HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המכרז נועד ליצור ערוץ מרכזי לממשלת ישראל לרכישת שירותי .
ענן ציבורי מאתרי ענן מקומיים.
במכרז נקבע כי המידע יעובד ויישמר בגבולות מדינת ישראל .
בהנחיות אבטחת מידע קפדניות, בהנחיית הגורמים הרלוונטיים בממשלה, אגב עמידות, זמינות .
ורציפות תפעולית התואמות את צורכי ממשלת ישראל 153 .
על פי הודעת משרד האוצר מאפריל .
2021 , פרויקט נימבוס נועד לספק מענה מקיף ומעמיק לאספקת שירותי ענן לממשלה, למערכת .
148 ,הכנסת, מרכז המחקר והמידעמחשוב ענן בממשלה ( 29.
149 ,בנק ישראל, המפקח על הבנקיםניהול סיכונים בסביבת מחשוב ענן ( 29.
150 ,מבקר המדינהדוח שנתי 72 א- חלק ראשון ( 4.
21" ,) שימוש משרדי ממשלה בענן ציבורי וההיערכות להקמת .
151 Bank of England, Financial Stability Report (July 2021) .
152 GAO - United States Government Accountability Office, Cloud Computing (April 2019) .
153 :ראו https://govextra.
il/nimbus -mr-gov-il / .
הביטחון ולגופים אחרים במשק, והוא יקדם אקו- סיסטם של מדינת ישראל בתחומי טכנולוגיות .
מחשוב ענן מקובל ברחבי העולם במגזרי פעילות רבים, והוא משמש גם ארגונים וגופים .
ממשלתיים המחזיקים מידע רגיש.
עלה כי נכון למועד הביקורת, הוראת הפיקוח על .
הבנקים אוסרת שימוש בשירותי מחשוב ענן עבור פעילויות ומערכות ליבה בתא גידים .
בנקאיים והדבר עלול להגביל את יכולתם להתייעל אף שניהול הסיכון מוטל עליהם באופן .
על רקע העמקת ההיכרות עם הטכנולוגיה, לרבות יתרונותיה והסיכונים הנגזרים ממנה, פרסם .
הפיקוח על הבנקים ב- 3.
22 נוסח מתוקן של הוראת הפיקוח בנושא להערות הציבור.
נועד לגבש מדיניות שנועדה להקל במגבלות אגב הטלת האחריות לניהול סיכונים על .
התאגידיים הבנקאיים ולאפשר להסב מערכות ליבה לענן .
בתשובת הפיקוח על הבנקים נמסר .
כי עד סוף הרבעון השני של 2022 צפוי להתפרסם נוסח סופי שבבסיסו הסרת חסם מערכות .
עלה כי לאחר מועד סיום הביקורת, ביוני 2022 , פורסםנוסח מתוקן להוראה 362 באופן .
המאפשר שימוש בשרותי ענן אגב הטלת אחריות לניהול הסיכונים על התאגידים .
פיתוח אמצעי תשלום מתקדמים .
הכרה בתועלות הגלומות באמצעי התשלום האלקטרוניים בביצוע עסקות בקרב צרכנים, סוחרים .
ותאגידים מספקת תמריץ ליזמים לפתח אמצעי תשלום חדשניים.
עם העוסקים בפיתוח נמנים .
מגוון תאגידים מתחומים שונים, לרבות תאגידים בנקאיים, חברות בין-לאומיות לכרטיסי אשראי, .
חברות טכנולוגיה גדולות וחברות פינטק.
אלה מציעים בין היתר פתרונות חדשים לביצוע .
תשלומים מתקדמים, חלופות לשימוש בהתקני גישה חדשניים ובערוצי גישה חלופיים, אפשרויות .
לשיפור יעילות התשלום ורמת האבטחה, וכן מענה למתקפות קיברנטיות155 .
אמצעי התשלום המתקדמים מתבססים היום על אמצעי התשלום הקיימים, במיוחד על כרטיסי .
אשראי באמצעות מכשירים ניידים חכמים.
החידושים הטכנולוגיים מאפשרים לבצע עסקות .
מקוונות או בנקודות מכירה פיזיות ללא צורך להעביר את אמצעי התשלום.
קצה חכמים, התפתחות והפצה של טכנולוגיות תשלום ללא מגע, דיגיטציה של שירותי בנקאות .
וכניסה של שחקנים שונים משכללים את השוק, מגדילים את התחרות בו ומציעים ערך לציבור.
יישום תקן לביצוע עסקות חכמות בכרטיסי חיוב .
היקף נרחב של שימושים לרעה בעסקות שבמעמדן מוצג כרטיס החיוב (עסקות כרטיס "נוכח") .
ברחבי העולם העלה את הצורך ליצור מנגנוני אבטחה כנגד סוגי הונאה שונים, לרבות זיוף, .
154 משרד האוצר, אגף החשב הכללי– "הודעות לעיתונות: ממשלת ישראל עוברת לענן - פרויקט נימבוס" ( 21.
155 ,הוועדה לקידום השימוש באמצעי תשלום מתקדמים בישראלדוח סופי (יוני 2017 '), עמ8.
בנקאות דיגיטלית העתקה וגניבה.
תקן EMV156 משמש לאבטחת עסקות באמצעות שימוש בכרטיסי חיוב חכמים157 .
ונועד להחליף את הטכנולוגיה הישנה (פס מגנטי).
את התקן פיתחו חברות אשראי בין-לאומיות .
גדולות כדי לספק מתכונת אחידה ומאובטחת בביצוע עסקות158 ולמנוע הונאות וזיופים159 .
התקן פורסמו לראשונה ב-1996 , ומאז שודרגו ואומצו בהדרגה בכלל השווקים.
מציג את שיעור העסקות בכרטיסי חיוב שבוצעו בטכנולוגיית EMV (עסקות חכמות) בפריסה .
עולמית בשנים 2020 - 2021 .
תרשים 16: שיעור עסקות בטכנולוגיית EMV ,בפריסה עולמית 2020 - 2021 .
* הנתונים לשנת 2020 מיולי2019 עד יוני2020 והנתונים לשנת2021 מיולי2020 עד יוני2021 .
אפשר לראות בתרשים כי עיקר העסקות בכרטיס חיוב "נוכח" הן עסקות חכמות וכי .
שיעורן ממשיך לעלות בהדרגה בכל רחבי העול ם.
חברת EMVCo אמדה את שיעור .
העסקות החכמות מכלל העסקות בכרטיסי חיוב בפריסה עולמית ב- 88.
הטמעת התקן פועלת לקידום מערכות התשלומים במשק ולהגברת החדשנות, התחרות .
והאבטחה בכרטיסי החיוב.
משכך, היא חיונית לכל אזרח ומשק בית.
עסקות חכמות בכרטיסי .
חיוב מאפשרות לבצע תשלומים ללא מגע באמצעות הנייד אגב קידום שימוש בארנקים .
156 התקן נקרא על שם שלוש חברות האשראי הגדולות: Europay, Mastercard, Visa .
כרטיסי חיוב שמוטמע בהם שבב חכם ועליו מידע המיוחס לכרטיס שעליו הוא מותקן בלבד .
158 משיכת מזומן במכשיריATM ( ובמסופים בנקודות מכירהPOS ( ) בעסקאות כרטיס נוכח הן בעסקאות מגע Contact ) .
( הן בעסקאות ללא מגע Contactless .
159 ( המנגנון מבוסס על זיהוי מחזיק כרטיס האשראי באמצעות הקשת קוד סודיPIN ) ועל הגנות דינמיות באמצעות אימות .
אלקטרוניים160 , פועלות לחיזוק התחרות בתחומי ההנפקה והסליקה באמצעות הסרת חסמים .
לכניסת שחקנים חדשים, וכן פועלות להפחתת הסיכון לזיוף באמצעות שדרוג מנגנוני האבטחה, .
לרבות דרישה להקיש קוד סודי במועד התשלום.
יתרונות התקן והחשיבות שבהטמעתו התבטאו בסקירות ובדוחות של גופים פיננסיים ובבנקים .
הבנק המרכזי האירופי התייחס בפרויקט ASEP ( ingle Euro Payment AreaS)161 .
להיבטים מסוימים של פעילות בכרטיסי חיוב, לרבות אימוץ של תקןEMV כמפרט מחייב162 .
בישראל החשיבות שבהטמעת התקן השתקפה בדוחות ובסקירות של ועדות בין-משרדיות ושל .
צוותים פנימיים בבנק ישראל בעשור האחרון.
ב -2013 ציין בנק ישראל שחשוב להעביר את .
המערכת הבנקאית בישראל לשימוש בכרטיסים חכמים התומכים בביצוע עסקות שונות, בהן .
חיוב מיידי, חיוב דחוי עסקות אשראי ומשיכת מזומן.
בהתאם, המליצה הוועדה לבחינת צמצום .
השימוש במזומן במשק הישראלי (ועדת לוקר) ב-2014 לקדם את הטמעת התקן163 .
של צוות עבודה בין-חטיבתי בבנק ישראל בנושא הגברת התחרות בכרטיסי חיוב מפברואר 2015 .
המליץ לקדם את הטמעת התקן וציין שיש לקבוע הנחיות ליישומו בשלושה מישורים: הנפקת .
כרטיסי חיוב תואמים, הסבת מסופי התשלום (POS )164 וקביעת מועד אחרון לשימוש במערכת .
הישנה, שאינה תומכת בתקן.
הטמעת התקן דורשת כמה התאמות בשרשרת ביצוע עסקות בכרטיסי חיוב אגב שילוב היבטי .
הסברה וחינוך השוק לטיוב המעבר.
מעבר מעסקות פס מגנטי לעסקות בכרטיסים חכמים, .
התומכים באפשרות לבצע פעולות ללא מגע, מחייב הנפקה מחדש של כרטיסי החיוב במשק.
ביצוע עסקות חכמות דורש הזנת קוד סודי ומשפיע על אופי השימוש בידי לקוחות, בפרט אם יש .
ללקוח יותר מכרטיס אחד.
נוסף על כך, תהליך ההשקה של הטכנולוגיה כרוך בשינוי תשתיות .
החומרה 165 והתוכנה166 בשוק בישראל, ולכן מחייב הסבה של מסופי התשלום בבתי העסק ושל .
המכשירים האוטומטיים למשיכת מזומן.
בנק ישראל והפיקוח על הבנקים פעלו במשך השנים לקידום הטמעת התקן בישראל באמצעות .
פרסום הודעות לציבור, יצירת קמפיין נרחב המעדכן את הציבור על אודות הטמעתו, עדכון .
הוראות ניהול בנקאי תקין ומתן הנחיות לגופים המפוקחים.
הפיקוח על הבנקים הנחה את חברת .
שב"א לפרסם באתר האינטרנט שלה רשימת דגמי מסופים הערוכים לעבודה במערכת החדשה.
בעדכון להוראת ניהול בנקאי תקין 470 מינואר2020 , העוסק בכרטיסי חיוב, חויבו המנפיקים .
להנפיק כרטיסי חיוב התומכים בתקן ומאפשרים מגוון פעולות ללא מגע, וכן ליישם פתרון .
160 אמצעי תשלום אלקטרוני המאפשר לאחסן או לצבור אמצעי תשלום אחרים ומיועד להעברות תשלום ולרכישת .
שירותים ונכסים בין שני צדדים.
161 פרויקט לשילוב של מערכותהתשלומים שקידם הבנק המרכזי האירופי.
הפרויקט נועד להסדיר העברה מהירה, .
יעילה ובטוחה של תשלומים בין מדינות האיחוד האירופי ולשפר את מערך אמצעי התשלום, בין היתר באמצעות .
תקנות, הסרת חסמים ופתיחת מערך אמצעי התשלום לתחרות דרך כניסת שחקנים חדשים.
162 European Central Bank (EBC), Card Payments in Europe - A Renewed Focus on Sepa for Cards (April 2014) .
163 ,הוועדה לבחינת צמצום השימוש במזומן במשק הישראלידוח ( 17.
164 ( עמדות המכירה המשמשות ציוד קצה לביצוע עסקות בכרטיסי חיוב Point of Sale .
הסבה של המסופים שאינם תומכים בביצוע עסקות חכמות .
התקנה של פעולות המאפשרות לבצע עסקות חכמות על גבי המסופים החדשים התומכים בביצוען .
בנקאות דיגיטלית תפעולי המאפשר לקבוע קוד סודי אישי (PIN ), קוד הנדרש לביצוע עסקה בכרטיס חכם167 .
נקבע בעדכון להוראה כי תאגיד בנקאי לא יפעיל ולא יחבר למערכותיו מכשירים אוטומטיים .
למשיכת מזומן (ATM ) אלא אם מכשירים אלה מבצעים עסקות חכמות.
להוראת ניהול בנקאי תקין 472 , העוסק בסולקים ובסליקת עסקות בכרטיסי חיוב, נקבע כי החל .
מאוגוסט 2017 יחויבו סולקים לחבר מסופים חדשים למערכת החדשה של חברת שב"א בתנאי .
שהם בעלי הסמכות חומרה ותוכנה מלאות לביצוע עסקות בתקן, לרבות עסקות ללא מגע.
נקבע בהוראה מנגנון להסטת אחריות לנזק.
המנגנון הוחל מ - 2018 , והוא נועד לתמרץ את .
השחקנים בשוק לפעול להטמעת התקן 168 .
לפי מנגנון זה, אם נעשה שימוש לרעה בעסקות .
באמצעות כרטיס חיוב חכם בבית עסק שלא מותקן בו מסוף EMV , יהיה הסולק אחראי להשיב .
את סכום החיוב, והוא רשאי להסיט את האחריות לבית העסק.
על אף פעולות בנק ישראל להגברת המודעות להטמעת התקן, בתי עסק בודדים השתמשו בו .
בפועל עד נובמבר 2019 .
משכך, התרחב הפער בנושא הטמעת טכנולוגיות התשלום המתקדמות .
בכוונה לגשר על חלקו בנק ישראל פרסם בנובמבר 2019 מתווה להאצת .
הטמעת תקן EMV בישראל, ובו חייב את הסולקים להפסיק בהדרגה את סליקת העסקות .
בטכנולוגיה הישנה עד יישום מלא של התקן בכלל המשק 169 .
במסגרת זו נקבע לוח זמנים .
לוח הזמנים נועד ליצור ודאות בקרב כלל השחקנים.
הקשיים שחוו בתי עסק רבים במשבר הקורונה, לרבות פגיעה בשרשרת האספקה העולמית , .
פגיעה שהגבילה את מלאי המסופים, בנק ישראל החליט לאפשר גמישות בניהול מעבר המשק .
לסליקה בתקן ונתן ארכה לביצוע המעבר של חמישה חודשים מהמועד המקורי ( 31.
יישום תקן EMV מטיל עלויות על בתי עסק ומפחית את רצונם לבצע את המעבר הנדרש .
את המסופים בישראל מספקים לבתי עסק יצרנים, בין אם במכירה או .
להבדיל, בעולם הסולק מספק את המסוף לבתי עסק, ועלותו נכללת בעמלת .
בדיקה שערך הפיקוח על הבנקים להערכת עלות המעבר העלתה כי המחיר לשכירות .
חודשית של מסוף תומך בתקן ובביצוע עסקות ללא מגע הוא 100 - 120 ש"ח, ואילו קנייתו .
במסגרת תוכנית הסיוע שקבע משרד האוצר במשבר הקורונה הוקצו 80 מיליון ש"חלצורך .
הטמעת תקן EMV בעסקים מתוך 140 מיליון ש"ח שהוקצו לביצוע התאמות פיזיות של עסקים .
ושדרוג המעבר למס חר מקוון ולחיבור עסקים לתשתית תקשורת מתקדמת מבוססת סיבים .
מתוקף זאת הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים סייעה לעסקים קטנים ובינוניים במימון .
רכישת מסופים התומכים בתקן.
תוכנית הסיוע שקבע משרד האוצר תמכה במימון של עד 80% .
167 באוקטובר2019 קידם הפיקוח על הבנקים קמפיין ארצי נרחב ברדיו ובדיגיטל המיידע את הציבור על האפשרות .
לבחור לעצמו קוד סודי אישי, כחלק מההסתגלות לשינוי בשיטת התשלום הדורשת הקשת קוד סודי בעסקות מעל .
168 לוחות הזמנים להפעלת המנגנון עודכנו בשל זמינות נמוכה של מסופים התומכים בתקן ומתוך כוונה לסייע לעסקים .
169 בנק ישראל, דוברות והסברה כלכלית , "הודעה לעיתונות: שלב נוסף בהטמעת תקן EMV במערך התשלומים .
170 לפיו יסלקו עסקות בכרטיס חכם רק ב-EMV בכל בתי העסק הפיזיים ויסלקו עסקות שלא בנוכחות כרטיס בכל בתי .
העסק רק אם בוצעו בטכנולוגיית EMV .
מעלויות ההטמעה של התקן על פי תבחינים שהוגדרו מבעוד מועד 171 .
21 במטרה לתמוך בהנחיית בנק ישראל להטמיע את התקן עד יולי2021 .
סיוע לעסקים שמחזור הסליקה שלהם נמוך מ -100 מיליון ש"ח, ונכון ל - 14.
ללקוחותיהם לשלם בכרטיס "נוכח" וטרם הטמיעו את החומרה או את התוכנה הנדרשות .
על פי נתוני הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, במסגרת התוכנית אושרו 12,765 .
בקשות בהיקף כולל של כ-48.
5 מיליון ש"ח, והן סייעו ברכישת התוכנה ובהטמעתה בכ- 25,000 .
5 מיליון ש"ח נוצל לטובת קידום הטמעת תקןEMV מתוך סכום .
של 80 מיליון ש"ח שהוקצה במסגרת תוכנית הסיוע שקבע משרד האוצר במשבר הקורונה .
לטובת קידום הטמעת התקן בעסקים.
יצויין כי סכום זה הוקצה מתוך סכום כולל 140 .
מיליון ש"ח שהוקצוגם לקידום הטמעת התקן, לביצוע התאמות פיזיות של עסקים, שדרוג .
המעבר למחסר מקוון וחיבור עסקים לתשתית תקשו רת מתקדמת מבוססת סיבים .
במהלך הביקורת ובעקבות פניות של בעלי עסקים, הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים בחנה את .
הצורך להפעיל תוכנית מענק נוספת להטמעת תקן EMV , ובסיומה הוקצה תקציב נוסףבסכום .
של 6 מיליון ש"ח מתקציב משרד הכלכלה.
התוכנית הנוספת החלה לפעול ב- 6.
על פי נתוני הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים נכון ל- 15.
עסקים בקשות לקבלת המענק .
מומלץ כי הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים תמשיך לבחון את הצו רך ובהתאם תפעל .
לעידוד המעבר של עסקים נוספים לתקן.
התרשים להלן מציג את שיעור העסקות החכמות מכלל העסקות במערכת EMV ומכלל העסקות .
בכרטיסי חיוב בישראל מחודש נובמבר 2019 עד חודש נובמבר2021 .
171 נקבע כי ההחזר הכולל למסוף לא יעלה על 2,500 ש"ח כולל מע"ם וכי מספר עמדות המכירה לכל עסק לא יעלה .
להלן רשימת התבחינים לזכאות https://www.
il/hb/landingsSite/Pages/km3.
בנקאות דיגיטלית תרשים 17: שיעורי עסקות חכמות והטמעת מסופים במערכת EMV ובהשוואה .
לכלל המסופים במערכ ת תשלומי שב"א , נובמבר 2019 - נובמבר 2021 .
מחלקו השמאלי של התרשים ובהשוואה לתרשים 16 ניכר כי שיעור העסקות החכמות בישראל .
נמוך מהרמה בעולם (פער של כ -54 נקודות האחוז מהרמה הממוצעת שתועדה בעולם נכון .
לממוצע הרבעון השני של 2021 - 35% ).
עוד ניכר מהתרשים כי רק בנובמבר2019 , בעקבות .
הוראות בנק ישראל, החלה ההטמעה של הטכנולוגיה בישראל, וכי הקצב הואץ מאפריל 2020 .
כמו כן, עולה מהתרשים כי לא כל העסקות המתבצעות במערכת EMV הן עסקות חכמות .
2% מכלל העסקות במערכת התשלומים של שב"א172 הן עסקות .
חכמות נכון לחודש נובמבר 2021 .
חלקו הימני של התרשים מלמד כי שיעור המסופים במערכת .
EMV מכלל המסופים במערכת שב"א גדל באופן עקבי מנובמבר2019 והסתכם בכ- 73.
ממרץ 2020 עד נובמבר2021 חל גידול ניכר הן בשיעור המסופים המעבירים עסקות חכמות .
5% ) הן בשיעור המסופים המעבירים עסקות חכמות בכלל מערכת שב"א .
172 מערכות אשראית ו-EMV .
גידול מואץ בשיעורים אלה מבטא את הזינוק בהטמעת התוכנה הדרושה לביצוע .
עסקות חכמות במסופי התשלום.
הטמעת הטכנולוגיה EMV במדינת ישראל נמוכה יחסית למקובל בעולם(פער של כ -54 .
נקודות האחוז מהרמה הממוצעת בעולם נכון ל ממוצע ה רבעון השני של 2021) אף .
שגורמים בבנק יש ראל ומחוץ לו דיווחו בעשור האחרון שיש לקדם אותה.
הטכנולוגיה הובילו לעיכובים ביישום טכנולוגיות תשלום חדשות הנהוגות זה שנים במדינות .
רבות ומיטיבות עם הצרכנים, במיוחד שימוש בארנקים דיגיטליים.
צומצם הפער בעקבות מתווה להאצת יישום התקן שפרסם הפיקוח על הבנקים ונכון .
לנובמבר 2021 כ-73% מהעסקות במערכתEMV הן עסקות חכמות וכ-47% מהעסקות .
במערכת התשלומים של שב"א הן עסקות חכמות.
מבנק ישראל נמסר לצוות הביקורת כי כיוון שבישראל שיעור השימושים לרעה בכרטיסי חיוב .
נוכחים נמוך יחסית למדינות אחרות, השוק היה פחות נכון לאמץ את התקן.
לצמצם את הפער שנוצר בהטמעת טכנולוגיות תשלום מתקדמות, הוחלט לתמרץ את השחקנים .
בשוק להטמיע את התקן באמצעות הטלת חובות על סולקים ומנפיקים, בדומה לתהליך .
שהתרחש במדינות אחרות.
מומלץ כי בנק ישראל ימשיך בפעולותיו לקידום הטמעת תקן EMV במשקבתיאום עם .
הפעולות שמקדמים משרד האוצר ומשרד הכלכלה כדי לצמצם את הפער בין ישראל .
למדינות אחרות ולתמוך בכניסתם של אמצעי תשלום מתקדמים.
פעילות ארנקים דיגיטליים ו יישומוני תשלום .
התפתחות המסחר המקוון יצרה צורך לפתח יכולות חדשות להעברת כספ ים ולביצוע תשלומים .
בדרך מהירה, מאובטחת ונגישה יותר.
פיתוח מרכזי בתחום הוא ארנקים דיגיטליים, כלי המרכז .
מגוון שירותי תשלום מקוון.
ארנקים דיגיטליים שומרים ומתווכים מידע פיננסי בין שני צדדים .
המידע מוצפן , ואין צורך לחלוק אותו עם גורם לא ידוע או כזה שיש ספק ב נוגע .
התפתחות הארנקים הדיגיטליים נועדה לפתור את בעיית האמון, בעיה הנחשבת חסם .
מרכזי להתרחבות הרכישה המקוונת173.
יש מגוון סוגים של ארנקים דיגיטליים, והם תומכים בביצוע פעילויות שונות, כגון: (א) עסק ות .
מסחר אלקטרוני, לרבות תשלומים בגין קנייה באינטרנט, העברת כספים לאדם אחר ותשלום .
חשבונות; (ב) החזקת כספים בחשבון וירטואלי שמופקדים בו כספים במגוון דרכים ומבוצעים .
באמצעותו תשלומים והעברות כספים באופן מקוון; (ג) אחסון מידע על אמצעי תשלום שונים, .
על מחזיק הארנ ק ועל סיסמאות לאתרי קנייה באינטרנט; (ד) מעקב אחר רכישות מקוונות.
הבחנה נוספת בין סוגי הארנקים היא בין ארנק סגור לפתוח.
הארנק הסגור תומך בתשלום .
באמצעות כרטיס האשראי שהנפיק יוצר הארנק בלבד, ולעיתים נדרש הלקוח לפתוח חשבון .
בבנק שבבעלות מנפיק הארנק.
ארנק פתוח מאפשר להזין לתוכו כל כרטיס אשראי, ללא קשר .
לזהות המנפיק או לזהות הבנק שחשבון הלקוח מתנהל בו.
173 ,הכנסת, מרכז המחקר והמידעארנקים ואמצעי תשלום דיגיטליים: הזדמנויות ואתגרים ( 20.
בנקאות דיגיטלית כל עסקה בארנק דיגיטלי מתבססת על שלושה מרכיבים: מכשיר המשתמש, היישומון המותקן .
פעילותו של הארנק מבוססת על כמה יישומים טכנולוגיים, בהם התקן .
תקשורת טווח אפס 174 , קוד175QR .
וטכנולוגיות של זיהוי ביומטריותיישומון ייעודי לתשלום על .
מוצרים ושירותים שכיח בקרב נותני שירותים פיננסיים, בנקים וסולקים.
חברות העוסקות במגוון תחומים, ובכלל זה בתחום הטכנולוגיה והקמעונאות , יישומונים דומים.
כדי לגייס משתמשים, החברות מציעות לציבור להצטרף למועדון לקוחות שבמסגרתו ניתנים .
נהוג להבחין בין ארנקים דיגיטליים ליישומוני תשלום.
יישומוני התשלום מאפשר ים רק חלק .
מהפעילות שמציעים ארנקים דיגיטליים ומשמשים בעיקר להעברות כספים מסוג P2P .
דיגיטליים נועדו לתמוך במגוון סוגי העברות כספים, לרבות P2B 176B2B ו-177P2G , ולהציע מגוון .
שירותים פיננסיים נלווים, במיוחד אשראי למימון רכישות.
הבחנה מהותית נוספת ביניהם .
מתייחסת לסוג הרגולציה ש לה הם כפופים.
בעוד שיישומים מס וימים המשמשים רק פתרון .
טכנולוגי להעברת פרטי אמצעי התשלום לא נדרשים לרישוי, יישומים אחרים, המשמשים .
להעברת הכסף ומספקים שירותי תשלום או שירותים פיננסיים אחרים, נדרשים לעמוד בתנאי .
רישוי מיוחדים לפעילותם 178.
ארנקים דיגיטליים ויישומוני תשלומים משמשים חלופה לאמצעי תשלום מבוססי נייר, במיוחד .
בסכומים נמוכים, ויכולים לשפר את הנוחות בביצוע תשלומים קמעונאיים.
אלה נמצאים במגמת צמיחה מ שמעותית בשנים האחרונות.
לפי נתוני חברת שב "א, ערך .
העסקות המתבצעות בארנקים דיגיטליים וביישומוני התשלום גדל מכ-2.
4 מיליארד ש"ח ברבעון .
4 מיליארד ש"ח ברבעון השלישי של 2021.
יישומוני תשלום בנקאיים ושירותי תשלום מסוג P2P .
תחוםיישומוני התשלום התפתח בשנים האחרונות בהובלה של חברות טכנולוגיה גדולות.
בישראל התחום החל להתפתח ב- 2017, לאחר שבנקים גדולים השיקו יישומוני תשלום (להלן - .
יישומוני תשלום בנקאיים) כשירות P2P המתבסס על כרטיסי חיוב.
במשך השנים החלו הבנקים .
להציע גם שירותי תשלום מסוג P2B ביישומונים , בכפוף לאישור בנק ישראל.
לתחום גופים נוספים, מקומיים וגלובליים .
אלו פעלו להרחבת השירות המוצע ב יישומונים .
ולקידום ההטמע ה של ארנקים דיגיטליים.
הפעילות של יישומוני תשלום בנקאיים התאפיינה ממועד השקתם בצמיחה גבוהה של מאות .
אחוזים בשנה במספר הפעולות ובנפח הפעילות , והיא השיתה עלו יות סליקה על הבנקים .
על פי נתוני רשות התחרות, בשנת 2020 מספר פעולות התשלום מסוגP2P .
ביישומונים אלה עלה על 50 ,מיליוןוההיקף הכספי היה 10 מיליארד ש"ח.
174 NFC - Near Field Communication .
משמש להעברת מידע באמצעות שבב מתאים להתקשרות עם התקנים אחרים .
באופן מאובטח על בסיס קרבה וללא מגע ותומך בפעילות הארנקים בדיגיטליים במכשירים ניידים חכמים בעסקות .
הדורשות נוכחות פיזית.
175 מופיע לרוב על מוצר או פיסת נייר ונועד לאפשר חיבור למערכת התשלומים .
176 Business to Business .
תשלומים בין בתי עסק .
177 Person to Government .
תשלומים עבור שירותי ממשל .
178 ,הכנסת, מרכז המחקר והמידעארנקים ואמצעי תשלום דיגיטליים: הזדמנויות ואתגרים ( 20.
באמצעות יישומוני תשלום בנקאיים בישראל, הבנק המפעיל את היישומון (להלן - המפעיל) .
מחייב את כרטיס האשראי של המשלם, ובמקביל מבצע העברה בנקאית מחשבונו לחשבון .
מקבל התשלום, וזאת טרם מפעיל היישומון קיבל את התשלום.
מנגנון זה מטיל סיכון על מפעיל .
היישומון ומשית עליו עלויות סליקה שגובהן תלוי בהיקף הפעילות המתבצעת ביישומון .
מתן שירותי תשלום ב יישומוני תשלום בנקאיים בישראל ללא תשלום הוא פעילות הפסדית , נכון .
למועד כתיבת הדוח, שמטרתה העיקרית היא גיוס לקוחות וצבירת מידע בעל ערך כלכלי.
במידע עשוי להקנות יתרון בהצעת שירותים משלימים, לרבות העמדת אשראי, ולהפיק רווח בין .
היתר באמצעות הוספת אפשרויות תשלום נוספות והרחבת הפעילות לארנק דיגיטלי.
השימוש ביישומוני תשלום בנקאיים במודל שהתהווה בישראל יקר ואינו שכיח בעולם.
המודל מבוסס על שימוש בכרטיסי חיוב כאשר הסיכון ועמלת הסליקה מוטלים על מפעיל .
מנגד, בעולם רוב יישומוני התשלום הב נקאיים מתבססים על העברות בנקאיות .
מחשבון לחשבון, ונעשה שימוש רב במערכות לביצוע תשלומים מהירים שאינן כרוכות בעלויות .
גבוהות למפעיל היישומון והן מפחיתות חסם כניסה משמעותי להגברת התחרות מצד גופים חוץ- .
כאמור, מערכת תשלומים מיידיים הושקה לאחרונה בישראל, ומידת השימוש בה .
62% "מכלל הפעילות במערכת "זיכויים, חיובים והעברות תשלומיםונמוך ביחס .
לפוטנציאל השימוש בה על אף היתרונות הגלומים בה (ראו בהרחבה בפרק על מערכת .
זאת ועוד, בהחלטת פטור מהסדר כובל שנתן הממונה על התחרות למס"ב .
ביוני 2020 בתוקף עד 30.
22, נאסר עלבנקים להשתמש במערכת התשלומים המיידיים לצורך .
יישומוני התשלומים שלהם עד שיאפשרו לגופים חוץ-בנקאי ים להעביר עסקות באמצעות ה179.
ביולי2021 פרסמה רשות התחרות מחקר שוק180 בנושאיישומוני תשלום בתחום P2P .
נועד לסייע בלמידת מאפייני התחום והתנהלות הצרכים כדי להבין אילו צעדים יש לנקוט כדי .
להבטיח פיתוח של שוק תחרותי לטובת הצרכנים.
על פי נתוני המחקר , עוד בשנת 2018 הצליח .
יישומון תשלום בנקאי אחד לבסס מעמד מוביל בשוק תשלומי ה-P2P , ומעמד זה התחזק עם .
ממצאי המחקר הצביעו על כך ש ל שוק יישומוני P2P פוטנציאל צמיחה משמעותי, אך הוא .
מתאפיין באפקט רשת 181 - מספר ההעברות הממוצע של כל לקוח ומספר שותפיו לעסקה גדלים .
כמו כן, הדבר מעודד כיוון של מנצח יחיד, כיוון המקשה על חברות חדשות .
לחדור ולהציב איום תחרו תי.
במחקר הוצע לבחון את האפשרות לחייב התממשקות בין .
היישומונים כדי שכל צרכן יוכל להעביר תשלום באמצעות כל יישום שיבחר.
לצורך יצירת קישוריות, לבחון הקמת מאגר שיבצע שיוך בין מספר הטלפון הנייד של לקוח ובין .
חשבון הבנק שלו או אמצעי התשלום שברשותו.
בעולם יש מגוון תשתיות לממשקים בין יישומוני תשלום, בהן המתבססות על מאגר מרכזי, על .
חיבור בין מאגרים קיימים או על סוג של שירות קישור או ממשק.
הלקוחות מזוהים בכל תשתית .
בערך חד -חד-ערכי המבטיח שהתשלום יעבור למוטב.
הקמת מאגר עשויה לשמש לצרכים .
נוספים ולתמוך בפיתוחים חדשניים בתחומים אחרים, מחוץ לתחום הפיננסי.
179 :רשות התחרות, "הודעה לעיתונותרשות התחרות מחייבת את מס"ב והבנקים לפתוח את הגישה למס"ב לגופים חוץ- .
180 ,רשות התחרותמחקר שוק: יישומוני העברות P2P (יולי2021.
181 מתאר מצב שעל צריכת מוצר משפיעות השפעות חיצוניות- עלייה במספר המשתמשים בו מגבירה את התועלת .
בנקאות דיגיטלית הוקמו בכמה מדינות בעולם, בהן שוודיה, בריטניה ואוסטרליה.
שימוש במאגר נועד להבטיח .
העברת כספים למוטב, בין היתר על סמך מספר הטלפון הנייד שלו, ומבלי שנעשה שימוש .
באותו יישומון תשלום, אך האפקטיביות בפתרון זה תלויה בהיקף הרשומים למאגר.
ביצוע של העברות P2P במתכונת הקיימת היום בישראל, באמצעות יישומוני תשלום בנקאיים, .
אינו דורש חובת רישום, ולכן עלול ל צמצם את רצון הציבור ל השתמש במאגר , ובפרט כיוון .
שעולים חששות בדבר סיכוני אבטחת מידע הכרוכים בשימוש בו.
ואולם, להקמת מאגר כמה .
יתרונות יחסית לממשק טכנולוגי בין יישומוני תשלום, ובעיקר הפשטות שבהתממשקות אליו, .
עלות הקמתו והפוטנציאל לחדשנות הקיים בו.
בינואר 2022 פרסם בנק ישראל את עמדתו בנושא הקמת מאגר לממשק בין חשבונות תשלום182 .
לתפיסתו, יש בהקמת תשתית בתצורת מאגר כדי לפתח את השוק ולהגביר את התחרות.
ישראל הדגיש בעמדתו כי מאגר כאמור יתרום להתפתחות השוק ככלל ולתחרות בו בפרט, .
יפשט את יכולתם של שחקנים קיימים להציע שירותים נוספים ללקוחותיהם ולשחקנים חדשים .
להשתלב בשוק, וכן להציע חוויות לקוח חדשניות ומתקדמות תוך התממש קות קלה למשתמשים .
נוסף על כך, הבנק ציין כי ראוי שהשיקולים המנחים להקמת תשתית כאמור .
יכללו את היכולת להקימה בקלות ובמהירות, אגב הבטחת גבולות האחריות, שמירת המידע .
זאת ועוד, הבנק ציין כי לצורך בחינת הסוגיות השונות העולות מהקמת .
התשתית הוקם צוות בין-משרדי בהשתתפות משרד האוצר, רשות ני"ע, רשות שוק ההון, רשות .
הצוות בוחן את הסוגיות השונות העולות מהקמת התשתית.
משרד מבקר המדינה מציין כי אף שחדשנות מעודדת תחרות, עלול להתקיים מתח בי ניהן, .
והדבר עלול לפגוע ב אספקת שירותי P2P .
לציבור לאורך זמן הפיתוח של יישומוני תשלום .
בנקאיים בישראל התבסס ברובו על אפשרות לגייס לקוחות ולהרחיב את השירות המוצע בהם .
לארנקים דיגיטליים אגב צבירת מידע בעל ערך, שרובו מתקבל מביצוע עסקות מסוג P2B .
שחקנים נוספים לתחום הארנקים הדיגיטליים, במיוחד שחקנים גדולים ובין-לאומיים , שעשויים .
להביא איתם מוצרים חדשניים והצעות ערך משתלמות לציבור, פוגעת בתמריץ של הבנקים .
המפעילים את יישומוני התשלום הבנקאיים להמשיך לספק שירותי P2P במתכונת הנוכחית, ללא .
תשלום, כיוון שזוהי פעילות הפסדית, ואף עלולה להוביל להפסקתם בכלל, בהיעדר חלופה .
ואכן, אחד הבנקים הודיע בפברואר 2022 שבאפריל2022 הוא יפסיקלספק שירותי P2P .
באמצעותיישומון התשלומים שפיתח.
פעילות של יישומוני תשלום בנקאיים התאפיינה ממועד השקתם בצמיחה גבוהה של מאות .
מתכונת פעילותם שונה בישראל מהמקובל בעולם, בין היתר בכך .
שבישראל היא מבוססת על פעילות כרטיסי האשראי והפסדית, לפיכך אין שחקנים רבים .
מנגד, בעולם רוב יישומוני התשלום הבנקאיים מתבססים על העברות בנקאיות .
מחשבון לחשבון, ונעשה שימוש רב במערכות לביצוע תשלומים מהירים שאינן כרוכות .
בעלויות גבוהות למפעיל היישומון והן מפחיתות חסם כניסה משמעותי להגברת התחרות .
מצד גופים חוץ-בנקאיים.
הקמת צוות שיבחן תשתית לממשק בין חשבונות, נועדה להגביר .
182 ,בנק ישראל, דוברות והסברה כלכליתעמדת בנק ישראל לנוכח ההתפתחויות בתחום התשלומים ופעילות .
ארנקים דיגיטליים - עדכון לאחר סיום עבודת הוועדה הפנימית לתשלומים בנייד ( 11.
מומלץ כי במסגרת עבודת הצוות הבין-משרדי העוסק בסוגיות השונות העולות מהקמת .
תשתית המאגר לממשק בין חשבונות, תיבחן היכולת להמשיך לספק לציבור שירותי P2P .
ולהבטיח תחרות בשוק זה, לרבות באמצעות שימוש במערכת תשלומים מיידיים, כמקובל .
בתשובת רשות התחרות מיום 13.
22 (להלן- תשובת רשות התחרות) נמסר כי ההמלצה .
עוד ציינה הרשות כי היא מסכימה שחשוב להבטיח שכל פתרון שיאומץ יהיה ניטרלי .
מבחינה טכנולוגית ויתמוך במגוון אמצעי תשלום ומודלים עסקיים.
סוגיה מהותית הנוגעת להתפתחות שוק ה תשלומים, ובכלל זה לשימוש בארנקים דיגיטליים .
וביישומוני תשלום, היא צבירת מידע והעברתו על ידי גופים בשרשרת הוראת התשלום על .
פעילותו הפיננסית של הלקוח והשימוש הנ עשה במידע.
המשפטים פרסמה ב-2021 מסמך בסוגיית הפרטיות העולה מהשימוש באמצעי תשלום .
מתקדמים, ולפיו ארנקים דיגיטליים ו יישומוני תשלום מכילים מידע אישי, והעברתו עלולה לפגוע .
בפברואר2021 הגיע בנק ישראל להסכמה עם הגופים הרלוונטיים בנוגע ל שימוש במידע .
שנאסף בארנק דיגיטלי לצורך מתן שירותים פיננסיים או מכירה של מוצרים פיננסיים אחרים .
ללקוחות המחזיקים בכרטיס חיוב שמנפיקו אינו בעלי הארנק 184 .
ההסכמה נקבעה עד סוף שנת .
2021 כדי לאפשר לבנק ישראל להמשיך לבחון את הנושא 185.
בחודש יוני2021 פרסמה ועדה .
פנימית שהקים הנגיד קול קורא לקבלת מידע מהציבור בעניין השימוש במידע מ הארנקים .
בינואר 2022 פרסם בנק ישראל עמדה עדכנית בעניין המידע שנוצר ונאסף בגופים הפיננסיים .