HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שמעורבותי בהקמת העמותה הייתה בשנת ]2008 , הסתכמה במתן עצות, בהתייעצות בלתי פורמלית ונעשתה בהתנדבות … אולם, לא זו 280 |דוח שנתי 67ב .
יועץ שר לפעול באופן .
במשרת אמון עמותה מס' [בלבד שלא הייתה לי זיקה ל 1 בשל מידת מעורבתי בהקמתה, הרי ] שבכל מקרה, לא הייתה לי זיקה אליה במועדים המדוברים בשל חלוף הזמן (למעלה משש שנים)".
משרד מבקר המדינה מעיר ל מר מלאכי, יועץ השר דאז , כי נוכח החשש למעורבות של שיקולים זרים בקבלת ההחלטות בנוגע לסיוע לקבוצות התיישבות שהייתה לו זיקה אליהן, היה עליו להימנע מלהשתתף בדיונים שבהם דנו בקבוצות אלו, ובכך להבטיח כי לא יפעל מתוך שיקולים לא ענייניים.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה ליועץ השר דאז, כי תפקיד יועץ שר הוא תפקיד בכיר, בעל מעמד והשפעה ניכרים.
בעת המינוי לתפקיד, מחובתו של יועץ שר לפעול באופן אקטיבי על מנת לעמוד על תחומי אחריותו, סמכויותיו ומגבלות פעילותו, ובפרט שמדובר במשרת אמון.
מאחר שהתוודע בתפקידו הקודם כעוזר פרלמנטרי לסדרי המינהל הציבורי , מצופה היה ממנו שיפעל על פי החובות הנגזרות מהם, דבר שלא עשה.
תגובת השר אריאל מינואר 2016 :לעניין מעורבותו האסורה של יועצו דאז השר אריאל השיב כי "לאחר תחילת כהונתו של השר אריאל וכניסתו לתפקיד של מר מלאכי, הפקיד אותו השר על כל תחום הגרעינים ועל יישום החלטה 741.
מר מלאכי הופקד על תחום זה בהיותו בקיא בהסכמים הקואליציוני ים והסיכומים התקציביים עוד מימיו כעוזר פרלמנטרי.
למיטב ידיעתו של השר, אין כל פסול ואף ראוי ומקובל, שיועץ השר ימונה לפקח ולעקוב אחר יישום אחת מתוכניות המשרד עליה מופקד השר.
באופן כללי, לאחר שיועץ שר ממונה על תחום כזה או אחר, הוא פועל באופן עצמאי בהתאם לדין, ומעביר מפעם לפעם עדכונים על הנעשה לשר.
לשר לא הייתה ידיעה באלו ועדות יושב יועץ השר, עם מי הוא נפגש בנושא הגרעינים, למי הוא שולח הודעות דואר אלקטרוני ומה התוכן שלהם.
לשר אין כל יכולת וגם אין צורך לבקר את עבודת היועץ בענייני התקשי״ר באופן פעיל, כל עוד לא הגיעה אליו תלונה בנושא זה ".
משרד מבקר המדינה מעיר לשר אריאל, כי אכן אין פסול בכך שיועץ השר, הממונה כמשרת אמון אישית של השר, יפקח ויעקוב אחר תחומי הביצוע שבאחריות השר לצורך דיווח לשר.
ואולם, טענת חוסר מודעות של השר אינה מתקבלת, שכן הוא נושא באחריות הכוללת לנעשה במשרדו, לרבות בלשכתו, ולכן היה עליו להנחות את יועצו באופן ברור וחד-משמעי מהן גבולות גזרתו, לרבות העדר סמכויות לביצוע או למתן הנחיות לדרג הביצוע.
לפיכך הוא נושא באחריות לכשל זה.
משרד הבינוי והשיכון |281 .
שיתוף אסור של חנוך אלמסי- מנהל היחידה העירונית בחטיבה להתיישבות בגיבוש התכנית וביישומה .
על פי החלטת הממשלה משנת200725 , החטיבה להתיישבות היא גוף ביצועי המסייע ליישום החלטות הממשלה בתחום ההתיישבות, ובכלל זאת בנושאי תכנון, הקמה, אכלוס, פיתוח, עידוד וחיזוק ההתיישבות, על פי העקרונות וקווי המדיניות של הממשלה ומשרדיה.
בהודעת הממונה על תחום התמיכות במחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים מיום 1.
13 , המתייחסת לנוסח הצעת ההחלטה741 שנמסרה לייעוץ המשפטי של המשרד לפיתוח הנגב והגליל, בהעתק למשרד ראש הממשלה, קבע הממונה, בהתאמה לתפיסה בסיסית דלעיל בעניין תפקידי החטיבה להתיישבות, כי "אין מקום לכך שגופי הביצוע - החטיבה להתיישבות, הרשות לפיתוח הנגב והרשות לפיתוח הגליל - יהיו חלק מהמינהלת מינהלת [ התיישבות ] שאחראית, בין היתר… כפי שצוטט לעיל, על הקצאת התקציב ליישום ההחלטה והסטת תחומי פעולה בין הגופים.
זאת, היות שמדובר למעשה בגופי ביצוע שאמורים לדאוג ליישום ההחלטה".
ואכן, בעקבות הנחיית משרד המשפטים, בוטלה השתתפות נציג החטיבה להתיישבות במינהלת ההתיישבות.
בחודש דצמבר 2015 הוסף סעיף 6 ב לחוק מעמדן של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ-ישראל, התשי"ג -1952 .
סעיף זה הסדיר את מעמדה וסמכויותיה של החטיבה להתיישבות, והוא קובע כי מדינת ישראל מכירה בייחודה של החטיבה להתיישבות כזרוע ביצועית למימוש ייעודה של ההסתדרות הציונית העולמית, לה יכולת ביצועית מוכחת בתחום פיתוח ההתיישבות בארץ, וכי ממשלת ישראל רשאית לאצול להסתדרות הציונית העולמית מסמכויותיה בתחום ה התיישבות באמצעות החטיבה להתיישבות ובהתאם למדיניותה של הממשלה.
כן נקבע בחוק כי אצילת הסמכויות לחטיבה להתיישבות אינה הופכת אותה לרשות מרשויות המדינה, וכי הוראות הסעיף יחולו גם על החלטות הממשלה וההסכמים שהתקבלו או נחתמו טרם תיקון זה.
היוצא הוא כי תיקון החוק ה מסדיר את מעמדה של החטיבה עיגן בחוק את התפיסה הבסיסית לפיה החטיבה היא גוף ביצועי, אשר אין מתפקידו לעצב את מדיניות הממשלה או אף להיות שותף בעיצובה.
25 'החלטה מס2069 מיום 22.
נמצא כי בפועל מנהל היחידה העירונית בחטיבה להתיישבות, מר חנוך אלמסי 26 , נטל חלק מרכזי בגיבוש הצעת החלטה 741 וסייע להבאתה לדיון בממשלה.
מסקנה זו עולה ממכלול המסרים שהועברו באמצעות ההתכתבות בדואר אלקטרוני בין מנהל היחידה העירונית בחטיבה לבין המנהל במשרד לפיתוח הנגב והגליל, יועץ השר דאז והמקורבים ובעלי העניין - מכלול אשר הובא לעיל.
לכמה מסרים צורפו נוסחי ביניים של הצעת ההחלטה עם הערות של אותם הגורמים.
לאחר קבלת ההחלטה741 , מונה מר אלמסי למנהל היחידה העירונית שהוקמה בחטיבה להתיישבות מכוח אותה ההחלטה ולצורך הפעלת התכנית למתן הסיוע, וכן מונה ליו"ר ועדת השיפוט של החטיבה, אשר דנה בבקשות העמותות לקבלת הסיוע במסגרת התכנית האסטרטגית.
בהסבריו של מנהל היחידה העירונית בחטיבה להתיישבות, מר אלמסי, למשרד מבקר המדינה במאי 2016 ציין כי לא היה שותף בניסוח הצעת החלטה 741 .
לטענתו, נכון לומר כי יועץ השר דאז, מר מלאכי והמנהל במשרד לפיתוח הנגב והגליל, מר דרור סורוקה התייעצו עמו בנושא תחומי העיסוק של החטיבה בכל הנוגע לגרעיני התיישבות עירוניים ותנאי הסף שלהם.
עוד טען מנהל היחידה העירונית בחטיבה כי בשלב הגיבוש של הצעת החלטה 741 לא היה בקשר עם מקורביו הפוליטיים של השר אריאל, שלמיטב ידיעתו לא היו שותפים לגיבוש הצעת ההחלטה.
הקשר עם יועץ השר דאז הי ה מינורי בלבד, ועיקר הקשר נעשה מול המנהל במשרד לפיתוח הנגב והגליל, שהוא הגורם הדומיננטי שניסח וקידם את החלטה 741.
משרד מבקר המדינה מעיר למר אלמסי, מנהל היחידה העירונית בחטיבה להתיישבות, כי תשובתו איננה מתיישבת עם המסכת העובדתית שהובאה לעיל.
ראוי לחזור ולהד גיש כי על פי טענת השר אריאל, מר אלמסי הוא שניסח את סעיפים 12-8 להחלטה, העוסקים בתחומי האחריות של החטיבה להתיישבות ושל משרד הבינוי, בהקמת מינהלת התיישבות והצוות המקצועי, באופן חלוקת התקציב ובהגדרת קבוצת התיישבות.
בתרשים1 שלהלן מוצגים באופן גרפי הממשקים בין מקורבי השר אריאל ובעלי העניין בתהליך גיבוש התכנית האסטרטגית (הצעת החלטת ממשלה 741 ) והוצאתה מהכוח אל הפועל.
26 במהלך הביקורת הנוכחית כיהן מר אלמסי כמנהל היחידה העירונית בחטיבה, ולאחר סגירתה מונה ליועצו של יו"ר החטיבה להתיישבות.
משרד הבינוי והשיכון |283 .
תרשים1: הממשקים בין מקורבי השר אריאל ובין בעלי העניין בתהליך גיבוש ויישום התכנית האסטרטגית .
התמונה העולה מתרשים 1 משקפתאת המעורבות הדומיננטית של אנשי לשכת השר אריאל - יועץ השר, המקורבים הפוליטיים ובעלי העניין - בגיבושה וביישומה של 284 |דוח שנתי 67ב .
בשלב הגיבוש של הצעת ההחלטה הודר בפועל הדרג המקצועי המוסמך, ובשלב יישום ההחלטה חלקו היה נתון להנחיות ולהכוונות של אנשי לשכת השר, כמפורט בהמשך.
יש להעיר לשר דאז כי שר רשאי לאצול מסמכויותיו לעובדי ציבור בלבד.
הוא אינו רשאי לאצול אותן לגוף פרטי, בין אם האצילה מתבצעת באופן רשמי ובין אם לאו.
המשפט המינהלי מאפשר לשר להיוועץ בגורמים חיצוניים, אך זאת במסגרת חובתו להפעיל שיקול דעת.
שר הבינוי דאז אורי אריאל איפשר מצב שבו עבר למעשה שיקול הדעת בנוגע להתוויית החלטות אסטרטגיות מן הדרג המקצועי אל גורמים בעלי עניין, המבקשים לקדם את ענייניהם האישיים - ברמה המפלגתית וברמה העסקית.
בכך נושא השר אריאל באחריות למחדל חמור בסדרי המשילות ולפגיעה בסדרי המינהל התקין.
החלטותיו של השר אריאל לערב את מקורביו הפוליטיים בתחומים הנוגעים למתן סיוע לגרעיני התיישבות, ואף לייעד להם תפקידים במינהלת הגרעינים, שאותה פעל להקים במשרד הבינוי בתקופת כהונתו, מעוררות חשש כי פעל להבטיח שהתמיכה התקציבית בעמותות תופקד בידי גורמים הקשורים בטבורם לפעילותו הפוליטית והאידאולוגית של השר ואשר להם זיקה מהותית וישירה לחלק מאותן העמותות.
מעורבות המקורבים אפשרה לכלול בתכנית קבוצות התיישבות שלא היו זכאיות לסיוע קודם לכן.
השר אריאל ציין בתגובתו מדצמבר 2016 , כיהוא "מברך ומקבל על עצמו את הביקורת שהופנתה כלפיו בכל הנוגע לפגמים הנוגעים להתנהלות משרדו ולהתנהלותו, ואף מבין כי לא היה חף מטעויות במהלך כהונתו כשר הבינוי והשיכון".
פעילות פוליטית של גרעיני התיישבות ושימוש בהם ככוח פוליטי .
שמונה ימים לפני הבחירות לכנסת ה-20 ,ביום 9.
15 ,ערך השר אריאל כנס חירום בירושלים.
במכתב הזימון לכנס שעליו הוא חתום פנה השר אריאל לראשי ומנהלי הגרעינים התורניים27 ,שהיו בין מקבלי הסיוע כקבוצות התיישבות, וביקש מהם לצאת "לשבוע של מסירות נפש" ו"לעשות הכול לבניית בית יהודי גדול וחזק", וזאת נוכח הסכנה ש"אנחנו נישאר על ספסלי האופוזיציה, על כל המשתמע מכך לגורל הזהות היהודית של מדינת ישראל וכמובן לגורלה של ארץ ישראל ולגורל מוסדות התורה".
27 ביולי2004 פורסמו "מבחנים לחלוקת כספים לצורך תמיכה של משרד החינוך במוסדות תורניים - לימוד ופעילות".
לפי מבחנים אלה, "גרעין תורני" מוגדר בתור "קבוצת משפחות של אנשי תורה וחינוך המתיישבים ביישוב כדי להקים בית מדרש מרכזי ללימודי יהדות, להתערבות ביישוב ולקדם את תחומי החינוך, התרבות והרווחה השונים מתוך השקפת עולם יהודית".
משרד הבינוי והשיכון |285 .
עלה כי השר אריאל הודיע בפנייתו לגרעינים שבכנס יקבלו המשתתפים "תדריך מסודר ומפורט, חלוקת משימות", וכי כל גרעין התבקש להקצות ארבעה נציגים, כדי שיהיו "חוד החנית בהפעלת המוסד בשבוע הקרוב".
יצוין כי על פי הנתונים של משרד הבינוי והחטיבה להתיישבות, לפחות 56% ,מהגרעינים שזכו לסיוע במסגרת התכנית האסטרטגית היו גרעינים תורניים ועל כן היוו קהל יעד של פניית השר אריאל ימים אחדים לפני הבחירות לכנסת.
גם בתשובתו למשרד מבקר המדינה דיווח השר אריאל על נתונים דומים לאלה שצוינו לעיל.
בהקשר זה יודגש כי עוד בספטמבר2009 , בקול קורא משותף למשרד הבינוי ולמשרד לפיתוח הנגב והגליל, אשר פורסם במסגרת תכנית ממשלתית לעידוד גרעיני בוגרים מחוללי שינוי להתיישבות קבע ביישובים עירוניים בנגב ובגליל, נקבע באופן חד-משמעי ומודגש כי " גרעינים המעורבים בפעילות פוליטית ברמה ארצית ו/או מקומית, לא יוכ לו להשתתף בפרויקט זה, ולהנות מהשתתפות ממשלתית!
חשוב להדגיש, שאם יתברר בדיעבד, שבתקופת מעורבות הממשלה בפרויקט, היה הגרעין מעורב בפעילות פוליטית, תפסק המעורבות הממשלתית לאלתר" (ההדגשה במקור).
בקולות קוראים מטעם משרד הבינוי, המשרד לפיתוח הנגב והגליל והחטיבה להתיישבות, שפורסמו במסגרת התכנית האסטרטגית, לא נכלל תנאי זה.
בכך נפתח פתח להפעלת חברי העמותות וארגוני הגג שלהם על ידי פוליטיקאים ככוח פוליטי-קהילתי מאורגן וזמין - לטובת מטרותיהם.
כל זאת במימון שמקבלות העמותות מתקציב המדינה.
על מנת למנוע ניצול של תקציבי המד ינה לצרכים פוליטיים, על משרדי הממשלה לכלול בקולות הקוראים המעניקים סיוע תקציבי לגרעיני התיישבות תנאי דומה לזה שהופיע בקולות הקוראים מ-2009 , .
האוסר על פעילות פוליטית של גרעיני התיישבות משרד המשפטים השיב בתגובתו מדצמבר 2015 , כי "הליקויים השונים שעלו בביקורת ייבחנו על ידינו בשימת לב לשם הפקת לקחים והגברת המינהל התקין, בכלל תחומי התמיכה.
פעולה ברוח זו נעשתה, עוד טרם הגעת טיוטת הדוח לידינו, במכתבו של היועץ המשפטי לממשלה מתאריך 12.
15 בעניין שינויים בתחום התמיכות לצורך צמצום מקרי שחיתות פוליטית".
בתשובתו הנוספת מנובמבר 2016 דיווח משרד המשפטים, כי "ביום 9.
16 'התקבלה החלטת ממשלה מס1998 "אצילת סמכויות הממשלה בתחום ההתיישבות והסדרת מערכת היחסים שבין ממשלת ישראל לבין החטיבה להתיישבות".
במסגרת אישור החלטת ממשלה זו עמד היועץ המשפטי לממשלה על קיומם של מנגנוני פיקוח ובקרה ממשלתיים אפקטיביים ועל מעורבות ממשלתית משמעותית בחלוקת המשאבים על ידי החטיבה להתיישבות".
כשלים ביישום התכנית האסטרטגית .
כשלים בהקמת מנגנון היישום של התכנית האסטרטגית .
מדריך התכנון הממשלתי מבטא את "מחויבותה הגוברת של הממשלה לתכנון שיטתי ומשמעותי, ואת הפנמת חשיבותו של התכנון לשם שיפור כל היבטי התפקוד של הממשל".
הפרק השביעי של המדריך מציג תהליך לגיבושן של תכניות ממשלתיות ייעודיות ולהוצאתן מהכוח אל הפועל.
על פי המדריך, מנגנון היישום והמעקב אחר מימוש תכנית ממשלתית הוא הכרחי בהפעלתה, ובמהלך התהליך נקבעים בין היתר גופי הביצוע, גופי המעקב וההערכה של התכנית ועוד.
לאור זאת, בהחלטה 741 ,נקבע הצורך להקים מנגנון יישום מובנה של התכנית האסטרטגית כמוסבר להלן.
השתהות בהקמת המינהלת: בהחלטה 741 , נקבע שתוק ם מינהלת התיישבות שתפקידה לאשר תכנית עבודה שנתית ולהקצות תקציבים לגורמים האמונים על יישום ההחלטה.
בראש המינהלת יעמדו מנכ"לית המשרד לפיתוח הנגב והגליל ומנכ"ל משרד הבינוי או נציגיהם.
בהחלטה גם נקבע כי מינהלת ההתיישבות תקים צוות מקצועי ליישום ההחלטה, לרבות גי בוש הנהלים השונים והשיפוט בבקשות הסיוע.
עלה כי מנכ"ל משרד הבינוי דאז, מנכ"לית המשרד לפיתוח הנגב והגליל דאז ומנכ"לית המשרד המכהנת השתהו במשך חודשים ארוכים ביישום החלטה 741 בכל הנוגע להקמת גופי הניהול של התכנית האסטרטגית- מינהלת ההתיישבות והצוות המקצועי.
בכ לל זה, הם לא פנ ו למשרדי הממשלה שנציגיהם נקבעו בהחלטה 741 כחברים במינהלת ההתיישבות - המשרד לפיתוח הנגב והגליל, משרד הבינוי, משרד האוצר, משרד החינוך, משרד הקליטה ומשרד ראש הממשלה - כדי שאלה ימנו בעלי תפקידים מטע מם כחברים מן המניין במינהלת, והם גם לא מינו את נציגיהם כחברים במינהלת ההתיישבות.
בעוד הקמת מינהלת ההתיישבות התעכבה, פעל יועץ השר דאז מר מלאכי להעברת מלוא התקציב של משרד הבינוי לחטיבה להתיישבות.
החטיבה הקצתה את התקציבים לפי אמות מידה שקבעה ולפי החלטות ועדות השיפוט שהקימה, בניגוד לסדרי מינהל תקין ולהוראות שבהחלטת הממשלה.
יש להעיר על כך למנכ"ל משרד הבינוי דאז מר שלמה בן אליהו ולמנכ"לית המשרד, גב' סיגל שאלתיאל הלוי, שכן בהתנהלות זו התאפשרה תרבות שלטונית וארגונית לקויה שפגעה בסדרי מימשל תקינים.
משרד הבינוי והשיכון |287 .
להלן לוח הזמנים שקיימו המשרדים הנוגעים בדבר באשר להקמת הגופים המנהלים את התכנית האסטרטגית: ישיבה במשרד המשפטים במאי 2014: כתשעה חודשים לאחר קבלת החלטה 741 , התקיימה ישיבה במשרד המשפטים בנושא "הסדרת המימון של המשרד לפיתוח הנגב והגליל ומשרד השיכון לפעילות גרעינים משימתיים בנגב ובגליל".
בפרוטוקול הישיבה נרשם כי נציגי משרד הבינוי דיווחו: "באשר ליישום החלטה 741 על הקמת מינהלת - ישנו צוות של שר השיכון אשר מוביל את העניין מטעם המשרד, אך אין כרגע מינהלת כגוף מתכלל, כפי שנקבע בהחלטת הממשלה… והיה צריך להיות ]קבוצות התיישבות [ הכסף שיועד לגרעינים מרוכז במינהלת הועבר ברובו המוחלט (40 מיליון ש"ח מתוך 50 )מיליון ש"ח לחטיבה להתיישבות".
ישיבה במשרד הבינוי באוגוסט 2014: ,בישיבה שהתקיימה במשרד הבינוי השתתפו הממונה על תחום התמיכות במחלקת ייעוץ וחקיקה (ייעוץ) במשרד המשפטים, מנהלת אגף שיקום שכונות ובעלי תפקי דים נוספים במשרד הבינוי, במשרד לפיתוח הנגב והגליל, במשרד הקליטה ובמשרד החינוך.
אמנם בפרוטוקול הוגדרה ישיבה זו "ישיבה מס' 1 של 'מינהלת - גרעיני התיישבות'", אולם משרד הבינוי טען בתשובתו מינואר 2016 שהישיבה הייתה דווקא ישיבת הצוות שהקמתו הותוותה בהחלטה 741, ו צוות זה "שימש לכל דבר ועניין כ'צוות מקצועי'".
לדעת משרד מבקר המדינה, התנהלות זו מצביעה על חוסר תיאום ועל בלבול ששרר בקרב בעלי התפקידים משלל משרדי הממשלה בדבר מעמדם, תחומי סמכותם ואחריותם בנוגע להוצאת התכנית האסטרטגית מהכוח אל הפועל.
ישיבה בלשכת מנכ"ל משרד הבינוי באוקטובר 2014: כ-13 חודשים מהמועד שבו התקבלה החלטה 741 , לאחר שכבר הועברו כל התקציביםלחטיבה להתיישבות ולאחר שמשרדי הממשלה הרלוונטיים קבעו, כל אחד בנפרד, את הכללים לקבלת הסיוע, ורוב רובו של התקציב כבר חולק, כינס מנכ"ל משרד הבינוי דאז ישיבה בהשתתפות יועץ שר הבינוי דאז, עוזר המנכ"ל דאז, היועץ המשפטי של המשרד ומנהלת אגף שיקום שכונות28 .
הישיבה הייתה בנושא "הקמת מינהלת הגרעינים "]ההתיישבות[ , והיא כונסה בעקבות בדיקה שערכה הלשכה המשפטית של משרד הבינוי, שבה עלו הכשלים ביישום התכנית, אשר הביאו ל"תוצאה של העברת התקציב שיועד למשרד, לידי החטיבה להתיישבות".
מנכ"ל משרד הבינוי דאז מר בן אליהו דיווח למשתתפיה, כי "עד למועד הישיבה [ הנוכחית ] קיימה המינהלת ישיבה אחת בלבד, וטרם אישרה את תכנית העבודה ואת חלוקת התקציב להפעלה בין הגורמים השונים המנויים בהחלטה ".
28 סיכום דיון בנושא זה הופץ ביום 18.
אחד לאחר הקמתה המנכ"ל דאז, כי משרד הבינוי יזמן ישיבה של מינהלת ההתיישבות לאישור תכנית העבודה ולחלוקת התקציב בין הגורמים השונים לשנים 2015-2014 , וכי הכללים שנקבעו בקול הקורא שפרסם משרד הבינוי יובאו לאשרור הצוות המקצועי.
את מינהלת ההתיישבות הקים המנכ"ל דאז באופן רשמי רק בת חילת שנת 2015 ,, בשנה השלישית מתוך שלוש שנות התכניתוהיא לא קיימה ולו דיון אחד לאחר הקמתה.
על כן, סיכום המנכ"ל בנוגע לכינוס ישיבת המינהלת בעניין תכנית העבודה וחלוקת תקציב משרד הבינוי בין הגורמים השונים לשנים 2015-2014 היה חסר משמעות.
עולה מכאן שמינהלת ההתיישבות לא מילאה למעשה את התפקידי ם שהוטלו עליה מכוח החלטת הממשלה, והקמתה בתחילת 2015 הייתהרק כדי לצאת ידי חובה.
יצוין כי מנכ"לית המשרד לפיתוח הנגב והגליל, המשרד שיזם את החלטה 741 , גב' סיגל שלתיאל הלוי, שאמורה הייתה להיות חברה במינהלת על פי ההחלטה לא השתתפה בישיבה זו.
:תגובת המשרד לפיתוח הנגב והגליל המשרד דיווח בתגובתו מנובמבר 2016 כי הוא "מקבל את הקביעה כי חל עיכוב בהקמת המינהלת".
עם זאת המשרד מציין כי העיכוב נובע מן העובדה שעובדי המשרד התבקשו לגבש תכניות עבודה ראשוניות ונהלים ראשוניים לפרסום על מנת שעבודת המינהלת תהיה יעילה ועל מנת שישיבותיה הראשונו ת לא יתקיימו לריק אלא יכללו תכנים; תכניות ראשוניות וקווי הנחיה ראשוניים לעובדי המשרדים השונים.
תגובת משרד הבינוי מינואר 2016: משרד הבינוי השיב כי "במישור הפורמלי אכן לא נעשו הפעולות הנדרשות לביצוע המינויים למינהלת …".
עם זאת, המשרד ציין כי ב - 4.
14 התקיימהישיבה, שהיא למעשה התכנסות של המינהלת.
בישיבה השתתפו "רוב הגופים הנדרשים - בינוי ושיכון, הנגב והגליל, משרד החינוך ומשרד רוה"מ, חלקם בדרג בכיר של מנכ"לים וסמנכ"לים … בנוסף ואף שטרם הוסדר המינוי הפורמלי של כלל חברי הצוות המקצועי הנדרש על פי החלטת הממשלה, קיים אגף שיקום שכונות 2 ישיבות מקצועיות (בימים 17.
2014 ) עם צוות מקצועי מכלל המשרדים ליישום החלטת ממשלה זו … צוות זה שימש לכל דבר ועניין כ'צוות מקצועי' אותו נדרש היה להקים על פי החלטת הממשלה, ומימש את כלל המשימות אשר הוטלו על הצוות המקצועי על פי החלטת הממשלה האמורה".
משרד הבינוי והשיכון |289 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבינוי, כי הפעלת הפורומים השונים בשמות ובהרכבים השונים, אשר התכנסו, דנו והחליטו החלטות בעניינה של התכנית האסטרטגית, בלי שמונו לפי הוראות החלטה 741 ומבלי שהוגדרו משימותיהם ותחומי אחריותם, שיקפה את הכאוס הארגוני והניהולי ששרר עקב ההשתהות בהקמת מינהלת התיישבות - מנגנון היישום הממשלתי המוסמך של התכנית האסטרטגית.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למשרד הבינוי, כי לא ניתן לקבל את הטענה לפיה האגף לשיקום שכונות קיים בתקופה אוגוסט-ספטמבר 2014 ישיבות עם צוות מקצועי מכלל המשרדים ליישום החלטת ממשלה זו, ושצוות זה שימש "צוות מקצועי", כנדרש על פי החלטת הממשלה, ושהוא מימש את כל המשימות שהוטלו עליו במסגרת ההחלטה, שכן, בתקופה זו כל התקציב של משרד הבינוי שנועד ליישם את החלטה 741 , בהיקף של 51 מיליון ש"ח, כבר הועבר לחטיבה להתיישבות והוקצה לקבוצות התיישבות על פי אמות המידה ש"קבעה" כבר החטיבה בקולות הקוראים שפרסמה.
מהדיווח של משרד הבינוי בתגובתו מינואר 2016 עולה עוד, כי גורמי המקצוע במשרד הבינוי לא היו שותפים כלל להליך הניסוח, הפרסום והקצאת התקציבים שהובילה החטיבה להתיישבות בנושא הגרעינים.
הקשר עם החטיבה להתיישבות נוצר בפעם הראשונה בדיון שיזם האגף ב- 21.
14, ובדיון ז ה הציג נציג החטיבה להתיישבות את החלוקה של התקציבים שהקצתה החטיבה לגרעינים - אך גם זאת לאחר מעשה.
מכאן עולה המסקנה כי לא זו בלבד שמנגנוני יישום התכנית האסטרטגית - מינהלת ההתיישבות והצוות המקצועי - לא מונו באופן פורמלי, אלא שהלכה למעשה הם לא תפקדו בשלב הוצאת התכנית האסטרטגית מהכוח אל הפועל.
:תגובת מנכ"ל משרד הבינוי דאז בתגובתו מינואר 2016 ציין מנכ"ל משרד הבינוי דאז, מר בן אליהו, כי שתי נסיבות עיקריות הביאו לידי כך שלא ניתן היה ליישם את החלטת הממשלה באופן מיָדי: "האחת, מקור התקציב העיקרי של המשרד ליישום החלטה 741 "ומאפייניו הייחודיים- תקציב שנדרש לממשו עד סוף שנת 2013, לטענתו.
"והשנייה, מועד כניסתה לתוקף של החלטה 741 אשר היה, כידוע, בסמוך מאוד לתום השנה התקציבית… לכך יש להוסיף כי למנכ"ל הובהר, כי המשרד לא עבד ולא יודע לעבוד על פי נוהל התמיכות, ובשל כך נדרש אישור ראש תחום תמיכות במשרד המשפטים לחלוקת התקציב באמצעות אגף שיקום שכונות".
על כן, לטענת מנכ"ל משרד הבינוי דאז, "בשל אילוצים תהיה ]ההתיישבות[ אובייקטיביים בעיקרם, לא הייתה כל אפשרות שמינהלת רלבנטית לחלוקת התמיכות לשנת 2013.
" 290 |דוח שנתי 67ב .
בהקשר זה מפנה משרד מבקר המדינה את המנכ"ל דאז לנייר עמדה מנובמבר 2013 של הממונה על תחום התמיכות במחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים, שבו אושר המשך המימון של פעילות קבוצות ההתיישבות על ידי אגף שיקום שכונות במשרד הבינוי, בדרך שבה נעשה הדבר עד מועד הפעלת התכנית האסטרטגית (ספטמבר 2013 ).
עוד יש להעיר למנכ"ל דאז, כי בתשובתו הוא מתעלם מהעובדה שלאגף שיקום שכונות במשרד שבראשו עמד ניסיון מקצועי רב שנים בסיוע לקבוצות התיישבות, לרבות מנגנוני ניהול להוצאתו אל הפועל.
תגובת השר אריאל מינואר 2016: ,השר אריאל טען בתגובתו שהוא "סבור כי החלטת גורמי הניהול הבכיר ים במשרדו, בהינתן סד הזמנים הקצר ביותר והאילוץ התקציבי, היא סבירה, וזאת כאשר לנגד עיניהם עמדה המטרה המרכזית של מתן סיוע לגרעינים".
משרד מבקר המדינה מעיר לשר כי לוח הזמנים היה שריר וקיים עוד כשגובשה הצעת ההחלטה, לפני שדנו בה בקבינט הדיור ולפני שאושרה בידי הממשלה .
ואולם, אף שסברו שהיא פגומה בחלקה, מאחר ש"איננה ריאלית ומעשית במונחים של משרדים ממשלתיים" , השר והמנכ"ל לא התריעו על כך ולא ביקשו להתאימה ליכולתו של המשרד להוציאה אל הפועל, אלא בחרו להיצמד ל"סד הזמנים" כדי להצדיק את הפעלת החטיבה.
העברת תקציב משרד הבינוי לחטיבה להתיישבות בניגוד להחלטה 741 .
התכנית האסטרטגית הייתה תכנית תלת-שנתית לשנים 2015-2013 .
עם זאת, בכל הנוגע לסיוע לקבוצות התיישבות וליזמי קבוצות התיישבות בתחום הניהולי, התכנוני והפיזי, וכן בכל הנוגע לפרויקטים כלכליים וליזמות עסקית, הקציבה הממשלה בתכנית זו למשרד הבינוי 50 מיליון ש"ח בפריסה דו-שנתית: 25 מיליון ש"ח לשנת 2013 וסכום זהה לשנת2014.
משרד הבינוי והשיכון |291 .
,אם כן 50 מיליון ש"ח 29 נועדו לסייע לקבוצות ההתיישבות, בין אם ישירות באמצעות אגף שיקום שכונות ובין אם דרך החטיבה להתיישבות, על פי משימותיו של כל גוף, כפי שנקבעו בהחלטת הממשלה.
בפועל, כל ההקצאה התקציבית הזאת של משרד הבינוי הועברה בסופו של דבר בשלמותה לחטיבה להתיישבות.
העברות תקציביות לחטיבה להתיישבות בשנים 2014-2013 .
העברות תקציביות בשנת 2013: ב- 11.
13 הגיש סמנכ"ל תקציבים דאז במשרד הבינוי לאגף התקציבים שבמשרד האוצר (להלן - אג"ת), בהנחיית מר מלאכי, יועץ השר דאז, בקשה להעברה תקציבית בסך 12.
5 מיליון ש"ח לחטיבה להתיישבות לצורך מימון פעילות קבוצות ההתיישבות.
13 אישרה ועדת הכספים את בקשת אג"ת להעברה התקציבית בסך 15.
5 מיליון ש"ח ממשרד הבינוי לחטיבה להתיישבות.
ביום שבו אישרה ועדת הכספים להעביר את התקציב לחטיבה להתיישבות, פנה יועץ השר דאז, ישירות לאחראית לתקציבים בחטיבה להתיישבות והודיע לה, כי "בהמשך לישיבה שקיימתי עם השר ולהחלטת הממשלה שהתקבלה בקבינט הדיור ביום 2.
9, הוחלט כי בשנת התקציב הנוכחית הנושא סיוע [ לקבוצות התיישבות] יתוקצב ב-23.
5 מיליון ש"ח לפרויקטים שבאחריות החטיבה להתיישבות… בהקדם".
ואכן]גורם באג"ת[אשמח כי תגישי פנייה תקציבית ל, למחרת ב - 14.
13 הגישה החטיבה להתיישבות בקשה לאג"ת לתקצב את פעילותה במסגרת התכנית האסטרטגית בסך 11 מיליון ש"ח.
כחודש לאחר מכן, ב - 12.
13 , אישרה ועדת הכספים את ההעברה התקציבית לטובת החטיבה.
הנחיה זו של יועץ השר לאחראית על התקציבים בחטיבה להתיישבות נוגדת את החלטת הממשלה 741 , שהפקידה את הסמכות להקצאת תקציבי התכנית האסטרטגית בידי מינהלת ההתיישבות, שטרם קמה במועד ההנחיה.
אי הקמת המינהלת במועד זה אינו יכול לשמש הצדקה לפעולה בניגוד להחלטת הממשלה, אלא דווקא מנוף להאצת הקמתה, כדי להבטיח כי הקצאת תקציבי המדינה תיעשה תוך בקרה ופיקוח.
כאמור, בכך פעל יועץ השר דאז גם בניגוד להוראות התקשי"ר, האוסרות על בעלי משרות אמון להנחות את הדרגים המקצועיים של הגופים.
העברות תקציביות בשנת 2014: בחודשים אפריל ויוני2014 הגיש הסמנכ"ל לתקציבים דאז במשרד הבינוי שתי בקשות תקציביות נוספות לאג"ת בסכום כולל של 24.
5 מיליון ש"ח לצורך העברה תקצ יבית לחטיבה להתיישבות .
29 בפועל, משרד הבינוי העביר לחטיבה להתיישבות תקציב בסך51 מיליון ש"ח, כמפורט בהמשך.
להתיישבות במסגרת התכנית האסטרטגית.
ביולי 2014 אישרה ועדת הכספים את בקשת אג"ת להעברה התקציבית.
אם כך, בחודשים ספטמבר 2013 עד יולי2014 העביר משרד הבינוי51 מיליון ש"ח לחטיבה להתיישבות באמצעות אג"ת.
פועל יוצא של העברת כל תקציבו של משרד הבינוי יש ירות לחטיבה להתיישבות הוא שמשרד הבינוי נותר ללא מקור תקציבי ליישום המשימות שהוטלו עליו במסגרת החלטה 741 - סיוע בהקמת קבוצות התיישבות וסיוע ל יזמי קבוצות התיישבות במרחב העירוני "באמצעות קידום הקמת גרעיני התיישבות חדשים, הדרכות מקצועיות, מחקרים וסקרים, שיווק, ירידי קליטה ואכלוס" ועוד .
אשר על כן, בשנת 2014 נאלץ המשרד להגדיל את התקציב המיועד לקבוצות ההתיישבות ב -8 .
מיליון ש"ח, על חשבון יתרותיו התקציביות תוספת זו לא התחשבה בכללי הסיוע לקבוצות ההתיישבות, וגם היא ניתנה בלי שמינהלת ההתיישבות דנה בה ואישרה אותה.
יש להעיר על כך להנהלת משרד הבינוי, ובפרט למנכ"ל המשרד דאז מר בן אליהו, אשר לא רק שלא קידם את הקמת המינהל ת מוקדם ככל האפשר, אלא אף פעל בניגוד להחלטת הממשלה, והתיר להעביר את כל תקציב המשרד שיועד ליישום התכנית ישירות לחטיבה להתיישבות.
חולשת משרד האוצר בפיקוח ובבקרה על תקציב התכנית האסטרטגית .
משרד האוצר אחראי לתכנון המדיניות הכלכלית, ותקציב המדינה הוא כלי ליישום מדיניות הממשלה.
בהחלטה 741 נקבע שנציגי אג"ת יהיו חברים במינהלת ההתיישבות ובצוות המקצועי שתקים המינהלת לצורכי גיבוש תכניות עבודה, הקצאת תקציבים וקביעת נהלים ואמות מידה למתן הסיוע לקבוצות התיישבות.
פעולות אג"ת שצוינו לעיל, ובכלל זה בקשותיו מוועדת הכספים של הכנסת לאשר העברה של תקציבי התכנית האסטרטגית לחטיבה להתיישבות, אף שלא מולאו הוראות עקרוניות של החלטת הממשלה 741 בדבר הקמתה של מינהלת התיישבות, ומבלי לתת לעובדה זו גילוי נאות בוועדת הכספים , הן בלתי תקינות.
יצוין כי נציגת אג"ת ציינה לראשונה כי תהליכי התקצוב ואופן הסיוע לקבוצות התיישבות לא היו תקינים, וכי התקיימו כשלים מהותיים במסגרת התכנית האסטרטגית, רק עת השתתפה לראשונה בצוות המקצועי, בינואר 2015, לאחר מינויו באופן רשמי על ידי מנכ"ל משרד הב ינוי דאז.
בעניין זה טענה שלא מתקיימות ישיבות של מינהלת ההתיישבות, שהקולות הקוראים של החטיבה להתיישבות ושל משרד הבינוי גובשו בלי שמונה הצוות המקצועי, שלא שולב המדד החברתי-כלכלי של היישוב בקולות הקוראים ועוד.
משרד הבינוי והשיכון |293 .
תגובת משרד הבינוי מינואר 2016: המשרד הבהיר כי ככלל, "הפעולות שננקטו לצורך העברת תקציבים של משרד הבינוי לחטיבה להתיישבות, המפורטות בטיוטת הדוח, נעשו ביוזמת לשכת שר הבינוי והשיכון דאז, וסוכמו ישירות עם אגף התקציבים, על ידי לשכת השר.
בהמשך לכך, פעל אגף התקציבים מול גורמי המקצוע באגף מימון ותקציבים במשרד הבינוי והשיכון לצורך קידום ההעברות התקציביות האמורות לחטיבה להתיישבות… מתוך תקציב של 51 מיליון ש"ח שעבר לחטיבה להתיישבות, המשרד העביר 40 .
מיליון ש"ח העברת תקציב של 11 מיליון ש"ח בוצעה שלא על ידי משרד הבינוי והשיכון וללא תאום עמו " (ההדג.