HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
נתון זה יכול היה לשמש בסיס להשוואה להצעות אחרות - אילו היו כאלה - וגם למחיר שסוכם עם חברת הניהול.
ועדת המכרזים אישרה את ההתקשרות עם חברת הניהול לתקופה של שמונה חודשים מ- 1.
04 בתוספת אפשרות הארכה בחודשיים, בכפוף לאישורו שלמנהל אגף לוגיסטיקה דאז (להלן - תקופת ההתקשרות הראשונה).
ההיקף הכספי הכולל שאושר לעשרה חודשים היה 555,960 דולר, שלפי שער החליפין דאז היו שווי ערך ל -2.
486 מיליון ש"ח, מהם %60 תשלומים חודשיים קבועים ו-40% תשלומים לפי אבני דרך, ועוד 512,000 ש"ח בגין תקופת בדק של 12 חודשים נוספים- אם תהיה - וליווי בהליכים משפטיים.
הסכום הכולל שאושר עמד על כ-3 מיליון ש"ח.
המחירים צמודים למדד תשומות הבנייה למגורים.
יצוין כי בישיבת ועדת המכרזים השתתפו בין היתר נציגים של היועץ המשפטי של החברה ושל המבקר הפנימי, כנדרש בנוהלי החברה.
המנכ"ל דאז אישר את ההחלטה ב - 18.
04 , חודש וחצי לאחר אישור הוועדה.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על חח"י לפנות לכמה חברות מובילות וידועות בתחום, לקבל מהן הצעות בלוח זמנים קצר, ואחרי כן לבחון אותן בהליך מסודר ולהציג את המתאימות שבהן לפני הוועדה לשם בחירת ההצעה המיטבית לחברה.
ועדת המכרזים הייתה צריכה לדרוש מהאגף שיקיים הליך מזורז של קבלת הצעות, .
4 ראו פס"ד בג"ץ 2400/91 בוני בנין ופיתוח בפתח-תקוה בע"מ נגד עירית נתנ יה פ"ד מה(5 ,) 73,69.
5 חח"י הודיעה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, כי בשנת 1995 נבחרה חברת הניהול הקודמת לפרויקט הקמת הבניין בהליך של קבלת הצעות.
6 כל הסכומים המובאים בדוח זה אינם כוללים מע"מ, והם נקובים במחירי ינואר 2004.
או לחלופין, לדרוש ממנו שיבהיר כמה זמן יידרש לקיומו וינמק מדוע לא נקט הליך כזה.
כן היה עליה לדרוש מהאגף אומדן מקצועי ומבוסס של עלות העבודות הנדרשות.
בהיעדר כל אלה לא בחרה הוועדה באופן מושכל ובהליך תחרותי חברת ניהול שהצעתה היא ההצעה המיטבית לחח"י.
לדעת משרד מבקר המדינה, התנהלות זו אינה תקינה ועל חח"י למנוע את הישנותה.
חח"י התחילה להעסיק את חברת הניהול לקראת סוף פברואר 2004 , לפני אישור ועדת המכרזים.
האסמכתה לתשלום עבור חודש זה הייתה הזמנת עבודה מ- 31.
04 חתומה בידי סגנית מנהל האגף דאז על סך כ- 39,000 ש"ח.
חח"י ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה שהיא רכשה שירותים מחברת הניהול כבר במהלך חודש פברואר משום שנזקקה להם באופן מיידי "מתוך אחריות לבטיחות עובדי החברה ולתקינות הבניין", וכי התשלום בגין שירותים אלה לא חושב על פי המתכונת הכוללת של ההתקשרות אלא על פי שעות עבודה.
עוד ציינה חח"י כי בקבלת השירותים לא היה כדי לחייב את חח"י להעסיק את חברת הניהול "או כדי לקבוע עובדות בשטח".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי כבר ב- 23.
04 , לפני אישור ועדת המכר" ]המשרד הראשי [ זים, קיימה חח"י ישיבה בנושא "הערכות לסיום פרויקט המה"ר בהשתתפות נציגים של חברת הניהול ושל ספקי שירותים להקמת הבניין.
על פי פרוטוקול הישיבה, חברת הניהול הוצגה כחברה "שמטרתה לטפל בהשלמת הפרויקט" וכמי שתרכז את העבודה.
לדעת משרד מבקר המדינה, תשובת חח"י, שלפיה היא העסיקה את חברת הניהול .
לביצוע עבודות דחופות ושלא היה בכך כדי לקבוע עובדות בשטח, מחזקת את העמדה שבד בבד עם העסקתה היה על חח"י לנקוט הליך של קבלת הצעות ולנהל משא ומתן עם יותר ממציע אחד.
בשנת 1998 החליט הדירקטוריון כי ועדת הנכסים ובינוי שלו (להלן - ועדת הנכסים) מוסמכת "לדון ולקבל החלטות בנושא בניין המשרדים הראשי של חברת החשמל בחיפה".
כמו כן, לפי נוהל התקשרויות של חח"י, כפי שהיה בתוקף במועד ההתקשרות עם חברת הניהול, החלטה של ועדת המכרזים של החברה לאישור התקשרות אשר שוויה גבוה מ-3 מיליון דולר טעונה גם אישור של ועדת המכרזים העליונה של הדירקטוריון.
בתחילת מאי 2004 , כחודשיים לאחר הדיון של ועדת המכרזים, הוצגה בישיבת ועדת הנכסים בקשת חח"י לפטור ממכרז את ההתקשרות לניהול השלמת ההקמה של הבניין, מחמת דחיפות, ולאשר את ההתקשרות עם חברת הניהול, וכן הוצ גו עיקרי ההתקשרות הצפויה.
בדיון לא הציגה חח"י לפני הוועדה חלופות כגון ביצוע מלוא העבודה או חלקה בידי עובדיה בצירוף תחשיבים מבוססים ומפורטים המשווים בין החלופות.
בדיון של ועדת הנכסים ציינו כמה דירקטורים כי עובדי החברה יכולים לבצע את רוב העבודה.
המנכ"ל דאז ואחד הדירקטורים אמרו כי יש צורך בחברת ניהול חיצונית בלתי תלויה הן לשם הגשת חוות דעת לבית המשפט והן לצורך העבודה מול המפרק.
גב' רחל דון -יחייא, יו"ר הוועדה, ביקשה שהחברה תכין מסמך ובו יפורט "כמה יעלה לחברה לבצע את הנדרש בכל , ה ]חברת הניהול [ דרך אחרת ללא סיוע אם העלות זולה יותר או יקרה, האם יהיו דחיות שמקובלת על המפרק]חברת הניהול[ בלוחות הזמנים, האם נפסיד את היתרון של7 ?
הוועדה החליטה שהנושא יועלה לדיון ולאישור במליאת הדירקטוריון וכן שהנהלת חח"י תכין את .
7 כאמור המפרק הודיע למשרד מבקרהמדינה כי לא נשאל ולא הביע עמדה בנוגע לחברת הניהול לפני הבחירה בה.
חברת החשמל לישראל בע"מ 225 .
המסמך שביקשה יו"ר הוועדה לקראת הדיון בדירקטוריון.
בעקבות הדיון הכין מנהל אגף לוגיסטיקה דאז בתחילת יולי 2004 מסמך ובו פירט את השתלשלות העניינים שהביאה לידי הצורך להתקשרות עם חברה לניהול הפרויקט ואת הנימוקים לבחירת חברת הניהול, כפי שצוינו בפרוטוקול הדיון של ועדת המכרזים ממרס 2004 .
, שהוגש קודם לכן לוועדת הנכסים הביקורת העלתה כי לא היו במסמך זה או במסמך אחר שהוגש לדירקטוריון או לוועדת הנכסים תשובות על שאלות שהעלתה יו"ר ועדת הנכסים, בעיקר בנוגע לחלופות שהיה על חח"י לבחון לשם ביצוע העבודה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם במסגרת דיונים מאוחרים יותר שניהלו ועדת הנכסים והדיר קטוריון התבקשה החברה לענות על שאלות הנוגעות להתקשרות, וביניהן המעקב על ביצוע העבודות בידי חברת הניהול וחלוקת העבודות בין עובדי חח"י לבין חברת הניהול.
אולם על חלק מהשאלות ענתה החברה באיחור ובאופן חלקי בלבד.
מן הראוי היה שהדירקטוריון וועדת הנכסים שלו יעמדו על כך שהמידע שביקשו דירקטורים במהלך הדיונים יסופק במלואו ובמועד הנדרש ויימסר לכל הדירקטורים הנוגעים לעניין.
זאת כדי שיוכל לשמש לפיקוח, לבקרה ולביסוס החלטות בעניין המשך ההתקשרות.
למעשה הדירקטוריון וועדת הנכסים שאמורים לשמש גורם מפקח על הנהלת החברה לא מילאו את תפקידם כנדרש.
בעקבות הדיון של ועדת הנכסים, הובאו לאישור הדירקטוריון באמצע יולי 2004 הבקשות לפטור ממכרז את ההתקשרות לניהול השלמת ההקמה של הבניין מחמת דחיפות ולהתקשר עם חברת הניהול.
לדירקטוריון דווח בין היתר כי היקף ההתקשרות הוא בין 500,000 דולר ל-000,600 דולר8 .
לדירקטוריון לא הוצג מסמך ובו חלופות לביצוע העבודה בידי עובדי חח"י או בדרך אחרת, אומדן עצמי והצעות של חברות ניהול נוספות.
הדירקטוריון אישר את ההתקשרות והנחה את ההנהלה לשאת ולתת עם חברת הניהול "על מחירי השירותים שייקבעו בהסכם עמם" ולדווח לוועדת הנכסים.
מן האמור לעיל עולה, שהחברה הביאה לאישור הדירקטוריון את הבקשות לפטור את ההתקשרות ממכרז ולאשר את ההתקשרות עם חברת הניהול בדיעבד, יותר מארבעה חודשים לאחר תחילת עבודתה של חברת הניהול, והדירקטוריון לא העיר על כך לחברה.
כמו כן, על אף דרישת ועדת הנכסים, לא הציגה החברה לדירקטוריון מסמך חלופות.
חח"י ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי: "בהתאם לנהלי החברה, ההחלטה האמורה , בהיקף כולל של ]חברת הניהול[ בדבר ההתקשרות בהליך של פטור ממכרז עםכחצי מליון דולר, אינה טעונה כל אישור נוסף, מלבד אישורם של ועדת המכרזים ומנהלה הכללי של חברת החשמל, בלבד, כפי שאכן נעשה בפועל (לענין זה יצוין, כי הצורך בקבלת אישור של מנהלה הכללי של חברת החשמל להתקשרות נדרש ממהות ההליך, פטור ממכרז, ולא מהטעם של היקפה הכספי של ההתקשרות).
בהתאם לנ הלי החברה, אין ולא היה כל צורך בקבלת אישורים של ועדת מכרזים עליונה, ועדת הנכסים או של דירקטוריון החברה.
אישורים כאמור היו נדרשים, רק אם וככל שהיקף ההתקשרות הראשוני עם CPM היה עולה על שלושה מליון דולר" (ההדגשות במקור).
חח"י הוסיפה כי נוכח רגישות הפרויקט ומו רכבותו ונוכח .
8 סכום המשקף בקירוב את היקף ההתקשרות שאושר כאמור בידי ועדת הנכסים במרס 2004 .
לתקופה של עד עשרה חודשים בתוספת תקופת בדק של שנה, אם תהיה 226 דוח שנתי59א .
העובדה שלגורמי הדירקטוריון נמסרו דיווחים מפורטים באשר לנסיבות סיום ההתקשרות עם חברת הניהול הקודמת ומינויו של מפרק לחברה שהקימה את הבניין, סברה חח"י כי ראוי לדווח לחברי ועדת הנכסים ולחברי הדירקטוריון אודות מאפייני ההתקשרות עם חברת הניהול החדשה.
משרד מבקר המדינה מציין, כי בשנת 1998 החליט כאמור הדירקטוריון שוועדת הנכסים מוסמכת לדון ולקבל החלטות בנושא בניין המשרדים בחיפה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם אם חח"י, כטענתה, לא הייתה מחויבת להביא את ההתקשרות לאישור ועדת הנכסים והדירקטוריון אלא רק לדווח על כך, מאחר שהביאה את ההתקשרות לאישור הוועדה וזו החליטה שיש להביאה לאישור מליאת הדירקטוריון היה על חח"י לעשות פעולות אלה מראש ולא בדיעבד.
עוד העלה משרד מבקר המדינה כי בפועל לא דיווחה הנהלת חח"י לוועדת הנכסים על משא ומתן עם חברת הניהול בעניין מחירי השירותים לתקופת ההתקשרות הראשונה, אף שהונחתה לעשות כן, וכי מחירי ההתקשרות לתקופה זאת לא שונו9 .
נוסף על כך, לא נחתם בתקופה זו הסכם עם חברת הניהול, וכפי שיפורט להלן החוזה נחתם רק באוקטובר 2006.
משרד מבקר המדינה מעיר כי משהחליט הדירקטוריון שעל ההנהלה לשאת ולתת על מחירי ההתקשרות ולדווח על כך לוועדת הנכסים, היה על ההנהלה לפעול על פי החלטה זאת.
כמו כן, זמן קצר לאחר החלטת הדירקטוריון בנדון היה על ועדת הנכסים לדרוש שידווחו לה תוצאות המשא ומתן עם חברת הניהול על המחירים בתקופת ההתקשרות הראשונה.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את ההתנהלות הבלתי תקינה של הנהלת החברה וועדת הדירקטוריון בעניין זה.
התקשרויות שעוגנו בהסכם מאוקטובר 2006 .
א בסוף שנת 2004 הסתיימה תקופת ההתקשרות הראשונה.
לוועדת המכרזים דווח בינואר 2005 כי רק באוקטובר 2004 נכנס לתוקף הסכם העקרונות בין חח"י למפרק של החברה הקבלנית בעניין השלמת העבודות של הבניין, ולכן יש צורך בהארכת תקופת ההתקשרות.
05 אישרה ועדת המכרזים תקופת התקשרות שנייה עם חברת הניהול "כהתקשרות המשך", לפי תקנה 3(4 ) לתקנות חובת המכרזים.
בדיון נאמר שנוהל משא ומתן עם חברת הניהול באשר לגובה שכר טרחתה בגין עבודתה בתקופה 1.
05 (להלן- תקופת ההתקשרות השנייה) וסוכם שחח"י תשלם לה תשלום חודשי בסך 175,000 ש"ח וכן סכום של 50,000 דולר, שינוצל במידת הצורך לעבודות לא צפויות.
מאחר שבתקופת ההתקשרות הראשונה לא הושלמו כל אבני הדרך שנקבעו, שולם לחברת הניהול בעבור תקופה זו סך של .
9 כפי שיפורט להלן, בתקופת ההתקשרות הראשונה לא הושלםהביצוע של אבני הדרך שתוכננו (לפי מסמכי חח"י, אי -השלמת הביצוע נבעה מסיבות שאינן תלויות בחברת הניהול).
לפיכך התשלומים בפועל לחברת הניהול בגין תקופת ההתקשרות הראשונה היו נמוכים מהמתוכנן.
חברת החשמל לישראל בע"מ 227 .
9 מיליון ש"ח10 , וועדת המכרזים אישרה כי ההיקף הכולל של ההתקשרות לתקופה- 1.
מיליון ש"ח המנכ"ל דאז אישר את ההתקשרות השנייה ב - 13.
, כחודשיים וחצי לאחר תחילתה כעבור חודש, ב- 14.
05 , דנהועדת הנכסים בבקשת חח"י לאישור התקשרות ההמשך עם חברת הניהול ואישרה אותה ברוב קולות.
06 אישרה ועדת המכרזים את המשך ההתקשרות לשנה ללא מכרז מ- 1.
05 (להלן- תקופת ההתקשרות השלישית) בהיקף של 3 מיליון ש"ח, והחליטה שהחברה תישא ותיתן עם חברת הניהול בעניין גובה השכר ותנאי התשלום.
החלטת ועדת המכרזים אושרה בידי ועדת הנכסים ב- 2.
ועדת הנכסים קבעה כי "תוצאות המו"מ יובאו לאישור בוועדה, בשלב זה ממשיכה ההתקשרות עם חברת הניהול".
06 אישרה ועדת המכרזים את תוצאותיו של המשא ומתן עם חברת הניהול, שלפיהן ישולמו לחברת הניהול 160,000 ש"ח לחודש בגין עבודתה מדצמבר 2005 עד אפריל 2006, ו - 125,000 ש"ח לחודש בגין עבודתה ממאי 2006 עד נובמבר 200611.
עוד אושרו תשלומים המותנים בעמידה באבני דרך12 .
המנכ"ל דאז אישר את החלטת הוועדה ב - 18.
06 , כחודשיים לפני תוםתקופת ההתקשרות השלישית, דנה ועדת הנכסים בתוצאות המשא ומתן עם חברת הניהול ואישרה אותן.
משרד מבקר המדינה מעיר שגם הליכי האישור של תקופת ההתקשרות השנייה ותקופת ההתקשרות השלישית לא היו תקינים, משום שהאישורים של המנכ"ל וועדת הנכסים ניתנו בדיעבד ובאיחור רב, ולא הוצג למקבלי ההחלטות פירוט של יתרת העבודה הנדרשת ועלותה.
06 חתמו חח"י וחברת הניהול על הסכם המסדיר את תנאי ההתקשרות ביניהן ממרס 2004 ועד סוף נובמבר 2006 (במהלך שלוש תקופות ההתקשרות כאמור, להלן - ההסכם).
לפי הפרוטוקולים של ועדת הנכסים ושל מליאת הדירקטוריון, בכל אותה התקופה לא דווח להן כי טרם נחתם הסכם, ומכאן שגם לא הוצגו לפניהן הגורמים לעיכוב חתימתו.
הסכום הכולל של ההתקשרות על פי ההסכם היה כ-5.
5 מיליון ש"ח (במחירי ינואר 2004 ,) מהם4.
88 מיליון ש"ח שולמו לחברת הניהול לפני מועד חתימתו.
כן נקבעו בהסכם תשלומים חד-פעמיים בסכום כולל של 125,000 .
ש"ח בגין פעולות שהוגדרו אבני דרך, כאמור לעיל חח"י ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה, כי ההסכם עיגן הלכה למעשה את כל ההסכמות בין הצדדים מתחילת ההתקשרות.
לדבריה, הטעם המרכזי לאי -חתימת הסכם לפני כן הוא ש"לא ניתן היה לדעת מהו היקפו של הפרויקט, לוח הזמנים להשלמתו, או מכלול המטלות הנדרשות לביצוע".
החברה הוסיפה: "על אף העובדה, שההסכם נחתם בשלב מאוחר, לא היה בכך כדי להביא לפגיעה כלשהי בחברת החשמל או לעיכוב בביצוע העבודות נשוא הפרויקט, שכן הצדדים פעלו בכל העת בהתאם להסכמות מסחריות ברורות.
שקיבלו את אישורם של הגורמים המוסמכים, בהתאם לכל דין" (ההדגשה במקור).
48 מיליון ש"ח שנקבע לעשרת החודשים הראשונים בהתחשב בהשלמת כל אבני הדרך, כאמור לעיל.
11 על פי נספח להסכם שנחתם באוקטובר 2006 , ממאי 2006 צומצמה מצבת העובדים שחברת הניהול התחייבה להעסיק בביצוע העבודות לחח"י.
12 בין אבני הדרך: הכנת תצהיר הגנה לתביעת החברה הקבלנית הקודמת, סיום בדיקת החשבון הסופי ומתן חוות דעת עליו וסיום הכנת תביעה נגדית.
סך התשלומים שנקבעו בגין כל אבני הדרך האמורות עמד על 165,000 .
ש"ח 228 דוח שנתי59א .
משרד מבקר המדינה מעיר לחח"י, כי תשובתה על הערת הביקורת אינה מתקבלת על הדעת, שכן גם אם לא היה אפשר לדעת מראש את היקפו המדויק של הפרויקט, כפי שטענה חח"י, לא היה בכך כדי ל פטור אותה מהצורך בהסכם כתוב מראש בהתקשרות מעין זו.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי הסכם אמור לקבוע ולהסדיר מראש את תנאי ההתקשרות לפרטיה, ולא להיעשות בדיעבד כדי לתת הכשר למה שנעשה.
חתימה על הסכם התקשרות בדיעבד, לאחר שנתיים ושמונה חודשים מתחילת העבודה וכחודש לפני סיום תקופת תוקפו אינה תקינה, חושפת את החברה לסיכונים הנובעים מאי-חתימתו ומעלה שאלות קשות בדבר דרך התפקוד של הגורמים המופקדים על הנושא בהנהלת חח"י ושל הדירקטוריון שלה.
06 דנה שוב ועדת המכרזים בבקשה לאישור "התקשרות המשך" הפטורה ממכרז לפי סעיף 3(4 ) לתקנות המכרזים ובבקשה לניהול משא ומתן עם חברת הניהול לשם המשך העסקתה בפרויקט.
בדיון הוצג הצורך בהמשך העסקתה של חברת הניהול לשם התחשבנות סופית בין חח"י ובין הקבלנים שעסקו בהקמת הבניין וסיוע בהליכים משפטיים שבכללו הגשת חוות דעת מקצועית לבית המשפט.
ועדת המכרזים אישרה את הבקשה להתקשרות המשך הפטורה ממכרז לתקופה של שנה, וקבעה כי לחח"י שמורה האופציה להאריך את תקופת ההסכם בשנתיים נוספות לתקופה של עד שנה בכל פעם.
עוד קבעה ועדת המכרזים, כי ינוהל משא ומתן עם חברת הניהול על התשלום ותוצאותיו יובאו לאיש ורה, וכי נושא התקשרות ההמשך, לרבות תוצאות המשא ומתן, יובא לאישורם של המנכ"ל ושל ועדת הנכסים של הדירקטוריון.
בדיון של ועדת המכרזים שהתקיים ב- 7.
דווח על תוצאות המשא ומתן עם חברת הניהול בין היתר דווח כי ההיקף הכספי המזערי שחברת הניהול דורשת עבור התקשרות ההמשך הוא 91,000 ש"ח לחודש, ובסך הכול 1,092,000 ש"ח לשנה.
הוועדה אישרה את ההתקשרות ואת תנאיה.
המנכ"ל שכיהן באותה עת, מר אורי בן-נון, אישר את ההחלטה ב - 26.
ההתקשרות הובאה לדיון ולאישור בישיבת ועדת נכסים שהתקיימה ב- 1.
במהלך הדיון צוין שחח"י לא הבטיחה את המשך שיתוף הפעולה של חברת הניהול עמה כאשר יהיה צורך בכך.
מר דובי כהן, סגן מנהל אגף לוגיסטיקה דאז ומנהל האגף במועד סיום הביקורת, אמר בדיון שחח"י "בשלב זה מסונדלת", והפסקת ההתקשרות עם חברת הניהול עלולה לעלות לחח"י כסף רב.
ועדת הנכסים ביקשה בין היתר כי יוצגו לה ההיבטים המשפטיים של ההתקשרות: מהן זכויות חח"י ומהי מידת שיתוף הפעולה שחברת הניהול מחויבת לה בעקבות התחייבותה בעבר; כיצד צופה חח"י את המשך עבודתה של חברת הניהול ומה מוצע בהסכם הנוכחי אתה; האם ההסכם מגן על חח"י בעתיד או שחח"י תעמוד במצב של "אין בריר ה".
עוד ביקשה הוועדה לקבל פירוט של חלופות בעניין העסקת חברת הניהול העומדות לפני חח"י.
בדיון של ועדת הנכסים שהתקיים ב - 8.
07 השתתף עו"ד ממשרד היועצים המשפטיים החיצוניים, והסביר את הצורך בהמשך העסקתה של חברת הניהול.
לדבריו, ההסכם עם חברת הניהול "מכסה את חח"י ".
עו"ד דוד יהב, היועץ המשפטי של חח"י, אמר בדיון שאין חברת החשמל לישראל בע"מ 229 .
אלטרנטיבה לחברת הניהול.
ועדת הנכסים אישרה את התוספת להסכם כאמור.
היא נחתמה באפריל 2007 ונכנסה לתוקף ממועד זה13.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי התקשרות שתוכננה במקור לתקופה של עד עשרה חודשים בתוספת אפשרות לתקופת בדק של שנה עשויה להימשך על פי ההסכמים הקיימים כשש שנים; כי עלויות ההתקשרות גבוהות במידה ניכרת מן העלות שתוכננה מראש14 וכי היקף ההתקשרות עם חברת הניהול שאושר עד אפריל 2009 הגיע ל-7.
7 מיליון ש"ח (במחירי ינואר 2004 ,).
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי מאז החלה חח"י את ההתקשרות עם חברת הניהול היא לא פעלה כדי לצמצם ככל האפשר את התלות בגורם החיצוני.
מתשובת חח"י למשרד מבקר המדינה בינואר 2008 עולה, שעובדי חח"י השקיעו 5,000 שעות עבודה בביצוע מטלות של הפרויקט.
עוד השיבה חח"י שבעת ההתקשרות היא בחנה את האפשרות של ביצוע מל וא העבודות באמצעות עובדיה, אך "על רקע המקצועיות הנדרשת, המיומנות, המשאבים האדירים הנדרשים (תוך הסטת עובדים מתפקידיהם) והנסיון והידע הרבים" שצברה חברת הניהול בתקופת ההתקשרות של חח"י עמה, היא בחרה שלא ליישם חלופה שכזאת.
לפיכך המשיכה חח"י להעסיק את עובדיה "רק במטלות טכניות פשוטות יחסית", המיועדות להפנות את משאביה של חברת הניהול למטלות המרכזיות והמורכבות שלשמן נשכרו שירותיה.
משרד מבקר המדינה מציין, שחח"י הקימה בעבר תחנות כוח ובנייני משרדים וניהלה את הקמתם באמצעות עובדיה, שרכשו ניסיון בהקמת פרויקטים מורכבים.
לא נמצאו סימוכין לכך שחח"י ערכה בדיקה מפורטת בנושא של העסקת עובדיה ושהתקיים דיון שבו נבחנה אפשרות זו בעקבות בדיקה שכזו.
מן הראוי היה שעוד לפני ההתקשרות עם חברת הניהול - וכן במהלך ההתקשרות ככל שהתארכה - תבחן החברה מהן העבודות שאפשר להטיל על עובדיה, מהן העבודות שבגינן נדרשת העסקת גורם חיצוני ומהי העלות של כל אחת מן האפשרויות.
דיווח על היקף התעסוקה .
בהסכם שנחתם באוקטובר 2006 .
צוינו מספר העובדים בפרויקט ומספר ימי העבודה שלהם בתיקי החברה לא נמצא דיווח על היקף התעסוקה בפועל של עובדי חברת הניהול שהועסקו בפרויקט בתקופ ת ההסכם (לפני חתימת התוספת להסכם באפריל 2007 ).
חח"י ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי היא ביצעה ומבצעת מעקב צמוד אחר קצב התקדמות העבודה של חברת הניהול ואחר אופן השלמת המטלות גם ללא מעקב פרטני אחר פילוח שעות העבודה של עובדי חברת הניהול.
חח"י הוסיפה כי בחרה במתכונת ההתקשרות שנקבעה בין היתר כדי להימנע מאפשרות של טענה בדבר יצירת יחסי עובד-מעביד בין חח"י לעובדי חברת הניהול.
13 במרס 2008 מימשה חח"י את האופציה להארכת ההסכם בשנה, עד אפריל 2009 , בהיקף כספי של כ-1.
מיליון ש"ח 14 כאמור, ההיקף הכספי של ההתקשרות הראשונה היה כ-3 .
מיליון ש"ח 230 דוח שנתי59א .
משרד מבקר המדינה מעיר כי בתוספת להסכם, שנחתמה כאמור באפריל 2007 , נדרש דיווח של עובדי חברת הניהול לחח"י על שעות עבודתם, וכן צוינה אפשרות שחח"י תדרוש החתמת "כרטיס קבלן" בשעוני נוכחות ואפשרות זו אף מומשה.
משרד מבקר המדינה גם מעיר כי בהיעדר מידע על היקף העבודה בפועל של עובדי חברת הניהול בכל אחת מתקופות ההתקשרות לא היה לוועדת המכרזים מידע לגבי הסכום שעל חח"י לשלם לחברת הניהול בהתקשרויות הנוספות.
ל מידע כזה חשיבות גדולה במיוחד בהתקשרות זו, שכן היא נעשתה ללא הליך של תחרות בין כמה הצעות.
תשלומים לחברת הניהול ותנאי התשלום .
במסגרת הביקורת בדק משרד מבקר המדינה את נושא התעריפים ששילמה חח"י לחברת הניהול.
פרסום הממצאים יישקל בהמשך, כיוון שקיימת מחלוקת בין היתר בנושא זה התלויה ועומדת בהליכים משפטיים בין חח"י לבין חברת הניהול הקודמת.
בדיון של ועדת המכרזים ממרס 2004 דווח לוועדה כי לאחר משא ומתן עם חברת הניהול נקבע בין היתר שהתשלום לחברה ישולם 60 יום ממועד הגשת החשבונית לחח"י15 .
תנאי זה הוצג גם לוועדת הנ כסים בדיון שהתקיים במאי 2004 .
בנוהל החברה "ביצוע תשלומים לספקים בארץ" נכתב שקביעת תנאי תשלום שלפיהם התשלום ישולם בתוך פחות מ-60 יום תיעשה לפי ההנחיות שיוציא אגף כספים או באישור בכתב של מנהל אגף כספים או גזבר החברה.
מבדיקה של התשלומים לחברת הניהול בתקופת ההסכם עולה, שמתוך 31 חשבוניות ששלחה חברת הניהול לחח"י לפני חתימת ההסכם בין הצדדים16, ל-22 צורפו מכתבים ששלח מנהל האגף דאז למנהל חברת הניהול, שהוגדרו "הזמנת עבודה".
בהזמנות העבודה נקבע שהתשלום ישולם בתוך 30 יום מקבלת חשבונית בחברה, אולם לא נמצאו הנחיות שהוציא אגף הכספים לעניין זה ולא נמצא אישור בכתב של מנהל אגף כספים או של הגזבר, כנדרש.
בהסכם שנחתם כאמור באוקטובר 2006 נקבע ש"המזמין ישלם לחברת הניהול כל תשלום מתמורת חברת הניהול תוך 30 ימים מהמועד בו הוגשה למזמין חשבונית מס ע"י חברת הניהול ובכפוף לאישורו על ידי המזמין".
הביקורת העלתה כי בכל הדיונים של ועדת המכרזים וועדת הנכסים לא הובא לאישור השינוי בתנאי התשלום שאושרו בידי ועדת המכרזים וועדת הנכסים בשנת 2004 .
לפיכך תנאי התשלום שנקבעו בהסכם מנוגדים להחלטות הגורמים המוסמכים בחח"י.
לדעת משרד מבקר המדינה, היה על מנה ל האגף דאז להימנע מהוצאת הזמנות עבודה שבהן נקבע כי התשלום ישולם בתוך 30 יום בניגוד לנוהל החברה, ועל אגף כספים וכלכלה היה להימנע מלשלם לפי תנאי תשלום אלה ללא קבלת אישור של .
תנאי תשלום אלה תואמים את נוהל החברה בנדון 16 כאמור ההסכם נחתם רק כשנתיים ושמונה חודשים לאחר תחילת ההתקשרות, ותוקפו היה ל-33 .
חודשים; החשבוניות הוצאו בדרך כלל אחת לחודש חברת החשמל לישראל בע"מ 231 .
כמו כן לא היה מקום לקבוע בהסכם את תנאי התשלום האמורים ללא קבלת האישורים המתאימים.
יצוין כי בעקבות הביקורת שונו במרס 2008 תנאי התשלום בגין ההתקשרות, והוסכם בין חח"י לחברת הניהול כי התשלום בגין חשבוניות שתגיש חברת הניהול מפברואר 2008 ישולם בתוך 60 .
יום ממועד הגשת החשבונית 3 .
חח"י לא קבעה בנהליה הגדרה של הזמנת עבודה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה באגף לוגיסטיקה ונכסים עולה שבדרך כלל האגף משתמש בשיטה של הזמנת עבודה לצורך רכישת שירות אד-הוק לעבודה חד -פעמית.
חח"י ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה ש"נסיבות ייחודיות חברו יחדיו, והביאו לעיכוב בחתימה על הסכם התקשרות מחייב, תוך שלאורך כל תקופת ההתקשרות, הצדדים ראו בהזמנות העבודה הסכם מחייב, לכל דבר ועניין".
לדעת משרד מבקר המדינה, אין להתחיל בהתקשרות ולשלם לספקים בגין הספקת טובין או שירותים לפני שההתקשרות אושרה בידי כל הגורמים המוסמכים לכך ולפני שנחתם הסכם מחייב בין הצדדים.
השימוש שעשו בעלי תפקידים בחח"י בהזמנות עבודה לרכישת שירות ארוך טווח ובעל היקף כספי גדול, כפי שסיפקה חברת הניהול, בלי שנחתם הסכם בין הצדדים, נוגד את כללי המינהל התקין.
בהזמנות העבודה לא באו לידי ביטוי מכלול ההתחייבויות של כל אחד מהצדדים בהתקשרות.
,לסיכום התקשרות חברת ה חשמל לישראל בע"מ עם חברת הניהול, המועסקת החל בשנת 2004 בניהול ההשלמה של הקמת בניין המשרדים הראשי, נעשתה ללא שנבחנו הצעות של גורמים נוספים.
ההתקשרות מתמשכת הרבה מעבר לזמן שתוכנן והיקפה הכספי הוכפל פי שניים וחצי.
חלק מהאישורים בעניינה ניתנו בדיעבד.
חח"י הודיעה למשרד מבקר המדינה שהיא סבורה "כי לא נפל כל פגם באשר לאופן בחירתה" של חברת הניהול ובאופן ההתקשרות עמה, וכי כל מוסדותיה המוסמכים "פעלו ללא רבב", תוך שהם מסתמכים על חוות דעת מקצועיות ומשפטיות בנדון.
משרד מבקר המדינה בחן את תשובות חח"י והגיע למסקנה, כי ממצא י הביקורת מצביעים על ליקויים חמורים בהתנהלותה.
על דירקטוריון חח"י ועל רשות החברות הממשלתיות לבחון את אופן התפקוד של בעלי התפקידים המשמשים כשומרי סף בחח"י, להחליט אילו לקחים מתחייבים כדי למנוע הישנות התופעות שהועלו בביקורת, וליצור מנגנונים שיבטיחו את הפיקוח התקין של שומרי הסף בחברה.
אם התנהלות לקויה כאמור תחזור בעתיד, יהיה צורך לשקול הטלת אחריות אישית על בעלי התפקידים שכשלו במילוי חובותיהם.
אגף שיקום נכים (להלן - אגף שיקום נכים או האגף) במשרד הביטחון (להלן - משהב"ט) מופקד על הטיפול בנכי צה"ל, כמוגדר בחוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי"ט-1959 (נוסח משולב) (להלן- חוק הנכים).
האגף מעניק לנכי צה"ל שירותים רפואיים בהתאם לזכאות שנקבעת על פי נכותם המוכרת, לצורך שיקומם וכדי לאפשר את השתלבותם האופטימלית במשפחה, בחברה ובשוק התעסוקה.
בין השירותים הרפואיים נמנים בדיקות וטיפולים רפואיים שניתנים לנכי צה "ל בבתי חולים, במרפאות עצמאיות או במכונים שאיתם התקשר משהב"ט.
נכי צה"ל זכאים גם לאספקה של תרופות וציוד רפואי 13 ולשירותים רפואיים נוספים כגון: טיפולי פיזיותרפיה; שהייה בחמי מרפא; שירותי מלווים 14 , שאותם מקבלים נכי צה"ל מספקי שירות שאיתם התקשר משהב"ט; וכן עזרת זולת מטעמים רפואיים (סיוע כספי הניתן לנכה צה"ל שהוחמר מצבו הרפואי והתפקודי, לצורך עזרה בתפקודו הבסיסי).
השירותים הרפואיים לנכי צה"ל ואופן הענקתם מוגדרים בתקנות הנכים (טיפול רפואי), התשי"ד -1954 (להלן- תקנות הנכים), בפסיקה ובהוראות האגף המתעדכנות מפעם לפעם.
על פי נתוני אגף שיקום נכים, בשנת 2017 העניק האגף שירותים רפואיים לכ- 57,000 נכי צה"ל, שהיקפם הכספי הסתכם בכ-850 .
מיליון ש"ח במטה אגף שיקום נכים פועלות היחידה לשירותים רפואיים, שבראשה עומד הרופא המוסמך הראשי (להלן - הרופא הראשי), והיא אחראית לקביעת מדיניות הטיפול הרפואי ולמתן שירותים רפואיים לנכי צה"ל באמצעות המחלקות לשירותים רפואיים שבמחוזות האגף; והיחידה לאפיון ובקרת שירותים רפואיים, שאחראית להכנת אפיונים עבור שירותים רפואיים שהאגף מעוניין לרכוש ולהעברתם לגופי הרכש, לניהול מערך הסכמי היחידה לשירותים רפואיים, ולביצוע בקרה על השירותים הניתנים לנכי צה"ל, לרבות פיקוח על ההסכמים והספקים.
באגף שיקום נכים שבעה מחוזות15, ובכל אחד מהם פועלת מחלקה לשירותים רפואיים ובה מרפאה שמאוישת במנהל מרפאה, ברופאים מוסמכים מחוזיים (להלן - רופאים מחוזיים) ובעובדי שירותים רפואיים.
הרופא המחוזי הוא הרופא המשקם של נכי צה"ל, ובסמכותו לקבוע את תוכנית השיקום של נכה צה"ל, וכן את היקף הטיפול הרפואי, את הציוד ו את ההטבות הרפואיות הנלוות שיקבל הזכאי בהתאם לנכותו המוכרת.
ניתן לערער על החלטת רופא מחוזי לפני רופא מוסמך מרחבי (להלן - רופא מרחבי)16 .
כמו כן, ניתן לערער על החלטתו של רופא מרחבי לפני הרופא הראשי.
סמכויותיהם של הרופא הראשי, הרופאים .
ללא צמידות לסל הבריאות הנהוג בקופות החולים 14 מלווה- אדם שתפקידו לסייע במילוי צרכיו האישיים של נכה המוגבל בתחום התפקוד היומיומי.
בדוח זה יעשה שימוש לסירוגין במונחים "שירותי מלווים", "מלווים" ו"ליווי".
15 מחוז באר שבע ושלוחת אילת, מחוז ירושלים, מחוז רחובות, מחוז דן ושלוחת נתניה, מחוז תל אביב, מחוז חיפה ומחוז טבריה.
16 באגף שיקום נכים שני רופאים מרחביים שכל אחד מהם מנהל מקצועית את המרפאות במחוזות שבמרחב שבאחריותו.
המרחביים והרופאים המחוזיים מוגדרות בתקנות הנכים, המסמיכות את הרופאים להעניק טיפולים רפואיים ומכשור רפואי.
בחודשים ספטמבר 2017 עד אוגוסט2018 עשה משרד מבקר המדינה ביקורת על השירותים הרפואיים שמעניק האגף לנכי צה"ל.
במסגרת הביקורת נבחנו בין היתר הנושאים האלה: המחסור ב רופאים מחוזיים והשלכותיו לרבות על רמת השירות17 ;; פעולותיו של משהב"ט לפתרון בעיית המחסור ברופאים מחוזיים הפיקוח והבקרה על היבטים מסוימים של רמת השירות שגורמים רפואיים חיצוניים נותנים לנכי צה"ל; התקשרויות משהב"ט עם חברות סיעוד שמספקות שירותי מלווים והפיקוח ו הבקרה על פעילותן ; ושיתוף הפעולה בין אגף שיקום נכים ובין המוסד לביטוח לאומי (להלן - הביטוח הלאומי) בנוגע ל תשלומים שונים שמשלמים הן האגף והן הביטוח הלאומי לנכי צה"ל.
הביקורת נעשתה במטה אגף שיקום נכים שבמשהב"ט ובחלק ממחוזותיו .
בדיקות השלמה בוצעו במשהב"ט בגופי ם אלה: בגוף הייעודי לתכנון משולב (להלן - גית"ם), במינהל ההרכשה והייצור, באגף התקציבים (להלן - את"ק), באגף הכספים (להלן - אכ"ס) ובלשכת היועץ המשפטי למערכת הביטחון (להלן - היועמ"ש למערכת הביטחון); וכן בביטוח הלאומי.