HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במאי 2013 התקיימה ישיבה בעניין "שמירת קרקעות הנגב רמ "י-קק"ל-רט"ג" בהשתתפות נציגים משלושת הגופים האמורים.
בפרוטוקול הישיבה נכתב שרט"ג הציגה את עמדתה בנושא הנטיעות לשמירת קרקעות, לאופן הביצוע ולשמירת ערכי הטבע בשטחי ם, וביקשה לכלול גם אותה כגוף היכול לסייע בנושא באמצעות ייעוד השטח לגנים ולשמורות מוגנים.
נציג רמ "י ציין כי היא פתוחה לרעיונות שונים היכולים לסייע להשגת המטרה שעניינה שמירת הקרקעות.
כמו כן, רמ"י מוכנה לקבל ולאמץ אמצעים כמו ניהול שטחים בידי רט"ג בממשק דומה לשמורות טבע.
עוד נכתב שרמ "י רואה במפגש זה פתיחת נתיב הידברות בין רמ"י, רט"ג וקק"ל במטרה לשמור על הקרקעות בנגב.
משרד מבקר המדינה רואה בחיוב את שיתוף הפעולה בין הגופים האמורים.
עם זאת, הועלה כי ממאי 2013 עד דצמבר 2013 לא נקטה רט"ג צעדים מעשיים נוספים מול רמ "י לקידום החלופות שהוצעו.
יצוין כי הצעות אלה הועלו לאחר שניטעו כבר מאות אלפי עצים שלדעת הדרג המקצועי ברשות הביאו לידי נזק בלתי הפיך לבתי הגידול באזור.
כמו כן, רט"ג לא העלתה בפני רמ"י את הצורך בתיאום בינה לבין קק"ל בדבר הנטיעות ופעולות הטיפול בשטח.
בתשובתה מסרה רט"ג כי שימור הקרקע בצפון הנגב ראוי שיתבצע בשיטות שאינן מסבות נזק לטבע, ולשיטתה יש לאסור ככלל על נטיעת עצים בבתות עשבוניות בכל רחבי הארץ.
היא הצרה על כך שאף על פי שהסמכות החוקית לקבוע מהי שמירת טבע מצויה בידיה על פי כל דין, בפועל הפקידה המדינה את הטיפול בייעור בידי גוף ששמירת טבע אינה אחת מהמטרות להקמתו, מה שמקשה לגשר על הפערים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על רט"ג לפעול בהקדם מול רמ"י כדי למזער את נזקי הנטיעות, הנעשות ביזמת רמ"י, לערכי הטבע בצפון הנגב.
עליה לעשות זאת הן בדרך של קידום הכרזה על שמורות טבע במקו מות הראויים לכך, הן באמצעות מציאת חלופות אחרות במסגרת סמכויותיה על פי דין והן באמצעות הקפדה על תיאום בינה לבין קק"ל באזורים שקק"ל כבר נטעה בהם או בכאלה המיועדים לנטיעה.
הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים 1551 .
:שם הדוח הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 יערות הם חלק נכבד ובלתי נפרד מהטבע בישראל.
הם גם חלק מהמערכות האקולוגיות ומבתי הגידול הייחודיים, ובתוכם מתקיימים מספר רב של מיני בעלי חיים וצמחים.
לכן, לדעת משרד מבקר המדינה, על רט"ג, כמי שמופקדת על שמירת הטבע בישראל, להיות גורם משפיע ופעיל יותר בכל הנוגע לאופן ביצוע פעולות הייעור בשטח ולטיפול השוטף ביערות מההיבטים הנוגעים לשמירת הטבע.
מעורבותה זו חשובה במיוחד כל עוד לא הוקמה מועצה ציבורית משותפת לממשלה ולקק"ל לקביעת מדיניות הייעור.
טיפול רט"ג באתרי מורשת .
אחד מתפקידי רט"ג על פי חוק גנים ושמורות הוא "להגן על ערכי הטבע והמורשת, לפקח על שמירתם ולטפח אותם ", ובכלל זה "לפקח על ערכי טבע ומורשת .
ליזום, לקיים ולעודד פעולות חינוך, הסברה והדרכה בתחומי שמירת הטבע וערכי הטבע והמורשת .
ופעילויות להגברת התודעה בתחומים האמורים בקרב הציבור בכלל ובקרב תלמידים ובני נוער בפרט"62.
לנוכח ההיסטוריה העשירה ורבת הרבדים שלה, מדינת ישראל היא אחת המדינות המשופעות ביותר בעולם באתרים ארכיאולוגיים ובערכי מורשת, לאומיים ובין-לאומיים 63 (להלן- אתרי מורשת).
בישראל כ- 30,000 אתרים ארכיאולוגיים, מתוכם כ- 9,000 ,בתוך גנים ושמורות הנמצאים באחריותה של רט"ג.
רשות העתיקות (להלן - רע"ת) אחראית לטיפול בכל ענייני העתיקות במדינה לפי חוק רשות העתיקות, התשמ"ט- 1989 (להלן- חוק רשות העתיקות).
מתוך 30,000 האתרים הארכיאולוגיים, רע"ת הגדירה763 אתרים כחשובים ביותר, מתוכם 213 אתרים בתוך גנים ושמורות.
בחוק גנים ושמורות ובחוק רשות העתיקות נקבע כיניהולם, אחזקתם והפעלתם של אתרי המורשת בתוך הגנים והשמורות ייעשו בידי רט"ג בתיאום עם רע"ת, אלא אם הוסכם ביניהן אחרת.
בשנים 2000 , 2005 ו- 2008 חתמו רט"ג ורע"ת על אמנות שנועדו להסדיר את חלוקת התפקידים ביניהן.
שימורם והורשתם של אתרי המורשת לדורות הבאים הם אינטרס לאומי וציבורי מהמעלה הראשונה64.
"חוק גנים ושמורות לא הגדיר מהו "ערך מורשת65 וכיצד יש לשמרו.
בהיעדר הגדרה בחוק הגדירה רט"ג את המורשת כך: "מורשת התרבות האנושית מיוצגת על ידי השרידים הפיסיים מעשי ידי אדם מהעבר, שרידים אלו מטופחים עבור הציבור ב הווה, תוך שמירתם והעברתם בצורה המיטבית לדורות הבאים ב עתיד" (ההדגשה במקור).
את עקרונות שימור המורשת הגדירה כהגנה על נכסי מורשת תרבות האדם בישראל באמצעות שימור מגוון האתרים הארכיאולוגיים בגנים הלאומיים ובשמורות הטבע ושימור ארכיאולוגי והיסטורי לפי כללי .
62 חוק גנים ושמורות קובע הוראות הנוגעות גם ל"אתרים לאומיים", דהיינו מבנים "בעלי חשיבות לאומית היסטורית בהתפתחות הישוב בארץ", שהוכרזו ככאלה.
63 ,ישנם סוגים שונים של אתרי מורשת: מבנים היסטוריים, שרידים ארכיאולוגיים, אנדרטאות מוזיאונים.
מורשתו של האתר יכולה לנבוע מעצם מיקומו - למשל, אתר שבו התרחשה פעילות היסטורית, או מזיכרון היסטורי כגון מוזיאון שנבנה הרחק ממקום ההתרחשות.
64 לשימור עשויות להיות מטרות לאומיות, דתיות, חינוכיות, תכנוניות ותיירותיות, והוא מאפשר היכרות של החברה עם העבר.
שימור המבנים והאתרים מעידים על יחסה של החברה לערכיה ולעברה.
חומי נובנשטרן, "למען עתידו של עברנו", בתוך: לגעת בעבר ולשמרו למחר, שימור מבנים ואתרים היסטוריים - היבטים חינוכיים, המועצה לשימור מבנים ואתרי התיישבות, משרד החינוך והתרבות, החלה"ט, 1991 ', עמ11.
בניגוד ל"ערך טבע" ול"ערך טבע מוגן" שהוגדרו בחוק 1552 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 האתיקה המקצועית והאמנות הבין-לאומיות, ובאמצעו ת הגנה על השטחים הנופיים66 שסביב הממצאים הפיזיים וחיזוק הקשר בין הציבור והמורשת בדרך של חינוך, הדרכה, המחשה, המחזה ופעילויות ואירועים הקשורים לתרבות האתר67.
מלבד רט"ג ישנם גופים נוספים, ממשלתיים וחוץ-ממשלתיים, העוסקים גם הם בטיפול באתרי מורשת: רע"ת האחראית לשימור עתיקות במדינה, משרד החינוך, הרשויות המקומיות, משרד התיירות, המשרד להג"ס, משרד ראש הממשלה, חברות לפיתוח עירוני, הוועד הישראלי לאונסק"ו68, המועצה לשימור אתרים ומבנים69.
, קק"ל ומוסדות אקדמיים מבין 67 ,הגנים והשמורות קולטי הקהל שרט"ג מטפלת בהם52 אתרים הםאתרי מורשת בעלי חשיבות רבה מהבחינה הלאומית, הבין-לאומית והארכיאולוגית; למשל קיסריה, מצדה, בית שאן, בית אלפא, מבצר נמרוד ומגידו.
משרד מבקר המדינה בדק כמה היבטים בפעולותיה של רט"ג להגנה, לפיקוח ולטיפוח של אתרי מורשת.
התוויית מדיניות וקווי פעולה .
על פי חוק גנים ושמורות, אחד מתפקיד יה של מליאת הרשות הוא לקבוע את המדיניות הכללית של רט"ג ולהתוות את קווי פעולתה בתחומים שהופקדו בידיה, לרבות הגנה על ערכי מורשת.
הועלה כי מסוף 2010 עד אמצע 2013 התקיימו במליאת הרשות דיונים בנושא הטיפול במורשת, אולם מרביתם היו בנושאים כלליים.
לעומת זאת, התקיימו דיונים ספורים בלבד 70 בנושאים מהותיים הנוגעים למדיניות רט"ג ולגופם של אתרי מורשת.
הרוב המכריע של הדיונים במליאה נסבו על נושאים הנוגעים לשמירת הטבע.
כמה חברי מליאה התריעו על כך כמה פעמים בפני המליאה והיושב ב ראשה.
להלן כמה דוגמאות: (א) בישיבת המליאה בנובמבר 2010 אמר חבר מליאה המכהן כסמנכ"ל בכיר למשאבי טבע במשרד להג"ס (להלן - רשות שמורות הטבע [ חבר המליאה) כי "באיחוד הרשויות .
66 "רט"ג מגדירה נופים אלו כ"נופי תרבות שיש בהם "זירת סיפור היסטורי", ואף הם חלק מהמורשת שיש לשמר.
67 בנובמבר 2012 "הציגו ארכיאולוג הרשות ומנהל אגף שימור ופיתוח את ההגדרה ל"ערך מורשת ואת העקרונות לשימורו לפני מליאת הרשות במסגרת הצגת מדיניות שימור ומורשת ברט"ג.
68 אונסק"ו (ארגון החינוך, המדע וה תרבות של האו"ם) מכריז על אתרי מורשת עולמית לשימור מכוח אמנה בין -לאומית, the Protection of the World Cultural and Natural Heritage .
Convention Concerning , שאשררה מדינת ישראל בשנת 1999 .
בישראל ישנם עשרה אתרים בגנים לאומיים ובשמורות טבע, שהוכרזו כאתרי מורשת עולמית ובהם מצדה, מגידו, חצור, דרך הבשמים ועבדת.
69 החלה"ט הקימה את המועצה בשנת 1984 .
בשנת 2008 הפכה המועצה לעמותה עצמאית העוסקת בשימור אתרים ומבנים היסטוריים.
70 5 דיונים בלבד מתוך24 .
דיונים במליאה הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים 1553 .
:שם הדוח הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 נעשה נזק לעניין המורשת, אין]ורשות הגנים הלאומייםאיזון בין שמירת טבע למורשת.
יש פער אדיר בין כמות כוח אדם המועסק בשמירת טבע למול כוח אדם לשמירת המורשת וארכיאולוגיה".
(ב) במאי 2012 כתבה חברת מליאה, ארכיאולוגית במקצועה (להלן - חברת המליאה), לממלא מקום יו"ר המליאה ולחבריה: "ברט"ג עשרות אתרי מורשת.
שברבים מהם מתקיימות תוכניו ת פיתוח ושימור, בחלקן בעלויות של מליוני שקלים.
התוכניות הללו אינן נדונות במליאה או בועדות המליאה.
אני פונה אליכם להעלות את הנושא לדיון בהקדם האפשרי".
(ג) בישיבת המליאה ביוני 2012 הלינה שוב חברת המליאה כי בחצי השנה שחלפה לא היה ולו דיון אחד בנושא אתרי מורשת.
"צריכה להיות כאן הבשלה לטיפול באתרי מורשת, לפחות כפי שמתנהלים כאן דיונים בנושאי טבע".
מנכ"ל הרשות ציין באותה ישיבה כי "אין לנו כלים מספקים עתה לדון בנושא ארכיאולוגיה ומורשת.
בהחלט נקיים דיון, אך עדיין לא מתאים".
בתשובתה מדצמבר 2013 ציינה רט"ג כי בהשוו אה לשנים קודמות, מתחילת 2012 מספר הדיונים במליאה בנושאי מורשת גדל באופן ניכר והעיסוק בנושא רב יותר.
לעומת זאת, בתשובתה מדצמבר 2013 למשרד מבקר המדינה ציינה חברת המליאה כי במהלך השנתיים האחרונות, מאז הצטרפה למליאה, עדיין לא התקיים בה אף לא דיון אחד שעניינו אתרי מורשת של הרשות.
עוד ציינה כי לא הוגשה למליאה לא תכנית כספית ולא תכנית פיתוח לאף לא אתר אחד.
על פי חוק גנים ושמורות, במליאת הרשות צריכים לשבתשבעה חברים ובהם מומחים מבין התחומים האלה: זואולוגיה, בוטניקה, אקולוגיה, ארכיאולוגיה, גאולוגיה, גאוגרפיה, היסטוריה, כלכלה ואדריכלות נוף ושימור .
הועלה כי עד תחילת 2012 כלל לא ישבו במליאת הרשות אנשי מקצוע מהתחומים הנוגעים לטיפול באתרי מורשת, כמו ארכיאולוגיה, היסטוריה ואדריכלות נוף ושימור, ורק במועד זה מונתה ארכיאולוגית אחת כחברת מליאה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מאחר שאחד מתפקידיה של רט"ג על פי החוק נוגע כאמור גם להגנה על ערכי המורשת וטיפוחם, מן הראוי שבמליאת הרשות יהיה ייצוג הולם לאנשי מקצוע מתחום המורשת.
על השר להג"ס הממליץ על מינוי חברי מליאה ועל הממשלה הממנה אותם לוודא כי לתחומים הרלוונטיים לעניין זה יהיה ייצוג הולם בקרב חברי המליאה.
בישיבת המליאה ביולי 2012 הציג מבקר הרשות (להלן גם- המבקר הפנימי) ממצאי דוח ביקורת שערך בנושא מורשת וארכיאולוגיה.
בין היתר צוין באותו דוח כי המליאה לא קבעה כל מדיניות בנושא.
מבקר הרשות המליץ לקבוע איזו ועדה מוועדות המשנה של המליאה תטפל במורשת ומה יהיו סמכויותיה ודרכי פעולתה; לקיים דיון להצגת מדיניות הרשות בנושא המורשת; לקבוע סדרי עדיפויות בנושא המורשת; ולהעלות לדיון ולאישור תכניות עבודה רב-שנתיות של חטיבת תכנון ופיתוח בנושאי המורשת.
)(א באוקטובר 2012 , לקראת דיון שתוכנן במליאה בנושא מדיניות הטיפול באתרי מורשת, שלחה חברת המליאה לחברי המליאה מכתב, ובו פירטה את דעתה בנושא אתרי ארכיאולוגיה71 ומורשת ברט"ג, כפי שלמדה אותו בשנה שכיהנה כחברה במליאה.
אתר ארכיאולוגי הוא אתר עתיקות 1554 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 היא הלינה על הפער שבין אחריותה של הרשות לטפל באתרי ארכיאולוגיה ומורשת על פי חוק גנים ושמורות ובין המצב בפועל.
כמו כן, היא צירפה "הצעה לשיקום הטיפול באתרים ארכיאולוגיים ברט"ג (תקציר)", ובה הציעה למנות ועדה מ קצועית-מדעית לנושאי ארכיאולוגיה ומורשת המקבילה לוועדה הקיימת בנושאי טבע וכן להקים חטיבת ארכיאולוגיה- מורשת, שתכלול צוות מקצועי קבוע ומיומן של ארכיאולוגים ומשמרי ארכיאולוגיה, ופירטה את מבנה החטיבה המוצע.
(ב) בנובמבר 2012 הציגו מנהל אגף ארכיאולוגיה ומנהל אגף שימור ופיתוח בחטיבת תכנון ופיתוח (להלן - תו"פ) ברשות לפני המליאה הצעה למדיניותה של רט"ג בנושא שימור ומורשת.
ההצעה אושרה בישיבת המליאה בדצמבר 2012 , והוחלט על הקמת ועדת מורשת של המליאה.
בדיון שוב הביעו כמה חברי מליאה את מורת רוחם מהטיפול של הרשות בנושא המורשת.
בין היתר הם טענו שבנושא המורשת רט"ג פועלת באמצעות מיקור חוץ, בלי לפתח התמחות ובלי להעסיק כוח אדם בעל התמחות מתאימה.
עוד טענו כי אין בידם נתונים על מספר עובדי הרשות העוסקים בנושא.
מנכ"ל הרשות אמר: "רשות הטבע והגנים אחראית על נושא הטבע ארכיאולוגיה זה לא תפקידנו".
לעומת זאת, מנהל אגף שימור ופיתוח בחטיבת תו"פ ציין כי רט"ג כבר מנהלת את אתרי המורשת החשובים בישראל עשרות שנים וברמה הגבוהה ביותר, וכבר נרשמו הישגים רבים, אבל הודה שיש מקום לשיפור רב.
בתשובתה ציינה רט"ג כי המדיניות שאישרה כאמור המליאה בנובמבר 2012 היא מדיניות סדורה בנושא מורשת.
היא ציינה כי ברור שבנושא השימור היא זו האחראית לאתריה.
ועדת מורשת של המליאה בדצמבר 2012 הוקמה כאמור ועדת מורשת של המליאה.
בפברואר 2013 התכנסה בפעם הראשונה, ומאז ועד אוקטובר 2013 .
התכנסה שלוש פעמים נוספות בדיון באפריל 2013 הציגה חברת המליאה את הניהול המקצועי של אתרי מורשת ברט"ג.
בין היתר טענה כי הרשות חסרה מדיניות ומנגנון מסודר לטיפול באתרי מורשת, אין די אנשי מקצוע בתחום ואין בנמצא תיקי אתר ברמה מקצועית גבוהה.
הוועדה החליטה להמליץ למליאה להקים חטיבת ארכיאולוגיה ושימור ברשות ולקבוע חזון מעודכן בנוגע לניהול אתרים ארכיאולוגיים בגנים ובשמורות.
יצוין כי רט"ג מורכבת משש חטיבות שאף לא אחת מהן עוסקת באופן בלעדי בנושא המורשת.
הועלה כי הטיפול בנושא זה נעשה בו-זמנית בידי שתי חטיבות שונות: בחטיבת תו"פ, באמצעות אגף ארכיאולוגיה ואגף שימור ופיתוח, ובחטיבת קהל וקהילה האחראית לנושאי שיווק, קליטת מבקרים, חינוך והסברה.
לדעת משרד מבקר המדינה, טיפול מבוזר של רט"ג בנושא חשוב ומרכזי כזה בין אגפים וחטיבות עלול לפגוע ביעילות טיפולה ובמועילותו בנושא.
בדיון המליאה במאי 2013 דיווח יו"ר ועדת המורשת למליאה על הדיון שקיימה כאמור הוועדה חודש קודם לכן ועל הסיכום שהגיעה אליו.
הוא אמר כי "התברר, שנושא היחידה המתמחה בנושאי אתרים ארכיאולוגיים, מצוי בחסר.
מה שנדרש עתה, שהמליאה תאשר את ".
מנכ"ל הרשות בירך על המהלך, אך ציין כי לא יוכל בתוך ]הוועדה[ האמור בסיכום כחודשיים להציג בפני המליאה את הצרכים הארכיאולוגיים והחינוכיים של הרשות על פי מסמך החזון שתגבש ועדת המורשת, בין היתר משום שהוא מגבש חזון כולל לרט"ג, בהתייעצות עם גורמים רבים, והנושא נמצא עדיין בתהליך עבודה.
המליאה החליטה כי תקציב הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים 1555 .
:שם הדוח הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 2014 של רט"ג יכלול תקציבים ותכנית פעולה בעניין הטיפול באתרי המורשת.
יצוין כי על פי דיווח שנמסר למליאה באוגוסט 2013 , מסמך חזון הרשות, לרבות בנושאי המורשת, יהיה מוכן רק באמצע 2014 .
הועלה כי מהדיון האמור ועד אוקטובר 2013 לא קיימה המליאה דיון, וגם לא התקבלה כל החלטה בעניין המלצתה של ועדת ה מורשת להקים חטיבה לטיפול בנושאי ארכיאולוגיה ושימור אתרי מורשת ברט"ג.
בתשובתה מסרה רט"ג כי בתחום המורשת, כמו בתחום שמירת הטבע, פועלת חטיבה מקצועית (חטיבת תו"פ) המגדירה את הצרכים ומרכזת את עבודות השימור.
כמו כן, ישנן חטיבות אחרות המעניקות שירותים נוספים כמו אכיפה, הסברה, הדרכה וכוח אדם.
עם זאת, במסגרת בחינת המבנה הארגוני היא בוחנת גם נושא זה.
לדעת משרד מבקר המדינה, קיומה של ועדת מורשת הוא צעד ראשון לקראת קידום הטיפול בנושאי המורשת בידי רט"ג, ומן הראוי שהוועדה תמשיך להתכנס ולקדם את הנושא.
משרד מבקר המדינה מעי ר כי מאחר שגיבוש מסמך חזון הרשות נמשך זמן רב, התליית יישום המלצות ועדת המורשת בגיבוש מסמך זה מעכבת את יישום ההמלצות.
מן הראוי שמנכ"ל הרשות יחיש את פעולותיו לגיבוש מסמך החזון ובד בבד תקיים מליאת הרשות דיון בהמלצתה של ועדת המורשת להקים חטיבה לטיפול בנושאי מורשת לנוכח החזון המתגבש.
פעולות הנהלת רט"ג בנושא המורשת .
רט"ג אחראית כאמור לכ- 9,000 אתרי מורשת הנמצאים בגנים הלאומיים ובשמורות הטבע ברחבי הארץ, מהם 213 .
אתרים שרע"ת הגדירה כאתרים חשובים הועלה כי את נושא המורשת ברשות מנהלים בעיקר שני אנשים, מנהל אגף ארכיאולוגיה ומנהל אגף שימור ופיתוח, והנהלת רט"ג 72 כמעט שאינה מקדישה זמן לנושא זה.
עוד הועלה כי בשנים 2013 -2011 דנה הנהלת רט"ג פעמים ספורות בלבד בנושאים הקשורים לטיפולה באתרי מורשת.
בשנת 2011 לא קיימה ההנהלה אף לא דיון אחד בנושא, בשנת 2012 קיימה שלושה דיונים ובמחצית הראשונה של 2013 .
התקיים דיון אחד בלבד בתשובתה ציינה רט"ג כי פעולות התכנון והביצוע של השימור נעשות בשקיפות מלאה ולאחר דיונים רבים עם בעלי מקצוע רב -תחומיים וקיום תהליכי קבלת החלטות מסוד רים מתוך שמירה על עיקרון של שיתוף פעולה עם גורמים שונים בתוך הרשות ומחוצה לה.
הגוף החיצוני העיקרי בהקשר זה היא רע"ת שהיא לדעת רט"ג שותפה נאמנה לשימור המורשת.
72 הנהלת רט"ג מורכבת ממנכ"ל וסמנכ"ל, מנהלי חטיבות, אגפים ומחוזות.
שם הדוח: הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בעבר קיימה הרשות שימועים ציבוריים בנוגע לכמה נושאים מהותיים, ולאחרונה גם בנושא שחזור קבר הורדוס בגן לאומי הרודיון.
הרשות מקבלת את הביקורת הנוגעת לכמות גורמי המטה והדיונים בהנהלה בנושא, אבל מציינת כי לא כל הפרויקטים המקומיים מובאים לאישור הנהלה אלא הם מאושרים ברמת המחוז.
לעמדת רט"ג, אתרי מורשת לאומית ובין -לאומית בגנים ובשמורות מנוהלים ברמה טובה, הם מטופ חים והשימור בהם נעשה מתוך תחושת נאמנות ושליחות של העוסקים בתחום למרות כל המגבלות העומדות בפניהם.
כוח אדם העיסוק הדל של הנהלת רט"ג בנושא המורשת בא לידי ביטוי גם בכוח האדם ובתקציבים המצומצמים שהרשות מקצה לנושא.
הועלה כי לנוכח מספרם הרב של אתרי המורשת כאמור ובשל היקף המשימות הנדרשות מרט"ג לצורך שימורם וטיפוחם, אין די בכוח האדם שהיא מקצה לכך.
הרשות מבצעת את פעולות השימור של אתרי מורשת באמצעות מספר מצומצם של צוותי שימור קבועים ומפעם לפעם היא שוכרת את שירותיהם של גופים חיצוניים.
ישנם 11 גופים הפועלים כקבלני משנה של הרשות בנושא זה, כמו תחום שימור ברע"ת והמכון לארכיאולוגיה באוניברסיטת תל אביב.
צוותי השימור הקבועים של הרשות הם צוות במחוז דרום בניהולה של מנהלת שימור מחוזית, צוות בבית שאן וצוות בקיסריה.
בכל יתר האתרים אין מענה קבוע, והשימור נעשה על פי הצורך באמצעות שכירת שירותיהם של צוותים חיצוניים.
באפריל 2013 מסר מנהל חטיבת תו"פ למשרד מבקר המדינה שיש ברשות מחסור באנשי שימור, בייחוד בתחום השימור התחזוקתי של האתרים, ובמצב הזה היא מתקשה לתת מענה לצורכי השימור של אתרי המורשת שהיא אחראית להם.
בתשובתה מסרה רט"ג כי לאחרונה, במהלך הביקורת, גויס לרשות ארכיאולוג למחוז צפון וכן נמצאים בהקמה ארבעה צוותי שימור, הכול בהשקעה של כ-7 .
בשנת 2008 , ביזמתו של משרד האוצר, בדקה חברה חיצונית את המבנה הארגוני של רט"ג ואת פעילותה.
בדוח שכותרתו "תכנית אסטרטגית לרשות הטבע והגנים" נגעה החברה החיצונית גם בנושא הטיפול באתרי מורשת.
היא הציעה להקים שלושה צוותי שימור לתחזוקה ולשימור שוטפים של אתרי העתיקות.
עוד הוצע בדוח להוסיף לרשות צוותים מחוזיים, מהלך שיאפשר קפיצת מדרגה בתחום הארכיאולוגיה והמורשת.
הועלה כי בחמש השנים שחלפו מאז שקיבלה הנהלת רט"ג את דוח החברה החיצונית, היא לא בחנה את המוצע בו בנושא המורשת ולא שינתה דבר במבנה הארגוני שלה בעקבותיו.
יוצא אפוא כי עד אוקטובר 2013 עדיין נרשם מחסור בכוח אדם לטיפול בנושא שימור אתרי המורשת, ולכן, בין היתר, לא ניתן מענה הולם בנושא.
הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים 1557 .
:שם הדוח הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תקציב 1.
תקציב רט"ג לשנת 2012 הסתכם בכ -356 מיליון ש"ח, מתוכם 115 מיליון ש"ח לשמירת הטבע והמורשת.
נמצא כי בתקציב לא נעשית הפרדה בין התקציב לשמירת הטבע ובין התקציב לשמירת אתרי המורשת.
לכן, לא ניתן לדעת מהו התקציב שייעדה הרשו ת לנושא אתרי מורשת וכיצד התנהל.
ביולי 2013 מסרה מנהלת אגף כלכלה ותקציבים ברט"ג למשרד מבקר המדינה כי "תקציבי המורשת ושימור ברשות מנוהלים הן במסגרת התקציב הרגיל (לדוגמה הוצאות שכר צוות שימור, ארכיאולוגים, הוצאות שימור שוטפות באתרים) והן בתקציבי פרויקטים המנוהלים על פי רוב בחטיבת תו"פ, מבחינה תקציבית אין הפרדה בין התקציב לטבע לתקציב שימור ומורשת, כך לדוגמה אין הפרדה בין אתרי שימור לאתרי שמירת טבע (שניהם תחת קטגוריית תחום המבקרים)".
משרד מבקר המדינה מעיר לרט"ג כי לנוכח האמור לא ניתן לראות את השקעתה בנושא המורשת ושימורה, לא בהצעת התקציב ולא בביצועו, ולעקוב אחר מימושם של יעדים ושל מדדים.
מן הראוי שיהיה סעיף תקציבי ברור המשקף את השקעתה בטיפול באתרי מורשת, כפי שנעשה בנושא שמירת הטבע.
הועלה כי תקציבי הרשות לנושא הטיפול באתרי מורשת לא נותנים מענה לצורכי ההגנה והשי מור של האתרים, והרשות נסמכת בעניין זה על מקורות חיצוניים.
(א) בנובמבר 2010 פנה חבר המליאה ללשכת מנכ"ל הרשות דאז והתריע כי "תכנית העבודה ותקציבי הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים הינם בלתי מאוזנים בעליל.
תשומת לב רבה (כולל הקצאת זמן עבודה ומשאבים) ניתנת (בצדק) לשמירת הטבע, בעוד המשאבים המופנים ע"י הנהלת רט"ג לשימור מו רשת וטיפוחה (ארכיאולוגיה וחינוך בזיקה לגנים לאומיים) הינם זניחים יחסית.
אמת, יש תקציבים ניכרים המתקבלים מגורמי חוץ לפיתוח פרויקטים ארכיאולוגיים, אך עדיין אין זה מאזן את התמונה הכוללת.
וכי אין נושא הגנים הלאומיים ראוי לתקצוב הולם גם מתקציבים פנימיים?
במצב עניינים זה שאני מתריע עליו בישיבות מליאת הרשות כבר מספר שנים, וללא תועלת, יש בכוונתי להצביע נגד הצעת התקציב.
כל עוד לא יוכנסו שינויים מהותיים כאמור לעיל".
בנובמבר 2011 העביר מנהל חטיבת תו"פ לחבר המליאה תכנית עבודה לשנת 2011 , שגובשה ברט"ג ועניינה שימור המורשת.
בתכנית העבודה נכתב כי "גם השנה כבכל שנה מקצה הרשות באופן ישיר כ-1 מיליון ש"ח לשימור".
בדיון המליאה בדצמבר 2012 התייחס מנכ"ל הרשות לתקציב המוקצה לצוותי השימור וציין: "כל שנה מביאים כסף מן הגורן ומן היקב, כמו למצדה.
ביקשתי מכל המחוזות לצמצם תקציב בנושאים אחרים ולייעד לשימור".
מנהל חטיבת תו"פ אמר באותו דיון כי היקף השימור מסתכם במיליונים רבים בשנה, "אך הדבר לא מספיק ואנחנו פועלים לגיוס של משאבים נוספים.
(ב) אשר לתחום שימור המורשת, הומלץ בדוח החברה החיצונית להגדיל את תקציב התפעול השוטף ולהוסיף בשנים הראשונות עלויות חד -פעמיות כדי לשפר את יכולותיה של הרשות לפעול לשימור ערכי המורשת.
עוד הומלץ להוסיף לתקציב השוטף כ-2 מיליון ש"ח למימון צוותי השימור.
שם הדוח: הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הועלה כי גם בנושא התקציב המלצותיה של החברה החיצונית לא נבחנו, ולמותר לציין כי הרשות גם לא יישמה אותן.
(ג) ביולי 2012 בדק המבקר הפנימי את טיפולה של הרשות בנושא המורשת.
ממסמכים שהוגשו לו עלה כי חטיבת תו"פ תכננה לשנת 2012 "פעולות שימור אתרי תרבות ב -26 אתרים שונים בהיקף כספי כולל של כ-26.
5% ) הם מתקציבה הישיר של הרשות וכל שאר הסכום הינו מתקציבים חיצוניים.
בהיעדר של תקציבים פנימיים, מבוססת תוכנית העבודה של הרשות באופן מהותי על ניצול הזדמנויות ושיתוף פעולה עם גורמים מממנים חיצוניים לרשות".
בין היתר המליץ המבקר הפנימי על הקמתה של ועדה שתטפל בנושא המורשת, על גיבוש מדיניות ועקרונות הנוגעים לנושא המורשת ועל קביעת סדרי עדיפויות בנושא המורשת.
עוד המליץ להעלות לדיון ולאישור את תכניות העבודה הרב-שנתיות והשנתיות של חטיבת תו"פ בנושאי מורשת ולקבוע מנגנוני דיווח תקופתיים של החטיבה לוועדת המליאה בע ניינים הנוגעים לנושא.
הועלה כי אף שחלפה יותר משנה מאז הגיש המבקר הפנימי את המלצותיו, רוב המלצותיו בנושא זה טרם יושמו, למעט הקמתה של ועדת מורשת.
בתשובתה מסרה רט"ג כי המליאה עדיין לא דנה בדוח המבקר הפנימי, אבל היא מקבלת את עיקרי המלצותיו.
משרד מבקר המדינה מעיר לרט"ג כי עליה לקבוע דיון בדוח המבקר הפנימי ולוח זמנים לביצוע המלצותיו.
(ד) בפברואר 2010 החליטה הממשלה 73 להפעיל תכנית ל"העצמת תשתיות מורשת לאומית" (להלן - תכנית תמ"ר).
בהחלטה נקבע כי סך עלות ביצוע התכנית למשך שש שנים יהיה 399 מיליון ש"ח שיוקצו מתקציב המדינה.
במסגרת התכנית אושרו לרט"ג 15 מיזמים בתחום שימור המורשת בסכום כולל של 55.
6 מיליוני ש"ח, מהם 34.
5 במימון הממשלה והיתרה במימונה שלה.
יצוין כי כל האתרים בתכנית תמ"ר הם אתרים של מורשת יהודית ואין היא נוגעת לאתרים של דתות אחרות.
הועלה כי עיקר הפעולות המהותיות המתוכננות של רט"ג בתחום שימור המורשת בשנים הקרובות ימומנו באמצעות תכנית תמ"ר הנוגעת רק ל-15 מאתרי מורשת שלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הרשות להבטיח כי התקצוב הגבוה שניתן לה במסגרת תכנית תמ"ר לא יביא לידי פגיעה במימוש פעולות שימור באתרי המורשת שלא נכללו בתכנית.
עליה לפעול לתקצוב טיפולה באתרי המורשת על פי סדרי העדיפויות המקצועיים ולפי צורכי השימור של כל אתר ואתר.
73 'החלטת ממשלה מס 1412 מיום 21.
החלטה זו התקבלה לאחר שבדצמבר 2009 הטיל ראש הממשלה מר בנימין נתניהו על מזכיר הממשלה דאז מר צבי האוזר לעמוד בראש צוות היגוי לתכנית פעולה לקידום ולהעצמה של פרויקטים שהם תשתיות ה מורשת הלאומית -ציונית של מדינת ישראל, בראייה ממשלתית כוללת.
הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים 1559 .
:שם הדוח הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 תיקיאתר .
חוק גנים ושמורות קובע כי אחד מתפקידי הרשות הוא "לרכז תיעוד ורישום מידע בתחומי שמירת הטבע וערכי הטבע, ובכלל זה להכין תיק אתר לכל שמורת טבע וגן לאומי, באופן שיקבע השר להג"ס, על פי המלצת ועדת המשנה המקצועית -מדעית".
על פי הגדרות רט"ג, ישנם ארבעה סוגי סטטוס לגנים הלאומיים ולשמורות: מוכרז - שטח שייעודו גן לאומי או שמורת טבע, ששר הפנים הכריז עליו כגן לאומי או כשמורה וההכרזה פורסמה בקובץ התקנות; מאושר - שטח שייעודו גן לאומי או שמורת טבע לפי תכנית שאושרה על פי חוק התכנון והבנייה אך טרם הסתיימו תהליכי הכרזתו; מופקד - שטח שייעודו גן לאומי או שמורת טבע לפי תכנית שנדונה והופקדה על ידי מוסדות התכנון לצורך אישור ייעוד הקרקע; מוצע - שטח המיועד על פי תכנית להיות גן לאומי או שמורת טבע אבל התכנית טרם הוגשה למוסדות התכנון או טרם הופקדה על ידם.
החוק מחייב את רט"ג להכין תיקי אתר רק לגנים ולשמורות בסטטוס מוכרז.
ביולי 2001 , כשלוש שנים לאחר חקיקת חוק גנים ושמורות, גיבשה רט"ג מסמך שכותרתו "מסמך הנחיות להכנת תיק ממשק לשמורת טבע וגן לאומי", ובו קבעה הנחיות לכתיבת תיקי אתר (להלן - מסמך ההנחיות) 74 .
ההנחיות קובעות כי "תיק האתר הוא המסמך הכולל של השמורה/הגן המבוסס על המצאי הקיים, ניתוחים והערכות של פוטנציאל האתר לשמר ערכי טבע, נוף ומורשת המצויים בו", ומטרתו "לייצר תוכנית לממשק ולתפעול השמורה/גן, שתספק פתרון מיטבי לקיום ולהשגת יעדי הגן והשמורה".
לתיק אתר חשיבות רבה בביצוע תפקידיה של רט"ג בתחום השמירה על ערכי הטבע והמורשת בגנים ובשמורות.
התיק מכיל מידע על הגן או השמורה ועל האזור שהם נמצאים בו.
תיק אתר שנכתב על פי ההנחיות הוא תיק מעודכן המכיל תיעוד שוטף של כל הפעולות המבוצעות באתר ושל ניטור השפעותיהן על ערכי הטבע, והוא משמש כלי ניהולי חשוב ביותר בתפעול הגן או השמורה.
התיק כולל איסוף מידע קיים, גיבוש מטרות לגן או לשמורה, קביעת הפעולות להשגתן וניטור לבדיקת תוצאותיהן.
חשיבותו של תיק אתר רבה במיוחד כאשר מדובר בגנים לאומיים קולטי קהל בעת אישור תכניות פיתוח לג ן או לשמורה ובעת שנדרשת העברה מסודרת של אזור הפיקוח מפקח שעוזב את עבודתו לפקח חדש.
מסמך ההנחיות מורכב משמונה פרקים.
בששת הפרקים הראשונים מובאות הנחיות לתיאור המצאי בגן או בשמורה - פירוט מטרות הגן או השמורה וחשיבותם, תיאור פיזי וסטטוטורי (מיקום, שטח ושימושי ם בו ובסביבתו), פירוט ערכי הטבע, המורשת והנוף (מהבחינה הגיאוגרפית, הביולוגית והארכיאולוגית), תפקוד האתר (לרבות יחסי גומלין אדם -טבע ומורשת), תפעול וניהול האתר (תכנית שנתית, פיקוח, אחזקה, נוהל קליטת מבקרים ותפעול במצבי חירום), ארגון האתר (מבנה ארגוני וכוח אדם), חינוך והדרכה.
שני הפרקים הנותרים כוללים תכניות ממשק - הגדרת יעדים אופרטיביים בנושאי שמירת ערכי טבע, עתיקות, מורשת ונוף, תיירות ומדע וכן הנחיות לביצועם (לוח זמנים, משאבים וכוח אדם) (להלן - הממשק).
האחריות להכנת תיקי אתר מצויה בידי חטיבת המדע ברט"ג, והכנתם נעשית על פי המלצת הוועדה המדעית.