HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על פי רוב, במקרים שבהם החליטו הקניינים מחו"ל להזמין יצירות, הופעות או תערוכות של אמנים או גופי תרבות ישראליים מימן משרד החוץ את הטסתם של המוזמנים ואת עלות הטסת המטען למדינות היעד שבהן התקיימו המופעים.
על פי התקנון, התקשרויות של מחלקת אמנויות עם גופיתרבות, יוצרים או אמנים, בין במסגרת פעילות תרבות בחו"ל ובין במסגרת פעילות בארץ, מתבצעות כאשר הפעילות עולה בקנה אחד עם האינטרסים של משרד החוץ, כפי שהגדירה הנהלת המשרד ביעדי המשרד.
בהקשר זה מורה התקנון על מתן עדיפות לפעולות התורמות למיצוב מדינת ישראל, לקידום תדמיתה ולהאדרת שמה בקרב ציבורים משפיעים במדינות היעד.
שם הדוח: משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 יוער כי ביעדי המשרד לשנת 2015 אין כלל התייחסות לתחומי התרבות, האמנות והמדע, ולכן אין בהירות בנוגע ל"אינטרסים של משרד החוץ, כפי שהוגדרו על ידי הנהלת המשרד".
במצב הקיים ראוי אפוא, כי הנהלת המשרד תחווה דעתה בנוגע לפרשנות התקנון בעניין יעדי הדיפלומטיה הציבורית בתחומי התרבות והאמנות.
התקנון קובע כי פוטנציאל ההצלחה של כל פעילות המוצעת צריך להיות ברור ככל האפשר.
משום כך על אגף קשתו"ם לשאוף לכך שהגורם שעמו מתבצעת ההתקשרות יקיים הופעות רבות ככל האפשר בכפוף למגבלות התקציב.
אם מדובר בהופעה אחת בלבד על האגף לשאוף כי מספר המשתתפים והכיסוי התקשורתי יהיו מרביים.
הנחיות שהפיץ אגף קשתו"ם לעובדיו וסקירות של נספחי התרבות מלמדים כי קהל היעד העיקרי שאליו מכוונת פעילות האגף בחו"ל הוא האליטה התרבותית "אשר ברוב מדינות העולם חופפת במידה רבה לאליטה החברתית כלכלית מדינית.
מקבלי החלטות בתחום המוסיקה, מובילי דעת קהל, משפיענים".
ההנחיות האמורות אינן מתייחסות למדד הפופולריות של האירועים התרבותיים המיוצאים לחו"ל.
מדיווחי הנציגויות בחו"ל ליחידות המטה על פעילות התרבות והאמנות הישראלית במדינות השירות שבמימונה השתתף המשרד עולה כי טרם נקבעו מדדי הצלחה - מדיניים, הסברתיים וכלכליים - שבהתחשב בהם יחליט המשרד אם להמשיך לקיים את הפעילות האמורה או לממן בעתיד פעילות דומה; ושמא יש להימנע מכך.
נמצא כי אגף קשתו"ם לא קבע שום מדדים להערכת פוטנציאל ההצלחה של אירוע תרבות ישראלי במדינות השונות שיוכלו לשמש את הנציגויות לצורך הזמנת האמנים להציג את יצירותיהם בחו"ל.
בנובמבר 2015 כתב מערך הדיפלומטיה הציבורית למשרד מבקר המדינה כי יבחן את הוראת התקנון בנוגע לקיום פעילות אגף קשתו"ם בקרב קהלי היעד בחו"ל.
חוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 (להלן- חוק יסודות התקציב), קובע כי תמיכה כספית של משרד ממש לתי בפעילות של מוסד ציבורי 20 מותנית בקיום הוראות נוהל מיוחד ובעמידה במבחנים שוויוניים לחלוקת התקציב בין מוסדות ציבור הזכאים לכך.
את המבחנים השוויוניים צריך לקבוע המשרד המתקצב בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה.
הוראות הנוהל המיוחד קובעות כי מוסד תרבות שקיבל תמיכה כספית ממשרד ממשלתי אחד אינו זכאי לקבל תמיכה ממשרד ממשלתי אחר עבור אותה פעילות, כדי למנוע כפל תמיכות.
מינהל התרבות במשרד התרבות והספורט הוא הגוף הממשלתי המופקד על הקידום והפיתוח של התרבות בישראל, ובמסגרת תפקידו וכפעילות מרכזית של המשרד האמור הוא מממן בין היתר את פעילותם של מוסדות התרבות והאמנות באמצעות חלוקת תמיכות, הנעשית בהתאם לעמידה בתבחינים שפורסמו ברשומות.
מוסד תרבות המקבל תמיכה כספית ממשרד התרבות והספורט לפעילות שהוא מקיים בארץ או בחו"ל אינו זכאי לקבל תמיכה נוספת ממשרד החוץ עבור אותה פעילות.
20 כהגדרתו שם: גוף שאינו מוסד ממוסדות המדינה הפועל, בין היתר, למטרת תרבות, מדע, אמנות וספורט.
:שם הדוח משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אולם על פי תקנון שירות החוץ, ההתקשרות עם גוף או עם יחיד לצורך ביצוע פעולת תרבות אינה בגדר תמיכה כאמור אלא בגדר רכישת שירות מגופים אלו, שניתן לפטור אותה מחובת קיום מכרז בהתאם לעילת הפטור המתאימה שבתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 .
במרץ 2015 שלחה מחלקת יעוץ וחקיקה במשרד המשפטים למשרד החוץ טיוטת חוות דעת מטעם היועץ המשפטי לממשלה בנושא "הסדרת מימון פעילויות תרבות הנעשות באמצעות משרד החוץ -אגף קשתו"ם ומשרד התרבות".
בטיוטת חוות הדעת נקבע כי "שיקולים משפטיים משמעותיים שעיקרם מניעת כפל תמיכה ושמירה על השוויון מביאים למסקנה כי יש לרכז את כלל האחריות על מימון פעילותם של גופי התרבות.
במשרד התרבות והספורט.
תוך אפשרות לקביעת הוראות שונות.
כך שיובאו לידי ביטוי ראוי ומספק התכליות אותן מבקש לקדם משרד החוץ".
על פי טיוטת חוות הדעת, דרך המלך למימון פעילותם של האמנים וגופי התרבות בארץ ובחו"ל, לרבות אירועי החשיפה, צריכה להיות בהתאם להוראות חוק יסודות התקציב והוראות תקנון כספים ומשק (תכ"ם).
רק במקרים חריגים יורשה המשרד לממן את הפעילות באמצעות התקשרות עם אותם גורמים בפטור מחובת המכרז.
ביולי 2015 המציא אגף משפט במשרד החוץ למשרד המשפטים את תגובתו החולקת מכל וכל על טיוטת חוות הדעת, מטעמים שונים.
בתגובת אגף משפט במשרד החוץ נכתב כי "ברוב המקרים נבחרים האירועים אשר נחשבים לעילית התרבות הישראלית וכזו הראויה לייצג את מדינת ישראל, בהתאם לשיקוליו המקצועיים של אגף קשתו"ם".
אולם שיקוליו המקצועיים של אגף קשתו"ם אינם באים לידי ביטוי בבחירת האמנים אשר ישתתפו באירועי החשיפה , מאחר שבוחרות אותם ועדות מקצועיות שאינן מתמחות בייצוג מדינת ישראל .
השיקולים והנימוקים שלפיהם מתקבלות החלטותיהן של הוועדות האמורות אינם מתפרסמים בפומבי, וההחלטות לגופן אינן ניתנות לערעור.
בנובמבר 2015 כתב בא כוחו של היועץ המשפטי לממשלה למשרד מבקר המדינה כי תגובת אגף משפט "נבחנת בימים אלה, ואנו מקווים כי בזמן הקרוב תתקבל ה כרעה בעניין".
באותה עת כתב המשרד למשרד מבקר המדינה כי הוא ימתין להחלטות היועץ המשפטי לממשלה כאמור, ואגף קשתו"ם יפעל לפי הנחיותיו.
נוכח היעד שניסח אגף משפט בתגובתו - לבחור יצירות הראויות לייצג את מדינת ישראל - על המשרד לשקף את הסיבות לבחירת אמנים וגופי תרבו ת שישתתפו באירועי החשיפה בארץ ויוטסו לחו"ל, תוך התייחסות לביקוש ליצירות האמורות במגוון מדינות ותרבויות, ולצורך לתת הזדמנות לאמנים ויוצרים המייצגים את הרב-תרבותיות בחברה הישראלית.
שם הדוח: משרד החוץ - פעילות מערך ההסברה והדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 סיכום .
בשנים 2015 -2010 פעל משרד החוץ לקדם את מעמד ישראל בקרב קהלי יעד בחו"ל, בלי שהממשלה אצלה לו סמכויות ייעודיות שיסייעו לו בכך.
בתקופה האמורה הקימה הממשלה משרדי הסברה חדשים והסמיכה אותם לעסוק בסוגיות תדמיתיות ותודעתיות בזירה הבין -לאומית, הנוגעות במישרין לביטחון הלאומי ולחוסן הלאומי של מדינת ישראל.
במבחן התהליך ובמבחן התוצאה - לא זו בלבד שלא היה שיתוף פעולה בין המשרדים הללו ובין משרד החוץ, אלא שהם ניהלו ביניהם מאבקים ממושכים על סמכויות, על תחומי אחריות ועל משאבים.
לנוכח זאת, וכדי לתעל את הפעילות הרב-משרדית בתחום הסברת החוץ, על מטה ההסברה הלאומי ליישם במלואם את כל רכיבי החלטת הממש לה מיולי 2007 : לעדכן את נהליו בנוגע לחלוקת האחריות בין הגופים הממשלתיים החברים במערך ההסברה הלאומי ובנוגע לממשקי העבודה ביניהם; ולפעול לאסדרת השימוש בכלי המדיה החדשה בידי עובדים המורשים לכך.
על אף המלצות קודמות בדוחות מבקר המדינה, לא עלה בידי משרד החוץ לטייב את תפקודו בתחום הדוברות הלאומית לאמצעי התקשורת בשפה הערבית בארץ ובמזרח התיכון.
בשנים 2015 -2011 לא עשה משרד החוץ די למינוף פרויקט מיתוג ישראל, ולא פעל לאיגום המשאבים של כלל משרדי הממשלה העוסקים בפעילות דומה, כדי להשיג את ניצולם המיטבי.
יודגש כי מצב שבו המלצות לתיקון ליקויים שהועלו בדוחות קודמים של מבקר המדינה לא יושמו, אינו תקין וחמור, ועל כן יש לתקן ליקויים אלה לאלתר.
במיזמים שהפעיל אגף תקשורת והסברה באמצעות הנציגויות בחו"ל שנועדו לשפר את תדמיתה האזרחית של ישראל בקרב קהלי יעד ברחבי העולם , נמצאו ליקויים במישורי התכנון, הניהול והביצוע, והם לא מוצו ולא נחלו את ההצלחה המיוחלת מהם.
הסקרים והמחקרים שביצע אגף תקשורת והסברה במשרד החוץ בשנים אלו בנוגע למעמד ישראל ולתדמיתה בקרב קהלי יעד שונים ברחבי העולם מלמדים כי המשרד נדרש בעיקר לשדרג את פרויקט המיתוג והמיזמים הנלווים לו, לטפח את קשריו עם מגזרי החברה האזרחית במדינות המערב ולקדם את יכולת הביטוי, הניטור והמעקב שלו במרחב המקוון.
בסופו של דבר, פעילות ההסברה והדיפלומטיה הציבורית היא פעילות ליבה הנוגעת ליעדים המרכזיים של משרד החוץ.
משום כך, וכדי לאפשר לו להתמודד עם האתגרים המורכבים בתחום זה, תוך יישום תכניות רב -שנתיות, ראוי שמשרד החוץ יבחן עם הגורמים הממשלתיים הרלוונטיים לעגן בבסיס התקציב של המשרד את תוספות התקציב הייחודיות הניתנות לו לאחר אישור התקציב השנתי.
שם הדוח: משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מבוא .
התחדשות עירונית היא תהליך החייאה מחודשת של רקמות עירוניות מידרדרות ופיתוח ערים בתוך גבולות השטח הבנוי, תוך ניצול מרבי של התשתיות הקיימות (להלן - התחדשות עירונית).
במישור הפיזי, תהליכי התחדשות עירונית במרקם הבנוי הוותיק5 נעשה ברמות שונות - החל מחידוש בניינים ותשתיות וכלה בהריסת בניינים ובניי ת בניינים חדשים במקומם.
במישור החברתי והתרבותי תהליכי התחדשות עירונית מתמקדים בחיזוק האוכלוסייה הקיימת ובהשבת אוכלוסייה מגוונת ומבוססת אל מרכזי הערים והשכונות הוותיקות6 .
יצוין כי בשל מאפייניה הגאו-פיזיים והגאו -פוליטיים של מדינת ישראל, לתהליכי התחדשות עירונית נועדו תפקידים לאומיים נוספים כמו הגברת מוכנותם ועמידותם של מבני מגורים ותשתיות עירוניות מול אסונות טבע, כמו רעידות אדמה, ומול איומים מלחמתיים שיש להגן על העורף מפניהם, למשל איום ירי טילים.
החל משנת 1996 קיבלו ממשלות ישראל החלטות בנושא התחדשות עירונית שנועדו לקדם את פעילות הממשלה בתחום זה; בין האחרונות שבהן: החלטה 4435 ממרץ 2012 (להלן- החלטה 4435 ) בדבר הקמת צוות בין-משרדי לקידום מדיניות לאומית כוללת לחידוש ולפיתוח של המרחב העירוני (להלן - הצוות הבין-משרדי) 7 , והחלטה376 מיוני 2013 בנושא "קידום מדיניות לאומית כוללת לחידוש ופיתוח המרחב העירוני" (להלן - החלטה 376.
) הפעילות הממשלתית בתחום ההתחדשות העירונית מתפלגת בין כמה גופים ממשלתיים שהעיקריים שבהם הם משרד הבינוי והשיכון (להלן - משרד הבינוי), מינהל התכנון במשרד האוצר (להלן - מינהל התכנון)8 , רשות מקרקעי ישראל (להלן- רמ"י) ומוסדות התכנון.
גופים אלה אחראים לפיתוח הקרקע על כל שלביו, לרבות הקצאתה, תכנונה ושיווקה; לכן, ביכולתם להשפיע על היקפי ההתחדשות העירונית, תוך הבטחת פיתוח מיטבי של המרחב העירוני במרכז ובפריפריה, על פי יעדיהן של תכניות מתאר ארציות; ובכלל זה, יצירת תנאים שיאפשרו האצה של בניית יחידות דיור (להלן - יח"ד) חדשות במחיר סביר לכלל האוכלוסייה וכן תמיכה ממוקדת באזורים הנמצאים בפריפריה הגאוגרפית והחברתית של המדינה.
בחודשים אפריל -נובמבר 2015 בדק משרד מבקר המדינה את פעולותיהם של משרדי הממשלה, ורשויות נוספות הנוגעות בדבר, לקידום תהליכי התחדשות עירונית בכל הנוגע למתחמי מגורים, בעיקר בשנים 2015-2010 .
בביקורת נבדקו גם נושאים אלה: יישום החלטות הממשלה בנושא התחדשות עירונית, ובעיקר החלטה 376 ; התמודדות משרדי הממשלה עם החסמים המעכבים תהליכי התחדשות עירונית; וסדרי עבודת המטה והתיאום בין משרדי הממשלה בנושאים הנוגעים להתחדשות עירונית.
בדיקת נושאים אלה היא נדבך נוסף לדוח נפרד של מבקר המדינה ממרץ 2015 שעסק במשבר הדיור9 (להלן- דוח משבר הדיור), והיא משלימה את תמונת המצב בנוגע להתמודדות עם משבר הדיור לצד מיצוי השימוש .
5 " המונחמרקם בנוי" מציין אזור עירוני שרכיביו העירוניים יוצרים מערכת מובנית ואחידה, בעלת מאפיינים דומים וברורים, כגון היחסים בין השטח הבנוי לפתוח או בין השטח הציבורי לפרטי, גובה המבנים , צפיפות האוכלוסייה והמאפיינים הסוציו-אקונומיים של האוכלוסייה.
6 למונח "התחדשות עירונית" הגדרות רבות במקורות שונים; בדוח זה התמקדנו בהגדרה של משרד הפנים - מינהל התכנון, האגף לפיקוח ובקרה ( 2008) ; "קול קורא 55/2008 ; נספח3 , מדיניות וכלים לחידוש עירוני - סקירה בינלאומית".
7 הצוות כלל נציגים של המועצה הלאומית לכלכלה במשרד ראש הממשלה ונציג ים של משרדי האוצר, המשפטים, הפנים, הבינוי והשיכון, התחבורה והכלכלה, המשרד להגנת הסביבה, בנק ישראל ורמ"י.
הועבר מינהל התכנון ממשרד הפנים למשרד האוצר 9 ,מבקר המדינהדוח ביקורת על משבר הדיור ( 2015 '), עמ 186-185 .
משרד הבינוי והשיכון 1253 .
:שם הדוח משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 במשאב הקרקע.
בדיקות נושאים אלה הן בחלקם ביקורת מעקב לדוח61 ב של מבקר המדינה בנושא "התחדשות עירונית באמצעות פינוי-בינוי ועיבוי הבנייה" 10.
הבדיקות נעשו במשרד הבינוי, במינהל התכנון ובמשרד ראש הממשלה.
בדיקות השלמה נעשו במשרד י המשפטים והאוצר, ברמ"י, בוועדת ההיגוי הבין -משרדית להיערכות לרעידות אדמה במשרד הביטחון, בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס), בוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה מחוז מרכז וברשויות המקומיות בערים באר שבע, אשדוד, תל אביב, הרצלייה, חיפה, בית שאן ועפולה.
הנחיצות בהתחדשות עירונית בישראל .
ביולי 2015 פרסמה המועצה הלאומית לכלכלה שבמשרד ראש הממשלה דוח המסכם את פעילותו של הצוות הבין -משרדי לקי דום מדיניות לאומית כוללת לחידוש ופיתוח המרחב העירוני (להלן - דוח המועצה)11" , ובו צוין בין היתר כיהצוות הבין [ חברי הוועדה- ]משרדי היו תמימי דעים לכך שהגדלת הציפוף בשטחים המבונים בערים בישראל הינו צורך לאומי ועל ממשלת ישראל לעודד ככל האפשר את הבנייה בשטחים המבונים על פני האלטרנטיבות - הקמת שכונות חדשות בפאתי הערים או תוספת יחידות דיור באזורים הכפריים" (ההדגשה אינה במקור).
אף על פי כן, מדוח המועצה עולה כי המגמות המסתמנות בשוק הדיור מעידות על בניית יח"ד חדשות, בעיקר על קרקעות המדינה שבפאתי הערים ובאזורים הכפריים, לצד היקפים דלים של בנייה למגורים המתבצעת באמצעות תהליכי התחדשות עירונית; כל זאת, על רקע המשך עליית מחירי הדיור העומדת במוקד משבר הדיור הנוכחי.
צורכי הדיור ופוטנציאל ההתחדשות העירונית .
היקף הביקוש למגורים בשנים הבאות: במסמך שכותרתו "צרכי הדיור העתידיים של האוכלוסייה בישראל" מנובמבר 2014 העריכה המועצה הלאומית לכלכלה כי "בתקופה 2020 -2015 , היקף הבינוי הנדרש לצרכים השוטפים של האוכלוסייה יעמוד על כ- 50-45 אלף יח"ד לשנה.
הגידול המסיבי בהיקף הבינוי הנדרש יתחיל להיות מורגש לאחר שנת 2020 .
בשנים 2035 -2021 יידרש בינוי ממוצע של כ- 60-55 .
אלף יחידות דיור בשנה כאשר בתקופה האחרונה שנאמדה, 2035 -2031 יידרש בינוי ממוצע בהיקף של כ-60 עד65 .
"אלף יח"ד בשנה עתודות הקרקע הנדרשות לאספקת ביקושים עתידיים: בשל ההיקף הגדל והולך של צורכי הדיור העתידיים נראה שצפוי מחסור בעתודות קרקע לבינוי, .
10 ,מבקר המדינהדוח שנתי 61ב ( 2011,) 'עמ 688-667 .
11 הצוות הוקם מכוח החלטת ממשלה 4435 ממרץ 2012 , ומסקנותיו שימשו כבסיס להחלטה376.
שם הדוח: משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 וכפי שצוין בדוח המועצה - "עתודות הקרקע לבינוי, כפי שהוגדרו בתמ"א 3512 , מוגבלות באזורי הביקוש.
עתודות הקרקע לפיתוח עירוני וכפרי באזורי הביקוש המרכזיים - מחוזות תל אביב ומרכז - אינן מספיקות להתפתחות העתידית של הבינ וי בישראל ללא התחדשות עירונית".
עוד צוין בדוח: "עתודות הקרקע במחוזות תל אביב ומרכז המיועדות לבנייה למגורים יספיקו לפי אומדננו לכ-15 שנים נוספות ברמת הצפיפותהנוכחית" (ההדגשה במקור).
מסקנת המועצה הלאומית לכלכלה היא כי "תוספת יחידות הדיור הנדרשות באזורי הביקוש אינה יכולה להסתמך בעיקרה על בנייה בשטחים לא מבונים.
ההתחדשות העירונית, קרי הבנייה במרקמים העירוניים המבונים וציפופה, היא הפתרון למצוקה זו והיא בעלת פוטנציאל מספק להיקפי הבנייה הנדרשים, הן בכדי לשמור על שטחים פתוחים באזורי הביקוש והן בכדי לשמור על רמות מחירים באזורים אלו ברמה סבירה" (ההדגשה במקור).
פוטנציאל ההתחדשות העירונית במרקמים המבונים: בדוח המועצה הובאו הערכות של כמה גופים לא ממשלתיים 13 שפרסמו בשנים האחרונות אומדנים של פוטנציאל תוספת יח"ד באמצעות תהליכי התחדשות עירונית.
לפי הערכות גופים אלה מספרן הכולל של יח"ד שניתן להוסיף במסגרת תהליכי התחדשות עירונית הוא 700,000 -400,000 .
האומדן שעשתה המועצה הלאומית לכלכלה, בהתבסס על התפיסה הכלכלית כי תוספת יח"ד במסגרת ה התחדשות העירונית היא במהותה סוגיה של ניהול מלאי , מלמד כי פוטנציאל ההתחדשות העירונית במחוזות תל אביב והמרכז הוא כ- 22,000 .
יח"ד מדי שנה על אף פוטנציאל ההתחדשות העירונית שצוין לעיל, בביקורת עלה כי במהלך שני העשורים האחרונים שבהם החלו תהליכי התחדשות עירונית באזורים שונים בארץ בסיוע ממשלתי, הניבו תהליכים אלה תפוקות דלות בלבד.
משרד הבינוי ציין בתגובתו על ממצאי הביקורת מדצמבר 2015 כי "הפוטנציאל הנקוב בדבר 400 - 700 אלף יחידות דיור שניתן להוסיף באמצעות התחדשות עירונית הוא פוטנציאל נומינלי.
אומדן זה מתעלם לחלוטין משורה ארוכה של אילוצים ומגבלות כמו זכויות קנייניות, הסכמת בעלי דירות, כדאיות כלכלית, גדלי מגרשים, צפיפות קיימת, מדיניות תכנון עירונית ועוד.
מכאן, הקביעה בדבר היקף התפוקות של הליכי ההתחדשות העירונית צריכה להתייחס לפוטנציאל ריאלי ולא לזה הנומינלי" (ההדגשה במקור).
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבינוי כי עליו לאמוד את הפוטנציאל הריאלי, ולצד זה - לנתח את הסיבות לאי-מימוש הפוטנציאל הנומינלי להתחדשות עירונית, בייחוד כאשר חלק מהאילוצים והמגבלות הם למעשה חסמים תכנוניים, כלכליים, קנייניים וארגוניים שמתפקידם של משרדי הממשלה הנוגעים בדבר - ובראשם משרד הבינוי - לפעול באופן יעיל ואפקטיבי להסרתם.
תכנית המתאר הארצית המשולבת לבנייה לפיתוח ולשימור 13 .
התאחדות בוני הארץ, עמותת מרחב והמכון לרפורמות מבניות משרד הבינוי והשיכון 1255 .
:שם הדוח משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תועלותבהתחדשות ע ירונית .
בדוח המועצה הלאומית לכלכלה הוצגו היתרונות שבבנייה במרקמים עירוניים מבונים, ובהם "(1 ( ;) הורדת רמת מחירי הדיור באזורי ביקוש בהם עתודות קרקע מועטות יחסית2 ) ייעול השימוש בקרקע ובפרט שמירה על השטחים הפתוחים ועל עתודות הקרקע לבנייה מסביב לערים; ( 3 ) חידו ש פני העיר ושדרוג מבנים; ( 4 ) העצמת התושבים מבחינה כספית, תוך שיפור תנאי המחייה, בפרט בשכונות חלשות; (5 ) שיפור עמידות מבנים בפני רעידות אדמה וטילים; (6 ( ;) חסכון בהשקעה בהקמת תשתיות חדשות, וייעול השימוש בתשתיות קיימות7 ) תמיכה בקידום התחבורה הציבורית והפחתתהשימוש ברכב פרטי".
להלן הפרטים: התחדשות עירונית כאמצעי למיתון משבר הדיור בדוח משבר הדיור צוין כי " מינואר 2008 עד דצמבר 2013 חלה במחירי הדירות עלייה ריאלית בשיעור של כ-55% , דהיינו קצב שנתי ממוצע של כ-9% ".
מגמת העלייה הריאלית במחירי הדיור נמשכה גם בשנת 2014 שבה עלה מדד מחירי הדירות בשיעור של 5.
9% , וכך גם בתקופה שעד פברואר 2015 שבה עלה המדד ב-%3.
עוד צוין בדוח האמור כילפי נתוני משרד הבינוי, בשנת 2008 נדרשו103 משכורות חודשיות של שכיר לרכישת דירה ובסוף 2013 כבר נדרשו 137 משכורות חודשיות ".
בביקורת הנוכחית עלה כי לפי נתוני משרד הבינוי לסוף הרבעון הראשון לשנת 2015 כבר נדרשו146 משכורות לרכישת דירה ממוצעת בישראל.
מכאן עולה כי על אף מאמציהם של משרדי האוצר והבינוי, עד לסוף הרבעון הראשון של 2015 , לא נבלמה מגמת העלייה במחירי הדירות, ובשנים 2015 -2008 חל גידול של כ -45% במספר המשכורות הנדרשות לרכישת דירה ממוצעת בישראל.
לפי אומדן המתבסס על נתוני משרד הבינוי המעודכנים לסוף שנת 2013 , יש מחסור בכ-115,000 דירות15 ביחס לביקושי השוק.
לפי חישובי משרד מבקר המדינה16 , ברבעון הראשון של2015 לא הצטמצם המחסור בדירות למגוריםוהוא אף גדל לכדי 132,000 יח"ד.
לנוכח תמונת המצב המצטיירת מהאמור לעיל, ולנוכח הפוטנציאל הניכר הטמון בתהליכי התחדשות עירונית להגדלת היצע הדיור, הרי שיש בתהליכים אלה כדי למתן את משבר הדיור הנוכחי .
אולם התפוקות הדלות של תהליכים אלה, המפורטות בהמשך, לא הביאו למיצוי הפוטנציאל הגלום בכלי זה.
14 משרד הבינוי והשיכון, ענף הבנייהבישראל, ניתוח כלכלי - רבעון ראשון לשנת 2015 .
15 משרד הבינוי והשיכון, ענף הבנייה בישראל - ניתוח כלכלי, חוברת סיכום לשנת 2013 ', עמ42.
16 החישובים מבוססים על הנתונים של הלמ"ס (אתר האינטרנט של הלמ"ס - לוח 22.
1 בינוי - נתונים נבחרים), ספטמבר 2015.
שם הדוח: משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 חיסכון בעלויות ההקמה והתחזוקה בפרויקטים של התחדשות עירונית לעומת בנייה בשולי הערים להחלטה על מקום הבנייה למגורים יש השפעה על גורמים רבים, בין היתר, צריכת הקרקע והיקף התשתיות שיש לספק ליח"ד, צפיפות המגורים במרקמים עירוניים ועלויות ההקמה והתחזוקה של השירותים המוניציפליים (תאורה, תברואה וכדומה), של שירותי התחבורה הציבורית, של הכבישים ושל תשתיות המים והביוב.
בעבודת מחקר מקיפה שנעשתה במכון מילקן17 בשנת 2014 ,, בהובלת המשרד להגנת הסביבה נבחנו עלויות ההקמה והתחזוקה השוטפות של יח"ד בבנייה רוויה בתוך הערים, גם בתהליכי התחדשות עירונית, לעומת בנייה רוויה בשולי הערים.
מהנתונים עלה במובהק כי העלויות של תחזוקה של תשתיות ליח"ד בבנייה רוויה במרקמים עירוניים ותיקים זולה כמעט פי שישה מהעלויות בבנייה רוויה בשולי הערים.
עוד העלה המחקר כי עלות הקמת תשתיות בבנייה רוויה בשולי העיר יקרה פי 3.
7 מעלותה בבנייה רוויה בתוך העיר.
מסקנה זו משמעותית נוכח טענת ראשי ערים בדבר עלויות גבוהות הכרוכות בהקמה ובתחזוקה של התשתיות הנדרשות לבנייה במסגרת התחדשות עירונית, כמפורט בהמשך.
התחדשות עירונית כמרכיב בפיתוח ארצי בר קיימה בדוח "עתידנו המשותף" שפורסם בשנת 1987 על ידי הנציבות העולמית לסביבה ופיתוח ( WCED) , בעקבות שתי ועידות בנושא הסביבה האנושית שהתקיימו בשטוקהולם בשנת 1972 ושנת 1983 , הוגדר פיתוח בר קיימה כ"פיתוח המתחשב בצרכים של הדור הנוכחי בלי לפגוע ביכולת הדורות הבאים לספק את צורכיהם".
בהחלטת ממשלה 246 ממאי 2003 (להלן - החלטה 246 ") בנושא "תכנית אסטרטגית לפיתוח בר קיימא בישראל18 נקבע כי מדיניות הממשלה תתבסס על עקרונות של התנהלות פיתוח בר קיימה המשלבים כלכלה דינמית, שימוש מושכל במשאבי טבע, הגנה על מערכות אקולוגיות ומתן שוויון הזדמנויות לכול.
כל זאת, כדי למלא את צורכי הדור הנוכחי והדורות הבאים.
עוד נקבע בהחלטה כי כל משרד ממשלתי יכין תכנית אסטרטגית לפיתוח בר קיימה שתציג מתווה פעולה עד שנת 2020 (להלן - התכנית האסטרטגית), והיא תוגש לממשלה עד סוף שנת 2003 ותעודכן אחת לשלוש שנים.
להלן הפעולות שנקטו כמה משרדי ממשלה ורמ"י באשר לתכנית האסטרטגית שעליהם היה להכין: משרד הבינוי: בנובמבר 2006 .
הכין המשרד תכנית אסטרטגית לפיתוח בר קיימה במסגרת התכנית הוצג בין היתר נושא "טיפול במרקמים אורבניים וכפריים וותיקים" כדי לייצר תהליך פיזי לחידוש מתחמים, שכונות ויישובים כפריים שעברו תהליך התיישנות, .
17 מחקר בנושא "בחינת היבטים כלכליים וכלים למימון התחדשות עירונית מחקר במסגרת המיזם להעצמת השכונות הוותיקות".
מכון מילקן, המשרד להגנת הסביבה, מרחב התנועה לעירוניות בישראל (נובמבר 2014).
18 החלטה246 התקבלה בעקבות קיום הוועידות הבין-לאומיות בנושא פיתוח בר קיימה שהתקיימו בחסות האו"ם בריו דה ז'נרו בשנת 1992 , ובהן גובשו עקרונות לפיתוח בר קיימה המכונים "הצהרת ריו", ובעקבות ועידה נוספת ביוהנסבורג בשנת 2002 שמטרתה הייתה לעקוב אחר יישום "הצהרת ריו".
משרד הבינוי והשיכון 1257 .
:שם הדוח משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ולהפכם לאבן שואבת למגוון אוכלוסיות רחב.
הטיפול, הנעשה לרוב במישור המתחם והמרקם, כולל את השבחת המרחב הציבורי - שירותים ומוסדות ציבור - וכן שיפוץ ושדרוג של מלאי הדיור הקיים.
המשרד להגנת הסביבה: בתכנית האסטרטגית לפיתוח בר קיימה שהכין המשרד להגנת הסביבה במאי 2007 הוצע בין היתר שהמשרד ייזום הכנת תכנית בנושא חיסכון בקרקע ושימור שטחים פתוחים, שתכלול חלק אחד שיעסוק בגיבוש מדיניות המשפיעה על נושא זה במסגרת פעילות המשרד, לדוגמה הצורך בציפוף ובהתחדשות עי רונית על חשבון שטחים פתוחים בתוך הערים.
החלק השני יעסוק בתכנית פעולה לקידום החיסכון בקרקע ושמירה על שטחים פתוחים תוך שימת דגש על שיפור היעילות והאפקטיביות של כל יחידת קרקע, למשל תכנית כוללת להחייאת מרכזי הערים תוך ציפוף בנייה קיימת ושיפור איכות החיים.
רמ"י: באוגוסט 2005 הכינה רמ"י תכנית אסטרטגית לפיתוח בר קיימה, ובה צוינו בין היתר חיוניותו של "ציפוף מרקמים קיימים על מנת לצמצם את הפגיעה בשטחים הפתוחים", וכן הצורך בניהול יעיל של קרקעות באמצעות ציפוף המרחב הבנוי הקיים ושיפור איכות החיים למתגוררים בו, תוך צמצום תופעת הפרוור ומניעת הפגיעה בשטחים הפתוחים.
משרד הפנים: בהחלטה 246 הטילה הממשלה על המשרד, לכלול במסגרת עריכת התכנית האסטרטגית את הנושאים הבאים: שילוב עקרונות "בנייה ירוקה" במסגרת חוק התכנון והבניה, התשכ"ה - 1965 (להלן- חוק התכנון והבנייה); עידוד הרשויות המק ומיות להטמיע עקרונות פיתוח בר קיימה; וקיום הליכי תכנון, לרבות שיתוף הציבור על פי דין.
נמצא כי אף שמשרד הפנים היה אחראי ליישום חוק התכנון והבנייה ולרגולציה של פעולות מוסדות התכנון הארציים, המחוזיים והמקומיים, הוא לא פעל להכנת תכנית אסטרטגית לפיתוח בר קיימה, כפי שנקבע בהחלטה 246 , ולמותר לציין כי לא תרם לרגולציה של התחדשות עירונית בפיתוח בר קיימה.
בנוגע למשרדי הבינוי, הגנת הסביבה ולרמ"י, ממכלול ממצאי הבדיקה מצטיירת תמונה ולפיה חלק מהפעולות שצוינו בתכניות האסטרטגיות של גורמים אלה הניבו תפוקות דלות, וחלקן לא יצאו לפועל; לדוגמה: על אף מאמציו של משרד הבינוי, לרבות, תמיכתו בתכניות התחדשות עירונית ומימונן, במועד סיום הביקורת רק בכמה מרקמים בנויים וותיקים חל בפועל תהליך התחדשות עירונית; רמ"י לא איתרה חטיבות קרקע המתאימות להתחדשות עירונית תוך ציפוף בנייה קיימת; המשרד להגנת הסביבה לא יזם הכנת תכנית בנושא חיסכון בקרקע ושימור שטחים פתוחים.
זאת ועוד, בניגוד להחלטה 246 המשרדים לא עדכנו את התכניות האסטרטגיות אחת לשלוש שנים כנדרש.
שם הדוח: משרד הבינוי והשיכון - פעולות הממשלה לקידום התחדשות עירונית כצורך לאומי מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מסלולים ממשלתיים למימוש התחדשות עירונית .
בשנת 1996 הקימה הממשלה ועדת היגוי לעידוד השיקום הפיזי ש ל מרכזי הערים בישראל (להלן - ועדת אייגס 19 ) שמטרתה לגבש המלצות המאפשרות תוספת בנייה בקרקע מבונה בטווחי זמן שונים וניצול יעיל יותר של מלאי הבינוי הקיים.
בהחלטת ממשלה 4342 מספטמבר 1998 אימצה הממשלה את מסקנות הוועדה, ובהן את מערך הכללים וההטבות שהציעה הוועדה להחיל על מתחמי התחדשות עירונית.
לצורך יישום החלטה 4342 הורתה הממשלה על הקמת ועדה בין-משרדית להתחדשות עירונית (להלן - הוועדה להתחדשות עירונית) שתטפל בהוצאת צווי הכרזה על מתחמי מגורים קיימים כמתחמי פינוי-בינוי20 .
לפיכך יזמה הממשלה שינויי חקיקה שבעקבותיהם נוספו לחוק התכנון והבנייה הוראות המקנות לממשלה סמכות להוציא צווי הכרזה על שטחים כמתחמי פינוי -בינוי; מתחם שהוכרז כמתחם פינוי -בינוי זכאי להטבות מתקציב המדינה.
פרויקטים של התחדשות עירונית הם מיזמים משותפים למגזר הציבורי (משרדי ממשלה ורשויות מקומיות) ולמגזר הפרטי (בעלי זכויות בנכסים ויזמים פרטיים).
בהכירן את התועלות הגלומות בהתחדשות עירונית יצרו ממשלות ישראל בשני העשורים האחרונים כמה מסלולים לעידוד ולמימוש של תהליכי התחדשות עירונית, המעוגנים בהחלטות ממשלה, בתכניות מתאר ארציות ובחקיקה.
העיקריים שבמסלולים הם מסלול הרשויות המקומיות, מסלול היזמים (מיסוי) ומסלול תמ"א 3821 (כל אלה ייקראו להלן- המסלולים הממשלתיים).
המסלולים הממשלתיים מאפשרים מימוש פרויקטים של התחדשות עירונית הן עבור מתחמי מגורים המכילים כמה מבני מגורים, והן עבור מבני מגורים בודדים; לכל אחד מהמסלולים22 יש שתי מתכונות מימוש עיקריות: מתכונת מימוש פינוי-בינוי: על פי מתכונת זו, במרקמים עירוניים המיועדים להתחדשות עירונית מפונים מתחמי דיור קיימים מתושביהם תמורת פיצוי (בדרך כלל, קבלת דירה חדשה ומשופרת בבניין החדש שיוקם), ובמקומם מוקמים בניינים חדשים בצפיפות גבוהה יותר (להלן - מתכונת פינוי-בינוי).