HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
09 וביקש ממנו פרטים מלאים אודות החברות.
לאחר קבלת תשובת 16 העברת כספים לחברות שהיו בבעלות שר הביטחון, אהוד ברק .
השר ברק ונציגיו מ - 13.
09 פנה אליו המבקר שוב במכתב מיום 20.
10 השיבו השר ברק ונציגיו לפניית מבקר המדינה וצירפו לתשובה מסמכים ודוחות כספיים של החברות.
ממסמכים אלו עולה כי חברת אהוד ברק בע"מ החזיקה במועד העברת החברות לבנות (יוני 2007 ) מניות בשתי חברות: חוות דעת 17 .
החזקת המניות בחברות ד' וה' יוצרת קשרים עסקיים עם גורמים נוספים, ויש לבחון גם לגביהם חשש לניגוד עניינים.
בהתייחסותם לטיוטת חוות הדעת מ - 30.
10 ציינו נציגי השר ברק כי שרים לא נדרשים לדווח על נכסיהם "המשורשרים" אלא רק על נכסיהם האישיים, ו"היעדר דיווח פרטני ונפרד על החברות הבנות, לא היווה מידע חסר ולא טמן בחובו פוטנציאל כלשהו לניגוד עניינים".
עוד ציינו במסמכים שנמסרו ב- 13.
10 כי "חלק מההתקשרויות מול הלקוחות מטעם חברת אהוד ברק בע"מ נעשו באופן בו המתקשר הפורמאלי היה .
Barak & Associates LLC .
", תאגיד אמריקני בשליטתה של חברת אהוד ברק בע"מ עד לתחילת הביקורת על ידי מבקר המדינה לא מסר השר ברק שום מידע אודות תאגיד זה.
נציגיו ציינו במסמכים כאמור כי התאגיד האמריקאי פורק והיה רק מסגרת משפטית לפעילות של חברת אהוד ברק בע"מ בארה"ב, ולא הייתה לו פעילות עסקית עצמאית.
להלן מבנה ההחזקות של החברות שמסרו נציגי השר למבקר המדינה: כאמור, מר ברק העביר את מניותיו בחברות לשלוש בנותיו ב - 15.
07 , ימים ספורים לפני תחילת כהונתו.
בביאורים לדוחות הכספיים של חברת אהוד ברק בע"מ ליום 31.
07 צוין, בין היתר, כי בעקבות מינויו לשר ביטחון "הפסיקה החברה את עיקר פעילותה העסקית".
במסמכים שנמסרו למשרד מבקר המדינה על ידי השר ברק ונציגיו צוין, בין היתר, כי לאף אחד מלקוחות החברות (לרבות חברות הבנות) "אין ולא היו קשרים עסקיים כלשהם עם משרד הביטחון".
בפגישה עם מבקר המדינה וצוותו במרס 2011 , הצהירו השר ברק ובאי כוחו כי לא היה כל קשר בין תחומי העיסוק של חברות אלה לבין נושאי ביטחון או פעילות משרד הביטחון, ולפי הצהרתם זו לא נוצר כל חשש לניגוד עניינים.
18 העברת כספים לחברות שהיו בבעלות שר הביטחון, אהוד ברק .
מהדוחות הכספיים עולה כי גם לאחר ה - 18.
07 , יום מינויו של מר ברק לשר הביטחון, קיבלו חברת אהוד ברק בע"מ וחברה א' תקבולים ושלמו הוצאות.
בשנת 2009 התקבל בחברה דיבידנד מחברה ד' בסך 150,000 "שח, שחולק לבנותיו בחלקים שווים.
השר ברק ונציגיו מסרו למשרד חוות דעת 19 .
מבקר המדינה, כי אלו תקבולים בגין פעילות שקדמה למינויו כשר, וכי נדרש להוסיף ולקיים את החברות גם לאחר מינויו לתפקיד שר לצורך גביית חובות עבר ( Run Off ).
יש לציין, כי מאחר ומניות החברות לא היו עוד בידי השר ברק, קבלת כספים בידי החברות, להבדיל ממשיכה, אינה אסורה על פי הכללים.
עוד יצויין , כי השר ברק לא משך כספים מהחברות, אלא בהיתר.
להלן נתונים על הכנסות החברות (מן הדוחות הכספיים וממאזני הבוחן שמסרו נציגי השר ברק ב- 26.
ההכנסות לשנת 2007 כוללות את ת קבולי החברות ממועד מינויו כשר: 2009 2008 2007 (ממועד המינוי) הכנסות ברוטו לפני הוצאות ומסים (בש"ח) 0 1,613,109 3142 אהוד ברק בע"מ 580,565 718,504 0 חברה ד' (חלקה של חברת אהוד ברק בע"מ הוא 50%.
) 263,920 216,124 1,313,627 חברה א' (חלקו של ברק שהועבר לבנותיו הוא 50%.
) העובדה שחברת אהוד ברק בע"מ היא בעלת מניות בחברות בנות, יוצרת למעשה שליטה, וקשרים נוספים, שגם לגביהם עלול להתעורר החשש לניגוד עניינים, שלא נבדק.
בפועל נוצר מצב שלא התקיים גילוי מלא.
פעולות של השר שלא בהתאם לכללים כאמור, בכלל 14()(א2 ) לכללים נקבע כי אם העביר שר לקרובו את מניותיו המקנות לו שליטה בחבר בני אדם בתוך שלוש שנים לפני מינויו לשר, עליו לגרום לכך שאותו חבר בני אדם, שאיננו גוף מבוקר, יעמוד לביקורת מבקר המדינה וזאת על ידי חתימת הסכם עם הממשלה.
על השר היה לפעול לפי הכללים ולהעמיד את החברות לביקורת המדינה.
10 ציינו נציגי השר ברק כי הוא נכון לגרום לכך שהחברות יחתמו לאלתר על הסכם עם הממשלה, וכל החומר הרלוונטי של החברות הנ"ל נמסר למבקר המדינה על פי דרישתו גם ללא הסכם.
משלא פנה השר ברק לוועדה למתן היתרים לקבלת היתר אישי לאי-קיום כלל 13 ,מהכללים המחייבים שרים וסגני שרים למניעת ניגוד עניינים והעביר את המניות (או הזכויות) לבנותיו, היה עליו, לפי כלל 14 , לחתום על הסכם עם הממשלה על פי סעיף 9(6 ) לחוק מבקר המדינה התשי"ח- 1958 , ולהעמיד את החברות לביקורת מבקר המדינ ]נוסח משולב [ ,ה אולם השר לא עשה כן.
זאת, במיוחד לאור העובדה שלכאורה תחום פעילות החברות אינו בגדר תחום עיסוקן של הבנות (בניגוד לכלל 13 ,) .
ולא היה להן מלכתחילה כל תפקיד בהן 20 העברת כספים לחברות שהיו בבעלות שר הביטחון, אהוד ברק .
אלמלא הזדרז מר ברק להעביר את מניותיו לבנותיו ימים ספורים לפני מינויו, ראוי היה שינקוט אחת משתי הדרכים האלה: (1 ) לפעול על פי אחת החלופות לפי כלל 13( ;2 ) לפנות אל הוועדה למתן היתרים בבקשה לקבלת היתר לאי-קיום כלל 13 .
ממקרים דומים שאירעו בעבר ניתן ללמוד שאילו הייתה מוגשת פנייה ברוח זו, כפי שראוי היה לעשות, הייתה הוועדה מעניקה פרק זמן ארוך יותר לסגירת החברה או הייתה דורשת הסדר מתאים להעברת השליטה בחברה לאדם זר תוך יצירת חיץ בין השר ברק לחברה שבה היה בעל שליטה תוך הקפדה על ניתוק מלא שלו מהפעילות.
ד סיכום ימים ספורים לפני מינויו לשר פעל השר ברק שלא בהתאם לרוח הכללים ולתכליתם.
פעולותיו אלה של השר ברק לא עלו בקנה אחד עם נורמות ציבוריות שמצופות משר או ממועמד להיות שר.
בית המשפט העליון בשבתו כ בג"צ11 הציב שאלה: "פעולה של איש ציבור המתבצעת בגבולות החוק ואינה חורגת ממנו, עשויה עדיין להעלות את השאלה האם, חרף היות הפעולה מותרת על פי החוק, עדיין היא אסורה מכוח עקרונות משפט כלליים של המשפט הציבורי, שעל הפרתם הוא צפוי לסנקציה מינהלית.
או שמא, גם אם הפעולה חוק ית מבחינת הנורמה המשפטית - החקיקתית והפסיקתית, עדיין עשויה היא להפר נורמה אתית - ]חוץ[ ציבורית לבר -משפטית שמנגנוני הביקורת על הפרתה מצויים כולם מחוץ לתחום המשפט, בתוככי ההליך הציבורי-פוליטי השזור במשטר הדמוקרטי בישראל".
בית המשפט השיב על השאלה בקבעו שחובתו של איש ציבור להתנהל גם לפי נורמות משפטיות מחייבות וגם לפי נורמות חוץ-משפטיות, שמקורן בכללי האתיקה הציבורית, ואף כי הן אינן כתובות, הן חקוקות בתודעה הציבורית.
אי הגשת בקשה לוועדה על ידי השר לגבי פעילות רעייתו בחברה, לא תאמה את הכללים המחייבים שרים וסגני שרים למניעת ניגוד עניינים ואת החלטת הוועדה למתן היתרים שליד מבקר המדינה.
העברת המניות של השר ברק לבנותיו אינה מנתקת אותו לחלוטין מזיקתו לחברות, כנדרש בכללים.
בהימנעותו מפנייה לוועדה האמורה כמועמד לשר, בהעברת המניות לבנות טרם המינוי ובהיעדר גילוי מלא יצר השר ברק הסדר שספק אם יכול היה להשיגו אילו פנה לוועדה.
בהיעדר מלוא המידע בפני הוועדה, נמנעה האפשרות לבחון את מכלול קשריו של השר ברק ואת זיקותיו לגורמים שונים וגם לא נבחן הצורך, נוכח אלה, בהסדר ראוי למניעת ניגוד עניינים.
בנסיבות אלה הוא גם לא פעל להביא לכך שהח ברות יעמדו לביקורת מבקר המדינה על ידי חתימת הסכם עם הממשלה כנדרש בכללים ובכך נמנע פיקוח אפקטיבי ראוי.
מכל מקום, מבקר המדינה סבור כי על השר ברק לפעול מיד לניתוק מוחלט בינו ובין חברת אהוד ברק בע"מ ובינו ובין חברה א', בהתאם לחלופות המנויות בכללים הנזכרים לעיל.
11 בג"צ 6280/07, פורום משפטי למעןארץ - ישראל ואח' נ' נשיא המדינה מר שמעון פרס ואח', לא פורסם (פסקה 13.
) 22 העברת כספים לחברות שהיו בבעלות שר הביטחון, אהוד ברק .
מבקר המדינה סבור כי ראוי להציב גם למועמדים לתפקידי שרים רף התנהגותי גבוה ומשמעותי ולדרוש מהם להקפיד הקפדה יתרה בניהול ענייניהם, הקפדה שלא תותיר ספק באשר לתקינות פעולותיהם או תעורר חשש כלשהו.
דרישות אלו מחוייבות משרים וסגני שרים מיועדים ומכהנים- נוכח ש ליחותם הציבורית הרמה וכדי למנוע פגיעה באמון הציבור בנבחריו.
מיכה לינדנשטראוס, שופט (בדימ') מבקר המדינה ונציב תלונות הציבור .
ירושלים, כ"ג בניסן התשע"א 27 באפריל 2011
סעיף21 ,לחוק מבקר המדינה התשי"ח-1958 , קובע כי ]נוסח משולב [ "המבקר חייב בהכנת חוות דעת בכל עניין שבתחום תפקידיו, אם יתבקש לכך מאת או מאת הממשלה; ]לענייני ביקורת המדינה של הכנסת[ הכנסת, מאת הוועדה חוות דעת כאמור תפורסם במועד שיקבע המבקר".
באוקטובר 2009 דנה הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת (להלן - ועדת הביקורת), בשיתוף ועדת הפנים והגנת הסביבה, בנושא "התאבדויות של עצירים ואסירים וקביעת תנאי הכליאה בבתי הסוהר ובבתי המעצר".
הדיון התקיים בעקבות כמה מעשי התאבדות של כלואים שאירעו סמוך למועד הדיון וקיבלו תהודה ציבורית.
בסיום הדיון החלי טה ועדת הביקורת לבקש ממבקר המדינה להכין "חוות דעת על תפקוד השב"ס, תוך דגש על נושא ביטחון ובטיחות האסיר והעציר, כולל נושא האובדנות מבחינת תפקוד השב"ס".
לצורך הכנת חוות הדעת בדק משרד מבקר המדינה בחודשים מרס-יוני 2010 את אופן היערכות שירות בתי הסוהר (להלן- שב"ס) להתמודדות עם סוגיית האבדנות של אסירים ועצורים (שניהם להלן - כלואים) ובחן את המגמות בראייה רב-שנתית.
בין היתר, נבדקו התכניות שמפעיל שב"ס למניעת אבדנות של כלואים, דרכי יישומן ויישום מסקנות של ועדות חקירה שהקים שב"ס בשנים 2007 -2009 בעקבות מעשי התאבדות של כלואים.
צוות הבדיקה של משרד מבקר המדינה ביקר בבתי הכלא מעשיהו ואיילון ובבתי המעצר תל אביב וניצן לשם בחינת תנאי הכליאה ובייחוד אלו של כלואים הנתונים להשגחה בשל סיכון אבדני.
נוסף על כך, נפגש צוות הבדיקה עם בעלי תפקידים בשב"ס, בהם ראש אגף האסיר, ראש חטיבת טיפול ושיקום, ראש מינהל ההדרכה, ראש ענף עבודה סוציאלית, ראש מחלקת מחקר וראש צוות בריאות הנפש, וכן עם ראש מרכז בריאות הנפש הפועל במתקני שב"ס וכפוף למשרד הבריאות, עם הפסיכולוגית הראשית של משרד הבריאות - שעמדה בראש הוועדה הבין-משרדית למניעת אבדנות - ועם נציגים מהסנגוריה הציבורית.
בדצמבר 2009 , עוד לפני הכנת חוות הדעת של משרד מבקר המדינה, פרסם מבקר המשרד לביטחון הפנים דוח ביקורת בנושא אירועי אבדנות במתקני שב"ס עקב כמה מעשי התאבדות שהתרחשו בחודשים שקדמו לפרסום הדוח (להלן - דוח הביקורת הפנימית).
הביקורת התבססה על הנושאים שהגדיר השר לביטחון הפנים לעניין זה: בדיקת נוהלי שב"ס בתחום מניעת האבדנות המפורטים בפקודות הנציבות3 ובדיקת יישומם וכן בחינת משמעויותיה של העברת האחריות לכליאת העצורים ולליווים מן המשטרה לשב"ס בכל הנוגע לנושא האבדנות (לעניין העברת האחריות לכליאת עצורים לשב"ס - ראו להלן).
3 , התשל"ב]נוסח חדש[ מכח פקודת בתי הסוהר-1971 מוציאנציב בתי הסוהר פקודות בנושאי ארגון שב"ס, סדרי המינהל, המשטר והמשמעת בו והבטחת פעולתו התקינה.
בדוח הביקורת הפנימית נקבע, בין היתר, כי "ההתעסקות של שירות בתי הסוהר בשנתיים האחרונות החל מהנציב ומטה הנציבות, דרך המחוזות וכלה במפקדי בתי הסוהר ובתי המעצר ואנשיהם בתחום האובדנות, ראויה לציון ומורגשת בכל רובדי הפיקוד.
מומלץ להמשיך ולטפל בנושא האובדנות ברמה המערכתית תוך יישום כל התוכניות האופרטיביות שהוכנו בשב"ס במהלך השנה מניעת אבדנות אסירים ועצורים 1831 .
האחרונה לרבות קביעת לו"ז ליישום התוכניות".
במאי2010 פרסם שב"ס תגובה על דוח הביקורת האמור ובה פירט את התכניות העדכניות המיושמות למניעת אבדנות ואת הפעולות הנעשות בנושא.
מאפייני תופעת האבדנות של כלואים אבדנות בכלל ואבדנות כלואים בפרט היא תופעה כלל-עולמית.
בישראל נרשמו בעשור האחרון כ -400 התאבדויות בשנה בממוצע 4 , כשלושה רבעים מהן של גברים.
שיעור ההתאבדויות בישראל נמוך מזה שבמדינות אירופה: בישראל מתאבדים בכל שנה בממוצע כ -9.
6 גברים לכל100,000 נפש לעומת ממוצע של 16.
6 גברים במדינות האיחוד האירופי וממוצע של51.
7 גברים ברוסיה, שהיא בעלת שיעור המתאבדים הגבוה מבין 23 המדינות שנבדקו; ובכל שנה מתאבדות בישראל בממוצע 3.
5 נשים לכל100,000 נפש לעומת ממוצע של4.
5 נשים במדינות האיחוד האירופי ו-9.
2 נשים בהונגריה, שהיא בעלת שיעור המתאבדות הגבוה מבין 23 המדינות שנבדקו5 .
ארגון הבריאות העולמי מעריך שבכל דקה בממוצע מתאבד אדם בעולם.
קצב התמותה בדרך זו מהיר מקצב התמותה בסכסוכים מזוינים.
לפיכך צמצום תופעת האבדנות היה למטרה בריאותית בין - לאומית חשובה6 .
לפי ארגון הבריאות העולמי, אנשים השוהים במאסר או במעצר נמצאים בסיכון גבוה להתאבד לעומת כלל האוכלוסייה הן בגלל הלחץ והמצוקה הנוצרים בנסיבות הכליאה והן משום שאוכלוסייה זו מאופיינת במאפיינים המהווים גורמי סיכון לאבדנות, כמו שיעור הפרעות נפשיות הגבוה משיעורן בכלל האוכלוסייה.
למעשה שיעור ניסיונות האבדנות של אסירים גבוה כמעט פי 6 משיעורם בקרב גברים באוכלוסייה הכללית, ושיעור ניסיונות האבדנות של עצורים גבוה פי 7.
5 משיעורם בקרב גברים באוכלוסייה הכללית7.
עצורים נמצאים בסיכון אבדני גבוה מזה של אסירים בגלל המעבר החד שהם חווים מחיים חופשיים למצב שבו נשללת מהם חירותם, ניתוקם מסביבתם הטבעית ועתידם הלוט בערפל.
המעבר החד ממעמד של אזרח חופשי למעמד של עצור מלווה בתחושות של פחד, חרדה, דיכאון, אבדן הכבוד העצמי ובידוד חברתי.
בשנים 2004 -2009 היה שיעור האבדנות בקרב עצורים בשב"ס גבוה פי 7 .
משיעור האבדנות בקרב אסירים לפי נתונים שמסר שב"ס, בשנת 2009 היה שיעור האבדנות של כלואים בישראל גדול פי 5.
2 ,משיעור האבדנות בקרב גברים באוכלוסייה הכללית.
לשם השוואה היחס בין השיעורים הללו בארצות הברית היה 0.
7 ובאנגליה ווילס- 10.
4 ,לעתים מבקש המתאבד להסתיר את סיבת המוות, ולכן מסיים את חייו, למשל בתאונת דרכים מתוכננת.
על כן ייתכן שכמה מעשי התאבדות לא נרשמו ככאלה.
5 אובדנות בישראל 2009 , משרד הבריאות (יוני2009.
) 6 Preventing Suicide in Jails and Prisons , World Health Organization (2007), p.
8 הנתונים נאספו ממקורות שונים ונכונים לשנים 2005 -2010 .
היקף תופעת האבדנות במתקני שב"ס 1.
לפי הוראות שירות בתי הסוהר9 אחראי שב"ס להחזקת כלואים במשמורת בטוחה ונאותה, תוך שמירה על כבודם, מילוי צורכיהם הבסיסיים והקניית כלים מת קנים לאסירים המתאימים לכך כדי לשפר את יכולתם להיקלט בחברה עם שחרורם.
בשנים 2005 -2008 הועברו בהדרגה לאחריות שב"ס כלל מתקני הכליאה במדינת ישראל10 : מתקני הכליאה של כלואים ביטחוניים, שהיו באחריות צה"ל, ומתקני הכליאה של עצורים פליליים, שהיו באחריות משטרת ישראל11.
גם מערך ליווי הכלואים לבתי המשפט ולחקירות של המשטרה ושל שירות הביטחון הכללי עבר לאחריות שב"ס.
לפיכך הפך שב"ס ל"ארגון הכליאה הלאומי" של מדינת ישראל, ומספר הכלואים שבאחריותו גדל פי 1.
4, מכ-15,100 כלואים ליום בממוצע בשנת 2004 , טרם העברת מערכי הכליאה מהמשטרה ומצה"ל לשב"ס , לכ -21,600 כלואים ליום בממוצע בשנת 2009 .
זאת ועוד, מספר הקליטות של כלואים בשב"ס12 גדל פי3.
8, מכ-11,500 בשנת2004 לכ-43,500 בשנת2009 .
שב"ס מפעיל כיום30 מתקני כליאה, ובמאי2010 , במהלך הבדיקה, היו בהם כ- 0021,6 כלואים13, מהם כ-14,000 אסירים (כ-8,800 מהם אסירים פליליים) וכ - 7,600 עצורים (כ-3,700 מהם עצורים פליליים).
שב"ס מעסיק כ-9,000 ,אנשי סגל ותקציבו לשנת 2010 הוא2.
על פי נתונים של משטרת ישראל ושב"ס, בשנים 2000 -2009 התאבדו52 עצורים שהיו באחריות המשטרה ו-51 כלואים שהיו באחריות שב"ס.
יצויןכי לדברי ראש צוות בריאות הנפש בשב"ס, בעבר הייתה בשב"ס אי-בהירות לגבי רישום סיבת המוות כהתאבדות.
כך, למשל, כלוא שביצע ניסיון אבדני, הועבר בחיים לבית חולים ונפטר בו לא תמיד נרשם כמי שהתאבד.
על כן ייתכן שהנתונים אינם מדויקים.
אשר לשנת 2010 - מתחילתה ועד מועדסיום הבדיקה, יוני 2010 , .
התאבדו במתקני הכליאה של שב"ס חמישה כלואים, שלושה מהם עצורים בתקופה זו לא התאבדו עצורים במתקני המשטרה.
להלן נתונים על התאבדויות כלואים - עצורים ואסירים - במתקני שב"ס והמשטרה בשנים 2005 -2009 :)(כאמור לעיל, ייתכן שהם אינם מדויקים .
למתאבדים מספר הכלואים .
והמשטרה מספר הכלואים .
1 ל-1,438 17,263 12 2005 .
1 ל-2,406 21,659 9 2006 .
1 ל-2,236 22,364 10 2007 .
9 מכח, התשל"ב ]נוסח חדש [ פקודת בתי הסוהר -1971 מוציא נציב בתי הסוהר , באישור השר, הוראות כלליות שקובעים עקרונות לעניין ארגון שב"ס, סדרי המינהל, המשטר והמשמעת בו והבטחת פעולתו התקינה.
חוץ ממתקנים לכליאת חיילים, שנשארו באחריות צה"ל 11 ברשות המשטרה נשארו רקמתקני מעצר להחזקת עצורים לפרקי זמן קצרים.
12 כל כליאה של אדם במתקן של שב"ס נרשמת בארגון כ"קליטה".
אם למשל אדם נכלא במתקן כזה שלוש פעמים באותה השנה, יירשמו שלוש קליטות בגין שלוש הכליאות.
13 נוסף על כך, היו באחריותוכ-2,000 עובדי שירות, שהם אסירים העובדים מחוץ לבתי הסוהר, וכ-1,000 אסירים המפוקחים באמצעות אמצעי פיקוח אלקטרוניים.
מניעת אבדנות אסירים ועצורים 1833 1 ל-1,832 21,989 12 2008 1 ל-1,586 22,200 14 2009 .
מהטבלה עולה כי אין הבדל ניכר בין מספריהם המוחלטים של המתאבדים בשנים 2005 -2009 וכי היחס בין מספר המתאבדים למספר הכלואים בשנים2005 ו- 2009 .
דומה למדי משרד מבקר המדינה בחן גם את שיעור המתאבדים בקרב העצורים שהוחזקו במשטרה לעומת שיעורם בקרב העצורים שהוחזקו בשב"ס.
להלן נתונים לגבי התאבדויות עצורים בשב"ס ובמשטרה בשנים 2005 -2009 : .
1 מ-846 1,691 2 1 מ-134 1,203 9 2005 .
0 2,018 0 1 מ-344 1,031 3 2006 .
1 מ-999 2,996 3 1 מ-138 415 3 2007 .
1 מ-863 3,451 4 1 מ-28 84 3 2008 .
1 מ-433 3,900 9 1 מ-59 117 2 2009 .
1 מ-781 1 מ-143 ממוצע .
משוקלל מהנתונים בטבלה עולה כי בשנים 2005 -2009 היה שיעור ההתאבדויות הממוצע בקרב עצורים במתקני שב"ס קטן פי 5.
5 משיעורן הממוצע בקרב עצורים במתקני המשטרה.
עם זאת יש לציין כי במתקני המעצר במשטרה כלואים עצורים ממועד המעצר ועד 48 שעות אחריו, שזהו פרק הזמן הקריטי מבחינת הסיכון האבדני, ואילו במתקני השב"ס כלואים גם עצורים לאחר פרק זמן זה.
דילמות הנוגעות למניעת אבדנות במתקני שב"ס שב"ס מפעיל שני סוגי אמצעים למניעת אבדנות: אמצעים לזיהוי כלואים המצויים בסכנת אבדנות, לאבחונם ולטיפול בהם, המיועדים להפחית את המוטיבציה שלהם להתאבד, ואמצעים למניעה פיזית של מעשה האבדנות, כפי שיפורט בהמשך הדברים.
סוגיית מניעת האבדנות בקרב כלואים מעמידה את שב"ס לפני דילמות ערכיות.
בין היתר, נדרש שב"ס למצוא את האיזון הראוי בין שימוש באמצעים שונים לשמירה על חיי כלוא שנמצא בסיכון אבדני ובין הפגיעה של אמצעים אלה בכבודו ובפרטיותו.
כך, למשל, כבילה של כלוא למשך זמן ארוך תסייע במניעת מעשה אבדני מצדו, אולם היא עשויה לפגוע בכבודו כאדם.
גם מעקב מצולם אחר כלוא בחדרי השירותים והמקלחת יסייע במניעת מעשים אבדניים, אולם הוא יפגע בפרטיותו של הכלוא ובפרטיותם של יתר הכלואים החולקים אתו את תא המאסר.
מניעת אבדנות אסירים ועצורים 1835 .
דילמה אחרת נוגעת לאיזון הראוי בין השימוש באמצעים לשמירה על חיי כלוא שנמצא בסיכון אבדני ובין פגיעה של אמצעים אלה בתנאי המחיה שלו ושל כלואים אחרים הנמצאים באותו התא.
כך, למשל, הקטנת פתחי החלונות תמנע מכלוא להשתמש בפתח כנקודת עגינה לתלייה, אולם יהיה 1836 דוח שנתי61ב .
בכך משום פגיעה בתנאי המחיה של האסירים: התא יהיה מאוורר פחות ותצטמצם כניסתו של אור טבעי.
דילמה נוספת היא מהו היקף משאבי הארגון שיש להקצות למניעת אבדנות של מעטים לעומת היקף המשאבים שיש להקצות לתפקידי הארגון האחרים, הנוגעים לכלל הכלואים.
למשל, עיסוק רב של עובדים סוציאליים בנושא האבדנות עשוי לפגוע במילוי משימותיהם האחרות, כמו טיפול ושיקום.
שב"ס ער לסוגיות הערכיות הללו ולהיבטיהן השונים ומתחשב בהן בקבלת החלטות בדבר נקיטת אמצעים למניעת אבדנות.
באפריל 2010 , לאחר שוועדת הביקורת דנה בנושא אבדנות כלואים, מינה נציב בתי הסוהר ועדה חיצונית מתמדת בלתי תלויה שתעסוק בנושא זה ותייעץ לשב"ס בעניינו.
בראש הוועדה עומד פרופ' צבי אייזיקוביץ, ראש החוג לעבודה סוציאלית באוניברסיטת חיפה, וחבריה הם אנשי אקדמיה ואנשי מקצוע מתחומי מומחיות שונים.
על פי כתב המינוי, מטרת הוועדה היא: "שותפות בעיצוב ההיבט הערכי ה[ ]הדגשה במקור בהתמודדות שב"ס עם הסוגיה המורכבת של מניעת אובדנות".
עוד נכתב בכתב המינוי כי הוועדה תעסוק בדילמות שפורטו לעיל.
מניעת אבדנות של כלואים במתקני שב"ס - סקירה .
דרכי הטיפול בכלואים בסיכון אבדני הוסדרו בפקודת נציבות משנת 2004 - "מניעת אובדנות- טיפול והשגחה" 14 (להלן- הפקודה למניעת אבדנות).
פקודה זו עודכנה מפעם לפעם, לאחרונה במאי 2010 .
הפקודה מפרטת, בין היתר, את דרכי האיתור והאבחון של כלואים המצויים בסיכון אבדני, בייחוד בשלב הקליטה הראשוני, תוך הדגשה כי פעולות אלה יתבצעו בכל תקופת המעצר/מאסר, את דרכי ההתערבות הראשונית, את ההגדרה של כלואים בני השגחה ואת דרכי ההשגחה.
פקודות נציבות נוספות שיש בהן הנחיות הנוגעות לאבחון הכלואים המצויים בסיכון אבדני, לטיפול בהם ולהשגחה עליהם הן: קליטת עצורים, החזקה ושחרור15, החזקת אסירים בהפרדה16 ואמצעי ריסון17 .
היערכות שב"סלטיפול בעצורים 1.
כאמור, בשנים 2005 -2008 הועברו לאחריות שב"ס מתקני הכליאה במדינת ישראל ובהם בתי המעצר שהיו בידי משטרת ישראל.
עד אז החזיק שב"ס במתקניו עצורים עד תום ההליכים18 , ועם העברת מערך הכליאה אליו הועברו לאחריותו גם עצורים לימים19 ועצורים עד החלטה אחרת20 .
העברת מערך הכליאה של העצורים .
עד מאי2010 היה שם הפקודה"טיפול באסיר במצוקה נפשית/בסיכון אובדני גבוה - דרכי התמודדות והתערבות מערכתית".
00 משנת2002 ; עודכנה לאחרונה ביולי 2009.
00 משנת2002 ; עודכנה לאחרונה ביולי2009.
00 משנת2001 ; עודכנה לאחרונה בנובמבר2008.
18 עצורים שהוגש נגדם כתב אישום והתקבלה החלטת בית משפט לעצרם עד תום ההליכים.
19 עצורים שבית משפט הוציא נגדם צו מעצר או שהממונה על החקירה החליט לעצרם וטרם הוגש נגדם כתב אישום.
20 עצורים שהוגש נגדם כתב אישום והוגשה בקשה לעצרם עד תום ההליכים, אך טרם מניעת אבדנות אסירים ועצורים 1837 .
לשב"ס הגדילה את מספר העצורים בשב"ס מ-1,230 ליום בממוצע בשנת2004 לכ-3,900 ליום בממוצע בשנת 2009 .
ההעברה הצריכה היערכות חדשה של שב"ס משום שאוכלוסיית עצורים זו נמצאת בסיכון גבוה יותר לביצוע מעשי התאבדות ומשום .
התקבלה החלטה בעניין הבקשה.
מאפייני הכליאה ש לה: מדי יום ביומו בכל שעות היום נקלטים עצורים לימים במתקני הכליאה, ולכן נדרש שב"ס להיערך לעבודה רציפה של גורמי האבחון והטיפול; התחלופה בקרב אוכלוסיית העצורים גבוהה - בשנת 2009 נרשמו בשב"ס כ-38,000 קליטות של עצורים; עצורים לימים יוצאים לעתים מחזקת שב"ס ומועברים לידי רשויות אכיפת החוק לצורכי חקירה, ולכן נוצר קושי בשמירה על קשר רציף עמם לצורך מעקב אחר מצבם וטיפול בהם במידת הצורך.
זאת ועוד, שב"ס קיבל מידי המשטרה את מתקני הכליאה של העצורים והיה צריך להתאימם לתקינת כוח האדם המקובלת בשב"ס ובכלל זה התקינה של גורמי הטיפול.
עם העברת מערך הכליאה של עצורים ממשטרת ישראל לשב"ס הקצה שב"ס לבתי המעצר 22.
5 משרות חדשות של עובדים סוציאליים, שתפקידם, בין היתר, לאתר עצורים בעלי סיכון אבדני ולהתאים להם את דרכי ההשגחה והטיפול הראויות, ו- 6.
היות שקליטת עצורים מתבצעת בכל שעות היממה קבע שב"ס כי במתחם בית המעצר יהיה עובד סוציאלי (להלן - עו"ס) גם לאחר שעות העבודה הרגילות21 לצורך אבחון העצור עם הגעתו.
שב"ס קבע גם שבמידת הצורך יתייעץ העו"ס המאבחן עם פסיכיאטר או שהעצור יועבר לאבחון פסיכיאטרי.
יצוין כי בזמן שבתי המעצר היו באחריות משטרת ישראל לא היה בהם מערך כזה לאבחון ולטיפול.
בנובמבר2009 , לאחר הדיון של ועדת הביקורת, הפיץ נציב בתי הסוהר בקרב סגל שב"ס מסמך המאגד שורה של אמצעים ודרכי פעולה למניעת אבדנות.
המסמך, שכותרתו "תכנית 7 הצעדים", מפרט את מכלול האמצעים והפעולות הנדרשים למניעת אבדנות ומסווגם לשבעה תחומי פעילות.
הוא עוסק בהתמודדות עם נושא האבדנות משלב הקליטה של הכלוא, דרך שלבי המיון וההשמה שלו ועד שלב ההשגחה עליו במהלך כליאתו תוך שימת דגש בשילוב אמצעים לפיקוח ולבקרה על הכלוא.
התכנית כוללת אמצעים ופעולות שבמועד הבדיקה היו בשלבים שונים של פיתוח ויישום.
האמצעים והפעולות הללו משולבים בתכנית העבודה הרב -שנתית של שב"ס לשנים 2010 -2014 , ומטרתם, על פי הגדרת שב"ס, היא "צמצום תופעת האובדנות בקרב עצורים ואסירים, תוך שמירה על זכויות אדם וכבוד הכלואים בשירות בתי הסוהר, כחלק מכללי הארגון לשמור על חיי האסיר והעצור".
לפי נתונים שמסר שב"ס, ליישום הפעולות המפורטות במסמך הוקצו תקציב חד-פעמי של כ-17 מיליון ש"ח ותקציב שוטף של כ-52 .
מיליון ש"ח בשנה יצוין כי בתשובתו מאוגוסט 2010 למשרד מבקר המדינה פירט שב"ס את מכלול האמצעים והפעולות בתחום התפעולי וה תקציבי שיינקטו בשנים הבאות על פי התכנית, את לוחות הזמנים לביצועם ואת המשאבים הנדרשים להפעלתם.
ואולם, על פי הפירוט האמור, חלק מהאמצעים והפעולות המתוכננים טרם תוקצבו.
מסוף שנת 2009 פועלים צוות היגוי ארצי וצוותי היגוי מחוזיים ויחידתיים לשם יישום הצעדים שקבע שב"ס ב"תכנית 7 הצעדים".
נוסף על כך, בתחילת2010 מינה שב"ס פסיכיאטרית לראש צוות בריאות הנפש, ותפקידה הוא לרכז את הפעילות ליישום הצעדים הנוגעים למניעת אבדנות.
כמו כן קבע שב"ס כי יבוצע מחקר מלווה לבחינת הצעדים המיושמים.
חוץ מבסופי שבוע ובחגים מניעת אבדנות אסירים ועצורים 1839 .
הליכי קליטה, אבחון ומיון 1.
על פי הפקודה למניעת אבדנות, עו"ס יראיין כל עצור המתקבל בבית המעצר עם הגעתו.
מטרת הריאיון היא, בין היתר, לאבחן אם העצור בעל פוטנציאל אבדני כדי לקבוע את אופן 1840 דוח שנתי61ב .
לצורך אבחון העצור משתמש העו"ס בטופס מובנה לניבוי אבדנות, המבוסס - מיולי 2009 - על טופס דומה ה משמש במדינת ניו יורק בארצות הברית22 .
שב"ס עורך מחקר מלווה לבחינת האפקטיביות של הטופס על פי הפקודה למניעת אבדנות, לאחר איסוף המידע הרלוונטי יסכם העו"ס את ההתרשמות הכללית שלו ממצב העצור, יעריך את הפוטנציאל האבדני שלו ויקבע אם נדרשת השגחה עליו ואם יש צורך להפנותו לבדיקה פסיכיאטרית.
בדיקה פסיכיאטרית אפשר שתיעשה מיד בשיחה עם פסיכיאטר באמצעות הווידאו או שתיעשה במסגרת ביקור שוטף של פסיכיאטר במתקן הכליאה.
אשר לאסיר הנקלט היישר בבית הסוהר נקבע בפקודה למניעת אבדנות כי עו"ס יעריך הערכה ראשונית את מצבו הנפשי, על סמך ריאיון קליטה וטופס ניבוי אבדנות.
עם סיום האבחון נקבע אם הכלוא זקוק להשגחה ומהי רמת ההשגחה הנדרשת.
שב"ס קבע שלוש רמות השגחה: רמת השגחה ב' נקבעת על ידי פסיכיאטר או עו"ס "במקרים בהם נראה כי האסיר במצוקה נפשית, שיש בה כדי להצביע על אפשרות של כוונה לפגיעה עצמית מכוונת"; רמת השגחה א' נקבעת על ידי פסיכיאטר "במקרים בהם עקב מצבו הנפשי נראה כי האסיר הינו בסיכון אובדני גבוה, ועלול בסבירות גבוהה לבצע פגיעה עצמית מכוונת".
רמת השגחה זו מחייבת מעקב של פסיכיאטר אחת לשבועיים, ורק פסיכיאטר יכול להחליט שאין בה עוד צורך; רמת השגחה א'+ נקבעת "על ידי הדרג הפיקודי במקרים בהם יש בנסיבות המאסר בצירוף נתוניו האישיים של האסיר כדי להוות סבירות גבוהה לביצוע מעשה אובדני"23 .
לפי רמת ההשגחה שנקבעה לכלוא קובעים גורמי הטיפול והפיקוד את היקף ההשגחה עליו, את דרכי ההשגחה ואת אופן הטיפול בו.
ככלל, כלואים שנקבעה להם רמת השגחה א' או א'+ לא ישהו לבד בתא, ותדירות הפגישות שלהם עם גורמי הטיפול תהיה גבוהה מזו של אסיר שנקבעה לו רמת השגחה ב'.
בכל שנה בשנים 2009 -2010 היו בשב"ס בממוצע כ-1,200 כלואים שהוגדרו אסירי השגחה, כ-1,000 מהם אסירי השגחה ברמה ב'.
יצוין כי בממוצע רב -שנתי 55% מהכלואים שהתאבדו הוגדרו אסירי השגחה.
בשנת2010 החל שב"ס לקלוט לשורותיו שמונה קרימינולוגים קליניים למילוי תפקיד "קצין אבחון ומיון עצורים".
תפקידם הוא לאבחן באופן מעמיק עצורים פליליים שאובחנו בעת קליטתם כמקרים דחופים או בעייתיים24 "לצורך הערכה אינטגרטיבית של מצבם האישי ומתן המלצות להפחתת המצוקה והסיכון האובדני".
הליך זה מיועד לשיפור האבחון של עצורים בעלי סיכון אבדני כדי להתאים להם טוב יותר את אמצעי ההשגחה והטיפול וכן לאפשר לעצור לעבד את מחשבותיו ורגשותיו וכך להיטיב את מצבו הנפשי.
22 הטופס כולל, בין היתר, שאלות בדבר ביצוע ניסיונות אבדניים בעבר, קיומן של מחשבות על התאבדות או תחושות קיצוניות של חוסר תקווה, בושה והשפלה עקב הכליאה, התנהגות חריגה, השפעה של סמים או אלכוהול, משברים שחלו בעבר והיעדר תמיכה של חברים או משפחה.
23 רמת השגחה זו נוספה לפקודה למניעת אבדנות במאי2010 .
, מועד העדכון האחרון 24 למשל, מי שבי צע בעבר פגיעה עצמית מכוונת; מי שאושפז בעבר בבית חולים פסיכיאטרי; בעלי תהודה תקשורתית מהותית; קטינים, נשים וקשישים; מי שמוגדר בסיכון אבדני גבוה או במצוקה נפשית או שהוגדר כך בעבר.
מניעת אבדנות אסירים ועצורים 1841 .
אמצעים להשגחה על כלואים בסיכון אבדני 1.
בפקודה למניעת אבדנות בנוסחה מפברואר2009 נקבע כי כלוא שנקבעה לו רמת השגחה א' או ב' ישוכן בתא רגיל או בתא השגחה, לפי התנאים שנקבעו בפקודה.