HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בנוגע למחלות תעסוקתיות אצל עובדים שפרשו מהעבודה ופנו לחברת הביטוח כדי לתבוע פיצויים.
לצורך כך, במאי 2012 נפגש הרשם עם חברה המספקת בין היתר שירותי ייעוץ, אך רק במרץ 2014 , דהיינו כעבור שנתיים, התקיימה פגישת המשך.
בפגישה נמסר לרשם שחברות הביטוח, שהן לקוחות החברה, מסרבות לאשר לרופאים להעביר לו דיווחים.
בעקבות זאת, ביולי 2014 קיים הרשם ישיבה בהשתתפות נציגים מיחידת ביטוח בריאות באגף שוק ההון, ביטוח וחסכון שבמשרד האוצר ונציגים ממשרד הכלכלה.
בישיבה סוכם כי בתוך חודש ימים יבדוק משרד האוצר את הנושא מול חברות הביטוח, לרבות בחינת ההיבטים המשפטיים, והרשם יברר את הנעשה בעולם בתחום זה, ולאחר מכן תיקבע פגישה נוספת בין הרשם לנציגי משרד האוצר.
נמצא כי הרשם ומשרד האוצר לא השלימו את בדיקותיהם, ומאז לא פעל שוב הרשם לקידום הנושא.
באוקטובר 2015 מסר משרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי מבדיקה שעשה עם כמה חברות ביטוח עולה כי אין הוראה המונעת מהגופים המספקים לה ן שירותי ייעוץ למסור מידע רפואי מכוח הפקודה.
משרד הבריאות מסר בתשובתו כי "לאור חילופי כוח האדם ברשם, הנושא נמצא בלמידה ויטופל בהקדם".
עדכון רשימת מחלות המקצוע בתקנות ביטוח לאומי .
מדינת ישראל מעניקה זכויות לנפגעי עבודה שחלו במחלות מקצוע המעוגנות בחקיקה.
רשימת מחלות המקצוע מפורטת במסגרת התוספת השניה לתקנות הביטוח הלאומי (ביטוח מפני פגיעה בעבודה), התשי"ד- 1954.
הועלה כי רשימת מחלות המקצוע לא עודכנה משנות התשעים של המאה הקודמת, אף שמאז חלו שינויים בעולם התעסוקה ובחומרים המצויים בשימוש בתעשייה.
לעדכון הרשימה תועלות בכך שהוא יאפשר לביטוח לאומי לקבל החלטות המשקפות נאמנה את מצבו הרפואי של התובע.
נוסף לכך, הוא יקדם את האחידות והשוויון בהחלטות אלה בשל הישענות על מדדים מדידים ומוגדרים ביחס למחלות מקצוע מוכרות ויצמצם את הנטל הב יורוקרטי הכרוך בתביעות המוטל על הנפגע.
בשנת 2010 ( הוציא ארגון העבודה הבינלאומי ILO - International Labour Organization ) , שבו חברה גם מדינת ישראל, רשימה מעודכנת של מחלות תעסוקתיות.
בהמשך לכך הקים ביטוח לאומי באותה שנה ועדה, בראשותו של המנהל הרפואי של ביטוח לאומי דאז, שמטרתה הייתה לגבש רשימה עדכנית של מחלות המקצוע שעל בסיסה יתוקנו התקנות.
כמו כן, הוחלט שלאחר עדכון הרשימה תוקם תת -ועדה שתתכנס אחת לשנה לשם בחינת הצורך בעדכון שוטף.
יש לציין כי בשנת 2012 הציג ביטוח לאומי את שינוי ספר הליקויים73 ורשימת מחלות המקצוע כאחד הפרויקטים המרכזיים שלו.
73 ספר הליקויים הוא רשימה של ליקויים, פגימות ומחלות מקצוע שבגינם ניתן להקנות זכאות לקצבת נכות מעבודה.
שם הדוח: משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הביקורת העלתה כי בשנים 2011 -2010 קיימה הוועדה האמורה שלושה דיונים בנושא שבמסגרתם טרם גיבשה רשימה עדכנית.
בשנים שלאחר מכן לא התכנסה עוד הוועדה והנושא לא טופל וממילא לא עודכנה הרשימה.
בספטמבר 2015 מסרביטוח לאומי למשרד מבקר המדינה כי לאחרונה הוקמה לשם כך ועדה חדשה, ובתשובתו מנובמבר 2015 הוסיף כי היא כבר החלה בפעולתה.
עוד מסר בתשובתו כי בכוונתו לסיים את עדכון חלקה הגדול של הרשימה במהלך 2016, למעט סוגיות קשות במיוחד שיובאו לדיון והחלטה בשנת 2017.
ליקויים בקידום המלצות ועדת אדםבנוגע למערך הבריאות התעסוקתית .
כאמור, נוסף לנושא הבטיחות בחנה ועדת אדם את נושא הבריאות התעסוקתית.
ההמלצות העיקריות בדוח אדם הנוגעות למערך הבריאות התעסוקתית היו כדלקמן: לארגן מחדש את שירותי הרפואה התעסוקתית, לגשר על מחסור ברופאים תעסוקתיים, לעדכן את התקנות בתחום ולמסד מערך נתונים על תחלואה תעסוקתית.
עיקר ההמלצות בתחום הבריאות התעסוקתית נגעו לעבודתו של משרד הבריאות.
אשר לקידום תקנות שעניינן הוספת בדיקות רפואיות לעובד, הטיפול בנושא מצריך שיתוף פעולה בין משרדי הכלכלה והבריאות.
עד מועד סיום הביקורת נמצא שפעילותם של שני המשרדים בנוגע לקידום ההמלצות הייתה מועטה.
להלן הפרטים: ארגון שירותי הבריאות התעסוקתית את שירותי הרפואה התעסוקתית לעובד מספקות בעיקר קופות החולים.
כל עובד מקבל שירותי רפואה תעסוקתית בקופת החולים שהוא מבוטח בה.
ועדת אדם העלתה את חסרונותיה של השיטה, ובהם חוסר אחידות ושוויוניות ברמת השירותים שעובדים שונים באותו מפעל מקבלים ופגיעה ביכולת ההערכה האפידמיולוגית של הרופא התעסוקתי על תחלואה שמקורה בתנאי העבודה, בשל פיצול המידע בין רופאי הקופות, כשכל רופא תעסוקתי בודק רק את העובדים המבוטחים בקופה הרלוונטית.
הו ועדה הצביעה על קשיים של מקומות העבודה להתנהל בעת ובעונה אחת מול כמה קופות ועל ליקויי יעילות הנובעים מכך.
לפיכך, היא המליצה לבחון ארגון מחודש של שירותי הבריאות התעסוקתית על בסיס ספק שירותים יחיד לכל מקום עבודה, לפי בחירת המעסיק, תוך קיום מנגנון התחשבנות בין הקופות.
בנובמבר 2014 התקיים דיון במשרד הבריאות בנושא המלצות ועדת אדם.
בדיוןהציג ראש המחלקה לבריאות העובד במשרד הבריאות74, שייצג את משרדו בוועדה, את ההמלצות לפני מנכ"ל משרד הבריאות דאז פרופ' ארנון אפק והגורמים הבכירים הרלוונטיים לנושא במשרד.
מסיכום הדיון עלה כי המלצת ועדת אדם בדבר ארגון מחודש של השירותים על בסיס ספק שירותים יחיד לא הייתה מקובלת על משרד הבריאות, ובמקום זאת החליט המשרד על ביצוע צעדים אחרים להסדרה ולשיפור של השירותים הניתנים באמצעות שירותי הבריאות .
74 מחלקה הפועלת במסגרת שירותי בריאות הציבור שבמשרד הבריאות וייעודה שימור ושיפור של בריאות העובדים בישראל.
משרד הכלכלה והתעשייה 1057 .
:שם הדוח משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 התעסוקתית במדינה- כתיבת נוהל שינחה את הקופות בנוגע לתפקידן ולאחריותן לספק את שירותי הרפואה התעסוקתית (לרבות ביקורים במקומות עבודה) ויסדיר פיקוח ובקרה של המשרד עליהן שאינם נעשים כיום, כדי לוודא שהעובד אכן מקבל טיפול הולם.
הכנת הנוהל הוטלה על המחלקה לבריאות העובד, ועל פי סיכום הדיון היה עליה לעשות זאת עד תחילת פברואר 2015.
יש לציין כי את הצורך בפיקוח על שירותי קופות החולים כבר העלה המינהל כמה פעמים במהלך 2014 , כשהתריע בפני משרד הבריאות על פערים באיכות השירותים הניתנים באמצעות קופות החולים, כשלדבריו רמת השירותים אינה מספיקה.
נמצא כי נכון למועד סיום הביקורת טרם השלים משרד הבריאות את הכנת הנוהל האמור, ובפועל, חרף חובתו להבטיח אספקת שירותים איכותיים לציבור העובדים, הוא עדיין אינו מפעיל פיקוח ובקרה סדירים על שירותי הרפואה התעסוקתית שקופות החולים מספקות לעובד.
בתשובתו מסר משרד הבריאות כי הנוהל יופץ עד אמצע 2016 .
הוא הוסיף כי "בימים אלה מסתיים תהליך.
ממנו תיגזר רשימת תיוג לבקרות בקופות החולים".
עוד מסר כי "בימים אלו הצטרף רופא מומחה ברפואה תעסוקתית כראש אגף בריאות העובד במשרד.
תוספת זו צפויה לתגבר את יכולת המשרד לבצע בקרה בקופות".
מחסור ברופאים תעסוקתיים כוח האדם המקצועי בשירותי הבריאות הוא אבן יסוד ונדבך מרכזי בהפעלה יעילה של שירות75 .
ועדת אדם הצביעה על מחסור ברופאים פעילים בישראל בתחום הרפואה התעסוקתית בהשוואה למדינות המערב.
לפי דוח הוועדה, היחס בישראל בין מספר הרופאים התעסוקתיים למספר העובדים הוא 1:33,000 לעומת יחס של 1:1,550 -4,500 באירופה ו- 1:13,000 בארה"ב.
הוועדה ציינה כי הדבר מושג באמצעות שילוב של רופאים מתחומי התמחות אחרים בתחום, למשל רופאי משפחה שעברו הכשרה מתאימה.
לפיכך, היא המליצה לגשר על המחסור ברופאים תעסוקתיים באמצעות פתיחת מסלול הכשרה לרופאים בקהילה.
עוד המליצה לבחון פתיחת מסלול התמחות ברפואה תעסוקתית במימון חלקי של המדינה.
בדיקת טיפולו של משרד הבריאות בהמלצות האמורות העלתה את הממצאים האלה: 1.
נושא הכשרת רופאים בקהילה הועלה בדיון שהתקיים בנובמבר 2014 בנוגע להמלצות הוועדה, ובו סוכם כי המחלקה לבריאות העובד תקדם קורס ייעודי לנושא, שתוכנו יוצג תחילה ליו"ר המועצה הלאומית לבריאות העובד ואחר כך למועצה.
בסיכום הדיון לא נקבע מועד לביצוע המטלה.
בהקשר זה ראוי לציין כי ביולי 2014 כבר הוצגו המלצות ועדת אדם למועצה הלאומית לבריאות העובד.
מסיכום ישיבת המועצה עלה כי רוב חבריה לא תמכו בהכשרת רופאים בקהילה אלא בחיזוק מסלולי ההכשרה הקיימים.
גם האיגוד הישראלי לרפואה תעסוקתית הביע התנגדות לרעיון להכשיר רופאים בהכשרה בסיסית ברפואה תעסוקתית, וציין כי ניסיונות קודמים להכשרת רופאים מורשים ברפואה תעסוקתית כשלו.
75 ,מבקר המדינהדוח שנתי 59ב ( 2009 ), "כוח אדם רפואי וסיעודי - תמונת מצב", עמ' 363- 362.
שם הדוח: משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הועלה כי רק ביוני 2015 נפגש מנהל המחלקה לבריאות העובד עם יו"ר המועצה הלאומית לבריאות העובד כדי לדון על נושא הכשרת רופאי המשפחה.
בפגישה סוכם לברר עם רופאי המשפחה את מוכנותם לעסוק בתחום זה ולהעביר אליהם שאלון בנדון.
בהמשך לכך, ביולי 2015 נפגש מנהל המחלקה עם נציגי איגוד רופאי המשפחה.
מסיכום פגישה זו עלה כי לא התקבלו בה החלטות אופרטיביות כלשהן.
מנהל המחלקה לבריאות העובד ביקש להיפגש עמם שוב, וסוכם כי "יימשך הקשר כדי לפתח הכשרות לרופאי משפחה בנושא".
נמצא כי מאז לא חלה כל התקדמות נוספת בנושא.
כאמור, המלצה נוספת של ועדת אדם בנושא הייתה לבחון פתיחת מסלול התמחות ברפואה תעסוקתית במימון חלקי של המדינה.
נמצא כי משרד הבריאות לא דן בהמלצה זו.
משרד מבקר המדינה כבר העיר בעבר76 כי אף שאין חובה לאמץ המלצותיה של ועדה ציבורית, על משרדי הממשלה שהנושאים שנבדקו נמצאים בתחום אחריותם וסמכותם, לדון בהמלצות הוועדה בכובד ראש ולנמק את החלטותיהם ביחס להמלצותיה.
אי-קיום דיון בהמלצות ועדה ציבורית יש בו משום יחס בלתי ראוי כלפי עבודת המומחים שהשקיעו מזמנם כחברים בוועדה בלי שתוצריה זכו להתייחסות ראויה, ויש בו כדי למנוע קידום פתרונן של הבעיות שבגינן הוקמ ה הוועדה.
מחסור ברופאים תעסוקתיים יכנס לתכנית ]ה[ משרד הבריאות מסר בתשובתו כי "נושא עבודה לשנת ]ה[ 2016 של אגף משאבי אנוש ובמסגרת העבודה יתקיים דיון בהמלצות ועדת אדם" ו"מתקיימת עבודת מטה בנושא על מנת להחליט על הגישה הנכונה".
עוד מס ר כי בנובמבר 2015 הועבר שאלון לרופאי משפחה כדי להעריך את מוכנותם לעבוד בתחום, ומידע זה ישתלב בעבודת המטה שתתקיים בנושא.
בקשר להמלצה בדבר פתיחת מסלול התמחות במימון חלקי של המדינה ציין כי "המשרד בחן זמני המתנה ]לשירותי רפואה תעסוקתית [ בקופות לאחרונה ואלו לא נראו ממ ושכים במיוחד.
עם זאת, המשרד מתכנן לאמוד את הדרישה במספר דרכים: (1 )סקר אינטרנטי של מנהלי משאבי אנוש באלפי חברות; (2 )זיהוי מקומות עבודה החייבים בבדיקות פיקוח (אך אינם מקבלים שירותי רפואה תעסוקתית)".
אי-עדכון תקנות הבדיקות הרפואיות שקופות החולים מספקות לעובד במסגרת סל שירותי הרפואה התעסוקתית מתבססות בעיקר על תקנות שנקבעו מכוח פקודת הבטיחות, האמורות לתת מענה לסיכונים השונים שהעובד חשוף להם.
ועדת אדם מצאה כי למרות הידוע בדבר סיכונים שנוספו בעולם העבודה77 לא הותקנה מאז 1994 ,כל תקנה חדשה בנושא.
לפיכך היא המליצה למשרדי הבריאות והכלכלה למפות את השירותים הכלולים בסל שירותי הרפואה התעסוקתית (לרבות שירותים שבוטלו או שאין בהם כל צורך) ולבנות מנגנון שיגרע בדיקות שאינן בשימוש ויוסיף בדיקות חדשות לפי הצורך.
76 ,מבקר המדינהקובץ דוחות ביקורת לשנת 2011- התשע"ב, "ועדות בשי רות המדינה", עמ' 17.
77 למשל, תהליכים כימיים מסוכנים וחשיפה לחומר הפורמלדהיד הנמצא בשימוש במכונים לפתולוגיה ובענף החקלאות.
משרד הכלכלה והתעשייה 1059 .
:שם הדוח משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נמצא כי בדיון שקיים על המלצות דוח אדם לא דן משרד הבריאות בהמלצה זו.
עוד נמצא כי משרד הכלכלה קבע בתכנית העבודה שלו כי עד סוף ספטמבר 2015 יוקם צוות משותף לקידום הנושא, אך הדבר טרם נעשה.
בד בבד שילב משרד הכלכלה את ההמלצה בטיוטת ההצעה להחלטת ממשלה, שהיא כאמור טיוטה ראשונית בלבד שטרם תואמה עם משרד הבריאות.
יוצא אפוא כי במשך כשנה וחצי מאז הוגש דוח אדם לא קודם הטיפול בהמלצה זו קידום של ממש.
משרד מבקר המדינה מוסיף ומעיר כי ראוי שלנגד עיניהם של מקבלי ההחלטות במשרדי הכלכלה והבריאות תעמוד העובדה שכבר לפני כעשור הוקם צוות משותף לשני המשרדים לצורך קידום הנושא78, אך כפי שעלה מדוח אדם לא קודם הנושא בסופו של דבר.
בשנים האחרונות נפגעו בישראל כ- 50,000 עובדים מתאונות עבודה בשנה, ובהם יותר מ-60 הרוגים.
לצורך קידום נושא הבטיחות והבריאות התעסוקתית בישראל הוקמה ועדת אדם שהגישה את המלצותיה באפריל 2014 לשר הכלכלה דאז.
ממצאי דוח זה מלמדים כי לאחר כשנה וחצי מהגשת דוח אדם השתנה מעט מאוד המצב בכל הנוגע לקידום הבטיחות והבריאות התעסוקתית.
משרד הכלכלה ומשרד הבריאות, שחלק מההמלצות נוגעות גם לו, פעלו בעצלתיים לקידום יישומן של ההמלצות העיקריות בדוח אדם.
הגופים הממלכתיים העיקריים בתחום הבט יחות והגיהות בעבודה - מינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית שבמשרד הכלכלה והמוסד לבטיחות ולגיהות - לא היו אפקטיביים דיים.
המינהל, המשמש זרוע הפיקוח והאכיפה של המדינה, מפעיל פיקוח ואכיפה במקומות עבודה בשיעור זניח ביותר.
המוסד, שמטרתו לקדם את תנאי הבטיחות בעבודה והגיהות המקצועית במקומות עבודה, מייחד חלק ניכר מפעילותו לתחומים שגם גופים פרטיים עוסקים בהם; מנגד, פעילותו מועטה יחסית דווקא בתחומים חיוניים שאין להם מענה בשוק הפרטי.
תפקודם של גופי הניהול של המוסד, ובעיקר של מועצת המוסד, בכל הנוגע להסדרת פעילותו של המוסד ולפיקוח עליו לקה בחסר רב עד כדי גילוי אזלת יד.
אשר לתחום הבריאות התעסוקתית, משרד הבריאות טרם הסדיר את פיקוחו על שירותי הרפואה התעסוקתית שקופות החולים מספקות, ולא עשה די כדי להגביר את הדיווח על מחלות מקצוע.
כמו כן, נמצאו ליקויים בפעולותיו של רשם המחלות התעס וקתיות לאיסוף נתונים על תחלואה תעסוקתית ובשיתוף הפעולה בינו לבין המוסד לביטוח לאומי בנושא זה.
78 ,מבקר המדינהדוח שנתי 57 ב( 2007 ), "ממצאי מעקב- סל שירותי הבריאות", עמ' 489.
שם הדוח: משרד הכלכלה והתעשייה - בטיחותם של העובדים ובריאותם מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 שיפור מצב עגום זה מחייב שידוד מערכות כולל.
על משרד הכלכלה להחיש את טיפולו ביישום ההמלצות של ועדת אדם , ובעיקר לקדם ללא כל דיחוי החלטת ממשלה שתאפשר לשפר מהיסוד את א ופן הטיפול של המדינה בתחום הבטיחות בעבודה והבריאות התעסוקתית, ובייחוד את אופן תפקודם של המינהל ושל מערכת הבריאות, וכן תוביל לשינוי מעמדו הסטטוטורי של המוסד כתאגיד עצמאי ולשילובו עם המינהל , כפי שהמליצה ועדת אדם.
בד בבד, ללא כל תלות ביישום המלצותיה של ועדת אדם, על שר הכלכלה להסדיר בהקדם את פעילות ו של המוסד ואת הגופים המנהלים אותו, תוך כדי תיקון הליקויים האמורים.
יש לראות בחיוב את נכונותו של המוסד לבטיחות ולגיהות לקבל חלק ניכר מהערותיו של משרד מבקר המדינה בדוח זה ולפעול לתיקון הליקויים וליישום ההמלצות.
עם זאת, הוא נושא בחובת ההוכחה, לכן עליו לגבש תכנית עבודה ייעודית כוללת ולעקוב אחר יישומה.
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
מימושה מאפשר לכל אזרח בגיר לקחת חלק , התשכ"ט]נוסח משולב[ פעיל בעיצוב השלטון.
חוק הבחירות לכנסת-1969 ותקנות הבחירות לכנסת, התשל"ג-1973, שהותקנו מכוחו, קובעים את סדרי הבחירות.
אלה נועדו לשמור על הגינות הבחירות, טוהרן ויעילותן בהליך ודאי ויציב על מנת להבטיח את מימוש רצון הבוחר.
בסעיף 15 (א) לחוק הבחירות נקבעכי ״לביצוע הבחירות תוקם ועדת בחירות מרכזית תוך 60 יום מיום כינוסה שלכל כנסת חדשה״.
ועד ת הבחירות המרכזית היא אפוא הגוף האחראי לביצוע הבחירות.
לקראת מועד הבחירות לכנסת העשרים כיהנו בוועדת הבחירות 34 חברים מטעם הסיעות שהיו מיוצגות בכנסת התשע עשרה.
מר סלים ג'ובראן, שופט בית המשפט העליון, כיהן כיו"ר הוועדה בתקופה שבין מרץ 2013 למאי 2015 ,.
בהתאם לחוק הבחירות לקראת מועד הבחירות ממנה הוועדה המרכזית ועדת בחירות אזורית לכל אחד מ-19 אזורי הבחירות במדינה.
לצד ועדת הבחירות פועל בקביעות סגל מינהלי המופקד על ההיערכות לבחירות וניהולן, ואף יוזם הצעות לתיקוני חקיקה ומקדמן.
בראש הסגל המינהלי עומדת מנכ"לית ועדת הבחירות, עו"ד אורלי עדס.
מלבד העובדים בסגל המינהלי בתקופת השגרה, לפני הבחירות מגויס סגל עובדים שפועל על יד כל ועדה אזורית.
ועדת הבחירות המרכזית והוועדות האזוריות אחראיות בפועל לארגון הבחירות ולביצוען.
הבחירות לכנסת העשרים התקיימו ב-17.
15 ,והתמודדו בהן 25 רשימות.
מספר בעלי זכות הבחירה היה 5,881,696 ושיעור המצביעים היה72.
8% בבחירות לכנסת התשע עשרה.
הבחירות התנהלו ב-10,464 קלפיות ב-1,277 ישובים בכל הארץ.
בין היתר הוצבו קלפיות בבתי חולים ובמוסדות למוגבלים בניידות של משרד הרווחה, בבתי סוהר ובבתי מעצר, בנציגויות ישראל בחו"ל ובבסיסי צה"ל.
בפברואר 2014 פרסם משרד מבקר המדינה דוח עלההיערכות לבחירות לכנסת התשע עשרה וניהולן12 .
נוכח החשיבות הרבה שמייחס מבקר המדינה לניהול התקין שלהבחירות, שהן מיסודותיו של ההליך הדמוקרטי במדינת ישראל, ובשל התקציב הרב המוקדש להיערכות להן ולניהולן והיקף כוח האדם המגויס לשם כך, החליט מבקר המדינה לקיים ביקורת על ההליכים המינהליים הנוגעים להיערכות לבחירות לכנסת העשרים.
ביקורת זו התבצעה בחודשים ינואר- יולי 2015.
במסגרת הביקורת האמורה נבדקו הפעולות שננקטו לתיקון ליקויים שצוינו בדוח הקודם וזאת בשים לב לפרק הזמן הקצר יחסית בין שתי תקופות הבחירות.
בין היתר נבדקו הנושאים האלו: מעמד עובדי הסגל הקבוע; תקציב וכספים; גיוס עובדים, תנאי העסקתם ושכרם; פריסת הקלפיות ברחבי הארץ; חשש לפגיעה בטוהר הבחירות; המערכת הממוחשבת.
כן נבדקו נושאים נוספים ובהם: תכניות עבודה; מינוי מבקר פנים לוועדת הבחירות; העסקת בני מיעוטים, מובטלים ואוכלוסיות מעוטות יכולת כלכלית בוועדות האזוריות; הערכת עובדי .
ועדת הבחירות המרכזית 1819 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הוועדות האזוריות; סוגיות בנושא העסקת עובדי יום הבחירות והיבטים בנושא מחשוב הבחירות.
הביקורת נעשתה בוועדת הבחירות המרכזית, בוועדות האזוריות ובקלפיות.
כן נע שו בדיקות השלמה במשרד הבריאות, במשרד הפנים (לרבות ברשות האוכלוסין ואצל המפקח הארצי על הבחירות), במינהל הכנסת, במשטרת ישראל, בצה"ל, בשירות בתי הסוהר, באגף התקציבים ובמינהל הדיור הממשלתי שבמשרד האוצר, ובלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
מינוי שופט בית המשפט העליון ליו"ר ועדת הבחירות .
חוק הבחירות קובע ששופטי בית המשפט העליון יבחרו אחד מהם לתפקיד יו"ר ועדת הבחירות.
החוק מוסיף וקובע כי בחירתו של יו"ר ועדת הבחירות תהיה לא יאוחר מהיום ה-60 מיוםכינוסה של הכנסת13 .
במסגרת תפקידו של יו"ר ועדת הבחירות בין מערכת בחירות אחת לזו שאחריה, עליו לשבת ראש בישיבות הנשיאות והמליאה, ולעסוק בנושאים שונים שבהם נדרשת מעורבותו - הכול במקביל להיותו שופט מכהן בבית המשפט העליון.
מדובר אפוא בהיקף עבודה מצומצם בלבד.
לעומת זאת, לקראת המועד הקבוע בחוק לקיום הבחירות, או עם ההכרזה על הקדמתן, ההיערכות לבחירות מחייבת את יו"ר ועדת הבחירות להקדיש את מרב זמנו ומרצו לנושאים העומדים על הפרק ודורשים את מעורבותו האישית ברמה היום-יומית.
כפועל יוצא מכך, בשבועות שלפני יום הבחירות יו"ר הוועדה אינו פנוי למילוי תפקידו השיפוטי, ודיונים שנקבעו, לעתים חודשים ארוכים מראש, נדחים - הן דיונים שבהם הוא יושב כשופט יחיד והן דיונים שבהם הוא חבר בהרכב של שלושה שופטים.
לפיכך גדל העומס בבית המשפט העליון.
עד אפריל 2011 , מועד פרישתה לגמלאות, כיהנה השופטת אילהפרוקצ'יה כיו"ר ועדת הבחירות.
סמוך למועד הפרישה המליצה השופטת דורית ביניש, נשיאת בית המשפט העליון דאז, לתקן את חוק הבחירות על מנת שיתאפשר לשופט בית המשפט העליון בדימוס לכהן כיו"ר הוועדה, ויופחת העומס המוטל על שופטי בית המשפט העליון המכהנים.
בשל עומס זה והמחסור בשופטים מכהנים בבית המשפט העליון אף לא אויש תפקיד יו"ר ועדת הבחירות במשך יותר מחצי שנה, עד שלהי שנת 2011 ,עת נבחרה לתפקיד זה השופטת (כתוארה אז) מרים נאור.
ואולם, כהונתה הסתיימה עם התפטרותה מתפקיד יו"ר ועדת הבחירות ביוני 2012 .
במכתבההתפטרות הסבירה שהתפטרותה באה נוכח מינויה למשנה לנשיא בית המשפט העליון וריבוי משימותיה.
כן ציינה כי ציפתה שכהונתה כיו"ר ועדת הבחירות תהא זמנית, עד שחוק הבחירות יתוקן ויאפשר למנות שופט בדימוס לתפקיד זה.
13 בעבר היתה אפשרות חוקית שבנסיבות מסוימות, יכהן שופט בדימוס כיו"ר הוועדה לתקופה מוגבלת אך אפשרות זו בוטלה בשנת 1996 '(עם קבלת תיקון מס29 לחוק הבחירות ביום 12.
96 [ ס"ח התשנ"ו1555 'עמ30].
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לדעת משרד מבקר המדינה, האמור לעיל מלמד על הצורך בקיום בחינה ממשית של המשמעויות וההיבטים הכרוכים ביישום החלופה של מינוי שופט עליון בדימוס לתפקיד יו"ר ועדת הבחירות.
ככל שיוחלט על שינוי כזה, הדבר יחייב תיקון מתאים לחוק הבחירות.
אפשר כי שינוי זה יוכל לקדם את האינטרס הציבורי, שכן שופט בדימוס יהיה פנוי יותר לתפקיד יו"ר הוועדה.
בפנייה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2015 ,ציינה נשיאת בית המשפט העליוןהשופטת מרים נאור, כי עמדתה ועמדת שופטי בית המשפט העליון כולם היא כי ראוי שבראש ועדת הבחירות ניתן יהיה להעמיד שופט בדימוס.
נשיאת בית המשפט העליון הוסיפה כי הדבר יקטין חיכוכים מיותרים בין שופטים מכהנים ופוליטיקאים, ויקטין את העומס המוטל על בית המשפט העליון כתוצאה ממינוי שופט מכהן.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת הבחירות לבחון את עמדת נשיאת בית המשפט העליון ושופטיו בנושא, נוכח חשיבותו, ובמידת הצורך עליה ליזום תיקון מתאים לחוק הבחירות.
כל ארגון הנדרש לממש מטרות מוגדרות חייב בעבודת מטה ותכנון.
חובה זו מקבלת משנה תוקף במוסדות המדינה, שמטרותיהם רחבות ומורכבות, ויש צורך ליישמן הן בטווח הקצר והן בטווח הארוך.
ככלל, תכנון המכוון להשגת מטרות מכיל כמה מרכיבים, ובהם: הגדרת המטרות והיעדים; הגדרת המשאבים הקיימים; הכנת תכניות פעולה; בחירת התכניות לביצוע על פי סדרי העדיפויות ובהתאם ליכולת הביצוע ולקביעת יעדי הזמן14 .
משרד מבקר המדינה הצביע לא אחת על חשיבותו של תכנון העבודה במוסדות ממשלתיים.
תכנית עבודה שנתית מאפשרת לממש את מטרותיו של מוסד ממשלתי15 ,וראוי שתקיף את תכניות העבודה השנתיות של יחידותיו, הגזורות מאסטרטגיה כוללת.
ברוח זאת, בדצמבר 2011 החליטה הממשלהשיחידות הממשלה ומשרדיה יבססו את פעולתם על תכניות עבודה שנתיות, והטילה עליהם לפעול לפי מדריך התכנון הממשלתי.
עבודת הסגל המינהלי של ועדת הבחירות נחלקת לשתי תקופות.
האחת היא תקופת השגרה שבין בחירות לבחירות שבה מועסק סגל מצומצם, המונה עד 15 משרות16 .
התקופה השנייה היא תקופת הבחירות, שנמשכת כשלושה חודשים, והסגל מתרחב בה לכ-850 .
בעלי תפקידים ביום הבחירות עצמו מועסקים על ידי ועדת הבחירות עשרות אלפים.
בתום כל מערכת בחירות מתחיל הצוות הקבוע בפעילות הנדרשת לארגון הבחירות הבאות לכנסת ובכללה: בחינת תהליכים טכנולוגיים ומחשוביים, הצטיידות לוגיסטית, ביצוע תהליך הפקת לקחים, ייזום .
14 הוועדה הציבורית-מקצועית לבדיקה כוללת של שירות המדינה וגופים נתמכים מתקציב המדינה, דין וחשבון, כרך ב' - דוחות ועדות המשנה (אוגוסט 1989.
) 15 ראו למשלמבקר המדינה, דוח שנתי 53ב (2003) ,", "עבודת המטה במשרדי הממשלהעמ' 49 ; דוח שנתי55( ב2005), "עבודת המטה של משרדי הממשלה- ממצאי מעקב", עמ' 203-191.
16 במועד הביקורתאיישו 8 עובדים8 ;משרות תקן5 עובדים נוספים איישוכשתי משרות תקן נוספות (כל עובד אייש משרה חלקית), וכ-10 עובדים הועסקו לפי שעות.
ועדת הבחירות המרכזית 1821 .
:שם הדוח ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הצעות לתיקוני חקיקה, בחינת תהליכי עבודה חדשים, קידום נושאים ורעיונות והבאתם לדיון לפני ועדות המשנה, הנשיאות ומליאת הוועדה.
לרשות ועדת הבחירות עומדות יחידות מטה שמסייעות לה בביצוע המטלות שהיא אמונה עליהן ובהן: החשבות, היחידה המשפטית, אגף מינהל ומשאבי אנוש.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים גיבשה ועדת הבחירות שתי תכניות עבודה לתקופת הבחירות בלבד.
מעיון בתכניות אלו עולה שהן נועדו ליחידות ועדת הבחירות, ולכל אחת מהוועדות האזוריות המוקמות לקראת כל מערכת בחירות.
בתכניות אלה פורטו אותן משימות שאמורות היו להתבצע בתקופת הבחירות וביום הבחירות לכנסת העשרים, וכן לוחות הזמנים והאחראים לביצוען של המשימות.
הביקורת העלתה כי ועדת הבחירות לא גיבש ה תכנית עבודה לפעילותה הכוללת ולפעילות כל אחת מיחידות המטה שלה לתקופת השגרה לשנים 2014 ו- 2015 .
על ועדת הבחירות לגבש אפוא תכניות עבודה מפורטות שישמשו כלי מרכזי לניהול הפעילות הארגונית של ועדת הבחירות גם בתקופות שבין מערכות הבחירות.
בתשובת ועדת הבחירות המרכזית למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 (להלן - תשובת ועדת הבחירות) היא הודיעה כי באוקטובר 2015 ,לאחר סיום מועד הביקורת, החלה בתהליך של כתיבת תכנית עבודה שנתית סדורה לאגפים שבמטה הוועדה.
מינוי מבקר פנים לוועדת הבחירות .
חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב-1992 (להלן- חוק הביקורת הפנימית), קובע כי "בכל גוף ציבורי תקוים ביקורת פנימית על-ידי מבקר פנימי".
ההגדרה של "גוף ציבורי" בחוק הביקורת הפנימית כוללת גוף מבוקר כמשמעותו בחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 (נוסחמשולב).
ועדת הבחירות היא גוף מבוקר מכוח סעיף 9(2 ) לחוק מבקר המדינה, ומכאן שיש לקייםבו ביקורת פנימית.
על פי חוק הביקורת הפנימית תפקידו של המבקר הפנימי לבדוק את תקינות פעולתו של הגוף המבוקר מבחינת קיום הוראות החוק, הניהול התקין, טוהר המידות והחיסכון.
כמו כן עליו לעקוב אחר היעילות והתכליתיות של הפעולות שהגוף המבוקר נוקט על מנת להשיג את יעדיו.
ועדת הבחירות אינה כפופה למנגנוני בקרה ממשלתיים: חשב הוועדה, היועץ המשפטי של הוועדה וראש אגף משאבי אנוש בוועדה אינם כפופים מבחינה מקצועית לחשב הכללי במשרד האוצר, ליועץ המשפטי לממשלה ולנציב שירות המדינה, בהתאמה.
במסמך הפקת הלקחים מהבחירות לכנסת התשע עשרה (להלן - מסמך הפקת הלקחים) כתב בפברואר 2013 יו"רועדת הבחירות לכנסת דאז, השופט אליקים רובינשטיין, ליו"ר הכנסת (בפועל): "אכן לוועדה ניהול מקצועי השקוף בפני החשב הכללי ואגף התקציבים במשרד האוצר, ועדת הכספים של ועדת הבחירות ומבקר המדינה, אך נראה לי כי המיסוד הראוי מצריך לבחון כיצד נעשית הבקרה בגופים עצמאיים קטנים אחרים, גם בהתחשב בייחודיות הוועדה; זאת - כדי להבטיח מלוא תשומת הלב לבקרה אפקטיבית דווקא כשמדובר בגוף בעל מבנה יחידאי והכרחי כאמור; שהשופט שבראשה אינו בהכרח מעורה בה אינטנסיבית בתקופות שבין בחירות לבחי רות ונחוץ להבטיח אחריות דיווחית, אפקטיבית, המקבילה לאחריות מיניסטריאלית.
בכל מקרה, מבקר פנים הוא אפשרות ראויה בעיניי, אמנם לא כתחליף לפיקוח 1822 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: ועדת הבחירות המרכזית - היבטים מינהליים בהיערכות לבחירות לכנסת מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ממעל".
במכתבו למשרד מבקר המדינה מספטמבר2013 חזר השופט רובינשטיין וציין את החשיבות שיש בקיומם של ביקורת ופיקוח יעילים על ועדת הבחירות, לרבות מינוי מבקר פנימי בלתי תלוי.
נמצא כי למרות הוראות חוק הביקורת הפנימית וחרף התייחסותו של השופט רובינשטיין מפברואר 2013 ,לא מונה מבקר פנימי לוועדת הבחירות.
על ועדת הבחירות לפעול למינוי מבקר פנימי בהתאם להוראות חוק הביקורת הפנימית ולקבוע את היקף משרתו בהתאם למשימותיו.
ועדת הבחירות המרכזית מסרה בתשובתה כי בימים אלה מגובש תיאור התפקיד ודרישות המשרה לצורך פרסום מכרז פומבי למשרת מבקר פנים לוועדת הבחירות.
בביקורת הקודמת נמצאו ליקויים בנושאים האלה: ועדת הבחירות לא כללה במסמך הצעת התקציב לשנת 2013 את נתוניהביצוע של התקציב בבחירות שהתקיימו ב-2009 ,והתקציב שהוצע שיקף גידול נומינלי של 36% בהשוואה לנתוני הביצוע ב-2009 , אבל ההצעה אושרה בלא שהדבר הובא בחשבון; הוראות לביצוע פעולות בחשבונות בנק הדואר של ועדת הבחירות בהיקף של עשרות מיליוני ש"ח אושרו בחתימת חשב הוועדה בלבד; הוועדה שילמה לחברה פרטית חשבוניות בסכום כולל של כ-3.
1 מיליון ש"ח בגין שירותי מחשוב, אף שהחשבוניות לא כללו פירוט של כמותם ומחירם של השירותים שבגינם נעשה החיוב, ולא צורף אליהן מסמך הזמנה מפורט; ועדת הבחירות לא ביצעה בקרה על קבלת מרבית ציוד המחשוב שעליה שילמה לחברה זו; עלות קבלת הפנים החגיגית במשכן הכנסת לציון סיום הבחירות הייתה גבוהה: כ-80,000 ש"ח עבור כ-500 .