HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יצוין כי בהתאם לסעיף 11 א לכתב ההסמכה של חנ"י, השרים רשאים להורות לחברה להעמיד לשימוש חברת נמל או תאגיד מורשה נכסים בתחום הנמל בכפוף לצורכי הנמל ולצורך מתן שירותי נמל.
כמו כן השרים רשאים לקבוע את התנאים למתן הזכויות.
משרד מבקר המדינה העיר ב - 9.
11 ,לחנ"י, לחברת נמל אשדוד למשרד התחבורה ולמשרד האוצר על הליקוי שבהפעלת הש ער ללא פרסום כתב הוראות מטעם השרים המורה על ההעברה.
בעקבות הביקורת המציאה חנ"י למשרד מבקר המדינה העתק מההסכם הרטרואקטיבי שנחתם בינה ובין חברת נמל אשדוד ב - 27.
11 , ובו נקבע כי "תוקף חוזה זה ותחילת מימושו מותנים בהוצאת מסמך השרים בו תכללנה, בין היתר, הוראו ת להעמדת מתחם השער לרבות בניין המשרדים לשימוש בעל ההרשאה ולגבי התמורה שתקבל חנ"י ובמתן פטור מחובת מכרז ע"י כל הגורמים הרלוונטיים לעניין זה".
חברת נמל אשדוד מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי בימים אלה שוקדות חנ"י וחברת הנמל על הכנת פנייה משותפת לשרים בעניין זה.
חברת נמלי ישראל- פיתוח ונכסים בע"מ 1303 .
בהעברת השער לחברת נמל אשדוד יצרו הצדדים להסכם "בלעדיות דה פאקטו במתן השירותים", כאמור בהסכם, ואילו חברת הנמל נדרשה להתחייב לתת שירותים לכל דורש וכן לאפשר מעבר של רכב פרטי ושל הולכי רגל "והכל בכפיפות להוראות כל דין והנחיות רספ"ן".
חנ"י כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי "העברת המבנה.
בראיה כוללת יותר, הייתה כורח המציאות ועדיפה על המצב בו מתקן מושלם שבנתה החברה כחברה ממשלתית עבור חברה ממשלתית אחרת, עומד כאבן שאין לה הופכין, למרות נחיצותו.
עקב אירוע זה שינתה החברה את נהליה וכיום לא מקודם שום פרויקט משמעותי ללא חתימת הסכם מסחרי עם הגורם המיועד לקבלו".
משרד מבקר המדינה מעיר כי חנ"י בנתה את השער כתשתית משותפת, והעברתו באופן המתואר לעיל לידי חברת נמל אשדוד מנוגדת לעקרונות הרפורמה בנמלים ולהחלטת הממשלה בדבר חיזוק מודל ה- Land Lord , שלפיו תשתיות משותפות ב נמלים אינן ניתנות למפעיל מסוים, אלא אמורות לעמוד לרשות כלל המפעילים.
העברת שטחי המשרדים הכלולים בשער לידי חברת נמל אשדוד לפי הערכות שביצעה חנ"י, לשם תפעול השער חברת נמל אשדוד זקוקה למשרדים בשטח של כ-100 מ"ר.
אי לכך התכוונה חנ"י לשווק את שטח המשרדים הנות ר, כ - 2,900 מ"ר, באופן מסחרי.
09 (ראו לעיל) קבע מנכ"ל משרד התחבורה בהתייחס למבנה המשרדים כי יועבר לחברת נמל אשדוד שטח של 1,000 ,מ"ר והיתרה תישאר בינתיים בידי חנ"י.
מנכ"ל משרד התחבורה הטיל על מנהל אגף תכנון כלכלי במשרד התחבורה לבצע בדיקה לגבי ה תועלת אשר מביא השער החדש לפעילות הנמל, ואם יימצא כי יש תועלת בפתיחת השער החדש לפעילות הנמלית, ייוותרו המשרדים בידי חנ"י.
במסמך שהכין אגף תכנון כלכלי מדצמבר 2009 הומלץ שיתרת שטחי המשרדים, כ - 2,000 מ"ר, יהיו של חנ"י, וכי שימוש חברת הנמל בשטחים אלה יהיה כרוך בתשלום דמי שכירות בהתאם לתנאי שוק השכירות באזור הנמל.
באפריל 2010 התקיים דיון טלפוני בהשתתפות מנכ"ל משרד התחבורה דאז מר יעקב גנות, סגן מנהל רשות החברות מר מאיר שמרה, מנכ"ל חברת נמל אשדוד מר שוקי סגיס, סמנכ"ל כספים בחברת נמל אשדוד מר אפי ארבל ויו"ר ועד ציוד מכני בנמל אשדוד.
בדיון לא השתתפו נציגים מחנ"י.
בדיון סוכם: "על מנת לתת מענה לחוסר בהכנסות חברת הנמל בגובה של 7 מיליון ש"ח לשנה שנוצר כתוצאה מאי עדכון גובה תעריפי עיתוק 25 המכולות סוכם כדלקמן: .
חברת נמל אשדוד תקבל לרשותה את כל שטחי המשרדים בשער החדש ללא תמורה (מעבר ל - 1000 .
")מ"ר הראשונים לגביהם כבר סוכם שהם יתקבלו ללא תמורה .
25 עיתוק- הזזת מטען למטרה שאיננה במסגרת הניטול הרגיל של אותו מטען.
ניטול - כל פעולה לצורך נטילת מטען ממקומו בכלי שיט או רכב המובילו לנמל, ניודו בתחום הנמל ומיקומו בכלי שיט או רכב המוציאו מן הנמל.
אגף התקציבים הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי השפעתה של העברת הנכסים על מאזני החברות הובאה בחשבון בתחשיבי הרפורמה בתעריפים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי דרך קבלת ההחלטה לגבי העברת הנכסים מעלה את השאלה אם די בנימוק שצוין כדי להעביר את הנכסים לא תמורה וזאת גם לו היה הנושא מאושר במסגרת פטור ממכרז (ראו להלן).
זאת ועוד, ההחלטה התקבלה שלא לפי המלצת אגף לתכנון כלכלי במשרד התחבורה שבחן את הנושא לעומק, ואף שלחברת נמל אשדוד לא היה צורך במשרדים, וזאת לעומת חנ"י אשר השכרת המשרדים שבנתה הייתה אמורה לשמש בסיס כלכלי למילוי תפקידיה הסטטוטוריים.
יתרה מזו, קבלת ההחלטה הייתה מנוגדת לכללי מינהל תקין, הואיל וההחלטה התקבלה רק לאחר הקמת המשרדים ובדיון טלפוני, תוך שהגורם המרכזי בנושא - חנ"י - כלל לא שותפה בדיון ות חת זאת שניים מארבעת המשתתפים היו נציגים של חברת הנמל דווקא.
מכל מקום, מן הראוי שהחלטה מעין זו תתקבל בישיבה שתתועד באופן שישקף את פרטי הדיון ואת השיקולים השונים שהועלו בו.
נמצא כי עוד במאי 2010 התריעה חנ"י לפני השרים שהעברת המשרדים לרשות חברת הנמל שלא מכוח מכרז עלולה להעלות שאלות ותמיהות מתחום דיני המכרזים.
באוגוסט 2010 התקיימה פגישה בנושא זה בין מנכ"ל משרד התחבורה מר יעקב גנות, מנכ"ל חנ"י מר שלמה ברימן ומנכ"ל חברת נמל אשדוד מר שוקי סגיס, ובהשתתפות מנהל רספ"ן ר/ח יגאל מאור, נציגים מאגף התקציבים, מחנ"י וממשרד התחבורה.
בפגישה זו סוכם: "במסגרת צו העברת השער שייחתם על -ידי שר התחבורה והבטיחות בדרכים ושר האוצר ינחו השרים את חברת נמלי ישראל להעביר את מבנה השער כולל 3000 מ"ר משרדים בפטור ממכרז על פי תקנה 3(28 ) לתקנות חובת המכרזים".
תקנה 3(28 ) לתקנות חובת המכרזים, ה תשנ"ג- 1993 , מאפשרת מתן פטור ממכרז ל"התקשרות שלגביה נתקיימו נסיבות מיוחדות ונדירות המצדיקות עשייתה ללא מכרז, ובלבד שועדת הפטור .
]של החברה הממשלתית [ באישור שר האוצר החליטה מטעמים מיוחדים שיירשמו, לפטור אותה מחובת מכרז".
נמצא כי מבנה המשרדים הועמד לרשות חבר ת נמל אשדוד עם מבנה השער כולו בלי מכרז, בלי דיון של ועדת הפטור של חנ"י, ומאליו בלי חתימת שר האוצר על פטור ממכרז ובלי פירוט טעמים מיוחדים להעברת הנכסים ללא תמורה וללא מכרז.
כאמור לעיל, בהסכם הרטרואקטיבי נקבע שתוקפו מותנה, בין היתר, "במתן פטור מחובת מכרז ע"י הגורמים הרלוונטיים לעניין זה".
חברת נמלי ישראל- פיתוח ונכסים בע"מ 1305 .
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התחבורה, לרשות החברות ולחנ"י על הליקוי שבאישור העברת הנכס ללא תמורה וללא מכרז כנדרש על פי חוק.
דיני המכרזים נועדו, בין היתר, ליצור שוויון הזדמנויות בין גופים במשק לרכישת זכויות בנכסי המדינה והגופ ים הפועלים מטעמה ולהפיק מעסקאות כאלו תועלת רבה ככל האפשר לקופה הציבורית.
הענקת פטור רטרואקטיבי ממכרז להעברת זכויות בנכסים יקרי ערך, חלקם לפחות "ללא תמורה", אינה מתיישבת עם העקרונות העומדים בבסיס דיני המכרזים כאמור.
ייעוד רווחים ותשלומי דיבידנדים .
על פי סעיף 33 לחוק החברות הממשלתיות, על דירקטוריון החברה לדאוג מדי שנה להכנתו של דוח רווח והפסד, לרבות ייעוד רווחים, וכן דוח על המשאבים ועל אופן השימוש בהם.
בחוק גם נקבע כי החלטת הדירקטוריון בדבר ייעוד הרווחים של החברה או בדבר חלוקה טעונה אישור של רשות החברות.
"חלוקה" מוגדרת של מניות [ כך: "מתן דיבידנד או התחייבות לתיתו, במישרין או בעקיפין, וכן רכישה "]החברה26.
נוהלי רשות החברות 27 מגדירים ייעוד רווחים כך: "החלטת דירקטוריון חברה ממשלתית להקצות או שלא להקצות מתוך רווחים הראויים לחלוקה כדיבידנד או כמניות הטבה סכומי כסף למטרת תשלום דיבידנד או הקצאת מניות הטבה או העברה לקרנות החברה או לקבוצת רווחים שטרם יועדו או לכל מטרה אחרת".
על פי נוהלי הרשות, אין לראות דוחות כספיים כמאושרים כל עוד לא ניתן אישור בכתב של הרשות לעניין ייעוד הרווחים הכלול בהם.
רשות החברות אף הסדירה בנהליה את המועדים שבהם על דירקטוריון חברה ממשלתית להפנות אליה הצעה בכתב לגבי ייעוד רווחיה וכן פירטה את הרכיבים שהצעה כזו צריכה לכלול.
על פי המדיניות הנוכחית של רשות החברות, שאישר שר האוצר, בנוגע לייעוד רווחים לתשלומי דיבידנדים משנת 1995 ואילך, דיבידנד מרווחים שו טפים ישולם בשיעורים שבין 60%-50% מהרווח הנקי השוטף התקופתי לפני תשלום בונוס לעובדים.
דיבידנד מרווחים צבורים ייקבע לגבי כל חברה באופן ספציפי מתוך התחשבות בשיקולים שונים, ובהם צורכי השקעה בשנים הקרובות.
הרווח הנקי של חנ"י הסתכם בשנת 2007 בכ-312 מיליון ש"ח, בשנת 2008 בכ- 281 מיליון ש"ח, ובשנת 2009 בכ-316 מיליון ש"ח.
עיון בהחלטות דירקטוריון חנ"י העלה כי הדירקטוריון לא החליט על חלוקת דיבידנד.
הביקורת העלתה כי אי - חלוקת הדיבידנד לא קיבלה את אישור רשות החברות כנדרש על פי החוק.
יש לציין כי החברה אינה מקבלת תקציבים מה מדינה לשם מילוי תפקידיה, וכי כל פעילותה - הן הפעילות השוטפת והן פעילות הפיתוח - ממומנת מהכנסותיה מחברות הנמל וממשתמשי הנמל.
על פי ניתוחים כלכליים שעשתה חנ"י ושהוצגו לפני דירקטוריון החברה בדצמבר 2008 , חלוקת דיבידנד לא תאפשר לחברה .
26 ראו חוק החברות, התשנ"ט- 1999.
27 חוזר מס' 47/85 מדצמבר 1985 '; חוזר מס1/97 מפברואר 1997.
לממש את תכניותיה לפיתוח תשת יות הנמלים בישראל מכיוון שעליה לממן את פעילותה ממקורותיה העצמיים ומכספים שתגייס בעתיד בשוקי ההון.
על כן המליצה הנהלת החברה לדירקטוריון לבקש פטור מתשלום דיבידנד עד שנת 2018 .
בדוח הדירקטוריון על מצב ענייני התאגיד לשנה שהסתיימה ב- 31.
09 נכתב כי בדצמבר 2008 המליצה ועדת משנה של הדירקטוריון להטיל על המנכ"ל לפנות למנהל רשות החברות בבקשה לפטור את החברה מתשלום דיבידנד למשך עשר שנים ולייעד את כל רווחי החברה לפיתוח מרחבי הנמלים.
גם בדוחות הכספיים לשנת 2009 נכתב: "החברה מייעדת את כל הרווחים לתכנון ופיתוח הנמלים מתוך מטרה לתת מענה לצרכי המשק כמפורט בתפקידיה בחוק.
תחשיב דמי השימוש המשתנים וכן התעריפים במסגרת הרפורמה בנמלים מבוססים על הנחה כי כל רווחיה הצבורים של חנ"י ישמשו לפיתוח הנמלים, שאם לא כן יווצר חוסר במקורות לפיתוח הנמלים.
לפיכך, החברה תפנה לרשות החברות בבקשה ל פטור אותה מתשלום דיבידנד".
ממסמכיה של חנ"י עולה כי בינואר 2009 התקיימה פגישה בין מנהל רשות החברות ובין מנכ"ל חנ"י מר שלמה ברימן, ובה אמר מנהל רשות החברות כי עקרונית מקובל עליו שהחברה לא תשלם דיבידנד כמה שנים, והוא ידון בנושא עם ראש אגף התקציבים.
עוד צוין כ י תיבחן האפשרות שהכספים שאינם מחולקים כדיבידנד ירוכזו בקרן ייעודית לפיתוח כדי למנוע את "זליגתם" לשימושים אחרים.
ההבנות שהושגו בעל פה בין החברה ובין רשות החברות ומשרד האוצר בנוגע לאי-תשלום דיבידנד לא קיבלו ביטוי בכתב.
יתרה מזו, במהלך הביקורת של משרד מבקר המדינה בנושא זה באוגוסט 2011 כתבה רשות החברות מכתב לחנ"י, ובו ביקשה מהחברה "לפעול בהתאם לחוזרי הרשות ולהפריש דיבידנד בשיעור 60% .
"מרווחי החברה בדוח על השינויים בהון העצמי נמצא כי במועד סיום הביקורת עדיין לא הכינו הנהלת החברה והדירקטוריון שלה מסמכים סופיים המפרטים את מדיניות ייעוד הרווחים של החברה, והדירקטוריון לא הגיש לרשות החברות את הצעתו לייעוד רווחי החברה.
רשות החברות אישרה את דוחותיה הכספיים השנתיים של חנ"י אף שלא אישרה את מדיניותה בנושא ייעוד הרווחים ואף שלא ניתן לחברה פטור רשמי מתשלום דיבידנד.
חנ"י הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי יש לה הבנות מוצקות עם רשות החברות, ולפיהן ייעוד רווחי החברה הוא לצורכי פיתוח נמלים.
עוד הסבירה כי על פי הבטחה של משרד האוצר, חברת נמלי ישראל לא תידרש לחלק דיבידנד.
נושא זה אף קיבל ביטוי ברפורמה בתעריפים, ובה כחלק מזרם ההכנס ות ו מתקציב החברה לא הובאה בחשבון האפשרות של חלוקת דיבידנד על ידי החברה.
לדעת משרד מבקר המדינה, סדרי המינהל התקינים מחייבים שהבנות חשובות מעין אלה יקבלו ביטוי במסמך מפורט ורשמי.
חברת נמלי ישראל- פיתוח ונכסים בע"מ 1307 .
,למרות הצהרותיה של חנ"י בדבר ייעוד רווחי החברה לפיתוח הנמלים הביקורת העלתה כי הרווחים הלא מחולקים מצטברים בחברה ואינם מרוכזים בקרן ייעודית כלשהי לפיתוח הנמלים.
גם במאזן החברה לא נרשמה יעודה לפיתוח הנמלים המפרידה נכסים מסוימים מכלל נכסי החברה ומייחדת אותם לצורכי פיתוח עתידי.
הכספים הללו, שהצטברו בחברה במהלך השנים, משמשים אותה - יחד ע ם הכנסותיה השוטפות במהלך השנה - הן להוצאותיה השוטפות והן להשקעותיה בפיתוח הנמלים - עבודות תחזוקה ופיתוח שנתיות שהחברה מבצעת בנמלים הקיימים וכן עבודות פיתוח עתידיות להקמת נמלים חדשים.
בשיטה זו אין הפרדה נאותה בין כספים המיועדים לשמש יעודה לפיתוח ובין כספים המיועדים להוצאות השוטפות של החברה, ואין אפוא ודאות שהכספים שהושארו בידיה ולא חולקו כדיבידנד אכן משמשים אך ורק לפיתוח הנמלים ואינם "זולגים" לצרכים שוטפים או אחרים.
להלן שתי דוגמאות למצבים שבהם צרכים אחרים עלולים "לנגוס" בכספים המיועדים לפיתוח: דוגמה א: בהתאם להסכמים שנחתמו כחלק מהרפורמה בנמלים, על חנ"י לכסות גירעונות אקטואריים הנוצרים כאשר סכומי היעודה לפנסיה תקציבית קטנים מסכום ההתחייבות האקטוארית לפנסיה זו.
החברה קיבלה עם הקמתה "כריות ביטחון" לכיסוי גירעונות אלה, ואולם כאשר אין הסכומים בכריות הביטחון גבוהים דיים, על החברה להעביר כספים ממקורותיה ליעודה לפנסיה לכיסוי הגירעון.
בפועל, קטנו כריות הביטחון מסכום של כ -255 מיליון ש"ח בפברואר 2005 , מועד ביצוע הרפורמה בנמלי הים, לכ -104 מיליון ש"ח בסוף שנת 2009 , ולמעשה נשחקו כמעט לחלוטין עד סוף שנת 201028, וכך מעת זו וא ילך כל גירעון בפנסיה התקציבית אמור להיות ממומן מכספי חנ"י.
דוגמה ב: באוקטובר 2010 נכנסה לתוקף הרפורמה בתעריפים.
כדי לאפשר תקופת מעבר הדרגתית לבעלי המטענים והאניות שתשלומיהם עלו בעקבות הרפורמה הוסף "מנגנון השבה", ובו מסבסדים את בעלי המטענים באופן מדורג ופוחת עד עשר שנים, באמצעות חנ"י (להלן - דמי השבה).
סכום היעד שנקבע כדמי השבה הוא עד 23 מיליון ש"ח לשנה.
מביקורת שעשה משרד מבקר המדינה עולה כי דמי ההשבה שמשלמת חנ"י בפועל חרגו בהרבה מן היעד שנקבע: הם מגיעים לכ-80 מיליון ש"ח בשנה, סכום הגדול ב- 360% מזה שנקבע ברפורמה.
אגף התקציבים הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה: "לאחר כחצי שנה מתחילת יישום הרפורמה בתעריפים ובעקבות בדיקות מעקב שנערכו, תיקנו שרי התחבורה והאוצר את מנגנון ההשבה הקבוע בצו התעריפים כך שהכנסותיה של חנ"י יושבו למתווה הרפורמה המקורי, ובנוסף יוחזרו לה ההכנסות שאיבדה במהלך פרק זמן ראשוני זה".
28 למועד סיום הביקורת טרם פורסמו דוחות כספיים לשנת 2010.
דוגמאות אלה ממחישות את הצורך להפריד הפרדה ברורה בין כספי חנ"י שנועדו לפיתוח הנמלים ובין הכספים המשמשים להוצאותיה השוטפות, כדי למנוע מצב של "אכילת הון", שבו הכספים המיועדים לפיתוח ישמשו להוצאות שוטפות.
משרד מבקר המדינה העיר לחנ"י ולרשות החברות כי עליהן להגיע להבנה ולהסדר בנושא ייעוד רווחיה של החברה.
החברה הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא פועלת לפי המלצתו ותקים במאזנה קרן ייעודית לפיתוח.
רשות החברות הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 כי מדיניותה המתואמת עם משרד התחבורה ועם משרד האוצר היא לא לדרוש תשלום דיבידנד מהחברה, שכן כספי החברה נועדו לשרת את פיתוח הנמלים ואת המשתמשים המממנים את פעילותה.
עוד הודיעה רשות החברות כי ביקשה מחנ"י לבחון מודל לייעוד רווחי החברה לקרן ייעודית לפיתוח הנמלים .
המודל יוצג לפני רשות החברות, משרד התחבורה ואגף התקציבים.
על פי חוק החברות, התשנ"ט - 1999 (להלן- חוק החברות), על חברה פרטית, ובכלל זה חברה ממשלתית, להכין לכל שנה דוחות כספיים, ככלל - בתוך שישה חודשים מ -31 .
בדצמבר, ולהגישם לאישור הדירקטוריון לאחר האישור יביא הדירקטוריון את הדוחות לפני האספה השנתית (למעט בנסיבות המיוחדות המפורטות בסעיף 172 לחוק החברות).
על פי סעיף141 לחוק החברות, החברה חייבת להגיש את הדוחות לרשם החברות בתוך 14 ימים לאחר אותה אספה שנתית.
על פי סעיף 34 "לחוק החברות הממשלתיות, יור הדירקטוריון של חברה ממשלתית חייב להגיש לרשות החברות: תחילה את טיוטת הדוחות הכספיים, ומיד לאחר שהדירקטוריון אישרן - את הדוחות הסופיים.
על פי דין יש סנקציות על אי- הגשת דוחות, בייחוד על חברה ממשלתית 29 .
החובה להכין דוחות כספיים ולהגישם במועדים שנקבעו נועדה לה שיג מטרות חשובות, ובהן: להציג תמונה מדויקת ומעודכנת ככל האפשר על מצב החברה; להציג את תוצאות ביצועיה של הנהלת החברה; להביא להתנהלות תקינה ושקופה של החברה לפני גורמים חיצוניים, כגון בעלי המניות של החברה, נושיה, לקוחותיה ושותפיה.
בכל הנוגע לחברה ממשלתית כמו חנ"י, המנהלת נכסים אסטרטגיים של המדינה, יש להגשת הדוחות הכספיים משנה חשיבות.
משרד מבקר המדינה העלה כי באפריל 2010 העבירה חנ"י לרשות החברות את טיוטת הדוחות הכספיים ל- 31.
09 , בהתאם ללוח הזמנים הנדרש.
ואולם, בשל מחלוקת שהתגלעה בינה ובין רשות החברות, במועד הביקורת טרם הגישה חנ"י את דוחותיה הסופיים לאישור דירקטוריון החברה, ולפיכך אף לא הגישה אותם לרשם החברות; זאת אף שחלפו כ-19 חודשים מסוף שנת 2009 .
ד לחוק החברות הממשלתיות חברת נמלי ישראל- פיתוח ונכסים בע"מ 1309 .
עולה בקנה אחד עם חוק החברות.
בעקבות זאת במועד סיום הביקורת, כשבעה חודשים לאחר סוף שנת 2010 , טרם הגיש ה חנ"י גם את דוחותיה הכספיים ל - 31.
המחלוקת בין חנ"י ובין הרשות נוגעת לדרך הצגתם של נכסים שחנ"י העבירה לחברות הנמל (ראו להלן).
בעקבות הביקורת הוציאה חנ"י את הדוחות הכספיים לשנת 2009 באוגוסט 2011 .
בסוף נובמבר 2011 החברה עדיין לא סיימה לערוך את דוחותיה הכספיים לשנת 2010 .
על חנ"י להגיש דוחות אלה ללא דיחוי הצגת נכסים שהועברו לחברות הנמל בדוחות הכספיים חנ"י הוסמכה כחברת הפיתוח והנכסים של נמלי ישראל בהתאם לחוק הספנות והנמלים למשך 49 שנים מ- 17.
בהתאם לחוק זה, תפקידיה של החברה הם, בין היתר, להחזיק מקרקעין וכן נכסים אחרים בתחום הנמלים שהועברו אליה מהמדינה ולהעמיד אותם לשימוש חברות הנמל ותאגידים שהוסמכו לתת שירותי נמל בנמלים, תמורת דמי שימוש.
כאמור, על פי צו העברת הנכסים, העניקה המדינה לחנ"י בפברואר 2005 זכות שימוש במקרקעין המועברים .
באותו חודש חתמה חנ" י על הסכמי ביניים עם כל אחת מחברות הנמל, ולפיהם ניתנה להן הרשאה להשתמש בנכסים לשימושים נמליים.
בשנת 2010 התגלעו חילוקי דעות בנוגע לאופן הצגת הנכסים הללו בדוחות הכספיים: חנ"י רשמה את הנכסים המחוברים לקרקע "חכירה31 מימונית", ואילו רשות החברות דרשה שהם יירשמו "חכירה תפעולית", כמפורט להלן.
לפי כללי החשבונאות המקובלים32 (להלן- הכללים), יש שני סוגי חכירות עיקריים: 1 .
חכירה מימונית (להלן גם - חכירה הונית) - חכירה המעבירה אל החוכר את כל ההטבות והסיכונים הנלווים לבעלות בנכס; 2 .
חכירה תפעולית - חכירה שאינה מעבירה באופן מהותי אל החוכר את כל ההטבות והסיכונים הנלווים לבעלות.
לפי הכללים, הסיווג של חכירה כחכירה מימונית או כחכירה תפעולית תלוי במהות העסקה, ולא במתכונת החוזה.
אם החכירה מימונית, יציג המחכיר את הנכסים בדוחותיו הכספיים כ"חייבים" בסכום השווה להשקעה נטו בחכי רה (תשלומי החכירה, מהוונים לתאריך הדוח הכספי), והחוכר יכיר בנכס ובהתחייבות.
לעומת זאת, אם החכירה תפעולית, יציג המחכיר את הנכסים בדוחותיו הכספיים בהתאם למהות הנכס (ציוד, קרקע וכו'), והחוכר יכיר בתשלומי החכירה כהוצאה.
עוד קובעים הכללים כי סיווג החכירה מבוצע במועד ההתקשרות בחכירה.
אם במועד כלשהו החוכר והמחכיר מסכימים לשנות את תנאי החכירה, ייחשב ההסכם .
30 ,לעניין ההסמכה, ראו מבקר המדינה דוח שנתי 59ב ( 2009 ), בפרק "הרפורמה בנמלי הים", עמ' 1100 -1101 .
31 מן הבחינה החשבונאית נרשמה העברת הזכויות בנכסים מחנ"י לחברות הנמל כ"חכירה" אף שבפועל במועד סיום הביקורת טרם הוענקו לחנ"י - ולא כל שכן לחברות הנמל - זכויות חכירה, וזאת משום שטרם הוסדרה העברת הזכויות מהמדינה לחנ"י בחוזה חכירה כנדרש.
לעניין הליקוי המתמשך שבאי-הסדרת העברתן של הזכויות מן המדינה לחנ"י ומחנ"י לחברות הנמל, ראו: מבקר המדינה, דוח שנתי 59ב ( 2009 ,) 'בפרק "הרפורמה בנמלי הים", עמ 1106 -1108 .
32 תקן חשבונאות בין -לאומי 17 IAS ( International Accounting Standard )- ,חכירות שאומץ בפועל בישראל.
לעומת זאת שינויים באומדנים או בנסיבות אינם גורמים לסיווג חדש של החכירה לצרכים חשבונאיים.
בנוגע לנכסים שהעבירה חנ"י לשימוש חברות הנמל - חנ"י הצ יגה בדוחותיה הכספיים עד ל- 31.
08 את העברת הזכויות בקרקע כחכירה תפעולית ואת העברת הנכסים המחוברים לקרקע כחכירה מימונית.
08 הסתכם סכום ה"חייבים בגין חכירה הונית" בדוחות החברה בכ -1.
5 מיליארד ש"ח, ובטיוטת הדוחות ל - 31.
עדלדוחות הכספיים של שנת 2008 הציגו חברות הנמל באופן תואם את הנכסים בדוחותיהן, כלומר: הנכסים המחוברים לקרקע הוצגו בדוחותיהן הכספיים של חברות הנמל כרכוש קבוע לפי העלות שחושבה על בסיס העלות שקמה לחברות במועד העמדת הנכסים לרשותן, וכן הוצגה התחייבות בגין חכירה הו נית בסכום דמי השימוש המהוונים שהחברות צפויות לשלם בתקופת החכירה; בכל שנה הופחת פחת מן הרכוש הקבוע.
הקרקע, לעומת זאת, סווגה בדוחות חברות הנמל כחכירה תפעולית.
הכינו חברת נמל אשדוד וחברת נמל חיפה טיוטות תשקיף להנפקתן כחלק מהיערכות החברות להנפקה, נבחנה שוב סוגיית הצגת הנכסים בדוחותיהן הכספיים.
חברות הנמל ורשות החברות הגיעו למסקנה בנוגע לנכסים המחוברים לקרקע כי "אין זה נכון להציג את העמדת 'השטחים הצהובים' לשימוש חברות הנמל כחכירה מימונית הואיל ואין זה נכון לקבוע כי באופן מהותי הועברו כלל הסיכונים וההטבות הנלווים לבעלות לחברות הנמל" - זאת, בין היתר, לנוכח בחינה מחודשת של אורך החיים הכלכלי של הרציפים לעומת תקופת החכירה; בחינת האחריות של חנ"י לתחזוקת הנכסים; ובחינת שיעור הסכומים שחברות הנמל משלמות לחנ"י בהשוואה לשווי הכלכלי של הנכסים.
על כן מן הדוחות הכספ יים לשנת 2009 ואילך החלו חברות הנמל להציג גם את החזקתם של עיקר הנכסים המחוברים לקרקע כחכירה תפעולית; הן תיקנו למפרע והציגו מחדש באופן זה גם את הדוחות הכספיים לשנים 2005 -2008 .
בעקבות זאת הן ביטלו במאזניהן את הסעיפים של רכוש קבוע והתחייבות בגין חכירה הונית והחלו להציג כהוצאה רק את התשלומים בגין הנכסים.
התיקון למפרע גרם לכך שערב הכנת טיוטת התשקיף להנפקה עלתה יתרת הרווח לשנת 2008 בסך של 139 מיליון ש"ח בחברת נמל אשדוד, ובסך של 64 מיליון ש"ח- בחברת נמל חיפה; בהתאם לכך גדל גם השווי המאזני של החברות (הנגזר מההון העצמי).
במכתבים שנשלחו במאי 2010 ובמאי 2011 מרשות החברות אל חנ"י ואל רואה החשבון המבקר שלה נכתב כי בהתאם לכללי החשבונאות המקובלים, יש להציג באופן זהה את החכירה בספרי המחכיר והחוכר, למעט מקרים חריגים.
לטענתה, אחידות ההצגה מקבלת משנה חשיבות בשל העובדה כי הבעלות והשליטה גם על חברות הנמל וגם על חנ"י הן בידי המדינה; לפיכך הדוחות הכספיים של ארבע החברות אמורים להיות מאוחדים במסגרת הדוחות הכספיים של המדינה.
במכתב ממאי 2011 ביקשה רשות החברות מחנ"י להציג בספרי החברה את הנכסים שהעמידה לשימוש חברות הנמל בתור נכסים בחכירה תפעולית באופן שהנכסים יוצגו בתור רכוש קבוע.
לפי מסמכי חנ"י, "הנהלת החברה יחד עם רואה החשבון המבקר שלה, דנה רבות בסוגיה ולא מצאה טעות באופן רישום החכירה, נכון למועד ההתקשרות בחכירה בפברואר [ 2005 ".
לטענת חנ"י, יש לקבוע את הסיווג על פי המידע שהיה בידי] החברה במועד ההתקשרות, ואין לשנותו בעקבות שינוי אומדן או שינוי נסיבות; חברת נמלי ישראל- פיתוח ונכסים בע"מ 1311 .
שאם לא כן, רואי החשבון של החברה עלולים להסתייג מדוחותיה הכספיים.
חנ"י נכונה לעשות את השינוי אם רשות החברות, כרגולטור, תוציא הנחיה מחייבת בנידון ולא תסתפק בהוצאת מכתב בקשה, כפי שעשתה עד כה.
עוד כתבה חנ"י לרשות החברות כי כניסתה לתוקף של הרפורמה בתעריפים באוקטובר 2010 היא עילה לשינוי הסיווג של הנכסים החל בדוחות הכספיים לשנת 2010 , אך לא לפני כן.
במהלך הביקורת, ביולי 2011 , הגיעו רשות החברות וחנ"י להסכמה ולפיה החברה תפיק את דוחותיה הכספיים לשנים 2009 ו- 2010 ותציג את מעמד הנכסים המחוברים לקרקע בתור חכירה מימונית עד כניסתה לתוקף של הרפורמה בתעריפים ב- 1.
לאחר מכן יוצג מעמד הנכסים בתור חכירה תפעולית.
כמו כן סוכם ששני הדוחות הללו יוגשו עד 31.
משרד מבקר המדינה העיר לרשות החברות באוגוסט 2011 כי לא נמצאו מסמכים המבססים את התיקון בדוחותיהן הכספיים של חברת נמל אשדוד וחברת נמל חיפה לשנים 2005 -2009 שבוצע ללא שום תיאום עם חנ"י, וזאת אף שאחד העקרונות שביקשה לקיים היה שמירה על אחידות הצגת הנכסים בדוחות הכספיים של חברות הנמל ושל חנ"י (עיקרון שנשמר עד אז).
יתר על כן, אין בידי חנ"י ובידי רשות החברות מסמכים המסבירים את שינוי עמדתה של רשות החברות מיולי 2011 , ולפיו חנ"י תציג בדוחותיה הכספיים לשנים 2009 ו- 2010 את הענקת הזכויות בנכסים המחוברים כחכירה מימונית, ואילו חברות הנמל יציגו את אותם הנכסים בתור חכירה תפעולית; זאת אף שיש בכך הפרת האחידות של האופן שבו הוצגו הנתונים בשנים 2005 -2008 .
רשות החברות הסבירה למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2011 : "החלטת הרשות התקבלה לאחר שהרשות שוכנעה כי בעבר היה לחנ"י בסיס לטיפול בנכסים המוחכרים כמוחכרים בחכירה מימונית".
עוד הסבירה הרשות כי החלטתה נמסרה לחנ"י בשיחה טלפונית בין סגנית בכירה למנהל הרשות ומשנה למנהל הרשות ומנהל יחידת ההפרטה ובין סמנכ"ל הכספים והכלכלה של חנ"י.
לדעת משרד מבקר המדינה, החלטה על שינוי עמדה שבגללה לא הוגשו הדוחות הכספיים של חנ"י בזמן כנדרש בחוק, אלא באיחור של עד 19 חודשים- מן הראוי שלא תתקבל בשיחה טלפונית בין הנוגעים בדבר, אלא בכתב, לאחר דיון בסוגיה על בסיס מסמכים המפרטים את הסיבות שהביאו לדחייה ואת הסיבות שהביאו לשינוי ההחלטה.
משרד מבקר המדינה העלה בדוח זה ליקויים כבדי משקל בתחומים האלה: הסדרי המקרקעין בין הממשלה ובין חנ"י; הסדרים בהקמת נכסים על ידי חנ"י עבור חברות הנמל; הסדרי ייעוד רווחים ותשלומי דיבידנד; סדרי אישור הדוחות הכספיים של החברה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המדינה, חנ"י וחברות הנמל לפעול ללא דיחוי כדי לחתום על ההסכמים הנדרשים וכדי להסדיר את זכויות הצדדים במקרקעין המועברים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על כל הגופים הנוגעים בדבר לפעול בנחישות וביעילות לביצוע החלטות הממשלה ולנקוט את כל הפעולות הדרושות להשלמת התכנון של הרציפים החדשים לצורך קידום פיתוח נמלי הים בישראל, ולהקמת נמלים חדשים בהתאם לצרכים.
הוועדה הבין -משרדית לפיתוח נמלי ישראל לא ביצעה את המוטל עליה בעניין ריכוז עבודת המטה וליווי התכניות הסטטוטוריות לצורך קידום פיתוח הנמלים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה וחנ"י לבחון דרכים לעשות שימוש יעיל יותר ברציף קישון מזרח בנמל חיפה, נוכח ההשקעה הגדולה בהקמתו.
על חנ"י להגיש ללא דיחוי את דוחותיה הכספיים לסוף שנת 2010.
תעשיות ביטחוניות 1755 .
תשלובת התחמושת הכבדה 5 בתעשיה הצבאית לישראל בע"מ (תעש) (להלן - תעש) מייצרת באופן ייחודי בארץ תחמושת מסוגים שונים.
היכולות הבסיסיות בתשלובת, כגון בתחומי הכימיה והמתכת, משמשות בכל המוצרים העיקריים שלה.
ממסמכי משרד הביטחון (להלן - משהב"ט) עולה, כי בשנים 2007 -2009 הגדירו משהב"ט וצה"ל יכולות ותשתיות ייצור ופיתוח של תחמושת כבדה בתעש, כתחום פעילות חיוני של המדינה.
בינואר 2008 הודיע מנכ"ל תעש למנכ"ל משהב"ט, כי נוכח הירידה המשמעותית בהיקף ההזמנות של התחמושת הכבדה שתעש קיבלה בעשור האחרון ממערכת הביטחון, המשך האחזקה וה שימור של קווי הייצור האסטרטגיים6 החיוניים למערכת הביטחון מהווה נטל, שהחברה איננה יכולה לשאת בו עוד.
בדוח שנתי 58 א של מבקר המדינה 7 (להלן- הדוח הקודם) נקבע, כי בעשור האחרון ערכו משהב"ט וצה"ל מספר פעמים מיפוי של קווי ייצור ייחודיים בתעש, אולם משהב"ט לא קיבל החלטות מחייבות על שימור יכולות הייצור בקווים אלה, ולא עשה בחינה יסודית של היקף התקציב הדרוש לשם כך.
משהב"ט בדק חלקית את הנושא בהקשר של הפרטת 8 תעש בלבד, ולא בראייה כוללת של נחיצות התעשיות הביטחוניות לצה"ל, ובכלל זה היכולת של מערכת הביטחון להשפיע על סגירת קווי ייצור בתעשיות הביטחוניות.
עוד נקבע בדוח הקודם, כי נוכח ניסיון העבר, שבו פעילויות רבות למיפוי הצרכים בקווי ייצור הנדרשים לזמן חירום, לרבות קביעת המשאבים המזעריים שלהם, לא הבשילו לכלל החלטות מחייבות, ראוי כי הפעם, גם כלקח ממלחמת לבנון השנייה, יועלה הנושא בתוך זמן קצר לפני שר הביטחון ויתקבלו במהרה ההחלטות המתחייבות .
בעקבות הדוח הקודם החליטה ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה בדצמבר 2007 , כי "המוכ נות של צה"ל בתחום מערך מלאי התחמושת תיעשה עד לסוף הרבעון הראשון של שנת 2008 ותכלול", בין היתר, את קביעת קווי הייצור החיוניים אשר יש לשמר בתעש.
משרד מבקר המדינה ערך בתקופה אוקטובר 2010 עד יוני 2011 ביקורת מעקב לדוח הקודם על הפעולות שעשו משהב"ט וצה"ל בנוגע ל שמירת מספר תחומי פעילות חיוניים בתשלובת התחמושת הכבדה בתעש, ובאיזו מידה התקבלו במשהב"ט החלטות, הנתמכות בהעמדה תקציבית מתאימה, על שימור יכולות הייצור בקווים אלו.
הביקורת נערכה בצה"ל; במשהב"ט - באגף היועץ הכלכלי למערכת הביטחון (להלן - היועכ"ל); ובתעש.