HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עם פערים מסוימים שבעתיד, עם הקצאת משאבים נוספים, ניתן יהיה לשדרגם"; "במהלך השנים 2006 -2007 , עם הפעלת המעברים על ידי משטרת ישראל נלמדו על -ידם לקחי ההפעלה של המעברים.
במהלך זה , שעיקרו ב - 2007 בוצעו מספר רב של שדרוגים ב'עוטף ירושלים'"; "כיום, בעקבות הפקת הלקחים האחרונה מבצעים תכנית עבודה משותפת עם משטרת ישראל לשנים 2008 -2009 .
" המשטרה הודיעה למשרד מבקר המדינה במרס 2008 בעניין הפערים שנמצאו בתשתית המעברים כלהלן: "משטרת ישראל קיבלה את המעברים מצה"ל לאחר שנקבעו עובדות בשטח.
המעברים נבנו במודל צבאי ובתפיסת הפעלה ואבטחה שונים משל משטרת ישראל; המשטרה הקימה ועדה שחברים בה, בין היתר, נציגי מפקדת העוטף וצה"ל והיא בוחנת את הפערים.
ובסיום יוגשו המלצות ליישום".
מהמסמכים עולה, כי משקיבלה המש טרה את האחריות להפעלת המעברים לפי ההחלטה מאפריל 2006 , היא העלתה דרישות מהותיות לשינויים במעברים.
עד מועד זה וקודם לקבלת האחריות ובעת שצה"ל היה אחראי למעברים והקימם על פי תפיסתו, לא הייתה המשטרה מעורבת משמעותית בהקמת המעברים והיא לא השפיעה על ההחלטות שהתקבלו בעניין זה.
זאת, אף על פי שכבר בפברואר 2005 העלתה המל"ל את תכניתה, שבה הציעה, כי בטרם אזרוח המעברים תועבר הפעלתם לאחריות המשטרה.
משרד מבקר המדינה מעיר בעניין תשתיות המעברים כלהלן: נדרש לשדרג חלק מהמעברים וזאת כדי שיבטיחו, בין היתר, מיגון הולם לחיילים, לשו טרים ולמאבטחים האזרחיים הפועלים בהם.
סוגיית מרקם החיים של האוכלוסייה באזור מרחב התפר ליוותה את הקמת מרחב התפר מראשיתה.
הסוגיה עלתה לדיונים משפטיים רבים, שהשפיעו על תפיסת מרקם החיים של האוכלוסייה המתגוררת משני צדי המכשול, והשינויים בתוואי המכ שול, שנבעו כתוצאה מפסיקת בתי המשפט, השפיעו על התקדמות העבודות.
ממשלות ישראל ומערכת הביטחון הקדישו במרוצת השנים זמן רב ומאמצים תכופים בטיפול בסוגיות הכרוכות בנושא מרקם החיים של האוכלוסייה במרחב התפר בכלל ובגזרת "עוטף ירושלים" בפרט.
כך, למשל, ניתן 88 דוח שנתי59א .
לציין את ההשקעה בסך של כ -10.
5 ,מיליון ש"ח בהקמת מבנה משרדים חדש במעבר עטרות שבו פועלות נציגויות של משרדי ממשלה המשרתות את האוכלוסייה הערבית.
עם זאת, וכפי שיפורט בהמשך, הליקויים בטיפול של מדינת ישראל בענייני מרקם החיים של פלסטינים תושבי איו"ש ושל ערביי מזרח ירושלים ש נותרו מחוץ למכשול גורמים לפגיעה מתמשכת באוכלוסייה והם מעוררים מחלוקות ודיונים רבים בציבור וממקדים התעניינות תקשורתית בארץ ובעולם.
בפברואר 2005 החליטה הממשלה, כי הקמת המכשול תיעשה "תוך הקפדה על צמצום, ככל הניתן, של השפעתו על אורח החיים של הפלסטינים בהתאם לאמות המידה שהותוו בפסיקות בג"ץ", וכי "במהלך התכנון המפורט ייעשה כל מאמץ לצמצם, ככל הניתן, הפרעות העלולות להיגרם לאורחות החיים של הפלסטינים בעקבות הקמת הגדר".
במרס 2005 אישר ראש הממשלה, מר אריאל שרון, את ההמלצות בתכנית המל"ל מפברואר 2005 בעניין "צמצום הפגיעה במרקם החיים של תושבי מזרח ירושלים".
עיקר ההמלצות שאושרו, היו למנות ועדת מנכ"לים בכפיפות לשר שיפעל מטעם ראש הממשלה; להקים בעיריית ירושלים מינהל קהילתי שיטפל בשכונות שנותרו מחוץ למכשול; ולהקים עבורן גם מרכזי שירות ממשלתיים.
כמו כן, מינה ראש הממשלה את ממלא מ קומו ושר התמ"ת, מר אהוד אולמרט, כשר הממונה על ועדת המנכ"לים.
ביולי 2005 'הטילה הממשלה (החלטה מס 3873 ) על משרדי ממשלה ועל עיריית ירושלים משימות בעניין מרקם החיים של התושבים בגזרת "עוטף ירושלים".
הממשלה הטילה על עיריית ירושלים להקים מינהל קהילתי לטיפול בתושבי השכונות של העיר המתגוררים מעבר למכשול והסמיכה את שר התמ"ת דאז "לקיים מעקב ובקרה אחר ביצוע היערכות המשרדים".
בהתאם להחלטת הממשלה, כאמור, וכדי להבטיח מרקם חיים סביר לתושבי השכונות במזרח ירושלים שנותרו מעבר למכשול, הקימה עיריית ירושלים, באמצעות החברה למינהל ים הקהילתיים בירושלים, מינהל קהילתי "עוטף ירושלים" הפועל במעבר עטרות.
בנוסף לכך, במעבר עטרות נפתחו סניפים של משרד הפנים, המוסד לביטוח לאומי, רשות הדואר ושירות התעסוקה.
עיריית ירושלים מספקת את שירותי התברואה בשכונות של ירושלים שמחוץ למכשול באמצעות קבלן פרטי והפיקוח העירוני פועל באותן שכונות רק על פי תיאום מוקדם עם המשטרה.
בינואר 2005 החלה לפעול מינהלת תיאום וקישור (מת"ק) "עוטף ירושלים" וזאת בהתאם פלסטינים [ להחלטת הרמטכ"ל ומפקדת מתפ"ש.
המת"ק נועדה לספק "מענה הולם לתושבים המתגוררים בגז ]שאינם אזרחי מדינת ישראל רת עוטף ירושלים, מזרחית ומערבית לגדר הביטחונית המוקמת".
כאמור, ממשלת ישראל ומערכת הביטחון הקדישו במרוצת השנים זמן רב ומאמצים תכופים בטיפול בסוגיות הכרוכות בנושא מרקם החיים של האוכלוסייה במרחב התפר בכלל ובגזרת "עוטף ירושלים" בפרט.
עם זאת, בבדיקת הנושא של מרקם החיים של האוכלוסייה בגזרת "עוטף ירושלים" עלו גם ליקויים מהותיים כלהלן: 1 .
"תכנית "מרקם חיים הקמת המכשול משפיעה על מרקם החיים של האוכלוסייה המתגוררת משני צדיו.
אשר על כן, לתוואי ההקמה של המכשול, להקמת המעברים בו ולאופן תפעולם יש השפעה מרובה על מרקם הח יים של האוכלוסייה.
סוגיית מרקם החיים מתייחסת לשלוש קבוצות אוכלוסין עיקריות: א.
תושבי ירושלים - אזרחי ישראל ופלסטינים - שנותרו מחוץ למכשול.
פלסטינים פעילות שוטפת 89 .
שאינם תושבי ירושלים שנותרו במובלעות בתוך תחום המכשול.
פלסטינים שאינם תושבי ירושלים שנותרו מחוץ למכשול ואשר זקוקים להיכנס לירושלים מסיבות של קשרי משפחה, תעסוקה, בריאות וכדומה.
ברם, בתכנית המל"ל, שאת המלצותיה אישר כאמור ראש הממשלה, אין הגדרה למונח "מרקם חיים" ולא נקבע לאיזו אוכלוסייה הוא מתייחס.
בביקורת נמצא, כי גם הגופים הממלכתיים לא הגדירו לאיזו אוכלוסייה מתייחס המונח "מרקם חיים" ואילו תכניות מפורטות יש לגזור מכך.
כמו כן, לא נמצא שהגופים הממלכתיים שקלו כיצד תוואי המכשול והקמת המעברים לאורכו יתאימו לצורכי "מרקם חיים" שחובה לספקם ולא הגדירו לצורך כך נורמות שירות בנוגע לתחומים שיש לכלול בהגדרה של "מרק ם חיים".
בהחלטת בג"ץ 12 ביוני 2004 נקבע, כי "צורכי הביטחון עשויים לחייב פגיעה באדמותיהם של התושבים המקומיים וביכולת השימוש בהן.
עם זאת, המשפט הבינלאומי ההומניטרי מזה ותפיסות היסוד של המשפט המינהלי הישראלי מזה, מחייבים לעשות כל מאמץ אפשרי שפגיעה זו תהא מידתית ".
בעקבות אותו בג"ץ, החליטה הממשלה (החלטה מס' 3283 ) בפברואר 2005 לאשר את המשך הקמת המכשול בגזרת "עוטף ירושלים" בהתאם לתוואי מתוקן אשר יצמצם, ככל הניתן, את הפגיעה במרקם החיים של הפלסטינים.
ואולם, גם בהחלטה זו לא נקבע לאיזו אוכלוסייה מתייחס המונח "מרקם חיים", ואילו תכניות מפורטות יש לגזור מכך.
בנוסף לכך, החלטת הממשלה מיולי 2005 , שהטילה משימות על משרדי ממשלה ועל עיריית ירושלים בנוגע למרקם החיים ב"עוטף ירושלים", מתייחסת רובה ככולה למתן שירותים לתושבי העיר - אזרחים ישראלים ופלסטינים בעלי תעודות תושב.
גם למי שמטפלים בביצוע תכנית "עוטף ירושלים" - המשנה לראש הממשלה, מנכ"ל משרד ראש הממשלה, צה"ל, המתפ"ש, המשטרה ועיריית ירושלים - אין הגדרה ברורה ואחידה למי מתייחס המונח "מרקם חיים", ולא נגזרו מכך תכניות מפורטות המתייחסות לכל ההיבטים של סוגיה זו לפי סוגי האוכלוסייה הרלוונטיים.
בביקורת עלה, כי כל גוף מפרש את המונח "מרקם חיים" על פי הבנתו.
המשנה לראש הממשלה, השר חיים רמון, הודיע למשרד מבקר המדינה במרס 2008 , כי הוא סבור "שאי-אפשר וגם אין זה הכרחי להגדיר בבירור ובפרוטרוט את המונח 'מרקם חיים' … בכל מקום שבו מתעוררת שאלת מרקם החיים, מדובר במציאות ובהוויה ייחודית".
משרד מבקר המדינה מעיר כלהלן: סוגיית "מרקם החיים" מתייחסת למציאות החיים היומיומית של תושבים רבים ב"עוטף ירושלים".
ממשלת ישראל החליטה, כאמור, כי במהלך התכנון של הקמת המכשול "ייעשה כל מאמץ לצמצם, ככל הניתן, הפרעות העלולות להיגרם לאורחות החיים של הפלסטינים".
בהתבסס על ההנחה שהמדיניות אודות "מרקם החיים" אמורה להתייחס לכל אורחות החיים של תושבים רבים, הרי שמדובר בתחומים רבים שיש צורך לקבוע לגביהם תכניות מפורטות הכוללות נורמות שירות מחייבות: נורמות אלה יכול שתשתנינה בהתאם למציאות הייחודית בכל אתר ואזור בגזרת "עוטף ירושלים", אך במהותן תוכלנה להבטיח רמה בסיסית מחייבת בתחומים רבים: שירותי בריאות, שירותי הצלה - מד"א וכיבוי אש, שירותי משטרה, שירותי רווחה, שירותי תברואה, פיקוח עירוני, אחזקה ושיקום תשתיות, חינוך ותרבות, שירותי תקשורת ועוד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד ראש הממשלה לבחון סוגיה זו באמצעות הגוף המתאים כדי להמליץ בפני הממשלה בנוגע להגדרה שלמה וברורה עד כמה .
12 בג"ץ 2056/04 'מועצת הכפר בית סוריק ואח' נ' ממשלת ישראל ואח, פ"ד נח( 5 )807.
שניתן של סוגיית "מרקם החיים".
על פי ההמלצות שתחליט הממשלה לאשר, יכינו הגופים המטפלים תכנית עבודה מפורטת לטיפול בכל התחומים של "מרקם החיים" ובכל סוגי האוכלוסייה הרלוונטית, כאמור, וזאת על פי סדר עדיפויות ועל סמך עקרונות כלליים להשגתם - והכל מתוך מטרה לצמצם עד כמה שניתן את הפגיעה במרקם החיים ולהקל על מצוקות האוכלוסייה.
מרקם החיים של תושבי מזרח ירושלים- מחוץ למכשול בביקורת עלה, כי בעיות הקשורות להיבטים של "מרקם חיים" בגזרת "עוטף ירושלים", הנוגעות בעיקר לתושבים של השכונות במזרח ירושלים שנותרו מחוץ למכשול, אינן מטופלות כהלכה.
מדובר בדרך כלל בבעיות קשות של תברואה, שירותי בריאות ושירותי רווחה, הזנחה חמורה של תשתיות כבישים, מים וביוב, היעדר תשתיות ספורט ומחסור בכיתות לימוד, דבר המחייב הסעת אלפי תלמידים בכל יום מבתיהם אל בתי ספר שבתוך "עוטף ירושלים" ובחזרה.
עוד עלה בביקורת, כי בגזרת "עוטף ירושלים" אין מתקיימת פעילות של המשטרה בתחום האכיפה והשמירה על הסדר הציבורי - ובכלל זה אין אכיפה של חוקי התכנון והבנייה.
לדוגמה, ביולי 2007 פנה מנהל המינהל הקהילתי, מר קולין היימס, למשרד ראש הממשלה ופירט רשימת נושאים הנוגעים לטיפול בשכונות שמחוץ למכשול ואשר אינם זוכים למענה: "אין פעילות של פיקוח על הבנייה כך שבנייה בלתי חוקית משתוללת, שטחים שנועדו למבני ציבור נתפסים על ידי עבריינים; יש מחסור חמור במכולות אשפה בכל השכונות; מחסור בתאורת רחוב בכל השכונות; רווחה - מחסור חמור בתקנים למתן שירות לתושבי השכונות; אין תשתיות ספורט (מגרשים, אולמות) בכל העוטף כולל בבתי הספר; כיבוי אש - השירות ניתן בכפר עקב ע ]קידרון[ ל ידי מנגנוני הביטחון הפלסטיניים; מעבר סוואחרה - הכביש המוביל למעבר עבור התושבים הרוס ולא מאושר לשימוש על ידי מהנדס משטרתי; אין שירותי משטרה ממשיים בשכונות העוטף; באזור מחנה שועפאט לא נפתח טיפת חלב כי לא נמצא לכך תקציב".
המשנה לראש הממשלה, השר חיים רמון, הודיע למשרד מבקר המדינה במרס 2008 בנוגע לדוח זה, כי הוא משקף בעיקרו "את המציאות בכל הנוגע למכשול ולמעברים ב'עוטף ירושלים'".
עוד הודיע המשנה לראש הממשלה, כי "ב-4 למרס 2008 , כינסתי לישיבה את בעלי התפקידים הרלוונטיים מהמשרדים והרשויות השונים לדון בבעיות השוטפות העיקריות ב'עוטף ירושלים'.
בישיבה התקבלו החלטות בנושא אזרוח המעברים, מרקם החיים ואיכות החיים, שירותי ממשלה ניידים, מטמנת האשפה, כביש מזמוריה ותוואי מרחב התפר".
מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מר רענן דינור, הודיע למשרד מבקר המדינה במרס 2008 בהתייחס לשירות ים הניתנים לתושבי ירושלים המתגוררים מעבר למכשול, כי במסגרת הטיפול בסוגיית מרקם החיים הותקנו גם "מתקנים שונים (קיוסקי מחשוב, תיבות דואר וכדו') שהוצבו לנוחיות התושבים בשכונותיהם אשר נבזזו והושחתו בגסות".
בנוגע לשירותי שיטור וכיבוי אש לאותם תושבים ציין הנ"ל, כי "אין לצפות כי נותן שירות זה או אחר אשר נרגם באבנים וקיימת סכנה ממשית לחייו בעת מתן השירות, ימשיך בעבודתו באופן סדיר".
המשטרה הודיעה למשרד מבקר המדינה במרס 2008 , כי "מדובר בנושאים הקשורים לשיתוף הפעולה בין מחוז ירושלים ועיריית ירושלים וכן משרדי ממשלה נוס פים", וכי "המשטרה פועלת לפתרון הבעיות ומתן מענה שוטף והולם".
ראש עיריית ירושלים, מר אורי לופוליאנסקי, הודיע למשרד מבקר המדינה במרס 2008 , כי "רובו של תהליך הקמת גדר הביטחון ובכלל זה עוטף ירושלים, תוכנן ובוצע עד שלבים מתקדמים בלא היוועצות עם עיריית ירושלים.
תפיסתו של המכשול היא ביטחונית.
ניתן פעילות שוטפת 91 .
לראות כיצד השיקולים המבצעיים קדמו לשיקולים האזרחיים.
המושג 'מרקם חיים' בא לעולם בשלב מתקדם של בניית הגדר"; "על פי הנחיות גורמי הביטחון.
חלק עיקרי מהשירותים שאנו אמורים לקיים, מחייבים אותנו באבטחת אנשינו ובתיאום ביטחוני מסורבל"; "חלק לא מבוטל מדיירי אזורים אלה אינם תושבי ירושלים, אך זוכים, או יותר נכון נשענים, על השירותים המסופקים על ידינו באזורים אלה"; "יודגש, שאין בכוונתנו לאפשר לגורמי הממשלה להפחית מאחריותם ומחובת הביצוע שלהם ואיננו רואים אפשרות לקיים את שירותי הממשלה באמצעות המינהל הקהילתי".
מנהל המינהל הקהילתי "עוטף ירושלים", מר קולין היימס, הודיע למשרד מבקר המדינה בפברואר 2008 בעניין מצב השכונות שבהן מתגוררים תושבי ירושלים שנותרו מחוץ למכשול כלהלן: הדבר "נובע מתהליך הזנחה ארוכת שנים, הן של זרועות השלטון המרכזי, הן של ראשי הרשות המוניציפאלית לדורותיה והן של תושבי השכונות עצמם"; בשכונת כפר עקב "אין נוכחות שלטונית בשכונה לצורכי סדר ציבורי.
עובדה זאת גררה גם את הדרת רגליהם של גורמי אכיפה עירוניים מהשכונה ומצב התשתיות והמצב החברתי בשכונה הולך ומדרדר.
המצב אינו שונה בה רבה ביתר שכונות עוטף ירושלים"; "מאז הקמת המכשול והדרת רגלי גורמי האכיפה מהשכונות, השתנה אופי הבנייה.
הדבר יוצר עומס הולך וגובר על התשתיות הלוקות בלאו הכי, אך גם יוצר הגירה בלתי מבוקרת של תושבי איו"ש אל תוך השטח המוניציפאלי של ירושלים בניגוד לחוק"; "הגופי ם הממשלתיים האמורים לתת שירותים לתושבי שכונות אלה אינם מגיעים כלל לשכונות והקמת חוות השירותים במעבר עטרות נותנת פתרון חלקי.
עיריית ירושלים צריכה ורוצה לספק שירותים לתושבי שכונות העוטף, אך יכולתה לפעול בשכונות מוגבלת בגין היעדר נוכחות משטרתית.
יחד עם זאת, במהלך השנה האחרונה פועלת העירייה בסיוע המינהל הקהילתי למצוא דרכים לשיפור תשתיות".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי מהביקורת וגם מהתגובות דלעיל של הגופים המטפלים עולה, כי חרף מאמצים שמדינת ישראל השקיעה בתחום זה הרי שעדיין מרקם החיים של עשרות אלפים מקרב אזרחי ישראל ובכלל זה תושבי ירושלים וכן של פלסטינים רבים המתגוררים מחוץ למכשול הוא בעייתי ביותר, ושומה על הדרג המדיני להחליט על דרכי טיפול לתיקון המצב ולפעול ליישומן.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה, כי קיים צורך להבהיר את תחומי האחריות שבין ממשלת ישראל לבין עיריית ירושלים בטיפול באוכלוסייה דנן ולהגביר את התיאום בעניין זה בין משרדי הממשלה לעירייה.
מרקם החיים במעברים למעברים בגזרת "עוטף ירושלים" נודעת חשיבות מרובה לעניין השמירה על מרקם החיים של האוכלוסייה באזור.
ברי, כי המתנה ממושכת של הולכי רגל ושל נוסעים בשל בידוק ופיקוח מהווה פגיעה קשה בכל התחומים הנוגעים לאורח החיים התקין.
גם בתי המשפט בישראל שנדרשו לעניין זה קבעו, כי עיכובים ממושכים במעברים הם בגדר פגיעה במרקם החיים.
כך, בערעור כנגד צווי תפיסת מקרקעין בתוואי המכשול, שהגישו תושבי שועפאט ואחרים בשנת 200413, קבעה ועדת הערעור שליד בית משפט השלום בתל -אביב14 , כי "הפגיעה .
13 וע (ת"א) 405/04 תושבי הכפר שועפאט ואח' נ' הרשות המוסמכת- משרד הביטחון, נבו.
14 ועדת הערעור פועלת לפי חוק להסדר תפיסת מקרקעין לשעת חירום, התש"י - 1949 , ליד בית משפט השלום בתל אביב.
הכבדה היא עצם הצורך לעבור במעבר מבוקר, דבר הנמשך זמן רב מדי", ולכן יש לאפשר לתושבי ירושלים שנותרו מחוץ למכשול לעבור בצורה סבירה לתוך ירושלים.
לפיכך נקבע בהחלטה זו, בין היתר, כי "לא יעלה על הדעת שמשך הזמן שימתינו במסוף המעבר על מנת לצאת משכונתם בין השעות 6:00 בבוקר ועד8:00 בבוקר יארך יותר מ-20 עד30 .
"דקות נוכח האמור לעיל, תכננה מערכת הביטחון את הקמת המעברים בגזרת "עוטף ירושלים" כך שיתנו מענה לנפח התנועה הצפוי גם בשעות השיא ויספקו פתרונות למעבר מהיר של אוכלוסיות מיוחדות, כמו הסעות תלמידים, תחבורה ציבורית ואמבולנסים.
כמו כן, המעברים הוקמו סמוך לריכוזי אוכלוסייה של שכונות מזרח ירושלים שנותרו מחוץ למכשול, וזאת על מנת להקל את הגישה אליהם.
מנכ"ל משרד ראש הממשלה הודיע בעניין זה למשרד מבקר המדינה במרס 2008 , כי מספר המקרים שבהם יש חריגה מההנחיות לעניין זמן הבידוק הוא מועט מאוד, וכי "כל הקלה בלוח הזמנים .
פירושה בדרך כלל הגדלת הסיכון הביטחוני".
חרף זאת, בביקורת נמצאו מקרים שבהם הגופים המעורבים בתפעול המעברים אינם עומדים בדרישות המחייבות אותם.
באוגוסט 2006 קבע בג"ץ15 , כי על ממשלת ישראל לדאוג לכך שייקבעו הסדרי מעבר ומשטר נגישות סבירים של תושבי שכונת אבו מע'יר (סוואחרה) במזרח ירושלים שנותרו מחוץ למכשול, לתוך ירושלים.
בג"ץ קבע עוד, בהתייחס למעבר קידרון, שנבנה בסמוך לבתי השכונה, כי: "על המשיבים לדאוג כי יק בעו הסדרי מעבר ונגישות סבירים של העותרים לירושלים.
עמדתם העדכנית של המשיבים בעניין הסדרי המעבר.
המעבר הרגלי יתאפשר בכל שעות היממה.
מעבר כלי רכב יתאפשר לאורך שעות היום".
בדוח סטטוס של "עוטף ירושלים" מ - 1.
07 של משרד ראש הממשלה נכתב, כ י "מדינת ישראל התחייבה בפני בג"ץ ב- 6.
06 לפתוח את המעבר לתנועת כלי רכב בשעות האור.
עד עכשיו ההתחייבות לא מומשה".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי נכון לינואר 2008 לא נמצא שהוסדרה האפשרות למעבר כלי רכב במעבר קידרון, ובכך למעשה מדינת ישראל אינה מקיימת את ההתחייבות שניתנה בבג"ץ, כאמור.
בהחלטת הממשלה מיולי 2005 , נקבע, בין היתר, כי תינתן "עדיפות במעברים למעבר כלי הרכב המופעלים בקווי התחבורה הציבורית המורשית, על ידי.
הכשרת נתיבי גישה לתחבורה ציבורית לפני המעברים ונתיבי תנועה בלעדיים".
בביקורת עלה, כי נכון לינואר 2008 , לא מופעל נתיב לתחבורה ציבורית במעבר עטרות למרות החלטת הממשלה, כאמור.
,לסיכום נושא ההיערכות הביטחונית של מדינת ישראל במרחב התפר כולו מהווה מרכיב משמעותי בלחימה בטרור.
להיערכות בגזרת "עוטף ירושלים" נודעת .
15 בג"ץ 1073/04 ,'עומר סלאמה ואח' נ' אלוף פיקוד מרכז ואחנבו.
חשיבות ביטחונית ומדינית מהמעלה הראשונה, בהיו ת ירושלים בירת ישראל ובהיותה אחד ממוקדי הסכסוך באזור ובעלת מאפיינים ייחודיים.
מדינת ישראל הוציאה מתקציבה מיליארדי ש"ח לפרויקט מרחב התפר, וגופי הביטחון השקיעו מאמצים גדולים בכל הנוגע להפעלת המכשול והמעברים שהוקמו בו ולאבטחתם.
ברם, נכון לאוגוסט 2008 , מועד ס יכום הביקורת, וכשבע שנים לאחר תחילת העבודות ב"עוטף ירושלים", ממשלת ישראל והגופים המטפלים בנושא "עוטף ירושלים" לא סיימו עדיין את הקמת המכשול והמעברים, ונותר עדיין פער משמעותי, וזאת עקב בעיות תקציב ובעיות בתוואי המכשול העומדות להכרעה משפטית.
עיקר הליקויים שנתגלו בביקורת הם בתחומים שלהלן: איוש והכשרת הכוחות הפועלים בגזרת "עוטף ירושלים"; המעברים - השלמת אזרוחם, בקרת כניסה ויציאה, הנחיה בעניין הטיפול הביטחוני בנוסע, פיקוד ושליטה, ושדרוג מעברים קיימים; והטיפול בסוגיית מרקם חיים של תושבים בגזרה.
במספר תחומים נמצא, כי יש לשפר משמעותית ובדחיפות את המענה המבצעי.
לפיכך, על משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, המשטרה וצה"ל לפעול בדחיפות לתיקון הליקויים שהועלו בדוח ובעיקר בנושאים שלהלן: יש להחליט מי הגורם המנחה מקצועית בנוגע למתן היתרי מעבר במעברים, ולהסדיר את המחלוקת בין השב"כ ל משטרה בעניין ההנחיה בסוגיית הטיפול הביטחוני בנוסע; יש לעגן בתשתית חוקית הולמת את תחום הפיקוד והשליטה על הכוחות המשרתים במעברים; יש להשלים ולהסדיר את ענייני כוח האדם והתשתיות במעברים; יש להשלים את האזרוח של כל המעברים; ויש לטפל בסוגיית "מרקם החיים".
מאז הקמ ת המכשול במרחב התפר והתקדמות העבודות, בצד הפעילות המבצעית המתמשכת של כוחות הביטחון בתחומי איו"ש, חלה ירידה משמעותית בכמות אירועי הטרור בתחומי מדינת ישראל.
משרד מבקר המדינה מציין בהערכה את המאמצים שמשקיעים המפקדות והכוחות בגזרת "עוטף ירושלים", ובמיוחד את מינהלת "דרך אחרת" בראשות תא"ל ערן אופיר ואת מפקדת מג"ב "עוטף ירושלים" בפיקודו של נצ"ם ניסים אדרי.
בשנים 1995 -2003 הקימה חברת החשמל לישראל בע"מ (להלן- חח"י או החברה) את בניין המשרדים הראשי שלה בחיפה (להלן - הבניין).
בבניין 32 קומות ששטחן הכולל כ- 80,000 מ"ר, והוא מאכלס כ- 2,200 עובדים.
לשם ניהול הפרויקט והפיקוח עליו העסיקה חח"י חברת ניהול פרויקטים (להלן - חברת הניהול הקודמת).
מאמצע שנת 2002 ועד אוגוסט 2003 .
קיבלה חח"י אישורי אכלוס לבניין, ובהדרגה היא אכלסה אותו בעובדים על פי מסמכי חח"י, החברה שהקימה את הבניין (להלן - החברה הקבלנית) נקלעה לקשיים בסוף שנת 2003 , והפסיקה את מתן שירותיה לחח"י.
בנובמבר באותה השנה מונה לה מפרק (להלן - המפרק).
באותה העת נדרשו עבודות השלמה בבניין ולא הסתיימו תהליכי הבדק שלו ותהליכי קבלתו.
בתחילת שנת 2004 הודיעה חח"י לחברת הניהול הק ודמת כי היא מפסיקה את רכישת השירותים ממנה 2 .
בסוף פברואר באותה השנה החלה חח"י להעסיק את חברת "סי.
2 ההתקשרות של חח"י עם חברת הניהול הקודמת והפסקתה לא נבדקו במסגרת ביקורת זו.
במרס 2004 הגישה חברת הניהול הקודמת לבית המשפט המחוזי בתל אביב-יפו תביעת נזקים נגד חח"י חברת החשמל לישראל בע"מ 221 .
ניהול בניה בע"מ" (להלן- חברת הניהול) בעיקר לצורך ניהול השלמת ההקמה של הבניין והפיקוח עליה, הכנת החשבון הסופי של עלות ההקמה וסיוע בהליכים משפטיים.
עדיין הועסקה חברת הניהול בידי חח"י באותו פרויקט משרד מבקר המדינה בדק בחודשים יולי-ספטמבר 2007 מספר היבטים בהתקשרות של חח"י עם חברת הניהול.
בעניינים אחדים נעשו עדכונים, לסירוגין, במחצית הראשונה של שנת 2008.
סדרי קבלת האישוריםלהתקשרות הראשונה .
חח"י היא חברה ממשלתית וחלים עליה חוק חובת המכרזים, התשנ"ב- 1992 , ותקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 (להלן- תקנות המכרזים).
לחח"י נוהל התקשרויות העוסק ברכישת טובין ושירותים (להלן - נוהל התקשרויות), ובו נקבעו בין היתר סמכויות ההחלטה של גופים שונים בחברה לגבי התקשרויות, בדרך כלל לפי ההיקף הכספי של כל התקשרות.
לפי נוהל התקשרויות, פועלות בחח"י ועדות מכרזים שבהן מכהנים עובדי חח"י וכן "ועדת מכרזים עליונה" הממונה מקרב חברי הדירקטוריון.
תקנה 3(2 ) לתקנות המכרזים וסעיף 6.
2 לנוהל התקשרויות מאפשרים פטור ממכרז בכמה מקרים, ובהם "התקשרות הנדרשת בדחיפות למניעת נזק של ממש".
בתחילת פברואר 2004 דיווח הסמנכ"ל, מנהל חטיבת ארגון ולוגיסטיקה, ביטחון ומל"ח דאז מר שמואל אדם (להלן- סמנכ"ל ארגון ולוגיסטיקה דאז) לוועדת נכסים ובינוי של הדירקטוריון (להלן - ועדת הנכסים) כי "הוחלט לשכור שרותי מהנדס - יועץ אשר יסייע בידי החברה בהשלמת העבודות, תיקון הליקויים ובעריכת החשבון הסופי עם קבלני הפרויקט".
בתחילת מרס 2004 דנה ועדת המכרזים לנדל"ן (להלן - ועדת המכרזים), בראשות סמנכ"ל ארגון ולוגיסטיקה דאז, בבקשות של אגף לוגיסטיקה ונכסים (להלן - האגף) לפטור את ההתקשרות ממכרז מחמת דחיפות ולאשר התקשרות עם חברת הניהול (להלן - הדיון של ועדת המכרזים ממרס 2004 .
) בתשובת חח"י למשרד מבקר המדינה מינואר 2008 ובתשובה נוספת שלה מאוגוסט אותה שנה (להלן - תשובת חח"י) כתבה החברה, כי עם הפסקת ההתקשרות עם ח ברת הניהול הקודמת וכניסתה להליכי פירוק של החברה הקבלנית התגבשה בחח"י החלטה להתקשר ללא דיחוי עם חברת ניהול חדשה, ש"תהא אמונה על שורה של מטלות נוספות, שיש לבצען לצורך השלמת הפרויקט, ניהול ההליכים המשפטיים וסיום ההתחשבנות עם הגורמים המקצועיים השונים".
לדעת משרד מבקר המדינה, עם קבלת ההחלטה להפסיק את ההתקשרות עם חברת הניהול הקודמת היה על חח"י לבחון את כל החלופות שעמדו לפניה לצורך ניהול השלמתן של עבודות הבניין ולהכין מסמך בנושא, שישמש בסיס להחלטה בדבר דרך הפעולה הרצויה: היה עליה לבחון אפשרויות לביצוע מלוא העבודה או חלקה בידי עובדיה; התקשרות עם גורם חיצוני באמצעות מכרז או הליך קבלת הצעות; .
1 מיליון ש"ח; ביולי 2006 הגישה חח"י לבית המשפט המחוזי בתל אביב-יפו תביעת נזקים נגד חברת הניהול הקודמת על סך כ -21.
עד אמצע שנת 2008 לא ניתנו פסקי דין בתביעות אלה.
ולנתח את היתרונות ואת החסרונות של כל אחת מהחלופות.
בפועל לא נמצא כי חח"י פעלה בדרך זו.
בפרוטוקול הדיון של ועדת המכרזים ממרס 2004 צוין שחח"י התייעצה עם יועציה המשפטיים החיצוניים (להלן - היועצים המשפטיים החיצוניים) והגיעה למסקנה כי "לצורך השלמת הפרויקט, תיקוני רג'קטים, ועריכת גמר חשבון סופי, ישנו צורך דחוף בחברת ניהול בעלת מומחיות וניסיון בתחום".
עוד צוין כי בין המטלות שיוטלו על חברת הניהול: "ס יוע בהליכים מול המפרק ובהליכים משפטיים שונים".
הדחיפות נומקה בהימצאותם של ההליכים עם המפרק בשלבים מתקדמים, ולכן אם חח"י תגיע עמו לסיכומים יהיה צורך מיידי בקבלת שירותי ניהול.
עוד נומקה הדחיפות בצורך בעבודות השלמה ותיקונים בבניין "באופן מיידי".
לפני הוועדה ל א הוצגו נתונים על הנזקים שעלולים להיגרם לחח"י במקרה שההתקשרות תנוהל במסגרת של מכרז.
בישיבה זו אישרה ועדת המכרזים לפטור את ההתקשרות מחובת מכרז.
בתשובת חח"י למשרד מבקר המדינה היא כתבה בין היתר, כי "אגף לוגיסטיקה לא יכול היה להידרש באותה עת להיבטים הנוגעים.
להיקף הנזקים שעשוי להגרם לחברת החשמל, אם לא יושלמו העבודות, או לא תועסק חברת ניהול באופן מיידי", כי היה חשש לבטיחות העובדים בבניין וכי "לא נמצא גורם מקצועי שיכול היה לספק פתרונות לבעיות המורכבות" שלפניהן עמדה חח"י.
בתשובותיהם למשרד מבקר המדינה מינואר 2008 ומאוגוסט אותה שנה הודיעו מנהל אגף לוגיסטיקה ונכסים דאז, מר צבי מנור, וסגנית מנהל האגף דאז, כי היה צורך לטפל באופן מיידי בעניינים הקשורים בבטיחות, כי היו עלולים להיגרם לחח"י נזקים כספיים גדולים, וכי כל הליכי ההתקשרות נעשו בתיאום מלא עם ההנהלה הבכירה של החברה ויועציה המשפטיים.
על פי נוהל התקשרויות, במקרים שבהם התקשרות של החברה פטורה מחובת מכרז יתקיים הליך של קבלת הצעות מספקים מתוך "רשימת מציעים", אם הוכנה רשימה כזאת, או מספקים שיימצאו מתאימים להשתתף בהליך על פי בדיקת האגף העורך את ההתקשרות.
עוד נקבע בנוהל כי "פנייה לספק אחד תובא בצירוף נימוקים ענייניים".
בביקורת עלה, כי חח"י לא פנתה למספר מציעים פוטנציאליים.
על פי פרוטוקול הדיון של ועדת המכרזים ממרס 2004 , בעת שהתנהלו מגעים בין חח"י למפרק הועלו שמות של ארבע חברות ניהול לצורך מינוי חברה שתשמש מגשר 3 ,ביניהם ו"מתוכן נשארו שתי חברות", האחת נבחרה למגשרת והאחרת היא חברת הניהול.
בפרוטוקול פורטו הנימוקים לבחירה בחברת הניהול לניהול השלמתה של הקמת הבניין, ובהם ניסיונה ומומחיותה בניהול פרויקטים דומים, היותה מקובלת על המפרק והגעתה לשלב הסופי בהליך לבחירת חברת ניהול לצו רך הקמת הבניין.
מפרוטוקול הדיון של הוועדה עולה שהאגף לא הציג לוועדת המכרזים נימוקים מבוססים לכך שהיה עשוי להיגרם לחח"י נזק של ממש לו הייתה מנהלת הליך של קבלת הצעות.
חח"י ציינה בתשובתה, כי היא ביקשה לוודא שהחברה שתיבחר תזכה לשיתוף פעולה של המפרק, וכי ליועצי ה המשפטיים החיצוניים היה "נסיון מצוין עם השירותים שנתנה בעבר חברת הניהול בפרויקטים אחרים.
לפיכך חח"י מצאה עצמה מול רשימה מצומצמת ביותר של שלוש או ארבע חברות בלבד, היכולות לעמוד בביצוע משימות מורכבות אלו" (ההדגשה במקור).
עוד ציינה חח"י כי "הפנייה למספר ספקים מצומצם נעשתה באישור ועדת המכרזים" והמנכ"ל דאז, ד"ר יעקב רזון (להלן - המנכ"ל דאז).
3 על פי הפרוטוקול, החברה המגשרת "תמליץ לצדדים באשר למחלוקות שיתעוררו במהלך ביצוע העבודות וגמר החשבון הסופי".
חברת החשמל לישראל בע"מ 223 .
בתשובתו מאוגוסט 2008 למשרד מבקר המדינה הודיע המפרק, כי הוא "לא היה מעורב מקוב]חברת הניהול[ בבחירת הגוף המפקח ולא עודכן בהליך הבחירה.
אף לא נשאל האםלת עליו לצורך תפקיד זה וממילא לא נתן דעתו בעניין".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ממסמכי חח"י ומסעיפים אחרים בתשובתה למשרד מבקר המדינה עולה שבפועל היא לא פנתה לספקים אחרים בבקשה לקבל הצעות מחיר לניהול השלמת הפרויקט.
3 לנוהל התקשרויות קובע כי לקראת מועד קבלת ההצעות, ועד כמה שהדבר אפשרי, תיעשה הערכה עצמית של שווי ההתקשרות על ידי האגף העורך את ההתקשרות (להלן - אומדן).
האומדן נועד לבטא את העלות הריאלית של המוצר או של השירות בהתחשב במצב השוק4.
על פי פסיקת בית המשפט העליון, האומדן "יכול וצריך לשמש כבסיס לדחיית ההצעות הגבוהות במידה ניכרת מהאמור בו".
מאחר שהאגף לא הכין אומדן, לא יכלה הוועדה לבחון את הצעתה של חברת הניהול באמצעות השוואה ביניהם.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה שהיא לא הכינה הערכה עצמית עקב מורכבות העבודות והקושי להעריכן, בייחוד סמוך למועד ההתקשרות.
לדבריה, היא צברה ניסיון רב וידע בנוגע לתעריפי חברות ניהול5 , .
והם אפשרו לה להעריך את שווי "העלות הריאלית" של השירות שרכשה מחברת הניהול משרד מבקר המדינה מעיר כי אם לדעת חח"י הניסיון והידע שלה אפשרו לה להעריך את "העלות הריאלית" של העבודות, היה עליה להציג לפ ני ועדת המכרזים אומדן עצמי.