HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ותקציבי כוח האדם החיצוני שנדרשו לוויסות כוח האדם השוטף להטמעת פרויקטים.
מדד הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים 226 מגדיר את רמת הידידותיות של בנקים לעסקים קטנים .
ובינוניים227 , והיא מוצגת לציבור ברמת בנק מדי חצי שנה.
המדד נועד לעודד את המודעות .
והתחרותיות בתחום האשראי לעסקים קטנים ובינוניים במערכת הבנקאית, ומשוקללים בו .
חמישה מדדים במשקלות שונות228 .
מאז פרסום המדד בשנת2017 נמצא ממוצע המדד במגמת .
עלייה, ועד אמצע 2021 הוא השלים גידול של 19.
הגידול בממוצע המדד מיוחס לירידה בשנתיים האחרונות בשיעור ההכנסות מריבית של עסקים .
קטנים ובינוניים יחסית לשיעורי הפסדי האשראי של המגזר.
מרכיב זה נועד לבחון את המחיר .
שהבנקים גובים על האשראי יחסית לסיכון התפעולי בפועל.
נמצא כי, הגידול בסיכון להפסדי .
אשראי 229 בעקבות התפרצות משבר הקורונה ב -2020 לא גרר עלייה משמעותית במרווחי .
נגישות לאשראי חוץ -בנקאי מעודדת תחרות על מתן אשראי ומובילה להוזלת מחירו.
האשראי החוץ -בנקאי למגזר העסקי ניתן לעסקים הגדולים, ואילו מגזר העסקים הקטנים .
מתבסס בעיקר על אשראי בנקאי ( 94.
מצב זה דומה למתרחש בשוק האשראי .
הצרכני, שבו הבנקים נותרו השחקן המרכזי ( 72.
2% ב-2020 ) אף שחלקם בשוק זה הצטמצם .
במגזר האשראי הצרכני למשקי בית ולעסקים קטנים רמת התחרות נמוכה .
יחסית, והפיקדונות אינם בסדרי גודל משמעותיים יחסית ליתר מגזרי הפעילות.
הריבית גבוה, וזמינות האשראי פוחתת.
מתן אשראי מחייב את הבנקים לעמוד בדרישות הלימות .
דרישות הלימות הון נמוכות מהמערכת הבנקאית בגין העמדת אשראי לדיור ופעולות .
אקטיביות של הציבור בהשוואת חלופות אשראי הובילו במשך השנים למצב שבמגזר זה הריבית .
נמוכה יחסית למגזרים אחרים.
נמצא כי הדיגיטציה לא תרמה לירידה במרווחי האשראי, ובהיעדר תחרות ממשית, .
האשראי שניתן לעסקים קטנים וזעירים ובגין הלוואות צרכניות למשקי בית נושא ריבית .
גבוהה הרבה יותר מאשר במגזרי הפעילות האחרים.
כך לדוגמא ב -2020 הריביות .
הממוצעות לעסקים קטנים וזעירים ולהלוואות צרכניות היו 3.
הממוצעת לעסקים גדולים ולדיור היו 1.
התרשים שלהלן מציג את השינוי בהכנסות, בהוצאות וברווח של חמש הקבוצות הבנקאיות .
הגדולות יחד בשנים 2014 עד2021 ואת מידת ההשפעה של הגורמים שהשפיעו על השינוי ברווח .
226 המדד מסתמך על הנתונים הפיננסיים שהבנקים מפרסמים, על סקר שביעות רצון של עסקים מהבנקים ועל משוב .
שערכה הסוכנות בקרב יועצים פיננסיים, רואי חשבון ויועצי מס המסייעים לעסקים לקבל שירותים מהבנקים.
227 עסקים עם מחזור של עד 50 .
228 (1 )) שיעור הרווחיות מהכנסות שאינן ריבית (עלות שונות- 30%( ;2 ) היקף האשראי לעסקים קטנים ובינוניים מסך .
האשראי העסקי - 20%( ;3 ) יחס הריבית לסיכון האשראי לעסקים קטנים ובינוניים- 20%( ;4 ) סקר שביעות רצון של .
עסקים - 15%( ;5 ) משוב יועצים פיננסיים- 15% .
229 סיכון אשראי הוא סיכון מרכזי מבין הסיכונים הפיננסיים שבנק נחשף להם במהלך פעילותו.
זהו סיכון שהצד הנגדי .
לעסקה ייקלע לכשל לפני סילוק סופי של תזרימי המזומנים של העסקה.
230 ,הוועדה לבחינת התחרות בשוק האשראידוח שלישי ( 16.
בנקאות דיגיטלית תרשים 30 : השינוי בהכנסות, בהוצאות וברווח של חמש הקבוצות הבנקאיות .
הגדולות יחד ומידת ההשפעה של הגורמים שהשפיעו על השינוי ברווח .
המצטבר, 2014 - 2021 )(במיליארדי ש"ח .
מהתרשימים עולה כי בשנת 2021 הרווח של המערכת הבנקאית בניכוי ההוצאה להפסדי .
מדובר בגידול ברווחיות של 11.
7 מיליארד ש"ח מ-2014 .
(גידולשנתי ממוצע של כ- 11.
) עוד ניכר גידול עקבי ברווחי חמש הקבוצות הבנקאיות .
הגדולות יחדיו בשנים 2014 עד2021 , למעט בשנת2020 שבה שיעור ההפרשה להפסדי .
אשראי היה גבוה פי ארבעה מממוצע ההפרשה בתקופה הנסקרת, זאת בעקבות .
ההשלכות הכלכליות של התפרצות משבר הקורונה.
עוד עולה מהתרשים כי עיקר הרווח של חמש הקבוצות הבנקאיות הגדולות לאורך התקופה נבע .
מגידול בפעילות של מתן אשראי (מ-23.
5 מיליארד ש"ח ב-2014 ל-33.
9 מיליארד ש"ח ב-2021 .
בקיזוז ההוצאה על הפסדי אשראי).
ניתן להסביר את הגידול בהכנסות מפעילות זו, שקוזזה מול .
פעילויות אחרות, באמצעות הגידול בסך האשראי שהעמידו הבנקים לציבור במהלך התקופה .
שמוערך בכ-51% , בכך שהגידול בשיעור ההוצאה להפסדי אשראי היה בשיעור נמוך מזה (מ- .
5% ב-2014 ל-9% בשנת2021 ) ובכך שלא חל שינוי מהותי במרווחי האשראי בכל מגזרי .
הפעילות והתבחינים השונים (ראו תרשים 28 ).
עוד ניתן לראות בתרשים כי מגמת הגידול .
בהכנסות מפעילות חמש הקבוצות הבנקאיות בשוק ההון תרמה לגידול של 17% ברווחי .
מנגד, סך ההכנסות מעמלות שפחתו הביאו לקיטון ברווחים בשיעור של .
12% , זאת בין היתר כביטוי להרחבת השימוש באמצעים ישירים וההתייעלות הדיגיטלית.
סך ההוצאות התפעוליות תרם לגידול של 5% ברווחי חמש הקבוצות הבנקאיות - מחד נוצר .
חיסכון בעלויות כתוצאה מצמצום ההוצאות על משכורות והוצאות נלוות כביטוי להתייעלות .
הדיגיטלית (שהביאו לגידול ברווח של כ-10% ), ומאידך חל גידול ביתר ההוצאות התפעוליות .
(שהביאו לקיטון ברווח של כ-5% ), שחלקן מיוחסות להוצאות שהוטלו על המערכת הבנקאית .
לקידום רפורמות שנועדו להגדיל את התחרות בשנים הבאות.
231 הגידול בהפרשה להפסדי אשראי מבטא גידול בסיכון שנוצר למערכת הבנקאית בעת זו, ואולם אינו מעיד בהכרח .
בנקאות דיגיטלית הביקורת העלתה כי הדיגיטציה תרמה רבות לגיוון השירות הבנקאי וליעילותו לצרכנים וכן .
הפחיתה את העלויות שמשלם הציבור על עמלות.
עם זאת, הדיגיטציה אשר הפחיתה את .
עלויות המשכורות וההוצאות הנלוות של הבנקים ותרמה לגי דול של 10% ברווח חמש .
הבנקים הגדולים בשנים 2014 - 2021 ,לא תרמה לירידה במרווחי האשראי ורווחיהם .
במהלך השנים האחרונות גדלו בעקביות מ-10.
4 מיליארדי ש"ח בשנת 2014 ל- 22.
מיליארדי ש"ח בשנת2021 , בהתאם לגידול בתיק האשראי הבנקאי.
הריכוזיות בענף הבנקאות ועל היעדר תחרות מספקת, מטיל ספק אם ההתייעלות .
הדיגיטלית התגלגלה במלואה לציבור ומחדד את הצורך של בנק ישראל והפיקוח על .
הבנקים בתוכו ליזום פעולות בעידן הדיגיטלי להגברת התחרות בענף הבנקאות, על מנת .
שההתייעלות הדיגיטלית תבוא לידי ביטוי באופן משמעותי יותר בהפחתת העלויות לצרכן.
עמדות הציבור בנוגע למערכת הבנקאית .
בחינת עמדות הציבור בנוגע למערכת הבנקאית משמשת לאמידת עמדותיו, השקפותיו, גישותיו .
וציפיותיו בנקודת זמן מוגדרת, ויכולה לסייע להגדרת הצעדים הנדרשים לשיפור הענף.
הציבור כלפי מערכת הבנקאות מושפעות ממגוון היבטים היכולים להשתנות על פני זמן ובין .
אוכלוסיות שונות ולהעיד על מידת שביעות הרצון הכללית ומהיבטים מסוימים.
ב-2021 פרסמה Statista סקר שביעות רצון עולמי בקרב לקוחות הבנקים ב-28 ,שווקים מובילים .
מממצאי הסקר עולה כי הגורמים המרכזייםלבחירת בנק הם: אמון ( 43% ,) .
( תנאים מסחריים18% ( ), שירותים דיגיטליים17% ( ), איכות השירות14% ) ומתן עצות פיננסיות .
אמון הציבור במערכת הבנקאית מבוסס על יכולתה לשמור על נכסי הציבור, ולו חשיבות .
מכרעת בעת משברים כלכליים.
התרשים להלן מציג את ממצאי הסקר.
232 הסקר כלל יותר מ- 59,000 משיבים מאוסטריה, אוסטרליה, איחוד האמירויות הערביות, איטליה, אינדונזיה, ארצות .
הברית, בלגייה, ברזיל, בריטניה, גרמניה, דרום אפריקה, דרום קוראה, הודו, הולנד, טאיוון, ישראל, יפן, מקסיקו, ניו- .
זילנד, סין, סינגפור, ספרד, ערב הסעודית, פולין, צרפת, קנדה, רוסיה ושווייץ.
Statista, The Global Bank Customer Satisfaction Survey (2021) .
תרשים 31 : ציוני סקר שביעות רצון לקוחות הבנקיםב -28 ,שווקים מובילים .
על פי נתוני Statista .
שביעות הרצון ממערכת הבנקאות בישראל נמוכה בהשוואה לשביעות הרצון הממוצעת .
בחמשת המדדים שנמצאו מרכזיים ללקוחות הבנקים ( תנאים .
מסחריים, אמון, שירותים דיגיטליים, איכות השירות ומתן עצות פיננסיות) התקבלו בשוק .
המקומי תוצאות נמוכות מהממוצע, למעט באיכות השירותים הדיגיטליים.
מערכת הבנקאות בישראל דורגה בשלושה מתוך חמשת המדדים בין שתי המדינות .
האחרונות (מדדי התנאים המסחריים, איכות השירות ומתן עצות פיננסיות) ובמדד רביעי .
(מדד האמון) דורגה רביעית מהסוף.
לפי הפיקוח מתקיים קשר ישיר בין הוגנות, אמון הציבור, היקף פעילות הציבור ויציבות המערכת .
אחד מיעדי הפיקוח על הבנקים הוא הטמעת תרבות של הוגנות ומתן שירות הוגן .
ואיכותי ללקוחות המערכת הבנקאית.
בסקרי שביעות הרצון של הפיקוח על הבנקים נמצא כי .
לדעת 60% בקירוב מהציבור התנהלות הבנקים הוגנת.
התרשים להלן מציג את הסיבות לכך .
שיתר הנשאלים מאמינים שאין המערכת הבנקאית הוגנת, כפי שעלה מסקרי הפיקוח.
233 ,בנק ישראל, הפיקוח על הבנקיםסקירת פניות הציבור של הפיקוח על הבנקים לקידום תרבות ארגונית .
הוגנת במערכת הבנקאית בישראל - שנת 2020 ומבט על מחצית 2021 ( 9.
בנקאות דיגיטלית תרשים 32: הסיבות להיעדר הוגנות במערכת הבנקאית מתוך סקרי שביעות .
רצון הפיקוח על הבנקים, 2019 .
* עמלות גבוהות, ריבית גבוהה על המינוס ועל הלוואות, ריבית נמוכה על הפלוס, מסגרות אשראי, .
** חוסר מענה, מענה איטי, יחס מזלזל, שירות גרוע, עומס בסניפים, מחסור בבנקאים.
אפשר לראות בתרשים כי לדעת הציבור הגורמים העיקריים לתפיסת היעדר הוגנות במערכת .
הבנקאית הם אי -שביעות רצון מהתנאים המסחריים ומאיכות השירות.
הסקר העידו על שיעורי שביעות רצון נמוכים במיוחד מיוזמת הבנקאים בהצעת שירותים להוזלת .
5% ( בממוצע) ובפתרונות יצירתיים התואמים לצורכי הלקוחות 33.
אפשר לראות בתרשים כי הציבור אינו מייחס לשירותים דיגיטליים במערכת הבנקאית חוסר .
שירותים דיגיטליים מגדילים את הזמינות והנוחות בביצוע פעולות בנקאיות ומקלים את הנגישות .
למידע בנקאי אגב ירידה בעמלות על הפעולות המבוצעות בערוצים ישירים, ולפיכך הוזלה .
שינויים אלה מקבלים ביטוי בשביעות רצון גבוהה של הציבור מהאמצעים הדיגיטליים .
בארץ ובעולם יחסית להיבטים אחרים שבהם נמדד שירות המערכת הבנקאית.
הפיקוח על הבנקים, רמת השירותים הדיגיטליים שכלל הבנקים מציעים באינטרנט בכלל .
וביישומונים בפרט זוכים לציונים הגבוהים ביותר במדד שביעות הרצון (91% - 92.
הסקר החברתי לשנת 2020 עולה כי84% מבני ה-20 ומעלה המשתמשים בשירותי בנקאות .
הציבור בישראל שבע רצון מהשירותים הדיגיטליים גם בהשוואה בין -לאומית, ובכל .
הבנקים תועדו שיעורי שביעות רצון גבוהים (91% בממוצע).
אף על פי כן, ההתייעלות .
הדיגיטלית לא הגבירה את מידת ההוגנות שהציבור מייחס למערכת הבנקאית המקומית, .
והציבור עדיין אינו שבע רצון ממנה, והדבר עולה משיעורי שביעות רצון נמוכים במיוחד .
מיוזמת הבנקאים בהצעת שירותים להוזלת עלויות ( 35.
5% בממוצע) ובפתרונות יצירתיים .
התואמים לצורכי הלקוחות ( 33.
משרד מבקר המדינה מציין את יוזמת הפיקוח על הבנקים לנטר את שביעות רצון הלקוחות .
מהשירותים הבנקאיים, ובמיוחד מהשירותים הדיגיטליים, באמצעות סקרי דעת הקהל .
מומלץ כי הפיקוח על הבנקים יתמיד בביצוע הסקרים גם בשנים .
הבאות ויפעל בהתאם לשיפור המערכת הבנקאית ולצמצום פער שביעות הרצון בישראל .
הפיקוח על הבנקים מציין כי תרבות ארגונית החורתת על דגלה הוגנות כלפי הלקוחות היא בסיס .
למתן שירות הוגן ואיכותי ללקוחות המערכת הבנקאית בישראל.
העומדים לרשות הפיקוח על הבנקים לקידום ההוגנות במערכת הבנקאית הוא טיפול בתלונות .
הציבור הן ברמה הפרטית הן באיתור ותיקון כשלים רוחביים בעקבות מידע המתקבל .
מדי שנה הפיקוח מפרסם סקירה על הטיפול בתלונות הציבור במערכת הבנקאית .
בישראל כדי להגביר את מודעות הציבור לזכויותיו בתחום הבנקאות (להלן סקירת פניות הציבור) .
ומתמרץ את הבנקים לפעול בהגינות.
הטיפול בתלונות הציבור משמש כלי לפתרון מחלוקות עם .
המערכת הבנקאית ולגישור בין הצדדים.
נוסף על כך, סיווג התלונות וניתוחן נועדו לתקן כשלים .
רוחביים במערכת הבנקאית ולפעול לשיפורה, ויש בכך כדי לסייע להתייעלות המערכת .
בשנת 2020 התקבלו 10,487 תלונות ובקשות למידע שטופלו על ידי הפיקוח המעידות .
על מגמת גידול ביחס לשנים קודמות235.
היחידה לפניות הציבור בפיקוח על הבנקים פועלת בשתי דרכים לאיתור כשלים רוחביים .
ביצוע בדיקות אכיפה יזומות בנושאים צרכניים: כשמאותרים בבדיקות האכיפה ליקויים .
משמעותיים, היחידה מורה בין השאר לתקן את הליקויים באמצעות השבת כספים לקבוצת .
לקוחות, הטלת עיצומים כספיים ומכתבי דרישה לתקן ליקויים; .
למידה והפקת לקחים מתוך תלונות הציבור: כשל משמעותי מבחינת חומרת ההפרה או .
היקפה נדרש לתיקון רוחבי לטובת כלל הלקוחות הרלוונטיים.
234 ,בנק ישראל, הפיקוח על הבנקיםסקירת פניות הציבור של הפיקוח על הבנקים לקידום תרבות ארגונית .
235 7,397 ב-2019 , 8,385 ב- 2018 , 6,941 ב-2017 , 5,360 ב-2016 , 5,080 ב-2015.
בנקאות דיגיטלית להתקיים כשקיימות תלונות חוזרות ונשנות באותו הנושא או לחלופין כאשר תלונה יחידה .
מלמדת שייתכן כשל בהתנהלות מול קבוצת לקוחות.
הביקורת העלתה כי מערכת התלונות של הפיקוח על הבנקים פועלת לסיווג התלונות .
בחלוקה לנושאים כלליים, בהם איכות השירות, אמצעי תשלום, עמלות, אשראי, פיקדונות.
עם זאת, המערכת אינה יודעת לסווג באופן יעיל את מאפייני התלונות ולתמוך בשליפה .
מהירה לפי סוגים כדי לנטר ביעילות חסמים וכשלים מערכתיים.
ומתוחכמת מתחדד מפני שהיא כלי מרכזי למדידת הצלחה של השינויים הרבים שהתרחשו .
במער כת הבנקאית בשנים האחרונות, שינויים שחלק ניכר מהם התרחש בעקבות .
הפיקוח על הבנקים מסר לצוות הביקורת כי היחידה לפניות הציבור נמצאת בשיאו של פרויקט .
להחלפת המערכת לניהול פניות הציבור למערכת חדשה, בסביבת ענן.
זו צפויה לעלות לאוויר .
בסוף המחצית הראשונה של 2022.
במסגרת זו פועלים בפיקוח לאפיון ולעדכון המערכת .
הקיימת כדי שתתמוך בניטור חסמים וכשלים מערכתיים, לרבות תיוג תלונות על פי תבחינים .
שונים, בהם נושא התלונה, הוראות וחקיקה רלוונטיות וסוגי לקוחו ת.
עוד נמסר כי תאגידים .
בנקאיים מדווחים על הטיפול בתלונות הציבור, ולאחרונה פותחה מערכת ייעודית לניתוח מידע .
ומגמות, הכוללת בין היתר פילוח תלונות לפי נושאים, פילוח התלונות המוצדקות, החזרים .
כספיים בתלונות מוצדקות ולפנים משורת הדין וזמני המענה לציבור.
מומלץ כי הפיקוח על הבנקים יישם את המערכת החדשה לניהול פניות הציבור בהתאם .
ללוח הזמנים המתוכנן, כיוון שמערכת כזאת תוכל לסייע למד וד את הצלחת הרפורמות .
שגובשו בשנים האחרונות במערכת הבנקאית ולתמוך בזיהוי חסמים וכשלים מערכתיים.
בנובמבר 2021 פרסם הפיקוח על הבנקים את סקירת פניות הציבור לשנת2020 ומבט על מחצית .
הסקירה כללה נתונים על פניות הציבור בתקופה הנסקרת, על תיקון ליקויים רוחביים .
במערכת הבנקאית ועיצומים כספיים, על בירור תלונות הציבור והערכת פעילות התאגידים .
הבנקאיים בתחום הצרכני ועל מדידת ההוגנות בתרבות הבנקאית.
בסקירה הוצגו כמה מדדים .
להערכת הפיקוח ע ל חמשת הבנקים הגדולים ועל דירוגם, בהם היחס בין חלקו של כל בנק .
בתלונות ובבקשות שטופלו בפיקוח על הבנקים ובין חלקו במערכת 236 , שיעור התלונות .
המוצדקות מתוך התלונות שהוכרעו237 , נכונות הבנק לפעול לטובת הפונה אף אם לא נמצא .
שתלונתו מוצדקת238 וזמני המענה של תאגידים בנקאיים לטיפול בתלונות 239 .
על סקירות סקר שביעות הרצון שהפיקוח מפרסם החל מינואר 2019, נועדו לאפשר השוואה בין .
236 שיעור נמוך יחסית לגודלו של בנק במערכת משקף שביעות רצון של הלקוחות מהשירותים הבנקאיים, מאיכות .
השירות ומפתרון בעיות מצד הבנק ללא צורך להגיש תלונה לבנק ישראל.
שיעור נמוך משקף התנהלות תקינה יותר של הבנק .
שיעור גבוה משקף נכונות של הבנק לפעול לטובת לקוחותיו .
239 זמני מענה מהירים מעידים על רמת שירות גבוהה של נציבויות תלונות הציבור ללקוחות בתאגידים הבנקאיים.
יצירת הוגנות תרבותית בתאגידים בנקאיים מבוססת היום על שיטת הערכה שאינה מציגה .
לציבור את מלוא הנתונים והדירוג הנדרשים בדבר הפעילות של כל תאגיד בנקאי הן בתחום .
הצרכני, כגון ליקויים מהותיים, זמני המענה במוקד הטלפוני ופריסה פריפריאלית, הן בתחום .
נוסף על כך, חלק מהנתונים הנדרשים לביצוע הערכה מקיפה בכל תאגיד .
מפוזרים בין סקירות שונות שהפיקוח מפרסם, והדבר מקשה לאמוד את ההוגנות בכל תאגיד .
ולהשוות באופן אפקטיבי ביניהם.
כדי לאמוד ולהעריך את הוגנות התרבות הארגונית בתאגידים הבנקאיים ולהביא לשיפורה החל .
הפיקוח על הבנקים בשנת 2021 לפתח מדד הוגנות מבוסס מתודולוגיית הערכה.
על תהליכי עבודה שוטפים של הפיקוח בנושאים צרכניים, על ניתוח המידע המתקבל מדיווחי .
המערכת הבנקאית בערוצים שונים ועל ממצאים שעלו במסגרת בירור תלונות הציבור והבקרות .
מתודולוגיית ההערכה כוללת מדדים כמותיים ואיכותניים שבגין כל אחד מהם יינתן .
ציון, ואלה ישוקללו לכדי ציון סופי לכל תאגיד בנקאי.
הפיקו ח מסר לצוות הביקורת כי .
המתודולוגיה נמצאת בתהליך עבודה וכי בכוונת הפיקוח להמשיך לפתח ולטייב את התהליך .
בשנה הקרובה, לרבות בשיתוף התאגידים המפוקחים והציבור, מתוך שאיפה לפרסם בעתיד את .
עלה כי סקירות הפיקוח במתכונת הנוכחית אינן משתמשות בידע הנצבר בגופים שונים .
המרכזים נתונים על אופן הטיפול של תאגידים בנקאיים בסוגיות צרכניות, בהם הרשות .
להגנת הצרכן ולסחר הוגן והמועצה הישראלית לצרכנות אף שהוא עשוי לטייב את תהליך .
יצירת ההוגנות התרבותית.
הפיקוח על הבנקים כתב בתשובתו כי הוא בוחן, מדייק ומשכלל את המתודולוגיה למדידת .
ההוגנות ואינו מתנגד לפנייה לגופים אחרים המרכזים נתונים ומידע בסוגיות צרכניות הנוגעות .
עם זאת, הוא אינו מתחייב לשלב מידע זה במדד ובמתודולוגיית ההערכה של ההוגנות .
ועליו לבחון תחילה אם וכיצד ניתן לעשות בו שימוש.
נוסף על כך כתב הפיקוח כי מפעם לפעם .
מתקבלות פניות המופנות לטיפו לו מגופים ציבוריים וממשלתיים שונים, ובהם המועצה הישראלית .
לצרכנות, הביטוח הלאומי, משרד האפוטרופוס הכללי, רשות ני"ע וכיו״ב, וכי נוסד פורום עיתי .
לשיתוף מידע עם המועצה הישראלית לצרכנות , ובכוונת הפיקוד למסד פורום דומה גם עם .
לנוכח החשיבות הגלומה בהיבט הצרכני במערכת הבנקאית, ובכלל זה מידת ההגינות .
כלפי הלקוחות, מומלץ כי הפיקוח על הבנקים יקבע לוחות זמנים להטמעת פרויקט הערכת .
ההגינות בכלל המערכת הבנקאית.
עוד מומלץ כי הפי קוח על הבנקים יפנה לגופים .
המרכזים נתונים ומידע בסוגיות צרכניות הנוגעות למערכת הבנקאות ויבחן את שילוב .
המידע הזה בהערכה כדי לטייב את התהליך.
היבטים ביעילות התפעולית .
ההתפתחות הטכנולוגית תומכת בהגדלת היעילות התפעולית במערכת הבנקאית.
הן בחדשנות בשירותים ובמוצרים המוצעים לציבור הן בטיוב דרכי ההתקשרות עם התאגידים .
היעילות התפעולית נוגעת לתחומים שונים בפעילות המערכת הבנקאית.
בנקאות דיגיטלית התייחסה לחסמים הקיימים בכמה היבטים שהסרתם צפויה להביא להתייעלות המעבר .
לבנקאות דיגיטלית ולשפר את השירות הניתן לציבור .
משלוח הודעות בתקשורת .
קבלת הודעות בערוצים דיגיטליים היא חלק ממגמה עולמית - שימוש גובר באמצעים טכנולוגיים .
בתחום הפיננסי בכלל והבנקאות בפרט.
תאגידים בנקאיים שולחים ללקוחותיהם הודעות .
הנוגעות לניהול החשבון במגוון אמצעי תקשורת דיגיטליים ופיזיים.
האמצעים הדיגיטליים כוללים .
בין היתר את האזור האישי באתר האינטרנט ואת היישומון במכשיר הנייד.
אמצעים פיזיים כוללים .
בעיקר משלוח הודעות בדואר או מסירתן בסניף.
ההתקדמות הטכנולוגית תומכת במשלוח .
הודעות באמצעים דיגיטליים ומשפרת את השירות ללקוחות, מגבירה את אפקטיביות מסירת .
המידע קרוב לזמן אמת ומסייעת לנהל את החשבון בצורה מושכלת ואחראית, מוזילה את .
העלויות הכרוכות בהפקתן, וכן הולמת למגמה העולמית לצמצם את השימוש בנייר.
לעמדת הפיקוח על הבנקים, החלטת לקוח להצטרף לשירות משלוח הודעות בערוצי תקשורת 240 .
(להלן השירות) מהותית עבורו, ולכן נדרשת בקשה אקטיבית של הלקוח בסעיף 5 להוראת .
ניהול בנקאי תקין מספר 420 בנושא משלוח הודעות בתקשורת נקבע כי תאגיד בנקאי רשאי .
לספק ללקוח את השירות חלף משלוח הודעות באמצעים פיזיים, אם הלקוח ביקש להצטרף .
לשירות והתאגיד הבנקאי עומד בדרישות הוראות ניהול בנקאי תקין הנוגעות לאבטחת מידע .
בסעיף 31 (ב) לכללי הבנקאות (שירות ללקוח) (גילוי נאות ומסירת .
מסמכים), התשנ"ב -1992 , נקבע כי תאגיד בנקאי שלקוח ביקש ממנו לקבל הודעות או דפי .
חשבון באמצעי אלקטרוני שקבע המפקח אינו חייב להודיע או לשלוח דפי חשבון לאותו לקוח .
נוסף על משלוחם באמצעי האלקטרוני כאמור.
לא כל לקוחות התאגידים הבנקאיים נזקקים לקבל הודעות באמצעים פיזיים.
שאוריינותם הדיגיטלית נמוכה מתקשים להשתמש באמצעים דיגיטליים מתקדמים, לכן קבלת .
הודעות באמצעים פיזיים היא חלופה מועדפת עבורם.
אף על פי כן, לחלק לא מבוטל מלקוחות .
המערכת הבנקאית יש אוריינות דיגיטלית, והם משתמשים תדיר בערוצים דיגיטליים במגוון .
יש המשתייכים לקבוצה זו ואינם מעוניינים לקבל הודעות באמצעים פיזיים כיוון שקבלת .
מידע שוטף באמצעים דיגיטליים יעילה ונוחה יותר עבורם.
ואולם, חלקם אינם פועלים אקטיבית .
כדי להצטרף לשירות ההודעות באמצעים דיגיטליים וממשיכים לקבל הודעות באמצעים פיזיים.
לא זו אף זו, שליחת מידע באמצעים פיזיים אינה מבטיחה שיתקבל אצל הלקוחות ואינה יכולה .
לשמש אינדיקציה לכך שנקרא.
מנגד, סעיף 12 (א) להוראה מטיל על תאגיד בנקאי אחריות .
לבצע בקרה על שימוש בשירות ולהפעיל כלים ממוחשבים שיאפשרו לו לקבוע אם הלקוח נוהג .
להתעדכן בהודעות הנשלחות באמצעות השירות.
בסעיף 21 לחוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986 , מוטלת על שר המשפטים האחריות על ביצוע .
החוק ומוקנית לו הרשאה, בהתייעצות עם נגיד בנק ישראל ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט .
של הכנסת, להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.
בתקנה 4 לתקנות כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986 , .
נקבעה חובה על מנפיק כרטיס האשראי למסור ללקוח פעם בחודש הודעה, ובה פירוט עסקות .
240 על פי הוראת ניהול בנקאי תקין מספר367 , ערוצי התקשורת מוגדרים ערוצי אינטרנט (אתר אינטרנט, יישומון, דואר .
אלקטרוני, תוכנות למשלוח מסרים מיידיים), ערוצי טלפוניה קווית וסלולרית (מענה אנושי, מענק קולי אינטראקטיבי, .
מסרונים, פקס) ועמדות אוטומטיות לשירות עצמי.
בתקנה 4 (ג) נקבע כי הפירוט יימסר ללקוח באמצעי מקובל שיציע לו המנפיק, .
לבחירת הלקוח, זאת כדי להבטיח שהלקוח יממש את זכויותיו וכי המידע יתקבל באופן המעודד .
חברות כרטיסי האשראי פנו למשרד המשפטים לבחינת שינוי המנגנון למסירת פירוט עסקות .
בידי המנפיק כך שישלח באמצעי דיגיטלי חלף מסירה באמצעות הדואר ללקוחות הנוהגים .
לקבל את הפירוט באמצעות הדואר.
במאי 2020 השיב משרד המשפטים לחברות כרטיסי .
האשראי לגבי שינוי המנגנון, זאת לאחר שבחן את הפנייה יחד עם בנק ישראל, ומתוך כוונה .
לקדם חדשנות לטובת לקוחות המערכת הבנקאית.
בהתאם לעמדת משרד המשפטים מנפיק .
יוכל להעביר לקוחות הנוהגים לקבל את פירוט העסקה באמצעים פיזיים לאמצעים דיגיטליים .
אגב יידוע הלקוחות מראש על השינוי ומתן אפשרות להודיע שהם מעוניינים לשוב ולקבל את .
הפירוט באמצעים פיזיים242 .
עמדת משרד המשפטים גרסה כי המנגנון המוצע אינו מבוסס על .
בחירה מודעת ורצונית של הלקוחות לאופן מסירת הפירוט, אולם יש תועלת במעבר לקבלת .
מידע באמצעים דיגיטליים לבעלי אוריינות דיגיטלית מתאימה תוך כוונה לסייע לשוק במעבר זה.
משכך, הוחלט שפירוט עסקות חודשי באמצעי דיגיטלי יחליף משלוח באמצעים פיזיים בהתקיים .
התנאים המצטברים שלהלן: (א) הלקוח הסכים מפורשות לקבל, לכל הפחות, מידע אישי .
באמצעים דיגיטליים; (ב) בידי המנפיק סימנים ברורים לכך שהלקוח נוהג באופן שוטף ועקבי .
לקבל ולפתוח פירוט עסקות חודשי המתקבל באמצעים דיגיטליים; (ג) ניתן ללקוח גילוי נאות .
נפרד לפירוט העסקות ובאמצעים פיזיים או בדרך אפקטיבית אחרת בדבר השינוי.
ביוני 2020 ציין הפיקוח כי הוא מצטרף לפרשנות שהציג משרד המשפטים בעניין מסירת פירוט .
העסקות ללקוחות וציין כי התנאים שנקבעו מבטיחים איזון בין עידוד המעבר לאמצעים .
דיגיטליים ובין הגנה על לקוחות שאינם מעוניינים במעבר לאמצעים אלה.
הפיקוח שתנאים אלה מבטיחים כי רק לקוחות המעדיפים לתקשר עם תאגיד בנקאי באמצעים .
דיגיטליים ובחרו לעשות כך באופן מודע יקבלו את פירוט העסקות באמצעים דיגיטליים חלף .
קבלתם באמצעים פיזיים243.
עלה כי למנפיק כרטיס אשראי הותר לצרף לקוחות בעלי אוריינטציה דיגיטלית לשירות .
קבלת פירוט עסקות באמצעים דיגיטליים בהתקיים שבידיו סימנים ברורים שהמידע .
ממשיך להתקבל, אגב יידועם מבעוד מועד.
עם זאת, חל איסור על הבנקים לצרף לקוחות .
בעלי אוריינות דיגיטלית באופן ייזום לשירות קבלת דיוור באמצעים דיגיטליים.
הפיקוח על הבנקים מסר בתשובתו כי במסגרת העבודה על העדכון האחרון של הוראה 420 .
נבחנה האפשרות להרחיב את האפשרות למשלוח הודעות בערוצי תקשורת, עם זאת הוחלט .
לגישת הפיקוח המערכת הבנקאית עוסקת במגוון מוצרים שאין להחיל עליהם .
כללים דומים כפי שנקבעו לעניין מסירת פירוט עסקות בכרטיסי אשראי באמצעים דיגיטליים.
241 יצוין כי חוק כרטיסי חיוב בוטל עם חקיקת חוק שירותי תשלום, התשע"ט-2019 , ואולם תקנות כרטיסי חיוב ממשיכות .
לחול, בהתאם לדיני הפרשנות.
242 משרד המשפטים, לשכת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט אזרחי), תקנה 4 (ג) לתקנות כרטיסי חיוב .
לעניין אופן מסירת פירוט עסקאות בכרטיסי אשראי ( 27.
243 " ,בנק ישראל, הפיקוח על הבנקים, אגף בנק לקוחמכתב הבהרה בנוגע למשלוח הודעות בדבר פירוט עסקאות .
בכרטיסי אשראי בתקשורת" ( 22.
בנקאות דיגיטלית מומלץ כי הפיקוח על הבנקים יבחן בהתאם להתפתחויות הדיגיטליות ומידת השימוש בהן .
את האפשרות להרחיב את האפשרות לצירוף אקטיבי של לקוחות בעלי אוריינות דיגיטלית .
מתאימה לפירוט עסקות בכרטיס אשראי גם ל שירות משלוח הודעות בערוצי תקשורת, .
וזאת בכפוף ליישום התנאים והוראת הפיקוח.
הפקדת צ'קים דחויים בדיגיטל .
בישראל השימוש בצ'קים מקובל בין היתר משום שהם מעניקים מענה לצרכים עסקיים, לרבות .
בפריסת תשלומים לחלקים ולמרווחי זמן שונים, במתן ביטחונות כנגד אשראי וניכיון צ'קים .
ובתשלומים דחויים מחוץ למסגרת האשראי של הלקוחות.
בחוק סליקת שיקים, התשע"ו -2016 , מוסדרים הכללים שלפיהם תפעל המערכת הבנקאית .
בסליקה אלקטרונית של צ'קים244.
סליקה אלקטרונית נועדה לייעל את תהליך הסליקה הפיזי .
ולהסדיר את קבילות הצ'ק הממוחשב בהליך המשפטי.
הפקדת צ'קים באמצעים דיגיטליים .
מיטיבה עם הלקוחות, מייתרת את הצורך בהגעה לסניף וחוסכת בעלויות הסליקה, ובכלל זה .
בעלויות השינוע ואחסון הצ'קים 245.
בהתאם, הופחתו עלויות הפקדת צ'קים בשיעור של עד כ - .
75% כיוון שהפעולה נחשבת פעולה בערוץ ישיר246.
מנובמבר2017 רוב הבנקים מאפשרים להשתמש ביישומונים בנקאיים כדי להפקיד צ'קים של .
החוק אינו מבטל את קיומו של הצ'ק הפיזי, וכותב צ'ק נדרש להמשיך לכתוב צ'ק .
מבוסס נייר ולמסור אותו לידי המוטב.
אף על פי כן, התהליך משנה את ההתקשרות בין הבנקים .
באמצעות העברת קובץ תמונה דיגיטלי כחלופה לשינוע פיזי של הצ'ק מהבנק שבו הופקד לבנק .
של כותב הצ'ק ומשנה את תהליך הטיפול בצ'ק שסורב.
החוק אינו חל על הפקדת צ'קים דחויים ומתקיים רק מתהליך הצגת הצ'ק לפירעון.
הבנקים נדרשים להחזיק בצ'קים דחויים ולהפקידם באמצעים דיגיטליים או בסניף במועד .
לחלופין, צ'קים דחויים שהופקדו למשמרת בבנקים נשמרים פיזית, ורק בהגעת מועד .
הצגתם נסרקים דיגיטלית.
משכך הם נושאים בעלויות גבוהות יותר מאשר הפקדת צ'קים .
244 הצגהשל צ'קים לצורך פירעונם באופן אלקטרוני.
245 הפקדת צ'ק באמצעים דיגיטליים מתאפשר עבור צ'קים משורטטים "למוטב בלבד" ועד סכום של 10,000 ש"ח לצ'ק .
246 ראו הרחבה בפרק עלויות השירותים הבנקאיים.
הביקורת העלתה כי בקשות הבנקים לאפשר הפקדת צ'קים דחויים בדיגיטל נ ידונות בוועד .
המסלקה247 , אולם טרם הבשיל פתרון הנותן מענה לסיכונים הטמונים באפשרות זו.
מרכזי בהפקדת צ'קים דחויים בדיגיטל הוא הפקדה כפולה.
הסיכון יכול להתקיים בתוך .
המערכת הבנקאית, אם למוטב יש יותר מחשבון אחד, וכן מחוץ לה, במתן שירות פיננסי .
מסוג ניכיון צ'קים, שירות שהוסדר בחוק שירותים פיננסיים מוסדרים.
להמיר צ'ק דחוי בכסף מזומן ומיידי.
משכך, צ'קים דחויים שיופקדו בדיגיטל ובמקביל .
יימסרו לאותם גופים יפגעו בזכותם לקבל את שכרם במועד הפירעון.
מקשרת התומכת בהעברת מידע בין הבנקים ובינה ובין גופים חוץ -בנקאיים, הוגבלה .
בשלב זה האפשרות להפקיד צ'קים דחויים בדיגיטל.
עולה כי מנובמבר 2017 רוב הבנקים מאשרים להשתמש בשירותים בנקאים כדי להפקיד .
צ'קים של כל הבנקים, עם זאת נכון למועד סיום הביקורת אין אפשרות להפקיד צ'קים .
מומלץ כי בנק ישראל ימשיך לבחון יישום של תשתית מתאימה להפקדת צ'קים דחויים .
בדיגיטל בהתאם להתפתחות החדשנות והכלים הטכנולוגיים.
יישום פתרון כאמור יגביר .
את הנוחות והפשטות בביצוע הפעולה אגב הוזלת העלות לציבור לקוחות הבנקים.
בתשובת הפיקוח על הבנקים נכתב כי במסגרת הדיונים שקיים בנק ישראל בנושא הועלו .
התועלות והסיכונים שבמתן האפשרות להפקיד צ'ק דחוי בדיגיטל.
במסגרת זו התחדדה התובנה .
כי ישנם סיכונים רבים, לרבות פגיעה פוטנציאלית בלקוחות, הן בתום לב הן משימוש לרעה, .
הנובעת מפער הזמן בין ההפקדה למשמרת ובין ההצגה לגבייה.