HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
האחד, משרד שיטור, קהילה, מבצעים וביטחון9 (להלן- משרד השיטור והקהילה) האחראי, בין השאר, להפעלת מערך הסיור ולפעילות המבצעית של התחנה, לתחום השיטור הקהילתי הכולל את מרכזי השיטור הקהילתי (להלן - מש"קים) הנותנים שירותי משטרה מוגדרים לקהילה שהם משרתים וליזמות ולשיתופי פעולה בין התחנה ובין הקהילה להתמודדות עם אלימות ועבריינות.
המערך השני הו א משרד לחקירות ולמודיעין (להלן - משרד האח"ם) האחראי, בין השאר, להפעלת מערך החקירות של התחנה בכל סוגי העברות ותחומי הפשיעה שבסמכותה וליחידת מרכז השירות לאזרח (להלן - מש"ל) המטפלת בקבלת תלונות מאזרחים ונותנת שירות לפונים בנושאים שונים.
כמו כן הוא אחראי למערך המודיעין הכולל את רכזי המודיעין האחראים לאספקת המידע המודיעיני על פעילות הפשיעה בתחום אחריותה הטריטוריאלי של התחנה, ואת יחידת הבילוש המהווה את הזרוע המבצעית של מערך המודיעין לטיפול ביעדים מודיעיניים.
מהבחינה המקצועית התחנות כפופות לאגפי המטה הארצי (להלן - מטא"ר) ובהם אגף מבצעים, שיטור וקהילה 10 (להלן- אגף השיטור והקהילה) ואגף חקירות ומודיעין (להלן - אח"ם).
האגפים אחראים, כל אחד בתחומו, לקביעת המדיניות המקצועית, לגיבוש נהלים ותורת הפעלה, למתן הנחיות וייעוץ ולפיקוח על התחנות.
מהבחינה הפיקודית כפופות התחנות למפקדים הטריטוריאליים במחוזות ובמרחבים המסייעים לתחנות בביצוע משימותיהן.
הכולל את משרד הסיור לשעבר ואת משרד הקהילה והמשמר האזרחי לשעבר 10 הכולל את אגף המבצעים לשעבר ואת אגף קהילה ומשטרה לשעבר.
למילוי מכלול תפקידיה באופן אפקטיבי נדרשת התחנה, בין השאר, למדיניות הקובעת יעדים וסדרי עדיפויות, מדדים אחידים, שיטות עבודה התואמות את מגוון משימותיה וכן אמצעים וכוח אדם בכמות ובאיכות מספיקות.
המשרד לביטחון הפנים 475 .
,במהלך שני העשורים האחרונים גדל העומס המוטל על המשטרה, בין השאר עקב גידול ניכר באוכלוסייה ובמגזרים בעלי מאפיינים וצרכים ייחודיים (מגזרי המיעוטים, עולים חדשים וחרדים), בניית ערים חדשות, התרחבותם של יישובים קיימים ועלייה ניכרת בחומרת הפשיעה ובמורכב ותה.
כמו כן איתרה המשטרה נוכחות וטיפול משטרתי בלתי מספיקים ביישובי מגזר המיעוטים והחלה בפעילות להרחבת השירותים למגזר זה.
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים ינואר -אוגוסט 2012 היבטים מרכזיים בפעילות התחנות וביישום תכניות לחיזוקן, ובהם תקינת כוח האדם ואיושו; פעילות מערך הסיור, המש"קים והמתנדבים, המהלכים לשיפורם והקמת משרד השיטור והקהילה בתחנה במטרה לשפר את האפקטיביות שלה בתחום השירות לאזרח והשיטור הקהילתי; עומס העבודה במערך החקירות והאמצעים להפחתתו; השירות הניתן לאזרח בתחנה; התכניות לחיזוקה של התחנה ולהעצמתה; הפעילות לחיזוק שירותי השיטור הניתנים ליישובי מגזר המיעוטים; ומעורבות התחנה ביישום מרכיבי תחום האכיפה בתכנית עיר ללא אלימות.
הבדיקה התבצעה ברמת דרג המטה וברמת דרג הביצוע.
ברמת דרג המטה נעשתה בדיקה ביחידות מטא"ר, ובהן אגף השיטור והקהילה, אח"ם, אגף הארגון והתכנו ן (להלן - אג"ת) ואגף משאבי אנוש (להלן - אמ"ש).
ברמת דרג הביצוע נעשתה בדיקה בכמה תחנות.
הבדיקות כללו שיחות עם בעלי תפקידים ביחידות המטה ועם דרג הפיקוד וראשי המשרדים בתחנות; בדיקת מסמכים ותכניות הנוגעים לתחומי פעילותה של התחנה; וניתוח נתונים מהשנים האחרונות בנושאי כוח אדם, איכות השירות ועוד.
בנוסף, הופץ שאלון לכל מפקדי התחנות (להלן - השאלון).
על השאלון השיבו, בחודשים אוגוסט -ספטמבר 2012 ,56 ( תחנות80% מ-70 התחנות והמרחבים האופרטיביים).
ניתוח ממצאי השאלון בדוח נעשה לפי מספר התחנות שענו לשאלות הכלולות בו11.
בדיקת השלמה נעשתה במשרד לביטחון הפנים (להלן - המשרד לבט"פ).
מערך התחנות והתכניות לחיזוקן ולשיפור תפקודן .
פריסת התחנות נועדה לספק שירותי משטרה הולמים לתושבים במסגרת משאביה המוגבלים של המשטרה.
לשם כך פיתח אג"ת מודל לדירוג רמת הפעילות של התחנות ובאמצעותו המשטרה קובעת, בין היתר, את גודל התחנה ואת המשאבים שיוקצו לה ואם להקים תחנה חדשה או לאחד תחנות קיימות.
במועד הביקורת כלל מערך התחנות 70 תחנות ומרחבים אופרטיביים12 .
התחנות מחולקות לשלוש קבוצות גודל - גדולות, בינוניות וקטנות.
השתייכותה של תחנה לקבוצת גודל מסוימת נקבעת לפי כמה פרמטרים, ובהם גודל האוכלוסייה ומספר היישובים שבתחומה וכן כמות העברות ואירועי התגובה 13 שבטיפולה.
התחנות הגדולות מונות, בדרך כלל, מעל מאתיים שוטרים; הבינוניות - בין מאה למאתיים שוטרים; והקטנות - פחות ממאה שוטרים.
11 מספר התשובות הרלוונטיות לכל שאלה בשאלון נמוך יותר מ-56 בדרך כלל, משום שכמעט בכל שאלה היו כמה תחנות שלא ענו עליה כלל (בין בשל חוסר רלוונטיות בין בשל חוסר התייחסות בלתי מנומקת) או תחנות שענו עליה באופן לא ברור.
12 מרחב אופרטיבי הוא מרחב המפעיל ישירות מערך שטח שווה לזה של תחנה רגילה הכולל סיור, חקירות, מודיעין ומש"קים, בנוסף לפונקציות המטה המרחביות.
13 מתן מענה לקריאות הציבור הזקוק לסיוע המשטרה או מתן מענה הנובע מהיתקלות של שוטר באירוע פלילי כמו תפיסת פורץ או תפיסת רכוש.
חלק מהתחנות הן תחנות עירוניות המש רתות יישובים עירוניים, וחלקן תחנות עירוניות-כפריות המשרתות גם יישובים עירוניים וגם יישובים כפריים.
מאפייני עבודת התחנה בשטח עירוני שונים במידה רבה מאלה בשטח כפרי.
היישובים הכפריים שבאחריות תחנה פרוסים לרוב על פני שטח המשרד לביטחון הפנים 477 .
גדול, והדבר משפיע על זמן ההגעה של שוט רי התחנה לטיפול באירועי תגובה.
תחנות עירוניות מטפלות אמנם בפריסה טריטוריאלית קטנה יחסית, אך האוכלוסייה צפופה הרבה יותר והכמות והתדירות של העברות גבוהות יותר.
במקומות שאינם מייצרים די נפח לפעילות משטרתית שתחייב הקמת תחנה, אך נדרשת בהם בכל זאת נוכחות משטרתית קבועה, מופעלות 40 .
נקודות משטרה נקודת המשטרה מפעילה צוות סיור ונותנת לאוכלוסייה חלק מהשירותים שתחנה נותנת.
את הפעילויות המשטרתיות המורכבות יותר מבצעת התחנה המפעילה את נקודת המשטרה.
התחנות מטפלות בכל פלגי האוכלוסייה השונים.
ישנן תחנות שחלק ניכר מהאוכלוסייה שבתחום אחריותן משתייך למגזר חברתי או דתי מסוים כגון חרדים, ערבים או עולים חדשים.
ישנן תחנות הפועלות בסביבת אוכלוסייה עירונית אמידה, וישנן תחנות הפועלות באזורים פריפריאליים שבהן שיעור האוכלוסייה החלשה גבוה.
הרכב האוכלוסייה המתגוררת באזור שבאחריות התחנה משפ יע הן על מאפייני הפשיעה והן על יחסי המשטרה עם הקהילה.
במשך שני עשורים נותרה פריסת התחנות כמעט ללא שינוי 14 למרות שינויים דמוגרפיים, שינויים בשיעור הפשיעה ושינויים אחרים שהצריכו הרחבתם של שירותי המשטרה ביישובים ובאזורים שונים.
בשנת 2012 הקימה המשטרה שתי תחנות חדשות - תחנת שרת ותחנת שדות.
תחנת שרת, הכפופה למרחב יפתח (שקודם להקמתה טיפל באזור זה כמרחב אופרטיבי), הוקמה לצורך טיפול באזור התחנה המרכזית בתל אביב ובדרום תל אביב בשל הגידול הניכר בשיעור הפשיעה, באירועי אלימות ופגיעה בסדר הציבורי ובריבוי מחוללי פשיעה15 באזור זה ועקב השינוי הדמוגרפי הגדול שעבר האזור עם הגעתם של רבבות שוהים בלתי חוקיים מאפריקה.
תחנת שדות, הכפופה למרחב שרון, נועדה לשפר את שירותי המשטרה הניתנים בעיקר ליישובים כפריים פריפריאליים במרחב השרון, שנתנו קודם לכן תחנות נתניה וכפר סבא שהן תחנות עירוניות המטפלות בנפח פשיעה גדול בקרב אוכלוסייה צפופה.
משנת 2007 הגדירה המשטרה את חיזוק התחנות והעצמתן כאחד מיעדיה האסטרטגיים.
בתקופת המפכ"ל הקודם רב ניצב (בדימוס) דודי כהן (להלן - המפכ"ל הקודם) יעד זה נכלל במסגרת התכנית הרב-שנתית לשנים 2008 -2012 (להלן- תר"ש 2012 ): "תחנות המשטרה מהוות את הקו הקדמי של משטרת ישראל במגוון עיסוקיה, בכלל זה: במאבק בפשיעה לסוגיה; בשמירת הסדר הציבורי; במתן שירות לאזרח.
חיזוק תחנת המשטרה הינו נדבך מרכזי במדיניות השר לבט"פ לשנות תר"ש 'שיא 2012 ' ומהווה את אחד משלושת הכיוונים האסטרטגיים של המפכ"ל לתקופה זו.
כל הפרקים של התכנית הרב -שנתית מפרטים פעולות בתחום בניין הכוח ובתחום הפעלת הכוח לחיזוק תחנות המשטרה".
האמצעים העיקריים לחיזוק התחנות, שצוינו בתר"ש 2012 , הם תוספת כוח אדם במהלך שנות התכנית לביצוע מטלותיהן כנדרש ולשיפור האפקטיביות בפעיל ותן באמצעות שינויים ארגוניים ושינויים בדפוסי עבודתן כמו הפעלת מודל התחנה האפקטיבית בתחנות (ראו להלן בפרק "פרויקט תחנה אפקטיבית").
גם המפכ"ל המכהן רב ניצב יוחנן דנינו רואה בחיזוק התחנות מטרה מרכזית אך בדגשים שונים.
בדיון סגל הפיקוד הכללי (להלן - הספ"כ) במאי 2011 , עם כניסתו .
14 להוציא הקמת שתי תחנות חדשות שהוקמו במסגרת יישום התכניות לחיזוק מגזר המיעוטים: תחנת רהט שהוקמה בשנת 2004 ותחנת אום אל-פחם שהוקמה בשנת 2005 .
מועדוני הימורים, מכוני ליווי, נרקומנים ודרי רחוב 478 דוח שנתי63ג .
לתפקיד, ציין המפכ"ל בין יעדי המשטרה העיקריים את "חיזוק דרגי השטח ושינוי נקודת האיזון בין המטה לשטח", דהיינו חיזוק יחידות השטח באמצעות קיצוץ במטות.
המפכ"ל קבע כי התייעלות מטות האגפים תבוצע באופן הדרגתי, על פני כשנה וחצי, תוך כדי הקפאה של קי דומים והסטת תקנים ודרגות תקן 16 לטובת השטח.
העברת דרגות תקן מהמטה לשטח נועדה לאפשר, בין השאר, להעלות את דרגת התקן של .
16 מתן דרגה גבוהה יותר לתפקידים מסוימים באמצעות העברתה מתפקידים אחרים במטה שבוטלו או שהוצמדה להם דרגה נמוכה יותר.
המשרד לביטחון הפנים 479 .
מפקד תחנה לפחות לסגן ניצב (להלן - סנ"ץ) ואת דרגת התקן של ראש משרד האח"ם בתחנה (להלן - רמח"ם) לרב פקד (להלן - רפ"ק).
ביזמתם של המפכ"ל ושל ראש אגף המבצעים ניצב ניסים מור (כתוארו אז; להלן - ראש אגף השיטור והקהילה) החלה במחצית השנייה של 2011 עבודת מטה לאיחוד תחומי הסיור והקהילה למסגרת ארגונית אחת הן ברמת המטה (איחוד שני אגפים) הן ברמת התחנה (איחוד משרד הסיור עם משרד הקהילה והמשמר האזרחי).
יישום ה איחוד בתחנה החל בתחילת 2012 .
ביסוד שינוי זה עמדה התפיסה כי איחוד תפקידיהם של אגף המבצעים ושל משרד הקהילה והמשמר האזרחי (להלן - אק"ם) במסגרת ארגונית אחת תגדיל את האפקטיביות של התחנה בלחימה בפשיעה, בשמירת הסדר הציבורי ובמתן השירות לציבור (ראו להלן בפרק "הקמת משרד השיטור והקהילה בתחנה").
לפי תפיסה זו בוצעו שינויים נוספים לצורך חיזוקה של התחנה ושיפור האפקטיביות שלה וכן לשיפור השירות שהיא נותנת לאזרח: ביסוס עיקרון "שיטור מבוסס קהילה" כמנחה בעבודת המשטרה, תוך כדי שימת דגש על שירות לציבור ועל פעולות בשילוב הקהילה והרשות המקומית, והנחיית כל התחנות ליישם מול הרשויות המקומיות מרכיבים של תחום האכיפה מתכנית עיר ללא אלימות (ראו להלן בפרקים "השירות לאזרח בתחנות המשטרה ו"תכנית עיר ללא אלימות"); פיצול מחוז צפון לשני מחוזות - מחוז צפון ומחוז חוף - וביטול דרג המרחבים לצורך פישוט וייעול הקשר בין המטה לתחנות, כאשר המטות של המחוזות החדשים פועלים ישירות מול התחנות 17 ,; שימת דגש על מתן שירות יעיל ואיכותי לציבור הבא לידי ביטוי בשינוי המערכת הארצית של מדידת הביצועים בתחנות מתחילת 2012 , למערכת פיקוד וניהול (להלן - מערכת "מפנה") השמה דגש רב יותר מקודמתה (מערכת מנה"ל 18) על מדדי שירות לאזרח ושירות פנים -ארגוני לשוטרים, והמאפשרת מרחב גמישות מסוים לתחנות בהגדרת יעדיהן המבצעיים.
מתחילת העשור הקודם, ובעיקר לאחר אירועי אוקטובר 2000 ומסקנות ועדת החקירה הממלכתית "לבירור התנגשויות בין כוחות הביטחון לבין אזרחים ישראלים באוקטובר 2000"19 (להלן- ועדת אור) שקמה בעקבותיהם, גברה בממשלה, במשטרה ובמשרד לבט"פ המודעות לפערים במענה המשטרתי למגזר המיעוטים בהשוואה לזה הניתן למגזר היהודי ולצורך בתגבור ובחיזוק שירותי השיטור הניתנים לו.
תכניות שגיבשו גופים אלה במהל ך עשור זה, מנובמבר 2000 עד פברואר 2012 , כללו דרכים לשיפור שירותי המשטרה למגזר המיעוטים, לחיזוק הנוכחות והאכיפה המשטרתית ביישוביו ולחיזוק הקשר עם הקהילה בכל הנוגע למניעת פשיעה ואלימות ולהעמקת שיתוף הפעולה בין פיקוד המשטרה למנהיגות המקומית.
תכניות אלה הציבו את התחנות על מרכיביהן - מש"קים, סיור, חקירות ומודיעין - בחזית שיפור ההיערכות המשטרתית במגזר המיעוטים.
17 בתקופת הביקורת החל אג"ת בעבודת מטה לבחינת ביטול דרג המרחבים במחוז מרכז.
18 מערכת מדידה, ניהול והערכה למפקד - מערכת שפותחה באגף תכנון וארגון ככלי להערכה ארגונית של מפקדי תחנות בידי המפכ"ל ובידי מפקדי המחוזות.
שיטת המדידה וההערכה נסמכת על מתן ציון לפי מדדים אחידים רב -שנתיים ועל קביעת רמת ביצוע נדרשת.
19 ועדת החקירה הממלכתית בראשותו של השופט תיאודור אור, המשנה לנשיא בית המשפט העליון דאז.
התכניות לחיזוק התחנה ולהעצמתה דרשו שינויים בהיערכות התחנה, במשאביה ובתהליכי עבודתה.
הביקורת בחנה, בין היתר, באיזו מידה יושמו המהלכים שתוכננו לחיזוק התחנה, אילו תחומי פעילות בתחנה אכן שופרו ואם השירות שהיא נותנת לאזרח אכן איכותי.
כוח אדם בתחנות המשטרה .
תקינת כוח האדם בתחנות .
את תקן כוח האדם בתחנות המשטרה אג"ת קובע על פי אמידתו את מספר השוטרים הנדרשים במקצועות השונים.
את התקן מאשר הפיקוד הבכיר של המשטרה ואת איוש התקנים בכל תחנה אמ"ש מאשר.
מקצועות השיטור העיקריים בכל תחנה הם מקצועות הסיור, השיטור הקהילתי, החקירה והמודיעין.
בנוסף להם משרתים בתחנה אנשי מטה ומינהל.
תקן כוח האדם בתחנה מושפע משיקולים שונים, כמו גודל האוכלוסייה שהיא משרתת ונפח הפשיעה שהיא מתמודדת אתו, והוא בא לתת מענה ראוי לביטחונו האישי של התושב, לרבות ביטחון רכושו.
כפועל יוצא, תקן כוח האדם אמור להיות דינמי ולהתעדכן על פי הנסיבות שהתחנה פועלת בהן.
הביקורת בדקה את הנושא האמור לפי תפיסה זו.
תכניות ועבודות מטה שנעשו במשטרה בשנים האחרונות שמו דגש על הגדלת כוח האדם בתחנה כאמצעי מרכזי להתמודדות עם הגידול במשימותיה ולטיב השירות שעליה לתת לציבור.
מפתחות התקינה והתקינה הקיימת בתהליך תקינת כוח האדם ביחידות המשטרה השונות המשטרה משתמשת במודלים ככלי עזר לקביעת התקן הנחוץ במקצועות השונים (להלן - מפתחות תקינה).
על פי אג"ת, מפתחות התקינה הם "כלי ניהולי המיועד להתאים את הנדרש ביחידות המשטרה בהתאם למשימותיו ולהיקף ]סדר הכוח [ הסד"כ פעילותו, כלי שאמור לסייע בקביעת הסד"כ על פי קריטריונים אובייקטיביים, לייצר סדר ארגוני בהקצאת משאבי יחידות ולשמש בסיס לקבלת החלטות עבור מד ור תקינה בפעילותו היומיומית".
בדצמבר 2010 הציג אג"ת למפכ"ל הקודם נוסח ראשוני של מפתחות תקינה מהלך ]בנושא[ לסיירים.
הוא אישר אותם בכפוף להשלמות נדרשות והנחה "לקדם כולל בראיה ארצית בהובלת אג"ת" שבמסגרתו יש להתמקד, בין היתר, בגיבוש מפתחות תקינה גם לחוקרים, לב לשים, לרכזי מודיעין ולעובדי הערכה.
בנוגע למועד הביצוע ציין כי "השאלה היא העיתוי - ביצוע השינוי במחצית ראשונה של 2011 או ב- 2012 .
שאלת העיתוי לביצוע השינוי קשורה בהערכת אומדן הפער בתחומים השונים.
במידה ויתקבל אומדן הפער - הנושא יועלה לספ"כ במהלך [ ינואר 2011 [ .
מפתחות התקינה בחקירות יוצגו למפכ"ל בתחילת ינואר] 2011 .
"] על פי קווים מנחים אלה השלים אג"ת בשנת 2011 הכנת מפתחות תקינה מעודכנים של סיירים, חוקרים, רכזי מודיעין ויומנאים, והמשיך לעבוד על היבטים מסוימים הקשורים לנושא גם בשנת 2012.
עד מועד סיום הביקורת ב אוגוסט 2012 (להלן- סיום מועד הביקורת) אישרו האגפים הייעודיים ויחידות השטח (מחוזות, מרחבים ותחנות) את מפתחות התקינה המעודכנים לסיירים ולחוקרים; אולם המפתחות המעודכנים לכל המקצועות שבעבורם גובשו לא נדונו בספ"כ וממילא קידומם הושהה.
בתחום הסיור קבע מודל מפתחות התקינה את מספר הסיירים ואת כמות הניידות הנחוצים לכל תחנה20 .
בתחום החקירות נקבע מספר החוקרים הנחוצים לכל תחנה בשלושה תחומים: חוקרים בתחום עברות אלימות במשפחה (להלן - חוקרי אלמ"ב); חוקרים במרכזי השירות לאזרח המטפלים בפניות של אזרחים (להלן - חוקרי מש"ל); וח וקרים העוסקים בכל שאר תחומי החקירות בתחנה (להלן - חוקרים כלליים)21.
במסגרת הביקורת נערכה השוואה בכל התחנות (כולל מרחבים אופרטיביים) בין נתוני התקן הנחוץ של סיירים ושל חוקרים, על פי מפתחות התקינה שסיים אג"ת להכין בספטמבר 2011 , ובין נתוני התקן הקיים באותו מועד22:.
להלן הממצאים תקינת סיירים : מהשוואת נתוני התקן הקיים בתחנות לנתוני מפתחות התקינה עלה כי בתחנות 3,410 תקני סיירים קיימים לעומת 3,517 נחוצים, כלומר חסרים 107 ( תקנים 3.
זהו פער אמנם קטן, אך ישנן תחנות שבהן הפער גדול יותר.
יתרה מזאת, נרשם שוני רב בגודל הפער בין התחנות.
מתוך 66 תחנות23, ב-37 מהן יש חוסר תקנים, ב-27 יש עודף תקנים וב-2 התקן הקיים שווה לתקן הנחוץ.
ב -16 תחנות (כ -24% ) נרשם חוסר של יותר מ -25% מהתקן הקיים, כאשר ב -5 מהן החוסר הוא יותר מ -50% .
לעומת זאת, ב -15 תחנות (כ-23% ) יש עודף בתקנים הגדול ב -10% מהתקן הקיים, כאשר ב-7 מהן העודף הוא יותר מ-25%.
בבדיקת16 התחנות שבהן החוסר בתקני סיירים הוא יותר מ-25% מהתקן הקיים נמצא כי רובן משרתות יישובי פריפריה קטנים או ערים בפריפריה.
ב-11 תחנות24 החוסר היה בין%25 ל-%50 מהתקן הקיים וב-5 תחנות25 החוסר עלה על %50.
עוד עולה שב-37 התחנות שנרשם בהן חוסר בתקני סיירים, התקן הקיים עמד על 1,718 תקנים והתקן הנחוץ על 2,113 - פער של 395 ( תקנים23% מהתקן הקיים).
לעומת זאת, ב-27 התחנות שנרשם בהן עודף בתקני סיירים, התקן הנחוץ עמד על 1,319 תקנים והתקן הקיים על 1,607 - פער של288 תקנים (כ-18% .
20 באמצעות המודל חושבה כמות הניידות הנדרשת על פי אפיון הביקוש לניידות (קצב כניסת אירועים וזמן הטיפול באירוע), רמת השירות הנדרשת ורמת התעסוקה של הניידות באירועי תגובה.
בניית המודל התבססה על ניתוח נתוני התחנות לשנים 2008 -2009 , וההנחות שבבסיסו הסתמכו, בין היתר, על נוהל הפעולה הקיים של הסיור - בכל אירוע סיור נשלחת ניידת אחת ובה שני שוטרים לטיפול באירוע; הניידת פועלת בשלוש משמרות ליממה, שבעה ימים בשבוע; בכל משמרת סיור סוגי הפעילות מתפלגים לפי יחס מסוים.
על פי נתוני התחנות חושבו לכל תחנה, בין היתר, ממוצע אירועי התגובה לשעה בכל משמרת וזמן הטיפול הממוצע באירוע.
כמו כן חושבה התוספת הנדרשת לתקינה בשל היעדרות שוטרים מהעבודה מסיבות שונות (מקדם היעדרות).
21 המודל התבסס על קביעת מדד נורמטיבי של מספר תיקים שנתי לטיפולו של חוקר ועל פרמטרים נוספים הרלוונטיים לעבודת החוקרים (לפי סוג החוקר).
מהם נגזר, על פי נתוני התחנות, תקן החוקרים הנדרש בכל תחנה.
22 כפי שפורסמו בעבודה של אג"ת מספטמבר 2011.
23 מפתחות התקינה התייחסו ל -68 תחנות.
בתחום הסיור לא חושבו נתונים בעבור תחנת דוד ותחנת נתב"ג (תחנת דוד אינה מפעילה יחידות סיור רגילות ותחנת נתב"ג אינה מפעילה יחידות סיור).
24 תחנות קריית מלאכי, עיירות (המשרתת את הפזורה הבדואית), רהט, שדרות, טירת הכרמל, באר שבע, אשקלון, אשדוד, רחובות, פתח תקווה ונתניה.
)תחנות קריית גת, אופקים, נתיבות, קריית שמונה ולב הבירה (בירושלים המשרד לביטחון הפנים 483 .
מהאמור עולה שקיימים פערים גדולים בין התחנות בכל הנוגע לעמידה ברמת התקינה הנחוצה.
בכ-25% מהתחנות המחסור בתקני סיירים עולה על 25% מהתקן הקיים, לעומת עודף של 10%-25% מהתקן הקיים ב - 12% מהתחנות ועודף העולה על25% בכ-10% מהתחנות.
מצב זה מעיד על חוסר יעילות בהקצאת תקני הסיור לתחנות ועל הצורך לבחון את ויסותם.
תקינת החוקרים : מהשוואת נתוני התקן הקיים בתחנות למפתחות התקינה עלה כי בתחנות 1,055 תקני חוקרים קיימים לעומת 1,241 ,נחוצים (חוקרי אלמ"ב חוקרי מש"ל וחוקרים כלליים), כלומר חסרים 186 תקנים (כ-18% .
)מהתקן הקיים בנוסף, נרשם שוני רב בין התחנות בגודל הפער.
מתוך 68 תחנות, ב-53 יש חוסר תקנים, ב-12 יש עודף תקנים וב-3 התקן הקיים שווה לתקן הנחוץ.
ב -34 ( תחנות50% ) נרשם חוסר של יותר מ -25% מהתקן הקיים, כאשר ב-16 מהן החוסר הוא יותר מ-50%.
לעומת זאת, ב-9 תחנות (כ- 13% ) יש עודף הגדול ב-10% .
מהתקן הקיים בבדיקת 16 התחנות שנרשם בהן חוסר בתקני חוקרים של יותר מ-50% מהתקן הקיים נמצא כי רובן משרתות יישובי פריפריה קטנים או ערים בפריפריה26.
עוד עולה שב-53 התחנות שנרשם בהן חוסר בתקני חוקרים, התקן הקיים עמד על 770 חוקרים והתקן הנחוץ על 997 - פער של 227 תקנים (כ -29% מהתקן הקיים).
לעומת זאת, ב-12 התחנות שנרשם בהן עודף בתקנים, התקן הקיים עמד על 223 תקנים והתקן הנחוץ על182 תקנים- פער של 41 תקנים (כ-18% מהתקן הקיים).
מהאמור עולה כי בין התחנות יש פערים ניכרי ם ברמות החוסר של התקנים, (כאשר בחלקן, כאמור, אף קיימים עודפי תקנים) והפיקוד הבכיר של המשטרה לא נתן מענה ראוי לפערים אלו.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2012 מסרה המשטרה כי פעלה בשנים האחרונות לעדכון ולתיקוף רוב מפתחות התקינה בתפקידים אלה, והיא בוחנת בראייה כוללת את הפערים ואת המשאבים בתפקידים המרכזיים בתחנה - סיירים, חוקרים, רכזי מודיעין, בלשים ועובדי הערכה.
המשטרה הוסיפה כי "קיים חוסר משאבי במרבית התפקידים וגם ויסות פנים מחוזי בין התפקידים השונים אינו מהווה את הפתרון המלא, כיוון שהחוסר המשאבי הינו דומיננ טי".
עוד מסרה המשטרה, כי במהלך השנים תוגברו במידה ניכרת המערכים הייעודיים שבליבת התחנות.
כך, בין היתר, בין השנים 2003 -2012 גדל מספר התקנים במערך הסיור בכ- 1,400 תקנים ובמערך החקירות בקרוב ל-400 .
26 ,תחנות טירת הכרמל, נהרייה, שפרעם, בית שאן, מגדל העמק, נצרת עילית, דימונה קריית גת, קריית מלאכי, זכרון יעקב, מודיעין, מעלה אדומים ושכונות.
משרד מבקר המדינה סבור כי אף על פי שמדיניות של ויסות תקנים בין התחנות אינה יכולה לפתור באופן מלא את בעיית המחסור הכולל בתקנים, הרי ביכולתה להקטין את הפערים בין התחנות במקצועות הסיור והחקירות.
מסיבה זו על המשטרה לבחון מדיניות לוויסות כוח האדם בין התחנות, הכול לפי צרכים ותעדוף נדרש ובכפוף למגבלת המשאבים.
המשרד לביטחון הפנים 485 .
תקן ומצב ה קיימים בתחנות : לתקן כוח האדם בתחנה חשיבות רבה לצורך קביעת סדרי העדיפות בעבודתה.
יתר על כן, תקן שאינו מאויש מחמיר את בעיית המענה החלקי ממילא (הנובע כאמור מהמחסור בתקנים) של התחנה לצורכי התושבים.
רמת איוש התקנים בתחנות היא אחד הגורמים החשובים ביותר בקביעת איכות תפקודן.
ככל שרמת איושם של התקנים בתחנה נמוכה יותר, כך גדל עומס העבודה על כוח האדם הקיים בתחנה (המצבה), איכות פעילותו נפגעת ורמת השירות שהוא נותן לתושבים הולכת ופוחתת.
משרד מבקר המדינה בדק את רמת האיוש של תקני כוח האדם בתחנות והשווה ביניהן.
מנתוני תקן ומצבה של כוח האדם במשטרה, נכון לאוגוסט 2012 , עולה כי ב-6 מתוך68 התחנות (כ-9% ) המצבה שווה לתקן או גדולה ממנו; ב-33 תחנות (כ-48% ) היא נמוכה ממנו בשיעור של עד 10% ; ב -23 תחנות (כ -34% ) היא נמוכה ממנו ב - 20%-10% ; וב -6 תחנות (כ -9% ) היא נמוכה מהתקן ביותר מ - 20%.
הפערים בין התחנות ברמת האיוש של תקני כוח האדם בולטים בתחום הסיור.
ב -15 תחנות (כ -22%) מצבת שוטרי הסיור שווה לתקן או גדולה ממנו, וב -15 תחנות אחרות היא נמוכה מהתקן ביותר מ-20% .
יצוין שרוב התחנות שבהן רמת האיוש היא מן הנמוכות ביותר הן תחנות עירוניות ומרחבים אופרטיביים בערים גדולות 27.
מהאמור עולה שקיימים פערים ניכרים בין תחנות המשטרה ברמת האיוש של תקני כוח האדם, בעיקר בתחום הסיור.
משרד מבקר המדינה סבור כי מצב זה מצריך גיבוש מדיניות מתאימה לוויסות כוח האדם שתצמצם את הפערים בין התחנות בנושא זה.
בתשובתה מסרה המשטרה כי ניסיונות העבר מראים כי ניסיון לכפות על שוטרים שירות בתחנה מסוימת הוביל לירידה במוטיבציה ובאיכות התפקוד, ובהמשך לעזיבת השירות.
עוד מסרה המשטרה כי במהלך השנה האחרונה גברה האטרקטיביות של מקצוע הסיור עקב העלאת שכר הסיירים ועלייה מהירה יותר בסולם הדרגות, והד בר מאפשר גיוס סיירים גם ליחידות שבהן היה בעבר קושי בגיוס כוח אדם.
בנוסף, בשנת 2012 נערך מבצע גיוס במטרה לצמצם את פערי האיוש תוך כדי מתן דגש למקצועות הסיור וליחידות שפערי האיוש בהן היו גבוהים יותר.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את הפעילות המשטרתית הנעשית בשנה האחרונה לצמצום פערי האיוש בתחנות בתחום הסיור.
עם זאת, הוא סבור כי על המשטרה לשקול גם שימוש בוויסות כוח אדם בין התחנות תוך שמירה על המוטיבציה בקרב השוטרים, באמצעות נקיטת אמצעים מתאימים לשם כך.
27 תחנות לב ת"א, ת"א צפון, גלילות, שפט, הראל, באר שבע, כפר סבא; מרחבים דן ומוריה.
תכניות ופעולות לתגבור כוח האדם במערך הסיור ובמערך החקירות בתחנות המענה למצוקת כוח אדם אינו טמון רק בהגדלת התקן אלא גם בהסטת כוח אדם, דהיינו ריכוז כוח משטרתי לצורכי שעה באתר מסוים ואחר כך ניודו לאתר אחר.
במאי 2007 בחן צוות בראשות ראש מחלקת תכנון באג"ת דרכים להקצאת כוח אדם לתגבור תחנות ללא שינוי בתקינת כוח האדם.
המפכ"ל הקודם אישר תוספת של 450 שוטרים לטובת יחידות הסיור והאח"ם בתחנות שבהן היו באותו מועד 614 תקנים לא מאוישים, באמצעות סיפוחם של250 שוטרים מהמטות לתחנות למשך חצי שנה, קליטת 100 שוטרים ממערך הכליאה וגיוס100 שוטרים נוספים (להלן - תכנית חיזוק הקו המשרד לביטחון הפנים 487 .
ביול י 2007 ,החל סיפוח המחזור הראשון של שוטרי התגבור לתחנות ואחר כך התקיימו מחזורי תגבור נוספים.
ביוני 2009 ביצעה מחלקת תכנון של אמ"ש תהליך הפקת לקחים מתכנית חיזוק הקו הקדמי, שנועד לתת ביטוי לעמדות קציני כוח האדם ביחידות שקלטו את השוטרים המתגברים בעניין איכותם, תרומתם והבעיות בהפעלתם וכן לעמדות השוטרים המתגברים ומפקדיהם.
כמו כן נועד התהליך לסייע לגיבוש המלצות בדבר המשך הפעלת התכנית או בדבר חלופות אחרות לתגבור התחנות.
כל קציני כוח האדם ביחידות הקולטות הביעו שביעות רצון מהתגבור והוא נתפס כמסייע ליחידות השטח בביצוע המשימות השוטפות.
שוטרי התגבור של מערך הסיור סייעו לתחנות להפעיל את הניידות, לעמוד במספר הניידות המינימלי הנדרש לפעילות הסיור השוטפת של התחנה ולהתגמש יותר בהפעלת שוטרי הסיור.
עם זאת, הועלו בעיות בקשר לכוח האדם המתגבר במערך הסיור, ובהן הכשרה וידע מקצועי חסרים ותחלופה גבוהה שהקשתה על המתגברים לצבור ידע וניסיון והכבידה על התחנות שנדרשו לחזור ולהשקיע בהכשרת מתגברים חדשים.
אשר לתגבור מערך האח"ם בתחנה, נמצא כי השוטרים המתגברים היו בעלי הכשרה מתאימה, מקצועיים, בעלי ניסיון בתחום האח"ם ובעלי יכולת במתן השירות הנדרש לציבור.
במסקנות ובהמלצות שהועלו מתהליך הפקת הלקחים נקבע כי "תגבור הקו הקדמי חיוני וחשוב ליחידות השטח בהיבט של יצירת גמישות הפעלה למפקדים, בהפעלת היחידה ועמידה במשימותיה".
נקבע שיש לחשוב כיצד להמשיך בהפעלת התגבור, וייתכן שאופני הפעלה אחרים יביאו לתוצאות דומות בעלויות נמוכות יותר ובפגיעה קטנה יותר ביחידות המטה.
בהמשך פורטו אפשרויות הפעלה חלופיות.
בביקורת עלה כי למרות ההכרה בחיוניות תכנית חיזוק הקו הקדמי והמסקנה שיש להמשיך ולתגבר את התחנות במתכונת כלשהי, הפסיק מטא"ר לתגבר את התחנות באמצעות הפעלה זמנית של שוטרים שאינם נמנים עם הסגל הקבוע של התחנה, בלי שנמצאו מסמכים המעידים על ההחלטה להפסיק את התגבור או מסבירים אותה.
בתשובתה מסרה המשטרה כי הפסקת התגבורים במסגרת "תגבור הקו הקדמי" נעשתה על פי החלטת המפכ"ל, ובהתאם לכך נערכה המשטרה להמשך סיוע ליחידות השטח בדרכים אחרות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי מתשובתה לא ברורות הסיבות להפסקת התגבורים ביחידות השטח במסגרת "תגבור הקו הקדמי", ולא ברור אילו אמצעים חלופיים היא נקטה ובאיזה היקף.
יתר על כן, בעת ביצוע שינויים מהותיים במדיניותה עליה להקפיד על ליוויים בתיעוד ההחלטות המתקבלות וסיבותיהן, כחלק מסדרי מינהל תקין.
מערך משרתי החובה במשטרה .
עקב מצוקת כוח האדם ביחידות השטח המשטרתיות, בייחוד ביחידות הסיור בתחנות, ובעקבות התגברות פעולות הטרור במרכזי הערים באמצע שנות 488 דוח שנתי63ג .
התשעים של המאה העשרים והצורך בתגבור כוחות המשטרה בסיכול טרור ובשמירה על ביטחון הציבור, החלה המשטרה לקבל סיוע באמצעות הוספת משרתי חובה לשורותיה.
בשנת 1995 ,]נוסח משולב [ תוקן חוק שירות בטחון התשמ"ו- המשרד לביטחון הפנים 489 .
198628 , ונקבעה בו הוראת שעה לשנתיים שהוארכה כמה פעמים, שאפשרה את שירותם של חיילי חובה במשטרה (להלן - שח"ם).
חיילי החובה ששירתו במשטרה במסגרת שח"ם (להלן - שוטרי שח"ם) מוקצים למשטרה במסגרת אמנת עבודה המסדירה את יחסי העבודה ואת יחסי הגומלין בין צה"ל למשטרת ישראל בתחומי הפעילות שלשניהם עניין משותף.
האמנה קובעת כי צה"ל יקצה למשטרה מדי שנה מגויסים שישרתו במסגרת שח"ם, בהיקף הקבוע בהחלטות הממשלה ובכפוף להסכמת המיועדים לשרת במשטרה.
במסגרת הסכמות בין צה"ל למשטרה נקבע שתמהיל כוח האדם של שוטרי שח"ם יהיה שני שלישים נשים ושליש גברים.
כמו כן נקבעו הקריטריונים והאיכויות הנדרשים לשיבוץ.
על פי נתוני המשטרה, בפברואר 2012 שירתו 1,517 .
שוטרי שח"ם 750 מהם שירתו בתחנות, בעיקר במערך הסיור, והשאר שירתו ביחידות מטא"ר, ביחידות מבצעיות במחוזות, ביחידות מוקדים ומרכזי שליטה מחוזיים, ביחידות מקצועיות ובתפקידי מינהלה.
הבעיות בהפעלת שח"ם ותהליך צמצומו 1.
בסוף ינואר 2006 הגישה ועדה לבחינת סוגיית קיצור שירות החובה בצה"ל את המלצותיה לשר הביטחון 29 .
הוועדה המליצה, בין היתר, על הפסקת שירות חיילי החובה שמחוץ לסד"כ צה"ל, לרבות במשטרה.