HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
08 בראשותו של מנהל מינהל הרכש הממשלתי נכתב: "אי אספקת כלי הרכב שהוזמנו עד כה על ]'חברה א[ מהווה הפרה יסודית של ההסכם על ידי חברה א'.
כמו כן הודעת אי יכולתה לספק רכב לפחות במהלך המחצית הראשונה של שנת 2009 מצביעה .
לפנים משורת הדין, ובשל ]'חברה א[ על הפרה צפויה מצד משרד האוצר 611 .
המשבר הכלכלי במשק, הוועדה החליטה בשלב זה שלא לחלט את הערבות בסך 3 מיליון ש"ח שניתנה בעת חתימת ההסכם, ובתנאי שערבות זו תוחלף בערבות אחרת להבטחת זכויות המדינה לפי ההסכם בכל הקשור לרכישה ותחזוקת כלי לא תגיש ערבות חדשה כאמור, הוועדה ]'חברה א[הרכב שהתקבלו עד כה.
ככל ש תדון בשנית באפשרות לחלט את הערבות המצויה בידי המדינה".
במאי 2009 הוציא מנהל מינהל הרכש מכתב לחברה א' ובו הודעה על החלפת ערבות הביצוע ה בנקאית בסך 3 מיליון ש"ח בערבות תחזוקה 30 בסך1.
5 מיליון ש"ח בהתאם להחלטת הוועדה.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב: "בכינוס ועדת המכרזים מספר ימים לאחר הישיבה החליטו חברי הועדה כי לנוכח המצב הכלכלי ששרר באותה העת במשק, ולנוכח כך שידוע היה כי כל חברות הליסינג היו בקשיי נזילות חמורים, ומן העבר השני, רצון המדינה להבטיח את תחזוקת כלי הרכב שכן סופקו למדינה עד לנקודת המשבר, החליטו חברי הועדה שלא לממש את ערבות הביצוע שניתנה כערובה לקיום ההתקשרות ובנוסף, להחליף את הערבות הקיימת משלושה למיליון ש"ח.
חברי הועדה ראו לנגד עיניהם את החשיבות בכך שהמדינה חייבת להתחשב בעסקים במצוקה במציאות של משבר כלכלי הולך ומחריף ולבחון את האובייקטיביות של אי עמידה במכרז, ושוב, זאת תוך המשך קיום המכרז באופן יעיל וכלכלי לגבי כלי הרכב שכן נופקו והיה הכרח להמשיך ולתחזק אותם".
משרד מבקר המדינה מעיר כי נתונים חיוביים על אודות מצבן הכספי של חברת האם31 והחברות שבשליטתה התפרסמו ימים מספר לאחר החלטת ועדת המכרזים ובמהלך כל התקופה שקדמה למועד החזרת הערבות הבנקאית הלכה למעשה.
נתונים אלו התבטאו הן בדוחות הכספיים של הקבוצה, והן בהודעות על חלוקת דיבידנד בסכומים ניכרים לבעלי מניותיה.
לדעת משרד מבקר המדינה, טרם החלפת הערבות, מן הראוי היה להביא בפני מקבלי ההחלטות באגף החשכ"ל את נתוניה הכספיים המשופרים של החברה האם ושל החברות שבשליטתה, לצורך בחינה מחודשת ומעודכנת של ההחלטה.
ייתכן שלאור הנתונים הללו הייתה הוועדה מקבלת החלטה שונה בדבר מימוש הערבות הבנקאית או החלפתה.
הוועדה להצמדת רכב ממשלתי .
הוועדה להצמדת רכב ממשלתי (להלן - ועדת ההצמדות) דנה בבקשות של משרדי ממשלה להצמדת רכב ממשלתי לבעלי תפקידים.
הוועדה ממונה על ידי שר האוצר ומונה חמישה חברים: החשב הכללי - יו"ר; שני סגנים בכירים לחשב הכללי; סגן הממונה על התקציבים; ומנהל מינהל הרכב.
בנוהל עבודת הוועדה נקבע כי מקרים של בקשות להצמדה תפקודית32 יאושרו על ידי ועדת משנה שהרכבה: שני סגנים .
30 ערבות להבטחת זכויות המדינה לפי ההסכם בכל הקשור לרכישת כלי הרכב שהתקבלו עד כה ולתחזוקתם.
31 לחברת האם שליטה של 100% .
32 הצמדת רכב על פי קריטריון של נסועה חודשית של 2,000 ק"מ לפחות (לא כולל נסיעות מן הבית אל העבודה, ולהפך).
לחשב הכללי, מנהל מינהל הרכב, ורכז ממשל ומינהל באגף התקציבים במשרד האוצר (להלן - ועדת המשנה).
בנוהל העבודה של ועדת ההצמדות 33 וועדת המשנה שלה נקבע: פרוטוקול הוועדות יכלול את כל הבקשות שנידונו ואת ההחלטה לגבי כל בקשה ובקשה; החלטות הוועדות ינומקו; ופרוטוקול הוועדות ייחתם בידי כל חברי הוועדה.
במהלך הביקורת נסקרו פרוטוקולים של ועדת המשנה מ - 2009 ומ- 2010.
עי ון בפרוטוקולים מלמד כי הם ערוכים בצורת טבלאות מרכזות, כאשר כל שורה מרכזת את כלל הפרטים לגבי אותו עובד וכן את ההחלטה שהתקבלה לגביו.
במהלך הביקורת נמצא כי הפרוטוקולים אינם מפורטים ואינם מתעדים את הרכב המשתתפים בדיון, את מהלך הדיון, וכן את הנימוקים להחלטות הו ועדה כפי שדרשו נוהלי ועדת ההצמדות.
הפרוטוקולים לא נחתמו בידי חברי הוועדה.
עוד נמצא כי ועדת המשנה עוסקת גם במתן אישורים להצמדות שאינן מוגדרות הצמדות תפקודיות.
משרד מבקר המדינה מעיר שעל אגף החשכ"ל ומינהל הרכב להקפיד ולקיים את הוראות נוהלי ועדת ההצמדות וועדת המשנה שלה.
משכך על הפרוטוקולים להיות מפורטים, מנומקים וחתומים.
בתשובת אגף החשכ"ל נכתב: "מינהל הרכב הממשלתי מבקש לציין כי בהגדרה 'הצמדה תפקודית' הכוונה לכל הבקשות להצמדת רכב ממשלתי שבהן האישור אינו כלול בהגדרת התפקיד של העובד.
למעשה מדובר בכל הבקשות למעט שרים, מנכ"לים, נושאי משרה שיפוטית ומקביליהם אשר להם קיימת הצמדה אוטומאטית.
מינהל הרכב מקבל את הערות הביקורת בקשר לפרוטוקולים של ועדת ההצמדות והנושא יתוקן בועדות הבאות בהתאם להמלצות הביקורת".
הממצאים העולים מדוח זה מציגים ליקויים במגוון תחומים הנוגעים לאופן תפעולם ואחזקתם של כלי הרכב על ידי מינהל הרכב הממשלתי ובחלקם גם על ידי משרדי הממשלה.
ממצאי הביקורת מעלים ספק אם במבנהו הנוכחי יכול מינהל הרכב הממשלתי לתפקד באופן המאפשר לו למלא את ייעודו.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי כי אגף החשכ"ל יפעל להגברת יכול ת הבקרה והפיקוח של המינהל על צי הרכב שבידי המשרדים הממשלתיים.
פעולה למען תיקון הממצאים הכלכליים, הארגוניים והמקצועיים אשר הועלו בדוח זה עשויה לתרום לחיסכון בתקציב המדינה, ולהגברת היעילות בניהול צי הרכב הממשלתי ובתפעולו.
לדעת משרד מבקר המדינה, ההיקפים הכספי ים הכרוכים בהפעלת צי הרכב הממשלתי מחייבים את משרד האוצר לבחון לעומק את תפיסת הפעלת צי הרכב הממשלתי ובכלל זאת את מכלול ההיבטים הכלכליים, ההתפתחויות הטכנולוגיות, את ההשפעות על איכות הסביבה ואת המבנה הארגוני הנדרש לניהולו.
33 נוהל זה הוגדר בישיבת הוועדה ביום 11.
08 בראשות החשכ"ל וצורף כנספח לפרוטוקול.
בחוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 , נקבע ]נוסח משולב [ כי מדי שנה בשנה ימציא שר האוצר למבקר המדינה את מאזן זכויותיה והתחייבויותיה של המדינה (להלן - מאזן המדינה) לתום שנת הכספים שחלפה.
באפריל 2010 הגיש שר האוצר למבקר המדינה את "הדוחות הכספיים של ממשלת ישראל ליום 31 בדצמבר 2009 " (להלן- הדוחות הכספיים).
על פי סעיף 13 לתקנות רואי חשבון (דרך פעולתו של רואה -חשבון), התשל"ג - 1973 , "רואה חשבון יכתוב בחוות דעתו הסתייגות מן הדו"ח הכספי.
כי נתקיים אחד מאלה: (1 ) הדו"ח הכספי אינו ממלא אחר כללי החשבונאות המקובלים; (2 ) אין בדוח הכספי גילוי נאות של ענין הדרוש כדי לשקף בצורה נאותה את מצב העסקים של המבוקר ואת תוצאות פעולותיו.
הדוחות הכספיים כוללים הסתייגויות רבות בדבר המידע המוצג בהם ובדבר המידע החסר בהם.
יצוין כי בביאורים לדוחות ציין החשבונאי הראשי באגף ה חשכ"ל שיתרות הרכוש הקבוע והמלאי המוצגות במאזן אינן משקפות את הערך המצרפי העדכני של כל הרכוש הקבוע והמלאי שמוחזק בידי הממשלה, ופירט את הנושאים העיקריים שבגינם קיים פער שיושלם בעתיד, עם מעבר כל משרדי הממשלה לחשבונאות על בסיס צבירה.
לדעת משרד מבקר המדינה, עובדה זו יש בה בכדי לבטא עמידה בעקרון הגילוי הנאות, אולם אין בה בכדי להוריד ממהותיות הליקויים שיפורטו להלן ומחומרתם.
בדוחות הכספיים הוצגה יתרת רכוש קבוע בסך של 159,634 מיליון ש"ח.
יתרה זו אמורה לשקף, על פי כללי חשבונאות מקובלים, את הערך המצרפי העדכני של כל הרכוש הקבוע המוחזק בידי ממשלת ישראל.
כמו כן הוצגה בדוחות יתרת מלאי שוטף בסכום של 732 מיליון ש"ח ויתרת מלאי בלתי-שוטף בסכום של 893 מיליון ש"ח.
בחודשים אפריל-ספטמבר 2010 בדק משרד מבקר המדינה את פעולותיהם של אגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל) ושל יחידות החשבות במשרד הביטחון, במשרד הבריאות ובמשרד הבינוי והשיכון (להלן - משהב"ש) בכל הנוגע לנאותות הסיווג והרישום החשבונאי של נכסי הממשלה בדוחות הכספיים ולהסדרת הפיקוח והבקרה על דיווחים אלו.
דוח זה הוא גם דוח מעקב לדוח מבקר המדינה 55ב - "מאזן המדינה ליום 31.
0 3 - ניהול נכסי מדינה מוחשיים ורישומם", שפורסם במאי 2005 .
רישום וניהול חשבונאי של פריטי רכוש קבוע .
תקן חשבונאות ממשלתי מספר 17 , המוחל על הדוחות הכספיים של הממשלה מתחילת שנת 2007 , קובע ומגדיר את הטיפול החשבונאי ברכוש הקבוע (להלן- תקן 17 ).
מודגשת בו חשיבו תו של הרכוש הקבוע במצבת הנכסים של הישות המדווחת.
לפיו, "הרכוש הקבוע מהווה לעיתים קרובות 568 דוח שנתי61ב .
חלק עיקרי מסך הנכסים של הישות, ולפיכך הוא משמעותי בהצגת מצבה הכספי.
יתרה מכך, לקביעה האם יציאה ( expenditure)4 מייצגת נכס או הוצאה יכולה להיות השפעה משמעותית על העודף או הגירעון המדווחים של ישות מפעילויות תפעוליות".
על פי תקן 17 , פריט רכוש קבוע יוכר כנכס כאשר צפוי שהטבות כלכליות עתידיות או פוטנציאל שירות הקשורים לפריט יזרמו אל הישות וגם כאשר עלות הפריט או השווי ההוגן5 שלו לישות ניתנים למדידה באופן מהימן.
התקן קובע כי פר יט רכוש קבוע שמקיים את הקריטריונים להכרה כנכס, יימדד לראשונה בהתאם לעלותו.
כאשר נכס נרכש ללא עלות או בעלות סמלית עלותו היא שוויו ההוגן במועד הרכישה.
בתקן 17 נקבעו שתי חלופות למדידת ערך פריט רכוש קבוע לאחר ההכרה בו לראשונה כנכס.
החלופה המועדפת היא הצגת הפריט בעלותו בניכוי פחת שנצבר ובניכוי הפסדים שנצברו מירידת ערך.
החלופה השנייה המותרת היא הצגת הנכס בסכום מוערך מחדש, שהוא השווי ההוגן במועד ההערכה מחדש, בניכוי פחת שנצבר לאחר מכן ובניכוי הפסדים מירידת ערך שנצברו לאחר מכן.
התקן מדגיש כי נכסים יוערכו באופן סדיר על מנת לוודא שהערך בספרים אינו שונה באופן מהותי מהערך שהיה נקבע לפי השווי ההוגן במועד הדיווח.
יצוין שבסעיף 46 לתקן17 נקבע כי כאשר פריט רכוש קבוע מוערך מחדש, יש להעריך מחדש את כל הקבוצה של הרכוש הקבוע שאליה משתייך הנכס.
הוראת תכ"ם 6 לעניין רישום רכוש קבוע 7 קובעת כללים והנחיות לחשבים של משרדי הממשלה בכל הנוגע לטיפול החשבונאי ברכוש הקבוע בהדגשת כללי ההכרה, הרישום והמדידה החשבונאית ביחידות הממשלה.
1 להוראה נכתב כי "רכוש קבוע הוא פריט בעל חשיבות רבה במצבת הנכסים של ישות ממשלתית ובעל השפעה ניכרת על כלל הדוחות הכספיים שלה.
מן הראוי, אפוא, כי משרד ממשלתי בכלל וחשב המשרד בפרט, יפנו תשומת לב יתרה לנושא הרכוש הקבוע".
1 להוראת התכ"ם קובע כי "חשב המשרד יהיה אחראי למתן גילוי נאות בכל הנוגע לרכושו הקבוע של המשרד בספרי הנהלת החשבונות ובדוחות הכספיים בהתאם לדרישות הגילוי של תקן חשבונאות ממשלתי מס' 17 בדבר רכוש קבוע ובהתאם לרשימת סוגי רכוש קבוע המפורטת בנספח להוראת התכ"ם".
השפעתו הניכרת של סעיף הרכוש הקבוע על כל הדוחות הכספיים של הישות המדווחת נובעת מהעובדה שאי -רישום נאות של פריט זה, שלא על פי כללי החשבונאות המקובלים, יגרום לעיוות מהותי הן בנתוני ההוצאות המוצגים בדוחות על הביצוע הכספי והן ביתרת ההון העצמי כפי שהיא מוצגת בדוחות על המצב הכספי.
עיוותים אלו משפיעים באופן מהותי על נאותות הנתונים המוצגים בדוחות הכספיים ופוגעים משמעותית באמינותם.
יתר על כן, ליקויים ב רישום הרכוש הקבוע מלמדים גם על ניהול לקוי של מיפוי רכוש הממשלה ושל הסדרת הבעלות עליו.
4 ( יציאה expenditure )- .
זרימת מזומנים מהישות החוצה .
5 שווי הוגן הוא הסכום שבו ניתן להחליף נכס או לסלק התחייבות בעסקה בין קונה מרצון לבין מוכר מרצון שאינם קשורים, הפועלים בצורה מושכלת.
6 תקנות כספים ומשק- הוראות ונוהלי עבודה של החשב הכללי.
7 'ראו הוראת תכ"ם מס 2.
רישום וניהול חשבונאי של מבנים וכלי רכב .
מיפוי נכסים ורישומם החשבונאי מינהל הדיור הממשלתי 1.
הוראת תכ"ם 8 לעניין רישום נכסי הדיור הממשלתי קובעת כי "הטיפול החשבונאי בנכסי הדיור הממשלתי יבוצע בהתאם להוראת תכ"ם 'רישום רכוש קבוע' מס' 2.
8 בשינויים המתחייבים כאמור בהוראה זו", ו"נכסי הדיור הממשלתי יירשמו במסגרת הרכוש הקבוע בספרי הדיור הממשלתי ולא בספרי המשרדים המאכלסים את הנכסים.
באחריות מנהל מינהל הדיור הממשלתי וחשב משרד האוצר לבצע אחת לחצי שנה התאמה בין מצבת נכסי הדיור הממשלתי במודול הנדל"ן לבין רישומם החשבונאי במודול FI9.
" בדוחות הכספיים של מינהל הדיור הממשלתי ל - 31.
09 רשומה יתרת נכסים בסכום של 6.
בביאור5 לדוחות נכתב כי "הערכת שווי הנכסים בוצעה באמצעות מודל השווי ההוגן.
תוצאות המודל כוללות את נתוני נכסי הדיור הממשלתי ואינן כוללות: .
 מגוון נכסי נדל"ן ייעודיים המנוהלים ע"י משרדי ממשלה שונים כגון בתי החולים, תחנות ניטור זיהום אוויר וכו'.
נכסי הדיור הציבורי המנוהלים על ידי משרד הבינוי והשיכון .
 נכסים המנוהלים על ידי משרד הביטחון.
)מקרקעין (ללא נכס בנוי .
 בתי כליאה ומעצר אשר הועברו ממשרד הביטחון לשב"ס וטרם נרשמו בדיור הממשלתי.
"חלק מקרקעות משרד החקלאות, שטרם נרשמו בדיור הממשלתי עולה אפוא כי הנתונים הרשומים בדוח הכספי של מינהל הדיור הממשלתי וכן בדוחות הכספיים של המדינה אינם מעודכנים ואינם משקפים באופן חשבונאי מלא ונאות את המספר והשווי האמתיים של הנכסים.
כבר בדוח 55ב10 של מבקר המדינה צוינה חשיבותו של הקמת בסיס נתונים אמין ועדכני בעניין זה ואף נקבע כי "כל עוד אין בידי החשכ"ל נתונים מלאים על נכסי המדינה, לא ישתקף מצבם בדוח הכספי של הממשלה לאשורו".
עוד עולה כי קיימת בעיה קשה בנוגע לאי -שלמות המידע שמוצג במאגר הנכסים של מינהל הדיור הממשלתי במערכת המרכב"ה11 .
סגן החשכ"ל, מר גבי שוחט, הסביר לנציגי משרד מבקר המדינה בפגישה ביולי 2010 , כי הבעיה נובעת .
8 'ראו הוראת תכ"ם מס 2.
9 )מודול במערכת המחשוב מרכב"ה (מערכת רוחבית כללית במשרדי הממשלה המשמש לניהול החשבונות והמידע החשבונאי.
מודול הנדל"ן משמש לרישום וניהול המידע על הנדל"ן.
10 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55( ב 2005) ', בפרק "מבנים בחו"ל", עמ 280-281 .
11 גם מדוח ביקורת פנים (של אגף הביקורת של החשכ"ל) על מינהל הדיור הממשלתי מיולי 2010 .
מהיעדר משאבים מתאימים לטיפול בתחזוקה ובעדכון של בסיס הנתונים של מאגר הנכסים.
כתוצאה מכך נוצרים פערים בין המידע הרשום במאגר לגבי חלק מהנכסים לבין מצבם האמתי של אותם נכסים מבחינה פיזית או משפטית.
בתשובת אגף החשכ"ל למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 שניתנה על ידי החשבונאי הראשי, רו"ח יוסי איצקוביץ (להלן - תשובת החשכ"ל), נכתב כי "מינהל הדיור הממשלתי עושה מאמץ יומיומי להדביק את הפער בין מצבת הנכסים הרשומה לבין המציאות הפיזית והמנהלית ובהתאם לעדכן את הרישום החשבונאי.
מדובר בתוספת משמעותית בנפח הפעילות שלא גובתה בתוספת משאבים אל א להיפך - כל הנ"ל בוצע תוך שהארגון נמצא בתהליך מתמשך של קיצוץ במשאביו.
ככלל אנו מקבלים את עמדתו של המבקר כי על החשב הכללי לקבוע הוראות ברורות בעניין האחריות לניהול נכסי המקרקעין שבבעלות המדינה ואופן רישומם".
כבר בדוח 55ב12 ציין משרד מבקר המדינה שסקר מיפוי נכסי הדיור הממשלתי "לא כלל את הנכסים שיחידות ממשלתיות שונות מנהלות בנפרד.
כאמור, בתי החולים הממשלתיים ומשרד הביטחון לא נכללו בו ובמיפוי הנכסים מלכתחילה.
כמו כן, לא נכללו בו מקרקעין בחו"ל שמוחזקים בידי משרדי ממשלה ונדל"ן ייעודיים שערכם גדול מאוד, ושמשרדי מ משלה וגופים ממשלתיים שונים מורשים לטפל בהם כאמור, ובהם דירות של משרד השיכון ושל שירות בתי הסוהר.
מן הראוי, שהחשכ"ל ייזום מיפוי מקיף גם של נכסים אלה ויקבע הוראות ברורות בעניין האחריות לניהולם ובעניין אופן רישומם".
עוד צוין בו כי "בנובמבר 2004 כתב החשכ"ל למשרד מבקר המדינה, כי בכוונתו להחיל את סקר מיפוי הנכסים גם על בתי החולים וכי 'יתר היחידות ייכללו במסגרת הרחבת המיפוי והסקר המתוכנן'".
חשב משרד האוצר, מר יצחק יצחקי, מסר למשרד מבקר המדינה במאי 2010 כי "במנהל הדיור הממשלתי קיימים נכסים שטרם נרשמו במרכב"ה חלקם משיקולי ביטחון וחלקם טרם מופו.
בימים אלו עורכים במנהל הדיור הממשלתי מיפוי של הנכסים על מנת לרשום את הנכסים בהקדם.
" לדעת משרד מבקר המדינה, אין זה סביר שסקר מיפוי נכסי מינהל הדיור הממשלתי טרם הושלם למרות שעברו חמש שנים וחצי ממועד פרסום דוח 55 ב.
על החשכ"ל להשלים את מיפוי הנכסים; עליו לקבוע הוראות ברורות לצורך זה בנוגע לאחריות לניהולם של אותם נכסים ולאופן רישומם החשבונאי.
בתשובת החשכ"ל נכתב כי ".
בהיעדר הקצאת משאבים מספקים וקבועים לפעילות השוטפת בארגון לא ניתן כבר היום להדביק את הפער בין כמות השינויים המתבצעת ב מגזר הממשלתי, לרבות הריסה/בנייה , לבין איכות ואמינות הנתונים וכן חסרים משאבים לביצוע השלמות מידע.
אנו מקבלים את המלצת המבקר כי על אגף החשב הכללי באמצעות מינהל נכסי הדיור הממשלתי לבצע מיפוי מקיף של נכסים אלה ולקבוע הוראות ברורות בעניין האחריות לניהולם ובעניין אופן רישומם" (ההדגשות במקור).
משרד הבריאות 11 בתי חולים כלליים, שמונה בתי חולים פסיכיאטריים וחמישה בתי חולים גריאטריים הם יחידות סמך של משרד הבריאות, ונתוניהם הכספיים אמורים להיכלל בדוחות הכספיים של המשרד.
על פי תקן 17 המבנים המשמשים את בתי .
12 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55( ב 2005) ,", בפרק "מיפוי נכסי הדיור הממשלתי עמ' 277.
החולים לצורך פעילותם אמורים להיות מסווגים כפריטי רכוש קבוע בצד הנכסים של הדוחות הכספיים.
בדוח 55ב13 נקבע כי "כאשר בית החולים רושם השקעות ברכוש קבוע כהוצאה שוטפת, ולא מנהל בגינו רישום ומעקב בספרי עזר, מאבדת המדינה את היכולת לפקח על ניהולו, ויש לה קושי להבטיח את רישום זכויותיה בנכס ואת רישומו החשבונאי התקין".
משרד הבריאות ענה בתגובה כי "מבנים ותשתיות ייכללו בדוחות הכספיים בשנים הבאות, עם הפעלתה המתוכננת של מרכב"ה ביוני 2005"14.
מתברר כי בתי החולים הפסיכיאטריים והגריאטריים עדיין מנהלים את רישומיהם החשבונאיים על פי בסיס מ זומן15 וטרם עברו לניהול חשבונאי על פי בסיס מצטבר16 .
שיטת הרישום הנהוגה באותם בתי חולים אינה עומדת בהוראות תקני החשבונאות המקובלים ואיננה מאפשרת רישום נכסי רכוש קבוע כנדרש.
נכסי רכוש קבוע מסווגים בשיטה זו כהוצאה שוטפת, בניגוד להנחיות תקן 17.
מסקירת הדוחות הכספיים של משרד הבריאות לשנת 2009 עולה, כי ערך הקרקעות והמבנים בכל בתי החולים שהם יחידות סמך של המשרד אינו מוצג כנדרש בתקן 17 כאמור, ולכן גם אינו מוצג כנדרש בדוחות הכספיים של הממשלה.
על פי נתוני "ענבל - חברה לביטוח בע"מ" 17 (להלן- ענבל) ל - 30.
10 , השטח הכולל של המבנים המבוטחים ב-11 בתי החולים הכלליים הוא 1,198,000 .
מ"ר גודל השטח ממחיש את הצורך הדחוף במידע מהותי, אמין ומלא על הרכוש הקבוע של בתי החולים בדוחות הכספיים.
המשנה למנכ"ל משרד הבריאות, ד"ר בעז לב, השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 , כי "משרד הבריאות י מעבר בתי החולים הפסיכיאטריים ]את[ בחן והגריאטריים לבסיס רישום מצטבר.
בשלב שני לאחר המעבר לרישום על בסיס מצטבר נדרש לבצע ספירה ומיפוי של הרכוש הקבוע בהתאם לתקני חשבונאות והוראות התכ"ם.
ראוי לציין, כי יעדים אלו תלויים בהקצאת תקציבים.
בימים אלו אנו נמצאים בסיומו של 'סקר חלוץ' על קרקעות ומבני בתי החולים בשלושה בתי מינהל מקרקעי [ חולים.
לאחר סיום סקר החלוץ, אגף החשב הכללי, ממ"י , ענבל ומשרד הבריאות עתידים להרחיב את הסקר ליתרת בתי החולים.
]ישראל בהתאם לתקן 1818 .
משרד הבריאות נערך לבצע סקר קרקעות ומבנים בבתי החולים הכלליים עד לסוף שנת 2011.
13 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55( ב 2005) , בפרק "רישום בדוחות הכספיים של בתי החולים הממשלתיים", עמ' 281-283 .
14 ,ראו גם מבקר המדינהדוח שנתי 59( ב 2009) , "תאגידי בריאות ליד בתי החולים הכלליים הממשלתיים", בעמ' 463-464 .
15 שיטת רישום חשבונאית שלפיה נרשמותההוצאות מיד עם התשלום, וההכנסות - עם קבלתן.
16 שיטת רישום חשבונאית אשר לפיה נרשמות ההוצאות עם היווצרות ההתחייבות לשאת בהן, אף אם טרם שולמו, וההכנסות - עם היווצרות הזכות לקבל אותן, אף אם טרם התקבלו.
17 ענבל היא חברה ממשלתית שאחראית, בין היתר, לכיסוי הביטוחי של המבנים בבתי החולים הכלליים.
18 'תקן חשבונאות מס18- .
דיווח כספי על ידי בתי חולים ציבוריים וקופות חולים 574 דוח שנתי61ב .
מדובר בליקוי מהותי שעליו הצביע משרד מבקר המדינה כבר לפני כחמש שנים, והגיע הזמן לתקנו.
הדוחות הכספיים של משרד הביטחון כוללים גם את נתוני צה"ל.
מסקירת הדוחות האלה לשנת 2009 עולה, כי מרבית הרכוש הקבוע, ובכללו המבנים אשר ברשות המשרד וצי אלפי כלי משרד האוצר 575 .
הרכב של המשרד ושל צה"ל, לא הובא לידי ביטוי במצבת הנכסים של המשרד ובדוחותיו הכספיים, כנד רש.
בביאור הרלוונטי בדוח הכספי של משרד הביטחון (ביאור 21 ) נכתב כי נכסים אלו אינם מנוהלים במערכת הכספית של משרד הביטחון.
החשבונאית הראשית באגף הכספים במשרד הביטחון והחשבונאי הראשי במשרד האוצר מסרו למשרד מבקר המדינה ביוני 2010 , כי נתוני הרכוש הקבוע של משרד ה ביטחון ושל צה"ל חלקיים ביותר ומגיעים ממערכות עזר 19 מבוזרות שונות, אשר חלקן מנוהלות בצורה ידנית.
במערכות אלו אין ניהול חשבונאי של נכסי הרכוש הקבוע, והן אינן מכילות ערכים כספיים לאותם נכסים, פעולות בקרה שלמות וניהול טופסי פחת, כפי שנדרש על פי כללי החשבונאות.
במהלך 2008 עבר משרד הביטחון למערכת כספית חשבונאית חדשה.
לאחר תחילת העבודה התברר כי מודול הרכוש הקבוע שלה איננו עומד בדרישות הסיווג הביטחוני הנדרש על פי הנחיות קצין הביטחון של משרד הביטחון.
נוכח בעיית הסיווג האמורה, ממשיכה חשבות משרד הביטחון שלא לרשום נ כסי רכוש קבוע בנפרד ובהתאם להנחיות תקן 17 .
העלויות בגין נכסים אלו ממשיכות להירשם כהוצאות שוטפות בדוחות, כפי שהיה גם בעבר, טרם הפעלת המערכת הכספית החדשה.
מבקרת אגף הכספים של משרד הביטחון הודיעה למשרד מבקר המדינה ב - 12.
10 כי "אכן, הנכסים המדווחים בדוחות הכ ספיים (ציוד צבאי ומצבת כלי הרכב של המשרד) כלולים במסגרת ההוצאות השוטפות.
לעובדה זו ניתן גילוי מלא בדוחות.
הנתונים על הנכסים הנמצאים ברשות החשבות, מדווחים במסגרת ביאור 'רכוש קבוע' בדוחות הכספיים, אולם הם באחריות מלאה של היחידות המדווחות.
לחשבות אין אמצעים לבקר את הנתונים".
עוד הוסיפה המבקרת בתשובתה כי "סוגיית הסיווג הביטחוני המונעת ניהול כלל הנכסים במערכת, מהווה גורם מעכב לניהול וחשיפת המידע וטרם נמצא לה פתרון.
חשבות משרד הביטחון פועלת ע"פ הנחיות הקב"ט והכלים המחשוביים העומדים לרשותה, ולפיכך אין ביכולתה בשלב זה לנהל הנכסים בהתאם לתקינה החשבונאית".
בתשובת החשכ"ל נמסר, כי "אנו מקבלים את הערת המבקר ורואים בחומרה רבה מקרים בהם נכסים שבשליטת משרד הביטחון ובניהולו אינם מדווחים על ידו כנדרש.
חשב משרד הביטחון הציף את הליקויים בפני הנהלת המשרד והדגיש את החשיבות בהכנת דוחות כספיים מבוקרים על ידי רואה חשבון חיצוני.
טרם התקבל אישור מנכ"ל משרד הביטחון להתניע מהלך כאמור".
בדיון בלשכת מנכ"ל משרד הביטחון בעניין ממצאי הביקורת, שהתקיים ב - 20.
10 , הציג ראש אגף הכספים במשרד הביטחון "את הערכים המוחלטים למדד שווי מלאי למערך חשבונאי, וכן ערך רכוש קבוע".
ראש האגף ציין כי מבחינת כללי חשבונאות נדרש לבדוק את הסוגיה ויש מחויבות לכך במסגרת חברות ישראל ב-.
OECD המלצתו בדיון הייתה לרתום את צה"ל לנושא ולהקצות לכך משאבים ( 150,000 ש"ח).
מנכ"ל משרד הביטחון סיכם בהודיעו כי הוא תומך בבדיקה של רואה חשבון חיצוני בתיאום עם הגורמים הרלוונטיים במשרד.
שווי הנכסים המנוהלים על ידי משרד הביטחון הוא מרכיב מהותי בשווי הנכסים הכולל של המדינה.
מאחר שהמדינה הפקידה באחריות משרד הביטחון נכסים בהיקף ניכר, מחויב המשרד לניהולם התקין.
19 בדרך כלל מערכות אינפורמטיביות או לוגיסטיות שאינן מיועדות לניהול כספי.
המשרד לתת עדיפות לטיפול בסוגיה זו, לקבוע לוחות זמנים מחייבים לפתרונה ולהקצות לשם כך את המשאבים הנדרשים.
אי -רישומם ואי - ניהולם החשבונאי כיאות של נכסי המדינה שבידי משרד הביטחון משמעותם התנהלות בלתי -תקינה אשר יכולה להביא לפגיעה בבעלות המדינה על נכסיה ובאמינות הנתונים המוצגים בדוחות הכספיים שלה.
משרד החוץ משרד החוץ מחזיק ומתפעל נכסים שונים ברחבי העולם.
נכללים בהם, בין היתר, מבנים המשמשים כשגרירויות וכקונסוליות וכלי רכב אשר משמשים את נציגויות המדינה בחו"ל.
מתברר כי משרד החוץ מנהל את הנכסים במערכת עזר מבוזרת נפרדת, ולא במערכת המרכב"ה.
מערכת זו איננה מערכת כספית ואינה כוללת מודול חשבונאי של רכוש קבוע.
נוסף על כך, המשרד מנהל את הרישום החשבונאי על בסיס מזומן וטרם עבר לניהול על בסיס מצטבר.
לכן מצבת הרכוש הקבוע הרשום בדוחות הכספיים אינה משקפת באופן נאות את ערך הנכסים שברשות המשרד בחוץ לארץ.
בדוח 55ב20 נקבע ש"נכסי מקרקעין בחו"ל לא מופו בסקר הנכסים שעשה מינהל הדיור הממשלתי".
בתשובתו לדוח מנובמבר 2004 טען החשכ"ל כי הוא "'מצוי בתהליך השלמת נתוני המבנים בחו"ל' ויפעל גם בשנת 2005 ל'קבלת כל הנתונים הנדרשים ממשרד החוץ וכן יקבע נהלים מתאימים לניהול הנכסים ורישומם'".
כאמור, הנכסים שבבעלות משרד החוץ הממוקמים מחוץ לגבולות המדינה עדיין אינם מופיעים בדוחות הכספיים, והליקוי שהוצג עוד בדוח 55 ב טרם תוקן.
ממלא מקום מנכ"ל משרד החוץ, מר ברק, הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2010 , כי "בהתאם לתוכנית העבודהשל החשב הכללי במשרד האוצר, משרד החוץ מתעתד להיכנס לפרויקט המרכב"ה בשנת 2011 .
במערכת המרכב"ה יתבצע הרישום החשבונאי בהתאם להוראות התכ"ם על בסיס מצטבר ולא על בסיס מזומן, בהתאם להוראות התקן החשבונאי הממשלתי, והנחיות התכ"ם".
תשובה זו מתיישבת גם עם תשובת החשכ"ל לעניין זה.
משרד הבינוי והשיכון משהב"ש פועל למתן פתרונות דיור לזכאים לכך, בין השאר, באמצעות הקצאת דירות ממאגר הדיור הציבורי ורכישה של דירות עבור נכים, בהתאם לתבחינים שנקבעו על ידי משרד האוצר ומשהב"ש.
כבר ב דוח 53ב21 של מבקר המדינה נקבע כי "למשרד לא היה מיד ע ממוחשב ומעודכן על הנכסים שבאחריותו; במערכת הממוחשבת שלו היו רשומות בעיקר משנת ]המשכנות[ הדירות שהעביר לניהול החברות 1992 ; לא היה מידע מעודכן על מה שאירע לדירות שהועברו לניהול החברות במשך השנים, ולא כל הדירות שבאחריות המשרד היו רשומות במערכת הממוחשבת.
ח סרו נתונים כספיים מדויקים על ערכם של הנכסים".
מסקירת הדוחות הכספיים של משהב"ש לשנת 2009 עולה, כי הדירות הניתנות כפתרונות לזכאים נרשמות בשני סעיפים - "רכוש מינהלי" ו"רכוש בהשקעה".
סעיף "הרכוש המינהלי" כולל דירות שנרכשו על ידי המדינה או דירות שנרכשו על יד י החברות המשכנות 22 מכספי תקציב המדינה על פי הוראות .
20 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55( ב 2005) ', בפרק "מבנים בחו"ל", עמ280.
21 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 53( ב 2003) ', בפרק "פיקוח על מלאי הדירות", עמ 411 .
קיימות שמונה חברות משכנות 578 דוח שנתי61ב .
דירות אלו מנוהלות על ידי החברות המשכנות מכוח הסכמי ניהול שונים.
הרכוש המינהלי רשום בלשכות רישום המקרקעין על שם המדינה או נמצא בתהליך הרישום.
בבדיקה עלה כי בסעיף "הרכוש המינהלי" נרשמו מרבית הדירות במחירי עלות היסטוריים.
רישום זה יוצר ערכים זניחים ואפסיים לאותן דירות, לעתים אף של שקלים בודדים, כך שנוצר פער מהותי בין ערכי דירות אלו במאזן לבין השווי הכלכלי האמיתי שלהן.
חשבת משהב"ש, גב' חגית גולדשטיין מויאל, מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ב- 11.
10, כי "כפי שנכתב בביאור, החשבות ביחד עם אגפי המשרד והאוצר השונים ובשיתוף החשבונאי הראשי פועלים לשינוי שיטת הרישום לשווי הוגן ובהתאם לכך ייעשה שינוי שיטה בהצגה בדוחות לשנת 2010 ".
10 ציין משהב"ש כי בשנת 2009 החל טיוב הנתונים באופן שוטף בתיאום עם החברות המשכנות, ובנובמבר 2010 נקלטו כ-95% מהנכסים, למעט נכסי שתי חברות משכנות, שטרם העבירו את הנתונים.
עוד ציין משהב"ש כי המשרד יתאם בדוחות הכספיים ל-31 בדצמבר 2010 בדרך של הצגה מחדש את הדוחות הכספיים ליום 31 בדצמבר 2009 על מנת לשקף בהם למפרע השפעת מדידה - לראשונה - של נכסי הדיור הציבורי בהתאם לשווי הוגן.
עוד נמצא כי בסעיף "הרכוש המינהלי" מספר הדירות לפי נתוני החברות המשכנות אינו תואם את מספרן לפי נתוני חשבות משהב"ש.
לדוגמה, קיים פער בלתי מוסבר של 102 יחידות דיור בהשוואה לנתוני חברה א'; בהשוואה לנתוניחברה ב' קיים פער של 157 יחידות דיור; בהשוואה לנתוני חברה ג' קיים פער של102 יחידות דיור.
עניין זה אף נרשם בביאורים לדוחות הכספיים של המשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש חשיבות מכרעת לרישום נכסים אלו בערכי שווי הוגן לאור הפער העצום בין ערכים אלו, המבטאים את שוויים הכלכלי המעודכן, לבין נתוני העלות ההיסטוריים שרשומים להם בעת סיום הביקורת.
רישום זה יתרום לעליה ניכרת בערך ההשקעה ב"רכוש מינהלי" בדוחות הכספיים ויבטא בצורה נאותה ואמינה יותר את שווי הנכסים שבידי הממשלה.
סעיף "הרכוש בהשקעה" כולל דירות שנבנו או נרכש ו על ידי החברות המשכנות באמצעות הלוואות מדינה, וקיימת מחלוקת לגבי הבעלות עליהן.
למרות המחלוקת עם החברות המשכנות החליט משהב"ש כי משנת 2009 הדירות יירשמו כרכוש המשרד, בהתאם למבחני שליטה ובעלות שעשה המשרד ולאור חוות דעת של משרד האוצר.
חשבת משהב"ש מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מ - 11.
10 , כי "מדובר במחלוקת מתמשכת לאורך שנים.
לגבי מרבית הרכוש המדינה הגיעה להסכמות עם החברות כך שהרכוש ינוהל בדיוק כמו רכוש מינהלי.
עם החברות עימן אין הסכמה כאמור נמשך הבירור הכולל הליכים משפטיים ואחרים.
חשוב לציין כי הרכוש נירשם כדין בדוחות הכספיים".