HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מאפריל 2010 עד מרץ 2011 הוגשו לקרן354 .
17 נכסים שוטפים- כ-498 מיליון ש"ח, פיקדונות לזמן ארוך- כ-274 מיליון ש"ח וקרנות נאמנות - כ-22 מיליון ש"ח, ובסך הכול כ-794 מיליון ש"ח; בניכוי התחייבויות הקרן- כ-318 .
מיליון ש"ח קרןקיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד 1473 .
מדיניות ההשקעות של הקרן בדוח 57ב18 ציין מבקר המדינה כי בשנים 2003 ו- 2004 הפסידה הקר ן 13.
6 מיליון ש"ח בהתאמה, בעיקר עקב מדיניות ההשקעות שלה שכללה מרכיב גבוה של סיכון.
מבקר המדינה העיר באותו דוח כי "הואיל והקרן מופקדת על כספים המיועדים לשרת אינטרסים ציבוריים ונהנית אגב כך מפטור מרחיק לכת ממס, היה עליה לראות עצמה כנאמן הציבור, המשקיע את הכספים בשמרנות ובזהירות המתחייבת ללא סיכונים מיותרים.
מדיניות ההשקעות צריכה לעלות בקנה אחד עם הצידוק העיקרי לקיום הקרן כיום: קידום ההשכלה הגבוהה בישראל.
חינוך, מטבע הדברים, הוא כשלעצמו סוג של השקעה, ונדרשים לו מקורות מימון יציבים לטווח ארוך".
הביקורת הנוכחית העלתה כי גם לאחר הביקורת האמורה, המשיכה הקרן בשנים 2007 ו- 2008 להשקיע באפיקי השקעה שאינם סולידיים.
בשל המשבר הפיננסי בשוק המניות בשנת 2008 נגרם לקרן הפסד ניכר של כ-87 .
מיליון ש"ח רק בשנת 2009 שינתה הקרן את מדיניות ההשקעה שלה והחליטה להתמקד בנכסים פיננסיים סולידיים.
מאז הוקמה הקרן בשנת 1962 היא נהנתה מפטור מתשלומי מס הכנסה ומס שבח מקרקעין על רווחיה ממכירת זכויות במקרקעין ומפעולות אחרות19 .
הפטור לו זכתה הקרן היה על רקע דפוס פעולה שהשתרש בעקבות ההסכם שחתמו בינואר 1962 שר האוצר דאז, לוי אשכול, והברון רוטשילד, ולפיו: "בכל הצעה לשינוי במסמכי היסוד של חברת הפיתוח או הקרן ובכל הערכה של נכסי הקרן תינתן שימת לב למטרות הקרן, והצדדים מסכימים שהשינויים וההערכה האמורים וכל עניין נלווה ייעשו באופן שיבטיח לקרן את מרב הפטורים ממיסים ואת מרב ההטבות".
ביוני 1962 כתב הברון רוטשילד לשר האוצר, שלפי הבנתו כוונת האמור בהסכם היא "ללא כל ספק שערך הנכסים של הקרן ייקבע באופן שיבטיח שהסכומים שיתקבלו ממכירתם יהיו חופשיים ממס בלי קשר לכל הוראת חוק המאפשרת.
פטור או שחרור מחבויות מס מסוימות".
שר האוצר ענה לברון שהוא שותף לדעתו 20 .
נציגי מדינה בכירים, ובהם שרי אוצר, הבטיחו לקרן פעמים אחדות גם לאחר שנת 1962 .
שהפטור יעוגן בחקיקה, אך הפטור מעולם לא עוגן בחוק .
18 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57ב ( 2007 '), עמ115.
19 בתקופה מסוימת שילמה הקרן מס רכוש.
בשנת 2000 קבעה המדינה כי מס זה יהיה בשיעור 0%.
20 יצוין כי פיק"א, שאדמותיה הועברו לקרן בשנת 1962 , נהנתה מפטור ממסים על פי חוק מס שבח מקרקעים, התש"ט - 1949 '(צו מס שבח מקרקעים (פטור מס 2 ,) התש"י- 1950 .
דוח מבקר המדינה משנת 2000 עסק גם בפטור ממסים, וצוין בו כי "לא ניתן לפטור את הקרן ממס הכנסה וממס שבח בלי שהפטור יהיה מעוגן בחוק".
בדוח אף צוין כי לא קודמו הליכי חקיקה לפטור את הקרן ממס הכנסה וממס שבח על זכויות במקרקעין שהקרן מכרה, ואולם עד מועד סיום הביקורת לא יזם משרד האוצר חקיקה בנושא והעניין עדיין מצוי במחלוקת בין הקרן ובין רשויות המס.
במהלך שנת 2010 הטילה רשות המסים, בידיעת שר האוצר, על הקרן לשלם מסי הכנסה בסך כ- 145.
5 מיליון ש"ח בגין הכנסותיה בשנים 2004 -2008 .
הקרן השיגה על כך ובסוף שנת 2011 נמצא העניין תלוי ועומד בבית המשפט.
הקרן היא בעלת נדל"ן, שלהם ביקוש גבוה וערך רב ופיתוחם הוא ממטרותיה.
בד בבד, פיתוח הקרקע לצורכי בניית דירות יש בו כדי להרחיב את היצע הדיור הנמצא כיום במחסור תוך הגדלת המשאבים שיעמדו לרשות הקרן למתן תרומות להשכלה גבוהה.
על פי נתוני הקרן, בתחילת שנת 2011 היו בידיה כ- 12,800 דונם קרקעות פנויות על פי הייעודים האלה: למגורים - כ-286 דונם; למסחר- כ-19 דונם; לתעשייה- כ- 916 דונם; לתיירות, מלונאות ונופש- כ-407 דונם ולחקלאות- כ- 11,180 .
דונם עוד בדוח משנת 2000 ציין מבקר המדינה כי מאז הקמתה עסקה החברה בהכנת תכנית מתאר לכלל אדמות קיסריה וכי עד סיום הביקורת דאז לא אושרה התכנית.
הנתונים דלעיל מראים שבידי הקרן נותרה קרקע מעטה הזמינה לבנייה למגורים - 286 דונם בלבד.
גם בביקורת זו נמצא כי בידי הקרן אין תכנית מתאר לכלל אדמות קיסריה ובכלל זה לקרקע שייעודה כעת הוא לחקלאות - 11,180 דונם.
אם תבקש הקרן לשנות את ייעוד הקרקע יהיה עליה לפעול אצל הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה, ואחר כך להכין תכנית מפורטת ולהביאה לאישור הוועדה.
מדובר בתהליך ארוך ומורכב אשר עלול להיתקל בהתנגדויות ולהימשך שנים, דבר שיעכב את המשך הפיתוח של היישוב.
על פי הסברי הקרן למשרד מבקר המדינה, היא החלה פעם נוספת להכין תכנית מתאר: הוכנה תכנית אב ליישוב; קודמו חלופות לתכנון תוך הפרדה בין אזור המגורים ואזור התעשייה ובוצע הליך של שיתוף הציבור; גובש צוות תכנון חדש הפועל בהתאם להוראות מינהל התכנון שבמשרד הפנים.
קרןקיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד 1475 .
לאורך השנים לא דרשה מדינת ישראל מהקרן, שבה היא שותפה, לקדם את תכנון הקרקעות.
על הנציגים שבמועצת הקרן, בפרט אלה שהמדינה מינתה, היה לראות בפעולה זו יעד של המדינה ושל הקרן עצמה ולפעול בהתאם, דבר שהם לא עשו.
מכיוון שהליכי תכנון במדינת ישראל ידועים כנמשכים זמן רב, ראוי שהשרים הנוגעים בדבר והקרן יקבעו תכנית תחומה בלוחות זמנים לקידום תכנית מתאר לקיסריה ולאישורה.
דמי חכירה למינהל מקרקעי ישראל : על מי שחוכר קרקע מהמדינה לרבות באמצעות מינהל מקרקעי ישראל (להלן - המינהל) לשלם דמי חכירה שנתיים.
המדינה החכירה לפיק"א את אדמות קיסריה, ופיק"א שילמה דמי חכירה עד שנת 1973 .
בדוח משנת 2000 ציין מבק ר המדינה כי תשלום דמי החכירה בעד קרקעות אלה לא הוסדר עד סיום הביקורת דאז, והעיר כי "נושא דמי החכירה חייב למצוא את פתרונו בהקדם, אחרי כל כך הרבה שנים שבהן העניין תלוי ועומד ללא הכרעה.
אם לא יגיעו הצדדים להסכמה בנדון, כי אז נדרשת פנייה לגורם מוסמך או לגורם מוסכם כדי שיפסוק במחלוקת".
הביקורת הנוכחית העלתה כי המחלוקת האמורה לעיל לא יושבה ואף לא ננקטו צעדים ליישובה, ולמעשה משנת 1973 לא שילמה הקרן למינהל דמי חכירה בגין הקרקעות שבידיה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 הסביר המינהל כי בספריו לא עודכנו הרישומים הנוגעים לקרקעות האמורות: לא נרשמו חלוקת קרקעות והעברה של זכויות בהן; לפיכך לא ניתן לקבוע מה הם דמי החכירה השנתיים שיש להטיל על המחזיקים בקרקעות אלה.
עוד הודיע המינהל כי לאחרונה מינה רואה חשבון לבדיקת מכלול הנושאים הקשורים לאדמות קיסריה, לרבות החובות בג ין דמי חכירה.
משרד מבקר המדינה מעיר למינהל, כי מצב שבו יש לרשות שלטונית תביעה כלפי גוף כלשהו והיא אינה פועלת ליישובה אינו תקין.
ראוי כי המינהל יפעל בנחרצות וישלים את הטיפול בעניין זה, הנמשך כבר ארבעה עשורים.
פניית מנהל רשות החברות והחשב הכללי לשרים 1.
באוקטובר 2006 ,מסרו מנהל רשות החברות הממשלתיות דאז, מר איל גבאי והחשב הכללי במשרד האוצר דאז, ד"ר ירון זליכה, לשר האוצר דאז, מר אברהם הירשזון; לשר המשפטים דאז, מר מאיר שטרית; לשר הפנים דאז, מר רוני בר-און; ולשרת החינוך דאז, פרופ' יולי תמיר, מסמך ובו השיגו על תפקודה של הקרן: סכומי תרומות נמוכים מדי; חוסר שקיפות במתן התרומות ובדוחות הכספיים; אי- ניצול פוטנציאל הקרקעות; בעיית הפטור ממסים; אי -כפיפות אדמות קיסריה לרשות מקומית.
השניים ציינו במסמך האמור לעיל שיש "לפעול לפיתרון יסודי של מגוון הסוגיות העולות מהתנהלות קרן קיסריה, וזאת בהמשך לפניות לשרים רלבנטיים במהלך 1476 דוח שנתי62 .
השנים האחרונות אשר לא הניבו תוצאות.
במצב העניינים כיום, מסמכי ההתאגדות, מבנה השליטה והניהול בקרן קיסריה מונעים מחד את חלוקתם של רווחים עצומים, שנצברו בקופות הקרן, למטרות הציבוריות שלשמן הוקמה, ואינם יוצרים תמריצים למימוש המקרקעין העצומים שבידי הקרן למטרות האמורות, ומאידך מאפשרים לקרן להמשיך וליהנות מפטורים והקלות בתשלומי מיסים מטעם המדינה".
הכותבים המליצו על שינוי מעמד הקרן וביטול ההטבות הניתנות לה; הכפפת האדמות של היישוב לסמכות של רשות מוניציפלית, פירוק הקר ן (בין בהסכמה ובין בפנייה לבית משפט או בחקיקה) וניצול היתרות הכספיות שבידי הקרן.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מדובר במסמך אשר עוסק בסוגיות עקרוניות שהכינו שני עובדים בכירים במערכת הממשלתית, שהם שניים מ"שומרי הסף" של שירות המדינה ושמתפקידם להגן על האינטרסים של המדינה.
הסוגיות שהועלו במסמך נוגעות לשרים שאליהם הוא הופנה, כל אחד בתחום אחריותו; מדובר בסוגיות עקרוניות שראוי היה שהשרים יתייחסו אליהן באופן סדור ובכלל זה שיקיימו עבודת מטה מתאימה ויקבלו החלטות בעניינן.
בפועל עלה כי בעקבות המסמך קיים שר האוצר דאז דיונים אחדים בעניין הקרן, אולם שר האוצר דאז והשרים האחרים דאז שקיבלו את המסמך לא הביאו את הנושא לכלל פתרון; הם גם לא הביאוהו לדיון בממשלה או להכרעה בפני ראש הממשלה.
יש לראות בחומרה היעדר טיפולם של השרים הנמענים בנושאים שהועלו במסמך והימנעותם מהתמודדות עם סוגיה מורכבת ורגישה זו.
באפריל 2008 הכין המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) מסמך לקראת דיון פנימי במשרד האוצר בעניין הקרן.
במסמך נסקרו הדרכים המשפטיות העומדות בפני המדינה כדי להשתחרר מההסכם מ- 1962 .
במסמך צוין בין היתר כי "בחלוף עשרות השנים מאז הקמתה ספק אם יש ע וד צידוק ציבורי להמשך פעילות הקרן באופן עליו הוסכם בעבר, שכן הקרן היא, למעשה, בגדר חריג".
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 הודיעה רשות החברות הממשלתיות כי עמדתה של המדינה באשר לסוגיות דלעיל היא: (1 ) צבירת ההון בקרן על חשבון תרומות היא בניגוד ג מור לעמדת המדינה וסותרת את מטרות הקרן.
לכן הרשות דורשת כי הקרן תתחייב לתרומה חד -פעמית גדולה על מנת להקטין את הונה העצמי ולפצות במעט על היקפי התרומות הנמוכים שתרמה בשנים האחרונות.
כמו כן עליה לקבוע נוסחה שתבטיח כי היקף התרומות יהיה גבוה יותר ממה שניתן עד כה.
(2 ) על הקרן להקפיד כי תרומותיה יינתנו בהתאם למטרותיה ולאחר שייבחנו הגופים המקבלים אותן.
(3 ) על הקרן להפסיק לסבסד את מועדון הספורט, מועדון הגולף והשירותים המוניציפליים בקיסריה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה התייחסה הקרן למכתבם של החשב הכללי ומנהל רשות החברות הממשלתיות.
היא הדגישה כי "כל האמור במכתבם אינו אלא קריאה להפרת הסכמים".
הקרן ציינה שבית רוטשילד נתן מתנת מקרקעין "לקרן (ובכך למדינת ישראל) ללא תמורה כלשהי לכיסו.
מתנת מקרקעין זו נועדה, כפי חזון בית רוטשילד, לשמש קרן לתקופה בלתי מוגבלת שתפעל לפיתוחה של קיסריה והתשואה על הונה תשמש לתרומות לקידום החינוך הגבוה".
הקרן הוסיפה: "ממשלת ישראל אינה יכולה, מחד גיסא, ליהנות ממתנת המקרקעין שקיבלה, ומאידך גיסא - לא לקיים את התחייבויותיה.
מבלי להיכנס כלל לשאלה קרןקיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד 1477 .
האם רשאית ממשלת ישראל לחזור בה מהתחייבויותיה כלפי בית רוטשילד והקרן, הרי עליה לקחת בחשבון כי חזרת המדינה מהתחייבויותיה עלולה להיות כרוכה במקביל בהשבת הזכויות במקרקעין שקיבלה המדינה".
באשר להיקף התרומות ציינה הקרן בתשובתה, כי "קרן קיסריה הוקמה כקרן עד, אשר פירות השקעותיה ישמשו לתרומות" וכי "בהתאם לכך סוכם בין הצדדים כי התרומות שייתרמו על ידי הקרן הינן מתוך התשואה שמתקבלת על ידי הקרן ומהכספים המושקעים על ידיה.
מטעם זה הונה של הקרן אינו רלוונטי להיקף התרומות, באשר הונה נועד להישמר לעד".
עוד טענה הקרן כי "אין צורך בקביעת מדיניות ביחס להון הקרן.
הון הקרן שאינו נחוץ לפיתוחה של קיסריה, נועד לשמש את הקרן (כקרן עד) לשם השקעות אשר התשואה עליהן מיועדת לתרומות, וההון לכשעצמו אינו נועד לחלוקה".
מאז הוקמה הקרן חלפו כ-50 .
שנים, שבמהלכן כאמור הלך ותפח הונה המציאות שהייתה בעת הקמת הקרן השתנתה: מדינת ישראל הלכה והתפתחה, גדל ה שטח המבונה בה, מספר תושביה גדל מאוד, המבנה החברתי שלה השתנה, מספר האוניברסיטאות ומספר הסטודנטים במדינה גדל.
הנסיבות ששררו בשנת 1962 - בפרט מיעוט של מוסדות להשכלה גבוהה ומספר קטן יחסית של הלומדים בהם - השתנו במידה רבה.
נוכח שינויים אלה ואחרים, והאמצעים הכספ יים הניכרים שהקרן מחזיקה, היה מקום שמדינת ישראל ומועצת הקרן יבחנו האם יש להמשיך בפעולת הקרן במתכונתה הקיימת.
הביקורת העלתה כי בחינה כזו לא נעשתה.
במשך השנים הצטברו בידי הקרן נכסים פיננסיים רבים, ללא יעד לניצולם באופן תכליתי; בפועל הנכסים הפיננסיים של הקרן שימשו ליצירת הכנסות לצורך הגדלת הון הקרן.
אי -ניצול יתרות הנכסים פיננסיים וצבירתם ללא שימוש אינם תורמים להשגת היעדים של הקרן.
בכך ששר האוצר לא עמד על כך שיש לייעד את הכספים למילוי יעדי הקרן, הוא לא מילא את תפקידו כמי שמייצג את המדינה בבעלות עליה.
לדעת משרד מבקר המדינה, לא ניתן להתעלם מהשאלות העקרוניות שעלו בדוח זה באשר למתכונת הראויה לפעילות הקרן כדי להתאימה לנסיבות החדשות הנכונות לימינו.
על כן, על מדינת ישראל ומועצת הקרן לבחון מהו היקף ההון שעליה להחזיק כדי להבטיח את המשך פעילותה ופעילות החברה באופן תקין ו בהתאם לכך לקבוע את היקף התרומות השנתי שהקרן מעניקה.
בדרך זו תמוצה מטרתה החברתית החשובה של הקרן - קידום ההשכלה הגבוהה בישראל.
משרד מבקר המדינה מדגיש את החשיבות שפעולות אלו יעשו בהידברות של הצדדים, באישור של שרי האוצר והמשפטים להסכמות שיושגו ובגיבוי מתאים במסמכי היסוד של הקרן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2012 הודיע שר הפנים כי "בשל מורכבות הנושא משרד הפנים ממליץ להקים צוות בין -משרדי שיכלול את נציגי משרדי האוצר, משפטים, שיכון ותמ"ת בכדי לדון בסוגיות המרכזיות שטרם באו על פתרונן, כגון: פארק תעשייה, סוגית פטור ממסים, אי מימוש מטרות הקרן באשר לסכומי התרומות ואי ניצול פוטנציאל הקרקעות העומדות לרשות הקרן".
היישוב קיסריה משתייך גאוגרפית למועצה האזורית חוף הכרמל (להלן - המועצה האזורית), והשכונות המאכלסות אותו מסופחות למועצה האזורית; חלקן סופחו עוד לפני 1962 ויתרתן בשנת 200421 .
המועצה האזורית מספקת לתושבי השכונות חלק מהשירותים המוניציפליים כפי שכל רשות מקומית מספקת לתושביה.
מדובר בעיקר בשירותי תכנון, חינוך ודת.
החברה מספקת את יתר השירותים: ניקיון רחובות, גינון, תחזוקת כבישים ואספקת מים.
התושבים משלמים ארנונה למועצה האזורית ודמי שירותים לחברה.
ביישוב פועל ועד תושבים, שמונה על פי צו המועצות המקומיות (המועצות האזוריות), התשי"ח- 1958 .
פעילותה של החברה בתחום המוניציפלי עוגנה בהסכם בינה ובין המועצה האזורית משנת 2004 .
אחד הצדדים להסכם אמור היה להיות ועד התושבים, אולם הוועד לא חתם על ההסכם.
בשנת 1992 הקימה החברה פארק תעשייה בתחום אדמות קיסריה.
הפארק נמצא ממזרח לכביש 4 ושטחו כ- 3,500 דונם; כ- 2,400 דונם ממנו מוחכרים או מיועדים להחכרה לתעשייה, והיתר לדרכים ולמתקנים של חברת החשמל.
החברה מנהלת את הפאר ק ומספקת לשוכנים בו שירותים מוניציפליים.
הכנסות החברה מדמי שירותים שהיא גובה מהיזמים היו כ-33 מיליון ש"ח בשנת 2009 וכ-31 מיליון ש"ח בשנת 2010.
חלוקת ההכנסות מפארק התעשייה : במשך שנים העלו הרשויות המקומיות הסמוכות לקיסריה דרישה לספח את פארק התעשייה, כולו או ח לקו, לשטחי שיפוטן כדי ליהנות מההכנסות שהוא מניב.
הקרן התנגדה לדרישה זו.
בתמורה לוויתור הרשויות המקומיות על דרישתן הגיעו הקרן והרשויות להסדר ולפיו נתנה הקרן בשנים 2004 -2008 מענקים לארבע רשויות מקומיות (אור עקיבא, פרדס חנה -כרכור, ג'סר א -זרקא ובנימינה -גבעת עד ה) (להלן - ארבע הרשויות) בסכום כולל של 1.
מיליון דולר בשנה לקידום פרויקטים בתחומיהן באשרו הסדר זה קבע שר הפנים בינואר 2004 כי משרד הפנים יקבע מדי שנה בשנה מה הם הפרויקטים שייכללו במענק זה.
הביקורת העלתה כי משרד הפנים לא היה מעורב בקביעת הפרויקטים שיזכו למימון מהקרן, אלא הרשויות המקומיות והקרן בלבד.
בשנת 2008 הגישו11 חברי כנסת הצעת חוק פרטית לאיחוד פארק התעשייה עם אור עקיבא.
בהמשך לכך, סמוך לסוף שנת 2008 הגיעו ארבע הרשויות והקרן להסדר נוסף ביניהן, ולפיו הרשויות מוותרות על האיחוד ועל ההכנסות שהפארק .
שטח קטן של אדמות קיסריה נמצא בתחום השיפוט של אור עקיבא קרןקיסריה אדמונד בנימין דה רוטשילד 1479 .
מניב בתמורה להגדלת המענקים שהקרן נותנת להן.
על מנת להותיר את פארק התעשייה בידי הקרן ולייתר הליכי חקיקה הסכימו הקרן וארבע הרשויות כי הקרן תגדיל את המענקים השנתיים לסכום כולל של 3.
5 :מיליון דולר לשנה שעיקרו עיריית אור עקיבא 2,240,000 דולר המועצה המקומית פרדס חנה-כרכור 750,000 דולר המועצה המקומית ג'סר א-זרקא 340,000 דולר המועצה המקומית בנימינה-גבעת עדה 180,000 דולר ההסדר שהושג מפצה כספית את הרשויות המקומיות בגין ויתורן לספח את פארק התעשייה לשטחיהן ולנהל אותו הלכה למעשה, והוא אינו תלוי בהכנסות שמניב פארק התעשייה ובפוטנציאל ההתפתחות שלו.
בעקבות ההסכם הסירה ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת בפברואר 2010 את הצעת החוק משנת 2008.
חלוקת העושר הנובע ממשאבי המדינה בין היישובים שבסביבת מקור העושר היא פתרון שהמדינה אימצה פעמים אחדות כדי לאזן את הפערים החברתיים והכלכליים שבחברה הישראלית.
חלוקה זו עשויה לתקן חוסר שוויון בהקצאת שטחים בעלי פוטנציאל הכנסות גבוה.
לכן, לדעת משרד מבקר המדינה יש מקום ששר הפנים, בשיתוף שר האוצר ושר המשפטים, ישקלו להקדים ולקבוע, עוד לפני שיפוג תוקפו של ההסכם בין הממשלה ובין בית רוטשילד בשנת 2022 , מהי המתכונת הנכונה וההוגנת להפעלת פארק התעשייה וחלוקת רווחיו.
קרן קיסריה הוקמה כדי לנהל את מקרקעי קיסריה, לפתח את היישוב ולתרום להשכלה הגבוהה בארץ.
המדינה ובית רוטשילד מחזיקים בקרן בבעלות משותפת ובחלקים שווים.
במשך השנים שחלפו מהמועד האמור פותחו ואוכל סו היישוב ואזור התעשייה הסמוך לו והקרן תרמה מאות מיליוני ש"ח להשכלה גבוהה וליעדים אחרים.
לקרן מאות מיליוני ש"ח יתרות כספיות ופיקדונות לזמן ארוך שלא נקבע להן ייעוד.
אף כי סכומי התרומות שהקרן העניקה היו הסכומים שהיתה מחויבת לתרום, הם מהווים חלק קטן בלבד ממה שהיה ביכולתה לתרום.
מדובר בסוגיה עקרונית שיש לה היבטים ציבוריים ושיש לתת עליה את הדעת.
על מועצת הקרן ובעלי המניות בה - מדינת ישראל ובית רוטשילד - לקיים ביניהם דיאלוג רעיוני ומעשי, שבו תיבחן השאלה האם נוכח הזמן שחלף ונוכח שינוי הנסיבות והגידול במשאבי הקרן, אין מקום לשנות את שיעור התרומות שהיא נותנת.
בכלל זה יש לבחון מהו היקף ההון ועודפי הנזילות שעל הקרן להחזיק כדי להבטיח את המשך פעילותה ופעילות החברה באופן תקין וכדי לחזק ולקדם את יעדיה.
בדרך זו תמוצה מטרתה החברתית החשובה של הקרן - קידום ההשכלה הגבוהה בישראל .
הימנעות מפעולה זו עלולה להביא לניצול של כספים מחוץ למטרות הקרן.
יש גם לתת את הדעת לסדרי חלוקת העושר האזורי הנובע ממשאבי המדינה בין היישובים שבסביבת קיסריה, שכן זו דרכה של המדינה לאזן בין פערים כלכליים וחברתיים.
ראוי ששר הפנים, בשיתוף שר האוצר ושר המשפטים, ישקלו להקדים ולקבוע, עוד לפני שיפוג תוקפו של ההסכם בין הממשלה ובין בית רוטשילד בשנת 2022 , מהי המתכונת הנכונה וההוגנת להפעלת פארק התעשייה וחלוקת רווחיו.
יש מקום ששר האוצר ושר המשפטים יבחנו במשותף ובהידברות עם הקרן את המתכונת הראויה להמשך פעילותה ואת מסמכי היסוד שלה - תזכיר ההתאגדות ותקנות ההתאגדות - ולהתאימם לנסיבות שהשתנו במשך כ -50 שנות קיומה של הקרן, זאת כדי שייעשה שימוש מיטבי בכספים הנצברים בקרן.
החברה הממשלתית לתיירות (להלן - החברה) הוקמה בשנת 1955 ועסקה במכלול פעילויות התיירות עד הקמתו של משרד התיירות בשנת 1964 .
עם הקמת משרד התיירות, החלה החברה לשמש זרוע ביצוע שלו לפיתוח תשתיות תיירות.
לצורך ביצוע פעילותה מסתי יעת החברה בשירותים של קבלנים ובעלי מקצוע מומחים, לרבות מומחים בתחומי התכנון, ההנדסה, הפיקוח וניהול פרויקטים (להלן - יועצים חיצוניים).
החברה מבצעת פרויקטים בהיקף של כ-80 ,מיליון ש"ח בשנה ותקציב המינהלה שלה הוא כ-7.
תקציב הפרויקטים מתחלק בין פרויקטים בביצוע החברה ופרויקטים בביצוע שותפים אחרים 2 .
עובדים קבועים משרד מבקר המדינה בדק בחודשים אפריל עד יולי 2011 את ההתקשרויות עם שני יועצים חיצוניים: יועץ הנדסי ויועצת חוזי תכנון (להלן - יועצת החוזים), את שכרם, פעילותם ונחיצותם לחברה, וכן בדק העסקת עובדים לשעבר של החברה כיועצים חיצוניים בשנים 2007 -2010 .
הבדיקה נעשתה בחברה, ובדיקות השלמה נעשו ברשות החברות הממשלתיות (להלן - רשות החברות).
1 ארבעה מעובדי החברה לשעבר שפרשו פרישה מוקדמת בתנאים מועדפים ועובד חברה לשעבר נוסף.
2 החברה חותמת הסכמים לתכנון וביצוע פרויקטים על ידי שותפים כגון: קרן קיימת לישראל, רשות הטבע והגנים ומועצות אזוריות.
החברה הממשלתית לתיירות בע"מ 1187 .
העסקת יועצים חיצוניים .
החברה מעסיקה, בין כלל היועצים החיצוניים שלה, יועץ הנדסי ויועצת חוזים.
שני היועצים הללו הועסקו במשך שנים רבות (28 ו-10 שנים בהתאמה); עלות שכרם הכולל בשנים 2007 -2010 הסתכמה בכ -1.
היועץ ההנדסי עוסק מאפריל 2008 בעיקר בבקרה על מסמכי מכרז.
יועצת החוזים עוסקת בעיקר בהכנת תעריף שכר טרחה על פי תעריף משרד הבינוי והשיכון לצורך הסכמים עם מתכננים ובבדיקת החשבונות שהם מגישים.
הליך העסקת היועצים חוק חובת המכרזים, התשנ"ב - 1992 (להלן- חוק חובת המכרזים), קובע כי התקשרות תאגיד ממשלתי לביצוע עבודה או רכישת שירותים תהיה על פי מכרז פומבי.
תקנות חובת המכרזים, התשנ"ג - 1993 (להלן- התקנות), קובעות פטור מחובת קיום מכרז בהתקשרויות לביצוע עבודה מקצועית הדורשת ידע ומומחיות מיוחדים במקצועות שונים, ובהם מקצועות התכנון, ההנדסה והאדריכלות.
יחד עם זאת, התקשרויות כאלו מחייבות בדיקת כמה הצעות בסבב מחזורי 3 , פנייה תחרותית4 או בחירה ממאגר מתכננים5, לפי העניין.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי החברה העסיקה את היועץ ההנדסי במהלך השנים בפרויקטים בלתי מוגדרים, בלי שנבחר בהליכי מכרז, בדיקת הצעות בסבב מחזורי או פנייה תחרותית.
רק בינואר 2010 ביצעה החברה הליך של בחירה ממאגר מתכננים, שבו נבחר היועץ ההנדסי, כאשר היה עליה לבצע הליך של פנייה תחרותית.
בתשובת החברה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 (להלן- תשובת החברה) נמסר כי בחודש יולי 2007 בוצעה פנייה לקבלת הצעות לתפקיד עורך מכרזים אשר אמור היה להחליף את היועץ ההנדסי, שלא השתתף בהליך זה.
בחודש ספטמבר אותה שנה חתמה החברה חוזה העסקה עם שני יועצים לתפקיד זה, והיועץ ההנדסי המשיך ללוותם במטרה להקל את כניסתם לתפקיד.
עבודתם הופסקה כיוון שלא השביעה את רצון החברה.
(ג) לתקנות 4 כפי שנקבע בתקנה 5 (ג) לפי הנוסח ה חל בתקופת ביניים מתאריכים 1.
פנייה תחרותית תיעשה כך: ועדת מכרזים בודקת כמה הצעות מתוך רשימת מציעים על פי אמות מידה, לרבות הצעות מחיר.
חובה לבצע פנייה כזו, לפי הנוסח הזמני של התקנה, כאשר מדובר בהתקשרות מעל להיקף של מיליון וחצי ש"ח או בפרויקט בלתי מוגדר.
5 לפי ההוראה הזמנית בתקנה5 א החלה בין התאריכים 1.
יש לבצע בחירה ממאגר מתכננים להתקשרויות של עד מיליון וחצי ש"ח, והיא תיערך כך: בדיקת מספר הצעות מתוך רשימת מציעים על פי אמות מידה, למעט הצעות מחיר.
לדעת משרד מבקר המדינה היה על החברה לקבל החלטה בפרק זמן סביר להפסיק את ההתקשרות עם היועץ ההנדסי או לבצע הליך בחירה כנדרש.
בפועל, גם לאחר קיום הליך לקבלת הצעות בשנת 2007 , החברה המשיכה להעסיקו כיועץ מעל שנתיים לאחר שחתמה על חוזים עם היועצים הנוספים ואף חתמה עמו הסכם בשנת 2008 .
רק כעבור שנתיים ביצעה הליך בחירה שבו נבחר היועץ ההנדסי ואשר כאמור לעיל לא היה תקין.
שכר טרחת היועצים החברה אימצה את תעריפי החשב הכללי באמצעות נוהל החברה להזמנת עבודות תכנון, הקובע כי "התקשרויות שנעשות בהתאם לשעות עבודה יהיו בהתאם לתעריפי החשב הכללי".
נוהל החברה להעסקת יועצים קובע כי "הזמנת נותן ל]החברה הממשלתית לתיירות[ השירות תתבסס על תעריפי חמ"תנותני שירותים (תעריפי משרד הבינוי והשיכון ו/או משרד הביטחון) שאושרו בחמ"ת ו/או תעריפי החשב הכללי ליועצים".
החשב הכללי קובע תעריף ליועצים לניהול; התעריף המרבי משתנה בהתאם לסוג היועץ (5-1 :).
הסיווג נקבע לפי אמות מידה הכוללות שילוב בין המשתנים האלה השכלה6, ותק מקצועי ומספר עובדים מועסקים 7 .
מתעריף זה, במקרים שבהם תקופת ההתקשרות (היקף כולל) היא מעל 200 שעות יש לבצע הפחתה בגין התקשרות מתמשכת כמפורט להלן: בגין שירות המבוצע על ידי משרד או חברה של נותני שירותים חיצוניים8 יש להפחית%10 מהתעריף, ובגין שירות המבוצע על ידי נותן שירותים שאינו מועסק על ידי משרד או חברה 9 יש להפחית %20 מהתעריף.
כמו כן במקרים שבהם תקופת ההתקשרות היא מעל 180 שעות בחודש או מעל שנתיים10 חלה הפחתת תעריף נוספת בגובה 10% בגין התקשרות מתמשכת נוספת.
תעריפים אלו הם תעריפים מרביים ואין לשלם כל תשלום או הטבה אחרת מעבר להם.
היועץ ההנדסי מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי החברה מעסיקה את היועץ ההנדסי משנת 1983 על בסיס שעתי קבוע.
החברה והיועץ ההנדסי לא המציאו למשרד מבקר המדינה חוזה העסקה לתקופת העסקתו לפני אפריל 2008.
6 מהנדס או בעל תואר שני ומעלה, בעל תואר ראשון, בעל תואר אקדמי, בעל תואר מקצועי.
7 עד3 עובדים או מעל3 .
עובדים 8 ,שירות העומד בכל התנאים האלה: חוזה ההתקשרות נחתם מול חברה או שותפות נותן השירות עובד או שותף בחברה, החברה או השותפות מעסיקה לפחות שלושה נותני שירותים מקצועיים בתחום שבו ניתן השירות ולחברה מערך לוגיסטי עצמאי.
9 שירות אשר אינו עומד בכל התנאים האמורים בהערה8.
10 כאשר מועד תקופת ההתקשרות יחושב החל במועד תחילת ההתקשרות הראשונה עם נותן השירותים החיצוני, למעט אם ההתקשרות החדשה היא לפרויקט או משימה אשר מהותם שונה מההתקשרויות הקודמות.
החברה הממשלתית לתיירות בע"מ 1189 .
( 2007 -2010 ) הועסק היועץ בהיקף של 30-60 שעות עבודה חודשיות.
עד מרץ 2008 שולם ליועץ שכר בגין60 שעות עבודה חודשיות לפי תעריף יועץ1 לתעריפי החשב הכללי (התעריף הגבוה ביותר), ללא הפחתה בגין התקשרות מתמשכת; זאת בהסתמך על חוות דעת היועץ המשפטי של החברה ואישור מנכ"ל החברה משנת 2003 .
נוסף על כך עד מרץ 2008 קיבל היועץ ההנדסי תשלום חודשי קבוע בסך כ- 4,500 ש"ח.
החברה לא הסבירה עבור מה ניתן התשלום הקבוע.
היועץ הוא מהנדס, אינו מעסיק שלושה עובדים מקצועיים במשרדו, מועסק מעל 200 .
שעות עבודה בכל התקשרות, וההתקשרות עמו עולה על שנתיים מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי התעריף המתאים ליועץ ההנדסי הוא תעריף יועץ 2 ולא יועץ111 כפי שאישרה לו החברה.
כמו כן היה על החברה להפחית מהתעריף 20% בגין התקשרות מתמשכת ו -10% נוספים בגין התקשרות מתמשכת נוספת.
נוסף על כך התשלום החודשי הקבוע ששולם ליועץ נוסף על שעות העבודה היה אף הוא בניגוד להוראת החשב הכללי.
בתשובותיו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2011 ומינואר 2012 מסר היועץ ההנדסי כי ההסכם שנחתם עמו בשנת 1983 הוא ההסכם התקף עד מרץ 2008 .
בעת חתימת ההסכם לא היה מקום לבצע הפחתה בגין התקשרות מתמשכת במהלך השנים פורסמו חוזרים רבים של החשב הכללי ובחלקם הוכנסו שינויים בתעריף.
באותם חוזים הובהר כי כל שינוי מתייחס רק להתקשרויות חדשות שנעשו ממועד הפרסום ולא להתקשרויות קיימות.
עוד מסר היועץ כי כאשר נקבע בחוזר החשב הכללי שיש לבצע הפחתה בגין התקשרות מתמשכת בהתקשרות של מעל 60 שעות עבודה חודשיות הוא החליט ביזמתו להגביל את מספר שעות העבודה החודשיות שעליהן דרש שכר ל -60 , אף שבפועל עבד מספר שעות רב יותר.
לעניין התשלום החודשי הקבוע מסר היועץ כי זהו פיצוי קבוע עבור שעות עבודה שאותן לא ניתן היה למדוד ולתעד.
היועץ ההנדסי הוסיף כי הוא מהנדס מיומן, בעל ידע, ניסיון וכושר ביצוע מוכחים, אשר עלות העסקתו לחברה הייתה נמוכה ביחס לשירות הניתן על ידו.
כמו כן, בשנים 1983 -2008 הוא היה הגורם המקצועי היחיד בחברה, ועבודתו התבטאה לא רק בניהול נושא המכרזים, ביצועם והפיקוח עליהם, אלא גם בגיבוש נהלים ובתכנון שיטות עבודה עבור החברה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברה כי לא היה מקום לשלם עבור שירותיו של היועץ ההנדסי בשנת 2007 על פי חוזה שסוכם לכאורה בשנת 1983 וללא שהתקיים במשך שנים הליך בחירה כנדרש.
אילו היה חוזה עדכני תקף היה על החברה לשלם ליועץ על פי תעריפי החשב הכללי העדכניים הכוללים הפחתה בגין התקשרות מתמשכת.
אין בדברים האמורים להביע עמדה כזו או אחרת באשר לתרומתו של היועץ לחברה.
11 תעריף יועץ 1 הוא עבור מהנדס או בעל תואר שני, בעל ותק של מעל עשר שנים המעסיק לפחות שלושה עובדים מקצועיים.
תעריף יועץ 2 הוא עבור מהנדס או בעל תואר שני, בעל ותק של מעל שבע שנים או עבור בעל תואר ראשון בעל ותק של מעל עשר שנים.
במאי 2008 חתמה החברה עם היועץ ההנדסי על הסכם בהיקף כולל של 270 שעות עבודה עד לסוף אותה שנה.
ההסכם הוארך לשנת 2009 בהיקף כולל של 600 שעות עבודה ובינואר 2010 נחתם הסכם חדש, אף הוא בהיקף כולל של600 שעות עבודה.
בגין תקופה זו שילמה החברה ליועץ ההנדסי שכר טרחה לפי תעריף יועץ 2 והפחיתה מהתעריף10% .
בלבד בגין התקשרות מתמשכת מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי היה על החברה להפחית מהתעריף 20% בגין התקשרות מתמשכת ולבצע הפחתה של 10% .
נוספים בגין התקשרות מתמשכת נוספת בתשובת החברה נמסר כי היא עומדת בהוראות החשב הכללי.