HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הבימה מסרה בתשובתה מדצמבר 2015 כי היא סבורה שמשכנו של התאטרון הלאומי ראוי שיהיה בבעלות התאטרון, או לכל הפחות בידי גורם ממשלתי, וכי "העברת הבניין לבעלות העירייה עלולה ליצור חשש לניגוד עניינים, באשר העירייה תומכת באופן קבוע בתיאטרון הקאמרי המוגדר כתיאטרון עירוני".
: " חובות התאטרון לחברת בנין "הבימה במהלך 2013 תבעה החברה את התאטרון בגין אי-תשלום דמי השימוש במבנה.
בהסכם פשרה שגובש וקיבל תוקף של פסק דין הוסכם כי החובות שהיו ב- 31.
13 , על סך 942,000 ש"ח, יוקפאו עד ל- 31.
15 וכי הצדדים יסכמו עד ל- 30.
15 את אופן פריסת התשלום.
במקביל, התחייב התאטרון לפריסת התשלומים בעבור השימוש במבנה לשנים 2015 -2014 .
בתשובת החברה למשרד מבקר המדינה נמסר כי ביולי 2015 עמדה יתרת חוב התאטרון, כולל החוב שיש להסדירו, על כ-1.
תמיכות משרד התרבות בשיפוצים .
מינהל התרבות תומך במוסדות תרבות, ובכלל זה תאטראות, בשיפוצים והרחבות - מכוח תקנה תקציבית לתמיכות בשיפוצים.
משרד התרבות קבע והודיע כי בשנים 2014 -2013 יושם דגש על טיפול בבעיות בטיחות וענייני נגישות, כדי שמוסדות הת רבות יוכלו להתאים את עצמם לדרישות חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח- 1998 , .
והתקנות על פיו בקשות התמיכה של מוסדות התרבות נבדקות על ידי מהנדס מומחה (להלן - המהנדס) מטעם משרד התרבות, הבוחן אותן מבחינה הנדסית -מקצועית.
גם המחלקה הרלוונטית מטעם משרד התרבות בודקת את תקינות מסמכי הבקשות ועמידתם בקריטריונים ומצרפת את המלצתה.
בשנת 2013 הוגשו למשרד התרבות224 בקשות ממוסדות תרבות לתמיכה בשיפוץ.
על פי מבחני התמיכה, התנאי לתמיכה בשיפוץ הוא כי המוסד לא קיבל תמיכה בתחום זה בחמש השנים שקדמו לשנת הגשת הבקשה.
הבדיקה העלתה כי לגבי בקשת הבימה מ - 2013 , כתבה מנהלת מחלקת תאטרון ש"לא מומלץ, התאטרון סיים שיפוץ בן למעלה מ-4 ,שנים בתמיכה גדולה מאוד".
למרות זאת אישרה ועדת התמיכות תמיכה בסך 840,000 .
ש"ח להבימה, בלא שנימקה את החלטתה ב- 2014 הוגשו למשרד התרבות211 בקשות לתמיכה בשיפוצים.
כאמור, גם בשנה זו הוא הודיע כי ישנה עדיפות בחלוקת התמיכה בשיפוצים לתחומי הבטיחות והנגישות.
משרד התרבות והספורט 1459 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הסכום שהקצה לנושא עמד על15.
ועדתהתמיכות קבעה כי גובה התמיכה המרבי למוסד יהיה 800,000 .
ש"ח הבדיקה העלתה כי לגבי בקשת הבימה ל - 2014 , כתבה מנהלת מחלקת תאטרון: "לא מומלץ, התאטרון קיבל בשנה קודמת תמיכה הגבוהה מזו שנדרשת לצורך בטיחות ונגישות.
יו"ר המדור לתאטרון מדווח על תחזוקה לקויה של המבנה והזנחה", וכי התמיכה ניתנת ללא קשר לצרכים האמתיים של המוסדות שהגישו בקשות.
למרות זאת, הקצתה ועדת התמיכות 800,000 ש"ח להבימה עבור תחומי הבטיחות והנגישות- סכום המהווה חמישה אחוזים מהיקף תקציבו של משרד התרבות לשיפוצים לשנת 2014 , בלא שנימקה את החלטתה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התרבות כי בשנים 2013 ו- 2014 לא נימקה ועדת התמיכות שלו את החלטתה לתמוך שוב בשיפוצי התאטרון בניגוד להמלצתה של מנהלת מחלקת תאטרון, והגם שהבקשה לא עמדה בתנאים - שכן בשנים הקודמות בוצע במבנה בינוי מחדש ושיפוץ יסודי בהיקף של כ- 109 מיליון ש"ח.
משרד התרבות הודיע בתשובתו מדצמבר 2015 למשרד מבקר המדינה, כי התאטרון אמנם עבר שיפוץ מקיף בשנים 2011 -2007 , אולם שיפוץ זה מומן באמצעות הגדלת הון המניות של החברה על ידי בעלי המניות - המדינה ועיריית תל אביב.
לפיכך לא הייתה מניעה מלתמוך בשיפוצים בבניין במסגרת תקנת השיפוצים של ו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד התרבות כי במבחני התמיכה לא נקבע מפורשות כי התנאי הוא שלא התקבלה תמיכה בתחום השיפוצים מהמשרד עצמו, וכי מדובר בתמיכה מכספי מדינה.
אשר על כן, לא היה מקום לאשר את התמיכה.
הבקשה לתמיכה בשיפוצים שהגיש התאטרון למשרד התרבות ב- 2013 עמדה על5.
מיליון ש"חהמהנדס סיווג את רשימת הבקשות לפי נושאי נגישות, בטיחות ושיפוצים כללי.
מאחר שבקשת התאטרון לתמיכה ב- 2013 עמדה על5.
32 מיליון ש"ח ומשרד התרבות אישר 840,000 ש"ח, היה על משרד התרבו ת ועל המהנדס לפרט לאילו נושאים אושרה התמיכה.
אולם נמצא כי הם לא פירטו את הנושאים שלהם אושרה התמיכה.
יתר על כן, נמצא שדוח ביצוע השיפוצים לקבלת כספי התמיכה שהגיש התאטרון למשרד התרבות כולל נושאים שלא הופיעו כלל בבקשה לתמיכה, כגון רכישת סולמות, עבודות בטיחות בחדרי חזרות ונושאים שאינם קשורים לבטיחות ונגישות.
למרות חוסר ההתאמה בין הבקשה לתמיכה לבין דוח ביצוע השיפוצים, העביר משרד התרבות לתאטרון את כספי התמיכה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על ועדת התמיכות לציין במפורש את הנושאים המאושרים לתמיכה מכלל הנושאים המוגשים בבקשת התמיכה, ועל משרד התרבות לבדוק כי החשבונות שהוא מאשר לתשלום תואמים את אישורו.
התארכות כהונתו שלמשרד רואי חשבון .
החל בשנת 2001 (לכל הפחות) ועד למועד סיום הביקורת, הדוחות הכספיים של הבימה מבוקרים על ידי אותו משרד רואי החשבון.
בדוח מבקר המדינה משנת 200627 צוין כי "מקובל להניח, שאי -תלותו של רואה חשבון בתאגיד שהוא מבקר את דוחותיו הכספיים עלולה להיפגע.
על פי תקנות חוק החברות "כללי החברות הממשלתיות (מינוי רואי חשבון ושכרם), התשנ"ד- 1994 ", משך כהונתו של משרד רואי חשבון המועסק על ידי חברה ממשלתית לא יעלה על שבע שנים.
זאת, כדי לרענן מפעם לפעם את רואי החשבון המבקרים את הדוחות הכספיים של החברות הממשלתיות.
כללים אלה אמנם לא חלים על מוסדות המאוגדים במסגרת רשם העמותות שברשות התאגידים, ובכלל זה על הקדש או על חל"צ, אולם ניתן ללמוד מהם על העיקרון העומד בבסיסם ועל הצורך להחליף מפעם לפעם את רואי החשבון הנותנים שירות לחברה.
לדעת משרד מבקר המדינה, הגם שהגבלת משך כהונתו של רואה החשבון המבקר בחברות הממשלתיות אינה חלה על הבימה, ראוי שהדירקטוריון ייתן דעתו לצורך בהחלפת משרד רואה החשבון המבקר, ויפעל לקידום העניין.
זאת, על מנת להביא לרענון מערכת בקרת הכספים וכדי למנוע מצב שבו עלולה להיפגע אי-התלות של רואה החשבון מזה ותפקודה התקין של הבימה מזה.
בשנת 2017 יחגוג תאטרון הבימה, שנוסד ב- 1917 כתאטרון עברי במוסקבה 100 שנים להיווסדו.
בשנת 1958 הוכר הבימה, בתואר של כבוד, כתאטרון הלאומי של מדינת ישראל.
בשנת 2008 אישר בית המשפט העליון את תקנון חל"צ הבימה המפרט את מטרות הבימה כתאטרון לאומי.
27 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 56ב ( 2006 ), בפרק בנושא "העסקת רואי חשבון על ידי גופים שלטוניים", בנושא עמ' 139-138 .
משרד התרבות והספורט 1461 .
:שם הדוח משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 לאורך כל השנים לא הציבו הממשלה, משרד התרבות ומועצת התרבות בתיאום עם משרד המשפטים לתאטרון הבימה יעדים הנובעים ממעמדו זה.
גם לא נבחנה מחדש התמיכה החורגת שמקבלת הבימה נוכח העובדה שהיא מנהלת בחוסר יעילות ושהישגיה האמנותיים נמוכים בהשוואה לתאטראות אחרים.
במהלך שנות פעילותו ידע התאטרון משברים לרוב, והמדינה נרתמה פעם אחר פעם להתאים לו תכניות הבראה.
הסכם ההבראה האחרון, שנחתם בדצמבר 2012 והיה בתוקף עד סוף 2014 , כלל סיוע נרחב של המדינה לצד דרישות לקיצוצים והתייעלות של התאטרון.
היעדים שנקבעו בתכנית ההבראה מ- 2012 הם הפעלה שוטפת של התאטרון, פתרון הגירעון הצבור שלו והשגת איזון תקציבי לאורך זמן.
בתמורה לביצוע צעדים ליישום הסכם ההבראה על ידי התאטרון הממשלה התחייבה לתמיכה כספית בתאטרון בהיקף של 23.
8 מיליון ש"ח בדרך של מענקים, הלוואות ומחיקת הלוואות עבר של המדינה, זאת מעבר לתמיכה השנתית השוטפת בפעילות התאטרון.
בשנים 2014 -2011 הסתכמה ההז רמה הכספית של המדינה לתאטרון בהיקף של כ-120 מיליוןש"ח (בכלל זה: תמיכה שוטפת, תמיכה מיוחדת, הלוואות, והחזר בשל הנחות לגמלאים).
כל זאת לאחר שבשנים 2011 - 2007 השקיעו עיריית תל אביב והמדינה כ-109 מיליון ש"ח בשיפוץ ובינוי מבנה התאטרון זאת מעבר לתמיכה הכספית השוטפת בתאטרון באותן שנים.
הנהלת התאטרון לא עמדה במימוש מלוא היעדים שנקבעו בהסכמי ההבראה, כתנאי להזרמת עשרות מיליוני השקלים לסיוע והבראה לתאטרון במהלך השנים.
הלכה למעשה, לאחר תום הסכם ההבראה האחרון, הנהלת התאטרון לא הביאה לפתרון הגרעון הצבור, וספק אם תצליח לה סדיר את הפעלתו השוטפת והסדירה של התאטרון לאורך זמן, ולעמוד בהתחייבויותיו, לרבות בפירעון הלוואותיו .
ראיה לכך עלתה במועד סיום הביקורת, תחילת אוגוסט 2015 ,אז פנה התאטרון למשרד התרבות בבקשה להקדים הזרמת התמיכה ולא, לא יוכל לשלם את משכורות חודש יולי 2015 לעובדיו.
גם בחודשים נובמבר ודצמבר 2015 ובפברואר 2016 פנה התאטרון למשרד התרבות בבקשה להקדמת התמיכה השוטפת בתאטרון, שכן בלעדיה אין באפשרותו לשלם לעובדיו ושחקניו את משכורת ינואר 2016 ולשלם לקופות העובדים, ניכויים למס הכנסה ולביטוח הלאומי וכן תשלום עבור הפקות חדשות.
בפברואר 2016 פנה התאטרון גם לסגן החשכ"ל בבקשה לדחות את פירעון הלוואותיו מהמדינה עד לינואר 2018.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלותו של התאטרון בראשות מנכ"לית התאטרון, גב' אודליה פרידמן, והחשב המלווה, רו"ח בועז גזית, בכך שלא ביצעו את מלוא סעיפי הסכם ההבראה.
יש גם לראות בחומרה את התנהלותם בכך שלא נתנו עדיפות עליונה להעברת כספים שניגבו מעובדים לקופות עובדים (פנסיה, גמל והשתלמות), למס הכנסה ולביטוח הלאומי ולארגוני עובדים.
אי -העברת הכספים במועד לגופים אלו הוגדרה בחוקים כעברה פלילית.
בית המשפט ציין בפ סק דינו בעניין הבימה: ".
הסיוע הכספי עלול להוביל להמשך ניהול כושל, פאסיביות וחוסר יעילות ניהולית בקרב גופים המתפתים להניח כי נוכח חשיבותם הציבורית, המדינה לא תאפשר את קריסתם.
שם הדוח: משרד התרבות והספורט - ניהול התאטרון הלאומי הבימה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ראוי גם להפסיק את דפוס ההתנהלות החוזר ונשנה, לפיו הבימה נקלעת לקשיים כלכליים והמדינה, קרי משרד התרבות ומשרד האוצר, מחלצים אותה מקריסה באמצעות הזרמה תקציבית, שמאפשרת לה הישרדות זמנית.
דפוס זה אינו מבטיח שהבימה תנוהל במקצועיות וביעילות ושהיא תיישם את המחויבויות שנטלה על עצמה, בכדי שתוכל לעלות סוף סוף על דרך המלך שתאפשר לה התנהלות באיזון תקציבי לאורך זמן.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרדי התרבות והאוצר ולתאטרון הבימה כי נדרש טיפול יסודי, מעמיק ומקיף בתאטרון, תוך ניתוח הסיבות לאי -עמידתו ביעדים שנקבעו בהסכמי ההבראה הקודמים, במטרה לצאת מהמשבר הכספי ולהעלותו לדרך המלך.
לשם כך, על תאטרון הבי מה להמשיך ולהתייעל לרבות ביצוע קיצוצים.
על מנת שיוכל לנסות לשקם את מצבו ותפקודו, על שרת התרבות והספורט להיכנס בעובי הקורה ולהבטיח את תפקודו השוטף של התאטרון, ואת הצעדים להתייעלות.
מוסדות להשכלה גבוהה 1489 .
:שם הדוח מוסדות להשכלה גבוהה - בצלאל האקדמיה לאמנות ועיצוב בירושלים - היבטים בהתנהלות בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
בצלאל היא עמותה רשומה ומכללה1 המתוקצבת על ידי ות"ת , ומוסמכת להעניק תארים אקדמיים המוכרים על ידי המל"ג בתחומי ם אלה: אמנויות המסך, אמנות, צילום ותקשורת חזותית, ארכיטקטורה, עיצוב אורבני, עיצוב תעשייתי, עיצוב קרמי וזכוכית, צורפות ואופנה.
על פי נתוני ות"ת, בשנת הלימודים התשע"ג ( 2013 -2012 ) למדו בבצלאל כ -1,900 סטודנטים לתואר ראשון וכ-200 .
סטודנטים לתואר שניבצלאל היא גוף מבוקר על פי סעיף 9 (8) לחוק מבקר המדינה התשי"ח-1958.
על בצלאל חלחוק העמותות, התש"ם -1980 (להלן- חוק העמותות), הקובע שלכל עמותה יהיו אספה כללית, ועד (ועד מנהל) וועדת ביקורת, ואפשר שיהיו לה מוסדות נוספים כאמור בתקנונה.
על פי התקנון של בצלאל, הוועד המנהל שלה (הוא הוועד כהגדרתו בחוק העמותות) מנהל את ענייניה, הנשיא עומד בראשה ועליו מוטלת האחריות לפעילותה האקד מית והמינהלית.
בין השנים 2015 -2012 התחלפו מרבית חברי הנהלת בצלאל, לרבות רוב חברי הוועד המנהל.
בחודשים דצמבר 2014 עד ספטמבר 2015 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בממשל התאגידי בבצלאל ואת התנהלותם של מנהליה ומוסדותיה המנהלים.
בין היתר נבדקו מצבה הכספי של בצלאל, תכנון הקמפוס החדש, שכירת נדל"ן, הליך בחירת נשיא, שכר הנשיא לשעבר, נסיעות לחו"ל והעסקת קרובי משפחה ומקורבים.
הנהלת בצלאל התחלפה בשנים האחרונות.
עיקר בדיקת משרד מבקר המדינ ה נוגעת לפעולות שנעשו על ידי הנהלת בצלאל הקודמת.
הגירעון הכספי המתמשך של בצלאל .
התקנון (להלן - תקנון מל"ג) הנכלל בהנחיות מל"ג למוסדות להשכלה גבוהה המתוקצבים על ידי ות"ת (להלן - הנחיות מל"ג למוסדות מתוקצבים), קובע כי ראש המוסד האקדמי יכין את תקציב המוסד ויביאו לאישור הוועד המנהל.
במסגרת זו, על ראש המוסד ליזום, להכין ולרכז את ביצוע התכניות לקידום המוסד ולפיתוחו, לרבות מימון התקציבים, גיוס האמצעים, התכנון האקדמי והפיתוח הפיזי של המבנים המשמשים אותו.
כן נקבע בתקנון מל"ג כי הוועד המנהל מוסמך לדון בתקציב שהוכן על ידי ראש המוסד, לאשרו או להחליט על שינויים בו; כי הגשת התקציב והפעילות במסגרתו וכן הגשת הדיווחים לוות"ת יהיו על פי החלטותיה, הנחיותיה והוראותיה, וכי המוסד האקדמי יפעל במסגרת התקציב המאושר על ידי ות"ת ויימנע מיצירת .
1 זאת על פיחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח -1958, שקובע כי מכללה אקדמית היא מוסד שביקש להשתמש בכינוי זה, והוא אחד מאלה: "מוסד להשכלה גבוהה, שאינו אוניברסיטה, על ידי המועצה להשכלה גבוהה על יסוד כללים שנקבעו על ידיה להכרה במוסדות [ שהוכר והוסמך לה]להשכלה גבוההעניק לבוגריו תואר מוכר באחת או יותר מיחידותיו".
שם הדוח: מוסדות להשכלה גבוהה - בצלאל האקדמיה לאמנות ועיצוב בירושלים - היבטים בהתנהלות בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 גירעונות.
התקנון של בצלאל קובע כי הוועד המנהל ינהל את ענייניה ויהיה רשאי, בין היתר, לפקח על ענייניה הכספיים.
כן הוא קובע כי הנשיא עומד בראשה ואחראי לכלל פעילותה.
להלן נתוני הגירעון המצטבר מפעילויות של בצלאל לשנים 2014 -2002: .
הגירעון המצטבר מפעילו יות, 2014 -2002 על פי דוחותיה הכספיים של בצלאל.
* לפי בצלאל, הירידה בגירעון בשנה שהסתיימה ב-30.
13 נובעת מהעברה של כ-5.
2 מיליון ש"ח מקרנות שמטרתן מוגבלת לגירעון המצטבר, עקב גיוס כספים לקמפוס החדש.
** לפי בצלאל, הגידול בגירעון בשנה שהסתיימה ב-30.
14 נובע מתשלום חד-פעמי בגין ביטול עסקת שכירות.
הנתונים מלמדים שלבצלאל גירעון שוטף ומצטבר מפעילותה.
יודגש כי בשנים 2003- 2012 , תקופת כהונתו של הנשיא לשעבר2 - שבה כיהן גם היו"ר לשעבר3 - חל גידול משמעותי ומתמשך של יותר מ- 1100 % ,בגירעון המצטבר של בצלאל שהגיע לכ-20 מיליון ש"ח.
בשנים 2014 -2013 העסיקה ות"ת רואה חשבון לבדיקת איתנותה הפיננסית של בצלאל, ובמאי 2014 הוא מסר לה דוח על הבדיקות שערך (להלן- דוח הבודק מטעם ות"ת).
בדוח הוא ציין ש"למוסד איתנות פיננסית נמוכה לטווח הבינוני והארוך וצפויים קשיים באיזון התקציב השוטף לטווח הקצר".
עוד צוין בדוח הבודק שהקשיים בכל הנוגע לאיתנות הפיננסית של בצלאל "יתעצמו אם מדיניות ההשקעה בפרויקט הקמת הקמפוס החדש תמשך מבלי .
2 פרופ' ארנון צוקרמן, הנשיא לשעבר, כיהן כתשע שנים, מ-1.
3 עו"ד צבי ברק, היו"ר לשעבר, כיהן כיו"ר הוועד המנהל במשך כתשע שנים, מ-18.
במשך כשנתיים, מדצמבר2008 עד אוקטובר2010 , מועד פטירתו של יו"ר חבר הנאמנים דאז, ומ- 14.
13 , הוא כיהן הן כיו"ר חבר הנאמנים והן כיו"ר הוועד המנהל.
מוסדות להשכלה גבוהה 1491 .
:שם הדוח מוסדות להשכלה גבוהה - בצלאל האקדמיה לאמנות ועיצוב בירושלים - היבטים בהתנהלות בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 .
"שיובטחו מקורות המימון בעקבות הדוח האמור, החליטה ות"ת להמשיך במעקב אחר מצבה הפיננסי של בצלאל ואחר תיקון הליקויים שפורטו בו.
משרד מבקר המדינה מעיר לוות"ת כי לנוכח העלייה המתמשכת בגירעון של בצלאל, היה עליה להיות ערה למצבה הכספי זמן רב לפני כן, ולדרוש ממנה להציג לה תכנית הבראה לצמצום הגירעון המצטבר ולאיזונה השוטף וארוך הטווח.
כמוסד להשכלה גבוהה המאוגד כעמותה חייבת בצלאל בדיווח חשבונאי בהתאם לשני מקורות נורמטיביים עיקריים: לפי סעיף 35 )(אלחוק העמותות, עמותה חייבת לנהל פנקסי חשבונות שישקפו בשלמות ובנאמנות את עסקאותיה ואת מצבה הכספי.
לפי החלטת ממשלה4 , על ות"ת להורות למוסדות האקדמיים המתוקצבים על ידיה לפרסם דוחות כספיים מבוקרים הערוכים בהתאם לכללי החשבונאות המקובלים.
בעקבות ההחלטה פרסמה ות"ת בנובמבר 2009 הנחיות בדבר כללי חשבונות ודיווח כספי על ידי המוסדות להשכלה גבוהה; על פי אחת ההנחיות, הכנסות מהקצבות מוות"ת יירשמו על סמך אישורה של ות"ת בלבד.
ליקויים בניהול התקציב של בצלאל ובהצגת פעילותה בדוחות הכספיים רישום ההכנסות מוות "ת: בביקורת נמצא5 כי הנהלת בצלאל הקודמת הציגה, באמצעות הדוחות הכספיים של ה לשנות הלימודים התשס"ח ( 2008 -2007 )והתשס"ט ( 2009 -2008) , תביעות כספיות מוות"ת בסך של כ-4.
3 מיליוןש"ח כהכנסות - וזאת בניגוד לכללים החשבונאיים המקובלים, בניגוד להנחיות ות"ת וללא ודאות מספקת לרישום החוב.
יתר על כן, למרות דרישתה של ות"ת מיוני 2010 ,לתיקון האמורנכלל התיקון רק בדוח הכספי של שנת הלימודים התשע"ב ( 2012 -2011.
) התנהלות זו יצרה מצג שווא של גירעון כספי קטן משהיה באותן שנים, אשר ייפה את תוצאותיה הכספיות ואת הגירעון הצבור של בצלאל ותוקן כאמור באיחור רב.
מימון ביניים לתכנון קמפוס חדש: במסגרת הבקשה שבצלאל מגישה מדי שנה לוות"ת להשתתפות בתקציבה, היא מתחייבת להשתמש בכספים הללו אך ורק לצורך הפעילות שעבורה הם ניתנו; עוד היא מתחייבת לפעול במסגרת התקציב שאושר על ידי ות"ת, להימנע מיצירת גירעונות, לא ליטול אשראי מקרנות פנימיות ללא קבלת היתר מראש ממנכ"ל המל"ג וות"ת, ולא לבצע עסקה כלכלית משמעותית - לרבות רכישה או מכירה של נכס - ללא קבלת אישור מראש ובכתב של ות"ת.
לפיכך, אם רצתה בצלאל להשתמש בתקציבה השוטף למימון ביניים של קמפוס חדש, היה עליה לקבל לכך מראש את אישורה של ות"ת; לחלופין היה עליה להשתמש בכספים שיועדו למטרה זו, למשל תרומות שניתנו לשם כך.
אולם בצלאל העמיסה עלויות הכרוכות בתכנון הקמפוס החדש על התקציב השוטף ובכך הגדילה את גירעונה, אף אם באופן זמני.
העמסה כזאת הקטינה את יתרות המזומנים ואת הכנסות המימון של בצלאל, ולכן הגדילה את הגירעון.
מפרוטוקולים של דיוני הוועד המנהל עולה כי בצלאל מימנה באופן זמני מתקציבה השוטף את תכנון הקמפוס החדש.
סך גובה מימון הביניים שהשקיעה בצלאל בפרויקט זה אינו קבוע6 , .
4 החלטת ממשלה מס' 2196 מיום12.
07 בעניין "דוחות כספיים על פי כללי חשבונאות מקובלים במוסדות להשכלה גבוהה".
הדבר עלה גם מדוח הבודק מטעם ות"ת 6 הסכומים אינם מצטברים ונכונים לכל מועד בנפרד.
שם הדוח: מוסדות להשכלה גבוהה - בצלאל האקדמיה לאמנות ועיצוב בירושלים - היבטים בהתנהלות בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 והוא עמד על כ-4.
11 ועל כ -10 מיליוןש"ח בשנה העוקבת - 30.
בישיבת חבר הנאמנים שהתקיימה ביוני 2013 , אמר יו"ר ועדת הכספים וההשקעות (להלן - ועדת הכספים) דאז7 כי מקורם של %93 מהגידול בגירעון שהצטבר מ-30.
128 הוא במימון הביניים לתקציב הקמפוס החדש.
בביקורת עלה כי בצלאל לא ביקשה ולא קיבלה את אישורה המפורש של ות"ת למתן מימון ביניים מהתקציב השוטף לתקציב הקמפוס החדש.
הנהלת בצלאל מסרה בתשובתה מנובמבר 2015 ,כי הגירעון שנבע מפיתוח הקמפוס החדש תוקן וכי תקציבו מנוהל עתה בנפרד מפעילות בצלאל.
משרד מבקר המדינה מעיר להנהלת בצלאל הקודמת, כי היה עליה לבקש את אישורה של ות"ת למימון ביניים של הקמפוס החדש מהתקציב השוטף, וכי היה עליה לנהל את פעולותיה בקמפוס החדש בנפרד מהפעילות השוטפת שלה, בהתאם למקורות המימון של הפרויקט ובהתאם ל מסגרת התקציב ה מאושרת של ו; כך אפשר היה לשקף את המצב הכספי של הפרויקט, למנוע החמרה במצבה הכספי של בצלאל ולהימנע מפגיעה בפעילותה האקדמית השוטפת ; ללא אישור כזה, לא הייתה רשאית בצלאל להשתמש בכספים המיועדים לשימוש שוטף לצורך אחר.
מימון הג ירעון מקרנות מיועדות: בהתאם להנחיות שפרסם רשם העמותות שבמשרד המשפטים9 (להלן - הנחיות רשם העמותות), אם קיבלה עמותה כספים ייעודיים, עליה להשתמש באותם כספים למטרה שלשמה הם ניתנו ולא למטרות אחרות, אף אם הן חלק ממטרות העמותה.
עוד נקבע בהנחיות מל"ג למוסדות המתוקצבים , כי עמותה לא תיטול אשראי מקרנות פנימיות ללא קבלת אישור מראש לכך ממנכ"ל המל"ג וות"ת.
מדברי החשב של בצלאל לסנאט של בצלאל10 ביוני2014 עלה, בין היתר, כי בצלאל פעלה בדרכים פסולות על מנת להקטין את הגירעון המצטבר שלה: "אם היינו עסק לכל דבר ועניין היה לנו היום מינוס בבנק של 20 מיליון ש"ח, אבל בצלאל עשתה דברים שאסור לה לעשות, למשל היא לקחה מקרנות צמיתות שאמורות להיות מיועדות ובזה כיסינו את האוברדרפט בבנק אבל לא כיסינו את הגירעון.
יש קרנות צמיתות, יש קרנות מתכלות11 , יש קרנות לפיצויי פיטורים.
גם בדוח הבודק מטעם ות"ת עלה כי בצלאל נטלה אשראי מקרנות פנימיות.
בביקורת עלה כי בצלאל לא ביקשה ולא קיבלה את אישורה המפורש של ות"ת לשם כך.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלותה הכספית של בצלאל, שכללה שימוש בכספי קרנות למימון פעולות אחרות מאלה שלהן יועדו, וללא אישור כנדרש.
7 הוא כיהן בתפקיד זהמ-31.
8 בתקופה זו גדל הגירעון המצטבר בכשלושה מיליון ש"ח .
9 חוברת נוהלי יחידת רשם העמותות לצורך הסדרת ניהול תקין בעמותות, מהדורה שנייה, ינואר 2005.
10 הרשות האקדמית העליונה של בצלאל, הכוללת בין היתר את הנשיא, ראשי המחלקות והפרופסורים שלה.
11 קרנות צמיתות וקרנות מתכלות הן קרנות שכספיהן מיועדים לשימוש לצורך מטרה מסוימת.
בקרן צמיתה ניתן להשתמש רק בפירות הקרן ויש לשמור לצמיתות על הקרן עצמה, בניגוד לקרן מתכלה שכשמה כן היא - ניתן לכלות את כספיה ולהשתמש בהם למטרה היעודה.
מוסדות להשכלה גבוהה 1493 .
:שם הדוח מוסדות להשכלה גבוהה - בצלאל האקדמיה לאמנות ועיצוב בירושלים - היבטים בהתנהלות בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ליקויים בבקרת ניהול התקציב של הנהלת בצלאל ביוני 2011 הגיש בודק מטעם רשם העמותות דוח על ביקורת שערך בבצלאל, ובו ציין כי יש לה גירעון מצטבר.
עוד ציין שבשנים 2007 -2006 עמד שיעור הגירעוןממחזור הפעילות שלה על כ- 17%-15% ,, וכי עליה לפעול לכיסויו.
בתגובתה לדוח השיבה בצלאל "כי הגירעונות נוצרו עקב קיצוצים בתקציבי הממשלה וכי היא פועלת להגיע לאיזון תקציבי".
בביקורת עלה שהוועד המנהל וועדת הכספים של בצלאל12 דנו מדי פעם בגירעון.
בדיון של ועדת הכספים ממרץ 2007, דיווח החשב לחבריה כי לבצלאל גירעון מובנה- דהיינו עודף שנתי של הוצאות על הכנסות.
בעקבות זאת הדגישו חברי ועדת הכספים את הצורך בגיוס מתמיד של מקורות לתקציב השוטף, אולם הם לא דרשו מהנהלת בצלאל הקודמת להגיש תכנית לצמצום הגירעון.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על הנהלת בצלאל להכין תכנית הבראה שתקבע, בין היתר, את הפעולות שיש ל בצע על מנת ל הקטין את הגירעון, לרבות בחינת צמצום היקף ההוצאות, הגדלת ההכנסות, קביעת יעד גירעון שנתי הולך ופוחת, ובחינת ההשלכות של פעולות אלה.
זאת, על מנת לטפל בגירעון המובנה של בצלאל ולהגיע לאיזון תקציבי.
צמצום ההוצאות : מהפרוטוקולים של ועדת הכספים והוועד המנהל לשנות הלימודים התשס"ח-התשע"ב ( 2012-2008 )עולה כי חרף העלייה המתמדת בגירעון המצטבר, כאמור, הם לא דרשו שתגובש תכנית לצמצומו, ובכלל זה צמצום ההוצאות.
לעומת זאת, מהפרוטוקולים של השנים שלאחר מכן עולה כי הם דנו באפשרויות שונות לצמצום ההוצאות, וחלקן אף הוצאו לפועל: למשל, הפסקת שכירת מבנה שעלותה "היא אחד הגורמים לגירעון", לדברי היו"ר לשעבר בישיבת הוועד המנהל ממאי 2013.
,הנשיא לשעברהסמנכ"לית לשעבר 13 וכן חברים לשעבר בוועדת הכספים ובוועד המנהל מסרו בתשובותיהם למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2015, כיהודעות מוות"ת על גובה התקציב שתעמיד לבצלאל או על קיצוצים בו - שהתקבלו בסמוך לפתיחת שנת הלימודים או אף לאחריה - גרמו לאי-ודאות לגבי מקור ההכנסה העיקרי של בצלאל והשפיעו באופן מכריע על היכולת לתכנן ולנהל את ענייניה הכספיים.
הנהלת בצלאל מסרה בתשובתה כי היא מפעילה עתה, זו השנה השלישית, תכנית קיצוצים על מנת לאזן את התקציב השוטף .
לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם נוצר חוסר ודאות לגבי היקף התקציב שיועמד לרשותה בחלק מהשנים, אין הדבר מצדיק את מחדלה של הנהלת בצלאל הקודמת, שלא פעלה לצמצום ההוצאות למרות העלייה המתמשכת בגירעון; בכך העמיקה הנהלת בצלאל הקודמת את הגירעון המצטבר .
מתוקף תפקידה, היה על הנהלת בצלאל לטפל בבעיית הגירעון הצבור והמתמשך של בצלאל לאורך השנים, דבר שלא עשתה.
12 חברי ועדת הכספים חברים גם בוועד המנהל שלה.
13 גב' כנרת בן עמרם, הסמנכ"לית לשעבר, כיהנה כסמנכ"לית מינהל וכספים מיולי 2005 ועד 18.
לאחר מועד זה שהתה בימי מחלה, עד לסיום העסקתה ב-4.
שם הדוח: מוסדות להשכלה גבוהה - בצלאל האקדמיה לאמנות ועיצוב בירושלים - היבטים בהתנהלות בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הגדלת ההוצאות: מחובתם של חברי הוועד המנהל לפעול לטובת העמותה (להלן - טובת בצלאל) ולנקוט אמצעים סבירים כדי למנוע נזק לבצלאל.
על פי הנחיות רשם העמותות, על חברי הוועד המנהל לבצע את תפקידם בזהירות, כדי לא לפגוע בנכסי העמותה או באינטרסים שלה, ולהימנע מיצירת גירעונות שיסכנו את חוסנה הכלכלי.
חובות אלה מוטלות גם על הנשיא העומד בראשה ועל הכפופים לו.
הביקורת העלתה שהנהלת בצלאל שכיהנה עד לשנת הלימודים התשע"ב ( 2012 ,) שבה הגיע הגירעון המצטבר לכ-22 מיליון ש"ח, לא זו בלבד שלא דאגה לצמצום ההוצאות אלא אף קידמה הסכמים ופעולות שהגדילו את הוצאותיה של בצלאל בסכומים ניכרים , לרבות שכירת שטחים ומבנים נוספים.
כל זאת, ללא בחינת אלטרנטיבות וכדאיות כלכלית, תוך התעלמות מההשלכות של ביצוע ההסכמים והפעולות על חוסנה הכלכלי של בצלאל ובלא שהבטיחה מקור למימונם.
בשנת 2011 הפסיקההנהלת בצלאל הקודמת את תכנונו של קמפוס חדש, שעד אז הושקעו בו כ-8 מיליוןש"ח, ופנתה לתכנונו מחדש (ראו להלן בפרק תכנון הקמפוס החדש).
עד אפריל 2015 השקיעהבצלאל כ-11.
5 מיליוןש"ח בתכנון החדש.
בדיון שנערך במאי2012 אישר הוועד המנהל לשכור מבנה בירושלים להקמת מרכז מדיה, בלי שוועדת הכספים דנה קודם לכן בנושא.
באותו דיון ציין היו"ר לשעבר שעל פי חישובו מדובר בעלות של כ-200,000 ש"ח לשנה.
בדיון לא נדונה תכנית המפרטת את משמעויות ההשכרה, לרבות השלכותיה הכלכליות - העלויות וההכנסות מהפעלת המרכז, משך ההשכרה המתוכנן, מקורות המימון לפעילות זו ועוד.
באוגוסט 2012 חתמוהנשיא לשעבר והסמנכ"לית לשעבר על הסכם השכרה שעלותו לכל תקופת ההשכרה כמיליון ש"ח.
במאי2012 דן הוועד המנהל בהסכם מוצע לשכירת בניין בתל אביב, שעלותו לבצלאל הייתה כ-30 מיליון ש"ח.
כאמור, עד סוף שנת 2011 הגיע הגירעון המצטבר לכ-19 ,מיליון ש"ח.
חרף זאתעל פי פרוטוקול הדיון לא דן הוועד המנהל בעלותו הכלכלית של ההסכם ובמשכו; בדיון לא הוצגה תכנית עסקית המפרטת את ההכנסות והעלויות הצפויות מהפעלת הנכס ומשווה אותו לנכסים אחרים שבצלאל שוכרת בתל אביב, את היתכנותה הכלכלית ואת מקורותיה הכספיים, ואף לא היה ברור איזו פעילות תקיים בצלאל במבנה.
הגם שהבדיקות הללו לא נעשו, לא דרש הוועד המנהל שהדברים יוצגו בפניו ואישר ברוב קולות לחתום על ההסכם.
לאחר מכן, ביולי 2012 , הובהר כי ניתן יהיה לקיים במבנה גלריה, חנות, ולימודי חוץ.
באוקטובר 2012 , התחלפה הנהלת בצלאל, ובסופו של דבר לא חתמה ההנהלה החדשה על ההסכם.
כדאיות כלכלית לשכור מבנה בירושלים לצורכי הוראה : במרץ 2007 דנהועדת הכספים באפשרות להגדיל את ההכנסות מהוראה ולהקטין את הגירעון באמצעות הגדלת מספר הסטודנטים, על ידי העברת מ חלקות הוראה אל מחוץ לקמפוס הר הצופים.
הצגת כדאיות העסקה בפני ועדת הכספים: ביוני 2008 דנהועדת הכספים בהצעה להשכרת מבנה ברחוב יפו בירושלים לתקופה של 10 ,שנים.
בדיון השתתפו, בין היתר חברי ועדת הכספים, הנשיא לשעבר, הסמנכ"לית לשעבר והחשב.
חברי ועדת הכספים קיבלו מסמך המציג את תחשיב העלויות ומקורות המימון (להלן - מסמך העלויות), שעל פיו עלות השכירות וההוצאות הנלוות הייתה צפויה להיות כ-1.
מנגד, מסמך העלויות קבע שתוספת של 50 סטודנטיםשוות"ת תאשר את תקצובם תייצר מקור מוסדות להשכלה גבוהה 1495 .
:שם הדוח מוסדות להשכלה גבוהה - בצלאל האקדמיה לאמנות ועיצוב בירושלים - היבטים בהתנהלות בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הכנסה שלכ-1.
הנשיא לשעבר אמר בדיון כי הוא חיפש "בניין כדי להעביר אליו מחלקה ובכך ליצור מקומות נוספים שיוכלו לאכלס סטודנטים נוספים", ושבצלאל טרם נערכה להגדלת מספר הסטודנטים, כך שבשנת השכירות הראשונה תהיה תוספת עלויות ללא תוספת הכנסות.
בדיון הוחלט כי הנהלת בצלאל תנהל משא ומתן עם המשכיר.