HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בלוח שלהלן השוואה בין תקני מדריכים לפי תקציב המודרכות הנוכחי לזה שעליו המליצה הוועדה: לוח 1 : תקני המדריכים לפי תקציב המודרכות ובהתאם להמלצות הוועדה .
תקציב המודרכות - תקני מדריכים לפי שש רמות המלצת הוועדה - תקני מדריכים לפי שלוש רמות .
החניכים תקן המדריכים רמת מורכבות .
החניכים תקן המדריכים .
רמה א' 2 מדריכים לכל 40 ( חניכים1:20) רמה א' 2 מדריכים לכל 25 עד35 חניכים .
5) רמה ב' 2 מדריכים לכל 35 ( חניכים 1:17.
רמה ג' 2 מדריכים לכל 30 ( חניכים1:15) רמה ב' 2 מדריכים לכל 20 ( חניכים1:10) .
רמה ד' 2 מדריכים לכל 25 ( חניכים 1:12.
רמה ה' 2 מדריכים לכל 10 ( חניכים1:5) רמה ג' 3 מדריכים לכל 15 ( חניכים1:5) .
רמה ו' 3 מדריכים לכל 10 ( חניכים1:3.
3) מהלוח עולה כי תקן המדריכים המעודכן שהציעה הוועדה משפר את היחס המספרי בין מדריך לחניך (למעט בנוגע לחניכים ברמת מורכבות ו').
58 הפרק אינו עוסק בכפרי הנוער הממשלתיים- אשל הנשיא וכדורי.
59 תקצוב כפרי הנוער מבוסס על מנגנונים תחשיביים שנקבעו על ידי ועדת לאור, ועדה בין משרדית בשנת 1975 .
הועדה קבעה את סל לאור שמיועד למימון ההוצאות התפעוליות השוטפות של הפנימייה.
הסל מועבר ישירות ממשרד החינוך לפנימיות כסכום כולל לפי מספר החניכים.
הסל מורכב מחמישה רכיבים: שכר, מזון, דלק , חשמל ומים, החזקת בית (ניהול ומזכירות, כספים והנה"ח, שירותי עזר, תיקונים ואחזקה, ביטוח ומיסים), והחזקת תלמיד (תרבות, ספורט והעשרה, כביסה, חומרי ניקיון ואספקה קטנה, חידוש ציוד).
סכום רכיב השכר בסל התעדכן לאור הסכמי שכר בדצמבר 2007.
השינוי שחל במאפייני .
כאמור, המינהל לא דן בהמלצות הוועדה שהוא עצמו הקים, ולא שינה את תקני המדריכים.
יצוין כי בינואר 2017 קיימהועדת החינוך של הכנסת דיון בנוגע לסל לאור 60 .
המינהל הציג לוועדה את עמדתו בדבר הצורך לעדכון הסל, עמדה שהתבססה בין היתר על עבודת הוועדה מ -2015 .
ועדת החינוך הורתה למשרד החינוך להקים מנגנון שיקבע עדכון אוטומטי לתקצוב כפרי הנוער וכן קבעה דיון מעקב בנושא כחודשיים לאחר מכן.
נכון למועד סיום הביקורת, תקן המדריכים בסל לאור עדיין לא עודכן וועדת הכנסת לא התכנסה לדיון מעקב בנושא זה.
התקן הקיים נקבע לפני למעלה מ-40 שנה ומאז נעשו בו עדכונים קלים בלבד.
השינוי שחל במאפייני החניכים המאכלסים את כפרי הנוער הפך את המענה הנדרש לטיפול בהם למורכב יותר, והוא מחייב את משרד החינוך ומשרד האוצר לבחון אם התקן הקיים מתאים לצורכי החניכים וכן לעדכנו ככל שנדרש.
ראוי לסיים בהקדם את הדיון המתמשך בצורך לעדכן את סל לאור, על מנת שחניכי הכפרים יוכלו לקבל מסגרת חינוכית וטיפולית איכותית.
פערי איוש בתקני המדריכים ותשלום עבור תקנים לא מאוישים: המינהל מגדיר בנהליו את העמידה בתקני כוח האדם כאחד מתנאי הסף לקבלת כשירות לקליטת חניכים.
בנוסף, הסכם הפעלת כפרים מודרכים61, שהוא הבסיס להעברת תקציב המודרכות לכפרים, מחייב את הכפר לעמוד בדרישות לקבלת הכשירות, ובכלל זה לאייש את התקנים שנקבעו לו ושעל פיהם הוא מתוקצב.
ההסכם מאפשר למינהל לנקוט סנקציות נגד כפרי נוער שאינם עומדים בנדרש מהם ולהפסיק, להקטין או לעכב את תשלומי תקציב המודרכות.
משרד מבקר המדינה בדק את תקן ומספר המדריכים בפועל ב-29 כפרים בשנת הלימודים ה תשע"ז (ספטמבר 2016 עד אוגוסט 2017) ,ומצא כי בהתאם לתקן הם נדרשו ל-575 תקני מדריכים.
בפועל, מדיווחי אותם הכפרים למשרד מבקר המדינה עלה כי הם מעסיקים 437 מדריכים בלבד - פער של 138 (24% )תקני מדריכים שאינם מאוישים.
בבדיקה עלה כי רק שישה מהכפרים הללו פעלו במצבת עובדים מלאה.
60 מינהל החינוך ההתיישבותי - אגף התקציבים, דיון בוועדת החינוך בנושא סל לאור - קביעת שיעורי התשלומים בפנימיות, 1.
61 ההסכם קובע כי המינהל ישתתף בתקציב השנתי השוטף של כפר הנוער, לאחר שהכפר אושר כ"כפר נוער מודרך" ע"י המינהל, בהתאם לתבחינים ולכללים שנקבעו (וביניהם תקני המדריכים).
הפערים באיוש תקני הדרכה הופיעו גם בתיקי הפיקוח, אך על אף התקנים הלא מאוישים, בביקורת עלה כי המינהל מעביר לכפרי הנוער את תקציב המודרכות, עבור תשלומי שכר, בערך של מלוא תקני הצ וות החינוכי, אף שהוא חסר .
המינהל גם לא הפעיל נגד אותם כפרים הפועלים בתקן לא מלא סנקציה כלשהי.
בפרוטוקול של דיון שקיים המינהל ביוני 2016 , צוין כי איןלמינהל יכולת לעקוב אחר מצבת הצוות החינוכי וכיוון שהתשלום המועבר לכפרים הוא גלובלי ואינו מותנה במצבת המדריכים בפועל, הרי שהמינהל לא יכול לקזז ממנו את התשלום בעבור התקנים שאינם מאוישים.
על המינהל לוודא כי כפרי הנוער יאיישו את כל תקני ההדרכה שהוא קבע כדי להבטיח מתן מענה הולם לרמת המורכבות של החניכים.
אם הכפרים לא יעמדו בהתניה זו על המינהל לנקוט באמצעים העומדים לרשותו, כפי שנקבעו בהסכמים ובנהלים, ולשלול את כשירותם של הכפרים לקליטת חניכים נוספים, לא לשלם עבור תקנים חסרים ולמנוע מהם את תקציב המודרכות.
משרד מבקר המדינה מעיר למינהל כי כיוון שמתכונת התקצוב של כפרי הנוער במסגרת תקציב המודרכות שנקבעה בשנת 1993 , אינה לוקחת בחשבון פעילות בתקנים לא מאוישים, יש לבחון את יעילותה מחדש ולעדכנה על פי הצורך, ובהתאם לכך לעדכן את ההסכמים עם הכפרים.
מתשובות כמה מכפרי הנוער למשרד מבקר המדינה מאוגוסט וספטמבר 2018 עולה כי חלק מהכפ רים מעסיקים אימהות בית בתפקידי הדרכה, ומשכך לטענתם הפער בין מספר התקנים הקבועים למספר התקנים המאוישים קטן יותר.
משרד החינוך מאפשר לכפרים להעסיק אימהות בית בתפקידי הדרכה ומתקצב אותן.
בהתאם, עליו לבחון את תקני אימהות הבית ודרישות הסף שעליהן לעמוד בהן.
משרד החינוך ציין בתשובתו כי הוא מקבל את עמדת מבקר המדינה ולפיה חסר מעקב אחר ביצוע של דרישות המינהל בכל הקשור לאיוש תקני כוח אדם בכפרי הנוער ולכן המידע חסר.
המשרד רואה בכך חשיבות רבה, ובכוונת המינהל לבחון דרכים למימוש יעד זה.
קבלה, הכשרה וליווי של הצוות חינוכי .
על מנת שהצוות החינוכי יוכל למלא כראוי את תפקידו המורכב הוא נדרש לעמוד בתנאי סף שקבע המינהל וכן לעבור הכשרה מתאימה.
במסגרת זו, על המינהל להכשיר את המדריכים כדי שיוכלו לשמש דמויות חינוכיות משמעותיות, סמכותיות, יציבות, מכילות, מקצועיות ובעלות מיומנות מתאימה ל טיפול בבני משרד החינוך | 1267 .
נוער בסיכון; לתת להם כלים להתמודדות עם המצבים המורכבים שעימם הם צפויים להיפגש בתפקידם, ולתמוך בהם ברמה המקצועית והנפשית.
קובץ הנהלים קובע כי חלק מתהליך הכשרת ופיתוח הצוות החינוכי בכפר ייערך בתוך הכפר וחלקו ייערך מחוצה לו.
ההכשרה הפנים כפרית נעשית באחריות הנהלת הכפר, במטרה לשלב את המדריכים החדשים בתרבות הארגון המקומית, ובמסגרתה מלווה מדריך ותיק את המדריך החדש.
המינהל אינו קובע מהם נושאי ההכשרה, אך קובע כי הם ייבחרו תוך התייעצות עם הפיקוח.
ההכשרה החוץ כפרית נעשית באחריות המינהל.
מדריכים חדשים עוברים קורס הכשרה בסיסי, וכמו כן, מתקיימות הכשרות שוטפות לצוות הוותיק ולנושאים ייחודיים.
קבלת מדריכים חדשים וקורס ההכשרה הבסיסי לתפקיד ההדרכה .
התפקיד המרכזי שממלא המדריך מחייב להבטיח שהכפר גייס כוח אדם איכותי לתפקיד זה.
המינהל קבע בנהליו תנאי סף לתפקיד מדריך, כך לדוגמה קבע המינהל כי מדריך יהיה בעל השכלה על תיכונית; ואולם בבדיקה עלה כי כ- 51% מ-365 המדריכים שהועסקו (ושלגביהם נמסר מידע) לא עמדו בדרישות ההשכלה הנדרשת ולא היו בעלי השכלה על תיכונית.
בנוסף קבע המינהל כי על המפקח על כפר הנוער לאשר כי המדריך כשיר לעבוד בכפר.
בעת הצורך, המפקח רשאי לאשר חריגה מדרישות הסף.
ואולם, מבדיקת תיקי הפיקוח של כפרי הנוער עלה שהמפקחים לא תיעדו את בחינת התאמת המועמדים לשמש כמדריכים, לרבות עמידה בדרישות לגבי השכלתם, הכשרתם, ניסיונם והיעדר עבר פלילי.
כמו כן עלה מהתיקים שחלק מהמפקחים מקבלים מועמדים לתפקיד מדריכים על בסיס שיחת היכרות ובלי שבדקו אם הם עומדים בדרישות הסף.
מדריכי כפרי הנוער עובדים עם אוכלוסייה צעירה ופגיעה ונדרשים להתמודד עם המורכבות הרגשית והחברתית שלהם.
לכן קבע המשרד כי על המדריכים לעמוד בכמה תנאי סף הכרחיים.
ואולם העובדות מצביעות על כך שלמעלה ממחצית המדריכים אינם עומדים בדרישות שנקבעו או שהמפקחים לא בדקו את עמידתם בדרישות אלו.
קורס הכשרה בסיסי למדריכים חדשים: המינהל קבע בקובץ הנהלים כי על מדריך שמתקבל לעבודה להשתתף במהלך ש נת עבודתו הראשונה, בקורס 1268 |דוח שנתי 69ב .
הכשרה בסיסי, קורס עזרה ראשונה והתנסות מוקדמת בתפקיד (כגון במחנה הכנה)62 .
על פי הדרישות, קורס ההכשרה הבסיסי הוא בן 120 שעות.
הקורס מתחיל בהכשרה מרוכזת של חמישה ימים בתקופת הקיץ - לפני תחילת הלימודים, ונמשך במפגשים המתקיימים במהלך הש נה.
מטרת ההכשרה המרוכזת היא ליצור תחושת שייכות לעולם כפרי הנוער והתמצאות בעולם המתבגרים בישראל ובדילמות המאפיינות את עבודתם של המדריכים וכן להעניק מיומנויות הדרכה בסיסיות63 .
בבדיקה נמצא כי מדריכים נקלטים לעבודה בכפרי הנוער לא רק לקראת שנת לימודים חדשה אלא גם במהלך שנת הלימודים, כדי להחליף מדריכים שפרשו באמצע השנה או כדי למלא תקנים שאינם מאוישים.
משמעות הדבר היא שחלק מהמדריכים החדשים מחמיצים חלק ניכר מההכשרה הבסיסית.
כך למשל, ב -2017 התקבלו לעבודה בכפרים 76 מדריכים חדשים לאחר שההכשרה המרוכזת הסתיימה, ולכן לא עברו הכשרה קודם לתחילת עבודתם בכפרים.
יתרה מכך, נמצא כי בניגוד לנהלים, מדריכים שלא עברו את ההכשרה המרוכזת לפני תחילת עבודתם, לא משלימים אותה עד תום שנת עבודתם הראשונה.
כך למשל, החל מאוגוסט 2016 (לאחר סיומה של ההכשרה המרוכזת) ועד אוגוסט 2017 , התקבלו לכפרי נוער שנבדקו 173 מדריכים חדשים, כ-64% ( מהם110 מדריכים) לא עברו את ההכשרה המרוכזת במהלך שנת עבודתם הראשונה.
אף שאגף חינוך והדרכה במינהל עורך רישום מדויק של כל המדריכים שהשתתפו בהכשרה הבסיסית ושל כל המדריכים החדשים ומועד קבלתם, הוא אינו פועל בהתאם לנוהל, ואינו דורש שמדריכים אלו יעברו את ההכשרה הבסיסית במלואה במהלך שנת עבודתם הראשונה.
על המינהל להקפיד לפעול על פי הכללים שהוא בעצמו קבע לוודא כי המדריכים שמתקבלים לכפרים יעמדו בתנאי הסף שנקבעו, ויקבלו הכשרה בסיסית במהלך שנת עבודתם הראשונה, על מנת שיהיו בידיהם כלים להתמודד עם עבודתם בצורה מיטבית.
62 :הכשרה זו מחויב לעבור כל מדריך ככל שאינו בעל תעודת הסמכה בקורס הכשרה מוכר למדריכים חינוכיים/מדריכי פנימיות; בוגר סמינרים מוכרים למורות ולגננות; בעל תואר אקדמי בעבודה סוציאלית, פסיכולוגיה, חינוך, ומדעי ההתנהגות; ב וגר קורסים מוכרים להכשרת מטפלות או ב וגרות מגמות/מסלולים למטפלות; או משתתף באורח פעיל בקורס מוכר אחר להכשרת מדריכים או מטפלות.
63 בין היתר במסגרת הכשרה זו, מטופלים הנושאים הבאים: היכרות עם אגף חינוך והדרכה שבמינהל; היכרות עם החינוך הפנימייתי בישראל; יצירת אמון עם החניכים; המשחק החברתי; מאפייני גיל ההתבגרות; בריאות מתבגרים; עולם האינטרנט והתקשורת - אפשרויות וסיכונים; הקידום הלימודי בפנימייה; עידוד ומתן מקום לכוחות החיוביים של החניכים.
לקורסי הכשרה שוטפים יש חשיבות מקצועית רבה: למידת נושאים חדשים, התעדכנות בהנחיות והוראות, העלאת סוגיות ודילמות מקצועיות ואישיות , למידה מעמיתים ומגורמי מקצוע ועוד.
המינהל משתתף במימון קורסי הכשרה ולימוד לצוותים החינוכיים בפנימיות (חדשים וותיקים) לאורך שנת הלימודים.
מדובר בתוכניות המתקיימות בתוך כפרי הנוער והפנימיות בהיקף של בין 30 ל-50 שעות, ומיועדות לצוות החינוכי בפנימייה לצורך קידומו והתפתחותו המקצועית.
עלות הקורסים המאושרת נעה בין סכום של 9,000 ש"ח ל- 15,000 ש"ח לקורס, והשתתפות המינהל נעה בין סכום של 6,000 ש"ח ל - 13,000 ש"ח.
ובסך הכל עומדת ההשתתפות של המינהל על סכום העולה על 400,000 .
ש"ח לשנה המינהל לא קבע תוכנית הכשרה מחייבת לתקופת עבודת המדריך לאחר הקורס הבסיסי.
הוא לא קבע אילו קורסי חובה יעברו המדריכים ומה יהיה תוכנם, והבחירה נותרה בידי הכפרים בלבד ובהתאם לשיקול דעתם.
כתוצאה מכך, אי אפשר להבטיח כי קורסי ההכשרה השוטפים מכשירים את המדריכים להתמודד עם כל הסוגיות והקשיים האופייניים לחניכי כפרי הנוער.
כאמור, המינהל משתתף במימון ההכשרה השוטפת, בהתאם לבחירת הכפרים ובכפוף לאישור המפקחים (הניתן בטרם מוגשות הבקשות למטה המינהל) ולאישור אגף חינוך והדרכה, המקבל את הבקשות.
ההכשרה השוטפת מתבצעת באחד משני מסלולים: מסלול ראשון - מסלול המיועד להכשרת צוות הפנימייה סביב נושא שהכפר קובע על פי צרכיו.
מסלול זה מיועד בעיקר לצוותים של מדריכים חדשים וממומן על ידי המינהל בהיקף של עד 70%.
מסלול שני - מסלול המכשיר את הצוות בהתאם לאחד מהנושאים שעליהם המליץ המינהל: הנחיית קבוצות, אימון מתבגרים, רב תרבותיות, למידה מהצלחות, חוסן חינוכי, גישור, תקשורת מקדמת ובניית תוכנית צמיחה אישית.
מסלול זה מיועד בעיקר לצוותים ותיקים שכבר השלימו את שלב ההכשרה הבסיסי וממומן על ידי המינהל בהיקף של עד 85%.
משרד מבקר המדינה בדק את73 הבקשות למימון קורסי הכשרה שהגישו כפרי הנוער בפתח כל אחת משנות הלימודים התשע"ו עד התשע"ח (ספטמבר 2015 עד אוגוסט2018 ), ואשר אישרו מפקחי הכפרים.
מהבדיקה עלה כי בכל שנה נתונה מספר מועט של כפרים הגישו בקשות .
מרבית הבקשות אינן תואמות לוותק המדריכים בכפר ואינן מספקות הכשרה להתמודדות עם סוגיות וקשיים ייחודיים לכפרי הנוער וחניכיהם.
38% מהכפרים כלל לא הגישו בקשה למימון הכשרת מדריכיהם בשנת הלימודים התשע"ו, בשנת הלימודים התשע"ז עלה שיעור זה ל-43% ובשנת 1270 |דוח שנתי 69ב .
הלימודים התשע"ח הוא ירד ועמד על כ -30% .
חמישה מכפרי הנוער לא הגישו בקשה באף אחת משלוש השנים שנבדקו.
מבין32 הכפרים שהגישו בקשות, שישה הגישו בקשות במסלול הראשון בלבד (המיועד להכשרת מדריכים חדשים); 13 ;הגישו במסלול השני בלבד ו-13 .
נוספים הגישו בקשות בשני המסלולים 3.
מתוך73 ,הבקשות שהגישו הכפרים44 בקשות (שהן60% )מכלל הבקשות הוגשו למימון הכשרה לפי המסלול השני המיועד למדריכים ותיקים ורק 29 בקשות (כ-40% ) בחרו בהכשרה לפי המסלול הראשון המיועד למדריכים חדשים.
היות שכ-63% מ-406 המדריכים אשר נכון למועד הבדיקה עבדו בכפרי הנוער היו חדשים (עד שלוש שנים), עולה כי מרבית הכפרים שקיימו השתלמויות למדריכיהם לא מיקדו את ההשתלמויות במדריכים החדשים.
רק תשעה כפרים ביקשו להכשיר את מדריכיהם בתחום ההתנהגויות המסוכנות.
העובדה ש-30% ומעלהמכפרי הנוער לא מ גישים בקשות למימון קורסי הכשרה שוטפים מחייבת את המינהל לעמוד על הסיבות לכך ולנתח את היקף ההכשרה המוענק למדריכים בפועל, אולם הוא לא עשה כן.
בשל החשיבות של הנושא, המינהל צריך להיות יוזם ולא רק מגיב, ועליו לשקול לחייב את הכפרים לקיים קורסי הכשרה שוטפים.
על המפקחים, המאשרים את הבקשות לפני הגשתן למטה המינהל, ועל אגף חינוך והדרכה למפות את הצרכים המקצועיים שהצוותים החינוכיים נדרשים להשתלם בהם ולוודא כי סוג מסלולי ההכשרה שבוחרים הכפרים מתאים לוותק אוכלוסיית המדריכים בכפרם.
ליווי ותמיכה מקצועיים .
נהלי המינהל קובעים כי עובד חדש בכפרי הנוער יקבל מערך ליווי ותמיכה הכולל: פגישת היכרות עם ראשי המערכות השונות בכפר; ליווי של איש צוות ותיק; שיחות משוב מובנות; תמיכה והדרכה מקצועית של גורמים מתוך צוות הכפר.
הליווי השוטף יש בו כדי לתת תמיכה ומענה לכל מדריך, במקרים נקודתיים או מתמשכים, ללוותו בהתמודדויות שלו עם החניכים ובנוסף לתמוך בו ובתהליכים האישיים שהוא עובר במהלך תקופת עבודתו.
יש חשיבות יתרה לליווי כשמדובר במדריך חדש.
בבדיקת תיקי הפיקוח של כפרי הנוער עלה כי יש מקום לשיפור בכל הנוגע לליווי מדריכים.
המפקחים סבורים שנדרשת "הכשרה וליווי יותר אינטנסיבי ממה שנעשה היום את צוות ההדרכה החדש".
וכי קיים "סטנדרט עבודה נמוך מאד מבחינת העשייה בפנימייה בכל הרמות: ישיבות והכשרת צוות.
חוסר בהדרכה והכשרת צוות .
דברים דומים עלו במחקר שערך המינהל ב-2012 לבדיקת ההסתגלות של מדריכי פנימייה בשנת עבודתם הראשונה בכפרי הנוער 64 .
54% מהמדריכים שעורכי המחקר ראיינו סבורים שלא קיבלו ליווי ותמיכה מסודרים (לרבות חפיפה).
חלקם ציינו כי הם חשו בודדים וחסרי כלים להתמודד עם המצבים שאליהם נקלעו, ושעובדה זו הייתה שיקול משמעותי בהחלטה אם לעזוב את התפקיד או להישאר בו.
חלק מהמלצות המחקר היו למסד בנוהל את הכשרתם של המדריכים החדשים, להסדיר את הכשרתם הכללית והכשרתם הספציפית לעבודה בכפר הנוער שאליו התקבלו ו להקים מערך תמיכה מקצועי שוטף למדריכים חדשים.
בביקורת עלה כי על אף הליק ויים שמצאו בעניין זה המפקחים ועל אף המלצות המחקר שערך המינהל עצמו ב -2012 , אגף חינוך והדרכה במינהל עדיין לא גיבש תוכנית מובנית לחניכה וליווי של מדריכים חדשים.
הוא לא קבע מי איש הצוות שילווה את המדריך החדש, באיזו תדירות יפגוש אותו, באילו נושאים ילווה אותו וי חפוף אותו, מי גורמי המקצוע (בכפר ובמטה) שילוו אותו בשנותיו הראשונות וכיו"ב.
משרד החינוך ציין בתשובתו כי אגף ההדרכה מכיר כמובן בחשיבות הליווי של אנשי הצוות החינוכי החדשים והתמיכה בהם, ורואה חשיבות רבה בליווי מדריך חדש באמצעות איש צוות ותיק.
על אגף חינוך והדרכה, בשיתוף המפקחים, לגבש תוכנית ליווי מסודרת ארוכת טווח למדריכי כפרי הנוער, אשר תיבנה לפי שלבי ההשתלבות של המדריכים והנושאים, האישיים והמקצועיים, שבהם נדרש הליווי, אנשי המפתח המלווים ועוד.
בניית תוכנית שכזו, יש בכוחה לחזק את מערך התמיכה במדריך ולצמצם את היקף הנשירה של המדריכים מכפרי הנוער, כפי שיתואר בהמשך.
במאי 2017 דנה הוועדה המיוחדת לזכויות הילד של הכנסת בנושא הכשרת המדריכים המועסקים בפנימיות .
הוועדה החליטה ש על משרד החינוך להקים צוותים מצומצמים לבחינת ההכשרה הנדרשת למדריכים.
בהמשך לכך ובמהלך הביקורת כינס המינהל ועדה שמטרתה לדון בנושא מעמדו של הצוות החינוכי בפנימייה ומתן מעטפת מקצועית לצוותים החינוכיים.
עד למועד סיום הביקורת, התכנסה הוועדה פעם אחת בלבד (באוקטובר 2017 ), היא טרם גיבשה המלצות וטרם בוצעו צעדים לשיפור המעטפת המקצועית הניתנת לצוותי ההדרכה בכפרי הנוער.
64 מינהל החינוך ההתיישבותי - האגף לחינוך ולהדרכה בפנימיות - שלום שמאי ומאיה מויאל - בוטוין, צריך להקים סיירת שימור מדריכים, ינואר 2012 .
חלק מהחניכים חווה, טרם הגיעו לכפר, נטישה או ערעור תחושת הביטחון והאמון בסביבה ובעיקר בעולם המבוגרים.
יציבות הצוות החינוכי בכפר הנוער היא חלק חיוני מהמענה לחוויה זו 65 .
בתיקי הפיקוח נכתב כי ליציבות צוות ההדרכה יש השפעה על תחושת השייכות של החניכים.
עבודת ההדרכה בכפר הנוער היא עבודה מורכבת ומאתגרת.
המדריכים נדרשים להתמודדות ממושכת וקבועה, מלוות קשיים ודילמות, במשך כל שעות היממה; הם פועלים בסביבה רווית מתחים; נדרשים לטפל במשברים רגשיים של החניכים; לסייע להם בלימודים; להקנות להם ערכי ם, לחנך אותם.
הם נדרשים גם להיות המתווכים בין החניכים לבין גורמים אחרים, לרבות משפחותיהם.
בנסיבות אלו שחיקה מואצת של המדריכים היא תופעה שכיחה והיא אחת הסיבות המשמעותיות לקצב תחלופה גבוה של המדריכים.
תוצאת הדבר היא פגיעה בתחושת היציבות שחווים החניכים.
משרד מבקר המדינה בחן את הנתונים שהעבירו הכפרים בנוגע לתקופת ההעסקה של מדריכיהם ומצא כי שיעור תחלופתם של מדריכי כפרי הנוער גדול מאד, כפי שבא לידי ביטוי בתרשים 1 המתאר את משך תקופת עבודתם הממוצעת של כ -840 מדריכים שעבדו בכפרי הנוער בעשור האחרון (ואינם עובדים שם כיום).
תרשים 1 : משך תקופת עבודתם הממוצעת של מדריכים בכפרי הנוער, 2007 - 2017 .
התרשים מבליט את התחלופה הרבה של המדריכים, ועולה ממנו שכ -60% מ-840 המדריכים שאינם עובדים עוד בכפרי הנוער עבדו בכפרים במשך תקופה של פחות משנתיים.
בפגישות שערך משרד מבקר המדינה במהלך הביקורת, וביניהן פגישות עם גורמי מטה באגף חינוך והדרכה וכן פגישות עם מדריכים ומנהלי פנימיות בכפרי נוער, נמצא כי אחת הסיבות לתחלופה הגבוהה, מלבד קבלת מדריכים שאינם מתאימים לעבודה ומלבד היעדר הכשרה וליווי ותמיכה מקצועיים, היא תנאי העסקתם (לרבות שעות עבודה מרובות) ומגוריהם בכפר: .
שעות עבודה מרובות: שעות העבודה של המדריכים הן מרובות, ואינן מתמצות רק בשעות שבהן הם עובדים ישירות מול החניכים, אלא גם בשעות שבהן הם נדרשים, בין היתר, לטפל בבעיות נקודתיות של החניכים שעולות שעה שהם לומדים בבית הספר ; לקיים ישיבות עם סגל הכפר; לשוחח עם משפחות החניכים; ולהכין חומרי הדרכה.
בביקורת עלה כי עבודה ממושכת זו שוחקת את המדריך (ברמה הפיזית והנפשית 66 ), פוגעת במוטיבציה שלו להמשיך ולעבוד בכפר הנוער ועלולה לפגוע גם באיכות עבודת המדריך.
דפוס שעות העבודה של המדריכים בכפרי הנוער מזרז את שחיקתם וגורם לתחלופה מוגברת שלהם.
עובדה זו מחייבת את המינהל לנתח את השפעת דפוס העבודה של המדריך על איכות תפקודו ולספק מענה שיצמצם את ההשלכות השליליות של דפוס זה.
מדריכים שאינם לנים בשטח הכפר: בהתאם לקובץ הנהלים, מחויבים כל מדריכי כפרי הנוער ללון בכפרים עצמם, ולהיות זמינים לחניכים בכל עת.
זהו תנאי סף למתן כשירות לקליטת חניכים בפנימייה של כפרי הנוער, ועל המפקחים לבדוק שהוא מתקיים.
במקרה שכפר נוער אינו עומד בדרישה זו רשאי המפקח לשלול ממנו את הכשירות לקליטת חניכים.
בביקורת נמצא כי חלק מהמדריכים שעבדו במועד הביקורת בכפרי הנוער לא לנו בתחומם (לעתים בשל היעדר מקום מגורים).
על אף האמור, המינהל לא נתן לכך את הדעת, לא סיפק לכפרים מענה, ובנוסף לא נקט שום אמצעים נגד תופעה זו ובפרט לא דן בכשירות הכפרים לקלוט חניכים.
66 האמור דווח על ידי26 (מתוך34 ) מהמדריכים שסיימו את שנת עבודתם הראשונה בכפרי הנוער ואשר חלקם המשיכו לשנת עבודה נוספת וחל קם עזבו.
ראיונות אלה נערכו על ידי המינהל כחלק מהמחקר בעניין מעמדו של הצוות החינוכי בפנימייה מ - 2012 .
ראו המינהל לחינוך התיישבותי - האגף לחינוך ולהדרכה בפנימיות - שלום שמאי ומאיה מויאל-בוטוין, צריך להקים סיירת שימור מדריכים, ינואר 2012.
תחזוקתי גרוע, ורבים .
על המינהל והמפקחים מטעמו לפעול בהתאם לנהליו ולהסכם הפעלת הכפרים המודרכים, ולחייב את הכפרים לעמוד בדרישה ללינת המדריכים בכפר.
עליו לבדוק מהן הסיבות לכך שהכפרים לא מקיימים חובה זו ולבחון דרכים כיצד להבטיח שהיא תקוים וכל המדריכים ילונו בכפרים.
כמו כן, עליו לפעול למניעת פגיעה בחניכים, באמצעות התייעלות ואיזון בין מספר החניכים למספר המדריכים שיכול הכפר להכיל.
בתשובת מספר כפרים למשרד מבקר המדינה מאוגוסט וספטמבר 2018 , עלה כי חלק מהמדריכים שאינם לנים בכפר הן אימהות בית המשמשות בתפקידי הדרכה ואינן מחויבות ללון בכפר.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אם בית המשמשת בתפקיד הדרכה נושאת באחריות של גורם הדרכה, ובהתאם ראוי שיחולו עליה כל הכללים והחובות החלים על המדריכים.
כאמור, על המינהל לתת את הדעת בנוגע לתקני אימהות בית המשמשות בתפקידי הדרכה, והדרישות מהן.
תנאי מגורי המדריכים: המינהל מתקצב את אחזקת מבני מגורי החניכים והשיפוצים הנערכים בהם מכוח סל לאור 67 ; ואולם הסל לא מתייחס למגורי המדריכים, שנמצאים במבנים נפרדים.
בפועל, המינהל לא מתקצב את בניית מגורי המדריכים ואחזקתם.
הוא גם לא קבע סטנדרט מינימלי למגורי המדריכים שיענה על צורכיהם ויאפשר להם ולבני משפחתם להתגורר במגורים נוחים ומכובדים.
המינהל לא הטיל על המפקחים חובת פיקוח על מגורי המדריכים (בדומה לחובתם לפקח על מגורי החניכים), ובפועל הם אכן אינם מפקחים על תנאי המגורים של המדריכים.
בחינת תיקי הפיקוח העלתה כי המפקחים מסיירים במהלך ביקוריהם בכפרים במגורי החניכים, ואף מציינים ליקויים הנוגעים למגורים אלו אך אינם בוחנים את טיב מגורי המדריכים ואינם עומדים על פגמים וליקויים בהם.
ניתוח הנתונים שהתקבלו מהכפרים אודות כ-290 מבני מגורי מדריכים, העלה כי 85 מהם נמצאים במצב תחזוקתי גרוע או גרוע ביותר, ור בים מהם לא שופצו למעלה מעשור.
הדבר עלה גם בראיונות שערך משרד מבקר המדינה עם מדריכים בחמישה כפרי נוער (כמו גם מראיונות שערך המינהל עם המדריכים ב-2012 ) מהם עלה כי מגורי המדריכים סובלים מבעיות תחזוקה רבות כגון חוסר צביעה, קירות ותקרות מתקלפים, בעיות ביוב, קיומם של מקקים ומזיקים אחרים וכיו"ב.
הכפרים הוסיפו וציינו בפני משרד מבקר המדינה כי כיוון שהמבנים ישנים מאד, רבים מהם סובלים מתקלות בתשתית.
67 תחת סעיף אחזקת בית - הכולל רכיב לתיקונים ואחזקה, לרבות נגר, חשמלאי, שרברב, מסגר, כללי/בניה, חצרן ועוד.
משרד מבקר המדינה מעיר למינהל כי מקום מגורים אשר לא ראוי דיו למדריכים פוגע בצורכיהם ובמוטיבציה הנדרשת לעבודה המורכבת עם חניכי כפרי הנוער.
פגיעה זו מביאה לתחושת תסכול ותורמת לתחלופתם הגבוהה של המדריכים.
התחלופה הגבוהה משפיעה לרעה על חניכי הכפרים ופוגעת במענה החינוכי הניתן להם.
על המינהל לבחון את מצב המבנים של הצוות החינוכי בכפרים ולוודא שהם ראויים למגורים.
על המינהל לשקול לחייב את הפיקוח לבדוק גם את מצב תחזוקתם של מבני המדריכים והיותם ראויים למגורים, ואף לשקול לשלב בהסכמים עם הכפרים מחויבות לתחזוקה סבירה וראויה של מבני המדריכים.
משרד החינוך בתשובתו וגם הכפרים בתשובותיהם מאוגוסט וספטמבר 2018 , ציינו כי הם פועלים לשיפוץ מגורי המדריכים ולצמצום מספר המדריכים המתגוררים מחוץ לתחומי הכפר.
תוכניות הכנה לחיים עצמאיים .
היציאה מהמסגרת המשפחתית לחיים עצמאיים היא אתגר מורכב ומשמעותי עבור כל צעיר.
אתגר זה מורכב במיוחד עבור החניכים של כפרי הנוער, אשר שהו חלק נכבד מחייהם במסגרת חוץ ביתית.
מעברם לעצמאות עם סיום תקופת ההשמה והיציאה מאחריות המסגרת החינוכית וליוויה, מאלצים אותם לקבל אחריות בתחומים רבים ובתקופת זמן קצרה ומואצת, זאת בשונה מצעירים אחרים בני גילם, המקבלים עליהם את האחריות בתחומי הבגרות באופן הדרגתי.
מחקרים שנעשו בנוגע לחניכים שגדלו במסגרות חוץ ביתיות בישראל ובעולם מעידים על הקשיים שחווים החניכים בשנים שלאחר היציאה מהמסגרת: חוסר במסגרת דיור יציבה, קושי להשיג השכלה גבוהה, קשיים בתחום התעסוקה , מצוקה כלכלית קשה ועוני, מעורבות בהתנהגויות לא נורמטיביות כמו שימוש לרעה בסמים ואלכוהול ועבריינות בשכיחות גבוהה בהשוואה ליתר האוכלוסייה, עריקות מצה"ל ועוד.
היעדר הכנה נאותה של החניכים לחיים העצמאיים: במספר מדינות ברחבי העולם התפתחה חקיקה ומערכת שירותים לטובתם של צעירים שגדלו במסגרת חוץ ביתית68.
מענים אלו כוללים, בין השאר, הכנה במהלך ההתחנכות במסגרות - .
בנבנישתיצעירים הבוגרי ם ממסגרות ח וץ-ביתיות - סקירת ספרות תקופתית, דצמבר 2015.
לקראת היציאה מהן, ובין היתר לצורך הכנתם לקראת לימודים אקדמיי ם69 ולהכנתם להתמודדות ולהסתגלות בחיים הבוגרים , תוך הגברת תהליכים של הערכה ואבחנה והכנת תוכנית אישית וליווי70 .
,בהיעדר חקיקה בנושא בישראל בנה המינהל ב -2016 תוכנית לליווי בוגרי כפרי הנוער (להלן - התוכנית)71 .
" במסגרת תוכנית זו, הוא הגדיר חזון לפיו בוגרי כפרי הנוער והפנימיות משתלבים בהצלחה, רוכשים השכלה גבוהה ומובילים בחברה הישראלית כאזרחים מעורבים ואכפתיים ".
התוכנית בנויה מתמיכה בחניכים בשלושה ערוצים שונים: 1.
בזמן שהותם של החניכים בכפר הנוער, החל מגיל13 ועד גיל18.
בזמן שירותם הצבאי או השירות הלאומי (בני19 עד21.
בתקופת לימודיהם הגבוהים (בני 22 עד26.
) משרד מבקר המדינה בחן את התוכנית ומצא כי רק חלק קטן ממנה מוקדש למרכיב הראשון - זמן שה יית החניכים בכפר הנוער .
עיקר התוכנית עוסק באיסוף נתונים (על חניכים חסרי עורף משפחתי), בהכנה לשירות הצבאי ובתמיכה בבוגרים שכבר סיימו את שהותם בכפר.
משרד מבקר המדינה מעיר למינהל, כי על אף החשיבות הגדולה של התקופה שלאחר עזיבת כפר הנוער, ראוי שימלא בתוכן גם את המרכיב הראשון בתוכנית - תקופת השהייה בכפר.
כך ייווצר רצף ראוי של הכנה לקראת השתלבות מוצלחת של בוגרי כפרי הנוער בחברה הישראלית.
המינהל באמצעות אגף חינוך והדרכה, מתקצב את הכפרים עבור הפעלת תוכניות הכנה לחיים עצמאיים, בהתאם לדרישות שמעבירים הכפרים.
בביקורת עלה, כי המינהל לא קבע מהם התכנים שעל כפרי הנוער להעביר לחניכים וכיצד עליהם להכשירם לקראת סיום התחנכותם בכפר.
הוא גם לא דרש מהם לגבש תוכנית מותאמת למאפייני הכפר ולמאפייני חניכיו.
בשנת 2016 עמד התקציב לתוכנית ההכנה לחיים עצמאיים על כ -3.
17 מיליון ש"ח (כ-85% ;) יועדו לתוכניות הכנה לגיוס לצה"ל כ-540 אלף ש"ח (כ -14% ) הוקצו לתוכניות בתחום הציות לחוק והתנהגויות מסוכנות וכ -30 אלף ש"ח (פחות מ -2% ) הוקצו לגלישה בטוחה באינטרנט ולתוכניות כלכליות.
69 בארה"ב חקיקה פדרלית מ -1986 הגדירה תמיכה כלכלית ודאגה לצרכים של צעירים בוגרי מסגרות השמה מעל גיל 18 , במטרה להכינם לקראת חיים עצמאיים בקהילה .
החוק מתייחס להכנה לקראת חיים עצמאיים ולסיוע עם היציאה ממסגרת ההשמה על ידי בוגרים.
674 ( Chafee Foster Care Independent )Act מ-1999 מרחיב את החוק מ-1986 ומסדיר את חובות המדינה כלפי הצעירים הללו (לרבות המימון).
70 התשתית הוכנה במסגרת The Children Act - 1989 אשר החל להיות מיושם באוקטובר 1991 .
שלו "יש לך כתובת" תוכנית כוללנית לליווי בוגרי כפרי הנוער של המינהל לחינוך התיישבותי פנימייתי ועליית הנוער, יולי 2016.
הכנה לחניכים במגוון .
להם מיומנויות וכישורי .