HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בנוהל נקבעו שתי ועדות לטיפול בכופר: (א) ועדת כופר רגילה שבראשה יעמוד סגן המנהל לחקירות , וחבריה יהיו פקיד שומה לחקירות, מנהל מחלקת החקירות, מנהל תחום בכיר מודיעים, מנהל המחלקה הפלילית בלשכה המשפטית ונציג פרקליטות המדינה; (ב ועדת כופר עליונה שבראשה יעמוד מנהל הרשות וחבריה יהיו סגן ה מנהל לחקירות, סגנים אחרים של מנהל הרשות לפי העניין, היועץ המשפטי של הרשות, מנהל תחום בכיר מודיעים ונציג פרקליטות המדינה.
על פי כתב המינוי של חברי ועדת הכופר העליונה החתום על ידי מנהל הרשות, היא אמורה לדון בין היתר בעניינים האלה: ( 1 ) בקשה של אחד מחברי הוועדה הרגילה; (2 ( ;) חריגה מהותית מהקריטריונים של ועדת כופר רגילה3 ) תיקים עקרוניים המציגים שינוי במדיניות הכופר או מצריכים קביעת קריטריונים נוספים; (4 ) תיקים מורכבים מבחינת דיני המס והדין הפלילי שקיימת בהם עמימות פרשנית בנוגע להתקיימות של יסוד מיסודות העבֵרה.
בפברואר 2006 פרסם משרד מבקר המדינה דוח על הטלת כופר בגין עבֵרות מס הכנסה.
הדוח בדק את טיפולה של הרשות בכל הנוגע להטלת כופר בגין עבֵרות מס הכנסה.
הביקורת העלתה כי הרשות תיקנה חלק מהליקויים שהועלו בדוח מ - 2006 ובהם: פרסום החלטות בדבר הטלת כופר, ובכלל זה פרסוםשמות משלמי הכופר, ושיתוף יועץ משפטי חיצוני בתהליך קבלת ההחלטות ברשות.
בחלק זה של הדוח יוצגו הליקויים העיקריים שטרם תוקנו וכן ליקויים נוספים שנמצאו בביקורת המעקב.
סכום הכופר בפקודה נקבע השיעור המרבי של הכופר שניתן להטיל, ולפיה הוא "לא יעלה על פי שניים מהק נס הגבוה ביותר שמותר להטיל על אותה עבירה"; לא נקבע שיעור מזערי לכופר.
בנוהל הרשות נקבע שסכום הכופר ייקבע, בין היתר, לאחר בחינת .
19 ראו- הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בדבר עיכוב הליכים פליליים מס' 4.
104 דוח ביקורת שנתי63א .
מקרים דומים משנים קודמות שהטיפול בהם הסתיים בהטלת כופר, וישונה על פי שיקולי הוועדה אם יהיה בכך צורך.
בישיבת הנהלת נציבות מס הכנסה בעניין המדיניות של הטלת כופר, שהתקיימה בנובמבר 2003 , ציין סגן המנהל לחקירות כי סכום הכופר יהיה " 30% מהמחזור המועלם וכמובן בהתחשב בנסיבות המיוחדות של התיק".
בדוח מ- 2006 צוין כי בהשוואת סכומי הכופר שהוטל על הנישומים נמצאו הבדלים גדולים בנוגע לסכום הכופר שהוטל יחסית לסכום שהועלם.
המעקב העלה כי הליקוי לא תוקן.
מבדיקת 37 מקרי כופר שפרסמה הרשות במחצית הראשונה של 2010 עולה, כי סכום הכופר שנקבע נע בין 12% ל-44% מסכום ההכנסה שהועלם או מסכום המס שנחסך עקב דיווח כוזב.
עקרון השקיפות וכללי המינהל התקין מחייבים לנמק א ת ההחלטות המתקבלות ברשות, ובייחוד החלטות בעלות אופי מעין שיפוטי כמו אלה הנוגעות להטלת כופר.
פרוטוקולים מפורטים המתעדים בכתב את ההחלטות של ועדות הכופר יאפשרו להבין את אופן קבלתן ואת הנימוקים לכך.
ראוי לציין כי ברובם של 37 המקרים נימקה הרשות כי פעלה לפי המל צת הפרקליטות ( 19 ( מקרים), המלצת היחידה החוקרת 24 מקרים) ובהתחשבות בסכום העבֵרה הקטן יחסית ( 24 מקרים).
עם זאת, בהיעדר נימוקים מפורטים בפרוטוקולים של ועדות הכופר המתעדים את החלטות הוועדה בעניין סכום הכופר שהוטל על מעלימי הכנסות, אי-אפשר היה לבחון את שיקוליהן בכל מקרה ומקרה.
הפרקליטות והרשות ציינו בתשובותיהן ממאי 2012 כי הכלל שנקבע שלפיו שיעור הכופר יהיה 30% מההעלמה , הוא כלל מנחה אך אינו מחייב; ועדת הכופר רשאית להטיל כופר בשיעור שונה בהתאם לנסיבות המקרה.
עוד טוענת הפרקליטות כי מובן מאליו שוועדת הכופר לוקחת בחשבון גם את האילוצים שבהם פועלות רשות המסים והפרקליטות.
בתשובתה הודיעה הרשות כי יש מקרים שהנימוק היחיד להחלטתה הוא ההמלצה של הפרקליטות או של היחידה החוקרת, ועל סמך נימוקים אלה מתקבלת החלטת הוועדה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי הוועדה הייתה צריכה לחזור ולהביא את הנימוקים שעליהם מתבססת ההחלטה.
#בתשובתה ממאי 2012 הודיעה הפרקליטות כי בישיבה משותפת של הפרקליטות ורשות המסים מינואר 2012 .
הוחלט כי נימוקי הוועדה ייכתבו ביתר פירוט דיונים חוזרים וכופר שלא שולם 1.
לפעמים נישומים פונים ומבקשים שעניינם יידון מחדש בוועדה.
על פי ההליך הנוהג ברשות, בהיעדר עובדות חדשות או שינוי מהותי בנסיבות, דין הבקשה החוזרת להידחות.
בדוח מבקר המדינה מ - 2006 נכתב כי ב -14 מ-44 המקרים שנבדקו קיימה הוועדה דיון חוזר בעקבות הגשת בקשות להפחתת סכום הכופר בשל מצבו האישי או הכלכלי של הנישום, אף שלא נבדק אם אכן חל שינוי מהותי בנסיבות.
106 דוח ביקורת שנתי63א .
מבדיקה מדגמית של 30 מקרי כופר במשרד החקירות בת"א בביקורת הנוכחית עלה, כי בארבעה מקרים קיימה הוועדה דיונים חוזרים בעקבות הגשת בקשות לה פחתת סכום כופר בשל מצבם האישי או הכל כלי של הנישומים.
נמצא כי בפרוטוקולים של הדיונים בבקשות האמורות לא ציינה הוועדה אם ישנן עובדות או נסיבות חדשות שמצדיקות דיונים חוזרים.
ועדה משותפת של הרשות והפרקליטות מינואר 2009 קבעה כי יש לתת עדיפות לטיפול בתיקים שבהם הרשות הסכימה לבקשת הנישום להמיר את כתב האישום בהטלת כופר, אך הנישום לא שילם את הכופר לאחר מכן.
כמו כן נקבע כי יש להגיש כתב אישום נגד הנישום בתוך חודשיים מן המועד שנקבע לתשלום.
התברר כי בשניים מהמקרים שלעיל הסכימה הוועדה להפחית את סכומי הכופר לאחר שהנישומים לא שילמו את הכופר שהוטל עליהם.
הרשות לא פירטה בפרוטוקולים שלה מהן הנסיבות החדשות שהביאו לשינוי בהחלטתה, ופרקליטות המדינה לא הגישה כתבי אישום נגדם.
בתשובתה הודיעה הרשות כי החליטה, בשיתוף עם הפרקליטות, לקבוע מסלול מהיר להגשת כתבי אישום בתיקים שבהם לא שילמו הנאשמים את הכופר, כדי לזרז את ה טיפול בתיקים הנמצאים בפרקליטות מחוז ת"א (מיסוי וכלכלה).
עם זאת בתשובת הפרקליטות נאמר כי בשל עומס התיקים בפרקליטות וסדר העדיפויות שנקבע, ניסיון זה לא הצליח.
לדעת משרד מבקר המדינה, התעלמותם של הרשות והפרקליטות מהקריטריונים שהם עצמם קבעו עלולה לפגוע בהרתעה כלפי עברייני מס ולכרסם במעמד הרשות בקרב כלל הנישומים.
על הרשות לערוך בדיקה מקיפה כדי לברר מדוע לא יושמו המסקנות שגובשו עם פרקליטות המדינה; על הפרקליטות להגיש ללא דיחוי כתבי אישום נגד עבריינים שוועדות הכופר אפשרו להם לשלם כופר במקום להגיש נגדם כתב אישום, אך הם לא עשו זאת.
שיתוף פעולה עם הפרקליטות על פי נוהלי הרשות ועדת הכופר במס הכנסה יכולה לדחות את בקשת הנישום ולהעביר את התיק לפרקליטות להגשת כתב אישום.
הפרקליטות מצדה יכולה להחזיר את התיק לרשות ולהמליץ על כופר.
למיצוי מהיר של ההליכים נגד עברייני מס יש חשיבות כגורם מרתיע.
ככל שמתמשך הזמן עד קבלת החלטה אם להעמיד לדין או לאשר את בקשת הכופר, כן מצטמצמים ההרתעה והסיכויים שהרשות תגבה את חובות עברייני המס ואת תשלומי הכופר שהוטלו עליהם.
לעתים מוטל כופר כסף על העבריין רק משום שכבר לא ניתן להעמידו לדין מפאת הזמן הרב שחלף.
על פי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה מאוגוסט 2010 שרעננו הנחיות משנת 2002 , יש לפעול לסיום הטיפול בתיק פלילי בזמן הקצר ביותר האפשרי.
בהנחיות נקבע כי בעבירות מסוג פשע שדינן עד עשר שנות מאסר, שהם רוב תיקי מס הכנסה המועברים לפרקליטות, יש לפעול לסיום הטיפול בתוך 18 .
חודשים נמצאו שני מקרים שוועדת הכופר דחתה בקשות של נישומים לתשלום כופר כסף והודיעה להם כי תעביר את תיקיהם לפרקליטות להגשת כתב אישום נגדם, ואכן כך עשתה.
ואולם, בסופו של דבר הפרקליטות לא הגישה כתבי אישום ולא הוטל עליהם כופר.
בתשובתה הודיעה הרשות כי ועדת הכופר סברה כי בשני המקרים לעיל היה מקום להגיש כתב אישום, ואולם הפרקליטות סגרה את התיקים מחוסר עניין לציבור.
כנגד זה פירטה הפרקליטות בתשובתה את הנסיבות לאי-הגשת כתב אישום וציינה כי היה נכון לסיימם בכופר.
108 דוח ביקורת שנתי63א .
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות והפרקליטות להגביר את שיתוף הפעולה ביניהן כדי למנוע הישנות מקרים שבסופם לא ננקטו כל צעדים נגד עברייני מס.
כמו כן, עליהם לפעול למיצוי הליכים בתיקי מס כדי שיוכלו לשמר את ההרתעה ולגבות את כל חובותיהם.
בתשובתה הודיעה הרשות כי "בימים אלה" הוקמה, ביזמת פרקליטות המדינה, מחלקת מסים בפרקליטות מחוז תל אביב (מיסוי וכלכלה), ונקבעו תכניות עבודה משותפות.
המחלקה תטפל רק בתיקי רשות המסים, והדבר יקל על העומס, יזרז את משך הטיפול בתיקים ויגביר את ההרתעה.
הביקורת העלתה ליקויים מהותיים ובהם: ועדות הכופר אישרו בקשות לתשלום כופר שלא התאי מו לקריטריונים להקלה ולהנחיות שקבעה הרשות, ולא דרשו מהעוסקים התחייבות להימנע מעבֵרה חוזרת.
לעתים קיבלו הוועדות החלטות בלי שהוסמכו לכך.
היו מקרים שהוועדות הסכימו להפחית את סכומי הכופר שהוטל בלי שנימקו את החלטתם.
כתבי אישום לא הוגשו נגד נישומים ועוסקים שלא שילמו את הכופר שאושר להם.
אף על פי שהגיעו לידיעת בתי המכס מקרים שהייתה בהם מעורבות ישירה של סוכני מכס בעבֵרות המס של יבואנים, הם לא נקטו צעדים נגדם.
הרשות לא פעלה כנדרש לתיקון חלק מהליקויים שהצביע עליהם מבקר המדינה בדוח המיוחד מפברואר 2006 .
אופן הפעולה של ה רשות עלול להביא לפגיעה בהרתעה כלפי עברייני מס ולכרסום במעמד הרשות בקרב כלל הנישומים.
כדי להבטיח שהחלטותיה של הרשות יהיו הוגנות ושוויוניות עליה להקפיד בקיום הקריטריונים שקבעה והמדיניות שהתוותה בעת קבלת החלטות לאישור הליך הכופר.
עליה לשוב ולהנחות את הוועדות להימנע מלקבל החלטות בניגוד למדיניותה ולהנחיותיה ובלא שהוסמכו לכך.
עליה לקצוב בנוהל פנימי את זמן הטיפול המרבי בתיקי דוחות גילוי עבֵרות ולקיים על כך פיקוח ובקרה, כדי למנוע סחבת בטיפול בתיקים.
כמו כן עליה להתנות את אישור בקשות הכופר לגבי עבירת מע"ם בהחתמת העוסקים על כתבי התחייבות.
על הרשות להגביר את שיתוף הפעולה עם הפרקליטות ולתאם עמה מראש את דרכי הטיפול בתיקים שבהם יש להגיש כתב אישום נגד עברייני המס.
עליה להקפיד בהגשת כתבי אישום במקרים שוועדות הכופר אישרו בקשות כופר של הנישומים, אך הם לא שילמו אותו.
חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה- 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות או החוק), חל על חברות ממשלתיות ועל חברות בנות ממשלתיות ועמותות אחדות.
כמה מהוראות החוק חלות גם על חברות מעורבות 9 , כמשמעותן בחוק החברות הממשלתיות.
על פי החוק הוקמה רשות החברות הממשלתיות (להלן - הרשות).
תפקידי הרשות וסמכויותיה קבועים בפרק ז' לחוק, ואלה עיקריהם: לייעץ לממשלה ולשרים הנוגעים בדבר בנוגע לחברות הממשלתיות; לייעץ לחברות הממשלתיות ולסייע להן בניהול עסקיהן; לטפל לפי הנחיות הממשלה בעניינים המשותפים לכלל החברות הממשלתיות או לסוגי חברות; לעקוב ברציפות אחר הפעילות של כל אחת מהחברות הממשלתיות; לבדוק את הדוחות שמגישות לה החברות ולמסור את הערותיה עליהם לחברות ולשרים; לטפל ולסייע בהקמה ובפירוק, במיזוג, בפשרה, בסידור, בחידוש, בארגון של חברות ממשלתיות ובמכירת מניותיהן; לייעץ לוועדת השרים לענייני הפרטה בעניינים הנוגעים להפרטה ולטפל בביצוע החלטות והפרטה.
לפי נתוני הרשות, בשנת 2011 :היו בפיקוחה64 ,חברות ממשלתיות10 חברות בנות ממשלתיות, 18 .
חברות מעורבות וארבע עמותות לפי נתוני הרשות, מחזור ההכנסות של החברות הממשלתיות בשנת 2011 היה כ- 63.
5 מיליארד ש"ח, בשנת 2010 כ-55.
4 מיליארד ש"ח ובשנת 2009 - כ-55.
הרווח/(הפסד) הנקי של החברות הממשלתיות היה בשנים אלה (365 ,) מיליוני ש"ח 1,025 מיליוני ש"ח, ו- 2,568 .
מיליוני ש"ח, בהתאמה מספר המועסקים בחברות הממשלתיות בשנת 2011 היה 58,398 והם היו כ - 1.
9% מסך המועסקים במשק; הדיבידנד לממשלה מהן באותה השנה היה 366.
עובדים בחודשים אפריל 2010 - מרץ 2012 , בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין את סדרי הפיקוח והבקרה של הרשות על החברות הממשלתיות; את אופן הטיפול של הרשות בנוגע להנהגת ממשל תאגידי בחברות הממשלתיות; את תיקון הליקויים שהועלו בדוח 57 ב של מבקר המדינה 10 .
; ואת השינוי הארגוני שנעשה ברשות מלבד זאת נבדקו תהליכי מינויים של רואי חשבון ויועצים משפטיים בחברות.
9 ""חברה מעורבת- מוגדרת בחוק כ"חברה שאינה חברה ממשלתית ואשר מחצית או פחות מכוח ההצבעה באספותיה הכלליות או הזכות למנות מחצית או פחות ממספר הדירקטורים שלה הם בידי המדינה".
10 ,ראו מבקר המדינה דוח שנתי 57ב ( 2007 ), בפרק "מעקב ובקרה על החברות הממשלתיות", עמ' 115.
הנושא העיקרי במסגרת סדרי הניהול של החברות בעולם בעשורים האחרונים מתמקד בשאלת הממשל התאגידי בחברה( Corporate Governance) .
המונח "ממשל תאגידי" התגבש בתחילת משרד האוצר 51 .
המאה ה-21 במסגרת הפקת הלקחים בעקבות נפילתן של חברות ענק בארה"ב ( ENRON , WOLRDCOM ) ובאירופה.
ועדת גושן מונתה על ידי הרשות לניירות ערך בישראל כדי להמליץ על אימוץ כללי ממשל תאגידי; ביוני 2006 , הגישה את הדוח ובו הגדרה ל"ממשל תאגידי" כדלקמן: "עקרונות הממשל התאגידי מהווים אוסף של עקרונות וכללים המגדירים כיצד ראוי שחברות ציבוריות תתנהלנה בהיבטי בקרה ופיקוח.
לעיתים עקרונות הממשל התאגידי שונים מהדין הקיים, אך עקרונות אלה אינם באים להחליפו או לתקנו, אלא להוות נדבך נוסף לדין המחייב".
כללי הממשל התאגידי מעוגנים בכמה מקורות, כשהעיקרי שבהם הוא חוק סרבנס אוקסלי11 , חוק פדרלי של ארצות הברית שנחקק בשנת 2002 (להלן- SOX או סוקס) שחל במקורו על חברות הנתונות לפי קוח של רשות ניירות הערך האמריקאית ובמרוצת השנים תחולתו התרחבה גם לחברות נוספות בעלות סממנים ציבוריים לשם אכיפת מדיניות בקרה פנימית טובה יותר.
הבקרות של הרשות על החברות הממשלתיות .
רשות החברות הממשלתיות הייתה חלוצה בין הגופים העוסקים ברגולציה בפעילותה להידוק הבקרות על החברות הממשלתיות, תוך אימוץ חלקים מנורמות גבוהות יחסית המקובלות בארצות הברית, לגבי הבקרות החשבונאיות הן בסקטור הפרטי והן בסקטור הממשלתי כדוגמת חוק הסוקס, כללי הביקורת של ה - .
12PCAOB , מודל הבקרה האמריקאי 13"COSO" (להלן- קוסו), והוראות דומות ואחרות החלות על התאגידים הממשלתיים בארה"ב בשינויים המחויבים.
בפברואר 2004 פרסמה הרשות הוראות בדבר הפעולות שיש לנקוט להבטחת נכונות הדוחות הכספיים ודוח הדירקטוריון על בסיס הוראות סעיף 302 בסוקס.
על פי הוראות אלה נדרש מיו"ר הדירקטוריון, מהמנכ"לים ומהאחראים לענייני כספים בכלל החברות הממשלתיות, לצרף לדוחות הכספיים הצהרות מנהלים אישיות בדבר הפעולות שננקטו והמצגים שניתנו על ידם; לשם הבטחת נכונות הדוחות הכספיים ודוח הדירקטוריון.
בשנת 2005 עוגנו הוראות אלה בתקנות החברות הממשלתיות (דוח נוסף בדבר הפעולות שננקטו והמצגים שניתנו להבטחת נכונות הדוחות הכספיים ודוח הדירקטוריון), התשס"ו- 2005 (להלן- תקנות לפי סוקס 302 ).
לפי תקנות אלה, על חברה ממשלתית לצרף לדוחות הכספיים השנתיים ולדוחות הכספיים הרבעוניים שלה דוח נוסף, בדבר הפעולות שנקטה והמצגים שנתנה להבטחת נכונות הדוחות הכספיים האמורים ודוח הדירקטוריון, ובדוח הנוסף ייכללו הצהרות חתומות נפרדות של כל נושא המשרה החתום על אותם דוחות: האחראי לענייני כספים, המנכ"ל, ואחד או שניים מחברי הדירקטוריון, בהם יו"ר הדירקטוריון.
ב- 2007 פורסמו תקנות החברות הממש לתיות (דוחות נוספים בדבר אפקטיביות הבקרה הפנימית על דיווח כספי), התשס"ח - 2007 (להלן- תקנות לפי סוקס .
11 ( Oxley Act Of 2002, (Pub.
745, enacted July 29, 2002 Sarbanes - .
12 Public company accounting oversight board .
מודל בינלאומי מקובל להערכת הבקרה הפנימית על דיווח כספי והאפקטיביות שלה 52 דוח ביקורת שנתי63א .
404)14 , ולפיהן חברה ממשלתית תצרף לדוחותיה השנתיים דוח נוסף בדבר אפקטיביות הבקרה הפנימית על דיווח כספי בהתבסס על מודל בקרה מקובל 15 , שבו יפורטו החולשות המהותיות, אם קיימות, וייכללו הצהרות חתומות של כל .
14 תהליך שמתכננת הנהלת החברה ומיישמת אותו, בפיקוח דירקטוריון החברה ובאישורו, כדי לספק מידה סבירה של ביטחון לגבי מהימנות הדיווח הכספי והכנת הדוחות הכספיים למ טרות חיצוניות, בהתאם לכללי חשבונאות מקובלים והוראות החוק.
15 בהתאם לתוספת ראשונה (תקנה 1 ) לתקנות שנת 2007 , מודל בקרה מקובל הוא מודל קוסו ( COSO .
) או מודל בקרה אחר שאישר שר האוצר לחברה מסוימת משרד האוצר 53 .
נושא משרה החתום על הדוחות הכספיים או דוח הדירקטוריון (להלן - הדוח הנוסף).
נוסף על כך נדרש גם רו"ח המבקר של החברה לכלול את חוות דעתו בדבר אפקטיביות הבקרה הפנימית על דיווח כספי בחברה ובדבר חולשות מהותיות שהוא זיהה, בהתבסס על מודל בקרה מקובל, לרבות כאלה שלא ניתן להן גילוי נאות בהערכת הדירקטוריון וההנהלה (להלן - הדוח הנוסף של רו"ח המבקר).
התקנות לפי סוקס 404 חלות על חברה ממשלתית או חברה בת ממשלתית שמתקיים בה לפחות אחד מהתנאים האלה: 1 .
סך ההכנסות השנתיות בדוחות הכספיים עולה על 400 ;מיליוני ש"ח 2 .
היקף הנכסים בדוחות הכספיים עולה על400 ;מיליון ש"ח3 .
היקף הנכסים או הפרויקטים המופעלים או המנוהלים על ידי החברה, בעבורה או בעבור המדינה או בעבור אחרים, עולה על 400 .
תאגיד שהוראות פרק ו' לחוק ניירות ערך, התשכ"ח- 1968 , חלות עליו16.
החברות ורואי החשבון המבקרים17 נדרשו לבצע מערך שלם ושיטתי של דיווחים (בדוחות הכספיים ובדוח הנוסף) שמטרתם יישום הנורמות שהציבה הרשות לגבי ישרה, שקיפות, מתן דין וחשבון ונשיאה באחריות ( Accountability ).
תחולת התקנות היא על הדיווחים הכספיים של החברות הערוכים ל -31 בדצמבר 2009 .
ואילך יישום התקנות לפי סוקס 302 1.
מדוחות המעקב של הרשות ומתכתובותיה עלה, כי בדוחות הכספיים לשנת 2009 של שבע חברות, חתמו המנהלים על הצהרות מנהלים בדוחות כספיים של החברות, בלא שבוצעו כל הבדיקות שלגביהן הם חתמו.
בדו חות הכספיים הללו התגלו טעויות, גם לאחר שנחתמו על ידי יו"ר הדירקטוריון, המנכ"ל, וסמנכ"ל הכספים וכללו חוות דעת בנוסח האחיד של רואה החשבון המבקר.
יש לציין כי הרשות חייבה חלק מהחברות לערוך דוחות כספיים מתוקנים עם הצגה מחדש ( Restatement .
) בתשובת הרשות למשרדמבקר המדינה ממאי 2012 (להלן- תשובת הרשות) היא ציינה כי דינן של טעויות, בתהליכים מורכבים של הכנת דוחות כספיים, הוא שלא תמיד הן נחשפות בטרם מעשה ואין בכך כדי להצביע בהכרח על כשל בעבודת הגורמים המעורבים.
יתרה מכך, טעויות בדוחות הכספיים והצגתם מחדש אינן מלמדות על כשל בבקרות.
עם זאת כחלק מהלקחים שהופקו מגילוין של טעויות בדוחות הכספיים של החברות בדיעבד ועל מנת למנוע טעויות כגון אלה בעתיד, נעשה, בין היתר, שינוי ארגוני (ראו בהמשך) והוקמה לדבריה יחידת פיקוח שתפקידה לטפל בפיקוח השוטף ובבקרה על הדוחות הכספיים של החברות.
16 תאגיד שניירות ערך שלו הוצעו לציבור על פי תשקיף ותאגיד שניירות ע רך שלו נסחרים בבורסה או רשומים בה למסחר.
17 רואה חשבון מבקר עורך את הביקורת בהתאם לתקני ה - PCAOB בארה"ב בדבר ביקורת של בקרה פנימית על דיווח כספי.
על פי תקנים אלה נדרש רואה החשבון המבקר לתכנן את הביקורת ולבצעה כדי להשיג מידה סבירה של ביטחון בדבר קיומה של בקר ה פנימית אפקטיבית על דיווח כספי מכל הבחינות המהותיות.
בדוח רואה החשבון המבקר מצהיר רואה החשבון כי הוא סבור שביקורתו מספקת בסיס נאות לחוות דעתו.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי ראוי שתקפיד כי הנחיותיה ייושמו כנדרש על ידי החברות הממשלתיות.
הרשות הנחתה את החברות הממשלתיות בחוזריה לבצע שרשור חתימות מהגורמים החותמים לגורמים הכפופים מטה בשרשרת האחריות, כך שתיווצר, בין היתר, מחויבות כלפי מטה במסגרת משרד האוצר 55 .
שרשור חתימות ושכל גורם בחברה יהיה אחראי לחלקו בנתונים שמרכיבים את הדיווח הכספי.
הרשות אינה מפקחת על קיום הנחייה זו וכמה חברות ממשלתיות לא יישמו את הנחייתה.
התקנות לפי סוקס302 לא עודכנו מאז שנת 2005 .
בישיבת צוות המומחים (ראו בהמשך) של הרשות מספטמבר 2010 צוין שחסרות הגדרות למונחים חשובים, כגון הגדרה לבקרה הפנימית על הדיווח הכספי וכי הדבר נוצל לרעה על ידי כמה חברות.
על מנת לפתור את הבעיה האמורה לעיל הציע צוות המומחים להקים צוות משנה שיקבע הגדרות נוספות לפי הצורך.
עד מועד סיום הביקורת לא פעלה הרשות לעדכון התקנות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות, כחלק מתהליכ י הבקרה הפנימית בחברות הממשלתיות, לעמוד על יישום הוראותיה בדבר הצהרות המנהלים בחברות האמורות ויישום ההליכים והפעולות שעליהם הם מצהירים.
על הרשות לשקול נקיטת צעדים נגד הגורמים האחראים לליקויים שמתגלים בתפקודי החברות כחלק ממדיניותה לנשיאה באחריות.
הרשות ציינה בתשובתה כי "החתימה על הצהרות מנהלים בהתאם לסוקס 302 , בחברה ממשלתית כמו בכל חברה, הינה כלי בקרה תאגידי.
משכך גורמי הבקרה הפנימיים והחיצוניים של החברה הם האמונים על בדיקה ואכיפה כי החותמים על הצהרות המנהלים מיישמים את ההליכים והפעולות שעליהם הם מצהירים.
כ כל שקיימת ביקורת ביחס ליישום התקנות שהותקנו בנושא זה, הרי שיתכן ויש מקום לתקן או לשפר את נוסח התקנות ואופן יישום סוקס 302 .
התפקיד היחיד בהקשר זה של הרשות הוא בדיקה כי אכן נחתמו הצהרות וכי הצהרות אלו ניתנו בנוסח הנדרש".
עוד ציינה הרשות כי היא אינה ערוכה לבדיקה מסוג זה, ואף לא הוקנו לה סמכויות לאכיפת הסדר זה, כל זאת מתוך התפיסה שהבקרה על יישום סוקס 302 .
היא בידי גורמי הבקרה של התאגיד לדעת משרד מבקר המדינה הבקרה על יישום סוקס 302 איננה בידי גורמי הבקרה של התאגיד (הפנימיים והחיצוניים) בלבד.
על הרשות לפעול כדי להגביר את הנשיאה באחריות של מנהלים בחברות ממשלתיות שאינם מקיימים את הוראות התקנות בדבר סדרי הבקרה והדיווח כנדרש.
לשם כך, בידי הרשות מספר אפשרויות, במקרים הראויים, ובהן פעולה לפי סעיף 33 ד(ב) לחוק בדבר העברה מכהונה של מנהלים בחברות הממשלתיות; וכן, היא יכולה ליזום, העברה מכהונה כאמור באמצעות נציגי הממשלה באסיפת בעלי המניות בחברה.
יישום התקנות לפי סוקס 404 1.
בינואר 2008 פרסמה הרשות את חוזר הדוחות הכספיים 1-2008 שבו פורטו ההוראות ליישום תקנות לפי סוקס 404 .
התקנות חלות על הדוחות הכספיים ליום 31.
בתקופת המעבר נדרשו החברות להיערך ליישום התקנות ולדווח לרשות על פרטים ואבני דרך בהתקדמות החברה ליישום התקנות, כולל שלבים ולוחות זמנים.
לפי דוח הרשות משנת 2009 ,32 חברות עמדו בקריטריונים של הגדרת חברה על פי התקנות לפי סוקס 404 .
56 דוח ביקורת שנתי63א .
הועלה כי הפיקוח של הרשות על יישו ם התקנות בחברות הממשלתיות לגבי הדוחות הכספיים בשנים 2009- 2010 היה חלקי: נמצאו חולשות מהותיות כמשמעותן בתקנות בבקרה הפנימית על הדוחות הכספיים לשנת 2009 , והן חזרו ונמצאו גם בכמה מהדוחות הכספיים לשנת 2010 ,.
הרשות לא פעלה לשינוי המצב לדוגמה: משרד האוצר 57 .
חברת דואר ישראל בע"מ (להלן - חברת הדואר) - הנהלת החברה הגישה את הדוח הנוסף בדבר אפקטיביות הבקרה הפנימית לשנת 2009 שעליו חיווה דעתו רואה החשבון המבקר.
בדוח הדירקטוריון וההנהלה ובדוח רואה החשבון המבקר בדבר אפקטיביות הבקרה הפנימית על הדיווח הכספי ליום 31.
09 :נכתב "הבקרה הפנימית על הדיווח הכספי של החברה לתקופה המסתיימת ביום 31 בדצמבר 2009 אינה אפקטיבית בשל חולשות מהותיות שיש בה, בנוגע לבקרה פנימית אפקטיבית על תהליכי ההכנה והסגירה של הדיווח הכספי ל-31 בדצמבר 2009, אי-קיום קוד אתי רלוונטי לחברה; אי -קיום מנגנון 'קו חם' (קבלת תלונות) אפקטיבי; אי-קיום כמות מספקת של דירקטורים בעלי מיומנות חשבונאית ופיננסית כהגדרתה בחוק החברות; אי -קיום תוכנית למניעת תרמיות והונאות בדגש על הדיווח הכספי".
רוב החולשות המהותיות כמשמעותן בתקנות חזרו על עצמן חברת הדואר ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממאי 2012 כי היא פעלה לתיקון הליקויים, ובשנת 2011 .
רוב הליקויים שנמנו הוסרו מדוח רואי החשבון הרשות ציינה בתשובתה כי היא התייחסה ברצינות לליקויים שהתגלו בחברת הדואר ודרשה את הגברת הפיקוח והבקרות בישיבות עם נושאי תפקידים בחברה.
עוד ציינה הרשות כי היא לא רואה בחשיפת ליקויים בחברה הוכחה לכך כי לא פעלה כיאות, והרי מטרת הדוחות והסוקס היא להציף בעיות מעין אלה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי ראוי היה שהחולשות המהותיות לא היו חוזרות בדוחות הכספיים בשנת 2010 לאחר שנחשפו בדוחות הכספיים בשנת 2009 .
אמנם חל שי פור בדוחות הכספיים בשנת 2011 .
הרשות לא הצליחה להניע את הגשת דוחות הדירקטוריון וההנהלה בדבר אפקטיביות הבקרה הפנימית ודוחות רואי החשבון של שנת 2009 על כלל החברות המחויבות להגישם.
על פי נתוני הרשות, 24 מתוך32 חברות הגישו את הדוחות האמורים.
בדוחותיהן של 14 חברות שהגישו דוחות, ניתנה חוות דעת בלתי מסויגת של רואי החשבון המבקרים ולפיה הבקרות הפנימיות על הדיווח הכספי הן אפקטיביות.
הרשות לא הקפידה להעיר לחברות על הליקויים שהועלו בבקרות כמו גם על תפקוד הדירקטוריון והנהלת החברה.
ב-5 מתוך24 הדוחות שהוגשו, נמנעו רואי החשבון מלחוות דעה על הבקרות הפנימיות של החברות היות והדירקטוריון וההנהלה של החברה טרם השלימו את התיעוד הנדרש וכן את הבדיקה וההערכה הנדרשות בנוגע לבקרה הפנימית על הדיווח הכספי והאפקטיביות שלה.
הועלה כי הרשות אמנם דרשה מהחברות לדווח על ליקויים משמעותיים וחולשות מהותיות בבקרה הפנימית כמשמעותם בתקנות על הדיווח הכספי, אך לא וידאה כי כל החברות ידווחו לה עליהם.
בחמש חברות ממשלתיות התגלו כשלים בקשרי העבודה בין הנהלות החברות לדירקטוריונים של החברות בעת בחינת האפקטיביות של הבקרה הפנימית על הדיווח הכספי.
עד סוף שנת 2010 לא קיימה הרשות בחינה מחודשת בדבר החלת התקנות על חברות נוספות.
בבדיקה נמצאו שלוש חברות נוספות שלא קיימו את הבקרות הנדרשות על פי התקנות, אף שענו על הגדרת "חברה" בתקנות לפי סוקס 404 .
יצוין כי, במהלך הביקורת בחנה הרשות את תחולת התקנות על חברות ממשלתיות נוספות.
הרשות ציינה בתשובתה כי האחריות למניעת ליקויים ותיקונם ככל שהתגלו, היא בראש ובראשונה של הנהלות החברות והדירקטוריונים.
עוד ציינה כי בשנת 2012 החלה בקליטת רואי חשבון חדשים משרד האוצר 59 .
שישפרו את רמת הפיקוח על הדוחות הכספיים, איכות המכתב ים והשאלות וההתייחסויות לתגובות החברות.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי האחריות לנאותות הבקרות בתאגיד והדיווחים הכספיים אמנם חלה על דירקטוריון החברה והנהלתה; אך גם על הרשות לפעול לכך שהחברות יישמו את התקנות על פי חוק החברות הממשלתיות ואת הנחיותיה.
במדינות מפותחות בעולם, כמו, ארצות הברית, יש חובה ליישם בקרה פנימית על הדיווח הכספי גם בחברות בינוניות וקטנות העומדות בקריטריונים מסוימים, ולשם כך יישמו את "מודל קוסו לחברות קטנות", שבו הוראות מקלות יותר מאשר בחברות הגדולות.
הרשות לא דרשה מחברות ממשלתיות קטנות וב ינוניות ליישם את התקנות לפי סוקס 404 , תוך התאמה להיותן חברות קטנות ובינוניות וההקלות המתחייבות מכך.
הרשות ציינה בתשובתה כי תבחן את החלת מודל קוסו על חברות ממשלתיות קטנות ובינוניות בהתאם לאופי החברות ושיקולי עלות-תועלת.
החברות נדרשו לחוות דעת של רואה החשבון המבקר שלהן גם בנוגע ליישום התקנות בדבר אפקטיביות הבקרה הפנימית על הדיווח הכספי.
ביקורת זו צריכה להיעשות נוסף על שירותי הביקורת השנתית הרגילה שאושרה לרואה החשבון המבקר.
התברר כי התשלומים עבור בדיקת התהליכים לעיל היו גבוהים ביחס לעלות הביקורת.
הועלה כי רשות החברות לא בדקה את סבירות מספר השעות שיידרשו על ידי רואי החשבון המבקרים קודם להגשתן במסגרת תקציבי הביקורת.
רק לאחר הגשת דרישת התשלום על ידי רואי החשבון דרשה מהם הרשות דוח תפוקות.
הרשות ציינה בתשובתה כי היא שקלה את בקשות התשלום של כל חברה לפיהן אישרה היקף חלקי של השעות כמקדמות, לכל חברה.
בשלב האישור הסופי, מקום שהרשות לא מצאה לנכון לאשר את מלוא השעות שדווחו, הוקטן סכום הבקשה.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי רצוי שתכנית הביקורת של רואי החשבון תאושר על ידי הרשות טרם קבלת דרישת התשלום על ידם ולא בדיעבד לאחר ביצוע הביקורת.
בתשובתה הנוספת של הרשות למשרד מבקר המדינה מיוני 2012 היא ציינה כי כחלק מהיערכותה של יחידת הפיקוח, ייבחן הליך ההתקשרות עם רואי החשבון המבקרים.
לצורך כך, ימונה רואה חשבון מקרב עובדי יחידת הפיקוח אשר יהא אחראי על הליך ההתקשרות של החברות עם רוא י החשבון המבקרים על כל המשתמע מכך.
הרשות קיבלה את הדוחות הכספיים לשנת 2010 עם הדוח הנוסף של רואה החשבון המבקר, ובו חוות דעתו בדבר אפקטיביות הבקרה הפנימית על הדיווח הכספי של החברה ובדבר חולשות מהותיות שהוא זיהה, לרבות כאלה שלא ניתן להן גילוי נאות בהערכת הדירקטוריון וההנהלה.
לשכת רואי החשבון פרסמה תקן ביקורת 10318 ובו סעיף 19 המתייחס פרטנית לדוח הנוסף.
לפי סעיף זה, בנוסח הדוח לגבי חברה ממשלתית יש לתאר את היקף הבקרה הפנימית בחברה ובין היתר לכלול בדיקה שהוצאות הכספים בחברה נעשו בכפוף לאישורים של רשויות המדינה על פי דין.
18 התקן תקף מפברואר 2011 וחל על הדוחות הכספיים לשנת 2010.
של לשכת רואי החשבון בישראל משרד האוצר 61 .
הביקורת העלתה כי בשתי חברות ממשלתיות גדולות סטו רואי החשבון המבקרים מהנוסח המחייב לעיל וציינו בדוח הנוסף: "תקבולים והוצאת כספים של החברה, נעשים אך ורק בהתאם להרשאות הגורמים המוסמכים של החברה".
נוסח זה אינו כולל את הסיפה: "ובכפוף לאישורים של רשויות המדינה הנדרשים על פי דין".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות כי שינוי נוסח הדוח הנוסף מאפשר הוצאות חריגות, כגון הוצאות שכר ששולמו על ידי החברות לעובדים שאינם עומדים בדרישות חוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 .