HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 המסגרות המיועדות לציבור זה.
בבדיקה של בודק בטיחות שנעשתה בדצמבר 2012 במסגרת המשמשת מעון לדיירים עם נכות כפולה (מוגבלות שכלית ועיוורון) בירושלים, נמצאו ליקויים רבים שחלקם היו נמנעים מהיום הראשון להפעלת המסגרת אילו היו בנמצא פרוגרמה ומפרט שישולבו בדרישות המכרז למסגרת זו: חסרו מערכת אינטרקום, ארונות וברזי כיבוי, ארגזי עזרה ראשונה, תאורת חירום, רמפות (במקום מדרגות), גופי תאורה מוגנים ועוד.
מסקנת הבודק הייתה, כי "המקום במתכונתו הנוכחי אינו ראוי לסוג האוכלוסייה הקיים מבחינה בטיחותית.
יש לנסות לאתר מקום ראוי היכול לעמוד בדרישות בטיחות לסוג אוכלוסייה מוגבל זה הכולל גם כיסאות גלגלים".
השירות לזקן באגף השירותים קובע שבתי אבות יענו על המפורט בתקנות.
מלבד התקנות אין בידי השירות הנחיות נוספות הנוגעות לדרישות הפיזיות במסגרות שבאחריותו.
כאמור לעיל, לא די בתקנות ואין בהן הפירוט המתחייב, כך שגם שירות זה פועל ללא פרוגרמה שהייתה יכולה להשלים את התקנות; השירות לט יפול בהתמכרויות באגף לשירותים פועל על פי חוק הפיקוח על המוסדות לטיפול במשתמשים בסמים, התשנ"ג - 1993 ותקנותיו, המשמשים בסיס להקמתם של מוסדות לטיפול סוציאלי ורפואי למשתמשים בסמים.
ואולם, אין בתקנות די דרישות פרטניות המאפיינות מעון להתמכרויות כגון: מה מספר השוהים המרבי בחדר, מהו שטחו המינימלי של חדר לטיפול פרטני, לרופא, למנהל המעון ולאם הבית.
יוצא, שגם לשירות זה אין בסיס מחייב בהיקף ראוי שישמש לתכנון ולפיקוח על המסגרות; גם לשירותי בריאות הנפש במשרד הבריאות הפועלים על פי נוהל מ - 2009 , אין אסמכתא נוספת לעניין תכנון ההוסטלים שבאחריותם.
ההוראות שבנוהל הן כלליות מאד, ומכאן, שגם לשירותי בריאות הנפש במשרד הבריאות אין פרוגרמה ומפרט מספקים.
משרד הרווחה השיב למשרד מבקר המדינה, כי השירות לזקן יפעל לחיבור פרוגרמה משלימה להוראות שבתקנות, וכי אגף השיקום והשירות לאוטיסטים נמצאים בתהליך של כתיבת תקנות, ואלה יכללו פרק הנוגע לדרישות הפיזיות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הרווחה כי התקנות כדוגמת אלה הקיימות במשרד, אינן מפורטות כנדרש ואינן משמשות חלופה ראויה לפרוגרמה ולמפרטים מקצועיים, ייחודיים בהוראותיהם ומפורטים בהרבה, כפי שהובא לעיל.
משרד הבריאות השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא חיבר, בתיאום עם היחידה לבינוי במשרד זה, מכרז חדש ל"רכש שירותי שיקום בדיור לנכי נפש בקהילה" ובו הוטמעו דרישות פרוגרמתיות להוסטלים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אף שהפרוגרמה במכרז החדש מקיפה בהרבה לעומת זו הקיימת, היא אינה שלמה: אין בה ביטוי לדרישות ייחודיות של הוסטלים לנכי נפש עם התמכרויות, עם תחלואה פיזית, עם אנורקסיה וכו' ואין בה מפרט ופרטי בניין מחייבים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על אף המגמה של הימנעות מבניית מעונות ופנימיות חדשות, עדיין שריר וקיים הצורך במסגרות חוץ -ביתיות גדולות לבעלי לקויות קשות, ואלה מחייבות פרוגרמה ומפרט ייעודיים.
על השירותים האחראים למסגרות חוץ-ביתיות גדולות במשרד ובמשרד הבריאות, ובייחוד השירות לטיפול חוץ -ביתי 1200 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 והשירות לעיוור באגף השיקום, השירות לאוטיסטים באגף התקון והשירות לזקן באגף לשירותים להכי ן פרוגרמות ומפרטים טכניים שלא יפלו ברמתם מאלה שהכינו השירות לילד ונוער והשירות החוץ-ביתי של אגף מש"ה.
על הפרוגרמות והמפרטים להיות גמישים וניתנים להתאמה לדרישות פרטניות של דיירים, כדי שיוכלו לשמש בסיס לתכנון, לפיקוח, ולבחירת מבנים שיוצעו למשרד במכרזים עתידיים.
למרות שהבעיה פחות חמורה במסגרות קטנות יותר כהוסטלים ומקבצי דירות, גם שם עדיין קיים צורך במסמכים פרוגרמתיים מחייבים או מנחים שישמשו את השירותים במשרד ובמשרד הבריאות.
הדרישות שמעלה המשרד במכרזים לאיתור ולהפעלה של מסגרות רווחה חדשות ובהסכמים המצורפים להם, הן הנורמות המחייבות את המפעילים, לרבות נושא ההיבטים הפיזיים.
משרד מבקר המדינה בדק את הדרישות במכרזים ובהסכמים עם מפעילים של מסגרות חוץ-ביתיות שפרסמו משרד הרווחה בשנים 2013 -2010 ומשרד הבריאות ב- 2008 :.
להלן הממצאים במכרזים שנבדקו נקבעו אמות מידה לבחירת המפעיל.
במרביתם ניתן המשקל הגבוה ביותר למרכיב של המבנה המוצע - 40%-30% מהציון הכולל.
מכאן שהמשרד מייחס חשיבות מרבית לתנאים הפיזיים.
הניקוד לאמת מידה זו ניתן לאחר הביקור של נציג המשרד במקום המוצע והבדיקה של תשריט המבנה.
במקרים רבים המבנים כוללים מערכות אלקטרומכניות כגון: מעלית, מיזוג אוויר מרכזי, גנרטור, מערכת הסקה מרכזית ומערכות כיבוי אש.
ישנם מכרזים שבהם ניתנת למציע אפשרות לתכנן ולבנות מבנה חדש, והביקור של נציגי המשרד בשטח כולל גם את בחינת הפוטנציאל להרחבת המבנה המתוכנן.
הועלה, כי בד יקת התשריט והביקור בשטח לאישור התאמת המבנה לא נעשו בידי אנשי מקצוע שהתמחו בכך, כגון אדריכל או מהנדס בניין, אלא בידי נציגי ועדת המכרזים שהם עובדים סוציאליים.
אחת התוצאות לכך היא, שבמהלך הפעלה של מסגרות שכבר אושרו מתברר שחסרות בהן פונקציות חיוניות או שאלה אינן מתאימות בשטחן.
למשל - בבית אבות באזור נמצאו חדרי רחצה קטנים מהתקן, חדר לעובדת סוציאלית שאינו נגיש לדיירים והיעדר מקום לפעילות קבוצתית.
הדבר נובע בעיקר משתי הסיבות שהובאו לעיל: היעדר פרוגרמה מפורטת במרבית השירותים במשרד שתשמש סף מחייב לבודקי ההצעה, ומהעובדה שבדיקת המבנים המוצעים במכרז לא נעשית בידי אנשי מקצוע מתחום התכנון והבנייה.
במכרז היחיד שפרסם משרד הבריאות בשנים האחרונות היו הדרישות מהמבנה ומהתשתיות מועטות וכלליות, כמו הדרישות במכרזים של המשרד.
לעומת זאת המכרז של משרד הבריאות כלל "נוהל לאישור מבנה חדש המוצע במכרז".
על פי נוהל זה, אישור של מסגרת חדשה או הרחבה של מסגרת קיימת יידו נו בוועדת אישורים של משרד הבריאות שאחד מחבריה הוא נציג המינהל לתכנון ובינוי מוסדות רפואה.
דהיינו - בחינת ההצעה תיעשה בידי איש מקצוע מענף הבנייה.
גם בעת הסיור של ועדת האישורים באתר המוצע למשרד הבריאות צריך להשתתף נציג מינהל התכנון של משרד זה.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1201 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרדמבקר המדינה, על המשרד לשקול את האפשרות לאמץ נוהל דומה בבחירת מסגרות חדשות או לקראת הרחבתן של מסגרות קיימות, בשל החשיבות הנודעת למעורבותו של איש מקצוע מענף הבנייה.
מעורבות זו עשויה להבטיח בדיקה מקדמית מקצועית של ההיבטים הפיזיים של המסגרות.
בהתחשב בעובדה שבמשרד פועל אגף הפיתוח שבו עובדים מהנדסים שהתמחו בבניית מבני רווחה ובדרישות הייחודיות להם, ובמספר המסגרות החדשות שנוספות מדי שנה בעקבות מכרזים - יש לשקול את צירופו של מהנדס מאגף זה לבדיקת ההתאמה הפיזית של מסגרת חוץ-ביתית המוצעת למשרד בידי מפעיל פרטי או ציבורי .
משרד הרווחה השיב כי הוא רואה בחיוב את הצעתו של משרד מבקר המדינה, וכי בדיקת המבנים המוצעים לו תיעשה בליווי של מהנדסים שהתמחו במבנים המיועדים לאוכלוסיית היעד שלו.
לצורך זה יפנה המשרד לנציבות שירות המדינה ולמשרד האוצר בבקשה להוספת כוח אדם ייעודי.
כאמור לעיל , המסגרות החוץ -ביתיות הגדולות של אגפי המשרד מחייבות פרוגרמות ומפרטים ייחודיים לכל שירות המותאמים לדייריהן, שהם שונים מהמפרט המקובל בבתי מגורים: כך למשל, לפעמים יש צורך במצלמות אבטחה, בווסתי חום33 , במעברים רחבים מהמקובל, במשטחים נגד החלקה ובפרטי בניין נגד ונ דליזם.
בפועל, בחלק מהמכרזים מופיעה הדרישה שהמעון ייבנה על פי מפרטים החלים לפי חוק התכנון, ובמכרז שפרסם השירות למתבגרים ביוני 2012 ,"נקבע, כי "על המציע להגיש בהצעתו את פרטי המבנה כלומר - האחריות לתכנון הועברה מהמשרד למציע, ובידי המשרד אין נורמה מפורטת שתסייע לקבל או לשלול את הצעת היזם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד לפעול לחיבור מפרט ייחודי שיותאם לדרישות של כל שירות במשרד.
עמידה בדרישות של מפרטים אלה צריכה להיות חלק מחייב בכל מכרז למסגרות חוץ -ביתיות, כדוגמת "המפרט הכללי לעבודות בנייה" שמפרסם משרד הביטחון המשמש תנאי מחייב במכרזים של משרדי ממשלה וגופים ציבוריים רבים.
בחלק מהמכרזים נקבע, כי על מנהל המסגרת להפיק דוחות שונים שישמשו את הנהלת האגף ומפקחיו.
הדוחות ישמשו למעקב מקצועי, סטטיסטי, תקציבי ומינהלי אחר הפעילות במסגרת.
הועלה, כי במכרזים של המשרד אין דרישה להפקת דוחות תקופתיים על מצב המבנה ותחזוקתו.
גם במכרז של משרד הבריאות שנבדק לא עלתה דרישה כזאת.
נמצא, כי עמותת אקים דורשת ממפעילי המסגרות שבאחריותה להמציא לה מדי שישה חודשים "טופס מעקב אחזקה" ובו נתונים על תקינות המערכות לכיבוי אש, לחצני מצוקה, דודי השמש, תאורה, לוחות חשמל ועוד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד ומשרד הבריאות לדרוש במכרזיהם שהמפעילים ימציאו להם דוחות שווי ערך לזה.
הווסתים נועדו למנוע התחממות יתר כדי שלא ייגרמו כוויות לדיירים 1202 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 4.
מכון התקנים הישראלי קבע תקן לניהולם ולתחזוקתם של מבנים למגורים .
ושאינם למגורים על מערכותיהם (ת"י 1525 ).
פעולות התחזוקה מיועדות .
לשמור על תפקודו, חזותו וערכו הכלכלי של המבנה, וכן על הבטיחות, .
הביטחון, הבריאות ואיכות החיים של המשתמשים בו.
התדירות של פעולות התחזוקה (למשל - לגנרטור, למעלית, למכלי מים), והוא .
כולל דרישות בנושאים כגון: פעולות התחזוקה הדרושות במערכת התברואה .
והחשמל, בדיקות אטימות, בדיקות למערכות כיבוי אש ולמערכות סולריות וכן .
מסמכי עדות על ניהול תחזוקת המבנים.
התקן מגדיר את אנשי המקצוע .
הרשאים לטפל במערכות הבניין, ומטיל את האחריות לכך על מזמין העבודה, .
ובמקרה של מסגרות רווחה - על המפעיל.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי .
שהמשרד ומשרד הבריאות יאמצו את התקן כמחייב במכרזיהם.
ליקויים בפיקוח על ההיבטים הפיזיים בד בבד עם הפרטת השירותים שניתנו בעבר על ידו הנהיג המשרד בשנים האחרונות שינויים שנועדו לחזק את תפקידו כגורם המעצב את מדיניות הרווחה.
שינויים אלה מחייבים את חיזוקם של האס דרה ושל מערך הפיקוח והבקרה שנמצאים בתווך - בין קביעת המדיניות ליישומה34.
בעבודת מטה שנעשתה במשרד ב- 2013 נקבע, כי המפקח אחראי מטעם המשרד לתהליכי הבקרה (מציאת פערים בין הסטנדרטים למציאות) והאכיפה (הפעלת סנקציות או תגמולים לתיקון ליקויים).
דוחות הפיקוח שמחברים המפקחים הם הבסיס להפעלתן של הסנקציות או למתן תגמולים.
עוד נקבע בעבודת המטה, כי מערך החוזים וההתקשרויות עם נותני השירותים משמשים גם הם בסיס לאכיפה ולתיקון.
מכאן, שהיה על המשרד לגבש מדיניות, סטנדרטים ותורת הפעלה בכל השירותים, וכן כלים לתיקון ולאכיפה שיעוגנו בחוזים שנחתמים עם נותני השירותים.
כפי שהובא לעיל, קביעת הסטנדרטים בכל הנוגע להיבטים הפיזיים, לוקה בחסר, וכפי שיובא להלן גם כלי התיקון והאכיפה לוקים בחסר.
הפיקוח על מסגרות הרווחה החוץ-ביתיות נעשה בידי מפקחים מחוזיים של המשרד על פי השתייכותם לשירותים השונים.
המפקחים המחוזיים כפופים מקצועית לשירותים שנמצאים במטה המשרד בירושלים, ולפיכך הם מדווחים למטה על ממצאי הפיקוח, ואילו מעורבותם של מחוזות המשרד בתוצאות הבדיקות היא מועטה, אם בכלל.
מדוחות פיקוח רבים שנבדקו עולה, כי במרבית המקרים המפקחים מודיעים זמן רב מראש על מועדי הפיקוח במסגרות, ורק במקצת המקרים הם עורכים ביקורי פתע.
במשרד הבריאות התמונה הפוכה, ובמרבית המקרים נעשו בקרות פתע במסגרות.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש בכוחם של ביקורי הפתע לשקף את המצב השגרתי לאמיתו, וראוי היה שכאלה יהיו רוב הבדיקות שמקיים המשרד במסגרותיו.
רק במקרים של פיקוח מתואם מראש שנעשה בתדירות גבוהה יכולה להישמר רמת בקרה דומה בשתי האפשרויות.
34 ,בעניין זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 63 'ג( 2013 ) בפרק "אסדרת שירותי שיקום שהמדינה רוכשת מגורמי חוץ", מעמ' 1411 ואילך, ובהערת שוליים9 'בפרק זה, עמ 1418 .
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1203 .
משימת הפיקוח על ההיבטים הפיזיים במסגרות מטילה על מפקחי המשרד .
לוודא שיש ברשות המפעילים היתרי בנייה ואישורים של שירותי הכבאות, .
לבדוק סוגיות של בטיחות ותחזוקה לרבות אלו של מערכות אלקטרומכניות, .
לייעץ למפעילי המסגרות בנוש אים אלה ולקבוע את דרגות החומרה של .
הליקויים ואת סדרי העדיפות להסדרתם - אלא שאין ביכולתם לבצע את רוב .
המטלות הללו משום שהכשרתם של כל המפקחים היא בתחום העבודה .
שיטת הפיקוח שמוטמעת במשרד משנות ה -90 'של המאה הקודמת היא 'שיטת הרף שעיקרה: "תרגום" הסטנדר טים והנהלים של השירותים השונים לשאלונים מובנים שממפים את הפערים שבין המצוי לרצוי בטבלה.
שאלוני הרף עוסקים במכלול הנושאים שקשורים למסגרת, לרבות ההיבטים הפיזיים.
השיטה עובדת באופן מחזורי של שנה - שנתיים.
כהשלמה לשאלוני הרף נעשים דוחות הפיקוח הסדירים בתדירות גבוהה יותר.
הועלה, כי שיטת הרף לא הוטמעה בכל השירותים, או שתדירות השימוש בה נמוכה מהדרוש, וכתוצאה מכך הדיווח שניתן על ההיבטים הפיזיים במסגרות נעשה בתדירות נמוכה מאד.
גם בדוחות הפיקוח הרגילים, האמורים להשלים את פערי הזמנים שבין המחזורים של שאלוני הרף, נמצאו ה בדלים ניכרים בין השירותים השונים במשרד באיכותו ובהיקפו של תיאור הליקויים הפיזיים.
הדוחות המקיפים הכוללים, בדרך כלל, גם היבטים פיזיים הם של השירות לטיפול באוכלוסייה עם אוטיזם (באגף התקון) - הדוחות של שירות זה נוסחו והובנו כטבלה הכוללת פרקים רבים כגון מצב הרישיונות, מצב התחזוקה, מצב הבטיחות והמוכנות למצב חירום.
יצוין כי תדירות הפיקוח במסגרות של שירות זה היא גבוהה יחסית.
גם בשירות החוץ-ביתי של אגף מש"ה ובשירות להתמכרויות (אגף התקון) דוחות הפיקוח הם מפורטים מאד וכוללים גם את תיאור ההיבטים הפיזיים.
לעומת זאת דוחות הפיקוח של השירות למתבגרים, צעירים וצעירות ודוחות הפיקוח של השירות לילד ולנוער (שניהם באגף השירותים) הם מצומצמים, ולא ניתן ללמוד מהם דבר על ההיבטים הפיזיים והבטיחותיים.
בשאלון בשיטת הרף יש אמנם מקום לתיאור מפורט של מצב הפנימיות לילדים ונוער, אלא שמפקחי שירות זה ממלאים אותו בתדירות של פעם בשנתיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, דוחות פיקוח שנכתבים במתכונות מעין אלה אינם תורמים למידע עדכני ורציף על המצב הפיזי של המסגרות ואינם יכולים לשמש כלי ניהולי.
משרד הרווחה השיב למשרד מבקר המדינה, כי הוא מכין רפורמה בתחום הפיקוח: הביצוע יהיה באמצעות צוותי פיקוח מתחומים מגוונים ולא בידי מפקח בודד, יושם דגש על ההיבטים הפיזיים של המסגרות, תוגבר התדירות של ביקורי הפתע של המפקחים, שאלוני שיטת הרף ימולאו אחת לשנה (במקום אחת לשנתיים) והשירות למתבגרים צעירים וצעירות ישנה את דוחות הפיקוח על פי הערות הביקורת.
:להלן הסנקציות שנקבעו בהסכמים (א) במקרה של הפרת סעיף כלשהו בהסכם שומר המשרד לעצמו את הזכות להפסיק מידית את עבודתם של נותן השירות ועובדיו ללא התראה; (ב) עם הודעת הזכייה במכרז על המפעיל להמציא למשרד ערבות ביצוע (ששוויה 5% ;מסכום ההתקשרות) שניתן לחלט אותה במקרה של הפרת ההסכם (ג) אם המפעיל לא עמד בהתחייבויותיו יכול המשרד להחליפו בעצמו או באמצעות אחר, 1204 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ולקזז את ההוצאות שנגרמו לו מהתשלומים המגיעים למפעיל המקו רי; (ד) המשרד יכול להוציא את כל השוהים או את חלקם מהמסגרת ולהעבירם למקום מתאים יותר.
נמצא כי המשרד כמעט ואינו נוקט אמצעים אלה, ובידי המפקחים אין די כלים מתונים יותר שיסייעו להחשת התיקון של ליקויים שמצאו.
לדעת משרד מבקר המדינה, כשמקיימים פיקוח ובקרה לל א הפעלת מדרג של סנקציות שבכוחן להחיש את תיקון הליקויים - נפגעת האפקטיביות של הפיקוח.
על המשרד לבחון מגוון של אמצעים מדורגים מלבד אלו הקיימים שיסייעו בידי המפקחים, ולעגנם בהסכמים שנחתמים עם המפעילים, כגון: חילוט ערבות הביצוע בחלקה או בשלמותה, צמצום הדרגתי של התעריף החודשי בד בבד עם הקפדה על שמירת רמת השירות, עד הפסקתו במקרים קיצוניים, ואי-מיצוי האכלוס עד כדי הוצאת כל הדיירים למסגרת חלופית - סנקציה זו אכן קיימת, אך כמעט שאינה מיושמת.
להלן דוגמה: בעיר בדרום הארץ פועל זה כ-18 שנים מעון בשני מבנים לכ-45 אנשים עם מוגבלות שכלית.
המעון פועל ללא רישיון ממאי 2013 .
תפקוד המסגרת ומצבה הפיזי, כפי שבאו לידי ביטוי בדוחות של מפקחי המשרד ויועציו, היו נושא לביקורת קשה שחזרה על עצמה במשך שנים.
מהדוחות עולה תמונה קשה של מבנים שאינם מתאימים לייעודם.
כך למשל בדוח הפיקוח מדצמבר 2013 נכתב, כי "המצב כיום אינו מתאים למגורי הדיירים ומהווה סכנה.
נושא המבנה מופיע כמעט בכל תחום בו דנו, כגורם מכשיל ומהווה, נכון להיום, מוקד רציני ביותר לדאגה, קודם כל לביטחון הדיירים, ודורש פתרון מידי".
יצוין כי במהלך 2014 נעשו שיפוצים ממושכים במעון, ואול ם מדוחות הפיקוח עולה, כי העבודות והחומרים היו ברמה נמוכה, והליקויים חזרו זמן קצר לאחר השלמת העבודות.
בדוחות הפיקוח על המסגרת משתקפים ליקויים בטיחותיים, ליקויי נגישות, ליקויים סניטריים וליקויים קשים במבנים ובסביבתם.
להלן דוגמאות אחדות מני רבות: המבנים אינם נגישים לנכים עקב ריבוי מהלכי מדרגות ומעברים צרים; ישנן מדרגות שבורות; חוטי חשמל גלויים; ריצוף עקום ורעוע המסכן את הדיירים; חדרי מקלחות ושירותים צפופים, בלתי תקינים ובלתי ראויים לשימוש וחלקם ללא תאורה ואוורור.
כמות חדרי השירותים נמוכה מהדרישות, וחלקם אף אי נו בשימוש עקב תקלות.
להלן צילומים מהמסגרת שנעשו בידי מפקחת מחוזית של המשרד ביוני 2014 .
מימין לשמאל: ליקויים בטיח בצד משקוף; כנף דלת מחוררת; פרט רצפת אריחי טרצו ובטון.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1205 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 יצוין כי מבנה לא ראוי מקשה מאד על התהליך הטיפולי.
כבר באוגוסט 2012 החליט אגף מש"ה, כי על המפעיל לאתר מבנה חלופי בתוך שלושה חודשים, ואולם זה לא ארע.
בדיון של הנהלת האגף כשנה לאחר מכן באוגוסט 2013 , התריעו המשתתפים על הסיכון שגורם המבנה הבלתי תקין, ועל כך שמצב המבנה משפיע על הטיפול בדיירים.
בנסיבות אלה לא ברור מדוע אישר המשרד את המעון מלכתחילה, מדוע חידש את רישיון ההפעלה במשך שנים (כאמור עד מאי 2013 ) .
ומדוע לא הפעיל סנקציות כלשהן נגד המפעיל ולא פעל לסגירת המעון משרד הרווחה הסביר למשרד מבקר המדינה, כי בעבר נקט צעדים כגון הפסקת השמות חדשות במעון זה שבעקבותיו נגרם נזק כלכלי למפעיל, קיזוז מדמי האח זקה, הורדת רמת התשלום ועוד.
ואולם, לבסוף רכש המפעיל שטח שבו יבנה מעון חדש בסטנדרט גבוה.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 גם מפעיל המעון השיב למשרד מבקר המדינה בספטמבר 2014 כי ניסיונותיו למצוא מבנים חלופיים ברכישה או בשכירות, הן ביישובו והן בעיר סמוכה נכשלו פעם אחר פעם, גם בשל מעשי אלימות .
לבסוף רכש מגרש ביישובו ב - 2014 , קיבל היתר בנייה מהוועדה המקומית והוא עומד להתחיל בבניית מסגרת חדשה שתכניתה אושרה בידי המשרד בסוף אוגוסט 2014 .
לדעת משרד מבקר המדינה, בניית המסגרת החדשה עלולה להמשך שנים.
על המשרד לפעול לכך שעד סיום הבנייה ייהנו הדיירים במבנים הקיימים משירותים ההולמים את הסטנדרטים שלו.
מבדיקת דוחות הפיקוח של עובדי משרד הבריאות בהוסטלים לנכי נפש עולים הדברים הבאים: הפיקוח נעשה מכוח נהלים וסטנדרטים של מעקב ובקרה.
כך למשל, בקרת המבנה הפיזי נעשית בידי צוות של שלושה-ארבעה אנשים בדרך כלל (עוזר פסיכיאטר מחוזי, רופאה, אחות, עובדת סוציאלית) - לריבוי הבודקים יש יתרון של בחינת נושאים רבים במהלך ביקור פיקוח אחד וריכוז מאמצים של בקרה; תוצאות הבקרה מנוסחות במקרים רבים בצורה של טבלה המתארת את הליקויים ואת הטעון תיקון, ולאחר בקרה חוזרת - את מה שנותר לתקן עד הסדרתו הסופית.
בחלק מהמקרים הבקרה כוללת לוחות זמנים לתיקון; דוחות הפיקוח עוסקים תחילה במצב הפיזי של המסגרת, אחר כך במצבה הבטיחותי ולבסוף במצב הטיפולי; לפעמים ניתן ציון משוקלל להוסטל על פי חישוב שנעשה על סמך עשרות אמות מידה, כך שניתן לעקוב על ציר הזמן אחר שיפור או נסיגה באופן ניהולה של המסגרת.
מכאן שהסט נדרטים לביצוע פיקוח במשרד הבריאות משוכללים יותר מאלה של המשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל הדמיון באופי המסגרות, על המשרד ומשרד הבריאות לבחון אלו רכיבים משיטת הבקרה של המשרד האחר ניתן לאמץ בהתאמות המתחייבות, כדי לשפר את המעקב והבקרה על המסגרות החוץ-ביתיות.
מבקר המדינה כבר העיר בעבר בעניין זה, אך לא חל שינוי במצב35 .
משרד הבריאות השיב, כי עד סוף שנת 2014 הוא ייזום דיון עם משרד הרווחה לתיאום נוהלי בקרת מבנים בשני המשרדים.
דוחות הפיקוח של מהנדסי אגף הפיתוח מתמקדים בהיבטים הפיזיים של המסגרות הממשלתיות.
מהנדסי הא גף מעורבים במתן פתרונות לבנייה חדשה, לתחזוקה מונעת, להתייעלות אנרגטית ולמערכות שנתגלו בהן ליקויים כגון: מים חמים, חשמל, גנרטורים ומיזוג אוויר.
כמו כן הם בודקים ומאשרים עבודות של קבלנים.
האגף אחראי לתחזוקה של המסגרות הממשלתיות באמצעות פרסום מכרזים לתחזוקה שוטפת וכריתת הסכמים שנתיים עם קבלנים.
במקרה שאין הסכם כזה באחת המסגרות - האגף מעסיק לתיקון הליקויים באופן חד-פעמי קבלנים שעלות הפעלתם גבוהה יותר.
הועלה כי בגין אי -הסכמות בין אגף הפיתוח ובין הייעוץ המשפטי וחשבות המשרד על נוסח התנאים הכלליים במכרזים (בעיקר ב נוגע לתחזוקה) - פרויקטים רבים מעוכבים (לפעמים יותר משנה), נפגע הניצול התקציבי ועלויות התחזוקה בפועל יקרות יותר מהרגיל.
להלן שתי דוגמאות: במסגרת אחת של אגף מש"ה מעוכב שיפוץ של ביתן בעלות .
35 ,בעניין זה ראו גם במבקר המדינה דוח שנתי 63'ג ( 2013 ') עמ 1439 ובדוח שנתי 55'ב ( 2005 ') עמ754.
משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1207 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 של שלושה מיליון ש"ח, ובמסגרת אחרת של אותו אגף מעוכבות עבודות בטיחות ונגישות בעלות של שלושה וחצי מיליון ש"ח.
לדעת משרד מבקר המדינה, לא יעלה על הדעת כי פרויקטים חיוניים של בטיחות, נגישות ונוחות הדיירים שאושרו ותוקצבו במיליוני ש"ח, לא ימומשו עקב מחלוקת פנים משרדית ממושכת על ניסוחים במכרזים.
על המשרד לסיים את המחלוקת בהקדם, לפרסם את המכרזים ולממש את התקציבים לבנייה.
משרד הרווחה השיב למשרד מבקר המדינה כי ההדורים יושרו "לאחרונה", וכבר פורסמו שני מכרזים פומביים לשיפוץ הביתנים.
מדוחות הפיקוח של השירות לזקן באגף השירותים עולים ליקויים רבים בנוגע לתחזוקה.
מ-12 דוחות ששלח השירותלמשרד מבקר המדינה על פי בחירתו, ב- 50% מהם צוינו ליקויים כגון: חדרי רחצה קטנים בממדיהם מהנדרש בתקנות, היעדר אוורור בחדרי שירותים, נזילות בקירות ועובש בתקרה, דלתות ומשקופים רקובים, צבע מתקלף, חורים גדולים בקירות, ליקויי בטיחות, מחסור בלחצני מצוקה, היעדר אישורים של משרד הבריאות (תברואה), של השלטון המקומי (רישוי עסקים) ושל פיקוד העורף.
לדעת משרד מבקר המדינה, ריבוי הליקויים במסגרות אלה מחייב את המשרד לטפל באופן אינטנסיבי וממוקד בתיקונם.
הפיקוח על איכות השירותים הניתנים במסגרות ועל מצבן הפיזי משפיע על איכות הניהול של כל שירות במשרד.
בשל היעדר הכשרה מקצועית בתחום הבנייה והתחזוקה בקרב העובדים הסוציאליים המפקחים גם על ההיבטים הפיזיים, ובעקבות הפערים שנמצאו ברמת דוחות הפיקוח של השירותים השונים, על המשרד לשקול את ההמלצות הבאות: לערב את מהנדסי אגף הפיתוח בפיקוח אקראי על המסגרות הלא ממשלתיות הגדולות; להפיק ולעגן בנוהל דגם של דוח פיקוח שיכיל קריטריונים הכרחיים לביצוע פיקוח שלא יפחת ברמתו מהדוחות של השירות לאדם עם אוטיזם, בהתאמות המתחייבות לכל שירות; ולקבוע מהם הנושאים החיוניים שהמפקחים נדרשים לדווח עליהם בכל דוח פיקוח36 .
36 כנושאים הכרחיים יכולים להיחשב למשל רישיון מוסדי, היתרים של כיבוי אש ומשרד הבריאות, טיפוח וניקיון באזורי המגורים ואישור של מהנדס או יועץ בטיחות.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בטיחות המסגרות לעמידה בדרישות הבטיחות יש משנה חשיבות כשמדובר ב"בית לחיים" לאנשים עם מוגבלות.
למרות זאת לא ניתן לכך ביטוי מיוחד, אם בכלל, בדוחות הפיקוח של מפקחי המשרד.
במאי וביוני 2013 כתב המהנדס הראשי ומנהל אגף הפיתוח במשרד למנהלי האגפים, כי על פי הנחיית השר, ח"כ מאיר כהן, יש לבדוק את המצב הבטיחותי של כל מסגרות הרווחה ולאשר את עמידתן בדרישות הבטיחות.
על כל אגף הוטל לרכז את האישורים מכל המסגרות ולדווח על כך ללשכת השר.
עוד נקבע, כי גם בעת חידוש החוזים עם המפעילים הפרטיים והציבוריים על האגפים לצרף נספח החתום בידי מהנדס בטיחות המאשר את בטיחותה של כל מסגרת.
את אישורי הבטיחות אמורים לתת מהנדסי בטיחות הרשומים בפנקס המהנדסים והאדריכלים במדור בטיחות אש ומניעתה או במדור בטיחות כללית.
לחילופין - גם ממוני בטיחות בעבודה (שהוסמכו בידי משרד הכלכלה) ועורכי מבדקי בטיחות של מוסדות חינוך (שהוסמכו בידי משרד החינוך) בעלי ותק של חמש שנים לפחות מיום קבלת ההסמכה וניסיון ביצוע של 50 בדיקות בטיחות לפחות - רשאים לתת אישורי בטיחות למסגרות.
מסגרות יום עירוניות שבאחריות הרשויות המקומיות יוכלו להציג אישור של מהנדס הרשות המקומית.
להלן נתוני הדיווח על בדיקות הבטיחות, נכון לאמצע יוני 2014 , כשנה לאחר הפנייה של המהנדס הראשי למסגרות רווחה למיניהן: מ - 2,237 מסגרות שאינן מופעלות בידי הרשויות המקומיות נשלחו פניות ל - 1,906 מסגרות שבאחריות המשרד, ומאלה רק 991 ( מסגרות 52% ) שלחו את תוצאות הבדיקות.
789 ( מסגרות אושרו 41% ,)מהמסגרות שפנו אליהן25 מסגרות נפסלו (כולן מוסדות רווחה בקהילה)37 , והיתר טרם המציאו למטה המשרד את תוצאות בדיקות הבטיחות, על אף שחלפה כשנה מהפנייה אליהן.
באותם מקרים שבהם לא אושרו המסגרות ניתנה להן שהות נוספת להסדיר את ליקויי הבטיחות עד הבדיקה החוזרת.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לקבל תמונת מצב ברמה הארצית ולפעול על פיה, על המשרד, המממן 75% מהוצאות המסגרות היומיות שבאחריות הרשויות המקומיות (יותר מ- 4,000 ), לדרוש מהן לבצע בדיקות בטיחות בהקדם ולמסור לו את תוצאותיהן.
כמו כן על המשרד להשלי ם בזמן הקרוב את הבדיקות, לרבות הבדיקות החוזרות, במסגרות שבאחריותו.
משרד הרווחה השיב למשרד מבקר המדינה, כי שר הרווחה הורה שלא לחדש רישיונות של מסגרות שטרם השלימו את בדיקות הבטיחות.
כמו כן, בכל מכרזי המשרד הוטמעה דרישת סף ולפיה על המציעים לצרף להצעתם אישור של מומחה בתחום הבטיחות.
כאמור, גם בודקי בטיחות במקומות עבודה ובמוסדות חינוך הורשו לקיים בדיקות במסגרות הרווחה.
יודגש כי הדרישות של חמש שנות ותק וניסיון של 50 בדיקות לפחות נובעות מפערי הידע המקצועי בהשוואה למהנדסי בטיחות.
הועלה כי השירות לאוטיסטים קיבל אישורים של ממונה בטיחות בעבודה ובמוסדות חינוך שבדק 18 הוסטלים (כולם של אותו מפעיל), על אף שלפי המסמכים שהגיש הוותק של הבודק היה כארבע שנים בלבד.
בדיקתו נעשתה בחיפזון המעורר חשש בנוגע לאיכותה: כך למשל, ביום אחד ביולי 2013, הוא בדק ואישר חמישה הוסטלים במקומות שונים בארץ: שני הוסטלים בקרית אתא, הוסטל בחולון, הוסטל בראשון לציון והוסטל נוסף .
במרבית המסגרות שנפסלו נעשו שיפוצים והתאמות שהכשירו אותן לשימוש משרד הרווחה והשירותים החברתיים 1209 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים פיזיים של מסגרות רווחה חוץ- ביתיות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בגבעת ברנר.
הליקויים שרשם לגבי כל 18 ,ההוסטלים היו זהים: חסרים היתרי בניה אישורים ליציבות המבנים, בדיקות של עמודי תאורה, יחידות מיזוג אוויר, מע רכות סולריות ובדיקות של מתקני משחקים וספורט בכולם.
בכל 18 הדוחות הייתה חתימת הבודק מ - 1.
13 ולכולם קצב אותו מועד להמצאת האישורים החסרים.
השירות לאוטיסטים קיבל גם את בדיקות הבטיחות שעשה עורך מבדקי בטיחות במוסדות חינוך שלא ציין את שנות הוותק שלו.
בדיקותיו נעשו באותו יום, בספטמבר 2013 , בתשעה מוסדות בירושלים.
בכל המסגרות לא נרשם ולו ליקוי בטיחותי אחד, והבודק לא התנה את אישור המסגרות בהמצאת היתרי בנייה ובאישורי קונסטרוקטור שלא נמצאו בכל המסגרות שבדק באותו יום.
לשם השוואה, מפעיל אחר ביצע ביום אחד רק חמש בדיקות בטיחות מפורטות, כולן בכפר סבא, על אף שהוא אחראי על מסגרות נוספות באותה עיר, וחמש בדיקות בלבד ביום אחר בפתח תקוה וסביבתה.