HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מרבית תיקי תקיפת שוטר דווקא על ידי התביעה המשטרתית בתשובת המשטרה צוין כי יש ליצור גידור מוחלט בין עבירת תקיפת שוטר לתביעה המשטרתית.
המשטרה הוסיפה כי במקרים רבים תיקי תקיפת שוטר נסגרים ומועברים לטיפול התביעה המשטרתית בעבירות חלופיות של הפרעה לשוטר או התנגדות למעצר ובכך נפגע האינטרס הציבורי.
משרד המשפטים ציין בתשובתו, שבדיון באפריל 2018 הוחלט שככלל לא ראוי לכרוך תיקי הפרעה לשוטר עם תיקי תקיפת שוטר והמבחן הוא מהות האירוע.
המשרד הוסיף כי החלטה זו הופצה לכלל מחוזות הפרקליטות, יחד עם קריטריונים נוספים, כהנחיה של המשנה לפרקליט המדינה (עניינים פליליים).
לפי הפרקל יטות בשינוי שנעשה בקריטריונים שעל פיהם היא פועלת בתיקים אלו, יש כדי להביא למצב סביר ומאוזן של היקף תיקי תקיפת שוטר שיועברו לטיפול מינהל התביעות.
34 )ת"פ (ת"א 29508 -09-16 מדינת ישראל נ' אגם(פורסם במאגר ממוחשב, 22.
) 35 ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, פרוטוקול דיון 5.
משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1845 .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי ראוי שהפרקליטות תבחן מדי פעם בפעם אם מטרת ההנחיה שהופצה במחוזות אכן מושגת, ואם היקף תיקי תקיפת השוטר שהועברו לטיפולו של מינהל התביעות אכן מצטמצם.
החסד"פ קובע מנגנון דיווח מהיועץ המשפטי לממשלה לוועדת החוקה הדיווח יכלול את מספר התיקים שפרקליט מחוז החליט להעביר לטיפולו של תובע משטרתי, את מספר התיקים בטיפול הפרקליטות שבהם נכללה עבירה של תקיפת שוטר או תקיפת שוטר בנסיבות מחמירות, ואת מספר התיקים שבהם נכללה עבירה של תקיפת שוטר או תקיפת שוטר בנסיבות מחמירות ושהועברו לטיפולו של תובע משטרתי.
הצעת הממשלה שבמסגרתה הפך תיקון 62 מהוראת השעה להסדר קבע ביקשה לבטל את חובת הדיווח לכנסת, אך המחוקק קבע שיש להותיר את מנגנון הדיווח על כנו האמור בשל האינטרס הציבורי בנוגע לשקיפות עבודת רשויות התביעה ובשל האינטרס שחלוקת האחריות בין הפרקליטות לתביעה המשטרתית תעמוד בבקרה פרלמנטרית אפקטיבית; הדבר נכון בייחוד כשמדובר בהעמדה לדין של אזרחים בשל עבירות המופנו ת כלפי שוטרים36.
חרף העובדה שהמחוקק קבע שעל הפרקליטות לדווח לוועדת החוקה בהתאם לקבוע בחסד"פ לא הגישה הפרקליטות דיווח לוועדה לשנת 2017 .
עדמועד סיום הביקורת, הדיווח האחרון שהגישה הפרקליטות לוועדה התייחס לנתוני שנת 2016 .
שאלת הטיפול בתיקים של עבירות נגד שוטרים נוגעת לחשיבות האובייקטיביות של התביעה המשטרתית ו לאתגר העומד בפני התובעים המשטרתיים במילוי תפקידם כלובשי מדים במסגרת המשטרה.
משכך , ההחלטות המתקבלות בדבר העברת תיקים מהפרקליטות לתביעה המשטרתית ראוי שישקפו גישה שלפיה ככלל , הפרקליטות תטפל בתיקי תקיפת שוטר ותקיפת שוטר בנסיבות מחמירות; זו גם התפיסה שעמדה ביסוד תיקון 62.
רצונה של הפרקליטות להוריד מכתפיה את עומס הטיפול בתיקי תקיפת שוטר, אינו יכול להיות כשלעצמו נימוק להעברת הנטל לתביעה המשטרתית.
הנתונים שהובאו בפרק זה מלמדים שיותר מ-50% מהתיקים מטופלים בידי התביעה המשטרתית.
לפיכך, נדרש שהפרקליטות תוודא שהעברת הטיפול בתיקים אלו לתביעה המשטרתית תיעשה בצמצום, במידתיות ועל פי כוונת המחוקק.
36 מסמך של הסנגוריה הציבורית "טיפול התביעה המשטרתית בעבירות כלפי שוטרים - הצעה לתיקון חקיקה" מיום 16.
18 , 'וכן פרוטוקול מס299 מישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת מיום 12.
איחוד התביעה המשטרתית עם הפרקליטות עוגן בהחלטת ממשלה ובמסקנות של כמה ועדות ציבוריות וצוותי עבודה במשרדי הממשלה כתכנית פעולה ארוכת טווח.
חרף החלטת הממשלה ובשים לב להתנגדות היועץ המשפטי לממשלה והפרקליטות לאיחוד, נזנחה תוכנית זו עד שהיא כבר אינה עולה לסדר היום הציבורי, ואין בנמצא תוכנית עבודה עתידית בנוגע לאופן יישומה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים כי מהותו של הנושא, מסקנות הוועדות הציבוריות והגורמים המקצועיים שבחנו אותו לאורך השנים והחלטת הממשלה, שעדיין תקפה כל עוד לא החליטה הממשלה אחרת , אינן מאפשרות הסרת הנושא מסדר היום הציבורי, והן מחייבות לכל הפחות כניסה לנתיב של בחינה בלתי תלויה שתוצאותיה יובאו להכרעת הממשלה.
בפועל, התביעה המשטרתית והפרקליטות פנו לאפיק חלופי של הסדרת חלוקת העבודה ביניהן, באמצעות הנחיה מקצועית ובקרה של הפרקליטות, תוך זניחת רעיון האיחוד.
במצב הקיים המשטרה נדרשת להשלים את השינויים פנים-ארגוניים בנוגע לכפיפותו של מערך התביעה המשטרתית, הפרקליטות נדרשת להגביר את הפיקוח על מערך התביעות במשטרה ועליהן יחד להסדיר את קשרי העבודה בנהלי עבודה ממוסדים שמקיימים גם מימד של פיקוח.
משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1847 .
מערך התביעות במשטרת ישראל .
התובעי ם המשטרתיים הם קציני משטרה, רובם ככולם עורכי דין בהכשרתם, האחראים לטיפול בתיקי תביעות וייצוג המדינה בתיקי תביעה בבתי משפט מכוח כתב מינוי של המפכ"ל.
כתובעי משטרה מוקנות להם סמכויות נרחבות מכוח חוק החסד"פ, סמכויות שפורשו בפסיקה כסמכויות בעלות אופי שיפוטי37.
סמכויותאלו כוללות בין היתר סמכות להחליט על העמדה לדין, במה להאשים ומה הן הראיות שיוגשו לבית משפט, להפסיק או לעכב הליכי העמדה לדין, להחליט בעניין הסדרי טיעון, להורות למשטרה להוסיף ולחקור לצורך גיבוש בנוגע להעמדה לדין ובכך להפעיל בקרה על הגוף החוקר.
סמכויות אלו, לרבות הסמכות להאשים אדם, מחייבות שהתובע יהיה בלתי תלוי בהפעלת שיקול דעתו כלפי גורמים שמחוץ למערכת התביעה ויפעל ללא מורא וללא משוא פנים38, וחל איסור על גורמים חוץ-תביעתיים להתערב בהחלטותיו המקצועיות.
אחריות מינהל התביעות כוללת את הפעלת מערך התביעה הפלילית במשטרה בהיבט הפיקודי ובהיבט המקצועי.
כמו כן, עליה לדאוג להנחלה וליישום של מדיניות התביעה הפלילית וייצוג המשטרה בעניינים אלו בפני מוסדות המדינה ורשויותיה ובפני הציבור.
עבודת התובעים במ ינהל התביעות מתבצעת בתשע יחידות תביעה נפרדות - שבע יחידות תביעה מחוזיות (צפון, חוף, מרכז, תל אביב, דרום, ירושלים ש"י) ושתי יחידות תביעה ארציות (יחידת תביעות להב 433 ויחידת ההסדרים העוסקת בהסדר תיק מותנה).
יחידות התביעה השונות נחלקות ל -26 שלוחות בפריסה ארצית, מקריית שמונה עד אילת, ומדי שנה הן מטפלות בממוצע בכ - 70,000 .
תיקי חקירה בשנת 2016 הגיש מינהל התביעות כ - 32,000 כתבי אישום ומספר דומה של כתבי אישום הוגש בשנת 2017 .
יותר מ-40% מכתבי האישום מוגשים כשלצידם בקשה למעצר עד תום ההליכים.
היקפי עבודת מינהל התביעות מלמדים על היותו גורם מרכזי במערכת התביעה הכללית בישראל, ומכאן החשיבות הנודעת לשמירה על עצמאותו.
37 בג"ץ 935/89 גנור נ' היועץ המשפטי לממשלה, פ"ד מד ( 2 )508.
38 " ,ראו אליקים רובינשטייןהתביעה הכללית בשנת היובל למדינת ישראל ולהכרזה האוניברסלית על זכויות האדם", עלי משפט, א, תש״ס, עמ' 17 עד26.
במסמכי המשטרה צוין כי בקרות פנים בתקופה שבה התביעה המשטרתית הייתה תחת פיקוד אח"ם, העלו כי גורמי החקירות השפיעו על גורמי התביעה.
יישום המתווה השני באמצעות ארגון מחודש של התביעה המשטרתית, נועד בין היתר להקים גוף עצמאי, מנותק, נפרד ו נקי מכל השפעה של גורם זר, דהיינו מינהל התביעות .
אולם לנוכח מצבור ההיבטים הקיימים בהתנהלותה של התביעה המשטרתית, הנובעים באופן אינהרנטי מעצם השתייכותה המוסדית והארגונית למשטרת ישראל, עדיין מתעורר ספק בנוגע ליכולתה של התביעה המשטרתית להתנהל באופן עצמאי לחלוטין כל זמן שהיא משויכת למשטרת ישראל, להלן הפרטים: השפעות תוכניות אסטרטגיות משטרתיות על עבודת התביעה הפלילית : אחת לכמה שנים משטרת ישראל נוהגת לקבוע ת וכנית משטרתית כוללת המגדירה כיווני פעולה, תיעדוף משימות ומטרות ויעדים.
ת וכניות אלו מנחות ומשמשות אבן בוחן לכלל יחידות הארגון ותחנות המשטרה.
גורמי התביעה הם אחד מהמערכים האמורים להיות שותפים לפעולה הארגונית שנועדה ליישם תוכניות אלו ולהשיג את היעדים שהוגדרו בהן.
אולם אפשר כי החלטות מקצועיות של גורמי תביעה לא יתיישבו עם הפעולות הדרושות להשגת היעדים שהוגדרו בתוכניות.
תוכנית מפנ"ה : בשנת 2012 החליפה מערכת פיקוד ו ניהול (להלן - תוכנית מפנ"ה) את מערכת "למנהל".
תוכנית מפנ"ה מדדה את תחנות המשטרה, המרחבים, המחוזות והיחידות הארציות, והתמקדה בשלושה מתחמים שמנתוניהם קבעה את הציון הכללי: מתחם ההרתעה ( 40% ), מתחם שירות הפנים ( 20% ( ) ומתחם שירות החוץ 40% ).
במתחם ההרתעה נקבעו מד דים הנוגעים למספר כתבי האישום שהוגשו, למספר המעצרים עד תום ההליכים ולמספר דוחות התנועה בעבירות מסוימות.
התביעה לא נמדדה אומנם בתוכנית מפנ"ה אלא נמדדו יחידות הסיור והחקירות.
אולם קיים חשש כי ליעדי התוכנית הייתה השפעה על עבודת התביעה ועל הגידול במספר המעצרים.
מנתוני המשטרה עולה כי בין השנים 2012 - 2014 , תקופה בה חלה תוכנית מפנ"ה, חל גידול ניכר של 2,583 מעצרים עד תום ההליכים.
גידול של כ-38% בהשוואה לתקופה שקדמה לתוכנית (2010 -2011) .
המשטרה מסרה בתשובתה כי תיקי החקירה נבחנו על פי התשתית הראייתית ועניין לציבור, ותיקי מעצר נבחנו לפי עילות המעצר הקבועות בחוק.
יצוין כי בדיון שהתקיים בפברואר 2014 ציין אחד ממפקדי מחוזות המשטרה בפני המפכ"ל כי לאחר ש"התביעות 'התחברו' ליעדי המחוז התוצאות בהתאם", והמפקדים שיבחו את עבודתה של חטיבת התביעות, הבאה לידי ביטוי בכתבי אישום ובמעצרים.
באותו הדיון ציין המפכ"ל כי "ישנה עליה יפה ביותר בנתונים המרכיבים את ציוני המפנ"ה, וניתן לראות כי ישנה עליה גדולה במספר כתבי האישום שהוגשו, בכתבי האישום בעבירות המשפיעות ובמעצרים עד תום ההליכים.
הנתונים מלמדים על עשייה איכותית, מוכוונת וממוקדת".
משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1849 .
נשיאת בית המשפט העליון (בדימוס) השופטת דורית ביניש מתחה בינואר 2015 ביקורת על העלייה במספר העצורים עד תום ההליכים הקשורהלתוכנית מפנ"ה והביעה חשש כי תוצאתה של התוכנית היא ריבוי מעצרים מיותרים39 .
תוכנית מפנ"ה מדדה את כל תחנות המשטרה ואת היחידות הארציות, ולא את עבודת התובעים המשטרתיים, אך עלה חשש שה תוכנית ויעדי המשטרה השפיעו כבר אז על עבודת התביעה בעיקר בכל הנוגע למספר המעצרים עד תום ההליכים והגשת כתבי האישום.
מערכת אסטרטגיית מניעה ומיקוד ניהולי: בשנתיים האחרונות הוכנסה למשטרת ישראל מערכת מדידה ממוחשבת "אסטרטגיית מניעה ומיקוד ניהולי" (להלן - תוכנית אמו"ן), שתכליתה חיזוק תחושת הביטחון של האזרח הנורמטיבי בחברה הישראלית.
לכל תחנה נקבעה אחריות טריטוריאלית והוגדר שטח מסוים שבו היא צריכה למקד את פעילותה.
לעמדת התביעה המשטרתית, היא מחויבת למדיניות הכלל -ארגונית הקיימת במשטרה, ועליה לפעול על פיה כל עוד אין פגיעה ביכולת הפעלת שיקול הדעת המקצועי שלה על פי חוק.
למשל, מינהל התביעות מגדיר את עצמו שותף מהותי בהטמעת תוכנית האמו"ן.
במסגרת זו, ובמטרה למקד את העשייה בתחנות המשטרה בעבירות המשפיעות ביותר על היעדים הנבחרים, ערכה חטיבת התביעות עבודת מטה בשנת 2017 שכללה ניתוח כל הנתונים המצויים במערכות המשטרתיות ובכלל זה מערכת המעצרים, פל"א תביעות (פלילי אלפיים), מערכת הרישום הפלילי, ענף אסטרטגי ומערכות המודיעין וביצוע הערכת מצב בידי הגורמים המקצועיים.
היעדים שהיא בחרה הוצגו למערך המודיעין התחנתי.
סגל פיקוד כללי במשטרה (להלן - ספ"כ) שבו משתתף סגל הפיקוד הבכיר של המשטרה, קובע את מדיניות האכיפה ואת יעדי הארגון.
במסגרת מדיניות האכיפה החליט מינהל התביעות לתעדף תיקים פליליים המיוחסים לעבריינים מועדים (להלן - יעדי אדם) כדי להביאם לדין ("פיצוח" היעד).
ראש מינהל התביעות, הנכלל בספ"כ, ציין כי אם התיעדוף יוכיח את עצמו יבקש המינהל להיות שותף פעיל בגיבוש תוכנית אמו"ן התחנתית השנתית.
ההכנה של רשימות יעדי אדם בידי התביעה המשטרתית מעידה על כך שהיא פעלה באופן אקטיבי כ חלק מה גוף החוקר, באופן שאינו עולה בקנה אחד עם החשיבות שבהפרדה בין התביעה ובין גורמי החקירה.
כמו כן, ההכנה כאמור מלמדת שהימצאותו המוסדית של מינהל התביעות כחלק מארגון המשטרה משפיעה גם על תוכנית העבודה השנתית של המינהל ועל קביעת היעדים בתוכנית זו.
39 מתוך דוח פעילות לשנת2016 של הסנגוריה הציבורית, אוגוסט2017.
בתשובתה ציינה המשטרה כי קביעת יעדי אדם בתוכנית האמו"ן נעשתה על פי הנחיית ראש מינהל התביעות ללא כל הכוונה ארגונית.
אולם, המשטרה מקבלת את הביקורת בעניין זה והיעדים יבוטלו.
ממשקי עבודה שוטפים מול המחוזות, המרחבים ותחנות המשטרה: התביעה המשטרתית רואה בפיתוח ממשקים הדוקים עם הגורמים הפיקודיים בשטח, כמו מפקדי המרחבים או מפקדי תחנות משטרה, יעד הכרחי לטיוב תהליכי העבודה שלה.
לדעת גורמים במינהל התביעות, כדי לפתח יכולת ניהול אפקטיבית מצד ראשי היחידות "יש לפעול ליצירת ממשק עבודה פעיל, רציף ומשמעותי של ראש הצוות מול הממ"ר, זאת לטובת הגברת שת"פ, ההפריה ההדדית וטיוב השפעת מינהל התביעות על עבודת השטח" 40 ,.
לפי המשטרה המשמעויות שיש ליצירת ממשקים אלו הן יכולת פיתוח ניהול ממשק עבודה מפרה והדדי עם גורם פנים-משטרתי המהותי לעבודת התובע, וכן יכולתו של מינהל התביעות להיות גורם משפיע, מעודד ומעורר מקצועיות בתחנות השטח.
נמצא כי ראש מינהל התביעות הנחה את ראשי יחידות התביעה לקיים פגישות קבועות עם מפקד המחוז במקום מושבם וכן פגישות עבודה, ולהשתתף בישיבות ספ"כ או בהערכות מצב.
מהמסמכים עולה כי חלק ממפקדי היחידות הם משתתפים קבועים, בתדירות כזו או אחרת, בישיבות ספ"כ בראשות מפקד המחוז או מפקד המרחב.
יוצא אפוא, כי גם לאחר ניתוק חטיבת התביעות מכפיפותה לאח"ם והפיכתה למינהל , המשטרה ממשיכה לעודד פיתוח ממשקים הדוקים בין ראשי היחידות והשלוחות של מינהל התביעות ובין הדרגים הפיקודיים של יחידות השטח.
יישומם של ממשקי עבודה אלו בלא שנקבעו קווים מנחים שיבטיחו את שיקול דעת עצמאי של התביעה, עלול לעורר קשיים מצד גורמי התביעה למלא את תפקידם כראוי.
המשטרה ציינה בתשובתה כי השתתפות ראשי יחידות התביעה בישיבות ספ"כ וחשיפתם לתהליכים המתרחשים במחוז מהווה יתרון יחסי, והיא תורמת להבנה עמוקה של צרכי האוכלוסייה המתגוררת במחוז, ומטייבת את תפקודן של יחידות המחוז, ואין בשיתוף פעולה זה כדי לפגוע בעצמאות התביעה.
משרד מבקר המדינה ער לתועלת שבקיום ממשקי עבודה מקצועיים בין גורמי שטח וחקירה לגורמי תביעה.
עם זאת שיתוף הפעולה בתחום זה חייב להיות מבוקר ומידתי.
מן הראוי כי תיקבע מדיניות אחידה בנוגע לממשקי העבודה של ראשי השלוחות מול המרחבים ותחנות המשטרה ולתדירותם.
לפיכך, נכון הוא שמינהל התביעות יתווה מדיניות אחידה שגם תבטיח את עצמאות שיקול הדעת של התביעה ותקבע הנחיות מסודרות לממשקי העבודה, ובכלל זה השתתפות בישיבות ספ"כ או בדיונים פנימיים (דיוני פשיעה והערכות מצב).
40 מסמך משטרתי בנושא "תפקידו של ראש הצוות ביחידות המרוכזות" מיום 27.
משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1851 .
תהליכי שיבוץ וקידום: תהליכי השיבוץ והקידום במשטרה, ובכלל זה גם במינהל התביעות, מתקיימים אחת לשנה.
תהליכים אלו נעשים בראייה ארצית ובמטרה לסייע בשיבוץ קצינים ובבנייה של מסלולי קריירה לקצינים (מעבר מהשטח למטה ולהיפך, פתיחת אופק תפקידים ליחידות מיוחדות וכיוצא באלו).
אוכלוסיית היעד בתהליכי השיבוץ והקידום היא בעלי תפקיד בדרגה נמוכה יותר שסומנו לקידום, ובעלי תפקידים באותה הדרגה לצורך מילוי תפקיד רוחב41.
תהליכי הקידום והשיבוץ במשטרה אינם מאפשרים יצירת הפרדה של תובעים מן המארג הארגוני של המשטרה.
כמו כן, מסלול הקידום של הסגל הפיקודי הבכיר יותר ארוג בתוך הקידום הכללי במשטרה, והוא לרוב כולל איוש תפקידים גם מחוץ למינהל התביעות.
בתשובת המשטרה נמסר כי ראש מינהל התביעות הוא הגורם הבלעדי המוסמך להחליט בתהליכי שיבוץ עד דרגת רב -פקד, שבה נושאים ראשי שלוחות התביעה.
מדרגת סגן ניצב ומעלה המועמד הנבחר מאושר על ידי ספ"כ המשטרה והשר לביטחון הפנים.
כמו כן, הדגישה המשטרה כי התובעים יכולים להתמודד בכל המכרזים המפורסמים ברמה הארצית במשטרה.
יתרה מכך, מכרזים ברמת רב פקד במגזר המשפטי (תביעות, תביעות את"ן, יועץ משפטי ומחלקת משמעת) מחויבים בפרסום מכרז ארצי.
במסגרת דיון תנועות לשנת 2017 קודמו20 פקדים, כאשר18 מהם בתוך מינהל התביעות ו-2 באח"ם.
יצוין כי מתחילת ינואר2015 עד אמצע יוני2018 עזבו את מינהל התביעות 46 תובעים משטרתייםכדי לשרת ביחידות מבצעיות במשטרה כדוגמת המחוזות ואח"ם.
סקירת שירות של בעלי התפקידים במינהל התביעות בדרגת סגן ניצב העלתה כי יותר מ- 80% (9 מ- 11 )נשאו בתפקיד משטרתי מחוץ למינהל התביעות.
יוער כי אפשרויות הקידום בתוך מינהל התביעות מוגבלות ותובעים, בעיקר בדרגי הפיקוד, מעוניינים להתפתח מהבחינה המקצועית גם מחוצה לו.
מטבע הדברים, מצב כזה מעיב על ההפרדה הנדרשת בעבודת התובעים ומעלה חשש שחלק מהחלטותיהם עשויות להיות מושפעות גם משיקולים הקשורים למידת התערותם או רצונם להתקדם במשטרה.
השתלבות תובעים בפעילויות תגבור מבצעיות: מינהל התביעות מקצה שוטרים לטובת סיוע למחוזות בשמירה על הסדר הציבורי ובאבטחת א ירועים בערי ישראל.
ראש מינהל התביעות הורה להבהיר בתהליכי הגיוס שהתגבורים הם חלק מעבודתו של תובע משטרתי.
41 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 68 ג(2018)" , ,"הליכי מינוי קצינים במשטרת ישראל259.
נמצא כי ההקצאות נדרשות מדי שנה לתגבור הכוחות במהלך יום הזיכרון לחללי צה"ל ופעולות האיבה וערב יום העצמאות, בטקסים במטה הארצי ועוד.
באירועים אלו התובעים מופיעים במדי שוטרים, נושאים נשק אישי ועוברים תדרוכים בידי נציגי המחוז.
שילוב התובעי ם בפעילות מבצעית עלול לפגוע ביכולתם להבטיח את הניתוק ביניהם לבין גורמי השטח, והוא משליך על נראות עצמאות התובעים.
בתשובת המשטרה צוין כ י עם הקמת מינהל התביעות, השתתפות התובעים בתגבור מוגבלת ליום העצמאות ולימי בחירות בלבד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עליה לבחון במישור העקרוני אם שיתוף התובעים המשטרתיים בתגבורים משטרתיים בפעילות המבצעית השוטפת של המשטרה אינו פוגע בעצמאותם וביכולתם למלא את תפקידם.
פריסת יחידות התביעה : יחידות התביעה על שלוחותיהן פרוסות במבנים ברחבי הארץ באופן לא אחיד, כאשר חלק מהשלוחות מאיישות מתקנים משטרתיים, חלקן שוכנות בתוך תחנות משטרה וחלקן במבנים אזרחיים.
בשנים האחרונות הועברו כמה שלוחות למבנים אזרחיים כדי להיטיב את התנאים הפיזיים.
יוער כי ההיבט הפיזי, ובעיקר העבודה של גורמי חקירה וגורמי התביעה באותו מתקן משטרתי, עשוי לפגוע ביכולת להבטיח הפרדה בין שני המערכים ולשמור על עצמאותה של עבודת התביעה.
המשטרה מסרה בתשובתה כי אכן חלק משלוחות יחידות התביעה שוכנות במתחם משטרתי (תחנות משטרה), ועוד שלוש שלוחות עתידות לעבור בקרוב למבנים אזרחיים שכורים.
עוד מסרה כי הסיבה שבחלק מהמקומות קיימת הפרדה בין שלוחת יחידת התביעה לתחנה, היא תוצאה של הרצון לרווח את המתחמים שסבלו מצפיפות.
מתשובת המשטרה עולה כי היא אינה רואה בהפרדה פיזית של התביעה מהיחידות החוקרות כיעד העומד בפני עצמו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי בקידום פעולות שיובילו להפרדה פיזית בין יחידות התביעה ובין היחידות הביצועיות, ובפרט היחידות החוקרות, יש כדי לחזק לפחות את הנראות בדבר עצמאותה של התביעה המשטרתית ולבסס את ההפרדה הנדרשת בין שני המערכים.
על כן, ראוי שהמשטרה תגדיר את ההפרדה הפיזית של התביעה מהיחידות החוקרות כאחד מ יעדיה.
משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1853 .
כוח אדם ותקינה ואתגר שימור ההון האנושי : הניתוח הארגוני-כלכלי שערכה הפרקליטות בבואה לבחון את ישימות רעיון האיחוד, הוביל להצגת צורך של תקינה בהיקף של לפחות פי שניים מהתקינה הקיימת כיום בתביעה המשטרתית.
בהזדמנויות אחרות דיברו נציגי הפרקליטות והיועץ המשפטי לממשלה על יחס גדול יותר בגידול כוח האדם שיאפשר לעמוד בסטנדרטים של עבודת הפרקליטות42 .
נתון זהעלול לעורר סימני שאלה בנוגע ליכולתה של התביעה המשטרתית להבטיח פעולת ייצוג מקצועית שאליה ראוי לשאוף, וזאת נוכח הממצאים האלו: 1.
נכון לספטמבר 2018 , התקן במינהל התביעות הוא 566.
75 תקנים ומהם מאוישים 551.
) אוכלוסיית התובעים מונה כ-400 עורכי דין43 (כ-300 בדרגת פקד, כ-80 בדרגת רב-פקד, 9 בדרגת סגן ניצב , סגנית ראש המינהל בדרגת ניצב משנה וראש מינהל התביעות בדרגת תת-ניצב).
מינהל התביעות מצוי בתקינת חסר לעומת המשימות המוטלות עליו, והמפכ "ל והסמפכ"ל הכירו בצורך בהוספת תקינה.
כבר בעת הקמת חטיבת התביעות בשנת 2010 הוכר הצורך בהגדלת תקני המטה.
בשנת 2012, במסגרת עבודת מטה לקביעת מפתחות תקינה למערך התביעה בשטח, הוכר פער מהותי בתקני תובעים ובמערך תומך.
בשנת 2014 ביצע אג"ת עבודת מטה מקיפה ובה צוין שקיים חסר בתקינת כוח אדם ביחידות התביעה הפלילית.
בשנים האחרונות חל גידול במספר תחנות המשטרה שהוביל לעלייה בכמות תיקי החקירה שהועברו ליחידות התביעה.
מגמה זו הולכת ומגדילה את החסר בתקנים של יחידות התביעה.
אולם, המשטרה אינה נערכת להגדלת התקינה במינהל התביעות , ובמסגרת קיצוץ רוחבי שנערך בשנת 2018 בוטלו במינהל התביעות עוד 5.
להשתייכותו של מינהל התביעות למסגרת המשטרתית יש השלכות על התקינה, על האיוש ועל שימור כוח האדם.
התמודדות מינהל התביעות עם האתגרים האמורים מורכבת, שכן המענה המשאבי הנדרש ל צורך צמצום הבעיה אמור להיבחן מול מכלול צרכיה המבצעיים והתפקודיים של המשטרה על כלל מערכיה.
המשטרה מסרה בתשובתה, כי ממצאים שעלו מכמה עבודות מטה שבוצעו באג"ת, לצורך בחינת העומס המוטל על תביעה הפלילית, אכן הצביעו על צורך בהוספת תקינה משמעותית לתקינת התובעים המשטרתיים ולמערך התומך.
המשטרה ציינה כי מאוקטובר 2018 , אישרה המשטרה גיוס תובעים ליחידות הגדולות במערך התביעות במעמד של שוטר מוסף זמני (שמ"ז) על חשבון תקני שוטרות השוהות בחופשת לידה.
42 למשל, היועץ המשפטי לממשלה דאז ציין בפני ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת בדיון מ - 17.
05 כי "תיקי פשע שהמשטרה מטפלת, כדי להעביר לפרקליטות, שיטופלו בסטנדרט של פרקליטות, זה מחייב הגדלה של לפחות פי שלושה, פי ארבעה בכוח האדם".
43 נוסףעל תובעים המשרתים ב מינהל התביעות כ-150 אנשימערך תומך.
עם שימור דור הביניים .
לפי נתוני משטרת ישראל, בשנים 2012 עד 2017 עזבו131 תובעים את חטיבת התביעות; מדובר בשיעורי עזיבה גבוהים שהם כ -33% מתקינת התובעים.
רבים מהתובעים עוזבים את המשטרה בכלל ופונים לחלופות אחרות הקיימות בשוק הפרטי או בשירות המדינה שלא במסגרת משטרתית.
אחרים עוזבים את מינהל התביעות לתפקידים אחרים בתוך המשטרה.
ממסמכי המשטרה עולה כי הסיבות העיקריות לעזיבת התובעים הן שחיקה, לחץ, היעדר אופק קידום, תנאי שכר ותנאי שירות.
מממצאי סקר האקלים הארגוני שבוצע בחטיבת התביעות בשנת 2016 עלה כי שביעות הרצון מצד התובעים הייתה מהנמוכות בארגון, והיא נבעה בין היתר מהיעדר אופק קידומי, נתוני עזיבה הולכים וגדלים מדי שנה ועומסי עבודה חריגים.
בסקר אקלים ארגוני לשנת 2018 חל שיפור באווירה הכללית במינהל התביעות, אך עדיין התובעים מלינים על עומס יתר, ומידת שביעות הרצון מהשירות במינהל התביעות הייתה נמוכה בהשוואה לכלל המשטרה.
יצוין כי בשונה מהפרקליטות, סביבת העבודה ההיררכית המאפיינת את עבודת התביעה המשטרתית מאפ שרת הטלת היקפי עבודה גדולים על התובעים בפרט שחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א - 1951 , אינו חל על עבודת השוטרים.
יוער כי המשטרה אינה מצליחה להתמודד עם שימור דור הביניים של תובעים בעלי ותק רב יותר מחמש שנים בארגון.
האופק הקידומי מוגבל נוכח מספר התקנים הנמוך יחסית לארגון של תפקידים בדרגת רב-פקד הקיים ביחידות התביעה (היחס בין פקד לרב-פקד במינהל התביעות הוא הנמוך ביותר במשטרת ישראל).
במצב דברים זה רבים מהתובעים עוזבים את מינהל התביעות על מנת להתקדם באפיקים אחרים בתוך ה ארגון או מחוצה לו.
המשטרה ציינה בתשובתה כי שימור דור הביניים הוא אחד האתגרים המרכזיים הניצבים בפני מינהל התביעות.
עוד צוין כי המינהל פועל בכלים העומדים לרשותו להדיפת גל עזיבת התובעים.
לעמדת ראש מינהל התביעות, איחוד בין כלל גופי התביעה בתוך המשטרה ייצור מסלולי שירות ואופק רחב יותר לתובעים ויתרום לשימורם במערכת.
ביוני 2017 פנהרח"ט תביעות לסמפכ"ל בהמלצה על "תכנית חירום" שבמסגרתה תינתן תוספת מיידית של כ-30 תקני תובע ו-14 תקני מערך תומך, יועלה מתח דרגות ב-10 תקני תובע מדרגת פקד לדרגת רב-פקד ויבוטל קיצוץ התקנים ביחידות התביעה.
משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1855 .
משרדמבקר המדינה מעיר למשטרה כי לעזיבת תובעים רבים את מינהל התביעות אחרי פרק זמן לא ארוך של שירות בארגון יש השלכות נרחבות, ובכלל זה אובדן משמעותי של ידע מקצועי וארגוני, חוסר בתובעים בעלי ניסיון בטיפול בתיקים מורכבים וסבוכים, עיכובים בטיפול בתיקים ממתינים ומתנהלים ויצירת עומסי עבודה על דור הביניים הנושא בנטל הרב שבעטיו התובע נשחק בעבודתו.
התחלופה הגבוהה של תובעים, לצד ריבוי תובעים צעירים ביחידות התביעה, דורשת השקעת משאבים של הכשרה וחניכה באופן מתמיד בלי שנשמר ההון האנושי.
ראשת חטיבות התביעות דאז אף הזהירה מפני זליגת מידע חסוי ושיטות עבודה מסווגות לשוק הפרטי שעלולה להעלות את הצורך הארגוני בחיפוש אחר שיטות ואמצעים חדשים ללחימה בפשיעה.
חוסר בכוח אדם, לצד עומס רב של עבודה, משפיע על איכות הייצוג.
למשל, בישיבת ראשי יחידות תביעה עלה כי לא פעם תובעים מגיעים לאולם הדיונים בלי שיכלו להכין כראוי את התיקים שבטיפולם.
ראש מינהל התביעות דיווח לראשי היחידות כי שופטים הלינו על טיב עבודתם של חלק מהתובעים.
במינהל התביעות קיים מפתח שלפיו על תובע להכין עשרה תיקים בסטטוס ממתין לבירור דין (מב"ד) ביום.
למרות זאת, מרבית התובעים לא עומדים ביעד הזה, בפרט כשמדובר בתובעים צעירים הנמצאים בתקופת התלמדות.
כמו כן מערך התביעה המשטרתית נאלץ לשלוח לאולמות בית המשפט תובעים צעירים שאינם בהכרח בקיאים בתיקים שהם מופיעים בהם, והם עשויים להתמודד מול סנגורים ותיקים ומנוסים באופן שעלול לפגוע באינטרס הציבורי שבשמו פועלת התביעה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרת ישראל כי ממצאים אלו על מינהל התביעות מלמדים שנדרש מיחידות התביעה להשקיע זמן רב ומאמץ ניכר בהכשרה מתמשכת של תובעים חדשים, באופן המקשה על יכולת ההתמודדות עם עומסי העבודה הקיימים ועל היכולת לייצר זיכרון ארגוני רב שנים.
מצב זה אף מוביל להיעדר מתן מענה הולם להתמודדות מול סנגורים מנוסים , מתחלופה מ תמדת של תובעים ותיקים בתובעים צעירים ולאי-שביעות רצון של חלק מהשופטים.
על התביעה המשטרתית להשקיע מאמץ נוסף בשימור ההון האנושי שלה, תוך מציאת מענים פנים -ארגוניים הנוגעים להתמודדות עם תופעת עזיבת תובעים את שורותיה.
 1856 |דוח שנתי 69ב .
אין להתעלם מכך שהמשטרה אכן פעלה להוצאת ה תביעה הפלילית ממערך החקירות.
עם זאת, היכולת לקדם פעולה עצמאית של מינהל התביעות בתוך המשטרה מחייב ת התמודדות עם גורמי השפעה הנובעים מעצם העובדה שהתובעים ממלאים תפקידם בתוך המסגרת המשטרתית, על כל המשתמע מכך.
בפרק זה הובאו שורה של גורמי השפעה כאלו, ובהם תוכניות העבודה השנתיות של התביעות וקביעת היעדים בהן בהתייחסות לתוכניות אסטרטגיות משטרתיות; ממשקי העבודה השוטפים מול המחוזות, המרחבים ותחנות המשטרה; תהליכי שיבוץ וקידום של תובעים במסגרת התוכנית הכוללת של המשטרה; השתלבות תובעים בפעילויות תגבור מבצעיות; מיקום של חלק מיחידות התביעה בתוך מתקנים משטרתיים; וכוח אדם ותקינה.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים, למשרד לביטחון הפנים ולמשטרת ישראל כי עליהם לבחון מפעם לפעם את מדיניות השילוב הנובעת מעצם העובדה שהתביעה המשטרתית נמצאת בתוך המשטרה.
כמו כן, נדרש לבחון אם לא נוצרו סדקים בשמירה על עצמאותה של התביעה המשטרתית, לאחר קבלת ההחלטה על השארת גורמי התביעה במשטרה.
מחלקת התביעות באגף התנועה .
אגף התנועה במשטרת ישראל מופקד על הסדרת התנועה בכבישים הבין - עירוניים; על טיפול בתאונות דרכים; על חקירת תאונות דרכים ועברייני תנועה והבאתם לדין; על גיבוש מדיניות לאכיפת דיני התעבורה, תורת הפעלה ונוהלי עבודה; ועל הפעלה, הדרכה והנחיה של החוקרים, הבוחנים, המהנדסים, שוטרי התנועה והתובעים, הכפופים לו ביחידות הארציות, וכן בקרה עליהם.
בראש את"ן עומד קצין בדרגת ניצב.
מחלקת התביעות באגף התנועה (להלן - מחלקת תביעות את"ן או המחלקה) כפופה לראש את"ן והיא נושאת באחריות פיקודית ומקצועית לכלל תובעי התעבורה בארץ.
עיקר תפקידה הוא להעמיד לדין חשודים בביצוע עבירות תעבורה וגרימת תאונות דרכים44 ולנהל את ההליך הפלילי נגדם בבתי המשפט לתעבורה הפרוסים ברחבי הארץ.
בראש המחלקה עומדת קצינה בדרגת ניצב משנה.
לפי נתוני את"ן, ביוני 2018 היו במחלקה208 תקני כוח אדם ומהם142 תקני תובעים (להלן - תובעי את"ן או תובעי תעבורה).
בפועל, מכהנים 6 ראשי יחידות מחוזיים (צפון, חוף, מרכז, תל אביב, ירושלים ודרום), 13 ראשי שלוחות ו -96 ;תובעים27 תקנים אינם מאוישים.
המחלקה אחראית לייצוג מדינת ישראל בבתי .
מלבד תיקי תאונות דרכים קטלניות שבהם הפרקליטות מייצגת את המדינה משרד המשפטים - מייצגי המדינה בערכאות | 1857 .
המשפט לתעבורה ברחבי הארץ.
להלן בתרשים3 מוצגים שילובה של המחלקה בתוך אגף התנועה ופריסתה ברחבי הארץ: תרשים 3 : תרשים ארגוני של מחלקת התביעות באגף התנועה 1858 |דוח שנתי 69ב .
פעילות מחלקת תביעות את"ן .