HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על פי סעיף 261 " ,(ד) לחוק התכנון והבנייהמותרת התווייתה של דרך, סלילתה או סגירתה, בידי המדינה או בידי רשות שהוקמה לפי דין או בידי כל גוף הפועל מטעם המדינה לאחר שהוסמך לכך לפי החלטת הממשלה, אם נעשתה בהתאם לתכנית מפורטת מאושרת או בהתאם לתכנית מיתאר מקומית מאושרת הכוללת הוראות של תכנית מפורטת, ובלבד שניתנה הודעה על כך לרשות המקומית ולועדה המקומית הנוגעות בדבר".
מהאמור לעיל עולה כי לצורך ביצוע עבודות להתוויית דרך או סלילתה על ידי המדינה או גורם מטעמה כמפורט לעיל, בהתאם לתכנית מאושרת, יש צורך במתן הודעה של הגורמים המצוינים לעיל לעירייה ולוועדה המקומית טרם הביצוע, ואילו לצורך ביצוע עבודות אחרות, ובכללן עבודות עפר, נדרש היתר בנייה לפי סעיף 145 .
לחוק התכנון והבנייה נמצא כי החברה המנהלת ביצעה עבודות עפר באזור התעשייה הצפוני ללא היתר בנייה מהוועדה המקומית נצרת, כנדרש על פי הוראות חוק התכנון והבנייה.
להלן הפרטים: בפברואר 2011 הגישה החברה המנהלת לוועדה המקומית נצרת בקשה להיתר בנייה לביצוע עבודות עפר שלב א' בחלק המערבי של אזור התעשייה על שטח של כ-50 דונם.
ועדת המשנה שפועלת בוועדה המקומית נצרת החליטה בדצמבר 2011 לאשר את הבקשה בכפוף לתנאים של מהנדס העירייה.
במועד סיום הביקורת טרם נתנה הוועדה המקומית נצרת היתר בנייה לביצוע העבודות.
הועלה כי בד בבד עם הגשת הבקשה להיתר בנייה בפב רואר 2011 , פנתה החברה המנהלת למהנדס עיריית נצרת מר עיסא בשארה במרץ 2011 והודיעה לו כי על פי הוראות סעיף 261 (ד) לחוק התכנון והבנייה היא מתכוונת לבצע את עבודות עפר שלב א' באזור התעשייה "בימים הקרובים".
עוד ציינה החברה בהודעתה כי "הכביש הנ"ל כלול במסגרת תכנית מאושרת של הישוב".
יודגש כי בפנייתה של החברה המנהלת למהנדס העירייה בנוגע לביצוע עבודות העפר קיים חוסר בהירות, מאחר שבפנייתה היא התייחסה ל"כביש", אך לא ציינה באיזה כביש מדובר.
מהנדס העירייה הודיע בתשובתו לחברה המנהלת כי "משרד ממשלתי לא חייב היתר והעבודות תכנית בניין עיר [ מתבצעות על פי תב"ע - ]תכנית מפורטת מאושרת.
אני מאשר תחילת עבודות העפר".
99 על פי ההסכם בין משרד התמ"ת ובין החברה המנהלת, בשלב התכנון תעסוק החברה בין היתר בניהול צוות תכנון הת שתיות, בהכנת תכניות מפורטות ומסמכי מכרז להקמת תשתיות באזורי תעשייה ולבניית פרויקטים שונים, ובאישורם במוסדות המתאימים.
בשלב הביצוע תעסוק החברה בין היתר בניהול קבלני הביצוע, לצורך ביצוע עבודות תשתית באזורי התעשייה ובניית פרויקטים שונים ומסירתם לרשות המקומית.
מהאמור לעיל עולה כי מהודעתו של מהנדס העירייה לחברה משתמע כאילו אישר ביצוע עבודות בתחום אזור התעשייה הצפוני, ובהן עבודות הטעונות היתר, ללא היתר.
נמצא כי החברה המנהלת ביצעה במשך שנת 2011 עבודות עפר שלב א' (בחלק המערבי של אזור התעשייה) לא רק להתוויית דרך או סלילתה, זאת ללא קבלת היתר בנייה כנדרש, ובלי שהוועדה המקומית נצרת ומהנדס העירייה יעמידו אותה על טעותה וידרשו ממנה לחדול מביצוע העבודות.
מהנדס העירייה מסר בתשובותיו למשרד מבקר המדינה מיולי ומספטמבר 2012 כי אישר את תחילת העבודות באזור התעשייה הצפוני בהסתמך על סעיף261 )(ד לחוק התכנון והבנייה, שעוסק בפריצת דרכים ולא בביצוע עבודות עפר במגרשים.
עוד מסר המהנדס כי עבודות עפר במגרשים בתחום אזור התעשייה אותרו "מאוחר ולאחר שהופסקה העבודה של החברה בשטח באוגוסט 2011 ".
המהנדס הוסיף כי העבודה בשטח לא תתחדש עד הנפקת היתר בנייה כדין.
העירייה מסרה בתשובתה דברים דומים.
החברה המנהלת מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2012 כי כל הפעילויות בהקשר ל ביצוע עבודות העפר באזור התעשייה נעש ו בשיתוף כל הגורמים המעורבים בפרויקט, ובהם מהנדס העיר ייה וחברת הפיקוח מטעם משרד התמ"ת.
משרד מבקר המדינה העיר למהנדס העירייה על הליקוי שבמתן אישור אשר ממנו השתמע כי אישר ביצוע עבודות באזור התעשייה הטעונות היתר כדין.
מתן אישור כאמור ראוי שינוסח בבהירות מרבית על מנת למנוע טעויות מן הסוג שתואר.
ביצוע עבודות עפר ללא קבלת היתר בנייה עלול לגרום לכך שהעבודות שבוצעו לא יהיו תואמות את העבודות שאמורות להתבצע על פי בקשה להיתר בנייה בהליך המקובל, דבר העלול לגרום נזק לקידום הפרויקט ולהגדלת עלותו.
בהסכם בין משרד התמ"ת ובין ה חברה המנהלת שמסדיר את פעילויות החברה בהענקת השירותים למשרד, נקבע כי החברה מתחייבת לספק את השירותים בהתאם לדרישות המשרד, להוראות ההסכם על נספחיו ולהוראות כל דין החל בנוגע למתן השירותים.
עוד נקבע כי מפקחים שיעסיק משרד התמ"ת או מי שייקבע על ידו יבצעו פיקוח על העבודות שבניהול החברה, וכי החברה מתחייבת לאפשר לנציג המשרד או מי מטעמו לבקר את פעולותיה ולפקח על ביצוע המכרז, ההצעה וההסכם, לרבות פיקוח על השירותים שהיא מספקת.
הועלה כי משרד התמ"ת מקיים, באמצעות חברות שעמן התקשר, מעקב אחר ביצוע הפרויקטים שמקדמת החברה המנה לת הכולל בקרה תקציבית עליהם ופיקוח על ביצוע העבודות בשטח, לרבות בדיקת חשבוניות ואישורן ופיקוח על טיב הביצוע.
סגן מנהל מינהל אזורי פיתוח מסר למשרד מבקר המדינה לאחר מועד סיום הביקורת, במאי 2012 , כי אין ברשות משרד התמ"ת מידע אם החברה המנהלת מבצעת את עבודות הפ יתוח באזורי התעשייה על פי הוראות החוקים והתקנות, ואם העבודות מבוצעות על פי היתרים מאושרים כדין, לרבות היתרי בנייה.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד התמ"ת על כך שלא קיים פיקוח על החברה המנהלת שמטרתו להבטיח כי היא פועלת על פי כל דין ובהתאם להתחייבויותיה בהסכם.
מינהל אזורי פיתוח מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2012 כי החברה המנהלת היא הזרוע הביצועית של המינהל וכי חוזית היא חייבת לפעול על 1782 דוח שנתי63ג .
עוד מסר המינהל כי יפעל לחדד את הנחיותיו, על מנת שבעתיד לא ייווצר ספק בנוגע לקבלת היתר בנייה לביצוע עבודות פיתוח באזורי תעשייה.
אזור התעשייה המשותף לכיסרא-סמיע ופקיעין נמצא, כי עבודות הפיתוח באזור התעשייה המשותף החלו לפני יותר מ-11 שנים וכבר יותר משנתיים קיימת תשתית המאפשרת התחלת שיווק הקרקע ליזמים.
זאת ועוד, ב - 2002 פרסם משרד התמ"ת הודעה בעיתונות בדבר האפשרות לקבלת זכויות במקרקעין להקמת מפעלי תעשייה או מלאכה באזורי עדיפות לאומית, בין היתר באזור התעשייה המשותף לכיסרא-סמיע ופקיעין.
ואולם למרות זאת, עד מועד סיום הביקורת לא שווקה הקרקע באזור התעשייה המשותף, כפי שיתואר להלן: הועלה כי כבר בשנת 2001 החלו המועצות המקומיות כיסרא-סמיע ופקיעין בניסיונותיהן לקדם את שיווק הקרקעות באזור התעשייה המשותף.
מאז ועד מועד סיום הביקורת ניהלו המועצות המקומיות הללו תכתובות ופגישות רבות עם הגורמים הרלוונטיים במשרד התמ"ת ובמשרד ראש הממשלה בעניין זה.
כמו כן הן העבירו למשרד התמ"ת, על פי בקשתו בספטמבר 2004 ובאוקטובר 2008 , רשימת יזמים המעוניינים בהקצאת קרקע באזור התעשייה.
עוד הועלה כי נציגי משרד התמ"ת הודיעו למועצות המקומיות כיסרא -סמיע ופקיעין בהזדמנויות שונות100 .
על התחלת שיווק הקרקע הסדרת גובה דמי החכירה באזור התעשייה המשותף : בפברואר 1998 קיבלה מועצת ממ"י החלטה בדבר קביעת מדיניות אחידה למתן הנחות בקרקע 101 .
בהחלטת המועצה נקבע כי ביישובי קו העימות בגזרת לבנון יינתן פטור מלא מתשלום דמי חכירה, ובאזור עדיפות לאומית א' יעמדו דמי החכירה על 31% .
מערך הקרקע בסעיף 40 (ה) לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 , נקבע כי "יינתן פטור מכל תשלום בעבור דמי חכירה שנתיים למי שמחזיק כדין במקרקעי ישראל באזור קו עימות"102 .
, ללא צורך באישור שר האוצר קביעת מעמדן של רשויות מקומיות כיישובי קו עימות : זה שנים רבות מעניקה מדינת ישראל מכוח החלטות ממשלה הטבות ליישובים שונים על פי אמות מידה הנקבעות מפעם לפעם.
אחדות מהטבות אלו ניתנות ליישובים שהוגדרו "יישובי קו עימות"103 .
המועצה המקומית כיסרא -סמיע נכללת ברשימת היישובים המוכרים כאזור עדיפות לאומית א' ואילו פקיעין נכללת ברשימת יישובי קו עימות.
100 מכתבו של מנהל מינהל אזורי פיתוח לראש מועצת כיסרא-סמיע דאז מ - 30.
08 שבו צוין כי שיווק המגרשים יחל בסוף שנת 2008 ; מכתבו של מנהל מינהל אזורי פיתוח לראש מועצת כיסרא -סמיע דאז מ - 20.
09 שבו צוין כי מינהל אזורי פיתוח עושה ויעשה את מרב המאמצים לשיווק המגרשים בתחילת חודש פברואר 2009 ; מכתבו של מנהל מינהל אזורי פיתוח לראש מועצת כיסרא-סמיע דאז מ - 16.
09 שבו צוין כי שיווק המגרשים יחל בתחילת שנת 2010 , עם סיום העבודות לחיבור תשתיות-העל; מכתבו של מנכ"ל משרד התמ"ת לראש מועצת כיסרא-סמיע מ - 1.
10 שבו צוין כי מינהל אזורי פיתוח החל לפעול לשיווק המגרשים באזור התעשייה.
בנושא מדיניות אחידה למתן הנחות בקרקע 102 אזור קו העימות על פי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 , הוא בין היתר "האזור שמצוי בתחום שבין גבול מדינת ישראל עם לבנון לבין הקו האנכי העובר 9 ק"מ פנימה ממנו".
103 רשימת היישובים המוגדרים יישובי קו עימות נקבעה לראשונה בשנת 1985.
99 החליטה הממשלה (החלטה 4829 ) לאשר את המלצותיו של צוות בין - משרדי שקבע כי רשימת יישובי קו העימות בצפון תכלול יישובים בגזרת גבול לבנון הממוקמים במרחק של עד תשעה ק"מ מהגבול הבין-לאומי שבין ישראל ללבנון.
החכירה עבור מגרשים שישווק ממ"י בשטח השיפוט של המועצה המקומית כיסרא- סמיע יהיו בשיעור של 31% מערך הקרקע, ואילו עבור מגרשים דומים בשטח השיפוט של המועצה המקומית פקיעין לא ישלם הזוכה בהקצאת המקרקעין דמי חכירה.
בעקבות המצב המתואר לעיל התנגדו ראשי המועצות המקומיות כיסרא -סמיע ופקיעין להתחלת שיווק הקרקעות באזור התעשייה המשותף, זאת, לטענתם, מפני שיזמים לא יגלו עניין במגרשים בתחום שיפוטה של כיסרא -סמיע, שכן במגרשים סמוכים בתחום שיפוטה של פקיעין ניתנת הקרקע בחינם.
לאור המצב המתואר לעיל עתרה המועצה המקומית כיסרא -סמיע לבג"ץ 104 .
במסגרת איחוד תיקים צורפה העתי רה של המועצה בדבר אי -הכללתה ברשימת היישובים המוכרזים כיישובי קו עימות, לעתירות אחרות באותו נושא 105 (בעיקר בהיבט הטבות המס המגיעות ליישובי קו עימות).
הטענה המשותפת לכלל העתירות הייתה כי הטבות המס ליישובי קו העימות ניתנו, ועודן ניתנות, בלי שנקבעו אמות מידה למתן ההטבות, באופן שפוגע בשוויון בין הרשויות המקומיות.
אשר לעתירתה של כיסרא -סמיע, הגיש היועץ המשפטי לממשלה לבית המשפט את תגובתו על הצווים על -תנאי שהוציא בית המשפט, ובה ציין כי יש מקום להוספת המועצה המקומית כיסרא-סמיע לרשימת היישובים הזכאים להטבות מס.
בפסק דין בג"ץ ממאי 2012 בעתירות דלעיל נקבע כי "רשימת היישובים הזכאים להטבות מס הכנסה, להוציא את יישובי קו העימות הדרומי, נקבעה ללא כל קריטריון חקוק המגדיר את תנאי הזכאות".
כמו כן, הוצגו בפסק הדין כמה דוגמאות ליישובים יהודיים הזכאים להטבות מס על פי סעיף 11()(ב3))(ד לפקודת מס (להלן ]נוסח חדש[ הכנסה- הפקודה) אף שמרחקם מגבול לבנון עולה על תשעה ק"מ.
עוד נקבע בפסק הדין כי "סעיף 11 (ב) לפקודה (בנוסחו לאחר תיקון134 ו- 146 ) נוקט בעניינם של תושבי.
יחס שונה לשווים ללא כל שונות רלוונטית.
נמנית עם ה הפליות המובהקות שישנן".
בג"ץ החליט כי במקרה של כיסרא -סמיע הסעד המבוקש - מתן הטבות מס - נגזר באופן ישיר מהזכות לשוויון וממעמדה של המועצה המקומית.
לפיכך הורה בג"ץ לרשות המסים ולמשרדי הממשלה הרלוונטיים להרחיב את הטבות המס הקבועות בסעיף 11 )(ב לפקודה, כדי שתושב י כיסרא -סמיע ושני יישובים אחרים מקרב מגזרי המיעוטים בצפון הארץ שעתרו לבג"ץ יהיו זכאים להטבות מס המוענקות ליישובים היהודיים הסמוכים להם.
עם זאת, בשל ההכרה בחשיבות שבמתן פתרון כולל לבעייתיות שבסעיף 11 (ב) לפקודה יושהה צירופם של שלושת היישובים בשנה, כדי לאפשר לכנסת לקבוע אמות מידה ברורות, שוויוניות ושקופות.
אם לא יתוקן הסעיף, קבע בג"ץ, יהיו שלושת היישובים זכאים להטבות מס כאמור.
ביוני 2011 פנה סגן מנהל מינהל אזורי פיתוח למנהל תחום מיעוטים באגף למעקב, תיאום ובקרה במשרד ראש הממשלה (להלן - מנהל תחום מיעוטים) וציין כי "מזה למעלה משנה משרדכם מנסה להשוות את תנאי 'קו עימות' כך שיחול גם על כיסרא-סמיע כך שיזמים.
יוכלו לקבל תנאים שווים של 'קו עימות'".
עוד ציין סגן המנהל כי באזור התעשייה הסתיימו לפני יותר משנה כל העבודות הנדרשות לשיווק המגרשים.
בדצמבר 2011 קיים מנהל תחום מיעוטים דיון בהשתתפות ראשי המועצות המקומיות כיסרא-סמיע ופקיעין ונציגי משרד ראש הממשלה (נציגי משרד התמ"ת זומנו לדיון אך נעדרו ממנו).
משתתפי הדיון החליטו כי נציג האגף הכלכלי במשרד ראש הממשלה יבחן עם סגן מזכיר הממשלה אפשרות לקדם החלטה במועצת ממ"י שתפטור את הזוכים בהקצאת קרקע במגרשים בתחום שיפוטה של כיסרא - סמיע מתשלום דמי חכירה.
נוסף על האמור לעיל, פנה מנהל תחום מיעוטים לעוזר מנכ"ל משרד ראש הממשלה בבקשה שיפעל לקידום ההחלטה במועצת ממ"י.
104 בג"ץ 463/06 המועצה המקומית כיסרא סמיע נ' ראש ממשלת ישראל ואח', תקדין.
105 בג"ץ 8300/02 'נסר ואח נ' ממשלת ישראל ואח', תקדין.
לאחר מועד סיום הביקורת, בנובמבר 2012 ', קיבלה מועצת ממ"י החלטה (מס 1273) בנו שא "מדיניות אחידה למתן הנחות בקרקע".
"בהוראות מעבר" של ההחלטה נקבע בין היתר כי "באזורי תעשייה ומלאכה להן תוכנית בתוקף במועד קבלת החלטה זו, המשלבים חלקים מאזור תעשייה בקו עימות וחלקים באיזורי עדיפות אחרים (מינימום 20% )'באזור 'קו עימות - תחושב ההנחה כנהוג ב קו עימות לכל המתחם המאושר בתוכנית".
נמצא, כי אף שעבודות הפיתוח אפשרו לשווק את הקרקעות זה יותר משנתיים, לא שווקה הקרקע באזור התעשייה המשותף, בין היתר בשל השוני במעמדן של המועצות המקומיות כיסרא -סמיע ופקיעין.
במצב זה נגרם הרס חלקי של התשתיות, וממילא - בזבוז כספי ציבור.
המועצה המקומית כיסרא -סמיע מסרה בתשובתה מאוגוסט 2012 כי משרד התמ"ת הקצה לשני יזמים מגרשים "מבלי שתהיה למועצה השפעה ראויה לציון בעניין".
המועצה המקומית פקיעין מסרה בתשובתה מנובמבר 2012 כי המצב הבלתי רצוי הנובע מהשוני במעמדן של שתי המועצות המקומיות כיסרא -סמיע ופקיעין "כאשר פקיעין הוכרה כיישוב קו עימות ואילו כסרא-סמיע לא הוכרה כזו מחייב התערבות של גורמים ממשלתיים.
על מנת לקבוע דמי חכירה אחידים באזור התעשייה המשותף", שכן למועצה המקומית פקיעין אין סמכות בנושא.
משרד התמ"ת מסר בתשובותיו למשרד מב קר המדינה מאוגוסט 2012 ומספטמבר 2012 כי שיווק המגרשים באזור התעשייה לא החל לפני כשנתיים בשל דרישת המועצות המקומיות כיסרא -סמיע ופקיעין להשוות את תנאי רכישת הקרקע, קרי הסדרת מעמדה של כיסרא-סמיע כיישוב קו עימות.
המשרד הוסיף כי בכנס ראשי הרשויות הדרוזיות שהתקיים במרץ 2012 הצליחו נציגי משרד התמ"ת לשכנע את ראשי המועצות להתחיל בהליך השיווק, אף שעדיין לא נמצא פתרון לנושא השוואת התנאים.
הקמת מינהלות לאזורי התעשייה הקמת מינהלה לאזור תעשייה נועדה בין היתר להבטיח ששיעור ניכר מהמסים, מההיטלים ומהתשלומים האחרים ייועד לציבור המשתמש באזור התעשייה; לסייע בהליכי הקמה, פיתוח וניהול של מפעלים ובקליטתם באזור התעשייה; לשמור על קיום תנאים המאפשרים פעילות פורה של עסקים ומפעלים; ולדאוג לתחזוקה ותקינות של השטחים הציבוריים106 .
בשנת 1997 פרסם מנכ"ל משרד התמ"ת הוראות בדבר סיוע בהקמה ובהפעלה של מינהלות לאזורי תעשייה.
ההוראות חלות בין היתר על מינהלות של אזורי תעשייה באזור עדיפות לאומית א' על פי החוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט - 1959 , ועל מינהלות של אזורי תעשייה משותפים.
בשנת 2000 פרסם מנכ"ל משרד התמ"ת הוראות מעודכנות שכללו סיוע בהפעלת מינהלות של אזורי תעשייה לתקופה של שלוש שנים בהיקף כספי של עד חצי מיליון ש"ח לשנה.
אזור התעשייה המשותף לכיסרא -סמיע ופקיעין : בתקנון תכנית אזור התעשייה נקבע כי תוקם מינהלת אתר לאזור התעשייה המשותף אשר תכלול אנשי מקצוע מתחום התברואה או איכות הסביבה.
כמו כן נקבעו בתכנית תחומי האחריות של המינהלה, ובהם פיקוח על עבודות העפר ועבודות הבנייה באתר; פיקוח על מיון מפעלי התעשייה ועל מתן אישור מוקדם להקצאת מגרשים; פיקוח על ביצוע עבודות הגינון והנטיעות, על תחזוקת שטחי הגינון והשטחים .
106 מתוך הוראות מנכ"ל משרד התמ"ת משנת 2000 בדבר סיוע בהקמה ובהפעלה של מינהלות לאזורי תעשייה.
הציבוריים ועל הוצאת מכרזים לקבלנים; פינוי פסולת ; ופיקוח על קבלן פינוי האשפה.
אחד התנאים המצוינים בתקנון התכנית כתנאי למתן היתר בנייה בשטח התכנית הוא אפוא הקמת מינהלה.
כמו כן נקבע בתקנון כי "לא יינתנו תעודות גמר בניה ולא יאוכלסו המבנים המיועדים לשימוש לתעשיה אלא אם הוכח, להנחת דעתה של הוועדה המחוזית, דב ר הפעלתה של מינהלת לאיזור התעשיה".
כחודש לאחר אישור תכנית אזור התעשייה התכנסו ביולי 2000 נציגי המועצה השלטון המקומי 1789 .
המקומית כיסרא-סמיע ונציגי משרד התמ"ת לדון בהקמת מינהלה לאזור התעשייה המשותף.
נציג משרד התמ"ת ציין כי המשרד ישתתף בעלות הקמת המינהלה.
נמצא כי עד מועד סי ום הביקורת לא הקימו המועצות המקומיות כיסרא -סמיע ופקיעין מינהלה לאזור התעשייה המשותף.
המועצה המקומית פקיעין מסרה בתשובתה כי האחריות להקמת המינהלה מוטלת על משרד התמ"ת.
המועצה הוסיפה כי המועצות המקומיות כיסרא-סמיע ופקיעין סיכמו ביניהן על הקמת מינהלה והשתתפות בה, אולם משרד התמ"ת לא קיים את התחייבותו לתקצוב בסך של 500,000 .
ש"ח עבור הקמתה משרד התמ"ת מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2012 כי הקמת מינהלה היא באחריותה של הרשות המקומית, כאשר הרשות לפיתוח כלכלי ומשרד התמ"ת מנסים לסייע בהקמתה.
עוד מסר משרד התמ"ת בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 כי על הרשויות המקומיות להגיש בקשה לסיוע בהקמת מינהלה על פי הוראת מנכ"ל ( 6.
אולם המועצות המקומיות כיסרא - סמיע ופקיעין טרם הגישו בקשה פורמלית לסיוע.
המועצה המקומית כיסרא -סמיע מסרה בתשובתה כי לפי מיטב הבנתה, המועד הנכון להקמת המינהלה הוא בשלב של תחילת הקצאת המגרשים ליזמים.
אולם בשל המחלוקת בדבר גובה דמי החכירה, היה זה אך טבעי להמתין להכרעת בית המשפט העליון בעניין.
לדבריה, לאחר הכרעת בית המשפט העליון ממאי 2012 נסללה הדרך להקמת המינהלה, והיא אכן תוקם בקרוב בשיתוף המועצה המקומית פקיעין ומשרד התמ"ת.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על המועצות המקומיות כיסרא -סמיע ופקיעין לפעול להקמת מינהלה לאזור התעשייה המשותף, כפי שנקבע בתקנון התכנית.
עיכוב בהקמת המינהלה עלול לעכב את הליך שיווק המגרשים באזור התעשייה, שכן המינהלה היא אחד הגופים האמור ים לאשר את הקצאת המגרשים.
עיכוב נוסף בשיווק הקרקעות באזור התעשייה עלול לעכב את העברתם של בתי מלאכה שיש בהם מטרד אל אזור התעשייה וכן להביא לאבדן הכנסות מארנונה.
המועצה המקומית כיסרא-סמיע מסרה בתשובתה כי משרד התמ"ת הקצה ליזמים שני מגרשים באזור התעשייה, אף שעדיין לא פועלת בו מינהלה.
משרד התמ"ת מסר בתשובתו מנובמבר 2012 , כי במועד מתן התשובה הוגשו למשרד שתי בקשות להקצאת מגרשים אשר נדונו בוועדות מקדמיות, והן יאושרו בכפוף לקבלת תקציב מתוקף החלטת ממשלה 2861 .
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי משרד התמ"ת יבצע את הליך שיווק המקרקעין בשיתוף מינהלה שתוקם לאזור התעשייה.
אזור התעשייה הצפוני בנצרת : בתכנית ג/ 9914 נקבע כי העירייה תמנה מינהלה פעילה לאזור התעשייה הצפוני, שתפקידיה הם בין היתר פיקוח על קיומן של עבודות העפר ועבודות הבנייה באתר בהתאם להוראות התכנית, מיון תעשיות וקבלת ן לאזור התעשייה וטיפול בהיבטי התחזוקה של אזור התעשייה.
עוד נקבע בתכנית זו כי תנאי למתן היתר בנייה למרכז מלאכה שייועד לקלוט שימושים חורגים שפועלים בנצרת הוא הקמת חברה מנהלת שתבטיח את התפקוד הנאות של המרכז ואת מילוי הוראות התכנית.
הועלה כי עד מועד סיום הביקו רת לא מינתה העירייה מינהלה לאזור התעשייה הצפוני, שהוחל בעבודות להקמתו, כמפורט לעיל.
הקמת מינהלה לאזור התעשייה נועדה בין היתר להבטיח כי העבודות לפיתוחו והפעילות העסקית שתתקיים בו לאחר מכן ייעשו בהתאם להוראות התכניות המאושרות.
משרד מבקר המדינה העיר לעיריית נצרת על שטרם מינתה מינהלה כאמור, דבר העלול לפגוע בהקמת אזור התעשייה ובהפעלתו.
עיריית נצרת מסרה בתשובתה מאוגוסט 2012 כי תפעל למנות מינהלה לאזור התעשייה, וכי העיכוב במינוי נבע מדחיית המועד שבו צפוי להתחיל במימוש התכנית להקמת אזור התעשייה.
פיתוח אזורי תעשייה ותחזוקתם על ידי הרשויות המקומיות .
באקה אל-גרבייה אזור התעשייה הדרום -מזרחי : נמצא כי במשך שנים, מאישור התכנית לאזור התעשייה הדרום-מזרחי בבאקה בסוף שנות השבעים של המאה העשרים ועד מועד סיום הביקורת, לא ביצעה העירייה פיתוח מלא של תשתיות בסיסיות בתחום אזור ה תעשייה החיוניות לקיום פעילות סדירה של מלאכה ותעשייה בו, אלא רק עבודות בהיקפים קטנים 107 , אף שכאמור האזור פועל בתפוסה כמעט מלאה.
בין היתר הועלה כי חלק מהדרכים בתחום אזור התעשייה אינן סלולות באספלט, כי חסרות מדרכות, וכי אין תשתיות מסודרות של ניקוז ואיסוף שפכים.
107 משנת 2006 ועד סוף שנת 2011 ביצעה העירייה עבודות פיתוח באזור התעשייה בהיקף של כ - 400,000 ש"ח, ובהן עבודות לסלילת דרך מזרחית (ללא הנחת תשתיות) לאזור התעשייה.
דרכים באזור התעשייה הדרום-מזרחי (צולם על ידי צוות הביקורת בספטמבר 2011) השלטון המקומי 1793 .
כאמור, בפקודת העיריות ניתנו סמכויות לרשויות המקומיות לביצוע עבודות ציבוריות ולפיתוח בתחומן.
על מנת שרשות מקומית תוכל לבצע את החובות, הסמכויות והתפקידים המוטלים עליה היא זקוקה למימון.
פקודת העיריות והוראות אחרות שנקבעו בחיקוקים שונים (כולל חוקי עזר) קובעות את המסגרת החוקית למקורות ההכנסה של הרשויות המקומיות.
בפסיקה של בית המשפט העליון בשבתו כבית משפט לערעורים אזרחיים נקבע כי "ככלל, פיתוח המקרקעין ותשתיותיו עניין הוא לרשות המקומית.
במסגרת חובותיה וסמכויותיה של העירייה היא נדרשת לבצע עבודות פיתוח מוניציפאליות, ובהן: סלילת רחובות וכבישים; הנחת צינורות מים; הקמת רשתות תיעול וביוב; גינון; התקנת מדרכות ותאורת רחוב; הקמת תשתיות חשמל ותקשורת ועוד.
, ק]עבודות הפיתוח[ לצורך מימון פעילות זונויה לרשות הסמכות להתקין חוקי עזר ולהורות בהם על תשלום אגרות, היטלים או דמי השתתפות"108.
נמצא כי בשנת 1991 התקינה המועצה המקומית באקה אל-גרבייה (לפני האיחוד עם ג'ת) חוק עזר לגביית היטלי ביוב109 , אולם רק בשנים 2008 ו- 2009 התקינה עיריית באקה -ג'ת (לאחר האיחוד) 110 חוק עזר לתיעול 111 וחוק עזר לסלילת רחובות112 .
גם לאחר התקנת חוקי העזר לא פעלה העירייה לפיתוח מלא של התשתיות באזור התעשייה וממילא לא גבתה היטלי פיתוח מבעלי הנכסים בתחום אזור התעשייה.
הקמת תשתיות באזורי תעשייה היא תנאי הכרחי לפעילותם התקינה והסדירה של אזורי התעשייה, שהם אבן שואבת לעסקים ולמלאכות שונים ומקום שבו ניתנים שירותים זמינים ונגישים לתושבים.
משרד מבקר המדינה העיר לעיריית באקה על שאפשרה במשך שנים הפעלה של אזור תעשייה בתחומה בלי תשתיות בסיסיות מתאימות של ביוב, ניקוז וכבישים, על כל הנזקים הסביבתיים הכרוכים בכך (בעניין זה ראו בהמשך).
על העירייה היה להתקין חוקי עזר לגביית היטלי פיתוח מבעלי הנכסים, כדי לממן את הוצאות פיתוח התשתיות לפני אכלוסו של אזור התעשייה.
תשתיות הביוב באזור התעשייה : בהיעדר מערכות ביוב ציבוריות לסילוק שפכים ולטיפול בהם עלולים להיווצר מפגעים תב רואתיים וסביבתיים 113 .
היעדר מערכות כאלה באזורי התעשייה עלול לפגוע בפעילות השוטפת והתקינה של העסקים ועלול למנוע מבעלי העסקים לקבל רישיון עסק על פי חוק רישוי עסקים.
בחוק הרשויות המקומיות (ביוב), התשכ"ב - 1962 , הוקנו לרשויות המקומיות סמכויות לעניין התקנת תשתיות לטיפול בביוב ולסילוקו.
108 ע"א 10252/05 קרית שדה התעופה בע"מ ואח' נ' מנהל מע"מ, תקדין.
109 חוק עזר לבאקה אל גרביה (היטל ביוב), התשנ"א- 1991 .
110 ,)בחוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות באקה אל גרבייה וג'ת התש"ע- 2010 , נקבע כי "חוקי עזר.
שחלו לפני יום הבחירות למועצות המקומיות בתחום הרשות המאוחדת, יעמדו בתוקפם וימשיכו לחול באותו השטח כאילו הותקנו או ניתנו, לפי העניין, על ידי המועצה המקומית באותו שטח".
111 חוק עזר לבאקה-ג'ת (תיעול), התשס"ט - 2008.
112 חוק עזר לבאקה-ג'ת (סלילת רחובות), התשס"ט - 2009.
113 ,ראו מבקר המדינהדוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2010 ( 2011 '), עמ 711 .
הועלה כי באזור התעשייה הדרום -מזרחי אין מערכות מוסדרות לסילוק השפכים ולטיפול בהם, כי חלק מהשפכים מוזרמים לבורות ביוב כדי לסלקם באמצעות חלחול לקרקע, וכי חלקם מוזרמים לנחל חדרה העובר בסמוך לאזור התעשייה.
יודגש כי תקנות המים (מניעת זיהום מים) (בורות ספיגה ובורות רקב), התשנ"ב- 1992 , אוסרות התקנת בור ספיגה תעשייתי114 .
114 בור ספי גה המשמש לקליטת שפכים תעשייתיים, למעט קידוח שאושר על פי דין והמיועד לסילוק מבוקר של שפכים תעשייתיים לשכבות תת-קרקעיות.
קובעות כי "מחזיק בור ספיגה.
ינתק מבור ספיגה תעשייתי, תוך שנה מיום , את צינור מוצא השפכים ויחבר אותו למערכת הביוב, אם ]של התקנות[ התחילה ישנה, ואם אין - למיתקן לטיפול בשפכים שאישר השר".
עוד הועלה כי בשנת 2010 פעלו רשות המים והמשרד להגנת הסביבה בשיתוף עיריית באקה-ג'ת להפסקת הזרמת השפכים לנחל חדרה.
לשם כך פנתה רשות המים לעיריית באקה -ג'ת באוקטובר ובנובמבר 2010 ודרשה כי תפעל להקמה ולהפעלה של מערכת לאיסוף שפכים, בין היתר בתחום אזור התעשייה, בהתאם לתכנית שאושרה בשנת 2007 במינהל לפיתוח תשתיות ביוב115 : בפנייה של רשות המים לעירייה מאוקטובר 2010 צוין כי הזרמת השפכים לנחל חדרה גורמת לזיהום מקור מים כמשמעותו בחוק המים, התשי"ט - 1959 (להלן- חוק המים), ועל כן דרשה הרשות מהעירייה להפ סיק לאלתר את הזיהום הנגרם למקורות המים ולמנוע את הישנותו; בנובמבר 2010 מסר מנהל רשות המים לעיריית באקה-ג'ת, לפי סעיף 20 ז לחוק המים116 , צו ל"תיקון מעוות" ובו שוב דרש כי העירייה תפעל לאלתר להפסיק את הזיהום הנגרם למקורות המים, ובכלל זה תקים מערכת לאיסוף שפכים באזור התעשייה.
בצו צוין כי אם העירייה לא תפעל על פי האמור בו ועל פי לוחות הזמנים שנקבעו בו, תפעל רשות המים על פי חוק המים ותקים את מערכת הביוב בעצמה, ולאחר שתעשה זאת תחייב את העירייה בכפל ההוצאות הכרוכות בכך.
מאחר שהעירייה לא פעלה להקמת מערכת הביוב על פי דר ישת רשות המים, אישרה הרשות בדצמבר 2010 ,לבצע את הנחת מערכת הביוב באזור התעשייה בהתאם לצו "תיקון מעוות".
לצורך כך אישרה רשות המים תקציב של כ-2.
8 מיליון ש"ח והסמיכה את תאגיד המים "מי עירון" לקדם את ביצוע העבודות117.
הועלה כי בינואר 2012 היו העבודות להנחת מערכת הביוב באזור התעשייה בשלביהן הסופיים, וכי העירייה טרם חייבה את העסקים הפועלים באזור התעשייה להתחבר למערכת הביוב.
תאגיד המים "מי עירון" מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיולי 2012 כי העבודות באזור התעשייה הושלמו במאי 2012 , וכי טרם חוברו כל המפעלים שבאזור התעשייה למערכת הביוב.
115 ,המינהל לפיתוח תשתיות ביוב היה באותה עת יחידה במשרד התשתיות הלאומיות ובאוקטובר 2009 .
צורף לרשות המים 116 " בסעיף זה נקבע כי(א) נוכח מנ הל הרשות הממשלתית ]למים ולביוב[ כי נגרם זיהום מים, רשאי הוא לצוות על מי שגרם לאותו זיהום, לעשות את כל הדרוש להפסקת זיהום המים, להחזרת המצב לקדמותו לפני שנגרם הזיהום ולמניעת הישנותו של זיהום המים, הכל כפי שיפורט בצו.
(ב) לא נתמלאו הוראות צו לפי סעיף קטן (א) תוך זמן סביר שנקבע בצו, רשאי מנהל הרשות הממשלתית לעשות את כל שפורט בצו, ומשעשה כן יהיה מי שנצטווה ולא מילא אחר הוראות הצו חייב בתשלום כפל ההוצאות הכרוכות בכך".
117 במועד הסמכת התאגיד לביצוע הפרויקט באזור התעשייה, לא הייתה עיריית באקה- ג'ת מאוגדת בתאגיד מים וביוב על פי חוק תאגידי מים וביוב, התשס"א- 2001 .
רשות המים מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מיולי 2012 כי מאחר שעיריית באקה חתמה על הסכם הצטרפות לתאגיד המים "מי עירון" בנובמבר 2011 , הסבה רשות המים את תקציב ביצוע העבודות להנחת מערכת הביוב באזור התעשייה להלוואה עם מרכיב מענק בשיעור של 80% (20% הלוואה), וכי העירייה לא תחויב בכפל הוצאות כלשון הצו ל"תיקון מעוות ".
לדעת משרד מבקר המדינה, על עיריית באקה לנקוט את הצעדים הדרושים לחיוב כל העסקים הפועלים באזור התעשייה להתחבר למערכת הביוב בהקדם האפשרי, ובכך להביא להפסקת הזרמת הביוב לבורות הביוב ולנחל חדרה.
עיכוב בחיבור העסקים למערכת הביוב עלול לפגוע בפעילותם התקינה, וכן להביא לפגיעה בסביבה ולפגיעה במקורות המים בעיר באקה ובסמוך לה.
כפר קאסם אזור התעשייה "לב הארץ" בחלקה הדרום-מערבי של כפר קאסם ומדרום לכביש מספר 5 החלה לפני כמה שנים הקמתו של אזור התעשייה "לב הארץ" (להלן - אזור התעשייה הלוגיסטי)118 .
הקרקע שעליה הוקם אזור התעשייה הלוגיסטי נמצאת בבעלות פרטית של כמה בעלים.
חברה אשר חתמה עם הבעלים על חוזים להחכרת כ-180 דונם לתקופה של 25 שנה (להלן - חברה א'), שיווקה עד מועד סיום הביקורת כ -100 דונם המיועדים כאזור אחסנה על פי התכנית המאושרת.
חברה א' קידמה עם עיריית כפר קאסם תכנית להקמת אזור התעשייה הלוגיסטי, והתכנית (ק/ 3414 ) אושרה ביולי 2007 על ידי הוועדה המחוזית מרכז.