HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהערות לשכת התכנון מפברואר 2010 נכתב: "יש להתייחס בהוראות התכנית באופן נפרד לתאי שטח 739-738 (שצ"פ הנמצא בתחום מועצה אזורית באר טוביה) נראה כי יש להציג הסכם ממועצה אזורית באר טוביה באופן שיובטח שאכן השצ"פ יהיה חלק מהשכונה ויפותח בד בבד איתה תוך מתן היתר ע"י ועדה מקומית באר טוביה.
משרד מבקר המדינה העיר ללשכת התכנון כי לקידומה ולמימושה של תכנית אחוזת רוטנר בכל הנוגע לשטחי הציבור הפתוחים, מערכות הניקוז, הביוב והתחבורה יש צורך בתיאום בין שתי הרשויות המקומיות.
עוד העיר משרד מבקר המדינה כי הסכמה של הרשויות הנוגעות בדבר על פתרונות המבטיחים שהתשתיות יתאימו לצורכי היישובים ועל האחריות לביצועם , היא תנאי חיוני לקיום התכנית ו למניעת עיכובים במימושה.
בית המשפט העליון נדרש לחשיבותה של הוועדה המחוזית וציין כי ".
הוועדה המחוזית הופקדה על-פי החוק על הכנת תכניות מיתאר מחוזיות, ועל אישורן של תכניות מיתאר מקומיות ותכניות מפורטות, הכוללות הן תוכניות בעלות חשיבות כללית למחוז, והן תוכניות מקומיות ומפורטות, המתייחסות לשטחים נקודתיים.
סמכות רחבה זו שהוקנתה לוועדה המחוזית נבעה מן התודעה לפיה יש צורך בהרמוניה במרחב התכנוני, אשר תשלב בין העיצוב התכנוני של האזור כולו לבין התכנון הנקודתי של החלקה הספציפית בתחומי האזור"66.
תכניות המתאר המקומיות הכוללות הן נדבך חש וב מאוד בפיתוחו של היישוב ובהתמודדות עם סוגיות חברתיות , כלכליות וסביבתיות ועל הוועדה המחוזית ולשכת התכנון להשקיע מאמצים מרביים בקידו מן.
על הוועדה ולשכת התכנון ל העביר ליזמים את הערותיהם על התכניות המוגשות להן בזמן סביר, כדי שיוכלו לעמוד במועדים שנקבעו בחוק, ולקדם את פיתוחם של היישובים שבתחומ ן.
66 עע"מ 2528/02, ועדת ערר מחוזית- מחוז המרכז נ' פז חברת נפט בע"מ ואח', תקדין השלטון המקומי 1835 .
על מינהל התכנון ולשכת התכנוןהמחוזית לפרסם הנחיות עדכניות בנוגע לדרישות בדיקת תנאי הסף והבדיקה התכנונית המוקדמת, ל שם ייעול הליכי הטיפול בתכניות וקיצורם, ולמנוע מצב שהוועדה המחוזית תדון בתכניות שלא התקיימו בהן כל התנאים המוקדמים והעקרוניים.
על הוועדה המחוזית לדרוש מלשכת התכנון להגיש את הערותיה בכתב בעקבות הבדיקה התכנונית המוקדמת לפני ה דיון בהפקדת התכנית, כנדרש בחוק.
על מנת להימנע ממצב בלתי רצוי ובו ההליכים למילוי תנאי ההפקדה מתארכים יתר על המידה, על הוועדה המחוזית להקפיד להפקיד בתנאים רק תכניות שבהן מולאו התנאים המוקדמים והעקרוניים.
הפקדת תכנית מפורטת בתנאים שטרם גובשו אינה ראויה, והיא עלולה לעכב את קידום התכנית.
על הוועדה המחוזית להמריץ את היזמים להשלים את התנאים הנדרשים בתוך הזמן הקצוב.
ביטולה של תכנית ורישומה מיד מחדש אינו ע ולה בקנה אחד עם מטרה זו ואף מסכל את האפשרות לקיים בקרה על תכניות שמתארכות זמן רב מדי.
(להלן ]נוסח חדש [ בפקודת העיריות - פקודת העיריות), בפקודת המועצות (להלן ]נוסח חדש [ המקומיות- פקודת המועצות המקומיות), ובצו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי"ח - 1958 , נקבע כי ראשי הרשויות המקומיות וסגניהם זכאים לשכר ותנאי שירות במימון הרשות המקומית, בשיעורים שיקבע שר הפנים.
ההוראות בעניין זה המצוינות בפקודת העיריות ובפקודת המועצות המקומיות בוטלו ב- 2011 .
במרץ 2011 נקבעה בחוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש רשות וסגניו וכהונתם), התשל"ה - 1975 (סעיף15א1 ), דבר זכאותם של ראשי העיריות והמועצות המקומיות וסגניהם לקבל שכר ותנאי שירות במימון הרשות המקומית.
ההוראות החלות על המועצות האזוריות לא השתנו.
במרוצת השנים קבע שר הפנים מפעם לפעם, בדרך כלל בחוזרי מנכ"ל, הוראות הנוגעות לשכרם של ראשי הרשויות המקומיות וסגניהם ולתשלומים הנלווים לשכרם, כגון החזר הוצאות החזקת כלי הרכב, הוצאות אש"ל (אכילה, שתייה ולינה) ותשלומי הטלפון, וכן הוראות בדבר מספר הימים של חופשת המנוחה שהם זכאים להם וצבירתם.
במאי 2004 איגד מינהל השלטון המקומי במשרד הפנים את חוזרי המנכ"ל בנושא בחוברת ששמה "תנאי שכר ותנאים נלווים לראשי הרשויות המקומיות וסגניהם בשכר" בחוזר מנכ"ל מיוחד (להלן - חוברת תנאי שכר או חוזר המנכ"ל ממאי 2004 ).
בשנים שעברו מאז עדכן משרד הפנים מפעם לפעם, באמצעות חוזרי מנכ"ל, את ההוראות הנוגעות לשכרם של האישים האמורים ואת ההוראות בנוגע לחלק מהתשלומים הנלווים שהם זכאים להם.
הנחיות משרד הפנים בעניין תנאי שירותם של ראשי הרשויות וסגניהם בשכר עסקו רק בנושאים האלה: שכר הנבחרים; רכישת כלי רכב, השתתפות בהחזקתם והוראות השימוש בכלי הרכב שבבעלות הרשות המקומית; הוצאות אש"ל המגיעות לראשי הרשויות ולסגניהם; השתתפות בהוצאות הטלפון הקווי והטלפון הנייד שלהם; קרן ההשתלמות שהם זכאים להיות חברים בה; השתתפות בשכר הלימוד במסגרת המרכז לשלטון המקומי; החופשה השנתית שהם זכאים לה; והשתתפות בהוצאותיהם על קניית מתנות, קניית בגדים וקניית עיתונים.
כפי שיובהר להלן, ההנחיות שנקבעו בדבר התנאים שראשי הרשויות וסגניהם זכאים להם אינן מקיפות דיין ואינן נותנות מענה למצבים שונים.
בחודשים ספטמבר 2011 - אפריל 2012 בדק משרד מבקר המדינה את שכר ראשי הרשויות המקומיות, סגניהם וחברי המועצות של הרשויות המקומיות - ואת השלטון המקומי 1669 .
התשלומים הנלווים לשכרם ולתנאי הפרישה שלהם.
נבדקו גם טובות הנאה 4 שניתנו להם.
בדיקות השלמה נעשו בחודשים מאי- .
4 לפי הכללים למניעת ניגוד עניינים של נבחרי הציבור ברשויות מקומיות שקבע מרכז השלטון המקומי ב- 1984 (ראו להלן), טובת הנאה היא דבר מה הניתן בכסף, שווה כסף, שירות או כל דבר דומה הגורם הנאה לנבחר ציבור, ואשר נית ן לו בגלל רום תפקידו ומעמדו כעובד ציבור.
הבדיקה נעשתה ב-12 רשויות מקומיות5 ועסקה בשנים 2011- 2008 (להלן- התקופה הנסקרת).
יצוין כי משרד מבקר המדינה העביר ב - 29.
12 למשרד הפנים את ריכוז הממצאים שהועלו בביקורת ברשויות המקומיות שנבדקו ובמשרד הפנים.
תגובת משרד הפנים על הממצאים נמסרה למשרד מבקר המדינה יותר מחמישה שבועות לאחר המועד שבו התבקש למסור את התגובה, וכחודש ימים לאחר המועד שבו התחייב למ סרה.
השיהוי במסירת תגובתו של משרד הפנים על ממצאי הבדיקה אינו עולה בקנה אחד עם כללי מינהל תקין, והיה בו כדי לפגוע בהשלמת עבודתו של משרד מבקר המדינה בתחום חשוב זה.
עיסוק נוסף של ראש עיריית אור יהודה .
בחוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש הרשות וסגניו וכהונתם), התשל"ה - 1975 (להלן- חוק הבחירות), נקבע כי "ראש רשות או סגן ראש רשות הזכאי לקבל שכר ותנאי שירות.
לא יעסוק בכל עסק או בכל עיסוק נוסף, למעט עיסוק כאמור בהתנדבות ובלא תמורה".
על פי חוק זה נכלל ב"עיסוק נוסף" גם עיסוק חד-פעמי.
בחוק הבחירות גם נקבע כי "ראש רשות או סגן ראש רשות, העוסק בעסק או בעיסוק נוסף בהתנדבות ובלא תמורה, ימסור על כך הודעה בכתב לשר הפנים ולמועצה ביום תחילת כהונתו; החל לעסוק בעסק או בעיסוק הנוסף לאחר תחילת כהונתו - במועד שבו החל לעסוק בו".
בהודעה יש לפרט את מהותו של העיסוק הנוסף ואת משך הזמן שייחד לו נבחר הציבור.
הבדיקה העלתה כי ראש עיריית אור יהודה מר דוד יוסף מופיע מדי פעם בפעם ברחבי הארץ במִצְחָק (מופע סטנד -אפ) בניב העיראקי של הערבית.
כך לדוגמה הופיע באירוע "עושים כבוד למרדכי בן פורת לרגל פרישתו", שהתקיים בספטמבר 2011 בהיכל התרבות העירוני באור יהודה 6 (להלן- היכל התרבות).
הופיע בתאטרון גבעתיים ובאותה השנה גם באילת ובים המלח מהאמור לעיל עולה כי ראש העירייה עסק בעיסוק נוסף.
אף שמדובר בעיסוק בלא תמורה, לפי חוק הבחירות היה עליו להודיע על עיסוק זה למועצת העירייה ולמשרד הפנים, אך לא נמצא כי הודעה כאמור נמסרה.
בתשובתו של ראש העירייה ממאי 2012 נמסר כי באירוע שהתקיים בספטמבר 2011 "כיבדתי בנוכחותי את האירוע וברכתי את מר בן פורת.
בזה הסתכם כל 'עיסוקי' בערב זה".
5 עיריות אום אל -פחם, אור יהודה, גבעת שמואל, סח'נין, עכו, רהט ורמת השרון; המועצות המקומיות בנימינה-גבעת עדה, להבים ועראבה; המועצות האזוריות הגלבוע ושומרון.
6 השייך לחברה "מרכז קהילתי באור יהודה ע"ש פרסט ופרלמן בע"מ (חל"צ)" (להלן - המרכז הקהילתי).
בהיכל התרבות העירוני יש 455 מקומות ישיבה; עלות שכירתו לערב אחד היא 3,500 .
ש"ח השלטון המקומי 1671 .
ראש העירייה הוסיף בתשובתו: "אני בן ליהדות יוצאי עיראק, דו בר את השפה העיראקית על בורייה ונחשב ליקיר קהילת יוצאי בבל.
ככזה, הנני מוזמן כאורח כבוד לאירועים של יוצאי וותיקי העדה, ומתבקש לברך את הקהל.
אני נוהג לעשות זאת בצורה הומוריסטית ובשפה העיראקית, להנאת קהל 1672 דוח שנתי63ג .
איני מעלה מופעים במובן המסחרי של המילה, לא מופעי 'סטנד אפ' ולא מופעים מסוג אחר, לא בתיאטרון יהלום ולא בכל מקום אחר.
בעירי, באור יהודה, אני נענה, לבקשת המרכז הקהילתי, ומכבד אותם באירועים ומדבר או מרצה בפני הקהל בשפה העיראקית.
גם כאשר אני מוזמן לברך במסיבות ו'בהרמות כוסית' לקראת החגים, מול מועדוני ה קשישים שלנו ומול יוצאי העדה האתיופית והבוכרית, אני מתבל את דבריי בבדיחות ובהומור, זה אינו הופך את הדבר לעיסוק או למופע.
על כן, גם לא היה מקום לתת למועצה הודעה רשמית על כך, מה גם שכל חברי המועצה יודעים על התגייסותי לברך במפגשים של יוצאי העדה העיראקית, שנעשי ת על מנת לשמח ולהסב נחת לאוכלוסיה זו, מבוגרת רובה ככולה.
גם אם נניח שנוכחותי ופעילותי באירועים מסוג זה תיחשב כ'עיסוק', הרי שכל חברי מועצת העיר יודעים על כך, ויש לראות בכך הודעה כנדרש".
עוד מסר ראש העירייה כי התיאור "כאילו הפכתי לשחקן מבוקש.
פשוט מטעה ואינו נכון".
ממסמכים שנמצאו במשרדי המרכז הקהילתי 7 הנוגעים להצגות שהועלו בהיכל התרבות העירוני עלו הממצאים האלה: 1.
בהזמנה לאירוע "עושים כבוד למרדכי בן פורת לרגל פרישתו" שהתקיים בספטמבר 2011 נכתב במפורש כי בתכנית נכללת הופעתו של מר "דוד יוסַף (דַהּוד מִן בֵּית אַבּו אִל הַוָוא) בהצגה: בְדָאללָה אִל הָאדִ'יכִי אִל אִיָיאם!
יִיסְמַעּו יְיבּול תַחְּתּו!
יצוין כי גם בינואר 2008 ,קיימה העירייה על חשבונה, "ערב הוקרה לכבוד מר מרדכי בן פורת, ראש המועצה הראשון באור יהודה" בהיכל התרבות העירוני.
בלוח האירועים לחודשים נובמבר-דצמבר 2011 שפרסם היכל התרבות צוין בין היתר כי בדצמבר 2011 " יתקיים ערב 60 שנה לעלייה ולמעברות ליוצאי עיראק", ובתכנית אירוע זה צוין כי מר דוד יוסף יעלה בו את המופע.
בירור העלה כי חוץ מקטעי קישור קצרים שבהם הופיעו זמר ורקדנית, הופיע ראש העירייה יותר משעתיים.
לפי עלוני פרסום שפרסם היכל התרבות העלה מר דוד יוסף את המופע גם במרץ 2012 " , באירוע שהתקיים בהיכל במלאות 60 "שנה לעלייה ולמעברות ובאירוע שהתקיים בו במאי 2012 .
בריאיון חגיגי עם ראש עיריית אור יהודה שפורסם בע רב יום הכיפורים התשע"א ( 7.
11 ), ב"ידיעות בקעת אונו", נכתב בין היתר כי "מעבר להיותו ראש עירייה, יוסף ידוע בזיקתו לעדה העיראקית.
בשנים האחרונות הוא כתב מספר ספרים על העדה.
ואף העלה הצגת יחיד, סטנד אפ בעיראקית".
ממידע נוסף שנמסר למשרד מבקר המדינה עלה כי ראש העירייה הופיע במופעי סטנד-אפ פעמיים נוספות, כלהלן: (א) המועצה האזורית גזר קיימה בדצמבר 2011 ,""ערב מורשת עולי בבל שעמד בסימן 60 שנה לעליית יהודי עיראק לארץ.
באתר האינטרנט של המועצה האזורית צוין כי "במהלך הערב התקיים מופע סטנד אפ של ראש עיריית אור יהודה, דוד יוסף, יוצא עיראק, כאשר התכנים שאובים ממסורת ומנהגי יהדות בבל".
7 מבקר המדינה היוצא, השופט בדימוס מיכה לינדנשטראוס, החליט ב - 25.
12 , בתוקף סמכותו לפי סעיף9(8 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 ]נוסח משולב[ (להלן - החוק), לבצע ביקורת במרכז הקהילתי.
)(ב בפרסומים שהופצו לקראת פסטיבל מספרי סיפורים שהתקיים באוקטובר 2011 בתאטרון גבעתיים, נכתב כי אמור להשתתף בו בין היתר "דוד יוסף- ראש עיריית אור יהודה בסטנד אפ עיראקי".
כל האמור לעיל מעלה ספקות בדבר נכונות טענותיו של ראש עיריית אור יהודה כי לא הופיע בערב ההוקרה למרדכי בן פורת בספטמבר 2011 אלא רק בירך אותו, וכי הוא אינו מעלה מופעי סטנד-אפ או מופעים מסוג אחר.
בתשובה נוספת של ראש העירייה מאוגוסט 2012 נמסר: "כאשר הובא לידיעתי נושא הדיווח על העיסוק בהתנדבות, מיד עשיתי זאת בישיבת מועצת העיר במחצית חודש יוני".
הבדיקה העלתה כי לפי הפרוטוקול של ישיבת המועצה מיוני 2012 , הודיע ראש העירייה למועצת העירייה רק כי "כולם יודעים כמה הקהילה העיראקית קרובה לליבי, כאחד שנולד עשר שנים אחרי שהיתה העליה הגדולה ואשר ספג את ההוואי, התרבות, הפולקלור והמנהגים של הקהילה, אני גאה לשתף בהם את כלל האוכלוסיה.
ישנם מקרים בהם אני מוזמן לברך בצורה פרודית בשפה העיראקית ואני נענה ברצון רב.
כל זאת ללא קבלת תמורה כלשהי.
גם בימים אלה פנו אלי עיראקים להציג בפניהם דברים נשכחים, מתובלים בהומור בשפה העיראקית".
משרד מבקר המדינה מעיר לראש העירייה כי היה עליו להודיע מפורשות למועצת העירייה ולמשרד הפנים כי מלבד הזמנות לברך באירועים, הוא מעלה גם מופעי סטנד-אפ בכיכובו ללא קבלת תמורה.
קבלת טובות הנאה במסגרת העיסוק הנוסף 1.
הועלה כי רק כ - 50%-60% מהבאים לכל אחת מהמופעים האמורים בהיכל התרבות קנו כרטיסים, ואילו לשאר מקומות הישיבה חולקו הזמנות.
למופע שהתקיים בספטמבר 2011 חולקו195 הזמנות לפי רשימה שקבע ראש העירייה בעצמו - ובכלל זה עשר הזמנות שניתנו לחברת כנסת א', ארבע הזמנות שניתנו לחבר כנסת ב', שבע הזמנות שניתנו לבעלי חברת הסעות וארבע הזמנות שניתנו לאחד מראשי העיריות באזור.
עלות ההזמנות שחולקו הסתכמה בכ- 14,000 .
ש"ח לגבי שני מופעים שהתקיימו במרץ ובמאי 20128 נמצאה רשימת הזמנות (בכתב יד), שלא צוינו בה כתובות המוזמנים ומספרי הטלפון שלהם.
לגבי המופע שהתקיים בדצמבר 20119 לא נמצאה כלל רשימת ההזמנות, ולא ידוע מי הכין אותה.
העירייה שילמה למרכז הקהילתי על כל אחד מהאירועים שבהם העלה ראש העירייה את המופע סכומים של 9,810 עד 13,500 ש"ח.
זאת אף שלא שילמה למרכז הקהילתי כלל על אירועי קיץ ועל אירועים אחרים שהופקו בשיתוף המרכז הקהילתי והתקיימו בהיכל התרבות העירוני ואף לא על הופעות, הצגות ואירועים שקיימו גורמי חוץ.
בתשובתו של ראש העירייה ממאי 2012 נמסר כי "כל ההכנסות ממכירת הכרטיסים נכנסות לקופת המרכז הקהילתי, וכדי לעודד השתתפות ופעילות של תושבי העיר במופעים, המר כז הקהילתי מחלק גם הזמנות ללא תשלום.
8 למופע במרץ 2012 נמכרו272 כרטיסים וחולקו183 הזמנות.
למופע במאי 2012 נמכרו206 כרטיסים וחולקו162 .
הזמנות 9 למופע זה נמכרו276 כרטיסים וחולקו179 .
הזמנות השלטון המקומי 1675 .
מקבל כל תמורה, ואף לא פרוטה אחת, חלילה, נכנסת לכיסי.
פעילותי היא פעילות ציבורית לשמה ונעשית בהתנדבות מלאה".
בתשובה נוספת בעניין זה, מאוגוסט 2012 , מסר ראש העירייה כי בהיכל התרבות מתקיימים גם ערבי מורשת ליהדות בוכ רה, אתיופיה, גאורגיה ולוב, והעירייה מתקצבת אותם הן בכל הקשור לשכירות האולם והן בכל הקשור לסבסוד הפעילות.
הבדיקה העלתה כי בתקופה הנסקרת התקיימו בהיכל התרבות רק שני אירועים ליוצאי עדות אחרות: אירוע אחד ליוצאי בוכרה, שהעירייה מימנה רק את תשלום שכירת האולם ל שם קיומו, ואירוע אחר לעולי אתיופיה, שעלותו מומנה על ידי המשרד לקליטת עלייה ולא על ידי העירייה.
התשלומים היחידים ששילמה העירייה להיכל התרבות, לבד מהתשלום עבור שכירת האולם, היו אפוא תשלומים למימון האירועים שבהם העלה ראש העירייה את המופע.
יש לציין כי לפני מינויו של מר דוד יוסף לראש העירייה בשנת 2007 , הוא הופיע בהצגות שהתקיימו בהיכל התרבות העירוני כמה פעמים, אך את דמי השכירות של האולם שילם הגוף שהפיק את האירוע, והוא לא חילק הזמנות להצגות אלה.
ראש העירייה מסר בתשובתו הנוספת: "איני מעלה הצגות ביוזמתי.
אין לי ול א לעירייה כל קשר במכירת כרטיסים ואין לי כל נגיעה לכסף.
איני מקבל שכר כלשהו ולא תמורה כלשהי.
אני מתנדב ותורם את זמני ואת כישרוני לטובת הציבור (כך בכל המקומות שאני מוזמן אליהם).
אכן בערב ההוקרה למרדכי בן פורת, שהיה ראש המועצה הראשון של אור יהודה, הוכנה רשימת ההזמנות ע"י מרכז מורשת יהדות בבל וע"י העירייה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי מן האמור לעיל עולה שלשכתו של ראש העירייה היא שהכינה את רשימת המוזמנים לאירוע הראשון, וייתכן שגם לאירועים האחרים.
עוד עולה, כי לראש העירייה ניתנו הקלות חריגות בכל הנוגע להעלאת המופע בהשתתפותו.
הקלות אלה - העמדת האולם ללא תמורה, חלוקת עשרות רבות של הזמנות לאירועים, שפירושה ויתור על הכנסות של אלפי שקלים, וכן השתתפות העירייה בכיסוי העלויות הישירות והעקיפות של האירועים בסכום של אלפי שקלים - לא ניתנו לשום גורם חוץ ממנו.
קיים חשש כי הטבות אלה ניתנו לו בשל היותו ראש העירייה ובשל סמכותו להקצות כספים למרכז הקהילתי.
חובות של חברי מועצה .
בסעיף 120(10 ) לפקודת העיריות נקבע כי במועצת העירייה פסול מלשמש כחבר בין היתר "מי שחייב חוב סופי בשל ארנונה או אספקת מים בעד שישה חודשים, ולא שילם אותו ממועד התשלום של חלקו האחרון של החוב ובמשך תקופה העולה על שנה".
"חוב סופי" לעניין זה הוא חוב שחלף לגביו המועד להגשת השגה, ערר או ערעור, לפי העניין, ואם הוגשו ערעור או תובענה אחרת - לאחר מתן פסק דין חלוט או החלטה סופית שאי-אפשר לערער עליה עוד.
סעיף 34 א(א) וסעיף34(אב) לפקודת המועצות המקומיות מחילים את הוראות סעיף 120(10 ) לפקודת העיריות10 .
(בשינויים המחויבים) על המועצות המקומיות והמועצות האזוריות .
10 בסעיף זה נקבע כיארנונה המגיעה למועצה המקומית אפשר לגבותה לפי הדין בדבר גביית ארנונה המגיעה לעירייה.
בסעיף123 א לפקודה נקבע כי אם נראה לראש העירייה שחבר מועצה פסול מלכהן לפי סעיף 120(10 ), ישלח לו גזבר העירייה הודעה ולפיה עליו לשלם את חובו או להסדיר את תשלומו בדרך של פריסתו.
כהונתו של חבר המועצה תיפסק בתום 60 יום מיום שנשלחה אליו ההודעה, אלא אם כן שולם החוב או הוסדר תשלומו.
הבדיקה העלתה כי ל -21 חברי מועצה בשש מהרשויות המקומיות שנבדקו היו בסוף שנת 2011 חובות בשל מסים שלא שולמו בסך כולל של כמעט 600,000 :ש"ח.
לחבר מועצת עיריית אור יהודה היו חובות בסך כולל של כ- 248,000 ש"ח11 , חלקם עוד משנת 2003 .
חבר המועצה מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2012 כי מדובר בחוב שרובו שנוי במחלוקת, וכי הוא מנהל משא ומתן עם העירייה כדי להגיע לפת רון כולל בנוגע לחובותיו.
משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית אור יהודה כי היה עליה להסדיר עם חבר המועצה בתוך זמן סביר את המחלוקת בנוגע לחובו לעירייה ולגבש את עמדתה לגבי הטיפול בחובות שאין בעניינם מחלוקת.
ל-13 מ-36 חברי מליאת המועצה האזורית הגלבוע היו חובות ש ל תשלומי מסים (ארנונה, מים ואגרות) בסכום כולל של כ- 226,000 ש"ח.
סך החוב למועצה של תשעה מהם, בעיקר חוב משנים קודמות, היה כ- 214,000 ש"ח, ונע מכ - 7,300 ש"ח עד כ- 66,000 ש"ח לכל אחד.
לרובם שלחה המועצה התראות ואף עיקלה את חשבונות הבנק שלהם.
לשניים מחברי עיריית אום אל-פחם לשעבר היו באמצע פברואר 2012 חובות של תשלומי מסים (ארנונה, מים ואגרות) בסך כולל של כ- 58,000 ש"ח.
החובות נצברו במשך שנים רבות.
שני חברי מועצה אלה היו חברים בוועדת ההנהלה של עיריית אום אל-פחם, ואחד מהם היה חבר גם בוועדת ההנחות מארנונה של העירייה.
בדצמבר 2010 פנה לראשונה גזבר העירייה לאחד מחברי המועצה האלו בדרישה להסדיר את חובו לעירייה שסכומו היה אז כ - 152,000 ש"ח בתוך 60 יום; חבר המועצה פרע רק חלק מהחוב.
בנובמבר 2011 , בעקבות הערת משרד מבקר המדינה, פנה גזבר העירייה אל שני חברי המועצה והתרה בהם כי אם לא יסדירו את תשלום חובם לעירייה בתוך 60 יום, תסתיים כהונתם כחברי המועצה לפי סעיף 123()א(ו1 .
) לפקודת העיריות בדצמבר 2011 הודיע הגזבר לאחד מהם על סיום כהונתו במועצה בשל אי-סילוק חובו לעירייה, וזה התפטר ב - 25.
חבר המועצה האחר התפטר ב - 20.
אחד מחברי המועצה לשעבר מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2012 כי לא קיבל שום מכתב או הודעה בדבר סיום כהונתו בעירייה, וכי התפטר "בעקבות סיבות אישיות".
הוא גם מסר את פרטי ההסדר של פירעון החוב שלו עם העירייה מיולי 2011 , ולפיהם נפרסו התשלומים של רוב חובו לשנתיים, עד יולי 2013 .
בדיקת השלמה בעירייה העלתה כי אותו חבר מועצה לשעבר לא עמד בהסדר התשלומים עם העירייה מיולי 2011 .
, וכי ההמחאות שנתן לא כובדו .
11 ארנונה- כ- 146,000 ש"ח; מים- כ- 41,000 ש"ח; אגרות בנייה- כ- 30,000 ;ש"ח אגרת ביוב - כ- 6,000 ש"ח; שונות והוצאות אכיפה- כ- 25,000 .
ש"ח השלטון המקומי 1679 .
לאחד מחברי מועצת עיריית עכו היו בינואר 2012 חובות לתשלומי מסים (ארנונה, מים, ביוב ואגרת שמירה) בסך של כ- 30,200 ש"ח.
עיריית עכועיקלה את חשבון הבנק שלו והסירה את העיקול בעקבות הבטחתו כי ישלם את החוב.
למרות זאת לא שולם החוב עד מועד סיום הביקורת.
לחבר מועצה אחר היו בינואר 2012 חובות בסך כ- 8,100 ש"ח, ובדצמבר 2012 מסרה העירייה כי חובו "שולם עד תומו".
לחבר מועצת עיריית רהט החבר, בי ן השאר, בוועדות מכרזים, תמיכות וביקורת, היו בינואר 2012 , לפי ספרי העירייה, חובות בסך של כ- 14,600 ש"ח, בשל אי-תשלום אגרת ביוב, ארנונה והיטל צריכה עודפת.
באוקטובר 2010 שלחה לו העירייה התראה בעניין חובות אלה, אך רק באפריל 2012 הוא הגיש בקשה לקבל הנחה למפרע בא רנונה בשנים 2010 -2011 .
ועדת ההנחות של העירייה אישרה את מחיקת 70% מחובות הארנונה שלו בשנים אלה, בכפוף לאישור משרד הפנים ובתנאי שיסדיר את שאר חובו לעירייה.
במאי 2012 הפקיד חבר המועצה בקופת העירייה 12 המחאות דחויות, בסכום כולל של כ- 12,600 .
לאחד מחברי מליאת המועצה המקומית עראבה היה חוב בסך כ - 4,400 ש"ח, בשל אי-תשלום ארנונה ואגרת מים, בחלקו חוב משנים קודמות.
לחבר מועצה אחר היה חוב בסך כ- 1,900 .
ש"ח הרשויות המקומיות לבד מעיריית אום אל -פחם לא פעלו להפסקת כהונתם של החייבים כחברי מועצה.
המועצה האזורית הגלבוע מסרה בנובמבר 2012 כי תפעל לסיים את כהונתם של חברי מועצה אשר לא יסדירו את חובותיהם.
משרד מבקר המדינה העיר לרשויות המקומיות האמורות כי מוטלת עליהן החובה לגבות מחברי המועצה את חובותיהם באופן שוטף בכל שנה ולא להניח להם לצבור אותם.
כמו כן העיר משרד מבקר המדינה לעיריית רהט ולמועצה המקומית עראבה כי בתכניות ההבראה שלהן הן התחייבו לגבות מהנבחרים בהן את החובות שצברו בשל פיגורים בתשלומי הארנונה והמים, אך הממצאים מלמדים שהן לא עשו זאת.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה יתרה את העובדה שנושא תפקיד ציבורי, שצריך לשמש דוגמה ל קיום החובות האזרחיות, אינו משלם את חובותיו לרשות המקומית; בייחוד אמורים הדברים לגבי חברי המועצה של עיריית אום אל-פחם, שכיהנו גם כחברי ועדת ההנהלה וועדת ההנחות מארנונה, ובחבר מועצת עיריית רהט, המשמש חבר ועדת מכרזים, תמיכות וביקורת.
מתן תמיכות באמצעות מתנ"ס לעמותות שלחברי מועצה יש קשר להן .
מרכז השלטון המקומי קבע בשנת 198412 כללים למניעת ניגוד עניינים של נבחרי הציבור ברשויות המקומיות (להלן - הכללים למניעת ניגוד עניינים).
12 ,הודעה בדבר כללים למניעת ניגוד עניינים של נבחרי הציבור ברשויות המקומיות התשמ"ד- 1984 , י"פ 3114.
נקבע בכללים אלה כי "חבר מועצה לא יקבל לעצמו.
טובת הנאה בקשר למילוי תפקידו"13.
בנוהל למתן תמיכות של רשויות מקומיות 14 (להלן- הנוהל) נקבעו כללים למתן תמיכות בידי רשויות מקומיות, במישרין או בעקיפין, לגופים הפועלים בתחום שיפוטן בנושאים שונים כדי לסייע להם בפעולותיהם לטובת הציבור.
14 נוהל למתן תמיכות של רשויות מקומיות, התשמ"ה- 1985 , י"פ 3197.
עיריית עכו תומכת בכל שנה תמיכה נרחבת באגודות ספורט בתחום ש יפוטה באמצעות ועדת התמיכות.
בשנים האחרונות לא תמכה העירייה בעמותות אחרות.
הבדיקה העלתה כי עיריית עכו העבירה בשנים 2009 -2011 מאות אלפי ש"ח למתנ"ס שבבעלות חברת המתנ"סים, והוא העביר את הכסף לשתי עמותות: עמותה א', שאחד מחברי המועצה היה ממייסדיה וקרוב משפחתו היה חבר בוועד שלה, ועמותה ב', שבראשה עמד חבר מועצה אחר.
ההקצבות נרשמו בסעיף התקציבי "השתתפויות מתנ"סים" בלא שוועדת התמיכות דנה בהן והמליצה בעניינן כמתחייב על פי הנוהל.
כמו כן ההקצבות ניתנו אף שהעמותות לא המציאו לעירייה את האישורים והמסמכים הנדרשים לפי הנוהל.
להלן פרטים בדבר מתן התמיכות: 1.
בשנת 2009 העביר המתנ"ס לעמותה א' כ - 290,000 ש"ח, בשנת 2010 העביר לה כ - 347,000 ש"ח, ובשנת 2011 - כ- 123,000 ש"ח.
יו"ר סיעת ש"ס בעכו הוא חבר במועצת העירייה, נמנה עם מייסדי עמותה א' והיה חבר בה עד סוף שנת 1996 .
כמו כן, אשתו היאהגיסה של אחד מחברי ועד העמותה.
עיריית עכו מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מיולי 2012 כי במסגרת תכנית לקידום התרבות התורנית בעיר הועברו תקציבים למתנ"ס, וכי המתנ"ס, ולא העירייה, הוא המחליט על הפעילות הנעשית בתחום זה והוא המקיים את הבקרה עליה.
העירייה מסרה עו ד כי מדובר בקניית שירותים מהמתנ"ס, וכי בהעברת הכספים בדרך זו היא חוסכת את הצורך בהפעלת המנגנון העירוני.
מהבדיקה עולה כי המתנ"ס לא פיקח על פעילותה של עמותה א'.
המסמכים היחידים שהגישה לו העמותה בשנת 2009 היו קבלות על סכום הכסף שהועבר לה בכל חודש, ורק לעתים נדירות צוין בקבלות כי מדובר בפעילות עבור חודש מסוים.
בשנת 2010 הגישה עמותה א' למתנ"ס, נוסף על הקבלות, דוח כללי שציין את פעילויות התרבות התקופתיות שעשתה, אך לא פורט בו למי הועברו הכספים שניתנו לה לשם ביצוע פעולות אלה.
בשנת 2011 הגישה העמותה למתנ"ס בכל חודש, נוסף על הקבלות, דוח שעניינו "ביצוע הרצאות בתחום תרבות תורנית", ובו נמסרו פרטים על מקום מתן השיעורים, הזמנים שבהם ניתנו ושמם של מגידי השיעורים.
עם זאת, מהדוח לא ניתן לדעת אם השיעורים אמנם ניתנו, מה היה מספר המשתתפים בכל שיעור, אם קיבלו מגידי השיעורים שכר עבור הרצאותיהם, ואם כן - מהו השכר שקיבלו ומה נעשה ביתרת הכסף.
מן המתואר לעיל עולה כי ככל הנראה מדובר למעשה בתמיכות כספיות שנתנה העירייה למתנ"ס שנותבו למעשה לחשבון עמותה א'.
(א) בשנת 2010 העבירה עיריית עכו למתנ"ס 100,000 ש"ח, ובשנת 2011 העבירה לו 225,0 00 ש"ח.
סכום זה יועד לשיפור רווחת בני העדה הקווקזית בעיר, ובכלל זה לפעילות תרבותית-חברתית, כגון חוגים והחזקת צהרון, אך בעיקר לטיולים למשפחות בני העדה.
בטיולים אלה נגבה מכל משתתף סכום סמלי, וזה הוכנס לקופת המועדון שבו התקיימו החוגים ואשר נמצא בבעלותה של עמותה ב' (ולא לקופת המתנ"ס).
(ב) ראש העדה הקווקזית בעכו הוא חבר מועצת העירייה בעיר ויו"ר עמותה ב'.
הוא גם מורשה החתימה מטעם העמותה, והוא שקבע איזה סכום ישלם כל אחד מהמשתתפים בטיולים.
העירייה מסרה כי היא אינה בוחנת לאן מנתב המתנ"ס את הכסף, אלא אם קודמו "מטרות העל" שקבעה, ובהן השתלבות בני הקהילה הקווקזית בתעסוקה ובגיוס לצה"ל, שיפור הישגיהם בלימודים וגידול במספר בני העדה המשתתפים בחוגים.
עוד מסרה העירייה בתשובה נוספת מנובמבר 2012 , כי כל הכספים שהיא מעבירה למתנ"ס משמשים לקניית שירותים חיוניים בתחום החינוך הבלתי פורמלי שעל העירייה לספק לתושביה וכי המתנ"ס, ככל קבלן אחר הנותן שירותים לעירייה, רשאי לשכור קבלני משנה לצורך מתן השירותים.
משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית עכו כי אם היא אכן העבירה את הכספים למתנ"ס כדי לקנות ממנו שירותים, היה עליה להסדיר זאת בהסכם מפורט ולפקח על הכספים המועברים למתנ"ס כדי שישמשו למטרות אשר להן יועדו.
זאת ועוד, העירייה אף לא הסבירה מדוע לא התקשרה לקניית השירותים ישירות עם עמותה א' ועמותה ב', ומדוע היה צורך, אם אכן מדובר בקניית שירותים, להעביר את הכספים באמצעות גוף שאיננו נותן את השירותים בעצמו, אלא באמצעות קבלני משנה.
(ג) עוד הועלה כי באפריל 2011 העביר המתנ"ס למשרד רואי החשבון של עמותה ב' 16,000 .
ש"ח, בעקבות פנייתו של חבר המועצה המשמש יו"ר העמותה סכום זה הועבר לשם תשלום חוב העמותה על שירותים חשבונאיים שניתנו לה ואשר לא יכלה לשלם תמורתם.
משרד מבק ר המדינה מעיר כי יש לראות בחומרה את העובדה שכספי העירייה שיועדו לרווחת בני העדה הקווקזית שימשו למימון שירותים חשבונאיים שניתנו לעמותה פרטית, שלא לפי הוראות הנוהל.
 משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שעיריית עכו לא תמכה בשנים האחרונות בעמותות שאינן אגודות ספו רט, עולה החשש כי העברת הכספים לשתי העמותות באמצעות המתנ"ס כפי שתוארה לעיל נעשתה רק משום שחברי מועצת העירייה מילאו בהן תפקידי מפתח.
משכורת ראש הרשות וסגניו .
שכר ראשי הרשויות והסגנים מורכב משכר יסוד ומתוספת יוקר בלבד, והם אינם זכאים לקבל את שאר התוספות שזכ אים להן עובדים בדירוגי השכר השונים.
שכרם של ראשי הרשויות והסגנים הוא אחיד, ונקבע בשמונה דרגות לפי גודל האוכלוסייה.
לרשויות שהאוכלוסייה בתחום שיפוטן (להלן - אוכלוסייתן) מונה יותר מ- 20,000 תושבים ניתן לאשר העסקת שני סגנים בשכר, שמספרם נקבע בהתחשב במספר תושבי הרשות המקומית.
בעת סיום ביצוע הביקורת, תחילת שנת 2012 , היה שכרם של ראש הרשות והסגנים כלהלן15: .
15 נקבע בחוזר מנכ"ל 1/2010 מ- 17.
שכר היסוד של סגן ראש .
(בש"ח) שכר היסוד של ראש .
(בש"ח) גודל האוכלוסייה .
30,881 37,749 250,001 ומעלה .
30,057 36,719 100,001 -250,000 .
28,683 35,002 50,001-100,000 .
28,134 34,315 30,001 -50,000 .
27,584 33,628 20,001 -30,000 .
27,035 32,941 10,001 -20,000 .
אין להעסיק סגן בשכר 32,254 5,001 -10,000 .