HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כלי המדיניות של המשרד הם הנחיות מקצועיות שהוא קובע מחלקות לשירותים חברתיים (להלן - התע"ס)22 , גיבוש תכניות, הקצאת תקציבים למימושן ופיקוח על ביצוען.
הועלה כי בכל הקשור למשפחות חד-הוריות לא תרגם משרד הרווחה את חזונו לתכנית.
הוא לא גיבש הנחיות מקצועיות למחלקות לשירו תים חברתיים בכל הנוגע לאופן הטיפול במשפחות אלה, ולא נמצא ששקל להכניס את הנושא לסדר עדיפויותיו התקציביות, כפי שיפורט להלן.
הטיפול במשפחות חד-הוריות ברמת מטה המשרד האגף לשירותים חברתיים ואישיים שבמשרד הרווחה (להלן - האגף) נועד לתת מענה לצרכיהם האישיים והחברתיים של יחידים, משפחות וקהילות, כדי לאפשר קידום, התפתחות ותפקוד טובים יותר.
מתפקידי האגף לקבוע מדיניות, לאתר אוכלוסיות בסיכון ולפתח שירותי רווחה בהתאם לצרכיהן.
לשתיים ממחלקות האגף - השירות לרווחת הפרט והמשפחה והשירות לעבודה קהילתית - יש נגיעה לטיפול באוכלוסיית המשפחות החד -הוריות.
השירות לרווחת הפרט והמשפחה מטפל במשפחות וביחידים הנתונים .
במצוקה בגלל בעיות כלכליות, פרטניות, ומשפחתיות, חולי ונכות.
מדוח סיכום פעילותו של השירות לרווחת הפרט והמשפחה לשנת 2011 עולה כי בתחום המשפחה החד -הורית התמקדה פעילותו באיסוף מידע על זכויות והטבות למשפחות חד-הוריות ובהפצתו למפקחים במחוזות המשרד ולמחלקות לשירותים חברתיים.
על פי התע"ס, משרד הרווחה משתמש במחלקות לשירותים חברתיים כדי לעודד פעילות לחיזוק המסגרת המשפחתית.
בהתאם לכך המחלקות מקיימות מדי שנה סדנאות קבוצתיות בתנאי נופש לכל המשפחות המטופלות אצלן, לרבות משפחות חד-הוריות.
בשנת 2011 התקיימו49 סדנאות, מהן 7 סדנאות למשפחות חד - הוריות23.
השירות לעבודה קהילתית שבמשרד הרווחה מטפל באוכלוסיות נזקקות בהיבט הקבוצתי והכוללני של קהילות בעלות מכנה משותף, ומטרת פעילותו, בין היתר, להביא למיצוי זכויותיהן כקהילה.
במסגרת זו מעביר השירות לרשויות המקומיות תקציבים לפעילויות קהילתיות, כדי לעודד יזמה מקומית ולסייע בהפעלה של תכניות לקידום הקהילה.
חלק מהתקציבים מנותב, על פי שיקול דעתן של הרשויות המקומיות, גם לפעילות למען משפחות חד-הוריות.
22 תקנון העבודה הסוציאלית (התע"ס) הוא קובץ הנחיות מקצועיות שבאמצעותן משרד הרווחה מתווה את מדיניות הרווחה ברשויות המקומיות.
תוקפן החוקי של ההוראות המופיעות בתע"ס הוא מכוח התקנות לחוק שירותי הסעד, תקנות ארגון לשכת הסעד (תפקידי המנהל וועדת הסעד), התשכ"ד- 1963 , סעיף4()(א1), ול"מתן טיפול סוציאלי לנזקקים והגשת סעד על פי דין ובהתאם להוראות נוהל והנחיות המנהל הכללי של משרד הרווחה", וכן מכוח תקנות שירות הסעד, טיפול בנזקקים , התשמ"ו- 1986.
על פי דיווחי השירות לרווחת הפרט והמשפחה משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1343 .
בשנת 2011 העביר השירות לעבודה קהילתית כ -11 מיליון ש"ח למחלקות לשירותים חברתיים לצורך הפעלת תכניות לעבודה קהילתית.
תקציב זה משמש, בין היתר, להפעלת מרכזים למשפחות חד-הוריות המופעלים כמיזמים משותפים לרשות המקומית ולארגונים התנדבותיים כמו ויצ"ו.
בהפעלתם של מרכזים אלה ה ארגון ההתנדבותי תורם את המקום ומקיים באמצעות מתנדבים פעילויות בשיתוף הרשות המקומית.
האחריות המקצועית לפעולות המתקיימות במרכזים אלה נמצאת בידי עובד סוציאלי מטעם המחלקה לשירותים חברתיים.
בסוף 2007 הפיצו המפקחות הארציות של השירות לרווחת הפרט והשירות לעבודה קהילתית שבאגף (להלן - המפקחות הארציות) שאלון לכ -260 מנהלי מחלקות לשירותים חברתיים בנושא משפחות חד-הוריות.
השאלון נועד לאסוף מידע על פעילות המחלקות לשירותים חברתיים בכל הנוגע למשפחות החד -הוריות, למפות את המענים הקיימים ולאתר את הצרכים של המחלקות שטרם ניתן להם מענה.
(א) באמצע 2008 העבירו המפקחות הארציות את ממצאי השאלון למנהל האגף ולמנהלי השירות לרווחת הפרט והמשפחה והשירות לעבודה קהילתית, והדגישו במסמך נלווה את הצורך בשיתופם של גורמים נוספים בקהילה, לרבות מתנ"סים, המוסד לביטוח לאומי, משרד התמ"ת ושירות התעסוקה.
כמו כן, הן העלו הצעות ליזום פעילויות של המשרד ולפתח תכנים בנושאים שיש בהם, לדעתן, כדי לתרום להעצמה של המשפחות החד-הוריות; הקמת פורום ארצי והפעלתו בהובלת משרד הרווחה, הפעלת פורום מקומי -משרדי והפעלתו בהובלת המחלקות לשירותים חברתיים, הקמה והפעלה של מרכזים מקומיים ואזוריים למשפחות חד -הוריות והפצת מידע על מיצוי זכויות ומימושן.
בנספח להצעות הפעילות פורט התקציב הנדרש - כ-3.
(ב) בתחילת 2009 חזרו המפקחות הארציות על הצעותיהן וביקשו לקיים פגישת עבודה עם מנהל האגף ועם מנהלי המחלקות כדי לקדם את הנושא.
במאי 2011 פנתה מפקחת השירות לרווחת הפרט והמשפחה (גם בשמה של המפקחת של השירות לעבודה קהילתית) למנהל האגף וביקשה לקיים דיון אצל מנכ"ל המשרד כדי להגיע להקצאה תקציבית בסך חמישה מיליון ש"ח הדרושים לדעתן להפעלה מסודרת של מרכזים למשפחות חד-הוריות ולהכנת תע"ס בנושא.
בפנייה הזאת ציינה המפקחת הארצית בשירות לרווחת הפרט והמשפחה כי מונתה לאחרונה בידי מנכ"ל משרד הרווחה לשמש נציגת המשרד בדיוני צוות בין-משרדי, בהובלתו של משרד התמ"ת, העוסק בשילוב הורים יחידים בשוק העבודה.
המפקחת הביעה את רשמיה מהדיונים, וציינה כי קיימת בעיה מרכזית של מיצוי מזערי של הזכויות המוצעות למשפחות חד-הוריות בתכניות משרד התמ"ת.
היא הסבה את תשומת לבו של מנהל האגף לכך שקיומם של מרכזים למשפחות חד- הוריות יכול לסייע לקידום מצבן של משפחות אלה.
(ג) באוגוסט 2011 שוב פנו המפקחות הארציות למנהל האגף ולמנהלי השירותים וביקשו את התייחסותם לעניין מיזם משותף למשרד הרווחה ולמשרד התמ"ת בנושא פריסת מרכזים מקומיים ואזוריים למשפחות חד -הוריות.
בפנייתן ציינו המפקחות כי ברחבי הארץ כ-50 מרכזים אך למשרד הרווחה אין כל מעורבות במה שקורה שם, משום שהפעילות נעשית ללא תקציב וללא תע"ס ואין בה פיתוח קהילתי מספיק.
המפקחות הציעו לחבור אל משרד התמ"ת במיזם משותף כדי לנצל את התקציבים שהוקצו לו לטובת משפחות חד-הוריות.
(ד) בפברואר 2012 חזרו המפקחות הארציות ופנו למנהל האגף בעניין קביעת מדיניות המשרד בנושא המשפחות החד -הוריות, וביקשו ממנו לקיים דיו ן מעמיק "לבחינה יסודית מדוע הצעתנו לפרישת מרכזים לחד -הוריות ברחבי הארץ עיגון תקציבי, בניית תע"ס וכו' לא קורמת עור וגידים".
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1345 .
רק בסוף יולי 2012 קיים מנהל האגף דיון בנושא מדיניות המשרד בנוגע למשפחות חד-הוריות.
בדיון סוכם, בין היתר, על הכנת תכנית עבודה משרדית שעניינה משפחות חד-הוריות.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הרווחה כי אף על פי שהוא רואה במשפחות חד-הוריות אוכלוסיית יעד של המשרד, הוא לא פעל במשך שנים להכנת תכנית עבודה משרדית הנוגעת לאוכלוסייה זו.
בפגישה שקיים צוות הביקורת בתחילת אוגוסט 2012 ,עם מנהל האגף עלה כי משרד הרווחה מטפל במשפחות חד-הוריות במסגרת הטיפול השוטף באוכלוסיות החלשות הנעשה במחלקות לשירותים חברתיים, והוא אינו מייחד להן טיפול ברמה המערכתית והמקומית.
עוד עלה כי הנהלת המשרד לא קיימה דיונים בנושא המשפחות החד-הוריות בפורום המקצועי של המשרד וגם לא עם משרדי ממשלה אחרים הנוגעים לנושא.
זאת, לדברי מנהל האגף, מאחר שישנם נושאים רבים אחרים חשובים מאוד המעסיקים את המשרד, כמו דרי רחוב, חסרי דיור וילדים בסיכון, ונושא המשפחות החד-הוריות אינו נמנה עמם.
מהמתואר לעיל עולה כי הניסיונות החוזרים ונשנים של המפקחות הארציות להעלות לסדר היום של משרד הרווחה את נושא המשפחות החד-הוריות לא צלחו.
הנהלת המשרד לא דנה בהצעות לגיבוש מדיניות בעניין, ובפועל נותר חלל ריק בפעילות המשרד בנושא זה.
אף שמשרד הרווחה זיהה את הגידול במספר המשפחות החד-הוריות, על בעיותיהן המיוחדות, הוא לא תר גם את חזונו בנוגע לצמצום פערים חברתיים לתכנית אופרטיבית שתופעל לטובתן של משפחות אלה.
הוא לא נערך לטפל באוכלוסייה זו בהיבט המערכתי כאוכלוסיית יעד בעלת צרכים מיוחדים, ולא גיבש הנחיות מקצועיות המסדירות את הטיפול בה.
לנוכח מספרן ההולך וגדל של משפחות חד -הוריות והבעיות הייחודיות המאפיינות אותן שמשרד הרווחה הצביע עליהן, ראוי היה שהוא יקיים דיון מערכתי ותוצאותיו יובאו לשר הרווחה לצורך קביעת מדיניות בנושא, דבר שלא נעשה.
בתשובתו מנובמבר 2012 מסר משרד הרווחה כי על פי רוח מדיניותו הוא יזם כל מיני תכניות וקידם "בדרך תהליכית את נושא הטיפול במשפחות החד -הוריות" ללא כל תקציב ייעודי של המשרד.
עוד הוסיף כי הוקמו מרכזים ביזמתם של רשויות מקומיות, ארגוני נשים ומגזר שלישי, שרובם הופעלו בידי עובדים סוציאליים מהמחלקות לשירותים חברתיים בהנחייתו המקצועית של המשרד.
כמו כן הוקמו ברשויות המקומיות מרכזים שנועדו לסייע לאוכלוסיות חלשות במימוש זכויותיהן וחלק מלקוחותיהם הן משפחות חד -הוריות.
עוד ציין המשרד כי במהלך השנים האחרונות קיים ימי עיון וכנסים לעובדים הסוציאליים המטפלים במשפחות חד - הוריות, והפיץ מידעונים של המוסד לביטוח לאומי ושל משרד התמ "ת לידיעת המחלקות לשירותים חברתיים.
עוד הוסיף כי "לאור המגמה המסתמנת כיום במשרדנו אנו מתכננים לנסח תע"ס לטיפול במשפחות חד -הוריות בתוך שנה מהיום וליזום במקביל הקמת תוכנית לאומית להתמודדות עם משפחות חד - הוריות".
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1347 .
משרד מבקר המדינה מציין שהפעולות שפירט המשרד בתשובתו לא היו תולדה של תכנית סדורה שגיבש משרד הרווחה אלא פרי של יוזמות, חלקן מקומיות, ללא בקרה ומעקב מצדם של בעלי תפקידים במשרד.
משרד מבקר המדינה רואה בהודעת המשרד בדבר כוונתו לנסח תע"ס לטיפול במשפחות חד -הוריות אבן דרך חשובה למיסוד הטיפול באוכלוסייה זו.
מסיכום הפעילות של השירות לרווחת הפרט והמשפחה לשנת 2011 עולה כי בהיעדר תקציב ייחודי לביצוע תכניות ולהפעלת מרכזים למשפחות חד-הוריות, רוב הפעילות במחלקות לשירותים חברתיים נעשית בידי עובדים סוציאליים קהילתיים ביזמה מקומית, וזאת בשיתוף פעולה ואיגום 1348 דוח שנתי63ג .
משאבים עם השירות לעבודה קהילתית ועם ארגונים התנדבותיים.
כמו כן צוין כי באותה שנה התקיימה פעילות בכ-50 מרכזים למשפחות חד-הוריות ברחבי הארץ, וביישובים שלא פעל בהם מרכז כזה הופעלו במחלקות לשירותים חברתיים קבוצות לקידום נושאי חברה, תרבות וקהילה ופותחו תכניות לתת -קבוצות ל פי מעמדם האישי של המשתתפים.
סיכום הפעילות של השירות לרווחת הפרט והמשפחה לשנת 2011 מציג נתונים כלליים על הפעילות בנושא משפחות חד-הוריות, אך אין בהם די כדי לשקף תמונת מצב מערכתית של היקף פעילות המחלקות לשירותים חברתיים בנושא זה ושל האפקטיביות שלה, וכן ללמד על בעיות מהותיות שטרם קיבלו מענה הולם.
במועד הביקורת לא הייתה במשרד הרווחה תמונת מצב גאוגרפית-מקומית שאפשר לתרגמה גם להדגשים ולתכנית עבודה מחוזית.
בידי המשרד גם לא הייתה רשימה עדכנית של המרכזים למשפחות חד-הוריות הפרוסים ברחבי הארץ וגם לא נתונים על הפעילות המתקיימת בהם, על קשייהם ועל תרומתם לקידומן של משפחות חד - הוריות.
למשל, על פי נתוני משרד הרווחה המופיעים בחוברת התכניות שהכין בשנת 2005 , פעלו בירושלים תשעה מרכזים למשפחות חד -הוריות.
לעומת זאת, בביקורת עלה כי במהלך השנים פעילותם של מרכזים אלו הצטמצמה מאוד ובמועד הביקורת לא פעל בירושלים אף לא מרכז אחד למשפחות חד-הוריות.
יצוין כי במועד הביקורת הפעיל אגף הרווחה בעיריית ירושלים מרכז למיצוי זכויות הנותן שירות לכלל תושבי העיר, לרבות משפחות חד-הוריות.
לעומת זאת, בביקור צוות הביקורת במחלקה לשירותים חברתיים בעיריית רעננה התברר כי פעילות ענפה למשפחות חד-הוריות מתקיימת במרכז "מעגלי משפח"ה" 24 , אך פעילות זו לא באה לידי ביטוי בחוברת התכניות שפרסם משרד הרווחה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הרווחה שהוא הגוף האחראי לנושא, לקבוע מדיניות הנוגעת למשפחות חד -הוריות, לגבש מתכונת טיפול בהן ולעגנה בתע"ס.
כמו כן עליו לפעול לשיתוף פעולה עם גורמי קהילה הפועלים בשטח למען משפחות חד-הוריות כדי להנחותם ולמסד את פעילותם.
הטיפול במשפחות חד-הוריות ברמת המחוז במשרד הרווחה ארבעה מחוזות המשמשים גוף מקשר בין הנהלת המשרד ובין הפעילות המקומית.
מתפקיד ם לפקח על פעולותיהן של המחלקות לשירותים חברתיים, לפתח יזמות לקידומם של שירותי הרווחה ולהעלאת איכותם ולדווח למטה המשרד על מגמות וסוגיות חברתיות במרחב המחוז.
24 מרכז "מעגלי משפח"ה" ה וא מרכז חברתי -תמיכתי הנותן מענה לצרכי הן הייחודיים של משפחות חד -הוריות בתחום החברתי והרגש י באמצעות סדנאות, פעילויות חברתיות, הדרכה הורית, אירועים וימי כיף ומספק מידע על זכויותיהן .
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1349 .
במחוזות המשרד ישנם מפקחים שמתפקידם לפקח על עבודת המחלקות לשירותים חברתיים שברשויות המקומיות בתחומים שונים.
אולם, בהיעדר הנחיות מקצועיות בנושא משפחות חד-הוריות, מפקחים אלה אינם יכולים לפקח על פעולותיהן של המחלקות לשירותים חברתיים בתחום זה.
בהיעדר תקציב ייעודי מטעם משרד הרווחה עולה האפשרות שדווקא רשויות מקומיות מבוססות בעלות יכולת כספית גבוהה הן שיקדישו אמצעים משלהן לטיפול במשפחות חד -הוריות.
הדבר עלה גם מממצאי הביקורת שנעשתה ברשויות המקומיות באמצעות השאלון.
הטיפול במשפחות חד-הוריות ברמת השלטון המקומי את שירותי הרווחה האישיים מעניקות הרשויות המקומיות, ושירותים אלה הם אחד הנדבכים המרכזיים בשירותים החברתיים של מדיניות הרווחה בישראל.
אחד המאפיינים הבולטים של שירותי הרווחה, המבדיל בינם לבין רוב השירותים החברתיים האחרים, הוא שרובם מתמקדים בסיוע לקבוצות אוכלוסייה במצבי משבר ובמצוקה כלכלית וחברתית.
על פי נתוני משרד הרווחה, בשנת 2011 טיפלו המחלקות לשירותים חברתיים ברחבי הארץ ב- 58,961 משפחות חד -הוריות (כ -33% ) מתוך 176,950 משפחות עם ילדים המוכרות לשירותי הרווחה.
מאחר שכאמור משרד הרווחה לא קבע תע"ס מיוחד להנחיית המחלקות לשירותים חברתיים בכל הנוגע לטיפול במשפחות חד-הוריות, פעילות המחלקות לשירותים חברתיים לטובת משפחות אלו תלויה בדגשים שהרשויות המקומיות מייחדות לנושא.
בשנת 2005 אסף השירות לרווחת הפרט והמשפחה מהמחלקות לשירותים חברתיים מידע על מרכזים למשפחות חד -הוריות ועל תכניות שהופעלו למענן, וריכז אותו בחוברת תכניות.
חוברת התכניות נועדה, בין היתר, לשמש את אנשי המקצוע ואת כל המתעניינים בנושא.
כמו כן, בשנת 2008 הפיץ משרד הרווחה למחלקות לשירותים חברתיים חוברת המרכזת את הזכויות שגופים שונים מעניקים למשפחות חד-הוריות, והיא כוללת גם הנחיות כיצד לממש זכויות אלה.
עד מועד סיום הביקורת לא פרסם משרד הרווחה חוברות עדכניות בנושאים אלה.
היעדר מידע עדכני ונגיש עלול לפגוע הן במשפחות חד- הוריות הבאות לממש את זכויותיהן ובהטרחתן שלא לצורך, והן בשירותי הרווחה המעוניינים להפנות אוכלוסייה זו לפעילויות מתאימות ולמרכזי סיוע.
בתשובתו הודיע משרד הרווחה כי חוברת מידע עדכנית בדבר זכויותיהן של משפחות חד-הוריות נמצאת כיום בתהליכי הפקה.
על משרד הרווחה לעדכן מדי פעם בפעם את המידע הנוגע לתכניות הקיימות המיועדות למשפחות חד -הוריות ולהרחיב את דרכי הפרסום בדבר זכויותיהן של משפחות אלה, למשל באמצעות אתר האינטרנט.
בהיעדר מידע עדכני, וכדי לעמוד על היקף הפעילות של המחלקות לשירותים חברתיים הנוגעת למשפחות חד-הוריות, ערך משרד מבקר המדינה ביקור בארבע מחלקות - בירושלים, בתל אביב, ברעננה ובבאר שבע.
כמו כן הפיץ, כאמור, משרד מבקר המדינה ל-62 רשויות מקומיות משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1351 .
בשנת 2011 היו בתחומי רשויות אלה 106,375 משפחות חד-הוריות שהיוו כ -81% מהמספר הכולל של המשפחות החד -הוריות ברחבי הארץ באותה עת (כ- 131,000.
) השאלון נועד לאסוף מידע על סדרי הטיפול של המחלקות לשירותים חברתיים במשפחות חד -הוריות, ובכלל זה מידע על סוגי הפעילות ועל היקפה, על דרכים להנגשת מידע בדבר זכויות ועל הסיוע הניתן למשפחות במיצוי זכויותיהן.
כמו כן, הוא נועד לאתר את הרשויות המקומיות שבהן פועלים מרכזים למשפחות חד - הוריות ולעמוד על טיב פעילותם ועל היקפה.
עד מועד סיום הביקורת התקבל משוב לשאלון מ-47 מחלקות לשירותים חברתיים (כ-76% ).
בתחומי הרשויות המקומיות ש השיבו לשאלון היו מצויות, נכון לשנת 2011, כ- 93,000 משפחות חד-הוריות שהיוו כ -%70 מכלל אוכלוסייה זו25 .
להלן עיקרי הממצאים שעלו מניתוח המענים לשאלון: (א) טיפול ייחודי במשפחות חד -הוריות: מהמענים לשאלון ומהפגישות שקיים צוות הביקורת במחלקות לשירותים חברתיים עולה שמשפחות חד-הוריות אינן מוגדרות כאוכלוסיית יעד מיוחדת בטיפולן של הרשויות המקומיות, ומעורבותן של הרשויות בנושא היא חלק מטיפולן השוטף ב"לקוחות" שפנו מיזמתם למחלקות לשירותים חברתיים, על פי מידת הנזקקות שלהן לשירותי רווחה - שירותים טיפוליים וחומריים.
חלק מהמחלקות לשירותים חברתיים אינן מגלות עניין מיוחד באוכלוסיית ההורים היחידים ככזו, והדבר בא לידי ביטוי בין היתר בעובדה ש-18 רשויות מתוך47 (38% ) לא ידעו את מספרן הכולל של המשפחות החד- הוריות בתחומן.
בהתנהלותן זו של חלק מן הרשויות המקומיות, לא עומד לרשות הרשויות המקומיות המידע הנחוץ להן כדי למקד את פעילותן ולאתר את המשפחות החד-הוריות שבתחומן, ככל שיבקשו ליזום טיפול ייחודי בהן.
(ב) מענים לצורכי המשפחות החד -הוריות: כאמור, קרוב למחצית מהמשפחות החד -הוריות אמנם אינן "לקוחות" של המחלקות לשירותים חברתיים, אבל חשוב שגם הן יח שפו למידע רלוונטי הנוגע למיצוי זכויותיהן.
האמצעי לכך הוא פרסום בעיתונות המקומית או באתר האינטרנט של הרשות המקומית.
מהשאלון עלה כי 36 מתוך40 ( רשויות90% ) שציינו שהן מספקות מידע על זכויותיהן של המשפחות החד-הוריות, עושות זאת במסגרת שיחות ייעוץ ובפגישות אישיות שהעובדים הסוציאליים במחלקות לשירותים חברתיים מקיימים עם מטופליהן.
עם זאת, רק 18 ( רשויות45% ) מספקות מידע על זכויותיהן של משפחות חד-הוריות גם באמצעות פרסום בעיתונות המקומית או באתר האינטרנט שלהן.
יוצא אפוא שמידע על זכויותיהן של משפחות חד -הוריות מובא בעיקר לידיעתן של המשפחות המטופלות במחלקות לשירותים חברתיים.
הפצת מידע בדרך זו עלולה לפגוע במיצוי זכויותיהן של משפחות חד -הוריות שאינן "לקוחות" של המחלקות לשירותים חברתיים.
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה 1352 דוח שנתי63ג .
(ג) מרכזים למשפחות חד -הוריות: ב-23 רשויות מקומיות (כ - 49% ) מאלה שהשיבו לשאלן פעל מרכז למשפחות חד -הוריות.
16 מרכזים פעלו כמיזם משותף של הרשות משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1353 .
המקומית ושל ארגונים התנדבותיים כמו ויצ"ו ונעמ"ת 26 .
יצוין כי במחלקות לשירותים חברתיים באותן רשויות שפעלו בהן מרכזים למשפחות חד-הוריות מונה עו"ס משפחה/קהילה לצורך ריכוז פעילותו של המרכז.
(1) 47 הרשויות שהשיב ו לשאלון שונות בדירוגן החברתי -כלכלי27 :22 מהן (47% ( ) דירוגן נמוך יחסית 1-5) ו -25 (53% ( ) דירוגן גבוה יחסית 6-10 ).
אשר למספר המשפחות החד -הוריות המטופלות במחלקות לשירותים חברתיים עלה שברשויות שדירוגן החברתי-כלכלי נמוך יחסית שיעור ההורים היחידים המטופלים במחלקות לשירותים חברתיים הוא 37% , והוא גבוה משיעורם של ההורים היחידים המטופלים ברשויות שדירוגן גבוה יחסית - 31% .
לעומת זאת, בחינת דירוגן החברתי -כלכלי של הרשויות המקומיות שבהן מצויים המרכזים למשפחות חד-הוריות מלמדת כי 15 מתוך23 (כ-65% ) מדורגות בשלב 6 ומעלה בסולם שבין 1 ל-10 .
התפלגותם של המרכזים למשפחות חד -הוריות על פני הרשויות המקומיות יכול להעיד על חוסר הלימה בין המשאבים המושקעים לטיפול במשפחות חד-הוריות ברשויות החלשות ובין צורכי משפחות אלה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הרווחה לקבוע מדיניות לטיפולן של המחלקות לשירותים חברתיים במשפחות החד -הוריות ולתת דעתו לחוסר ההלימה בין המשאבים שרשויות מקומיות המדורגות נמוך יחסית בדירוג החברתי -כלכלי, משקיעות במשפחות חד -הוריות ובין צורכי משפחות אלו.
(2) ברוב המרכזים למשפחות חד -הוריות התקיימו פעילויות מגוונות, לרבות מפגשים קבוצת יים להעצמתן של המשפחות, מפגשים להעברת מידע על זכויות ההורים היחידים וסדנאות להקניית ידע במגוון תחומים כמו מחשבים, מזכירות וחשבונאות.
אשר להיקף ההשתתפות בפעילויות אלה, רק מחלקות אחדות החזיקו בנתונים על מספר המשתתפים.
מאחר שאין מידע מספיק על מספר המשתתפים בפ עילויות במרכזי הסיוע, לא היה אפשר להעריך את היקף ההשתתפות ואת מידת ההיענות.
זאת ועוד, רק 12 מחלקות לשירותים חברתיים (כמחצית מאלה שהפעילו בתחומן מרכז) דיווחו כי עשו הערכה על פעילות המרכז; ורק שש מהן צירפו את תוצאותיה.
(ד) הפצת המידע על התכניות של משרד התמ"ת : משנת 2003 .
משרד התמ"ת מפעיל תכניות לשילובם של הורים יחידים בשוק העבודה התכניות מיועדות להורים יחידים המקבלים קצבאות הבטחת הכנסה או מזונות ומעוניינים לצאת לעבודה או להגדיל את היקף משרתם.
לדברי משרד התמ"ת, הוא פנה בהזדמנויות שונות למחלקות לשירותים חברתיים של כל הרשויות המקומיות והביא לידיעתן את דבר קיומן של התכניות, כדי שיעבירו את המידע למטופליהן.
37 מתוך47 רשויות (כ-78% ) השיבו כי התכניות של משרד התמ"ת מוכרות להן ו-33 מהן ציינו כי הפנו משפחות חד -הוריות לתכניות אלה.
יתר המרכזים הופעלו ללא שיתוף ארגונים התנדבותיים 27 על פי הנתונים האחרונים שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, נכון לשנת 2006.
בשנים 2010 -2011 הפנו המחלקות לשירותים חברתיים 391 ו-667 משפחות חד- הוריות, בהתאמה.
ברשויות המקומיות שהשיבו לשאלון מטופלות 31,668 משפחות חד -הוריות במחלקות לשירותים חברתיים, ובהן כ - 10,000 משפחות חד -הוריות המוגדרות "חסרות עבודה".
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1355 .
על פי הדיווח של הרשויות המקומיות, מספרם של ההורים הי חידים שהופנו לתכניות לשילובם בשוק העבודה נמוך ביחס לכלל חסרי העבודה.
יש בכך כדי להצביע על היעדר שיתוף פעולה מספק בין משרד התמ"ת לרשויות המקומיות בתחום זה.
 היעדר הנחיות מקצועיות בנושא הטיפול במשפחות חד -הוריות והיעדר הגדרה ברורה של השירותים שעל המחלקות לספק מביאים לידי שונות בין המחלקות לשירותים חברתיים בטיפולן במשפחות חד-הוריות.
כמו כן, המחלקות מספקות שירותים רק לחלק מאוכלוסייה זו הפונה אליהן ואינן מתפנות לאתר משפחות חד -הוריות הזקוקות לתמיכה חברתית ולפתח מענים לצרכיהן.
רוב המחלקות מטפלות במשפחות חד-הוריות הפונות אליהן על פי מידת הנזקקות שלהן, במסגרת הטיפול הפרטני הניתן לכלל המטופלים, והן מתמקדות במתן מידע על זכויות המשפחות ובארגון פעילויות נופש תקופתיות למשפחות חלשות, לרבות משפחות חד-הוריות.
ישנן רשויות מקומיות שהוקמו בתחומן מרכזים למשפחות חד -הוריות ומתקיימות בהם פעילויות ברוכות ממוקדות אוכלוסייה זו.
מאחר שברשויות המקומיות שדירוגן החברתי -כלכלי גבוה יחסית מספרם של המרכזים גדול יותר, ולנוכח מספרן הגבוה של משפחות חד -הוריות נזקקות ברשויות המקומיות שדירוגן החברתי -כלכלי נמוך יחסית, עלול להיווצר חוסר שוויון במת ן מענה לצרכיהן המיוחדים של משפחות חד - הוריות.
יש בכך גם להצביע על חוסר הלימה בין המשאבים שהרשויות המקומיות משקיעות במשפחות חד -הוריות ובין הצרכים בפועל.
יתרה מזאת, נראה כי הפעילות למען משפחות חד-הוריות אינה תלויה בהכרח במידת הזדקקותן של משפחות אלה, אלא במודע ותן וביכולותיהן הכספיות של הרשויות המקומיות.
משרד מבקר המדינה העיר שעל משרד הרווחה לתת את דעתו למצב זה, ויותר מכך להיעדרן של הנחיות לרשויות המקומיות לטיפול באוכלוסיית ההורים היחידים ולחוסר השוויון בין הרשויות המקומיות בהתמודדותן עם צורכי המשפחות החד-הוריות .
בעקבות הביקורת הודיע משרד הרווחה למבקר המדינה כי הוא יגבש תע"ס בנושא הטיפול במשפחות חד -הוריות שימסד את הטיפול באוכלוסייה זו, יגדיר את תחומי הפעילות ויצור מתכונת מחייבת לטיפולן של המחלקות לשירותים חברתיים במשפחות אלה.
התעסוקה בקרב משפחות חד-הוריות .
מאפיינים כלכליים, דמוגרפיים ותעסוקתיים של משפחות חד - הוריות .
מחקר השוואתי שפורסם בשנת 201128 והתמקד במאפיינים הדמוגרפיים והכלכליים של אמהות במשפחות חד-הוריות בישראל, בהשוואה למדינות אחרות ובהשוואה לאמהות במשפחה דו-הורית בישראל, בחן את מידת השתלבותן בשוק העבודה, את מצבן הכלכלי ואת מידת הישענותן על סיוע מהמדינה.
ממצאי מחקר זה מלמדים על מצבה הקשה של המשפחה החד-הורית בישראל, אף שמדובר בקבוצה קטנה יחסית עם מספר ילדים קטן יחסית ופעילות גבוהה בשוק העבודה, בהשוואה לאמהות נשואות.
על פי הממצאים, המשפחה החד- .
הורית בישראל ענייה מאוד גם בהשוואה למשפחה הדו-הורית הישראלית וגם בהשוואה למשפחה החד-הורית המערבית.
עוד עלה שישראל נמצאת בין המדינות שתמיכתן באמהות במשפחות החד-הוריות היא מן הנמוכות, והיא ממעטת להפנות משאבים למאמץ לחלץ אותן ממעגל העוני.
כאמור, בתחילת שנות האלפיים צומצמה באו פן ניכר התמיכה במשפחות חד- .
הוריות, ובו-זמנית הונהגו תכניות לעידוד התעסוקה בקרבן, שמטרתן לשחרר אותן מהתלות במערכת הרווחה.
אולם מדיניות מסוג זה לא תמיד משיקה למגבלות שאמהות במשפחות חד -הוריות עומדות בפניהן: אילוצים הנובעים מנוכחותם של ילדים קטנים בבית, מעלויות הטיפול בהם, מהיעדר חלופות איכותיות ומסובסדות לטיפול בהם וממגבלות של תנודות בשוק העבודה.
מחקרים שבדקו את תוצאות המדיניות הזאת מראים כי היא תרמה אמנם לעלייה בהשתלבותן של אמהות במשפחות חד-הוריות בשוק העבודה, אך לא שיפרה שיפור של ממש את הכנסתן.
מינהל מחקר וכלכלה של משרד התמ"ת (להלן - מינהל מחקר וכלכלה), המלווה שנים את נושא שילובם של הורים יחידים בשוק העבודה ואת התכניות המופעלות לשם כך, מפרסם מפעם לפעם מחקרים על אוכלוסייה זו (להלן - המחקר)29 .
המחקר הצביע, בין היתר, על שיעור אבטלה גבוה בקרב אמהות במשפחות החד- הוריות בהשוואה לאמהות נשואות ( 8.
עובדה זו, וגודלה של קבוצת האמהות שאבטלתן ממושכת, יש בהן כדי להעיד שחרף היקף השתלבותן הגדול יותר של האמהות במשפחות החד-הוריות בשוק העבודה, הן עדיין מתקשות למצוא משרה שתתאים למגבלות שקיימות אצלן מתוקף היותן הורה יחיד.
מהמחקר עלה ששיעור האמהות המועסקות במשרה חלקית גבוה יותר בקרב המשפחות החד-הוריות ( 27% ) לעומת 23.
9% בקרב המשפחות האחרות, וזאת משום שעל כתפיהן לבד מוטל הטיפול בילדים ובמשק הבית.
כמו כן עלה שרבות מהאמהות במשפחות החד-הוריות העובדות מועסקות במשלחי יד שאינם דורשים מיומנות רבה וברמות שכר נמוכות מאלה של אמהות נשואות.
29 משרד התמ"ת, מינהל מחקר וכלכלה, "אמהות חד -הוריות בישראל", 2010.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1357 .
התכנית של משרד התמ"ת לעידוד התעסוקה בקרב משפחות חד- הוריות .
משרד התמ"ת מופקד כאמור על יישום מדיניות הממשלה בפעילותה לקידום התעסוקה.
אשר על כן, הוא פועל להגדלת היקף השתלבותה של כלל האוכלוסייה בשוק העבודה ולהעלאת שיעור תעסוקתה, לרבות אוכלוסיית ההורים היחידים.
במסגרת העבודה על יישום האג'נדה החברתית -כלכלית לישראל 30 מינתה הממשלה, ביוני 2009 ", ועדה ל"בחינת מדיניות התעסוקה בישראל31 שהגישה את המלצותיה ביוני 2010 (להלן- ועדת אקשטיין).
בדוח ועדת אקשטיין צוין כי "חזונו של משרד התמ"ת הוא להוביל את הכלכלה החברתית בישראל, לעודד צמיחה.
לשם השתלבות תוך עשור בקבוצת 15 .
המדינות המובילות ברמת התוצר לנפש על מנת להגשים חזון זה הציב משרד התמ"ת שורה של יעדים לפעילותו בשנים 2009 -2010 , ובכללם: הגברת התעסוקה בקרב אוכלוסיות בעלות שיעור השתתפות נמוך בשוק העבודה (מיעוטים, חרדים, משפחות חד -הוריות ומוגבלים)".
כאמור, משנת 2003 משרד התמ"ת פועל לשילובם של הורים יחידים במעגל העבודה באמצעות תכנית ייחודית.
על פי משרד התמ"ת, בבסיס הרצון לפתח תכנית ייחודית לטיפול ולשיקום תעסוקתי במשפחות חד-הוריות עומדת הידיעה כי רוב המשפחות האלה עניות וחסרות עורף משפחתי, לחלק ניכר מהעומדים בראשן השכלה נמוכה וחוסר במיומנויות בסיסיות והן מורגלות להישען על שירותי הרווחה.
ההטבות שהן זוכות להן כמשפחות נזקקות מעמידות בספק את כדאיות השתלבותה של אוכלוסייה זו בשוק העבודה.
לכן, יש לפעול על דרך החיוב ולתת תמריץ להורים יחידים לצאת לעבודה.
יש לאפשר את הכנתם ליציאה לעבודה ולספק להם השלמות סעדים נחוצים להישארות במעגל העבודה.
פעילות רחבה זו תאפשר את יציאתם ממעגל העוני וההדרה החברתית באופן שיעניק להם עצמאות כלכלית, כבוד ויכולת אמיתית לפרנס את עצמם ואת משפחותיהם.
משרד מבקר המדינה סקר את התכנית ובדק את אופן ניהולה, את מידת הצלחתה ואת הניצול התקציבי שלה.
התכנית כללה מספר תכניות משנה (להלן - תכניות המשנה), וכולן אוחדו במסגרת תכנית תקציבית אחת - "עידוד תעסוקה חד הוריים" (להלן - התכנית).
בשנים 2003 -2007 היתה התכנית באחריות מינהל מחקר וכלכלה.
במאי 2008 הועברה האחריות להפעלתה, במסגרת משרד התמ"ת, לאגף לשילוב אוכלוסיות ייחודיות בתעסוקה (להלן - האגף לשילוב בתעסוקה).
במאי 2012 הועברה האחריות לניהול התכנית לממונה על תחום התעסוקה במשרד הת מ"ת.
בדיקת משרד מבקר המדינה התייחסה בנפרד לשתי תקופות משנה: 2003 -2007 ו- 2008 -2011 .
ניהול תכנית שבה מושקעים תקציבים גדולים, מחייב קביעת יעדים ומדדים להערכת הצלחתה, בחינתם לפרקים וקיום תהליך הפקת לקחים.
30 באפריל 2007 הכינה המועצה הלאומית לכלכלה שבמשרד ראש הממשלה מסמך מדיניות "אג'נדה כלכלית-חברתית לישראל".