HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
סיכום תרומתם של המשתנים לשינויים באומדן ה רווח הגולמי של היבואנים משרד מבקר המדינה מציין לפני משרד התחבורה ולפני רשות התחרות כי תוצאות המודל של השפעת השינויים במחיר המחירון לצרכן כולל מע"ם, במחיר הרכישה מהיצרן במט"ח, בשערי החליפין, בשיעור מס הקנ ייה, בשיעור המכס ובשיעור ה מע"ם על השינויים באומדן הרווח הגולמי של היבואנים מצביעות אף הן על המגמות האלה בענף יבוא הרכב הפרטי: כך עולה כי בשנים 2015 - 2019 נרשם ייסוף חד בשערי החליפין העיקריים של המטבעות המשמשים בביצוע העסקאות של יבוא כלי רכב (אירו ודולר), והוא שתרם לגידול של כ-660 מיליוני ש"חבאומדן ה רווח הגולמי של היבואנים.
עוד מלמדות תוצאות המודל של משרד מבקר המדינה שיבואני הרכב רוכשים ברוב השנים כלי רכב זהים במחירים נמוכים יותר ממחירי הרכישה בשנה הקודמת .
הרכישות במחירים נמוכים יותר הסתכמו במצטבר בתרומה של כ-179 מיליון ש"ח לאומדן הרווח הגולמי של היבואנים בשנים 2015 - 2019 לפי עקרונות פש.
מנגד נרשמה ירידה באומדן הרווח הגולמי של היבואנים עקב העלאת שיעורו של מס הקנייה.
העלייה בשיעור מס הקנ ייה תרמה כאמור לירידה באומדן הרווח הגולמי שלהם בסך של כ-320 מיליון ש"ח לפי עקרונות פש.
התרומה נטו של השינויים במשתני העלות (מחיר הרכישה מהיצרן במט"ח, שע"ח, מס הקנייה ומכס) לאומדן הרווח הגולמי הייתה בשנים 2015 - 2019 כ-546 מיליוני ש"ח לפי עקרונות פש.
הוספת השפעת השינוי בשיעור המע"ם בשנים 2015 - 2016 בסך מצטבר של כ-43 מיליוני ש"ח לפי עקרונות פש מגדילה את סך התרומה לאומדן הרווח הגולמי לכ-589 מיליוני ש"ח.
מהבדיקה עלה כי תרומה זו לא הועברה אל הצרכנים ב דמות הפחתה ממשית של מחיר המחירון ובדמות ירידה ממשית במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס.
כלומר השפעת השינוי במחיר לצרכן כולל מע"ם על השינוי באומדן הרווח הגולמי של היבואנים הייתה חיובית (לוח 9 ) ובמדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס הייתה עלייה מתונה.
יתר על כן, בשלוש מתוך חמש שנים בתקופה זו נרשמו עליות במחירי המחירון, והירידה שנרשמה במחירי המחירון בשנתיים האחרות הייתה זניחה (ירידה של 0.
1% בקירוב בשנים 2016 ו-2018 )בהתאמה, באופן שסך השינויים במחיר המחירון תרמו כ-114 מיליוני ש"ח לאומדן הרווח הגולמי של יבואני הרכב לפי עקרונות פש85.
85 כאמור לעיל, גידול בהכנסות בסכום של כ-74 מיליון ש"ח התקבל גם לאחר ביצוע חישוב לפי היחס שבין השינוי במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ״ס לבין השינוי במדד פש למחירי המחירון.
| 657 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | התחרותיות בענף הרכב משרד מבקר המדינה מציין שתוצאות המודל שלו מלמדות גם על אפקטיביות התהליך של השינוי בשיעורי המס על הצרכנים.
גידול בשיעור מס הקנייה בגין עדכון נוסחת המס הירוק (בשנים 2015 ,2017 ו-2019 ) ועדכונים שנתיים בניקוד של מערכות בטיחות מעודדים את הציבור לרכוש דגמים חדשים של כלי רכב מזהמים פחות ובטוחים יותר בהשוואה לרכישת דגמים חדשים אחרים, מזהמים יותר ובטוחים פחות.
עם זאת, בכל הקשור לכלי רכב מדגמים זהים ברמת אבזור זהה נמצא כי נרשמו עליות מתונות בלבד במחירי המחירון בשנים 2015 ,2017 ו-2019 .
זאת ועוד, השינויים שמבצעת הממשלה בשיעורי מס הקנייה משתלבים בשינויים אחרים בשוק, כגון שינויים בשערי החליפין ובמחירי הרכישה במט"ח, ולעיתים השפעתם של האחרונים על הרווח הגולמי של היבואנים ועל המחיר לצרכנים גדולה מזו של השינויים במדיניות המס.
כלומר, מידת האפקטיביות של מדיניות המס בענף הרכב מושפעת גם מכוחות השוק, ממידת התחרותיות בענף וממשתנים נוספים.
מומלץ כי משרד האוצר ורשות המיסים יתחשבו גם בהשפעות אלה בקביעת מדיניות המס בענף.
| 658 | התחרותיות בענף הרכב 5.
אומדן המשמעות הכלכלית בענף הרכב עקב קיומה של רווחיות בקרב יבואני הרכב הישירים הגבוהה באופן עקבי ומשמעותי מרווחיות ענפים אחרים שנבדקו .
ממצאי הבדיקה של משרד מבקר המדינה הצביעו על רווחיות בקרב 12 יבואני הרכב הישירים הגבוהה באופן עקבי ומשמעותי מרווחיות ענפים אחרים שנבדקו.
משמעותה של רווחיות הגבוהה באופן עקבי ומשמעותי מרווחיות ענפים אחרים שנבדקו היא הפחתה של עודף הצרכן בענף הרכב ופגיעה ברווחת הצרכנים.
עודף הצרכן הוא התועלת של הצרכן מצריכת המוצר, ובענף הרכב הוא התועלת לדוגמה מרכישת רכב חדש בניכוי המחיר ששילם הצרכן בעבור המוצר (הרכב).
ההפרש ברווחיות בענף הוא הרווח של היבואנים בפועל בניכוי הרווח שהיה מתקבל בענפים האחרים שנבדקו בהתאם לשיעורי הרווחיות בענפים אלה.
כאמור, בפרסום של אגף הכלכלן הראשי ממרץ 2017 צוין כי שיעורהרווחיות בקרב יבואניות הרכב בישראל חריג יחסית לענף המסחר.
בפרסום נוסף של האגף מיוני 2017 צוין: "שיעור בשנת ]רשתות הפארם ובתי המרקחת[ הרווחיות בענף זה2015 עמד על4.
3%, גבוה כפליים משיעור הרווחיות המקובל בענפים תחרותיים בענף המסחר.
לשם השוואה, בענף המסחר הקמעונאי במזון עומד שיעור זה על כ-2% .
"בלבדעוד יצוין כי כאמור משרד מבקר המדינה מצא ששיעור הרווחיות הממוצע בענף הליסינג בשנים 2014 - 2017 של שלוש וארבע חברות ליסינג .
| 659 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | התחרותיות בענף הרכב ציבוריות גדולות היה כ-2.
3% וכ-2% בהתאמה, ושיעור הרווחיות הממוצעת של חברות בענף המסחר סיטוני ובענף מכירה קמעונית היה כ-3.
משרד מבקר המדינה חישב את המשמעות הכלכלית של ההבדלים בשיעורי הרווחיות בין הרווחיות מיבוא כלי רכב לבין הרווחיות בענפים האחרים שנבדקו.
ההפרש ברווחיות של יבואני כלי הרכב חושב בהשוואה לרווחיות המקובלת בענפים תחרותיים בענף המסחר , בהשוואה לרווחיות חברות הליסינג הפועלות בענף הרכב ובהשוואה לרווחיות הממוצעת של ענף מסחר סיטוני וענף מכירה קמעונית.
נעשו חמישה חישובים: ההפרש בין הרווחיות של 12 יבואני הרכב הגדולים מיבוא כלי הרכב, שחושבה בעבודת אגף הכלכלן ראשי במשרד האוצר (תרשים 6), ובין הרווחיות של 2%, המקובלת בענפים תחרותיים בענף המסחר ; ההפרש בין הרווחיות של 12 יבואני הרכב הגדולים מיבוא כלי הרכב ללא ניכוי מס קנייה ובין הרווחיות של שלוש וארבע חברות ליסינג ציבוריות (תרשים 8 ); ההפרש בין הרווחיות של12 יבואני הרכב הגדולים מיבוא כלי הרכב ללא ניכוי מס קנייה ובין הרווחיות הממוצעת בענף מסחר סיטוני ובענף מכירה קמעונית.
ההבדלים ברווחיות תורגמו לערכים כספיים.
החישוב מתבסס על ההנחה שלא חל שינוי במספר כלי הרכב שנרכשו בכל אחת מהשנים.
יצוין שהפחתת מחירים לרמות של ענף תחרותי צפויים להגדיל את הביקוש לכלי רכב ולהגדיל עוד את עודף הצרכן בגין הגידול בכמות86 .
תוצאות החישוב מוצגות בתרשים13 להלן.
86 יצוין שגידול במספר כלי הרכב עקב שכלול השוק צפוי להגביר את ההשפעות החיצוניות של הגודש בכבישים, את זיהום האוויר ואת תאונות הדרכים.
עם כשל שוק זה, הנובע מהשפעות חיצוניות, יש להתמודד באמצעים כלכליים שנועדו לטפל בהשפעות חיצוניות.
כלומר, כדי להגיע ליעילות כלכלית יש לפעול הן לשכלול השוק באמצעות הגברת התחרותיות והן לטפל בהשפעות החיצוניות של השימוש בכלי רכב באמצעות כלים כלכליים.
לטיפול בהשפעות החיצוניות של הגודש בכבישים באמצעות תמריצים כלכליים ראו: משרד מבקר המדינה, דוח ביקורת מיוחד: משבר התחבורה הציבורית (2019) בפרק "פעולות הממשלה להפחתת השימוש בכלי רכב פרטיים באמצעות תמריצים כלכליים", עמ' 529 - 606 .
| 660 | התחרותיות בענף הרכב תרשים 13: המשמעות הכלכלית של הרווחיות הגבוהה בענף יבוא כלי הרכב בהשוואה לענפים אחרים שנבדקו בשנים 2014 - 2017 ,, במיליארדי ש"ח במחירי 2017 .
על פי נתוני אגף הכלכלן הראשי, למ"ס, רשות המיסים ודוחות כספיים של חברות הליסינג הציבוריות, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* שיעור הרווחיות של 12 יבואני כלי הרכב הגדולים חושב בניכוי מס קנייה.
** שיעור הרווחיות של 12 יבואני כלי הרכב הגדולים חושב ללא ניכוי מס קנייה.
תרשים 13 מראהשההפרש הממוצע ברווחיות במונחים כספיים בענף הרכב בשנים 2014 - 2017 היה כ-1.
8 מיליארד ש"ח בשנה (במחירי 2017 )עבור שיעורי תשואה מקובלים בענפים תחרותיים בענף המסחר של 2% , עבור שיעורי תשואה של ארבע חברות ליסינג ציבוריות (כ-2%), עבור שיעורי תשואה ממוצעים בענף מכירה קמעונית (כ-2.
2% ), עבור שיעורי תשואה של שלוש חברות ליסינג ציבוריות (כ -2.
3%), ועבור שיעורי תשואה ממוצעים בענף מסחר סיטוני (כ -3.
איגוד יבואני הרכב ציין בתשובה נוספת מדצמבר 2021 כי, לדעתו, מן הראוי להציג את נתון הרווחיות (ושיעורה) ליחידת רכב וכי הפער המוגדר כרווחיות "גבוהה" הוא בסכומים זניחים ליחידה.
| 661 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | התחרותיות בענף הרכב משרד מבקר המדינה מציין כי שיעור רווח לפני מס מהמחזור הוא יחס מקובל לחישוב שיעורי רווחיות ומאפשר לבצע השוואות של שיעורי רווחיות של יבואני הרכב הן בהשוואה לחברות הפועלות בענף הרכב (חברות הליסינג) והן בהשוואה לחברות אחרות הפועלות בענף המסחר.
כאמור, על פי עבודת הכלכלן הראשי, שיעור הרווח לפני מס מהמחזור הממוצע של 12 יבואני הרכב הישירים היה בשנים 2014 - 2017 כ-8.
1 מיליארדי ש"ח בשנה).
כלומר הפחתת מחירי הרכבים לרמות המקיימות שיעורי רווחיות של ענפים אחרים שנבדקו הייתה משאירה בידי יבואנים אלה רווח שנתי ממוצע לפני מס בסכומים שבין כ-0.
5 מיליארדי ש"ח לבין כ-1.
כלומר הפחתת ההפרש ברווחיות במונחים כספיים של כ-1.
6 מיליארדי מהרווח השנתי הממוצע בשנים 2014 - 2017 של כ-2.
1 מיליארדי ש"ח לפני מס (עקב הורדת מחירי הרכבים הנמכרים לצרכנים) הייתה משאירה בידי 12 היבואנים הישירים רווח שנתי ממוצע של כ-0.
5 מיליארד ש"ח לפני מס; והפחתת ההפרש ברווחיות במונחים כספיים של כ-0.
8 מיליארדי ש"ח מהרווח השנתי הממוצע (כ-2.
1 מיליארדי ש"ח בשנים2014 - 2017 כאמור) הייתה משאירה בידי היבואנים רווח שנתי ממוצע של כ-1.
3 מיליארד ש"ח לפני מס.
יצוין שבשנים 2006 - 2017 שיעור הרווח לפני מס מהמחזור של12 יבואני הרכב הישירים גם היה כ-8.
כאמור לעיל, חישוב הפרש הרווחיות במונחים כספיים באמצעות אובדן עודף הצרכן אינו כולל את אובדן עודף הצרכן עקב ביקוש נמוך יותר לכלי רכב ברמות מחיר גבוהות של ענף המאופיין בבעיות ברמת התחרותיות.
לכן ההפחתה השנתית הממוצעת בעודף הצרכן יכולה להיות אף גבוהה יותר.
בחינת המשמעות הכלכלית של רווחיות גבוהה בענף הרכב בהשוואה לענפים אחרים שנבדקו העלתה כי בהתאם למודל לחישוב ההפרש ברווחיות במונחים כספיים, בענף הרכב בשנים 2014 - 2017 נגרמהלכאורה הפחתה של עודף הצרכן בסכום שנתי שבין 0.
8 מיליארד ש"ח בקירוב ל-1.
6 מיליארד ש"ח בקירוב87, וכי הגם שמשרד התחבורה פעל בשנים האחרונות להגברת התחרותיות בענף באמצעות קידום חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב שנחקק בשנת 2016, במועד עריכת הביקורתטרם הביאו תוצאות הצעדים לידי שיפור ברמת התחרותיות בענף.
מומלץ כי רשות התחרות ומשרד התחבורה יבחנו דרכים נוספו להגברת התחרותיות בענף יבוא כלי הרכב.
87 חושב מרווח לפני מס בשנים 2014 - 2017 של12 יבואני הרווח הישירים (בממוצע כ-2.
1 )מיליארדי ש"ח בשנה ובהתבסס על פערי רווחיות בין רווחיותם הממוצעת בשנים 2014 - 2017 (שיעור רווח לפני מס מהמחזור) של12 יבואני הרכב הישירים לרווחיות הממוצעת בענפים האחרים שנבדקו (כ-2% עד כ-3.
| 662 | התחרותיות בענף הרכב שער שני – תחרותיות בקטגוריות המקובלות של כלי הרכב ופרסום רמת התחרותיות בענף .
ניתוח רמת התחרותיות בקטגוריות המקובלות של כלי הרכב בענף יבוא הרכב הפרטי .
בדוח פנימי של רשות התחרות משנת 2012, שהוכן בעקבות פרסומם של דוח הוועדה להגברת התחרותיות בענף הרכב ודוח הצוות הבין-משרדי, צוין כי: "הפעילות בענף הרכב מחולקת על - ידי השחקנים הפועלים בו למקטעים (סגמנטים) שונים, כאשר כלי רכב החולקים ייעוד וצבר של מאפיינים מסויימים (כגון ממדים, מספר נוסעים, נפח מנוע), יימצאו ככלל, באותו מקטע.
בין המקטעים השונים ניתן למנות את מקטעי הרכב המשפחתי, רכב המנהלים, רכב הסופר-מיני, רכב השטח, רכב הספורט, רכב לשימוש מסחרי קל או לשימוש מסחרי כבד וכן הלאה.
ככלל, כל אחד מהמקטעים הנ"ל מהווה זירת תחרות בין כלי הרכב המשויכים לו, דהיינו, כלי רכב המשויך למקטע מסוים בדרך כלל ייחשב כמתחרה של כלי הרכב המשויכים לאותו מקטע, אם כי לעיתים כלי רכב ממקטע מסוים עשוי להוות חלופה עבור צרכנים מסוימים לכלי רכב ממקטע אחר.
קיים בידול ניכר גם בין כלי הרכב המשויכים לאותו מקטע.
חלוקת הענף למקטעים שונים תמפה בקירוב את מבנה התחרות בענף הרכב; ואולם, במקרים המתאימים, אין לשלול קיומה של תחרות בין כלי רכב אף אם משויכים הם למקטעים שונים, ממש כמו שאין לשלול היעדרה של תחרות בין כלי רכב המשויכים לאותו מקטע.
למען הסר ספק יובהר כי אין בשימוש כאן בחלוקה המקובלת בענף הרכב למקטעים כדי להוות תחליף לתהליכי הגדרות שווקים הנערכים על-ידי הרשות בכפוף ולצורך בחינה של שאלה תחרותית נתונה".
בדוח הפנימי של רשות התחרות משנת 2012 נותחה התחרות88 בקרב מקטעי הרכב האלה: הרכב המשפחתי, הסופר-מיני והמיני , תוך הבחנה בין מכירות ללקוחות פרטיים ובין מכירות ללקוחות מוסדיים (חברות ליסינג, חברות השכרה וחברות בעלות ציי רכב).
הבדיקה בוצעה לגבי נתונים לשנים 2008 - 2011, :ותוצאות הבדיקה העלו(א) במקטע הרכב המשפחתי: המקטע מאופיין בריכוזיות נמוכה יחסית ובמספר מתחרים לא מבוטל.
עם זאת לחלק מהיבואנים כוח לגבות מהלקוחות הפרטיים מחירים הגבוהים במידה ניכרת מהמחירים שהם גובים מהלקוחות המוסדיים; (ב) במקטע הרכב הסופר-מיני: המקטע אינו מאופיין בריכוזיות רבה מבחינת מבנה השוק, אם כי הריכוזיות במקטע זה במידה מסוימת רבה יותר מאשר במקטע המכוניות המשפחתיות.
למרות הריכוזיות הנמוכה יחסית, חלק מהיבואנים יכולים לגבות מלקוחות פרטיים .
88 על פי מסמכים ונתונים שאספה רשות ההגבלים דאז (רשות התחרות היום) משחקנים שונים הפועלים בענף, ובהם חברות העוסקות ביבוא רכב, איגוד יבואני הרכב, חברות העוסקות בהחכרת רכב (ובכלל זה חברות ליסינג), וכן משיחות ומפגישות שקיימה הרשות עם בעלי תפקידים בחברות יבוא הרכב וחברות הליסינג ועם גורמים שונים בממשלה העוסקים באסדרת היבטים שונים של ענף הרכב.
| 663 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | התחרותיות בענף הרכב מחירים גבוהים בהרבה מאשר מלקוחות מוסדיים; (ג) במקטע מכוניות המיני: אומנם פועלים יבואנים מעטים, ואולם מסתמנת מגמת ביזור במקטע, קיימת דינמיות בנתחים של היבואנים מכלל הפעילות במקטע, ויבואנים חדשים נכנסו לפעילות במקטע.
משרד מבקר המדינה בדק גם את רמת התחרותיות בקטגוריות המקובלות של סוגי הרכב הפרטי.
בהיעדר הגדרת שוק רלוונטי לקטגוריות כלי רכב על ידי רשות התחרות, הקטגוריות שנבדקו הן: (א) מכוניות שבעה מושבים; (ב) מכוניות יוקרה; (ג) מכוניות מנהלים; (ד) מכוניות פנאי; (ה) מכוניות קטנות; (ו) מכוניות מסחריות קטנות; (ז) מכוניות משפחתיות; (ח) מכוניות ספורט.
חלק מהקטגוריות כוללות קטגוריות משנה שאוחדו לקטגוריה ראשית, למשל קטגוריית המכוניות של שבעה מושבים כוללת את כל כלי הרכב שבהם שישה עד תשעה מושבים; כלי הרכב הקטנים כוללים כלי רכב בקטגוריה "מיני" ו"סופר-מיני"; קטגוריית מכוניות היוקרה כוללת את כל כלי הרכב מכל הקטגוריות שמחיר המחירון שלהם כולל מע"ם הוא 300,000 ש"ח ויותר, אשר עליהם מוטל מס יוקרה (לכן כלי הרכב בקטגוריות האחרות הם כלי רכב שמחיר המחירון שלהם הוא עד 300,000 ש"ח); כלי רכב מסחריים קטנים כוללים כלי רכב שבהם חמישה מושבים המשמשים גם להסעת נוסעים.
5 מיליון כלי רכב פרטיים ששוחררו מהמכס בשנים 2014 - 2019 על ידי 15 יבואנים ישירים (ובהם חברות ליסינג שייבאו כלי רכב ביבוא ישיר) ושלושה יבואנים עקיפים גדולים יחסית.
נתח השוק של 18 יבואנים אלה מכלל הרכבים שנרשמו לתנועה בתקופה זוהיה כ-97.
כלי הרכב שנבדקו הם כלי רכב פרטי נוסעים (סיווג 112)89 ורכב פרטי נוסעים פתוח (סיווג 113 ).
סיווג כלי הרכב לקטגוריות הסתמך על הפרסומים במרשתת של אתרי כלי רכב נפוצים המסווגים את הדגמים השונים לקטגוריות, על אתרי המרשתת של היבואנים ועל מאגר הנתונים של משרד התחבורה הכולל נתונים על מספר המושבים בכל רכב (לסיווג כלי הרכב בקטגוריה של מכונית שבעה מושבים) ולסינון כלי רכב בקטגוריית המסחריות (כלי רכב שבהם שני מושבים ושלושה מושבים).
התפלגות כלי הרכב לפי קטגוריות בשנים 2014 - 2019 מוצגת בתרשים 14 .
89 כאמור, בקטגוריה זו נכללים גם כלי רכב מסחריים קטנים.
מתוך קטגוריה זו נגרעו כלי רכב מסחריים שבהם שני מושבים ושלושה מושבים כדי למקד את הניתוח בכלי רכב המשמשים להסעת נוסעים.
יצוין כי יש כלי רכב מסחריים קטנים מאותם דגמים גם במאגר הנתונים בסיווג "מרכב אחוד-מסחרי סיווג 341 ".
כלי רכב אלה לא הובאו בחשבון בבדיקה.
| 664 | התחרותיות בענף הרכב תרשים 14: ,*התפלגות כלי הרכב לפי קטגוריות 2014 - 2019 .
על פי נתוני רשות המיסים ומשרד התחבורה, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* הנתונים בראש התרשים מתייחסים לקטגוריית רכבי ספורט.
מתרשים 14 עולה כי קטגוריית הרכב השכיחה ביותר היא מכונית הפנאי - כ-40% מכלי הרכב בשוק בשנת 2019 .
אחוז כלי הרכב המשתייכים לקטגוריה זו גדל בעקיבות, מ-15% בשנת 2014 עד 40% בשנת 2019 .
קטגוריית הרכב השנייה בגודלה היא כלי הרכב המשפחתיים - כ-28% מכלי הרכב בשוק בשנת 2019 .
קטגוריה זו הייתה הגדולה ביותר עד 2017 ,ומאז 2014 הולך משקלה וקטן ואת מקומה תופסות מכוניות הפנאי.
הקטגוריות הבאות הן מכוניות קטנות - נתח שוק של כ-19% בשנת 2019 , מכוניות שבעה מושבים - כ-7% מהשוק, מכוניות יוקרה- כ-4% , מכוניות מנהלים- כ-2% , מכוניות מסחריות קטנות - כ-1%, ומכוניות ספורט- נתח שוק של כ-0.
חלק זה כוללשני סעיפי משנה לפי סוגי ניתוחים מרכזיים90 : .
90 הניתוח לא כלל הבחנה בין כלי רכב שנמכרו לאנשים פרטיים ובין כלי רכב שנמכרו לחברות ולחברות ליסינג.
הבחנה כזאת צפויה להביא להיווצרות הבדלים במדדי הריכוזיות בקטגוריות כלי הרכב השונות בין לקוחות פרטיים לבין .
| 665 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | התחרותיות בענף הרכב בדיקת מידת הריכוזיות בענף והשינויים בה על פני זמן ובקטגוריות המקובלות של כלי הרכב הפרטיים באמצעות מדדי ריכוזיות מקובלים.
ניתוח השינויים במחיר המחירון הממוצע ובעלות הגולמית הממוצעת בענף ובקטגוריות המקובלות של כלי הרכב.
רמת הריכוזיות בקטגוריות השונות של כלי הרכב .
בינואר 2011 פרסמה רשות התחרות(רשות ההגבלים דאז ) את גילוי דעת 1/11 בעניין הנחיות לניתוח תחרותי של מיזוגים אופקיים91 (להלן- גילוי דעת 1/11 ).
בפרק העוסק במדידת רמת הריכוזיות צוין כי הריכוזיות בשוק הרלוונטי והשינוי בה נמדדים לפי נתחי השוק שהיו המתחרים מחזיקים אלמלא המיזוג, ואלו שהם צפויים להחזיק בהם מייד לאחריו.
בגילוי הדעת צוין כי: "לעיתים קרובות רמת ריכוזיות גבוהה של השוק כתוצאה מהמיזוג צפויה ליצור השפעות אנטי תחרותיות בשוק הרלוונטי.
הן התיאוריה הכלכלית והן ניסיון החיים מלמדים כי במקרים רבים קיים מתאם בין רמת הריכוזיות לבין היכולת להפעיל כוח שוק[92] .
עם זאת, גידול בריכוזיות כאשר הוא עומד בפני עצמו אינו מהווה מדד מדויק מספיק כדי להעריך את עוצמת החשש התחרותי שמקים מיזוג ספציפי".
הריכוזיות בשוק נמדדת באמצעות מדד הרפינדל-הירשמן (Herfindahl -Hirschman Index - HHI) , או מדד יחס הריכוזיות (Concen tration Ratio - CR) .
בגילוי דעת1/11 ציינה הרשות כי: "שוק רלוונטי מוגדר על ידי קבוצת המוצרים המצומצמת ביותר, באזור גיאוגרפי, עבורה תגובות הלקוחות, ורק הן כשלעצמן, לא תמנענה הפעלתו של כוח שוק.
בפירוט רב יותר נאמר כי השוק הרלוונטי כולל את קבוצת המוצרים הקטנה ביותר עבורה סביר שספק יחיד השולט כיום, וישלוט בעתיד, בכלל אספקתם לאזורים גיאוגרפיים מסויימים, יגדיל את רווחיו אם יקבע לפחות עבור אחד מאותם מוצרים תנאי אספקה (ובניהם מחיר, כמות, איכות, מגוון, מועד, קצב פיתוח ועוד), נחותים מאלו הצפויים לשרור בשוק אלמלא המיזוג".
ניתוח רמת הריכוזיות בקטגוריות השונות של כלי הרכב ובענף כולו נעשה בדוח הביקורת באמצעות ארבעה מדדי ריכוזיות: (א) מדד CR4 ו-(ב) מדד CR1 , המודדים שניהם את נתח השוק המצרפי של ארבעת יבואני כלי הרכב הגדולים ואת נתח השוק של היבואן הגדול ביותר בהתאמה; (ג) בדיקת מידת הריכוזיות והשינויים בה על פני זמן בענף ובקטגוריות המקובלות של כלי הרכב הפרטיים באמצעות מדד הרפינדל-הירשמן (Herfindahl -Hirschman Index - HHI) ( ;ד) פירוק מדד HHI לשני חלקיו המרכזיים (מספר היבואנים והשונות בין היבואנים) וניתוח מרכיבי המדד והשינויים בהם על פני זמן בענף ובקטגוריות המקובלות של כלי הרכב הפ רטיים; שלושת המדדים הראשונים מקובלים ושכיחים בבדיקת ריכוזיות ענפית, והמדד הרביעי מורכב יותר.
מדדי ריכוזיות בודקים משתני תפוקה שונים כגון כמות פיזית (לדוגמה מספר כלי רכב) או נתונים כספיים כגון נתוני מחזור .
אולם כפי שיוצג להלן, גם בחינת המדדים לריכוזיות כפי שבוצעה העלתה הבדלים ברמת הריכוזיות בין קטגוריות כלי הרכב השונות.
91 גילוי דעת 1/11 של הממונה על הגבלים עסקיים "הנחיות לניתוח תחרותי של מיזוגים אופקיים" ( 23.
) 92 בגילוי הדעת נכתב כי כוח שוק במובנו הרחב קשור ליכולת ולכדאיות הכלכלית לקביעת תנאי אספקה עבור מוצר מסוים (ובהם מחיר, כמות, איכות, מגוון, מועד וקצב פיתוח) ירודים מאלה שהיו שוררים בשוק תחרותי.
בהיבט קביעת המחירים, כוח שוק הוא "הכוח להקטין תפוקה או להעלות מחיר מעבר לעלות השולית תוך גריפת רווח ללא איום תחרותי משמעותי שימנע זאת".
| 666 | התחרותיות בענף הרכב פעילות.
בדוח זה נבדקה הריכוזיות של יבואני הרכב ביבוא כלי רכב פרטי לפי מספר כלי הרכב.
להלן בוצעה בחינת קיומו של כוח שוק משמעותי בקטגוריות המקובלות של כלי הרכב באמצעות מדדים לבחינת שינויים בנתחי השוק של היבואנים הגדולים.
מדד CR4 - נתח השוק של ארבעת היבואנים הגדולים .
מדד CR4 מאפשר לבדוקאת הריכוזיות בנתח השוק (Concentration Ratio) של ארבעת היבואנים הגדולים בענף.
מדד CR4 לקטגוריות הרכב השונות בשנים2014 - 2019 מוצג בלוח11 להלן ובתרשים15 עבור שנת 2019.
לוח11: מדדCR4 ,לפי קטגוריות של כלי רכב פרטיים 2014 - 2019 .
הקטגוריה 2014 2015 2016 2017 2018 2019 .
מכוניות שבעהמושבים 76% 75% 87% 79% 76% 83% .
מכוניותיוקרה 77% 78% 80% 72% 68% 65% .
מכוניותמנהלים 69% 69% 76% 80% 78% 70% .
מכוניותפנאי 57% 65% 65% 62% 60% 62% .
מכוניותקטנות 59% 69% 64% 60% 62% 69% .
מכוניותמסחריות 100% 100% 100% 100% 100% 100% .
מכוניותמשפחתיות 68% 74% 69% 73% 72% 84% .
מכוניותספורט 88% 85% 96% 100% 99% 100% .
סה"כ כלי רכב 56% 63% 59% 60% 62% 67% .
| 667 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | התחרותיות בענף הרכב תרשים 15: מדדCR4 ,לפי קטגוריות של כלי רכב פרטיים 2019 .
לוח 11 ותרשים15 מלמדים שבכל קטגוריות כלי הרכב הפרטיים ובכל השנים2014 - 2019 הייתה בענף ריכוזיות הגבוהה מ-%60 לפי מדדCR4 .
בשנת2019 החזיקו ארבעה יבואנים גדולים בכל קטגוריה93 כ-%100 מנתח השוק שלהמכוניות המסחריות הקטנות ושל מכוניות הס פורט, כ-84% מנתח השוק שלכלי הרכב המשפחתיים, כ -83% מנתח השוק שלמכוניות שבעה מושבים, כ-70% ממכוניות ה מנהלים, כ-69% מהמכוניות ה קטנות, כ-65% ממכוניות ה יוקרה וכ- 62% ממכוניות ה פנאי.
בשנה זו החזיקו ארבעת היבואנים הגדולים כ-67% מנתח השוק של כל כלי הרכב הפרטיים.
עוד עולה מלוח 11 כי משנת2014 נרשם גידול בנתח השוק של ארבעת היבואנים הגדולים מ- 56% בקירוב בשנת 2014 ל-67% בקירוב ב-2019 .
קטגוריות הרכב שבהן גדל נתח השוק של ארבעת יבואני הרכב הגדולים בשיעור גדול יחסית הם: מכוניות שבעה מושבים - מכ-76% בשנת 2014 לכ-83% בשנת 2019 , מכוניות קטנות- מכ-59% בשנת 2014 לכ-69% בשנת 2019 , מכוניות ספורט - מכ-88% בשנת 2014 לכ-100% בשנת 2019, ובמכוניות המשפחתיות נרשם הגידול הגדול ביותר: מכ-68% בשנת 2014 לכ-84% בשנת 2019 (גידול של כ-16 .
)נקודות האחוז למעשה, פרט לקטגוריית מכוניות היוקרה, בכל הקטגוריות נרשם גידול בנתח השוק של ארבעת יבואני הרכב הגדולים בשנים 2014 עד 2019.
ארבעה יבואנים גדולים בכל קטגוריה ולאו דווקא אותם יבואנים .
| 668 | התחרותיות בענף הרכב ב.
מדד CR1 - נתח השוק שלהיבואן הגדול ביותר .
פרק ד' לחוק התחרות הכלכלית עוסק במונופולין ומגדיר בין היתר מיהו בעל מונופולין על פי חוק התחרות - אדם שחלקו בכלל האספקה של נכסים או בכלל רכישתם, בכלל מתן שירותים או בכלל רכישתם, עולה על 50%; או אדם המחזיק כוח שוק משמעותי יחסית לאספקת נכסים או רכישתם, או יחסית למתן שירותים או לרכישתם.
פרק ד' 1 לחוק התחרותהכלכלית עוסק ב"קבוצת ריכוז", כהגדרתן בחוק התחרות.
מדובר בקבוצות ריכוזיות שלהן "כוח שוק" משמעותי (של יותר מ-50% מכלל אספקת הנכסים או מכלל מתן השירותים או מכלל רכישתם) שהן "קבוצת ריכוז" לפי קביעת הממונה על התחרות, ולגביהן נקבעו בחוק זה הוראות להסדרת פעולותיהן, אשר נועדו למנוע פגיעה או חשש לפגיעה משמעותית בציבור או בתחרות בעסקים בין חברי הקבוצה או בענף שבו הם פועלים, או כדי להגביר באופן משמעותי את התחרות בין חברי הקבוצה או בענף או ליצור תנאים להגברה משמעותית של התחרות בענף.
במסגרת זו רשאי הממונה על התחרות, בין השאר, להורות על הסרתם או צמצומם של חסמי כניסה או מעבר בענף, שהם תוצאה של מעשה או מחדל של מי מחברי הקבוצה.
מדד CR1 מאפשר לבדוק ריכוזיות בנתחהשוק (Concentration Ratio) של היבואן הגדול בענף ולבחון אם קיים מונופול בענף בכפוף להגדרת שוק רלוונטי.
מדד CR1 לקטגוריות הרכב השונות בשנים2014 - 2019 מוצג בלוח12 להלן ותרשים16 מציג את המדד עבור שנת 2019.
| 669 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | התחרותיות בענף הרכב לוח 12: מדדCR1 ,לפי קטגוריות כלי רכב פרטיים 2014 - 2019 .
מושבים 38% 42% 46% 35% 27% 32% .
מכוניות יוקרה 21% 23% 23% 27% 19% 22% .
מכוניות מנהלים 22% 25% 25% 46% 35% 32% .
מכוניות פנאי 19% 24% 21% 18% 21% 23% .
מכוניות קטנות 23% 22% 19% 21% 18% 29% .
מכוניות מסחריות 51% 73% 55% 69% 70% 61% .
מכוניות משפחתיות 22% 27% 22% 24% 26% 30% .
מכוניות ספורט 40% 42% 62% 61% 62% 55% .
סה"כ כלי רכב 20% 22% 21% 18% 20% 23% .
| 670 | התחרותיות בענף הרכב תרשים 16 : מדדCR1 ,לפי קטגוריות כלי רכב פרטיים 2019 .
כאמור, הבדיקה של משרד מבקר המדינה כללה 18 יבואני רכב (15 יבואנים ישירים, לרבות חברות ליסינג שייבאו כלי רכב ביבוא ישיר ושלושה יבואנים עקיפים).
לא כל היבואנים ייבאו כלי רכב מכל הקטגוריות.
לוח 12 ותרשים16 מראיםשבכל קטגוריות כלי הרכב הפרטי ים ובכל השנים 2014 - 2019 שררה בענף ריכוזיות גבוהה יחסית לפי מדד CR1 למרות ריבוי יבואני כלי הרכב.
בשנת 2019 החזיקהיבואן הגדול ביותר בכל קטגוריה 94 כ-%61 מהמכוניות המסחריות הקטנות, כ-55% מנתח השוק שלמכוניות ה ספורט, כ-32% ממכוניות המנהלים וממכוניות שבעה מושבים, כ-30% מהמכוניות המשפחתיות, כ-29% מהמכוניות הקטנות, כ-23% ממכוניות הפנאי וכ-%22 ממכוניות ה יוקרה95 .
בשנה זוהחזיק היבואן הגדול ביותר כ-%23 מנתח השוק של כל כלי הרכב הפרטיים.
עוד עולה מלוח 12 כי משנת2014 נרשם גידול בנתח השוק של היבואן הגדול מכ-20% בשנת 2014 לכ-23% בשנת 2019 .
קטגוריות הרכב שבהן גדל נתח השוק של היבואן הגדול ביותר בשיעור גדול יחסית הן: מכוניות המנהלים מכ -22% בשנת 2014 לכ-32% בשנת 2019 , מכוניות מסחריות מכ-51% בשנת2014 לכ-61% בשנת2019 , מכוניות הפנאי מכ-19% בשנת 2014 לכ-23% בשנת 2019 , המכוניות הקטנות מכ-23% בשנת 2014 לכ-29% בשנת 2019 , המכוניות המשפחתיות מכ-22% בשנת 2014 לכ-30% בשנת 2019 , ומכוניות ספורט שבהן נרשם הגידול הגדול ביותר: מכ-40% בשנת 2014 לכ-55% בשנת 2019 (גידול של כ-15 נקודות אחוז).
למעשה, בכל הקטגוריות למעט הקטגוריה של מכוניות שבעה מושבים נרשם גידול בנתח השוק של היבואן הגדול ביותר בשנים 2014 עד 2019.
94 לאו דווקא אותו יבואן בכל קטגוריה.
אין מדובר בהכרח באותו יבואן בכל קטגוריה .
| 671 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | התחרותיות בענף הרכב לוח 12 מלמד עוד כי בכל השנים משנת 2014 עדשנת 2019 החזיק יבואן אחד בנתח שוק של 50% מכלי הרכב המסחריים הקטנים , וכי בכל אחת מהשנים 2016 עד2019 החזיק יבואן אחד בנתח שוק של יותר מ-50% ממכוניות הספורט.
כאמור, לפי חוק התחרות ניתן היה, לכאורה, להגדיר את היבואנים בקטגוריות אלה בשנים שצוינו כמונופול בכפוף להגדרת שוק רלוונטי.
במכוניות שבעה מושבים בשנת 2016 ובמכוניות מנהלים בשנת 2017 עמדנתח השוק של היבואן הגדול ביותר על כ-46% מכלי הרכב בקטגוריה, נתח שוק הקרוב לשיעור שהיה מאפשר להכריז עליהם כמונופול בכפוף להגדרת שוק רלוונטי.
מדד הרפינדל-הירשמן (Herfindahl -Hirschman Index - HHI) .
כאמור, מדדי CR4 ו-CR1 מאפשרים לנתח את רמת הריכוזיות בשוק לפי נתח השוק של ארבעת היבואנים הגדולים ושל היבואן הגדול בכל קטגוריה.
יתרונם של מדדים אלה הוא בפשטותם, אולם חסרונם הוא שאין הם מאפשרים לנתח את הריכוזיות הפנימית בקרב ארבעת היבואנים הגדולים ואת הריכוזיות הפנימית בקרב כל היבואנים בשוק.
מדד הרפינדל-הירשמן (להלן מדד HHI ) מקובל לשם ניתוח ריכוזיות: הוא מאפשר לנתח את הריכוזיות הפנימית בקרב כל היבואנים בשוק ומספק סַ מָּ ן לרמת התחרות בו.