HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן, חידוש הרשת במועד הדרוש עשוי היה לצמצם את פגיעתן של סערות אלה באמינות האספקה.
עם זאת, כפי שציינה הרשות כבר בתחילת העשור היא זיהתה עצירה של מגמת השיפור, וחח"י הגישה תוכנית לחידוש הרשת (רא ו להלן בנושא התעריף) .
אומדן כספי לעלייה בדקות אי -אספקת חשמל .
אמינות האספקה מתבטאת, בין היתר, בזמינות האספקה וברציפותה, והיא מהווה אחד הרכיבים העיקריים בתכנון מערכות החשמל.
פגיעה באספקת החשמל מסבה נזקים כלכליים ואחרים לצרכני החשמל.
פיתוח תשתיות חדשות ותחזוקתן של תשתיות קיימות ממזערים את ההסתברות לפגיעה באספקת החשמל הסדירה, אולם הם כרוכים בהשקעות כספיות ניכרות.
האומדן של משרד האנרגייה לעלות אנרגייה בלתי מסופקת עודכן בפעם האחרונה בשנת 2009 .
על פי העדכון האחרון, העלות המשוקללת לקוט"ש בלתי מסופק הייתה 121 ש"ח בגין עלייה בתדירות ההפסקות, ו -111 ש"ח בגין עלייה במשך זמן אי-האספקה.
משרד מבקר המדינה ערך תחשיב לעלות העודפת לצרכני החשמל הנובעת מהעלייה בהיקף האנרגייה הבלתי מסופקת בשנים 2016 -2010 ברשת המתח הגבוה בלבד.
יצוין כי נוסף על כך קיימות עלויות נוספות הנגרמות מתקלות ברשת המתח הנמוך ומתח על, אולם תחשיב זה לא בחן אותן39.
התחשיב הסתמך על אומדן שערך משרד האנרגייה בשנת 2009 וכלל עדכון לעלות של קוט"ש בלתי מסופק עבור כל אחת מהשנים בהתאם למדד המחירים לצרכן 2016 -2010.
העלות העודפתחושבה על פי הסטייה בכל שנה של האנרגייה .
39 אין יעד לאמינות אספקת החשמל ברשת המתח הנמוך, שממנו ניתן לגזור נזק.
האנרגייה הבלתי מסופקת ברשת ההולכה (מתח על ועליון) הייתה נמוכה בשנים שנבדקו.
הבלתי מסופקת מרמה של 140 דקות אי-אספקה ברשת המתח הגבוה 40.
במסגרת התחשיב, נעשתה הבחנה בין העלויות לקוט"ש בלתי מסופק שמקורו בהתמשכות הפסקת חשמל קיימת לבין עלות קוט"ש בלתי מסופק שמקורו בגידול בתדירות הפסקות החשמל.
התחשיב מוצג כטווח, כאשר הטווח הנמוך הוא עבור מקרה קיצון שבו כל העלייה בהיקף האנרגייה הבלתי מסופקת בשנים האחרונות מקורה בהתמשכות הפסקת החשמל והטווח הגבוה הוא מקרה קיצון אחר שבו כל העלייה בהיקף האנרגייה הבלתי מסופקת מקורה בעליה בתדירות הפסקות החשמל.
על פי תחשיב שמרני שערך משרד מבקר המדינה, העלות הישירה המצטברת בשנים 2016 -2010 בשל העלייה בהיקף האנרגייה הבלתי מסופקת ברשת המתח הגבוה בלבד, נאמדת ב-3.
3 מיליארד ש"ח41 , כתלות במאפייני הפסקת החשמל.
מיליארד ש"ח לשנה משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה לחח"י, למשרד האנרגייה ולרשות החשמל כי התנהלותם, לרבות יישום חלקי של תוכניות הפיתוח המחייבות את חח"י, פערים בין העלות המוכרת לבין הוצאות החברה, ופעולות פיקוח לקויות של הרגולטורים (ראו להלן) , תרמו לעלייה בהיקף האנרגייה הבלתי מסופקת.
על משרד האנרגייה, על רשות החשמל ועל חח"י, לפעול בהקדם בשיתוף פעולה, לשיפור האמינות באספקת החשמל כדי למנוע נזק נוסף למשק ופגיעה בשירות לציבור.
משרד האנרגייה השיב כי דקות אי-האספקה הן מדד אחד בלבד המלמד על אמינות אספקת החשמל.
הפחתת גיל הרשת באמצעות שחלוף יחידות, העלאת שיעור הרשת המוטמנת, קיצור קווי מתח חשמל ארוכים והגדלת ההשקעות בתחזוקת הרשת - הם יעדים חשובים נוספים שנועדו לשפר את אמינות האספקה והם מתבטאים בתעריף הרשת שפרסמה הרשות.
משרד האנרגייה ורשות החשמל טענו כי מדדים חשובים נוספים לאמינות אספקת החשמל הם איכות החשמל, בטיחות הרשת ואיכות הסביבה.
יצוין כי תחשיב הנזק שערך משרד מבקר המדינה אינו מתייחס לכלל הרכיבים בתכנון משק החשמל, אלא אומד את העלויות הישירות בגין הגידול באנרגייה .
40 כיוון שערך דקת אי-אספקה בכל שנה משקף ערך שונה של אנרגייה בלתי מסופקת, היה צורך לתקנן את רמת האנרגייה הבלתי מסופקת הנגזרת מרמה של 140 .
דקות ברשת המתח הגבוה התקנון בוצע באמצעות חישוב יחס המרה להיקף האנרגייה הבלתי מסופקת בדקת אי -אספקה, על פי היחס הממוצע בשנים 2009 -2005 .
יחס זה קודם ב- 2% לשנה עד לשנת2016 , זאת בהתאם לקצב גידול האנרגייה ברשת על פי חח"י.
בשנים 2009 -2005 הרמה הממוצעת של דקות אי-אספקה עמדה על 138 דקות בממוצע ללקוח, זאת בדומה ליעד140 .
הדקות שקבעה חח"י 41 בשנים2013 ו-2015 התרחשו אירועי מזג אוויר קיצוניים, אשר לטענת חח"י, רשות החשמל ומשרד האנרגייה, גרמו לנתונים החריגים של רמה גבוהה של אנרגייה בלתי מסופקת בשנים אלה.
עם זאת, ייתכן שהשפעת פגעי מזג האוויר על אמינות האספקה נובעת מתת-השקעה ברשת ומביצוע חלקי של חידוש הרשת כמוצג בדוח.
אומדן שערך משרד מבקר המדינה ומתבסס על נתוני חח"י, מלמד כי פגעי מזג האוויר גרמו לאובדן של 1.
8 מיליארד ש"ח שיכולים להתווסף על החריגה שהוצגה לעיל.
לפיכך הוספתם לתחשיב הייתה מביאה להגדלת סכום הנזק.
כך שסך העלות בשנים הללו יכול לעמוד על 5.
מיליארד ש"ח חברת החשמל לישראל בע"מ |437 .
הבלתי מסופקתברשת המתח הגבוה בלבד .
זאת מבלי לנטרל תועלות עקיפות, אם נוצרו, הנגזרות מהשגת יעדים אחרים כגון שיפור באיכות הסביבה ובאיכות החשמל.
יצוין כי שיפור במדד האנרגייה הבלתי מסופקת הוא אחד היעדים המרכזיים בתכנון הרשת.
תוכניות הפיתוח של רשת החשמל .
תוכניות פיתוח לטווח הבינוני הכרחיות להתוויית מדיניות יעילה בתחום החשמל, משום שהקמת מיזמי תשתית אורכת זמן ממושך ומשום שיש ליצור ודאות בקרב המשקיעים והשחקנים במשק החשמל.
תוכניות הפיתוח למקטעי הרשת השונים הן הבסיס לתכנון מפורט של רשת החשמל.
בהתאם לחוק משק החשמל, שר האנרגייה רשאי להחליט על מדיניות בתחום משק החשמל, בין השאר, בעניין תוכנית פיתוח רב-שנתית למשק החשמל, בהסכמת שר האוצר.
הוא רשאי, בהתייעצות עם רשות החשמל ובהסכמת שר האוצר, לדרוש מבעל רישיון סש"ח להגיש לאישורו, באופן ובמועד שיידרש, תוכנית פיתוח לצורך פעילויותיו.
אם הוא אישר את התוכנית, בהתייעצות עם רשות החשמל ובהסכמת שר האוצר, יפעל בעל רישיון סש"ח בהתאם לתוכנית שאושרה.
ברישיון של חח"י42 נקבעכי "בעל רישיון יגיש לשר תוכנית פיתוח, בהתאם לחוק ולתקנות, כפי שיורה לו השר לצורך פעילותו לפי הרישיון.
בעל הרישיון יוסיף על הוראות התוכנית, ייגרע ממנה או ישנה אותה, לפי הוראות השר.
אישר השר את תוכנית הפתוח, לא יפעל בעל הרישיון אלא בהתאם לתוכנית שאושרה וכפי שאושרה ע"י השר" (ההדגשה אינה במקור) .
כמו כן, בהתאם לחוק, בעל רישיון סש"ח יפעל להבטחת מתן מלוא שירותיו במשך כל תקופת רישיונו, לרבות מתן שירותים לפי תוכנית הפיתוח שאושרה, תוך כדי נקיטת כל הפעולות הדרושות למתן שירותים כאמור.
בדצמבר 2010 אישרשר האנרגייה דאז תוכנית פיתוח בת חמש שנים למקטעי ההולכה וההשנאה של חח"י, ובנובמבר 2014 אישר השר דאז תיקון לתוכנית הפיתוח (להלן - תכנית הפיתוח המעודכנת).
חח"י הסבירה למשרד מבקר המדינה כי תוכניות הפיתוח משקפות מצב מיטבי, שאליו יש לשאוף, בכפוף למגבלות סטטוטוריות ותקציביות, ולא יעד ריאלי שקיימת ציפייה שיתממש במלואו, וכי יישום מלא של התוכניות אינו מציאותי.
החברה שיקפה בתוכניות הפיתוח כי מימוש מלא של התוכנית אינו ודאי.
משרד מבקר המדינה מציין כי תוכנית פיתוח לא נועדה לשקף "מצב מיטבי שאליו יש לשאוף", אלא נועדה לשמש כלי לתכנונם ולביצועם של המטרות והיעדים בתחום פיתוח הרשת, בהתאם לצורכי המשק.
לפיכך על חח"י לגבש תוכנית פיתוח אשר אמורה לשקף את צורכי המשק ב מקטעי ההולכה והחלוקה בטווח ים הקצר והבינוני ולהכין על בסיסה תוכנית עבודה ויעדים בני השגה בהתאם לצורכי המשק .
משאישר השר את תוכנית הפיתוח כאמור ברישיון, היא הופכת למחייבת, ועל חח"י להוציאה אל הפועל.
חברת החשמל לישראל בע"מ |439 .
רשות החשמלומשרד האנרגייה מסרו למשרד מבקר המדינה כי הם רואים בתוכנית הפיתוח תוכנית עבודה מחייבת לחח"י.
ביצוע תוכניות הפיתוח במקטעי ההולכה וההשנאה .
ביצוע כמותי של תוכנית הפיתוח .
פיתוח קווי ה-400 ק"ו במקטע ההולכה חשוב משני היבטים: (1 )חיבורן לרשת של תחנות ייצור חדשות שעתידות לקום על ידי יח"פים; (2 ) הגברת השרידות והאמינות של מקטע ההולכה באמצעות יצירת גיבוי למערך.
בתוכנית הפיתוח המעודכנת ציינה חח"י כי קיימת חשיבות אסטרטגית לפיתוח קווי ה-400 ק"ו עבור משק החשמל43.
עוד היא ציינה כי מערכת 400 ק"ו משפרת את אמינות ה ושרידותה של מערכת החשמל הארצית, ובין היתר, יש לה חשיבות רבה בהקטנת הסיכון להיווצרות עלטה ארצית או אזורית, בהתמודדות עם בעיות של זרמי קצר במערכת 161 ק"ו, בהקטנת העומס בקווי 161 ,ק"ובהרחבת היקף ההשנאה 400/161 ק"ו בהתאם לגידול בביקוש ופיתוח היצור , בפיתוח הי יצור ובשיפור איכות החשמל.
היעד העיקרי של תכנון מערכת קווי 400 ק"ו הוא סגירת טבעת קווים דו -מעגליים מפולגת בכל הארץ, שתאפשר הפרדות הדרגתיות במערכת 161 ק"ו, תעניק גמישות בתכנונם של קווי הרשת ותשפר במידה רבה את אמינותה ושרידותה של מערכת החשמל.
כמו כן ציינה חח"י כי עמידה בלוח הזמנים של פרויקטי 400 ק"ו מהווה מפתח לתפעול תקין של המערכת הארצית.
בדצמבר 2010 אישר, כאמור, שר האנרגייה דאז את תוכנית הפיתוח של מקטעי ההולכה וההשנאה שגיבשה חח"י לשנים 2015 -2011 .
התוכנית התבססה על תוכנית שהכינה חח"י במאי 2010 לשנים 2014 -2010 (להלן- תוכנית הפיתוח מ- 2010) .
בנובמבר2014 אישרשר האנרגייה דאז תיקון לתוכנית הפיתוח מ-2010, אף על פי שמשרד האנרגייה היה מודע לכך ששיעורי הביצוע של תוכנית הפיתוח נמוכים כמפורט להלן.
התיקון התבסס על תוכנית הפיתוח למקטע ההולכה לשנים 2017 -2013 שהכינהחח"י ביולי 2013.
תוכנית הפיתוחהמעודכנת כללה תכנון לשלוש תקופות זמן: (1 ) טווח קצר: ביצוע פרויקטים שב-2013 נמצאובשלבי תכנון מתקדמים ו בשלבי הקמה, והיו עתידים להסתיים עד יולי 2015 ; (2 ) טווח בינוני: פרויקטים שב-2013 היו בשלבי אישור תוכנית מתאר וקבלת היתרים ותוכננו לקום עד 2017; (3 ) טווח ארוך: פרויקטים שהיו בשלבים רעיוניים וצפויים היו להתבצע לאחר 2017 .
43 קווי ה -161 ק"ו אינם תחליפיים לקווי ה -400 ק"ו כיוון שקווי ה -400 ק"ו מאפשרים להעביר הספקים גדולים למרחקים גדולים יותר, בפחות הפסדים ותוך צמצום השקעות וניצול טוב יותר של התוואים.
כי מועדי הביצוע שנזכרים ב תוכנית הפיתוח הם "בגדר לוח זמנים מתוכנן שמותנה בקבלת כלל האישורים וההיתרים הנדרשים אשר אינם בשליטת החברה".
כמו כן, "תוכנית הפיתוח.
מתבססת על קריטריוני התכנון ולוקחת בחשבון גם את סיכויי המימוש, כאשר המועדים שנקבעו הינם על פי רוב בעלי סבירות של 70% ומעלה".
חח"י מסרה למשרד מבקר המדינה כי היא כיוונה לרמת ביצוע העומדת על כ-70% מתוכניות הפיתוח.
מדברי חח"י ניתן להבין כי גם אם שיעורי הביצוע בפועל יהיו נמוכים מ-70% בשל חריגה בלוח הזמנים, יש לצפות כי כ-70% .
מהפרויקטים יסתיימו בשנים שסמוכות למועד שנקבע להלן נתונים על התוספות הנדרשות למקטע ההולכה על פי תוכניות הפיתוח מ-2010 ומ-2014 , בהשוואה לתוספות שניתנו בפועל.
התוספות הנדרשות הן רק בגין פרויקטים שהיו עתידים להסתיים עד 2017.
לוח1 : היעדים הכמותיים שנקבעו בתוכניות הפיתוח מ- 2010 ומ- 2014 למקטע ההולכה וההשנאה44, לעומת ביצוע התוכניות בפועל .
רכיב המערכת תוכנית הפיתוח מ - 2010 תוכנית הפיתוח המעודכנת מ- 2014 .
אורך מעגלי 400 )ק"ו (ק"מ .
מספר תחמ"ג400/161 ק"ו 1 0 0% 3 1 33.
אורך רשת עילית מ"ע161 ק"ו .
(ק"מ מעגל) 771 312 40.
161 )ק"ו (ק"מ מעגל 32 9 28.
161 )ק"ו (חח"י 14 3 21.
4% מהלוח עולה כי בשנים 2013 -2010 , היו שיעורי ביצוע הפרויקטים (שתוכננו להסתיים עד 2017 ) במקטע ההולכה זניחים בקווי מתח -העל, ובקווי המתח העליון עמדו על כ-40%.
אשר למקטע ההשנאה: חח"י לא ביצעה את יעדי יכולת ההשנאה ממתח-על למתח עליון , וביצעה כ -21% בלבד מיעדי יכולת ההשנאה ממתח עליון למתח נמוך יותר.
גם בשנים 2017 -2013 היו שיעורי .
44 הפעריםבין הנתונים המוצגים בלוח 1 לנתונים המוצגים בתרשימים6-5 נובעים מסטיות קטנות בין הנתונים המוצגים בתוכניות הפיתוח לבין מסמכי חח"י.
חברת החשמל לישראל בע"מ |441 .
הביצוע במקטע ההולכה נמוכים, ועמדו על 3.
5% בקווי מתח-על ועל כ-18% בקוויהמתח העליון.
יצוין כי במרץ 2018 מסרהחח"י למשרד מבקר המדינה סטטוס השלמת פרויקטים מתוכניות הפיתוח שממנו עולה כי: (1) כ -17% מהאורך הכולל של הקווים שאמורים היו להיות מחושמלים עד2017 , על פי תוכנית הפיתוח, הוקמו אך טרם חושמלו, ומתוך 17 פרויקטים כאמור, הושלמה הקמת פרויקט אחד בלבד; (2 )חח"י משתמשת במיזמי גישור במרבית המקרים של דחייה בהקמת תחמ"שים במטרה לגשר על פערי הזמן עד להשלמת המיזם הקבוע.
אולם פתרון של מיזמי גישור אינו שכיח במקרים של דחייה בהקמת קווי מתח חדשים.
הבדיקה העלתה כי קווי 400 ק"ונמצאו בתת -פיתוח עוד לפני גיבוש תוכנית הפיתוח המעודכנת, שכן משנת 2006 ועד סיום הביקורת לא חל גידולניכר באורכם.
באורכם של קווי ה-161 ק"ונרשמה בתקופה זו עלי יה מתונה, וגם היא אינה תואמת את יעדי הפיתוח.
להלן נתונים על מצב הפיתוח במקטע ההולכה בשנים 2017 -2005: תרשים5 :היעדים הכמותיים בקווי מתח -העל (400 ק"ו) לעומת הפיתוח בפועל, בק"מ ( 2017 -2005 ) .
מקור: נתוני חח"י ותוכניות הפיתוח למקטע ההולכה .
תרשים 6 :היעדים הכמותיים בקווי המתח העליון ( 161 ק"ו עיליים ותת- קרקעיים) לעומת הפיתוח בפועל, בק"מ ( 2017 -2005 ) .
מקור: נתוני חח"י ותוכניות הפיתוח למקטע ההולכה חברת החשמל לישראל בע"מ |443 .
תרשים7 : הגידול בקווי הולכת החשמל בהשוואה לגידול בצריכת החשמל ( 2016 -2009 )45 .
מקור: עיבוד משרד מבקר המדינה לנתוני חח"י והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה .
מתרשים 7 עולה כי בשנים 2016 -2009 היהקצב הגידול בצריכת החשמל המשקית גבוה בהשוואה לקצב הגידול הכמותי בקווי ההולכה .
עובדה זו מלמדת על הגדלת העומס בהעברת אנרגייה בקווים הקיימים, אשר עלולה לפגוע באמינות אספקת החשמל וייתכן שאף להגדיל את ההשפעות הכלכליות הנובעות מאירועי אי-אספקת חשמל.
יוצא אפוא, כי יישומן של תוכניות הפיתוח לרשת ההולכה מ-2010 ו-2014 לשנים 2016-2010 היה חלקי בלבד.
בחינת קווי המתח העליון ומתח -העל העלתה כי יש קיפאון בהקמת קווי מתח-על חדשים ועלי יה מתונה בקווי המתח העליון, לעומת עלייה עקיבה ומהירה יותר בצריכת החשמל.
45 צריכת החשמל המשקית כוללת גם צריכת חשמל שייצרו היח"פים.
הערכים המופיעים בתרשים נורמלו לשנת הבסיס 2009.
הגידול הכמותי וקווי .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האנרגייה, לרשות החשמל ולחח"י על הפער שהלך וגדל בשנים האחרונות בין קצב הגידול בצריכה לבין קצב הגידול הכמותי בקווי ההולכה.
פער זה אמור היה להצטמצם באמצעות תוכנית הפיתוח אשר כמעט שלא יושמה.
משכך, צורכי משק החשמל לא קיבלו את מלוא המענה הנדרש, העומס על הקווים הקיימים גדל וכך גם הסיכון לאירועי אי-אספקה.
כ -22% מדקות אי-האספקה בשנת 2016 נבעו מהתיישנות הרשת.
מצב זה צפוי להגדיל את העלויות המשקיות בגין אירועי אי-אספקה.
על כלל הגורמים לפעול לצמצום הפער.
רשות החשמל השיבה כי ניתוח שביצעה מעלה ממצאים דומים ב דבר הקיפאון בהקמת קווי מתח-על חדשים ועלייה מתונה בהקמת קווי מתח עליון.
עם זאת, אף על פי שהרשת לא פותחה בקצב הדרוש, חוברו יצרנים חדשים בהיקף של יותר מ-2,000 מגהואט.
זאת, כנראה בזכות השקעות שבוצעו בעבר.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה כי עומדים לפניה חסמים חיצוניים אשר אינם בשליטתה.
בכלל זה חסמים סטטוטוריים ותעריפיים, וכי היא עשתה ועושה כל שלאל ידה, בכלים המוגבלים העומדים לרשותה, כדי לפתור את הקשיים.
ראו להלן פרק ייעודי בנושא התעריף ופרק בנושא הליכי התכנון על לוחות הזמנים בתוכניות הפיתוח.
היבטים כספיים בפיתוח מקטע י ההולכה וההשנאה .
על פי האומדן שפרסמה חח"י בתשקיף מיוני 201246 , סכום ההשקעות הנדרשות לביצוע תוכנית הפיתוח מ-2010 היה כ-5.
4 מיליארד ש"ח, כלומר השקעה שנתית ממוצעת של כ-1.
בתשקיף נכתב כי "בפועל, בשנים האחרונות, לאור מצבה הכספי, החברה פועלת לצמצום ההוצאות עבור פיתוח מערכת ההולכה"47 .
עוד צוין כי היא מתכננתלהשקיע בכל אחת מהשנים 2015 -2012 כ-700 מיליון ש"ח בממוצע שנתי במקטע ההולכה וההשנאה .
כלומר , כבר בשנת 2012 הצהירההחברה שהיא הקצתה משאבים כספיים נמוכים מהנדרש על פי תוכנית הפיתוח.
בדצמבר 2012 הכינהחח"י תכנון פיננסי לשנים 2017 -2013, ובו הוצגו שתי חלופות להשקעות: חלופה אחת הייתה בהתאם לתוכנית פיתוח מעודכנת (להלן - חלופת ביצוע מלא), שהיא בהיקף גבוה יותר מהתוכנית שאושרה בדצמבר 2010 והסתכמה בכ -9.
5 מיליארד ש"ח48 (כ-1.
9 ;)מיליארד ש"ח בממוצע לשנה והחלופה השנייה - בהתאם לתוכנית השקעות מצומצמת (חלופת "השקעות מינימליות"), אשר הסתכמה בכ-5.
2 מיליארד ש"ח (כמיליארד ש"ח בממוצע לשנה).
חלופת ביצוע מלא, המשקפת את תוכנית הפיתוח מ-2010, לא תוקצבה .
46 תשקיף חח"י מיוני 2012 , חלק א, עמ' ו-138.
47 תשקיף חח"י ליוני2012 , חלק א, עמ' ו-135.
כחצי מהסכום עבור מקטע ההולכה וכחצי עבור מקטע ההשנאה חברת החשמל לישראל בע"מ |445 .
להלן נתונים המציגים את היעדים הכספיים במקטעי ההולכה וההשנאה, לעומת ההשקעות בפועל: תרשים 8 :היעדים הכספיים במ קטעי ההולכה וההשנאה, לעומת ההשקעות בפועל ( 2016 -2010 ) .
מקור: נתוני חח"י למשרד מבקר המדינה.
על חח"י לוודא כי רמת השקעותיה המצטברות במהלך תקופת תוכנית הפיתוח תתאים לרמת ההשקעות הנגזרות מהתוכנית, כדי שצורכי משק החשמל יקבלו מענה מתאים.
על פי הנתונים שהעבירה חח"י למשרד מבקר המדינה, בתקופה שבין ינואר 2013 לדצמבר2016 היא השקיעה בפיתוח מקטעי ההולכה וההשנאה כ-2.
8 מיליארד ש"ח ובממוצע כ-700 .
מיליון ש"ח בשנה להלן נתונים על התכנון הכספי, התקצוב והביצוע בפועל של תוכנית הפיתוח המעודכנת מ-2014 ,למקטעי ההולכה וההשנאה.
תרשים 9 :התכנון, התקצוב ו הביצוע של תוכנית הפיתוח מ- 2014 , )במיליוני ש"ח (ממוצע שנתי( 2016 -2013 ) .
מקור: נתוני חח"י למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2017 וחוברת תכנון פיננסישל חח"י לשנים 2017-2013 .
מהתרשים עולה כי התקצובוהביצוע השנתיים של תוכנית הפיתוח המעודכנת מ-2014 עמדו עלכשליש בלבד מן ההשקעות הנדרשות.
בתשובתה של חח"י למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2017 , נטען כי הפער בין תוכניות הפיתוח לביצוען נובע, בין היתר, מדחיית פרויקטים על רקע התמשכות הליכי התכנון.
משרד מבקר המדינה מעיר לחח"י, למשרד האנרגייה ולרשות החשמל כי תת-פיתוח רשת ההולכה נובע, בין היתר, מצמצום ההוצאות עבור פיתוח מערכת ההולכה בהשוואה להשקעה הנדרשת בתוכניות הפיתוח: בשנים 2012 -2010 עמדהיקף ההשקעות בפועל על כ -55% מהיקף ההשקעות הנדרשות.
אשר לשנים 2016 -2013 , אף על פי ש גובשה עבורן חלופת השקעות מינימלית, היו ההשקעות בפועל נמוכות אפילו ממנה, והיו 70% בלבדמחלופת ההשקעות המינימלית, וכ -40% בלבדמחלופת ביצוע מלא.
רשות החשמל השיבה כי עד אישור בסיס התעריף החדש, בשנת 2018 , לא היה קשר ישיר בין תעריף הרשת לבין היקפי ההשקעה הדרושים ברשת.
רשות החשמל ערה להיקף ההשקעות הנמוך של חח"י בהשוואה למחויבותה הנגזרת חברת החשמל לישראל בע"מ |447 .
מתוכנית הפיתוח שאישר השר.
אולם, עד דצמבר 2015 הייתה האחריות לבקרה על תוכנית הפיתוח בסמכות מינהל החשמל במשרד האנרגייה ורשות החשמל.
בתקופה זו חלוקת האחריות בין הגופים לא הייתה ברורה, אולם עם תיקון חוק משק החשמל עברה האחריות לרשות החשמל.
משכך החלה הרשות ליצור בקרה אפקטיבית על ביצוע תוכנית הפיתוח.
מבחינת מחויבות חח"י, היה עליה לבצע את ההשקעות בהתאם לתוכנית שאושרה.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה כי היא שאפה לבצע כ-70% מתוכניות הפיתוח, והיה זה יעד בר השגה ומשביע רצון, אך נוכח קשיים סטטוטוריים ותקציביים היא לא יכלה לבצע חלק גדול מהתוכנית.
חח"י פנתה לרשות החשמל ולמשרד האנרגייה והתריעה לפניהם על כך, אולם פניות אלו לא נשאו פרי.
משרד מבקר המדינה מעיר לחח"י כי על פי דוחותיה הכספיים והפנימיים, כבר ב -2012 ועוד בטרם אישר שר האנרגייה דאז את תוכנית הפיתוח המעודכנת מ-2014 , היא תכננהלצמצם את הוצאותיה על פיתוח רשת החשמל, וידעה מראש שלא תעמוד ביעדי ם שהיא עצמה הציבה.
בעת הכנת תוכנית הפיתוח כיוונה חח"י לתרחיש שלפיו יבוצעו כ -70% מתוכניות הפיתוח, אך רמת התקצוב שקבעה עמדה על כ-40% בלבד מהתוכנית המלאה.
יתר על כן, היא אף לא תיקנה את תוכנית הפיתוח שהגישה לאישור שר האנרגייה.
מובן, שגם אילו התקבלו האישורים התכנוניים לכל הפרויקטים בתוכנית הפיתוח מ-2014, אי-אפשר היה לבצעם מאחר שהיא לא הקצתה משאבים לכך.
חייבת להיות הלימה גבוהה בין תוכנית הפיתוח לבין הקצאת התשומות הדרושות לביצועה.
השבתה עתידית של יחידות הייצור באורות רבין ובאתר רידינג .
בשנת 2016 קיבלו גורמי הממשלה כמה החלטות בדבר השבתת תחנות ייצור פחמיות, אשר לטענת חח"י ע לולות לפגום ביכולת שרידותה של מערכת החשמל.
בספטמבר 2016 ,חתמו שר האנרגייה והשר להגנת הסביבה על מסמך הבנות שבו צוין כי באוגוסט 2016 הודיע שר האנרגייה על החלטתו לסגורעד שנת 2022 את יחידות ה ייצור 4-1 בתחנת הכוח אורות רבין בחדרה, המופעלות באמצעות פחם.
זאת, בכפוף לפיתוחם של שלושה מאגרי גז בלתי תלויים 448 |דוח שנתי 69א .
וחיבורם לחוף והקמת יכולת ייצור חלופית באמצעות גז טבעי - כדי לספק את מלוא הביקוש לחשמל.
ממסמך עדכון לתוכנית הפיתוח המעודכנת מ -2014 , ממאי2016, עולה כי הפעלת יחידות הייצור 4-1 ;באורות רבין חיונית לשרידות מערכת החשמלהייצור שבהן נדרש למניעת עומסי יתר בקווי ההולכה (ב ייחוד באזור גוש דן), ולמניעת הידרדרות של מערכת החשמל המזינה את אזור השרון והצפון עד כדי עלטה ארצית, בעת התרחשות תקלה בקו המתח העליון.
השבתת יחידות הייצור באורות רבין מחייבת אפוא חיזוק של ממש במקטעי ההולכה וההשנאה.
עלויות פרויקט כזה צפויות להיות גבוהות, ותהליכי הרישוי צפויים להיות ארוכים.
במאי 2016 אושרה תוכנית מתאר ארצית (להלן - תמ"א) המתייחסת ליחידות הייצור הקיימות באתר רידינג (בגוש דן) להפסקת פעילותן בשנת 2020 , לרבות האפשרות להאר יך אותה עד 2025 בתנאים מסוימים.
לדעת חח"י, השמירה על רצף הייצור באתר רידינג חשובה לצורך שרידות מערכת החשמל בכלל, ולצורך הולכת אנרגייה לרחבי גוש דן בפרט.
חשיבותה המערכתית של תחנת הייצור ברידינג אף מתעצמת נוכח הה חלטה להפסיק עד שנת 2021 את השימוש ביחידות הייצור 4-1 באורות רבין.
על כן המליצהחח"י למשרד האנרגייה לקדם מיזם חירום להקמת שתי טורבינות גז בחדרה.
לדעת חח"י הפסקת הפעילות הצפויה בתחנות הייצור 4-1 באורות רבין ובאתר רידינג ע לולה לפגוע בשרידות מקטע ההולכה.
מדובר אפוא בצעד שעלול לחייב השקעות ניכרות ברשת החשמל, אף מעבר לתוכנית הפיתוח ה מעודכנת מ-2014 .
הפיגורים הניכרים הנוכחיים בפיתוח מקטעי ההולכה וההשנאה לעומת הפיתוח הנדרש, והעלויות הגבוהות הנוספות הנדרשות לחיזוקו, מצריכים הקצאת מקורות לביצוע השקעות אלה, שאם לא כן יגבר הסיכון לשרידות המערכת בעתיד הקרוב.
על משרד האנרגייה , על רשות החשמל ועל חח"י לנתח את הצרכים העתידיים של משק החשמל נוכח מועדי ההשבתה הצפויים של יחידות הייצור באורות רבין ובאתר רידינג.
עליהם לפעול יחדיו לגיבוש תוכנית אשר תיתן מענה לצרכים הנגזרים מהשבתת התחנות, לפעול בהתאם לביצוע ההשקעות הנדרשות ברשת החשמל, ולוודא שהרשת תוכל לעמוד באתגרים הצפויים לה בשנים הבאות.
הרשות השיבה כי בימים אלה היא מגבשת את המלצתה ב דבר תוכנית פיתוח לשנים 2022 -2018 .
תוכנית זו תכלול את כל הצרכים העתידיים של משק החשמל, ובכלל זאת את אלה הנובעים מן הצורך בהשבתת יחידות הייצור באורות רבין ומהיערכות לסיום פעולתה של תחנת רידינג.
יצוין כי במאי 2018 קיימה הרשות שימוע ציבורי בנוגע לתוכנית הפיתוח לרשת ההולכה לשנים 2022 -2018.
באותו חודש אףגובשו עקרונות לביצוע רפורמה במשק החשמל חברת החשמל לישראל בע"מ |449 .
ושינוי מבניבחח"י אשר אושרו בממשלה בתחילת חודש יוני 2018 .
במסגרת עקרונות אלה הוחלט, בין היתר, כי חח"י תקדם באתר רידינג תכנון סטטוטורי במטרה להשלים את הליכי התכ נון להקמת שתי יחידות ייצור באמצעות גז טבעי.
חברת הבת שתוקם לחח"י אף תקים שני מתקני חשמל מסוג מחז"מ באתר אורות רבין בהספק כולל של כ-1,200 .
ביצוע תוכניות הפיתוח במקטע החלוקה .
באוקטובר 2013 הכינה חח"י תוכנית פיתוח פנימית למקטע החלוקה לשנים 2018 -2013 .
להלןנתונים על יישומה של התוכנית בהשוואה ליעדים הכמותיים שנקבעו בה, בשנים 2016 -2013 : תרשים10 : ביצועתוכנית הפיתוח הפנימית בהשוואה ל יעדים הכמותיים במקטע החלוקה, בק"מ ( 2016 -2013 ) .
מקור: תוכנית הפיתוחהפנימית של מערכת החלוקה לשנים 2018-2013 ונתוני חח"י למשרד מבקר המדינה.
לפי תרשים 10 , תוכנית הפיתוחהפנימית לשנים 2016 -2013 בוצעה בשיעור נמוך מ-50%.
להלן נתונים על התכנון הכספי, התקצוב והביצוע של תוכנית הפיתוח הפנימית.
תרשים 11: תכנון, תקצוב וביצוע שלתוכנית הפיתוח הפנימית למקטע החלוקה, במיליוני ש"ח (ממוצע שנתי) ( 2016 -2013 )49 .
מקור: נתוני חח"י למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2017.
מתרשים11 עולה כי תקצוב תוכנית הפיתוח הפנימית וביצועה עמדו על כמחצית מההשקעה שנקבעה בתוכנית הפיתוח הפנימית.
משרד מבקר המדינה מעיר לחח"י, למשרד האנרגייה ולרשות החשמל כי רמת ההשקעות במקטע החלוקה משקפת אף היא תהליך של תת-פיתוח משמעותי המסתכ ם בכ-900 מיליון ש"ח בשנה.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי חח"י תקצבה גם את פיתוח מקטע החלוקה בהיקף של כמחצית מרמת ההשקעות שנדרשה בתוכנית הפיתוח הפנימית שלה כבר מ-2013.
לנוכח תת-ההשקעות של חח"י ברשת החשמל, ולאור האתגרים העומדים לפני משק החשמל בעשור הבא, נראה שתידרש השקעה כספית ניכרת כדי להמשיך את פיתוח התחרות במשק החשמל וכדי לשפר את רשת החשמל כנדרש.
'כולל את כלל רכיבי פיתוח מערכת החלוקה, לרבות קווים, מונים, שנאים וכו חברת החשמל לישראל בע"מ |451 .
החלוקה בשנים 2016 - .
גילה של רשת החשמל משמש, כאמור, מדד להערכת הצורך בחידושה.
בתוכנית החידוש משנת 2013 התייחסה חח"י לרשת שהיא בת יותר מ-30 שנה כמיועדת להחלפה.
בהתאם לבסיס התעריף החדש לרשת שקבעה הרשות בינואר 2018 , היא מכירה בצורך לשדרג את רשת החלוקה, בעיקר ברכיבי הרשת שגילם עולה על 45 .
שנה נוסף על תוכנית הפיתוח הפנימית למקטע החלוקה, בשנים 2013 -2011 הכינה חח"י דוחות המציגים את מצב רשתות החלוקה ואת הצורך לחדש חלקים ממנה, וכן תוכנית ראשונית לחידושה, לרבות הערכה כספית .
בפברואר 2013 העריכה חח"י כי העלות הכוללת לחידוש רשת החלוקהתהיה כ-9.
4 מיליארד ש"ח, ו כי ביצועה ייפרס על פני עשר שנים.
התוכנית בנויה משלושה חלקים: טיפול בבעיות בטיחות שהוערכה בכ-900 מיליון ש"ח; סגירת פערים בחידוש קווים בעלות של כ-6.
2 מיליארד ש"ח; ועלות תחזוקה שוטפת שהוערכה בכ-0.
מיליארד ש"ח בשנה תוכנית זו ועלותה הכספית נוספות על תוכנית הפיתוח הפנימית של רשת החלוקה.
בניגוד לתוכנית הפיתוח הפנימית, מטרתה של תוכנית החידוש היא לשמר את הרשת הקיימת ולא להגדיל את יכולת החלוקה.
להלן נתונים על גיל רשת החלוקה: לוח 2 : נתונים על גילה של רשת החלוקה ועל הרשת המיועדת להחלפה, מהרשת הקיימת (באחוזים) .
גיל הרשת מתח גבוה מתח נמוך .
אורך הרשת רשת מיועדת .
בטווח הגיל שיעור מסך .
רשת בת 30 שנה ויותר* 48% 63% 50% 70% .
רשת בת 45 שנה ויותר 28% 61% 27% 67% .
:מקור עיבוד משרד מבקר המדינה לנתוני דוח הצוות להכנת תוכנית רב-שנתית לחידוש רשתות החלוקה50 .
ונתוני חח"י למשרד מבקר המדינה * רשת בת 30 שנה ויותר כוללת גם רשת בת 45 שנה ו-50 שנה.
הבדיקה העלתה כי במועד סיום הביקורת טרם החל ה חח"י בביצוע תוכנית החידוש למקטע החלוקה; היא ביצעה חידוש של הרשת רק במקרים המסווגים כסיכון בטיחותי, בהיקף של כ-100 מיליוני ש"ח בכל אחת מהשנים 2014 ,2015 .
50 ,חברת החשמל, חטיבת לקוחותדו"ח הצוות להכנת תוכנית רב -שנתית לחידוש רשתות החלוקה, פברואר 2013 .
רשות החשמל ציינה לפני משרד מבקר המדינה כי בסיס תעריף הרשת מינואר 2018 כולל גם הכרה בעלויות חידוש הרשת, לשם שיפור מצבה.
חח"י השיבה כי בהתאם לבסיס התעריף החדש, היא עתידה להשקיע בחמש השנים הקרובות כ-250 מיליון ש"ח מדי שנה בחידוש הרשת, על פי תוכנית שעונה על צורכי המשק.
מעבר לצורך בפיתוח רשת החלוקה כדי להגדיל את יכולת החלוקה, מצבה הנוכחי של הרשת מחייב פעילות חידוש ותחזוקה בהיקפים ניכרים כדי לשמר את יכולותיה.
כ-50% מרשת החלוקה היא בת יותר מ-30 וכ-28% מהרשת היא בת 45 שנים ויותר.
בהתאם להערכה מעודכנת שלחח"י, כ- 61%-67% מהרשת המיועדת להחלפה, בגילאי 45 ומעלה, אכן דורשת חידוש.
אף עלפי שכבר ב-2013 הכינה חח"י תוכנית חידוש, במועד סיום הביק ורת היא טרם החלה בביצועה.
משרד מבקר המדינה מעיר לחח"י, למשרד האנרגייה ולרשות החשמל כי מקטע החלוקה נתון בתהליך של תת-השקעות ניכר.
על פי נתוני חח"י היקף ההשקעות הנדרש לפיתוחו עמד בדצמבר 2012 על כ-12.
6 מיליארד ש"ח וההשקעות הנדרש ות לחידושו עמדו ב-2013 על9.
עד 2017 השקיעהחח"י במצטבר כ-4.
6 מיליארד ש"ח בלבד בפיתוח רשת החלוקה.
התוכנית לחידוש הרשת לא בוצעה, למעט ביצוע חלקי של רכיב תוכנית הבטיחות.
פערים אלה בין ההשקעות המבוצעות להשקעות הנדרשות מהווים נטל כבד על משק החשמל וצרכניו , לנוכח הפגיעה באמינות האספקה.
חח"י השיבה למשרד מבקר המדינה כי תוכנית חידוש הרשת הייתה אמורה לקבל כיסוי תעריפי נפרד, כלומר אמור היה "להיצבע" מקור מימוני מיוחד עבורה, נוסף על המימון שאמור היה להתקבל מהעדכון לבסיס התעריף.
ללא מימון זה, התוכנית כלל לא הייתה אמורה לצאת לדרך.