HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ההחלטה 2020 - 2017 הלאומית לשנים :108התקבלה במטרה לקדם את מטרות- העל הבאות 2017 מטרות-העל של התוכנית הדיגיטלית הלאומית, יוני: 15 תרשים החלטת הממשלה מתייחסת גם לקידום תחום הערים החכמות בישראל.
במסגרת ההחלטה הוטל על מנכ"ל המשרד לשוויון חברתי, בשיתוף מנכ"ל משרד הפנים ובהתייעצות עם משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, משרד החינוך, משרד הכלכלה והתעשייה, משרד התקשורת, משרד המשפטים/ייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים/רמו"ט (היום: הרשות להגנת הפרטיות), מינהל התכנון, אגף התקציבים ורשות התקשוב הממשלתי, לגבש תוכנית לקידום תחום הערים החכמות בישראל ולפעול ליישומה.
בין מטרות התוכנית צמצום פערים וחיזוק הפריפריה הגיאוגרפית והחברתית.
כן נקבע בהחלטה כי לצורך יישומה, על התוכנית להתייחס בין היתר לביצוע הפעולות האלה בשלטון המקומי: ), "אישור התכנית הדיגיטלית הלאומית, קידום המיזם הלאומי 11.
17 ( 2733 החלטת הממשלה 107 .
"'ישראל דיגיטלית' ותיקון החלטות ממשלה להרחבה בעניין זה ראו בדוח שעניינו "המיזם הלאומי ישראל דיגיטלית".
108 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי457 ההיערכות הממשלתית ליישום טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות – מיזם ערים חכמות | ההיערכות הממשלתית ליישום טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות – מיזם ערים חכמות | פעולות לביצוע בתחום הערים החכמות בשלטון המקומי: 16 תרשים בהחלטת הממשלה נקבעו כאמור ארבע פעולות לקידום תחום הערים החכמות בישראל.
להלן תיאור קצר של הפעולות שנעשו במסגרתן, חלקן בהובלת מטה ישראל דיגיטלית וחלקן תוך שיתוף פעולה עם משרד הפנים במסגרת תוכנית עבודה שנתית שנחתמת בסיכום תקציבי: קידום מהלך רוחבי להקמת תשתיות דיגיטליות בסיסיות לייעול תהליכי .
1 :העבודה ברשות המקומית ושיפור השירותים הניתנים לתושבים פרסם המשרד לשוויון חברתי קול קורא להגשת "בקשות 2017 בספטמבר - הקמה, שדרוג ותחזוקה של אמצעים דיגיטליים 2020 - 2018 תמיכה לשנים תשתיתיים ברשויות מקומיות" (להלן - הקול הקורא הראשון) (ראו פירוט בהמשך).
2018 בספטמבר ביצוע פרויקטים ליישום כלים דיגיטליים מתקדמים: .
2 פרסם המשרד לשוויון חברתי קול קורא נוסף להגשת בקשות תמיכה לשנים לתכנון, הקמה, שדרוג, תפעול ותחזוקה של מיזמים דיגיטליים 2021 - 2019 .
)מתקדמים ברשויות המקומיות (להלן - הקול הקורא השני 458 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה קידום "אזורים חכמים" באמצעות בניית תוכניות אב לדיגיטציה וגיוס .
3 פרויקט משותף של מטה ישראל מובילי תוכניות דיגיטליות ליישומן: בישראל כ"אשכולות 109דיגיטלית ומשרד הפנים לקידום האשכולות האזוריים דיגיטליים".
היתרון בהתמקדות באשכול הוא יכולת ניצול יתרון הגודל, שיתוף פעולה, ויכולת התמקדות בפריפריה בישראל.
במסגרת זו תוקצבו נכון לאוגוסט מיליון ש"ח לאשכול, לצורך גיבוש אסטרטגיה 3- בכ110 חמישה אשכולות 2019 .
דיגיטלית ויישום פרויקטים פרויקט משותף של מטה ישראל דיגיטלית פיתוח "הון אנושי דיגיטלי": .
4 ומשרד הפנים לפיתוח ההון האנושי הדיגיטלי בשלטון המקומי באמצעות שלושה צירים מרכזיים: תוכנית המיועדת לדרג ההנהלה הבכירה ברשויות מובילים דיגיטליים: א.
המקומיות שמטרתה להעניק כלים לביצוע טרנספורמציה דיגיטלית ברשות המקומית.
התוכנית מבוצעת בשיתוף משרד הפנים וגופים נוספים.
נכון רשויות מקומיות ומשני אשכולות.
27- משתתפים מ 78 הוכשרו 2019 למאי 30 מסר המטה כי התקיים מחזור נוסף בו לקחו חלק 2019 בדצמבר רשויות.
15-משתתפים מ תוכנית המיועדת לדרג הביניים ברשויות המקומיות מאיצים דיגיטליים:ב.
ומטרתה גיבוש תפיסה מבוססת למידה, הבנה ויישום, כדי להאיץ את השינוי הדיגיטלי ברשות המקומית.
התוכנית מבוצעת בשיתוף משרד 33- משתתפים מ 68 הוכשרו 2019 עמק יזרעאל.
נכון למאי111הפנים ומפעם 40 מסר המטה כי התקיים מחזור נוסף בו לקחו חלק 2019 רשויות.
21-משתתפים מ מיזם המתבצע בשיתוף פעולה של משרד הפנים : 112"265 "המיזם הלאומיג.
(באמצעות מפעם עמק יזרעאל) והמשרד לשוויון חברתי - באמצעות מטה ישראל דיגיטלית.
המיזם עוסק בהקמת מערך תשתיתי ומקצועי המספק אשכול אזורי הוא תאגיד אשר מטרתו קידום שיתוף פעולה אזורי בין רשויות שכנות בפריפריה.
אשכולות אזוריים 10 , קיימים בישראל 2019 נכון לספטמבר חמשת האשכולות הם: נגב מזרחי, נגב מערבי, גליל מזרחי, גליל מערבי, בית הכרם.
110 המפעם מהווה עבור השלטון המקומי גוף אזורי מטעם משרד הפנים האחראי לסייע לרשויות 111 המקומיות אשר בתחומו הגיאוגרפי לפעול לשיפור ביצועיהן באמצעות שיפור הידע המקצועי ותהליכי העבודה.
לכל מפעם תחומי התמחות ארציים, אשר נוגעים לתחומי ליבת העיסוק של השלטון המקומי בישראל.
המפעם, בשיתוף הגורם המקצועי הרלוונטי במשרד הפנים, אחראי לפתח תכניות הדרכה, תורה מוניציפאלית ותהליכים ארגוניים בתחום ההתמחות עליו הוא ממונה, ולהפיצו לכלל הרשויות באמצעות המפעמים האזוריים.
il 112 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי459 ההיערכות הממשלתית ליישום טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות – מיזם ערים חכמות | ההיערכות הממשלתית ליישום טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות – מיזם ערים חכמות | לרשויות המקומיות תשתית ידע, פלטפורמה להיוועצות ותמיכה בתהליך הטרנספורמציה הדיגיטלית, ומסייע להן בפיתוח וקידום השירות הדיגיטלי לתושב.
המיזם כולל קהילת פייסבוק ייעודית וסגורה לרשויות מקומיות, אתר אינטרנט הכולל מדריכים מקצועיים לגיבוש תוכניות לטרנספורמציה דיגיטלית ברשות, דגשים וקישורים בנושאי הגנת הפרטיות והגנת הסייבר, דוגמאות לפרויקטים דיגיטליים שנעשו ברשויות מקומיות אחרות וכן מדד המיועד לסייע לרשות לזהות ולמפות את מידת הבגרות הדיגיטלית שלה.
מסר מטה ישראל דיגיטלית כי בנוסף על הפעולות האמורות הוא יזם, 2019 בדצמבר בשיתוף משרד הכלכלה ומשרד הפנים, את קהילת החדשנות "סיטיזום" הכוללת מאות חברים מרשויות מקומיות, חברות הזנק, אקדמיה ומומחים בתחום.
עוד יזם המטה עם הרשות לחדשנות מסלול ניסויי חלוץ שמעודד ומתמרץ חברות הזנק לשתף פעולה עם רשות מקומית לקידום ניסוי חלוץ ברשות.
משרד מבקר המדינה מציין לחיוב את הפעולות שננקטות על ידי מטה ישראל דיגיטלית לקידום תחום הדיגיטציה בשלטון המקומי.
יצוין כי , יישום החלטת הממשלה 2019 נכון למועד סיום הביקורת באוגוסט נמצא בעיצומו ומדובר בתהליכים ארוכי טווח.
משרד מבקר המדינה בחן במסגרת דוח זה את הפעולות שבוצעו על ידי מטה ישראל דיגיטלית לצורך קידום מהלך רוחבי להקמת תשתיות דיגיטליות בסיסיות (באמצעות הקול הקורא הראשון), ובהתחשב בכך שיש עוד פרק זמן ליישומו.
להלן פרטים: קידום מהלך רוחבי להקמת תשתיות דיגיטליות בסיסיות נקבע כי במסגרת קידום תחום הערים החכמות 2733 כאמור, בהחלטת הממשלה בישראל יש לפעול לקידום מהלך רוחבי להקמת תשתיות דיגיטליות בסיסיות לשם ייעול תהליכי העבודה ברשות המקומית ושיפור השירותים הניתנים לתושבים.
פרסם המשרד לשוויון חברתי את הקול הקורא הראשון.
בקול 2017 בספטמבר הקורא צוין כי המשרד מעוניין לעודד רשויות מקומיות להפעיל אמצעים דיגיטליים תשתיתיים לצורך ייעול תהליכי העבודה ושיפור השירותים הניתנים לתושבים.
הוגדר כי בקשות התמיכה של הרשויות יכולות להיות בגין: הקמת אתר אינטרנט ותפעולו; אמצעים דיגיטליים לשיפור השירות לאזרח:.
1 הפעלת אמצעי קשר דיגיטלי עם התושבים; והקמת מערכת לניהול פניות תושבים.
460 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה כפי שתבחר הרשות המקומית אמצעים דיגיטליים לניהול תהליכי ליבה: .
2 (חלופה זו אפשרית113מתוך רשימת מערכות המפורטת בקול הקורא הראשון רק לרשויות שעומדים לרשותן האמצעים הדיגיטליים לשיפור השירות לאזרח לעיל).
1 שפורטו בסעיף בהתאם לקול הקורא הראשון, הרשויות זכאיות לתמיכה רק אם הן עומדות בכל הקריטריונים של הקול הקורא על נספחיו.
קריטריונים אלו כוללים בין היתר תנאי מינימום מכל מערכת, עמידה בהיבטי אבטחת מידע והגנת הפרטיות וממשקים למערכות רלוונטיות.
לכל אמצעי דיגיטלי לשיפור השירות לאזרח נקבע תקציב ההוצאות המרבי המוכר התלוי בגודלה של הרשות.
כך, לדוגמה, נקבע כי עבור הקמה או שדרוג של אתר אלף ש"ח 20 אינטרנט תקציב ההוצאות המרבי המוכר לרשות מקומית יהיה בין אלף ש"ח, בהתאם למספר התושבים בה; בגין אמצעי דיגיטלי לניהול תהליכי 30-ל אלף ש"ח.
בכל 120 ליבה, תקציב ההוצאות המרבי המוכר לרשות מקומית יעמוד על מקרה נקבע כי סך ההוצאות המרבי המוכר לרשות מקומית לנושא זה לא יעלה על אלף ש"ח.
300 114כן נקבע כי שיעור התמיכה שכל רשות מקומית תהיה זכאית לו יהיה תלוי באשכול , ובמקרים מסוימים גם באשכול שבו דורגה 115שבו דורגה במדד החברתי-כלכלי , וכי שיעור זה יהווה חלק יחסי מסכום ההוצאה בפועל, 116במדד הפריפריאלי בהתאם להעמדת תקציב מקביל של הרשות המקומית לפיתוח האמצעי הדיגיטלי ).
Matching ( ); מערכת בינה עסקית; מערכת ניהול GIS( מערכות כגון מערכת מידע גיאוגרפי 14 הרשימה כוללת 113 .
רכש ומכרזים; מערכת שיתוף ציבור ומעורבות תושבים; מערכת ניהול ידע ועוד אשכול חברתי-כלכלי הוא תוצאה של חלוקת היחידות הגיאוגרפיות, לפי ערך המדד החברתי- 114 .
כלכלי שלהן, לכמה קבוצות הומוגניות שאינן שוות גודל מדד חברתי-כלכלי מאפיין יחידות גיאוגרפיות לפי הרמה החברתית-כלכלית של התושבים.
הרמה 115 החברתית-כלכלית של האוכלוסייה נמדדת באמצעות שילוב של תכונותיה הבסיסיות בתחומים הבאים: הרכב דמוגרפי, השכלה וחינוך, רמת חיים, תעסוקה וגמלאות.
ערך המדד החברתי-כלכלי מחושב בשיטת ניתוח גורמים, ומבוסס על אוסף המשתנים המייצגים את התחומים האלה.
המדד מפורסם באופן עיתי 10( הגבוה ביותר על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
מדד פריפריאליות מאפיין ומדרג רשויות מקומיות בישראל לפי מיקומן הגיאוגרפי ביחס לריכוזי 116 .
המדד מפורסם באופן עיתי על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי461 ההיערכות הממשלתית ליישום טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות – מיזם ערים חכמות | ההיערכות הממשלתית ליישום טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות – מיזם ערים חכמות | שיעור התמיכה לרשות בגין פעילות חד-פעמית: 17 תרשים או פעילות שאינה חד-פעמית בשנה הראשונה, על פי דירוגה במדד חברתי-כלכלי ובמדד פריפריאלי על פי נתוני מטה ישראל דיגיטלית, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
במדד 5 - 1 כך, לדוגמה, בשנה הראשונה רשות מקומית הנמצאת באשכולות מימון מתוך עלות הפעילות בפועל.
רשות 90% החברתי-כלכלי תוכל לקבל עד מימון 75% במדד החברתי-כלכלי תוכל לקבל עד 7 - 6 מקומית הנמצאת באשכולות מימון.
50% תוכל לקבל עד 10 - 8 מתוך העלות, ורשות מקומית הנמצאת באשכולות במדד 3 - 1 במדד החברתי-כלכלי וגם באשכולות 10 - 8 רשות הנמצאת באשכולות מימון.
75% הפריפריאלי תוכל לקבל עד פירוט הקריטריונים שלפיהם נגזר גובה התמיכה בקול הקורא הראשון: 18 תרשים על פי נתוני מטה ישראל דיגיטלית, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
462 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה משרד מבקר המדינה בחן את המענה שנתנו הרשויות המקומיות לקול , שהוא נקודת 2019 הקורא הראשון ואת מידת מימושו נכון ליולי ):2020 - 2018( האמצע בהתאם ללוחות הזמנים שהוגדרו לקול הקורא מענה הרשויות המקומיות לקול הקורא הראשון שפורסם בקול הקורא הראשון נקבע כי המועד האחרון להגשת בקשות התמיכה יהיה דנה ועדת התמיכות 2018 עד מרץ 2017 .
במהלך החודשים דצמבר 25.
17 -ה של המשרד לשוויון חברתי באופן פרטני בבקשות של הרשויות המקומיות, תוך שהיא מאפשרת השלמת מסמכים חסרים במקרה של בקשות לא מלאות.
בהתאם להחלטותיה, הוציא המשרד לשוויון חברתי כתבי התחייבות לכל רשות מקומית .
2018 רלוונטית, כתב ההתחייבות האחרון ניתן במרץ , 117 מיליון ש"ח 44-מהנתונים עולה כי המשרד לשוויון חברתי הקצה בפועל כ מיליון ש"ח 17-) של כ Matching ( והרשויות המקומיות העמידו תקציב מקביל לתמיכה בפיתוח האמצעים הדיגיטליים התשתיתיים.
עוד עולה כי ההיענות 90%-של הרשויות המקומיות לקול הקורא הראשון הייתה גבוהה מאוד - יותר מ רשויות) ביקשו וקיבלו כתבי התחייבות מהמשרד 231( מהרשויות המקומיות לשוויון חברתי לביצוע פרויקטים במסגרת הקול הקורא הראשון.
על פי הפרסום באתר מאגרי המידע הממשלתיים, "ישראל דיגיטלית - קול קורא - פלטפורמות 117 :רוחביות (תמיכות ברשויות המקומיות) - תקצוב רשויות".
il/dataset/ idg-platform 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי463 ההיערכות הממשלתית ליישום טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות – מיזם ערים חכמות | ההיערכות הממשלתית ליישום טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות – מיזם ערים חכמות | להלן תרשים המשקף את מספר הרשויות המקומיות שקיבלו התחייבות לפי אשכול במדד חברתי-כלכלי וחלקן היחסי מתוך סך הרשויות באותו אשכול: מספר הרשויות המקומיות שקיבלו התחייבות לפי אשכול במדד :19 תרשים 2019 חברתי-כלכלי וחלקן היחסי מתוך סך הרשויות באותו אשכול, יולי על פי נתוני מטה ישראל דיגיטלית, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי שיעור גבוה של רשויות מקומיות, בכל אשכולות המדד, הגישו בקשה לקבל תמיכה במסגרת הקול הקורא הראשון שפורסם.
בשיעור גבוה זה יש כדי ללמד על רצון הרשויות המקומיות לקדם באמצעות כלים דיגיטליים את השירות לאזרח ואת ניהול תהליכי הליבה הפנימיים של הרשות.
מימוש ההתחייבות על ידי הרשויות המקומיות כאמור, בקול הקורא הראשון נקבע כי תינתן תמיכה בעבור הקמה, שדרוג, תחזוקה וניהול תוכן של אמצעים דיגיטליים תשתיתיים ברשויות המקומיות לשנים 464 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה לרשויות המקומיות118.
משרד מבקר המדינה בחן את התשלום בפועל 2020 - 2018 :בהשוואה להתחייבות שניתנה להן בהתבסס על הקול הקורא הראשון.
להלן פרטים סכום התשלום שניתן בפועל לרשויות המקומיות מתוך סך : 20 תרשים 2019 ההתחייבויות שניתנו במסגרת הקול הקורא הראשון, יולי על פי נתוני מטה ישראל דיגיטלית, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
, המועד שהוא נקודת האמצע בהתאם 2019 מהנתונים עולה כי נכון ליולי ), 2020 - 2018 ללוחות הזמנים שהוגדרו לקול הקורא הראשון (לשנים מתוך סך ההתחייבות שנתן המשרד לשוויון חברתי לרשויות המקומיות מיליון 3.
4- מיליון ש"ח, רק כ 44.
1 במסגרת הקול הקורא הראשון בסך מסך ההתחייבות), שולמו בפועל לרשויות בגין 8%-ש"ח (שהם כ מימוש פרויקטים.
תשלום בפועל ניתן לאחר השלמת הקמת מערכת או שדרוגה, וכן בהמשך עבור תחזוקה וניהול תוכן 118 של המערכות האמורות.
התשלום כפוף בין היתר להגשת דוחות ביצוע מילוליים וכספיים ותוך עמידה בתנאים שנקבעו בקול הקורא.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי465 ההיערכות הממשלתית ליישום טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות – מיזם ערים חכמות | ההיערכות הממשלתית ליישום טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות – מיזם ערים חכמות | מסר מטה ישראל דיגיטלית למשרד מבקר המדינה כי נכון לנובמבר 2019 בדצמבר מיליון ש"ח.
7 היחידה המקצועית אישרה בקשות תמיכה בהיקף של 2019 מספר הרשויות המקומיות שקיבלו תשלום בפועל מהמשרד: 21 תרשים 2019 לשוויון חברתי בהשוואה למספר הרשויות שקיבלו התחייבות, יולי על פי נתוני מטה ישראל דיגיטלית, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
רשויות שקיבלו התחייבות 231 , מתוך 2019 מהאמור עולה כי נכון ליולי ) קיבלו תשלום מהמשרד לשוויון חברתי לאחר 21%( רשויות 49 רק .
119מימוש בפועל של פרויקטים יצוין כי גם רשויות אלה טרם סיימו לממש את כלל הפרויקטים שבגינם ניתנה להן ההתחייבות.
מימוש 35%- רשויות אלה עומדות על שיעור של כ 2019 נכון ליולי 466 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה פילוח הרשויות המקומיות שמימשו בפועל את ההתחייבויות: 22 תרשים שקיבלו ושיעורן מתוך הרשויות המקומיות שקיבלו התחייבות, לפי אשכול 2019 במדד חברתי-כלכלי, יולי על פי נתוני מטה ישראל דיגיטלית, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהנתונים עולה כי שיעור המימוש של ההתחייבויות שניתנו לרשויות ) 10 (אשכול 0% המקומיות נמוך בכל האשכולות.
כמו כן, מהנתונים עולה כי שיעור המימוש ברשויות 4 (אשכול 34%-ל .
7 - 4 נמוך מהשיעור באשכולות 3 - 1 באשכולות 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי467 ההיערכות הממשלתית ליישום טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות – מיזם ערים חכמות | ההיערכות הממשלתית ליישום טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות – מיזם ערים חכמות | מספר הרשויות המקומיות שקיבלו התחייבות ומספר הרשויות: 23 תרשים 2019 המקומיות שקיבלו תשלום בפועל לפי פלטפורמה תשתיתית, יולי על פי נתוני מטה ישראל דיגיטלית, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי רוב ההתחייבויות והמימושים בפועל ניתנו בגין כמה פלטפורמות עיקריות - אתר אינטרנט, מערכת לניהול פניות תושבים, ).
בנתונים אלו יש כדי GIS( ניהול דף פייסבוק ומערכת מידע גיאוגרפית ללמד על הצרכים המרכזיים של הרשויות המקומיות.
בהקשר זה, יש לתת את הדעת כי לשם העמדת פלטפורמות אלו נדרשת כל אחת מהרשויות המקומיות לצאת למכרז בפני עצמה.
מעיון 468 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה בחשבוניות שהגישו הרשויות המקומיות למטה ישראל דיגיטלית עולה כי בפועל כל רשות בחרה את הספק שברצונה להתקשר עימו, ולעתים נבחר אותו ספק בכמה רשויות.
בכך נפגעה היכולת לייצר סטנדרטיזציה וכן נפגעה היכולת לנצל את היתרון היחסי של כמות הרשויות המקומיות .
מוצע כי מטה ישראל דיגיטלית בשיתוף 120הגדולה אל מול הספקים משרד הפנים יבחנו, על בסיס מיפוי שייעשה, אם יש מקום במקרים מסוימים, ובעיקר כאשר מדובר בפלטפורמות תשתיתיות אשר כל רשות מקומית נדרשת להן, להעמיד מענה כולל ושלם (כגון מוצר מדף הפתוח להתאמות, יצירת מכרז מסגרת), אשר ביכולתו לתת מענה לחלק ניכר מהרשויות המקומיות.
 בהחלטת הממשלה נקבע כאמור כי אחת מהתכליות של התוכנית לקידום תחום הערים החכמות היא צמצום פערים וחיזוק הפריפריה הגיאוגרפית והחברתית.
תמונת המצב מלמדת כי שיעור גבוה של רשויות מקומיות, בכל אשכולות המדד, הגישו בקשה לתמיכה במסגרת הקול הקורא הראשון שפורסם.
שיעור גבוה זה מלמד על רצון הרשויות המקומיות לקדם באמצעות כלים דיגיטליים את השירות לאזרח ואת ניהול תהליכי הליבה הפנימיים של הרשות.
עם זאת, מניתוח הנתונים עולה כי קיימים קשיים של ממש במימוש ההתחייבויות 2019 נכון ליולי 44-שניתנו לרשויות המקומיות: מתוך סך התקציב שהוקצב לנושא - כ ); 8%( מיליון שולמו בפועל לרשויות המקומיות 3.
4-מיליון ש"ח - רק כ מימשו אותה 49 רשויות מקומיות שקיבלו התחייבות רק 231 מתוך ); שיעור המימוש של הרשויות המקומיות הוא נמוך בכל 21%( בפועל האשכולות.
נוסף על כך, לצורך מימוש ההתחייבויות על כל רשות מקומית לפרסם בעצמה מכרז לרכישת השירותים שנדרשים לה, דבר הפוגע ביכולת לייצר סטנדרטיזציה ולנצל את יתרון הגודל.
, ונותר 2019 כפי שצוין, הבחינה של משרד מבקר המדינה נעשתה ביולי עוד פרק זמן של כשנה וחצי למימוש התחייבויות במסגרת הקול הקורא הראשון.
נוכח הנתונים האמורים בדבר שיעורי המימוש, מוצע כי מטה ישראל דיגיטלית יבחן למול הרשויות המקומיות מהם הקשיים והחסמים להרחבה בעניין זה ראו בפרק שעניינו "זרוע תקשובית להובלת הרשויות המקומיות".
120 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי469 ההיערכות הממשלתית ליישום טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות – מיזם ערים חכמות | ההיערכות הממשלתית ליישום טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות – מיזם ערים חכמות | וכיצד ניתן לסייע121העומדים לפניהן ומקשים על מימוש ההתחייבויות להן כדי שיושגו התכליות המרכזיות העומדות בבסיס קידום הנושא - הן ייעול תהליכי עבודה ושיפור השירותים הניתנים לתושבים והן צמצום הפערים וחיזוק הפריפריה הגיאוגרפית והחברתית.
כמו כן ראוי כי התובנות אשר יעלו מהבחינה האמורה ישמשו את מטה ישראל דיגיטלית בכל פעולותיו למול השלטון המקומי, ובכלל זה ראוי כי תינתן הדעת אם המודל הנכון לקידום הטמעת טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות הוא באמצעות פרסום קולות קוראים וחלוקת תקציבים לכלל הרשויות או שישנן חלופות אחרות (כגון מוצר מדף הפתוח להתאמות, יצירת מכרז מסגרת) שבאפשרותן לסייע בקידום הנושא בצורה טובה יותר.
מסר מטה ישראל דיגיטלית למשרד מבקר המדינה כי הוא פעל במהלך 2019 בדצמבר כל התקופה מול הרשויות בהסרת החסמים ובסיוע לרשויות במימוש התקציב.
המטה ציין לדוגמה כי במסגרת זו, סייע ועודד את החברה למשק וכלכלה להוציא מכרזים מרכזיים לפלטפורמות שהופיעו בקול הקורא כדי לסייע לרשויות בתהליך ההתקשרות מול הספקים, ופעל לחיבור בין רשויות שהחלו במימוש ופועלות בהצלחה לבין רשויות שעדיין מתקשות בכך.
המטה הוסיף כי פנה "גם במכתבים לרשויות המעודדים אותם לממש, ומציעים עזרה וסיוע אם נדרש".
המטה עמד על כך שכל הרשויות הערביות הגישו בקשות תמיכה במסגרת הקול הקורא הראשון וכי המטה פעל בשיתוף עם הרשות לפיתוח כלכלי אל מול הרשויות הערביות במטרה " נוצרים שיתופי 265 לחבר אותן לתהליך.
המטה ציין כי גם במסגרת "המיזם הלאומי פעולה בין בעלי התפקידים ברשויות השונות, באופן שמאפשר לרשויות חלשות להיחשף לדרכי עבודה ושיטות של רשויות חזקות - וכך לצמצם פערים ביניהן.
המטה הוסיף עוד כי לעמדתו "בחינת מימוש ההתחייבויות צריכה להיעשות בסוף תקופת התמיכה".
בהתייחס לתשובת מטה ישראל דיגיטלית, יצוין כי בכדי להבטיח מימוש של יעדים נדרשת בחינה ובקרה מתמדת.
הצורך בבחינה זו מתחדד בעיקר לנוכח שיעור המימוש הנמוך של ההתחייבויות שניתנו לרשויות המקומיות ולאור העובדה כי המטה פרסם במהלך התקופה קול קורא נוסף.
כך, לדוגמה, ניתן לראות בדוחות הביקורת שמפרסם האגף הבכיר לביקורת רשויות מקומיות 121 במשרד הפנים, חסמים שהרשויות המקומיות מתמודדות עימם בבואן לממש התקשרויות עם ספקים ונותני שירותים.
470 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה"החלטת ממשלה - חיפה כמודל ל"עיר חכמה מוגנת סייבר שבמסגרתה הוחלט להפעיל בחיפה 1222262 התקבלה החלטת הממשלה 2017 בינואר מודל של "עיר חכמה ומוגנת סייבר" אשר יהווה מודל ייחודי וחדשני מסוגו בארץ, הכולל פרויקטים מתחום הערים החכמות בשילוב מעטפת סייבר.
בהחלטה צוין כי "מודל זה יוכל לשמש כתשתית עתידית לרשויות מקומיות אחרות בצפון ובכלל המרחב המוניציפלי וכן ייצור הזדמנות כלכלית לעידוד התעשייה והמגזר העסקי".
לצורך כך, הוטל על ראש מערך הסייבר הלאומי ומנכ"ל המשרד לשוויון חברתי להקים צוות בראשותם ובהשתתפות נציגי משרד הכלכלה והתעשייה, המשרד לביטחון פנים, משרד החינוך ועיריית חיפה, ובהתייעצות עם משרד התחבורה וגורמים נוספים, אשר יגבש בתוך תשעה חודשים תוכנית אסטרטגית אינטגרטיבית בתחום ערים חכמות ומוגנות סייבר ויפעל ליישומה.
כן הוחלט כי מערך הסייבר הלאומי ירכז את עבודת הצוות.
5 לצורך כך, במסגרת ההחלטה, הוקצה תקציב ראשוני בסך בחלוקה שווה בין המערך והמשרד לשוויון 2017 מיליון ש"ח בשנת 1 :לפריסה הבאה מיליון ש"ח ממקורות 4 : שיחולקו כך 2018 מיליון ש"ח בשנת 6.
5 ;חברתי עבור תכנון מיליון ש"ח ממקורות המשרד עבור יישום המודל.
5 ,המערך אמור היה להיות מסוכם במסגרת עבודת הצוות.
כמו כן, היה על הצוות לבחון העמדת תקציב נוסף בעתיד, לרבות איגום משאבים מצד גורמים ממשלתיים, עיריית חיפה וגופים נוספים, ככל הנדרש.
בדברי ההסבר להחלטת הממשלה נאמר כי הבחירה בעיר חיפה כבסיס למודל נקבעה לאור ייחודה של העיר בהיקף הפעילות בתחומי התעשייה, תשתיות לאומיות, וכמטרופולין היחיד באזור הצפון.
ממסמכים שהועברו למשרד מבקר המדינה על ידי מערך הסייבר הלאומי, עיריית נעשו כמה פעולות 2019 - 2017 חיפה ומטה ישראל דיגיטלית עולה כי במהלך השנים לשם קידום הנושא.
בכלל זה, מערך הסייבר הלאומי התקשר עם יועץ לשם גיבוש תוכנית אב לעיר חכמה לחיפה; עיריית חיפה, מערך הסייבר הלאומי ומטה ישראל דיגיטלית קיימו דיונים שבמסגרתם החליטו על התמקדות בתחומים הבאים: ביטחון וחירום (רציפות תפקודית), ממשל חכם ותחבורה חכמה, ובסופו של דבר הוחלט על ידם כי המתווה למימוש תוכנית עיר חכמה ומוגנת סייבר יתמקד תחילה בניסוי חלוץ (פיילוט) בתחום התחבורה.
במקביל, מערך הסייבר הלאומי התקשר עם פיקוד העורף במטרה לבצע התאמות במערכת שוע"ל ככלי מרכזי לניהול השליטה והבקרה , 2019 העירונית, כך שהמערכת תיתן מענה גם לאתגרים בתחום הסייבר.
נכון ליולי "פיתוח כלכלי של מחוז הצפון וצעדים משלימים לעיר חיפה" 34- של הממשלה ה 2262 החלטה 122 .
17 ( 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי471 ההיערכות הממשלתית ליישום טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות – מיזם ערים חכמות | ההיערכות הממשלתית ליישום טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות – מיזם ערים חכמות | נעשו כאמור פעולות לקידום ניסוי חלוץ בנושא אולם טרם גובשה באופן סופי תוכנית אסטרטגית אינטגרטיבית לעיר חכמה מוגנת סייבר.
להלן תרשים המתאר אבני דרך עיקריות ממועד קבלת החלטת הממשלה בנושא ועד :2019 ליולי אבני דרך עיקריות ליישום החלטת הממשלה ממועד קבלתה: 24 תרשים 2019 ועד ליולי על פי נתונים שנאספו במהלך הביקורת, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
מהתרשים עולה כי חל עיכוב ניכר ביישום החלטת הממשלה.
מפגישות שקיים עם מערך הסייבר הלאומי ועם 2019 משרד מבקר המדינה בחודשים אפריל - יוני עיריית חיפה ומתיעוד שהועבר לידי משרד מבקר המדינה עלה כי התוכנית לעיר חכמה ומוגנת סייבר טרם גובשה באופן סופי.
עוד עלה כי קידום הנושא התעכב, וכי קיימים חסמים 123בין היתר, בשל מורכבותו ובשל הבחירות לרשויות המקומיות שונים המעכבים את קידומו, ובכלל זה סוגיות משפטיות שונות שעלו (כגון העברת מידע מהעירייה לצדדים אחרים, היבטים נוספים הנוגעים להגנת הפרטיות) וסוגיות טכנולוגיות.
יצוין כי גורמים שונים עמדו במהלך התקופה על פערים בקידום הנושא.
בין הגורמים ניתן למנות את ראש מערך הסייבר הלאומי והמנכ"ל הקודם של עיריית חיפה.
מסרה עיריית חיפה למשרד מבקר המדינה כי העירייה רואה חשיבות 2019 בדצמבר , ראשת עיריית חיפה החלה את כהונתה 30.
18 - הבחירות ברשויות המקומיות התקיימו ב 123 .
2019 , ומנכ"ל עיריית חיפה נכנס לתפקידו במרץ 20.
18 -ב 472 נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה נושאים מערכתייםפרק ראשון: | מבקר המדינה רבה בפיתוח טכנולוגיות מידע ותקשורת ומעוניינת ביישום מודל "עיר חכמה מוגנת סייבר", בהתאם להחלטת הממשלה.
לאור החשיבות שניתנה למיזם קיימה העירייה כמה מהלכים בראשות מנכ"ל העירייה.
העירייה ציינה כי כמה נושאים השפיעו ; כניסת 2018 על התקדמות הפרויקט, בהם: הבחירות לרשות המקומית באוקטובר ; חסמים בתחום הגנת הפרטיות; וחוסר בסיס חוקי 2019 מנכ"ל עירייה חדש במרץ (מועד 2019 להעברת מידע מהרשות לשותפים בפרויקט, נושא אשר עד דצמבר תשובת העירייה) טרם נפתר.
מסר מערך הסייבר הלאומי למשרד מבקר המדינה כי פרויקט עיר 2019 בדצמבר חכמה ומוגנת סייבר הינו פרויקט טכנולוגי האמור להיות מוטמע בתהליכי העבודה השוטפים של עיריית חיפה.
המערך ציין כי הוא פועל בשיתוף מטה ישראל דיגיטלית ועיריית חיפה למעלה משנתיים לקידום התוכנית, וכי במסגרת זו סוכם על שילוב פרויקט עיר חכמה ומוגנת סייבר עם מערכת שוע"ל של פיקוד העורף, האמורה להיות מוטמעת כפלטפורמה מרכזית עבור כלל הרשויות המקומיות.
עוד ציין מערך הסייבר גובשה תוכנית לביצוע ניסוי חלוץ, בוצע 2019 הלאומי בתשובתו כי נכון לדצמבר סקר טכנולוגי, גובש מתווה ליישומו והוקצו והועברו מרבית התקציבים הנדרשים למשרד הביטחון לטובת קידום הניסוי והטמעת השינויים הנדרשים במערכת שוע"ל.
כי במסגרת הפעולות 2019 פיקוד העורף מסר למשרד מבקר המדינה בדצמבר מתוכנן פיתוח של כמה תכולות לעיר חיפה, בהן - הקמה של מערכת ניטור, תפעול וסייבר וחיבורה למערכות הרשות; פיתוח מודל חכם עם ריכוז נתוני המידע של הרשות.
עוד צוין על GIS-והמערכות ברשות; חיבור מצלמות העירייה; ממשק ל ידי פיקוד העורף כי ישמח להמשיך במיזם, תוך שיתוף פעולה לקידום הטכנולוגיה והיכולות ברשויות המקומיות, דבר שישפר את מוכנותן לאירועי חירום ויגביר את החוסן הלאומי.
כאמור, שילוב טכנולוגיות מתקדמות ברשויות המקומיות מעמיד אתגרים וסיכונים רבים, לרבות בתחום הסייבר.
ממשלת ישראל הכירה אף היא בסיכונים ובאיומים הטמונים בנושא ולפיכך קיבלה החלטה על גיבוש תוכנית שתיתן מענה לאתגרים האמורים ושתהווה מודל אשר יוכל לשמש כתשתית עתידית לרשויות מקומיות אחרות.
מהאמור לעיל התקבלה החלטת ממשלה שלפיה על 2017 עולה, כי אף על פי שבינואר מערך הסייבר הלאומי בשיתוף עם המשרד לשוויון חברתי לגבש בתוך תשעה חודשים תוכנית אסטרטגית אינטגרטיבית בתחום ערים חכמות , כשנתיים וחצי לאחר שהתקבלה 2019 ומוגנות סייבר, נכון ליולי ההחלטה, טרם גובשה באופן סופי תוכנית זו.