HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כבר בדוח ביקורת על התאגידים הציבוריים שפורסם בשנ ת 199553 המליץ מבקר המדינה, בין היתר, לשקול הסדר לכלל התאגידים הציבוריים, מתוך התאמה לסוגיהם, לאפיונן של קבוצות בתוכם ולהבדלים ביניהם - ובו ייקבעו המסגרת לפעולותיהם, התפיסה, כללי הדיווח הראויים ודרכי הפיקוח והבקרה עליהם.
"דוח המועצה לתאגידים ציבוריים" שהגישה המועצה 54 למשרד המשפטים ביוני2003 ,הצביע על חוסר האחידות בחקיקה וכן על נושאים רבים המצריכים הסדרה רוחבית הנוגעים בין היתר להסדרת ניהול התאגידים הציבוריים ולמנגנוני פיקוח ובקרה שיש לקבוע.
בדוח הוצע לקבוע חוק מסגרת לתאגידים הציבוריים, שיכלול הסדרים במגוון נושאים ועיקרם הוראות ממשל תאגידי מתאימות, וכן הוראות שיבטיחו פיקוח ובקרה על ניהול התאגידים.
לשם כך הוצע בדוח להקים רשות תאגידים ציבוריים, שתהיה חלק מרשות החברות הממשלתיות, אשר תפקידה יהיה לקיים את הפיקוח והבקרה על התאגידים באופן מקצועי, רציף ושיטתי, אולם בלי לפגוע בעצמאותם מעבר לנדרש.
בדוח 60( ב2010 ) העיר מבקר המדינה כי כדי לקדם את הדיווח על התאגידים הציבוריים בדוחות הכספיים של הממשלה, מן הראוי שמשרד האוצר יזרז את יישום כללי הדיווח הכספי על ידי התאגידים הציבוריים וידרוש מהם להגיש לו דוחות כספיים ולמנות רואי חשבון מבקרים, וכי מן הראוי שמשרד המשפטים ומשרד האוצר יפעלו לזירוז ההסדרה הכוללת של פעילות התאגידים הציבוריים ושל הפיקוח והבקרה עליהם.
53 ,ראו מבקר המדינהדוח ביקורת על תאגידים סטטוטוריים (1995 ).
מבקר המדינה חזר והעיר על כך גם ב דוח שנתי 57ב (2006 ), בפרק "היעדר הסדר מקיף בדבר סדרי ניהולם של תאגידים סטטוטוריים", עמ' 286-279.
54 המועצה לתאגידים ציבוריים- מועצה שהקים ב-1992 שר המשפטים אז, מר דן מרידור, ושאחד מתפקידיה היה להתוות קווי מדיניות לדרכי ניהולם ופעולתם של תאגידים ציבוריים.
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |247 .
ביולי2011 הפיצו רשות החברות ומחלקת ייעוץ וחקיקה (כלכלי -פיסקלי) במשרד המשפטים טרום-תזכיר של חוק התאגידים הציבוריים, התשע"א -2011 , ובינואר2013 הופץ תזכיר חוק התאגידים הציבוריים, התשע"ג -2013 .
בינואר 2014 עלתה טיוטת החוק לסדר יום של ועדת שרים לחקיקה אך ירדה מסדר היום בשל מחלוקות.
במבוא לתזכיר צוין כי לחוק המוצע שני אדנים מרכזיים: האחד - קביעת כללי ממשל תאגידי לתאגידים הציבוריים, והאחר - חיזוק והסדרה של כלי הפיקוח על פעילותם של התאגידים הציבוריים והגברת השקיפות והדיווחיות ( accountability ,) בניהולם לרבות דיווח ובקרה חשבונאיים.
לצורך כך, מוצע להקים בחוק רשות תאגידים ציבוריים שתהיה חלק מרשות החברות הממשלתיות.
בין ההסדרים המרכזיים המוצעים בתזכיר החוק - החובה למנות רואה חשבון מבקר והחובה לערוך דוחות כספיים מאושרים וחתומים בידי מועצת התאגיד הציבורי ולהגישם לרשות החברות הממשלתיות והתאגידים הציבוריים, לשר הממונה על התאגיד ולשר האוצר.
כאמור, מתרשים 1 עולה כי מבין הדוחות של 22 התאגידים הציבוריים שנכללו בדוחות הכספיים של הממשלה ל - 31.
15 , רק 14 (כ-64% ) היו דוחות כספיים מבוקרים לשנת 201555.
כמו כן קי ימים עוד 43 תאגידים ציבוריים, שבחלקם יש לממשלה שליטה על פי מבחני השליטה שיישם החשבונאי הראשי, אך לא התקבלו מהם כלל דוחות כספיים.
לו הוסדרה חובת עריכת דוחות כספיים כפי שמוצע בתזכיר החוק, אזי קבלת דוחות כספיים מבוקרים של התאגידים הציבוריים לפני מועד פרסומם של הדוחות הכספים של הממשלה הייתה מתאפשרת ביתר קלות.
בתשובת החשבונאי הראשי צוין: "אנו רואים חשיבות רבה בהסדרה כוללת של פעילות התאגידים בתחום החקיקה, כולל התייחסות לתחום החשבונאות והדיווח במסמכי התאגידים".
עוד צוין כי "עד שתהיה רגולציה מתאימה לעניין התאגידים, מועד הגשת הדיווח הכספי וסוג התקינה הרלבנטית, אנו מניחים שבדוח המאוחד יוצגו גם נתונים המבוססים על טיוטת דוחות או דוחות מבוקרים לתקופות קודמות".
עוד צוין בתשובתו כי "תאגידים סטטוטוריים שמאוחדים בדוחות הכספיים מעבירים לחשכ"ל את דוחותיהם הכספיים, ולגבי תאגידים נשלטים אנו נפעל לקבלת דוחות כספיים מהם, כאשר יאוחדו".
בתשובת משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2016 " צוין כי קידום הצעת חוק התאגידים הציבוריים נבחן ביחס לכל הצעות החוק עליהן שוקד משרד המשפטים, בתחום הכלכלי ובכלל.
בשים לב למשאבי החקיקה הקיימים, ונוכח הצורך ביצירת סדרי עדיפויות בכל הקשור בקידום הצעות חוק ממשלתיות, הוחלט שלא לכלול את העיסוק בהצעת חוק התאגידים הציבוריים במסגרת תכנית העבודה לשנת 2017.
55 ל-6 תאגידים היו דוחות כספיים מבוקרים לשנת2014 ול-2 .
תאגידים היו טיוטת דוחות כספיים 248 |דוח שנתי 67ב .
נמצא כי אף שחלפו יותר מ -13 שנים מאז הוגש דוח המועצה לתאגידים ציבוריים ועל אף הערות של מבקר המדינה בדוחות קודמים, הנהלת משרד המשפטים והנהלת משרד האוצר טרם פעלו לקדם הסדרה כוללת של פעילות התאגידים הציבוריים ושל הפיקוח והבקרה עליהם.
על הנהלת משרד המשפטים והנהלת משרד האוצר לסיים בהקדם את תהליך ההסדרה ולקבוע מנגנון הסדרה ראוי שיכלול כלי פיקוח ובקרה על פעילותם של כ לל התאגידים הציבוריים שמחזיקה המדינה והגברת השקיפות והדיווחיות במסגרת ניהולם.
על אגף החשכ"ל לנקוט את כל האמצעים העומדים לרשותו כדי לקבל דוחות כספיים מבוקרים לשנת הדוח מתאגידים ציבוריים שיש לממשלה שליטה בהם על פי מבחני השליטה שיישם החשבונאי הראשי.
הדוחות הכספיים של הממשלה אמורים לספק תמונה רחבה על פעילותה, על נכסיה ועל התחייבויותיה, והם הכלי המרכזי המאפשר שקיפות וגילוי נאות בכל הנוגע לפעילות הכספית של משרדי הממשלה והישויות שהיא מחזיקה בהן.
מטרת הדוחות הכספיים של הממשלה היא לספק את המידע השימושי הנדרש לקבלת החלטות בנוגע להקצאת המשאבים, ולהראות כיצד נושאת הממשלה במחויבות הציבורית ( accountability ) בנוגע למשאבים שהופקדו בידיה.
כדי להשיג מטרות אלו על הדוחות הכספיים של הממשלה להיות מלאים, מהימנים ומבוקרים.
ממצאי דוח זה מעלים כי כ -51% מהדוחות הכספיים של היש ויות המוחזקות שנכללו במאזן המדינה לשנת 2015 אינם מבוקרים, וכי הנתונים הכספיים של חלק ניכר מן התאגידים הציבוריים לא נכללו כלל בדוחות.
כיוון שהמידע על הישויות המוחזקות הוא מהותי לדוח, המידע שבדוחות הכספיים של הממשלה בדבר השקעות בישויות מוחזקות לקוי וחסר ואינו משקף כיאות את השקעות המדינה בישויות מוחזקות לשנת 2015 .
עוד נמצא כי עדיין יש אי -אחידות בהצגת הדוחות הכספיים המאוחדים של משרדי הממשלה.
כדי להשיג את מטרות הדיווח הכספי על אגף החשכ"ל להמשיך לפעול לשיפור איכות הנתונים הכספיים שעליהם מתבססים הדוחות הכספיים המאוחדים, ובכלל זה לפעול לאיחוד נתוני יתר התאגידים הציבוריים החסרים, אם יתברר כי קיימת בהם שליטה.
כן עליו לפעול לכך שכלל הדוחות הכספיים של הישויות המוחזקות הכלולות בדוחות הכספיים של הממשלה יהיו מבוקרים לתאריך המאזן.
כמו כן, על הנהלת משרד המשפטים והנהלת משרד האוצר לסיים בהקדם את תהליך ההסדרה הכולל של פעילות התאגידים הציבוריים ושל הפיקוח והבקרה עליהם.
מסוף המאה העשרים פועלת מדינת ישראל לשילוב טכנולוגיות תקשוב10 במשרדי הממשלה ושיפור השירות לציבור באמצעים טכנולוגיים.
בממשלה מנוהלים מאות פרויקטים להקמתן ולתחזוקתן של מערכות מידע ותשתיות בתחום התקשוב בהיקף כספי של כמה מיליארדי ש"ח, ומועסקים בהם אלפי עובדים.
מערכות אלו משולבות בכל תהליכי העבודה של המשרדים ומסייע ות להם רבות בייעול עבודתם ובקידום מטרותיהם.
עד מרץ 2011 טופל נושא התקשוב הממשלתי באמצעות "ועדה מרכזית לענייני תקשוב" באגף החשב הכללי שבמשרד האוצר (להלן - החשכ"ל).
במרץ 2011 התקבלה החלטת ממשלה3058 להקמת מטה התקשוב במשרד האוצר, כדי לקדם ולייעל את מערך התקשוב הממשלתי ואת שיתוף הפעולה בין המגזר הממשלתי לגופים ציבוריים נוספים בתחומי המחשוב, ולשפר את רמת השירות לאזרח.
באוקטובר 2014 התקבלההחלטת ממשלה 2097 לפיההורחבו תחומי פעילותו של מטה התקשוב, ובהחלטת ממשלה 2099 מאותו חודששונה שמו ל"רשות התקשוב הממשלתי", והיא הועברה ממשרד האוצר למשרד ראש הממשלה (להלן - רה"ם).
בהחלטת ממשלה 2097 נקבע כי רשות התקשוב תשמש מרכז ידע ויועץ מקצועי לממשלה בתחום התקשוב.
המשימות שהוטלו על הרשות הן: לפעול לייעול מערך התקשוב ולקידום חדשנות טכנולוגית במשרדי הממשלה ויחידותיהם; להעמיד טכנולוגיות מתקדמות לשיפור השירות הממשלתי לציבור; להפחית את הנטל הבירוקרטי ולקדם מדיניות של "ממשל פתוח".
מתחילת שנת 2015, במועד כניסתן של החלטות הממשלה מאוקטובר 2014 לתוקף, וביתר שאת עם מינוי ראש רשות התקשוב הממשלתי במאי 2015 ,ניכר כי העשייה בתחום התקשוב הממשלתי מתקדמת בתחומים רבים.
באוגוסט 2016 הועסקוברשות התקשוב 349 עובדים: 95% מהם עובדים חיצוניים ויתרם עובדי מדינה וסטודנטים.
התקציב השנתי של הרשות בשנים 2016-2014 היה כ-135 ,מיליון ש"חכ-150 מיליון ש"ח וכ-190 מיליון ש"ח בהתאמה.
בחודשים פברואר-ספטמבר 2016 בדק משרד מבקר המדינה את מידת קידום המשימות שהוגדרו בתחום התקשוב הממשלתי בשנים האחרונות.
נבדקו בעיקר: אי- התכנסות ועדת השרים לתקשוב; גיבוש מדיניות הממשלה בתחום התקשוב ואישורה; פיצול הטיפול בנושא התקשוב בין משרד רה"ם ובין המשרד לשוויון חברתי; גיבוש מתודולוגיה לניהול פרויקטים; הליווי והפיקוח של רשות התקשוב על .
10 תקשוב הוא שם כולל למחשוב ותקשורת המציין את השילוב בין שתי טכנולוגיות אלה.
שילוב זה בא לידי ביטוי הן ברשתות מחשבים והן בתפקוד של יחידות מחשב של ארגון מסוים שתחום אחריותו הוא לא רק המחשוב אלא גם התקשורת.
בארגונים מסוימים מוסיפים לכך גם את הטלפוניה - התקשורת האנלוגית שהולכת ומתמזגת בהדרגה עם התקשורת הדיגיטלית.
פרויקטים מרכזיים בתחום התקשוב; ניהול סיכונים בתחום התקשוב; בקרה על תכניות העבודה השנתיות של המשרדים בתחום התקשוב; ניהול פרויקטים ברשות התקשוב; הטיפול של רשות התקשוב בהרחבת השירותים המקוונים וייזום פרויקטים רוחביים וניהולם.
הבדיקה נעשתה במשרד רה"ם - ברשות התקשוב.
בדיקות השלמה נעשו במשרד האוצר - במינהל הרכש שבאגף החשכ"ל (להלן - מינהל הרכש); במשרד המשפטים - בנציבות לשוויון לאנשים עם מוגבלויות; במשרד לשוויון חברתי - במטה ישראל דיגיטלית; במשרד רה"ם - ביחידת הממונה על היישומים הביומטריים, באגף ממשל וחברה ובמזכירות הממשלה; וכן באגפי מערכות מידע בכמה משרדים.
חלק מהממצאים עודכנו לדצמבר 2016.
התפתחות תחום התקשוב הממשלתי .
פיתוח פרויקטים רוחביים בממשלה בתחום התקשוב החל בשנות ה -90 באגף החשכ"ל.
הפרויק ט הרוחבי הראשון היה פרויקט תהיל"ה11 שאפשר את חיבור משרדי הממשלה לאינטרנט בתשתית מאובטחת.
ב -1999 התחילו להתבצע תת-פרויקט ים נוספים במסגרת "ממשל זמין" שמטרתם לייעל את השירות הציבורי ולשפר את השירותים לאזרח באמצעות פיתוח יישומים רוחביים להנגשת המידע הממשלתי, התשלומים והטפסים הממשלתיים.
החל בשנת 2009 התקבלו החלטות בנוגע להקמת גופים שונים לניהול התקשוב הממשלתי ולקידום יעדים ממשלתיים באמצעות טכנולוגיות מידע ותקשורת.
ועדה מרכזית לענייני תקשוב: במרץ 2009 מינה החשכ"ל דאז12 את הוועדה, והיא פעלה עד מרץ 2011 .
תפקידי הוועדה הוגדרו בתקנון כספים ומשק (להלן - הוראות תכ"ם13) :כלהלן ברמה הממשלתית: הוועדה הוסמכה לקבוע מדיניות לאסטרטגיית התקשוב במשרדי הממשלה, לספק הנחיות למשרדים בהתאם למדיניותה וליזום נושאי מחשוב רוחביים14 .
במסגרת זו הוקמה למשל מערכתרוחבית כוללת במשרדי הממשלה (להלן - מרכב"ה15) לניהול רכש, כוח אדם ומשאבים לוגיסטיים.
ברמה המשרדית: הוועדה הוסמכה לדון בבקשות של המשרדים לצאת למכרז רחב היקף בנושא המחשוב, ולטפל בבקשות של המשרדים להמלצה לפטור ממכרז בתחום התקשוב בהיקף כספי שנקבע בתקנות.
11 תהיל"ה- תשתית הממשלה לעידן האינטרנט.
12 בהתאם לסעיף 8 )(הלתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993.
13 הנחיות של החשכ"ל לכלל משרדי הממשלה בנושאים הקשורים להיבטים התפעוליי ם שלהם ולהתקשרות עם ספקים.
14 הוראת תכ"ם מס' 14.
ההוראה כבר אינה בתוקף 15 מבקר המדינה, דוח שנתי 58 )(א(2007 ), "פרויקטמרכב "ה - יישומו וניהולו", עמ' 137-109.
משרד ראש הממשלה |181 .
בדיוני הוועדה המרכזית לענייני תקשוב הוכר הצורך בפעילות ממשלתית רוחבית בתחום התקשוב, וסגן החשכ"ל דאז הקים ועדה של מנהלי אגפי מערכות מידע בין-משרדית (להלן - ועדת המנמ"רים16 ), כדי לבחון את ההצלחה והכישלון של פרויקטים גדולים לפיתוח תוכנה בממשלה.
ועדת המנמ"רים סקרה הן מגמות עולמיות והן צרכים מקומיים ייחודיים וגיבשה המלצות שפורסמו במרץ 2010 .
בין היתר, המליצה הוועדה להקים גוף שירכז את נושא התקשוב הממשלתי.
בעקבות המלצות ועדת המנמ"רים מינה במרץ 2010 שר האוצר דאז צוות בין- משרדי לבחינת הקמתו של מערך תקשוב ממשלתי מרכז י שיגבש את מבנה הגוף האמור, הרכבו וסמכויותיו.
מטה התקשוב: בדצמבר 2010 פרסם הצוות הבין-משרדי האמור את המלצותיו, ובעקבותיהן התקבלה במרץ 2011 החלטת ממשלה3058 בנושא הקמת מטה התקשוב במשרד האוצר.
מטרות מטה התקשוב שהוגדרו בהחלטת הממשלה הן: קידום תכנית תקשוב אסט רטגית לממשלה; הנחלת ארכיטקטורה וסטנדרטים אחידים ליחידות התקשוב בממשלה; קידום השיתוף במאגרי מידע וידע מקצועי בין גופי הממשלה; פיתוח המשאב האנושי המקצועי בתחום התקשוב; ייזום פרויקטים רוחביים למחשוב בממשלה וניהולם; הקמת מערך דיווח ותפעולו והגברת השקיפות בפעיל ות התקשוב הממשלתית.
עוד נקבע בהחלטת הממשלה כי כלל משרדי הממשלה יהיו כפופים להוראותיו המקצועיות של מנהל מטה התקשוב ויהיו חייבים להיוועץ עמו בכל הקשור לתכניות העבודה בתחום התקשוב ולתקציב המחשוב המשרדי.
ראשת מטה התקשוב מונתה במרץ 2012 , והיא כיהנה בתפקיד זה עד התפטרותה בספטמבר 2013 .
לאחר מכן מונה ממלא מקום שכיהן בתפקידו עד מאי2015 .
ישראל דיגיטלית: בדצמבר 2013 התקבלה החלטת ממשלה1046 ובה נקבע כי תגובש מדיניות לאומית לשימוש בטכנולוגיות מידע ותקשורת ויישומה (להלן - המיזם הלאומי ישראל דיגיטלית).
זאת במטרה לקדם צמיחה כלכלית, להגדיל את הרווחה החברתית ולצמצם פערים חברתיים באמצעות טכנולוגיות מידע ותקשורת.
יעדי המיזם העיקריים הם: פיתוח חדשנות ואספקת שירותים ציבוריים חדשניים, הטמעת כלים טכנולוגיים בעסקים קטנים ובינוניים ועידוד מסחר מקוון, שיתוף מידע וידע ממשלתי ושימוש ב אמצעים מקוונים לשיפור וייעול השירות הניתן לאזרח וצמצום הבירוקרטיה.
עוד נקבע בהחלטה 1046 כי תוקם ועדת היגוי בין -משרדית למיזם הלאומי ישראל דיגיטלית בראשות מנכ"ל משרד רה"ם וישתתפו בה בעלי תפקידים בממשלה ובהם המנכ"לים של 11 משרדים ממשלתיים, החשבת הכללית במשרד האוצר (להלן - החשכ"לית) והממונה על התקשוב הממשלתי (להלן - ועדת ההיגוי של ישראל דיגיטלית).
הוועדה תתווה מדיניות דיגיטלית לאומית, תאשר תכנית עבודה רב -שנתית ותדווח באופן עיתי לרה"ם על התקדמות המיזם.
כמו כן קבעה ההחלטה כי במשרד רה"ם יוקם מטה תיאום למיזם הלאו מי ישראל דיגיטלית (להלן - מטה ישראל דיגיטלית) שיתאם ויתכלל את פעילות המיזם.
תפקידיו הם, בין היתר: גיבוש תכנית דיגיטלית לאומית בשיתוף מטה .
16 מנמ"ר - מנהל (אגף) מערכות מידע 182 |דוח שנתי 67ב .
התקשוב וגורמים אחרים, ריכוז עבודת המטה המקצועית של ועדת ההיגוי וליווי היישום הרוחבי בממשלה.
בהחלטת ממשלה 36 ממאי 2015 הועבר מטה ישראל דיגיטלית ממשרד רה"ם למשרד לשוויון חברתי.
בהחלטת ממשלה 151 מיוני 2015 הוטל על המטה לגבש תכניות לתהליכים דיגיטליים בין-משרדיים ולהוביל את יישומן.
למטה הוקצו שישה תקנים, ותקציבו בשנים 2016-2014 היה10 ,מיליון ש"ח134 מיליון ש"ח ו-228 מיליון ש"ח, בהתאמה.
רשות התקשוב : באוקטובר 2014 התקבלו בממשלה שלוש החלטות בנושא התקשוב הממשלתי תוך כדי ביטולה של החלטת ממשלה 3058 .
בהחלטת ממשלה 2097 הורחבו תחומי פעילות של התקשוב הממשלתי; ובהחלטת ממשלה 2099 הוחלט לשנות את שם מטה התקשוב לרשות התקשוב ולהעביר אותה ממשרד האוצר למשרד רה "ם; שתי החלטות אלו נכנסו לתוקף בתחילת ינואר 2015 .
במועד סיום הביקורת, ספטמבר2016 , חלו סמכויותיה של רשות התקשוב על 73 משרדי ממשלה, יחידות משרדיות ויחידות סמך (להלן - המשרדים), מתוכם 25 בתי חולים ממשלתיים.
בהחלטת ממשלה 2100 הוחלט להקים ועדת שרים לתקשוב, שיפור השירות הממשלתי לציבור וממשל פתוח (להלן - ועדת השרים לתקשוב).
ראש רשות התקשוב מונה במאי 2015 .
ברשות התקשוב יש שלוש חטיבות: חטיבת תכנון ואסטרטגיה , חטיבת משילות, בקרה ושקיפות וחטיבת תפעול וביצוע; שתי יחידות: הי חידה להגנה בסייבר ( יה"ב) והיחידה לשיפור השירות וכן אגף בכיר ממשל זמין (ממ"ז).
כמו כן יש בה שלושה תחומים: הון אנושי, פרויקטים מיוחדים והקמה (מטה ומ ינהל) והוגדר גם מנהל מערכות התקשורת הממשלתיות.
להלן פירוט חלק מהיחידות האמורות ותפקידיהן: .
חטיבת משילות, בקרה ושקיפות (להלן - חטיבת המשילות): יחידה זו אחראית לקביעת סטנדרטים בתחומי טכנולוגיות המידע ולסיוע בהטמעתם באגפי מערכות המידע במשרדים17, לגיבוש מתודולוגיה לניהול מחזור החיים של מערכות מידע ולניהול יעיל של פרויקטים, תשתיות ותהליכים בתחום התקשוב ולהעמדת כלים מתקדמים ויישומם באגפי מערכות המידע, לריכוז מידע על אודות פעילות התקשוב במשרדים ולקידום השיתוף בידע מקצועי בין אגפי מערכות המידע.
ביחידה מועסקים חמישה עובדים.
היחידה לשיפור השירות: יחידה זו משמשת מרכז ידע וייעוץ מקצועי בתחום שירות הלקוחות, פועלת להעלאת איכות השירות לציבור ומובילה את תפיסת השירות של "הלקוח במרכז".
ביחידה מועסקים תשעה עובדים.
אגף בכיר ממשל זמין: היחידה אחראית לייזום , פיתוח ותפעול של יישומים מרכזיים וייעודיים להנגשת המידע והשירותים הממשלתיים לציבור והפעלתם.
ב יחידה מועסקים כ-330 עובדים- כ-95% מכלל המועסקים ברשות התקשוב.
17 בהחלטה חכ/41 של ועדת השרים לענייני כלכלה מספטמבר 2014, שקיבלה תוקף של החלטת ממשלה באוקטובר 2014 , נקבע כי תפקידי התקשוב הממשלתי לא יחולו בכל הנוגע ל"גופים מיוחדים" ובכללם צה"ל, משטרת ישראל, שירות הביטחון הכללי, המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים ומערכת הביטחון באמצעות המלמ"ב.
משרד ראש הממשלה |183 .
מאוקטובר 2014 , מועד ההחלטה על הקמת ועדת השרים לתקשוב, ועד .
עדיין לא התכנסה אי-התכנסות ועדת שרים לתקשוב .
על פי חוק יסוד: הממשלה, רשאית הממשלה למנות ועדות שרים קבועות, זמניות או לעניינים מסוימים; מונתה ועדה, רשאית הממשלה לפעול באמצעותה.
ועדות השרים פועלות כזרועה הארוכה של הממשלה18.
ככלל, החלטותיהן של ועדות השרים מובאות לידיעת חברי הממשלה, והחלטה אשר אין עליה עוררין מקבלת תוקף של החלטת ממשלה בתום שבועיים ממועד ההפצה לשרים19 .
בהחלטת ממשלה 2100 מאוקטובר2014 הוחלט להקים את ועדת השרים לתקשוב, ונקבע כי היא תגבש מדיניות בתחום התקשוב, שיפור השירות הממשלתי לציבור וממשל פתוח ותע סוק, בין היתר, בנושאים האלה: תשתיות טכנולוגיות רוחביות לייעול עבודת הממשלה; הנגשת מידע ומאגרי מידע לציבור; הנגשת שירותים ממשלתיים לציבור; רמת השירות במשרדים; העברת מידע בין גופים ציבוריים; קידום עקרונות ממשל פתוח; סטנדרטים מחייבים למשרדים בתחומי תקשוב, שיפור השירות הממשלתי לציבור וממשל פתוח.
יו"ר הוועדה אמור להיות ראש הממשלה.
נוסף על כך, על פי החלטת ממשלה 2097 מאוקטובר2014 , הוטל על הוועדה לאשר את תוצרי עבודתם של צוותים בין-משרדיים לקידום מטלות רוחביות המשפיעות על תחום התקשוב הממשלתי.
משרד מבקר המדינה מ עיר כי מאוקטובר 2014 , מועד ההחלטה על הקמת ועדת השרים, ועד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2016 , עדיין לא התכנסה ועדת השרים לתקשוב שהיה עליה לגבש את המדיניות בתחום התקשוב ולהחליט אם לאשר את תוצרי עבודתם של צוותים בין-משרדי ים שיגבשו תכניות בנושאים המשפיעים על תחום התקשוב.
להלן דוגמאות למטלות שנכללו בהחלטת ממשלה 2097 , שלא נדונו ולא אושרו על ידי ועדת השרים כנדרש בהחלטת הממשלה: 1.
הקמת ועדה בין -משרדית לגיבוש המלצות בנוגע לסטנדרטים מחייבים למשרדים לגבי אופן אספקת שירותים לציבור, וכן לגיבוש המלצות בנוגע לצעדים ליישום סטנדרטים אלה (לרבות שינויי חקיקה, אם יתעורר הצורך בכך).
הסטנדרטים והצעדים ליישומם יובאו לאישור ועדת השרים לתקשוב עד סוף הרבעון הראשון של שנת 2015 .
בתשובת רשות התקשוב מנובמבר 2016 (להלן- תשובת רשות התקשוב) ציינה הרשות כי דוח מסכם בנוגע לקביעת סטנדרטים לאופן אספקת שירותים לציבור פורסם ביוני 2016 .
באתר רשות התקשוב, והופץ למשרדים כדי שייערכו ליישומו עוד מסרה כי אם יהיה בכך צורך - היא תביא את הנושא לדיון בממשלה.
18 הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, מס' הנחיה 1.
לתקנון הממשלה 184 |דוח שנתי 67ב .
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות התקשוב כי על פי החלטת ממשלה 2097 , הייתה ועדת השרים אמורה לאשר את תוצרי הצוות הבין-משרדי, והדבר אפוא אינו נתון לשיקול דעתה של רשות התקשוב.
על רשות התקשוב20, בתיאום עם ראש המטה הקיברנטי הלאומי21 ובהתייעצות עם ראש רמו"ט22 והמנמ"רים במשרדים, להכין תכנית למעבר למודל "מחשוב ענן"23 ולהציגה לפני ועדת השרים לתקשוב עד סוף הרבעון הראשון של שנת 2015 .
נמצא כי במועד סיום הביקורת בספטמבר2016 , תכננה רשות התקשוב לפרסם מכרז לתכנון הקמתו של הענן הממשלתי, ותכנית הקמת הענן תוגש לאישור הממשלה רק לאחר השלמת התכנון.
בתשובתה ציינה רשות התקשוב כי המכרז שפרסמה במהלך שנת 2016 נכשל מאחר שלא הוגשו הצעות.
עוד מסרה כי היא בוחנת אפשרויות נוספות לביצוע התקשרות לתכנון הקמתו של הענן, והתהליך צפוי להימשך כשנה, ורק לאחריו תגיש תכנית מפורטת לאישור הממשלה.
על רשות התקשוב להכין תכנית מפורטת להקמת רשת תקשורת פנים - ממשלתית שתאפשר מתן שירותי תקשוב רוחביים, ולהציגה לפני ועדת השרים לתקשוב עד סוף הרבעון הראשון של שנת 2015 .
במרץ2016 הושלם התהליך של הקמת רשת תקשורת פנים -ממשלתית והועברו אליה שירותי ממשל זמין בלבד, אך במועד סיום הביקורת בספטמבר 2016 עדיין לא הוכנה תכנית עבודה כוללנית לחיבור יתר המשרדים לרשת.
בתשובתה ציינה רשות התקשוב כי מתקיים פיילוט ברשת התקשורת הפנים - ממשלתית ובו משתתפים ארבעה משרדים.
עם השלמת הפיילוט יופקו הלקחים ותיבחן הבאתה של תכנית מפורטת לאישור הממשלה.
בהחלטה נקבע גם שיוקם צוות בין-משרדי בראשותו של ראש רשות התקשוב, שתפקידו לקבוע מדיניות בנוגע להנגשת מידע ומאגרי מידע לציבור, הן בהיבט הטכנולוגי והן בהיבט המשפטי, והוא יבחן גם את נושא הפגיעה בפרטיות בעקבות הנגשת מידע לציבור.
הצוות נדרש להביא לאישורה של ועדת השרים עד סוף הרבעון הראשון של שנת 2015 , את המלצותיו בנוגע למדיניות שיש לקבוע בתחום ולעשרת המאגרים שיונגשו בשנת 2015 .
כמו כן, נדרש הצוות להביא לאישור הוועדה את רשימת המאגרים שיונגשו בשנים 2016 ו-2017 לא יאוחר מסוף הרבעון הראשון בכל שנה.
20 בהחלטה זו אין התייחסות מפורשת ל'רשות התקשוב', אך על פי החלטה 2099 שהתקבלה במקביל להחלטה 2097 .
', הפך 'מטה התקשוב' ל'רשות התקשוב 21 המטה הקיברנטי הלאומי במשרד רה"ם הוקם בכפיפות ישירה לראש הממשלה החל ב- 1.
2012 , 'מכוח החלטת ממשלה מס 3611 מ- 7.
2011 בנושא "קידום היכולת הלאומית במרחב הקיברנטי".
22 רמו"ט - רשות משפט, טכנולוגיה ומידע שבמשרד המשפטים.
23 :ענן מחשוב או מחשוב בענן (באנגלית Cloud computing )- שירותי מחשוב הניתנים למשתמש באמצעות מחשב מרוחק שהמשתמש מתחבר אליו דרך רשת האינטרנט או באמצעות קו תקשורת ייעודי.
משרד ראש הממשלה |185 .
בסוף אוגוסט 2016 , יותר משנה לאחר המועד שנקבע, התקבלה החלטת ממשלה על אישור עיקרי ההמלצות שנכללו בדוח הצוות הבין-משרדי, ובכלל זה אומצו המלצות הצוות בנוגע למדיניות להנגשת מאגרי מידע ואופן יישומה.
תוקם ועדה בין -משרדית בראשות ראש רשו ת התקשוב, לגיבוש המלצות לשיפור העברת המידע בין המשרדים ולבחינת דרכים להקלת הנטל הבירוקרטי ולייעול השירות הניתן לאזרח, תוך התחשבות במידת הפגיעה בפרטיות הכרוכה בהעברת מידע.
ההמלצות יוצגו לפני ועדת השרים לתקשוב עד סוף הרבעון השני של שנת 2015 .
בסוף אוגוסט 2016 ,, יותר משנה לאחר המועד שנקבע התקבלה החלטת ממשלה 1933 , ולפיה אושרו עיקרי ההמלצות שבדוח הצוות הבין-משרדי, ואומצה המדיניות שגיבש הצוות.
יצוין כי מאחר שוועדת השרים לא התכנסה, הוגשו המלצות הצוותים לאישור מליאת הממשלה, וזאת רק באוגוסט 2016 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי הקמת ועדת השרים נועדה לאפשר דיון מעמיק ומקצועי בנושאים ייעודיים ולשמש כלי זמין לממשלה למעקב אחר אופן יישום החלטותיה בנושאים אלו.
לכן ראוי כי ועדת השרים לתקשוב תכונס לאלתר, תגבש ותאשר מדיניות בתחום התקשוב, תפקח על השלמת תוצרי עבודתם של הצוותים הבין-משרדיים ותחליט אם לאשרם.
בתשובתה מסרה רשות התקשוב כי העובדה שוועדת השרים לא התכנסה לא פגעה בהשגת יעדיה משום שהממשלה הפנתה קשב רב לסוגיות המדיניות שעל סדר יומה של הרשות לאחר שהושלמה עבודת המטה המקצועית.
עוד מסרה הרשות כי ארבעה נושאים הובאו לדיון בממשלה ושני נושאים נוספים עתידים להידון בממשלה עם השלמתה של עבודת המטה וגיבוש הצעה למדיניות ממשלתית סדורה.
מזכירות הממשלה מסרה למשרד מבקר המדינה ביוני 2016 כי ועדת השרים הוקמה באוקטובר 2014 בעת כהונת הממשלה ה -33 , אך כחודשיים לאחר מכן, בדצמבר 2014 , הוחלט על פיזור הכנסת והקדמת הבחירות.
הממשלה ה-34 לא החליטה על הקמה מ חודשת של ועדת השרים האמורה, ולפיכך, לדעת מזכירות הממשלה פג תוקף ההחלטה על הקמתה של ועדת השרים עם תום כהונת הממשלה ה-33 .
"בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה בנושא "רציפות הממשלה24 נידונו סוגיות משפטיות הנוגעות למעבר מכהונתה של ממשלה אחת לכינונה ולכהונתה של ממשלה חדשה.
לפי עקרון רציפות הממשלה, פעולה משפטית שביצעה ממשלה קודמת אינה מתבטלת מאליה עם כינונה של ממשלה חדשה, ועקרון הרציפות חל גם על החלטות ממשלה על הקמת ועדות שרים.
אשר להרכב ועדות השרים - נקבע כי אם בעת מינוי השרים המכהנים כחברי הוועדה צוין תפקידם בלבד, המינוי אינו מתבטל עם כינונה של הממשלה החדשה.
474 ) מספטמבר 1984 , עדכון אחרון: מרץ 2013.
משרד מבקר המדינה מעיר למזכירות הממשלה כי הטענה שלפיה פג תוקף ההחלטה להקים ועדת השרים עם תום כהונת הממשלה ה-33 - אינה עולה בקנה אחד עם הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בנושא "רציפות הממשלה".
לפי הנחייתו ועדת השרים לתקשוב שרירה וקיימת כל עוד לא התקבלה החלטה אחרת על ידי הממשלה ה-34 .
מכל מקום, בוודאי שאין בפיזור הכנסת בסוף 2014 כדי לבטל את הצורך המהותי שעמד ביסוד החלטת הממשלה למנות את ועדת השרים ולקדם קבלת החלטות בנושאים שונים ומילוי המשימות שנקבעו בתחום חשוב זה.
משרד מבקר המ דינה מייחס חשיבות לעבודת שרים ייעודית בתחום זה, בין היתר, בשל הביזור של הטיפול במשימות הממשלתיות בתחום התקשוב בין שני משרדי ממשלה: משרד רה"ם והמשרד לשוויון חברתי.
גיבוש מדיניות הממשל ה בתחום התקשוב ואישורה .
כאמור, ממרץ 2009 - אוקטובר2014 הטילה הממשלה על מספר גופים, שחלקם חדלו להתקיים בינתיים, את האחריות לגיבוש מדיניות לאסטרטגיית התקשוב לממשלה.
להלן פרטים על גופים אלו: 1.
הוועדה המרכזית לענייני תקשוב במשרד האוצר (מרץ 2009 - מרץ2011 )- במרץ2009 מינה החשכ"ל דאז את הו ועדה, והיא הוסמכה, בין היתר, לקבוע מדיניות לאסטרטגיית התקשוב במשרדי הממשלה.
עד מועד הקמת מטה התקשוב, במרץ 2011 ,לא נקבעה מדיניות.
מטה התקשוב במשרד האוצר (מרץ 2011 - אוקטובר2014) - בהחלטת ממשלה 3058 ממרץ 2011 הוטל על המטה לקדם, ב ין היתר, תכנית תקשוב אסטרטגית לממשלה ותכנית עבודה רב-שנתית למימושה, ולהגיש אותן לאישור הממשלה לאחר קבלת אישורו של שר האוצר לתכניות.
עד אוקטובר 2014 , מועד ביטול החלטת ממשלה זו והעברת תחום התקשוב הממשלתי למשרד רה"ם לא גובשה התכנית.
ועדת שרים לתקשוב (אוקטובר 2014 - מועד סיום הביקורת ) - בהחלטת ממשלה 2100 מאוקטובר2014 הוחלט להקים את הוועדה, ונקבע כי היא תגבש מדיניות בתחום התקשוב, שיפור השירות הממשלתי לציבור וממשל פתוח בהשתתפותם הקבועה של בכירים בממשלה.
כאמור, עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2016 לא התכנסה הוועדה.
משרד ראש הממשלה |187 .
הממשלה משנת 2011 בנוגע לצורך לגבש מדיניות לאסטרטגיית .
התקשוב בממשלה - עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2016 טרם אישרה הממשלה מדיניות ממשלתית בתחום התקשוב הביקורת העלתה כי למרות קביעת החשכ"ל משנת 2009 והחלטת הממשלה משנת 2011 בנוגע לצורך ל גבש מדיניות לאסטרטגיית התקשוב בממשלה - עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2016 טרם אישרה הממשלה מדיניות ממשלתית בתחום התקשוב.
בתשובתה מסרה רשות התקשוב כי תפקידה של ועדת שרים לקבל החלטות מדיניות המבוססות על עבודת מטה המוצגת לה, לאחר שגופי המטה והגורמים המקצועיים עסקו בה לעומק עד כדי הבשלתה למדיניות סדורה.
הרשות פועלת כיחידת מטה העוסקת הן בגיבוש המדיניות (בהתאם ל מכלול הערכים, היעדים האסטרטגיים והחזון של רשות התקשוב), הן במימושה (באמצעות יחידות הביצוע הכלולות בה) והן במעקב ובבקרה אחר מימושה באגפי מערכות המידע במשרדים.
במאי 2016 הציגה רשות התקשוב לפני הממשלה את עיקרי התכנית האסטרטגית שלה לשנים 2018-2016 (להלן- התכנית האסטרטגית).
ביולי 2016 הציגה הרשות את כל התכנית לפני המשנה למנכ"ל משרד רה"ם ובספטמבר 2016 פרסמה אותה באינטרנט.
מטרת התכנית להגדיר את החזון, הייעוד, הערכים, היעדים העיקריים והמשימות שתקדם ותבצע הרשות בשנים א לו.