HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
העברה של מידע כזה בין הרשות לסחר הוגן ובין המועצה89 עשויה להועיללהן מאוד במיפוי השווקים, בבחינת דפוסי ה התנהגות, באיתור כשלים ו בביצוע ניתוחי עומק של המצב בתחומים שונים, וכן בביצוע פעילויות אכיפה במידת הצורך.
89 בכפוף למגבלות חוק הגנת הפר טיות, התשמ"א -1981 , ותקנות הגנת הפרטיות (תנאי החזקת מידע ושמירתו וסדרי העברת מידע בין גופים ציבוריים), התשמ"ו-1986.
הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן והמועצה הישראלית לצרכנות | 663 .
הרשות לסחר הוגן אינה מעבירה למועצה אלפי פניות שאינן נוגעות לעבירה פלילית, ושאינן בתחום סמכותה, אלא מציעה לפונים לפנות עצמאית למועצה להמשך הטיפול.
הדבר מסרבל את הטיפול אותו מבקשים לקבל הפונים לרשות לסחר הוגן.
הרשות הסבירה למשרד מבקר המדינה שהיא אינה מעבירה פניות למועצה בהתאם להנחיה של משרד המשפטים90.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות לסחר הוגן, כי בהתאם להנחיה של משרד המשפטים, אם הסיבה לאי-העברת המידע בין הגופים היא שמירת חסיון הפונה, אפשר לפתור זאת באמצעות הוספת הסכמה מאת הפונה להעברת המידע בין הגופים הללו.
נמצא כי בעבר העבירה המועצה לרשות לסחר הוגן פניות אחדות בלבד שתוארו בהן עבירות לכאורה על החוק.
פניות אלה היו חלק קטן מאוד מכלל הפניות שהגיעו למועצה.
היעדר מידע על שאר הפניות הקשה על הרשות למפות את השווקים בצורה יעילה ומדויקת.
רק בנובמבר 2015 העבירה המועצה לרשות לסחר הוגן לראשונה קבצים עם פרטים על כל פניות הצרכנים שהתקבלו אצלה בפרק הזמן מינואר 2014 עד אוקטובר2015 .
העברת המידע נעשתה לאחר פגישות שהתקיימו בין שני הגופים לבחינת דרכי שיתוף הפעולה.
:חינוך והסברה בהמלצות ועדת שטרום נכתב כי הרשות לסחר הוגן "תופקד על הסברת נושא הגנת הצרכן והנעת והעצמת הצרכנים.
טיפול זה של הרשות ייעשה הן בדרך של הסברה והופעה בפני מוסדות מקבלי החלטות והן בדרך של ציודם של צרכנים במידע הדרוש להם למימוש זכויותיהם.
מומלץ כי הטיפול ייעשה בתיאום רב ככל הניתן עם ארגוני צרכנים הפועלים שלא למטרות רווח.
במדינות מערביות רבות בעולם רשויות להגנת הצרכן משתמשות בחינוך ו בהעצמת הצרכנים ככלי מדיניות 91.
נוסף על כך אחד מיעדי הרשות לסחר הוגן הוא הסברה, הדרכה והעלאת המודעות של הצרכן והעוסק.
לצד זאת, חוק המועצה קובע כי אחד מתפקידי המועצה הוא קידום החינוך ו הפעלת הסברה למודעות צרכנית.
אם כן לפי הוראות חוק הגנת הצרכן ובהתאם לדוח ועדת שטרום וליעדי הרשות לסחר הוגן וכן לפי חוק המועצה ויעדיה של המועצה יוצא ששתיהן פועלות במקביל בתחום החינוך וההסברה.
למועצה יש כאמור מחלקה העוסקת בחינוך, בהסברה ובמידע, ובין היתר היא עוסקת בחינוך ילדים ובני נוער לצרכנות נבונה.
גם הרשות לסחר הוגן מקיימת הדרכות בקרב קהלי יעד שונים.
כך למשל, היא מפעילה תכניות חינוכיות בבתי הספר כדי להקנות לתלמידים ידע, כלים ומיומנויות אשר יאפשרו להם לפעול כצרכנים נבונים.
בבדיקה לא נמצא כל שיתוף פעולה בנושאי החינוך וההסברה בין הרשות לסחר הוגן לבין המועצה.
במועד סיום הביקורת נעשו גישושים ראשוניים לשיתופי פעולה עתידיים בתחום החינוך, שטרם הבשילו לכדי מעשה.
90 מכתב של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ייעוץ) ליועצים המשפטיים במשרדי הממשלה מ- 16.
91 דוגמאות לכך נמצאות ב - OECD Consumer Protection Toolk it ובמסמכי מדיניות אחרים של מדינות ה- OECD.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות לסחר הוגן ולמועצה כי שיתוף פעולה ביניהן בתחום חשוב זה ייצור סינרגיה ויאפשר להן להגיע לקהלי יעד רחבים יותר תוך חיסכון הדדי במשאבים.
המחלקות הכלכליות : המחלקות הכלכליות של הרשות לסחר הוגן ושל המועצה עוסקות במחקר כלכלי ובניתוחי מגמות בנושאי הצרכנות.
המחלקה הכלכלית ברשות לסחר הוגן ממונה על איתור נושאי צרכנות וכשלי שוק וניתוחם לצורך המלצה על תכנית עבודה לפעילות הרשות.
היא אמונה על בדיקת יעילותה של האסדרה הקיימת והחדשה בנושאים צרכניים, על ניתוח כלכלי של האסדרה ועל הכנת תחשיבי עלות-תועלת של כלי אכיפה ושינויים רגולטוריים.
מנגד, הכלכלן של המועצה מופקד על כתיבת חוות דעת בנושאים כלכליים שהמועצה מטפלת בהם, ונעזר בגופים ממשלתיים ומסחריים להשגת מידע, נתונים ודוחות כדי לבסס את חוות דעתו.
נמצא כי לא התקיים כל שיתוף פעולה וכי לא פועל שום מנגנון לשיתוף פעולה בין המחלקות הכלכליות של הרשות לסחר הוגן ושל המועצה.
הן לא העבירו ביניהן מידע, לא קיימו מפגשי עבודה ולא יזמו פרויקטים משותפים.
זאת, אף על פי שיש זיקה בין חלק מהנושאים שבהם הן מטפלות.
בתשובת המועצה נאמר כי המועצה והרשות מקיימות שיתוף פעולה שידע עליות ומורדות, אך הושפע לרעה ממחסור בכוח אדם ברשות ו מטענת הרשות ולפיה היא אינה יכולה לשתף את המועצה במידע בהיותה גוף חוקר.
עוד הסבירה המועצה כי הרשות עוסקת בתפקידים המוגדרים בחוק המועצה כתפקידי המועצה, כגון חינוך והסברה לצרכנות נבונה.
בתשובתה מסרה הרשות לסחר הוגן כי אף שלדעתה מטרות ביצוע המחקרים הכלכליים שלה ושל המועצה שונות, הרשות מסכימה כי קיים צורך בשיתוף פעולה בין הגופים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי כי הרשות לסחר הוגן והמועצה ינסחו נוהל לשיתוף פעולה ביניהן ויפעלו על פיו על מנת לייעל את העבודה בתחומים הכלכליים המשותפים לשתיהן.
נוהל כאמור היה מייתר את הצורך בהתדיינות לגבי העברת נתוני תלונות בין שני הגופים והמשך הטיפול בהן.
שיתוף הפעולה בין הרשות לסחר הוגן, משרד הכלכלה והמועצה .
מינהל מחקר וכלכלה במשרד הכלכלה (להלן - מינהל המחקר) משמש גורם מקצועי מייעץ להנהלה וליחידות השונות של המשרד.
כמו כן, הוא מפיץ מידע לציבור בתחומי האחריות של משרד הכלכלה, כגון השקעות וסחר פנים .
הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן והמועצה הישראלית לצרכנות | 665 .
בתחילת2013 החלו מינהל המחקר והמועצה בגיבוש מתודה לבדיקת מדד ההגינות92 ,בעסקים מתחומים שונים, ובהם רשתות המזון, חנויות החשמל והבנקים בשאיפה לבחון את הנושא בכלל המשק.
לרשות לסחר הוגן, שהיא מאסדר בתחום הצרכנות, יש עניין רב במידע בנושאי צרכנות שונים לשם העמקת הידע והלימוד שלה ולשם אכיפה אפקטיבית בתחומים שבהם התגלו בעיות.
לכן, מט בע הדברים, ראוי כי היא תהיה שותפה לפיתוח המתודה לבדיקת מדד האמינות, וכך תוכל להוסיף לפלטפורמה שמפתחים מינהל המחקר והמועצה את הכלים הדרושים להפעלתה.
הבדיקה העלתה כי עד לשלב מאוחר בפיתוח המתודה לבדיקת מדד ההגינות לא הציעו מינהל המחקר והמועצה לצרף את הרשות לסחר הוגן לצוות הפיתוח.
כאשר הביעה הרשות את רצונה להצטרף לצוות לפני המועצה, הוצע לה להשתתף בו על בסיס הערכה אישית של המועצה לצרכנות לעובדת הרשות; הרשות סירבה להשתתף בו בתנאי הזה.
בתשובתה מסרה הרשות כי עם הקמתה הוצא תחום הצרכנות מאחריותו וסמכותו של משרד הכלכ לה והועבר לסמכותה הבלעדית של הרשות.
לפיכך אין מקום שמינהל המחקר במשרד הכלכלה, שאין לו הידע ואין לו הסמכות לעסוק בנושאים צרכניים, יעסוק בנושאים אלה.
עוד הוסיפה הרשות כי היא מסכימה כי קיים צורך בשיתוף פעולה בין הגופים כדי למנוע כפילויות ולהפיק את המירב מהמשא בים שברשות שני הגופים, והיא מעוניינת בהגברת שיתוף הפעולה עם המועצה בעניין זה.
משרד מבקר המדינה מעיר למינהל המחקר, למועצה ולרשות לסחר הוגן, כי עליהם למצוא דרכים לשיתוף פעולה בתחומים משיקים, או כאלה שעשויים להיווצר בהם סינרגיה ואיגום ידע ומשאבים חומריים.
שיתוף הפעולה ביניהם יאפשר להם לפתח פעילויות נרחבות ואיכותיות, ובראש ובראשונה יתרום לאינטרס הצרכני בכללו.
שיתוף הפעולה בין משרד הכלכלה ובין הרשות לסחר הוגן .
חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו -1996 (להלן - חוק פיקוח על מחירים), מסמיך את משרדי הממשלה לקבוע מחיר מירבי למוצרי צריכה מסוימים, ומשרד הכלכלה מפקח על יישומו באמצעות פקחים של האגף לאכיפה במסחר (להלן - פקחי משרד הכלכלה), המבקרים בבתי עסק.
הרשות לסחר הוגן אחראית לאכיפת חוק הגנת הצרכן בכל הנוגע לשילוט והצגת מחירים של מוצרים בבתי עסק.
אשר למוצרים בפיקוח ממשלתי, הרשות לסחר הוגן ומשרד הכלכלה מפקחים על אותם מוצרים, אולם תחומי הפיקוח של שני הגופים שונים.
92 מדד ההגינות מודד ומשקף את מצב ההגינות בענפים נבחרים של המשק.
המתודה כוללת, בין השאר, ניסוח שאלות למדד ההגינות.
המוצר לצרכים שונים הבדיקה העלתה כי לעתים קרובות פקחי הרשות לסחר הוגן ופקחי משרד הכלכלה מגיעים לאותם בתי עסק, ובמקרים מסוימים אף בודקים את אותו המוצר לצרכים שונים.
בשל הפרדת הסמכויות בין הגופים, הרשות לסחר הוגן אינה רשאית לפעול נגד בתי עסק כאשר פקחיה מזהים עבירה על חוק פיקוח על מחירים, ואילו משרד הכלכלה אינו יכול לפעול נגד בתי עסק כאשר פקחיו מגלים עבירה על חוק הגנת הצרכן.
יצוין כי כלי הענישה שבידי שני הגופים שונים לחלוטין עבור עבירות דומות, גם בגין אותו מוצר עצמו: בגין אי-הצגת מחיר על מוצר בפיקוח, הרשות לסחר הוגן יכולה למשל להטיל על בית העסק עיצומים כספיים (הנחשבים להליך אזרחי) בסכום של עשרות אלפי ש"ח.
ומנגד, אם ב ית עסק דורש מחיר הגבוה מהמחיר בפיקוח עבור אותו מוצר ממש, רשאי משרד הכלכלה להטיל קנס מינהלי של מאות ש"ח בלבד או להגיש כתב תביעה בהליך פלילי.
עוד העלתה הבדיקה כי הרשות לסחר הוגן ומשרד הכלכלה אינם מתאמים ביניהם את ביקורי הפקחים שלהם בבתי העסק , כך שהפקחים מקי ימים לעתים ביקורים באותם בתי עסק לצרכים דומים.
מצב זה מקשה על פעילותם של בתי העסק, וכן גורם להוצאות מיותרות על נסיעות ולאיבוד זמנם של הפקחים, שכן במקום לקיים ביקורים כפולים אלה היו יכולים לבדוק בתי עסק אחרים או עמידה בחוקים אחרים.
בתשובתה מסרה הרשות כי מאז 2012 פועלת הרשות מול משרד הכלכלה להעברת הנושא של אכיפת מחירים בפיקוח לידי הרשות, אך עד כה הצעותיה נדחו.
בתשובתו מסר משרד הכלכלה כי האגף לאכיפה במסחר מקיים קשר רציף עם הרשות לסחר הוגן, הכולל שיתוף במידע והעברה הדדית של תלונות ציבור ומידע מודיעיני על הפרות.
המשרד יבחן מול הרשות לסחר הוגן דרכים לתיאום יעיל יותר של עבודת הפקחים בין שני הגופים.
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות לסחר הוגן ולמשרד הכלכלה כי עליהם לשקול דרכים לרכז את סמכות האכיפה על חוק פיקוח על מחירים וחוק הגנת הצרכן בגוף אחד, או לפחות לבחון דרכים לתיאום יעיל יותר של עבודת הפקחים של שני הגופים.
הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן והמועצה הישראלית לצרכנות | 667 .
העלייה המתמדת ברכישה קמעונאית של מוצרים ושירותים בישראל מקנה חשיבות רבה לתחום הגנת הצרכן.
המגוון הרחב של המוצרים והשירותים הקיימים, תחכומם והיעדר מידע מסודר בנוגע להם מקשים על הצרכן לבחון אותם, להשוות ולבחור ביניהם.
צרכנים המשתייכים לאוכלוסיות החלשות, כמו עולים חדשים, קשישים וקטינים, הם החשופים העיקריים לפגיעה בשל כוחם של בעלי העסקים.
בעשור האחרון חלה התקדמות במערך הממשלתי בתחום הגנת הצרכן.
אף על פי כן, המלאכה עוד מרובה.
הרשות לסחר הוגן עדיין נמצאת בתהליכי בנייה ופיתוח של שירותיה.
על הרשות לסחר הוגן לבחון דרכים לשפר את ניהולה ואת הבקרה על פעולותיה.
עליה לחזק את הקשר עם ציבור העוסקים וציבור הצרכנים כדי לסייע בכך ליישום המטרות שלשמן הוקמה.
המועצה לצרכנות פעלה במשך פרקי זמן ארוכים ללא דירקטוריון ; דבר זה פגע ביכולתה לקבוע סדר עדיפו יות לפעולותיה, לבצע פעולות שוטפות ולקיים בקרה על תפקודה.
על הדירקטוריון החדש של המועצה לנתב את פעילות המועצה בהתאם לתפקידה הקבוע בחוק ולבצע את הבקרות הנדרשות.
המועצה לצרכנות נדרשת לשפר את האיכות והמהירות של הטיפול בפניות הציבור אליה.
היעדרו של שיתוף פעולה מובנה בתחומים רבים בין משרד הכלכלה, הרשות לסחר הוגן והמועצה לצרכנות, כולל העברת פניות של הצרכנים בין הגופים המתאימים, מקשה על יהם לפעול ביעילות להשגת המטרות המשותפות.
על הרשות לסחר הוגן והמועצה לצרכנות לתאם ביניהן את פעולותיהן ולפעול יחד כדי לשפר את מעמד הצרכן ולשמור על זכויותיו.
נוכח הליקויים שהועלו בדוח זה וכדי להגביר את ההגנה על הצרכ נים בישראל , יש מקום שמשרד הכלכלה יבחן מחדש את הצורך בהסדרת תחום הגנת הצרכן, ובכלל זאת את חלוקת הסמכויות והאחריות בין הגורמים השונים הפועלים בתחום זה.
רשות שדות התעופה (להלן - רש"ת) הוקמה על פי חוק רשות שדות התעופה, התשל"ז-1977 (להלן- חוק רש"ת).
לפי החוק תפקידיה הם בין היתר להחזיק את שדות התעופה שנקבעו בתוספת לחוק, להפעילם, לפתחם ולנהלם, לבצע בהם פעולות תכנון ובנייה ולתת בהם שירותים נלווים .
מבנה המסלולים ואופן תפעולם המועדף נקבעו בתכנית המתאר הארצית לנתב"ג (להלן - תמ"א 2/4 ,)או התמ"א שאושרה בשנת 1997 ונועדה בין היתר להבטיח את יכולתה של המדינה להשתלב בפעילות הכלכלית העולמית.
מנהל רשות התעופה האזרחית (להלן - רת"א) הוא הקובע, על פי סמכויות שונות שהוקנו לו בחוק הטיס, התשע"א-2011 (להלן- חוק הטיס), את תבנית התפעול המבצעי של שדות התעופה4 .
כדי לעמוד בקריטריונים המקובלים של בטיחות טיסה, הפעלת נמל התעופה מטילה מגבלות שונות על שימושי הקרקע בסביבתו.
מטרת התמ"א היא להבטיח כי פיתוח שימושי הקרקע בכל האזור המושפע מפעילות נמל התעופה יתואם עם המגבלות המתחייבות מתפעול הנמל ומהוראות בטיחות הטיסה תוך כדי שמירה על איזון בין היתר, בין צורכי התעופה והמשק ובין צורכי איכות הסביבה.
ממשלת ישראל פועלת להביא תיירים לישראל, לכונן קשרי תעופה סדירים בין המדינה למדינות העולם ולהגדיל את מספר הטסים אל מדינת ישראל וממנה.
כדי שהמדינה תוכל לעמוד בביקוש למספר הטיסות ומספר הנוסעים, על רש"ת לדאוג להתאמת הקיבולת הקרקעית והאווירית של נמל התעופה לצרכים הגדלים, בהינתן מגבלות התנועה בנתב"ג.
תנועת מטוסים בקרבת שדות תעופה נעשית בגובה נמוך, והדבר מגביר את הרעש בבתים הסמוכים לנתיבי הטיסה.
על פי הוראות חוק הטיס, משרד התחבורה ממונה על מניעת רעש חזק או בל תי סביר בשטחים שמתחת לנתיבי טיסה.
מנהל רת"א קובע מהו "רעש בלתי סביר" ו"רעש חזק" מכלי טיס, וזאת בתיאום עם המשרד להגנת הסביבה ובהסכמתו.
בתמ"א נקבע עוד ב-1997 כי הציר הראשי לנחיתות מטוסים המגיעים לישראל עובר מעל תל אביב ואור יהודה בכיוון לנחיתה למסלול 12-30, ומסלול ההמראה העיקרי הוא 26-08 ממזרח למערב ועובר מעל חולון וראשון לציון מערב.
נתיב הנחיתות מצפון על מסלול 21-03 , העובר מעל ראש העין, מזור ובארות יצחק, הוגדר בתמ"א כנתיב משני שמותר לשימוש בשעות העומס ואך ורק למטוסים בעלי עד שלושה מנועים.
מסלול 12-30 ומסלול 26-08 הם מסלולים מצטלבים (ראו להלן שרטוט1 .
) ככלל, השימוש במסלולים מצטלבים הולך ומצטמצם בעולם, וישראל הייתה בין המדינות היחידות המפעילות מסלולים צולבים, דבר הפוגע בבטיחות הטיסה ומגביל את התפתחות נמל התעופה הבין -לאומי העיקרי במדינה.
מספטמבר 2009 עד פברואר 2014 .
נעשו עבודות לשדרוג המסלולים, שעלותן הסתכמו בכמיליארד ש"ח .
4 הוראה של מנהל רת"א לדרך הביצוע של שימוש לנחיתות והמראות במסלולים בנתב"ג, כיווני המראה ונחיתה של מטוסים, שעות המראות ונחיתות, היקף השימוש המותר, עדיפות לשימוש במסלולים, תנאים לשינויים בשימוש במסלולים.
1006 | דוח שנתי 67א .
מנח המסלולים 5 ,בנתב"ג ופוטנציאל הארכתם נקבעו בתכנית המתאר של נתב"ג בתמ"א 2/4 אשר אושר בשנת1997 .
שרטוט1 : המסלולים בנתב"ג על פי תמ"א2/4 .
בחודשים ינואר -פברואר 2016 בדק משרד מבקר המדינה את פעילות רש"ת להשמשת המסלולים ששודרגו בנתב"ג ואת השפעת התמ"א על ניצולם המלא.
הביקורת בוצעה ברש"ת, ובדיקות השלמה נעשו ברת"א, במינהל התכנון במשרד האוצר ובמשרד להגנת הסביבה.
המבנה הגיאומטרי של המסלולים רשות שדות התעופה | 1007 .
תכנית מתאר ארצית ניצבת בראש הפירמידה הנורמטיבית של תכניות המתאר על דרגותיהן השונות, ובהיעדר הוראה אחרת בתכנית המתאר הארצית עצמה , גוברות הוראותיה על הוראות התכניות המצויות תחתיה בהיררכיה התכנונית6.
ככלל, תכנית המתאר הארצית קובעת מפרטים תכנוניים ברמה עקרונית וכללית.
מטרתן של תכנית מת אר מחוזית, תכנית מתאר מקומית ותכנית מפורטת היא למלא אחר הדרישות הכתובות בתכנית המתאר הארצית ולהוסיף תכנון מפורט ומדויק על התכנון הכללי שנעשה בה.
בשנת 1997 אושרה תמ"א 2/4 לנמל התעופה בן גוריון.
תכנית מתאר זו נועדה להסדיר את הרחבת נתב"ג במישורים שונים.
בדברי ההסבר לאישור תכנית המתאר בתת-פרק "מטרות התכנית" צוין כי "תמ"א 2/4 נועדה להבטיח את יכולתה של ישראל להשתלב בפעילות כלכלית בעולם בעתיד ולתרום לרווחת תושבי המדינה, תוך מזעור הפגיעה בסביבה.
כמו כן, מגדירה התכנית תבניות תפעול לפעילות האווירית בנתב"ג כדי לצמצ ם ככל האפשר את הפגיעה באוכלוסייה".
בסעיף א' לפרק ט' בתכנית המתאר נקבע כי "תבנית תפעול מועדפת הינה דפוס תפעול של שדה תעופה באופן בטיחותי, תוך שקלול של מרכיבים שונים בהתחשב בנתיבי הכניסה והיציאה ותוך מזעור ההשפעה הסביבתית".
על פי הוראות התמ"א הוקמה הוועדה הציבורית 7 .
האחראית לפקח על ביצוע ההוראות הסביבתיות בערער שהגישה רש"ת לוועדת משנה לערערים ונדונה ב - 19.
15 הסבירה רש"ת "שדה תעופה הוא מתקן הפועל על פי נהלים מוקפדים וידועים מראש, המפורסמים לציבור המשתמשים בו.
דרכי הגישה לשדה וממנו והתנהלות המטוסים בו ובמרחב האווירי כולו מחייבת קביעת נהלים ברורים על מנת למנוע אסון תעופה".
תכנית המתאר לפיתוח נתב"ג היא תכנית ייחודית שבתוך גבולות התכנית כלולים גם השטחים המושפעים מרעש כלי טיס.
בתמ"א נכללת התייחסות למחויבות של רש"ת למזער את השפעת רעש המטוסים.
דוגמאות לכך הן ההוראות בדבר תבנית התפעול המועדפת להמראות ונחיתות, הנותנת ביטוי לאיזון שבין בטיחות טיסה לאיכות סביבה, וההוראות בדבר מיגון אקוסטי של מבנים עתידיים וקיימים.
התמ"א כוללת תשריט תמונת רעש (להלן - תשריט 3)8 , המגדיר את תחום הגבלות הבנייה בגין רעש מטוסים במרחב נתב"ג.
בהתאם לדרישות התמ"א מעדכנים את תשריט 3 בכל חמש שנים.
אלה מגבלות הבנייה בגין רעש מטוסים שנקבעו בתמ"א: באזורים החשופים לרעש מטוסים ביום ובלילה בעוצמה של 60 דציבל, הבנייה לשימושי קרקע רגישים לרעש תהיה בנייה עם מיגון אקוסטי.
6 ראו סעיפים 131-129 לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה -1965 ; בג"ץ 11745/04 רמות למען הסביבה נ' המועצה הארצית לתכנון ולבנייה (פורסם במאגר ממוחשב, 4.
) 7 ,הוועדה מורכבת מנציגי הממשלה, רשות שדות התעופה, הרשויות המקומיות הנוגעות בדבר מינהל התעופה האזרחית, אל על ופאנל חברות התעופה.
8 תשריט המצורף לתמ"א4/2 .
המתאר את מתחמי רעש המטוסים 1008 | דוח שנתי 67א .
לאשר שימושי קרקע רגישים לרעש באזורים החשופים לרעש מטוסים במשך היום והלילה בעוצמה של יותר מ-65 .
דציבל על מנת למזער את הפגיעה הסביבתית מהרעש נקבע בתמ"א כי יבוצע טיפול במיגון אקוסטי במבני מגורים קיימים אם רמת החשיפה לרעש במהלך או תה שנה עלתה על הערך שנקבע.
במהלך השנים אסף המשרד להגנת הסביבה מידע על היקף הרעש הנובע ממטוסים ומצא כי החשיפה לרעש בשכונות של דרום תל אביב הייתה במידה חריגה מהמותר (ראו להלן).
בתמ"א אושר להפעיל בנתב"ג שלושה מסלולים.
מסלול 21-03 אורכו 2,780 ;'מ מסלול 12-30 אורכו 3,426 מ'; ומסלול 26-08 אורכו 4,480 מ' (ראו שרטוט 1 , לעיל).
כמו כן, בתמ"א הוגדרו האפשרויות להארכת המסלולים ולהוספת מסלולי הסעה כדי להעלות את רמת הבטיחות של נתב"ג ולהגדיל את קיבולת ההמראות והנחיתות שלו.
תבנית התפעול המועדפת על פי התמ"א היא כלהלן: (1) נחיתות: המסלול המועדף לנחיתות לכל סוגי המטוסים הוא מסלול 12-30 (ממערב למזרח); בשעות העומס ינחתו המטוסים גם על מסלולים 21-03 ו- 12-30 ;)(מצפון לדרום וממזרח למערב בהתאמה לגבי מסלול 21-03 נוספה בפרק ט' מגבלת תפעול ולפיה על מסלול 21-03 ינחתו מטוסים בעלי שלושה מנועים או פחות.
(2) המראות: המטוסים ימריאו ממסלול 26-08 (ממזרח למערב) וממסלול 12-30 .
ניתן להפעיל את נמל התעופה בכל תבנית תפעול אחרת במצבים שנקבעו, בכללם מצב חירום או מצוקה; אי-שמישות מבצעית של מסלול; תנאי מזג אוויר מגבילים, או בהתאם לשיקוליו של פקח הטיסה.
מנהל התכנון שבמשרד הפנים ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מה- 25.
16 , כי ההגבלות שנקבעו בתמ"א הן תולדה של התנגדויות היישובים סביב נתב"ג.
מפת רעש המטוסים ומגבלות הנחיתה כפי שנקבעו בתמ"א 2/4 ב-1997 הייתה מבוססת על מטוסים מדגמים מיושנים ולפי דברי מומחים מרש" ת, רת"א והמשרד לאיכות הסביבה, כבר ב-1997 .
לא הייתה רלוונטית התפעול לפי תבנית התפעול המועדפת שנקבעה בתמ"א היא שיטה של מסלולים מצטלבים, והדבר יוצר קונפליקט בטיחותי.
כדי לתת מענה לקונפליקט זה צמצמה רש"ת את מספר ההמראות והנחיתות באותם המסלולים והקצתה גובהי טיסה שונים למטוסים ממריאים ולמטוסים נוחתים.
רשות שדות התעופה | 1009 .
למטוסים הנוחתים שדרוג המסלולים בנתב"ג .
עוד ב-2002 זיהתה רש"ת את הצורך להתאים את קיבולת המסלולים בנתב"ג לצורכי התעופה הגדלים של מדינת ישראל.
על פי תכנית של חברת ייעוץ מחו"ל שהרשות התקשרה עמה, ערכה הרשות תכנית להארכת מסלול 21-03 , כשהמטרה היא לעבוד בשיטת ה -v הפתוח, שבו מסלולי ההמראה והנחיתה אינם מצטלבים, דבר שמגביר את הבטיחות בשדה ואת מספר ההמראות והנחיתות לשעה, אולם רש"ת לא פעלה אז לממש את התכנית.
כמו כן, ב-2004 נפתח בנתב"ג טרמינל3 , שקיבולתו עד 16 מיליון נוסעים.
הגדלה זו לא לוותה בשינוי בתשתיות התעופה והביאה לעומסים ואף סכנות בטיחות, כמפורט להלן: 1.
ב-2007 התרחשו כמה אירועי בטיחות תעופה חמורים בנתב"ג.
בעקבות זאת מינו באפריל 2007 ראש הממשלה דאז ושר התחבורה והבטיחות בדרכים דאז את האלוף (מיל') עמוס לפידות ליו"ר ועדה ציבורית לבדיקת בטיחות התעופה בישראל (להלן - ועדת לפידות), והטילו על הוועדה להציע תכנית לתיקון ליקויי הבטיחות.
בדצמבר 2007 הגישה ועדת לפידות דוח סופי, ובינואר2008 אימץ שר התחבורה דאז את מסקנות הדוח.
בדוח צוין בין היתר כי "פרויקט נתב"ג 2000 וטרמינל3 נתנו מענה הולם לגידול היקף התנועה בהיבטי הטיפול בנוסעים לאחר ביצוע התאמות נדרשות אולם, גורמי התכנון ומקבלי ההחלטות (משרד התחבורה ורש"ת) לא עשו דבר בתחום התשתיות התעופתיות, ביניהם: נתיבי כניסה ויציאה, מסלולים, מסלולי הסעה, רחבות חניה וכו'".
ועדת לפידו ת9 ציינה כי תבנית התפעול של נתב"ג טומנת בחובה מגבלה בטיחותית, שכן מטוסים הנוחתים ממערב למזרח באים מול מטוסים הממריאים ממזרח למערב, וההפרדה בין המטוסים נעשית באמצעות הקצאת גובהי טיסה שונים.
תהליך זה משאיר מקום לטעויות מכשור או טעויות אנוש, והדבר מחייב שמירת מ רחק בין המטוסים הממריאים למטוסים הנוחתים, המאטה את קצב הטיסות.
ועדת לפידות גם ציינה כי במערך המסלולים הקיים אין אפשרות לתפעל את נתב"ג בבטיחות וביעילות, וכי מבנה המסלולים מגביל את תנועת המטוסים ל-24 תנועות בשעה ופוגע במתן מענה הולם לצורכי הגידול בטיסות .
לדעת הוועדה יש צורך דחוף לשדרג את נמל התעופה בצדו האווירי.
בין היתר, הוועדה המליצה לאמץ את תכנית רש"ת להאריך את מסלול 21-03 לכיוון דרום (הארכה של 994 מ') ולהופכו למסלול נחיתה ראשי שאורכו הכולל 2,776 מ'; לפעול לשינוי מגבלות תפעול הנמל שנקבעו בתמ"א 2/4 , הפוגעו ת בבטיחות הטיסה ואינן מעודכנות לפי טכנולוגיות הפחתת הרעש המיושמות במנועים המודרניים.
עוד המליצה הוועדה לאמץ את תכנית רש"ת לפיתוח תשתיות נתב"ג, שמטרתה לשפר את אפשרויות הסעת המטוסים אל מסלול ההמראה, ולאחר הנחיתה, להגדיל את מספר הרחבות שבהן ממתינים לקראת ההמראה המטוסים שנחתו, .
9 ,ראו בעניין זה מבקר המדינהבטיחות התעופה האזרחית (2010.
) 1010 | דוח שנתי 67א .
לאפשר חליפת מטוסים הנעים בכיוונים מנוגדים על מסלולי ההסעה ולאפשר יציאה ופינוי מהיר של מטוסים לאחר נחיתה, ממסלול הנחיתה.
בשנת 2007 בוצעה ברת"א ביקורת תקופתית של ארגוןFAA10 , שישראל חברה בו, לבדיקת יישום התקנים של ארגון I.
דוח הביקורת הועבר למנהל רת"א דאז במרץ 2008 .
בדוח צוין בין היתר, כי התשתיות הקרקעיות בנתב"ג אינן תואמות את היקף תנועת המטוסים, והועלו בו כמה המלצות לתיקון המצב אשר תאמו להמלצות ועדת לפידות, ובכללן, הארכת מסלול 21-03 לכיוון דרום, בניית מסלולי הסעה מקבילים, בניית רחבו ת המתנה להקלת הגישה אל מסלולי ההסעה ומהם ועוד.
בעקבות דוח ועדת לפידות ודוח ה -FAA החליטה הנהלת רש"ת באמצע שנת 2008 על הארכת מסלול 21-03 , בניית מסלולי הסעה ובניית רחבות המתנה , בהתאם לתמ"א המאושרת .
עם זאת, כבר באותה שנה דנה המועצה בצורך לבקש שינוי תמ"א כדי להתאים את תבנית התפעול המועדפת למבנה המסלולים המשודרג.
כתנאי לאישור תמ"א 2/4 בשנת1997 לשם הרחבת הפעילות בנתב"ג והקמת טרמינל 3 , שיפתה הרשות את הוועדות המקומיות לתכנון ובנייה בגין תביעות עתידיות ל פיצוי מחמת פגיעה בבעלי זכויות על מקרקעין הנמצאים בתחום התכנית או גובלים בו בהתאם לסעיף 197 לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965 .
בעקבותאישור התמ"א הוגשו לוועדה המחוזית לתכנון ובנייה כ- 6,000 תביעות בסך של כ-5 מיליארדי ש"ח.
באוגוסט 2010 נקבע בפסק דין של בית המשפט לעניינים מינהליים מתווה הפיצוי שישולם לבעלי זכויות על מקרקעין המצויים בסמיכות לנתב"ג בגין ירידת ערך שנגרמה להם בעקבות התכנית להרחבת פעילות נתב"ג.
רש"ת ערערה לפני בית המשפט העליון וביקשה צו לעיכוב ביצוע12.
בין היתר, המשמעויות הכספיות הגדולות של תביעת הפיצויים לפי סעיף 197 הביאו את הנהלת הרשות להחליט, ערב ההחלטה על פרויקט השדרוג, שלא להגיש בקשה לשינוי התמ"א אלא לאחר הכרעת בית המשפט העליון בתביעות לפי סעיף 197 .
בישיבת מועצת הרשות ב- 16.
15 טענה נציגת לשכת הייעוץ .
10 מינהל התעופההפדרלית של ארצות הברית.
11 הארגון, שהוא סוכנות של האו"ם, הוקם בעקבות אמנה בין -לאומית לתעופה אזרחית (אמנת שיקגו) שחברות בה כ-190 מדינות.
מועצת הארגון קובעת כללים ודרכי פעולה בתחומים כגון רישוי עובדי טיס, תפעול מטוסים, בקרת התנועה האווירית, חקירת תאונות, שדות תעופה וכו'.
12 יצוין כי לצורך הוכחת תביעה מכוח סעיף197 לחוק התכנון והבניה, נדרש התובע לצרף חוות דעת של שמאי מקרקעין כדי להוכיח קיומו של נזק, וכן לשם הוכחת הקשר הסיבתי בינו לבין אישור התכנית בגינה הוגשה התביעה.
גם כאשר הוכיח הנפגע את כל הדרוש הוכחה לפי סעיף 197 לחוק, אין הדבר מבטיח כי תביעת הפיצויים תתקבל, שכן המחוקק קבע בסעיף200 לחוק הסדר מיוחד הנוגע לפגיעה תכנונית קלת ערך.
סעיף 200 לחוק מונה שורה של הוראות, שבהן לא יראו קרקע כנפגעת מפעולת הרשות ולפיכך ניתן בהן פטור מחובת הפיצוי, ובלבד שהפגיעה שנגרמה אינה עוברת את תחום הסביר בנסיבות העניין ואין זה מן הצדק לשלם לנפגע פיצויים.
אחת מההוראות הנכללות בסעיף 200 היא הוראה בתכנית שחל עליה סעיף81 , היינו תכניות ששונו, הותלו או בוטלו, אם הדבר נדרש למען בטיחות הטיסה (בסמכות מי שהוסמך על ידי שר הביטחון או שר התחבורה.
רשות שדות התעופה | 1011 .
מנושאים בטיחותיים המשפטי של רש"ת כי אמנם הצורך בשינוי התמ"א התעורר לפני שנים, אולם לדבריה, רש"ת סברה כי העיתוי המתאים לשינוי התמ"א הוא לאחר קבלת פסק הדין של בית המשפט העליון בנושא תביעות לפי סעיף 197 , בעקבות פרויקט נתב"ג 2000 .
, וניתוח משמעויותיו של פסק הדין בתשובת היועץ המשפטי של רש"ת מ - 25.
16 למשרד מבקר המדינה צוין כ י בספטמבר 2008 , במהלך ישיבת מועצת הרשות, נדונו השלכות הארכת מסלול 21-03 על תבנית התפעול של נתב"ג ועל התביעות המשפטיות לפי סעיף197 לחוק התכנון והבניה.
באותה העת הוכנה חוות דעת משפטית שנתמכה בחוות דעת של יועץ משפטי חיצוני, מומחה בתחום התכנון והבנייה והיתרים סטטוטוריים.
היועץ החיצוני הבהיר בפני המועצה כי על פי ההגדרות הנוכחיות בתמ"א נחיתות על מסלול 21-03 אפשריות בשעת עומס.
בפרוטוקול ישיבת ועדת הפיתוח מיום 8.
08 אמר מנכ"ל רש"ת דאז כי החלטת המועצה הייתה לשנות את התמ"א, אך לאחר שהנושא נבדק ביסודיות והתקבלה חוות דעתו המשפטית של היועץ, התברר כי מעבר להיעדר הצורך בפתיחת התמ"א לצורך הארכת המסלול והשימוש בו על פי התמ"א המאושרת, קיימים סיכונים רבים מדי לפתיחת התמ"א בשלב זה, בכללם גל נוסף של תביעות לפי סעיף 197 .
לפיכך המליצה ההנהלה שלא לפעול באותה העת לשינוי התמ"א.
המלצה זו הובאה לאישור המועצה ואף אושרה בה.
בתשובת צוות תחבורה, אגף בכיר לתכנון ארצי, במינהל התכנון למבקר המדינה מ- 25.
16 הסבירה מנהלת אגף קשרי ממשל ותכנון במשרד הפנים כי "הבעייתיות בעינינו בדחיית הבקשה לשינויים בתבנית התפעול עד לאחר קבלת פסק הדין בעניין התביעות לפי סעיף 197 הינה השיקולים שהנחו את מפעילת השדה-רש"ת בעת קבלת ההחלטה.
במקרה זה גבר ה שיקול הכלכלי על כל שיקול אחר.
בעניין זה חשוב לציין כי לא נכון לתפעל תכנית לאומית חשובה שהינה תשתית יחידה מסוגה בארץ בהתחשב בנושאים כלכליים בלבד, תוך התעלמות מנושאים בטיחותיים בתפעול השדה, השפעות רעש על הישובים הסובבים את נתב"ג ומתן מענה מיטבי לציבור כפי שמצופה מרשות ציבורית".
דחיפות עבודות השדרוג וחששה של הרשות מפני גל תביעות על פי סעיף 197 לחוק התכנון והבנייה גרמו לרשות להתחיל בביצוע עבודות השדרוג בספטמבר 2009 ולעכב את הטיפול בעדכון התמ"א שיאפשר ניצול מירבי של המסלולים המשודרגים עד לקבלת פסק דיון בעניין תביעות לפי סעיף 197 .
הצורך בשינוי תבנית התפעול המועדפת עלה שוב באוקטובר 2012 .
מועצת הרשות דנה בצורך להיערך להגדלת היקף הטיסות בנתב"ג ולתת מענה לגידול התנועה בו ל-16 מיליון נוסעים בשנה.
נמצא כי בדיון ציינו חברי המועצה שצרכים אלה נובעים בעיקר ממגבלות נחיתה והמראה לפי תבנית התפעול המועדפת.