HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במקרים שמדובר בשירותי ם חברתיים רפואיים הנוגעים לאוכלוסייה ניכרת, בתחומים אשר חלה על המדינה חובה לספקם וכל עוד נותן השירותים - הספק נהנה מפטור ממכרז מאחר שהוא מעין בלעדי באותו תחום, יש להגביר את הבקרה עליו.
בנוסף ראוי שמשרדי הממשלה המתקשרים בתנאים אלו ישקלו לחייב את הספק בהסכם עמם, שפעילותו בנדון תועמד לביקורת המדינה; ועל כך גם על היועץ המשפטי לממשלה ועל החשב הכללי במשרד האוצר לתת את דעתם.
מלבד זה, עולה לכאורה שהאגודה היא גוף עסקי לכל דבר לאספקת כוח אדם ולאספקת שירותים, ועל כן על רשות המסים לבחון אם פעילויות האגודה הן פעולות עסקיות על כל המשתמע מכך מפקודת המסים.
מן הראוי שהמשרד יקבל את אישור נציבות שירות המדינה לפעילותם של עובדיו הנושאים בתפקידים בכירים באגודה.
היקף כוח האדם הרפואי והסיעודי ורמת הכשרתו הם מרכיב מרכזי בתפעול מערכת הבריאות.
רמתם המקצועית של הרופאים, האחיות ושאר העוסקים במקצועות הבריאות 27 היא נדבך מרכז י בתפקודה היעיל של מערכת הבריאות.
משרד הבריאות אמון על תכנון ארוך טווח של כוח האדם במקצועות הבריאות בישראל.
עלויות כוח האדם במקצועות הבריאות הן חלק ניכר מההוצאות הכספיות של מערכת הבריאות.
על פי נתוני משרד הבריאות, הוצאות השכר של כוח האדם המקצועי במערכת זו הם כ-%60 מההוצאה הלאומית לבריאות28 .
לכוח האדם הרפואי והסיעודי החדש בישראל יש כמה מקורות.
עם כוח אדם זה נמנים בעיקר בוגרי בתי הספר לרפואה ובתי ספר לאחיות.
מלבדם נמנים עמו בעלי הכשרה רפואית מחו"ל, ובהם עולים חדשים.
העלייה ממדינות חבר העמים הייתה בכל שנות התשעים של המאה העשרים מקור נכבד למילוי הצורך בכוח אדם רפואי וסיעודי, אולם מראשית שנות האלפיים, עקב הידלדלות ה של העלייה לישראל, פחתו במידה ניכרת המקורות החיצוניים הזמינים לתוספת כוח אדם זה, ונוצר חלל שאמור להתמלא ממקורות פנימיים.
ועדות של משרד הבריאות והמועצה להשכלה גבוהה קבעו בשנים 2002 ו- 2007 כי בכוח אדם סיעודי ובכוח אדם במקצועות הדימות29 יש מחסור, ומסתמן מחסור .
27 רופאי שיניים, מרפאים בעיסוק, קלינאי תקשורת, פסיכולוגים, פיזיותרפיסטים, טכנאי רנטגן, דיאטנים, רוקחים, אופטומטריסטים ועובדי מעבדה.
28 ההוצאה הלאומית לבריאות לשנת 2007 הייתה53 .
מיליארד ש"ח 364 דוח שנתי59ב .
במספרם הכולל של הרופאים.
כפי שיוצג בהמשך הדוח, וכפי שקבע משרד הבריאות בשנת 2008 , מקצועות כמו הרדמה, טיפול נמרץ לסוגיו, נאונטולוגיה30 וגריאטריה כבר מצויים במצוקה 31 , ובמקצועות פתולוגיה, כירורגיה כללית, רפואה פנימית ורפואת המשפחה יש חשש שמא תתפתח בהם מצוקה32 .
הרופאים והאחיות הם כ -60% מכלל המועסקים במקצועות הבריאות במערכת הבריאות.
על פי נתוני משרד הבריאות לשנת 200733 מספר הרופאים שהיו רשומים במשרד באותה השנה ה יה 32,687 , ומספר האחיות הרשומות היה 54,899 - 76% .
מהן מוסמכות בחודשים מרס-יולי 2008 בדק משרד מבקר המדינה את הפעולות שעשה משרד הבריאות כדי לפתור את בעיית המחסור ברופאים ובאחיות (להלן - הביקורת הנוכחית).
בכלל זה נבדקו מצאי כוח האדם של הרופאים והאחיות, הצרכים העתידיים בהם, המצוקה ברופאים במקצועות מסוימים, כוח האדם הרפואי והסיעודי בפריפריה ואופן תכנון כוח האדם במקצועות הבריאות.
הבדיקה נעשתה במשרד הבריאות ובקופת החולים של שירותי בריאות כללית (להלן - הכללית).
כמו כן נעשו בירורים במשרד האוצר - באגף תקציבים ובאגף ה ממונה על השכר והסכמי העבודה, בנציבות שירות המדינה (להלן - נש"מ) ובמועצה להשכלה גבוהה (להלן - מל"ג).
בירורי השלמה נעשו בהסתדרות הרפואית בישראל (להלן - הר"י) ובכמה איגודי רופאים מקצועיים34.
בביקורת הנוכחית שעשה משרד מבקר המדינה בדבר המחסור המסתמן בכוח האדם הרפואי והסיעודי הוא נעזר בכמה מקורות 35 , ובהם: דוחות שהגישו ועדות של משרד הבריאות והמועצה להשכלה גבוהה36 ; כנס ים המלח התשיעי, שהתקיים ביוני 2008 "ועסק בנושא "משאבי אנוש במקצועות הבריאות 37 (להלן- כנס ים המלח); דוח של משרד הבריאות על כוח אדם במקצועות הבריאות; מחק ר של משרד הבריאות בנושא הרופא בקהילה 38 ; מחקר של מכון ברוקדייל בנושא .
29 הפקת דמות באמצעים אקוסטיים (גלים על-שמעיים), אלקטרוניים ותרמיים.
ברפואה משמש הדימות לצורך אבחון, למשל: רנטגן, רפואה גרעינית, טומוגרפיה ממוחשבת ודימות מגנטי (CT ,US , MRI.
) 30 נאונטולוגיה היא מומחיות-על ברפואת ילדים לטיפול בפגים .
31 ,עוד קבע משרד הבריאות כי גם מקצועות רפואה שיקומית, פסיכיאטריה של הילד התפתחות הילד ונוירולוגיה של ילדים מצויים במצוקה.
32 על פי מסמכי האיגודים הרפואיים המקצועיים וכן על פי מחקרים, כבר יש מצוקת כוח אדם המקצועות אלה וכן ברדיולוגיה וברפואת ילדים.
33 כוח אדם במקצועות הבריאות 2007 , משרד הבריאות, אלול התשס"ח, ספטמבר 2008.
34 הרדמה, טיפול נמרץ ילדים, רפואת יילודים - תינוקות ופגים, רפואה פנימית וגריאטריה, כירורגיה, רפואת ילדים, דימות, פתולוגיה ורפואת משפחה.
35 מדובר במיטב המקורות שעומדים לרשות משרד הבריאות.
עם זאת יש לציין כי בישראל, כמו במדינות אחרות בעולם המערבי, יש קושי לאמוד את הצרכים בכוח אדם רפואי וסיעודי בדיוק רב.
36 "ועדה לבדיקת כוח אדם רפואי וסיעודי במערכת הבריאות" (ועדת בן נון); "ועדה לבדיקת הצרכים העתידיים ברופאים" (ועדת פזי); "ועדה לבחינת הצורך בהקמת בית ספר לרפואה נוסף בישראל" (ועדת יונתן הלוי).
37 כנס שקיים המכון הלאומי לחקר שירותי בריאות ומדיניות בריאות, שהוא מוסד שמטרתו לקדם מחקר ולקבוע את מדיניות הבריאות בישראל, בעיקר בתחומי ארגון וניהול שירותי בריאות ומימון וכלכלה של שירותי בריאות.
38 ,הרופא בקהילה: מאפיינים סוציו דמוגרפיים ומקצועיים משרד הבריאות האגף לכלכלת בריאות, תחום תכנון סקרים והערכה, אוגוסט 2007.
מקצועות רפואיים במצוקה39 (להלן- מחקר ברוקדייל); מחקר בנושא כוח אדם של מרדימים בישראל; ומחקר שעסק בהערכת מספר הרופאים הגריאטריים.
משרד מבקר המדינה נעזר גם במסמכים של כמה איגודים רפואיים המצי גים את עמדותיהם ונתוניהם 40 .
הבדיקה היא בעיקרה סקירה ביקורתית ומטרתה להציג בפני מקבלי ההחלטות ובפני הציבור כולו את מצבו של כוח האדם הרפואי והסיעודי בישראל.
מצאי כוח אדם רפואי וסיעודי .
צרכים עתידיים - תמונת מצב בדבר המחסור המסתמן .
רופאים התמורות שחלו במשך השנים בביקוש לשירותי רפואה מבחינה איכותית וכמותית, ההתפתחויות הטכנולוגיות, הגידול שחל באוכלוסייה, הזדקנות האוכלוסייה והנטייה להתמקצע בהתמחויות -על41 במקצועות הרפואה, כל אלה הגבירו את הביקוש לרופאים, בעיקר לרופאים מומחים במקצועות מסוימים.
מנגד פחת כאמור מספר הרופאים העולים במידה ניכרת, ומספר הרופאים שהוכשרו בבתי הספר לרפואה בארץ עד סוף שנת 2005 נשאר פחות או יותר קבוע.
על כן נוצר צורך לבחון מחדש את היצע הרופאים הדרוש למערכת הבריאות ואת מדיניות הכשרת כוח האדם בה.
מנתוני משרד הבריאות עולה כי משנת 2000 הולך ויורד שיעור הרופאים שגילם עד 65 שנה: בשנת 2000 היה שיעור זה3.
71 לאלף נפש, ובשנת 2007 הוא ירד ל-3.
49 לאלף נפש, כלומר חל קיטון של של6% בשיעור הרופאים שגילם עד65 .
עם זאת, שיעור זה גבוה ביחס לשיעור הרופאים לאלף נפש בעולם המערבי - במדינות ה - OECD42 - שהוא בממוצע כ -2.
על פי תחזיות המשרד, שיעור זה צפוי לרדת עוד, ובשנת 2017 הוא יהיה2.
93 רופאים לאלף נפש, ובשנת 2020 הוא יהיה2.
76 רופאים לאלף נפש, כלומר צפוי קיטון של26% במצבת הרופאים שגילם עד65.
בחינת הצרכים בשל הירידה הצפויה בהיצע הרופאים ביקשו המל"ג ומ שרד הבריאות לבחון את הצרכים העתידיים ברופאים, כלהלן: .
39 ,נורית ניראל, רונית מצליח, שלמה בירקנפלד, יוחנן בן בסט מקצועות רפואיים במצוקה: מחקר גישוש, מרכז סמוקלר לחקר מדיניות הבריאות, מאיירס-ג'וינט-מכון ברוקדייל אייר התשס"ח, מאי 2008 40 משרד הבריאות חולק על עמדות ונתונים מסוימים של האיגודים הרפואיים.
41 ענפי רפואה שההתמחות ב הם מותנית בקבלת תואר מומחה במקצוע ראשי, למשל רופאי ילדים המתמחים בטיפול נמרץ ילדים.
42 Organisation for Economic Co -operation and Development - הארגון לשיתוף פעולה כלכלי ופיתוח, המאגד כ-30 .
מדינות 366 דוח שנתי59ב .
)(א בדצמבר 2000 מינה יו"ר הוועדה לתכנון ותקצוב (להלן - הוות"ת), שהיא ועדת משנה של המל"ג, "ועדה לבדיקת הצרכים העתידיים ברופאים" (להלן - ועדת פזי).
עם חבריה נמנו גם נציגים ממשרד הבריאות, ממשרד האוצר, מהכללית, מהאוניברסיטה העברית בירושלים וממכון ויצמן.
הוועדה התבקשה לקבוע את השיעור הרצוי של רופאים לאלף נפש ולנקוב במספר הרופאים שלדעתה יהיה בהם צורך עד שנת 2010 ועד 2020 , ועל פיו לנקוב במספר הרופאים שיש להכשיר בבתי הספר לרפואה בישראל.
בדוח שהגישה ועדת פזי ליו"ר הוות"ת באוקטובר 2002 היא קבעה כי נוכח הגידול שממשיך לחול באוכלוסייה ונוכח הירידה במספר הרופאים החדשים שייכנסו למערכת, שיעור הרופאים צפוי לרדת, ואם מספר הרישיונות החדשים המונפקים בכל שנה יהיה 550 , אזַי בשנת 2017 יהיה שיעור הרופאים 2.
הוועדה המליצה לפעול להגדלת מספר הרופאים שיוכשרו בפקולטות לרפואה של האוניברסיטאות בארץ מ-300 ב- 2002 לכ-600 כבר החל בשנת 2005 , דהיינו להגיע לכ-150 סטודנטים במחזור בכל אחד מארבעת מבתי הספר לרפואה.
(ב) נוכח המלצות ועדת פזי מינה בפברואר 2005 יו"ר הוות"ת "ועדה לבחינת הצורך בהקמת בית ספר לרפואה נוסף בישראל" (להלן - ועדת יונתן הלוי).
בוועדה השתתף נציג משרד הבריאות.
הוועדה התבקשה גם להמליץ על המקום שיוקם בו בית הספר.
בדוח שפורסם בפברואר 2007 קבעה ועדת יונתן הלוי שאכן יש להקים בית ספר נוסף לרפואה.
עוד קבעה הוועדה שיש להגדי ל את מספר הסטודנטים בבתי הספר הקיימים עד ל -600 למחזור.
הוועדה המליצה גם לבחון אם אפשר לאשר לפתוח תכניות לימודיות קדם -רפואה ( Pre-Med ) לבעלי תואר "בוגר במדעים", שיכינו את אותם הבוגרים לתכנית לימודים ארבע-שנתית לקראת תואר "דוקטור ברפואה".
(ג) נוכח המלצת ועדת יונתן הלוי החליטה המל"ג בנובמבר 2007 לפעול להקמת בית ספר חדש לרפואה באוניברסיטת מחקר בישראל.
הוחלט שבית הספר יוקם בגליל וי תוקצב בידי הו ות"ת.
באוגוסט 2008 העבירה המל"ג לנשיאי האוניברסיטאות "קול קורא" להקמתו וביקשה את תגובתם.
מנתוני המל"ג עלה כי מספרם של הסט ודנטים שהחלו ללמוד רפואה בשנת הלימודים התשס"ח ( 2007 -2008 ) היה370 ( .
לעומת זאת, בשנת הלימודים התשנ"ח 1997 -1998 ) מספרם היה 308 .
עוד עלה בביקורת כי התכנית ללימודי קדם -רפואה אושרה, ובשנת הלימודים התשס"ט ( 2008 -2009 ) החלו ללמוד בה כ-60 .
סטודנטים בתשובתו למשרד מ בקר המדינה מנובמבר 2008 מסר הממונה על תחום האוניברסיטאות במל"ג כי עדיין אי -אפשר להגדיל את מספר הסטודנטים ל -600 בשנה, וזאת משום שהדבר מותנה- לפי תחשיב שעשה המל"ג - בתוספת תקציב של כ -55 ( מיליון ש"ח משנת הלימודים התשס"ט 2008 -2009 ,) ואילך.
כמו כן מכיוון שהדבר מותנה גם בתוספת תקציב לשדרוג התשתיות (כיתות ומעבדות) בבתי הספר לרפואה שכבר קיימים וכן בהקצאת מיטות להכשרת סטודנטים בבתי החולים, החליטה הוות"ת בפברואר 2008 להקצות לאוניברסיטאות28 מיליון ש"ח באופן חד-פעמי, ונקבעו הקריטריונים לחלוקת הסכום בין האוניברסיטאות.
בביקורת הועלה כי בפברואר 2008 , במהלך הדיונים על ההסכם הרב - שנתי עם משרד האוצר, העלו המל"ג והוות"ת את נושא הגדלת התקציב משרד הבריאות 367 .
למימון תוספת הסטודנטים, אך עד נובמבר 2008 ,, מועד סיכום הביקורת לא קבע משרד האוצר תקציב לנושא.
בדצמבר 2006 מינה מנכ"ל משרד הבריאות "ועדה לבדיקת כוח אדם רפואי וסיעודי במערכת הבריאות" (להלן - ועדת בן נון).
על פי כתב המינוי, תפקיד הוועדה היה למפות את כוח האדם הרפואי, את כוח האדם הסיעודי ואת כוח האדם בשאר מקצועות הבריאות שבמערכת הבריאות - ולהשוותו לכוח האדם הדרוש בכל אחת מההתמחויות המקצועיות שבמערכת הבריאות.
גם ועדה זו, שפרסמה דוח ראשון ביוני 2007 בנושא "אומדן צרכי כוח האדם במערכת הבריאות, דוח ביניים- רופאים ואחיות", המליצה להגדיל מִיָד את המסגרת שבה מכשירים רופאים בבתי הספר הקיימים ל -600 ,בוגרים בשנה.
הוועדה קבעה כי יש להתחיל בכך מִיָד מכיוון שהכשרת רופא נמשכת שבע שנים (לפני התמחות).
עוד קבעה הוועדה כי מימוש החלטה זו מחייב לתקצב את בתי הספר בתוספת תקציב הנגזרת מהרחבת מסגרת זו.
מנתוני משרד הבריאות עולה כי מספר הסטודנטים שהחלו את לימודיהם בשנת הלימודים התשס"ט ( 2008 -2009 ) היה 440 .
משרד הבריאות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בשנת הלימודים הבאה עתיד מספר הסטודנטים לרפואה לגדול ל -46043 .
כן עולה מהנתונים שבשנת 2007 מספרם של מקבלי רישיון ברפואה בוגרי האוניברסיטאות בארץ היה 308 .
בלבד אמנם משרד הבריאות והמל"ג ערים לכך שנוכח הצרכים העתידיים צפוי מחסור ברופאים, והם אף פעלו במידה רבה להרחבת מסגרות ההכשרה, אך עד מחצית 2008 טרם הורחבו מסגרות ההכשרה של רופאים מ-300 עד ל-600 בוגרים בשנה, וזאת בניגוד להמלצותיהן של כמה ועדות כבר מ- 2002 .
הכשרת רופא נמשכת 11 שנים, בהן שבע שנות לימודים בסיסיות ועוד כארבע שנים של התמחות, והדבר מחייב תכנון ארוך טווח.
לכן, לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות, על משרד האוצר ועל המל"ג לפעול מיָד להרחבת מסגרת ההכשרה של הרופאים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמשרד הבריאות - בשיתוף משרד האוצר והמל"ג - יקדם תכנית לאומית לפתרון בעיית המח סור ויפעל בשיתוף אותם גורמים לאיגום המשאבים הדרושים לכך, ואף יעלה את הנושא לדיון בדרג שרים.
נוכח המחסור המסתמן ברופאים החלה הכללית במחצית 2007 בתכנית לטווח של שלוש שנים למשיכת רופאים ולשימורם ככוח אדם במערכת.
על פי התכנית יוגדל מספר הרופאים בקהילה44 על ידי מתן תמריצים לרופאי משפחה - השתתפות בשכר דירה ועזרה בקידום מחקרים - ובכך תוגדל האטרקטיביות של המקצוע; יוקצו תקנים ייעודיים להתמחות ברפואת ילדים; הכללית תממן התמחות .
43 משרד הבריאות ציין כי המספר המרבי האפשרי של סטודנטים לרפואה בבתי הספר הקיימים הוא כ-520 .
במרפאות קופת החולים 368 דוח שנתי59ב .
ברפואת ילדים, והמחוזות יעודדו מומחים ברפואת ילדים להתמחות והתמחות-על; יאותרו רופאים במקצוע ות במצוקה ותיבנה תכנית לייעוץ והכוונה לסטאז'רים ולמתמחים; יתוכנן תמהיל מתמחים כך שמתמחה יבצע לכל היותר שש תורנויות בחודש בממוצע; יוקל עומס התורנויות על ידי הקצאת תקנים; וכן יינתנו הטבות כמו נסיעה לכנסים, מחשב אישי וגישה למאגרי מידע מקצועיים.
אחיות תפקידה של האחות הופך גורם חשוב במערכת הבריאות ומשפיע רבות על תפקודה.
התפתחויות טכנולוגיות, השקעה ברפואה מונעת ובקידום הבריאות, עלייה במספר החולים במחלות כרוניות - לחץ דם, סוכרת, אסטמה ומחלות לב - שהטיפול בהן דורש מעקב צמוד אחר החולה, והתפתחות הטיפול בקהילה, כל אלה לא רק שמגבירות את הצורך בכוח אדם סיעודי, אלא הן גם מגדילות את המגמה להטיל אחריות רבה יותר על האחיות בבתי החולים ובקהילה ולאצול להן סמכויות רבות יותר - בהן ייעוץ, הדרכה, תיאום וניהול הטיפול - שהיו נתונות בידי הרופאים, שכן הן דורשות מידה רבה של מיומנות.
,האחיות הן הקבוצה הגדולה ביותר בקרב העוסקים במקצועות הבריאות ובשנת 2007 הן היו כ-36% מהם.
מנתוני משרד הבריאות בנוגע לאחיות שגילן עד 60 שנה עולה כי שיעורן לאלף נפש הולך ויורד עם השנים: בשנת 2004 הוא היה 6.
0 לאלף נפש, ובסוף שנת 2007 הוא היה5.
7 לאלף נפש- שיעור נמוך בהרבה מזה שבמדינות ה- OECD , שהוא בממוצע8.
אחיות לאלף נפש מנתוני משרד הבריאות לאוגוסט 2008 עולה כי בכל מסגרות ההכשרה לסיעוד לומדים 4,355 תלמידים.
וכי חלה ירידה ניכרת במספרם של מקבלי רישיונות חדשים: 1,428 ב- 2007 לעומת 1,717 ב- 2006 .
המחסור באחיו ת כבר מורגש בבתי החולים - בעיקר בחדרי ניתוח, במחלקות לטיפול נמרץ ובפגיות, והדבר עלול לגרום לשחיקת הצוות הסיעודי ולפגוע בתפקוד מערכת הבריאות ובאיכות השירות הרפואי.
יש לציין שכבר בשנת 1990 התריעה "ועדת החקירה הממלכתית לבדיקת תפקודה ויעילותה של מערכת הבריאות בישראל" (להלן - ועדת נתניהו) על הירידה בכוח האדם הסיעודי המועסק בפועל לעומת הצרכים הנובעים מהגידול שחל באוכלוסייה.
הוועדה קבעה אז כי פיתוח שירותים עתירי טכנולוגיה, המעבר לטיפול בקהילה ומתן דגש לרפואה מונעת ולחינוך לבריאות יצריכו תוספת כוח אדם סיעודי בעל הכשרה נרחבת.
הוועדה המליצה לחזק את עצמאות כוח האדם הסיעודי ולתת לו סמכויות רבות יותר, דבר שיכול למשוך למקצוע כוח אדם רב יותר.
הצרכים העתידיים בכוח אדם סיעודי נבחנו גם בידי ועדת בן נון, והיא קבעה בדוח מיולי 2007 כי שמירה על היקף ההכשרה הנוכחי תוביל לירידהשל 18% בשיעור האחיות- עד לכ-5.
2 אחיות לאלף נפש בשנת 2015 ול-4.
82 אחיות לאלף נפש בשנת 2020 .
כדי לשמור על השיעור שהיה בשנת 2006 - 5.
8 אחיות לאלף נפש - המליצה הוועדה להגדיל מיָד את מסגרות ההכשרה, שהיה אז 1,200, ב- 850 אחיות בכל שנה, וכך יסיימו בכל שנה את תקופת ההכשרה 2,050 .
אחיות הוועדה גם קבעה כי הרחבת מסגרות ההכשרה במוסדות להשכלה גבוהה, כולל במכללות אזוריות, מחייבת תוספת תקציב.
אחות ראשית וראש מינהל הסיעוד במשרד הבריאות מסרה למשרד מבקר המדינה, כי כדי לשמור על השיעור שהיה ב- 2007 - 5.
7 אחיות לאלף נפש- יש צורך ב- 2,000 בוגרות בכל שנה, לכן יש להגדיל את מספר תלמידי הסיעוד ב-800 בכל שנה.
לדבריה, לא זו בלבד שקשה לגייס תלמידים למקצוע הסיעוד, אלא שרבים עוזבים את המקצוע, וזאת בשל ירידה ביוקרת המקצוע, חוסר שביעות רצון, שחיקה בעבודה ושחיקת שכר העבודה.
עוד לדבריה, כדי לה תגבר על כל אלה יש להעלות את קרנו של המקצוע: להרחיב את תחומי העיסוק, להרחיב את הסמכויות המקצועיות של העוסקים בו, לתת תמריצים חומריים - ובהם השתתפות בשכר לימוד ומלגות - ולהשתתף בשכר דירה ובמעונות לילדים.
( ממסמכי משרד הבריאות עולה כי בשנת הלימודים התשס"ט 2008 -2009 ) הוא החל להפעיל כמה תכניות לימודיות לתגבור כוח האדם הסיעודי.
בספטמבר 2008 נפתחו תכניות במסלולי לימוד ישירים לאקדמאים לקבלת תעודת אחות מוסמכת, ונוסף על זה גם תעודת מיילדת או מתמחה בחדרי ניתוח, ובתכניות אלה לומדים 30 תלמידים.
כמו כן נפתח קורס במסלול ישיר לבוגרי תואר ראשון בסיעוד ללימודים בקורסים "על-בסיסיים" בחדרי ניתוח ובפגיות כמענה למחסור בכוח האדם הסיעודי בתחומים אלה, ולומדים בו 40 תלמידים.
באותו מועד החל המשרד להפעיל גם תכנית לימוד להסבת אקדמאים לתואר אחות מוסמכת בתכנית לימודים שתימשך שנתיים במקום שנתיים וחצי.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסוף ינואר 2009 מסר המשנה למנכ"ל משרד הבריאות כי בשנת 2009 יפעיל המשרד קורסים להסבת אקדמאים בהיקף של 250 .
תלמידים שיזכו למלגה בתמורה להתחייבות לעבוד במערכת הבריאות לצורך גיוס מועמדים ללימודי הסיעוד במסלולים השונים הכין המשרד מסע פרסום - בשיתוף לשכת הפרסום הממשלתית - והקציב לכך סכום של חצי מיליון ש"ח.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסוף ינואר 2009 מסר משרד הבריאות כי מסע הפרסום החל בתחילת החודש, וכבר נרשמו פניות רבות.
כמו כן, משרד הבריאות עתיד להפעיל עבור תלמידים מהמגזר הבדואי תכנית ייחודית ללימודי סיעוד באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
בתכנית ילמדו 50 ,תלמידים והיא תהיה במימון המשרד - בסכום של 5.
משרד הבריאות מסר למשרד מבקר המדינה כי התכנית תיפתח בסוף פברואר 2009.
נוכח המחסור ההולך וגדל באחיות החלה הכללית להפעיל ביולי 2008 תכנית לשימור ולגיוס אחיות.
התכנית כוללת איתור צרכים של אחיות חדשות - שלכך הקציבה הכללית בשנת 2008 סכום של 30,000 ש"ח- וכן פיתוח והפעלה של תכניות לקליטת אחיות חדשות ופיתוח והפעלה של תכניות לטיפול באחיות המבקשות לעזוב.
נוסף על כך נקבע סל תמריצים להכשרות על -בסיסיות של אחיות - בקהילה (ברפואה ראשונית ובבריאות הציבור) ובבתי החולים (ברפואה דחופה, במיילדות ובאונקולוגיה) - והוקצב לו סכום של 250,000 ש"ח לצורך השתתפות בהיקף של 75%-90% משכר הלימוד לשנת 2009 .
התכנית לגיוס אחיות כוללת פרסום ושיווק של הכללית כמקום עבודה מועדף, ולכך הוקצב בשנת 2008 סכום של 200,000 ש"ח.
כמו כן הקציבה הכללית לשנים 2008 ו- 2009 סכום של1.
6 מיליון ש"ח למתן תמריצים כספיים לסטודנטים מצטיינים- מלגת לימודים לשנה ג ו-ד והשתתפות בשכר דירה.
בביקורת הועלה כי למרות ההמלצה להגדיל את מסגרות ההכשרה בעוד כ-850 אחיות נוספות בשנה, כדי שסך כל הבוגרות יהיה כ- 2,050 ,בשנה 370 דוח שנתי59ב .
עד נובמבר 2008 , מועד סיכום הביקורת, הדבר לא נעשה, ומספר הבוגרות נותר 1,200 .
בלבד מנתונים של משרד הבריאות והמל"ג עולה כי בשנים 2007 -2008 גדל מספר התלמידים בכל מסגרות ההכשרה רק בכ -210 .
סטודנטים ממסמכים של המל"ג מיולי 2008 עולה כי למשרד האוצר יש נכונות להגדיל את מספר הסטודנטים לסיעוד, אך טרם נקבע לכך תקציב.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסוף ינואר 2009 מסר המשנה למנכ"ל משרד הבריאות כי משרד האוצר מתכנן לתקצב, בסכום משוער של 50 מיליון ש"ח, את המכללות שיפתחו תכניות ללימודי סיעוד וצפויים עוד 200 .
תלמידים המחסור ההולך וגדל באחיות מצד אחד, וגידול האוכלוסייה והזדקנותה, העברת הטיפול בחולים - בעיקר הכרוניים והגריאטריים - מבית החולים לקהילה, והרחבת תפקידי האחיות וסמכויותיהן מצד שני, כל אלה מצריכים להגדיל את כוח האדם הסיעודי.
אמנם משרד הבריאות והמל"ג החלו כאמור להפעיל תכניות להכשרת כוח אדם סיעודי, אך לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות לפעול ביתר נמרצות ולהתוות - בשיתוף משרד האוצר והמל"ג - תכנית לאומית כלל -מערכתית לפתרון בעיית המחסור בטווח הארוך.
מן הראוי גם להעלות את סוגיית המחסור בכוח אדם סיעודי לדיון בדרג שרים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 מסר סגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר כי משרד הבריאות ומשרד האוצר מגבשים תכנית להגדלת כוח האדם הרפואי והסיעודי, וגיבוש התכנית צפוי להסתיים במהלך המחצית הראשונה של 2009 כדי לישמה במהלך 2010.
תמונת מצב במקצועות הרפואה שבמצוקה .
מהביקורת הנוכחית, ממחקר ברוקדייל שפורסם במאי 2008 , מדוח כנס ים המלח וממסמכים של הר"י עולה שלמקצועות רפואיים במצוקה יש כמה מאפיינים, כלהלן: (א) קושי באיוש תקנים פנויים בשל מח סור במתמחים מתאימים וברופאים מומחים45 .
כפי שעולה גם ממסמכים של משרד הבריאות משרד הבריאות 371 .
)(ב תקינה לא עדכנית של כוח אדם בבתי החולים, שאינה מאפשרת להגדיל תקנים של מתמחים במקצועות מסוימים, למרות הצרכים.
בהקשר זה יש לציין כי בהסכם קיבוצי שחתמה המדינה בשנת 2000 עם הרופאים הוגבלו שעות העבודה של מתמחים, ובניגוד לתקופה שלפני ההסכם, שבה מתמחה שעשה תורנות לילה נשאר לעבוד ביום שלאחריה, מאז ההסכם מנוע המתמחה מלעבוד ביום שאחרי תורנות הלילה.
השינוי האמור לא לווה בתוספת תקנים בחלק מהמחלקות, והדבר מגדיל את עומס העבודה על המתמחים בכך שהם צריכים לעשות תורנויות רבות, ואלה גורמות להם לשחיקה בעבודה.
(ג) עומס עבודה שוטף וביצוע כוננויות ותורנויות רבות.
עומס זה נובע ממחסור ברופאים ביחס להיקף המטלות הקליניות במחלקות האשפוז, היקף שגדל בשל העלייה הניכרת בשיעורי התפוסה בבתי החולים, בשל התפתחויות טכנולוגיות חדשות שמצריכות כוח אדם מיו מן רב יותר (למשל בתחום הדימות), ובשל החמרתן ומורכבותן של המחלות המטופלות בבית החולים.
(ד) תגמול שאינו משקף את המאמצים המושקעים בעבודה במקצוע , ובכמה מהמקצועות - גם אפשרות מוגבלת לאפיקי הכנסה נוספים כמו עבודה בתאגידי בריאות46 .
או עבודה מחוץ למסגרת בית החוליםהפערים בין הכנסות של רופאים מומחים העובדים בבית חולים ובין הכנסות של רופאים העובדים ברפואה הפרטית, ההולכת ומתפתחת, יצרו מצוקה בתחומי מומחיות מסוימים - למשל פתולוגיה, רדיולוגיה ונאונטולוגיה - שבהם האפשרות לעבוד מחוץ לבית החולים קטנה יותר.
בהקשר זה יש לציין כי משכורת הרופא תלויה מאוד במספר התורנויות ו הכוננויות שהוא מבצע.
אם הוא נעדר ממקום עבודתו, אם בשל חופשה ואם בשל מחלה, מילואים או השתלמויות, משכורתו קטנה במידה ניכרת.
משכורתו קטנה גם ככל שהמחלקה גדלה, כי התורנויות והכוננויות מתחלקות בין רופאים רבים יותר.
(ה) פגיעה באיכות חיי העבודה שנובעת מעומס יתר, משחיקה ומאי -שביעות רצון.
החשיבות שמייחסים רופאים צעירים לפנאי ולבילוי עם המשפחה - נוכח הזמן שיהיה עליהם להשקיע בעבודה במקצועות רפואיים תובעניים ונוכח השכר שיקבלו תמורתה - היא גורם המשפיע על כך שרופאים אינם מתמחים במקצועות שבמצוקה.
(ו) עלייה בשיעור הנשים הפונות לרפואה.
מנתוני משרד הבריאות עולה כי שיעור הנשים בקרב הרופאים המומחים עולה - שיעור הרופאות שגילן עד 65 שנה בשנת 2007 היה 34.
4% , לעומת27% בשנת 1995 .
בקרב הרופאים המומחים שגילם עד 45 שנה היה שיעורן גבוה יותר - 48% ב- 2007 לעומת30% ב- 1995 .
לפי נתוני הר"י לשנת 2008 , חלקן של הנשים בקרב המתמחים הוא 47% .
המקצועות במצוקה מאופיינים כמקצועות רפואיים תובעניים, והדעה הרווחת היא שנשים אינן נוטות להתמחות במקצועות רפואיים שתובעים מהן להקדיש זמן רב לעבודה, וזאת בשל רצונן לה קדיש זמן רב יותר למשפחה.
לכן הן בוחרות להתמחות במקצועות שאינם במצוקה.
46 על פי סעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 , "תאגיד בריאות" הוא "עמותה, אגודה שיתופית, ח ברה או כל גוף משפטי אחר הכשר לחיובים, לזכויות ולפעולות משפטיות, המוכר שירותי בריאות בתוך בית חולים ממשלתי או תוך שימוש במתקני בית חולים כאמור"; ליד כל בתי החולים הממשלתיים הכלליים יש תאגידי בריאות.
)(א בדצמבר 2000 מינה ראש הממשלה דאז "ועדה לבחינת הרפואה הציבורית ומעמד הרופא בה" (להלן - ועדת אמוראי).
דוח הוועדה הוגש בסוף שנת 2002 .
מהדוח עולה כי הוועדה התרשמה שבכמה מקצועות רפואיים המצוקה קשה מאוד, ויש להתמודד עם הבעיה בדחיפות, ובכלל זה יש לבדוק את שורשי הבעיה בדיקה מעמיקה ולהציג לה פתרונות לטווח הקצר ולטווח הארוך.
הוועדה המליצה להקים פורום קבוע בראשות משרד הבריאות ובהשתתפות משרד האוצר והמועצה המדעית של הר"י47, שיגדיר מדדים לבחינת קיומה של מצוקה בהתמחות רפואית מסוימת ויגבש תכנית התערבות לשיפור המצב.
כן המליצה הוועדה לקבוע מנגנון מובנה לתמרוץ מקצועות חיוניים שיוגדרו "מקצועות במצוקה".
בביקורת הועלה כי לא הוקם פורום כאמור וכי למשרד הבריאות אין נתונים על מספר העוסקים בפועל במקצועות השו נים ועל היקפה של המצוקה ועל מידת חומרתה.
כמו כן רק בדצמבר 2008 , לאחר מועד סיום הביקורת, הגדיר המשרד כמה מקצועות כ"נמצאים במצוקה" או מקצועות ש"יש בהם חשש להתפתחות מצוקה" ("חשש למצוקה").
(ב) ועדת אמוראי קבעה כי אין מדיניות ברורה ואין שיקולים כלל -מערכתיים הנוגעים למספר המומחים והמתמחים הדרוש במקצועות השונים על בסיס צרכים דמוגרפיים-אפידמיולוגיים.
הוועדה קבעה שעל משרד הבריאות לבצע אחת לחמש שנים מיפוי ארצי של הצורך במומחים, והמיפוי ייעשה על בסיס מקצועות, היקף פעילות, כמות כוח אדם רפואי וסיווגו.
עוד קבעה הוועדה כי על משרד הבריאות להקים מנגנון לניתוב מתמחים למקצועות חיוניים על פי צורכי מערכת הבריאות.
נמצא כי משרד הבריאות לא יישם את המלצות הוועדה.
בביקורת הועלה כי הוועדות לבדיקת הצרכים העתידיים ברופאים התמקדו בעיקר בהיבט התכנוני של הרחבת מסגרת ההכשרה של כוח האדם במקצוע הרפואה, ולא עסקו בהתפלגות הרופאים בין ההתמחויות השונות.
המדד לחיזוי מספר הרופאים לאלף נפש, שלפיו נמדד המחסור ברופאים, הוא כללי ביותר ואין הוא מביא בחשבון שינויים דמוגרפיים, שינויים טכנולוגיים, דפוסי תחלואה ופיזור גאוגרפי, וכן אין הוא מביא בחשבון את האו פן הרצוי של החלוקה להתמחויות, ובייחוד בתחומים רפואיים שכבר מוגדרים "מקצועות במצוקה" ושיש בהם מחסור ברופאים ובמתמחים.
(ג) בשל חילוקי דעות בנושא תוספות השכר לרופאים, משנת 2005 התקיימה בוררות (להלן - הבוררות), שהצדדים לה היו הר"י, המדינה, הכללית והסתדרות מדיצינית הדסה.
הבוררות עסקה בנושא חידוש הסכם השכר הקיבוצי, זאת לאחר שהמשא ומתן בין הצדדים הגיע למבוי סתום.
נוכח המלצות ועדת אמוראי נעשו דיונים בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה לסיכום עמדותיהם של משרד האוצר ושל משרד הבריאות כלפי המלצות אלה.
מטיוטת מסמך של משרד האוצר מאפריל 2008 בנושא "דוח ועדת אמוראי- סיכום .
47 הזרוע המדעית של הר"י, המופקדת על פי פקודת הרופאים על ה תכנון, הביצוע והפיקוח במערכות ההתמחות של רופאים בישראל.
עמדת המדינה ועמדת הר"י" עולה כי המדינה הסכימה לדון במסגרת הבוררות באופן התגמול שיינתן למקצועות במצוקה, באופיו ובגובהו.
בסוף נובמבר 2008 ניתן פסק בוררות בנושא שכר הרופאים, ולפיו הרופאים במגזר הציבורי יקבלו תוספ ת שכר של 23.
לרופאים במקצועות הרדמה טיפול נמרץ לסוגיו ונאונטולוגיה נקבע עוד תגמול.
על פי פסק הבוררות, סכום התוספת לרופאים מומחים יחושב לפי 0.
7% משכרם המשולב של הרופאים במערכת הציבורית שעליהם חל פסק הבוררות, והמתמחים יקבלו 50% מתוספת זו.
בתשובתו למשרד מ בקר המדינה מדצמבר 2008 מסר המשנה לממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר כי גובה התוספת טרם נקבע סופית.
ועדת בן נון לבדיקת כוח אדם רפואי וסיעודי במערכת הבריאות, שמונתה כאמור בידי מנכ"ל משרד הבריאות בסוף 2006 , אמורה לדון גם בנושא צורכי כוח אדם בהתמחויות במקצועות הרפואה.
בעת סיכום הביקורת, נובמבר 2008 , טרם סיימה הוועדה את עבודתה בנושא זה.