HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כדי לאכוף את זכויותיהם של העו"זים קיימים מנגנונים אחרים; ולפיכך אין מקום להוסיף עוד מנגנון - של ממונה על זכויות העו"ז - שיוכל להגיש תביעות בשם העו"זים נגד קשישים ונכים כאשר לקשישים ולנכים אין מנגנון כזה.
הממונה על זכויות העו"ז לא יטפל אפוא בתלונתו של עו"ז בסיעוד, חוץ מבמקרים החמורים שפורטו בחוק.
לבירור תלונתו יוכל העו"ז המועסק בסיעוד לפנות לגופים אחרים לפי סוג בעייתו, בהם המשטרה, רשויות האכיפה הפליליות והמינהליות של המשרדים המופקדים על נושא התלונה או ערכאות משפטיות.
 אף כי אחת המטרות המרכזיות של השיטה החדשה בסיעוד, לפי נוהל הלשכות, היא להגן על זכויות העו"ז, ואף כי בית המשפט העליון קבע בנובמבר 2009 כי על המחוקק להסדיר את מכלול הבעיות הקשורות לתבנית ההעסקה הייחודית של העו"ז בסיעוד - למרות זאת הועלה שעד מועד סיום הביקורת נתקל משרד התמ"ת בקשיים בבואו להסדיר את הנושא.
אשר לרשות ההגירה, זו לא הסדירה נושאים אחרים הנוגעים לזכויות העו"ז, שעליהם הורתה הממשלה בהחלטתה מינואר 2010 , בהם הסדרת תשלום שכרו של העו"ז בשנה הראשונה לבואו לארץ במימון הלשכה, אם הוא לא עבד בשנה זו.
'כמשמעותם בפרק י' לחוק העונשין, סימן ז 74 הטרדה מינית כהגדרתה בסעיף 7()(א1 ) לחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ"ח- 1988.
75 'פרוטוקול מס127 של ועדת הפנים והגנת הסביבה, ינואר 2010 ', עמ4.
מגבשי השיטה החדשה הב יאו לידי ביטול הסדר הכבילה, שפגע בעו"ז בענף הסיעוד, והדגישו שיש להגן על זכויותיו.
ראוי שרשות ההגירה ומשרד התמ"ת יקפידו על יישום ההוראות שנקבעו בנהלים ויפעלו להסדרת העניינים שטרם באו על פתרונם, כדי שיהיה אפשר להוציא מהכוח אל הפועל יעד מרכזי זה של השיטה.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 309 .
מיצוי פוטנציאל ההעסקה של עו"זים בני השמה בסיעוד ועידוד העסקתם של ישראלים בענף זה .
אחת ממטרות השיטה החדשה בתחום העסקת עו"ז בסיעוד היא מניעת הבאתם של עו"זים לישראל כל עוד יש בה עו"זים בני השמה שאינם מועסקים בסיעוד וכן עידוד העסקת ישראלים בתחום זה.
לשם כך נקבע בהחלטת הממשלה מספטמבר 2006 , שיוקם מאגר ממוחשב של עו"זים בסיעוד חסרי מעסיקים, ושהבאת עו"זים נוספים לארץ תהיה מותנית במיצוי כוח האדם שבמאגר.
עוד קבעה הממשלה בנושא זה, במאי 200976 , שלזכאי גמלת סיעוד התלויים בעזרת הזולת במידה רבה תינתן תוספת שעות סיעוד, אם הם יעסיקו עובד ישראלי ולא עו"ז.
מאגר ממוחשב של עו"זים חסרי מעסיקים : על פי מטרות השיטה החדשה ועל פי מדיניות הממשלה בנושא, נקבעו בנוהל הלשכות כמה מגבלות שנועדו למנוע הבאת עו"זים חדשים מחו"ל בשעה שבישראל כבר מצויים עו"זים בעלי אשרות כניסה לארץ לצורך עבודה בסיעוד, אך אינם מועסקים בענף זה.
לשם כך נקבע שרשות ההגירה תקים מאגר ממוחשב של עו"זים חסרי מעסיקים בסיעוד, והבאת עו"זים נוספים לארץ לעבודה בסיעוד על ידי הלשכות תהיה מותנית במיצוי העובדים שיהיו רשומים בו.
העו"זים יוכלו להירשם למאגר בדרך שיקבע הממונה, והלשכות הפרטיות יהיו רשאיות לקלוט עובדים מהמאגר.
לפי המגבלה שנקבעה בנוהל, יּותר ללשכה פרטית להביא עו"ז חדש מחו"ל רק אם שיעור העו"זים שיהיו רשומים במאגר יהיה 0.
5% ,או פחות מסך העו"זים בסיעוד ובתנאי ששיעור העו"זים המועסקים כדין מקרב העו"זים הרשומים בלשכה המבקשת לא יפחת מ-%97 (להלן- יעד ההשמה) 77 .
והיה ויגיע שיעור העו"זים שבמאגר ל-1% מסך העו"זים בסיעוד, לא יאושר ללשכות להביא עו"זים מחו"ל עד שיפחת שיעורם ל- 0.
בנוהל נקבעה מגבלה נוספת: מדי שנה בשנה לקראת מועד חידוש ההיתרים ללשכות ייבדקו כל הלשכות שפעלו בשנה החולפת.
על פי בדיקה זו תקבל כל לשכה ניקוד, והוא שיקבע את שיעור העו"זים שתוכל להביא מחו"ל בשנה שאחריה (להלן - שיעור ההבאה), אך לשכה שלא תעמוד ביעד ההשמה לא תוכל להביא עובדים מחו"ל אלא במקרים חריגים 78 .
יצוין שעל פי נוהל הלשכות שעודכן ביוני 2010 ועל פי חוזר הממונה מאותו חוד ש, לשכה רשאית להביא עו"זים לישראל מיוני 2010 ועד סוף מאי 2011 בהיקף שלא יעלה על10% ממספר העו"זים שהיו רשומים בלשכה בסוף מאי 201079 ; ובהתאם לכך נקבע שעד סוף מאי 2011 יוכלו כל הלשכות להביא מחו"ל מספר מרבי של 5,113 עו"ז, וזאת בתנאי שכולן יעמדו ביעד ההשמה.
76 'החלטת הממשלה מס142 ממאי 2009.
77 בנוסח נוהל הלשכות ממאי 2007 נקבע שיעד ההשמה יהיה 98% , ואולם במהלך הדיונים בבג"ץ אחיעוז החליט צוות הליווי הבין -משרדי להורידו ל -97%.
78 על אף הכללים האמורים, אם לשכה פרטית תגיש בקשה לממונה ותוכיח כי המטופל זקוק לעו"ז בעל כישורים מיוחדים שאינם נחלת העו"זים הנמצאים בארץ, ישקול הממונה מתן אישור חריג.
79 עם הפעלת המאגר ביוני 2010 התברר לרשות ההגירה שיש צורך לתקן ולעדכן את נתוני הלשכות שהיו רשומים במדור תשלומים (מת"ש).
אי לכך חישובו של שיעור ההבאה התבסס על נתוני הלשכות המעודכנים ל- 19.
הועלה שעוד במהלך שנת 2009 ,החלה רשות ההגירה להקים את המאגר אך היא לא הייתה ערוכה די הצורך, והדבר לא עלה בידה.
היא החלה להקימו בשנית במרס 2010 פרסמה רשות ההגירה הודעה על הקמת המאגר, פירטה את עיקרי ההליכים והזמינה עו"זים שלא היו מועסקים באותה העת ושהיו בני השמה אצל מעסיקים לפי התנאים והקריטריונים שפורסמו בהודעה, להירשם למאגר עד סוף מאי 2010 .
בתחילת יולי 2010 נדחה תאריך היעד עד עובדים זרים בתחום הסיעוד 311 .
בתחילת יוני 2010 החלה רשות ההגירה להפעיל את המאגר ובמקביל פרסמה את הנוהל "הטיפול בעובדים זרים במאגר סיעוד"80 (להלן- נוהל המאגר).
הנוהל מסדיר את אופן הטיפול בעו"זים הרשומים במאגר, את דרכי הטיפול בהשמתם אצל מעסיקים ואת תיאום התהליך עם הלשכות הפרטיות.
מנתוני רשות ההגירה עולה שבסוף אוגוסט 2010 היו רשומים במאגר 118 עו"זים בלבד, ואילו 1,860 עו"זים לא מועסקים אחרי ם שעל פי הנוהל עמדו בקריטריונים להרשמה למאגר, לא נרשמו; כן לא נרשמו למאגר עוד 1,121 עו"זים שעל פי הנהלים היו רשאים להירשם עד סוף אוגוסט 2010 .
, אך משלא נרשמו נשללה מהם האפשרות ממועד זה ואילך יוצא אפוא שעד סוף אוגוסט 2010 נרשמו למאגר רק מעטים מהעו"זים הלא מועסקים שעמדו בקריטריונים.
על רשות ההגירה לפעול לאיתורם של כל העו"זים שאינם מועסקים בסיעוד אף שאשרות הכניסה לארץ ניתנו להם לצורך עבודה זו, ולהחליט כיצד לנהוג הן במי שעדיין עומדים בקריטריונים להרשמה למאגר ולמרות זאת לא נרשמו, והן במי שכבר אינם עומדים בהם.
בכל חודש רשות ההגירה מחשבת את עמידתן של הלשכות ביעד ההשמה.
על פי החישוב, בתחילת ספטמבר 2010 עמדו95 מתוך125 ( הלשכות76% ) ביעד ההשמה והיו רשאיות להביא עו"ז מחו"ל, וזאת בכפוף לכמות המרבית שאושרה להם על פי חישוב שיעור ההבאה.
אשר לכל היתר: 26 (21% ) לשכות לא עמדו ביעד ההשמה, שתי לשכות אחרות לא היו רשאיות להביא עו"זים מחו"ל בשל סייג בהיתר שהטיל עליהן הממונה, ועוד שתי לשכות היו לא פעילות.
ואולם יצוין, שכל עוד לא הפעילה הרשות את המאגר באופן שיטתי היא לא יכלה לאכוף על הלשכות עמידה ביעד ההשמה ולהגבילן בהבאת עו"זים מחו"ל.
יוצא אפוא שעד יוני 2010 לא הפעילה רשות ההגירה את המגבלות הנזכרות בנוהל המאגר, שנועדו לצמצם את מספר העו"זים המובאים מחו"ל כל עוד אפשר להיעזר בעו"זים שכבר נמצאים בארץ, ובפועל לא הוגבלה כמות העו"זים שהלשכות הביאו מחו"ל.
יתרה מזו, ממסמכי רשות ההגירה עלה שאי-הפעלת המאגר אף פגעה בעו"זים ששהו בארץ והיו בני השמה אך בשל אי -הפעלת המאגר התקשו להשתבץ אצל מעסיקים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על פי השיטה החדשה, המאגר הוא המנגנון המרכזי שנועד לווסת ולהגביל את מספר העו"זים השוהים בארץ לפי הביקוש בענף הסיעוד.
ראוי שרשות ההגירה תעשה את כל הנדרש כדי להפעילו באופן שיטתי ותגביל באמצעותו את מספר העו"זים שיביאו הלשכות הפרטיות מחו"ל.
רשות ההגירה בתשובתה מדצמבר 2010 מסרה למשרד מבקר המדינה שבתקופה הקרובה היא מתכוונת לצאת שוב במבצע פרסום שיבהיר לעו"זים שאינם מועסקים בסיעוד אך עומדים בקריטריונים להירשם למאגר, כי כדי שיוכלו להישאר בארץ לצורך עבודה בסיעוד עליהם להירשם למאגר.
הרשות גם מסרה שמסוף אוגוסט 2010 - לאחר הקמת המאגר וסיום הסדרת מעמדם של העו"זים בסיעוד - נעשית אכיפה נגד חסרי מעמד חוקי במדינה.
אשר ליעד ההשמה, רשות .
0003 מעודכן לסוף מאי 2010.
ההגירה מסרה כי בש ל החידושים הרבים והקשיים הכרוכים בהפעלת השיטה החדשה הוחלט לעשות זאת בהדרגה ובזהירות, ואחת הדוגמאות לכך היא מימוש יעד ההשמה.
הרשות הסבירה שאף כי יעד ההשמה הוא חלק עקרוני ויסודי של שיטת ההעסקה, נדחה יישומו עד קיץ 2010 כדי שמטופלים לא ייפגעו מהגבלת הבאתם של עו"זים מחו"ל.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 313 .
משרד מבקר המדינה מעיר שגם מיוני 2010 , מועד הפעלתו של יעד ההשמה, אין הוא אמור לפגוע במטופלים אלא הוא אמור להביא להפעלת הלשכות ביעילות ולוויסות מספר העו"זים שיובאו מחו"ל כל עוד מצויים עו"זים בני השמה בארץ.
לכן גם הפעלת יעד ההשמה מוקדם יותר לא הייתה אמורה לפגוע במטופלים.
תמריץ כלכלי להעסקת עובד ישראלי במקום עו"ז : בהמשך למדיניות הממשלה לצמצום מספר העו"זים ולעידוד העסקתם של עובדים ישראלים בתחום הסיעוד, החליטה הממשלה במאי 2009 כי מי שזכאי לגמלת סיעוד מהמוסד לביטוח לאומי ותלוי בעזרת הזולת במידה רבה תינתן לו תוספת שעות סיעוד לפי המדדים שקבעה, "ובלבד שהוא מעסיק עובד ישראלי ואינו בעל היתר להעסקת עובד זר, או שאינו מממש היתר להעסקת עובד זר".
חוק הסיעוד תוקן כך81 שמי שאין בידו היתר או שההיתר הותלה והוא אינו מעסיק עו"ז יקבל תוספת כאמור.
לצורך יישום הליך זה הוסדר בין רשות ההגירה ובין המוסד לביטוח לאומי, שבעל היתר להעסקת עו"ז הזכאי לתוספת האמורה ומעוניין להעלות את סכום גמלתו חותם על טופס של רשות ההגירה שהוא מוכן להקפיא את ההיתר (להלן - הקפאת היתר), ורשות ההגירה מעבירה את המידע באופן מקוון למוסד לביטוח לאומי82.
מנתוני יחידת הסיעוד שברשות ההגירה עולה כי בסוף דצמבר 2009 היו 1,649 היתרים מוקפאים (3% ) מסך 47,613 ההיתרים התקפים שהיו ברשות הקשישים.
יוצא אפוא שלמרות התמריץ הכלכלי להעסיק עובד ישראלי במקום עו"ז, שיעור נמוך בלבד מבעלי ההיתר בחר באפשרות זו.
משרד מבקר המ דינה מעיר כי נוכח שיעורם הנמוך של בעלי ההיתר שבחרו לנצל את התמריץ הכלכלי האמור, מן הראוי שרשות ההגירה עם המוסד לביטוח לאומי ועם משרד הרווחה, המופקד על הטיפול הכולל בקשישים בקהילה, יבדקו את הסיבות לכך ויבחנו כיצד אפשר לעודד את בעלי ההיתר להעסיק עובד ישראלי במקום עו"ז.
רשות ההגירה בתשובתה מדצמבר 2010 מסרה למשרד מבקר המדינה שהתמריץ הכלכלי האמור נקבע בתוכנית של משרד האוצר והמוסד לביטוח לאומי, ואילו הרשות אינה אלא מתווכת בעניין זה: היא מודיעה למוסד על מעסיקים שהקפיאו את היתריהם.
המוסד לביטוח לאומי מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי מספר ההיתרים המוקפאים איננו מדד טוב די הצורך לבדיקת יעילותו של התמריץ הכלכלי משום שיש גם זכאים להיתר שדחו את הוצאתו, ועל כן אין הם נכללים ברשימת המקפיאים.
81 התיקון נעשה במסגרת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו- 2010 ), התשס"ט- 2009 , ס"ח 2203 , יולי 2009.
כן נקבע הליך המאפשר לזכאי להיתר לחזור בו מההקפאה 314 דוח שנתי61ב .
משרד הרווחה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה בעניין התמריץ, שתוספת של שלוש-ארבע שעות טיפול בשבוע לקשישים הזקוקים לטיפול במשך רוב שעות היממה - אין בה משום תמריץ של ממש שלמענו יהיה כדאי לקשיש לוותר על זכאותו להעסיק עו"ז.
משרד האוצר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה שמתן התמריץ הכלכלי החל בשנת 2009 , וקשה להסיק מסקנות בדבר יעילותו על בסיס תקופה כ ה קצרה.
משרד האוצר הוסיף שסוגיית התמריץ הכלכלי להעסקת ישראלים נדונה בישיבות ועדת המשנה בראשות נציג משרד האוצר.
בדיונים אלו נבחנת יעילות התמריץ, ובמידת הצורך ייקבעו דרכים לשיפורו.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 315 .
לדעת משרד מבקר המדינה, גם אם יש זכאים להיתר העסקה שבגלל התמריץ הכלכלי בחרו מלכתחילה שלא לבקשו, בכל זאת רק שיעור מועט של 3% מקרב הזכאים שהוציאו היתר בחרו להיעזר בתמריץ זה.
בשל כך ובשים לב לתשובת משרד הרווחה (שאין התוספת מספקת למי שזקוק לסיוע במשך רוב שעות היממה) על הגופים המטפלים בנושא לבחון כיצד אפשר לעודד לניצול התמריץ המוצע גם את מי שבחר להוציא היתר, וזאת כדי לצמצם את מספר העו"זים.
היתרים ללשכות פרטיות ופיקוח עליהן ועל מעסיקי עו"זים בסיעוד .
בשיטה החדשה נקבע שאת העו"זים לעבודה בסיעוד יביאו לישראל לשכות פרטיות העוסקות אך ורק בהבאה, בתיווך ובטיפול בעו"זים בתחום הסיעוד, והן יהיו נתונות לפיקוח הדוק.
היתרים ללשכות פרטיות חוק שירות התעסוקה אוסר על לשכה פרטית לעסוק בתיווך עבודה לעו"ז, אלא אם כן ניתן לה היתר מיוחד לכך מאת שר הפנים ובתנאים שקבע בהיתר 83 .
בנוהל הלשכות צוין שהוראות הנוהל נקבעו כתנאים למתן היתרים ללשכות על ידי בעל סמכות ברשו ת ההגירה שהואצלו לו סמכויות השר לעניין זה לפי חוק שירות התעסוקה, מתוקף סמכותו (להלן - הממונה84 ).
על פי נוהל זה, הממונה יפעל באופן שוטף להבטיח את עמידת הלשכות בהוראות חוק שירות התעסוקה ובהוראות הנוהל, ובין היתר הוא יקבל ויבדוק - בעצמו או באמצעות עובדיו - בקשות להיתרים; יבצע בדיקות וביקורות - בעצמו או בשיתוף גוף מוסמך אחר; ויהיה רשאי להוסיף תנאים להיתר או לנוהל, לגרוע מהם או לשנותם.
עוד נקבע בנוהל, שמנהל מדור תשלומים (להלן - מת"ש) הפועל במסגרת רשות ההגירה יקבל דיווחים ורישומים מהלשכות הפרטיות ויפרסם מדי פעם בפ עם הנחיות, הוראות וחוזרים מחייבים לעדכון הנוהל.
הדיווחים שהלשכות מחויבות בהם, שעיקרם שינויים ברישומם של מעסיקים ושל עו"זים בלשכה, מועברים באופן מקוון לעשרה מדורי מת"ש הפזורים ברחבי הארץ 85 , כל לשכה - למדור שהיא משויכת אליו.
המידע שנצבר במת"ש מועבר באופן מקוו ן מדי יום ביומו ללשכות רשות ההגירה, ואחר כך הוא מוזן באופן ידני למערכת הממוחשבת של משרד .
83 סעיף65 לחוק שירות התעסוקה.
עד תיקון תש"ע של החוק ניתן ההיתר על ידי שר התמ"ת, כמו כן לפי סעיף 63 לחוק שירות התעסוקה, חלה בעבר חובה על הלשכה גם לק בל רישיון לתיווך כוח אדם מאת שר התמ"ת, אך מתיקון תש"ע ואילך היא פטורה מחובה זו.
84 מאוגוסט 2009 ועד מועד סיום הביקורת האצילו הן שר התמ"ת והן שר הפנים סמכות זו למי שהופקד על מתן היתר להעסקת עו"ז, לפי סעיף 1 יג לחוק עו"ז, אשר בתיקון תש"ע הוגדר "הממונה".
משמע שבכל אותה תקופה הממונה הוא בעל הסמכות למתן היתר גם למעסיק וגם ללשכה פרטית.
קודם לכן הואצלה הסמכות למתן היתר ללשכות פרטיות לממונה סיעוד ארצי.
85 בערים אשקלון, באר -שבע, חדרה, חיפה, ירושלים, נתניה, עפולה, פתח -תקווה, רחובות ותל-אביב.
הפנים (מערכת "אביב").
המידע שמת"ש מעביר ללשכות רשות ההגירה משמש אחד ממקורות המידע שלשכות רשות ההגירה מסתמכות עליהם לצורך מתן אשרה ורישיון עבודה לעו"ז או לצורך הארכתם.
על ריכוז הטיפול בסוגיות הקשורות לתפקוד הלשכות הפרטיות בסיעוד, על פי הנדרש בנוהל או על פי דרישות הממונה, מופקד ברשות ההגירה "מרכז לשכות פרטיות בסיעוד" (להלן - מרכז לשכות).
עובדים זרים בתחום הסיעוד 317 .
תהליך הטיפול במתן ההיתרים ללשכות : לצורך מתן ההיתר או חידושו על הרשות לבדוק האם הלש כה אכן עוסקת אך ורק בהבאה, בתיווך ובטיפול בעו"זים בתחום הסיעוד.
כמו כן עליה לבדוק את עמידת הלשכה בתנאים האחרים הנזכרים בנוהל, כגון את חוסנה הכספי ואת עמידת נושאי המשרה שבה בדרישות המקצועיות הנדרשות.
כאמור, בסוף אוגוסט 2008 ניתנו לראשונה היתרים ללשכות פרטיות, וזאת לשנה - עד תחילת ספטמבר 2009 .
ואולם בחוזר של ממונה סיעוד ארצי מיולי 2009 הודיע הממונה שסיום שנת הפעילות הראשונה מחייב היערכות מיוחדת של הרשות, ולכן ההיתרים שבידי הלשכות המורשות יוארכו הארכה גורפת בארבעה חודשים - עד סוף דצמבר 2009 .
באותה הדרך הוארכוהיתריהן של כלל הלשכות עוד פעמיים - עד סוף יוני 2010 , בין היתר משום שעדיין לא הסתיימו הליכי תיקונו של חוק עו"ז86 .
ביוני 2010 הודיע הממונה שנוהל הלשכות עודכן, ואף כי מאפריל 2010 כבר נכנס תיקון תש"ע לתוקפו הודיע הממונה שהיתרי הלשכות יוארכו באותה הדרך - עד סוף ספטמבר 2010 (להלן- הודעת הממונה מיוני 2010 .
) בהודעה זו צוין גם שהלשכות רשאיות לבקש הארכה נוספת על זו שניתנה להן- הארכת היתר לשנת 2010 -2011 ; לצורך זה הן התבקשו למלא טופס בקשה למתן היתר על נספחיו ולהגישו למרכז לשכות עד סוף יולי 2010 .
יצוין שרק באותה הודעה ניתנה גם ללשכות חדשות האפשרות לבקש היתר להפעלת לשכה פרטית בתחום הסיעוד.
יוצא אפוא כי לאחר שניתנו ההיתרים ללשכות לראשונה, הם הוארכו באופן גורף במשך כשנה, והלשכות לא נדרשו באופן פרטני להתחייב ולהצהיר מחדש על עמידתן בכל התנאים לקבלת היתר הנדרשים על פי נוהל הלשכות.
רשות ההגירה בתשובתה מדצמבר 2010 מסרה למשרד מבקר המדינה שהלשכות חתמו בעת קבלת ההיתרים לראשונה, כתנאי לקבלתם, כי הן מתחייבות לקיים את כל החוקים, הנהלים, החוזרים והתקנות הרלוונטיים וכן לדווח לרשות על כל שינוי בתוך שבעה ימים מיום התרחשותו.
לדברי הרשות, לכן הארכת ההיתרים באופן גורף לא פגעה במילוי חובות היסוד של הלשכות או בפיקוח והאכיפה של הרשות בנוגע ללשכות.
משרד האוצר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי שינוי ההנחיות בעניין הליך חידוש ההיתרים נעשה שלא בידיעתו ושלא על דעתו.
משרד מבקר המדינה מעיר שחשוב לחדש את ההיתרים באופן פרטני, מתוך בחינתה של כל לשכה, ולא באופן גורף כפי שחזר ועשה הממונה, והדבר היה ברור גם לו.
להלן כמה עובדות המלמדות על כך: ההיתרים ניתנו מלכתחילה לשנה אחת בלבד; הארכותיהם בדרך האמורה לוו בהסברי הרשות מדוע אין היא יכולה להאריכם שלא בדרך זו; לקראת חידוש ההיתרים בספטמבר 2010 נדרשו הלשכות ובעלי תפקידים בלשכה למלא מחדש סדרת טפסים ובהם התבקשו להצהיר ולהתחייב מחדש בנושאים שונים.
עוד יוער, שאמנם הלשכות התחייבו מלכתחילה לקיים את כל החוקים, הנהלים, החוזרים והתקנות הרלוונטיים בנושא .
86 הצעת חוק עובדים זרים (תיקון מס' 13 ) (העברת סמכויות וממונה על זכויות עובדים זרים), התשס"ט- 2009.
ולדווח על כל שינוי בתוך שבעה ימים, אבל פיקוח שיטתי וסדור באמצעות בדיקה פרטנית היה אמור, בין היתר, לבחון אם אכן הן עמדו בכל ההתחייבות האלה, ובעקבות זאת - להחליט בנוגע להארכת ההיתר.
פיקוח כזה נמנע בשל ההארכה הגורפת של ההיתרים.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 319 .
קביעת גודל הלשכות : נוהל הלשכות כולל הנחיות בדבר גודלן, ובין היתר נקבע שעל כל לשכה לפעול באופן עצמאי ובלתי תלוי, וכן שלא יינתנו היתרים לתאגידים קשורים או לתאגידים הפועלים מתוך תיאום ביניהם - באופן ישיר, עקיף או באמצעות גופים חיצוניים.
(א) גודלה המזערי של לשכה : על פי נוהל הלשכות, היתר של לשכה תקף כל עוד רשומים בה 200 מעסיקים ו-200 ,עו"זים לפחות; אם במשך תקופה שיקבע הממונה, היה מספר הרשומים בה פחות מזה, הממונה רשאי לבטל את ההיתר.
הוראה זו נכללה בנושאים שעליהם עתרו העותרים בבג"ץ אחיעוז.
מפסק הדין עולה שהמדינה הסבירה שההוראה נועדה למנוע פיצול יתר של השוק לחב רות קטנות וכך לאפשר לה לקיים מערך פיקוח ובקרה יעיל.
עוד נמסר לבית המשפט שצוות ליווי בין-משרדי לעניין השיטה החדשה החליט, בין היתר, שתינתן ללשכות ארכה של שנה להגיע להיקף האמור, ולקראת שנת ההיתר השנייה יישקל באופן פרטני עניינה של כל לשכה פרטית שלא עמדה בתנאי זה.
גם נושא זה לא טופל, כמוהו כשאר הנושאים שלא טופלו באופן פרטני במהלך השנה שבה ניתנו ללשכות אישורים גורפים להארכת ההיתרים שברשותן.
רק בעדכון נוהל הלשכות ביוני 2010 , כשנתיים וחצי לאחר פסק הדין האמור, עוגן העיקרון שיש להפעיל שיקול דעת בנוגע לכל לשכה שלא עמד ה בהיקף המזערי הנדרש בנוהל.
בהתאם לכך מסר הממונה בהודעתו מיוני 2010 , שלשכות שרשומים בהן פחות מ -200 עו"זים ו-200 מעסיקים כנדרש והמבקשות להאריך את תוקף ההיתר לשנת 2010 -2011 - עליהן להגיש בקשה מנומקת לאישור חריג למרכז הלשכות עד תחילת יולי; אם לא תוגש בקשה כאמור או שהממונה יחליט לדחותה, לא תטופל בקשת הלשכה להארכת ההיתר.
ביוני 2010 קבע הממונה אמות מידה לצורך קבלת החלטות בנוגע לגודלה המזערי של לשכה.
מנתוני רשות ההגירה עולה שביוני 2010 לא עמדו 56 מתוך125 ( הלשכות45% ) בתנאי האמור.
שלוש מתוך 56 הלשכות לא הגישו לרשו ת ההגירה בקשה מנומקת לאישור חריג; ול -53 הלשכות האחרות, שפנו בבקשה מנומקת, נתן הממונה אישור חריג לתקופות שונות: שש לשכות קיבלו אישור לשלושה חודשים עד סוף ספטמבר 2010 , מועד חידוש ההיתרים, והשאר קיבלו אישורים לתקופות שונות עד סוף ההיתר שיינתן לשנת 2010 -2011 .
רשות ההגירה בתשובתה מדצמבר 2010 מסרה למשרד מבקר המדינה כי על פי התחייבות המדינה בבג"ץ האמור, בקיץ 2010 התיר הממונה דאז המשך פעילות ללשכות קטנות במקרים שלדעתו הצדיקו זאת.
(ב) גודלה המרבי של לשכה : במתכונתו המקורית של הנוהל הייתה לשכה פרטית רשאית לרשום עד 3,000 מעסיקים ו- 3,000 עו"זים בו-זמנית.
ביוני 2010 שונה תנאי זה, והותר ללשכה להעלות את מספרם עד 4,000 מעסיקים ו- 4,000 עו"זים בו-זמנית.
משרד מבקר המדינה מציין שעולה חשש שמהלך זה עלול להביא לידי יצירת מספר מצומצם של לשכות גדולות מאוד.
אלה יזכו ליתרון רב בזכות גו דלן, ומנגד עלולה להיפג ע יכולת התחרות של יתר הלשכות, ובעיקר של הקטנות שבהן, המתקשות כבר כיום לעמוד בדרישת הסף לצורך קבלת היתר, וכתוצאה מכך גם פגיעה ביכולת הקשיש ובני משפחתו לבחור לשכה ולקבל שירותים ראויים.
אגף התקציבים במשרד האוצר מסר בתשובתו מנובמבר 2010 שקביעת גודלן של הלשכות היא תולדה של מסקנות ועדת סובל משנת 2006 .
מגבלות אלו נקבעו, בין היתר, מתוך רצון לנצל את יתרון הגודל של הלשכות כדי לצמצם את ההוצאות החלות על המעסיקים הסיעודיים בגלל הצורך בפיקוח צמוד ויעיל על פעילותן של הלשכות.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 321 .
בתשובתו מנובמבר 2010 ציין החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל), כי הממשלה רואה בעסקים קטנים ובינוניים מקור חשוב ליצירת מקומות עבודה ולהפחתת שיעור האבטלה במשק, וכי ועדת סובל היא שקבעה את גודלה המזערי והמרבי של לשכה, אך איפשרה לממונה לקבוע את גודלה של לשכה מ - 2008 ואילך.
עם זאת ציין החשכ"ל שענף הסיעוד הוא בעל מאפיינים מיוחדים המצדיקים, בין היתר, לאפשר ללשכות פרטיות להעסיק מספר רב של עו"זים וליתן שירותים להיקף דומה של מעסיקים, בתנאי שלא ייפגע השירות ולא יעלה המחיר למעסיק הסיעודי.
הוא ציין שבעקבות הגדלת הלשכות תיעשה האכיפה עליהן קלה , ממוקדת ופשוטה יותר.
החשכ"ל הוסיף כי לא תיפגע האפשרות של לשכות פרטיות קטנות להמשיך ולפעול בענף, ולפיכך לא תיווצר קרטליזציה בתחום זה.
לדבריו, לאור כל זאת אין סתירה בין מדיניות הממשלה להגברת שילובם של עסקים קטנים ובינוניים לבין הגדלת הלשכות הפרטיות.
בתשובתו מינואר 2011 הוסיף החשכ"ל כי צוות משותף לאגף התקציבים במשרד האוצר ולרשות ההגירה בוחן בימים אלו סוגיות שונות הנוגעות לפעילותן של הלשכות, לרבות סוגיית גודלן.
רשות ההגירה מסרה בתשובתה מדצמבר 2010 למשרד מבקר המדינה כי הפיקוח על מספר קטן יותר של לשכות גדולות יעיל ועדיף מן הפיקוח על מספר גדול של לשכות קטנות.
הרשות הוסיפה כי מאחר שהמחירים שהלשכות רשאיות לגבות מהמעסיקים נקבעים בנוהל הלשכות, והמחירים שהן רשאיות לגבות מהעו"זים נקבעו בחקיקה87.
, אין חשש שצמצום מספר הלשכות יביא להעלאת מחירים משרד מבקר המדינה מציין כי קיי ם חשש, כי בטווח הקצר אכן ייחסכו הוצאות ניהול, והמחירים למעסיקים לא יעלו, ואולם בטווח הארוך עלולה להיווצר קבוצה מצומצמת של לשכות פרטיות שישלטו בשוק בשל יתרון לגודל.
לצד יתרונותיהן של הלשכות הגדולות יחסית קיים חשש שצמצום מספר הלשכות יפגע בהיקפם ובאיכותם של השירותים לקשיש וביכולת עמידתו כנגדן, בייחוד בפריפריה.
כן ייפגע עקרון התחרות ושוויון ההזדמנויות לנותני שירותים אחרים.
משרד מבקר המדינה מוסיף שוועדת סובל קבעה את המספר המרבי (המקורי) של המעסיקים והעו"זים היכולים להיות רשומים בלשכה מתוך דאגתה לאיכות השירות למע סיק ולעו"ז ולפיקוח הדוק של המדינה על הלשכות הפרטיות.
הפעלת השיטה החלה רק בספטמבר 2008 ,, וכאמור טרם הושלמה ההיערכות ליישומה, ובכלל זה הנושאים: שיפור השירותים לקשיש, שמירה על זכויות העו"ז והפיקוח על הלשכות.
לדעת משרד מבקר המדינה, מאחר שצוות משותף יושב על המדוכה, יש מקום שהוא יבחן גם את ההשפעה של שינוי גודל הלשכות על השירות למעסיק, את יכולתן של לשכות קטנות לשרוד ואת יכולת הרשות לפקח בפועל על הלשכות - כל זאת בלי לפגוע במטרות השיטה וביעדי המדיניות הכלכלית והחברתית שבבסיסה, שהן שימור עקרון התחרות ומניעת קרטליזצי ה ושילובם של נותני שירותים קטנים ובינוניים.
87 בשל אי-הארכת תוקפה של תקנה 3 בתקנות שירות התעסוקה (תשלומים ממבקש עבודה בקשר לתיווך עבודה), התשס"ו- 2006 , מספטמבר 2010 אין הלשכות רשאיות לגבות תשלום מעו"ז בגין הבאתו מחו"ל.
פיקוח על לשכות פרטיות ועל מעסיקי עו"זים בסיעוד88 - תמונת מצב 1.
סמכויות הפיקוח והאכיפה : חוק עו"ז וחוק שירות התעסוקה מסדירים, בין השאר, את סמכויות הפיקוח על לשכות פרטיות ועל מעסיקי עו"זים.
עד ספטמבר 2008 היו הפיקו ח והאכיפה בתחום זה בידי יחידת הסמך לעו"ז שפעלה במשרד התמ"ת.
מספטמבר 2008 במסגרת .
88 הבדיקה לא כללה את הפיקוח ואת האכיפה על עו"זים בסיעוד.
עובדים זרים בתחום הסיעוד 323 .
הקמתה של רשות ההגירה הועברו חלק מהמפקחים של יחידת הסמך אל רשות ההגירה במשרד הפנים, ומאז ועד תיקון תש"ע של חוק עו"ז, שנכנס לתוקף באפריל 2010 , ביצעו את הפיקוח והאכיפה מפקחים ממ שרד התמ"ת וממשרד הפנים.
(א) במסגרת תיקון החקיקה האמור חולקו בחוק עו"ז סמכויות האכיפה בתחום העו"ז בין משרד הפנים למשרד התמ"ת.
בחלוקה זו ניתנה למשרד הפנים סמכות בלעדית בנושא הפיקוח המינהלי והפלילי על קיום תנאי ההיתרים לסוגיהם (בהם היתר להעסקת עו"ז והיתר לקיים לשכה פרטית) ופיקוח על העסקה ללא היתר.
למשרד התמ"ת ניתנה סמכות בלעדית על תנאי העסקתם של העו"זים ועל זכויותיהם הסוציאליות הנובעים מחוקי העבודה שבסמכות האגף לאכיפת חוקי עבודה שבמינהל הסדרה ואכיפה במשרד התמ"ת89.
נוסף לסמכויות הבלעדיות שנקבעו לכל משרד, לשני המ שרדים הוקנו בחוק סמכויות פיקוח מקבילות, לפיהן הם יוכלו לפקח על אותם הנושאים, בהם פיקוח על העמדת מגורים הולמים לעו"ז ועל הסדרת ביטוח רפואי.
בדיון של ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת בנובמבר 2009 ,במסגרת הליך התיקון של החוק האמור הביע היועץ המשפטי של הוועדה שליווה את הליך החקיקה בנושא, את חששו מפיצול הסמכויות בחוק.
(ב) ממסמך של רשות ההגירה הועלה שביוני 2010 הגיעו משרדי הפנים והתמ"ת להסכמה בנוגע לטיוטת נוהל שנועד להסדיר את גזרת הפעילות של כל משרד ואת תיאום דרכי העבודה ביניהם.
הכלל המרכזי שנקבע בטיוטת נוהל זה הוא שכל משרד יטפל בתלונות וייזום אכיפה בנושאים שניתנה לו בהם סמכות בלעדית; בנושאים שבהם ניתנה למשרדים סמכות מקבילה - יטפל משרד הפנים; ואם במהלך טיפולו יעלו נושאים שהם בסמכותו הבלעדית של משרד התמ"ת, יעביר משרד הפנים את הנושא הזה לטיפולו.
כן הוסדרו בטיוטת הנו הל דרכי העברת מידע בין המשרדים, בין השאר כדי שלא יטפלו שניהם בו-זמנית באותה בעיה.
משרד התמ"ת מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2010 , שפיצול הסמכויות אכן יוצר מורכבות רבה בעבודת השטח ומחייב תיאום יום יומי.
הנוהל שגובש הוא ראשוני.
כבר כעת עולות סוגיות שלא הוזכרו בו, ובכוונת אנשי המקצוע משני המשרדים להיפגש ולדון בהן.
גופי הפיקוח והאכיפה : יחידות הפיקוח והאכיפה על לשכות פרטיות ועל מעסיקי עו"זים (להלן - פיקוח ואכיפה) פועלות ברשות ההגירה בארבעה מחוזות, ובראש כל מחוז אמור להיות ממונה על האכיפה (להלן - ממונה המחוז).
ואולם במועד הביקורת היו רק שני ממוני מחוזות - ממונה מחוז ירושלים וממונה מחוז הצפון, שמילא גם את תפקידיהם של ממוני מחוז המרכז ומחוז הדרום.
רשות ההגירה מסרה בתשובותיה מדצמבר 2010 ומינואר 2011 למשרד מבקר המדינה שבתקופת הביניים בטרם הסתיים תהליך העברת יחידת הסמך מהתמ"ת לרשות ההגירה היה קושי למנות ממונים מחוזיים חדשים.
89 הביקורת לא כללה בדיקה במינהל ההסדרה והאכיפה שבמשרד התמ"ת- לא בנושא התארגנותם בעקבות תיקון תש"ע של החוק ולא בנושא מעורבותם בעבר בכל הקשור לאכיפה על הלשכות (ראו להלן).
המשרות החסרות לכשתסתיים קביעת המבנה הארגוני של מינהל האכיפה והזרים ברשות, ואם יימצא שיש צורך בכך.
אכיפה מינהלית על לשכות : מתן ההיתרים ללשכות כרוך בפיקוח על פעילותן, ובנוה ל הלשכות נקבע שהממונה יפעל באופן שוטף להבטיח שהלשכות עומדות בהוראות של חוק שירות התעסוקה ושל נוהל הלשכות.
בין היתר נקבע בנוהל, שהממונה יבצע בלשכות בדיקות עובדים זרים בתחום הסיעוד 325 .
וביקורות- בעצמו או באמצעות עובדיו או בשיתוף גוף מוסמך אחר - ויטפל בתלונות שהוגשו נגד לשכות.
אם יעלה חשד שלשכה הפרה הוראות, הממונה יאפשר לה להשמיע את טענותיה (להלן - עריכת שימוע), על פי חוק שירות התעסוקה90 ,, ואם ימצא שהיא אכן הפרה הוראות, יהא רשאי לבטל, להתלות להגביל, להתנות או לא לחדש את ההיתר שניתן לה.
מספטמבר 2008 , המועד שבו החלה הפעלת השיטה החדשה בסיעוד, ועד אמצע שנת 2009 טיפל במכלול הנושאים הנוגעים ללשכות אגף רישוי והסדרה שבמשרד התמ"ת.