HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתחום מדעי הים בישראל: המרכז הישראלי לחקר הים התיכון והמרכז הבי ן-אוניברסיטאי באילת .
להתייחס מהבחינה ה אקדמית ומהבחינה התקציבית לתחומים של ניהול וממשל, פיתוח מדעי ומחקרי, חוקרים, .
תשתיות מחקריות, שיתופי פעולה לאומיים ובין-לאומיים ומעמד בי ן-לאומי.
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה לוות"ת עד 1.
2018, וכיהמשך התקצוב של MERCI על ידי הוות"ת יותנה באישור התוכניות .
הוועדה המליצה גם כי MERCI יקים בתוך שלושה חודשים ועדת היגוי חיצונית שתלווה .
אותו ותייעץ לו בעניין פעילותו והתפתחותו, ואחת לשנה תדווח הוועדה לו ות"ת על פעילותה .
על פי ההמלצות, הגיש MERCI לוות"תתוכנית פעילות מדעית לחמש שנים ולצידה מודל תקציבי .
בנובמבר 2019 דנההוות"ת בתוכנית 73 וציינהבנוגע לה כי MERCI לא התייחס לחלק .
גדול מהמלצות הוועדה, ולפיכך היא דרשה שיעמיק וירחיב את התוכנית האסטרטגית שלו, .
ובכלל זה שיתייחס לאופן שיתוף הפעולה בין MERCI ,הוות"ת ומשרדי הממשלה, כדי להבטיח .
מקורות מימון נוספים וארוכי טווח; יגדיר בפירוט את תחומי המחקר והשאלות המדעיות במסגרת .
פעילותו; ויציג מודל פיננסי , בשיתוף כלל הגורמים, הכולל הגדרת לוחות זמנים ברורים ומכתבי .
הסכמה של השותפים ל מימונו.
במאי 2020 הגיש MERCI את תוכניתו המעודכנת לו ות"ת, והיא .
העבירה אותה לסוקר שייתן חוות דעת בעניינה.
הוות"ת מסרה למשרד מבקר המדינה כי עם .
קבלת חוות הדעת היא תובא לדיון ב וות"ת.
עד מועד סיום הביקורת טרם התקבלה חוות הדעת.
זאת ועוד, MERCI דיווח לוות"ת כי הקים בשנת 2019 ועדת היגוי חיצונית הכוללת שלושה חוקרים .
מאוניברסיטאות בחו"ל אולם בשל חוסר בתקציב המשכי לא התכנסה ועדת ההיגוי.
כי כאשר יוסדר נושא התקציב ויתאפשר מתווה פעילות ממומן, תתבקש ועדת ההיגוי לסייע .
בתכנון ובהיערכות לפעילות ארוכת טווח של MERCI .
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעילות המתבצעת לקביעת תוכנית אסטרטגית .
מדעית ל- MERCI ואת מינוי ועדת ההערכה הבין-לאומית לבחינת איכות המחקר ב - MERCI .
עם זאת, מסקנותיה והמלצותיה של ועדת הערכת האיכות מלמדים על כךשמאז ש- .
MERCI הוקם ב- 2013 , הוא התנהל ללא תוכנית אסטרטגית מדעית וללא תוכנית תקציב .
נמצא כי הגם שהתקצוב הראשוני ל- MERCI אושר לשנים2013 - 2015, עד מועד .
סיום הביקורת באוקטובר 2020 טרם החליטההוות"ת אם תתמוך במודל המשך לפעילות .
המרכז, תוך אימוץ מודל להבטחת פעילות ארוכת הטווח של המרכז.
משרד מבקר המדינה ממליץ, נוסף על הקפדתה של הוות"ת ש- MERCI יכין תוכנית .
אסטרטגית מדעית, ועל מעקב אחר ביצועה, כי הוות"ת תעגן את הדרישה מכל גורם .
המפעיל תשתית מחקר מרכזית לגבש תוכנית אסטרטגית מדעית וליישמה באופן שיטתי.
הדבר יאפשר לה להבטיח פעילות אפקטיבית של תשתית המחקר המרכזית ומעקב סדור .
עוד מומלץ כי הוות"ת תבחן מינוי ועדות הערכה בי ן-לאומיות לכלל תשתיות .
המחקר המרכזיות במימונה לבחינת תפוקותיהן המדעיות ופעילותן השוטפת.
73 /החלטה תש"פ6, ישיבת הוות"ת2 (1090 ,) 27.
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 פיקוח ובקרה שלהוות"ת על הפעלת תשתיות מחקר .
הצורך בפיקוח ובקרה הוא פועל נגזר מהבטחת התועלת הצפויה לקידום תחום המחקר האקדמי .
שלשמה התשתית הוקמה בתמיכה תקציבית של הוות"ת או של פורום תל"ם.
חיצוני על המוסד המפעיל קראה ועדת הורן לוות"ת, במסגרת המלצותיה הכלליות במפת .
הדרכים לאקדמיה 2016, להקים צוות מיוחד ליישום תשתיות המחקר המרכזיות ולפיקוח עליהן.
צוות זה, לצד ועדת התשתיות של הוות"ת, צרי ך בין השאר לבחון באופן שוטף את הביצועים של .
באוקטובר 2018 גיבשההוות"ת תקנון מחייב לעבודת ועדת היגוי כללית לתשתיות מחקר , .
ובדצמבר באותה השנה קבעה את הרכבה.
בין יתר תפקידי ועדת ההיגוי, כפי שקבעה הוות"ת, .
עליה לעקוב אחר השימוש בתשתיות שהוות"ת מממנת והסדרת השימוש בהן, לרבות באמצעות .
מעקב אחר יישום אמות מידה להנגשתן לחוקרים, כפי שהגדירה הוות"ת במסגרת הקולות .
קוראים, בהפצת המידע בנושא השירותים הניתנים בתשתית ובתנאים שהכתיבה הוות"ת .
כשבחרה במוסד האקדמי הזוכה.
זאת ועוד, הוות"ת מסרה לצוות הביקורת באוגוסט 2020 כי היא עורכת בקרה על הפעלתן של .
היא ציינה שזהו גם הנוהל בנוגע לתשתיות המתוקצבות במסגרת .
פרויקטים של פורום תל" ם.
להלן דוגמאות לאופן ב יצוע הבקרה של הוות"ת על ההקמה .
וההפעלה של שתי תשתיות שנבדקו בביקורת.
המרכז הארצי לעכברים מהונדסים גנטית .
בקול קורא להקמת המרכז הארצי לעכברים מהונדסים גנטית נקבע כי האחריות לבקרה .
התקציבית תחול על אגף הכספים במוסד האקדמי.
את הבקרה המדעית תעשה ועדת היגוי .
ייעודית שהוות"ת תמנה , והיא תסייר במרכז סמוך להקמתו על מנת לבחון שהשירותים שהוצעו .
בשלב המענה של המוסד הזוכה על הקול קורא , אכן ניתנים באמצעות הפעלת התשתית.
ביולי 2020 עדכנה האוניברסיטה העברית אתהוות"ת לגבי התקדמות הפרויקט , והיא ציינה כי .
לאור המצב (מגפת הקורונה) חל עיכוב של 6 - 8 חודשים בהקמת התשתית החדשה, כאשר .
עבודות הבני יה של היחידה אמורות להתחיל בסוף 2020 ולהסתיים עד יוני2021 .
השלמת המבנה החדש פועלת היחידה בתוך בית החיות של קמפוס עין כרם באוניברסיטה .
העברית, כאשר הוות"ת העבירה כאמור עד מועד סיום הביקורת כ-4.
8 מיליון ש"ח מתוך הסכום .
באוקטובר 2019 ,החלה האוניברסיטה העברית להקים, במימון משותף שלה ושל הוות"ת .
את המרכז הארצי לעכברים מהונדסים גנטית, שנמצא בעת הזאת בשלבי הקמה.
מועד ועד מועד סיום הביקורת טרם התקיימה בדיקה או ביקורת של הוות"ת בנוגע לאופן .
הפעלת המרכז ועמידתו ביעדים המדעיים, התפעוליים והתקציביים שהאוניברסיטה .
התחייבה להם בקול הקורא.
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה באוקטובר 2020 מסרה הוות"ת למשרד מבקר המדינה כי אכן, טרם התקיימו ביקורים במרכז .
עצמו, משום שעדיין לא הסתיימה הקמתו.
הוות"ת הוסיפה כי רק לאחר שתושלם ההקמה צפוי .
נוכח החשיבות של תשתית המחקר והתקציב ש הוות"ת השקיעה בה , משרד מבקר .
המדינה ממליץ שהוות"ת תבצע מעקב שוטף אחר עמידת המרכז ביעדים המדעיים, .
התפעוליים ו התקציביים שנקבעו לו, בהתאם לשלבי ההקמ ה והתפעול שלו ותשלב .
ביקורים במקום במסגרת הבקרה שהיא מבצעת כדי לעמוד על הקשיים בשלבי ההקמה .
והדרכים לפתרונם, ולקדם את השלמת מעבר המרכז למבנה הקבע החדש.
משרד מבקר המדינה שהוות"ת תעקוב אחר מידת השימוש של חוקרים ממוסדות אחרים .
בתשתית המרכזית שהוקמה בתמיכתה, כדי לוודא שאין חסמים לשימוש זה.
המכון הלאומי לדימות ומחקר המוח האנושי .
המקור: המכון הלאומי לדימות ומחקר המוח האנושי .
בנובמבר 2013 פרסמההוות"ת לראשי האוניברסיטאות קול קורא ל הקמה או הפעלה של מרכזי .
מדע בתחום חקר המוח לצורך ביצוע מו"פ ומתן שירותי מו"פ לקהיליית המחקר באקדמיה .
ולקהיליית התעשייה בתחום מדעי המוח.
הקול קורא היה בשיתוף פורום תל"ם שבחן את ההצעה .
המכון הלאומי לדימות ומחקר המוח האנושי אמור להתמקד במחקר בשני תחומים עיקריים - .
האחד - דימות והשני - נגזרותיו, כאשר המכשיר המרכזי במרכז לחקר המוח הוא MRI-T-7 הנמצא .
בחזית הטכנולוגית בעולם לצורך מחקר נוירו-ביולוגי, והוא יחיד מסוגו בארץ.
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 במסגרת תנאי הסף שנקבעו בקול קורא נקבע בין היתר שהמרכז לחקר המוח יתחייב להעניק .
גישה ושירות לחוקרים ממוסדות אקדמיים, ממוסדות מחקר, ממרכזים רפואיים , מתעשיות .
עתירות ידע ומתאגידים ישראליים המעוניינים בשירות.
עוד נקבע כי הגישה למרכז תינתן על .
בסיס כללים ותעריפים שתאשר ועדת היגוי שיהיו חברים בה נציגים מהגופים החברים בפורום .
תל"ם ונציגים מהאקדמיה ומהתעשייה.
כמו כן, נקבע כי המוסד הזוכה יתחייב להמשיך ולאפשר .
גישה למרכז למשך חמש שנים לפחות מיום הקמתו, יכין תוכנית המשך להפעלת התשתית .
לאחר תום המימון של פורום תל"ם ויפרט שיתופי פעולה אפשריים עם מוסדות וגופים אחרים, .
במסגרת הבקרה והדיווח נקבע שהבקרה התקציבית תיעשה על ידי רואה חשבון שהמוסד הזוכה .
יעסיק ובאמצעות דיווח תקופתי לוות" ת.
כמו כן, ועדת ההיגוי של המרכז תמנה ועדה מקצועית .
שתהיה אמונה על הבקרה המדעית.
הוועדה המקצועית אמורה להתכנס אחת לשנה ולקבל דוח .
שנתי המפרט את הישגי המרכז ושיתופי הפעולה בהתאם.
בדצמבר 2014 עדכנההוות"ת את מכון ויצמן כי הצעתו, בשיתוף הטכניון, האוניברסיטה העבר ית .
והמרכז הרפואי ת"א ע"ש סורסקי (איכילוב), להקמת "מרכז לאומי להדמיה מוחית" , הכוללת .
הצטיידות של מכשיר MRI-T-7 , נבחנהבוועדת ההיגוי לתוכנית מדעי המוח של פורום תל" ם .
(להלן - ועדת ההיגוי לתוכנית מדעי המוח) ונמצאה מתאימה לתמיכה על ידי פורום תל"ם.
פי החלטת הוועדה, יממן פורום תל"ם את הקמת המרכז ורכישת הציוד הרלוונטי בסכום של עד .
40 מיליון ש"ח, כאשר 10 .
מיליון ש"ח נוספים ימומנו ממקורות אחרים .
ביולי 2015 העבירההוות"ת הנחיות ספציפיות למכון ויצמן ל צורך מימוש הקמת המרכז לחקר .
המוח, במסגרת מימון פורום תל"ם.
אחת ההנחיות הייתה הפעלת הציוד במקום נגיש בתחומי .
המוסד בתוך 18 חודשים ממועד אישור התוכנית ולמשך תקופה של חמש שנים לפחות, בדרך .
שתאפשר מתן שירות ללא משוא פנים לחברות ולמוסדות מחקר נוספים ולכל פונה המעוניין .
עוד הנחתה הוות"ת כי על מכון ויצמן להעביר לוועדת ההיגוי לת וכנית מדעי המוח מסמך המציג .
את אופן הקצאת זמני השימוש במרכז ואת התעריפים שייגבו עבור השירות, ולהמציא מדי שנה .
לוות"ת דוח ביצוע מפורט בנושא מדעי ותקציבי, לרבות הכנסות מתקציב פורום תל"ם.
בשנים 2015 - 2018 קיימה ועדת ההיגוי לתוכנית מדעי המוח ישיבות מספרובהן בחנה את .
התקדמות הפרויקט - סטטוס רכישת הציוד, סטטוס הביצוע הכספי ולו"ז משוער להמשך - .
המרכז לחקר המוח במכון ויצמן החל לפעול ביוני 2018, כאשר בדיקת תקציב המרכז בשנים .
תשע"ה-תשע"ח ( 2018-2015 ") מעלה כי עד כה השקיע פורום תלם בפרויקט כ-45 ,מיליון ש"ח .
ומתוכם 14 מיליון ש"ח במימון הוות"ת.
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה פורום תל"ם והוות"ת השקיעו 45 מיליון ש"ח בהקמת המרכז, והוא נדרש בין השאר לעמוד .
בתנאי סף ולהציג דוח ביצוע מדעי ותקציבי.
בביקורת נמצא כי בשלבי ההקמה ליוותה .
ועדת ההיגוי את הקמת המרכז.
אולם לאחר הקמת המרכז, ביוני 2018 ,הוות"ת לא עקבה .
אחר פעילותו באופן מיטבי - לא התקיימו דיוני סטטוס ב וות"ת לבחינת אופן הפעלת .
המרכז ולא נבדק אם הוא עומד במטרות שנקבעו לו במסגרת הקול קורא.
מיוני 2018 לא התקיימו ישיבות שלועדת ההיגוי לתוכנית מדעי המוח ושל המל"ג-הוות"ת .
לדברי מנהל המרכז, בתחילת הפעלת המרכז התקיימו כמה ביקורים של גורמים מהוות"ת, .
והאחרון בהם היה ככל כנראה ביוני 2019 .
שתי הדוגמאות שהוצגו עלהמרכז לחקר המוח ועל המרכז הארצי לעכברים מהונדסים .
גנטית, מצביעות על כך שהוות"ת אינה מקיימת פיקוח ובקרה מיטביים על תשתיות .
המחקר המרכזיות שהיא התוותה את התכלית והמתכונת להקמתן והשתתפה במימונן.
בתשובתה ציינה הוות"ת, כי לדעתה אין מקום לקבוע נוהל מחייב לעניין פיקוח ובקרה על .
תשתיות מחקר, וכי המל"ג-הוות"ת אינה גוף שתפקידו לפקח באופן הדוק על השימוש בתשתיות .
עוד הוסיפה הוות"ת, כי היא מקפידה לשמור על חופש אקדמי ומנהלי ולכן יש לצמצם .
את מידת מעורבות המל"ג-הוות"ת בתשתיות המחקר שמפעילים המוסדות עצמ ם.
משרד מבקר המדינה ממליץ לוות"ת כי נוסף על תקנון מחייב לעבודת ועדת ההיגוי שהיא .
מינתה, היא תגבש נוהל לגב י מתכונת הפיקוח והבקרה שעליה להפעיל על תשתיות .
מחקר מרכזיות שהיא מתקצבת, בהמשך להתחייבויות המוסדות כפי שנכללו במענה .
שניתן על ידם לקול הקורא שהופץ על ידה וכן לגבי אופן ניהול התשתית והנגשתה .
לחוקרים מחוץ למוסד הזוכה, ובכלל זה קביעת זהות הגורם המבקר, טיב הדיווחים .
הנדרשים מהמוסד המפעיל, מתכונת הביקורים במקום ולוחות הזמנים לביצוע הבקרה.
בנוסף, ממליץ משרד מבקר המדינה שהוות"ת תקיים ישיבה שנתית ובה תדון בכלל .
תשתיות המחקר המרכזיות שהוקמו בתמיכתה ובעמידתן ביעדיה ן וכן בתוכניות לשנה .
סיוע בכוח אדם, הנגשת התשתית וחסמים רגולטוריים .
כאמור, בתקנון ועדת ההיגוי לתשתיות מחקר שהקימה הוות"ת בדצמבר 2018 נקבע כיבין היתר .
עליה לעקוב אחר הסדרת השימוש בתשתיות המחקר שהוות"ת משתתפת במימונן, אחר יישומן .
של אמות מידה להנגשתן לחוקרים כפי שהגדירה הוות"ת במסגרת הקולות קוראים, ואחר הפצת .
המידע בנושא השירותים הניתנים בתשתית בתנאים שהכתיבה הוות"ת כשבחרה במוסד .
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 האקדמי הזוכה.
פעולות אלה נדרשות בעיקר כשמדובר בתשתית מחקר מרכזית שהמוסד הזוכה .
מפעיל לטובת כל החוקרים בתחום ומחוצה לו , שהוות"ת השקיעה בה משאבים לקידום הישגיהם .
להלן הפירוט וההתייחסות לתשתיות שנבדקו: .
גיוס כוח אדם: ועדת הורן ציינה בהקדמה למפת הדרכים לאקדמיה 2016 שיש צורך להכיר .
ולקדם היבטים שקשורים לכוח אדם טכני מקצועי לטיפול בתשתיות ו למתן תמיכה ושירות .
במסגרת הבקשה לקבלת מידע שהעביר משרד מבקר המדינה נשאלו סגני הנשיא ים למחקר .
על קשיים מרכזיים בהפעלה ובתפעול של התשתית.
בלוח שלהלן מפורטות התשובות שלגביהן .
ציינו מרבית סגני הנשיא ים שהן הגורם המקשה בתפעול תשתית מחקר מרכזית "במידה רבה" .
או ב"מידה רבה מאוד": .
לוח 7: הגורמים המקשים על הפעלת תשתיות מחקר מרכזיות .
הגורם ציינו "במידה רבה" או .
היעדר כוח אדם מיומן שינהל ויתפעל את תשתיות המחקר המרכזיות 5 מ- 8 משיבים .
קשיים בהכשרת כוח אדם מתאים לתפעול תשתיות המחקר המרכזיות 5 מ- 8 משיבים .
המקור: מידע מסגני הנשיאים למחקר באוניברסיטאות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהלוח עולה כי מרבית סגני הנשיא ים סברו כי היעדר כוח אדם מיומן לניהול ותפעול של .
התשתית וקושי בהכשרתו הם הגורמים שמקשים במידה רבה או במידה רבה מא וד על תפעולן .
של תשתיות המחקר המרכזיות.
על החשיבות שהוות"ת מייחסת לגיוס כוח אדם מתאים לניהול ולהפעלה של התשתית ניתן .
ללמוד מבקשת ההבהרות שהיא שלחה באפריל 2019 לאוניברסיטה העברית ולאוניברסיטת תל .
אביב, הנוגעת להתייחסותם לקול קורא להקמת המרכז הארצי לעכברים מהונדסים גנטית.
בבקשת ההבהרה ציינה הוות"ת כי ועדת ההיגוי שבחנה את הצעות האוניברסיטאות להקמת .
התשתית מייחסת חשיבות רבה לקבלת מידע לגבי האדם שיוביל וינהל את מרכז הייצור, ולכן .
נדרשו האוניברסיטאות להעביר מידע מפורט לגבי המנהל הנבחר, קורות חיים והיקף הניסיון .
74 סגני הנשיאים למחקר באוניברסיטאות התבקשו לציין באיזו מידה מקשים גורמים מסוימים על תפעול תשתיות .
המחקר המרכזיות במוסדותיהם, לפי סולם של חמש רמות: 1 )(כלל לא, 2 ,)(במידה מועטה3 ,)(במידה בינונית4 .
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה עולה מכך החשיבות הרבה שהוות"ת, חברי ועדת הורן ורוב סגני הנשיא ים למחקר .
באוניברסיטאות רואים באיוש כוח אדם מתאים ומיומן לניהול והפעלה של תשתיות .
בביקורת עלה כי במסגרת הקולות קוראים שהיא מפרסמת ובמסגרת פרסום המוסד הזוכה .
נוהגת הוות"ת להטיל את האחריות לגיוס כוח אדם ולתפעול התשתית על המוסד הזוכה.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי בטרם יוחלט על מסירת ביצוע הפרויקט למוסד כלשהו .
תוודא הוות"ת מול המוסד שיש לו את כוח האדם המקצועי לניהול, לתפעול ולתחזוקה .
בביקורת עלה כי המוסדות הזוכים מתקשים לעיתים לגייס את כוח האדם .
האיכותי הדרוש להפעלת התשתית, דבר שפוגע באיכות תפקודה.
הזוכים, המקימים ומפעילים תשתיות מחקר, לקבוע תהליכים לאיתור וגיוס של כוח אדם .
מתאים לניהול ותפעול של תשתיות מחקר וליצור את התנאים האופטימליים להנגשתה .
לכלל ציבור החוקרים, כפי שהתחייבו במסגרת הקול קורא.
לדוגמה, עלה כי במרכז לחקר המוח, שהוקם כאמור ביוני 2018 , קיים קושי בגיוס אנשים שיעבדו .
עם המערכות החדשות במרכז.
רק ביולי 2019 הצליח מנהל המרכז לגייס חוקרת חדשה.
בבעיה דומה נתקל גם המרכז הארצי לעכברים מהונדסים גנטית.
נמצא שמאז הקמתו באוקטובר .
2019 חסר למרכז כוחהאדם ה נדרש לתפעול תקין ומלא, ובכלל זה מנהל קבוע.
העברית, המוסד האקדמי המפעיל את המרכז, חיפשה מנהל קבוע למר כז ובדצמבר 2020 , יותר .
משנה לאחר פתיחתו, הצליחה האוניברסיטה לגייס מנהל קבוע למרכז ולמלא אחר ההתחייבות .
שלה כפי שבאה לידי ביטוי בהודעת הוות"ת על זכייתה.
בשתי הדוגמאות שצוינו עלה כי המוסדות האקדמיים שמפעילים את התשתית התקשו .
לגייס כוח אדם מתאים לניהול התשתית ולתפעולה.
נוסף על כך, לא נמצא כי המוסדות .
עדכנו את הוות"ת מבעוד מועד על קשיים אלו.
משרד מבקר המדינה ממליץ שהוות"ת תעקוב אחר גיוס כוח האדם המתאים למרכזים, .
תבחן הקצאת תקציבים ייעודיים לגיוס כוח האדם ותוודא קבלת דיווחים מהמוסדות בעניין .
עוד מומלץ כי המוסדות ה אקדמיים המפעילים את התשתית יפעלו לגיוס כוח אדם .
להפעלתם במהלך שלבי ההקמה ועם זכייתם, וזאת על מנת שעם תחילת הפעלתם יפעלו .
המרכזים באופן סדיר ומיטבי.
הנגשה מוגבלת: תשתית מחקר פתוחה לכלל החוקרים המדעיים בישראל היא קריטריו ן סף .
שוועדת הורן עמדה עליו .
בהתאם, היא ציינה את החשיבות שיש במתן גישה מלאה לקהילה .
האקדמית לכל תשתית מרכזית.
הוות"ת פועלת להבטיח הנגשה זו במסגרת הקולות קוראים .
שהיא מפרסמת; היא מציינת את הנושא, כאשר מבחינתה האחריות להנגשה מוטלת על הגוף .
המפעיל שצריך לעמוד בתנא י הוות"ת ובתנאי הקול קורא שהתחייב להם.
לדוגמה, עלה כי למעלה משנתיים מאז הקמתו, המרכז לחקר המוח סובל מניצול נמוך מאוד .
לעומת היכולת האמיתית שלו, וזאת הן מצד מכון ויצמן שהוא הגוף המפעיל והן מצד חוקרים .
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 חיצוניים לו.
במרכז פועלות שש קבוצות מחקר בלבדוכולן ממכון ויצמן.
המערכת פועלת כארבע שעות ביום בלבד, כאשר היקף פעולה סביר הוא כשמונה שעות ביום .
והיקף פעולה רצוי עשוי להגיע אף ל-12 .
במסגרת הביקורת ציין מנהל המרכז לחקר המוח כי הוא פעל להעלאת היקף הפעולה במרכז .
באמצעות הרצאות, פרסום קול קורא בעיתונים ובמרשתת (אינטרנט) וניהול פורום פתוח לכל .
המוסדות האקדמיים שהסביר על המרכז ועל יכולותיו .
אולם עד מועד סיום הביקורת לא הביא .
הדבר לגידול בשימוש בתשתית, ולמעשה היא אינה מנוצלת דיה.
דוגמה נוספת מבין התשתיות שנבדקו באופן מדגמי היא מידת הניצול המחקרי של המרכז .
למניפולציה גנטית בעכברים.
כאמור, המרכז נמצא בשלבי הקמה מאוקטובר 2019.
שהוחל בהקמתו הוא שירת 12 חוקרים מהאוניברסיטה העבריתומבית החולים הדסה אולם לא .
שירת חוקרים חיצוניים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר 2021 ציין סגן הנשיא ומנכ"ל האוניברסיטה העברית כי .
נכון לאותו מועד המרכז נותן שירות ל-33 חוקרים ב-47 פרויקטים בשלבי מחקר שונים (הצעה .
ראשונה, בדיקת היתכנות, ניסוי, המתנה לזן מתאים ועוד), ושליש מחוקרים אלה הם חוקרים .
מחוץ לאוניברסיטה העברית (בית חולים הדסה, אוניברסיטת בר אילן, הטכניון, אוניברסיטת בן .
גוריון ובית חולים שערי צדק).
מהאמור לעיל עולה כי במועד הביקורת הניצול של שתי תשתיות המחקר המרכזיות .
שהוות"ת, פורום תל" ם והמוסדות הזוכים עצמם - מכון ויצמן והאוניברסיטה העברית - .
השקיעו כ-70 מיליון ש"ח בהקמתן, עדיין היה חסר, לא מקסימלי ולא יעיל.
ההיגוי לתשתיות המחקר של הוות"ת, או גורם אחר בוות"ת, לא יזמו מעקב אחר פעולות .
המוסדות לעידוד שימוש החוקרים בתשתיות חדשות אלה ולא בחנו אם המוסדות הזוכים .
עמדו ברמת השירות שהתחייבו לה.
עוד יצוין כי לארבע תשתיות המחקר שצוינו לעיל יש אתרים במרשתת המתארים את התשתיות .
עצמן, את בעלי התפקידים ואת האפשרויות והדרכים לעבוד ולחקור בהן - הן לחוקרים מהמוסד .
האקדמי עצמו והן מחוצה לו.
גם בהתחשב בהשלכות שיש בשנה האחרונה למשבר הקורונה על המוסדות הזוכים - .
מכון ויצמן והאוניברסיטה העברית - ועל כלל מרכזי המחקר, מומלץ שהמוסדות הזוכים, .
בשיתוף הוות"ת, יפתחו תוכנית ויקדמו פרסומים בקרב כלל קהילת המחקר וגורמי .
התעשייה הרלוונטיים להרחבת השימוש של חוקרים בתשתיות מחקר מרכזיות אלו, על .
מנת להגדיל את התועלת שבהקמתן נוכח האתגרים בתחום המחקר המדעי שמציבה .
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה משרד מבקר המדינה מציין את החשיבות של הקמת פלטפורמה לתשתיות המחקר .
המרכזיות לשם ריכוז המידע הרלוונטי והנגשתו לחוקרים מכלל המוסדות האקדמיים .
דוגמה לפלטפורמה כזו ניתן לראות ב אתר האינטרנט של המשרד הפדרלי .
לחינוך ולמחקר של גרמניה המספק מידע מרוכז בדבר תשתיות מחקר מר כזיות75: אתר .
האינטרנט כולל מידע על הגופים העוסקים במחקר ובהם אוניברסיטאות, מכוני מחקר, .
מוסדות פדרליים, מוסדות מדינתיים (ברמת המדינות), אקדמיות למדעים, קהילות .
חוקרים, חברות תעשייתיות וארגונים במגזר התעשייתי.
כמו כן, האתר כולל מידע על .
תשתיות מחקר מרכזיות; ידיעות ופרסומים על מחקרים חדשים שמבצעים הגו פים .
העוסקים במחקר; מידע על תוכניות וקרנות למימון מחקרים; מידע על משרות בתחומי .
המחקר; מידע לחוקרים ממדינות אחרות המגיעים לבצע מחקרים ומידע על אירועים .
שונים המתקיימים בקשר לתחומי המחקר.
בתשובתה ציינה הוות"ת כי המל"ג-הוות"ת מציגה באמצעות הקרן הלאומית למדע, באתר הקרן, .
מידע אודות מאגר תשתיות המחקר (מוסדיות ומרכזיות) במוסדות, אשר עומד לרשות החוקרים .
מכלל האוניברסיטאות וכי היא שוקדת על עדכון המאגר שירכז את המידע.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי הוות"ת תעקוב אחר החשיפה והשימוש בפלטפורמה .
להנגשת תשתיות המחקר שהוקמה ע"י הק רן הלאומית למדע, תוודא עדכונו, בפרט בכל .
הנוגע לתשתיות מחקר מרכזיות, ותפעל להנגשתו לחוקרים מכלל המוסדות האקדמיים .
כמו כן, משרד מבקר המדינה ממליץ כי הוות"ת תבחן את האפשרות להנחות את המוסדות .
הזוכים בקולות קוראים להקמת תשתיות המחקר המרכזיות להבהיר במסגרת אתריהם .
במרשתת, הנגישים לציבור הרחב, כי המרכזים הוקמו בהשתתפות ובמימון של המל"ג - .
הוות"ת ושל גורמים ממשלתיים נוספים, והם מוגדרים כתשתיות מחקר מרכזיות הנגישות .
לחוקרים מהמוסד ומחוצה לו.
חסמים רגולטוריים: חסם מרכזי בהפעלת המרכז לחקר המוח, המשפיע גם על מידת הניצול .
של תשתית זו, הוא העובדה ש מכשיר MRI הוא מכשיר רפואישהשימוש המחקרי בו נעשה .
באמצעות ניסויים בבני אדם.
על כן, תנאי הפעלתו כפופ ים גם לרגולציה של משרד הבריאות; .
דהיינו, המרכז חייב לקבל את רישיון משרד הבריאות להשתמש בו, אף שהשימוש בו הוא לצורכי .
בהנחיות שקבעה הוות"ת ביולי 2015 , במסגרת הבחירה במכון ויצמן כמוסד הזוכה בקול קורא, .
הוטל על המכון לספק את כל התנאים הטכניים והמקצועיים להבטחת רמת השירותים, כולל .
העסקת כוח אדם מקצועי להפעלת הציוד.
עלה כי כבר באפריל 2016 פנה מכון ויצמן למשרד הבריאות בבקשה לקבל את הנחיותיו לגבי .
קבלת האישורים לצורך הפעלת המכשיר.
בדצמבר באותה ה שנה העביר המשרד את דרישותיו .
research -in-germany.
org/e n/research -landscape/research -organisations/research - .
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 למכון ויצמן, ורק במרץ 2019 ,, לאחר משא ומתן ארוך בין מכון ויצמן למשרד הבריאותאישר .
משרד הבריאות את השימוש במכשיר MRI-7 .
לצורכי מחקר לתקופה של שלוש שנים .
יוצא אפוא שעל אף המשאבים שהושקעו בהקמת המרכז, נדרש פרק זמן של כמעט שלוש .
שנים עד שמשרד הבריאות אישר את השימוש במכשיר.
כתוצאה מכך המרכז, שנפתח .
ביוני 2018 , לא יכול היה להתחיל לעבוד עד מרץ2019 .
על פי הערכת מנהל המרכז, .
תחזוקת המכשיר ללא שימוש עולה כ-11,000 ש"ח ביום.
בפרק זמן זה לא פנה מכון ויצמן .
לוות"ת כדי שתסייע לו בעניין, והוות"ת לא הייתה מעורבת בכך.
משרד מבקר המדינה ממליץ לוות"ת לשלב ב מדרג תקצוב הפרויקט לפי אבני ה דרך .
בהתקדמות, גם את הדיווח על קבלת כל האישורים הרגולטוריים הנדרשים, ובכך לוודא .
ניצול יעיל של המשאבים המיועדים למימון תשתיות המחקר.
ראוי גם שמוסדות הנתקלים .
בקושי בקידום פרויקטי תשתית יעדכנו את הוות"ת, מוקדם ככל שניתן, על מנת לנסות .
ולהסיר את החסם המעכב.
משרד מבקר המדינה ממליץ שהמל"ג-הוות"ת תהיה מעור בת בנושאים שבבסיס התנאים .
להפעלת תשתיות המחקר המרכזיות, ובמידת הצורך תסייע בהסדרת אישורים רגולטוריים .
מול הגורם הממשלתי הרלוונטי כדי שהשקעותיה בתשתיות אלו ינוצלו באופן מיטבי.
כך, מומלץ כי ועדת ההיגוי לתשתיות המחקר שהקימה תלווה את הטמעת אמות המידה .
הדרושות להפעלתן של תשתיות עתירות משאבים אלה ותסייע בכך, ותעדכן את הוות"ת .
מודל תקצוב לטווח ארוך של הוות"ת לתשתיות מחקר .
על מנת לאפשר הפעלה סדירה ויציבה של תשתית המחקר המרכזית, ועל מנת ליצור ודאות .
למוסדות המפעילים אותה ולגורמים המשתמשים בה, נדרש שתתלווה לה תוכנית תקציב .
לשם כך, נדרש שהוות"ת תגבש מודל לתקצוב ארוך טווח לכל תשתית מרכזית, הנגזר .
מעקרונות מדיניותה התקציבית ומותאם לצרכיה ולמאפייניה של התשתית המרכזית.
המרכז הישראלי לחקר הים התיכון - MERCI - גיבוש מודל לתקצוב רב-שנתי .
ניצול תקציב MERCI לפי התכנון של הוות"ת: המודל התקציבי שנקבע למימון MERCI הוגדר .
בקול קורא שפרסמה הוות"ת בשנת 2012 ,להקמת מרכז לחקר הים התיכון.
המרכז יהיה מינימום 60 מיליוןש"ח לתקופה של שלוש שנים, כאשר הוות"ת תשתתף ב -20 מיליון .
ש"ח, השותפים למרכז ישתתפו ב-20 מיליוןש"ח ממקורותיהם העצמיים ויגייסו עוד 20 מיליון .
ש"ח מגורמים חיצוניים ובהם תורמים.
המשך הפעלת המרכז ופיתוחו בשנים שלאחר מכן ייעשה .
ללא מימון הוות"ת, דהיינו ממקורות השותפים, מהכנסות המרכז ומתרומות .
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה תקציב תלת-שנתי ל- MERCI (לשנים2013 - 2015) שבו הייתה הוות"ת אמורה להשתתף בתקצובו .
בסכום של 20 מיליון ש"ח - 5 מיליון ש"ח בשנת2013 ,7 מיליון ש"ח בשנת2014 ו-8 מיליון ש"ח .
להלן פירוט התקציב וביצועובמימון הוות"ת, המוסדות החברים ב - MERCI (מקורות .
פנימיים) ומקורות חיצוניים.
לוח 8: תקציב MERCI וביצועו, 2013 - 2018 ( באלפי ש"ח) .
2013 2014 2015 סה"כ .
2015 2016 2017 2018 סה"כ .
תקציב 5,000 7,000 8,000 20,000 .
ביצוע 629 2,444 3,302 6,375 7,000 3,242 3,383 13,625 .
תקציב 10,000 16,000 22,000 48,000 .
ביצוע 5,702 15,521 21,804 43,027 29,518 25,538 11,943 66,999 .
תקציב 15,000 23,000 30,000 68,000 .
ביצוע 6,331 18,065 25,106 49,502 36,518 28,780 15,326 80,624 .
יתרה 8,669 4,935 4,894 18,498 .
על פי נתוני הוות "ת, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מהלוח עולה כי בשנים 2013 - 2015 ניצל MERCI רק כ-32% מסך התקציב שהקצתה לוהוות"ת.
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 נוכח שיעור הביצוע הנמוך של התקציב על ידי MERCI בכל אחת משלוש השנים2013 - .
2015 הסכימההוות"ת לפרוס את ביצוע יתרת התקציב על פני שלוש שנים נוספות, ויתרתו .
בוצעה בשנים 2016 - 2018 .
עלהכי MERCI לאהגיש לוות"ת תכנון תקציבי לשלוש השנים .
הנוספות - 2018-2016 וכי הדיווחים הכספיים השנתיים שהגיש MERCI לוות"ת עבור .
תקופה זו, הציגו רק נתוני ביצוע של התקציב ללא נתוני התכנון.
ראוי לציין כי MERCI עמד .
בהתחייבויותיו להעמדת מקורות פנימיים וחיצוניים בשיעור של 40 מיליון ש"ח בשנים .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר2021 , ציין ראש המרכז הישראלי לחקר הים התיכון, כי .
המימוש הנמוך יחסית של תקציבי הוות"ת בשנים הראשונות לפעילותו נבע בעיקר מכך שהם .
שימשו לרכישת ציוד חד פעמי, וכי בחירת הציוד הנכון ולמידת הפעלתו, שנעשו תוך כדי הקמת .
המרכז, היו תהליכים שנדרש להם זמן.
לפיכך רכישת הציוד נעשתה בקצב איטי יותר אבל .
אחראי יותר, והמרכז והוות"ת השתמשו בתקציב בצורה מבוקרת ובהתאם לצורך אמיתי בשטח.
משרד מבקר המדינה ממליץ כי הוות"ת, בבואה לאשר פריסת ביצוע יתרת תקציב לשנים .
נוספות, תבחן את הפערים והחסמים למימוש התקציב שהוקצה, וכן תנחה את מרכז .
המחקר להגיש תקציב מעודכן לשנים הנוספות עובר לאישור הפריסה.
היעדר מודל תקציבי ייעודי ארוך טווח: מודל התקצוב של הוות"ת ל- MERCI נבנה כאמור .
לשנים 2013 - 2015 , וניצול הסכום שהוקצה במסגרתו הוארך עד2018 בשלניצול חלקי שלו .
בשלוש השנים הראשונות.
אשר להמשך התקצוב לאחר שנת 2018, ל פי דרישת הוות"ת .
מנובמבר 2019 הגיש לה MERCI תוכנית תקציב מעודכנת אולם היא עדיין לא אישרה אותה.
בשל מצוקה תקציבית נזקק MERCI לסיוע תקציבי מהוות"ת גם מעבר לשנת 2018 , ולפיכך פנה .
לוות"ת בבקשה לקבלת תמיכה תקציבית.
במאי 2018 אישרההוות"ת ל- MERCI הקצבה חד-פעמית עבור שנת התשע"ט בסכום של 1.
הוות"ת גם הנחתה בהחלטתה את הצוות המקצועי שלה לבחון את הצורך בגיבוש .
מנגנון קבוע לתמיכה בשימוש בתשתיות המחקר הימי, ולהגיש לה המלצה בעניי ן זה במהלך .
המחצית הראשונה של שנת ה תשע"ט.
עלה שעד מועד סיום הביקורת טרם גיבשה הוות"ת עקרונות להקמת מנגנון קבוע לתמיכה .
בשימוש בתשתיות המחקר הימי.
על פי הוות"ת, החלטתה נדחתה בשל עיכוב שאינו תלוי בה, .
הנובע מעיכוב בהפעלת תוכניות שאמורות לספק מידע לגבי היקף הצעו ת המחקר בתחום .
המחקר הימי, ומהמתנה להמלצות ועדת ההיגוי הבין-לאומית לגבי היקף הביקוש הפוטנציאלי .
76 בסוף מאי 2018 שלח הממונה על ההקצבות למחקר בוות"ת הודעה למנכ"ל אוניברסיטת חיפה ולראש MERCI בדבר .
החלטת הוות"ת לאשר ל - MERCI את התמיכה התקציבית בסך1.
5 מיליון ש"חובדבר התנאים שעליהם למלא על .