HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ביולי 2006 התעורר חשד שעובדת שנהגה לרשום פרטי אנשים השוהים בחו"ל מכרה מידע שהשיגה בתשובה לשאילתה שהיא מורשית לשאול.
היא הועמדה לדין ובנובמבר 2007 גזר עליה בית המשפט 12 ,חודשי מאסר בפועל12 חודשי מאסר על תנאי, קנס של 878 דוח שנתי59ב .
10,000 ש"ח או שישה חודשי מאסר תמורתו.
באפריל 2008 גזר בית הדין למשמעת של עובדי המדינה על העובדת פסילה משירות המדינה לתקופה של 15 .
שנים ונזיפה חמורה בספטמבר 2006 כתבה מבקרת הביטוח הלאומי למנכ"ל בעניין חקירת משטרה בגין חשד למכירת מידע, כי לנושא אבטחת המידע נדרשים היערכות נוספת ודגש רב יותר.
בספטמבר 2007 הודיע נציב שירות המדינה (להלן - הנציב) לעובדת הביטוח הלאומי על "העברה מתפקיד" עקב חקירה פלילית נגדה בחשד לביצוע עברות של מרמה והפרת אמונים והוצאת מסמך ממשמורת על -ידי עובד ציבור.
במכתבו התייחס הנציב לטענתה כי "שליפת המידע נעשתה בתום לב ומתוך יצר סקרנות" באמרו "לעניין הקלון הטמון במעשים המיוחסים לך, הרי שעבירות של גילוי בהפרת חובה ופגיעה בפרטיות משתייכות לסוג העבירות אשר מטבען מבססות עבירה של מרמה והפרת אמונים של עובד ציבור, שהינה עבירת קלון מובהקת וזאת אף כאשר מדובר באירוע חד-פעמי".
כמו כן ציין הנציב את הפסיקה המחמירה של בית המשפט העליון בנושא שליפת מידע ממאגרי מידע ממשלתיים והחליט על העברתה לתפקיד אחר שבו לא תהיה לה גישה למאגרי מידע עד תום ההליכים הפליליים או המשמעתיים שיינקטו נגדה.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי להגביר את המודעות של העובדים לצורך בשמירה על נוהלי העבודה בנושא אבטחת מידע ולשם מניעת הישנות של חריגות מהוראות הנהלים, ראוי שהביטוח הלאומי יפרסם במסגרת פנים ארגונית את העבירות שעברו עובדיו ואת אמצעי המשמעת שננקטו כלפיהם וכן יציג את נושא המשמעת בקביעות בפני הנהלתו.
מרכז המידע הטלפוני בביטוח הלאומי בנובמבר 2006 נפתח מוקד לשרות הציבור בצפת.
לצורך הגנת פרטיותם על הפונים למוקד הטלפוני להקיש קוד ורק לאחר מכן הם מופנים למוקדן לקבלת שירות.
המוקדנים מקבלים את המידע על הפונה דרך מערכת מידע "דלפק קדמי" הכוללת בין היתר, פרטים לגבי חשבון הבנק, אחוזי הנכות ומעמדו האישי של הפונה.
כמו כן המוקדנים נדרשים לחתום על התחייבות לשמירת סודיות ולעבור בדיקת התאמה אצל קב"ט הביטוח הלאומי.
הם אינם יכולים להיכנס למחשב ללא "כרטיס חכם" 18 לצורך זיהויָם, אך נמצא שהתחילו לעבוד במוקד קודם קבלת "כרטיס חכם" אישי על ידי שימוש "בכרטיס חכם" של עובד אחר, כך שלא היה אפשר לדעת מי הוא הנציג המטפל (ראו להלן).
משרד מבקר המדינה מעיר כי יש לראות בחומרה את העסקת המוקדנים ללא "כרטיס חכם" אישי שמאפשר את זיהוים, דבר המונע לחלוטין את יכולת המעקב אחר מוסרי המידע ומהווה פגיעה קשה באבטחת המידע של הארגון.
בדצמבר 2006 הודיע מנהל החטיבה לאבטחת מידע ללשכת היועץ המשפטי של הביטוח הלאומי כי מוקד צפת משמש את החברה החיצונית למתן שירותי טלפוני .
18 כרטיס המזהה לכאורה את המפעיל באופן פיזי וחד חד-ערכי במחשב שבו הוא עובד.
גם לחברות נ וספות; ההפרדה בין המוקדים שהובטח שתוסדר עד סוף נובמבר 2006 .
"אינה קיימת, והדבר "מהווה סיכון של פגיעה בפרטיות המבוטחים שלנו עוד ציין כי אם לא יסיימו את הפרדת המוקדים באופן מוחלט, החל מינואר 2007 תיסגר לחלוטין התקשורת בין המוקד לבין הביטוח הלאומי.
בינואר 2007 ,הודיע מנהל החטיבה לאבטחת מידע למנכ"ל הביטוח הלאומי דאז מר יגאל בן שלום, כי פעילות של הביטוח הלאומי במוקד צפת מתקיימת יחד עם פעילות של חברה פרטית וציין ש"קיים פוטנציאל רב מאוד לפגיעה בהגנה על הפרטיות של מבוטחינו.
אין באפשרותי לתת פתרון לאבטחת המידע ולהגנה על פרטיות המבוטחים בהעדר פתרון חד משמעי של הפרדה מוחלטת של הפעילות החיצונית מפעילות הביטוח הלאומי באתר ויישום כל ההוראות שנקבעו בזמנו להפעלת האתר.
למיטב דעתי המקצועית, בתצורה הנוכחית של המוקד הביטוח הלאומי רומס ברגל גסה את חוק הגנת הפרטיות ואת הפרטיות של מבוטחיו!
07 פנתה הוועדה לפניות הציבור של הכנסת למנכ"ל הביטוח הלאומי דאז, מר יגאל בן שלום, לקבלת תשובות בעניין המוקד הטלפוני של הביטוח הלאומי.
07 ,הביע מנהל החטיבה לאבטחת מידע את דעתו למנכ"ל לבקשת הוועדה, וציין כי "הגדרתי את הדרישות הטכנולוגיות שיאפשרו את שמירת סודיות ופרטיות המבוטחים.
הגדרות אלה כללו דרכי מניעה שיטוט חופשי של עובדים במידע.
לצערי אף לא אחת מההמלצות יושמה!
(ההדגשה במקור) ב- 31.
07 כתב מנהל החטיבה לאבטחת מידע למבקרת הפנימית מכתב בנושא "מוקד צפת" שבו צרף דוגמת תכתובת פנימית מאותו יום בין שתי עובדות במוקד צפת, שממנה עולה כי עובדת אחת מסרה את הססמה שלה לעובדת אחרת לצורך עבודה למשך יומיים והוסיפה "נא דאגי בדחיפות להסדיר מתן סיסמה למי מהעובדות במוקד בצפת על מנת שיפסק השימוש בסיסמה של.
כמו כן נא דאגי להסדיר מתן סיסמאות לכניסה למערכת קשר".
הממונה ציין גם כי עד אותו יום לא יושמו השינויים הטכנולוגיים בהרשאות העובדים במוקד צפת כדי שתימנע מהם האפשרות לחיטוט במידע והוסיף ש"במצב הקיים היום, אנו בבחינת פורעי חוק שכן כל המידע של הביטוח הלאומי מצוי בקצות אצבעותיהם של עובדי חברה פרטית.
נוסף על כך, ציין כי מנהלי המוקד פועלים להספיק לקיים שיחות 19 רבות ככל האפשר, ולעתים - בניגוד להסכם ובניגוד להוראות של הביטוח הלאומי.
בינואר 2008 כתבה המשנה ליועץ המשפטי של הביטוח הלאומי למחלקת הבג"צים בפרקליטות המדינה בהתייחסות לעתירה לבג"צ20, כי "מיקור חוץ כאמור חייב התמודדות עם בעיות של אבטחת מידע, הן חמרה והן תכנה, וכך התעורר גם נושא הגישה למידע אישי על ידי עובדי הגוף המפעיל את המוקד, שאינם עובדי הביטוח הלאומי".
היא הוסיפה ש"בשל הצורך הדחוף להפעיל מיד את המוקד בצפת, הזמן הרב שחלף מאז שהוכשרו נציגי השירות.
לא ניתן היה לתת שירות זמין ומקצועי מיד עם ההפעלה.
ובעיקר - הצעדים הטכנולוגיים שנועדו להגנה על סודיות המידע לא מומשו".
בסיום מכתבה המליצה "גם מבחינת הצד המקצועי, ובעיקר בשל בעיות הבטחת מידע וההגנה על הפרטיות, ראוי ששירות מסירת המידע הטלפוני יבוצע על ידי עובדי הביטוח הלאומי.
אם לא יעשה כך, יש צורך להסדיר את עניין מסירת המידע בדרך של תיקון חקיקה, ובשלב ביניים על ידי .
הדבר יגדיל את הכנסות החברה הפרטית 20 בג"ץ 11193/07 "כן לזקן" נ' המוסד לביטוח לאומי ואח' - מרכז מידע טלפוני בצפת (חברת טלאול).
קבלת הסכמת הפונים, וכן יש להסדיר את עניין הזיהוי באמצעות כרטיס חכם, ולקבוע הסדרים להגבלת גישה למידע באמצעות הקשת מספרי זהות ללא פניה טלפונית, כמו גם הגבלת הגישה למערכות במקביל ממספר מחשבים".
הביטוח הלאומי השיב למשרד מבקר המדינה כי עם כניסתה לתפקיד של מנהלת המוקדים הטלפוניים החדשה בנובמבר 2008 ננקטו הפעולות שלהלן: היא הנחתה את המוקדים בצורה שאינה משתמעת לשתי פנים שחל איסור להעביר ססמה מעובד לעובד; התקבלה רשימת השמות של עובדי המוקד בצפת וניתנו להם הרשאות מסודרות; נופו כל העובדים לשעבר במוקד צפת ובוטלו סיסמאות שהיו בתוקף גם לאחר שסיימו את עבודתם בחברה; כל העובדים בצפת עברו בדיקת קב"ט ובדיקת רישום פלילי; הופסקה עבודתם של עובדים שהיה להם רישום פלילי; "מזה כשנה" לפני פתיחת קורס חדש לנציגי שירות מועברת רשימת המשתתפים לקב"ט לאישורו, ולאחר מכן - לממונה אבטחת מידע לקבלת הרשאות; עם קליטתם של עובדי המוקדים בדימונה וברחובות כעובדי המוסד נבדקו גם הם בדיקות ביטחוניות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שבעבר נג נב מידע ונמכר לגורמי חוץ ואף היו ניסיונות של מתחזים להוצאת מידע ממאגרי הביטוח הלאומי, שיפור השירות ללקוחות אינו יכול לבוא על חשבון אבטחת המידע.
עידן המידע מעמיד יכולות זמינות לרכז מידע, להעביר אותו במהירות ממקום למקום, להצליבו עם מידע אחר, לנתחו, ל מיין אותו ולהסיק מסקנות.
מידע זה מצוי בידי גופים ציבוריים ופרטיים רבים, והם מחויבים בשמירתו.
ללא מנגנוני אבטחה ובקרה מהותיים יש חשש ממשי לניצולו לרעה.
עובדה זו מאיימת על הפרט בגלל האפשרות לחשוף בריש גלי את המידע האישי שנוגע לו.
ואכן, בעטיים של מחדלים באופן השימוש במידע ובמאגרי מידע ובשמירה עליהם דלף בשנים האחרונות מידע אישי על תושבים ועל קבוצות אוכלוסיה שלמות - בניגוד לחוק הגנת הפרטיות.
על מנת לשפר את המצב יש לנקוט את הצעדים האלה: (א) על רשות האוכלוסין להכין נוהלי אבטחת מידע, להקפיד על יישומם ולאייש את התפקידים הנחוצים למילוי דרישות חוק הגנת הפרטיות.
(ב) במוסד לביטוח לאומי יש להפעיל ולנצל את כל המערכות לאבטחת מידע אשר הפעלתן תוכננה כבר ב - 2007 .
(ג) יש לערוך סקר סיכונים, להגדיר מדיניות אבטחת מידע ולהסדיר את המבנה הארגוני הנחוץ לאבטחת מידע במוסד לביטוח לאומי בכלל, ואת שיתוף הפעולה בין הקב"ט למנהל החטיבה לאבטחת מידע בפרט.
(ד) מן הראוי להגביר את המודעות של העובדים לחובת השמירה על נוהלי העבודה בעניין אבטחת מידע.
לשם מניעת חריגות מההוראות והנהלים ראוי שיפורסמו במסגרת פנים ארגונית העברות שעברו העובדים ואמצעי המשמעת שננקטו כלפיהם, תוך שמירת פרטיותם, וראוי שנושא המשמעת יוצג בקביעות בהנהלות הארגונים.
חוק מקרקעי ישראל, התש"ך- 1960 , הסמיך את מועצת מקרקעי ישראל (להלן- המועצה) לקבוע את מדיניות מינהל מקרקעי ישראל (להלן - המינהל), לפקח על פעולותיו ולאשר את תקציבו.
בכפוף למנהל המינהל פועלת הנהלתו אשר מגשימה את המדיניות שמתווה המועצה.
בשנות השישים של המאה העשרים אפשרה המועצה למינהל להחכיר קרקע חקלאית למתיישבים החקלאיים לעיבוד ולמגורים.
לבעלי הזכות בנחלה ניתנה הזכות להקים בה יחידת מגורים ויחידת מגורים נוספת ל"בן ממשיך".
החל בראשית שנות התשעים החליטה המועצה על הכללים להקצאת מגרשים למטרת מגורים באגודות יישובים: מושב עובדים, כפר שיתופי או אגודה שיתופית חקלאית (להלן - החלטה 612 ואגודות, בהתאמה).
ההחלטה אפשרה לאגודות חקלאיות מינהל מקרקעי ישראל 315 .
ליזום הפשרה של קרקע חקלאית בשטח המשבצת 3 לבניית יחידות דיור בפטור ממכרז למומלצים אש ר האגודה המליצה עליהם בפני המינהל (להלן - מומלצים וההרחבה, בהתאמה), כפי שעולה מדוח הצוות הבין -משרדי לבחינת מכלול ההיבטים הנוגעים לשינוי ייעודה של קרקע חקלאית 4 .
מדיניות זו נועדה לחיזוק היישובים על ידי הוספת אוכלוסייה צעירה ולמציאת פתרון דיור לבני מושבים שלא הוגדרו כבנים ממשיכים ועל כן לא היו זכאים ליחידת דיור בנחלת ההורה.
בשנת 1995 קיבלה המועצה בעניין ההרחבות החלטה אשר החליפה את החלטה 612 (להלן- החלטה 737 ).
החלטה זו נתנה לאגודות הטבה כלכלית באמצעות הנחה במחיר הקרקע ואפשרה למומלצים שהן בחרו לחכור את המגרשים ללא מכרז.
אולם במקרים רבים, בניגוד למטרה שלשמה ניתנו ההטבות - מימוש מדיניות ההרחבות - גבו אגודות ממועמדים כספים בשיעור ההפרש בין דמי החכירה המופחתים שגבה המינהל לבין מחיר השוק של הקרקע, וזאת - בתמורה לקבלת המלצת האגודות כי המגרש יוחכר למועמד אשר שילם כספים אלו (להלן - כספים שנגבו שלא כדין)5 .
בפברואר 1999 , בהמשך להחלטתו של בית המשפט העליון בעניין בארותיים 6 (להלן- פס"ד בארותיים), הנחה היועץ המשפטי לממשלה דאז, מר אליקים רובינשטיין, את שר התשתיות הלאומיות ויו"ר המועצה דאז, מר אריאל שרון, לפעול למניעת גביית כספים שלא כדין (להלן - הנחיית היועץ המשפטי לממשלה).
היועץ המשפטי לממשלה ציין כי בית המשפט העליון עמד על "חלוקת התפקידים" בין המינהל לבין האגודות: האגודה היא רק גוף ממליץ; ההחלטה על ההתקשרות עם המשתכנים היא של המינהל בלבד.
לפיכך שמורה בידיו הסמכות שלא להתקשר בהסכם כאשר המלצת האגודה נוגדת את מדיניותו או כאשר ההמלצה נגועה בפגמים כמו שרירות, אפליה וחוסר תום לב.
היועץ המשפטי לממשלה הבהיר כי העובדה שהמועמדים הפוטנציאליים מוכנים לשלם תמורת הזכות להיכלל ברשימת המומלצים אינה מקנה לאגודה או לאחרים זכות להתעשר מהמגרשים אשר הוקצו בהרחבה.
החלטה 737 נועדה בראש ובראשונה לאפשר לכל יישוב להגדיל את אוכלוסייתו ובמסגרת זו לאפשר לבני המקום שבגרו להתיישב ולבנות את ביתם בו.
מדיניות מועצת מקרקעי ישראל לאפשר לאגודות השיתופיות להמליץ על מועמדים לקבלת המגרשים אינה יכולה לשמש אמצעי לגביית תשלום ההפרש בין המחיר המופחת לבין מחיר השוק.
בתים בהרחבות נבנו בשני אופנים: בנייה עצמית; בנייה מרוכזת - החלטות הנהלת המינהל משנת 2001 ומשנת 2005 אפשרו לאגודות לחייב מומלצים לרכוש בתים מחברות בנייה שעמן התקשרו האגודות בהיקף שלא חרג מ -80% מהמגרשים בהרחבה.
על הבונים במרוכז ועל הבונים באופן עצמאי חלו הכללים שקבעו בית המשפט העליון בפס"ד בארותיים, והיועץ המשפטי לממשלה - בהנחייתו משנת 1999 .
השטח המיועד למגורים ולעיבוד חקלאי של כל חברי האגודה 4 דוח הצוות הבין -משרדי לבחינת מכלול ההיבטים הנוגעים לשינוי ייעודה של קרקע חקלאית מדצמבר 2000.
5 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 50ב ( 2000 ,"), "הרחבות מגורים ביישובים חקלאיים עמ' 580.
6 ע"א 3962/97 'בארותיים מושב עובדים נ ארד ואח', נב(4 ,)614.
בהתאם לבג"ץ הקשת המזרחית7 , אשר ביטל בין השאר את החלטה737 , קיבלה המועצה במקומה בפברואר 2003 את החלטה959 ,שקבעה, בין היתר כי המינהל ימשיך לשווק את המגרשים בפטור ממכרז על בסיס שומות שהוא יכין למגרשים אלה (להלן - החלטה 959.
) עוד קבעה ההחלטה שהמומלץ ישלם למינהל דמי חכירה מהוונים בהתאם לאזור הגאוגרפי שבו שוכן היישוב; למשל, ביישובים במרכז הארץ ישלם המומלץ למינהל את מלוא דמי החכירה המהוונים בשיעור של 91% מן השומה.
מנגד, ביישובי קו העימות בגבול לבנון לא ישלם החוכר דמי חכירה כלל בהתאם להחלטת המועצה 625 מינואר 1994 (להלן- החלטת המועצה בדבר שווי הקרקע ביישובי קו העימות).
דהיינו החלטה 959 ביטלה את ההנחה הייחודית בדמי החכירה שהנהיגה החל טה 737 בהרחבות.
ההחלטה קבעה במפורש כי יישוב חקלאי או מישהו מטעמו לא יגבה ממומלצים סכומים שחורגים מעלויות הפיתוח.
במהלך שנת 2007 הגיעו למשרד מבקר המדינה תלונות שאגודות רבות או גורמים מטעמן גובים כספים שלא כדין בשיטות שונות ממומלצים הן במרכז הארץ - שם גבה המ ינהל דמי חכירה מלאים, והן בפריפריה - שם גבה המינהל דמי חכירה מופחתים בהתאם להחלטות המועצה.
משרד מבקר המדינה בדק במהלך החודשים ספטמבר 2007 עד אוגוסט 2008 את יישום הנחיית היועץ המשפטי לממשלה במינהל ובפרט אם אפשר המינהל לאגודות או לגורם מטעמן לנצל את ההרחבות לצורך גביית כספים שלא כדין ואם הפעיל מנגנוני בקרה בנידון.
הבדיקה נערכה במינהל מקרקעי ישראל, במועצה האזורית גליל עליון, במועצה אזורית עמק הירדן ובמשרד הבינוי והשיכון.
גביית כספים שלא כדין .
גביית כספים שלא כדין בערכי קרקע מלאים .
כאמור, החלטה 959 ביטלה את ההנחה הייחודית בדמי החכירה שהחלטה 737 קבעה.
ביישובים במרכז הארץ שעליהם חלה החלטה 959 , אמור היה המומלץ לשלם דמי חכירה מלאים למינהל וכך להבטיח, בין השאר, שהאגודות או מישהו מטעמן לא יגבה מהמומלץ את ההפרש בין דמי החכירה המופחתים שגבה המינהל בהרחבות לבין מחיר השוק של הקרקע.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי למרות הנחיית היועץ המשפטי לממשלה והשינויים שבאו לידי ביטוי בהחלטה 959 , לא יצר המינהל מנגנוני פיקוח יעילים על ההרחבות וכתוצאה מכך המשיכו אגודות חקלאיות לגבות כספים שלא כדין מהמשתכנים.
כספים אלה נגבו ללא תלות בשיטת הבנייה ובאזור ההרחבה.
7 בג"ץ 244/00 'עמותת שיח חדש נ שר התשתיות הלאומיות.
מינהל מקרקעי ישראל 317 .
נמצא כי בשני מושבים (להלן- מושב א' ומושב ב') במרכז הארץ ובאזור בית שמש גבו האגודות כספים שלא כדין למרות שדמי החכירה בהרחבות אלה היו דמי חכירה מלאים 8.
סחר בזכויות בגלל שומה נמוכה ממחיר השוק דרך המלך לשיווק מגרשים היא מכ רז - כך מבטיחים שהמגרש יימכר במחיר השוק.
כאמור, החלטה 959 קבעה שהמגרשים בהרחבה ישווקו בפטור ממכרז על בסיס שומות שהמינהל יכין למגרשים אלה.
אולם אם השומה אינה מדויקת, גם כאשר המינהל גובה דמי חכירה מלאים (%91 )מערכה9 , עלול להיווצר הפרש בינה למחיר השוק אשר האג ודה או גורמים מטעמה עלולים לגבות ממועמדים עבור המלצתם למינהל.
סחר בזכויות בהרחבה כשהמינהל גובה דמי חכירה מלאים עלול להעיד כי שומת ערך הקרקע נמוכה ממחיר השוק.
מושב א' נמצא באזור המרכז.
בסוף שנות ה-90 ' יזמה האגודה שלו תכנית הרחבה קהילתית שנכללים בה 82 מגרשים בשטח המשבצת של המושב.
עוד בשנת 1997 אפשרה האגודה לכל אחד מחבריה להמליץ בפניה על מועמד מטעמו למגרש מסוים בהרחבה (להלן יכונה הממליץ נותן הזכות, והמומלץ - מקבל הזכות), והיא הייתה אמורה להמליץ למינהל על מקבל הזכות מטעמה.
הבדיקה מעלה כי הענקת הזכות לחבר אג ודה להמליץ על מועמד מטעמו למגרש בהרחבה אפשרה לחברי האגודה לסחור בזכויות, עבורן שולמו סכומים גדולים שהגיעו למאות אלפי שקלים.
החל משנת 2005 הצטברו במינהל עדויות ותלונות כי במושב מתנהל סחר זכויות בכל הנוגע למגרשים בהרחבה.
בתלונות שנשלחו בין השאר למינהל, לרשם האגודות השיתופיות, למשרד הפנים ולמשרד מבקר המדינה, מ - 2005 עד 2007 , טענו מתלוננים כי זכות ההמלצה נסחרת ונמכרת לכל המרבה במחיר.
לתלונות צורפו הסכמים משנת 2005 בין מומלצי האגודה לבין מקבלי הזכות.
תלונות אלה עלו בקנה אחד עם המידע בדבר סחר בזכויות במושבים שהיה גלוי לעיני כול ואף הופיע בפרסומים פומביים: במאי 2008 פורסמה באינטרנט מודעה אשר הוצעה בה למכירה זכות לחכירת מגרש בהרחבת המושב.
בשיחה שניהל צוות משרד מבקר המדינה עם מפרסמת המודעה - נותנת הזכות - היא הבהירה כי היא מעוניינת למכור את זכותה להמלצה תמורת 600,000 .
ש"ח רק בעקבות פניית משרד מבקר המדינה במאי 2008 למנהל מחוז המרכז במינהל דאז בבקשה לקבל העתק מהחוזים שנחתמו בין בעלי הזכויות לבין אגודת המושב, נמסרו ביוני 2008 לידי המינהל הסכמים נוספים, להסכמים שנמסרו בתלונות, בין נותני זכות לבין מקבלי הזכות, ובכלל זה הסכ ם שנחתם באפריל 2006 בעניין העברת זכויות על מגרש בהרחבה בין נותן הזכות לבין מקבלי הזכות.
מההסכם עולה שמקבלי הזכות ישלמו סכום בש"ח השווה ל - 72,500 דולר10 ( 334,000 ש"ח), ובתמורה יודיע נותן הזכות לאגודה כי הסכים לוותר על זכותו למגרש .
8 מן הראוי להבהיר כי גם בגביית דמי חכירה מלאים גלומה הנחה משווי השוק של מגרש בשיעור של 9% .
, אשר במרכז הארץ משמעו הפרש של אלפי ש"ח 9 דמי חכירה מהוונים - דמי חכירה שנתיים בשיעור של 5% ,מערך הקרקע לשנה משולמים מראש ל - 49 שנים, לפי מקדם היוו ן של 5% (סכום זה שווה בנוסחת החישוב ל- 91% .
ובכלל זה החזר הוצאות של נותן הזכות בגין המגרש 318 דוח שנתי59ב .
בהרחבה למען מקבלי הזכות.
ואכן , בנובמבר 2006 הודיעה האגודה השיתופית של המושב למינהל שמקבלי הזכות הם מומלצי האגודה לחכירת המגרש.
בתשובתו מאוגוסט 2008 של מנהל לשכת תל אביב והמרכז באגף שומת מקרקעין במשרד המשפטים (ראו בהמשך) למשרד מבקר המדינה הוא ציין כי יש לו נתונים על עסקה מפברואר 2007 למכירת זכות בלבד במושב א' תמורת 400,000 ,ש"ח דבר המאשש את טענת משרד מבקר המדינה בדבר הסחר בזכויות במושב.
מלכתחילה ייעד ועד האגודה לכל אחד מבעלי הנחלות ומשקי העזר זכות למגרש אחד בהרחבה.
להקצאת המגרשים העביר המושב למינהל שתי רשימות מומלצים.
האחת כונתה רשימת מומלצים ראשונית והאחרת - רשימת מומלצים עדכנית.
מרשימת המומלצים העדכנית עולה כי לשש משפחות של חברי אגודה הומלצו שניים-שלושה מגרשים; חלקם קנו זכות למגרש בכסף.
שומת המינהל : בינואר 2005 'קבע המינהל כי על ההרחבה במושב א תחול החלטה 959 .
לאחר מכן העריך שמאי המקרקעין מטעם המינהל בפברואר 2006 את שווי הקרקע של 82 המגרשים בפרויקט ההרחבה של המושב בכ - 1,060,000 ש"ח בממוצע למגרש 11 .
ביולי 2007 הכין שמאי המינהל שומה נוספת12 אשר עליה השיג המושב בפני השמאי הממשלתי.
עקב כך קבעו נציגי השמאי הממשלתי באפריל 2008 כי שווי מגרש ממוצע הוא כ - 866,000 ש"ח13 .
א בעניין קביעת השווי של השמאי הממשלתי מעיר משרד מבקר המדינה כי עוד באפריל 2006 נמכרה זכות בהרחבה תמורת 334,000 ש"ח ובפברואר 2007 נמכרה זכות ב- 400,000 ש"ח.
יוצא אפוא כי כבר באותו מועד - אפריל 2006 - היו סממנים שהשומה הראשונה נמוכה ממחיר השוק.
לא זו בלבד שהשמאים לא העלו את המחיר הממוצע של מגרש בהרחבה, אלא הם אף הורידו אותו בכ-20% .
סמוך למועד קביעת השומה הסופית בידי השמאי הממשלתי, התברר מתוצאות מכרזים פומביים שערך המינהל כי ביישוב כפרי סמוך למושב א' היה מחיר המגרש גדול בכ -50% 'בממוצע משומת מגרש במושב א והפער בין מחיר מגרש ביישוב אחר - באזור השרון - לבין שומת מגרש במושב א' גדל עד 90% .
יוצא איפוא, ששווי המגרשים שקבעו שמאי המינהל והשמאי הממשלתי אינו עולה בקנה אחד עם מחיר השוק של מגרשים אלה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיולי 2008 הסביר מושב א' כי הוא לא היה מעורב בהסכמים ככל שהיו בין נותני הזכות ומקבלי הזכות.
עוד ציין המושב כי אין פסול בהעברת זכויות המלצה למגרש בהרחבה, כל עוד המושב אינו זה שגובה כספים עבור ההמלצה.
המינהל גבה את דמי החכירה המלאים עבור הקרקע, כך שהסכומים שהועברו ממקבלי הזכות לנותני הזכות היו לכל היותר החזר הוצאות ששילמו מקבלי הזכות לנותני הזכות.
בגין כל זכויות הבנייה 12 בהתאם להחלטת המועצה984 מדצמבר 2003 .
יש לעדכן את השומה מדי שנה 13 .
בגין כל זכויות הבנייה מינהל מקרקעי ישראל 319 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא היה מקום מלכתחילה להעניק את זכות ההמלצה לחברי האגודה - דבר שגרם לסחר בזכות ההמלצה.
עוד יש להעיר כי הסכומים שנגבו בגין זכות ההמלצה הם מעבר להחזר ההוצאות ששילמו מקבלי הזכות.
טיפול המינהל בסחר בזכויות : היות שהצטברו במינהל תלונות על סחר בזכויות במושב א ', ראוי היה כי ינקוט פעולה שתמנע אותו.
היה ראוי שהמינהל יברר את היקף התופעה וידרוש כתנאי למימוש עסקאות עם מומלצים לבדוק אם נכרתו חוזים לרכישת זכויות.
אילו היה המינהל מוצא שאכן נכרתו חוזים כאלה, היה עליו להכין שומה נוספת כדי להבטיח שמחיר הקרקע יהיה מחיר השוק.
הבדיקה העלתה כי רק בדיון במרס 2008 קבעה הנהלת המינהל כי רק במגרש שלגביו מתקבלת תלונה על סחר בזכויות, יוקפא הטיפול ויחל הליך בירור.
כאמור מושב א' ה עביר למינהל במהלך אפריל 2008 ,שתי רשימות מומלצים האחת רשימת מומלצים ראשונית והאחרת רשימת מומלצים עדכנית.
השוואת הרשימות ובדיקתן העלתה שיותר מ-30% מן המומלצים ברשימה הראשונית לא נכללו ברשימה העדכנית.
נמצא כי למרות שהצטברו במינהל תלונות על סחר בזכויות במושב א' המינהל לא ביקש מן המושב הסבר לפשר השינויים ברשימות ולא בדק אם נכרתו חוזים להעברת זכויות במגרשי ההרחבה.
רק במחצית 2008 , במהלך הביקורת, בדיון של נציגי המינהל עם נציגי המושב החליט המינהל כי יבדוק אם כל מומלץ שיגיש בקשה להקצאת מגרש, שמו היה ברשימת המומלצים המקורית על מנת לוודא כי לא הועברו לו הזכויות תמורת כסף.
בהתאם לבדיקה זו הקצה המינהל 17 מגרשים למומלצים בהרחבת המושב, אולם גם אז לא הכין שומה נוספת אשר לוקחת בחשבון את הכספים אשר שולמו עבור זכות ההמלצה במושב א'.
מכלל האמור יוצא כי כתוצאה משומת מינהל נמוכה ש לא שיקפה את מחיר השוק של מגרש בהרחבת מושב א', יכלו מקבלי הזכות במושב לסחור בה ולגבות תמורתה סכום ניכר - שהוא הפער בין השומה לבין מחיר השוק של המגרש.
זאת בעוד שהמינהל לא נקט בפעולות שימנעו סחר זה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוגוסט 2008 הסביר השמאי הממשלתי כ י לדעתו השיווק היעיל ביותר של הקרקעות הוא שיווק במכרז פומבי, והוא היה מונע את הסחר בזכויות.
עוד ציין השמאי כי השומה הראשונה שהוכנה בפברואר 2006 הייתה סבירה בהתאם לנתונים המוגבלים שהיו בידי השמאים.
בבדיקה פנימית שערך הוא מצא כאמור שלפי נתוני מס שבח בוצעה בפ ברואר 2007 עסקה למכירת זכות במגרש בהרחבה במושב א' תמורת 400,000 ש"ח.
נתונים אלה לא נלקחו בתחשיב כנדרש בשלב ההשגה בפני נציגי השמאי הממשלתי באפריל 2008 .
השמאי הממשלתי הודיע שהחליט להסיק מסקנות אישיות כלפי השמאי שטיפל בהשגה מטעם השמאי הממשלתי.
המינהל הבהיר למ שרד מבקר המדינה בתשובתו מספטמבר 2008 כי פעל ככל שאפשר למניעת הסחר בזכויות.
יחד עם זאת, לא היו בידיו הכלים והיכולת לעקוב 320 דוח שנתי59ב .
עוד ציין כי ידאג להכנת שומות חדשות למגרשים שטרם הוקצו על מנת למזער את הפערים בין השומות למחיר השוק.
כל עוד משווק המינהל את הקרקעות בפטור ממכרז עליו להיות מעורב גם בהקצאתן, ולכן עליו לוודא שאם מקבל זכות העביר את זכותו לאחר, הוא עשה זאת בלא תשלום.
במידה ונמצא כי הזכות הועברה תמורת תשלום על המינהל לשקול יחד עם יועציו המשפטיים את האפשרות של ביטול החוזים והשבת הכסף מאלה שגבו אותו לאלה שמהם הוא נגבה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המינהל לשווק מגרשים בהרחבות במרכז הארץ באמצעות מכרז.
כך יבטיח המינהל שדמי החכירה ייגבו בהתאם למחיר השוק, כמקובל לגבי כל המגרשים אשר הוא משווק במגזר העירוני ויקטן הצורך בפיקוח הדוק שלו על שיווק ההרחבות.
גביית כספים שלא כדין באמצעות התקשרות עם חברה מנהלת מושב ב' הוא מושב עובדים בקרבת בית שמש.
ביולי 2007 פנה יו"ר ועד האגודה שלו למחוז ירושלים במינהל והודיעו כי בהתאם להחלטת האספה הכללית של המושב ממאי 2006 , בכוונתו לבצע תכנית הרחבה.
הוא ציין כי בהתאם לתב"ע החלה על היישוב, 81 מגרשים יועדו להרחבה ומסר כי "לאחרונה החל המושב באיתור משתכנים לצורך הפנייתם למינהל לחתימת הסכמי פיתוח".
המינהל הבהיר למושב בתשובתו מאוגוסט 2007 כי חלות עליו (על המושב) החלטת המועצה 959 וההנחיות הרלוונטיות של המינהל לרבות תשלום דמי חכירה מלאים (91% .
מהערכת השמאי) על הקרקע באוקטובר 2007 פנה בא כוח של בעל נחלה במושב אל המינהל וביקש את התערבותו בתכנית ההרחבה לאור הפגיעה בזכויות מרשו.
במכתב הודיע בא הכוח כי המושב מקבל החלטות בסתירה להחלטה 959 משום שבין השאר, וועד המושב מקבל רווחים ואחוזים בגין שיווק המגרשים באמצעות חברה שעמה התקשר בחוזה (להלן-חברה א').
בא כוחו של בעל הנחלה אף צירף לפנייתו את פרוטוקול הדיון מהליך משפטי שהתנהל בין האגודה לבין מספר חברי אגודה שממנו עלה בין השאר כי חלק מבתי ההרחבה - אשכול של 40 בתים (להלן - האשכול) - יועד לבנייה מרו כזת באמצעות אותה חברה.
על -פי חומר פרסומי של חברה א ', היא החלה לשווק את בתי האשכול לציבור מבלי שהמינהל אישר את הבנייה המרוכזת, כמתחייב מנהליו.
במהלך החודשים נובמבר דצמבר 2007 הגיש מושב ב' למינהל רשימת 49 מומלצים למגרשים בתחומי הרחבת המושב, מהם 21 מומלצים ל בתי האשכול.
בכל המגרשים חתמו המומלצים והאגודה על תצהירים שמהם עולה שהאגודה לא תגבה מהם כספים שחורגים מהוצאות הפיתוח אשר המינהל יאשר.
מינהל מקרקעי ישראל 321 .
מדוגמת חוזה משתכן בלתי-חתום לאחד מהדגמים שאותו שיווקה חברה א', עולה כי היא גבתה ממשתכנים תשלומים שונים שהסתכמו בכ - 400,000 ש"ח; הם הוגדרו בחוזה כהוצאות עבור תכנון והוצאות נוספות שחרגו מהוצאות הפיתוח שאישר המינהל.
נוסף על כך, גבתה חברה א' מהמשתכנים סכומים נוספים עבור ניהול הפרויקט ובגין הוצאות משפטיות.
כיוון שבמעמד ההתקשרות עם המשתכנים לא הוכנה עדיין שומה להרחבה במושב ב', התחייב ה חברה א' שאם השומה תהיה גבוהה מסכום מסוים שנקבע בחוזה, היא תממן את ההפרש.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי חלק מהכספים אמורים היו להיות מועברים לאגודה; חברה א ' התחייבה להעביר למושב סכום בש"ח השווה ל - 38,000 דולר בגין כל בית שתשווק.
אם הרווח הנקי לבית יהיהגדול מסכום בש"ח ששוויו 100,000 דולר, אמור היה לקבל מושב ב ' נוסף על סכום בש"ח ששוויו 38,000 דולר גם 10% מהרווח הנקי שתצבור החברה בפרויקט.
עוד התחייבה החברה כי תשדרג על חשבונה את תשתיות היישוב הוותיק בסכום בש"ח השווה ל- 700,000 דולר לפחות ותממן בו עבודות ביוב בסכום בש"ח השווה לכ- 500,000 .
דולר, לרבות חלקו של היישוב בהקמת מכון לטיהור שפכים יוצא אפוא כי בהתאם להתחייבות חברה א' להעביר 38,000 דולר עבור כל אחד מ -40 המגרשים אשר יועדו מראש לשיווק באמצעותה בבנייה מרוכזת אמור היה מושב ב' לקבל שלא כדין לפחות כ-1.
פעולות המינהל : באוקטובר 2007 , כשנדרש המינהל להשיב על שתי תביעות של חברי המושב כנגד המושב, נודע למחוז ירושלים שלו שבמושב גובים כספים שלא כדין.
לפיכך הנחתה היועצת המשפטית במחוז, כנדרש, להקפיא את כל העסקאות הקשורות להרחבת המושב.
היא אף הנחתה את המחלקה החקלאית במחוז לשגר את כתבי התביעה בעניין המושב ובהם המידע על גביית כספים שלא כדין לשמאי המינהל כדי להבטיח שהשומות של המינהל יגלמו בתוכן את הסכומים האלה.
כתוצאה מהחלטת המינהל לא לקדם את הרחבת המושב כרתו המושב וחברה א' באמצע ינואר 2008 חוזה חדש.
השינוי העיקרי בחוזה החדש היה שינוי מעמדה של חברה א' מיזם לחברה שעושה את עבודות הפיתוח עבור המושב בלי להעביר לו כספים, ואולם לא הובהר בו מעמדם של המומלצים אשר התקשרו כבר עם חברה א'.
לאור ההסכם והצהרות המושב על ביטול הבנייה המרוכזת, סוכם בדיון במאי 2008 שהשתתפו בו היועצת המשפטית במחוז ירושלים ומנהלת האגף החקלאי במינהל כי אין מניעה לקדם את העסקאות במושב בכפוף להחלטות השונות בהליכים המשפטיים.
עוד סוכם כי האגודה והמומלצים יחתמו בפני המינהל על תצהירים שהם בונים בנייה עצמית והאגודה אינה גובה מהם כספים שלא כדין.
בתשובותיהם ה בהירו חברה א' ומושב ב' כי בהתאם להנחיות המינהל בוטל ההסכם ביניהם.