HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במאי 2009 ביקש משרד מבקר המדינה ממנכ"ל המפעל למסור לו פירוט בכתב בנושא היכרותו וקשריו עם מר גדות והפעולות שנקט בנוגע לכך.
בתשובתו של המנכ"ל מאותו חודש למשרד מבקר המדינה נאמר, בין היתר, כדלהלן: , שהונחה ]בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג[ "ההסכם עם מר גדות טופל על ידי על ידי היו"ר ועל ידי להסכים לכל פשרה שתאושר על ידי היועץ המשפטי לממשלה.
ההסכם עם חברת אקוטק אושר, כאמור, על ידי הדירקטוריון שקיבל עמדת והמלצת המגשר פרופ' י.
הואיל והמחלוקת עם חברת אקוטק נגעה ללב פעילותו של מפעל הפיס, והטיפול בה הצריך מומחיות מקצועית ייחודית בתחום ההימורים ואף הייתה כרוכה באחריות לאסטרטגיה ארוכת הטווח של מפעל הפיס, לא פטרתי את עצמי מהשתתפות כחבר בוועדת אקוטק, אך כאמור, ההחלטות הסופיות בנושא זה התקבלו על ידי הדירקטוריון.
מובן מאליו שהייתה לי היכרות אישית עם מר גדות.
הוא הרי היה יו"ר מפעל הפיס במשך 15 ( שנה 1996 -1981 ,) שב-6 ( מהן 1996-1990 ) שימשתי סמנכ"ל במפעל, שלימים (אחרי גמר כהונתו של מר גדות כיו"ר) הפכתי למנכ"ל שלו (החל משנת 2002 ).
תמיד שררו בינינו יחסי עבודה תקינים ואף מידה רגילה של יחסים אישיים המתחייבים בין עמיתים.
"אינני ידיד קרוב או חבר של מר גדות, אך הייתי במשך שנים מכר וע מית שלו.
מעולם לא היינו בעלי עניין עסקי או כלכלי משותף, לא נהגנו לבלות יחדיו מחוץ לשעות העבודה, להיפגש יחד עם בני משפחותינו, לסעוד בצוותא מחוץ למסגרת העבודה וכיו"ב.
לעומת זאת, במהלך השנים הזמנו זה את זה לשמחות המוניות, ביחד עם מאות מוזמנים אחרים, כגון נישואין של בן או בר מצווה וכיו"ב.
היכרותי הראשונה עם מר גדות התחילה בסוף שנות השבעים או בתחילת שנות השמונים, בשעה ששימשתי מרכז סיעת הליכוד בקונגרסים הציוניים (החל משנת 1978 ) ובהיותו של מר גדות אחד מן הצירים בקונגרס, מטעם סיעת הליכוד.
בשנים הראשונות הייתה היכרותנו שטחית.
פרשתי מכל פעילות פוליטית "מר גדות שמש יו"ר מפעל הפיס, בהיותו יו"ר המפעל, מוניתי כסמנכ"ל במפעל הפיס, לאחר שקודם לכן שימשתי סמנכ"ל בסוכנות היהודית.
מי שניהל את הראיון עמי היה המנכ"ל דאז, מר אליצור גורן, והוא שקבלני לעבודה ואשר קלט אותי במפעל לאחר מכן.
לא ידוע לי על מעורבות של מר גדות בהליכי המינוי שלי.
דבר היכרותי עם מר גדות היה ידוע היטב לחברי וועדת אקוטק ולחברי הדירקטוריון ואף צוין על ידי מספר פעמים במהלך הדיונים, לרבות אזכור של מידת ההיכרות שלי עם מצבם האישי והרפואי של בעלי חברת אק וטק.
דברים אלה היו ברורים לכל משתתפי הדיונים, בין השאר מן הטעם הפשוט שמרביתם הכירו את מר גדות לא פחות טוב ממני.
מר גדות היה יו"ר המפעל, וקיים קשרי עבודה תקינים ויחסים קולגיאליים מקובלים עם הדירקטורים ועם ההנהלה במשך שנים.
מרבית חברי "ועדת אקוטק" ומרבית חברי הדירקטוריון הכירו אותו ואותי במשך שנים ארוכות, ואולם למיטב ידיעתי לאיש מהם לא הייתה זיקה אישית הדוקה, עניין כספי, קרבת משפחה או יחסי חברות של ממש עם מר גדות, ממש כשם שלי לא היו קשרים מסוג זה עם מר גדות".
בתשובתו מאוקטובר 2010 למשרד מבקר המדינה כתב המנכ"ל כי "אין כל יסוד קשר אישי ]לי[ להאשמה כי היה - חברי, מסוג כלשהו, עם מר גדעון גדות, החורג באופן מהותי כלשהו מהקשר המקובל בין מי שעבדו באותו מקום עבודה בעבר מס' שנים לבין גדות ]ביני[.
טענות הביקורת על הצורך בחשיפת היכרות ש אינה במקומה כלל ועיקר" (ההדגשה במקור).
כאמור באפריל 2006 המנכ"ל אמר בישיבת ועדת אקוטק כי הוא מכיר את מר גדות, הגב' גואטה ומר גורן וכי הוא מודע למצבם הכלכלי והבריאותי של חלק מהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המנכ"ל הייתה מוטלת החובה לדווח לדירקטוריון וליועץ המשפטי של המפעל, מיד כאשר התביעה נ גד גג"ג ותביעת אקוטק עמדו על סדר היום של המפעל (דצמבר 2004 וינואר 2005 בהתאמה), על היכרותו וקשריו עם מר גדות (כמפורט במכתבו האמור למשרד מבקר המדינה ממאי 2009 ), וגם על הזיקה לגב' גואטה ומר גורן, ככל שהייתה זיקה כזו, ולבקש את הנחיותיהם לגבי אפשרות מעורבותו בתביעות אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על חברי ועדת אקוטק היה לנקוט את הצעדים המתחייבים מהדיווח שמסר להם המנכ"ל.
בנוגע לטענתו של המנכ"ל כי לא הצהיר כנדרש על טיב קשריו עם מר גדות מאחר שהדירקטורים ידעו על כך - על בעל זיקה מוטלת החובה לדווח על הזיקה בכל מקרה ולא להחליט בעצמו כי הדיווח מיותר.
הביקורת העלתה כי למפעל לא היו נהלים בעניין מניעת ניגוד עניינים וחובת גילוי זיקות אישיות של עובדים ונושאי משרה ובכללם חברי הדירקטוריון.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש בממצאים דלעיל בעניין תפקודו של המנכ"ל כדי לתת משנה תוקף לצורך בקביעת נהלים בדבר מניעת ניגוד עניינים ובדבר חובת גילוי הולמת של עובדים ונושאי משרה במפעל.
הצעת עבודה לעובד של משרד הנותן שירותי ביקורת פנים למפעל את הבדיקה המיוחדת בנושא תפקוד המפעל בתביעה נגד גג"ג ובתביעת אקוטק, שבוצעה לפי החלטת דירקטוריון המפעל ובה נבדק ו בין היתר פעולות המנכ"ל, עשה צוות ביקורת ובו השתתפו מבקר הפנים של המפעל (רואה חשבון ממשרד הנותן שירותי ביקורת פנימית למפעל) ושני עובדים אחרים ממשרד זה (להלן - צוות הביקורת הפנימית)54 .
ביולי 2008 פורסם במפעל מכרז פנימי לתפקיד מנהל פיתוח ברשת ההפצה בכפיפות למנהל אגף מכירות (להלן - המשרה), אולם לא נמצא מועמד מתאים מבין עובדי המפעל.
בעקבות כך החליט המפעל באוגוסט 2008 לאתר מועמדים חיצוניים למשרה.
מרבית המועמדים אותרו באמצעות חברות כוח אדם שהמפעל פנה אליהן, מקצת המועמדים הם כאלה ששלחו ביזמתם קורות חיים למפעל, ומקצתם הופנו על ידי בעלי תפקידים במפעל.
54 'בעניין ממצאי בדיקה זו ראו להלן, עמ 1783.
משרד מבקר המדינה העלה כי אחד המועמדים שקורות חייו התקבלו בתחילת ינואר 2009 באגף משאבי אנוש במפעל הוא עובד צוות הביקורת הפנימית שהשתתף באותה עת בבדיקה בנושא תביעת אקוטק והתביעה נגד גג"ג (להלן - עובד הביקורת).
כמו כן הועלה כי קורות החיים של עובד הביקורת הועברו לאגף משאבי אנוש באמצעות מנכ"ל המפעל.
לפי מסמכים המתעדים את הריאיון שהתקיים עם המועמד באגף משאבי אנוש במשרד [ במפעל, במסגרת בחינת התאמתו למשרה, הוא אמר ש"מנהליו עודכנו אחרי שמנכ"ל הפיס הציע לו לבדוק ]שבו הוא מועסק את התפקיד".
ממסמכי המפעל אפשר ללמוד על מעורבות מנכ"ל המפעל בקידום המועמדות למשרה של עובד הביקורת; הועלה כי למרות אי-התאמתו של עובד הביקורת למשרה, כפי שהתרשמו במפעל מקורות החיים שלו, מבין 61 מועמדים למשרה, הוא היה בין שלושת המועמדים היחידים שהמפעל שלח ל מבחן במכון פרטי לצורך אבחון והערכה מקיפים ולבדיקת התאמתם למשרה.
בסופו של דבר לא נבחר עובד הביקורת למשרה.
מנכ"ל המפעל כתב בתשובתו מאוקטובר 2010 למשרד מבקר המדינה כי עובד הביקורת היה מעוניין לגשת למכרז לתפקיד וביקש להיפגש אתו, והוא לא סירב לבקשתו.
לדבריו, לא הייתה לו כל מעורבות בקידום מועמדותו של עובד הביקורת ומלבד העברת קורות החיים שלו לאגף משאבי אנוש, לא נעשתה כל פעולה על ידיו.
העובד התמודד על המכרז ככל מתמודד אחר ואף הפסיד.
עוד ציין המנכ"ל: כל נגיעה ]לי[ "תהליכי המיון במכרז נעשים על ידי ועדה מקצועית, שאיןאליה, בכל צורה ואופן".
משרד מבקר המדינה מעיר כי תשובתו זו של המנכ"ל עומדת בסתירה לדבריו של עובד הביקורת בראיון העבודה במפעל ולתשובת העובד למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2010 ולפיה זומן על ידי המנכ"ל ללשכתו בנושא, וכי דיווח טרם הפגישה על זימון זה למנהלו הישיר.
יתרה מכך, לאחר קבלת קורות חייו של עובד הביקורת נכתב במסמך פנימי במפעל שמנהל אגף מכירות "ישוחח עם המנכ"ל ויסביר את חוסר הרלבנטיות" של המועמד לתפקיד, ולמרות זאת הוא זומן לריאיון עם מנהל אגף מכירות, מנהלת אגף משאבי אנוש וסמנכ"ל שיווק, מכירות ופרסום במפעל, בעוד שיותר ממחצית מ -61 המועמדים כלל לא זומנו לריאיון.
לאחר הריאיון נכתב באותו מסמך פנימי שסמנכ"ל שיווק, מכירות ".
לאחר מכן, כאמור, מכל המועמדים ]המנכ"ל[ ופרסום "צריך לשוחח עם לתפקיד, נשלח עובד הביקורת עם שני מועמדים נוספים לבדיקת התאמתו לתפקיד במכון פרטי.
לא נמצאו במפעל מסמכים שעולה מהם כי בעקבות הדיווח שמסר כאמור לדבריו עובד צוות הביקורת הפנימית למנהליו במשרד רואה החשבון המבצע את ביקורת הפנים במפעל, דיווח מבקר הפנים ליו"ר ועדת הביקורת או ליועצים המשפטיים של המפעל על פנייתו האמורה של המנכ"ל, על אף המשמעויות החמורות האפשריות של הדבר.
ביולי 2009 כתב מבקר הפנים למשרד מבקר המדינה במענה על פנייתו אליו בנושא כי בינואר 2009 ,", "בעיצומה של עבודת השטח לצורך עריכת דו"ח בנושא פנה אליו עובד הביקורת, ועדכן אותו כי הוא נמצא בתהליך הגשת מועמדות למשרה האמורה, וכי במסגרת ההליך הוא נפגש עם מנכ"ל המפעל.
בד בבד דיווח העובד על הגשת מועמדותו גם למנהל מחלקת ביקורת פנימית דאז במשרדם.
"מאחר והייתי מודע לניגוד האינטרסים שעלול היה להיווצר לכאורה, בקשתי , אך הנ"ל סירב".
מכיוון שלא ]במפעל[ להסיר את מועמדותו לתפקיד ]העובד[מ נמצאה אפשרות חוק ית למנוע את הגשת מועמדותו לתפקיד וכדי למנוע ניגוד עניינים לכאורה הוחלט במשרד רואי החשבון להפסיק את השתתפות העובד בצוות הבדיקה של המפעל.
כמו כן הנחה מבקר הפנים עובדת אחרת שהשתתפה בצוות למחשב האישי [ המשרדית]המחשוב[ הבדיקה "להעביר את כל החומר מהרשת ולרכ ]שלהז את כל החומר הכתוב בחדרה".
כן ציין מבקר הפנים כי כמה ימים 1818 דוח שנתי61ב .
לאחר שהעובד עדכן אותו בעניין הגשת מועמדותו התקשר אליו מנכ"ל המפעל והודיע לו על בדיקת מועמדותו של העובד לתפקיד במפעל.
מבקר הפנים ציין כי הביא לידיעת מנכ"ל המפעל שבמהלך תקופת בדיקת מועמדותו של אותו ע ובד לתפקיד הוא לא יטפל בתיק מפעל הפיס.
עוד ציין מבקר הפנים כי לאחר פרישת העובד מהטיפול בתיק נאסף חומר רב "שחידד את המסקנות הכלולות בדוח"; במחצית הראשונה של חודש פברואר הודיע העובד למעסיקיו כי לא קיבל את העו[ התפקיד, ו"משנסתיים ניגוד האינטרסים, לכאורה, סייע .
בקריאת ]בד ומתן הערות".
]טיוטת דוח הביקורת[ המסמך מפעל הפיס 1819 .
יצוין כי ההודעות האמורות של עובד צוות הביקורת ומנכ"ל המפעל ותגובותיו האמורות של מבקר הפנים לא תועדו.
מבקר הפנים כתב בתשובתו מאוגוסט 2010 למשרד מבקר המדינה: "אני סבור כי עוב[ .
נושא זה טופל על ידי כהלכה טיפל בתחילת הבדיקה בחלקים ]ד הביקורת ספציפיים ומוגדרים אשר היו מינוריים לנושא הנידון.
מאותו מועד שדווח על הגשת מהצוות והורחק מהחומר הרלוונטי.
הדוח בוצע בצורה ]העובד[ מועמדותו הוצא עניינית ומקצועית וללא כל דופי, תוך הקפדה על הצגת העובדות והמסקנות המתבקשות וכראייה לכך, הדוח מדבר בעד עצמו.
אני עומד מאחורי הנכתב בדוח ובכך אני מדגיש כי לא הופרה חובתי כמבקר פנימי במפעל הפיס".
משרד רואי החשבון כתב בתשובתו מאותו החודש למשרד מבקר המדינה כי "אנו משוכנעים שלא הפרנו את חובתנו כלפי מפעל הפיס אלא גילינו אחריות מקצועית טוהר מידות והקפדה על מקצועיות בביצוע הביקורת וכתיבת הממצאים".
עובד הביקורת כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "לאחר הסרת המועמדות מהתפקיד.
לאור ניגוד העניינים שנוצר, לכאורה, ורגישות הנושא אשר היתה ]טיוטת דוח ביקורת הפנים[ ברורה לכל המעורבים, לא הגבתי למסמך אשר הובא בפני, לא בעל פה ולא בכתב ולא הייתי מעורב בצורה זו או אחרת, באופן שאינו משתמע לשתי פנים, בהמשך הבדיקה או במסמך זה או אחר שנכתב בנושא".
לדעת משרד מבקר המדינה, יש לראות בחומרה את העובדה שמנכ"ל המפעל פעל בעניין מועמדותו של עובד הביקורת למשרה מול אגף משאבי אנוש במפעל, בזמן שהעובד עסק בבדיקה מיוחדת בנושא אופן טיפולו של המפעל בשתי תביעות שבהן מעורב גם המנכ"ל.
מתעורר חשש שהמנכ"ל פעל על מנת להשפיע בדרכים פסולות על עבודת הביקורת הפנימית.
על מבקר הפנים היה לדווח בכתב ללא דיחוי על פרטי הנושא ליו"ר ועדת הביקור ת וליועצים המשפטיים של המפעל ולהמשיך ולמנוע מעובד הביקורת כל מעורבות בפעולות להשלמת דוח הבדיקה, גם לאחר שהעובד לא קיבל כאמור את המשרה במפעל.
במהלך הביקורת דיווח משרד מבקר המדינה על הממצאים שהובאו בפרק זה ליו"ר ועדת הביקורת של המפעל, לאחר שבירור עמו העלה כי מבקר הפנים והמנכ"ל לא הביאו את הנושא לידיעתו.
יו"ר ועדת הביקורת כתב בתשובתו מספטמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי לאחר שהנושא הובא לידיעתו הוא פנה מידית למבקר הפנים וביקש לקבל ממנו הסברים ובייחוד פרטים שנקט משרד רואי החשבון בעניין זה.
הוא הוסיף כי "אין חו להפסקת ]מבקר הפנים[ לק כי מייד לאחר שנודע לי הנושא, ועוד קודם לכן, פעל השתתפותו של העובד בצוות המטפל במפעל הפיס.
משכך, לא היה כל מקום למסמכים כלשהם".
לדעת משרד מבקר המדינה, יו"ר ועדת הביקורת לא היה צריך להסתפק בפעולות האמורות והיה עליו לדווח על הנושא בהקדם לוועדת הביקורת ולדירקטוריון.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שדירקטוריון המפעל יבחן בהקדם עניין זה על כל היבטיו.
בדיקת מבקר הפנים וממצאיה את הביקורת הפנימית במפעל הפיס עושה כאמור משרד הנותן שירותי ביקורת פנימית למפעל.
הבדיקה המיוחדת של מבקר הפנים בתביעת אקוטק ובתביעה נגד גג"ג בוצעה בחודשים ספטמבר 2008 - ינואר 2009 .
במאי 2009 הגיש מבקר הפנים ליו"ר ועדת הביקורת טיוטת דוח בנושא.
התקיים דיון של ועדת הביקורת של המפעל בטיוטת הדוח לשאלת יו"ר הוועדה מדוע השתתפות הספק בתשלום עבור הפטנט היא בשיעור כה קטן ענה מנכ"ל המפעל: "מדובר בספק אסטרטגי למפעל.
ההשפעה על היחסים בינינו יכלה לקבל ביטוי במתן שירות שוטף לתחזוקת המכונות, לרכישה של מכונות חדשות.
לא רצינו שמשחק שמייצר הכנסות בהיקפים כל כך גדולים לפיס יפגע.
ניסינו לא לפגוע במערכת היחסים עם הספק האס טרטגי הזה ועדיין לחייב אותו בחלק מהסכום".
משרד מבקר המדינה מעיר כי עמדה זו לא הוצגה לדירקטוריון טרם קיבל את החלטתו בנושא ביוני 2007 ולמותר לציין כי לא קיבלה את אישורו.
הוועדה החליטה שחבריה "יפגשו עם המבקר בעוד מספר ימים להכין הצעות אופרטיביות לאישור הדירקטוריון".
בישיבת ועדת הביקורת שהתקיימה ביולי 2009 הוחלט כי הוועדה רואה את דוח מבקר הפנים "בחומרה רבה".
עם זאת צוין בהחלטה כי "לאחר שהובן כי בעתיד הקרוב יוגש דו"ח מפורט של מבקר המדינה בנושא זה בצירוף המלצות, מחליטה הועדה.
להמתין עם מתן המלצות לפעולה לדירקטוריון לאחר קבלת דו"ח מבקר המדינה בנושא על המלצותיו".
בנוגע להחלטה זו של הוועדה הבהיר משרד מבקר המדינה ליו"ר ועדת הביקורת כי אין בבדיקת משרד מבקר המדינה כדי לייתר או לדחות את טיפול מוסדות המפעל (ועדת הביקורת והדירקטוריון) בממצאי בדיקת מבקר הפנים בעניין ת פקוד המפעל ונושאי תפקידים בו בתביעות האמורות.
ביולי 2009 יובאו ]של הדירקטוריון [ החליט הדירקטוריון כי "בישיבה הבאה ההמלצות האופרטיביות של מבקר הפנים לגבי הדו"ח".
באוגוסט 2009 שוב דנה ועדת הביקורת בדוח, אולם גם בישיבה זו לא התקבלו החלטות בנוגע להמלצות או פרטיביות של הוועדה מכיוון שלא היה בה הקוורום הדרוש.
בישיבה נדונו ממצאי הבדיקה של שתי התביעות שבהן עסק דוח הביקורת של מבקר הפנים.
אחד הדירקטורים ציין בישיבה כי "על סמך החומר שהוצג לנו, אני, כדירקטור, הערכתי שמפעל הפיס אינו חשוף בגין הפטנט".
מנכ"ל המפעל אמר יופיע ]בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג[בישיבה כי "היו"ר אמר ש בדירקטוריון כיוון שהיועץ המשפטי חתם על פשרה בפרשת 'ג.
לא קישרתי לא התעסק בתיק 'ג.
ג' ]של המפעל[ אחד עם השני.
אף אחד מהצוות המקצועי ]בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג [ ביומיום.
מי שהתעסק בתיק היה מול היועץ המשפטי".
יו"ר הדירקטוריון כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "מעולם לא נתן הסכמה ]הוא[ .
ספציפית להסכם שהתגבש בפרשת ג.
ג שכן באותה תקופה שהה בחו"ל לא קיבל דיווח ועדכונים במהלך המו"מ שנוהל מול שלושת הבכירים לשעבר.
במהלך המו"מ הנהלת המפעל לא היתה מעורבת וההסכם שהתגבש בסופו של ההליך הובא לידיעת דירקטוריון המפעל רק בדיעבד" (ההדגשה במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר כי דברי המנכ"ל בישיבת ועדת הביקורת האמורה והאמור בתשובת היו"ר אינם עולים בקנה אחד עם הודעת מזכיר המפעל ממאי 2009 ,למשרד מבקר המדינה ולפיה כאמור, "הרפרנט היו היו"ר והמנכ"ל"; ]בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג[ מול]במפעל[ עם הממצאים, כאמור לעיל, בדבר הדיווחים שהעביר בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג למנכ"ל; ועם חובתם של המנכ"ל והיו"ר, כנושאי משרה בכירים, להתעדכן בפרטי תביעה רגישה זו, לדווח עליה לדירקטוריון ולקבל את אישורו להסכם הפשרה שגובש בתביעה זו.
בישיבת ועדת הביקורת בנובמבר 2009 הודיע מבקר הפנים כי הוא שוב הגיש "את הסיכום של הדו"ח שלי והמסקנות שבו" 55 .
הוועדה אימצה את המסקנות שהובאו בדוח האמור ובהתבסס עליהן גיבשה את המלצותיה בנושא, בין היתר את ההמלצות האלה: "1 .
להיות אחראי להעביר לפני כל ישיבת ]המפעל[ להטיל על מזכיר דירקטוריון לחברי הדירקטוריון כל נושא אשר אינו במהלך העסקים הרגיל - ולכלול חומר זה בסדר היום.
אחריות זו הינה ללא כל קשר לאחריות המנכ"ל ו/או היו"ר ועומדת בפני עצמה.
הועדה ממליצה לקבוע כי קיימת אחריות לדירקטורים שפעלו בתקופת ניהול הפרשות המקבילות.
למניעת הישנות המקרים ממליצה הועדה לנקוט בצעדים הבאים: א.
לקיים לפחות 12 ישיבות דירקטוריון בשנה, על מנת לאפשר להביא בפני הדירקטוריון באופן שוטף אירועים חריגים.
להקים ועדות דירקטוריו ן אד הוק לקבלת החלטות עקרוניות ובמיוחד להחלטות שבהם יש להנהלה ניגוד עניינים.
לקיים הדרכה חובה לכל דירקטור חדש לקבלת מידע מלא וברור אודות עסקי הארגון ונושאים אקוטיים שמועלים בדירקטוריון.
לקבוע נוהל של ניגוד עניינים של דירקטורים וחברי הנהלה על יד.
]המפעל[ י היועץ המשפטי של "3 .
הועדה רואה בחומרה את העובדה שמנכ"ל המפעל והיו"ר לא דאגו באופן חד משמעי, כפי שקובע דו"ח המבקר הפנימי, ליידע ולהסביר לדירקטוריון (ולא ברמזים) על ההליכים המקבילים והמשמעות לכך[56].
בשל יחסי העבודה הקיימים באופן טבעי בין המנכ"ל ויו"ר הדירקטוריון יש לראות בכך ניגוד עניינים מובנה, ולפיכך מומלץ לקבוע שתנאי העסקה וזכויות נלוות של היו"ר, המנכ"ל והסמנכ"לים, תועבר לועדת שכר של הדירקטוריון שתהיה ועדת משנה של ועדת המנגנון אשר בה לא ישתתפו היו"ר, המנכ"ל והסמנכ"לים".
בישיבת דירקטוריון שהתקיימה בנובמבר 2009 נדונו המלצות ועדת הביקורת דלעיל.
אחד הדירקטורים הסתייג מקבלת "החלטה על אחריות דירקטורים תוך ציון שמותיהם מבלי שיוכלו לטעון טענות".
הדירקטוריון החליט כי "המבקר ישמע את .
09 כתב מבקר הפנים ליו"ר ועדת הביקורת, בין היתר, שהשינויים בדוח לעומת הדוח הקודם הם בפרק ההמלצות.
כאמור, משרד מבקר המדינה סבור כי גם על מזכיר המפעל הייתה מוטלת חובה זו 1824 דוח שנתי61ב .
כל הדירקטורים עליהם חלה האחריות ושכיהנו בתקופת שתי הפרשות וכן גם לזמן יועצים משפטיים אם לא זימנו ורק לאחר שמיעת כל המעורבים יינתן דו"ח נוסף".
במאי 2010 , לאחר שקיבל מבקר הפנים את תגובת הדירקטורים לנושא, הוא הגיש ליו"ר ועדת הביקורת של המפעל טיוטה מעודכנת של דוח הביקורת.
בדיון שקיימה ועדת הביקורת באותו החודש היא החליטה לאמץ את מסקנות הדוח ולהביאו לאחר ביצוע כמה תיקונים לאישור מפעל הפיס 1825 .
בפרוטוקול הדיון האמור הובאה עמדתו של יו"ר הוועדה כדלהלן הסכים ]המפעל[ "לדעתי הנושא המרכזי שמן הראוי להתייחס אליו בדוח הוא כיצד לשלם סכום של 4.
2 מ' דולר בפשרה ולקבל במסגרת אותה פשרהשיפוי של 500 אלפי דולר מחברת מולטימדיה, בעוד שבהסכם עם מולטימדיה, זו התחייבה לשיפוי מלא לכל תביעה שתוגש על ידי אקוטק.
ער אני לטענה, שבעת הפשרה נרכשו זכויות נוספות ושיקולים נוספים שנלקחו על ידי הנהלת המפעל, נראה לי שעניין זה מחייב הסבר נוסף רחב יותר" (ההדגשה במקור).
להלן עיקרי הממצאים שצוינו בדוח מבקר הפנים: "הביקורת מצאה כי המפעל ניהל את פרשת אקוטק ופרשת ג.
ג במקביל, ללא שיתוף ראוי בידע ובקבלת ההחלטות.
היה על יו"ר המפעל, מר שמעון כצנלסון, והמנכ"ל, מר שאול סוטניק, אשר היו מודעים להתנהלות שתי הפרשיות במ בא כוח המפעל בתביעת [קביל, לדווח ל אשר יצג את המפעל בפרשת ג.
ג, עם תחילת פרשת אקוטק או ]ג.
ג לכל הפחות לפני אישורה, ובמקביל לדאוג לעדכון שוטף של הדירקטוריון בהתקדמות המשא ומתן בשתי הפרשיות.
לאור העובדה כי ניהול תהליכי הגישור על ידו של פרופ' זמיר דווח לדירקטוריון בתחילת 2005 , הביקורת סבורה כי היה על הדירקטוריון לפעול באופן אקטיבי וליזום קבלת דיווחים שוטפים בנוגע לשתי הפרשיות במקביל.
קיים היה קושי בפני חברי הדירקטוריון לקשר בין שתי הפרשות.
הביקורת מצאה כי מנכ"ל המפעל לא נתן גילוי נ אות למליאת הדירקטוריון באשר לטיב קשריו עם מר גדות.
גם טענתו של מר סוטניק שמרבית הדירקטורים ידעו על קשר זה ושדיווח לוועדת אקוטק אינה מספקת".
הועלה כי אף שכבר ביולי 2009 החליטה כאמור ועדת הביקורת כי היא רואה "בחומרה רבה" את ממצאי דוח מבקר הפנים בנושא, בתחילת אוגוסט 2010 טרם קיים הדירקטוריון דיון מסכם בממצאי הדוח ובהמלצותיו, ועל כן המפעל עדיין לא נקט את הפעולות שהתחייבו מהם.
משרד מבקר המדינה העיר למפעל כי פרק הזמן שחלף (כ-21 )חודשים ממועד קבלת החלטת הדירקטוריון (ספטמבר 2008 ) על ביצועה של הבדיקה המיוחדת על ידי מבקר הפנים וכן העובדה כי עד תחילת אוגוסט 2010 טרם השלימו מוסדות המפעל את טיפולם בנושא, מצביעים על סחבת ושיהוי ועל אי-מיצוי הנדרש מהממצאים החמורים שהעלה כאמור מבקר הפנים בנושא.
עוד העיר משרד מבקר המדינה כי על דירקטוריון המפעל לדון ללא דיחוי נוסף בממצאי מבקר הפנים ובממצאי משרד מבקר המדינה המפורטים בדוח זה ולנקוט בהקדם את כל הצעדים המתחייבים מהם מהבחינה האישית והארגונית.
לאחר שמשרד מבקר המדינה העביר את טיוטת דוח הביקורת שלו באוגוסט 2010 לתגובת המפעל, החליט דירקטוריון המפעל בישיבתו מנובמבר 2010 כי הוא "מ מנובמבר [ אמץ את המלצות ועדת הביקורת 2009 ביחס לדו"ח מבקר ] הפנים".
עוד החליט הדירקטוריון כי "מי מחברי הדירקטוריון שחושב שיש להסיק מסקנות מעבר למה שכתוב בדו"ח, יגיש בקשה לדיון נוסף בדירקטוריון הבא".
מתמליל ישיבת הדירקטוריון עולה כי הדירקטוריון לא קבע את הפעולות המתחייבות מההמלצות המשמעותיות של מבקר הפנים וועדת הביקורת, שאותן, כאמור, החליט לאמץ.
לדעת משרד מבקר המדינה על הדירקטוריון לקבוע בהקדם פעולות אלה ולוודא את ביצוען.
באוגוסט 2007 חתם מפעל הפיס על הסכם פשרה עם יו"ר דירקטוריון המפעל לשעבר, סמנכ"לי ת המפעל לשעבר ומנכ"ל המפעל לשעבר בתביעה נגדם (התביעה נגד גג"ג), ובו הופחתו כ -66% מהסכומים ששלושת הבכירים חויבו להשיב למפעל בעקבות פסיקה של בתי הדין לעבודה בשתי ערכאות בגין תשלומי שכר ופרישה חריגים ששולמו להם, וסכומי ההשבה המופחתים אף נפרסו לתקופה של עשר עד 15 שנים.
הפשרה הושגה לאחר שהיועמ"ש לממשלה אישר אותה.
אחת הסיבות לנכונות המפעל, היועמ"ש לממשלה ונציגו מפרקליטות המדינה לוותר על חלק ניכר מהחוב של הבכירים לשעבר הייתה מצבם האישי והכלכלי, אף שהדירקטוריון החליט ביוני 2007 , כחודשיים לפני כן, לשלם לחברה ולבעליה - יו"ר דירקטוריון המפעל לשעבר, מר גדות, והסמנכ"לית לשעבר, גב' גואטה - 4.
2 מיליון דולר (לפני מע"ם) עבור זכויות על פטנט (תביעת אקוטק).
מנכ"ל מפעל הפיס, שאול סוטניק, ויו"ר המפעל דאז, שמעון כצנלסון, הנחו את בא כוחו של המפעל בתביעה נגד גג"ג לקבל כל פשרה שיאשרו היועמ"ש לממשלה והפרקליטות, אך הם לא דיווחו לפרקליטות וליועמ"ש לממשלה ולבא כוחו של המפעל על התקדמות המשא ומתן בתביעת חברה שבבעלות שניים מן הבכירים (תביעת אקוטק) ועל ההחלטה לשלם 4.
2 מיליון דולר לחברה ולבעליה, אף על פי שידעו על הקשר בין הדברים והיו ערים למשמעותו.
כמו כן המנכ"ל והיו"ר לא דאגו להביא את הסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג לאישור הדירקטוריון ולא קיבלו את אישורו להתחיל בגישור בתביעה זו ובשלב מאוחר יותר לנהל משא ומתן ישיר עם הבכירים.
הדירקטוריון קיבל דיווח על הסכם הפשרה רק בדיעבד, לאחר שהוא כבר נחתם, וגם אז הדיווח לקה בחסר ולא כלל פרטים מהותיים.
הדירקטוריון לא פעל באופן אקטיבי ולא יזם קבלת דיווחים מפורטים ושוטפים בנוגע לתביעה זו.
לדעת משרד מבקר המדינה, העובדה שהיועמ"ש לממשלה אישר את חתימת הסכם הפשרה לא היה בה כדי לפטור את הנהלת המפעל מהחובה להביא את ההסכם לא ישור הדירקטוריון, בייחוד לנוכח העובדה שלהסכם היבטים ציבוריים ושהאישור הושג בלא שהתמונה המלאה הוצגה לנציג היועמ"ש לממשלה.
הועלה כי מנכ"ל המפעל לא דיווח למוסדות המפעל מבעוד מועד על מהות היכרותו וקשריו האישיים עם מר גדות ולא ביקש את הנחייתם בנושא, אף שהיכרות זו הייתה עלולה להשפיע על מעורבותו במשא ומתן עם אקוטק - שמר גדות נמנה כאמור עם בעליה - ועל מעורבותו בתביעה נגד גג"ג.
עוד הועלה כי המנכ"ל היה מעורב בקידום מועמדותו לתפקיד במפעל של עובד משרד הנותן שירותי ביקורת פנימית למפעל שהשתתף בבדיקת תפקוד המפעל ונושאי תפ קידים בו בתביעות האמורות בזמן שנעשתה הבדיקה אף שהעובד לא עמד בדרישות התפקיד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על יו"ר הדירקטוריון, המנכ"ל והמזכיר - אשר היו ערים לכך ששתי התביעות התנהלו במקביל - הייתה מוטלת החובה לעדכן את בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג ואת הפרקליטות והיועמ"ש לממשלה, אשר היה צד לתביעה נגד גג"ג, בהתפתחויות בתביעת אקוטק, וכן לעדכן באופן שוטף את הדירקטוריון בהתפתחויות בתביעה נגד גג"ג.
עדכון כאמור, בייחוד לפני חתימת הסכם הפשרה עם גג"ג, היה עשוי להשפיע על אופן התנהלותן של תביעות אלה ועל ההחלטות שהתקבלו בעניינ ן.
העובדה כי המפעל לא הביא את סוגיית תביעת אקוטק לידיעת היועמ"ש לממשלה והפרקליטות, שתמכו בהסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג - תמיכה שהמפעל ייחס לה חשיבות רבה - מעוררת חשש שתמיכה זו והסכם הפשרה הושגו על ידי המפעל למעשה בתחבולה.
הליקויים החמורים שהועלו בדוח ביקור ת זה בעניין פעולות המפעל במסגרת התביעות האמורות, השתלבותן על רצף הזמן והעובדה כי אותם נושאי תפקידים במפעל היו ערים או למצער צריכים היו להיות ערים לשתי התביעות מעלים חשש באשר לדרך טיפולו של המפעל בתביעות אלה.
רק בנובמבר 2010 , לאחר שמשרד מבקר המדינה העביר למפעל באוגוסט 2010 את טיוטת דוח הביקורת שלו בנושא, קיים דירקטוריון המפעל דיון מסכם בממצאי הדוח של מבקר הפנים אשר בדק את הליכי הטיפול של המפעל בתביעת אקוטק ובתביעה נגד גג"ג, ממצאים שאותם ראתה ועדת הביקורת של דירקטוריון המפעל בחומרה רבה.
הדירקטוריון החליט כ י הוא מאמץ את המלצות ועדת הביקורת הנוגעות לדוח מבקר הפנים, אולם הוא לא קבע את הפעולות המעשיות המתחייבות מהן; על הדירקטוריון להשלים פעולה זו בהקדם.
על מוסדות המפעל לבחון בהקדם את אופן טיפולה של הנהלת המפעל ואת אופן קבלת ההחלטות בשתי התביעות.
לנוכח הליקויים שהתגלו בביקורת זו, על מוסדות המפעל להידרש גם לשאלת האחריות האישית כלפי האחראים לליקויים אלה, וכן לסוגיית היעדר השקיפות והגילוי הנאות בתביעות האמורות.
בדוח שנתי 57 ב של מבקר המדינה משנת 2008 ,צוין, בין היתר בדוח על המפעל כדלהלן: "מממצאי הביקורת המפורטים בדוח זה עולה כי המפעל והעומדים בראשו לא הפנימו די את מהותו הציבורית של המפעל ואת חובתם לנהוג, בין היתר, בנושאים המתוארים בדוח זה, בהגינות, בשקיפות ובשוויוניות, כאשר טובת הציבור הרחב, ורק היא, עומדת לנגד עיניהם.
"ראוי כי האסיפה הכללית של המפעל והגורמים הממ שלתיים הנוגעים בדבר.
ידונו בהקדם בממצאי הדוח, הן במישור הכללי והן במישור האישי בנוגע לבעלי תפקידים במפעל, וינקטו את כל הצעדים המתחייבים מכך.
במסגרת זו מן הראוי לבחון את אחריותם האישית של יו"ר דירקטוריון המפעל, מר שמעון כצנלסון, ושל מנכ"ל המפעל, מר שאול סוטניק.
המשך פעולתו של המפעל באופן המתואר בדוח זה עלול לפגוע קשות בבסיס קיומו של המפעל והוא - אמון הציבור בו.
"לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח האינטרס הציבורי החשוב שבעניין, מן הראוי כי שר האוצר, האחראי למתן ההיתר לביצוע ההגרלות של המפעל, ושר המשפטים, בין היתר מתוקף סמכותו לאשר שינוי בתזכיר המפעל ובתקנונו, יבחנו את הדרך ההולמת להחיל בהקדם על המפעל (לרבות בחקיקה) את כל הנורמות הציבוריות שראוי שיחולו עליו.
בהתחשב בנתוניו המיוחדים כגוף העוסק בהגרלות ובהימורים, במהותו ובמטרותיו.
בין היתר ראוי שישקלו להרחיב את הפיק וח הציבורי על המפעל, כפי שהומלץ עוד בדוח מבקר המדינה משנת 1994 ובפסק דין גדות.
הסדרה זו יהיה בה כדי לתרום לשיפור פעילותו של המפעל ולהגברת אמון הציבור בו".
לדעת משרד מבקר המדינה, ההמלצות האמורות לעיל תקפות גם בעניינם של ממצאי ביקורת זו לגבי תפקוד דירקטוריון המפעל ותפקודם האישי של יו"ר הדירקטוריון לשעבר, המנכ"ל ומזכיר המפעל בנוגע לתביעת אקוטק ולתביעה נגד גג"ג.
הועלה כי מוסדות המפעל והגורמים הממשלתיים האמורים הנוגעים בדבר - ובראשם שר האוצר - עדיין לא נקטו את הפעולות המתחייבות מהמלצות מבקר המדינה בדוח 57 ב, ומן הראוי ששר האוצר, בליווי שר המשפטים ומשרד המשפטים ובסיועם, יעשו זאת ללא דיחוי נוסף.
ממצאיו החמורים של דוח זה מלמדים שהנהלת המפעל ומוסדותיו כשלו בטיפולם בתביעת אקוטק ובתביעה נגד גג"ג וביצירת הקשר המתחייב ביניהן מבחינת שיתוף ראוי במידע ובקבלת ההחלטות ומצביעים על סטייה מנורמות ציבוריות ראויות.
המנכ"ל, מר שאול סוטניק, המזכיר, עו"ד רוני כהן (וכן יו"ר הדירקטוריון לשעבר, מר שמעון כצנלסון, שפרש בינתיים) הם נושאי משרה החבים חובת נאמנות כלפי המפעל וכלפי הציבור, שכספיו מופקדים בנאמנות בידי המפעל.