HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מבדיקת השתלשלות העניינים בנושא זה עלה כי בשנת 1997 החליט היועץ המשפטי לממשלה כי יהיה נכון לשלב את אכיפת חוק רישום קבלנים בעבודת הוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה, מאחר שעבודות בנייה בניגוד להוראות חוק זה הן בגדר הפרת היתר בנייה שניתן בידי הוועדות.
בהתאם הנחה היועץ את התובעים מטעם הוועדות לאכוף גם את חוק רישום .
12 הצו בטל כעבור15 ,יוםזולת אם לפני כן הוגש לבית המשפט כתב אישום נגד מקבל הצו.
קבלנים, אולם היענות הוועדות הייתה מועטה, בין היתר בשל אי-הסמכת מפקחיהן לבצע חקירות לפי חוק רישום קבלנים.
בעקבות זאת הציע היועץ המשפטי לממשלה למשרד הבינוי בשנת 2002 להסמיך תובעים מטעמו לאכיפת החוק, ואולם המשרד לא הגיב על ההצעה13 .
בשנת2009 הגיעו משרד הבינוי, משרד המשפטים והפרקליטות להסכמה עקרונית על קידום מודל עבודה שלפיו משרד המשפטים, באמצעות המחלקה לאכיפת דיני מקרקעין, יפעיל תובעים באכיפת חוק רישום קבלנים.
לפי הסיכום ביניהם, הנעת המהלך הצריכה הסדרת ההיבטים האדמיניסטרטיביים וחלוקת העבודה המקצועית וניסוח אמנה שתקבע בין היתר כי האחריות לקביעת המדיניות תהיה בידי רשם הקבלנים בתיאום עם המחלקה לאכיפת דיני מקרקעין; ואולם הדבר לא יצא אל הפועל.
משרד המשפטים ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2017 כי בעקבות הסיכום היה ניסיון לגבש אמנה עם משרד הבינוי, אך לא הושגה הסכמה על אופן הפעלת התביעה, מבחינת חלוקת העבודה המקצועית וההנחיה השוטפת.
במאי2013 , בחלוף כארבע שנים מההסכמה העקרונית האמורה, גייס משרד הבינוי עורך דין שהוסמך כתובע פלילי במערך האכיפה של אגף הרשם לצורך הגשת כתבי אישום בגין עבירות על חוק רישום קבלנים.
ואולם גם בכך לא היה כדי להסדיר את הנושא, כי הסמכת תובע שאין לצדו גוף חוקר המוסמך לנהל חקירות (להלן - מפקחים) אינה מאפשרת אכיפה אפקטיבית או אכיפה בכלל.
רק בנובמבר 2016 שלח משרד הבינוי שלושה עובדים לקורס הכשרה ייעודי כדי שיוסמכו כמפקחים ל ביצוע חקירות מכוח חוק התכנון והבנייה ותקנותיו בקשר לעבירות על חוק רישום קבלנים .
העובדים סיימו את הקורס בפברואר 2017 ,, ואולם נכון למועד סיום הביקורת ספטמבר 2017 , וחרף התכתבויות משרד הבינוי מינואר 2017 עם היחידה הארצית לאכיפת דיני הת כנון והבני יה, טרם עלה ביד ו להסדיר את הסמכתם בידי שר האוצר והם לא החלו בעבודת הפיקוח.
מנהל היחידה הארצית לאכיפת דיני התכנון והבנייה במשרד האוצר השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2017 כי הסמכת מפקחי משרד הבינוי התעכבה משום שהאפשרות להסמיכם הייתה טעונה בירור משפ טי: סמכויותיהם לא נקבעו בחוק התכנון והבנייה, והיחידה הארצית מסמיכה אך ורק לאכיפת עבירות על חוק זה.
חרף האמור ולאור חשיבות העניין, בספטמבר 2017 חתם מנהל היחידה- על סמך חוות דעת הייעוץ המשפטי .
13 ,ראו: מבקר המדינהדוח שנתי 55ב (2005 '), "רישום קבלנים ופיקוח עליהם", עמ469.
משרד הבינוי והשיכון |441 .
שלה- על הסמכת המפקחים, וכעת הנושא בטיפול הלשכה המשפטית של משרד האוצר.
משרד הבינוי השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 כי העמדה לדין פלילי של קבלנים שאינם רשומים היא בסמכות הרשויות המקומיות, שכן לצד הפרת הוראות חוק רישום קבלנים זוהי גם חריגה מתנאי היתר הבנייה שניתן לפרויקט.
עד כה הרשויות לא "הרימו את הכפפה" וכמעט לא הגישו כתבי אישום בגין חריגות אלה.
משהובן שהרשויות אינן מטפלות בנושא, פעל המשרד להביא למערך אכיפה אפקטיבי.
המשרד הוסיף כי הסמכת העובדים שסיימו את קורס המפקחים מתעכבת במשרד האוצר, ולכן הם נעדרים סמכויות שיטור הכרחיות, אך הוא פועל מול משרד האוצר להשלמת העניין בזמן הקרוב.
מרכז השלטון המקומי בישראל השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2018 כי רישוי הקבלנים, לרבות האכיפה בשטח, חייבים להיות בסמכותו ובניהולו של רשם הקבלנים, שכן זהו נושא ארצי המחייב ראייה ארצית, וכי הטלת חובה בהקשר זה על הרשויות המקומיות נטולת כל היגיון ארגוני ומנהל י, שכן רובן משוללות אמצעים וסמכויות לביצועה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבינוי ולרשם הקבלנים כי הפעולות שנקטו במהלך השנים להקמת מערך הפיקוח והאכיפה טרם הניבו תוצאה מעשית.
על משרד הבינוי להשלים ללא דיחוי נוסף את כל הפעולות הדרושות להקמת המערך, שהרי הפעלת צ עדי אכיפה וענישה כלפי קבלנים בלתי רשומים העוברים על הוראות החוק היא מרכיב חיוני במערכת כוללת של הבטחת איכות ובטיחות בענף הבנייה.
מצב העניינים הנוכחי מאפשר ביצוע עבודות הנדסה בנאיות בידי מי שלא הורשה לכך, דבר שעלול לסכן חיי אדם ופוגע בשלטון החוק.
אכיפה לקויה כנגד קבלנים שאינם רשומים .
כאמור, בדוח הצוות ל בחינת הפחתת הנטל הרגולטורי משנת 2016 הוערך כי בענף הבנייה פעילים בלא רישום ובניגוד לחוק כ- 20,000 קבלנים(בקירוב , פי שניים ממספר הקבלנים הרשומים!
לנוכח חשש לרמיסת החוק בהיקף כה ניכר היה על רשם הקבלנים לנקוט זה מכבר פע ולות נמרצות למיגור התופעה.
ואולם בביקורת עלה כי פעילותו בנדון הייתה דלה ביותר, עד כדי חוסר מעש.
מנתוני אגף הרשם עלה כי הרשם כמעט שאינו מפעיל את סמכותו להוצאת צווי הפסקת עבודה מינהליים כנגד קבלנים לא רשומים: בשנים 2013 עד2016 הוציא 30 צווים בלבד - פחות משמונה צווים בשנה בממוצע.
זהו מספר בטל בשישים לנוכח היקפם המשוער של קבלנים שאינם רשומים הפעילים בענפי הבנייה.
משרד הבינוי השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא מקבל את הביקורת בהקשר זה, ופועל לתיקון העניין ולהגברת האכיפה נגד קבלנים שאינם רשומים באמצעות מערך האכיפה המוקם בימים אלה.
ליקויים בנקיטת אמצעי משמעת כנגד קבלנים שקיבלו צווי בטיחות .
מינהל הבטיחות הוא המאסדר (רגולטור) בתחומי הבטיחות והבריאות בעבודה.
הוא מפקח, בין היתר, על הבטיחות באתרי בנייה על פי חוק ארגון הפיקוח ופקודת הבטיחות.
כדי להבטיח שמעסיק ים עושים את הפעולות הדרושות להגנה מירבית על בטיחות העובדים ובריאותם, פועל המינהל בין היתר לייזום חקיקה ותקינה, לפיקוח, לאכיפת הוראות החוקים והתקנות בתחומים אל ה ולחקירת תאונות עבודה.
מכוח חוקים אלה רשאי מפקח עבודה אזורי להוציא צו בטיחות אם שוכנע כי טיבם, מבנם או מקומם של מכונה, ציוד, מתקן או חומר המשמשים או העומדים לשמש במקום עבודה יש בהם סכנה לשלומו או לבריאותו של אדם, או כי תהליך או מעשה פלוני או מחדל פלוני במקום עבודה מסכנים שלום אדם או בריאותו.
צו בטיחות מורה על איסור השימוש בחומר או במתקן במקום העבודה עד שיורחק גורם הסכנה.
בדצמבר 2012 החל מינהל הבטיחות להעביר את צווי הבטיחות בזמן אמת לאגף הרשם, ואם תוך 14 יום לא התקבלה מהמינהל הודעה על תיקון הליקויים וביטול הצו, פנה נציג האגף לקבלן בבקשה להסברים והבהרות והתריע לפניו על הסיכון בהתליית רישיונו.
חשש הקבלנים מפגיעה ברישיונם הניע אותם לפעול במהרה לתיקון הליקויים ולשיפור הבטיחות באתריהם כדי להביא לביטול הצו.
בפברואר 2014 דיווח רשם הקבלנים דאז לוועדה לפניות הציבור בכנסת בנושא בטיחות עובדי ם באתרי בנייה, כי הוא נערך למיפוי צווי בטיחות שהוגשו נגד קבלנים, וישקול לנקוט אמצעי משמעת נגד קבלנים שיימצא שקיבלו כמות חריגה של צווי בטיחות בגין ליקויים דומים.
משרד הבינוי והשיכון |443 .
לפי נתוני מינהל הבטיחות, בשנים 2013 עד2016 הוציא המינהל כ -590 צווי בטיחות לשנה בממוצע14 , ובשנת2017 (עד סוף אוקטובר) הוציא780 .
צווים למרות ריבוי צווי הבטיחות שהוציא מינהל הבטיחות בשנים הללו ועד מועד סיום הביקורת, טרם הפעיל רשם הקבלנים את סמכותו ולא נקט אמצעי משמעת כנגד מי שקיבלו צווים - קבלנים שפעלו דרך קבע בניגוד לנוהג המקובל במקצועם בהתאם לאמור ב סעיף 2 .
6 לתקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (ערעור מהימנות והתנהגות בניגוד למקובל), התשמ"ט-1988 (להלן- תקנות ערעור מהימנות).
סעיף זה קובע שהנוהג המקובל במקצועו של קבלן לעבודות הנדסה בנאיות הוא, בין היתר, שהקבלן "מבצע את העבודות ברמה ובטיב התואמים את התחייבויותיו החוזיות ואת הדרישות המקצועיות של הענף שבו הוא רשום בפנקס".
משרד הבינוי השיב למשרד מבקר המדינה כי בעבר, לאחר קבלת העתק צו הבטיחות, פנה רשם הקבלנים במכתב לקבלן בדרישה להסדיר את תיקון הליקוי מול מינהל הבטיחות, אך בפועל לא נקט אמצעים משמעתיים נגדו .
ממרץ 2017 הוחלט לשנות את התפיסה לגבי צווי הבטיחות ולטפל בהם לפי תקנות ערעור מהימנות, כלומר לשקול הפעלת אמצעי משמעת נגד מי שקיבלו צו.
המשרד ציין כי בהתאם לכך הוא אוסף ומנתח כעת את המידע שברשותו לקראת הבאת חברות קבלניות לשימוע בפני הוועדה המייעצת, וכי המקרים הראשונים יהיו מקרי בוחן לתהליך כולו, ולפיכך הם מטופלים בקפדנות, תוך התייעצות עם גורמים נוספים במשרד ובליווי היועץ המשפטי.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבינוי ולרשם הקבלנים כי עליהם להשלים את הטיפול בנושא ללא דיחוי, שכן העיכוב פוגע בהרתעה הנדרשת לשמירה על הבטיחות בענף הבנייה.
ליקויים במסירת מידע מגורמים שלטוניים לרשם הקבלנים .
כדי לקבל החלטה לנקוט אמצעי משמעת נגד קבלן, על ה רשם לסמוך את קביעתו כי קבלן נהג דרך קבע בניגוד לנוהג המקובל במקצועו, כפי שהוגדר בתקנות, על מסד עובדתי שרשות סבירה הייתה מסתמכת עליו , ובכלל זה הקביעות העובדתיות שמקורן בהחלטות שיפוטיות15.
,לדוגמהאפשר שהוראות .
14 בשנת2013 - 550 צווים, בשנת2014 - 475 צווים, בשנת2015 - 464 צווים, בשנת2016 - 866 .
צווים 15 זאת בהתאם ל"כלל הראייה המינהלית".
בעיקרו של דבר מבחן הראייה המינהלית מוותר על דרישות הסף של קבילות, ומתמקד בשאל ה מה צריך להיות משקל הראיות כדי שניתן יהיה לבסס עליהן החלטה.
משקל זה עשוי להשתנות בהתאם לסוג ההחלטה שהרשות עומדת לקבל.
דפנה ברק-ארז, משפט מנהלי, כרך א (2010,) 'עמ445.
שניתנו לקבלן בצווי בטיחות מתוקף חוק ארגון הפיקוח ישמשו בסיס לקביעה שאינו מבצע את העבודות "ברמה ובטיב התואמים את התחייבויותיו החוזיות ואת הדרישות המקצועיות של הענף שבו הוא רשום בפנקס"16; ויודגש הרכיב "דרך קבע" שכלול בס' 8()(א3 .
) לחוק למידע שבידי גופים שלטוניים אחרים - בעיקר מינהל הבטיחות, הפרקליטות, המשטרה והנהלת בתי המשפט - בדבר קבלנים שעברו על החוק או שבאתרי הבנייה שלהם אירעו תאונות עבודה, חשיבות בקבלת החלטות הרשם על נקיטת אמצעי משמעת כשיש הצדקה לכך ולאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת.
דוח מבקר המדינה משנת 200517 (להלן- הדוח משנת 2005 ) העלה ליקויים בסדרי מסירת מידע זה.
בביקורת הנוכחית עלה כי עודם לוקים בחסר.
להלן פירוט: קבלת מידע ממינהל הבטיחות: בדוח משנת 2005 הועלה כי אף שרשם הקבלנים דאז סיכם עם מינהל הבטיחות שהמינהל ימסור דוחות על תאונות עבודה בענף הבנייה, המידע לא נמסר.
המינהל השיב בשנת 2004 למשרד מבקר המדינה כי מינואר 2005 .
יונהג נוהל שיסדיר זאת הביקורת הנוכחית העלתה כי רק בדצמבר 2016 , בחלוף12 שנה, החל אגף הרשם לקבל ממינהל הבטיחות דיווח על תאונות עבודה שהתייחס לכלל ענפי המשק והמידע לגבי קבלנים היה חלקי.
ממרץ 2017 החל האגף לקבל מהמינהל דיווח ממוין על תאונות עבודה בענף הבנייה בתדירות שביקש, אלא שלא נמצא מתאם בין הדיווח על התאונות הקטלניות18 לבין צווי הבטיחות וצווי הפסקת עבודה באתרי הבנייה.
רק באוגוסט 2017 , לקראת סיום הביקורת, הסכים מינהל הבטיחות לאפשר לרשם הקבלנים נגישות מלאה למידע על מכלול עבירות הבטיחות והצווים שמסר המינהל לקבלנים, ובכלל זה תאונות העבודה שהתרחשו באתרי בנייה.
למרות הסיכום, עד מו עד סיום הביקורת, אוקטובר 2017 .
, טרם הוסדרה הנגישות המלאה למידע משרד העבודה השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2017 כי רק בספטמבר 2016 קיבל מינהל הבטיחות בקשה למסירת מידע על תאונות עבודה.
זו אושרה במשרד כעבור עשרה ימים והוסדרה הפעילות למסירת המידע בתוך חודשיים.
המשרד הוסיף כי מינהל הבטיחות פעל ופועל עם רשם הקבלנים לבניית ממשק אפקטיבי למסירת המידע, שכיום מוסדר הן באופן אוטומטי - כל צו בטיחות ממוען גם לרשם הקבלנים - הן במסגרת יחסי עבודה מקצועיים בין הצדדים.
16 תקנות ערעור מהימנות, סעיף2 .
17 ,מבקר המדינהדוח שנתי 55 ב(2005 ,) בנושא"רישום קבל נים ופיקוח עליהם".
תאונות שבהן קיפחו עובדים את חייהם משרד הבינוי והשיכון |445 .
משרד הבינוי דיווח בתשובתו כי בשנה האחרונה הוא פועל באופן שוטף עם מינהל הבטיחות לטיוב קבלת המידע על צווי בטיחות ותאונות עבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר למינהל הבטיחות ולמשרד הבינוי כי עליהם למסד את קבלתו הסדורה של המידע על צווי בטיחות ותאונות עבודה ואת טיובו, כדי לשפר את התשתית הראייתית להחלטות רשם הקבלנים על נקיטת אמצעי משמעת נגד קבלנים העוברים על פקודת הבטיחות.
קבלת מידע מבתי המשפט ומהפרקליטות: סעיף 11 א לחוק רישום קבלנים קובע כי בית משפט שהרשיע קבלן רשום בעבירה שנקבעה בתקנות ושיש בה כדי לערער על מהימנותו כקבלן רשום, ובכלל זה עבירות על פקודת הבטיחות, ימציא לרשם הקבלנים באמצעות היועץ המשפטי לממשלה העתק מפסק הדין.
כמו כן, לפי הנחיית פרקליט המדינה משנת 199719 , על התובעים לציין במפורש בכתב האישום כי הנאשם הוא קבלן רשום, ואם הורשע - על הפרקליט המטפל להודיע לרשם על דבר ההרשעה.
בשנים 2013 עד2015 פנה רשם הקבלנים הקודם להנהלת בתי המשפט, ליועץ המשפטי לממשלה, לפרקליטות המדינה ולמנכ"ל משרד המשפטים והפנה את תשומת לבם לכך שהעתקים מפסקי הדין אינם נמסרים לו עוד.
במרץ 2016 השיב משרד המשפטים לרשם כי לתפיסתו "יש מקום לערוך תיקון חקיקה ולבטל את סעיף 11 א לחוק רישום קבלנים ולעדכנו כךשהעברת המידע מהמרשם הפלילי תיעשה על פי הקבוע בחוק המרשם הפלילי".
במקביל, במאי 2016 שלח פרקליט המדינה אל פרקליטי המחוזות ריענון הנחיות אשר למסירת מידע מהפרקליטות לגופים חיצוניים על הגשת כתבי אישום והרשעות, ובכלל זה הנחה כי אם הורשע קבלן רשום בעבירה, על הפרקליט המטפל להודיע על כך לרשם הקבלנים.
הנחיה נוספת בנדון נשלחה במאי 2017.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר2017 הוסיף משרד המשפטים בעניין זה כי הפרקליטות היא הגוף התובע רק בחלק מהעבירות, וחלק ניכר מהן מנהלים גורמי תביעה אחרים כגון התביעה המשטרתית, תובעים עיר וניים, תובעים בתחום התכנון והבנייה ויחידות התביעות של משרד הכלכלה ורשות האוכלוסין.
המשרד מסר כי הבעיה האמורה הובאה עתה גם לידיעת המחלקה להנחיית תובעים מוסמכי היועץ המשפטי לממשלה בפרקליטות המדינה, וכי יתקיים בירור אשר לצורך במנגנון נוסף שיעזור לרשם הקבלנים לקבל את פסקי הדין הדרושים לו, ובהתאם לכך אפשר יהיה להנחות את כל גורמי התביעה הרלוונטיים.
19 'הנחיית פרקליט המדינה מס3.
4 , "ציון בכתב אישום את עובדת רישומו של קבלן אצל רשם הקבלנים", ספטמבר 1997.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי עליו להסדיר בהקדם את כל הנדרש כדי שרשם הקבלנים יקבל את כל המידע הנחוץ לו מכלל גורמי התביעה.
טיפול בתלונות נגד קבלנים רשומים בגין ליקויי בנייה והפרת חוזה .
רשם הקבלנים מטפל בתלונות שמגיש הציבור נגד קבלנים רשומים בנושאים הנדסיים טכניים , בגין עבודות לקויות שביצעו או הפרת חוזה - כגון איחור במסירת הדירה, אי -רישום בטאבו או אי -ביצוע המובטח במפרט הטכני.
זאת מכוח חוק רישום קבלנים ותקנות ערעור מהימנות , שלפיהן על קבלן לבצע את העבודות ברמה ובטיב התואמים את התחייבויותיו החוזיות ואת דרישות הענף.
תלונה המתקבלת באגף הרשם נקלטת במערכת המידע של האגף על ידי רכזת התלונות, וזו שולחת לקבלן עותק ממנה ומבקשת את תגובתו תוך 14 .
יום תשובת הקבלן נשלחת לפונה.
אם יש מחלוקת בין הצדדים התלונה מועברת לדיון בוועדת תלונות, שחבריה הם הרשם, היועץ המשפטי של אגף הרשם ורכזת התלונות.
אם התלונה קשורה לליקויי בנייה, האגף שולח מהנדס בודק .
לשטח בתיאום עם המתלונן והקבלן.
חוות דעת המהנדס נמסרת לקבלן וניתנים לו 30 יום לתיקון הליקויים שפורטו.
לפי רכזת התלונות, בדרך כלל הקבלנים מתקנים את הליקויים כדי להימנע מנקיטת אמצעי משמעת נגדם מכוח תקנות ערעור מהימנות.
אם קבלן אינו מתקן את הליקויים ניתן לזמנו לוועדה המייעצת, בכובעה כוועדת משמעת, ובסמכותה להמליץ על נקיטת אמצעי משמעת נגדו, כגון התליית רישיונו או ביטולו לתקופה שנקבעת.
בוועדה הקבלן רשאי להגיש את עיקרי טיעוניו.
אם לאחר סיום טיפול הוועדה המתלונן רוצה להגיש תביעה לבית המשפט, באפשרותו לקבל את חוות דעת המהנדס הבודק.
בשנים 2014 עד2016 התקבלו באגף הרשם 105 תלונות, כלומר 35 תלונות לשנה בממוצע (כ -30% מהן על רטיבות וחוסר איטום, והשאר על ליקויי בנייה אחרים, אי -רישום בטאבו ואיחור במסירת דירה) .
מדובר בתלונות מועטות ביחס לריבוי התביעות בגין ליקויי בנייה המוגשות לבתי המשפט; בשנת 2007 פרסם20 משרד הבינוי שבשנת 2005 הוגשו לבתי המשפט בארץ יותר מ- 3,000 תביעות נגד קבלנים על ליקויי בנייה בדירות חדשות.
הפעולות שנקט אגף הרשם כדי להביא לידיעת הציבור את קיומה של אפשרות לפנות אליו בתלונה, מוגבלות מאוד ומעטות ביחס לעניין הציבורי ולריבוי התביעות, והן מסתכ מות בכך שהמידע מפורסם באתר האינטרנט של המשרד.
20 הודעת דובר משרד הבינוי באתר המשרד בנושא תיעוש הבנייה, מיום 24.
משרד הבינוי והשיכון |447 .
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבינוי לפעול נמרצות כדי להביא לידיעת הציבור את דבר קיומו של שירות זה.
משרד הבינוי השיב למשרד מבקר המדינה כי השירות מפורסם זה שנים באתר האינטרנט שלו, והוסיף שניתן להניח כי מתלוננים רבים מעדיפים לבקש סעד מבית המשפט.
זאת כיוון שהרשם אינו מוסמך לפסוק למתלונן סעד כספי ואף אינו מוסמך להורות לקבלן לתקן את הליקויים, אלא רק לנקוט אמצעי משמעת מינהלי נגדו אם לא תיקן אותם או לא שיתף פעולה עם בדיקת הרשם.
עם זאת המנכ"ל הורה למשרדו לפעול לפרסום מנגנון התלונות ולהקצות תקציב לכך.
ליקויים ברישום קבלני שיפוצים .
אזרחים רבים, תאגידים וגופים ציבוריים ופרטיים נזקקים לא אחת לשירותיהם של קבלני שיפוצים, והאינטרס הציבורי הוא ששירותים אלה יסופקו בידי בעלי מקצוע המיומנים בכך ובוודאי מורשים לכך, כאשר החוק מחייב זאת.
בפנקס הקבלנים רשומים 1,760 קבלנים בסיווג ענף השיפוציםהרשאים לבצע עבודות שהיקפן עד 1.
כאמור, הוערך ש בישראל פועלים גם כ - 20,000 קבלנים מבצעי עבודות הנדסה בנאיות שאינם רשומים, ורבים מהם עוסקים בשיפוצים.
על אף שקבלן שאינו רשום מוגבל בביצוע עבודות שהיקפן עד 44,000 ,₪ בדיון שהתקיים במועצת הקבלנים הוערך, שקבלני שיפוצים רבים מבצעים עבודות בהיקף גדול יותר.
כיום אין כל אסדרה לגבי הקבלנים הלא רשומים העוסקים בשיפוצים, ואזרחים רבים הנעזרים בשירותיהם עלולים ליפול קורבן לעבודות רשלניות שבצדן נזקים וסיכונים.
רישומם של אלה בפנקס הוא אינטרס ציבורי, וגלומים בו גם יתרונות רבים לקבלנים: בהיעדר הרישום אין ביכ ולתם להגיש הצעות למכרזים של משרדי ממשלה וגופים ציבוריים שדורשים עמידה בתנאי סף של "קבלן רשום", ואף לא להעסיק כחוק עובדים מהרשות הפלסטינית.
24% מתאונות העבודה הקטלניות בשנת2016 .
אירעו במסגרת עבודות שיפוצים זהו שיעור ניכר בהתחשב בכך שעבודות מסוג זה נחשבות ע בודות בנייה פשוטות יחסית21 .
יודגש כי בחינות ההסמכה שחלק מהקבלנים עשויים להידרש להן לצורך רישום (ראו להלן) כוללות גם את נושא הבטיחות והגיהות, ובקיאות בו עשויה לתרום להפחתת התאונות.
עיכוב בגיבוש תת-סיווג חדש לקבלני שיפוצים: כדי להסדיר בצורה טובה יותר את פעילות ענף השיפוצים ולהכליל קבלני שיפוצים רבים יותר ברישום וברגולציה של רשם הקבלנים, גיבשה הוועדה המייעצת לרשם בשנת 2014 מתווה שלפיו מי שביצע בחמש השנים האחרונות עבודות .
21 מינהל הבטיחותוהמוסד לביטוח לאומי , דוח תאונות עבודה ותחלואה תעסוקתית, תמונת מצב 2016 -2012 , 'עמ15.
בהיקפים נמוכים יופנה לבחינות הסמכה לענף 131 (ענף השיפוצים); אם יעבור אותן בהצלחה יירשם בפנקס הקבלנים בתת-סיווג 131/1 ויוכל לבצע עבודות שהיקפן עד 350,000 .
ש"ח מאחר שקבלן שיפוצים יכול לפעול גם בהיקף נרחב, הציעה הוועדה דרגות ביניים שהרשומים בהן יוכלו להתקדם ככל שיצברו ניסיון.
לשם כך נדרש שינוי בתקנות הסיווג.
באפריל 2014 הציג רשם הקבלנים דאז במועצת הקבלנים את המתווה לרישום קבלני השיפוצים, ודובר משרד הבינוי הודיע באותו חודש כי "הצעדים עליהם החליטה מועצת הקבלנים הם בעלי חשיבות גבוהה לעוסקים בענף הבנייה והשיפוצים, ומשפיעים על הציבור הרחב של רוכשי הדירות ומשפצי הדירות.
הסדרת ענף השיפוצים יביא לצמצום נטל הבירוקרטיה לצד הגברת הפיקוח והאכיפה".
למרות ההכרה בחשיבות הרבה של הכללת קבלני השיפוצים באסדרה, ואף שבמועצת הקבלנים אושר המתווה לרישום קבלני שיפוצים עוד באפריל 2014 , בשלוש השנים שחלפו מאז לא גובש המתווה המוצע לסיווג ייחודי לענף השיפוצים בהיקף של עד 350,000 ש"ח.
בהיעדר הסדרה קבלני שיפוצים רבים אינם יכולים להיות רשומים בפנקס הקבלנים ובכך נפגע אינטרס הציבור.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2017 מסר משרד הבינוי כי בחודשים האחרונים קיים סדרת ישיבות בעניין מנגנון הסיווג הייחודי , בשיתוף התאחדות קבלני השיפוצים, וגובשה הצעה מפורטת ליישומו.
המנגנון מוצג בימים אלה למועצת הקבלנים, שהיא הגוף שעמו נדרש שר הבינוי להתייעץ בנוגע ליישומו של חוק רישום קבלנים, ולאחר מכן יושלם הליך תיקון תקנות רישום הקבלנים שבמסגרתו יתאפשר לקבלני שיפוצים המבצעים עבודות בהיקפים נמוכים להירשם בפנקס הקבלנים בענף 131 בסיווג כספי של עד 350,000 .
ש"ח לאחר סיום הביקורת, בינואר 2018, אושר במועצת הקבלנים המתווה לרישום קבלני השיפוצים בסיווג ייחודי.
רשם הקבלנים מסר כי נוסח התקנה יועבר להערות הציבור ולאחר מכן לאישור משרד המשפטים.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבינוי שעליו להמשיך לקדם את שינוי התקנות בהתאם למתווה שאושר.
עיכוב בביצוע בחינות בענף השיפוצים: בהתאם להוראות חוק רישום קבלנים ותקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (ראיות ומבחנים לענפי משנה), התשמ"ט -1988 , על קבלן המבקש להירשם בפנקס הקבלנים להמציא ראיות להנחת דעתו של הרשם, ובהן: (א) אישורים על ניסיון של חמש שנים בענף בעשר השנים שקד מו להגשת הבקשה; (ב) תצהיר ערוך וחתום לפי פקודת הראיות , ]נוסח חדש[התשל"א -1971, משרד הבינוי והשיכון |449 .
שבו יפורטו ניסיון המצהיר ותאריכי ביצוע עבודות; (ג) אישורים נוספים כמפורט בתקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (סדרי רישום), התשמ"ח-1988.
אם הראיות האמורות לא הניחו את דעתו של הרשם, רשאי הוא להורות למבקש להיבחן במבחנים המפורטים בתוספת לתקנות, כולם או מקצתם, במוסד שהכיר הרשם בהתייעצות עם הוועדה המייעצת.
לרישום בענף השיפוצים נדרשו תשעה מבחנים בנושאים אלה: בטיחות וגיהות בעבודות שיפוצים; קריאת תכניות והכנת תרשימים; חומרי בנייה ו תקנים; תורת הבנייה ויציבות מבנים; חוזים, מסמכי התקשרות, חוקים ותקנות בנייה; חישוב כמויות; תחשיב והצעות למכרז; מלאכות בנייה; וארגון עבודה.
על פי מסמכי משרד הבינוי, בחינות כשירות התקיימו באמצעות האגף להכשרה מקצועית במשרד הכלכלה עד דצמבר 2015 .
אולם רשם הקבלנים דאז סבר כי הן לא התבצעו בצורה נאותה, ולכן בשנים 2016 עד2017 .
פרסם המשרד מכרז לקבלת שירות של הכנת בחינות ברם המכרז כשל לאחר שלא התקבלו הצעות.
בשנתיים שבהן לא התקיימו הבחינות הצטברו כ-400 פניות של קבלני שיפוצים שביקשו לעבור בחינות הסמכה.
רק ביולי 2017, במ הלך הביקורת, חודשו המבחנים באמצעות מכון התקנים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשם הקבלנים ולמשרד הבינוי כי מדובר בשיהוי בלתי סביר שפגע הן באינטרס הציבורי, הן באינטרס הקבלנים, שנמנע מהם לעסוק כדין במשלח ידם, וכי יש להקפיד על קיום המבחנים באופן סדיר.
פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הבנייה - ממצאי מעקב .
בעקבות התמוטטות רצפת אולם השמחות "ורסאי" בירושלים במאי 2001 , שהובילה למותם של23 בני אדם ולפציעתם של380 , החליטה הממשלה באותו חודש להקים ועדת חקירה ממלכתית לעניין בטיחות מבנים ומקומות המשמשים ציבור, בראשות השופט בדימוס ורדימוס זילר ז"ל (להלן - ועדת זילר).
בדצמבר 2003 פורסם דוח ועדת החקירה.
בדצמבר2006 קיבלה הממשלה את החלטה 964 על יישום המלצות הדוח22 , שעיקרן הסדרת מכלול הנושאים הקובעים את האיכות והבטיחות של הבנייה, הן ביחס למבנים חדשים, הן ביחס למבנים קיימים, ובכלל זה הכנת קוד הבנייה והקמת מכוני בקרה (להלן - החלטה 964 .
) בפברואר2007 קיבלה הממשלה את החלטה116923 , שבה נקבעו המשאבים התקציביים והארגוניים שיוקצו למשרדי הפנים והבינוי לביצוע ההסדרה.
עוד נקבע כי ההסדרה תושלם עד סוף שנת 2009.
בשנת2014 בדק משרד מבקר המדינה את יישום ההמלצות על ידי הממשלה, משרדיה ומוסדותיה.
ממצאי הבדיקה פורסמו בשנת 2015 בדוח מבקר המדינה24 (להלן- הדוח משנת 2015 ), ועלה מהם כי רוב ההמלצות היו רחוקות מיישום וכי מצב הבקרה ההנדסית הטכנית על תכנון מבנים ובנייתם לא היה שונה במידה ניכרת ממצבו של תחום זה במאי 2001.
במסגרת הביקורת הנוכחית בדק משרד מבקר המדינה באיזו מידה תוקנו הליקויים העיקריים בשני נושאים מרכזיים שנבדקו בביקורת הקודמת - הסדרת קוד הבנייה והקמת מכוני הבקרה.
עיכובים בהסדרת קוד הבנייה .
קוד הבנייה הוא מערכת הוראות בתחום הבנייה המאגדת את דרישות המינימום הסטטוטוריות להסדרת הבנייה בישראל.
הקוד אמור להחליף חקיקה קיימת בתחום הבנייה, אשר ועדת זילר מצאה שהיא לוקה בין היתר בפיזור רב, עמימות וסתירות.
הכנת הקוד הוטלה בשנת 2006 על משרד הבינוי בהתייעצות עם מינהל התכנון.
עיגונו בחקיקה (בתקנות שהוצאו מכו ח חוק התכנון והבנייה) דרש כמה שלבים, לרבות דיון על פרקי הקוד בוועדת המשנה של המועצה הארצית לתכנון ולבנייה, המלצה של המועצה הארצית לתכנון ולבנייה (להלן - .
22 החלטה964 של הממשלה ה-31, התקבלה ביום 31.
23 החלטה1169 של הממשלה ה-31, התקבלה ביום 11.
24 דוח שנתי 65ג (2015 ,) "פעולות הממשלה להבטחת האיכות והבטיחות בענף הב נייה", עמ' 237-284.
משרד הבינוי והשיכון |451 .
המועצה הארצית), ניסוח הפרקים כתקנות על ידי מינהל התכנון, בדיקת הנוסח ואישורו במשרד המשפטים וחתימת שר הא וצר עליהן כשר הממונה על חוק התכנון והבנייה.
בביקורת הקודמת עלה כי רק בשנת 2014, כשמונה שנים לאחר שהממשלה - בהחלטה 964 - הטילה על משרד הבינוי להכין את קוד הבנייה, הציג המשרד את הקוד לראשונה לפני המועצה הארצית .
בקוד שהוצג היו 18 פרקים, אולם רק שישה מהם אושרו עד אז על ידי המועצה הארצית והועברו למינהל התכנון להמשך הליכי החקיקה.
נמצא כי בתקופה ינואר 2016 עד מרץ2017 נידונו יתר פרקי קוד הבנייה (שמספרם הכולל צומצם ל-1325 ) בוועדת המשנה של המועצה הארצית וקיבלו את המלצת המועצה להפיכתם לתקנות.
אולם נכון לאוקטובר 2017 לא השלים מינהל התכנון את הניסוח הסופי של פרקי הקוד כתקנות - ולו פרק אחד מבין ה -13 , לצורך העברה לחתימת שר האוצר ופרסום ברשומות; זאת אף שכמעט מחצית מהפרקים הועברו למינהל עוד בשנת 2014.
משרד מבקר המדינה בחן את פשר העיכובים בהסדרת פרקי קוד הבנייה במתכונת של תקנות והעלה כי בשנת 2014 הפקיד מינהל התכנון את ניסוח הפרקים הראשונים של הקוד כתקנות בידי עורכת דין חיצונית, וזו העבירה בהדרגה את התקנות המוצעות להערות משרד המשפטים.
ואולם במאי 2015 הסתיימה העסקתה, ומאז ועד נובמבר 2016 - המועד שבו הוחל בהעסקת עורכת דין אחרת - דהיינו במשך כשנה וחצי, הנושא לא קודם.
עורכת הדין האחרת סיימה את עבודתה בסוף פברואר 2017 , ומאז ועד אוקטובר 2017 .
(מועד סיום הביקורת) לא קודם הנושא בתשובתו מנובמבר 2017 למשרד מבקר המדינה מסר מינהל התכנון כי מדובר בפרויקט חקיקה ענקי שהיקפו מאות עמודים בעלי תוכן הנדסי מורכב ומפורט, ומטבע הדברים השלמתו לכדי תקנות אורכת זמן רב.
עוד ציין כי לאחרונה אישר משרד המשפטים להמשיך את העסקת היועצת המשפטית החיצונית לליווי השלמת ניסוח קוד הבנייה, והיא אמורה להתחיל בעבודה בעוד כחודש.
המינהל הדגיש כי העניין מצוי במקום גבוה ביותר בסדר העדיפויות.
25 פרקי קוד הבנייה : הגדרות, שלד וביסוס, בטיחות אש בבניינים, בטיחות המשתמש, מידות וכמויות בבניין, הגנה מפני רטיבות ולחות, אציר ת אשפה, נגישות, מתקני תברואה, תנאי פנים הבניין ואקלומו, מערכות טכניות, מבנים מיוחדים ומבנים ומתחמים היסטוריים.
964 אינו עיכוב סביר, .
משרד מבקר המדינה מעיר למינהל התכנון ולמשרד המשפטים כי עיכוב של יותר מ -11 שנים ביישום החלטה 964 ויותר משלוש שנים ממועד החלטת המועצה הארצית להמליץ על הפיכת חלק מפרקי קוד הבנייה שהכין משרד הבינוי לתקנות - אינו עיכוב סביר, והוא מקבע מצב מדאיג של היעדר הקפדה מספקת על איכות הבנייה ועל מניעת ליקויי בנייה ובטיחות מבנים.
בשנים אלו התרחשו תאונות ואסונות באתרי בנייה, שנגרמו מכשלים בתכנון ובביצוע של הבנייה.
נוכח חשיבות הנושא והשלכותיו המערכתיות על סדרי התכנון, הביצוע והבקרה בענף הבנייה, על מינה ל התכנון ומשרד המשפטים לקבוע לוח זמנים קצר ומחייב להשלמת הטיפול בנושא ופרסום פרקי קוד הבנייה כתקנות מחייבות.
עיכובים בהקמת מכוני הבקרה .
אחת ההמלצות המרכזיות של דוח ועדת זילר שאימצה הממשלה הייתה לפעול להקמת מכוני בקרה פרטיים שיפקחו על תכנון מבנים ובנייתם (להלן - מכוני הבקרה).
מכונים אלה אמורים לבחון את תכן הבנייה ואת הביצוע בפועל, ובכך להביא לשיפור איכות הבנייה, להפחתת ליקויי בנייה, להעלאת רף הבטיחות לשלום הציבור ולחיסכון למשק.
בהחלטה 964 הטילה הממשלה על משרד הפנים (מינהל התכנון) לפעול, בתיאום עם משרד הבינוי ומשרדים רלוונטיים אחרים, להקמת המכונים.