HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
יש לשדרג את המעבדה כך שיכולת הביצוע שלה תתאים להיקף הפיקוח הדרוש בשטח.
איכות ביצוע הבדיקות: ניתוח אירוע לאחר מותם של שני עגלים מכפר מסוים בגליל במאי 2008 עלה החשד שזבל עופות שהוסף למזונם של העגלים הכיל תרופה אס ורה לשימוש בבקר בשם מאדוראמיצין (סייגרו), והיא שגרמה למותם.
דגימה של זבל העופות האמור הועברה לבדיקה בידי שלושה גורמים: המעבדה לטיב המספוא, המכון הווטרינרי ומעבדה של חברה פרטית (להלן - המעבדה הפרטית).
כל אלה קיבלו לידיהם את אותה הדגימה, והיא חולקה למנות על פי נוהל העבודה של המחלקה לטיב המספוא.
בבדיקת המעבדה לטיב המספוא נמצא בדגימה ריכוז גבוה מאוד של מאדוראמיצין - 23.
20 חלקים למיליון (להלן - חל"מ).
לעומת זאת, בבדיקה שבוצעה במכון הווטרינרי ובבדיקה שבוצעה במעבדה הפרטית לא נמצאו שום שאריות של התרופה.
המכון הווט רינרי חזר ועשה בדיקות לאישוש הממצא והגיע לאותן מסקנות.
באותם מקרים שמוסיפים את התרופה לתערובת, ההתוויה היא הוספת 5 ,גרמים לטונה תערובת.
מכיוון שחלק מהחומר נשאר בגוף העוף הניזון מהתערובת לא ייתכן שזבל עופות יכיל ריכוז כה גבוה של התרופה כפי שמצאה המעבדה לטיב המספוא.
לפי הידע המקצועי הקיים, ריכוז כה גבוה של התרופה בזבל העופות היה גורם למותו של כל העדר, או לפחות של רובו, מכיוון שבריכוז הגבוה מ-10 גרמים לטונה תערובת, המאדוראמיצין גורם לדום לב במעלי גירה.
בכמה בדיקות אחרות שביצעה המעבדה לטיב המספוא בראשית שנת 2008 לבדיקת ריכוז המאדוראמיצין בתערובות התקבלו תוצאות שהיו גבוהות מ-20 .
חל"מ השירותים להגנת הצומח לא היו ערים לכך שריכוז כה גבוה של מאדוראמיצין בזבל עופות אינו סביר.
במקרה אחר שלח ביולי 2007 הממונה על טיב המספוא במחלקה מכתב למכון תערובת מסוים והתריע על כך שב בדיקת דגימה של תערובת מזון לעגלים מתוצרתו נמצאו חריגות ניכרות בתכולת החלבון.
אף על פי שבאותה בדיקה נמצא גם כי היא מכילה מוננסין - תרופה שלא רשומה לשימוש בבקר - לא העיר על כך הממונה על טיב המספוא למכון התערובת ולא העביר את המידע הזה לשו"ט, כדי שאלה יפעלו למ יגור התופעה.
גם החריגות בריכוז של נחושת בתערובות לצאן, שנמצאו במקרה אחר, לא דווחו לשו"ט, אף על פי שהם מטפלים בהיבט הרפואי ובהיבט הבריאותי כדי למנוע מחלות בבעלי חיים.
ממקרים אלה עולה שראוי להעביר עותק מכל בדיקה המתבצעת בתחום הווטרינרי לעיונם של אנשי המקצוע העובדים בשו"ט, כדי שאלה יוכלו לבחון את התוצאות מההיבט הטוקסיקולוגי.
יש לכך משמעות חשובה ביותר בתזונת בעלי חיים.
הסמכת מעבדות חיצוניות סעיף 24 לצו הפיקוח קובע שהמנהל רשאי "לקבוע מעבדות שבהן ייבדק המספוא".
השירותים להגנת הצומח מסמיכים מעבדות חיצוניות לבצע כל מיני בדיקות (כימיות וביולוגיות) במקום שאלה יבוצעו במעבדותיהם, וזאת כדי ליצור מאגר של מעבדות העובדות בשיטות המקובלות בעולם וכדי שתוצאות בדיקותיהן יוכרו על ידי משרד החקלאות.
הבדיקה העלתה שבתחום הפיקוח על המספוא השירותים להגנת הצומח טרם יזמו מהלך להכיר במעבדות חיצוניות.
מתוך כ- 2,500 אנליזות שביצעה המעבדה לטיב המספוא בשנת 2007 בכ- 1,480 נבדקו אבות המזון וויטמינים (כ-60% ) ובכ-850 אנליזות נבדקו רעלנים שונים (כ- 34% ).
משרד מבקר המדינה מעיר, כי ראוי שהשירותים להגנת הצומח יכירו במעבדות חיצוניות, כדי שאלה יבדקו בעיקר את הפרמטרים האיכותיים, והמעבדה לטיב המספוא תוכל להתרכז בבדיקת הפרמטרים הבטיחותיים לצורך גילוי מזהמים במספוא, ולהגדיל את מספר הבדיקות שהיא מבצעת בתחום זה.
כדי שתוכל להכיר במעבדות חיצוניות תצטרך המעבדה לטיב המספוא להכתיב להן את שיטות הבדיקה לבדיקת הפרמטרים השונים ולפקח על אופן הבדיקה.
לכן היא עצמה צריכה לעמוד בתקנים מסוימים שמקובלים בעולם.
הדבר יתאפשר רק אם הרשות הלאומית להסמכת מעבדות תסמיך את המעבדה לטיב המספוא לבצע את רוב הבדיקות בשיטות בדיקה אלה32 .
ליד מנהל השירותים להגנת הצומח פועלות שלוש ועדות מייעצות -מקצועיות - נעדרות מעמד רשמי - שאותן מינה בשנת 2006 : ועדה לאישור תוספי מזון (תוספות מזון כהגדרתן בצו הפיקוח)33 , שתפקידה לדון בבקשות לאשר תוספי מזון חדשים; ועדה לקביעת רמות מותרות של מזהמים במספוא, שעליה הוטל לקבוע רמות מותרות של מזהמים במ ספוא (מעין ועדת תקנים); ועדה לאישור מספוא חריג, שתפקידה להמליץ בפני המנהל כיצד לנהוג כלפי סוחר במספוא במקרה שהתגלתה במספואו רמת מזהמים גבוהה מן התקן, ועל כן הוא עלול לסכן את בריאות הציבור ואת בריאותם של בעלי החיים.
אישורי הוועדות, כל אחת בתחומה, הם המלצות המובאות לאישורו של מנהל השירותים להגנת הצומח.
המנהל מקבל בדרך כלל את המלצות הוועדות ונותן להן תוקף מחייב.
32 ,ברשימת הבדיקות מצויות בדיקות חשובות רבות ובהן, בין היתר, כימות מתכות (אבץ ברזל,מגנזיום, מנגן, עופרת,קדמיום); כרומטוגרפיה של אפלטוקסינים; כימות מוננסין במספוא, כרומטוגרפיה של סייגרו.
33 לפי צו הפיקוח, תוספות מזון הן: זרזגדילה, מלחי אמון ושתנן, צבעי מאכל, חומרים משמרים, חומרים מונעי חמצון, ויטמינים, חומרי ניחוח וטעם המאושרים למאכל אדם, תרופות שאישר בכתב וטרינר, חומצות אמינו, חומרים משפרי זרימה, חומרים מייצבי כופתיות ואנזימים.
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 805 .
הבדיקה העלתה כי בוועדה לאישור תוספי מזון חברים נציגים מהשירותים להגנת הצומח, מהשו"ט, משה"מ, ממכון וולקני ומשני מכוני תערובת גדולים.
אולם, אף על פי שלשימוש בתוספי מזון יכולה להיות השפעה על בריאות הציבור ועל הסביבה, אין בוועדה שום נציג ממשרד הבריאות ומהמשרד להגנת הסביבה.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי לצרף נציגים של גופים אלה לוועדה זו וגם לשתי הוועדות המייעצות האחרות, שגם להחלטותיהן יכולה להיות השפעה על בריאות בעלי החיים ועל המוצרים מן החי.
חלק ממכוני התערובת הם גם יבואנים של מספוא.
יצוין כי נציגי מכוני התערובת הגדולים חברים בוועדה לאישור מספוא חריג ובוועדה לקביעת רמות מותרות של מזהמים במספוא.
הואיל ולמכוני התערובת יש להם אינטרס כלכלי מובהק לשווק תערובות רבות ככל האפשר, ראוי לשקול את הצורך במתן נציגות ראויה לארגוני צרכנים בפורומים מקצועיים אלה.
משרד החקלאות הודיע למבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2008 כי הוא מקבל את ההמלצה לצרף נציג של משרד הבריאות לוועדה לאישור תוספי מזון וכי בכוונתו לבחון את הצורך לצרף לוועדה נציג של ארגון צרכנים כלשהו.
משרד החקלאות לא התייחס להמלצת משרד מבקר המדינה להוסיף לוועדה גם את נציג המשרד להגנת הסביבה.
המשרד להגנת הסביבה כתב בתשובתו מנובמבר 2008 .
שהוא מסכים עם עמדת משרד מבקר המדינה תוספי מזון למספוא מאחר שלפי צו הפיקוח תוספי מז ון לבעלי חיים הם בגדר מספוא ועסקה בהם טעונה קבלת היתר על פי הצו.
כדי לקבל היתר יש לפנות לשירותים להגנת הצומח ולהעביר לידיהם "תיק מוצר" שיכלול נתונים מאת יצרן התוסף, ובהם: הרכבו, נתונים על החומר הפעיל, שיטות ייצור, מבחנים המוכיחים את יעילות התוסף בשימושו המ וצע, מבחנים המוכיחים את בטיחות השימוש בתוסף, ועוד.
"תיק המוצר" מוגש לוועדה לאישור תוספי מזון, המייעצת למנהל השירותים להגנת הצומח בנושא תוספי מספוא, והיא ממליצה בפניו אם לאשר את השימוש בתוסף, אם לאו.
בשירותים להגנת הצומח יש רישום של תוספי מזון למספוא שקיבלו היתר עסקה לפי צו הפיקוח.
הוועדה לאישור תוספי מזון דנה רק באישור תוספי מזון חדשים.
לפי הדרישות של השירותים להגנת הצומח34 , כאשר מגישים בקשה לחידוש היתר שנתי, אם "תיק המוצר" הוגש כבר בעבר ולא חלו שינויים במוצר, אין צורך להגישו שוב.
יצוין כי חלק מתוספי המזון אושרו לשימוש לפני שנים רבות.
עוד יצוין כי לפי תקנות האיחוד האירופי מאוקטובר 2004 , רישומם של תוספי מזון חדשים מוגבל לעשר שנים בלבד, והמשך שיווקם מותנה בבדיקה ובהערכה מחודשות לצורך רישום מחודש35 .
34 הנוהל בעניין זה עודכן לאחרונה בספטמבר 2007.
35 ,המידע לקוח מסקירה (ללא תאריך) שעשה פרופ' א.
שמשוני, מנהל השו"ט לשעבר עבור השירותים להגנת הצומח בנושא שינויים בחקיקת האיחוד האירופי לעניין מספוא ותוספים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי לבצע בדיקה והערכה מחודשות לתכשירים שהוועדה לתוספי מזון לא דנה בהם ושקיבלו היתר לפני שנים רבות.
נוסף על כך, יש מקום שבחוק החדש לפיקוח על מזון לבעלי חיים ייקבע מנגנון מובנה לבדיקה ולהערכה מחודשות של תוספי מזון.
בשירותים להגנת הצומח רשומים כ-700 ,תוספי מזון שניתנו להם היתרי עסקה אך הרשימה טר ם פורסמה לציבור.
משרד מבקר המדינה העיר בטיוטת דו"ח הביקורת שנשלחה למשרד החקלאות כי מן הראוי לפרסם את רשימת תוספי המזון לציבור, וזאת כדי שכל אדם יוכל לברר ולדעת אילו תכשירים מורשים לשימוש ולאילו מטרות.
משרד החקלאות הודיע למשרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2008 שהוא מקבל את המלצת משרד מבקר המדינה להכין רשימה של מוצרים מאושרים, והוא החל להכין מערכת שתאפשר לפרסם את הרשימה בהקדם.
שימוש בתכשירים המכילים ארסן .
( זרניך Arsenic , המוכר בשם "ארסן", להלן- ארסן) הוא אלמנט רעיל ועושים בו שימוש, בין היתר, בתעשיית הדברת המזיקים ובהדברה חקלאית.
הארסן יכול להזיק מאוד לבריאות, וגם חשיפה למינון נמוך למשך זמן עלולה לגרום לסרטן.
הארסן אינו מתפרק אלא מצטבר בגוף - עד כדי ריכוז גבוה מהמותר.
יצוין כי תכשירים המכילים ארסן אינם רשומים באירופה, ולכן הם אסורים שם לשימוש.
בארצות הברי ת תכשירים המכילים ארסן נמצאים בשימוש נרחב מסוף שנות הארבעים של המאה הקודמת, אך הם נתקלים בדעת קהל בלתי אוהדת על בסיס תביעות הקשורות למחלות סרטן36 .
בסוף שנת 2003 התיר לראשונה מנהל השירותים להגנת הצומח את השימוש בתכשיר המכיל ארסן (להלן - רוקסרזון) כבזרז גדילה לעופות ולחזירים בישראל.
היתרי עסקה ניתנו לשני תוספי מזון שמכילים רוקסרזון: בינואר 2004 ל-"3 Nitro- " (רוקסרזון) של חברה מארצות הברית; ובמאי 2005 ל"קופורוקס" של חברה ישראלית, שמיוצר בארץ (מדולל מרוקסרזון מתוצרת סין).
תוספי המזון הללו מכילים ארסן אורגני.
מגדלי העופות מייחסים להם חשיבות כלכלית רבה, שכן הם מדכאים את התפתחותה של מחלה במעי העוף ומגדילים את ניצולת המזון בעופות37 בשיעור של%3-%5 .
בוועדה המייעצת לאישור תוספי מזון לא נכלל כאמור שום נציג מהמשרד להגנת הסביבה.
לפיכך לא הייתה בפני הוועדה המקצועית לאישור תוספי מזון חוות דעת מקצועית באשר להשלכות של השימוש בתכשירים שמכילים ארסן על הגנת הסביבה.
לפי נתוני היבואן, עשרות טונות של תכשירים המכילים ארסן אורגני מיובאים לארץ לשמש זרזי גדילה במשק העופות.
ממסמכי השו"ט עולה כי חישוב זהיר מראה שמדובר בכ -9 טונות של ארסן א ורגני המופרש בלשלשת העופות .
36 המידע על האיחוד האירופי ועל ארצות הברית לקוח ממאגרי המידע המקצועי של השירותים להגנת הצומח ושל השו"ט.
הוספת תכשירים המכילים ארסן למזון העופות מפחיתה את עלות גידולם משרד החקלאות ופיתוח הכפר 807 .
בשנה (על פי אומדן של30 טונות מיובאות בשנה).
לאחר פיזור הפרשת העופות בסביבה כדשן, הארסן האורגני עלול לעבור תהליכי מינרליזציה בקרקע ולהפוך לארסן אי-אורגני רעיל העלול לזהם את מי התהום.
לפי הוראות צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (עופות שהורמנו או הוזנו בחומרים כימיים), התש"ך - 1959 , אסור להאכיל עופות בחומר המכיל ארסן, לרבות חומצה ארסנלית.
עוד אוסר הצו לשווק עופות שהוזנו בחומר מסוג זה.
בניגוד להוראות הצו כאמור, השירותים להגנת הצומח, שהם הרשות המוסמכת על פי הצו בנושא, נתנו היתרי עסקה לתוספי מזון לעופות, המכילים ארסן.
את ההיתרים נתן מנהל השירותים להגנת הצומח בתוקף סמכותו לפי צו הפיקוח.
משרד החקלאות השיב בעניין זה למשרד מבקר המדינה בתשובתו מנובמבר 2008 כי השירותים להגנת הצומח נתנו היתרי עסקה לזרזי גדילה שמכילים ארסן היות שלא היו מודעים לאיסור על הזנת עופות בחומר המכיל ארסן לפי צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (עופות שהורמנו או הוזנו בחמרים כימיים), התש"ך- 1959 .
ממסמכים שנמצאו במהלך הביקורת במשרד החקלאות עולה שדבר קיומו של הצו הובא לידיעת השירותים להגנת הצומח באוקטובר 2006 .
גם לאחר שדבר קיומו של הצו הובא לידיעת המשרד, לא פעלו השירותים להגנת הצומח לביטול מִיָדי של ההיתרים לשימוש בחומר.
תוקף ההיתרים הוארך עד אפריל 2007 , וההודעה על ביטול ההיתרים ועל האיסור להשתמש בחומר נשלחה רק באוקטובר 2007 , שנה לאחר המועד שבו נודע לשירותים להגנת הצומח דבר הצו.
יתר על כן, משרד החקלאות גם לא פנה למשרד הבריאות בדחיפות - כפי שהתבקש מהמצב שנוצר - כדי לתאם עמו את הטיפול בנושא.
שאריות של ארסן בבשר עוף בתקנות מחלות בעלי חיים (מניעת שאריות ביולוגיות), התש"ס - 2000 נקבעה "הרמה המרבית המותרת של שאריות ביולוגיות בגוויית בעלי חיים או בתוצרתו.
השו"ט ממונים על תכניות לניטור שאריות ביולוגיות בתוצרת מן החי 38 ,(בבשר בחלב ובביצים), ולכן הם מקיימים מדי שנה בשנה סקר לבדיקת שאריות במוצרים מן החי.
בשו"ט קיימת ועדת היגוי לשאריות ביולוגיות וכימיות במזון מן החי (להלן - ועדת ההיגוי לשאריות), שקובעת את החומרים ששאריותיהם ייבדקו.
בשנת 2005 אותרו בפעם הראשונה שאריות ארסן בבשר עוף.
ממצאים חריגים נמצאו גם בשנת 2006 .
38 בתקנות מחלות בעלי חיים (מניעת שאריות ביולוגיות), התש"ס- 2000 נקבעה שארית ביולוגית - "חומר הדברה, חומר אורגני, חומר לא אורגני, חומר מתכתי, הורמונים, אנטיביוטיקה, חומרים אנטימיקרוביאליים אחרים, חומרי תילוע, חומרים מרגיעים או כל חומר אחר, לרבות נגזרותיו, המשאיר שאריות בבעל חיים בעת המתתו או לאחריה, באחת מן הרקמות או האברים שלו או בתוצרתו.
בינואר 2006 דנה ועדת ההיגוי לשאריות בממצאי הסקר לבדיקת שאריות ביולוגיות לשנת 2005 .
בדיון הועלו תמיהות באשר לעצם האישור והשימוש בתכשיר מזרז גדילה המכיל ארסן במשק העופות.
הוסכם בוועדת ההיגוי לשאריות שמנהל השו"ט יתבקש לכנס בדחיפות ועדה שתדון בנושא הארסן.
מנהל השו"ט מינה באפריל 2006 וועדה מקצועית שבה השתתפו נציגי משרד הבריאות ונציגי המשרד להגנת הסביבה.
הוועדה קבעה במסקנותיה מיולי 2006 כי נוכחות ארסן בקרקעות עלולה לזהם את מי התהום ולפגוע בבריאות הציבור.
הוועדה המליצה פה אחד - על פי עקרון הזהירות המונעת - שלא לחדש את היתר השימוש של הרוקסרזון, שתוקפו אמור היה לפוג ב- 31.
הוועדה ציינה כי אין היא פועלת להפסקת השימוש בחומר לאלתר משום שלא נשקפת סכנה מיָדית לבריאות האדם.
מנהל השו"ט העביר את מסקנות הוועדה למנהל השירותים להגנת הצומח בתחילת אוגוסט 2006 והמליץ בפניו לנהוג לפי מסקנות הוועדה.
למרות ההמלצה החד -משמעית של הוועדה ואף על פי שהזנת עופות בחומר המכיל ארסן אסורה לפי הוראות צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (עופות שהורמנו או הוזנו בחמרים כימיים), התש"ך - 1959 - חידשו השירותים להגנת הצומח כאמור את ההיתרים לשימוש ברוקסרזון עד אפריל 2007 .
ארסן- הטיפול של הלשכה המשפטית ושל הנהלת משרד החקלאות מסקנות הוועדה המקצועית השנייה שמינה כאמור מנהל השו" ט הועברו לידיעת הלשכה המשפטית של משרד החקלאות, והיא המליצה שהוועדה תחזור ותבסס את המלצותיה על ידי צירוף חוות דעת ממשרד הבריאות ומהמשרד לאיכות הסביבה.
הוועדה התכנסה בשנית במרס 2007 והמליצה שלא לחדש את ההיתר להשתמש בתוספי מזון המכילים ארסן.
הוועדה קבעה פה אחד כי משק העופות יכול להתקיים ללא הרוקסרזון; נציג המשרד להגנת הסביבה בוועדה התנגד בתוקף לשימוש ברוקסרזון.
במאי 2007 חיוותה הלשכה המשפטית של משרד החקלאות את דעתה וסיכמה כי על מנהל השירותים להגנת הצומח להודיע לבעלי היתרי העסקה שפקעו ב - 15.
07 כי לנוכח עמדתו המשפטית והמקצועית של משרד הבריאות ולנוכח המלצות הוועדה המקצועית, אין כוונה לחדש את ההיתרים.
למרות סיכומים אלה קיימה מנכ"לית משרד החקלאות עוד שני דיונים בנושא, ביוני וביולי 2007 , וזאת בלי ששיתפה בהם את אנשי השו"ט.
ההחלטות שהתקבלו בדיונים אלה לא עלו בקנה אח ד עם סיכומי הלשכה המשפטית של משרד החקלאות ממאי 2007 .
ביוני 2007 החליטה המנכ"לית "לבחון עם היועץ המשפטי הארכת השימוש בארסן או ביטול התקנה (שימוש בארסן בתוספי מזון)".
ביולי 2007 הוחלט בדיון נוסף בלשכת מנכ"לית משרד החקלאות ש"יש גיבוי של הלשכה המשפטית לא לאכוף את איסור השימוש עד גמר המלאי, אולם אין גיבוי לתת היתרי יבוא נוספים.
בשלב זה עומדת המלצה ברורה על המשך הצו האוסר שימוש.
על בסיס התשתית היום לא יהיה נכון לפנות למשרד הבריאות".
ההסבר משרד החקלאות ופיתוח הכפר 809 .
( שניתן היה שהוצאת הארסן משימוש משמעותה נזק כלכלי כבד למגדלים 25-50 מיליוןש"ח לשנה), ויש בארץ מלאי לשימוש עד אמצע 2008 .
רק לאחר שיבואן של רוקסרזון עתר לבג"ץ ביולי 200739 חל שינוי בהתנהלותו של משרד החקלאות.
בספטמבר 2007 החליט משרד החקלאות לנסח הודעה למחלקת הבג"צים במשרד המשפטים, ולפיה אין בכוונתו להתיר את השימוש בחומרים המכילים ארסן בתערובות בעלי חיים.
האיסור יחול גם על המלאי הקיים.
באוקטובר 2007 הודיע מנהל השירותים להגנת הצומח למכוני התערובת כי בתוקף סמכותו לפי צו הפיקוח החליט שלא לחדש היתרי עסקה למוצרי מספוא המכילים ארסן אורגני להזנת עופות.
מסיכום הדברים שפורטו לעיל מסתמן שהנהל ת משרד החקלאות והשירותים להגנת הצומח העדיפו את עמדת החקלאים, ששיקולים כלכליים היו לנגד עיניהם.
הדבר נעשה מתוך התעלמות מהדין, מהעמדה המקצועית של המשרד להגנת הסביבה ומעמדתם של השו"ט, ששללו את המשך השימוש בתכשירים המכילים ארסן.
צוין כי, בדיון שהתקיים בפברואר 2007 בלשכתה של מנכ"לית משרד החקלאות, וכן בדיונים אחרים שהתקיימו במשרד החקלאות, השתתף נציג מכוני התערובת, להם אינטרס כלכלי מובהק להמשיך ולשווק את הרוקסרזון.
בדיונים אלה הדגיש הנציג את התועלת הכלכלית שמפיקים החקלאים מהשימוש בחומר.
משרד החקלאות לא מצא לנכון לשתף בדיונים אלה שום נציג של ארגון צרכנים כלשהו ולשמוע גם את דעתו בנושא.
ייצוא מלאי עודף של רוקסרזון בינואר 2008 ביקשו מכוני התערובת לאשר להם להשתמש במלאים של הרוקסרזון לייצור תערובת לייצוא בלבד.
הלשכה המשפטית במשרד החקלאות סברה כי בנסיבות שבהן יש מלאים של החומר שיובא על פי היתרי עסקה שניתנו בזמנו, יש מקום למצוא את הדרך לסייע ליצרנים המחזיקים בחומר כאמור.
עמדת הלשכה המשפטית הייתה שאפשר להוציא היתרי עסקה, בתנאי שהמבקשים ידווחו על המלאי הנמצא ברשותם; ההיתר יהיה לייצוא בלבד, והמבקש ימציא מסמך המאשר שמדינת היעד ביקשה לייבא את משלוח התערובת המיועד.
הביקורת העלתה שהשירותים להגנת הצומח לא הפעילו פיקוח מיוחד לנושא זה מיד לאחר שקיבלו את הנחיות הלשכה המשפטית; והחומר לא יוצא.
עוד נמצא שחברה לייצור ושיווק תוצרת חקלאית שיווקה מ - 30.
08 , לאחר שכבר נאסר השימוש בחומר, 94.
6 קילוגרם של תכשיר המכיל רוקסרזון.
נחקרה החברה בידי מפקח של השירותים להגנת הצומח באפריל 2008 הודיעו שלוש חברות לשירותים להגנת הצומח שיש להן מלאי של תכשירים המכילים ארסן וביקשו לדעת מה לעשות במלאים אלה.
עד סוף נובמבר 2008 לא טיפלו השירותים להגנת הצומח במלאים.
39 בישיבת בית המשפט העליון מ - 12.
08 נמסר כי לבקשת הצדדים העתירה נמחקת.
משרד מבקר המדינה מדגיש שיש צורך חיוני להאיץ את הטיפול במלאים שנותרו בחברות עד שיושמדו או יוצאו מהארץ.
שימוש בחומרים אנטיביוטיים לזירוז גדילה .
צו הפיקוח מאפשר לרשום חומרים אנטיביוטיים כזרזי גדילה.
חמישה חומרים המשמשים זרזי גדילה מוגדרים בצו הפיקוח כתרופות שלא לצורך ריפוי 40 .
כל חמשת החומרים הללו נאסרו לשמש תוספי מזון (זרזי גדילה) באירופה מ - 1.
בארצות הברית משתמשים בזרזי גדילה אנטיביוטיים אנשי מקצוע בשו"ט ציינו במסמכים ובשיחות עם הביקורת שאף על פי שמדובר באנטיביוטיקה לכל דבר, ניפוק התכשירים - שרשומים כזרזי גדילה - אינו דורש מרשם רופא, והם מוספים לתערובות ללא פיקוח ובדרך קבע.
תכשירים אלה ניתנים במקרים רבים במינון גבוה פי כמה מהמותר ומשמשים לטיפול רפואי.
בתשובתו למבקר המדינה מנובמבר 2008 גרס משרד הבריאות שמכיוון שמדובר בחומרים אנטיביוטיים שניתנים לכל מיני בעלי חיים, יש לראות בזרזי גדילה אלה תרופות לכל דבר , ולכן הם צריכים להיות רשומים כתרופות לפי הוראת פקודת הרוקחים42 .
משרד הבריאות הוסיף ש"לגבי החומרים שנאסרו לשימוש באירופה כבר ב- 1.
", יש לאסור את השימוש בהם גם בישראל משרד החקלאות הודיע למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2008 : "אנו מסכימים עם המלצת המבקר, שיש מקום לרשום תרכובות אלה גם כתרופות (במשרד הבריאות) ורק לאחר מכן כתוספי מזון (בשירותים להגנת הצומח).
יש להניח שבעיה זו תמצא את פתרונה בחקיקת המספוא החדשה.
" משרד מבקר המדינה מעיר שראוי כי משרד החקלאות יִפנה למשרד הבריאות וייזום את הסדרת הנושא עוד בטרם יסתיים הטיפול בחקיקה החדשה בנושא הפיקוח על מזון לבעלי חיים, היות שהיא עלולה לארוך עוד זמן רב.
ראוי גם ששני המשרדים ילבנו במשותף את נושא החומרים שנאסרו לשימוש באירופה.
מחלת הקוקסידיוזיס היא מחלה טפילית הפוגעת בעופות ועלולה להביא למותם.
במאגר התרופות של משרד הבריאות רשומים 18 תרופות למחלת .
40 :החומרים הם Avilamyc in , Oleandomycin , Flavomycin , Virginiamycin , Bacitracin .
:תכשירים מסחריים בקטגוריה זו הם 24 תכשירים המכילים Bacitrcin ,4 תכשירים המכילים Virginiamycin ו-5 תכשירים המכילים Avilamycin .
אין תכשירים רשומים על בסיס Oleandomycin ו- Flavomycin.
41 הדבר נקבע ב- Regulation (EC) 1831/2003 .
42 ,בעניין זה ראו מבקר המדינה דוח שנתי 58ב ( 2008 '), עמ908 , בפרק "הפיקוח על תכשירים וטרינריים".
משרד החקלאות ופיתוח הכפר 811 .
הקוקסידיוזיס (להלן - קוקסידיוססטים).
הקוקסידיוסטטים הם חומרים כימיים, לחלקם יש פעילות אנטיביוטית והם ניתנים בתוך תערובת המזון.
פטמים מקבלים קוקסידיוסטטים מהיום הראשון לחייהם ועד למועד שיווקם - במגבלה של זמן המתנה לפני שחיטה לחלק מהתכשירים.
רופא וטרינר ראשי למחלות עופות בשו"ט הסביר שמתן קוקסידיוסטטים מוגדר כטיפול קליני, והמרשמים אמורים להינתן בידי רופאים קליניים המטפלים במשקים.
אף על פי שהיה ראוי שלכל משק יינתן מרשם פרטני, הרי שבפועל אין מרשמים פרטניים לכל משק ולכל סוג תערובת.
בדרך כלל כל מכון תערובת מקבל מרשם גורף אחת לשישה חודשים ומוכר את המזון הרפואי שהוא מכין לכל דורש.
בסקרים לבדיקת שאריות ביולוגיות שנעשו בשו"ט בשנים 2005 -2007 נמצאו חריגות ברמת השאריות של כמה קוקסידיוסטטיים.
בכל שנה מהשנים הללו נמצאו בפטמים שנבדקו בסקר שאריות ביולוגיות המעידות על שימוש בקוקסידיוסטטים שלא לפי ההתוויה, ובייחוד בקוקסידיוסטט ניקרבזין.
הדבר מעיד על כך שמגדלי הפטמים אינם מקפידים על זמני המתנה כנדרש.
ע וד צוין בדו"ח לשנת 2007 : "ממצא זה מראה כי ההדרכה וההסברה אשר ניתנו למגדלים בעבר אודות הסכנות לבריאות הציבור כתוצאה מנוכחות שאריות אלה, ופעולות האכיפה המבוצעות בתחום זה במשחטה, כנראה שאינן מועילות מספיק במניעת החריגות ויש מקום לשקול נקיטת צעדים משפטיים כנגד החורגים".
ממצאים דומים נמצאו גם בשנים שקדמו לסקרים האמורים.
קוקסידיוסטטים לבקר : נמצא כי מגדלי הבקר נוהגים להשתמש בקוקסידיוסטטים כבזרזי גדילה לבקר.
אולם, מכיוון שהשימוש בקוקסידיוסטטים בבקר נעשה ללא התוויה, השו"ט אינם בודקים שאריות שלהם בבקר.
קוקסידיוסטט מוננסין רשום בארץ כתרופה לעופות, ואסור לשימוש בבקר.
מהמסמכים עולה, כי בשנים 2006 ו- 2007 ידעו בשו"ט שמגדלי בקר משתמשים במוננסין.
למרות זאת לא בדקה המעבדה לבדיקת שאריות ביולוגיות במכון הווטרינרי את רמת השאריות של התרופה בבשר בקר.
המפקחים על התכשירים הווטרינריים בשו"ט החלו לחקור את הנושא בסוף 2007 , ועקב כך הופסק השימוש הלא-חוקי במוננסין.
במאי 2008 הוגשה בקשה קולקטיבית לאשר שימוש חריג בתרופה לבקר לפי תקנה 29(א3 ) לתקנות הרוקחים (תכשירים), התשמ"ו- 1986 לתכשירים רפואיים.
לאחר שהוגשה לאגף הרוקחות שבמשרד הבריאות בק שה לרישום תוספת התוויה לתכשיר לבקר, ניתן אישור להשתמש בכמות מוגבלת של התכשיר, עד שיסיים משרד הבריאות את הרישום בהליך רגיל.
שימוש נרחב במשך שנים בתכשירים וטרינריים ללא רישום כנדרש בפקודת הרוקחים הוא בין היתר תוצאה של היעדר פיקוח על מזון רפואי ושל אי -נקיטת אמצעים משפטיים כנגד מפרי חוק.
על משרד החקלאות ומשרד הבריאות לפעול במשותף כדי להפסיק את השימוש הלא -חוקי בחומרים אלה.
לשלשת עופות - מרכיב בתזונת בעלי חיים .
לשלשת העופות משמשת לדישון ולזיבול וכחלק ממזונם של עגלים לבשר.
הלשלשת משמשת תחליף זול למקורות חנקן, והיא ניתנת בכמות של 1.
5-3 קילוגרמים ליום לעגל, בתערובת או מוספת לתחמיץ.
לשלשת העופות עלולה להכיל את מכלול החומרים שניתנים לעופות במזון: אנטיביוטיקה, קוקסידיוסטטים, תכשירי גדילה כגון תכשירים המכילים ארסן אורגני, ועוד.
השירותים להגנת הצומח בודקים אם בין מרכי בי התערובת הניתנת לבני בקר מצויות שאריות כימיות.
נוכחות שאריות בלשלשת העופות כמרכיב במזון הבקר לא נבדקה עד מועד סיום הביקורת בשיטתיות במעבדה לביקורת טיב המספוא שבשירותים להגנת הצומח.
בינואר 2008 פנה לשירותים להגנת הצומח יו"ר ועדת ההיגוי לשאריות וביקש שתבדוק באופן מדגמי גם את הלשלשת.
יו"ר ועדת ההיגוי לשאריות ציין בבקשתו שבסקר לבדיקת שאריות 2007 נמצאו רמות גבוהות של ארסן בדגים, בשל הוספת זבל עופות לברֵכות הדגים כתחליף תזונתי לחנקן (חלבון).
השירותים להגנת הצומח לא השיבו לפנייתו.
באותו חודש ובמרס 2008 כתב יו"ר ועדת ההיגוי לשאריות גם למנהל השו"ט וציין שיש בעיה טוקסיקולוגית בהוספת לשלשת עופות למזונם של בני בקר, אף על פי שהדבר נעשה כבר שנים רבות.
יו"ר ועדת ההיגוי לשאריות הוסיף ואמר כי יש להתחיל בפעולה לאיסור שימוש בלשלשת עופות כמזון לבעלי חיים, יהיו אלה בני בקר או דגים.
, הנושא לא נבחן משרד החקלאות הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2008 שהוא מקבל את הצעת משרד מבקר המדינה לדון מחדש בהמשך השימוש בלשלשת עופות להאבסת בני בקר לבשר.
משרד מבקר המדינה מעיר , כי יש לבחון לא רק את הנושא הזה אלא גם את השימוש בזבל עופות להאכלת דגים בברֵכות הגידול.
פיקוח על מזון לחיות מחמד .
ייבוא מזונות לחיות מחמד מתבצע בפועל באישור מיוחד המונפק על ידי המחלקה לסחר חוץ במשרד החקלאות ועל סמך היתרים מהמחלקה לטיב המספוא ומהשו"ט.
על מוצרי מזון לחיות מחמד חל צו הפיקוח, ונדרש לקבל עבורם היתר עסקה ממנהל השירותים להגנת הצומח.
היתר העסקה שניתן למזון לחיות מחמד הוא היתר שנתי.
נוסף על כך, כל משלוח מיובא מאושר בנפרד.
תהליך התרת הייבוא לאחר הגשת הבקשה להיתר כולל: בדיקת המדינה שממנה מיובא המזון ומצב התחלואה בה; בדיקת עמידת המפעל המייצר בדרישות הנוגעות לעניין, ובכלל זה קבלת אישור הרשות המוסמכת במדינת הייצור על אודות תהליכי הייצור והפיקוח הווטרינרי; והצגת אישור לייבא את סוג המוצר בידי החברה המייבאת.
לאחר מתן היתר הייבוא נבדק המשלוח על ידי הרופא הווטרינר הממשלתי בנמל, משרד החקלאות ופיתוח הכפר 813 .
ודגימות ממנו נשלחות למעבדה הממשלתית שבמכון הווטרינרי.
בבדיקה זו נבדקת נוכחותם של מיקרואורגניזמים (חיידקים) וסלמונלה במזון.
בדיקת תהליך שחרורם מהנמל של תוספי מזון ושל מוצרים מוגמרים (מזון לחיות מחמד) העלתה כי השירותים להגנת הצומח אינם יכולים לבדוק את כל המשלוחים ואת כל האצוות.
לכן בדיקה מעמיקה של המשלוחים נעשית באופן מדגמי.
נמצא כי אין בודקים שימורים המיועדים לחיות מחמד, היות שאלה נחשבים מזון "רטוב", כאמור, לשירותים להגנת הצומח אין כלים לבדוק אותם.
במוצרי מספוא מוגמרים (כולל מזון לחיות מחמד) לא נב דקת נוכחותם של אפלטוקסינים אלא במקרים חריגים.
בדיקה זו אינה תנאי סף לייבוא לישראל.
באשר למוצרים מן החי נקודת המוצא המקצועית של השירותים להגנת הצומח היא שבמוצר המוגמר האחריות היא על המפעל המייצר ועל המדינות שמתעדות את המוצרים, ומחובתם להודיע למדינות המייבאות את מוצריהם על תקלות במוצרים.
זאת בניגוד לנקודת המוצא המקצועית של השו"ט, הבודקים כל מוצר מיובא, גולמי ומעובד כאחד.
לדעת משרד מבקר המדינה, על מנהל השירותים להגנת הצומח לבצע את הבדיקות הדרושות כדי להבטיח את טיב מוצרי המספוא המוגמרים.
מתוקף היותו ה"מנהל" לפי צו הפיקוח, גם הוא נושא באחריות אם משלוחים של מזון שאינו ראוי למאכל נכנסים ארצה.
מערך סמכויות הפיקוח על מזון לחיות מחמד בתחילת שנת 2006 התגלה שמוצרי מזון לכלבים מתוצרת חברה בארצות הברית גרמו למותם של כ-40 כלבים ולאשפוזם של כ-70 אחרים.
שבוע לאחר ההרעלה ההמונית הורה משרד החקלאות ליבואן להסיר את המוצרים מהמדפים.
בפברואר 2006 מינה מנכ"ל משרד החקלאות דאז, מר יוסי ישי, צוות בדיקה לבחינת היערכות המשרד ולאופן טיפולו בפרשת הרעל במוצרי המזון לכלבים (להלן - צוות הבדיקה).
המסקנות העיקריות של צוות הבדיקה היו: 1.
יש כפילות בטיפול בנושא מזון לבעלי חיים.
מערך הסמכויות בנושא זה נשלט הן על ידי צו הפיקוח והן על ידי תקנות מחלות בעלי חיים (יבוא ויצוא של מוצרים מבעלי חיים), התשמ"ח - 1988 (להלן- תקנות מחלות בעלי חיים).
על פי צו הפיקוח, הסמכות להעניק היתרי עסקאות נתונה בידי השי רותים להגנת הצומח, וזאת באמצעות המחלקה לטיב המספוא.
על פי תקנות מחלות בעלי חיים, אם במזון יש רכיבים מן החי, סמכות רישוי הייבוא היא גם של מנהל השו"ט.
לאחר שהמוצרים מיובאים לישראל, סמכויות הפיקוח על שיווקם נתונות באופן בלעדי בידי השירותים להגנת הצומח, וזאת מ כוח מינויו של מנהל השירותים להגנת הצומח ל"מנהל" על פי צו הפיקוח.