HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נוכח מאפייניו הציבוריי ם של הארגון ומטרותיו החברתיות, ולנוכח הכשלים המתמשכים שנמצאו בנושא, ראוי שתישקל גם האפשרות להציג את מלוא תנאי העסקתם של בכירי הע"ל, בהם היו"ר, לפני ציבור חבריה, אם באמצעות העמדת העתקי דוחותיה הכספיים לעיון החברים ככל שייכלל בדוחות אלה מידע כאמור ואם בדרך אחרת, וכך ליישם את עקרון השקיפות בפעילותה.
מעמדה המשפטי של הע"ל .
כאמור, מאז הקמתה בשנת 1934 מאוגדת הע"ל כאגודה עותמאנית על פי החוק העותומאני על האגודות משנת 1909 (להלן- החוק העותומאני).
החוק העותומאני מיושן ואינו מסדיר כראוי את ניהול הכספים של אגודה עותמאנית ואת הפיקוח על פעילותה, ובכלל זה אינו כולל חובות בסיסיות הנדרשות מתאגידים מתקדמים יותר לשם הבטחת ניהולם התקין, כגון הכנת מאזנים ודוחות כספיים מבוקרים ומינוי מבקר פנימי וועדת ביקורת 56 .
יצוין כי כבר בשנות השבעים של המאה העשרים נכתב שגם המגבלות המינימליות שקובע החוק העותומאני בעניין .
56 בעניין זה ראו את דברי ההסבר במבוא להצעת חוק העמותות- הצעת חוק 1392 , י"ט באדר התשל"ט, 18.
1979 ומבקר המדינה, דוח שנת י 54 ב( 2004 '), עמ118.
הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל 1261 .
פיקוח רשויות השלטון על פעילות האגודות - כגון החובה להודיע לממונה על המחוז במשרד הפנים על כל שינוי בתקנות האגודה - אינן מיושמות על ידי אגודות רבות ועל ידי הרשויות57.
חוק העמותות שנחקק בשנת 1980 מטיל על עמותות חובות בנוגע להקמת מוסדות פנימיים מסוימים וניהול ענייניהן הכספיים וכן מסדיר מנגנוני פיקוח על פעילותן.
חוק זה, שביטל את האפשרות להקים אגודות חדשות על פי החוק העותומאני, אפשר לאגודות שפעלו בעת חקיקתו להירשם כעמותות וקבע כי לרשם העמותות יש סמכות למחוק אגודות שלא יירשמו כעמותות.
עם זאת אגודות שהן ארגוני עובדים או מעבידים קיימים או ארגונים כאמור שנוסדו לפני שחלפו שלוש שנים מיום תחילתו של החוק, בהם הע"ל, הופטרו מתחולת הוראותיו.
ההנהלות הקודמות של הע"ל החלו לנקוט צעדים כדי להפוך את הע"ל לעמותה, אולם הן לא השלימו אותם עד סיום כהונתן.
בפברואר 2009 מסרה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה כי במרץ 2008 מונה בהע"ל כאמור מבקר פנימי וכי היא פועלת בשקיפות מלאה מול רשויות השלטון, אולם בשלב זה אין בכוונתה לשנות את מעמדה המשפטי של הע"ל.
בדצמבר 2009 , לאחר שמשרד מבקר המדינה הפנה שוב את תשומת לבה של ההנהלה החדשה לנושא, היא הודיעה למשרד מבקר המדינה כי "עניין שינוי צורת ההתאגדות של הע"ל יידון בהנהלה ובמוסדות הע"ל".
מבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה בספטמבר 2010 עלה כי בעת כהונתה של ההנהלה החדשה לא נדון כלל מעמדה המשפטי של הע"ל בישיבות הוועד המנהל, גם לא לאחר הודעתה האמורה של ההנהלה החדשה בדצמבר 2009 .
בתגובה להערת משרד מבקר המדינה האמורה, מינה היו"ר החדש בדצמבר 2010 צוות המונה שניים מחברי הוועד המנהל אשר מטרתו לבחון את צורת ההתאגדות וכן ]ו[המתאימה ביותר להע"ל.
הצוות נדרש, על פי כתב מינויו, "לקיים דיונים בעצמ פגישות עם בעלי מקצוע חיצוניים בתחומי המשפט, הכלכלה, המיסוי והפיננסיים לדיון ואישור הוועד המנהל בהקדם".
הודעה על מינוי ]ו[ את המלצותי ]ולהגיש[ .
הצוות נמסרה לוועד המנהל באותו החודש כשנה לאחר מכן, בינואר 2012 , עדכנה ההנהלה החדשה את משרד מבקר המדינה כי ממועד הק מתו הצוות קיים "מספר פגישות בכללן פגישות עם אנשי לשלב של גיבוש המלצות בנושא".
]הגיע[ מקצוע חיצוניים אך טרם 2.
בעת הביקורת, הגורם השלטוני האחראי לניהול פנקס האגודות העותמאניות ולקבלת דיווחים מהן מכוח החוק העותומאני הוא הממונה על המחוז במשרד הפנים.
באוקטובר 2007 , לאחר חשיפת פרשת המעילות בהע"ל, כתב סגן ממונה מחוז תל אביב במשרד הפנים למנכ"ל משרד הפנים מכתב שעניינו "פיקוח על פעילותן של .
57 'פרופ' יצחק זמיר, "הסדר תחיקתי לארגוני עובדים ומעבידים, תזכיר מס 1 : הצורך בחקיקה", עבודה וביטוח לאומי, ירחון משרד העבודה , גיליון 5 (מאי 1971 '), עמ 208 .
במכתב זה צוין, בין היתר, כי "מעת לעת אנו נחשפים למידע בגין פעילויות של אגודות עותמאניות אשר, לכאורה, אינן עו לות בקנה אחד עם מינהל תקין.
הינו שריד מהתקופה העותמאנית ואינו מקנה כל סמכות אפקטיבית שתאפשר פיקוח ובקרה על פעילותם של גופים אלו, אשר חלקם הינם גופים מרכזיים וגדולים במשק הישראלי.
לשר הפנים ולממונה על המחוז אין סמכויות פיקוח ו/או בקרה אפ קטיביות לבדיקת פעילותן של אגודות אלה ואין הכלים לעשות כן".
סגן הממונה הציע במכתבו לשקול יזמת חקיקה של משרד הפנים שעל פיה כל האגודות העותמאניות יהיו נתונות לפיקוחו של רשם העמותות.
בשנת 2008 הקימו משרד הפנים ומשרד המשפטים ועדה משותפת לבחינת הליכי הטיפול באגודות העותמאניות והפיקוח על פעילותן, לרבות בחינת הדרכים לצמצום מספרן ואפשרות הפיכתן לעמותות (להלן - הוועדה).
על הוועדה הוטל גם לבחון את הגוף הממשלתי שנכון יהיה להטיל עליו את הפיקוח על האגודות.
כבסיס לקבלת החלטות בוועדה הוחלט כי משרד הפנים ימפה את האגודות הפע ילות, היקפי פעילותן, נכסיהן, סוגי פעילותן ועוד.
ממסמכי משרד הפנים עולה כי "מדובר הקצאת משאבים מהותיים, הן בכוח אדם והן בתקציב, ]הדורש[ בפרויקט רחב לצורך יישומו".
בינואר 2011 הודיע משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה כי הוא ממתין "לנתונים ממשרד הפנים.
לאחר שיסתיימו דיוני הוועדה, יועבר הנושא לבחינה ולהערכה של הגורמים הבכירים במשרד המשפטים".
במרץ 2011 הודיע משרד הפנים למשרד מבקר המדינה כי הוא "פועל להוצאת מחקר שמטרתו איסוף כי ההליך האמור יסייע ]בתקווה[ .
והקמת מסד נתונים על האגודות העותומניות לקידום הליך העברת האחריות".
הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל (להלן - הע"ל) עברה שינויים וטלטלות בשנים האחרונות, נוכח ההליכים הפליליים ומיצוי הדין עם המעורבים בפרשת המעילות שאירעה בשנים עברו בה ובעמותה מיסודה, וכן בעקבות החקירות והבדיקות המעמיקות שביצעו כמה רשויות מדינה בגופים אחרים הקשורים להע"ל ובהתייחס לפעילות הכלכלית הענפה שקיימה והטיפול בממצאיהן.
הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל 1263 .
הע"ל כתבה למשרד מבקר המדינה בפברואר 2012 , בין היתר, כי היא "עברה טלטלה קשה וזעזוע עמוק תחת ניהול כושל של ההנהלה הקודמת אשר למרבה הצער הביא את ההסתדרות לשפל שלא נראה כדוגמתו.
עם היבחרה של ההנהלה החדשה בשנת 2007 ,.
נכנסה הע"ל לתהליך ארוך מקיף ומעמיק לשיקום, במהלכו נערכו שינויים מבניים יסודיים בארגון, אשר שמו את עקרון השקיפות, הפיקוח והבקרה כערך עליון, והעלו את הארגון לדרך חדשה.
אכן, ישנה עוד דרך ללכת, וישנה עוד עבודה לפנינו".
עוד כתבה הע"ל בתשובתה כי כפי שצוין בדוח, הערות רבות של הארגון ]את[ משרד מבקר המדינה "כבר הוטמעו בארגון.
בכדי לייעל ולהבטיח כי הכשלים ואי הסדרים שאפיינו אותו תחת ההנהלה הישנה, לא ישנו בעתיד.
ההסתדרות פעלה ועודנה פועלת במלוא המרץ והיא לא תשקוט עד שיתוקן אחרון הליקויים, ויוטמעו כללים, הליכים ושיטות עבודה אשר יבטיחו כי התנהלות הארגון בהמשך תעמוד במלוא דרישות הדין והתנהלות תאגידית תקינה ונאותה".
ראויות לציון פעולותיה ונכונותה של ההנהלה החדשה של הע"ל, שנבחרה בפברואר 2007, לתקן ליקויים ולהחיל נורמות ניהו ל ופיקוח מתקדמים בהע"ל, בין היתר בתגובה על ממצאי ביקורת המדינה שלעיל; משרד מבקר המדינה מביע תקווה כי ההנהלה תתמיד בדרך זו ותנקוט בפעולות הנדרשות כדי להבטיח את אי -הישנותם של הכשלים שהתרחשו בהע"ל בעבר.
הליקויים העיקריים שהעלה משרד מבקר המדינה לגבי ניהולה של הע"ל בתקופה שבוצעו בה המעילות בעת כהונתן של ההנהלות הקודמות הם ריכוז סמכויות בידי יו"ר הע"ל מכוח חוקת הע"ל ויכולת השפעה כמעט בלתי מוגבלת שלו על פעילותה, לצד היעדר פיקוח ובקרה מספקים של המוסדות המנהלים של הע"ל בנעשה בה ובגופים הקשורים אליה ואי - הקפדה שלהם על מימוש סמכויות שהוקנו להם בחוקה.
ליקויים אלה אפשרו, או לפחות הקלו, על בעלי תפקידים בהע"ל בעת כהונתן של ההנהלות הקודמות להשתמש במשאבי הע"ל ומוסדות עזר שלה לטובתם האישית ולטובת המקורבים אליהם.
לכך תרם גם מעמדה המשפטי הבעייתי של הע"ל, שטרם זכה לטיפול ראוי מצד ההנהלה החדשה של הע"ל ומצד רשויות מדינה: מאז הקמתה, הע"ל, כמו ארגוני עובדים נוספים, מאוגדת כאגודה עותמאנית ופועלת רק לפי מסמכי יסוד פנימיים שניתן לשנותם במהירות ובקלות במסגרת הארגון עצמו, לפי רצון העומדים בראשו, ללא כל חובה לעגן בהם מנגנונים פנימיים שיבטיח ו עמידה בכללי מינהל תקין וללא פיקוח חיצוני של ממש.
בנסיבות אלה, גם בשנת 2012 תקינות פעילותם של ארגונים ציבוריים-חברתיים מסוגה של הע"ל והטמעת ערכים של ניהול, חיסכון, בקרה ושקיפות בקרבם תלויות בהסדרים וולונטריים לריסון עצמי ובמידת תשומת הלב שהארגונים והעומדים בראשם נותנים לאותם נושאים.
לצורך מילוי תפקידיהם הוקנו לארגוני עובדים בישראל סמכויות רבות עצמה על פי חוק והם נאמנים לכספי ציבור.
בין היתר, בסמכותם לגבות כספים מעובדים באמצעות ניכוי ממשכורתם 58 ; בסמכותם לנהל משא ומתן ולחתום על הסכמים קיבוציים בשם כלל העובדים במקומות עבודה ובענפים שבהם הם משמשים ארגון יציג59 ; על פי כמה חוקי עבודה, הם בעלי מעמד מיוחד המאפשר להם להגיש תביעות לבית הדין לעבודה בשם עובדים שנפגעו, ולעתים אף מוקנית להם הזכות להשמיע את עמדתם בבית הדין גם בלי להיות צד פורמלי בהליך60 .
כמו כן יש ארגוני עובדים המנהלים מפעם לפעם כספי ציבור ששוויים רב, בין היתר באמצעות גופים הקשורים אליהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שמשרד הפנים - המופקד, בעת הביקורת, על אגודות עותמאניות - ומשרד המשפטים יבחנו, לאחר שישמעו את עמדת ארגוני העובדים, את האפשרות לעגן ולהחיל בדרך הולמת נורמות שראוי שיחולו על ארגוני עובדים על מנת להבטיח את פעילותם התקינה בתחומי המינהל והכספים, לרבות סדרי פיקוח ובקרה בתחומים אלה.
הסדרה כאמור צריכה להתבצע תוך שמירה על מאפייניהם המיוחדים של הארגונים ועל יכולתם לפעול באופן עצמאי להשגת המטרות החשובות שלשמ ן הם הוקמו בתחום האיגוד המקצועי ובתחום החברתי61.
58 על פי חוק הגנת השכר, התשי"ח- 1958.
59 על פי חוק הסכמים קיבוציים, התשי"ז- 1957 .
60 למשל, על פי חוק שכר מינימום, התשמ"ז - 1987 ; חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח- 1998 ; חוק שכר שווה לעובדת ולעובד, התשנ"ו- 1996.
61 לעניין הצורך לאזן בין הפריבילגיות והחירות שמהן נהנים ארגוני עובדים ובין הצורך להבטיח כי הן יפעלו לפי כללי מינהל תקין, ראו: פרופ' פרנסס רדאי, "ארגוני עובדים - פריווילגיות ופיקוח", עיוני משפט, ט (התשמ"ד), עמ' 543.
רצף שנות הבצורת האחרונות גרם לגירעוןמצטבר במקורות המים הטבעיים.
גירעון זה הסב נזק ממשי למקורות המים, המתבטא בהמלחתם ובזיהומם.
היצע המים הטבעיים במערכת הארצית ירד ב-16 השנים האחרונות מממוצע שנתי של כ- 1,350 מיליון מטר מעוקב (להלן - מלמ"ק) לכ- 1,175 מלמ"ק בלבד.
הפער בין ההיצע לביקוש השנתי הסתכם בכ-550 מלמ"ק, ואמור להיסגר באמצעות הקמת מתקנים להתפלת מי ים (להלן- מתקני התפלה או מתקנים).
8 מונח כלכלי המתאר סוג של בעלות ושליטה על חברות שבמסגרתן יש הייררכיה של חברות ופעילויות הנמצאות בשליטה משותפת.
כל חבר בהייררכי ה אחראי לתחום שונה בתהליך עד אשר הכול מאוחד כדי לספק מוצר סופי או צורך משותף.
תועלתה של אינטגרציה אנכית בכך שהיא מצמצמת לאותו יצרן פרטי עיכובים בתהליך, מקנה גמישות ומאפשרת את הקטנת העלויות השוליות בהכנת המוצר או הצורך המשותף.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 1261 .
מבקר המדינה כבר העיר בדוח שנתי 56ב9 (להלן- הביקורת הקודמת) כי לא יושמו החלטות הממשלה להקים מתקנים להתפלת מים שיספקו כמות כוללת של 315 מלמ"ק מים מותפלים בשנה, עד ש נת 2004 .
ביולי 2007 החליטה הממשלה10 לאמץ את המתווה עליו החליטה מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב (להלן - רשות המים), בדבר הצורך המיידי והדחוף בהגדלת היצע המים על ידי התפלת מי ים ולקבוע כי ההיקף הכולל של מי הים המותפלים יעמוד על 505 מלמ"ק לשנה עד שנת 2013, בא ופן הזה: 200 מלמ"ק לשנה יופקו באמצעות הקמת מתקנים חדשים, ובמהלך השנה תיבדק האפשרות להפיק 75 מלמ"ק לשנה נוספים באמצעות מתקני ההתפלה הקיימים והמתוכננים להרחבה (מתקני ההתפלה באשקלון, בפלמחים ובחדרה).
אם לא תימצא אפשרות כזו, יופקו מים אלו באמצעות מתקני התפלה שיוקמו בעתיד.
ביוני 2008 החליטה הממשלה 11 , על סמך תכנית חירום של רשות המים להתמודדות עם המשבר הקשה במשק המים, כי ההיקף הכולל של מי הים המותפלים יעמוד על 750 מלמ"ק בשנה לפחות לא יאוחר משנת 2020 , וכי בינתיים כמות של 95 מלמ"ק נוספים, מעבר לכמות הקבועה עד שנת 2013 (505 .
מלמ"ק), תסופק מוקדם ככל האפשר יצוין כי כמויות אלה חושבו על בסיס הנתונים האלה: הגדלת תפוקת מתקני התפלה הקיימים (באשקלון, בפלמחים ובחדרה) שהפיקו יחד 235 מלמ"ק בשנה ב -57 מלמ"ק נוספים בשנה; מתקן התפלה שיוקם בשורק צפוי להפיק 150 מלמ"ק בשנה; מתקן התפלה המתוכנן לקום באשדוד בתפוקה של 100 .
מלמ"ק בשנה המכרזים להקמת מתקני התפלה על ידי יזמים פרטיים, מנוהלים באמצעות ועדת מכרזים בין-משרדית להתפלת מי ים (להלן - ועדת המכרזים).
חברים בה נציגים ממשרד האוצר, ממשרד התשתיות, מן המשרד להגנת הסביבה ומרשות המים, ובראשה עומד סגן בכיר לחשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל).
מתקני ההתפלה הוקמו בשיטת BOT12 ובשיטת BOO13 .
להלן נתונים על מצב מתקני ההתפלה לפי האתרים, ונתוני התפוקה שלהם בהתחשב בשינויים שחלו משנת 2007 ועד נובמבר 2011.
לוח1 : התכנית להקמת מתקני ההתפלה להפקת כ-600 מלמ"ק מים בשנה .
ס"ה תפוקה תפוקה נוספת .
בעקבות הרחבה מועד התחלת .
אספקה במלמ"ק בפועל תכנון המתקן .
120 - בוצע 2010 15 - .
2005 105 - בוצע אשקלון .
45 - בוצע 2010 15 - 2007 2005 30 - בוצע פלמחים .
9 ,מבקר המדינהדוח שנתי 56ב ( 2006 '), עמ 819-833 .
10 'החלטת ממשלה מס 1882 מ- 1.
11 'החלטת ממשלה מס 3533 מ- 1.
12 Build, Operate, Transfer - BOT , שיטה שלפיה היזם מתכנן, מממן, מקים ומפעיל את המתקן ובתום תקופת ההסכם מעביר את המתקן לידי המדינה.
13 Build, Operate, Own - BOO , שיטה של פיה היזם מתכנן, מממן, מקים ומפעיל את המתקן ובתום תקופת ההסכם המתקן נשאר בבעלותו.
127 - בוצע 2010 27 - .
בוצע 2009 2004 100 - בוצע חדרה .
בהקמה ––– ––– 2012 150 - .
בהקמה ––– ––– 2012* 100 - .
––– ––– 2013** 50 - טרם .
* המתקן המקורי בתפוקה של 45 מלמ"ק לשנה תוכנן לספק מים בשנת 2004.
** המתקן המקורי בתפוקה של30 מלמ"ק לשנה תוכנן לספק מים בשנת 2004.
מהנתונים עולה כי עד שנת 2009 הוקמו שלושה מתקנים באשקלון, פלמחים וחדרה, וכי הם החלו לספק מים באיחור של שנה עד חמש שנים מהמועד המתוכנן.
מתקנים אלה הורחבו בשנת 2010 ותפוקתם גדלה ב-57 מלמ"ק.
בינואר 2010 חתמה המדינה הסכם להקמת מתקן בשורק ובאוגוסט 2011 חתמה הסכם להקמת מתקן באשדוד.
באוקטובר 2011 אישרה ועדת המכרזים הרחבה נוספת של 45 מלמ"ק לשנה למתקן בפלמחים.
עד נובמבר 2011 , לא נחתם הסכם להקמת מתקן התפלה בגליל מערבי.
ביולי 2008 החליטה הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת, שעסקה בדוחות מבקר המדינה בנושא ניהול משק המים משנת 1992 עד שנת 2006 , על הקמת ועדת חקירה ממלכתית בנושא (ראו להלן).
במרץ 2010 הגישה ועדת החקירה הממלכתית 14 את מסקנותיה וקבעה, בין היתר, כי תהליך קבלת ההחלטות בממשלה בנושאים הנוגעים למשק המים היה לקוי: הן נציבי המים לדורותיהם והן מנהל רשות המים לא העמידו את הממשלה על מלוא המשמעות של כל דיחוי במימוש תכנית התפלה בהיקף הדרוש.
כמו כן קבעה הוועדה כי חלק נכבד מהאחריות לדחייה במימוש תכניות ההתפלה מונח לפתחו של משרד האוצר, אשר חשש מהכבדה על תקציב המדינה מחד גיסא, ומצריכת יתר, כל עוד המים נמכרו לצרכנים במחיר שהוא פחות מהעלות, מאידך גיסא.
עוד נכתב כי "אחת הדוגמאות הבולטות לעיכוב בהקמת מפעל התפלה נוגעת למתקן התפלה מתוכנן באשדוד, שהקמתו הוטלה על מקורות", וכי " הדרג המקצועי במשרד האוצר לא פעל לביצוע החלטות הממשלה כמתחייב מסדרי מינהל תקין.
התנהלות משרד האוצר באה לידי בהערמת קשיים על ]ב[ .
יטוי ביצוע החלטות שהתקבלו ולא עלו בקנה אחד עם השקפת משרד האוצר " (ההדגשה במקור).
באוקטובר 2010 החליטה הממשלה 15 לאמץ את עיקרי המלצות הוועדה במטרה להשיג ניהול מאוזן של משק המים וכדי למנוע מצבי משבר קשים בעתיד.
ועדה בראשות פרופ' דן ביין 15 'החלטה מס 2348 מ- 24.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 1263 .
בחודשים מרץ 2010 עד פברואר 2011 בדק משרד מבקר המדינה את יישום החלטות הממשלה להקמת מתקני התפלה ונעשו עדכונים עד חודש נובמבר 2011 .
נוסף על כך ביצע משרד מבקר המדינה מעקב אחר תיקון הליקויים שהוא הצביע עליהם בדוח 56 ב.
כמו כן, נבדק פרויקט חיבור מתקן התפלה בחדרה לרשת המים הארצית.
הביקורת נעשתה ברשות המים, במקורות חברת מים בע"מ (להלן - מקורות), במשרד האוצר וברשות להגבלים עסקיים.
בירורי השלמה נעשו במשרד התשתיות.
נוסף על כך נאספו מסמכים בחברת ענבל בע"מ.
יישום החלטות ממשלה 1.
בביקורת הקודמת קבע משרד מבקר המדינה כלהלן: "ב - 18.
01 החליטה הממשלה להטיל על חברת מקורות, בשיתוף החשכ"ל, משרד התשתיות הלאומיות והמשרד לאיכות הסביבה, לפרסם מכרז להקמת מתקן להתפלת מי ים באזור תחנת כוח באשדוד בשיטת TURN -KEY , בהספק שנתי של 40-45 מלמ"ק; הקמת המתקן תמומן מתקציב המדינה ובמסמכי המכרז ייקבע כי המתקן יוקם לא יאוחר מיום 21.
בסיכום הביקורת מציין משרד מבקר המדינה כי החלטת הממשלה לא בוצעה וכי המתקן שאמור היה לספק מים מותפלים לא הוקם ובשל כך לא סופקו למשק המים 45 .
מלמ"ק לשנה מים נוספים כמתוכנן משרד מבקר המדינה העיר כבר בביקורת הקודמת16 על חוסר יכולת לתכנן ולהקים פרויקט חשוב בזמן הדרוש ובהליך תקין, והמליץ כי על חברת מקורות ועל משרדי הממשלה המעורבים בהקמת מתקני ההתפלה לפעול ליישוב המחלוקות שנסבו על המתכונת הראויה לביצוע הפרויקט.
באותו דוח המליץ משרד מבקר המדינה כי מן הראוי שהמשרדים הממונים על הקמת ה תשתיות הלאומיות יפיקו לקחים מן הכישלונות שבהקמת המתקנים להתפלת מי ים ויתורו אחר שיטות מתאימות יותר למימוש החלטות הממשלה להקמתם בלוח הזמנים הנדרש.
כל זאת כדי לתת מענה על הצרכים החיוניים של המשק לנוכח המחסור במים.
בדוח מעקב של משרד ראש הממשלה אחר תיקון הליקויים שעליהם הצביע משרד מבקר המדינה שפורסם שנה לאחר מועד פרסום הדוח במאי 2007 , ציינה רשות המים כי חברת מקורות עומדת להתחיל בתכנון הקמת מתקן ההתפלה באשדוד; הצפי לפרסום המכרז - תחילת שנת 2008 , התחלת ההקמה- בסוף שנת 2008 ואספקת מים למערכת הארצית- בסוף שנת 2010.
באוגוסט 2007 החליטה הממשלה17 , כי מתקן ההתפלה באשדוד יוקם, יתאגד ויפעל במסגרת ישות משפטית נפרדת וייעודית בשליטת מקורות פיתוח וייזום בע"מ18 (להלן- מקורות ייזום).
כמו כן היא החליטה כי מתקן ההתפלה יספק מים מותפלים בהיקף של 100 מלמ"ק בשנה.
נקבע כי לא יינתנו מענק, סיוע או תמיכה .
17 'החלטה מס 2318 מ- 26.
חברה ממשלתית שחברת מקורות היא בעלת השליטה בה 1264 דוח שנתי62 .
אחרת מן המדינה להקמתו ולהפעלתו של המתקן.
עוד נקבע כי הקמת המתקן תהיה כפופה לרישיונות ולאישורים מטעם רשות המים, שתקבע את מחיר המים.
יוצא אפוא שבהחלטה זו שינתה הממשלה את החלטתה מאפריל 2001 , ולפיה מימון המתקן ייעשה מתקציב המדינה.
בעקבות החלטת הממשלה החליטה מקורות להעביר את מיקום המתקן לשטח אחר, גדול יותר.
כמו כן, חתמה מקורות ייזום באותה שנה הסכם עם היזם שזכה במכרז להקמת המת קן שערכה מקורות בשנת 2002 .
אולם בעקבות עתירה שהוגשה נגד מקורות קבע בית המשפט במאי 2008 שעל מקורות ייזום להימנע מהתקשרות שלא בדרך של מכרז19 .
מקורות ענתה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 שהקמת מתקן ההתפלה באשדוד הוטלה עליה במסגרת הסכם לשינוי מבני שנחתם בינה לבין המדינה.
לאור התחייבות המדינה פיטרה מקורות כ -260 עובדים, פיצלה את פעילותה לחברת בת, ועמדה בכל התחייבויותיה לפי ההסכם.
יו"ר מועצת המנהלים דאז של מקורות, מר אלי רונן (להלן - יו"ר מועצת המנהלים), שכיהן בתפקיד מפברואר 2007 עד פברואר 2010 ענה בתשובתו למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 : "משחר ההיסטוריה, משרד האוצר, על אגפיו, תקציבים וחשב כללי, התנגד להקמתו של המתקן על ידי מקורות.
למרות קיומן של החלטות ממשלה שחייבו הקמת מתקן התפלה על ידי מקורות".
יו"ר מועצת המנהלים של מקורות הוסיף כי החלטת הממשלה מאוגוסט 2007 לא אפשרה קבלת מימון חיצוני להקמת המתקן, מפני שהגופים המממנים דרשו שממשלת ישראל תתחייב לרכישת המים המותפלים.
עוד הוסיף כי בפגישה שקיים עם החשב הכללי דאז, מר שוקי אורן, ועם סגנו, מר גיל שבתאי, הובהר שמקורות לא תוכל להקים את המתקן לפי המתווה שבהחלטת הממשלה האמורה.
בחוות דעת מנהל רשות המים דאז, פרופ' אורי שני, מנובמבר 2008 (להלן- חוות הדעת של מנהל רשות המים), בעניין מתקן התפלה באשדוד נאמר כי ההנחה שעמדה בבסיס החלטת הממשלה מאוגוסט 2007 הייתה כי אפשר יהיה לממן את הקמת המתקן בהסתמך על הכנסות מקורות מתעריפי מים20 לצרכנים.
הקושי העיקרי של מקורות ייזום בקידום הפרויקט במתווה אליו כיוונה הממשלה היה השגת המימון החיצוני, אשר הוא תנאי הכרחי להתנעת פרויקט תשתית גדול כמתקן התפלה.
מבנה הרגולציה במשק המים טרם גובש21, ולכן נוצרת אי-ודאות באשר לעלות המים המותפלים ולתעריפי המים בעתיד.
לפיכך יש ספק רב אם אפשר להקים את המתקן במתכונת שעליה החליטה הממשלה.
מנהל הרשות הוסיף כי הדרך הוודאית ביותר והמהירה ביותר להוספת כמויות מים גדולות למשק המים היא באמצעות שינוי החלטת הממשלה ומתן פטור ממכרז .
19 )ראו עת"מ (ת"א Technolgies L.
E נ' מקרות חברת המים לישראל בע"מ ( 2008.
) 20 תעריפי המים נקבעים על ידי מועצת רשות המים מכוח סמכותה לפי סעיף112 ולפי סעיף 124(יז4 ) לחוק המים, התשי"ט- 1959 .
תעריפי המים מגלמים את כלל העלויות המוכרות של חברת מקורות בהתאם להסכם העלויות.
21 רשות המים פועלת ממועד הקמתה בתחילת 2007 לגיבוש מתווה רגולציה כולל למשק המים.
כיום, היחסים בין מקורות לבין המדינה מושתתים על הסכם עלויות (תמיכות) שהסתיים ביוני 2009 והוארך עד לגיבוש חלופה שלפיה יוחלף הסכם העלויות משנת 2007 .
בכללי רגולציה הרשות הממשלתית למים ולביוב 1265 .
התקשרות ישירה של המדינה עם מקורות י יזום לצורך הקמת מתקן ההתפלה באשדוד במתכונת התקשרות הדומה ל זו של המדינה עם יזמים אחרים.
סגן בכיר לחשכ"ל השיב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2010 (להלן- תשובת החשכ"ל) בין היתר כי: "לדעתנו, העמידה על כך שמתקן ההתפלה באשדוד לא יוקם על ידי חברת מקורות אלא על ידי חברת הבת, 'מקורות פיתוח וייזום', היתה חיונית להתפתחותו של משק המים בישראל וליצירת תחרות הוגנת בתחום ההתפלה".
משרד מבקר המדינה מעיר כי החלטת הממשלה מאוגוסט 2007 ולפיה מקורות ייזום תקים את המתקן באשדוד כפוף לקבלת רישיון מטעם רשות המים, לא אפשרה למקורות יי זום לקדם את הקמת הפרויקט ולהשיג מימון עבורו.
זאת משום שרשות המים, שרק החלה לפעול שמונה חודשים קודם לכן, (בינואר 2007 )), לא נערכה לבצע את האסדרה (הרגולציה הנדרשת, ובכלל זה הנפקת רישיונות להקמת מתקני התפלה, ועד נובמבר 2011 .
לא ביצעה אסדרה זו משרד מבקר המדינ ה רואה בחומרה את העובדה שעל אף הביקורת הקודמת לא נקטו משרדי הממשלה הנוגעים בדבר צעדים מספיקים כדי לוודא שהחלטות הממשלה להתמודדות עם המחסור במים יבוצעו בהקדם האפשרי.
משרד מבקר המדינה מציין כי בעתות של מחסור חמור במשק המים הייתה חשיבות גדולה להוציא מן הכוח א ל הפועל את החלטות הממשלה בדבר הקמת המתקן באשדוד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי משרד האוצר, כחלק ממדיניותו להפחתת המעורבות של חברת מקורות, בטענה שהיא מונופול ממשלתי, השפיע על תהליך קבלת ההחלטות להקמת המתקן.
בכך תרם לעיכוב ביישום החלטות הממשלה וביישום המדיניות של רשות המים להגדלת כמות המים המותפלים, על אף המשבר במשק המים.
בעקבות חוות הדעת של מנהל רשות המים דלעיל החליטה הממשלה בדצמבר 200822 כי ועדת המכרזים הבין-משרדית תשקול את האפשרות להתקשר בפטור ממכרז למטרת פרויקט ההתפלה עם חברה בת של מקורות ייזום (להלן - החברה להתפלת מי ים).
מקורות ייזום תהיה רשאית לבחור באמצעות מכרז פומבי גורם פרטי להקמת המתקן.
כמו כן תהיה רשאית לבחור את הגורם הפרטי הזה או גורם פרטי אחר כשותף בחברה להתפלת מי ים, כך שיחזיק עד 40% מהון המניות של החברה הזו.
עוד נקבע כי "ההתקשרות של הממשלה עם החבר ה לפי שיטת [ להתפלת מי ים תהיה BOT במתכונת שתיקבע במכרז להתפלת מי ים] בשורק, ובהתאם לתנאים שייקבעו באותו מכרז, בהתאמות ובשינויים הנדרשים כפי שייקבעו בידי ועדת המכרזים".
יצוין כי באפריל 2008 פרסמה ועדת המכרזים מסמכי מיון מוקדם למתמודדים על הקמת מתקן להתפלת מי ים בתפוקה של 150 מלמ"ק לשנה בשורק, ובינואר 2009 העבירה את מסמכי המכרז למתמודדים שעברו את המיון המוקדם.
22 'החלטה מס 4341 /(חכ165 )- החלטת הקבינט החברתי כלכלי מיום 2.
08 - אשר קיבלה תוקף של החלטת ממשלה ב- 18.
בדצמבר 2008 אישרה ועדת המכרזים התקשרות בפטור ממכרז עם חברת הבת שתקים מקורות ייזום להקמת המתקן באשדוד.
מתן הפטור ממכרז היה כפוף לתנאים, ללוחות הזמנים ולאבני הדרך שקבעה ועדת המכרזים בהחלטתה.
בפברואר 2009 פרסמה חברת מקורות ייזום מכרז בין -לאומי להקמת מתקן ההתפלה באשדוד ובחרה בנובמבר אותה שנה קבלן הקמה.
בין ועדת המכרזים לבין מקורות ייזום נתגלעו פערים באשר למחיר המים המותפלים שקבעה ועדת המכרזים למתקן באשדוד (ראו להלן).
לכן לא אישרה הוועדה מסוף דצמבר 2009 עד פברואר 2011 .
למקורות ייזום להקים את המתקן מינואר 2010 החלה קבוצה שלא זכתה במכרז להקמת המתקן באשדוד (להלן- הקבוצה), בהליכים משפטיים נגד החלטת מקורות ייזום לבחירת קבלן להקמת המתקן, ואלה נמשכו למעלה משנה.
בפברואר 2011 דחה בית המשפט המחוזי בתל אביב-יפו את העתירה שהגישה הקבוצה.
ההליכים המשפטיים השפיעו ככל הנראה על ועדת המכרזים לדחות את מתן האישור למקורות ייזום להקים את המתקן.
בינואר 2011 החליטה הממשלה 23 , במסגרת הצעדים להתמודדות עם המשבר במשק המים, להנחות את ועדת המכרזים הבין -משרדית להתכנס בתוך 30 ימים ולבחון, בהתאם למידע הרלוונטי האחרון שבידיה, את עמידת מקורות ייזום בפטור ממכרז שניתן לה ובתנאיו.
כל זאת אגב שימת לב, בין היתר, למצב החירום במשק המים.
הממשלה רשמה לפניה את הודעת סגן החשכ"ל במשרד האוצר המשמש י ו"ר ועדת המכרזים כי אם יתגלעו מחלוקות בקרב חברי ועדת המכרזים, הנושא יובא לדיון ולהחלטה בממשלה.
כמו כן הוחלט להרחיב את היצע המים ממתקני ההתפלה הקיימים (ראו להלן).
המנכ"ל דאז של משרד ראש הממשלה, מר איל גבאי, הודיע למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2011 כי "החלטה הממ שלה האמורה, כאמור משקפת בראש ובראשונה את נחישות הממשלה להציג פתרון שלם למחסור ]ההדגשה במקור [ במשק המים הן לטווח הזמן המיידי והן לטווח הארוך.
בהחלטתה, נתנה הממשלה הנחיות ברורות לוועדת המכרזים הבינמשרדית, כולל לוחות זמנים, בנושא ההרחבות המיידיות ובנוגע למתקן ההתפלה באשדוד".
במהלך השנים 2001 עד 2011 קיבלה הממשלה החלטות רבות (ארבע מהן התקבלו בין אוגוסט 2007 לינואר 2011 ) בעניין הקמת מתקן להתפלת מי ים באשדוד על ידי מקורות (ראו גם לוח 2 ).
כמו כן בשנת 2010 הנחה ראש הממשלה את משרדי הממשלה הרלוונטיים ואת רשות המים ארבע פעמים לפתור את עניין הקמת המתקן על ידי מקורות (ראו לוח 3 ולהלן).
רק לאחר מועד סיום הביקורת, באוגוסט 2011 , חתמו הממשלה ומקורות ייזום הסכם להקמתו.
23 'החלטה מס 2789 מ- 30.
הרשות הממשלתית למים ולביוב 1267 .
לוח2 : החלטות הממשלה להקמת מתקן ההתפלה באשדוד על ידי מקורות .
עיקרי ההחלטה תוכן החלטת הממשלה מועד .
- תפוקת המתקן שונתה מ-45 .
- הקמת המתקן כפוף לרישיון .
- המדינה לא תתמוך בשום .
- הוראות בעניין השינוי המבני .
- הקמת מתקן ההתפלה באשדוד על .
ידי מקורות פיתוח וייזום.
- תפוקת המתקן 100 מלמ"ק .
- עמדה מקורות ייזום בתנאים .
הקבועים, תתקשר המדינה .
עם חברת הבת של מקורות .
ייזום בהסכם לפי שיטת .
- ועדת המכרזים תקבע את .
- ועדת המכרזים הבין-משרדית .
תשקול את האפשרות להתקשר, .
בפטור ממכרז, עם חברת בת של .
מקורות ייזום לשם תכנון, מימון, .
- לאשר למקורות ייזום להקים שתי .
לתכנון, מימון והקמה של המתקן .
והשניה לניהול, תפעול ואחזקה של .
- להנחות את ועדת המכרזים לבחון .
בתוך 30 יום את עמידת מקורות .
ייזום בפטור ממכרז ובתנאיו .
להקמת מתקן ההתפלה באשדוד, .
בשים לב, בין היתר, למצב החירום .
ינואר 2011 לוח3 : הנחיות ראש הממשלה להקמת מתקן ההתפלה באשדוד .
הנחיית ראש הממשלה/רישום הממשלה מועד .
משרד התשתיות ומשרד האוצר יגיעו להסכמה בדבר הדרך .
המהירה והיעילה להקמת המתקן באשדוד.
הממשלה רושמת את כוונת ועדת המכרזים לדון בהצעת חברת .
ועדת המכרזים תדווח לממשלה ככל שתתקבל .
החלטה לביטול ההליך וזאת בטרם קבלת החלטה זו.
רשות המים ומשרד התשתיות יגישו לממשלה תוך שבועיים .
תכנית להקמת מתקן ההתפלה באשדוד אוקטובר 2010 .
לפתור את עניין הקמת מתקן ההתפלה באשדוד על ידי מקורותדצמבר 2010 1268 דוח שנתי62 .
מנהל רשות המים מתבקש להציג בדיון עד סוף החודש את .
אופן קביעת מחיר המים המותפלים במתקן באשדוד 1.