HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לדעת משרד מבקר המדינה, עולה חשש כי הגופים המתוקצבים מגישים בקשות תקצוב מנופחות, המסתמכות על היקף הכספים העומד לרשות הקרן, ומנותקות מהצרכים של הגופים בפועל, מתוך מטרה לנצל את מלוא הכספים שבקרן.
בתגובתה מדצמבר 2015 לטיוטתדוח הביקורת מסרה מועצת החילוט כי: "המועצה ערה לפער שבין הכספים המתבקשים והמוקצים לבין ניצולם בפועל וקיימה לא מעט דיונים בסוגיה זו והגופים המתוקצבים נדרשו וסיפקו הסברים (ספציפיים) לפערים שבין הבקשות לביצוע".
אופן הגשת בקשות הגופים המתוקצבים למועצה נוהל מועצת החילוט מנחה את הגופים לגבי אופן הגשת בקשות לאישור המועצה, ומפרט את הנושאים שעליהם לכלול בבקשה.
הנוהל קובע בין היתר, שהגוף המבקש יפרט את שיעור השתתפותו ביחס ל מימון המבוקש מקרן החילוט, ואת תרומת ייעוד הכספים להגשמת מטרות החוק לאיסור הלבנת הון.
בהתייחס לפרויקטים קובע הנוהל, כי יש לפרט את: "מקום ביצוע הפרויקט, על ידי מי יבוצע, למשך כמה זמן, לוח זמנים לפרויקט הכולל תאריכי ביצוע, מי יפקח מטעם הגוף המבקש ועוד".
כמו כן, יש לפרט בבקשה את: "עלות הפרויקט, כאשר יש לעשות הפרדה בין עלויות קבועות לבין עלויות שוטפות צפויות ולפרט מקורות מתוכננים למימון ההוצאות השוטפות".
כאמור, בכל שנה מגישים הגופים המתוקצבים בקשה שנתית שכוללת את השינויים המבוקשים ביחס לתכנון שבתר"ש.
מעיון בבקשות הגופים עולה, שהבקשות מוגשות בסכום כולל, ללא פירוט, ללא ניתוח מעמיק של סעיפים, ללא ניתוח כד איות או בחינת חלופות, ללא ציון השתתפות עצמית וללא ציון לוח זמנים להשלמת פרויקטים והטמעתם.
מהביקורת עלה, כי בקשת התר"ש הארבע-שנתי וכן הבקשות השנתיות שמגישים הגופים אינן כוללות את הפירוט הנדרש על פי נוהל מועצת החילוט.
בקשות לפרויקטים חדשים ובהן דרישות לתקצו ב במיליוני שקלים מוגשות בהסבר כללי של כחצי עמוד.
בדיון מועצת החילוט מ- 8.
15 ביקשה רשות המסים תקצוב עבור כלבנים.
חבר המועצה העיר: "לגבי הכלבים.
זה קצת לא הוגן שביקשתם להעביר עובדים להיות כלבנים, אך לא שיקפתם לנו שזה יגרור עוד הוצאות".
נציג רשות המסים השיב: "ביום שביקשנו לא היינו מודעים לעלויות הנוספות".
יו"ר המועצה הגיבה: "עליכם להגיש בקשות מפורטות.
צריך לא רק כותרות, אלא גם פירוט".
בהמשך הדיון ציינה יו"ר המועצה: "יש נוהל והוא אומר שאתם צרכים לתת לנו את המידע בדרך שלא נצטרך לחפור אותה".
בתר"ש התקציבי לש נים 2015 -2012 ביקשה המשטרה סכום של 10.
13 מיליון ש"ח למערכת "פלאדוק" (מערכת ניהול נתונים).
בבקשת התקצוב השנתית לשנת 2015 , ביקשה המשטרה, מקרן החילוט עבור מערכת "פלאדוק" 2.
72 מיליון ש"ח עבור תוספת כוח אדם 96 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 .
"להטמעה של המערכת והדרכתה בשטח תחת הסעיף "המשך מימוןבנוסף לכך בסעיף אחר, שעניינו: תוספות תקציביות לטובת התעצמות טכנולוגית, ביקשה המשטרה סכום נוסף עבור מערכת "פלאדוק" בסך של 1 מ' ש"ח למטרת "חיזוק והרחבת צוות ההטמעה לשטח במערכת פלאדוק".
במועד הגשת התר"ש בחודש מרץ 2012 הוגדרה מערכת "פלאדוק" כמערכת הנמצאת בשלבי אפיון ופיתוח, תוך שצוין כי "גרסא ראשונה עלתה באוקטובר 2011 ".
בדיון מועצת החילוט מ- 31.
14 :ציינה יו"ר מועצת החילוט, לגבי תכניות עבודה כבסיס לפרויקטים חדשים "כמו הסיפור של בקשת המשטרה בעניין הפלאדוק.
הייתה החלטה מפורשת שזה כפוף לקבלת תכנית עבודה, ולא קיבלנו תכנית עבודה".
מערכת נוספת שהוכנסה לבקשת התקציב של המשטרה בתר"ש 2015 -2012 היא: "פרויקט מידע גלוי" - פיתוח חדש עם דרישה תקציבית של 18.
מיליון ש"ח בדיון במועצת החילוט ב - 21.
12 הציגה המשטרה בקווים כלליים ביותר את הצורך במערכת.
הבקשה לתקצוב הפרויקט הוצגה שוב ואושרה בדיון במועצת החילוט ב- 13.
12 והיא כללה סך הכל12 :שורות כדלהלן "(א) תאור המערכת: המערכת נועדה להחליף מערכת "משכיל" שנרכשה לפני כ-7 שנים עם הקמת היחידה הכלכלית.
המערכת הראשונית נרכשה והופעלה ביחידת להב 433 במתכונת מבצעית מאמצע שנות ה- 2000 , תוך כדי הוצאות שוטפות (הפעלה ותחזוקה) בהמשך בוצע פיילוט, שלא צלח עקב חוסר התאמה טכנולוגית וארגונית ולא הצליחו להפעיל הפיילוט בכלל משטרת ישראל.
(ב) התכנון לתר"ש 2012 -2015 : הכוונה היא לרכוש ולהתאים מערכת לאיסוף ועיבוד מידע גלוי ומסחרי הזמין למשטרה, כך שנו שאים הרלוונטיי ם לפעילות המבצעית ולנושאי התעניינות יאספו ויועברו לחוקרים ואנשי המודיעין ברמות השונות בארגון להמשך ניתוח והפקה.
כולל הקמת כיתת מחשוב להדרכה בתחום".
מועצת החילוט אישרה את הבקשה ללא דיון.
מהביקורת עלה, כי מועצת החילוט דנה ומקצה כספים בסכומי עתק, כולל בקשה תקציבית לסכום של למעלה מ-18 ,מיליון ש"ח למשטרה, ללא הסבר וללא פירוט בניגוד לנוהל מועצת החילוט.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה הקצאת כספי ציבור בסכום כה גבוה, ללא פירוט ייעוד הכספים וללא קיום דיון מעמיק.
נמצא אם כן, כי המשטרה ביקשה מימון מקרן החילוט עבור פרויקטים טכנולוגיים, שבחלקם נמשכו שנים ארוכות ועודם נמשכים במועד סיום הביקורת.
כל זאת ללא הצגת חלופות, ללא לוחות זמנים וללא תאריכי יעד.
לא נמצא במועצת החילוט כל תיעוד של הליך (גאנט) מסודר ומפורט לפיתוח המערכות וסיום הטמעתן.
בדיון מועצת החילוט מ- 23.
13 דנה מועצת החילוט בדרישת התקציב לשנת 2013 .
במסגרת זו ביקשה המשטרה חריגת שכר בסך של 4.
6 מיליון ש"ח, המשקף חריגה של כ-23% ביחס לשכר שאושר בתר"ש.
המועצה אישרה תשלום מקדמות; בדיון מועצת החילוט מ- 27.
13 ציין רואה החשבון של המועצה לגבי אישור דוחות ביצוע בפועל של המשטרה: "לגבי אומדנים כגון נלוות, עלות החזקת שוטר, אמצעי קשר, תגבורי אמצעי תקשורת וקופות מודיעין, כל המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת 97 .
:שם הדוח המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 הסכומים האלו מגיעים ל-3-4 מיליון ש"ח שאין לגביהם מסמכים.
מאד לא סביר שהאומדנים יירדו".
חבר המועצה ציין: "החריגות זניחות.
אפשר לאשר", המועצה מחליטה לאשר.
בדיון מועצת החילוט מ- 5.
14 ביקשה המשטרה תקצוב עבור11 תקני כוח אדם שאוישו בפועל כבר בשנת 2012 והמשטרה שכחה לבקש תקצוב בגינם.
לטענת המשטרה זו הייתה "טעות טכנית".
מהביקורת עלה, כי מועצת החילוט אישרה בקשות תקצוב שנתיות החורגות מהתר"ש ללא ביסוס ההוצאה במסמך מתאים, ללא הסבר ממצה של הגוף המתוקצב המבקש תקציב חורג, וללא בירור ממצה של המועצה.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי הגופים המתוקצבים מכספי הקרן אינם מיישמים את הנוהל לגבי אופן הגשת הבקשות והפירוט הנדרש בהן, ומועצת החילוט אינה עומדת על קיום הוראות הנוהל כאמור לצורך הגשמת תכלית החוק לאיסור הלבנת הון.
בתגובת המשטר ה מדצמבר 2015 לטיוטת דוח הביקורת ציינה המשטרה, כי היא אינה מכירה את הנוהל אותו קבעה הקרן, וכי "המשטרה והגופים מציגים את תכניותיהם ואת דרישותיהם בכפוף לבקשות והנחיות המועצה".
הרשות לאיסור הלבנת הון בהתייחסותה מדצמבר 2015 לטיוטת הדוח מציינת כי "לאור הערת המבקר, הרשות תגיש בקשותיה העתידיות בפירוט רב יותר בהתאם למפורט בטיוטת הדוח".
מועצת החילוט בהתייחסותה לטיוטת דוח הביקורת ציינה כי: "ניתן לראות ביטוי לתהליך הלמידה העצמית השוטף של המועצה בבקשת תר"ש לארבע השנים הקרובות ( 2016 -2019 ,) "אשר רמת הפירוט בו גבוהה מבקשת התר"ש הקודמת.
משרד מבקר המדינה מדגיש, כי על מועצת החילוט לעמוד על קיום הוראות הנוהל כלפי הגופים המתוקצבים, ולהנחות אותם להגיש את תכניותיהם בהתאם להוראות הנוהל.
הליכי אישור תקציבי ם במועצת החילוט 1.
" :הנוהל קובע כיבבואה להורות על הקצאת הכספים תשאף המועצה להביא לכך, שכספי הקרן ישמשו להגשמת מטרות החוק לאיסור הלבנת הון ולקידום תכליתו, בדרך המרבית והמיטבית".
כמו כן קובע הנוהל, כי: " בבואה לדון ולהחליט בבקשות תתחשב המועצה, בין היתר, בשיקולים אלה : .
כספי הקרן שהועברו לגוף בעבר, השימוש שנעשה בהם והתרומה שהייתה לשימוש זה לקידום מטרות החוק ותכליתו; מידת ההשתתפות של הגוף המבקש בפעילות שהמימון מבוקש לגביו".
מעיון בפרוטוקולים של מועצת החילוט עולה קיום דיונים כלליים: ללא התעמקות בבקשות התקצ יביות שמגישים הגופים המתוקצבים, וללא בקשת מידע מפורט כפי שנדרש בנוהל.
מועצת החילוט מאשרת בקשות בלי שיהיו לה את כל הנתונים הנדרשים.
שם הדוח: המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 בתגובת מועצת החילוט מדצמבר 2015 לטיוטת דוח הביקורת מסרה מועצת החילוט, כי לגישתה, אמנם הפרוטוקולים הינם תמציתיים ביותר, אך גם כך הם כוללים שאלות של חברי המועצה ובקשות מידע במקום שבו הדבר נדרש.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצת החילוט כי על הפרוטוקולים לשקף את השיקולים שעמדו בבסיס החלטותיה של המועצה, וכי בבסיס החלטותיה צריכים לעמוד השיקולים המעוגנים בנוהל המועצה.
בקשות תקצוב של רשותהמסים מאושרות בסכומים גבוהים מהיכולת לנצלם בפועל.
כפי שצוין לעיל, בשנים 2011 -2007 מימשה רשות המסים רק15% מהתקציב שהוקצה לה לבקשתה.
בשנים 2015 -2012 מימשה רשות המסים רק 41% מהתקציב שהוקצה לה לבקשתה.
בדיון מועצת החילוט מ- 20.
13 ציין יו"ר מועצת החילוט דאז, עו"ד מוטי בס: "אנחנו רוצים לדבר גם על הנושא שרשות המסים לא הגישה את הדוחות שלהם עד עכשיו על אף שהכסף כבר שולם לרשות".
"נוציא להם מכתב מהמועצה (בגישה תקיפה)".
10 חודשים אחר כך, בדיון מועצת החילוט מ- 27.
13 , ציינה יו"ר מועצת החילוט כי רואה החשבון של המועצה פנה לרשות המסים כדי לקבל דוחות ביצוע לשנים 2012 -2013 אבל לא מקדמה לשנת ]רשות המסים[ חזרו אליו.
באותו הדיון צוין כי: "ביקשו 2012 .
וקיבלו ניתן לראות שהם קיבלו כל מה שהם בקשו.
לא נשאיר אותם בלי תקציב כלל".
בדיון מועצת החילוט מ - 5.
14 ציינה יו"ר מועצת החיל וט: "שוחחתי עם.
מרשות המסים, ויש משהו בדבריו, ושאלתי מדוע לא מגישים דוחות רבעוניים ותשובתו הייתה שרשות המסים ביקשה מקדמה והמועצה לא ביקשה שום הנמקה ולכן הדוחות לא הוגשו".
14 ציינה יו"ר המועצה לגבי רשות המסים: "הם לא הגישו דו"ח במשך שנים", וחברת המועצה הוסיפה: "חוסר הסדר שלהם הוא עקבי".
מהביקורת עלה, כי על אף שרשות המסים לא הגישה למועצת החילוט במשך שנים דוחות ביצוע כנדרש, המשיכה המועצה להעביר לרשות מקדמות ותקציבים מקרן החילוט.
התנהלות זו עומדת בניגוד לנוהל מועצת החילוט הקובע כי: "בבואה לדון ולהחליט בבקשות תתחשב המועצה, בין היתר, בשיקולים אלה : .
כספי הקרן שהועברו לגוף בעבר, השימוש שנעשה בהם והתרומה שהייתה לשימוש זה לקידום מטרות החוק ותכליתו".
בתגובת רשות המסים מדצמבר 2015 לטיוטת הדוח ציינה הרשות, כי בשנים 2013 -2011 הרשות אכן התעכבה בהגשת הדוחות אולם החל משנת 2014 .
היא מגישה דוחות בכל רבעון מועצת החילוט בהתייחסותה מדצמבר 2015 ציינה, כי לא אישרה את התקציב המבוקש לרשות המסים אלא בגובה המקדמה שקיבלה בתחילת 2013 , וכי היא לא דנה בבקשת תקציב לשנת 2013 אלא לאחר הגשת דוח ביצוע וגם אז לא נענתה לבקשת התקציב במלואה.
כמו כן ציינה המועצה כי: "כלקח מהתנהלותה של רשות המסים" החליטה המועצה בפברואר 2014 לתקן את נוהל העבודה והורתה כי בסוף כל רבעון יוגש לאפוטרופוס הכללי ולחברי המועצה דוח ביצוע, ועל סמך דוח זה יקבלו הגופים מקדמה לרבעון העוקב.
המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת 99 .
:שם הדוח המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 שימוש בתקציבים שלא למטרה לשמה הוקצו קרן החילוט מממנת תקני כוח אדם במשטרה, ברשות המסים וברשות לאיסור הלבנת הון העוסקים באכיפת החוק לאיסור הלבנת הון 47 .
כאמור, סעיף 36)ח(ב לפקודת הסמים המסוכנים קובע שניתן לעשות שימוש ברכוש הקרן לביצוע תפקידי המשטרה על פי פקודת הסמים המסוכנים והחוק לאיסור הלבנת הון.
נוהל מועצת החילוט מוסיף וקובע כי: " בבואה להורות על הקצאת הכספים תשאף המועצה להביא לכך, שכספי הקרן ישמשו להגשמת מטרות החוק לאיסור הלבנת הון ולקידום תכליתו, בדרך המרבית והמיטבית".
בהתאם לכך על מועצת החילוט לפעול לוודא שתקני כוח האדם במשטרה וברשות המסים, הממומנים על ידי קרן החילוט, מאוישים בידי אנשי משטרה ואנשי רשות המסים בהתאמה, והעוסקים בפועל באכיפת הוראות החוק לאיסור הלבנת הון.
בדיון מועצת החילוט מ- 13.
12 ציינה נציגת האפוטרופוס הכללי כי: "בביקורת של רואה החשבון48 היה תקצוב של פעילות מסוימת שמתברר כי העובד לא הועסק למטרת הפעילות המתוקצבת בפועל.
העניין לא התברר עד תום ונדרשים שעות ביקורת נוספות לעניין זה.
אם יימצא בביקורת רו"ח כי אין להעביר סכום זה, נעשה קיזוז.
ברור כי הסכום שנמצא במחלוקת לא יועבר בשלב זה".
בדיון מועצת החילוט מ - 20.
13 ציין רואה החשבון של קרן החילוט כי: "יש למשטרה49 תקנים בכוחות המשימה והם לא מאפשרים לי לראות את השמות של העובדים.
הם מראים דו"חות תמחיר ומראים תלושים בהם לא מופיעים השמות.
שם לא כתוב התפקידים של העובדים ואיפה הם מוצבים".
סוכם כי "יש לערוך פניה למשטרה על מנת לקבל מסמך המאמת את כוחות המשימה הממומנים על ידי מועצת החילוט".
הביקורת לא מצאה מסמך כאמור שהוגש למועצת החילוט.
מהביקורת עלה, כי המשטרה לא הסכימה להציג למועצת החילוט דיווחי נוכחות של שוטרים הממומנים מכספי קרן החילוט, כדי שהמועצה תוכ ל לוודא שאכן אנשי המשטרה הממומנים מקרן החילוט מועסקים למטרה שלשמה הם מתוקצבים על פי חוק.
בדיון מועצת החילוט מ - 9.
14 נדון נושא "השימוש המקביל" שעושים המשטרה ורשות המסים בכוח אדם הממומן מקרן החילוט -הן למטרות אכיפת החוק לאיסור הלבנת הון והן למשימות אחרות על פי צורכי הארגון.
חבר המועצה ציין כי תקציב כוח אדם הוא הכסף הגדול.
יו"ר מועצת החילוט ציינה: "השאלה היא מה יש בידנו לעשות אם הם לוקחים את כוח האדם למטרות אחרות".
נציג המשטרה במועצה הגיב: "אני חייב להגיד שיש מצבי חירום בהם לא ניתן להימנע מעשיית שימוש בכל כוח האדם.
הכלל צריך להיות שעיקר כוח האדם יהיה ייעודי למשימות הקשורות לאיסור הלבנת הון" (ההדגשה אינה במקור).
בדיון זה הוחלט לאשר את בקשת התקצוב של רשות המסים "על פי הצהרת רשות המסים בישיבה כי כל החוקרים עוסקים גם בהלבנת הון" (ההדגשה אינה במקור).
בדיון מועצת החילוט מ - 10.
15 , ביקשו חברי המועצה לברר מדוע מתבקש מימון של48 תקני כוחות משימה, כשלמעשה במסמך ההבהרות צוין כי אוישו רק42 תקנים ובמסמך של רו"ח של קרן החילוט צוין כי ישנם 46 תקני כוחות משימה מאוישים.
מהמשטרה הובהר כי הדיווח שהועבר למועצה הוא נכון למועד שליחת המסמך ואיוש התקנים משתנה באופן תמידי.
47 מתוך התר"ש התקציבי לשנים 2015 -2012 .
הכוונה היא לרואה חשבון של מועצת החילוט 100 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 לבקשת יו"ר מועצת החילוט שהמשטרה תכתוב מתי התקן מתפנה, השיבה המשטרה כי: "זה מאד דינמי ומאד קשה בשליפה.
אין לי מערכת ששולפת את זה באופן אוטומטי".
חברת המועצה השיבה: "נחה דעתי" והמועצה הסכימה.
בתגובת מועצת החילוט מדצמבר 2015 לטיוטת דוח הביקורת ציינה מועצת החילוט, כימעבר לבדיקות החשבונאיות שעורך רואה החשבון, אין למועצה כלים ל קיים בקרה על הביצוע בפועל של הגופים המתוקצבים לצורך בחינת שאלת אופן שימוש הגופים המתוקצבים את התקציבים שאישרה המועצה למטרו ת שלשמן הוקצו , וכי המועצה מקיימת דיון אשר בעקבותיו מתקבלות ההחלטות האם וכיצד לאשר את הבקשות.
מהביקורת עלה, ש המועצה אינה ממלאת אחר הנחיות הנוהל הקובעות את הליך אישור תקצוב הגופים הממומנים על ידי קרן החילוט, אינה מקיימת את הבדיקות הנדרשות, ומקצה כספים - שהם כספי ציבור - באופן כמעט אוטומטי וללא כל מדדי יעילות ומועילות.
לדעת משרד מבקר המדינה , נוכח הקביעה המפורשת שבסעיף 36 ח(ב) ל פקודת הסמים המסוכנים המגבילה את המטרות שלמענן ניתן לעשות שימוש בנכסי הקרן, אל לה למועצה להסתפק בבדיקות חשבונאיות שמקיים רואה החשבון, ועליה ל קיים בדיקות מהותיות שיבטיחו כי הגופים המתוקצבים עושים שימוש בתקציבים למטרות שלשמן הוקצו הכספים.
בקרה על דרישות התשלום ש ל הגופים המתוקצבים נוהל מועצת החילוט קובע כי: "המועצה, באמצעות רואה החשבון, תנהל מנגנון פיקוח ובקרה על השימוש בכספים שהוקצו.
עוד קובע הנוהל כי: "רואה החשבון יבקר את הדוחות שיוגשו על ידי הגופים המתוקצבים ויגיש חוות דעתו.
לאחר אישור סכומי תקציב כוללים, שמאשרת המועצה לגופים המתוקצבים, מועברות דרישות תשלום פרטני מאת הגופים המתוקצבים, בהתאם להוצאותיהם בפועל, אל רואה החשבון לאישור תשלום.
בשנת 2014 ביקשההמשטר ה החזר, בין היתר, עבור הוצאות כדלהלן: בחודש יוני 2014 - הזמנה בסך501 אלף ש"ח לרכישת כלי גרפי, והזמנה בסך179 אלף ש"ח ל- 746 רישיונות לכניסה מאובטחת למערכות מחשוב; בחודש ספטמבר 2014 - שתי הזמנות בסך כולל של 810 אלף ש"ח לרכישת מכשיר [X] ;ומערכת לגילוי מסמכים מזויפים את כל ההוצאות האלה אישרה המועצה לתשלום על סמך הזמנות בלבד ללא הצגת חשבוניות או קבלות.
בחודשים אפריל ומאי 2014 - שתי נסיעות להשתלמויות בחו"ל בסך כולל של21 .
אלף ש"ח את ההוצאות אישרה לתשלום מועצת החילוט על סמך מסמך מרכז של המשטרה ללא אסמכתאות מבססות.
עבור הרבעון השלישי של שנת 2014 - ביקשה המשטרה החזר בגין השתלמויות בסך161 אלף ש"ח.
מתוך סכום זה- רק לסך של 40 אלף ש"ח צורפה חשבונית.
לסך של40 אלף ש"ח נוספים, הוצגה הזמנה בלבד ללא פירוט ולגבי 80 אלף ש"ח נוספים- לא נמצא כל תיעוד.
מועצת החילוט אישרה את כל הסכום לתשלום.
עבור הרבעון השלישי של שנת 2014 - ביקשה המשטרה החזר עבור מנוי שנתילמאגרי מידע סך של 40 אלף ש"ח, ולשירותי מידע פיננסיים- סך של 20 אלף ש"ח.
לא נמצאו מסמכים המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת 101 .
המסבירים את הצורך או את רלוונטיות השימוש במאגרים אלה מועצת החילוט אישרה לתשלום את ההוצאה.
לגבי הוצאות בגין כוח אדם - שעה שעבור כוח אדם חיצוני מדווחת המשטרה דיווח מפורט הכולל רשימה שמית, פירוט סכומים וגיליונות נוכחות, עבור תקני כוח האדם הפנימי במשטרה, הממומנים על ידי קרן החילוט, המשטרה מציינת תפקיד וסך הכל תשלומים, ללא פירוט שמי ופירוט נוכחות, וללא פירוט העברות והשאלות של אותו כוח אדם למשימות כלליות במשטרה.
בכך משולמים אותם תקנים באופן כולל מתקציב הקרן, ללא בחינה של פעילותם בפועל והאם יש לממן מהקרן את כלל עלות התקן.
משרד מבקר המדינה מעיר למועצת החילוט כי, מנ גנון הפיקוח והבקרה על השימוש בכספים שהוקצו לגופים המתוקצבים לוקה בחסר, ואינו עומד בכללי חשבונאות מקובלים.
הלכה למעשה אין פיקוח אפקטיבי על הסכומים המאושרים לתשלום.
מועצת החילוט בהתייחסותה מדצמבר 2015 ציינה כי: "כל הסכומים המאושרים לתשלום על פי חוות הדעת של רואה החשבון של המועצה מגובים באסמכתאות.
עם זאת, אנו מקבלים את הערת הביקורת כי נמצאו סכומים המאושרים לתשלום על סמך הזמנה בלבד.
הנושא יובא בפני המועצה אשר תדון, תבדוק ותחליט כיצד לפעול בעתיד" .
מהביקורת הנוגעת לאישורי תקצוב על ידי מועצת החילוט עלה, כי הגופים המתוקצבים "נ יפחו" בקשות לתקצוב והגישו בקשות לקוניות ולא מפורטות.
התנהלות זו הייתה ידועה למועצת החילוט ועלתה בדיונים רבים שלה, ובכל זאת אישרה המועצה את רוב בקשות התקצוב של הגופים.
מבקר המדינה רואה כשלים אלו, הן של גופי האכיפה המתוקצבים והן של המועצה, בחומרה.
ראוי כי השימוש בכספי ציבור יהיה יעיל ויוקצה לגופים לאחר עיון והבנה מעמיקים בצרכיהם ובתרומתם.
יש לקיים מעקב אחר היישום שנעשה בכספים, התקדמות הפרויקטים ובחינת יעילות ומועילות הביצוע להגשמת תכלית החוק וליישומו, ולקידום המאבק הכלכלי בפשיעה .
בתגובת מו עצת החילוט מדצמבר 2015 ,לטיוטת הדוח בנוגע להגשת בקשות לאקוניות למועצה צויין כי: "הבקשות מוגשות במלל המסביר את הייעוד ואת התרומה הצפויה לקידום המאבק בהלבנת הון, והמלל מלווה בטבלאות מפורטות הסוקרות את כל רכיבי ההקצבה המבוקשת.
ככל שהמועצה סבורה כי הבקשות אינן מפורטות די הצורך, היא דורשת הבהרות בעל פה ובכתב, הכל לפי העניין.
אכן יש פערים בין תקציב מבוקש לבין ביצוע בפועל אך כאמור, הכסף איננו מועבר לגוף המתוקצב אלא לאחר הוכחת ביצוע בפועל, כאמור לעיל.
אכן יש תקציבים מוסטים אך דבר זה מעוגן בנוהל ונעשה רק לאחר בדיקה וקבלת הבהרות.
ההתייחסות לייעוד הכספים ולשימוש בהם הינה קפדנית כיאה לכספי ציבור".
שם הדוח: המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 יש לציין, כי בקרן החילוט יש עודפי כספים גבוהים מהדרישות המועברות מהגופים, ועודפי הכסף שאינם נדרשים נצברים בקרן, בלי שיהיה בהם כל שימוש.
יתרת הסכום בקרן החילוט ל- 31.
14 , עומדת על כ -161 מיליון ש"ח.
בישיבת מועצת החילוט מ- 27.
13 ציינה חברת מועצת החילוט: "פה יש כסף שכבר שייך למדינה וצריך להחליט מה עושים איתו.
ככל שיש כסף, אני לא רואה סיבה שלא להיענות לבקשה של גוף.
לא מרגישה שיש לי את הידע להפעיל שיקול דעת באשר לייעוד הכספים בין הבקשות השונות.
אם לא מאשרים להם זה לא שיש לאן ליעד את הכסף.
לכאורה אם לא נותנים להם אין מה לעשות עם הכסף".
בישיבת מועצת החילוט מ - 31.
14 ציינה יו"ר מועצת החילוט: "אם תסתכלי על בקשת רשות המסים, חפרו עמוק כדי להמציא תקציב שהוא כמעט פי 2 מהתקציב הקודם שלהם.
יש פה בעיה מהותית שמצד אחד אף אחד לא מבקש את הכסף לכיסו, אבל מצד שני יש מסגרת שלשמה מותר לנו לחלק את הכספים.
כשהייתי פרקליטה, המשטרה הייתה אומרת שנכניס את זה לתקציב של הקרן ונדאג כבר לפרקליטות.
אבל עכשיו כשאני יו"ר המועצה זו סוגיה עקרונית".
משרד מבקר המדינה מעיר על הקלות הבלתי נסבלת של כסף זמין מצד אחד, ומנגד - בקשות תקצוב לא ברורות, לא מפורטות ולעתים אף לא מוצדקות של הגופים המתוקצבים.
בשולי הביקורת יצוין, כי במהלך ביקורת משרד מבקר המדינה בגופי האכיפה האמונים על המלחמה הכלכלית בפשיעה, חזרה ועלתה הטענה על חוסר תקציב, המשפיע על אפקטיביות המלחמה הכלכלית בפשיעה.
כך, כוחות המשימה טענו שאינם מסוגלים לטפל בכל הדיווחים החשודים המגיעים אליהם מהרשות לאיסור הלבנת הון; הוועדה המתמדת העלתה מספר פעמים את האפשרות להקים כוח משימה שביעי לצורך מלחמה אפקטיבית בפשיעה, אולם בפועל הכוח לא הוקם (ראו לעיל בפרק ליקויים במסגרת שיתוף הפעולה בין הרשויות: משטרה - פרקליטות).
מנגד, ישנם כספים בקרן החילוט שרק כ-25% .
מהם מנוצלים בפועל לדעת משרד מבקר המדינה, יש לערוך ללא דיחוי חשיבה מחודשת בכל הנוגע לאופן הקצאת כספי קרן החילוט ולפיקוח עליהם.
במסגרת זו, משרד מבקר המדינה ממליץ לשקול להוסיף את פרקליטות המדינה כגוף שזכאי ליהנות מכספי הקרן לצורך תקנון פרקליטים מלווים לצוותי המשימה.
בהתייחסות היועץ המשפטי לממשלה לטיוטת דוח הביקורת מדצמבר 2015 בנוגע להוספת פרקליטות המדינה כגוף שמתוקצב מכספי קרן החילוט, נכתב כי הנושא עולה מעת לעת, אך מעלה קושי מעצם העובדה שפרקליטות המדינה היא גוף האחראי על הגשת כתבי אישום ובקשות חילוט, והדבר עלול לעורר למצער, מראית עין של ניגוד עניינים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מצב הדברים שבו גופי האכיפה האחרים, שגם להם תפקידים המשפיעים על הגשת כתבי אישום ובקשות חילוט, מתוקצבים מכספי קרן החילוט, מאפשר בחינה האם יש מקום לתקצב גם את פרקליטות המדינה.
המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת 103 .
:שם הדוח המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 קשייחקיקה בתחום המאבק הכלכלי בפשיעה .
החלטת הממשלה למאבק בפשיעה למאבק בפשיעה מינואר 2006 קבעה, כי על הוועדה המתמדת "לקדם תיקוני חקיקה נדרשים בנושא המאבק בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת ובתוצריהן, שייבחנו במשרד המשפטים.
כפי שיועלו על ידי הפורומים המשותפים המפורטים בהחלטה זו".
בביקורת עלה, כי לדעת גורמים שונים העוסקים דרך קבע במאבק הכלכלי בפשיעה המאורגנת ובפשיעה החמורה, ישנם תיקוני חקיקה אשר יישומם יסייע מהותית למאבק האמור.
החוק לאיסור הלבנת הון קובע, כי איסור הלבנת הון חל על פעולות בכספים או רכוש שהופקו במישרין או בעקיפין מעבירות שהוגדרו בחוק זה כ"עברות מקור".
כיום עבירת המס היחידה המוגדרת כעבירת מקור לעניין חוק איסור הלבנת הון היא עבירה של חשבוניות פיקטיביות לפי חוק המע"מ.
העובדה שסעיפים פליליים ואזרחיים רבים מפקודת מס הכנסה אינם נכללים כעבירת מקור לעניין החוק לאיסור הלבנת הון יוצרת קושי במאבק בארגוני הפשיעה.
קיימת הצעת חוק להגדיר עבירות מס כעבירות מקור, נושא שמתעכב שנים וגורר פגיעה באפקטיביות המאבק בפשיעה הכלכלית.
לדעת משרד מבקר המדינה, ההבנה של כלל גופי האכיפה בדבר האסטרטגיה למאבק בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת באמצעות שיתוק פעילותם הפיננסית, צריך שתבוא לידי ביטוי באימוץ חקיקה המאפשרת את יישומו של מאבק זה.
בהיעדר קידום חקיקה כאמור, על ידי גופי האכיפה הרלוונטיים, עלולה ישראל לשמש כר נרחב להלבנת הון, דבר העלול לפגוע קשות במוניטין של המערכת הכלכלית והבנקאית של המדינה, וכן באמון הציבור בישראל במערכות אלה.
ההכרה בצורך להיאבק בתופעה של הלבנת הון כאסטרטגיה העיקרית למלחמה בפשיעה החמורה ובפשע המאורגן על ידי שיתוף פעולה בין -גופי היא כיום נחלת רוב המדינות בעולם.
גם בקרב כלל גורמי האכיפה בישראל קיימת הכרה כי הדרך האפקטיבית למלחמה בארגוני הפשיעה היא דרך שיתוק פעילותם הפיננסית.
שם הדוח: המאבק הכלכלי בפשיעה החמורה ובפשיעה המאורגנת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 בשנים האחרונות הורחב במידה רבה, ביחס לעבר, המאבק בארגוני הפשיעה ובפשיעה החמורה, ובכלל זה גם בהיבט הכלכלי.
במסגרת זאת הוקמו פורומים שונים, מוסדה שגרת פעילותם ונרשמה גם עלייה ניכרת בהיקף הרכוש המ יועד לחילוט אותו תופסת המשטרה.
עם זאת, הביקורת הצביעה על ליקויים בשיתוף הפעולה בין גופי האכיפה האמונים על המ אבק הכלכלי בפשיעה ; על כשלים מתמשכים ב התמודדות רשויות הפיקוח והאכיפה עם נש"מים בשירות עברייני הפשיעה החמורה והמאורגנת; על כך שערך הרכוש המחולט בסופו של תהליך הינו נמוך משמעותית ביחס להיקף כספי הפשיעה ולרכוש הקיים בידי ארגוני הפשיעה; על היעדר תיאום ושיתוף פעולה מספיקים בין המשטרה לפרקליטות בנוגע לתפיסת רכוש; ועל ליקויים בניהול כספי החילוט ותקצוב גופי האכיפה.
בכל אלה יש בכדי לפגוע במאבק הכלכלי האפקטיבי בפשיעה החמורה והמאורגנת.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח ההכרה הקיימת, כי הדרך האפקטיבית למלחמה בארגוני הפשיעה ולצמצום תופעות של פשיעה חמורה, היא דרך שיתוק פעילותם הפיננסית ונטרול יסוד הרווח מעסקאות עברייניות, חיוני כי כלל גורמי האכיפה יפעלו להגברת שיתוף הפעולה הכולל ביניהם; על המשטרה ועל הפרקליטות לנקוט צעדים לשיפור האפקטיביות של תהליך תפיסת הרכוש של ארגוני הפשיעה ושל עברייני הפשיעה החמורה וחילוטו של רכוש זה; כמו כן יש לתקן את הליקויים המתמשכים בכל הנוגע לפיקוח ואכיפה על נש "מים, המהווים כר נוח לפעילותם של ארגוני הפשיעה; בכל הנוגע לניהול ולהקצאת כספי החילוט, ראוי כי השימוש בכספי ציבור יהיה יעיל , ויוקצה לגופים לאחר עיון והבנה מעמיקים בצרכיהם ובתרומתם לקידום המאבק הכלכלי בפשיעה.
יש לערוך ללא דיחוי חשיבה מחודשת בכל הנוגע לאופן הקצאת כספי קרן החילוט ולפיקוח עליהם.
חיזוק שיתוף הפעולה ושילוב יכולות בין כלל רשויות האכיפה העוסקות בתחום, תוך מימוש היעד של אכיפה משולבת, יש בהם כדי להרחיב את הפגיעה הכלכלית בארגוני הפשיעה ולצמצם תופעות של פשיעה חמורה.
שם הדוח: פעולות המדינה לעידוד שילובה של האוכלוסייה הערבית בתעסוקה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
שיעורה של האוכלוסייה הערבית בקרב כלל האוכלוסייה בגיל העבודה (בני 64-18 ) הוא %19.
4 , והוא צפוי לגדול בשנים הבאות 17 .
ואולם שיעורה של האוכלוסייה הערבית בכוח העבודה האזרחי הוא רק 13.
7% , ושיעור המועסקים בה הוא 50.
2% בקרב נשים), לעומת %78 באוכלוסייה היהודית 18 .
גם הכנסות האוכלוסייה הערבית מעבודה קטנות במידה ניכרת מהכנסות האוכלוסייה היהודית.
עקב כך האוכלוסייה הערבית ענייה בהרבה מהאוכלוסייה היהודית - בשנת 2013 הייתה תחולת העוני בקרב משפחות19 ערביות%47.
מתחולת העוני בקרב משפחות יהודיות גם לגבי משפחות עובדות תחולת העוני בקרב משפחות ערביות גבוהה בהרבה מתחולת העוני בקרב משפחות יהודיות20.
פעריםבמדדי תעסוקה ועוני .
17 שיעור הערבים בכלל אוכלוסיית המדינה הוא 20.
7% , ולפי התחזיות (צמיחה בי נונית) יגדל בשנת 2035 ל- 22.
9% ולכ-24% מקרב בני 64-25 ,.
מקור הנתונים: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקהשנתון סטטיסטי לישראל 2014 , לוחות 2.
נתונים אלה כוללים את האוכלוסייה הדרוזית, ששיעורה בכלל האוכלוסייה הערבית בשנת 2013 היה 7.
9% ובכלל האוכלוסייה הכללית 1.
18 נתון זה מתייחס לבני 64-18 בשנת 2014 - ,הלשכה המרכזית לסטטיסטיקהעיבוד מיוחד לסקרי כוח אדם, 2014 .
שיעור משקי הבית העניים בכלל משקי הבית באוכלוסייה 20 ,המוסד לביטוח לאומי, מינהל המחקר והתכנוןממדי העוני והפערים החברתיים 2013 - דוח שנתי (נובמבר 2014 '), עמ30 ,31 ,35 ,; הנתונים נוגעים להכנסה לאחר תשלומי העברה ומסים ואינם כוללים את האוכלוסייה הבדואית בדרום.