HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כך, למשל, יחסם של רבנים לשימוש באינטרנט מבטא את המתח שיש בחברה בעלת אורח חיים דתי בין המחויבות להלכה ובין ההכרה בשינויים החברתיים והטכנולוגיים: יש שסוברים שהמרחב הדיגיטלי החדש מזמן רק סכנות ופיתויים, ויש שסוברים שאפשר להקנות נורמות להתנהגות ראויה גם בזירה זו, למרות הסכנות הטמונות בה והסרת המחסומים ומנגנוני ההגנה המאפיינת אותה.
על מאפייניה הייחודיים של החברה הערבית בכל הנוגע לגלישה באינטרנט אפשר ללמוד מנתוני סקר ניטור אלימות משנת 2011 , שלפיהם שיעורה של אלימות וירטואלית חמורה בקרב תלמידים בחברה הערבית גבוה בכ-50% משיעורה בקרב תלמידים בחברה היהודית.
לפיכך בישיבות רכזי תקשוב שהתקיימו באפריל וביוני 2013 במינהל למד"ט הועלה הצורך בהכנת תכניות עבודה מותאמות לבתיה"ס של החברה הערבית והחברה החרד ית.
נוסף על כך, עלה צורך בשילוב נציג של הציבור הדתי בישיבות של רכזי התקשוב ובהקפדה על תרגום פעילויות לשפה הערבית.
ואולם ברשימה של תכנים העוסקים בגלישה בטוחה שהופיעה באוקטובר 2013 באתר משרד החינוך רק9 מתוך107 (כ-8% ) היו מתורגמים לערבית, ואף לא אחד מהם עסק בהימנעות ממצבי סיכון ובריונות ברשת.
המינהל למד"ט ושפ"י מסרו בתשובתם כי לחברה הערבית הוכנו תכניות בשפה הערבית וכן תורגמו חומרי לימוד וחוברו הפעלות מתאימות.
עם זאת השלמת תרגום כלל חומרי הלימוד והתאמת כלל התכנים החינוכיים לחברה זו הן תהליך מתמשך, ומועד השלמת ו נקבע לסוף שנת 2014 .
עוד ציינו שתי היחידות הללו כי מתוכנן להתאים פעילויות לבתיה"ס של החברה החרדית.
על המינהל למד"ט, שפ"י ומינהל חברה ונוער לפעול למיפוי ולאפיון של הצרכים הייחודיים של תלמידים בחברה הערבית, בחברה החרדית ובאוכלוסיות ייחודיות אחרות בתחום הגלישה הבטוחה, ולגבש להם תכניות ופעילויות מתאימות.
תהליך זה צריך להתבצע בשיתוף נציגי הורים וגורמים מהקהילה ומתוך התחשבות באורחות החיים המקובלים בחברות אלה.
נוסף על כך, על המשרד להבטיח שכלל התכנים בנושא יהיו מתורגמים ונגישים לאוכלוסייה דוברת הערבית.
(ג) פיקוח ובקרה: מנגנון הפיקוח והבקרה נועד ליצור אצל גורמי הפיקוח תשתית נתונים על יישום תכניות לשם הפקת לקחים ואיתור בעיות בהטמעה.
בחוזר אתיקה ומוגנות ברשת נקבע שהמפקחים המחוזיים אחראים ליישומו ולמעקב אחר ביצועו בבתיה"ס, ועליהם למלא דוחות פיקוח, המתבססים על ביקורים בבתיה"ס, ולכלול בהם את תחום התקשוב והגלישה הבטוחה.
נוסף על כך, מצורף לחוזר אתיקה ומוגנות ברשת טופס "לתכנון ולמעקב אחר ביצוע .
64 :ראודוח וילנאי ; Peterson & Skiba, 2001 "Creating school climates that prevent school violence"; Astor, Meyer, Benbenishty, Marachi & Rosemond, 2005 "School Safety Interventions: B est Practices and Programs" .
"; רמי בנבנישתי, "כי מציון הגירסה שלנו משרד החינוך 845 .
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 התכנית 'חיים ברשת', הצעה למתווה פעילויות", שעל ביה"ס לפרט בו את המטרות והיעדים של צוות חיים ברשת, את מסגרת הזמן ואת הגורם האחראי לבי צוע (להלן - טופס לתכנון ולמעקב).
בביקורת עלה כי אף לא באחד מבתיה"ס במחוזות שנבדקו, צפון, ירושלים ומרכז, ביצעו מפקחי המחוז ביקורות על יישום מרכיבי התכנית.
עוד עלה כי בתיה"ס אינם ממלאים את הטופס לתכנון ולמעקב.
לפיכך אין בידי המחוז והמינהל למד"ט מידע מרוכז על ביצוע כלל הפעילויות של תכנית חיים ברשת בבתיה"ס, בין שהם משתתפים בתכנית התקשוב ובין שאינם משתתפים בה.
משרד מבקר המדינה מעיר למינהל למד"ט ולשפ"י כי עליהם לוודא שהמפקחים המחוזיים ובתיה"ס יעשו שימוש בכלי הבקרה והדיווח הקיימים להרחבת הפיקוח על ביצועה של התכנית חיים ברשת בבתיה"ס ולהגברת יישומה.
תכנית חיים ברשת היא הראשונה מסוגה שמפעיל משרד החינוך להגנה על תלמידים באינטרנט ולמניעת מעורבותם במצבי סיכון באינטרנט, לרבות הקניית דפוסי התנהגות אתיים לחייהם ב"עולם המקוון".
אולם היא מופעלת בעיקר בבתיה"ס שבתכנית התקשוב, והמידע על יישום מרכיביה לוקה בחסר.
על משרד החינוך ליישם את המדיניות של תכנית חיים ברשת, לפעול להשגת מטרותיה, ולייחד להטמעתה את תשומת הלב הנדרשת על פי הקבוע בחוזר.
לשם כך עליו, בין היתר, לרתום את כל יחידות המטה שיש להן זיקה לנושא - המינהל למד"ט, שפ"י ומינהל חברה ונוער - ולהסתייע בידע ובכלים שברשותן להגברת מודעות התלמידים לסכנות באינטרנט ולהקניה של דפוסי גלישה בטוחה.
התמודדות משרד החינוך עם אלימות וירטואלית .
אלימות וירטואלית היא פעילות תוקפנית, מכוונת וגלויה שמטרתה לפגוע באדם אחר באמצעות האינטרנט והכלים הט כנולוגיים.
על יסוד מחקר בנושא 65 , קבע שפ"י כי פעולות מסוימות הן אלימות וירטואלית כאשר מתקיימים התנאים האלה: הפעולות נעשות באינטרנט או בטלפון נייד בכוונה לפגוע ונתפסות כפוגעות; יש דפוס של הישנות הפעולה; מעשה האלימות מתבצע במערכת יחסים לא שוויונית, שבה לאחד הצדדים יש יתרון - טכנולוגי או מילולי - על פני הצד האחר66.
;לאלימות וירטואלית מגוון ביטויים, בהם שליחת טקסטים למטרת הטרדה, העלבה או פגיעה הפצת סיפורים שקריים, סרט או תמונה מעובדת או מקורית; לעג והשמצה המופנים במישרין כלפי אדם או אנשים; החרמה; שנאה והפחדה; איום וסחיטה67.
65 תמר טרבלוס, טל היימן ודורית אולניק -שמש, "אלימות באינטרנט מול אלימות פנים -אל-פנים בקרב בני נוער", בתוך: י' עשת-אלקלעי, א' כספי, ס' עדן, נ' גרי, י' יאיר (עורכים) , ספר כנס צ'ייס למחקרי טכנול וגיות למידה 2011 : האדם הלומד בעידן הטכנולוגי ( 2011 ) (להלן- טרבלוס, היימן ואולניק-שמש, 2011.
) 66 ,שפ"ירקע אקדמי לתכנית המערכתית לקידום אקלים בטוח והתמודדות עם תופעת האלימות והבריונות במערכת החינוך ( 2011.
שפ"י, שם 846 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בעקבות התגברות האלימות הווירטואלית נעשו מחקרים לבדיקת הקשר בינה ובין אלימות פנים אל פנים בקרב תלמידים כדי לעמוד על הדומה והשונה ביניהן.
במחקרים נמצא שתלמידים שנפלו קרבן לאלימות וירטואלית אינם נוטים לדווח על כך למבוגר, בין היתר מפני שהם סבורים שהו א לא יוכל לעזור להם.
באלימות פנים אל פנים, לעומת זאת, המורים וההורים נתפסים בעיני התלמידים כבעלי סמכות אכיפה.
נוסף על כך, לאלימות וירטואלית השפעות פסיכולוגיות, חברתיות ורגשיות בעלות עצמה רבה יותר: קרבנותיה עלולים לחוות ירידה בהערכה העצמית, דיכאון וכעס ולהי מנע מהימצאו ת בחברה.
גם לעדים לאלימות וירטואלית יש מאפיינים ייחודיים.
כך, למשל, כמות העדים לה יכולה להיות עצומה, ולעתים הם משתתפים במעשי האלימות באמצעות כתיבת תגובות68.
עם זאת באלימות וירטואלית ובאלימות פנים אל פנים נמצאו גם מאפיינים דומים: מחקר משנת 2011 הראה שדפוסי האלימות הווירטואלית דומים במידה רבה לדפוסי האלימות מחוץ לאינטרנט, ובדרך כלל הקרבנות באינטרנט הם גם קרבנות לאלימות מחוצה לו, וכך גם לגבי התוקפים והעדים.
עורכות המחקר ציינו כי ממצאיהן תומכים במסקנה שהגבולות בין העולם האמתי ובין העולם הווירטואלי מיטשטשים, ומה שקורה באינטרנט יכול לגלוש לחיים מחוצה לו ולהפך.
האלימות שמתחילה בביה"ס ממשיכה באינטרנט בבית, לכן התוקפים, הקרבנות והעדים יהיו מעורבים הן באלימות פנים אל פנים והן באלימות באינטרנט69.
גישתו של שפ"י היא שלרוב אותם התלמידים מעורבים באלימות פנים אל פנים ובאלימות וירטואלית, וכדי להתמודד היטב עם תופעות אלה יש לקדם אקלים חינוכי מיטבי, להגיב במידתיות על אירועים שהתרחשו, ולהעניק טיפול הולם לפוגעים ולנפגעים.
שפ"י שילב פרקים הנוגעים לאלימות וירטואלית בתכניות ובחוזרים הכלליים להתמודדות עם האלימות ולקידום האקלים כדלקמן: בחוזר האקלים המעודכן פורטו אירועי האלימות הווירטואלית החייבים בדיווח לרשויות ולמפקחי המחוז על פי חוק או נוהל והאירועים שלא חלה עליהם חובת דיווח.
אירועי האלימות הווירטואלית שחלה עליהם חובת דיווח למפקח המחוזי 70 הם, בין היתר, פגיעה חמורה באמצעות ה אינטרנט, לרבות התחזות, והפצת תכנים פרטיים מביכים ואיומים באמצעות הטלפון הנייד או האינטרנט.
כאמור, על מפקח המחוז לרכז את המידע ולהעבירו למנהל המחוז.
על מנהל המחוז לעקוב אחר אופן הטיפול באירועים חריגים אלה, וללמוד מהם על המתרחש בבתיה"ס במחוז.
אירועי האלימות הווירטואלית שלא חלה עליהם חובת דיווח הם חרם, הפצת שמועות באינטרנט או במכשירים ניידים, הצקות ומעשי בריונות.
לגביהם נדרש ביה"ס לעצור את האירוע, לבצע שיחת בירור, לתעד את האירוע, לטפל בו, וליידע את מחנך הכיתה.
לנוכח ההשפעות האפשריות של מעשי אלימות נפוצים ברשת דוגמת חרם והפצת שמועות, החושפים את הקרבן לעדים רבים ומשפיעים עליו מן הבחינה הרגשית והחברתית לאורך זמן, מן הראוי שהמשרד ישוב ויבחן את הסוגים של אירועי האלימות הווירטואלית שעד כה לא חלה עליהם חובת דיווח לפי החוזר וישקול להחמיר את התגובות עליהם ולהחיל על מקצתם את חובת הדיווח.
68 לסיכום המחקרים בנושא ראו טרבלוס, היימן ואולניק -שמש, 2011.
69 ראו טרבלוס, היימן ואולניק-שמש, 2011.
וכן לפקיד סעד או למשטרה משרד החינוך 847 .
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובתו מסר שפ"י כי לנוכח הערת מבקר המדינה הוא הוסיף בטיוטת חוזר האקלים העדכנית אירועי אלימות וירטואלית חמורים פחות שמנהל ביה"ס נדרש לדווח עליהם למפקח המחוזי, על פי הערכתו את חומרת האירוע, הנסמכת על אמות המידה המפורטות בחוזר.
יצוין שעל פי נתוני סקר ניטור אלימות שפורסם ב- 2011 ,8% מהתלמידים דיווחו כי בחודש שקדם לביצוע הסקר הם נפגעו מאלימות וירטואלית.
עם זאת נמצא כי המחוזות שנבדקו - מרכז, ירושלים וצפון - אינם מרכזים אירועי אלימות וירטואלית חריגים ואינם מקפידים על יישום חובת הדיווח לשם פיקו ח על אופן טיפול בתיה"ס באירועים, כנדרש בחוזר.
יצוין כי ביולי 2013 , במהלך הביקורת, הוציאו המינהל למד"ט ושפ"י מסמך משותף שבו "הנחיות לצוותי חינוך לטיפול באירוע של פגיעה מקוונת ברשת".
על פי המסמך, בעת אירוע של אלימות וירטואלית, כגון הטרדה, הפצת שמועות, השפלה, התחזות, הולכת שולל, הפצת מידע אישי, נידוי והחרמה, הפחדה, איומים וסחיטה, על מנהל ביה "ס לבצע את הפעולות האלה: (1 ) ;להנחות את הנפגע לתעד את האלימות הווירטואלית (2 ) לגבש תכנית התערבות בנושא התנהלות מיטבית באינטרנט, גילוי אחריות חברתית ומניעת פגיעה; (3 ) ;לוודא ששוחחו עם הילד הנפגע ועם הילד הפוגע ועדכנו את הוריהם (4 ) לפעול מיד להסרת התוכן הפוגעני; (5 ) לנקוט אמצעי משמעת כלפי התלמיד הפוגע, על פי ההנחיות בחוזר האקלים; (6 ) ;לדווח לפקיד סעד או למשטרה על אלימות וירטואלית חמורה (7 ) לדווח בכתב על האירוע ועל אופן הטיפול בו למפקח המחוזיים וכן ולמפקח התקשוב במחוז שבו אירע האירוע.
על המחוזות להקפיד על ביצוע הוראות חוזר האקלים המעודכן, ולרכז מידע על אירועי האלימות הווירטואלית החריגים, בין היתר כדי להבטיח שמנהלי בתיה"ס יטפלו בהם על פי ההנחיה החדשה וכן לצורכי למידה, הפקת לקחים ושיפור דרכי ההתמודדות עם אירועים אלה.
)(א כאמור, ניטור אירועי האלימות נועד לספק מידע על חומרת האלימות, סוגיה והיקפה.
נוסף על כך, הוא משמש כלי הערכה לתהליך ההתערבות בבתיה"ס וממקד את התכנית המערכתית בצרכים של בתיה "ס ובגורמים שנמצאו מקדמים יצירת אקלים חינוכי מיטבי.
הנתונים שאוסף מערך הניטור משמשים בסיס עיקרי לקבלת החלטות ולהכנת תכניות התערבות כלליות וייחודיות.
בתחום האלימות הווירטואלית מתבסס שפ"י על סקר ניטור אלימות של ראמ"ה, המפורסם אחת לשנתיים מאז שנת 2009 .
הסקר בוחן את שיעור התלמי דים שהיו קרבנות לאלימות במהלך שימוש באינטרנט ובאמצעי תקשורת דיגיטליים.
בסקר נשאלים התלמידים שלוש שאלות הבוחנות אם היו קרבנות לסוגי אלימות וירטואלית בחודש שקדם לסקר 71 .
תוצאות הסקר מוצגות על פי שלבי הגיל ושפת הלימוד (עברית או ערבית) וכן מוצג מדד מסכם לכלל התלמידים.
יצוין כי סקר האקלים במיצ"ב אינו עוסק במדדים של אלימות וירטואלית.
71 (1 ) "האם במהלך החודש האחרון תלמיד הפיץ תמונה שלך באינטרנט או בטלפון הסלולארי במטרה לפגוע בך?
" ( 2 ) "האם במהלך החודש האחרון קיבלת מסרים מעליבים או פוגעים באינטרנט או בטלפון הסלולארי מתלמיד אחר?
" (3 ) "האם במהלך החודש האחרון קיבלת איומים באינטרנט או בטלפון הסלולארי מתלמיד אחר?
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 כאמור, על פי נתוני סקר ניטור האלימות שפורסם ב - 2011 ,%8 מהתלמידים72 דיווחו כי בחודש שקדם לביצוע הסקר הם נפגעו מאלימות וירטואלית לפחות באחת הדרכים המתוארות בהיגדים המרכיבים את המדד (תלמיד יכול לדווח על יותר מדרך אחת): 3% מהתלמידים דיווחו שהפיצו תמונה שלהם באינטרנט או בטלפון הנייד כדי לפגוע בהם; 5% מהתלמידים דיווחו שהם קיבלו מסרים מעליבים או פוגעים מתלמיד אחר באינטרנט או בטלפון הנייד; ו- 3% מהתלמידים דיווחו שתלמיד אחר איים עליהם בטלפון הנייד או באינטרנט.
לעומת זאת, מחקרים שנעשו בארץ ובעולם מלמדים ששיעור התלמידים שנפגעו מאלימות וירטואלית הוא 25%-16% .
כך, למשל, בבריטניה נמצא ש-25% מהילדים והנערים בני19- 11 נפלו קרבן לאלימות וירטואלית; בארצות הברית נמצא ש-18% מהתלמידים בחטה"ב היו קרבנות לאלימות וירטואלית; מחקר שנעשה בארץ בקרב בני נוער בחטה"ב הראה ש-16% מהם היו קרבנות לאלימות וירטואלית73 '; ומחקר אחר שנעשה בארץ בקרב תלמידים בכיתות ו עד י"א הראה ש -10% מהם נפגעו באלימות וירטואלית באמצעות האינטרנט, ו -8% נפגעו באלימות וירטואלית באמצעות הטלפון הנייד74.
סקר ניטור האלימות, הבוחן את שיעור התלמידים שנפגעו מאלימות וירטואלית, הוא אחד משני הכלים המרכזיים של מערכת החינוך לניטור מערכתי של האלימות בביה"ס.
מאחר שסקר האקלים במיצ"ב אינו בודק מדדים של אלימות וירטואלית ובשל הפערים הניכרים בין הנתונים שמציגה ראמ"ה ובין הנ תונים המוצגים במחקרים שנעשו בארץ ובעולם, ראוי שמשרד החינוך יבחן אם כלי הניטור של האלימות הווירטואלית של תלמידים מנטרים כראוי את התופעה.
(ב) בגיבוש כלי ההתערבות שלו נסמך שפ"י על מחקרים בעולם שאפיינו את דפוסי האלימות של תלמידים באינטרנט וכן על מחקר חלוץ בנושא שנעשה בארץ.
כדי לקבל מידע על אופן יישום תכניות ההתערבות ועל מידת השגת מטרותיהן יש לבצע מחקר הערכה.
למרות זאת שפ"י לא ביצע מחקר הערכה לבדיקת תרומת תכניות ההתערבות למניעת אלימות וירטואלית ואף לא יזם את ביצועו על ידי גורמים אחרים - בהם ראמ"ה.
על המשרד לבצע - תוך שיתוף פעולה של שפ"י, המינהל למד"ט ומינהל חברה ונוער - מחקר מקיף שיבחן את הדפוסים של אלימות תלמידים באינטרנט על כלל המשתתפים בה, התוקפים, הקרבנות והעדים.
מן הראוי כי בבדיקה תיוחד תשומת לב ליכולתם של המורים וההורים לסייע לתלמידים הנפגעים מאלימות זו.
כן ראוי שהמשרד יבדוק אם תכניות ההתערבות שהוא מפעיל בתחום זה אכן אפקטיביות לטווח ארוך.
שפ"י והמינהל למד"ט מסרו בתשובתם מדצמבר 2013 כי המלצת מבקר המדינהבנושא ת יבחן בחיוב.
72 9% מתלמידי כיתות ד' עד ו' ו-7% .
מתלמידי כיתות ז' עד י"א 73 ראו דורית אולניק-שמש וטלי היימון, אלימות ובריונות ברשת - תמונת מצב (אוגוסט 2012.
) 74 ,ראו חגית ששון, רפי ארז וצביה אלגלי תפיסות ועמדות כלפי התנהגויות סיכון ברשת האינטרנט בקרב ילדים ומתבגרים (נובמבר 2012.
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 .
"תכנית "עיר ללא אלימות .
עקרונות התכנית ומרכיביה .
תכנית "עיר ללא אלימות" (להלן - תכנית על"א) מיושמת ברשויות מקומיות על פי החלטת ממשלה משנת 200675.
התכנית נועדה למניעה ולצמצום של התנהגות אנטי-חברתית, אלימות ועבריינות.
היא מבוססת על ההבנה שאלימות ועבריינות הן תופעות מורכבות ורב- ממדיות, ולכן גם ההתערבות למניעתן צריכה להיעשות בתחומים מגווני ם: אכיפה, רווחה, חינוך וקהילה.
את התכנית מרכז המשרד לבט"פ; המשרד גם מתקצב את רוב התכנית, ואת היתר מתקצבות הרשויות המקומיות (להלן גם - הרשויות).
בשנת 2007 יושמה תכנית על"א ב-11 רשויות.
מאז היא הורחבה בכל שנה, ובמועד הביקורת השתתפו בה 120 .
רשויות תקציב התכנית בשנת 2013 היה כ-100 .
,על פי החלטת הממשלה תכנית על"א אמורה להתנהל על ידי ועדת היגוי לאומית בראשותו של מנכ"ל המשרד לבט"פ, שחברים בה המנכ"לים של המשרדים הממשלתיים השותפים לתכנית ונציגים של גופים אחרים המשתתפים בה76 .
על ועדת ההיגוי להפעיל מטה מקצועי שישמש זרוע ביצועית לניהול התכנית (להלן - מטה על"א).
מאחר שוועדת ההיגוי מיעטה להתכנס הוקם פורום מצומצם, בראשות מנהל התכנית, שהורכב מנציגים בכירים של הגופים המשתתפים בתכנית על"א (להלן - ועדת ההיגוי המצומצמת), ואשר נועד לדון בקשיים ולקבל החלטות הנוגעות לתכנית.
למטה על"א שבעה מנהלי אזורים, שאמורים לסייע לרשויות שבתחום אחריותם להפעיל את התכנית ולתאם בינן ובין המשרדים השותפים לתכנית (להלן - מנהלי מחוזות על"א).
במישור המוניציפלי אמור ראש הרשות לנהל את התכנית באמצעות כמה מנגנונים בהם חמש ועדות מקצועיות בתחומי הפעילות המרכזיים של התכנית.
בתחומי החינוך פ ועלות ועדת החינוך, בראשות ראש מינהל חינוך ברשות, וועדת הפנאי, בראשות מנהל יחידת הנוער ברשות.
למערכת החינוך תפקיד מרכזי בתכנית על"א, הבא לידי ביטוי בשני תחומים- החינוך הפורמלי והחינוך הבלתי פורמלי.
לשני התחומים הללו יחד מוקצה קרוב למחצית תקציבה של התכנית ( 45% ).
בתחום החינוך הפורמלי מתמקדת התכנית בהתנהגות אנטי -חברתית של ילדים ונוער ובמניעת אלימות בבתיה"ס ובגנים, ואילו בתחום החינוך הבלתי פורמלי מתמקדת התכנית בפעולות למניעת חוסר מעש ושעמום של ילדים ונוער לאחר שעות הפעילות בביה"ס, שעלולים להביאם לידי מעשי אלימות.
כאמור במשרד החינוך מרכז שפ"י בתחום החינוך הפורמלי את התכניות למניעת האלימות במוסדות החינוך, ובתחום החינוך הבלתי פורמלי מרכז מינהל חברה ונוער, תכניות למניעת אלימות לאחר שעות הלימודים, המתקיימות בבתיה"ס ובמסג רות אחרות בתחום הרשות המקומית.
יחד עם מטה על"א אחראיות שתי היחידות האמורות של משרד החינוך לקביעת המטרות, העקרונות, נוהלי העבודה ותכניות .
75 'החלטת ממשלה מס575 מ- 12.
76 המנכ"לים של משרד החינוך, משרד הרווחה, המשרד לקליטת עלייה, משרד הבריאות, משרד ראש הממשלה, משרד המשפטים, משרד האוצר, משרד התיירות ומשרד התחבורה וכן נציגים של המשטרה, הרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול, הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, החברה למתנ"סים, הקרן לידידות ומרכז השלטון המקומי.
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הליבה של תכנית על"א בשני תחומי החינוך ולקביעת המנגנונים לשיתוף פעולה בין יחידות שני המשרדים בדרגים השונים.
יישום תכנית על"א בתחום החינוך ושיתוף הפעולה בין השותפים לה .
מטה על"א נדרש לגבש עם משרד החינוך כמה נושאים בתחומי החינוך, כגון תכניות ההתערבות (או תכניות הליבה), דרכים לתיאום ולשיתוף פעולה, להתייעצות ולפיקוח וכן אמצעי מדידה והערכה.
היעדים והמנגנונים של תכנית על"א כבר נקבעו בהחלטות הממשלה.
הגדרת תחומי האחריות של תכנית על"א נועדה להבטיח שהפעילות בה תשתלב בפעילויות אחרות של משרד החינוך לקידום אקלים חינוכי מיטבי ולצמצום האלימות ותשלים אותן ועם זאת תממש את מטרת היסוד של תכנית על"א.
הסדרת שיתוף הפעולה בין משרד החינוך למטה על"א : (א) לפי התפיסה המקורית של מטה על"א, תחום החינוך בתכנית היה אמור לכלול שלוש תכניות ליבה: (1 ) העסקת מדריך מוגנות, שתפקידו לסייע לביה"ס בהשגחה ובהגברת הנוכחות הבוגרת בו, ולדווח על כל אירוע אלים שהוא נחשף אליו לגורמים המוסמכים בביה"ס; (2 ) העסקת"מנחה מנחים", שתפקידו לסייע לראש מינהל חינוך ברשות בכינוס ועדת החינוך, לעקוב אחר ביצוע החלטותיה, להכשיר את מדריכי המוגנות, להעניק להם ליווי מקצועי, ולסייע להם להשתלב בבתיה"ס; (3 ) .
הפעלת תכניות למניעת אלימות בגנים ואולם בחמש השנים הראשונות ליישומה של תכנית על"א לא התקיים שיתוף פעולה בין מטה על"א ובין משרד החינוך.
שני הגופים הללו לא הסכימו על תכניות ההתערבות בכל אחד משני התחומים - הפורמלי והבלתי פורמלי - על חלוקת התפקידים ביניהם ביישומן ועל המנגנונים להבטחת שיתוף פעולה במטות, במחוזות וברשות.
בשל כך התגלעו בעיות ביישום התכנית ברשויות המקומיות.
ביטוי לכך ניתן, בין היתר, בדוח של המשרד לבט"פ מנובמבר 2010 , "הפקת לקחים לתכנית על"א, יישום התכנית ב -12 הערים הראשונות" (להלן - דוח הפקת לקחים מנובמבר 2010 ), שנועד לבדוק את יישום התכנית ברשויות שהשתתפו בה עד אז.
בין היתר, בתחום החינוך הפורמלי העלה הדוח שמטה על"א ומשרד החינוך לא באו לידי הסכמה בדבר התפיסה המקצועית לגבי התמודדות עם אלימות בבתיה"ס ובגני הילדים והדרג המקצועי במשרד החינוך ראה בתכנית על"א תכנית שחותרת תחת סמכותו המקצועית.
אשר לתחום החינוך הבלתי פורמלי ציין הדו ח שמטה על"א ריכז את מאמצי התיאום עם משרד החינוך בשפ"י והזניח את השותפות עם מינהל חברה ונוער במשרד.
במאי 2012 גיבשו לראשונה מטה על"א ושפ"ימדיניות מוסכמת ועקרונות לעשייה משותפת להתמודדות עם אלימות במוסדות החינוך ולקידום אקלים חינוכי מיטבי בתחום החינוך הפורמלי (להלן - המתווה).
המתווה הגדיר את חלוקת תחומי האחריות בין שפ"י ובין מטה על"א ביישום תכניות התערבות בבתיה "ס, את תכניות ההתערבות של תכנית על"א בתחום החינוך - הן בבתיה"ס והן בגני הילדים - ואת בעלי התפקידים בתכנית והמנגנונים לתיאום ולשיתוף פעולה ביניהם.
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,המתווה, שגיבשו מטה על"א ושפ"י, לא עסק כלל בתחום החינוך הבלתי פורמלי ומינהל חברה ונוער לא שותף בגיבושו (ראו להלן).
מטה על"א ושפ"י גם לא שיתפו בגיבוש המתווה את המינהל למד"ט, האחראי כאמור לחינוך לגלישה בטוחה במוסדות החינוך, ולא שולבו בו נושאים שבאחריותו בעלי זיקה להתנהגות אלימה או אנטי-חברתית של תלמידים באינטרנט.
(ב) המתווה ממאי 2012 קבע כי פעמיים בשנה יתקיימו פגישות בין מטה שפ"י למטה על"א, והוטל על שני המטות לעדכן את הדרגים הבכירים של משרד החינוך והמשרד לבט"פ בדבר ההסכמות, ההחלטות והפערים שעלו.
נוסף על כך, קבע המתווה כי אחת לרבעון ייפגשו מנהלת היחידה למניעת אלימות ולפיתוח אקלים בשפ"י ומנהלת התחום המקצועי במטה על"א כדי לדון בבעיות ובקשיים שעלו מהשטח, בצרכים חדשים שזוהו וביזמות חדשות.
ביולי 2013 , כשנה לאחר גיבוש המתווה, התכנסו לראשונה נציגי המטות של שני המשרדים ומנהלי מחוזות על"א כדי לדון בקשיים בשיתוף הפעולה של שני הגופים ובדרכי הסדרתם.
בפגישה העלו מנהלי מחוזות בעל"א קשיים בהפעלת התכנית במחוזות וברשויות, בהם קושי להיפגש עם המפקחים על הייעוץ במחוזות, וכן את הצורך בחידוד ההנחיות לשיתוף פעולה עמם.
ביוני 2013 עשה שפ"י מהלך פנים -משרדי ראשון לאיתור בעיות בשיתוף הפעולה עם מטה על"א כדי להביא לידי שיפורו: הוא הפיץ שאלון למפקחים על הייעוץ ולמנהלי השירותים הפסיכולוגיים החינוכיים כדי לאתר קשיים ביישום תכנית על"א בתחום החינוך ולעמוד על מידת תרומתם של בעלי התפקידים בתכנית - מנחה המנחים, מדריך המוגנות וועדת החינוך ברשות - להתמודדות עם תופעת האלימות בבתיה"ס.
במועד סיום הביקורת, אוגוסט 2013 , .
טרם התקבלו תשובות על השאלון (ג) המתווה קבע כי מנהלי מחוז בעל"א ייפגשו ארבע פעמים בשנה עם נציגי יחידת הפיקוח המחוזי על הייעוץ לצורך עדכון מצב התכניות וזיהוי בעיות וקשיים שיש למצוא להם פתרונות.
כאמור, לפי חוזר האקלים, על מחוזות משרד החינוך להקים ועדות אקלים שירכזו את הפעולות לקידום האקלים החינוכי ולצמצום האלימות במחוז.
בביקורת עלה כי אף לא באחד מהמחוזות שנבדקו - צפון, מרכז וירושלים - נפגשו נציגי יחידת הפיקוח על הייעוץ עם מנהלי מחוזות על"א, ומכאן שהם גם לא דנו יחדיו בבעיות שהתגלעו ביישום התכנית בבתיה"ס ובתיאום בין בעלי התפקידים מטעם שני הגופים הפועלים בבתיה"ס.
נוסף על כך, במחוזות שנבדקו לא ריכזו ועדות האקלים את הטיפול בנושאי תכנית על"א ולא הוסי פו אותו כנדבך בהתמודדות עם האלימות ובקידום אקלים חינוכי מיטבי.
כל מפקחת על הייעוץ עבדה מול גורמי הייעוץ ברשויות שבאחריותה.
הקמת מערך ארגוני וקביעת נוהלי עבודה : (א) בשנים 2012 - 2011 , לאחר עיכוב שחל בשנים הראשונות ליישום תכנית על"א, הקים מטה על"א תשתית ארגונית לניהול התכנית והכין אוגדן נהלים לתכנית, בהם נוהלי בקרה ופיקוח, שבכללם ריכוז דיווחי סטטוס רבעוני של מנהלי התכנית ברשויות77 .
מטה משרד החינוך, לעומת זאת, לא קבע גם לאחר גיבוש המתווה, ממאי 2012 , נוהלי עבודה פנים-ארגוניים שיבטיחו שיתוף פעולה בין בעלי התפקידים במשרד החינוך ובתכנית על"א בבתיה"ס ובמחוזות.
77 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 63 ג( 2012 '), בפרק "מקומה ותפקודה של תחנת המשטרה", עמ 534-529 .
שם הדוח: קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 על כן גם לאחר גיבוש המתווה במאי 2012 נמשכו הקשיים בשיתוף הפעולה בין בעלי התפקידים בשני המשרדים, והם פגעו ביישום תכנית על"א בבתיה "ס וביכולת למצות את הכלים והמשאבים שהיא מקנה.
להלן הפירוט: ביולי 2013 נפגשו מנחי המנחים בתכנית על"א עם צוות משרד מבקר המדינה והעלו דוגמאות להיעדר שיתוף פעולה עם בעלי התפקידים במשרד החינוך: (1 ) מפקחות משרד החינוך לא השתתפו בגיבוש אמנות היישובים לקידום אקלים בטוח ולצמצום אלימות, שנעשה בישיבות ועדות החינוך ברשויות (ראו להלן); (2 ) בבתיה"ס שבהם ביצע שפ"י תהליך הדרכת אח"מ לא יידעו את מדריכי המוגנות על אודות פעולות מדריכות האח"מ.
גם מדריכות האח"מ של שפ"י לא ידעו על קיומם של מדריכי המוגנות בביה"ס, ובכך נבצר מהן, בין השאר, להסתייע במידע המצוי בידי מדריכי המוגנות על אודות מקרי האלימות בבי ה"ס לצורך הכנת תכנית התערבות לקידום האקלים החינוכי ולצמצום האלימות בביה"ס; (3 ) נמצאו עיכובים בקבלת אישור יחידות הפיקוח ליזמות חדשות שהציעו מנחי המנחים בתחום מניעת האלימות במוסדות החינוך ברשות; (4 ) אירע גם שמפקחים של משרד החינוך אסרו על מנהלי בתיה"ס לשתף את מדריכי המוגנות ואת מנחי המנחים ברשויות בדיוני צוותי האקלים של בתיה"ס.
יצוין כי המתווה קבע כי בתיה"ס שמלווים בהדרכת אח"מ יוכלו להסתייע במשאבי תכנית על"א כדי להכין תכניות התערבות בעלות היבטים קהילתיים, כגון פעילות להורים, פעילות לילדים ולהוריהם, פרסום תקנון ביה"ס ומימון פרסומן של תכניות מניעה המבוצעות בבתיה"ס.
במצב האמור בתיה"ס אינם יכולים להסתייע במדריכי המוגנות ובמנחי המנחים של תכנית על"א בהליך הכנת תכניות ההתערבות בבתיה"ס.
גם מדריכי האח"מ של שפ"י, שמלווים את בתיה"ס המשתתפים בתכנית המערכתית לקידום אקלים חינוכי מיטבי, דיווחו על היעדר שיתוף פעולה ביניהם ובין מדריכי המוגנות או נציגים אחרים של על"א: על פי תשובות מדריכי האח"מ על שאלון שמסר להם שפ"י בסוף שנת התשע"ב כדי לקבל תמונת מצב עדכנית על הדרכתם בבתיה"ס, ב -206 מתוך302 בתי"ס שמשתתפים בתהליך הדרכת אח"מ ובתכנית על"א לא היה שיתוף פעולה בין מדריכי אח"מ למדריכי המוגנות או נציגים אחרים של על"א.
שפ"י מסר בתשובתו מדצמבר 2013 כי כל אחד מבעלי התפקידים צריך לדעת ולהכיר את תפקידו וסמכויותיו של זולתו, והדבר נלמד בהכשרת הליבה של מדריכי האח"מ ושל מדריכי המוגנות.
עוד מסר שפ"י כי הוא שינה את נוסח השאלה, ובשאלון מדריכי האח"מ לשנה"ל התשע"ג הם התבקשו להשיב "אם צוות האקלים נעזר במשאב של מדריך מוגנות בבניית תכנית התערבות של קידום אקלים".
לדבריו, תשובת המדריכים על שאלה זו משקפת שיפור: 65 מתוך100 מדריכים שפעלו בבתי"ס ש פועל בהם גם מדריך מוגנות דיווחו כי צוותי האקלים בביה"ס רואה במדריך המוגנות משאב להכנת תכנית ההתערבות.
שפ"י הוסיף כי ימשיך לפעול כדי שבכל בתיה"ס שבהם פועלים מדריכי מוגנות ייעזרו בהם צוותי האקלים בהכנת תכנית ההתערבות.
:שם הדוח קידום תכניות למניעת אלימות כלפי תלמידים ושל תלמידים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 עם זאת משרד מבקר המדינה מעיר כי גם מתשובותהמדריכים לשאלה המתוקנת עלה שעדיין קיים שיעור ניכר של צוותי אקלים בבתיה"ס שאינם נעזרים במדריך המוגנות, שהוא הגורם המרכזי שמציעה תכנית על"א להגברת הנוכחות הבוגרת בביה"ס לשם צמצום האלימות ושיפור האקלים בו.
לפיכך אין די בהכרתם של מדריכי המוגנות את תפקיד מדריכי האח"מ ולהפך, יש להגדיר - במתווה המשותף ובנהלים של כל גוף - את דרכי התיאום בין מדריכי המוגנות ומדריכי האח"מ ולהקפיד על יישומן.
הסדרה זו תסייע, בין היתר, למדריך האח"מ להשתמש במשאבי תכנית על"א לאיתור בעיות בביה"ס ולגיבוש פתרונות מתאימים בשיתוף הצוות החינוכי.
(ב) אחד הקשיים בשיתוף הפעולה בין הגופים השותפים לתכנית על"א הוא היעדר התאמה בין הפריסה הגאוגרפית של מחוזותיהם.