HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הזרעה מלאכותית היא החדרה מלאכותית של זרע טרי או מוקפא שנשמר בהקפאה והופשר לרחם האשה.
משנת 1993 אסור להשתמש בזרע טרי של תורם לצורך הזרעה מלאכותית בשל החשש שהזרע נגוע באיידס או 426 דוח שנתי57ב .
במחלות זיהומיות אחרות שעלולות לעבור באמצעותו למקבלת התרומה או לעובר.
לכן הזרע מוקפא ונשמר בתנאים מיוחדים בבנקי זרע17 .
תקנות בריאותהעם (בנק זרע), התשל"ט - 1979 (להלן- תקנות בנק הזרע), קובעות שאין לנהל בנק זרע או לעסוק בבנק זרע אלא אם ניתנה לו ההכרה של מנהל משרד הבריאות (להלן - המשרד) או מי שהוא הסמיך לכך.
תנאי להכרה בבנק זרע הוא שהבנק ינוהל בבית חולים וכחלק ממנו.
עוד קובעות התקנות כי הזרעה מלאכותית מתורם לא תיעשה אלא בבית חולים שיש בו בנק זרע, ומזרע שהתקבל מבנק הזרע.
נוהל המשרד בנושא בנק זרע והזרעה מלאכותית מנובמבר 1992 (להלן- הנוהל) מנחה את בנקי הזרע בניהול בנקי הזרע (ניהול כרטסות לתורמים, למקבלות התרומה ולזרע ושמירת מנות הזרע) ובניהול הזרעות מלאכותיות (בדיקות הזרע, בדיקות מקבלות התרומה, הגבלה על קבלת זרע מתורמים ושמירת זרע לנפגעים) .
כן מנחה הנוהל את המשרד לעשות ביקורת על בנקי הזרע.
בארץ פועלים 13 ,בנקי זרע במסגרת מכונים לחקר הפוריות בבתי חולים: שישה ממשלתיים ארבעה של שירותי בריאות כללית (להלן - הכללית), שניים של הדסה ואחד במרכז רפואי פרטי.
בחודשים אפריל-אוגוסט 2006 בדק משרד מבקר המדינה את סדרי הניהול והתפעול של בנקי הזרע בשלושה בתי חולים: בית החולים העירוני-ממשלתי "המרכז הרפואי תל אביב" (להלן - איכילוב), בית החולים הממשלתי "מרכז רפואי אסף הרופא, צריפין" (להלן - אסף הרופא) ובית החולים של הכללית "מרכז רפואי ע"ש רבין, קמפוס בילינסון" (להלן - רבין).
כמו כן נבדקה פעילותם של חמישה בנקי זרע אחרים על פי נתונים שהתקבלו מהם: בנק הזרע בבית החולים העירוני-ממשלתי בני ציון (להלן - בני ציון), בנק הזרע במרכז הרפואי המשולב ע"ש חיים שיבא (להלן - שיבא); בנק הזרע במרכז הרפואי ע"ש ברוך פדה (להלן - פוריה); בנק הזרע במרכז הרפואי כרמל (להלן - כרמל) ובנק הזרע במרכז הרפואי רמב"ם (להלן - רמב"ם)18 .
הבדיקה נגעה לפרק הזמן ינואר 2003 - אוגוסט 2006 .
נבדקו היבטים שוני ם בפעילות בנקי הזרע; הטיפול בתורמי זרע ובגברים המעוניינים לשמר את זרעם (להלן - שומרים)19 ;; הטיפול בנשים המקבלות תרומות זרע; בדיקת איכות הזרע הנתרם ושמירתו פעילות המעבדות של בנקי הזרע והבטחת איכות פעולותיהן.
בביקורת נבדק אם בנקי הזרע נוהגים על פי נוהל המשרד ועל פי ההנחיות בנהלים פנימיים שהם עצמם הוציאו.
כמו כן נעשתה השוואה בין ההנחיות בנוהל ובנוהלי בנקי הזרע להנחיות שהוציאו בנדון גופים בארה"ב: הנחיות רשות המזון והתרופות האמריקנית (להלן - ה- FDA ) משנת 2005 ; ההתוויות הקליניות בנושא הפריה מתרומת זרע שהוציאה האגודה האמריקנית לפריון בשנת 199020 וההתוויות של בנקי זרע בארה"ב, מורשים על ידי ה- FDA , שהמשרד .
18 בנק זרע נוסף, שנמצא בבית החולים "העמק" בעפולה, ענה לפניית משרד מבקר המדינה באיחור ניכר ולא מסר לו את מלוא הנתונים המבוקשים; ובנק זרע אחר, שנמצא במרכז הרפואי "בסורוקה" בבאר שבע, אינו מגייס תורמי זרע, אלא רק שומר זרע של חולים ושל מי שמעוניינים לשמר את זרעם, במסגרת המעבדה להפריה חוץ-גופית.
19 שומר זרע הוא בדרך כלל מי שיכולת ההפריה שלו נפגעה, או מי שיש חשש שאיכות הזרע שלו תיפגע בעקבות מחלה או טיפולים, כמו למשל חולי סרטן, נפגעי עמוד שדרה, נפגעי תאונו ת דרכים, חיילים ונפגעי פעולות איבה.
20 The American Fertility Society , New Guidelines for the Use of Semen Donation (1990) על ההתוויות האלה מתבססים ה"קווים המנחים למעבדות" שהוציאה מחלקת המעבדות במשרד לבנקי הזרע בנובמבר 2003 , והם מחייבים את מעבדות הזרע בארץ לפעול לפיהן.
אישר לבנקי זרע בארץ לקנות מהם תרומות זרע.
כן נבחנו הנחיות המשרד לבנקי הזרע ופיקוחו עליהם.
בשנים 2003 -2005 טיפלו שמונת בנקי הזרע שנכללו בביקורת בכ - 3,700 נשים, ומספר תורמי הזרע החדשים מישראל בכל אחת מאותן שנים היה כ -45 .
בשנים 2004 ו- 2005 היה מספר ההריונות מתרומות זרע בבנקי זרע אלה כ -377 בכל אחת מאותן שנים 21 .
המספר הכולל של מנות זרע שהוקפאו בשמונת בנקי הזרע בכל אחת מהשנים 2004 ו- 2005 היה כ- 9,400 .
כמחצית מנות הזרע היו מתורמי זרע, והשאר מחולים ומשומרים, מיעוטן מנפטרים שזרעם נשמר לאחר פטירתם לבקשת משפחותיהם.
תורם זרע הוא מי שנותן מזרעו לשם הזרעה מלאכותית לאשה שאינה נשואה לו או אינה בת זוגו.
התורם הוא אנונימי - למקבלת התרומה לא נמסר כל מידע עליו; ואף הוא אינו מקבל כל מידע על הנשים שהופרו מזרעו.
הנוהל מחייב לנהל לכל תורם זרע כרטיס תורם, הכולל בין היתר רשימה של בדיקות רפואיות שיש לעשות לתורם קודם שנלקחת ממנו תרומה ולרשום בו את תוצאותיהן, ובהן בדיקות לגילוי מחלות המין כלמידיה 22 ועגבת23, וכן בדיקות לגילוי צהבת מהסוג ים B ו-C ,, איידס קריוטיפ24, טיי-זקס25, סוג דם ו-RH26 וסוכר.
הבדיקות נחוצות משום שההזרעה עלולה לגרום להעברת מחלות תורשתיות, זיהומיות ואחרות מן הגבר אל האשה או אל העובר, ולפי הנוהל יש לעשותן לפני לקיחת הזרע ולפני השימוש בו.
ה- FDA והאגודה האמריקנית לפריון ממליצים על בדיקות מעבדה למחלות זיהומיות נוספות על אלה הנדרשות בארץ על פי הנוהל, כמו בדיקות עגבת, הרפס ו- CMV27 , וכן בדיקה חוזרת של צהבת מסוג.
B האגודה האמריקנית לפריון גם ממליצה לבדוק מחלות תורשתיות שכיחות באוכלוסיות התורמים, כמו תלסמיה28, סיסטיק-פיברוזיס 29 והמופיליה30 , וכן לבקנות והפרעות נפשיות.
21 שישה בתי חולים דווחו על כ-311 לידות בכל אחת מאותן שנים, ושני בתי חולים דווחו על כ-66 .
הריונות בכל אחת מאותן שנים 22 ראו הערה4.
יש לחזור על בדיקה זו לאחר שישה חודשים, ורק אם גם בבדיקה השנייה התוצאה שלילית, ניתן להשתמש בתרומת הזרע.
28 תלסמיה- קבוצת מחלות הגורמת לאנמיה בדרגות חומרה שונות.
החולים הלוקים באנמיה קשה נזקקים לעירויי דם חוזרים שעלולים לפגוע בכבד ובלב, ואף לגרום למוות עקב אי -ספיקת לב.
המחלה נפוצה בעיקר באזור הים התיכון, במזרח התיכון ובמזרח הרחוק.
30 ההמופיליה מתבטאת בעיקר בתפקוד לקוי של מנגנון הקרישה של הדם.
עקב כך כל פגיעה בכלי דם עלולה לגרם לדימום רב חיצוני ופנימי בחללי המפרקים הגדולים, במערכ ת העיכול, במוח וכיו"ב.
ביצוע הבדיקות הנדרשות בנוהל המשרד ובנוהלי בנקי הזרע משרד מבקר המדינה בדק את מידת ביצוען של ההנחיות שבנוהל ובנהלים הפנימיים של בנקי הזרע בעניין בדיקת תורמי הזרע בשמונת בנקי הזרע שנבדקו.
נמצא שבנקי הזרע לא הקפידו לקיים את כל ההנחיות שבנוהל, ויש בהם שגם לא קיימו את ההנחיות שהם עצמם הוציאו.
: איכילוב על פי הנוהל על תורם הזרע להצהיר על מצב בריאותו ועל כך שאינו צורך סמים.
בבדיקה הועלה כי מנוסח כרטיס התורם באיכילוב הושמטה הצהרת התורם כי לא צרך בעבר ואינו צורך כיום סמים מכל סוג שהוא.
כמו כן הושמטו מהכרטיס בדיקת כלמידיה ובדיקת צהבת מהסוגים B ו-C , הנדרשות בנוהל.
בהנחיות הפנימיות של איכילוב נדרש לעשות לתורמי הזרע בדיקות רפואיות שאינן נדרשות בנוהל, כמו ספירת דם, CMV ובדיקות שתן, וכן צילום חזה.
משרד מבקר המדינה בדק אם בדיקות אלה נעשו לעשרה מ -29 תורמים שכ רטיסיהם נבחרו בבחירה אקראית והעלה כי לשלושה מהם לא נעשה צילום חזה.
:אסף הרופא בדיקת כרטיסיהם של 14 תורמים העלתה כי לארבעה מהם לא נעשו בדיקות גופניות הנדרשות בנוהל; לאחד לא נעשו בדיקות טיי-זקס; לשבעה לא נעשו בדיקות קריוטיפ וכלמידיה; ולאחד לא נעשתה בדיקת CMV , הנדרשת בנוהל של אסף הרופא.
:רביןבבדיקת הטיפול ב -22 מ-24 תורמים פעילים שהחלו לתרום לפני יולי 200531 הועלה שבניגוד לנדרש בנוהל המשרד, לשלושה לא נעשתה בדיקת כלמידיה לפני לקיחת התרומה; לאחד לא נעשתה בדיקת טיי -זקס, ולשישה לא נעשתה בדיקת קריוטיפ.
עוד ה ועלה ש היו תורמים שלא נבדקו בדיקות נוספות שאמנם אינן נדרשות בנוהל, אך נדרשות ברבין - לשלושה תורמים לא נעשו בדיקות CMV, לארבעה לא נעשתה בדיקת סיסטיק פיברוזיס, ולארבעה לא נעשה צילום חזה.
:בנקי הזרע הנוספיםמהנתונים שמסרו בנקי הזרע הנוספים בבני ציון, בשיבא , בכרמל, ברמב"ם ובפוריה עלה שגם הם לא תמיד נוהגים על פי הנוהל בכל הנוגע לבדיקות שיש לעשות לתורמים: בכרטיסי התורמים של רמב"ם וכרמל חסרות ארבע מהבדיקות הנדרשות בנוהל (כלמידיה, סוג דם ו-RH , קריוטיפ וההיסטוריה הרפואית של משפחת התורם).
ברמב"ם משתמשים בזרע להזרע ה שלושה עד שישה חודשים לאחר שנעשתה לתורם בדיקת איידס ראשונה, אף שעל פי הנוהל יש לעשות בדיקת איידס שנייה שישה חודשים לאחר הבדיקה הראשונה32 ; בפוריה אין מוודאים את התאמת סוג הדם וה -RH של תורם הזרע לאלה של מקבלת התרומה; בבני ציון אין עושים לתורמים בדיקת עגבת; ברמב"ם, בכרמל ובפוריה אין עושים בדיקת קריוטיפ; בשיבא, בבני ציון, ברמב"ם ובפוריה אין עושים בדיקות סוכר וכלמידיה; ובבני ציון אין עושים בדיקות טיי-זקס.
התחלף מנהל בנק הזרע ברבין 32 ראו הערה8.
לדעת משרד מבקר המדינה, חובה על המשרד לדון ולקבוע מהן הבדיקות הנדרשות מתורמי זרע, ועד שייעשה הדבר על בנקי הזרע לנהוג לפחות על פי הנדרש בנוהל.
בדיקת ההיסטוריה הרפואית של התורם ומשפחתו 1.
על פי הנוהל יש לבדוק את ההיסטוריה הרפואית של משפחת התורם כדי לשלול את קיומן של מחלות גנטיות.
ואולם הנוהל אינו דורש לבדוק את ההיסטוריה הרפואית 33 של התורם עצמו, ואף אינו מחייב את בנקי הזרע להביא לידיעת מקבלת תרומת הזרע את ההיסטוריה הרפואית של התורם ושל משפחתו.
לידת תאומים חולים בעקבות הזרעה מלאכותית ברבין ופנייתה של האם לרבין בבקשה למסור לה מידע רפואי על התורם ומשפחתו שהרופאים המטפלים בתאומים ביקשו לקבלו, המחישה את הצורך להביא לידי עת מקבלת התרומה את ההיסטוריה הרפואית של תורם הזרע על מנת שתוכל לתת לילדיה את הטיפול המיטבי.
מנהל בנק הזרע ברבין פנה אל היועצת המשפטית של המשרד בעניין העברת המידע החסוי לידי האם, ובתשובתה נאמר: "למותר לציין, כי ככל שהיתה בידכם אנמנזה 34 של התורם טרם ההפריה, היה צורך להביא זאת לידיעתה של האם".
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לשקול להנחות את בנקי הזרע לבדוק גם את ההיסטוריה הרפואית של התורמים, ולא רק של משפחותיהם.
כמו כן עליו לשקול להנחות את הבנקים להביא לידיעת הנשים המקבלות תרומת זרע, את כל המידע הרפואי הנדרש, כדי שידעו אילו בדיקות, לרבות בדיקות משלימות שאינן בסל התרופות, עליהן לעשות לפני ההיריון ובמהלכו כדי למנוע לידת יילוד בעל מומים35.
, וזאת בכפוף לשמירת החיסיון על זהותו של התורם 2.
כאמור, נקבע בנוהל שעל הרופא בבנק הזרע לבדוק את ההיסטוריה הרפואית של משפחת התורם.
הביקורת העלתה שהנוהל אינו מפרט לאילו קרובי משפחה של התורם יש לעשות את הבדיקה.
משום כך כל בנק זרע נוהג בעניין זה לפי שיקול דעתו.
בבנק הזרע באסף הרופא, למשל, בדיקת ההיסטוריה הרפואית המשפחתית של התורם כוללת שלושה דורות.
בבנק הזרע בכרמל, על פי דיווחיו, אין מ בררים מחלות של אחים ואחיות של התורם, של הוריו ושל סביו; ובנק הזרע ברמב"ם דיווח כי אינו מברר מחלות של סבי התורם.
לדעת משרד מבקר המדינה, בדיקה מקיפה של ההיסטוריה הרפואית של משפחת התורם עשויה להביא לאיתור מחלות גנטיות ואף לסייע בבירור קיומה של קרבה משפחתית בי ן התורם למקבלת התרומה.
על המשרד לבחון את הנושא ולקבוע בנוהל מהן הבדיקות הנדרשות.
מחלות שהתורם חלה בהן בעבר שהנוהל אינו מחייב את בדיקתן; השתייכות לקבוצות סיכון 34 .
הסטוריה רפואית 35 כגון בדיקות נשאות של מחלות גנטיות שיש לתורם ובדיקות לב לעובר- לפי הצורך.
הבדיקה הגנטית מסייעת להעריך מהי מידת הסיכון שהנבדק יוריש לצאצאיו מחלה גנטית או יחלה בה, וכך למנוע לידה של צאצאים הלוקים במחלה.
הנוהל מחייב לעשות לתורם זרע בדיקה גנטית לאיתור מחלה תורשתית אחת בלבד: בדיקת טיי -זקס.
בשנת 2004 הוציא איגוד הגנטיקאים הרפואיים בישראל, נייר עמדה בנושא בדיקות סקירה ואיתור מוקדם של נשאות של מחלות גנטיות.
בנייר העמדה רשימה של תשע בדיקות גנטיות שאיגוד הגנטיקאים ממליץ לעשות כבדיקות סקר, וע וד שש בדיקות גנטיות שניתן לעשות כבדיקות סקר.
מהמידע שמסרו חמשת בנקי הזרע הנוספים למשרד מבקר המדינה עולה כי בכולם, חוץ מבשיבא, עושים לתורמים רק בדיקה גנטית אחת - בדיקת טיי -זקס, וכי בשיבא נעשית גם בדיקת סיסטיק פיברוזיס.
באיכילוב נעשות, נוסף על בדיקת טיי -זקס, בדיקות של עוד עשר מחלות גנטיות, אבל רק לחלק מהתורמים.
מנהל בנק הזרע באיכילוב הסביר למשרד מבקר המדינה כי הדבר נעשה כדי לקיים מאגר של תורמים שאינם נשאים של המחלות הגנטיות שהבדיקות האמורות נועדו לאתר, ושתרומותיהם יתאימו לנשים שהן נשאיות של המחלות האלה.
הוא הוסיף כי נשים המעוניינות שתורם הזרע ייבדק בבדיקות האלה, בין היתר משום שהן נשאיות של מחלות גנטיות, נושאות בעלות הבדיקות; המכון הגנטי באיכילוב הוציא דפי מידע לציבור בעניין הבדיקות המומלצות לאיתור נשאות של מחלות תורשתיות המבוססים על נייר העמדה שהוציא איגוד הגנטיקאים בעניין זה.
המכון הגנטי באסף הרופא המליץ על שבע בדיקות סקר לאיתור נשאים של מחלות גנטיות.
הביקורת העלתה שבנק הזרע באסף הרופא עושה בדיקות אלה רק לתורמים שנאלצים להפסיק לתרום מסיבות שונות (כמו נסיעה לחו"ל).
אם מקבלת התרומה מבקשת מהבנק לעשות את הבדיקות האלה, הבנק אינו מממן אותן, ועליה לממנן בעצמה36 , כנהוג בשאר בנקי הזרע לגבי בדיקות הנעשות על פי בקשת מקבלת התרומה.
ביצוע הבדיקות האמורות רק לחלק מהתורמים מצמצם לנשים שהן נשאיות של אחת מהמחלות הגנטיות שבדיקות אלה נועדו לאתר את מספר התורמים העומדים לבחירתן.
יתרה מזו, לנשים שקיבלו תרומת זרע ממי שלא נבדק בדיקות גנטיות רחבות, לא יהיה בעת הצורך (מחלת היילוד, למשל) כל המידע הגנטי הנדרש על התורם.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאיתור מחלות גנטיות אצל תורמי זרע ואצל מקבלות תרומת זרע עוד לפני ביצוע ההזרעה המלאכותית יש חשיבות רבה למניעה של הולדת ילדים החולים במחלות קשות.
לפיכך ונוכח ההתפתחויות שחלו בתחום הגנטיקה משנת 1992 , מועד הוצאת הנוהל, ראוי שהמשרד יבחן את האפשרות להוסיף בו דרישה לביצוע בדיקות גנטיות נוספות על הבדיקה היחידה לתורמי זרע הקיימת בנוהל, וכן יקבע מה יהיו הבדיקות האלה, ומי יממן אותן.
נוסף על כך על המשרד לעדכן את הנוהל ולהנחות את בתי החולים לידע את מקבלות תרומת הזרע בדבר בדיקות הסקר הגנטיות שאיגוד הגנטיקאים הרפואיים ממליץ עליהן37 , ולהחתים אותן על אישור שקיבלו את כל המידע הרלוונטי הקיים .
36 עלות שבע הבדיקות באסף הרופא היא 1,700 .
המלצות לגבי בדיקות סקר גנטיות מתעדכנות מפעם לפעם משרד הבריאות 431 .
בנושא, ולא להסתפק במידע שניתןבעת שיחה עם מקבלת התרומה, שעלול להיות חלקי.
המשרד גם צריך להנחות את בנקי הזרע להביא לידיעת מקבלות התרומה כל מידע רפואי שיש להם על התורם, לרבות מידע על מחלות גנטיות שהוא נושא, תוך הקפדה על שמירת החיסיון על זהותו.
: מאגר נתונים גנטיים של התורמים ההתוויות הקליניות של האגודה האמריקנית לפריון ממליצות לשמור למקבלות הזרע או לצאצאיהן דוח על הנתונים הגנטיים של תורם הזרע, במגבלות שנקבעו.
בארץ, לעומת זאת, נושא שימור הנתונים הגנטיים של תורמי הזרע אינו מוסדר בנוהל.
מהמידע שמסרו בנקי הזרע למשרד מבקר המדינה עולה כי רק חמישה מהם38 שומרים את נתוני הד -נ-א של התורמים.
באיכילוב הועלה ששומרים בו רק את נתוני הד -נ-א של חלק מהתורמים.
נמצא, למשל, כי דגימות דם של שישה מעשרה תורמים באיכילוב שנבדק הטיפול בהם לא נשמרו למתן מידע גנטי, ושלא נעשו לתורמים אלה בדיקות גנטיות נרחבות.
למידע הגנטי על התורמים יש חשיבות רבה משום שייתכן שיידרש לטיפול בילדים שייוולדו מתרומות הזרע שלהם.
לפיכך על המשרד לדון באפשרות לחייב את בנקי הזרע לשמור את הנתונים הגנטיים של התורמים ולהחתים את התורמים על הסכמתם לשמירת נתוניהם, כל זאת תוך מתן חיסיון מוחלט לזהותם וב כפוף לדרישות חוק מידע גנטי, התשס"א- 2000.
הגבלות על תורמי הזרע 1.
: האיסור על שימוש בתרומות זרע של גברים נשואים המשרד אסר39 על השימוש בזרע של תורם נשוי לשם הזרעה מלאכותית, שכן שימוש בזרע של תורם נשוי עלול לעורר בעיות אתיות הקשורות למשפחת התורם.
הביקורת העלת ה שלא תמיד שמרו בנקי הזרע על הוראה זו: באיכילוב נמצא ששלושה מעשרת התורמים שנבדק הטיפול בהם היו נשואים בעת מתן התרומה, אחד מהם אף היה הורה לילד; באסף הרופא נמצא שחמישה מ-14 התורמים שנבדק הטיפול בהם היו נשואים ואבות לאחד עד שלושה ילדים; וברבין נמצא כי שניים מ-19 התורמים הפעילים שנבדק הטיפול בהם היו נשואים, וכל אחד מהם היה הורה לילד; בנק הזרע בכרמל מסר למשרד מבקר המדינה כי שניים מהתורמים אצלו נשואים, ובנק הזרע בבני ציון מסר שאחד מהתורמים אצלו נשוי.
: הצורך בהגבלת מספר תרומות הזרע (א) כדי למנוע הולדת ילדים רבים מזרעו של תורם אחד ועקב כך הגדלת הסיכוי לנישואי קרובים באוכלוסייה, נקבע בנוהל כי על האחראי "להמנע מלקבל תרומות זרע רבות מדי מאותו תורם".
אולם הנוהל אינו נוקב במספר המרבי של תרומות זרע שניתן לקבל מתורם.
גם מנהלי בנקי הזרע לא קבעו בנהלים הפנימיים שלהם מהו המספר המרבי של איסופים 40 .
שניתן לקבל בדיקת הטיפול באיכילוב בשמונה תורמי זרע שנבחרו בבחירה אקראית העלתה כי נלקחו מהם 21-69 איסופים.
באסף הרופא הועלה כי מחמישה תורמים נלקחו 14-43 איסופים; וברבין .
אסף הרופא, רבין, רמב"ם, בני ציון ושיבא 39 בחוזר מנכ"ל המשרד מאפריל 1989 .
בנושא ניהול בנק זרע 40 ראו הערה10.
הועלה כי משלושה תורמים נלקחו 45-87 איסופים.
שיבא דיווח על לקיחת 50-100 איסופים מתורם; ורמב"ם דיווח על לקיחת 100 .
איסופים מתורם (ב) ההתוויות הקליניות של האגודה האמריקנית לפריון קובעות כי יש להגביל לעשר את מספר הלידות לתורם, כדי שלא להגדיל את הסיכוי הסביר לנישואי קרובים הקיים באוכלוסייה.
הנוהל של המשרד, לעומת זאת, אי נו נוקב במספר המרבי של לידות חי מכל תורם.
מהנתונים שמסרו למשרד מבקר המדינה בנקי הזרע שנכללו בביקורת עולה כי יש הבדלים בין ההוראות הפנימיות שלהם בדבר מספר הלידות המרבי המותר מתרומות של אותו תורם: בבני ציון מתירים 20 לידות מזרעו של אותו תורם; ובשיבא, באיכילוב, באסף הרופא ובכרמל - 15 .
רמב"ם, הכרמל ואסף הרופא מסרו כי יש להם מידע חלקי בלבד על מספר הנשים שילדו כתוצאה מתרומות זרע.
מרשימה של הריונות שנוצרו מתרומות זרע באיכילוב המעודכנת ליולי 2006 עולה כי מזרעם של 14 (כ- 24% ) מ-59 תורמים שנתוניהם נבדקו נוצרו יותר מעשרה הריונות, בהם תורמים שמזרעם נוצרו 15 ואף18 הריונות.
מרשימה של הריונות שנוצרו מתרומות זרע בשיבא עולה כי מזרעם של 8 מ-67 תורמים שהיו בו בשנים 2003 -2005 נוצרו יותר מעשרה הריונות, בהם תורם שמזרעו נוצרו16 .
הריונות בבדיקת נתוניהם של 20 תורמים באסף הרופא ה ועלה כי לשבעה תורמים נולדו יותר מעשרה ילדים, מהם לשלושה נולדו יותר מ-15 , המספר המרבי שבית החולים מתיר.
לאחד נולדו 25 ילדים, לאחד- 21 ולאחד- 16.
ברבין לא הייתה רשימה עדכנית של מספר הילדים שנולדו לכל תורם.
מרשימה מעודכנת לפברואר 2003 עולה כי ל-10 מ-78 תורמים היו יותר מעשרה ילדים; מהם לשלושה היו 26 ,21 ו-20 ילדים; ולארבעה היו19 ,16 ,15 ו-15 .
ילדים מהאמור לעיל עולה שמספר הלידות לתורם מתרומות הזרע בבנקי הזרע האמורים גבוה מהמספר המרבי המומלץ בהתוויות הקליניות של האגודה האמריקנית לפריון, ויש שאף ממספר הלידות המרבי לתורם שהם עצמם קבעו.
יצוין כי הנתונים שפורטו לעיל אינם כוללים נתונים על לידות חי מתרומות זרע שהועברו מבנקי הזרע בבתי החולים האמורים לבתי חולים אחרים או למרפאות העוסקות בהפריה מלאכותית, לכן ייתכן שמספר לידות החי לכל תורם גבוה יותר (ראו להלן).
(ג) כדי שיהיה אפשר לפקח על מספר תרומות הזרע שנותן כל תורם ועל מספר הלידות לתורם, יש חשיבות שהתורמים יתחייבו לתרום רק בבנק זרע אחד.
ואולם נוהל המשרד אינו מחייב את התורמים לחתום על התחייבות כזאת, ולהצהיר שלא תרמו כבר בעבר במקום אחר.
שלושה בנקי זרע (רמב"ם, בני ציון ופוריה) דיווחו למשרד מבקר המדינה כי אינם מחתימים את התורמים על התחייבות שלא לתרום זרע במקומות אחרים; בבדיקת כרטיסיהם של 22 תורמים פעילים ברבין שנבחרו בבחירה אקראית41 הועלה כי אף שברבין אמורים התורמים לחתום על התחייבות שלא יתרמו זרע במקומות אחרים, שמונה מהם לא חתמו על התחייבות כזאת; ובאסף הרופא הועלה כי רק משנת 2005 החל בנק הזרע להחתים את התורמים על התחייבות שלא לתרום זרע בבנק אחר.
41 כולם התקבלו ונבדקו לפני יולי 2005, מועד תחילת עבודתו של המנהל הנוכחי של בנק הזרע.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להוסיף על ההנחיה הכללית המובאת בנוהל בדבר הגבלת מספר התרומות לתורם גם הנחיה ברורה בדבר המספר המרבי של ילדים המותר לכל תורם.
הדבר ימנע גידול בשיעור נישואי הקרובים באוכלוסייה, וכן ימנע הגדלת מספר הילדים לתורם משיקולים לא ענייניים (כמו שיקולים כלכליים).
כמו כן על המשרד לחייב את התורמים לתרום רק בבנק זרע אחד ולהצהיר אם תרמו בבנקי זרע אחרים.
התשלום לתורמי הזרע בהתוויות הקליניות של האגודה האמריקנית לפריון מומלץ לשלם לתורמים עבור תרומות הזרע שלהם, כדי לפצותם על איבוד הזמן וההוצאות שנגרמו להם.
עם זאת מומלץ בהן שלא להשתמש בהטבה הכספית כתמריץ עיקרי למתן התרומה.
בנוהל המשרד לא נאמר דבר בעניין התשלום לתורמים.
הועל ה כי בנקי הזרע משלמים לתורמים בעד התרומות, וכי יש ביניהם הבדלים בסכום המשולם עבור כל תרומה, והוא בין 200 ל-300 .
ש"ח התנאים הפיסיים בהתוויות הקליניות של האגודה האמריקנית לפריון נאמר כי התורם יפיק את תרומת הזרע שלו ליד משרד הקבלה, אבל במקום נפרד מאזור הקבלה שבו נמצאים מקבלי התרומה.
הנחיה זו נועדה לאפשר לפקח על התורם כדי להבטיח שמוסר תרומת הזרע יהיה האדם שנתן אותה.
נוהל המשרד, לעומת זאת, אינו קובע הנחיות לפיקוח על התורם בעת מתן התרומה ומסירתה לפקיד הקבלה בבנק הזרע.
יתר על כן, הביקורת העלתה כי באסף הרופא נמצא חדר מתן הזרע מחוץ לבניין שבו נמצא בנק הזרע; וברבין המקום המיועד למתן זרע הוא חדרון קטן הרחוק מחדרי בנק הזרע.
עוד הועלה כי התנאים הפיזיים בחדרי תרומת הזרע ברבין ובאסף הרופא אינם ראויים.
החדר ברבין קטן והוא חלק מחדרי השירותים של המרפאה לפריון בבית החולים, ו מאוחסנים בו חומרי ניקוי של המרפאה; והחדר באסף הרופא טחוב ואינו מאוורר.
יצוין כי כבר בשנת 2000 התלונן מנהל בנק הזרע באסף הרופא לפני הנהלת בית החולים על כך שהחדר אינו ראוי לנוכחות חולים ותורמים, ובמהלך השנים הופנו אליה גם תלונות של תורמים בנושא זה.
הצעת חוק לשיתוף מאגרי מידע בבנקי זרע כדי להסדיר את הפיקוח על מתן תרומות זרע, למנוע אפשרות למתן תרומות זרע בבנקי זרע שונים ולאפשר לאזרחים לקבל מידע מלא ומקיף על התרומות, הוגשה לכנסת במרס 2005 הצעת חוק פרטית בעניין שיתוף מאגרי מידע בבנקי זרע, התשס"ה- 200542 , שעניינההקמת מרשם שיכלול מידע על תרומות זרע בבנקי הזרע המוכרים בארץ.
על פי ההצעה, המשרד יהיה אחראי להפעלת מאגר המידע האמור, ובנקי הזרע יהיו חייבים להעביר אליו את המידע על תרומות הזרע שברשותם.
לכל בנק זרע תהיה גישה למאגר והוא יהיה חייב להביא לפני מי שמבקשת תרומת ז רע את מלוא המידע על התרומות המתאימות לבקשתה הרשומות במאגר, לרבות תרומות הנמצאות בבנקי זרע אחרים.
42 עד מועד סיום הביקורת, אוגוסט 2006 .
, לא נעשה דבר לקידום הצעה זו 434 דוח שנתי57ב .
את הצורך לשמור על סודיות המידע ולהגן על זכויות התורם, לרבות זכותו לפרטיות, ונקבע בה כי על המרשם יחול חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א- 1981 , והמידע בויהיה סודי ולא יימסר אלא לבנקי הזרע; וכי במרשם לא יישמרו פרטים מזהים של תורם הזרע.
עלויות הקמת המאגר והפעלתו ימומנו מאגרה שתיקבע.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לדון בהקמת מאגר מידע חסוי שיכיל את נתוני התורמים, ובו נתוניהם הגנטיים, כדי שיהיה אפשר לפקח על נתונים אלה, וכן להביאם לידיעת מקבלות תרומת הזרע וילדיהן, במידת הצורך, בלי לפגוע בזכויות התורמים.
בנוהל המשרד ובנוהל הכללית43 בנושא בדיקות זרע נאמר כי זרע של גבר שנפגע או עלול להיפגע ממחלה ממארת, קרינה, או בנסיבות אחרות, יישמר במשך חמש שנים, אלא אם יבקש בכתב לשמור את הזרע במשך פרק זמן נוסף.
כן נקבע בנהלים האמורים כי יש להשמיד את הזרע לאחר פטירת בעליו, אלא אם כן התקבלה בקשה מאשת הנפטר, לא יאוחר משנה מיום הפטירה, להמשיך ולשמור אותו.
שמירת זרע של חולים במחלות ממאירות ממומנת על ידי קופות החולים בה מלצת הרופא המטפל, ואחרים המעוניינים בשמירת זרעם משלמים בעצמם עבור הקפאתו ושמירתו.
בנוהל המשרד לא נאמר מה יש לעשות במנות הזרע של שומרים שלא פנו אל בנק הזרע כעבור חמש שנות שמירה בבקשה להאריך את תקופת השמירה של הזרע.
בבדיקה הועלה שרבות ממנות הזרע השמורות בבנקי הזרע אינן מושמדות, ועקב כך תופסות מקום רב שהיה יכול לשמש לשימור מנות זרע חדשות.
בנקי הזרע הסבירו כי מנות הזרע של השומרים נשמרות במשך פרק זמן ארוך מזה שנקבע בנוהל בשל היעדר הוראות ברורות בעניין זה.
מנהל בנק הזרע ברמב"ם השיב בנובמבר 2006 כי "נסיונות שעשינו מדי פעם לקבל הנחיות ברורות בכתב מהמשרד לא הביאו לתוצאות.
אי לכך ובהעדר הנחייה כתובה מהמשרד, אין באפשרותנו להשמיד על דעת עצמנו מנות זרע אלה.
התוצאה היא הצטברות לא מוצדקת ולא סבירה של מנות זרע שמורות".
על המשרד לדון בסוגיה העקרונית של משך שמירת מנות הזרע ו להנחות את הבנקים כמה זמן לאחר הקפאת זרע ניתן להשמידו אם נותק הקשר עם שומר הזרע ולא ניתן לאתרו, או אם למרות פניות חוזרות ונשנות אל שומר הזרע הוא אינו משלם לבנק הזרע את דמי השמירה וגם אינו מודיע לו אם ברצונו להמשיך ולשמור את זרעו.
בטופס הבקשה לשמירת זרעבבנק הזרע מתחייבים שומרי הזרע לשלם את כל הסכומים שיידרשו מהם בגין השמירה ולחדש את בקשתם ואת התשלום בכל שנה.
אולם הביקורת בבנקי הזרע העלתה כי שומרי זרע רבים אינם משלמים לבנקים עבור שמירת מנות הזרע שלהם.
באסף הרופא, למשל, נשמרות מנות של שומרי זרע שלא שילמו עבור השמירה משנת .
43 ראו הערה11 משרד הבריאות 435 .
עד אוגוסט 2006 , מועד סיום הביקורת, לא שולם עבור 91% (705 ) מהמנות שהוקפאו בשנת 2001 ( ועבור כמחצית625 ) מהמנות שהוקפאו בשנת 2000.
נוהל המשרד אינו קובע אם על שומרי זרע לעשות בדיקות מעבדה לאיתור מחלות מידבקות לפני הקפאת זרעם, וממילא לא נקבע בו אילו בדיקות עליהם לעשות.
כמו כן לא נקבע בנוהל אם יש צורך להפריד את מנות הזרע של השומרים מאלה של התורמים, כדי למנוע הדבקת מנות הזרע של התורמים במחלות זיהומיות שלא אותרו אצל השומרים (ראו להלן).
עקב כך אין בבנקי הזרע אחידות בטיפול בשומרים.
לדוגמה, בבדיקת הטיפול בשישה שומרי זרע ברבין שנבחרו בבחירה אקראית עלה כי לשניים מהם לא נעשו כלל בדיקות המעבדה הנדרשות מתורמי זרע לאיתור מחלות מידבקות ולארבעה נעשו רק חלק מהבדיקות האמורות.
ממידע שמסרו בנקי הזרע שנבדקו למשרד מבקר המדינה עולה כי בבנקי הזרע, חוץ משיבא ואיכילוב, אין הנחיה המחייבת מחלקות ויחידות בבתי החולים שהם נמצאים בהם לדאוג לשימור זרעם של חולים שזקוקים לכך, כגון חולי סרטן, או להודיע לחולים על האפשרות לשימור הזרע.
על המשרד ועל בנקי הזרע להביא לידיעת המחלקות האונקולוגיות בבתי החולים, קופות החולים וגופים אחרים המטפלים בגברים או ילדים שנפגעו, את האפשרות לשימור זרע בבנקי זרע.
הטיפול במקבלות תרומת זרע .
בדיקות רפואיות בדיקות מעבדה: הנוהל מחייב לנהל לכל מי שמקבלת תרומת זרע כרטיס שבו יירשמו התוצאות של בדיקות המעבדה שנעשו לה, כגון בדיקות סוג דם ו-RH ובדיקותעגבת, טיי -זקס וסוכר.
ואולם מאחר שהנוהל לא עודכן מאז הוצאתו בשנת 1992 , הוא אינו משקף את התמורות שחלו מאז בתחום ההפריה המלאכותית.
לדברי המנהלים של בנקי הזרע באיכילוב, באסף הרופא וברבין, חלק מהבדיקות הנדרשות בנוהל מיושנות ואינן נעשות כלל.
בה בעת חסרות בנוהל בדיקות עדכניות חשובות שביצוען חיוני לקבלת החלטות רפואיות בעניין כשירותה הרפואית של מקבלת התרומה להרות היריון תקין, בהן גם בדיקה כללית של מצבה הרפואי ושל ההיסטוריה הרפואית שלה.
בהתוויות הקליניות של האגודה האמריקנית לפריון נאמר שכדי שההפריה תצליח מומלץ לעשות למקבלות תרומת זרע בדיקות מעבדה לאיתור מחלות מידבקות, בהן מחלות מין.
עם הבדיקות המומלצות שם ואינן נדרשות בנוהל המשרד נמנות בדיקות אדמת, כלמידיה, זיבה, איידס, CMV , צהבת וסיסטיק פיברוזיס.
משרד מבקר המדינה בדק אילו בדיקות מעבדה נעשות למקבלות תרומת זרע בבנקי הזרע באיכילוב, ברבין ובאסף הרופא והעלה כדלקמן: איכילוב: הנוהל הפנימי של איכילוב מחייב לעשות למקבלות תרומת זרע בדיקות איידס, אך לא נאמר בו דבר באשר לתדירות הבדיקות.
נשים שנעשית להן הזרעה בהפרשי זמן גדולים, עלולות להידבק במחלה בין הזרעה להזרעה.
הביקורת באיכילוב העלתה כי למקבלת תרומה שנעשתה לה בדיקת איידס בשנת 2002 436 דוח שנתי57ב .
נעשתה הזרעה בשנת 2006 בלי שקדמה להזרעה בדיקת איידס נוספת; וכי מקבלת תרומה אחרת שנעשתה לה בדיקת איידס בשנת 2001 , חידשה את טיפולי ההפריה בשנת 2006 בלי שנעשתה לה בדיקת איידס נוספת.
כן הועלה שמכרטיסי מקבלות תרומות הזרע הושמטו בדיקת טיי-זקס ובדיקת סוכר, הנדרשות בנוהל.