HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ראוי כי היחידה הארצית והמרכז הארצי ימשיכו בתהליך לקביעת יעדים בתחומים רבים ככל האפשר כדי לשפר את תהליכי העבודה בבתי החולים ולצמצם ככל הניתן את התפשטות הזיהומים.
חיידק האצינטובקטר נמצא בעיקר בבתי החולים ונפוץ במיוחד ביחידות לטיפול נמרץ החיידק נמצא במשטחים שונים בבית החולים ושורד עליהם בקלות.
47 שיעור הזיהומים ירד ב-65% ; מ- 6.
55% זיהום נרכש מסך הקבלות לאשפוז במחלקת טיפול נמרץ ברבעון השני של שנת 2010 ל- 2.
26% זיהום נרכש ברבעון השני של שנת 2011.
הוספת סמכויות לצוותים העוסקים במניעת זיהומים לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח תנאי האשפוז הקשים שפורטו לעיל עולה ספק בדבר האפשרות ליישם במלוא ן את הוראות חוזר המשרד בנושא בקרה ומניע ה של זיהומים ( Infection Control ) במוסד ות רפואיים ומניעת העמידות לאנטיביוטיקה.
גם עולה השאלה אם הנהלת בית החולים תוכל לתקן ליקויים מהותיים שאיש צוות למניעת זיהומים יציינם כגורמים להעברת זיהומים, כמו אשפוז חולים בתנאים לא מתאימים, אי-בידוד של חולה נשא חיידק עמיד, עומס על הצוות וכיוצא באלה .
קיים חשש לניגוד אינטרסים בין הנהלות בתי החולים השונים שמעוניינות להגדיל את ההכנסות48 ולהשקיע פחות במניעת זיהומים וכן לא להפסיק פעילויות מכניסות לבתי החולים, ובין הצוותים העוסקים במניעת זיהומים.
נוכח השפעתם של זיהומים על תחלואה ותמותה של חולים, שאפשר למנוע אותן בחלקן, יש מקום שהמשרד ישקול להסמיך את הצוותים העוסקים במניעת זיהומים, להורות על ביצוע פעולות מתקנות לסילוק הגורמים להעברה ולהתפשטות של זיהומים.
ראוי שצוותים אלה יערבו בממצאים חמורים, אם יעלו, את כל הגורמים הבכירים במוסד הרפואי, כמו מנהל המחלקה, מנהל בית החולים, ואף את מנכ"ל משרד הבריאות במקרה הצורך.
ראוי גם שהמשרד יבדוק את האפשרות להסמיך את הצוותים האמורים להורות למנהלי בתי החולים על ביטול פעילות רפואית מתוכננת, כמו ביצוע ניתוחים, עד שיתוקנו הליקויים.
בקרות שונות של המשרד בנושא מניעת זיהומים .
כפילות במבדקי האיכות האגף להבטחת איכות במינהל רפואה שבמשרד הבריאות הוקם במטרה לקדם את האיכות והבטיחות במערכת הבריאות.
האגף נועד לשמש גורם מרכזי המוביל את כלל פעילות האיכות במערכת הבריאות.
בין שאר תפקידיו, עליו למסד תכניות לקידום בטיחות המטופל ולהבנות תהליכים למניעת אי רועי סיכון במערכת הבריאות.
כמו כן, הוטל עליו לאגם את המידע בדבר מדדי איכות המגיעים למשרד בערוצים שונים, לזהות מוקדי חולשה, לפעול לתיקונם וליזום מבדקי איכות.
כאמור, משימות היחידה הארצית למניעת זיהומים הן לבצע חקירה אפידמיולוגית על פי שיקול דעתה ולנהל מעבדה בתחום העמידות לאנטיביוטיקה וזיהומים נרכשים במוסדות רפואיים.
מסיכומי הביקורים שעשתה היחידה הארצית בבתי חולים בשנת 2011 נמצא כי היא מבצעת מבדקי איכות בבתי החולים וכן נבדקים הנושאים הללו: הגישה של הנהלת המוסד הרפואי לנושא מניעת הזיהומים ומחויבותה לדבר, תשתיו ת להיגיינת ידיים, תהליכי הפיקוח והגבלת השימוש באנטיביוטיקה, מדיניות של בידוד חולים וטיפול בנשאים של חיידקים עמידים.
צוות היחידה גם מבקר במחלקות בית החולים ונבדקים סוגי התכשירים המשמשים להיגיינת ידיים, טיב המתקנים לפסולת, טיב המתקנים לכביסה מלוכלכת, אופן .
48 לכל בית חולים כללי ממשלתי וממשלתי-עירוני נקבע יעד הכנסות שנתי שעליו לעמוד בו.
הכנת התרופות, תהליכי הניקוי והחיטוי של ציוד רפואי, כגון מדי חום, מכשירי הסתכלות תוך-גופיים לסוגיהם ועוד.
יוצא אפוא כי היחידה הארצית מבצעת מבדקי איכות בנושאים הנוגעים לתהליכי עבודה, ציוד ותנאים פיזיים הנוגעים למניעת זיהומים, נושאים שהוגדרו כתפקידי האגף להבטחת איכות.
היחידה הארצית היא גורם מקצועי שהתמחותו במניעת זיהומים, ונקודת מבטה היא מערכתית - על כלל הפעילויות הרפואיות בכל המוסדות הרפואיים שיש להן השפעה על העברת זיהומים.
ראוי שהמשרד יבחן את כפילות התפקידים האמורים.
חוסר תיאום בנושאי בקרת רישוי במוסדות רפואיים האגף לרפואה כללית שבמינהל הרפואה אחראי לפיקוח, בקרה ואסדרה (רגולציה) של מוסדות רפואיים.
האגף מבצע בקרות שוטפות וממליץ על הארכת הרישוי של מוסדות רפואיים (ציבוריים ופרטיים), דוגמת בתי חולים, מרפאות כירורגיות, מכוני דיאליזה, מכונים אונקולוגיים ועוד על פי תוצאות הבקרות.
במאי 2012 , במהלך ביקורת רישוי שעשה האגף לרפואה כללית בבית חולים ממשלתי כללי מסוים נצפו זבובים בחדרי הניתוח, בחדר ניתוח אחר נצפתה רטיבות בתקרה, בחדר ניתוח נוסף נמצא כי אספקת האוויר ממיזוג האוויר נעשית מלמטה כלפי מעלה, על אף שכדי למנוע הצטברות זיהומים, אספקת האוויר צריכה להגיע מלמעלה למטה.
בביקורת רישוי שעשה האגף לרפואה כללית בנובמבר 2011 ,בבית חולים כללי אחר נמצא כי ברצפת חדרי הניתוח לא הותקנו שיפולים ולפיכך הרצפה משיקה לקיר בזוית של °90 ומשמשת מקור להצטברות לכלוך וזיהום.
נמצא כי האגף לרפואה כללית ומינהל הרפואה שבמשרד אינם מעבירים את דוחות בקרת הרישוי בבתי החולים הנוגעים לזיהומים ליחידה הארצית למניעת זיהומים ובכך נפגעת איכות פעולתה של היחידה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי דוחות בקרת הרישוי על בתי חולים, שבהם נמצאו ליקויים הקשורים במניעת זי הומים, יועברו גם לידיעת היחידה הארצית.
כך תוכל היחידה הארצית להמליץ לבית החולים על דרכים לתיקון הליקויים בהקדם, ואף תוכל להביא לידיעת כלל בתי החולים את הליקוי שהתגלה ולהנחותם לגבי תיקונו.
המשרד השיב בדצמבר 2012 למשרד מבקר המדינה כי ביולי 2012 הצטרפה לצוות בקרת הרישוי אחות מומחית במניעת זיהומים שתעביר את הממצאים ליחידה הארצית למניעת זיהומים.
המשרד יבחן הוספת נציג של היחידה הארצית לפעילות בקרת הרישוי במוסדות הרפואיים שהוא מבצע.
ליקויים שעלו בבקרות היחידה הארצית בלא הנחיות לתיקונים היחידה הארצית למניעת זיהומי ם עושה ביקורות במוסדות רפואיים.
בדוחות הבקרה מצוינים ליקויים שונים שנמצאו במוסד הרפואי במהלך הבקרה.
חוזר המשרד סמכות ]הארצית[ קבע כי "בתחום מניעת הזיהומים, למנהל היחידה להורות על ביצוע הפעולות הדרושות לאבטחת בטיחות המטופלים".
מדוחות סיכומי הביקורות של היחידה הארצית בבתי חולים בשנים 2010 ו- 2011 עולה כי צוין בהם רק הליקוי ללא הוראה לביצוע פעולה מתקנת ותאריך יעד לתיקון הליקוי.
להלן דוגמאות לליקויים חמורים שנכללו בדוח הסיכום לשנת 2011: 714 דוח שנתי63ג .
לגבי בית חולים מסוים נכתב כי "כפי שצוין בעבר המבנה הנוכחי של היחידה לטיפול נמרץ כירורגי אינו מתאים לתנאים הבסיסים הנדרשים למניעת זיהומים ביחידה מסוג זה".
בעת ביצוע הביקורת שלושה מתוך ארבעה מטופלים היו נשאים של חיידק עמיד, ועמדתו של מטופל אחד הייתה סמוכה לארון פתוח עם ציוד נקי ותמיסות; ציוד זה בוודאי כבר נחשף לחיידק העמיד של החולה.
לא היה חדר ייעודי להכנת תרופות, והכנת התרופות התבצעה סמוך מאוד למטופלים שהם נשאים של חיידקים עמידים.
,לגבי בית חולים אחר נאמר בדוח כי "משטח הכנת התרופות להזרקה לווריד משמש כמשטח עבודה כללי: על משטח זה רדיו, שלטים לסימון בידוד (שהיו בחדרי המטופלים) , סטיקים לבדיקות שתן, ובקבוקי אינהלציות, ותרופות למתן [ פומידרך הפה ] .
"וורידי פתוחים עם מחטים נעוצים בהם יוצא אפוא כי ליקויים שנמצאו בעת הבקרות אינם מרוכזים באופן שיאפשר הטמעת לקחים בכלל בתי החולים, אף לא של תיקון ליקוי חוזר ונשנה, או של ליקוי שכיח שנמצא בכמה בתי חולים.
כך לדוגמה, בכמה בתי חולים חזרו ונשנו הליקויים הללו: (א) "כסאות עם ריפוד לא רחיץ" ומתן המלצה להחליף לריפוד רחיץ; (ב) "שימוש בכיסאות בהם הריפוד קרוע"; (ג) המבנה אינו מתאים והפעילות בחדר הכנת תרופות במוסד רפואי אינה לפי ההוראות; (ד) אחסון ציוד נקי סמוך לחדר סירים וכלים או בו, בקרבת אזור מזוהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהיחידה הארצית תבדוק אם יש מקום לקבוע מועד לתיקון כל ליקוי שמצאה לפי דרגת חומרתו.
כמו כן ראוי שתשקול לרכז ליקויים שכיחים שעולים מדוחות הבקרה שלה ולהכין תכנית מ ערכתית לתיקונם בכלל בתי החולים בארץ, כגון קביעת מפרט לכיסא תקני לשימוש במערכת הבריאות.
ראוי גם כי המשרד בתיאום עם היחידה הארצית ישקול לפרסם את דוחות הבקרה לציבור.
 לבקרה בנושא מניעת זיהומים יש חשיבות רבה.
היחידה הארצית מבצעת בקרות לצורך זה בבתי החולים, בבתי החולים הגריאטריים ובמוסדות אשפוז סיעודיים.
ואולם בביקורת עלה כי דוחות הבקרה מציינים רק את הליקוי בלא הוראה לביצוע פעולה מתקנת וללא תאריך יעד לתיקון הליקוי.
כמו כן, הליקויים שנמצאו בבקרות אינם מובאים לידיעת מוסדות הבריאות השונים באופן שיאפשר הטמעת לקחי ם ותיקון מערכתי של ליקוי חוזר ונשנה, או ליקוי שכיח שנמצא בכמה בתי חולים.
עוד עולה כי היחידה הארצית, האגף להבטחת איכות והאגף לרפואה כללית, המבצע בקרה לצורכי רישוי, אינם מתאמים את הבקרות במוסדות רפואיים ובכך יוצרים כפילות בפעולותיהם.
,לדעת משרד מבקר המדינה על היחידה הארצית להורות למוסדות הבריאות שבהם נמצאו ליקויים לתקן את הליקוי, לקבוע מועד לסיום תיקונו, לעדכן הוראות ונהלים במוסד שנבדק, וכן להודיע על נקיטת צעדים אם ליקוי מהותי לא יתוקן.
כן ראוי שהיחידה הארצית תגביר את שיתוף הפעולה עם האגף להבטחת איכות ועם הא גף לרפואה כללית לצורכי רישוי של מוסדות רפואיים.
ליקויים בבינוי ושיפוץ בבתי חולים בהיבט של מניעת זיהומים .
מדוחות הבקרה של היחידה הארצית ניתן ללמוד כי בהיבט של מניעת זיהומים נמצאו ליקויים בתהליכי בינוי ושיפוץ במוסדות רפואיים.
לא אחת, ליקויים בתכנון של מבני ם מנציחים תהליכי עבודה לקויים ופוגעים באפשרות למנוע זיהומים.
למשל נמצא כי אין הקצאה מספקת של חללי אחסון ולכן מאחסנים ציוד נקי סמוך לאזור מזוהם.
כמו כן נמצא כי אין הנחיה שכל בינוי או שיפוץ מבנים ייעשה בשיתוף מומחה למניעת זיהומים, שיתכנן מלכתחילה מרחבי אשפוז , אחסון ומיקום של פריטים שונים המוגנים מפני העברת זיהומים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי לעגן בנוהל או בהנחיה כי בכל שיפוץ או בינוי של מבנה רפואי יהיה מעורב מומחה למניעת זיהומים כבר בשלב התכנון.
יש להתחשב בסטנדרטים מקובלים לגבי מניעת זיהומים בכל הנוגע לאפיו ן חדרי האשפוז, מחלקות והקצאת חללי האחסון בתכנון, שיפוץ ושדרוג מחלקות קיימות או לטיפול בחולים.
בדצמבר 2012 השיב המשרד למשרד מבקר המדינה כי יכין חוזר המסדיר את מעורבותו של מומחה למניעת זיהומים בתהליכי הבינוי במוסדות רפואיים.
היעדר מערכת מידע על פי נוהלי המשרד, למנהל היחידה הארצית יש סמכות לדרוש דוחות, מידע, העברת דגימות חיידקים, לבצע בקרה במוסדות רפואיים ולקבל מידע פרטני על חולים.
למנהל היחידה יש גם סמכות להורות לכל בתי החולים בארץ על ביצוע הפעולות הדרושות להבטחת בטיחות המטופלים.
בתי החולים מסרו למשרד מבקר המדינה כי המרכז הארצי מייעץ, מדריך ונגיש לכל שאלה והתייעצות.
מהמרכז הארצי מתקבל משוב מיידי לדיווחים המועברים אליו על חיידקים עמידים וזיהומים שונים.
בתי החולים מדווחים למרכז הארצי על הימצאות חיידקים מסוימים בדם כדי לבחון מגמות, להשוות בין בתי החולים ולהחליט על דרכי התערבות.
כמה בתי חולים ממשלתיים הלינו על שתהליך הדיווח הוא ידני, מסורבל ודורש משאבי כוח אדם, על אף שכיום ניתן להשתמש במערכות ממוחשבות למידע ולהעברת נתונים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמשרד יבחן הטמעת מערכת מידע שתאפשר למרכז הארצי לייבא נתונים במישרין ממערכות המידע של בתי החולים אל מערכת המידע שלו ולעבד אותם, בכל הנוגע לזיהומים.
המשרד השיב בדצמבר 2012 למשרד מבקר המדינה כי היחידה הארצית ביקשה להקים מערכת מידע, שתאפשר לה לייבא את כל הנתונים הנוגעים לזיהומים ישירות ממערכות המידע של בתי החולים למערכת המידע שלה ולעבדם.
בקשה זו נכללה בתכנית העבודה של המשרד לשנת 2013 וממתינה לאישור על פי סדרי עדיפויות.
איסוף נתונים רפואיים על תחלואה איסוף הנתונים נעשה באמצעות "קציר נתונים" מתיקים רפואיים, ונדרש לקרוא אותם בקפידה ולדלות מהם פרטים על אירועים וטיפולים הקשורים לזיהום.
לעומת זאת, אפשר לאסוף נתונים באמצעות דיווחים למערכות הממוחשבות למידע ולהשתמש בהם.
לפיכך, בניית רשומה רפואית שבה יקודד במדויק מהלך המחלה, מהלך האשפוז וכל הפעולות הרפואיות שנעשו לחולה חשובה במיוחד למעקב אחר נתוני הזיהומים ומניעתם.
כך לדוגמה, אם נעשה טיפול בפצע מוגלתי, חייב להיות לפעולה זו קוד שיאפיין אותה ובעזרתו ניתן לדעת בכל שעה מהו מקור הזיהום, תאריך הופעתו, סוגו ועוד.
את הקודים האלו אפשר אחר כך לאסוף ולעבד נתונים לפיהם.
נמצא כי בבתי החולים הממשלתיים הרשומות הממוחשבות אינן שלמות וחסרים בהן נתונים חשובים, כגון תאריכי ניתוח, תאריכי האבחנות של הבעיות הרפואיות, שעת רישום האבחנה ועוד.
נתונים אלו חשובים לצורך הפרדה בין בעיות רפואיות (למשל זיהומים) שהיו למנותח בעת קבלתו לבית החולים לאשפוז לבין בעיות רפואיות שמקורן בסיבוכים בעקבות ניתוח.
בלא תאריך, אין לדעת אם החולה הגיע למוסד הרפואי עם הבעיה הרפואית או שזו נגרמה לו במהלך האשפוז.
הכללית החלה בתהליך הטמעת תיק רפואי ממוחשב כדי לייצר מסד נתונים מרכזי.
בתיק רפואי ממוחשב יהיה אזכור לנושא הזיהומים.
איסוף המידע לגבי זיהומים יאפשר מעקב אחר איכו ת הטיפול, תהליכי המחלה ומניעתה.
באמצעות ליקוט הנתונים, אפשר למשל לבחון את שיעור הזיהומים במחלקה מסוימת ל- 1,000 ימי צנתר מרכזי, שיעור הזיהומים ל- 1,000 ימי צנתר בדרכי השתן וכו'.
לפי השינויים בשיעור הזיהומים, אפשר לתכנן התערבות, לבחון את האפקטיביות של פעולות ההתערבות, לבחון תהליכים של שיפור ועוד.
בדיון שנערך ביוני 2012 בהשתתפות מנכ"ל המשרד, פרופ' רוני גמזו, נציגים מהנהלות בתי החולים "רמב"ם", "כרמל" ו"בני ציון" ציינה מנהלת המרכז הרפואי "כרמל" של הכללית כי נדרש שדרוג משמעותי במערך האלקטרוני לדיווח הנתונים מבתי החולים ליחידה הארצית; כלומר בניית רשומה רפואית לחולה שבה נתונים עדכניים ומדויקים.
העברת נתונים של רשומות רפואיות באמצעות תקשורת אלקטרונית בין גורמים שונים במערכת הבריאות תאפשר לייעל את עבודת היחידה למניעת זיהומים ואת היכולת לזהות מקרים הדורשים התערבות מיידית.
מנכ"ל משרד הבריאות פרסם במרץ 2011 חוזר בנושא בניית תשתית לאומית המבוססת על מערכות מידע למדידת איכות בבתי החולים 49 .
בחוזר נאמר כי טכנולוגיית המידע היא כיום חלק בלתי נפרד מעולם הרפואה.
טכנולוגיית מידע רפואי היא כלי חיוני לשם מתן טיפול רפואי מיטבי, יעיל, בטוח ונוח למטופל.
בתוך כך החל המשרד בתהליך של בניית תשתית לאומית ממוחשבת למדידת האיכות במערכת הבריאות.
ביסוד התכנית למחשוב יעמדו מדדים קליניים שייאספו באמצעות תשתית דיגיטלית לאומית בבתי החולים ובקופות החולים.
המשרד הבהיר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי מהבחינה המקצועית לא יכולה להתקיים רשומה רפואית אחידה לחלוטין בין בתי חולים שונים, והשונות ברשומות בין בתי החולים היא מובנית.
אפילו בין בתי חולים שונים מאותו "מגזר", כגון ממשלתיים או של הכללית - השונות מובנית.
לכן, דרך הפעולה שבחר המשרד על .
49 המנהל הכללי, חוזר 11/11 ממרץ 2011.
מנת לשתף מידע רפואי בין מוסדות רפואיים שונים היא באמצעות פיתוח קישוריות בין מערכות המחשוב השונות.
אגף המחשוב מטפל בנושא בתעדוף גבוה במסגרת התכנית הרב-שנתית.
מדידת האיכות בישראל והשוואתה לבתי חולים בעולם - תוקף הנתונים ואמינותם במדינות המערב יש תמימות דעים כי מדידת האיכות בבתי החולים היא כורח המציאות.
בשנת 1996 , בכינוס מומחים לנושא זה הוחלט ש"ניתן למדוד איכות באותו דיוק בו בודקים מדדים של רפואה קלינית.
קיימות בעיות רציניות של איכות הרפואה בארה"ב ושיפור לא יקרה ללא מדידה שיטתית של תוצאים"50 .
משרד הבריאות יזם פרויקט לאומי למדדי איכות בבתי החולים בישראל ופרסם דוח בנושא לשנים 2009 -2010 (להלן- דוח מדדי האיכות).
את המיזם מבצעות שתי יחידות של המשרד, האחת, המחלקה לחקר שירותי רפואה, והאחרת - תחום מידע באגף לשירותי מידע ומחשוב, האחראי למאגרי מידע מינהליים מבתי החולים בישראל.
פרויקט מדדי האיכות מובנה כוועדת בקרה ואיכות שמינה מנכ"ל משרד הבריאות, כפי שהוגדרה בחוק זכויות החולה.
בדוח מדדי האיכות נכתב כי בתי חולים בעולם משתתפים בפרויקטים שונים למדידת תוצאים, דוגמת שיעור הזיהומים בשל מכשור (צנתר מרכזי, הנשמה מלאכותית, קתטר בדרכי השתן); שיעורי הזיהומים בפצע הניתוח לאחר ניתוחים גדולים (מעקפים, החלפת מפרק ירך, כריתת רחם ועוד) החשופים לגורמי סיכון; שיעור החזרות שאינן מתוכננות לחדרי הניתוח; נפילות תוך כדי אשפוז; פצעי לחץ הנרכשים בבית החולים ועוד.
הדגש והחשיבות במדידת איכות הפעילות בבתי החולים מתמקדים בתוקף הנתונים ובאמינותם.
במסגרת הפרויקט הלאומי למדדים בבתי חולים בישראל, 2009 -2010 , נעשו סקרים.
על פי סקר שנעשה בקרב מנותחי המעי הגס, עלה כי 19% מהמנותחים בישראל סבלו מזיהום במהלך האשפוז לעומת 9.
בבלגיה משרד מבקר המדינה העלה בבדיקתו כי השוואת הנתונים בין התוצאות בישראל לצרפת ובלגיה לקויה מכיוון שהנתונים לא נאספו באופן אחיד.
הנתונים שנאספו בישראל הם אמינים יותר ומכונים "קציר נתונים אקטיבי" מתיקים רפואיים.
כלומר, מומחים בישראל בדקו את התיקים הרפואיים, קראו את דוחות הניתוח, דוחות המעבדה ואת התרשומת הרפואית; ואילו בתי חולים בצרפת ובבלגיה דיווחו בלא גורם חיצוני שבחן את הממצאים.
באנגליה נעשה איסוף הנתונים מהתיקים הרפואיים.
השוואת הנתונים הלקויה לא הוצגה בסקר האמור.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי כי המשרד יציג רק נתונים שנאספו באותו אופן או בדרך דומה לשיטת איסוף הנתונים בישראל.
כאמור, המשרד השיב שבכוונת היחידה המרכזית להצטרף לרשת האירופאית של ה- ECDC , והדבר יאפשר את תיאור המצב לאשורו והשוואתו למדינות רבות באירופה.
50 פרופ' אלישבע שימחן, דוח הפרויקט הלאומי של משרד הבריאות למדדי איכות בבתי חולים בישראל, המחלקה לחקר שירותי רפואה ותחום מידע, שירותי מידע ומחשוב, משרד הבריאות ( 2009 -2010 .
זיהומים ביחידות לטיפול מיוחד ביילוד .
ביחידות לטיפול מיוחד ביילוד (להלן - פגיות) מאושפזים תינוקות במשקל לידה נמוך מאוד הזקוקים לטיפול מיוחד.
בדוח הביקורת של משרד מבקר המדינה בשנת 2004 בנושא נאמר שבשל 722 דוח שנתי63ג .
מחסור במשאבי כוח אדם וציוד רפואי, לא תמיד יכולות הפגיות להעניק טיפול רפואי נאות למאושפזים בהן.
עוד נאמר בדוח כי יש לפעול לצמצום שכ יחות הזיהומים הנרכשים ביילודים המאושפזים בפגיות51.
בישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת בנושא פגיות וכוח אדם רפואי וסיעודי העוסק ברפואת יילודים-תינוקות ופגים, הועלה כי חסרות מיטות לפגים בכל בתי החולים בארץ וחסרות מיטות לטיפול נמרץ בפגים 52; חסרים רופא ים המתמחים בנאונטולוגיה53, המוגדר כמקצוע במצוקה54 ,; יש מחסור כללי באחיות בפרט בפגיות.
עוד הועלה כי הצפיפות והמחסור בכוח אדם גורמים לזיהומים, מעלים את תמותת הפגים וכן משפיעים אחר כך מהבחינה הנוירו-התפתחותית על יילודים שלקו בזיהום ושרדו אותו55.
,לפי נתוני המשרד בשנים 1995 -2006 אובחנו כ -30% מהתינוקות בפגיות עם אירוע אחד לפחות של אלח דם לאחר גיל 3 ימים, אולם בשנים 2007 -2009 נרשמה התמעטות באחוז התינוקות החולים ל - 25.
מאז שנת 2003 חלה ירידה ניכרת בשיעור זיהומי אלח הדם ל- 10,000 ימי אשפוז, מ-33 אירועים בשנים 0620- 2001 ל-24.
1 אירועים לכל 10,000 ימי אשפוז בשנים 2009- 200756.
מנכ"ל המשרד ובכירים נוספים דנו בנושא פעילות היחידה הארצית למניעת זיהומים לאחר סיום הביקורת, דצמבר 2012 .
מסיכום הדיון עולה כי היחידה הארצית מכינה טיוטת חוזר בדבר תקנים למניעת זיהומים בפגיות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להגדיר את המדדים ואת היעדים למניעת זיהומים בפגיות, למשל בקשר לאירועי אלח דם , כפי שמקובל במדינות מפותחות, ולוודא את השגתם באמצעים הנדרשים.
איתור של חולים נשאים המגיעים ממוסדות סיעודיים לפני אשפוזם ובידודם .
קשישים רבים השוהים במוסדו ת סיעודיים נוטים להתאשפז פעמים רבות בבתי חולים.
בביקורת נמצא כי חוזרי המשרד ונוהלי בתי החולים למניעת זיהומים מגדירים תנאים לניטור חולים שעומדים להתאשפז בבית החולים.
לכל חולה המתקבל לאשפוז נלקחות דגימות להימצאות חיידקים עמידים - קלבסיאלה ו- VRE .
התנאים לביצו ע הבדיקה הם אשפוז קודם בבית חולים בחצי השנה האחרונה, .
51 ,מבקר המדינהדוח שנתי 54ב ( 2004 '), בפרק "יחידות לטיפול מיוחד ביילוד", עמ 400 .
ואילך 52 החלטת ממשלה 2917 מפברואר 2011 .
ההחלטה קובעת כי יתווספו 960 מיטות במהלך חמש עד שש שנים למערכת הבריאות, מהן כ-40 .
מיטות לפגים בכל שנה 53 מומחיות-על ברפואת ילדים לטיפול בפגים.
54 לכל רופא שיבחר להתמחות בנאונטולוגיה אושר מענק בשנת 2008.
55 'פרוטוקול ישיבה מס209 ( של הוועדה לענייני ביקורת המדינה 8.
) 56 דוח מיוחד לסיכום 15 שנות פעילות מסד הנתונים הלאומי 1995 -2009 , היחידה לחקר בריאות האישה והילד, מכון גרטנר, תל השומר, המרכז הלאומי לבקרת מחלות (אוקטובר 2011.
אשפוז במוסד סיעודי (כמו בית אבות) או במוסד שיקומי אחר, חולה המטופל בהמודיאליזה57 .
57 המודיאליזההיא שיטה לסילוק חומרי פסולת או רעלים מן הדם וכן עודף נוזלים בחולים שכליותיהם אינן מתפקדות.
התהליך מתבצע באמצעות כליה מלאכותית שבה עובר דמו של החולה דרכה והדם המטוהר מוחזר אל גוף החולה .
בקהילה ומעבר בין מחלקות שונות באותו אשפוז.
עד קבלת תוצאות הבדיקה לנשאות, תהליך שנמשך בין 24-48 שעות, אמור בית החולים לראות בחולה נשא ולבודד אותו בידוד מקדים58.
נמצא כי בדרך כלל, אין בבתי החולים בידוד מקדים עקב מצוקה פיזית והיעדר כוח אדם לטיפול מבודד בחולים נשאים.
עוד נמצא כי עקב עומס העבודה, אין מבצעים בדיקה מיידית לכל החולים שמתקבלים ממוסדות אשפוז סיעודיים, אלא מבצעים להם בדיקות במועד מאוחר.
כמו כן נמצא כי כאשר בבית החולים עולה חשד שבמוסד סיעודי מסוים יש ריכוז גבוה של נשאי חיידק עמיד, הוא מנחה את המחלקה לרפואה דחופה ומחלקות האשפוז בדבר הצורך בבידוד מקדים לחולים שהם דיירי אותו המוסד.
אולם כשמדובר במוסדות סיעודיים שבעבר היה בהם ריכוז גדול של נשאי חיידק עמיד, ובתקופה האחרונה לא התגלו בהם מקרים חדשים של חולים נשאים, בית החולים מסיר את הנחיית הבידוד המקדים לבאים ממוסדות אלו.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמשרד יבדוק אם יש מקום להכין מסד נתונים ובו ריכוז עדכני על מטופלים במוסדות סיעודיים שהם נשאי חיידקים עמידים.
בסיס נתונים זה יהיה זמין ונגיש לבתי החולים, והדבר יקל עליהם להחליט אם לבודד חולה נשא חיידק עמיד בבידוד מקדים, לפני האשפוז.
ניטור של זיהומים ומניעתם לפני ביצוע פרוצדורה רפואית, במהלכה ואחריה .
איסוף נתונים : מרכז רפואי כללי מסוים בדק את נושא הזיהומים לאחר ניתוחי החלפת מפרקים (מפרקי הירך והברך).
במשך 13 חודשים, מנובמבר 2009 ועד דצמבר 2010 , בוצע ניטור של כל החולים שעברו ניתוח החלפת מפרק הירך או הברך ללא זיהום בעת הניתוח.
המרכז הרפואי אסף נתונים דמוגרפיים, קליניים ועל תהליכי העבודה לפני הניתוח, בשעת הניתוח ולאחריו.
נלקחו בחשבון מחלות רקע, נתונים על סיכון לזיהום לאחר הניתוח ובוצע מעקב אקטיבי שנה לאחר הניתוח באמצעות מערכות המידע ותיקי מרפאות החוץ.
תוצאות הבדיקות העלו כי מכלל 496 מנותחים בני 75 בממוצע אותרו 34 ( מנותחים 6.
9% ) עם זיהומים, מהם 20 זיהומי חתך עמוק או זיהום השתל, כלומר זיהום מורכב הדורש טיפול מורכב.
ב-18 מבין34 מנותחים אף בוצעו התערבויות כירורגיות, כמו ניקוז וניתוח חוזר.
תוצאות הבדיקות שהתקבלו הצביעו כי שיעור הזיהומים המורכבים לאחר ניתוח מפרקים גבוה מהמדווח ברשתות ניטור ל אומיות59 בארצות אחרות מאחר שבמרכז הרפואי נאספו נתונים על מקרי הזיהום גם לאחר תקופת האשפוז.
בסיכום ממצאי הבדיקה נאמר שאילו נאספו נתוני הזיהומים רק בתקופת האשפוז, .
58 מינהל רפואה, חוזר 18/2006 , "הנחיות למניעת התפשטות של VRE במוסדות אשפוז" (יולי 2006.
) 59 רשתות של ארגונים רפואיים במדינות שונות או של כמה מדינות שיש להן הסכמים לשיתוף מידע, המדווחים באופן וולונטרי על תוצאות של ניטור נתונים רפואיים שונים.
היה שיעור הזיהומים המורכבים 1% בלבד, בדומה למדווח ברשתות הניטור הלאומיות במדינות אחרות.
עוד נמצא בבדיקת המרכז הרפואי כי גורמי הסיכון לזיהום מורכב הם אשפוז מעל יומיים לפני ביצוע הניתוח, אי-ספיקת לב, מחלות רקע ומצבו הרפואי של החולה, המגביר את הסיכון ללקות בזיהום, וכן משך הניתוח - ככל שמשך הניתוח היה קצר יותר, כך הסיכוי לזיהום היה קטן יותר.
במפתיע, ניתוח מתוכנן מראש וניתוח ראשון בכל יום עבודה נמצאו בסיכון מוגבר ללקות בזיהום מורכב.
בתור מסקנות לשיפור תהליכי העבודה וכתכנית התערבות, הציע מבצע הבדיקה60 לקצר את זמן ההמתנה לפני הניתוח שלא מסיבות רפואיות; רחיצת הגוף בחומר חיטוי קרוב למועד הניתוח; לוודא שהחול ה מתרחץ בבית החולים לפני הניתוח, מכינים את עור הגוף הכנה מדוקדקת - מתן דף הוראות למנותח שיכלול הסבר על רחיצת הגוף, הסרת שיער וכו'; מתן טיפול מונע באנטיביוטיקה לפי משקל הגוף - יש לדאוג לשקילת החולה, זיהוי נשאות בחולים המיועדים לעבור פעילות אלקטיבית61 בקהילהושינוי של תהליכים בחדר הניתוח, בייחוד ניקוי, חיטוי ועיקור מכשירים ואביזרי האספקה הסטרילית במתחם ייעודי, ולא בחדרי הניתוח; והכנת שדה הניתוח בפיקוח היחידה למניעת זיהומים של המרכז הרפואי.
בביקורת עלה כי אין בבתי החולים מערכות לניטור זיהומים ומניעתם לאחר פרוצדורות רפואיות, על אף החשיבות הרבה בניטור הנתונים, הן באמצעות איסוף שיטתי של נתונים על מקרי הזיהום לאחר הניתוח, הן באמצעות אפיון תהליכי העבודה והטיפולים שנעשו לפני הניתוח ובמהלכו.
לימוד הנתונים האלה יכול לשפר את הטיפול הרפואי.
הכללית מסרה לנציגי משרד מבקר המ דינה ביוני 2012 כי היא פועלת להקמת מערכות כאלו בשילוב התיק הרפואי הממוחשב.
מומחים למניעת זיהומים מסרו לנציגי משרד מבקר המדינה במרוצת הביקורת כי שיפור של תהליכים קדם-ניתוחיים מפחית את שיעור הזיהומים.
כך לדוגמה, נהלים למתן טיפול מונע באנטיביוטיקה במינון הנכו ן ובמועד הנכון מצמצם את מקרי הזיהום לאחר הפרוצדורה, הניתוח; כמו כן, תהליך של רחצה וחיטוי העור לפני הניתוח מצמצם את הופעת הזיהומים לאחריו.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לאמוד את האפקטיביות של תהליכי ההכנה לניתוח וביצועם המלא על פי ההוראות, יש לאסוף נתונים על זיהומים נבחרים, שכיחים ומהותיים ולמדוד את שיעורם לאחר הניתוח על פי רמת הסיכון; מדידת שיעורם לאחר הניתוח, תשפר את שיטות העבודה, תאפשר חקירת אירועים והסקת מסקנות שיביאו לצמצום הזיהומים.
תכנית העבודה של המרכז הארצי : תכנית העבודה של המרכז הארצי שהוצגה בדצמבר 2010 להנהלת המשרד קבעה כיעד את "הפחתת שיעור הזיהומים הנרכשים בבתי חולים וזיהומים באתר הניתוחי".
התכנית קובעת את המשימות והיעדים האלה: (א) מדידת שיעור אירועי אלח דם נרכש בבית החולים.
למימוש משימה זו היה על המרכז לבנות תכנית ארצית לניטור מקרי אלח דם, לבנות תשתית מחשוב ותכנית לאיסוף המידע, עיבוד הנתונים לדיווח ולפרסם דוחות השוואתיים; (ב) מדידת שיעור הבקטריות הקשור לצנתרים בכלי דם ומזעורו.
על המרכז הוטל לפתח תכנית ארצית לניטור מקרי אלח דם עקב צנתר, להקים תשתית מחשוב ותכנית לאיסוף המידע, עיבודו והפצת דוחות השוואתיים; .
60 הבדיקה נעשתה על ידי עובד המרכז הרפואי במסגרת עבודה לתואר שני לאוניברסיטה.
פעילות רפואית מתוכננת מראש משרד הבריאות 727 .
(ג) עדכון הנהלים למניעת זיהומים באתר הניתוחי.
מועד הסיום למשימות אלו נקבע לדצמבר 2011 .
בסיום הביקורת נמצא כי לא נבנתה תשתית מחשוב לאיסוף המידע מבתי החולים ולעיבודו.
כמו כן, לא עודכנו הנהלים למניעת זיהומים באתר הניתוחי.
המשרד השיב למשרד מ בקר המדינה בדצמבר 2012 כי עדכון הנהלים למניעת זיהומים באתר הניתוחי מתוכנן להסתיים בסוף שנת 2013 .
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמשרד יקדם את תכנית העבודה שהוא קבע להשגת היעד של הפחתה בשיעור הזיהומים הנרכשים בבתי החולים לאחר ביצוע פרוצדורה רפואית.
אי-מתן טיפול רפואי לנשאי חיידקים עמידים בבית חולים פרטי .
היחידה הארצית למניעת זיהומים ביצעה ביקורת ב- 2009 "בבית החולים "אסותא (להלן - אסותא) שברמת החייל - בית חולים פרטי בבעלות מכבי.
נמצא כי באסותא נוקטים מדיניות של סיקור חולים בסיכון לחיידקים עמידים לפני אשפוזם ( חולים ששהו באשפוז כחצי שנה קודם לכן בבית חולים כללי) וחולים עם תרביות חיוביות אינם מתקבלים לטיפול.
בינואר 2011 ,, בביקורת של היחידה הארצית באסותא נמצא כי בית החולים סוקר את כל החולים שבסיכון לנשאות של חיידקים עמידים ונוקט פעולות לצמצם את קבלתם של חולים נשאים לטיפול בבית החולים.
בדוח הבדיקה שעשתה היחידה הארצית נכתב כי בבית החולים דנים במעמדם של נשאי חיידקים עמידים בטרם קבלתם לאשפוז ומחליטים אם לאשר או לדחות אותם.
יש לציין כי חלק ניכר מהפעילות הכירורגית בבית החולים הפרטי אסותא נעשית במסגרת "סל שירותי הבריאות" ובמימון ציבורי.
ברִירת חולים וקבלה לטיפול רק של אלה שאינם נשאים של חיידקים עמידים ממחישה תופעה הרווחת בבתי חולים פרטיים ומכונה "גריפת השמנת".
בתי חולים אלה אינם מחויבים לאשפז כל חולה ולטפל בו מהיותם מונעים מהשאיפה להשיא רווחים.
לכן, אספקת שירותי הבריאות בבתי החולים הפרטיים נוטה לסלקטיביות בבחירת סוגי המטופלים (הרפואה הפרטית מעדיפה חולים "קלים", בחשש מזערי לסיבוך ובהשקעה מינימלית).