HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
רופא מד"א מגבה (מרחוק) את צוותי האמבולנס בעת הצורך 36 לדברי המשנה למנכ"ל מד"א, רשויות אחרות שבהן נוספו אט"נים לאחר חתימת ההסכם אינן מחויבות להשתתף במימון הפעלת שירותי האט"ן.
עלה שהחל ב-2004 התקייםדין ודברים בין משרד הבריאות, משרד האוצר ומרכז השלטון המקומי בנוגע להמשך התוקף של סיכום 1981.
לטענת מרכז השלטון המקומי קיימת אי-בהירות בשאלה האם סיכום 1981 חל ללא מגבלת זמן, והאם הרשויות המקומיות מחויבות להמשיך ולהשתתף במימון שירותי האט"ן שמד"א מספק.
באוגוסט 2015 דנו משרד הבריאות ומרכז השלטון המקומי בנושא זה והחליטו לגבש כללים אחידים לחיוב הרשויות המקומיות בעלות ההפעלה של ה אט"נים של מד"א.
במסגרת הדיונים הביע מרכז השלטון המקומי את התנגדותו לתפיסה העקרונית שלפיה על הרשויות המקומית להשתתף במי מון, היות שלטענתו ה אחריות ל אספקה ו למימון של שירותי בריאות היא של המדינה; כמו כן, לטענת מרכז השלטון המקומי, יש לבחון את שאלת התוקף של סיכום 1981 , שכן הוא לא עוגן בחקיקה.
לדברי המשרד, ב-2015 התחילה עבודת המטה לבדיקת הסדר הגב ייה והמימון של שירותי האט"ן.
מנכ"ל משרד הבריאות ציין ביוני 2017 שבתקופה הקרובה עתידה להסתיים עבודת המטה של המשרד לגיבוש הכללים.
במועד סיום הביקורת, אוקטובר 2018 (להלן- מועד סיום הביקורת), טרם הושלמה עבודת המטה לבדיקת נושא השתתפות הרשויות המקומיות במימון האט"נים.
בתשובת המשרד מפברואר 2019 , הוא ציין שעבודת המטה שהחלה כבר ב-2015 הייתה בהשתתפות מד"א ששכר לצורך זה בהסכמת המשרד יועץ כלכלי לבדיקת הסדר הגב ייה והמימון של שירותי האט"ן.
מד"א הציג לפני המשרד את התחשיבים להסדר הגבייה והמימון רק במהלך 2018 .
המשרד הוסיף שסיום חלקו של המשרד בעבודת המטה נמצא בתוכנית העבודה שלו, והוא צפוי להשלימו עד יוני 2019 .
מאחר שמדובר במחלוקת עקרונית שנמשכת למעלה מעשור, על משרד הבריאות ומד"א לסיים בהקדם את עבודתם ולהציגה מייד לאחר מכן לפני משרד האוצר ומרכז השלטון המקומי.
על הגופים לדון במשותף בסוגיה כדי להגיע לפתרון מוסכם בין הצדדים בנוגע להסדרת מימון הפעלת האט"נים, ולחובות שנוצרו בעבר בגינה.
לשם כך עליהם לקצוב פרק זמן מוגדר, ואם לא יצליחו להגיע להסדר מוסכם עליהם להביא את הסוגיה לפני הממונים על המחוזות של הרשויות המקומיות37 .
37 הנחיית היועץ המשפטי לממש לה "התדיינות בין המדינה לבין רשויות מקומיות", 6.
האמבולנסים שמתעכבים במחלקות לרפואה דחופה - חדרי מיון .
על פי הנחיית מד"א 38 ,על מד"א לפנות מטופלים לבית החולים הקרוב ביותר אלא אם כן המטופל או בא כוחו מבקשים לפנותו לבית חולים אחר, ובלבד שהפינוי לאותו בית חולים אינו צפוי להחמיר את מצבו הרפואי של המטופל.
לפי הנחיית משרד הבריאות 39 חובה על מטפל להעביר את המידע הרפואי בנוגע לטיפול שהעניק וכל מידע אחר המצוי ברשותו לגורם הממשיך בטיפול לשם הבטחת הרצף הטיפולי.
לפיכך - צוות מד"א שמביא מטופל למחלקה לרפואה דחופה שבאחד מ בתי החולים (חדר מיון, להלן - מלר"ד) רשאי לעזוב את בית החולים רק לאחר שהמטופל התקבל במלר"ד והמידע הרפואי שלו נמסר במלואו לצוות המלר"ד .
על צוות מד"א להשלים כנדרש גם את הדיווח ברשומה הרפואית, לנקות את האמבולנס, לדווח למוקד מד"א על כך שסיים את המשימה ואז לאשר ש הוא פנוי לקריאה נוספת40.
עיכוב בתהליך זה פוגע בזמינות של צוותי מד"א.
הנחיית מד"א בנוגע לזמני השהייה של רכבי ההצלה בבתי החולים 41 קובעת ש"ככלל, פרט למקרים חריגים, אין סיבה שצוות המפנה מטופל למלר"ד ישהה בבית החולים יותר מ-20 .
"דקותהמשנה למנכ"ל מד"א מסר לצוות הביקורת כי הזמן הרצוי המיטבי לשהייתו של אט"ן בבית החולים הוא ארוך יותר - חצי שעה, משום שהמטלות של צוותי האט"ן הן מורכבות יותר (להלן - זמן מיטבי לשהיית אט"ן).
סיבות אפשריות להתעכבות אמבולנסים במלר"ד - עיכוב של אמבולנס לבן או אט"ן בבית החולים יכול להתרחש בשל מגוון סיבות, כמו אלה: המתנה לצוות המלר"ד שיתפנה לקבל את המטופל ויקצה לו מיטה (חלק מתהליך הקליטה של המטופל), טיפול במקרה מורכב, וניקיון יסודי של אמבולנס מלוכלך במיוחד.
התעכבות צוותי מד"א במלר"ד בשל המתנה להקצאת מיטה: בישיבה של המועצה הלאומית לטראומה ורפואה דחופה בנובמבר 2017 הצביע מנהל אגף הרפואה במד"א על עיכובים חוזרים ונשנים של צוותי אט"נים במלר"דים הממתינים לכך שצוותי המלר"ד יתפנו לקבל את המטופל.
המועצה המליצה למד"א ולמשרד הבריאות לדון בעניין עם הנהלות בתי החולים שבהם נמצאו חריגות ניכרות מהנתונים הממוצעים הארציים.
משרד מבקר המדינה בדק את נתוני מד"א לעיכובים בבתי החולים הנובעים מהמתנה להקצאת מיטה, לחודשים ינואר-אוגוסט 2018 .
מנתוני מד"א עולה כי ברוב בתי החולים קיימים עיכובים מסיבה זו, כך שהאט"נים חורגים .
38 מד"א- אוגדן מקצועי לעבודת צוות BLS מינואר2016.
[ BLS = BASIC LIFE SUPPORT - סעד חיים בסיסי].
39 חוזר מנכ"ל9/06 בנושא מגילת זכויות המטופל בראייה של חובות המטפל, מ- 3.
40 חוזר מד"א בנושא זמני שהייה של רכבי ההצלה בבתי החולים, 43/107 מ- 6.
שם משרד הבריאות |831 .
בתי החולים, את נושא .
ולפעול עם מנהלי בתי .
מהזמן המיטבי לשהיית אט"ן.
להלן דוגמאות לזמני שהייה חריגים של אט"נים במלר"דים42 : בית החולים בילינסון - בינואר 2018 שהו אט"נים בבית החולים בילינסון 60 דקות בממוצע- פי שניים מהזמן המיטבי לשהיית אט"ן; המרכז הרפואי ע"ש אדית וולפסון (להלן - וולפסון) - באותו חודש שהו אט"נים ב וולפסון 62 ,דקות בממוצע יותר מפי שניים מהזמן המיטבי לשהיית אט"ן; המרכז הרפואי רמב"ם (להלן - רמב"ם) - באפריל 2018 שהו אט"נים ברמב"ם 72 דקות בממוצע, הרבה יותר מפי שניים מהזמן המיטבי לשהיית אט"ן; המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה (להלן - סורוקה) - באוגוסט 2018 שהו אט"נים בסורוקה67 דקות בממוצע, יותר מפי שניים מהזמן המיטבי לשהיית אט"ן.
יש לציין שבמקרים נקודתיים פנה מד"א למשרד הבריאות, להנהלות בתי החולים ולמנהלי המלר"דים.
למשל, בינואר 2018 פנה מד"א למנהל המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר כדי להתריע על העומס הקיים אצלם במלר"ד.
במרץ 2018 פנה מד"א למשרד הבריאות בנוגע לעיכובים של צוותי מד"א במספר מלר"דים במרכז הארץ.
נמצא כי המשרד לא ניתח את התמונה המלאה של זמני השהייה של אט"נים במלר"דים, ולכן לא הציע פתרון מתאים לבעיה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי כמאסדר של מערכת הבריאות ובעלים של חלק מבתי החולים, עליו לבחון בצורה יסודית בשיתוף מד"א, בכל בתי החולים, את נושא העיכובים של צוותי מד"א במלר"ד שנובעים מהמתנה להקצאת מיטה.
עליו להעלות את ממצאיו לפני מנהלי בתי החולים, ולפעול איתם ועם מד"א לצמצום ממדי הבעיה.
בתשובת מד"א הוא ציין, כי הוא פיתח יישומון שמטרתו לבטל את הצורך במעבר במלר"ד במצבי חירום לבביים ובשבץ מוחי, וזאת באמצעות העברת מידע רפואי על מטופלים ישירות לרופאים במחלקות אלה.
בתשובה שמסר וולפסון למשרד מבקר המדינה ב דצמבר 2018 ,הוא ציין שהנהלת וולפסון נפגשה עם הנהלת מד"א כדי לדון בין היתר בנושא התמשכות השהייה של אט"נים במלר"ד במטרה לצמצם אות ה.
42 מד"א מציג את הנתונים כממוצע, ואי-אפשר לדעת בכמה אמבולנסים מדובר .
בתשובה שמסרה שירותי בריאות כללית למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 (בנוגע לבילינסון שבבעלותה) היא ציינה, שצוותי המלר"ד של בתי החולים שלה מייחסים חשיבות רבה לשחרור רכבי החירום להמשך משימותיהם במהירות האפשרית ביותר, ולכן הם עושים מאמצים רבים לכך שמטופל שהגיע באמבולנס יקבל מייד מיטה במלר"ד.
בתשובה שמסר רמב"ם למשרד מבקר המדינה בינואר 2019 ,הוא ציין שנוהל בית החולים והוראות הנהלת בית החולים למלר"ד הם לתת זכות קדימה לקליטת מטופלים מאמבולנסים כדי לשחרר אותם מהר ככל האפשר.
בתשובת המשרד הוא ציין, כי ערך ביקורת פתע בבתי החולים שמד"א טען שנמדדו בהם זמני שהייה ארוכים מדי של צוותי אמבולנסים במלר"ד.
הועלה שהתוצאות "לא הצביעו על זמני שהייה חריגים של האמבולנסים", אם כי במקרים מסוימים סביר ומקובל שהדבר יקרה.
המשרד הוסיף כי ביקש ממד"א לקבל את הנתונים שהציגו זמני שה ייה ארוכים של אמבולנסים במלר"ד, כדי שיוכל להצליבם עם הנתונים מבתי החולים, לבחון את התהליך ולאתר את הגורמים המעכבים את האמבולנסים במלר"ד, אך טרם קיבל אותם.
המשרד ציין גם שהוא שם בראש סדר עדיפויותיו את קידום המענה לבעיית העומס במלר"ד, והוא מפעיל תוכנית לאומית לחיזוק המלר"דים ובמקביל מבצע בקרות בבתי החולים ובהם, בין השאר, נבדקות הטענות על עיכוב אמבולנסים במלר"ד.
בהתאם לכך, במרץ 2016 הנחה המשנה למנכ"ל משרד הבריאות את הנהלות בתי החולים לפעול לשחרור מהיר ככל האפשר של צוותי האמבולנסים מהמלר"ד.
המשרד הוסיף כי הוא סבור שיש מקום לבחון את נושא זמני השהייה של האמבולנסים בצורה יסודית יותר, תוך שיתוף מידע מלא והדדי וביצוע בקרות משותפות של משרד הבריאות ונציגי מד"א כדי למגר תופעה זו.
במסגרת הבדיקה שהודיע המשרד שיעשה, עליו להוביל עבודת מטה בשיתוף מד"א, בתי החולים והמו עצה הלאומית ל טראומה ו רפואה דחופה, שבה יוגדרו יעדים ומדדים לזמני שהייה מיטביים של צוותי אמבולנסים לבנים ואט"נים במלר"דים.
בהמשך עליהם לקבוע תהליך יעיל לקליטה ראשונית של המטופל מרגע הגעת צוות מד"א למלר"ד עד שחרור האמבולנס וצוותו.
השפעת מדד האיכות של בית החול ים וחוזר מינהל רפואה במשרד הבריאות על שהיית האמבולנסים בבתי החולים: בתוכנית הלאומית למדדי איכות בישראל לבתי החולים הכלליים שאושרה במשרד ב-201243 , נכלל מדד איכות המנטר את פרק הזמן מהקבלה המינהלית למלר"ד (פתיחת תיק בידי צוות המלר"ד) ועד המגע הרפואי הראשון ובדיקה ראשונית למטופל (טריאז' קליני) שנקרא "זמן חציוני מהכניסה לבית .
43 תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (מדדי איכות ומסירת מידע), התשע"ב -2012 הן הבסיס החוקי לתוכנית.
החולים ועד לביצוע טריאז'".
נכון למועד סיום הביקורת טרם נקבע יעד למדד זה.
נוסף על כך, לפי הנחיות המשרד בחוזר מינהל רפואה בנושא44 , על מנהלי המלר"דים לקבוע תהליכי עבודה שיבטיחו ככל הניתן שפרק הזמן האמור לא יעלה על 15 .
דקות העומס הרב במלר"דים והלחץ על צוותי המלר"דים לעמוד בהנחיות המשרד כאמור עלולים ליצור תמריץ לצוותי המלר"ד שלא להזדרז ולקלוט את המטופל שהביא מד"א, כדי לדחות את פתיחת התיק (שכן מרגע זה מתחילה ספירת 15 הדקות שנקבעו כיעד).
במקום זה יעדיפו להמתין ל"חלון זמן" נוח יותר מבחינתם, כשבינתיים צוות מד"א ימשיך בטיפול בו.
כחלק מעבודת המטה שהמשרד נדרש להוביל, עליו לעדכן את מדד האיכות בנוגע לפרק הזמן מהקבלה המינהלית למלר"ד עד המגע הרפואי הראשון והבדיקה הראשונית של המטופל, ולבחון אם הנחיות המשרד אינן יוצרות תמריץ לעיכוב קליטת המטופל במלר"ד.
מודל מד"א בקהילה כניסיון לפתרון בעיית העיכובים של האמבולנסים במלר"ד .
כ-9% מהמטופלים שהגיעו למלר"ד הם אלו שפינה מד"א45 .
פינוישל מטופלים למלר"דים ללא צורך רפואי ממשי מגביר את ה עומס הקיים עליהם ממילא.
מאחר שהחלטה על אי -פינוי של מטופל למלר"ד יכולה להתקבל רק על ידי רופא, וצוותי מד"א באמבולנסים ובאט"נים אינם כוללים רופא, הדבר גורם, לא פעם, לפינוי מיותר של מטופל למלר"ד, אף שצוות מד"א סבור שאין בכך צורך.
כדי לשפר את זמינות האמבולנסים והאט"נים ולהימנע מפינוי מטופלים למלר"ד ללא צורך, גיבש מד"א בתחילת 2017 .
הצעה למודל מד"א בקהילה מודל מד"א בקהילה מתבסס על הקמת מוקדי רפואה בתחנות מד"א - בכל מוקד יהיה צוות של פרמדיק וחובש אחד לפחות (להלן - צוות המוקד).
צוות המוקד יגיש טיפול ראשוני לפונים שיגיעו ל תחנה או בבית הפונ ה לפי קריאה.
נוסף על כך יפעיל המוקד רופאים שמד"א יתקשר עמם והצוות יסתייע בהם באמצעות כלים טכנולוגיים שונים, כדי לאבחן את מצבו הרפואי של הפונה ולהחליט אם יש לפנותו למלר"ד או לטפל בו בלי לפנותו.
להערכת מד"א מודל זה יביא להפחתה של 20%-25% מהפינויים של מד"א למלר"דים.
ביולי 2017 הציג מד"א את המודל לפני שר הבריאות ואנשי משרדו.
השר סיכם כי מד"א יקדם את התוכנית ויבצע פיילוט.
שנה לאחר מכן, ביולי 2018 במהלך הביקורת, פנה המשנה למנכ"ל משרד הבריאות וראש חטיבת הבריאות (להלן - .
44 חוזר מינהל רפואה "מיוןראשוני ב מחלקות לרפואה דחופה – טריאז'" מ- 20.
תחולת מדידת המדד מ- 1.
45 על פי תשובת המשרד לממצאי הביקורת.
המשנה למנכ"ל המשרד) למנכ"ל מד"א וביקש לקדם את הפעלת המודל עם קופות החולים .
הצורך לפנות לקופות נובע מזה שעל פי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד -1994 , על קופות החולים להשתתף בעלות של כל פני יה דחופה לאחד מש ירותי החירום ברפואה , ובהם מד"א (בהתניות מסוימות).
בהמשך פנה מד"א מפברואר-אפריל 2018 לארבע קופות החולים וביקש לקדם את הפעלת המודל ולתמחר את השירות שיספק והקופות יצטרכו לשלם בעבורו.
נכון למועד סיום הביקורת לא נקבעה המתכונת להפעלת המודל וממילא לא התחיל מד"א להפעיל את הפיילוט, כפי שהנחה שר הבריאות.
המשנה למנכ"ל מד"א הסביר כי הסיבה העיקרית לכך היא שעדיין אין הסכמה עם קופות החולים על מחיר השירות.
בתשובת המשרד הוא ציין, כי הסדרת המודל נדרשת במספר מישורים ובהם: הסדרת הפעולות שהפרמדיק מבצע בבית המטופל, הסדרת התעריף לשירות שדורשת את אישור משרד האוצר, וייתכן שאף יהיה צורך בשינוי חקיקה.
יש לוודא שצוותי מד"א יישארו זמינים לא רק למקרי מחלה אלא בעיקר למקרים דחופים מסכני חיים.
הוא הוסיף כי לא ברור כלל שצפויה הפחתה במספר הביקורים במלר"ד בעקבות הפעלת מודל מד"א בקהילה.
בתשובה שמסרה קופת חולים מאוחדת למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 היא ציינה, כי הקמת מערך מקביל של רפואת חירום על ידי מד"א יביא ל ידי כפל תשתיות.
ככל שמדובר בחולים שמתאימים לקבל טיפול בקהילה - יש להפנותם לשירותי הקהילה הקיימים ולא למוקד חדש שיוקם על ידי מד"א , שעלול ליצור מתח בין מד"א ובין קופות החולים האמונות על השירות.
בתשובה שמסרו שירותי בריאות כללית ומכבי שירותי בריאות למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2018 , הן ציינו כי יש לקחת בחשבון שמודל זה עלול להגדיל את מספר הפניות למד"א, ובשל כך ייתכן שמספר ההפניות למיון לא יפחת.
מכבי שירותי בריאות הוסיפה כי נכון שמד"א יקים מוקדים פיזיים לטיפול במטופלים בהשתתפות המדינה.
שירותי בריאות כללית הוסיפו כי בימים אלה בוחן צוות בדיקה משותף לה ולמד"א את הדרכים לצמצום הסיכון של עלייה במספר הפניות למד"א, שבעקבותיה יגדל מספר ההפניות למיון ובכך יגדלו ההוצאות של הקופות.
בתשובה שמסר משרד האוצר למשרד מבקר המדינה בינואר 2019 הוא ציין, כי הוא פועל בשיתוף פעולה עם קופות החולים ועם מד"א כדי לנסות לקדם שירות חשוב זה למרות הקשיים הרבים שיש בתוכנית, ובהם החשש שהשירות יביא לידי גידול ניכר בהוצאה הלאומית לבריאות, להגדלת מספר הפניות למד"א, ולא יהיה שינוי במספר המתפנים למיון.
שר הבריאות מצא לנכון להורות על קידום מודל מד"א בקהילה, והטיל את האחריות לכך על מד"א.
מאחר שזהו אינטרס משותף הן של מד"א והן של המשרד, עליהם לפעול במשותף כדי לבחון את ההיתכנות של הפעלת מודל מד"א בקהילה לעומת חלופות אחרות שיכולות לצמצם את העומס במלר "דים.
אם יימצא שהמודל הוא בר ביצוע, יש לפעול להסדרתו.
כיוון שמימוש המודל כרוך בהסכמות של קופות החולים, שהמשרד אחראי לאסדרה של פעילותן ראוי לשתף גם את קופות החולים בתהליך זה.
במסגרת ההסדרה על משרד הבריאות לקבוע כללים מנחים להפעלת השירות תוך ביצוע מעקב ובקרה.
עליו לפעול לשינוי חקיקה אם יהיה בכך צורך, ולבחון עם משרד האוצר אם נדרשת מעורבותה של ועדת המחירים הבין-משרדית 46 .
46 ועדה בין משרדית שפועלת מכוח חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו-1996 .
בוועדה ארבעה חברים: שני חברים ממשרד האוצר (כולל יו"ר הוועדה), ושני חבר ים נוספים מהמשרד הממשלתי הרלבנטי לתחום הפיקוח .
ליקויים בהסדרת תחום העזרה הראשונה והרפואה הדחופה טרום-בית חולים בידי משרד הבריאות .
שלוש יחידות ארגוניות במשרד הבריאות אחראיות בש גרה ובעיתות חירום לפעילותם של הגופים המספקים מענה לאומי לשירותי עזרה ראשונה ורפואה דחופה טרום-בית חולים.
בהן שני גורמים בשגרה: מנהלת תחום מד"א בחטיבת הבריאות, האחראית לטיפול המקצועי והמ ינהלי במד "א ולשירותי עזרה ראשונה , ומנהל תחום פיקוח ורישוי אמבולנסים באגף לרפואה כללית שבחטיבת הרפואה47 :.
עם תחומי אחריותם נמנים אלההגדרת מדיניות, סטנדרטים ונהלים לטיפול ופינוי; ניהול ואבטחת איכות ; פיקוח; בקרה; תחקור; הכשרה; רישוי; וטיפול בתלונות .
האגף לשע"ח אחראי למד"א בעיתות חירום.
עמימות בנוגע לאחריות משרד הבריאות למד"א .
כבר בדוח קודם משנת 2012 (להלן- הדוח הקודם על מד"א) 48 ציין מבקר המדינה כי "לא ברור מה היקף תפקידו של משרד הבריאות כלפי מד"א, מה היקף אחריותו, ויש לצקת תוכן להגדרה שבחוק 'אחראי לביצוע חוק מד "א'".
מבקר המדינה קבע בדוח הקודם על מד"א כי " על משרד הבריאות להגדיר בצורה ברורה את אחריותו לביצוע חוק מד"א, ]ו[ את מערכת היחסים בינו ובין מד"א" ואת תפקידי נציגי המשרד במוסדות המנהלים בארגון.
לאחר פרסום הדוח באוגוסט 2011 מינה המשנה למנכ"ל המשרד דאז, ד"ר בעז לב את ה"וועדה לבחינת דרכי ההפעלה והשליטה למענה ראשוני לשירותי עזרה ראשונה טרום-בית חולים במערך שירותי הרפואה הדחופה" בראשות ד"ר בועז תדמור, משנה וממלא מקום מנהל המרכז הרפואי רבין, פתח תקווה (להלן - ועדת תדמור).
בינואר 2014 פרסמה ועדת תדמור את המלצותיה.
דוח ועדת תדמור הוצג לפני מנכ"ל משרד הבריאות דאז, פרופ' ארנון אפק, בתחילת יולי 2014 .
המנכ"ל דאז הנחה את מנהלת תחום מד"א להוציא סיכום של המלצות הוועדה ולבדוק את מידת יישומן.
הדיווח על יישומן הוצג לפני המנכ"ל דאז באמצע אותו חודש.
בדוח ועדת תדמור עמדה הוועדה על היעדר אסדרה שיטתית ומחייבת ועל מגבלות הפיקוח של משרד הב ריאות על תחום הרפואה הדחופה הטרום - אשפוזית כתוצאה מכך.
היא ציינה כי "בתחום הרפואה הדחופה הטרום אשפוזית .
47 האגף כפוף לחטיבת הרפואה, והוא אחראילפיקוח , בקרה ואסדרה של מוסדות רפואיים, לרבות חברות האמבולנסים הפרטיות.
48 ,מבקר המדינהדוח שנתי 62 (2012" ,) היבטים בפעילות מגן דוד אדום והמוסדות המנהלים שלו", עמ' 421.
והעזרה הראשונה, שמשליכה רבות על הישרדות החולה והנפגע, הצלת חיים ומניעת נכות, בשגרה ובחירום - המצב הרגולטורי, החוקי והמשפטי לא התקדם באופן מהותי ומקיף".
עוד ציינה הוועדה: "עשרות שנים לא בוצעו הסדרה ועיגון שורשי בחקיקה של תחום כה חשוב במערכת הבריאות בישראל, ואף לא בנהלים או חוזרים ממשלתיים (למעט נהלים וחוזרים תוך אירגוניים )".
"משך עשרות שנים, הוגבל משרד הבריאות, בשל היעדר כלים חקיקתיים מתאימים .
את אחריותו המקצועית, חוקית ורגולטורית בנושא הרפואה הדחופה הטרום אשפוזית ובפועל מאציל סמכויות בתחומים שונים (ללא הגדרות ברורות) למד"א כגוף מחליט, מסמיך, מבקר, מנחה, קובע מדדי איכות וזמינות .
משך עשרות שנים שם את נושא הרפואה הדחופה הקדם אשפוזית בסדר עדיפויות נמוך ולא כחלק מסדר היום האסטרטגי שלו והדבר בא לביטוי גם בהיעדרותה של הרפואה הדחופה מתוכנית עמודי האש [49] של המשרד שפורסמה לציבור, ומכל תוכנית.
אשר למד״א ציינה הוועדה כי הוא "בבחינת הרגולטור של עצמו".
היא המליצה לממשלה ולשרת הבריאות דאז לקדם בהקדם באופן נחוש וממשי, ללא שיהוי, את חקיקת החוקים החיוניים להפעלה מסודרת ותקינה של מערכת רפואת חירום טרום-אשפוזית .
על הקושי הנובע מההגדרה העמומה של סמכות משרד הבריאות בנוגע למד"א עמד גם מנכ"ל משרד הבריאות (שכיהן כמנכ"ל גם בעת הביקורת), מר משה בר סימן טוב, ביוני 2016" : למשרד אין שום סמכות רגולטורית למול מד"א.
יש צורך להסדיר סמכויות הרגולציה והפיקוח של המשרד.
לצורך כך, נדרש שינוי במבנה התאגידי של מד"א בחוק" .
למרות הערות מבקר המדינה בדוחות קודמים והמלצות ועדת תדמור - עד מועד סיום הביקורת הנוכחית לא יזם משרד הבריאות פעולות חקיקה שיאפשרו להתמודד עם החוסרים ו נקודות התורפה הקיימים שהוצגו בפירוט בדוח ועדת תדמור50 .
בתשובת המשרד הוא חיזק את הכתוב בדוח ועדת תדמור וציין כי הסדרת הפיקוח על מד"א לא הייתה בסדרי העדיפויות של המשרד בשנים האחרונות, וכך צפוי שיהיה גם בשנת 2019 , ולפיכך אין לצפות להסדרה של הנושא בשנה הקרובה.
49 תוכנית משרד הבריאות משנת 2011 לחיזוק מערכת הבריאות, ובה בין היתר תוכנית לחיזוק מערכת הבריאות הציבורית, הבטחת איכות הרפואה ושירותי הבריאות בישראל.
50 על שולחן הכנסת הונחו כמה הצעות חוק פרטיות הנוגעות לעניין : הצעת חוק ארגוני עזר רפואיים הפועלים בתחום רפוא ת חירום דחופה טרום -אשפוזית, התשע"ח -2017, שאחת ממטרותיה היא לקבוע כללים ותנאים להגברה, לשמירה ולהבטחה של התיאום בין ארגוני העזר הרפואיים ובינם לבין מד"א, והצעת חוק פרטית להרחבת חוק מד"א (תיקון - פריסת אמבולנסים לטיפול נמרץ ברחבי המדינה) מיוני 2018.
היעדר הסדרה של תחום רפואת החירום הטרום-אשפוזית עלול לגרום לכך שהיבטים בתחום זה ובפרט בכאלה הנוגעים להצלת חיים לא יקבלו מענה, לבזבוז משאבים בשל חוסר בראייה כוללת ולאומית .
הדבר מדגיש את החוסר ביד מכוונת בתחום.
העובדה שהמשרד נמנע מלקדם חקיקה שתאפשר להתמודד עם חוסרים וחולשות במצב הקיים אינה עולה בקנה אחד עם תפקידו כמאסדר של תחום הרפואה הדחופה הטרום-אשפוזית.
על משרד הבריאות בשיתוף מד"א ומשרד המשפטים, לקיים עבודת מטה משותפת ומסודרת שתביא בחשבון את המלצות ועדת תדמור ואת הערות הביקורת, כדי לקדם הסדרה יעילה וברורה של מארג היחסים שבין משרד הבריאות ומד"א.
נוכח תשובת משרד הבריאות, עליו לבחון את התוצאות של אי-הסדרת הפיקוח על מד"א, ובהתאם לכך לקבוע את לוח הזמנים הנדרש להסדרתו, ואת הדרך היעילה והמהירה ליישום הפיקוח על מד"א.
הסדרת הפעילות של חברות אמבולנסים פרטיות .
את שירותי ההסעה באמבולנס ו קבלת ה טיפול הרפואי במהלך הנסיעה בו מציעים מלבד האמבולנסים של מד"א גם חברות אמבולנסים פרטיות.
נכון למועד סיום הביקורת היו למד"א כ- 1,100 רכבי הצלה, ולכ-145 חברות פרטיות ועמותות שונות (להלן - חברות האמבולנסים הפרטיות) כ-480 אמבולנסים51.
גביית תשלום בעד הסעה באמבולנסים של מד"א מוסדרת בחוק מד"א ובתקנות תקנות מגן דוד אדום (אגרות הסעת חירום באמבולנס[ מכוחו), התשס"ו -2006.
] הפעלת שירותי אמבולנסים פרטיים אינה מוסדרת בחקיקה ראשית אלא , באופן חלקי בלבד, בתקנות התעבורה, התשכ"א -1961 ובנהלים פנימיים של משרד הבריאות.
כל תאגיד או חברת אמבולנסים פרטי ת מחויבים ברישיון הפעלה מטעם משרד הבריאות, ובו מפורטים בעלי התפקידים בחברה, כשירות הצוות, הציוד של רכבי ההצלה, תנאי הביטוח ועוד.
תנאי הרישיון קובעים גם את כוח האדם הנדרש בהתאם לסוג רכב ההצלה: ניידת טיפול נמרץ בחברת אמבולנס פרטית מחויבת להיות מאוישת ברופא, בחובש רפואת חירום (חובש -נהג) ובפרמדיק; אמבולנס לבן מחויב להיות מאויש בחובש רפואת חירום לפחות.
זה שנים שב ועולה הקושי לאכוף את נ והלי משרד הבריאות על חברות האמבולנסים הפרטיות.
עוד ב -1994 הוגשה הצעת חוק שירותי אמבולנס שמטרתה הייתה להסדיר את פעילות חברות האמבולנסים הפרטיות.
גם ועדת תדמור הצביעה על קושי זה וציינה שב" משך עשרות שנים, הוגבל משרד הבריאות, בשל היעדר כלים חקיקתיים מתאימים, ו לעיתים עקב חוסר אפשרות לכך באי קידום חקיקה בידי המחוקק, לממש באופן מלא ומכיל את אחריותו המקצועית, חוקית ורגולטורית בנושא הרפואה הדחופה הטרום אשפוזית ".
דוגמה לקושי זה עולה למשל מפסק דין משנת 2004 שניתן בעתירה מנהלית52 .
51 נתונים ממנהל תחוםפיקוח ורישוי אמבולנסים במשרד הבריאות, נכון למרץ 2018.
52 עת"ם (י-ם) 320/04 חברת ציון אמבולנס בע"מ נ' שר הבריאות, פ"מ מינהליים, תשס"ג 791 (2004.
) משרד הבריאות |839 .
שהגישה חברת אמבולנסים פרטית ובעל השליטה בה נגד משרד הבריאות וגורמים נוספים, בעניין סמכותו של משרד הבריאות לקבוע נוהל מחייב להפעלת שירותי אמבולנס פרטיים ללא הסמכה בהוראת חוק מפורשת.
בית המשפט קיבל את העתירה וקבע בפסק הדין כי "משטר הרישוי שהונהג בנוהל והנוגע לבעלי הרכב ולארגון הב]של משרד הבריאות[ עלות בחברות, והמציב דרישות בנוגע לאזרחות, להיעדר עבר פלילי, לביטוח אחריות מקצועית ולהכשרה מקצועית, נטול בסיס ואין הוראת חוק המסמיכה את משרד הבריאות להנהיגו" (להלן - פרשת ציון אמבולנס).
פסק דין זה היה מושא להליכים נוספים ובכלל זה ערעורם של שר הבריאות ובעלי תפקידים שונים במשרד הבריאות על פסק הדין 53 .
בסיום פסק דינו של ביהמ"ש העליוןבערעור האמור מ-2011 נכתב: "המערערים הודיעו כי בכוונתם להשלים בהקדם את הליך החקיקה בתחום שירותי האמבולנס.
יש לקוות כי המערערים אכן יחישו את הליך החקיקה ויביאו להסדרה כוללת של התחום בהקדם".
בעניין זה הסביר מנהל תחום רישוי ופיקוח אמבולנסים במשרד הבריאות כי היעדר חקיקה מתאימה מערערת את הסמכות שיש למשרד להפעיל כלי אכיפה יעילים על חברות אמבולנס פרטיות הפועלות בניגוד לנוהלי המשרד.
כדוגמה הוא הציג מקרה שבו חברת אמבולנסים פרטית הפעילה ניידת טיפול נמרץ (נט"ן) בצוות חסר (ללא רופא ), בניגוד לנוהלי משרד הבריאות ולאישור שניתן לה להפעלת הנט"ן.
המשרד זימן את החברה לשימוע ביוני 2016 .
בעקבות זה עתרה החברה לבית המשפט בפברואר 2017 וטענה, בין היתר, שנוהלי המשרד נקבעו ללא סמכות.
במועד סיום הביקורת, טרם ניתן פסק דין בעתירה.
אשר להיעדר סמכות האכיפה הסבירה היועצת המשפטית של משרד הבריאות כי " כל סמכויותיו של משרד הבריאות הינן לתת אישור הפעלה לאמבולנס - למתן שירותי רפואה דחופים.
אין בצד הוראה זו סנקציות שרשאי משרד הבריאות להשית על חברות אמבולנסים המפרות את הנהלי ם ואף הנהלים עצמם לא קובעים סנקציות".
כדי לתקן את המצב הקיים, שבו למשרד אין סמכות לנקוט כלי אכיפה אפקטיביים נדרשת חקיקה מתאימה.
להלן תיאור של שתי יוזמות חקיקה שנעשו מאז 2004 : .
:הצעת חוק שירותי אמבולנס בשנת 2005 התפרסמה מטעם הממשלה "הצעת חוק ממשלתית שירותי אמבולנס, התשס"ה-2005 ".
בדברי ההסבר לחוק צוין כי "החוק המוצע בא למנוע הישנות של מקרים שבהם הופעלו אמבולנסים בלא מתקנים מתאימים ובלא ציוד הכרחי לטיפול בחולים ובנפגעים, וכן בלא צוות מקצועי ומיומן.
במקרים אלה נגרם נזק למטופלים שנזקקו לשירותי האמבולנס, או שנמנע מהם טיפול חיוני".
הצעת החוק נעצרה בשלב ההכנה לקריאה שנייה בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.
על בסיס הצעת חוק זו וכן על בסיס הצעת חוק קודמת מ-1994, הכין המשרד תזכיר חוק שירותי אמבולנס, התשע"ד -2013 (להלן - תזכיר חוק שירותי אמבולנס) שמטרתו "לעגן את הפעלת שירותי האמבולנסים בחוק, להסדיר את .
53 ע"ם 6250/04 "שר הבריאות נ' חברת ציון אמבולנס בעמ, (פורסם ב - 29.
) 840 |דוח שנתי 69ב .
מתן השירות ולהבטיח כי השירות יינתן בידי גורם המסוגל לתת שירות ברמה נאותה ובאמצעות צוות מיומן, והכל על מנת להגן על בריאות ציבור החולים הנזקקים לשירותי האמבולנסים ".
נכון למועד סיום הביקורת לא קודם תזכיר החוק לכדי טיוטת הצעת חוק, והמשרד עדיין בוחן את ההשפעות הרגולטוריות של ההצעה.
כאמור, מדובר בשירות בריאות שהוא טעון הסדרה מעצם טיבו, וכבר בפסיקה בפרשת ציון אמבולנס משנת 2004 עמד ביהמ"ש על הצורך בהסדרת תחום זה, ומאוחר יותר עמד על כך ביהמ"ש העליון בפסיקה משנת 2011.
משרד מבק ר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי זה שנים שהוא ער להשלכות מכך שאין את ההסדרה הנדרשת של פעילות חברות האמבולנסים הפרטיות ושאין בידיו כלי אכיפה אפקטיביים שיבטיחו הפעלת החברות כאמור בהתאם לאמות המידה של משרד הבריאות, למען ההגנה על בריאות הציבור.
במשך השנים ניסה המשרד להתמודד עם קושי זה באמצעות קידום חקיקה מתאימה, אך כפי שעלה בביקורת, זה כחמש שנים שהמשרד מתלבט בנוגע להשפעות הרגולטוריות של החקיקה, ואינו מגיע לכלל גיבוש טיוטה של הצעת חוק מתאימה.
בתשובת המשרד הוא ציין, כי לא ניתן לקיים אכיפה אפקטיבית על חברות האמבולנסים הפרטיות אלא באמצעות חקיקה ראשית.
המשרד כתב כי קידום חקיקה זו לא היה בסדרי העדיפויות של המשרד לשנים האחרונות, וכך יהיה גם ביחס לשנת 2019 .
, ולפיכך לא צפויה הסדרה של הנושא בשנה הקרובה משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למשרד הבריאות על הסחבת בהסדרת פעילותן של חברות האמבולנסים הפרטיות.
על מנכ"ל משרד הבריאות להסדיר את פעילות חברות האמבולנסים הפרטיות , כדי להביא לכך ש יפעלו בהתאם לאמות המידה שקבע משרד הבריאות למען בריאות הציבור.
על המנכ"ל לקבוע לשם כך לוח זמנים לאסדרת הנושא, ולהנחות לפיו את הייעוץ המשפטי של המשרד בנוגע להשלמת גיבושה של הצעת החוק וקידומה.
ליקוי בהסדרת שיתוף הפעולה בין מד"א ובין ארגון איחוד הצלה .
כדי לתת שירותי עזרה ראשונה במהירות וביעילות מד"א מפעיל גם מערך כוננים לאומי.
המערך כולל כ - 5,200 כוננים מתנדבים.
הכוננים, הפרוסים בכל הארץ הם בעלי הכשרה רפואית , והם מצוידים בציוד רפואי ומוזנקים לאירועי שגרה וחירום.
לרוב ה כוננים הם גורמי המקצוע הראשונים הפוגשים את המטופל ומעניקים לו טיפול ראשוני מציל חיים עד הגעת האמבולנס וכוחות עזרה משרד הבריאות |841 .
ראשונה נוספים הכוננים מופעלים באמצעות מוקד מד"א.
פעילותם מוסדרת בתקנון מד"א המותאם לדרישות הצלב האדום.
פרט למד"א פועלים בתחום העזרה הראשונה וההצלה גם ארגוני מתנדבים ובהם איחוד הצלה ישראל (להלן - איחוד הצלה) , שהוא ארגון המתנדבים הגדול ביותר, הצלה גוש דן, הצלה יו"ש ללא גבולו ת ועוד.