HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עליהם לתת הנחה מסחרית269 , התשלומים השונים שנאסרו על פי הוראות הסעיף והיו נהוגים .
עד לכניסתו לתוקף של חוק המזון הופסקו.
עם זאת, הספקים המשיכו לתגמל קמעונאים .
באוגוסט 2020 פרסמה רשות התחרות מחקר בנושא השפעת הסעיף על הצרכנים, על קמעונאי .
המזון ועל ספקי המזון (להלן בפרק זה - המחקר)270 .
המחקר בחן את השפעתו של האיסור על .
המחיר לצרכנים, לקמעונאי המזון ולספקי המזון בתקופה שבין ינואר 2014 עד דצמבר2015271 .
המחקר תיאר בין היתר איך נהגו הספקים לשלם לקמעונאים, בתמורה לעמידה ביעדי המכירות .
של הקמעונאי, תשלומים שונים בתקופת החגים או תשלום עבור פתיחת חנות חדשה, או נתנו .
המחקר בחן את השפעת הוראת הסעיף על המחירים בחלוקה על פי .
קטגוריות שונות, כגון מוצרי חלב ותחליפיו, משקאות לא אלכוהוליים, עוף או הודו טרי ארוז, יינות .
שולחניים, ביצים ושימורים.
במחקר נבחנה גם השפעתו של הסעיף על המחיר הסיטונאי 272 , .
והמחיר לצרכן של מצרכי המזון .
267 הוראות הסעיף לא יחולו לגבי החזרת מצרכים לספק, תשלומים שאינם חלק מהתנאים המסחריים ביחס לרכישת .
מוצרי הספק על ידי הקמעונאי הגדול, כולל מתן פיצויים ומכירה בדרך של משגור.
268 פרוטוקול מס' 9 מישיבת הוועדה המשותפת לוועדת הכלכלה ולוועדת הכספים לקידום התחרות בענף המזון , .
14 ; פרוטוקול מס' 10 , 25.
269 הנחה מסחרית היא הנחה הניתנת או מתקבלת במועד מאוחר יותר ממועד רכישת הסחורה.
יכולות להיות בין היתר קשרי מסחר טובים, קני יה בכמויות גדולות והתקשרויות בלעדיות.
270 "מחקרהשפעת סעיף 8 )(דל'חוק המזון' - דו"ח סופי", טיוטה להערות הציבור פורסמה בפברואר 2020 והדוח הסופי .
271 רשות התחרות בחנה שתי קבוצות.
קבוצה אחת שהושפעה ישירות מהאיסור (קמעונאים גדולים ) (קבוצת הטיפול ), .
וקבוצה שנייה שלא הושפעה מהאיסור (קמעונאים שאינם גדולים) (קבוצת ביקורת).
חלון הזמן שנבחן הוא במהלך .
השנה לפני כניסת של סעיף 8 )(דלתוקף (שנת 2014 ) ובמהלך השנה לאחר כניסתו לתוקף (שנת 2015 ,) דהיינו .
272 המחיר שבו הקמעונאי קונה את המצרכים.
273 המחיר שבו הצרכן הסופי קונה את המצרכים.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון בלוח שלהלן ניתן לראות את שיעור התשלומים הממוצע ששילמו ספקים לקמעונאים (במונחים .
כספיים), מתוך סך העסקאות ביניהם בשנים 2012 - 2014 .
לוח9: שיעור ממוצע274 ,התשלומים של ספקים לקמעונאים .
2012 - 2014 )(באחוזים .
ספקים גדולים ספקים קטנים סה"כ .
קמעונאים גדולים 7% 12% 9% .
קמעונאים קטנים 2% 4% 3% .
מקור: "מחקרהשפעת סעיף 8 )(דל"חוק המזון" - דוח סופי", אוגוסט 2020 .
מהלוח עולה כי לפני כניסת חוק המזון לתוקף עמד היקף התשלומים שספק גדול שילם .
לקמעונאים על 6% מסךהמכירות השנתיות שלו לקמעונאים.
מנגד, היקף התשלומים של .
ספקים קטנים עמד על 10% .
מסך מכירותיהם לקמעונאים .
תוצאות המחקר מראות כי יישום הוראת הסעיף הביא לשינוי שיעורי הרווחיות ב-2015 לעומת .
1% במחיר הסיטונאי, עלייה של 0.
9% במרווח הקמעונאי וירידה בשיעור .
כמו כן, לא הייתה כל השפעה על רמת הריכוזיות בקטגוריות .
רשות התחרות מצאה כי הרווח הגולמי של הקמעונאים על מוצרי הספקים הגדולים .
עלה בממוצע, והרווח הגולמי על מוצרי הספקים הקטנים ירד בממוצע.
כאמור, על פי נתוני ה- OECD, פער המחירים בין ישראל למדינות ה - OECD , במונחי כוח קנייה .
בקטגורית "מזון ומשקאות שאינם אלכוהוליים", גדל בכ-48% בשנים2014 - 2017 .
הכספיים של קמעונאי המזון הנסחרים בבורסה הצביע על כך שבשנים 2015 - 2019 עלו שיעורי .
הרווחיות הגולמית והתפעולית ביותר מ-12% ומ-50% , בהתאמה275.
עוד עלה במחקר כי עמדת מרבית הקמעונאים והספקים, שהוראות הסעיף נוגעות להם, היא .
שאין צורך לבצע שינוי כלשהו במצב החוקי הקיים, וכי הוראות הסעיף הפכו את ההתקשרות .
בין הקמעונאים לספקים לפשוטה ו"מסודרת יותר".
רשות התחרות מסרה בתגובתה כי תוצאות המחקר הצביעו על ירידת מחירים סיטונאיים כתוצאה .
מהאיסור, אשר התגלגלה לכדי ירידת מחיר קלה לצרכנים.
במקביל נרשמה עלי יה ממוצעת .
במרווח הקמעונאי הגולמי, כאשר המרווח הגולמי של הקמעונאים על מוצריהם של הספקים .
274 ערכי הממוצע המופיעים בלוח הם ערכי ממוצע פשוט הנותן משקל זהה לכל צמד ספק -קמעונאי ללא קשר לגובה .
275 בחישוב שיעור עליית הרווחיות הגולמית נערכה ההשוואה בין שיעור הרווח בשנים 2015 ו-2019; שיעור הרווח .
התפעולי בשנת 2015 היה בממוצע כ- 1.
6% בשל הוצאות רה -ארגון ברשתות קמעונאיות.
בשל כך הושווה שיעור .
הרווח התפעולי בשנת 2019 ( 3.
4% ) לשיעור הרווח התפעולי הממוצע בשנים 2012 - 2013 ( 2.
התפעולי בין 2019 ל-2015 עלה שיעור הרווח התפעולי ביותר מ- 100%.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 הגדולים יחסית עלה בממוצע, ואילו המרווח על מוצרי הספקים הקטנים יותר ירד בממוצע.
כך, תוצאות המחקר מצביעות על הטבה יחסית במצבם של הספקים הקטנים לעומת הספקים .
הגדולים בעקבות יישום סעיף 8 (ד) לחוק.
נמצא כי יישום הוראות סעיף זה בין השנים 2015 ל- 2020 לא תרמו להורדה של ממש .
במחירים לצרכן וכי לצד ירידה של 1.
1% במחיר הסיטונאי, חלה עלייה של 0.
הקמעונאי וירידה בשיעור מזערי של 0.
הקצאת שטחי מדף לספקים גדולים מאוד .
תחרות ממשית בין ספקי המזון מחייבת את הקמעונאי להקצות שטחי מדף למצרכים של ספקים .
אופן הצגתם של המצרכים על מדפי הקמעונאי משפיעה מאוד על קניות .
חוק המזון קבע ב -2014 , בהוראת שעה לשנה276 , כי אסורלקמעונאי גדול להקצות בחנויותיו .
הגדולות יותר מחצי משטחי המדף בחנות לטובת מצרכים השייכים ל ספקים גדולים מאוד277 .
תכלית החקיקה הייתה לחזק את הספקים שאינם גדולים ולאפשר להםלהציג את מוצריהם .
במדפים בחנויות הקמעונאים הגדולים 278.
נוסף על כך חוק המזון אוסר על ספק גדול לסדר מצרכים בחנות של קמעונאי גדול (להלן- .
איסור על סידור מצרכים).
החוק אוסר על שימוש בסדרנים שהספקים הגדולים שולחים .
לקמעונאים הגדולים לשם סידור המוצרים על מדפי הקמעונאי, במטרה להגדיל את שטחי המדף .
למוצרים של הספק ולשפר את איכות תצוגת המצרכים שהוא מוכר, לפעמים על חשבון ספקים .
הספקים הגדולים מעסיקים ומכשירים את הסדרנים האלו, ולעיתים אף מתגמלים .
אותם אם הביאו לגידול במכירות שלהם.
בחקירת רשות התחרות נמצא כי ספקים גדולים רואים .
בסדרנים כלי "למינוף עוצמתם" בנקודות המכירה על חשבון ספקים מתחרים שאינם מעסיקים .
חוק המזון מסמיך את הממונה על התחרות לקבוע כללים הפוטרים קמעונאי .
גדול או ספק גדול מהוראות אלו, אם שוכנע כי מתן הפטור לא יפגע בתחרות בשוק.
בהוראת שעה לשלוש שנים נכנסו לתוקפם בינואר 2015 כללים המסדירים את נו שא סידור .
מצרכים בחנות של קמעונאי גדול 279 (להלן- הכללים מ-2015 ).
כללים אלו פוטרים מאיסור על .
סידור מצרכים 280 קמעונאי גדול שפחות מ-50% ממכירותיו הם ממכירות מצרכים של ספקים .
276 סעיף 10 נחקק בהוראת שעה לשנה עם הגבלת הארכה לארבע שנים.
277 ספק גדול מאוד מוגדר כספק בעל מחזור מכירות של מיליארד ש"ח ומעלה.
ההגדרה "ספק גדול מאוד" נקבעה .
בסעיף 10 לחוק המזון, והיא רלוונטית רק לעניין הוראות סעיף10 לחוק (הוראת שעה בעניין הקצאת שטחי מדף .
278 ראו דיוני ועדת הכלכלה מ- 25.
14 'עמ75 ,84 - 86 25/02/2014 ודיוני הוועדה מ- 4.
14 ', עמ79 - 80 04/03/14 על .
כך שהסעיף נחקק בהוראת שעה על מנת לאפשר לשחקנים קטנים לעלות על המדף.
279 כללי קידום התחרות בענף המזון (פטור לפעולות ולהסדרים שעניינם סידור מצרכים בחנות של קמעונאי גדול) .
(הוראת שעה), התשע"ה-2014.
הכללים פוטרים מהאיסור על סידור מצרכים בחנות של קמעונאי גדול .
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון גדולים 281 .
הממונה על התחרות קבעה תנאים לתחולת הפטור: (א) סידור המדפים ייעשה על פי .
הוראות הקמעונאי; (ב) הקמעונאי יפקח על עבודת סידור המדפים; (ג) סידור המצרכים ייעשה .
רק בידי הספק שמשווק אותם.
במהלך 2016 התקבלו פניות ברשות התחרות בנוגע לתצוגות שמבצע אחד הספקים הגדולים .
אצל אחד הקמעונאים מחוץ לשטחי המדף (תצוגת חוץ מדף).
אותו ספק גדול סבר שפעל על .
רשות התחרות הבהירה לספק הגדול כי הצגת תצוגות חוץ מדף מהווה .
הפרה של הוראות חוק המזון.
כמו כן, הרשות פרסמה במסמך "שאלות ותשובות בעניין חוק .
באפריל 2017 נכנסו לתוקפם, בהוראת שעה לשלוש שנים נוספות, כללי פטור לגביהאיסור על .
סידור מצרכים283 (להלן- הכללים מ-2017 ).
בטרם נקבעו הכללים מ-2017 קיימה הרשות שימוע .
במסגרת השימוע ביצעה הרשות בחינה לנושא סידור מוצרים על המדף.
2017 , בשונה מהכללים מ-2015 , חלים על כל קמעונאי גדול ולא רק על קמעונאי גדול שפחות .
מ-50% ממכירותיו הן ממכירות מצרכים של ספקים גדולים.
כללים אלו מחילים פטור לקמעונאי .
באותם התנאים הקבועים בכללים מ-2015 , ובתנאי שסידור המדפים ייעשה על פי תוכנית כתובה .
ומפורטת לסידור שטחי מכירה שקבע הקמעונאי.
בדצמבר 2019 , לפני פקיעת תוקפם של .
הכללים מ-2017 התקיים דיון פנימי ברשות בדבר שינוי התנאים שנקבעו בכללים מ -2017 ולאחר .
קיום השימוע הציבורי בעניין הוחלט על הארכת תוקפם של הכללים מ-2017.
כללים אלו לשלוש שנים נוספות284.
הוראות חוק המזון בעניין הקצאת שטחי מדף לספקים גדולים מאוד נחקקו על מנת לחזק .
את הספקים שאינם גדולים.
הגם שרשות התחרות בחנה את הארכת הכללים לרבות .
במסגרת השימוע הציבורי היא לא בחנה את יעילותו של האיסור על סידור מצרכים ואת .
השפעתו על התחרות והמחירים.
רשות התחרות מסרה בתגובתה כי עיקר פעולות הרשות נעשות על בסיס אינדיקציה או חשש .
הרשות הבהירה במסגרת מסמך השאלות ו התשובות סוגיות שעלו בהקשר .
של כללי פטור לגבי האיסור על סידור מצרכים מ-2017 .
מאז כניסתם לתוקף של הכללים מ- .
לא נתקבלו ברשות תלונות בגין הפרת האיסור .
הקמעונאי צריך לעמוד במבחן הן ברמת החנות והן ברמת הרשת .
282 ראו את אתר רשות התחרות במרשתת.
283 )כללי קידום התחרות בענף המזון (פטור לפעולות ולהסדרים שעניינם סידור מצרכים בחנות של קמעונאי גדול .
(הוראת שעה), התשע"ז-2017.
284 כללי קידום התחרות בענף המזון (פטור לפעולות ולהסדרים שעניינם סידור מצרכים בחנות של קמעונאי גדול) .
(הוראת שעה)(תיקון) , התש"ף - 2020.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות התחרות לבחון את סוגיית הקצאת שטחי מדף, .
השפעתה על התחרות והמחירים ולעקוב אחר עמידת הספקים הגדולים בתנאים שנקבעו .
בכללים כתנאי לפטור מן האיסור על סידור מצרכים לשם התמודדות עם בעיית הריכוזיות .
בחינת השפעת החוק על התחרות והמחירים .
בדיוני הוועדה המשותפת 285 ממרץ 2014 שבהם נדונה הצעת חוק המזון ציין יו"ר הוועדה כי .
בכוונתו לקיים דיונים על מנת לשמוע הערות של חברי הכנסת ושל הציבור במטרה לשפר את .
כדי לפקח על יישום החוק וקידום התחרות בענף המזון הוקמה ועדת משנה לוועדה .
על ועדת המשנה הוטל לדווח לוועדת הכלכלה של הכנסת 286 על יישום החוק .
והשפעתו על תחום המזון.
ועדת המשנה הוקמה במרץ 2014 .
במסגרת תפקידה ערכה רשות התחרות כמה מחקרי ש וק על התחרותיות בשוק המזון ועל .
המחירים של מוצרי המזון.
גם הרשות להגנת הצרכן ערכה במהלך אותה התקופה מחקרים .
הנוגעים לנושאים צרכניים שונים.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, כשש שנים מיום כניסתו לתוקף של חוק המזון, לא בחנו .
רשות התחרות והרשות להגנת הצרכן, כל אחת מהן בתחומה, את השפעתו הכוללת של .
החוק על המחירים לצרכן ועל התחרותיות בענף המזון ובתחום מוצרי הצריכה ; כמו כן, .
הן לא בחנו דרכים נוספות לקידום מטרות החוק.
ב-2020 , במהלך הביקורת של משרד .
מבקר המדינה, פרסמה רשות התחרות שני דוחות 287 שבוחנים את השפעתו של חוק המזון .
במספר מצומצם של נושאים מתוך כלל הנושאים שבהם דן החוק.
הרשות להגנת הצרכן השיבה למשרד מבקר המדינה כי אינה אמונה על בחינת השפעת החוק .
על מחירי מוצרי המזון, אשר צריך להיבחן בכללותו ובנוגע לכלל הכלים שניתנו בחוק ולא רק .
בנוגע לפרק שקיפות המחירים שבחוק המזון.
חוק המזון הטיל על שר הכלכלה לדווח "לוועדת הכלכלה של הכנסת, אחת לשנה, על יישום .
הוראות חוק זה, ובכלל זה על השפעתו על הגברת התחרותיות בענף המזון ובתחום מוצרי .
הצריכה ועל השינויים במחירי המצרכים, וכן על מספר היישומים הפעילים לשם השוואה עדכנית .
שוטפת של מחירי מצרכים וסלי מצרכים".
כמו כן, נוסף על הסמכויות הקיימות המצויות בידי .
285 פרוטוקול מ ס' 11 מישיבת הוועדה המשותפת לוועדת הכלכלה ולוועדת הכספים לקידום התחרות בענף המזון, .
286 הוועדה המשותפת התכנסה ל-13 ישיבות והשתתפה בשני סיורים בהקשר לחוק המזון; ועדת המשנה לפיקוח על .
יישום חוק קידום התחרות בענף המזון התכנסה ארבע פעמים - פעמיים בסוף 2014 ופעמיים באמצע 2015 .
אחת מהוועדות עסקה בנושא הקצאת שטחי מדף לספקים גדולים מאוד.
287 רשות התחרות, "מחקר השפעת סעיף 8 '(ד) ל'חוק המזון- דו"ח סופי", אתר רשות התחרות במרשתת (2020;) רשות .
התחרות, "האם קיים פער במחירי מוצרי מזון בין המרכז לפריפרייה?
", אתר רשות התחרות במרשתת (2020.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון הממונה על התחרות ובידי הממונה על הגנת הצרכן288 , הוענקו להם סמכויות נוספות כדי לפקח .
על יישום הוראות חוק המזון.
משרד הכלכלה הינו מאסדר-על בכל הנושא לתכלול יוקר המחייה, .
ולגבי ביצוע הוראות חוק המזון ובדיקת השפעתו על השוק ובמחירים בפרט.
חוק המזון כאמור, חובת הדיווח חלה על שר הכלכלה, ולפיכך עליו לרכז את הדיווחים השונים .
שהתקבלו מיחידות הסמך ולאחר בחינת הנושא בכללותו לדווח לוועדת הכלכלה של הכנסת .
תוך הצפת קשיים וכשלים המונעים את קידום התחרות על מנת שתוכל להפעיל פיקוח .
פרלמנטרי בהתאם לצורך.
רשות התחרות מסרה בתגובתה כי ה יא מדווחת לשר הכלכלה אחת לשנה על פעולות יה .
במסגרת זו מדווחת הרשות אודות תקנות, כללים והודעות והחלטות .
הרשות צרפה את המחקר על אודות סעיף 8 (ד) לחוק המזון לדיווח לשנת2019 .
וזאת לאחר שקיימה מחקר מקיףבאשר להשפעתו.
עוד מסרה הרשות כי מטבע הדברים, לא .
ניתן לקיים מחקר השפעה כאמור מדי שנה.
הרשות תמשיך לבצע מחקרים בתחום המזון ככל שהדבר יתאפשר מבחינת המתודולוגיה .
המחקרית וזמינות הנתונים הרלוונטיים ותצרף את תוצאות המחקרים וכלל פעולותיה בתחום .
המזון בדיווחיה השנתיים לשר הכלכלה על מנת שיוכל לדווח לוועדת הכלכלה של הכנסת, .
בהתאם להוראות סעיף 56 לחוק המזון.
בנוסף, הרשות תוסיף לבחון דרכים נוספות על מנת .
לעמוד על השפעת החוק ועל מידת התחרותיות בשוק ברמה שנתית, ולהציגן לשר הכלכלה .
הרשות להגנת הצרכן השיבה למשרד מבקר המדינה כי אחריותה היא לדווח לשר על הגילוי .
הנאות של הקמעונאים ועל פעולות האכיפה כנגד מי שאינו מעלה נתונים או מעלה נתונים לא .
נכונים וכן על מידת השימוש ביישומונים להשוואת המחירים לצרכן שנועדה לסייע לו לאתר את .
סל המוצרים הטוב ביותר עבורו, כך נעשה.
בבדיקת צוות הביקורת נמצא כי נכון למועד סיום הביקורת לא נמצאו בוועדת הכלכלה .
דיווחים כאמור לגבי השנים 2018 - 2019 .
נוכח החובה לדווח אחת לשנה לוועדת הכלכלה עליישום הוראות החוק, ובכלל זה על .
השפעתו על הגברת התחרותיות בענף המזון ובתחום מוצרי הצריכה, ועל השינויים במחירי .
המצרכים, מצופה מרשות התחרות, ככל שיידרש בשיתוף הרשות להגנת הצרכן, לערוך .
מחקרי שוק ובחינת המצב מידי תקופה.
על רשות התחרות ועל הרשות להגנת הצרכן לגבש, כל אחת בתחומה, את הדיווחים .
השנתיים הנדרשים לוועדת הכלכלה ולעדכן את השר בממצאים.
את הדיווחים כאמור ולדווח לוועדת הכלכלה של הכנסת, אחת לשנה, בהתאם להוראות .
שר הכלכלה מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה בינואר 2021 כי הוא נכנס לתפקידו במאי .
2020 ומיד עם כניסתו לתפקיד פנה אל רשות התחרות ואל הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן .
על מנת לקבל נתונים בנושא.
לדברי השר, בינואר 2021 הוא הגיש את הדיווח המבוקש לוועדת .
288 כגון חוק התחרות הכלכלית וחוק הגנת הצרכן.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 .
הכלכלה של הכנסת עוד צוין בתגובת השר כי השר יבחן מה הדרך בה יהיה נכון לתת ביטוי .
לנתונים הנוגעים למידת השפעתו של חוק המזון על התחרותיות בענף ועל מחירי המזון וינחה .
את הדרג המקצועי ברוח זו.
ועדת הכלכלה של הכנסת מסרה בתגובתה לטיוטת דוח הביקורת כי היא רואה חשיבות בקבלת .
דיווחים לפי דרישות החוק כדי שהוועדה תוכל לקיים פיקוח פרלמנטרי אפקטיבי על פעולות .
הממשלה בנוגע ליישום חוקים שאושרו בוועדה, ובכלל זה דיווחים לפי חוק המזון.
משרד מבקר המדינה מדגיש את חשיבות הדיווחים אל ועדת הכלכלה של הכנסת, בשים .
לב לכך שהדיווח יכלול בין היתר מידע בדבר השפעתו הכוללת של חוק המזון על .
התחרות והמחירים, תוך הצפת קשיים וכשלים המונעים את קידום התחרות על מנת .
שהוועדה תוכל להפעיל פיקוח פרלמנטרי בהתאם לצורך.
יעדים מדידים לבחינת השפעת חוק המזון על התחרות והמחירים .
כדי לבחון את מידת יישום חוק המזון וקידום התחרות בענף המזון יש צורך לקבוע יעדים מדידים .
במסגרת דיוני הוועדה המשותפת 289 שהתקיימו ב-2013 ביקשיו"ר הוועדה משר .
האוצר דאז ומהממונה על התחרות דאז לקבוע מדד שיאפשר לבחון באיזו מידה הושגו מטרות .
, אולם עד מועד סיום הביקורת לא נקבעו יעדים כאמור .
משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות התחרות לקבוע יעדים מדידים כדי שיהיה אפשר .
להציג בפני מקבלי ההחלטות תמונת מצב עדכנית על השפעת חוק המזון, על התחרותיות .
בענף המזון ועל מחירי מצרכי המזון.
רשות התחרות מסרה בתגובתה כי היא תשקול ותבחן אם ניתן לקבוע יעדים לחוק המזון.
הטיפול בפניות הציבור .
חלק מפניות הציבור לרשות התחרות היו תלונות על הפרת חוק התחרות הכלכלית.
קבלת תלונות אלו הרשות החלה בהליכים פליליים כנגד מפרי חוק עד לסוף מאי 2019 , נותבו .
ללא ניהול מעקב מרכזי כולל.
התלונות נותבו לצוותים המקצועיים השונים ברשות שכל אחד .
מהם אחראי לענפים שונים במשק או שהועברו לטיפולה של מחלקת חקירות לשם פתיחה .
289 פרוטוקול מס ' 2 מישיבת הוועדה המשותפת לוועדת הכלכלה ולוועדת הכספים לקידום התחרות בענף המזון, 4.
290 יו"ר הוועדה המשותפת הציעה מדדים לגבי ירידת מחירים ומדד לבחינת שיעור הריכוז בשוק קמעונאי המזון.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון נמצא כי עד מאי 2019 פוזרו פניות הציבור שהגיעו לרשות התחרות בין הצוותים והאגפים .
השונים ברשות ללא ניהול מעקב מרכזי כולל.
בדרך זו הפקת מידע סטטיסטי וניהולי .
העולה מהנתונים דרש מהרשות הקצאת משאבים ל איסוף הנתונים מהמחלקות השונות.
מסוף מאי 2019 הפעילה רשות התחרות מערכת לניהול קשרי לקוחות – CRM .
( Customer Relationship Management .
) המערכת מציגה את הפעולות שנעשו במהלך הטיפול .
בפניות, והיא מאפשרת ביצוע חקר נתונים והפקת מידע סטטיסטי וניהולי.
צוות הביקורת נתונים מתוך המערכת האמורה.
במערכת נמצאו 360 פניות- 107 פניות פתוחות .
פניות סגורות נמצא כי הרשות אינה מתייגת (מקטלגת) פניות שהן תלונות על הפרת .
הוראות חוק ואינה מציינת על איזה חוק וסעיף נעברה העבירה לכאורה.
את הפנייה לאורך כל שלבי הטיפול.
כמו כן, לא מצוין במערכת אם בעקבות התלונה נפתחה .
חקירה, הוטלו עיצומים כספיים ואם מי שהתלוננו כנגדו הורשע.
לוח 10: פניות פתוחות וסגורות ומשך זמן הטיפול- נכון לפברואר 2020291 .
ימי טיפול פניות פתוחות פניות סגורות .
מס' הפניות שלא נמצא במערכת מועד סיום .
מתוכןמס פר הפניות שבדקה מחלקת חקירות 13 13 .
על פי נתוני רשות התחרות, בעיבוד משרדמבקר המדינה.
291 פניות מיום הפעלת מערכת ניהול קשרי לקוחות - סוף מאי 2019 עד 9.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 מהנתונים בלוח עולה נכון לפברואר2020 , היו107 ( פניות פתוחות6 מתוכן לגבי ענף המזון) ו- .
)מתוכן לגבי ענף המזון .
נמצא כי מתוך 253 התלונות הסגורות שיש בידי רשות התחרות, נכון לפברואר 2020 ,89 .
תלונות טופלו בתוך30 ( יום35%) וכי יתר התלונות טופלו בתקופה העולה מעל 30 יום .
ובכלל זה 101 פניות אשר הרשות לא שמרה נתונים על מועד סיום הטיפול בהן.
כי הרשות אינה מתייגת (מקטלגת) את כלל הפניות תוך אבחנה בין פניות שהן תלונות .
על הפרת הוראות חוק התחרות הכלכלית והוראות חוק המזון ועל איזה סעיף בהם נעברה .
עבירה לכאורה לבין תלונות שאינן כאלה.
כמו כן, נמצא כי המערכת לא מעדכנת את .
סטטוס הפניה במהלך הטיפול על ידי הרשות והיא אינה מלווה את התלונה עד לשלב .
הטלת עיצום כספי או הרשעה בפלילים.
מומלץ כי רשות התחרות תפעל לטייב את מאגר נתוני הפניות שנתקבלו על ידה, כך .
שיכלול את מלוא נתוני התלונה ואת התפתחות הטיפול בתלונה.
מומלץ כי הרשות תבצע .
מעקב סדור אחר הטיפול בכלל הפניות, בהתאם למשכי הזמן לטיפול בכל פניה.
רשות התחרות מסרה בתגובתה כי היא מקבלת את המלצת משרד מבקר המדינה, ותפעל .
לפיתוחים נוספים במערכת ה- CRM כך שניתן יהיה לקטלג באמצעותה את מכלול הנתונים ביחס .
לפניות הציבור והטיפול בהן.
,סוגיית יוקר המחיה בישראל, ובכלל זה מחירי המזוןנוגעת לכל משק בית במדינה ועומדת .
על סדר היום הציבורי זה זמן רב.
ההוצאה על מוצרי מזון היא השלישית בגודלה מכלל .
על פי נתוני ה - OECD, בקטגורייתמזון ומשקאות שאינם .
אלכוהוליים היו המחירים בישראל ב-2017 במונחי כוח קנייה גבוהים בכ-51% ובכ-37% .
לעומת מדינות האיחוד האירופ י ומדינות ה - OECD בהתאמה.
המשק בישראל מתאפיין .
בריכוזיות על-ענפית יתרה בהשוואה לשווקים אחרים.
מאז המחאה החברתית ומכניסתו .
לתוקף של חוק המזון לא חל שינוי מהותי בנתחי השוק שמחזיקים חמשת ספקי המזון .
הגדולים, רווחיות קמעונאי המזון הנסחרים בבורסה גדלה ומחירי המזון לצרכן עלו.
לרשות התחרות ניתנו סמכויות רבות על מנת לקדם את התחרות במשק ולמנוע את .
הפגיעה בציבור מקיומם של מונופולין וקבוצות ריכוז.
נוסף על כך, ניתנו לרשות כלי .
אכיפה פליליים ומנהליים להרתעת המפרים את הוראות חוק התחרות הכלכלית.
עלה כי במשך 20 ,השנים האחרונות לא הכריזה רשות התחרות על מונופולין בענף המזון .
וכי פרט לאישור אחד שחודש במהלך 2018, מ-2014 הרשות לא הכריזה על קבוצות ריכוז .
בענף המזון ובתחום מוצרי הצריכה ולא נתנה הוראות חלף ההכרזה.
הוכחת קיום מונופולין הוטל הלכה למעשה על כתפי הציבור בתהליך האכיפה האזרחי.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון ב-2014 נחקק חוק המזון- חוק ייחודי למדינת ישראל שמטרתו להגביר את התחרותיות .
בענף המזון ובתחום מוצרי הצריכה ולאפשר שקיפות מחירים לצרכן לשם הורדת המחירים .
לרשות התחרות ולרשות הגנת הצרכן ניתנו סמכויות שונות, כל אחת בתחומה, .
ליישום הוראות החוק ולבחינת השפעתו על הענף והתחומים האמורים.
פרסמה רשות התחרות לראשונה שני דוחות שבחנו את השפעתו של חוק המזון, וזאת רק .
במספר מצומצם של נושאים מתוך כלל נושאים בהן עוסק החוק.
החוק מחייב את שר הכלכלה לדווח לוועדת הכלכלה של הכנסת, אחת לשנה, על יישום .
הוראות חוק המזון, ובכלל זה על השפעתו על הגברת התחרותיות בענף המזון ובתחום .
מוצרי הצריכה ועל השינויים במחירי המצרכים, וכן על מספר היישומונים הפעילים לשם .
השוואה עדכנית שוטפת של מחירי מצרכים וסלי מצרכים.
בין היתר, דבר זה מחייב את .
רשות התחרות לבחון את המצב מידי תקופה, ולצורך כך אף לערוך מחקרי שוק.
ערכה רשות התחרות שני מחקרים הנוגעיםבמספר מצומצם בלבד של נושאים שבהם דן .
בביקורת נמצא כי דיווחים כאמור הועברו לוועדת הכלכלה לגבי השנים .
2016 - 2017 אולם לא נמצאו בוועדת הכלכלה דיווחים לגבי השנים 2018 - 2019 .
על רשות התחרות והרשות להגנת הצרכן ללמוד ממצאי והמלצות דוח זה ולבחון ביצוע .
פעולות לתיקון הליקויים שהועלו בדוח.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 השפעתם של חסמי יבוא על מחירי המזון .
ישראל היא "כלכלת אי" ולכן כלי עיקרי ל קידום התחרות ה וא בעיקר הגדלת היקף ייבוא מוצרים .
על פי נתוני רשות המיסים, ב-2019 סך ערך היבוא בישראל עמד על כ- 262.
ש"ח וסך ערך היבוא בענף המזון היה כ-23.
על כן, הכלים שעומדים לרשות .
הממשלה כדי להיאבק ביוקר המחיה ובריכוזיות במשק הם בין היתר הפחתת מכסי ייבוא, פתיחת .
מכסות למוצרים במחסור והגברת ייבוא מקביל.
סחר בין-לאומי מגדיל את כמות הסחורות שהתושבים המקומיים יכולים ליהנות מהן, ומקטין את .
מחירן באמצעות פתיחת השוק לתחרות ומאפשר גם לתעשיות מקומיות למכור את מוצריהן .
חסמי היבוא לסחר הבין -לאומי מתחלקים לשני סוגים עיקריים: (א) חסמי יבוא מכסיים - מכס .
המס נוסף על עלותן של סחורות מיובאות, והוא אחד מכלי המדיניות .
שהממשלה יכולה להשתמש בהם כדי לפקח על הסחר.
המס משולם לרשות המכס של המדינה .
שבה הוטל המס; (ב) חסמי יבוא שאינ ם מכסיים - (Non-Tariff Measures - NTM) - אמצעי .
מדיניות, למעט מכסים, המגבילים את הסחר הבין-לאומי.
בקבוצה זו ניתן לכלול הגנות כמותיות .
(מכסות יבוא, הגבלות יצוא יזומות ודרישות יצור מקומיות) והגנות טכניות (אישורים סניטריים, .
סימונים ובקרות איכות ורישיונות).
חסמי יבוא משמשים לעיתים קרובות כדי להגן על תעשיות צעירות וכלכלות מתפתחות, אך .
לפעמים הם משמשים גם את הכלכלות המתקדמות יותר עם תעשיות מפותחות.
חסמי יבוא הן הגנה על שוק העבודה המקומי, הגנה על תעשייה צעירה, הגנה מטעמי ביטחון .
לאומי (למשל, הגנה על תעשיו ת אסטרטגיות והגנה מפני סחורה העלולה לסכן את .
האוכלוסייה) ושימוש בחסם יבוא כפעולת תגמול אם שותף סחר לא שיחק לפי הכללים292 .
ועדת טרכטנברג293 מ-2011 ציינה בהמלצותיה כי "הבחירה להגן על שוק מקומי, ללא קשר .
לשינויים על פני זמן במבנהו ובריכוזיותו או ברמת התחרות שבו, אינה מאפשרת למדינה לאמוד .
בצורה סבירה את המחיר אותו משלמים בפועל האזרחים בגין אותה הגנה.
כיצד מתבצע איזון כאמור".
הוועדה המליצה לפעול להמשך צמצום הדרגתי של חסמי היבוא.
הממשלה אימצה המלצות אלו במסגרת החלטת ממשלה באוקטובר 2011294 .
ועדת קדמי295 מ-2012 מצאה כי מקטע יצרני המזון הוא הריכוזי ביותר מכל שרשרת הערך296 .
בשוק המזון בישראל, וכי ניתן לייבא חלק ממוצרי המזון כך שישמשו חלופה תחרותית למוצרים .
בעקבות המלצות הוועדה נקטה הממשלה צעדים להסרת חסמים מכסיים ולא .
292 ,איתי אטר"חסמי יבוא בענף המזון בישראל", מרכז חת לחקר התחרות והרגולציה, 2016 .
293 הוועדה לשינוי כלכלי חברתי, יוקר המחיה והתחרותיות- עיקרי ההמלצות, ספטמבר 2011 ', עמ172.
294 החלטת הממשלה3783 ( ", "שינויים במערכת המס 30.
295 הצוות לבדיקת התחרותיות והמחירים בשוק מוצרי המזון והצריכה - הדוח הסופי, יולי 2012 .
296 ( שרשרת הערך Value Chain ) מחברת בין הספק לקונה.
ככל שהמוצר מורכב יותר סביר להניח ששרשרת הערך שלו .
תהיה ארוכה יותר ומורכבת יותר ותכלול מספר רב של גורמים המקיימים ביניהם יחסים של ספקים ולקוחות.
הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון מכסיים גם בענף המזון.
למשל, "רפורמת הקורנפלקס" שנכנסה לתוקף ב -2016 , נועדה לאפשר .
יבוא מקביל של מוצרי מזון ולהתאים את המשטר הרגולטורי (אסדרתי) לנהוג במדינות מפותחות.
כמו כן, צו297 מ-2017 ,חייב את הקמעונאים להציג, לגבי המוצרים הנבחרים מתחום הפארמה .
נוסף על מחירם בישראל, את מחירם הממוצע במדינות נבחרות.
משרד הכלכלה מצא כי בסל מוצרים שנדגם 298 בקטגוריותמוצר מוטות יבוא 299 מחירי .
המוצרים בישראל גבוהים בכ- 48% .
לעומת זאת, בסל מוצרים שנדגם בקטגוריות מוצר .
מוטות יצור מקומי300 מחיריהם בישראל זולים בכ-35% , אף שגם בהם מתקיים יבוא 301.
297 צו הגנת הצרכן (סימון טובין) (סימון טובין במחיריהם הממוצע במדינות מחוץ לישראל) (הוראת שעה), התשע"ז- .
סל המוצרים כלל משחות שיניים, דאודורנט, תכשירי גילוח וסבון כלים .
299 קטגוריות מוטות יבוא הן קטגוריות שבהן שיעור היבוא יותר מכ-70%.
300 קטגוריות מוטות ייצור עם חשיפה ליבוא הן קטגוריות שבהן שיעור היבוא נמוך מ - 35% .
301 "רמת המחירים של מוצרי טואלטיקה נבחרים בישראל לעומת מדינות שונות - סקירה השוואתית", יוני 2017 , אתר .
משרד הכלכלה והתעשייה במרשתת.
ה | הטיפול במונופולין ובריכוזיות בענף המזון | מבקר המדינהדוח שנתי 71 התשפ"א| ג-2021 להלן מספר דוגמאות לפערי מחירים במספר קטגוריות מענף המזון בין ישראל למדינות נבחרות.
תרשים 21: השוואה בין-לאומית 302 ביןהמחירים בישראל למול המחירים .
במדינות נבחרות של מגוון מצרכי מזון, 2017 .
על פי נתוני משרד הכלכלה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
בחלק זה יפורטו כמה חסמי יבוא המוטלים על ענף המזון - קיומם של יבואנים ישירים שיש בידם .
בלעדיות בהפצת מוצרים של יצרנים מחו"ל (מוטל גם על ענפי הצריכה); מכסים; מכסות יבוא; .
חסמים מצד השירותים להגנת הצומח במשרד החקלאות; וחסמים מצד שירות המזון הארצי .
302 השוואה לארה"ב, גרמניה, אוסטריה ושבדיה.
מיצים מהמקרר - גם מול ספרד, איטליה, פורטוגל, צרפת, יוון, אנגליה, .
ניו זילנד, דרום קוריאה, בלגיה, אוסטרליה וקנדה; ירקות קפואים - גם מול ספרד, איטליה, פורטוגל, צרפת, אנגליה, .
ניו זילנד, דרום קוריאה, בלגיה, אוסטרליה וקנדה; קפה שחור - גם מול ספרד, איטליה, פורטוגל, צרפת, אנגליה, ניו .