HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בעיקר הנטל נשאו הורי התלמידים: כ -147 מיליון ש"ח 18, כ -%91 .
מסך ההוצאות תקציב המשרד מקורות המשרד למסע לפולין הם תקציבי המינהל19 והאגף הבכיר לביטחון.
תקציב המינהל מיועד לתשלום לחברה הפרטית המתפעלת את מינהלת פולין ולתשלום עבור המערך התומך של המשלחות הממלכ תיות.
תקציב האגף הבכיר לביטחון נועד לאבטחת המשלחות בסיוע אנשי ביטחון ישראליים ופולניים.
תקציב המינהל מצוי בשתי תקנות: האחת- ייעודית למסע - "יוזמות ופעולות"; האחרת - "פעולות מנהל הנוער - רכישות".
הביקורת העלתה כי התקנה הייעודית אינה משקפת את כל פעילות המינהל למסעות, ובמהלך כל שנה תקציבית משתמש המינהל גם בתקציב התקנה האחרת.
מסיבה זאת אין בידי המינהל נתונים עדכניים על הוצאותיו במהלך השנה.
למידע זה חשיבות רבה למנהלים ולמקבלי ההחלטות לקביעת מדיניות.
בטבלה להלן רשומים נתוני תקציב המינהל ותקציב האבטחה של המשרד למסעות לפולין לשנים 2010- 2005 )(במיליוני ש"ח 20: .
תקציב המינהל תקציב אגף בכיר לביטחון .
* הנתונים מעודכנים לינואר 2011.
18 תשלומי ההורים מחושבים על פי השתתפות במסע של 25,000 תלמידים בשנה; על תשלומי הורים לפולין ראו להלן.
19 על מלגות לתלמידים נזקקים שמטרתן לאפשרלהם את ההשתתפות במסע ראו בדוח זה, "סיוע כספי של משרד החינוך לסטודנטים ולתלמידים " עמ' 1017.
20 מקור הנתונים: מינהל לכלכלה ולתקציבים- תחום חינוך לא פורמאלי במשרד.
מהטבלה עולה כי בכל אחת מהשנים שנבדקו היו תוספות לתקציב המסעות בשיעורים שנעו מ-49% עד ל- 108% .
יוצא אפוא כי בכל השנים לא תקצב המשרד בתחילת שנה את הסכומים הדרושים למימון המ סע כראוי.
לפיכך בסיס התקציב אינו משקף את ההוצאה למעשה בשנת התקציב וכל שנה נדרשות תוספות לתקציב המסעות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הודיע המשרד כי מאחר ש"תקציב המשרד מונח על שולחן הכנסת לא נוכל לבצע שינויים בבסיס התקציב.
לפיכך אנו נתקצב בפניה התקציבית הראשונה שתוגש לאוצר בשנים 2011 -2012 את הסכום החסר.
"נדאג לתקצב בבסיס את הסכום החסר תשלומי הורים 1.
עד שנת 2002 התנהלו ההליכים להתארגנות המשלחות העצמאיות ולתשלום הורי התלמידים ישירות בין בית הספר לבין חברות הנסיעות.
בעקבות תלונות על העלות הגבוהה של המס עות ועל שונות גדולה בעלויות בין בתי הספר החליטה שרת החינוך דאז (ח"כ לימור לבנת) בדצמבר אותה שנה כי המשרד יתאם את הנסיעות של כל משלחות התלמידים היוצאות לפולין.
בעקבות החלטה זו פרסם המשרד מכרז שמטרתו העיקרית הייתה לצמצם עלויות ולקבוע את הסכום המרבי של תשלום ההורים ואת רמת השירותים המזערית הנדרשת ממי שמוציא לפועל את הנסיעות.
תנאי המכרז לגבי המסלול, רמת השירות ותשלומי ההורים מחייבים את המשלחות הממלכתיות ואינם נתונים למשא ומתן או לשינוי.
לעומת זאת, המשלחות העצמאיות רשאיות לקבוע באישור המינהלה מסלולים שונים במעט מאלה של המשלחות הממלכתיות ואת רמת השירות שתינתן להן, ולנהל משא ומתן על התשלום עבור המסע בהתאם לכוח המיקוח של כל בית ספר.
,להלן פרטים על מכרזים שפרסם המשרד לקבלת שירותים לארגון המסעות ולפיהם נקבע המחיר המרבי שניתן לגבות ממשתתף: (א) לפי תנאי המכרז הראשון שפורסם והיה תקף בשנים 2003 -2007 התשלום המרבי לתלמיד עבור המסע היה 1,132 ( דולר 4,850 .
)ש"ח (ב) בינואר 2008 פרסמה ועדת המכרזים של המשרד תוצאות מכרז נוסף שלפיו התשלום בעבור המסע יהיה 6,400 ש"ח- הסכום עלה בכ-33% לעומת המכרז הקודם.
לפי ניתוח תוצאות המכרז על ידי המינהל מרבית העלייה נובעת מעליות מחירים בפולין (כ-64% ), והיתר- מהוספה של סעיפי הוצאה שלא נכללו במכרז הקודם, וביניהם הכנה למסע בארץ, תוספת לאוכל כשר ורופא לכל משלחת (כ - 36%.
) )(ג בשנת 2009 פרסם המשרד מכרז חדש לשנה אחת בלבד ונקבעו בו התשלומים האלה: בעבור נסיעה בחודש מרס - 5,149 ש"ח, בחודש אפריל - 6,800 ש"ח, ובחודשים אוקטובר-נובמבר - 4,990 .
ש"ח (ד) בסוף 2009 פרסם המשרד מכרז חדש והתשלומים שנקבעו בו היו 1,480 ( דולר 5,900 ;ש"ח) לתלמיד במשלחת היוצאת בסבב הראשון 1,398 דולר ( 5,500 ש"ח) לתלמיד במשלחת היוצאת בחודש מרס; ו - 1,870 ( דולר 7,000 .
ש"ח) לתלמיד במשלחת בחודש אפריל 1066 דוח שנתי61ב .
בדיקות להוזלת המסע 1.
בגלל הביקורת שנמתחה בציבור על גובה תשלומי ההורים עבור המסע מינתה בסוף 2007 מנכ"לית המשרד דאז, גב' שלומית עמיחי, ועדה ציבורית לבחינת ההוראות בעניין (ועדת מרוז).
הוועדה הגישהאת מסקנותיה במאי 2008 , והן כללו המלצות הנוגעות להיבטים פדגוגיים של המסע ולהיבטים כלכליים שלו.
ועדת מרוז ציינה את החשיבות "הלאומית-חינוכית -ערכית" שלו וציינה כי משך המסע (שמונה ימים) אופטימלי, תהליך ההכנה למסע קריטי, וחשוב לקיים בעניינו מערך סבסוד ומלגות.
הוועדה הביעה את חששה שהתשלומים המאמירים עלולים להקטין את מספר התלמידים שישתתפו במסע.
במהלך שנת 2010 , בהתאם לדרישה של יו"ר ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת הוכנו שתי עבודות שעסקו בבדיקת עלויות המסע תוך בחינת אפשרויות לצמצומן21 .
נבחנו בהן שתיחלופות להפ חתת תשלומי ההורים: חלופה אחת - קיצור המסע משמונה ימים לארבעה; והשנייה - שינוי חלק מהמגבלות של המשרד על הזכיינים כמו מועדי הטיסות ומספר המלווים.
משתי העבודות עולה כי קיצור מספר ימי המסע במחצית יקטין את תשלומי ההורים בכ -10% עד30% .
כותבי העבודות מציינים כי לא נבדקו ההשפעות החינוכיות של החלופות ויכולת בתי ספר לעמוד בשינויים.
על הנהלת המשרד לקיים דיון על ההמלצות משנת 2010 ולהתייחס גם למסקנות ועדת מרוז משנת 2008 .
כמו כן עליה ליזום בדיקות נוספות מסוג זה ולבחון דרכים נוספות להגברת תחרות בין החברות המתמודדות במכרז כדי להקטין את תשלומי ההורים.
בתשובת המשרד נכתב כי בעקבות הביקורת התקיים בלשכת מנכ"ל המשרד דיון שבו הוחלט לבחון את ההמלצות משנת 2010 כדי לקבל החלטות על "הדרך הטובה להקטנת תשלומי ההורים תוך שמירה על התהליכים החינוכיים והערכיים של המסע".
התארגנות בית ספר למסע מתחילה חודשים אחדים לפני המועד המתוכנן למסע בהגשת בקשה למינהלה.
ההכרעה בין נסיעה במסגרת משלחת ממלכתית או במסגרת משלחת עצמאית נתונה לשיקול דעתו של בית הספר.
כל בקשה על נתוניה נבדקת בידי עובדי המינהלה.
למינהלת פולין שני תפקידים עיקריים: מתן שירותים למשלחות ואיסוף מידע בסיוע חברה פרטית המתפעלת את מינהלת פולין.
לתיאום ולארגון של מסעות המשלחות הממלכתיות אחראית המינהלה ולא בית הספר.
הארגון כולל את קביעת התכנית; קבלת מידע מבית הספר על גודל הקבוצה ושיבוצה במשלחת; שיבוץ ראשי משלחות ומדריכים; השתלמויות למורים ולמלווים; תיאום שירותי הקרקע (כניסה לאתרים, שהות במלונות ועוד); טיפול במקרים חריגים.
הסכום שמשלמים ההורים שילדיהם משתתפים במשלחת ממלכתית הוא הסכום שנקבע במכרז.
אהוד ששון ושות' רואי חשבון , בדיקת הוצאות בארץ עלויות נסיעות בני נוער במשלחות לפולין, מאי 2010 ;2 ,.
מרכז המחקר והמידע, הכנסתבחינת עלויות משלחות בני הנוער לפולין ודרכים להפחתתן (הוגש לוועדת החינוך, התרבות והספורט), יולי 2010 .
המשלחות העצמאיות זכאיות גם הן לכל השירותים, התנאים והמחיר שזכאיות להם המשלחות הממלכתיות.
כאמור, המשלחות העצמאיות רשאיות לקבוע בעצמן את רמת השירות ולהוסיף אתרים על אלה המחויבים בהוראות הקבע, ולכן מחיר המסע נקבע במשא ומתן בין מנהל בית הספר ובין סוכנות הנסיעות.
המינהלה אינה מבקשת מהמשלחות העצמאיות לדווח לה על הסכום שמשלמים ההורים.
עיקר הטיפול של המינהלה במשלחות העצמאיות הוא שיבוץ בתי הספר לטיסות לפולין ופתרון בעיות.
את תכנית המסע מציעה המשלחת והמינהלה בודקת ומאשרת אותה.
לכל משלחת המינהלה פותחת תיק ובו פניית בית הספר, נתוניו ופרטי המשלחת.
למינהלה מאגר נתונים ממוחשב (להלן - מאגר המינהלה) שמוזנים אליו רק חלק מהנתונים הנאספים ובהם שם בית הספר, מספר המשלחת, מחוז גאוגרפי, סוג פיקוח (דתי או לא דתי), תאריך יציאה, מספר תלמידים, מספר המלווים ופרטיהם.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה שאין בידי המינהלה פרטים מזהים של בתי ספר - "סמל המוסד " שלהם 22 .
הנתונים במאגר הממוחשב של המינהלה אינם בנויים לפי ההגדרות של האחראי לתקינה במינהל התקשוב ומערכות המידע שבמשרד 23 .
מאחר שהמינהלה אינה מקלידה את "סמל המוסד" למאגר הממוחשב שלה ואינה מגדירה את המשתנים לפי הגדרות הממונה על התקינה קשה לזהות את בתי ספר ולהצליב את נתוני מאגר הנתונים הממוחשב של המינהלה לנתונים שבמאגרים אחרים במשרד.
כתוצאה מכך נמנעת היכולת לאפיין את המסע ולנתח פרמטרים שלו כמו שיעור ההשתתפות של תלמידים מבתי ספר שונים לאורך זמן, אי-השתתפות בתי ספר במסעות, רמות טיפוח של בתי הספר המשתתפים במסע (ראו להלן).
זאת ועוד, כאמור המינהלה אינה אוגרת מידע חשוב כמו התשלום הנגבה מהורי התלמידים במשלחות העצמאיות, שהן מרבית המשלחות.
בידי המינהלה יש נתונים על תשלומי ההורים של המשתתפים במשלחות הממלכתיות (כ -20% מן המשלחות) כפי שנקבעו במכרזים השונים, אך גם נתונים אלה אינם מוזנים למערכת הממוחשבת.
כתוצאה מכך אין בידי המינהלה מידע מדויק על התשלומים שהורים משלמים ואין ביכולתה לקיים מעקב רב-שנתי בעניין.
על המשרד לאסוף מידע על המשלחות ולאגם אותו כך שניתן יהיה לקבל תמונה כוללת ושוטפת על המסע לפולין.
המשרד השיב כי הוא "פועל להכ ]נתוני[ נת מסד נתונים ממוחשב הכולל את הביטחון, הארגון, והתהליכים החינוכיים הרלוונטיים למסעות שממנו יוכלו להפיק מידע על נקודות התורפה ולהסיק מסקנות שיאפשרו לו לקבל החלטות מדויקות יותר לגבי התלמידים שנוסעים או לא נוסעים לפולין".
מאפייני המשלחות בשנת 2009 .
מאפיינים כלליים משרד מבקר המדינה בחן מאפיינים שונים של המשלחות שיצאו למסע בשנת 2009 .
הואיל ו"סמל המוסד" אינו מוזן למאגר המינהלה הוסיף משרד מבקר המדינה נתונים אלה למאגר המינהלה ואיחד ידנית שני קובצי נתונים ממוחשבים: האחד - קובץ של המינהלה, והאחר - קובץ שהתקבל מהמדען הראשי שבמשרד.
22 סמל מוסד- "מספר מזהה חד-חד-ערכי של מוסד" במערכת החינוך.
23 למשל, בהגדרת "מחוז גאוגרפי" בקובצי מינהלת פולין יש גם הגדרות של המשתנה "יחידת דיווח"; ב"סוג הפיקוח" מופיעות שתי אפשרויות בלבד: דתי או לא דתי, בעוד שלפי הגדרות האחראי לתקינה יש אפשרויות נוספות.
האחרון כלל נתונים על כל מוסדות הלימוד בחטיבה העליונה לפי המשתנים הבאים: "סמל מוסד", "שם מוסד", "מחוז גאוגרפי", "יחידת דיווח", "יישוב", "מעמד משפטי", משרד החינוך 1071 .
"פיקוח", "מגזר" ו"מדד טיפוח" (על מדד הטיפוח ראו להלן).
לפי קובץ זה יש 1,221 מוסדות לימוד של החטיבה העליונה.
מנתוני מאגר המינהלה עולה כי במסע לפולין משתתפים רק בתי הספר השייכים למגזר היהודי 24 ונמצאים בפיקוח ממלכתי (להלן - מ"מ) וממלכתי -דתי (להלן - ממ"ד) 25 .
לפי קובץ המדען הראשי, במגזר היהודי בפיקוח מ"מ וממ"ד יש 629 מוסדות לימוד (כ -50% מכלל מוסדות הלימוד בחטיבה העליונה), ונתוני קבוצה זו (להלן - אוכלוסיית הייחוס) היו הבסיס להשוואה עם מאפייני המשלחות.
המשלחות מגיעות רק מ -50% ממוסדות הלימוד בחטיבה העליונה - מהמגזר היהודי בפיקוח מ"מ וממ"ד.
מאחר שהמשרד רואה עצמו מחויב להנחיל את משמעויות השואה במערכת החינוך כולה עליו לבחון אם שיעורי השתתפות אלה והתפלגותם עולים בקנה אחד עם מטרותיו.
בטבלה להלן מצוינים נתוני המשלחות בשנת 2009 :לפי סוגיהן .
בתי ספר תלמידים משלחות .
אחוז מספר אחוז מספר אחוז מספר .
66 258 81 17,533 87 217 משלחות עצמאיות .
34 132* 19 4,124 13 33 משלחות ממלכתיות .
100 390 100 21,657 100 250 סך הכול .
* הואיל ואין נתונים ממוחשבים על מספר בתי הספר במשלחות הממלכתיות, לדברי מינהלת פולין ניתן להניח שכל משלחת ממלכתית כוללת תלמידים מארבעה בתי ספר.
בשנת 2009 יצאו כ -81% מהתלמידים למסעות במסגרת משל חות עצמאיות.
מספר התלמידים הממוצע במשלחת עצמאית היה 80 , ובמשלחת ממלכתית - 125 .
במסעות השתתפו כ -%6026 ממוסדות אוכלוסיית הייחוס וכ -%3027 מכלל מוסדות הלימוד בחטיבה העליונה.
בטבלה להלן מוצגות התפלגויות של כל המשלחות ושל המוסדות באוכלוסיית הייחוס לפי סוג הפיקוח: .
אוכלוסיית הייחוס משלחות .
אחוז מספר אחוז מספר .
62 389 83 208 פיקוח ממלכתי .
38 240 17 42 פיקוח ממ"ד .
100 629 100 250 סך הכול .
יש ארבעה מגזרים: יהודי, ערבי, דרוזי ובדואי 25 יש שלושה סוגי פיקוח: ממלכתי, ממלכתי-דתי ועצמאי.
26 390 בתי ספר מ-629 .
בתי ספר באוכלוסיית הייחוס 27 390 בתי ספר מ- 1,221 .
בתי הספר 1072 דוח שנתי61ב .
מהטבלה עולה כי מרבית המשלחות הן מבתי ספר שבפיקוח הממלכתי - 83% , אף ששיעורם באוכלוסיית הייחוס- כ-62% .
רק17% מהמשלחות הן מב תי ספר שבפיקוח ממ"ד, אף ששיעורם באוכלוסיית הייחוס הוא 38% .
נמצא כי המשרד לא בדק את הסיבות לפערים אלה ואם ראוי לצמצמם.
לדעת משרד מבקר המדינה יש מקום לבחון זאת.
המשרד ציין כי הוא מודע לכך ולאחר קבלת תוצאות מחקר ההערכה יבדוק גם את הנושא הזה.
משרד מבקר המד ינה בדק את מאפייני המשלחות לפי "מחוז גאוגרפי" והשווה אותן לאוכלוסיית הייחוס.
מאחר שלא היו נתונים כאלה על המשלחות הממלכתיות נבדקו המשלחות העצמאיות; בטבלה שלהלן מוצגות ההתפלגויות: .
13 83 12 25 ירושלים .
15 95 18 40 תל אביב .
7 41 3 6 יהודה ושומרון .
100 629 100 217 סך הכול מהטבלה עולה כי ממחוז המרכז יצאו באופן יחסי יותר משלחות - 37% , לעומת שיעור המוסדות באוכלוסיית הייחוס - 25% .
במחוזות האחרי ם ההבדלים אינם גדולים דיים כך שניתן להסיק שכמעט אין קשר בין מיקומו הגאוגרפי של בית הספר לבין השתתפותו במסע לפולין.
מאפיינים לפי "מדד הטיפוח" משרד מבקר המדינה בדק מאפיינים של המשלחות לפי "מדד הטיפוח" 28 של המשרד.
במדד זה ארבעה מרכיבים לפי המשקלות האלה: 40% - השכלת הורים (המשכיל מבין ההורים); 20% - הכנסה שנתית ברוטו של המשפחה (לפי נתוני מס הכנסה ומרשם האוכלוסין); 20% - ;פריפריאליות בית הספר20% - ארץ לידה של הורי התלמיד.
"מדד הטיפוח" מחושב לגבי כל תלמיד בנפרד, אך השימוש שנעשה בו הוא לגבי בית הספר בכללותו: ציוניהם של כל התלמידים בבית ספר משוקללים לציון אחד שהוא "מדד הטיפוח של בית הספר" והציון יכול לנוע מ-1.
0 (המבוסס ביותר) עד .
28 ""מדד הטיפוח - מדד טיפוח שטראוס הוא מדד שבנה המדען הראשי של המשרד בשנת 2006 כדי לסייע בהקצאת חלק מהמשאבים במערכת החינוך וכדי לסייע בניבוי הישגים לימודיים של תלמידים.
ככלל, בית ספר אשר רבים מתלמידיו הם בעלי ציון גבוה בהתאם למדד זה (יש להם חסכים חינוכיים רבים), יקבל ציון בית ספרי גבוה.
29 מאחר שמדד הטיפוח מחושב כממוצע בבית הספר ערכי הקצה 1.
משרד מבקר המדינה בנה קבוצות טיפוח לפי המספר השלם של מדד הטיפוח של משלחת או מוסד.
למשל, מוסד שמדד הטיפוח שלו 3.
33 ישתייך לקבוצת טיפוח3 .
היות שנתוני בתי הספר של המשלחות הממלכתיות אינם מוקלדים למאגר הנתונים של המינהלה, הנתונים בטבלה להלן מתייחסים רק למשלחות העצמאיות.
אוכלוסיית הייחוס משלחות קבוצת .
טיפוח אחוז מספר אחוז מספר .
100 629 100 217 סך הכול מהטבלה עולה ש-65% מהמשלחות נמצאים בשליש העליון של קבוצות הטיפוח (קבוצות 1-3 ), בשעה ששיעורן באוכלוסיית הייחוס הוא 32% בלבד.
מן השליש התחתון של קבוצות הטיפוח (קבוצות 7-9 ) השתתפו רק כ-6% מהמשלחות בעוד ששיעורם באוכלוסיית הייחוס הוא כ -26% .
מקבוצת הטיפוח שלה החסכים הגדולים ביותר - קבוצה 9 - לא היו כלל משלחות.
מהנתונים עולה כי יש מתאם חיובי בין מדד הטיפוח של בית ספר לבין השתתפותו במסע לפולין.
ואולם הסיבות לאי-השתתפות תלמידים במסע לפולין יכולות להיות כספיות, נפשיות, אידיאולוגיות, אי -מודעות או אי - כלילת ההשתתפות במסע בסדר העדיפות של התלמיד או של הוריו.
סביר להנ יח שבית ספר שלתלמידיו חסכים גדולים יעדיף להשקיע משאבים בקידומם מהשתתפות במסע לפולין.
היות ששיעור מרכיב ההכנסה במדד הטיפוח הוא רק 20% , לא ניתן להגיע למסקנה חד - משמעית שלהכנסת הורי התלמיד השפעה מכרעת על השתתפותו במסע לפולין, ואין היא בהכרח הגורם הדומיננטי.
המינהל לא בדק את הסיבות לאי -השתתפות תלמידים במסע; עליו לעשות זאת ולבדוק בין היתר גם את משקל התשלום באי -השתתפותם של התלמידים במסע.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מינהל חברה ונוער מוטלת החובה להכין מסד נתונים ממוחשב עם כל המרכיבים הרלוונטיים למסעות, שממנו יוכל להפיק מידע שיסייע לו לאתר נקודות תורפה וכשלים הנוגעים להם ולפעול לתיקונם.
ההכנה למסע, המסע והשיבה הביתה .
ההכנה למסע בהוראת הקבע נקבע כי ההכנות למסע הן מכלול חינוכי הכרוך במאמץ עיוני, חברתי, רגשי וארגוני כאחד אשר להן שותפים ראש המשלחת, המורים המלווים, המדריכים, המאבטחים והתלמידים.
בהכנת התלמידים יש חלק עיוני עם פרקי לימוד בנושאים מרכזיים הקשורים למסע והכנה "חברתית- רגשית".
לפי הוראות הקבע, "השתתפות פעילה בכל ההכנות למסע היא חובה החלה על כל המשתתפים במסע, על המלווים ועל הנוער כאחד, והיא תנאי ליציאה למסע לפולין.
ההשתתפות הפעילה בהכנות תשמש קריטריון לאישור השתתפותם של התלמידים והמלווים במסע".
בהוראות הקבע יש המלצה לשלב בהכנה ביקורים וימי לימוד במכוני השואה.
הביקורים במכונים נועדו להעשיר ולהשלים את תכנית ההכנה של הקבוצה או להחליפה.
בהוראות הקבע מודגש שיש לבדוק ולוודא שתכנית הביקור או יום העיון המתקיימים במכוני השואה אכן מותאמים לתכנית ההכנה של הקבוצה.
רוב בתי הספר נעזרים בשלב ההכנה במכוני השואה.
תכניות ההכנה נשלחות למינהלת פולין, והיא מאשרת אותן.
יחד עם זאת המשרד אינו מוודא שהתכניות אכן מוצאות לפועל ככתבן וכלשונן.
המשרד לא ייעד מפקחים מטעמו לביקורת בשלבי ההכנה, אף שביקורת כזאת חשובה מאחר שלהוראת השואה ולקחיה יש כמה גישות.
על המשרד לפקח שמכוני השואה יפעלו בהתאם להמלצותיו הפדגוגיות וידגישו את העניינים שלדעתו יש להדגיש במסעות.
בתשובתו למבקר המדינה הודיע המשרד כי החליט שמשנת הלימודים התשע"א ישתתפו כל תלמידי כיתות י"א בימי עיון במרכזים החינוכיים להנחלת השואה במטרה להעצים את זיכרון השואה בקרב התלמידים.
בעקבות החלטה זו פועל המשרד להכנת תקנון "למערך ההנחיה והפיקוח על המכונים להנחלת זיכרון השואה ומשמעויותיה (מכוני השואה) במסגרת מינהל חברה ונוער".
התנהגות בני הנוער במסע בהוראות הקבע מפורטים תבחינים לבחירת בני הנוער המצטרפים למסע; נקבע כי במסעות ישתתפו תלמידי כיתות י"א-י"ב, שהחליטו להצטרף מבחירה חופשית, גילו עניין בנושא ועברו בדיקה של התאמה חברתית.
נקבע שאין לשתף במסע בני נוער שיש חשש ממשי שהתנהגותם במסע תהיה בלתי-ראויה, ובני נוער שיש לגביהם חשש שיתקשו לעמוד בחווייתו.
בינואר 2007 מינה ראש מינהלת פולין דאז, מר יוסי לוי, ועדה לבדיקת התנהגות בני נוער במסע לפולין; היא התבקשה לבדוק את היקף ההתנהגות החריגה, לרכז נתונים על מקרים אופייניים, לעמוד על הסיבות לכך ולהציע הצעות למניעתה.
הוועדה הקימה שתי ועדות משנה: האחת עסקה בבחירת תלמידים למשלחת ובהכנתם ליציאה למסע, והאחרת עסקה בקביעת כללי התנהגות של המשלחות.
ועדת המשנה האחת המליצה על בחירה קפדנית ובלתי-מתפשרת של התלמידים למשלחת לפי הקריטריונים המופיעים בהוראות הקבע: החתמת כל תלמיד והוריו על תקנון מפורט, השתתפות מלאה של היוצאים למסע בכל שלבי ההכנה לקראתו, 1076 דוח שנתי61ב .
איסור שיתוף תלמידים שלקחו חלק בהתנהגות אלימה והפעלת פיקוח ובקרה אפקטיביים מטעם המשרד על ההכנות.
ועדת המשנה האחרת קבעה הנחיות להתנהגות בני הנוער במסע.
הוועדה ציינה כי התקשתה באיסוף מידע לגבי היקף ההתנהגות החריגה מאחר שלא היו נתונים על כך.
היא ציינה כי בבדיקה שעשתה במינהל ובאגף הביטחון במשרד התברר שבדרך כלל התנהגות התלמידים הייתה טובה; אולם הערכה זו התבססה על שיחות ולא על איסוף מידע.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר המשרד כי "בשנים האחרונות" מחייבת המינהלה את ראשי המשלחות לדווח לה על אירועים חריגים, ויש לה מקורות מידע נוספים כמו שגרירות ישראל בפולין ואנשי הביטחון המלווים את המשלחות.
דיווחים אלה מתויקים במינהלה.
המשרד הוסיף שבכוונתו לשלב דיווחים אלה גם במערכת הממוחשבת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לוודא כי מועברים לעיונו כלל האירועים החריגים שהתרחשו ודרכי הטיפול של בתי הספר באירועים אלה.
כמו כן המשרד נדרש לבחון את היקף התופעה ולבחון אם ההנחיות שהוציא אפקטיביות ונותנות מענה הולם לבעיה.
השיבה הביתה בהוראות הקבע נכתב כי השיבה הביתה היא שלב חשוב ביותר של המסע; "כדי לסייע לבני הנוער להתמודד עם השאלות האישיות ועם הקשיים שעלו במהלך המסע ושלא נמצאו להם מענים מספקים וכדי לעזור להם לפרוק את העומס הרגשי שצברו במסע ולהפוך אותו למנוף לצמיחה רגשית וקבוצ תית יש לקיים לאחר השיבה הביתה פעולות שתאפשרנה עיבוד חינוכי של החוויות הרגשיות והלימודיות".
נקבע שפעילות חינוכית זו תהיה זמנית אך לא חד -פעמית והיא תיעשה בשלבים.
בחוברת "המסע לפולין, מסע של אדם בעקבות בני אדם" 30 (להלן- החוברת) הושם דגש על השיבה מן המסע, על הדגשים הרגשיים והפסיכולוגיים שבחזרה לשגרה, על המשך עיבוד חווית המסע, על מעקב אחר התלמידים החוזרים ועל איתור המתקשים להתמודד.
בחוברת הומלץ שאותם המנחים שעסקו בהכנה למסע ייפגשו עם התלמידים גם אחריו כדי לסייע בסיכום ובשימור של החוויה.
בחוברת הושם דגש גם על ה מפגש של החוזרים מן המסע עם התלמידים שלא יצאו אליו ועל החשש של השבים שלא יבינו אותם אחרי החוויה שחוו.
קיים גם חשש שהתלמידים שנשארו בארץ יחושו תסכול בגלל החמצת החוויה.
בחוברת הומלץ על פעילויות נפרדות ליוצאים ולנשארים וגם על סדנאות משותפות במטרה ליצור גיבוש.
אף שהמשרד ראה חשיבות בפעילות לאחר השיבה לארץ, הוא הזניח פן זה של המסע: הוא לא הנחה את בתי הספר להקצות לשיבה הביתה את השעות הנחוצות לכך ולא חייב את בתי הספר לקיים פעילויות אלה כפי שעשה בשלב ההכנה למסע.
התברר גם כי בכל שנות קיום המסע המשרד לא הכין לנשארים בארץ תכניות מפורטות שיקלו את הגישור על הפערים בין משתתפי המסע לנשארים.
30 השירות הפסיכולוגי הייעוצי בשיתוף מנהל חברה ונוער, משרד החינוך, התרבות והספורט (ללא תאריך).
לדעת משרד מבקר המדינה, על מינהל חברה ונוער לדאוג שיוכנו תכניות לשיבה הביתה לכל התלמידים כדי לסייע להדגשת המשותף להם ולעמוד בהוראות הקבע שלו.
בתשובת המשרד נכתב כי השתתפות תלמידי כיתות י"א בימי העיון שהוזכרו לעיל תיתן מענה לאלה מהתלמידים שלא נטלו חלק במסע.
חוץ מזה בכוונת המשרד להכין הנחיות למנהלי בתי הספר לגבי תלמידים שאינם משתתפים במסע לאחר קבלת התוצאות של מחקר ההערכה.
המשרד מסר כי הוא מנחה את בתי הספר לקיים פעילות ואף דורש תכנית מפורטת בט ופס בקשת היציאה לפולין.
יחד עם זאת השיבה הביתה תידון בוועדה שבכוונתו להקים.
מסוף שנות השמונים של המאה העשרים מתקיימים בחסות משרד החינוך מסעות בני נוער לפולין, ומספר המשתתפים בהם הולך וגדל.
מסעות אלה מספקים בעיקר את החוויה הרגשית של מאורעות השואה על ידי סיורים במקצת האתרים שבהם התרחשה.
מטרות המסע ומסלוליו נקבעו כשהחלו בהם; לאחר מכן התעצם השיח הציבורי לגבי המסע ומסלוליו, אך הוא לא נידון דיון מעמיק במשרד החינוך.
על משרד החינוך לבדוק אם מטרות המסע הושגו ולבחון אותן לאור התמורות הרבות שהתחוללו בחברה הישר אלית ובאירופה.
כמו כן מוטלת עליו החובה לבחון מחדש את אתרי המסע ומסלוליו ואת הדרך המיטבית להנחלת זיכרון השואה.
במשרד אין מידע מרוכז על המסעות.
כתוצאה מכך אין הוא יכול לעקוב לאורך שנים אחר המסעות לפולין ולקיים הערכה כללית בעניין.
על המשרד לשפר את מאגר המידע של המינהלה.
את חלק הארי של המסע מממנים ההורים.
תשלומים אלה האמירו מאוד בשנים האחרונות והם אינם שווים לכל נפש.
על משרד החינוך לבדוק אם תשלומים אלה מונעים מתלמידים להשתתף בו ולדאוג ששיקולים כספיים לא יהיו גורם לאי-השתתפות תלמידים במסע.
על פי חוק לימוד חובה, התש"ט- 1949, חייב משרד החינוך (להלן - המשרד) לממן יחד עם הרשויות המקומיות את לימודיהם של נערים ונערות בגילאי 14-18 הלומדים במסגרות חינוך רשמיות.
בספטמבר 1988 החליטה ממשלת ישראל 3 להחיל את החוק גם על בני נוער שאינם לומדים במסגרת לימוד רשמית (להלן- נוער מנותק), בכפוף לתקצ יב מתאים, במטרה להכין בני נוער אלה לתקופת הבגרות, לשירות בצה"ל ולאזרחות טובה.
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לשנת הלימודים התשס"ט (ספטמבר 2008 - אוגוסט 2009), כ- 4.
5% מבני הנוער בגילאי כיתות ז-יב, ובסך הכול כ - 30,000 .
נערים ונערות, נשרו ממערכת החינוך 1.
מינהל חברה ונוער (להלן - המינהל) הוא יחידת מטה במשרד , האחראית להפעלתו ולהכוונתו של החינוך ה לא פורמלי, של החינוך החברתי ו של החינוך הערכי-לאומי .
בראש המינהל עומד מר יוסי לוי (להלן - מנהל המינהל).
המשרד הטיל על המינהל את האחריות ליישום החלטת הממשלה האמורה.
האגף לקידום נוער במינהל (להלן - האגף) אחראי למתן שירותי חינוך והשכלה לנוער מנותק, לרבות קביעת מדיניות ודרכי טיפול, איגום משאבים והקצאתם למשימות השונות וביצוע בקרה על הגורמים המפעילים תכניות לטיפול בנוער מנותק.
מנהל האגף לקידום נוער אחראי גם על גף היל"ה ("השלמת יסוד לימודי השלמה") לנוער מנותק שבראשו עומד מנהל הגף (להלן - נציג האגף).
המינהל והאגף אחראים מן הבחינה המקצועית גם על ראשי תחום קידום נוער במחוזות המשרד ועל היחידות לקידום נוער ברשויות המקומיות, לרבות על המדריכים שמעסיקות רשויות אלה לצורך הטיפול בנ וער מנותק (להלן - היחידות לקידום נוער).
3 'החלטת ממשלה מס 1440 , מיום 25.
במהלך שנות השמונים של המאה העשרים פיתח המשרד את תכנית היל"ה (להלן - תכנית היל"ה או התכנית), שבמסגרתה ניתנים לבני נוער מנותקים שירותי חינוך, טיפול והשלמת השכלה 4 :.
מטרות תכנית היל"ה כפי שהגדירן המינהל הן שילוב מחדש של נוער מנותק במסגרות החינוך הפורמליות ובמסגרות החברתיות הנורמטיביות של בני גילו; השלמת השכלה פורמלית במסלולי לימוד שונים; מימוש היכולת והפוטנציאל האישי של כל נער מנותק 5 בתחומי ההשכלה, המקצוע והתפקוד החברתי ואף הרחבת יכולת זו.
בשנת הלימודים התש"ע (ספטמבר 2009 - אוגוסט 2010 ) כללה התכנית כ- 6,050 בני נוער מנותקים, בכל רחבי הארץ (בחודשי שיא), ותקציבה היה כ -77 מיליון ש"ח.
נוסף על כך משתתף המשרד במימון שכרם של עובדי רשויות מקומיות ביחידות לקידום נוער.
מאז שנת 2000 מפעיל המינהל את תכנית היל"ה באמצעות "החב רה למתנ"סים מרכזים קהילתיים בישראל בע"מ (חל"צ)" (להלן - החברה למתנ"סים או החברה) שעמה התקשר המשרד, והיא האחראית להפעלתה.
החברה למתנ"סים היא חברה ממשלתית שהוקמה ב - 1969 כדי לשמש זרוע של הממשלה לביצוע מטלות בנושאי חברה, תרבות וספורט, ושר החינוך אחראי לפעילותה 6 .
החל באוקטובר 2008 משמש מר איתן מזרחי מנכ"ל החברה.
החברה היא גוף המבוקר בידי מבקר המדינה לפי סעיף 9(5 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 .
החל בשנת 2000 התקשר המשרד גם עם חברה א' שהיא חברה בע"מ, לשםמתן שירותים ארגוניים ומינהלתיים להפעלת שירותי חינוך והשכלה לנוער מנותק ושרותי מידע על נוער בסיכון (להלן - חברה א').
תפקיד החברה הוא בין השאר לסייע לאגף לקידום נוער לארגן את הנתונים הדרושים לו על התכנית ולקיים בקרה על הקבלן שמפעיל את תכנית היל"ה (הלוא הוא בעת הביקורת החברה למתנ"סים) וריכוז דיווחים תקופתיים.
בחודשים פברואר -אוגוסט 2010 בדק משרד מבקר המדינה את ההתקשרות של המשרד עם החברה למתנ"סים לשם מתן שירותים לנוער מנותק ואת ההתקשרות עם חברה א'.
הבדיקה נעשתה במינהל ובמחוזות תל אביב וירושלים של המשרד.
בדיקות השלמה נעשו בחברה למתנ"סים.
בביקורת נבדקו בעיקר: הכנת המכרז להפעלת שירותי חינוך והשכלה לנוער מנותק שפורסם במאי 2009 ; הפעלת קורסים בידי החברה למתנ"סים; הבקרה שערך המשרד על ההתקשרות עם החברה למתנ"סים באמצעות חברה א'; הפעלת אתרי לומדות.
09 : הפעלת שירותי חינוך והשכלה לנוער מנותק (מכרז היל"ה 2009 ,)נער מוגדר זכאי להיכלל בתכנית היל"ה אם הוא עומד ב אחד התבחינים שקבע המשרד, למשל: נער בגיל 14-18 (או עד הגיוס לצה"ל), שאינו לומד במסגרת חינוך רשמית או שקיבל פטור מחוק לימוד חובה.
כל האמור בלשון זכר נוגע גם לנערות 6 ראו גם "התקשרויות עם החברה למתנ"סים", מבקר המדינה, דוח שנתי 53ב, עמ' 555.
הכנת המכרז הפומבי להפעלת שירותי חינוך והשכלה לנוער מנותק .
חוק חובת המכרזים, התש נ"ב- 1992 (להלן- החוק), ותקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 (להלן- התקנות), קובעים את המסגרת הנורמטיבית של התקשרות משרדי הממשלה לשם רכישת טובין ושירותים מגופים חיצוניים.
הוראות נוספות לגבי התקשרויות של משרדי הממשלה מובאות בתקנון כספים ומשק (תכ"ם) שמפרסם החשב הכללי במשרד האוצר.
בחוק חובת המכרזים נקבע: 996 דוח שנתי61ב .
"המדינה, כל תאגיד ממשלתי, תאגיד מקומי .
לא יתקשרו בחוזה לביצוע עיסקה בטובין או במקרקעין, או לביצוע עבודה, או לרכישת שירותים, אלא על -פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו".
(א) על פי התקנות רש אי מנכ"ל משרד למנות מקרב עובדי המשרד ועדת מכרזים אחת או יותר, ובין חבריה יהיו חשב המשרד, או מי שמינה החשב לנציגו, והיועץ המשפטי של המשרד, או עורך דין שמינה היועץ לנציגו.
הוועדה מקבלת בקשות מיחידות במשרד להתקשר עם קבלן לשם קבלת שירותים או לשם רכישת טובין.