HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בחברה מוגדרים כמנהלי מערכת מקומיים , דבר המהווה חולשה ומעצים את יכולת התוקף לנצל .
את ההרשאות המקומית ; נמצא כי אין מיצוי מיטבי של שירות ה-SOC ;של החברהונמצא כי אין .
תוכנית המשכיות עסקית לארגון.
משרד התחבורה מצא בביקורות שביצע שורה של ליקויים רוחביים המחייבים טיפול .
מומלץ כי המשרד יסייע לגופים לטפל בליקויים הרוחביים שעלו באמצעות ייעוץ .
והכוונה וכן יבחן לספק לגופים במגזר שירותים רוחביים שיקצרו את טווח הזמן לטיפול .
למשל, בתחומי הניטור והתגובה: התקשרות עם צוות תגובה שמשרד התחבורה .
ינגיש לטובת כלל המגזר לטיפול במשברי סייבר; כתיבת תבניות סטנדרטיות למכרזי רכש .
לרבות התקשרות עם שירותי SIEM/SOC ויועצי סייבר; הנגשת נוהלי סייבר בנושאים .
כלליים; רכישת מוצרים לביצוע מבדקי חדירה ואפשרות לבצע ביקורות באמצעותם בכלל .
בביקורת נמצא כי משרד התחבורה לא ביצע מעקב אחר תיקון הליקויים שמצא בביקורות .
מומלץ כי משרד התחבורה יבצע מעקב על הליקויים שמצא, תוך קביעת לוח זמנים .
לתיקונם על ידי הגופים.
חברה ז' מסרה בתשובתה ביוני 2022 כי הוגדרו בחברה תקני כוח אדם ייעודיים בתחומי הסייבר .
למימוש הפעילות, אך בשל תנאי השכר המגבילים שהיא יכולה לשלם ולאור הביקוש הגבוה .
במשק למקצועות אלה, נוצר קושי משמעותי בגיוס התקנים הללו.
חברה ז' הוסיפה כי לגבי נושא .
התקצוב, קיימים פערים תקציביים משמעותיים בין הדרישות במדיניות לבין התקציבים הייעודיים .
שיש להקצות לנושא ושבלעדיהם לא ניתן יהיה לממש את הדרישות באופן מלא ושוטף.
חלק מהדרישות שפירטה חברה ז' שלגביהן קיים פער תקצ יבי: הדרישה לעמידה בתקן .
ISO27001 או תורת ההגנה 2.
0 ; הדרישה להקצות תקציב ייעודי להגנת הסייבר בגובה 8% .
מתקציב ה-IT וכן10% מתקציב הטכנולוגיות של פרויקטים חדשים; הדרישה להכין תוכנית .
המשכיות עסקית והתאושששות מאסון; והדרישה להבטיח את רמת הגנת הסייבר גם אצל .
SOC בגופי מגזר התחבורה .
אחד מהתחומים שבהם נמצאו פערים רוחביים במרבית גופי ה-A במגזר התחבורה הוא הקמת .
לפי המדיניות, כל הגופים במגזר התחבורהנדרש ים ליישם מנגנוני רישום ואיסוף .
אירועים לצורך ניטור אירועים חריגים, זיהוי ם והתראה עליהם.
ניטור זה יופעל עבור מערכות .
הגנה, ממשקי ניהול של מערכות ההגנה, תשתיות, מערכות תפעוליות מרכזיות ומאגרי מידע של .
המשרד, ויבוצע באמצעות SIEM/SOC פנים-ארגוני או באמצעות שירות של חברה חיצונית .
הגנת הסייבר במגזר התחבורה חיבור הגופים עצמם ל-SOC משלהם משפיע גם על אפשרות החיבור ל-SOC המגזרי, שכן חלק .
גדול מהנתונים המוצגים בו משתקפים ממרכזי ה-SOC של הגופים ומקלים על החיבור ל-SOC .
מוצע כי אגף הסייבר בשיתוף הגופים ימפה בהקדם את הפעולות הדרושות להקמת SOC .
בארגונים שחסרים יכולות ניטור או לחיבורם ל-SOC ,המגזרי כמתן מענה ראשוני גם לארגון .
תוך מתן עדיפות לגופי A .
שאינם בעלי יכולות ניטור .
זאת ועוד, מוצע שאגף הסייבר יגדיר מתודולוגיה סדורה להקמת SOC ארגוני המבוססת .
על ניסיונו בתחום, יבצע רכש מרכזי למוצר או לשירות MSSP וילווה את הגופים ליישום .
הפתרון ולהפעלתו, כדי לנהל את אירועי הסייבר ולהתריע בזמן אמת על התקפות במגזר .
| 111 | דוח התשפ"ג | סייבר ומערכות מידע| מבקר המדינה-2022 .
ה | הגנת הסייבר במגזר התחבורה סיכום .
תשתיות ה תחבורה נועדו להבטיח את הבטיחות ו היעילות של התחבורה הימית, התחבורה .
האווירית והתחבורה ה יבשתית עבור כל משתמשי הדרך.
ככל שתשתית מסוימת חיונית .
יותר לחיי היום-יום של התושבים, כך היא מושכת יותר את התוקפים וככל שהיא תלויה .
יותר בממד הסייבר, כך היא פגיעה יותר לתקיפות שעשויות לגרום לשיבושים בתפקודה .
התקין ואף להשבתתה המלאה, לפגיעה כלכלית ניכרת ו לפגיעה בחיי אדם.
ממצאי דוח זה משקפים בעיה מבנית ותפקודית יסודית בכל הנוגע להערכות של מדינת .
ישראל לאיומי הסייבר במגזר התחבורה.
במהלך הביקורת חל שיפור בכמה תחומים .
שבהם פועל אגף הסייבר במשרד התחבורה, ובהם: הקמת SOC מגזרי, פרסום מדיניות .
וביצוע ביקורות בחלק מהגופים המונחים לבחינת עמידת הגופים בה; קידום אסדרת תחום .
הרכב האוטונומי, לרבות תיקון החוק, פרסום נוהל והקמת מרכז הניסויים בבאר שבע.
זאת עדיין קיימות כמה בעיות יסודיות: .
חסרה הסדרת תחומי האחריות והסמכות של מערך הסייבר ומשרד התחבורה בכל הנוגע .
לגופים שאינם תמ"ק; משרד התחבורה אחראי לפעילויות המגזר אולם אין בידיו תמונה .
מלאה של מצב ההגנה של הגופים בו; היעדר הלימה בין האיומים והמענים להם במגזר .
כולו לבין המשאבים של משרד התחבורה; היעדר דרישות סייבר בהתקשרויות בחלק ניכר .
מהפעילויות במגזר והיעדר הקצאת המשאבים הנדרשים לכך על ידי הגופים.
הבעיה התפקודית והמבנית שהועלתה בדוח זה אפשר כי היא רלוונטית למגזרים גדולים .
נוספים, ו לכן טיפול מערכתי בנושאים אלו עשוי לשפר את מוכנות המשק והמגזרים .
הגדולים הפועלים בו להתמודד עם אירועי סייבר .
במסגרת ביקורת זו בוצע מבדק חדירה על ידי צוות הביקורת בתחום התחבורה של עירייה .
חשיבותה של פעולה חדשנית זו, שיושמה לראשונה בדוח ביקורת של משרד מבקר .
המדינה, הינה בכך שהיא מאפשרת להעריך את מוכנותו האמיתית של הגוף לעמוד בפני .
התקפות סייבר , באמצעות שימוש בכלים החושפים חולשות אבטחה בסביבת העבודה .
התפעולית של הגוף ולסייע בכך באופן מעשי וממשי לשיפור רמת ההגנה של הגופים .
על משרד התחבורה ועל מערך הסייבר לוודא כי תשתיות התחבורה ובפרט התשתיות .
הקריטיות, מבצעות הערכת סיכונים באופן שוטף ומשפרות את מידת עמידתן ב פנ י .
מתקפות סייבר אפשריות.
הגנת הסייבר במגזר התחבורה
תהליך הגלובליזציה מתבטא בעלייה בהיקף הסחר הבין -לאומי (יבוא ויצוא) בסחורות .
בשנת 2020 הסתכם יבוא הסחורות לישראל ב- 240.
4 מיליארד ש"ח ויצוא הסחורות .
מינהל המכסברשות המיסים בישראל (להלן - המכס) אחראי לתנאי .
חוקיות היבוא והיצוא, עוסק במניעת פעולות בלתי חוקיות (ובהן הונאות, סחר בסמים והלבנת .
הון) ומפקח על כלל היבוא לישראל ועל היצוא ממנה, לרבות גביית מכסים ומיסי קנייה 11 .
פרויקט "שער עולמי" הוא פרויקט להקמת מערכת מחשוב חדשה במכס, שתשמש לניהול סחר .
החוץ של מדינת ישראל ותספק מעבר מהיר של סחורות אל המדינה וממנה (להלן - מערכת .
שער עולמי או המערכת).
המערכת נועדה לתמוך בתהליכי העבודה המכסיים, הן בתחום היבוא .
והן בתחום היצוא, ולשפר את אכיפת חוקי הסחר, והיא משמשת מרכיב משמעותי בקיום סחר .
הפרויקט מבוצע במיקור חוץ על ידי ספק חיצוני (להלן - חברה א'), שאחראי לפיתוח המערכת .
הפרויקט החל בשנת 2008 , ובמשך השנים התעוררו קשיים בניהולו וחלו .
בסיום הביקורת כבר עלו לאוויר שלבים א' ב' ו -ג' של הפרויקט (שלב .
מִצהָרִים12 , שלב יבוא בסיסי ושלב יבוא מתקדם).
שלב ד', שהוא השלב האחרון בפרויקט (שלב .
היצוא), מתוכנן להסתיים בשנת 2023 .
סכום ההתקשרויות המאושרות עם חברה א' בנוגע .
לפרויקט (פיתוח ותחזוקה), לרבות בגין העיכובים שחלו בו, היה בסיום הביקורת מיליארד ש"ח 13.
מערכת שער עולמי נועדה להחליף מערכת קודמת ששימשה את רשות המיסים לניהול סחר .
החוץ (להלן - המערכת הישנה), שפיתחה עבורה חברה א' ל פני עשרות שנים, והיא אף מתחזקת .
אותה עד היום (חברה א' אחראית כאמור גם לפיתוח מערכת שער עולמי ולתחזוקתה).
המבנה הלוגי של המערכת הישנה והטכנולוגיה שבאמצעותה היא פותחה, לא הייתה אפשרות .
לבצע אינטגרציה מלאה בין תהליכים מקצועיים שונים.
כמו כן, המערכת הישנה לא סיפקה .
כלים לניהול מידע (אגירה, תחקור ותצוגה של נתונים) ולא תמכה במתן שירותים באמצעות .
גישה מרחוק (ללא צורך בהגעה פיזית של מקבל השירות לבית המכס, לנמל, למחסנים וכו').
10 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, הודעה לתקשורת מיום 20.
21 בנושא "סחר החוץ לפי ארצות בשנת 2020.
פעילות המכס מקיפה שמונה בתי מכס, שמונה מעברי גבול פנימיים ותשעה מעברי גבול בינלאומיים .
12 מִצהָרִ הוא הצהרה של סוכן אונייה או של חברת התעופה על תכולת הסחורה המיובאת באמצעותם.
את התהליך הלוגיסטי מהגשת המיצהר, דרך הקליטה של המטען באתר האחסון ועד להעברתו לאתר המסירה .
סכום ההתקשרויות כולל מע"ם וכן כולל התקשרויות המשך לתחזוקת המערכת הישנה בשל העיכובים בפרויקט .
ראו פרטים בפרק בנושא "ההתקשרויות עם חברה א' בנוגע לפרויקט".
הקמת מערכת סחר חוץ חדשה ברשות המיסים- פרויקט "שער עולמי" ההחלטה על הקמת מערכת שער עולמי נבעה בעיקר מהרצון לייעל ולשפר את השירות לאורך .
שרשרת האספקה של עסקת יבוא-יצוא, למשל באמצעות קיצור משך תהליכים, מעבר לעבודה .
ללא נייר וצמצום הצורך בהגעה פיזית לאתרי המכס לצורך קבלת שירות.
באמצעים טכנולוגיים מתקדמים.
כמו כן המערכת נועדה לאפשר זרימה מהירה של תהליכי סחר .
חוץ והשתלבות במגמות בין -לאומיו ת וכן לשפר את היכולת לניהול ידע ולביצוע בקרה על .
להלן פרטים על שילובה של מערכת שער עולמי ביעדי הארגון .
תרשים 1: שילובה של מערכת שער עולמי ביעדי רשות המיסים .
על פי יעדי רשות המיסים, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
המשתמשים במערכת שער עולמי: מערכת שער עולמי מבוססת על תפיסה של נקודת .
שירות אחת ( Single Window ) המיועדת לשרת את כלל הגורמים המעורבים בתהליכי סחר החוץ .
של מדינת ישראל, המונים אלפי משתמשים.
אפשר לחלק את המשתמשים במערכת לשתי .
קבוצות עיקריות: (א) המשתמשים הפנימיים, בהם עובדי המכס ביחידות המטה, בבתי המכס .
ובמעברי הגבול ועובדים במטה רשות המיסים; (ב) המשתמשים החיצוניים הכוללים את חברי .
קהיליית סחר חוץ (להלן גם - הקהילה), ובהם סוכני מכס, יבואנים, יצואנים, סוכני אונייה, .
דוח התשפ"ג | סייבר ומערכות מידע| מבקר המדינה-2022 .
ה | הקמת מערכת סחר חוץ חדשה ברשות המיסים- פרויקט "שער עולמי" משלחים בין-לאומיים 14 ובלדרים15 , חברות תעופה, חברות ספנות, אתריאחסון, הנמלים, רשות .
שדות התעופה, חברת דואר ישראל בע"מ וכן משרדי ממשלה המעורבים בתהליכי יבוא ויצוא .
כמו כן המערכת מאפשרת לקהל הרחב (משתמשים חיצוניים מזדמנים) לקבל מידע כללי .
באמצעות המרשתת (אינטרנט), לרבות בנושאים אלו: תעריפי מכס ומיסי יבוא וכן סטטוס של .
שחרור מטענים מן המכס17 .
ראו פרטים על הגורמים השונים המשתמשים במערכת שער עולמי .
תרשים 2: המשתמשים במערכת שער עולמי .
14 משלח בין-לאומי הוא מוביל המתחייב להעביר סחורה מ נקודת מוצא אל נקודת יעד עבור תשלום כספי.
15 מערכת התובלה הבין-לאומית מורכבת משלוש ה סוגי תובלה: ימית, אווירית ויבשתית.
ההבדל העיקרי בין חברות .
בלדרות לחברות שילוח הוא ההתמחות שלהן.
חברות בלדרות מתמחות ב דרך כלל בשינוע מטענים קטנים באוויר , .
לעומת חברות שילוח, המתמחות במטענים כבדים ונפחיים בים, באוויר וביבשה .
כגון משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, משרד העלייה והקליטה, משרד הביטחון והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה .
17 שירותי שער עולמי לציבור ניתנים באמצעות אתר האינטרנט של רשות המסים שיושב על תשתית שלממשל זמין .
il ) ומונגש על פי תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות, תשע"ג-2013.
הקמת מערכת סחר חוץ חדשה ברשות המיסים- פרויקט "שער עולמי" הפעילות במערכת שער עולמי: יבוא סחורות הוא אחד האינדיקטורים הכלכליים העיקריים .
בשנים האחרונות חלה עלייה ביבוא סחורות לישראל, לרבות בתחום חומרי הגלם ומוצרי .
מערכת שער עולמי, משמשת פלטפורמה ממוחשבת לניהול הליכי השחרור מן המכס .
של סחורות המגיעות לישראל דרך האוויר, הים והיבשה.
בתרשים 3 להלן מובאים נתוני הלמ"ס .
על יבוא הסחורות לישראל בשנים 2022-2018 במיליוני ש"ח.
נתונים אלו מבוססים על מערכת .
שער עולמי וכוללים סחורות שעברו במכס 19 .
תרשים3: יבוא סחורות לישראל, 2022 -2018 , במיליוני ש"ח .
המקור: הלמ"ס, הודעה לתקשורת בנושא "סחר החוץ של ישראל" מיום 13.
הפעילות במערכת שער עולמי מול המשתמשים החיצוניים בתחום (כגון היבואנים) כוללת את .
ניהול התיקים והמסמכים במערכת ומבוצעת באופן דיגיטלי20.
במערכת יש250 סוגים שונים של .
הודעות ובהן "הצהרת יבוא" - טופס המועבר למערכת במסגרת הליך שחרור מטען, המכיל .
פרטים על עסקת היבוא; "צרופה" המכילה מסמכים (למשל חשבונית או רישיון יבוא); הודעה .
על "התרת מטען"; וכן "שאילתה", למשל, בנוגע לסטטוס הלוגיסטי והמכסי של מטען.
בשנת 2021 עברו במערכת שער עולמי כ-47 מיליון הודעות בממוצע בכל חודש.
("חודש הקניות המקוון") אף הגיע מספר ההודעות ל-57 מיליון ומספר ההודעות היומי לשיא של .
בתרשים4 להלן מובאות דוגמאות לסוגי הודעות שעברו במערכת שער עולמי בחודש .
18 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, הודעה לתקשורת מיום 13.
"בנושא "סחר החוץ של ישראל .
19 הנתונים כוללים את הסחורות שעברו במכס ואינם כוללים את נתוני הסחרבין ישראל לרשות הפלסטינית, היבוא .
הביטחוני ויבוא שירותים (לרבות שירותי תוכנה).
מקור עיקרי לנתונים הוא טפסי הצהרת יבוא המוגשים על ידי .
היבואנים למכס באמצעות מערכת שער עולמי.
מסמכים המוגשים למכס נסרקים ונשלחים כצרופות, חלקם נחתמים באופן דיגיטלי .
ה | הקמת מערכת סחר חוץ חדשה ברשות המיסים- פרויקט "שער עולמי" תרשים 4: דוגמאות להודעות שעברו במערכת שער עולמי, נובמבר 2021 .
מאז העלייה לאוויר של שלב ב' (יבוא) תרמה מערכת שער עולמי רבות לייעול תהליכי .
היבוא, לרבות שיפור היכולת של המכס לבצע הערכת סיכונים ואכיפ ה של חוקי הסחר.
זאת באמצעות ניהול תהליכי עבודה באופן ממוחשב, מעבר לעבודה ללא נייר ושימוש .
בכלים אנליטיים מתקדמים.
בחודשים מאי 2021 עד מרץ2022 בדק משרד מבקר המדינה את פרויקט שער עולמי.
בעיקר הנושאים האלה: העיכובים בלוח הזמנים של הפרויקט; ההתקשרויות עם חברה א'; .
שביעות הרצון של משתמשי המערכת והיבטים באבטחת המידע שלה.
המיסים (להלן - רשות המיסים או הרשות).
בדיקות השלמה נעשו במערך הדיגיטל הלאומי .
הקמת מערכת סחר חוץ חדשה ברשות המיסים- פרויקט "שער עולמי" במשרד הכלכלה והתעשייה (להלן -מערך הדיגיטל) ובמערך הסייבר הלאומי שבמשרד ראש .
הממשלה (להלן - מערך הסייבר)21 .
יצוין כי בחודשים ינואר2015 עד מרץ2016 בדק משרד מבקר המדינה את התקדמות פרויקט .
שער עולמי עד לאותה העת.
ממצאי הביקורת רוכזו בדוח שפרסם מבקר המדינה בשנת 2016 .
(להלן- דוח הביקורת הקודם) 22 .
בדוח הביקורת הנוכחי, נבחנה בעניינים מסוימים פעולת המכס .
לתיקון ממצאים שהועלו בדוח הביקורת הקודם.
לחוק מבקר המדינה, התש"יח -1958 ובשים לב לנימוקי הממשלה, לאחר ]נוסח משולב [ .
היוועצות עם הגופים האמונים על אבטחת המידע הביטחוני ובתאום עם יו"ר הכנסת, משלא .
ממצאי דוח הביקורת והמלצותיו נכונים .
למועד המצאתו האמור לעיל.
העיכובים בלוח הזמנים של הפרויקט .
המערכת הישנה הוקמה כאמור לפני עשרות שנים , וחברה א' מתחזקת א ותה באופן שוטף.
לדברי רשות המיסים, בשנת 2001 הודיע לה משרד האוצר כי יש לפרסם מכרז לשירותי .
התחזוקה של המערכת הישנה, לפי הוראות חוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992 , זאת מאחר .
שחברה א' הפכה מחברה ממשלתית לחברה פרטית 23 .
הרשות השתמשה בשירותיה של חברת ייעוץ כדי לקבוע את סוג המכרז הנדרש ואת היקפו.
חברת הייעוץ בדקה, בין היתר, את ההתאמה של המערכת הישנה לצורכי הרשות ואת עלותה .
והמליצה להקים מערכת חדשה במקומה.
בעקבות כך פרסמה הרשות ב -2004 מכרזלאספקת .
שירותים במיקור חוץ לפיתוח מערכת שער עולמי ולתחזוקתה (להלן - המכרז).
בד בבד עם ההתקדמות בהליך המכרז, התקבלה ביוני 2005 החלטת ממשלה24 בנושא היישום .
של חוקיות היבוא והיצוא במערכת שער עולמי והמעבר לניהול בסחר אלקטרוני.
כי ההתנהלות הנוגעת לכל סוגי הרישיונות והאישורים הנחוצים לשם יבוא או יצוא טובין במערכת .
21 במסגרת הביקורת נבחנו הליכי העבודה והפעולות של הגופים המבוקרים בנושא הפרויקט.
הפרטיים המעורבים בפרויקט, לרבות חברה א', אינם גופים מבוקרים, פעולותיהם לא נבדקו, ומכאן שדוח זה אינו .
עוסק באחריותם לממצאי הביקורת שיובאו להלן.
22 ,מבקר המדינהדוח שנתי 67א (2016 '), "פרויקט שער עולמי להקמת מערכת סחר חוץ חדשה ברשות המיסים", עמ .
23 המסמך המסכם של הוועדה לבדיקת פרויקטים גדולים של פיתוח תוכנה בממשלה, מרץ2010 ', עמ127.
24 החלטת ממשלה3722 /(חכ153 ) מיום בנושא "יישום חוקיות היבוא והיצוא במערכת סחר חוץ דור חדש מעבר לניהול .
בסחר אלקטרוני - E-Government" ( 9.
ה | הקמת מערכת סחר חוץ חדשה ברשות המיסים- פרויקט "שער עולמי" שער עולמי בין ציבור הלקוחות, המכס והרשויות המוסמכות, תיעשה באופן אלקטרוני ותאפשר .
תהליכי עבודה מהירים ואכיפה ברמה גבוהה.
במועד שנקבע במכרז לקבלת תשובות מספקים (אוגוסט 2005 ), התקבלה הצעת מחיר אחת .
הצעה זו הייתה גבוהה מפי שתיים מהאומדן שנקבע למכרז 25 , ולכן החלה .
הרשות במשא ומתן עם החברה, לבירור התכולות של הפרויקט ולהור דת המחיר בהתאם לכך, .
וזאת בתיאום עם אגף החשב הכללי במשרד האוצר.
ב ספטמבר 2008 , כארבע שנים לאחר .
פרסום המכרז, נחתם הסכם התקשרות בין הרשות לבין החברה (להלן - ההסכם המקורי).
שווי ההתקשרות הכולל בהסכם המקורי היה 384 מיליון ש"ח, מהם 140 מיליון ש"ח עבור פיתוח .
המער כת, 188 מיליון ש"ח עבור תחזוקתה במשך עשר שנים ו- 56 מיליון ש"חעבור אופצ ייה .
שניתנה לרשות להאריך את משך התחזוקה בשלוש שנים נוספות26.
הפרויקט הוגדר פרויקט .
המבוסס על תכולות מוגדרות שיסופקו במחיר קבוע וידוע מראש על פי .
לוחות הזמנים שנקבעו בהסכם המקורי, מערכת שער עולמי תוכננה לעלות לאוויר בפעימה .
אחת, תוך כשלוש שנים ממועד חתימת ההסכם - ביולי 2011 .
בתרשים5 להלןמוצגת השתלשלות העניינים בפרויקט מיום פרסום המכרז (2004 ) ועד למועד .
25 הצעת המחיר הראשונית של חברה א' הייתה 615 מיליון ש"ח והצעת המחיר המשופרת - 430 מיליון ש"ח.
המחיר המשופרת הייתה גבוהה מהאומדן שנקבע לפני פרסום המכרז (שהיה 280 מיליון ש"ח), ולכן החלה הרשות .
במשא ומתן עם חברה א', בתיאום עם אגף החשב הכללי במשרד האוצר.
כל סכומי ההתקשרויות המופיעים בדוח כוללים מע"ם .
הקמת מערכת סחר חוץ חדשה ברשות המיסים- פרויקט "שער עולמי" תרשים 5: השתלשלות העניינים בפרויקט שער עולמי, 2004 - 2022 .
* במועד סיום הביקורת הסכם זה טרם נחתם.
ה | הקמת מערכת סחר חוץ חדשה ברשות המיסים- פרויקט "שער עולמי" לפי ההסכם המקורי מ-2008 , הפרויקט תוכנן להסתיים כעבור שלוש שנים- ב-2011 .
זאת, לאורך הדרך חלו קשיים רבים בקידומו, ובעקבותיהם הפרויקט צפוי להסתיים בעיכוב .
ניכר - תוך 15 שנים (פי5 מהמתוכנן).
שלב ב' (שלב עיקרי) עלה לאוויר ב-2018 ואילו .
שלב ד' מתוכנן להסתיים ב-2023 .
השתלשלות העניינים בפרויקט בשנים 2009 עד ינואר .
2018 'והעיכובים בשלב ב הבוררות הראשונה והסכם ההרחבה .
הבוררות הראשונה: בשנים 2009 - 2010 התגלעו מחלוקות רבות ביןהרשות לבין חברה א' .
(להלן - הצדדים) בנוגע לביצוע הפרויקט והתכולות שלו, אשר הובילו לקשיים ולעיכובים.
זאת, פנו הצדדים במאי 2011 להליך בוררות מקצועית27 , שמטרתו הייתהלעמוד על הגורמים .
לעיכובים ולקבוע מהי אחריותו של כל צד להם.
הליך הבוררות נמשך כשנתיים וחצי, ובינואר .
2013 פורסםפסק הבוררות.
בדוח הביקורת הקודם עלה כי במהלך דיוני הבוררות התברר כי מספר השינויים והיקפם וכן .
התוספות והקיזוזים בתכולות הפרויקט אשר עליהם יש מחלוקת הם רבים, וכי הפרויקט מתנהל .
ללא תוכנית עבודה מתואמת בין הצדדים ורלוונטית לפרויקט.
בפסק הבוררות עמד הבורר על .
החשיבות בקיום תוכנית עבודה ריאלית מפורטת ומוסכמת על ידי הצדדים כתנאי הכרחי ובסיסי .
בניהול פרויקט, כאשר כל צד מחויב לקיים את חלקו ולהעמיד את כל המשאבים הדרושים לשם .
בפסק הבוררות נכתב כי שני הצדדים, במעשיהם ובמחדליהם, תרמו תרומה נכבדה למצב .
עוד נכתב כי "הפרויקט נכשל בכל המדדים המקצועיים המקובלים לניהול פרויקטים, .
שכן הוא חורג בצורה משמעותית מלוחות הזמנים שתוכננו לו, התקציב שיידרש להשלמתו גבוה .
מהסכום שנקבע, והתכולות הנדרשות, לפי הבנת המכס, יתממשו באופן חלקי בלבד".
עוד נכתב בפסק הבוררות כי המכס טעה כשהניח שאפשר לממש פרויקט בסדר גודל כזה, .
המשלב את הקהילה, בפרק הזמן שנקבע לפרויקט (כשלוש שנים) ובמהלך אחד ללא פיילוט 28 .
לפיכך, במסגרת הבוררות סיכמו הצדדים על מתווה מעודכן למימוש הפרויקט (להלן- תוכנית .
העבודה החדשה), ובו חלוקת הפרויקט לארבעה שלבים (שלב א' - שלב ד') וכן הוספת פיילוט .
תוכנית העבודה החדשה קיבלה תוקף בפסק הבורר 29 .
בנובמבר 2013 עלה לאוויר .
27 בהסכם המקורי נקבע כי כל סכסוך בין הצדדים בנוגע להיבטמקצועי של ביצוע ההסכם יימסר להכרעה בידי בורר .
מקצועי, והחלטתו תחייב את הצדדים.
28 פיילוט הוא התנסות במערכת באופן חלקי ותָחום, לפני יישומה באופן רחב יותר בארגון כולו.
29 בוררות שער עולמי, פסק בוררות מקצועית מיום 28 בינואר2013 ', פסק בוררות חלקי מס1 - תכניתעבודה ופסק .
בוררות חלקי מס' 1 )(ב- תכנית עבודה - עדכון לו"ז, עמ' 39-34.
הקמת מערכת סחר חוץ חדשה ברשות המיסים- פרויקט "שער עולמי" בדוח הביקורת הקודם עלה כי בתוכנית העבודה החדשה נדחה סיום הפרויקט בארבע וחצי .
שנים - מיולי 2011 לדצמבר2015 .
כמו כן, עלה כיבבוררות נקבע שהרשות תשלם לחברה א' .
סכום נוסף של 64 מיליוני ש"ח עבור מימוש המערכת במתווה המעודכן.
הסכם ההרחבה: בדצמבר 2014 חתמו הצדדים על הסכם הרחבה, ובו לוחות זמנים מעודכנים .
לפרויקט, השונים מאלו שנקבעו בתוכנית העבודה החדשה.
בהסכם ההרחבה נקבעו גם הסדרי .
תשלום לתחזוקה משולבת בשתי המערכות (המערכת הישנה ומערכת שער עולמי), שתוקפם .
ממועד העלייה לאוויר של שלב ב' ולמשך 24 חודשים- עד העלייה המתוכננת לאוויר של כל .
שלבי המערכת והפסקת התחזוקה במערכת הישנה30 .
בדוח הביקורת הקודם עלה כיבהסכם ההרחבה נדחה מועד העלייה לאוויר של שלב ב' ליולי .
2015 - תשעה חודשים לאחר המועד שנקבע בתוכנית העבודה החדשה (ספטמבר2014).
נקבע כי הרשות תשלם לחברה א' סכום נוסף של כ-7 .
בביקורת הנוכחית עלה כי העלייה לאוויר של שלב ב' נדחתה בשנתיים וחצי נוספות מעבר .
למועד שנקבע בהסכם ההרחבה - יולי 2015 (מועד שגילם דחייה של ארבע שנים לעומת .
שלב ב' עלה לבסוף לאוויר בינואר 2018 .
הבוררות השנייה והגידול המצטבר בעלות הפיתוח של המערכת .
הבוררות השנייה: בשל העיכובים שחלו בשלב ב' כאמור, בספטמבר 2017 החלו הצדדים .
בהליך נוסף של בוררות מקצועית.
מטרתו של הליך זה הייתה לקבוע מהי תרומתו של כל צד .
לעיכובים, ואם נדרש פיצוי של הרשות לחברה א' בגין עיכובים אלו.
דיוני הבוררות השנייה נמשכו .
במהלך דיוני הבוררות, בינואר 2018 , עלה לאוויר שלב ב'.
בפסק הבוררות השנייה נכתב בין היתר כי בבחינת ההתנהלות בפרויקט על ציר הזמן, הכשלים .
בניהולו והסוגיות המקצועיות, נמצא כי להתנהלות של כל אחד מהצדדים הייתה השפעה על .
העיכובים בפרויקט ועל התארכותו.
עוד נכתב בפסק הבוררות כי "אין לקבל את טענת חברה .
א' כי האחריות על העיכוב מוטלת כולה על הרשות, כשם שאין לקבל את טענת הרשות ולהטיל .
את מלוא האחריות לעיכובים על חברה א'".
מפסק הבוררות עלה כי העיכובים בשלב ב' בפרויקט נגרמו בין היתר מהסיבות הבאות: .
חוסר מוכנות של המערכת בהיבטי תכולה, למשל עיכוב בהשלמת העבודה על מודול .
מרכזי "הערכת סיכונים"; תקלות במערכת ובקשות מרובות לשינויים שגרמו לריבוי גרסאות .
תוכנה והקשו על יציבות המערכת ועל היכולת לשפר את בי צועיה; עיצומים ברשות .
המיסים באותה תקופה; ומידת שיתוף הפעולה של הקהילה, בין היתר בשל אי-בשלות של .
המערכת לעלייה לאוויר.
30 עקב חלוקת הפרויקט לארבעה שלבים, נדרשה הרשות להמשיך לתחזק את החלקים במערכת הישנה שטרם עלו .
לאוויר במערכת שער עולמי.
ה | הקמת מערכת סחר חוץ חדשה ברשות המיסים- פרויקט "שער עולמי" בפסק הבוררות השנייה נקבע כי הרשות תשלם לחברה א' פיצוי בסך של כ-23 מיליון ש"ח .
בגין העיכוב בעלייה לאוויר של שלב ב' ובכך גדלה עלות הפיתוח של המערכת מעבר .
משכו של העיכוב שנתיים וחצי - מיולי 2015 )(המועד שנקבע בהסכם ההרחבה .
:הגידול בעלות הפיתוח של המערכת בגין העיכובים בשנים 2008 - 2018 נדרשה הרשות .
לשלם פיצויים לחברה א', כפי שנקבע בבוררות הראשונה, בהסכם ההרחבה ובבוררות השנייה.
בתרשים 6 להלן מובאים פרטים על הגידול המצטבר בעלויות הפיתוח של המערכת, שנגרם .
בשל העיכובים בפרויקט.
תרשים 6: הגידול בעלות הפיתוח של המערכת, .
2008 - 2018 , במיליוני ש"ח .
מהתרשים עולה כי בשל העיכובים בפרויקט שחלו עד למועד העלייה לאוויר של שלב ב' .
- ינואר 2018 , גדלה עלות הפיתוח של המערכת מ -140 מיליון ש"ח (העלות בהסכם .
המקורי) ל-234 מיליון ש"ח- חריגה של 67% .
כמו כן, העיכובים בפרויקט הותירו את .
המערכת עם הליכי טיפול בלתי יעילים וגרמו לדחייה במימוש התועלות המשקיות שהיו .
אמורות להיות מושגות מן המערכת ועמדו בבסיס הפרויקט ובהן: הקטנת עלויות הסחר .
ומעבר מהיר של סחורות אל המדינה וממנה, הגברת האכיפה ושיפור השירות לאזרח.
הקמת מערכת סחר חוץ חדשה ברשות המיסים- פרויקט "שער עולמי" השתלשלות העניינים בפרויקט בשנים 2018 עד 2021 .
'והעיכובים בשלב ד דחיות במועד העלייה לאוויר של שלב ד' .
כחלק מסמכויותיו31 , ממנה ראש רשות התקשוב הממשלתי (להלן- רשות התקשוב)32 את ועדת .
הוועדה פועלת כגוף מקצועי ומסייעת לראש הרשות לממש את אחריותו ואת .
סמכותו בתחומים האלו: ליווי תוכניות עבודה ותקציבים משרדיים בתחומי התקשוב ופיקוח .
עליהם, ליווי פרויקטים חשובים בתקשוב ופיקוח עליהם, הנחיה של מנהלים ביחידות התקשוב .
במשרדי הממשלה ושל יחידות הסמך ומתן חוות דעת מקצועיות בתחום התקשוב לגורמים שונים .
בספטמבר2019 קיימה ועדת התקשוב העליונה דיון בנושא סטטוס הפרויקט, בהשתתפות מנהל .
אגף בכיר טכנולוגיות דיגיטליות ומידע במכס (להלן - מנמ"ר המכס) ומנהל הפרויקט.
עדכנו האחרונים כי עקב העלייה לאוויר של שלב ב' בינואר 2018 , נמצאים המכס והקהילה .
בשלבי הסתגלות לתהליכי העבודה החדשים.
כמו כן, הם עדכנו כי מבוצעים שינויים ושיפורים .
במערכת על פי הצרכים שמעלים המשתמשים.
בסיכום הדיון נכתב בין היתר כי שלב היצוא הוא בעל רמת סיכון גבוהה בעלייה לאוויר בשל .
מורכבותו ומכיוון שאי אפשר להעלותו לאוויר בשלבים.
המלצות הוועדה בנושא זה היו כי יש .
לבצע תהליך ניהול סיכונים ולגדר את הסיכונים הנובעים מהחובה לבצע עלייה אחת לאוויר.
בדיון נסקרו התכולות המתוכננות לשנים 2021-2019 , בהן תכולות נוספות משלב ב' ותכולות .
צוין כי העבודה מתבצעת על "כלל מרכיבי תוכנית העבודה ביחד".
לוחות זמנים מעודכנים לפרויקט.
מלוחות הזמנים המעודכנים שהציג המכס לוועדת התקשוב העליונה בספטמבר 2019 עלה .
כי העלייה לאוויר של שלב ד' שהייתה מתוכננת לינואר 202034 נדחתה בשנתיים- לדצמבר .
בספטמבר2021 קיימה ועדת ההיגוי של הפרויקט35 דיון בנוגע לסטטוס ההתקדמות של שלב .
בדיון אמר ראש מינהל המכס כי עקב בחינה של תוכנית העלייה לאוויר , ובה מפגשים עם .
31 על פי החלטת הממשלה2097" , הרחבת תחומי פעילות התקשוב הממשלתי, עידוד חדשנות במגזר הציבורי וקידום .
המיזם הלאומי 'ישראל דיגיטלית '" (אוקטובר 2014 ); ועל פי הוראות תכ"ם 7.
2 , "ועדת הפטור" ו - .
32 'בהחלטת ממשלה מס 135 מיום 19.
21 הוחלט להקים את מערך הדיגיטל הלאומי שיכלול תחתיו את רשות .
התקשוב הממשלתי ואת מטה המיזם "ישראל דיגיטלית".
בהתאם לאותה החלטה נקבע כי כל סמכויות ראש רשות .
התקשוב הממשלתי יועברו לראש מערך הדיגיטל הלאומי.
33 ( "הנחיית רשות התקשוב הממשלתי, "עבודת ועדת התקשוב העליונה 1.
34 הפרויקט תוכנן להסתיים24 .
'חודשים ממועד העלייה לאוויר של שלב בהשלב עלה לאוויר בינואר 2018 .
35 ב-2008 ,מינתה הרשות ועדת היגוי לפרויקט, שבראשה מנהל רשות המיסים ובין חבריה מנהל המכס, מנמ"ר המכס .
מנהל הפרויקט ונציג רשות התקשוב.
ראו פרטים בפרק בנושא "עבודת ועדת ההיגוי של הפרויקט".
ה | הקמת מערכת סחר חוץ חדשה ברשות המיסים- פרויקט "שער עולמי" גורמי הקהילה ו עם חברה א', עלתה המסקנה כי התוכנית אינה ריאלית וכי "יש לשנות את .
המדיניות של מספר דחיות" ולקבוע מועד שכל הקהילה מסכימה בנוגע לו ומתחייבת אליו.
נמצא כי בספטמבר 2021 ', בסמוך למועד המתוכנן לעלייה לאוויר של שלב ד- דצמבר .
2021 , קבעה ועדת ההיגוי כי תוכנית העבודה אינה ריאלית, ולכן יש לדחות את מועד .
העלייה לאוויר בשנה נוספת - לינואר 2023 .
המשך ביצוע הפרויקט ללא הסכם ההארכה חתום .
הוראות תכ"ם 36 קובעות כי התקשרות היא הסכם שעליו חתום משרד, ושנועד לביצוע עסקה .
בטובין, לביצוע עבודה או לרכישת שירותים.
התקשרות עם ספק תנוהל בהתאם לתנאי הסכם .
ההתקשרות ובכפוף להוראות הדין.
הסכם התקשרות נועד לתת ביטוי משפטי להסכם שנערך .
בין הצדדים על התקשרות לרכישת טובין, או שירותים, בתמורה מוסכמת מראש והוא מפרט את .
מחויבות הספק, לרבות לוח הזמנים שנקבע ונטילת אחריות לביצוע הפעולות במסגרת החוזה.
בשנים 2019 - 2020 עלו לאוויר בהדרגה תכולות משלב ג' של הפרויקט, אולם העבודה על שלב .
ד' התעכבה, בין היתר בשל חוסר מוכנות בקרב גורמים בקהילה.
תקופת ההתקשרות על פי .
הסכם ההרחבה הסתיימה בינואר 2020 , אך הפרויקט טרם הסתיים במועד זה.
הצדדים לעגן בהסכם נוסף את הסדרי התשלום עבור התחזוקה המשולבת של שתי המערכות .
(המערכת הישנה ומערכת שער עולמי) ואת לוחות הזמנים המעודכנים לסיום הפרויקט.
הם גיבשו טיוטה של "הסכם הארכה".
בטיוטה של הסכם ההארכה שהעבירה הרשות למשרד מבקר המדינה בינואר 2022 נכתב .