HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המפגשים הפרטניים והקבוצתיים וישלים את עדכון הקווים המנחים, כדי להבטיח את .
יישום הרפורמה וכדי להבטיח שמטרת המפגשים מושגת.
הידוק קשרי השותפות עם ההורים .
הקשר של הגננות עם ההורים כולל העברת מידע רציף אליהם, קיום מפגשים עימם במהלך .
שנת הלימודים לעדכון פרטני על תפ קוד ילדיהם ועל התקדמותם ולקבלת מידע מהם, וכן פיתוח .
אפיקי השפעה ומעורבות של ההורים.
הביקורת הקודמת: בביקורת הקודמת עלה כי אף שהדרישה באותה העת הייתה לקיים .
שלושה מפגשים בשנה עם ההורים לצורך דיווח פרטני על הילדים30 , בפועל היישום של מפגשים .
אלה (בהתבסס על שאלוני המעקב) היה חלקי, ושיעור הגננות שקיימו מפגשים בתדירות זו נע .
בין כ-20% (במחוז ירושלים) לכ-60% במחוז חיפה.
משרד מבקר המדינה עמד על חשיבות הקשר עם ההורים והמליץ שלמשרד החינוך תהיה תמונה .
עדכנית ומדויקת לגבי היקף היישום של מרכיב זה.
דוח מעקב ר ה " ם : בדוח מעקב רה "ם צוין בהקשר זה כי התקיים דיון בהנהלת המינהל .
הפדגוגי וכי קוימו דיונים והופקו לקחים, שונה סדר היום בהתאם לצרכים ואושרו שעות נוספות .
ביקורת המעקב: במסמך "שבילים לגן העתידי" קבע המשרד כי תפיסת הגן העתידי שמה .
במרכז את חשיבות האינטראקציה בין כל השותפים (צוות, ילדים, הורים וקהילה ).
האלפא (שנולדו משנת 2010), כפי שקובע המסמך , מעלים את הצורך ש הגננת וצוות הגן .
יתמודדו באופן מתוחכם עם הצורך לחנך את הילדים בכיוון הנכון תוך כדי עבודה נכונה עם .
בהתאם, קובע המסמך כי קשר מיטבי בין ההורים לצוות החינוכי הוא אבן יסוד בגן .
הילדים; וכי בשל גילם הצעיר של הילדים, הקשר עם ההורים משפיע ישירות על התפתחות .
הילדים, על תפקודם, על הישגיהם ועל בריאותם הנפשית, וכן על אקלים הגן ועל היכולת של .
הצוות לפעול ולקדם יעדים חינוכיים בצורה מיטבית.
בהתאם, ממליץ המשרד לגננת לערוך .
המאפשר התבוננות על התפתחות הילד, ולנהל שיחות אישיות עם ההורים על אודותיו .
אולם המסמך אינו קובע את תדירות השיחות עם ההורים או מה ייכלל בהן ואינו מחייב את .
הגננות לדווח על המפגשים הנ"ל למשרד החינוך.
30 ( כעולה מהקווים המנחים לעשייה חינוכית בגן2010 ,): יש לקיים מפגש ראשוני לפני תחילת השנהמפגשים נוספים .
יתקיימו במהלך שנת הלימודים לדיווח המבוסס על תיעוד מקצועי של הגננת, ויתוארו בו התפקוד הכללי של הילד .
בגן, מצבו החברתי והרגשי, נטיותיו והעדפותיו בפעילויות הגן, התקדמותו וקשייו.
לקראת סוף שנת הלימודים תקיים .
הגננת שיחה פרטנית עם הוריו של כל ילד לסיכום השנה.
כמו כן, יתקיימו מפגשים במקרים נדרשים כגון אם גננת .
מזהה קושי מהותי המצריך ייעוץ מקצועי של גורמים חיצוניים .
31 התלקיט הוא אוסף מכוון של עבודות התלמידים (גמורות או בתהליך), המציג את מאמציהם, התקדמותם והישגיהם .
בתחום מסוים או בכמה תחומים.
התלקיט משקף גם את התהליך וגם את תוצרי הלמידה.
יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך לגיל הרך- ביקורת מעקב מידע על המפגשים: מחקר טאליס הבין-לאומי שערך ארגון ה- OECD בגני הילדים ב-2018 .
(להלן - מחקר טאליס) 32 העלה כיהיקף הדיווחים הסדירים להורים בישראל על הפעילויות בגן .
נמוך מממוצע מדינות ה- OECD - 76% לעומת85% ,.
עם זאת90% מהמשתתפים בסקר סבורים .
שההורים מקבלים דיווחים סדירים על ילדיהם (בדומה לשיעור בשאר המדינות המשתתפות .
,בביקורת המעקב עלה כי המשרד אינו אוסף מידע על המפגשים של הגננות עם ההורים .
לרבות מספר המפגשים, תוכנם, האתגרים בקיום המפגשים וחסמים לקיומם.
ארגוני הגננות 33 והאגף הקדם-יסודי, השעות הנוספות שהוענקו לגננות אינן מאפשרות די .
זמן למפגש עם הורי הילדים.
עוד עלה כי באגף לחינוך קדם-יסודי אין מסמכים המעידים .
על כך שהתקיימו דיונים ונערכו תהליכי הפקת לקחים בנוגע להשפעותיו של קיום או אי - .
קיום מפגשים עם הורי הילדים.
שעות נוספות: בדוח מעקב רה"ם מ-2016 דיווחהמשרד כי הוא אישר לגננות תשלום עבור .
ואולם בביקורת המעקב נמצא כי המועד האחרון שבו עודכנה מכסת .
השעות הנוספות לגננות היה ב-2013 , בהסכם הקיבוצי אופק חדש שנחתם בין המדינה .
עדכון מסגרת השעות הנוספות נעשה במסגרת הסכם קיבוצי המסדיר בין השאר את תנאי .
העסקת הגננות34 ,ולפיו תשולם לגננות תמורה עבור עד 36 שעותנוספות שנתיות (18 שעות .
שעות אלה נועדו, בין היתר , למפגשים פרטניים עם הורים וילדים, ישיבות צוות .
ופעילות לאחר שעות הגן (לרבות מסיבות ואירועים).
האגף לחינוך קדם-יסודי מסר לצוות ביקורת המעקב כי היקף מצומצם זה של שעות נוספות אינו .
מותיר די זמן לכל הפעילות הנדרשת מהגננת.
ארגון הגננות המחנכות וכן הסתדרות המורים .
בישראל (להלן - הסתדרות המורים) 35 ציינו אף הם דברים דומים 36 .
32 סקר ההוראה והלמידה הבין-לאומי ( Teaching and Learning International Survey - TALIS ) לשנת2018 .
מבחר ממצאים מהמחקר הבין -לאומי טאליס בגני הילדים 2018 , 24.
הסקר נערך בקרב המדינות .
האלה: איסלנד, גרמניה, דנמרק (השתתפות חלקית), טורקייה, יפן, ישראל, נור ווגיה, צ'ילה וקוריאה .
שנערך בגני הילדים בשנת 2018 , הוא הסקר הבין-לאומי הראשון שהתמקד בכוח העבודה במסגרות החינוך לגיל .
הנתונים על ישראל נאספו בחודשים אפריל-מאי 2018 .
בישראל השתתפו בסקר 1,995 חברות .
צוות גן ממדגם ארצי מייצג של 417 גנים.
מבין המשתתפות במחקר 1,577 הן חברות צוות גן בגנים דוברי עברית ו- .
בגנים דוברי ערבית שיעור ההיענות הכולל של עובדות צוותי הגנים בישראל עמד על כ-94%.
33 ארגון הגננות המחנכות וכן הסתדרות המורים בישראל.
34 כהמשך להסכם הכולל בעניין תנאי השכר וההעסקה אשר יחולו על עובדי ההוראה במסגרת רפורמת אופקחדש .
מדצמבר 2008 , והסכם ההשלמה להסכם האמור מספטמבר2012.
35 הסתדרות המורים בישראלהוקמה ב -1903 והיא האיגוד המקצועי הוותיק והגדול ביותר בישראל, היא מייצגת כ- .
אנשי הוראה, כגון גננות, מורים, מפקחים ויועצים .
36 ב-2019 הגיש ארגון גננות מחנכות, בשם מאות גננות, תביעה לביה"ד האזורי לעבודה בתל אביב -יפו נגד מדינת .
ישראל - משרד החינוך והסתדרות המורים - פ"ה (ת"א) 2695-02-19 דורית חזן ואח' נ' מדינת ישראל- משרד החינוך .
ואח', ובמסגרת זו דרשו הגננות בין השאר כי כל הפעילות שהן נדרשות לבצע מעבר להוראה הפרונטלית יוכרו .
נכון לדצמבר 2021 ההליך המשפטי עדיין מתנהל.
עלה שהיקף שעות העבודה של הגננת (לרבות השעות הנוספות) נותר כפי שהיה .
בביקורת הקודמת ולטענת הגננות והאגף הקדם-יסודי, ההיקף הזה אינו מאפשר לגננות .
למלא את מלוא משימותיהן.
עם זאת יצוין כי לפי מחקר טאלי ס, 90% מהמשתתפים .
סבורים שההורים מקבלים דיווחים סדירים על ילדיהם.
מומלץ כי משרד החינוך ישלים בדיקה בנוגע להיקף המפגשים שעורכות הגננות עם הורי .
הילדים, שיבחן אם ה נהלים בעניין זה מיושמים כפי שהוא קבע וייתן לגננות כלים .
שיאפשרו להן למלא את המשימות שעליהן לבצע.
מומלץ גם שיבחן אם מכסת השעות .
הנוספות שמוקצית לגננות עבור הפעילויות הנוספות, שלא ניתן לבצען בשעות העבודה .
הרגילות, מספיקה כדי לבצע משימות אלו, ויסיר חסמים העומדים בפני הגננות בביצוע .
המשימות הנדרשות במסגרת רפורמת אופק חדש.
הנהגת תהליכים מעצבים של מעקב ומשוב .
כדי לעקוב אחר התפתחות הילדים ולבנות ת וכנית פעולה, על הגננת לבצע מעקב ומשוב .
מעצבים ועקביים, המשקפים את תפוקות פעילויותיה ואת התאמתן לצרכים הייחודיים של כל .
תהליכים אלה דורשים הבניה ברורה של דפוסי העבודה וכן תיעוד שיטתי, שיאפשר .
לעקוב אחר השגת המטרות ואחר התקדמות כל ילד ברצף הזמן.
הקווים המנחים לעשייה חינוכית בגן הילדים מ-2010 ,, אשר היו תקפים במועד הביקורת הקודמת .
קובעים בהקשר זה כי איסוף המידע על התקדמות הילדים יתבצע באופן רציף במצבים טבעיים .
במהלך פעילות שגרתית בגן ובאמצעים מגוונים 37.
המידע יתועדבתיק הגן , והגננת תנתח את .
המידע שלוש פעמים בשנה, באופן שיאפשר לה להתאים את התכנון הפדגוגי לצרכים המשתנים .
הביקורת הקודמת: בביקורת הקודמת עלה כי המשרד לא חידד את הנהלים בנוגע למשוב .
הילדים ולא הנחה את הגננות כיצד להשתמש בכלי שנועד למעקב התפתחותי ולמשוב 38 .
37 :בהםשיחות עם הורי הילד ועם הילד עצמו, תצפיות כלליות או ממוקדות וכן באמצעות כלי התצפית "מבטים ", יצירות .
ותוצרי עבודה של ילדים ועוד.
38 במועד הביקורת הקודמת כלי המעקב והמשוב היה- "מבטים" - האגף לחינוך קדם יסודי, "מבטים" - מסתכלים .
בסביבה טבעית על ילדים - חוברת הדרכה לעריכת תצפיות בגנים עם ילדים בני 3 - 5 (2002.
יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך לגיל הרך- ביקורת מעקב מיעוט מהגננות ערכו תיעוד ומיפוי, ובכך נמנע מגורמים חיצוניים, כמערך המסייע לגן, לקבל .
מידע ממצה וסדור על פעולות יו של הצוות החינוכי בגן, בין היתר , כבסיס לאיתור ח וזקות .
וחולשות בפעילות הצוות ולגיבוש פתרונות הולמים.
משרד מבקר המדינה ציין כי כיוון שהמיפוי .
נועד לאפשר לזהות את צורכי הילדים ולבנות בהתאם תוכנית עבודה פדגוגית, על האגף להוציא .
נהלים מעודכנים שיבהירו לגננות את דרישות התיעוד והמיפוי החדשות ויבטיחו את יישומן.
ביקורת המעקב: במסמך "שבילים לגן העתידי" ציין משרד החינוך כי תפיסת ההוראה בגן .
העתידי משלבת, בין היתר, הערכה רב-ממדית שסוקרת באופן שיטתי א ת יכולות הילדים, את .
צורכיהם ואת תחומי העניין שלהם, לשם הערכת התקדמותם בתחומים שונים.
באמצעות כלים המותאמים לגיל הילדים ולמסגרת החינוכית, תוך שמירה על התנהלות המחזקת .
למידה בסביבה הטבעית, והיא תיעשה באמצעות תצפיות מתמשכות לאורך יום הפעילות .
ובמהלך כל שנת הלימודים.
במסמך לא נקבעה חובה לערוך תצפיות או להשתמש בכלי .
אחר לשם מעקב אחר התקדמות הילדים והתפתחותם ואף לא נקבעה בו התדירות .
בביקורת המעקב עלה כי משרד החינוך גיבש מערכת הכוללת כלי חדש ומובנה למעקב .
התפתחותי של הילדים בגן, אשר הוטמע לשימוש בפברואר 2021 .
יכולה לתעד בזמן אמת תצפיות שהיא עורכת על פעילות ילדי הגן במהלך יום הלימודים, .
אם במחשב ואם באמצעות טלפון נייד.
התיעוד נעשה בהתבסס על כמה מדדים ובהם .
מדדים הבוחנים את סקרנותו של הילד, הבנתו הקוגניטיבית, עצמאות פעולותיו, התנהגותו .
בסיטואציות חברתיות ורגשיות, הקשר הבין-אישי שהוא יוזם, יכולת הריכוז שלו ו שליטתו .
שימוש בכלי המעקב ההתפתחותי מאפשר ל קבל תמונה מלאה על כל .
ילד בנפרד ועל הגן בכללותו, במגוון היבטים: לימודיים, רגשיים - התנהגותיים, חברתיים, .
תפקוד קשב, תפקוד חושי-תנועתי ו תפקוד משפחתי; כמו כן הכלי למעקב ההתפתחותי .
מאפשר לעמוד על חוזקות הילד ועל השתייכותו לאוכלוסיות ייחודיות .
משרד החינוך מסר לצוות ביקורת המעקב כי מספר הפרמטרים שהגננת נד רשת למלא בכלי .
המשמש למעקב ההתפתחותי של הילד צומצם ביחס למספר הפרמטרים שנדרשו הגננות למלא .
כפי שהופיע בביקורת הקודמת, כדי להקל את השימוש בו וכי השאלון הותאם לכלל גילי הגן.
עוד עלה בביקורת המעקב כי המשרד מבצע הטמעה של כלי התצפית הנוגע למעקב .
ההתפתחותי של הילדים לכלל השדרה החינוכית - מפקחות, מדריכות, יועצות חינוכיות .
וגננות (במסגרת ארצית, מחוזית ורשותית), אך הוא אינו מחייב את הגננות להשתמש בו.
יתר על כן, מאז התחלת העבודה במערכת בפברואר 2021 ועד סוף יוני 2021 (במשך .
כחמישה חודשים) היו בסה"כ 870 כניסות למערכת לצורך מילוי שאלון על ילדים, אף .
שבגני הילדים התחנכו באותה העת ( שנה"ל התשפ"א) יותר מ- 500,000 .
היה שימוש של פחות מ-1% בכלי ש פיתח המשרד.
מומלץ שהמשרד ימשיך להטמיע בקרב גורמי החינוך את הכלי למעקב ההתפתחותי .
שפיתח כדי לשפר את טיוב המעקב והמשוב על התפתחות הילדים המתחנכים בגנים, וכי .
הוא ינקוט צעדים שיעודדו את השימוש בכלי זה, מומלץ גם שישקול לחייב את הגננות .
להשתמש בו כדי לערוך תצפיות אחר התפתחותם של הילדים, שיתועדו באמצעותו.
יצוין כי מהמסמכים עולה שהסתדרות המורים וארגון הגננות המחנכות מנחים את הגננות שלא .
להשתמש בכלי למעקב התפתחותי שפיתח המשרד.
לטענתם השימוש בכלי פוגע בזכויות .
הגננות, ומחסור באמצעים טכנולוגיים אינו מאפשר שימוש בכלי.
בתשובות של ארגון הגננות המחנכות על ממצאי הביקורת מדצמבר 2021 ושל הסתדרות המורים .
מינואר 2022 צוין כי הסיבה שאין משתמשים בכלי למעקב ההתפתחותי היא שמשרד החינוך לא .
הנגיש אותו לגננות ולא סיפק למרביתן את הציוד הנדרש לשימוש בו - מחשב או טלפון חכם .
עוד צוין, שהמשרד לא הקצה לגננת שעות למילוי הטפסים, וכי נוכח היחס .
בין מספר הילדים לבין מספר אנשי הצוות בגן (ראו הרחבה בהמשך) מתקשות הגננות להתפנות .
מעיסוקיהן ולהשתמש בכלי זה.
ארגון הגננות המחנכות ציין כי בשל כך הוא הנחה את הגננות .
לפעול בהתאם לאמצעים שמספק להן המעסיק ובהתאם לתנאי העסקתן.
עוד עלה בבדיקה כי נכון ליולי 2021 נתן המשרד הרשאה לשימוש ולצפייה בכליהמעקב .
ההתפתחותי לגננות בלבד - כל גננת לגבי הדיווח שלה.
על כן, למטה המשרד, למפקחות .
ולצוות המסייע לגן (יועצות חינוכיות, מדריכות ופסיכולוגיות חינוכיות) אין אפשרות לקרוא .
את דיווחי התצפיות ולקבל תמונה כללית: כמה גננות השתמשו בכלי זה, כמה תצפיות הן .
ערכו ועל כמה ילדים בוצעו תצפיות, וכן על ממצאי התצפיות - מאפייני ילדי הגן בכלל .
וכל ילד בנפרד, וכפועל יוצא מכך - האתגרים העומדים לפני הצוותים החינוכיים בגנים.
בהיעדר גישה לנתוני התצפיות, נותר המידע פנימי בלבד אצל הגננת המדווחת.
המקצוע החינוכיים - המפקחים, המדריכים, היועצים, הפסיכולוגים ומטה המשרד - אינם .
חשופים למידע על הגנים ועל הילדים המתחנכים בהם; הם אינם יכולים לנתח כמותנית .
או איכותנית את הנתונים המדווחים ולגבש על בסיס זה תמונת מצב מלאה על התפתחות .
הילדים וצורכיהם הייחודיים (לפי גנים, יישובים, מחוזות, מגזרים, גילים או אוכלוסיות .
שונות); הדבר גם לא מאפשר לקבל החלטות על בסיס נתונים מלאים על אודות כל ילד .
וילד בגן, ובאשר לגן בכללותו.
בעקבות הביקורת , מסר משרד החינוך לצוות ביקורת המעקב כי הוא מפתח אפשרויות גישה .
לכלי המעקב ההתפתחותי גם לגורמי המטה.
יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך לגיל הרך- ביקורת מעקב מומלץ כי המשרד יפעל להסרת החסמים המונעים את השימוש בכלי שגיבש לצורך .
המעקב ההתפתחותי של הילדים, יפעל להטמעתו הנרחבת ויקבע את תדירות התצפיות .
הנדרשות כדי להשיג את המטרות שקבע במסגרת "שבילים לגן העתידי".
המשרד ישלים את פיתוח המתכונת הדיגיטלית ואת ה הליך למתן ההרשאות לגורמי .
המקצוע ולמטה המשרד (כל אחד ברמת ההרשאה הנדרשת לו), כדי שאלו יוכלו לבחון .
את השימוש שעושות הגננות בכלי המעקב ההתפתחותי שפיתח ולהרחיבו; כך יהיה .
אפשר לקבל תמונת מצב מלאה הן על ילדי הגן הספציפי והן על כלל ילדי הגנים, דבר .
שיאפשר ליצור תשתית מבוססת לקבלת החלטות מושכלות בנוגע לחינוך בגיל הרך.
הערכת גננות עיתוי להערכת הגננות .
לתהליכי הערכת עובדי הוראה כמה מטרות: לפתח תרבות ואורחות חיים במוסדות החינוך .
שבהם תהליכי ההערכה והמשוב הם אמצעי מעצב לקידום ההוראה, הלמידה וההתפתחות .
המקצועית; להבנות את תפיסות התפקיד של הגננות; לפתח שיח המקדם למידה והבוחן באופן .
ביקורתי את הסוגיות המוסריות, ההצלחות, הקשיים והאתגרים בתהליך ההערכה; ולהגביר את .
הזיקה בין תהליכי הערכה מעצבים לבין שיפור ביצועים והגברת האחריותיות 39 .
חוזר מנכ"ל בנושא הערכת עובדי הוראה (וגננות) מ -2014 אשר היה בתוקף במועד הביקורת .
הקודמת (להלן - חוזר הערכת עובדי הוראה)40 קבע כי גננות מוערכות על פני רצף הקריירה .
לשם השגת שלוש מטרות: (א) לשם סיום התמחות; (ב) לשם קבלת קביעות (גמר ניסיון); (ג) .
ולשם קביעת הזכאות ל קידום בדרגה (בין דרגות 6 - 9 ).
כמו כן, קבע החוזר כי נוסף על מטרות .
אלה, המפקחת על גני הילדים רשאית להעריך גננת על פי שיקולי הפיקוח, כחלק מהאחריות .
הפדגוגית לשיפור איכות העבודה בגן הילדים.
נושא זה לא נבחן בביקורת הקודמת, אך נבחן בדוח זה בעקבות עדכון חוזר מנכ"ל להערכת .
עובדי הוראה שפורסם באפריל 202141 .
בחוזר המעודכן הושמט הסעיף המאפשר הערכה לפי .
שיקול דעתה של המפקחת (שלא בהכרח לצורך אחת משלוש המטרות המוגדרות) ונותרה .
הדרישה לשלושת המועדים האחרים שבהן הגננות יוערכו.
כיוון ששניים מהמועדים להערכת הגננ ות - סיום התמחות וגמר ניסיון - הם אירועים שמתרחשים .
רק פעם אחת בתקופת עבודת הגננת, סמוך למועד תחילת עבודת ה, הרי הדרישה היחידה .
לביצוע הערכה שוטפת היא במעבר בין הדרגות, בהתאם לסולם דרגות הקידום לגננות.
הדרישות לקידום גננת מדרגה לדרגה הן: פרק זמן מזערי (פז"ם) לשהות בדרגה, שעות פיתוח .
מקצועי שעל הגננת לעבור וכן קבלת הערכות חיוביות מהמפקחת.
גננות שאינן בעלות תואר .
39 ,חוזר מנכ"להערכת עובדי הוראה , 25.
21 /, המהווה תיקון לחוזר מנכ"ל עה3 ,)(בנוהל הערכה של עובדי .
40 /חוזר מנכ"ל עה3 ,)(בנוהל הערכה של עובדי הוראה וניהול , 2.
14 - ,אשר תוקן כאמור בחוזר מנכ"להערכת .
41 ראו הערת שוליים39 .
אקדמי נדרשות לפז"ם של48 חודשים במעבר בין כל אחת מהדרגות (בדרגות1 עד 9 ), והפז"ם .
לגננות בעלות תואר אקדמי הוא בין 30 ל-48 חודשים כמוצג להלן42: .
תרשים 6: פרק הזמן לקידום בדרגה לגננת בעלת תואר אקדמי .
על פי חוזר מנכ" ל להערכת גננות, אפריל 2021.
עולה מכך שגננת בעלת תואר אקדמי תגיע לדרגת ה שיא שלה לאחר 312 חודשים - 26 .
שנים (בתנאי שתעמוד בשאר הדרישות), ובתקופה זו היא תוערך לקראת כל קידום .
בדרגה43 ; עם הגעתה לדרגת השיא ביצועיה לא יוערכו עוד; אם הגננת לא תעמוד .
בדרישות הפיתוח המקצועי שלה, כלומר לא תשתלם בתקופה זו, היא לא תוכל להתקדם .
בדרגות ולכן ביצועיה לא יוערכו.
מכאן שלכאורה, ייתכן מצב שבו גננת שהחלה לעבוד .
בגיל 30 , תגיע לדרגת השיא בגיל56 (לאחר26 שנות עבודה) - ועד למועד פרישתה היא .
הדבר אינו עולה בקנה אחד עם תפיסת המשרד הקבועה בחוזר להערכת .
עובדי הוראה, שלפיה עובדי ההוראה נדרשים להערכה על פני כל רצף הקריירה.
שלהלן מוצגות הערכות לגננות שביצע המשרד בתקופה 2019 - 2021 .
42 יובהר כי יש מקרים שבהם אפשר לקצר את משך הזמן שבה גננת תשהה בדרגה- קיצור פז"ם.
43 גננתלא אקדמאית תגיע לדרגת השיא לאחר 384 חודשים- 32 שנה.
יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך לגיל הרך- ביקורת מעקב תרשים 7: ,התפלגות ההערכות לגננות על פי מטרת ביצוען 2019 - 202144 .
על פי נתוני משרד החינוך, האגף הקדם-יסודי, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי בשנים 2019 - 2021 לא בוצעו הערכות שלא לאחת משלוש המטרות .
שהוזכרו בחוזר המנכ"ל, ומרבית ההערכות (68% ) בוצעו למטרת קידום בדרגה.
משרד החינוך מסר בתשובתו כי הוא פועל בעניין ביצוע הערכת גננות על פי הסכם קיבוצי .
("אופק חדש") וכי הוא מעודד את המפקחות ליישם תהליכי הערכה לקידום הגננות בכל עת.
מומלץ כי משרד החינוך יבחן את הצורך לעדכן את מנגנון ההערכה שנקבע בחוזר .
המנכ"ל בנושא הערכת עובדי הוראה (וגננות), ולכלול בו מרכיבי הערכה שמטרתם לא .
רק מתן קביעות או קידום בדרגה, אלא גם הערכה שוטפת, שמטרתה לשפר את עבודת .
הגננות, את התנהלות גני הילדים ואת טיב מערכת החינוך לגיל הרך.
הערכת גננות בהתאם למודל ההערכה החדש .
הביקורת הקודמת: בביקורת הקודמת עלה כי המשרד גיבש תהליך הערכה לגננת ותכנן .
להפעילו משנה"ל התשע"ה (2014 - 2015 ).
תהליך ההערכה כולל היכרות של המפקחת עם .
מהלך הערכת הגננת, שיחת הכנה להערכה (בין המפקחת לגננת) שבה המפקחת גם תציג .
לגננת את כלי ההערכה (מטרותיו, חשיבותו ועקרונותיו), תצפיות על עבודת הגננת, שיחת משוב .
נבחנו רק הערכות שביצעו מפקחות או מנהלות אשכול גנים, ולא הערכות שביצעו הגננות עצמן או חונך .
לאחר ההערכה ותיעוד התהליך בכתב45 .
עם זאת בשל העומס המוטל על המפקחות והזמן .
הדרוש לשם יישום הערכה איכותית, תהליך הערכה זה לא היה ישים.
המשרד ציין כי הוא עדכן .
את תהליך ההערכה כך שיעמוד במבחנים של היתכנות וישימות ביוני 2014 (להלן - המודל .
עם זאת , בתחילת שנה"ל התשע"ה, מועד שבו היה על המשרד להתחיל .
להעריך גננות על פי המודל החדש, טרם נבנו מרכיבים מרכזיים בתשתית ליישום מודל ההערכה .
החדש: הגננות המלוות לא אותרו ולא הוכשרו, והמפקחות עדיין לא התנסו בשימוש במודל .
דוח מעקב רה " ם : בדוח מעקב רה"ם צוין בנוגע להערכת הגננות כי נכון לשנה"ל התשע"ו .
(2015 - 2016 ) כל המפקחות מבצעות הערכה באמצעות הכלי להערכת גננות.
לא התייחס לגננות המלוות.
ביקורת המעקב: חוזר הערכת עובדי הוראה אשר עודכן כאמור ב -2021 קובע כי הערכת הגננת .
יכול שתיעשה בידי מפקחת גני הילדים או מנהלת אשכול הגנים.
ההערכה מתבססת על תצפיות .
בגן ובזירות נוספות על פי בחירת המפקחת על גני הילדים או הגננת, והיא מצריכה כמה .
תצפיות46 , שיחת משוב ומילוי ההערכה.
בביקורת המעקב עלה כי בשנים 2019 - 2021 : .
• בוצעו הערכות ל- 14,828 גננות47 מתוך 17,187 שבחינוך הרשמי (86%) ול- 2,359 גננות .
לא בוצעה הערכה (כ-14%;) .
• ב-184 גנים המשתייכים לחינוך הממלכתי החרדי (ממ"ח), מתוך 4,327 גנים ( 4.
שבמחוז החרדי, עברו הגננות תהליכי הערכה; .
• מרבית המפקחות ביצעו הערכה לגננות שבאחריותן, ו-14 מתוך 134 מפקחות .
(כ-10% ) לאביצעו הערכות48.
מכלל הדברים עולה כי נכון למועד ביקורת המעקב, מודל ההערכה במתכונתו הנוכחית .
שופר, הוגדר ומרבית המפקחות (90% ( ) עבדו על פיו וכך גם מרבית הגננות86% ) הוערכו .
באמצעותו בשלוש השנים 2019 - 2021 .
משרד החינוך ציין בתשובתו כי מרבית הגננות שלא הוערכו הן גננות שנעדרו מהגן מסיבות .
שונות ובהן סיבות רפואיות או חופשות לידה.
בנוגע למחוז החרדי, הגננות שהוערכו מועסקות .
בגנים של החינוך הממלכתי-חרדי, ועליהן חל הסכם אופק חדש.
ע וד הוסיף המשרד כי יש גננות .
45 ראו הערת שוליים40 .
46 הכלי להערכת גננות קובע כי נדרשות2 תצפיות להערכה לקביעות (ראו הערתשוליים 39 .
47 הערכות אלה אינן כוללות הערכות שבוצעו ל-209 גננות בחינוך המוכש"ר, הערכות שבוצעו בחינוך המיוחד, וכן .
הערכות נוספות שבוצעו על ידי חונך או על ידי הגננת עצמה כהערכה עצמית.
48 יובהר כי אין הדבר אומר שאותן גננות (שבאחריות אותן14 המפקחות) לא הוערכו, אלא שייתכן שגננות אלה הוערכו .
יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך לגיל הרך- ביקורת מעקב העובדות בכמה גנים ולכן הן מוערכות בידי מפקחת על אחד מהגנים בלבד ולא בידי המפקחות .
מומלץ כי משרד החינוך ישלים את הצעדים הנדרשים כדי שכל הגננות יוערכו לפי מודל .
מומלץ גם שהוא יוודא שכל הגננות (ובפרט הגננות המועסקות בגנים .
המשתייכים לחברה החרדית ), יעברו הערכה בהתאם לנהלים המעודכנים.
המשרד יטמיע את שלב הערכת הגננות במחוז החרדי ויקבע יעד לביצוע ההערכות.
הצוות החינוכי בגן והמערך המסייע לגן .
המרכיב המהותי ביותר בקביעת איכות הטיפול בילדי הגיל הרך הוא איכות הצוותים המטפלים .
בהם - רמת ההשכלה, ההכשרה והניסיון שלהם 49 .
כאמור, אחד ממדדי האיכות למסגרות הגיל .
הרך שבהם מתמקד ה- OECD :הוא מדד האיכות המבנית הבוחן, בין היתר, את נושא התקינה .
גודל הקבוצה, יחס מבוגרים-ילדים 50 והרכב הקבוצה.
מחקרים שנערכו משנות השמונים ועד .
היום מלמדים כי למשתני התקינה בחינוך לגיל הרך - ובהם היחס בין מספר הילדים למספר .
אנשי הצוות בגן ודרישות ההכשרה של הצוות - יש השפעה מכרעת על איכות החוויה של ילדים .
בגן ועל התפתחותם הרגשית, החברתית והקוגניטיבית.
עוד מצאו מחקרים כי לגודל הכיתה .
ולאיכות המורה בגן ובכיתות הנמוכות השפעה של ממש על ציוני מבחני הערכה בכיתות .
הגבוהות יותר בבית הספר, וכן על תפקודים שונים בחיים הבוגרים51.
49 ,מנואל טרכטנברג, מוסד שמואל נאמן למחקר מדיניות לאומית "היפוך הפירמידה" חזון ומדיניות לגיל הרך .
בישראל, מרץ 2019 ', עמ27.
50 ראו גם דנה וקנין- מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל, מסגרות חינוך לגיל הרך בישראל בהשוואה .
בין-לאומית שיעורי השתתפות, תעסוקת אימהות, מדדי איכות והישגים עתידיים , יולי 2020 ', עמ19.
51 ,מרים מבורך וטלי איסוביץאינדיקטורים לגן במיטבו במערכת החינוך הקדם -יסודית , ספטמבר 2017.
הצוות החינוכי- תקנים, העסקה ונוכחות התקן הקובע את היחס בין מספר המבוגרים בגן (גננת וסייעות) למספר הילדים בו .
לצורך רישוי במשרד החינוך "גן" מוגדר כמסגרת שבה מתחנכים לפחות 11 ילדים מעל גיל3 .
מספר הילדים בגן לא יעלה על35 ילדים ויהיה בהתאם לקבוע ברישיון הגן.
בדרך כלל גננת המנהלת את הגן, גננת משלימה (הממלאת את מקומה של הגננת המנהלת .
ביום החופשי שלה), עוזרת לג ננת שנקראת גם סייעת, וסייעת משלימה (המחליפה את מקומה .
של הסייעת ביום החופשי שלה).
הביקורת הקודמת: בביקורת הקודמת עלה כי התקן הקבוע לגן של 35 ילדים הוא גננת וסייעת .
(יחס 35:2 ), וזאת בכל שלבי הגיל 3 - 6 .
תקן זה היה גבוה מהממוצע המקובל במדינות .
עוד צוין כי המלצות כוח המשימה הלאומי לקידום החינוך בישראל - ועדת דוברת .
מ-200552 להקטנתהיחס בין מספר הילדים לצוות לא אומצו וכי המשרד לא דן בשינוי התקן .
הקיים ליחס מבוגר לילד בגן .
כמו כן, המשרד לא נתן תשובה מנומקת לדחיית המלצתו .
המקצועית של האגף הקדם-יסודי להגדיל א ת הצוות החינוכי כדי להיענות לצרכים הייחודיים .
לבני 3 עם היישום המלא של חוק לימוד חובה מגיל זה.
משרד מבקר המדינה עמד על הצורך .
בבחינה מחודשת של תקני הצוות בגנים (ביחס למספר הילדים), ובפרט בקרב ילדים בני 3 - 4.
עוד צוין בביקורת הקודמת כי רשויות מקומיות חזקות ממנות לעיתים ממקורותיהן סייעת שנ ייה .
בגני ילדים לגילי 3 - 4 .
משרד מבקר המדינה המליץ אז למשרד החינוך לשקול להתחשב .
בקריטריונים לתקצוב הגיל הרך במדד הטיפוח, בדומה לשיטת התקצוב של בתי הספר, דהיינו .
הפעלת מדד שלצד הרמה החברתית-כלכלית של הרשות יתבסס גם על הרקע השונ ה של כל .
ילד וילד, וכן על גובה ההקצאה התקציבית של הרשות המקומית לחינוך.
דוח מעקב רה " ם : משרד החינוך ציין כי בשנה"ל התשע"ו ( 2015 - 2016 ) תוקצבה סייעת .
שנייה בגנים שבהם 30 .
)ילדים ויותר (במסגרת רפורמת סייעת שנייה .
ביקורת המעקב: נכון ל-2021 , התקן הקובע את היחס בין מספר הילדים בגן לאנשי הצוות לא .
השתנה - בגן שבו מתחנכים 35 ילדים התקן הוא גננת אחת וסייעת אחת.
רפורמת הסייעת השנייה, שהחלה לפעול בשנה"ל התשע"ו (2015 - 2016 ), בגני ילדים רשמיים .
שבהם מתחנכים לפחות 30 ילדים בני3 - 4 מועסקת סייעת נוספת בתקצוב משרד החינוך בתנאי .
שלא משולבים בגנים אלה גם ילדים בני 5 - 653.
52 ועדת דוברת היא ועדה ציבורית אשר מונתה ב - 21.
03 על ידי ממשלת ישראל, "במטרה לבצע בחינה מקיפה של .
מערכת החינוך במדינת ישראל ולהמליץ על תוכנית שינוי כוללת - פדגוגית, מבנית וארגונית - וכן על התוויית דרך .
53 משרד החינוך- פורטל בעלויות ורשויות חינוך, רישום לגני הילדים והפעלתם[ .
יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך לגיל הרך- ביקורת מעקב בביקורת המעקב עלה גם כי בשנה"ל התשפ"א, לאחר שיושמה רפורמת הסייעת השנייה .
- ב-66% מכלל הגנים ( 11,756 גנים), שבהם התחנכו 315,643 ,ילדים עמד מספר אנשי .
הצוות על 2 בלבד - גננת וסייעת שהמשרד השתתף בתקצוב העסקתן 54 .
רשויות מקומיות שמממנות ממקורותיהן תוספת של סייעת שנייה גם בגנים שלא זכאים .
בביקורת המעקב עלה כי בגני הילדים לגילי 3 - 4 עמד הממוצע על שני אנשי צוות ל-25 .
בתרשים שלהלן מוצגת התפלגות הגנים לגילי 3 - 4 , לפי היחס שבין מספר הילדים המתחנכים .
תרשים8: התפלגות הגנים לגילי3 - 4 , לפי היחס שבין מספר הילדים לאנשי .
מהתרשים עולה כי במרבית הגנים (93% ) היחס בין מספר הילדים למספר אנשי הצוות .
טוב יותר מהיחס הנדרש על פי התקן (אשר הינו כאמור 2:35 ), וזאת אף שתקן אנשי הצוות .
בגן ילדים לא השתנה מאז הביקורת הקודמת.
54 הנתון אינו מתייחס לסייעות בתקצוב מלא של הרשויות אוהבעלויות, שכן למשרד ולמרכז השלטון המקומי אין מידע .
55 בחינוך הרגיל (לא המיוחד) ובגנים שבהם מעל11 ילדים בלבד.
כדי לחשב את הממוצע, הובאה בחשבון גננת אחת .
את מספר הסייעות המתוקצבות מסר משרד החינוך.
( מחקר טאליס 2018 :) מחקר טאליס, שנערך לאחר יישום רפורמת הסייעת השנייה, העלה .
כי מספר הילדים הממוצע בגנים בישראל היה כ-29 ,50% יותר מן הממוצע במדינות שהשתתפו .
במחקר (שבהן מספר הילדים הממוצע בגן היה 20) .
עודעלה במחקר שמספר אנשי הצוות בגני .
הילדים בישראל עמד על כ -5 ( )כולל גננת מחליפה וסייעת מחליפה 56, והוא נמוך בכ -23% .
ממספרם בשאר המדינות שהשתתפו במחקר (שעמד על כ-7 ).
בתרשים שלהלן מוצגים ממצאים .
תרשים 9: השפעת היחס בין מספר הילדים למספר אנשי הצוות על .
גני הילדים, טאליס 2018 .
על פי נתוני מחקר טאליס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
56 יש לציין כי הדיווח על מספר חברות צוות הגן כולל כנראה גם את חברות צוות הגן בצהרונים או לחלופין את מספר .
אנשי הצוות הכולל בגן (ולא ביום מסוים), ואין משמעות הדבר כי כל חברות הצוות נמצאות במקביל בגן ביום .
עם זאת, ראמ"ה ציינו כי הדבר איננו ייחודי לישראל וכי הוא מתקיים גם במדינות נוספות שהשתתפו במחקר, .
ולכן ביצעו את ההשוואה האמורה.
יישום רפורמות וצמצום פערים בחינוך לגיל הרך- ביקורת מעקב מהתרשים עולה כי העובדה שבישראל, יחסית למדינות האחרות שנבדקו, יש פחות אנשי .
צוות ביחס למספר הילדים בגן משפיעה על העמדות שהציגו המשתתפים מישראל, .
הסבורים יותר מהמשתתפים האחרים כי הדבר מגביר את הלחץ, פוגע ביכולת לייצר סב יבה .
איכותית להתפתחות, רווחה ולמידה של הילדים וכי לדעתם חשוב לצמצם יחס זה.