HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אישור העירייה נעשה על סמך קבלת תקציב 1,200,000 , בעלות של 2016 ש"ח מהמשרד לפריפריה, במסגרת נוהל תמיכה בפריפריה 722,500 בסך החברתית של המשרד.
עיריית ירושלים אישרה את השתתפותה באירוע חנוכה של תחנת הרדיו , על סמך קבלת 29.
16 -האזורית במסגרת הוועדה לפעולות משותפות שלה ב 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2445 עיריית ירושלים | עיריית ירושלים | , ש"ח מהמשרד לפריפריה, במסגרת נוהל תמיכה במיעוטים 143,140 תקציב בסך חרדים ועולים.
ואולם, כמתואר לעיל, אירוע חנוכה של תחנת הרדיו האזורית בהיכל ארנה יוחס לבסוף למסגרת אירועי מאירים את ירושלים, וכשליש 29.
16 -ב ש"ח) הועבר לאירוע חנוכה 423,000 -מתקציב אירועי מאירים את ירושלים (כ של תחנת הרדיו האזורית.
כמתואר להלן, בסופו של דבר לא העביר המשרד לפריפריה סכום כלשהו לעירייה עבור האירוע ונוהלי תמיכה אלו.
נמצא כי אירוע חנוכה של תחנת הרדיו האזורית מומן גם מתקציב שהיה אמור להגיע לעיריית ירושלים מנוהל תמיכה בפריפריה החברתית, והיה מיועד לאירועי מאירים את ירושלים - נוסף על כספי התמיכה שאושרו לעירייה במסגרת נוהל תמיכה במיעוטים, חרדים ועולים, שכאמור הועברו בידי העירייה למימון אירוע חנוכה של תחנת הרדיו האזורית.
התנהלות זו של העיריה לא עמדה בקביעה המפורשת בנוהל תמיכה במיעוטים, חרדים ועולים, הקובעת כי תנאי לתקצוב אירוע הוא שהאירוע שתקצוב מבוקש עבורו על פי נוהל זה לא הוגש גם לתמיכה מהמשרד לפריפריה במסגרת נוהל אחר (תמיכה בפריפריה החברתית).
בתשובת המשרד לפריפריה נמסר כי המשרד אינו מאשר כפל תמיכה לאותה המטרה, אך מאחר שדרישת התשלום לא הוגשה לבסוף למשרד לפריפריה מעיריית ירושלים, מדובר בסוגיה תיאורטית.
נוהל תמיכה במיעוטים, חרדים ועולים קבע כי מבקש התקצוב והגוף המתוקצב עשויים להיות רשות מקומית או תאגיד עירוני, וכי "הפעילות עבורה מבוקש וההכנסות וההוצאות בגינה התקצוב מתבצעת במישרין ע"י מבקש התקצוב ".
נרשמות במלואן בספריו ביקש מנהל חברה ב' מנציגת המשרד לפריפריה "אישור יועץ 28.
16 -ב משפטי שגורם מממן יכול להצטרף לכסף עירוני בקול קורא".
לא נמצא אישור יועץ משפטי כאמור.
2446 השלטון המקומיפרק חמישי: | מבקר המדינה השלטון המקומיפרק חמישי: | מבקר המדינה עיריית ירושלים התקשרה, כאמור, עם תחנת הרדיו האזורית לקיום אירוע חנוכה של תחנת הרדיו האזורית במסגרת נוהל פעולות משותפות של העירייה.
פעולה משותפת היא אירוע הנעשה בשיתוף פעולה של העירייה ושל גוף חיצוני.
משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית ירושלים על התקשרותה עם תחנת הרדיו האזורית לקיום אירוע חנוכה של תחנת הרדיו האזורית כפעולה משותפת, בלי שווידאה עמידה בנוהל תמיכה במיעוטים, חרדים ועולים, המחייב כי הפעילות הנתמכת תבוצע במישרין בידי מבקש התקצוב - העירייה במקרה דנן.
בבקשת התמיכה שהגישה העירייה למשרד לפריפריה דובר על תמיכה ב"אירועי סוכות עד חנוכה" - רצף אירועים למגזר החרדי בין סוכות לחנוכה, בתאריכים .
האירוע תואר על ידי העירייה כ"אירוע גדול", שצפויים 13.
איש 45,000 -להשתתף בו בתקופה כולה כ נמצא כי אירוע חנוכה של תחנת הרדיו האזורית, אשר אליו הועדה לבסוף התמיכה שאישר המשרד לפריפריה לפי נוהל תמיכה במיעוטים, חרדים ועולים, היה אירוע שונה במהותו ובאופיו מן אירועים שהוצגו למשרד לפריפריה בבקשת התמיכה.
העירייה, כאמור, מסרה בתשובתה כי לאחר הגשת הבקשה נוצרה הזדמנות לקיום אירוע בשיתוף פעולה עם תחנת הרדיו האזורית, לפיכך פנו גורמים בעירייה, בעל פה, לקבלת אישור מהמשרד לפריפריה.
משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית ירושלים על שינוי ייעוד התמיכה לאירוע, שלא עולה בקנה אחד עם הארועים אשר תוארו בבקשת התמיכה וללא קבלת אישור המשרד לפריפריה.
על העירייה להקפיד לאשר התקשרויות לביצוע ארועים בהתאם למפורט בבקשות התמיכה המוגשות על ידה או לחלופין לפעול לאישור שינויים למול המשרד המממן כנדרש והכל בהתאם לכללי המשרד.
כאמור, המשרד לפריפריה הוסיף בתשובתו, בהתייחס לטענת עיריית ירושלים, כי לא ברור מי קיים שיחות בעל פה ועם מי ובאיזה הקשר.
המשרד חידד ומבהיר 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2447 עיריית ירושלים | עיריית ירושלים | כי לא ידע על ייעוד הבקשה לאירוע של תחנת רדיו.
כתבה נציגת המשרד לפריפריה לנציג מינהל תרבות כי דרישות 9.
17 בתאריך תשלום בגין הפעולה המשותפת בנושא מאירים את ירושלים היה אפשר להגיש .
17 רק עד כתבה נציגת המשרד לפריפריה לנציגי משרד מבקר המדינה כי 2018 בספטמבר "רוב האירועים שאושרו לירושלים לא בוצעו.
כלומר יתכן ובוצעו אך לא הוגשה דרישת תשלום עבורם ולכן ההרשאה בוטלה".
]לפריפריה[ למשרד לבקשתם של נציגי משרד מבקר המדינה לקבל אישור על העברת הכספים מהמשרד לפריפריה לעיריית ירושלים עבור אירוע חנוכה של תחנת הרדיו , כי "בהסכם 2018 האזורית, השיב עוזר בכיר לגזבר עיריית ירושלים, באוקטובר מופיע תנאי שיש להגיש את הבקשה להחזר רק לאחר ]לפריפריה[ מול משרד .
במקרה הנדון הזמנת העבודה הופקה 31.
2017 ביצוע כל התשלומים עד שלא קיימת.
לצורך אישור התשלום ]תחנת הרדיו האזורית[ לחברה ישנה של היה צורך להגיש מחדש בקשה לוועדה לפעולות משותפות, וועדת כספים (בשמה החדש).
]תחנת הרדיו האזורית [ ולמועצה לאישור ההתקשרות עם (חופשת 2017 מאחר והעירייה שילמה את הכסף עבור האירוע רק בסוף מאי הפסח אף היא עיכבה את התשלום) משרד הפריפריה הנגב והגליל לא אישרו את התשלום לעירייה עבור האירוע מאחר והתשלום בוצע בפועל לאחר התאריך הנקוב בהסכם, כאמור".
17 נמצא שעיריית ירושלים לא הגישה במועד - עד האישורים שנדרשו לקבלת התמיכה מהמשרד לפריפריה עבור אירוע חנוכה של תחנת הרדיו האזורית במסגרת נוהל תמיכה במיעוטים, חרדים ועולים, ועבור אירועי מאירים את ירושלים במסגרת נוהל תמיכה בפריפריה החברתית, ולכן לא העביר המשרד לפריפריה שום סכום עבור כלל אירועי חנוכה, המתוארים בדוח זה, והעירייה מימנה גם את החלק שאמור היה לממן המשרד לפריפריה.
נמצא שבהיעדר תמיכה מהמשרד לפריפריה, העירייה נשאה ש"ח לקיום אירוע חנוכה של תחנת הרדיו 235,000 -בעלות של כ 2448 השלטון המקומיפרק חמישי: | מבקר המדינה השלטון המקומיפרק חמישי: | מבקר המדינה - האזורית, מעבר להשתתפותה הצפויה הראשונית שאושרה ש"ח בלבד.
143,000 עוד נמצא כי עיריית ירושלים אף לא קיבלה מהמשרד לפריפריה ש"ח במסגרת נוהל תמיכה 722,500 את השתתפותו המובטחת בסך בפריפריה החברתית, שיועד לאירועי מאירים את ירושלים.
מן האמור עולה כי בגלל התנהלותה של עיריית ירושלים לא העביר לה המשרד לפריפריה את כספי התמיכה שאושרו לה משני נוהלי ש"ח בסך הכול, והעירייה נשאה בעצמה גם בחלק 865,500 ,התמיכה שאמור היה לממן המשרד לפריפריה.
עיריית ירושלים מסרה בתשובתה כי היא מסכימה עם הערות הביקורת בדוח זה, ולנוכח מגמת התרבותם של הקולות הקוראים הרלוונטיים לה מדי שנה, על ידי מספר רב של משרדי ממשלה וגורמים ציבוריים, החליט אגף תקציבים בעירייה את כלל הפרויקטים הפוטנציאליים לעירייה ואת הבקרה 2019 למפות בשנת התקציבית עליהם.
העירייה מסרה כי ליווי הנושא על ידי אגף תקציבים יאפשר בקרה על דיווחים ועל קבלת הכספים המגיעים לעירייה במלואם.
העירייה הוסיפה כי החליטה להתקשר עם חברות העוסקות במאגרי מידע כדי למקסם הכנסות במסגרת קולות קוראים.
עוד הוסיפה העירייה כי היא מפעילה מנגנוני בקרה ופיקוח באופן שוטף, והפיקה לקחים והנהיגה שינויים בכל הנוגע להפקות אירועים ולטיפול בקולות קוראים.
באגף תרבות מונה בעל תפקיד שתפקידו לעקוב אחר מימוש הקולות הקוראים, ובין השאר עליו לוודא כי כל ההכנסות מהם מתקבלות בעירייה.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב החלטות אלו של עיריית ירושלים.
שומה על עיריית ירושלים להקפיד על עמידה בכללי תמיכה שהיא מקבלת ממשרדי ממשלה, ולהבטיח שכספי תמיכה שמאושרים למטרה מסוימת אכן יגיעו ליעדם.
על העירייה להבטיח הגשת האישורים על קיום האירועים במועד, על מנת לקבל את הכספים ולהימנע ממצב שכספי התמיכה שאושרו לה לא הועברו אליה ויהיה עליה לשאת בעלויות גבוהות מאלה שאישרה לאחר הסתמכות על כספי התמיכה.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2449 עיריית ירושלים | עיריית ירושלים | עיריית ירושלים מסרה בתשובתה כי במסגרת הגשת בקשות התמיכה למשרד לפריפריה היה עליה אכן לוודא כי היא עומדת בכל תבחיני התמיכה ואינה מבקשת כספים לאירוע אחד משני נוהלי תמיכה.
העירייה תרענן ותחדד הנהלים בנושא זה.
העירייה הפיקה לקחים מדוח הביקורת, נקטה צעדים לשינוי ותחדד גם את נוהלי בקשות התמיכה ממשרדים ממשלתיים.
סיכום דוח זה מעלה כשלים רבים בהליכי האישור והמימון של אירועי מאירים את ירושלים ואירוע חנוכה של תחנת הרדיו האזורית אשר התקיימו .
2016 בחנוכה אירוע חנוכה של תחנת הרדיו האזורית זכה למימון מתקציב אירועי מאירים את ירושלים בניגוד לכללי מינהל תקין.
משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית ירושלים כי עקב התנהלותה היא מימנה ביתר חגיגות של אירוע שמותג כיום הולדת לתחנת הרדיו האזורית, משני מסלולי מימון מקבילים.
אירוע שהיה אמור לעלות ש"ח, הוגשו 243,000 ש"ח ולקבל מהעירייה השתתפות בסך 650,000 בגינו חשבוניות בסך מיליון ש"ח ויותר, ובסופו של דבר תוקצב מן ש"ח לפחות.
גובה התשלומים, ואף כפל 660,000 הקופה העירונית בסך התשלומים - של עיריית ירושלים ושל חברת אריאל - עבור תחומי שירות זהים, מחייבים את העירייה לבחון את כלל התשלומים למימון האירוע.
התנהלותה של עיריית ירושלים באישורה את אירוע חנוכה של תחנת הרדיו האזורית עלולה הייתה לזכות את האירוע במימון כפול של המשרד לפריפריה: הן במסגרת נוהל תמיכה במיעוטים, חרדים ועולים, הן במסגרת נוהל תמיכה בפריפריה החברתית - כחלק מאירועי מאירים את ירושלים בשכונות.
התנהלותה של העירייה הביאה לכך שהמשרד לפריפריה לא העביר לה את כספי התמיכה שאישר לה משני נוהלי ש"ח בסך הכול, והעירייה נאלצה לשאת בעצמה 860,000 -התמיכה, כ גם בחלק שאמור היה לממן המשרד לפריפריה.
על עיריית ירושלים לייעל את מנגנוני הבקרה שלה באישור תשלומים על אירועים, ובמיוחד בקניית שירות מחברת אריאל, על מנת למנוע ליקויים דומים בעתיד.
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 471 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - חוות דעת על היבטים בפעילות משק החשמל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 472 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - חוות דעת על היבטים בפעילות משק החשמל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מבוא .
תכליתו של חוק משק החשמל היא "להסדיר את הפעילות במשק החשמל לטובת הציבור, וזאת תוך הבטחת אמינות, זמינות, איכות, יעילות, והכל תוך יצירת תנאים לתחרות ומיזעור עלויות"23 .
החוק הגדיר פעילות בתחום משק החשמל בתור "כל אחד מאלה: ייצור, ניהול המערכת, הולכה, חלוקה, הספקה או סחר בחשמל".
בחוק גם נקבע שאסדרת הפעילויות תעשה באמצעות רישיון שתספק רשות החשמל ויאשר שר האנרגיה.
בשנת 2002 החליטה הממשלה שמכסת החשמל שייצרו יח"פים תהיה 20% .
מכלל החשמל המיוצר במשקבמועד סיום הביקורת פעלה חח"י כסש"ח, וכמונופול בכל תחומי משק החשמל.
על פי דוחות חח"י מסוף 2014 , כושר הייצור שלה באותו מועד היה כ-13,617 מגה-ואט.
במשק החשמל החלו לפעול גם יח"פים24 .
, המחוברים למערכת הולכת החשמלהיקף כושר הייצור של יח"פים25, אשר מוכרים חשמל לחח"י היה כ-2,046 מגה-ואט26 , המחוברים למערכת הולכת החשמל.
בחוק משק החשמל עוגנו שינויים מבניים27, שהעיקריים בהם הם פיצול הפעילויות של חח"י והעברתן לחברות נפרדות, בהן חברה לניהול המערכת, חברות לייצור חשמל, חברה להולכתו וחברות לחלוקתו.
מזמן חקיקת חוק משק החשמל ב-1996 ועדמועד סיום הביקורת מינו הגורמים הממשלתיים חמישה צוותים שגיבשו במרוצת השנים מתווים לשינוי מבני במשק החשמל, אך הם לא הצליחו לגבש תכנית לשינוי מבני במשק החשמל ולשינוי ארגוני בחח"י, שאפשר להוציאה מהכוח אל הפועל.
הכנסות חח"י מתבססות על התעריפים שקובעת בעבורה מליאת הרשות לשירותים ציבוריים חשמל (להלן - מליאת הרשות), אשר על פי הוראות חוק משק החשמל מורכבת מחמישה חברים שמינתה הממשלה 28, לפי הצעת שר האנרגיה ושר האוצר.
להלן נתונים על מצבה הכספי של חח"י: .
23 סעיף1 בחוק משק החשמל.
24 דוח שנתי63א, עמ' 120-115 ,132-128 ; דוח שנתי64א, עמ' 843-829.
25 למעט בעלי מתקנים פוטו וולטאים עד 50 קילו-ואט ללא רישיון ייצור.
26 דוח שנתי63א, עמ' 120-115 ,132-128 ; דוח שנתי64א, עמ' 843-829.
27 דוח שנתי60ב, בפרק "שינוי מבני במשק החשמל", עמ' 1112 -1095 .
28 בהתאם לסעיף22 לחוק משק החשמל, חברי המליאה כוללים את יו"ר רשות החשמל, נציג משרד האנרגיה ונציג שר האוצר מקרב עובדי משרדיהם, נציג ציבור שמינה שר האוצר ונציג ציבור שמינה שר האנרגיה.
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 473 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - חוות דעת על היבטים בפעילות משק החשמל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לוח1 .
נתוניםמדוחותיה הכספיים של חח"י לשנים 2010-4201 (במיליוני ש"ח)29 .
2010 2011 2012 2013 2014 .
הכנסות 19,422 24,532 28,320 27,601 25,195 .
רווח (הפסד) נקי 1 (785) (1,790) (655) 1,303 .
נכסים 79,267 82,663 89,720 85,752 87,517 .
התחייבויות30 61,600 65,398 74,253 70,971 71,433 .
הון עצמי 17,667 17,265 15,467 14,781 16,084 .
שיעור התחייבויות ממאזן .
תשואה על ההון העצמי 0% 4.
02% מהנתונים עולה כי בשנים 2014-2010 עמדהיתרת התחייבויותיה של חח"י על כ-80% ממאזן החברה, שיעור העומד בעינו מאז תחילת שנות ה-2000 .
מגמת ההרעה במצבה הכספי של חח"י החלה עוד לפני 2010, ומשתקפת בירידת דירוג האשראי של איגרות החוב בהנפקתה31 .
בשנת2012 גדלו התחייבויותיה, בין היתרבעקבות עליית מחירי הדלק עקב משבר באספקת הגז 32 בתקופה זו.
בסוף דצמבר4201 הגיעו התחייבויותיה של חח"י לכ-71 מיליארד ש"ח, שהיו כ-10.
מהחוב הציבורי של מדינת ישראל לדעת חח"י, אחת הסיבות להרעה במצבה הכספי טמונה בפערים עקביים בין התעריפים שאישרה לה רשות החשמל לבין עלויותיה בפועל.
לעומת זאת, רשות החשמל מציינת סיבות אחרות להתדרדרות הכספית: עלייה חדה בהוצאותיה של חח"י, ובכלל זאת בהוצאות התפעול שלה משנת 2011 ;בעיקר בגין שכר חוסר התייעלות מתמשך, בין השאר בגין התחייבויותיה של חח"י לפנסיה33; משברהדלק; הוצאות חריגות חד-פעמיות; ומעיכובים בשינוי המבני במשק החשמל.
29 הנתונים לשנים 2010 ו-2011 לקוחים מן הדוחות הכספיים של חח"י לשנים הללו; הנתונים לשנת 2012 ולשנים 2014 -2013 לקוחים מן הדוחות הכספיים לשנים2013 ו-2014 ,בהתאמה לאחר יישום למפרע של תקן חשבונאי 19IAS - "הטבות לעובד" בדוחות שנת2012.
30 בעניין זה ראו "עמדת סגל חשבונאית 21-1 : קיומו של שוק עמוק באגרות חוב קונצרניות באיכות גבוהה בישראל", שהוציאה הרשות לניירות ערך בנובמבר 2014 .
בהתאם לביאור2(א7 ) לדוחות הכספיים המאוחדים של חח"י ליום 30.
14 , אומדן ההשפעה- לו הייתה חח"י מהוונת את המחויבות האקטוארית בהתאם לשיעור ניכיון המתבסס על תשואה של אג"ח קונצרניות באיכות גבוהה, בהנחה של יישום מעתה ואילך - היה מקטין את מחויבותה האקטוארית בסך של 4,191 .
מיליוני ש"ח 31 התחייבויות המדורגות בדירוג AAA הן, על פי שיפוטה של חברת הדירוג, האיכותיות ביותר וכרוכות בסיכון אשראי מינימלי.
דירוג האשראי יורד ככל שיש יותר מאפיינים ספקולטיביים וככל שסיכון האשראי עולה.
דירוג זה פחת מ- AAA בשנת2002 לAA-- לגבי אשראי מקומי ול- .
BB + לגבי אשראי בין-לאומי במאי 2013.
32 דוח שנתי63א, עמ' 122 .
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - חוות דעת על היבטים בפעילות משק החשמל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בדצמבר2005 קבע יועץ חיצוני לרשות החברותהממשלתיות (להלן - היועץ החיצוני) שכדי להביא את חח"י לרמה המקובלת בעולם וכדי לחסוך כ-800 מיליון ש"ח בשנה (בהתבסס על רמת השכר בחח"י בשנת 2004) , על חח"י להפחית40% מעלויות העבודה שלה.
כמו כן, דוחות יועץ חח"י משנת 2010 ויועץ רשות החשמל משנת2015 מצביעים על שכר גבוה של עובדי חח"י בהשוואה לשכר בחברות דומות בעולם.
בשנים 2012 -2007 אישר דירקטוריון חח"י שלוש תכניות התייעלות בכוח אדם: תכנית התייעלות 2008 , תכנית "מצפן" ו"תנופת אור" (ראו בהמשך), אך הן לא מומשו.
בד בבד גיבשה חח"י תכנית חומש לתכנון כוח אדם "אור לעתיד", וב -2014 תכנית נוספת "אור יקרות" אך זו טרם קיבלה את אישור הדירקטוריון.
להלן תרשים המתאר את התפתחות מצבת כוח אדם בחח"י בשנים 2007-2013 לפי סוג עובדיה34: ביולי2013 מינוהשרים דאז "צוות היגוי לביצוע רפורמה במשק החשמל ובחברת החשמל".
לפי כתב המינוי, אמור היה צוות ההיגוי להגיש את המלצותיו לשרים דאז עד 31.
במקביל לתחילת פעילות צוות ההיגוי, בסוף אוקטובר2013 , החלצוות המו"מ לנהל דיונים בדבר השלכות הרפורמה על זכויות העובדים, עם ההסתדרות ועם ארגון העובדים של חח"י.
14 פרסם צוותההיגוי טיוטת המלצות לקבלת עמדות הציבור עד 11.
בסוף אוגוסט ובמחצית ספטמבר 2014 הודיעוהגורמים הממשלתיים, ההסתדרות וארגון עובדי חח"י לבית הדין האזורי לעבודה בחיפה (להלן - ביה"ד)35, כי המו"מ ביניהם ליישום הרפורמה נקלע מ -2.
14 הסכימו הצדדים להמלצת בית הדין הארצי .
34 עובדים קבועים: עובדים שקיבלו קביעות בהתאם לנוהלי החברה; עובדים ארעיים; עובדים בהסכם מיוחד.
לפי ההסכם הקיבוצי הם זכאים לזכויות המפורטות בחוקת העבודה לגבי עובדים קבועים, למעט פנסיה תקציבית וחשמל מוזל.
תקופת ההעסקה המרבית שלהם היא בת חמש שנים לעובדים שהחלו את עבודתם ב-1.
05 ; עובדים ארעיים פרויקטאליים: משובצים למשרה שאינה צמיתה, לביצוע משימה מוגדרת הנמשכת תקופה קצובה.
על ההליכים המתנהלים בביה"ד ראו להלן בגוף הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 475 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - חוות דעת על היבטים בפעילות משק החשמל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 לעבודה על חידוש המו"מ הכולל בנושא הרפורמה36 .
במרץ2015 מסרה רשות החברות הופסקה".
]ההיגוי[ הממשלתיות למשרד מבקר המדינה, כי "בשלב זה עבודת הצוות ב-21.
14 ביקשה הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת ממבקר המדינה חוות דעת "לגבי משק החשמל בכלל, בהתייחס לחקיקה שהייתה בשנת 1996 ועד היום, לטובת ראיה מערכתית של כל הנושא הזה", בהתאם לסעיף 21 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 נוסח[ ]משולב.
הוועדה ביקשה ממבקר המדינה שחוות הדעת תתייחס, בין השאר, "לנושא פנסיות, .
וכל הנושא של ההשפעה על התעריפים.
הראייה צריכה להיות משק כספים סגור".
מיולי 2012 עד אפריל2014 בדק משרד מבקר המדינההיבטים בהתנהלות משק החשמל, ובין השאר את: תהליך קביעתם של כמה רכיבים בתעריפי חח"י מינואר 2010; פעולות הנוגעות לתשלומי השכר של עובדיה משנת 2010 .
ואילך ממאי 2013 עד אפריל2014 נבדקו היבטים הנוגעים להתייעלות חח"י בכוח האדם בשנים 2013 -2007 ;נבחנו פעולות למימוש השינוי המבני במשק החשמל; נערך מעקב אחר תיקון הליקויים שעליהם הצביע מבקר המדינה בדוח הקודם.
הביקורת נערכה ברשות החשמל, בחח"י, במשרד האנרגיה, ובמשרד האוצר - באגף הממונה על השכר, באת"ק וכן ברשות החברות הממשלתיות.
בדיקות השלמה נעשו גם ברשות ההגבלים העסקיים.
כמו כן נעשו עדכונים עד מאי 2015 .
בתשובת בא כוח ארגון העובדים למשרד מבקר המדינה מיוני 2014 , הועלו טענות בדבר סמכותו של משרד מבקר המדינה לעסוק בנושאים שחלה עליהם חובת משא ומתן בהתאם לחוק הסכמים קיבוציים, התשי"ז-1957 ,, ולפסיקת בתי הדין לעבודה וכן בעניינים הנמצאים כיום בבחינתה של ועדת יוגב37 .
כן נטען כי חלק מהממצאים והמסקנות שבדוח אינם מתיישבים עם הכרעות שיפוטיות שניתנו בבתי הדין לעבודה או שהם תלויים ועומדים להכרעה בערכאה שיפוטית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין הביקורת עוסקת בהתנהלותו של ארגון העובדים, ואין בה כדי לפגוע בחובת החברה לנהל מו"מ בעניינים שבהם חלה חובה כזו.
כמו כן למבקר המדינה סמכות לבדוק בזמן אמת תהליכים שונים, ובכללם העניינים שנמצאו בבחינת ועדת יוגב (צוות ההיגוי).
כן מעיר משרד מבקר המדינה כי הוא נמנע מלערוך ביקורת על ההסכמים הקיבוציים, וכי אין בממצאים ובמסקנות משום סתירה לאמור בהכרעות שיפוטיות.
36 לאחר מועד סיום הביקורת, מתנהלים בנושא הליכים תלויים ועומדים, וממשיכות להיות התפתחויות בנושא.
37 הכוונה לצוות ההיגוי שהוקם ביולי2013.
רשות החברות הממשלתיות מסרה למשרד מבקר המדינה במרץ 2015 .
, כי "בשלב זה" הופסקה עבודת צוות ההיגוי 476 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - חוות דעת על היבטים בפעילות משק החשמל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 שינוי מבניבמשק החשמל בשנים 2013 -2010 .
החלטות על שינוי מבני במשק החשמל .
בשנת1996 עוגנובחוק משק החשמל שינויים מבניים במשק החשמל.
במרץ 2003 החליטה הממשלה38 לפעול לתיקון החוק, בין השאר, כדי ליישם עקרונות שמקצתם מובאים להלן: "לא יינתנו רישיונות לאדם ביותר מפעילות אחת בתחומי הייצור, ההולכה והחלוקה"; יוגבל היקף כושר הייצור והחלוקה של בעל רישיון; יוטלו מגבלות על החזקת רישיונות, ובעיקר על החזקת כמה רישיונות מסוגים שונים, ועל היקפם של כושר הייצור ושל החלוקה בתוך קבוצת חברות.
עוד החליטה הממשלה "לפעול לתאגוד פעילויות"39 שמבצעתחח"י, ושיסתיים במרץ 2006 .
במרץ2007 'פורסם תיקון מס5 ,לחוק משק החשמלונקבע בו כי ניהול מערכת החשמל (להלן - ניהול המערכת) נכלל בגדר פעילות המחייבת רישוי.
עוד נקבע בתיקון כי בעל רישיון לא יחזיק באמצעות תאגיד אחד ב-30% או יותר מהיקף כושר הייצור במשק החשמל, או ב-25% או יותר מהיקף החלוקה במשק החשמל; כן נקבעבו כי מיולי 2013 לא יחזיקו חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית, יחד או לחוד, ביותר מ-51% מאמצעי השליטה בבעל רישיון חלוקה או ייצור שניתן לפי סעיף 60 לחוק.
ביוני2008 החליטה הממשלה40 להקים חברה לניהול המערכת41, ובאוקטובר אותה שנה התאגדה חברת ניהול המערכת42 .
בסיום הביקורתטרם החלה לפעול חברת ניהול המערכת (ראו להלן).
בספטמבר2010 , בהמשך למתווים קודמים שנ ידונו43 , גיבשו הנהלת חח"י, ארגון העובדים שלה והגורמים הממשלתיים "עקרונות מתווה שינוי מבני במשק החשמל" (להלן - מתווה ההבנות), ולהלן עיקריו: ניהול המערכת יועבר לניהולה של חברה ממשלתית נפרדת; בתחום הייצור, שני אתרים של חח"י בהיקף ייצור כולל של כ-1,500 מגה-ואט יימכרו במלואם לבעלות פרטית או ממשלתית; המיזם המתוכנן להקמת תחנת כוח מוסקת פחם (להלן - מיזם D)44 יוקם בנפרד מחח"י, כחברה בבעלות פרטית או ממשלתית בשיעור של 51% .
למעטהעקרונות דלעיל, חח"י תמשיך בביצוע יתר הפעילויות כחברה אחודה, תוכל "לשדרג ולשחלף תחנות כוח שבבעלותה בהתאם לצרכיה ועם סיום החיים של הציוד הקיים", ויבוטל האיסור העקרוני עליה להקים ולהפעיל תחנות כוח נוספות .
38 'החלטת ממשלה מס104 ממרץ2003 , בנושא "רפורמה במשק החשמל".
ביוני2003 פורסם חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכ ספים 2003 ו-2004 ), התשס"ג-2003 'שבמסגרתו נכלל תיקון מס 2 לחוק לפי ההחלטה האמורה של הממשלה.
הקמת חברות העוסקות בפעילויות שמבצעת חח"י: ייצור, הולכה וחלוקה של חשמל 40 /החלטה חכ109 של ועדת השרים לחברה וכלכלה (קבינט חברתי-כלכלי) מיוני 2008 בנושא "הקמת חברות ממשלתיות במשק החשמל".
41 באותה החלטה נקבע כי תוקם גם "חברת תחנות ייצור חשמל חדשות בישראל".
החברה התאגדה באוקטובר אותה שנה.
צוות ההיגוי המליץ ב-23.
על פירוק חברה זו 42 ב-26.
התאגדה חברת ניהול המערכת בע"מ 43 דוח שנתי60ב, עמ' 1101 -1098.
44 דוח שנתי63א, עמ' 125-120.
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים 477 .
:שם הדוח משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - חוות דעת על היבטים בפעילות משק החשמל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 שבבעלותה45 .
עוד נקבע במתווה ההבנות שחח"י תפעל באמצעות מרכזי רווחיצוין כי יכולתה של חח"י לשדרג ולשחלף תחנות כוח שבבעלותה אמורה הייתה לתת אפשרות בידיה להאריך את משך החיים של תחנות כוח קיימות, ואף להקים תחנות כוח חדשות במקום אלה שחדלו לפעול.
עוד נקבע במתווה ההבנות, שכל ההחלטות מותנות בהסכמה על כל רכיבי ההסכם: שינוי מבני, שינוי ארגוני, התייעלות, איתנות פיננסית וזכויות העובדים, וכי במסגרת הדיון בנושאים האמורים לא ייפתח מחדש דיון בנושא המבנה העקרוני של משק החשמל.
במהלך השנים 2012 -2010 התנהל מו"מ ב ין הצדדים בהמשך למתווה המוסכם בלי שהצדדים הגיעו להסכמות.
במאי2012 החל לפעול צוות בנושא השינוי המבני במשק החשמל, שהקים סגן שר האוצר דאז ח"כ יצחק כהן.
בצוות היו חברים נציגים של משרד האוצר - מרשות החברות הממשלתיות, את"ק, אגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - חשכ"ל) והממונה על השכר - וכן נציגים ממשרד האנרגיה.
בפברואר 2013 הוציאהצוות "טיוטה לדיון עקרונות מתווה שינוי מבני בחברת החשמל" (להלן - מתווה כהן), ונקבע כי תוקף המתווה יהיה עד סוף שנת 2025 .
שלא כמו מתווהההבנות מ-2010 ,שהתיר גם בעלות ממשלתית מחוץ לחח"י, במתווה כהן נקבע כי תחנות הכוח שחח"י תמכור, או מיזם D , יועברו לבעלות פרטית.
נוסףעל ההחלטות במתווה ההבנות, קבע מתווה כהן עקרונות לגבי הפעלתה של חברה לניהול המערכת (ראו להלן בהמשך הפרק) וכללים לחיזוק האיתנות הכספית, וכן דן בעקרונות לפיתוח עסקי ובנושאי כוח אדם והתייעלות.
ממסמכי רשות החשמל מאוקטובר 2013 עולה כיהמתווה הותיר את חח"י חברה אחודה (למעט הפעילות של מנהל המערכת), המתפקדת כמונופול בכל פעילויות משק החשמל.
יצוין שהוא לא נידון עם ארגון העובדים של חח"י , וחדל מלשמש בסיס לשינוי עם סיום תפקידו של סגן שר האוצר דאז במרץ 2013 .
במשך השנים הוצעו כמה מתווים לשינוי מבני במשק החשמל46, כדלהלן: .
מתווים לשינוי מבני ב משק החשמל .
השנה הייצור ניהול המערכת ההולכה החלוקה .
2003 כמה חברות מחוץ .
לחח"י חברה נפרדת כמה חברות מחוץ .
2007 כמה חברות-בנות של .
51% חברה נפרדת חברה נפרדת כמה חברות-בנות .
2013* מכירת שתי תחנות; .
שאר הפעילות נשארו חברה נפרדת חח"י חח"י .
45 בהחלטת ממשלה3705 מיוני2008 ', בנושא "טיוטת חוק משק החשמל (תיקון מס8 ), התשס"ח- 2008 - אישור החלטת ועדת השרים לענייני חקיקה ואכיפת החוק", נקבע בין היתר כי "ניתן יהיה להעניק רישיונות ייצור נוספים לחברת החשמל רק לתחנות שאושרו במסגרת תכנית הפיתוח עד ליום 1.
עד למועד זה תאושר הקמתן של תחנות כוח על ידי חברת החשמל בהיקף שלא יעלה על 1,750 מגה-ואט.
לא תאושר הקמתן של תחנות כוח נוספות מעבר לאמור בידי חברת החשמל, אלא בנסיבות מיוחדות", ראו דוח שנתי 60ב, עמ' 1100 .
46 דוח שנתי60ב, עמ' 1101 -1098 .
שם הדוח: משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים - חוות דעת על היבטים בפעילות משק החשמל מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בחח"י .
נתוני לוח 2 מראים שהמתווים שגובשו הלכו ורחקו במרוצת השנים מיישום עקרון התחרות במשק החשמל אשר עמד בבסיס החוק, בהציעם מבנה המשמר את מעמדה המונופוליסטי של חח"י בכל אחת מהפעילויות.
עוד עולה מהנתונים כי משנת 2003 ועד סיום הביקורת לא עלה בידי הגורמים הממשלתיים לגבש ולאשר תכנית שתאפשר לממשלה ליישם שינוי מבני במשק החשמל ובחברת החשמל, גם לא לפי מתווים המשמרים את מעמדה המונופוליסטי של חח"י באינטגרציה אנכית47 .
זאת בניגוד לתכלית החקיקה ליצור תנאים לתחרות במשק החשמל במגוון פעילויות.
מעמדה הדומיננטי של חברת החשמל בכל אחד ממקטעי פעילותה מעורר חשש מהפעלת כוח שוק על ידיה במקטעים שבהם היא ספק יחיד, תוך כדי דחיקת מתחרים וצמצום התחרות במקטעים אחרים שבהם היא חשופה לניסיונות מצד אחרים להתחרות בה (ראו להלן, בפרק על התפתחויות מיולי 2013 עד מרץ2015 במשק החשמל, עמדת הממונה על ההגבלים העסקיים ועמדת רשות החשמל מפברואר 2014.
) במהלך השנים גדלו התחייבויותיה של חח"י, וחלה הרעה באיתנותה הכספית.
דבר שעלול לפגוע, בין השאר, בהערכת דירוג האשראי שלה על ידי חברות דירוג האשראי ובעלויותיה בגיוס הון48.
מצב זה נגרם, בין היתר, בשל היעדר התפתחות שלתחרות במשק החשמל, שתהווה תמריץ להתייעלות.
יישום השינוי המבני - פעילות ניהול המערכת .
בסעיף 30(3 ) לחוק משק החשמל נקבע כי אחד מתפקידי רשות החשמל הוא "מתן רישיונות ופיקוח על מילוי תנאים שנקבעו ברישיונות".
עוד נקבע בסעיפים 4(ב2) ו-4(ב3) לחוק כי "רישיון ייכנס לתוקפו לאחר שאושר בידי השר.
ראה השר כי הדבר נדרש לשם קידום מטרות החוק ומדיניות הממשלה או מדיניותו בתחום משק החשמל רשאי הוא.
להורות לרשות לתת רישיון.
הורה השר כאמור, תבצע הרשות את הוראתו".
מנהל המערכת הוגדר בתקנות משק החשמל (יצרן חשמל פרטי קונבנציונלי), התשס"ה -2005 , ובתקנות משק החשמל (קוגנרציה), התשס"ה-2004 ,כך: "מנהל מרכז הפיקוח, הבקרה והפיקוד על עומסים ברשת החשמל, של בעל רישיון ההולכה, או מי שקיבל רישיון לניהול המערכת".