HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
זאת ועוד, על פי החוזר, גורם משווק נדרש להציג למבוטח את התוצאות של .
תהליך התאמת הצרכים בעת מכירת הביטוח101.
נתוני רשות שוק ההון שעליהם התבסס החוזר הצביעו על כך שכ-85% מסוכני הביטוח עובדים .
עם שתי חברות ביטוח לכל היותר, וכ-60% עובדים עם חברת ביטוח אחת.
את החסרונות בפרקטיקה הקיימת ומצביעים על כך שיש היצע מצומצם של מוצרי ביטוח .
וסבירות נמוכה לקבל שירות אובייקטיבי.
בפברואר 2022 אישרה ועדת השרים לחקיקה את טיוטת החוק שתאפשר לבנקים להעניק .
ייעוץ פנסיוני באמצעים דיגיטליים, ונכון למועד סיום הביקורת הצעת החוק המתינה לדיון .
אולם , בהצעת החוק נותרו בעינן ההגבלות החלות על יועץ פנסיוני של הבנק .
לפגוש לקוחות מחוץ לסניף או להתקשר עם נציגות עובדים כדי להעניק ייעוץ פנסיוני .
101 ,רשות שוק ההון, ביטח וחיסכוןחוזר ביטוח 2020 -1-18 ( 8.
20) ," צירוף לביטוח- תיקון".
מומלץ כי משרד האוצר ימשיך לפעול לקידום האפשרות להעניק ייעוץ פנסיוני בכלים .
דיגיטליים, ויבחן במסגרת זו את האפשרות לבטל את האיסורים הקיימים בחוק על מתן .
שירות דיגיטלי גם ל נציגות עובדים לעניין מתן ייעוץ פנסיוני לעובדים המיוצגים בידיהן, זאת .
כדי להעניק ייעוץ אובייקטיבי נרחב לכלל הציבור ולעודד תחרות בתחום.
השינויים במבנה המערכת הפיננסית בישראל בעקבות המלצות ועדת בכר והיתרונות של .
מערכות הייעוץ וההפצה הבנקאיות הם בסיס לדיון בנוגע למתן אפשרות לתאגידים הבנקאיים .
להרחיב את פעילותם בתחום הפצת מוצרי הביטוח האלמנטרי102 (רכש, חבויות, תאונות אישיות .
יתרה מכך, בנקים בישראל עוסקים בביטוח אגב מכירת משכנתא, ובבעלות .
הקבוצות הבנקאיות הגדולות חברות-בנות שהן סוכנויות ביטוח.
יתרונות עיקריים המיוחסים לכניסת בנקים לתחום הביטוח האלמנטרי הם הגברת התחרות אגב .
הוזלת מחירים לצרכן הסופי, חיזוק מעמד הלקוח מול חברת הביטוח בקרות אירוע ביטוח, .
הגדלת הזמינות של מגוון חברות ללקוח והורדת הריכוזיות בתחום הביטוח האלמנטרי.
במדינות רבות בעולם מקובל שבנקים עוסקים בתחום הביטוח.
ממכתב הפיקוח על הבנקים .
מפברואר 2015 עולה כי מאז 2014 , רוב המדינות מתירות לבנקים לעסוק בתחום הביטוח .
ומאפשרות להם להפיץ מוצרי ביטוח, וכי רובן מאפשרות גם פעילות חיתום ומכירה של מוצרים.
פעילות הפצת הביטוח מתאפשרת במגבלות שונות, בהן דרישה לפעול באמצעות חברות-בנות, .
מגבלות על אופן הפעילות ודרישות רישוי103 .
מגבלות אלה דורשות יצירה של תשתית מקומית .
הולמת לשילוב הבנקים בתחום.
יצוין כי הצעת מוצרי ושירותי ייעוץ, חיסכון, ביטוח והשקעות .
כלולים במודל העסקי של בנקים דיגיטליים , אלו שנפוצו ברחבי העו לם בשנים האחרונות.
הרחבת תחום העיסוק של המערכת הבנקאית עשויה לתמוך בהקמת בנקים דיגיטליים נוספים .
ולפעול להרחבת התחרות.
כניסה הדרגתית של בנקים לתחום הביטוח האלמנטרי, בהתאם לנהוג בעולם, פועלת .
לטובת הצרכנים, לקידום הקמת בנקים דיגיטליים ולהגברת התחרות והפחתת הר יכוזיות .
בתחומי הביטוח והבנקאות.
מומלץ כי רשות שוק ההון תבחן בשיתוף הפיקוח על הבנקים את האפשרות לאפשר כניסה .
הדרגתית של בנקים ובפרט בנקים דיגיטליים לתחום הביטוח האלמנטרי בשל היתרונות .
שצפויה להניב כניסת שחקנים חדשים לציבור ולשם הגברת התחרות.
להתחשב במכלול הסיכונים ובהשפעתם של פרמטרים שונים ובהם הכללים שיחולו על .
הבנקים בפעילות זו, הדומיננטיות של הבנקים וניגודי עניינים אפשריים, וכן ההשפעה על .
רשות ני"ע כתבה בתשובתה כי האפשרות להכניס בנקים לתחום הביטוח הועלתה בפניה על- .
ידי הפיקוח על הבנקים ומשרד האוצר, ו התקיימו עימם ועם רשות שוק ההון ישיבות בנושא .
102 המערכת הבנקאית בישראל מחויבת לבצע ייעוץ אובייקטיבי ולהפעיל מערך ייעוץ השקעות אובייקטיבי המפוקח על .
משכך, הכוונה היא להרחבת הפעילות בתחום מוצרי הביטוח האלמנטרי בלבד שאינו כולל מוצרי .
חיסכון והשקעה, לרבות ביטוח חיים ופוליסת חיסכון.
103 ,בנק ישראל, הפיקוח על הבנקיםהפצת מוצרי ביטוח על ידי המערכת הבנקאית בישראל, בדומה לעולם , תל .
בנקאות דיגיטלית בתקופה האחרונה.
בנוסף, התקבלה ברשות בקשה מאת הבנק הדיגיטלי לאפשר פעילות שכזו, .
ולדעתה טרם הסרת המגבלות שנקבעו במסגרת רפורמת בכר, יש מקום לבצע בחינה .
משמעותית של השלכות הדבר.
התפתחות מבנה השווקים הפיננסיים הובילה לכך שקווי גבול בין פעילות נותני שירותים פיננסיים .
לנותני שירותים בנקאיים טושטשו, ומוסדות פיננסיים שונים רוצים להרחיב את מגוון פעילותם .
לתחומי העסקים של האחר.
ההתקדמות הטכנולוגית אפשרה לנותנ י השירותים הפיננסיים .
והבנקאיים לנצל את ערוצי ההפצה שלהם ואת רשתות הקשר עם הלקוחות באופן רווחי יותר .
באמצעות הצעה של מגוון רחב של מוצרים ושירותים.
תופעה זו מתעצמת בשנים האחרונות גם .
בעקבות כניסה של גופים נוספים, שאינם מהמגזר הפיננסי, לתחומי השירותים הפיננסיים .
והבנקאיים בזכות ההתפתחות הדיגיטלית.
בשוק האשראי נהנתה המערכת הבנקאית מבלעדיות במשך שנים ארוכות, ותחום זה נפתח .
לתחרות בשנים האחרונות בעקבות כניסה של גופים חוץ -בנקאיים.
הוועדה לבחינת התחרות בשוק האשראי דוח שלפיו בשנים האחרונות גברה התחרות בשוק .
האשראי הצרכני 104 בעקבות ירידה במשקל האשראי הבנקאי ועלייה במשקל האשראי החוץ- .
השינוי התרחש בעיקר בזכות גידול באשראי שגופים מוסדיים מציעים, שהיוו בשנים .
האחרונות גורם תחרותי למערכת הבנקאית.
מנגד, באשראי לעסקים קטנים וזעירים לא נרשם .
שינוי בולט במאזן הכוחות בין האשראי הבנקאי לאשראי החוץ-בנקאי, והבנקים המשיכו להיות .
מקור האשראי הכמעט בלעדי עבורם.
משכך לא חל שינוי מהותי בהתפלגות סך האשראי .
העסקי, כפי שאפשר לראות בתרשים להלן.
סיבה אפשרית לכך היא שגופים חוץ -בנקאיים .
מעמידים אשראי ללווים שפרופיל הסיכון שלהם גבוה יותר מאשר תאגידים בנקאיים.
104 ,הוועדה לבחינת התחרות בשוק האשראי, דוח שלישי 16.
תרשים 7: התפלגות האשראי מהמגזר הפיננסי 105 ,למגזר העסקי והצרכני .
ניתן לראות בתרשים את התגברות התחרות ההדרגתית בשוק האשראי הצרכני בשנים .
2016 עד2020 בעקבות כניסתגופים מוסדיים.
4% ( בידי גופים אחרים 5.
4% בידי גופים מוסדיים ו-9% בידי חברות .
כרטיסי אשראי) ואילו ב-2020 הועמד 76.
7% מהאשראי הצרכני בידי הבנקים ו- 23.
8% בידי גופים מוסדיים ו- 12.
5% בידי חברות כרטיסי אשראי).
באשראי העסקי לא חל שינוי מהותי.
בהתאם, ב-2016 הועמד 70.
בידי הבנקים וב-2020 שיעור האשראי העסקי שהעמידו הבנקים היה 69.
התרחבות הפעילות הפיננסית והיעדר גבולות פעילות ברורים מזמנים הרחבה של תחום העיסוק .
הנוכחי של המערכת הבנקאית לשם קידום התחרות בכלל המוצרים והשירותים הפיננסיים.
ואולם, בהיעדר רגולציה אחידה, הפעילות של גופים מתחומי פעילות שונים נתונה לפיקוח של .
מגוון מאסדרים ורגולציות ונוצרים פערים רגולטוריים שיפגעו בקידום התחרות בין הגופים .
משכך יש לבחון את מבנה הפיקוח הפיננסי בישראל ול פשט את האסדרה, כך .
שתיעשה ברמת המוצר והשירות הניתן לציבור ולא ברמת הגורם המספק אותו.
עלה כי אף על פי שישנם חוקים הקובעים חקיקה אחידה על כל הגופים המציעים שירות .
מסוים יש מקרים בהם מתקיימים הבדלים ר גולטוריים התלויים בסוג נותן השירות הפיננסי .
ובזהותו ולא באופיו של השירות הניתן , והם עלולים ליצור פערים רגולטוריים ולפגוע .
בתחרות ובטובת הציבור .
בנקים, גופים מוסדיים וחברות כרטיסי אשראי בלבד .
בנקאות דיגיטלית ב-2019 דיווח מרכז מחקר106 כי במשך השנים נעשו כ-32 .
ניסיונות לכונן רפורמה בשוק הפיננסי .
ניסיונות אלה נתקלו בקשיים רבים, שעיקרם חוסר הסכמה בין המ אסדרים והתנגדות רבה .
מצידם בשל מגוון אינטרסים, ונדרשו בממוצע כעשר שנים עד שיושמה כל רפורמה.
מאסדרים ורפורמות רגולטוריות הם אחת הסיבות לכך שישראל נחשבת מדינה שהרגולציה בה .
אף על פי כן, חל שיפור בשנים האחרונות: דוח הבנק העולמי מ-2020 מדרג את .
ישראל במקום 35 (מתוך190 )מדינות107, לאחר שדורגה במקום ה-54 בשנת2018 .
מצביע על כשלים מבניים בפעילות הרגולציה בישראל - ריבוי רגולטורים, ריבוי גופי ממשלה .
העוסקים ברגולציה ותיאום נמוך ביניהם, וכן אמון נמוך בין החלקים השונים בחברה ובין הציבור .
למגזר העסקי ולמדינה108.
במשך השנים יושמו רפורמות להגברת התחרות באספקת שירותים בנקאיים ופיננסיים.
אלו מקשות לחלק חלוקה דיכוטומית את תחומי הפעילות בין רשויות הפיקוח הקיימות.
האחרונות החלו לפעול גופים פיננסיים המבקשים לספק ללקוחותיהם מגוון שירותים שהיום .
מפקחים עליהם מאסדרים שונים.
פירוק סל השירותים הפיננסיים ואספקתם בידי גופים שונים .
מקשה לסווג בבירור שירותים פיננסיים המוסדרים בהווה או יוסדרו בעתיד לפי מאסדר.
על כך, הזיקה בין השירותים הפיננסיים מקשה לבחור גורם מאסדר רצוי, ואפשר לצפות שהקושי .
יגבר בהמשך בשל השתכללות השוק.
במסגרת עבודת צוות משרד האוצר מינואר 2020 התחדדה ההבנה כי ההתפתחויות בשווקים .
מעלות את הצורך לבחון מחדש את מבנה הפיקוח בישראל בוועדה ציבורית 109 .
21 בנושא בחינת מבנה הפיקוח הפיננסי בישראל הוטל על שרהאוצר, .
בשיתוף נגיד בנק ישראל, להקים ועדה ציבורית110 לבחינת מבנה הפיקוח הפיננסי בישראל111 .
ונקבע כי היא תגיש את המלצותיה בתוך300 יום ממועד קבלת ההחלטה.
דרכים לשפר את מבנה הפיקוח הפיננסי בישראל ולהגביר את התחרות בשווקים הפיננסיים.
במסגרת זו הוטל על חברי הוועדה לגבש המלצות בעניין מבנה הפיקוח הרצוי, להמליץ על תיקוני .
חקיקה ליישום מבנה זה, לבחון בראייה כוללת את מבנה רשויות הפיקוח הנוכחי, את חלוקת .
הסמכויות בין המפקחים הפיננסיים ואת האיזון הנדרש ביניהם.
עוד צוין כי לנגד עיני הוועדה .
יעמדו השיקולים שמירה על יציבות המערכת הפיננסית, קידום התחרות, שמירה מיטבית על .
ענייניהם של הלקוחות, עידוד חדשנות ופיתוח שירותים ומוצרים פיננסיים, איזון בין מטרות .
הפיקוח הפיננסי, קידום רגולציה יעילה ועקבית, מניעת ארביטראז' רגולטורי, הפחתת הנטל .
הרגולטורי ויישום משטר אפקטיבי בתחומים איסור הלבנת הון ומימון טרור.
106 מרכז חת- מוקד אקדמי רב-תחומי של המסלול האקדמי של המכללה למינהל.
תכליתו היא בפיתוח והעברת ידע .
בתחומי התחרות והרגולציה.
107 World Bank Group, Doing Business 2020 .
108 המכללה למינהל, חת- מרכז לחקר התחרות והרגולציה, הרפורמה בענף הסלולר בישראל (מאי 2019 .
109 ,משרד האוצרמסקנות הצוות המשרדי בעניין זה ות המפקח על שירותים פיננסיים מוסדרים ( 14.
110 ועדה שתכלול שמונה חברים.
בראשה יעמוד מנכ"ל משרד האוצר, סגנו יהיה המשנה לנגיד בנק ישראל, וחבריה יהיו .
הממונה על התקציבים במשרד האוצר, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (כלכלי), יושב ראש המועצה הלאומית .
לכלכלה וסגנו ישמש כמחליפו עד למינוי וכלכלן בכיר מומחה לתחום הפיננסים מבנק ישראל שימונה על ידי נגיד .
בנק ישראל ואינו מחטיבת הפיקוח על הבנקים ושלושה נציגים נוספים מטעם הציבור שימנה שר האוצר בהסכמת .
111 ,משרד ראש הממשלההחלטת ממשלה 240: בחינת מבנה הפיקוחהפיננסי בישראל ( 1.
עלה כי הוועדה הציבורית שהוקמה לבחינת מבנה הפיקוח הפיננסי בישראל מכח החלטת .
הממשלה 240 באוגוסט2021 לא השלימה את עבודתה בהתאם ללוחות הזמנים שנקבעו .
בהחלטת הממשלה (עד יוני 2022) .
מומלץ שהוועדה תשלים את עבודתה לנוכח .
השפעותיה המהותיות על מבנה השווקים הפיננסיים, על הגורמים הפועלים בהם בהווה .
ובעתיד ו על האפשרות להביא להתייעלות, לחדשנות ולהרחבת התחרות בשווקים .
מלשכת מנכ"ל משרד האוצר נמסר ב - 17.
22 כי הליך מינוי הוועדה ארך כמה חודשיםוכלל .
איתור נציגי ציבור והסדרת מינויים (כתבי המינוי של נציגי הציבור נחתמו ב- 9.
כי מאז עבודת הוועדה כללה עבודה מאומצת שכללה 16 ישיבות, למידת הנושא, הקשבה .
לרגולטורים שונים ולגורמים ממדינות שונות, מהאקדמיה ממוסדות פיננסיים ומהציבור .
הקשור למועד מתן המלצות נכתב כי " לאחר התייעצות עם היועץ המשפטי למשרד האוצר , .
סברנו כי יש למנות את פרק הזמן הנדרש להשלמת המלצות הוועדה מהמועד שבו החלה .
בהתאם לכך, על הוועדה להשלים את עבודתה תוך 300 ,יום ממועד זה .
הטמעתטכנולוגיות ותשלומים מתקדמים .
בהתאם להמלצות הוועדה לבחינת צמצום השימוש במזומן (ועדת לוקר), במרץ 2014 הוקמה .
הוועדה הבין- משרדית 112 .
)לקידום השימוש באמצעי תשלום מתקדמים בישראל (ועדת מנדלסון .
הוועדה הוקמה כדי להסדיר את תחום אמצעי התשלום המתקדמים בהיבטים של אבטחת מידע, .
הלבנת הון ומימון טרור, המשכיות עסקית, תחרות, יציבות ויעילות, וזאת באופן שיעודד את .
הציבור בישראל להרחיב את השימוש באמצעי תשלום מתקדמים.
מסקנות הוועדה הצביעו על צורך לקדם מהלך משולב הכולל אסדרה של תשתית משפטית, .
הוועדה כללה בין המלצותיה התאמה של החקיקה הקיימת בשלושה .
רבדים: המשתמשים באמצעי התשלום המתקדמים, ספקי השירותים הפיננסיים ומערכות .
התשלומים, וכן הדגישה את הצורך לגבש חוק להסדרת שירותי התשלום ולהקים מערכת .
תשלומים קמעונאית חדשה לסליקה מהירה של תשלומים באמצעי תשלום מתקדמים.
מערכות התשלומים בישראל .
מערכות התשלומים והסליקה הן חלק חיוני מהתשתית הכלכלית והפיננסית במשקים מודרניים.
לתפקודן הבטוח והיעיל חשיבות בהתפתחות של יציבות פיננסית ובשמירה עליה.
מערכות אלה כפופות לסמכות הפיקוח על מערכות תשלומים, הנתונה לר וב לבנק המרכזי.
בהתאם, בסעיף 4(5 ) לחוק בנק ישראל הופקדה בידי בנק ישראל ההסדרה של מערכות .
התשלומים והסליקה במשק כדי להבטיח את יעילותן ואת יציבותן, לרבות בהתאם לחוק .
112 בוועדה נכללו נציגים ממשרד ראש הממשלה, מהרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור, מרשות המיסים, ממשרד .
המשפטים, מרשות התחרות, ממערך הסייבר הלאומי, מהרשות הממלכתית לאבטחת מידע, מפרקליטות המדינה, .
ממשטרת ישראל, ממשרד האוצר ומבנק ישראל.
בנקאות דיגיטלית מערכות תשלומים, התשס"ח -2008 (להלן- חוק מערכות תשלומים), שנקבעו בו סמכויות .
הפיקוח והבקרה על המערכות 113.
התשתית הפיננסית בישראל כוללת מערכות תשלומים וסליקה המשמשות להעברת תשלומים .
ולסליקתם, מערכות תקשורת ואמצעים לביצוע תשלומים.
אלה פועלות ככלל בזמינות ובאמינות .
תפעולית גבוהה, והן נועדו לתמוך בביצוע עסקות תשלום רציפות במשק.
מקנה לנגיד בנק ישראל את הסמכות להכריז על "מערכת מבוקרת".
המערכת ואת מפעילה לסמכויות המוקנות לבנק ישראל לפי החוק.
נוסף על כך, החוק מאפשר .
לנגיד להכריז כי מערכת מבוקרת היא "מערכת מיועדת", וכך להעניק הגנה על סופיות .
ב-2013 הוקמה יחידה ייעודית לפיקוח על מערכות תשלומים בתוך האגף למערכות תשלומים .
יחידת הפיקוח על מערכות תשלומים הפכה לאגף בשנת 2022 שתכליתו להבטיח .
את יעילותן של מערכות התשלומים בישראל ואת יציבותן באמצעות אסדרה, הערכה ובקרה.
בנובמבר 2014 אימץ בנק ישראל את יישום עקרונות ה-PFMI שהתווה ה-BIS והחילם על מערכות .
עקרונות אלה קובעים אמות מידה בין-לאומיות בתחומי האחריות של .
מאסדרי מערכות התשלומים ואת התבחינים לתשתית השוק הפיננסי 115 .
תרשים8: הסמכויות והעקרונות לפיקוח על מערכות התשלומים המבוקרות .
מערכות התשלומים המבוקרות116 :בידי בנק ישראל הן(א) מאז 2007 בנק ישראל מתפעל את .
מערכת זה"ב (זיכויים והעברות בזמן אמת) מסוג RTGS ( Real Time Gross Settlements.
113 חוק מערכת תשלומים, התשס"ח- 2008 , מסדיר בין היתר את האופן שבנק ישראל מכריז על מערכות תשלומים, את .
הבקרה עליהן, הוראות בדבר סופיות התשלומים במערכות והליכי פירוק של משתתף בהן.
114 כאמור בסעיפים2 ו-3 לחוק מערכות תשלומים, התשס"ח-2008.
115 BIS (Bank for Internation al Settlements), Principles for Financial Market Infrastructure (April 2012) .
116 בהתאם לחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968 , רשות ני"ע מפקחת על מסלקות הבורסה.
אלה משתתפות במערכת זה"ב .
והן חלק ממערך התשלומים בישראל.
נועדה להבטיח סליקה יעילה ואמינה של תשלומים בשקלים במשק בזמן אמת ובאופן סופי .
נוסף על הסליקה הדו-צדדית של לקוח מול לקוח ושל בנק מול בנק, המערכת משמשת מסלקה .
סופית של הסליקה הבין-בנקאית, והיא מקושרת ישירות למערכות התשלומים במשק ; (ב) מס"ב .
מתפעל מערכת אלקטרונית של זיכויים, חיובים והעברות תשלומים .
מערכת זו משמשת לסליקת .
הוראות חיוב וזיכוי שאינן מבוססות על מסמכי נייר, בהן הרשאות לחיוב חשבון, תשלומי .
משכורות והחזרי מס שהבנקים ולקוחות שונים המורשים לעשות שימוש במערכת מעבירים 117 .
במרץ2020 השיקה מס"ב מערכת לביצוע תשלומים מיידיים 118 ;(ג) חברת שב"א מתפעלת .
מערכת שיר ותים בכרטיסי חיוב שעניינה אישור, איסוף ועיבוד של העסקאות המתבצעות .
בישראל בכרטיסי חיוב; (ד) עוד מתפעלת חברת שב"א מערכת מכשירי בנק אוטומטיים למיתוג .
הרשתות של מכשירי הבנק האוטומטיים למשיכת מזומנים; (ה ) מערכת CLS ( Continuous Linked .
Settlement) היא מסלקה בין- לאומית לעסקות המרה בין מטבעות -חוץ.
תרשים 9: מערכות התשלומים המבוקרות בישראל .
117 הוראות החיוב והזיכוי נסלקות בערבו של יום ההעברה, לפי ערך אותו היום.
העברות בין-בנקאיות נרשמות ביום .
העסקים שלאחר יום ההעברה.
המשתתפים בסליקה רשאים להחזיר חיובים וזיכויים כמה ימים לאחר מועד הצגתם.
הוראות מוחזרות מקבלות את ערך יום העסקים של יום הצגתן.
על פי הוראת בנק ישראל, חמ"ת- 2010-1 , מיולי2010 , .
חל איסור להעביר תשלומים במס"ב בסכום גבוה מ-1 .
מיליון ש"ח, פרט למקרים שהוחרגו בהוראה .
118 ראו הרחבה בתת-הפרק: מערכת תשלומים מיידיים.
בנקאות דיגיטלית מערך התשלומים בישראל עובר בשנים האחרונות תהליך של חדשנות, בדומה למגמה בעולם, .
בעקבות התפתחויות טכנולוגיות ושינויי חקיקה.
התהליך מתבטא בהיצע מגוון של אמצעי .
תשלום מתקדמים ופלטפורמות חדשות, המאפשרים לספק שירותי תשלום מהירים ויעילים.
ועוד, בשנים האחרונות גבר הצורך לשמור על האיזון בין קידום היעילות והחדשנות במערכות .
התשלומים ובין שמירה על יציבותן, זאת על רקע משברים פיננסיים וכניסת שחקנים חדשים .
בעקבות ההתפתחות הטכנולוג ית.
כניסת שחקנים חדשים חיונית להגברת התחרות ולקידום .
חדשנות בשוק התשלומים, אך היא מחייבת התאמה של מערך התשלומים, לרבות בהיבטים של .
בישראל פועלות חמש מערכות שהוכרזו כמבוקרות בידי נגיד בנק ישראל מכוח חוק .
בתשובת הפיקוח על הבנקים נמסר כי הפיקוח על מערכות תשלומים ביצע בחינה של האפשרות .
להכריז על כמה מערכות נוספות כמבוקרות במהלך השנים האחרונות, וחלקן נמצאות עדיין .
לנוכח השינויים והחידושים במערך התשלומים, מומלץ כי בנק ישראל ישלים את בחינתו .
ויבצע בחינות נוספות באופן עתי של שוק מערכות התשלומים כדי להחליט אם יש עוד .
מערכות שיש להכריז שהן מבוקרות או מיועדות.
ההתפתחות הטכנולוגית הביאה עמה מגוון אמצעי תשלום מתקדמים ודרכים לספק שירותי .
תשלום מגוונים ויעילים.
שירותי תשלום כוללים ניהול חשבון תשלום, הנפקת אמצעי תשלום, .
סליקת עסקות תשלום והפעלת כספומטים.
את מרבית שירותי התשלום בישראל מספקים .
שינויים טכנולוגיים הכניסו לתחום שחקנים חוץ-בנקאיים, ואלו מציעים לציבור .
בין היתר שירותי תשלום הדומים במהותם לחשבון עו"ש, ומשכך כניסתם צפויה להגדיל את .
על אף החשיבות שבכניסת שחקנים חדשים לתחום שירותי התשלום, פעילותם לא הוסדרה .
בחקיקה ייעודית, למעט פעילות סולק של כרטיס חיוב בחוק הבנקאות - רישוי, ופעילות של .
מנפיק כרטיס חיוב בחוק שירותים פיננסיים מוסדרים.
יש לפקח על נותני שירותי תשלום בין .
היתר לשם שמירה על ענייניהם של הלקוחות ובתי העסק שבכספיהם מבוצעות עסקות התשלום .
וכיוון שפעילותם של גופים אלה חיונית לקיומו של מסחר תקין ושוטף.
האסדרה נועדה בין היתר .
להבטיח הגינות ולהגביר את אמון הציבור.
בהיעדר הסדרה של פעילות נותני שירותי התשלום, .
נפגעת יכולתם להשתתף במערכות התשלומים 119 .
שמשתתפים בה כל התאגידים הבנקאיים .
במשך השנים ציינו ועדות שונות שיש לקדם חקיקה בנושא.
ועדת שטרום (ספטמבר 2016 ) .
המליצה להסדיר את מכלול שירותי התשלום לפי ההנחיה האירופית המחייבת לעקרונות ה- .
PSD2 ( Payment Services Directive ), בהתאמה לשוק המקומי.
עקרונות ה-PSD2 נכנסו לתוקף .
119 הגישה למערכות התשלומים תלויה בכך שהמשתתף עומד בדרישות הרגולטוריות, מתחייב לכלליהן ועומד בכל .
הדרישות העולות מכללי המערכת.
בינואר 2016 ויושמובחוק המדינות החברות באיחוד האירופי בינואר 2018.
לקבוע דרישות אחידות לגופים חוץ -בנקאיים המבקשים לספק שירותי תשלום ולעודד את .
התחרות בתחום כדי לשמור על אמינותם ובטיחותם של הגופים ועל יציבות מערך התשלומים.
ועדת מנדלסון (יוני 2017 ) הצביעה על צורך באסדרה רוחבית ואחידה לכלל השירותים שגופים .
אלו מס פקים, זאת כדי למנוע, במידת האפשר, כפל רגולטורי, וליצור תנאים אחידים למתן .
במרץ 2016 הוקמה ועדת משנה בהובלת בנק ישראל ובהשתתפות משרד המשפטים, משרד .
הוועדה נועדה לגבש אסדרה רוחבית ואחידה של כלל שירותי התשלום .
בהתאמה להתפתחות הטכנול וגית בתחום שירותי התשלום, להעניק הגנה מלאה ורחבה .
לצרכנים ולאפשר תחרות בין נותני שירותי התשלום השונים.
בדיוני ועדת המשנה גובשו עקרונות .
להסדרת שירותי תשלום בבחינת שני רבדים: (א) הוראות מהותיות והגנות צרכניות בתחום .
שירותי התשלום; (ב) היבטי הרישוי והפיקוח של נותני שירותי התשלום.
באוקטובר 2020 נכנסלתוקף חוק שירותי תשלום, התשע "ט-2019 ,)(להלן חוק שירותי תשלום .
ובמסגרתו נקבעו הגנות צרכניות בנוגע לכל נותני שירותי התשלום120 .
הגנות אלה נועדו לשמור .
על האינטרס של הלקוחות המשלמים והמוטבים (פרטיים ובתי עסק) כדי להבטיח את כספם .
ושאיכות השירות שיקבלו תהיה אחידה.
נוסף על כך, החוק נועד להתאים את האסדרה החוקית .
הקיימת לשינויים המתרחשים בשוק שירותי התשלום, בטכנולוגיה ובכלכלה ולהסדיר את יחסי .
הכוחות בכלל ואת היחסים החוזיים בפרט בין כל נותני שירותי התשלום ובין לקוחותיהם .
במקביל לחקיקת חוק שירותי תשלום, קודמה הסדרה של היבטי הרישוי בעניין נותני שירותי .
באוגוסט 2018 פרסם משרד האוצר את תזכיר חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים .
(שירותים פיננסיים מוסדרים)(מתן שירותי תשלום), התשע"ח-2018 (להלן- תזכיר חוק נותני .
שירותי תשלום מאוגוסט 2018 ).
עיקרי החוק המוצע התייחסו לקביעת הרגולטור וסמכויות .
הפיקוח, חובת רישוי לעוסק במתן שירותי תשלום וחובה לקבל היתרי שליטה והחזקה בבעל .
רישיון, הגבלות מיוחדות על בעל רישיון למתן שירותי תשלום ותנאי הגישה למערכות תשלומים .
תזכירהחוק ביקש להסדיר את הפעילות של נותני שירותי התשלום בתוך חוק שירותים פיננסיים .
הוצע לקבוע שהממונה על שוק ההון ישמש מפקח לעניין מתן רישיונות לנותני .
שירותי תשלום, בהתאם לסעיף 2 לחוק שירותים פיננסיים מוסדרים, המטיל על הממונה לפקח .
על כלל נותני שירותים פיננסיים בכפוף לאישור שר האוצר.
הבחירה בממונה נבעה מכך שיש .
קשר בין הפעילות של נותני שירותי תשלום ליתר השירותים הפיננסיים.
פעילות נותני שירותי התשלום בהגדרת נותן שירותים פיננסיים שבחוק הפיקוח על שירותים .
מוסדרים ולהחיל עליהם את כל הוראות החוק.
120 באוקטובר2016 פורסם מסמך העקרונות לאסדרת שירותי התשלום בידי הוועדה לקידום השימוש באמצעי תשלום .
מתקדמים; ביולי 2017 פרסם משרד המשפטים את תזכיר החוק; ביולי 2018 ;הונח בכנסת לקריאה ראשונה .
בספטמבר 2019 פורסם החוק, והוא נכנס לתוקף באוקטובר2020 .
121 ,משרד המשפטים, אתר החקיקה הממשלתיתזכיר חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים .
מוסדרים)(מתן שירותי תשלום), התשע"ח - 2018 ( 13.
בנקאות דיגיטלית עלה כי חוק שירותי תשלום נכנס לתוקף באוקטובר 2020 , עם זאת, תזכיר חוק נותני שירותי .
תשלום מאוגוסט 2018 לא קודם על אף החשיבות שבאסדרה לצורך שיתוף וחיבור בין .
מבקשי הרישיון למערכות התשלומים, לפיקוח הנדרש על פעילותם ולהגברת התחרות על .
שירותים פיננסיים וצמצום הריכוזיות.
נוכח התמשכות ההליכים להסדרת העיסוק בשירותי תשלום, ובכלל זה העיכוב בפרסום .
מסקנות הוועדה לבחינת מבנה הפיקוח הפיננסי, שפועלת בימים אלה ונדרשת בין היתר .
לטפל בתחום זה, לצד הפיגור בהשוואה לנהוג בעולם בהסדרת פעילותם של נותני שירותי .
התשלום וההשלכות הנובעות מכך בהיבטי התחרות, החדשנות והיעילות של מערך .
התשלומים, מומלץ כי משרד האוצר ימשיך ל פעול לקידום האסדרה.
חוק שירותים פיננסיים מוסדרים נועד להסדיר את הענף הפיננסי החוץ-בנקאי ולפתח את ענף .
השירותים הפיננסיים כענף יעיל, לגיטימי ומפותח, ליצור חלופ ה הולמת לשירותים הפיננסיים .
המוסדיים וכן למנוע שימוש בענף למטרות שאינן כשרות.
החוק מעניק לרשות שוק ההון .
עצמאות מוסדית ומטיל עליה לפקח על נותני שירותים פיננסיים מוסדרים, כהגדרתם בחוק, .
המונים כ- 2,700 בעלי רישיון ובכללם חלפני כספים, חברות מימון חוץ-בנקאי, מנפי קי כרטיסי .
חיוב, חברות פינטק, ובהן פלטפורמות 122P2P , ארנקים דיגיטליים, מיזמי מטבעות וירטואליים וכן .
אגודות פיקדון ואשראי.
כל זאת נועד לדאוג לרווחת הצרכנים, המבוטחים והחוסכים ולשמור על .
יציבות הגופים המוסדיים שהרשות מפקחת עליהם (חברות ביטוח וקופות הגמל), לעודד חדשנות .
טכנולוגית ועסקית, לקדם תחרות ולהגביר את הנגישות לשירותים פיננסיים.
בתזכיר חוק נותני שירותי תשלום מאוגוסט 2019 הוטלו על רשות שוק ההון משימות נוספות .
והורחבו תחומי פעילותה במסגרת חוק שירותים פיננסיים מוסדרים.
רשות שוק ההון הלינה כמה .
פעמים לפני משרד האוצר על תקצוב בחסר לצורך פעילותה התקינה ובהתחשב בגידול הניכר .
לדבריה, תקציב הרשות נמוך גם בהשוואה למאסדרים פיננסיים אחרים (רשות ני"ע .
היא אינה גוף סטטוטורי כמותם, על אף העצמאות המוקנית לה, ותקצובה ותקניה .
במצגת לוועדת הכספים בכנסת מיולי 2021 הצביעה הרשות על תקצוב .
חסר של 150 מיליון ש"ח (תוספת נדרשת של כ- 114% יחסית לתקציב הרשות הקיים, בסך של .
כ-70 מיליון ש"ח123 ) להסדרת פעילותה הן בתחום הפנסיה, הביטוח והגמל והן בתחום שירותים .
על פי אומדני הרשות, התקציב הנדרש לתחום השירותים הפיננסיים .
המוסדרים הוא 48 מיליון ש"ח, ואילו הפעילות תוקצבה בפועל בכ-4.
5 מיליון ש"ח בלבד (פחות .
מעשירית הסכום הנדרש).
לטענת הרשות, התקצוב בחסר הוביל להסטת משאבים לטובת פעילות האסדרה על שירותים .
פיננסיים מוסדרים מהמשאבים שנועדו לפיקוח על הפנסיה ו על הביטוח, זאת אף שהיקף .
הכספים המפוקחים בפנסיה ובביטוח עלה וצפוי להמשיך לעלות גם בעתיד.
גרם הארכה של משך הזמן לטיפול בפניות הציבור וחוסר יכולת לפתח שירותים חדשים לציבור, .
לרבות אתר לחינוך פיננסי ומערכות חדישות לטיוב הפעילות בתחום פניות ה ציבור ומתן .
זאת ועוד, לדבריה, נפגעו יכולות הפיקוח והבקרה למען ציבור החוסכים והמבוטחים, .
תשלומים מעמית לעמית .
123 על פי מצגת רשות שוק ההון לוועדת הכספים בכנסת מיולי2021 , "תקציבקיים: כ -70 מיליון ש"ח (מזומן) ועוד20 .
")מיליון ש"ח (בהתחייבויות מותנות בהכנסה .
תופעה שהתבטאה בין היתר בחוסר משמעותי בכוח אדם במחלקות הביקורות והשירותים .
יצוין כי משרד מבקר המדינה המליץ בשנת 2021 לבחון את ההתאמה של .
תקציב הרשות וכוח האדם העומד לרשותה למשימות שהיא נדרשת לבצע ולנוכח השינויים שחלו .
בהן בשנים האחרונות124.
אגף תקציבים פועל כיחידה מקצועית ומרכזית בתוך משרד האוצר והוא אחראי על קביעת .
המדיניות הכלכלית של הממשלה.
בין תפקידיו העיקריים: הכנת תקציב המדינה והגשתו לאישור .
הממשלה וגיבוש המדיניות המאקרו -כלכלית של הממשלה והגשתה לאישור מקבלי ההחלטות.
במסגרת זו אחראי האגף על הטיפול בהיבט התקציבי בתהליך קבלת ההחלטות בממשלה 125 .
דוח של משרד האוצר מינואר 2020 , בחלוף כשלוש שנים מחקיקת חוק שירותים פיננסיים .
מוסדרים, דיווח שנוצרו פערים בין יעדי החקיקה ובין יישומה בפועל בידי רשות שוק ההון.
ממצאי הדוח, שנערך בידי סגן הממונה על התקציבים והיועץ המשפטי של משרד האוצר, הרשות .
לא עמדה בפרקי הזמן שהוגדרו לצורך בחינת רישיונות ומתן תשובה למבקשי רישיון (נכון .
לדצמבר 2019 לא נבדקו כ-71% מתוך 1,902 בקשות שהוגשו לרשות), פרסמה מספר מצומצם .
של הוראות וחוזרים להסדרת התחום ולא התקינה תקנות, וכן ביצעה מספר מצומצם של ביקורות .
לשם מאבק בהלבנת הון ובמימון טרור בתחום.
בדוח נכתב כי עיקר מעייניה של הרשות .
ומשאביה נתונים לשוק הביטוח והחיסכון, ותחום השירותים הפיננסיים המוסדרים מצוי אחריו .
עוד נכתב כי גישת הפיקוח של הרשות זהירה ומצמצמת לעניין השירותים .
הפיננסיים המוסדרים ואינה מותאמת למרבית התחומים שהוסדרו בחוק, במיוחד בעניין נותני .
בדוח נסקרו כמה חלופות לעניין זהות הגורם המפקח, ובסופו הומלץ בין היתר .
להותיר בידי הרשות את הפיקוח על שירותים פיננסיים שהסדרתם הושלמה, להטיל על רשות .
ני"ע את הפיקוח על שירותים פיננסיים שהסדרתם טרם הושלמה126 ,, לרבות נותני שירותי תשלום .
וכן ליצור מנגנון לתיאום בין הרגולטורים הפיננסיים השונים למניעת כפל רגולטורי.
בדצמבר 2020127 וביוני2021128 פרסמה רשות שוק ההון מסמכים ובהם פירוט הסתייגויותיה .
מהעברת הפיקוח על שירותי תשלום מידיה לידי רגולטור פיננסי אחר, למעט בנוגע לגופים .
העשויים לעורר סיכון מערכתי ולמערכת התשלומים המרכזית.
להלן הטענות העיקריות שעלו .
זיקה בין שירותי תשלום לשירותים פיננסיים מוסדרים : חלק גדול מהפעילות של נותני .
שירותי תשלום דומה במהותו לפעילות שמבצעים הן נותני שירות בנכס פיננסי הן נותני .
שירותי אשראי שהיום הרשות מפקחת עליהם, לפיכך חלק לא מבוטל מעבודת האסדרה .