HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בהודעה צוינו השימושים המאושרים לשימוש בכספי ההקצבה על פי בקשת התמיכה, ובהם מימון ימי .
ים (ימי הפלגה בספינת מחקר ), שימוש בתשתיות ימיות כבדות שרכש MERCI , ארגון סדנאותומימון השתתפות .
בהשתלמויות בארץ ובחו"ל בנושא תשתיות ימיות כבדות.
במטרה לאפשר ניהול יעיל של ההקצבה אישרה הוות"ת .
בתעריפים ובשימושים המתוכננים .
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה משרד מבקר המדינה מציין כי בהתחשב בהמתנתה למידע הנדרש לצורך גיבושו של .
מנגנון זה, על הוות"ת לתת את דעתה על חוסר הוודאות התקציבית של MERCI ועל .
הקשיים בתפעול ו השוטף ובתכנונו ופיתוחו לטווח ארוך עקב מצב זה.
הצורך בגיבוש מודל תקצוב ארוך טווח לתשתיות מחקר מרכזיות, על פי עמידתן ביעדים .
האקדמיים, המחקריים והתפעוליים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה הוות"ת כי היא אינה מקבלת את עמדת משרד מבקר .
המדינה בדבר הצורך בגיבוש מודל תקצוב ארוך טווח לתשתיות מחקר מרכזיות.
שעמדה זו מנוגדת לתפיסה המקצועית שאותה ציינה בתשובתה בנושא תכנון ארוך טווח של .
תשתיות מחקר מרכזיות, ו לפיה מחקר מדעי אינו מתפתח על פי תכנון ארוך טווח כפוי מלמעלה .
אלא נובע מן הצרכים שמעלים החוקרים שבשטח.
משרד מבקר המדינה מציין, כי מודל תקצוב ארוך טווח לתשתיות מחקר מרכזיות נועד .
לתשתיות שהוחלט להקימן, ומומלץ כי יבחן גם את יכולת המוסד המפעיל את התשתית .
לגייס מקורות להמשך פעילותה במנותק מתקציבי הוות"ת, כדי להבטיח את תפעולה .
לטווח ארוך באופן סדיר ותקין.
מוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט - גיבוש מודל תקצוב .
המקור: מוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט .
מטרת מוזיאון הטבע ומבנהו: מוזיאון הטבע - המרכז הלאומי לחקר המגוון הביולוגי - הוקם .
כדי לתת מענה על הצורך של מדינת ישראל במוזיאון לאומי לטבע שיוביל תיעוד, מחקר .
והשכלת הציבור בתחומי הטבע והסביבה.
מוזיאון הטבע משמש מרכז לתיעוד דינמי של הטבע .
ולמחקר טקסונומי 77 - היכרות עם מינים קיימים ותיאור מינים חדשים למדע, הבנת הביולוגיה .
77 טקסונומיה היא תורת המיון והסיווג של האורגניזמים.
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 הבסיסית שלהם ומחקר הקשרים האבולוציוניים ביניהם.
זהו מדע בסיסי חיוני למחקר המגוון .
הביולוגי ולשימור, ניהול וניצול בר קיימ ה של מערכות אקולוגיות.
למוזיאון הטבע שלוש חטיבות: (א ) חטיבת אוספים ומחקר - תיעוד מורשת הטבע של ישראל .
ומחקר בסיסי ויישומי בתחומי המגוון הביולוגי; (ב) חטיבת מדע יישומי מוכוון מדיניות - ניטור, .
סקרים ומסמכי רקע למדיניות בתחומי המגוון הביולוגי, משאבי הטבע והשטחים הפתוחים של .
ישראל ותמיכה טקסונומית בפעילות רשויות שונות; (ג) חטיבת פעילות ציבורית - פתיחת אוצרות .
הטבע של ישראל בפני הציבור הרחב, ושיתופו בתהליך המדעי בתחום הטבע והסביבה .
באמצעות תצוגות, הדרכות, הרצאות, פיתוח חומרי למידה ועוד.
חלק מן המדענים המבצעים מחקר באוספי המוזיאון הם אנשי הסגל האקדמי הבכיר של .
אוניברסיטת תל אביב ותלמידי המחקר שלהם; וחוקרים אחרים המגיעים ממוסדות מחקר .
והשכלה גבוהה אחרים בארץ ובעולם.
מקובל בעולם, וכך גם במוזיאון הטבע, שהשימוש .
באוספים המדעיים והסיוע הלוגיסטי והמקצועי הנלווה ניתנים ללא תשלום.
האוספים משמשים גם להוראה של קורסים באוניברסיטת תל אביב ולעיתים גם במוסדות .
בקורסים גדולים של מוסדות אחרים השימוש במוצגים ובכיתה ניתן תמורת תשלום, .
לעומת קורסים קטנים ודלי אמצעים שבהם מאפשר המוזיאון שימוש במוצגים ובכיתה ללא .
המוזיאון והחומר המדעי משמש גם לקורסים מקוונים של האוניברסיטה הפתוחה ושל .
הקמת בניין מוזיאון הטבע: בשנת 2004 המליצה האקדמיה הלאומית למדעים להגדיר את .
אוספי הטבע הביולוגיים האוניברסיטאיים באוניברסיט ת תל אביב, באוניברסיטה ה עברית .
ובאוניברסיטת בר אילן (להלן - אוספי הטבע) כמפעל לאומי, ובהתאם המליצה לוות"ת על .
תמיכה שוטפת בתפעול אוספי הטבע, בעידוד דור צעיר של אוצרים ובתמיכה בהקמת תשתית .
מרכזית ראויה באוניברסיטת תל אביב לאחסון עיקרי אוספי הטבע.
בין-משרדי במטרה ל הוציא את הפרויקט לפועל 78, ובנובמבר2008 אישרההוות"ת לאוניברסיטת .
תל אביב להקים משכן לאוספי טבע לאומיים79.
בשל אילוציםחקוקים ( סטטוטוריים) ושינויים תכנוניים התעכב הפרויקט ונדרש לבצע התאמות .
במבנה על מנת להכיל את האוספים; בהתאם לכך עודכנה התוכנית והמבנה הורח ב.
הסופי שאליו הועברו האוספים בשנת 2018 , כולל9,620 מ"ר המתחלקים בין שטחי אחסון .
אוספים, מעבדות, משרדים ושטחים הפתוחים להוראה ולתצוגה לקהל הרחב.
המוזיאון הסתכמה בכ-114 מיליון ש"ח - כ-43 מיליון ש"ח במימון הוות"ת ומשרדי ממשלה, כ -67 .
מיליון ש"ח מתרומות וכ-4 מיליון ש"ח ממקורות פנימיים .
מודל התקצוב של אוספי הטבע: הוות"ת קבעה מודל לתקצוב אוספי הטבע , שכלל תמיכה .
במימון תקני אוצרים והשתתפות במימון הוצאות התפעול השוטף של האוספים.
78 על ההסכם חתמו משרד החקלאות ופיתוח הכפר, המשרד להגנת הסביבה, משרד התיירות ו הוות"ת.
79 על בסיס פרוגרמה שהוצגה באותה עת שכללה כ-7,000 מ"ר בסך של כ-60 מיליון ש"ח.
כ-50% ממקורות המימון .
לתשתית התבססו על תרומות שהשיגה האוניברסיטה, ו-50% מתמיכתהוות"ת ומשרדי ממשלה נוספים על פי .
בד בבד הוקמה ועדת היגוי בהשתתפות נציגים מהוות"ת ומהמשרדים המשתתפים במטרה .
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה עדכנה הוות"ת את המודל וקבעה אותו לשנים התשע"ג - התשע"ז80 (להלן- מודל התקצוב).
הקצאת התקציב הייתה לשלוש האוניברסיטאות על פי הכללים שנקבעו במודל התקצוב.
המודל, שנכנס לתוקף בשנת התשע"ג, התמקד בשלושה רכיבים - קידום שכירת אנשי סגל .
אקדמי בכיר שיכהנו כאוצרים המבצעים מחקר והוראה מבוססי אוספים ומהווים מנהיגות .
אקדמית של האוספים; קידום הכשרת הדור הבא של מדענים אוצרים; ותמיכה ב תחזוקת .
במסגרת המודל הורחבה ועודכנה התמיכה במימון תקני אוצרים, נוסף .
מרכיב של תמיכה בהכשרת עתודת חוקרים שישתלבו בעתיד בסגל המקצועי של האוספים .
(למשל, תמיכה במלגות לפוסט דוקטורנטים) , והורחבה ועודכנה ההשתתפות בהוצאות .
השוטפות של תפעול האוספים.
בהחלטת הוות"ת צוין כי בד בבד עם מימוש מודל התקצוב יבחן .
הצוות המקצועי בוות"ת את השפעותיו על מצב האוספים ועל פעילותם לצורך ביצוע התאמות .
להלן פירוט התקצוב בשנים ה תשע"ו-התשע"ט ( 2019-2016:) .
לוח9: תקצובהוות"ת את אוספי הטבע במוזיאון הטבע , .
התשע"ו - התשע"ט (באלפי ש"ח) .
נושא מתוקצב התשע"ו התשע"ז התשע"ח התשע"ט .
עידוד קליטת אוצרים אקדמיים במסגרת .
חצאי תקנים 81 1,253 1,448 1,647 1,674 .
עידוד ותמיכה במסגרת עתודה והכשרה של .
תפקידים בכירים באוספים 82 836 642 731 401 .
עידוד הפעילות המדעית, שימור ושדרוגשל .
התנאים הפיזיים ופעילות שוטפת 2,014 1,822 2,045 2,516 .
סה"כ 4,103 3,912 4,423 4,591 .
עלפי נתוני הוות"ת, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
80 /החלטה ע"ב67, 'ישיבת הוות"ת מס10 (980 ,)13.
81 בשנת התשע"ו המימון ניתן עבור7 חצאי תקנים; בשנת התשע"ז- עבור 8 חצאי תקנים; ובשנים התשע"ח והתשע"ט .
82 בשנת התשע"ו המימון ניתן עבור 11 פוסט-דוקטורנטים; בשנת התשע"ז - עבור 8 פוסט-דוקטורנטים; בשנת התשע"ח .
- עבור 10 פוסט דוקטורנטים; ובשנת התשע"ט- עבור 7 פוסט-דוקטורנטים.
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 עלה שהוות"ת לא בחנה את הצורך בעדכון מודל התקצוב עם תום התקופה שנקבעה לו .
(בתשע"ז), והמשיכה לתקצב את אוספי הטבע (ובכלל זה את אוספי מוזיאון הטבע) על .
פי אותו מודל גם בשנים שלאחר שנת התשע"ז.
במרץ 2018 ובפברואר2020 פנתהמנהלת .
מוזיאון הטבע לוות"ת והדגישה את ה צורך בעדכון מודל התקצוב ובהפיכתו למודל תקצוב .
רב-שנתי וארוך טווח, אולם הוות"ת טרם דנה בכך.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מסרה הוות"ת כי מודל התקצוב הביא לשיפור רב במצב אוספי .
הוות"ת הוסיפה כי בשל רצונה להביא לשיפור גדול במצבם היא יזמה עם האקדמיה .
הלאומית למדעים את הקמתה של ועדה בין-לאומית לבחינת אוספי הטבע בישראל.
הות"ת כי אי-עדכון מודל התקצוב נבע מהרצון להתאים מודל תקצוב חדש רק לאחר שהוועדה .
הבין-לאומית תסיים את עבודתה, אשר מתעכבת בשל מגפת הקורונה.
פעילות האקדמיה הלאומית למדעים בנושא תקצוב אוספי הטבע: באפריל 2018 החליטה .
האקדמיה הלאומית למדעים, ה מפעילה ועדת היגוי לנושא אוספי הטבע83 , להקים ועדהשתגיש .
לה המלצות בעניין מצב השימור, הטיפוח והמחקר של אוספי הטבע הלאומיים 84 .
הגישה הוועדה את סיכומיה לאקדמיה הלאומית למדעים והם הוגשו לוות"ת .
הוועדה המליצה בין היתר להקים ועדה בין-לאומית של מומחים שתבחן לעומק את מצבם של .
כל אוספי הטבע בארץ מהבחינה האקדמית ומהבחינה הפיזית ו כן מבחינת כוח האדם הנוכחי .
הוועדה גם בחנה את מודל התקצוב של אוספי הטבע, וציינה שבפועל ועדת .
ההיגוי של האקדמיה הלאומית למדעים לנושא אוספי הטבע עוסקת בתקצוב במקום בתיאום, .
בפיקוח מדעי ו ב עבודה משותפת לקידום התחום.
הוועדה הציעה גם לעבור למודל תקצוב שעל .
פיו הו ות"ת תממן שיעור קבוע של 35% מכלל הוצאותהאוספים , וועדת ההיגוי לא תדון בנושאים .
כספיים או באיוש תקנים; עניינים אלו יהיו באחריותו הבלעדית של כל מוסד ומוסד.
ועדת ההיגוי להתמקד כאמור בתיאום, בפיקוח מדעי ובעבודה משותפת עם מנהלי האוספים .
בדצמבר 2019 , לאחר שהוגשו לאקדמיה הלאומית למדעים סיכום הוועדה והמלצותיה, החליטה .
האקדמיה הלאומית למדעים, על פי המלצתה של הוועדה, להקים ועדה בין-לאומית של מומחים .
לבחינה יסודית של כל אוספי הטבע בארץ (כולל אוספים שאינם מוכרים כאוספי טבע לאומיים), .
מההיבטים האקדמיים והפיזיים ומבחינת כוח האדם בהם.
83 האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים הכירה באוספי הטבע כאוספים לאומיים.
ועדת ההיגוי פועלת בחסות .
האקדמיה הלאומית למדעים ומייצגת אותה מול הוות"ת התומכת בפעילות האוספים במסגרת מודל תמיכה ייעודי.
ועדת ההיגוי משמשת גוף מתווה מדיניות ברמה המערכתית בכל הנוגע לשימור ולפיתוח של אוספי הטבע למחקר, .
גוף מתאם בין האוניברסיטאות, האקדמיה הלאומית למדעים והוות"ת וגוף ה אחראי למיצוי המיטב ממשאבי הידע, .
ממשאבי כוח האדם ומהמשאבים הכספיים (מתוך האתר של מוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט באינטרנט .
il/content/vspym -lvmyym ) .
84 תפקיד הוועדה היה לבחון את הפעילות בתחום שימור אוספי הטבע האוניברסיטאיים למחקר ופיתוחם, לתאר את .
המצב הקיים ולהגיש למועצת האקדמיה המלצות בדבר הדרכים והאמצעים לקידום ולפיתוח של האוספים (מתוך .
דוח הוועדה לבחינת מצב אוספי הטבע הלאומיים, אפריל 2019.
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה באוגוסט 2020 החליטההוות"ת להמשיך ולתקצב את האוספים על פי המודל הקיים עד לסיום .
עבודת הוועדה הבין-לאומית שהקימה האקדמיה הלאומית למדעים85.
החלטתה בכך שהוועדה הבין- לאומית אמורה לבחון גם את מודל התמיכה של הוות"ת באוספי .
הטבע, אולם בעקבות משבר הקורונה נדחה ביקור הוועדה בארץ שתוכנן למאי 2020.
בספטמבר2020 החליטההוות"ת86 לעדכן באופן זמני את מודל ה תקצוב עד לקבלת מסקנות .
ועדת הבדיקה החיצונית (להלן - מודל התקצוב הזמני).
לפי המודל הזמני, תתקצב הוות"ת את .
האוניברסיטה העברית, את אוניברסיטת תל אביב ואת אוניברסיטת בר אילן, כל אחת בנפרד, .
לצורך תמיכה ופיתוח של אוספי הטבע, וזאת החל משנת התשפ"א ועד לגיבוש המודל החדש.
הקצאת התקציב תהיה לפי הממוצע היחסי בי ן האוניברסיטאות בשלוש השנים האחרונות, ולכל .
אחת מהן יהיה שיקול דעת בנוגע לאופן החלוקה הפנימי של התקציב על פי צורכי האוספים .
עלה כי הוות"ת טרם השלימה גיבוש מודל ארוך טווח לאוספי הטבע בשל המתנה .
להשלמת עבודת הוועדה הבין - לאומית בנושא שביקורה נדחה בעקבות משבר הקורונה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2021 ציינה יו"ר מוזיאון הטבע כייש חשיבות רבה .
לבחינת תשתית האוספים על ידי ועדה בין-לאומית שחבריה הם מומחים מחו"ל ושתגיע בפועל .
לארץ, תלמד את המצב לעומקו ותגיש את המלצותיה, תוך התייחסות להיבטים המדעיים, .
הארגוניים והתקציביים - כל זאת כדי שתשתית מחקר מרכזית זו תעמוד בסטנדרט בין-לאומי .
משרד מבקר המדינה ממליץ כי הוות"ת תפעל לקידום עבודתה של הוועדה הבין-לאומית, .
בצל משבר הקורונה, בדרך של עבודה מרחוק, ואם הוועדה לא תשלים בעתיד הקרוב את .
עבודתה ותגיש את המלצותיה, מומלץ לוות"ת לגבש מודל תקצוב רב-שנתי בהתייעצות .
עם שלוש האוניברסיטאות בעלות אוספי הטבע הלאומיים ולעדכן את המודל אם ידרש .
הדבר, לאחר הגשת המלצות הוועדה.
כך יהיה ניתן לבצע תכנון מושכל וב-שנתי של .
מימוש התקציב ולהבטיח ודאות בניהול אוספי הטבע, ובכלל זה אוספי הטבע שברשות .
משרד מבקר המדינה ממליץ ל וות"ת לגבש מודל תקצוב גנרי לתשתיות מחקר מרכזיות .
באקדמיה, שיהיה בו מענה הן על הקמה והן על תפעול ותחזוקה לטווח ארוך, תוך ביצוע .
ההתאמות הנדרשות לסוגי התשתיות המרכזיות ולצרכיהן השונים.
עוד ממליץ משרד מבקר המדינה על שילובן של ועדות בין-לאומיות להערכת תשתיות .
המחקר המרכזיות מבעוד מועד ועובר לגיבוש מודל תקציבי ארוך טווח עבור כלל .
9 , 'ישיבת הוות"ת מס12 (1100 ,)5.
86 /החלטה תשפ"א9 , ישיבת הוות"ת מס' 1 (1103 ,)30.
ה | תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 סיכום .
גיבוש מדיניות ותוכנית אסטרטגית להקמה ולשדרוג של תשתיות מחקר מרכזיות הכרחי .
בייחוד במדינות שהמשאבים שעומדים לרשותן לצורך כך מוגבלים.
לקבוע מדיניות אסטרטגית שתוביל לסדר עדיפו יות מושכל בבחיר ת איזה תחום מדע .
לקדם ובאיזו תשתית מחקר להשקיע.
מדינות מפותחות רבות נוהגות בשני העשורים .
האחרונים לגבש מפות דרכים ה מציגות סדרי עדיפויות לפיתוח תשתיות המחקר הלאומיות .
וקובעות תוכניות אסטרטגיות ארוכות טווח להקמתן.
המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי שבמשרד המדע ( המולמו"פ) ומשרד המדע לא .
השלימו גיבוש תוכנית אסטרטגית להקמה ולשדרוג של תשתיות מחקר לאומיות, ואף לא .
קבעו סדר עדיפו יות להקמתן על פי הצרכים לטווח הארוך של מדינת ישראל , במתכונת .
של מפת דרכים המוסכמת על המולמו"פ, הוות"ת, האוניברסיטאות, התעשייה ורשות .
בפועל, קידום תשתיות מחקר גדולות נעשה בעיקר על ידי פורום תל"ם - גוף .
וולונטרי הפועל ללא ראייה ארוכת טווח וללא תקציב ייעודי - שקידם בשנים האחרונות .
בד בבד, לוות"ת אין תכנון רב-שנתי המשקף סדר עדיפויות להשקעה .
בתשתיות מחקר מרכזיות שאמורות לשרת חוקרים ממוסדות שונים.
לאחר ש הוות"ת משתתפת במימון הקמת תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה, היא אינה .
מחזיקה בכל המידע הנדרש לה על מנת לוודא שהן פועלות באופן יעיל ואפקטיבי להשגת .
היא גם אינה מעורבת דיה בכל הנוגע להנגשת התשתיות לחוקרים מחוץ למוסד .
האקדמי שבו הן ממוקמות, ולסיוע בהסרת חסמים רגולטוריים ובביצוע בקרה ופיקוח על .
משרד מבקר המדינה ממליץ כי מ שרד המדע - המולמו"פ ישתף פעולה עם הוות"ת, נציגי .
התעשייה, יו"ר פורום תל"ם ומשרד האוצר, ויבחן דרכים לקידום המלצת המולמו"פ .
להקמת מערך לתשתיות לאומיות, כפי שהוצג בוועדת השרים לענייני מדע וטכנולוגיה .
עוד ממליץ משרד מבקר המדינהש הוות"ת תגבש מדיניות אסטרטגית .
ארוכת טווח להקמת התשתיות.
המדיניות תגובש על בסיס סדרי עדיפויות , יעדים וצרכי .
המחקר של האוניברסיטאות והחוקרים, תוךהתחשבות במגבלות המשאבים, תעודכן בכל .
תקופה בהתאם לכך ויצוינו בה תשתיות המחקר המרכזיות הקיימות .
יפורסמו לצורך הגדלת זמינותן לחוקרים מחוץ למוסדות שבהם הן ממוקמות.
תשתיות מחקר מרכזיות באקדמיה
השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה .
מוסדות להשכלה גבוהה ובראשם האוניברסיטאות מנהלים תיקי השקעות במיליארדי שקלים.
מקור הכספים בתיקי ההשקעות בתרומות שהתקבלו, וב עודפי תזרים מפעילויות שוטפות .
הכספים המושקעים שמקורם בתרומות מנוהלים כקרנות.
צמיתות - כלומר קרנות שסכום התרומה המקורי נותר בעינו לעד וניתן לעשות שימוש רק בפירות .
התשואה שהוא מניב, וחלקן קרנות מתכלות – כספים שניתן להשתמש בהם במלואם (הן כספי .
הקרנות עצמן והן הפירות), הכול לפי מצוות התורמים.
חלק מהקרנות הן קרנות מיועדות - .
התורמים דורשים מהמוסד האקדמי להשתמש בתרומה למטרה מסוימת (למשל לממן מלגות, .
תמיכה במעבדה וכיו"ב), ואילו אחרים מאפשרים למוסד האקדמי חופש פעולה מלא בשימוש .
בכספים ובפירות ההשקעה.
המטרה העיקרית של פעילות ההשקעה במוסדות להשכלה גבוהה היא להניב תשואה .
מהכספים המושקעים, ולכל הפחות לשמור על הערך הריאלי של התרומות לאורך זמן.
זו אמורה לממן פעילויות אקדמיות (למשל מחקר, מלגות, תמיכה במחלקות מסוימות) וכן לכיסוי .
הוצאות שוטפות של המוסד - הכול בהתאם למקור הכספים ובהתאם למגבלות שהציבו .
במוסדות להשכלה גבוהה בישראל פועל ועד מנהל1 ,המפקח על הניהול של המוסד האקדמי .
על ענייניו ועל נכסיו.
הוועד המנהל מתווה את המדיניות של המוסד האקדמי ואת האסטרטגיה .
למימוש המדיניות, בין היתר גם בנושא ההשקעות.
תחת הוועד המנהל פועלות מספר ועדות .
ועדה זו מובילה את פעילות ההשקעות של המוסד וחברים בה נציגי ציבור .
בעלי ידע מקצועי נרחב בתחום ההשקעות.
חברי ועדת ההשקעות מקדישים מזמ נם .
לאוניברסיטה או למכללה, לרוב ללא תגמול וללא תמורה כספית2 .
צוותההשקעות של המוסד האקדמי הוא שמוציא לפועל את החלטותיה של ועדת ההשקעות .
הוא מורכב מעובדי המוסד ועל פי רוב הוא כפוף לסמנכ"ל הכספים (להלן - צוות ההשקעות).
צוות ההשקעות פועל בהתאם להחלטה של כל מוסד אקדמי: הוא עשוי לבצע את ההשקעות .
בפועל בעצמו (בידי בעל תפקיד שהוגדר מראש) או באמצעות מנהלי תיקים חיצוניים או בשתי .
בנוסף, צוות ההשקעות מעורב בבקרה על תיק ההשקעות, ברישום ההשקעות, .
בהכנת חומרים לישיבות ועדת ההשקעות ועוד.
1 באוניברסיטת בר-אילן הוועד המנהל מכונה "ועד קבע" ובמכון ויצמן "חבר/מועצת מנהלים"; ככלל, בדוח זה יינקט .
המונח "ועד מנהל" ביחס לכל המוסדות להשכלה גבוהה.
סעיף ב2(9 ) בנוהלהוות"ת ממליץ למוסדות להשכלה גבוהה לשלם שכר לנציגי הציבור החברים בוועדת ההשקעות, .
אך משאיר זאת ל שיקול דעתם.
בפועל התברר כי המוסדות שנבדקו בחרו שלא לשלם שכר לנציגי הציבור, למעט .
מכללת בית ברל שם חברי הוועדה זכאים לדמי השתתפות.
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה תרשים 1: השחקנים המרכזיים בניהול תיק השקעות במוסד להשכלה גבוהה .
לצד תיקי ההשקעות המנוהלים בישראל, למוסדות להשכלה גבוהה (בעיקר האוניברסיטאות) .
יש גם כספי תרומות המנוהלים בחו"ל על ידי אגודות הידידים של המוסד האקדמי.
האקדמיים בישראל אין שליטה על ניהול כספים אלה היות ואגודות הידידים הן תאגידים נפרדים .
עצמאותם חיונית במקרים רבים כדי שיוכלו לקבל משלטונות המס במדינתם את .
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 האפשרות לתת לתורמיהם אישור לפטור ממס או זיכוי מס בגיןהתרומה.
אגודות הידידים בכמה מדינות, וכפיפות אגודות אלה לחוקי שקיפות שונים במדינות שונות בכל .
הקשור למידע המתפרסם לציבור - אין המוסדות להשכלה גבוהה בישראל מציגים מידע אודות .
סכומי הכסף שמחזיקות אגודות הידידים בחו"ל.
המועצה להשכלה גבוהה והוועדה לתכנון ותקצוב .
המועצה להשכלה גבוהה (להלן - המל"ג) היא המוסד הממלכתי לענייני ההשכלה הגבוהה .
בישראל והיא מתווה את מדיניותה של מערכת ההשכלה הגבוהה במדינה.
חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958 (להלן- חוק המל"ג) כתאגיד סטטוטורי עצמאי .
החוק מגדיר את סמכוי ותיה, את הרכבה ואת אופן פעילותה, ומבטיח שהחופש .
האקדמי במוסדות להשכלה גבוהה לא ייפגע.
בשנת 1972 החליטה המל"ג להקיםאת הוועדה לתכנון ותקצוב (להלן - הוות"ת); בשנת 1977 .
קיבלה ממשלת ישראל החלטה3 בה נקבע כי היא סומכת ידה על כינונה שלהוות"ת כדי למלא .
בין היתר תפקידים אלה: להיות גוף בלתי תלוי שיעמוד בין הממשלה והמוסדות הלאומיים מה צד .
האחד והמוסדות להשכלה גבוהה מ הצד השני בכל ענייני ההקצבות להשכלה גבוהה ; להציע .
את התקציב הרגיל ואת תקציב הפיתוח להשכלה גבוהה; לחלק תקציבים מאושרים אלה; .
לעקוב אחר ניצול התקציבים כדי למנוע גירעונות או חריגות; לחוות דעה בפני מליאת המל"ג .
לפני שזו תגבש את דעתה על פתיחת כל מוסד אקדמי חדש או על פתיחת יחידה חדשה בעלת .
משמעות כספית ניכרת במוסד קיים.
סעיף 21 ב (א) לחוק המל"ג קובע כי המל"ג תקבע כללים ותנאים למתן היתר למוסדות .
בכללים אלה4 נקבע כי המבקש היתר לפתוח מוסד אקדמי או לקיים מוסד .
אקדמי יגיש למל"ג בקשה שתכלול בין היתר מידע על המשאבים הכספיים העומדים לרשות .
המוסד ועל המקורות למימון תקציבו.
סעיף 2 לכללים קובע כי מבנה המוסדות המנ הליים של .
המוסד והרכבם יבטיחו את ניהלו התקין, פיתוחו וביסוס מצבו הכספי של המוסד.
בחודשים אפריל-נובמבר 2020 בדקמשרד מבקר המדינה את ניהול ההשקעות הפיננסיות של .
תשעה מוסדות להשכלה גבוהה - חמש אוניברסיטאות וארבע מכללות בין השנים 2017 - 2020 : .
אוניברסיטתתל אביב , אוניברסיטת בן-גוריון בנגב (להלן - אוניברסיטת בן-גוריון) , האוניברסיטה .
העברית בירושלים (להלן - האוניברסיטה העברית ), מכון ויצמן למדע (להלן - מכון ויצמן), .
אוניברסיטת בר -אילן, המכללה האקדמית אשקלון (להלן - מכללת אשקלון) , המכללה .
האקדמית להנדסה ע"ש סמי שמעון (להלן - מכללת סמי שמעון), המכלל ה האקדמית בית ברל .
3 'החלטת ממשלה מס666 מיום ב' בסיון תשל"ז6 ביוני1977.
4 כללי המועצה להשכלה גבוהה (היתר לפתוח ולקיים מוסד להשכלה גבוהה), תשל"ג -1972.
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה (להלן - מכללת בית ברל) והמכללה האקדמית תל אביב-יפו (להלן - מכללת תל אביב-יפו).
הביקורת נערכה במוסדות להשכלה גבוהה האמורים, במל"ג-וות"ת וכן אצל רשם ההקדשות .
ברשות התאגידים שבמשרד המשפטים וברשות המיסים.
מוסדות להשכלה גבוהה בישראל מחזיקים בתיקי השקעות שבהם סכומי כסף גדולים.
ביקורת זה בודק את עמידתם של המוסדות להשכלה גבוהה בחוקים ובנהלים השונים בתחום .
ניהול ההשקעות, וזאת כדי להבטיח התנהלות תקינה ובכללה קיומם של מנגנוני בקרה ראויים .
ופעילות מ נהלית ומקצועית של צוות ההשקעות המלווה את ועדת ההשקעות.
חלק מהליקויים שעלו בדוח זה מוצגים בלוח המשווה בין המוסדות שנבדקו על פי שלוש .
✓ - ;עמידה בנהלים ובכללים ללא ליקוי משמעותי .
- אי עמידה חלקית בנהלים ובכללים; .
אי עמידה בנהלים ובכללים, ליקוי .
בישראל פועלות תשע אוניברסיטאות מתוקצבות, 22 מכללות מתוקצבות ועוד18 מכללות .
ערכם שלכספי ההשקעות של מוסדות אלה עולה על 17 מיליארד ש"ח .
דוח ביקורת זה בוחן חמש אוניברסיטאות שערך תיקי ההשקעותשלהן בנתוני אפריל 2020 .
7 מיליארד ש"ח ושל ארבע מכללות המחזיקות יחד כ-600 מיליון ש"ח.
להלן מציג את ערך תיקי ההשקעות של האוניברסיטאות שנבדקו6 .
5 בנוסף פועלים עוד11 .
מוסדות אקדמיים שהמדינה אינה מתקצבת .
6 הסכומים אינם כוללים את סכומי הכסף המוחזקים בידי אגודות הידידים של האוניברסיטאות; כספים אלה מושקעים .
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים2: ערך תיקי ההשקעות של האוניברסיטאות שנבדקו בביקורת, בנתוני .
אפריל-מאי 2020 , בש"ח .
על פי הנתונים שנאספו בביקורת, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
כספי ההשקעות של המוסדות להשכלה גבוהה מושקעים באפיקים שונים בהתאם למדיניות .
שאישר הוועד המנהל של המוסד האקדמי.
האפיקים המרכזיים שהמוסדות להשכלה גבוהה .
בישראל משקיעים בהם הם מניות, אגרות חוב (להלן - אג"ח) (ממשלתיות וקונצרניות) ואפיקים .
אלטרנטיביים (השקעות מחוץ לשוק ההון, למשל קרנות השקעה פרטיות וקרנות גידור), וכן חלק .
מהכספים בתיק ההשקעות מוחזקים בעו"ש ובפיקדונות.
צוות ההשקעות באגף הכספים של אוניברסיטת בר-אילן כולל שישה עובדים המלווים את .
עבודתה של ועדת ההשקעות, ובהם מנ הל השקעות המועסק כיועץ חיצוני.
אילן תיק השקעות בסכום של כ-679 מיליון ש"ח.
תרשים3 מציג את הרכב התיק (בנתוני אפריל .
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה תרשים 3: הרכב תיק ההשקעות של אוניברסיטתבר-אילן, אפריל 2020 .
האוניברסיטה העברית יסדה בשנת 1995 את חברת נכסי האוניברסיטה העברית בע"מ .
(להלן - חברת הנכסים) והיא מנהלת בעבורה את נכסי המקרקעין שלה ואת השקעותיה .
בחברת הנכסים מועסקים חמישה עובדים ובהם מנהלת השקעות המעורבים .
בפעילות ההשקעות של האוניברסיטה.
לאוניברסיטה העברית תיק השקעות בסכום של כ - .
תרשים4 מציג את הרכב התיק (בנתוני אפריל2020 .
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים 4: הרכב תיק ההשקעות של האוניברסיטה העברית , אפריל 2020 .
,כפי שמראה הרכב התיקמלבד האפיקים הקלאסיים להשקעה (אג"ח, מניות וכד') נכללים .
בתיק ההשקעות של האוניברסיטה העברית שני רכיבים נוספים: הלוואות שנטלה ה אוניברסיטה .
העברית מכספי תיק ההשקעות בסך של כ-80 מיליון ש"ח, וכן הלוואות נדל"ן בסך של כ-226 .
מיליון ש"ח, שהם השקעות נדל"ן שרווחיהן מועברים אל הקרן: כפר הסטודנטים, מעונות .
הסטודנטים "שטרן" ושטח ברעננה.
את פעילות ההשקעות של אוניברסיטת תל אביב מרכזת יחידת הגזברות באגף הכספים של .
האוניברסיטה בראשותה של גזברית המוסד.
לאוניברסיטת תל אביב תיק השקעות בסך של כ - .
סכום זה מורכב מתיק של כ-2.
23 מיליארד ש"ח המנוהל בידי ועדת .
ההשקעות (להלן - התיק העיקרי), ועוד כ-305 מיליון ש"ח המנוהלים בנפרד במסגרת קרן .
ששמה "נצח -ישראל" 7 .
כל המידע המובא בדוח ביקורת זה ביחס לתיק ההשקעות של .
אוניברסיטת תל אביב עוסק בתיק העיקרי אלא אם כן צוין אחרת.
תרשים 5 מציג את הרכב .
התיק העיקרי (בנתוני אפריל 2020 .
7 נוסף על התיק העיקרי ולקרן "נצח -ישראל", מנהלת אוניברסיטת תל אביב תיק נוסף: בשנת 2007 חתמה .
האוניברסיטה על כתב נאמנות עם המכון למחקרי ביטחון לאומי (INSS ), ועל פיו תשמש האוניברסיטה כנאמנה של .
תיק זה מנוהל בידי ועדת ההשקעות, המורכבת מנציג המכון ונציג מהאוניברסיטה.
2017 היה ערך התיק 65 מיליון ש"ח.
תיק זה לא נבחן בביקורת.
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה תרשים 5: הרכב תיק ההשקעות של אוניברסיטת תל אביב, אפריל 2020 .
אגף הכספיםבאוניברסיטת בן -גוריון מרכז את פעילות ההשקעות של האוניברסיטה בהובלת .
סמנכ"לית הכספים ומנהל ההשקעות של האוניברסיטה.
לאוניברסיטה תיק השקעות בסך של .
האוניברסיטה מנהלת את השקעותיה באמצעות שני תיקים: תיק קרנות .
צמיתות (כ-855 מיליוןש"ח) שפירותיו משמשים למימון פעילות אקדמית בהתאם לרצון התורם, .
626 מיליארדש"ח) המשמש למימון ההוצאות השוטפות של האוניברסיטה.
הרכב התיקים שונה וכך גם רמות הסיכון.
תרשים 6 ותרשים7 מציגים את הרכב התיקים (בנתוני .
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 תרשים 6: הרכבתיק הקרנות הצמיתות של אוניברסיטת בן-גוריון, .
תרשים 7: הרכב תיק ההשקעות השוטף של אוניברסיטת בן-גוריון, .
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה ראש אגף הכספים במכון ויצמן מרכז את פעילות צוות ההשקעות של המכון.
השקעות בישראל בסך של כ-1.
283 ,מיליארד ש"ח, ולצידו תיק השקעות נוסף WGEM8 , שהוקם .
בשנת 2002 בארה"ב ובו מנהל המכון כ-11 מיליארד ש"ח נוספים.
כל המידע המובא בדוח .
ביקורת זה ביחס לתיק ההשקעות של מכון ויצמן עוסק בתיק בישראל אלא אם כן צוין אחרת.
תרשים 8 מציג את הרכב התיק בישראל (בנתוני אפריל 2020 :) .
תרשים 8: הרכב תיק ההשקעות של מכון ויצמן, אפריל 2020 .
רוב המוסדות להשכלה גבוהה בישראלמשתמשים בפירות תיק ההשקעות שלהם למימון .
פעילות אקדמית בהתאם לדרישות התורמים ולמימון ה הוצאות השוטפות; לעומת זאת, תיק .
ההשקעות של מכון ויצמן בישראל נועד למטרה שונה.
מאחר שהמכון מחזיק בתיק WGEM בחו"ל .
ובו הקרנות הצמיתות, התיק בישראל נועד להשיג תשואה לשם גיבוי מקורות הכספים של המכון .
למקרה שבו ייפגע מקור הכנסה אחר של המכון.
התיק בישראל נועד גם להשקעה בשקל לשם .
הגנה מפני שינוי שערי חליפין בתקציב המכון וכן למימון מיזמי בנייה בעתיד אם לא יימצא להם .
התיק בישראל כולל גם קרנות מתכלות והמכון אינו מעביר אותן ל- WGEM .
8 Weizmann Global Endowment Management Fund .
ה | ניהול השקעות פיננסיות במוסדות להשכלה גבוהה | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 לוח1 .
מציג נתונים המשווים בין הרכבי תיקי ההשקעות של האוניברסיטאות שנבדקו .
לוח 1 :הרכב ההשקעות של האוניברסיטאות שנבדקו, באחוזים .
האקדמי מניות אג"ח* אפיקים .
אלטרנטיביים נזילות/פיקדונו .
ת/ עו"ש אחר (הלוואות .
בר-אילן 29 33 21 17 - .
העברית 29 36 5 12 18 .
תל אביב 28 51 10 11 - .
מכון ויצמן 18 72 7 3 - .
)אג"ח קונצרניות וממשלתיות יחד, כולל במט"ח (אם יש .
מהביקורת עולה שונּות בין הרכבי התיקים השונים של האוניברסיטאות שנבדקו.
של המוסדות מורכב בממוצע מכ-27% מניות; מרכיב האג"ח בתיקי ההשקעות משתנה .
ממוסד אחד למשנהו; ומוסדות בעלי אפיק השקעות שמרן יותר כגון מכון ויצמן מחזיקים .
במרכיב אג"ח גדול, ואילו מוסדות אחרים מחזיקים תיקים שבהם שיעור ההשקעה באג"ח .
ניכרים הבדלים בין המוסדות גם בשיעור ההשקעה באפיקים .
האלטרנטיביים, והוא נע מ-5% עד20% .
ניהול השקעות במוסדות להשכלה גבוהה תרשים 9 מציג מידע על התשואות שהניבו תיקי ההשקעות של האוניברסיטאות בשנים2017 - .
תרשים9: תשואת התיקים בשנים2017 – 2019 .