HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
14 החליטההמל"ג כי המוסדות יגישו עד סוף שנת הלימודים התשע"ה דוח על תיקון הליקויים.
יוצא אף שרשימת הליקויים שפורסמה עוד בדצמבר 2010 הם לא יתוקנו עד שנת 2015.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המל"ג לפעול לתיקון הליקויים על פי לוח זמנים קבוע ואף לבחון את האפשרות לנקוט סנקציות לאכיפתם.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 ציינההמל"ג כי היא הסמכות המחליטה בנוגע לתיקון הליקויים, וכי ועדות הבדיקה מוסמכות רק להמליץ בעניין זה.
המל"ג הוסיפה כי תאכוף באופן נחרץ בפרק זמן מוגדר, קשיח וברור את ההמלצות לתיקונים ולביצוע שינויים החיוניים לקיומה של תכנית לימודים ברמה אקדמית נאותה אשר ללא הפנמתם אין מקום לקיומה של התכנית; וכי במקרים מסוימים אף תפעל לסגירת תכנית שהליקויים שצוינו לגביה לא תוקנו.
לדברי המל"ג, היא תאמץ המלצות לשינויים בתכניות לימודים כדי להביא לשיפור האיכות שלהן וכן תאפשר למוסדות להחזיק בעמדה שונה מזו של ועדות האיכות, ובלבד שעמדתם לגיטימית באקדמיה.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, מהדוגמאות שצוינו לעיל עולה כי לא מדובר רק בהמלצות לשיפור איכות תכניות הלימודים, אלה גם בהמלצות לביצוע תיקונים הכרחיים שבלעדיהם לא יהיו התכניות ברמה אקדמית נאותה.
מל"ג היא האחראית לאיכות האקדמית שבגינה ניתנה ההכרה לאותה תכנית, ומכאן שחלה עליה החובה לוודא שהמוסדות יישמו את ההמלצות שיביאו לשמירה על הרמה האקדמית של התכניות.
אף על פי כן השתהתה מל"ג באכיפתה את יישום ההמלצות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2014 טענה האוניברסיטה העברית בירושלים כי המל"ג מופקדת רק על הקמת ועדות הבדיקה ועל קבלת התגובה של המוסדות על ההמלצות של ועדות אלה, וכי היישום של ההמלצות והעיתוי לכך מסור לשיקול הדעת של המוסדות, למעט מקרה שבו הוועדה ממליצה לסגור תכנית לימודים.
האוניברסיטה הוסיפה כי יישום המלצה להגדיל את מספר אנשי הסגל למשל תלוי בתקציב המוסד, בתכנון המרכזי שלו ובזמן הדרוש לאיתור מועמדים.
לדברי האוניברסיטה, למוסדות יש חופש אקדמי גם לגבי קביעת מספר אנשי הסגל.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 ציינה אוניברסיטת תל אביב כי המלצות הוועדות מכוונות לשיפור מיטבי של הרמה האקדמית והשירות לסטודנט, אולם בוועדות חברים אנשי אקדמיה שאינם מאותו מוסד ולרוב מחו"ל שאינם מכירים בהכרח את האילוצים שעל פיהם פועלים המוסדות להשכלה גבוהה.
אוניברסיטת תל אביב הוסיפה כי מצד אחד המל"ג מצפה שהמוסדות יישמו את ההמלצות, המבוססות על אמות מידה מחמירות, אולם מצד אחר היא אינה מקצה את האמצעים הנדרשים למימוש חלק גדול מהן.
לדעת משרד מבקר המדינה, לא ניתן לטעון שהמל"ג אינה יכולה לחייב את המוסדות בגיוס של סגל נוסף, מאחר שמדובר בנושא שקיים לגביו חופש אקדמי.
זאת מאחר שכאשר המל"ג מאשרת תכנית , כולל האישור גם את קביעת המספר המזערי של אנשי הסגל הבכיר הנדרשים ליישומה, ולפיכך כל צמצום במספר אנשי הסגל הוא בעצם הפרה של תנאי האישור.
כמו כן, צמצום באנשי הסגל פוגע באיכות הלימוד, שהמל"ג מופקד ת על שמירתה.
יתר על כן, המל"ג צרי כה לסייע למוסדות המתוקצבים ליישם את ההמלצות הכרוכות בהקצאת תקציבים נוספים.
מערכת ההשכלה הגבוהה היא אחד ממנועי הצמיחה החיוניים של המשק הישראלי.
מדובר לא רק במקור להעמקת הידע האקדמי והפצתו, אלא גם בגורם המשפיע על החוסן ו הביטחון הלאומי ים, על תשתיות המחקר והפיתוח, על קידום תעשיות מתוחכמות, על התעסוקה, על מקומה של מדינת ישראל במפת ההשכלה העולמית ועל פיתוח ההון האנושי.
חיזוק האיכות של ההשכלה הגבוהה בישראל הוא אבן יסוד בשמירת היתרון היחסי של כלכלת ישראל.
הצורך לחזק את ההשכלה הגבוהה בישראל עלה בשנים האחרונות לראש סדר העדיפויות הלאומי, ועקב כך נוסף בשנת 2010 לתקציב מערכת ההשכלה הגבוהה סכום של כ-7.
5 מיליארדש"ח, בפריסה על פני שש שנים - התשע"א-התשע"ו.
תוספת תקציב זו המועצה להשכלה גבוהה 1365 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 אפשרהלמל"ג לעצב תכנית רב -שנתית, שתתמקד בין השאר בקידום המצוינות במחקר ובהוראה ו בשדרוג התשתיות בתחומים אלה.
על אף הצורך בקביעת מדיניות כוללת ומערכתית ארוכת טווח למערכת ההשכלה הגבוהה, לא קבעה המל"ג מדיניות כזו.
היא לא בחנה את המצב הקיים ואת התחזיות לטווח ארוך בדבר גודל מערכת ההשכלה הגבוהה, היקפה והרכבה הרצוי, מבחינה לאומית ל-20 השנים הבאות.
כמו כן לא שיתפה גורמים במשק ובמשרדי הממשלה שיכלו לתרום להבנת הצרכים העתידיים של החברה והכלכלה בישראל בעיצוב המדיניות ובגיבוש התכנית הרב שנתית.
המל"ג קיימה דיונים עם הגורמים האמורים באיחור, רק בשנים 2012 -2011 , לאחר שכבר נקבעה התכנית הרב - שנתית.
על המל"ג להתייחס בראייה מערכתית להשפעות שיש למוסדות שאינם מתוקצבים על מערכת ההשכלה הגבוהה כולה - מאחר ששיעורם של מוסדות אלו מכלל המוסדות להשכלה גבוהה הוא כ- 20% .
לא ניתן לקבל החלטות הנוגעות למוסדות ההשכלה הגבוהה בלי להביא בחשבון את פעילותם של המוסדות שאינם מתוקצבים.
לכן על מל"ג לשקול להחיל על מוסדות אלו, בשינויים המתחייבים, את החלטותיה הנוגעות ליישום התכנית הרב-שנתית.
ראוי שהשמירה על האיכות הגבוהה של תכניות הלימודים תהיה נר לרגליה של המל"ג, כ די שיישמר מקומה הבכיר של מדינת ישראל במערכת ההשכלה הגבוהה העולמית.
לשם כך עליה להגשים, הלכה למעשה, את היע ד שהיא קבעה בתכנית הרב-שנתית שלה להבטיח את האיכות האקדמית - להבטיח את השמירה על המצוינות המחקרית ועל איכות ההוראה ו לפעול לשדרוג התשתיות הנדרשות ל כך, על פי הנקבע בתכנית הרב-שנתית.
המועצה להשכלה גבוהה 1371 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - פיקוח ות"ת על העסקת הסגל האקדמאי הבכיר ומורים מן החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מבוא .
ההון האנושי של מדינת ישראל הוא מנוע צמיחה מרכזי של המשק והחברה הישראליים.
שגשוגה של תעשיית הידע מותנה במידה רבה בשימור הידע, וביצירת הון אנושי באקדמיה שיוכל להפיצו ולהנחילו לרבים נוספים.
בשנים האחרונות חל גידול משמעותי במספר המוסדות האקדמיים, אך נגישותה של האקדמיה למספר גדול יותר של סטודנטים אינה יכולה לבוא על חשבון איכותה.
אחד המרכיבים המשמעותיים הקובעים את האיכות האקדמית הוא הרכב הסגל האקדמי.
הסגל האקדמי הוא עמוד השדרה של ההשכלה הגבוהה; לפי הגדרות הוועדה לתכנון ותקצוב שבמועצה להשכלה גבוהה, הוא נחלק לארבעה מסלולי העסקה עיקריים במוסדות השונים: סגל בכיר 4 ,סגל זוטר5 , עמיתי הוראה ומורים מן החוץ6 , ובשנת הלימודים התשע"ב (1201-2201 ) הוא מנה כ - 12,300 משרות7 .
תקציב ות"ת למרכיב ההוראה במוסדות להשכלה גבוהה (להלן - המוסדות) הסתכם בשנת הלימודים התשע"ב בכ-3.
גורם מרכזי לבחינת איכות ההוראה במוסדות השונים הוא היחס שבין מספר הסטודנטים לבין מספר חברי הסגל האקדמי הבכיר (להלן - הסגל הבכיר), בשנים 2010 -2000 נוצרה מצוקה תקציבית שהביאה לצמצום היקפו של הסגל הבכיר.
שתי ההשלכות העיקריות לצמצום היקפו של הסגל הבכיר, המשפיעות כאמור גם על איכות ההוראה, הן הגדלת היחס סגל-סטודנט 8 במוסדות השונים, והגדלת שיעור ההעסקה של המורים מן החוץ - בעיקר במכללות האקדמיות.
חלק מהאוניברסיטאות חתמו ב- 2008 עלהסכם קיבוצי עם הסגל הזוטר, ובמסגרתו נוצר מסלול חדש של עמיתי הוראה שחלק מהמורים מן החוץ הועברו אליו.
אשר למכללות, שהעסקת מורים מן החוץ, לרוב במשרה חלקית9.
, היא כיום צורת ההעסקה הנפוצה בהן הנחיות מל"ג ממאי 2014 קבעו עבורן מסלול חדש של סגל עמית, אשר מופעל לראשונה בשנת הלימודים התשע"ה ( 2015 -2014 .
) ועדת שוחט10 קבעה כי בטווח הארוך על המכללות לגבש סגל אקדמי עצמאי שיתמחה בהוראה ולצמצם ככל האפשר את העסקתם של מורים מן החוץ.
ועדת שוחט ציינה11 כי "המכללה - מסיבות כספיות - מעדיפה שלא להעסיקם כמורים קבועים.
4 בעלי תואר דוקטור ופרופסור - מסלול רגיל: מרצה, מרצה בכיר, פרופסור חבר ופרופסור מן המניין.
מסלול מקביל: מורה, מורה בכיר.
מסלול חוקרים: עמית מחקר, חוקר בכיר, חוקר.
מסלול מומחים: פרופסור מן המניין נלווה, פרופסור חבר נלווה.
5 בעלי תואר ראשון ושני - בדרגת עוזרי הוראה.
6 מרצה, בדרך כללבעל תואר דוקטור , שאינו שייך לסגל ההוראה הקבוע של המוסד.
על פי רוב, חברי סגל מכל מוסד אקדמי שהתבקשו ללמד במוסדות אחרים במסגרת עבודה נוספת, וכן מומחים שעיקר עיסוקם לא באקדמיה.
7 6,268 ,חברי סגל בכיר 2,438 ,חברי סגל זוטר 2,938 עמיתי הוראה ומורים מן החוץ, ו-675 .
עובדי הוראה ומחקר אחרים 8 .
חלוקה של מספר הסטודנטים במוסד האקדמי במספר חברי הסגל הבכיר 9 במכללות ישנן 1,582 משרות של מורים מן החוץ אשר מאוישות על ידי 5,123 מורים, לרוב במשרות חלקיות.
10 באוקטובר 2006 מינו ראש הממשלה, שרת החינוך ושר האוצר ועדה ציבורית לבחינת מערכת ההשכלה הגבוהה בישראל, בראשות שר האוצר לשעבר מר אברהם (בייגה) שוחט.
11 דוח הוועדה לבחינת מערכת ההשכלה הגבוהה בישראל, יולי 2007 ', עמ83.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - פיקוח ות"ת על העסקת הסגל האקדמאי הבכיר ומורים מן החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לא רק בזכויותיו של המורה, אלא מונעת מהמכללה לבנות סגל הוראה מיומן ומסור שנאמנותו נתונה למוסד ולתלמידיו".
בדוח של מרכז המחקר והמידע של הכנסת בסוגיית המורים מן החוץ, שפורסם ביולי 2013 , צוין שהיקף ההעסקה שלמורים מן החוץ במכללות הוא רחב, וכי בשנת 2012 הם איישו יותר מ-%40 מהיקף המשרות המלאות של סגל ההוראה במכללות המתוקצבות12, .
כאשר בפועל רובם הועסקו בחלקי משרה, וליתר דיוק בכשליש משרה בחודשים מרץ-אוקטובר 2014 בדק משרד מבקר המדינה את הדיווחים שמוסרים המוסדות לוות"ת על נתוני חברי הסגל הבכיר, ואת הבקרה שוות"ת עורכת על הדיווחים.
נבדקו דיווחיהן של שתי אוניברסיטאות ושלוש מכללות על היקף המשרות ושעות ההוראה של חברי הסגל הבכיר בהן, דיווחיהן של אוניברסיטת בן גוריון ושל שלוש המכללות על חברי הסגל בהתאם למודל התקצוב החדש, הליך קליטתם של מורים מן החוץ בשתי מכללות, תקופת העסקתם ותנאי העסקתם של מורים מן החוץ בעשר מכללות.
הדיווחים לוות"ת על משרות חברי הסגל הבכיר .
הבסיס הנורמטיבי להעסקת חברי סגל בכיר 1.
המכללות המתוקצבות במרץ 2008 פרסמההמל"ג הנחיות בנושא תנאי העסקה במכללות - "תנאי העסקה ודרוג במוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות ובמכללות אקדמיות" (להלן - הנחיות ההעסקה של המל"ג).
בהנחיות נקבע כי "חבר סגל הוראה אקדמי בכיר במוסדות להשכלה גבוהה שאינם אוניברסיטאות ובמכללות אקדמיות, הוא מי שקיבל מינוי אקדמי באחת מהדרגות מרצה, מרצה בכיר, פרופסור חבר ופרופסור מן המניין".
כן נקבע בהנחיות ההעסקה של המל"ג כי הליך מינוי לדרגות מרצה ומרצה בכיר ייעשה באמצעות ועדת מינויים של המוסד (להלן - ועדת מינויים מוסדית), והליך מינוי פרופסורים לדרגות פרופסור חבר ופרופסור מן המניין ייעשה באמצעות ועדות המינויים העליונות של המל"ג (להלן - ועדות המינויים של המל"ג).
עוד נקבע כי מכסת שעות ההוראה במשרה מלאה של חבר סגל בכיר היא בהיקף של 12 שעות הוראה שבועיות (להלן - ש"ש) בכל סמסטר, כי ניתן לבצע הפחתות בשעות ההוראה ובלבד שה יקפן לא יפחת מ -10 ש"ש, ולמספר מצומצם של חברי סגל בעלי הישגים מחקריים ניתן להפחית עד ל-8 ש"ש- אך לא פחות.
הנחיות ההעסקה של המל"ג קובעות כי מעבר ל- 100% משרה, יכול חברהסגל הבכיר להיות מועסק במוסד שלו או במוסד אקדמי אחר, עד לשווה ערך של 50% משרה נוספים, קרי6 ש"ש, וזאת כמורה מן החוץ.
12 מכללות אשר ות"ת מתקצבת על בסיס שנתי ולכן שכר הלימ וד בהן הוא אוניברסיטאי, בניגוד לעלותו במכללות הפרטיות.
המועצה להשכלה גבוהה 1373 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - פיקוח ות"ת על העסקת הסגל האקדמאי הבכיר ומורים מן החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 2.
האוניברסיטאות הנחיות ההעסקה של המל"ג לא כוללות הנחיות לגבי מינוי חברי סגל בכיר, היקף ההוראה ומכסת שעות ההוראה שלהם באוניברסיטאות13 .
המל"ג קבעה בהנחיותיה לאוניברסיטאות14 כי בין יתר סמכויות הוועד המנהל, ייכללו הסמכויות הבאות: "קביעת תנאי העבודה והשכר של נושאי המשרה השכירים והעובדים בתאגיד.
לא תתקבלנה החלטות הסנאט, המחייבות הוצאות כספיות, ללא אישור הוועד הפועל".
יצוין כי מספר שעות ההוראה באוניברסיטאות נמוך ממספרן במכללות, עקב עבודת המחקר של חברי הסגל הבכיר ומשום שהם נוטלים חלק בפעילות אקדמית מינהלית בוועדות ובמוסדות השונים של האוניברסיטה, ומשתתפים בהליכי מינוי או העלאה בדרגה של עמיתים, הכוללים כתיבת חוות דעת על המועמדים למינוי או להעלאה בדרגה.
התקנון האקדמי של כל מוסד קובע כי מינוי חבר סגל בכיר נעשה באמצעות ועדת המינויים המוסדית.
הגדרת משרה מלאה והיקף ההוראה של חבר סגל בכיר נקבעת על ידי ועדה פנימית של המוסד15 ,והיא הוראה בהיקף של 6-8 ש"ש בסמסטר, כל מוסד קובע זאת על פי שיקול דעתו.
באוניברסיטת בן גוריון בנגב למשל, ניתן לבצע הפחתות נוספות בש"ש של הסגל הבכיר, ובלבד שהיקפן לא יפחת משלוש שעות (ראו להלן - העסקה חריגה של סגל בכיר).
כפי שעולה מתשובותיהן של אוניברסיטאות חיפה ובר אילן למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 , תקנוני ההוראה שלהן מחייבים חבר סגל בכיר בהיקף הוראה של 8 ש"ש.
כמו במכללות, גם באוניברסיטאות חברי הסגל הבכיר יכולים להיות מועסקים כמורים מן החוץ ביחידות הוראה, בהיקף משרה שהוא שווה ערך עד ל- 50% משרה נוספים, קרי 4 ש"ש.
משרד מבקר המדינה העלה כי החלטות האוניברסיטאות על היקף שעות ההוראה של חברי הסגל הבכיר לא הועברו לידי ות"ת, וממילא היא אינה מתייחסת לשונות הקיימת בין האוניברסיטאות בחובות הוראה אלו.
העסקה חריגה של סגל בכיר הוות"ת היא הגוף האחראי על תקצוב המוסדות להשכלה גבוהה.
כחלק ממנגנון הבקרה והפיקוח שלה דורשת ות"ת מדי שנה מהמוסדות לדווח לה בסמסטר א' ובסמסטר ב' על נתוני הסגל בכללותו, לצורך בניית מאגר נתונים ממוחשב.
המוסדות נדרשים לדווח על זהות ם ושמותיהם של אנשי הסגל, על היקף העסקתם, על דרגתם, על היקף שעות ההוראה שלהם, על תפקידם ונתונים כלליים נוספים ( להלן - דוח מאגר נתוני הסגל).
ות"ת מחשבת את שעות החוסר באוניברסיטאות בהנחה שחובת ההוראה היא בהיקף של 6 .
ש"ש בלבד להלן הממצאים שעלו מבדיקת יישום ההנחיות שהעבירה ות"ת למוסדות בשנות הלימודים התשע"א-התשע"ג (ספטמבר 2010 - ספטמבר 2013 ,)בנוגע לדוח מאגר נתוני הסגל, ומבדיקת הדוחות שהגישו לה המוסדות: .
בביקורת נמצא כי הליכי המינוי ומכסות שעות ההוראה באוניברסיטאות שנבדקו דומים במהותם 14 עקרונות התאגדות מוסדות להשכלה גבוהה שהם אוניברסיטאות ממרץ 2004 .
15 ,באוניברסיטת בן גוריון למשלההחלטות מתקבלות בוועדה המרכזת.
הסנאט ממנה את הוועדה והוא שמאשר את החלטותיה.
תפקידה הוא לייעץ לרקטור בענייני תקציב והיקף ההוראה של חברי הסגל, גורם המשפיע ישירות על עלויות השכר של המוסד.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - פיקוח ות"ת על העסקת הסגל האקדמאי הבכיר ומורים מן החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 1.
העסקה חריגה ממכסת שעות ההוראה המותרת המערכת הממוחשבת של ות"ת, אשר אליה מוזנים דוחות מאגר נתוני הסגל של המוסדות, מפיקה עבור כל מוסד דוח שנשלח אליו על ידי ות"ת ומפרט עבורו את חריגות ההעסקה החלות בו.
משרד מבקר המדינה ריכז את שעות החוסר השבועיות של המוסדות שלא ענו למכתבי החריגה.
מספרן הכולל של שעות החוסר בשנת הלימודים התשע"ג עמד על כ- 3,281 שעות הוראה, רובן הגדול- 92% מהן- מקורן באוניברסיטאות.
היקף החריגה באוניברסיטה העברית, למשל, עמד בשנה זו על כ-443 שעות הוראה, ובאוניברסיטת תל אביב הוא עמד על כ- 1,279 שעות הוראה; במכון טכנולוגי לישראל (להלן- הטכניון) הוא עמד בשנה זו על כ- 1,141 שעות הוראה.
יצוין כי במכתב החריגה של ות"ת אשר נשלח אל הטכניון בינואר 2014 נכתב כי "מתוך 482 חברי הסגל האקדמי הבכיר המועסקים במשרה מלאה, 397 חברי סגל מלמדים פחות מ-6 שעות הוראה שבועיות, ומהווים 82% מכלל חברי הסגל המועסקים במשרה מלאה" (ההדגשה במקור).
תגובה למכתב זה לא התקבלה עד אוקטובר 2014 (להלן- מועד סיום הביקורת).
מתשובות האוניברסיטאות העברית ובן גוריון למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2014 , עולה כי היקף שעות ההוראה של חברי הסגל הבכירלא הועלה לדיון ולא אושר בוועד המנהל שלהן, בניגוד לנדרש.
משמעותן של חריגות אלה רחבה ואינה מתמצה בגבולות הפן הכספי: מעבר לחוסר היעילות ולבזבוז כספי הציבור הגלומים בהן, הן מכשירות הלכה למעשה מציאות שבה חברי ה סגל הבכיר מבצעים פחות שעות הוראה מאלו שה ם מחויבים לה ן מתוקף תנאי העסקתם, וכדי להשלים את שעות ההוראה החסרות מעסיקים המוסדות מורים מן החוץ.
משרד מבקר המדינה מעיר למל"ג, כי לאחר שקבעה בהנחיותיה לאוניברסיטאות16 כי על הוועד המנהל לקבוע את תנאי העבודה והשכר של העובדים וכי החלטות בעלות משמעות כספית יובאו לאישורו, היא לא בדקה שההנחיות אכן מיושמות.
בפועל, ות"ת מחשבת את שעות החוסר ומתעלמת מהנחיות ההעסקה של המל"ג, המחייבות אישור של הוועד המנהל להיקפי המשרות המצומצמים (ראו להלן בפרק זה - אוניברסיטת בן גוריון והאוניברסיטה העברית).
בתשובותיהן למשרד מבקר המדינה ציינו האוניברסיטאות כי "הניסיון להכתיב לאוניברסיטה איזון שונה מן האיזון שבוצע על ידה מהווה התערבות בחופש האקדמי הנתון לה".
עוד צוין כי מטרת המוסד היא "לנצל נכון את המשאבים והיכולות של חברי הסגל" וכי כמות שעות ההוראה תהיה "במידה המתאימה ללא פגיעה באיכות ובכמות התפוקה המחקרית שלהם".
אוניברסיטת בר אילן כתבה בתשובתה, כי היא "מצפה לקבל הנחיות ברורות וחד-משמעיות באשר להיקפי ההעסקה המותרים של הסגל הבכיר, מספר שעות ההוראה, כללי עבודה נוספת וכלים לאכיפתם", ובדו"ח ועדת פרידמן17 של האוניברסיטה העברית נקבע כי "אין באוניברסיטה הגדרה מהן חובותיו של איש הסגל האקדמי".
17 ועדה של האוניברסיטה העברית לבדיקת עומסי ההוראה שלחברי הסגל הבכיר, בראשות פרופ' פרידמן, מנובמבר 2010.
המועצה להשכלה גבוהה 1375 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - פיקוח ות"ת על העסקת הסגל האקדמאי הבכיר ומורים מן החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטאות, ובמיוחד לאוניברסיטת בן גוריון ולאוניברסיטה העברית שנבדקו - כי הצורך בשמירה על החופש האקדמי ועל האיזון בין הכמות והאיכות המחקרית לבין כמות שעות העבודה, אינו מייתר את חובתן להקפיד על כללי מינהל תקין.
מאחר שמדובר גם בשיקול כלכלי כבד משקל, אשר לו השלכות על איתנותן הכספית של האוניברסיטאות, היה על הוועד המנהל של כל מוסד לדון ולאשר הוצאות אלה.
משקבעה המל"ג כי עניינים אלה יידונו בוועד המנהל, חובה לקיים את הנחיותיה ואין מקום לטענה בדבר התערבות בחופש האקדמי.
משרד מבקר המדינה מעיר למל"ג כי היעדרן של הנחיות העסקה ברורות לחברי הסגל הבכיר באוניברסיטאות מחד גיסא, ומתן חופש ניהולי מאידך גיסא, הביאו לכך שהאוניברסיטאות פעלו ללא מסגרת שעות הוראה מינימלית מחייבת.
מן הראוי שהמל"ג תקבע הנחיות העסקה ברורות וחד -משמעיות לאוניברסיטאות, בכל הקשור לחובת ההוראה של הסגל הבכיר תוך שמירה על האיזון הראוי בין קידום המחקר במוסד ות ובין צ ורכי ההוראה של הם.
ראוי גם ש וות"ת תדרוש מהאוניברסיטאות לקבוע את ההנחיות בתקנון שלהן או בנוהל מתאים, וכי תקיים בקרה על קיומן.
מודל התקצוב החדש במודל התקצוב החדש18 של ות"ת נקבע כי "מקדם התאמה ליעד 'יחס מספר סטודנטים לסגל אקדמי בכיר' הינו מדד כללי המלמד בין היתר על איכות ההוראה באוניברסיטאות ובמכללות".
בפועל, חלק מחברי הסגל הבכיר מועסקים במשרה חלקית בהוראה, ומדווחים לוות"ת כמועסקים במשרה מלאה.
משרד מבקר המדינה מעיר לוות"ת שמצב שבו חלק מהסגל הבכיר אינו ממלא את מכסת שעות ההוראה המחייבת פוגם בחישוב היחס סגל-סטודנט במודל התקצוב החדש (ראו להלן - דיווח המוסדות לוות"ת על מספר חברי הסגל האקדמי הבכיר), שבאמצעותו מקבל המוסד תקציב עבור מרכיב ההוראה, והמשמעות היא תקצוב יתר של המוסדות.
לדעת משרד מבקר המדינה, לאור העולה מדיווחי המוסדות על ות"ת לעקוב אחר תוצאות מודל התקצוב החדש ולבחון את יעילותו, גם לאור מודלים אלטרנטיביים, כמו מדידת היחס בין מספר הסטודנטים לבין שעות ההוראה הפרונטלית בפועל של חברי הסגל הבכיר ושעות הנחיית הסטודנטים בתארים מתקדמים.
העסקה מעבר להיקף המשרה המותר בהנחיות ההעסקה של המל"ג נקבע, כאמור, כי נוסף להיקף משרה של 100% , חבר סגל בכיר יכול ללמד עוד 50% משרה לכל היותר, במוסד שלו או במוסד אחר, וזאת כמורה .
18 מודל התקצוב של מערכת ההשכלה הגבוהה בישראל (מפברואר 2012, נספח ג, עמ' 104 .
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - פיקוח ות"ת על העסקת הסגל האקדמאי הבכיר ומורים מן החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מן החוץ בלבד.
באופן הזה המל"ג מבקשת להבטיח כי חברי הסגל הבכ יר ממלאים, ראשית כול, את כל חובותיהם כלפי המוסד העיקרי שבו הם מועסקים.
נמצא כי בדוחות מאגר נתוני הסגל שהגישו כלל המוסדות לוות"ת בשנת הלימודים התשע"ג, הועסקו 20 איש במעמד של חבר סגל בכיר ביותר ממוסד אקדמי אחד, בהיקף העסקה כולל החורג מ - 100% , וזאת בניגוד להנחיות ההעסקה של המל"ג, שלפיהן מעבר ל- 100% משרה יש להעסיקםכמורים מן החוץ.
יודגש כי העסק ה כזו משמעותה דיווח של שני המוסדות לוות"ת על אותו חבר סגל כחלק מהסגל האקדמי של כל אחד מהם, והיא מגדילה, בסופו של דבר, את תקציבם של שני המוסדות.
נמצא כי ות"ת אמנם העירה למוסדות על החריגה מההנחיות, אולם היא לא מנעה מצב זה ותקצבה את שני המוסדות כאילו היה מדובר בשני אנשי סגל שונים.
אוניברסיטת בן גוריון 1.
בחוקה והתקנון הכללי של אוניברסיטת בן גוריון19 נקבע כי "כל החלטה של הסנאט20 שיש לה משמעות כספית או תקציבית תהיה טעונה אישור הוועד המנהל".
עוד נקבע בהם כי תפקידי הוועד המנהל הם לפקח על ניהול האוניברסיטה, על ענייניה ונכסיה, להתוות את מדיניותה, לקבוע את האסטרטגיה להשגת יעדיה, ו"לקבוע תנאי העבודה והשכר של נושאי המשרה השכירים והעובדים בתאגיד".
התקנון האקדמי של האוניברסיטה קובע, כי הוועדה המרכזת 21 רשאית להשתמש בסמכויות הסנאט ולמלא את תפקידיו בכל עניין שיו"ר הוועדה המרכזת יראה לנכון.
חברי הוועדה המרכזת הם הרקטור (יו"ר הוועדה), דיקני הפקולטות ונציגים מכמה פקולטות באוניברסיטה.
נמצא כי הוועדה המרכזת אישרה עוד בישיבתה מיוני 2003 את ההקלות בעומס ההוראה של הסגל הבכיר ובעלי התפקידים, וכן פטור מהוראה לרקטור (נוסף על הנשיא שפטור מהוראה מתוקף תפקידו) והקלה של 50% לדיקנים ולמנהלי המכונים.
שלושה ימים לאחר מכן אישר הסנאט את החלטות הוועדה המרכזת.
עוד נמצא כי בהחלטתה מאוקטובר 2010 עדכנההוועדה המרכזת את ההחלטות בנושא הקלות בעומס ההוראה.
מכאן שהדיקנים, אשר מהווים רוב בוועדה המרכזת, מאשרים לעצמם הפחתה של שע ות הוראה.
על פי החישובים שערך משרד מבקר המדינה, סך ההקלות בעומס ההוראה שאושרו לבעלי תפקידים נכון לינואר 2013 הוא בהיקף של162 שעות הוראהשנתיות של חברי סגל בכיר.
יש לדבר גם משמעות כספית, ולכן על פי חוקת האוניברסיטה, כפי שתוקנה ביולי 2004 ,היה צריך להביאה לאישור הוועד המנהל, דבר שלא נעשה.
החלטת הוועדה המרכזת מאוקטובר 2010 ,להפחית את שעות ההוראה לבעלי תפקידים קובעת כי פטור מצטבר של שעות הוראה לא יעלה על 50% ,)(למעט תפקיד הרקטור ומכאן ששעות ההוראה לא יפחתו מ-3 .
ש"ש בסמסטר נמצא כי אוניברסיטת בן גוריון הפחיתה את חובת שעות ההוראה של 23 חברי סגלשלה בשנת הלימודים התשע"ג, כך שממוצע שעות ההוראה השנתי של כל אחד מהם היה .
19 חוקת האוניברסיטה מגדירה את יעדי האוניברסיטה, תפקידיה, סמכויותיה ומוסדותיה.
התקנון הכללי נובע מהחוקה ומכיל הוראות בכל העניינים המחייבים התקנת תקנות על פי החוקה.
20 הסנאט הוא הגוף האקדמי העליון של האוניברסיטה, המורכב מ-71 חברים; הרקטור הוא יו"ר הסנאט.
ועדה הפועלת בתקופות שבין ישיבות הסנאט, ופעולותיה מובאות לאישור הסנאט המועצה להשכלה גבוהה 1377 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - פיקוח ות"ת על העסקת הסגל האקדמאי הבכיר ומורים מן החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בפועל קטן מ-3 ש"ש בסמסטר.
האוניברסיטה נימקה את החלטתה בכך שאותם חברי סגל מילאו גם תפקידים אקדמיים וכן בשל הצטיינותם במחקר או בהנחיית סטודנטים.
משרד מבקר המדינה גם העלה, כי על פי דוח מאגר נתוני הסגל שהגישה האוניברסיטה לוות"ת, היו בשנת הלימודים התשע"ג 17 חברי סגל בכיר נוספים אשר לא מילאו את חובת שעות ההוראה שלהם, מבלי שקיבלו אישור של האוניברסיטה לכך.
על פי חישובים שערך משרד מבקר המדינה, שווי השלמת השעות הללו על ידי מורים מן החוץ הוא כ - 1.
מיליון ש"ח בשנה אוניברסיטת בן גוריון ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, כי היא "איננה מקבלת את הנחת המוצא לפיה מדובר בהחלטה בעלת משמעות כספית", ולכן אין צורך באישור של הוועד המנהל.
עוד ציינה האוניברסיטה כי היא מוסד מחקרי ולימודי.
חבר סגל עוסק באוניברסיטה במחקר, הוראה וניהול.
תפוקות מחקר גבוהות הן האינטרס הראשון במעלה של האוניברסיטה.
מטרת ההקל ה בשעות ההוראה היא לאפשר לחבר הסגל להקדיש זמן רב יותר למחקר או לניהול, ולכן היא ניתנת ע ל פי קריטריונים של מצוינות או תפקיד ניהולי או לחברי סגל חדשים.
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטת בן גוריון, כי מאחר שצומצמו היקפי המשרות של הסגל הבכיר נדרש להעסיק במקומם אנשי סגל אחרים למילוי השעות, דבר שבהכרח מוביל לגידול במיליוני שקלים בשנה בהוצאות האוניברסיטה, ולכן היה עליה להביא את הנושא לאישור הוועד המנהל.
כמו כן, על אוניברסיטת בן גוריון, כמו גם יתר המוסדות, להקפיד כי בעלי התפקידים במוסד לא יקבלו החלטות אשר נוגעות להם באופן אישי.
האוניברסיטה העברית באוניברסיטה העברית היו בשנת הלימודים התשע"ג 182 חברי סגל אשר לא מילאו את חובת שעות ההוראה שלהם, בהיקף מצטבר של 443 .
שעותשווי השלמת השעות הללו על ידי מורים מן החוץ הוא כ-5.
האוניברסיטה לא השיבה למכתב החריגה של ות"ת בשנת הלימודים התשע"ג.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2014, הסבירה האוניברסיטה, כי על פי התקנון הכללי שלה, הדיקן22 הוא שאחראי לניהול הפקולטה, המנוהלת כמשק תקציבי סגור, ולו הסמכות להקטין את עומס ההוראה אם יש צורך אקדמי בכך.
עוד ציינה האוניברסיטה בתשובתה מנובמבר 2014 כי "הפחתה בעומס ההוראה מוענקת בעיקרו של דבר במקרים הבאים: תפקידי ניהול אקדמי בכירים; מורים בשנה הראשונה.
עם זאת, מהתייחסותה לרשימת 182 חבריהסגל האמורים, עולה כי אין כל הסבר להפחתה שקיבלו 41 מהם; במקרים מסוימים ניתנו הפחתות לחברי סגל בכיר גם משום שהם עסקו בפיתוח קורסים חדשים, לכאלה שמילאו מגוון תפקידים ביחידה, או למי ששימשו בצוות בוחנים.
משרד מבקר המדינה מעיר לאוניברסיטה העברית כי בהיעדר הנחיות מהמל"ג לגבי שעות ההוראה של חברי הסגל הבכיר, היא אפשרה לכל ד יקן להחליט בעצמו .
ראש הפקולטה 1378 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - פיקוח ות"ת על העסקת הסגל האקדמאי הבכיר ומורים מן החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 על שעות ההוראה של חברי הפקולטה שלו - מדיניות אשר לא אושרה על ידי המוסדות המנהלים (הסנאט והוועד המנהל) שלה.
זאת ועוד, הסבריה בנוגע לחברי הסגל הבכיר שלא מילאו את מכסת שעות ההוראה שלהם אינם עולים בקנה אחד עם המדיניות שהיא קבעה לגבי חובת ההוראה החלה עליהם.
המכללה האקדמית ספיר נמצא כי בשנת הלימודים התשע"ג העירה ות"ת למכללת ספיר על כך ש-57 מחברי הסגל הבכיר שלה לא עמדו בחובת שעות ההוראה שלהם.
סך שעות ההוראה החסרות הסתכמו בכ- 169 ש"ש.
ע ל פי חישובי משרד מבקר המדינה, שווי השלמת השעות הללו הוא כ-1.
מכללת ספיר לא הגיבה להערת ות"ת.
משרד מבקר המדינה חוזר ומעיר כי על ות"ת לעמוד ביתר תוקף על קיומם של הכללים וה הנחיות לפעילות ם של המוסדות השונים, במיוחד אלה שיש להם השלכות תקציביות, ולפקח על התנהלות המוסדות בהתאם לכללים הללו.
יצוין כי מבקר המדינה כבר קבע בעבר23 כי "ות"ת לא ניצלה את סמכויותיה ואת מעמדה כגורם המתקצב את המוסדות להשכלה גבוהה ומפקח עליהם".
חולשת הבקרה של ות"ת 1.
התעלמות המוסדות מהתראות ות"ת א.
נמצא כי בשנת הלימודים התשע"א שלחה ות"ת ל-28 מוסדות מכתבים על חריגות וליקויים אשר נמצאו בדיווחיהם; שלושה מהמוסדות לא השיבו למכתב ים.
בשנת הלימודים התשע"ג שלחה ות"ת מכתבי ם דומים ל-27 מוסדות, ושישה מהם (כ - 22% ) לא השיבו למכתבים.
הערות רבות לאותם מוסדות שבו וחזרו לאורך השנים.
ות"ת ציינה זאת בפניהם, אולם לא התקבלה מהם כל תגובה לעניין זה.
להלן דוגמה: בשנת הלימודים התש"ע ( 2010 -2009 ) הודיעה ות"ת לאוניברסיטת בן גוריון ולמכון טכנולוגי חולון (להלן - המכון בחולון), כי הם מעסיקים בו-זמנית חבר סגל מסוים (להלן - פרופ' א') במינוי של חבר סגל בכיר; בשנת הלימודים שלאחר מכן, התשע"א, הודיעה ות"ת לשני המוסדות כי פרופ' א' נמצא בשבתון משני המוסדות בו-זמנית, דבר המנוגד להנחיות ההעסקה של המל"ג.