HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ההסכם קבע, בין היתר, שיש לתת תמריצים, תוספות שכר ניכרות לכל הרופאים העובדים בפריפריה, מענקים גבוהים לרופאים העוברים לעבוד בפריפריה ולרופאים מומחים שיעברו לעבוד בכל בית חולים ברחבי הארץ במקצועות שהוגדרו כמקצועות במצוקה.
תקופת ההסכם היא מיולי 2010 ועד 2019 , והוא קובע כי בכל שנה יקבלו הרופאים העוברים לפריפריה הלוואות עומדות שיהפכו למענק (להלן - המענקים) בתום תקופת ההתחייבות שלהם; 300,000 ש"ח יוענקו לכל רופא העובר לעבוד בפריפריה ו - 200,00 0 ש"ח נוספים יוענקו לכל רופא מומחה באחד ממקצועות המצוקה כהגדרתם בהסכם.
יוצא אפוא שרופא שעבר לעבוד בפריפריה והוא .
60 מידע נוסף על המחסור ברופאים במקצועות במצוקה (כמו רפואת יילודים, התפתחות הילד, נוירולוגיה ילדים, פסיכיאטריה ילדים, הרדמה, טיפול נמרץ כללי וילדים), פורסם בדוח הוועדה לתכנון כוח אדם רפואי וסיעודי בישראל מיוני 2010.
מומחה במקצוע במצוקה יקבל מענק בסך 500,000 ש"ח61 .
על פי נתוני המשרד והכללית, עד ספטמבר 2012 עברו כ-330 .
רופאים לעבוד בבתי החולים בפריפריה ההסכם קבע הטבות נוספות לרופאים העוברים לעבוד בפריפריה, כמו צבירת ימי השתלמות, מימון השתתפות בכנסים ותוספת ימי חופשה לרופאים העובדים תחת קרינה מייננת.
ההסכם חל הן על רופאים עובדי מדינה הן על רופאים עובדי הכללית.
61 סכומים אלה נקבעו בעבור השנה הראשונה להסכם; במהלך תקופת ההסכם יכולה ועדת המענקים שבה חברים גם נציגי הרופאים והמעסיקים, להחליט על מתן מספר רב יותר של מענקים אך בסכומים נמוכים יותר.
השלמת תקני רופאים : הסכם השכר מקיץ 2011 קבע כי מיום החתימה עליו יתווספו 1,000 תקנים במהלך ארבע שנים, תוך כדי מתן עדיפות לאיוש התקנים בפריפריה.
הוספת התקנים נועדה גם למנוע מצבים שמתמחה יעשה יותר משש תורנויות בחודש.
על פי נתוני המשרד מנובמבר 2012 , כמות התורנויות למתמחה בבתי החולים הממשלתיים ירדה באופן ניכר בשנ ה האחרונה (בכ-20% ) לעומת אפריל 2011 , והיא צפויה לרדת בהדרגה עם הקצאת התקנים המלאה בשנים הבאות.
מנהל פוריה מסר למשרד מבקר המדינה כי מספר הרופאים המומחים ומספר המתמחים שנוספו בעקבות ההסכם נקבעים על פי מקדמים היסטוריים לא מעודכנים, ולכן התוספת שנקבעה לא עונה לצרכיו של פוריה.
לדבריו, הסכם השכר מקיץ 2011 ,לא נתן מענה לבעיות מיוחדות בבתי החולים בפריפריה.
לדוגמה המתמחים בפוריה חייבים להשלים את התמחותם בבתי חולים גדולים, כמו רמב"ם בחיפה, כשפוריה ממשיך לשלם את שכרם במהלך תקופת ההשלמה ואינו מקבל תקנים חלופיים בגינם.
יצוין כי גם לאחר הוספת התקנים לבתי החולים בפריפריה, טענו מנהלי בתי החולים פוריה, זיו, העמק וברזילי כי עדיין חסרים עשרות תקנים לכל אחד מהם (למעלה מ-300 .
)בסך הכול משרד מבקר המדינה המליץ למשרדי הבריאות והאוצר לבחון את הצרכים של בתי החולים בפריפריה, לרבות הבעיות המיוחדות שהועלו, ולפעול להשלמת הדרוש.
להלן כמה ליקויים נוספים שהעלתה הביקורת בעניין הסכם השכר מקיץ 2011 : )(א ההסכם התייחס גם לרופאי הקהילה בפריפריה, אך טרם הוחל עליהם.
אי -מימושו של ההסכם בכל הנוגע לרופאי הקהילה המוכנים לעבוד בפריפריה מביא לידי עיכוב בפתרון המצב המתואר לעיל בקהילה.
(ב) ההסכם קבע שתוקם ועדת ליווי שתתכנס כל שישה חודשים לצורך בדיקת יישום ההסכמות.
אולם עד ספטמבר 2012 טרם התכנסה ועדה זו אף שחלפו שבעה חודשים מהמועד הקבוע בהסכם.
(ג) עד דצמבר 2011 שולמו המענקים באופן מידי.
ממועד זה עד ספטמבר 2012 החלו עיכובים בתשלום המענקים; יותר ממאה רופאים שעברו לפריפריה והחלו לעבוד בבתי חולים ממשלתיים ובבתי חולים של הכללית, קיבלו את המענק באיחור של עד עשרה חודשים.
מר יוסי כהן, המשנה לממונה על השכר במשרד האוצר, הסביר למשרד מבקר המדינה כי האיחור בתשלום המע נקים לרופאים שעברו לפריפריה נבע מחריגה ניכרת ממסגרת תקציב המענקים בשנת 2011 , ורק "לאחר הגעה להבנות" בדבר גריעת עודף ניצול התקציב והסדרת תקציב 2012 .
שולמו המענקים שיתוף גורמים נוספים לעידוד רופאים לעבור לפריפריה : העתקת מקום העבודה, שלעתים כרוכה גם בהעתקת מקום המגורים, תלויה בדרך כלל בהסכמת בני משפחתו הקרובים של הרופא.
היא גם תלויה בפתרון דיור, במציאת מקום עבודה לבן הזוג ובהיצע חינוכי ותרבותי הולם.
משרד מבקר המדינה המליץ למשרד הבריאות לפנות למשרדי ממשלה ולגופים נוספים, כמו משרד ראש הממשלה, משרד הבינוי והשי כון, הרשויות המקומיות, צה"ל והמשרד לפיתוח הנגב והגליל, כדי שייתנו כתף ויסייעו לו במתן פתרונות לחסמים המקשים על מעבר הרופאים ובני משפחותיהם לפריפריה.
כדאי גם לבדוק אפשרות לסייע לרופאים למצוא פתרונות דיור, לרבות מגורים במתחם בית החולים.
אחיות על פי נתוני המשרד, השיעור הכולל של האחים והאחיות בישראל (להלן - האחיות) בשנת 2011 היה6.
1 ל- 1,000 נפש לעומת7.
8 במדינות מערביות אחרות62 .
כבר בשנת 2007 קבעה ועדה שמונתה על ידי המשרד כי בישראל קיים מחסור באחיות63 .
המשרד פועל להעלאת מספר האחיות, ובכל שנה מאות אחיות לומדות בכל מיני מסגרות לימוד שהוא יזם, אבל המחסור בעינו עומד.
משרות ממשלתיות במחוזות דרום וצפון : התברר כי עד ספטמבר 2012 טרם אוישו בלשכת הבריאות מחוז דרום תקנים רבים בתחנות טיפות החלב ובשירותי בריאות התלמיד במגזר היהודי שבמחוז.
משרות של הכללית במחוזות דרום וצפו ן: הכללית מסרה כי היא מתקשה לאייש תקנים במרפאותיה במחוזות דרום וצפון (תקנים של עשר משרות בכל מחוז).
כמה קופות מסרו כי במחוז דרום קיימת תחרות בינן לבין משרד הבריאות בנושא העסקת אחיות, וזאת בגלל תמריצי השכר שהמשרד מציע לאחיות המוכנות לעבוד בתחנות טיפות החלב הממשלתיות במגזר הבדואי.
לדעתה של הכללית, יש לאשר את אותם תמריצי שכר גם לאחיות שהקופות מעסיקות בקהילה.
כדי שיהיה אפשר לתת שירות שוויוני לכלל האוכלוסייה, על משרד הבריאות לתת פתרון כולל לבעיית המחסור באחיות - הן באיוש המשרות בלשכת הבריאות דרום (טיפות חלב ושי רותי בריאות התלמיד במגזר היהודי) והן באיוש המשרות של הקופות במרפאותיהן בקהילה במחוזות דרום וצפון.
62 ,ראו משרד הבריאות התאמת תשתיות שירותי הרפואה למגמות והתפתחות עתידיות, תכנית היישום לשנת 2012 ', עמ12 .
בין היתר נאמר בתכנית היישום כי "קיים מחסור אקוטי במקצועות הסיעוד".
63 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 59ב ( 2009 '), עמ367.
מקצועות בריאות אחרים בפריפריה קיים מחסור בכוח אדם בכל המקצועות הפארה-רפואיים, כמו פיזיותרפיה וריפוי בדיבור.
כמו כן חסרים עובדים סוציאליים שמערכת הבריאות מעסיקה בקהילה.
יצוין כי בניגוד למענקים ולתמריצים המוצעים לרופאים ולאחיות שיעברו לפריפריה, לתחומים אלה לא מוצעים כל מענקים או תמריצים.
על המשרד לבחון את האפשרויות להתגבר על מחסור זה.
הנגשה לשונית ותרבותית במערכת הבריאות .
נוכח העובדה שמדינת ישראל קולטת עלייה ובאוכלוסייתה כמה מגזרי מיעוטים כשהגדול בהם הוא המגזר הערבי, הרי שתושבים רבים דוברים שפות אחרות והם אינם שולטים בשפה העברית.
רבים מהם מתגוררים באזורי הפריפריה.
חוזר מנכ"ל של המשרד מפברואר 201164 מחייב את בתי החולים ואת קופות החולים לעמוד בדרישות של "הנגשה לשונית ותרבותית", בעיקר כדי לספק הסברים בשפות אחרות על הטיפול הרפואי המוצע ועל הבעיה הרפואית שהחולה סובל ממנה.
המשרד המליץ ליישם את הוראות החוזר באופן הדרגתי, ושבפברואר 2013 .
יגיע החוזר ליישומו המלא לטענת בתי החולים והקופות, כדי לעמוד בדרישות החוזר האמור עליהם להשקיע משאבים רבים במתן מענה הולם במרכזיות הטלפוניות, בהעסקת מתורגמנים, בהדפסת מידע בשפות שונות ועוד 65 .
בתי החולים והקופות טענו כי אין להם המשאבים ליישום של הדרישות שבחוזר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד הבריאות לוודא שדרישות החוזר מיושמות במלואן, כדי להבטיח את שיפור השירות הרפואי הניתן לתושבי המדינה.
יש טיפולים או ייעוצים בתחומי הבריאות, כמו טיפולים של ריפוי בדיבור או ייעוץ וטיפול שנותן עובד סוציאלי, שלמען הצלחתם ראוי שייעשו בידי אנשי מקצוע הדוברים את שפת האם של המטופל.
המחסור באנשי מקצוע כאלה מדג יש את הצורך לתת מענה מתאים גם למטופלים שאינם דוברי עברית.
משרד מבקר המדינה המליץ למשרד לבוא בדברים עם גופים נוספים, כמו המוסדות להשכלה גבוהה, בניסיון למצוא דרכים לעודד את הכשרתם של דוברי שפות שונות במקצועות שנדרשת התאמה לשפת האם של המטופל.
זמני המתנה ממושכים לטיפולים ולניתוחים בפריפריה .
על פי חוק ביטוח בריאות, המושתת בין השאר על עיקרון השוויון, קופות החולים אחראיות למתן שירותי הבריאות למבוטחיהן.
בחוק נקבע כי שירותי הבריאות הכלולים בסל הבריאות יינתנו "לפי שיקול דעת רפואי, באיכות סבירה, בתוך זמן סביר ובמרחק סביר ממקום מגורי המבוטח", אך המונח "זמן סביר" לא הוגדר עד היום66.
64 'חוזר מס7/11 שכותרתו "התאמה והנגשה תרבותית ולשונית במערכת הבריאות", מיום 3.
מכבי העריכה כי הנגשת האתר והמוקד הלשוני לבדם יעלו כשלושה מיליון ש"ח 66 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 60ב ( 2010 '), עמ497 ו-508.
זמני המתנה בקהילה : המחסור ברופאים מקצועיים יוצר זמני המתנה ממושכים67 .
למשל, במחוז דרום של הכללית מבוטחי המשרד נאלצים להמתין בין 14 ל-60 יום לבדיקת MRI ,, לקרדיולוג, לנוירולוג, לנוירולוג ילדים לאורתופד ולכירורג.
משרד הבריאות עושה בשנים האחרונות בקרות על השירותים שהקופות נותנות ברחבי הארץ.
הבקרות כוללות גם את זמני ההמתנה לטיפול.
במסגרת בקרה שעשה המשרד בשנת 2011 במחוז דרום של הכללית הוא דרש ממנה לפעול לקיצור זמן ההמתנה לרופא מקצועי באופן שלא יעלה על שבועיים.
דרישה דומה העלה המשרד גם בבקרות שעשה בפריפריה לכל הקופות.
הביקורת העלתה כי הקופות מודדות את זמני ההמתנה בכל מיני שיטות, לכן לא ניתן להשוות ביניהן.
יתרה מזאת, המשרד לא קבע שיטה אחידה שלפיה ידווחו הקופות על זמני ההמתנה, אף שהוא החל לדון בנושא כבר בשנת 2007 .
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי משרד הבריאות יקבע שיטה אחידה למדידת זמני ההמתנה, כדי שיוכל להתחקות אחר מידת היעילות של השירות שהקופות מעניקות למבוטחיהן במחוזות השונים.
על בסיס הניתוח ההשוואתי בין הקופות יהיה אפשר להוביל לשיפור השירות.
בתשובתו מסר המשרד כי הוא שוקל להוציא חוזר ייעודי לנושא.
זמני המתנה לניתוחים ולטיפולים בבתי חולים : הנהלות הקופות במחוזות צפון ודרום טענו שמבוטחיהן, שהופנו בשנת 2012 לביצוע ניתוחים וטיפולים בסורוקה, ביוספטל, בפוריה ובבית החולים כרמל בחיפה, נאלצו להמתין פרקי זמן ממו שכים.
למשל בסורוקה, מבוטחי הכללית נאלצים להמתין בין שנה לשלוש שנים לניתוחי עמוד שדרה ולניתוחי השתלת מפרקים ומבוטחי מאוחדת נאלצו להמתין בין שלושה לארבעה חודשים לניתוחי עיניים; מבוטחי לאומית במחוז צפון שמופנים לבדיקת קולונוסקופיה בבית החולים כרמל נאלצים להמתין כמה חודשים עד מועד הבדיקה; הנתונים בפוריה מראים כי זמני ההמתנה לניתוחי כתף או לתיקוני ניתוח בקע מגיעים עד לכדי שבעה חודשים.
בעיית זמני ההמתנה הממושכים נפתרת לעתים באמצעות הפנייתם של תושבי הפריפריה לניתוחים במרכז הארץ, על כל הכרוך בכך, לרבות טלטול החולה ובני המשפחה הנלווים אליו ואבדן ימי עבודה.
הביקורת העלתה כי בבקרות האמורות שהמשרד עושה ובמהלכן הוא בודק את זמני ההמתנה של מבוטחי הקופות לטיפול בקהילה, הוא לא בודק את זמני ההמתנה לבדיקות ולניתוחים בבתי החולים.
פעילות המשרד בעניין התארכות זמני ההמתנה וזמינות השירותים : בינואר 2012 דיווח המשרד למשרד מבקר המדינה כי הוקם צוות העוסק בנושא זמינות השירותים ותהליך קביעת התורים לניתוחים ולפעולות .
67 ,במחוזות מסוימים, בעיקר מחוזות דרום וחיפה של הכללית ושלוחת מכבי באילת מסרו מנהלי מחוזות שבכמה מקצועות רפואה נמצאו בפריפריה זמני המתנה קצרים יותר מבמרכז.
הסיבה לכך היא הסכמי תשלום מיוחדים עם רופאים מבתי חולים סמוכים או הסכמי "ייבוא" רופאים מהמרכז לעתים במימון הטיסה שלהם.
המשרד מסר למשרד מבקר המדינה כי בכוונתו להפיץ חוזרים "המחייבים את בתי החולים לעמוד בסטנדרט 848 דוח שנתי63ג .
זמינות בשירותים הקריטיים ביותר שזמינותם לקויה".
במחצית השנייה של 2012 גיבש המשרד רשימה של תשע פרוצדורות המחייבות דיווח על זמני ההמתנה לביצוען68, .
והחל לנסח חוזר בנדון משרד מבקר המדינה העיר למשרד שעליו לוודא כי משך ההמתנה לכל סוגי הניתוחים והפעולות הרפואיות יתבסס על שי קולים רפואיים ולא יתארך יותר מהסביר.
היעדר מידע רפואי לאומי עדכני במשרד הבריאות .
כדי לבצע את תפקידו באופן מיטבי, על המשרד לאסוף נתונים מעודכנים על תחומי פעילותו.
הביקורת העלתה שבידי המשרד לא מצוי מידע מלא בכמה תחומים.
להלן דוגמאות: מצבי תחלואה לפי משתנים חברתיים -כלכליים מידע מקיף על תחלואה לפי משתנים חברתיים -כלכליים, כמו הכנסה, תעסוקה ואזור מגורים, עשוי לסייע בזיהוי קבוצות בסיכון בריאותי גבוה.
יש מדינות (כמו ארצות הברית, בריטניה וניו זילנד) המחייבות את מערכת הבריאות לברר שיוך אתני וסוציו-דמוגרפי 69 .
הביקורת העלתה כי בידי המשרד אין מקור מידע אחיד ומקיף על מצב התחלואה בישראל 70 לפי משתנים חברתיים -כלכליים, אף שהנתונים קיימים במשרד הפנים ובמוסד לביטוח לאומי.
על המשרד להשלים את הנתונים הקיימים ולאגדם כנתון לקבלת החלטות.
בהיעדר מקור מידע כזה, נפגעת יכולתו של המשר ד לאתר בעיות ייחודיות האופייניות לאוכלוסיות מעוטות יכולת ולתת להן פתרון ייעודי, וכן נפגעת יכולתו לתת מענה לבעיות הדורשות פתרון ולבצע כיאות את תפקידו בתור רגולטור (מאסדר) וקובע מדיניות.
68 הפרוצדורות המוצעות למעקב הן ניתוחי הרניה (בקע), שקדים/אדונו -אידים/כפתורים, החלפת מפרקים, ניתוחי עמוד שדרה, ניתוחי בלוטת הערמונית, קטרקט, אורתוסקופיות, MRI בהרדמה וניתוחים למניעת השמנה.
Improving and Maintaining Quality in Ethnicity Data Collections in The Health and Disability Sector, Wellington School of Medicine and Heal th Sciences, University of Otago, New Zealand, Cormack D and Mcleod M, (2010).
חוסר עקביות באיסופם לאורך שנים.
מגבילים את השימוש בחלק מהנתונים הקיימים ומקשים על הפקת משמעויות לאורך זמן".
מתוך ד"ר טוביה חורב, הסמנכ"ל לכלכלה וביטוח בריא ות, פערים בבריאות ובפריפריה חברתית ( 2011 ,) 'עמ1.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד שעליו לפעול במידת הצורך בשיתוף עם גופים אחרים לשינוי המצב.
עליו לנהל מאגר נתונים ממלכתי בתחום הבריאות, שיקיף את כל האזורים במדינה, ובכלל זה את מחוזות צפון ודרום, יתבסס על נתונים גאוגרפיים וחברתיים ויכלול נתוני תחלואה וצריכת שירותים, תשתיות, כוח אדם ועוד; הכול תוך כדי שמירה על חיסיון המידע הרפואי של הפרט.
בתשובתו מסר המשרד כי הוא הכין תכנית רב -שנתית והחל לעבוד על הקמת מאגר מידע בתחום אי-השוויון בבריאות.
הוא הוסיף ומסר כי לנושא הוקצו 1.
75 תקנים וכי הוא והמוסד לביטוח לאומי חברים בוועדה לשיתוף מידע שדנה בצורך במידע על בסיס משתנים כלכליים-חברתיים.
השיעור של מיטות אשפוז ושל רופאים בקהילה מיטות אשפוז ל - 1 , 0 0 0 נפש : כאמור, על פי נתוני המשרד, שיעור מיטות האשפוז בפריפריה נמוך באופן ניכר ממספרן במרכז הארץ ומהממוצע הארצי.
רופאים בקהילה : בשנת 2010 פרסם המשרד נתונים הנוגעים לסוגיית כוח אדם במקצועות הבריאות בקהילה לשנים 2010- 200971 , ומהם עולה כי שיעורם של רופאי קהילה בפריפריה נמוך משיעורם במרכז.
יש לציין כי בין הפריפריה למרכז קיימת שונות לעתים בולטת בכל הנוגע לגיל האוכלוסייה ולהכנסה לנפש.
השונות הזאת משליכה על מצב בריאותם של התושבים, ונמצא כי נתוני המשרד על מיטות האשפוז ועל הרופאים אינם משוקללים בנתוני האוכלוסייה הכוללים אזור מגורים (במרכז מתגוררים קשישים הצורכים שירותי רפואה רבים, כולל אשפוז, ואילו בפריפריה, לעומת זאת, האוכלוסייה לרוב צעירה), הכנסה לנפש, מספר ילדים במשפחה והיקף התחלואה.
משרד מבקר המדינה המליץ למשרד לשקלל משתנים אלה בנתוניו, כדי שיהיה ניתן לקבל תמונה מדויקת יותר על ההבדלים האמיתיים הקיימים בין המרכז לפריפריה בכל הנוגע למיטות אשפוז בפרט ולשירותי בריאות בכלל.
אשר למיטות אשפוז, אחרי שישוקללו משתני הגיל והתחלואה למשל, מן הראוי יהיה לבחון אם יש צורך להוסיף מיטות לפריפריה.
עד קבלת נתון משוקלל המוסכם על משרדי הבריאות והאוצר, על הקופות ועל בתי החולים, לא ניתן יהיה לקבל החלטות חדשות.
בתשובתו מסר המשרד כי כמה סוגי מיטות (למשל, מיטות לילדים בגיל שנה עד 14 ומיטות פנימיות לבני45 שנה ומעלה) כבר כוללים את משתנה הגיל, ובמהלך 2013 .
תתווסף תקינת גיל גם לסוגי המיטות האחרים מידע נוסף שחסר על כוח אדם רפואי תעסוקת הרופאים בישראל : הביקורת העלתה כי המידע המצוי בידי המשרד על תעסוקת הרופאים בישראל אינו מלא.
המשרד בעצמו טען כי "מהנתונים הקיימים כיום במערכת הבריאות קשה ללמוד על הפיזור הגאוגרפי של הרופאים לפי מומחיות, תחום עבודה, או מקום עבודה"72 .
יוצא אפוא שבמשך שנים המשרד קובע את המדיניות של מערכת הבריאות על בסיס מידע חלקי בלבד.
עליו לנהל מאגר מידע עדכני שיכלול רשימה של כל הרופאים על כל פרטיהם החיוניים כמו מומחיות, תחום עבודה, מקום עבודה ומקום עיסוק בארץ או בחו"ל.
כמתווה המדיניות, על המשרד להיות בקי בנתונים אלה.
71 המידע התקבל מהמעסיקים העיקריים, בעיקר מקופות החולים, ולא נכללו כל העוסקים ברפואה, כמו מוסדות למחלות ממושכות ורופאים העוסקים בניהול.
72 ,משרד הבריאותאי-שוויון בבריאות וההתמודדות עימו , עמ' 82 .
מקצועות בריאות נוספים : בידי המשרד אין מידע זמין על מקום עבודה של עובדים בתחום הבריאות שאינם רופאים כמו פיזיותרפיסטים, דיאטנים וקלינאי תקשורת.
גם על ליקוי זה העיר המשרד בעצמו מתוך נתוני הפערים האמורים לעיל73 .
המשרד הסביר במסמך האמור משנת .
2010 על נתוני האי-שויון בבריאות, כי המידע שיש לו על המחסור במקצועות אלה מתבסס על עדויות שנמסרו לאנשי אקדמיה שחקרו את הנושא.
הממצאים האלו קיבלו אישוש בבקרות שהמשרד נוהג לעשות במחוזות של הקופות.
על המשרד לנהל מאגר מידע עדכני על כל העובדים בתחום הבריאות שאינם רופאים, שיכלול פרטים חיוניים כמו מקום עבודה.
לדברי המשרד, כדי לאסוף את הנתונים האמורים וכדי לקבל מידע על מאפיינים מקצועיים ותעסוקתיים של הרופאים בישראל, ערכו הוא והלמ"ס בשנת 2010 מחקר משותף שעסק בכוח אדם רפואי וסיעודי.
אולם המחקר עסק ברופאים בלבד, ועד ספטמבר 2012 לא כלל מקצועות אחרים בתחום הבריאות.
בתשובתו מסר המשרד כי "בימים אלה" החל המחקר במקצוע הסיעוד, ובהמשך יורחב למקצועות נוספים.
 במשך השנים המשרד קובע את מדיניות הבריאות במדינ ת ישראל על בסיס מידע חלקי.
היעדר מידע מלא ועדכני על מצבי התחלואה לפי משתנים חברתיים -כלכליים פוגע ביכולתו לאתר בעיות ייחודיות האופייניות לאוכלוסיות במצב סוציו -אקונומי נמוך, ולספק להן פתרון ייעודי.
בשל השונות הקיימת באוכלוסייה, יש לשקלל בשיעור מיטות האשפוז ו בשיעור הרופאים את גיל התושבים ואת נתוני התחלואה, כדי שיהיה אפשר לערוך השוואה מדויקת יותר בין המרכז לפריפריה.
היעדר מאגר מידע שלם, עדכני, זמין ומפורט הכולל רשימה של כל בעלי המקצועות הרפואיים והסיעודיים, מגביל את המשרד בתפקידו כרגולטור (מאסדר) כשעליו להחליט החלטות ראויות בתחומים הרלוונטיים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי מידע שאינו שלם עלול לגרום לו לקבל החלטות שאינן מושכלות.
על המשרד לפעול לאלתר לעדכון נתוניו ולשקלולם.
בית החולים ברזילי באשקלון .
בית החולים ברזילי באשקלון ממוקם אמנם צפונית לבאר שבע, אך הוא בעל מאפיינים דומים לאלה של בתי החולים בפריפריה הרחוקה יותר.
התשתיות של ברזילי הן הישנות ביותר בהשוואה לאלה המצויות בבתי החולים הממשלתיים74 .
74 'ראו גם בדוח זה בפרק "בינוי ותשתיות במערכת הבריאות", עמ717.
יכולת גיוס התרומות שלו היא מן הנמוכות.
ברזילי הוא אחד מבתי החולים שנכללו בהסכם השכר מקיץ 2011 והוגדרו כבית חולים פריפריאלי.
רופאים מאחר שברזילי נכלל בהסכם השכר מקיץ 2011 ,ומוגדר בית חולים פריפריאלי רופאים העוברים לעבוד בו זכאים להטבות שכר ולמענקים.
בתשובתו מדצמבר 2012 מסר ד"ר חזי לוי, מנהל בית החולים, כי בית החולים מתקשה להעסיק רופאים למרות תוספת המשרות שקיבל עקב הסכם השכר מקיץ 2011.
לדברי מנהל בית החולים, אף שתוספת המשרות "אוישה במלואה" אין נהירה של רופאים להתמחות בפריפריה.
כמו כן רופאים רבים מהקהילה הפסיקו לבצע תורנויות בבית החולים בגלל העומס ההולך וגובר במחלקות.
עוד הוסיף כי למרות ההסכם והמענקים "אין יותר מועמדים ובעיקר במקצועות המצוקה", ועדיין חסרים כ-35 .
תקנים יצוין כי באשדוד עומד לקום בית חולים שיאפשר להפעיל שירות רפואי פרטי (שר"פ) בהיקף של 25% מפעילותו הכוללת.
סביר להניח שהוא ימשוך אליו כוח אדם רפואי וסיעודי מבתי החולים שבסביבתו, כולל מברזילי75 .
במקרה של עימות ביטחוני בדרום הארץ, לברזילי תפקיד חשוב בקליטת נפגעים - חיילים ואזרחים.
זאת ועוד, בעבר בית החולים היה תחת מתקפות טילים, העלולות להישנות, לכן חשוב מאוד לדאוג למיגון מבניו ותשתיותיו.
(א) צינורות התשתיות של ברזילי עוברים מעל פני הקרקע והם אינם ממוגנים.
במקרה של פגיעה קיים חשש כי לא יהיה אפשר לקיים הליכים רפואיים חיוניים בבית החולים, ואף קיימת סכנת פגיעה מדלקה ומפיצוצים משניים.
(ב) ביוני 2007 החליטה הממשלה על הקמה, שדרוג ופיתוח של מחלקות לרפואה דחופה ושל שטחי אשפוז מוגנים בברזילי.
בסוף 2007 פרסם המשרד מכרז, ואף נבחר קבלן לביצוע העבודות.
אולם מסיבות שונות, כמו גילוי קברים עתיקים בשטח הבנייה, החלו העבודות רק בסוף 2011.
בפברואר 2012 דיווח מר יהודה רון, הסמנכ"ל לבינוי ותכנון מוסדות רפואה במשרד הבריאות, לוועדה לענייני ביקורת המדינה בכנסת כי עבודות השל ד בברזילי מתבצעות - אשפוז ממוגן לכ-350 מיטות, חדר מיון ומעטפת ממוגנת של שלוש קומות בעבור חדרי ניתוח, דימות, טיפול נמרץ, אגף ילדים וטיפול נמרץ ילדים.
היקף הפרויקט נאמד בסך של 285 מיליון ש"ח- 115 מיליון ש"ח מתקציב משרד האוצר, והיתר מתקציב המשרד ומתרומות.
ואולם, המשרד והנהלת ברזילי מסרו למשרד מבקר המדינה בשיחות שהתקיימו במהלך 2012 כי התקציב שהמדינה הקצתה לטובת הבניין החדש הממוגן הנמצא כבר בתהליכי בנייה, אינו מספיק להשלמת הפרויקט.
במרץ 2012 מסר מנהל ברזילי למשרד מבקר המדינה כי יש צורך להרחיב ולשפץ מבנים רבים במחלקות שונות בבית החולים.
הוא העריך את העלויות ביותר ממאה מיליון ש"ח.
75 ראו גם בדוח זה בפרק "היבטים במערכת הרפואה הפרטית- מדיניות, אסדרה וכלי פיקוח", עמ' 601.
בית החולים ברזילי ממלא תפקיד רפואי חשוב בדרום הארץ בקליטת נפגעים, לרבות בעתות חירום.
לכן, יש להבטיח שהוא ימשיך לפעול באופן מיטבי הן בשגרה והן בעתות חירום.
על משרדי הבריאות והאוצר להבטיח מתן אשפוז ראוי ורמת טיפול נאותה בברזילי.
בית החולים יוספטל באילת .
בית החולים יוספטל באילת שייך לכללית.
מיקומו בסמוך לגבול הדרומי של המדינה טומן בחובו סיכונים מצד גורמים עוינים.
בית החולים מעניק שירותים רפואיים לתושבים המתגוררים באזור אילת.
באזור זה נכללים בסיסי צה"ל רבים, 12 קיבוצים ומושבים וכן מתקנים לוגיסטיים בעלי רמת סיכון גבוהה, כמו נמל ימי ושדה תעופה ומתקני אספקת דלק.
בנוסף, בית החולים נותן שירות רפואי לכ - 60,000 תיירים באזור אילת ובסביבתה וגם לתיירים חולים המגיעים מסיני.
בקיץ נאמד הכיסוי הרפ ואי של בית החולים בכ - 150,000 איש.
בשנת 2011 טופלו בחדרי המיון ביוספטל כ - 51,300 איש- כ-26% מהם אינם תושבי אזור אילת והדרום.
נתון זה גבוה בהשוואה לבתי החולים הפריפריים האחרים.
יוספטל הוא בית חולים קטן ובו 65 מיטות בלבד76 .
בבית החולים שבע מחלקות אשפוז (פנימית , טיפול נמרץ, ילדים, כירורגית, אורתופדית, נשים ויולדות) וכמה יחידות עזר רפואיות.
מנהל בית החולים הוא גם מנהל אזור אילת של הכללית.
הכללית מפעילה מרפאות באילת ומרפאה אזורית בקיבוץ יטבתה.
ביוספטל עושים ניתוחים בתחומי כירורגיה כללית, אורתופדיה, גינקולוגיה, אורולוגיה, אף אוזן גרון, עיניים וכירורגיה פלסטית.
לדברי הכללית, בדרך כלל זמני ההמתנה לניתוחים ביוספטל אינם ממושכים (עד חודש וחצי).
ביוספטל גם נותנים טיפול ראשוני לאירועים מוחיים (אף על פי שאין בבית החולים מחלקה נוירולוגית) - זריקת TPA להמסת קרישי דם במוח- באמצעות הנחייה שניתנת בעזרת רפואה מרחוק המקושרת לסורוקה; לאחר ההזרקה החולה מאושפז ביוספטל או מפונה לסורוקה בבאר שבע הנמצא במרחק שעתיים וחצי נסיעה באמבולנס או למרכז הארץ.
גם כשיש צורך בצנתורי לב, ביוספטל מזריקים לחולה חומר ממיס קרישי דם, ואחר כך הוא מועבר לסו רוקה.
טיפולים שאינם מבוצעים ביוספטל ניתנים בסורוקה או בבית חולים אחר במרכז הארץ, לעתים במימון טיסות לחולה.
גירעון תקציבי יוספטל נמצא בגירעון מתמשך של עשרות מיליוני ש"ח בשנה 77 , אף על פי שהמדינה מעניקה לו תמיכה כספית, והגירעון נובע בעיקר מ"חסרון הקוטן" שלו.
אגודת הידידים שלו מגייסת תרומות בהיקף קטן מאוד לעומת בתי החולים במרכז.
76 בבית חולים רגיל מחלקה פנימית, למשל, מכילה כ-40 .
מיטות 77 לפי הדוח הכספי של הכללית לשנת 2011 , עמדו הכנסותיו של בית החולים באותה השנה ממתן שירותים רפואיים על 66 מיליון ש"ח והגירעון עמד על58 ;מיליון ש"ח בשנת 2010 - 96 מיליון ש"ח ו-21 מיליון ש"ח, בהתאמה; בשנת 2009 - 87 מיליון ש"ח ו -19 מיליון ש"ח, בהתאמה.
בנתוני הגירעון לשנים 2009 -2010 נכללו גם תמיכות כספיות שהתקבלו מהמדינה.
מנהל יוספטל מסר למשרד מבקר המדינה כי לבית החולים הפסדים גם עקב מתן טיפול רפואי ללא כל כיסוי כספי בעבור מטופלים שאינם מחזיקים בביטוח רפואי (כמו מסתננים).
טיפולים כאלה מסתכמים במאות אלפ י ש"ח בשנה.
הפסדים נוספים 858 דוח שנתי63ג .
מקורם בהפניית מבוטחי קופות חולים אחרות לבתי חולים במרכז הארץ ולא ליוספטל, בעיקר לביצוע ניתוחים מתוכננים (אלקטיביים).
מקור נוסף להפסדים הוא הפעלתם של מוקדים פרטיים לטיפול רפואי שצה"ל, מכבי ולאומית שולחים אליהם את חוליהם.
ליוספטל הוצאות רבות בגין מימון הטסת רופאים והלנתם בבתי מלון ומימון העברת חולים באמבולנס או במסוק לסורוקה או למרכז הארץ (כולל פגים ומטופלים שאין להם ביטוח רפואי).
פינוי במסוק נעשה בידי חיל האוויר ועלותו נעה בין 70,000 ל- 212,000 ש"ח, לפי סוג המסוק הפנוי לביצוע הפינ וי, עלות המכבידה מאוד על תקציבו של בית החולים.
יוצא אפוא שחולים רבים של הקופות השונות (למעט הכללית) ושל צה"ל לא מופנים לטיפול ביוספטל.
משרד מבקר המדינה המליץ למשרד לבחון את כפל התשתיות שהתפתח באילת, בשיתוף עם יוספטל, צה"ל, לאומית ומכבי.
קשיים בשל מקומו הגאוגרפי של יוספטל מיקומו המיוחד של בית החולים יוצר קשיים הייחודיים לפריפריה ואינם מוכרים לבתי החולים במרכז.
קשיים אלה נוגעים בעיקר לחולים הנזקקים לשירותים רפואיים מסוימים וכן לצוות העובדים.
להלן הפרטים: תפוסה נמוכה לעומת פעילות מוגברת : תפוסת המיטות השנתית הממוצעת ביוספטל היא 73% , ולכאורה מדובר בפעילות בהיקפים קטנים.
אולם יש מצבים, בעיקר באירועים רבי -נפגעים, שבהם בית החולים נדרש לטפל בעשרות פונים בעת ובעונה אחת.
למשל, בעת קריסת בית המלון בטאבה הגיעו ליוספטל 168 פצועים; לאחר התהפכות אוטובוס תיירים הגיעו אל יו 32 פצועים- רובם במצב קשה; באירוע טוקסיקולוגי של כלור בבריכה באחד מבתי המלון באילת הגיעו 140 .
איש לטיפול שירותים רפואיים חסרים : יחידות רפואיות הקיימות בדרך כלל בבתי חולים כלליים, כמו צנתורים ופגייה, לא פועלות ביוספטל78 .
אין בו שיקום אורתופדי ושיקום לחולי לב; אין כירורגיית פה ולסת, ומנהל מחלקת אף אוזן גרון נאלץ לטפל גם בבעיות דנטליות.
בשל היעדר טיפול נמרץ ילדים, הם מועברים לבתי חולים אחרים.
קשיים בהעסקת רופאים : מנהלי המחלקות מתלוננים על מחסור בכוח אדם רפואי ומינהלי.
כמו כן, תקינת כוח האדם הרפואי והסיעודי מיושנת, לדבריהם, ויש לעדכנה.
במצב כזה עלולות להיפגע איכות הטיפול הניתן לחולים וכן היכולת לגייס רופאים לבית החולים.
78 בכנס "אי שוויון במערכת הבריאות", שהתקיים במרכז הרפואי שיבא בנובמבר 2012 , אמר הרב יעקב ליצמן, סגן שר הבריאות, כי אין זה ראוי שתושב אילת או הסביבה הנזקק לצנתור לב יועבר לסורוקה.
במחלקות האשפוז ובחדרי הניתוח לא מופעל סגל רפואי תורן, כמקובל בבתי החולים הכלליים והרופאים משמשים ככוננים 79.
להתנהלות כזאת יכו לות להיות השלכות על איכות הטיפול הניתן בבית החולים.
79 רופא כונן - רופא מומחה הנמצא מחוץ לבית החולים אך מתפקידו להיענות באופן מידי לקריאה מבית החולים לאחר שעות הפעילות הרגילות.
יוספטל מתקשה לגייס רופאים בשל כמה גורמים המרתיעים רופאים מלהצטרף אליו, ובהם: ריתוק לעיר - יש רופאים שאינם רשאים לצאת מהעיר, אלא אם כן מביאים מאזור המרכז רופאים אחרים במקומם; התמחות - האפשרויות להתמחות בבית החולים מצומצמות מאוד ומגיעים אליו מעט רופאים צעירים.
כוננויות רופאים בכירים - רופאים מומחים (כמו בכירים במחלקת נשים ורופאים בחדר מיון) נדרשים לרוב לעשות כוננויות רבות בחודש.
נוסף על כך, בשונה מהרופאים במרכז, לרופאים באילת אין אפשרות להשתכר גם מהוראה באוניברסיטאות ומעבודה בבתי חולים פרטיים.
היעדר רופאים על פי הסטנדרט בבתי חולים במרכז הארץ עלול להשפיע על איכות הטיפול הניתן לחולים.
בעיית העומס עלולה להרתיע רופאים מלעבוד ביוספטל ו"להבריח" רופאים קיימים.