HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 מתן היתר העסקה למעסיק מקנה לו יתרון כלכלי.
לפיכך, חלוקת ההיתרים על ידי המדורים צריכה להיעשות בזהירות מרבית תוך הקפדה על אחידות, שוויוניות וענייניות והפעלת בקרות מועילות ויעילות.
תשלום השכר והזכויות הסוציאליות .
רמת החיים והשכר במשק הפלסטיני נמוכים מאשר בישראל.
לכן עובדים פלסטינים רבים מחפשים עבודה, גם אם ארעית, במשק הישראלי.
כפועל יוצא מכך, עובדים פלסטינים רבים מוכנים לעבוד בשכר הנמוך משכר עובד ישראלי באותו ענף.
כאמור, החלטת הממשלה מ- 1970 הסדירה את נושא תשלום השכר והפרשת התשלומים הסוציאליים לעובדים הפלסטינים.
החלטה זו שמה לה למטרה למנוע העדפה של עובדים פלסטינים על פני עובדים ישראלים, להגן על תנאי העסקתם של העובדים הפלסטינים ולהביא להשוואתם לתנאי העבודה של עובדים ישראלים.
נקבע כי עובד פלסטיני יקבל, בעובדו בישראל, שכר ברוטו ושכר נטו השווה לשכרו של כל עובד אחר בישראל, בעל נתונים אישיים ומקצועיים זהים.
עוד נקבע כי עובד פלסטיני זכאי לתנאים סוציאליים שלהם זכאי כל עובד אחר בישראל בעל נתונים זהים, לפי החוק וההסכמים הקיבוציים.
על מנת להבטיח כי השוויון נאכף הלכה למעשה, הפקידה הממשלה את הטיפול הארגוני בנושא בידי אגף מת"ש.
לעניין זה כבר נדרש מבקר המדינה ב- 994125 , בדוח שעניינו "סדרי מינהל ובקרה בהעסקת עובדים מאזורי יהודה והשומרון ומחבל עזה בישראל" (להלן - הדוח הקודם).
הסדרים אלו בעניין תנאי העסקת עובדים פלסטינים בישראל נועדו להבטיח את יישום עקרון השוויון שהוא מעקרונות היסוד של מדינת ישראל.
בית המשפט העליון קבע כי "הזכות לשוויון היא מהחשובות שבזכויות האדם.
היא מהווה את 'נשמת אפו של המשטר החוקתי שלנו כולו'"26 .
ואכן, "מן המפורסמות הוא כי השוויון הוא מערכי היסוד של המדינה.
הוא מונח ביסוד הקיום החברתי.
הוא מעמודי התווך של המשטר הדמוקרטי"27 .
מובן שעקרון השוויון חל גם בתחום יחסי העבודה ומחייב שמירה על זכויות העובדים הפלסטינים והשוואת תנאי העסקתם לתנאים של עובדים אחרים באותו הענף.
בית המשפט העליון קבע כי מעקרון השוויון בתחום דיני העבודה נלמד שיש להחיל "שכר ותנאי עבודה שווים עבור עבודה שווה או שוות ערך.
כך לגבי גברים ונשים, כך לגבי הורים ושאינם הורים, כך גם לגבי יהודים ומוסלמים, ישראלים ופלסטינים"28.
להלן יוצגו המספר הממוצע של העובדים שאגף מת"ש הנפיק להם, על פי דיווחיו, תלושי שכר, וכן השכר ששולם לעובדים בשנים 2011 ,2012 ובחודשים ינואר-אוגוסט 2013.
25 ,מבקר המדינהדוח שנתי 44 (1994 '), עמ566.
26 בג"ץ98/69 ברגמן נ' שר האוצר, פ"ד כ"ג(1 )693 ,698 (1969).
27 בג"ץ4112/99 עדאלה נ' עירית תל-אביב-יפו, פ"ד נו(5 )393 ,415 (2002).
28 בג"ץ 5666/03 עמותת קו לעובד נ' בית הדין הארצי לעבודה בירושלים, סב(3 )264 ', פס21 (2007 .
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 לוח2 .
מספרם הממוצע של העובדים שאגף מת"ש הנפיק להם תלושי שכר ותשלומי השכר בשנים 2011 , 2012 ובחודשים ינואר-אוגוסט 2013 .
פרק הזמן המספר הממוצע .
של העובדים בכל חודש סך תשלומי השכר .
006 במידעון "תשלומי שכר וזכויות סוציאליות לעובדי יהודה, שומרון וחבל עזה" משנת1991 שפרסם אגף מת"ש (להלן- המידעון למעסיקים) ובחוזרי מנהל אגף מת"ש, נקבע כי על המעסיק להעביר למדור הקרוב למקום רישום החברה או לאזור מגוריו מדי חודש את פרטי העסקתו של כל עובד, כפי שנדרש ביומן העבודה ובגיליון התשלומים (להלן - יומן ההעסקה).
: תשלום השכר נטו בהחלטת הממשלה מ-1970 נקבע שעובד פלסטיני יקבל את תשלום השכר נטו ישירות מאגף מת"ש.
בחוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה), התשנ"ה-1994, נקבע תיקון לחוק שירות התעסוקה.
לפיו, תשלום גמול העבודה לעובדים פלסטינים ייעשה בחלקו דרך המדורים ובחלקו במישרין, כפי שיורה אגף מת"ש ולפי כללים שיקבע שר העבודה והרווחה בתקנות (סעיפים 61א-61 ו).
בשנת2002 התקבל תיקוןשלפיו הועברו סעיפים 61א-61ו מחוק שירות התעסוקה לחוק עובדים זרים, והוסדר תשלום גמול העבודה לעובדים הפלסטינים באמצעות הממונה על יחידת הסמך לעובדים זרים (עובד משרד הפנים ששר הפנים מינה כאחראי למתן ההיתרים, כלומר מנכ"ל רשות האוכלוסין).
נקבע שתשלום גמול העבודה יכול להתבצע במלואו דרך הממונה, או בחלקו דרך הממונה ובחלקו במישרין, והכול לפי הכללים שיקבע שר הפנים בהתייעצות עם שר התמ"ת (היום - שר הכלכלה).
משרד מבקר המדינה מעיר כי על אף שחלפו 12 שנים ממועד תיקון חוק שירות התעסוקה, טרם נקבעו כללים לתשלום גמול העבודה על ידי השרים האמורים.
עד 1994 הועבר תשלום השכר נטו לעובדים הפלסטינים ישירות על ידי אגף מת"ש באמצעות המחאות.
מהמסמכים עולה כי ב-1994 הוחלט באגף מת"ש ובאגף החשכ"ל על הפסקת הפקת המחאות, ונקבע שהשכר נטו ישולם לעובדים ישירות על ידי המעסיקים; אגף מת"ש יקבל מהמעסיקים רק את הכספים עבור הפרשות המעסיקים וניכויי העובדים.
עם זאת, בחוזר שהופץ למנהלי המדורים באותה השנה נקבע כי מעסיקים יכולים להמשיך ולהעביר את השכר לעובדים באמצעות אגף מת"ש על ידי העברות של מערכת סליקה בנקאית (להלן - מס"ב), וכי הודעה על כך תפורסם למעסיקים.
נמצא כי במרוצת השנים לא פ רסם אגף מת"ש לציבור המעסיקים את זכאותם להשתמש בשירותיו כדי להעביר גם את השכר נטו לעובדים באמצעות מס"ב.
בפועל, בתקופת הביקורת, מכלל אלפי המעסיקים רק משרד הפנים 519 .
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 לשישה ניתן השירות האמור.
רשות ציבורית מחויבת להעביר לכלל לקוחותיה מידע בדבר השירותים שאותם הם זכאים לקבל ממנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את התנהלות אגף מת"ש, על שלא הביא את המידע האמור לידיעת כלל ציבור המעסיקים.
בטיוטת דוח ביקורת פנים מיוני 2011 צוין כי אין בקרה של אגף מת"ש על השכר נטו שמשולם בפועל לעובד.
היעדר בקרה עלול להביא מעסיקים מסוימים לידי ניצול לרעה של מצב זה, שבו ישלמו לעובדים סכומים השונים מאלה המדווחים לאגף מת"ש, וההפרשות והניכויים לא ייגזרו אפוא מהתשלומים בפועל.
באפריל 2013 התכנסו נציגי אגף מת"ש, בנק ישראל, מתפ"ש, התאחדות הקבלנים ומועצת הצמחים לדיון בנושא העברת השכר נטו לעובדים הפלסטינים דרך אגף מת"ש.
בסיכום הדיון נמסר כי מהלך זה חיובי ו"צפוי להגיע לבשלות במהלך 2013.
" ככלל, כש מדור מאשר למעסיק להעסיק עובד מסוים, נדרש העובד להמציא את פרטי חשבון הבנק שאליו מעביר אגף מת"ש את התשלומים שהעובד זכאי להם.
לפיכך, באגף מת"ש מצוי המידע הנדרש ל העברת תשלומים לעובדים באמצעות הוראות מס"ב.
מאחר וטרם נקבעו כללים על ידי שר הפנים המשנים את החלטת הממשלה מ- 1970 , לדעת משרד מבקר המדינה על אגף מת"ש להשלים בהקדם את בחינת האפשרות להעברת השכר נטו לעובדים הפלסטינים באמצעות אגף מת"ש , כדי שתת אפשר בקרה על התשלומים לעובדים הפלסטינים ויישמרו השוואת תנאי עבודתם וזכויותיהם לאלה של העובדים הישראלים.
לחילופין, על אגף מת"ש לפעול לקביעת הכללים על ידי שר הפנים בהתייעצות עם שר הכלכלה.
השוואת תנאי השכר והזכויות הסוציאליות של העובדים הפלסטינים ל אלה של ה עובדים הישראלים בהתאם ל הסכם הקיבוצי בענף הבניין: ב-21.
10 חתמו התאחדות הקבלנים והסתדרות העובדים הכללית החדשה (להלן - ההסתדרות) על הסכם קיבוצי כללי בענף הבניין: בנייה, תשתיות, צמ"ה (ציוד מכני הנדסי), עבודות ציבוריות ושיפוצים (להלן - ההסכם הקיבוצי), שהסדיר את שכרם וזכויותיהם של עובדי הענף.
בהסכם נקבע מפורשות שהוראותיו חלות גם על העובדים הפלסטינים.
10 חתם שר התמ"ת דאז על צו הרחבה שהחיל את תנאי ההסכם על כל המעסיקים בענף הבניין אף אם אינם חברי התאחדות הקבלנים29 (להלן- צו ההרחבה).
בפברואר 2010 הודיע מנה ל אגף מת"ש למנהלי המדורים כי תשלום הזכויות הסוציאליות בענף הבניין ייעשה בהתאם לחוק, להסכמים הקיבוציים וצווי ההרחבה הקיימים בישראל.
באוגוסט 2010 דנו נציגי התאחדות הקבלנים, ההסתדרות, אגף מת"ש ומתפ"ש ביישום הוראות ההסכם הקיבוצי על העובדים הפלסטינים.
בנובמבר 2010 נדונו באגף מת"ש השינויים הנדרשים במערכת העבודה של האגף על מנת להחיל את תנאי .
29 פורסם בי"פ6120 (11.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 ההסכם הקיבוצי על העובדים.
בפברואר2011 הודיע אגף מת"ש למעסיקים על השינויים שיחולו בשכר העבודה ובדיווחי השכר של העובדים הפלסטינים בהתאם להסכם הקיבוצי.
משרד מבקר המדינה בדק את אופן תפקודו של אגף מת"ש בנוגע לאכיפת השוואת תנאי השכר והזכויות הסוציאליות של העובדים הפלסטינים לאלה של העובדים הישראלים, כמתחייב מהחלטת הממשלה מ-1970 ומן ההסכם הקיבוצי.
בביקורת עלה כי אגף מת"ש יישם את התנאים באופן סלקטיבי, כמפורט להלן: א.
דיווח על מינימום ימי העסקה בחודש: בחוזרי מנהל אגף מת"ש נקבע שהמעסיק, מקבל ההיתר, מחויב להעסיק את העובדים בהיקף של משרה מלאה.
ביוני 2007 הודיעה הנהלת אגף מת"ש למעסיקים כי "חובה לדווח בתלושי השכר של העובדים את מלא ימי העבודה בהם הועסק העובד.
היות ומכסת הרשיונות להעסקת עובדים פלשתינים מאיו"ש מוגבלת לא נאשר מתן רשיונות למעסיקים שלא יעסיקו את העובדים חודש מלא" (ההדגשות במקור).
(1) הנהלת אגף מת"ש מפרסמת מדי חודש למדורים מהומספר ימי המינימום - המספר המזערי של ימי ההעסקה המחויבים לתשלום באותו חודש, לאחר שהפחיתה מימי העבודה המרביים באותו חודש את הימים שבשל אילוצים ביטחוניים נמנעה בהם כניסת עובדים פלסטינים לישראל, וכן את ימי החג, ימי שישי וימי מזג אוויר קשה.
מהמסמכים עולה כי בתום החודש, המדורים מוסרים למעסיקים כמה ימי מינימום היו באותו החודש.
לכאורה, הפרשנות של הנהלת אגף מת"ש לחודש עבודה מלא היא עבור ימי המינימום בלבד.
(א) בהסכם הקיבוצי נקבע כי עובד שקיבל הוראה ממעסיקו שלא לצאת לעבודה עקב פגעי מזג האוויר יהיה זכאי לתשלום עבור ארבע שעות עבודה בגין אותו יום.
נמצא שהנהלת אגף מת"ש מפחיתה את ימי מזג האוויר הקשים (גשם או חמסין) בחישוב ימי המינימום.
משמע, הנהלת אגף מת"ש מאשרת למעסיקים, בניגוד לתנאי ההסכם הקיבוצי וצו ההרחבה, שלא לשלם עבור ימים שבהם מזג האוויר קשה ומונעת בכך מהעובדים את מלוא התשלום המגיע להם.
(ב) צו ההרחבה - הסכם מסגרת 1995 "מכוח חוק הסכמים קיבוציים, התשיז- 1957 , שנחתם בין לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים לבין ההסתדרות ב-9.
95 , קבע כי עובד שהשלים שלושה חודשי עבודה זכאי לתשלום מלא עבור תשעה ימי חג בשנה או לתשלום נוסף בעבור תשעה ימי עבודה, אם לא ניצל את ימי החג שלו.
במידעון למעסיקים נקבע שתשלום דמי החגים בענ ף הבניין ייעשה ישירות מהמעסיק לעובד.
ההסכם הקיבוצי בענף הבניין קובע כי עובד שאינו יהודי יקבל חופשה בתשלום בימי החג לפי מצוות דתו, או בימי החג היהודיים, בהיקף של תשעה ימי חג בשנה ויום בחירה אחד.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 נמצא כי האגף אינו דורש מן המעסיקים לדווח ביומן ההעסקה על תשלום ימי החג שהעובד זכאי להם לפי מצוות דתו.
לפיכך, אין אגף מת"ש מפקח אם עמד המעסיק בתנאי ההסכם הקיבוצי בעניין זה ושילם לעובד בגין תשעה ימי חג בשנה ויום בחירה אחד.
(2) מהביקורת עולה כי מדיניות הנהלת האגף השתנתה, לסירוגין, בנוגע לקביעת ימי המינימום, כמפורט להלן: (א) בהודעת מנהל אגף מת"ש למעסיקים מפברואר 2010 ובהודעתו מיוני 2010 לנציגי מינהל הסדרה ואכיפה במשרד התמ"ת נקבע כי המעסיקים מחויבים לדווח על מינימום של 22 .
ימי העסקה בחודשביוני 2010 הוא הסביר כי "ישנם מעסיקים שמדווחים דיווחי סרק ובפועל מעסיקים את העובדים פחות ימים ומשלמים שכר שונה מהדיווח בתלוש".
(ב) בהודעת מנהל אגף מת"ש למעסיקים מיולי 2012 נקבע כי על המעסיק לשלם לעובדים בגין ימי המינימום כפי שקבע אגף מת"ש לאותו החודש, "גם אם העובד לא עבד במשך כל אותם ימים " (ההדגשה אינה במקור).
בהודעה נוספת מאוגוסט 2012 נקבע כי "לא תותר העסקת העובד במשרה חלקית או במשך פחות מ-21 .
"ימים בחודש ואולם, בניגוד למדיניות שפורסמה, על פי הודעות הנהלת אגף מת"ש, נקבע בכל חודש מספר ימי מינימום שונה.
להלן יוצגו ימי המינימום כפי שנקבעו בהנהלת אגף מת"ש מינואר 2012 לנובמבר2013.
ימי המינימום לצורך דיווח המעסיקים בענף הבניין מינואר 2012 לנובמבר 2013 .
ינו' פבר' מרץ אפר' מאי יוני יולי אוג' ספט' אוק' נוב' דצמ' .
2012 15 17 13 15 20 20 18 14 15 13 18 17 .
2013 17 18 16 17 20 21 17 17 13 18 18 מחישוב הנתונים בלוח עולה כי ממוצע ימיהמינימום בחודשים ינואר 2012 - נובמבר2013 עמד על17 .
בקירוב משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת אגף מת"ש על חוסר העקיבות בהתנהלותה.
מחד גיסא הודיעה הנהלת האגף כי מעסיק יחויב לשלם על לא פחות מ -21 ימי העסקה ; מאידך גיסא, הנהלת האגף מפרסמת את ימי המינימום בפועל - מועטים ושונים מהנחיותיה (בכ- 19%.
) )(ג עוד נמצא כי המדורים מאפשרים למעסיקים לדווח בעק יבות על מספר ימים משתנה הנמוך מ-21 ימי המינימום שנקבעו 522 דוח שנתי65א .
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 ,כחודש עבודה מלא ובלי לשלול מהם את ההיתרים.
באוגוסט ו בספטמבר 2013 נקבע כי ימי המינימום הם17 ו-13 , .
בהתאמהבאוגוסט 2013 התיר מדור ירושלים ל-369 מעסיקים .
לדווח על העסקת עובדיהם - מאפס ועד 16 ימים.
אביב התיר בספטמבר 2013 ל-186 מעסיקים לדווח על העסקת .
עובדיהם - מאפס ועד 12 ימים.
מסקירת המעסיקים עלה .
שרובם מעסיקים בענף הבניין.
בהתייחסות הנהלת אגף מת"ש לדוח ביקורת החשכ"ל צוין כי דיווחים חריגים של מעסיקים, כלומר דיווחים על מספר ימי העסקה הקטן מימי המינימום שנקבעו, יאושרו רק על ידי מנהל המדור או מורשה חתימה מטעמו.
מנהלת חשבונות ראשית באגף מת"ש מסרה לצוות הביקורת בנובמבר 2013 כי דיווח של מעסיק על העסקה בשיעור הקטן מימי המינימום שנקבעו לאותו חודש יאושר רק על ידי מנהל/ת מדור ורק לאחר קבלת הסבר בכתב לחריגה.
נמצא כי בעשרות דיווחים שבדקו נציגי הביקורת לא צורף נימוק להעסקה במספר הקטן מימי המינימום שנקבעו, אלא רק דיווח טכני על מספר ימי ההעסקה.
עוד נמצא כי בניגוד לאמור בתשובת הנהלת אגף מת"ש לדוח ביקורת החשכ"ל, את מרבית הדיווחים הקטנים מימי המינימום אישרו עובדים במדורים תל אביב וירושלים שאינם מורשי חתימה ואינם מנהלי מדורים.
מ"מ מנהלת מדור אשקלון מסרה לצוות הביקורת במאי 2011 כי היא קובעת עצמאית את מכסת ימי העבודה בכל חודש, ואלה ימי המינימום שבהם מחויבים המעסיקים המשויכים למדור אשקלון.
לדעת משרד מבקר המדינה, האישורים הרבים והגורפים למעסיקים על מספר ימי העסקה הקטן מימי המינימום ללא הנמקה הולמת, מלמדים על זלזול המדורים בהוראת ימי המינימום ועל היעדר אכיפה של הנהלת אגף מת"ש בעניין זה.
יצוין כי כבר בדוח הקודם30 העיר מבקר המדינה בעניין זה כי "לנוכח הנסיבות מתעורר חשש, כי מקצת העובדים מיש"ע עבדו בפועל יותר מאשר 16 ימים לחודש.
אולם מעסיקים מסוימים לא דיווחו על ימי העבודה במלואם אלא על חלקם, ובלבד ששכר העובד הגיע לשכר המינימום.
יש יסוד לסברה שבמקרים אלה יתרת התשלומים לעובד עבור ימי העבודה הנוספים שעבד שולמה לו ישירות בלי לדווח על כך לשירות .
בדרך זו חסך המעסיק את התשלומים למס הכנסה ובגין ]לאגף מת"ש[ .
"הזכויות הסוציאליות, והעובד קיבל תוספת שכר בלא ניכויים .
30 לעניין זה ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 44 (1994 '), עמ566 ,569.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 בספטמבר2013 הכין נציג התאחדותהקבלנים נייר עמדה בנושא תביעות עובדים פלסטינים ונכתב בו כך: "החשש מפני אבדן ההיתר ודרישת מת"ש לדיווח מכסה מינימלית של ימי עבודה כתנאי לשימור ההיתר, לצד הידיעה כי מת"ש אינו מסוגל לנטר ולבצע מעקב אחר כניסה ויציאה של עובדים פלסטינים משטח המדינה, תוך השוואתם לדיווחי המעסיק, הביאו להיווצרותה של פרקטיקה פסולה של דיווחים מוטים מצד מעסיקים רבים.
יצוין, כי גם אם למת"ש או למעסיק אפשרות לנטר את כניסתו של העובד לארץ, אין הדבר מעיד בהכרח על התייצבותו לעבודה אצל המעסיק בעל ההיתר.
מוכרת בענף התנהלות של עובדים שמעדיפים לעבוד באופן בלתי חוקי אצל מעסיק שמשלם יותר 'על חשבון' היתר של מעסיק אחר".
בתשובת אגף מת"ש נמסר כי על האגף לאזן בין הרצון והחובה לאפשר העסקת עובדים רק אצל מעסיקים שהיקף העבודה אצלם משמעותי לבין מקרים מוצדקים של העסקה חלקית על ידי מעסיקים מטעמים של תנאי מזג אוויר, חופשות, מחלה, חגים וכדומה.
נוהג ימי המינימום מאפשר למעסיקים ולעובדי מת"ש פעילות סבירה מדי חודש בחודשו.
תנאי בסיסי לקבלת שכר הנגזר מתנאי היתר ההעסקה ומן ההסכם הקיבוצי הוא העסקה בפועל ודיווח על מלוא ימי העבודה בחודש.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף מת"ש כי ההסכם הקיבוצי הסדיר את תנאי העבודה, לרבות בנושאים של מזג אוויר קשה, ימי חופשה, מחלה, חגים ועוד.
אשר על כן, לא ניתן בשל טעמי נוחות של מעסיקים ועובדי מת"ש לפגוע בזכויות העובדים.
התנהלות זו פוגעת גם במעסיקים שנדרשים להם עובדים אך אינם יכולים לקבל היתרים בשל הגבלה במכסה הקיימת.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלות אגף מת"ש שנתן בידי המעסיקים אפשרות לדווח על העסקה חלקית של עובדים, למרות הערת מבקר המדינה בדוח הקודם.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה להנהלת אגף מת"ש כי מאחר שהעסקת עובד במשרה מלאה היא תנאי לקבלת ההיתר, עליה לאכוף תנאים אלה כלשונם.
לדעת משרד מבקר המדינה, אם מעסיק דיווח על העסקת עובד פחות מחודש עבודה מלא (ולא המציא לאגף מת"ש אישורים מתאימים על סיבת ההיעדרות), על אגף מת"ש לשקול לשלול מהמעסיק את ההיתר.
כל התנהלות אחרת, לרבות קביעת מדיניות שמשתנה בתדירות גבוהה, מעודדת את המעסיקים להפר את תנאי ההיתר ולדווח או להעסיק עובדים פחות ממכסת ימי המינימום.
מכאן עולה חשש כי יתרת התשלומים לעובד עבור ימי העבודה הנוספים שעבד שולמה לו ישירות בלי לדווח על כך לאגף מת"ש.
בדרך זו חסך המעסיק את התשלומים למס הכנסה ובגין הזכויות הסוציאליות, ו לעתים קיבל העובד תוספת שכר בלא ניכויים.
יוצא אפוא שהתנהלות אגף מת"ש אפשרה מצב זה.
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 ב.
שכר המינימום: שכר המינימום הוא השכר המזערי שעובד המועסק במשרה מלאה זכאי לקבל ממעסיקו31 .
בהסכם הקיבוצי נקבע כי שבוע העבודה ימנה42 ,שעות עבודהוהן יכולות להתפרס על פני חמישה או שישה ימי עבודה, כנהוג במקום העבודה.
עוד נקבע כי השכר החודשי יחושב על פי 182 .
שעות עבודה בחודשלפי התוספת להסכם הקיבוצי בינואר 2012 עודכן שכר המינימום החודשי בענף הבניין ל-5,000 .
ש"ח נמצא כי אגף מת"ש מחשב את שכר כל העובדים על פי תעריף יומי שאינו נגזר משעות העבודה בפועל של כל עובד, אלא מחושב מתוך הנחה כי שבוע העבודה בכל מקומות העבודה שבהם מועסקים עובדים פלסטינים הוא של שישה ימים.
לדוגמ ה, בכל תלושי השכר מנובמבר 2013 שהנפיק האגף לעובדים צוין כי התעריף ליום עבודה הוא 200 ש"ח.
בחוזרי מת"ש מצוין כי החישוב נעשה לפי 25 ימי עבודה בחודש.
מחישוב שביצע משרד מבקר המדינה עלה כי התעריף ליום עבודה לעובד המועסק חמישה ימים בשבוע הוא 227 ש"ח.
משמע, עבור עובדים שעובדים חמישה ימים שבוע היה צריך לחשב את השכר לפי תעריף יומי גבוה יותר.
על כן, עובדים שהועסקו חמישה י מים בשבוע קיבלו שכר הנמוך משכר המינימום שנקבע בהסכם הקיבוצי.
זאת ועוד , בחישוב ימי המינימום מפחיתה הנהלת אגף מת"ש מהימים הקלנדריים את ימי שישי מתוך הנחה שכל העובדים מועסקים חמישה ימים בשבוע.
ואולם, לצורך חישוב השכר היומי לעובדים , האגף מתבסס על שבוע עבודה ש ל ש ישה ימים.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף מת"ש כי חוסר העקיבות שבה הוא נוהג מטעה את המעסיקים, המסתמכים על התלושים שהאגף מנפיק לצורך תשלום השכר לעובדים, ובכך האגף פוגע בשכר העובדים .
על אגף מת"ש לחשב את שכר העובדים על פי שעות העבודה ומספר הימים בפועל.
לדעת משר ד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה רבה את הההתנהלות האמורה של אגף מת"ש.
תלוש השכר: בתיקון 24 לחוק הגנת השכר, התשי"ח-1958 - תלושי שכר וניכוי שכר שלא כדין (להלן - התיקון לחוק הגנת השכר), שנכנס לתוקף בפברואר 2009 , נקבע כי מעסיק חייב למסור לכל עובד תלוש שכרבכתב.
בתלוש השכר יש לפרט את תאריך תחילת ההעסקה של העובד; הוותק המצטבר של העובד; ימי העבודה ושעות העבודה במקום העבודה; שעות העבודה שבהן עבד העובד בפועל בתקופה שבעדה שולם השכר; ימי החופשה שניתנו באותה תקופת שכר ויתרת ימי החופש של העובד; ימי המחלה שנוצלו ונצברו; ערך השכר המשולם לעובד בעבור שעת עבודה רגילה; השכר הרגיל; תשלומים אחרים (לרבות גמול שעות נוספות, דמי הבראה, דמי חופשה ודמי מחלה); סך כל השכר והתשלומים האחרים החייבים במס הכנסה ובדמי ביטוח לאומי המובאים בחשבון לחישוב זכויות פנסיוניות או זכויות סוציאליות אחרות.
בחוזרי הנהלת אגף מת"ש ובמידעון נקבע שעל המעסיק להעביר למדור דיווח חודשי על כל עובד, הכולל פירוט ביומן ההעסקה של ימי העבודה שבהם עבד, המשכורת .
31 חוק שכר מינימום, התשמ"ז-1987.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 ברוטו שאמורה להינתן לו, לרבות פדיון החופשה, שעות נוספות, ימי מחלה וימי היעדרות נוספים.
על פי הדיווחים ביומן ההעסקה, אגף מת"ש מכין את תלוש השכר לעובד, הכולל את השכר ברוטו, השכר נטו, סך ההפרשות שעל המעסיק לשלם בגין העובד ואת הניכויים שיש לנכות מהשכר.
ממסמכי התאחדות הקבלנים עולה כי בשנים האחרונות מתפתחת מגמה של תביעות עובדים פלסטינים נגד מעסיקיהם (קבלנים בענף הבנ יין) בעניין רכיבי שכר שלכאורה לא שולמו להם על ידי המעסיקים.
במאי 2010 פנה נציג התאחדות הקבלנים למנהל אגף מת"ש בבקשה לעדכן את תלוש השכר על מנת שיכלול נתונים נוספים וישקף את ההסכם הקיבוצי.
עוד נכתב כי "אי ציון רכיבים אלו יגרמו לאלפי תביעות של עובדים כנגד קבלנים מאחר שהקבלנים לא יוכלו להוכיח תשלום בגינם בשל העדר שורות דיווח במת"ש".
בביקורת נמצא כי בתלוש השכר שמנפיק אגף מת"ש לעובד אין פירוט של מלוא רכיבי השכר הנגזרים מההסכם הקיבוצי, כגון שעות נוספות, הבראה, ביגוד, תשלום בגין חגים, תוספת ותק והשלמת חופשה.
כאמור בנהלים ובחוזרים, הנהלת אגף מת"ש מודיעה אחת לתקופה למעסיקים שעליהם להשלים את מלוא התשלומים על פי ההסכם הקיבוצי ישירות לעובדים (ולא דרך אגף מת"ש).
בספטמבר 2013 כתב נציג התאחדות הקבלנים כי "המעסיק הוא אשר צריך לשלם את זכויותיהם של העובדים הפלסטינים, לרבות ל פי חוקי המגן ולפי ההסכם הקיבוצי, ומאידך הוא אינו מנפיק את תלושי השכר לעובדים, ולכן אינו יכול לדאוג שכל הזכויות המשולמות לעובד יקבלו ביטוי מפורש ונכון בתלוש השכר, כהוכחה לכך ששולמו.
מעבר לכך, המעביד חשוף לטענה ולתביעה ולעתים ענישה עקב אי התאמת התלוש להוראות חוק הגנת השכר.
מצב עובדתי זה יוצר חשיפה לשלל תביעות משפטיות לקבלנים המעסיקים עובדים פלסטינים".
לדעת משרד מבקר המדינה, אין אגף מת"ש יכול לפטור עצמו מחובותיו באמצעות הודעות למעסיקים כי עליהם לשלם ישירות לעובדים רכיבי שכר שאינם נגבים על ידי אגף מת"ש.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה רבה את התנהלות הנהלת אגף מת"ש, שכחמש שנים לאחר כניסת התיקון לחוק הגנת השכר לתוקף עדיין מנפיק תלושי שכר שאינם משקפים את מלוא רכיבי השכר שהעובדים זכאים להם.
אגף מת"ש הודיע בתשובתו כי בפברואר 2013 אופיין תלוש השכר על ידי גורם מקצועי מטעמו, וכי במהלך השנה האחרונה מתבצע תהליך של הרחבת תלוש השכר.
ותק מקצועי בענף הבניין: בהסכם הקיבוצי נקבעו מדרגות שכר חודשי לפי דרגת העובד.
עוד נקבע כי קידום עובד בניין מדרגה 1 ועד דרגה3 וקידום עובד שיפוצים מדרגה1 ועד דרגה5 יהיו אוטומטיים, ואלה ייעשו כל שתיים עד שלוש שנות עבודה מלאות בענף הבניין.
קידום לדרגה 4 ומעלה לעובד בניין 526 דוח שנתי65א .
שם הדוח: משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 ייקבע על ידי ועדתהדרגות32 .
כמו כן, לעובד יש זכויות נוספות הנגזרות מן הוותק שלו בענף.
ואולם, מאחר שלא תמיד לעובד הפלסטיני יש רצף העסקה על פני שנים, וסוגיית הוותק חיונית לקידומו, באוגוסט 2010 נציגי ההתאחדות, ההסתדרות ואגף מת"ש סיכמו שכל 300 ימי עבודה שהעובד הועסק בהיתר בישראל- ייחשבו כשנת ותק33 .
(1) היעדר רישום של ותק מצטבר בתלוש השכר: נמצא כי משנת 2009 החל אגף מת"ש לציין בתלוש השכר את הוותק אצל המעסיק, אך אינו מציין את סך הוותק בענף הבניין (להלן - הוותק הענפי), המכריע לעניין חישוב שכרו ותנאי העסקתו של העובד, על אף שבידיו נתונים אלו.
יתרה מכך, האגף לא הביא לידיעת המעסיק את נתוני הוותק הענפי של עובדיו שמה ם נגזר שכרם והזכויות הסוציאליות שלהם על פי החוק וההסכם הקיבוצי.
בהיעדר מידע זה עלול להיגרם לציבור העובדים הפסד שכר.
(2) ימי החופשה: חוק חופשה שנתית, התשי"א-1951 (להלן- חוק חופשה שנתית), קובע כי כל עובד זכאי לחופשה.
ימי החופשה לכל שנת עבודה אצל מעסיק אחד או במקום עבודה אחד34 נגזרים משנות הוותק של העובד35 , כלהלן: עובד בשכר העובד אצל מעסיק אחד או במקום עבודה אחד לפחות יום אחד אך פחות מ-75 ימים רצופים, בין בשנת עבודה אחת ובין בשתי שנות עבודה רצופות, ואין בין הצדדים חוזה עבודה בכתב לתקופת עבודה רצופה העולה על 74 ימים- המעסיק ישלם לעובד תמורת חופשה סך של 4% לפחות משכר העבודה.
בתקנות חופשה שנתית (דרך אחרת לתשלום תמורת חופשה), התשל"א -1971 , נקבע כי התשלום תמורת חופשה של עובד ששכרו משולם באמצעות אגף מת"ש ישולם על ידי מעסיקו לאגף מת"ש36.
בהסכם הקיבוצי נקבע כי ותק העובד לצורך חופשה שנתית הוא ותק ענפי בעבודה בארץ ולאו דווקא אצל מעסיק מסוים.
עוד נקבע כי ימי החופשה של העובד יהיו בין 10 ל-24 .
ימים בהתאם לוותק שלו בענף הבניין (א) נמצא שאגף מת"ש גובה מכל המעסיקים עבור כל עובדי הם הפלסטינים שיעור קבוע של 4% משכרם בעד דמי חופשה , ולא רק עבור עובדים שהוותק שלהם אצל המעסיק הוא פחות מ-75 ,ימים.
זאתשלא בהתאם לחוק ובניגוד להסכם הקיבוצי שקבעו כי הוותק לצורך תשלום דמי החופשה יהיה הוותק .
חברי ועדת הדרגות הם נציג ההתאחדות ונציג ההסתדרות 33 לעובד המועסק שישה ימים בשבוע.
לעובד המועסק חמישה ימים בשבוע שנת ותק הי א 261 ימי עבודה.
34 ימיהעבודה בפועל (נטו) בעבור שבוע עבודה של חמישה ימים.
35 בעד כל אחת מארבע השנים הראשונות יקבל העובד10 ימים; בעד השנה החמישית יקבל העובד 12 ימים; בעד השנה השישית יקבל14 ימים; בעד השנה השביעית יקבל15 ימים; בעד השנה השמינית ואילך - יום נוסף לכל שנת עבודה עד חופשה של 20 .
ימים 36 אלא אם הורה שר העבודה בכתב למדור התשלומים שתמורת החופשה של עובד או של סוג עובדים תשולם לקרן חופשה.
:שם הדוח משרד הפנים - רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול - העסקת עובדים פלסטינים בענף הבניין בישראל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה-2014 הענפי ולא אצל מעסיק מסוים .
מכך עולה חשש כי עובדים .
רבים אינם מקבלים תשלום עבור כל ימי החופשה המגיעים .
אחת לשנה, במועד קבוע, מעביר אגף מת"ש ישירות לחשבון הבנק של העובד את תשלום דמי החופשה, בשיעור של 4% משכרו.
את ההפרש בין הסכום שגובה אגף מת"ש לבין הסכום הנגזר מימי החופשה שעל העובד לקבל לפי הוותק שלו דורש האגף מהמעסיק לשלם ישירות לעובד.
ואולם, נמצא כי אגף מת"ש, שברישומיו יש נתונים על אודות הוותק הענפי של העובד בישראל, אינו מיידע את המעסיק על שנות הוותק האלה.
כפועל יוצא מכך, אגף מת"ש מונע מהמעסיקים את המידע הנדרש על מנת לשלם לעובדיהם את מלוא זכויותיהם מכוח ההסכם הקיבוצי.
עוד נמצא כי אין פיקוח של אגף מת"ש על התשלומים שהמעסיקים אמורים לשלם לעובדיהם - ההפרש בין 4% דמי החופשה שנגבים על ידי אגף מת"ש לבין ימי החופשה שמגיעים לכל עובד על פי הוותק הענפי שלו.
(ב) בדוח ביקורת החשכ"ל מיולי 2011 הומלץ לעדכן את גביית דמי החופשה, או לקבל חוות דעת משפטית בנושא קביעת גובה הגבייה של דמי החופשה מהמעסיקים.
הנהלת אגף מת"ש הודיעה בתגובה לדוח הביקורת כי היא תפנה לקבלת חוות דעת משפטית מוסמכת מהמחלקה המשפטית של משרד האוצר ומשרד הפנים בעניין זה.
במועד סיום הביקורת לא הייתה חוות דעת משפטית לקביעת גובה דמי החופשה שיש לגבות מהמעסיקים.