HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
3 בשנת 2004 גבה המוסד ממעבידים דמי ביטוח בסכום של 30.
מיליארד ש"ח 794 דוח שנתי57ב .
על פי החוק, ההכנסה החייבת בדמי ביטוח משמשת בסיס לקביעת שיעורן של חלק מהגמלאות שמשלם המוסד.
גמלאות מחליפות הכנסה, כגון דמי לידה, דמי אבטלה, תגמול למשרתים במילואים וגמלאות לנפגעי עבודה ולתלויים בהם, מחושבות על בסיס ההכנסה החייבת בדמי ביטוח בחודשי רבע השנה שקדמו ל-1 בחודש שבו חל האירוע המזכה בגמלה (למשל, היום שבו החל שירות המילואים).
בחודשים אפריל עד ספטמבר 2006 בדק משרד מבק ר המדינה את הנושאים האלה: עדכון גמלאות מחליפות הכנסה של עובדים בעקבות ביקורות ניכויים שבהן חויב מעבידם לשלם הפרשי דמי ביטוח; האמצעים שנקט המוסד כלפי מעביד שלא דיווח לו על שכר ששילם לעובדיו או על כל רכיבי השכר ששילם; קיומם של הסדרים לחילופי מידע בין רשות המסים למוסד על ממצאי ביקורות ניכויים שעשו ועל בסיס החיוב שקבעו ומידת החיוניות של מידע כזה להגדלת הגבייה.
הבדיקה נעשתה במטה תחום ביקורת ניכויים ובמטה גמלאות מחליפות הכנסה במוסד.
כמו כן נעשו בדיקות השלמה ברשות המסים.
רישום מעבידים במוסד וקבלת דיווחים על שכר עובדים .
לפי תקנות הביטוח הלאומי (רישום), התשכ"ג - 1963 , מעביד חייב להירשם במוסד בתוך שבועיים מיום היותו לראשונה מעביד.
כדי להבטיח רישום מעבידים כנדרש מקבל המוסד מרשות המסים את פרטי המעבידים שפתחו בה תיק ניכויים.
על פי תקנות הביטוח הלאומי (גביית דמי ביטוח), התשי"ד - 1954 , על כל מעביד להגיש למוסד במועד תשלום דמי הביטוח בעד עובדיו, דין וחשבון על השכר ששילם לכל אחד מהם בפרק הזמן שלגביו מוגש הדין וחשבון.
במהלך השנה מקבל המוסד מרשות המסים דוחות שנתיים שהגישו לה מעבידים, ובהם פירוט חודשי העבודה של כל אחד מעובדיהם והשכ ר השנתי ששולם להם (להלן - טופס 126 .
) יצוין כי אף שעל פי התקנות האמורות על מעביד לדווח למוסד מדי חודש בחודש על השכר ששילם לכל אחד מעובדיו, המוסד קבע שבדוח שיגיש מעביד בכל חודש (בטופס 102 ) יצוין המספר הכולל של העובדים שהעסיק והשכר הכולל ששולם להם בלי פירוט השכר של כל אחד מהם.
המוסד הסביר כי מתכונת הדיווח הזאת נקבעה לפני שנים רבות בשל מגבלות טכניות שלא איפשרו למעבידים למסור למוסד בכל חודש נתונים על שכרו של כל עובד, ולמוסד - לקלוט נתונים אלה.
בדצמבר 2002 , לאחר שהממשלה החליטה 4 "להטיל על שר האוצר ושר העבודה והרו וחה למנות צוות לבחינת הדרכים לבניית בסיס נתונים של הכנסות משקי הבית במדינה" 5 , דנה .
4 החלטה 1602 , שהתקבלה במרס 2002 .
5 ,לפי ההחלטה, הצוות יכלול את "נציגי המוסד לביטוח לאומי, משרד האוצר, משרד המשפטים משרד העבודה והרווחה ומשרד ראש הממשלה.
בראש הצוות יעמדו מנהל המוסד לביטוח לאומי והמשנה לנציבת מס הכנסה.
הצוות יגיש את המלצותיו לשרים ולראש הממשלה עד לתאריך 1.
בין המוסד לרשות המסים היו חילוקי דעות לגבי אופיו ודרכי הקמתו של בסיס הנתונים האמור, וכל אחד מהם הגיש לממשלה המלצה משלו בעניין זה.
המוסד המליץ לבסס אותו, בין היתר, על נתוני השכר החודשי של כל עובד במשק, ואילו הרשות המליצה לבססו על נתוני שכר שנתיים.
לא התקבלה החלטה בעניין המוסד לביטוח לאומי 795 .
ועדת הכספים שליד מועצת המוסד באפשרות לשנות את מתכונת הדיווח החודשי של מעבידים למוסד מדיווח כולל לדיווח על שכרו של כל עובד.
אולם מועצת המוסד דחתה את הנהגת השינוי במתכונת הדיווח נוכח העלויות הגדולות, הכרוכות בביצועו ונוכח הצורך להשלים את פיתוחם של פרויקטים מרכזיים אחרים של המוסד.
אולם הוועדה החליטה לחזור ולדון בעניין רק לאחר שראש הממשלה ושר הרווחה יגבשו את עמדתם בדבר הקמת מאגר הכנסות של משקי הבית.
בדוחות קודמים של מבקר המדינה6 צוין כי בהיעדר דיווח של מעבידים על שמות עובדיהם ועל השכר החודשי שהם משלמים לכל אחד מהם, מתקשה המוסד לקיים בקרה נאותה על הדיווחים החודשיים של מעבידים על שכר עובדיהם, לקבוע זכאות של מבוטחים לגמלאות ולגבות ממעבידים וממקבלי גמלאות דמי ביטוח בשיעורים הקבועים בחוק.
היעדר מידע כאמור מקשה על המוסד בטיפולו בנושאים שיידונו להלן.
המוסד הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2006 , כי מינואר 2007 הוא יחייב כ- 153,000 מעבידים קטנים המעסיקים עד חמישה עובדים לדווח לו בכל חודש על כל רכיבי השכר שהם משלמים לכל אחד מעובדיהם בא מצעות טופס 102 .
חדש שעיצב למטרה זו המוסד הוסיף כי לאחר תקופת ניסיון הוא יבחן אפשרות להחיל את שיטת הדיווח האמורה גם על מעסיקים גדולים יותר.
ביקורת ניכויים - בדיקת דיווחי המעבידים .
על פי החוק, אם לא הגיש מעביד למוסד דין וחשבון על שכר עובדיו, רשאי פקיד גבייה ראשי שהמוסד מינהו לכך לקבוע בעצמו את סכום דמי הביטוח שעל המעביד לשלם.
כמו כן הוא רשאי לקבוע בעצמו את דמי הביטוח, אם שוכנע ששכר העבודה של עובדי המעביד גבוה מזה הנקוב בדין וחשבון שהגיש אותו מעביד.
במסגרת האגף לביטוח וגבייה במוסד פועלת היחידה "תחום ביקורת ניכויים" (להלן - יחידת ביקורת הניכויים), המונה 29 מבקרים.
תפקיד היחידה לבדוק אם המעבידים מדווחים על מלוא השכר החייב בדמי ביטוח על רכיביו השונים כמתחייב מהחוק, ואם הם מנכים את דמי הביטוח המתחייבים מכך; ולחייב את המעבידים בתשלום בהתאם לממצאי ביקורת הניכויים.
המוסד הסביר למשרד מבקר המדינה כי המעבידים שנעשית אצלם ביקורת ניכויים נקבעים בתכנית העבודה של יחידת ביקורת הניכויים.
מכוח החוק רשאי המוסד לבקש ממעביד להציג לפניו כל מסמך הדרוש לביקורת.
מבקרי הניכויים הונחו לבקש ממעבידים שהם עומדים לעשות אצלם ביקורת את המסמכים האלה: טופס ובו פירוט השכר השנתי ששילם המעביד לכל אחד מעובדיו, המוגש לרשות המסים אחת לשנה (טופס 126 ); טופס ובו דיווח על מספר העובדים שהעסיק המעביד ועל השכר החודשי הכולל ששילם להם (בלי לפרט את השכר ששולם לכל עובד), המוגש למוסד ולרשות המסים בכל חודש (טופס 102 ); טופס פרטי עובד (טופס 101 ); מאזני בוחן; כרטיסי יומן של הנהלת חשבונות; תיאומי מס של עובדים; רשימה של כלי רכב שהמעביד מעמיד לרשות עובדיו; שומות ניכויים של רשות המסים, אם הוכנו.
6 ראודוח שנתי 47 ( 1997) , בפרק "השירות להבטחת הכנסה- הטיפול בחובות", עמ' 751-752 ; דוח שנתי50( ב 2000) , בפרק "חוק ביטוח בריאות ממלכתי- פעולות המוסד", עמ' 651-652 ; דוח שנתי52( א 2001) ', בפרק "גביית דמי ביטוח ממעבידים", עמ 389-409 796 דוח שנתי57ב .
על פי חוק הגנת השכר, התשי"ח - 1958" , מעביד חייב לנהל פנקס בדבר שכר העבודה המגיע לעובדיו, והשכר ששולם להם, וכן חייב הוא למסור לעובדיו, בכתב, פירוט שכר העבודה ששולם והסכומים שנוכו".
הוראת החוק האמורה וההודעות שפורסמו מכוחה הן המקור לחובת המעביד למסור לעובדו תלוש שכר מפורט7 .
בחוזרים שרשות המסים שולחת למעבידים וללשכות השירות מפעם לפעם, מפורטים הנתונים שעל המעביד להציג בתלוש השכר ובריכוז השכר השנתי (טופס 106 ) הנמסר לעובד.
בחוזר מינואר 2006 קבעה רשות המסים את המתכונת של תלוש השכר שתונהג מאותו חודש, ולפיה תוצג המשכורת בתלוש השכר ובטופס 106 לפי הפירוט שלהלן: (א) התשלומים שניתנו לעובד לכיסוי הוצאותיו (החזר הוצאות); (ב) השכר בעד שעות נוספות ותשלומים שניתנו בשל מאמץ מיוחד או אירוע מסוים; (ג) שווי השימוש ברכב; (ד) ההכנסה מעבודה שלא נכללה בסעיפים (א) עד (ג) לעיל; (ה) סכום הזקיפה בגין כל קופה או קרן בנפרד; (ו) סך כל ההכנסה מעבודה.
להלן בטבלה מספר המעבידים הפעילים בדצמבר 2005 , מספר המעבידים שהמוסד עשה אצלם ביקורת ניכויים עד אותו חודש ושיעורם מכלל המעבידים8 , ושיעור המעבידים שנעשתה אצלם ביקורת ניכויים בשנים 2002 -2005 :מכלל המעבידים שהמוסד עשה אצלם ביקורת .
)(באחוזים שיעורם מכלל .
(באחוזים) מזה - מספר .
המעבידים מספר העובדים .
45 1 1,711 126,002 1-5 .
57 15 4,929 33,510 6-20 .
82 61 6,255 10,227 21-100 .
83 82 1,221 1,484 101-250 .
90 86 643 746 251 עובדים ויותר .
14,784 173,370 סה"כ .
* מעבידים שלא העסיקו עובדים בפרק הזמן האמור, קיבוצים ומסגרות להכשרה מקצועית.
הנתונים שלעיל מלמדים שהמוסד שם דגש על ביקורות ניכויים אצל מעבידים גדולים.
7 הודעה בדבר קביעת סוגי המעבידים החייבים לנהל פנקס שכר, י"פ תשל"ז 748 , י"פ תשס"ג 3604 , מפרטת את הפרטים ש מעביד חייב לרשום "בפנקס השכר ובפירוט השכר שהוא מוסר לעובדיו".
ובכלל זה: מספר ימי העבודה שבהם עבד העובד בפועל ומספר שעות עבודתו בפועל; השכר הרגיל; ערך השכר בעד שעת עבודה; תשלומים אחרים (כגון תשלומים בעד שעות נוספות ודמי הבראה); סך כל השכר והתשלומים האחרים ה חייבים במס הכנסה; ניכויים - ובהם, בין היתר, ניכוי מס הכנסה, דמי ביטוח לאומי ודמי ביטוח בריאות; הסכום הכולל שהעובד זכאי לקבל במועד התשלום; הסכום נטו לתשלום.
8 המידע נוגע לביקורת נתונים שנעשתה מנובמבר 1991 (החודש שבו החל המוסד לרשום במערכת הממוחשבת את ביקורות הניכויים שעשה) עד דצמבר 2005 .
המוסד לביטוח לאומי 797 .
המוסד הודיע בתשובתו כי יחידת ביקורת הניכויים שמה דגש על "ביקורות אצל מעסיקים גדולים, מאחר והם משלמים כ -80% מסה'כ התשלומים של דמי הביטוח".
עם זאת, ציין המוסד כי בתכנית העבודה לשנת 2007 שהכין ליחידה הוא נתן עדיפות "לביקורת אצל מעסיקים שלא בוקרו למעלה מחמש שנים", וכי קביעת מתכונת חדשה לדיווח על שכר עובדים שיחיל על מעסיקים קטנים החל בינואר 2007 , תאפשר לו "לערוך ביקורת ניכויים חלקית ממוכנת ולגלות מעסיקים החשודים בדיווחים כוזבים".
לדעת משרד מבקר המדינה, נוסף על תפקידו של המוסד לביטוח לאומי למצות מיצוי מיטבי את פוטנציאל הגבייה ממעבידים, עליו לדאוג שהחובה לשלם דמי ביטוח עבור עובדים תוטל על כל המעבידים באופן שוויוני בלי תלות בגודלו של המעביד, כדי שכל העובדים יוכלו למצות את זכאותם לגמלאות.
להלן בטבלה נתונים על מספר המעבידים שנעשו אצלם ביקורות ניכויים בשנים 2004 ו- 20059, מספר הביקורות שנעשו ומספר הביקורות שבגינן חויבו מעבידים לשלם דמי ביטוח; סך השכר שהמעבידים לא דיווחו עליו למוסד וסך דמי הביטוח שחויבו בהם בשנים האמורות: .
9 נמנו ביקורות ניכויים שעשייתן הסתיימה בשנת 2005 .
(באחוזים) שנת 2005 שנת 2004 .
17 3,167 2,715 מספר הביקורות שנעשו .
17 3,134 2,670 מספר המעבידים שנעשו אצלם הביקורות .
17 1,930 1,649 מספר הביקורות שבהן חויבו מעבידים .
בתשלום תוספת דמי ביטוח .
1 סכום השכר שלא דווח עליו (במיליוני .
2 סכום דמי הביטוח שבהם חויבו .
* יצוין כי 32 מעבידים שחויבו לשלם דמי ביטוח בסכום כולל של כ-8.
1 מיליון ש"ח, הגישו השגות למוסד על חיובם.
במועד קבלת הנתונים, אפריל 2006 .
, טרם קיבל המוסד החלטה בעניינם .
החיוב בדמי ביטוח נוגע ל-36 רכיבי שכר הכלולים בבסיס החיוב.
להלן בטבלה פירוט חמשת רכיבי השכר שבסיס החיוב שנקבע בהם בעקבות ביקורות הניכויים הנוגעות לשנים 2004 ו- 2005 :היה הגבוה ביותר .
סכומים של רכיבי שכר שהתגלו בביקורות הניכויים .
באחוזים מסך כל רכיבי השכר .
שלא דווח עליהם במיליוני ש" ח רכיבי שכר שמעבידים .
שנת 2005 שנת 2004 שנת 2005 שנת 2004 .
8 שווי תשלומים והטבות .
1 סך כל רכיבי השכר שלא דווח .
,ליחידת ביקורת הניכויים אין נוהלי עבודה כתובים אך יש שניתנות לעובדי היחידה הנחיות בכתב באמצעות חוזרים.
מנהלת היחידה הסבירה למשרד מבקר המדינה כי הנחתה את עובדי ביקורת הניכויים להחיל את הביקורת על פרק זמן של חמש שנים למפרע לכל היותר.
7% ) מ- 3,167 ביקורות הניכויים שהשלים המוסד בשנת 2005 נוגעות ליותר מחמש שנים למפרע, חלקן אף ל-12 .
שנים למפרע המוסד לביטוח לאומי 799 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על המוסד לגבש נהלים כתובים לעבודת יחידת ביקורת הניכויים, שייקבע בהם, בין היתר, פרק הזמן שעליו תחול הביקורת, ולוודא שמבקרי הניכויים ממלאים את הנהלים.
נהל]י[בתשובת המוסד נאמר כי "מ הביטוח והגבייה מצוי בשלבים ראשונים של כתיבת תדריך מקצועי מקיף בשיתוף אנשי מקצוע מתחומים שונים, שייאגד את כל ההנחיות והחוזרים המקצועיים שהופצו במהלך השנים, הן ע'י רשות המסים והן ע'י מינהל הביטוח והגבייה במוסד" שמטרתם ליישם ולפרש את הוראות החוקים והתקנות הר לוונטיים לאור הפסיקה העדכנית.
אשר לפרק הזמן שיש להחיל עליו את ביקורת הניכויים, הודיע המוסד כי הוא הוציא הנחיה למבקרי הניכויים בנושא זה.
עם זאת, ציין המוסד כי בנסיבות מסוימות מתחייבת ביקורת על פרק זמן ארוך מחמש שנים; למשל, כאשר מבקרי הניכויים מבססים את קביעותיהם על שומות של רשות המסים הנוגעות לפרק זמן כזה או כאשר מנהל תחום גבייה ממעסיקים במוסד מבקש לעשות ביקורת על פרק זמן כזה; למשל, בעקבות ממצאי חקירה שנעשתה אצל אותו מעביד.
האפשרות לעדכן גמלה מחליפת הכנסה בעקבות ביקורת ניכויים .
גמלה מחליפת הכנסה מחושבת על פי ההכנסה החייבת בדמי ביטוח בחודשי רבע השנה שקדמו ל-1 בחודש שבו חל האירוע המזכה בגמלה.
ככלל המוסד קובע את הזכאות לגמלאות מחליפות הכנסה ומחשב את סכומן על פי השכר הנקוב בתלושי השכר שהתובעים מגישים לו, אלא אם הוכיח התובע שהמעביד שילם לו למעשה שכר גבוה מזה שנקוב בתלושים.
בית הדין הארצי לעבודה פסק10 , כי כדי לקבוע אם מבוטח זכאי לגמלה מכוח החוק, ומהו סכום הגמלה שהוא זכאי לו, העמיד המחוקק לרשות המוסד, נוסף על תלוש השכר, מערכת כלים מיוחדת, המעוגנת בסעיף 298 " לחוק, ולפיוכל תביעה לגמלה שהוגשה למוסד תתברר בידי עובד המ וסד שהסמיכה לכך המינהלה (להלן - פקיד תביעות), והוא יחליט אם תינתן הגמלה ובאיזו מידה תינתן"11.
בפסיקה נקבע 12 כי "ברור, שבבוא פקיד תביעות להחליט אם 'תינתן הגמלה ובאיזו מידה תינתן' - עליו לבחון אם כל העובדות אשר להן טוענים הן נכונות, ועת מדובר בגימלה שהיא פונקציה של הכנסת המבוטח - אם אכן ההכנסה שלה טוענים, היא הנכונה.
ובמסגרת זו רשאי ואף חייב פקיד התביעות לאבחן בין 'אמת' ובין 'פיקציה'.
לפקיד התביעות רשות ואף חובה לבדוק, לפי סמכותו שבסעיף 298 לחוק, האם גימלה, הבאה להחליף הכנסה שפסקה, מבוססת .
10 /דב"ע (ארצי) מז 3-146 חוג'יראת נ' גל, פד"ע כ 19 ,27( א 1988 ) (להלן- פס"ד חוג'יראת); ב"ל (אזורי ירושלים) 1834/00 אלפרא נ' המוסד לביטוח לאומי , פדע -אור 40 (13 )813 ( 2004.
) 11 לפי החוק, כשמתברר אגב בדיקת זכאות לגמלה, שמעביד לא נרשם במוסד בהתאם לתקנות או לא שילם במועד את דמי הביטוח בעד העובד, רשאי המוסד לתבוע מן המעביד " סכום השווה לגמלאות בכסף ששילם המוסד ]לעובד[ , או שהוא עתיד לשלמן ]לו[ , ואת השווי הכספי של הגמלאות בעין שניתנו לזכאי לגמלה בקשר לאותו מקרה".
12 /דב"ע (ארצי) נב 0-140 ברכה נ' המוסד לביטוח לאומי, פד"ע כ"ד 523 ,526 ( 1992 ); ב"ל (אזורי חי') 3210/00 ורד נ' המוסד לביטוח לאומי, עבודה אזורי, כרך יג, 656 ( 2003.
על שכר אמיתי ולא פיקטיבי.
כל זאת "על מנת להבטיח לעובד המבוטח המשך רמת הכנסה לה היה זכאי לולא ה'אירוע המזכה '".
בפסיקה צוין כי "מקום בו ניתן תלוש שכר, חזקה שהוא משקף את המציאות, לפחות לגבי הסכום הכולל המופיע בו, אלא אם הוכח, מעדויות אמינות, אחרת.
דברים אלה אמורים גם לגבי מעביד המנהל לגירסתו 'ספרים כפולים '"13 .
עוד נקבע בפסיקה כי"לא יכול להיות ספק כי העובד זכאי לגמלה מהמוסד כאילו שולמו דמי הביטוח במלואם, וזאת באופן עצמאי ובלתי תלוי מזכויותיו של המוסד כלפי המעביד.
זכותו של עובד נובעת מסעיף 365 לחוקהביטוח הלאומי , הקובע: 'היה אדם ח ייב לפי חוק זה לשלם דמי ביטוח בעד הזולת ולא שילמם, יראו, לעניין הזכות לגמלה, כאילו שולמו '.
במקביל זכאי המוסד לשיפוי מהמעביד, אם אמנם זה האחרון לא שילם את דמי הביטוח במלואם, וזאת בהתאם לסעיף 369 "(א) לחוק14 .
יש שלאחר שהמוסד משלם לתובע גמלה מחליפת הכנסה, משל ם לו מעבידו הפרשים או תשלום הנוסף על שכרו החודשי הרגיל (לרבות תשלומים שניתנו כבונוס או כמענק השתתפות ברווחי המעביד ).
על פי תקנות הביטוח הלאומי (תשלום ופטור מתשלום דמי ביטוח ), התשנ"ה- 1995 , "הפרשים יראו כשכרו החודשי הרגיל של העובד, בעד החודשים שבעדם שולמו", ואילו "תשלום נוסף" או חלק ממנו יצורף לשכר החודשי הרגיל על פי הכללים שנקבעו באותן תקנות.
הגדלה בדיעבד של שכר העבודה הרגיל בעקבות תשלום הפרשים או תשלום נוסף יוצרת זכות להגדלת גמלה מחליפת הכנסה (כגון דמי לידה ותגמולים למשרתים במילואים).
במקרה כזה רשאי העובד להגיש למוסד תביעה לקבל הפרשי גמלה, ועל המוסד לחשב מחדש את הכנסת העובד בחודשי רבע השנה על מנת לקבוע את הפרשי הגמלה המגיעים לו.
רשאי להגיש תביעה להפרשי גמלה כאמור גם עובד שבעקבות ביקורת ניכויים אצל מעבידו נמצא שחלק משכרו לא נרשם לא בדיווח של מעבידו למוסד ולא בתלושי השכר שעל פיהם חושבה הגמלה מחליפת ההכנסה שקיבל.
משרד מבקר המדינה בדק אם בעקבות ממצאי ביקורת ניכויים אצל מעבידים וחיובם בתשלום הפרשי דמי ביטוח, תובעים עובדים מהמוסד הפרשי גמלאות מחליפות הכנסה.
הבדיקה נגעה לשני רכיבי שכר שביקורת הניכויים עסקה בהם - "שווי ארוחות" ו"פריסת שכר" (רכיבים שניתן לייחס אותם לעובדים מסוימים).
להלן הממצאים: תביעות לקבל הפרשי גמלה בגין תשלום "שווי ארוחות" ב- 3,167 ביקורות ניכויים הנוגעות לשנות המס 1993 -2004 שהשלים המוסד בשנים 2001 - 2005 , הוא מצא 1,709 מעבידים שלא דיווחו לו על "שוו י ארוחות" בסכום כולל של כ - 409.
8 מיליון ש"ח ששילמו לעובדיהם15 .
בשנת 2002 , שלגביה נעשתה בדיקה מפורטת, לא דיווחו 651 מעבידים על "שווי ארוחות" בסכום כולל של כ-53.
מיליון ש"ח לצורך הבדיקה וחישוב "שווי ארוחות" לעובד, התבסס משרד מבקר המדינה על נתונים מקובץ "ביטוח ושכר" של המוסד לשנת 2002 , שבו רשומים מספר העובדים שהועסקו אצל 354 מ-651 המעבידים האמורים.
בשנת 2002 שילמו354 המעבידים האמורים לעובדיהם "שווי ארוחות" בסכום כולל של 37.
26 :מיליון ש"ח כמפורט בטבלה להלן .
13 פס"דחוג'יראת, 26ב-ה, 27.
א 14 ( ב"לאזורי ב"ש ) 1218 /04 ששר נ' ברקוביץ, תק-עב 2005(1 ,) 6297 ',עמ 6299 ( 2005).
ביקורת ניכויים אחת נוגעת לארבע שנות מס בממוצע המוסד לביטוח לאומי 801 ""שווי ארוחות לעובד בממוצע לחודש (מעוגל) (בש"ח) טווח "שווי ארוחות" לעובד לחודש (בש"ח) מספר העובדים מספר המעבידים הקבוצה 571 500-931 330 5 א 106 50-499 15,279 145 ב 14 1-50 91,354 204 ג 106,963 354 סה"כ .
משרד מבקר המדינה בדק מי מהעובדים בקבוצה א' מימש את זכאותו לאחת מהגמלאות מחליפות ההכנסה (דמי לי דה, תגמול למשרתים במילואים ונפגעי עבודה), ומי מהעובדים בקבוצה ב' מימש זכאות לגמלת נפגעי עבודה.
עוד נבדק מי מהזכאים לגמלאות האמורות תבע לעדכן את גמלתו בעקבות ביקורת הניכויים.
בדיקה הזכאות לגמלאות מחליפות הכנסה של297 מ-330 'העובדים בקבוצה א- שהם כל העובדים בקבוצה זו ששכרם היה קטן מההכנסה המרבית ולכן הם עשויים להימצא זכאים להפרשים, ושהרכיב "שווי ארוחות" בהכנסתם היה בסכום של 500 ש"ח לפחות, העלתה כי 12 מהם נמצאו זכאים לתגמולים למשרתים במילואים ולדמי לידה.
תקופת רבע השנה ששימשה בסיס לחישוב הגמלה של העובדים האלה חלה בשנת 2002 .
נמצא כי בביקורת הניכויים הובא בחשבון "שווי הארוחות" כאחד מרכיבי ההכנסה של אותם עובדים.
אולם הואיל ו-12 העובדים האמורים לא הגישו תביעה למוסד בעקבות ביקורת הניכויים, לא עודכנו הגמלאות מחליפות ההכנסה שניתנו להם לפני ביקורת הניכויים.
לפי תחשיב שעשה משרד מבקר המדינה, לו עודכן הבסיס לחישוב הגמלה של 12 העובדים האמורים בסכום "שווי הארוחות", היו ארבעה מהם זכאים להפרשים של תגמולי מילואים בסכום של כ-31 עד 1,241 ,ש"ח582 בממוצע לעובד; ושמונה עובדות היו זכאיות להפרשים של דמי לידה בסכום של כ- 1,411 עד 2,606 ,ש"ח 1,574 .
בקבוצה ב' נמצאו 13,449 עובדים ששכרם בשנת 2002 .
היה קטן מההכנסה המרבית עם העובדים האלה נמנים 19 עובדים שנפטרו במהלך התקופה מינואר 2002 עד ינואר 2003 .
:הבדיקה הנוגעת לקבוצה ב' העלתה כדלקמן (א) העובדים שנפטרו : בדיקת הז כאות לגמלת נפגעי עבודה מכוחם של 19 העובדים שנפטרו העלתה כי השאירים של ארבעה מהם נמצאו זכאים לגמלת תלויים של נפגעי עבודה מכוח סעיף 131 לחוק, וכי חודשי רבע השנה שקדמו לפטירה חלו בשנת 2002 .
כמו כן הועלה כי זכאותם של שאירי העובדים האלה לגמלת תלויים נקבעה לפני מועד ביקורת הניכויים; כי הרכיב "שווי ארוחות" בשכר העובדים, בסך 60-100 ש"ח בחודש, לא הובא בחשבון בחישוב הגמלה; וכי גמלתם של התלויים שהניחו אחריהם לא עודכנה בעקבות ביקורת הניכויים.
על פי חישוב שעשה אגף לנפגעי עבודה במוסד לבקשת משרד מבקר המדינה, לו עודכן הבסיס לחישוב גמלת התלויים ששולמה לשאירי הנפטרים בסכום "שווי הארוחות", היו שאיריהם הזכאים לגמלת תלויים מקבלים בינואר 2007 תוספת של כ -27 עד44 ש"ח לגמלתם 802 דוח שנתי57ב .
השוטפת, וכן היו מגיעים להם הפרשים בסכום של 1,544 עד 2,370 ש"ח, בממוצע 1,913 ש"ח לשאיר, בעד פרק הזמן שממועד הפגיעה בעבודה עד אותו חודש.
(ב) העובדים האחרים : בדיקת מדגם אקראי של 153 מקרב 13,430 העובדים האחרים באמצעות הנתונים בקובץ "נפגעי עבודה" העלתה כי שניים מהם נפגעו בעבודה בשנת 2002 , ורבע השנה שקדם לפגיעה חל אף הוא באותה שנה.
נפגעים אלה נמצאו זכאים למענק חד -פעמי.
סכום המענק באותה שנה היה שווה ל -70 גמלאות נכות חודשיות 16 .
לפי חישוב שעשה המוסד לבקשת משרד מבקר המדינה, לו עודכן הבסיס לחישוב המענק בסכום הרכיב "שווי ארוחות" (70 ו-122 ש"ח בחודש), שעל פי ממצאי ביקורת הניכויים שולם להם בחודשי רבע השנה שקדמו לפגיעתם, היה סכום המענק המשולם להם גדול מזה שקיבלו ב - 210 וב-623 .
ש"ח על פי אומדן סטטיסטי שעשה משרד מבקר המדינה, לו עודכן הבסיס לחישוב גמלת נפגעי עבודה בסכום הרכיב "שווי ארוחות" לכל 13,430 העובדים שהמדגם האקראי נוגע אליהם, היו אלה מהם שנפגעו בעבודה ורבע השנה שקדם לפגיעתם חל בשנת 2002 , מקבלים הפרשי גמלה בסכום כולל של כ- 73,000 .
בבדיקת הזכאות של עובדים לגמלאות מחליפות הכנסה נמצא כי שניים מ - 13,430 העובדים האמורים (שלא עלו במדגם האקראי) נמצאו זכאים לקצבה בגין פגיעה בעבודה שאירעה בשנת 2002 .
בביקורת הניכויים שעשה המוסד אצל מעבידם נמצא ש"שווי ארוחות" בסכום של 453 .
ש"ח בחודש שהוא חלק משכרם לא דווח למוסד, ולא שולמו עליו דמי ביטוח לאחר מועד ביקורת הניכויים לא תבעו הנפגעים האלה לקבל הפרשי גמלה.
על פי תחשיב שעשה האגף לנפגעי עבודה במוסד לפי בקשת משרד מבקר המדינה, לו עודכן הבסיס לחישוב הגמלה של שני נפגעי העבודה האלה בסכום הרכיב "שווי ארוחות" בינואר 2007 , היה אחד מהם זכאי לקבל הפרשי גמלה בסכום של כ- 7,000 ש"ח, וגמלתו השוטפת הייתה גדלה בכ-100 ש"ח בחודש; ואחד מהם היה זכאי לקבל הפרשי מענק חד-פעמי בסכום של כ- 4,000 .
ש"ח יצוין כי גמלאות לנפגעי עבודה ולתלויים בהם משולמות, בדרך כלל, במשך פרקי זמן ארוכים.
לכן גם אם נגרע מהגמלה השוטפת סכום קטן יחסית, לאורך זמן, יש בו כדי להסב לזכאי הפסד ניכר.
תביעות לקבל הפרשי גמלה בגין פריסת שכר על פי תקנות הביטוח הלאומי (תשלום ופטור מתשלום דמי ביטוח), התשנ "ה- 1995 , שהיו בתוקף עד ינואר 2003 , שכר הניתן לעובד נוסף על שכרו החודשי הרגיל , ש שיעורו נמוך ממחצית שכרו החודשי הרגיל של העובד, יצורף - לעניין תשלום דמי ביטוח - לשכר החודש שבו שולם.
אם שולם תשלום נוסף בעד פרק זמן שחל בשנת המס שבה שולם או בעד פרק זמן שחל בשנת המס שאחריה, יש לחלקו במספר החודשים שבהם הועסק העובד בשנת המס המתאימה.
בינואר 2003 נכנס לתוקף תיקון של התקנות האמורות.
מאותו חודש יש לפרוס את השכר בדרך שנקבעה בתקנות.
16 על פי סעיף107 לחוק, מיולי 2003 שווה סכום המענק ל-43 .
גמלאות נכות חודשיות המוסד לביטוח לאומי 803 .
בביקורות ניכויים שהשלים המוסד בשנים 2001 -2005 הועלה כי 419 מעבידים ששילמו לעובדיהם תשלום נוסף (לרבות תשלומים שניתנו כבונוס או כמענק השתתפות ברווחי המעביד) בסכום של כ-51 מיליון ש"ח, לא פרסו את התשלום הנוסף כמתחייב מהתקנות האמורות17 .
משרד מבקר המדינה בדק אם עובדים של המעבידים האמורים תבעו לקבל הפרשים של גמלאות מחליפות הכנסה לאחר שמעבידם חויב בהפרשי דמי ביטוח בעקבות ביקורת ניכויים שנעשתה אצלו.
לצורך הבדיקה נבחר מדגם אקראי של 47 (כ-11% ) מ -419 המעבידים האמורים.
בדיקה באמצעות נתונים בקובצי הגמלאות במוסד העלתה כי 57 עובדים של20 מהמעבידים שעלו במדגם קיבלו גמלאות מחליפות הכנסה (גמלת מילואים, דמי פגיעה או דמי לידה) בשנים שביקורת הניכויים עסקה בהן, וכי אי-פריסת השכר הנוסף היה בה כדי להשפיע על הכנסתם ברבע השנה המשמש בסיס לחישוב הגמלה; אולם הבסיס שלפיו חושבו גמלאותיהם לא עודכן.
לפי תחשיב שעשה משרד מבקר המדינה, לו הגישו העובדים שעלו במדגם תביעה לקבל הפרשי גמלה בעקבות ביקורת הניכויים, כל אחד מהם היה זכאי לקבל הפרשים בסכום כולל של כ- 1,700 .
ש"ח בממוצע על פי אומדן סטטיסטי של משרד מבקר המדינה, לו עודכן הבסיס לחישוב הגמלאות מחליפות ההכנסה של עובדי 419 המעבידים האמורים, היו העובדים זכאים להפרשים בסכום כולל של כ- 867,000 .
ש"ח מניתוח הנתונים דלעיל עולה שחיוב מעבידים בדיעבד בתשלום דמי ביטוח על רכיבים שונים של הכנסת עובדיהם בעקבות ביקורת ניכויים, לא השפיע למעשה על שיעורן של גמלאות מחליפות הכנסה ששולמו למי מעובדיהם שנמצא זכאי לקבלן, אף שגמלאות מסוג זה צריכות להיקבע על בס יס ההכנסה שבעדה משתלמים דמי הביטוח.
הטבות בעין הניתנות לעובדים והצגתן בתלוש השכר .
על פי החוק, "( 1 ) מי שבתכוף לפני שירותו במילואים היה עובד וברבע השנה שקדם לשירותו עבד לפחות 75 ימים אצל מעביד אחד או במקום עבודה אחד, או מי ששכרו משתלם על בסיס של חודש או יותר, ישלם לו מעבידו את התגמול המגיע לו; (2 ) התגמול ישולם לכל המאוחר ביום שבו היה משתלם שכרו אילולא שירת במילואים והוסיף לעבוד ; (3 ) דין התגמול המגיע לעובד לפי סעיף.
המוסד יחזיר למעביד את התגמול ששילם המעביד לעובדו .
עם זאת, " השר רשאי לקבוע סוגי מקרים, שבהם ישולם התגמול לעובד במישרין מאת המוסד", על אף ההוראות האמורות.
מההתכתבויות של המוסד עם מעבידים שונים בשנים 2001 -2005 בנושא כלילת כל רכיבי השכר בתלוש עולה שיש בין המוסד למעבידים מחלוקת משפטית על זכותם של המעבידים לקבל החזר של תגמ ולי מילואים שנתנו לעובדיהם בעד הטבות בעין שלפי החוק נחשבות להכנסה ושולמו עבורן דמי ביטוח, אך הן לא נרשמו בתלושי השכר של העובדים.
17 הבדיקה כללה טעויות של מעבידים שגרמו למוסד הפסד של דמי ביטוח בסכום כולל של לפחות 5,000 .
ש"ח 804 דוח שנתי57ב .
המוסד, יש לכלול בתלוש השכר גם את ההטבות האמורות.
כנגד טענו המעבידים שאין בסיס בחוק לדרישת המוסד לכלול בתלושי השכר של עובדיהם את שוויין של הטבות בעין.
בהתכתבות פנימית של המוסד מדצמבר 2005 עמד המוסד על התופעה שמעבידים "אינם כוללים בתלוש השכר את כל הרכיבים ששולמו לעובד".
צוין שיש לתופעה זו "השלכות הן על תשלום גמלאות שלא כדין (השכר הרשום בתלושי השכר נמוך מהשכר ששולם לעובד בפועל), והן על מיצוי זכויות בגמלאות מחליפות שכר".
מממצאי הביקורת עולה שבעקבות ביקורות ניכויים אצל מעבידים לא הוגשו תביעות של עובדים לקבלת הפרשי גמלאות מחליפות הכנסה; שכן עובדים אינם יודעים כלל על ביקורות ניכויים שעושה המוסד אצל מעבידם, ואינם ערים להשפעה שעשויה להיות לממצאי הביקורות על זכאותם להפרשי גמלה.
בנסיבות אלה מתקשים עובדים לממש את מלוא זכאותם לגמלאות האמורות.
לפי חוק הודעה לעובד (תנאי עבודה), התשס"ב- 2002 (להלן- חוק הודעה לעובד), והתקנות שהותקנו על פיו, על המעביד להודיע לעובדיו על כל שינוי שחל בתשלומיו בעבור תנאים סוציאליים שהם זכאים להם.
חוק זה מוסיף על זכותו של עובד - לפי חוק הגנת השכר, התשי"ח- 1958 , וההודעות מכוחו- לקבל ממעבידו פירוט בכתב של "סך כל השכר והתשלומים האחרים החייבים במס הכנסה" ופירוט של הסכומים שנוכו משכרו, בכלל זה הניכוי של דמי ביטוח ל אומי.
לפיכך עם סיכום הממצאים של ביקורת ניכויים אצל מעביד, על המוסד להעמיד את המעביד על חובתו להודיע לעובדיו על ממצאים אלה ולציין לפניו כי הפרת ההוראות של חוק הודעה לעובד היא עבירה פלילית.
על המוסד לבחון מהי דרך הפעולה הראויה והיעילה להגשמת הזכויות של מבוטחיו הזכאים לגמלה מחליפת הכנסה.
ראוי שהמוסד ישקול לבוא בדברים עם מינהל ההסדרה והאכיפה שבמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת), המופקד על האכיפה של חוקי העבודה, לרבות חוק הודעה לעובד, כדי לבחון את האפשרות שהמוסד ימסור למשרד מידע זמין ומדויק על מעב ידים שביקורת הניכויים העלתה שהפרו את חוקי העבודה.
מידע כזה יוכל להביא לייעול פעולות משרד התמ"ת לאכיפת חוקים אלה.
הואיל והמידע על ממצאי ביקורות הניכויים שעשה המוסד אצל מעבידים ועל עובדים שהוא שילם להם גמלאות מחליפות הכנסה נמצא ברשות המוסד, ראוי שישקול את ה אפשרות להודיע לכל אחד מהעובדים שממצאי ביקורת הניכויים נוגעים לו, על השפעתם האפשרית של הממצאים על זכאותו להפרשים של גמלאות מחליפות הכנסה שקיבל ממנו.
המוסד הודיע בתשובתו כי הוא ער לזכותו של העובד לקבל הפרשי גמלה בעת שחל שינוי בשכרו, ולאמות המידה להפעלת סמכו תו של פקיד התביעות בבירור תביעה לגמלה, כפי שנקבעו בפסיקת בתי הדין לעבודה.
אולם המוסד לא יוכל לוותר על הדרישה להמצאת תלוש שכר מעודכן, משום שאין לו כלים זמינים המאפשרים לבדוק אלפי תביעות להפרשים, שצפוי שיוגשו לו, בלי שתהיה בידיו אסמכתא ראויה.
המוסד לביטוח לאומי 805 .