HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המחלוקת עסקה בבדיקות שפורטו בתקנות בטיחות בעבודה, שהוכנו עוד בשנת 1999 , בנושא בדיקות רפואיות לכבאים, וכן בבדיקות רפואיות לעובדים המייצרים חומרים ומכשירים מסוכנים שלא צוינו בתקנות הקיימות - כגון: לייז ר, סיבי זכוכית, סיבים קרמיים וחומרים כימיים.
בביקורת הקודמת הועלה כי טרם נמצא פתרון לשאלת מימון הבדיקות, והתקנות לא תוקנו.
המעקב העלה כי בחוות דעת שנתנה לשכת היועצת המשפטית של משרד הבריאות באוגוסט 2006 , נקבע כי יש לתת פרשנות רחבה לחיוב לתת שירותי רפואה בעבודה על פי תקנות מס מקביל (שירותי רפואה בעבודה), התשל"ג - 1973, וני תן לחייב את הקופות לבצע בדיקות רפואיות של עובדים שלא היו נהוגות ערב החוק.
כלומר, על פי חוות הדעת, אם לאחר שיתוקנו התקנות יתווספו בדיקות רפואיות לעובדים, הקופות יהיו חייבות לבצען ולממנן מהכספים שנועדו למימון הסל, ואין צורך בתוספת לתקציב הסל.
המעקב העלה גם כי רק בינואר 2006 מינו מנכ"ל משרד הבריאות ומנכ"ל התמ"ת מועצה לאומית לבריאות העובד המשותפת למשרדיהם שתפקידה, בין השאר, לקדם חקיקה בתחום הבריאות התעסוקתית לשיפור בריאות העובד.
לשם כך מינתה המועצה ביולי אותה שנה ועדת תחיקה.
לא תוקנו התקנות האמורות בתשובה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2006 ציין משרד התמ"ת כי בתחילת 2006 הוקם צוות משותף לו ולמשרד הבריאות שמטרתו לבחון דרכים אפשריות לעדכון סל הבריאות בנושא הרפואה התעסוקתית.
כבסיס לפעולת הצוות הגיש אגף הפיקוח על העבודה שבמשרד התמ"ת ב יולי 2006 למנהל המחלקה לרפואה קהילתית במשרד הבריאות מסמך ובו פורטו השירותים הכלולים בסל והשירותים שיש לכלול בו וסדר העדיפויות לכלילתם.
הוספת טכנולוגיות חדשות לסל שירותי הבריאות מחייבת קביעה של מחירן ואומדן של הכמויות שייצרכו.
שינויים טכנולוגיים, פקי עת תוקף פטנטים, ייצור הטכנולוגיות בידי יצרנים נוספים ופיתוח טכנולוגיות חלופיות וכן שינויים במספר המטופלים שיקבלו את הטיפול לאורך זמן - כל אלה משפיעים על המחיר ועל הכמויות.
לפיכך המליץ משרד מבקר המדינה בעקבות הביקורת הקודמת על פיתוח שיטת תמחור שתביא בחשבון שינויים מהותיים לאורך זמן.
פיתוח שיטה כזאת הוא משימה מורכבת ואף חדשנית, אך חשיבותו הציבורית והכלכלית היא רבה.
המעקב העלה כי המשרד טרם פיתח מנגנון תמחור כלכלי לקביעת העלות של הטכנולוגיה החדשה ולעדכונה בהתחשב בשינויים טכנולוגיים וכלכליים חיצוניים וגם לא בחן דרכי תמחור חלופיות.
רק בסוף שנת 2005 , כשנתיים לאחר סיום הביקורת הקודמת, החל משרד הבריאות בעבודת מטה בנושא זה, על יסוד החלטות הממשלה בנושא.
המעקב העלה גם כי המשרד טרם פיתח שיטה לאומדן היקף השימוש בטכנולוגיות חדשות לאורך זמן.
הוא אף לא בנה מסד נתונים על משק התרופות בארץ ולא בדק את היקף השימוש בטכנולוגיות חדשות שכבר הוכנסו לסל, אף שמידע זה יש בו כדי לסייע באומדן היקף השימוש הצפוי בטכנולוגיות המוצעות לכלילה בסל.
על המשרד להמשיך ולבחון שיטות חלופיות לקביעת מחירי הטכנולוגיות והיקף צריכתן כדי להבטיח הקצאה יעילה יו תר של הכספים המיועדים לכלילת טכנולוגיות חדשות בסל.
בביקורת הקודמת הועלה כי יש להגביר את שקיפות המידע הניתן לציבור באשר לשירותים הכלולים בסל, בייחוד בתחומים שבהם המידע רב ומורכב, כדי שהמבוטחים יוכלו לממש כראוי את זכויותיהם לפי החוק.
המעקב העלה כי משרד הב ריאות אמנם פעל להגברת הנגישות של המידע על תרופות באתר האינטרנט שלו.
ואולם מידע מפורט על כל השירותים הכלולים בסל והתנאים לקבלתם עדיין אינו מפורסם בדרך העושה אותו נגיש לכלל הציבור.
מן הראוי שהמשרד יפעל בנושא כדי שציבור המבוטחים בקופות יוכל לממש את זכויותיו המלאות.
זכות העלייה לארץ מוקנית באמצעות אשרת עולה, שניתנת לכל יהודי ולכל בן משפחה של יהודי, כהגדרתם ב חוק השבות, התש"י - 1950 (להלן- חוק השבות), שהביע את רצונו להשתקע בישראל, בכפוף לסייגים הקבועים בחוק.
לפי חוק הכניסה לישראל, התשי"ב- 1952 , שר הפנים רשאי לבטל- בהחלטה מנומקת - אשרת עולה שניתנה לפי חוק השבות, אם היא הושגה על ידי מסירת ידיעה כוזבת, ולהוציא צו גירוש נגד העולה.
בית המשפט העליון קבע10" : חוק השבות, מעטים כדוגמתו בעולם, והוא הצידוק- לא הצידוק היחיד - לקיומה של המדינה היהודית.
'כל יהודי זכאי לעלות ארצה '".
כמו כן קבע כי עולים זכאים להטבות חומריות, הן על פי חוק והן מכוחה של חקיקת משנה והנחיות משרדי הממשלה השונים.
בית ה משפט העליון מייחס לחוק השבות חשיבות רבה.
בעניין זה פסק11 בית-המשפט העליון: "חוק השבות הוא אחד מהחשובים שבחוקיה של ישראל, אם לא החשוב שבהם.
אף שאין הוא 'חוק יסוד ' בצורתו הוא בוודאי חוק יסודי במהותו".
כמו כן נקבע בפסק הדין כי חוק השבות הוא מפתח הכניסה למדינת ישראל וכן כי עלייה משמעותה "השתקעותו של יהודי בישראל".
10 בג"ץ 3648/97 'ישראל סטמקה ואחנ' שר הפנים ואח', פ"ד נג (2 )728, עמ' 752-751 .
11 בג"ץ 99/2597 תאיס רודריגז - טושביים ואח' נ' שר הפנים ואח', פ"ד נח ( 5 )412, עמ' 413-412 .
בית המשפט לא התעלם מהחשש שחוק השבות ינוצל לרעה.
עם זאת קבע12 כיהחשש מפני ניצול לרעה של חוק השבות אסור שיביא לצמצום תחולתו של החוק.
עם הניצול לרעה יש להתמודד במסגרת החוק ולא בהגבלת תחולתו, היינו - בהגברת הפיקוח והביקורת על מי שמבקש לממש את זכותו מכוח חוק השבות.
לפי דוח של מבקר המדינה מ- 199613 , כבר בראשית 1991 ,אותרו מקרים של זיופי מסמכים כגון תעודת לידה, המקנים זכאות לאשרת עולה.
גם בשני כנסים של מנהלי לשכות מינהל האוכלוסין שבמשרד הפנים (להלן - מינהל האוכלוסין), שהתקיימו בסוף 1993 ובסוף 1994 , נאמר כי בקרב עולים מחבר העמים מתרבים ומשתכללים מעשי המרמה שמטרתם להשיג אשרות עולה או תעודות זהות ישראליות, וגדל מספר המעורבים בהם.
כמו כן דובר בהם על "תעשייה של זיוף מסמכים" המקנים זכאות לעלייה וזכויות עולה במרמה.
מידע שהובא לתשומת לבו של משרד מבקר המדינה העלה חשש שבכמה מקרים עולים, שיש יסוד להניח שהם מתחזים, זכו בטיפול רפואי יקר.
על סמך מידע זה בדק משרד מבקר המדינה בחודשים אפריל-ספטמבר 2006 את התופעה.
הבדיקה נעשתה לאורם של ההדגשים של בית המשפט העליון, ברגישות הראויה, ומתוך כוונה לקדם בנייה של כלי בקרה ותהליכים לאיתור המקרים החריגים ולטיפול בהם מבלי לפגוע בזכותם של עולים לשירותי בריאות ככלל תושבי ואזרחי ישראל.
הבדיקה נעשתה בשירותי בריאות כללית (להלן - הכללית), במכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי), בקופת חולים מאוחדת (להלן - מאוחדת), בלשכת הקשר "נתיב"14 (להלן- "נתיב"), במשרד לקליטת העלייה, במטה מינהל האוכלוסין שבמשרד בפנים, וכן נעשו בדיקות השלמה במספר בתי חולים ממשלתיים.
נבדקו בעיקר: ניצול שירותי הבריאות בארץ בידי עולים שקיבלו טיפול רפואי יקר סמוך להגיעם לארץ, ושעזבו זמן לא רב לאחר תום הטיפול; חשד לזיופי זהות במטרה להשתקע בארץ ולקבל טיפול רפואי חינם; סדרי הטיפול בהצהרות העולים על מצבם הרפואי; וסדרי העברת מידע על מבוטלי אשרות עולה מהמוסד לביטוח לאומי לקופות החולים.
חשש לזיופים בקרב אנשים המתחזים לעולים ושעזבו זמן קצר לאחר עלייתם .
על פי נתוני המשרד לקליטת העלייה, בשנים 2003 -2005 עלו לישראל 71,662 .
עולים מהנתונים שהתקבלו מ"נתיב" עולה כי בין השנים 2004 -2006 הונפקו 22,885 אשרות עלייה בחבר המדינות; באותה תקופה היו 3,709 סירובים למתן אשרת עלייה (כ-14% מכלל מבקשי האשרה).
נמצא כ י "נתיב" אינה מנהלת רישום על ניסיונות לקבלת אשרת עולה במרמה; הסירוב ניתן לפי התנאים הבאים: (א) אי-הוכחת זכאות לפי חוק השבות (היעדר מסמכים) .
(ב) ניסיון לעלות בזהות שאולה.
(ג) שימוש במסמכים מזויפים.
(ד) עבר פלילי העלול לסכן את שלום הציבור.
(ה) אנשים שאינם אחראים למעשיהם (לרוב חולים במחלות נפש).
(ו) חשד לנישואים פיקטיביים.
שם 13 ראו בדוח שנתי 47 של מבקר המדינה ( 1996 ), בפרק"תושבות ותעודת זהות ", עמ' 573.
14 לשכת הקשר "נתיב" במשרד ראש הממשלה - ארגון הפועל במדינות חבר העמים והמדינות הבלטיות ומסייע, בין היתר, לעליית יהודים.
"נתיב" גם כתבה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2006 כי: "תופעת הזיופים והזהויות השאולות כולל נישואים פיקטיביים - היא תופעה נפוצה שאיתה אנחנו מתמודדים בכל האמצעים שעומדים לרשותנו ואין לנו הצלחה של 100% .
"אבל אנחנו מנסים למזער את הנזק באוגוסט 2006 מסר מינהל האוכלוסין למשרד מבקר המדינה כי מדי שנה מתגלים בארץ כ- 100 מקרים של זכאות לעלייה המושגת במרמה על ידי זיופי מסמכים, נישואים פיקטיביים, או אימוצים פיקטיביים.
חוק ביטוח בריאות ממלכ תי, התשנ"ד - 1994 (להלן- החוק), קובע בין היתר כי כל תושב15 זכאי לשירותי בריאות.
מי שאינם זכאים לקבל טיפול רפואי מכוח החוק יכולים לקבלו בדרך של "תיירות מרפא"16 .
תעריפי "תיירות המרפא" בבתי החולים גבוהים פי כמה מעלות הטיפולים שקופות החולים בישראל משלמות לבתי החולים.
העלות הגבוהה עשויה להיות מניע להשיג זכאות של עולים חדשים כדי לקבל טיפול רפואי בדרכי מרמה.
משרד מבקר המדינה בדק בכללית ובמכבי את צריכת השירותים הרפואיים של עולים חדשים מ- 2003 עד אמצע 2006 .
באותה תקופה הצטרפו לקופות אלה כ- 50,000 עולים, שהם כ- 75% מכלל העולים שהגיעו באותה תקופה לישראל.
הבדיקה התמקדה בעולים שקיבלו שירותים רפואיים בתוך 60 ,יום ממועד בואם ושעלות הטיפול בהם נאמדה ביותר מ- 25,000 ש"ח לעולה, ומצאה 1,074 עולים כאלה.
4% ) עזבו את הארץ בתום הטיפולים, לפני מועד הבדיקה (יולי 2006 ).
למקר ים אלה ניתנה תשומת לב מיוחדת, שכן הם מעוררים חשש לניצול של מערכת הבריאות לרעה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אדם, שמיד עם עלייתו לארץ פנה לקבל טיפול רפואי יקר בגין מצב רפואי שהיה ידוע לו עוד טרם בואו לארץ, ובתוך זמן קצר מתום הטיפול עזב את הארץ, יש מקום לבחון היטב שמא מלכתחילה לא היה זכאי עלייה על פי הכללים שבחוק השבות.
וזאת מבלי לפגוע בזכאות כלל ציבור העולים לקבל שרותי בריאות מלאים ככל תושבי ישראל ואזרחיה, וכן מכך שהעולים עזבו את ישראל מכיוון שלא נקלטו בה כהלכה.
חשוב לא פחות - על המערכות השלטוניות העוסקות בתחום - ובהן "נתיב" ומינהל האוכלוסין לבדוק מקרים אלה, להפיק מהם לקחים ולסגור את הפרצות שנוצלו לשם כך.
להלן שתי דוגמאות של עולים שקיבלו טיפול יקר וסמוך לסיומו עזבו את הארץ: (א) עולה א' ילידת 1937 עלתה לישראל ב- 29.
עשרה ימים לאחר בואה היא פנתה באמצעות קופת החולים בה הייתה מבוטחת לקבלת טיפולים בבית חולים ציבורי, ועברה ניתוח בעמוד השדרה, כולל הכנסת משתלים.
עלויות הטיפול הרפואי בה הסתכמו ב- 32,665 ש"ח, וכאמור מחיר זה אינו המחיר הכלכלי שנושא בו המשק.
, לאחר כחודש, עזבה א' את הארץ (ב) עולה ב', יליד 1964 , עלה לישראל ב- 9.
למחרת בואו הוא פנה באמצעות קופת החולים שהיה מבוטח בה לקבלת טיפולים קרדיולוגיים בבית חולים ציבורי.
15 ""תושבהוא מי שהוא תושב לענ יין חוק הביטוח הלאומי , התשנ"ה- 1995 , ובין היתר, מי שנכנס לראשונה לישראל עם אשרת עולה לפי חוק השבות, או מי שניתנה לו תעודת עולה לפי חוק השבות.
16 תיירות מרפא- עלות מיוחדת המחושבת למטופלים מחו"ל (תיירים) הבאים ארצה באופן מיוחד למטרת ריפוי.
באותו חולה בשנים 2003 -2005 הסתכמו ב - 577,062 ש"ח.
בסוף שנת 2005 , בתום הטיפולים, עזב ב' את הארץ.
מהמקרים שלעיל עולה חשששל נסיון לנצל לרעה את מערכת הבריאות בישראל ולזכות בטיפול רפואי יקר.
כלומר מתעורר חשש שמא אין מדובר בעלייה כחוק, אלא במעשה רמייה, כגון זיוף מסמכים, זיוף זהות או נישואים פיקטיביים, במגמה ליהנות בין היתר מטיפול רפואי יקר חינם.
החוק אמנם מקנה זכויות, ובהן טיפול רפואי, לכל זכאי עלייה העולה לישראל, אף אם הטיפול הרפואי בו כרוך במשאבים יקרים.
אולם משרד מבקר המדינה סבור כי רצוי שהגורמים המטפלים בעלייה, משרד הפנים, "נתיב" והמשרד לקליטת העלייה יגבשו פתרונות שימנעו, או יצמצמו, את האפשרות לניצול לרעה של מערכת הבריאות בי די מי שאינם זכאים לקבל טיפול רפואי.
לדעת משרד מבקר המדינה על אותם גורמים להפיק לקחים ממקרים שקרו ובהם נמצא כי בעקבות פרטים כוזבים, זכו אנשים שאינם זכאים, לטיפול רפואי על חשבון המדינה ולפעול בהתאם לסגירת הפרצות שיימצאו.
חשש לזיופים מתוך כוונה להשתקע בארץ ולקבל טיפול רפואי חינם .
בטרם העלייה העולים נדרשים להצהיר על מצבם הבריאותי.
קיימות מחלות קשות וכרוניות, שהטיפול בהן נמשך לאורך כל שנות חייו של החולה, ועלות הטיפול למערכת הבריאות היא מאות אלפי שקלים בשנה לחולה (לדוגמה: המופיליה, דיאליזה, מחלות אונקולוגיות, מחלת גושה, תסמונת כשל חיסוני, חולים מושתלים ועוד).
לחולים במחלות אלה יש תמריץ ניכר לזייף מסמכים כדי לקבל מעמד עולה, להשתקע בארץ ולקבל טיפול רפואי חינם.
מקרים בהם העולים אינם מצהירים על מחלתם טרם עלייתם, ופונים לקבלת טיפולים בעלות גבוהה סמוך לאחר מועד העלייה ארצה, יחד עם העדר הצהרה על אותו מצב בריאותי, יכולים להוות תבחין (אינדיקציה) לצורך בבחינה מחודשת, האם אין המדובר במקרה של זיוף מסמכים, כדי לקבל מעמד עולה וכדי להשתקע בארץ ולקבל טיפול רפואי חינם.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בשנים 2003 -2005 קיבלו360 עולים טיפולים רפואיים שעלותם הייתה 100,000 -864,197 ,ש"ח לעולה, זמן קצר לאחר עלייתם84 מהם קיבלו טיפולים רפואיים שעלותם הייתה 200,000 -499,000 ש"ח לעולה, ו-16 מהם קיבלו טיפולים שעלותם הייתה יותר מ- 500,000 ש"ח לעולה17 .
17 עקב מגבלות במערכות המידע הסכומים אינם כוללים את עלויות הטיפולים הרפואיים וצריכת תרופות שניתנו במרפאות הקהילה.
כאמור, זכותם של זכאי עלייה לפי חוק השבות לקבל את מלוא הטיפול הרפואי, גם אם הוא טיפול יקר, במחלות קשות וכרוניות; בה בעת ראוי שתיערך בדיקת זכאות מעמיקה בנושא.
בהקשר לכך, משרד מבקר המדינה בדק 39 תיקים רפואיים 18 של עולים שעלות הטיפול הרפואי בכל אחד מהם היתה גבוהה מ - 25,000 ש"ח.
מהבדיקה עלו 13 מקרים שלעולים שלא מילאו הצהרת בריאות כנדרש טרם עלייתם לארץ.
אין בעובדה זו להצביע על אי-זכאותם של העולים לאשרת עולה ולקבלת טיפולים רפואיים, אולם יש בכך כדי להצביע על פגם בסדרי הבקרה.
להלן דוגמה: עולה ג', יליד 1970 , הגיע לישראל ב- 5.
עוד באותו החודש פנה באמצעותקופת החולים בה היה מבוטח לקבלת טיפולים במחלת כבד.
ב- 2005 השתילו לעולה זה כבד.
סך כל עלות הטיפולים בו (עד יוני 2006 ) הגיע בקירוב למיליון ש"ח.
בבדיקה עלה כי עולה זה לא מילא הצהרת בריאות כנדרש ובה פירוט מצבו הבריאותי.
משרד מבקר המדינה העביר את ממצאי הניתוח של 39 המקרים19 שנבדקו לעיון נוסף ב"נתיב".
מבדיקה ראשונית של "נתיב" עולה חשש שעולה ג' לא היה זכאי לקבל מעמד של עולה או כל מעמד אחר המאפשר עלייה, ובוודאי שלא לקבל טיפול רפואי על חשבון מדינת ישראל.
יש לנקוט בכל האמצעים הקיימים כדי למנוע עלייה ארצה של אנשים שאינם זכאי עלייה.
הצהרות העולים החדשים .
הצהרת העולה על מצבו הרפואי ככלי בקרה כאמור, זכותו של כל עולה לקבל טיפול רפואי מיד עם הגיעו לארץ אפילו אם הטיפול יקר מאוד.
אולם עקב חשש לניצול לרעה של מערכת הבריאות מצד גורמים שאינם זכאי עלייה, יש מקום להרחיב ולהעמיק את כלי הבקרה.
משרד מבקר המדינה בחן אם יש כלים לבקרה, ולו ראשוניים, המאפשרים לאתר מקרים של זיופים וניצול לרעה של מערכת הבריאות.
הבדיקה העלתה כי ישנם כלים שבאמצעותם ניתן לאתר מקרים חריגים, אולם לא נעשה בהם שימוש, ואלה הם: על פי התקנות20, כל המבקש לעלות לישראל חייב למלא טופס עליו הורה שר הפנים.
בטופס שקבע השר נדרש המבקש לפרט מאיזה מחלות או בעיות רפואיות הוא סובל.
אין בפרטים שמולאו בשאלון כדי לעכב או למנוע ממבקש האשרה לקבלה, פרט למצבים מיוחדים המוגדרים בחוק השבות.
מידע רפואי מוקדם על חולה קשה המבקש אשרת עולה, ע שוי להפנות תשומת לב הגורמים הבודקים והמאשרים את הבקשה לבחון בדקדקנות את כנות .
המקרים שנבדקו לא נבחרו במדגם סטטיסטי בגלל מגבלת מסד הנתונים של אוכלוסיית המקרים 19 מדובר בעולים חברי הכללית שפנו לקבלת טיפול בתוך60 יום ממועד עלייתם.
מקצתם עזבו את הארץ ומקצתם נשארו בארץ.
20 תקנות השבות, התשט"ז- 1956 .
מסדירות בין היתר את נוהל הגשת בקשה לאשרת עולה משרד הבריאות 467 .
הבקשה, ולעקוב אם אין במקרה זה כוונה לניצול לרעה של תחולת חוק השבות תוך זיוף מסמכים המקנים זכאות לעלייה או נישואין פיקטיביים.
בבדיקת 39 השאלונים כאמור לעיל עלה כי13 ( 33% ) מתוך39 העולים שאכן קיבלו טיפול רפואי יקר סמוך לאחר עלייתם, לא ציינו בשאלון הבקשה לקבלת אשרת עולה כי הם סובלים ממחלות או מבעיות רפואיות; אלא שמהות הטיפול הרפואי שקיבלו בארץ ומועד תחילתו מצביעים על כך שהמחלה או הבעיה הרפואית הייתה קיימת וידועה באופן ודאי עוד לפני ע לייתם.
מדובר לדוגמה בטיפולים מסוג: ניתוחי לב, ניתוחי ראש, ניתוחי החלפת מפרקים, טיפולים כימותרפיים, טיפולים למחלות כבד וכו'.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש להבטיח שפרטי מצבו הרפואי של מבקש אשרת עולה ימולאו בשאלון הבקשה באופן מלא.
יש מקום להדגיש בפני ממלא השאלון את ההשלכות של השמטת מידע רלוונטי אודות מצב בריאותו, ובה בעת לבחון כיצד לנהוג במקרים של השמטת מידע זה.
במקרים הראויים יש מקום לעשות, בין היתר שימוש בסעיף העונשין שיש בתקנות21 .
הצהרת העולה על מצב רפואי העלול לסכן את בריאות הציבור (מחלות מדבקות) חוק השבות קובע כי אשרת עולה תינתן לכל יהודי שהביע את רצונו להשתקע בישראל, חוץ מהמקרים הבאים: אם נוכח שר הפנים שהמבקש (א) פועל נגד העם היהודי; (ב) עלול לסכן את בריאות הציבור או בטחון המדינה; (ג) בעל עבר פלילי העלול לסכן את שלום הציבור.
גם פקודת בריאות העם, 1940 קובעת כי על ראש המשפחה שהחולה משתייך לה, על קרוביו, ועל הרופא המטפל בו, לדווח למשרד הבריאות 22 על כל מקרה חדש של מחלה מדבקת.
"נתיב" ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2007 כי בשנת 2005 "ניסתה ליצור קשר עם הגורמים במשרד הבריאות על מנת לקבל מידע מהן המח לות שבגינן אנו חייבים לשקול מתן אשרה לפונים.
הפניות נעשו באמצעות הטלפון ואין לכך תרשומת".
יוצא אפוא שלגורמים המטפלים בבקשות לאשרת עולה אין הנחיות ברורות לטיפול במקרים של מבקש אשרת עולה החולה במחלה העלולה לסכן את בריאות הציבור.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות, המשרד לקליטת העלייה ו"נתיב" לגבש קריטריונים ורשימת מחלות שבאמצעותם יהיה אפשר להעריך את מצבו הרפואי של כל אדם המבקש לעלות ארצה ולקבוע אם יש מקום לאשר בקשה זו או שמא יש לדחותה.
21 ראו סעיף8 בתקנות השבות, התשט"ז- 1956.
סדרי העברת המידע על מבוטלי אשרת עולה לקופות החולים .
כאשר אשרת הע ולה מבוטלת, על מינהל האוכלוסין לשלוח לעולה הודעה על כך ועל ביטול האזרחות הישראלית, ובצדה הוראה לעזוב את ישראל בתוך פרק זמן קצוב, והתראה על צעדים משפטיים אם לא יעשה כן.
על מינהל האוכלוסין לבטל את אשרת העולה וליטול ממנו את התעודות שניתנו לו - תעודת זהות, דרכ ון, וכיו"ב.
כן יש לעדכן את קובץ מרשם האוכלוסין ולשלוח הודעות על הביטול למשרד לקליטת העלייה, למוסד לביטוח לאומי, למשרד השיכון ועוד.
המשרד לקליטת העלייה מבצע מידי חודש בדיקות באמצעות מערכת המידע שלו לאיתור עולים שלא היו זכאים לקבל אשרת עולה.
מידי חודש מעביר המשרד לקליטת עלייה למינהל האוכלוסין שבמשרד הפנים כ-50 .
פרטי עולים שמתעורר חשד באשר לזכאותם לאשרת עולה עולים אלה מסומנים במערכת המידע של המשרד לקליטת העלייה במעמד המציין כי הם נמצאים בבירור של מינהל האוכלוסין.
מי שהתעורר לגביו חשש כי אינו זכאי לאשרת עולה ( להלן - האדם החשוד), מסומן גם במינהל האוכלוסין כ"מנוע טיפול".
סימון זה מנחה את הפקידים בלשכות מינהל האוכלוסין להפנות את האדם החשוד להמשך טיפול במטה המינהל.
אם מברר מינהל האוכלוסין ומוצא כי אשרת העולה הושגה במרמה, מבטל מטה מינהל האוכלוסין את אשרת העולה, ומבקש ממנו לעזוב את ישראל בתוך פרק זמן קצוב.
בבדיקה שעשה משרד מבקר המדינה במשרד לקליטת עלייה נמצא כי ב- 22.
06 היו רשומים בקובץ "מבוטלי אשרת עולה" 1,377 עולים שהבירור בעניינם כבר הסתיים, וכי הם אינם זכאים לשהות בארץ ובוודאי שלא לקבל טיפולים רפואיים על חשבון המדינה.
קובץ זה מתעדכן, בין היתר, על פי דיווחי מנהל האוכלוסין שבמשרד הפנים.
משרד מבקר המדינה בדק בכללית אם מי שהוא "מבוטל אשרת עולה" אכן אינו מקבל טיפולים רפואיים על חשבון הקופה הציבורית.
מהבדיקה עלה כי 60 עולים חדשים שאשרתם בוטלה הוסיפו בכל זאת לקבל טיפול רפואי על חשבון הכללית.
לבקשת משרד מבקר המדינה בדקה הכללית במהלך ספטמבר 2006 את רשימת60 מבוטלי האשרה23 , שהיו מנועים מלקבל טיפול.
בדיקתה העלתה כי רק על שישה מהם קיבלה הכללית הודעה מהמוסד לביטוח לאומי; אולם ההודעה התקבלה שנה וחצי עד שש שנים לאחר מועד ביטול המעמד.
באשר ל -54 העולים האחרים לא התקבלה הודעה עד מועד סיום הביקורת.
בנובמבר 2006 השיב המוסד לביטוח לאומי למשרד מבקר המדינה כי: "כל השינויים הקשורים למעמד התושבות המועברים ממשרד הפנים אל היחידה האחראית על מרשם האוכלוסין במינהל המחקר, מוטמעים באופן מיידי בתוך קובץ האוכלוסין המשמש את המוסד בקביעת תושבות וזכאות לגמלאות.
השינויים מועברים לקובץ מבוטח.
בניית תהליכים אוטומטיים בעקבות ביטול או הפסקת מעמד משרד הפנים הינה חלק מרכזי בפרויקט 'טיוב .
23 ל-56 מהם ביטל מינהל האוכלוסין האשרה בשנים 2003 -1990 ; לשלושה בשנת 2005 , ולאחד בינואר 2006.
מערכת מבוטח' שנבחר כאחד הפרויקטים העיקריים של המוסד.
הפרויקט מ תייחס למספר סוגים של מעמד משרד הפנים כגון: בוטלה אזרחותו ואשרת העולה שלו בוטלה ונצטווה לעזוב את הארץ, בוטלה תעודת זהות.
פג תוקף אשרה לישיבה ארעית .
בסיום הפרויקט ייבנו תהליכים אוטומטיים בהתייחס למעמדות שפורטו לעיל, כולל מעמד 'בוטלה אזרחותו ואשרת העולה שלו ונצטווה לעזוב את הארץ'".
לדעת משרד מבקר המדינה, עד שיסתיים פרויקט "טיוב מערכת מבוטח" ראוי שהביטוח הלאומי יעדכן באופן ידני ומיידי את קופות החולים על העולים שאינם זכאים לקבל טיפול רפואי.
 חוק השבות הוא אחד החשובים בחוקי מדינת ישראל.
הוא מעגן את הרעיון שעומד בבסיס קיומה של המדינה, ומממש את זכותם של זכאי עלייה לעלות לארץ ולקבל בה את מלוא הזכויות, אולם יש לפעול בזהירות וברגישות הראויה כדי שהחוק לא ישמש פרצה לניצול של הזכויות לרעה, ובייחוד למתן טיפולים רפואיים יקרים על חשבון המדינה למי שלא זכאי להם.
בכלל זה על משרד הפנים, על "נתיב", על המשרד לקליטת העלייה ועל משרד הבריאות לשתף פעולה ולפתח כלי בקרה אשר יסייעו לאתר מקרים של ניצול מערכת הבריאות לרעה, להפיק ממקרים אלה לקחים ולמנוע הישנותם.
עובד שתפקידו לרכוש מוצרים ושירותים חייב לנהוג בנאמנות כלפי ארגונו ולייצג את האינטרסים של הארגון בלבד.
עליו להקפיד לרכוש לפי כללים ברורים, כדי שלא ייקלע למצב של ניגוד עניינים.
מערכת הנורמות מטילה איסור כולל, והיא חלה גם על העוסקים ברכש.
עם זאת, אין הנחיה מפורשת בנושא הרכש.
תחום הרכש במשרד הבריאות : משרד הבריאות (להלן - המשרד) רוכש שירותים כמו ניקיו ן, אבטחה, כביסה, יועצים, הסעות, הסעדה ועוד.
הרכש נעשה בשביל המשרד ויחידותיו, כולל בתי החולים הממשלתיים2 .
ברכש עוסקת ועדת מכרזים משרדית שחברים בה .
1 עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה, הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, מאי 2006.
2 בעסקות בסכומים גבוהים מאלה שיש לבתי החולים הרשאה לעשות בעצמם, הכול כמפורט בחוק נכסי המדינה, התשי"א- 1951.
על חברי ועדת המכרזים חלות הוראות התכ"ם בנוגע לרכישת טובין, שירותים ועבודות, ומכוחן עליהם להימנע מלהשתתף בדיון בוועדה אם יש להם עניין אישי בו.
מצב של ניגוד עניינים עלול להיווצר כאשר עובד יחידה כלשהי מנסה לקדם עניין שנוגע לו אישית, כגון רכש מקרוב משפחה או רכש לצרכיו האישיים, והוועדה אינה יודעת על כך.
נמצא שהחשב הכללי במשרד האוצר (להלן - החשכ"ל) ואף המשרד לא קבעו נוהל הקובע כללים בתחום הרכש, למרות הרגישות המיוחדת הכרוכה בו ביחס לניגוד עניינים.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהחשכ"ל, האחראי למימוש המדיניות התקציבית של הממשלה, ניהול כספי המדינה ועוד, יקבע כללים למניעת ניגוד עניינים בנוגע לכלל העובדים העוסקים ברכש במשרדי הממשלה, נוסף על הוראות התכ"ם החלות על חברי ועדות מכרזים.
ראוי לשקול לכל ול בכללים את החובה לחתום על הצהרה תקופתית בדבר הזיקות שבין העובד, קרובי משפחתו או מכריו, ובין הספקים ונותני השירותים הרלוונטיים לרכש של המשרד.
כמו כן יש לשקול לחייב את העובד להודיע על כל שינוי במצבו או במצב של קרוב משפחתו או של אדם אחר הפועל מטעמו, שעלול להעלות חשש לניגוד עניינים בין מקום העבודה לבינו.
כל אימת שיעלה חשש לניגוד עניינים, יובא העניין לטיפול היועץ המשפטי של המשרד, והוא יבחן אם אכן קיים חשש כזה ואילו צעדים יש לנקוט כדי למנוע מצב כזה.
בעקבות הביקורת הודיע החשכ"ל כי הוא מאמץ את ההמלצה לקבוע כללי פעילות לכל העובדים העוסקים ברכש במשרדי הממשלה.
סוגיית ניגוד עניינים בתחום הרכש במרכז הרפואי המשולב ע"ש חיים שיבא : בית חולים ממשלתי הוא יחידת סמך והתקשי"ר חל על עובדיו.
לפי סעיף 8 לתקנות יסודות התקציב (כללים לפעולת תאגיד בריאות 3), התשס"ב - 2002 , על עובדי תאגיד בריאות חלות הוראות פרקים 47-40 בתקשי"ר, בהתאמות המתחייבות, למעט סעיפים שפורטו בתקנות.
מכוח זה חלים גם האיסורים לפעול בניגוד עניינים.
הוא רוכש שירותים, ציוד ועבודות בשביל בית החולים ובשביל תאגיד הבריאות שלידו.
היקף הרכש השנתי של המרכז הוא כ-300 מיליון ש"ח, וברכש עוסקים יותר מ-20 .
3 תאגיד בריאות מוגדר בחוקיסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 ,, כדלקמן: "עמותה, אגודה שיתופית חברה, או כל גוף משפטי אחר הכשר לחיובים, לזכויות ולפעולות משפטיות, המוכר שירותי בריאות בתוך בית חולים ממשלתי או תוך שימוש במתקני בית חולים כאמור".
תאגיד בריאות פועל לפי כללים שנקבעו בתקנות יסודות הת קציב (כללים לפעולת תאגיד בריאות), התשס"ב- 2002.
כל אחד מהם דיווח על ילדו העובד בחברה העשויה להיות קשורה עם המרכז הרפואי.
יוצא אפוא, שלהנהלת המרכז הרפואי נודע על ניגודי עניינים אפשריים של העובדים רק כאשר הם דיווחו על כך מיוזמתם.
אולם בהיעדר הוראות ונהלים ייחודיים לעובדים העוסקים ברכש, וכל עוד העובד אינו מדווח, אי אפשר לדעת אם יש ניגוד עניינים.
סוגיית ניגוד עניינים בתחום הרכש בשירותי בריאות כללית : הרכש בשירותי בריאות כללית (להלן - הכללית) נעשה לפי נוהל מיוני 1999 (להלן- נוהל התקשרויות) המפרט את העקרונות להתקשרויות.
מנכ"ל הכללית מינה ועד ות מכרזים ארציות ומקומיות בכל אחד מבתי החולים שלה ובמחוזותיה.
בוועדות המכרזים חברים 120 בעלי תפקידים בכירים בכללית.
בשנים 2003 -2005 היה תקציב הרכש השנתי של הכללית, כולל תרופות, ריאגנטים, ציוד רפואי, בינוי והצטיידות, 3-3.
מיליארד ש"ח ביוני 1999 קבע היועץ המשפטי של הכללית נוהל "מניעת ניגוד אינטרסים".
לפי העקרונות המפורטים בנוהל זה, נאסר על עובד הכללית לקיים קשרי עבודה עסקיים עם גורמי חוץ שאליהם קשורים הוא, קרוב משפחתו או אדם אחר הפועל מטעמו, ללא חתימה על טופס "הצהרה בדבר ניגוד אינטרסים" (להלן - טופס הצהרה) וללא אישור הממונים.
כל מי שמכהן בוועדת משא ומתן, בוועדת מכרזים, בוועדה אחרת או בגוף כלשהו, הדנים או מחליטים מטעם הכללית בנוגע להתקשרות עם גורם חיצוני, חייב למלא טופס הצהרה, גם אם לדעתו אין מצב של ניגוד עניינים בינו ובין הכללית.
נמצא שעד למועד עריכת הביקורת , איש מחברי ועדות המכרזים לא חתם על טופסי הצהרה.
ביוני 2006 , בעקבות הביקורת, החלו רכזי ועדות המכרזים הארציות להחתים את חברי הוועדות על טופסי הצהרה.
אולם עד מועד סיום הביקורת לא חתמו חברי ועדות המכרזים המקומיות של מחוזות הכללית ושל בתי החולים שלה על טופס ההצהרה.
סוגיית ניגוד עניינים בתחום הרכש במכבי שירותי בריאות : מרבית הרכישות במכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי) נעשות באמצעות אגף הרכש.
ההוצאה השנתית של מכבי על רכישת ציוד משקי, מחשוב, ציוד רפואי, תרופות, מוצרי בריאות ושירותים שונים היא כ -1.
עד ל מועד סיום הביקורת לא קבעה מכבי נוהל בעניין מניעת ניגודי עניינים אפשריים.
בנוהל כזה מן הראוי לפרט באילו נסיבות יש מצבים של ניגוד עניינים, ומה הם הצעדים שאפשר לנקוט למניעתם.
העובדים המעורבים ברכש והעובדים המכהנים בוועדת המכרזים גם לא הונחו להצהיר אם יש ניגוד עניינים בעבודתם אם לאו.
ניגוד עניינים מוסדי : לעתים למכהן בתפקיד מסוים בארגון עשוי להיות עניין בתחום שהוא מופקד עליו, עניין שאינו עולה בקנה 472 דוח שנתי57ב .
אחד עם טובת הארגון כולו.
לדוגמה, מנהל אגף שעובד עם ספק שירות מסוים, יעדיף, מטעמיו שלו, להמשיך לעבוד עמו ולא עם ספקים אחרים, אף שייתכן שהם יספקו את השירות במחיר זול יותר.
הבדיקה בכללית ובמכבי העלתה שהנושא לא הוסדר: נוהל "מניעת ניגוד אינטרסים" בכללית אינו עוסק בנושא זה, ובמכבי לא היה נוהל בנדון.
 על העוסקים ברכש במשרדי הממשלה וביחידות הסמך שלהם חלה מערכת של נורמות למניעת ניגוד עניינים כמפורט בתקשי"ר, בהוראות התכ"ם ובהנחיות היועץ המשפטי לממשלה.
ראוי שהכללית תסדיר את נושא ניגוד העניינים על כל צדדיו, החל בניגוד עניינים מוסדי בכלל וכלה בנוגע לעוסקים ברכש בפרט.
אחת השיטות לטיפול בליקויי פריון היא שיטת ההזרעה המלאכותית, והיא משמשת גם להפריית נשים לא נשואות המעוניינות להביא ילדים לעולם.