HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
182 ' ראו: שם, עמ 164 משרד מבקר המדינה העיר בעבר על הצורך בפיקוח ובקרה על פעולות גופים מפוקחים מחשש 165 ל"שבי רגולטורי" של המאסדר העשוי לנבוע מפערי ידע ומחשש שמא ינצלו הגופים המפוקחים ), "התמודדות הממשלה 2015( א66 את הוראות האסדרה.
ראו: מבקר המדינה, דוח ביקורת שנתי .
12 'עם הריכוזיות במשק", עמ לדוגמה: ברזיל וצרפת.
לדוגמה: בריטניה, צ'ילה וקוריאה 167 .
75 - 74 ', עמ The World Bank, Public-Private Partnerships Reference Guide, Version 3 (2017) : ראו 168 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי683 משרד האוצר | משרד האוצר | לדעתו של משרד מבקר המדינה על מנהלי המכרזים לשקול את הדרך , לרבות בדרך של PPP המיטבית לעבודות הפיקוח והבקרה בכל פרויקטי שילוב חברות ממשלתיות בפרויקטים הן לשם הפחתת עלויות הפרויקט באמצעות שימוש במערך תמיכה ממשלתי בר קיימא והן בהבטחת איכות הפיקוח והבקרה על פני זמן.
פורסמו ממצאי ועדת הבדיקה שהקים שר האנרגיה לבחינת האירועים 2019 באוגוסט במתקן ההתפלה שורק בראשותו של מנכ"ל משרד האנרגיה (להלן - ועדת הבדיקה).
הממצאים הצביעו על הפרה בוטה, ארוכה ושיטתית של הסכם הזיכיון כדי לחסוך בהוצאות אנרגיה ובכימיקלים.
מתקן ההתפלה אף יצר מצג שווא, שלפיו בוצע שינוי תפעולי ידני כדי לספק מים באיכות גבוהה יותר בשעות הדגימה, וכך איכות המים עמדה בדרישות ההסכם, אך בפועל איכות המים חרגה מהנדרש ברוב שעות היום.
עוד מצאה ועדת הבדיקה כי במתקן ההתפלה בפלמחים נמסר למדינה דיווח כוזב על בדיקות המעבדה במתקן.
יודגש כי בממצאי הוועדה צוין כי "עלות האנרגיה במתקן ההתפלה הינה חלק מהותי מעלויות ייצור המים, וכל חיסכון בעלויות אלו, מיתרגם .
169"לרווח של המתפיל ממסקנות הוועדה עולה כי המדינה פעלה מתוך הנחת מוצא שגויה שהזכיין לא יפעל להטעייתה במכוון ולא פעלה במידה מספקת באמצעות כלים העומדים לרשותה כדי לבקר את איכות המים, לא הצליבה נתונים מגורמים שונים, לא הגבירה את תדירות הבדיקות ולא ביצעה די בדיקות יזומות ואקראיות.
לפיכך סוכם על שיפור הליכי הבקרה במתקני ההתפלה, לרבות באמצעות הגדלת מספרן של בדיקות המעבדה ושל הבדיקות היזומות, שדרוג המערכות לניטור מידע חריג והרחבת שיתוף הפעולה עם החברה הממשלתית "מקורות" בהעברת המידע.
ממצאים אלו מדגישים את הצורך בכינון מנגנוני בקרה ישימים ואפקטיביים שיעוגנו בהסכמי הזיכיון ואת ההכרח ברמה מקצועית גבוהה ובאי-התלות של גורמי הפיקוח והבקרה בביצוע עבודתם, לרבות בבדיקות יזומות ואקראיות המצליבות נתונים מגורמים שונים כדי לוודא שמולאו הדרישות המופיעות בחוזים.
2019( משרד האנרגיה, ועדת הבדיקה לאירועים במתקן ההתפלה שורק 169 684 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינהתמריצים וקנסות עורכיהם של חוזי הזיכיון נוהגים לקבוע תקני איכות, להשתמש במדדי ביצועים, לעודד תחרות בסטנדרטים להספקת טיב השירות ולקבוע בחוזים מנגנוני בונוסים וקנסות כדי לשפר את התמריצים לזכיינים להשקיע בנכסים ולתחזק אותם בדרך הטובה ביותר.
, מקובל גם להשתמש במנגנוני קנסות ובתנאים לפתיחת משא OECD לפי גישת ארגון ומתן מחדש כדי למנוע דפוסי התנהגות של זכיינים שנועדו לנצל הזדמנויות להגדלת רווחיהם ולשיפור תנאיהם באמצעות איומים על חדלות פירעון או באמצעות הפרעה בהספקת השירותים.
עם זאת, התמריץ לניצול מצבה של המדינה העלולה להידרש לצאת למכרז חדש ארוך ויקר לצד רצונה להבטיח הספקת שירותים רציפה עודנו .
170קיים חרף מנגנונים אלו לא זו בלבד, אלא שבשווקים ריכוזיים, שבהם מעטים הגורמים המממנים והזכיינים הפוטנציאליים, נוצרת תלות של המדינה בהם הפוגעת ביכולתה לאכוף את הסכמי הזיכיון.
לפיכך, אף שהמדינה נוהגת להעביר את מרב הסיכונים לזכיין - שמצידו מגלם את הסיכונים במחיר הפרויקט - ומעגנת בחוזי הזיכיון את הכלים הדרושים לאכיפה, בדרך כלל לא נעשה שימוש בהם במקרים של הפרות החוזה מצד הזכיין.
נמצא כי בכמה פרויקטים נמנעה המדינה מאכיפה מלאה של הסכמי הזיכיון או ערכה שינויים בהסכמים אלו שהיטיבו עם הזכיין.
להלן שתי דוגמאות: 1 .
ועדת הבדיקה המליצה למנהלת ההתפלה לקנוספרויקט מתקן ההתפלה שורק: את הזכיין בגין הפרותיו בסכום הנמוך בעשרות מיליוני שקלים מזה שהוגדר בהסכם הזיכיון.
זאת בעקבות שקלול חלקי של סכום הפיצוי הן בגין כמות המים שסיפק המתקן והן בגין תקופת החריגה מהסכם הזיכיון.
ואולם, לפי מסקנות הוועדה עולה כי ברוב שעות היום הייתה חריגה שיטתית, מהסכם הזיכיון בכמות המים שסיפק המתקן, וכן חריגה מפעם לפעם עוד קודם לכן.
בתשובתה של חטיבת תשתיות ופרויקטים נאמר: "ועדת הבדיקה המליצה להטיל על הזכיין סנקציה כספית משמעותית, בשים לב לאומדן התועלת הכספית שנוצרה למתפיל ולממצאי הוועדה בכללותם.
נעשה לפי כמויות המים לגביהן קיימות בדיקות מעבדה של מקורות.
הצביע על 2019 דוח מבקר המדינה משנת פרויקט הרכבת הקלה בירושלים: שינויים שבוצעו במנגנון הטלת הקנסות ובתדירות ההגעה של הרכבות אשר .
22 ,11 ', עמ OECD, Public-Private Partnerships and investment in Infrastructure (2010) 170 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי685 משרד האוצר | משרד האוצר | , מנגנון הקנס שעודכן171הקלו על הזכיין.
לפי הנתונים של מנהל יחידת המהנדס ביחס 172לא קנס כלל את הזכיין בגין חריגה מהתדירות שנקבעה בין הצדדים להסכם הזיכיון המקורי, זאת אף שלפיו היה על הזכיין לשלם למדינה קנס בסך .
2017 ש"ח עבור החודשים ינואר-יולי 687,000 של מוצע כי שימוש מופחת במנגנוני הענישה הקבועים בהסכמי הזיכיון ובכלל זה הפחתת התשלומים על פי מנגנון הקנסות יעשה בדרך שלא תתמרץ הפרת הסכמים על ידי הזכיינים.
בפסיקה נקבע כי יש נסיבות חריגות אשר מצדיקות פסילה אוטומטית של מציע מלהשתתף במכרז.
כך גם התנסות שלילית שהייתה למפרסם המכרז בקשריו עם מציע הוכרה בבתי המשפט כעילה המצדיקה את פסילת הצעה ואת ההשתתפות במכרז.
עם זאת, החלטה כזו היא צעד חריג ביותר הפוגע בעקרון השוויון, בתחרות ובחופש העיסוק של המציע ולכן עליה לעמוד במבחני הענייניות, הסבירות והמידתיות, בדומה לכל תנאי הסף להשתתפות במכרז.
בשל חומרתו של צעד זה של פסילה, ציין בית המשפט כי על פי רוב ייבחן ניסיונו הקודם של המציע במסגרת .
173אמות המידה לבחירת הזוכה במכרז בית המשפט העליון דן בעבר במקרים אחדים שבהם לא בחרה ועדת המכרזים במציע בשל ניסיון שלילי שנצבר בעבודה עימו ותמך בהחלטתה לבחור בהצעה יקרה יותר כדי להבטיח שהעבודות נשוא המכרז תבוצענה.
עם זאת הדגיש בית המשפט כי על עורכי המכרזים להישמר מעשיית שימוש באמת מידה זו כדי להדוף הצעות של .
עליהם לבחון את מכלול הנסיבות ואת מידת הרלוונטיות למכרז החדש, 174מציעים וכן לבדוק אם ננקטו פעולות למניעת הישנותן, מהו טיב הכישלון ומה אורכו של פרק הזמן שחלף.
), 2014( א65 דוח שנתי יחידה שתפקידה העיקרי לפקח על עבודת הזכיין.
מתוך: מבקר המדינה, 171 .
555 '"הפיקוח על הפעלת הרכבת הקלה בירושלים", עמ שינוי בתוכנית ההפעלה של הרכבת הקלה שעוגן בתוספות להסכם הזיכיון שנחתמו לאחר יולי 172 .
לפי השינוי, תדירותה של הגעת הרכבות בשעות השיא תפחת בכל שש דקות, ובשעות 2015 .
שאינן שעות שיא - בחלקן תגבר התדירות ובחלקן תפחת ), "השירות 2019( דוח ביקורת מיוחד: משבר התחבורה הציבוריתמתוך: מבקר המדינה, .
503 ,498 'לנוסעים של הרכבת הקלה בירושלים", עמ .
נ' חברת החשמל לישראל בע"מ Pullman Power LLC 7667-04-10 עת"מ 173 .
) בע"מ נ' מע"צ-החברה הלאומית לדרכים בישראל בע"מ 1995( דוד שחר ובניו 6573/09 בר"ם 174 686 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה נמצא כי המדינה לא גיבשה מנגנון אשר ישקלל את ניסיון העבר שנצבר בעבודה עם הזכיינים כדי למגר התנהגויות לא רצויות מצידם בהקמתם של פרויקטים עתידיים וכדי להגדיל את הסבירות שיעמדו בלוחות הזמנים ובתקציבים כפי שהתחייבו.
לפיכך ראוי לבחון גיבוש של מנגנון מסוג זה שיבוא לידי ביטוי במכרזים בעתיד.
סיכום לפרויקטים בשיתוף המגזר הפרטי נודעת חשיבות רבה בקידום תשתיות המדינה בתחומים השונים.
הממצאים שעלו בדוח מלמדים על הצורך בהגדרת הגורם המתכלל ברמה הממשלתית לצורך מימוש יתרונות מרביים ברמה הלאומית ובטיוב פעילות הגופים האמונים על ההתקשרויות.
גיבוש עקרונות עבודה מוסדרים לביצוע פרויקטים במתווה זה, יאפשר להגדיל את ההשקעה בפרויקטי תשתית תוך יצירת אפיקי השקעה מגוונים במשק ויסייע לצמיחה הכלכלית של המדינה לאורך שנים.
עיגון פעולות שיבטיחו כי המתווה יושם לאחר בחינת תועלות ההתקשרות ביחס לחלופות אפשריות יביא למיצוי יתרונם היחסי של השותפים ולהקצאה יעילה של הסיכונים והמקורות.
כמו כן הוא יבטיח שהתמורה להון הציבורי המושקע ביישום פרויקטים אלה תהיה מרבית
מבוא פרסם מבקר המדינה דוח בנושא "הסדרי הפנסייה במדינה" (להלן - 2016 באוקטובר .
הדוח עסק במגוון סוגיות הקשורות למערך הפנסייה במדינת ישראל.
1)הדוח הקודם הדוח כלל כמה פרקים שכל אחד מהם עסק בנושא מזווית אחרת, החל מסוגיות מאקרו כלכליות הקשורות בפנסייה וכלה בסוגיות הנוגעות לכל אזרח.
נוכח החשיבות הרבה של הנושא, ערך משרד מבקר המדינה מעקב נקודתי אחר תיקון ליקויים בכמה נושאים מהותיים שעלו בדוח הקודם.
כמו כן, במסגרת המעקב נבחנו דיווחי הגופים המבוקרים למשרד ראש הממשלה ולמשרד מבקר המדינה על הפעולות שנקטו לתיקונם של הליקויים שצוינו בעניינם בדוח הקודם.
להלן הנושאים שנבדקו בביקורת המעקב: 1 .
היקף והסדרת הגדלות אחוזי הפנסייה שהרמטכ"ל מאשר לפורשי צה"ל: ההגדלות של אחוזי הפנסייה מעבר לשיעורים שלהם זכאי הפורש בהתאם לתקופת שירותו, שמאשר הרמטכ"ל לרובם המוחלט של פורשי הצבא (להלן - הגדלות הרמטכ"ל).
מנתונים שהעביר צה"ל במהלך ביקורת המעקב עולה בגין הגדלות הרמטכ"ל לפורשים באותה השנה 2017 כי העלות השנתית בשנת .
על פי אומדן 2 מיליון ש"ח לנגדים 6.
5- מיליון ש"ח לקצינים וכ 17.
5-עמדה על כ בגין הגדלות 2018 משרד האוצר, התשלום השנתי הכולל מתקציב המדינה בשנת 3.
1-הרמטכ"ל לכלל פורשי צה"ל עד אותו מועד עמד על כ , 21 - 17 ,15 ,12 - 10 ), ע"מ 2016( דוח ביקורת מיוחד - הסדרי הפנסייה במדינה ראו מבקר המדינה, 1 .
137 - 123 ,77 - 44 יצוין כי נתון זה הוא תוספת העלות השנתית בגין פורשים חדשים שפרשו באותה השנה, ואינו 2 כולל את התשלומים השנתיים בגין הגדלות שניתנו לפורשי העבר, ולא את הנטל התקציבי לשנים הבאות.
צה"ל הסביר כי במסגרת מימוש מודל הקבע החדש, שבגינו יחול קיטון במספר הפורשים מיליון ש"ח לשנה.
15-20 ובגיל הפרישה הממוצע, העלות השנתית צפויה להתייצב על .
לעניין החבות האקטוארית בגין 15.
19 תשובתו של היועץ המשפטי למשרד האוצר מיום 3 ההגדלות, בדוח הקודם נקבע כי החשבת הכללית דאז חישבה את החבות האקטוארית בשנים 2.
9 , וכי החישוב העלה כי החבות בגין ההגדלות בשלוש שנים אלו בלבד עמדה על 2013-2015 .
) לדוח הקודם 58-57 מיליארד ש"ח (ראו עמודים 694 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה2 .
:תשלום פנסיית גישור לפורשי צה"ל ורישום החבות בגינה במאזן המדינה יישום ההסכם שנחתם בין משרד הביטחון למשרד האוצר בעניין תשלום פנסיית גישור לפורשי צה"ל בפנסייה צוברת, ורישום תקין של החבות במאזן המדינה (להלן - פנסיית הגישור).
בעשורים האחרונים סוגיה זו נדונה בהרחבהאי-העלאת גיל הפרישה לנשים: ביצעו רפורמות משמעותיות בהסדרי גיל OECD -בישראל.
מרבית מדינות ה הפרישה שכללו העלאה של גיל הפרישה והשוואתו בין נשים לגברים.
בין היתר, מדינות אימצו מנגנונים שבהם גיל הפרישה מוצמד לתוחלת החיים.
נכון להיום, גיל הפרישה לנשים בישראל הוא מהנמוכים במדינות אלו, וישראל היא אחת המדינות הבודדות שבהן קיים פער בין גיל הפרישה לנשים לבין גיל הפרישה לגברים.
עיקרי ממצאי ביקורת המעקב: 1 תרשים פעולות הביקורת בדוח המעקב נבדקו הגדלות אחוזי הפנסייה שהרמטכ"ל מאשר לפורשי צה"ל, תשלום פנסיית גישור לפורשי צה"ל ורישום החבות בגינה במאזן המדינה, ואי העלאת גיל הפרישה לנשים.
הביקורת נעשתה במשרדי האוצר, המשפטים והביטחון, ובצה"ל.
תוקן באופן מלאתוקן במידה רבהתוקן במידה מועטהלא תוקן ל"העדר נוהל ברור של הרמטכ ל למשרד האוצר "מחלוקת שלא יושבה בין צה ל"בדבר סמכות הרמטכ הצגת העלות הכספית של ההגדלות באופן שאינו נותן את התמונה האמיתית והמלאה ל "יישום הסכם העקרונות בין משרד הביטחון צה ומשרד האוצר בחוקהסדרי הפנסיה במדינה - עיקרי ממצאי ביקורת המעקב מידת תיקון הליקוי כפי שעלה בביקורת המעקב הליקוי בדוח הביקורתפרק הביקורת אי התקנת תקנות פנסיית הגישורהגדלות ל"הרמטכ פנסיית גישור גיל פרישהאי קידום העלאת גיל הפרישה לנשים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי695 משרד האוצר | משרד האוצר | הגדלות הרמטכ"ל שירות הקבע בצה"ל הוא שירות ייחודי שראוי להוקרה ציבורית ושכר הולם.
שירות הקבע מתייחד בין היתר בכך שהוא דורש הקרבה וטוטליות לארגון, עד כדי נכונות להקרבת חיים למען ביטחון המדינה.
אנשי הקבע מנוידים לפי צורכי המערכת ואין להם זכות לשבות או להתאגד, הם אינם יכולים לפנות לבתי הדין לעבודה והם כפופים לחוק השיפוט הצבאי.
כמו כן, יש עילות פיטורין נרחבות ביוזמת המערכת .
40 הצבאית כבר לפני גיל כי "קיים 18.
19 סגן הרמטכ"ל כתב למשרד מבקר המדינה בתשובתו מיום שוני מהותי בין פרופיל שירות הקבע בצה"ל לבין פרופיל העבודה בשאר המגזר הציבורי.
משרתי הקבע הם המגזר היחידי שמפוטר לקצבה באופן כפוי בגיל צעיר יחסית, כשהם רחוקים מלמקסם את זכויותיהם הפנסיוניות.
משרתי קבע רבים מעוניינים להמשיך ולשרת בצה"ל.
ואנו מנועים מלאפשר זאת".
יצוין כי מנתונים 2016- מפורשי צה"ל בשנים 60%-ששלח צה"ל למשרד מבקר המדינה עולה כי כ , הועסקו בסמוך לאחר פרישתם מצה"ל.
2018 עולה כי הגיל הממוצע של כלל 31.
18 מהדוחות הכספיים של הממשלה ליום ש"ח; 13,787 ; הקצבה הממוצעת הייתה 45 היה31.
17 הפורשים מצה"ל עד ליום ; והיחס בין 54% ממוצע הקצבה כאחוז מהשכר הקובע (שיעור התחלופה) עמד על .
כלומר, גמלאי צה"ל פורשים בגיל 1.
2 שיעור התחלופה לממוצע גיל הפרישה היה צעיר יחסית, ושיעור התחלופה שלהם המותאם לגיל הפרישה הוא הגבוה ביותר .
עוד עולה מהדוחות הכספיים 4בקרב האוכלוסיות המקבלות את הפנסייה התקציבית , הקצבה הממוצעת 46 לבדה היה 2018 כי הגיל הממוצע של פורשי צה"ל בשנת .
היחס בין שיעור 61% ש"ח ושיעור התחלופה עמד על 17,256 שלהם הייתה .
3-התחלופה לממוצע גיל הפרישה עמד על כ (להלן - תשובת צה"ל) 26.
20 בתשובתו של צה"ל למשרד מבקר המדינה מיום עולה כי ישנה מגמה של ירידה בגובה 2018 עד2016 נכתב כי "מנתוני צה"ל לשנים קצבת הקצינים ומגמת עליה בגובה קצבת הנגדים.
קצבת הקצינים ירדה מממוצע ואילו קצבת הנגדים עלתה 52018 בשנת 18,966 לממוצע של 2016 בשנת 19,085 של .
נתונים אלה 2018 בשנת 13,787 לממוצע של 2016 בשנת 13,368 מממוצע של 43- ל48-עולים בקנה אחד עם מגמת הצערת הקצינים על-ידי הורדת גיל הפרישה מ , כפי שנקבע במודל הקבע החדש שנכנס 53- ל48-והארכת גיל הפרישה לנגדים מ ".
49-47 , וכן בדוח הקודם בעמודים 31.
18 ראו בעניין זה הדוח הכספי של ממשלת ישראל ליום 4 .
19,844 הייתה 2018 לטענת האוצר הקצבה הממוצעת לקצינים שפרשנו בשנת 5 696 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה במשך השנים הרמטכ"לים אישרו לפורשי הקבע הגדלה של אחוזי הפנסייה בהתאם למנגנון "הגדלות רמטכ"ל".
יצוין כי בשירות המדינה קיימים הסדרים אחרים המיטיבים עם הפורשים, שחלקם אינו נהוג בצה"ל.
גם בתשובת צה"ל צוין כי "בשירות המדינה קיימים מזה שנים ארוכות מנגנונים שונים ומגוונים שנועדו להגדיל את שיעור הקצבה של עובדים רבים מאוד" ובכלל זה הגדלת תקופת השירות של עובדי מדינה שונים המועסקים בתנאים מיוחדים, הגדלת תקופת השירות לשופטים, הגדלת תקופת השירות לעובדי גופים סטטוטוריים, העלאת העובדים הפורשים בדרגות פרישה לפני פרישתם, ותוכניות פרישה מוקדמת מרצון.
בדוח הקודם צוין כי שיעור ההגדלה הממוצע שאישר הרמטכ"ל לפורשים בשנת , וכי באותה שנה יותר ממחצית הפורשים מצה"ל קיבלו 8.
8%- עמד על כ 2015 ומעלה.
עוד צוין בדוח הקודם כי הגדלות הרמטכ"ל האמורות 7% הגדלת רמטכ"ל של (ב) לחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) 18 שאושרו מכוח סעיף (להלן - חוק גמלאות צבא הקבע) מתווספות 1985 - , התשמ"ה ]נוסח משולב [ לחוק גמלאות צבא הקבע לכל 8 הניתנת מכוח סעיף 6% להגדלה קבועה בשיעור של לשירות החובה.
97 -איש קבע שהתגייס עד ל מבקר המדינה המליץ בדוח הקודם כי הממשלה תבחן את המגבלות של הרמטכ"ל, של נציב שירות המדינה ושל ראשי הגופים הביטחוניים בכל הקשור להגדלת אחוזי הפנסייה לעמיתי הפנסייה התקציבית מעל לתקופת השירות בפועל, וכי הרמטכ"ל יבחן את מדיניותו להגדלה של שיעור הגמלה מעבר לשיעור שמזכה תקופת השירות בפועל, בשים לב למגבלות התקציב ולהשפעות האקטואריות של ההגדלות האחוזיות על החבות של הממשלה לפנסייה תקציבית, ויבחן אם מדיניותו עולה בקנה אחד עם החלטות הממשלה.
ב לחוק מבקר המדינה, 21 במסגרת הדיווח על תיקון הליקויים לפי סעיף כי "המלצת מבקר המדינה 2017 , ציין צה"ל בפברואר]נוסח משולב[ 1958-התשי"ח מקובלת.
למעשה, עוד לפני פרסום דו"ח הביקורת מינה הרמטכ"ל צוות שהחל בעבודת מטה לגיבוש המודל הרצוי להגדלת תקופת השירות.
יודגש, כי גם היום מדיניות הגדלת תקופת השירות בצה"ל עולה בקנה אחד עם החלטות הממשלה לחוק שירות הקבע בצבא ההגנה 18 שהתקבלו בנושא, כפי שנדרש מכוח סעיף ".
1985 -, התשמ"ה]נוסח משולב[ )לישראל (גמלאות נתונים שהעביר ראש מחלקת תקציבי יבשה ושכר בצה"ל (להלן- רמ"ח תקציבי מעלים כי ממוצע ההגדלות שאישר 2018 יבשה) למשרד מבקר המדינה באוקטובר ועמד 2015 עלה בכעשירית האחוז לעומת הממוצע בשנת 2017 הרמטכ"ל בשנת 9.
ההגדלה האחוזית הממוצעת שניתנה לקצינים עמדה על 8.
27% ולנגדים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי697 משרד האוצר | משרד האוצר | על ידי ראש ענף תכנון 2019 נתונים נוספים שהועברו למשרד מבקר המדינה ביוני שכר וגמלאות (להלן - רע"ן תשו"ג) בצה"ל הצביעו על כך כי ממוצע סך ההגדלות , וכי ההגדלה הממוצעת שניתנה באותה 9.
53% - עלה ל 2018 שאישר הרמטכ"ל בשנת .
66% שנה לקצינים הייתה נתוני ממוצעי הגדלות הרמטכ"ל שניתנו לפורשים, כפי שעלו בדוח 1 להלן בלוח ):2017-2018 ) ובדוח המעקב (לשנים 2015 הקודם (לשנת השיעורים הממוצעים של הגדלות הרמטכ"ל (באחוזים): 1 לוח הגדלות הרמטכ"ל הממוצעות שניתנו לפורשי צה"ל 2018 2017 2015 ממוצע כולל 9.
27 עלה ממוצע הגדלות 2018-2015 מהלוח עולה כי מאז הדוח הקודם, בשנים .
בתשובת צה"ל נכתב כי ההסבר לעליה הזמנית 0.
73% -הרמטכ"ל לפורשים בכ בהגדלות הוא "נוכח השינויים שחלו במודל הקבע ובגיל הפרישה של המשרתים כפי שסוכם עם משרד האוצר ונקבע בחוק בעקבות התחייבויות שנטל על עצמו צה"ל, שהביאו לעלייה בשיעור ההגדלות בטווח הקרוב אך יביאו להפחתה משמעותית בטווח הרחוק".
18 -רמ"ח תקציבי יבשה כתב למשרד מבקר המדינה ב שירות מחושבת ומאושרת ע"י הממונה על תשלומי הגמלאות בצה"ל בהתאם לכללי ובמסגרתם החליט 2017 הגדלת תקופת השירות.
יודגש כי הכללים עודכנו בשנת , בנוסף 10%-הרמטכ"ל על קיצוץ חד בגובה ההשלמה המקסימלית וקטימתה ב לשינויים נוספים שבוצעו באופן חישוב מרחב ההשלמה, תוך קביעת דור מעבר.
שינויים אלה, יחד עם מודל הקבע החדש, צפויים להביא להפחתה משמעותית בגובה הגמלה העתידית של משרתי הקבע".
בפגישות שנערכו עם ראשת מטה אגף כוח אדם (להלן - רמ"ט אכ"א) ועם רע"ן נמסר לנציגי משרד מבקר המדינה כי בעקבות מודל 2019 תשו"ג בצה"ל ביוני ש"ח, 12,000 הקבע החדש וההתחייבות לעמוד בעתיד בגמלה ממוצעת של אמורים להשתחרר מצה"ל בשנים הקרובות קצינים ונגדים מבוגרים שעל פי הכללים החלים עליהם ההגדלות שלהם זכאים גדולות יותר, דבר המסביר את העלייה הזמנית בגובה ההגדלות.
698 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה נוסף על כך, נציגי צה"ל העבירו למשרד מבקר המדינה את הכללים החדשים של (ב) לחוק 18 הרמטכ"ל בדבר ההגדלות ("כללים להשלמת תקופת שירות לפי סעיף שירות הקבע (גמלאות)" (להלן - הכללים החדשים).
בכללים החדשים נעשו שני שינויים מרכזיים לעומת הכללים הישנים: 1 .
19% (במקום 10%-הרמטכ"ל קטם את שיעור ההגדלה המרבי שיינתן לפורשים ל שנהגה קודם לכן), זאת למשרתי קבע שהחלו את שירותם בקבע מובהק לאחר .
הרמטכ"ל צמצם את ההגדלה המגיעה בכל שנה לחיילים שלא היו בשירות החל מאותו מועד.
לדוגמה, אחוז ההגדלה המגיעה בגין התקופה שמגיל הגיוס ועד על פי הכללים הישנים.
75% -הגיוס בפועל לשירות חובה צומצם ל ) נכללו דברים אלה של 68-69 לדוח הקודם (שם, ע"מ 2016 בתשובת צה"ל מאוגוסט הרמטכ"ל לשעבר: "נושא הדוח וממצאיו חשובים מאוד והביאו אותי לערוך סדרת דיונים והחלטות בנושא.
חלק מהתהליכים שהנחתי עליהם.
אישור גובה ההגדלה ע"י ראש אכ"א בלבד.
הנחיה על גיבוש מתווה לצמצום חד בהגדלות שנים".
3 תוך כי 2019 במהלך ביקורת המעקב מסר רע"ן תשו"ג לנציגי משרד מבקר המדינה ביוני גובה ההגדלות לפורשים מובא לאישור פרטני של ראש אגף כוח אדם (להלן - ראש אכ"א), והנתונים המפורטים מועברים לרמטכ"ל מדי חודש.
מאחר וכאמור, מחד הכללים החדשים יחולו על מי שהחל בשירות קבע ומאידך בהתאם לדיווחי צה"ל בשנים הקרובות 1.
17 מובהק אחרי אמורים להשתחרר מצה"ל קצינים ונגדים מבוגרים שעל פי הכללים החלים עליהם ההגדלות שלהם זכאים גדולות יותר, נראה כי השינוי , לאחר פרישתם של 2030 בהגדלות יבוא לידי ביטוי רק לקראת שנת משרתים אלו לגמלאות.
זאת ועוד, מאחר וגיל הפרישה מצה"ל אמור , ראוי לבחון את אפקטיביות ההשפעה של 2030 לרדת משמעותית עד הכללים החדשים שגיבש הרמטכ"ל הכוללים קביעת שיעור התוספת ).
19% (במקום התוספת המרבית שנהגה בשיעור 10%-המרבית ל העביר מנכ"ל משרד הביטחון למשרד מבקר המדינה דיווח על 2017 בפברואר ההחלטות שקיבל הצוות לתיקון הליקויים בראשות המנכ"ל הנוגעות לליקויים שהועלו בדוח הקודם.
בעניין ההתייחסות לשיקולי מגבלות התקציב בקביעת ההגדלות ולעניין השקיפות והבקרה של ההגדלות כתב צה"ל כי "המלצת מבקר 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי699 משרד האוצר | משרד האוצר | המדינה מקובלת" וכי "בהתאם להחלטת הרמטכ"ל בכל חציון יוצגו לו גם ההשלכות האקטואריות הנגזרות מתשלומי הפנסייה המשולמים ע"י צה"ל".
עוד כתב צה"ל כי "כבר היום אכ"א מתעד באופן מלא ומרוכז מדי חודש את נתוניהם של כלל הפורשים לגמלאות ברמת הפרט".
דברים ברוח דומה כתב רמ"ח תקציבי יבשה למשרד מבקר .
2018 המדינה בתשובתו מאוקטובר מבקר המדינה מציין לחיוב את גיבוש הכללים החדשים אשר קטמו את ) 19% (במקום התוספת המרבית שנהגה בשיעור 10%-גובה התוספת ל וזאת לצד המחויבות של המערכת הצה"לית לנקוט בצעדים נוספים על מנת לטפל בממצאי הביקורת שעלו בדוח הקודם.
עם זאת, נראה כי יישום מודל הקבע החדש, שיביא לגיל פרישה מוקדם יותר מצה"ל בשנים הקרובות, צפוי להביא להקטנת גובה ההגדלות לפורשים (מאחר וגובה התוספת תלוי גם בגיל הפרישה בהתאם לכללים) וכי הכללים החדשים של הרמטכ"ל צפויים להביא לצמצום , עם פרישתם של המשרתים עליהם 2030 חד בהגדלות רק לקראת שנת חלים הכללים החדשים לגמלאות.
כתב רמ"ח תקציבי יבשה כי היא 2017 אשר לעלות השנתית של ההגדלות בשנת מיליון ש"ח לנגדים הפורשים, וכי 6.
5- מיליון ש"ח לקצינים ו 17.
5 עומדת על מיליון ₪ 15-20 -"העלות גבוהה בשנים הראשונות, וצפויה להתייצב בהמשך על כ לשנה".
בעניין העלות האקטוארית של ההגדלות כתב הרמ"ח כי האחריות לחישובה מוצגת 2017 מוטלת על משרד האוצר, וכי בדוחות הכספיים של הממשלה לשנת החבות האקטוארית "מבלי שהוצגה או תואמה לפני כן עם משרד הביטחון".
משרד מבקר המדינה שב ומדגיש בפני צה"ל ומשרד הביטחון, כי "התחשיב שהוצג על ידי ] 58 שם, ע"מ [ כפי שנכתב בדוח הקודם צה"ל ומשרד הביטחון מתייחס רק לעלות השנתית שמתווספת בגין הפורשים באותה שנה.
תקציב הגמלאות בתקציב המדינה כולל את תשלומי הגמלאות לרבות החלק של הגדלות הרמטכ"ל בגין פורשים משנים קודמות, ולא רק בגין פורשים בשנת התקציב, לכן עלויות אלה מסתכמות במאות מיליוני ש"ח בשנה".
700 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה 2019 בעניין זה, היועץ המשפטי של משרד האוצר כתב למשרד מבקר המדינה במאי 7.
8-כי על פי אומדן משרד האוצר, "מתוך תקציב הגמלאות של צה"ל שעמד על כ 1.
1-, התשלום השנתי בגין הגדלות הרמטכ"ל עמד על כ 2018 מיליארד ש"ח בשנת מיליארד ש"ח".
יצוין כי בדוח הקודם נכתב כי על פי חישוביה של החשבת הכללית דאז, עמדה מיליארד ש"ח (ראו 2.
9- על כ 2013-2015 החבות האקטוארית בגין ההגדלות בשנים לדוח הקודם).
58-57 עמודים מבקר המדינה כבר העיר לחשבת הכללית בדו"ח הקודם כי "אין זה ראוי למנוע מנציגי צה"ל מידע בנוגע לדרך חישוב החבות האקטוארית של משרתי הקבע וגמלאי צה"ל" וכי "על החשבת הכללית להעביר מידע זה"; אולם עד מועד סיום ביקורת המעקב המידע לא הועבר.
עם זאת, ומאחר שהנתונים המלאים בעניין תשלומי הגמלאות מצויים בידי צה"ל, מן הראוי שצה"ל יאמוד את החבות האקטוארית של משרתי הקבע וגמלאיו, ויבחן אילו צעדים עליו לנקוט על מנת לעמוד במגבלת תקציב הביטחון.
19 אשר לחבות האקטוארית ציין סגן הרמטכ"ל בתשובתו מיום החבות האקטוארית של הגמלאות מבוצע על ידי משרד האוצר ומצוי באחריותו.
משרד הביטחון וצה"ל אינם יודעים כיצד מחושבת החבות האקטוארית על ידי אגף החשכ"ל במשרד האוצר ואינם חשופים לחישוביו.
צה"ל ומשרד הביטחון פנו פעמים רבות לאגף החשב הכללי בבקשה לקבל את אופן החישוב ומתודולוגיית החישוב.
וכל נתון אחר שנדרש לצורך חישוב החבות האקטוארית של משרתי הקבע והגמלאים בצורה מדויקת ועצמאית, אך המידע שהתבקש לא התקבל".
(שעליה חתום היועץ המשפטי של המשרד והיא על דעתם 22.
20 בתשובתו מיום של החשב הכללי ושל הממונה על התקציבים במשרד האוצר) (להלן - תשובת האוצר) כתב משרד האוצר למשרד מבקר המדינה כי "תהליך חישוב החבות האקטוארית בגין פנסייה תקציבית מתבצע באופן מרכזי במשרד האוצר, על בסיס נתוני הפעילים והגמלאים המתקבלים בממשקים מכלל משרדי הממשלה, לרבות 'מערכת צה"ל והגופים הביטחוניים.
החבות האקטוארית מחושבת מידי שנה ב- שפותחה לצורך כך במשרד האוצר בהתאם למתודולוגיה מקובלת האקטואריה' ואחידה, לצורך הצגת נתוני החבות והביאורים הנכללים בדוחות הכספיים של ממשלת ישראל".
משרד האוצר הוסיף כי "מערכת האקטואריה היא מערכת תפעולית פנימית ללא ממשק משתמש המאפשר התקנה מרוחקת במשרד הביטחון".
לפי 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי701 משרד האוצר | משרד האוצר | תשובת האוצר, פעמים רבות הוזמנו נציגי משרד הביטחון להגיע למשרד האוצר לקבל הסברים מלאים על מתודולוגיית החישוב במערכת וגם לקבל כל תוצר רלוונטי לחבות האקטוארית של צה"ל מתוך המערכת, אולם עקב דרישות של נציגי צה"ל שמשרד האוצר לא ראה בסיס להיענות להן, ביחס לקבלת נתוני האקטואריה בגין גופים ביטחוניים אחרים, לא הגיעו נציגי צה"ל עד כה לקבל את הנתונים שנוגעים לחבות האקטוארית של צה"ל.
סגן הרמטכ"ל פירט בתשובתו שורה של צעדי התייעלות וחיסכון שצה"ל ומשרד הביטחון נקטו, שלדבריו יש בהם כדי להקטין את החבות האקטוארית בגין תשלומי הגמלאות, אף שהם כרוכים בפגיעה לא מבוטלת במשרתי הקבע.
הוא הוסיף שצה"ל נתקל גם כך בקשיים בשנים האחרונות בניסיונותיו לשמר כוח אדם איכותי, בין .
6היתר על רקע השינויים במודל השירות בתשובתו ציין סגן הרמטכ"ל כי "השלמת תקופת השירות היא רכיב אחד בקצבת הפרישה של גמלאי צה"ל, ולא הרכיב המרכזי בה.
ההתמקדות בה מחמיצה את התמונה הכוללת שהיא מורכבת הרבה יותר.
טיוטת הדוח מתעלמת מהצעדים מרחיקי הלכת שצה"ל נוקט בשנים האחרונות לשם הפחתת הקצבאות של הפורשים מצה"ל, צעדים שאין להם אח ורע במגזר הציבורי.
הכללים החדשים שקבע הרמטכ"ל היוצא.
הם צעד נוסף בשורת צעדים אלו.
אין בטיוטת הדוח בירור מהותי, האם הקצבה המשולמת לפורשים עם השלמת תקופת השירות היא הוגנת וראויה, והאם ניתן לכפות פרישה בלעדיה.
טיוטת הדוח מתעלמת ממורכבות קביעת הכללים החדשים של הרמטכ"ל ומהצורך בקביעת 'דור מעבר'.
טיוטת הדוח אינה נותנת משקל ראוי לתהליך חישוב השלמת תקופות השירות ולמנגנוני הבקרה שנקבעו.
ובכלל זה העברת עדכונים באופן שיטתי מדי חודש ללשכת הרמטכ"ל".
עוד ציין כי "לא בכדי ישנם בשירות המדינה מנגנונים שונים שנועדו להגדיל את שיעור הקצבה של עובדים שונים.
מנגנונים אלו אינם רלוונטיים בצה"ל, ולכן הדרך היחידה לתרומתם לצבא ולמדינה במשך שנות הולמתלהבטיח שקצבתם של הפורשים תהיה שירותם הצבאי - היא מנגנון השלמת תקופת השירות".
מונה צוות משותף 2016 משרד מבקר המדינה מציין כי בספטמבר לבחינת השקיפות והעברת מידע ונתונים בין צה"ל למשרד האוצר.
מבקר המדינה מציין לחיוב את הקמת הצוות וממליץ שהצדדים יפעלו להעברה הדדית של מידע, לרבות נתונים מלאים בכל הקשור לגמלאות של פורשי צה"ל.
בין יתר הצעדים שצה"ל נקט היו העברת משרתי הקבע למודל של פנסייה צוברת; החלת מודל 6 ; הגבלת פנסיית הגישור בתקרה של הפנסייה 10%-הקבע החדש; קטימת ההגדלות האחוזיות ל התקציבית לו היו הפורשים משויכים למסלול זה; ומגוון מהלכים המקטינים את השכר הקובע.