HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המטרה המרכזית של המעבר לשימוש בכרטיס רב-קו הייתה עידוד הציבור לנסוע בתחבורה ציבורית, באמצעות יצירת אמצעי תשלום אחיד משותף למפעילים השונים המאפשר נסיעות משולבות של כמה קווים.
נתוני הנסיעות במטרונית כלולים בקטגוריית "אוטובוסים".
65 266 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה* תיאור מאגרי תמונות משתמשי כרטיס רב-קו: 13 תרשים מקור: על פי נתוני הרשות הארצית לתחבורה ציבורית, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מיליון נוסעים ייחודיים (הערכה).
5 מיליון תמונות עבור 6.
ממספר הנוסעים מכיוון שבעבר ניתן היה להנפיק יותר מכרטיס רב-קו אחד לנוסע הסדרי הנסיעה העיקריים ("חוזים" בין הנוסע למפעיל) הנוגעים לשימוש ברב-קו הם כרטיס נסיעה תקופתי (יומי, שבועי וחודשי) לא מוגבל באזור הנסיעה; הטענת הכרטיס בסכום מסוים לשימוש באמצעי תחבורה ציבורית שונים (ערך צבור); וכרטיסייה לנסיעה ברכבת מיעד ליעד.
ניתן לטעון בכרטיס רב-קו כמה חוזים שונים.
סוגי כרטיס רב-קו: 14 תרשים מקור: על פי נתוני הרשות הארצית לתחבורה ציבורית, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי267 היבטים בהסדרת השימוש במאגרים ביומטריים | היבטים בהסדרת השימוש במאגרים ביומטריים | כאשר נוסע מבקש כי יונפק לו כרטיס חכם הכולל הנחות ייעודיות לקבוצת אוכלוסייה מסוימת, מפעילי הכרטיס החכם אוספים את הנתונים האלה (כולם או מקצתם, לפי המקרה): תמונת המבקש, מספר תעודת הזהות, שם משפחה ושם פרטי, סוג זכאות הנוסע, תאריך לידה, כתובת למשלוח דואר, מספר טלפון וכתובת דואר אלקטרוני.
בביקורות שעשתה הרשות להגנת הפרטיות בעבר התברר כי לעיתים המפעילים אוספים נתונים נוספים דוגמת מין, מוסד לימודים וכתובת מוסד הלימודים.
כמו כן, במסגרת הפעלת המערכת נאספים נתוני שימוש בכרטיס, כגון מספר הקו, סוג כלי התחבורה, תחנת העלייה לכלי התחבורה ותאריך העלייה ושעתה.
יצוין כי בטופס הבקשה להנפקת כרטיס חכם קיימת הסכמה כללית שמשרד התחבורה יכול להשתמש במידע שייווצר מהשימוש בכרטיס לצרכיו השונים, ובכלל זה קידום ענף התחבורה הציבורית וייעול השירות לנוסעים בתחבורה הציבורית.
כמו כן, בתנאי השימוש מצוין כי "פרטי המנוי וכלל הנתונים שנמסרו או נתקבלו , לרבות פרטים אישיים, אמצעי תשלום, היסטוריית ]המפעילה[ אצל החברה שימושים ונתונים אודות מיקומו, מצטברים בבסיסי הנתונים של החברה ובמאגר המידע של החברה".
פרסמה הרשות הארצית לתחבורה ציבורית מכרז לבחירת מפעילי שירות 2019 ביולי .
לפי מסמכי המכרז, 66תשלום בתחבורה הציבורית באמצעות הטלפון הסלולרי בהתאם למגמה העולמית, בכוונת הרשות לאפשר לנוסעים לצרוך שירותי תחבורה ציבורית תוך שימוש באמצעי זיהוי חכמים, נוסף על הקיים כיום (כרטיס הרב-קו), כגון יישומון (אפליקציה) וכרטיס אשראי, ובאמצעי זיהוי נוספים בעתיד.
אחד מתנאי המכרז הוא עמידה בהוראות הכלליות של חוק הגנת הפרטיות ובהנחיות שעניינן מאגרי מידע של מפעילי כרטיס חכם בתחבורה ציבורית שפרסמה הרשות .
2012 להגנת הפרטיות בשנת משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הניסיון להרחיב את אפשרויות התשלום בתחבורה הציבורית באמצעות הטלפון הסלולרי.
ראוי שגופים ממשלתיים נוספים יבחנו אפשרות להנגיש שירותים נוספים באמצעות הטלפון הסלולרי.
ממידע שמסרה הרשות הארצית לתחבורה ציבורית למשרד מבקר המדינה עולה מיליון משתמשי רב-קו, כאשר 7.
7 קיימים במאגר פרטיהם של 2019 כי נכון ליולי - הליך תחרותי לקבלת אישור להפעלת שירות מרוחק ויישומון בטלפון סלולרי 21/19 מכרז מספר 66 .
2019 חכם לתשלום דמי נסיעה ולתיקוף בתחבורה הציבורית, יולי 268 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה ,הפרטים נשמרים רק עבור נוסעים שהנפיקו כרטיסי רב-קו מזוהים.
לדברי הרשות מיליון מהכרטיסים הם כרטיסים מזוהים, אך יש קושי להעריך כמה נוסעים הנתון 6.
1 הזה מייצג משום שבעבר ניתן היה להנפיק יותר מכרטיס רב-קו אחד לנוסע.
הרשות הוסיפה כי מאחר שהיא אינה חשופה למספרי תעודות הזהות אין ביכולתה להעריך מיליון נוסעים ייחודיים.
5-את הכפילויות, והיא מעריכה "באופן גס" שמדובר בכ יש במאגר הקיים 2019 אשר לתמונות משתמשי רב-קו ציינה כי נכון לתחילת יולי תמונות, ואצל המפעילים קיימות 161,000 -ברשות הארצית לתחבורה ציבורית כ תמונות של יתר הנוסעים שהנפיקו אצלם כרטיסים מזוהים (הנפקת כרטיסים מהעמדות הן עמדות של הרשות 50%-במערכות הרשות החלה לפני כשנה; רק כ והיתר הן של המפעילים השונים).
הנתונים השמורים במאגרי משתמשי כרטיס רב-קו (במיליונים): 15 תרשים ,2019 מקור: על פי נתוני הרשות הארצית לתחבורה ציבורית מיולי בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מסרה הרשות הארצית לתחבורה ציבורית למשרד מבקר המדינה 2019 בספטמבר מיליון כרטיסים, אך ייתכן כי לחלק 1.
1-כי נכון למועד זה נמצאים בידי קטינים כ (קטן) מהם יש יותר מכרטיס אחד.
בידי הרשות אין מידע מלא בנושא משום שהיא אינה חשופה כאמור למספרי תעודות הזהות שלהם.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי269 היבטים בהסדרת השימוש במאגרים ביומטריים | היבטים בהסדרת השימוש במאגרים ביומטריים | לדברי הרשות הארצית לתחבורה ציבורית, הדפסת התמונה על גבי כרטיס הרב-קו נועדה לעזור לכרטיסן לזהות את הנוסע בלי שהנוסע יצטרך להציג תעודה מזהה שמציגה את תמונתו מול השם המופיע על גבי הכרטיס.
בנוגע לאיכות התמונה מסרה הרשות הארצית לתחבורה ציבורית כי אין הנחיה או נוהל בנושא איכות התמונה הנדרשת, והתמונות המצולמות בעמדות ההנפקה של פיקסלים לתמונת ראש (דהיינו, תמונה באיכות 400X480-הרשות הן בגודל של כ ביומטרית).
לגבי מידע המצוי אצל המפעילים ציינה הרשות: "אין לנו מידע לגבי הנתונים הנמצאים אצל המפעילים ומה כמות התמונות שברשותם".
הצורך באסדרת המאגר בחקיקה , ואסדרת ]נוסח חדש [ אסדרת הנסיעה באוטובוס מעוגנת בפקודת התעבורה נוסח [ הנסיעה ברכבות (רכבת ישראל ורכבת קלה) מוסדרת בפקודת מסילות הברזל .
1972-, התשל"ב]חדש מטעם הממשלה לתיקון פקודת התעבורה 67 פורסמה הצעת חוק 2010 באוקטובר ובמסגרתה היו אמורים להיות מוסדרים גם היבטים שונים הנוגעים להפעלת כרטיס רב-קו.
מדברי ההסבר של הצעת החוק עולה כי הממשלה הכירה ברגישות המידע עברה הצעת החוק בקריאה 2010 .
בנובמבר 68הנאסף במסגרת הפעלת המערכת התקיימו דיונים בוועדה 2012 - 2011 ראשונה בכנסת השמונה עשרה.
במהלך השנים משותפת (כלכלה+כנסת) על הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית, אך דיונים אלה לא הבשילו לכדי חקיקה.
פרסמה הרשות להגנת הפרטיות הנחיה בדבר "תחולת הוראות חוק 2012 בשנת הגנת הפרטיות על מאגרי מידע של מפעילי כרטיס חכם בתחבורה ציבורית".
מטרת ההנחיה היא להציג את עמדת רשם מאגרי המידע בנוגע לתחולת הוראות חוק הגנת הפרטיות על איסוף המידע, עיבודו והשימוש בו באמצעות כרטיס חכם בתחבורה הציבורית, ולהנחות את חברות התחבורה הציבורית המפעילות כרטיס חכם.
ההנחיה כוללת כמה הוראות, ובהן הוראות הנוגעות לאיסוף המידע, לאבטחת המידע, למימוש עקרון המידתיות (אי-כבילה בין נסיעה בתחבורה הציבורית לאיסוף מידע), לקבלת הסכמה מהנוסע ולשימוש במידע.
בהנחיה צוין כי הנושא נמצא לקראת אסדרה בחקיקה ראשית ועד השלמת החקיקה ייקבעו בה הסדרי ביניים.
2010-) (רישיון מפעיל וכרטיס חכם), התשע"א 100 ' הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס 67 ,) (תיקוני חקיקה 2012- ו2011 התיקון נעשה במסגרת הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנים .
2010-התשע"א בדברי ההסבר צוין כי "מוצע לקבוע כי תקנות השר לפי סעיף זה לעניין מידע מזוהה כהגדרתו 68 המוצעת, ייקבעו בהתייעצות עם שר המשפטים והוראות המפקח לפי סעיף זה.
לעניין מידע מזוהה כאמור ייקבעו בהתייעצות עם רשם מאגרי מידע במשרד המשפטים, והכל בשים לב להגנה הנדרשת על פרטיות המידע המזוהה ובאופן שלא ייאסף, יישמר או יימסר מידע מזוהה אלא ככל שהדבר נדרש לצורך הכרטוס החכם ובמידה הנדרשת לשם כך".
270 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה פורסמה הצעת חוק מטעם הממשלה לאסדרת השימוש בכרטיס חכם 2016 ביוני .
בדברי ההסבר להצעת החוק צוין כי לאסדרת השימוש 69בתחבורה הציבורית בכרטיס החכם כמה מטרות, ובהן נוחות ביצוע התשלום בתחבורה הציבורית, שיפור השירות, פיתוח הסדרי נסיעה מגוונים וטיוב המידע, וכפועל יוצא מכך ייעול הקצאת המקורות התקציביים.
עוד צוין כי "השגת מטרות אלה מצריכה איסוף מידע שיש בו סכנה לפגיעה בפרטיותם של משתמשי התחבורה הציבורית ובמקביל יש בו פוטנציאל לשיפור השירותים הניתנים למשתמשי התחבורה הציבורית.
החוק המוצע כולל הוראות שנועדו לאזן בין הצורך במתן שירות יעיל למשתמשי התחבורה אושרה הצעת החוק בקריאה 2016 הציבורית לבין ההגנה על פרטיותם".
ביולי לא הושלם הליך החקיקה בנושא.
2019 ראשונה, אך נכון לאוגוסט כי 201770 יצוין כי משרד מבקר המדינה כבר העיר למשרד התחבורה בדוח משנת הליך החקיקה נמשך שנים רבות, ועליו לבחון כיצד ניתן לקדם את הליך החקיקה בנושא אסדרת השימוש בכרטיסי רב-קו.
משרד התחבורה מסר אז בתשובתו כי "יפעל על מנת לנסות ולזרז את השלמת הליך החקיקה".
לשימוש בכרטיס חכם בתחבורה הציבורית יש כאמור תועלות רבות.
עם זאת, איסוף המידע, לרבות תמונות הנוסעים, עלול להביא לידי פגיעה בפרטיותם של משתמשי התחבורה הציבורית.
אומנם ניתן להנפיק כרטיס חצי אנונימי וכרטיס אנונימי, אבל קיומן של חלופות אלה אינו מבטל את הצורך באסדרת השימוש בכרטיס החכם בחקיקה; למרות הניסיונות להסדיר את הנושא לא הושלם הליך החקיקה.
נוכח פרק , ונוכח היקפו העצום של 2007 הזמן שעבר מאז הפעלת המערכת בשנת המאגר, על הרשות הארצית לתחבורה ציבורית להמשיך ולפעול לקידום החקיקה בנושא.
עמידת המאגר במדיניות ובקווים המנחים מבירור שקיים משרד מבקר המדינה עם היחידה להזדהות וליישומים ביומטריים עלה כי היחידה לא בחנה את מאגר תמונות משתמשי רב-קו, ואין לה 2019 באוגוסט מידע בדבר מידת עמידתו במדיניות ובקווים המנחים.
מסרה הרשות הארצית לתחבורה ציבורית למשרד מבקר המדינה 2019 באוגוסט כי לא היו לרשות ממשקי עבודה עם היחידה להזדהות וליישומים ביומטריים.
1054/ (מ2016- הצעת חוק להסדרת השימוש בכרטיס חכם בתחבורה הציבורית, התשע"ו 69 .
454 - 425 '), "שימוש בכרטיס רב-קו בתחבורה הציבורית", עמ 2017( א68 דוח שנתי מבקר המדינה, 70 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי271 היבטים בהסדרת השימוש במאגרים ביומטריים | היבטים בהסדרת השימוש במאגרים ביומטריים | ,במענה על שאלת משרד מבקר המדינה בנוגע לפיקוח הרשות על מאגרי הנתונים ובכלל זה תמונות הנוסעים המצויות אצל המפעילים, השיבה הרשות כי אין לה מידע לגבי הנתונים הנמצאים אצלם, והיא "לא ביצעה פיקוח על מאגרי התמונות של המפעילים".
מספר התמונות הנכללות במאגרי הרשות ובמאגרי המפעילים מוערך מיליון נוסעים ייחודיים, דהיינו מדובר 4.
1-בכ במאגרים נרחבים ומשמעותיים.
לרשות הארצית לתחבורה ציבורית אין כל מידע בנוגע למאגרים המצויים בידי המפעילים, ובכלל זה מידע על התמונות המצויות במאגרים אלה.
מידע זה נדרש לצורך בחינת הבטים של אבטחת המידע והגנה על פרטיות הנוסעים.
זאת ועוד, היקף המידע במאגרים אלה הולך וגדל בלי שהרשות מפקחת על הפעלתם.
נוסף על כך, היחידה להזדהות וליישומים ביומטריים לא בחנה את הנושא, ומשכך חסר לה מידע הנוגע לעמידת המאגרים האמורים במדיניות ובקווים המנחים.
כל זאת, למרות הסיכונים הטמונים בהפעלתם בהיבטי אבטחת מידע והגנת הפרטיות וכן ההשלכות האפשריות אם ייעשה שימוש לרעה במידע הביומטרי המצוי בהם (כגון מעקב והצלבת מידע עם מידע אחר).
השיב משרד התחבורה כי ניהול מאגר התמונות של 2019 בתשובתו מדצמבר משתמשי הרב-קו כפוף לדינים הכלליים החלים על מאגרים מסוג זה וכי על מאגר זה חלות הגבלות הפוגעות בתפעול יעיל של כרטיסי הרב-קו (לדוגמה הפרדה בין מספר הכרטיס ובין שמו ותמונתו של בעל הכרטיס).
השיבה היחידה להזדהות וליישומים ביומטריים כי בפנייה הראשונית 2019 בדצמבר לכלל המשרדים, ובהם משרד התחבורה, הם התבקשו להעביר מידע על יישומים המצויים באחריותם ומשרד התחבורה לא הזכיר את מאגר התמונות של משתמשי כרטיס רב-קו.
היחידה הוסיפה כי הפנייה לרשות הארצית לתחבורה ציבורית לצורך הסדרת מאגר תמונות משתמשי כרטיס רב-קו מצויה בתוכנית העבודה של היחידה , בכפוף לשיתוף פעולה מצד הרשות.
2020 לשנת נוכח היקפם העצום של המאגרים וכמות הנתונים הנכללים בהם, ובשל הסיכונים הטמונים בהפעלתם, לרבות רגישותם הרבה כמאגרים הכוללים גם תמונות של כמיליון קטינים, ראוי שהיחידה להזדהות וליישומים ביומטריים תבחן את הפעלתם.
הצורך בבחינה כאמור 272 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה מתחדד גם נוכח ההתפתחות הטכנולוגית שחלה בעשור האחרון ביכולות הטכנולוגיה לזיהוי פנים.
כמו כן, ראוי שהרשות הארצית לתחבורה ציבורית תפקח על הפעלתם של המאגרים המוחזקים בידי מפעילי התחבורה הציבורית.
מערכת זיהוי דורשי עבודה - שירות התעסוקה (התייצבומט) שירות התעסוקה הישראלי הוא תאגיד סטטוטורי הנתון לפיקוחם של שר העבודה והרווחה ושל מועצת שירות התעסוקה.
השירות מעניק שירותי השמה ותיווך עבודה לשכות התעסוקה הפרושות 71 דורשי עבודה מדי שנה, באמצעות 400,000 -לכ ברחבי הארץ.
השירות מסייע לדורשי עבודה בין היתר במציאת משרה ובהפניה להכשרה מקצועית ועוסק גם באיתור עובדים עבור מעסיקים.
החל שירות התעסוקה לזהות דורשי עבודה באמצעות טביעת אצבע 2000 בשנת בעמדות אוטומטיות, במטרה למנוע מהם להמתין בלשכות התעסוקה ולהקל את העומס שנוצר בהן (להלן - התייצבומט).
ההתייצבומטים בלשכות משמשים לניתוב וויסות יעיל של דורשי העבודה לפי אופי הטיפול, ומאפשרים לדורש העבודה לבצע תהליך של אימות טביעת אצבע ורישום התייצבות ללא צורך בבידוק ביטחוני והמתנה בתור.
יצוין כי שירות התעסוקה אינו מחייב את דורשי העבודה לתת טביעת אצבע כתנאי לרישומם בלשכות, אלא מאפשר חלופה שבה דורש העבודה מתייצב אצל מתאם ההשמה לצורך הזדהות באמצעות תעודת זהות או דרכון או רישיון נהיגה.
דורש העבודה שנתן טביעת אצבע רשאי בכל עת להסירה מהמאגר ולשוב ולהתייצב פיזית אצל מתאם ההשמה.
לאחר פרק זמן של שלושה חודשים נמחקות טביעות האצבעות של דורשי עבודה לא פעילים.
מכשירי התייצבומט (בעלות הקמה 200-בלשכות התעסוקה ברחבי הארץ פרושים כ קוראי טביעת 400- מיליון ש"ח) המשמשים לזיהוי דורשי העבודה, ועוד כ 3-של כ 71אצבע שולחניים הנמצאים במשרדיהם של מתאמי ההשמה ומשמשים להרכשה במסגרת תוכנית אב לאבטחת מידע בוצע 2016 ראשונית של דורשי העבודה.
בשנת שדרוג משמעותי בהיבטי אבטחת מידע של מערכת ההתייצבומט, בעלות מוערכת ש"ח.
680,000 - מיליון ש"ח.
עלות התחזוקה השנתית של המאגר היא כ 2.
6-של כ ) - תהליך נטילת הדגימה הביומטרית באמצעות דגימה בהתקן ביומטרי.
Enrollment ( הרכשה 71 תהליך זה מתאפיין בין היתר ביכולת לבצע בדיקות איכות לדגימות הביומטריות כדי לבחור את הדגימה האיכותית ביותר.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי273 היבטים בהסדרת השימוש במאגרים ביומטריים | היבטים בהסדרת השימוש במאגרים ביומטריים | תיאור מאגר זיהוי דורשי עבודה בשירות התעסוקה: 16 תרשים מקור: נתוני שירות התעסוקה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
עולה כי נכון 2019 ממידע שהעביר שירות התעסוקה למשרד מבקר המדינה במאי טביעות 160,000 - טביעות אצבעות במאגר - כ 254,000 -למועד זה קיימות בממוצע כ עבור דורשי עבודה 90,000 -אצבעות עבור דורשי עבודה פעילים במאגר הביומטרי וכ שאינם פעילים שטביעות אצבעותיהן יימחקו מהמאגר במהלך שלושת החודשים העוקבים.
עוד נמסר כי רק אחוז אחד מדורשי העבודה מסרבים להצטרף למאגר.
במאגר מבוצעות מאות אלפי שאילתות מסוגים שונים מדי חודש.
סוגי שאילתות מול מאגר טביעות האצבעות בשירות התעסוקה: 17 תרשים (בממוצע לחודש) , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2019 מקור: על פי נתוני שירות התעסוקה ממאי 274 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינההצורך באסדרת המאגר בחקיקה כאמור, שירות התעסוקה אינו מחייב את דורשי העבודה לתת טביעת אצבע כתנאי לרישומם בלשכות התעסוקה, אלא מאפשר חלופה בה דורש העבודה מתייצב אצל מתאם ההשמה לצורך הזדהות.
מסר שירות התעסוקה למשרד מבקר המדינה כי מאחר שמתן טביעת 2019 ביוני אצבע אינו חובה אלא וולונטרי, אין צורך בחקיקה ייעודית לנושא זה.
השירות ציין כי בעתיד אם תהיה חקיקה ראשית על ידי משרד הפנים, לרבות לעניין זיהוי אזרחים באמצעות תעודת זהות ביומטרית, או בכל צורה אחרת, יאמץ שירות התעסוקה את החקיקה הראשית ויפעל לכתיבת נוהל על פיה.
נוסף על כך, העביר שירות התעסוקה למשרד מבקר המדינה חוזר שיצא לעובדי המבהיר כי אין לחייב את דורשי העבודה במתן טביעת אצבע 201372 השירות ביולי לצורך זיהוי ביומטרי, וכי על מתאם ההשמה "לוודא כי דורש העבודה מודע לכך שהשירות אינו מוסמך לחייב אותו להזדהות בצורה ביומטרית וכי עומדת בפניו הזכות והאופציה להתייצב פיזית בפני מתאם ההשמה ולכן רשאי הוא לסרב להזדהות זיהוי ביומטרי, זאת מבלי שיינקטו נגדו צעדים כלשהם ובלא שיאונה לו מובהר כי לדורש העבודה שמורה האפשרות 73כל רע".
גם בנוהלי שירות התעסוקה שלא להשתמש במערכת הביומטרית, וכחלופה למערכת ייכנס דורש העבודה בכל ביקור בלשכת התעסוקה למתאם ההשמה לצורך זיהוי.
יצוין כי גם באתר האינטרנט של שירות התעסוקה מובהר כי הזיהוי באמצעות ההתייצבומט הוא בגדר רשות.
שירות התעסוקה אינו מחייב את דורשי העבודה לתת טביעת אצבע כתנאי לרישומם בלשכות התעסוקה ועומדת בפניהם חלופה לזיהוי באמצעות התייצבות פיזית אצל מתאם השמה.
מוצע כי שירות התעסוקה ישקול לשלב בתהליך הממוחשב של הגשת טופס התביעה בקשה לאישור מצד דורש העבודה למתן טביעת אצבע, וזאת כדי להבטיח שלא יהיה ניתן להעלות ספק שמדובר בהסכמה מדעת.
13 ," - "ריענון הנחיות בנוגע לזיהוי הביומטרי 5/2013 ' חוזר מס 72 .
19 ," - "רישום ותיעוד דורש עבודה 02.
01 נוהל 73 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי275 היבטים בהסדרת השימוש במאגרים ביומטריים | היבטים בהסדרת השימוש במאגרים ביומטריים | עמידת המאגר במדיניות ובקווים המנחים מילא שירות התעסוקה שאלון בדבר תאימות המאגר לקווים המנחים 2013 באוגוסט החלה עבודת מטה בנושא בין שירות התעסוקה ליחידה 2016 שהממונה פרסם.
ביוני להזדהות וליישומים ביומטריים במטרה לוודא שהמערכת הביומטרית והמאגר הביומטרי של השירות עומדים בדרישות מסמך המדיניות שגובש (מסמך זה ).
במסגרת עבודת המטה מופו הפערים, ובהתבסס על 2016 אושר כאמור בנובמבר התבחינים שנקבעו במסמך המדיניות הועלה כי המאגר מסווג ברמת סיכון בינונית.
בהמשך לכך, על מנת להתאים את המאגר למדיניות והקווים המנחים, במהלך השנים ביצע שירות התעסוקה, בליווי היחידה, פעולות רבות ובהן הפרדה בין 2018 - 2017 הנתונים הביומטריים מיתר הנתונים במסדי הנתונים של השירות; שמירת המידע הביומטרי ללא מידע ביוגרפי; הגנה חזקה על המאגר הביומטרי באמצעות כספת דיגיטלית; שימוש בפרוטוקולים מוצפנים קצה לקצה, ובחלק מהמערכת הצפנה כפולה; החלפה של סורקי טביעת אצבע בסורקים חדשים; קליטת ממונה אבטחת מידע במשרה מלאה; בניית תוכנית אבטחת מידע רב שנתית; כתיבת נהלים נוספים הקשורים למאגר טביעות האצבעות (נוהל בקרה שוטפת על המאגר הביומטרי, מהימנות הגורמים המתפעלים והמתחזקים את יישום המאגר הביומטרי ותיק תפעול למערך הגיבויים); קיום הרצאות בלשכות התעסוקה בנושא אבטחת מידע והגנת הפרטיות בדגש על הרגישות הרבה שבנטילת מידע ביומטרי; וביצוע בקרות שוטפות.
שלח ממלא מקום הממונה אישור לשירות התעסוקה על עמידה 2018 בפברואר בדרישות המדיניות הלאומית ליישומים ביומטריים.
באישור צוין כי בתחילת תהליך הליווי אופיין היישום כבעל רמת סיכון בינונית.
הצוות הטכנולוגי בשירות התעסוקה, במעקב צמוד של המנכ"ל, קיים את תהליך הליווי במטרה להתאים את ההתייצבומט למסמך המדיניות.
לשם כך בוצעו שיפורים באבטחת המידע של המערכת ובנהלים הנדרשים.
עוד צוין כי מנכ"ל השירות קיים ישיבות מעקב דו-חודשיות בהשתתפות נציגי היחידה על מנת לוודא עשייה ועמידה ביעדים שהציב בנושא.
לסיכום, ציין ממלא מקום הממונה כי "שירות התעסוקה, הינו הגוף הממשלתי הראשון שקיים הליך ליווי סדור שבסופו ניתן לקבוע כי המערכת מממשת את הוראות המדיניות".
מהמתואר לעיל עולה כי ביוזמת היחידה להזדהות וליישומים ביומטריים, פעל שירות התעסוקה באופן משמעותי לשם התאמתו של השימוש בטביעת אצבע באמצעות מערכת ההתייצבומט לעקרונות המדיניות הלאומית ליישומים ביומטריים והקווים המנחים, ואף קיבל את אישור הממונה כי המערכת עומדת בדרישות כאמור.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את עבודת המטה של שירות התעסוקה בשיתוף היחידה להזדהות וליישומים 276 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה ביומטריים כדי להביא את המערכת לכדי עמידה במדיניות והקווים המנחים ואת עצם השימוש במערכת האמורה החוסכת זמן רב לדורש העבודה בהגיעו ללשכת התעסוקה.
חשוב להמשיך ולנקוט פעולות נוספות על מנת לוודא שהמערכת תעמוד גם בעתיד בהוראות המדיניות ובקווים המנחים.
מסר שירות התעסוקה למשרד מבקר המדינה כי 2019 בתשובתו מדצמבר מתוכנן ביצוע מבדק חדירה ייעודי למערכת 2020 במסגרת תוכנית העבודה לשנת ההתייצבומט, וכי השירות ימשיך וינקוט בפעולות על מנת לוודא שהמערכת תעמוד גם בעתיד בהוראות המדיניות והקווים המנחים של היחידה להזדהות וליישומים ביומטריים.
מאגר עובדים זרים - רשות האוכלוסין (מערכת מעו"ז) התחילה מדינת ישראל להפעיל מערכת לרישום ולזיהוי ביומטרי של 2004 בשנת עובדים זרים בישראל (מערכת מעו"ז).
מטרתה של המערכת לאמת זהות של אדם באמצעות תמונת תווי הפנים וטביעת שתי אצבעותיו המורות.
הנתונים ניטלים מהעובדים הזרים בהסכמתם כתנאי לכניסתם לישראל, כאשר טופס ההסכמה שהם חותמים עליו העובדים נמסר באחת מהשפות הבאות: אנגלית, סינית, רוסית ואוזבקית.
את המאגר הקימה משטרת ישראל כאשר הטיפול באיתור והרחקה של הועבר 2009 עובדים זרים היה עדיין באחריותה, במסגרת מינהלת ההגירה.
בשנת הטיפול בנושא לרשות האוכלוסין ובהתאם הועבר גם המאגר לרשותה.
השימוש במערכת ברשות האוכלוסין נעשה לצורכי זיהוי ביומטרי של עובדים זרים, של מסתננים ושל נתינים לא חוקיים.
ככלל, 550,000 - נמצאים במערכת פרטים ביומטריים של כ 2019 נכון למאי הנתונים אינם נמחקים מהמערכת, למעט במקרים שהעובד הזר מקבל מעמד חוקי במדינת ישראל.
תיאור מאגר עובדים זרים ברשות האוכלוסין: 18 תרשים מקור: נתוני רשות האוכלוסין, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי277 היבטים בהסדרת השימוש במאגרים ביומטריים | היבטים בהסדרת השימוש במאגרים ביומטריים | הצורך באסדרת המאגר בחקיקה (להלן - חוק הכניסה לישראל), 1952-לפי הוראות חוק הכניסה לישראל, התשי"ב שר הפנים מופקד על הסדרת כניסתו לישראל ושהייתו בה של מי שאינו אזרח פנה משרד הפנים למשרד 2003 - 2002 .
בשנים74ישראלי או עולה לפי חוק השבות המשפטים והעלה בפניו את הקשיים שהוא מתמודד עימם בנושא זה הנובעים מהיעדר אמצעים לזיהוי ודאי של עובדים זרים.
כדי להתמודד עם בעיה זו העלה משרד הפנים אפשרות להתנות את כניסתו של כל עובד זר לארץ ואת הארכת תוקף רישיון הישיבה שלו במתן טביעות אצבעותיו, והן יישמרו במאגר מידע ממוחשב.
משרד הפנים ביקש לקבל את עמדת משרד המשפטים בנושא.
העביר המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) במשרד המשפטים 2003 בפברואר למשרד הפנים את חוות דעתו בנושא.
בחוות הדעת צוין כי "אין מניעה להתניית מתן אשרת כניסה או רישיון שהיה בישראל, או הארכתם, בהסכמת המבקש לנטילת טביעות אצבעותיו ושמירתן במאגר משרד הפנים לצרכי זיהוי".
עוד הובהר בחוות הדעת כי התניית נטילת טביעות אצבעות כתנאי למתן אשרה או רישיון או להארכתם מצויה בסמכות שר הפנים לפי חוק הכניסה לישראל.
לדעתו של המשנה ליועמ"ש, "נטילת טביעות אצבעות ושמירתן במאגר לצרכי זיהוי בנסיבות דנן.
אינה מהווה פגיעה בפרטיות".
הוא הוסיף כי מאחר שמדובר בנטילת טביעות אצבעות בהסכמה, ומכיוון שאין לזר זכות להיכנס לישראל או לשהות בה, הרי אין בזה כדי לשלול את יסוד ההסכמה שבחוק הגנת הפרטיות.
לדבריו, "בשל הרגישות הציבורית לסוגיה של נטילת טביעות אצבעות, נכון יהיה בהזדמנות קרובה, להסדיר סוגיה זו במפורש בחוק הכניסה לישראל, אף שכאמור אין מניעה לפעול בעניין זה כבר עתה, ללא חקיקה מפורשת".
תזכיר לתיקון חוק הכניסה לישראל.
2004 בהמשך לחוות הדעת האמורה הופץ בשנת בתזכיר החוק צוין כי במטרה להבטיח כי מי שאינו מחזיק באשרת כניסה וברישיון כדין לא ישהה בישראל, ואם הוא שוהה בישראל שלא כדין הוא יורחק ממנה, משרד הפנים מבקש להשתמש בטביעות אצבעות של עובדים זרים.
אמצעי זה נדרש בין היתר לצורך זיהוי של מי שנתפס ללא מסמכי זיהוי או עם מסמכי זיהוי החשודים כמזויפים, וגם כדי לוודא כי מי שנכנס לישראל בזהות מסוימת לא שהה בישראל בעבר בזהות אחרת.
צורך נוסף שצוין בתזכיר הוא מתן אפשרות זיהוי במקרה שעובד זר מעורב באסון ונדרש זיהויו הוודאי.
חוק הכניסה לישראל מעניק שיקול דעת רחב לשר הפנים לעניין מתן אשרות כניסה לישראל 74 ורישיונות שהייה לזרים, ובכלל זה את הסמכות לקבוע תנאים למתן אשרה או רישיון ישיבה ולהארכה או החלפה של רישיון ישיבה.
278 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נערכו כמה וכמה דיונים והתנהלו תכתובות 2011 - 2005 בהמשך, במהלך השנים בין משרד המשפטים, משרד הפנים ומשטרת ישראל על אסדרת הנושא ופרסום תזכיר חוק עדכני.
עיקר הדיונים נגעו לשימושים המשטרתיים, לתכליות העברת המידע ולאפשרות אסדרת נטילת טביעות אצבעות מפלסטינים במסגרת חוק זה (נושא הרחבת השימוש לכלל אוכלוסיית הזרים לא נדון בדיונים האמורים, משום שהכוונה הייתה לדון בעניין זה בהמשך, במסגרת אסדרת התקנות להפעלת החוק או הרחבתו).
יצוין כי בד בבד עם הפצת תזכיר החוק והדיונים עליו החלה משטרת , ליטול טביעות אצבעות ותמונות פנים של עובדים זרים 2004 ההגירה, בשנת הועברה האחריות כאמור לרשות האוכלוסין.
2009 ולשומרם במאגר מעו"ז.
בשנת בבקשה להורות 75 הגיש המוקד לסיוע לעובדים זרים, עתירה לבג"ץ 2011 בשנת לרשות האוכלוסין לבטל את מאגר העובדים הזרים ולהפסיק את השימוש בו בטענה כי אין בדין הסמכה ליטול טביעות אצבעות מאזרחים זרים ולהחזיק מאגר של המידע הנאסף.
עוד נטען בעתירה כי הפעלת המאגר פוגעת פגיעה בלתי חוקתית בזכות לפרטיות.
בתשובתה של רשות האוכלוסין לעתירה צוין בין היתר כי נעשית עבודת מטה אינטנסיבית שמטרתה לנסח תזכיר חוק שיסדיר את הנושא ולהניחו צוין: 2012 .
בהחלטה שניתנה בבג"ץ במרץ 2012 על שולחנה של הכנסת במהלך "מבלי שנביע עמדה לגופם של דברים ומבלי שדברינו יתפרשו כי מקבלים אנו את טענות העותרת, סבורים אנו כי ראוי אכן לקדם את הנושא על דרך חקיקה".
עוד צוין בהחלטה כי ראוי שטופס ההסכמה שהעובדים הזרים חותמים עליו יתוקן כך שיובהר בו כי מדינת ישראל מחזיקה במאגר ביומטרי של טביעות אצבעות ותמונות פנים של אזרחים זרים.
תזכיר חוק נוסף לאסדרת 2012 בהמשך להחלטת בג"ץ פרסם משרד הפנים בספטמבר 2012 .
בנובמבר76הנושא, וכן שינה את טופס ההסכמה עליו חותמים העובדים הזרים קיבל בג"ץ פסק דין בנושא ולפיו נוכח ההתפתחויות שחלו בנושא ובהן תזכיר החוק ושינוי טופס ההסכמה לנטילת טביעות אצבעות, יש 2012 האמור שהוכן במהלך .
בסופו של דבר גם תזכיר החוק 77למחוק את העתירה תוך שמירת טענות העותרת .
78הזה לא קודם לכדי חקיקה (פורסם מוקד סיוע לעובדים זרים נ' רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול 6129/11 בג"ץ 75 .
12 ,במאגר ממוחשב נוספה תיבה וזו לשונה: "הוסבר לי עוד כי טביעות האצבעות והתצלומים נשמרים במאגר מידע, 76 .
"לצורך הפעלת סמכויות שר הפנים לפי החוק האמור .
עוד צוין בפסק הדין כי "אם לא תחול התקדמות מספקת 26.
פסק הדין ניתן ב 77 ראו ה"ש 77 .
"בעניין הצעת החוק, פתוחה דלתו של בית המשפט בפני העותר להגיש עתירה נוספת בין היתר, עקב חילוקי דעות בנוגע לשימושים שהמשטרה תעשה במאגר ולסמכות השימוש בכוח 78 .
לצורך נטילת אמצעי זיהוי מקטינים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי279 היבטים בהסדרת השימוש במאגרים ביומטריים | היבטים בהסדרת השימוש במאגרים ביומטריים | התקיימו כמה וכמה דיונים והתנהלו תכתובות בין משרד 2018 - 2014 במהלך השנים המשפטים, רשות האוכלוסין ומשטרת ישראל על קידום התיקון לחוק, אך בשל מחלוקות הנוגעות בעיקר לשימושי המשטרה במאגר התעכב קידום החקיקה בנושא .
79במשך זמן רב פורסם פעם נוספת תזכיר חוק לחוק הכניסה לישראל.
בתזכיר צוין כי 2018 בנובמבר מטרת התיקון המוצע היא לקבוע הסדר אשר יאפשר אימות זהות וזיהוי של נתינים זרים שאינם תושבי ישראל, תוך שימוש באמצעים ביומטריים ובנתונים ביומטריים שיופקו מהם, כתנאי למתן אשרות ורישיונות ישיבה בישראל.
לדברי רשות האוכלוסין, תזכירי החוק נוסחו מלכתחילה באופן כללי ולא השתנו באופן מהותי לאורך השנים, וזאת על מנת ליצור פלטפורמה כללית המאפשרת נטילת טביעות אצבעות, מתוך מחשבה כי בהמשך יוכרע אם להרחיב את השימוש לכלל הזרים.