HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
גם כאשר גופים ציבוריים מקיימים דיון עם בעלי עסקים או אזרחים ומגיעים לסיכום בדבר פעולות שעל כל צד לבצע, ראוי שהגופים הציבוריים יתעדו את הסיכומים הללו.
נמצא כי לעתים שירות המזון לא תיעד בכתב את כל הדרישות שלו מיבואני המזון וגם לא את כל הסיכומים שעשה עמם, הציג חלק מדרישותיו בעל פה, ולא תיעד את פגישותיו עם יבואנים.
משרד הבריאות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 , כי "התהליך הדו שיח הפרונטאלי עם היבואנים (טלפון, קבלת קהל) רק ]תיעוד[ .
ברובו מתועד יסרבל עוד יותר את התהליך ויאריכו במקום לקצרו".
משרד מבקר המדינה מעיר כי מצב שבו רגולטור - במקרה דנן, שירות המזון - מעביר הנחיה באופן לא רשמי וללא תיעוד בכתב, איננו קביל.
עוד נמצא כי לעתים ההנחיות בעל פה ניתנו בנוסף ולאחר שהעביר שירות המזון הנחיות בכתב, ועוד בטרם מולאו ההנחיות שבכתב, דבר שהגביר את הנטל הביורוקרטי והחמיר את תחושת אי-הוודאות של יבואני המזון.
63 "חסם ייב וא" מהווה מעין "מכס סמוי", בכך שהוא מטיל מגבלות על ייבוא מוצרים המתחרים בתוצרת המקומית.
64 יחידת מטה בהנהלת משרד הבריאות אשר, בין היתר, קובעת את מדיניות הפיקוח על המזון, מכינה תקנות, צווים, הנחיות, והוראות נוהל לביצוע על ידי השלוחות בלשכות המחוזיות, ומוציאה אישורים ליבואנים ואישורים מוקדמים לייבוא מזון.
65 יחידות הכפופות ללשכות הבריאות המחוזיות ולא לשירות המזון.
עיקר ייבוא המזון מתבצע דרך תחנות ההסגר למזון, הסמוכות לנמל אשדוד ולנמל חיפה.
במקרים אחרים שירות המזון העביר ליבואנים רק חלק מההנחיות לשחרור משלוחי המזון שאותן הוא העביר במכתב כללי לתחנות ההסגר.
בהתנהלותו זו הכביד שירות המזון את הנטל הביורוקרטי על יבואני המזון, הגביר את אי -הוודאות העסקית שלהם, וגרם להם הוצאות כספיות לא מתוכננות.
מכלול הדברים דלעיל משפיע על רווחי היבואנים, עלול להוציא יבואנים מסוימים משוק ייבוא המזון ואף עלול להשפיע על מחירי המזון המיובא לארץ.
במקרה דנן הכבדת הנטל הביורוקרטי מהווה "חסם ייבוא".
משרד ה בריאות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 , כי "החלק העיקרי של הבדיקות אותן מוצרי המזון צפויים לעבור בנמל מופיע מראש באישור.
המוקדם של מזון רגיש [66] .
על היבואן מוטלת האחריות להכיר את דרישות החקיקה למוצרים אותם הוא מייבא, הסיכון מהם ומקדמי הביטחון הנדרשים לאבטחת בטיחות ואיכות המזון.
הדיגום נועד לאמת את עמידת המוצר בדרישות החקיקה בעיקר מהיבטי בטיחות".
עוד הוא ציין כי "רוב היבואנים אינם מייבאים פעם אחת בלבד כך שבמרבית המקרים הפרוצדורה אינה זרה להם.
אין זה נכון להכליל הוראות דינמיות / כלליות לכל אישור יבוא מוקדם התקף לשנה בעיקר מעצם היותן דינמיות", וכי לעתים "הנזק הפוטנציאלי" של הכללת הנחיות כאלה באישור המוקדם יעלה על התועלת.
יחד עם זאת הודיע משרד הבריאות כי הוא ישקול את האפשרות לכלול הנחיות מעין אלה באתר שירות המזון באינטרנט.
משרד מבקר המדינה מעיר כי משמעותו של צמצום הנטל הביורוקרטי היא בין השאר האחריות המוטלת על המשרד הממשלתי - במקרה דנן משרד הבריאות - לתת ליבואן מראש, בין שהוא ותיק או לא, את מרב המידע בנוגע לדרישות הרגולטוריות שלו, באופן נגיש וברור.
לפרסום ההנחיות הללו באינטרנט נודע ערך רב, הן מבחינת השקיפות והשוויוניות - ההנחיות הכלליות גלויות לכול, ליבואנים בפועל וליבואנים בכוח - והן מבחינת היעילות - יבואני המזון יעודכנו בכל דרישת בדיקה חדשה.
כך יוכלו יבואני המזון לדעת כבר בשלב האישור המוקדם אם יצטרכו לבצע בדיקות מסוימות בשלב בדיקת המוצרים בתחנות הה סגר ולהעריך את המועד הסביר לתחילת השיווק של המוצרים בארץ, וכך תופחת אי - הוודאות בתחום זה.
תנאי הכרחי למערכת ארגונית הוא מידע מהימן ומפורט עד כמה שניתן, אשר ישמש עבור מנהלי הארגון כלי ניהולי רב-ערך לייעול המערכת.
אשר על כן - על משרד הבריאות היה להפעיל מער כת ניהול ובקרה פנימית, שתאסוף מידע על הליך מתן האישור לייבוא מזון, שלבי ההליך, מספר הבקשות הנצבר בשלבים השונים, זמני ההמתנה בכל אחד מהשלבים ועוד.
מערכת הניהול הזאת הייתה מסייעת לו להסיק מסקנות על משך הטיפול במשלוחים, על שלבי הטיפול ועל .
66 החל בשנת 2004 משרד הבריאות מבחין בנהלים לייבוא מזון בין מוצרי מזון רגיל (בנוהל ייבוא מזון רגיל נקבעה רשימה של מוצרי מזון רגילים) לבין מוצרי מזון רגיש, שהם מוצרים שאינם ברשימת מוצרי המזון הרגילים.
בסוגי המזון הרגיש נמצאים, בין השאר, מזון הדורש קירור (חלב, בשר, דגים), מזון ייעודי (למשל, מזון לחולים או לפגים), מזון תינוקות ושימורי דגים.
הטיפול בצמצום הנטל הביורוקרטי בשירות הציבורי 23 .
הסיבות לעיכובים בשחר ור המשלוחים, בין שהן באחריות היבואן ובין שהן באחריותו שלו.
מערכת כזאת חשובה במיוחד לעניין זה, לנוכח החשיבות הרבה הטמונה בקיצור הטיפול בבקשות לייבוא מזון והקטנת העלויות ליבואנים, ובפרט לנוכח תלונות שקיבל משרד הבריאות בשנים האחרונות מיבואנים שקבלו על הנטל הביורוקרטי הכבד, בייחוד בנוגע למשך הטיפול בבקשותיהם.
בבדיקת משרד מבקר המדינה נמצא כי בנובמבר 2010 החלה תחנת ההסגר באשדוד לנהל מעקב אחר מועדי תחילת הטיפול בתיקים - מקבלת תיק מלא בתחנה ועד לתחילת הטיפול בו, ואילו תחנת ההסגר בחיפה החלה לנהל מעקב כזה ביולי 2011 - במהלך הביקורת.
יצוין כי המעקב הופעל רק על אחד השלבים בהליך אישור ייבוא המזון.
הועלה כי מעקב זה תרם לצמצום הנטל באותו שלב, שכן הוא סייע לבחינת שלב זה בהליך ולצמצום משך ההמתנה לתחילת הטיפול בתיקים בתחנה באשדוד.
פעולות אלו היה על משרד הבריאות לעשות כבר לפני שנים ולהחילם על כל שלבי הטיפול בייבוא מזון.
בתשובה של משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 , הוא ציין כי לקראת פרסום הנוהל לייבוא מזון בשנת 2004 הוא ביצע ניתוח מערכתי בשיתוף בעלי העניין, לרבות איגוד לשכות המסחר, וכי מתקיים גם ניתוח מערכתי שוטף בנושא.
עוד הסביר המשרד בתשובתו, כי במועד כתיבת תשובתו הוא הנפיק אישורים למשלוח תוך שני ימי עבודה בממוצע מיום קבלת התיק בתחנות, "ולרוב אף ובתנאי שהיבואן עומד בדרישות".
כן טען כי במהלך שנת ]מכך[ פחות 2012 צפויים תגבור של כוח אדם ייעודי והשלמת פיתוח המערכת הממוחשב ת, ואלו יתרמו לצמצום זמני הטיפול בנושא.
אי-ודאות בהליכים של משרד התמ"ת למתן הכרה במוסדות לימוד כמוסדות להכשרה מקצועית חוק קליטת חיילים משוחררים, התשנ"ד - 1994 (להלן- חוק חיילים משוחררים), הסמיך את שר התמ"ת67 להכיר במוסד לימודים כמוסד להכשרה מקצועית לצורך מימוש הפיקדון לחיילים משוחררים68 (להלן- הפיקדון).
להכרה מהירה של משרד התמ"ת יש משמעות כלכלית: חוק חיילים משוחררים נועד לסייע להם ללמוד במימון המדינה קורסים שמוסדות הלימוד הללו מציעים; ככל שיתקצר פרק הזמן לקבלת האישור על ידי משרד התמ"ת, וככל שיופחת הנטל הבי ורוקרטי, לא רק החיילים המשוחררים ייהנו, אלא כך יוכלו אותם מוסדות לימוד להקדים לפעול וליצור מוניטין, ואגב זאת להגדיל את מספר התלמידים שלהם ואת הכנסותיהם.
כמו כן, ההכרה במוסד לימוד כ" מוסד להכשרה מקצועית " מאפשרת למוסדות הלימוד לקבל פטור חלקי מארנונה.
האגף להכ שרה ולפיתוח כוח אדם במשרד התמ"ת (להלן - אגף .
67 החוק הסמיך גם אתהשר לביטחון הפנים, שר הבריאות, שר החינוך או שר התיירות, כל אחד מהם בתחום אחריותו , להכיר במוסד לימודים כמוסד להכשרה מקצועית לצורך מימוש הפיקדון לחיילים המשוחררים.
68 על פי החוק, הקרן לקליטת החייל המשוחרר פ ותחת בקרן חשבון פיקדון על שמו, עם סיום שירותו הסדיר החייל המשוחרר יכול לממש את כספי הפיקדון, בין היתר לצורך הכשרה מקצועית.
)ההכשרה69 קבע בשנת 2007 נהלים לטיפול ובדיקת בקשות להכרה ב"קורסים עסקיים" וב"קורסי הפיקדון"70 .
, ובהם משך הזמן לאישור הקורסים משרד מבקר המדינה בחן את מרכיבי הבדיקה האדמיניסטרטיבית של אגף ההכשרה לגבי קורסים עסקיים, ו מצא כי הבדיקה, הכוללת בחינת מסמכים, דורשת השקעה של שעות ספורות בלבד71 .
לפיכך פרק זמן של 21 יום שקבע משרד התמ"ת לבדיקה הוא ארוך מאוד, אפילו אם מביאים בחשבון את העומס המוטל על אגף ההכשרה המטפל במסגרות נוספות להכשרה מקצועית .
ראוי כי משרד התמ"ת יבחן את פרק הזמן שקבע בנהליו לבדיקה האדמיניסטרטיבית.
המצב אינו שונה בקשר לקורסי הפיקדון.
אגף ההכשרה קבע בנוהל כי משך הטיפול בבקשות לא יעלה על 90 ,יום.
בדיקה של קורסי הפיקדון דומה לבדיקת הקורסים העסקיים למעט העובדה שבקורסי הפיקדון המפקח המקצועי בודק גם את תכנית הלימודים שמציע המוסד לקורס.
אגף ההכשרה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 , כי ברוב המקרים ההמתנה לאישור קורסי הפיקדון קצרה משלושה חודשים, ובכל הנוגע לפעולותיו הוא "ייעשה כל מאמץ לקצר את משך הזמן".
משרד מבקר המדינה מציין כי התנהלות אגף ההכשרה הביאה לכך שעד לקבלת אישור 72, היו מוסדות הלימוד באי-ודאות עסקית, מכיוון שבהיעדר אישור הם מנועים מלפרסם לציבור שהקורסים שלהם מוכרים על ידי משרד התמ"ת לעניין חוק חיילים משוחררים; עלולה הייתה להיגרם להם פגיעה כלכלית, משום שכל פעולותיהם בנוגע לקורסי הפיקדון היו מעוכבות, על כל הכרוך בכך.
משרד מבקר המדינה בדק אקראית51 בקשות ומצא כי ב-25 ,מהן אגף ההכשרה לא עמד בלוחות הזמנים שקבע לעצמו וטיפל באישור קורסים עסקיים במשך יותר מ-42 ימים.
במקרה אחד נמשך הליך האישור יותר מארבעה חודשים וחצי.
69 שר התמ"ת אצל למנהל אגף ההכשרה את סמכותו להכיר במוסד לימודים כמוסד להכשרה מקצועית לצורך מימוש הפיקדון.
70 קיימים שני סוגים של קורסים להכשרה מקצועית המוכרים מכוח חוק חיילים משוחררים: "קורסים עסקיים" שהמוסדות מלמדים על פי תכנית הלימודים של משרד התמ"ת ובפיקוח ובקרה שלו, ובסיומם הבוגרים מקבלים תעודה של משרד התמ"ת, ו"קורסי פיקדון" שאינם נתונים לפיקוח מקצועי-פדגוגי או לבקרה של משרד התמ"ת, אך הלה בודק רק את הת אמתם מבחינת תשתיות מקצועיות -פדגוגיות ומכיר בהם לעניין הפיקדון.
71 זאת כאשר המוסדות מגישים למשרד התמ"ת את כל המסמכים.
במקרים שבהם לא מתקבלים כל המסמכים ממילא אין משמעות ל-21 הימים, כיוון שאי-אפשר להשלים את הבדיקה.
72 במקרים שבהם האישור התקבל לאחר תום תוקף האישור הקודם.
הטיפול בצמצום הנטל הביורוקרטי בשירות הציבורי 25 .
יש אפוא חשיבות לקיצור משמעותי של תהליך האישור או חידושו 73 על ידי משרד התמ"ת, בנהלים ואף הלכה למעשה, בפרט כשהבדיקה עצמה קצרה ומשך הטיפול - שלושה חודשים - הוא בעיקר בשל המתנה לבדיקה של המפקח.
תהליך אישור הבקשות כולל שני חלקים - בדיקה אדמיניסטרטיבית ובדיקה של המפקח המקצועי.
לכן, על מנת שהוא יתבצע ביעילות, יש לקבוע גורם אחד שינהל אותו ויתזמן את מועדי הטיפול של כל הגורמים המעורבים.
נמצא שאין גורם המרכז את תהליך אישור הבקשות להכרה בקורסים: הטיפול המינהלי -אדמיניסטרטיבי בבקשות נעשה על ידי הממונים המחוזיים, ואילו הפיקוח נעשה על ידי המפקחים במחוז שאינם כפו פים לממונים המחוזיים או למנהל המחוז, אלא לממונה על הפיקוח באגף ההכשרה.
לממונה המחוזי, שמבקש בדיקה של המוסד בידי המפקחים במחוז כחלק מתהליך האישור, אין כל מידע על מועד ההגעה של המפקח למוסד, הוא לא יודע אם הבדיקה הייתה תקינה ומה היו ממצאיה.
במקרים שבהם המפקח מוצא ליקויים בבדיקתו, הממונה המחוזי מקבל ממנו חוות דעת רק לאחר תיקון הליקויים.
משרד מבקר המדינה בדק באופן אקראי 81 בקשות לקורסים שהוגשו במחוזות - תל אביב והמרכז וחיפה והצפון על מנת לבחון את משך הטיפול של המפקח בבקשות.
רק ב-35 מהבקשות תיעד אגף ההכשרה את הנתונים הנוגעים לתהליך אישורן באופן שאִפשר את הביקורת.
ב -24 מבין35 התיקים נמצא שמשך הטיפול של המפקח בבקשות74 עלה באופן ניכר על 21 יום, ואף הגיע ליותר משלושה חודשים.
יוצא אפוא שהיעדר גורם שמרכז את כל תהליך הטיפול בבקשות תורם לסרבולו ולהתמשכותו בלא הצדקה.
אגף ההכשרה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 , כי המקרים ".
שכן, בפועל ]המקרים[ שנמצאו "הם היוצאים מהכלל ואינם משקפים את.
כלל מפקחי אגף ההכשרה עומדים במגבלת הזמן שנקבעה.
עם זאת, הוא ציין כי הענף שבלט באי-עמידה במגבלת הזמן תוגבר לאחרונה במפקחת נוספת.
,ראוי היה שאגף ההכשרה יפעיל מערכת ניהול ובקרה פנימית ממוחשבת שממנה ניתן יהיה ללמוד על משך הטיפול בכל בקשה, שלבי הטיפול והסיבות לעיכוב באישור הבקשה, בין שהן באחריות מוסד הלימודים ובין שהן באחריות אגף ההכשרה.
מידע ממוחשב מאפשר ניתוח בחתכים שונים, ומשמש כלי ניהולי רב - ערך לייעול המערכת.
73 על פי נוהלי אגף ההכשרה לא נקבע לוח זמנים קצר יותר לחידוש אישור ההכרה בקורסי הפיקדון.
74 הטיפול של המפקח המקצועי מתחיל במועד השלמת הבדיקה האדמיניסטרטיבית והעברת מסמכי הבקשה לבדיקת המפקח ומסתיים עם העברת חוות דעת המפקח למחוז.
נמצא כי אגף ההכשרה מפעיל מערכת ממוחשבת שלא ניתן להפיק ממנה מידע הדרוש לניתוח ארגוני, שכן היא אינה מאפשרת מעקב ובקרה על לוחות הזמנים של כל הבקשות, מצבן (באיזה שלב הן בתהליך האישור), מה קרה בכל שלב וכן הלאה.
זאת ועוד, לא ניתן לעדכן את מוסדות הלימוד בדבר התקדמות תהליך האישור.
בתשובת אגף ההכשרה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 , הוא ציין כי בכל הנוגע לקורסי הפיקדון הקים משרד התמ"ת מערכת ממוחשבת שניתן יהיה להפיק ממנה נתוני מעקב ובקרה על התהליך, אולם בשל מצוקת כוח אדם במחוזות הנתונים לעתים אינם מוזנים למערכת.
,על מנת לייעל את תהליך אישור הבקשות ולעשות שימוש מיטבי בכוח האדם וכדי לתת לכל מוסד את הטיפול המתאים לו, על אגף ההכשרה למיין את המוסדות הפונים אליו, בעיקר על בסיס ביקורות קודמות שנעשו בהם, לפי קריטריונים כמו אמינות המוסד ומדדי עזר נוספים כמו גודל, ותק וכו'.
מיון כזה עשוי לסייע לאגף ההכשרה להתמקד במוסדות שיש סיכוי גדול יותר שהם חורגים מהנהלים או שהטיפול בהם צפוי להיות ממושך ומורכב יותר.
יצוין שחלק מהמידע המאפשר מיון כזה, למשל שנת ייסוד המוסד ומידע על מצבו הכלכלי ואיתנותו, נמצא ממילא באגף ההכשרה או בידי גופים ציבוריים אחרים, אך האגף לא עשה בו שימוש ולא ניצל אותו לניתוח ותעדוף.
נטל ביורוקרטי כתוצאה מעיכוב בהזנת נתונים תקנות התעבורה , התשכ"א - 1961 (להלן- תקנות התעבורה), קובעות כי בוחן תנועה הסבור כי כלי רכב עלול לסכן את התנועה ימסור לנוהג בו או למי שמחזיק בו בפועל הודעת אי -שימוש , שבה יפורטו הפגמים ב כלי הרכב.
כמו כן הוא יודיע על כך לרשות הרישוי ו ייטול ממי שנמסרה לו הודעת אי -השימוש את רישיון הרכב .
נוהל משטרת ישראל קובע כי בוחן התנועה יזין במחשב את הודעות אי-השימוש לא יאוחר מ-24 שעות ממועד מסירת ההודעה למחזיק ברכב 75.
75 קיימים שני סוגים של הודעת אי -שימוש.
אם מדובר בתקלת בטיחות, לאחר שהמחזיק ברכב מתקן את כלי הרכב הוא נדרש להתייצב באגף הרישוי להנפקת רישיון רכב חדש.
במקרה זה נוהל המשטרה קובע כי בוחן התנועה יזין במחשב את הודעות אי- השימוש לא יאוחר מסיום המשמרת.
אם מדובר בתקלה שאינה תקלת בטיחות, בוחן התנועה מאפשר למחזיק ברכב לתקן את הליקויים תוך 48 שעות ועליו להזין במחשב את הודעת אי-השימוש לא יאוחר מ -24 .
שעות ממועד מסירת ההודעה למחזיק ברכב במקרה זה לאחר שהמחזיק ברכב מתקן את רכבו, הנוהל קובע כי בוחן תנועה יזין את ביטול ההודעה מיד לאחר בדיקת הרכב.
הטיפול בצמצום הנטל הביורוקרטי בשירות הציבורי 27 .
נמצא כי בוחני תנועה התעכבו בהזנת ההודעות למחשב לעתים יותר מארבעה שבועות.
משרד מבקר המדינה בדק את היקף התופעה ומצא כי מדובר במספרים גדולים מאוד: על פי נתוני משרד התחבורה, במהלך 2010 הורדו מהכביש 20,640 כלי רכב.
אולם בפועל, נתוניהם של 8,097 ( כלי רכב%39.
2 ) הוזנו לאחר יותר מיומיים76 ועד שבועיים מיוםהבדיקה הראשונה של כלי הרכב על ידי בוחן התנועה.
נתונים לגבי 1,157 כלי רכב ( 5.
הוזנו לאחר יותר משלושה שבועות מיום הבדיקה הראשונה בוחני התנועה שהזינו באיחור את הנתונים במחשב גרמו למחזיקים בכלי הרכב טרחה מיותרת, מאחר שבחלק מהמקרים הוזנו הודעות אי-השימוש כבר אחרי שכלי הרכב תוקנו.
הנזק היה גדול יותר במקרים שבהם שוטרי תנועה עיכבו כלי רכב כאלה ורשמו למחזיקים בהם דוחות על אי-תקינות הרכב, בהתבסס על הרישום במחשב.
נזק כאמור נגרם גם במקרים שבהם רצו בעלי כלי רכב כאלה לשנות את הבעלות על הרכב או לחדש את רישיון הרכב ולא יכלו לעשות כן עקב הרישום השגוי במחשב.
נזק גם נגרם לעצמאים ולחברות אשר היו זכאים להחזרי מס מרשות המסים עבור הוצאות דלק, ולא קיבלו את ההחזרים עבור התקופה שכלי הרכב שברשותם הופיע במחשב כלא תקין - אף שבפועל היה תקין.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 ציינה משטרת ישראל, כי "בעקבות הכשלים שנמצאו, כולל פניית המבקר, החליט מדור תאונות דרכים להציב את נושא ההזנות למחשב כיעד לשנת ]באגף התנועה הארצי [ 2012 .
תועבר הדרכה לרכזים]זו[ במסגרתביחידות ותתבצע הטמעת הנושא בשטח.
מדור תאונות דרכים יבצע בקרות בשטח לוודא שהנוהל וההנחיות מבוצעים כנדרש על ידי יחידות השטח".
נטל ביורוקרטי בשל החובה למלא טופס מסובך ובשל המחסור בכוח אדם - הליך לקבלת "סל שיקום" לנכי נפש משרד הבריאות קובע את זכאותו של נכה הנפש לקבל שירותי שיקום.
כן הוא קובע את היקף השירותים שיקבל (להלן - סל השיקום)77 .
להערכת ראש האגף לבריאות הנפש במשרד הבריאות, בשנת 2011 היו בישראל כ - 100,000 -120,000 נכי נפש.
על פי נתוני המוסד לביטוח לאומי, ביולי 2011 , 66,653 נכי נפש היו זכאים לסל שיקום (להלן - הנכים הזכאים); אולם, על פי נתוני משרד הבריאות רק כ - 16,000 .
מהם מקבלים סל שיקום ומצויים בהליכי שיקום בקהילה הפער בין מספר הנכים הזכאים לבין מספר נכי הנפש שמקבלים בפועל סל שיקום נובע בחלקו מכך שלא כל הנכים הזכאים מתאימים לתכנית שיקום בקהילה78 .
זאת מאחר שלעתים משמרת מתחילה ביום מסוים ונגמרת למחרת 77 לעניין זה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 57 ב( 2007 ), בפרק "שיקום נכי נפש בקהילה", עמ' 391, ודוח שנתי 60 ב( 2010 " ), בפרקסוגיות בתחום בריאות הנפש ", עמ' 545.
78 הסיבות המרכזיות לאי-התאמה לתכנית שיקו ם בקהילה ולהחלטת ועדה אזורית על אי-זכאות לסל שיקום, הן חשש כי שיקום הנכה בקהילה יגרום לפגיעה בנכה או בקהילה והיעדר שירותים מתאימים שיאפשרו את שיקומו בקהילה.
חלק מאלה שאינם מתאימים הם בעלי נכות נפשית קשה וזקוקים לאשפוז כרוני.
שיקום ארצי באגף לבריאות הנפש במשרד הבריאות, כ-20% מנכי הנפש שוועדת השיקום79 .
אישרה להם תכנית שיקום ויתרו על יישום התכנית מממצאי הביקורת עולה חשש כי חלק מנכי הנפש מוותרים על סל השיקום עקב הנטל הביורוקרטי הכרוך בקבלתו, ומכאן החשיבות לפישוט התהליך ולקיצורו על ידי משרד הבריאות: עליו לוודא כי מרבית נכי הנפש שיימצאו על ידיו מתאימים לקבל סל שיקום, יקבלו אותו ולא יוותרו עליו בגלל הנטל הביורוקרטי.
על משרד הבריאות היה לפשט את ההליכים לקבלת סל השיקום, ובכלל זה היה עליו לפשט ולהנגיש את הטפסים שעל נכי הנפש למלא, למנות מספיק אנשי מקצוע שיוכלו ללוות את נכי הנפש, לוודא שהם מקבלים את סל השיקום כפי שאישרה ועדת השיקום, ולדאוג לקצר עד כמה שניתן את פרק הזמן מהמועד שוועדות השיקום קיבלו את החלטותיהן ועד לקבלת השירותים בפועל.
אולם רק חלק מכל אלה נעשה, גם זאת באיחור ניכר, כמפורט להלן.
טפסים לקבלת סל שיקום : לא כל נכי הנפש מקבלים את כל המרכיבים בסל השיקום; היקף הסל נקבע בהתאם לבקשה של הנכה ובהתאם לצרכיו, שעליהם מעידים בעלי מקצוע.
התברר כי על נכה הנפש למלא טופס ארוך העולה על 20 עמודים.
בטופס נכללים13 חלקים אשר את רובם יכולים למלא רק גורמים מקצועיים, בהם דוח רפואי שעל הפסיכיאטר המטפל למלא, דוחות שעל הביטוח הלאומי למלא, ובקשה לטיפול שיניים שעל רופא למלא.
כמו כן, נכה הנפש נדרש לצרף לטפסים השונים מסמכים ומידע רב - למשל, לטופס הפרטים האישיים.
מקורותיהם של חלק מהמסמכים והמידע מצויים אצל גופים ציבוריים אחרים80 .
ברור מאליו כי מדובר במשימות לא פשוטות ובוודאי לנכה נפש; ולכן חיוב נכה הנפש לספק מידע זה הוא נטל ביורוקרטי מיותר.
גם ראש האגף לבריאות הנפש מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2011 כי נכה הנפש נזקק לסיוע של גורם מקצועי במילוי הטופס.
יצוין שכאשר גורם מוסדי, כמו מוסד אשפוז, מפנה את הנכה לוועדת השיקום, איש מקצוע מהמוסד מסייע לו בכך, אולם חלק מנכי הנפש שפונים למשרד הבריאות באופן עצמאי או באמצעות בני משפחה מתקשים למצוא גורם מקצועי שיסייע להם במילוי הטופס.
נמצא כי בשנת 2009 סיימו הגורמים המקצועיים במשרד הבריאות לנסח מחדש את טופס הפנייה של נכי הנפש.
אולם עד למועד סיום הביקורת - ספטמבר 2011 - טרם החל השימוש בנוסח החדש של הטופס.
עוד נמצא כי עד מועד זה, עקב מחסור בכוח אדם מקצועי, לא סייע משרד הבריאות במילוי הטופס לנכי הנפש שפנו אליו באופן עצמאי או בא מצעות בני משפחה, והדבר הקשה עליהם לקבל את סל השיקום שלו הם זכאים.
79 ועדת שיקום אזורית שהקים שר הבריאות בהתאם לחוק השיקום.
80 בנוגע לדרישות מידע המצוי אצל גופים ציבוריים אחרים, ראו לעיל בפרק "דרישות של גופים ציבוריים לקבל מידע המצוי ממילא בידיהם".
הטיפול בצמצום הנטל הביורוקרטי בשירות הציבורי 29 .
משרד הבריאות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 , כי הוא יסייע לנכי הנפש במילוי הטפסים, זאת באמצעות הוספת מרכזי סיוע למשפחות נכי הנפש והנגשתם והוספת 10 .
תקנים במיקור חוץ למרות מעמדה של השפה הערבית כשפה רשמית במדינה81 , נמצא כי עד למועד סיום הביקורת, ספטמבר 2011 , לא הנפיק משרד הבריאות טפסים לקבלת סל שיקום בשפה הערבית.
כמו כן, הוא לא הנפיק טפסים ברוסית ובאמהרית.
רק ביולי 2011 הנחה מנכ"ל משרד הבריאות לתרגם לערבית את טופסי הבקשה לסל השיקום, ולבחון את האפשרות לתרגמם לרוסית ולאמהרית.
במועד סיום הביקורת טרם הונפקו טפסים בשפות אלו, ואף החלקים בטפסים שהנכים צריכים למלא בעצמם לא תורגמו לשפות הללו.
אופן קליטת הנתונים : מִחשּוב הטופס יאפשר לנכי הנפש למלא ולשלוח אותו למשרד הבריאות באופן מקוון, תוך קיצור זמן ניכר, בצירוף דוחות סרוקים של הרופא המטפל ושל העובד הסוציאלי.
הדבר גם יחסוך למשרד הבריאות משאבי כוח אדם שחסרים לו כיום לצורך הקלדת הטפסים.
רק ביולי 2011 הנחה מנכ"ל משרד הבריאות את האגף לבריאות הנפש ואת אגף המִחשּוב במשרד לתכנן יחד טופס בקשה מקוון .
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2011 , טרם הסתיים הטיפול בנושא זה82 .
מחסור בכוח אדם מקצועי : בביקורת קודמת83 נמצא כי חל עיכוב בשיבוץ המשתקמים במסגרות שיקום, בעיקר בשל היעדר מְתאמי טיפול84 .
עד למועד סיום הביקורת הנוכחית, ספטמבר 2011 , לא חל שינוי במספר מתאמי הטי פול.
המחסור בכוח אדם מקצועי פגע בנכי הנפש שנמצאו מתאימים לשיקום, בכך שהוא עיכב את יישום תכניות השיקום שלהם ואת מימוש סל השיקום.
יצוין כי עיכוב בקבלת השירות גורם להגברת תחושת אי-ודאות בקרב מקבלי השירות, תחושה שעלולה להיות לה השפעה ניכרת בקרב אוכלוסיות רגישות כמו נכי נפש ומשפחותיהם.
מממצאי הביקורת עולה חשש כי המחסור בכוח אדם מקצועי פגע במיוחד בחלק מסוים של קבוצת נכי הנפש, אלה שעבורם תכנית השיקום כלל לא יושמה.
משרד הבריאות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 , כי שירותי המזכירות של ועדות סל השיקום זוהו כ חסם ויועברו למיקור חוץ, ובשנת 2013 יתוגבר צוות השיקום ב-20 .
81 סעיף82 ,לדבר המלך במועצה על ארץ ישראל 1922.
82 בעניין זה ראו בפרק "הפעולות של ממשלות ישראל להפחתת הנט ל הביורוקרטי", בסעיף "יחידת ממשל זמין".
83 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 60 ב( 2010 " ), בפרקסוגיות בתחום בריאות הנפש ", עמ' 545.
84 חוק השיקום קובע כי ימונה "מתאם טיפול שיהיה אחראי ליישום ותיאום מתן כל השירותים הניתנים לנכה הנפש".
על משרד הבריאות לפשט ולהנגיש את ההליכים שנכי הנפש צריכים לעבור כדי לקבל את סל השיקום, ובכלל זה הטפסים שהם צריכים למלא.
עליו גם לספק לנכי הנפש דוברי ערבית, רוסית ואמהרית טפסים בשפתם.
כמו כן, עליו למצוא דרכים לספק לנכי הנפש ליווי מקצועי ולוודא שהם מקבלים את סל השיקום כפי שאישרה ועדת השיקום.
הפעולות של ממשלות ישראל להפחתת הנטל הביורוקרטי .
היעדרה של מדיניות כוללת 1.
הבנק העולמי מפרסם אחת לשנה את דוח ה - Doing Business (להלן- דוח הבנק העולמי), ובו הוא מציג מדד המשווה בין רוב מדינות העולם ומדרגן על פי הקלות שבה ניתן לעשות בהן עסקים מנקודת הראות של החברות העסקיות המבקשות לפעול במשקן 85 .
מדינות בעולם רואות במיקומן במדד הזה מניע לנקיטת פעולות להפחתת הנטל הביורוקרטי.
בדוח הבנק העולמי לשנת 2010 דורגה ישראל בתפקוד המערך הביורוקרטי המטפל בעסקים במקום נמוך ביחס למדינות ה- OECD86.
החל בשנת 2006 ראה ארגון ה- OECD את הפחתת הנטל הביורוקרטי כאחד הנושאים המרכזיים בפעילותו, ומדינות רבות החברות בארגון כבר הפעילו באותה עת תכנית לאומית עצמאית להפחתתו 87.
אולם ישראל , שמאז שנות התשעים של המאה העשרים עשתה מאמצים להצטרף לארגון, ואכן הצטרפה אליו ב- 2010 .
, לא גיבשה עד כה תכנית כזאת החלטת ממשלה בנושא צמצום הנטל הביורוקרטי חשובה ביותר.
החלטה כזאת תחייב כל אחד ממשרדי הממשלה לפעול בתחום זה, ויהיה ניתן לקבוע בה את גוף המטה שירכז את הטיפול בנושא וינחה את שאר המשרדים.
כן ניתן יהיה לכלול בה תקציבי פעילות, חובות דיווח ודרכי מדידה של הנטל הביורוקרטי שהמשרדים מטילים ושל הישגי המשרדים בתחום צמצומו.
85 הדירוג מתבסס על הערכה של תפקוד הממשלה בכמה רגולציות חשובות, והנתונים המשמשים לקביעת המדדים בדוח נאספים מתוך נתונים רשמיים ובהתייעצות עם אנשי מקצוע בכל אחת מהמדינות.
86 ניתוח שערך משרד האוצר לנתוני דוח הבנק העולמי לשנת 2010 מעלה כי ישראל דורגה במקום ה-21 מבין35 מדינות- 30 המדינות שהיו חברות ב - OECD בתחילת שנת 2010 , וכן סינגפור, הונג קונג, טייוואן, צ'ילה וישראל.
יצוין כי המיקום של מדינה מסוימת עשוי להיות מושפע מפעולות לצמצום הנטל הביורוקרטי שנקטו מדינות אחרות כדי לשפר את מיקומן בדירוג הכללי.
Working party on regulatory managem ent and reform, Cutting red tape II, Draft analytical report, (2009), OECD, Public governance and territorial development directorate, Public governance committee .
הטיפול בצמצום הנטל הביורוקרטי בשירות הציבורי 31 .
כדי לצמצם את הנטל הביורוקרטי ברגולציות הנוגעות לתחום העסקי והנכללו ת בדוח הבנק העולמי, הטילה הממשלה88 ביוני 2009 על שר האוצר למנות ועדת היגוי שתמליץ על רפורמה לשיפור וייעול תהליכי עשיית עסקים בישראל בהשוואה למדינות העולם (להלן - ועדת ההיגוי).
ועדת ההיגוי החליטה בשלב הראשון לקדם "פיילוטים" לצמצום הנטל הנובע משתי רגולציות מר כזיות89 .
ביולי 2010 אימצה הממשלה90 את המלצות ועדת ההיגוי בנוגע לרגולציות אלה, והוועדה החלה לטפל בארבעה הליכים נוספים91 באמצעות צוותי משנה.
עם זאת, פעילות זו אינה פוטרת את הממשלה מהצורך לקבוע מדיניות כוללת.
הביקורת העלתה כי ממשלות שכיהנו בעשור האחרון קיבלו כמה החלטות כדי לייעל הליכים ביורוקרטיים מסוימים, חלקם מרכזיים 92 , ולצמצם את הנטל הנובע מהם.
הממשלה הנוכחית93 אף הגבירה פעולות אלה והחליטה להניע תהליך נרחב יותר לצמצום הנטל הביורוקרטי המוטל על המגזר העסקי, לשיפור השירות לציבור ולשיפור הרגולציה, אולם בהיעדר החל טת ממשלה שתקבע מדיניות כוללת ותכנית לאומית לא נקבעו לוחות זמנים ויעדים מדידים לצמצום הנטל בכלל השירות הציבורי.
עוד נמצא כי כל אחד מהגופים הציבוריים פועל בתחום זה כראות עיניו, ללא הכוונה של תורה סדורה ומתואמת, וכי כל אחד מהם מצוי בשלב אחר של הטיפול בנושא.
בסוף שנת 2010 הנחה ראש הממשלה את משרדי הממשלה לקבוע בתכניות העבודה שלהם יעד נוסף - הפחתת הנטל האדמיניסטרטיבי (ביורוקרטי) ושיפור השירות לציבור.
אולם הנחיה זו של ראש הממשלה טרם עוגנה בהחלטת ממשלה הקובעת מדיניות כוללת להפחתת הנטל הביורוקרטי בכלל משרדי הממש לה.
משרד רה"מ אף קבע בתכנית העבודה שלו לשנת 2011 כי בסיומה יביא לאישור הממשלה תכנית לאומית להפחתת הנטל האדמיניסטרטיבי, וכי בסוף יוני 2011 תסתיים כתיבת מדריך הייעול הממשלתי (להלן - המדריך).
המדריך נועד לרכז את כל הידע שנצבר במשרד רה"מ בתחום, לארגן אותו, לקבוע את העקרונות המרכזיים, ולתת למנהלים במשרדי הממשלה הצעות לדרכי פעולה אפשריות להפחתת הנטל - כל אחד בתחום סמכותו.
נמצא כי במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2011 .
, טרם הושלמה כתיבת המדריך בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2011 ציין משרד רה"מ, כי הואפועל יחד עם משרד האוצר והשר הממונה על שיפור השירות לציבור, ח"כ מיכאל איתן, לקבל החלטת ממשלה שתניע מהלך ממשלתי משולב להפחתת הנטל הביורוקרטי ולשיפור השירות לאזרח, תקבע את הכלים והמנגנונים לטיפול בנושא, תגביר את .
88 'החלטת ממשלה מס452 מ- 21.
הממשלה החליטה בהחלטות מס 1157 מ- 30.
על שינויים בהרכב ועדת ההיגוי 89 הליכים להקמת עסק חדש והליכים לרישום נכס- בהיבטי המיסוי.
90 'החלטת ממשלה מס 2054 מ- 15.
91 ,הליכים לרישום נכסים, הליכי תקינה, הליכים לקבלת אישורי ייבוא ממשרד הבריאות הליך רישוי עסקים.
92 ההליכים המרכזיים שלגביהם התק בלו החלטות ממשלה: הליך רישוי עסקים, הליכי תכנון ובנייה והליכים לניהול מקרקעי ישראל.
יצוין כי פעולות הממשלה בנוגע להליכים אלה לא נבדקו במסגרת דוח זה.
93 הממשלה ה-32 שהחלה בכהונתה באפריל 2009.
התיאוםבין התהליכים השונים, ותקים גוף לקבלת החלטות וקביעת מדיני ות ממשלתית.