים ( 1995.
) 29 מבקרהמדינה , דוח שנתי 57 ב( 2007 ), בפרק "היעדר הסדר מקיף בדבר סדרי ניהולם של תאגידים סטטוטוריים", עמ' 279 .
מיידית של נושאים שעניינם בקרה, שקיפות וחובות דיווח מתאימים תוך הענקת סמכות לרשות החברות" בנושא זה.
בין היתר הוצע תיקון לחוק החברות הממשלתיות, ולפיו על מועצה, על רשות או על גוף הממלא תפקיד דומה, אף אם כינויו שונה, מוטלת חובה להכין דוחות כספיים.
כמו כן הוצע תיקון בדבר מינויו של רואה חשבון, שכרו והדוחות שעליו למסור.
בנוגע לעיקרי החוק המוצע ולצורך בו צוין, בין היתר: "על אף העובדה כי התאגידים הציבוריים הינם חלק מן הסקטור הציבורי, ולעיתים קרובות מופקדות בידיהם סמכויות שלטוניות מסוימות, אלו אינם משולבים במבנה הארגוני של הממשלה ואינם כפופים, נכון להיום, למנגנוני פיקוח ובקרה החלים, במתכונת זו או אחרת, על גופים אחרים בסקטור הציבורי והדרושים לוודא התנהלות תקינה ושקופה של התאגיד.
נושא הפיקוח על תאגידים ציבוריים והסדרתו נותר סוגיה הטעונה טיפול מזה שנים רבות.
איחוד הפיקוח על החברות הממשלתיות והתאגידים הציבוריים תחת קורת גג אחת ברשות החברות הממשלתיות, ברוח המלצת המועצה לתאגידים ציבוריים, יאפשר לפיקוח על התאגידים הציבוריים להיבנות מניסיונה של רשות החברות הממשלתיות בהפעלת פיקוח על חברות ממשלתיות ותיצור רצף בפיקוח הממשלתי על כלל התאגידים המהווים חלק מן המגזר הציבורי.
הדבר אף יקל על ביצוע שינויים ארגוניים בחברות ממשלתיות או בתאגידים ציבוריים, לפי הצורך, ויקל על מעבר ממבנה אחד לשני במקרים המתאימים".
משרד מבקר המדינה מעיר: (א) עד שתוסדר מסגרת לתאגידים הציבוריים, מן הראוי שהחשבונאי הראשי יציג בדוחות הכספיים רשימה עדכנית שלהם לשם השקיפות ולשם ריכוז המידע עליהם.
כך יתאפשר לקדם ביעילות את הפיקוח והבקרה על פעולותיהם ועל דיווחיהם הכספיים; (ב) כדי לקדם את הדיווח על התאגידים הציבוריים בדוחות הכספיים של הממשלה, מן הראוי שמשרד האוצר יזרז את יישום כללי הדיווח הכספי על ידי התאגידים הציבוריים וידרוש מהם להגיש לו דוחות כספיים ולמנות רואי חשבון מבקרים; (ג) מן הראוי שמשרד המשפטים ומשרד האוצר יפעלו לזירו ז ההסדרה הכוללת של פעילות התאגידים הציבוריים ושל הפיקוח והבקרה עליהם.
בתשובתו ציין החשבונאי הראשי כי החשכ"ל הגדיר את הנושא "יעד לביצוע בשנת 2010 ".
הממונה על החשבונאות ברשות החברות הוסיף כי "רשות החברות בשיתוף עם החשב הכללי החליטו בדיונים פנימיים לקראת הערכות למאזן המדינה לשנת 2009 .
" בקשה להגשת דוחות כספיים]לתאגידים הציבוריים[ לשלוח מחלקת ייעוץ וחקיקה (כלכליים-פיסקליים) במשרד המשפטים הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 : "אנו רואים חשיבות רבה בחקיקת חוק תאגידים ציבוריים, ופועלים לקדם את הנושא ביחד עם רשות החברות הממשלתיות.