HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בחוק המאגר הביומטרי נקבע כי לשם התחלת תקופת המבחן יש ליישם צעדים מינהליים וארגוניים מהותיים ביותר, חלקם במשרד ואחרים במשרד ראש הממשלה, כלהלן: הקמת הרשות לניהול המאגר הביומטרי; הקמת מאגר ביומטרי ופיתוח המערכת לניהולו; מינוי ראש רש ות לניהול המאגר הביומטרי באישור הממשלה; מינוי ממונה על הפרטיות במאגר הביומטרי בידי שר הפנים בהסכמת שר המשפטים; מינוי ממונה על היישומים הביומטריים שיהיה עובד משרד ראש הממשלה וימונה על ידיו.
עוד נקבע בחוק כי הרשות לניהול המאגר הביומטרי תוקם במשרד כרשות מוסמכת ונפרדת.
בעניין הממונה על היישומים הביומטריים קובע החוק כי תפקידו להביא לראש הממשלה, לשר הפנים ולרשות לניהול המאגר הביומטרי המלצות בדבר מדיניות כוללת בתחום היישומים הביומטריים, לרבות יעדים, מדדים, תקנים והנחיות בנוגע .
30 ועדה משותפת לוועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת, לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת ולוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת.
להקמה, לתפעול ו לתחזוקה של המאגר הביומט רי ולגישה אליו .
כמו כן מתפקידו להגיש המלצות בדבר היישומים הביומטריים שיפותחו, בדבר הבקרה על היישומים הביומטריים ועל המאגר הביומטרי וכן בדבר המדיניות של אבטחת משרד הפנים 1203 .
המאגר הביומטרי ואבטחת המידע המועבר למרכזההנפקה, לרבות הנהלים ותקני האבטחה.
עוד נקבע בחוק שהממונ ה על היישומים הביומטריים שבמשרד ראש הממשלה יפקח על יישום הוראות החוק והתקנות, על הכללים ועל הנחיות הרשות לניהול המאגר הביומטרי וכן על פעולות ראש הרשות לניהול המאגר הביומטרי.
נמצא כי בספטמבר 2010 , מועד סיום הביקורת, טרם הושלם יישומם של הצעדים האמורים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שיישום הצעדים טרם הושלם, צפוי עיכוב נוסף בהנפקתן של תעודות הזהות החכמות.
מבירורים שעשה משרד מבקר המדינה עולה כי רשות האוכלוסין החלה לפעול להקמת המאגר הביומטרי ולהקמת הרשות לניהול המאגר הביומטרי.
ממסמכים שנמסרו למשרד מבקר המדינה עו לה שעובדי רשות האוכלוסין עוסקים במגוון משימות, ובכללן: פיתוח תכנה לניהול המאגר הביומטרי; אפיון חמרה למאגר הביומטרי; איתור מבנה שישמש את הרשות לניהול המאגר הביומטרי.
נציגי רשות האוכלוסין מסרו למשרד מבקר המדינה שפעולות אלה נעשות "עד לאיוש המשרות של הרשות לניהול המאגר הביומטרי".
לדעת משרד מבקר המדינה, על רשות האוכלוסין לשקול את פעולותיה להקמת המאגר הביומטרי ולהקמת הרשות לניהולו ולהימנע מפעולות שעלולות לכבול את שיקול דעתו של הממונה על היישומים הביומטריים לכשיתמנה, מפני שתפקידו הוא להמליץ ולפקח על יישום מדיניות כוללת, לרבות יעדים, מדדים ותקנים הנוגעים להקמת המאגר הביומטרי, לתפעולו ולתחזוקתו כאמור בחוק.
בנובמבר 2010 השיב משרד ראש הממשלה למשרד מבקר המדינה כי בימים אלה משרד ראש הממשלה ונציבות שירות המדינה שוקדים על הגדרת תפקידו של הממונה על היישומים הביומטריים ועל אופן מינויו.
מתשובת מנכ"ל רשות האוכלוסין בנובמבר 2010 עולה כי עובדי רשות האוכלוסין נוקטים פעולות שונות הנוגעות לקביעת יעדים, מדדים ותקנים וכן לתפעול המאגר הביומטרי ולתחזוקתו, וזאת כדי להימנע מעיכובים נוספים בהנפקתן של התעודות החכמות.
עוד עולה מתשובתו כי משמעות העיכובים ביישום הפרויקט היא תשלום נוסף לספק, וכי בימים אלה אישרה נציבות שירות המדינה לפרסם מכרזים לאיוש חלק מהמשרות של הרשות לניהול המאגר הביומטרי.
משרד מבקר המדינה חוזר ומעיר כי על פי חוק המאגר הביומטרי הפעולות האמורות הן באחריות ראש הרשות לניהול המ אגר הביומטרי ובאחריות הממונה על היישומים הביומטריים, וכי ביצוען על ידי עובדי רשות האוכלוסין, גם אם הוא נועד למנוע עיכוב נוסף ביישום הפרויקט, עלול להצר את צעדיהם של גורמים אלה לכשימונו.
היערכות רשות האוכלוסין להנפקת תעודת זהות חכמה .
כאמור, ביולי 2008 החלה לפעול במשרד רשות האוכלוסין.
הרשות נועדה להחליף את מינהל האוכלוסין במשרד ולקבל אחריות ליישום מדיניות הממשלה ולהפעלת סמכויות השר בתחום הטיפול בנתינים זרים ובתחום האוכלוסין.
נוסף על פעילותה השוטפת של רשות האוכלוסין שתוארה לעיל הופקד בידיה קידומם של הפרויקטים לתיעוד לאומי.
לשם מימושם נדרש תקציב כולל של כ -804 מיליון ש"ח: פרויקט תעודת זהות חכמה שעלותו כ -320 מיליון ש"ח; פרויקט הדרכון הביומטרי שעלותו כ-440 מיליון ש"ח; פרויקט ארכיב ממוחשב שעלותו כ- 44 מיליון ש"ח (עלויות אלה אינן כוללות את תקציב כוח האדם הנוסף ה נדרש ללשכות רשות האוכלוסין, הנאמד ב -11 מיליון ש"ח לשנה, ואת תקציב הרשות לביומטריה, הנאמד ב-9.
)מיליון ש"ח לשנה על הקמת רשות האוכלוסין הופקד מנהל מינהל האוכלוסין לשעבר, מר יעקב גנות.
הוא שימש גם מנהלה הראשון של הרשות במשך כשנה - עד אמצע שנת 2009 .
רק בינואר 2010 , כחצי שנה אחרי שסיים גנות את תפקידו, מונה לתפקיד מנכ"ל רשות האוכלוסין מר אמנון בן עמי.
רוב בעלי התפקידים בתחום האוכלוסין הועברו אל הרשות ממינהל האוכלוסין.
מהסברים שמסר מנכ "ל רשות האוכלוסין ביולי 2010 למשרד מבקר המדינה עולה כי רשות האוכלוסין, שמופקד ים בידיה פרויקטים מורכבים שחשיבותם רבה מהבחינה הלאומית ושנדרש תקציב גדול למימושם, טרם סיימה את התארגנותה, לרבות תכנון המבנה הארגוני שלה ומצבת כוח האדם, הקמת יחידות מטה ואיוש משרות.
נוהל מפת"ח הוא נוהל מסגרת לפיתוח ולתחזוקה של מערכות ממוחשבות במשרדי הממש לה.
הנוהל מפרט את השלבים בחיי המערכת הממוחשבת ואת התוצרים הנדרשים בכל אחד מהם.
זהו נוהל מחייב במשרדי הממשלה על פי החלטת ועדת השרים לכלכלה מאוקטובר 1991 , שקיבלה תוקף של החלטת ממשלה, ועל פי הוראות התכ"ם.
לפי הנוהל, בכל פרויקט אמורה לפעול מינהלת פרויקט, המהווה צוות מקצועי האחראי לניהול השוטף של הפרויקט.
כאמור, החלפת תעודות הזהות לכלל האוכלוסייה היא מהלך מורכב המחייב עבודת מטה, קבלת החלטות, גיבוש מדיניות, הכנת תכניות, הבניית תהליכים ותיאום בין גורמים רבים.
נוסף על ייצור התעודות הלכה למעשה, נדרשת היערכות ארגונית כוללת בתחומים שונים: תקנון כוח אדם, גיוסו והכשרתו, וכן הכנת נוהלי תפעול, נוהלי ביטחון, נוהלי שינוע ועוד.
לשם כך יש להקים מינהלת שתהיה אחראית לניהול הפרויקט על היבטיו השונים.
הדבר אף צוין במסמכי המכרז השני ובחוזה ההתקשרות עם הספק, שבו נקבע כי מנכ"ל המשרד ימנה מינהלת פרויקט, והיא תשמש אמצעי הניהול השוטף העליון של הפרויקט.
בשנים 1995 -2004 פעלה לסירוגין במשרד מינהלת לפרויקט תעודת זהות חכמה.
כמו כן, במסמכי ההקמה של רשות האוכלוסין, במסגרת תיאור מבנה היחידות ברשות, נקבע כי תוקם מינהלת לניהול הפרויקטים שיהיו נתוני ם בסמכותה של רשות האוכלוסין, ובכלל זה, פרויקט תעודת זהות חכמה.
הצורך בהקמת מינהלת פרויקט עלה במסגרת דיונים שונים של רשות האוכלוסין עם נציגי משרד האוצר.
כך לדוגמה, בישיבת מטה של רשות האוכלוסין בנושא הנפקת תעודת זהות חכמה ודרכון חדש, שהתקיימה בדצמבר 2008, אמר ראש הרשות כי יוקם מטה מסודר הכולל "ראש פרויקט".
בישיבה של נציגי רשות האוכלוסין עם נציגי משרד האוצר בינואר 2009 סוכם כי תוקם מינהלה שתטפל בכל הפרויקטים לתיעוד לאומי, וכי מאושר גיוסם של מנהל פרויקט, איש מחשוב ויועץ משפטי.
בביקורת נמצא כי עד יולי 2010 טרם הוקמו מינהלת פרויקטים ומטה לליווי הפרויקטים שיזמה רשות האוכלוסין.
משרד מבקר המדינה ביקש מרשות האוכלוסין תכנית עבודה למימוש הפעולות המתוכננות במסגרת הפרויקטים לתיעוד לאומי.
הרשות המציאה למשרד מבקר המדינה טבלה ובה פירוט של משימות כלליות, שם הממונה על מימושן ותאריך יעד להשלמת המשימה.
התברר כי התאריכים בטבלה משתנים על פי ההתפתחויות, 1206 דוח שנתי61ב .
ולכן היא אינה משמשת כלי ניהולי אלא דיווח נקודתי המעודכן למועד הדיווח.
למשרד מבקר המדינה הוסבר שעקב מגבלות כוח אדם נבצר מהרשות להכין תכניות מפורטות המיושמות באמצעות כלי ניהול פרויקטים, המחייבים תכנון לוחות זמנים ותפוקות, כמקובל.
משרד מבקר המדינה העיר לרשות האוכלוסין כי במתכונת עבודה זו חסרים לה כלים לניהול פרויקטים.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח היקפם, מורכבותם ועלויותיהם של הפרויקטים לתיעוד לאומי, על משרד הפנים ועל רשות האוכלוסין להקים מנגנון ניהול יעיל כדי שתיעשה בקרה על ביצועם.
בהיעדר מינהלת פרויקטים חסר מנגנון מוסמך וראוי להתוויית דרכו ואופן ניהולו של כל פרויקט, לרבות הכנת תכניות עבודה, הצבת אבני דרך, בחינת עמידתו של הפרויקט ביעדים וביצוע בקרה עליו.
בתשובת מנכ"ל רשות האוכלוסין למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2010 נכתב כי בעקבות הערת הביקורת התקשרה הרשות עם משרד חיצוני הנותן שירותי ניהול פרויקטים.
אגף התקציבים במשרד האוצר מסר בתשובתו בנובמבר 2010 כי לאחרונה גויסו שני עובדים נוספים לאגף הפרויקטים ברשות האוכלוסין.
התקשרות עם הספק לפני השלמת החקיקה .
כאמור, המכרז השני פורסם בסוף שנת 2005 , ובנובמבר 2007 החליטה ועדת המכרזים של המשרד כי היא דוחה את הצעתו של הספק, היחיד שעמד בתנאי הסף של המכרז מפני שהתשלום שדרש בעד מימוש הפרויקט היה גבוה בהרבה מהאומדן שקבעה הוועדה.
בעקבות כך פנה המשרד, בהמלצת ועדת המכרזים, אל ועדת הפטור באגף החשב הכללי במשרד האוצר וקיבל את אישורה להתקשר בפטור ממכרז ולשאת ולתת עם הספק, שעמד בתנאי הסף במועד הגשת ההצעות במכרז.
כמו כן אישרה הוועדה למשרד לשאת ולתת עם גורמים אחרים אם ייכשל המשא ומתן עם הספק.
בשנת 2008 ,נשא ונתן המשרד בהובלת המנכ"ל, עם אותו ספק, אף שבאותו מועד טרם הושלמו מהלכי החקיקה הדרושים לשילוב אמצעי זיהוי ביומטריים וטרם אושרה הצעת החוק שהוגשה לכנסת, ואף על פי שבמכרז נכתב במפורש ש"החתימה של המשרד על הסכם ההתקשרות עם הזוכה, תהיה רק לאחר אישור כל תיקוני החקיקה הנדרשים למימוש הפרויקט".
בדצמבר 2008 , לאחר סיום המשא ומתן, חתם המשרד עם הספק על הסכם לייצור 5 מיליון תעודות זהות חכמות במהלך חמש שנים, תמורת 270 .
מיליון ש"ח ההסכמות שאליהן הגיעו הצדדים באו לידי ביטוי בתוספת שצורפה למסמכי המכרז השני ונעשתה לחלק מההסכם (להלן - התוספת).
לפי התוספת, התעודות החכמות ייוצרו בשני שלבים: בשלב הראשון יופקו כרטיסים חכמים גולמיים (להלן - כרטיסים גולמיים)31 , ובשלב השני יוטבעו בכל כרטיס גולמי פרטי הזהות של בעל התעודה, תהליך המכונה פרסונליזציה32.
על ההסכם חתמו מנכ"ל המשרד והחשב.
במועד חתימת ההסכם כבר התגבשה במשרד ההכרה ששילובם של מזהים ביומטריים מחייב תיקון בחקיקה ראשית, .
31 כרטיסים פל סטיים, ובהם שבב אלקטרוני עם מערכת הפעלה, שטרם עברו תהליך פרסונליזציה.
32 ,תהליך שבו נצרבים בשבב של הכרטיס החכם פרטים אישיים שונים של אדם מסוים וכך נעשה הכרטיס החכם לתעודת זהות, המתבססת על כרטיס חכם.
ובלעדיו לא יהיה אפשר לחייב תושב לתת אמצעי זיהוי ביומטריים לשם הכללתם בתעודת זהות חכמה.
בדצמבר 2008 חתמו נציגי המשרד על הסכם עם הספק לייצור תעודות זהות חכמות, וזאת קודם שהוסדרו בחקיקה ראשית שינויי החקיקה הדרושים, וכך נוצר מצב שבו יש סיכון שלפחות חלק מן ההשקעה בפרויקט עלול לרדת לטמיון.
כאמור, על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מספטמבר 2004 אין לפרסם מכרז בנסיבות בהן הוראות מהותיות במכרז מתבססות על הצעת חקיקה שטרם אושרה בכנסת.
בהתקשרו עם הספק בטרם הושלמו הליכי החקיקה פעל המשרד שלא ברוח הוראות היועץ המשפטי לממשלה.
על ההסכם חתם חשב המשרד, שהוא הזרוע הארוכה של החשב הכללי, ובתוקף הוראות התכ"ם נמנה עם חברי ועדת המכרזים ומשמש "שומר סף" המבטיח שהתקשרויות המשרד יהיו תקינות.
אולם חשב המשרד חתם על ההסכם עם הספק בלי שהושלמה החקיקה הדרושה לפרויקט, ובכך לא מילא את תפקידו כשומר סף.
סגן החשב הכללי במשרד האוצר, שהיה חשב משרד הפנים עד סמוך למועד גיבוש ההסכם עם הספק, ומנכ"ל רשות האוכלוסין ציינו בתשובותיהם כי "ההסכם נבנה באופן כזה שמאפשר הנפקת תעודת זהות חכמה הן ללא רכיבי ביומטריה (למקרה שבו לא תאושר החקיקה המתאימה) והן עם רכיבי ביומטריה".
עוד ציינו בתשובותיהם כי גם אם הערת משרד מבקר המדינה נכונה, הרי היא מתעלמת משיקולים נוספים, כגון האיחור הרב ביישום הפרויקט והנזק שנגרם למדינה בעקבות הכשלים והסיכונים המ לווים את השימוש בתעודת הזהות במתכונתה הנוכחית.
לדבריהם אילו לא היה החוזה נחתם במועד והיה מתעכב עוד יותר, הדבר היה פוגע באמינות המדינה בעת מכרזים ממשלתיים בין-לאומיים עתידיים.
משרד מבקר המדינה חוזר ומעיר למשרד הפנים כי עוד בספטמבר 2005 ,התברר לו, כאמור לעיל כי יש לתקן את החקיקה הראשית, הן לשם הנפקת תעודות זהות חכמות ללא רכיבי ביומטריה והן לשם הנפקתן עם רכיבי ביומטריה.
דהיינו בכל מקרה לא היה המשרד אמור לחתום על ההתקשרות בלי לסיים את הליכי החקיקה הנדרשים, כפי שצוין במפורש במכרז.
זאת ועוד, השיקולים הנוספים שצוינו בתשובותיהם של סגן החשב הכללי ומנכ"ל רשות האוכלוסין אינם מצדיקים פעילות שאינה תקינה וחתימה על הסכם התקשרות בלי שהושלמה החקיקה המאפשרת שימוש בתוצריו.
בשל החתימה על ההסכם טרם הסדרת החקיקה ונוכח החלת החוק בהדרגה, המדינה נאלצת לשלם סכומים נכבדים עבור הכרטיס ים הגולמיים, בלי שייעשה בהם שימוש מיידי.
כאמור, בדצמבר 2008 חתם המשרד על הסכם עם הספק שתוקפו חמש שנים, ולפיו ייוצרו התעודות החכמות בשני שלבים: בשלב הראשון יופקו כרטיסים גולמיים, ובשלב השני יוטבעו בכל כרטיס גולמי פרטי הזהות של בעל התעודה - פרסונליזציה.
ל פי התוספת, בשנים 2010 -2013 אמור הספק לייצר 5 מיליון כרטיסים גולמיים תמורת כ-161 מיליון ש"ח.
עוד נכתב בתוספת שהמשרד ישלם מקדמה מכספי המדינה בסך 15 מיליון ש"ח למימון הקמת המפעל לייצור תעודות הזהות החכמות.
בתוספת נקבע אופן חישוב התשלום לספק עבור הכרטיסים שיי צר.
נקבעו שני תעריפים: האחד - עבור הכרטיס הגולמי; האחר - עבור הפרסונליזציה.
כמו כן נקבע שמחירו של כרטיס גולמי יישאר קבוע במשך כל תקופת ההתקשרות ויהיה 32.
2 ש"ח בתוספת מע"מ, ואילו מחירו של רכיב הפרסונליזציה יעלה לאחר שלוש שנים ממועד תחילת הייצור, מ-13.
8 ש"חבתוספת מע"מ ל -14.
עוד נקבע בתוספת כי אם לא ירכוש המשרד במהלך חמש שנות ההתקשרות 5 מיליון רכיבי פרסונליזציה, יהיה עליו לשלם לספק בתום חמש השנים, גם עבור כמות רכיבי משרד הפנים 1211 .
( הפרסונליזציה שלא הוזמנה, לפי תעריף הפרסונליזציה השני14.
לחלופין ניתנה למשרד האפשרות להזמין מהכמות שלא הוזמנה עד 500,000 .
רכיבי פרסונליזציה ולהאריך את תקופת ההתקשרות בשנה נוספת דהיינו בכל מקרה ישלם המשרד לספק עבור 5 .
מיליון רכיבי פרסונליזציה 3.
ביוני 2010 פנה הספק למנהל מערך המחשוב ברשות האוכלוסין וביקש לקבל את אישור המשרד להתחיל בייצור הכרטיסים הגולמיים.
בעקבות בקשתו הגיש מנהל מערך המחשוב לוועדת המכרזים של רשות האוכלוסין בקשה "להתנעת תהליך ייצור הכרטיסים הגולמיים".
ביולי 2010 אישרה ועדת המכרזים לספק להתחיל בייצור הכרטיסים הגולמיים של תעודות הזהות.
לפי ההסכם, על המשרד לשלם לספק כ-54 מיליון ש"ח בשנה, במשך שלוש שנים, עבור כרטיסים גולמיים שייוצרו, מן המועד שהמשרד יאשר לייצרם.
תשלום זה יינתן ללא קשר לשימוש שהמשרד יעשה בכרטיסים.
משרד מבקר המדינה העיר למשרד הפנים כי מאחר שבחוק נקבע שהוא יחול בהדרגה, ומאחר שייתכן שהשר ידחה את החלתו בשנתיים נוספות, יש חשש שהכרטיסים הגולמיים, שהספק יסיים את ייצורם על פי ההסכם בתוך שלוש שנים, ימתינו במשך שנים לשלב הפרסונליזציה, דבר המעורר שאלה בדבר הצדקת ההוצאה בעת הזאת.
זאת ועוד, נוכח השינויים הטכנולוגיים יש חשש שהכרטיסים הגולמיים יהיו מיושנים בהשוואה לטכנולוגיה שתהיה בעוד כמה שנים כאשר יצא לפועל שלב הפרסונליזציה.
בתוספת להסכם נקבע כאמור כי התשלום עבור רכיב הפרסונליזציה יעלה לאחר שלוש שנים, וכי אם המשרד לא ירכוש במהלך חמש השנים 5 מיליון רכיבי פרסונליזציה, יהיה הספק זכאי לתשלום גם בגין הר כיבים שלא סופקו.
יתר על כן, נוכח החלת החוק בהדרגה, הרי אם יוחל החוק במלואו ייתכן שהמשרד יידרש לשלם עבור רכיב הפרסונליזציה לפי התעריף שייכנס לתוקף בתום שלוש שנים מחתימת ההסכם, שהוא התעריף הגבוה יותר.
בתשובותיהם של סגן החשב הכללי במשרד האוצר ומנכ"ל רשות האו כלוסין בנובמבר 2010 נכתב כי טענת המבקר נכונה, ועם זאת על פי סעיף4 ,בתוספת למשרד יש "רשת ביטחון" המאפשרת לו להאריך את תקופת הפרסונליזציה בשנה נוספת בכמות של עד 500,000 תעודות, וכי על פי ההערכות במהלך שש שנים (שהחלו ביולי 2010 ) יוכל המשרד להנפיק את כל הכמות האמורה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי הערכת המשרד, עוד בטרם הוחלט על החלת החוק בהדרגה, הייתה שהחלפת 5 מיליון תעודות זהות תימשך כחמש שנים.
נוכח החלת החוק בהדרגתיות במסגרת תקופת מבחן של שנתיים עד ארבע שנים, שבהן יינתנו תעודות זהות חכמות רק למי שיביע את הסכמתו לתת אמצעי זיהוי ביומטריים, יש חשש שגם בתום חמש השנים לא יונפקו 5 מיליון רכיבי פרסונליזציה וכי השנה הנוספת, המספקת "רשת ביטחון" של 500,000 רכיבי פרסונליזציה, לא תכסה על הפער שייווצר.
כך יקבל הספק תשלום גם עבור רכיבים שלא יסופקו.
משרד מבקר המדינה בירר עם הדרגים הבכירים במשרד וברשות האוכלוסין אם נוכח העיכובים שיחולו בהנהגת תעודת הזהות החכמה - אם בתוקף החוק, ואם נוכח הקשיים הטכניים, היישומיים והארגוניים - לא שקלו את האפשרות להאיץ את הנפקתן של תעודות הזהות החכמות בלי להמתין עד שיושלמו המהלכים ליישום הביומטריה, כפי שתכנן המשרד לעשות עד אמצע שנת 2007 .
מהסברים שניתנו למשרד מבקר המדינה עולה שבמשרד לא הועלתה הצעה כזאת, וממילא לא נשקלה האפשרות להחליף לאלתר את תעודות הזהות הקיימות בתעודות זהות חכמות קודם שייכללו בהן אמצעי זיהוי ביומטריים.
מכאן כי אף שהספק החל בייצור תעודות הזהות החכמות, על אף השקעותיו הרבות של המשרד מכספי הציבור, המסתכמות במיליוני שקלים, ועל אף הסיכונים הגדולים הנשקפים מן הקלות שבה אפשר לזייף את תעודות הזהות במתכונתן הנוכחית, תושהה החלפתן של כלל תעודות אלה בעוד שנים אחדות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שהמשך השימוש בתעודות הזהות במתכונתן הנוכחית מאפשר לגורמים שונים לנצלן לרעה לשם ביצוע עברות פליליות, כלכליות, הגירה בלתי חוקית ופעילות הפוגעת בביטחון המדינה, ונוכח התמשכות התהליכים במשך שנים רבות, ראוי שמשרד הפנים ינקוט לאלתר מהלכים להנפקתן של תעודות זהות חכמות לכלל האוכלוסייה עוד קודם שייכללו בהן אמצעי הזיהוי הביומטריים, ובכך יקשה את זיופן ויגביר את מהימנות השימוש בהן.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה שראוי לבדוק אם להנפקתה של תעודת הזהות החכמה לפני נטילת אמצעי הזיהוי הביומטריים יש יתרונות מבחינת עקומ ת הלמידה של העובדים, מבחינת תיקוף התהליכים ומהבחינה הטכנולוגית, ואם מהלך כזה יכול לתרום למימוש התועלת שבהשקעה שהמדינה כבר עשתה במכרזים, בייעוץ, בהקמת המפעל ובייצור הכרטיסים הגולמיים.
זאת מפני שעקב התוספת להסכם משנת 2008 ייתכן שמיליוני כרטיסים גולמיים יהיומאוחסנים במשך כמה שנים כאבן שאין לה הופכין.
 השרים והמנכ"לים שכיהנו במשרד עד אמצע שנת 2007 קבעו- נוכח הדיונים בסוגיית התיעוד הלאומי ונוכח ההתלבטויות אם לשלב אמצעי זיהוי ביומטריים - שיש להימנע ככל האפשר מעיכוב ההחלפה של תעודות הזהות הקיימות בתעודות זהות חכמות.
המשרד הבהיר במסגרת כמה החלטות שיישום אמצעי זיהוי ביומטריים עלול להיות מורכב וכרוך בעיכובים, ועל כן קבע בבחינת חכמת המעשה שיימשכו הפעולות לקידומם, אך יישומם לא ישמש תנאי להנפקת תעודות הזהות החכמות.
לאחר השלמת מעשה החקיקה, החוק שהתקבל קובע שהשימוש באמצעי זיהוי ביומטריים יהיה כרוך בסדרת מהלכים ובהקמת מנגנונים, שמשמעותם יישום מבוקר של האמצעים הביומטריים.
לפיכך לא יוחלפו כלל תעודות הזהות הקיימות בתעודות זהות חכמות קודם שתוכרע סוגיית חוק המאגר הביומטרי.
במהלך קבלת ההחלטות הקשורות בנושא תעודות הזהות החכמות הודגשו לא אחת חשיבותו הלאומית והשיקולים הביטחוניים והכלכליים העומדים בבסיסו.
אף על פי כן נמצא שהטיפול בנושא נמשך למעלה מעשור, המשרד ושלוחיו גילו אזלת יד רבה בהבאתו לכדי סיום, והטיפול בנושא זה נקלע למצב בלתי נסבל של העדר פתרון.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נו כח הקמתו של המערך לייצור תעודות זהות חכמות בשנת 2010 , נוכח ההשקעה שכבר נעשתה ונוכח החשיבות והדחיפות שייחס משרד הפנים במשך שנים להנפקת תעודות זהות 1214 דוח שנתי61ב .
חדשות שקשה לזייפן, על משרד להביא, בלי שיהוי נוסף, להחלפתן של תעודות הזהות הקיימות בתעודות זהות חכמות, אף מבלי שייכלל בהן רכיב ביומטרי.
מתשובת מנכ"ל רשות האוכלוסין בנובמבר 2010 עולה כי לדעת הגורמים המקצועיים ברשות האוכלוסין, אם יונפקו שתי תעודות מקבילות, כלומר תעודה חכמה הכוללת רכיבים ביומטריים ותעודה חכמה שאינה כוללת רכיבים ביומטריים, מספר המתנדבים לקבלת תעודה הכוללת רכיבים ביומטריים יהיה אפסי.
עוד עולה מתשובתו כי הדבר יגרום לבזבוז הכספים המושקעים בהקמת הרשות הביומטרית.
משרד מבקר המדינה מעיר כי המטרה המרכזית של תעודת הזהות החכמה היא להקשות ככל האפשר את זיופה ולצמצם את הסיכונים הנלווים להמשך השימוש בתעודות הזהות הנהוגות כיום.
לדעת משרד מבקר המדינה, התועלת שתצמח מהחלפת כלל תעודות הזהות בתעודות זהות חכמות רבה, אף בלי שייכללו בהן אמצעי זיהוי ביומטריים, והיא עדיפה מהמשך השימוש בתעודות במתכונתן הנוכחית.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי לפי חוק המאגר הביומטרי, ייתכן שהמאגר הביומטרי לא יוחל, וממילא הכספים שהושקעו בהקמת הרשות לניהול המאגר הביומטרי ירדו לטמיון.
אם כן, טענת מנכ"ל רשות האוכלוסין אינה במקומה.
בתשובה נוספת של רשות האוכלוסין מינואר 2011 צוין כי "לדעת הגורמים המקצועיים ברשות האוכלוסין הנפקה של שתי תעודות מקבילות (תעודה ביומטרית ותעודה חכמה ללא ביומטריה) הייתה מביאה לסיכול רצון המחוקק אשר אמר את דברו בחוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגרי מידע, התש"ע- 2009 .
כמו כן, יש לתת את הדעת לכך, כי המהלך כאמור יכול שייצור בקרב הציבור חוסר וודאות הנובעת מחוסר עקביות בהחלטות רשויות המדינה, ואשר תפגע, בין היתר, באמון הציבור.
כמו כן, יגרום הדבר לבזבוז הכספים שהושקעו בהקמת הרשות הביומטרית.
יודגש כי על אף העובדה, כפי שאף ציין המבקר, כי תתכן האפשרות, בהתאם לחוק, שיימחק המאגר הביומטרי, אין המשמעות כי על הרשות 'לסכל מלכתחילה' את יישומו, קרי - לפעול להנפקת שתי תעודות מקבילות.
עוד יוער כי גם אם הרשות הייתה מחליטה לקבל את המלצת המבקר ולהנפיק לעת הזאת תעודה חכמה, במקביל לתעודה הביומטרית, היה נדרש לבצע שינוי בחקיקה, על כל המשתמע מכך".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם נדרשים שינויים בח קיקה לשם הנפקת תעודת זהות חכמה לצד תעודת זהות חכמה הכוללת אמצעי זיהוי ביומטריים, ואולם נוכח החלת חוק המאגר הביומטרי בהדרגה, נוכח העיכובים הכרוכים בהקמתו של המאגר הביומטרי ובהיערכות רשות האוכלוסין ונוכח התחלת ייצור הכרטיסים הגולמיים בשנת 2010 - הנפקתן של תעודות זהות חכמות לכלל האוכלוסייה אף בלי אמצעי זיהוי ביומטריים תספק מענה מיטבי בנסיבות הקיימות: מהלך זה יסייע בהשגת היעד של צמצום זיוף תעודות הזהות, יגביר את מהימנות השימוש בהן, יגדיל את אמון הציבור באמינות תעודות הזהות וימנע את החוליים הנלווים להמשך השימוש בתעודה הקיימת.
לפיכך הנפקת תעודות הזהות החכמות היא דחופה, וחיוני שתיעשה לאלתר.
התקשרויות לרכישת שירותים וציוד ליישום תעודת זהות חכמה .
פרויקט צילום ממוחשב 1.
רשות האוכלוסין מנהלת, על פי חוקים שונים, מאגרי מידע ה כוללים נתונים שנרשמו במהלך מתן שירותים בתחומי האזרחות, השבות, מרשם האוכלוסין, הכניסה לישראל והיציאה ממנה.
בשנים 2002 -2007 פעל המשרד לשלב צילום ממוחשב בתיעוד הלאומי.
בדצמבר 2003 פרסם המשרד מכרז צילום ממוחשב ל"רכישת תצלומים ממוחשבים למערכת 'אביב' בדרך של צילום או סריקה" (מכרז מס' 21/2003 ) (להלן- מכרז הצילום הממוחשב).
במכרז צוין כי "הכוונה לאפשר להשתמש בצילומים הללו, במידה והדבר יוסדר בחוק, גם לצורך המרה למדד ביומטרי של זיהוי תווי פנים".
עוד צוין במכרז כי הוא נועד לשם "הדפסת התצלום הממוחשב שיישמר ב'אביב', על גבי התיעוד המונפק על -ידי משרד הפנים, ובפרט התיעוד החדש, כחלק אינטגראלי שלו", וכי ייעשה שימוש במאגר תצלומים לאומי כדי להנפיק תעודות במשרד.
במרס 2005 חתם המשרד על הסכם עם הזוכה במכרז (להלן - חברה ב'), לרכישת 300 מצלמות דיגיטליות וסורקים ולפיתוח תכנה לשילוב התמונות במערכת אביב.
התכנה שפותחה כונתה מער כת "דיוקן" והתקיים פיילוט בכמה עמדות בלשכות מינהל האוכלוסין ברמלה ובעפולה.
במסגרת זו רכש המשרד 15 מצלמות (מתוך ה-300 ) ורישיונות תכנה בעלות של כ- 55,000 .
ש"ח בפברואר 2007 הודיעה חברה ב' למשרד כי מאחר שחלף זמן רב, יותר משלוש שנים, מאז פרסום המכרז והגשת הצעת החברה, חלו שינויים טכנולוגיים רבים ואין כל אפשרות לספק את דגמי המצלמות אשר הוצעו במכרז.
עוד הודיעה כי בנקודת זמן זו אי-אפשר להתקדם בפרויקט בתנאים הטכנולוגיים שהיו קיימים בזמן הגשת ההצעה, ומאחר שהמשרד אינו מאשר לה לעשות שינויים כגון החלפת דגם המצלמה, על המשמעויות הכרוכות בכך, ואינו מסכים לשלב רכיב של בקרת איכות ביומטרית, החברה מוכנה לוותר על זכייתה במכרז "בשל התנאים שנוצרו".
מהמסמכים שנבדקו עולה שכבר בשנת 2003 החל המשרד לטפל בנושא הצילום הממוחשב, פרסם מכרז, שילם תשלומים לספק וליועץ וביצע פיילוט כדי לשלב תצלומים ממוחשבים במערכת אביב לשם הדפסתם על התעודות שהוא מנפיק.
במועד סיום הביקורת, יולי 2010 , טרם שולב התצלום הממוחשב בתעודות הזהות, דהיינו לא הושגה המטרה שלשמה אישר המשרד את הפרויקט ואת הוצאות הכספים.
מתשובת מנכ"ל רשות האוכלוסין מנובמבר 2010 עולה כי המצלמות שנרכשו משמשות כיום לצילום זרים המגיעים לישראל, ועקב כך לא נגרם שום נזק כספי למשרד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי השימוש במצלמות כיום לצילום זרים המגיעים לישראל אינו עולה בקנה אחד עם המטרה שלשמה אישר המשרד את הוצאת הכספים כאמור.
במאי 2002 אישר המשרד לספק שהק ים את מערכת אביב להקים מאגר תצלומים במערכת אביב, בעלות של כ-4 מיליון ש"ח (כולל מע"מ).
עד ינואר 2005 שילם המשרד לספק כ -4 מיליון ש"ח בעבור הקמת המאגר ועוד 550,000 ש"ח למשרד התחבורה תמורת התצלומים שרכש ממנו ושעליהם התבסס המאגר.
נוסף על כך התחייב המשרד לשלם עבור התחזוקה השנתית של מאגר התצלומים כ -1 .
מיליון ש"ח בשנה 1218 דוח שנתי61ב .
בעניין זה העיר מבקר המדינה בדוח מפברואר 200633 כי "מערכת התצלומים נועדה להכיל תצלומים של בעלי רישיונות נהיגה בלבד, ולפיכך אין היא מקיפה את כל האנשים הרשומים במרשם האוכלוסין.
בתוספת אף נקבע שאם יבקש המשרד להשתמש בתצלומים להפקת מסמכים שונים מאלה שהיו קיימים במועד ההתקשרות, או להנפקת 'תעודת זהות חכמה', יחייב הדבר הוצאות נוספות.
גם התאמת המערכת לצרכים נוספים, בכלל זה קישוריות בין מערכות, תחייב את המשרד להוציא הוצאה נוספת".
עוד העיר המבקר בדוח כי אחרי שהוק מה המערכת ואחרי שנרכשו התצלומים החליט המשרד לאמץ תקנים חדשים שתצלומי משרד התחבורה אינם עומדים בהם, ולכן ישתמש בתצלומי משרד התחבורה "לתקופת ביניים" בלבד.
בדוח נכתב שהמשרד לא נתן הסבר מניח את הדעת בדבר התועלת שבהקמת מערכת שתשמש לצרכים תפעוליים מוגבלים, וכמו כן לא הסביר מדוע היה עליו להוציא בנסיבות אלה כ-4 מיליון ש"ח, נוסף על כ-1 מיליון ש"ח לשנה דמי תחזוקה.
למרות האמור בממצאי מבקר המדינה משנת 2006 העלתה הביקורת הנוכחית שהמשרד הוסיף לשלם בשנים הבאות, עד נובמבר 2009, כ-1 מיליון ש"ח לשנה עבור תחזוקת המערכת ששימושיה מוגבלים, וסך הכול שילם לספק עוד כ -5 מיליון ש"ח עבור תחזוקתה.
מכאן שההוצאה עד אותו מועד הסתכמה בכ-10 .
מיליון ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר למשרד כי לא הייתה שום הצדקה להוציא 1 מיליון ש"ח בשנה בעבור תחזוקת מערכת הכוללת תצלומים שאינם עדכניים, של חלק מהאוכלוסי יה בלבד ושאין בהם כדי להועיל למשרד בקידום הפרויקטים לתיעוד לאומי.
טכנולוגיית המערכת מיושנת, ותועלתה מוטלת בספק.
מערכת תחקור ואימות 1.
במסגרת ההיערכות ליישום הצילום הממוחשב התקיימו במשרד הפנים בסוף שנת 2004 דיונים לשם הכנתה של תכנית מפורטת, ובכלל זה נידון נושא התחקור לשם הבטחת זיהוי ודאי של הפונה.
כמו כן, הוכנה טיוטה של "נוהל זיהוי מבקש השירות לצילום ממוחשב".
בטיוטת הנוהל נכתב כי מערכת אביב תחל לצלם צילום ממוחשב של מבקשי השירות ישירות למערכת הממוחשבת, וכי התמונות שייאגרו בקובץ ישולבו בעתיד בתעודת הזהות החכמה וכן בדרכון החדש.
במסמך ששלח בספטמבר 2005 ,למנכ"ל משרד הפנים דאז, מר אוסקר אבורזק כתב מנהל מערך המחשוב כי נוסף על מלאכת הצילום, יעשה פקיד מינהל האוכלוסין תחקור על פי שאלון אקראי שהמחשב יציג לפניו, לפי נתוני האדם הנבדק.
עוד נכתב במסמך: "יש לציין שהצילום הממוחשב ישמש הן את תעודת הזהות החדשה והן את הדרכונים".
במסמך גם צוין שבשנה הבאה - שנת 2006 - עדיין לא יונפקו לאזרחים ולתושבים תעודות זהות חדשות, אלא אזרחים ותושבים יעברו תחקיר ויצולמו צילום ממוחשב תוך כדי הנפקת תעודת הזהות במתכונתה הנוכחית.
33 ראו "דוח ביקורת על הסכם להספקת שירותי מידע ממאגרי מרשם האוכלוסין", פברואר 2006 ', עמ29.