HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
באמצע מאי 2013 העבירה רשות החברות הערות לנהלים; בעקבות הערותיה הודיע המנכ"ל למזכיר החברה מר טבי לוין כי נדרש דיון רציני, כיוון שההערות משנות את כל התהליך שקבעה החברה ועתידות לגרום לעיכובים ביורוקרטיים ולעיכובים בתהליכי הגיוס שכבר החלו.
בספטמבר 2013 , לאחר .
6 באותה עת שימש מר סיטרמן בתפקיד דירקטור; רק ביוני 2012 מונה ליו"ר הדירקטוריון.
שם הדוח: חברת נמל אשדוד בע"מ - היבטים במינהל ובמימשל תאגידי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מסכת התדיינויות בין החברה לרשות החברות, אישרה רשות הח ברות את הנהלים.
פרסמה החברה מכרז חדש לאיתור סמנכ"ל כספים ימים ספורים לאחר מכן הודיעה רשות החברות לחברה על ביטול חוזר מינוי בכירים.
לאחר מועד סיום הביקורת, בפברואר 2014 .
, מינתה החברה יועץ משפטי וסמנכ"ל כספים בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 מסרה רשות החברות , כי ביטול החוזר מאוקטובר 2013 אין משמעו ביטול התקנות, כי החברה הייתה רשאית לפעול בהתאם לנוהל המאושר שבידה וכי אין בביטול החוזר כדי לחייב את החברה להגיש לאישור הרשות נוהל חדש.
החברה הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי העיכובים, רובם ככול ם, נבעו מדרישות חוזרות ונשנות של רשות החברות לתקן את נוהלי החברה בדבר מינוי בכירים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה הסביר יו"ר הדירקטוריון כי העיכובים נבעו, בין היתר, מרצון הדירקטוריון לשמור על הליך בחירה מוקפד וראוי וכי הליכי ההשמה חודשו בנובמבר 2013 והושלמו בפברואר 2014.
סמנכ"ל כספים ויועץ משפטי הם תפקידים מרכזיים בחברה; הם משמשים גם "שומרי סף" ונוטלים תפקיד נכבד בפיקוח ובבקרה יעילים על ענייני החברה ההכרחיים לפעילותה התקינה של חברה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על אף האמור, ובניגוד לחוזרי רשות החברות, עצר מנכ"ל החברה הליך למינוי יועץ משפטי וכן השפיע על כך שבמשך כשנתיים לא מונו עובדים קבועים למשרת יועץ משפטי ולמשרת סמנכ"ל כספים.
גם הדירקטוריון מצדו לא העלה את נושא איוש התפקידים במשך תקופה ארוכה (מפברואר 2012 ועד פברואר 2013 .
) ולא פעל לאיושם משרד מבקר המדינה מעיר גם לרשות החברות על כי במשך תקופה של כשנה, מפברואר 2012 , לא ביררה מדוע טרם החלה החברה בהליכי המכרזים ולא פעלה לקידום המכרזים ולהבהרת דרך הפעולה שעל החברה לנקוט נוכח הליך שינוי חוזרי הרשות שבו הייתה הרשות מצויה.
רשות החברות הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 כי הייתה לחברה שהות מספקת להתחיל בתהליך לאיתור סמנכ"ל כספים ויועץ משפטי לפני שפורסם החוזר ממרץ 2013 , וכי חוזר זה אינו חל על תהליכי איתור שהחלו טרם פרסומו.
רשות החברות הבהירה כי לאחר פרסום החוזר, עקב בקשות של כמה חברות ממשלתיות להתחיל תהליכי איתור דחופים, אישרה נהלים מסוימים כדי לא לעכב את מינוי הבכירים באותן החברות.
עוד הודיעה הרשות כי לא דרשה מהחברה לעצור את תהליכי האיתור בחברה, וכי החברה יכלה לפעול לאיתור הפקידים הבכירים בהתאם לנוהל שהיה בידה.
הדירקטוריון לפי חוק החברות הממשלתיות, את הדירקטורים בחברת נמל אשדוד ממנים שר האוצר ושר התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - שר התחבורה) לאחר שנועצו בוועדה לבדיקת מינויים; הדירקטוריון בוחר את היו"ר מבין חבריו, באישור שר האוצר ושר התחבורה ולאחר התייעצות עם הוועדה הציבורית לבדיקת מינויים לפי חוק החברות הממשלתיות (להלן - הוועדה לבדיקת מינויים).
בתקנון החברה נקבע כי לפחות ארבעה מהדירקטורים יהיו עובדי מדינה, מהם לפחות שני דירקטורים מקרב עובדי משרד התחבורה ודירקטור אחד ממשרד חברת נמל אשדוד בע"מ 1443 .
:שם הדוח חברת נמל אשדוד בע"מ - היבטים במינהל ובמימשל תאגידי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 האוצר.
לפי נוהל תפקידי הדירקטוריון, יו"ר הדירקטוריון מפקח על הוצאתן לפועל של ההחלטות שקיבל הדירקטוריון באמצעות דוחות מעקב שהכין מזכיר החברה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 הסביר שר התחבורה כי ביוני 2011 סיים יו"ר הדירקטוריון אז את כהונתו; לאחר סיום תפקידו המליצו שר התחבורה ושר האוצר על המשך כהונתו כדירקטור כדי שתימשך כהונתו כיו"ר.
בשלב זה בדקו רשות החברות והוועדה לבדיקת מינויים את כשירותו במשך שבעה חודשים, ובדצמבר 2011 החליט היו"ר אז להסיר את מועמדותו.
במשך כחודשיים ראיין שר התחבורה כמה מועמדים ומצא את מר סיטרמן ראוי, ובמאי 2012 אישרה הוועדה לבדיקת מינויים את מינויו ליו"ר דירקטוריון.
רשות החברות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי הוועדה לבדיקת מינויים אישרה מועמד מטעם משרד האוצר בנובמבר 2013.
הביקורת העלתה כי במשך שנה, בין יוני 2011 לבין מאי 2012, פעל הדירקטוריון ללא יו"ר.
כמו כן, מאז פרישתו של מר סיטרמן במאי 2014 לא מ ונה יו"ר דירקטוריון חדש לחברה.
יתרה מזו, ממאי 2010 אין בחברה דירקטור שהוא נציג משרד האוצר, ומנובמבר 2010 כיהן רק נציג אחד של משרד התחבורה בתפקיד דירקטור בחברה.
רשות החברות לא פעלה להציג מועמדים לאישור השרים, ורק במאי 2013 פנתה לשר האוצר ולשר התחבורה בקשר למינוי דירקטורים נוספים לדירקטוריון החברה.
משרד מבקר המדינה מעיר לשר האוצר לשר התחבורה ולרשות החברות כי יש לראות בחומרה אי -מינוי של יו"ר לדירקטוריון ושל דירקטורים שהם עובדי מדינה כאמור בתקנון.
דבר זה פגע בפעילות הדירקטוריון, בפעילות החברה ובפיקוח על פעולותי ה.
האספה הכללית לפי חוק החברות הממשלתיות, כחצי שנה לאחר מועד הפסקת עבודתו של סמנכ"ל הכספים ימנו שר האוצר ושר התחבורה את בא -כוח המדינה להשתתף באספה הכללית של החברה ולהצביע בה, מכוח המניות שמחזיקה המדינה בחברה.
הודעה על מועד האספה הכללית תימסר לרשות החברות לפחות שבועיים מראש, זולת אם הסכימה הרשות לתקופה קצרה יותר.
השרים רשאים, לאחר התייעצות עם רשות החברות, לתת לבא -כוח המדינה הוראות בדבר אופן הצבעתו באספה הכללית.
בחוק החברות נקבע כי הסמכויות המוקנות לאספה הכללית הן אלה: שינויים בתקנון החברה; הפעלת סמכויות הדי רקטוריון אם נבצר ממנו למלא את תפקידו; מינוי רואה החשבון המבקר של החברה וקביעת תנאי העסקתו והפסקת העסקתו; מינוי דירקטורים; ואישור פעולות ועסקאות הטעונות אישור האספה הכללית על פי חוק.
עוד נקבע בחוק כי חברה תקיים אספה שנתית בכל שנה ולא יאוחר מתום חמישה-עשר חו דשים מן האספה השנתית האחרונה.
סדר היום באספה השנתית, אשר ייקבע בידי הדירקטוריון, יכלול דיון בדוחות הכספיים ובדיווחי הדירקטוריון; סדר היום יכול שיכלול מינוי דירקטורים, מינוי רואה חשבון מבקר וכן נושא שנקבע בתקנון שיידון באספה שנתית או כל נושא אחר שנקבע על סדר היום.
לפי תקנון החברה ישמש יו"ר הדירקטוריון בתפקיד יו"ר האספה הכללית.
במשך שלוש שנים, מדצמבר 2010 ועד למועד סיום הביקורת בדצמבר 2013 , פנתה החברה לרשות החברות בבקשה לקיים אספה כללית בנושאים שונים, ובהם אישור גמול מצוינות ליו"ר הדירקטוריון, דיון בדוחות הכספיים ובדיווח הדירקטוריון, חידוש מינוי של משרדי רואי חשבון המבקרים את החברה, אישור רכישת פוליסת ביטוח לדירקטורים ונושאי משרה ואישור שכר ותנאי העסקה של יו"ר דירקטוריון החברה.
שם הדוח: חברת נמל אשדוד בע"מ - היבטים במינהל ובמימשל תאגידי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הביקורת העלתה כי אף שהחברה שלחה עשרות בקשות לזימונים לרשות החברות בבקשה לכנס את האספה הכללית, לא הגיבה הרשות לרוב הפניות.
שר האוצר ושר התחבורה לא מינו מיופה כוח אשר ישתתף באספה הכללית ובמשך שלוש שנים, מדצמבר 2010 ועד נובמבר 2013 , לא התכנסה האספה הכללית.
בהיעדר אספה כלליתקיבל הדירקטוריון את ההחלטות בנושאים שלעיל ללא אישוריה.
בסוף נובמבר 2013 התקבלה החלטה באספה הכללית ללא התכנסות באשר לכמה נושאים שהעלתה החברה.
החברה הבהירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, כי במשך למעלה משנתיים לא התקיימה אספה כללית של החברה; עובדה זו הקשתה על ניהול החברה והלכה למעשה מנעה דיון בדוחות הכספיים של החברה, אישור מינ ויו של רואה חשבון, אישור ביטוח הדירקטורים ונושאי המשרה ואישור תנאי העסקתו של יו"ר הדירקטוריון.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החברות הממשלתיות, לשר התחבורה ולשר האוצר כי אי -כינוס האספה הכללית במשך תקופה כה ממושכת מנע ממנה לדון בעניינים שהחוק מטיל עליה לדון בהם, ובכך נפגעה הבקרה על פעילות דירקטוריון החברה.
המנכ"ל וחלק מסגניו לא מילאו את תפקידם כראוי, הזניחו תהליכי רכש שהיו באחריותם וניהלו אותם בצורה לקויה ביותר; הם ביצעו באופן חלקי ביותר את תקציב ההשקעות ובחלק מהמקרים העדיפו להעביר זאת לחברת נמלי ישראל , פיתוח ונכסים בע"מ (חנ"י).
גם הדירקטוריון לא מילא את תפקידו כמפקח על פעולות החברה, ובהן אי-ביצוע תהליכי רכש (רכישה ושיפוץ של גוררות, רכישת סימולטור והסבת רציף 21 ) וביצוע חלקי של תקציב ההשקעות.
יו"ר הדירקטוריון נקט פעולות שהן בתחום סמכות הניהול השוטף של מנכ"ל החברה בכמה מקרים שפורטו בדוח הביקורת.
גם רשות החברות לא ניהלה מעקב ראוי אחר איוש משרות בכירות ולא פעלה למינוי דירקטורים ולכינוס האספה הכללית.
מבקר המדינה רואה בחומרה את התנהלות החברה בנושאים אלה.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבוא .
קטינים עלולים להיות קרבנות ש ל ניצול והתעללות .
ההתעללות בקטינים היא תופעה שכיחה, החוצה תרבויות, דתות ומעמדות.
התעללות כזאת מתבטאת בין היתר בפגיעה פיזית, מינית או נפשית שגורמים בני משפחה, מכרים או זרים, במעשה או במחדל והזנחה, והיא יכולה להימשך זמן רב או להיות אירוע חד-פעמי בעל צביון חמור 7 .
בחלק מהמקרים הנזקים שנגרמים לנפגעים אינם מסתיימים עם הפסקתה של הפג יעה.
לפגיעה עלולות להיות השפעות נפשיות, התנהגותיות וחברתיות במשך שנים, עד כדי מניעה מהנפגעים לקיים אורח חיים תקין.
ממחקרים שבחנו את ההשפעות ארוכות הטווח של טראומה בילדות, עולה כי ילדים שחוו התעללות סבלו בבגרותם, יותר מילדים אחרים, מתסמונות קליניות שונות, ובהן ביטויי תוקפנות, דיכאון, הפרעות חרדה, פוסט טראומה והפרעות אכילה8 .
לאחר שזוהתה פגיעה בקטין והופסקה, יידרש לקטין סיוע על פי צרכיו.
סיוע זה כולל טיפול בטווח הקצר - אבחון, טיפול רפואי ונפשי, פגישות עם עובד סוציאלי (עו"ס) ופגישות עם חוקר ילדים של משרד הרווחה או חוקר נוער מהמשטרה לבירור המקרה ולפתיחת חקירה נגד הפוגע; וטיפול רגשי בטווח הארוך, שמטרתו לסייע לקטין להתמודד עם השפעות הפגיעה, להקטין את נזקיה ולאפשר לו לחזור לשגרת חייו ככל שניתן.
בישראל נפגעים מדי שנה בשנה אלפי קטינים מתקיפות מיניות וממעשי אלימות.
לפי נתוני משרד הרווחה התקבלו בו בשנת 2012 כ- 6,200 דיווחים על קטינים שנפ געו מתקיפה מינית (לעומת כ- 4,100 דיווחים בשנת 2011) וכ- 13,300 דיווחים על קטינים שנפגעו מאלימות פיזית (לעומת כ- 10,300 דיווחים בשנת 2011)9 ,.
לדעת אנשי המקצוע יש סבירות גבוהה שנתונים אלה אינם משקפים את מלוא התופעה, שכן מקרים רבים אינם מדווחים ככל הנראה לרשויות המדינה10 .
ההכרה של מדינת ישראל בחשיבות של מתן מענה טיפולי לקטינים שנפגעו קיימת כבר שנים רבות.
עוד בשנת 1960 נחקק חוק הנוער (טיפול והשגחה), התש"ך- 1960 , אשר הסדיר את ההגנה והטיפול שיינתנו לקטינים נזקקים (ובכלל זה קטינים ששלומם הגופני או הנפשי נפגע) באמצעות בתי המשפט והעו"סים, כאשר הדבר נדרש.
כמו כן, באוגוסט 1991 אשררה מדינת ישראל את האמנה הבין-לאומית בדבר זכויות הילד 11 , שבה נקבע בין היתר כי המדינות החתומות עליה ינקטו את הפעולות המת אימות על מנת להגן על ילדים מפני אלימות, ניצול או התעללות, לרבות ניצול מיני.
עוד נקבע באמנה כי פעולות אלו צריכות לכלול זיהוי קטינים שנפגעו וטיפול בהם, וכי יש לנקוט את כל האמצעים הנאותים כדי להבטיח את השיקום הגופני והפסיכולוגי של ילדים השרויים במצוקה בשל הזנחה, ניצול או התעללות ואת שילובם מחדש בחברה.
7 בטי ריטבו ושמואל גולדשטיין, איתור ילדים בסיכון - מערך הטמעה ( 2006 ,) משרד החינוך ואשלים, עמ' 21.
8 ,שמואל גולדשטיין לדבר את השתיקה: איתור ילדים ובני נוער נפגעי התעללות והזנחה בשירותי הבריאות והקהילה ( 2005 '), משרד הבריאות ואשלים, עמ 63-56 .
9 משרד הרווחה, סקירת השירותים החברתיים 2012 ( 2013 .
) 10 סמנכ"ל המועצה לשלום הילד העריך בשנת 2011 כי מספר הילדים שנפגעו מינית בישראל הוא כ- 15,000 ,.
ראו המוסד לביטוח לאומי, קרן רש"י ומשרד הרווחה תכנית ארצית בין משרדית לטיפול בקטינים שנפגעו מינית בישראל ( 2011) , בפרק"סקירת ספרות".
11 האמנה בדבר זכויות הילד, כ"א31 ,221 (אמנה מיום 20.
סעיף1 באמנה מגדיר ילד - "כל יציר אנוש מתחת לגיל 18 .
" משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1149 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ,בעניין זיהוי פגיעה ומניעת הישנותה יש לציין את חוק העונשין, התשל"ז- 1977 , המטיל על כל אדם חובת דיווח למשטרה או לעו"ס שמונה לפי חוק, אם יש לו " יסוד סביר לחשוב שזה מקרוב נעברה עבירה בקטין או בחסר ישע בידי האחראי עליו" (להלן - חובת הדיווח).
עוד נקבעה בחוק זה חובת דיווח שאינה מוגבלת בזמן המוטלת על אנשי מקצוע, דוגמת רופא, אח, עובד חינוך, עו"ס ושוטר, ש"עקב עיסוקם במקצועם או בתפקידם היה להם יסוד סביר לחשוב כי נעברה עברה בקטין" בידי האחראי לו.
בשנת 2006 פורסם דוח של הוועדה הציבורית לבדיקת מצבם של ילדים ובני נוער בסיכון ובמצוקה, בראשות פרופ' הלל שמיד .
בדוח צוין בין היתר כי ילדים רבים כאלה אינם מטופלים הלכה למעשה, וכי ההיקף והמגוון של השירותים הניתנים להם קטן ואינו מתאים לצרכים המיוחדים של כל ילד.
עוד עלתה מדוח שמיד תמונת מצב קשה ביותר של היעדר טיפול נפשי הולם וארוך טווח לרבים מהילדים שנפלו קרבן לעברות מין, מכיוון ששום גורם ממלכתי לא קיבל עליו אחריות של ממש לתחום זה.
בעקבות דוח שמיד הורחב מגוון השירותים הניתנים לילדים ולבני נוער בסיכון.
כמו כן חלה בשנים האחרונות התקדמות בטיפול בקטינים נפגעים, ובעיקר בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית: בשנת 2008 נחקק חוק סיוע לקטינים נפגעי עבירות מין או אלימות, התשס"ח- 2008 , שמכוחו החל משרד הרווחה להקים מרכזי הגנה המעניקים סיוע ראשוני לקטינים שנפגעו מעברות מין או מאלימות 12 ; נוסף על כך החלה המדינה לממן טיפול ארוך טווח ייעודי לקטינים נפגעי תקיפה מינית באמצעות מרכזים מקצועיים ח וץ- ממשלתיים (מרכזי טיפול), על מנת להבטיח רצף טיפולי לקטינים אלה.
בחודשים פברואר-אוגוסט 2014 בדק משרד מבקר המדינה היבטים בטיפול המדינה בקטינים שנפגעו מתקיפה מינית או מאלימות.
הבדיקה התמקדה בשירותי הסיוע והטיפול שהוקמו בשנים האחרונות, וכן נבדקו היבטים הנוגעים להכשרות אנשי מקצוע לאיתור קטינים שנפגעו.
הבדיקה נעשתה בעיקר במשרד הרווחה וכן במשרד הבריאות, במשרד החינוך, במשטרת ישראל, במשרד הכלכלה ובכמה רשויות מקומיות.
בירורים נעשו במועצה לשלום הילד ובארגונים אחרים המשתייכים למגזר השלישי.
המענה הטיפולי בטווח הקצר .
במסגרת הטיפול הראשוני הניתן לקטינים שנפגעו מתקיפה מינית או מאלימות, הם באים במגע עם גורמים רבים - דוגמת המשטרה, משרד הרווחה ומערכת הבריאות (אם נדרשות בדיקות רפואיות).
ריבוי הגורמים ופיצולם יש בהם כדי להכביד נפשית על הקטין ולהציב בפניו קושי, משום שהוא נאלץ לכתת את רגליו בין גורם אחד למשנהו ולשחזר לפני כל אחד מהם את הפגיעה שחווה.
פגיעה בקטין משפיעה גם על בני משפחתו שאף הם נזקקים לסיוע ולהכוונה.
12 העברות המנויות בתוספת לחוקלתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים), התשט"ו - 1955 , או בסעיף 368 ד(ח) לחוק העונשין, התשל"ז- 1977.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 במקרים בהם הקטין מלווה בידי בני משפחתו, כרוכים בכך אבדן ימי עבודה ונשיאה בהוצאות בגין הנסיעות.
מתן מענה מקיף ומרוכז תחת קורת גג אחת ובמקום ניטרלי וידידותי המעניק תחושת ביטחון, יכול להקל על הקטין הנפגע, למזער את הטראומה שחווה ולהבטיח מתן טיפול מקצועי לו ולמשפחתו.
נוסף על כך, נדידת הקטין בין הגורמים השונים עלולה להקשות על תהליך איסוף הראיות, דבר שעשוי להשפיע בהמשך על ההליך המשפטי נגד הפוגע 13 .
כאמור לעיל, באפריל 2008 נכנס לתוקפו חוק הסיוע, המטיל על שר הרווחה להקים מרכזי הגנה, למתן טיפול ראשוני לנפגעים.
מרכזים אלה נועדו לתת מענה רב -מקצועי לתהליך האבחון והחקירה של קטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות, באמצעות צוות בין-מקצועי ובין - משרדי הפועל בכל אחד מהם ומביא בחשבון את כלל צורכי הילד הנפגע וצורכי משפחתו, על פי עקרון טובת הילד.
השירותים הניתנים במרכז הגנה כוללים בין היתר טיפול נפשי ראשוני לילד, סיוע לבני משפחתו באמצעות עו"ס שמונה לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה), התש"ך- 1960 (להלן- עו"ס ח"נ), בדיקה על ידי רופא, חקירה על ידי חוקר ילדים או חוקר נוער מהמשטרה14 .
, על פי הסכמת הקטין או הוריו, וכן הפנייה לטיפול ארוך טווח .
הקמת מרכזי ההגנה - אי-עמידת משרד הרווחה בהוראות חוק הסיוע .
כאמור, האחריות להקמת המרכזים ולהפעלתם הוטלה על שר הרווחה.
על פי המתווה שקבע משרד הרווחה בעניין זה, הוא יתקשר במכרז עם גופים חיצוניים שיהיו אחראים להפעלת מרכזי ההגנה, ויעסיק ו צוותים שיהיו האחראים לניהולם הש וטף; ומשרדי הממשלה הרלוונטיים יעסיקו את בעלי התפקידים המקצועיים במרכזים (לדוגמה, המשטרה תעסיק את חוקר הנוער) וידאגו למימון הכרוך בכך.
עוד נקבע כי ועדת היגוי ארצית בראשות משרד הרווחה תלווה את עבודת מרכזי ההגנה, וועדת היגוי מקומית תפעל בכל מרכז.
חוק הסיוע קובע כי כדי לאפשר יישום מלא של ההוראות שנקבעו בו, ובכלל זה לאפשר לכל קטין שנפגע לקבל סיוע במרכז הגנה, על המדינה להפעיל שמונה מרכזים לפחות בפריסה ארצית.
אשר למועדי ההקמה של המרכזים, תחילה נקבע בחוק כי יש להשלים את הקמתם ולהפעילם עד שלוש שנים מיום תחילת החוק, כלומר עד אפריל 2011 .
בתיקון לחוק משנת 2012 נקבע כיהמרכזים יופעלו לא יאוחר מסוף אפריל 2013 .
,ואולם, נמצא כי למרות האמור הקים משרד הרווחה עד מועד סיום הביקורת אוגוסט 2014 :, רק חמישה מרכזים.
מרכז ההגנה הראשון הוקם בירושלים עוד בשנת 2002 (להלן- מרכז הגנה ירושלים), כלומר טרם חקיקת חוק הסיוע.
המרכז הוקם במסגרת מיזם משותף של משרד הרווחה, .
נושא ההליך המשפטי לא נבדק בביקורת זו 14 קטין נפגע עד גיל14 ייחקר על ידי חוקר ילדים שהוא עובד משרד הרווחה, על פי הוראות החוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים), התשט"ו- 1955; וקטין נפגע בן 14 ומעלה - על ידי חוקר נוער ממשטרת ישראל, על פי הוראות חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול), תשל"א- 1971 .
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1151 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ""קרן שוסטרמן 15 ו"עמותת אשלים - העמותה לתכנון ולפיתוח שירותים לילדים ובני נוער בסיכון ומשפחותיהם " (מיסודו של הג'וינט), ובשיתוף משרדי הממשלה הנוגעים בדבר (משרדי הבריאות, החינוך, ביטחון הפנים והמשפטים).
לאחר שנחקק חוק הסיוע הוסדרה הפעלתו של המרכז באמצעות עמותה שנבחרה במכרז.
בשנת 2009 הוקם מרכז הגנה שני במתחם בית החולים לילדים שבמרכז הרפואי על שם חיים שיבא בתל השומר (להלן - מרכז הגנה תה"ש).
כאמור, לפי חוק הסיוע היו אמורים לקום עד אפריל 2011 עודשישה מרכזים.
ואולם נמצא כי עד לאותו מועד לא הוקם אף לא מרכז אחד נוסף.
מהתכתובות בנדון עולה כי הדבר נבע בעיקר ממחלוקות שהתגלעו בין משרד הרווחה ובין משרד הבריאות ומשטרת ישראל בנוגע לתקצוב פעילות אנשי המקצוע במרכזים ולקביעת תקני כוח האדם בהם, ואשר לא באו על פתרונן.
באפריל 2011 עתרה המועצה לשלום הילד לבג"ץ נוכח אי -יישום הוראות חוק הסיוע בדבר הקמת מרכזי ההגנה16 .
ביולי 2011 ,הוציא בג"ץ צו על תנאי למשרדי הרווחה הבריאות, האוצר, המשפטים וכן למשרד לביטחון הפנים המורה להם ליתן טעם מדוע לא יישמו את הוראות חוק הסיוע ומדוע לא יפעלו לאלתר לקידום היישום הנדרש.
רק לאחר מכן, הגישו המשרדים האמורים הצעת החלטה לממשלה ליישוב המחלוקת הבין -משרדית שצוינה לעיל.
בדוח שנתי 61 בציין מבקר המדינה כי קיימות מחלוקות בין-משרדיות רבות הנמשכות שנים, שהטיפול בהן חודש רק לאחר התערבות גורם חיצוני כגון בג"ץ.
מחלוקות אלו גרמו לנזקים לציבור, בעיקר לאוכלוסיות חלשות, שזכויותיהן נשללו עקב מחלוקות אלה 17 .
אי-הקמת מרכזי ההגנה בשל המחלוקות האמורות מחזק את הצורך שצוין באותו דוח לקבוע מתווה ליישוב המחלוקות, שראשיתו בחידוד אחריותם השלטונית -ציבורית של משרדי הממשלה ושריהם שלא להזניח את הטיפול בהן.
באוגוסט 2011 החליטה הממשלה כי על משרדי הרווחה והבריאות ועל המשרדלביטחון הפנים להקצות משאבים לתפעול שמונת מרכזי ההגנה, בהתאם לקצב הקמתם18 - הקצאת משאבים מידית להפעלת ארבעה מרכזים (שבכללם השניים שהוקמו); והקצאה לארבעה מרכזים נוספים בהלימה לקצב התקדמות הקמתם.
15 קרן פילנטרופית שהקימו צ'רלס ולין שוסטרמן, תורמים מארצות הברית, אשר אחת ממטרותיה לתמוך במיזמים להגנה על ילדים.
יצוין כי הקרן סייעה אחר כך גם ליתר המרכזים, בעיקר במימון השיפוץ של המבנים שהם היו אמורים לפעול בהם והתאמתם לייעודם, וכן במימון הדרכות ופעילויות העשרה לעובדים בהם - כל זאת באמצעות מכון חרוב, מיסודה של הקרן.
המרכזים קרויים גם "בתי לין".
16 ראו לעיל הערת שוליים5 .
17 מבקר המדינה, דוח שנתי 61ב ( 2011) , בפרק "הטיפול במחלוקות בין -משרדיות מתמשכות", עמ' 25.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 נמצא כי על אף החלטת הממשלה האמורה לא הקצו משרדי הממשלה שצוינו לעיל את המשאבים הנדרשים להפעלה מידית של ארבעה מרכזי הגנה, ובפועל פעלו באותה עת רק שני מרכזים: מרכז הגנה ירושלים ומרכז הגנה תה"ש .
בהחלטת הממשלה האמורה גם נקבע כי על משרדי הרווחה, הבריאות, המשפטים והמשרד לביטחון הפנים להגיש הצעת חוק לדחייה של תחולת חוק הסיוע .
באוגוסט 2012 'אושר חוק סיוע לקטינים נפגעי עבירות מין או אלימות (תיקון מס2 ) (דחיית מועד סיום ההחלה), התשע"ב- 2012 , שדחה את השלמת הקמתם של מרכזי ההגנה עד אפריל 2013 - שנתיים לאחר המועד שנקבע בחוק הסיוע.
בסמוך לכך הגיש משרד הרווחה לוועדה לזכויות הילד של הכנ סת, לפי בקשתה, תכנית עבודה מפורטת להקמת ששת מרכזי ההגנה הנותרים עד למועד החדש שנקבע - 30.
הבדיקה העלתה כי המשרד לא עמד אף ביעד זה: עד אפריל 2013 נפתח עוד מרכז אחד בלבד בבאר שבע, בספטמבר שנה זו נפתח מרכז בחיפה, ובאוגוסט 2014 , כלומר באיחור של כ-15 חודשים, נפתח מרכז בנצרת.
המשרד טרם הקים את שלושת המרכזים האחרים שהיו אמורים אף הם לקום עד אפריל 2013.
בתשובתו מנובמבר 2014 מסר משרד הרווחה כי מרכז הגנה שישי צפוי להיפתח בדצמבר 2014 , והוסיף כי לגבי עוד שני מרכזים "ההנחה היא שתהליך הקמתם יסתיים באפריל 2015.
" יוצא אפוא כי אף שעברו יותר משש שנים מהמועד שבו נחקק חוק הסיוע, הקים משרד הרווחה רק חמישה מבין שמונת מרכזי ההגנה שחייב החוק להקים, ואף זאת רק לאחר התערבות בג"ץ.
משמעות הדבר היא שהפריסה הנדרשת של מרכזי ההגנה, המאפשרת לדעת המחוקק יישום מלא של החוק, עדיין אינה קיימת.
היעדר מודעות ציבורית ומוסדית ל פעילות מרכזי ההגנה .
היות שמרכזי ההגנה הם שירות מותאם וייחודי לקטינים, היה ניתן לצפות כי חלק ניכר מאלפי המקרים המדווחים יטופלו באמצעותם, אך מהנתונים עולה תמונת מצב שונה.
למשל, בשנת 2012 טופלו במרכז הגנה ירושלים- הנותן שירות לכלל האזור ופועל משנת 2002 - כ-500 קטינים, אף שמספר המקרים שדווחו לעו"ס ח"נ בירושלים לבדה שלגביהם היה חשד לפגיעה פיזית ומינית בקטינים היה בשנה זו כ - 2,90019 (דהיינו, במרכז טופלו כ -%17 מהמקרים בלבד).
במרכז הגנה תה"ש - הנותן שירות לאזור תל אביב והמ רכז - טופלו 411 קטינים בשנת 2012, אף שמספר המקרים שדווחו לעו"ס ח"נ בתל אביב וסביבותיה20 בשנה זו היה כ- 2,000 (דהיינו, במרכז טופלו .
19 ,המועצה הלאומית לשלום הילדילדים בישראל שנתון 2013 .
20 ביישובים בני ברק, גבעתיים, חולון, קריית אונו, רמת גן ותל אביב-יפו.
הנתונים נלקחו מילדים בישראל שנתון 2013.
, שם משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1153 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 כ-20% מהמקרים בלבד).
במקרים לא מעטים אמנם קיים קושי בהבאת הקטין למרכז ההגנה (בעיקר כאשר הפוגעים הם הוריו), ואולם עדיין מדובר בש יעור מועט של קטינים שטופלו במרכזים.
בה בעת, היות שמרכזי ההגנה הם שירותים חדשים למדי, ייתכן שהם אינם מוכרים דיים לציבור הרחב ולקהילה המקצועית.
אשר על כן, היה מתבקש שהגופים הנוגעים בדבר יפעלו להגברת המודעות לקיומם של המרכזים ולהטמעתם בנוהליהם, על מנת שמקרים המתאימים לטיפול במרכזים אכן יופנו אליהם.
ואולם הביקורת העלתה כי דברים אלו לא נעשו במידה מספקת.
להלן פירוט: פעולות משרד הרווחה 1.
יידוע באמצעות אתר האינטרנט של המשרד: אתר האינטרנט של משרד ממשלתי הוא אחד האמצעים היעילים ליידוע הציבור בדבר השירותים שמיועדים לו ובדבר הדרכים לקבלתם.
דרך נוספת ליידוע באינטרנט היא באמצעות "דף נחיתה"21 , .
שאליו ניתן להגיע בקלות באמצעות מנועי החיפוש ברשת הבדיקה העלתה כי רק שניים מבין חמשת מרכזי ההגנה הקיימים (מרכז הגנה ירושלים ומרכז הגנה תה"ש) מוצגים באתר האינטרנט של המשרד, וכי הגישה למידע בעניינם אינה מהירה ומצריכה מעבר בין כמה דפים.
מידע נוסף בדבר מרכזי ההגנה מצוי בדוחות המתפרסמים על פי הוראות חוק חופש המידע, התשנ"ח- 1998 , אך למידע זה ניתן להגיע רק באמצעות חיפוש ייעודי בדוחות עצמם, ולפיכך נגישותו נמוכה.
בתשובתו מסר משרד הרווחה כי המרכזים יונחו להקים אתר אינטרנט ייחודי עם נגישות גבוהה באמצעות מנועי חיפוש שונים.
המשרד הוסיף כי יעדכן את אתר האינטרנט שלו בנוגע לפריסת המרכזים והמענים ויכלול בו קישור לאתרי מרכזי ההגנה.
הגברת המודעות למרכז ההגנה בקרב האוכלוסייה הלא -יהודית בירושלים : כאמור, פגיעה בקטינים קיימת בכל השכבות החברתיות.
מבדיקת נתוני מרכז הגנה ירושלים לשנת 2013 עלה כי מבין הקטינים תושבי העיר ירושלים שטופלו במרכז באותה שנה, שיעור הלא-יהודים היה כ-1% בלבד (3 מ-314), אף ששיעור הקטינים הלא-יהודים בכלל הקטינים בעיר הוא כ-%4022.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח נתונים אלה עולה חשש לחוסר מודעות בקרב האוכלוסייה הלא -יהודית בירושלים בנוגע למרכז ההגנה הפועל בעיר.
לכן שומה על משרד הרווחה לנקוט פעולות ממוקדות להגברת מודעות זו, הן בקרב אנשי המקצוע (במסגרות החינוך והבריאות ובמשטרה), הן בקרב הציבור.
21 Landing page - דף אינטרנט המציג מוצר או שירות באופן ממוקד ותמציתי, ושניתן להגיע אליו ("לנחות עליו") במהירות.
22 על פי עיבוד של נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה המצוינים בשנתון סטטיסטי לישראל 2013 .
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים בטיפול בקטינים נפגעי תקיפה מינית או אלימות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ראוי כי גם מרכז הגנה ירושלים יעמיק את פעולותיו בעניין זה בקרב האוכלוסייה הלא-יהודית בעיר.
בתשובתו מנובמבר 2014 ציין מרכז הגנה ירושלים "כי אוכלוסיית מזרח העיר מצריכה כוח אדם נוסף על כל נגזרותיו", וכי הסוגיה אמורה לידון במסגרת משרד הרווחה והשותפים השונים.
בתשובתו מסר משרד הרווחה כי "העלאת המודעות לשירותי מרכז ההגנה בקרב האוכלוסייה הלא -יהודית בירושלים תתבצע באמצעות פעולות של התאמה תרבותית, ובכללן קליטת כח אדם ייחודי הדובר את השפה".
פעולות משטרת ישראל משטרת ישראל היא אחד הגורמים שעשויים לקבל דיווח ראשוני על פגיעה בקטין.
אפשר להגיש תלונה על פגיעה בקטין בתחנת המשטרה, ואם הקטין הוא בן 14 ומעלה אפשר גם לחקור אותו בתחנה.
ואולם הטיפול הראשוני הניתן במרכזי ההגנה כולל את האפשרות להגיש את התלונה במרכזים אלה, בסביבה המותאמת יותר לצורכי הקטין, באמצעות חוקרי הנוער המצויים בהם.
חוקרים אלה משמשים בין היתר ידה הארוכה של המשטרה ויכולים לבצע הליך חקירה מלא של המקרה, מבלי שהקטין ובני משפחתו יידרשו להגיע לתחנת המשטרה.
מכאן שבמקרים של פגיעה מינית או אלימות צריך הגורם המשטרתי להביא לידיעת הפונה אליו את האפשרות לקבל את הטיפול הראשוני במרכז ההגנה שבאזורו, ובכלל זה להגיש במרכז את התלונה.
היעדר הטמעה ארגונית מספקת א.
מתן אפשרות להיחקר במרכזי ההגנה ולא רק בתחנת המשטרה הוא שינוי בדפוסי העבודה שהיו קיימים עד הקמת המרכזים, ולכן יש להטמיע דפוס עבודה זה בקרב בעלי התפקידים הרלוונטיים.
הכלי המרכזי שבאמצעותו צריכה משטרת ישראל להטמיע את דפוסי עבודתה הוא פקודותיה ונוהלי העבודה שלה.
בדיקת הפקודות ונוהלי המשטרה הרלוונטיים העלתה כי המשטרה לא ציינה בהם את האפשרות של הקטין לקבל טיפול במרכז הגנה, ובכלל זה את האפשרות להגיש את התלונה ולבצע הליך של חקירת התלונה שהגיש או שהוגשה בשמו במקרים המתאימים לכך.