HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
להלן רשימת המועצות הדתיות שבהן יש ממונים המכהנים בתפקידם שנים רבות: משנת 2004 - באבן יהודה, בני ברק, גדרה, שפיר; משנת2005 - בגן יבנה, דימונה, מצפה רמון, ערד, עתלית; משנת 2007 - בנהריה, עפולה, פרדס חנה, קריית עקרון; משנת 2008 - בבית שאן; משנת 2009 - בבנימינה -גבעת עדה, מטה בנימין, קריית ים, ראש העין, רמלה, רמת השרון; משנת 2010 - באליכין אשקלון, בית דגן, בני עייש, כפר תבור, כרמיאל.
מינוי ממונים זמניים כביכול המכהנים בפועל שנים כה רבות, במקום בחירת הרכב למועצה הדתית, ושנבחרו ללא הליך תחרותי שוויוני, וזאת במקום לבחור הרכב למועצה הדתית, מנוגד לרוח החוק.
על פי החוק מינוי של ממונים אמור להיות חריג המוגבל "עד לחידוש הרכב המועצה".
יש בכך משום עשיית החוק פלסטר.
זאת ועוד, עקיפת דרך המינוי הקבועה בחוק עשויה גם לשמש פתח למינוי של מקורבים לשר ולמפלגתו.
בהקשר לכך, יצוין כי שניים משלושת הממונים על מועצות דתיות שמינה השר אזולאי הם בעלי זיקה למפלגתו של השר: מר מיכאל אילוז - הממונה על המועצות הדתיות יבנאל ונצרת עילית, שכיהן בבחירות לכנסת כראש מטה ש"ס במגזר הערבי; ומר יהושע עמר - הממונה על המועצה הדתית ירוחם, שהיה מועמד מספר 17 מטעם ש"ס בבחירות לכנסת בשנת 2013 .
יצוין כי מר אילוז הודיע על זיקתו למפלגת השר, ומינויו אושר בשל כישורים מיוחדים, ואילו מר עמר לא הודיע על זיקתו למפלגה, אך תיקן את השאלון לאחר פניית היועץ המשפטי למשרד, ומינויו אושר בשל הכישורים מיוחדים (כיהן בעבר כיו"ר מועצה דתית).
התערבותו של שר הפנים אריה דרעי בניסיון למנות ממונה על המועצה הדתית חיפה .
מאז אוקטובר 2014 אין למועצה הדתית חיפה הרכבנבחר של חברי מועצה ויו"ר בהתאם לחוק.
מאז נמצא ניהול המועצה בידי המזכיר הכללי של המועצה.
כמו כן, על אף שבעיר אמורים לכהן שני רבני עיר, מאז נובמבר 2014 אין לעיר רב עיר כלל.
הניסיונות למינוי ממונה על המועצה הדתית חיפה במקום המזכיר הכללי: לאחר מינוי השר דוד אזולאי, מיולי 2015 ועד לנובמבר 2016 , נעשו ניסיונות מטעם השר דוד אזולאי ומטעם ראש העיר מר יונה יהב, למנות ממוני ם על המועצה26 : הועלו שמות של מספר מועמדים, אך הצדדים לא הגיעו להסכמה על המועמדים או שהמועמדים נפסלו בשל אי-כשירות.
החוק קובע כי אם לא הצליח השר למנות מועצה הוא ימנה צוות של שני ממונים, ואלה ימלאו את התפקידים שאותם מוסמכת המועצה למלא עד חידוש הרכבה.
למרות זאת נמצא כי השר לשירותי דת, בעל הסמכויות בנושא, לא מינה צוות כזה; לעומת זאת קידם שר הפנים אריה דרעי, מינוי של מקורב פוליטי שלו לתפקיד הממונה, אך גם הוא לא צלח בסופו של דבר.
להלן הפרטים: במאי 2016 כתב ראש עירית חיפה מר יונה יהב לשר דוד אזולאי: "השר דרעי דיבר איתי על מינויו של נסים דהן כממונה על המועצה הדתית וקיבלתי בשמחה את מינויו"27.
הצעתו של שר הפנים למינויו של מר נסים דהן פסולה מעיקרה, וזאת ממספר טעמים.
ראשית, כאמור, המועמד המוצע מר נסים דהן כיהן בעבר כשר מטעם מפלגת ש"ס, מפלגתו של השר דרעי, ומכאן שהמינוי שהציע שר הפנים הוא של מקורב פוליטי של שר הפנים עצמו.
יתר על כן, מדובר בפעולה שביצע השר דרעי תוך כדי חריגה לכאורה מתפקידו ומסמכויותיו כשר הפנים.
יש לראות בכך התנהלות פסולה דווקא בגלל מעמדו ותפקידו של השר דרעי כשר הפנים, הממונה על הרשויות המקומיות, שלו השפעה מ כרעת על תקציביהן ועל החלטות עקרוניות ומרכזיות אחרות הנוגעות להן.
נוכח האמור אי אפשר לראות את פנייתו של השר דרעי לראש העיר בתחום לא לו, כהצעה גרידא למינוי ממונה על המועצה הדתית, אלא נוצר חשש שמדובר בניסיון לנצל את מעמדו כשר בעל סמכויות רחבות הנוגעות לעירייה ולעומד בראשה.
פניה מעין זו יכולה להתפרש כהפעלת לחץ פסול על ראש העיר, ואולי אף להתניית דבר בדבר, בין במפורש ובין במשתמע.
חוזר מנכ"ל המשרד משנת 2014 מחייב את המועמד לתפקיד ממונה להצהיר על קיומה או היעדרה של זיקה עסקית, אישית, משפחתית או פוליטית לשר הממונה או לשר אחר משרי הממשלה 28,.
מצאה הוועדה כי למועמד יש זיקה אישית משפחתית, עסקית או פוליטית לשר - לא תמליץ על מועמדותו אלא אם כן .
ממונה בעל סמכות הכרעה וממונה שאינו בעל סמכות הכרעה 27 .
השר אריה דרעי כיהן כשר הפנים באותה עת 28 /חוזר מנכ"ל המשרד לשירותי דת עד1 סעיף833 "הנוהל והקריטריונים למינוי ממונים למועצה דתית".
משרד לשירותי דת | 1165 .
שוכנעה כי למועמד כישורים מיוחדים.
בהקשר לכך כתב היועץ המשפטי של המשרד ללשכת השר לשירותי דת בעניינו של הרב נסים דהן: "קורות החיים של הרב ניסים דהן בהחלט מרשימים.
יחד עם זאת, וכפי שציינתי בפני השר, כי ].
מדובר במועמד המזוהה באופן אישי כמקורב לרב אריה דרעי ימלא את השאלון, תוך התייחסות לרמת קרבתו לרב דרעי".
בסופו של דבר, עד אוקטובר 2017 טרם מונה ממונה וטרם חודש הרכב המועצה הדתית.
השר אריה דרעי בתשובתו מדצמבר 2017 למבקר המדינה מסר כי האינטרס הציבורי בלבד הוא אשר עמד לנגד עיניו בנושא, כי המליץ על שניים או שלושה מועמדים, וכי לא היתה בשיחתו כל כוונה להפעלת לחץ או התניה של דבר בדבר – מה גם שלדבריו, נוכח איתנותה הכלכלית של עיריית חיפה היא אינה נזקקת לתקציבים ממשרדו.
השיחה התקיימה לאחר שהובא לידיעתו, בכהונתו כיו"ר המפלגה, כי תהליך מינוי ראש מועצה דתית בחיפה לא צלח.
בעניין הזיקה הפוליטית ציין כי המועמד הוא איש מעש עתיר זכויות, שכיהן כשר וכיו"ר ועדה קרואה במועצה מקומית.
היה ראוי שהשר אריה דרעי יקפיד שלא להתערב בהליך בחירת ממונה על מועצה דתית, שאינו מצוי בתחום סמכותו כשר הפנים.
במעמדו זה כל התערבות עלולה להשתמע כהפעלת לחץ פסול על ראש העיר, ואולי אף להתניית דבר בדבר, בין במפורש ובין במשתמע.
מינוי של ממונה על המועצה הדתית נועד להחליף את פעולתו של גוף נבחר - הרכב המועצה הדתית - אך ורק בצוק העיתים.
החוק קובע אמנם כי הסמכות למנות את הממונים ניתנת בידי השר, אך לא נקבע בו התהליך שלפיו ייבחר הממונה.
היות שמדובר בתופעה נרחבת, ושבמקרים רבים הכהונות הן ארוכות טווח, על המשרד להסדיר את אופן המינוי של הממונים.
דרך המלך לכך היא לאמץ מנגנונים שוויוניים ותחרותיים, בתיאום עם הרשות המקומית, כגון אלה שנקבעו בחוק המינויים, ובהם מכרז וועדת איתור.
שיטת המינוי הנהוגה כיום פוגעת בעיקרון השוויון והשקיפות ועלולה לשרת א ינטרסים אישיים לרבות אינטרסים פוליטיים, ואף אינה מבטיחה כי המתאים והכשיר ביותר אכן ייבחר לתפקיד.
היקף משרה חריג של כמה ממונים על מועצות דתיות .
לפי חוזר מנכ"ל המשרד משנת 2009 (להלן- חוזר המנכ"ל מ-2009 ), יש "לוודא , הנושא ]לרבות ממונה[ כי ראש מועצה דתיתבתפקיד ציבורי והמקבל את שכרו מקופת המועצה הדתית, יקדיש את מירב זמנו ומרצו לטובת המועצה הדתית ולטובת הציבור אשר על הספקת שירותיו הוא אמון"29 .
נוכח האמור לעיל, חוזר המנכ"ל הגביל את האפשרות של ממונה המועסק ב-70% משרה לקבל היתר לעבודה פרטית, ל-50% משרה נוספת בלבד.
כמו כן נקבע כי "במועצות דתיות ברשויות מקומיות בהן מספר התושבים הינו למעלה מ - 100,000 תושבים, לא יורשו ממונים או ראשי מועצות דתיות לעסוק בעבודה נוספת כלל"30.
,בנוגע לאפשרות של ממונה לעבוד עבודה נוספת כממונה במועצה דתית אחרת עוד באפריל 2004 קבע סגן היועצתהמשפטית של משרד ראש הממשלה דאז בשם היועץ המשפטי לממשלה כי ניתן לשקול מינוי ממונה אחד ליותר ממועצה דתית אחת, לדוגמה במועצות הדתיות ברשויות שאוחדו או במועצות דתיות סמוכות שהיקף פעילותן קטן.
בנוגע להיקף משרתו של מי שימונה במועצה דתית נוספת, במרץ 2012 נקבע בחוזר מנכ"ל המשרד לשירותי דת 31,, כי ממונה בעל סמכות הכרעה במועצה דתית אשר מונה במועצה דתית נוספת, רשאי לשמש ממונה זמני במועצה הדתית הנוספת בהיקף משרה נוספת שלא יעלה על 30% משרה, נוסף על היקף משרתו במועצה שבה הוא מכהן דרך קבע.
הוראה דומה נקבעה עוד בשנת 2010 בידי סגן הממונה על השכר במשרד האוצר, ונקבע בה במפורש כי התשלום בעד היקף המשרה הנוספת "מותנה בביצוע בפועל של היקף המשרה"32.
השכר המשולם לממונה נגזר ממספר התושבים ברשות המקומית שבה הוא מכהן, זאת בהתאם להוראות שירותי הדת היהודיים33.
שכר זה נע בין כ- 9,500 ש"ח (ביישוב שבו בין 2,501 ל- 10,000 תושבים), ועד לכ- 21,000 ש"ח (ביישוב שבו מעל 250,000 .
)תושבים עלה כי שלושה ממונים מכהנים כממונים על כמה מועצות דתיות וכי היקף המשרה הכולל של כל אחד מהם גדול מהמותר על פי חוזר מנכ"ל וממה שקבע הממונה על השכר באוצר, וכי אין הוא מתיישב עם היקף השכר שאמור להיות משולם להם בגין מספר התושבים שהם משרתים.
29 /חוזר מנכ"ל משרד הדתות סט1 (תשרי תש"ע– אוקטובר 2009 ) בדבר "נוהלי עבודה פרטית".
, קריטריונים למתן היתר עבודה פרטית 31 /חוזר מנכ"ל עה 2- (אדר התשע"ב - מרץ 2012 ,)802 , "תוספות שכר זמניות לממונים זמניים במועצות דתיות בהן לא מכהנת מועצה, לא מכהנים ממונים, ואין לה מזכר".
32 הממונה על השכר, "תגמול בגין נע"תלבעלי תפקידים במועצות דתיות בלא ממונה", 10.
33 ,)תקנות שירותי הדת היהודיים (שכר של ממונה בעל סמכות הכרעה ושל ראש מועצה דתית התשס"ה-2005 (להלן- הוראות השכר).
משרד לשירותי דת | 1167 .
ממונה א' מכהן זה שנים מספר כיו"ר ועדה ממונה בעיר א', בהיקף משרה של 100% .
בד בבד הוא מכהן כממונה בעל סמכות הכרעה על המועצה הדתית במועצה מקומית ב' בהיקף של 70% משרה, ובסה"כ מועסק ב - 170% ;משרה 2.
ממונה ב' מונה בשנת 2015 כממונה בעל סמכות הכרעה על המועצה הדתית בעיר ג' בהיקף של 100% משרה.
בנובמבר2016 מונה גם כממונה במועצה הדתית במועצה מקומית ד' בהיקף של 100% משרה, ובסה"כ מועסק ב- 200% .
משרה ממונה ב' מסר בתשובתו מדצמבר 2017 כי המינוי נעשה על ידי המשרד לשירותי דת.
ממונה ג' הועסק במועצה הדתית במועצה מקומית ה' ב - 100% משרה ולאחר זמן מה ירד היקף משרתו ל-80% משרה.
במועד הביקורת הוא היה בחופשה ללא תשלום מהמועצה הדתית במועצה המקומית ה'.
בד בבד עם העסקתו המועצה הדתית ה' הועסק ממונה ה', החל ב-2009 , כממונה בעל סמכות הכרעה על המועצה הדתית במועצה מקומית ו' - בהיקף של 70% משרה, ובסך הכול בשנים2009 עד2013 הועסק ב- 170% .
משרה בתשובתו מדצמבר 2017 מסרממונה ג' כי מדובר במינוי של המשרד לשירותי דת.
הוא הוסיף כי בשלב מסוים הבין ש"יש בעיה שאי אפשר לעבוד במשרה ממשלתית יותר מ- 150% ומיד צמצמתי את משרתיבמועצה דתית ה' ל-80% 'ובמועצה דתית ו ל-70% וביחד 150%.
" מכאן שהיקפי המשרה שאישר המשרד לשירותי דת לממונים האמורים על המועצות הדתיות אינם מתיישבים עם כללי המשרד ועם קביעתו של סגן הממונה על השכר, ויוצרים עיוות של ממש בכך בהיקף השכר שמשול ם לממונים כאלה.
שכר שאינו עומד ביחס להיקפי המשרה שאושרו ולמספרם הכולל של תושבי היישובים שהם משרתים.
המשרד לשירותי דת מסר בתשובתו מפברואר 2018 כי הוא קיבל את הערת משרד מבקר המדינה בדבר הצורך לבחון את שיעור המשרות המירבי שראוי שממונה על המועצה הדתית יועסק בו .
בעקבות הביקורת פנה המשרד לשירותי דת לשני ממונים, א' וב', והסב את תשומת לבם לחוסר הסבירות שבעבודה בשתי מועצות דתיות בהיקף משרה כולל של 200%- 170% ; המשרד קבע מחדש את היקפי המשרות של שני הממונים, כך שבסך הכול יהיה היקף העסקתו של כל ממונה בשתי המועצות הדתיות יחד 150% .
משרה 1168 |דוח שנתי 68ג .
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעולתו המהירה של המשרד לשירותי דת לתיקון הליקוי שעליו הצביע מבקר המדינה.
עם זאת, משרד מבקר המדינה מעיר למשרד לשירותי דת כי ההנחיות שלו עצמו ושל סגן הממונה על השכר מגבילות את היקף משרתו המצטבר של ממונה בעל סמכות הכרעה המכהן כ ממונה במועצה דתית נוספת ל - 130% משרה בלבד.
על המשרד אפוא לעמוד במגבלה זו.
כמו כן עליו לעשות עבודת מטה ולבחון את היקפי המשרות של כלל הממונים על המועצות הדתיות, בהתאם להנחיות האמורות לעיל ועל פי צורכי התפקיד.
ניגוד עניינים בפעילותם של ממונים על מועצות דתיות .
על פי החוק, במועצות דתיות שאין בהן הרכב נבחר ממנה השר שני ממונים: האחד, בשכר, בעל סמכות הכרעה; והשני, ללא שכר (להלן - ממונה מספר 2 .
) שני הממונים הם מורשי חתימה מטעם המועצה הדתית, אם זכות החתימה לא ניתנה לחשב מלווה.
בדוח על "הפיקוח על כשרות המזון" 34 עמד מבקר המדינה על התופעה של מפקחי כשרות המועסקים בתפקידים צולבים ומפקחים איש על רעהו.
בדוח נכתב כי תופעה זו של הצלבת תפקידים "גורמת לתלות בעבודתם ההדדית ועלולה לגרום למארג יחסים של תן וקח ביניהם.
מארג יחסים זה עלול לפגוע באופן ממשי ביכולתם של המפקחים ליישם את תכלית תפקידם כגורמי פיקוח הדבר עשוי לעורר חשש לניגוד עניינים".
ממצאים דומים עלו גם ] .
[ ואכיפה בביקורת זו כלהלן: 1.
ממונה ו' מונה באוקטובר2014 לממונה בעל סמכות הכרעה על המועצה הדתית ו', ולצדו מונה כממונה מספר 2 ממונה ז'; בינואר2015 'מונה ממונה ז לממונה בעל ס מכות הכרעה על המועצה הדתית ז', ולצידו מונה כמונה מספר 2 מונה ממונה ו'.
במצב זה נוצרה הצלבה בין תפקידיהם של שני הממונים.
בתשובתו מינואר 2018 מסר ממונה ו' כי את מינויו קבע השר לשירותי דת וכי הוא ממלא את תפקידו בנאמנות ובמסירות.
ממונה ז' מסר בתשובתו מדצמבר 2017 כי לא הוא מינה את עצמו לתפקיד, וכי המסמכים נבדקים ונחתמים מתוך אחריות ציבורית, וכי יקבל כל החלטה בנדון.
ממונה ח' מונה ביולי2013 לממונה בעל סמכות הכרעה על המועצה הדתית ח', ולצדו כממונה מספר 2 מונה ממונה ט'.
בפברואר2015 'מונה ממונה ט כממונה בעל סמכות הכ רעה במועצה הדתית ט' ולצדו כממונה מספר 2 .
34 ,מבקר המדינהדוח 67ב, פורסם במאי 2017.
משרד לשירותי דת | 1169 .
הממונים ח' וט' מסרו בתשובותיהם מדצמבר2017 למשרד מבקר המדינה כי הם מונו על ידי המשרד.
מינוי ממונה מספר 2 כמורשה חתימה שני מטעם המועצה הדתית נועד לשמש לבקרה ולפיקוח אפקטיבי על עבודתו ועל חתימתו של הממונ ה הראשון בכל הנוגע לשימוש בכספי ציבור, כנהוג לפי כללי מינהל תקין.
מצב המתואר לעיל מעלה חשש לפגיעה באיכות הבקרה והפיקוח, ועלול להוביל לפגיעה בקופה הציבורית ואף למצב של חשש לניגוד עניינים.
המשרד מסר בתשובתו, כי המצב שנוצר נובע מכך שבסוף נובמבר 2014 פג תוקף המינוי של יושבי ראש המועצות הדתיות והמשרד נאלץ לבצע הצרחות בין הממונים.
"אין צורך לומר שזה לא אידיאלי, אולם בפרק הזמן המינימלי שנותר לנו לטיפול בעניין אפשרנו את ההצרחות הללו.
אין צורך לומר שבחלוף השנים פעלנו למינוי הרכבים באותם מקומות, אולם הכל תלוי בהסכמות פוליטיות.
" משרד מבקר המדינה מציין כי מאז סוף 2014 היה מספיק זמן לבצע מינויים ולמנוע מצב מתמשך של חשש לניגוד עניינים.
על המשרד למפות את המקרים שבהם מתעורר מצב של הצלבה בין ממונים על המועצות הדתיות לקבוע סייגים שינטרלו חשש לניגוד עניינים ולפעול לאלתר להפסקת התופעה.
המשרד מסר בתשובתו כי ההערה מקובלת עליו וכי יקפיד על מיפוי הצלבה כאמור.
בתקנות בחירות רבני עיר נקבע כי "רב עיר יבחר באמצעות אסיפה בוחרת בבחירות אישיות ישירות, שוות וחשאיות".
עוד נקבע כי "ליישוב שהוא עירייה או מועצה מקומית יהיה רב עיר אחד שיכהן במשרה מלאה; ואולם ביישוב שמספר תושביו אינו עולה על 15,000 יקבע השר, בהסכמת מועצת הרשות המקומית את היקף המשרה; לא יסכימו השר ומועצת הרשות המקומית על היקף המשרה יכהן הרב בחלקיות של 50% משרה".
על אף האמור לעיל, "על ה מספר התושבים היהודיים על 50,000 , רשאי השר להורות, בהסכמת מועצת הרשות המקומית, כי ליישוב יהיו שני רבני עיר, אחד ספרדי ואחד אשכנזי, אם ישתכנע שאכן קיים צורך שכזה וכי לפי מאפייני היישוב, רב עיר בן עדה אחת לא יוכל לתת מענה לצורכי התושבים בני העדה האחרת (ספרדי או אשכנזי) 35.
השר לשירותי דת הוא השר הממונה והמניע של הליך הבחירה של רבני עיר.
על פי תקנות בחירות רבני עיר, קבע השר כי יש צורך לבחור רב עיר, יודיע על כך ברשומות ויודיע למועצת הרשות המקומית ולמועצת הרבנות הראשית כי עליהן לבחור נציגים לוועדת הבחירות.
ועדת הבחירות: על פי התקנות, לצורך הבחירה על השר להקים ועדת בחירות שתנהל את הליך הבחירה והמינוי של הרכב ה"אסיפה הבוחרת" האמורה בסופו של דבר לבחור את רב העיר.
ועדת הבחירות תמנה חמישה חברים.
בוועדה יהיו חברים נציג השר מקרב עובדי משרדו, רב עיר שבחרה מועצת הרבנות הראשית ושני נציגי הרשות ה מקומית, נציג הייעוץ המשפטי במשרד משמש כמשקיף בוועדת הבחירות.
השר יציע את יו"ר הוועדה (שופט או דיין) ומינויו ייעשה "בהסכמת ראש הרשות המקומית, ובהיוועצות עם הרבנים הראשיים לישראל".
מנהל תחום (נישואין ורבנים) שבמשרד לשירותי דת משמש כמרכז הוועדה, ועל פי תיאור תפקידו אמור להנחות ולהדריך את חברי הוועדה לבחירת רבני עיר.
מנהל תחום נישואין ורבנים נעזר לצורך ביצוע תפקידו בעובדי יחידתו.
תפקידה של ועדת הבחירות לנהל ולפקח על ההליך על כל שלביו בהתאם לאמור בתקנות בחירות רבני עיר, ובכלל זה פרסום הודעה לציבור ובה בקשה מבתי הכנסת ביישוב, להודיע לוועדה אם הם מעוניינים לשלוח נציגים לאסיפה הבוחרת; בחירת בתי הכנסת בהתאם למספר המתפללים שדווח על ידם, בהתאם להרכב העדות, הזרמים הדתיים, והשכונות ביישוב ; קביעת מועד הבחירות; פנייה לגורמים הממנים את חברי האסיפה הבוחרת על מנת שימנו את נציגיהם; קביעת מועד לעריכת בחירות ומקום לכך; פרסום הודעה על האפשרות להגיש מועמדות לתפקיד רב עיר; בחינת עמידת המועמדים בדרישות שנקבעו בתקנות בחירת רבני עיר; אישור המועמדים לבחירה; פיקוח על הליך ההצבעה; ופרסום התוצאות ברשומות.
35 תקנות שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר), תשס"ז-2007 .
משרד לשירותי דת | 1171 .
:האסיפה הבוחרת מספרם של חברי האסיפה הבוחרת תלוי במספר התושבים ברשות המקומית 36 .
חברי האסיפה הבוחרת ימונו כלהלן: (א) מחצית חברי האסיפה הבוחרת ימונו בידי מועצת העיר, מחציתם לפחות נשים.
(ב) רבע מהחברים ימונו בידי בתי הכנסת.
(ג) שמינית מהחברים יהיו רבנים נושאי משרות רבניות בעלי מעמד ציבורי שי מונו בידי השר בהסכמת ראש הרשות המקומית.
(ד) שמינית מהחברים יהיו נציגי ציבור בתחומי הרוח, החינוך האקדמיה והמינהל שימונו בידי השר בהסכמת ראש הרשות המקומית, מחציתם לפחות נשים.
הנציגים שייבחרו מקרב הרבנים או נציגי הציבור יתנו ייצוג לגופים, למגזרים ולעדות המעוניינים בקיומם של שירותי הדת היהודיים.
חברי האסיפה הבוחרת יהיו מי שכתובתו ומרכז חייו בתחום הרשות המקומית.
על פי תקנות בחירת רבני עיר, אם "לא נבחרו או נתמנו חברי ועדת הבחירות, או חברי האסיפה הבוחרת, בתוך 30 ימים מהיום שהשר הודיע על כך בכתב למי שחייב לבחרם או למנותם, רשאי השר למנות את בעלי התפקידים".
התערבות יועץ השר בעבודת ועדות לבחירת רב עיר .
כאמור, תקנות בחירות רבני עיר מייחדות תפקיד מרכזי לשר לשירותי הדת בהתנעת הליך הבחירה של רב עיר, וזאת עד להקמת ועדת הבחירות.
לצורך מילוי אחריותו לעניין ההליך נעזר השר לשירותי דת, מר דוד אזולאי, ביועצו מר דוד עמר, המועסק במשרת אמון וממונה מטעמו על נושא בחירת רבני עיר.
הוראות תקנון שירות המדינה (תקשי"ר) בנושא "נושאי משרות אמון אישיות בלשכת ראש הממשלה, השרים וסגני שרים" מטילות מגבלות על עובדים במשרות אמון שנועדו להפריד בין הדרג הפוליטי לדרג המקצועי.
בהוראות נקבע כי על נושאי משרות האמון חל איסור להתערב בעבודת הגורמים המקצועיים של המשרד, ובייחוד נאסר עליהם לתת הוראות והנחיות לדרג המקצועי של ה משרד37 .
מטרתו העיקרית של האיסור היא לשמור על שיקול הדעת העצמאי של הדרג המקצועי.
ביסוד העיקרון של עצמאות שיקול הדעת עומדת התפיסה כי הדרג המקצועי של שירות המדינה פועל לפי נהלים קבועים מראש ולפי אמות מידה ברורות, ידועות ושוויוניות, ללא התערבות פרטנית של השר הממונה או נציגיו בעניינים של דרג זה38 .
זהו עקרון יסוד של שיטת הממשל בישראל ושל המשפט המי נהלי, ומבקר המדינה כבר עמד על החשיבות ש ל יישומו במינהל הציבורי39.
תקנות בחירות רבני עיר אינן מייחדות תפקיד לשר לשירותי דת ממועד ההקמה של ועדת הבחירות.
משהוקמה ועדת הבחירות היא ריבונית לנהל את הליך .
36 ברשות שמונה עד 50,000 תושבים- 16 חברים; מ- 50,001 עד 100,000 תושבים- 24 ;חברים מ- 100,001 עד 200,000 תושבים- 32 חברים; מעל 200,001 תושבים- 48 .
חברים 37 ,תקשי"רפרק 02.
52" , לשכות השרים וסגני השרים".
38 דפנה ברק-ארז, משפט מינהלי א (2010 '), עמ159 .
ואילך 39 ראודוח מבקר המדינה 67( ב 2017) , בפרק "משרד הבינוי והשיכון - כשלים בגיבושה ובהפעלתה של התכנית האסטרטגית לעידוד ההתיישבות ולחיזוקה", עמ' 253.
על כן מתבקש כי משלב זה ואילך תימנע לשכת השר מלהתערב בעבודת ועדת הבחירות, ותקפיד על עצמאותה.
על אף זאת, בביקורת הועלו שני מקרים שבהם התערב יועץ השר בעבודת ועדת הבחירות ובניגוד לכללים, לאחר שהוקמה: 1.
:התערבות בעצמאות ועדת הבחירות לבחירת רב העיר בת ים בשנת 2014 הקים השר לשירותי דת ועדת בחירות לבחירת רב עיר בבת ים.
בפרוטוקול של ישיבת ועדת הבחירות מאוגוסט 2017 צוין כי נציגת הלשכה המשפטית, המשמשת כמשקיפה בוועדה בשמו של היועץ המשפטי למשרד, קבלה כי שלבים חשובים של עבודת הוועדה מבוצעים בידי עובדי לשכת השר ולא בידי הגורם המקצועי - מחלקת רבנים.
היועצת המשפטית הדגישה כי "היחידה המקצועית היא זאת שצריכה לעשות את עבודת ההכנה הזו ולא גורמים פוליטיים".
השלבים שאליהם התייחסה היועצת המשפטית הם מהותיים ויש בהם כדי להשפיע על תוצאות הבחירה של רב עיר.
היועצת המשפטית מצוטטת במסמך כך: "את סיום עבודת ההכנה לישיבת הוועדה – בדיקת התצהירים האחרונים של בתי הכנסת.
כמו גם סיום עריכת הנתונים לקראת הישיבה (טבלת השוואה של ספירת המתפללים כדי לבחור את בתי הכנסת שישלחו נציגים לאסיפה הבוחרת את רב העיר) עשו עובדי לשכת השר, האילוץ של כוח אדם מובן, ומדובר בחלק קטן ביקש להדגיש ]היועץ המשפטי של המשרד [ מהעבודה, ועדיין עו"ד פת שזה לא תקין.
עברתי בעצמי על המסמכים לפני הישיבה, כולל בדיקה מדגמית של חלק מהחישובים (מספר המתפללים), ולאחר התייעצות אתו, את הישיבה היום אנחנו כן נערוך, אבל להבא נדרש להיערך אחרת.
:התערבות בעצמאות ועדת הבחירות לבחירת רב העיר לוד בפברואר 2015 חתם השר על ההודעה בנוגע לצורך למנות רב עיר ללוד.
יותר מחצי שנה לאחר מכן, ביולי 2015 , התכנסה הוועדה לבחירת רב העיר לוד לישיבתה הראשונה.
הוועדה קבעה את סדרי עבודתה, את מספר נציגי האסיפה הבוחרת, את השבתות שבהן תיערך ספירת מתפללים בבתי הכנסת לשם קביעת בתי הכנסת לאסיפה הבוחרת, ולוח זמנים להמשך.
לאחר כינוס הוועדה לבחירת רב עיר נבחרו גם נציגי האסיפה הבוחרת.
בחודשים מרץ -אפריל 2017 פנו נציגי העירייה בוועדה לבחירת רב, ובהם חבר הוועדה - ראש העיר לוד, מר יאיר רביבו, ליו"ר הוועדה, הרב זבדיה כהן, וליתר חברי הוועדה וללשכת השר, בבקשה לקבוע מועד לישיבתה כדי לקדם את הליך הבחירה; ראש העיר אף הציע מספר מועדים לישיבה.
ואולם, יו"ר הוועדה, הרב זבדיה כהן, וחברי הוועדה לא השיבו לפניות אלה כלל.
בהיעדר תגובה, הודיע ראש העיר לחברי הוועדה כי הוא נאלץ לקבוע מועד לכינוס הוועדה, ל- 4.
יום לפני המועד שקבע ראש העיר לכינוס הוועדה, ב- 3.
17 , ביטל מר דוד עמר, יועץ השר, את הודעתו של ראש העיר, בדבר כינוס הוועדה.
כהסבר משרד לשירותי דת | 1173 .
לכך הוא כתב לראש העיר, כי "המחלקהמחלקת [ המטפלת בנושא רבנות עמוסה עד לעייפה.
מדיניות המשרד היא לתעדף כינוסי ]רבנים ונישואין ועדה בערים בהם הליך בחירת רב עיר עדיין בתחילתו.
שם נדרש הליך מורכב של בחירת בתי כנסת האורך זמן רב ואנו מעוניינים לסיים בפרק זמן קצוב הליכים אלה".
בהמשך להודעת יועץ השר, בדק היועץ המשפטי למשרד לשירותי דת עם הגורמים הרלוונטיים - יו"ר הוועדה ומנהל מחלקת רבנים במשרד המטפלת בנושא, ונמסר לו כי מבחינתם אפשר לכנס את הוועדה.
בהתאם לכך הבהיר היועץ המשפטי של המשרד בהמשך אותו חודש לחברי הוועדה ולגורמים המעורבים כי אין כל מניעה משפטית מלכנס את הוועדה.
למרות זאת לא התקדם ההליך מאז, ו ביולי 2017 נעצרלאחר ש תושבים עתרו לבג"ץ בשל ליקויים בהליך.
בדיקת משרד מבקר המדינה במחלקת רבנים העלתה כי לא ברור על מה התבססה טענת יועץ השר בנוגע לעומס מיוחד על המחלקה שמנע את קיום הפגישה.
משרד מבקר המדינה מעיר ליועץ השר, מר דוד עמר, כי הוועדה לבחירת רב עיר היא ועדה עצמאית בראשות שופט או דיין, האמורה לפעול בהתאם לשיקול דעתה העצמאי, ותיאום פעילותה נעשה באמצעות מרכז הוועדה - מנהל מחלקת רבנים במשרד.
לפיכך היה עליו להימנע מלהתערב בסדרי עבודתה המקצועית של הוועדה לבחירת רב עיר.
המשרד מסר בתשובתו כי לשכת השר פעלה בתוקף סמכותה לקבוע סדר עדיפויות כללי ושוויוני בנושא בחירת רבני עיר, כאשר השיקול היחיד שעמד לנגד עיניה, כמפורט במכתב יועץ השר, הוא לקדם הליכי בחירות בערים רבות ככל האפשר, זאת ללא כל התייחסות לעיר ספציפית.
משרד מבקר המדינה חוזר ומציין כי משהוקמה ועדה בראשות שופט או דיין, אל ליועץ שר, שהוא מינוי במשרת אמון, להתערב בעבודתה ולקבוע את סדרי עבודתה.
ראש העיר פנה ליו"ר הוועדה, שהוא גם הממונה על סדרי עבודתה, ומעורבות יועץ השר בסדרי עבודת הוועדה היא אסורה ומנוגדת להוראות התקשי"ר.
 1174 |דוח שנתי 68ג .
התערבותו של עוזר השר בעבודת ועדות הבחירות לרבני עיר לא זו בלבד שהיא מנוגדת לכללים הנוגעים לעובדים המועסקים במשרות אמון, אלא היא עלולה לפתוח פתח להתנהגות בלתי הולמת של עובדי ציבור הפועלים לטובת עניינים פוליטיים ולא לטובת הציבור, ולפיכך יש לעקור אותה מן השורש.
על השר לשירותי דת לוודא כי עוזריו ויועציו האישיים לא יתערבו בעבודת הוועדה, לרבות במשימות המוטלות על מרכז הוועדה.
ביצוע שלבים מרכזיים בהליך בחירת רב עיר בידי יועץ השר או עובדי לשכת השר , במקום חברי הוועדה, ובכלל זה מרכז הוועדה, פוגע בשקיפות ההליך, אינו ממצה את היכולות המקצועיות ואת הניסיון בטיפול מינהלי בהליך שהצטברו במשרד ועלול לפגוע ביעילותו.
יתר על כן, התערבותו של יועץ השר בהליכי בחירת רב עיר מעביר מסר על הימצאות שיקולים לא עניינים, ובכללם שיקולים פוליטיים המשפיעים על הליך הבחירה, וזאת מעצם מינויו של יועץ השר במשרת אמון האמון על טיפול בעניינים פוליטיים.
בהקשר של הזהירות שראוי לשלטון המרכזי לנהוג בהליך בחירה של רב עיר, ראוי להביא מדברי כב' השופט יצחק עמית, בעתירה שנדונה לא כבר ושעניינה הליך בחירת רב העיר לטבריה40: "בחירת רב עיר היא עניין בעל אופי מקומי, אשר תלוי באופייה של הרבנות המקומית ותושביה .
בהקשר זה גובר "עקרון האוטונומיה", שיש בו להסיג את מעורבותו של השלטון המרכזי .
תופעה זו של התערבות פוליטית מצד גורמי השלטון המרכזי אינה ראויה .
התערבות שר כזה או אחר או ניסיון להשפיע על ה ליך בחירת רב עיר יש בה כדי להכתים את טוהר הבחירות, והדבר גם עומד בניגוד למושכלות היסוד של המשפט המינהלי".
בתשובתו ציין השר לשירותי דת כי השר "הסמיך את מר דוד עמר מלשכתו לרכז את פעולת לשכת השר, בכל הקשור למינוי רבני עיר ולקדם את כל הפעולות בעניין זה.
שעל פי התקנות מסורות לשר".
וכי "השר והמשרד ייקחו לתשומת לבם את הערות הביקורת בהקשר זה.
ואולם, חשוב להדגיש כי ככל שהיו חריגות, הן שוליות ונועדו לקדם מינוי הרבנים, ולפתוח צווארי בקבוק".
היות והשר נושא באחריות כוללת לנעשה במשרדו, לרבות בלשכתו , ראוי שהשר ינחה את יועצו באופן ברור וחד -משמעי מהם גבולות גזרתו, לרבות היעדר סמכויות לביצוע או למתן הנחיות לדרג המקצועי במשרדו, או לוועדות לבחירת רב עיר41.
40 בג"ץ 8799/17 , רפאל טרבלסי נ' השר לשירותי דת ואחרים, ניתן ב - 7.
41 ראו גם בדוח זהבפרק "פעולות רשויות השלטון לצמצום העישון ונזקיו", עמ' 605.
משרד לשירותי דת | 1175 .
זאת ועוד, משרד מבקר המדינה מציין כי העבודה המינהלית של ליווי ועדות הבחירות לבחירת רבני ערים מתנהלת זה שנים ביחידת מנהל תחום נישואין ורבנים, לרבות בדיקה והכנה של טבלאות ספירת המתפללים בבתי הכנסת לצורך הרכבת האסיפה הבוחרת.
מדובר בהליכי בחירות שבהם משולבים מאבקים פוליטיים ויעידו על כך העתירות לבג"ץ לפני ואחרי ביצוע מערכות הבחירות שנערכו בשנתיים האחרונות בכל הרשויות המקומיות (לוד, בית שמש, טבריה, בת ים, מבשרת ציון).
בהתאם יש להקפיד על הפרדה ברורה בין המטלות שהדרג הפוליטי בלשכת השר יכול לבצע ובין מטלות של הדרג המקצועי במשרד.
הנחיות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה לחידוש הליכי בחירות לרבני ערים וביצוען .
כפי שיפורט להלן, הליך בחירת רב עיר הוא תהליך ארוך ומסורבל הדורש הסכמות הדדיות מצד כל הגורמים המשתתפים.
מאחר שאינו מוגבל בזמן, הוא מתנהל לעתים במשך שנים.
המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (להלן-המשנה ליועץ) כבר עמד בעבר על כך שרשויות רבות מצויות זמן רב ללא רבני ערים מכהנים, וכך כתב בדברי ההסבר להנחיות שהוציא במאי 2015 , עם כינונה של הממשלה החדשה: "לאחרונה עלה .
כי בחלק מהמקרים בהם כהונתו של רב עיר עומדת להסתיים, ולא מכהן באותה רשות רב עיר נוסף, השר לשירותי דת לא פעל 42 במסגרת סמכו תו לקידום הליכי בחירה לרב עיר חדש, אשר יחליף את רב העיר העומד לסיים את כהונתו לפי דין.
כמו כן התברר כי אף במקרים בהם כהונתו של רב העיר כבר הסתיימה, לא פעל השר במסגרת סמכותו לחידוש הליכי בחירת רב עיר באותה רשות".