HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מנכ"ל המשרד הסביר בתשובתו למשרד מבקר המדינה באפריל2012 (להלן גם- תשובת המנכ"ל) כי פסטיבל הסרטים ופסטיבל "רֶד -ּבּול", לא יצאו לפועל מסיבות שאינן תלויות במשרד.
לדבריו אליפות התריאטלון נדחתה לאפריל 2012.
()ב המשרד הסביר בתשובתו כי מטרת הדיון ב-7.
10 הייתה לדון בטיוטת דוח מיצוב ומיתוג העיר אילת 19.
בוועדת המכרזים נימק המשרד את ההתקשרות לקיום פסטיבל הסטודנטים בכך שאירוע זה עולה בקנה אחד עם מטרת מיצוב העיר אילת כעיר פסטיבלים בעיקר לצעירים.
כאמור, עבודת המיצוב ה גדירה את קהל היעד הרצוי לעיר אילת כך: בני 25 ומעלה; תיירים ממדינות השוק האירופי בני מעמד סוציו-אקונומי בינוני ומעלה; אוכלוסייה תרבותית, משכילה ואמידה; קהל הפוקד השתלמויות וכינוסים; צרכני חופשה שנתית שנייה; משפחות עם ילדים עד גיל 16 .
; בני גיל הזהב משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי מאפיינים אלה אינם מתאימים באופן כללי לפרופיל קהל היעד של פסטיבל הסטודנטים, ולפיכך הנימוק שהועלה לפני ועדת המכרזים אינו מתיישב עם עבודת המיצוב.
10 התקיימה פגישה בין השר למנכ"ל שבה נידונה, בין היתר, בקשת מנכ"ל החברה, שהועברה לשר, להשתתפות המשרד במימון פסטיבל הסטודנטים.
יצוין כי גם לפגישת עבודה זו בתוך המשרד אין תיעוד.
משרד התיירות הסביר בתשובתו כי באותה פגישה "המנכ"ל עדכן את השר מה נעשה מאז קיבלת את המכתב (מכתב ב), כשבועיים קודם לכן ומסר כי הנושא טרם טופל ועדיין לא נמצאה הדרך הנכונה להיות שותף בפרויקט חשוב זה " (ההדגשה אינה במקור).
לפגישה זומן היועמ"ש אשר "מסר שבמסגרת נוהל אירועים לא ניתן לקחת חלק ]ההדגשה במקור[ בפרויקט זה, שכן תוקפו של הנוהל פג.
השר הסביר והדגיש את חשיבותם של פסטיבלים לעיר אילת, במיוחד בעיתוי בו העיר 'רדומה'.
והמנכ"ל הציע, לאור הערת היועמ"ש, שהמשרד יפיק את הפסטיבל.
היועמ"ש סבר כי המשרד לא צריך ליטול אחריות על ביצוע הפסטיבל ועל כן שלל רעיון זה.
במקום זאת, הוצע שהביצוע והאחריות על הפסטיבל תהיה של התאחדות הסטודנטים ולאחר שהיא תציג את מתכונת הפסטיבל והתכנית לגורמי ם המקצועיים של המשרד, ולאחר מכן יוחלט על הסעיפים בהם ישתתף המשרד.
לצורך כך זומנה הישיבה אצל המנכ"ל".
שר התיירות אמר למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כי הוא "לא מכיר סיטואציה שבה יועמ"ש אמר שלא ניתן לקיים את הפסטיבל.
לא התקיימה פגישה כזאת.
מעבר לזה שהעברתי את המכתב ]'ב[ב-9.
10 דרך רמ"ט למנכ"ל המשרד, לא דיברתי על זה עם המנכ"ל ואחרים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובת המשרד, ולפיה התקיימה פגישה של השר עם הגורמים המקצועיים - המנכ"ל והיועמ"ש - שבה הביע לכאורה את עמדתו, אינה מתיישבת עם דברי השר.
19 עבודת מיצוב ומיתוג אילת, מאוגוסט2010.
10 התקיימהפגישה בין מנכ"ל המשרד ונציגי המשרד לבין יו"ר ההתאחדות ונציגי החברה, שבה הציגה החברה לראשונה למשרד את פסטיבל הסטודנטים.
הביקורת העלתה כי ההזמנה לדיון אצל המנכ"ל נשלחה לגורמים המקצועיים במשרד ב- 18.
10 , שלושה ימיםבלבד לפני הדיון, ולא צורפו לה פר טים בדבר הפסטיבל, לרבות מכתב ב', ובו פירוט תכנית האירוע ותקציבו המשוער.
לפיכך, לא היה בידי הדרג המקצועי מלוא המידע הרלוונטי שיאפשר לו לקיים בדיקה מקצועית ובלתי תלויה בדבר סיכויי הצלחתו של האירוע, טיב התכנית, פעולות ההפקה והשיווק הנדרשות ועוד.
(א) מפרוטוקול הדיון עולה שסמנכ"ל השיווק העיר שיהיה קשה לפרסם את האירוע בחו"ל, עקב לחץ הזמן (הדיון כאמור נערך רק בסוף יולי אף שהפסטיבל אמור לה תקיים בראשית ספטמבר).
יו"ר ההתאחדות דאז אמר למשרד מבקר המדינה, ביוני 2011 , כיכבר בדיון זה הסביר כי בהתראה כה קצרה לא ברור כמה סטודנטים יוכלו להגיע לאירוע מחו"ל , וכי עד אותה פגישה אצל המנכ"ל לא נקטה ההתאחדות שום פעולה לפרסום הפסטיבל בחו"ל.
10 הורה המנכ"ל לעובדי המשרד ל זרז את הליכי אישור הפסטיבל, כך שיושלמו בתוך שבעה ימים ובכפוף לאישור ועדת המכרזים.
(ב) מפרוטוקול הדיון עולה כי מיד בתחילת הדיון אמר המנכ"ל ש"המשרד יוכל להשתתף עד סכום של 1 מלש"ח ובעיקר בהוצאות פרסום ושיווק, ואמנים מחו"ל".
משרד התיירות הודיע בתשובתו כי הפרוטוקול אינו משקף את הסדר הכרונולוגי שבו נאמרו הדברים, אלא נערך לפי סדר המשתתפים.
כמו כן, לטענת המשרד, אמירת המנכ"ל נאמרה בסוף הדיון ולא בתחילתו (כפי שמופיע בפרוטוקול), וכי מדובר באמירה כללית מאוד ולא מחייבת.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד שפרוטוקולים מדיונים המתקיימים במשרדים ממשלתיים אמורים לשקף את מהלך הדיון כפי שהיה הלכה למעשה, כך שיאפשרו את בדיקת תקינות תהליכי קבלת ההחלטות.
באפריל 2013 הודיע המשרד כי בעקבות הביקורת כל הפרוטוקולים משקפים את הסדר הכרונולוגי של הדיונים.
משרד מבקר המדינה מעיר למנכ"ל שדיון לקביעת דרכי הפעולה וסכום ההשתתפות של המשרד בפסטיבל צריך היה להיעשות עם הגורמים המקצועיים במשרד ללא נוכחות נציגי החברה וההתאחדות.
כמו כן היה צורך להציג את מכתב ב', אשר כלל את פרטי האירוע, בפני הגורמים המקצועיים.
(ג) כאמור, החברה ביקשה מהמשרד תמיכה בסכום של מיליון ש"ח.
בפגישת המנכ"ל עם נציגי החברה ב-21.
10 קבע המנכ"ל שהמשרד יבחן אילו פעילויותשל הפסטיבל "הוא יכול להיות שותף בהן או שהוא לוקח עליו את ביצוען או מימונן והכל נתון באישור 548 דוח שנתי43א .
המשרד יוכל להשתתף עד סכום של1 מלש"ח ]ההדגשה אינה במקור[ .
"ובעיקר בהוצאות פרסום ושיווק, ואמנים מחו"ל לדעת משרד מבקר המדינה, נכון היה לפרסם את התוספת התקציבית בסך מיליון ש"ח לציבור, ולאפשר למארגני אירועים נוספים להתחרות על תקציב זה, תוך כדי מתן הזדמנות שווה גם להם.
משרד מבקר המדינה מעיר שסדרי מינהל תקינים מחייבים כי חלוקת מיליון ש"ח על ידי משרד ממשלתי תיעשה לאחר קיום דיון מקצועי בדבר סדרי העדיפויות לניצול התקציב, שאושר טרם התחייב המשרד להעבירו לכל גורם באשר הוא.
(ד) בפגישה האמורה ציין היועמ"ש כי "התאחדות הסטודנטים היו במגעים עם המשרד לפני מספר חודשים בנושא, ועל כן הם רצו קדימה עם הפרויקט וזאת למרות שהדבר לא הובא לידיעת הגורמים המקצועיים במשרד.
ישנן כמה אופציות להתקשרות לקידום הנושא כאשר האופציה המוצעת היא פרויקט משותף.
מצב זה הוא יצירת שותפות עם אגודת הסטודנטים שאנו מניחים כי אינה גוף מסחרי ובעזרת ארגון ]החברה[ , שהוא מנוהל ע"י אגודת הסטודנטים ונשלט גם ע"י מוסד אקדמאי כמו כן האירוע איננו מסחרי.
צריך להביא את היוזמה לועדת המכרזים שתאשר את ההתקשרות עם ההתאחדות כספק יחיד לעבודה משותפת להפקת הפסטיבל.
לצורך כך יש להכין תכנית משולבת שתכלול פירוט הפעילויות והעלויות בסך 4 מלש"ח.
המשרד יכול להיות שותף בחלק מההפקה ומהפעילויות ולא יכול להיות שותף במימון אכסון סטודנטים בבתי מלון.
הפעילויות שנעשו ויעשו ]על[ המשרד לא יכול לקחת אחריות במהלך כל הפקת אירוע זה".
מהאמור לעיל עולה כי היועמ"ש, בניגוד לעמדה שהביע בדיון עם המנכ"ל ב - 7.
10 , בדבר הצורך בקביעת נוהל וקריטריונים לפסטיבלים גדולים- או כתמיכה או במסגרת התקשרות - המליץ על התקשרות עם ההתאחדות למימון פעולות הפקה, שיווק ופרסום, בדרך של מיזם משותף, למרות קיום מאפיינים מובהקים של תמיכה.
היועמ"ש טען בתשובתו למשרד מבקר המדינה במאי 2012 (להלן גם- תשובת היועמ"ש) כי הדיון ב-7.
10 היה עקרוני בלבד וכי הוא לא עסק בפסטיבל מסוים.
בסופו של דבר החליט המשרד שלא לתמוך אלא להתקשר עם ההתאחדות במיזם.
הוא הוסיף כי הנחיית היועמ"ש לממשלה בעניין התמיכות "לא חלה לעניין מיזם משותף בהפקת אירועים ופסטיבלים" וכי התקשרות המשרד בדרך של מיזם משותף היא המקובלת במשרד.
הוא הוסיף כי דרך זו אושרה על ידי היועמ"ש לממשלה, בידיעת החשכ"ל ובתיאום עמו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי בסקר שערך משרד המשפטים באפריל-מאי 2010 , לא נבחנה, וממילא לא אושרה, דרך השתתפות המשרד באירועים, ועל כן ידיעת היועמ"ש לממשלה אינה פוטרת את המשרד מבחינת חוקיות ההתקשרות.
כמו כן, יודגש כי גם לשיטת היועמ"ש, כפי שהוצגה בדיון ב - 7.
10 , בין שמדובר בתמיכה ובין בהתקשרות, צריך היה לקבוע נוהל להשתתפות המשרד בהפקות אירועים, שיכלול קריטריונים, בטרם תיווצר התקשרות עם גורם כלשהו.
במאי2012 הסביר היועמ"ש למשרד מבקר המדינה כי בדיון המנכ"ל מ-7.
10 דובר בתמיכה בפסטיבלים, ואילו בדיון המנכ"ל ב -21.
10 דובר במימון פעילויות ספציפיות שניתן לעשות במסגרת התקשרות.
בתשובת המשרד הסביר היועמ"ש כי "'השיתוף בפרוייקט' הינו בכך שהמשרד לוקח על עצמו מספר פעולות מתוך תכנית הפסטיבל שקיומם חשוב לו, לקידומו וביצועו של האירוע כפסטיבל בינלאומי, ייחודי".
עוד צוין כי "בפסטיבל הסטודנטים דובר מפורשות על מיזם משותף, כאשר השתתפות המשרד תבוא לביטוי בביצוע פעולות ]ההדגשה אינה במקור[ .
"מסוימות מתכנית האירוע לדעת משרד מבקר המדינה, אין הבדל בין תמיכה בסכום כולל, ללא התייחסות לפעילות ספציפית, לבין תמיכה בפעילות ספציפית.
אם סבר המשרד שהשתתפותו במימון הפסטיבל חיונית, היה עליו לפעול לביצוע אותן פעולות, דהיינו להתקשר ישירות עם האמנים או לשווק ולפרסם את הפסטיבל בעצמו.
משלא עשה כן, והיה גורם מממן בלבד, אזי, מהבחינה המהותית, מדובר בתמיכה.
יתרה מזו העביר המשרד להתאחדות סכום כסף כולל, ולא ביצע בעצמו אף לא פעולה אחת לצורך יישום תכנית האירוע.
התנהלותו של שר התיירות בקידום פסטיבל הסטודנטים .
פסק הדין בבג"ץ 531/79 קבע כי"כללי הצדק הטבעי מזה וכללי האמון מזה, הם המביאים לגיבושו של הכלל, כי עובד ציבור אסור לו להימצא במצב בו קיימת אפשרות ממשית של ניגוד עניינים בין האינטרס הקשור בביצוע סמכותו וכוחו, לבין אינטרס אחר כלשהו שאף עמו הוא קשור"20.
כללים אלו חלים אף על נבחר הציבור21.
הכללים למניעת ניגוד עניינים של שרים וסגני שרים22 (להלן- הכללים למניעת ניגוד עניינים) קובעים כי שר ינהג במילוי תפקידיו בלא משוא פנים, תוך כדי נקיטת גישה הוגנת כלפי הכול ובלא שיהיה לו עניין אישי, לרבות עניין אישי של קרובו 23, בהחלטותיו או בפעולותיו אף למראית עין.
מחובתו של השר לנהל את ענייניו כך שלא ייווצר ניגוד עניינים בין מילוי תפקידו כשר לבין ענייניו האישיים.
בכל מקרה שיש לשר עניין אישי בפעולה או בהחלטה, שיש בה כדי להשפיע על הענקת טובת הנאה או זכות, אסור לו להשתתף בכל דרך שהיא בפעולה או בקבלת ההחלטה בעניינה.
לצורך הפקת הפסטיבל, שנערך בספטמבר 2010, העסיקההחברה מפיקה, החל בחודש אפריל 2010, שקיבלה בתמורה לשירותיה בפסטיבל 69,600 .
20 בג"ץ531/79 סיעת "הליכוד" בעיריית פתח-תקוה נ' מועצת עיריית פתח -תקוה ואח', פ"ד לד(2 ,)566, 571-572.
21 ,בעניין זה ראו מבקר המדינהדוח ביקורת על ניגוד עניינים בפעולות שר התמ"ת חברת "ת.
תעשיות סיליקט בע"מ" (אפריל 2007.
) 22 הכללים למניעת ניגוד עניינים של שרים וסגני שרים (מבוססים על דוח הוועדה בראשותהשופט אשר), פורסם בילקוט פרסומים (16.
03 ,) 'עמ 1136 -1139.
23 "קרוב" הוא כל אדם שיש לשר עניין אישי במצבו הכלכלי.
שר התיירות אמר לנציגי משרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 בעניין היכרותו עם המפיקה ש", בשום שלב עד האירוע לא ידעתי שהיא שותפה או קשורה לפסטיבל.
]המפיקה[ גם דרך אנחנו מכירים הרבה שנים, בקשר מאד טוב.
הבחורה מפיקה המון שנים, הרבה אירועים, מּוּכרת בשוק.
היא מקצועית ואיכותית שמוּכרת בשוק.
הפיקה פסטיבלים באילת גם בעבר.
הגיוני וסביר ]החברה[שתיקח אותה להיות מפיקה של הא ירוע".
אשר ליצירת הַקֶשֶר העסקי בין המפיקה לחברה נמסרו שתי גרסאות: המפיקה אמרה למשרד מבקר המדינה במאי 2011 " כי היאמנכ"ל [ מכירה את החברה מהעבר ]" (ההדגשה אינה במקור).
מנכ"ל החברה אמר למשרד מבקר המדינה, ביוני 2011, כי לא הייתה היכרות קודמת בינו לבין המפיקה, ושהיא הגיעה דרך אדם שעובד בחברה.
המפיקה אמרה לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2011 כי היא "לא נפגשה עם השר במסגרת טיפולה בארגון הפסטיבל, היא נפגשה רק עם המנכ"ל; כל ]ה[ עבודה שלה נעשתה מולממונה [ ]אירועים וסמנכ"ל בכיר תקינה תפעול ואיכות השירות במשרד דאז".
מתשובת המשרד עולה כי בפגישת השר עם המנכ"ל ועם היועמ"ש ב - 14.
10 פעל השר לקידום תמיכת המשרד בפסטיבל, ואף השתתף בדיון שבו הוצע שהמשרד יתקשר עם ההתאחדות.
שר התיירות אמר לנציגי משרד מבקר המדינה בנובמבר 2011 כילא היה לו "שמץ של מושג מי הפונקציות שמפיקות את האירוע".
הציפייה כי השר ידרוש לראות את רשימת כל הספקים, קבלני המשנה והעובדים של כל גוף שעמו מתקשר המשרד היא בלתי סבירה, בלתי ישימה, ומשמעותה הברורה היא פגיעה ביכולתם של שרים לפעול למילוי תפקידם הציבורי.
משרד מבקר המדינה מעיר לשר כי היה עליו לנקוט זהירות ולוודא שהוא אינו נמצא בניגוד עניינים, שעה שקידם את הפסטיבל בפגישות ובשיחות עם נציגי החברה, עם המנכ"ל ועם היועמ"ש.
משרד מבקר המדינה העלה עוד כי גם לאחר השתתפות השר בפסטיבל, הוא קיים פגישה ב- 31.
10 לסיכום אירועי הפסטיבל עם נציגי החברה, ולא מנע מעצמו להיות מעורב.
המפיקה הוזמנה לפגישה, אך לא הגיעה אליה.
נמצא כי הפגישה אצל השר התקיימה לבקשת החברה שהועברה למשרד על ידי המפיקה; אחרי שב - 14.
10 התקיימה פגישה מקדימה של נציגי החברה, וביניהם המפיקה, עם סמנכ"ל בכיר תקינה תפעול ואיכות השירות במשרד דאז, מר רפי בן חור (להלן - סמנכ"ל התפעול); ואחרי שב- 18.
10 הגישה ההתאחדות בקשה חדשה למשרד להשתתפות בפסטיבל נוסף שתוכנן להיערך באפריל 2011 .
במסמכי המשרד נרשם שאשת הקשר עם ההתאחדות לעניין הבקשה החדשה היא המפיקה.
השר, אף שבשלב זה כבר ידע על מעורבותה של המפיקה בהפקת פסטיבל הסטודנטים הקודם, הנחה את נציגי ההתאחדות בפגישה אצלו, בנוכחות הגורמים המקצועיים במשרדו, לקדם את הפסטיבל הבא.
השר טען בתשובתו ממאי 2012 כי המשתתפים זומנו לפגישה האמורה על ידי עובדי לשכתו, על פי רשימות שמסרו להם עובדי מינהל מוצר תיירותי במשרד.
המפיקה כתבה למשרד מבקר המדינה באפריל 2012 כי "מעולם לא קיבלה הזמנה לפגישה במשרד התיירות, ולמדה על קיומה רק לאחר שהתקיימה".
נוכח האמור לעיל בדבר ההיכרות של שר הת יירות עם המפיקה, וכלל הנסיבות הקשורות להשתתפות המשרד במימון פסטיבל הסטודנטים עולים ספקות בכל הקשור להתנהלותו התקינה של השר.
כאמור, השר אמר לנציגי משרד מבקר המדינה בנובמבר2011 כי קיבל שני מכתבים מיום 9.
10 : מכתב ב' ומכתב ג'.
שני המכתבים פירטו את תקציב הפסטיבל על סעיפיו השונים.
נמצא, כי במכתב ג' (אשר לכאורה נכתב בשם יו"ר ההתאחדות דאז) לא צוין מהו סכום המשכורות תמורת ההפקה או עמלת ההפקה שייכללו בתקציב.
לצד סעיף עמלת הפקה נכתב: "?
ראו בתצלום שלהלן: תצלום 1 קטע ממכתב ג' שקיבל השר מכתב ב', שנכתב כאמו ר באותו יום אך בשם החברה, כולל בתקציב האדמיניסטרציה של הפסטיבל: "רישום+תוכנה - 20,000 ש"ח; עובדי תפעול- 40,000 ש"ח; צרכי משרד+הפקה- 40,000 ש"ח; לינה+אשל לעובדים- 35,000 ;ש"חמשכורות הפקה - 70,000 ש"ח".
סכום זה תואם את הסכום שקיבלה המפיקה מהחברה ( 69,600 ש"ח).
מכאן שסעיף "עמלת הפקה" שונה ל"משכורות הפקה", בסך של 70,000 .
ש"ח כאמור, הביקורת העלתה כי את מכתב ג' לא העביר השר לעובדי המשרד.
השר הסביר בתשובתו מדצמבר 2012 כי לא העביר את מכתב ג' לגורמים המקצועיים במשרד, משום שרצה להעביר להם את המסמך, כאשר מובא בו המידע המלא והמדויק ביותר, הכולל גם את משכורות ההפקה.
כאמור, מנכ"ל החברה הסביר לנציגי משרד מבקר המדינה בינואר 2013 'כי ייתכן שמכתב ג הוכן כטיוטה בשם ההתאחדות במשרדי החברה, אשר בטעות נשלחה לשר.
החברה הסבירה עוד בתשובתה מדצמבר 2012 כי שני הסעיפים: "משכורות הפקה" ו"עמלת הפקה" אינם קשורים זה בזה.
לדברי החברה "סעיפי 'עמלת הפקה' ו'משכורות הפקה' הם שני סעיפי תקצוב נפרדים אשר 'הנהנים' מהם הינם גורמים שונים!
'עמלת הפקה' הינו סעיף תקצוב של עמלה [שמשולמת לחברה בגין עבודתה בהפקת האירוע ואילו סעיף 'משכורות הפקה' ] הינו סעיף תקצוב של השכר ששולם בפועל למפיקי האירוע.
באשר לדמיון בין 'משכורות הפקה' לבין שכרה של המפיקה אין דבר וחצי דבר" (ההדגשות במקור).
,"משרד מבקר המדינה מציין כי במכתב ג' לא היה סעיף של "משכורות הפקה אלא רק של "עמלת הפקה", ששונתה במכתב ב' ל"משכורות הפקה".
מכאן עולה שההבדל בשם הסעיף אינו מעיד על מהותו.
יתרה מכך, "משכורות ההפקה" אשר במכתב ב' עמדו על 70,000 ש"ח, גדלו בתקציב המעודכן שהוגש ב - 22.
10 למשרד ל- 300,000 .
10 הנחה המנכ"ל את עובדי המשרד לגבש "תוכנית משותפת שתכלול השיווק".
]מינהל[ גם תקציב וישותף בה גם הביקורת העלתה כי לא נבנתה תכנית משותפת בעזרת מינהל השיווק, וכי הבקשה שהובאה לאישור ועדת המכרזים, לרבות תקציבה, הוכנה במלואה על ידי החברה והוגשה לוועדה בלי שנבחנו התכנים והסעיפים השונים עם בעלי התפקידים הרלוונטיים במשרד.
התקציב שהוגש לשר במכתב ב' מ-9.
10 עמד על 4,285,000 ש"ח (להלן - התקציב הדרוש).
למחרת הפגישה אצל המנכ"ל, ב -22.
10, העבירההחברה למשרד תקציב מעודכן של הפסטיבל, שהסתכם ב- 5,010,020 ש"ח (להלן - התקציב המעודכן).
תקציב זה שימש בסיס להחלטת ועדת המכרזים מ -27.
10 , שאישרה את התקשרותו של המשרד עם ההתאחדות; התקציב עוגן בהסכם שנחתם בין המשרד לבין ההתאחדות באמצע אוגוסט 2010 - הסכם להשתתפות המשרד בהוצאות הפקת הפסטיבל (להלן- ההסכם).
גיבוש התקציב : להלן השוואה בין התקציב הדרוש לבין התקציב המעודכן, בש"ח: .
ההפרש תקציב מעודכן תקציב דרוש .
170,000 535,000 365,000 עלויות אמנים מחו"ל .
93,520 318,520 225,000 עלויות אמנים מהארץ .
141,500 401,500 260,000 עלויות הקמה וטכני .
- 160,000 160,000 הפעלות, הרצאות ושונות .
4,000 574,000 570,000 פרסום ושיווק .
30,000 165,000 135,000 אדמיניסטרציה .
230,000 300,000 70,000 /עמלתמשכורות הפקה .
- 2,500,000 2,500,000 שכירת מלונות .
56,000 56,000 - שכירת 4 מטוסים .
725,020 5,010,020 4,285,000 סה"כ משרד התיירות 553 .
10 אישרהועדת המכרזים את השתתפות המשרד במימון 16 פעולות אשר פורטו כסעיפי משנה של שלושה תחומים בתקציב המעודכן, ואשר סכומן הכולל היה 936,000 :ש"ח, לפי הפירוט הזה 535,000 ש"ח לאמנים מחו"ל; 100,000 ש"ח להפעלות ולהרצאות; 301,000 ש"ח לפרסום ושיווק.
הביקורת העלתה כי המשרד לא בדק את הגידול שחל בין סעיפי התקציב הדרוש לבין סעיפי התקציב המעודכן.
המשרד הודיע בתשובתו כי בחן רק את שלושת התחומים מתוך התקציב המעודכן, אשר השתתף במימונם.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא נמצא תיעוד לבדיקת שלושת התחומים הללו על ידי המשרד, וכי לא הוצגו מסמכים המעידים על בחינת השינויים בתקציב ועל משמעותם.
(ב) בדיון המנכ"ל ב-21.
10 " :ציין היועמ"שצריך להביא את היוזמה לועדת המכרזים שתאשר את ההתקשרות עם ההתאחדות כספק יחיד לעבודה משותפת להפקת הפסטיבל.
לצורך כך יש להכין תוכנית משולבת שתכלול פירוט הפעילויות והעלויות בסך 4 .
"מלש"ח הביקורת העלתה כי התקציב, אשר הוגש בשם ההתאחדות, שעמה התקשר המשרד, ושעליו נסמכה ועדת המכרזים, כלל את העלויות של הפסטיבל לחברה ולא להתאחדות (ראו פירוט בהמשך).
(ג) ממסמכי החברה עולה כי עוד קודם לדיון אצל מנכ"ל המשרד, ועוד קודם למועד שבו העביר ה החברה את תכנית הפסטיבל ו את תקציב הפסטיבל לאישור בוועדת המכרזים של המשרד, כבר התקשרה החברה עם חלק ניכר מספקי המשנה לפסטיבל ו חתמה על הסכמים עמם.
עוד עולה כי העלות בפועל של התקשרויות החברה הייתה נמוכה בהרבה מהתקציב שהוגש לוועדת המכרזים של המשרד.
להלן פירוט חלק מההתקשרויות: .
(בש"ח) עלות ההתקשרות בחוזה .
(בש"ח, כולל מע"ם) תאריך .
190,000 190,000 36,946 15.
10 אמן מחו"ל ספק א' .
55,000 55,000 טיסה מתל אביב לאילת ובחזרה .
דמי לינה ואש"ל לשני אנשים לשני .
225,000 225,000 31,320 19.
65,000 65,000 טיסה מתל אביב לאילת ובחזרה .
10 טיסה לינה ספק א' 554 דוח שנתי43א .
דמי לינה ואש"ל לשני אנשים ללילה .
* בחוזים של החברה עם המפיקים צוינו התנאים הנלווים ללא עלותם.
נוסף על כך, ימים לאחר הדיון בוועדת המכרזים ובטרם נחתם הסכם בין המשרד לבין ההתאחדות, התקשרה החברה עם ספקים נוספים, בסכומים הנמוכים יותר מאלו שהוצגו לוועדת המכרזים.
להלן דוגמאות (בש"ח): .
למשרד עלות ההתקשרות .
בחוזה (כולל מע"ם) תאריך .
60,000 60,000 34,800 29.
10 פרסום חוצות ספק ב' .
14,000 14,000 6,960 1.
10 פרסום בעיתון ספק ג' בתקציב המעודכן שהוצג לוועדת המכרזים לצורך קבלת תמיכת משרד התיירות, ואשר היה חלק בלתי נפרד מההסכם עם המשרד, נכתב שהוא מציג עלויות.
מהטבלאות לעיל עולה כי התקצ יב לא הציג את העלויות בלבד, אלא כלל גם תוספות ניכרות של רווח על סעיפים מסוימים של המיזם.
לדוגמה: עלות ההתקשרות בפועל עם האמנים מחו"ל ( 68,266 ש"ח) נמוכה בהרבה מהעלות שהוצגה למשרד, ושאותה התחייב המשרד לממן ( 415,000 ש"ח).
עולה שהתמחור של סעיף זה בתקציב כלל רווח בשיעור של למעלה מ - 500%.
הביקורת העלתה כי המשרדלא ביקש לקבל מההתאחדות ומהחברה שום אסמכתה לאימות התקציב שהוצג.
המפיקה אמרה למשרד מבקר המדינה במאי 2011 כי "ההפקה החלה לעבוד לפני שההסכם הסופי עם משרד התיירות נסגר.
בעקבות ההסכם ותוספת תקציבית - התאפשר להביא אמנים יקרים ואיכותיים יותר וגדלה הפריסה השיווקית ".
]בארץ[ בתשובות החברה, ממאי ומדצמבר2012 ,, נמסר כי תפיסת החברה, הרווחת בשוק ההפקה היא שחברות הפקה נוהגות לגבות עמלה בעבור שירותיהן.
החברה נהגה על פי העיקרון שלפיו בתמחור הוצאות לגוף מממן, רשאי הגוף המארגן להציג עלויות הגבוהות יותר מן העלויות שישלם הלכה למעשה.
החברה היא חברה פרטית ייחודית, אשר משיאה רווחים המחולקים לסטודנטים.
כמו כן, בשלבי ההתקשרות לא ציין משרד התיירות לפני החברה שהנוהג של הכללת רכיב רווח אינו מקובל בהתקשרות עם המשרד.
לדבריה, השינויים בתקציב הדרוש לעומת התקציב המעודכן היו דינמיים והתבקשו לנוכח העובדה שמועד מסירתם למשרד התיירות חפף את מועד ההתקשרויות ואת תקופת ניהול הליכי המשא ומתן מול אמנים שונים.
באותם ימים ממש, שבהם הוגשו השינויים, שינו מפיקי האירוע את תכנון אירועי הפסטיבל והפקתו, ובכלל זאת הוסיפו עליו או גרעו ממנו.
ההתאחדות הודיעה בתשובתה, מדצמבר 2012 ,, כי היא לא הפיקה שום רווח כספי מהפסטיבל וכי המניע היחיד בפעולתה היה העלאת רמת הפסטיבל למען רווחת הסטודנטים.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי ההתקשרות של המשרד על פי תקנת המיזם נועדה להיעשות עם גורם שלא למטרות רווח.
יתרה מכך, ההסבר בדבר השינויים הדינמיים אינו מתיישב עם העובדה שמרבית העלויות בגין ההתקשרות עם האמנים היו ידועות מראש, ולא חלו בהן שינויים טרם הגשת התקציב המעודכן למשרד התיירות.
לגופו של עניין, בתקציב שקיבל המשרד הוצגו הסכומים כעלות גרדא, אך הלכה למעשה הם כללו גם העמסת רווח על רכיבי הפקת המיזם.
הכשל בנושא נופל לפתחו של המשרד.
חריגת המשרד מהחלטותיו התקציביות : ככלל, השתתפות המשרד במימון פסטיבלים על פי נוהל אירועים ניתנת עבור פעולות שיווק בלבד.
המשרד החליט להשתתף בעלות ההפקה של הפסטיבל ולא להשתתף בהוצאות מסוימות אחרות.
הלכה למעשה חרג המשרד מהחלטותיו, כמפורט להלן: (א) בפגישה אצל המנכ"ל ב-21.
10 צייןהמנכ"ל כי " המשרד לא ישתתף בעלויות לינה של סטודנטים " (ההדגשה אינה במקור).
גם היועמ"ש ציין כי "המשרד יכול להיות שותף בחלק מההפקה ומהפעילויות ולא יוכל להיות שותף במימון אכסון סטודנטים בבתי מלון " (ההדגשה אינה במקור).
בסיכום הפגישה עם המנכ"ל ב-21.
10, שרשמה נציגת החברה נכתב: "יש להכין מסמך מסודר שמפרט במה המשרד עוסק.
מה החלק של המשרד מתוך 4 מיליון ש"חלא כולל לינה " (ההדגשה במקור).
10 בדיון בוועדת המכרזים הסביר היועמ"ש כי מדובר בפסטיבל ייחודי, בין היתר, כיוון ש"כל המשתתפים בפסטיבל, כולל הישראלים, ילונו במלונות אילת" ומאחר ש"הבקשה להשתתפות בפחות מ-%20 מעלות ההפקה"24 )(ההדגשה אינה במקור.
גם בפרוטוקול ועדת הפטור המשרדית (להלן - ועדת הפטור), מיום 2.
10 , אשר פטרה את ההתקשרות ממכרז ומפרסום, נכתב: "לפטור את ההתקשרות מחובת פרסום.
הבקשה להשתתפות בפחות מ- 20% מעלות ההפקה" (ההדגשה אינה במקור).
היועמ"ש אמר למשרד מבקר המדינה, באוקטובר 2011, כי הנתון 20% "חשוב רק כציון דרך.
מההפקה המלאה]מעלות[ כדי לציין שזה פחות מ-50%.
יכול היה להיות גם 25% .
יש להניח שאם היה40% .
"לא היינו מאשרים הביקורת העלתה כי התקציב המעודכן, בסך 5,010,020 ש"ח, כלל 2,500,000 ש"חתמורת הוצאה משוערת למלונות עבור הסטודנטים.
אשר על כן, ו בהתאם לקביעת היועמ"ש כי המשרד לא יוכל להיות שותף במימון אכסון סטודנטים בבתי מלון, יכול היה המשרד ל גזור את שיעור השתתפותו רק ממימון חלק מתקציב ההפקה והפעילויות של הפסטיבל בסך של 2,510,020 ש"ח25 בלבד.
נמצא כי הלכה למעשה התחייב המשרד לממן %7326 מהעלות המשוערת של ההפקה, זאת אף שבנימוקי ועדת הפטור נקבע כי המשרד ישתתף ב פחות מ- 20% מעלות ההפקה.
24 כאמור- הסכום שאושר באותו דיון היה 18.
מהתקציב שהוצג 25 5,010,020 -2,500,000 = 2,510,020 26 100*936,000 / 2,510,020 = 37% 556 דוח שנתי43א .
,לשם השוואהמשרד מבקר המדינה העלה כי השתתפות המשרד במימון פסטיבל אחר, שנערך באוגוסט 2010 באילת (כשבוע לפני פסטיבל הסטודנטים), הסתכמה ב-184,700 ש"ח בלבד, שהם כ -3.
6% מתקציב ההפקה , אשר הסתכם ב - 5,088,700 ש"ח - לא כולל מלונות ומטוסים.
(ג) משרד מבקר המדינה מצא כי בפסטיבלים האחרים שהוגשו לאישור המשרד, באילת או במקומות אחרים, לא כלל המשרד את הוצאות הלינה במלונות כחלק מעלות הפסטיבל לצורך חישוב שיעור השתתפותו.
החברה הסבירה בתשובתה כי רכיב הוצאות הלינה שוקלל בכל אחת מהצעות התקציב שהגישה למשרד.
היא הוסיפה כי התנאי, שלפיו המשרד אינו משתתף בהוצאות הלינה, לא הוסדר משפטית בהסכם שנחתם בין ההתאחדות למשרד.
להפך, בנספח א' להסכם גם צוין רכיב הלינה כחלק מתקציב הפסטיבל, בלי שיסייג המשרד את גובה השתתפותו מול התאחדות הסטודנטים.
מהאמור לעיל עולה כי המשרד חרג מהמקובל באירועים דומים.
לא הועלה לפני צוות הביקורת נימוק ענייני ל"ייחודיות" פסטיבל הסטודנטים, המצדיקה חריגות אלה.
המשרד טען בתשובתו כי ההצהרה בוועדת המכרזים ובוועדת הפטור בנושא גובה ההשתתפות של 20% הייתה מקרית ביותר.
המשרד אישר את השתתפותו בשלושה תחומים שלינת הסטודנטים אינו אחד מהם.
עם זאת, חישוב שיעור ההשתתפות מהעלות הכוללת כלל גם את הוצאות האכסון והלינה של הסטודנטים, שכן סעיף תקציבי זה "נכלל בתוכנית ובתקציב משום שהעברת הכספים אל מול המלונות נעשתה ע"י ההתאחדות".
המשרד עוד ציין כי במשך כל השנים בחן את הפסטיבלים מול סכום הברוטו (הכולל את כל העלויות).
משרד מבקר המדינה מעיר כי המשרד לא המציא שום אסמכתה, התומכת בטענותיו שעלות הלינה נכללה בחישוב ההשתתפות של פסטיבלים אחרים, ושהעברת הכספים למלונות נעשתה על ידי ההתאחדות.
כמו כן, אופן התשלום לבתי המלון אינו רלוונטי לעלויות הפקת הפסטיבל.
חריגה מנוהל אירועים .
ההחלטה על החרגת הפסטיבל מנוהל אירועים : כאמור, משנת 2008 משתתף המשרד בהוצאות שיווק אירועים על פי תקנת המיזם.
המשרד מפרסם מעת לעת נוהל אירועים המפרט תנאי סף וקריטריונים להגשת בקשות להתקשרות עם המשרד לפי תקנת המיזם.
הבקשות נבחנות על ידי צוות האירועים.
המלצות הצוות מוגשות לוועדת המכרזים, שמאשרת או פוסלת את ההתקשרות עם אותם מארגנים.
בתשובת היועמ"ש ממאי 2012 הוא הסביר כי נוהל אירועים נקבע בשל ריבוי האירועים המתחרים על התקציב שהוקצה לכך, וכדי להקל על ועדת המכרזים את עבודתה.
הוא הדגיש כי הנוהל עוסק בהשתתפות המשרד בהוצאות שיווק של פסטיבלים ולא בשיתוף פעולה משרד התיירות 557 .
בהפקה, שלדברי מנכ"ל המשרד בדיון ב-7.
10 הוא זה שעמד על הפרק, ועל כן הנוהל אינו רלוונטי לבחינת הפסטיבל.
משרד מבקר המדינה מציין כי דרך המלך להשתתפות המשרד במימון שיווק אירועים עד לפסטיבל הייתה באמצעות נוהל אירועים.
כמו כן, היועמ"ש עצמו סבר שנוהל אירועים רלוונטי, ומעידים על כך דבריו לשר בפגישת העבודה, ב - 14.
"שלפי הנוהל זה מאוחר מדי כמו כן יש להדגיש כי 301,000 ( ש"ח 32% ) מסך ה מימון שאישר המשרד לפסטיבל ( 936,000 ש"ח) ניתנו בגין השתתפות בעלויות פרסום ושיווק.
דהיינו, הנוהל היה רלוונטי מפני שלא דובר רק בנושא ההפקה.
לפיכך, לדעת משרד מבקר המדינה נכון היה לבחון את השתתפות המשרד במימון הפסטיבל גם בהתייחס להוראות הנוהל.
חריגה מתנאי ה סף של נוהל אירועים : הפסטיבל התקיים כאמור בספטמבר 2010 .
נוהל האירועים שחל באותה עת הוא נוהל2/2010 .
נוהלזה מציב סדרת תנאי סף וקריטריונים להשתתפות המשרד באירועים, בין היתר: (א) מועד הגשת הבקשות להשתתפות המשרד באירועים: בנוהל 2/2010 נקבע שעל מארגני אירוע להג יש בקשה להשתתפות המשרד באירוע עד יום 28.
סמנכ"ל התפעול והממונ ה על האירועים במשרד (להלן - ממונת האירועים) מסרו למשרד מבקר המדינה, במאי 2011, שככלל, בקשה להשתתפות המשרד, המגיעה לאחר המועד האחרון להגשת בקשות, נדחית אוטומטית.
מגישי הבקשה המאוחרת מקבלים מכתב דחייה, ובקשתם כלל אינה מובאת לדיון בפני הגורמים המקצועיים במשרד.
נמצא כי המשרד בחן את בקשת מנכ"ל החברה להשתתפות המשרד בפסטיבל, אף שהיא הוגשה לכל המוקדם ב- 24.
10 ,כחודשי ים לאחר המועד האחרון שנקבע להגשת בקשות.
הבקשה לא נדחתה אוטומטית, כמקובל במקרים אחרי ם, ונידונה על ידי כל הגורמים המקצועיים במשרד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי עליו להקפיד לעמוד בנהלים שהוא קובע, לפעול בשקיפות, ולשמור על עקרון השוויון כלפי כלל הציבור.