HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן, בשונה מההוראה הקודמת, הוא הנחה את אלה שאינם יכולים להתייצב לטיפול להודיע על כך עד 24 שעות לפני מועד התור שנקבע.
משרד מבקר המדינה בדק את אופן יישום הוראות קרפ"ר דלעיל במרפאת השיניים בבסיס מטכ"ל בקריה בתל אביב (להלן - מרפאת השיניים).
בבדיקה עלה, כי אף ששיעור החיילים שאינם מתייצבים לטיפול מגיע לכ -%20 בממוצע37 , צוות המרפאה אינו מנהל רישום לגבי הרוב המוחלט של המקרים וכלל אינו עוסק בנושא.
מעבר לכך עלה בביקורת, כי מקרפ"ר אינה אוגרת מידע אודות הסיבות שבגינן החיילים לא התייצבו לטיפול.
בהיעדר מידע בנושא, אין באפשרותה לזהות באיזו מידה נובעת .
37 על פי נתוני מרפאת השיניים, בחודשים יוני עד אוגוסט 2007.
אי-ההתייצבות מרשלנות החיילים, מחוסר מוכנות מפקדים לשחררם לטיפול, או מסיבות אחרות, וממילא אין ביכולתה לפעול למיגור התופעה בערוצים המתאימים.
בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע צה"ל למשרד מבקר המדינה ביוני 2008 , כי בעיית אי-ההתייצבות לתורים לטיפולי שיניים "מוכרת ומטופלת ללא הצלחה יתרה".
כמו כן לדברי צה"ל, נעשית פעולה מתמדת מול מפקדים , הסברה חוזרת, העלאת הנושא מול מפקדים בכירים; אך הטיפול אינו מספיק.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שמקרפ"ר תפעל לאיסוף מידע בנושא אי- התייצבות החיילים וניתוחו, במטרה למפות את הסיבות לתופעה, זאת כשלב ראשון ובסיסי לקראת הטיפול בה.
כמו כן, קיום מצב שבו הוראת קרפ"ר אינה מיושמת, אינו תקין; על כן, ראוי ומתחייב, שצה"ל יבחן את הדרכים ליישומה.
התורים למרפאות מומחים ואי-התייצבות בהן א.
בפקודת מטכ"ל שעניינה "טיפול רפואי בחייל" נקבעו, בין היתר, חובותיהם של המפקדים בנוגע להפניית חיילים הזקוקים לטיפול רפואי למרפא ות ובנוגע לחובת החיילים להתייצב בהן.
כך נקבע, כי הטיפול בחייל המבקש להיבדק על ידי רופא לא יידחה למועד העולה על 24 שעות; אם קיים צורך בבדיקות רפואיות נוספות, ישלח המפקד את החייל לצורך זה לא יאוחר מ -14 יום ממועד מתן ההפניה 38 .
קביעה זו קיבלה ביטוי גם בהוראת קרפ"ר בנושא "הפניית חיילים למרפאות המומחים והמעקב אחר הפניות אלה".
בהקשר זה מסרו מקרפ"ר וענף שירותי רפואה במשר"פ (להלן - ענף שר"פ) למשרד מבקר המדינה, כי קיימת גם הנחיה פנימית ובלתי כתובה של מקרפ"ר, ולפיה משך ההמתנה של חייל המשרת ביחידה קרבית לתור למרפאת מומחים יארך לא יותר משבועיים, ושל חייל המשרת ביחידה עורפית לא יותר משלושה שבועות.
ההנחיה הפנימית בנושא העדפת חיילים קרביים קיבלה גם ביטוי ותוקף בסיכום לדוח מפקדים של אט"ל לשנת העבודה 2006 , שבו קבע ראש אט"ל, בין היתר, כי "יש להמשיך ולתעדף את הטיפול בחיילים הלו חמים.
עם זאת, על המשר"פ להיות רגיש בטיפול הניתן לחיילים העורפיים .
חשוב לתת את השירות המיטבי גם לאוכלוסייה זו".
בביקורת עלה, כי ההנחיה הפנימית של מקרפ"ר בנוגע למשכי זמן מרביים לקביעת תור למרפאות מומחים נקבעה בלי שהתבססה על עבודת מטה הבוחנת את השלכותיה, ובכלל זה מבחינת פריסה של המרפאות הצבאיות וארגונן, היקף כוח האדם הרפואי הדרוש ומאפייניו והעלויות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ללא עבודה כזו, הבוחנת ומציגה את האיזון שבין הצרכים לבין היכולות, נפגעת יכולת מקרפ"ר לדעת, אם היעדים שנקבעו הם אכן אפקטיביים לבחינת איכות השירות הרפואי.
על פי הפקודה, עיכוב במועדים הללו יהיה רק באישור הגורם הרפואי המטפל ממצאי ביקורות מעקב 167 .
ב מנתוני משר"פ לינואר 200839 עולה, בין היתר, כי בשנת 2005 המתינו כ -%36 מהחיילים (קרביים ועורפיים) יותר משלושה שבועות לתור לרופא מומחה במרפאות מומחים צבאיות40 , ובשנת 2006 כ-%28.
הנתונים דלעיל מצביעים אפוא על כך, כי כשליש מהחיילים (קרביים ועורפיים) המתינו לתור לרופא מומחה תקופה העולה על שלושה שבועות, שהיא היעד המרבי שקבעה מקרפ"ר לחיילים עורפיים.
בביקורת עלה, כי אין בידי משר"פ את הכלים הנחוצים כדי לנתח את הסיבות לחריגות הנ"ל.
כך למשל, הוא אינו יכול לקבוע אם משך המתנה ארוך לתור נגרם עקב מחסור ברופאים במקצועות מסוימים, או עקב בחירתו של החייל, או מטעמי נוחות ונגישות למרפאה.
הדבר מונע ממשר"פ לנקוט צעדים ממוקדים לתיקון המצב.
חיילים בשירות סדיר יכולים לפנות למרפאות מומחים הן במערכת הצבאית והן באזרחית: לאחר שרופא היחידה הזין במערכת הממוחשבת לנ יהול מידע רפואי ( CPR ) את הפניית החייל לרופא המומחה, החייל יכול לקבוע תור למרפאות מומחים באמצעות מערכת המחשוב של המרכז לזימון תורים ומידע רפואי שבמקרפ"ר41 (להלן- מזו"ר), או באמצעות צה"לנט.
כן קיימת אפשרות, שרופא מומחה יזמן אליו חיילים לביקור חוזר, או יפנה אותם להמשך בירור אצל רופא מומחה מתחום התמחות אחר42 .
נוסף לכך, משרתי הקבע רשאים לפנות ישירות למרפאות המומחים הצבאיות גם ללא הפניה של רופא יחידה.
בביקורת עלה, כי בשנת 2005 מספר הביקורים במרפאות מומחים צה"ליות43 עלה על מספר ההפניות של חיילים למרפאות אלה על ידי רופאי היחידה בכ-%70 ובשנת 2006 בכ-%3944 .
נתונים אלה אינם תואמים את הנתונים של משר"פ, המצביעים על תופעה רחבת היקף של אי- התייצבות החיילים למרפאות מומחים צה"ליות45 .
בנוגע לנתונים דלעיל, הודיע ענף שר"פ למשרד מבקר המדינה בפברואר 2008 , כי אי-התאמה בין מספר הפניות חיילים למרפאות מומחים צה"ליות לבין מספר הביקורים בהן נובעת, בין היתר, ממספר סיבות עיקריות, כגון: היעדר חיבור כלל היחידות בצה"ל למערכת הממוחשבת לניהול מידע רפואי; משרתי הקבע רשאים לבקר במרפאות מומחים ללא הפניה מרופא יחידה; חיילים המגיעים למרפאות מומחים נדר שים לעתים לקבל טיפול ממספר רופאים מומחים, כאשר כל טיפול נרשם כביקור נפרד.
כמו כן, הסבירו נציגי ענף שר"פ, כי מזו"ר, שבה מוזנים .
39 בנתונים לא נעשתה לרוב הבחנה בין משך זמן המתנה של חיילים קרביים לבין משך זמן המתנה של חיילים עורפיים.
40 במקרפ"ר אין נתונים מלאים לגבי זמן המתנה לתור במרפאות מומחים אזרחיות (בנושא זה ראו בהמשך).
41 באמצעות מרכז ממוחשב זה ניתן להזמין תורים לרופאים מומחים, הן במערכת הצבאית והן בחלק מהאזרחית.
42 גם הפניה זו מתבצעת, בדרך כלל, על ידי רופא היחידה ומוזנת במערכת הממוחשבת ( CPR .
) 43 ,על פי נתוני מקרפ"ר, רוב מאגרי המידע שבמוסדות רפואה אזרחיים, לרבות מרפאות המומחים אינם מחוברים למערכות המידע הצה"ליות.
על כן, אין בידי מקרפ"ר מידע מלא אודות מספר הפניות של חיילים למרפאות מומחים אזרחיות ומספר הביקורים בהן.
44 בשנים 2005 ו- 2006 עלה מספר הביקורים על מספר ההפניות בכ - 275,000 ובכ- 164,000 , .
בהתאמה 45 על פי נתוני משר"פ, שיעור החיילים שאינם מתייצבים לטיפול מגיע לכ-50% (בנושא זה ראו בהמשך), כאשר חלקם כלל אינם קובעים תור למרפאות וחלקם קובע ים, אך לא מתייצבים לטיפול.
נתונים הנוגעים לחיילים שלא התייצבו לטיפול, והמערכת לניהול מידע רפואי אינן מקושרות ביניהן, דבר המקשה על השוואת הנתונים.
נוסף לאמור לעיל, בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע צה"ל למשרד מבקר המדינה ביוני 2008 , כי הפערים דלעיל נובעים גם מכך, שיחידות רבות בצה"ל מפנות חיילים למרפאות באמצעות טפסים ידניים.
אשר למאגרי המידע הצה"ליים הוא הודיע, כי על אף מגבלתם, הם מאפשרים לחיל רפואה לקבוע מדיניות הולמת בתחום הרפואה השניונית, וכי נעשה בהם שיפור מתמיד כדי להיטיב את השליטה ואת תהליכי קבלת ההחלטות בעניין הפניות לרופאים מומחים.
בנוגע לחיבור של מאגרי המידע האזרחיים למאגרים הצה"ליים הודיע צה"ל, כי "קיים פער מהותי .
שלא נראה כי קיים לכך פתרון באופק".
אשר למערכות המידע הצבאיות מעיר משרד מבקר המדינה, כי בהיעדר מאגר מידע שיכיל את כלל הנתונים הנוגעים להפניית החיילים לקבלת טיפול מרופאים מומחים בצה"ל, אין באפשרות משר"פ להציג תמונה כוללת ומהימנה של הפניית החיילים למרפאות מומחים צה"ליות ושל הביקורים בהן.
בהיעדר מאגר כזה, ונוכח חוסר היכולת לצמצם את הפער המהותי הקיים כתוצאה מהנתק בין מערכות המחשוב הצה"ליות לאלה האזרחיות, לא ניתן להסיק מסקנות בנוגע לצעדי התייעלות וחיסכון אפשריים בכל הקשור לארגון מערך השירותים של רפואת המומחים ולאיכותם.
על כן, לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שצה"ל יפעל לבניית מאגר מידע כאמור, ויבחן דרכים לשיפור יכולתו לקבל נתונים ממערכות המחשוב האזרחיות.
על פי נתוני משר"פ, הנכונים לינואר 2008 , במקרים רבים נוהגים החיילים שהופנו לרופאים מומחים 46 על ידי רופאי יחידה להתעלם מההפניה, לא לקבוע תור לרופא מומחה וממילא לא להגיע לטיפול.
מאפייני חיילים אלה אינם אחידים ומשתנים בהתאם לשיבוצם ביחידות השונות.
5% מהחיילים העוברים הכשרות, כ - 22.
5% מהחיילים העורפיים וכ - 14.
4% מהחיילים הקרביים לא קבעו תורים לרופאים מומחים, אף שנדרשו לעשות כך.
בנוסף לאמור לעיל, עולה מנתוני מקרפ"ר הנכונים לדצמבר 2007 , כי במקרים רבים נוהגים החיילים שכבר נקבעו להם תורים לרופאים מומחים, לא להתייצב לטיפול.
כך לדוגמה, בחודשים מאי עד נובמבר 2007 לא התייצבו לטיפול, בממוצע, כ-30% מהחיילים שנקבעו להם תורים לרופאים מומחים בבית החולים בילינסון; בחודשים ספטמבר עד נובמבר 2007 לא התייצבו לטיפול, בממוצע, כ - 37.
5% מהחיילים שנקבעו להם תורים לרופאים מומחים בבית החולים על שם שיבא בתל השומר; בשנים 2007- 2005 שיעור אי -המתייצבים 47 הממוצע בשלוש מרפאות המומחים הצבאיות האזוריות48 עמד על כ-%4049.
יצוין, כי שיעורי אי-ההתייצבות הנ"ל נרשמו על אף מערכת תזכורות טלפוניות שמפעיל המזו"ר מאוקטובר 2006.
בעיקר בתחומים: אורולוגיה, אורתופדיה, אף אוזן גרון, עור ומין ונוירולוגיה 47 .
חיילים בשירות סדיר, שנקבעו להם תורים לרופאים מומחים 48 .
צפון, מרכז ודרום 49 בתחומים: אורתופדיה, אף אוזן גרון, נשים, עור ועיניים.
ממצאי ביקורות מעקב 169 .
ממכלול נתוני משר"פ ומקרפ"ר דלעיל יוצא אפוא, כי כ- 50% מהחיילים המופנים לרופאים מומחים אינם מגיעים לקבלת הטיפול: או שאינם קובעים תור, או שקובעים תור אך אינם מתייצבים לטיפול שנקבע.
בביקורת עלה, כי אין בידי מקרפ"ר את הכלים הנחוצים כדי לנתח את הסיבות לאי- התייצבותם של החיילים לקבלת טיפול מרופאים מומחים.
בהיעדר מידע נחוץ בנושא זה, הגורמים הרלוונטיים במקרפ"ר אינם יכולים למקד משאבים ומאמצים לטיפול בסוגיה.
עוד עלה בביקורת, כי קרפ"ר לא פרסם כל הוראה בדבר אי -התייצבות חיילים לטיפול במרפאות מומחים, כפי שעשה כאמור בתחום רפואת השיניים, וממילא מקרפ"ר ומשר"פ אינם נוקטים כל אמצעים כלפי חיילים שלא התייצבו במרפאות המומחים במועדים שנקבעו להם.
בהתייחסותו לממצאים הודיע צה"ל למשרד מבקר המדינה ביוני 2008 , בין היתר, כי בעבר ננקטו מספר רב של צעדים כדי לצמצם את התופעה של אי -התייצבות חיילים לטיפול במרפאות מומחים, אך ערכם היה מוגבל.
עוד הודיע צה"ל, כי קרפ"ר קבע, שהנושא ייבחן שוב על ידי צוות שיפור של המשר"פ.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לאי-קביעת תורים לרו פאים מומחים ולאי-התייצבות החיילים לתורים שנקבעו במרפאות המומחים (הצבאיות והאזרחיות כאחד) יש מספר השלכות, וביניהן: פגיעה אפשרית בבריאותם של החיילים וחוסר יעילות ושיבושים בעבודת המרפאות.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח תופעות אלה, ראוי שמקרפ"ר ומשר"פ יפעלו לזהות , לבודד ולמקד את הסיבות לכך.
כמו כן, ראוי, שמשר"פ יממש בהקדם את קביעת קרפ"ר האמורה, ונוכח בחינת הנתונים דלעיל, יפעל לצמצום התופעות של אי-קביעת תורים ושל אי -התייצבות לטיפול, במטרה למזער ככל האפשר את האפשרות של פגיעה בבריאות החיילים, לשפר את השירות הרפואי, לייעל את פעילותן של מרפאות המומחים ולחסוך בעלויות.
הספקת שירותי רפואה במרפאות אזוריות .
בשנת 2007 סיפק צה"ל שירות רפואי לחיילים השוהים מחוץ לבסיסם ונזקקים לטיפול רפואי דחוף בשבע מרפאות אזוריות 50 .
ייעודן היה מתן מענה רפואי ראשוני לחיילים, ללא תלות במקום שירותם הצבאי והפנייתם להמשך טיפול, על פי הצורך, למרפאות היחידה, למרפאות מומחים, או לחדרי המיון בבתי החולים.
מנתוני משר"פ עולה, כי בשנים 2004 , 2005 ו- 2006 ביקרו במרפאות האזוריות של צה"ל51 כ- 211,000, כ- 217,000 וכ- 174,000 ,חיילים בהתאמה52.
בשנת 2004 החל משר"פ בתהל יך הדרגתי של העברת שירותי הרפואה הניתנים במרפאות האזוריות של צה"ל לספק אזרחי - חברת "ביקורופא בע"מ" (להלן - "ביקורופא").
50 מרפאות אלה פעלו בחי פה, בצריפין, בבית ליד, בירושלים, בתל אביב, בג'וליס ובבאר שבע.
בשנת 2007 , שתיים מאותן מרפאות הופעלו על ידי חברת "ביקורופא בע"מ" (ראו פירוט בהמשך).
לא כולל ביקורים ישירים של חיילים בחדרי מיון של בתי חולים 52 משר"פ הסביר למשרד מבקר המדינה, כי הירידה במספר ביקורי החיילים במרפאות אזוריות בשנת 2006 .
נבעה מפתיחת מרפאת "ביקורופא" נוספת באותה שנה 170 דוח שנתי59א .
בשנת 2004 נפתחה מרפאה של "ביקורופא" בבאר שבע ובשנת 2006 נפתחה מרפאה נוספת בחיפה.
במהלך שנת 2006 החל משר"פ לבחון גם כדאיות העברת שירותיהרפואה הניתנים ביתר המרפאות האזוריות של צה"ל לספק אזרחי, וזאת מתוך הערכה, כי קיים יתרון בהתקשרות מעין זו.
בעבודת מטה בנושא שסיכם משר"פ בנובמבר 2006 צוין, בין היתר, כי איכות השירות הרפואי הניתן במרפאות האזוריות של צה"ל הייתה "ירודה ביותר", היה מחסור ברופאים, לא הייתה השקעה בתשתיות ובמשאבים, וכי בפועל ההתמודדות המרכזית במרפאות אלה הייתה "עם פנייה לשירותי רפואה צבאיים שלא לצורך רפואי, אלא להשגת רווחים משניים (בעיקר ימי חופשה בבית)".
לטענת משר"פ, מטרת ההתקשרות עם הספק האזרחי הייתה אחת - "שיפור הרפואה האזורית".
משר"פ העריך את סכום ההתקשרות הארצית בכ-18 מיליון ש"ח (במחירי נובמבר 2006 ובהנחה שיתקיימו 200,000 ביקורים בשנה).
בדצמבר 2007 נחתם הסכם בין המשרד לבין "ביקורופא", שעל פיו תפתח החברה בהדרגה מרפאות בפריסה ארצית.
לאחר מועד סיום הביקורת מסר משר"פ למשרד מבקר המדינה במרס 2008 , בין היתר, את הנתונים הבאים: (א) עד תחילת מרס 2008 "נפתחו שש מרפאות של "ביקורופא 53 שהחליפו את המרפאות האזוריות של צה"ל.
(ב) אומדן מספר פניות החיילים למרפאות "ביקורופא" לקבלת הטיפול הרפואי עמד על 180,000 -200,000 פניות בשנה ועל ממוצע חודשי של 15,000 -16,000 .
פניות (ג) בהסכם שבין המשרד לבין "ביקורופא" לא הוגדרו היקפי השירותים שיסופקו לצה"ל, אלא הוגדרו מדדי איכות, שלהם תהיה מחויבת "ביקורופא".
(ד) משר"פ טרם סיים את בניית מערך הבקרה מול "ביקורופא", שמתפקידו להבטיח, בין היתר, עמידה בנורמות השירות ובזמני המתנה בהתאם לנדרש בהסכם, וכן לבחון את כמות קבילות החיילים, לערוך סקרי שביעות רצון ולבדוק את איכות הטיפול הרפואי.
נוסף לאמור לעיל, בהתייחסותו לממצאי הביקורת הודיע צה"ל למשרד מבקר המדינה ביוני 2008 , כי "ביקורופא" מפעילה שמונה מרפאות בפריסה ארצית54 , וכי מערך הבקרה שגובש "מצוי בשלבי אישור אחרונים במפקדת החיל טרם הפצתו לרופאים".
עוד הודיע צה"ל בהתייחסותו, כי האומדן האמור של מספר פניות החיילים למרפאות "ביקורופא" כלל את החיילים שביקרו בעבר במרפאות האזוריות של צה"ל, שעמד על ממוצע של כ - 200,000 ביקוריםבשנה.
בהסכם בין המשרד לבין "ביקורופא" נקבעו מנגנוני פיקוח ובקרה של צה"ל על טיב השירות שיינתן על ידי חברה זו.
לדעת משרד מבקר המדינה, כיוון שמדובר באוכלוסיית חיילים שמחויבת לשירות הביטחון על פי חוק - ולא מתוך בחירה - וכיוון ש"ביקורופא" נקבעה כספק יחיד ל כל חיילי צה"ל, יש מקום שהמשרד יקבע בהסכם, שחברה זו תעמוד לביקורת של משרד מבקר המדינה, לפי סעיף 9(6 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
נוסף לשתיים שנפתחו בעבר, נפתחו מרפאות גם בנהריה, בתל אביב, בראשון לציון ובאשדוד 54 בנהריה, בחיפה, בתל אביב, בראשון לציון, במודיעין, בירושלים, באשדוד ובבאר שבע; בקרוב צפויה להיפתח המרפאה האחרונה של "ביקורופא" בנתניה.
ממצאי ביקורות מעקב 171 .
,לסיכום שירותי הרפואה שצה"ל מספק לחייליו מהווים את אחד הנדבכים הבסיסיים והחשובים במגוון כולל של השירותים הניתנים למשרתים בשירות חובה וקבע ביחידות הלוחמות והעורפיות.
על צה"ל מוטלת חובה חוקית לספק שירותים אלה.
אולם מעבר לחובה זו, יש לאיכותם ולזמינותם של שירותי הרפואה משמעות ערכית ממדרגה ראשונה, כיוון שנועדו להבטיח את בריאותם של החיילים, רובם בשירות חובה על פי חוק, וזאת נוסף להשפעה ישירה שיש להם על כשירות מבצעית של כוחות צה"ל.
יצוין, כי מבחינתם של החיילים, לאיכות ולזמינות שירותי הרפואה השפעה על אמונם במערכת הצבאית ומכאן על המוטיבציה לשרת, בעיקר במערך הלוחם.
נוכח כל אלה משקיע צה"ל משאבים רבים במערך שירותי הרפואה, לרבות בכוח האדם המקצועי ובאמצעים.
ניהול יעיל של משאבים אלה, תוך הקפדה על רף מקצועי גבוה של הטיפול הרפואי, עשוי להביא להתייעלות, לחיסכון ולשיפור השירות.
דוח הביקורת מצביע על ליקויים מהותיים הדורשים פעולות תיקון, וביניהן: .
 על משרד הביטחון, משרד הבריאות ומשרד האו צר לקיים את החלטת הממשלה משנת 2006 ולהקים ועדה בין -משרדית לבחינת עתיד מערך שירותי הרפואה בצה"ל.
היעדר רופאים ביחידות שדה הוא מצב חמור מאוד שאין להשלים עמו בהתקיים מחסור ברופאים כפי שצה"ל מציג, ראוי שצה"ל וועדת תכנון ותקצוב של המועצה להשכלה גבוהה יסכמו בדחיפות, בשיתוף עם הפקולטות לרפואה, את הדרך המיטבית להגדלת מספר העתודאים שלומדים לימודי רפואה.
 על משרד הביטחון ועל משרד הבריאות לסכם, ללא דיחוי נוסף, את תנאי ההסדר החדש לרכש שירותי רפואה עבור צה"ל מבתי החולים הממשלתיים.
 על צה"ל לתת את הדעת למצב הנוכחי, שבו קיצוץ בסמכויות חיל הרפואה בקביעת תקני כוח אדם רפואי ואמצעים מקשה על החיל לממש את אחריותו החוקית לבריאות החיילים.
 על חיל הרפואה לשפר את מערכות הבקרה, שנועדו לבחון את אופן הספקתם ואת איכותם של שירותי הרפואה ולטפל בנושאים הדורשים תיקון.
במועד סיום הביקורת נמצא חיל הרפואה בתהליך בחינה וארגון, שעיקרו זיהוי תחומי פעילות שראוי להוציא למיקור חוץ והתמקדות פעילות מערך הרפואה הצבאי בהספקת שירותי הרפואה לחיילים המשרתים במערך הלוחם; כל אלה תוך שיפור בזמינות ובאיכות שירותי הרפואה המסופקים לכלל החיילים.
לדעת משרד מבקר המדינ ה, ראוי שכל הגורמים הרלוונטיים ובראשם צה"ל, יפעלו לתיקון הליקויים שעלו בביקורת, זאת במיוחד לנוכח התהליך האמור.
, הקצונה בצה"ל היא התשתית שעליה נשענים איכותו וכושרו של צה"ל קצינים בעלי יכולות מנהיגות וניהול, בעלי ניסיון מקצועי וקרבי, בעלי השכלה רחבה ובעלי סולם ערכים איתן, מהווים מכפיל כוח ואחד המרכיבים האיכותיים הקובעים את עוצמתו של הצבא.
הדברים נכונים לכלל הקצונה, אך הם משמעותיים במיוחד אצל הקצונה הבכירה.
על מנת להבטיח יצירת סגל קצינים בכירים, שלרובם הגדול הסגולות הנזכרות לעיל, מפתחים צבאות מודרניים מערכי מיון, קידום, פיתוח והכשרה, שיקנו להם את מטען הניסיון, היד ע והערכים הדרושים למילוי נאות של תפקידם.
ההכשרה של הקצונה הבכירה בצה"ל כוללת תכניות הכשרה והשתלמויות בתחום המקצועי הצבאי, שלצדן לימודים אקדמיים ותכניות העשרה.
היא מתבצעת בחלקה באחריות הזרועות ועל ידיהן, ובחלקה בהכשרות על-זרועיות, הנערכות באחריות המטה הכללי או גופים בדרג המטה הכללי.
מאפריל 2005 עד ינואר 2006 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא הכשרת הקצונה הבכירה בצה"ל (להלן - הביקורת הקודמת) 5 .
בביקורת הקודמת נבדקו שלוש מסגרות ההכשרה המרכזיות שהכשירו את הקצונה הבכירה6 :באותה עת, כלהלן א.
המכללה לביטחון לאומי (להלן - מב"ל), המשמשת כמוסד ללימוד ולמחקר בתחום הביטחון הלאומי של ישראל, ומכשירה קצינים ועובדי מדינה בכירים במכלול התחומים הנוגעים לביטחון הלאומי של ישראל.
בתכנית הלימודים משולבים גם לימודים באוניברסיטה, המקנים לבוגריהם תואר שני.
המב"ל היא חלק מיחידת המכל לות, יחידה שיש בה גם את המכללה הבין -זרועית לפיקוד ומטה (להלן - פו"ם), שייעודה להכשיר את הקצונה בדרגות רס"ן לביצוע תפקידי פיקוד על גדודים ויחידות מקבילות, ולעבודת מטה ברמת המטכ"ל ומפקדות הזרועות והחילות; וגם את המכללה לפיקוד טקטי, שייעודה להקנות לקצונת הליבה הזוטרה בזרוע היבשה תשתית של תחומי ידע הנדרשים לביצוע תפקידי פיקוד ברמה הטקטית.
בראש יחידת המכללות עומד קצין בדרגת אלוף, חבר המטה הכללי של צה"ל, שהוא גם מפקד המב"ל.
תכנית בתחום הניהול הבכיר והמנהיגות, המכונה "מפנה", שנערכה באחריות יחידת המכללות, והייתה מיועדת להקנות לחניכיה כלים וידע להתמודדות עם בעיות בתחום הניהול האופייניות לסביבת הפעולה של הקצונה הבכירה.
עד שנת 2002 התקיימה מסגרת הכשרה נוספת והיא הקורס המערכתי המתקדם (להלן- קומ"ם), שמטרתו הייתה להכשיר את חניכיו בתחומים של חשיבה מערכתית ושל אמנו ת המערכה.
הקורס הועבר על ידי המכון לחקר תורת המערכה (להלן - המלת"ם), שהיה כפוף לחטיבת התורה וההדרכה (להלן - תוה"ד) שבאגף המבצעים במטה הכללי.
הליקויים שהועלו בביקורת הקודמת נגעו למדיניות ההכשרה של הקצונה הבכירה בצה"ל; להכשרת הקצונה הבכירה במב"ל, וביו השאר, לתוכני ההכשרה בה, לסגל ההדרכה שלה .
הוראת הפיקוד העליון ופקודת מטכ"ל 5 מבקר המדינה, דוח שנתי 57א ( 2006 ), הפרק על "הכשרת הקצונה הבכירה בצה"ל", עמוד43.
6 ועדה שמינה הרמטכ"ל דאז, רא"ל משה יעלון, בסוף שנת 2002 , לבחון את הקידום, הפיתוח וההכשרה של הקצונה הבכירה בצה"ל, הגדירה כקצונה בכירה קצינים מדרגת סא"ל ומעלה.
ההתייחסות בביקורת הקודמת ובדוח זה למונח "קצונה בכירה" היא על פי אותה הגדרה אותה הגדרה.
ממצאי ביקורות מעקב 207 .
ולפיקוח ולבקרה על עבודת המרצים והיועצים במב"ל ובפו"ם; למלת"ם, בכל הנוגע לכתיבת תורת המערכה, להוראת אמנות המערכה לקצונה הבכירה, ולהיבטים מינהליים בהעסקת החוקרים במלת"ם; לתכנית "מפנה", בכל הנוגע לסדרי הפעלתה; ולהתקשרויות של מב"ל ושל פו"ם עם גופים אזרחיים.
בתקופה מאוגוסט עד דצמבר 2007 , לסירוגין, ערך משרד מבקר המדינה ביקורת מעקב (להלן - המעקב), ובמסגרתה נבדק אם תוקנו ליקויים שהועלו בביקורת הקודמת.
המעקב נעשה בצה"ל, בעיקר ביחידת המכללות.
בדיקות השלמה נעשו במשרד הביטחון (להלן - משהב"ט) ובמשרד האוצר.
נתונים אחדים עודכנו לאוגוסט 2008.
מדיניות ההכשרה של הקצונה הבכירה ויישומה .
בביקורת הקודמת צוין, כי בפברואר 2003 קבע הרמטכ"ל דאז, רא"ל משה יעלון, שהכשרתה של הקצונה הבכירה מקבוצת "אופק רחוק" - קצינים בדרגות סא"ל ואל"ם המזוהים כפוטנציאל לקידום לדרגת תא"ל - תכלול, בנוסף להשכלה אקדמית, גם הכשרות בתחום אמנות המערכה, בתחום המנהיגות והניהול, ובתחום הביטחון הלאומי, וכי לקצינים מקבוצת "אופק רחוק" תינתן קדימות בכניסה למסגרות הכשרה שבהן נלמדים תחומים אלה (המלת"ם, תכנית "מפנה" והמב"ל).
בביקורת הקוד מת עלה, כי מרכיבי ההכשרה דלעיל של הקצונה הבכירה שנקבעו לא עוגנו בפקודת המטכ"ל הקיימת בנושא התנאים הנדרשים לקידום הקצונה בשירות סדיר, וכי מרבית קביעות הרמטכ"ל, כפי שפורטו לעיל, לא מולאו.
מנתוני מחלקת הסגל באגף משאבי אנוש במטה הכללי מדצמבר 2005 , הנוגעים לקצו נה הבכירה בשירות סדיר, עלה, כי בין שנת 2001 - טרם קביעת מדיניות הרמטכ"ל כאמור- לשנת 2005 - עת נערכה הביקורת הקודמת - חלה עלייה בשיעור הקצינים שאינם בוגרי המב"ל, תכנית "מפנה" והקומ"ם, בקרב הקצונה הבכירה בכלל, ובקרב קבוצת "אופק רחוק" בפרט.
יוצא אפוא, שבמועד הביקורת הקודמת מרבית הקצונה הבכירה בצה"ל לא עברה את מסגרות ההכשרה לסגל הפיקוד הבכיר בשלושת הנדבכים שצוינו לעיל.
בהערות ראש הממשלה מדצמבר 2006 לדוח שנתי 57 א של מבקר המדינה נמסרה תגובת צה"ל בנושא זה, ולפיה ראש חטיבת תוה"ד מוביל עבודת מטה לקביעת מסלול הכשרה של הקצין בצה"ל, ומונה לעמוד בראש ועדה המגבשת את התכנים.
במסגרת עבודתה של הוועדה כבר התקבלו החלטות בנוגע לתוכני ההכשרה הנדרשים עבור כל דרגה ועבור סוגי התפקידים השונים.
עם אישור התכנית, במהלך שנת 2007 , יחל צה"ל ליישם את התכנית של חטיבת תוה"ד.
עוד מסר צה"ל, כ י הוראת הפיקוד העליון בנושא "קידום הקצונה בשירות הסדיר" מצויה בתהליך לעדכונה, וכי הטיפול בעדכון הפקודה יסתיים במחצית שנת העבודה 2007.
:במעקב נבדק מימוש התייחסות זאת של צה"ל.
תפיסה של מסלול הכשרת הקצין, שקבע ראש חטיבת תוה"ד, הוצגה לפורום מט כ"ל במאי 2007 , אושרה לאחר תיקונים והשלמות, ועובדה להוראה של חטיבת תוה"ד באוגוסט 2007 .
הוראה זו נמצאה בעת סיום המעקב, בדצמבר 2007 , בסבב של אישורים וטרם פורסמה כהוראה מחייבת.
מסלול הכשרת הקצין, לפי התפיסה שאישר המטכ"ל, מבחין בין שני סוגי הכשרה: הכשרה אחודה - המעניקה תכנים משותפים הנחוצים לכלל הקצונה בצה"ל (בכל הזרועות), ותכליתה לתת את הבסיס הנדרש לתפקידי הקצין בדרגים השונים וברמות השונות; והכשרה ייעודית - שהיא משלימה להכשרה האחודה ומטרתה להכין את הקצין לעיסוק בתפקיד או בתחום מקצועי 208 דוח שנתי59א .
לפי תפיסה זו, מסלול השירות של הקצין מדרגת סג"ם ועד דרגת תא"ל כולל ארבעה שלבים, ולכל שלב מותאם פרק הכשרות - הכשרה אחודה והכשרה ייעודית - אשר יוצרות מדרג ורציפות בין שלב אחד לבין הבא אחריו.
פרקי הלימוד השלישי והרביעי מהווים את שלבי ההכשרה של הקצונה הבכירה.
בפרק השלישי ההכשרה הא חודה היא קורס חדש: הקורס לפיקוד ומטה בדרג הבכיר, המיועד לקצינים בדרגות אל"ם ותא"ל.
קורס זה נועד להקנות ידע צבאי רלוונטי, מיומנויות, שפה משותפת, תהליכי עבודה ודפוסי חשיבה הרלוונטיים לרמות הפיקוד הבכירות (ההכשרות הייעודיות בפרק זה הן השתלמות מפקדי חטיבות, לי מודים אקדמיים ועוד).
בפרק הרביעי ההכשרה האחודה היא לימודי ביטחון לאומי המועברים במב"ל, שמטרותיהם: לימוד ומחקר של המרכיבים הביטחוניים, המדיניים, הכלכליים והטכנולוגיים של מדינת ישראל ושל קשרי הגומלין שביניהם; פיתוח ידע יישומי באמצעות חקר סוגיות הביטחון הלאומי; פיתוח חשיבה ודרכי פעולה מערכתיות בקרב ההנהגה הבכירה במערכת הביטחון הלאומי בישראל (ההכשרות הייעודיות בפרק זה הן השתלמות מפקדי אוגדות ולימודים אקדמיים).
לפי ההוראה של חטיבת תוה"ד בדבר מסלול הכשרת הקצין, שכאמור טרם פורסמה כהוראה מחייבת, כל תכנית לימודים חייבת לקבל ביטוי ב"תיק יסוד".
תיק היסוד לקורס הוא מסמך הקובע את מאפייני הקורס, מטרותיו, מתכונתו, ההסמכה שהוא מקנה וכן את מאפייני כוח האדם של החניכים המשתתפים בו והמשאבים הנדרשים לביצוע הקורס.
הסמכות לאישור תיקי היסוד של ההכשרות האחודות היא של חטיבת תוה"ד, והסמכות לאישור תיקי יסוד של ההכשרות הייעודיות היא של הזרוע הרלוונטית.
בעת הצגת תכנית הלימודים של המב"ל לאישור הרמטכ"ל, רא"ל גבי אשכנזי, באוגוסט 2007 , העיר הרמטכ"ל על כך שתיק היסוד הקיים ללימודים במב"ל הוא משנת 1982 , והנחה על כתיבת תיק יסוד המפרט את תוכני ההכשרה.
בעת אישור תכנית הלימודים למחזור ל"ה של המב"ל על ידי הרמטכ"ל, בספטמבר 2007 , הציגה המב"ל את המידעון של המחזור כחליף לתיק יסוד.
הרמטכ"ל פסל חליף זה והבהיר, כי הנחייתו הקודמת בתוקף.
במועד סיום המעקב, דצמבר 2007 , תיק היסוד ללימודים במב"ל היה בתהליך כתיבה.
בתשובתו ממרס 2008 לממצאי המעקב מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה, כי העבודה לכתיבה מחודשת של תיק היסוד נעשית על ידי המב"ל בשיתוף חברה אזרחית שנשכרה לשם כך, וצפויה להסתיים במאי 2008 .
בבירור שערכו נציגי משרד מבקר המדינה בתחילת יוני 2008 , מסר המדריך הראשי של המב"ל, כי במועד זה טרם הסתיימה העבודה, כיוון שאישור ההעסקה של החברה האזרחית על ידי משהב"ט התעכב זמן רב.
אשר לעדכון הוראת הפיקוד העליון בנושא "קידום הקצונה בשירות הסדיר" נמצא במעקב, כי הוראות הפיקוד העליון העוסקות בפיתוח ובקידום הקצונה רוכזו להוראה מקובצת אחת, אך במועד סיום המעקב, דצמבר 2007 , הוראה זו טרם אושרה וטרם פורסמה.
מעיון בטיוטה של הוראה זו התברר, כי אין היא שונה מן ההוראה הקודמת בכל הנוגע להכשרת הקצונה, ואינה כוללת את התפיסה של מסלול הכשרת הקצין שקבע ראש חטיבת תוה"ד.
מן האמור עולה, כי צה"ל גיבש מדיניות להכשרת הקצין בצה"ל, לרבות זאת של הקצונה הבכירה.
עם זאת, מן הראוי שההוראה של חטיבת תוה"ד, שבה באה לידי ביטוי תכנית הכשרת הקצין לפי אותה מדיניות, תפורסם בהקדם כדי שתהווה בסיס למימוש תפיסת הכשרת הקצין, וכן שהוראת הפיקוד העליון תכלול התייחסות לפרקי ההכ שרות לקצינים בדרגות השונות, כפי שנקבע בהוראת חטיבת תוה"ד האמורה.
ממצאי ביקורות מעקב 209 .
הכשרת הקצונה הבכירה במב"ל .
בביקורת הקודמת נאמר, כי בהחלטת ממשלה מיולי 1962 בדבר הקמת המב"ל, שלא שונתה מאז, נקבע, כי "מטרת המוסד: גיבוש תורת ביטחון לאומי כוללת ויצירת שפה משותפת לגבי נושאי ה ביטחון הלאומי בין כל אלה הנושאים בעולו של הביטחו ן הלאומי במדינה", וכי משתתפי התכנית יהיו "קציני צה"ל בכירים ועובדים בכירים של מערכת הביטחון, המשרדים הכלכליים ומשרדי החוץ והחינוך והתרבות".
בביקורת הקודמת הועלו בפרק על הכשרת הקצונה הבכירה במב"ל ממצאים בכמה נושאים, מביניהם נבדק במעקב תיקון הליקויים שנמצאו בתחומים: תוכני ההכשרות במב"ל, הרכב החניכים בה והפיקוח והבקרה על עבודת המרצים במב"ל ובפו"ם.
תוכני ההכשרות במב"ל בביקורת הקודמת נמצא, בין היתר, כי תכניות הלימודים במב"ל, לרבות הנושאים המרכזיים שיילמדו בתחו ם הביטחון הלאומי, נקבעות על ידי מפקדי יחידת המכללות, שהם אלופים בצה"ל.