HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד מצאה הוועדה ש"אין צוות מפתח והפיתוח אינו מתבסס על תיאוריות חינוכיות ומחקר חינוכי, אלא על התאמה לצורכי המורים המלמדים בלבד ובעיקר לכיסוי המיומנויות בנושאים השונים".
תפוצת הספרים האלה רבה מאוד, אבל הכותבים הפרטיים אינם מדריכים את המורים בעניין השימוש בהם ואינם מסייעים להם להטמיעם.
האגף והמפמ"רית למתמטיקה העריכו שתפוצת הספרים של הכותבים הפרטיים רבה מאוד, ולדעתם ספרי הלימוד לחט"ב של הכותבים הפרטיים הם בעיקר ספרי תרגול שהחלק הדידקטי בהם מצומצם מאוד.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב אחד הכותבים הפרטיים, כי על פי תפוצת ספריו "ניתן להבין שהם בדרך כלל יותר מתאימים לחטיבת הביניים מהספרים של הגופים הציבוריים".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה המפמ"רית למתמטיקה כי בסוף 2007 סייעו האגף וגף אישור ספרי לימוד שבמשרד, להכין הנחיות מתאימות לתכנית החדשה לכתיבת ספרי לימוד במתמטיקה לכיתה ז'.
אולם מאחר שתכנית זו טרם אושרה ועדיין אינה רשמית, ומאחר שליתר הכיתות בחט"ב עדיין אין תכנית רשמית, הנחיות אלה אינן מיושמות.
יו"ר ועדת המקצוע אמר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי ברוב צוותי הפיתוח שבגופים הציבוריים היועצים האקדמיים אינם מתמטיקאים מקצועיים אלא אנשים העוסקים בהוראת המתמטיקה.
לדעתו זהו פגם חמור, בייחוד כשמדובר בחינוך העל-יסודי.
עוד הוסיף כי "אין להפקיד את נושא כתיבת ספרי הלימוד בידי השוק החופשי בלבד.
ליברליות יתר מביאה להשתלטות המו"לים הגדולים על השוק".
על אף ממצאי הוועדה בעניין ספרי הלמידה לא פעל המשרד להבטיח שספרי הלימוד יקנו לתלמידים חשיבה מתמטית ולא יסתפקו רק בתרגול.
רק בעת האחרונה החל המשרד להפיץ הנחיות לכתיבת ספרי לימוד, אך הן ייכנסו לתוקף רק לאחר שכתיבת התכניות תסתיים והן יאושרו וייעשו רשמיות.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל ההשפעה הרבה של חומרי הלימוד על הוראת המקצוע והבנתו ונוכח הביקורת של אנשי המקצוע על רמת חומרי הלימוד, על .
24 הוועדה לבחינת המאפיינים של הגישות בפיתוח חומרי למידה במתמטיקה בחטיבת הביניים ושל הפעלתם בשדה, דו"ח מסכם, מטה מל"מ - המרכז הישראלי לחינוך מדעי טכנולוגי ע"ש עמוס דה-שליט, משרד החינוך והמוסדות להשכלה גבוהה, אוקטובר 2001 .
משרד החינוך לבחון ביסודיות את כל הקשור להוצאה של ספרי לימוד.
עליו למצוא דרכים להבטיח שחומרי הלמידה יבטאו הן את גישת המתמטיקאי ם מן האקדמיה והן את גישתם של אנשי החינוך במקצוע המתמטיקה.
: הישגים לימודיים בדיון שהתקיים במזה"פ בספטמבר 2000 דיווחה המדענית הראשית דאז (פרופסור זמירה מבורך) על הממצאים שעלו במחקר הבין -לאומי שנעשה ב - 1999 .
בדיון ציינו המשתתפים שממצאי המחקר מחייבים את הממ ונים על העניין להעריך מחדש את כל דרך העבודה בחט"ב.
גם ועדת המקצוע דנה במבחנים הבין-לאומיים (לכיתות ח') וציינה שההישגים במתמטיקה ובמדעים אינם טובים, ובייחוד בולט מיעוט התלמידים המצטיינים (רק 6%.
"המפמ"רית ציינה "שהמצב בחטיבת הביניים הוא רע כשנתיים אחר כך ציין גם אגף התכנון שבמשרד כי יש "ירידה בהישגי התלמידים הישראלים בהשוואה להישגיהם ב - 1995 ".
עוד כתב ש"על אף קיומן של עדויות נוספות על המצב במתמטיקה לא נעשה שינוי מהותי".
אגף התכנון התריע שרוב המדינות הכניסו תכניות לימודים חדשות בשנים 1993 -1997 , והן משנות ומ שפרות את תכניות הלימודים על פי הממצאים הבין-לאומיים, ואילו ישראל אינה משנה את תכניות הלימודים שינוי מהותי, ומשום כך אין לה הישגים ראויים במחקרים הבין -לאומיים.
אגף התכנון ציין שישראל היא אחת המדינות היחידות שבה אפשר להשתמש במחשבון בשיעורי מתמטיקה כמעט ללא הגבלה.
המפמ"רית מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, כי בעקבות תוצאות המחקרים הללו היא עדכנה את התכנית שנכתבה בשנת התש"ן והכינה תכנית הוראה שבועית המתפרסמת באתר האינטרנט של המפמ"ר.
היא ציינה כי מרבית בתי הספר מלמדים על פיה.
האגף מסר בתשובתו כי בעקבות תוצאות המבחנים הבין -לאומיים הוכנו מאגרי משימות בנושא החשיבה הכמותית, והמשרד סיפק אותם לכל חטיבות הביניים.
תוצאות המבחנים הבין-לאומיים והמסקנות שהסיק המשרד בעקבותיהם לא הביאו את הנהלתו לסיים לאלתר את הכנת תכנית הלימודים החדשה.
לדעת משרד מבקר המדינה, הפעולות שעשו המפמ "רית והאגף בעקבות תוצאות המבחנים הבין - לאומיים נועדו רק לכיבוי שרפות, והן אינן יכולות להיחשב תחליף לתכנית לימודים שלמה.
על הנהלת המשרד לפעול ולעשות מאמץ מרוכז ולהביא לסיום מהיר של כתיבת תכנית הלימודים החדשה.
לימודי המתמטיקה בחטיבה העליונה .
תכנית הלימוד ים: בישראל המתמטיקה היא אחד ממקצועות החובה שיש ללמוד כדי לקבל תעודת בגרות.
במקצוע זה שלוש רמות לימוד: שלוש יחידות לימוד (להלן - יח"ל), שהיא רמת הסף לקבלת תעודת בגרות (להלן - רמה שלוש), ארבע יח"ל (להלן - רמה ארבע) וחמש יח"ל (להלן - רמה חמש).
(א) תכנית הלימו דים הרשמית שעל פיה לימדו בתי הספר במועד הביקורת (בכל רמות הלימוד) פורסמה בשנת הלימודים התשל"ו ( 1975 -1976 ) ויישומה היה חלקי.
עד שנת הלימודים התשנ"ד ( 1993 -1994 ) למדו על פי שתי תכניות לימוד - התכנית הישנה, שנכתבה לפני 1975 , והתכנית החדשה, שנכתבה ב- 1975 .
שינויים בנושאי בחינות הבגרות פורסמו תדיר בחוזרי משרד החינוך 851 .
מפמ"ר ובפועל שונתה התכנית כדי שתתאים לבחינות הבגרות.
עד שנת התשנ"ד נבחנו התלמידים על פי שתי מערכות של בחינות בגרות בכל אחת משלוש רמות הלימוד.
רק בשנת התשנ"ה ( 1994 -1995 ) אוחדו שתי התכניות ופורסמה תכנית לימודים אחת לרמה שלוש.
בדצמבר 1995 אישרה ועדת המקצוע, ששימשה באותה עת גם ועדת תכנית, שלא על פי נהלי העבודה, תכנית בחינה לרמות ארבע וחמש.
תכנית לימודים רשמית לא הוכנה, והאישור שנתנה ועדת המקצוע לתכנית הבחינה ברמות ארבע וחמש היה מסמך שנכתב בראשי פרקים בלבד.
אולם תכנית זו לא הגיעה לבתי הספר בגלל שינויים מבניים כלליים שהכניס המשרד במבנה בחינות הבגרות באותה עת.
על פי השינויים האלה, בכל מקצוע יהיו שלוש רמות, והרמה הראשונה הבסיסית לא תזכה את הלומדים בתעודת בגרות.
בשל השינויים במבנה בחינות הבגרות הוקפאו תכניות הלימודים המאוח דות במתמטיקה לרמה ארבע ולרמה חמש.
ואף על פי שהן היו כבר מוכנות באותה עת המשרד לא אישר אותן ולא החל ביישומן.
התכניות הוקפאו שכן את השינוי במבנה בחינות הבגרות לא היה אפשר ליישם במתמטיקה משום שכל שלוש הרמות זיכו בתעודת בגרות.
כדי לפתור את הבעיה הוחלט בפברואר 1999 שבמתמטיקה יהיו שני מסלולי לימוד- "מתמטיקה לכל" (תכנית המבוססת על רמה שלוש) ו"מתמטיקה למדעים" (תכנית המבוססת על רמת ארבע ועל רמה חמש).
(ב) אולם, יזמה זו לא יצאה אל הפועל מאחר שהנהלת המשרד העלתה רעיון חדש - המודולריות - וזה גרם לטלטלה נוספת בתחום תכני ות הלימודים לחטיבה העליונה.
על פי הרעיון הזה, בחינת הבגרות ברמה שלוש תיכלל במלואה בבחינת הבגרות של רמה ארבע, ושתיהן יכללו במלואן בבחינת הבגרות של רמה חמש.
ועדת המקצוע התנגדה בתוקף לרעיון המודולריות בשל הבעיות הדידקטיות שעורר בהוראת המקצוע: הוועדה טענה כי יישום רעיון זה יזיק מאוד לאיכות הלמידה, והישגי התלמידים ברמות הגבוהות, ובעיקר ברמה חמש, עלולים להיפגע.
עוד הוסיפה כי ההבדל בין הרמות השונות אינו מתבטא רק בתוכני הלימוד, אלא גם ברמת המורכבות והקושי של המשימות.
הוועדה החליטה להוסיף לפתח תכנית לימודים בלי לעסוק במבנה הבחינות שהציעה הנהלת המשרד.
(ג) בתחילת שנת 2000 החל המשרד לגבש מבנה חדש לבחינות הבגרות- על פי שיטת הצבירה.
לפי שיטה זו, תורכב הבחינה במתמטיקה משבעה שאלונים, והתלמיד יצטרך להיבחן בשלושה מהם - לפי הרמה שבה למד.
תלמיד שלמד ברמה שלוש צריך להיבחן בשל ושת השאלונים המיועדים לרמה זו (שאלונים 001 ,002 ו-003 ), תלמיד שלמד ברמה ארבע צריך להיבחן בשאלונים 003 ,004 ו-005 , ותלמיד שלמד ברמה חמש צריך להיבחן בשאלונים 005 006 ו-007 .
כל שאלון מכיל שליש מהבחינה כולה.
השאלות שבשאלונים001 ו-002 נלקחות ממאגר מצומצם וידוע לכול (ראו להלן).
לאחר שאושר המבנה שהוכן על פי שיטת הצבירה, הותאמה התכנית המאוחדת שהוכנה בשנת 1995 לשאלונים השונים.
בנובמבר 2002 , לאחר שוועדת המקצוע אישרה את המתכונת החדשה של לימודי המתמטיקה, היא פורסמה בחוזר מפמ"ר ס"ג/2 .
תלמידים שהחלו ללמוד בכיתה י' בשנה" ל התשס"ג ( 2002 -2003 ) היו הראשונים שחויבו להיבחן על פי שיטת הצבירה.
המפמ"רית מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ביולי 2007 שמבנה הצבירה לא טוב ולא מתאים למבנה הידע המתמטי, ותכנית הצבירה לא שינתה את תכני הלימוד אולם שינתה את מבנה צורת הלימוד.
עוד אמרה כי שאלוני המעבר בין הרמות במבנה הנוכחי של הבחינות 852 דוח שנתי58ב .
בעייתיים: שאלון 003 קשה לתלמידי רמה שלוש וקל לתלמידי רמה ארבע ושאלון005 קשה לתלמידי רמה ארבע וקל לתלמידי רמה חמש.
על שיטת הצבירה אמר יו"ר ועדת המקצוע, 25 כי הבעיה "במבנה הנוכחי של בחינות הבגרות במתמטיקה היא הפרגמנטאצ של הידע המתמטי ]קיטוע[ יה המודגשת בשיטת הצבירה.
במקום לראות את המתמטיקה כמכלול הקשור קשר אמיץ להבנת העולם שמסביבנו, היא נלמדת כמספר נושאים נפרדים העומדים כל אחד בפני עצמו ואינו קשור לא לנושאים האחרים וגם הקשר למציאות סביב הוא רופף".
מהתיאור לעיל עולה כי הש ינויים התדירים במבנה בחינות הבגרות לא אפשרו להכין תכנית לימודים במתמטיקה לחט"ע.
בישיבה של ועדת המקצוע שהתקיימה באפריל 2001 מסרה המפמ"רית למתמטיקה "שבגלל חילופי השרים כל התוכניות - כולל התכנית המאוחדת בגישת הצבירה - הוקפאו (ללא הודעה פורמאלית)".
התוצאה היא שמאז 1975 אין תכנית לימודים רשמית ומסודרת במתמטיקה, אלא רק מבנה כללי של בחינות הבגרות, ונושאי הלימוד נקבעים על פי תוכני הבחינה.
(ד) הנהלת המשרד ידעה שלימודי המתמטיקה בחט"ע אינו מוסדר, ואף דנה בעניין כמה פעמים: בישיבה שהתקיימה בספטמבר 2006 נאמר כי "אין תכנית לימודים ברורה.
הלימוד נעשה מתוך 'רשימת מכולת'.
התכנית תלויה באופן היבחנות בבגרות".
בישיבה אחרת, שהתקיימה באוקטובר 2006 , נאמר כי מאחר שכרגע אין תכנית לימודים רשמית "בינתיים תכתב תכנית ביניים על מנת להכניס סדר במערכת, כאשר במקביל ועדת המקצוע תשקוד על כתיבת מתווה לפיתוח תכנית לימודים קבועה.
באחריות המפמ"רית לדאוג שלא ייווצר פער בין התכנית הזמנית לבין התכנית הקבועה".
הביקורת העלתה כי באגף לא ידעו שהמנכ"ל דאז מר שמואל אבואב החליט שיש לכתוב תכנית זמנית, וממילא לא פעלו ליישמה.
מן האמור לעיל עולה כי הנהלת המשרד י דעה שאין תכניות לימודים רשמיות במתמטיקה לחט"ע, אולם לא פעלה להכין תכניות כאלה.
לדעת משרד מבקר המדינה על הנהלת המשרד לפעול בדחיפות כדי שתוכן תכנית לימודים מאושרת במתמטיקה, לכל רמות הלימוד.
: חומרי הלמידה כמו את ספרי הלימוד של חט"ב - גם את ספרי הלימוד של החט"ע מוסמך המשרד לאשר.
אולם גם כאן לא פעל המשרד ובחר להמתין עד שתופעל תכנית הלימודים החדשה.
בחט"ע כמו בחט"ב נחלקים ספרי הלימוד לשני סוגים: אלה שכתבו הגופים הציבוריים ואלה שכתבו הכותבים הפרטיים.
את הספרים שהגופים הציבוריים (הפועלים במל"מ) מפרסמים מאשר האגף, ולא גף ספרי לימוד.
הספרים שנכתבים בידי הכותבים הפרטיים אינם עוברים את הליך הבקרה שעוברים הספרים של הגופים הציבוריים.
המשרד אינו אוסף נתונים על תפוצת הספרים, אולם האגף והמפמ"רית מעריכים שמרבית בתי הספר מלמדים לפי הספרים של הכותבים הפרטיים.
(א) כאמור, שיטת הצבירה היא תכנית בחינה לפי שאלונים, וכך הפכו מרבית ספרי הלימוד במתמטיקה מספרים על פי נושאים לספרים שערוכים לפי שאלוני בחינה (להלן - ספרי .
25 ראו דן עמיר, "בחינות הבגרות- מנין ולאן?
", על"ה 37 עלון למורי מתמטיקה 2007 , גיליון מיוחד לשנת העשרים, עמ' 9 .
הגופים הציבוריים מוציאים לאור ספרים שערוכים לפי נושאי לימוד וגם לפי שאלונים, ואילו הכותבים הפרטיים מוציאים לאור ספרי לימוד שערוכים אך ורק לפי שאלונים.
כלומר, מרבית בתי הספר משתמשים רק בספרי שאלונים.
נוסף על כך, ראוי לציין כי ספרים שכתבו הגופים הציבוריים אינם מקיפים את כל פרקי הלימוד שיש ללמדם לקראת בחינת הבגרות.
(ב) שיטת הצבירה משפיעה על ספרי הלימוד, ובגללה הלי מוד אינו מכוון להקנות ידע מתמטי אלא רק להכין את התלמידים לבחינות הבגרות.
על כך אמר יו"ר ועדת המקצוע כי "כיוון שהמטרה המוצהרת של המערכת כולה אינה הלימוד והידע, אלא ההצלחה בבגרות, המורים היום אינם מלמדים, אלא מכינים לבחינה.
מסיבה זו, ספרי הלימוד במתכונתם הישנה נעלמו כמעט לחלוטין מבתי הספר העל יסודיים, לא רק מהחטיבות העליונות אלא גם מחטיבות הביניים.
את מקומם של ספרי הלימוד תפסו קובצי השאלות לבגרות".
לדברי האגף והמפמ"רית, מבנה הבחינות מכתיב את סוג הספרים הנמכרים בשוק, והוא שגוי מבחינה דידקטית.
נושאי הלימוד מפוז רים בכמה ספרים, לפי רמת הבחינה, ואינם מאוגדים בספר אחד, כנושא שלם.
כך למשל, נושא הסדרות החשבוניות וההנדסיות מפוצל לכמה ספרי לימוד, לפי המבנה של שאלון הבגרות, אף שמבחינה דידקטית ראוי ללמדו כמקשה אחת.
יוצא אפוא, שהלימוד אינו מעמיק עוד, אלא מצומצם ומגמתי, ובשל שיטת הצבירה לימוד הנושאים קטוע, ותכליתו היא אך ורק הצלחה בבחינות הבגרות.
(ג) במרס 1998 פרסם המשרד בחוזר מנכ"ל את שיטת המיקוד, ולפיה החומר יילמד על פי תכנית הלימודים, אולם מבחני הבגרות יקיפו רק כארבע שביעיות מחומר הלימוד בכל אחד ממקצועות החובה.
בחוזר נאמר כי "הלימודים יתקיימו בהתאם לתכניות הלימודים במלואן בכל המקצועות וכי צמצום חומר הלימוד יחול רק על בחינות הבגרות עצמן".
על פי החוזר "ההודעה שבה יהיה פירוט המיקוד בכל המקצועות תימסר לבתי הספר בשבוע שלפני היציאה לחופשת פסח".
מתברר שבכל שנה הכותבים הפרטיים מוציאים לאור ספרים שבהם תרגילים בנושאים הנכללים במיקוד (להלן - ספרי מיקוד) ימים ספורים אחרי שהמשרד מפרסם את הנושאים האלה.
לרשות תלמידי חט"ע עומדים אפוא שני סוגים של ספרים במתמטיקה: ספרי שאלונים - לפי מספר יחידות הלימוד שבהן הם אמורים להיבחן, וספרי מיקוד - המתרגלים את הנושאים הייחודיים שיופיעו בבחינה.
אף שהם עבי כרס, הספרים האלה אינם מקיפים את כל נושאי הלימוד.
ספרי המיקוד מתפרסמים מחדש בכל שנה על פי נושאי המיקוד הרלוונטיים.
מתלונות של מורים למתמטיקה עולה כי בשל שתי מערכות הספרים הלימוד נעשה מסורבל, ו"אחת הסיבות לכך שספרי התרגול הולכים ותופחים היא שרמת הלימוד הנדרשת עדיין אינה מוגדרת ולכן המחברים משתדלים להכניס לספריהם כמה שיותר תרגילים ברמות שונות".
המפמ"רית המליצה למורים להוסיף ללמד לפי הספרים הישנים, אולם מאחר שנושאי הלימוד משתנים, הספרים הישנים אינם מתאימים ל דרישות הבחינה, והמורים נאלצים לשכפל דפי עבודה או להנחות את התלמידים לרכוש ספרי לימוד חדשים.
בתשובתה אמרה המפמ"רית כי "החל משנת תשס"ה נושאי הלימוד בחטיבה העליונה לא השתנו ותוכנית הבחינה היא יציבה.
אין צורך לרכוש ספרי לימוד חדשים מדי שנה".
מאחר שהמשרד אינו פ ועל על פי תקנות החינוך, חומרי הלמידה של התלמידים אינם ראויים מבחינה דידקטית.
זאת ועוד, לדברי האגף, יש ספרים שנמצאו בהם שגיאות, ואף על פי כן בתי הספר מלמדים על פיהם.
על חומרי הלמידה אמר יו"ר ועדת המקצוע פרופסור דן עמיר: "השימוש הבלעדי בספרים שמטרתם המוצהרת 854 דוח שנתי58ב .
אינה בנייה שיטתית של הידע המתמטי אלא הכנה לבחינה בשאלון מסוים הוא אחד הסימפטומים של מה שאני רואה כ'מחלה' של החינוך המתמטי"26.
: הישגים לימודיים כאמור, המתמטיקה היא אחד ממקצועות החובה שיש ללמוד כדי לקבל תעודת בגרות.
לפי נתוני המשרד, 40% מכ- 84,000 התלמידיםשניגשו לבחינות הבגרות בשנת הלימודים התשס"ה ( 2004 -2005 ) לא היו זכאים לתעודת בגרות.
כמו בשנים קודמות, גם בשנה זו הייתה המתמטיקה המקצוע העיקרי שבו נכשלו תלמידים שחסר להם רק מקצוע אחד כדי לקבל את תעודת הבגרות.
כמחצית מהתלמידים שעברו את הבחינות במתמטיקה נבחנו ברמה שלוש, והיתר נבחנו ברמות ארבע וחמש.
במשך שנים חתר המשרד להגדיל את אחוז הזכאים לתעודת בגרות.
לדברי יו"ר ועדת המקצוע, הדבר בא לידי ביטוי בירידה הדרגתית ומתונה ברמת הבחינות.
הדבר נעשה כדי לאפשר ליותר ויותר תלמידים לעבור אותן בהצלחה.
בישיבה של ועדת המקצוע שהתקיימה בדצמבר 2001 נאמר כי "יש תחושה שרמת התלמידים יורדת עם השנים.
יש ירידה ברמת הדרישות בבחינות הבגרות".
המשרד מצא דרך נוספת להקל על הנבחנים ברמה שלוש: כאמור, בבחינה יש שלושה שאלונים - 001 ,002 ו-003 .
המשרד יצר מאגר קטן של שאלות, וממנו נלקחות השאלות שבשאלונים 001 ו-002 .
לדברי יו"ר ועדת המקצוע "כיוון שמספר השאלות במאגר בכל תת -נושא המפורט במיקוד אינו גדול, התלמיד יכול לשנן את התשובות ולעבור את הבחינה בהצלחה גם כשאינו מבין מילה וחצי מילה מהחומר".
כיוון שרוב התלמידים שנבחנו בשני השאלונים הראשונים צברו בהם י ותר מ-60 נקודות (בשניהם יחד), הם אינם תלויים בתוצאות שאלון003 , ויכולים לקבל ציון עובר בבחינה גם בלעדיו.
לדברי יו"ר ועדת המקצוע, תלמידים רבים אכן ניגשו לבחינה השלישית רק מבחינה פורמלית, לא טרחו ללמוד את החומר ולפעמים הגישו מחברות ריקות.
גם המפמ"רית גרסה כי "ברמה של שלוש יחידות לימוד חל פיחות משמעותי במשך השנים בדרישות שתלמידים אלה צריכים לעמוד בהם.
במבנה הקודם אמנם תלמיד יכול היה לעבור את הבחינה רק מתוך שאלות המאגר, אך המאגר כלל נושאים רבים הנמצאים כיום בשאלון 003 .
במבנה הצבירה שאלון 003 בנוי כך שגם תלמיד חלש ביותר יכול לענות על חלקי שאלות בכל הנושאים המופיעים בשאלון ולהגיע לציון חיובי (סעיפים אלה הם ברמה של שאלות המאגר)".
על תלמידים הנבחנים ברמות ארבע וחמש אמר יו"ר ועדת המקצוע כי "חל פיחות בחומר וברמה הנדרשים לא רק בשלוש, אלא גם בארבע וחמש יחידות, והמוצר הסופי המגיע לאוניברסיטאות או לצבא נופל באיכותו במידה ניכרת מזה שהיינו רגילים לו בדורות הקודמים"27 .
בעניין המיקוד של נושאי הבחינה אמרה ועדת המקצוע כי היא "רואה בו נזק חמור להוראת המתמטיקה".
לדברי יו"ר ועדת המקצוע, שיטת המיקוד "מרדדת את הבחינות עוד יותר, שכן היא מונעת את היכולת לשאול שאלות אינטגרטיביות.
מאחר שחלקים מהחומר אינם נכללים בבחינה, אי-אפשר לקשר בין סוגיות שונות" 28.
26 על"ה38 ,עלון למורי המתמטיקה התשס"ז 2007 ', עמ74.
27 ראו דן עמיר, על"ה 37 , 'עמ9 .
28 ראו דן עמיר, על"ה 37, 'עמ10 .
במשך השנים ביקשו כל ממלאי התפקידים במשרד, כולל הבכירים ביותר, להצביע על שיפורים בהישגי התלמידים ועל כן שינו בקביעות את מבנה הלימודים והבחינות והקלו אותם על התלמידים.
ההקלות היו בעיקר בבחינות הבגרות בדרך של יצירת שיטת הצבירה, המיקוד, מאגר השאלות לבחינות ועוד.
כל אנשי המקצוע סבורים שבשל השיטות האלה הידע של התלמידים הולך ופוחת.
כתוצאה מכך ירדה בעשורים האחרונים רמתם של לימודי המתמטיקה בכל שכבות הגיל.
זאת ועוד, השינויים האמורים הקשו על אנשי המקצוע במשרד להכין תכנית לימודים חדשה ומעודכנת, שכן הם נאלצו להתמודד עם הוראות שונות ומשונות שהכתיב הדרג הבכיר ביותר שבמשרד חדשות לבקרים.
לדברי יו"ר ועדת המקצוע "ההצלחה בבחינות הבגרות הפכה.
למטרה העליונה של מערכת החינוך בכל דרגיה, ויש לכך השלכות מרחיקות לכת על ההוראה והלימוד לא רק בחטיבה העליונה, אלא גם בחטיבת הביניים"29 .
לדעת משרד מבקר המדינה על ראשי המשרד להניח לדרג המקצועי לפתח את תכניות הלימודים, תוך מתן אוטונומיה לשיקוליו המקצועיים הן בנושאי למידה והן בדרכי ההוראה.
מקצועות המדע הבסיסיים הנלמדים בחטיבה העליונה הם פיזיקה, כימיה וביולוגיה; אלה מקצועות בחירה לבחינות הבגרות, ואפשר להיבחן בהם בשתי רמות לימוד: שלוש יח"ל (להלן - רמה שלוש), וחמש יח"ל (להלן - רמה חמש).
משרד מבקר המדינה בדק את ת כניות הלימודים במקצועות האלה, ולהלן מובאים ממצאיו.
( תכנית הלימודים בפיזיקה לרמה חמש היא משנת הלימודים התשס"ה 2004 -2005 ,) אולם טרם הושלם הפיתוח של פרקי הבחירה בה.
התכנית הקודמת נכתבה בתחילת שנות התשעים.
בשנת 1995 החליטה ועדת המקצוע שיש לשנותה, ומינתה כמה מחבריה, ולא על פי הנהלים, כוועדת תכנית כדי להכין שתי תכניות - לרמה שלוש ולרמה חמש.
כאמור, רק בשנת 2005 סיימה הוועדה לפתח את תכנית הלימודים לרמה חמש, אולם בתכנית זו עדיין אין פרקי בחירה.
פיתוח תכנית לרמה שלוש טרם הסתיים, והאגף מסר בתשובתו כי הכנתה על סף סיום.
( תכנית הלימודים בכימיה, לשתי רמות הלימוד, הוכנה בשנת התשס"ו 2005 -2006 .
) התכנית פורסמה באתר האינטרנט של המשרד, אך יו"ר המזה"פ טרם אישרה אותה.
חומרי הלמידה לרמה שלוש נוסו, והתברר שהתכנית עמוסה מדי, משום כך ועדת המקצוע מתכוונת לצמצמה.
התכנית הקודמת הוכנה בשנת 2000 .
( תכנית הלימודים בביולוגיה לשתי רמות הלימוד הוכנה בשנת התשס"ז 2006 -2007 .
) היא אושרה זמנית למשך שנה, עד שישולבו בה העדכונים שדרשה יו"ר המזה"פ.
תכנית זו אינה חדשה - היא עדכון של התכנית הקודמת שנכתבה בשנת התשס"ג.
הביקורת העלתה כי בשנים התשס" ג-התשס"ה ( 2002 -2005 ) נבחנו רק מעט מהתלמידים בבחינות הבגרות במקצועות המדעיים הבסיסיים30 : בביולוגיה- %13 , בפיזיקה- 11% ובכימיה9% .
מכאן שרק שליש מהנבחנים מתמחים במקצועות המדעיים הבסיסיים.
למרות השיעור הנמוך של הנבחנים במקצועות המדע הבסיסיים נמצא כי משש תכניות הלימוד במקצועות המדעיים (שתי תכניות בכל מקצוע) - לא הושלמה אפילו כתיבת מחציתן.
מדע וטכנולוגיה בחברה (מוט"ב) .
ועדת הררי מצאה שרוב תלמידי חט"ע אינם מתמחים באחד המקצועות המדעיים (פיזיקה, כימיה או ביולוגיה).
הוועדה סברה כי "המדע הפך למרכיב הכרחי לא רק לעוסקים בו כי אם לכל אזרח הרוצה להשתלב בחיי החברה המודרנית"31 , ולכן המליצה לפתח מקצוע לימודים חדש המיועד לתלמידים שאינם מתמחים במדעים - "מדעים וטכנולוגיה בחברה".
משרד מבקר המדינה בדק את הפעולות שנעשו בעניין כתיבת תכנית לימוד בתחום, ולהלן מובאים ממצאיו.
בשנת ה לימודים התשנ"ז ( 1996 -1997 ) פרסם האגף מהדורת ניסוי של תכנית מסגרת ללימודי מוט"ב לחט"ע 32 .
במסגרת זו נקבעו אמות המידה לפיתוח חומרי למידה, ועל פיהן פיתח המל"מ כ-30 מבניות33 העוסקות בנושאים שונים.
מאחר שבמקצוע זה אין תכנית לימודים רשמית אלא רק מסגרת לימודים, בפועל לומדים תלמידי חט"ע רק כמה מבניות, לפי בחירה.
בסוף 2003 מינתה מנהלת האגף ועדת תכנית, שתפקידה היה להכין תכנית לימודים מפורטת ומורחבת ללימודי המוט"ב על סמך תכנית המסגרת.
הוועדה החלה בעבודתה בתחילת 2004 , ובמהלך עבודתה התגלעו חילוקי דעות בין חבריה.
ביוני 2005 כתב יו"ר ועדת המקצוע ליו"ר המזה"פ כי על פי התפיסה הרעיונית של הוראת מוט"ב יש לפעול בגמישות מרבית בנושאי הלמידה, ועל כן הוא סבור שאין צורך לפתח תכנית לימודים; לדעתו די ב -30 המבניות שפותחו "בהשקעת עתק של המל"מ"34, שכן הן עוסקות במגוון תחומי הידע בדיסציפלינות המדעיות השונות.
היו"ר הוסיף כי אם תתקבל המלצתו (שלא לפתח תכנית לימודים) לא יוגבלו נושאי הלימוד, ועל כן אין צורך לקבוע סדרי עדיפויות בנושאים אלה.
הדרג המקצועי במשרד סבר כי "המבניות פותחו ללא הנחייה ברורה וללא מסגרת אחידה וחלקן הגדול נמצא לא מתאים להוראה ואף אינו בשימוש".
30 נתוני בחינות בגרות, מינהל תקשוב ומערכות מידע, המינהל הפדגוגי - אגף א' בחינות, משרד החינוך.
ירושלים, מאי 2006 ', עמ76.
לעיל 32 מסגרת לתכנית לימודים - מדע וטכנולוגיה בחברה, מוט"ב לחטיבה העליונה ב בית הספר הממלכתי והממלכתי דתי, האגף לתכניות לימודים, משרד החינוך, התרבות והספורט, מהדורת ניסוי, ירושלים, התשנ"ז.
מבנית היא חוברת לימוד בנושא מסוים 34 על פי מכתב ששלח יו"ר ועדת מקצוע מוט"ב אל יו"ר המזה"פ ביוני 2005.
נוכח חילוקי הדעות בוועדת התכנית, ומאחר שסמכויות הוועדה התרחבו כשהתבקשה לייעד את התכנית גם לתלמידי החינוך הטכנולוגי, הנחה בנובמבר 2005 יו"ר המזה"פ את מנהלת האגף לפזר את הוועדה.
בד בבד הנחה את מפמ"רי מוט"ב והמקצועות הטכנולוגיים להכין מתווה לתכנית לימודים בעזרת נציגים משתי ועדות המקצוע שלהם.
בפברואר 2006 הודיעה מנהלת האגף לחברי הוועדה שעבודתה מופסקת באופן רשמי.
באותה עת החל האגף לאתר חברים לוועדה חדשה.
במאי 2006 הגישה מפמ"ר מוט"ב לאגף חוברת ובה היה לכאורה המתווה של התכנית, אולם למעשה הייתה זו כמעט תכנית לימודים שלמה - שהיא עצמה כתבה.
באפריל 2007 פרסם המנכ"ל הנחיה, ולפיה תלמידים שאינם מתמחים במקצועות מדעיים יחויבו ללמוד מוט"ב וייבחנו במקצוע בשתי יח"ל.
עוד נאמר בהנחיה כי מאחר שמרכיבי המקצוע והיקפו טרם נקבעו, ילמדו התלמידים כמה מבניות, על פי בחירה , ובמבחן ייבדקו הישגיהם בשתיים מהן.
בדיון שהתקיים ביוני 2007 בנוכחות יו"ר המזה"פ, מנהל אגף המפמ"רים,יו"ר ועדות המקצוע, המפמ"רים הרלבנטיים ומפקחים מהאגף סוכם כי בשנה"ל התשס"ח -התשס"ט ( 2007 -2009 ) יוסיפו המורים למוט"ב ללמד ולבחון על פי המבניות שפותחו.
בד בבדתפרסם המפמ"רית את התכנית הנוכחית בחוזר מפמ"ר ותדגיש בו שהיא זמנית.
המפמ"רית תרכיב ועדת מקצוע שתפקידה יהיה להכין מתווה לתכנית לימודים.
את המתווה יאשר יו"ר המזה"פ, ואחר כך הוא יועבר לאגף ת"ל.
נמצא כי עד סיום הביקורת, ספטמבר 2007 , לא הוכן מתווה לתכנית ולא מונתה ועדת תכנית.
המקצוע עדיין נלמד בבתי הספר באמצעות מבניות שפותחו על סמך תכנית המסגרת.
המשרד מעריך שתלמידי המוט"ב מעטים מאוד - פחות מ -5% .
מתלמידי חט"ע בדצמבר 2007 פרסם המשרד35 ממצאים ראשוניים של מבחנים בינלאומיים שבהם נטלה חלק אף ישראל - מבחני PISA36.
זה מחקר הערכה בינלאומי של תלמידים בני 15 הנערך על ידי ה- OECD37 .
כדי לבדוק באיזו מידה רכשו התלמידים כלי חשיבה כלליים, בין היתר במדעים מממצאי המחקר עולה כי היכולות המדעיות של תלמידי ישראל נמוכות מאוד בהשוואה לאלו של מדינות ה- OECD , כפי שהדבר מתבטא בשימוש בהוכחות מדעיות ועוד יותר במתן הסבר מדעי לתופעות.
אלה מלוות בפערים עמוקים בין מגזרים שונים בחברה אשר באים לידי ביטוי בשונות ציונים שהיא אחת הגבוהות בהשוואה למדינות האחרות שהשתתפו במחקר, באחוז גבוה מאוד של תלמידים ברמות הבקיאות הנמוכות, באחוז קטן של תלמידים ברמות הבקיאות הגבוהות ובפערים גדולים בציוני תלמידים שרקעם החברתי-כלכלי שונה.
מן האמור לעיל עולה כי אף על פי שהמשרד אימץ את ההמלצות של ועדת הררי כבר לפני 15 שנים, הוא אינו מיישם אותן ואינו מחייב תלמידים בחטיבה העליונה שאינם בוחרים באחד ממקצועות המדע הבסיסיים לרכוש השכלה מדעית כלשהי.
זאת ועוד, הקיצוץ הניכר בשעות הלימוד במדע וטכנולוגיה לבתי הספר היסודיים, כפי שתואר לעיל, והיעדרה של תכנית לימודים לחטיבה העליונה מסבירים לדעת משרד מבקר המדינה את .
35 לפירוט ראו אתר ר אמ"ה - הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך .
36 PISA - Program for International Student Assessment 37 0rganisation For Economic Co -Operation and Development - OECD ארגון מדינות מתועשות שהוקם ב- 1960 מתוך כוונה לקדם כלכלת שוק וערכי דמוקרטיה.
בין השאר, חברות בו ארצות הברית, אוסטרליה, שוודיה, שוויץ ויפן.
פעילות המדינות נעשית בוועדות שונות, והגוף העליון שלו היא המועצה.
הרמה הירודה של תלמידי ישראל במדעים.
לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד להכין תכנית לימודים במקצוע שוועדת הררי המליצה - "מדעים וטכנולוגיה בחברה" - ולחייב את כל התלמידים ללמוד על פיה.
נתוני המשרד והערכותיו מלמדים שמרבית בוגרי החטיבה העליונה מסיימים את לימודיהם בחטיבה זו בלי לרכוש השכלה מדעית כלל.
שיעור נמוך של בעלי השכלה מדעית אינו מ אפשר למדינה ליצור עתודה מדעית.
המשרד לא עשה לשינוי מציאות זו אף שלהכשרת כוח אדם במקצועות המדעיים יש חשיבות רבה לכלכלת המדינה, לתעשייתה, לביטחונה ולעתידה בכלל.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי להבטיח שמעמדה המדעי והטכנולוגי של מדינת ישראל לא יידרדר, על המשרד לפעול בנחישות ולעשות מאמץ מרוכז לעודד תלמידים לרכוש השכלה מדעית.
 תכניות הלימודים הן השלד המקצועי והרעיוני שעליו מתבסס מערך הלימודים לכל תלמידי ישראל.
תכניות לימודים שהוכנו בהקפדה ובמקצועיות הראויים הן הבסיס להוראה וללמידה בכל מקצוע ובכל תחום.
היעדר תכניות לימודים או תכניות בלתי מעודכנות מקשים את ההוראה והלימודים על המורים ועל התלמידים ומהווים מכשול להצלחתם בעתיד.
המשרד אינו נותן את המשקל הראוי להכנת תכניות הלימודים ולעדכונן.
הדברים מוצאים את ביטויָם, בין היתר, בירידה ברמת ההישגים בלימודי המתמטיקה ובעובדה שמרבית בוגרי מערכת החינוך מסיימים את לימודיהם בלי לרכוש כמעט השכלה מדעית כלשהי.
לידע שרוכשים התלמידים במערכת החינוך השפעה גדולה על רמתו העתידית של כוח האדם המקצועי במדינה בכל התחומים.
יש לכך אף השפעה על צמצום אי - השוויון בהישגים החינוכיים כמנגנון להקטנת פער ים.
נוכח ההשפעה והחשיבות הרבים שיש לתכניות הלימודים על השכלת התלמידים, מן הראוי שהנהלת המשרד תקדם את הטיפול בנושא זה ותיתן לו עדיפות ראויה.
השירות הפסיכולוגי-חינוכי נמצא בצומת שבין מערכת החינוך, המערכת הקהילתית -יישובית וההורים.
הפסיכולוג החינוכי מעורב בתהליכים החינוכיים והטיפוליים בבית הספר ובקהילה, ברמת הפרט וברמה המערכתית.
השירות ניתן בידי הרשות המקומית, באמצעות היחידה לשירות פסיכולוגי חינוכי ברשות (להלן - שפ"ח).
משרד החינוך (להלן - המשרד) משתתף משרד החינוך 803 .
במימון68% משכרם של כ- 2,200 פסיכולוגים שעובדים בשפ"חים בכ- 1,100 משרות, וכן במימון הוצאות הדרכתם והשתלמויותיהם המקצועיות.