HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עילות סגירה של תיקי פשיעה חקלאית: עילת הסגירה של כ-76% מהתיקים הייתה עבריין לא נודע (במקרים שבהם לא ידוע מי ביצע את העבירה); כ-14% נסגרו בעילה של חוסר ראיות (במקרים שבהם נאספו ראיות על חשוד אך לא היה בהן די כדי להעמידו לדין); וכ-10% נסגרו בעילה של חוסר עניין לציבור.
להלן מיפוי סוגי התיקים לפי עילות הסגירה36: .
, נמצאו בשלבים שונים של טיפול כמו, חקירה, בדיקה או המתנה לסגירה 35 משרדמבקר המדינה, דוח שנתי 62 (2012 '), עמ1707.
36 ישנן עוד עילות לסגירת תיק (כמו התיישנות), אולם המשטרה אינה מייחסת חשיבות לעילה זו בנתוניה הסטטיסטיים.
תרשים 7 :סוגי התיקים, לפי עילות סגירה .
:עבירות מסוג חטא בחוק העונשין העבירות מסווגות לפי חומרתן, ובהתאם לכך נקבעת תקופת עונש המאסר המרבי שניתן לגזור בגינן.
להלן סיווג העבירות לפי תקופת עונש המאסר, ופירוט של עבירות הפשיעה החקלאית הרלוונטיות בהתאמה: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1331 .
תיקי תלונה רבים בגין .
כעבירות חטא לוח 6 :סוג העבירות לפי תקופת עונש המאסר ופירוט עבירות הפשיעה החקלאית הרלוונטיות .
העבירה עבירת הפשיעה החקלאית תקופת עונש .
חטא דינו של בעל בהמה או המחזיק בבהמה שנכנסה .
לקרקע מוכנה לגידולים או שיש בה גידולים או לשטח .
המוחזק למרעה תקופה שאינה .
עוון דינו של הגורם או המניח שחיה תיכנס לגן או לקרקע .
זרועה או מוכנה לזריעה או לקרקע שיש בה עשב .
שנזרע למרעה תקופה העולה על .
פשע דינו של הגונב חלק מקווי תשתיות, מתקני תשתיות או .
חיבור אליהם, וכן דבר המשמש כלי עבודה או אמצעי .
להפקת פרנסתו של אדם כמו כלים חקלאיים, תוצרת .
חקלאית, בקר או מקנה (שערכו יותר מ- 1,000 ש"ח) - .
מאסר ארבע שנים עונש חמור ממאסר .
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי לפי מדיניות המשטרה ככל שמדובר בעבירות חטא לא יוגשו כתבי אישום.
תיקי תלונה רבים בגין פלישת בהמות לשטחי מרעה או לשטחים מעובדים נסגרים, אפוא, בלי שנפתחה חקירה בגינם, וזאת משום עצם סיווגן כעבירות חטא.
בנתוני המשטרה אין אזכור לעילת סגירה בגין חטא, ולכן אי-אפשר לדעת מהו מספ ר התיקים בסיווג זה שנסגרו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולמג"ב כי המדיניות הנהוגה בדרך כלל שלפיה לא נפתחים תיקי חקירה בעבירות מסוג חטא ולא מוגשים בהם כתבי אישום בלי לתת את הדעת על נסיבותיו המיוחדות של כל מקרה - מביאה לידי אי-אכיפת החוק במקרים שבהם ראוי וחשוב לאוכפו - וזאת על ידי מי שאמון על אכיפת החוק במדינה.
בהתחשב בעובדה שהמחוקק בחן הנושא וקבע כי התנהגות מסוימת היא עבירה פלילית, על המשטרה לחזור ולבחון את מדיניותה בעניין בהתחשב במכלול הנסיבות שהביאו לקביעתה לעומת המצב הקיים בשטח בכל הנוגע לפשיעה חקלאית.
:התיישנות לפי חוק סדר הדין ה, התשמ"ב ]נוסח משולב[ פלילי-1982 (להלן- החסד"פ), אין להעמיד אדם לדין בשל עבירה אם מיום ביצועה עברה תקופה נקובה בהתאם לסוג העבירה (להלן - התיישנות).
ההתיישנות מופיעה כעילה לסגירת תיקים, ואולם בנתוני המשטרה שהועברו למשרד מבקר המדינה לא נמצאה עילה זו.
להלן התנאים להתיישנות העבירות לפי החסד "פ: 1332 |דוח שנתי 67ב .
לוח 7 : תנאים להתיישנות עבירות .
סוג העבירה תקופת ההתיישנות .
חטא שנה אחת ממועד האירוע .
עוון חמש שנים מניין התקופות יחל מיום ההליך האחרון .
בחקירה או מיום הגשת כתב האישום או .
מיום ההליך האחרון מטעם בית .
המשפט, לפי המאוחר שבהם פשע אחר 10 שנים .
מאחר שהמשטרה ומג"ב אינם פותחים בחקירות של עבירות מסוג חטא, האירועים האלה תוצאותיהם והשלכותיהם אינם נבחנים וחלה עליהם התיישנות אוטומטית תוך שנה מיום האירוע.
למותר לציין כי העבריינים אינם עומדים לדין (ראו להלן, בפרק על פלישה לשטחי מרעה).
משרד מבקר המדינה בחן מקרים שבהם נסגרו תיקי פשיעה חקלאית מעילות שונות, להלן הפירוט: 4.
:חוסר ראיות מקרים שבהם נאספו ראיות על חשוד, אך אין בהן די להעמידו לדין.
נמצא כי במקרים שונים נסגרו תיקים בעילת חוסר ראיות, חרף העובדה שנאספו ראיות מספיקות להגשת כתבי אישום.
הגיש חקלאי תלונה בגין פלישת עדרים לשטחי המרעה שלו למתלונן היו ראיות לכך שבעלי העדרים הפולשים אישרו שהעדרים אכן בבעלותם.
הוחלט לסגור את תיק החקירה בעילה של חוסר ראיות בנימוקי הסגירה צוין, כי "למרות שיש ראיות לכך שהפרות נכנסו לשטח שבנדון מדובר על עבירת חטא".
תיק התלונה נסגר "מהטענה שלא יוגשו בתיקים אלו כתבי אישום", כך שעילת הסגירה האמתית הייתה העובדה שמדובר בעבירה מסוג חטא על אף שהיו ראיות לביצועה.
עבריין לא נודע: מקרים שבהם נעברה עבירה, ואולם מגיש התלונה אינו יודע בוודאות מי העבריין.
במצבים כאלה אפשר היה לצפות מהיחידה שבה הוגשה התלונה לפתוח בחקירה או בבירור כדי לנסות להתחקות אחרי העבריין.
כאמור, כ-76% מהתיקים נסגרו בגין עילה זו.
להלן מקרה שבו העדיפה תחנת המשטרה לסגור את התיק בעילה זו, ולוותר על החיפוש אחר העבריין: ב- 25.
16 התקבל אצל דבוראי דיווח ממכשיר איתור שהוצב על כוורות ביער בן שמן, שהכוורות נגנבו והגיעו למתחם בשכונה בלוד.
הדבוראי ניגש לתחנת המשטרה בלוד כדי להגיש תלונה, ואולם עקב עומס בתחנה הוא הופנה לתחנת רמלה, שם הגיש תלונה בשעה 22:22 ,.
בתלונה צוין כי מדובר בגניבת כוורות והעבירה סווגה כעוון.
מאחר שאזור יער בן שמן הוא בתחום אחריותה הטריטוריאלית של תחנת מודיעין הועבר התיק לטיפול שם.
בתחנת מודיעין החליטו שלא לפתוח בחקירה, וב - 26.
16 , יום אחד בלבד לאחר שבוצעה הגניבה, הוחלט על סגירת התיק בעילה של "עבריין לא נודע".
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1333 .
התיקים נסגרו ביולי 2016 השיבההמשטרה למשרד מבקר המדינה , כי לאחר שהגיש הדבוראי את התלונה ביקשה המשטרה לדעת את מקומם המדויק של הכוורות.
לדברי המשטרה, "כל עוד אין מידע על מיקום מדויק בו מצויות הכוורות מהווה הדבר בעיה שכן מדובר בשכונה צפופה ביותר ואין אפשרות לצורך חיפוש להסתמך בלבד".
היא הוסיפה, כי אין לה סמכות להיכנס למתחמים ]האיתור[ על תוכנת פרטיים, ולשם כך דרוש צו בית משפט.
לפי חוק העונשין, הגונב "דבר המשמש כלי עבודה או אמצעי להפקת פרנסתו של אדם, ובכלל זה כלים חקלאיים, תוצרת חקלאית.
" שערכו עולה על 1,000 ש"ח, דינו מאסר ארבע שנים.
גניבת כוורות היא עבירה של גניבת תוצרת חקלאית, כלי חקלאי ואמצעי להפקת פרנסתו של אדם - ולפיכך היא עבירה מסוג פשע.
לפי הוראת המשטרה בנושא "הטיפול בתלונה ובתיק חקירה" משהתקבלה תלונה על עבירה מסוג פשע, ייפתח תיק חקירה והתלונה תיחקר עד תומה.
ואולם, אם מתברר כבר בראשית החקירה כי התלונה אינה מעלה אשמה פלילית או שאין עניין לציבור בניהול החקירה, רשאים ראש לשכת החקירות וכן ראש מדור להמליץ לפני פרקליט המחוז על סגירת התיק ללא חקירה נוספת.
על אף שהתלונה העלתה חשד לביצוע עבירה מסוג פשע, נסגר תיק החקירה כמה שעות לאחר שהתקבלה תלונתו של הדבוראי - בעילה של עבריין לא נודע.
זאת על אף שלא נעשה שום ניסיון לאתר את העבריין.
התנהגותה זו של המשטרה אפשרה לאותם עבריינים לאחסן סחורה ואמצעי ייצור גנובים ללא חשש, והם אף זכו לחסינות מהעמדה לדין.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה על כך שלא נעשה אפילו מאמץ מינימלי לנסות ולאתר את המיקום המדויק של הכוורות בסיועה של חברת האיתור.
הציפייה של המשטרה שהמתלוננים יתנו להם אינדיקציות מדויקות וממוקדות שיובילו במישרי ן לאיתור מידי של עבריין - עלולה להוביל למצב שבו תיקי עבירה רבים לא יטופלו.
התנהגות כזאת מביאה לידי פיחות במעמדה של המשטרה, חוסר אמון של האזרחים כלפיה ופגיעה ביכולת ההרתעה שלה בעיני העבריינים עד כדי פגיעה בשלטון החוק.
המשטרה מסרה בתשובתה, כי במקרה האמור אכן "לא נעשה די מאמץ למיצוי חקירה.
הלקחים הופקו והופצו לכלל קציני החקירות".
:אין עניין לציבור השימוש בביטוי "אין עניין לציבור" לא נועד להצביע על היעדר עניין בנושא גופו, אלא על היעדר עניין בניהול ההליכים, דהיינו חוסר עניין לקיים את הליך החקירה או את הליך ההעמדה לדין 37 .
בית המשפט העליון 38 קבע קריטריונים ואמות מידה לאי -העמדה לדין מפאת חוסר עניין .
37 מבקר המדינה, סגירת תיקי חקירה בשל היעדר עניין לציבור, קובץ דוחות ביקורת לשנת 2011.
38 בג"ץ 935/89, גנור נ' היועץ המשפטי לממשלה , פ"ד מד(2 )485 (1990.
) 1334 |דוח שנתי 67ב .
בהוראת המשטרה בנושא "הטיפול בתלונה ובתיק חקירה", שולבו הקריטריונים שקבע בית המשפט באופן כזה שהקביעה " אין עניין לציבור" תיבחן בהתאם לנסיבות המיוחדות של כל מקרה .
להלן עיקרי הקריטריונים ואמות המידה לקביעת עילת סגירה זו: .
לוח 8 : הקריטריונים ואמות המידה לסגירת תיק חקירה בעילת "אין עניין לציבור" .
קריטריונים חומרת העבירה החשוד קורבן העבירה אינטרסים של המדינה אמות המידה העונש הקבוע בחוק גילו ומצב בריאותו מידת הפגיעה בו נושא בעל ערך ביטחוני, .
מדיני, ציבורי, המחייב שלא .
הנסיבות לביצוע עברו הפלילי .
והניסיונות לשקמו תיקון הנזק או .
האפשרות לתקנו פגיעה באינטרס חברתי, כגון .
לחלקים ממנו שיתוף פעולה עם .
הרשויות עמדה סלחנית של .
עבריינית מסוג זה הליכים מינהליים .
שהוטלו עליו ____ ____ .
כאמור, כ-10% מתיקי החקירה בעבירות של פשיעה חקלאית נסגרו בשל עילה זו.
מנתוני המשטרה עולה כי שיעור התיקים שנסגרו בשל עילה זו בתחנות המשטרה בשנים 2015-2011 כפול משיעור התיקים שנסגרו בשל אותה עילה ביחידות מג"ב.
להלן מקרה שבו נסגרו עשרות תיקי תלונה של חקלאי: מאז שנות התשעים של המאה העשרים, במשך עשרים שנה, הגיש חקלאי מצפון הארץ מאות תלונות לתחנת המשטרה שבאזורו ולמג"ב.
רוב התלונות הוגשו בגין הנזק שנגרם לו עקב פלישה לשטחי מרעה, ומיעוטן בשל אלימות, הצתה, והיזקים אחרים.
279 תיקים נסגרו בגין עילות של חוסר ראיות, עבריין לא נודע, התיישנות ועוד.
) נסגרו בעילה של אין עניין לציבור הביקורת העלתה כי בידי המשטרה היה מידע ודאי לגבי זהות העבריינים שבגינם הוגשו מרבית התלונות.
המשטרה מסרה בתשובתה כי ההתייחסות של מג"ב בנוגע לתלונות אלו הייתה מקצועית, ובין השנים 2014-2006 נפתחה חקירה בנוגע לשש תלונות של אותו חקלאי ואף בוצעו פעולות חקירה.
ואולם, כל ששת התיקים נסגרו.
לגבי ארבעה מהם נרשם שנסגרו בעילה של אין עניין לציבור, ושניים אחרים נסגרו בעילות של עבריין לא נודע וחוסר ראיות.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1335 .
חקלאית משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולמג"ב, כי על אף שהחקלאי הגיש במשך כ -20 שנה מאות תלונות על פלישה מתמשכת לשטחי מרעה וגרימת נזקים הם התעלמו מהוראות חוק העונשין ומאמת המידה שקבע בית המשפט העליון בנוגע לשכיחותה של ההתנהגות העבריינית, פתחו בחקירה במיעוט זעום של התלונות וסגרו את התיקים בעילות שונות, ובהן חוסר עניין לציבור.
החמור מכול הוא שהתעלמותם תרמה להימשכות של שנים בפעילות העבריינית נגד החקלאי.
הקלות שבה המשטרה ומג"ב סוגרים חלק ניכר מתיקי התלונות של החקלאים סמוך להגשתם, ללא הגשת כתבי אישום, משקפת את החשיבות המעטה שהם מייחסים לטיפול בעבירות פשיעה חקלאית.
זאת - למרות העובדה שחלק מהתיקים כוללים ראיות לכאורה או מידע בנוגע לעבריין , ולציבור הרחב יש עניין ברוב התיקים.
התנהגות זו של המשטרה ומג"ב "מסבירה" את חוסר האמון שרוחש להם ציבור החקלאים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי עליהם לבחון מחדש את המדיניות של סגירת תיקים והימנעות מהגשת כתבי אישום בעבירות של פשיעה חקלאית שנעשו למכת מדינה.
עליהם למצוא בהקדם את הדרך להילחם בנחישות בעבריינים ולתת מענה לציבור החקלאים שעומדים חסרי אונים בפני פשיעה מתמשכת.
הנזקים שנגרמים לחקלאים בשל אירועי פשיעה חקלאית .
כדי להמחיש את הנזק הכלכלי הכבד שגורמת הפשיעה החקלאית לחקלאים, שמשפיע על הענף כולו ומעורר בציבור החקלאים תחושה של חוסר אונים וחוסר אמון במערכת האכיפה, מובאת להלן סקירה על חלק מסוגי הפשיעה החקלאית.
הסקירה מציגה גם את חולשתם של המשטרה ומג"ב בכל הנוגע להרתעת העבריינים ולטיפול בהם.
אחד מתחומי הפשיעה החקלאית היא גניבת בעלי חיים המשמשים כמקור למזון, כמו ראשי בקר וצאן, עופות ודגים.
בידי המשטרה ובקרב ארגוני החקלאים אין מידע מלא על מספר הגניבות של בעלי חיים והיקף הנזק שנגרם כתוצאה מזה.
גניבת עופות: משרד החקלאות מחלק את ענף הלול לארבעה תחומים: פטם (כ-500 מגדלים), הודו (כ -85 ( מגדלים), ביצים 1,800 ( לולים) ורבייה 70 מגדלים).
להלן נתונים על גניבת עופות, ואולם בשל נטייתם של החקלאים להמעיט בדיווח על מקרי פשיעה חקלאית למשטרה ולמג"ב, הם אינם משקפים את כלל אירועי הגניבה ויש להתייחס אליהם בהסתייגות: .
לוח 9 : אירועי גניבת עופות .
מהנתונים עולה כי בשנת 2015 חלה עלייה של כ-50% במספר הגניבות לעומת 2013 ועלייה של 158% לעומת2014 .
הנתונים אינם משקפים את מספר העופות שנגנבו בכל אחד מהאירועים.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1337 .
יצוין כי אין בנתונים הפרדה בין גניבת עופות למאכל ובין גניבת עופות המשמשים לרבייה או גניבת ביצי רבייה - שהם אמצעי יצור יקרים מאוד.
יודגש כי גניבת עופות וביצי רבייה מחסלת למעשה את אמצעי הייצור וגודעת את הענף הכלכלי שעליו נשען החקלאי.
התמונה שלהלן מציגה תפיסה של גנבי עופות וממחישה עד כמה קל להוביל ברכב פרטי עופות שנגנבו.
תמונה 1 : הובלת עופות הודו גנובים .
המקור: המחלקה לביטחון ושירותי חירום במועצה האזורית מנשה 1338 |דוח שנתי 67ב .
גניבות ראשי בקר וצאן: הבקר והצאן הם מקור לבשר ולמוצרי חלב, ומגדלים אותם בשני אופנים: במכלאות סגורות כמו רפתות או דירים ובשטחי מרעה פתוחים.
לפי נתוני משרד החקלאות שנמסרו למשרד מבקר המדינה ביוני 2016 בשנת2015 היו בישראל805 רפתות, כ-300 מגדלים מוסדרים של בקר במרעה (כ- 60,000 )ראשי בקר, 2,234 ( מגדלי צאןבעלי עדרים של יותר מ-50 ראשים) וכ- 4,000 מחזיקי צאן (מחזיקים עדרי צאן שיש בהם פחות מ -50 ראשים).
להלן נתוני מג"ב על מספר האירועים של גניבת ראש י בקר וצאן, מספר הראשים שנגנבו ומספר הראשים שנתפסו, לשנים 2013-201639 .
לוח10 : שיעורי הגניבות של ראשי בקר וצאן והראשים שנתפסו, בשנים 2016 -2013 .
האירועים ראשי בקר ראשי .
בקר וצאן שיעור התפיסה .
2013 256 676 2,732 3,408 536 16% .
2014 163 300 1,387 1,687 134 8% .
2015 236 628 2,690 3,318 492 15% .
2016* 158 358 1,987 2,345 103 4% .
:מקורמג"ב * עד ה- 09.
מהנתונים עולה, כי ב -2015 נרשמה עלייה של כ -45% במספר אירועי הגניבה לעומת 201440 ועלייה של%97 במספר הראשים שנגנבו.
במחצית הראשונה של 2016 חלה עלייה של כ-23% באירועי הגניבה ועלייה של 66% במספר הראשים שנגנבו לעומת התקופה המקבילה ב-2015 .
באותה תקופה, חלה ירידה של 77% .
במספר התפיסות העלות של ראשי בקר נעה מכ- 3,300 ש"ח לעגל לבשר עד כ- 13,000 ש"ח לפר רבייה.
העלות של ראשי צאן נעה מכ- 1,500 ש"ח עד כ- 3,300 ש"ח41 ,.
כאמור בידי המשטרה ומג"ב אין נתונים לגבי הנזק הכספי והכלכלי שמחוללים אירועי גניבות של ראשי בקר וצאן.
מנכ"ל ארגון מגדלי הבקר מסר לכנסת כי "הנזק הכלכלי הנגרם על ידי גניבת עגל גבוה יותר משו ויו הכספי של העגל, היות .
אין ודאות שראשי הצאן או הבקר שנתפסו הוחזרו לבעליהם 40 ב-2014 .
חלה ירידה במספר האירועים בלי שנמצא הסבר לכך; ייתכן שהדבר נובע מדיווח חלקי 41 הודעת מחלות בעלי חיים (תשלום פיצויים), התשס"ח -2008 ; הנתונים הם לעלות מינימלית בעבור פיצוי חקלאים במקרה של השמדה עקב מחלה.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1339 .
וצאן היא עבירה מסוג .
שדווחו, וכך גם שיעור .
לדין שהתהליך המוביל להולדת העגל נמשך כשנה ובמהלך תקופה זו החקלאים משקיעים בגידול האם"42 .
בסעיף העוסק בגניבה בנסיבות מחמירות קובע חוק העונשין כי הגונב דבר "המשמש כלי עבודה או אמצעי להפקת פרנסתו של אדם, ובכלל זה.
בקר או מקנה, ובלבד שערכו של הדבר הנגנב עולה על 1,000 שקלים חדשים", דינו מאסר ארבע שנים.
עבירה של גניבת בקר וצאן מוגדרת, אפוא, כפשע.
משרד מבקר המדינה העריך את עלות הנזק הישיר שנגרם לחקלאים מגניבת ראשי בקר וצאן בשנת 2015 בכעשרה מיליון ש"ח לפחות43 .
כאמור, במועד הביקורת ובמהלך שנת 2016 חלה הסלמה במצב.
מבחינת החקלאי כל אירוע גניבה מסב נזק חמור, ולעתים מדובר במפעל חיים שנהרס.
סוג הפשיעה החקלאית הנפוץ ביותר, וככל הנראה גם הרווחי ביותר לעבריינים, הוא גניבת צאן ובקר.
בשנים 2015-2011 נגנבו כ- 18,000 ראשי צאן ובקר.
במחצית הראשונה של 2016 אף נרשמה עלייה בהיקף התופעה.
הנזק לחקלאים באותן שנים הוערך בעשרות מיליוני ש"ח, ומלבד הגניבה עצמה נגדע מקור גם פרנסתם של החקלאים.
על אף שגניבת בקר וצאן היא עבירה מסוג פשע, שיעור התפיסות הוא נמוך לעומת מספר הגניבות שדווחו, וכך גם שיעור העבריינים שהועמדו לדין.
לפי נתוני המשטרה, בין השנים 2015-2011 הוגשו14 כתבי אישום ונרשמו שמונה הרשעות בלבד בגין עבירה זו, ובשנת 2016 הוגשו13 כתבי אישום עד לחודש ספטמבר.
ככלל כתבי אישום מוגשים בגין גניבה של עדרים בני 20 ראשים לפחות.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי אמנם בשנת 2016 אכן חל גידול ממשי במספר כתבי האישום שהוגשו בהשוואה לשנים הקודמות, אך על המשטרה ומג"ב להמשיך לפעול בנמרצות ובנחרצות לתפיסת העבריינים ולהעמדתם לדין.
פעולה זו היא הכרחית בשל הגידול באירועי הפשיעה בתחום זה.
היעדר אמצעים להחסנת בעלי חיים החשודים כגנובים ולבדיקות די-אן-איי .
החזקה: בשנת 2015 הצליחו ה ימ"רים הכפריים לתפוס 492 ראשי בקר וצאן שנחשדו כגנובים, מתוך 3,318 שנגנבו (כ-15% ).
ואולם נוצר קושי להשיב את בעלי החיים לבעליהם, שכן הן החשודים כגנבים והן הבעלים טענו לבעלות על בעלי החיים ודרשו אותם.
במצבים שבהם לא ברור בוודאות למי יש למסור את בעלי .
42 מסמך הכנסת, עמ' 33.
43 ההערכה נעשתה לפי עלות מינימלית- ראשי צאן: 2,500 *ש"ח 2,690= 6.
725 מיליון ש"ח; ראשי בקר: 6,500 *ש"ח628=4.
לפי הערכות מנכ"ל מועצת ארגון מגדלי הבקר לשעבר (כפי שהובאו במסמך הכנסת), עלות ראש עגל היא כ- 3,000 ש"ח; מחיר פרה נע בין 8,000 - 7,000 ש"ח ועלות פר היא כ- 15,000 ש"ח.
החיים שנתפסו, צריך להחזיקם במכלאות עד שתוצאות החקירה או בית המשפט יקבעו זאת44 .
במקרים של תפיסת בעלי חיים באזורי יהודה ושומרון (להלן - יו"ש) - בעקבות עבודת מודיעין, פעילות מבצעית או במהלך תפיסות אקראיות של כלי רכב שעברו במחסומים שבין ישראל ליו"ש - מינהל השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות45 .
דורש להכניסם להסגר במכלאה מבודדת מחשש להתפרצות מחלות החזקת בעלי חיים במכלאות מחייבים שמירה, הזנה וטיפול.
ובכלל זה טיפול וטרינרי הגוררים עלויות כספיות.
ואולם, עד לאחרונה לא הוסדר נושא זה על ידי המשטרה ומג"ב.
להלן מקרים שאירעו בשנים 2015 ו-2016 : 1.
במרץ2015 אותרו במחוז דרום24 עגלים החשודים כגנובים.
מאחר שלא ניתן היה להעביר את העגלים למכלאה כנדרש, בשל היעדר תקציב נסגר התיק ללא חקירה לאחר שישה ימים, והעגלים נשארו אצל החשוד בגניבה.
בפברואר2015 נמצא בשטחי יו"ש עדר גנוב של 23 עגלים.
בעבור החזקת העגלים במכלאה לתקופה של עשרה ימים לפחות נדרש מג"ב לשלם סכום של כ- 33,000 ש"ח.
מאחר שלא התקבל אישור לתשלום הושאר העדר הגנוב בשטחי יו"ש, ולא הוחזר לבעליו.
ביוני2015 נתפסו במשאית במרכז הארץ שמונה סוסים וחמישה חמורים שנגנבו בצפון ויועדו להעברה לעזה.
לא נמצאה מכלאה מתאימה לאחסונם, והם נקשרו למשך 20 שעות בשמש יוקדת.
רק לאחר שהמשטרה התחייבה לשלם למפרע בעבור החזקתם הם הוכנסו למכלאה.
באפריל2016 נמצאו40 עזים שנגנבו מיישוב בנגב, אך לא נמצא פתרון להחסנתן מאחר שמג"ב לא היה מוכן לממן את העלויות הנדרשות לשינוען ולהחזקתן במכלאה.
אנשי מג"ב נאלצו לבקש מחקלאים שלא היו קשורים לאירוע כטובה אישית שיחזיקו אותן אצלם במשך שלושה חודשים עד החלטת בית המשפט בעניין.
ביוני 2015 פנה מפקד מג"ב לשר לבט"פ וטען, כי "לא ניתן להמשיך לטפל ביעילות בתופעת גניבות בעלי חיים כאשר כל פעם מחדש אנו נאלצים להשקיע זמן ממושך ומאמצים למצוא מענה ומקלט לבעלי החיים במקום לטפל חקירתית בתיקים ובאיסוף ראיות נגד חשודים".
הוא ביקש ס יוע ומענה מוסדר לאחסון בעלי חיים החשודים כגנובים.
במאי 2016 ציינה קצינת אח"ם כי "אין לנו יכולת לתת מענה לצורך הכי בסיסי של תפיסת הצאן והבקר מהחשודים".
44 לפי חוק המכר, התשכ"ח-1968 ,סעיף 34- תקנת השוק, נכס מיטלטלין שנמכר על ידי מי שעוסק במכירת נכסים מסוגו במהלך רגיל, עוברת הבעלות לקונה אף אם המוכר לא היה בעל הממכר או לא היה זכאי להעבירו כאמור, ובלבד שהקונה קנה וקיבל אותו לחזקתו בתום לב.
דהיינו, די שהמחזיק ברכוש הגנוב (בבקר וצאן) לא הודה בגניבה, אלא אמר שהוא קנה את הבקר והצאן ממי שבאופן רגיל עוסק בכך ושילם בעבורו בתום לב סכום סביר לעסקה ייחשב הדבר כאילו קנה אותו, אלא אם כן בית המשפט יפסוק אחרת.
45 לפימינהל השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות, בעל חיים ששהה מעבר לקו הירוק צריך לשהות במקום שהוא לא המשק שממנו יצא לצורך בדיקה , וזאת כדי למנוע חדירה של מחלות למדינת ישראל.
המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1341 .
זיהוי: כדי לוודא שראשי הבקר והצאן שנתפסו יוחזרו לבעליהם, לעתים נדרשת המשטרה לבצע בדיקות להתאמה גנטית של בעלי החיים החשודים כגנובים לאלו שנותרו אצל החקלאים.
הבדיקות האלו מתבצעות במעבדה פרטית, ועלות בדיקה לראש אחד מסתכמת בכ- 1,500 .
ש"ח בשלושת החודשים הראשונים של 2016 כבר הצטבר חוב של 30,000 ש"חלחברה שביצעה בדיקות בעבור מג"ב.
ל הערכתה של קצינת אח"ם .
הע לות המשוערת של הבדיקות הגנטיות לשנת 2016 כולה היא 100,000 ש"ח בגין.
במהלך הביקורת אישר אג"ת תקציב של 100,000 ש"ח לשירותי שינוע והחסנה במכלאה של משרד החקלאות, ו - 100,000 ש"ח לביצוע בדיקות גנטיות ב -2016 .
המשטרה מסרה בתשובתה, כי החל מאמצע 2016 ניתן פתרון לנוש א זה הכולל הסדר עם הספק הנותן שירותי שינוע והחסנה של בעלי החיים למשטרה, וכן הוקצה תקציב לבדיקות DNA .
של בעלי החיים מהמקרים לעיל עולה, כי המשאבים שהושקעו באיתור בעלי החיים שנגנבו והחזרתם לידי החקלאים - במבצעי מודיעין וחקירות ולעתים גם בשיתוף כוחות הצבא - ירדו לעתים לטמיון, מאחר שלא היה פתרון מוסדר לאחסון בעלי החיים.
השארת בעלי החיים ברשות החשודים בגניבה היא תופעה בלתי תקינה הפוגעת בהרתעה ומעניקה פרס לפורעי חוק.
המצבים שבהם נמצאו מכלאות בסופו של דבר, הודות ליוזמה פרטית של אנשי מג"ב, משקפים את חולשתה התפקודית ואת אוזלת ידה של המשטרה בתחום זה.
יש לראות בחיוב את ההסדר שניתן לנושא האחסנה ובדיקות ה -DNA .
על המשטרה ומג"ב לעגן הסדרים אלו - ובכלל זה התקציבים הדרושים לביצועם - באופן קבוע.
גניבת אמצעי ייצור - טרקטורים .
אמצעי הייצור וה ציוד החקלא יים - כמו מחשבי השקיה, צנרת קו-נועים46 ,, גדרות מאווררים, כבלי חשמל המזינים ציוד חקלאי, מכלי גז, חומרי הדברה ורכבי עבודה, לרבות טרקטורים, משמשים את החקלאים בעבודתם השוטפת.
רוב המשקים החקלאיים אינם מבוטחים מפני גניבות משום שחברות הביטוח אינן מסכימות לבטח את מרבית הציוד החקלאי מפני גניבות47 .
לפיכך נשאר רוב הציוד החקלאי המשמש לייצור בסוף יום העבודה בשטחים החקלאיים הפתוחים והוא מטרה קלה לגניבות ולגרימת נזקים.
46 מערכת השקיה עיליתשנועדה לשימוש בשטח פתוח המונעת על ידי רשת החשמל או גנרטור ומקבלת אספקת מים מקו המים בשדה.
47 כשחברות הביטוח מסכימות לבטח ציוד חקלאי, הן מתנות זאת בהתקנת אמצעי מיגון והרתעה שעלותם גבוהה מאוד, נוסף על הפרמיה הגבוהה.
במצב כזה לא משתלם לחקלאים לבטח את הציוד.
הטרקטור הוא כלי העבודה המרכזי של החקלאים, וגניבתו, בייחוד במהלך העונה החקלאית, גורמת נזקים ישירים ועקיפים לא מבוטלים.
העלות הממו צעת של טרקטור שמשמש את החקלאי "הבודד" נעה בין 120,000 ל- 150,000 .
ש"ח גניבת טרקטורים מתבצעת בדרך כלל על ידי חוליות גנבים שפיתחו מיומנויות והתמקצעו בתחום זה.
אחת השיטות הנפוצות היא הסעת הטרקטורים לאזור מסתור שמחוץ לשטח החקלאי, כמו חורשה, והעמסתם לאחר כמה ימים על גבי משאיות שתכולתן מוסתרת כדי להקשות על לכידתם.
ברוב המקרים הטרקטורים מועברים לרשות הפלסטינית.
הסיכוי לאתרם שם ולהחזירם לישראל הוא אפסי, גם אם הותקן חיישן איתור על הטרקטור.
לפי נתוני אח "ם מג"ב, ב -2014 נגנבו73 טרקטורים חקלאיים וחלקי טרקטורי ם48 וב-2015 נגנבו92 עלייה של כ -26% .
להלן מספר הטרקטורים וחלקי טרקטורים שנגנבו בשנים 2015-2014 :בחלוקה לפי מרחבים .
תרשים 8 : מספר הטרקטורים וחלקי טרקטורים שנגנבו בשנים 2015 -2014 , בחלוקה למרחבים .
מהתרשים עולה כי בשנת 2015 הייתה עלייה של כ - 360% במספר גניבות הטרקטורים במרחב צפון, של 100% במרחב חוף ושל 12.
במרחב דרום בתמונות שלהלן מוצגת הדרך שבה מסתירים את הטרקטורים תוך כדי העברתם על גבי משאיות: .
מחשבים שבלעדיהם לא ניתן להפעיל את הטרקטור המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1343 .
תמונה2 : טרקטורים שנגנבו והועמסו על משאית לצורך העברתם .
מקור: דוברות המשטרה, מבצע של ימ"ר ארז - פברואר 2016.
תמונה3 : הסתרת טרקטורים שנגנבו מקיבוץ להבות חביבה ונתפסו ברשות הפלסטינית .
מקור: המחלקה לביטחון ושירותי חירום במועצה האזורית מנשה.
שנעשים לפי נתוני אח"ם מג"ב, בשנת 2014 נתפסו22 ( טרקטורים30% )מאלה שנגנבו ואולם בשנת 2015 נתפסו18 בלבד (כ -20% ).
יוצא, אפוא, כי בזמן שחלה עלייה במספר הטרקטורים וחלקי טרקטורים שנגנבו, חלה ירידה של כ-33% בשיעור מציאתם.
עוד לפי נתוני אח "ם מג"ב בחודשים ינואר -ספטמבר 2016 נגנבו55 טרקטורים והוחזרו26 - שיעור תפיסה של47%.
הנזק הכלכלי של גניבת טרקטורים מהחקלאי ם הוא עצום, מסתכם במיליוני ש"ח בשנה ופוגע אנושות בחקלאי בכך שהוא גודע את העץ הכלכלי שעליו הוא נשען.
לפיכך מג"ב מתאמץ ככל יכולתו להחזיר את הטרקטורים לבעליהם, יש לשמר את המאמצים שנעשים.
ענף נוסף בפשיעה החקלאית הוא גניבת תוצרת חקלאית.
לעתים קרובות מגלים חקלאים כי תוצרת חקלאית (פירות, ירקות, שתילים/עציצים/אדניות, ביצים, חציר וקש) שעמלו עליה כל העונה, נגנבה מהשטחים החקלאי ים.
גם חומרי הדברה, זבל כימי ודשן שמסייעים לחקלאים רבות בעבודתם, נגנבים לעתים קרובות.
גניבות אלה מסבות להם נזק כלכלי גדול.
גניבת תוצרת חקלאית הפכה להיות עסק כלכלי משתלם עבור העבריינים, משום שקל לבצעה: היא נעשית בשטחים פתוחים, ובמקרים רבים בחסות החשיכה ותוך סיכוי נמוך להיתפס.
גם אם הגניבה מתבצעת באור יום, הסיכוי להיתפס הוא נמוך.
כך הופכת תוצרתם של הח קלאים הפקר הלכה למעשה.
יתר על כן, התוצרת החקלאית הגנובה מגיעה לשווקים ונמכרת לציבור ללא פיקוח תברואתי ראוי, והדבר מגביר את החשש לסיכון בריאותם של הצרכנים.
כאמור, גניבת תוצרת חקלאית שערכה עולה על 1,000 ש"ח נחשבת לעבירת פשע שעונשה ארבע שנות מאסר, ועדיין מעטים המקרים שבהם מוגשים כתבי אישום ומורשעים עבריינים בתחום זה.
בית המשפט העליון ציין כי "תופעה חמורה של גניבת תוצרת חקלאית אשר פשתה במחוזותינו והפכה למציאות קשה ובלתי נסלחת גורמת נזקים אדירים לציבור החקלאים.
כך נדרש החקלאי לעמול על גידול התוצרת, להוסיף סכומים ניכרים על מיגון (באם הדבר אפשרי) ולשאת בתוצאות הכלכליות של גניבות מרובות"49.
להלן נתונים על גניבת תוצרת חקלאית בשנים 2014 ו-2015.
49 רע"פ 4477/10 ראמי יחיא נ' מדינת ישראל (מאגר ממוחשב, 5.
) המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל | 1345 .
תרשים9 : מספר אירועי גניבת תוצרת חקלאית בשנים 2014 ו- 2015 בחלוקה למרחבים .
הנתונים, כפי שדווחו למשטרה, מראים כי ב-2015 חלה עלייה של כ-16% במספר הגניבות של תוצרת חקלאית: 180 אירועים ב-2014 לעומת208 ב-2015 .
עוד עולה כי במרחב חוף ובמרחב דרום נרשמה עלייה של כ -74% ו-47% בהתאמה במספר הגניבות, ואילו במרחב צפון ובמרחב מרכז נרשמה ירידה של 14% ו-22% .
בהתאמה בתמונה להלן מוצגים שקי אבוקדו שנקטפו על ידי גנבים ונתפסו מוכנים להובלה.
תמונה 4 :שקי אבוקדו שנקטפו על ידי גנבים ונתפסו מוכנים להובלה .
צולם במועצה אזורית מטה אשר בחורף 2016.
כיוון שהסיכוי שמג"ב או המשטרה ימצאו תוצרת גנובה נמוך מאוד, ומאחר שהתוצרת החקלאית לרוב אינה מבוטחת אין לחקלאים מניע לדווח על הגניבות והנתונים שבידי מג"ב אינם משקפים את מספר הגניבות לאשורו.
מנתוני המשטרה עולה, כי בין השנים 2015-2011 נפתחו 425 תיקים בגין גניבת תוצרת חקלאית, 390 (92% )מהם נסגרו, 255 (65% ) נסגרו בעילת עבריין לא נודע.
בשנים אלה הורשעו עבריינים בשבעה תיקים בלבד - פחות משני תיקים לשנה בממוצע.
בתשובתה מסרה המשטרה, כי קיים קושי באיסוף ראיות מזירה חקלאית מאחר שאלו הם שטחים פתוחים ללא מערכת אבטחה ומצלמות, ולכן גם כאשר נפתחת חקירה לא תמיד מצליחים להגיע לממצאים ולעקבות שיובילו לחשודים.
לפיכך רבים מהתיקים נסגרים בעילה של עבריין לא נודע.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה ולמג"ב, כי חרף הקושי באיסוף ממצאים שיובילו לתפיסת החשודים, עליהם להגביר את המאמצים לתפיסת העבריינים ולאכוף ביתר שאת את החוק בכל הנוגע למקרים שהובאו לידיעתם.
זאת כדי למזער את הנזק הכלכלי הישיר שנגרם לחקלאים ולענף החקלאות כולו.
ענף גידול הדבורים אינו מתמצה אך ורק בייצור דבש.
למעשה הוא המניע לקיומה של החקלאות, משום שהוא אחראי למנגנון הטבעי של מערכת ההאבקה של יבולי החקלאות.
דבורת הדבש היא החרק המאביק החשוב ביותר בחקלאות העולמית, וסדרה ארוכה של גידולים חקלאיים תלויים בה לקבלת יבול ב קנה מידה מסחרי.
תרומת דבורי הדבש לחקלאות גדולה פי 60 .