HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד נקבע כי ההסדרים בדבר העברת פעילותה של מע"ץ לחברה חדשה ייקבעו על ידי שר התחבורה ושר האוצר, כך שתחילת פעילותה של החברה .
2 ראודוח שנתי 51 ב' של מבקר המדינה עמ' 663 בפרק תחבורה יבשתית- הערכות לשינויים מבניים, הדן במימוש החלטות ממשלה לשינויים באופן פעולתה של מע"צ.
מעצ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 767 .
בהחלטת הממשלה נקבע כי מטרות החברה יהיו בין היתר: תכנון, פיתוח הקמה ואחזקה של דרכים בין -עירוניות בדרך של מיקור חוץ; ניהול הביצוע, הפיקוח והבקרה על הקמת רשת הכבישים בשלביה השונים; שיפור רמת השירות לנוסע וקיום תקני בטיחות בהתאם להחלטות הממשלה והנחיות שר התחבורה.
כמו כן נקבע שהחברה תפעל ללא מטרות רווח, והמטרות הנמנות לעיל תהיינה כפופות להסכמים שייחתמו בין החברה למדינה.
מקורות המימון של החברה יהיו על בסיס הסכמים עם המדינה בהסתמך בין היתר על תקציב המדינה.
לא נמצאו מסמכים המעידים על כך שהוצגו לשרי הממשלה בדיקות מעמיקות לקביעת המבנה המתאים לפעילות מע "ץ; בפני הממשלה גם לא הוצגו חלופ ות לסגירת מע"ץ ולהקמת החברה, כגון הקמת רשות סטטוטורית, חברה ציבורית וכו', כולל עלות משוערת וניתוח רגישות3 לכל חלופה.
גם לא בוצע חישוב עלות/תועלת של סגירת מע"ץ והקמת החברה.
גם לא נמצא תיעוד המנמק את פרק הזמן הקצר שנקבע לתקופת המעבר.
לעניינים אלו ראו גם את דוח מבקר המדינה בנושא עבודת המטה במשרדי הממשלה4.
לדעת משרד מבקר המדינה, טרם קבלת החלטת ממשלה בעלת משמעויות כבדות משקל יש להבטיח כי בפני השרים יוצג כל המידע הנדרש כאמור לעיל, כדי שניתן יהיה לקבל את ההחלטה המיטבית על בסיס מידע מלא, אמין ועדכני.
03 נרשמה החברה בשם "מע"צ - החברה הלאומית לדרכים ותשתיות תחבורה בישראל בע"מ" אצל רשם החברות כחברה פרטית מוגבלת במניות בבעלות מלאה של הממשלה.
החברה לא החלה בפעילותה ב- 1.
04 כפי שנקבע בהחלטת הממשלה, אלא כאמור ביולי 2004.
מהחלטת הממשלה עולה כי הוקצתהתקופת מעבר לא מספקת של שלושה חודשים וחצי בלבד.
המבנה הארגוני הסופי נקבע לאחר החלטת הממשלה והתנהל משא ומתן ממושך עם העובדים.
למעשה מע"ץ נסגרה כיחידת סמך 22 .
)חודשים לאחר החלטת הממשלה (ראו להלן ב- 5.
04 נחתם הסכם קיבוצי בין המדינה להסתדרות העובדים הכללית- הסתדרות עובדי המדינה (להלן - ההסתדרות).
בין היתר נקבע בו כי "שר האוצר הודיע על הקפאת ההליכים ליישום החלטת הממשלה בעניין סגירת מע"ץ למשך 90 יום.
בתקופה זו ינהלו הצדדים מו"מ לעניין השלכות ההחלטה על העובדים.
היה ותושג הסכמה במסגרת המו"מ כאמור, פיטורי עובדים אשר לא יעברו לחברה, על פי המספר שייקבע בין הצדדים, יבוצעו בשנת 2005 .
בצמצום העובדים תינתן עדיפות לפרישה מרצון, פרישה מטעמי גיל, וניוד עובדים ככל שניתן למען הסר ספק, אין באמור כדי למנוע הקמת החברה הממשלתית והתכניות וההכנות לפעילויותיה; במסגרת זו מוסכם, כי עד לחתימת ההסכם הקיבוצי יושאלו עד עשרים עובדים לחברה הממשלתית; לא ייקלטו בתקופת המו"מ עובדים נוספים לחברה".
עפ"י הסכם התפעול והמימון ממאי 2004 (ראו להלן), עד 31.
04 היו אמורים לעבור ממע"ץ לחברה 33 פרויקטים בביצוע של הקמת כבישים ואחזקתם, אך בפועל הועברו לחברה 14 פרויקטים בלבד.
מע"ץ לא מסרה לחברה אומדן מסודר ומפורט של יתרת העבודה הנדרשת לכל אחד מהפרויקטים שהועברו לחברה.
3 ניתוח רגישות- בדיקת הנקודה בה כדאי להעדיף חלופה אחת על פני השנייה.
4 ראודוח שנתי 53 ( ב' של מבקר המדינה 2002) בפרק עבודת המטה במשרדי הממשלה, עבודת מטה במשרדים ובמזכירות הממשלה לפי החלטות הממשלה ומעקב אחר ביצוען עמ' 14-18.
בתקופה יולי 2004 - יולי 2005 הופעלה החברה על ידי עשרים עובדים מושאלים ממע"ץ (בעניין זה ראו להלן) ועל ידי יועצי חוץ וקבלנים.
משך המשא ומתן עם עובדי מע"ץ פגע גם בתהליך ההיערכות ובהעברת האחריות לידי החברה, שכן בהתאם להסכם בין המדינה להסתדרות לא ניתן היה להעביר אליה עובדים מיחידת הסמך או לקלוט אליה עובדים חדשים.
ב-22 בדצמבר 2003 פנה מנכ"ל מע"ץ מר אלכס ויז'ניצר (שבאותו מועד שימש מורשה מטעם הדירקטוריון לנהל את החברה) לנציב שירות המדינה מר שמואל הולנדר, וביקש לקלוט עשרים עובדים ממע "ץ בחברה.
הוא ביקש את חוות דעתו של נציב שירות המדינה באשר לאופן קליטת העובדים.
בתשובה לפניית המנכ"ל אישר ב- 6.
04 מנהל אגף בכיר בנציבות שרות המדינה, מר מו טי אהרוני, את העסקת עשרים העובדים בדרך של השאלה ממשרד התחבורה, וזאת בהתאם להסכם הקיבוצי מ- 5.
04 ; בהסכם צוין כי ההשאלה תבוצע על פי הנקבע בתקשי"ר.
בתקשי"ר גם נקבע כי נציבות שירות המדינה תאשר את השאילה לאחר שנבדק ונמצא שהשאילה לא תיצור ניגוד עניינים עם תפ קידו הקודם של העובד.
בתקופת ההשאלה אסור לעובד השאול לטפל בכל עניין הנוגע לגוף המשאיל, בין במישרין ובין בעקיפין, או להשתתף בישיבות בהן נדון עניין של הגוף המשאיל.
בעקבות אישור ההשאלה הועסקו בחברה מיולי 2004 עד יולי 2005 עשרים עובדים מושאלים מיחידת הסמך.
04 סמנכ"ל בכיר למינהל ומשאבי אנוש במע"ץ, גב' ברכה פרקש, לחשב מע"ץ רפי דורסט, ציינה כי כמה מהעובדים אשר השאלתם אושרה ע"י נציבות שירות המדינה מועסקים הן בחברה החדשה והן במע"ץ .
בין העובדים המושאלים אשר עבדו הן במע "ץ והן בחברה נכללה סמנכ"ל בכיר למינהל ומשאבי אנוש, אשר טיפלה בין היתר בסיום עבודתם של עובדי יחידת הסמך ובטיפול בקליטת עובדי הסמך בחברה.
לדעת משרד מבקר המדינה, דבר זה העמיד את גב' ברכה פרקש במצב של ניגוד עניינים מובנה.
הביקורת העלתה כי העסקתם של העובדים בשני הגופים במקביל הייתה בניגוד לתקשי"ר.
06 ציינה גב' ברכה פרקש שכיהנה בתפקיד סמנכ"ל ארגון ומנהל בחברה באותה העת, כי "העובדים המושאלים עסקו בד בבד בהקמת החברה ובטיפול בנושאים אשר היו מוטלים עליהם ביחידת הסמך.
לא נוצרו ניגודי אינטרסים שכן ביחידת הסמך לא התבצעו פעילויות חדשות ומאידך - בחברה עדיין לא ניתן היה לבצע משימות חדשות לאור העובדה שהסמכות בפועל ניתנה רק לאחר החתימה על ההסכם הקיבוצי כעבור כשנתיים".
עוד ציינה סמנכ"ל מנהל ארגון ומנהל דאז בתשובתה למבקר המדינה כי "במטרה לבצע את כל המטלות בדרך היעילה והטובה ביותר, מצא לנכון מ נכ"ל החברה להטיל עלי את המטלות הקשורות בעובדי יחידת הסמך (ובכלל זה טיפול בסיום עבודתם של עובדי יחידת הסמך מחד, והטיפול בקליטתם של עובדי יחידת הסמך בחברה מאידך)”.
עוד נקבע בתקשי"ר כי באישור השאילה תיקבע תקופת ההשאלה, וכי שכרו של העובד ימומן בדרך של העברה תקציבית מהשואל למשאיל.
מעצ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 769 .
הביקורת העלתה, כי בין משרד התחבורה ובין החברה לא היה הסכם הקובע למי ידווחו שעות העבודה המושקעות, ולא מהי שיטת תשלום המשכורות, אף לא נקבע מי מממן את המשכורות כאשר העובד עובד בשני הגופים.
לא נמצא פירוט של חלוקת שעות העבודה בין החברה למע"ץ, ואין התחשבנות בין החברה ובין משרד התחבורה בגין העבודה שהושקעה בחברה החדשה.
לדעת משרד מבקר המדינה, סדרי מינהל תקינים מחייבים שתיערך התחשבנות בין משרד התחבורה לחברה בגין המשכורות ששילמה מע"ץ תמורת עבודה שבוצעה עבור החברה.
סמנכ"ל מנהל וארגון דאז ציינה במכתבה למבקר המדינה כי "העובדים המושאלים עסקו במהלך שעות עבודתם היומית, במקביל, גם בפעילויות הקשורות ליחידת הסמך וגם לפעילויות הקשורות בחברה ובשום פנים ואופן לא ניתן היה להפריד בין השעות אשר הוקדשו לחברה לבין השעות אשר הוקדשו ליחידת הסמך.
" משרד מבקר המדינה העיר לרשות החברות הממשלתיות ולנציבות שירות המדינה כי במגמת ההפרטה הנוכחית במשק, על רשות החברות ועל נציבות שירות המדינה לקבוע מערכת נהלים מיוחדת שתתאים לנסיבות המתקיימות בתקופות הביניים שבהן פועלות חברות בהקמה.
בעקבות הביקורת הודיעה רשות החברות הממשלתית בתשובתה למבקר המדינה מיום 20.
06 כי הרשות מסכימה לדעת המבקר בעניין הצורך בקביעת נהלים מיוחדים עבור תקופות חריגות יוצאות דופן כגון תקופת מעבר וביצוע שינויים מבניים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מ- 28.
06 הודיע סגן נציב שירות המדינה מר מוטי אהרוני כי תבוצע עבודת מטה משותפת עם רשות החברות הממשלתית בגיבוש נהלים להקמת חברות.
ההסכמים להפעלת החברה ולסגירת יחידת הסמך .
לצורך הפעלתה חתמה החברה על שלושה הסכמים בין המדינה לחברה: הסכם תפעול התחלתי; הסכם תפעול ומימון רב-שנתי; והסכם העברת פעילות ונכסים.
הסכם נוסף בנוגע להסדר מקרקעי החברה עדיין לא נחתם (ראו להלן).
04 נחתם הסכם תפעול התחלתי בין המדינה ובין החברה במטרה להסדיר את פעילות החברה לתקופה מוגבלת, לצורך התארגנות והיערכות לקראת תחילת יישום תוכנית העבודה הרב-שנתית.
04 או עד שייחתם הסכם מפורט בין הצדדים.
סוכם כי לצורך זה יועמד לרשות החברה במשך תקופת ההסכם סכום כולל של עד 37 מליון ש "ח, אשר ישמש אך ורק לכיסוי ההוצאות שעניינן תחילת הפעילות של החברה והקמת המנגנונים הדרושים לפעילותה.
04 נחתם הסכם תפעול ומימון רב-שנתי בין המדינה ובין החברה (להלן - הסכם התפעול).
09 ,, ובו הוגדרו תפקידי החברה כלהלן: תכנון פיתוח, אחזקה וניהול תנועה של רשת הכבישים הבין -עירוניים או דרכים אחרות שייכללו בתכנית העבודה השנתית; ניהול, פיקוח ובקרת האיכות בשלבי הבי צוע השונים; טיפול בהפקעות, ביצוע פינויים, פינוי פולשים ורישום זכויות בקרקע; שיפור רמת השירות לנוסע.
נקבע כי החברה תהיה הרשות הממונה על פרויקטים בשיתוף הסקטור הפרטי.
על פי הסכם התפעול יוקם "גוף מוסמך".
חברים בו יהיו מנכ"ל משרד התחבורה - יו"ר, החשב הכללי והממונה על התקציבים במשרד האוצר.
עוד נקבע בהסכם התפעול כי החברה 770 דוח שנתי57ב .
תגיש לגוף המוסמך פירוט כל הפרויקטים שבתכנון ובביצוע, כולל דיווח על עמידה בלוח הזמנים ואומדן כספי של הפרויקטים.
שינויים, עדכונים או תיקונים בתקציב הכולל או בתקציב לפרויקט מסוים ייעשו רק באישור מראש ובכתב של הגוף המוסמך.
באישור מנכ"ל משרד התחבורה ובתיאום עם משרד האוצר תהיה החברה רשאית לתכנן ולבצע, בתשלום, דרכים שיוזמנו וימומנו על ידי רשויות מקומיות, חברות עירוניות, חברות ממשלתיות או גופים פרטיים, בהיקף שלא יעלה על 10% מהמסגרת התקציבית שאושרה לה בתוכנית העבודה השנתית.
תכנית העבודה תאושר מדי שנה על ידי הגוף המוסמך.
נקבע כי החלטות הגוף המוסמך יתקבלו פה אחד.
( בסעיף5)7 לתקנון החברה נקבע כי החברה תפעל ללא מטרות רווח.
עם זאת, בסעיף 67 לתקנון נקבע כי דירקטוריון החברה רשאי להכריז על חלוקת דיבידנד, דבר הנוגד את מטרת החברה כחברה ללא מטרת רווח.
עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2006 , לא שונה תקנון החברה, והחברה פועלת בפועל כחברה ללא מטרת רווח.
רשות החברות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא פועלת לשינוי תקנון החברה בהתאם.
גם סגן החשכ"ל ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בימים אלה מגובש נוסח תקנון בהתאם.
בהסכם התפעול נקבע כי גובה התקציב התפעולי השוטף ייגזר מסכום ההוצאה בפועל של תקציב הפיתוח באותה שנה, ויעמוד, במהלך תקופת ההסכם, על שיעור של 3.
התקציב התפעולי השוטף אינו כולל פעילויות מיוחדו ת של החברה, ואלה יתוקצבו בנפרד.
בתחילת 2006 פנתה החברה לרשות החברות בבקשה לשנות את שיטת המימון של ההוצאה השוטפת של החברה כך שיהיה סכום קבוע ולא אחוז מסך ההוצאה בפועל של אותה שנה.
החשב הכללי וסגן החשב הכללי במשרד האוצר ומנכ"ל משרד התחבורה אישרו בחתימתם על נספח שצורף להסכם התפעול והמימון לשנת 2006 , כי התקציב התפעולי יהיה סכום קבוע של 60 מיליון ש"ח; בשנים 2007 -2008 יהיה התקציב התפעולי מותנה חלקית בביצוע תקציב הפיתוח, ורק בשנים 2009 -2010 יהיה התקציב התפעולי 3.
5% מהביצוע בפועל של תקציב הפיתוח.
סגן החשב הכללי ה סביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בשנים 2006 -2008 שיעור תקורה של 3.
5% אינו מכסה את העלויות השוטפות של החברה, ולכן תקציב התקורה עודכן ל-60 מליון ש"ח לשנה בשנים 2005 -2006 , ואילו לשנים 2007 -2008 הוגדר מנגנון קיזוז על פי ההכנסות השוטפות של החברה באותה התקופה.
לדעת משרד מבקר המדינה, קביעת התקציב התפעולי של החברה כאחוז מתוך ההוצאה בפועל אינו מהווה תמריץ להתייעלות, מכיוון שככל שתגדל ההוצאה יגדל עמה גם התקציב השוטף.
על כן מן הראוי לבחון אפשרות לקבוע למימון התקציב השוטף מנגנון שיכלול בתוכו תמריץ ממשי להתייעלות ולחסכון.
הסכם להעברת נכסים ופעילות : 1.
ב-18 באוגוסט 2004 נחתם בין הממשלה לחברה הסכם המסדיר את העקרונות להעברת פעילות מע"ץ ונכסיה לחברה (להלן - ההסכם).
בהסכם נקבע בין היתר כי מע "ץ תרכז, תערוך ותעביר לחברה את כל המסמכים המצויים ברשותה והקשורים בפעילות מע "ץ ונכסי ה כגון: הסכמי פרויקטים; ההסכמים, ההסדרים וההתחייבויות בין מע "ץ ובין קבלנים, מתכננים, יועצים ומפקחים; הסכמים עם רשויות; מעצ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 771 .
רשימת ההפקעות שבוצעו וערבויות.
כן נקבע כי העברת פעילות מע"ץ תושלם לא יאוחר מ - 31.
או במועד מאוחר יותר עליו יחליט הגוף המוסמך על פי ההסכם, מע "ץ והחברה יודיעו לגורמים החתומים על הסכמים עם מע "ץ על כוונתה להסב את זכויותיה והתחייבויותיה לחברה, ויפעלו לקבלת האישורים הנדרשים לכך מגורמים אלה.
בהסכם נקבע כי כל מסמכי מע"ץ שיועברו לחברה יישמרו בארכיונה, על אחריותה הבלעדית, בהתאם להנחיות הממשלה; ביום 31 באוקטובר 2004 או במועד אחר שייקבע על ידי החשב הכללי, תעביר הממשלה לחברה את זכויותיה והתחייבויותיה בקשר לנכסי מע "ץ; לאחר שיועברו לחברה הנכסים וההתחייבויות לפי ההסכם שייחתם עם החברה בדבר הנכסים התפעוליים ומקרקעי הדרכים, תערוך החברה מאזן כספי; בהתאם להוראות סגן החשב הכללי ובהתאם לאמור בהסכם, העברת כל נכסי מע"ץ לחברה נדחתה ליום 31.
בפועל, כל נכסי מע"ץ הועברו לחברה לאחר חתימה על הסכם הפרישה המסדיר את סגירת מע"ץ וחתימה על הסכם עבודה קיבוצי בחברה בחודש יולי 2005.
בשנת 2005 הועברו לחברה ממע"ץ נכסיםשערכם כ -8.
7 מיליון ש"ח, וכוללים בעיקר ריהוט, ציוד משרדי, ציוד מחשבים, כלי רכב ומלאי בסיסי.
הנכסים נרשמו בספרי החברה כנגד נכסים על חשבון מניות.
עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2006 , החברה לא הקצתה מניות למדינה כנגד הנכסים הנ"ל כנקבע בהסכם.
בתשובת החברה למשרד מבקר המדינה צוין כי המניות טרם הוקצו למדינה, ולאור הערת משרד מבקר המדינה תבחן החברה את הנושא.
הביקורת העלתה כי המסמכים שהועברו ממע"ץ לחברה לא קובצו ע"י מע "ץ ולא אורגנו כפי שנדרש.
לפני העברתם ממע"ץ הם לא נרשמו על ידה, לא קוטלגו ולא סודרו; אסיפתם והעברתם נעשתה באופן לא שיטתי ומאורגן.
חלק מההסכמים והחשבונות ששולמו לקבלנים וליועצים לא הועבר כלל לחברה.
עובדי החברה השלימו את המידע החסר במסמכים ע"י חיוב דורשי תשלום להציג הוכחה ואסמכתאות על ביצוע העבודה בעבר.
החברה הסבירה בתשובתה מ - 11.
06 למשרד מבקר המדינה שד בר זה נעשה משום שבתקופת המשא ומתן השחיתו עובדי יחידת הסמך במזיד ובמתכוון מסמכים ותיקים רבים מתוך כוונה ברורה לחבל בהקמת החברה.
עוד הסבירה החברה כי היא נוקטת במאמצים רבים לשחזור וקטלוג המסמכים הללו.
לדעת משרד מבקר המדינה, בעת ההחלטה על סגירת מע"ץ היה על משרד התחבורה להתארגן כדי שמקרים כאלו לא יתרחשו.
הסכם המקרקעין : רוב פעילות מע "ץ הייתה קשורה לפיתוח ואחזקת הכבישים הבין-עירוניים במדינה, ולכן הסדרת פעילותה תלויה רבות בהסדרת נושא המקרקעין שהיו בידיה.
הטיפול בנושא זה החל עוד סמוך לקבלת החלטת הממשלה על סגירת מע"ץ והקמת החברה בספטמבר 2003 .
בתחילת 2004 ,הוכנה טיוטה להסכם ע"י יועץ משפטי של החברה כבסיס להתדיינות עם המדינה.
במהלך השנים 2005 -2006 התנהל משא ומתן לקראת חתימת הסכם בין החברה ובין מינהל הדיור הממשלתי שבמשרד האוצר ומינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י) על הזכויות שיינתנו לחברה במקרקעי דרכים ונכסים תפעוליים.
ואלה הנושאים שעמדו במרכז המחלוקת בין הצדדים במועד סיום הביקורת: ההסדרים שיחולו על נכסים תפעוליים - סטטוס המקרקעין לרבות במקרה שינוי ייעוד; התמורה שתשולם לחברה בגין מיזמים בצד הדרך; היקף המידע ונוהלי העברת מידע מממ"י על מקרקעי הדרכים; היקף שיתוף הפעולה והתיאום בין החברה ובין ממ"י בכל הקשור לתכנון דרכים - צוות תכנון משותף; הגדרת היקף ההתחייבויות של החברה לנשיאה בתשלומי מיסים ותשלומי חובה אחרים החלים על המקרקעין; הגדרת היקף האחריות של החברה לנזקים שייגרמו בקשר למקרקעי דרכים; חילופי קרקעות במקרים של הפקעה והריסה של מבנים; שינוע עפר לצורכי סלילת דרך ביחידה תכנונית אחת.
עד ספטמבר 2006 , מועד סיום הביקורת, כשנתיים אחרי חתימת הסכם המימון והפעילות, הסכם המקרקעין עדיין לא נחתם והצדדים נמצאים עדיין במשא ומתן.
סגן החשכ"ל והחברה הודיעו בתשובתם למשרד מבקר המדינה כי רוב המחלוקות נפתרו וההסכם צפוי להיחתם עד סוף ינואר 2007.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שלאחר שלוש שנים ויותר ממועד החלטת הממשלה על הקמת החברה יושלם גם הסכם המקרקעין.
הסכמי זכויות העובדים : ב- 7.
05 נחתמו ארבעה הסכמיםעל זכויות העובדים, ואלה הם: 1.
הסכם קיבוצי מיוחד בין החברה ובין ההסתדרות המסדיר את תנאי ההעסקה של העובדים בחברה לתקופה של חמש שנים; בכל פעם יתחדש ההסכם מאליו לשלוש שנים נוספות.
הסכם פנסיה בין החברה ובין ההסתדרות.
ההסכם מסדיר את תנאי הפנסיה של עובדי מע"ץ העוברים לחברה והיו מבוטחים בפנסיה תקציבית.
הסכם מימון בין ממשלת ישראל ובין החברה.
הסכם זה מסדיר את האחריות והערבות של המדינה כלפי החברה בנושא הפנסיה של העובדים המבוטחים בפנסיה תקציבית.
הסכם קיבוצי בין המדינה ובין ההסתדרות (להלן - הסכם הפרישה והמעבר ).
ההסכם מסדיר את תנאי הפרישה המוצעים לעובדים הפורשים ממע"ץ, מספר הפורשים, מנגנון הפיטורין, מנגנון הניוד וזכויות העובדים העוברים לחברה החדשה.
(א) תנאי המעבר לחברה : במשך כשנה וחצי נוהל משא ומתן בין המדינה ונציגי העובדים על תנאי המעבר לעובדים.
05 נחתמו הסכמים קיבוציים בין מדינת ישראל המיוצגת על ידי הממונה דאז על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר מר יובל רכלבסקי, ועל ידי נציב שירות המדינה מר שמואל הולנדר, ובין הסתדרות העובדים הכללית החדשה המיוצגת על ידי מר עופר עיני, יו"ר האיגוד המקצועי.
ההסכמים חלים על 601 :עובדים של יחידת הסמך 133 ,עובדי כפיים (פועלים מקצועיים מפעיל ראשי, נהגים, רכזים, מנהל מדור ומנהל עבודה); 395 עובדים שאינם עובדי כפיים; ו- 73 עובדים שפרשו במהלך התקופה שבין 27.
סוכם כי ביום המעבר יעברו לעבוד בחברה 180 עובדים שיהיו לעובדיה.
בהסכם הפרישה והמעבר נקבע כי המדינה תציע לעובדי מע"ץ משרות בשרות המדינה על פי צרכיה, ולכל היותר יועברו למסגרת שירות המדינה 67 עובדים.
עוד נקבע בהסכם כי מכסת הפרישה של העובדים תהיה לפחות 280 עובדים.
להלן השוואת נתונים על התפלגות עובדי מע "ץ כפי שנקבע בהסכם וכפי שנעשה בפועל.
טבלת התפלגות הטיפול בעובדי מע"ץ מעצ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 773 הפרש ביצוע בפועל מכסה לפי ההסכם 41- 139 180 עוברים לחברה 5- 62 67 עוברים למדינה 46+ 327 281 פורשים --- 527 527 סה"כ עובדים5 .
מהנתונים עולה כי בפועל עברו לחברה 41 .
עובדים פחות מאשר נקבע בהסכם במקומם גייסה החברה עובדים חדשים, ובמקביל נאלצה המדינה לשלם גמלה בגין פרישה מוקדמת ופיצויי פיטורין מוגדלים ליותר פורשים.
בהסכם העבודה הקיבוצי נקבע כי עובדים אשר הודיעו על הסכמה לסיום העבודה יסיימו את עבודתם בתוך חודש מיום שמסרו את ההודעה.
עוד נקבע בהסכם כי כל עובדי הכפיים יסיימו את עבודתם במסגרת שירות המדינה עד ליום 7.
)(ב תנאי הפרישה : בהסכם נקבע מסלול פרישה לגמלאות שחל על עובדים אשר , התש"ל]נוסח משולב[ )בסיום עבודתם יהיו זכאים לקצבה לפי חוק שירות המדינה (גמלאות- 1970 (להלן- חוק הגמלאות).
עוד נקבע בהסכם מסלול פיצויי פיטורין אשר חל על עובדים אשר במועד סיום עבודתם לא יהיו זכאים לקצבה.
באשר לעובדים הפורשים לגמלאות נקבע בהסכם: שיעור הקצבה יוגדל ב -10% ובנוסף יינתנו שתי דרגות פרישה; יינתנו שני סוגי מענקים: מענק הסתגלות בגובה שכר של 11 חודשים ומענק פרישה מיוחד שגובהו בין 80,000 ל- 110,000 .
ש"ח באשר לעובדים הפורשים במסלול פיצויי פיטורין נקבע: פיצויי הפיטורין יהיו בין 150% ל- 230% :על פי הוותק; יינתנו שתי דרגות פרישה בהתחשב בוותק; יינתן שני סוגי מענקים מענק הסתגלות שגובהו שכר של בין 4 ל-11 חודשים ומענק פרישה מיוחד שגובהו בין 30,000 ל- 110,000 .
ש"ח הביקורת העלתה כי גם למועד סיום הביקורת ואחר השלמת המהלך על סגירת מע"ץ אין במשרד האוצר ובמשרד התחבורה נתונים מדויקים על עלות הפרישה של העובדים של יחידת הסמך.
לפי הערכות של אגף הממונה על השכר והסכמי העבודה במשרד האוצר שנמסרו למשרד מבקר המדינה, עלות הפרישה הסתכמה בכ-120 מליון ש"ח, מתוכה80 מליון ש"ח עלות הפיצויים ומענקים חד-פעמיים, ו-40 מליון ש"ח העלות האקטוארית של הגדלת שיעור הקצבה לפורשים במסלול הגמלאות.
לא הובהר אם סכום זה כולל את הגדלת תקציב שיא כוח האדם לצורך קליטת 46 עובדים במשרדי הממשלה אשר הגדיל את הוצאות הממשלה.
הביקורת העלתה כי לפני החתימה על ההסכם לא הובאו לפני הממשלה או לפני שרי האוצר והתחבורה הפרטים העיקריים של ההסכם כולל אומדני עלות הפרישה, כפי שסדרי מינהל תקינים מחייבים.
(ג) ניוד עובדים : הביקורת העלתה כי לפני החתימה על ההסכם הקיבוצי לא הוכנה תוכנית שיבוץ של עובדי מע"ץ המועמדים למשרות במשרדי הממשלה ויחידות הסמך.
5 לא כולל73 עובדים שפרשו עד 7.
לפני החתימה על ההסכם 774 דוח שנתי57ב .
05 , כחמישה חודשים לאחר החתימה על ההסכם הקיבוצי, פנה סגן נציב שירות המדינה מר מוטי אהרוני לממונה על התקציבים במשרד האוצר מר קובי הבר, וציין כי 46 עובדים שנותרו לניוד ממשיכים לקבל משכורת אף שהם שוהים בבית בלא עבודה.
הוא ביקש את אישורו להקצות משרות למשרדי ממשלה ויחידות סמך על מנת לקלוט את עובדי מע "ץ.
הואיל והדבר לא בא על פתרונו הוא חזר על בקשתו ב- 2.
06 כונסה ועדת חריגים של נציבות שירות המדינה, אשר הוקמה עפ"י ההסכם הקיבוצי.
סוכם בה כי משרד ממשלתי או יחידת סמך הקולטים עובד מע"ץ יקבלו משרה נוספת בתקציב שיא כוח אדם; כמו כן יקבל המשרד הקולט עבור אותו עובד את התנאים הנלווים שקיבל עובד מע"ץ לשעבר בהתאם להסכם הקיבוצי מיום 7.
בעקבות החלטה זו נקבע כי יש לסיים את הטיפול בוויסות העובדים עד ליום 30.
06 , ואמנם עד אז הועברו 46 "העובדים הנ ל למשרדי ממשלה, ויחד עם עובדים נוספים שעברו לפני יולי 2005 הסתכם מספרם ב-62 .
עובדים מהאמור לעיל עולה כי בגלל אי הכנה מראש של תוכנית לשיבוץ עובדי יחידת הסמך במשרדי הממשלה, נמשך הטיפול כשנה וכ-46 עובדים שהו בביתם בחוסר ודאות וקיבלו משכורת ללא עבודה.
יצוין כי בסופו של דבר שובצו עובדים אלה במשרדי ממשלה על ידי הוספת תקנים, דבר שהגדיל את עלות ההסכם, ולא ברור שהיתה לו הצדקה פרטנית לגבי כל אחד מן העובדים.
(ד) עובדים עוברים ממע "ץ לחברה : (1 ) בנספח להסכם הקיבוצי שנחתם ביום 7.
05 התחייבה החברה כלפי נציבות שירות המדינה כי תקלוט לשורותיה 180 עובדים מקרב יחידת הסמך עליהם חל ההסכם הקיבוצי, וזאת בתוך שלושה חודשים מיום חתימת ההסכם.
בהסכם לא נקבע מנגנון שימריץ את החברה לקבל את העובדים מיחידת הסמך, ולא נקבעו שום סנקציות במקרה שהחברה לא תקלוט את העובדים האמורים.
בפרוטוקול ישיבת דירקטוריון של החברה מ- 27.
05 אמר מנכ"ל החברה מר אלכס ויז'ניצר (להלן - מנכ"ל החברה) כי "נכון להיום קלטנו 130 עובדים ממע"ץ הישנה יח' הסמך.
לא נראה לי שנצליח להשלים את התהליך ולהגיע לקליטת 180 עובדים.
אין כוונה לקלוט בחברה אנשים שאנו לא רוצים אותם, שלא יועילו למערכת".
בישיבה שנערכה אצל סגן נציב שירות המדינה ב- 8.
06 ציין מנכ"ל החברה כי היא קלטה 139 עובדים שההסכם הקיבוצי חל עליהם, אולם עקב תנאי פרישה מופלגים פרשו 327 .
עובדים, מהם לפחות חמישה שהחברה התכוונה לקלוט הביקורת העלתה כי אין נתונים מפורטים במשרד התחבורה ובחברה שיצביעו כמה עובדים ביחידת הסמך לא עברו לחברה בגלל אי התאמות ארגוניות, וכמה בגלל בעיות אישיות.
נתונים אלה נחוצים כדי לבדוק מדוע לא נקלטה מלוא מכסת העובדים שנקבע שיעברו לחברה, והאם אכן נעשו מלוא המאמצים כדי לקלוט אותם ולמנוע הוצאות מיותרות למדינה.
05 פנה יו"ר הדירקטוריון של החברה מר עמירם לוין ליו"ר האגוד המקצועי דאז מר עופר עיני, וציין כי מוסכם ששכר 90% מעובדי מע "ץ העוברים לחברה יועלה בשיעור שלא יפחת מ -20% .
באשר לשכר 10% הנותרים הוא ציין כי להנהלת החברה שמורה הזכות שלא להעלות את שכ רם, בחלוקה הבאה: 7.
5% מהעובדים- אם חל פיחות משמעותי במעמדם הארגוני ההנדסי וההיררכי, ו- 2.
5% מהם- אם שכר העובד ביחידת הסמך היה גבוה מהשכר המקסימלי של התקן עליו מוצב העובד בחברה.
כמו כן הבהיר כי שכרו של מעצ- החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 775 .
עובד לא יפחת משכרו ביחידת הסמך.
מכאן שהחברה יכלה להציע ל-14 עובדים בלבד (מתוך 139 .
) שכר דומה לשכרם ביחידת הסמך, אולם לא נמוך ממנו הביקורת העלתה כי ל-30 עובדים לפחות הוצע תפקיד בשכר נמוך או דומה לשכרם ביחידת הסמך או תפקיד במעמד ארגוני נמוך, והם סרבו לעבור לעבוד בחברה.
הצעה כזו היא בניגוד למוסכם בין יו"ר החברה ובין יו"ר האגוד המקצועי.
כפי שעולה מהטבלה דלעיל, נקלטו בחברה 41 ,עובדים פחות מאשר נקבע בהסכם הקיבוצי ובכך עלה מספר העובדים שפרשו בתנאי פרישה מיטיבים שעלותם לאוצר המדינה גבוהה.
במקומם קלטה החברה, שעיקר הכנסותיה מתקציב ממשלתי, עובדים חדשים, ובכך גדלו ההוצאות הממשלתיות.
כאמור לעיל לא ידוע כמה עובדים לא נקלטו בשל חוסר התאמה וכמה עובדים מתאימים לא נקלטו מסיבות אחרות.
(ה) הטיפול בגמלאים : בסוף 2005 היו 1,577 .
גמלאים שפרשו מיחידת הסמך בהתאם להוראת התקשי"ר יש לשמור על קשר עם גמלאי היחידה בדרכים שונות ובהן: הזמנת הגמלאים לאירועים במשרד ובחגים לקבלת שי; שיתוף הגמלאים בטיולים; נופשונים במסגרת קבוצתית ע"י המשרד; קיום קשר אישי עם הגמלאים הזקוקים לסיוע ולתמיכה; עריכת ביקורים אצל גמלאים חולים והענקת שי.
הביקורת העלתה כי במסגרת ההסכמים האמורים לעיל לא נקבע מי אחראי להמשך הטיפול בגמלאי יחידת הסמך.
לפי נתוני החברה, תקציב הטיפול בגמלאים יגיע ל-2.
05 :מיליון ש"ח לשנה, בחלוקה הבאה רכז שיטפל בגמלאים - כ-176 אלף ש"ח; סבסוד נופשונים- כ-800 אלף ש"ח; שי לחגים- כ-1 מיליון ש"ח; ו-64 .
אלף ש"ח הוצאות בגין פעילות שוטפות בדיון שנערך אצל מנכ"ל משרד התחבורה מר אריה בר ב - 26.
06 בהשתתפות נציגי משרד התחבורה, נציג נציב שירות המדינה ונציג רשות החברות הממשלתיות, התברר כי עמדת משרד התחבורה ונציבות שירות המדינה הייתה להעביר את הטיפול בגמלאי יחידת הסמך לחברה, אולם רשות החברות הממשלתיות ומשרד האוצר התנגדו לכך.
עד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2006 , אין גורם המטפל בגמלאי יחידת הסמך ומיישם את המחויבות לשמירת הקשר עמם כמתחייב מהוראות התקשי"ר.
05 נחתם הסכם קיבוצי מיוחד בין החברה ובין הסתדרות העובדים הכללית (להלן - הסכם קיבוצי), ובו פירוט תנאי ההעסקה של העובדים בחברה.
נספח ג' להסכם הוא הנוהל לקבלת עובדים לחברה (להלן - הנוהל).
על פי הנוהל, איוש המשרות בחברה ייעשה בהליך גיוס על ידי איתור מועמד מבין עובדי החברה או על ידי איתור מועמד חיצוני.
איתור מועמד חיצוני יהיה על ידי פרסום באמצעי התקשורת השונים.
לאחר הפרסום ימיין אחראי כוח האדם של החברה את המועמדים על פי קורות החיים ששלחו, ידחה בכתב את מי שאינם עומדים בקריטריונים, ויזמן את האחרים לשלב המיון השני, שהוא ראיון אישי.
מטרת הראיון היא התרשמות ישירה של הממונה ושל מי שהוסמך על ידי החברה, ובחינת מידת ההתאמה של המועמד לתפקיד.
אם יוחלט לאחר הראיון על הפסקת התהליך, יישלח למועמד מכתב דחייה.
אם יוחלט להמשיך בתהליך, יעבור המועמד בשלב השלישי מבחני התאמה מקצועיים במכון אבחון מקצועי על פי קריטריונים שהוגדרו מראש.
בשלב הרביעי ייעשו בדיקות סיווג בטחוני, 776 דוח שנתי57ב .
בדיקות רפואיות וקבלת חוות דעת והמלצות ממעסיקים קודמים.
השלב הבא הינו ראיון מסכם על ידי המנכ"ל, סמנכ"ל למשאבי אנוש או הסמנכ"ל הרלבנטי.
על פי הנוהל יכולים השלב הראשון, השני והשלישי להיערך ע"י חברת השמה.
החברה התקשרה עם חברת ההשמה "מכון קינן שפי בע"מ" (להלן - חברת ההשמה) לצורך ביצוע שלושת השלבים הראשונים.
הביקורת העלתה כי במקרים בהם חברת ההשמה ביצעה את שלושת השלבים הראשונים עבור החברה, החברה לא עמדה על כך שחברת ההשמה תתעד את תהליך המיון על שלביו השונים ולכן לא נמצאו ביסוס ונימוקים להחלטות חברת ההשמה בדחיית מוע מדים.
יצוין כי חברת ההשמה מקבלת לכל תפקיד מאות מועמדויות, חלקן נפסלות על הסף.
החברה אינה מודיעה למועמדים על דחייתם כפי שנקבע בנוהל וכפי שמתחייב מכללי מינהל תקין.
בתשובתה הסבירה החברה למשרד מבקר המדינה כי לו היתה נדרשת חברת ההשמה לתעד את כל פרטי הסינון המקדמי, היה הדבר כרוך באמצעים ומאמצים ניכרים שעלויות רבות בצדם.
לדעת משרד מבקר המדינה, השמירה על כללי מנהל תקין ושקיפות הליך הבחירה, מחייבות, תיעוד ההליך.
תיעוד זה חיוני לפיקוחה של החברה על חברת ההשמה שפעלה מטעמה, כמו גם לביקורתם ולפיקוחם של הגורמים שהוסמכו לכך על פי דין.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי שהחברה תקבע מתכונת לתיעוד סביר של הליך הסינון באופן שיאפשר בקרה על פעילותיה של חברת ההשמה.