HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
השר נאמן נכח בוועדה במשך כל הדיון וגם בתהליך קבלת החלטתה.
נוכחותו של השר בכל הדיון, עלול היה להיות בה כדי להשפיע על הליך הגיבוש ועל קבלת ההחלטה של הוועדה.
בהקשר זה יוזכר כי בדיון ועדת השירות מפברואר 2009 'בהצעתו של שר המשפטים הקודם, פרופ פרידמן, ייצג אותו ראש המטה שלו ויועצו הבכיר, אשר הציג את הצעת השר בוועדה ולא נכח בקבלת ההחלטה.
בתשובותיו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2010 ומדצמבר 2010 הסביר השר נאמן כי הנציב דאז הוא שהזמין את היועץ המשפטי לממשלה דאז ואותו להופיע בוועדה, והוא לא נטל חלק בדיון עצמו למעט הצגת עמדתו בראשית הדיון.
עוד ציין השר כי אינו חבר במפלגה כלשהי ומעולם לא היה חבר במפלגה, והוא ייצג בוועדה עמדה מקצועית גרידא ולא השפיע על הליכי ההחלטה וגיבושה.
לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם השר אינו חבר במפלגה, די במעמדו כשר בממשלה כדי שנוכחותו בדיון ובתהליך קבלת החלטה בוועדה סטטוטורית - שהרכבה נקבע בחוק ואינו כולל את אנשי הדרג הפוליטי אלא פקידי ממשלה מקצועיים בלבד - בעניין שבו הציג את עמדתו, תיצור מעורבות של דרג פוליטי במהלך עבודתה של ועדה מקצועית בשירות המדינה.
 הדיון המהותי על דרכי המינוי של בכירי שירות המדינה התקיים אפוא בפברואר 2009 בוועדת שירות שהרכבה היה חסר ולא עלה בקנה אחד עם הוראות חוק המינויים.
יתר על כן, אף כי ההחלטה מנובמבר 2009 הייתה מנוגדת להחלטה הקודמת של הממשלה, לא העבירה ועדת השירות החדשה להחלטת הממשלה את המלצתה לקבל את הצעת השר נאמן בטרם נקטה צעדים ליישומה: היא הקימה צוות מצומצם של שלושה 62 דוח שנתי61ב .
מחבריה, שלא הורכב בצורה מאוזנת, בניגוד לתקנונה ובנוכחות השר נאמן בדיון בוועדת השירות.
ועדות איתורבשירות הציבורי 63 .
אי-הסדרה בתאגידים סטטוטוריים .
בשירות הציב ורי עשרות תאגידים סטטוטוריים שהוקמו בחוק.
הם בעלי אישיות משפטית עצמאית ומשמשים מעין זרועות ביצוע של המדינה לניהול ולהסדרה של תחומים שהם ב אחריות ממשלתית ולפיקוח על הפעילות בהם 64.
מוקנ ות להם גמישות ועצמאות ניהולית רבות מאלה המוקנות לגופים ב שירות המדינה 65 .
התאגידים הם חלק מן ה מגזר הציבורי, אך זיקתם לשר משרי הממשלה ומי דת הפיקוח של השר עליהם משתנה לפי אופי ה תאגיד ותפקידיו.
בחלק מהחוקים שהקימו את התאגידים הסטטוטוריים ישנה התייחסות מפורשת לקבלת עובדים, ומינוייהם מותאמים לאלה של עובדי המדינה - בשינויים המחויבים.
לנוכח תפקידיו של התאגיד ה סטטוטורי, מן הראוי היה כי משרות יו הבכירות יאוישו על פי העקרונות הנהוגים בשירות המדינה: הליך בחירה תחרותי ושוויוני כדי לבחור את המועמד הטוב ביותר למשרה באמצעות מכרז או ועדת איתור.
בחוקים הנוגעים לכל תאגיד סטטוטורי נקבע הליך מינוי משולב של נושאי משרות בכירות בו, שבו משתתפים מועצת התאגיד והשר הממונה.
אופן הבחירה של מנכ"ל התאגיד לא נקבע בחוק, אך על מינוי מועמדים לכהונת דירקטור, יו"ר דירקטוריון או מנכ"ל חל סעיף 60א ל חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה - 1975 (להלן- חוק החברות הממשלתיות), הדורש אישור הוועדה לבדיקת מינויים 66 (להלן- ועדת המינויים בחברות ובתאגידים) הפועלת מכוחו.
בדוח המועצה לתאגידים ציבוריים67, שבחנה את נושא התאגידים הציבוריים, הוצעכי מינוי מנכ"ל של תאגיד יהיה לפי הצעתה של ועדת איתור.
גם היועץ המשפטי לממשלה קבע68 כי יש למנות בכירים בחברות ממשלתיות ובתאגידים ציבוריים בהליך מס ודר ומובנה הכולל, במקרים המתאימים, הקמה של ועדת איתור.
בספטמבר 2005 ציין בג"ץ69 כי איןגוף מייעץ בלתי -תלוי שיציע לממשלה משרות בתאגידים סטטוטוריים שיהיו פטורות ממכרז חיצוני , כפי שעושה ועדת השירות לגבי שירות המדינה.
בג"ץ ה מליץ בפסק הדין שהמחוקק ייתן את דעתו לכך ויגבש פתרון מערכתי כולל עבור תאגידים סטטוטוריים.
עוד המליץ לא להטיל את תפקידה של ועדת השירות על גוף פנימי בכל אחד מן התאגידים, אלא על גוף חיצוני אחד שיוקם בעבור כולם והרכבו יהיה מקצועי ובלתי -תלוי.
עד אז המליץ בג"ץ כי תוקם בתאגיד ועדת שירות פנימית מקבילה לוועדת השירות, שהרכבה יהיה מקצועי ובלתי -תלוי ככל האפשר.
בג"ץ לא שלל על הסף את האפשרות שוועדת השירות תוסמך בתקופת הביניים להמליץ לפטור ממכרז גם משרות בתאגידים.
'למשל, המוסד לביטוח לאומי, רשות שדות התעופה, שירות התעסוקה וכו 65 מבקר המדינהכבר נדרש לעניין בדוחות קודמים.
ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 57ב ( 2007 ,) בפרק"היעדר הסדר מקיף בדבר סדרי ניהולם של תאגידים סטטוטוריים", עמ' 279 ; דוחעל הביקורת בתאגידים סטטוטוריים ( 1995).
66 הוועדה הוקמה מכוח ס עיף 18ב לחוק החברות הממשלתיות .
יזמו את הקמתה בעקבות דוחות מבקר המדינה שעסקו בסוגיית המינויים הפוליטיים בחברות ממשלתיות.
ראו מבקר המדינה , דוח על מינוי דירקטורים בחברות ממשלתיות ( 1989).
הוועדה בודקת כשירות של מועמדים ואת התאמתם לתפקידים בתאגידים ציבוריים מכוח סעיף 60 .
א לחוק החברות הממשלתיות 67 דוח המועצה לתאגידים ציבוריים ( 2003) בראשות פרופ' זוסמן; תכליתו של הדוח הייתה להסדיר את דרכי פעולתם של התאגידים הסטטוטוריים.
03 ( עדכון מפברואר 2006).
69 בג"ץ 8299/01 ועד העובדים של ההנדסאים, הטכנאים, המהנדסים והאקדמאים ברשות שדות התעופה ואח' נ' רשות שדות התעופה בישראל ואח' , פדאור.
ואולם עד מועד כתיבת דוח זה70 לא יישמו משרד המשפטים או הכנסת את המלצות בג"ץ וטרם הסדירו באורח כולל את מינוי הבכירים בתאגידים סטטוטוריים.
ועדות איתורבשירות הציבורי 65 .
משרד מבקר המדינה בדק את המינויים למשרות בכירות בכמה תאגידים סטטוטוריים ואף פנה ל -21 תאגידיםכדי לבחון את דרך מינוים של הבכירים המכהנים בהם.
נמצא שהמלצת המועצה לתאגידים ציבוריים ל א יושמה בכל התאגידים: בכ-62% מהתאגידיםשנבדקו התמנה המנכ"ל באמצעות ועדת איתור, בתאגיד אחד (כ -5% )- ,באמצעות מכרז פומבי ובשאר התאגידים (כ-33% )- .
במינוי אישי של השר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2009 ציין המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) כי ההסדרה האפקט יבית ביותר בנוגע להליכי מינוי עובדים בתאגידים ציבוריים יכולה להתבצע רק בחקיקה.
ועדה מקצועית שמינה היועץ המשפטי לממשלה לאחר פסיקת בג"ץ מספטמבר 2005 הכינה טיוטת דוח והמליצה על חקיקה ועל פרסום הנחיה של היועץ המשפטי לממשלה עד גיבוש החוק, אך ועדה זו לא השלימה את עבודתה, בין היתר, בשל העובדה שבמקביל החלה פעילות לחקיקת חוק כולל לתאגידים ציבוריים.
לדעת משרד מבקר המדינה, הואיל ועברו למעלה מחמש שנים ממתן פסק הדין של בג"ץ ועדיין לא הושלמו הליכי החקיקה, על היועץ המשפטי לממשלה לשקול פרסום הנחיה להסדרה כוללת של מינוי בכי רים בתאגידים סטטוטוריים באמצעות ועדת איתור עד סיום הליכי חקיקת חוק כולל לתאגידים סטטוטוריים.
ועדות איתור וולונטריות .
כאמור, בשנים האחרונות בחרו שרים להשתמש בוועדות איתור וולונטריות לאיוש חלק מן המשרות הבכירות בשירות המדינה הפטורות לחלוטין ממכרז, וגם חלק מן המשרות הבכירות בתאגידים הציבוריים אוישו כך.
היה ראוי כי ועדות איתור אלה יפעלו ברוח החלטות הממשלה ולפי העקרונות שאותם קבעה לוועדות איתור.
ואולם נמצא כי לכל ועדת איתור וולונטרית קבעו השרים שמינו אותה כללים אד- הוק.
אלה לא תמיד עלו בקנה אחד עם עיקרי הכללים שקבעה הממשלה לעבודת ועדות איתור.
למשל, הרכב הוועדה לא תאם את העקרונות שקבעה הממשלה להבטחת מקצועיותה ואי-תלותה; מספר המועמדים המומלצים נקבע על פי בקשת השר - בין אחד לחמישה.
אי-האחידות בפעילות ועדות האיתור הוולונטריות וגמישות כללי עבודתן עלולים לפתוח פתח לשימוש לרעה בהן ולהביא למינויים בלתי-תקינים - פוליטיים ואחרים71.
71 ראו מבקר המדינה, דוח ביקורת על הרשות לעסקים קטנים ובינוניים בישראל מינויים פוליטיים ( 2006,) 'עמ 11-13 ; דוח ביקורת על מינויים במגן דוד אדום ( 2006,) 'עמ 11-14.
משרד מבקר המדינה בחן את פעולתן של שלוש ועדות איתור וולונטריות: שתיים שהוקמו לאיוש משרות בשירות המדינה - משרת מנהל רשות החברות הממשלתיות ומשרת מנהל מינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י), ואחת שהוקמה לאיוש משרת מנהל שירות התעסוקה 72:.
72 חוק שירות התעסוקה, התשי"ט- 1959 (להלן- חוק שירות התעסוקה) קובע שעובדי שירות התעסוקה מתמנים בהתאם לכללים הקבועים למינוי עובדי מדינה, בשינויים שעליהם מחליטה מינהלת שירות התעסוקה באישור שר התמ"ת ושר האוצר.
ועדות איתורבשירות הציבורי 67 .
ועדת האיתור לאיוש משרת מנהל רשות החברות הממשלתיות: משרת מנהל רשות החברות הממשלתיות אינה מחויבת באיוש באמצעות ועדת איתור על פי החלטות הממשלה.
בפברואר 2009 סיווגה הממשלה משרה זו73, הפטורה ממכרז על פי חוק המינויים, כמשרה עצמאית ובלתי-תלויה שבה לעצמאות ולאי -התלות של נושאּה חשיבות מיוחדת, אך לא קבעה כי היא חייבת בוועדת איתור.
לדעת משרד מבקר המדינה, על פי מאפייני המשרה, היא עומדת באמות המידה שקבעה הממשלה למשרות הפטורות ממכרז שיש לאיישן באמצעות ועדת איתור, ועל כן ראוי היה לבחון אם יש מקום לאיישה באמצעות ועדת איתור.
יצוין כי גם המנהל הקודם של הרשות מונה למשרתו באמצעות ועדת איתור.
היועץ המשפטי של משרד האוצר, עו"ד יואל בריס, הבהיר בחוות דעת מיוני 2009 שהעביר ללשכת השר, שמכיוון שהמשרה פטורה ממכרז, אין חובה לאיי שה באמצעות ועדת איתור.
עם זאת הוא ציין, שאין לשלול בחירת מועמד בוועדת איתור או בדרך אחרת המאפשרת בחינת חלופות שונות למינוי.
על בסיס זה ובשל בכירות המשרה החליט שר האוצר, ד"ר יובל שטייניץ, שלא להקים ועדת איתור שתפעל ברוח החלטות הממשלה74 אלא להקים ועדה מייעצתלעניין המינוי - לנקוט הליך בלתי -רשמי שבו הוועדה המייעצת הייתה אמורה לאתר מועמדים לתפקיד ללא פרסום פומבי ולהמליץ לשר על כמה מועמדים מתאימים כדי שיבחר אחד מהם.
לדעת משרד מבקר המדינה, בהיות המשרה משרה עצמאית ובלתי-תלויה שבה לעצמאות נושאּה חשיבות מיוחדת, ראוי היה לאיישה באמצעות ועדת איתור.
ראוי היה שהנציב דאז ינחה את שר האוצר - כשהשר פנה אליו ביוני 2009 והודיעו כי בכוונתו להקים ועדה מייעצת לאיוש המשרה- למנות למשרה זו ועדת איתור שתפעל לפי העקרונות שקבעה הממשלה.
אולם נמצא כי בעת שהשר פנה אל הנציב דאז, עו"ד שמואל הולנדר, בעניין זה לא התנגד הנציב דאז להקמת הוועדה המייעצת ואף לא אמר לשר כי הדרך הראויה לאיוש המשרה היא באמצעות ועדת איתור.
יתר על כן, עוזרתו של הנציב דאז סייעה למשרד האוצר במינוי הוועדה המייעצת.
ביוני 2009 פנה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ), עו"ד מלכיאל בלס, ליועץ המשפטי של משרד האוצר, ליועץ המשפטי של הנציבות ולמשנה לנציב וציין פגמים בהקמת הוועדה המייעצת, ובהם אי-פרסום פומבי של המשרה, הרכב בלתי -ראוי של הוועדה בשל היעדר ייצוג הולם לנשים וחשש לניגוד עניינים.
רק לאחר פניית המשנה ליועץ המשפטי לממשלה הביעה הנציבות את התנגדותה להליך המינוי; או אז הביע המשנה לנציב ליועץ המשפטי של משרד האוצר את הסתייגותו הנחרצת מההליך שקוים עד אותו מועד.
בעקבות זאת הקים השר ועדת איתור.
73 'החלטת ממשלה מס 4470 מ- 8.
74 'החלטה מס345 מ- 14.
99 'והחלטה מס 2541 מ- 29.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 ציין שר האוצר כי הוא חולק על הקביעה שראוי שמנהל רשות החברות יתמנה תמיד באמצעות ועדת איתור מכיוון שלדעתו, אין הבדל בין מינוי מנהל רשות החברות למינוי של כל אחד מששת ראשי האגפים במשרד האוצר המוקבלים בתקן ועדות איתורבשירות הציבורי 69 .
למנהל כללי של משרד ממשלתי, שכל אחד מהם הוא בעל סמכות עצמאית חשובה ביותר.
לדעתו, במינויים לתפקידים רגישים אלה חשוב להותיר בידי השר הממנה את חופש הפעולה בעניין דרך המינוי כדי להבטיח, להנחת דעתו של השר, כי המינוי הוא של האדם המתאים ביותר לתפקיד.
יצוין שבפברואר 200975 סיווגה הממשלה את המשרות של ראשי האגפים באוצר לשלשה סוגים: משרת מנהל רשות החברות הממשלתיות, משרת החשב הכללי, משרת הממונה על שוק ההון ומשרת מנהל רשות המסים76 סווגו כמשרות שבהן לעצמאות ולאי-התלות של נושאיהן חשיבות מיוחדת.
כאמור, מאפיינים אלה זהים לאמות המידה שקבעה הממשלה בהחלטה 345 .
למשרות הפטורות ממכרז שיש לאיישן באמצעות ועדת איתור משרת הממונה על השכר והסכמי עבודה ומשרת הממונה על אגף כלכלה והכנסות המדינה סווגו כמשרות שמצד אחד, חשוב שנושאיהן יכהנו בהן לאורך זמן בגלל חשיבות הניסיון והידע הנצברים בעת כהונתם בהן לתפקודם, אך מצד אחר, יש להגביל את זמן הכהונה בהן כדי לרענן את השורות מעת לעת.
משרת הממונה על התקציבים סווגה כמשרה שנושאּה מופקד על ביצוע מדיניות הממשלה, ומילויּה מחייב מידה גדולה של אמון ותיאום בינו ובין חברי הממשלה.
הממשלה לא התייחסה אם כן למנהלי האגפים במשרד האוצר בצורה אחידה, והיא זו שאמורה לקבוע אילו משרות בכירות יאוישו באמצעות ועדת איתור לאחר שהנציבו ת תשלים את בחינתה בנושא77.
ועדת האיתור לאיוש משרת מנהל ממ"י: חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך - 1960 , קובעכי ראש הממשלה והשרים ימנו את מנהל ממ"י, ועל מינויו לא תחול חובת מכרז.
עוד קובע החוק כי עובדי ממ"י יהיו עובדי מדינה.
עד ינואר 2008 הייתה המשרה פטורה ממכרז .
במועד זה, לפי בקשתו של היועץ המשפטי לממשלה דאז ובתיאום עימו, מינה שר הבינוי והשיכון דאז (להלן - שר הבינוי דאז), ועדת איתור וולונטרית בהרכב שלושה חברים לאיוש המשרה.
הרכב הוועדה לא עלה בקנה אחד עם רוח החלטת הממשלה: עם חברי הוועדה נמנו מנכ"ל המשרד (להלן - המנכ"ל דאז) ו יועצת משפטית של המשרד (להלן - היועצת המשפטית) , אף שבהחלטת הממשלה נקבע שמנכ"ל המשרד יהיה חבר הוועדה היחיד שהוא עובד המשרד.
כמו כן נעדר מההרכב נציג של הנציבות שתפקידו לשמש שומר הסף של ההליך.
75 'החלטת ממשלה מס 4470 מ- 8.
76 יצוין כי הממשלה קבעה בהחלטה 1261 מ- 25.
07 כי המשרה תאויש באמצעות ועדת איתור.
77 כאמור, בהחלטתה מפברואר 2009 קבעה הממשלה שהנציבות תבחן בשיתוף גורמים נוספים את האפשרות להציע לממשלה שהמשרות הבכירות הפטורות ממכרז יאוישו באמצעות ועדת איתור.
הליכי הבחירה בוועדות .
המלצה על יותר ממועמד אחד : ועדות האיתור הוולונטריות המליצו על יותר ממועמד אחד למרות קביעת הממשלה שיש להמליץ על אחד אם הוא המתאים ביותר (החלטה 2541 :), ראו לעיל ועדות איתורבשירות הציבורי 71 .
בכתב המינוי של ועדת האיתור למשרת מנהל רשות החברות הממשלתיות הנחה שר האוצר את הוועדה, בידיעת היועץ המשפטי של המשרד, היועץ המשפ טי של הנציבות והמשנה לנציב לה מליץ לו על שלושה עד חמישה מועמדים ראויים לתפקיד, כדי שהוא יחליט על מי להמליץ לממשלה.
ואמנם, באוגוסט 2009 החליטה ועדת האיתור, על דעת כל חבריה, להמליץ לו על שלושה מועמדים.
גם בכתב המינוי של ועדת האיתור למשרת מנהל ממ"י הנחה שר הבינוי דאז את הוועדה, בידיעת היועץ המשפטי לממשלה דאז, כי תמליץ לו על כמה מועמדים סופיים, כדי שהוא יחליט על מי מהם להמליץ לממשלה.
בפברואר 2008 המליצה הוועדה לשר דאז עלשלושה מועמדים.
בחירה במועמדים בעלי זיקה לשרים : בפסיקה78 ובהנחיות היועץ המשפטי לממשלה נקבע במהלך השנים העיקרון כי מינוי בשל קרבה לגורם הממנה, זיקה אליו או תלות בו, במידה המעוררת חשש סביר לנטייה פסולה, הוא מינוי פסול.
הנחיית היועץ המשפטי לממשלה 79 קובעת כי כאשר הוועדה שוקלת להמליץ על שניים או על שלושה מועמדים, עליה לפנות אליהם ולבקש מהם להצהיר אם הם בעלי זיקה לשר משרי הממשלה.
עוד קובעת ההנחיה כי אם אחד מהמועמדים הללו הוא בעל זיקה כזאת, עליה להמליץ לשר על מועמד אחד בלבד, שכן בחירה של השר במועמד בעל זיקה אליו (או לשר אחר) מעוררת קושי בשל ניגוד עניינים או בשל מראית עין של ניגוד עניינים וחשש כי החלטת השר התקבלה משיקולים זרים.
(א) ועדת איתור לאיוש משרת מנהל רשות החברות הממשלתיות : (1) כאמור, באוגוסט2009 החליטה ועדת האיתור להמליץ לשר האוצר על שלושה מועמדים.
נמצא כי אחד מהם הצהיר בטופסי המועמדות שהגיש לוועדה כי יש לו זיקה אישית לשר האוצר, אולם נציג הנציבות, שהיה חבר בוועדת האיתור ואמור היה להיות שומר הסף בה, לא הנחה את הוועדה להמליץ על מועמד אחד בלבד בגלל הזיקה האישית של המועמד לשר.
(2) בג"ץ80 ציין כי ככלל, זיקה פוליטית ברורה בין מועמד לתפקיד ציבורי בכיר לבין השר והממשלה שבידיהם סמכות המינוי, מעוררת ספק מהותי שמא השיקול הפוליטי-אישי הוא המניע המרכזי למינוי לתפקיד.
על מנת להבטיח כי הזיקה הפוליטית לא הייתה שיקול מכריע במינוי, ראוי כי הרשות הממנה תצביע על יתרון ממשי רלוונטי של אותו מועמד או תספק הסבר ענייני שבכוחו להצדיק את העדפתו לעומת מועמדים ראויים אחרים נעד רי זיקה פוליטית.
על כן ראוי היה שוועדת המינויים בראשות נציב שירות המדינה (להלן - ועדת המינויים בשירות המדינה)81 , שתפקידה לחוות את דעתה על מינויים בפטור ממכרז, תבחן אם למועמד בעל הזיקה לשר אכן היו כישורים מיוחדים למלא את המשרה.
78 "בגץ 4566/90 דוד דקל נ' שר האוצר ו-22 'אח.
פ"ד מה( 1,)28 ; בג"ץ 4646/08 'יואל לביא נ' ראש הממשלה ואח, תקדין .
80 בג"ץ 4646/08 'יואל לביא נ' ראש הממשלה ואח, תקדין .
81 ועדה שהוקמה מכוח החלטות ממשלה שהתקבלו בשנת 1999.
נמצא כי עקב המלצת ועדת האיתור על שלושת המועמדים ראיין אותם שר האוצר, בחר במועמד שהצהיר, כאמור, שיש לו זיקה אישית אליו, וביקש מהנציב דאז להציג את המועמד לאישור ועדת המינויים.
אולם הנציב דאז לא עשה זאת בטענה כי המלצה של ועדת איתור מייתרת את הצורך באישור ועדת המינויים.
ועדות איתורבשירות הציבורי 73 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 ציין שר האוצר כי בהליך הבחירה למשרת מנהל רשות החברות הוא פעל בהתאם לייעוץ המשפטי שקיבל במשרד האוצר ובתיאום עם הנציבות, לרבות עם הנציב דאז, עו"ד הולנדר, והוא לא היה מעורב בשום פן בהליכי העבודה של ועדת האיתור או בפעילותה.
עוד ציין כי מקובלת עליו ההמלצה שגם למינוי באמצעות ועדת איתור יש לקבל לפני אישור הממשלה גם את אישור ועדת המינויים בשירות המדינה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2010 ציין הנציב דאז כי בחינת כישוריו של מועמד בוועדת איתור מייתרת את הצורך בבחינה מחודשת על ידי ועדת מינויים, שהרי כישוריו כבר נבחנו על ידי ועדת האיתור.
הנציב דאז פטר אפוא את המועמד מהצורך באישור ועדת המינויים בשירות המדינה מאחר שהבחירה נעשתה באמצעות ועדת איתור, אף כי הייתה זו ועדת איתור וולונטרית, והיא המליצה על שלושה מועמדים ולא על אחד, בניגוד לעיקרי הכללים של ועדת איתור בשירות המדינה ובניגוד להנחיית היועץ המשפטי לממשלה.
מצד אחד, עמדת הנציב דאז הייתה כי זוהי ועדת איתור לכל דבר והיא מייתרת את הצורך בוועדת המינויים, ומצד אחר, ועדת האיתור אינה מחויבת בכללים שקבעה הממשלה לפעולתה.
יתר על כן, כאמור, כאשר מועמד הוא בעל זיקה לשר, על הרשות הממנה להראות כי יש לו כישורים מיוחדים למלא את המשרה; בהיעדר בדיקה של ועדת המינויים בשירות המדינה, לא אפשר הנציב דאז לבדוק אם למועמד שנבחר כישורים מיוחדים.
(ב) ועדת איתור למשרת מנהל ממ"י : כאמור, בפברואר 2008 המליצה ועדתהאיתור לשר הבינוי דאז על שלושה מועמדים.
הבדיקה העלתה כי אחד המועמדים שעליהם המליצה הוועדה היה חבר במפלגת קדימה, המפלגה שהשר דאז היה חבר בה.
יצוין כי גם בטופס המועמדות שלו ציין המועמד שיש לו "קשר מפלגתי לשר הבינוי והשיכון וכן לכלל שרי הממשלה".
אולם למרות הזיקה הפוליטית לשר לא הנחתה היועצת המשפטית את הוועדה להמליץ על מועמד אחד בלבד.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 הסבירה היועצת המשפטית כי בכתב המינוי לוועדת האיתור הנחה השר את חברי הוועדה במפורש להמליץ על כמה מועמדים סופיים, וכתב המינוי היה על דעתו של היועץ המשפטי לממשלה דאז.
לדעת משרד מבקר המדינה, הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בעניין זה ברורה - כאשר יש מועמד בעל זיקה לשר שהוועדה שוקלת להמליץ עליו, עליה להמליץ על מועמד אחד בלבד, והנחיה ספציפית זו הייתה צריכה לגבור על הנחייתו הכללית והעקרונית של השר להמלצה על כמה מועמדים, מה עוד שכתב המינוי וכן ההתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה דאז קדמו להגשת המועמדויות.
לפיכך, לכשנודע כי בין המועמדים שעליהם ועדת האיתור שוקלת להמליץ יש מועמד בעל זיקה אישית לשר, היה על היועצת המשפטית להחיל על הוועדה את ההנחיה של היועץ המשפטי לממשלה בעניין זה.
אם התעורר אצל היועצת 74 דוח שנתי61ב .
המשפטית ספק בעניין היה עליה להתייעץ בעניין עם היועץ המשפטי לממשלה, ובכל מקרה לא להתעלם מהנחייתו.
במרס 2008 הודיעשר הבינוי דאז לנציב דאז כי בחר לתפקיד במועמד בעל הזיקה אליו וביקש מהנציב דאז לזמן את ועדת המינויים בשירות המדינה לאשר את הבחירה.
לאחר שוועדת האיתור סיימה את עבודתה, פנו גופים שונים אל היועץ המשפטי לממשלה בדרישה שלא לאפשר את ועדות איתורבשירות הציבורי 75 .
המינוייצוין כי המינוי לא יצא אל הפועל מכיוון שהיועץ המשפטי לממשלה דאז קבע כי אי-אפשר מבחינה משפטית למנות את המועמד לתפקיד בשל חשדות נגדו לפלילים שטרם נחקרו, בשל זיקתו הפוליטית לשר ומחמת התבטאויותיו הגזעניות כלפי הציבור הערבי בישראל.
המועמד עתר לבג"ץ בעניין זה, אך בג"ץ דחה את עתירתו.
(ג) ועדת איתור למשרת מנהל שירות התעסוקה : בלשכות שרים משרתים כמה בעלי תפקידים במשרות המכונות משרות אמון, ובכלל זה יועץ פוליטי82 ויועצים מקצועיים, המסייעים לו במילוי תפקידו.
על כל אלה מוטלות מגבלות שונות הן בפעילותם עם הדרג המקצועי במשרד והן עם פרישתם מהתפקיד.
על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה 83 , העובדה שאדם משמש יועץ לשר היא אינדיקציה לזיקה אישית שלו לשר.
באוקטובר 2007 הסכימוהיועץ המשפטי של משרד התמ"ת והמשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) על הקמת ועדה לאיתור מועמדים לתפקיד מנהל שירות התעסוקה, שתכלול את חברי מועצת שירות התעסוקה: מנכ"ל משרד התמ"ת דאז, נציג התעשיינים ונציג העובדים.
בכתב המינוי הנחה שר התמ"ת דאז, השר אלי ישי, את חברי הווע דה להמליץ לו על מועמד לתפקיד מנהל שירות התעסוקה; ההצעה למנותו הייתה אמורה להיות מובאת לאישורה של ועדת המינויים בחברות ובתאגידים.
היועץ המשפטי של הוועדה חיבר נוהל מפורט לעבודת ה של ועדת האיתור, ליווה את כל הליכי עבודתה ושימש הלכה למעשה שומר הסף שלה.
שניים מן המועמדים שהגישו את מועמדותם למשרת מנהל שירות התעסוקה כיהנו בעת הגשת מועמדותם במשרות המכונות משרות אמון בלשכת שר התמ"ת: האחד שימש עוזר שר התמ"ת, והאחר היה יועץ השר לתעסוקה מיוני 2006.
בינואר 2008 בחרהועדת האיתור שלושה מועמדים ודירגה א ותם.
המדורג שלישי היה המועמד שכיהן באותה עת כיועץ לשר התמ"ת (להלן - המועמד).
בפברואר 2008 בחר שר התמ"ת ביועצו למשרת מנהל שירות התעסוקה וביקש מוועדת המינויים בחברות ובתאגידים לאשר את המינוי.
במכתב לוועדת המינויים מפברואר 2008 צייןהיועץ המשפטי של הוועדה כי לא מצא לנכון למנוע מהוועדה להמליץ לשר על שלושה מועמדים, מאחר שמדובר בעוזר מקצועי לשר, ולפי פרשנותו אין לראות בכך "זיקה אישית" לשר.
נמצא כי גם ועדת המינויים בחברות ובתאגידים החליטה שאין למועמד - יועץ לשר התמ"ת - זיקה אישית לשר משרי הממשלה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2009 הבהיר היועץ המשפטי של הוועדה כי לא ביקש אישור מוקדם מהיועץ המשפטי לממשלה כיוון שהיה ברור לו שחוות דעתו תיבחן לעומק בידי ועדת המינויים בחברות ובתאגידים ובידי המחלקה של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) - שעמו ועדת המינויים עובדת באופן שוטף.
בקשת אישור מוק דם משמעותה הייתה השעיית ההליך לאורך זמן בעוד .
בתקשי"ר 83 ראו את הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בעניין מינויים בחברות ממשלתיות ובתאגידים ציבוריים - הנחיה מס' 6.
03 (עדכוןמפברואר 2006 ,) בפרק"זיקה לשר ".
שברור היה לו שאם יתעורר קושי משפטי בגישתו הפרשנית, לא יהיה צורך לחזור על כל הליך ועדת האיתור, אלא רק על השלב האחרון של החלטת השר.
בתשובתה מאוגוסט 2010 הבהירה יושבת ראש ועדת המינויים בחברות ובתאגידים, עו"ד טנה שפ ניץ, כי הוועדה בודקת את הזיקה המהותית של המועמדים.
הוועדה אינה בוחנת את הדברים מנקודת מבטה של ועדת איתור או של הנציבות ולכן לא נראה שיש מקום להסיק מסקנות רוחב ועדות איתורבשירות הציבורי 77 .
מהתייחסותה לצורת ההעסקה של מועמד.
עוד ציינה כי אינה בודקת את הליכי האיתור של המועמדים אלא מסתפקת בחוות דעת משפטית של הגורם אשר ליווה את הליך האיתור, שההליך היה תקין (למעט מקרים חריגים).
לעניין הזיקה, הוועדה הגיעה למסקנה, לאחר בדיקת הקשר המהותי בין השר למועמד, שהקשר היה מקצועי ולא אישי.
החלטתו של היועץ המשפטי של ועדת האיתור לאפשר לה להמליץ לשר על שלושה מועמדים בשל קביעתו שלמועמד אין זיקה אישית לשר וקביעתה של ועדת המינויים בחברות ובתאגידים, אינן מתיישבות עם הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בעניין זה.
כיוון שלפרשנות של היועץ המשפטי של ועדת האיתור למונח "זיקה אישית", יכולות להיות השלכות על כל השירות הציבורי משום שהיא יוצרת הבחנה בין משרות שונות המכונות משרות אמון בלשכות השרים, היה עליו להיוועץ ביועץ המשפטי לממשלה בעניין זה לפני קבלת ההחלטה על ידי ועדת האיתור.
לדעת משרד מבקר המדינה, השימוש במונח "זיקה" נועד למנוע מצב שבו שר נותן עדיפות למועמד מסוים על רקע של קשר קרוב אליו.
מובן מאליו כי מועמד העובד בלשכתו של השר במשרה המכונה משרת אמון ובצמוד לשר במשך יותר משנה וחצי ואף בעת ההתמודדות עצמה, קרוב אל השר יותר משאר המועמדים שאינם עובדים בלשכתו; בלי קשר לפרשנות שניתנה בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה בעניין זה84 הרי שעבודתו הצמודה היומיומית של יועץ עם השר יוצרת זיקה אישית לשר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2010 צייןהמשנה ליועץ המשפטי לממשלה ( ייעוץ) כי מאחר שהנחיה מס' 1.
1554 של היועץ המשפטי לממשלה בעניין זיקה לשר עוסקת במפורש בוועדות איתור שמונו בהתאם להחלטות הממשלה בעניין , היינו - הוועדות הרשמיות ולא הוולונטריות, הרי שמקריאה פשוטה של ההנחיה אין היא חלה על הוועדות הוולונטריות.
עם זאת, הוא ציין כי הוא אינו שולל את תיקון ההנחיה והחלתה גם על ועדות וולונטריות.
לנוכח הספקות בעניין זיקה לשר של מועמד שהוא גם יועץ השר, ומאחר שהנחיות היועץ המשפטי לממשלה זכו לפרשנויות שונות ויש להן השלכות על כל השירות הציבורי, על היועץ המשפטי לממשלה להבהיר את הנחיותיו באופן שלא יותיר מקום לספקות.
הוספת מועמדים לפי המלצת השרים : ככלל, ועדת איתור ממיינת את המועמדים שעומדים בתנאי הסף עוד בשלב המיון המקדמי על סמך תשובותיהם לשאלונים ולקורות החיים שהם מציגים לה, ורק מקצתם מוזמנים לריאיון.
הליך זה, ככל הליך בוועדת איתור, אמור להתקיים בשוויוניות.
ואולם נמצא שבכתב המינוי לוועד ת האיתור לאיוש משרת מנהל ממ"י הנחה שר הבינוי דאז, את הוועדה, לאחר התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה דאז, לבחון גם מועמדים שיציע השר.
לאחר שלב המיון המקדמי שבו החליטה ועדת האיתור אילו מועמדים תזמן לריאיון, ביקש השר דאז מוועדת האיתור לזמן לריאיון שני מועמדים אשר הוועדה החליטה קודם לכן שלא לזמן, והיא נענתה לבקשתו.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 ציין יו"ר הוועדה- המנכ"ל דאז - כי שני המועמדים עברו מיון מקדמי, ועל פי כללי ועדת האיתור, היא רשאית לבחון מועמדים נוספים ולזמנם לריאיון כל עוד לא סיימה את עבודתה.
עוד הדגיש כי שני המועמדים הנדונים לא נכללו בין ועדות איתורבשירות הציבורי 79 .
שלושת המועמדים שהוועדה המליצה עליה ם, ועל כן לא נפל פסול בתהליך ובתוצאות המיון בכל הנוגע לשוויוניות הטיפול במועמדים.
שר הבינוי דאז התערב אפוא בעבודת ועדת האיתור אף שאינו אמור לעשות כן, והוועדה נענתה לבקשתו.
מאחר שרק לשני המועמדים הללו ניתנה הזדמנות נוספת, פגעו השר והוועדה בעקרון השוויון.
חובת ההנמקה : בפסיקה נקבע כי ההנמקה היא מעיקריה של ההחלטה המינהלית ומיסודותיה85 , ואף בהחלטת הממשלה 2541 נקבע כי ועדת איתור תנמק המלצותיה.
אולם נמצא כי ועדת האיתור לאיוש משרת מנהל ממ"י המליצה לשר הבינוי דאז על שלושה מועמדים בלי לדרג אותם ובלי לנמק מדוע המליצ ה על כל אחד מהם.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2009 ציין יו"ר הוועדה, כי הוועדה לא ראתה צורך לדרג את המועמדים ולפרט את הכישורים המובהקים של כל אחד ואחד מהם.
יוטעם כי בהתאם להחלטת הממשלה על ועדת איתור לנמק את המלצותיה.
מאחר שהמלצות הוועדה הן התשתית להחלטתו של השר, מן הראוי שהוועדה תנמק את החלטתה במפורט בעיקר כאשר היא ממליצה על יותר ממועמד אחד.
אף המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) ציין86 כאמור כי כאשר הוועדה לא מצליחה להגיע להסכמה בנוגע למועמד אחד שהוא המתאים ביותר וממליצה על שניים או שלושה מועמדים, עליה להציג לשר את היתרונות והחסרונות לגבי כל אחד מהמועמדים שעליהם המליצה.
ליקויים בבדיקת מידע על מועמדים .
כדי שוועדת איתור תוכל לבצע את תפקידה כראוי, יש להביא ל פניה כל מידע רלוונטי על מועמד שנחוץ לה לקבלת החלטתה, לרבות מידע הנוגע לעברו, לניסיונו ולכישוריו המקצו עיים והניהוליים תוך שימת דגש על ענייני משמעת, עברות פליליות וכישלונות ניהוליים, אם היו.
ראוי ששומרי הסף בוועדות האיתור יבחנו לעומק כל מידע על מועמד לתפקיד בכיר, יציגו את המידע בוועדה ויאפשרו לה לקבל את החלטותיה על פיו.
בשתיים מוועדות האיתור הוולונטריות שנבדקו נמצאו ליקויים בתחום זה: במקרה אחד , לאחר החלטת השר על המינוי וקודם לאישור המינוי בממשלה, התקבלו כמה תלונות על המועמד למשרה במשרד המשפטים, בנציבות שירות המדינה ואף במשרד מבקר המדינה מגורמים שונים.