HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
28 בדצמבר 2013 ביקש מנכ"ל משרד הבריאות ממזכיר הממשלה"ליידע את שולחן הממשלה כי החל מ- 1.
14 מר"ג ראשון לציון יחל בקליטת חולים בהתאם לצורכי האשפוז ובהתאם לתשתיות הקיימות".
חובשי החייאה בכירים 728 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מבוא .
משרד הבריאות (להלן גם - המשרד) אחראי למתן שירותי רפואה ובריאות לתושבי המדינה, ובכלל זה ממונה על הפעלת שירותי מניעה, אבחון, טיפול ושיקום באמצעות קופות החולים, בתי החולים, לשכות הבריאות המחוזיות16 , מגן דוד אדום (להלן- מד"א) ומוסדות רפואיים אחרים17 .
האוכלוסייה האזרחית זקוקה גם בעתות חירום 18 לשירותים הרפואיים השוטפים הניתנים בקהילה, כגון רפואה ראשונית 19 , רפואת מומחים, אספקת תרופות, בדיקות מעבדה, מכוני הדמיה ותחנות לבריאות המשפחה ("טיפות חלב").
כמו כן זקוקה האוכלוסייה להמשך פעילות סדירה של בתי החולים ושל מד"א.
בעתות חירום מלחמתיות, למשל בעת נפי לת מאות טילים ברחבי הארץ, עלולים תושבי האזורים המאוימים לשהות תקופה ממושכת במקלטים או במרחבים מוגנים.
גם תושבים אחרים, שאינם באזורים שנפגעו ישירות, עלולים להתבקש לשהות בסמוך לממ"ד (מרחב מוגן דירתי), או בחדר פנימי בבית.
גם במצבי חירום אזרחיים, כגון רעידת אד מה, אוכלוסייה עלולה להתבקש להתפנות ולהתרכז באזורים מוגדרים בהם יינתן סיוע רפואי.
דוח זה עוסק בעיקרו בעתות חירום שהן תוצאה של מלחמה.
בשנת 2006 , לאחר מלחמת לבנון השנייה, בדק משרד מבקר המדינה את היערכות מערכת הבריאות לעתות חירום ואת תפקודה בעת המלחמה.
נבדקו תפקודם של מערכת האשפוז, של השירותים בקהילה ושל מד"א, וכן נבדק פינוי בהול של המרכז לבריאות הנפש מזרע בעכו שנפגע ושלא היה בו מיגון.
ממצאי הבדיקה פורסמו בדוח המיוחד בשנת 200720 (להלן- הדוח המיוחד).
בחודשים ינואר עד אוקטובר 2013 ביצע משרד המבקר בדיקת מעקב מורח בת באשר להיערכות מערכת הבריאות לחירום, בעיקר בקהילה.
נבחנו בעיקר נושאים אלה: החובה החוקית, הסמכות והאחריות למתן שירותי בריאות בעתות חירום; התאמת ההיערכות ל"תרחיש הייחוס"21 :לקהילה; אספקת שירותי רפואה בעורף 1 .
"ב"מרפאות אחודות22 של קופות החולים.
לשוהים במקלטים, במרחבים מוגנים או בבתים.
על ידי היחידות לטיפולי בית23 של קופות החולים; הטיפול בנפגעי חרדה24 ; בדיקת איכות מי השתייה; מלאי .
16 למשרד הבריאות שבע לשכות בריאות מחוזיות המוציאות מהכוח אל הפועל תכניות ארציות בכלל שירותי הבריאות, בדגש על בריאות הציבור.
17 על פי הצעת התקציב של משרד הבריאות לשנות הכספים 2013 -2014 .
ודברי ההסבר להצעה 18 עתות חירום - איום של מלחמה; התקפה של טילים ורקטות תוך שימוש באמצעי לחימה קונוונציונליים, כימיים, ביולוגיים או רדיולוגיים; רעידת אדמה שבעקבותיה הרס משמעותי; וכן אירועי חירום רחבי היקף כגון שריפות ופליטת חומרים מסוכנים או שיטפונות.
19 "רפואה ראשונית" מוגדרת בנוהל "הפעלת מרפאה אחודה במתארי חירום" של האגף לשעת חירום במשרד הבריאות (עדכון מאוגוסט 2012 ) כ"רפואת משפחה, רפואת ילדים, רפואת נשים ושרותי לקיחת דמים לבדיקות מעבדה".
20 ,מבקר המדינהדוח מיוחד על היערכות העורף ותפקודו במלחמת לבנון השנייה ( 2007.
) 21 תרחיש הייחוס- מכלול אפשרי של אירועים והתפתחויות שעשויים לשבש את יכולתו של המשק לספק מוצרים ושירותים חיוניים בשעת חירום.
בהתאם לתרחיש בונים תכנית היערכות.
22 מרפאות אחודות - מספר מצומצם של מרפאות ממוגנות, שיהוו בעתות חירום מוקדי רפואה ראשונית (רפואת משפחה, רפואת ילדים ורפואת נשים, וכן לקיחת דמים לבדיקות מעבדה), שכל תושב יוכל לפנות אליהן ללא קשר לקופה שהוא מבוטח בה.
23 יחידות לטיפולי בית- שירות לטיפול רפואי בבית הניתן על ידי קופות החולים.
השירות כולל בעיקר טיפולים חלופיים לאשפוז בבית החולים כגון מתן תרופות בעירוי תוך -ורידי, שירותי מרפאה לחולים שאינם מסוגלים להגיע אליהן בכוחות עצמם, וטיפולי שיקום לאחר ניתוחים או לאחר אירועים חריפים כמו למשל אירוע מוחי.
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 התרופות לשימוש הקהילה; מיגון הצוותים הרפואיים; וכן חדרי המצב (חמ"לים) והתקשורת במערכת הבריאות.
כמו כן נבדקו סוגיות בהיע רכות בתי החולים ומד"א לעתות חירום.
הביקורת נערכה באגף לשעת חירום שבמשרד הבריאות (להלן - האגף לשע"ח), ברשות העליונה לאשפוז ובריאות לשעת חירום 25 (להלן- הרשות העליונה לאשפוז), בשירותי בריאות כללית (להלן - הכללית), במכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי), בקופת חולי ם מאוחדת (להלן - מאוחדת), בלאומית שירותי בריאות (להלן - לאומית), בלשכות הבריאות המחוזיות של משרד הבריאות בתל אביב ובחיפה, בפיקוד העורף של צה"ל (להלן - פקע"ר) ובמד"א.
בדיקות השלמה נעשו במשרד להגנת העורף ובמפקדת קצין רפואה ראשי בצה"ל.
במסגרת ביקורת זו לא נבדק תפקודם של המשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל.
החובה החוקית, הסמכות והאחריות למתן שירותי בריאות בעתות חירום .
כל משרד ממשלתי ממונה על הכנת המשק החיוני הנמצא בתחום אחריותו לעתות חירום.
ייעוד הרשות העליונה לאשפוז הוא הכנת מערך בתי החולים והרפואה בקהילה לטיפול בנפגעים מנשק קונוונציונלי ולא-קונוונציונלי באירועים רבי -נפגעים, הן בשגרה והן בעתות חירום, תוך המשך מתן טיפול רפואי שגרתי לאוכלוסייה 26 .
הרשות העליונה לאשפוז היא רשות ייעודית וגוף המהווה חלק ממערך "משק לשעת חירום" (מל"ח), הפועל תוך תיאום ושיתוף פעולה עם גופי ם אחרים.
בראש הרשות העליונה לאשפוז עומדים מנכ"ל משרד הבריאות, קצין הרפואה הראשי של צה"ל ומנכ"ל הכללית או נציגו.
בתקופת רגיעה מזכיר הרשות העליונה לאשפוז הוא מנהל האגף לשע"ח במשרד הבריאות, ובעתות חירום - המשנה למנכ"ל משרד הבריאות.
האגף לשע"ח מופעל באמצעות תקציב מיוחד בסך כ -11-10 מיליון ש"ח לשנה27 .
תקציב זה נועד לקידום המוכנות של מערכת הבריאות לעתות חירום, בהתאם למדיניות שקובעת הרשות העליונה לאשפוז.
הרשות העליונה לאשפוז מסתייעת גם בתקציבים ובאמצעים שמקצים גופים שונים (בתי חולים, מד"א ועוד), בפעילות מתנדבים בוועדות השונות שהיא מפעילה 28 ובכספים שמעמידים משרדי ממשלה אחרים (משרד הביטחון, משרד האוצר ועוד).
לדברי משרד הבריאות, הרשות העליונה לאשפוז מבצעת את משימותיה ללא תקציב ייעודי משלה.
24 גורם ההפתעה של ירי רקטות וטילים על האוכלוסייה האזרחית וההלם שבעקבותיו גורם תגובה נפשית אצל חלק מהאוכלוסייה, המתבטאת בהתפתחות חרדה או חרדה חריפה; המאפיין הבולט של חרדה בשלב החריף הוא היעדר תפקוד.
25 הרשות העליונה לאשפוז ובריאות לשעת חירום - רשות ייעודית (ראו הערה 32 ) של משרד הבריאות להכנת מערכת הבריאות לעתות חירום.
על פי אתר האינטרנט של משרד הבריאות 27 לפי הצעת התקציב של משרד הבריאות מוקצים לאגף 10.
8 מיליון ש"ח לשנת 2013, ו -9.
9 מיליון ש"ח לשנת 2014.
28 הרשות העליונה לאשפוז מפעילה בין השאר את הוועדות הבאות: ועדת כוח אדם, ו עדת הצטיידות, ועדת רכב, ועדת אחזקה וועדת דם.
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובתו מנובמבר 2013 עדכן משרד הבריאות כי התקציב לאגף לשע"ח הוא13 מיליון ש"ח לשנה, שעליהם נוסף גם תקציב ממשרד הביטחון.
בנוסף לכך מתקצבת את האגף גם ועדת ההיגוי הבין-משרדית לצורך היערכות לרעידות אדמה.
האחריות להכנת העורף לעתות חירום .
מאז קום המדינה היה העורף בישראל נתון לאיומים מצד כוחות אויב, והדבר חייב מאז ומתמיד את ממשלות ישראל ו את צה"ל להיערך להגנת האוכלוסייה האזרחית.
ייעודו של שירות ההתגוננות האזרחית (להלן - הג"א) הוסדר בחוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א- 1951 .
לפי החוק, תפקידיו העיקריים של הג"א היו להכין תכניות להתגוננות אזרחית ולהוציאן לפועל; לאמן את חברי הג"א; להדריך את ארגוני העז ר29 ,; לתאם את פעולות משרדי הממשלה הרשויות המקומיות ומפעלים פרטיים בענייני התגוננות אזרחים; להדריך את האוכלוסייה ולציידה באמצעי מיגון, ולסייע לאוכלוסייה שנפגעה.
בנובמבר 1991 החליטה ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי להקים בצה"ל את פיקוד העורף (פקע"ר), כדי שינהל את ההתגוננות האזרחית כמשמעותה בחוק הג"א.
ועדת מל"ח עליונה היא גוף שנועד להבטיח את הפעלת "המשק החיוני" 30 ואת אספקת המוצרים והשירותים החיוניים לאוכלוסייה ולצה"ל באירועי חירום31.
מערך מל"ח כולל את המשק החיוני; את ועדת מל"ח העליונה, שתפקידיה בין היתר לתאם בין הרשויות האזרחיות לצה"ל, להנחותן בהכנות לעתות חירום, ובשעת חירום להבטיח את הפעלת מערך מל"ח; את ועדות מל"ח הפיקודיות, המחוזיות והמקומיות; וכן רשויות ייעודיות32 .
במשרדי הממשלה בדצמבר 2007 /החליטה ועדת שרים לענייני ביטחון לאומי (בהחלטתה מס' ב43 ) להקים את רח"ל (רשות חירום לאומית), אשר תשמש "גוף מטה מתאם ליד שר הביטחון ותסייע בידו לממש את אחריות-העל לטיפול בעורף בכל מצבי החירום".
באוגוסט 2009 החליטה הממשלה (בהחלטתה מס' 706 ,")) "לשלב את מטה מל"ח ארצי .
לתוך רשות החירום הלאומית (רח"ל וכי "מנהל רשות החירום הלאומית ישמש גם כממלא מקום הקבוע של יושב ראש ועדת מל"ח עליונה".
משרד מבקר המדינה כבר העיר בדוח המיוחד בשנת 2007 , כי על הממשלה ליזום חקיקה מקיפה, אחידה ומתואמת, שתרכז את כל העניינים הנוגעים לטיפול בעורף בעתות חירום.
על חקיקה זו להבהיר את מדרג הסמכויות ואת תחומי האחריות של כל אחד ממשרדי הממשלה ומהגופים המטפלים בעורף בחירום, וכן להגדיר את קשרי הגומלין ביניהם.
בפברואר 2011 הפיץ משרד הביטחון "תזכיר חוק היערכות העורף לשעת חירום, התשע"א- 2011 ".
בדברי ההסבר לחוק נכתב, בין היתר, כי "הדין הקיים מפזר את הטיפול בעורף בידי .
29 ארגוני עזר לפי חוק הג"א הם: מד"א, קופות החולים, הרשות הארצית לכבאות והצלה, וכן כל גוף אשר שר הביטחון הכריז עליו ברשומות, בהסכמת השר שנקבע כאחראי לאותו גוף, שעיקר עיסוקו הצלת חיי אדם ושעזרתו נדרשת מידית לשם הצלת חיי אדם בעת התקפה.
30 'לפי החלטת הממשלה מס 1716 , "משק חיוני" הוא מפעל חיוני כמשמעותו בחוק שירות עבודה בשעת-חירום, התשכ"ז - 1967 ,, וכך גם גורמי ייצור, משאבים, שירותים, מוצרים, חומרים אספקה ופעולות החיוניים לקיום האוכלוסייה, למאמץ המלחמתי ולכלכלת המדינה.
31 'לפי החלטת ממשלה מס 1716 מיולי 1986 ', ולפי החלטת ממשלה מס 1080 מפברואר 2000.
32 רשות ייעודית - גוף שמשרד ממשלתי הועיד, באישור ועדת מל"ח העליונה, לביצוע פעולות המתחייבות מהחלטות הממשלה שלעיל.
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ערב רב של גופים ובמצב דברים זה נוצר מצב של חוסר וודאות.
על כן החוק המוצע בא לקבוע מסגרת כללית, לפיה הממשלה על יסוד הצעת השר הממונה על הטיפול בעורף, תקבע תכנית לאומית, אשר תהווה קו מדיניות לפעולה".
כלומר, החוק המוצע נועד להסדיר מדיניות פעולה כוללת, ואולם למועד סיום הביקורת באוקטובר 2013 .
, טרם הסתיים הטיפול בתזכיר משרד מבקר המדינה חוזר ומעיר כי למעלה משבע שנים לאחר תום מלחמת לבנון השנייה, ויותר מ-22 שנה מאז הקמת פיקוד העורף בצה"ל- אין עדיין חוק מקיף המרכז את כל הטיפול בעורף בעתות חירום, ומבהיר את מדרג הסמכויות ואת תחומי האחריות של כל אחד מהגופים הפועלים בתחום33 .
המשרד להגנת העורף הבהיר בתשובתו מנובמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי תזכיר הצעת חוק היערכות העורף לשעת חירום קשור קשר עבות לנושא הסדרת סמכויותיו של התחדש לאחר ]ש[ .
המשרד להגנת העורף, ואילו "ההסדרה האמורה מצויה בתהליך עבודה כינון הממשלה ה-33 וטרם הסתיים".
עוד הוסיף המשרד להגנת העורף כי השר הממונה הנחה לקדם את חקיקת חוק העורף ולהביאו לאישור בחודשים הקרובים.
סמכות הרשות העליונה לאשפוז .
כבר בדוח המיוחד נמצא כי לרשות העליונה לאשפוז אין סמכות להנחות את מוסדות הבריאות, דבר שעלול להקשות את תפקודה.
כך למשל צוין בדוח כי קופות החולים נערכות לעתות חירום על פי הנחיות הרשות העליונה לאשפוז מתוך הרגשת מחויבות (ולא מכוח החוק).
אשר על כן הוצע להסדיר את היערכותן לעתות חירום בחוק.
נמצא כי כבר בשנת 1995 החל משרד הבריאות לקדם טיוטת הצעת חוק בנושא מערך הבריאות בשעת חירום.
על פי ההצעה, ברגיעה יהיו כל מוסדות מערכת הבריאות, לרבות קופות החולים, כפופים להוראות הרשות העליונה לאשפוז בכל הנוגע להכנה לעתות חירום.
רק בשנת 2005 גובש תזכיר הצעת חוק "מערך הבריאות בחירום, התשס"ה- 2005 ", שעל פי נוסחו הראשוני מטרתו להקנות סמכות לרשות העליונה לאשפוז להכין את מוסדות הבריאות ברגיעה ולהפעילם במצב חירום 34 .
באוגוסט 2013 עדכן משרד הבריאות את משרד מבקר המדינה כי הצעת החוק נגנזה עקב הכנת תזכיר להצעת "חוק היערכות העורף לשעת חירום" - היערכות שהייתה אמורה להוביל רח"ל, וכיום המשרד להגנת העורף.
החוק המוצע אמור להכפיף את סמכויות כלל הרשויות הייעודיות, לרבות הרשות העליונה לאשפוז, כרשויות ייעודיות של ועדת מל"ח, אל ועדת מל"ח העליונה.
במקביל הכין משרד הבריאות טיוטה ל"תקנות שעת חירום (הפעלת שירותי רפואה בשעת חירום) התשס"ט- 2010.
" בתשובתו מנובמבר 2013 מסר משרד הבריאות למשרד מבקר המדינה כי תקנות מגירה לשעת חירום נמצאות בעבודה מול משרד המשפטים.
33 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 63ב ( 2013 ), "היבטים בהיערכות העורף לחירום", עמ' 181.
34 לפי תזכיר החוק סמכויות הרשות העליונה יהיו בין היתר קביעת נהלים, הכנת תשתיות של ציוד ושל כוח אדם, ביצוע הדרכות ותרגולות, קליטת נפגעים וטיפול רפואי, אשפוז נפגעים וחולים ופינוים, הפעלת מערכות דיווח לרשות וקליטת כוחות מסייעים.
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עד למועד סיום הביקורת באוקטובר 2013 , טרם גובש סופית- זה כ-18 שנה- חוק המסדיר את סמכויות הרשות העליונה לאשפוז35.
יש לראות בחומרה את העובדה שהסדרת חוק למצב חירום לא באה על סיומה בתוך 18 שנים.
על הגורמים הנוגעים בדבר לפעול לאלתר להסדרת סמכויות הרשות העליונה לאשפוז לאלתר, בין אם בדרך של חקיקה או בדרך אחרת.
החובה בחוק ביטוח בריאות ממלכתי למתן שירותי רפואה בקהילה בעתות חירום .
סעיף 3 בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד - 1994 (להלן- החוק), קובע בין היתר כי "קופת חולים אחראית כלפי מי שרשום בה למתן מלוא שירותי הבריאות שלהם הוא זכאי לפי חוק זה ".
סעיף 3 " :(ד) קובע שירותי הבריאות הכלולים בסל שירותי הבריאות יינתנו בישראל, לפי שיקול דעת רפואי, באיכות סבירה, בתוך זמן סביר ובמרחק סביר ממקום מגורי המבוטח, והכל במסגרת מקורות המימון העומדים לרשות קופות החולים "36.
החוק אינו מתייחס במפורש למתן שירות רפואי בקהילה בעתות חירום, ולכן קיים קושי לקבוע על מי חלה האחריות למתן שירות רפואי בחירום, ובאיזה היקף.
אף אם ניתן לומר כי קופות החולים צריכות להמשיך לספק שירותים רפואיים גם בעתות חירום, הרי נראה כי שירות זה צריך להינתן בהיקף מצומצם יותר מבשִגרה בהתאם למגבלות המיוחדות של מצב החירום, היינו "באיכות סבירה, בזמן סביר ובמרחק סביר" כאמור לעיל.
בחוק גם אין התייחסות מפורשת לשאלה אם על קופות החולים להקצות משאבים לפעילויות ה הכנה לחירום כגון הדרכות, תרגול, מיגון והצטיידות, וקיימת אי-בהירות בנושא זה.
כבר בדוח המיוחד בשנת 2007 קבע משרד מבקר המדינה כי יש להסדיר בחוק את היערכותן של קופות החולים לעתות חירום ואת היקף השירותים והטיפולים הרפואיים שיינתנו לאוכלוסייה בזמנים אלה.
ואולם ע ד למועד סיום הביקורת הנוכחית - שש שנים אחר כך - לא הוסדרה ההיערכות בחוק.
משרד הבריאות השיב בנובמבר 2013 למשרד מבקר המדינה כי סמכויות הרשות העליונה לאשפוז להנחות את קופות החולים בעתות חירום מופיעות בתקנות המגירה לשעת חירום שנמצאות עדיין בעבודה.
35 ראו גם מבקר המדינה, דוח שנתי 63ב ( 2013 '), "היבטים בהיערכות העורף לחירום", עמ181 .
36 סל שירותי הבריאות מוגדר בסעיף 7 בחוק ומקורות המימון לשירותים הכלולים בו מפורטים בסעיף 13.
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משימות שהוטלו על הקופות בעתות חירום והסתייגויותיהן מהן .
במלחמת לבנון השנייה, שנפתחה ביולי 2006 ונמשכה34 יום, פעלו משרד הבריאות, בתי החולים, קופות החולים, פקע"ר ומד"א למתן שירותים רפואיים חיוניים לאוכלוסייה.
במלחמה נפגעו אלפי חיילים ואזרחים 37.
האוכלוסייה שנותרה בצ פון, כ -1.
3 מיליון איש וביניהם קשישים, חולים כרוניים ומוגבלים, נזקקה בין היתר לשירותים רפואיים שוטפים הניתנים בקהילה כמו רפואה ראשונית, רפואת מומחים, אספקת תרופות, שירותי מעבדה ודימות ושירותיהן של התחנות לבריאות המשפחה ("טיפות חלב").
בבדיקת משרד מבקר המדינה בשנת 2006 נמצאו ליקויים חמורים בהיערכות של נותני שירותי הבריאות בקהילה ובתפקודם במלחמה.
בעיקר הועלו ליקויים בתחום המוכנות להפעלת מרפאות בקהילה: אי -פתיחת מרפאות, שעות פתיחה מוגבלות, אי -מתן תרופות, טיפול לקוי באוכלוסיות שלהן צרכים מיוחדים ובעיות במתן שירותי רפואה לאוכלוסייה ששהתה תקופה ארוכה במקלטים.
בשל היעדר ההיערכות של משרד הבריאות, של פקע"ר ושל קופות החולים נוצר בלבול ונפגע מתן השירותים הרפואיים לאוכלוסייה בתקופת המלחמה.
כחלק מלקחי המלחמה הוקם באוקטובר 2009 בפקע"ר "ענף היערכות הרפואה בקהילה", שנועד לסייע למשרד הבריאות ולקופות החולים בביצוע משימותיהם.
קופות החולים הוכרזו כאמור ביוני 1965 על פי צו כ"ארגון עזר" כמשמעותו בחוק הג"א, ופקע"ר פועל "להדריך ולכוון את ארגוני העזר למילוי תפקידם בתחום ההתגוננות האזרחית ולהפעיל אותם ואת הציוד שברשותם בתקופת קרבות או בשעת תמרוני הג"א" 38.
ממועד הקמתו קיים ענף היערכות הרפואה בקהילה בכל שנה כ-17 בקרות לבדיקת המוכנּות בלשכות הבריאות המחוזיות של המשרד, במחוזות קופות החולים ובמרכזים רפואיים גריאטריים.
הענף קיים גם הדרכות בנושאי היערכות הקהילה לעתות חירום והכשיר ממוני הג"א למוסדות הרפואה בקהילה.
עוד ביצע הענף תרגילים משולבים עם תרגילי בתי החולים, כגון תרגול פריסת מב"ט (מרכז בדיקה וטיפול בנפגעים הפועל בעורף בעת חשד למתקפה כימית), תרגול לאירוע ביולוגי חריג, תרגיל פינוי מוסד רפואי ותרגול לרעידת אדמה.
: העברת משימות לקופות החולים במהלך מלחמת לבנון השנייה השתתף פקע"ר באופן פעיל במתן שירותי בריאות לאוכלוסייה.
כך למשל ערכו חייליו סבבים יזומים במקלטים והושיטו עזרה רפואית לשוהים בהם.
לאחר המלחמה, וכחלק מלקחיה, החליטו משרד הבריאות, הרשות העליונה לאשפוז ופקע"ר להעביר את האחריות למשימות רפואיות בעתות חירום לקופות החולים.
בנוסף הוטלו על הקופות גם משימות חדשות שהתהוו במשך השנים בתחום הבריאות, עקב איומים שהתווספו והצורך בהגברת המוכנות אליהם, כגון מתקפה בנשק ביולוגי ורעש אדמה.
כבר באפריל 2007 כתבה מכבי למשרד מבקר המדינה ש"ראוי .
כי הנושא לא יישאר בגדר לקונה חוקית, אלא מצב זה דורש הסדר מפורט מכוחו יהא ברור לכל קופה מה אחריותה וכיצד עליה למלא חובתה".
ביולי 2008 הוסיפה מכבי כי לדעתה יש להסדיר את מקור הסמכות להפעלת קופות החולים בחירום על ידי הרשות העליונה לאשפוז, ולהגדיר מהן חובות הקופות בשעת חירום.
באוקטובר 2010 התקיים דיון במשרד הבריאות בהשתתפות נציגי קופות החולים ופקע "ר בנושא משימות קופות החולים במצבי החירום השונים.
בדיון הוצגו המשימות הנדרשות .
37 מניין הנפגעים המדויק היה160 ,הרוגים 2,732 פצועים ו- 4,547 .
נפגעי חרדה 38 חוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א - 1951 , סעיף2.
)(ו 734 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 מקופות החולים לצורך שמירת המוכנות לכלל תרחישי החירום.
כמו כן הוצגו משימות הנדרשות מהקופות במצבים של מתקפה בנשק ביולוגי, רעידת אדמה, מלחמה או מתקפת חל"כ (חומר לחימה כימי).
כך למשל בעת מתקפה בנשק ביולוגי משימות הקופות הן: סיוע במרכזים לטיפול בנחשפים לחומר הביולוגי בשיתוף לשכות הבריאות המחוזיות, חלוקת תרופות, מתן חיסונים וניטור תחלואת צוות - ואילו לאחר רעידת אדמה על הקופות לתת מענה לאוכלוסייה שתפונה לאתרים מיוחדים.
בדיון הודיעה הכללית שהדרישות ממנה אינן בנות -ביצוע, שאין היא מסוגלת לעמוד בכל תרחישי החירום שהוצגו - היות שכל תרחיש חדש דורש השקעה רבה, וכי כדי שתוכל לעמוד בדרישות יהיה צורך בהרחבה של סל שירותי הבריאות39 .
גם מאוחדת טענה כי אין ביכולתה לבצע את כל המשימות המיועדות לה בחירום ובכל מקרה אין להטיל במצב חירום יותר ממשימה אחת.
לפי עמדת הכללית, לקופות יש מחויבות לספק את שירותי הבריאות הכלולים בסל תוך שמירה על המקורות שהוקצו לכך וניצול מיטבי שלהם, ואילו כל תוספת של פעילות אחרת המוטלת עליהן - כמו היערכות לעתות חירום40 - .
תבוא על חשבון השירותים בסל באוגוסט 2011 אף כתבה הכללית למשרד הבריאות כי בהיעדר מקורות מימון ייעודיים, אין בכוחה ליישם את תכניות המשרד להתנהלות מערכת הבריאות בחירום, ולא תוכל להקצות כספים למשימות כגון כתיבה של נוהלי עבודה לשעת חירום ועדכונם; הדרכת צוותים בנושאי חירום; ריתוק כוח אדם בשעת חירום; ריתוק ספקי שירות; מתן מידע חיוני למבוטחים בעת הפעלת מרפאות אחודות; ניפוק תרופות למחלות כרוניות; טיפול במרותקים לביתם; היערכות למתן שירותים רפואיים לאוכלוסייה מפונה; השתתפות פעילה בתרגילים; וכן ביצוע בקרות לבדיקת מוכנות הקופה לתרחישי חירום.
עוד נכתב בפנייה כי הכללית "תחזיק את משרד הבריאות אחראי לכל נזק והוצאה כספית שייגרמו לה, לרבות כתוצאה מתביעות בגין אי - , בהעדר מקורות מ]משימות הקופות בחירום[ עמידה בתכנית המוצעתימון".
הכללית הציגה תחשיב של עלויות ההיערכות למצבי החירום השונים: לצורך הקניית המיומנויות הנדרשות לצוותים במצבי חירום יש להדריך ולתרגל 1,300 מרפאות, כ- 7,300 רופאים, כ- 3,250 אחיות וכ- 2,200 עובדי מינהל.
עלויות ההדרכה, ההרכבה וההפעלה של צוותים לשעת חירום, וכן צוותי בקרה לבדיקה שוטפת של המוכנות לשעת חירום, הוערכו (במחירי 2010) בכ-92 מיליון ש"ח לשנה.
לצורך ציוד המרפאות האחודות בגנראטורים (ראו להלן), ורכישת רכבים ממוגנים ותחזוקתם יש להוסיף עוד כ-55 .
מליון ש"ח ביוני 2012 כתבה הכללית למנכ"ל משרד הבריאות ש"ראוי כי נושא אחריות הקופות בחירום ילובן במלואו".
זאת לאחר שבאפריל 2012 כתבה הקּופה כי היא מבקשת לדעת מהו מקור סמכות המשרד להטיל על קופות החולים משימות היערכות לשעת חירום - ללא תקצוב לכיסוי העלויות הכבדות הכרוכות בכך.
39 חוק ביטוח בריאות ממלכתי קובע כי קופות החולים יספקו שירותים בהתאם ל"סל שירותי בריאות".
האחריות למימוש סל השירותים מתחלקת בין משרד הבריאות לקופות החולים.
מקורות המימון של הסל הם: דמי ביטוח הבריאות שגובה המוסד לביטוח ל אומי, ההקצאה השנתית מתקציב משרד הבריאות ועוד.
בחוק נקבע כי שר הבריאות, בהסכמת שר האוצר ובאישור הממשלה, רשאי בצו להרחיב את סל השירותים.
כן נקבע בחוק כי לסל הבריאות לא יתווסף שירות שאינו בתשלום או שירות בתשלום הנמוך מעלותו, אלא אם נמצא לכך מקור מימון נוסף על המקורות המפורטים בחוק, או התפנה מקור על ידי ביטול או צמצום שירות שהיה כלול בסל.
40 ההיערכות בקופות לשעת חירום כוללת למשל הדרכה של כ- 6,000 רופאים ראשוניים, כ- 7,000 אחיות וכ - 3,000 .
עובדים אחרים, וכן תרגול תקופתי בקופות של מצבי החירום השונים ההיערכות כוללת גם הכשרת חדרי מצב לעתות חירום, פריסת מערכות תקשורת מתאימות לעתות חירום ועוד.
:שם הדוח היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עוד כתבה הכללית בדצמבר 2012 למשרד הבריאות כי היא חוששת מהישענות מערכת הבריאות לשעת חירום על המרפאות בקהילה, וכי ייתכן שהפתרונות למתן השירותים הרפואיים בקהילה לתושבים כפי שהם מוצעים - אינם ישימים.
לכן ביקשה הקּופה מהמשרד לבחון את כל המשימות שהוטלו על קופות החולים ולהיערך לסיוע למשימות הקיימות, עוד לפני ההיערכות למשימות נוספות חדשות (כגון מתן מענה רפואי בעת מתקפה ביולוגית או לאחר רעש אדמה).
מכבי מסרה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2013 כי היא מגישה "בימים אלו" למשרד הבריאות דרישה תקציבית לאמצעים הנדרשים למוכנות לחירום.
בהתאם למשימות שהוגדרו לקופה על ידי משרד הבריאות, נדרש לדבריה מערך של כ-140 מרפאות ברחבי הארץ, כחמש הנהלות מחוזות ו-60 מרחבים, מאות מרפאות עצמאיות וכ- 1,800 רופאים ראשוניים עצמאיים.
העלויות עבור הדרכה, בקרות פנימיות, השתתפות בתרגילים ותקני כוח אדם להכנת הקופה בשגרה - מוערכות על ידה בכ -3.
סכום זה אינו כולל את העלויות של מיגון מרפאות, ניוד צוותים, החזקת מלאי תרופות, רכישת אמצעי מיגון אישי לצוותי הרפואה ועוד.
מנכ"ל משרד הבריאות, פרופ' רוני גמזו, השיב לכללית בינואר 2013 כי לקופות החולים אחריות להיערכות למתן טיפול בחולים בקהילה ולהמשך מתן שירותי בריאות במצבי חירום שונים.
לדבריו, בשנת 2010 אושרו משימות הקופות לחירום, והרשות העליונה לאשפוז - באמצעות האגף לשע"ח ופקע "ר - עושים כל שביכולתם לסייע בתכנון, בכתיבת הנחיות ובתרגול מערכת הבריאו ת (הכוללת את לשכות הבריאות המחוזיות, בתי החולים, קופות החולים, מוסדות גריאטריים ועוד).
עוד הוסיף המנכ"ל וכתב כי "ההיערכות למצבי חירום הינה חלק מהשוטף, ואחריות כל גוף לספוג את ההיערכות.
יחד עם זאת נמשיך במאמצנו לנסות להשיג תקציב לעיבוי ההיערכות, בפניות חוזרות לאוצר".
כאמור האחריות למשימות רפואיות רבות בעתות חירום שהיו בעבר באחריות פיקוד העורף ומחוזותיו, הוטלה על קופות החולים.
לטענות הקופות באשר לצורך להסדיר את מטלותיהן בשעת חירום ואת הכנתן לכך ברגיעה, השיב כאמור משרד הבריאות כי ההיערכות לחירום היא חלק מהשגרה וכי "אחריות כל גוף לספוג את ההיערכות".
המשרד לא הציג פתרון שיניח את דעתן של הקופות.
הכללית, שהיא הקופה הגדולה ביותר, המבטחת 55% מהאוכלוסייה טוענת כי מאחר שהמדינה אינה מקצה מקורות מימון ומשאבים לתכנון ולהיערכות למצבי חירום, היא אינה יכולה להיערך כנדרש.
התקציב שהשקיעה בהיערכות, שנלקח מתקציבה השוטף, אינו מאפשר מוכנות מיטבית, וקיימים תרחישים שהיא אינה יכולה להיערך אליהם.
משרד הבריאות אף לא בדק אם הקופות מסוגלות לעמוד בנדרש מהן בעתות חירום.
במצב זה הקופות טוענות שלא יוכלו לספק את כל השירותים הנדרשים מהן בעתות חירום ולא יהיו ערוכות לקראתן כיאות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח חומרת הממצאים והמחסור הניכר במשאבים, על משרדי הביטחון, האוצר והבריאות להתערב בסוגיית מוכנות קופות החולים, וכשלב ביניים מן הראוי שהרשות העליונה לאשפוז ומשרד הבריאות, בשיתוף קופות החולים, ינסו לגבש פתרון לנושא, ובכלל זה יגבשו כלי ניהולי שיאפשר לקבוע סדרי עדיפויות למשימות הלאומיות המוטלות בעתות חירום על קופות החולים.
שם הדוח: היערכות שירותי הבריאות לחירום מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 2.
היקף אספקת השירותים לאוכלוסייה בעתות חירום : בדוח המיוחד העיר מבקר המדינה כי יש מקום לכך שמשרד הבריאות ייזום חקיקה ונהלים שיגדירו את השירותים שעל קופות החולים לספק בהתאם לתרחישי החירום השונים, כדי להבטיח רמת שירות ראויה לאוכלוסייה.
כך למשל, במקרה של ירי רצוף של רקטות או טילים, כאשר האוכלוסייה נדרשת לשהות במרחבים מוגנים ובמקלטים, יש להגדיר מהם השירותים הרפואיים שחייבים להינתן - כגון מרפאות ראשוניות, מרפאות מומחים, מעבדות רפואיות או שירותי דימות.
כמו כן העיר המבקר כי ראוי לפרט מהם השירותים והטיפולים שיש לספק בכל מצב, כמו למשל בדיקות דחופות, טיפול לחולים אונקולוגיים ושירותי הפריה חוץ -גופית .
במקביל, העיר המבקריש להגדיר מהם טיפולים לא דחופים, שניתן בחירום להשהות את נתינתם, וכן יש להגדיר את זמן ההשהיה המרבי שלאחריו יש לחדש את מתן הטיפול, כמו למשל טיפולי פיזיותרפיה, ניתוחים שעיכוב ממושך שלהם עלול לגרום החמרה במצב החולה או בדיקות דם ושירותי דימות מסוימים.
עד למועד סיום הביקורת באוקטובר 2013 , לא נקבע בחוק או בנהלים היקף השירותים שעל קופות החולים או כל גורם אחר לספק בהתאם לתרחישי לחימה שונים, במטרה להבטיח רמת שירות ראויה לאוכלוסייה.
משרד הבריאות הודיע למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2013 כי ב- 2014 מתוכנן להתחיל לבחון את רמות השירות הנדרשות ולקבוע את סדרי העדיפויות למתן שירות בעתות חירום .
משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי שמשרד הבריאות יסדיר בחוק ובנהלים את הפעולות להכנתן של קופות החולים לעתות חירום, ואת היקף השירותים והטיפולים הרפואיים שיינתנו לאוכלוסייה.
במסגרת זו יש לקבוע מראש סדר עדיפויות למתן שירותים רפואיים במצב חירום בהתאם למשך הזמן העובר, תוך הגדרת סוג השירות הרפואי שיש לתת בכל שלב של הלחימה, בהתאם לצורכי האוכלוסייה בכל אזור.
מתן מענה רפואי לאוכלוסייה מפונה ולאוכלוסייה אורחת : נוהל האב של האגף לשע"ח במשרד הבריא ות מאוקטובר 2010 , "מערך הרפואה בקהילה לשע"ח - היערכות המרפאה לאירועי חירום", וכן נוהלי קופות החולים, קובעים כי יש צורך להיערך לקליטת אוכלוסייה מפונה ואוכלוסייה אורחת שעזבה את מקום מגוריה הקבוע, מכיוון שבעתות חירום עלול להיווצר עומס על שירותי הבריאות באזורי ם אשר יקלטו את שתי האוכלוסיות האלה.