HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
)(א בתיקון 2008 נקבע כי השר להג"ס רשאי לקבוע הוראות לעניין דרך הכנתה של הצעה לתכנית וכן לגבי מסמכים נוספים שיידרשו ותנאי הסף שבהם נדרש לעמוד מומחה המעניק חוות דעת לגבי צמצום זיהום האוויר הנובע מתחבורה בתחום הרשות המקומית (מקצוע, השכלה, כישורים וניסיון תעסוקתי).
לקביעת ההוראות האמורות על ידי המשרד להג"ס חשיבות רבה לנוכח הסמכות שניתנ ה לו לחייב רשויות מקומיות להכין תכניות תחבורה.
הועלה כי רק בתחילת 2012 , כמעט ארבע שנים מאז נחקק תיקון 2008 ויותר משנתיים לאחר שליחת מכתביו האמורים של השר להג"ס לרשויות מקומיות בעניין תכניות להפחתת זיהום אוויר מתחבורה בתחומן, הפיץ המשרד להג"ס לרשויות מקומיות "מדריך לרשות המקומית להכנת תכנית עירונית לצמצום זיהום אויר מתחבורה" (להלן - המדריך להכנת תכניות).
המדריך הגדיר את המתודולוגיה להכנת התכנית בשלבים האלה: תיאור ובחינה של איכות האוויר במצב הקיים (זיהוי מוקדי הזיהום והמזהמים העיקריים); חיזוי איכות האוויר בשנת היעד של התכנית בתרחיש "עסקים כרגיל" (על יסוד מגמות גידול התנועה ותכניות הפיתוח של העיר); בחינת הפערים אל מול ערכי הסביבה והיעד (הגדרת מטרות ויעדים מדידים 1094 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לתכנית: עמידה בערכי סביבה, אחוזי הפחתה); בחינת אמצעי מדיניות המתאימים לעמידה ביעדי התכנית; בחירת אמצעי המדיניות והגדרת התכנית העירונית (ובכלל זה מתווה ליישום, לוחות זמנים, אבני דרך ליישום ותקצוב); הגדרת תכנית לניטור ובקרה של איכות האוויר; הפצת התכנית על פי פקודת התעבורה ואישורה על ידי הרשות המקומית, המשרד להג"ס וגורמים נוספים.
משרד מבקר המדינה מעיר למש רד להג"ס כי בשל חשיבות הנושא היה מקום שדרישותיו מהרשויות המקומיות להכין תכניות כאמור יבהירו מהי המתודולוגיה להכנת התכניות הדרושות .
הפצת המדריך לרשויות המקומיות באיחור כה רב תרמה לפיגורן של הרשויות המקומיות בהכנת התכניות ובהגשתן למשרד.
(ב) למדריך להכנת תכני ות צורף נספח ובו המלצות של משרד התחבורה לרשויות המקומיות לקידום כמה נושאים: עידוד תחבורה ציבורית, תחליפים לרכב פרטי, ניהול תנועה, מדיניות חניה, התקנת אמצעים להפחתת פליטה מציי רכב עירוני וציבורי במכרזים של הרשות המקומית, אכיפה ותכנון משולב של תחבורה ציבורית ושימושי קרקע.
כמו כן נכללו בנספח הנחיות של משרד התחבורה לרשויות להכנת תכניותיהן להפחתת זיהום אוויר בתחומן: (1 ) .
רשות מקומית לא תאפשר סגירה של נתיבי תחבורה ציבורית או צמצומם (2 ) .
לא ייסגרו נתיבי תחבורה לכלי רכב ללא תיאום עם משרד התחבורה (3 ) בקביעתהיעדים יש להביא בחשבון תכניות עתידיות של משרד התחבורה בתחום הרשות המקומית.
(4 ) לאחר הכנת תכנית תחבורה לצמצום זיהום האוויר בתחום הרשות יש להעבירה לאישור משרד התחבורה.
(5 ) כל פעילות שתבצע הרשות המקומית כפופה לסעיפים 18-16 ,לתקנות התעבורה התשכ"א- 196153 (להלן - תקנות התעבורה).
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס ולמשרד התחבורה כי יש מקום שיכינו במשותף מדריך ובו המלצות והנחיות לרשויות המקומיות להכנת תכניות תחבורה המקובלות על שני המשרדים כדי להקל על הרשויות המקומיות את הכנת תכניות התחבורה שלהן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע המשרד להג"ס כי הוא "מקבל את הערת המבקר ביחס לצורך בהגברת שיתוף הפעולה בין המשרדים בנוגע להפחתת זיהום אוויר מתחבורה".
53 סעיפים העוסקים בסמכות המפקח על התעבורה לקבוע בהודעה ברשומות את דוגמאות התמרורים, סוגיהם, מידותיהם, צבעיהם ומשמעויותיהם; סמכויות רשות התמרור המרכזית ומגבלות רשות התמרור המקומית; קבלת הסכמה מרשות התמרור המרכזית והתייעצות עם קציני משטרה בקביעת הסדרי תנועה.
המשרד להגנת הסביבה 1095 .
:שם הדוח פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הכנת תכניות על פי חוק אוויר נקי .
11 נכנס לתוקף חוק אוויר נקי54 , שבכללו סעיפים9-12 , המעניקים לשר להג"ס סמכו יות רחבות מאלה שהוענקו למשרד להג"ס בפקודת התעבורה לעניין הרשויות המקומיות.
בין היתר, הוסמך השר להכריז בצו על אזור מסוים כאזור נפגע זיהום אוויר.
להכרזה של השר להג"ס על אזור עירוני כעל אזור נפגע זיהום אוויר עשויות להיות, מטבע הדברים, השפעות ניכרות על עשרות אלפי תושבים המתגוררים ושוהים באזור.
לפיכך הליכי הבחינה וההחלטה בנושא זה חייבים להיות סדורים וקפדניים.
מאחר שמדובר בסמכויות חדשות שהוקנו לשר להג"ס ולמשרדו ומאחר שמטבע הדברים חוק אוויר נקי אינו מפרט את כל ההליכים, השלבים ואמות המידה הנדרשים להפעלתן, נדרש כי לקראת כניסתו של החוק לתוקף יכין המשרד להג"ס נוהל או כמה נהלים שיפרטו ויבהירו את מה שאינו מפורט וברור דיו בחוק.
לדוגמה, בחוק נקבע כי אזור יוכרז כאזור נפגע זיהום אוויר אם יש בו "חריגה מתמשכת או חוזרת ונשנית מערכי סביבה או זיהום אוויר חריג", אך לא מוגדר בחוק מהי "חריגה מתמשכת" ובאיזו תדירות נחשבת חריגה ל"חוזרת ונשנית".
כמו כן לא מצוין בו פרק הזמן שניטור הנתונים בו יכול לשמש בסיס מספק להכרזה על אזור נפגע זיהום אוויר, והוא אינו עוסק בשונות בין אזורים (לדוגמה אזור תעשייה לעומת אזור מגורים) ובמשמעותה לעניין התנאים להכרזה.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, יותר מחמש שנים מאז נחקק חוק אוויר נקי ושנתיים ועשרה חודשים מאז נכנס החוק לתוקף, לא עיגן המשרד להג"ס נוהל מפורט ליישום סעיפים חשובים ורגישים אלה בחוק.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי עליו לקבוע, ללא דיחוי, נוהל שיעגן את ההליך הנדרש לצורך הכרזה על אזור מסוים כאזור נפגע זיהום אוויר, ולפרט בו, בין היתר, אמות מידה ברורות להכרזה המותאמות לאזורים שונים, לוחות זמנים, תהליכי קבלת החלטות, בעלי תפקידים במשרד שצריכים להיות מעורבים בהליך, סמכויותיהם ודרכי התקשרות עם גורמים חיצוניים, כגון רשויות מקומיות ומשרדי ממשלה.
כמו כן יש לפרט בנוהל את ההליכים שבהם יורה המשרד לרשויות מקומיות להכין תכניות לצמצום זיהום האוויר בתחומן, יעקוב אחר ביצוע הוראותיו ויטיל עיצומים, על פי סעיף 53()(א1 ) לחוק אוויר נקי, על מי שלא מקיים אותן.
בסעיף11 כי באזור מסוים ]להגנת הסביבה [ לחוק אוויר נקי נקבע כי "נוכח השר קיימים חריגה מתמשכת או חוזרת ונשנית מערכי סביבה או זיהום אוויר חריג, יכריז, בצו, על האזור כאזור נפגע זיהום אוויר ויודיע על כך לרשויות המקומיות שבתחום האזור הנפגע זיהום האוויר.
הכרזה כאמור לענ יין זיהום אוויר חריג הנובע מחשש לפגיעה חריגה בבריאות הציבור או בסביבה, תיעשה לאחר שהשר פנה למנהל הכללי של משרד הבריאות וקיבל את חוות דעתו בעניין".
על פי סעיף 12 לחוק, אם הכריז השר להג"ס על אזור כאזור נפגע זיהום אוויר, על רשות מקומית באזור זה שמספר תושביה ג דול מ - 30,000 להכין תכנית פעולה לנקיטת אמצעים לשיפור איכות האוויר בתחומה.
אם קבע השר בצו כי זיהום האוויר נובע בעיקרו מתחבורה, .
54 חוץ מסעיף אחד, שנכנס לתוקף כבר ב - 2008 ונוגע לפרסום נתונים על אודות זיהום האוויר בפרסומות לכלי רכב.
שם הדוח: פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תוכן התכנית לפי הוראות סעיף77 א לפקודת התעבורה בשינויים המחויבים ותכלול הוראות לניהול ולהסדרה של התחבורה בתחומה של הרשות.
לקראת כניסתו של חוק אוויר נקי לתוקף ובמהלך קביעת תקנותיו קיים המשרד להג"ס מגעים עם משרד הבריאות בעניין איכות האוויר בגוש דן, בחיפה והקריות ובירושלים, ובמהלכם הוצגו ממצאי ניטור איכות האוויר באזורים אלה והוצע להכריז עליהם כעל אזורים נפגעי זיהום אוויר.
בינואר 2011 שלח מנכ"ל משרד הבריאות מכתב לשר להג"ס דאז ובו הביע תמיכה בהצעה של המשרד להג"ס להכריז על אזורים אלה כאזורים נפגעי זיהום אוויר, בין היתר כיוון ששיעורי המזהמים באוויר שנמצאו בהם גורמים ל"סיכון יתר לתחלואה ותמותה".
הביקורת העלתה כי המשרד להג"ס התמהמה בטיפול בנושא, ורק כעבור חמישה חודשים, ביוני 2011 , פנה השר להג"ס דאז למנכ"ל משרד הבריאות, הציג לו טיוטה של ההכרזה וביקש לקבל ממנו חוות דעת "טרם ההכרזה כנדרש לפי הוראות החוק".
באוגוסט 2011 שלח מנכ"ל משרד הבריאות מכתב לשר להג"ס ובו הביע שוב תמיכה בכוונתו להכריז על אזורים נפגעי זיהום אוויר, כהגדרתם בחוק אוויר נקי.
בין היתר, ציין מנכ"ל משרד הבריאות במכתבו כי בגוש דן ובאזור ירושלים אפשר להתרשם מחשיפה ניכרת למזהמים שמקורם בתחבורה, ואילו באזור חיפה והקריות החשיפה הסביבתית העיקרית היא למזהמים שמקורם בתעשייה.
עוד ציין במכתבו כי זיהום אוויר שעיקרו מתחבורה הוא "בעיה ההולכת וגוברת ככל שגדלים ריכוזי האוכלוסייה, וראוי ונכון להתייחס אליה במלוא הרצינות.
לפיכך אנו תומכים בהצעה להכריז על אזורים אילו כאזורים נפגעי זיהום אוויר כהגדרתם בחוק אוויר נקי, במיוחד לאור העובדה שהדבר ידרוש התיי חסות ספציפית וממוקדת של הרשויות - התייחסות שהיא חיונית ונכונה שתביא לצמצום זיהום האוויר באזורים שהוגדרו".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה טען המשרד להג"ס כי הוא אינו סבור שהייתה "התמהמהות בפעילותו" בשל מורכבותו של תהליך ההכרזה, הדורש עבודת הכנה, ו"כלל המטלות שהי ו מוטלות על המשרד במסגרת יישום חוק אוויר נקי".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד להג"ס כי מאחר שנתוני הניטור המעידים על זיהום אוויר חריג באזורים האמורים היו ברשותו שנים רבות לפני הפנייה למשרד הבריאות, לא הייתה כל סיבה לעיכוב הנוסף בפנייתו למשרד הבריאות.
מועד כניסתה לתוקף של סמכות ההכרזה היה ידוע למשרד להג"ס שנתיים וחצי קודם לכן, והיה עליו להיערך לקראתה בעוד מועד כנדרש.
באוקטובר 2011 הכין אגף איכות אוויר ושינוי אקלים במשרד להג"ס מסמך שכותרתו "בחינת השיקולים להכרזה על אזורים נפגעי זיהום אוויר לפי חוק אוויר נקי, התשס"ח- 2008 ".
בין היתר, פורטו במסמך הנימוקים להכרזה על גוש דן, ירושלים ואזור חיפה והקריות כאזורים נפגעי זיהום אוויר: (א) גוש דן - "ממצאי ניטור האוויר בגוש דן, לאורך השנים האחרונות, מצביעים על חריגות חוזרות מערך הסביבה לתחמוצות חנקן (Nox ) שמקורן בעיקר מת חבורה"; (ב) ירושלים - "ממצאי ניטור האוויר בירושלים, לאורך השנים האחרונות, מצביעים על חריגות חוזרות מערך הסביבה לתחמוצות חנקן (Nox) שמקורן בעיקר מתחבורה "; (ג) אזור חיפה והקריות - "המחקרים האפידמיולוגיים (מחקרים ישראלים ונתוני התחלואה במחלות נשימתיות וממאירות בנפת חיפה), מצביעים על כך שבאזור זה קיים סיכון בריאותי הנובע מחשיפה למזהמי אוויר" (ההדגשות במקור).
המשרד להגנת הסביבה 1097 .
:שם הדוח פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 באותו החודש פנה המשרד להג"ס אל כמה רשויות מקומיות בגוש דן ובאזור חיפה ואל עיריית ירושלים ופירט את ממצאי ניטור האוויר.
לגבי גוש דן וירושלים ציי ן המשרד כי הממצאים "מהווים זיהום אוויר חזק או בלתי סביר, שיש בו חשש לפגיעה חמורה בבריאות הציבור והסביבה", וכי בכוונת השר "להכריז על תחום הרשויות תל-אביב-יפו, רמת גן, גבעתיים, בני ברק, פתח תקווה, חול זיהום אוויר".
לגבי ]י[ון, בת ים, ראשון לציון וירושלים כאזורים נפגע אזור חיפה כתב המ שרד כי הוא מאופיין בריכוז תעשייה ובעומס תנועה גדול , ויש "חשש לפגיעה חמורה בבריאות הציבור לאור נוכחותם באוויר של מזהמים מסוגים שונים", ולכן בכוונת השר "להכריז על תחום הרשויות חיפה, קריית ביאליק, קריית מוצקין, קריית אתא וקריית ים כאזור נפגע זיהום אוויר".
ואולם בעקבות פגישה שקיים בדצמבר 2011 השר להג"סעם כמה ראשי רשויות מקומיות הוא דחה את ההחלטה בעניין ההכרזה על תחומי הרשויות האמורות לעיל כאזורים נפגעי זיהום אוויר.
יצוין כי משר ד מבקר המדינה כבר עסק בדחיית ההכרזה בביקורת שעשה על איגוד ערים אזור מפרץ חיפה בשנים 2012 -2011 .
בדוח הביקורת, שפרסם מבקר המדינה בדצמבר 2012 , הובאה תגובתו של המשרד להג"ס בעניין זה בזו הלשון: "בשל הטענות שהעלו ראשי הרשויות, בדבר השלכות נרחבות על מהלך ההכרזה, לצד התועלת אשר יכולה להיות מושגת גם ללא ההכרזה, הסכים השר להשהות את החלטתו לזמן מוגבל ולאפשר לרשויות להוכיח כי הן מכינות תכניות מקיפות לצמצום זיהום האוויר בערים ופועלות לשיפור איכות האוויר.
עם תום הזמן שהוקצה לרשויות להכנת התכניות, הגשתן ובחינתן, ישקול השר שנית את נחיצות ההכרזה ויפעל בהתאם" 55 .
בתשובתו של המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2013 הוא ציין כי משרד הבריאות הודיע לו באוקטובר 2012 כי הוא חוזר בו מההמלצה להכריז על מפרץ חיפה כאזור נפגע זיהום אוויר.
המשרד להג"ס הוסיף כי "בשל מורכבות הנושא יש מקום להפעלת שיקול דעת רחב בטרם הכרזה על אזור נפגע זיהום אוויר, וכך נעשה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שכבר חלפו שנתיים ממועד שליחת מכתבו האמור של המשרד להג"ס וארבע שנים ממועד שליחת מכתביו האמורים של השר ואף לא תכנית אחת אושרה, ספק רב אם הושגה תועלת מספקת מהמהלך שהחל המשרד בכלל ומדחיית ההכרזה בפרט.
על פי החוק, בהתקיים, לדעת השר להג"ס ומשרדו, הנסיבות המצדיקות הכרזה על אזור מסוים כאזור נפגע זיהום אוויר השר להג"ס "יכרי ז בצו" כאמור.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח לשון החוק והאינטרסים הציבוריים החיוניים שהחוק נועד להגן עליהם, אם השר ומשרדו באו לידי מסקנה שההכרזה מוצדקת, עליהם להימנע מעיכוב ממושך של הליך ה הכרזה, ובייחוד לאחר שנועצו במשרד הבריאות כנדרש והתברר כי לדעתו ההכרזה נ דרשת למען בריאות הציבור.
משרד מבקר המדינה מודע להשפעות הרחבות שעלולות להיות להכרזה על אזור נפגע זיהום אוויר על רשויות מקומיות השוכנות באזור, בהן פגיעה בתדמיתן, אך השיקול העיקרי שצריך לעמוד לנגד עיניהם של מקבלי ההחלטות הוא החשש מפני פגיעה בבריאות הציבור וברווחתו.
לעניין זה ניתן ביטוי גם בחוק אוויר נקי.
55 ,מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנים 2012 -2011 , דצמבר 2012 ', עמ 441.
שם הדוח: פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להג"ס לפעול בעקיבות לקידום ואישור של תכניות התחבורה של רשויות מקומיות השוכנות באזורים שנתוני הניטור בהם מעידים על זיהום אוויר חריג כדי להביא לידי צמצום זיהום האוויר.
בשעה שמתקיימות הנסיבות המצדיקות הכרזה על אזור מסוים כאזור נפגע זיהום אוויר, נדרש השר להג"ס לפעול בהחלטיות כדי להביא לידי שיפור מהיר של המצב.
)(א בסעיף 12 לחוק אוויר נקי נקבע כאמור כי אם הכריז השר להג"ס "על אזור כאזור נפגע זיהום אוויר, תכין רשות באזור נפגע זיהום אוויר, שמספר תושביה.
עולה על 30,000 , תכנית פעולה לנקיטת אמצעים בתחומה, במסגרת סמכויותיה לשיפור איכות האוויר ולמניעת הישנות החריגה מערכי סביבה בתחומה או להפסקת החריגה, או למניעת הישנות זיהום האוויר החריג, לפי העניין; תכנית כאמור, הכוללת הוראות לניהול ולה סדרה של התחבורה בתחומה של הרשות, תוכן לפי הוראות סעיף 77 א לפקודת התעבורה בשינויים המחויבים.
תכלול, בין השאר, יעדים לשיפור איכות האוויר.
בפרק הזמן שייקבע בתכנית הפעולה, וכן אמצעים ודרכים לעמידה ביעדים כאמור.
תכנית הפעולה תובא לאישורו של בתוך שישה חודשים מיום ההכרזה והשר רשאי לאשרה או ]להג"ס[ השר לאשרה בתנאים".
כאמור, על פי פקודת התעבורה, על רשות מקומית שמכינה תכנית לניהול ולהסדרה של התחבורה בתחומה למסור טיוטת הצעה לתכנית למפקח על התעבורה שבמשרד התחבורה, לראש אגף איכות אוויר במשרד להג"ס, למנהל הכללי של משרד הפנים ולקצין משטרה, לקבל מהם המלצות והערות, ולפרסם לציבור את ההצעה עם ההערות.
אחרי כן תועלה התכנית עם ההערות לדיון במועצת העירייה, והיא יכולה לאשרה או לאשרה בשינויים.
דהיינו, רשות מקומית השוכנת באזור שהוכרז כאזור נפגע זיהום אוויר צריכה להביא לאישור השר להג"ס תכנית שעברה את כל שלבי ההתייעצות והאישור הנדרשים לפי פקודת התעבורה, ובכלל זה אישור מועצת הרשות, בתוך שישה חודשים מיום ההכרזה.
במכתבו האמור של המשרד להג"ס לרשויות המקומיות בגוש דן ובאזור חיפה ולעיריית ירושלים מאוקטובר 2011 הוא ציי ן במפורש ש"רשויות מקומיות בתחום האזור המוכרז שמספר תושביהן עולה על 30,000 .
"נדרשות להכין תכנית להפחתת זיהום האוויר מתחומן עניין התכניות האמורות הועלה כאמור גם במכתב ששלח המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת על איגוד ערים אזור מפרץ חיפה ולפיו השר להג"ס ד חה את ההחלטה על ההכרזה, בין היתר, כדי לאפשר לרשויות להוכיח שהן מכינות תכניות.
יצוין כי בשנת 2011 בוטל כאמור סעיף77 א(יג) בפקודת התעבורה, וכיום אין למשרד להג"ס סמכות חוקית להורות לרשויות המקומיות להכין תכניות לצמצום זיהום אוויר בתחומן בכלל ותכניות תחבורה בפרט, או לדרוש שתכניות כאלה יוגשו לשר להג"ס לשם קבלת אישורו, אלא אם כן הכריז השר על האזור שבו הן שוכנות כאזור נפגע זיהום אוויר.
בפועל עד מועד סיום הביקורת לא הוכרזה כל הכרזה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין המשרד להג"ס כי "עמדת המשרד שהוצגה בפני הרשויות היא, כי בשל מורכבות הנושא ועל מנת שסיכויי היישום של התכנית יגדלו, אין די המשרד להג"ס [ בהתייעצות עם המשרדים וישנה חשיבות רבה לקידום תכניות המוסכמות על ".
]ומשרד התחבורה המשרד להגנת הסביבה 1099 .
:שם הדוח פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, אם בנסיבות שנוצרו ביקש המשרד להביא לידי הכנת תכניות ללא הכרזה, הרי היה עליו לפעול מול הרשויות המקומיות הנוגעות בדבר, משרד התחבורה ומשרד הפנים לשם קביעת הליך מסודר וידוע מראש שבו יוכנו, ייבחנו וייושמו התכניות, שכן הכנת תכנית כשלעצמה, בלא נקיטת צעדים ליישומה בשטח, אין בה די לצמצום זיהום האוויר.
לא נמצאו מסמכים המעידים שהמשרד להג"ס פעל באופן האמור מול הרשויות המקומיות הנוגעות בדבר, משרד התחבורה ומשרד הפנים: הוא לא קבע במפורש, בין היתר, את הליך הכנת התכניות, ובכלל זה את הגורמים המעורבים, הליכי האישור והמעקב ולוחות הזמנים, ולא הבהיר אם יש לבצע את ההליך המעוגן בחוק אוויר נקי ובפקו דת התעבורה כמתבקש או הליך אחר.
יצוין כי במדריך להכנת תכניות, שהפיץ כאמור המשרד להג"ס לרשויות המקומיות בינואר 2012 ,, נכתב בין היתר, כי הפצת התכנית ואישורה ייעשו על פי סעיף 77 א לפקודת התעבורה (שלפיו לא נדרש אישור השר להג"ס).
ואולם ממסמך שהעביר המשרד להג"ס למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2013 וכותרתו "סטאטוס תכניות תחבורתיות לצמצום זיהום האוויר" עולה כי הליך אישור התכניות שונה ונדרשים בו אישורים נוספים, בהם אישור השר להג"ס ואישורים נוספים של המשרד להג"ס ושל מועצת הרשות המקומית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להג"ס להסביר בהקדם לכל הגורמים הנוגעים בדבר את הליך הכנת התכניות, אישורן ויישומן, להבהיר להם מכוח איזו סמכות הוא דורש לבצע הליך זה ולקבוע לוחות זמנים לביצועו.
(ב) לשם הכנת התכניות התקשרו הרשויות המקומיות עם חברות המתמחות באיכות הסביבה ובניהול התנועה.
מקצתן עשו זאת לפני מכתבו האמור של המשרד להג"ס מאוקטובר 2011 , ומקצתן רק אחר כך.
נציגים של המשרד להג"ס ליוו את הליך הכנת התכניות מקרוב והשתתפו בדיונים ובפגישות רבות, שבכמה מהן השתתפו גם נציגים של משרד התחבורה.
אחר כך העבירו רוב הרשויות את תכניותיהן לבחינה ולאישור של המשרד להג"ס.
המשרד להג"ס מסר למשרד מבקר המדינה כי "הסטאטוס" של התכניות נכון לאוקטובר 2013 :הוא כלהלן עיריית פתח תקווה הגישה למשרד להג"ס "תכנית סופית", א ך הוא עדיין לא אישר אותה; " התכנית הסופית" של עיריית ירושלים צריכה לקבל את אישור מועצת העירייה לפני הגשתה לאישור המשרד להג"ס.
לדברי העירייה, אישור זה מתעכב "מכיוון שעדיין לא גובשו הסכמות עם משרדי הממשלה באשר להיקף התקציבי האפשרי ועדיין אין הסכמות בנוגע למתווה חלוקת הנטל שבין משרדי הממשלה לבין העירייה באשר ליישום הצעדים"; התכניות של חיפה והקריות, תל אביב-יפו, ר ]ות[מת גן, חולון, גבעתיים וראשון לציון "נמצא "; עיריית בני ברק טרם הגישה "תכנית סופית"]להג"ס[ בבדיקה על ידי המשרד56 ; ועיריית בת ים כלל לא החלה בהכנת התכנית בשל היעדר תקציב.
מהאמור לעיל עולה כי עד אוקטובר 2013 אף לא אחת מהתכניות שדרש המשרד להג"ס מהרשויות המקומיות להכין לשם הפחתת זיהום האוויר מתחבורה בתחומן אושרה סופית על ידי המשרד להג"ס.
56 עיריית בני ברק כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2013 כי בנובמבר באותה השנה היא הגישה את "שלב ב'" של תכניתה.
שם הדוח: פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )(ג בחוק אוויר נקי ניתנה לשר הסמכות לקבוע בצו כי נקיטת צעדים להפחתת זיהום האוויר מחייבת שיתוף פעולה בין רשויות מקומיות במטרופולין, ולקבוע כי עליהן להכין תכנית פעולה משותפת.
מאחר שגוש דן הוא כאמור מטרופולין תחבורתית אחת שרבים מקווי האוטובוסים בה עוברים בשטחים של יותר מרשות מקומית אחת, ואף יש בה רחובות ודרכים הנמצאים בתחום מוניציפלי של כמה רשויות, יש מקום להכין בעבור מטרופולין זו תכנית תחבורה אחת לצמצום זיהום האוויר ולא תכניות עירוניות נפרדות של רשויות מקומיות שונות.
יצוין שבנספח נלווה למסמך רקע שהכין המשרד להג"ס בעניין שיקולים להכרזה על אזורים נפגעי זיהום אוויר57 נכתב: "זיהום האוויר בגוש דן נובע בעיקר מתחבורה.
התחבורה פועלת בכל תחומי מטרופולין גוש דן ללא הבחנה בשטח השיפוט של הרשויות השונות.
כל תכנית תחבורתית שתונהג באחת הרשויות תשפיע הן על התחבורה והן על זיהום האוויר ברשויות הגובלות בה.
לפיכך, תכנית פעולה משותפת תאפשר תיאום בין הפעולות השונות שנוקטות הרשויות, תאפשר פעולות בקנה מידה מטרופוליני ותגרום ליעילות מרבית של אמצעי המדינ יות השונים שיפעילו הרשויות".
בטיוטת הצו שציר ף המשרד להג"ס למכתבו האמור מאוקטובר 2011 נכתב, בין היתר, כי "לשם הכנת תוכנית פעולה ונקיטת אמצעים, כאמור בסעיף 12 (א) לחוק, על הרשויות המקומיות המפורטות להלן לשתף פעולה ולהכין תכנית פעולה משותפת: (א) במטרופולין גוש דן - תל-אביב-יפו, רמת גן, גבעתיים, בני ברק, חולון, בת ים ופתח תקווה; (ב) במטרופולין חיפה - חיפה, קריית מוצקין, קריית ביאליק, קריית ים וקריית אתא".
הביקורת העלתה כי הרשויות המקומיות במטרופולין מפרץ חיפה שיתפו פעולה והכינו תכנית משותפת, ואילו הרשויות המקומיות בגוש דן לא עשו זאת וכל אחת מהן הכינה תכנית משלה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר המשרד להג"ס כי במטרופולין חיפה פועל איגוד ערים להגנת הסביבה, שיכול לרכז את הכנת התכנית, ואילו במטרופולין גוש דן אין איגוד ערים כזה.
עוד ציין המשרד כי "מכיוון שהתכניות מקודמות לפי פקודת התעבורה, לא היה נכון לדרוש מהרשויות בגוש דן להכין תכנית מטרופולינית משותפת".
יצוין כי על פי חוק אוויר נקי, אפשר כאמור לדרוש שיתוף פעולה בין רשויות מקומיות במטרופולין, ואילו על פי פקודת התעבורה שיתוף פעולה כזה אפשרי רק אם הרשויות המקומיות האמורות מעוניינות בכך.
משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובת המשרד מחזקת את הצורך שככלל יפעל המשרד בדרך המלך שנקבעה בחוק אוויר נקי להכרזת אזור נפגע זיהום אוויר כשהנסיבות מצדיקות זאת.
מכל מקום, עד כה התכניות השונות שהכינו הרשויות המקומיות בגוש דן טרם אושרו, ולכן הן עדיין אינן מיושמות במ לואן.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח האמור ומאחר שלכאורה תכנית משותפת עשויה להיות מועילה ויעילה מתכניות נפרדות, על המשרד להג"ס לבחון לעומק אם אפשר ורצוי לנקוט בשלב זה צעדים לשם איחוד התכניות המקומיות שהוכנו לתכנית משותפת לצמצום זיהום האוויר בגוש דן כולו.
57 ד"ר לבנה ק ורדובה-ביז'ונר, מסמך רקע בחינת השיקולים להכרזה על אזורים נפגעי זיהום אוויר לפי חוק אוויר נקי, התשס"ח- 2008 , אגף איכות אוויר ושינוי אקלים (אוקטובר 2011.
) המשרד להגנת הסביבה 1101 .
:שם הדוח פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )(ד כאמור על פי סעיף 77 א לפקודת התעבורה, על רשות מקומית המכינה תכנית לצמצום זיהום האוויר הנובע מתחבורה להתייעץ עם כמה גורמים, בהם המפקח על התעבורה במשרד התחבורה.
סעיף 77(ב1 ) לפקודת התעבורה קובע כי המפקח על התעבורה רשאי לקבוע בצו שיפורסם ברשומות כי אזור, דרך או נתיב חיוניים לתנועה בין-עירונית או לזרימה תקינה של התנועה ברשויות מקומיות הגובלות זו בזו או סמוכות זו לזו או לתנועה של שירותי תחבורה ציבורית (להלן - דרך חיונית).
אם קבע המפקח דרך חיונית, לא יחולו עליה חוקי העזר או הסדרי התנועה שקבעה הרשות המקומית לצמצום ז יהום האוויר מכלי רכב.
ואולם המפקח רשאי לקבוע כי "חוקי העזר או הסדרי תנועה כאמור לא יחולו רק לגבי שירותי תחבורה ציבורית".
על פי סעיף זה, לא ייקבעו "דרכים חיוניות" כאמור "אלא אם כן קבע בהם המפקח [ .
על התעבורה, לאחר התייעצות עם איגוד הערים שבתחומו הם נמצאים עם הרשות ]או המקומית שבתחומה הם נמצאים, הסדרי תנועה לשם צמצום זיהום האוויר הנובע מתחבורה".
מהאמור לעיל עולה כי אם המפקח על התעבורה ישתמש בסמכויות שניתנו לו ויכריז על דרכים חיוניות, התכניות של הרשויות המקומיות עלולות להיות לא ישימות, ולכן על הרשויות המקומיות לבוא לידי הסכמה עם המפקח על התעבורה.
כאמור, נציגים של משרד התחבורה השתתפו לעתים בדיונים של צוותי הרשויות המקומיות במהלך הכנת התכניות, אולם אין בכך כדי להעיד שהתכניות שהוכנו מקובלות על משרד התחבורה.
ולראיה, בספטמבר 2013 כתב משרד התחבורה למשרד מבקר המדינה במענה על פנייתו כי רק שתי רשויות מקומיות (תל אביב- יפו וירושלים) העבירו למפקח על התעבורה בתחומן תכניות להפחתת זיהום אוויר, וכי "התכניות שהוגשו הן תכניות עקרוניות, שאין ביכולתן להציע מערך ממוקד ובר יישום להפחתת זיהום האוויר.
מה גם, שבחלק מהתכניות שהוגשו מוצ עות הצעות שמשמעותן הפסקת התנועה של כלי הרכב כולל תחבורה ציבורית.
התייחסויות המפקחים על התעבורה במחוזות שהוזכרו לעיל הועברו אל הרשויות המקומיות, אולם עד היום לא קיבלנו מהם תכנית מתוקנת, מפורטת וברת יישום".
(1) עיריית ירושלים: העירייה כתבה למשרד מבקר המדינ ה באוגוסט 2013 כי תכניתה נמסרה למשרדי ממשלה, לרבות משרד התחבורה, המשרד להג"ס ומשרד הפנים, ולמשטרת ישראל, והערותיהם הוטמעו בה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה עיריית ירושלים, בין היתר, ש"לכל הערה, הן ממשרד התחבורה והן מגופים אחרים, שהיא הערה קונקרטית המאפשרת התייחסות אופרטיבית, ניתנה התייחסות הולמת במסגרת התכנית העדכנית".
העירייה הוסיפה כי בתגובת משרד התחבורה על התכנית נכללת לצערה "גם התייחסות צינית ביחס לתכנית וביחס לרלוונטיות הגופים המעורבים בהכנת התכנית לפעול לקביעת 'סדר היום' התחבורתי בבירה.
בשורה התחתו נה, נכון הוא הדבר שמשרד התחבורה טרם נתן את הסכמתו לתכנית".
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד התחבורה, עיריית ירושלים והמשרד להג"ס, שהחל את ההליך, לפעול בשיתוף פעולה כדי לקדם את אישור התכנית על פי הוראות פקודת התעבורה בהקדם האפשרי.
(2) עיריית תל אביב-יפו: בין העירייה ובין משרד התחבורה יש כאמור מחלוקת מהותית בעניין התכנית שהכינה העירייה.
בתכנית מפורטים צעדים ואמצעים רבים (לרבות חקיקת 1102 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: פליטת מזהמים מכלי רכב מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 )חוקי עזר58 , שהמרכזי בהם הוא קביעת "אזור מוגבל תנועה".
לאזור זה מותרת כניסת כלי רכב "נקיים" בלבד, וכלי רכב ישנים בעלי מנוע דיזל, ב הם משאיות ואוטובוסים, אינם מורשים להיכנס אליו.
משרד התחבורה התנגד לתכנית כבר באוקטובר 2008 בטענה שהיא אינה מעודדת שימוש בתחבורה ציבורית ואף מגבילה את נגישותה.
המשרד הציע תכנית חלופית לקביעת אגרת גודש בתחום מוגדר בתל אביב, שהייתה מקובלת על המשרד להג"ס, אך עיריית תל אביב -יפו התנגדה לה.
בתגובה השתמש משרד התחבורה בסמכות שהוקנתה לו בפקודת התעבורה, וב- 21.
09 פרסם המפקח הארצי על התעבורה צו שבו הכריז על רוב הרחובות המרכזיים בערים הגדולות במרכז הארץ כ"דרכים חיוניות".
הכרזה זו אינה מאפשרת לעיריית תל אביב -יפו לבצע את תכניתה ולקבוע חוקי עזר והסדרי תנועה להגבלת התנועה באזורים אלה.
מאחר שכתנאי לקביעת הצו נדרש המפקח על התעבורה להציע תכנית חלופית לצמצום זיהום האוויר, נאסרה בצו תנועת כלי רכב כבדים בדרכים החיוניות בכל יום בשעות 14:00 -12:00 .
המפקח לא השתמש בסמכותו לקבוע שחוקי העזר או הסדרי התנועה האמורים לא יחולו על שירותי תחבורה ציבורית בלבד במקום קביעתו הגורפת.
יצוין כי בפועל לא נאכף האיסור האמור בדבר תנועת כלי רכב כבדים בדרכים החיוניות.
לשם אכיפתו נדרשות הרשויות המקומיות להציב תמרורים בדרכים שנקבעו כ"דרכים חיוניות", אך הן אינן עושות זאת כיוון שהן מתנגדות לצעד שנקט משרד התחבורה בעניין הדרכים החיוניות.
ביוני 2011 פנה השר להג"ס דאז במכתב לשר התחבורה ופירט את השתלשלות האירועים מאז החל המשרד להג"ס ללוות את עיריית תל אביב-יפו בהכנת תכנית לצמצום זיהום האוויר בתחומה שבע שנים קודם לכן.
בסיום מכתבו ביקש השר להג"ס משר התחבורה להתערב לשם קידום תכניתה של עיריית תל אביב-יפו.
בדצמבר 2011 נועדו שר התחבורה והשר להג"ס דאז ב"ישיבת עבודה" שבה נדונו כמה נושאים, בהם תכניתה של עיריית תל אביב -יפו, ואולם לא התקבלה הסכמה בעניין זה ולא חל כל שינוי בעמ דת הצדדים בנושא.
לפיכך ההכרזה על הדרכים החיוניות בצו בעינה עומדת.