HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בין היתר צוין כי המשרד להגנת הסביבה לא קיבל מצה"ל מידע בנושא טיפולו בחומרים מסוכנים, בנושא ממצאי הסקר שעשה בשנת 2008 בתחום מפגעי אזבסט ובנושא התכנית להסרת לוחות אזבסט (ראו בהמשך), ובכל הנוגע לתוצאותיהן של בדיקות אטימות של מכלים וצנרת תת -קרקעיים בתחנות דלק צבאיות (ראו בהמשך).
בסיכום הדיון שהוציא יועץ השר להגנת הסביבה נאמר כי מנכ"ל משהב"ט הנחה להעביר את המידע האמור למשרד להגנת הסביבה, אולם חלק ממידע זה הועבר למשרד להגנת הסביבה רק באוקטובר 2009 בעקבות פגישת עבודה מספטמבר 2009 בין סגן הרמטכ"ל דאז, אלוף דן הראל, ובין מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, שבה הנחה סגן הרמטכ"ל את אג"ת, בין השאר, להעבירו למשרד להגנת הסביבה.
הפיקוח של המשרד להגנת הסביבה על פעילות הצבא בתחום השמירה על הסביבה בצה"ל בפברואר 2010 התפרסמה הצעת חוק בנושא אכיפה סביבתית מטעם הממשלה8 .
תכלית החוק המוצע היא להגדיר במרוכז את תפקידיהם של מפקחי המשרד להגנת הסביבה וכן להעניק להם סל סמכויות קבוע ומוגדר בחוק.
בהצעת חוק זו נקבע כי השר להגנת הסביבה, בהסכמת שר הביטחון, יקבע בנהלים באילו תנאים יפעילו המפקחים את סמכויותיהם כלפי מערכת הביטחון, בשים לב לטעמים של ביטחון המדינה.
במועד סיום המעקב, אפריל 2010 , כבר עברה הצעת החוק האמורה בקריאה ראשונה בכנסת וגובשה טיוטה כמעט סופית בנושא התנאים שבהם מפקחי המשרד להגנת הסביבה רשאים להפעיל את סמכויותיהם בגופי מערכת הביטחון.
כמו כן, בעקבות הכנתה של עבודת מטה בצה"ל בשנת 2009 ובהתבסס על התנאים האמורים שסוכמו עם המשרד להגנת הסביבה, הכין צה"ל נוהל שכותרתו: "נוהל אכיפת דיני ה סביבה במחנות צה"ל ע"י מפקחי המשרד להגנת הסביבה".
באפריל 2010 הנחה סגן הרמטכ"ל דאז, אלוף בני גנץ, את אט"ל, בתיאום עם אג"ת, לוודא כי הנוהל יוטמע בפקודות הצבא עד 1.
יוצא אפוא כי במועד סיום המעקב עדיין לא הוסדר למעשה נושא סמכויות המפקחים מטעם המשרד להגנת הסביבה לבצע פעולות פיקוח ואכיפה בבסיסי צה"ל.
לפיכך פעולות הפיקוח והאכיפה של המשרד להגנת הסביבה בצה"ל עדיין מצומצמות ביותר.
למשל, לפי נתוני המשרד להגנת הסביבה, בשנים 2008 ו- 2009 ביצע מחוז המרכז שלו ארבע ביקורות פיקוח בלבד בבסיסי צה"ל, ומחוז הצפון ביצע ביקורת פיקוח אחת בלבד.
בתגובת המשרד להגנת הסביבה מיולי 2010 על ממצאי הביקורת שכתב מנכ"ל המשרד, ד"ר יוסי ענבר, נאמר בין היתר כי התקיימה פגישת עבודה ראשונה בין גורמי המשרד ובין גורמים בצה"ל והתקיים הראשון מבין שלושה סיורים מתוכננים .
8 הצעת חוק אכיפה סביבתית, התש"ע- 2010 , ה"ח הממשלה342.
בצה"ל, וכי אלה נועדו לעמוד על היקף העיסוק בחומרים מסוכנים בצה"ל קודם להסדרת הנושא.
עם זאת, במקרים רבים אין צה"ל מטפל בחומרים מסוכנים כנדרש על פי חוק החומרים המסוכנים, התשנ"ו- 1993 .
בנוגע לפיקוח על פעילות הצבא צוין בתגובתו האמורה של המשרד להגנת הסביבה כי במסגרת גיבושה של הצעת חוק אכיפה סביבתית האמורה הוכן נוהל אכיפה הנוגע למערכת הביטחון, שבמסגרתו הוסדרו סמכויות תיקון ליקויים 233 .
המפקחים כלפי מערכת הביטחון.
במועד סיום הביקורת טרם נכנס לתוקפו הנוהל החדש ומפקחי המשרד ממשיכים להיתקל בקשיים בכניסתם לבסיסי צה"ל, ומכאן שעדיין לא היה שיפור ביכולתו של המשרד לבצע פיקוח ממשי ויעיל בצה"ל.
בתגובתו מאוגוסט 2010 על ממצאי הביקורת מסר צה"ל, בין היתר, כי הוא פועל למיסוד יחסי הגומלין עם האגף לחומרים מסוכנים במשרד להגנת הסביבה, ובכלל זה קבע בתיאום עם האגף לחומרים מסוכנים אבני דרך להמשך הפעילות בנושא.
עוד מסר צה"ל כי במסגרת א בני הדרך האמורות נקבע, בין היתר, כי יתקיימו ביקורים רבים מטעם המשרד להגנת הסביבה ביחידות צה"ל כדי להתרשם מאופן הניהול והתחזוקה של החומרים המסוכנים בצה"ל, וכי יגובשו המלצות בדבר החלתו של היתר הרעלים על חלק מהחומרים המסוכנים שבצה"ל.
צה"ל הוסיף כי יטמיע את הנ והל לאכיפת דיני הסביבה במחנות צה"ל על ידי מפקחי המשרד להגנת הסביבה לאחר שהצעת החוק בנושא אכיפה סביבתית תעבור בקריאה שלישית בכנסת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במועד סיום הביקורת, כשש שנים לאחר סיומה של הביקורת הקודמת, עדיין לא תוקנו הליקויים העיקריים שהועלו באותה ביקורת בנוגע לקשר בין המשרד להגנת הסביבה ובין צה"ל, למרות החלטת ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה מספטמבר 2004 , שהוזכרה לעיל, ולפיה צה"ל, משהב"ט והמשרד להגנת הסביבה ירכזו יחד עבודת מטה להרחבת שיתוף הפעולה בין מערכת הביטחון ובין המשרד להגנת הסביבה בנושאים שנבדקו.
לפיכך על צה"ל ומשהב"ט לפעול בשיתוף המשרד להגנת הסביבה לתיקון הליקויים המתמשכים בדרכים המפורטות לעיל: 1 ) לקבוע אילו מהפעילויות המתבצעות בצה"ל בתחום החומרים המסוכנים מחייבות קבלת היתר של המשרד להגנת הסביבה לעיסוק ברעלים ואילו מהפעילויות פטורות מהיתר.
2 ) למסד את העברת המידע מצה"ל למשרד להגנת הסביבה, תוך קביעה של היקף המידע, תכניו ומועדי העברתו.
הדבר נועד לאפשר למשרד להגנת הסביבה למלא את תפקידיו, ובכלל זה להכין תכנית פיקוח מקיפה בנושא ההגנה על הסביבה בצה"ל.
3 ) על צה"ל ליישם ללא דיחוי את הנוהלשגיבש לאכיפת דיני הסביבה במחנות צה"ל על ידי מפקחי המשרד להגנת הסביבה, כדי לאפשר למשרד זה לבצע פיקוח אפקטיבי בתחום ההגנה על הסביבה בצה"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על צה"ל, משהב"ט והמשרד להגנת הסביבה לתת את הדעת על הזמן הרב שחלף, מספר שנים שבהן לא תוקנו הליק ויים כנדרש, ולפעול בדחיפות הנדרשת לתיקונם תוך הגעה להסכמות הנדרשות ביניהם לצורך כך.
הטיפול בדרג המטה הכללי א.
הוראת הפיקוד העליון בנושא ההגנה על הסביבה בצה"ל ושינויים ארגוניים לצורך הטיפול של המטה הכללי בנושא 1 ) בעקבות הביקורת הקודמת החליטה ועדת השרים לענייני ביקורת המדינה בספטמבר 2004 בעניין זה כי "צהל ישלים, תוך 9 חודשים את הוראת הפיקוד העליון בנושא איכות הסביבה, אשר טיוטה ממנה הופצה בסוף שנת 1997 ".
נמצא כי רק ביולי 2007 פורסמה הוראת פיקוד עליון (להלן - הפ"ע) בנושא "הגנת הסביבה בצה"ל" הקובעת את הא חריות ואת חלוקת הסמכויות בין גופי צה"ל השונים בכל הנוגע לנושא זה.
נקבע בה, בין היתר, כי אג"ת אחראי בעיקר להתוויית מדיניות תיקון ליקויים 235 .
;צה"ל בתחום ההגנה על הסביבה, תוך התייעצות עם המשרד להגנת הסביבה ולריכוז עבודת המטה בתחום הגנת הסביבה, בשיתוף גופי ממשלה וגופים אזרחיים אחרים, תוך התייעצות עם משהב"ט.
אט"ל אחראי, בין השאר, להנחות את כלל צה"ל בדבר אופן הטיפול בחומרים מסוכנים, בדלקים ובשמנים, ברעש, בריח, בקרינה, בפסולת מוצקה, בקרקע מזוהמת, בגורמי סיכון בריאותיים - סביבתיים, בזיהום אוויר ושפכים - למעט בנושאים ייחודיים הנוגעים לזרוע האוויר והחלל, לזרוע הים ולאגף המודיעין.
2 ) בתקופת הביקורת הקודמת ריכז אג"ת את עבודת המטה של המטה הכללי בנושא הגנת הסביבה בצה"ל באמצעות מדור לאיכות הסביבה, שפעל גם בתקופת המעקב, במסגרת מחלקת תשתית ופריסה שבאג"ת.
התברר כי משנת 2005 ואילך נעשתה במטכ "ל עבודת מטה להקמת מערך ארגוני באט"ל אשר יתמוך בטיפול בנושא ההגנה על הסביבה בצה"ל, ובכלל זה יופקד על פיתוח ידע מקצועי בנושא.
במרס 20099 החל לפעול באט"ל המינהל להגנת הסביבה, בראשות קצין בדרגת סגן אלוף.
ייעודו של המינהל הוא לשמש גוף מטה מטכ"לי מקצועי ליישום המדיניות של צה"ל בתחום ההגנה על הסביבה בצה"ל.
שנת 2009 התמקדה בעיקר בהקמה ובמיסוד של המינהל, ובאותה שנה הוא החל להכין כמה עבודות מטה, ובהן עבודה לגיבוש, לתיקוף ולהטמעה של המדיניות, התפיסה, החקיקה וההוראות בתחום הגנת הסביבה בצה"ל; עבודה לשילוב פרויקטים סביב תיים בפרויקטים בצה"ל; ועבודה לגיבוש פתרונות מיטביים לטיפול במפגעים סביבתיים ולשיפור ההיערכות לטיפול במפגעים סביבתיים מיד לאחר היווצרותם.
בינואר 2010 מינה הרמטכ"ל, רב -אלוף גבי אשכנזי, את ראש אט"ל, אלוף דן ביטון, לאחראי להובלת תהליך שנקרא "צה"ל - צבא ירוק", ובכך העלה הרמטכ"ל את דרג הגורמים האחראים להגנה על הסביבה בצה"ל.
בכתב המינוי נאמר, בין השאר, כי ראש אט"ל יהיה אחראי לריכוז כלל התהליכים והפעילות בתחום הגנת הסביבה בצה"ל, להכנת תכנית כוללת לטיפול בנושא ולרתימת גופי צה"ל השונים לעיסוק בו.
מיפוי המפגעים הסביבתיים בצה"ל והתכנית לטיפול בהם 1 ) תכנית רב -שנתית להגנת הסביבה: בביקורת הקודמת נמצא כי צה"ל לא ביצע בכל יחידותיו סקר למיפוי המפגעים והסיכונים הסביבתיים הנוגעים לכל אחד מהמחנות והמתקנים של הצבא.
במעקב התברר כי בשנת 2005 התקיימה עבודת מטה בראשות אג"ת ל גיבוש תכנית עבודה רב -שנתית (להלן - תר"ש) לטיפול בנושאי ההגנה על הסביבה.
במסגרת עבודת מטה זו מופו הפערים העיקריים בשמירה על הגנת הסביבה בצה"ל והוכנה תר"ש להגנת הסביבה המגדירה סדר עדיפויות לטיפול במפגעים סביבתיים בצה"ל.
התר"ש האמורה הוצגה לאישור לסגן הרמטכ"ל בשנת 2006 .
הפערים העיקריים שמופו בשנת 2005 היו בנושאים אלה: חיבור בסיסי צה"ל למתקני טיפול בשפכים, כדי למנוע זיהום נחלים ומקורות מים במדינה משפכי ביוב ממחנות צה"ל; מניעת זיהום קרקע ומי תהום על ידי דלקים ושמנים מתחנות דלק ומסדנאות של צה"ל; הסדרת מתקנים לאחסנת חומרים מסוכנים.
לפי נתוני אג"ת, העלויות לטיפול בכל הצרכים של התר"ש להגנת הסביבה נאמדו בסוף שנת 2005 בכ-1.
2 מיליארד ש"ח, מהם כ -800 מיליון ש"ח לטיפול בפערים שמופו והיתר .
9 מאחר שצה"ל החליט לייחד את שנת 2007 להחזרת הצבא לכשירות מבצעית בעקבות מלחמת לבנון השנייה, נדחתה הקמת המינהל בשנה.
בתר"ש להגנת הסביבה נקבע סדר עדיפויות לטיפול בנושאים השונים לפי אמות מידה שנקבעו, ובהן: פוטנציאל סיכון בריאותי, דרישות החוק ופוטנציאל זיהום סביבתי.
במסגרת התר"ש של צה"ל מינואר 2008 לשנים 2008 - 2012 (להלן- תר"ש "תפן") שולבה התר"ש להגנת הסביבה בפרק "תשתית ופריסה".
נקבע שם, בין היתר, כי יושם דגש על טיפול במפגעי איכות הסביבה מהעבר ועל ביצוע תשתיות חדשות העומדות בהגדרות חוקי איכות הסביבה.
עוד תיקון ליקויים 237 .
נקבע כי הזרועות והגופים יכינו תכנית מתומחרת ממקורותיהם לטיפול בנושאי איכות הסביבה "בדגש על מפגעי תשתיות דלק ושמן ותשתיות ביוב" (ההדגשה במקור).
לפי נתוני אג"ת, המטה הכללי הקצה לשנים 2009 - 2012 לנושא הגנת הסביבה תקציב כולל בסך 16 מיליון דולר סיוע 10 :לפי החלוקה שלהלן 2 מיליון דולר לכל אחת מהשנים 2009 -2011 ; ולשנת 2012 - 10 ,מיליון דולר.
נוסף על כך משנת 2006 הקצה אג"ת תקציב שנתי של 5 מיליון ש"ח לטיפול במפגעים סביבתיים בצה"ל.
לפי נתוני המי נהל להגנת הסביבה באט"ל, שהוכנו לבקשת משרד מבקר המדינה באפריל 2010 , בשנים 2007 -2009 השקיעו גורמי צה"ל השונים (המטה הכללי, הפיקודים המרחביים והזרועות) סכום כולל של כ -110 מיליון ש"ח בנושאים הקשורים להגנת הסביבה.
במועד סיום המעקב ביצע המינהל להגנת הסביבה באט"ל מיפוי מחודש של המפגעים הסביבתיים בצה"ל.
משרד מבקר המדינה מציין כי במועד סיום המעקב ניכרת התקדמות חשובה לעומת המצב ששרר בעת הביקורת הקודמת - מופו המפגעים הסביבתיים בצה"ל, תומחר אומדן עלות הטיפול בהם (בכ-1.
2 מיליארד ש"ח, כאמור לעיל), נקבעו אמות מידה שלפיהן ייקבע סדר העדיפויות של הטיפול בנושאים הנוגעים להגנת הסביבה ונקבע תקציב רב-שנתי לטיפול בנושאים אלה.
עם זאת, בתר"ש לאיכות הסביבה חסר לוח זמנים לביצוע הפעולות השונות הנדרשות.
לדעת משרד מבקר המדינה, במצב זה לא ניתן ליישם את התר"ש לאיכות הסביבה בשלמותה, וככל ש יתמשך הטיפול במפגעים הסביבתיים ייגרמו נזקים כבדים יותר לסביבה, חלקם בלתי הפיכים, ועלות הטיפול במפגעים אלה תלך ותגדל.
בתגובת צה"ל מאוגוסט 2010 נמסר כי בעקבות מינויו של ראש אט"ל על ידי הרמטכ"ל כאחראי לריכוז כלל התהליכים והפעילות בתחום הגנת הסביבה בצה"ל ולהכנת תכנית כוללת לטיפול בנושא, הכין אט"ל תר"ש חדשה לטיפול בכלל מפגעי הסביבה בצה"ל ושמה "צה"ל שומר סביבה", הכוללת תקציבים למימון הטיפול בנושאים הנוגעים להגנת הסביבה ולוח זמנים לטיפול בהם.
במועד סיום המעקב טרם אישר הרמטכ"ל תכנית זו.
2 ) חיבור מחנות צה"ל למערכ ות ביוב: אחד המפגעים הסביבתיים הקשים, שהולך ומחמיר ככל שהזמן עובר, הוא זיהום נחלים ומקורות מים במדינה משפכי ביוב של בסיסי צה"ל.
בביקורת הקודמת העלה משרד מבקר המדינה כי חלק ניכר ממערך הטיפול והסילוק של השפכים בצה"ל מושתת על בורות ספיגה, וכי משנת 1992 , מועדכניסתן לתוקף של התקנות להתנתקות מבורות אלה, לא פעל צה"ל די הצורך להתנתקות מהם ולהתחברות למערכות ביוב או לבורות רקב אטומים11 .
במעקב התברר כי צוות בין-משרדי שהוקם בשנת 2006 איתר כ-150 מחנות של צה"ל הזקוקים לחיבור למתקני ביוב אזוריים, קבע סדרי עדיפויות בהתאם לרמת הסיכון לזיהום המים והכין אומדן ראשוני של עלות החיבור.
אומדן זה הסתכם בכ- 400 ,מיליון ש"ח, לא כולל ההשקעות הנדרשות בתשתיות בתחום המחנות עצמם ולא כולל היטלי ביוב.
לפי נתוני המינהל להגנת הסביבה באט"ל, עד סוף שנת 2009 חוברו20 מחנות של צה"ל למערכות ביוב אזוריות.
עוד התברר במעקב כי משהב"ט וצה"ל טענו בשנים 2008 -2010 שלא ניתן לממש את התכנית המלאה לחיבור המחנות למערכות הביוב מתקציב הביטחון בלבד.
סיוע שמעמידה ממשלת ארה"ב לרשות מדינת ישראל לצורך רכש ביטחוני 11 תקנות המים (מניעת זיהום מים) (בורות ספיגה ובורות רקב), התשנ"ב- 1992 .
למשל, נושא זה הועלה במכתבו של סמנכ"ל וראש אגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים במשהב"ט (להלן - אמו"ן) מפברואר 2010 למנכ"ל משה ב"ט, מר אודי שני, וכן במכתבו של עוזר הרמטכ"ל למזכיר הצבאי של שר הביטחון ממרס 2010 .
במכתבו של עוזר הרמטכ"ל צוין, בין היתר, כי אף שנושא חיבור מחנות צה"ל למערכות הביוב מוכר כבעיה לאומית, שמקורה והיקפה אינם תלויים בהכרח במערכת הביטחון, תיקון ליקויים 239 .
צה"ל אינו זוכה לסיוע ל חיבור לתשתיות ביוב על פי המודל החל על הרשויות המקומיות (מענקים והלוואות).
משרד מבקר המדינה מעיר כי בעיית זיהום מקורות המים משפכי ביוב שמקורם בבסיסי צה"ל לא נפתרה מאז הביקורת הקודמת, ורוב מחנות צה"ל לא היו מחוברים למערכות הביוב גם במועד המעקב.
ביוני 2010, ,לאחר מועד סיום המעקב ושש שנים לאחר הביקורת הקודמת החליטה הממשלה12 להטיל על שר הביטחון לבצע את התכנית הרב-שנתית שהכין צוות בין -משרדי בראשות המינהל לתשתיות ביוב במשרד התשתיות הלאומיות לחיבור מחנות צה"ל לפתרונות ביוב במשך חמש וחצי שנים בעלות של 400 מיליוני ש"ח, שימומנו מהתקציב של משהב"ט ושל המשרד להגנת הסביבה.
3 ) :מערכות התדלוק בצה"ל: בצה"ל מופעלים ארבעה סוגים של מתקני דלק תחנות לתדלוק כלי רכב (להלן - תחנות דלק), חוות דלק, מתקנים לרענון דלק ומתקנים ייעודיים.
הדלק בצה"ל מאוחסן במכלים עיליים ותת -קרקעיים שנפחם 5,000 עד 100,000 ליטר.
בביקורת הקודמת העיר משרד מבקר המדינה כי התשתיות והטיפול בתחנות הדלק של צה"ל, שרובן פרוסות ברחבי המדינה באזורים רגישים מהבחינה ההידרולוגית, הוקמו שלא על פי תקנות המים (מניעת זיהום מים) (תחנות דלק), התשנ"ז- 1997 , וכי גם הטיפול בתחנות אלה בוצע שלא על פי התקנות האמורות.
בין השאר עלה כי רוב תחנות הדלק נבנו ישירות על האדמה ולא על משטחי תדלוק העשויים מחומר אטום שאינו סופג דלקים ושמנים; כי בתחנות הדלק של צה"ל לא מותקנים מפרידי דלק, ועקב כך זורמים למערכות הביוב תשטיפים בלי שהופרדו מהם הדלקים ו השמנים; וכי בתחנות הדלק הצבאיות לא מותקנים אמצעים לניטור דליפות דלק מהמכלים התת -קרקעיים (פיאזומטרים).
במעקב נמצא כי לאחר מועד סיומה של הביקורת הקודמת חלה התקדמות בטיפול בזיהומי דלקים מתחנות לתדלוק כלי רכב בצה"ל.
בשנת 2005 הוקם במרכז דלק13 מדור להגנת הסביבה , העוסק במניעה של זיהומי דלקים ושמנים ובטיפול בהם בדגש על תחנות הדלק הצבאיות.
בינואר 2010 דיווח ראש המדור למינהל להגנת הסביבה שבאט"ל, בין היתר, כי מאז הוקם המדור הוקצו 680,000 ש"ח לשנה למניעת זיהומי דלקים ושמנים בתחנות הדלק ולטיפול בהם; משנת 2004 ועד סוף שנת 2009 סגר מרכז דלק113 (כ-43% ) מ-260 התחנות המשמשות לתדלוק כלי רכב, והחלטתו האמורה התקבלה בעיקר בהתבסס על השיקול הסביבתי.
משנת 2004 עד שנת 2009 התקיימו התקשרויות עם חברות אזרחיות לביצוע בדיקות אטימות במכלים; במכלים בעלי דופן אחת הוחל בהתקנת פיאזומטרים, ותהליך זה אמור להסתיים בשנת 2010 ; כן נעשתה פעילות למניעת זיהומי קרקע על ידי שמנים משומשים.
עם זאת נמצא כי הטיפול במניעת זיהום סביבתי משאר סוגי מתקני הדלק בצה"ל נמצא רק בראשיתו.
רק בינואר 2010 הנחה ראש המטה של אט"ל, תא"ל עופר וולף, את הזרועות ואת הפיקודים המרחביים למפות את כלל המפגעים בתחום תשתיות הדלק ולגבש תר"ש לשיקומן.
12 'החלטה מס 1770 מ- 10.
13 מרכז דלק הו א אחד המרכזים הכפופים לאט"ל העוסק ברכש, בהחסנה, בתחזוקה ובהספקה של מוצרי דלק לסוגיהם ליחידות צה"ל.
בתגובת צה"ל מאוגוסט 2010 למשרד מבקר המדינה נמסר, בין השאר, כי מופו כלל המפגעים הסביבתיים בתחום תשתיות הדלק בצה"ל, וכי הטיפול בכלל המפגעים יבוצע במסגרת התר"ש החדשה - "צה"ל שומר סביבה".
פעילות הפיקודים המרחביים והזרועות בנושא ההגנה על הסביבה בביקורת הקודמת בדק משרד מבקר המדינה את פעילותם של מפקדת פיקוד המרכז ומפקדת פיקוד הדרום בנושא ההגנה על הסביבה.
להלן יפורטו הממצאים העיקריים שהועלו באותה ביקורת: בפיקוד המרכז ובפיקוד הדרום לא נקבעו תכניות עבודה שנתיות ורב -שנתיות המפרטות משימות, לוחות זמנים, ותקציבים המיועדים לטיפול בנושא; כמו כן פיקוד המרכז לא קבע בעל תפקיד שירכז ויתאם את הפעילות של הפיקוד בנושאי ההגנה על הסביבה.
במעקב בדק משרד מבקר המדינה את הפעילות בנושא ההגנה על הסביבה במפקדת פיקוד הצפון, במפקדת פיקוד הדרום, בזרוע האוויר ובאחת מיחידותיה שבחצור.
להלן יפורטו ממצאי המעקב: א.
הפעילות בנושא ההגנה על הסביבה במפקדת פיקוד הצפון משנת 2005 ועד תחילת שנת 2010 הוטלה האחריות לטיפול בהגנה על הסביבה במפקדת פיקוד הצפון על קצין הלוגיסטיקה הפיקודי בד רגת אל"ם.
את תפקיד הטיפול השוטף בנושא השמירה על הסביבה במפקדת הפיקוד מילא בפרק הזמן האמור ראש מדור דלק במחלקת הלוגיסטיקה נוסף על תפקידו.
בביקורת שעשה משרד מבקר המדינה במפקדת פיקוד הצפון בינואר 2010 התברר כי משנת 2005 מתבצעת פעילות לקידום הטיפול במפגעים סבי בתיים במחנות של פיקוד הצפון ולקידום הפינוי והשיקום של מפגעים אלה.
בין השאר הוכנו תכניות לטיפול במפגעים סביבתיים בהתבסס על מיפוי מפגעים אלה שנעשה בכל אחד מהמחנות שבגזרת הפיקוד; פונתה בוצה בכל שנה על ידי קבלן אזרחי; נבנו מתקנים לשטיפת נשק ביחידות מחסני החירו ם (בזכות זאת קיבל ראש מדור דלק את פרס הרמטכ"ל); ובוצעה פעילות למניעת זיהום הקרקע מדלקים ושמנים במרכזי טיפולים ברכב ובתחנות דלק, על פי אפיון של המשרד להגנת הסביבה.
עם זאת, בתכניות של מפקדת פיקוד הצפון לא נקבע לוח זמנים לסיום הטיפול בהסרת כל המפגעים הסביבתיים.
הפעילות בתחום ההגנה על הסביבה בזרוע האוויר 1 ) :הפעילות במטה זרוע האוויר בביקורת הקודמת צוין כי בשנת 2001 הכינה זרוע האוויר תכנית אב לאיכות הסביבה שכללה תכנית עבודה לשנים 2001 - 2005 ,.
במעקב נמצא כי בזרוע האוויר אין תכנית אב בנושא ההגנה על הסביבה ולמותר לציין כי לא הוכנה תכנית עבודה כוללת על בסיס תכנית האב כנדרש בהוראת זרוע אוויר שהוזכרה לעיל.
להלן יפורטו עיקרי הפעילות של מטה זרוע האוויר בתחום ההגנה על הסביבה לפי נתוני ענף תשתיות ונתוני מדור איכות הסביבה ובטיחות מינואר 2010 : )א הסמכת יחידות זרוע האוויר לתקן 14001 ISO :בתחום ההגנה על הסביבה אחת מפעילויותיו העיקריות של מדור איכות הסביבה ובטיחות שבענף הבטחת איכות בלהק ציוד היא הסמכת יחידות זרוע האוויר לתקן האמור, שהוא תקן בין- לאומי להפעלת מערכת להגנה על הסביבה.
מכון התקנים הישראלי הוא המבצע הסמכה זו, ומרכיביה העיקריים הם: ביצוע סקר סביבתי ראשוני, הכנת תכנית לשיפור המצב בתחום ההגנה על הסביבה, גיבוש מערכת נהלים שתאפשר עמידה בדרישות התקן, פעילות הטמעה והסברה, ומבדק מסמיך של מכון התקנים הישראלי.
ההסמכה מתחדשת בכל שנה.
פעילות זו מתבצעת בכל 23 היחידות של 242 דוחשנתי 61א .
זרוע האוויר, ולפי נתוני המדור בסוף שנת 2009 הוסמכו17 יחידות לתקן האמור והיתר נמצאות בתהליכי הסמכה.
)ב חיבור בסיסי זרוע האוויר למערכות ביוב: עד סוף שנת 2009 בשבעה14 מכ- 40 מתקנים צבאיים בוצעו חיבור למערכות ביוב או התקנת מתקני טיהור שפכים קומפקטיים (בשניים מ הם נעשה חיבור חלקי בלבד).
בשבעה מתקנים אחרים מתבצעת או מתוכננת להתבצע פעילות כזאת בשנת 2010 ; ויתר 26 המתקנים אינם מחוברים למערכות ביוב.
ג) זיהום הקרקע מדליפות של דלק סילוני (להלן - דס"ל): בביקורת הקודמת נמצא, בין השאר, כי אירעו דליפות דס"ל בכמויות גדולות לקרקע, הן עקב מילוי יתר של המכלים והן עקב דליפת דס"ל מצנרת שנפגעה משיתוך (קורוזיה).
בעת ביקורת המעקב היו בבסיסי זרוע האוויר מאות מכלים תת-קרקעיים של דס"ל, ובכל בסיס עברה צנרת להולכת דס"ל שאורכה הכולל כ -20 ק"מ.
במעקב התברר כי בכל שנה נעשות בדיקות אטימות ל - 15%-10% מהמכלים התת -קרקעיים; וכי בשנת 2010 החלו שניים מבסיסי זרוע האוויר לבצע פיילוט להתקנת מדידי גובה הדס"ל במכלים.
נוסף על כך, מדי שנה בשנה מוחלפים, בממוצע, כשני ק"מ של צנרת להולכת דס"ל לפי ממצאי סקר שבוצע בבסיסי זרוע האוויר, ועד שנת 2009 הותקנה הגנה קתו דית15 במערכות הדס"ל בחמישה מהבסיסים.
לפי נתוני מטה זרוע האוויר, בשנת 2009 התרחשו בבסיסי זרוע האוויר13 דליפות דס"ל לקרקע בכמות כוללת של כ - 250,000 ליטר, ואילו בשנת 2007 התרחשו בבסיסי זרוע האוויר 33 דליפות דס"ל וכמות הדס"ל הכוללת שדלפה באותה שנה לקרקע הייתה כ-1.
5 מיליון ליטר (על הטיפול של משהב"ט בזיהום אקוויפר החוף בעקבות דליפת דס"ל מתמשכת מבסיס זרוע האוויר בחצור בשנת 1983 - .
)ראו בהמשך בתגובת מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה על ממצאי המעקב נמסר, בין היתר, כי על אף ההתקדמות שחלה בכל הנוגע למניעת זיהום מדלקים, לרבות ל אורך קווי הדס"ל שהוכח כי מצבם הפיזי גרוע, הרי שבכל הקשור למשמעות החמורה של הנתונים לגבי זיהומי קרקע לא חלה כל התקדמות, למעט במקרים מועטים.
הוא הוסיף כי צה"ל אמנם שכר שירותי חברה אזרחית לביצוע סקרי קרקע לאיתור זיהומים ולשיקום קרקעות מזוהמות, אולם טרם התבצעו עבודות בנושא ועדיין לא הוקצו כספים לטיפול מקיף בנושא כמתבקש.
2 ) :הפעילות בתחום ההגנה על הסביבה בבסיס זרוע האוויר בחצור במועד המעקב כלל בסיס זרוע האוויר בחצור כמה טייסות של מטוסי קרב וגופים אחרים, כמו טייסת תחזוקה אווירית, המספקת שירותי תחזוקה לכלי הטיס ו לציוד של הבסיס; וטייסת מינהלה, המספקת שירותי מינהלה.
הממונה על הגנת הסביבה בבסיס מינה 20 נאמני הגנת הסביבה, הפועלים בטייסות ובגפים השונים.
הבסיס מוסמך משנת 2005 לטפל בנושא הגנת הסביבה לפי תקן 14001 ISO .
על פי נתוני הבסיס, בשנים 2006 -2009 נרכשו אמצעים לספיחת דלקים והותקנו מפרידי דלק בשני גפים בבסיס; הוחלפו כל קווי הדס"ל והותקנה בהם הגנה קתודית; נרכשו והותקנו מאצרות ובוצעו בדיקות אטימות במכלי הדלק.
כמו כן, מתבצעת פעילות בתחום הסרת מפגעי אזבסט (ראו בהמשך).
בבסיס גם מתבצעת פעילות הדרכה להגברת המודעות לנושא ההגנה על הסביבה.
14 מ-20 מחנות של צה"ל שחוברו למערכות ביוב עד סוף שנת 2009 .
, כאמור לעיל 15 שימוש בתהליך אלקטרו-כימי למניעת שיתוך (קורוזיה) של מכל או צנרת של דס"ל.
הפעילות בנושא ההגנה על הסביבה במפקדת פיקוד הדרום בביקורת הקודמת צוין, בין השאר, כי בענייני שמירת הסביבה עסקו שני גורמים בפיקוד; וכי פיקוד הדרום לא גיבש בשנים 2000 -2003 תכניות עבודה שנתיות ורב-שנתיות בנושא ההגנה על הסביבה.
במעקב התברר כי עד שנת 2007 הטיפול בהגנת הסביבה במפקדת פיקוד הדרום נחלק בין כמה גורמים לפי תחומי עיסוקם, ולא היה גורם שיטפל בנושא בראייה כוללת.
משנת 2007 ועד סוף שנת 2009 היה מפקד החימוש הפיקודי אחראי מטעם מטה מפקדת הפיקוד לטיפול בהגנה על הסביבה.
בינואר 2010 הוטל תחוםהטיפול בשמירה על הסביבה במפקדת הפיקוד על ענף "לאומי, התיישבות, ביטחון" (לה"ב), הפועל בכפיפות לראש המטה של מפקדת הפיקוד.
בשנת 2007 ,מיפתה מפקדת הפיקוד את המפגעים הסביבתיים שבתחומה ובשנים 2008 ו- 2009 שופצו תחנות שאיבת מים, חוברו כמה מחנות למתקני ביוב אזוריים, הוחלפה צנרת ביוב דולפת ופורקו לוחות אזבסט.
על פי נתוני מפקדת הפיקוד, עדיין נדרש טיפול בכמה מפגעים סביבתיים, בכלל זה חיבור מחנות לתשתיות ביוב אזוריות; טיפול בבריכות חמצון מלאות וגולשות; ופינוי ערמות פסולת מוצקה, לרבות פסולת אזבסט, ממחנות בלתי מאוישים לאתרים המיועדים לכך (ראו בהמשך).
פעילות זו לא התבססה על תכנית רב-שנתית, אלא על תכניות שנתיות שביצוען תלוי בתקציב.
מהאמור לעיל בנוגע להגנה על הסביבה במפקדת פיקוד הצפון, בזרוע האוויר ובמפקדת פיקוד הדרום עולה כי אלה פועלים בתחום ההגנה על הסביבה, וכי המודעות לנוש א ההגנה על הסביבה גברה מאז הביקורת הקודמת.
עם זאת, פעילות זו אינה מבוססת על תכנית רב -שנתית או תכנית אב, אלא על תכניות שנתיות שביצוען תלוי בתקציב שמקצה כל גורם בכל שנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מצב זה עלול להקשות על הטיפול בכל המפגעים הסביבתיים בתוך פרק זמן סביר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המינהל להגנת הסביבה באט"ל ללמוד ולבחון אם ראוי לאמץ את שיטת העבודה של חיל האוויר ולפיה בסיסיו מוסמכים לטפל בנושא ההגנה על הסביבה לפי תקן 14001 ISO , ואם אין מקום להנהיג שיטה זו בכל יחידות צה"ל.
בתגובה על ממצאי הביקורת מסר צה "ל למשרד מבקר המדינה כי במסגרת התר"ש "צה"ל שומר סביבה" גובשו לוחות זמנים ותקציב לטיפול במפגעים הסביבתיים; וכי הוא בוחן את האפשרות להחיל את תקן 14001 ISO בכל מתקני צה"ל.
הטיפול של משהב"ט בנושא השמירה על הסביבה בצה"ל .
הוועדה לשמירת איכות הסביבה במערכתהביטחון בתקופת הביקורת הקודמת פעלה במשהב"ט ועדה לשמירת איכות הסביבה במערכת הביטחון, אשר תפקידיה נקבעו בהוראת משהב"ט בנושא שמירת איכות הסביבה במערכת הביטחון (להלן - הוועדה).
בין תפקידים אלה: קביעת מדיניות והכנת הנחיות לטיפול בנושא שמירת איכות הסביבה במערכת הביטחון, וכן קביעת דרכי פעולה מוגדרות לטיפול במפגעים סביבתיים שכבר נוצרו.
בביקורת הקודמת, שבמסגרתה הועלו ליקויים בנוגע לפעילותה של הוועדה, העיר משרד מבקר המדינה כי בפועל לא מילאה הוועדה את ייעודה כראוי, והדבר השפיע על מידת מעורבותו של משהב"ט באופן הטיפול של צה"ל בנושא ההגנה על הסביבה.
במעקב נמצא כי הליקויים בנוגע לפעילותה של הוועדה שנמצאו בביקורת הקודמת לא תוקנו, והוועדה לא מילאה את תפקידיה העיקריים כנדרש בהוראת משהב"ט האמורה.
למשל, היא לא קבעה מדיניות ולא הכינה הנחיות לטיפול בנושא ההגנה 246 דוחשנתי 61א .
על הסביבה במערכת ה ביטחון ואף לא קבעה דרכי פעולה מוגדרות לטיפול במפגעים סביבתיים שכבר נוצרו.
הוועדה גם לא דרשה מצה"ל מידע על מפגעים סביבתיים.
לפי נתוני מרכז הוועדה במשהב"ט, בשנים 2006 -2009 התכנסה הוועדה בתדירות נמוכה, ורוב הדיונים שקיימה לא נגעו לצה"ל.
למשל, בשנת 2008 דנה הוועדה תיקון ליקויים 247 .
בשני נושאים בלבד: איתור ומדידה של מזהמי דלק בקרקע באמצעות חישה מרחוק ובנייה ירוקה, וגם בדיונים אלה לא נכלל מידע על הנעשה בתחום ההגנה על הסביבה בצה"ל.
משרד מבקר מעיר כי עד שנת 2009 , כחמש שנים לאחר מועד סיומה של הביקורת הקודמת, לא פעל משהב"ט לתיקון ה ליקויים שהועלו באותה ביקורת בכל הנוגע לפעילות הוועדה.
במועד סיום המעקב נמצא כי הוועדה אינה ממלאת את תפקידה כנדרש בהוראת משהב"ט האמורה, ומכאן שהשפעתה על הנעשה בצה"ל בתחום השמירה על הסביבה הייתה מזערית, אם הייתה לה השפעה כלשהי בתחום.
הטיפול של משהב"ט בזיהומים רחבי היקף א.
תחמושת בקרקעית הים מול חופי תל אביב בביקורת הקודמת צוין כי בעקבות אירוע מפברואר 2001 , שבו נפלטה מהים תחמושת באזור חוף "הצוק" בתל אביב, עשה המשרד להגנת הסביבה בדיקה בקרקעית הים באזור ממערב לקו החוף שבין חוף "צוק" לבין חוף "תל-ברוך" ומצ א, בין השאר, ארגזי תחמושת, פגזי מרגמה בקוטר 81 מ"מ ו-120 מ"מ, פגזים בקוטר 30 מ"מ, וחביות סגורות ופתוחות המכילות תחמושת.
עוד צוין בביקורת הקודמת כי מנכ"ל משהב"ט כתב למנכ"ל המשרד להגנת הסביבה בפברואר 2003 כי על פי בדיקת צה"ל, אין למשהב"ט ולצה"ל כל קשר להטלתה של התחמושת האמורה לים.
עם זאת, בסוף שנת 2003 סיכמו מנכ"ל משהב"ט ומנכ"ל המשרד להגנת הסביבה דאז כי גורם חיצוני המקובל על שני הצדדים יבחן סוגיה זו.
משרד מבקר המדינה העיר בביקורת הקודמת כי על משהב"ט והמשרד להגנת הסביבה לגבש החלטה כוללת וסופית בדבר הפעולות להשלמת הטיפול במפגע זה.
במועד סיום המעקב, כשש שנים לאחר סיום הביקורת הקודמת, נמצא כי טרם יושבה המחלוקת בין משהב"ט ובין המשרד להגנת הסביבה בנוגע לאחריות לתחמושת ולפינויה, וכי לא חלה כל התקדמות בטיפול בה.
ביוני 2007 כתב היועץ המשפטי למערכת הביטחון למנכ"ל משהב" ט דאז, בין השאר, כי מצד אחד לא הוכח מהו מקור התחמושת ולא נעשתה כל בדיקה לאיתור הגורם שהטיל את התחמושת לים, ומצד אחר "מהותה של פסולת זו יוצר זיקה נסיבתית למערכת הביטחון".