HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם בסוגיות הדורשות זהירות יש לטפל בתוך זמן סביר ובאופן המתיישב עם הוראות הדין הקיימות או לנקוט את הצעדים הנדרשים כדי לשנותן, דבר שטרם נעשה.
מנגנון חישוב ההתחייבות האקטוארית .
ההתחייבות האקטוארית היא סכום ההוצאות הצפויות בגין תשלום הפנסיה לעובדים במשך עשרות שנים, מחושב על סמך הנחות אקטואריות ומהוון לערך נוכחי.
שינויים בהנחות אלה, ולעתים גם שינויים קטנים, עלולים להשפיע במידה ניכרת על סכומי ההתחייבות האקטוארית בשל השפעותיהם המצטברות בכל אותן שנים.
מכיוון שתאגידי הנמלים מנהלים יעודות במלוא ההתחייבות האקטוארית ואף יותר (ראו להלן), הרי לאופן חישובה ולהנחות העומדות בבסיסו יכולות להיות השפעות ניכרות על הנזילות של החברות, על יציבותן לטווח ארוך ועל יכולתן למלא את תפקידיהן על פי חוק.
17 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 59 ב(2009 '), "הרפורמה בנמלי הים", עמ 1114 -1112.
חברת נמלי ישראל- פיתוח ונכסים בע"מ 645 .
:שם הדוח חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ - הסדרי פנסיה של עובדי חברת נמלי ישראל בחברות הנמלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 כל אחד מתאגידי הנמלים מחשב את ההתחייבות האקטוארית שלו בגין התחייבויותיו לתשלום פנסיה תקציבית בהסתמך על חוות דעת שערך אקטואר חיצוני ששכר.
התחייבותה של חנ"י לפנסיה תקציבית מחושבת לפי התחייבויותיה לפנסיה תקציבית כלפי גמלאי רשות הנמלים, גמלאי חברות הנמלים, גמלאי חנ"י ועובדיה הפעילים של חנ"י.
ההתחייבויות לפנסיה תקציבית של כל אחת מחברות הנמלים מחושבות לפי התחייבויותיה לעובדים הפעילים שלה.
אגף שוק ההון קובע הנחיות לגבי כמה מההנחות האקטואריות המהותיות, אך הנחות נוספות נתונות לשיקול דעתם של האקטוארים של החברות.
הנחיות אגף שוק ההון חלות על קרנות הפנסיה, ובאופן רשמי אינן מחייבות את תאגידי הנמלים אשר מנהלים יעודות לכיסוי התחייבויות פנסיוניות כל עוד לא הוקמו קופות הגמל המרכזיות לקצבה.
לשם היוון התשלומים העתידיים של פנסיה תקציבית שבהם יישאו החברות, על האקטוארים להשתמש בשיעורי ריבית שישקפו ככל האפשר את חוסר הוודאות בעניין גובה תשלומי הפנסיה העתידיים.
האקטוארים של תאגידי הנמלים18 עושים לשם כך שימוש בווקטור ריבית חסרת סיכון, המחושבת על פי תשואות של אגרות חוב ממשלתיות.
היוון ההתחייבויות באמצעות ריבית חסרת סיכון מוביל, למעשה, להצגה ביתר של ההתחייבויות ומחייב את החברות להפקיד ביעודות סכומי כסף אשר ייתכן מאוד כי יתברר שהם מיותרים, שכן סביר שבטווח זמן ארוך ישיאו הנכסים שביעודות תשואה גבוהה יותר מאשר תשואה של אגרות חוב ממשלתיות.
כך, למשל, בדרך חישוב זו תאגידי הנמלים אינם מביאים בחשבון כי כ - 27% מכספי היעודות שלהם מושקעים בפיקדונות אצל החשכ"ל הנושאים ריבית מובטחת צמודת מדד בשיעור של 4% עד5% .
)(ראו להלן חברת נמל אשדוד, חברת נמל חיפה וחנ"י מסרו בתשובותיהן למשרד מבקר המדינה מפברואר וממרץ 2014 כי חישוב ההתחייבות האקטוארית של החברות והשימוש בווקטור הריביות משקפים כללים המקובלים בתקינה החשבונאית הבין-לאומית.
חנ"י הוסיפה עוד כי חישוב ההתחייבות האקטוארית של החברה נעשה גם על פי הנחיות הממונה על שוק ההון.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ההנחיה שאליה הפנתה חנ"י מתייחסת לאופן חישוב "הנחת התשואה על השקעות חופשיות", ונראה כי היא אינה רלוונטית להשקעות שמובטחת להן תשואה גבוהה יותר, כגון אותם 27% מכספי היעודות המושקעים כאמור בפיקדונות אצל החשכ"ל.
תוצאות החישובים האקטואריים מושפעות במידה רבה משינויים בשיעור ריבית ההיוון.
כך, למשל, על פי הדוח האקטוארי של חנ"י ל-31.
12 , שינוי של פרומיל אחד בשיעור ריבית ההיוון משנה את החבות האקטוארית באחוז שלם.
רואה החשבון של חברת נמל אשדוד כתב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2013 : "סעיף78 לתקן בינלאומי IAS19 קובע 'השיעור שמשמש להיוון מחויבויות בגין הטבה לאחר סיום העסקה יקבע על ידי שימוש בתשואות שוק בסוף תקופת הדיווח על איגרות חוב קונצרניות באיכות גבוהה.
במדינות בהן אין שוק בו מתקיימת סחירות גבוהה באגרות חוב כאלה, יש להשתמש בתשואות השוק על אגרות חוב ממשלתיות'.
בישראל נקבע בפרקטיקה שאין שוק בו מתקיימת סחירות גבוהה וכך כל החברות .
בדומה לאקטוארים של גופים ממשלתיים אחרים המנהלים יעודות לפנסיה תקציבית 646 דוח שנתי65א .
שם הדוח: חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ - הסדרי פנסיה של עובדי חברת נמלי ישראל בחברות הנמלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 המדווחות בהתאם ל- IFRS .
"מהוונות בהתאם לריבית על אג"ח ממשלתיות גופים שונים במשק (כגון רשות ניירות ערך, המוסד הישראלי לתקינה בחשבונאות, בנק ישראל, אגף שוק ההון ועוד) נדרשו לשאלה אם מתקיים בישראל שוק אגרות חוב קונצרניות עמוק, ובהתאם לכך - איזה שיעור ריבית צריך לשמש להיוון התחייבויות אקטואריות לפנסיה, אולם עד למועד סיום הביקורת לא הוכרע העניין.
רשות החברות ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי אין הצהרה מפורשת שבישראל יש שוק עמוק לאגרות חוב קונצרניות, ועל כן הפרקטיקה הנהוגה בקרב החברות המדווחות בישראל מתבססת על ההנחה שלא קיים בה שוק כזה.
רשות החברות ציינה עוד כי היא ורואי החשבון המבקרים את החברות סבורים שהחברות פועלות בהתאם לתקן הבין-לאומי IAS19.
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות החברות להתייעץ עם הגופים הרלוונטיים כדי להגיע להסכמה בעניין שיעור ההיוון שישמש את החברות הממשלתיות להיוון התחייבויותיהן האקטואריות.
משרד מבקר המדינה העיר בעבר לרשות החברות כי מן הראוי שתבקש את חוות דעתו של המוסד הבין -לאומי לתקינה חשבונאית בעניין שיעור ההיוון של ההתחייבויות האקטואריות19.
רשות ניירות ערך ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ2014 ,כי בעקבות פנייתה המוסד הישראלי לתקינה בחשבונאות בודק את סוגיית קיומו של שוק אגרות חוב קונצרניות עמוק בישראל וכי להערכתה הוא צפוי לגבש עמדה בסוגיה במהלך השנה.
בנק ישראל ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 כי לדעתו רצוי שייקבע בנושא זה טיפול אחיד של הגורמים המוסמכים, באופן שיעמוד בדרישות תקני הדיווח הכספי המקובלים בעולם ויחול על כל החברות בישראל.
ניהול יעודות לכיסוי ההתחייבויות האקטואריות .
על פי הסכמי הפנסיה, עד להקמת קופות הגמל יהיו בכל אחד מחשבונות הנאמנות של תאגידי הנמלים נכסים בשיעור של 100% מסך ההתחייבות האקטוארית לפנסיה תקציבית של כל תאגיד.
במועד העברת הכסף מרשות הנמלים לתאגידי הנמלים הועבר לכל אחד מחשבונות הנאמנות סכום נוסף מכספי רשות הנמלים בשיעור של 5% מסך ההתחייבויות האקטואריות, סכום שאמור לשמש "עתודה אקטוארית".
כן נקבע כי במשך הזמן, ככל שקיימים עודפים ביעודה יש להעבירם לעתודה האקטוארית עד לשיעור מרבי של 5% מן ההתחייבות האקטוארית.
היעודה בשל ההתחייבות האקטוארית והעתודה האקטוארית יועברו לקופות הגמל מיד עם הקמתן.
עוד נקבע בהסכמי הפנסיה כי כל תאגיד ינהל חשבון נאמנות נוסף שישמש "כרית ביטחון נוספת" לכיסוי ההתחייבות לפנסיה תקציבית.
בשנה שבה נוצר עודף אקטוארי20 בחשבון .
19 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 64א (2013 ), "חברת דואר ישראל בע"מ- עניינים כספיים בחברה", עמ' 633-631.
20 עודף אקטוארי הוגדר בהסכמי הפנסיה הפרש חיובי בין הנכסים בחשבון הנאמנות של התאגיד (למעט העתודה האקטוארית) לבין כלל ההתחייבויות לפנסיה תקציבית של התאגיד.
חברת נמלי ישראל- פיתוח ונכסים בע"מ 647 .
:שם הדוח חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ - הסדרי פנסיה של עובדי חברת נמלי ישראל בחברות הנמלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 הנאמנות של התאגיד בשיעור העולה על5% מסך ההתחייבויות האקטואריות לפנסיה תקציבית, יופקד העודף בחשבון זה עד לשיעור מרבי של 4.
77% מההתחייבות האקטוארית של התאגיד לפנסיה תקציבית.
על פי הסכם הפנסיה, הועבר לחנ"י סכום נוסף של 140 מיליון ש"ח ("כרית הביט חון") מכספי רשות הנמלים לכיסוי גירעונות אקטואריים21 , אם ייווצרו ביעודה שלה ואם הסכומים ב"כרית הביטחון הנוספת" לא יספיקו להשלמת היעודה לשיעור של 105% .
במשך השנים השתמשה חנ"י בסכום כולו לכיסוי גירעונות אקטואריים בהסכמים הקיבוציים משנת 2005 נקבעעוד שאם תיבדק שחיקת קצבאות גמלאי שירות המדינה שמשולמת להם פנסיה תקציבית ויימצא כי הקצבה אכן נשחקה וכי יש מקום לפצותם, אזי תיערך בדיקה דומה לגבי גמלאי הרשות הזכאים לפנסיה תקציבית וחנ"י תשלם להם פיצוי בהתאם.
במרץ 2011 הועבר לחנ"י סכום נוסף של103 מיליון ש"ח מהיתרות של רשות הנמלים, כדי לפצות את הגמלאים שלהם שילמה פנסיה תקציבית בגין שחיקת הקצבה.
חנ"י מחזיקה בפועל בחלק הארי של כספי היעודות לפנסיה תקציבית של חברת נמל אשדוד, כ-1.
23 מיליארד ש"ח, ושל חברת נמל חיפה, כ -143 מיליון ש"ח (נכון לסוף שנת 2012 ).
היא קובעת את מדיניות ההשקעה ומנהלת את ההשקעות בפועל, ומדווחת לחברות הנמלים אחת לתקופה.
הסכמי הפנסיה לא כללו התייחסות לאפשרות שחנ"י תגבה דמי ניהול בגין ניהול ההשקעות של כספי היעודות.
חנ"י אינה גובה מחברות הנמלים דמי ניהול בגין ניהול ההשקעות של כספי היעודה שלהן, אף שהוא מצריך ממנה השקעת משאבים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2014 (להלן- תשובת חנ"י) כתבה חנ"י כי היא אינה גובה דמי ניהול, כדי להימנע מיצירת מראית עין של אחריות לגובה התשואות שיניבו סכומי הכסף שהיא מנהלת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ניהול הכספים דורש מחנ"י משאבים וראוי שתקבל בגינם תשלום.
תשלום זה אינו אמור לחייב אותה לשאת באחריות לגובה התשואות.
חלק מכספי היעודות שחנ"י מנהלת מושקעים בפיקדונות אצל החשכ"ל, בהתאם להסכמים שנחתמו בין הממשלה לבין רשות הנמלים בשנים 1975 ו-1994 .
הפיקדונות הופקדו לתקופה של 17 שנים, וחודשו כל פעם במועד הפירעון.
בשנת2005 הופסקה פעולת מחזור הפיקדונות והם נפרעים כיום על פי לוחות הסילוקין הקיימים.
המדינה משלמת בגין הפיקדונות ריבית צמודת מדד, המחושבת על פי הממוצע של עלות גיוס ההון של הממשלה בעת חידוש הפיקדון ו-4% .
הריבית שחושבה בעת הפקדת הפיקדון מובטחת לכל משך תקופת הפיקדון.
נכון לסוף שנת 2012, כ-1.
5 מיליארד ש"ח מכספי היעודות של תאגידי הנמלים מושקעים בפיקדונות אצל החשכ"ל; שיעור הריבית שנושאים הפיקדונות נע בין 4% ל-5% , בתוספת הצמדה למדד.
בביקורת נמצא כי מלבד תאגידי הנמלים רק גוף אחד נוסף במשק נהנה מפיקדונות הנושאים ריבית מובטחת בגין סכומי כסף המיועדים לתשלום פנסיה תקציבית לעובדיו, אם כי מדובר בסכום של כ-665 אלפי .
21 גירעון אקטוארי הוא גירעון שנוצר כאשר ההתחייבות הפנסיונית גבוהה משווי ים הכולל של הנכסים המיועדים לכיסוי ההתחייבות.
שם הדוח: חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ - הסדרי פנסיה של עובדי חברת נמלי ישראל בחברות הנמלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 ש"ח בלבד.
אגף החשכ"ל כתב למשרד מבקר המדינה בתשובתו ממרץ 2014 כי בהתאם להסכמים צפויים לוחות הסילוקין להיפרע עד סוף שנת 2020 , אולם הוא בודק אם מבחינה משפטית יש אפשרות לסיים את ההתקשרות במועד מוקדם יותר.
על פי תקנות קופת גמל מרכזית לקצבה, בעת הצטרפות עמית-מעביד לקופה לא יפחתו הסכומים שיפקיד מההתחייבות האקטוארית הצבורה22 שלו במועד ההצטרפות, ולא יעלו על 120% ממנה.
עמית-מעביד יהיה רשאי להפקיד בקופה תשלומים, ובלבד שסך כל הסכומים שיהיו בקופה בכל עת נתונה לא יעלה על 125% מההתחייבות האקטוארית הצבורה שלו.
משיכת עודפים מהיעודות על פי הסכמי הפנסיה, אם הסכומים ביעודה לפנסיה תקציבית של תאגיד נמל עולים על סכום ההתחייבות האקטוארית לפנסיה תקציבית בתוספת הסכומים המקסימליים שנקבעו לעתודה האקטוארית ול"כרית הביטחון הנוספת", יפחית התאגיד את שיעור ההפקדות ליעודה לפנסיה תקציבית.
אם שיעור ההפקדה החודשית הופחת עד לאפס ועדיין נותר סכום כסף עודף, אזי רשאי התאגיד למשוך אותו.
כן נכתב בהסכמי הפנסיה כי התאגידים יערכו אחת לשנה מאזן אקטוארי של התחייבויותיהם לפנסיה תקציבית באמצעות אקטואר מטעמם, וכי לפני שיאושר המאזן הוא יועבר לבחינתו של אקטואר מטעם ההסתדרות.
אם תתגלע מחלוקת בין האקטוארים, יכריע בה אקטואר האוצר.
כמפורט בלוח1 לעיל, עודף היעודה לפנסיה תקציביתשל חברת נמל אשדוד הסתכם בסוף שנת 2012 בכ-592 .
מיליון ש"ח כפי שיפורט להלן, החברה ידעה על קיומו של עודף בסדר גודל כזה כבר בשנת 2010 .
בשנים שלפני כן הסתכם העודף ביעודה בכמה עשרות עד מאות מיליוני ש"ח.
אף שזה כמה שנים קיים סכום כסף עודף ניכר ביעודה לפנסיה תקציבית של חברת נמל אשדוד, עד מועד סיום הביקורת לא משכה החברה את הסכום העודף לקופתה ואף לא הפסיקה את ההפקדות ליעודה מדי חודש.
על פי הדוחות הכספיים של החברה לשנת 2012 , בשנה זו הסתכמו ההפקדות ליעודה בכ-18.
העודף האמור נוצר ברובו עקב צמצום ההתחייבות האקטוארית של החברה, בשל כמה גורמים: ב-2010 ערכה החברה מחקר שכר שבעקבותיו שונו ההנחות האקטואריות בעניין גידול השכר הצפוי; החברה מצאה כי בפועל, שיעור הפרישה המוקדמת של עובדים היה נמוך לעומת התחזיות שהיו ערב הרפורמה בנמלים; החברה שינתה את שיעור הריבית שעל פיו היוונה את התחייבויותיה האקטואריות.
בעקבות שינויים אלה ערכה החברה בשנת 2010 תיקון למפרע של אופן הצגת ההתחייבות האקטוארית והיעודה החל מיום 1.
בנובמבר2012 הכין עורך הדין החיצוני של חברת נמל אשדוד טיוטת חוות דעת לצורכי דיון, ובה נדונה השאלה אם חברת הנמל רשאית להפסיק את ההפקדות ליעודה ואם היא .
22 בתקנות מוגדרת "מחויבות אקטוארית צבורה" כך: "מחויבות אקטוארית המחושבת לפי תקופות עבודה מזכות של עובדים זכאים עד למועד חישוב המחויבות".
כלומר, המחויבות האקטוארית מחושבת בגין שנות ותק שנצברו עד למועד החישוב, מבלי לקחת בחשבון ותק שייצבר בעתיד.
חברת נמלי ישראל- פיתוח ונכסים בע"מ 649 .
:שם הדוח חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ - הסדרי פנסיה של עובדי חברת נמלי ישראל בחברות הנמלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 רשאית לעשות זאת באופן חד-צדדי, מבלי שקיבלה את הסכמת ההסתדרות.
מחוות דעת זו עולה כי עד תום שנת 2011 לא העבירה החברה להסתדרות את הדוחות האקטואריים שלה, וכי מפברואר 2012 היא העבירה להסתדרות את הדוחות האקטואריים שלהלשנים 2010 ו-2011 .
עוד נכתב בחוות הדעת כי עד למועד כתיבתה לא חלקה ההסתדרות על דרך חישוב ההתחייבות האקטוארית לפנסיה תקציבית בדוחות האקטואריים שהוגשו לה וכלל לא התייחסה אליהם.
בחוות הדעת נכתב כי חברת הנמל רשאית לראות הסכמה שבשתיקה בחוסר התגובה של ההסתדרות על הדוח האקטוארי ועל נתוני היעודה העדכניים שהעבירה לה במשך למעלה מחצי שנה, מבלי לגרוע מחובת חברת הנמל למסור להסתדרות הודעה על הפסקת ההפקדות ליעודה.
בבדיקה שערך משרד מבקר המדינה בחברת נמל אשדוד נמצא כי ביוני 2013 שלחה החברה להסתדרות מכתב ובו ציינה כי היא מצרפת את הדוח האקטוארי שלה לשנת 2012 , וכי בכוונתה להפסיק "בשלב זה" את ההפקדות השוטפות ליעודה לפנסיה תקציבית.
אולם, כאמור, נכון למועד סיום הביקורת בדצמבר 2013 .
, החברה לא הפסיקה עדיין את הפקדותיה ליעודה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממאי 2014 ענתה ההסתדרות כי היאבוחנת את הנתונים וכי עדיין אין בידיה את כל המידע הנדרש כדי לבחון את החישובים האקטואריים ואת טענות המדינה וחברות הנמלים.
ההסתדרות ציינה כי כל עוד לא קיבלה את מלוא הנתונים אין ביכולתה להגיב וכי תבוא בדברים עם תאגידי הנמלים ועם הגורמים הרלוונטיים במדינה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי עוד לפני שנת 2010 היה עודף ביעודה לפנסיה תקציבית של חברת נמל אשדוד.
אף שבגינו הייתה החברה רשאית להפסיק את הפקדותיה ליעודה לפנסיה תקציבית, היא לא נקטה שום צעדים למימוש זכויותיה על פי הסכם הפנסיה.
גם לאחר שנת 2010 , כשהתברר כי העודף ביעודה גדול הרבה יותר, התנהלה החברה בעצלתיים ולא נקטה צעדים מעשיים כדי לממש את זכותה להפסיק את ההפקדות ליעודה, גם לאחר שהייתה בידה חוות הדעת המשפטית מנובמבר 2012 .
הפקדות אלה הקטינו את יתרות המזומנים הפנויים לשימוש החברה.
זאת ועוד, חברת הנמל עשויה להיות פטורה מתשלום מס על הכנסה בגין סכומי הכסף שהופקדו בחשבונות הנאמנות.
מכיוון שלא נקבעה מגבלה כלשהי על גובה סכומי ההפקדה שבגינם היא עשויה להיות פטורה מתשלום מס, ייתכן שחברת הנמל תהיה פטורה מתשלום מס כאמור גם בגין סכומי כסף שהופקדו ביתר.
לעומת זאת, לגבי סכומים המופקדים בקרנות פנסיה ותיקות ובקרנות פנסיה חדשות קיימת מגבלה על גובה ההפקדות, מתוך רצון להגביל את הטבת המס שנותנת המדינה.
על רשות המסים לפעול כדי לתקן את העיוות שנוצר.
חברת נמל אשדוד הסבירה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ממרץ 2014 (להלן- תשובת חברת נמל אשדוד) כי להבנתה, עודף היעודה על ההתחייבות האקטוארית שלה יחויב במס כאשר יימשכו העודפים מחשבון היעודה לפנסיה לחשבון החברה, וכי מצב זה משתקף בדוחות הכספיים שלה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במצב הדברים הנוכחי החברה דוחה למעשה את תשלום המס שלה על הכנסות מסכומי הכסף העודפים למועד שאיננו ידוע.
שם הדוח: חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ - הסדרי פנסיה של עובדי חברת נמלי ישראל בחברות הנמלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 יתרה מזו, העודף ביעודה של חברת נמל אשדוד הוא בשיעור של כ-80% מההתחייבות של החברה לפנסיה תקציבית23 , ושקול להפרשות חודשיות לפנסיה תקציבית במשך36 שנים24 , כלומר עד לשנת2048 ; מועד הפרישה הצפוי של העובד הצעיר ביותר בחברה הזכאי לפנסיה תקציבית הוא 2033 לכל המאוחר25 .
נכון למועד סיום הביקורת, חברת נמל אשדוד גם אינה פועלת למשוך את סכומי הכסף העודפים לקופתה, אף שהנתונים מראים בבירור כי גם לאחר הפסקת ההפקדות יישאר ביעודה סכום עודף ניכר.
משיכת העודפים לקופת החברה תאפשר לה להשתמש בהם למימון פעילותה השוטפת והשקעותיה בנמל.
עשויה להיות לכך השפעה גם על הערכת השווי של החברה לכשתופרט.
לדעת משרד מבקר המדינה, על דירקטוריון חברת נמל אשדוד והנהלת החברה לפעול עם משרד האוצר כדי לקדם תהליך של בירור סכום העודפים וכדי להכריע מה ייעשה בהם.
זאת, בהתאם להוראות שנקבעו בהסכמים הקיבוציים משנת 2005 ולנהלים המשתקפים מהן.
כל זאת כדי למנוע עודפים מיותרים מצד אחד וגירעונות מן הצד האחר, ובכך להבטיח שמירה נאותה הן על זכויות העובדים והן על האינטרסים של החברה ושל הציבור בכללותו.
רשות החברות כתבה למשרד מבקר המדינה כי היא תפנה להנהלות הנמלים בבקשה לדון בנושא זה במוסדותיהן המוסמכים ולפעול למשיכת סכומי הכסף העודפים.
גם בחברת נמל חיפה קיים זה כמה שנים עודף מעבר לרמת העתודה האקטוארית ול"כרית הביטחון הנוספת".
על פי חישובי החברה, עודף זה הסתכם בסוף שנת 2012 בכ-51 מיליון ש"ח (שהם יותר מ -40% מסך התחייבויות החברה לפנסיה תקציבית).
עד סוף הרבעון הראשון של שנת 2013 נהגה חברת נמל חיפה להציג בדוחותיה הכספיים את ההתחייבות לפנסיה תקציבית באופן שכלל גם את ההתחייבות בגין זכויות פנסיוניות האמורות להיצבר בעתיד.
בינואר 2014 כתבה החברה למשרד מבקר המדינה כי בחנה מחדש את יישום הוראות התקן החשבונאי IAS19 , וכי בעקבות זאת מהרבעון השני בשנת 2013 מוצגת בדוחות הכספיים של החברה רק ההתחייבות הפנסיונית שנצברה עד למועד הדוח, ללא המרכיב של ההתחייבות העתידית.
שינוי זה בדוחות הכספיים צפוי להגדיל עוד את העודף ביעודה.
נכון למועד סיום הביקורת לא הפסיקה חברת נמל חיפה את ההפקדות ליעודה ולא משכה את סכום הכסף העודף לקופתה.
הפקדות החברה ליעודה לפנסיה תקציבית הסתכמו בשנת 2012 בכ-3.
לדעת משרד מבקר המדינה, על דירקטוריון חברת נמל חיפה לבחון את נושא העודף ביעודה ולפעול להפסקת ההפקדות של החברה.
החברה הסבירה למשרד מבקר המדינה בינואר 2014 כי היא העבירה את התחשיב האקטוארי להסתדרות ולוועד העובדים, וכי בהיעדר הערות מצדם היא תפסיק את ההפקדות השוטפות, ובעתיד תבחן גם את משיכת העודף.
בתשובתה כתבה החברה למשרד מבקר המדינה כי ההפקדות השוטפות עתידות להיפסק ב -1.
23 על פי מכתב החברה להסתדרות מ-10.
24 על פי חוות הדעת של עורך הדין של החברה מ-29.
25 על פי נתונים שהעבירה חברת נמל אשדוד למשרד מבקרהמדינה.
חברת נמלי ישראל- פיתוח ונכסים בע"מ 651 .
:שם הדוח חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ - הסדרי פנסיה של עובדי חברת נמלי ישראל בחברות הנמלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 3.
בחברת נמל אילת היה בסוף שנת2012 עודף של כ-38 מיליון ש"ח ביעודות לתשלומים בגין סיום יחסי עובד-מעביד, מתוכו עודף של כ -22 מיליון ש"ח ביעודה לפנסיה תקציבית (שהם יותר מ-40% )מסך התחייבויות החברה לפנסיה תקציבית.
בדוחות הכספיים של החברה לשנים 2012 -2005 צוין כי מאחר שנכסי החברה המיועדים לכיסוי ההתחייבויות האקטואריות עולים על העתודה האקטוארית ו"כרית הביטחון הנוספת", לא נדרשה החברה מיום הקמתה להפקיד ביעודה את חלקה בהפרשות משכר העובד.
בשנת 2009 החליטה הממשלה26 להפריט את חברת נמל אילת.
לקראת מכירת המניות של החברה הזמינה רשות החברות - אשר טיפלה בהפרטת החברה ובכל הליך מכירתה - שתי הערכות שווי.
את הערכות השווי הכינו בספטמבר 2012 שני מעריכים שונים, על בסיס הדוחות הכספיים לסוף חודש יוני 2012 .
אחד המעריכים העריך את שווי הון המניות של חברת נמל אילת בתמורה לקבלת זיכיון ל-15 שנה ובתוספת ערך האופציה להארכת תקופת הזיכיון ב-132-137 מיליוןש"ח, ומעריך נוסף - ב-152-17127 מיליון ש"ח.
בשתי הערכות השווי לא הובאה בחשבון האפשרות שהחברה תמשוך באופן מידי לקופתה את סכום הכסף העודף המצוי ביעודות לתשלומים בגין סיום יחסי עובד -מעביד.
באחת מהערכות השווי אף נכתב במפורש כי הונחה הנחה שלפיה "עודף היעודה חייב להיות מוחזק בידי החברה עד פרישת אחרון בעלי תכנית הפנסיה התקציבית, בעוד 20 שנה", ועל כן הוון סכום העודף למועד הערכת השווי, והובא בחשבון סכ ום של 7-4 מיליון ש"ח.
בהליך המכירה נקבע מחיר סף של 100 ,מיליון ש"ח.
במועד הגשת הצעות המחיר11.
הוגשה רק הצעה אחת ב-23.
13 נחתם הסכם קיבוצי מיוחד בין חברת נמל אילת לבין ההסתדרות, ולפיו כל ההסכמים הקיימים ימשיכו לחול גם על בעל המניות החדש בחברת הנמל, ובכלל זה ההסכמים שנחתמו בשנת 2005 והנהגים והנהלים שחלו נכון למועד ההפרטה.
נוסף על כך, בהסכם הקיבוצי המיוחד הסכימו הצדדים לכך שחברת הנמל תמשוך לקופתה סכום של 9.
5 מיליון ש"ח מחשבון הנאמנות המיועד לתשלום לעובדים בגין פדיון ימי מחלה וימי חופשה, וכן סכום של 10.
5 מיליון ש"ח מחשבון הנאמנות המיועד לפנסיה תקציבית.
בהסכם הקיבוצי נכתב כי הוא ייכנס לתוקפו במועד העברת מניות המדינה בחברה לרוכש.
13 נחתם הסכם המכירה בין ממשלת ישראל לבין הרוכש.
הממשלה הסמיכה את החברה להיות חברת נמל ולתת שירותי נמל במשך 15 שנה, וכן העניקה לה אופציה להאריך את תקופת ההסמכה בעשר שנים נוספות.
בתמורה שילם הרוכש 105 מיליון ש"ח במזומן וכן התחייב לשלם בעתיד תשלום נוסף בסכום של עד 15 מיליון ש"ח, אם הכנסות החברה יעלו על רמה מסוימת שנקבעה.
עוד נקבע כי תמורת מימוש האופציה להארכת תקופת ההסמכה ישלם הרוכש 105 מיליון ש"ח נוספים (בערך נומינלי).
בהסכם המכירה התחייב הרוכש, בין היתר, לקיים את כל ההסכמים הקיבוציים, הסדרי העבודה, נוהלי החברה והנהגים המחייבים שהיו קיימים בין החברה לבין עובדיה.
רשות החברות כתבה למשרד מבקר המדינה בתשובותיה ממרץ ומאפריל 2014 כי ביולי 2012 קיימה פגישות עם המתמודדים בהליך המכירה; בפגישות נדונה סוגיית העודף ביעודות, והרשות ציינה כי במשא ומתן שהיא מנהלת עם העובדים בכוונתה לנסות לגבש הסכם אשר יכלול משיכה של סכום הכסף העודף מהיעודות.
כן כתבה הרשות שציינה .
26 החלטה196 של הממשלה ה-32 "הנפקת חלק ממניות חברות הנמל בבורסה והפרטת חברת נמל אילת" (12.
09 /); וכן החלטה מח7 של ועדת השרים לענייני הפרטה, הממשלה ה-32 "הפרטת חברת נמל אילת בע"מ" (6.
) 27 על פי ההערכה המעודכנת של המעריך ביום שנקבע להגשת הצעות המחיר בהליך מכירת מניות החברה.
שם הדוח: חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ - הסדרי פנסיה של עובדי חברת נמלי ישראל בחברות הנמלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 לפני המתמודדים כי אם לא יוסכם עם העובדים על משיכת העודפים מהיעודות, אזי לאחר פרישת אחרון העובדים שחל עליו הסדר של פנסיה תקציבית יימשך הסכום העודף לקופת החברה, ומכאן שהובהר כי אפשר יהיה למשוך סכום זה במוקדם או במאוחר.
הרשות כתבה בתשובותיה כי מכך אפשר להסיק כי הרוכשים הפוטנציאליים יכלו לשקף זאת בהערכת השווי לצורך הצעת המחיר שהגישו.
כן הוסיפה הרשות כי במועד הגשת הצעות המחיר (11.
) טרם התגבשו ההסכמות עם העובדים כאמור, רשות החברות טענה בתשובותיה כי כל המתמודדים היו מודעים לאפשרות שסכום הכסף העודף ביעודות יימשך מיד לקופת החברה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי המסמכים שהתקבלו מהרשות בעניין זה אינם מגבים טענה זו.
לאור חשיבות הנושא וכיוון שסכום הכסף שנמשך מהיעודות הוא נכבד ביחס למחיר החברה, מן הראוי היה שהרשות תיידע את כל המתמודדים באופן רשמי ובכתב על כך שמתנהל משא ומתן עם העובדים לגבי משיכת עודפים מהיעודות.
סדרי מינהל תקינים מחייבים שבעת מכירת נכסים של המדינה יתועד התהליך כולו, ובייחוד המשא ומתן עם המתמודדים, באופן מסודר ושיטתי.
כך, למשל, נקבע בתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 כי בעת ניהול משא ומתן עם מציעים במכרז יש לשקף את תכנו בפרוטוקול.
לאחר מועד הגשת הצעות המחיר וכשבוע לפני חתימת הסכם המכירה עם הרוכש אושרה בהסכם הקיבוצי המיוחד משיכתם של 20 מיליון ש "ח מהיעודות לקופת החברה לאחר שתימכר החברה לרוכש.
למעשה, בעת מכירת החברה הוגדלה קופת המזומנים שלה באופן מידי בסכום של 20 ;מיליון ש"ח סכום זה הובא בח שבון רק באופן מהוון (ואי לכך באופן חלקי) ורק באחת מהערכות השווי.
לכאורה, הרוכשים הפוטנציאליים לא הביאו בחשבון אפשרות זו; לכאורה, שווי הון המניות של החברה אמור היה להיות גבוה יותר בגין כך בכ- 20-13 מיליון ש"ח מהשווי שהוערך.
רשות החברות כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ביוני 2014 כי הערכות השווי הוכנו למועד הגשת הצעות המחיר בספטמבר 2012 , ולכן אינן כוללות אומדנים הנוגעים לשינויים שנעשו בחברה מאז ועד סיום המכירה.
עוד ציינה רשות החברות כי לאחר מועד הגשת הצעות המחיר נעשו כמה שינויים שהיו קשורים זה בזה, בהם הסכם מסחרי שנחתם בין חברת נמל אילת לחברה אחרת; הסכמים קיבוציים שהיטיבו עם העובדים; שינוי המבנה הארגוני בחברה שהוסכם בין החברה ובין ארגון העובדים ועלותו המוערכת היא 15 מיליון₪; והגדלת תמורת המכירה - באמצעות משא ומתן עם הרוכש - ב-5 מיליון ש"ח ביום הרכישה ובסכום נוסף ת לוי ביצועים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כאמור לעיל, מכלול השינויים שמנתה רשות החברות בתשובתה לא הובאו בחשבון על ידי רוכשים פוטנציאליים מכיוון שנעשו לאחר מועד הגשת הצעות המחיר.
נוסף על כך הרשות לא הציגה מסמכים המלמדים שהיא ערכה תחשיב מעודכן של שווי החברה אשר מביא בחשבון את המשיכה המידית מכספי היעודות ואת האומדן הכספי של מכלול השינויים הנוספים שמנתה הרשות בתשובתה.
חברת נמלי ישראל- פיתוח ונכסים בע"מ 653 .
:שם הדוח חברת נמלי ישראל - פיתוח ונכסים בע"מ - הסדרי פנסיה של עובדי חברת נמלי ישראל בחברות הנמלים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65א שנת הפרסום: התשע"ה- 2014 זאת ועוד, בדיון של דירקטוריון נמל אילת שהתקיים ב-17.
12 החליט הדירקטוריון לצמצם את היקף הדיבידנד שיחולק למדינה ולהעמידו על 15.
6 מיליון ש"ח בלבד28 .
בד בבד החליט הדירקטוריון שכל סכום שיוסכם עליו בעתיד בין ההסתדרות לרשות החברות ושיועבר מעודפי חשבונות הנאמנות לקופת החברה, יחולק למדינה כדיבידנד, "בכפוף להוצאה לפועל של הפרטת החברה ובכפוף לאשרור דירקטוריון החברה על גובה הסכום.
13 החליט דירקט וריון נמל אילת 29 לאשר את ההסכם הקיבוצי בין חברת נמל אילת לבין ההסתדרות, ובכלל זה את סעיפי ההסכם בדבר משיכת סכומי הכסף העודפים מהיעודות לקופת החברה, וזאת בלי להתייחס להחלטתו הקודמת בדבר חלוקת סכומי הכסף כדיבידנד למדינה.
מכאן שלכאורה סכומי כסף שיועדו מלכתחילה להיות מועברים למדינה כדיבידנד הועברו לקופת החברה ובסופו של דבר לידי הרוכש הפרטי.
רשות החברות כתבה בתשובתה מיוני 2014 כי ההחלטה על חלוקת דיבידנד מתקבלת בדירקטוריון החברה הממשלתית בהתייעצות עם רשות החברות, לפי שיקולים מקצועיים המושפעים מכמה גורמים.
כן כתבה הרשות כי בעת מכירת חברה קיימת תמיד האפשרות לחלק את הדיבידנד למדינה או להעדיף לקבל את הסכום מהרוכש, וכי ההחלטה מתקבלת במסגרת הליך ההפרטה משיקולים מקצועיים שונים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי במקרה דנן המדינה לא משכה את סכום הכסף שנמשך מהיעודות כדיבידנד והוא לא גולם כאמור במחיר החברה, כך שהמדינה לא קיבלה אותו בשום דרך.
רשות החברות לא הציגה מסמכים המעידים כי דירקטוריון חברת נמל אילת החליט לוותר על חלוקת הדיבידנד שעליה הוא החליט ביוני 2012.
השלמת גירעונות אקטואריים בהסכמי הפנסיה נקבעו מנגנונים לכיסוי גירעונות אקטואריים שעשויים להיווצר ביעודות לפנסיה תקציבית: בשנה שבה הסכום בעתודה האקטוארית של תאגיד נמל יהיה נמוך משיעור של 5% מסך ההתחייבויות של התאגיד לפנסיה תקציבית, יעביר התאגיד לעתודה כסף מ"כרית הביטחון הנוספת", אם יהיו בה סכומי כסף30.