HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שמונה מהם גויסו לתפקידים של עוזרים אישיים לסמנכ"לים בחברה.
הגם שלא קיימות הנחיות מטעם רשות החברות הממשלתיות בנוגע למינוי למשרות אמון בחברות הממשלתיות - סדרי מינהל תקינים מחייבים לשמור על האינטרס הציבורי שהעובדים המכהנים במשרות אמון יעמדו בתנאי סף מקצועיים שיהלמו את המחויבות המקצועית הנדרשת מתפקידם, ושתימנע העסקת קרובים גם במשרות אלה.
חברת הרכבת השיבה באפריל 2014 למשרד מבקר המדינה, כי "משרות אמון כשמן כן הן, יש בהן מוטיב מרכזי ועיקרי של אמון והסמנכ"ל או המנכ"ל המגייסים את איש אמונם רשאים לבחור באילו משימות להעסיק את העובד ומה תהיה אחריותו (בחלוקת העבודה ביניהם) וכן מה הכישורים הנדרשים לביצוע המטלות הללו.
יחד עם זאת, מקבלת החברה את הערת המבקר ולמשרות האמון יקבע תיאור תפקיד כללי".
עוד הודיעה החברה בעניין זה, כי לאיש מהעובדים שנקלטו במשרות האמון לא היו קרובי משפחה בחברה, וכי לא מדובר בגיוס עובדים בכירים כלל וכלל.
שם הדוח: גיוס והעסקה של קרובים ומקורבים בתאגידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר לחברת הרכבת כי עליה לגבש הגדרות תפקיד למשרות אמון, כדי לייעל ולשפר גם את תהליך קליטת העובדים למשרות האמון בחברה.
כמו כן, משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החברות הממשלתיות כי עליה להסדיר את נושא משרות האמון בחברות הממשלתיות מבחינת כמות מועסקים, הליכי הגיוס, מינויים וכיוצא באלה.
ממצאי דוח זה מצביעים, כי מרבית הליקויים שהועלו בדוח הביקורת הקודם תוקנו.
חלקם של העובדים בעלי קרובי משפחה בחברה ירד בעקבות פרישה מוקדמת וצמצום הקליטה של קרובים.
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - קידום החיסכון באנרגיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 מבוא .
בשנים האחרונות הולך וגובר הביקוש לאנרגיה.
הסיבות לכך הן, בין היתר, גידול באוכלוסייה, ברמת החיים ובצמיחה הכלכלית.
בשנת 2011 עמדה צריכת האנרגיה הכוללת במשק על 13.
7 )מיליון שעט"ן (שווה ערך לטונה נפט 5, גידול של כ -%29 לעומת שנת 1995 .
הצריכה הסופית של אנרגיה6 לנפש עלתה בשנים 1990- 2012 בכ-%107 .
האנרגיה הנצרכת בישראל מופקת בעיקר מחשמל, ממוצרי נפט ומגז טבעי.
בשנת 2011 עמדה צריכת החשמל מכלל הצריכה הסופית של אנרגיה (ללא תחבורה) על כ-57% , ויתרתה כללה מוצרי נפט לתעשייה (כ-%34 ), מוצרי נפט לשימוש אחר (כ-%7 ) וגז טבעי (כ-%2)8.
להלן חלוקת צריכת החשמל בין המגזרים השונים בשנת 2012 :, על פי נתוני חח"י השימוש הגובר בחשמל מצריך הרחבת תחנות כוח קיימות או בניית תחנות כוח חדשות, פעולות שכרוכות בהשקעת משאבים כספיים ומשאבי קרקע המצויים במחסור - משאבים שבהם אפשר להשתמש לצרכים אחרים לטובת החברה והמשק.
בעבר הושתו עלויות הקמת תחנות הכוח החדשות על הציבור באמצעות תעריף החשמל.
נוסף על כך השימוש במוצרי נפט לייצור אנרגיה שמקורם ביבוא עלול להגביר את הסיכון של משק האנרגיה בשעות חירום.
כמו כן לשימוש הגובר במוצרי נפט השפעות שליליות הנוגעות לזיהום אוויר ולפליטת גזי חממה הפוגעים בבריאות בני האדם, להתחממות כדור הארץ ולמשברים אקלימיים.
5 יחידת אנרגיה שוות ערך לשרפה של נפט גולמי בנפח של טונה אחת.
התרגום ליחידה זו נעשה על פי ערך ההיסק נטו של מוצרי האנרגיה השונים, ומשמש לשם השוואה אחידה של סוגי האנרגיה.
6 צריכה סופית של אנרגיהמייצגת את השימוש שנעשה באנרגיה בתוך המשק, חוץ משימוש על ידי יצרני האנרגיה (כמו בתי הזיקוק או חברת החשמל).
7 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן- הלמ"ס), שנתון סטטיסטי לישראל 2013 , לוח21.
1 - ;מאזן אנרגיהשנתון סטטיסטי לישראל 1996 , לוח15 .
8 מבוסס על עיבוד מאזן אנרגיה (לוח21.
1 ,) מתוך הלמ"סשנתון סטטיסטי לישראל 2013.
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 321 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - קידום החיסכון באנרגיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 לשימוש בגז טבעי לייצור חשמל ולפעילות חלק ממפעלי התעשייה מצמצם חלק מההשפעות השליליות שתוארו לעיל, אך הוא אינו פותר את הבעיה שהן יוצרות.
התייעלות אנרגטית מוגדרת כניצול מושכל של משאבי האנרגיה, כלומר הפקת מ וצרים ותועלות כלכליות ושמירה על איכות החיים המודרנית, תוך שימוש מופחת באנרגיה9 .
בשנים האחרונות התגברה המגמה העולמית לה תייעלות אנרגטית בקרב מדינות שונות.
גם מדינת ישראל הכירה באחריותה לפעול להפחית את הביקוש לאנרגיה ולהתייעל בצריכתה.
בשנת 2008 קבע שר התשתיות הלאומיות10 דאז כי ההתייעלות האנרגטית היא תחום עשייה בעל עדיפות ראשונה במעלה במשרדו11 .
באותה שנה מצא המשרד כי הערך הנוכחי הנקי של תכנית פעולה ממשלתית כוללת להתייעלות אנרגטית שתיושם עד שנת 2020 יסתכם בכ-45 מיליארד ש"ח בהיוון לפי %5 ריבית ובכ-33 מיליארד ש"ח בהיוון לפי %10 ריבית12 .
הבסיס לפעילות הממשלתית להתייעלות אנרגטית מוסדר ברובו בחוק מקורות אנרגיה ובתקנות שהותקנו מכוחו, ובשלוש החלטות ממשלה עיקריות - שתי החלטות 13 שהתקבלו בשנת 2008, וההחלטה להפחתת פליטות שהתקבלה בשנת 2010 .
האגף לשימור אנרגיה במשרד האנרגיה הוא הגוף המרכזי האחראי לייעול השימוש באנרגיה במשק וניצולה בצורה מיטבית.
האגף פועל, בין היתר, לקידום תקנים ותקנות לייעול השימוש באנרגיה, מתן מענקים להתייעלות אנרגטית במגזרים שונים וקידום סקרי אנרגיה.
נוסף על כך פועל המשרד להגברת המודעות הציבורית לחיסכון באנרגי ה, בין היתר באמצעות תכניות לימוד בבתי ספר, מסעות פרסום בדבר שימוש חסכוני במכשירי חשמל ודרכים לחיסכון באנרגיה ומתן מידע בנושא באתר האינטרנט של המשרד.
באוקטובר 2011 , בעקבות ההחלטה להפחתת פליטות, נוספו לתקן האגף שבע משרות חדשות על ארבע המשרות שהיו קיימות.
מנהל האגף הוא גם הממונה על פי חוק מקורות אנרגיה .
במועד סיום הביקורת, שימש בתפקיד הממונה מר אדי בית הזבדי.
האגף מצוי תחת אחריות סמנכ"ל תשתיות אנרגיה ומים במשרד.
במועד סיום הביקורת כיהן כסמנכ"ל מר יחזקאל ליפשיץ, שנכנס לתפקידו בינואר 2013 .
מנכ"לית המשרדהייתה הגב' אורנה הוזמן בכור ושר האנרגיה היה ח"כ סילבן שלום, שנכנסו לתפקידם בשנת 2013.
בחודשים יוני -דצמבר 2013 בדק משרד מבקר המדינה את הפעילות הממשלתית לקידום החיסכון באנרגיה בישראל.
הבדיקה נעשתה במשרד האנרגיה וברשות החשמל.
בדיקות השלמה נעשו במשרד האוצר - באג"ת ובחשכ"ל, במשרד להגנ"ס, במשרד הכלכלה, במשרד הבריאות, בחח"י ובחברת ענבל.
9 ,פורום ישראלי לאנרגיה התייעלות אנרגטית בישראל - דרכים למימוש, חסמים והצעות מדיניות לפתרונם ( 2009 '), עמ4.
11 'החליטה הממשלה (החלטה מס 3943 ) על שינוי שמו של משר ד התשתיות הלאומיות ל"משרד האנרגיה והמים".
13 'החליטה הממשלה (החלטה מס704 ) לשנות את שמו של "משרד האנרגיה והמים" ל"משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים".
בדוח זה יכונה המשרד בשם "משרד התשתיות" עד יום 15.
ו"משרד האנרגיה" מיום זה 11 מתוך דברי הסבר שצורפו להצעה להחלטה 3261 .
)(ראו להלן 12 מתוך דברי הסבר שצורפו להחלטה 4095.
13 החלטות 3261 ו- 4095.
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - קידום החיסכון באנרגיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 .
גיבוש צעדים ותכניות להתייעלות אנרגטית .
מבקר המדינה מצא בעבר 14 כי בשנים 2004- 2007 הכין משרד התשתיות תכנית כללית להתייעלות אנרגטית, אך הוא לא הכין תכנית פעולה מפורטת ומסודרת אשר כוללת יעד סופי להתייעלות במשק, יעדי ביניים, ציוני דרך, לוח זמנים ומכסת עבודה לכל אחד מיעדי הביניים.
בהחלטה 3261 שקיבלה הממשלה במרץ 2008 נקבע יעד מנחה לצמצום צריכת החשמל במשק בשיעור של לפחות 20% מהצריכה הצפויהב- 2020 .
באותה ההחלטה מינתה הממשלה ועדת מנכ"לים, בראשות מנכ"ל משרד התשתיות דאז (להלן - מנכ"ל המשרד דאז), לגיבוש הצעדים להתייעלות אנרגטית ולצמצום בצריכת החשמל במשק (להלן - ועדת המנכ"לים).
עם חברי הוועדה נמנו נציגים ממשרד האוצר, המשרד להגנ"ס, משרד הפנים ורשות החשמל.
בספטמבר 2008 , בעקבות המלצת ועדת המנכ"לים, קיבלה הממשלה את החלטה 4095 למימוש יעד ההתייעלות האנרגטית.
בהחלטה פורטו צעדים אופרטיביים לצמצום הביקושים לחשמל, ובהם התייעלות אנרגטית במשרדים ממשלתיים, מימון פרויקטים להתייעלות אנרגטית ברשויות מקומיות, גיבוש תקנים לקידום התייעלות אנרגטית, התקנת תקנות להעלאת רמת ההתייעלות האנרגטית ונקיטת פעולות פרסום להעלאת המודעות הציבורית לצריכה יעילה של חשמל.
החלטה זו תוקצבה בתקציב ייעודי של כ -20 מיליון ש"ח, נוסף על התקציבים השנתיים השוטפים של המשרדים המעורבים, הכוללים 10 מיליון ש"ח לצורך מענקים להתייעלות אנרגטית לרשויות מקומיות בשנים 2010 -2009 ; 7.
5 מיליון ש"ח לפרסום בשנים 2011 -2009 (ותוספת של 1.
5 )מיליון ש"ח מתקציב משרד התשתיות ; 2 מיליון ש"ח לסקרי צריכה במגזר הביתי לשנים 2010 -2009 (ועוד2 מיליון ש"ח מתקציב משרד התשתיות).
התקציב לסקרי צריכה לא נוצל בסופו של דבר (ראו להלן בפרק "התייעלות אנרגטית במגזר הביתי ").
בסיפה של ההחלטה הוטל על ועדת המנכ"לים לבצע כמה וכמה פעולות לגיבוש צעדים להתייעלות אנרגטית ויישומם במגזרים השונים, בשיתוף משרדי ממשלה וגורמים אחרים.
הפעולות העיקריות היו מתן המלצות לכלים מיסויים לקידום ההתייעלות האנרגטית; הגברת המודעות הציבורית לחיסכון בחשמל באמצעות פרסום ותכניות לימוד; סיוע לספקי שירותי אנרגיה, לצרכנים ולגופים המממנים קידום תכניות להתייעלות אנרגטית במוסדות הציבור ובשוק הפרטי; יצירת סקר צריכת אנרגיה במגזרי המשק השונים בשיתוף הלמ"ס; יצירת תנאים לפיתוח תחום הניהול היעיל לשימוש בחשמל על ידי המגזר הפרטי.
נמצא כי ועדת המנכ"לים לא המשיכה להתכנס לאחר קבלת החלטה 4095 ולא ביצעה את מרבית הפעולות שהוטלו עליה במסגרת ההחלטה.
מנכ"ל המשרד דאז מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2014 כי לא היה מקום לכינוס בפועל של הוועדה בתקופה שלאחר קבלת החלטה 4095 כיוון שהממשלה הייתה ממשלת מעבר, והדרג הבכיר במשרדים השונים לא היה זמין לעבודה משמעותית במסגרת של יזמות חדשות.
רק ביולי 2010 פרסם משרד התשתיות את "התכנית הלאומית להתייעלות אנרגטית, צמצום בצריכת החשמל 2020 -2010 " (להלן- תכנית המשרד להתייעלות אנרגטית).
14 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 59ב ( 2009 ), "שימור אנרגיה וניצול אנרגיות מתחדשות במשק החשמל", עמ' 1226 .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 323 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - קידום החיסכון באנרגיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 שורה של פעולות מומלצות להתייעלות אנרגטית במגזרים השונים - המגזר הביתי, המגזר הציבורי, המגזר המסחרי והתעשייתי, הרשויות המקומיות, המגזר החקלאי ועוד.
בנוגע לכל אחד מהמגזרים נקבעו יעדים מדידים של התייעלות במונחים של חיסכון בחשמל.
בתכנית המשרד להתייעלות אנרגטית לא נקבעו המקורות התקציביים למימושה, אלא נכתב כי לצורך מימושה יש להקים קרן להתייעלות אנרגטית (להלן - הקרן), שתמומן באמצעות היטל על ספק שירות חיוני שיקצה שיעור מהכנסותיו לקרן, וסכום זה ייחשב לו להוצאה, שתבוא לידי ביטוי בהעלאת תעריף החשמל לצרכנים.
עוד נכתב בתכנית כי עלות זו שקולה להשקעה חליפית בהגדלת כושר הייצור באמצעות בניית תחנות כוח חדשות הממומנת אף היא על ידי הצרכנים וגלומה בתעריפי החשמל.
כספי הקרן עתידים היו לחזור לציבור בדרך של תמריצים שונים שיביאו לחיסכון בחשבון החשמל.
שר האנרגיה דאז (להלן - שר האנרגיה לשעבר)15 אף הוסיף וציין בדברי ההקדמה לתכנית: "בד בבד עם פרסום תכנית זו, אנו מגישים לממשלה הצעה להקמתה של קרן.
בסך של כ-200 מיליון ש"ח לשנה".
עוד ציין השר לשעבר כי "הקמת הקרן היא תנאי הכרחי לביצוע התכנית".
הביקורת העלתה כי שר האנרגיה לשעבר לא הביא לאישור הממשלה את התכנית הלאומית שגיבש המשרד, לרבות סוגיית הקמת הקרן.
משכך נותרה התכנית בלי אישור ובלי תקציב למימושה.
שר האנרגיה לשעבר ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2014 כי המשרד סבר שלשם יישומה של התכנית יש לתקצבה לטווח ארוך בקרן ייעודית.
משרד האנרגיה ציין בתשובתו כי פעל רבות להקמת הקרן, לרבות הכנת טיוטות הצעות מחליטים.
גם שר האנרגיה לשעבר וגם משרד האנרגיה ציינו בתשובתם כי משרד האוצר התנגד להקמת הקרן האמורה, ובשל כך לא ניתן היה להביא החלטה כאמור לאישור הממשלה.
בנובמבר 2010 , בעקבות עבודתה של ועדת היגוי בראשות מנכ"ל משרד האוצר דאז, התקבלה ההחלטה להפחתת פליטות, ובה תכנית פעולה רב -שנתית להפחתת פליטות של גזי חממה בשנים 2020 -2010 (להלן- התכנית להפחתת פליטות), בעלות כוללת של 2.
מרבית הפעולות בתכנית עוסקות בהתייעלות אנרגטית.
הממשלה תקצבה את התכנית ב- 539 מיליוני ש"ח לשנים 2012 -2011 , שחולקו ברובם למשרדי התשתיות והגנ"ס.
כ-70% ( מהתקציב383 מיליון ש"ח) יועדו להפחתת צריכת חשמל במגזר הביתי ולתמיכה בהשקעות להפחתת פליטות גזי חממה ביתר המגזרים.
משרד התשתיות הופקד על יישום התכנית להפחתת פליטות במגזר הביתי, והמשרד להגנ"ס - ביתר המגזרים.
שר האנרגיה לשעבר ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי התכנית להפחתת פליטות כללה רכיבים מרכזיים מתכנית המשרד להתייעלות אנרגטית, וכי הם אושרו ותוקצבו בהחלטה להפחתת פליטות כחלופה לתקצוב באמצעות הקרן.
במרץ 2011 תוקן חוק מקורות אנרגיה (ראו להלן).
בתיקון לחוק16 נקבע כיבתוך שלושה חודשים הממשלה תאשר, לפי המלצתו של שר האנרגיה (להלן גם - השר) לאחר שהתייעץ עם השר להגנ"ס, תכנית לאומית רב -שנתית להתיי עלות אנרגטית שתכלול, בין היתר, יעדים מדידים או כמותיים לחיסכון ולייעול בשימוש באנרגיה ואמצעים ודרכים לעמידה ביעדים אלה.
11 כונה שר האנרגיה והמים לשעבר "שרהתשתיות הלאומיות".
בדוח זה הוא יכונה "שר האנרגיה לשעבר" לאורך כל תקופת כהונתו.
16 חוק מקורות אנרגיה (תיקון), התשע"א- 2011 , סעיף2 .
)א(א 324 דוח שנתי65א .
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - קידום החיסכון באנרגיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הביקורת העלתה כי בניגוד להוראות החוק, עד מועד סיום הביקורת, כמעט שלוש שנים לאחר תיקון החוק, לא הגיש שר האנרגיה תכנית לאומית רב-שנתית לא ישור הממשלה.
ממילא, השר אינו מעביר דיווחים על יישום התכנית לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, כנדרש בהוראות החוק.
במאי 2013 החליטה הממשלה על דחיית יישום התכנית להפחתת פליטות בשלוש שנים - לשנים 2016- 2023 , והפסקת תקצובה בשנים 2013- 201517.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האנרגיה לפעול לאלתר לאישורה בממשלה של תכנית לאומית רב -שנתית מפורטת להתייעלות אנרגטית, כמתחייב מהוראות החוק.
קיום תכנית זו שהיא תכנית התייעלות מחייבת ומדידה למגזרים השונים, חשוב אף יותר לאחר דחיית יישומה של התכנית להפחתת פליטות, המצמצמת צמצום ניכר מתן מענקים ממשלתיים להתייעלות אנרגטית.
משרד האנרגיה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי האגף לשימור אנרגיה פועל בימים אלו לעדכון תכנית המשרד להתייעלות אנרגטית מ- 2010 .
, במטרה להביאה לאישור הממשלה .
יישום חוק מקורות אנרגיה .
חוק מקורות אנרגיה נחקק במטרה "לאפשר הסדרה של ניצול מקורות האנרגיה, הקצאתם בהתאם לצורכי המשק ושימוש בהם ביעילות ובחיסכון"18 .
החוק יוצר מסגרת המאפשרת לשר להתקין תקנות בתחום ההתייעלות האנרגטית.
עם חקיקתו, הוחל החוק על צרכני אנרגיה בתעשייה, בחקלאות, בתחבורה ובענפי משק אחרים, אך הוא לא הוחל על צרכנים ביתיים ולא על המדינה.
במרץ 2011 תוקן החוק, והורחבה תחולתו גם לרשויות המדינה.
התקנת תקנות מקורות אנרגיה 1 .
בשנת 1993 הותקנו תקנות מקורות אנרגיה (פיקוח על יעילות צריכת אנרגיה), התשנ"ד- 1993 (להלן- תקנות הפיקוח), המגדירות "מפעל צרכן", כלומר גוף ה מחויב במינוי אחראי לקידום צריכה יעילה של אנרגיה (להלן - אחראי אנרגיה) ובהעברת דוח שנתי על צריכת האנרגיה לממונה.
התקנות קבעו שמפעל צרכן הוא גוף הצורך אנרגיה שנתית מעל רף של 300 טונה שוות ערך מזוט בדלק או בחשמל וכן כל "תאגיד שהוקם בחוק" ללא קשר לצריכת החשמל שלו.
נמצא כי המשרד אכף את קיום התקנות בקרב מפעלים צרכנים שעברו את רף הצריכה, אך לא אכף כלל את קיום התקנות בקרב תאגידים שהוקמו בחוק ולא עמדו ברף הצריכה שנקבע.
17 'החלטה מס215 מ- 13.
13 בנושא "דחיית יישום התכנית הלאומית להפחתת פליטות גזי חממה בשנים 2015 -2013 .
לחוק משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 325 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - קידום החיסכון באנרגיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד האנרגיה למצוא את הדרכים והפתרונות ליישום תקנות הפיקוח בקרב התאגידים כמוגדר בהן.
אם המשרד סבור כי אין מקום לאכוף את ביצוע התקנות בקרב כל מי שהוגדר מלכתחילה כמפעל צרכן, הרי שעליו לפעול לשנותן.
משרד האנרגיה ציין בתגובתו למשרד מבקר המדינה כי הוא סבור שהחלת תקנות הפיקוח על תאגידים כפי שנקבע בהן מתייחסת רק לתאגידים מהמגזר הציבורי שהוקמו לפי סמכות בחוק ולא לכל חברה באשר היא, אולם הוא מודע לבלבול שנוצר בקרב חברות ועמותות מהמגזר הפרטי ומוסדות ציבור אחרים, בנוגע לחובותיהם בהתאם לתקנות.
עוד ציין המשרד כי בטיוטת תקנות חדשות שהכין תימחק הכללת תאגיד בהגדרה של מפעל צרכן, והגדרת מפעל צרכן תיקבע רק בהתאם לרף צריכת האנרגיה שייקבע.
בשנת 1993 הותקנו גם תקנות מקורות אנרגיה (ביצוע סקר לאיתור פוטנציאל לשימור אנרגיה), התשנ"ג- 1993 (להלן- תקנות ביצוע סקר), הקובעות כי מפעל צרכן הוא גוף שעובר רף צריכת אנרגיה שנתית של 2,000 טונה שוות ערך מזוט בדלק או בחשמל, וגוף כזה מחויב בביצוע סקר לאיתור פוטנציאל לשימור אנרגיה (להלן - סקר אנרגיה).
בהחלטה להפחתת פליטות מ- 2010 הוטל על שר האנרגיה להגיש לאישור הכנסת עד מאי 2011 .
תקנות מעודכנות המפחיתות את הרף המחייב ביצוע סקר אנרגיה רק בינואר 2014 , לאחר מועד סיום הביקורת, העביר שר האנרגיה ליושב ראש ועדת הכלכלה של הכנסת נוסח מתוקן של תקנות ביצוע סקר וביקש לאשרן.
בנוסח שהוגש לאישור, הורד רף צריכת האנרגיה השנתית המחייב ביצוע סקר אנרגיה ל-700 .
טונה שווה ערך נפט בדלק או בחשמל שר האנרגיה לשעבר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי התקנת התקנות אינה נמצאת בשליטתו הבלעדית של משרד האנרגיה, שכן היא מחייבת התייעצות עם המשרדים הנוגעים בדבר והסכמת משרד המשפטים.
משרד האנרגיה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי התקיימו דיונים רבים בעניין טיוטת התקנות בין משרד האנרגיה למשרד להגנ"ס.
בסופו של דבר הסכים המשרד להגנ"ס לקבל את נוסח הטיוטה של משרד האנרגיה במלואו, ובעקבות זאת התקבלה הסכמת משרד המשפטים לקראת סוף שנת 2012 .
ביולי 2013 , לאחר הקמת הממשלה החדשה, התקבל האישור בדבר קיום חובת ההתייעצות בעניין התקנת התקנות עם השר להגנ"ס.
תקנות הפיקוח ותקנות ביצוע סקר מחייבות מפעלים צרכנים, בין היתר, להעביר דיווחים שנתיים לממונה על צריכת אנרגיה וסקרי אנרגיה שבוצעו.
התקנות אינן מגדירות מה יעשה הממונה עם המידע המתקבל ואף אינן מחייבות את המפעלים הצרכנים ליישם את ממצאי הסקרים.
בשנת 2013 הועברו לממונה 64 סקרי אנרגיה ו -546 דיווחים על צריכת אנרגיה שנתית לשנת 2012 .
משרד האנרגיה ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בטיוטת תקנות ביצוע סקר שהעביר השר לאישור ועדת הכלכלה של הכנסת בינואר 2014 נקבעה דרישה לציין בסקר אנרגיה המלצות להתייעלות אנרגטית וכן בדיקת הכדאיות הכלכלית של ההמלצות.
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - קידום החיסכון באנרגיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הביקורת העלתה כי האגף לשימור אנרגיה אינו מבצע עיבוד ידני או ממוחשב של הנתונים המתקבלים בדיווחים ואינו מפיק נתונים ממוחשבים מהסקרים המועברים לו.
מכאן כי הוא אינו פועל באופן שיטתי לספק המלצות והכוונה לגופים שהעבירו את הדיווחים ואת הסקרים, ואלו אף אינם משמשים כלי עזר לגיבוש תכנית ביקורת ואכיפה.
משרד האנרגיה ציין בתגובתו כי עם קבלת סמכויות אכיפה (ראו להלן בפרק על ביקורת ואכיפה), יפעל המשרד לעיבוד הנתונים שיתקבלו ויפיק מהם את הנדרש.
עוד ציין המשרד כי הוא פעל לפיתוחה של מערכת שתשאב נתונים ממערכת הדיווח המקוונת שפותחה בשנת 2010 , וכי באמצעותה של המערכת החדשה יהיה אפשר לבצע ניתוחים לפי חתכים נדרשים.
עוד ציין כי בהמשך תפותח המערכת עוד יותר, ויהיה אפשר להפיק ממנה נתונים נוספים.
משנת 2004 הותקנו כ-15 תקנות שעניינן שיפור היעילות האנרגטית של מכשירי חשמל וחובת ציון הסימון האנרגטי שלהם.
בין היתר הותקנו תקנות בנוגע למקלטי טלוויזיה, תנורי חימום חשמליים, מזגנים ונורות.
בהחלטה להפחתת פליטות מ - 2010 הוטל על המשרד להגיש לאישור הכנסת תקנות בדבר יעילות מזערית או צריכה מרבית של חשמל בכמה מכשירי חשמל עד ספטמבר 2011 , ולעדכנן בכל שנתיים.
חלק מהתקנות הותקנו או עודכנו, וחלקן נמצאות בשלבים שונים של עבודה במשרד או מול משרד המשפטים.
משרד האנרגיה ציין כי העיכוב הממושך בפרסום התקנות נובע לעיתים מהצורך בתיאום וחובת התייעצות עם משרדי ממשלה שונים, וכי ארבע תקנות נמצאות בשלב טרום פרסום להערות הציבור ושתי תקנות נוספות בשלב בחינת הערות שהתקבלו מהציבור.
על משרד האנרגיה להשלים בהקדם את התקנת התקנות ואת עדכון התקנות המצויות בתהליכי עבודה.
על האגף לשימור אנרגיה לבחון אם יש באפשרותו להמשיך ולקדם התקנת תקנות חדשות בנוגע למוצרי חשמל נוספים בהתחשב במשאבים הקיימים לאכיפתן.
ביקורת ואכיפה לשם אכיפת התקנות מעניק החוק לממונה או מי שהוסמך על ידו, בין היתר, סמכויות ביקורת ותפיסת מסמכים.
כמו כן החו ק קובע קנס מרבי של כ - 75,000 ש"ח על הפרת הוראות שנקבעו בתקנות19 וקנס נוסף של 1,400 ש"ח לכל יום שבו נמשכת העברה20 .
נוסף על כך מטיל החוק אחריות פלילית על מנהל פעיל בתאגיד אשר מפר את ההוראות הקבועות בתקנות, אלא אם הוכיח שהעברה נעברה שלא בידיעתו ושנקט את כל האמצעים הסבירים כדי למנוע אותה.
עד יוני 2012 פעל באגף עובד אחד בתחום הביקורת והאכיפה ששימש מרכז בכיר (אכיפה ובקרה) והוסמך על ידי השר למפקח לשם ביצוע הפעולות הנדרשות לאכיפת החוק והתקנות.
ביוני 2012 הועבר לאגף מפקח מיחידה אחרת במשרד, אולם הוא אינו .
19 קנס כאמור בסעיף 61()(א3 .
) לחוק העונשין 20 קנס כאמור בסעיף61 .
(ג) לחוק העונשין משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 327 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - קידום החיסכון באנרגיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 רשאי לבצע פעילות אכיפה.
ביוני 2013 מונה מנ הל תחום (אכיפה ופיקוח), ובאוגוסט 2013 .
פרש מהמשרד העובד שהוסמך למפקח במועד סיום הביקורת, כחצי שנה לאחר שנכנס מנהל התחום (אכיפה ופיקוח) לתפקידו, טרם הושלם תהליך הסמכתו למפקח, והאגף נותר ללא עובד בעל סמכות לאכיפת הוראות החוק והתקנות.
נוסף על כך, לשם ביצוע חקירה פלילית מכוח החוק והתקנות, מפקחי האגף לשימור אנרגיה נדרשים לקבל הרשאה לביצוע חקירות מהשר לביטחון הפנים, נוסף על ההרשאה משר האנרגיה.
הביקורת העלתה כי בנוגע לחוק מקורות אנרגיה, למפקחי האגף לא ניתנו הרשאות כאלה בעבר.
בשנת 2012 פנה מנהל מחלקה באגף הייעוץ המשפטי במשרד האנרגיה למשרד לביטחון הפנים ולמשרד המשפטים בבקשה להרחיב את סמכויות החקירה החל מאותה שנה ולאפשר למפקחי האגף לשימור אנרגיה לקבל הרשאות כנדרש.
במרץ 2013 הביעה משטרת ישראל (להלן - המשטרה) את התנגדותה לבקשה למתן הרשאות חדשות כנדרש, ובאפריל אותה שנ ה השיב משרד המשפטים כי יקיים ישיבה בנושא ובו תועלה הבקשה לדיון.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2014 ציינה המשטרה כי לא ערכה בדיקה ולא הועברה עמדתה ביחס לבקשת משרד האנרגיה לקבלת סמכויות חקירה לפי חוק מקורות אנרגיה, כיוון שהמשרד חזר בו מבקשתו המלאה בנושא , והמשטרה התבקשה לאשר רק הסמכת מפקחים לפי חוקים בתחום הדלק והגז.
עוד מסרה המשטרה בתשובתה כי בהפעלת סמכויות חקירה פליליות טמונה פגיעה בזכויות הפרט, ולפיכך יש צורך בבחינה זהירה טרם הענקתן של סמכויות כאמור אם הן אכן נדרשות.
נוסף על כך ביזור הסמכויות מייצר קשיים רבים הנוגעים לעומסים בבתי משפט, שוויון לפני החוק ומדיניות אחידה בתחום הפלילי.
לכן, ככל שמשרד האנרגיה סבור כי סמכויות החקירה הפליליות הכרחיות לאכיפת החוק הוא רשאי לטעון את טענותיו ולהציג את הצורך בצורה מפורטת, כפי שנעשה עם מאסדרים (רגולטורים) אחרים, וכי הדרך הראויה לכך היא באמצעות חקיקה ראשית ולא באמצעות קבלת הרשאה מהשר לביטחון הפנים.
משרד המשפטים מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מפברואר 2014 כי בימים אלו נערכת במשרד עבודת מטה לבחינת סוגיית ביזור סמכויות האכיפה בידי גופים חוץ - משטרתיים שתכלול, בין היתר, קבי עת אמות מידה למתן סמכויות אכיפה למאסדרים שונים.
משרד המשפטים ציין כי הוא מוצא לנכון שיש להמתין לסיום עבודת מטה זו בטרם ייתן מענה לדרישת משרד האנרגיה בנושא זה.
עד מועד סיום הביקורת טרם הסתיים הטיפול בסוגיה זו, וגם לאחר שיוסמך מנהל התחום (אכיפה ופיקוח) למפקח על ידי השר, הוא יישאר משולל סמכויות חקירה, דבר שעלול להקשות עליו את ביצוע פעולות האכיפה המוטלות עליו על פי דין.
בשנת 2004 הותקנו תקנות העברות המינהליות (קנס מינהלי - מקורות אנרגיה), התשס"ה- 2004 (להלן- תקנות הקנס המינהלי), מכוח חוק העברות המינהליות, התשמ"ו - 1986 (להלן- חוק העברות המינהליות).
תקנות הקנסות המינהלי קובעות, כי על שורה של עברות על תקנות מסוימות לפי חוק מקורות אנרגיה, אפשר להטיל קנס מינהלי קצוב בסכומים שונים על פי סוג העברה.
בשנת 2012 עודכנו תקנות הקנס המינהלי, שונו חלק מסכומי הקנס, והוספו ת קנות לפי חוק מקורות אנרגיה, כך שבגין 328 דוח שנתי65א .
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - קידום החיסכון באנרגיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 רובן אפשר להטיל קנס מינהלי.
סכומי הקנס עומדים על 25,000 -500 ש"ח.
בחלק מהעברות סכום הקנס נקבע על פי הבחנה בין מבצעי עברה יחידים ובין מבצעי עברה שהם תאגידים.
בשנת 2009 מצא מבקר המדינה, בין היתר, כי משרד האנרגיה לא השתמש בסמכויותיו להטלת קנס מינהלי כדי לאכוף העברת דיווחים על צריכת אנרגיה, כאמור בתקנות הפיקוח.
המבקר העיר למשרד כי עליו לאכוף את הוראות החוק ואת התקנות באמצעות שימוש בסמכויות שהועמדו לרשותו לשם כך21.
מנתוני האגף עולה כי בחודשים אוגוסט 2010 עד פברואר 2011 הטיל המשרד 102 קנסות מינהליים על גופים שהוגדרו מפעלים צרכניים על פי תקנות ביצוע סקר, ואשר לא הגישו או לא עדכנו את הסקרים כנדרש.
בגופים נכללו מפעלים, בנקים, רשויות מקומיות ועוד.
על מרבית הגופים הוטל קנס של 25,000 .
ש"ח73 גופים הגישו בקשה לביטול הקנס, ובקשתם של 33 מהם התקבלה.
שלושה גופים ביקשו להישפט- בנוגע לאחד מהם הוגש כתב אישום, ובהמלצת בית המשפט הוחזר להליך המינהלי והקנס שולם , ובנוגע לשניים האחרים החליט המשרד לסגור את התיק מחוסר ראיות והקנס בוטל.
הייעוץ המשפטי במשרד האנרגיה סבר כי היעדר תשתית ראייתית מתאימה הביא לשיעור גבוה של מקרים (כ-45% ) שבהם בוטל הקנס, ולכך שמתוך שלושה מקרים של גופים שביקשו להישפט, בשני מקרים לא היה ניתן להגיש כתבי אישום.
בחודש פברואר 2011 הנחה הייעוץ המשפטי במשרד את האגף להכין נוהל אכיפה שיכלול, בין היתר, הנחיות ברורות לבניית התשתית הראייתית הנדרשת לתיק, אם וכאשר יגיעו בקשות לביטולו של הקנס או להגשת כתב אישום במקרה הצורך.
יצוין כי טיוטת נוהל אכיפה הכוללת הנחיות בנוגע להיערכות לביקורת, ביצוע הביקורת, ביצוע השלמות ועוד, נכתבה בעבר על ידי המרכז הבכיר (אכיפה ובקרה) שעבד באגף, ואף תוקנה והורחבה לאחר כניסתו של מנהל תחום (אכיפה ופיקוח) לתפקידו ביוני 2013 .
אולם לדעת הייעוץ המשפטי, טיוטה זו אינה מתאימה להליך עבודה סדור, וחסרים בה המנגנונים ההכרחיים ונקודות בקרה חשובות בעבודת האכיפה.
לפיכך דרש הייעוץ המשפטי מהאגף להשלים את כתיבת הנהלים.
יצוין כי במינהל הדלק והגז במשרד קיים נוהל לביצוע ביקורת ואכיפה מכוח חוקים, תקנות, צווים והוראות הנוגעים לדלק ולגפ"מ.
יש מקום שהאגף יבדוק אם יוכל לעשות שימוש בעקרונות או בקווי היסוד של נוהל זה, תוך ביצוע ההתאמות הנדרשות.
במועד סיום הביקורת, כמעט שלוש שנים מאז הטיל האגף את הקנס המינהלי האחרון, הוא עדיין לא גיבש נוהל אכיפה מתאים.
משרד האנרגיה ציין בתשובתו כי הייעוץ המשפטי אִפשר לאגף להטיל קנסות מינהליים גם טרם השלמת הכנת הנוהל, וזאת תוך פיקוח משפטי מוגבר.
ואולם האכיפה לא בוצעה עד להבהרת סוגיות סמכויות החקירה והטלת הקנסות אצל משרד המשפטים (ראו להלן).
נוכח העובדה שבקשת המשרד לקבלת הרשאות לביצוע חקירות על ידי מפקחי האגף לא קודמה (ראו לעיל), פנה בדצמבר 2013 מנהל מחלקה מהייעוץ המשפטי במשרד האנרגיה למשרד המשפטים כדי שיאפשר למפקחי האגף, עד לקבלת החלטת היועץ המשפטי לממשלה בדבר הרחבת סמכויות חקירה לחוק מקורות אנרגיה, להטיל קנסות ללא חקירה .
21 ,מבקר המדינה דוח שנתי 59ב ( 2009 ), "שימור אנרגיה וניצול אנרגיות מתחדשות במשק החשמל", עמ' 1225 .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 329 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - קידום החיסכון באנרגיה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 במקרים של ביצוע עברה קלה ולהסתפק בתיעוד העברה, במילוי דוח פעולה של המפקח ובבירור זהות הנקנס.