HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
היו כשלים בהשתתפות המשרד בהוצאות לפיתוח בתי עלמין המוחזקים בידי חברות קבורה במועצות דתיות וברשויות מקומיות: שיעור ניצול התקציב שיועד לפיתוח בתי העלמין בכל אחת מהשנים 2005 -2007 היה נמוך; המשרד לא הכין תכנית רב-שנתית להשתתפותו בתקציבי הפיתוח של בתי העל מין היהודיים; הערכת צורכי הפיתוח בבתי העלמין ואומדן עלותם נעשו ללא קבלת ייעוץ הנדסי מוסמך.
אף כאשר העלה המשרד ליקויים בהתנהלות החברות בפיתוח בתי עלמין, הוא לא נקט פעולות לתיקונם.
על המשרד לפעול בנחישות, תוך ניצול הכלים החוקיים והמנהליים העומדים לרשותו להסד רת ליקויים שהועלו בדוחות ביקורת מטעמו בחברות, במועצות המקומיות וברשויות המקומיות.
כמו כן ראוי שהמשרד יכלול כתנאי לתקצוב פיתוח בתי העלמין את המעבר לשיטות קבורה רוויה.
מצוקת הקבורה בגוש דן .
07 ביקשה הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת (להלן - ועדת הביקורת) ממבקר המדינה להכין חוות -דעת על פי סעיף 21 לחוק מבקר המדינה "באשר להתנהלות סביב מצוקת הקבורה בגוש דן".
בקשה זו באה בעקבות פנייתה של ח"ק ת"א, שטענה כי היא עומדת לפני שוקת שבורה ולפני מצב חמור ביותר, משום עתודות הקרקע הזמינות לקבורה שבידיה בבית העלמין ירקון מאפשרות קבורת שדה עוד מספר חודשים בלבד.
במכתבו מאוקטובר 2006 לראש הממשלה, מר אהוד אולמרט, כתב מנכ"ל החברה, הרב אברהם מנלה, כי החברה "מתריעה מזה זמן בפני כל הגורמים הממשלתיים המטפלים בנדון על חומרת הבעיה, שמחריפה מיום ליום, אך.
לא נעשות ע"י גורמים אלו כל פעולות בעניין.
נעשו ניסיונות לקדם פתרונות שיקלו על המצוקה כמו קבורה משפחתית וקבורה בקומות.
אלא שפתרון זה דורש משאבים כספיים גדולים ביותר ועד היום לא נמצא הגורם הממלכתי.
שיסכים לממן משאבים אלו".
מהדיון בוועדת הביקורת עולה כי כדי לקדם פ תרון למצוקת הקבורה בגוש דן באמצעות שיטות הקבורה הרוויה24 ולסייע לח"ק במימונה החליטו ממשלות ישראל וועדת השרים לענייני קבורה (להלן - ועדת השרים) להעלות את תעריפי הקבורה שגובות הח"ק מהרוכשים חלקות קבר בחיים ולהעניק תוספת תשלום (תמיכה) לח"ק עבור כל יחידת קבר בק בורה רוויה.
הוצע גם שעקב העלות הגבוהה של הקמת מבנים לקבורה רוויה, משרד האוצר יסכים לתת "רשת ביטחון" אם הבנייה תגרום להפסדים לח"ק, אך התברר כי התהליכים ליישום הפתרונות התעכבו: ועדת הפנים של הכנסת לא התכנסה לדון בעניין שינוי תעריפי מכירת קבר לרוכש בעודו בחיי ם, ועדת השרים לא התכנסה לאשר את התמיכה לקבורה רוויה, ולא ניתנה התחייבות ל"רשת ביטחון".
מהדיון בוועדת הביקורת עולה כי הקמת בית עלמין אזורי שאמור להוות פתרון נוסף למצוקת הקבורה באזור המרכז לטווח הארוך, ורובו מיועד לקבורה רוויה, מתוכננת במחצבות ברקת כמה שנים, בהנהגת ממ"י ביחד עם מינהל התכנון במשרד הפנים (להלן - מינהל התכנון).
לאחר כארבעה חודשים, ב- 16.
, קיימה ועדת הביקורת ישיבת מעקב בנושא היו"ר דאז של הוועדה, ח"כ זבולון אורלב, סיכם ואמר כי "תמונת המצב היא לא שונה במהותה מתמונת המצב שנחשפה בפני ועדת ביקורת המדינה לפני למעלה משלושה חודשים.
אם לא ייעשו דברים דרסטיים, מקומות הקבורה בבית העלמין ירקון עלולים להיגמר".
, לאחר כחמישה חודשים נוספים, קיימה ועדת הביקורת דיון נוסף מדברי מנכ"ל ח"ק ת"א עלה כי השטח שהוצע לקבורה בבית עלמין ירקון הוא פתרון רק לשנה, ויו"ר הוועדה סיכם ואמר כי "למעשה אנחנו עומדים באותו מקום שבו היינו לפני כמה חודשים".
24 מכלול שיטות הקבורה המאפשרות ניצולת גבוהה של הקרקע; ראו לעיל הערה9.
המשרד לשירותי דת 1035 .
היות שעתודות הקרקע במדינה הן משאב חיוני ומוגבל שיש לייעדו גם לדורות הבאים, נדרשת המדינה לפעול על מנת לאפשר שימוש יעיל וחסכוני בקרקע לקבורה וניצולם המרבי של השטחים בבתי העלמין.
על פי המסורת היהודית, אדמה שבה טמונים נפטרים אינה ניתנת לשימוש אחר.
שימוש מיטבי בקרקע חיוני בעיקר באזור גוש דן, שבו צפיפות האוכלוסין ביישובים העירוניים היא הגבוהה בישראל.
עקב מצוקת השטחים באזור זה והדרישה להימנע מפגיעה בשטחים פתוחים מצטמצמות האפשרויות להקצאת שטחים לקבורה.
כאמור, מדי שנה נקברים בישראל בעיקר בקבורת שדה כ- 33,750 נפטרים יהודים בממוצע, מתוכם יותר מ - 17,000 ,באזור תל אביב והמרכז.
בקבורה בשיטה זו צפיפות יחידות הקבר היא כ-250 עד325 קברים לדונם.
קבורה רוויה יכולה להכיל 2,000 קברים ויותר לדונם, ולכן - לצמצם את שטחי הקבורה במידה ניכרת.
ממשלות ישראל החליטו לפעול כבר לפני עשור לעידוד ולקידום היישום של שיטות הקבורה הרוויה ולהקמתם של בתי עלמין אזוריים.
עוד בדצמבר 1997 החליטה ועדת השרים 25 להקים צוות בין -משרדי בראשות נציג המשרד לעניינ י דתות 26 שיגבש המלצות בעניין קבורה.
בין היתר, היה על הצוות לשקול העדפת קבורה רוויה, לרבות תכנון, פיתוח, שימוש במחצבות נטושות, פיתוח שיטות לביצועה, מקורות המימון, ותמחור עלויות הקבורה הישירות והעקיפות.
ח"ק ת"א היא חברת הקבורה הגדולה בישראל, והיא מטפלת בקבורתם של נפטרים מ -23 יישובים27 בגוש דן ואזור המרכז.
היא מפעילה שישה בתי עלמין וקוברת בהם בממוצע כ- 8,000 נפטרים בשנה, מהם כ- 5,000 .
בבית העלמין ירקון חמשה בתי עלמין שברשותה - "הדרום" (בחולון), "טרומפלדור" (במרכז העיר תל אביב), "בית העלמין העתיק ביפו" (אינו פעיל), "נחלת יצחק" (בגבעתיים) וחלקות קבורת השדה ב"קרית שאול" - כבר הוכרזו "סגורים".
במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2008 , נקבר ללא תשלום הרוב המכריע של הנפטרים בבית העלמין ירקון, אך לטענת ח"ק ת"א נותרו חודשים ספורים עד שיגמרו החלקות המיועדות לקבורת שדה.
להלן בטבלה נתונים על התפלגות הנקברים בבתי העלמין שבניהול ח"ק ת"א בשנים 2000 -2007 :)(על פי נתוני הביטוח הלאומי .
אחוז ממוצע שנתי מספר הנקברים בית העלמין .
62 4,992 39,934 הירקון .
25 קיבלה תוקף של החלטת ממשלה (מספר 3057 /(קבר7)) ב- 25.
26 בהשתתפות נציגי משרד האוצר, משרד הפנים, משרד המשפטים, משרד התשתיות הלאומיות (ממ"י), ח"ק ת"א והביטוח הלאומי.
27 אור יהודה, אורנית, אלעד, אפעל, אלקנה, אזור, בני ברק, בת ים, גבעתיים, גבעת שמואל, גני יהודה, גני תקוה, חולון, כפר אז"ר, נווה אפעל, עמנואל, קריית אונו, רמת גן, רמת פנקס, שוהם, שערי תקווה, תל אביב-יפו.
27 2,167 17,332 )הדרום (חולון .
10 817 6,539 קריית שאול* .
1 101 808 נחלת יצחק .
100 8,080 64,637 סה"כ .
* בבית עלמין בקריית שאול הוקם מבנה קבורה רוויה בקומות המכיל כ- 5000 קברי כוכים.
(א) בית עלמין "הדרום" בחולון: עוד בשנת 1976 הוכר בית העלמין במתכונתו דאז כבית עלמין סגור בהסכם פשרה שקיבל תוקף של פסק דין בעקבות עתירה לבג"ץ של שלוש חברות הקבורה הגדולות נגד הביטוח הלאומי והמדינה28 .
במהלך השנים הורחבו שטחי הקבורה, אך לאחר שהתמלאו ונותר מספר מצומצם ביותר של חלקות קבר, נקבע בית העלמין כסגור החל ב- 1.
לדברי מנכ"ל ח"ק ת"א, הקבורה בבית העלמין היא ברובה קבורת שדה בחלקות קבר שנקנו על ידי אנשים עוד בחייהם בשנים שבהן בית העלמין היה פעיל.
משנת 2007 ח"ק ת"א קוברת קרובי משפחה מדרגה ראשונה של הנפטרים שנקברו לפני שנים בקבורת שדה, בשיטת "קבורת על" 29 .
בשנת 2007 נקברו בשיטה זו כ-245 נפטרים, ובשנת 2008 )(עד ספטמבר- כ-150 נפטרים.
כמו כן הוכנו קברים בש טחי שירות (כבישים, שבילים, שטחים ירוקים, מבני שרות וכו') שהוסבו.
בשנים הבאות תפחת הקבורה בחלקות שנמכרו בעבר, ופוטנציאל הקבורה בבית העלמין יהיה תלוי ביכולת ההטמעה והשיווק של שיטת "קבורת -על" בקרב קרוביהם של אלה שנקברו שם בעבר ובשטחי שירות נוספים הניתנים להסב ה לשטחי קבורה.
(ב) בתי עלמין נחלת יצחק וטרומפלדור: בתי עלמין הוכרו כסגורים עוד בהסכם הפשרה מ- 1976 .
, ופוטנציאל הקבורה העתידית בהם זניח (ג) בית העלמין בקריית שאול: בית העלמין הוכר כסגור עוד בשנת 1976 .
במהלך השנים נוספו לו שטחי קבורה, אך לאחר שנותר בו מספר מצומצם של חלקות קבורה פנויות, הפך כולו לבית עלמין סגור בתחילת 2005 .
רוב הנקברים בו לאחר סגירתו הם אנשים שקנו חלקות עוד בחייהם, בתקופה שבה היה פעיל.
בבית העלמין הוקם מבנה קבורה רוויה במימון עצמי של הח"ק בשטח שנוסף לו; הוכשרו בו כ - 5,000 מקומות קבורה, ובנייתו ה סתיימה בסוף 2006 .
לדברי מנכ"ל ח"ק ת"א, עד ספטמבר 2008 שווקו כ-600 קברים במבנה ונקברו בו 264 .
28 בג"ץ 184/75 , 'חברה קדישא גחש"א קהילת ירושלים ואח' נ' שר הדתות ואח (לא פורסם).
בין היתר נקבע בהסכם כי הח"ק תהיינה רשאיות לגבות תשלום בקשר להבאתם של נפטרים לקבורה באחד מבתי העלמין הסגורים בהתאם לרשימות המצורפות להסכם; ביניהם נכללו בתי הקברות ברח' טרומפלדור, בנחלת יצחק, בקרית שאול וביפו.
29 מדובר בקבורה מעל נפטר שנקבר בעבר בקבורת שדה רגילה, לאחר פינוי המצבה וחשיפת חלק ממילוי הקרקע.
בשיטה זו המצבה החדשה גבוהה יותר והחלל בה ממולא בקרקע.
המשרד לשירותי דת 1037 .
פוטנציאל הקבורה בבית העלמין הוא אפוא כ- 4,400 מקומות קבורה.
מנכ"ל ח"ק ת"א הדגיש בפני נציגי מבקר המדינה את הקשיים בשכנוע הציבור לקבור את יקיריו או לרכוש חלקות קבר בכוכים ולא בקבורת שדה הנהוגה, למרות שמבנה הקבורה ממוקם בבית עלמין מבוקש.
(ד) בית העלמין ירקון: כיום קוברת ח"ק ת"א בבית העלמין את מרבית הנפטרים שבטיפולה (כ - 5,000 בממוצע שנתי - 62% ).
הקבורה בבית העלמין ירקון החלה עוד בשנת 1991 , לאחר שהלכו ואזלו המקומות הזמינים לקבורה באותה עת בבית העלמין בקריית שאול.
במהלך השנים, נוכח מיצוי של שטחי קבורת השדה בבית העלמין, הוא הורחב ושטחו שולש.
הוכנו לו במשך השנים שלוש תכניות מתאר מקומיות, שקבעו את ייעוד השטחים בתחומן: (1 ) תכנית מתאר מקומית בשטח של 340 דונם, ובה שטחים לקבורת שדה, שקיבלה תוקף במאי 1992( ;2 ) תכנית מתארמקומית מפורטת (להלן - התכנית המפורטת) בשטח של כ -324 דונם, שקיבלה תוקף באוגוסט 2000; (3 ) תכנית מתאר מקומית מפורטת (להלן- תכנית ההרחבה), שהופקדה ואושרה למתן תוקף במאי 2007 , ועל פיה היו אמורים להגדיל אתבית העלמין עד כ -993 דונם: כ-665 דונם לקבורה ומבני שירות, וכ-328 .
דונם לגן לאומי ולדרכים בתחילת 2008 החלה ח"ק ת"א לקבור נפטרים בחלקה האחרונה בבית העלמין ירקון שיועדה לקבורת שדה - "חלקת אתרוג".
הקבורה בחלקה זו מבוצעת בשיטת קבורה חדשה שפיתח הח"ק - "שיטת הדס"30 .
במסגרת תכנית ההרחבה מתוכננים מבני קבורה רוויה בקומות וגבעות קבורה בצפיפות של 1,500 קברים לדונם, ובסך הכול מתוכננים 247,800 .
קברים בהתאם לקצב הקבורה בשנים 2000 -2007 , קיים לכאורה פוטנציאל לקבורה עתידית לכ-30 .
שנה בינואר 2009 עדיין לא החלה הקמת המבנים והחלקות המיועדים לקבורה רוויה בבית העלמין ירקון.
לטענותיה של ח"ק ת"א המוצגות בשנים האחרונות, מימונה העצמי בלבד למבני הקבורה הרוויה, שעלותם גבוהה בהרבה מעלות קבורת שדה, יביא אותה "למצב של פשיטת רגל" אם לא תקבל סיוע מהמדינה.
נוכח הערכת הח"ק כי הקמת מבנה הקבורה הרוויה הראשון תארך לפחות כ -18 חודש, צפוי שלא יהיו מקומות קבורה זמינים בבית העלמין ירקון בעוד חודשים מעטים31.
תכנית המתאר הארצית לבתי עלמין - תמ"א 19 , שכאמור אושרה על ידי הממשלה ב - 1987 נועדה בין היתר "לאתר שטחים לבתי עלמין באזורים מטרופוליטניים המיועדים לש רת מספר ישובים".
דברי ההסבר שצורפו לתכנית התייחסו, בין השאר, לבתי העלמין שהיו ברשותה של ח"ק ת"א באותו מועד ולהכרח לייעד שטחים נרחבים בגלל הביקוש הצפוי מאוכלוסיית היישובים המקבלת את שירותיה.
העיתוי חשוב ביותר משום שמלאי הקרקעות הפנויות קטן, ודרוש זמן לביצוע ולהפעלה של בית עלמין חדש.
30 קבורת מכפלה בצפיפות מרבית בת 650 .
נפטרים לדונם 31 יש לציין כי ח"ק ת"א החלה בתכנון של קברי כוכים בקטע משטח הגדר ההיקפי ת בבית העלמין; במועד זה טרם היה נהיר מהו פוטנציא ל הקבורה בפרויקט זה ומתי יהיה זמין לקבורת נפטרים.
(א) תמ"א 19 הציעה בהיקפו של האזור המטרופוליטנ י של תל אביב מספר אתרים להקמתם של בתי עלמין אזוריים, ביניהן - "געש", "חוצה שומרון", "מורשה" (היום בית עלמין "ירקון"), "אזור", "דרך אשדוד" ו"ברקת".
כן נקבע ש"שלבי הפיתוח ועיתויו יהיו ל פי התכנית ובהתאם לביקוש מצטבר".
במועד הביקורת נמצא, שמהאתרים שאותרו בתמ"א 19 .
רק ב"ירקון" הוקם בית עלמין פעיל (ב) בתמ"א 19 הועד אתר נוסף כבית עלמין באזור המטרופוליטני של גוש דן, מצפון לרמת אביב ג'.
בשונה מהאתרים שהוצעו, ייעודו של האתר כבית עלמין כבר אושר בעבר בתכניות מתאר מקומיות של תל אביב ושל רמת השרון, ב- 1971 וב- 1986 .
המועצה הארצית לתכנון ולבנייה החליטה לבטל את ייעודו של האתר בפברואר 2003 .
עתירתה של ח"ק ת"א לבג"ץ נגד ביטול הייעוד נדחתה בחודש אוקטובר 2007 .
)(ראו להלן (ג) בית עלמין אזורי - בית העלמין "גני עד" במחצבות ברקת - מתוכנן כאמור כפתרון נוסף למצוקת הקבורה בגוש דן והמרכז.
עוד בדצמבר 1995 ניתן תוקף של החלטת ממשלה להחלטתה של ועדת השרים מנובמבר אותה שנה, שהטילה "על מינהל מקרקעי ישראל להכין את התכניות המתאימות בעניין אתר הקבורה המוצע במחצבות 'ברקת' לשם ה גשתן לאישור מוסדות התכנון במשרד הפנים" 32 .
לבית העלמין בברקת הוכנה תכנית מתאר מפורטת (מח/ 143 ) שפורסמה למתן תוקף עוד ביוני 2003 , ובדצמבר 2006 אישרה בתנאים הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה את תכנית הבינוי.
בית העלמין אמור להכיל כ - 314,000 קברים, כ -80% מהם בשיטות הקבורה הרוויה בצפיפות ממוצעת של 976 קברים לדונם ולספק את צורכי הקבורה לאזור גוש דן והמרכז לתקופה של כ-40 .
שנה נמצא כי במועד הביקורת הייתה ההתארגנות להפעלת בית העלמין במתחמי הקבורה הראשונים במחצבות ברקת מתוכננת למרס 2011 ויש לצפות שהפעלתו תידחה אף למועד מאוחר יותר (ראו להלן).
כאמור, יתר האתרים שהוצעו בתמ"א 19 להקמתם של בתי עלמין אזוריים לא הגיעו לשלבי תכנון והקמה.
בדצמבר 2006 התקשר ממ"י בשיתוף עם מינהל התכנון עם חברה לשרותי תכנון לביצוע שינוי בתמ"א 19 , בין השאר, כדי לבצע סקר לאיתור אתרים נוספים לבתי עלמין בא זור תל אביב והמרכז.
במועד סיום הביקורת עדיין לא הסתיימו השינויים בתמ"א ואישורם.
מהמתואר לעיל עולה כי בינואר 2009 היה אמור מלאי המקומות הזמינים לקבורת נפטרי היישובים בגוש דן להספיק, על פי טענת ח"ק ת"א, לכמה חודשים עד כשנה.
גם אם תחלנה עתה עבודות הבנייה של מבני קבורה רוויה בבית עלמין ירקון ובבית העלמין האזורי המתוכנן בברקת, קיים חשש כי לא יהיו מקומות זמינים לקבורת הנפטרים.
32 החלטה148 /(קבר3)מ- 7.
המשרד לשירותי דת 1039 .
קבורה רוויה בבית עלמין ירקון .
על פי התכנית המפורטת בבית עלמין ירקון הועדו כ -80 דונם להקמת מבני קבורה רוויה.
בהוראות הבינוי של התכנית המתייחסות לשטחים המיועדים לקבורה רוויה בקומות נקבע כי הצפיפות המזערית תהיה 750 קברים לדונם.
בתכנית ההרחבה של בית העלמין הועדו כ-165 דונם לקבורה רוויה בקומות ובגבעות קבורה בצפיפות של 1,500 .
קברים לדונם, אך עדיין לא הוחל בהכשרתם 2.
עם ההכרה בצורך לעודד פיתוח בתי עלמין בשיטות הקבורה הרוויה שעלות פיתוחן גבוהה, ניתן תוקף של החלטת ממשלה בפברואר 200233 להחלטת ועדת השרים להטיל על ממ"י ומשרד האוצר להכין "הצעה לפתרון סוגיית מימון עלויות הקבורה הרוויה, באופן שיית ן תמריץ לחברות קדישא לקבור בשיטה זו".
ביוני 2002 ניתן תוק ף של החלטת ממשלה 34 להחלטתה של ועדת השרים 35 להקים צוות בין -משרדי בראשות נציג המשרד לענייני דתות ובהשתתפות נציגי משרד האוצר, משרד המשפטים, ממ"י והביטוח הלאומי (להלן - הצוות הבין -משרדי) שיגבש "בתוך 60 יום המלצות בנוגע לחלופות האפשריות למתן תמריצים לקבורה בשיטת הקבורה הרוויה, לרבות האפשרות לשימוש בתעריפי מכירת חלקות קבר בחיים, ובנוגע לסוגיית מימון הפיתוח של בתי העלמין היהודיים בכלל".
בנובמבר 2003 הציג הצוות הבין -משרדי לוועדת השרים את המלצותיו: (א) העלאת התעריפים לח"ק בגין רכישת חלקת קבר לאדם בחייו ממועד ביצוע הקבורה הרוויה: בירושלים (בחלקות הקבורה של ח"ק קהילת ירושלים) ובחיפה (בחלקות הקבורה של ח"ק אשכנזים בשדה יהושע ובכל החלקות בבית העלמין בתל רגב) יהיה התעריף 13,500 ש"ח (לעומת 11,726 ש"ח), ובתל אביב - 18,000 ש"ח (לעומת 8,708 ש"ח); (ב) מתן תמריצים לעידוד הקבורה הרוויה על ידי השתת ערך הקרקע בבתי העלמין על הח"ק, ביטול מונופולים של ח"ק באזוריהן ויצירת הפרדה בין תקציבי פיתוח בתי עלמין לתקציבים השוטפים.
הצוות הדגיש כי יישום המלצותיו אלו, המהוות שינוי במדינות הקבורה, דורש גם שינויי חוק ותקנות.
המלצות הצוות הבין-משרדי בנוגע להעלאת תעריפי מכירת חלקות קבר לבני אדם חיים נדחו על ידי ועדת השרים בהחלטתה מ- 4.
בנוגע להמלצות בעניין מתן תמריצים לעידוד הקבורה הרוויה, החליטה ועדת השרים באותו מועד37 ליישם את שינוי מדיניות הקבורה, וקבעה ש"המשרד לענייני דתות, משרד המשפטים והמוסד לביטוח לאומי יפעלו על פי החלטת ממשלה 2222 מיום 16.
2000 לשינוי החוק והתקנות.
אולם בשל החלטת שר העבודה והרווחה להגיש ערר בעניין זה, לא קיבלה ההחלטה תוקף של החלטת ממשלה.
באוגוסט 2004 קיימה ועדת השרים דיון בעניין תעריפי הקבורה באזור המרכז, ירושלים, חיפה ועידוד הקבורה הרוויה ובהחלטתה 38 , שניתן לה תוקף של החלטת ממשלה39:, נקבע .
33 החלטה 1497 /(קבר2.
) 34 החלטה 1973 מ- 13.
35 /החלטה קבר4 של ועדת השרים מ- 21.
36 קיבלה תוקף של החלטת ממשלה ב- 20.
03 , שמספרה 1034 /(קבר2.
של ועדת השרים 38 /החלטה מס.
קבר11 של ועדת השרים מ- 8.
(א) להרשות לראש הממשלה 40 , בהתאם לסמכותו על פי סעיף 14א2 לחוק41 :לקבוע באישור ועדת הפנים של הכנסת תעריפי רכישת חלקות קבר בחיים כדלהלן בירושלים (בחלקות הקבורה של ח"ק קהילת ירושלים), בחיפה (בחלקות הקבורה של ח"ק אשכנזים בשדה יהושע ובכל החלקות בבית העלמין בתל רגב) ובתל אביב, בחלקות הקבורה הרוויה - 11,726 ש"ח, ובחלקות השדה- 18,000 .
ש"ח (ב) להקים צוות בין -משרדי 42 שבין השאר, תפקידיו לבדוק את מצב העתודות לקבורה בחלקות השדה בבית עלמי ן ירקון; לבחון את הסבסוד הצולב בתעריפי מכירת קברים כדי לאפשר מתן עדיפות לקבורה רוויה; לבחון את מימון הקמת המבנים לקבורה רוויה על ידי ח"ק ת"א ואת השתתפות המדינה בדמי עידוד הקבורה הרוויה והיקפה.
כן הוחלט שהצוות יגיש את מסקנותיו ליו"ר ועדת השרים עד לסוף ספטמבר 2004.
משמעות מבנה התעריפים שבהחלטת הממשלה היא שמימון הקבורה הרוויה יושג על ידי סבסוד צולב שמקורו בגביית כספים מן הציבור, דהיינו ח"ק תוכל למכור קבר לאדם בעודו בחיים בחלקת קברי שדה במחיר גבוה יותר לעומת קבר קבורה רוויה, ועודף ההכנסות מקברי השדה יכסה את הגירעון בפיתוח הקבורה הרוויה.
עוד ב- 2001 החלה ח"ק ת"א להכין מכרז להקמת מבנה קבורה בקומות בבית העלמין ירקון.
ביולי 2003 העניקה הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה בפתח תקווה היתר בנייה לח"ק ת"א למבנה הראשון של קבורה רוויה בקומות במתחם 316 בבית העלמין.
04 הודיע מנכ"ל ח"ק ת"א דאז ליו"ר ועדת השרים לענייני קבורה דאז גדעון עזרא וליו"ר ועדת השרים לענייני דתות דאז זבולון אורלב כי ב- 15.
04 נחתם חוזה להקמת מבנה הקבורה במתחם, אולם החוזה מותנה בהסדר למימון ולכיסוי של הגירעונות הצפויים.
יו"ר הצוות הבין -משרדי לקבורה ר וויה השיב למנכ"ל ח"ק ת"א באותו חודש כי הח"ק חייבת להתחיל לבנות את בניין הקבורה הרוויה לאלתר ממקורות המימון שבידיה - כספי ציבור ממכירת חלקות קבר לאנשים בעודם בחיים, מכירת חלקות חריגות והכנסות נוספות.
כן ציין כי "כל עיכוב בהקמת המבנה לקבורה רוויה יגרום למצב בו לא ימצאו מקומות לקבורה בעתיד הקרוב.
תוך פגיעה קשה בציבור".
בספטמבר 2004 השיב מנכ"ל ח"ק ת"א ליו"ר הצוות הבין-משרדי, כי הח"ק "איננה יכולה לשאת בהפסדים הצפויים של עשרות מיליוני שקלים, בגין כל מיבנה שכזה".
כן ציין כי אומדן עלות הקמת המבנה הראשון, שכבר בנו את היסודות שלו, הוא כ- 55 מיליון ש"ח, ואומדן עלות המבנה השני הוא כ-70 מיליון ש"ח.
המנכ"ל הדגיש כי ח"ק ת"א מוכנה להתחיל מיד בבנייה, אך לצורך כך נדרשים לה בטחונות על מנת שלא לסכן את עצם קיומה.
40 כאמור, באותה עת עקב ביטולו של משרדהדתות הועברו סמכויות שר הדתות לראש הממשלה.
41 סעיף14א2 קובע כי השר רשאי בעלויות הקבורה לקבוע באישור ועדת הפנים של הכנסת לגבי בית עלמין מסוים או באופן כללי, באופן זמני או באופן קבוע סכום לרכישת חלקת קבר בחיים השונה מהתעריף המפורט בתוספת בשל שינויים בעלויות קבר.
42 בראשות נציג יו"ר ועדת השרים (שהיה ראש הצוות הבין -משרדי הקודם), ובהשתתפות נציגי משרדי האוצר, המשפטים, הפנים, הביטוח הלאומי וממ"י.
המשרד לשירותי דת 1041 .
משרד מבקר המדינה לא מצא מסמכים המעידים שהתעריפים שהובאו לפני השרים לפני החלטת הממשלה מאוגוסט 2004 נגזרו ממודל כלכלי המבוסס על אלה: בדיקת עלויות הפיתוח של הקבורה הרוויה כנגד ההכנסות הצפויות של ח"ק ממכירת חלקות קבר; איזון כלכלי שיאפשר את המשך הפיתוח והתחזוקה של בתי העלמין לאורך זמן.
גם לא נמצאו מסמכים המעידים כי נבדקה טענ ת ח"ק ת"א שהתעריפים שהוצעו, כאמור, יגרמו לה גירעון בהיקף של מיליוני שקלים בפיתוח קבורה רוויה בבית עלמין ירקון.
באותו שלב לא הוחל בפעילות הנדרשת ליישום ההחלטות על אף החלטת הממשלה מיוני 2002 שבה נקבע כי יגובשו המלצות בנוגע לחלופות אפשריות למתן תמריצים לקבורה בשיטת הקבורה הרוויה, ואף שהצוות הבין-משרדי הגיש פעמיים את המלצותיו.
בינואר 2005 פנו המנכ"ל של ח"ק ת"א ויו"ר הוועד שלו אל ראש הממשלה דאז, אריאל שרון, יו"ר ועדת השרים לענייני קבורה דאז, השר גדעון עזרא, ויו"ר ועדת הפנים של הכנסת דאז, ח"כ יורי שטרן ז"ל, ו הדגישו כי "אין כל אפשרות שהחברה תיטול על עצמה את הוצאות הבנייה, שעלולות להוביל אותה למצב של פשיטת רגל".
באפריל 2005 הודיע מנכ"ל ח"ק ת"א ליו"ר ועדת הכספים של הכנסת, הרב ח"כ יעקב ליצמן, כי הצעתו של הצוות הבין -משרדי בנוגע למימון הקבורה הרוויה תגרום, בהתאם לח ישוביו, לגירעון בסך 15-12 מיליון ש"ח למבנה.
הוא הציע למנות ועדת פיקוח לפרויקט שתלווה את הבנייה ותפקח על עלותה ועל ההכנסות המתקבלות, ואם יהיו לחברות הקבורה הפסדים בגין הקמת המבנים, הממשלה תתחייב לכסות אותם.
ביוני 2005 הציג הצוות הבין-משרדי לוועדת השרים שתי חלופות להחלטה בעניין תעריפי הקבורה באזור המרכז ולעידוד הקבורה הרוויה על בסיס תחשיבים כלכליים שנעשו: (א) תעריף לרכישת חלקת קבר לאדם בעודו בחיים בקבורה רוויה - 11,726 ש"ח; בקבורת שדה - 17,984 ש"ח, בחלקה חריגה - 22,480 ש"ח.
(ב) תעריף לרכישת קבר לאדם בעודו בחיים בקבורה רוויה - 8,708 ;ש"ח בקבורת שדה - 25,152 ש"ח, בחלקה חריגה- 31,440 ש"ח.
כמו כן, צוין בהצעות כי ייתכן שתידרש תמיכה נוספת של המדינה עד 1,000 ש"ח לכל חלקת קבר בקבורה רוויה.
לדברי יו"ר הצוות הבין -משרדי, עקב הסתייגויות מן הסכומים הגבוהים בתעריפים שהוצעו, הנחתה ועדת השרים את הצוות לגבש הצעת החלטה חליפית.
ביולי 2005 הודיע מנכ"ל ח"ק ת"א למנכ"ל הרשות הארצית לשירותי דת כי הח"ק מוכנה להיענות להצעת הממשלה על בסיס התעריפים החדשים שבחלופה הראשונה והסבסוד (תמיכה נוספת של 1,000 ש"ח לכל חלקת קבר בקבורה רוויה).
בינואר 2006 ניתן תוקף של החלטת ממשלה 43 ,להחלטת ועדת השרים לאחר שהצוות הבין -משרדי הציג לפניה את הצעתו החליפית, שהתבססה על תחשיב כלכלי להקמת מבנה הקבורה הרוויה הראשון בבית עלמין ירקון ועל .
43 החלטה 4649 /(קבר15) מ- 19.
התעריף הקבוע בחוק למכירת קבר לאדם בעודו בחיים באותה עת בתל אביב (בתוספת הצמדה למדד המחירים לצרכן) - 9,426 .
ש"ח בהחלטה נקבע: (א) להמליץ לראש הממשלה 44 ,לקבוע באישור ועדת הפנים תעריפי קבורה בירושלים (בחלקות הקבורה של ח"ק קהילת ירושלים), בתל אביב ובחיפה (בבית העלמין בתל רגב) בסך 12,566 ש"ח45 .
כן הוחלט ש"העלאת תעריפי הקבור ה תהיה בכפוף לבנייה ]ההדגשה של משרד מבקר המדינה [ ולפיתוח מתחמי קבורה חדשים בשיטת הקבורה הרוויה בהיקף של לפחות50% .
"מסך הקבורה במקומות אלו (ב) המדינה תעודד את הקבורה הרוויה על ידי תוספת תשלום לח"ק שבונות מבנים חדשים לקבורה רוויה בהיקף של 75% לפחות מן הנקברים החדשים בבתי עלמין; התשלום יהיה 500 ש"ח לכל יחידת קבר בקבורה רוויה.
נקבע כי חברת הקבורה הזכאית לתמיכה תקבור כל מי שלא רכש חלקת קבר בחיים בקבורה רוויה בלבד.
הצוות הבין-משרדי המליץ גם לקבוע תעריף לרכישת קבר בשטחים מוגדרים בבתי העלמין46, דבר שלכאורה מאפשר לח"ק הכנסות גבוהות יותר מההכנסות שנכללו בתחשיב הכלכלי.
החלטת הממשלה מאוגוסט 2004 התנתה את העלאת תעריפי הקבורה "מיום ביצוע הקבורה בפועל.
ובתל אביב מיום תחילת הקבורה בקבורה רוויה", ואילו ההחלטה מ - 2006 קובעת כאמור כי "העלאת תעריפי הקבורה תהיה בכפוף ההדגשה ש[ ]ל משרד מבקר המדינה לבנייה ולפיתוח מתחמי קבורה חדשים בשיטת הקבורה הרוויה בהיקף של לפחות 50% מסך הקבורה במקומות אלו".
ההתניה החדשה לא הייתה ברורה והשאירה כר נרחב לפרשנות ולוויכוחים עתידיים.
בפברואר 2006 פנה ממלא מקום ראש הממשלה דאז, מר אהוד אולמרט, ליו"ר ועדת הפנים של הכנסת דאז, ח"כ ר'אלב מג'אדלה, וביקש את אישור הוועדה לשינוי התעריפים בהתאם להחלטת ועדת השרים.
במרס 2006 נערכו בחירות כלליות לכנסת ה-17 .
עד פיזורה של הכנסת ה-16 .
לא דנה ועדת הפנים בבקשה בפברואר 2007 פנתה ועדת הפנים לראש הממשלה וציינה כי יש צורך ב פנייה מחודשת על מנת שהיא תוכל לדון בבקשה.
במרס אותה שנה פנתה הוועדה ל"שר המופקד על המועצות הדתיות" יצחק כהן, וחזרה על הצורך בפנייה מחודשת (ראו להלן).
בינואר 2006 , על פי הזמנת מינהל התכנון, הגישה חברת ייעוץ כלכלי דו"ח העוסק ב"מבחן כלכלי של פרויקטים להספקת יחידות קבורה במטרופולין תל אביב".
בין השאר, נבחנה "ייתכנות פרויקט ירקון".
מן הדו"ח עולה כי הקמת הקבורה הרוויה .
44 ראו הערות40 ו-41 .
לעיל 45 לפי סעיף 14 א(ה) בחוק, הרוכש בחייו חלקת קבר המיועדת לק בורה רוויה, ישלם 75% מהתעריף שנקבע בתוספת לחוק לרכישת חלקת קבר בחיים; כלומר, התעריף לרוכש חלקת קבר בחיים בקבורה רוויה הנגזר מהחלטת ממשלה הוא 9,426 .
ש"ח 46 ראו לעיל הערה 18 ; קביעת שטחים מוגדרים בבית עלמין פעיל מאפשרות לח"ק לדרוש ממשפחות הנפטרים המבקשות לקבו ר בהם את יקיריהן, סכומים בלתי מוגבלים.
המשרד לשירותי דת 1043 .
בכל שטחי בית העלמין תוביל לגירעון של כ -156 .
מליון ש"ח למבצע הפרויקט נקבע כי "יידרש מימון (קדם מימון) נדיב מטעם הרשויות" וכי "יזם לא יתקרב אל הפרויקט ללא תמרוץ כבד מצד הרשות".
כאמור, באוקטובר 2006 פנה מנכ"ל ח"ק ת"א לראש הממשלה, מר אהוד אולמרט, והזכיר לו כי מאז ההחלטה מינואר 2006 על העלאת התעריפים לא נעשה דבר, וגם אם תאושרר ההחלטה ותשולם התוספת בסך 500 ש"ח ליחידת קבר, ייגרם לחברה הפסד עקב הוצאות הבנ ייה.
בין היתר, ביקש מנכ"ל הח"ק "להורות לגורמים הממשלתיים ליתן לחברה קדישא ת"א התחייבות למימון כל הגרעונות שבבניית מבני הקבורה בקומות כדי שהחברה קדישא תוכל להתחיל באופן מיידי בביצוע מבנה הקבורה הראשון" (להלן - "רשת ביטחון").
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מדצמבר 2008 ציין מנכ"ל ח"ק ת"א כי לקראת ישיבת השרים שהתקיימה כאמור בינואר 2006 , סוכם בין הח"ק לבין הצוות הבין- משרדי "כי תיבנה רשת ביטחון", והצוות אף הכין הצעת החלטה בהתאם לכך.
לדבריו, לפני הדיון בוועדה הודיע לו יו"ר הצוות כי "הנושא ייסגר בהתחייבות האוצר47 מול ח"ק ת"א.
ואכן הצעת ההחלטה שונתה ונמחק הנושא של רשת הביטחון".
התכנית להרחבת בית העלמין ירקון פורסמה להפקדה בנובמבר 2004 .
בדיוני ועדת המשנה להתנגדויות של הועדה המחוזית לתכנון ולבנייה - מחוז המרכז (להלן - ועדת המשנה) נדרשה ח"ק ת"א "להוכיח מקורות מימון לקבורה הרוויה (רבודה)" בבית העלמין.
במכתבו מנובמבר 2006 לוועדת המשנה ציין מנכ"ל ח"ק ת"א כי תוצאת התחשיב הכלכלי שהוכן על ידה "מצביעה על איזון תקציבי", אך הדבר מותנה באישור תעריפי הקבורה שבהחלטת הממשלה מינואר 2006 ובתשלום תוספת של 1,000 ש"ח לכל יחידת קבר בקבורה רוויה במקום 500 ש"ח שנקבעו בהחלטת הממשלה.
החברה העריכה אז כי היא לא תידרש למימון ביניים בנקאי ולא לקחה בחשבון בחישוביה הוצאות מימון.
החלטות הממשלה ממאי 2007 1.
באפריל 2007 קיבלה ועדת השרים שתי החלטות בעניין העלאת תעריפי הקבורה ועידוד הקבורה הרוויה, שקיבלו תוקף של החלטות ממשלה ב - 3.
07: )(א בהחלטת הממשלה48 נקבע כי יש לתקן את החוק כך שההנחות מהתעריפים לרכישת קבר בחיים בחלקות קבורת שדה לבני זוג של נפטרים יבוטלו, ויינתנו להם בגין רכישת חלקת קבורה רוויה בלבד.
משמעות החלטה זו היא עידוד הקבורה הרוויה49.
)(ב בהחלטת הממשלה50 מאותו תאריך בוטלה החלטת הממשלה מינואר 2006 ( :ובמקומה הוחלט כך1 ) להמליץ לראש הממשלה לקבוע באישור ועדת הפנים תעריף קבורה בירושלים (ח"ק קהילת ירושלים), בתל אביב, בחיפה ובבית העלמין .
47 בעניין עמדת משרד האוצר באשר ל"רשת ביטחון" לשם קידום פיתוח מבני קבורה רוויה, ראו להלן.
48 החלטה 1614 /(קבר1.
יש לציין, כי בני הזוג של הנפטרים הם רוב רוכשי הקברים בעודם בחיים 50 החלטה 1615 /(קבר2.
בתל רגב בסכום של 12,566 " ,ש"חבכפוף ]ההדגשה של משרד מבקר המדינה[ לבנייה ולפיתוח מתחמי קבורה חדשים בשיטת הקבורה הרוויה בהיקף של לפחות 50% ( .
"מסך הקבורה במקומות אלו2 ) המדינה תעודד את הקבורה הרוויה על ידי תשלום עד 1,000 ש"ח51 .
לכל יחידת קבר חדשה בקבורה רוויה 2.