HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הצהרת טרזין משנת 2009 כוללת הוראה בדבר גיבוש מערכת שלהנהגות ( פרקטיקות) מיטביות להשבה ולפיצוי בגין נדל"ן שהוחרם או עוקל באופן אחר על ידי הנאצים, על ידי המשטרים הפשיסטיים ועל ידי משתפי הפעולה עמם בתקופת השואה.
אף על פי שלהצהרת טרזין אין תוקף מחייב במשפט הבין-לאומי, הרי שהיא הניחה את התשתית הערכית לניהול משא ומ תן עם מדינות אירופה בנוגע להשבת הרכוש המצוי בשטחן; זאת בשים לב לכך שבפני יורשים של הרכוש היהודי הפרטי הגזול עומדים מכשולים משפטיים רבים לשם מימוש זכותם לרשת את הנכסים, ובכללם חקיקה המונעת מהם את זכות התביעה או היעדר רגולציה המסדירה את הליכי התביעה, חוסר נגישות לארכיונים לשם איסוף ראיות לבעלות יהודית בנכסים ו עיכוב בקידום הליכים משפטיים.
ההצהרה מתייחסת גם לאחריות ן של הממשלות להעביר רכוש יהודי שיורשיו לא אותרו.
כאמור, ביוני 2010 אישרו 43 נציגי המדינות שהשתתפו בוועידת פראג השנייה את הכללים המנחים ליישום הצהרת טרזין.
בשנת 2017 פרסםESLI מחקר54 מקיףבעניין מצב השבת הרכוש שהיה שייך לנספים ולניצולים במדינות אירופה ובנוגע ליישום הכללים המנחים בחקיקה הפנימית של רוב המדינות שחתמו על הצהרת טרזין.
במחקר נמצא, בין היתר, כי רבות ממדינות מזרח אירופה לא פעלו לחוקק חוקים שיאפ שרו את השבת הרכוש, בדגש על נדל"ן ועל רכוש ללא יורשים55.
אולם מאז סגירתו שלהמכון באוגוסט 2017 אין אף גוף אירופי אואחר שממשיך את פעילותו השוטפת של ESLI בנוגע ליישום הכללים המנחים56.
ביולי2020 הגיש משרד החוץ האמריקני לקונגרס את דוח חוקJUST ,המתעד, בין היתראת אי-יישומם של הכללים המנחים בדין המקומי של רוב המדינות החתומות על הצהרת טרזין.
על פי הדוח, כמה מדינות טרם קידמו את החקיקה שלה התחייבו בשנת 2009 , וגם במדינות שבהן נחקקו חוקי השבה הם לא יושמו כמצופה.
הדוח מתייחס במיוחד לפולין, שקיבלה משנת 1997 ואילך כ- 5,500 תביעות להשבת רכוש קהילתי, אך דחתה מחצית מהן ובאחרות לא טיפלה כלל.
בכמה מהמדינות נקבע כי רכוש פרטי יוחזר רק לאזרחי המדינה או לתושביה, ועל ידי כך נמנעה זכות התביעה מיורשים רבים.
מדינות אחרות הציבו מכשולים ביורוקרטיים בלתי עבירים בפני הקהילות היהודיות הקטנות הקיימות בהן כמו גם בפני יורשי הרכוש הפרטי57 .
דוח חוקJUST מצביע גם על התנגדות פוליטית בכמה מדינות להשבת הרכוש היהודי.
להלן בתרשים פירוט מצב התחיקה בנושא השבת הרכוש היהודי במדינות אירופה החתומות על הצהרת טרזין, אשר בהן הוחרם הרכוש היהודי בתקופת השלטון הנאצי ושותפיו58 , לפי .
54 ESLI The Holocaust (Shoah) Immovable Property Restitution Study , 15.
55 הממצאים המעודכנים של המחקר פורסמו בספר שראה אור בשנת2019 : Michael J.
Baziler, Kathryn Lee Boyd, Kristen L.
Shah, Searching for Justice after the Holocaust: Fulfilling the Terezin Declaration and Immovable Restitution (Oxford University Press, 2019).
56 "ESLI may exhausted its potential; the goals of Terezin Declaration are still alive!
Handout on the conclusion of activities of ESLI and what may come further Prague - 22nd August 2017 ", http://shoahlegacy.
57 בניגוד לכך הוקמו באוסטרייה, בצרפת, בגרמניה, בהולנד ובבריטניה מנגנונים להשבת הרכוש, בדגש על אוצרות אומנות ותרבות.
למעט בריטניה, ספרד, פורטוגל, שווייץ וקוסובו .
| 558 | השבת זכויות ורכוש של נספים ושל ניצולי שואה שהוחרם במדינות אירופה בתקופת השלטון .
הנאצי ושותפיו חלוקה לשלוש קבוצות: מדינות שיש בהן הסדרה בחקיקה ייעודית (14) ; מדינות שיש בהן הסדרה חוקית חלקית ובתנאים מגבילים59 (11 ) ומדינות שבהן הנושא אינו מוסדר בחקיקה כלל (5 ).
בסך הכול ב-16 מדינות באירופה לא הייתה בשנת2020 אסדרה התומכת בהשבת הרכוש היהודי.
59 לדוגמה: השבת רכוש קהילתי בלבד, אי -מתן זכות תביעה לניצולים וליורשי נספים שאינם אזרחי המדינה או תושביה, הוראות קשיחות בדבר התיישנות הזכויות והתניות נוספות.
| 559 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
תרשים 4 : מצב התחיקהבנושא השבת הרכוש היהודי במדינות אירופה בשנת 2020 .
על פי נתוני מחקר מינואר2017 שפרסםESLI ודוח חוקJUST מיולי2020 , בעיבוד משרד מבקר המדינה .
יצוין כי בכמה מהמדינות דלעיל, אשר רובן במזרח אירופה, החקיקה נעדרת רגולציה מלווה, ולכן החלתה בקרב הרשויות הרלוונטיות ויישומה על ידי בתי המשפט המקומיים אינן תמיד בנות-ביצוע.
| 560 | השבת זכויות ורכוש של נספים ושל ניצולי שואה שהוחרם במדינות אירופה בתקופת השלטון .
הנאצי ושותפיו דוח חוק JUST מעלה כי בשנת2020 עדיין לא יושמו עקרונות הצהרת טרזין והכללים המנחים ברוב מדינות מזרח אירופה, וכמה מהן אף נסוגו מכוונתן להסדיר בחקיקה ייעודית את השבת הרכוש היהודי.
מומלץ כי המשרד לשוויון חברתי יגבש תוכנית פעולה על בסיס דוח חוק JUST , .
ויקבע לוח זמנים להצגתה לגורמים הממשלתיים הנוגעים בדבר בתגובת ו על ממצאי הביקורת כתב המשרד לשוויון חברתי כי בכוונתו להכין תוכנית פעולה על בסיס דוח חוק JUST.
שיתופי פעולה עם גורמיחוץ .
כאמור, חוק JUST מסמיך אתמחלקת המדינה של ארה"ב לעקוב אחר החקיקה בנושא השבת הרכוש במדינות החתומות על הצהרת טרזין.
תוכנית העבודה הבין -משרדית לשנת 2019 כללה המלצה על קיום מפגשי תיאום שנתיים עם מחלקת המדינה.
בספטמבר 2020 כתב המשרד לשוויון חברתי למשרד מבקר המדינה כי הוא מקיים קשרים ענפים עם גורמי הממשל האמריקני הנוגעים בדבר.
משרד החוץ אישר בתגובתו את הדברים.
מומלץ כי המשרד לשוויון חברתי יפעל בשיתוף משרד החוץ לשימור פעילותו עם מחלקת המדינה של ארה"ב ולתיאומה בעניין המשך יישומו של חוק JUST ופרסום דוחות עתידיים מכוחו.
הסדרת הממשקים עם ארגונים יהודיים: ועידת התביעות היא גורם מרכזי בדיונים המתנהלים בין ארגונים יהודיים בין-לאומיים ובין השלטונות במדינות אירופה בנוגע להשבת הרכוש היהודי.
בגרמניה יש לוועידת התביעות מעמד סטטוטורי של ארגון יציג של ניצולי השואה, ומתוקף חברותה בוועד המנהל של איל"ר היא גם גורם המשפיע על פעילותו של איל"ר במגעים שמנהל הארגון עם מדינות מזרח אירופה.
באוגוסט 2008 החליטה הממשלה להטיל על השר לענייני גמלאים, במסגרת תפקידו בטיפול בענייני השבת זכויות ורכוש יהודי, להביא לגיבוש אמנה אשר תגדיר את אופי היחסים בין הממשלה לבין ועידת התביעות, ותקבע מדיניות לעניין פעולותיה של הוועידה לקידום הסיוע הניתן על ידה לניצולי שואה בישראל60 .
נמצא כי המשרד לשוויון חברתי טרם גיבש אמנה להסדרת מערכת היחסים בין מדינת ישראל לבין ועידת התביעות.
60 כמו כן הוטל על השר האמור להבטיח כי סכומי התמיכה שמקורם ברכוש קורבנות הנאצים והקהילות שחרבו בגרמניה ובאוסטרייה, וכן כספים נוספים שיושגו במסגרת סמכויותיה של ועידת התביעות, "ימשיכו לתרום באופן משמעותי לרווחת ניצולי השואה בישראל, תוך תכנון ארוך טווח ובהתייחס להזדקנותה של האוכלוסייה".
| 561 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
בתגובתו כתב המשרד כי התקיימה בין הממשלה ובין ועידת התביעות הידברות מסוימת, אך הצדדים לא הגיעו להסכמה לגבי אמנה.
מומלץ כי המשרד לשוויון חברתי יפעל לחידוש ההידברות לשם גיבוש האמנה בין המדינה ובין ועידת התביעות.
במאי 2017 חתמו הממשלה ואיל"ר על הצהרת כוונות לשיתוף פעולה 61 המיושם בממשקי פעילות שונים.
בעקבות החתימה על הצהרת הכוונות חתמו הצדדים על תוכנית עבודה עקרונית הממקדת את פעילותם המשותפת בחמש מדינות אירופיות בשנת 2017 , כמפורט לעיל62.
בהצהרת הכוונות לא נקבע הסדר חלוקה של רכוש ופיצויים שיתקבלו בגין נכסי נספים שלא נמצאו להם יורשים.
בעניין זה כתב המשרד כי גם לאחר שנים של ניסיונות לתיאום הפעילות בתחום, איל"ר אינו נכון לקבוע מסמרות בנושא, וכי הדבר יידון במסגרת ההידברות בין הצדדים כאשר תעלה סוגיה רלוונטית.
מומלץ כי המשרד לשוויון חברתי יפעל לקדם באמצעות ועידת התביעות המממנת את פעילות איל"ר, הסדרה מראש מול איל"ר לגבי חלוקת הרכוש והפיצויים שיתקבלו בגין נכסי נספים שאין להם יורשים, על מנת למנוע מחלוקות עתידיות.
61 Declaration of Intent between the Government of Israel and the World Jewish Restitution Organization (WJRO), 4.
62 Joint Working Plan on Prioritizing Countries for the Calendar Year of 2017.
| 562 | השבת זכויות ורכוש של נספים ושל ניצולי שואה שהוחרם במדינות אירופה בתקופת השלטון .
הנאצי ושותפיו טיפול משרד החוץ בהשבת הרכוש היהודי .
משרד החוץ הוא הגורם הממשלתי המופקד על ייצוג המדינה בזירה הבין-לאומית ועל ניהול קשרי הממשלה עם מדינות זרות ועם ארגונים בין -לאומיים.
החלטות הממשלה משנת 2003 ואילך בנושא השבת הרכוש היהודי הטילו על משרד החוץ להשתתף בוועדות השרים, ההיגוי והמנכ"לים.
בנסיבות אלה הסמיכה הנהלת משרד החוץ את החטיבה לתפוצות ודתות במערך הדיפלומטיה הציבורית שבמטה המשרד, להנחות את הנציגויות במדינות אירופה לרכז את המידע הרלוונטי הנוגע לאסדרת הנושא במדינות אלה ולהיבטים נוספים שלו, וללוות את המשאים ומתנים בנושא עם גורמי הממשל המקומיים.
בשנת 2015 מינתה הנהלת משרד החוץ עובד מחטיבת תפוצות ודתות לתפקיד שליח מיוחד לנושא השבת הרכוש היהודי, שנועד להשתתף עם היועץ מטעם המשרד לשוויון חברתי בשיחות עם הגורמים באירופה הנוגעים בדבר.
השליח המיוחד גם אמור להנחות את פעילותן של הנציגויות בחו"ל, בדגש על השגרירויות באירופה, בניהול השיח עם הגורמים המקומיים.
על פי תפיסת משרד החוץ, השבת הרכוש היהודי היא נושא "מוסרי טהור ויש כמובן דרכים קונסטרוקטיביות להעלותו, ללא חשש לפגיעה ביחסים הבילטרליים.
זה לא נושא פוליטי, ואין הוא קשור או תלוי בסוגיות המזרח התיכון".
בדצמבר 2017 כתב השליח המיוחד להנהלת משרד החוץ כי "ישנה חשיבות רבה לעבודה מושכלת ומשותפת על מנת לבצע פעילות במדינות השונות שתקדם חקיקה הולמת, שתסייע ליחידים, לקהילות ולעם היהודי בכלל".
בעשור האחרון הנחה מטה משרד החוץ את ראשי הנציגויות במדינות הרלוונטיות לפעול בנושא זה במישור הבילטרלי.
בינואר 2018 כתב השליח המיוחד לראש החטיבה לתפוצות ודתות כי נדרשת פעילות שוטפת של הנציגויות בחו"ל לשם "איסוף מידע ולהצפת הנושא מול גורמים רלוונטיים במדינותיהם".
על פי הכללים המנחים, לעותרים לקבלת רכוש צריכה להיות גישה לא מוגבלת וחופשית למסמכים שב כל הארכיונים המקומיים, האזוריים והלאומיים הנדרשים כדי לאמת את זכות הבעלות וזכויות רכוש חוקיות אחרות על נדל"ן של קורבנות השואה.
הליכי הפיצוי והשבת הרכוש בכל מדינה החתומה על הצהרת טרזין צריכים להכיר בבעלים החוקיים או במחזיקים בזכויות קניין חוקי ות, הרשומים בתיקי רישום רכוש , נכון לתאריך האחרון לפני תחילת רדיפתם על ידי הנאצים ושותפיהם מ-1933 עד1945.
בכמה ממדינות אירופה מרשמי המקרקעין ההיסטוריים והארכיונים אינם נגישים לציבור הרחב.
במצב זה, ליורשי הנספים ולניצולי השואה אין דרך מעשית להשיג ראיות על זכויות קניין שיש להם בנדל"ן בשטחן של מדינות אלה.
שינוי המדיניות של הממשלות הזרות בעניינים האמורים יכול להיעשות באמצעים דיפלומטיים, ואולם מאז פורסמו הכללים המנחים ביוני 2010 , טרם מיצה משרד החוץ את האמצעים הדיפלומטיים וההסברתיים העומדים לרשותו כדי לקדם את יישומה של הצהרת טרזין.
| 563 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
בתגובתו על ממצאי הביקורת מאוגוסט 2020 כתב משרד החוץ כי מדינת ישראל "אינה משמשת כמבקרת חיצונית של מדינות אחרות ואינה אמונה על הטמעת הכללים בקרב המדינות שאישרו אותם בהתאם להצהרת טרזין".
עם זאת ציין כי הוא פועל באמצעות קשריו במדינות השונות, ולאחרונה בפרט ברומניה, כדי להביא להסרת המכשולים הביורוקרטיים המקשים על תהליך התביעה של ניצולים ויורשיהם, כולל פעילות להרחבת הנגישות לארכיונים.
מומלץ כי משרד החוץ ינחה את הנציגויות במדינות הרלוונטיות באירופה לעקוב אחר ביצוע ההבנות בינן ובין הגורמים המינהליים המקומיים בנוגע להסרת המכשולים הביורוקרטיים המקשים על תהליכי התביעה של ניצולים ויורשיהם , ויעדכן את הציבור עם הסדרתם.
בינואר 2021 עדכןמשרד החוץ כי הוא פועל בשיתוף עם משרד החוץ הצ׳כי לכינוס ועידה בין-לאומית ברוח ועידת טרזין בשנת 2022 , שבה תהיה צ׳כיה הנשיאה התורנית של האיחוד האירופי.
הכללים המנחים כוללים התייחסות לרכוש שאין לו יורשים, ועל פיהם על המדינות החתומות על הצהרת טרזין לשאוף להקצות כספים מיוחדים לטובת ניצולי שואה נזקקים בגין פיצוי על רכוש יהודי ללא יורשים - "ייתכן שכספים אלה, בין היתר, יוקצו לצ ורכי הנצחת הקהילות המושמדות וחינוך על השואה"63.
לגבי נכסים המצויים בישראל שבעליהם לא אותרו, קובע חוק נכסי נספים שהם ישמשו למטרת סיוע לניצולי השואה וכן להנצחת זכר השואה וזכרם של הנספים בשואה.
בתגובתו כתב משרד החוץ כי אחד העקרונות המנחים שבהם הוא דוגל בעניין זה הוא להצביע לפני ממשלות אחרות על הצורך בהשקעה בקרנות הנצחה ובחינוך.
פעולות במתכונת זו נעשו בסרבייה, בצפון מקדוניה, בצ'כיה, בהונגריה ובפולין.
גם המשרד לשוויון חברתי השיב בעניין זה כי השימוש בכספים שמקורם ברכוש ללא יורשים להנצחת זיכרון השואה הוא חלק בלתי נפרד מהמשאים ומתנים המתקיימים עם מדינות היעד, ובפרט בקרנות שהקימו ממשלות ליטא וסרבייה ובקרן הרכבות ההולנדית.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעילותם של משרד החוץ בשיתוף המשרד לשוויון חברתי כמפורט בתגובותיהם.
בהמשך למשאים ומתנים האמורים, ראוי שרעיון הקמתן של קרנות הנצחה וחינוך מכספי הרכוש היהודי ללא יורשים יורחב למדינות ולקרנות נוספות.
מדי שנה נדרשות השגרירויות במדינות הרלוונטיות באירופה לדווח לשליח המיוחד על אודות שינויי חקיקה ותקינה במדינות השירות הנוגעים להשבת הרכוש היהודי.
לדוגמה, במרץ 2016 דיווח השגריר בבלגרד למטה משרד החוץ על חקיקת החוק הסרבי להשבת הרכוש היהודי, ההולם חלק ניכר מהעקרונות שנקבעו בהצהרת טרזין, והמליץ "למנף את החוק של .
סעיף י' בפרק השני לכללים המנחים .
| 564 | השבת זכויות ורכוש של נספים ושל ניצולי שואה שהוחרם במדינות אירופה בתקופת השלטון .
הנאצי ושותפיו בלגרד מול מדינות אחרות באירופה, שלא צלחו עדיין את המשוכה שבאימוץ חוק התפור לתנאי המקום".
מדינות נוספות באירופה לא אימצו את הדגם הסרבי לחוק השבת הרכוש.
משרד החוץ כתב בתגובתו כי טיפולו בהשבת הרכוש היהודי כולל גם שיקולים מדיניים וביטחוניים שיש להם חשיבות רבה במארג היחסים הבילטרליים, ולכן נדרש דו-שיח ארוך ורגיש בנושא.
עם זאת הצהיר על מחויבותו להתמיד בקידום הנושא, הן כחוב מוסרי כלפי הניצולים ובני משפחותיהם, והן במטרה לשפר את רווחתם של הניצולים שעודם בין החיים.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את פעילות הנציגויות בחו"ל בהנחיית השליח המיוחד בניסיון לשכנע מדינות במזרח אירופה לאמץ את הדגם הסרבי בחקיקה המסדירה היבטים שונים של השבת הרכוש היהודי.
מומלץ כי משרד החוץ ימשיך במאמציו לשכנע את כלל המדינות הרלוונטיות לאמץ חוקים דומים.
ממסמכי משרד החוץ ומשרד התפוצות64 עולה כי בחלק מהמדינות יש להתנגדות להשבת הרכוש היהודי מניעים וביטויים אנטישמיים, לרבות חילול בתי קברות ואנדרטאות, ריסוס כתובות נאצה ועוד.
בעניין זה מצא דוח חוק JUST כי בכמה ממדינות מזרח אירופה התבטאו פוליטיקאים בהצהרות אנטישמיות בתגובה לניסיונות ליישם את הצהרת טרזין, וכי הקשיים שבהם נתקלו הקהילות היהודיות ב -75 השנים האחרונות בקבלת הרכוש הקהילתי פגעו בצו רה קשה בשיקום החיים היהודיים במדינות אלה.
יצוין כי לממצאי הדוח האמור נמצאו תימוכין בדיווחים תקשורתיים אקטואליים.
חטיבת תפוצות ודתות במשרד החוץ מופקדת, בין היתר, על הטיפול במאבק הבין-לאומי באנטישמיות ובשימור זיכרון השואה.
אחת לכמה שנים היא מכנסת בישראל, בחסות משרד התפוצות, את "הפורום הגלובלי למאבק באנטישמיות" (להלן - הפורום הגלובלי), שבו משתתפים נציגים רשמיים מעשרות מדינות ונציגים מארגונים בלתי ממשלתיים ברחבי העולם.
הפורום הגלובלי משמש במה לקבלת החלטות בנוגע למאבק באנטישמיות ולמעקב אחר יישומן בעיקר במדינות אירופה, ביוזמת ישראל ובהובלת משרד החוץ.
בכינוסי הפורום הגלובלי שהיו בירושלים בשנים 2015 ו-2018 , וגם באירוע לציון75 שנה לשחרור מחנה ההשמדהאושוויץ -בירקנאו שהתקיים בינואר 2020, לא העלה משרד החוץ לדיון סוגיות הנוגעות לביטויים אנטישמיים אשר פורסמו בתגובה לטיפול בהשבת הרכוש היהודי במסגרת הצהרת טרזין.
64 ,משרד התפוצותהאנטישמיות בשנת 2019 - תמונת מצב, מגמות ואירועים, ינואר 2020 ', עמ86.
| 565 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
נמצאו קשרים בין היבטים מסוימים של תופעת האנטישמיות באירופה ובין הימנעותן של מדינות במזרח אירופה החתומות על הצהרת טרזין מיישום הכללים המנחים להשבת הרכוש היהודי.
ראוי שבמסגרת המאמץ הגלובלי למאבק בתופעת האנטישמיות, שאותו מרכזת מדינת ישראל, יבוא לידי ביטוי גם גינויָן של תגובות אנטישמיות הנובעות מהדרישה להשיב את הרכוש היהודי כפי שנקבע בהצהרת טרזין.
באירוע מקוון שהתקיים לציון יום השואה הבין -לאומי בינואר 2021 ביוזמת משרד החוץ והמשרד לשוויון חברתי בשיתוף ועידת התביעות ואיל"ר אשר בו השתתפו בין היתר, נציגי ממשל בכירים מארה"ב ומצ'כיה ושגרירי מדינות החתומות על הצהרת טרזין, הועברו מסרים ברורים לגבי מכלול הסוגיות הקשורות בשואה: הנצחה, חינוך, השבת הרכוש היהודי ומאבק באנטישמיות.
בדברים שנשא באירוע האמור, הודיע שר החוץ הצ'כי על כוונה לכנס בשנת 2022 ועידה בין-לאומית של המדינות שחתמו על הצהרת טרזין.
| 566 | השבת זכויות ורכוש של נספים ושל ניצולי שואה שהוחרם במדינות אירופה בתקופת השלטון .
הנאצי ושותפיו סיכום .
השלטון הגרמני הנאצי הביא שואה על העם היהודי, שמנה לפני מלחמת העולם השנייה באירופה כ-10 מיליון נפש.
בשנים1933 - 1945 עסקו הנאצים ועוזריהם גם בשוד נכסיהן של הקהילות היהודיות ובגזל רכוש ם של יחידים ושל משפחות, אשר נרצחו ברובם הגדול.
שווי הרכוש הגזול (הפרטי והקהילתי) הוערך לפי אומדנים שונים, נכון לשנת 2010, ב-212 מיליארד דולר או ב-673 מיליארד דולר.
מאז שנת1991 ראו ממשלות ישראל בפעולה למען השבת הרכוש היהודי חובה מוסרית ועשיית צדק היסטורי.
בשני העשורים החולפים קיבלה הממשלה כמה וכמה החלטות בנושא זה, אך לא הקפידה על יישומן המלא.
המשרד לשוויון חברתי הופקד בשנת 2007 על ריכוז הטיפול בהשבת הרכוש היהודי, אולם תוכנית אסטרטגית רב-שנתית שגיבש באותה עת בנושא ואשר אושרה על ידי ועדת שרי ם בשנת 2008, לא הוצאה לפועל ברובה.
המשרד נשא באחריות לטיפול בנושא ואף נחל הצלחה בהיבטים מסוימים עם שותפיו ממשרדי הממשלה ומקרב הארגונים החוץ - ממשלתיים, אך הישגיו בתחום השבת הרכוש היהודי לא תאמו את היעדים שהציב בתוכנית האסטרטגית האמורה.
במצב הקיים, המשרד לשוויון חברתי אינו משתף גופים ממשלתיים וחוץ-ממשלתיים בפרטי הנתונים שהניב הפרויקט שבו היה המשרד מעורב בתחום איתור הנכסים, והוא אף לא הפיק מנתונים אלה מידע מעובד ומתוכלל אשר עשוי לשמש לשם כך.
בשנת 2017 גיבשו המשרד לשוויון חברתי ומשרד החוץ תוכנית עבודה בין -משרדית לפעילות דיפלומטית ממוקדת בחמש מדינות יעד, אך תוכנית זו לא מומשה ברובה מסיבות התלויות בין היתר בגורמי חוץ.
משנת 2015 ואילך הממשלה אינה עוקבת אחר פעילות המשרד לשוויון חברתי בעניין השבת הרכוש היהודי.
נוכח ממצאי דוח זה, ראוי שהמשרד לשוויון חברתי יביא לידיעת הממשלה את הישגי פעילותו עד כה לצד הקשיים שעמם הוא מתמודד, לרבות בעניין כינוסה של ועדת המנכ"לים, כדי שהממשלה תגבש מדיניות עדכנית ותנחה את הגורמים המתאימים כיצד להמשיך ולקדם את הטיפול בנושא.
בשנת 2020 חיו ברחבי העולם כ- 400,000 ניצולי שואה, מהם כ- 190,000 בישראל.
בשנת 2019 נפטרו כ - 15,000 ניצולים בישראל.
לאור מחויבותה המוסרית והלאומית של הממשלה לפעול להשבת הרכוש היהודי, מומלץ שהמשרד לשוויון חברתי ומשרד החוץ יציגו לפני הממשלה תוכנית אופרטיבית כוללת, שתתייחס לשיח הבילטרלי עם כל אחת מהמדינות הרלוונטיות באירופה ולשיח המולטילטרל י עם האיחוד האירופי על בסיס הנתונים האמורים, תוך שותפות עם מדינות נוספות וגורמים בין-לאומיים אחרים הפועלים בתחום.
| 567 | דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
עד שנת 2001 טסו ראשי ממשלת ישראל בנסיעותיהם המדיניות לחו"ל במטוס בואינג מדגם 707 שחיל האוויר והחלל (להלן - חה"א) העמיד לשימושם על פי הסדר שהיה אז בתוקף .
עם התיישנותו של המטוס תם ההסדר, ומאז טסים ראשי הממשלה במטוסים אזרחיים שנחכרים במסגרת הליך מכרזי מאחת מחברות התעופה.
על פי נתוני משרד ראש הממשלה (להלן - רה"ם), בשנים 2015 עד2019 התבצעו58 טיסות של רה"ם ליעדים שונים בעולם, ועלותן הסתכמה בכ-145 מיליון ש"ח.
העלות השנתית הממוצעת הסתכמה בכ-29 .
מיליון ש"ח בשנת 2010 מינו החשבת הכללית במשרד האוצר ומנכ"ל משרד רה"ם צוות שבסיוע חברת ייעוץ חיצונית בחן חלופות להטסת נשיאי המדינה וראשי ממשלת ישראל (להלן - ראשי המדינה) והשווה את עלויותיהן למצב הקיים (להלן - צוות משרד האוצר).
במסגרת זו פרסם אגף החשב הכללי במשרד האוצר באוגוסט 2010 בקשה לקבלת מידע- RFI6 - כדי לבחון את היתכנותן וכדאיותן של שלוש חלופות להטסת ראשי המדינה: (א) מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה; (ב) מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה אשר יתאפשר בו שימוש מסחרי של חברת תעופה בזמן שאינו משמש את המדינה (להלן - מטוס דואלי); (ג) התקשרות ארוכת טווח (10 - 20 שנה) עם חברת תעופה ישראלית, שבמסגרתה ראשי המדינה יוטסו בהתבסס על צי המטוסים של החברה, תוך התאמת תצורת המטוס לדרישות הייעודיות הנגזרות מיעד הטיסה וממספר הנלווים (להלן - ה-RFI משנת2010 ).
במאי2011 הגיש הצוות את עבודתו, וממנה עלה כי יש כדאיות לרכש מטוס ייעודי ולהסבתו במחיר של עד 40 מיליון דולר7 .
ביוני2011 מינה רה"ם צוות שרים בראשות שר התחבורה, התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים ובשיתוף שר האוצר ושר המשפטים, אשר התבקש לבחון רכישת מטוס שישרת את ראשי המדינה בנסיעותיהם המדיניות לחו"ל (להלן - צוות השרים).
צוות השרים בחן אף הוא את שלוש חלופות ההטסה האמורות, ובמאי 2012 העביר לרה"ם את המלצתו שבה צוין כי בהתבסס על המלצות צוות משרד האוצר והמלצות גורמי ביטחון שונים החליט צוות השרים על בחירה בחלופה של רכש מטוס ייעודי כחלופה שתאפשר מענה מלא לדרישות הביצועים, המערכות הייעודיות והתצורה (להלן - המלצת צוות השרים).
בהמשך כתב המזכיר הצבאי לרה"ם ולמנכ"ל משרד הביטחון (להלן - משהב"ט) כי נוכח היבטי הביטחון הרחבים במשימה, מומלץ כי הפעלת המטוס תתבצע על ידי חה"א, ולפיכך ונוכח הניסיון של משהב"ט ברכש מטוסים הוא המליץ שמשהב"ט יוביל את משימת רכש המטוס הייעודי.
לנוכח הפנייה האמורה החלו ביוני 2012 מינהל הרכש והייצור (להלן- מנה"ר) במשהב"ט וחה"א בעבודת מטה לבחינת רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה (להלן - צוות משהב"ט), וביולי אותה שנה פרסם גם משהב"ט RFI לתעשיות8 שבמסגרתו ביקש מידע הנוגע לחלופת ההטסה .
6 Request For Information 7 כל המחירים שמוצגים בדוח כוללים מע"ם, אלא אם יצוין אחרת.
8 בין היתרהתעשייה האווירית לישראל בע"ם וחברת אלביט מערכות בע"ם (להלן - אלביט), במענה משותף עם חברת אל על.
דוחמבקר המדינה | אדר ב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה באמצעות מטוס ייעודי (להלן - ה-RFI משנת2012 ).
ניתוח שעשה צוות משהב"ט בנובמבר2012 שהתבסס על תוצאות ה-RFI הצביע על פער בהערכת העלויות בחלופה האמורה לעומת המחיר שייצג כדאיות כלכלית על פי צוות משרד האוצר, כמפורט להלן בלוח 1 .
לוח 1: הערכת העלויות עבור מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה בשנים 2011 עד 2012 )(במיליוני דולרים .
משהב"ט על פי צוות משרד .
ההשקעה הראשונית לצורך רכש המטוס והסבתו 77.
העלות כוללת עלויות הנובעות מקליטת המטוס בחה"א ומערכת הגנה על המטוס.
** העלות שייצגה כדאיות כלכלית.
*** העלות כוללת עלויות תפעול המטוס, תחזוקתו והפעלתו על ידי חה"א ומתייחסת ל- 15 - 25 טיסות שנתיות.
**** העלות מתייחסת להטסה על ידי חה"א או על ידי חברה אזרחית ול-20 טיסות שנתיות.
בסיכום עבודתו ציין צוות משרד האוצר כי להערכתו ניתן להוזיל את העלויות האלה אם ההפעלה השוטפת תבוצע על ידי המדינה.
בדצמבר 2013 החליטה ממשלת ישראל9 על הקמתה של ועדה ציבורית שתעסוק בבחינת מכלול ההיבטים הנוגעים לרכישת מטוס להטסת ראשי המדינה במסגרת תפקידיהם, ובכלל זה ההיבטים הכלכליים, הביטחוניים, היבטי הנגישות וצורכי האבטחה.
בדברי ההסבר להצעת ההחלטה שהגיש משרד רה"ם לממשלה לקראת הקמתה של הוועדה הציבורית צוין כי "בשל מורכבות הנושא ומכלול היבטיו מוצע להקים ועדה אשר תבחן את הסוגיה בכללותה ותגבש המלצה לגביה".
בעקבות ההחלטה מינה רה"ם ועדה שבראשה עמד השופט (בדימוס) אליעזר גולדברג לצד שני נציגים נוספים (להלן - ועדת גולדברג או הוועדה).
באפריל 2014 הגישה ועדת גולדברג לרה"ם דוח ובו סיכום המלצותיה (להלן - דוח ועדת גולדברג או הדוח).
הדוח הצביע על חסרונות אחדים באופן ההטסה הקיים של ראשי הממשלה באמצעות מטוסים חכורים, ובהם שני חסרונות מרכזיים: פערים באמצעי התקשורת והיעדר הגנה מיטבית.
הוועדה ציינה כי נוכח שני חסרונות אלה, על פי ראש המטה לביטחון לאומי (להלן - המל"ל) קיים פער מסוים באופן שבו טסים ראשי המדינה במצב הקיים.
הוועדה קבעה כי נוכח שני החסרונות האמורים, אין מנוס מתיקון המצב הקיים "שאינו יכול להימשך וראוי שיתוקן מיידית".
נוכח מסקנותיה המליצה הוועדה על רכישת מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה במסגרת תפקידם, שיהיה בבעלות המדינה ויופעל על ידי חה"א.
המלצות ה וועדה אומצו בהחלטת .
9 החלטת הממשלה 1051 ( 15.
| 442 | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה ממשלה ממאי 2014 (להלן- החלטת הממשלה שאימצה את מסקנות ועדת גולדברג)10 .
בהחלטה נקבע כי משהב"ט יציג לוועדת השרים לענייני ביטחון לאומי (להלן - הקבינט המדיני- ביטחוני או הקבינט) תוכנית לאפיון ורכש המטוס הייעודי ומערכותיו הנלוות.
באוגוסט 2015 החליט הקבינט המדיני -ביטחוני כי משרד רה "ם ירכוש, באמצעות משהב"ט ובדרך של מכרז שיאופיין על ידי משרד רה"ם, מטוס ייעודי לצורך הטסת ראשי המדינה (להלן - החלטת הקבינט המדיני -ביטחוני) 11.
בדיון בקבינט הוצגו דבריה של מנכ"לית בית הנשיא לוועדת גולדברג ולפיהם תנאי הטיסה של נשיא המדינה אינם נאותים ופוגעים בממלכתיות, וזאת מאחר שהנשיא טס בטיסות מסחריות.
הקבינט דן בסוגיות המשתמשים במטוס והחליט כי המטוס יעמוד לשימוש נשיא המדינה וראש הממשלה.
בנובמבר 2019 מסר מנכ"ל בית הנשיא למשרד מבקר המדינה כי לא היה לבית הנשיא עניין להשתתף באפיון המטוס, והנשיא מסתפק במצב הקיים.
עוד מסר כי אם בעתיד יחייבו הנחיות הביטחון טיסה של הנשיא במטוס מאובטח, הוא יטוס במטוס ראשי המדינה.
בהחלטת הקבינט המדיני-ביטחוני נקבעה הערכת התקציב עבור רכש המטוס ומערכות נלוות, הסבתו לתצורת מטוס ראשי המדינה והקמת תשתיות (להלן - שלב ההסבה או שלב ההקמה), ועבור תחזוקתו, הפעלתו והטסתו במשך חמש שנים (להלן - שלב ההפעלה) (להלן - פרויקט מטוס ראשי המדינה או הפרויקט).
הערכת התקציב כללה גם את הוצאות חה"א.
להלן בלוח 2 פירוט של הערכת התקציב שאישר הקבינט.
לוח 2: הערכת התקציב שאישר הקבינט המדיני-ביטחוני (במיליוני ש"ח) .
שלב ההקמה שלב ההפעלה סה"כ .
עלויות ההסכם עם הספק 376.
כמו כן, בהחלטת הקבינט נקבע כי הבעלות על המטוס, מימונו והאחריות להפעלתו ותחזוקתו יהיו של משרד רה"ם; באחריות חה"א יהיו הטסת המטוס והפיקוח על צוותי האוויר והשליטה; המטוס יחנה באחד מבסיסיו של חה"א (להלן - בסיס חה"א) ואבטחתו שם תהיה באחריות גופים ביטחוניים.
בנובמבר 2015 פרסם משהב"ט מכרז לרכש מטוס מסוג בואינג 767-300ER , הסבתו ותחזוקתו ולהפעלת שירותי הטסת ראשי המדינה (להלן - המכרז בפרויקט או המכרז) שנוהל על ידי מנה"ר .
10 החלטת הממשלה1581 , "אימוץ עיקרי דו"ח הוועדה הציבורית לבחינת רכישת מטוס לנשיא המדינה ולראשהממשלה ולבניית משרד ראש הממשלה והמעון הרשמי לראש הממשלה (דו"ח ועדת גולדברג)" ( 4.
) 11 /החלטה מס' ב15 של ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי (הקבינט המדיני-ביטחוני) מ - 12.
ה | רכש מטוס ייעודי להטסת ראשי המדינה - גוף הרכש של משהב"ט.
באוגוסט 2016 נבחרה התעשייה האווירית לישראל בע"ם (להלן- תע"א) כזוכה במכרז 12, ובספטמבר חתם משהב"ט עימה על הסכם לרכש המטוס, ביצוע התקנות בו, תפעולו ותחזוקתו (להלן - ההסכם עם תע"א או ההסכם) והוציא הזמנה על בסיסו.
בספטמבר 2016 החלה תע"א לבצע את שלב ההקמה בפרויקט שכלל על פי ההסכם: רכש של מטוס, הסבתו בהתאם לדרישות משרד רה"ם בכל הנוגע לתצורת הפנים שלו וליכולותיו בהיבטי ביטחון, אוויוניקה ותקשורת, וכן הקמת תשתיות באתר חניית המטוס בבסיס חה"א.
על פי ההסכם, שלב ההפעלה, שבמסגרתו תבצע תע"א את תחזוקת המטוס ותהיה אחראית לזמינותו ולהפעלתו בהיבטים לוגיסטיים ומבצעיים של תכנון טיסה והוצאתה (מתן שירות לנוסע בקרקע, שירותי דיילות והסעדה ושירות בגמר הטיסה ), אמור להתחיל עם מסירת המטוס למשרד רה"ם, ולהימשך חמש שנים מתוך 20 שנות אופק השירות של המטוס13.
פרויקט מטוס ראשי המדינה הוא פרויקט ייחודי, ראשוני ומורכב שכולל היבטים רבים ובהם היבטים ביטחוניים, היבטי פיתוח וטכנולוגיה, היבטים ממלכתיים והיבטים אסדרתיים , וכן שותפים בו גורמים רבים אשר בנוגע לחלקם מדובר בעיסוק ראשוני בעולמות התעופתיים.