HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שכרם של תובעים אלה מאושר בידי היחידה לפיקוח והם עובדים בתיאום עם המחלקה בפרקליטות.
ביולי 2006 הנחה מנהל המחלקה בפרקליטות, על דעת היועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה, להעביר את כל תיקי החקירה שחקירתם הסתיימה להחלטת תובע מטעמו.
באפריל 2007 הוציאה המחלקה בפרקליטות, על דעתם של שר הפנים ומנכ"ל משרד הפנים, היועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה, נוהל המסדיר העברה של תיקי חקירה שחקירתם הסתיימה מהיחידה לפיקוח אל המחלקה בפרקליטות.
,מנהל המחלקה בפרקליטות אחראי, כשלוחו של היועץ המשפטי לממשלה להתוויית מדיניות התביעה ומדיניות האכיפה.
מכוח אחריותה המקצועית על מערך התביעה, על המחלקה בפרקליטות להבטיח שכ תבי האישום ישקפו את מדיניות התביעה הנקבעת על ידה; מכוח אחריותה המינהלית על מערך התובעים, על היחידה לפיקוח להתאים, בתיאום ובשיתוף עם המחלקה בפרקליטות, את תנאי ההתקשרות עם התובעים לעבודה הנדרשת מהם, ובכלל זה לשינויים המתבקשים מדרישותיה המקצועיות של המחלקה.
להלן נתוני המחלקה בפרקליטות על מספר כתבי האישום שהוגשו על ידי התובעים מטעם הוועדות המחוזיות בשנים 2005 -2007 : לוח3 : מספר כתבי אישום שהוגשו לבתי המשפט על ידי הוועדות המחוזיות לתכנון ולבנייה .
341 59 72 0 58 71 81 2005 .
144 43 26 0 8 16 51 2006 .
66 7 2 0 16 7 34 2007 נתוני הלוח מצביעים על ירידה ניכרת משנה לשנה במספר כתבי האישום: ירידה של כ -58% מ- 2005 ל- 2006 , וירידה של כ-81% מ- 2005 ל- 2007.
כתבי האישום המוגשים בסופו של תהליך האיתור והחקירה מבטאים בין היתר את מדיניות האכיפה (חקירה ותביעה).
על כן חשובה בחינת מגמותיהם - בכמות ובאיכות - לצורך הערכת יישומה.
לירידה במספר כתבי אישום יכולות להיות סיבות רבות, ובכללן: ירידה במספר התובעים; שינוי במדיני ות התביעה; שינוי בכמות התיקים המוחזרים לצורך השלמות.
איתורן המוקדם של סיבות אלה עשוי לסייע לטיוב הפעולות ולנקיטת אמצעים לשיפורן - אם יידרשו.
אכיפת דיני מקרקעין 83 .
עד למועד עריכת הביקורת לא נמצא כי המחלקה בפרקליטות והיחידה לפיקוח בדקו וניתחו את הסיבות לירידה במספר כתבי האישום, ו בכך נפגמת יכולתן לתכנן צעדים מעשיים על מנת למנוע אותה.
בתשובתו מדצמבר 2008 למשרד מבקר המדינה מסר פרקליט המדינה כי מספר כתבי האישום אינו האינדיקציה היחידה להיקף פעילות או לאפקטיביות של האכיפה.
בהחלט ייתכן כי התמקדות בתופעה מסוימת וניהול חקירות בנושאים מהותיים ומשמעותיים יביאו לירידה במספר כתבי האישום, ולמרות זאת המעטים שיוגשו בפועל יהיו איכותיים ובעלי השפעה רבה יותר על הנורמות השוררות בתחום.
פרקליט המדינה הוסיף כי מנהל המחלקה לא ניתח את הסיבות שהביאו לירידה במספר כתבי אישום בשנת 2006 , משום שרק ממאי 2007 , עםהעברתם הסדירה של תיקי תביעה למחלקתו, היה בכוחו להפיק בעצמו מידע על מספר התיקים שהועברו אליו ועל מספר כתבי האישום שהוגשו.
בתשובתו מפברואר 2009 הוסיף פרקליט המדינה כי המחלקה בפרקליטות הייתה ערה לירידה במספר כתבי האישום שהוגשו, אך לא ראתה טעם בבירור הסיבות לכ ך היות שטיפלה בבעיות השורש שהולידו מצב זה במטרה להביאו לידי תיקון.
משרד מבקר המדינה מציין כי בחינת הסיבות לירידה במספר כתבי האישום עשויה ללמד אם הסיבה לכך היא התמקדות בתופעה מסוימת וניהול חקירות בנושאים מהותיים ומשמעותיים ובעלי השפעה רבה יותר על הנורמות השוררות בתחום, או שמדובר בסיבות אחרות.
אשר להפקה עצמאית של נתונים, היה בידו של מנהל המחלקה בפרקליטות ליזום פנייה לקבלתם.
עוד מציין משרד מבקר המדינה כי ניתוח הסיבות שהביאו לירידה במספר כתבי האישום עשוי היה לסייע למחלקה בפרקליטות בתכנון הפתרון לסוגיה.
תנאי ההתקשרות עם התובעים - התאמתם לשינויים בדפוסי העבודה שלהם 1.
המורכבות של הטיפול בתיקי עברות תכנון ובנייה, ולפיכך גם המשאבים שעל התובע להשקיע בטיפול בהם, תלויים בגורמים שונים, ובכללם: סוג העברה, הזמן שעבר מאז נעשתה, כמות הראיות הנדרשות, איכות החקירה והקושי בהוכחתה, וזהות העבריין.
גורמי שלטון שונים מתגמלים תובעים ועורכי דין המועסקים במיקור חוץ גם על פי מורכבות התיק שבו הם מטפלים.
כך למשל נוהגת הסנגוריה הציבורית, המעסיקה מאות עורכי דין חיצוניים 47 .
בהסכם ההתקשרות שלה עמם נקבע כי בין אמות המידה לקביעת הגדרת תיק כ"מו רכב" נכללים: חומרת העברה, היקף חומר החקירה, קיומה של סוגיה עקרונית בתיק, הצורך בשימוש במומחים, מספר העדים ומספר האישומים.
גם בהסכם ההתקשרות בין המשרד להגנת הסביבה ובין תובעים מטעמו ניתנת תוספת תשלום בגין "טיפול במקרים קשים, או כאשר הדיונים מתמשכים באופן יוצא מן הכלל".
47 מקור: הסנגוריה הציבורית, "דוח שנתי לשנת 2006.
משרד הפנים חותם מעת לעת על הסכמי ההתקשרות בינו ובין עורכי דין פרטיים במיקור חוץ, כדי שישמשו כתובעים מטעם המדינה בעברות תכנון ובנייה.
ועדת הרכישות של המשרד, בתיאום עם חשב המשרד והיועץ המשפטי למשרד הפנים, מאשרת את הסכמי ההתקשרות.
היחידה לפיקוח מ אשרת את החשבונות המוגשים על ידי עורכי דין אלה.
ההסכם קובע את התמורה הכספית לתובע.
בכל הנוגע למורכבות הטיפול בתיק, ההסכם שהיה נהוג עד ינואר 2008 (להלן- ההסכם הישן) קבע תוספת תשלום של 1,907 ש"ח "במקרים מיוחדים כאשר גודל הפרויקט הנבנה הינו בשטח מעל 3000 "מ"ר.
בהמשך להקמתה בשנת 2005 של המחלקה בפרקליטות, ועל בסיס נוהל העבודה החדש מאפריל 2007 , המסדיר את העברת התיקים מהיחידה לפיקוח למחלקה בפרקליטות, שונו סדרי העבודה בין התובעים ובין המחלקה בפרקליטות.
בין היתר חויבו התובעים להיוועץ באופן קבוע ושוטף עם המחלקה בפ רקליטות ולקבל ממנה אישורים בעניינים שונים.
הדבר מחייב אותם להשתתף בישיבות, ללוות הליכי חקירה וליתן חוות דעת בתיקים שנסגרו.
בהתחשב בשינויים אלה בדפוסי העבודה של התובעים היה על הגורמים המעורבים - היחידה לפיקוח והמחלקה בפרקליטות - לתת את דעתם לעדכן את הסכם ההתקשרות כך שיתאים לתמורות אלה.
ואכן, ביוני 2007 פנה מנהל המחלקה בפרקליטות ליועץ המשפטי של משרד הפנים, והציע לבחון שינוי בגובה ובתנאי התשלום של שכר הטרחה המשולם לתובעים, על מנת להבטיח שהם ימשיכו בתפקידם.
באותו מועד ובאותו עניין פנה גם היועץ המשפטי של היחידה לפיקוח, שגם שימש תובע בוועדה המחוזית מחוז מרכז, אל היועץ המשפטי של משרד הפנים ואף ציין כי ההסכם הישן אינו מתייחס לפעולות שונות הנדרשות על ידי היחידה לפיקוח.
בספטמבר 2007 פנה מנהל המחלקה בפרקליטות פעם נוספת ליועץ המשפטי של משרד הפנים בבקשה לתת מענה כללי לעניין העדכון של שכר הטרחה.
בדיון שהתקיים בסוגיה זו בנובמבר 2007 במחלקה בפרקליטות, בין היתר בהשתתפותם של סגן מנהל היחידה לפיקוח ועו"ד מטעם היועץ המשפטי למשרד הפנים, פורטו המרכיבים בהסכם ההתקשרות הישן הראויים לתיקון, לדעתה של המחלקה בפרקליטות.
הועלה כי באוקטובר 2007 , בטרם גובשו התעריפים הראויים, פנה מנהל היחידה לפיקוח, מר אבי דותן, בלי להתייעץ עם מנהל המחלקה בפרקליטות, לוועדת הרכישות של משרד הפנים, בבקשה שתאשר שינויים בשכר הטרחה לתובעים.
מסתבר ששינויים אלה התחשבו באופן חלקי בלבד בהצעתו של מנהל המחלקה בפרקליטות.
בינואר 2008 עדכן משרד הפנים את ההסכם (להלן - ההסכם החדש) בלי לשתף את המחלקה בפרקליטות ואף לא העביר לידיעתה את הנוסח הסופי של ההסכם.
בחינת ההסכם החדש מעלה כי השינויים בשכר אינם משקפים די הצורך את מורכבות הטיפול בתיק ואת התמורות שחלו בדפוסי עבודתם של התובעים עם המחלקה בפרקליטות.
אכיפת דיני מקרקעין 85 .
על רקע זה הודיע בסוף מאי 2008 מנהל המחלקה בפרקליטות ליועץ המשפטי של משרד הפנים על "מפולת במערך התביעה" בעקבות התפטרותם של שישה תובעים מחמת חוסר כדאיות כלכלית בהמשך טיפולם בתיקים.
עקב זאת, לדבריו, "מערכת התביעה של הוועדות המחוזיות אינה מתפקדת בחלק מהמחוזות, ובאחרים פועלת באופן חלקי בלבד".
משרד הפנים מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי לא קיבל דרישה רשמית ומפורטת מהמחלקה להעלות את שכר התובעים, וכי היחידה לפיקוח ביצעה ביוזמתה שיפור מסוים בשכר התובעים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין פרקליט ה מדינה כי את טיפול המחלקה בפרקליטות יש לבחון מתוך ראיית מכלול הפעילות של המחלקה בשדרוג הפעלתה של התביעה המחוזית.
המחלקה בפרקליטות פעלה במקביל בשני מישורי פעולה: במישור האחד תוקנו הליקויים המקצועיים בעבודת התביעה המחוזית, שהביאו להגשת כתבי אישום חלקיים או לו קים מבחינה משפטית, והוגבר הפיקוח על התביעה המחוזית, כמתחייב מהחלטת הממשלה.
לדעת הפרקליטות היה הכרח לבצע שינוי מיידי בסדרי העבודה שנהגו עד אז, אחרת הייתה המחלקה מועלת בתפקידה.
לדעת הפרקליטות, ניתן היה לבצע מהלך זה במסגרת הסכם ההתקשרות הקיים ובמסגרת התקציב הקיים, אילו הייתה היחידה לפיקוח נוהגת גישה עניינית יותר ולעומתית פחות.
במישור השני פעלה המחלקה בפרקליטות מול משרד הפנים לשינוי ההסדר הקיים ולהתאמתו לפעילות המקצועית הנדרשת מהתובעים.
עוד מוסיף פרקליט המדינה בתשובתו כי כל עוד התקיימה הפעילות המקבילה המשיך מערך התביעה בתפקוד מלא ותקין.
ואולם, בעקבות השינוי החד צדדי בהסכם ההתקשרות שיזמה באוקטובר 2007 היחידה לפיקוח, בלא להתחשב בשינוים שהתבקשו על ידי המחלקה בפרקליטות, נטרפו הקלפים, וחלק מהתובעים, שהבינו שנסתם הגולל על הסיכוי שטיפול השורש שהתנהל במקביל יבשיל לכלל ה סכם התקשרות ראוי, הודיעו על הפסקת התקשרותם עם משרד הפנים.
משרד מבקר המדינה מציין כי במכתבים שונים שהופנו גם ליחידת הפיקוח העלה מנהל המחלקה בפרקליטות השגות על הסכם ההתקשרות עם התובעים, וכי בפגישה המשותפת שהתקיימה ]ההסכם הישן [ בנובמבר 2007 פורטו המרכיבים בהס כם הראויים לתיקון.
עוד מציין משרד מבקר המדינה שראוי לתת את הדעת להתאמת תנאי התשלום לתנאי ההעסקה בטרם ישונו סדרי ההעסקה, זאת כדי להבטיח המשך עבודה תקינה.
בפברואר 2008 , בישיבת שרי הפנים והמשפטים, ביקש פרקליט המדינה כי "כל התובעים יעבדו בכפיפות לפרקליטות ומשרד המשפטים ישלם את שכרם".
שר הפנים נענה להצעה והדגיש כי במשך שלושת החודשים הקרובים יבוצע "פיילוט", ואם צעד זה יוכיח את עצמו, תישקל העברה של כל התובעים לפרקליטות, ובהתאם יועבר אליה גם התקציב להעסקתם.
עקב התפטרותם של תובעים רבים בשל חוסר כדאיות כלכלית בהמש ך ההתקשרות בתנאים הנוכחיים לא בוצעה הפיילוט.
בסוף יולי 2008 סיכמו שרי הפנים והמשפטים שהחל מ- 1.
09 תועבר האחריות המינהלית על התובעים מטעם הוועדות המחוזיות לידי המחלקה בפרקליטות.
ממ"י - הגשת תביעות לבתי המשפט .
ממ"י, כבעל המקרקעין, מגיש כאמור לבתי המשפט תביעות בגין עברה על חוק המקרקעין נגד מבצעי פלישות ותיקות, כלומר כאלה שעברו יותר משלוש שנים מאז נעשו.
בפלישות המתגלות בתוך 30 יום מיום הפלישה, והמכונות בממ"י "פלישות טריות" ולא מפונות במסגרת "סעד עצמי" (על פי סעיף 18 ב' לחוק המקרקעין), נוהג המינהל לטפל באמצעות צווי סילוק פולשים.
לשם הגשת כתב תביעה לבית המשפט, על המפקח להכין תיק נתונים48 ולהעבירו ללשכה המשפטית המחוזית של ממ"י.
הלשכות המשפטיות המחוזיות בוחנות את המסמכים ושולחות לחשוד בעברה מכתב התראה בדרישה שיסלק את ידו וישיב את המצב לקדמותו בתוך 30 יום.
אם לאחר 30 ,יום לא פינה הפולש את השטח על הלשכה המשפטית להעביר את התיק לעורך דין חיצוני בעל הסמכה מאת היועץ המשפטי לממשלה, המשמש תובע של המינהל.
התובע החיצוני מגיש בשם המינהל לבית המשפט כתב תביעה בגין עברה על חוק המקרקעין.
במידה והפולש סילק את ידו והשיב את המצב ל קדמותו, נסגר תיק התביעה.
לרשות יחידות הפיקוח והלשכות המשפטיות עומדות מערכות דיווח ממוחשבות ובהן מוזנים נתונים על שלבי הטיפול בתיק.
משרד מבקר המדינה בדק ביולי 2008 את הטיפול בהגשת כתבי תביעה בלשכות המשפטיות של ממ"י.
נמצא כי הלשכות המשפטיות המחוזיות לא טיפלו במאות תיקים שהועברו אליהן: הן לא שלחו מכתבי התראה ולא העבירו תיקים לתובע חיצוני.
ממילא לא הוגשו כתבי תביעה.
גם המידע והמעקב, לרבות באמצעות מערכת הדיווח, על מצב התיקים שהועברו לעורכי דין חיצוניים לקויים.
לדוגמה - בלשכה המשפטית של מחוז חיפה רשומים במערכת הדיווח 149 תיקים שהועברו בשנים 1999 -2007 מהפיקוח המחוזי ללשכה המשפטית כתיקים לפני תביעה.
בדיקה מדגמית של 15 מתיקים אלה העלתה כי באף אחד מהם לא נשלח מכתב התראה והתיקים אף לא הועברו לטיפול תובע חיצוני לצורך הגשת כתב תביעה.
בתשובתו מפברואר 2009 מסר ממ"י כי המחלקה המשפטית הזינה למחשב רק את נתוני סיום הטיפול המשפטי של תיקים שבהם נפתחה תביעה וניתן פסק דין.
בנוגע לתיקים אחרים שהועברו לטיפול המחלקה המשפטית כלל לא היה דיווח למחשב.
באשר ל -15 התיקים, נמסר כי חלקם מתאימים לטיפול במחלקות אחרות, ואי - .
48 ,ב"תיק שיפוטי" מצויים דוח אירוע, צילום העברה, תשריט השטח או תצלום אוויר רישום הבעלות כפי שמופיע אצל רשם המקרקעין, וכן מסמכים נוספים בהתאם לסוג העברה.
אכיפת דיני מקרקעין 87 .
הטיפול בהם אינו נעוץ בהכרח בתפקוד המחלקה המשפטית כי אם בפעילות משולבת של מספר מחלקות.
ממ"י לא צירף מסמכים שמאששים את דבריו.
נכון לדצמבר 2008 , בלשכה המשפטית של מחוז דרום טרם הוגשו כתבי תביעה בעשרה מתוך 42 תיקים שהעביר הפיקוח המחוזי למחלקה המשפטית בשנים 2005 -2007 .
בעקבות פניית משרד מבקר המדינה ועל בסיס הנתונים דלעיל קבע היועץ המשפטי החדש49 של ממ"י "לוח זמנים לבדיקת התיקים שטרם טופלו על פי נתוני המערכת הממוחשבת ולהמשך טיפול והגשת תביעות".
על פי הנחיית היועץ המשפטי החדש של ממ"י, נבדקו בספטמבר 2008 במחוז תל אביב250 תיקים מהשנים 1996-2008 ,שעניינם השגות גבול בנייה לא חוקית וצווים לסילוק פולשים ושהטיפול בהם טרם הסתיים.
בבדיקה נמצא: ב-44 תיקים שטופלו במשרד עורכי דין חיצוני הופנו למשרד עורכי הדין בקשות בטלפון ובכתב לקבלת דווח סטאטוס של התיקים, אך הפניות לא נענו ומצב הטיפול בתיקים אינו בהיר; ב -62 תיקים צוין במערכת הממוחשבת כי הם הועברו לטיפול עורך דין חיצוני אך טרם הוגשה בהם תביעה; אצל עורך דין נוסף שהפסיק בינתיים לעבוד עם ממ"י מצויים כעשרה תיקים, ומאמצי המחוז לקבלם חזרה לא צלחו.
106 תיקים שהיו בשלבים שונים של הליכי הוצאה לפועל הועברו בזמנו לקבלן הוצל"פ שאינו עובד יותר עם ממ"י, והוא לא עדכן את מחוז תל אביב מה גורלם.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התפקוד הלקוי של הלשכה המשפטית של ממ"י בטיפולה בתיקים שהועברו אליה.
על הלשכה המשפטית לערוך בדק בית בסדרי עבודתה ולהגביר את הפיקוח והמעקב על עורכי הדין החיצוניים המועסקים על ידה.
כאמור, לרשות יחידות הפיקוח והלשכות המשפטיות עומדות מערכות דיווח ממוחשבות ובהן מדווחים פקחי אגף הפיקוח על פעולותיהם ועובדי השלכות המשפטיות על שלבי הטיפול בתיק.
למטה אגף הפיקוח ולפקחיו נדרשת גישה למערכת הדיווח המשפטית על מנת שיוכלו להיווכח בפעולות המשפטיות שנעשו בתיקים, ועל עובדי הלשכה המשפטית להתעדכן במצב בשטח על מנת לדעת אם להמשיך בטיפול המשפטי או לאו.
בביקורת הועלה כי מערכות ממוחשבות אלה נפרדות זו מזו, ואין ליחידות הפיקוח וללשכות המשפטיות אפשרות לעיון הדדי בשלבי הטיפול בתיק.
הדבר מקשה על הפיקוח והבקרה על ביצוען של פעולות פיקוח ופעולות משפטיות דרושות.
49 היועץ המשפטי החדש לממ"י נכנס לתפקידו ביולי 2008.
סיוע המשטרה לאכיפת דיני מקרקעין .
כאמור, הליך האכיפה של דיני מקרקעין מתחיל בתכנית עבודה לאיתור עברות בנייה, עובר דרך חקירה ושפיטה, ומסתיים בביצוע הצווים השיפוטיים והמינהליים - שלב ההוצאה לפועל.
אי -ביצוע הצווים, שיפוטיים ומינהליים, עלול לפגוע בהליך האכיפה כולו.
האחריות לביצוע הצווים השיפוטיים והמינהליים נתונה בידי גופי הפיקוח.
במקרים בהם צופים גופי הפיקוח התנגדות אלימה בעת ביצוע צווי ההריסה או הפינוי, הם פונים לקבלת סיוע (ליווי) המשטרה בביצוע הצו.
במהלך השנים הצטברו אצל גופי הפיקוח, היחידה לפיקוח ואגף הפיקוח בממ"י, אלפי צווים שלא בוצעו להריסת מבנים לא חוקיים ולפינוי פולשים, חלקם בשל היעדר הסיוע של המשטרה.
בדברי ההסבר להחלטת הממשלה שהביאה להקמת מתפ"א והיחידה בפרקליטות נאמר כי "אכיפת חוקי המקרקעין מתאפיינת בכשל מתמשך הנובע ממיעוט פעולות אכיפה לעומת תופעות נרחבות של הפרות חוקים.
", וכי הקמת המינהלה "תאפשר לרכז ולתאם משאבים קיימים.
בידי 'כוח משימה' אחוד ומתואם אשר תעמוד לרשותו יחידה משטרתית ייעודית, יועצים משפטיים, ותובעים חיצוניי ם".
הממשלה קבעה בהחלטתה כי "תפקידה היחיד של היחידה המשטרתית יהיה לסייע באכיפת דיני מקרקעין".
לשם הקמת היחידה הוקצו ]המבצעית[ למשטרה108 תקנים.
יצוין כי על פי החלטת הממשלה, הקמת היחידה המבצעית של מתפ"א אינה מייתרת הקצאת כוחות משטרה נוספים לביצוע פעולות אכיפ ה בהן נחוץ סיוע משטרתי בהיקף רחב.
ליווי גופי האכיפה על ידי מתפ"א .
קיימת חשיבות לאיתור עברות בנייה חדשות ולטיפול בהן בסמוך להיווצרותן.
כאמור, בהחלטת הממשלה נקבע כי שוטרי מתפ"א "ילוו את פקחי היחידות השותפות במינהלה בעת ביצוע פעולות אכיפה, ובכלל זה פעולות לאיתור עברות, הדבקת צווים, סיורים".
הבדיקה העלתה כי רק באוקטובר 2007 , קרוב לשלוש שנים מאז הקמת היחידה, הכינה מתפ"א תכנית לביצוע סיורים משותפים לאיתור עברות ופעולות אכיפה בנגב (להלן - "רוח קדים"), ומאוחר יותר תכנית לסיורים משותפים של שוטרי מתפ"א ומפקחים במחוז הצפוני של המשטרה (להלן - "רוח צפונית").
תכנית "רוח צפונית" הוכנה בתיאום עם המחוז הצפוני של המשטרה.
על פי התכנית, בכוונת מתפ"א "לקיים שיגרת פעילות לטיפול בעברות מקרקעין ובנייה חדשות באמצעות סיורי איתור ואכיפה בתחום שטח המחוז הצפוני וביצוע הריסות/פינויים כת וצרי פעילות".
מתכונת התכנית היא שני סיורים ביום, פעמיים אכיפת דיני מקרקעין 89 .
בשבוע; בכל יום פעילות יופעלו20 ( שוטרי מתפ"א10 מהם ככוח עתודה).
משך כלל הפעילות 12 שבועות החל מינואר 2008 , ובסך הכול48 .
סיורים הועלה כי עד סוף אפריל 2008 , מועד תום 12 השבועות שתוכננו לפעילות, בוצעו שבעה סיורים בלבד, ועד סוף ספטמבר 2008 , מועד סיום הביקורת, בוצעו עוד שבעה סיורים בלבד (סה"כ 14 סיורים בתשעה חודשים).
המשטרה מסרה בתשובתה כי צמצום מספר הסיורים נגרם בחלקו מפאת אילוצים מבצעיים ורגישויות עקב אירועים אשר מנעו כניסת מתפ"א לאותם אזורים רגישים.
אכן המשטרה אחראית לשמירת הסדר הציבורי, אך גם לביצוע פעולות אכיפה; לצד שיקולים המתייחסים לאילוצים מבצעיים ורצון להתחשב ברגישויות, ראוי לה לשקול גם את המשמעויות ארוכות הטווח ורחבות ההיקף של אי-אכיפת החוק על עברייני בנייה.
סיוע המשטרה בביצוע צווי הריסה ובסילוק פולשים .
פעילות מתפ"א במחוזות המשטרה מחוזות המשטרה אחראים לנעשה בתחום המחוז.
בהתאם להחלטת הממשלה נקבע בנוהלי היחידה המבצעית כי היא מופקדת על התיאום המבצעי עם הגורמים הרלוונטיים במשטרה.
בהתאם לנהלים אלה, על גופי הפיקוח להעביר את בקשותיהם לסיוע בפינוי פולשי ם ובהריסת מבנים למתפ"א, והיא תתאם את המבצע עם המחוז הנוגע בדבר.
מדברים שהעלו ראשי מתפ"א בהזדמנויות שונות, ומתלונות רבות שהשמיעו מנהלי יחידות האכיפה בישיבות תיאום במתפ"א, מצטייר שמחוזות המשטרה אינם משתפים פעולה עם מתפ"א ועם גופי הפיקוח בכל הנוגע לביצוע צווי הריסה.
מאז הקמתה אין מתפ"א יכולה לפעול באופן עצמאי בתחומי המחוזות.
פעילות של מתפ"א מחייבת אישור של תחנה/מרחב/מחוז משטרתי, ומדיניות המרחבים/מחוזות בעניין זה אינה אחידה.
בעניין זה קבע עוד בספטמבר 2005 ראש מתפ"א דאז, תנ"צ רפי פלד, כי הוא "מודע לבעייתיות עם ה מרחבים לא תמיד מתקבלת באהדה בקרב גורמים ]מתפ"א[ וכי היחידה ]במשטרה[ משטרתיים".
השר לביטחון הפנים אבי דיכטר ציין באפריל 2007 כי הוא מודע ל"יכולות הביצוע המוגבלות של מתפ"א ומשטרת ישראל".
באותו עניין קבע ביוני 2008 ראש מתפ"א, תנ"צ מנשה ארביב, כי "יחידת מתפ"אכיום אינה רלוונטית לטיפול בבנייה הבלתי חוקית".
יצוין כי יחידת הביקורת הפנימית של המשטרה (להלן - היב"ק), בדוח ביקורת מפברואר 2007 ), המליצה לתת למתפ"א "סמכויות לפעולה עצמאית (פדראלית ובלתי תלויה במחוזות משטרת ישראל, למעט תיאום ויידוע".
טיפול המשטרה בבקשות סיוע במחוז הצפון 50 בידי מחוזות חיפה והצפון של משרד הפנים וממ"י יש כ -400 צווי הריסה ופינוי שיפוטיים שטרם בוצעו 51 .
משרד מבקר המדינה בדק את מידת ההיענות של המשטרה לבקשות לסיוע בביצוע הצווים במחוז הצפון בשנים 2005 -2008 .
בביקורת עלה כי גופי האכיפה וגורמים במשטר ה חזרו והתריעו על הסיוע המועט שניתן לביצוע הצווים.
כך למשל, בנובמבר 2006 כתב הממונה על הפיקוח במחוז חיפה במשרד הפנים כי "בשנתיים האחרונות חלה התדרדרות חמורה בבנייה הבלתי חוקית וחלק לא מבוטל מסיבותיה הינה בשל הירידה החדה (כמעט ואין) בביצוע צווי הריסה במחוזות.
בשנת 2005 ניתן סיוע לשתי הריסות בלבד .
בשנת 2006 לא ניתן סיוע כלל בשני המחוזות .
עיקר הבעיה הינה במגזר הערבי והדרוזי שם נמנע המחוז הצפוני במוצהר מלתת סיוע בשל החשש הכבד משפיכות דמים ומהפרות סדר".
על רקע הימנעות המשטרה ממתן סיוע לאכיפה במחוז הצפון 52 כתב בדצמבר 2006 המפכ"ל דאז רב ניצב משה קראדי למפקד המחוז הצפוני דאז ניצב דן רונן53 : "מעיון בנתוני ביצוע צווי אכיפת חוקי התכנון והבנייה במחוז הצפוני עולה תמונה של פער גדול בין סה"כ הצווים הקיימים לבין הביצוע בפועל.
יש לקיים בכל חודש פור ום אכיפה בראשות הממ"ז בהשתתפות כלל הגורמים האזרחיים ובכלל זה ראש מתפ"א ולהעביר לח"מ דו"ח ביצוע.
גם מנכ"ל המשרד לביטחון הפנים לשעבר, מר רני פלק, נדרש לעניין זה, וכתב במרס 2007 למפקד המחוז הצפוני: "לאור החרפה משמעותית בהתפתחות מימדי תופעות הבנייה הבלתי חוקית והפלישה למקרקעי ציבור, .
במחוז הצפון נדרשת האצה בפעילות המחוז בכל הקשור לנושא אכיפה.
במצב שנוצר, שבו כמדיניות מחוזית לא מתבצעת אכיפה.
אנו פועלים בניגוד לכללי מינהל תקין והדבר עומד בניגוד למדיניות השר לביטחון הפנים, לפיה יש לפעול בנחישות לקידום אכי פה אפקטיבית בתחום זה.
חדלון באכיפה משדר מסר מסוכן של 'לית דין ולית דין', היוצר בקרב הציבור תחושה של חוסר אמון במערכות השלטון והאכיפה".
בביקורת הועלה כי מפקד המחוז דאז לא מילא את הנחיית המפכ"ל ומנכ"ל המשרד לביטחון הפנים, ולא זימן כלל פגישות בין הממ"ז, .
50 על רקע הקמתה של ועדת גולדברג, נמנע משרד מבקר המדינה מביקורת על טיפול המשטרה בבקשות לסיוע בביצוע צווים במחוז הדרום.
51 נתוני משרד הפנים- על פי מצגת שהוצגה על ידי מנהל היחידה הארצית לפיקוח ב- 20.
08 ביום עיון בנושא "אכיפת חוק התכנון והבנייה", והם נכונים לינואר 2008 ; נתוני ממ"י נכונים לספטמבר 2008.
52 המחוז הצפוני במשטרה אחראי למתן סיוע למחוזות חיפה והצפון של משרד הפנים וממ"י.
53 ניצב דן רונן כיהן כמפקד המחוז הצפוני של משטרת ישראל מאוגוסט 2004 עד מרס 2007.
אכיפת דיני מקרקעין 91 .
הגורמים האזרחיים וראש מתפ"א.
מהמסמכים עולה כי פורום הריסות מחוזי התכנס לראשונה, בראשות קצין אגם מחוז צפון, ביולי 2007.
) דן רונן שפיקד על המחוז באותן שנים מסר בתשובתו מדצמבר 2008 כי בשנת 2005 בוצעו21 הריסות ובשנת 2006 שמונה הריסות.
עוד מסר כי כל מקרה פרטני דווח ותואם עם המפכ"ל לעניין ביצוע או אי-ביצוע, וזאת בשל רגישות המגזר בכלל, ובעניין הריסת בתים בפרט.
תשובתו זו של מפקד המחוז דאז אינה מתיישבת עם הנתונים שבבסיס הנחיית המפכ"ל ועם דברי מנכ"ל המשרד לביטחון הפנים, כמפורט לעיל.
במאי 2007 נכנס לתפקיד מפקד המחוז הצפוני ניצב שמעון קורן, והורה כי ביצוע צווים שיפוטיים ומינהלים יידון בפורום הריסות מחוזי, בראשות קצינת אג"ם מחוז הצפון, נציגי המרחבים במחוז (גליל, חוף ועמקים), נציג מתפ"א ונציגי האכיפה של משרד הפנים וממ"י (במחוזות חיפה והצפון) ונציג הסיירת הי רוקה.
בדיוני הפורום מחליטה המשטרה על ביצועם של צווים.
החלטות בעלות "רגישות" מובאות לאישורו של מפקד המחוז ב"פורום סטאטוס ממ"ז".
פורום ההריסות של מחוז הצפון החל להתכנס ביולי 2007.
)(א משרד מבקר המדינה סקר את הפרוטוקולים של פורום ההריסות המחוזי, המתייחסים ל-120 בקשות סיוע שמקורן ביחידות הפיקוח של משרד הפנים ושל ממ"י, שנדונו בתקופה יולי 2007 - יולי 2008 , ובדק אם חל שינוי בהיקף הסיוע שנתן המחוז בעקבות הקמת הפורום (להלן - הפרוטוקולים).
יצוין כי לפני הפורום הועלו בקשות סיוע מגורמים נוספים, כגון ועדות מקומיות, ובקשות חוזרות ממשרד הפנים וממ"י, אך בשל היעדר נתונים מספיקים לזיהוי הנכס, התייחסה בדיקת משרד מבקר המדינה ל-120 .
בקשות בלבד מבדיקת הפרוטוקולים עולה כי המשטרה סייעה בביצוע צווי הריסה רק ב- 16 מ-120 (כ-13% .
) הבקשות שהועלו בפורום מפקד המחוז הצפוני של המשטרה העביר למשרד מבקר המדינה בינואר 2009 רשימה (להלן- רשימת המשטרה) של 275 צווי הריסה ופינוי שהתקבלו בתקופה יולי 2007- יולי 2008 מכלל גופי הפיקוח וכן מוועדות מקומיות.
הרשימה כללה גם את סטאטו ס ביצועם של הצווים 54 .
רשימת המשטרה כללה 109 צווים שהועברו למשטרה על ידי משרד הפנים וממ"י - 81 במגזר המיעוטים ו-28 ;מגזר היהודי50 מצווים אלה הותלו או עוכבו על ידי בתי משפט, או בוטלו על ידי גופי הפיקוח, או נהרסו באופן עצמאי.
מכאן שהמשטרה נדרשה לסייע לביצוע הריסה ופינוי של 59 צווים (להלן- הצווים לסיוע המשטרה).
מרשימת המשטרה עולה כי מ כלל 59 הצווים לסיוע המשטרה, סייעה המשטרה בביצועם של 6 צווים בלבד (כ-10% ).
הצווים לסיוע המשטרה .
54 מפקד המחוז הצפוני של המשטרה השיב בסוף דצמבר 2008 ,למשרד מבקר המדינה ובסוף ינואר 2009 העביר פירוט לתשובתו הראשונה המתייחס לכל אחת מהבקשות למתן סיוע.
כללו 47 צווים במגזר המיעוטים ו-12 במגזר היהודי; מהרשימה עולה כי המשטרה סייעה בביצועם של2 צווים (כ-4% ) במגזר המיעוטים ושל4 צווים (כ-33% .
) במגזר היהודי המשטרה בת שובתה מדצמבר 2008 מסרה כי "רוב הצווים בהם התבקש סיוע המשטרה הינם צווים שיפוטיים ללא הגבלת זמן, שחלקם הגדול הוצא לפני מספר שנים כך שהשלמת ה"פער" וסיוע לכל הצווים הקיימים הינה משימה אשר המשטרה מתקשה ליישם, .
וכל הריסה שכזאת הופכת להיות בבחינת מבצע, שירתק אליו חלקים נרחבים של כוחות המחוז, ולכן איננה אפשרית.
על המשטרה להכין מיפוי של הצווים על פי מאפייניהם ולקבוע תעדוף לביצועם.
יצוין כי טיפול משטרתי בצווים שלא נעשה בסמוך למועד מתן הצו, גם אם זה לא הוגבל בזמן, מקשה לעתים על הטיפול העתידי בבנייה הלא חוקית בש ל התקדמות הבנייה והפגיעה הכלכלית הקשה יותר הנגרמת למפרי החוק.
(ב) הבקשות לקבלת סיוע מהמשטרה בביצוע צווים מתייחסות לעברות מסוגים שונים: הקמת מבני מגורים מאבן בשלבי בנייה שונים, נטיעת עצים והקמת גדרות.
ככל שמדובר בבנייה קשיחה יותר ובשלבי בנייה מתקדמים יותר, כך גדל הקושי שבהסרת המבנים הלא חוקיים.
מהפרוטוקולים עולה כי 48 מ-120 הבקשות (כ -40% ) התייחסו למבני אבן למגורים (שלד מבנה) או למבנים שבנייתם הסתיימה; 59 ( מהבקשות49% ) ( התייחסו למבנים מסוג אחרצימרים, קרוואנים, צריפים, אולם אירועים, בית בד, כביש); 13 מהבקשות(11% .
)) התייחסו לבנייה לא חוקית אחרת (עצים, גדרות בפועל, מתוך 16 ,הבקשות שבהן המשטרה סייעה12 הריסות היו של מבנים מסוג אחר (צימרים וכו') ו-4 .
הריסות היו של עצים וגדרות מהאמור לעיל עולה שבמהלך השנה הראשונה לפעילות הפורום לא סייעה המשטרה באף הריסה של מבנה מגורים מאבן.
(ג) יש שבתי המשפט הנותנים צווי הריסה קובעים את המועד האחרון לביצוע הצו, ויש שאינם מגבילים את מבקש הצו במועד ההריסה.
במקרים מהסוג הראשון, אם מבקש הצו אינו עומד במועד הביצוע שקבע בית המשפט, עליו לחזור ולבקש מבית המשפט צו חדש.
על פי נתונים של גופי הפיקוח במחוזות חיפה והצפון, היו מקרים שהמשטרה דחתה בהם פעם אחר פעם את מועד הביצוע שנקבע, ותוקף הצו פג.
להלן דוגמאות: (1) בפברואר 2008 הוציא משרד הפנים צו הריסה מינהלי שהיה תקף עד 21.
08 , להריסת שלד בניין בכפר איבטין.
בישיבת פורום הריסות מה- 28.
08 נקבע כי ההריסה תבוצע בסיוע מג"ב בין ה-16 ל-21 במרס 2008 , אך המשטרה לא סייעה כנדרש, ותוקף הצו פג.
במאי 2008 הוצא צו חדש, בתוקף עד 30.
08 , אכיפת דיני מקרקעין 93 .
בישיבת פורום הריסות מה - 4.
08 נקבע כי מרחב חוף יסייע בהריסה, אך הסיוע לא ניתן, ותוקף הצו פג.
ביוני 2008 הוצא בשלישית צו, שהיה בתוקף עד 10.
בישיבת סטאטו ס הריסות מחוזי הנחה הממ"ז כי ההריסה תבוצע ב- 8.
08 , אך הסיוע לא ניתן, ובשלישית פג תוקף הצו.
צו נוסף שהוצא היה בתוקף עד 8.
, אך גם לביצוע צו זה לא נתנה המשטרה סיוע, ותוקפו פג (2) ב- 18.
06 תוכננה הריסה של משט ח אספלט בשוק בסחנין, על פי צו שיפוטי שהוציא ממ"י.
ביום הפינוי הודיעה המשטרה לנציג ממ"י כי לא יינתן סיוע, וממ"י הוציא צו חדש ל- 21.
בסמוך למועד זה הודיעה המשטרה לנציג ממ"י כי היא לא תסייע, וביקשה מממ"י להוציא צו גמיש מבית המשפט.
ממ"י אכן הוציא צו גמיש להריסה לתקופה 25.
בערב הביצוע המתוכנן של הצו שוב הודיעה המשטרה לנציג ממ"י כי היא לא תסייע.
ממ"י פנה לבית המשפט להוצאת צו גמיש נוסף לתקופה 1.
גם בתקופה זו המשטרה לא נתנה סיוע לביצוע הצו.
המשטרה מסרה בתשובתה כי כל הדחיות היו עקב אילוצים מבצעיים או שינוי מועד על מנת לקיים מצב של "הפתעה".
דחיית הריסות פעם אחר פעם גוררת את כל מערכת האכיפה לטיפול בזבזני בתופעה של בנייה לא חוקית: הצורך להתאים מחדש את תיקי החקירה למצב העובדתי בשטח; העסקת המערכת המשפטית; הכנת הכוחות למבצע והזמנות חוזרות של קבלני הביצוע.