HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לביצוע מחקר חלוץ (פיילוט) לגידור אתרי העתיקות שבשטחי האימונים ברמת הגולן, אלא .
שהפרויקט לא יצא לפועל.
באוגוסט 2019 כתב ראש מטה פצ"ן לראש אג"ת כי כדי לקדם את משימת גידור אתרי .
העתיקות יש להעמיד תקציב חיצוני לפצ"ן.
בינואר 2020 כתב סגן בכיר ליועץ המשפטי .
למערכת הביטחון לראש מטה פצ"ן כי עקב חוסר הטיפול של פצ"ן אין לצפות לסיוע תקציבי .
ממשרד הביטחון, וכי בהתאם לסיכום בין מנכ"ל משרד הביטחון וסגן הרמטכ"ל, על הפיקוד .
לשלם מתקציבו בעבור נזקי העתיקות.
35 במקרים של פגיעות קשות באתרי עתיקות רשותהעתיקות מבצעת חפירות שמטרתן הצלת הממצאים העתיקים, .
וזאת במידת הצורך תוך תיעוד שרידים ארכיאולוגיים ופינוי עתיקות.
36 כפי שמסר לצוות מבקר המדינה בפגישה מ- 26.
19 ארכיאולוגמחוז גליל מזרחי וגולן ברשות העתיקות .
| 157 | | שטחי האימונים של צה" ל ביבשה בפגישה ממאי 2019 נמסר מרשות העתיקות לצוות מבקר המדינה כי בכל שנה נפגעות כ-30 .
עד40 עתיקות בשטחיהאימונים, מהן כחמש או שש פגיעות קשות (בממוצע שנתי).
נגרמות בעיקר באזור פצ"ן מטנקים ומדחפורים משוריינים.
בפגישה ממאי 2019 שקייםצוות .
מבקר המדינה עם ארכיאולוג מחוז גליל מזרחי וגולן ברשות העתיקות הוא מסר דברים דומים.
דוגמה לכך היא הפגיעה באתר חורבת בת רא שבו בית כנסת מתקופת התלמוד, העומד .
בסמוך לירידה לנחל דליות.
אתר זה נפגע פעמים רבות במהלך תרגילים צה"ליים בידי .
כלי רכב משוריינים שסטו מהציר , ולא שוקם.
לא זו בלבד, כבר בשנת 2013 סיכם .
פצ"ן עם רשות העתיקות כי הפיקוד יגדר את האתר ולא עשה כן.
להלן דוגמאות לאתרי עתיקות נוספים בשטחי האימונים ברמת הגולן שנפגעו פגיעות חוזרות .
ונשנות במהלך השנים: אחמדיה - בשנים 2013 ,2014 ו-2016 ;דביה - בשנים 2014 ,2017 .
ו-2018 ; וחורבת חפר- בשנים 2014 ,2016 ו-2018 .
במאי2020 כתב הסגן הבכיר ליועץ המשפטי למערכת הביטחון לרשות העתיקות כי משרד .
הביטחון מסכים, על בסיס הערכת מומחים, לשלם 102,650 ש"ח לסיום ההתדיינות בין .
הצדדים בעניין האתרים בתרא ודביה.
במאי 2020 מסר הסגן הבכיר ליועץ המשפטי למערכת הביטחון לצוות מבקר המדינה כי .
שאלת זכאות רשות העתיקות לקבלת פיצויים בגין נזק שנגרם לעתיקות בידי צה"ל שנויה .
במחלוקת משום שחוק העתיקות אינו עוסק בפיצוי בגין נזק אלא בהשבת המצב לקדמותו .
בטרם הפגיעה; ולמרות זאת טיפל בכך משרד הביטחון מתוך הבנת החשיבות הרבה לשחזור .
עוד טען ששיתוף הפעולה מצד צה"ל אינו מספק.
במאי 2020 מסר ארכיאולוג מחוז גליל מזרחי וגולן ברשות העתיקות לצוות מבקר המדינה כי .
רשות העתיקות דנה עם משרד הביטחון בשנת 2009 בנושא זכאותה של הרשות לקבל פיצויים .
בגין נזק, וסוכם כי יש לטפל בכל פגיעה בעתיקות.
עוד מסר הארכיאולוג כי אם מש רד .
הביטחון מתנער מהטיפול בעתיקות, הרשות רואה בכך היתר לפעול בכלים העומדים לרשותה .
ביוני 2020 מסר הארכיאולוג לצוות מבקר המדינה ריכוז פגיעות באתרים וכן .
אומדנים כספיים והערכות של עלויות תיקון הנזקים בכלל האתרים בפצ"ן, המסתכמים בכ-9 .
מיליון ש"ח; מהם- לגבי האתרים בתרא ודביה נמסרו אומדנים בסך 980,000 ש"ח ו- 800,000 .
אומדנים אלו גדולים במאות אחוזים מהסכום שמשרד הביטחון מסכים לשלם .
על בסיס הערכת מומחים מטעמו.
מאוגוסט 2017 , מועד האישור לביצוע הפיילוט לגידור אתרי עתיקות בפצ"ן, עד מועד .
סיום הביקורת לא גודרו אתרים אלה.
כמו כן עדיין לא הוסדר הטיפול בנזקים שנגרמו .
לאתרי העתיקות במרחב פצ"ן.
בתגובת רשות העתיקות בספטמבר 2020 למשרד מבקר המדינה נמסר כי שיתוף הפעולה בין .
צה"ל לרשות העתיקות לאורך השנים הוביל לצמצום הפגיעה באתרי העתיקות, ואולם יש לא .
מעט אתרים שנפגעו כתוצאה מאימוני צה"ל.
הרשות סבורה שעל משרד הביטחון לפעול ללא .
דיחוי למניעת הפגיעה באתרי העתיקות שבשטחי האימונים ולנקוט פעולות להצלת האתרים .
שנפגעו באמצעות הקצאת משאבים לכך וקביעת מדיניות וקריטריונים מוסכמים בין משרד .
הביטחון וצה"ל לבין רשות העתיקות.
| 158 | בתגובה שמסר צה"ל מ אוקטובר 2020 למשרד מבקר המדינה נכתב כי הוא רואה בשמירה על .
אתרי העתיקות ערך עליון ופועל לשם כך במסגרת נהלים, הסברות והדרכות, והוא מעסיק .
מתאמת לנושא מטעם רשות העתיקות.
אתרי העתיקות הם חלק מהותי משימור ההיסטוריה של ארץ ישראל ומהמורשת של העם .
מכאן החשיבות היתרה שעל צה"ל להקדיש לשם שמירה על אתרים אלו.
על צה"ל ומשרד הביטחון בשיתוף רשות העתיקות לקדם פתרונות כדי להבטיח, ככל .
האפשר, שאתרי העתיקות לא ייפגעו במהלך אימונים צבאיים ואת החזרת המצב .
לקדמותו באתרים שנפגעו.
| 159 | | שטחי האימונים של צה" ל ביבשה .
אוכלוסייתה של מדינת ישראל הולכת וגדלה, ובהתאמה גדלים הצרכים האזרחיים .
השונים של האוכלוסייה כדוגמת דיור, חקלאות, תיירות ותעשייה.
מסיבה זו נדרש תכנון .
של ייעודי הקרקע מתוך ראייה מערכתית ולאומית, ובכך עוסקת מערכת התכנון והבנייה, .
על פי עקרונות שקובעת הממשלה בעת שהיא מאשרת תוכניות מתאר ארציות.
האימונים שהם חיוניים והכרחיים לצה"ל לצורך שמירת כשירותו המבצעית, הפרוסים על .
פני כשליש משטח הקרקעות בישראל והמשתרעים על שטחים שלהם נקבעו ייעודים .
אזרחיים שונים בתוכניות מתאר ארציות, נסגרו מפני הציבור בהסתמך על תקנות ההגנה .
לשעת חירום, אשר נקלטו למשפט הישראלי מכוח הוראת סעיף 11 לפקודת סדרי .
השלטון והמשפט, התש"ח -1948 ,.
סמכותו הבלעדית של צה"ל לסגור שטחים, כאמור .
פוגעת לעיתים במימושן של תוכניות המתאר ומקשה על האיזון בין כלל הצרכים .
הלאומיים, לרבות אלו הביטחוניים.
כתוצאה מפיקוח ובקרה לקויים של צה"ל על יעילות השימוש בשטחי האימונים, עלולים .
להיות סגורים שטחי אימונים שאינם מנוצלים במלואם על ידי צה"ל, אף שהיו עשויים .
לשמש לצורכי פיתוח קרקע אזרחיים.
גם לגבי אותן קרקעות שצה"ל מסכים לגרוע .
משטחי האימונים - העיכוב המתמשך בפינוין מנפלים מונע את גריעתן ומשום כך עלולים .
להיפגע פרויקטים בעלי חשיבות לאומית, בעיקר ביישובי הפריפריה.
גישת הציבור לשמורות טבע, גנים לאומיים ואתרי מורשת מוגבלת בשל הימצאותם של .
רבים מהם בשטחי אימונים סגורים.
מכאן החשיבות הרבה להנגשת מידע על ידי צה"ל .
בנוגע לתיאום הכניסה לאותם שטחים, וזאת כדי לאפשר את קיומם התקין של האימונים, .
תוך שמירה על ביטחון הציבור.
נוכח מצוקת הקרקעות בישראל, מומלץ כי המועצה הארצית לתכנון ולבנייה וצה"ל יבחנו .
במשותף את סגירת שטחי האימונים על ידי צה"ל למול תכנון ייעודי הקרקע על ידי מנהל .
התכנון ויתאמו בין שני תהליכים אלה המתקיימים היום במסגרת מערכות דינים נפרדות, .
וימליצו לממשלה בהתאם למסקנות הבחינה.
זאת מתוך ראייה מערכתית הבוחנת את .
כלל צורכי הפיתוח הלאומיים, ובכללם הצרכים הביטחוניים, וצופה פני עתיד.
דוד בן גוריון בנאומו "משמעות הנגב" משנת 1955 ציין כי "בנגב ייבחן העם בישראל ומדינתו- .
כי רק במאמץ מלוכד של עם מתנדב ומדינה מתכננת ומבצעת, נוכל למשימה הגדולה של .
מאמץ זה יקבע גורלה של מדינת ישראל.
המעבר של יחידות אגף המודיעין (להלן - אמ"ן) ויחידות אגף התקשוב וההגנה בסביבת בינה .
רשתית (להלן - אגף התקשוב) לנגב הוא מהלך לאומי המממש את חזונו של בן גוריון .
להפרחת הנגב ומגלם בתוכו מפגש אינטרסים מדיני, ביטחוני וכלכלי.
(א) לחיזוק הפריפריה, ליצירת תוואי של צמיחה כלכלית וחברתית ולהפיכת הנגב למרכז .
טכנולוגי; (ב) לפינוי מחנות צה"ל ממרכז הארץ ושחרור קרקעות באזורי ביקוש והסבתם .
לשימוש אזרחי; (ג) להגברת האפקטיביות המבצעית של צה"ל באמצעות שיפור התשתיו ת .
בהחלטת הממשלה משנת 2005 "בנושא "תוכנית לאומית אסטרטגית לפיתוח הנגב 2 צוין .
שהתוכנית נשענת בין היתר על העברת מחנות צה"ל לנגב כמהלך מרכזי, מניע ומחולל שינוי, .
ובייחוד על העברת היחידות הטכנולוגיות של אמ"ן ושל אגף התקשוב לאזור באר שבע רבתי .
ויצירתו של אשכו ל היי -טק 3 .
זאת, "תוך הנעת הפיתוח הכלכלי והשתקעותה של אוכלוסייה .
בשנים 2011 ו-2015 קיבלה הממשלה החלטות בנוגע לתקציב למימוש העתקת יחידות אמ"ן .
ואגף התקשוב לנגב ובנוגע להטבות ולתמריצים לאנשי הקבע, ואלו הן: (א) בהחלטת .
הממשלה משנת 2011 בנושא "העתקת מחנות צה"ל לנגב" 4 נקבע כי יוקצו19 מיליארד ש"ח .
בפריסה רב-שנתית לצורך מימוש ההחלטה להעביר את יחידות אמ"ן ואגף התקשוב לנגב: 12 .
מיליארד ש"ח להעברת יחידות אמ"ן, ו-7 מיליארד ש"ח להעברת יחידות אגף התקשוב.
נקבע כי ועדת היגוי בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה תדווח לממשלה על התקדמות .
יישום ההחלטה ותגבש " תוכנית לצורך מתן תמריצים לעידוד מעבר אנשי הקבע ומשפחותיהם .
לנגב, לרבות הקצאת המשאבים הנדרשת"; (ב) בהחלטת הממשלה משנת 2015 בנושא "פינוי .
שטחי מחנות צה"ל מאזורי ביקוש והמשך מעבר אמ"ן ואגף התקשוב לנגב"5 נקבע, בין היתר, .
על כל מרכיביה ]משאבי אנוש[ כי משרד האוצר ומשרד הביטחון ידונו בנושא "מעטפת משא"ן .
כמו כן הוטל על משרד התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה), על .
משרד האוצר ועל משרד הביטחון לדון בהקדם "במענה התחבורתי הנדרש" למעבר צה"ל .
כאמור, הממשלה ה חליטה להקצות 19 מיליארד ש"ח בפריסה רב -שנתית להעברת יחידות .
אמ"ן ואגף התקשוב לנגב.
כמחצית מהתקציב האמור תשמש להקמת קריית המודיעין באזור .
7 מיליארד ש"ח) ולהקמת קריית התקשוב בבאר שבע (כ -2.
2 החלטת הממשלה4415 ( 20.
3 המעבר של צה"ל לנגב כולל ארבעה נדבכים עיקריים: העברת בסיס חיל האוויר מלוד לנבטים שהסתיימה בשנת .
2009 ; העברת בסיסי הדרכהלקריית ההדרכה בצומת הנגב שהסתיימה בשנת 2016 ; העברת יחידות אגף התקשוב .
לקריית תקשוב בבאר שבע; והעברת יחידות אמ"ן לקריית מודיעין באזור לקית.
4 החלטת הממשלה3161 ( 17.
5 החלטת הממשלה2392 ( 4.
העלויות כוללות עלויות מימוןעל פי נתוני משרד הביטחון מאוקטובר 2020 , עלויות המימון הן1.
8 מיליארד ש"חלקריית התקשוב.
מעבר יחידות אגף המודיעין ואגף התקשוב לנגב .
| 88 | ומחציתו האחרת תשמש למימון סדרת פרויקטים ורכששהעיקריים שבהם הקמת מתקני DC .
מטכ"ליים7 ; מודרניזציה ועיצוב מחדש של מערכות טכנולוגיות; והעברת יחידות מסוימות .
למתחמים שאינם בקריות האמורות.
בשנים 2015 עד2019 נוצלו כ -4 מיליארד ש"ח 8 מתוך .
להלן בתרשים1 נתוני מפתח בנוגע למועד האכלוס, למספר המשרתים (חיילי חובה .
וקבע), לשטח הבסיס והיקף הבנייה ולתקציב של שני הפרויקטים המרכזיים - קריית המודיעין .
תרשים 1: ,נתוני מפתח (מועד אכלוס צפוי, היקף המשרתים הצפוי, שטח .
תקציב להקמת הקריות) - קריית המודיעין וקריית התקשוב .
על פי מצגת משרד הביטחון מספטמבר 2019 .
, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
יצוין כי בהחלטת הממשלה משנת 20089 נקבע כי יחידות אמ"ן יעברו לנגב עד דצמבר2015 .
ויחידות אגף התקשוב עד דצמבר2017 ; ובהחלטת הממשלה משנת2011 שצוינה לעיל עודכנו .
מועדי המעבר של יחידות אמ"ן לדצמבר 2018 .
בהחלטת הממשלה משנת2015 שצוינה לעיל .
נקבע כי העברת היחידות תתוקצב בסעיף תקציבי ייעודי בתקציב המדינה, ועודכנה הפריסה .
7 מתקןDC ( Data Center )- .
מתקן של מערכות מחשוב עם יכולות שרידות ויתירות .
נתוני אגף התקציבים שבמשרד הביטחון .
9 החלטת הממשלה3976 ( 24.
| 89 | | מעבר יחידות אגף המודיעין ואגף התקשוב לנגב התקציבית הרב -שנתית.
עקב כך בשנת 2016 פרסם משרד הביטחון מכרז להקמת קריית .
התקשוב, ובשנת 2018 הוא פרסם מכרז להקמת קריית המודיעין.
נכון לאוקטובר 2020 , .
המועדים המעודכנים להעברת היחידות הם שנת2024 ליחידות אגף התקשוב והשנים2026 עד .
להלן בתרשים 2 :העדכונים במועדי המעבר כפי שפורטו לעיל .
תרשים 2 : עדכונים במועדי מעבר יחידות אמ"ן ואגף התקשוב לנגב .
העברת יחידות אמ"ן ואגף התקשוב לנגב מפנה קרקעות במרכז הארץ לשימושים אזרחיים.
פי נתוני רשות מקרקעי ישראל (רמ"י), שיווק קרקעות אלה על ידה, לאחר העברת היחידות, .
צפוי להגדיל את היצע יחידות הדיור במרכז הארץ בכ- 14,000 עד 16,200 יחידות דיור10 (שווי .
הקרקע של יחידות הדיור מסתכם בכ -14.
מרכזיים על השפעת העברת יחידות אמ"ן ואגף התקשוב על שוק הדיור במרכז הארץ: .
10 יחידתדיור בת 100 .
מ"ר בממוצע מעבר יחידות אגף המודיעין ואגף התקשוב לנגב .
| 90 | מפה 1: נתוני מפתח- השפעת העברת יחידות אמ"ן ואגף התקשוב על שוק הדיור .
יחידות דיור לאחר פינוי כלל היחידות הצבאיות ממתחם זה, נוסף על יחידות אגף התקשוב .
במועד סיום הביקורת קריית התקשוב נמצאת בשלב של הקמה, ובשטח המיועד להקמתה .
מתקיימות עבודות בנייה; ביולי 2020 הכריז משרד הביטחון על החברה שזכתה במכרז (בהיקף .
מיליארד ש"ח) לתכנון קריית המודיעין ולהקמתה מבקר המדינה | דוח שנתי71 ב | התשפ"א-2021 .
| 91 | | מעבר יחידות אגף המודיעין ואגף התקשוב לנגב האתגר המרכזי בהעברת יחידות אמ"ן ואגף התקשוב לנגב נוגע לאלפי אנשי קבע מיחידות .
אלה שצפויים לשרת בנגב 11 .
לאתגר זה שני היבטים: (א) ההיבט הלאומי- קליטת אוכלוסייה .
איכותית של אנשי קבע בנגב לצורך חיזוקו ופיתוחו; (ב) ההיבט הצבאי - שימור כוח אדם .
איכותי לצורך השגת תפוקות נדרשות מהיחידות ובלי לפגוע ביכולות הליבה של צה"ל.
ההיבט הלאומי: כאמור, לאחר העברת יחידות אמ"ן ואגף התקשוב לנגב צפויים לשרת בנגב .
אלפי אנשי קבע מיחידות אלה.
במסגרת מימוש החזון של בן גוריון להפרחת הנגב, השאיפה .
היא כי מרבית משרתי הקבע שהם בעלי משפחות יעברו להתגורר בנגב עם משפחותיהם .
וישתלבו במארג החיים שם.
כ -62% מאנשי הקבע האמורים הם בעלי השכלה במקצועות .
ריאליים ובמקצועות ההנדסה, ומכאן שהם בעלי מסוגלות תעסוקתית גבוהה.
מהמשרתים באמ"ן ובאגף התקשוב מתגוררים במרכז הארץ .
ההיבט הצבאי : יש חשיבות לשמר את התפוקות האיכותיות שמספקות יחידות אמ"ן ואגף .
התקשוב גם לאחר העב רתן לנגב.
למרות שחידוש התשתיות והמערכות הטכנולוגיות של .
יחידות אלה לאחר העברתן לנגב יכול להניב שיפור באפקטיביות המבצעית של אמ"ן ושל .
אגף התקשוב, הדבר יקרה רק אם תישמר איכות כוח האדם המשרת ביחידות אלה.
חשיבות אסטרטגית כי אנשי הקבע האיכותיים המשרתים ביחידות אלה יישארו בשירות קבע .
ויפעילו את התשתיות ואת המערכות הטכנולוגיות החדשות בנגב.
משמעות האתגר : כדי לממש את החלטות הממשלה, לעמוד באתגר האמור ולהביא .
להצלחת ה מהלך של העברת יחידות אמ"ן ויחידות אגף התקשוב לנגב, מקובל על כל .
המעורבים בתהליך כי נדרשים כלים תו מכים דוגמת חיבור תחבורתי בין מרכז הארץ לנגב .
באופן שיסייע לאנשי הקבע ביחידות אלה להישאר בשירות קבע ואף לעבור עם משפחותיהם .
לנגב וכן מתן הטבות ותמריצים לאנשי הקבע שיעברו לשרת בנגב.
הלאומית לפיתוח הנגב שנשענת כאמור, בין היתר, על העברת היחידות הטכנולוגיות של אמ"ן .
ושל אגף התקשוב לאזור באר שבע רבתי ועל יצירתו של אשכול היי-טק.
בחודשים אוקטובר 2019 עד מאי2020 ערך משרד מבקר המדינה ביקורת על פעילות המטה .
לביטחון לאומי, מערכת הביטחון, משרד האוצר ומשרד התחבורה לטיפול בחסמים .
ובמחלוקות בנוגע למעבר של יחידות אמ"ן ואגף התקשוב לנגב.
בדיקות השלמה נעשו ביולי .
הביקורת נעשתה בצ ה"ל - בלשכת הרמטכ"ל, בלשכת סגן הרמטכ"ל, באמ"ן, באגף .
התקשוב, באגף התכנון ובאגף כוח אדם; במשרד הביטחון - בלשכת שר הביטחון, בלשכת .
מנכ"ל משרד הביטחון, במינהל המעבר דרומה, באגף ההנדסה והבינוי ובאגף התקציבים; .
במשרד התחבורה; במשרד האוצר; ובמטה לביטחון לאומי שבמשרד ראש הממשלה (להלן - .
בדיקות השלמה נעשו ברשות מקרקעי ישראל ובחברת רכבת ישראל בע"מ.
11 צה"ל מעריך שהיקף אוכלוסיית משרתי הקבע שצפויים לעבור לנגב יגדל עד ליום המעבר עד 7% , בהתאם .
להתעצמות צה"ל באנשי קבע טכנולוגיים.
| 92 | טיפול בחסמים ובמחלוקות בנוגע למעבר .
יחידות אמ"ן ואגף התקשוב לנגב .
בהחלטתה משנת 2008 קבעה הממשלה להקים ועדת היגוי עליונה להעתקת מחנות צה"ל .
לנגב שמתפקידיה "לתאם את מהלך העברת מחנות צה"ל לנגב עם משרדי הממשלה .
הרלוונטיים" ו"לבחון פעולות הנדרשות להשלמת הליך העתקת המחנות".
נקבע כי חבריה הקבועים של ועדת ההיגוי העליונה יהיו מנכ"ל משרד הביטחון והממונה על .
אגף התקציבים במשרד האוצר.
בהחלטתה משנת 2011 תיקנה הממשלה את החלטתה משנת .
2008 וקבעה כי מנכ"ל משרד ראש הממשלה ימונה כיו"ר ועדת ההיגוי.
קבעה הממשלה כי שמה של ועדת ההיגוי העליונה ישונה לוועדת החסמים .
ועדת החסמים התכנסה בפעם האחרונה באוגוסט 2015 .
מנכ"ל משרד ראש הממשלה דאז .
הנחה בד יון זה כי יש לסכם מסגרות תקציב ותכולות בנוגע ל"תמריצים למשרתים" ובנוגע .
", ולשם כך התכנסה ועדת משנה של ועדת החסמים ]אנשי הקבע [ ל"תמריצים למשפחות .
ועדת המשנה התכנסה שוב בינואר 2016 כדי לבחון פתרונות תחבורתיים .
לתמיכה במעבר צה"ל לנגב.
במאי 2016 סיכמו נציגי מערכת הביטחון ומשרד האוצר על עקרונות למימוש סיכום תקציב .
הביטחון לשנים 2015 עד202012 לרבות הקביעה כי "עד ליום 1.
2016 ייחתם סיכום בין .
לגבי אופן הפעלת מעטפת משא"ן לעוברים דרומה במסגרת ]משרד האוצר ומשרד הביטחון[ .
יצוין כי נכון למועד סיום הביקורת, מאי 2020 , משרד האוצר הציע להעניק מענקים, לרבות .
מענקי דיור, ל -80% ממשרתי הקבע, וזאת בהיקף של עד 1.
3 מיליארד ש"ח, בעוד עמדת .
מערכת הביטחון הייתה כי נדרש להעניק מענקים, לא כולל מענקי דיור, ל -88% ממשרתי .
הקבע, וזאת במלוא הסכום, וכן לתקצב 1.
8 מיליארד ש"ח לתמיכה בהעתקת מקום המגורים .
לנגב (פירוט ראו בפרק "הטבות ותמריצים לאנשי הקבע").
לגבי המענה התחבורתי יצוין כי באפריל 2016 חתמו מנכ"ל משרד הביטחון, המשנה למנכ"ל .
משרד ראש הממשלה, סגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר ומנכ"ל משרד התחבורה .
על מ זכר הבנות ולפיו "תוקם מערכת הסעת המונים לקריית המודיעין על ציר באר .
מהחתימה על המזכר ועד מועד סיום הביקורת נקטו כל אחד מהמשרדים, משרד התחבורה .
ומשרד האוצר מחד גיסא ומשרד הביטחון מאידך גיסא, עמדות שונות בתכלית בנוגע למערכת .
הסעת המונים שתוקם כדי להסיע את המשרתים לנגב: משרד התחבורה ומשרד האוצר תמכו .
בתמהיל של מערכת היסעים ייעודית "מדלת לדלת" ושל רכבות לתחנת להבים (ומשם נסיעה .
), ואילו מערכת הביטחון טענה כי נדרש חיבור רכבתי ]שאטלים[ לקריית המודיעין עם הֶסֵּעִּיֹות .
ישיר בין מרכז הארץ לקריית המודיעין באמצעות חיבור מתחנת הרכבת באר שבע צפון לקריית .
המודיעין (פירוט ראו בפרק "מענה תחבורתי להסעת אלפי משרתים לקריית המודיעין").
12 הסיכום התקציבי לתקציב הביטחון לשנים 2015 עד2020 מנובמבר2015 (מכונה גם "הסכם כחלון-יעלון").
| 93 | | מעבר יחידות אגף המודיעין ואגף התקשוב לנגב בתגובתו מנובמבר 2020 ציין משרד ראש הממשלה כי לצד ועדת החסמים פעלו גופי ממשלה .
נוספים - המל"ל, ומנכ"לי משרדי הממשלה הרלוונטיים.
אף שתכליתה של ועדת החסמים הי א להסיר חסמים ולהכריע במחלוקות שבין מערכת .
הביטחון ובין משרדי הממשלה בנושא המענה התחבורתי ובנושא הטבות ותמריצים .
לאנשי הקבע, בפועל, מאז ינואר 2016 לא התכנסו ועדת החסמים וועדת משנה מטעמה, .
הגם שכפי שיפורט להלן ראש הממשלה והמל"ל נדרשו לנושא ועסקו בכך.
ועדת החסמים תתכנס באופן עיתי וסדיר לשם מעקב אחר מימוש העברת היחידות .
ותביא להכרעה במחלוקות בין מערכת הביטחון למשרד האוצר ומשרד התחבורה.
פעילות המטה לביטחון לאומי .
חילוקי הדעות המתמשכים בנוגע לפתרונות תחבורה והיעדר סיכום בנוגע לתכולת ההטבות .
והתמריצים לאנשי הקבע כאמור הביאו את שר הביטחון דאז ואת הרמטכ"ל דאז לפנות .
באפריל 2018 לראש הממשלה במכתב שבו ציינו כי "לאור הקושי לסכם עם משרדי הממשלה .
מענה תחבורתי ראוי לצומת שוקת/לקית הוחלט לדון שוב במיקומה של קריית המודיעין, .
במטרה לסכם מיקום הכולל נגישות תחבורתית זמינה.
גם לאחר בדיקה זו, עמדתנו היא כי .
חלופת היסוד בצומת שוקת הינה החלופה הזמינה, המעשית והמתאימה ביותר".
הסבירו שר הביטחון והרמטכ"ל כי הסיכונים והעלויות בהיבטי זמן, תקציב ותכולות, עולים על .
התועלת בהעברת יחידות אמ"ן לצפון באר שבע (כחלופה לצומת שוקת/לקית).
עוד ציינו שר הביטחון והרמטכ"ל כי "ליבת יכולות המודיעין של צה"ל, שאין צורך להכביר .
מילים בחשיבותן הלאומית, טמונות בנשות ואנשי אמ"ן.
מדובר בעיקר במשרתי ק בע בעלי .
מסוגלות תעסוקתית גבוהה ביותר אשר קיים חשש ממשי שללא יצירת מעטפת תומכת הולמת .
(בתחומי התחבורה, המגורים ומענקי המעבר) יעדיפו שלא להיוותר במערך במיקומו החדש .
בנגב", דבר המסכן את "שימור יכולות אמ"ן כנכס אסטרטגי".
נוכח זאת, ביקשו שר הביטחון .
והרמטכ"ל מראש הממשלה "לעגן את הירתמות משרדי הממשלה השונים (ובראשם משרדי .
האוצר והתחבורה) בדרך של החלטת ממשלה שתפרט 'אבני דרך' המחייבות את כל הגורמים .
הרלוונטיים לדבר, וזאת במקביל להתקדמות בהקמת קריית המודיעין".
תסכם את הרכיבים האלה: (א) קביעת מקום קריי ת המודיעין באזור לקית; (ב) פתרון .
תחבורתי שיתבסס, בעדיפות ראשונה, על חיבור רכבתי ישיר בין מרכז הארץ לקריית המודיעין; .
(ג) "מעטפת פרט" בסך 1.
3 מיליארד ש"ח שתסייע בשימור ההון האנושי; (ד) "מעטפת .
מגורים" שתתמוך בהעתקת המגורים לנגב.
בינואר 2019 התקיימה התייעצ ות בנושא קריית המודיעין בראשות ראש הממשלה.
המצגת שמערכת הביטחון הציגה בדיון זה, "בסיס הדיון" הוא "הבטחת איכות המשרתים .
באמ"ן במסגרת תכנית צה"ל לנגב".
הדיון עסק בעיקר בארבע חלופות למיקומה של קריית .
המודיעין על בסיס הנחות יסוד, כגון "היעדר תחבורה ישירה ו מהירה יפגע באופן מהותי .
באיכות משרתי הקבע באמ"ן", והחשיבות ל"קריית מודיעין אחודה הנותנת מענה לתפיסה .
בתום ההתייעצות הנחה ראש הממשלה את המטה לביטחון לאומי .
לבחון את סוגיית מיקום הקמת קריית המודיעין.
| 94 | על פי נייר המטה שהכין המל"ל בפברואר2019 יש להותיר את קריית המודיעין באזור לקית .
משום שהמיקום שם מונע "פריסת התיישבות הבדואים משני צדדיו של כביש 60 ,"וצומת שוקת .
משמש "עוגן כלכלי משמעותי ליישובי הסביבה" ותואם את בקשת מערכת הביטחון בהיותו .
"הקרוב ביותר לקריית הסייבר בבאר שבע ובגודל המתאים".
עקב כך, במרץ 2019 אישר ראש .
הממשלה להמשיך במכרז להקמת קריית המודיעין באזור לקית, ובד בבד הוא הנחה את .
המל"ל לבחון את הסוגיות שבמחלוקת, בין היתר נוכח הסתייגות הרמטכ"ל הנכנס מהקמת .
קריית המודיעין ללא חיבור רכבתי ישיר.
בהמשך להנחיית ראש הממשלה ממרץ 2019 קיים ראש האגףלמדיניות ביטחונית במל"ל דיון .
בהשתתפות גורמים רלוונטיים ובהם נציגי משרד הביטחון, משרד האוצר, משרד התחבורה .
מטרת הדיון הייתה, בין היתר, להציג את "ההסתייגויות הקיימות וריכוז .
החלופות המוצעות לפתרון החסמים הקיימים בעיקר בסוגיות התחבורה ומעטפת מ שאבי .
ראש האגף למדיניות ביטחונית סיכם כי מהעמדות שהוצגו בדיון עולה כי "הסוגיות .
המהותיות שעליהן יש לתת את הדעת על מנת לקבל החלטה הן: פתרון תחבורתי למשרתי .
קריית המודיעין אשר ברובם הינם משרתים על בסיס יומי; וכן סוגיית מעטפת ההטבות .
לאנשי הקבע לצורך המעבר לנגב" (ההדגשות במקור).
במסמך סיכום הדיון צוין כי כדי .
לקדם החלטות ו"להביא בפני ראש הממשלה עמדה מומלצת" יתקיימו במל"ל דיונים "בסוגיית .
מעטפת המשא"ן" וב"סוגיית התחבורה".
באפריל 2019 קיים ראש האגף למדיניות ביטחונית במל"ל דיון נוסף שמטרתו הייתה "בחינת .
לבאר שבע וממנה למחנה קריית המודיעין ]אלפי חיילים מדי יום [ כל הדרכים להבאת .
על פי מסמך סיכום הדיון, בדיון הוצגו חלופות התחבורה שבחן משרד התחבורה וכן .
הצעה שבחנה חברת ייעוץ חיצונית עבור משרד הביטחון לחיבור תחנת הרכבת באר שבע צפון .
בפגישות שקיימו נציגי משרד מבקר המדינה עם נציגי המל"ל בינואר 2020 .
נמסר כי במהלך שנת 2019 משרד הביטחון ונתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות .
תחבורה העלו חלופה נוספת לחיבור קריית המודיעין למרכז הארץ באמצעות תוואי רכבתי .
חלופה זו הוצגה בדצמבר 2019 .
למשרד הביטחון ולמשרד התחבורה .
בינואר 2020 הכין האגף למדיניות ביטחונית מסמך מסכם ובו המליץ לחבר את קריית המודיעין .
למרכז הארץ באמצעות התוואי הרכבתי האמור שעובר ליד נבטים.
עד מועד סיום הביקורת לא .
הוצגה המלצה זו לראש המל"ל או לגורם אחר, ועל כן ממילא לא עלה הנושא להכרעתו של .
עקב היעדר מענה תחבורתי להסעת אלפי המשרתים לקריית המודיעין המוסכם על מערכת .
הביטחון, על משרד התחבורה ועל משרד האוצר, הקפיאה מערכת הביטחון במרץ 2020 את .
בדיקת הצעות המחיר ואת תהליך בחירת הזוכה במכרז.
בתגובתו מאוקטובר 2020 לממצאי הביקורת ציין משרד הביטחון כי במרץ 2020 עם פרוץ מגפת .
הקורונה בישראל חל שינוי נסיבות קיצוני ומנכ"ל משרד הביטחון הנחה על השהיית בחינת .
עם חזרת המשק הישראלי לשגרה בחודש יוני 2020 החליט מנכ"ל .
משרד הביטחון על השבת התהליך המכרזי למסלולו.
עוד ציין משרד הביטחון כי כך גם נמסר .
20 קיים ראש הממשלה פגישות עבודה עם שר הביטחון ועם הרמטכ"ל בין .
היתר בנושא מעבר אמ"ן לנגב.
שר הביטחון ביקש כי תואץ הקמת קריית מודיעין באזור לקית .
תוך מתן מענה להיבטי הת חבורה, הדיור והמשאב האנושי.
ראש הממשלה הנחה כי מנכ"לי מבקר המדינה | דוח שנתי71 ב | התשפ"א-2021 .
| 95 | | מעבר יחידות אגף המודיעין ואגף התקשוב לנגב משרד הביטחון, משרד התחבורה ומשרד האוצר ייפגשו בהקדם ויבחנו את הפתרונות .
בהתאם להנחיה זו קיים מנכ"ל משרד הביטחון ב- 8.
20 דיון בנוגע למענה התחבורתי למעבר .
אמ"ן לנגב בהשתתפות המשנה למנכ"ל משרד התחבורה וסגן הממונה על התקציבים במשרד .
מנכ"ל משרד הביטחון סיכם כי יש להקים באופן מיידי צוות בין-משרדי בשיתוף צה"ל, .
שיגיש המלצות בתוך כחודש ובעוד שבועיים יציג תוצרי ביניים.
20 קיים מנכ"ל משרד הביטחון דיון על תוצרי הביניים.
התחבורה ציין כי "בשכלול כלל הפרמטרים, הפתרון שנכון לקדם הוא פתרון 13ART - מרכב .
רכבת קלה על גלגלים על תוואי כביש 60 " (המשרתים יגיעו ברכבת לתחנת באר שבע צפון .
ומשם יעלו ל -ART לקריית המודיעין).
סגן הממונה על התקציבים ציין כי "הפתרון של ART .
צריך להיבחר כחלופה המועדמערכת [ פת על ידי כולם.
שכן הוא מאזן בין צרכי מעהב"ט .
מנכ"ל משרד הביטחון סיכם כי נדרש להציג בכל אחת מהחלופות ]הביטחון .
שנבחנו את משך הנסיעה, את תדירות אמצעי התחבורה ואת הזמן הנדרש עד מימוש המענה.
20 קיים מנכ"ל משרד הביטחון דיון נוסף שבו תיאר את תמהיל הפתרונות האפשריים .
וקבע כי יתקיים דיון נוסף ובו תוצג עמדת מערכת הביטחון "ביחס לפתרון התחבורתי .
20 קיים שר הביטחון דיון בהשתתפות הרמטכ"ל, שבו הציג מנכ"ל משרד הביטחון .
מענה תחבורתי על בסיס עבודת המטה שנעשתה בשיתוף משרד האוצר ומשרד התחבורה.
כמו כן הוצגה עמדת צה"ל ולפיה "יש להעמיד כתנאי למעבר אמ"ן לנגב, פתרון .
תחבורתי וכן מעטפת משא"ן למשרתים" (ההדגשה במקור).
פתיחת מעטפות למכרז קריית המודיעין לאלתר והבהיר כי חתימה על הסכם התקשרות עם .
הזוכה במכרז תהיה מותנית, בין היתר, במציאת פתרון תחבורתי ובהסדרה של "מעטפת .
המשא"ן למשרתים", זאת בשיתוף משרד האוצר ומשרד התחבורה.
כאמור, ביולי 2020 הכריז .
משרד הביטחון על החברה שזכתה במכרז (בהיקף של 6.
7 מיליארד ש"ח) לתכנון קריית .
בחוק המטה לביטחון לאומי, התשס"ח-2008 , נקבע כי המטה לביטחון לאומי שיפעל במשרד .
ראש הממשלה ישמש, בין השאר, גוף מטה לראש הממשלה בענייני ביטחון וכי ראש .
עוד נקבע כי המטה לביטחון לאומי "אחראי מטעם ראש הממשלה על .
עבודת המטה הבין-ארגונית והבין -משרדית בענייני החוץ והביטחון, להציג לפניו את החלופות .
בתחום, את ההבדלים ביניהן ואת משמעותם, כפי שנבחנו על ידיו, ואת המלצתו לראש .
בתגובתו מנובמבר 2020 ציין משרד ראש הממשלה, כי המל"ל בחן ופעל רבות כדי ליישב את .
המחלוקת בעניין המענה התחבורתי הנדרש למעבר יחידות אמ"ן ואגף התקשוב לנגב עם .
הגורמים הרלוונטיים, וכי המל"ל ימשיך לפעול לשם קידום פתרון למחלוקת בנוגע להטבות .
ולתמריצים לאנשי הקבע.
כשנה וחצי חלפו מאז הנחה ראש הממשלה במרץ 2019 אתהמל"ל לבחון את הסוגיות .
המל"ל קיים התייעצויות ודיונים אך אלה טרם הובילו להכרעה במחלוקות .
שבין הצדדים ולקבלת החלטות על מימושן .
13 Auton omous Rail Rapid Transit .
| 96 | מעבר יחידות אמ"ן ואגף התקשוב לנגב הוא חלק ממהלך לאומי רחב היקף, בעל .
השפעה ניכרת הן על תושבי הנגב והן על צה" ל גופא, ולכן חיוני שייושבו המחלוקות .
המחלוקות וחוסר ההסכמה בין מערכת הביטחון למשרד התחבורה .
ולמשרד האוצר בנוגע למימוש ה מענה התחבורתי ולתכולת ההטבות והתמריצים לאנשי .
הקבע עלולים לפגוע בהצלח ה של העברת יחידות אמ"ן ואגף התקשוב לנגב.
קביעת החברה הזוכה להקמת קריית המודיעין ביולי 2020 בהיקף של 6.
נדרש שהמל"ל יפעל עם מערכת הביטחון, משרד האוצר ומשרד התחבורה כדי להגיע .
בהקדם להסכמות הן בנוגע למימוש ה מענה התחבורתי והן בנוגע לתכולת ההטבות .
והתמריצים לאנשי הקבע, ובמידת הצורך יעלה סוגיות אלה להכרעת ראש הממשלה.
מענה תחבורתי להסעת אלפי משרתים .
במסגרת החלטת הממשלה משנת 2013 שעדכנה אתהתוכנית הלאומית לפיתוח הנגב לאור .
יישום המהלך להעברת מחנות צה"ל לנגב 14 , החליטה הממשלה להטיל על מנכ"ל משרד .
התחבורה לעמוד בראש צוות בין -משרדי, שבו ישתתפו בין היתר משרד הביטחון, אגף .
התקציבים שבמשרד האוצר ומשרד ראש הממשלה, שתפקידו "לבחון ולגבש פתרונות .
לרבות מתן מענה לחיבורי המחנות הצבאיים למערכות הסעת המונים ונגישות .
משרתי הקבע והחיילים לבסיסי צה"ל השונים שיוקמו".
כעבור כשנה וחצי, בהחלטתה מינואר 2015 , קבעה הממשלה כי בהמשך להחלטתה משנת .