HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נוכח החסמים הקיימים המעכבים את מינוי ההרכבים יש צורך לבחון את התאמת ההוראות שבחוק, ולהציע מגוון פתרונות, לרבות כאלו שלא יהיו תלויים בהסכמות הדדיות של שלושת הגופים בעלי הסמכות - המשרד לשירותי דת, המועצות הדתיות והרשויות המקומיות.
בכלל זה ראוי לבחון גם פתרון שיאפשר לרשות מקומית שמעוניינת בכך לספק בעצמה שירותי דת לתושביה, כפי שכבר נעשה בכמה מהן.
על השר לשירותי דת להוביל עבודת מטה לבחינת ההליכים למינוי רבני עיר ולהציע הצעות לייעול ולפישוט ההליכים.
ראוי שבמסגרת זו ייקבעו לוחות זמנים להליך, החל מהמועד שבו התפנתה משרת רב עיר עד לבחירה, בדומה ללוח הזמנים הנדרש בחוק לבחירת ראש עיר שהחליט לסיים את תפקידו .
על השר להנחות את משרדו לגבש תכנית סדורה לקידום מינוי רבנים ביישובים שבהם הם חסרים ולקבוע לוח זמנים להשלמת המשימה.
נוסף על כך יש לגבש מענה ליישובים קטנים שבהם לא מכהן רב עיר, ובכלל זה קביעת קריטריונים הנוגעים להיקף משרה, כך שאותן רשויות ישתפו פעולה לשם מינוי רב עיר בהקדם.
בפברואר2017 קיבל משרד מבקר המדינה תלונה על שני מכרזים לאיוש משרות במשרד התיירות (להלן - המשרד).
לצורך בירור התלונה התקיימו פגישות עם כמה מעובדי המשרד ונעשו בירורי השלמה בנציבות שירות המדינה (להלן - נש"ם).
כמו כן נאספו מידע וחומרים רלוונטיים.
בתקופת בירור התלונה שימש מר אמיר הלוי כמנכ"ל משרד התיירות.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי ממצאי הביקורת בדוח זה נוגעים לפעולות משרד התיירות בנוגע לשני המכרזים, וכי אין בממצאים אלה כדי להעיד שהעובדות שהתמנו, כמפורט להלן, אינן ראויות לתפקידן או שנמצא ליקוי או פגם בהתנהלותן.
על פי חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט-1959 (להלן- חוק המינויים), "לא יתמנה אדם עובד המדינה אלא לאחר שנציב השירות הכריז על המשרה בפומבי, על פי בקשת המנהל הכללי או מי שהוסמך לכך על ידיו, בין שנתפנתה המשרה ובין שהיא עשויה להתפנות ".
החובה לבצע מכרז היא גולת הכותרת של חוק המינויים, והיא מגלמת את תכליתו המרכזית של המכרז - בחירת המועמד המתאים ביותר למשרה, תוך שמירה על שוויון ההזדמנויות ועל היעדר שרירות ומשוא פנים ותוך ניתוק הבחירה משיקולים בלתי ענייניים1 .
מכרז לתפקיד מרַכֵּז .
על פי תקנון שירות המדינה ( התקשי"ר), ההליך המכרזי לאיוש משרה כולל כמה שלבי עבודה, לרבות פנייה של ה אחראי במשרד2 לרפרנט המשרד בנש"ם כדי שיבדוק את פרטי המכרז ויקבע אם לאשרם וכן יבדוק אם תיאור התפקיד עדכני.
אם פרטי המכרז אושרו ונמצא שתיאור התפקיד עדכני, המכרז מתפרסם .
הפרסום כולל בין השאר את הדרישות מהמועמדים למילוי המשרה, את תואר המשרה, את תיאור התפקיד ואת הדרגה והדירוג של המשרה, כפי שנקבע ו בתקן המשרד שאישרה נש"ם; מועמדים במכרז מוזמנים בין השאר לבחינה בעל פה לפני ועדת בוחנים, והיא המוסמכת לבחור במועמד המתאים לתפקיד .
ביוני 2016 פרסם משרד התיירות מכרז פומבי לתפקיד מרַכֵּז במינהל פיתוח והשקעות.
מנכ"ל משרד התיירות כתב למשרד מבקר המדינה במרץ 2017 (להלן- מכתב מנכ"ל משרד התיירות) בנוגע לתלונה האמורה כי במסגרת השינויים הארגוניים שחלו במינהל ובשל מצוקת כוח אדם מקצועי, הוחלט להוסיף משרה של מרַכֵּ ז.
המנכ"ל הוסיף כי המשרד פרסם מכרז פנימי, אולם .
1 בג"ץ 154/98 הסתדרות העובדים הכללית החדשה נ' מדינת ישראל , פ"ד נב(5 ,) 'עמ111 ו-123 (1998.
) 2 על פי התקשי"ר, אחראי הוא אחד מאלה: המנהל הכללי של המשרד, סגן מנהל כללי בכיר למינהל ומשאבי אנוש, מנהל יחידת סמך, סגן מנהל יחידת סמך למינהל ומשאבי אנוש, בעל תפקיד אחר שהמנהל הכללי של המשרד או מנהל יחידת הסמך מינה אותו ל"אחראי" .
שום מועמד לא ניגש אליו, ו"ע"פ הנחיות נציבות שירות המדינה ובתיאום מלא עמם פורסם מכרז פומבי לתפקיד".
עוד ציין מנכ"ל המשרד במכתבו האמור ממרץ 2017 כי בשנתיים האחרונות המשרד עובר תהליך של ארגון מחדש, אשר מטרתו לייעל ולשפר את המבנה הארגוני של המשרד ובכך להתאים את התפקידים המקצועיים שבו לצורכי שוק התיירות.
המנכ"ל הוסיף כי במסגרת זו הוא פועל גם לאפשר שדרוג של משרות מקצועיות למשרות בכירות יותר.
עשרות מועמדים ניגשו למכרז הפומבי, עברו את תנאי הסף ונבחנו במבחני כישורים בכתב ובמרכז הערכה.
בספטמבר 2016 בחרה ועדת בוחנים במועמדת הזוכה.
המועמדת שזכתה עבדה במשרד התיירות כסטודנטית מינואר 2014 .
במשך כשנתיים, ובעת פרסום המכרז לא עבדה בו 1.
באוקטובר2015 כתב הסמנכ"ל למינהל דאז 3 לעובד חברה קבלנית של המשרד אשר עסק בסיוע למשרד בגיבוש שינויים ארגוניים (וכיתב את סמנכ"ל תשתיות במשרד): "אנו נידרש לצאת למכרז בקרוב במטרה לנסות "; "חשוב לאשר משרה ברמת מרַכֵּז .
]המועמדת שנבחרה [ ולקלוט את בהקדם האפשרי - אפשרי גם מרַכֵּז אחר אשר אינו מחייב לימודי כלכלה".
בנוגע לתכתובת דואר אלקטרוני (להלן - דוא"ל) זו כתב סמנכ"ל תשתיות ליועצת המנכ"ל בתחילת נובמבר 2015 : "צריך לשלוח מייל שמתקן את הטעות הזו - אנחנו רוצים לקלוט עובד מיומן ומנוסה במסגרת זו נרצה לאפשר לסטודנטים בעלי ניסיון להתמודד על התפקיד".
על פ י מסמכי המשרד, המועמדת שזכתה היא בעלת תואר ראשון ושני במינהל עסקים ואינה בעלת תואר בכלכלה.
בינואר 2016 שאלה יועצת המנכ"ל את הסמנכ"ל למינהל דאז שאלה בדבר פרטי ההשכלה הנדרשת במכרז.
הסמנכ"ל למינהל דאז השיב שהמשרה מוגדרת כמיועדת גם לבעל תואר במינהל עסקים, באופ תוכל להשתתף ]המועמדת שזכתה [ ן ש"גם במכרז".
היועצת שאלה אם כבר אפשר לפרסם את המכרז, ועל כך השיב הסמנכ"ל למינהל: "המשרה ברמת ממונה ויש להפוך למרַכֵּז.
אחרת לא תעמוד בניסיון הנדרש".
]המועמדת שזכתה[ הסמנכ"ל למינהל דאז השיב למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2017 כי הוא סבר שמחובתו לאפשר למועמדת שזכתה להשתתף במכרז, בהיותה עובדת מוערכת, ועם זאת סבר שיש לשמור על הליך מיון שוויוני, לרבות בוועדת הבוחנים, בלי לתת יתרון למועמד אחד על פני מועמד אחר.
משרד מבקר המדינה בירר עם סמנכ"לית בכירה למינהל ולמשאבי אנוש במשרד (אשר לא כיהנה בתפקיד זה בעת שהתקיימו המכרזים האמורים) מדוע הונמך דרג המשרה - מדרג ממונה לדרג מרַכֵּז, כפי שעולה מן התכתובת האמורה.
הסמנכ"לית השיבה ביולי 2017 כי אין בידי המשרד מסמכים בנושא, וכי ייתכן שמדובר ב"טעות סופר".
3 בתקופת בירור התלונה הסמנכ"ל למינהל לא עבד עוד במשרד התיירות, אלא במשרד ממשלתי אחר.
משרד התיירות | 1473 .
במכתב של מנכ"ל המשרד צוין כי משרת המרַכֵּז האמ ורה היא משרה חדשה, והמשרד היה צריך ליצור אותה באמצעות "המרה" של משרה אחרת שאינה מאוישת, ועל כן היה על המשרד לבצע שינוי בתחום העיסוק ותיאור המשרה במסגרת יצירת תפקידים חדשים.
המנכ"ל ציין כי שינויים אלה נעשו "ע"פ הכללים ובתיאום עם נציבות שירות המדינה וחברת הי יעוץ שהמשרד שכר את שירותיה".
מהמסמכים שבידי משרד התיירות עולה אפוא שהסמנכ"ל למינהל דאז, שהיה מופקד מתוקף תפקידו על תקינות ההליך המכרזי במשרד, פעל להתאמת תנאי הסף במכרז לנתוניה של עובדת המשרד שאיישה בעבר משרת סטודנט אך בעת פרסום המכרז לא עבדה בו, והיא שנבחרה לתפקיד.
במכתב מנכ"ל המשרד הוא הגיב כלהלן על הטענות שהועלו בתלונה על המכרז: "כלל ההתבטאויות שהיו סביב מכרז זה נאמרו בתום לב מאחר מילאה בתקופה שבה ]המועמדת שזכתה [שהמכרז היה לתפקיד ש הועסקה כסטודנטית".
אשר להתבטאויות במסגרת ההתייעצויות האמורות צוין במכתב כי "מדובר ב'סלנג' משרדי המקובל בשירות הציבורי.
כאשר מדובר בעובדים מצטיינים ובולטים במערכת.
כמובן שאין מדובר בהתבטאויות מקובלות וראויות מקצועית והובהר לעובדים כי כל שיח סביב עובדים.
צריך להיעשות בצורה מקצועית ועניינית וללא הבעת דעה אישית".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אין לקבל את ההסבר ולפיו אמירות כתובות המלמדות על התאמת תנאי המכרז לנתונים של עובדים מסוימים הן "'סלנג' משרדי המקובל בשירות הציבורי".
אדרבה, על כלל עובדי המדינה - ובייחוד הסמנכ"ל למינהל - להקפיד על תקינות הליכי המכרזים, במעשה ובדיבו ר, תוך שמירה על שוויון ההזדמנויות ועל היעדר משוא פנים.
אמירות המלמדות על התאמת תנאי המכרז לנתוני עובד הן בבחינת שיח היוצר מציאות, ומכאן שהן עלולות לפגוע בשיטת המכרזים ובאמון העובדים בה, וכן לגרום למועמד בכוח להסיר את מועמדותו.
מכרז לתפקיד מנהל אגף א' .
במכתב של מנכ"ל משרד התיירות צוין כי במסגרת הארגון מחדש נוספה משרת מנהל אגף א' לתקן כוח האדם של המשרד.
המנכ"ל הוסיף כי האגף חולש על תקציב של כמעט 200 מיליון ש"ח בשנה ותחום אחריותו נרחב, וכי כוונת המשרד הייתה לאייש את האגף במנהל ובשני עובדים שיהיו כפופים לו.
על שוויון ההזדמנויות .
בינואר 2016 החל המשרד לפעול לפרסום מכרז פנימי לאיוש משרת מנהל אגף א' במינהל לפיתוח תשתיות והשקעות (להלן - מכרז מנהל אגף), ובתחילת פברואר באותה שנה המשרד פרסם את המכרז.
על פי המכרז, ממלא התפקיד מופקד בין השאר על ניהול פעילות המשרד בתחום הרלוונטי ועל ריכוז פעילות המשרד מול חברות ממשלתיות שעוסקות בו; על ריכוז תקציבי התחום; על מעקב שוטף אחר ניצולו התקציבי וביצוע תשלומים לחברות ממשלתיות; ועל ביצוע בקרה שוטפת בעניינים אלה.
ממלא התפקיד מנהל ומנחה צוות עובדים הכפופים לו בסוף מרץ 2016 התכנסה ועדת הבוחנים שמונתה למכרז זה וראיינה את שתי עובדות המשרד אשר הגישו מועמדות לתפקיד.
הוועדה החליטה לבחור באחת המועמדות לתפקיד (להלן - הזוכה בתפקיד).
בהתאם להוראות התקשי"ר, פרטי המכרז המתפרסמים צריכים לכלול , בין היתר, את תנאי ה סף למילוי המשרה (להלן - תנאי סף) ודרישות רצויות למילויה.
תנאי הסף הם "שער הכניסה " למכרז, והם כוללים דרישות השכלה, ניסיון בתחום המקצועי, כישורים שונים ועוד.
במסגרת גיבוש פרטי המכרז ותנאיו במשרד ומול נש"ם התקיימו בין השאר התייעצויות באמצעות הדוא"ל הפנימי במשרד.
בהתייעצויות אלה השתתפו בין השאר סמנכ"ל בכיר פיתוח תשתיות והשקעות (הממונה גם על האגף נשוא המכרז) ויועצת מנכ"ל המשרד (להלן - סמנכ"ל תשתיות ויועצת המנכ"ל בהתאמה).
במהלך גיבוש תנאי הסף במכרז ובמסגרת תכתובות דוא"ל בעניינם התקיים דיון בדוא"ל בנושא הניסיון הנדרש במסגרת תנאי מכרז.
במסגרת ההתכתבויות האמורות כתבה היועצת למנכ"ל לסמנכ"ל תשתיות: "תנאי הסף הזה יפגע במכרז.
במיוחד כשמסומנת עובדת לתפקיד.
אין לה ניסיון בניהול ת קציב תשתיות והיא לא תעבור תנאי סף.
הניסיון שלה הוא בתקציב השקעות אלא אם יש משהו שאני לא מכירה".
סמנכ"ל תשתיות לא הגיב על דבריה אלה של יועצת המנכ"ל.
יצוין כי העובדת שעליה נסבו דבריה של היועצת למנכ"ל היא שנבחרה לתפקיד.
מנכ"ל המשרד ציין בתשובתו למשרד מבקר המד ינה כי כלל ההתבטאויות נאמרו בתום לב ולא נועדו להשפיע על ההליך המכרזי או לקבוע עובדות כלשהן.
עוד ציין בתשובתו: "מעולם לא ניתנו הנחיות/הוראות או התקבלו וכל ההנחיות שהועברו היו ]יועצת המנכ"ל [ החלטות על ידי העובדת עצמה מטעם המנכ"ל בלבד".
יועצת המנכ"ל ציינה בתש ובתה למשרד מבקר המדינה כי מטרת השאלות שהציגה הייתה "למנוע מצב בו תנאי הסף מצומצם ומונע ממועמדים נוספים במשרד להתמודד על התפקיד"; וכי "לא הייתה כאן שום כוונה להתערב במכרז ובתנאי הסף ובוודאי שלא לייעד אותו למועמדת מסוימת".
משרד התיירות | 1475 .
אחת מתכליותיו העיקריות של הליך המכרז היא בחירת ממלא משרה, בד בבד עם שמירה על שוויון הזדמנויות ועל היעדר משוא פנים .
הדברים שצוינו בתכתובת הדוא"ל, ולפיהם "מסומנת עובדת לתפקיד" ותנאי הסף יקשו עליה את ההתמודדות לתפקיד משום שאינה עומדת בהם, אינם עולים בקנה אחד עם תכלית זו ועם הנחות היסוד שעליהן מתבססת שיטת המכרזים.
דבריה של היועצת למנכ"ל מעוררים חשש שהמשרד קבע מראש מי המועמדת שרצוי למנות לתפקיד, במנותק מההליך המכרזי שהתקיים.
קביעה כזאת מעידה על פגם בהליך ההיערכות לקיום המכרז.
המשרד ציין בתשובתו בנוגע לשני המכרזים האמורים כי התקיימה שיחה עם העובדים הרלוונטיים ועם עובדי היחידה למשאבי אנוש והובהר כי יש להימנע מהתבטאויות כאלה, גם אם הן נאמרות בתום לב, וכי יש להקפיד על שיח מקצועי בלבד.
איסור על מעורבותו של עובד לשכת מנכ"ל בענייני כוח אדם .
בהוראות התקשי"ר (סעיף 02.
621 ) נקבעו כללים בדבר מעורבותם של עובדים בלשכת מנכ"ל משרד ממשלתי בפעילות המשרד: (א) עובדי לשכת מנכ"ל יפעלו כזרועו הארוכה של המנכ"ל במילוי תפקידו.
לצורך כך, ולנוכח אחריותו המקצועית של המנכ"ל לפעילות המשרד, רשאים עובדי לשכת מנכ"ל להיות מעורבים בעבודת הגורמים המקצועיים של המשרד ובפעולות הביצוע שלו, או להשתתף בוועדות מקצועיות כנציגי המנכ"ל; (ב) עם זאת, עובדי לשכת מנכ"ל לא ישולבו בה ייררכיה הניהולית של המשרד, ונאסר עליהם לתת הוראות והנחיות לדרג המקצועי במשרד; (ג) עובד בלשכת מנכ"ל אינו רשאי לעסוק בענייני כוח אדם ובמינויים של עובדי המדינה, למעט מינויים של עובדים במשרת אמון בלשכת המנכ"ל.
במהלך בירור התלונה עלתה כאמור הטענה ולפיה יועצת המנכ"ל הייתה שותפה להתייעצויות האמורות.
יועצת המנכ"ל מסרה למשרד מבקר המדינה במהלך הביקורת כי היא שימשה למעשה מעין אשת קשר בין עובדי המשרד, לרבות המופקדים על ניהול משאבי האנוש שלו, לבין מנכ"ל המשרד, אשר בחלק מהזמן שימש כסמנכ"ל משאבי אנוש בפועל.
על פי מסמכי משרד התיירות, יועצת המנכ"ל הייתה אף מעורבת בזירוז הטיפול במכרז לתפקיד מנה ל האגף; לעתים סמנכ"ל תשתיות הוא שעירב את יועצת המנכ"ל בנושא, ולעתים הסמנכ"ל למינהל הוא שעירב אותה.
כמו כן יועצת המנכ"ל ציינה בתשובתה כי תפקידו של יועץ מנכ"ל במשרד התיירות הוא בין השאר לעקוב באופן שוטף מול גורמי מקצוע אחר התקדמות תהליכים וביצוע משימות, וכי מילאה תפקיד זה.
היועצת הוסיפה: "במהלך כל שנותיי בתפקיד מעולם(!
) לא נאמר לי כי אני חורגת מסמכויותיי ומהתקשי"ר וכי אסור לי לעסוק בנושאי משאבי אנוש!
לא על ידי גורמים במשרד ובוודאי שלא 1476 |דוח שנתי 68ג .
מנכ"ל לעסוק בענייני .
על ידי נציבות שירות המדינה.
והשתתפתי באופן פעיל בישיבות כאשר ידוע לכל מי אני ומה תפקידי!
זוהי ההוכחה הברורה ביותר מעל לכל כי לא חרגתי מתפקידי ומהתקשי"ר בעיסוק בענייני משאבי אנוש".
משרד מבקר המדינה בירר עם היועץ המשפטי לנש"ם אם נקבעו גבולות לאיסור על עובד לשכת מנכ"ל לעסוק בנושאי כוח אדם, לדוגמה - אם נאסר עליו לקשר בין גורמים שונים במשרד ובינם לבין המנכ"ל כדי לקדם מכרזים, או אם נאסר עליו להשתתף בדיונים שבהם נדונים נושאי כוח אדם וכיו"ב.
היועץ המשפטי השיב למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2017 כי עד היום לא נדרשה פרשנות להוראה זו שבתקשי"ר.
משרד התיירות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמב ר 2017 כי שום גורם, ובכלל זה נש"ם, לא העיר למנכ"ל או ליועצתו על שהייתה מעורבת שלא כדין בנושאי משאבי אנוש, וכי היועצת עצמה לא נתנה הנחיות או הוראות בנושא, ואלה ניתנו על ידי המנכ"ל בלבד; "ליועץ מנכ"ל תפקיד קריטי בהובלת תהליכים, תיאום, בקרה ופיקוח על ביצוע מש ימות ויישום הנחיות", וכי "אין הנחיות ברורות בנושא המגדירות את הסמכויות של תפקיד יועץ המנכ"ל.
ויש מקום להסדרתו על ידי נש"ם".
המשרד עסק בתשובתו גם בתרומתה של יועצת המנכ"ל לקידום תהליך הארגון מחדש המשרדי.
לנוכח ממצאי הביקורת, לרבות תשובת משרד התיירות ותשובת היועץ המשפטי לנש"ם, על נש"ם לפרש למשרדי הממשלה את גבולות האיסור החל על עובד לשכת מנכ"ל לעסוק בענייני כוח אדם .
גבולות האיסור מחייבים הבהרה כדי להבטיח יישום נאות של ההוראה בעניין זה בכלל משרדי הממשלה.
טיפול בסוגיית אבטחת מידע .
בהקשר למכרז האמור ולתכתובות הדוא"ל הועלה במהלך הביקורת כי במשרד התיירות התעורר בעבר חשד לפריצה לתיבות דוא"ל של עובדים.
יועצת המנכ"ל השיבה למשרד מבקר המדינה כי "נושא הפריצה למחשבים שלי ושל גורמים נוספים במשרד הינו נושא רגיש אשר לצערי לא טופל בזמן ולא נחקר כראוי.
ביקשתי לטפל בנושא מספר פעמים, מיד לאחר הפעם הראשונה.
בסוף שנת 2014 ואף ביקשתי לפנות למשטרה בנושא מספר פעמים".
מתשובת היועצת עולה כי בתקופה שבוצע ארגון מחדש במשרד היו חיכוכים בין מנכ"ל המשרד לבין עובדים בו וציינה: "הופנו אלי כעסים רבים מצד עובדי המשרד מאחר ולתפיסתם.
הייתי צריכה לפעול ביחד אתם מול ההנהלה".
עוד ציינה בתשובתה: "לא מצאתי שום תיעוד לכך שהמייל נשלח על ידי".
משרד התיירות | 1477 .
משרד התייר ות כתב בתשובתו שמנכ"ל המשרד התלונן לפני המשטרה עוד בשנת 2014 , בין השאר, על הפצת מסמכים מלשכתו ועל חשד לפריצה למחשבים, ואף פנה לגורמים המופקדים על המערכות הפיננסיות בדבר ניתוק כרטיסי עובד מהמערכות האלה.
המשרד הוסיף כי כיוון שלא התקבלו ממצאים הנוגעים לתלונה שהוגשה למשטרה, וכיוון שאירעו מקרי דלף מידע נוספים בשנתיים האחרונות, הוחלט לפנות לגורמים הממונים על נושא אבטחת מידע וסייבר ממשלתיים.
ביולי 2017 , במהלך הביקורת, פנה מנכ"ל משרד התיירות לרשות התקשוב הממשלתי במשרד ראש הממשלה בבקשה שהיא תבצע בדיקה במערך אבטחת ה מידע במשרד.
בעקבות כך היחידה להגנת הסייבר בממשלה, הפועלת ברשות התקשוב הממשלתי, חקרה אירוע דלף מידע במחשבי משרד התיירות.
בדוח החקירה מאוגוסט 2017 ,צוין שנבדקו, בין היתראירועים מסוימים שבהם נעשה שימוש בדוא"ל של עובדים מסוימים במשרד.
בסיכום הדוח נכתב: "נוכח העובדה כי עבר זמן רב מאז אירעו האירועים המתוארים ולא היו קיימים רשומות היסטוריות של שליחת מיילים ומידע אודות פרטי משתמשים ואופן הזדהותם במערכת ניהול משתמשים.
הבדיקות שבוצעו לא הניבו תוצאות ערכיות"; "ניתן תיבת]ה[להניח ברמת סבירות גבוהה, כי יעד ההתקפה היה ו/או מחשבה של עוזרת המנכ"ל".
היחידה להגנת הסייבר בממשלה ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2017 שהגישה הלא מורשית לתיבת הדוא"ל אירעה בשנת 2014 ; באותה עת לא נאכפה במשרד התיירות מדיניות למניעת גישה לא מורשית לתיבות הדוא"ל; כיום המצב שונה ואין בסיס לה נחת היסוד ולפיה תיבות הדוא"ל פרוצות.
יוצא אפוא כי רק במהלך הביקורת של משרד מבקר המדינה, כשלוש שנים לאחר שהועלו חשדות לפריצה לדוא"ל של עובדים במשרד התיירות, מוצתה בדיקת החשדות והועלו ממצאים אשר חייבו נקיטת פעולות לאכיפת מדיניות למניעת גישה לא מורשית לתיבות דוא"ל.
מנכ"ל משרד התיירות השיב למשרד מבקר המדינה כי הוא פועל להגברת אבטחת המידע בקרב העובדים ולהסדרת ליקויי הבטיחות שהועלו בדוח של היחידה להגנת הסייבר.
לנוכח האמור בדוח של היחידה להגנת הסייבר, על משרד התיירות להקפיד שסביבת העבודה הממוחשבת תהיה בטוחה, ובכלל זה עליו לשמור על אבטחת המידע המועבר בדוא"ל, כדי שעובדי המשרד יוכלו להתכתב באמצעות מערכת ממוחשבת זו ללא חשש מפריצות אליה.
בירור התלונה העלה ליקויים באופן שבו ביצע משרד התיירות שני מכרזים לאיוש משרות ובהתנהלות של כמה מעובדיו הבכירים.
ליקויים מסוג אלו עלולים לגרום לפגיעה באמון הציבור בעבודת המערכת הציבורית.
על מנכ"ל משרד התיירות להטמיע בקרב עובדי המשרד דפוסי עבודה מקצועיים מתאימים לטיפול בהליכי בחירה של עובדים לתפקידים.
במהלך הביקורת עלתה אי-בהירות בנוגע לגבולות האיסור של עובד לשכת מנכ"ל לעסוק בנושאי כוח אדם.
על נציבות ש ירות המדינה ל פרש למשרדי הממשלה את גבולות האיסור.
בדוחות הכספיים של המדינה נחלקים נכסיה לנכסים שוטפים ולנכסים שאינם שוטפים4.
סך נכסי המדינה המוצגים בדוחות הכספיים ל- 31.
8 מיליארד ש"ח, מהם חייבים ויתרות חובה בסך 55.
מיליארד ש"ח בשנת 2011 ,בדק מבקר המדינה את יתרות סעיפי החייבים במשרדי הממשלה בחברות ממשלתיות ובגופים נבחרים לשנת הכספים 2010 .
בפברואר 2012 פרסם היועץ המשפטי לממשלה הנחיה שהגבילה את האפשרות לגבות חובות למשרדי הממשלה, וקבע כי לא ניתן יהיה לגבות חובות שהתיישנו או שחל שיהוי בגבייתם, וכן קבע הוראת מעבר שאיפשרה גביית חלק מהחובות.
ביולי 2013 החליטה הממשלה להעמיק את הפעילות לגביית חובות בממשלה, קבעה כי תוקם מינהלה ליישום ההחלטה (להלן - מינהלת יישום), והורתה על צעדים לביצוע ההחלטה5 (להלן- החלטת הממשלה או החלטה 545 ).
באוקטובר2013 פרסם אגף החשב הכללי (להלן - אגף החשכ"ל) מכרז לקידום נושא הגבייה במשרדי הממשלה, וביולי 2014 נחתמו הסכמים עם חברות שנבחרו בהתאם למכרז זה.
האחריות לפעול לגביית חובות קיימים ולמניעת הצטברותם של חובות נוספים מוטלת בראש ובראשונה על ההנהלות והדרגים המקצועיים הבכירים בכלל משרדי הממשלה.
אין בפעילות הנעשית בידי אגף החשכ"ל ורשות האכיפה והגבייה כדי לגרוע מהאחריות המוטלת על הנהלות משרדי הממשלה בעניין זה.
בחודשים אוגוסט-דצמבר 2017 בדק משרד מבקר המדינה את סדרי הטיפול של הממשלה ברישום החובות בסעיף חייבים ויתרות חובה המופיע בדוחות הכספיים של הממשלה ושל משרדי הממשלה.
עוד בדק המשרד אילו פעולות מבצעת הממשלה להעמקת הגבייה במשרדי הממשלה.
הבדיקה נעשתה באגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן - אגף החשכ"ל), ברשות האכיפה והגבייה , ברשות מקרקעי ישראל, בכמה משרדי ממשלה - המשפטים, הכלכלה והתעשייה, הבינוי והשיכון, התחבורה והבטיחות בדרכים (להלן - משרד התחבורה), העלייה והקליטה , הבריאות, הגנת הסביבה, החקלאות ופיתוח הכפר (להלן - משרד החקלאות) , החינוך, הפנים והתקשורת - וכן ברשות המסים.
בדיק ות השלמה נעשו גם ברשות לזכויות ניצולי השואה, במוסד לביטוח לאומי, ברשות החברות הממשלתיות וברשות המים.
4 ,הנכסים השוטפים הם מזומנים ושווי מזומנים, פיקדונות והשקעות לזמן קצרחייבים בגין הלוואות לזמן ארוך, חייבים ויתרות חובה ומלאי שוטף.
הנכסים שאינם שוטפים הם הלוואות לזמן ארוך, השקעות בישויות מוחזקות, חייבים בגין תמלוגים, נכסים פיננסיים ואחרים, מלאי בלתי שוטף, השקעה במיזמים בשיתוף המגזר הפרטי, רכוש קבוע ונכסים בלתי מוחשיים.
5 החלטה545 ( "בעניין "העמקת פעילות גביית החובות בממשלה 14.
) משרד האוצר - אגף החשב הכללי |199 .
נתוני חייבים ויתרות חובה במאזן המדינה לשנים 2016 -2014 .
בדוחות הכספיים המאוחדים של ממשלת ישראל לשנת 2016 נרשם בסעיף "חייבים ויתרות חובה" סכום של כ- 55.
251 מיליארד ש"ח (בניכוי הפרשה לחובות מסופקים).
עיקר הסכום הוא יתרת חייבים בגין עסקאות שאינן חליפין6 ובגין עסקאות חליפין7 .
, פירוט של הרכב הסכום לוח 1 : הרכב סעיף "חייבים ויתרות חובה" במאזן המדינה ( 2016 -2014 , במיליוני ש"ח) .
חייבים בגין עסקאות שאינן חליפין 18,597 20,707 22,318 .
חייבים בגין עסקאות חליפין 13,733 15,840 16,529 .
מקדמות לספקים 2,516 4,621 7,287 .
הכנסות לקבל 7,584 6,285 7,231 .
ביטוח לאומי - חובות הציבור 5,272 5,317 5,686 .
עבודות בביצוע בניכוי מקדמות 899 1,500 2,069 .
הוצאות מראש 2,442 2,122 1,846 .
הלוואות ומקדמות לעובדים 549 353 537 .
המוסד לביטוח לאומי 91 .
אחרים 2,081 1,864 1,850 .
סך הכול חייבים ויתרות חובה 54,052 58,609 65,353 .
בניכוי הפרשה לחובות מסופקים 8,898 9,367 10,102 .
סך הכול 45,154 49,240 55,251 .
מקור: נתוני הדוחות הכספיים של ממשלת ישראל ליום 31.
1 6 , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* הוצגו מחדש בדוחות הכספיים לשנת 2015.
** הוצגו מחדש בדוחות הכספיים לשנת2016.
6 עסקאותשאינן חליפין הן עסקאות שאינן כוללות חליפין של ערכים, השווים בקירוב זה לזה, בין הצדדים לעסקה.
בעסקה שאינה חליפין, משרד מקבל ערך, בעיקר מזומנים, סחורות, שירותים או שימוש בנכסים, מבלי לספק במישרין כל תמורה, או שהוא מספק תמורה סמלית.
דוגמאות לעסקאות שאינן חליפין הן מסים, אגרות, העברות חד -צדדיות, הכנסות מתקציב ועוד.
7 ,בעסקאות חליפין משרד מוסר נכסים או שירותים ובתמורה מקבל ערך (מזומנים, סחורות שירותים או נכסים), השווה בקירוב לערך שמסר.
בביקורת זו נבחנו בעיקר יתרות החייבים בגין עסקאות שאינן חליפין, יתרות החייבים בגין עסקאות חליפין וההפרשה לחובות מסופקים.
לוח 2 : פירוט חובות בגין עסקאות חליפין ובגין עסקאות שאינן חליפין ( 2016 -2014 , במיליוני ש"ח) .
ישות 2014 2015 2016 .
סך הכול סך הכול עסקאות .
רשות המסים 11,586 12,757 25 14,684 14,709 .
המוסד לביטוח לאומי 5,278 6,224 5,830 5,830 .
חברות ממשלתיות 4,929 7,702 7,945 1 7,946 .
רשות מקרקעי ישראל 2,540 2,553 2,757 2,757 .
משרד הבריאות 2,210 2,295 2,378 2,378 .
למים ולביוב 715 659 656 656 .
משרד הכלכלה והתעשייה 1,099 1,128 1,190 1,190 .
משרד הבינוי והשיכון 891 883 1,052 1,052 .
מערכת בתי המשפט 744 749 3 763 766 .
רשות האכיפה והגבייה 243 289 336 336 .
משרד הביטחון 945 350 409 409 .
משרד החקלאות 41 43 43 43 .
מנהלת הגמלאות 52 51 55 55 .
משרדים אחרים 1,057 864 672 48 720 .
סך הכול חייבים 32,330 36,547 16,529 22,318 38,847 .
16 , בעיבוד משרד מבקר המדינה.
משרד האוצר - אגף החשב הכללי |201 .
לוח 3 : הפרשה לחובות מסופקים בדוחות הכספיים של הממשלה ( 2016 -2014 , במיליוני ש"ח) .
המוסד לביטוח לאומי - בגין חובות הציבור 3,863 4,460 4,761 .
חברות ממשלתיות 1,535 1,562 1,640 .
משרד הבינוי והשיכון 816 800 963 .
המוסד לביטוח לאומי - בגין עסקאות שאינן חליפין 1,089 757 791 .
משרד הכלכלה והתעשייה 425 459 596 .
משרד הבריאות 389 403 437 .
הרשות הממשלתית למים ולביוב 416 426 435 .
סך הכול 8,898 9,36 7 10,102 .
** הוצגו מחדש בדוחותהכספיים לשנת 2016.
הדוחות הכספיים של הממשלה אינם מספקים מידע על היקף החובות שנמחקו, אף שלמידע זה נודעת חשיבות רבה לציבור.
בתשובת אגף החשכ"ל מינואר 2018 (להלן- תשובת אגף החשכ"ל, או תשובת החשבונאי הראשי, לפי העניין) נכתב כי המידע בנושא מחיקות נאגר ברובו במערכות מידע ייעודיות של המשרדים והוא באחריותם, ואגף החשכ"ל מדווח על המידע המועבר אליו מהמשרדים.
לחשב הכללי סמכות לדרוש ולקבל כל מידע רלוונטי ממשרדי הממשלה, ובכלל זה מידע על מחיקת חובות, ואמנם הוראות התכ"ם מחייבות את משרדי הממשלה להעביר מידע בדבר מחיקת חובות לאגף החשכ"ל.
מידע זה רלוונטי וחשוב לא רק לציבור, שכן הוא יכול לשמש גם בעת קבלת החלטות ניהוליות באגף החשכ"ל ולפיקוח על התנהלותם הכלכלית של משרדי הממשלה.
על כן, על החשב הכללי לשקול לכלול בדוחות הכספיים גילוי בדבר היקף החובות שנמחקו במשרדי הממשלה.
8% מכלל החובות לרשויות המדינה הכלולים בדוחות הכספיים של ממשלת ישראל ל- 31.
16 ,הם חובות לרשות המסים.
עיקרם של חובות אלו בסך 14.
684 מיליארד ש"ח, הם בגין עסקאות שאינן חליפין, והיתרה, בסך כ-25 .
מיליון ש"ח, בגין עסקאות חליפין לוח 4 : חובות לרשות המסים בגין עסקאות שאינן חליפין ( 2016 -2014 , )במיליוני ש"ח .
סוג המס/השנה 2014 שיעור .
בשנת 2015 2015 שיעור .
מס הכנסה יחידים וחברות 3,928 31.
מסים על ניכוים 2,727 - 43.
מס קנייה מקומי 10 - 60.
בניכוי תקבולים במשמורת (940) 12.
מקור: נתוני הדוחות הכספיים של הממשלה לשנים 2016 -2015 .
ההסתייגות העיקרית המופיעה בדוחות הכספיים של הממשלה לשנת 2016 .
בנוגע לסעיף "חייבים ויתרות חובה" קשורה לנתונים המתייחסים לרשות המסים בהסתייגות נאמר: "יצוין כי מערכות המידע של רשויות המס אינן עונות במרבית המקרים על מכלול הצרכים החשבונאיים לצורך ניהול נתוני חייבים על בסיס מצטבר בהתאם לכללי חשבונאות מקובלים.
הדבר בא לידי ביטוי בהעדר קשר חשבונאי בין נתוני המערכות לניהול מצבת החובות לבין תנועות המזומן במערכות הדיווח.
בנוסף, קיים קושי בהפרדת הנתוני ם למרכיבים הנדרשים לצורך הצגה חשבונאית נאותה.
בנוסף על כך, בחלק מהותי מהנתונים ששימשו לעריכת הביאור נתגלעו סתירות ואי התאמות בין יתרות מאזניות לסוף תקופה חשבונאית ביחס ליתרת הפתיחה לתקופה העוקבת".
בהסתייגות אחרת נאמר: "לממשלה קיימים חובות נוספים, בעיקר ברשות המיסים בישראל, אשר אינם עומדים בכללי ההכרה כנכס בדוחות הכספיים, מאחר ואינם ניתנים, בשלב זה, משרד האוצר - אגף החשב הכללי |203 .
לאימות ו/או מתייחסים לחובות בתיקים שאינם פעילים".
הסתייגויות דומות נרשמו בדוחות הכספיים של הממשלה לשנים קודמות.
בדוחות הכספיים של רשות המסים הוכרו חובות המס, שבג ינם קיימת קרוב לוודאי יכולת גבייה, בהתאם לתקני החשבונאות הממשלתית ולמתודולוגיה הנקבעת במערכי המס השונים ברשות המסים.
מההסתייגות המופיעה בדוחות הכספיים של הממשלה ומהסברים שמסרה למשרד מבקר המדינה סמנכ"לית בכירה לאכיפת הגבייה ברשות המסים עולה, שכנראה יש פער גדול בין היקפי החובות לרשות הרשומים בדוחות הכספיים של המדינה ובין היקפי החובות המלאים והנכונים, האמורים להיות רשומים בהתאם לתקני החשבונאות.
מאחר שכאמור בדוחות הכספיים נרשמו חובות לרשות המסים הנאמדים בכ -14.
מיליארד ש"ח, הפער יכול להגיע להיקף כספי ניכר בתשובת רשות המסים מינואר 2018 (להלן- תשובת רשות המסים) נכתב כי "משמעות ההסתייגויות המוצגות בדוח הכספי היא כי הקשר החשבונאי בין מערכות הגבייה של רשות המסים לבין מערכת הדיווח הכספי אינו מאפשר לנו בשלב זה לבצע תחקור מלא של מעגל החייבים, אך הצגת הפריט הכספי בדבר נכס החייבים הינה נאותה ושלמה.
יצוין כי אנו משפרים את ניתוח הנתונים לביאור בנושא זה בשיתוף פעולה עם יחידות המחשב של רשות המיסים".
ממידע שמסר מנהל תחום בכיר (חשבונאות) ברשות המסים למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2017 עולה כי מערכות המידע של רשות המסים אינן מאפשרות להפיק חלק מהמידע הניהולי הנדרש כדי לאמוד בצורה טובה יותר את הנתונים לצורך הרישום בדוחות הכספיים של רשות המסים.
כך למשל, אי אפשר לבחון את ההכנסות שהתקבלו מגביית מסים ולא עמדו בכללי ההכרה כנכס בדוחות הכספיים, דוגמת חובות ששולמו אך לא נכללו מלכתחילה בסע יף החייבים במאזן מפני שהסבירות שישולמו הייתה נמוכה.