HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אולם הטיפול בנושא זה טרם החל ובהתאם ליעדים האסטרטגיים שהציבה רשות החדשנות, הוא יטופל בין השנים 2024-2019 .
מדינת ישראל -368 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי ללי המיסוי במדינות השינויי כ - OECD וארצות הברית .
ההתפתחות הטכנולוגית הביאה להתרחבות הפעילות העולמית, ובאמצעות האינטרנט נעשות עסקאות בין תאגידים זרים ולקוחות שמקום מושבם אינו מוגבל גיאוגרפית ומרביתם אינם אזרחי לות המו"פ נעשתה במדינה המדינה שבה פועל התאגיד.
גלובליזציה זו הביאה לכך שאף שפעי מסוימת, הקניין הרוחני שנוצר בעקבותיה יכול שיירשם במדינה אחרת שמדיניות המיסוי בה אטרקטיבית יותר.
ממשלות שונות פועלות לייצר מנגנוני מס שיספקו מענה הולם לגלובליזציה הטכנולוגית עם תופעה זו פרסם בשנת ויבטיחו חלוקה שוויונית יותר של ההכנסות ממיסים.
כדי להתמודד 2016 ארגון ה- OECD דוחות סופיים של דרכי הפעולה BEPS 14 , שמטרתם לעודד רישום קניין רוחני במדינה שבה הוא מפותח, ובכך לצמצם את הסטת הרווחים למקלטי מס ולהבטיח מיסוי ריאלי על רווחים במדינות שבהן נוצר הרווח.
בעקבות פרסום אותו קובץ דוחות הוקם בישראל צוות שבראשו עמד מנכ"ל משרד האוצר ושכלל את מנהל רשות המיסים בישראל (להלן - רשות המיסים) דאז.
הצוות בחן את סוגיית מיסוי החברות בתחום התעשייה עתירת הידע סוגיית רישום הבעלות של הקניין וההכנסות המיוחסות אליו.
הצוות המליץ בישראל ואת 15 להקים במסגרת החוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט -1959 (להלן-החוק לעידוד השקעות הון), מסלול מיוחד לחברות היי -טק המבוססות על קניין רוחני שנרשם בישראל ולקבוע משלת ישראל אימצה את דרכי הפעולה שנקבעו במסגרת מסלול זה שיעורי מס מופחתים.
מ ב- OECD ואת המלצות הצוות ופעלה לשנות את חוקי המיסוי כדי להמשיך להיות אטרקטיבים לחברות ההיי-טק16 .
כללי ה-BEPS אומצו על ידי הממשלה בהחלטת ממשלה1859 מאוגוסט2016 .
כמו כן הוחלט על תיקון החוק לעידוד השקעות הון17 , ועל קביעתמסלול שיאפשר עידוד יבוא ורישום קניין רוחני בישראל.
בסוף שנת 2017 הכריזה ממשלת ארצות הברית על רפורמה בתחום המיסוי18 , שנועדה למשוך לארצות הברית את הפעילות הכלכלית של החברות האמריקאיות הגלובליות, לרבות חברות טכנולוגיה.
הרפורמה צפויה לשנות את מאזן הכוחות בין המדינות ולהשפיע בין השאר גם על ההשקעות בהיי-טק בישראל.
14 BEPS (Base Erosion and Profits shifting) היא תוכנית שיזם פורום ה-20G בשיתוף ה- OECD ואשר מטרתה מאבק בתכנוני המס.
בדברי ההסבר שפורסמו עם הדוחות הסופיים נאמר כי החבילה של 13 הדוחות מהווה סטנדרט בין-לאומי חדש, כמו גם מתן כלים למדינות להילחם בתופעת הסטת הרווחים.
15 "תהליך המיסוי על התעשייה עתירת הידע בישראל -ינוי מדיניות המס בקרב איומים והזדמנויות כתוצאה מש המדינות המפותחות" (אוגוסט 2018.
) 16 ,רשות המיסיםדוח סיכום פעילות 2017 (2018 ,); רשות החדשנותחדשנות בישראל 2018 - 2019 - תמונת מצב ( 2019).
17 'תיקון מס73 לחוק לעידוד השקעות הון תשי"ט-1959 .
התיקון נכנס לתוקפו בינואר2017.
18 US Tax Cuts and Jobs Act of 2017 .
מדינת ישראל -369 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי לרפורמת המס של ארצות הברית יש השפעות ניכרות על התנהלות המשקיעים בתחום ההיי- טק בעולם ובישראל.
במסגרת רפורמה זו הופחת שיעור מס החברות הפדרלי19 , דבר שצמצם את הפער בין שיעורי המס בישראל לשיעורי המס בארצות הבר ית והפחית בכך את מידת האטרקטיביות של ישראל למשקיעים האמריקאים.
רפורמה זו נועדה לשמש תמריץ שלילי למשקיעים אמריקאים להשקעה בחברות מחוץ לארצות הברית, ובהתאם יש לה השפעה ישירה על היקף ההשקעות של קרנות הון סיכון אמריקאיות מחוץ לגבולות ארצות הברית.
לעיתים קרנות מתנות את השקעתן בחברה ישראלית בהקמה של חברה אמריקאית שתחזיק בבעלות מלאה בחברה הישראלית (חברת אם אמריקאית)20.
על פי נתוני הרשות, היקף ההשקעות הסיניות בחברות ההיי-טק הישראליות נמצא בשנים 2013 -2018 בעלייה, ובשנת2018 הסתכמו ההשקעות הסיניות בחברות אלה בכ-325 .
מיליון דולר אי-ודאות לגבי מקום רישום הקניין הרוחני והקושי שעלול להיווצר לחברות שגייסו כסף מקרנות עם שותפות סינית עלולים ליצור קשיים בגיוס השקעות ממקורות אחרים וקושי בחשיפה לשווקים אמריקאים, שאליהם שואפות להגיע מרבית חברות ההיי-טק.
לדברי רשות החדשנות, ת סחר בין ארצות הברית לסין, אשר החלה בשנת מלחמ 2018 , גרמה לצמצום של כ -90% בהשקעות של סין בארצות הברית, והיא מגבירה את אי -הוודאות בתעשיית הטכנולוגיה העולמית21 .
שינוי נוסף שחל בשנת2018 הוא הקביעה של ארגון ה- OECD כי הערך הכלכלי נוצר לא רק במקום שבו ממוקמת הפעילות המרכזית של החברה, לרבות פעילות המו"פ שלה, אלא גם במקום שבו יושבים המשתמשים שמייצרים מידע דיגיטלי שמייצר הכנסות וערך מוסף לחברה.
גישה זו צפויה להשפיע על חברות טכנולוגיות רבות, ובהן חברות ישראליות.
אף שעד מרץ 2019 (להלן-מועד סיום הביקורת) ארגון ה - OECD לאגיבש כללים ברורים ליישום החלטה זו, הרעיון אומץ, כפתרון זמני, על ידי הנציבות האירופית שפועלת להטיל מס ישיר על הכנסות אלה22.
רגישותו ותלותו של ענף ההיי-טק במשקיעים בין -לאומיים או בשווקים שמצויים לרוב בארצות הברית או באירופה, אי -המיסוי במדינות שבהן מצויים ות הוודאות הכלכלית ושינויים במדיני המשקיעים או השווקים המרכזיים של ההיי -טק הישראלי -כל אלה עלולים להשפיע על היכולות של היזמים הישראלים לגייס הון להמשך פעילות, להקים חברות חדשות או להימכר לחברות בין -לאומיות.
בעשור האחרון פעלה הממשלה במספר מישורים כדי לסייע ליזמים .
19 מס החברות הפדרלי בארצות הברית שונה ממס מדורג שנע בין15% ל-35% למס קבוע של21% .
למס זה יש להוסיף מס חברות מדינתי, כך שמס החברות הכולל בארצות הברית יהיה לאחר הרפורמה כ-27% .
בממוצע בישראל מס חברות הוא 23% .
20 סים פרסמה "מסלול ירוק", על מנת לפשט את התהליך לחברות המעוניינות בהקמת חברת אם יצוין כי רשות המי אמריקאית בעתיד.
21 בשנת2018 הטילה ארצות הברית מכסים בסכום של250 .
מיליארד דולר על מוצרים טכנולוגיים המיוצרים בסין 22 OECD - Tax Challenges Arising from Digitalization - Interim Report 2018.
מדינת ישראל -370 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי למשוך משקיעים בהיי -טק.
כך היא יצרה תמריצים בצורת הטבות מס למשקיעים בחברות מוטות טכנולוגיה, לרבות "חוק האנג'לים"23 ושינוי בפקודת מס הכנסה24.
רשות המיסים מסרה למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי ההחלטה להטיל מס על הכנסות הנובעות משימוש דיגיטלי של חברות הפועלות בתחום הטכנולוגיה טרם התקבלה באיחוד האירופי, בהיעדר הסכמה בנושא.
עוד מסרה רשות המיסים כי במסגרת "המסלול הירוק"25 תתאפשר העברה פשוטה של בעלות על חברה מבעלים ישראלים לחברה זרה שבעליה ישראלים.
מסלול זה צפוי להפחית את חששם של המשקיעים להשקיע בחברו ת הישראליות בעקבות רפורמות מס בארצות הברית.
אג"ת מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי הדרך המיטבית לקבוע את מידת ההשקעה של ישראל במו"פ היא על פי שיעור ההשקעה הלאומית 26 ,למו"פ לעומת התמ"ג שיעור שהוא הגבוה בעולם.
ומספר הגיוסים של חברות ההיי -נקטה טק והיקפם.
הממשלה צעדים מוצלחים שהביאו לגידול במספרם של המשקיעים הפרטיים ובהיקף השקעותיהם בהיי- טק הישראלי.
אילו לא נקטה הממשלה צעדים אלו, לא היה ביכולתה להעמיד לטובת תעשיית ההיי-טק את המשאבים שהשקיעו בה המשקיעים הפרטיים.
ככול שמתרחב שוק המימון צורך במימון ממשלתי ישיר של תחום זה.
כתוצאה מכך השקעות התחרותי של המו"פ, יורד ה הממשלתיות ממוקדות בתחומים שבהם קיים כשל שוק והמשקיעים הפרטיים נמנעים מהשקעה בהם, תהליך המצביע על עבודה ממשלתית יעילה וממוקדת המאפשרת להגדיל את פעה זו עשויות להיות תכולת העבודה ברשות ללא הגדלת התקציב הייעודי לכך.
עם זאת לתו גם השפעות שיש להיות ערים להן, כגון רמת ריכוזיות גבוהה של סוג ההון ומקורו.
לכן יש לפעול על מנת לגוון את מקורות המימון בענף, הן מבחינת אופן המימון והן מבחינת הגיוון הגיאוגרפי של מקורות המימון.
עוד מסר אג"ת למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי בימים אלה נלמדת רפורמת המס בארצות הברית, ולכן אין לקבל החלטות בנושא זה בטרם ייבחנו תגובותיהן של מדינות נוספות על רפורמה זו.
נוסף על כך, משטר המס בישראל והחוק לעידוד השקעות הון מיטיבים מאוד עם חברות ההיי-לו הן מדיניות .
הטבות אבהשוואה לנעשה במדינות אחרות בעולםטק בישראל ממשלתית בטוחה יותר, שכן הן מחייבות השתתפות של המדינה רק במקרה שהחברה מרוויחה, לעומת חלוקת מענקים שהיא הוצאה ממשלתית בעלת סיכון גבוה וסיכויי הצלחה נמוכים, דבר המאפיין השקעות מו"פ.
23 חוק האנג'לים הוא כינוי שניתן לסעיף 20 לחוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 ,)(תיקוני חקיקה התשע"א-2011 .
חוק זה מאפשר למשקיעים בחברות היי-טק מוטות מו"פ להכיר בהשקעה שביצעו בניכוי שוטף טריונים מסודרים לסיווג החברות המזכות וכן ועל ידי כך להקטין את חבות המס שלהן.
בחוק זה נקבעו קרי נקבעו התנאים לניכוי ההשקעה.
המסלול משפיע בעיקר על משקיעים זרים.
24 סעיף]נוסח חדש [ פקודת מס הכנסה 92 א יצר תמריץ למשקיעים להשתתף בהנפקות של חברות טכנולוגיה בבורסה.
הסעיף הקדים את ההכרה בהפסד ההון של חברות היי-בעת רכישתן .
טק כבר 25 המסלול נוגע ל"היפוך שרוול" (העברת מלוא הזכויות על חברה בבעלות ישראלים לחברה זרה בהתאם לסעיף 104 .
]נוסח חדש[ ב(א) לפקודת מס הכנסה 26 .
ההשקעה הפרטית והממשלתית יחד מדינת ישראל -371 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי רשות החדשנות מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2019 כי היא פועלת להקמ ת יחידה שתעסוק באסדרה בין-לאומית, וכי היא מבצעת עבודה משותפת עם משרד הכלכלה, משרד האוצר ורשות המיסים כדי לבחון מענים רגולטוריים בנוגע לשינויים במיסוי בין-לאומי.
עלייה בהיקף ההשקעות של המשקיעים הזרים בתעשיית ההיי -טק הישראלית היא מבורכת ומצביעה על האמון הרב שהם נותנים בתעשייה זו.
עם זאת, הרפורמות שבוצעו בארצות הברית ובמדינות ה - OECD והשינויים בכלכלה העולמית מהווים אתגר למקבלי ההחלטות בישראל.
היקף ההשקעות הזרות בחברות ההיי -טק בישראל והתלות של חברות ההזנק בהשקעות הזרות מחייבים את רשות החדשנות, משרד הכלכלה, משרד האוצר ורשות המיסים לבחינה מעמיקה של נושא זה, ובכלל זה לבחינת כלים שייתנו מענה אסדרתי במצב שבו יצומצמו ההשקעות הזרות בתעשיית ההיי-טק הישראלית.
השקעות של גופים מוסדיים27 בהיי-טק .
הגופים בשני העשורים האחרונים עבר שוק ההון הישראלי שינויים מבניים, לרבות הרחבת מגוון המוסדיים, הסרת חסמים והרחבת אפיקי השקעה.
בשנים אלה חל שינוי בהרכב תיק נכסי הגופים המוסדיים נוכח התפתחות כלים פיננסיים חדשים וירידה בהיקף אגרות החוב (להלן - אג"ח) מיועדות28 המונפקות על ידי הממשלה לקרנות הפנסיה.
על אף הגידול בהשקעה של הגופים המוסדיים במניות ואג"ח קונצרניות, בענף ההיי -טק לא נרשמו השקעות ניכרות.
יתרה מכך, בשני העשורים האחרונים היקף ההשקעות של הגופים המוסדיים הישראלים בחברות ההיי-טק לא עלה על 0.
גם הבורסה הישראלית אינה משמשת חלופה של ממש למימון ענף היי-את האפשרויות לגיוס השקעות באמצעותה.
טק, ועל כן הענף אינו מנצל נוכח המשבר הכלכלי בשנת 2008 והקשיים של חברות בגיוס השקעות למימון פעילות המו"פ שלהן, החליטה הממשלה בשנת 201029 על צעדים לעידוד גופים מוסדיים להגדיל את השקעותיהם בענף ההיי -ם טק הישראלי.
בהחלטה הוטל על החשכ"ל למנות ועדת מכרזי מיוחדת אשר תפעל לגיבוש מנגנון להשתתפות המדינה בחלק מהסיכון הגלום בהשקעות בתעשיית ההיי -טק.
בעקבות החלטה זו פורסמה בינואר 2011 "הזמנה להשתתף בתוכנית לעידוד השקעות של הגופים המוסדיים הישראליים בתעשיות עתירות ידע".
יקף ההשקעות של הגופים המוסדיים התוכנית לא הצליחה מסיבות שונות להרחיב את ה בחברות ההיי-טק, ומספר ההשקעות של גופים אלה בחברות ההיי -טק נותר נמוך.
בתשובה של החשכ"ל למשרד מבקר המדינה מאפריל 2019 צוין כי לתוכנית הצטרפו בסופו של דבר שבעה גופים מוסדיים כאמור לעיל, ואלה השקיעו כ-300 מיליון ש"ח בקרנות הון סיכון שלפחות 85% מהונן מושקע בחברות מו״פ ישראליות.
באמצעות התוכנית לעידוד השקעות .
27 וץ השקעות, בשיווק הכוונה לחברות מנהלות, קרנות השקעה וחברות ביטוח כהגדרתן בחוק הסדרת העיסוק בייע השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ"ה-1995.
אג"ח מיועדות הן אגרות חוב שהמדינה מנפיקה לקרנות הפנסייה בלבד, ויש להן תשואה שנתית מובטחת 29 'החלטת ממשלה מס1988 ( "בנושא "עידוד השקעות גופים מוסדיים בתעשייה עתירת הידע 15.
) מדינת ישראל -372 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי גופים מוסדיים העניק אגף החשכ"ל רשת הגנה מפני הפסדים שנועדה לתת מענה לסיכון הגלום בהשקעה מסוג זה.
עוד מסר החשכ"ל כי החלטת הממשלה אינה מפרטת יעדים מדידים בקשר למנגנון, להיקפי קעות של הגופים המוסדיים, למשך הזמן של השקעות הגופים ולגידול הנדרש בהשקעות ההש לעומת מצב המוצא.
לדברי החשכ"ל, לא הוגדרו יעדים מדידים אחרים לתוכנית, ולפיכך ניתן לומר כי התוכנית עמדה בהצלחה במטרות שהוגדרו בהחלטת הממשלה.
מוצע לחשכ"ל לקבוע מדדים לצורך יישום התוכניו ת להרחבת ההשקעות של הגופים המוסדיים המשקיעים כספי ציבור בחברות היי -טק, כדי שיהיה ניתן לבחון את יעילות התוכניות מסוג זה ולאפשר בקרה על מידת השגת יעדיהן.
בשנת 2014 פורסמו המלצות הוועדה "לקידום השקעות בחברות ציבוריות הפועלות בתחום המחקר והפיתוח" 30 (להלן-הוועדה לקידום השקעות), שמטרתה להמליץ על צעדים שונים אשר יש בהם כדי לעודד השקעה בחברות היי-טק באמצעות הבורסה, תוך שמירת האינטרסים של ציבור המשקיעים ושמירת תקינות המסחר.
הוועדה המליצה בין היתר על צעדים שיש בישראל, כדי לעודד מימון חוץלנקוט כדי לעודד רישום של חברות מו"פ בבורסה -בורסאי וכדי לעודד השקעות של גופים מוסדיים בהיי-טק.
הרשות לניירות ערך אימצה את מסקנות הוועדה ופעלה ליישמן, לרבות בנוגע לתוכנית אנליזה לחברות היי-טק, תוכנית למימון המונים, הקלות בחובות הגילוי וחובת הדיווח של חברות היי -המלצות הוועדה הציבה הרשות טק.
נוסף על לניירות ערך בתוכנית האסטרטגית שלה יעדים לשילוב משמעותי יותר של תעשיית ההיי-טק הישראלית בשוק ההון הישראלי.
כמו כן, הרשות לניירות ערך מקדמת יוזמות למימון של פעילות בהיי- טק ומובילה את המאמץ להקמתה של בורסה משנית שנועדה להקל על גיוסים של חברות היי-טק קטנות.
בספטמבר 2016 התקין שר האוצר את תקנות השקעות משותפות בנאמנות (קרן טכנולוגיה עילית), התשע"ז -2016 .
תקנות אלה מסדירות את פעילותן של קרנות להשקעות משותפות בנאמנות (להלן -ת קרנות טכנולוגיה עילית), ונקבע בהן בין היתר, שקרנות אלה ישקיעו לפחו 30% .
משוויין בעת הקמתן בחברות ישראליות למחקר ופיתוח כהגדרתן בתקנות ובעקבות תמיכת המדינה בהקמת קרנות בהתאם להמלצות הוועדה לקידום השקעות טכנולוגיה עילית, פרסם בשנת 2017 החשכ"ל, בשיתוף הרשות לניירות ערך, מכרז למתן הגנה להשקעות של קרנות טכנולוגיה עילית.
מטרת המכרז הייתה לאפשר לגופים המוסדיים ולמשקיעים פרטיים להשתתף בהשקעות בענף ההיי -טק באמצעות אותן הקרנות, שהניהול שלהן הוא מקצועי, עלויות הניהול שלהן נמוכות, פיזור הסיכונים בהן מיטבי, וקיימת שקיפות מלאה של הפעילות בהן.
הרשות לניירות ערך מסרה למשרד מבקר המדינה במרץ 2019 כי רק מעט מחברות ההזנק מניבות תשואה חיובית, וכי פרופיל ההשקעה בהן אינו תואם את פרופיל הסיכון של משקיעים .
30 ה ביוזמתה של הרשות לניירות ערך והבורסה לניירות ערך, והשתתפו בה בין היתר נציגי אג"ת, הוועדה הוקמ רשות שוק ההון, רשות המיסים, המועצה הלאומית לכלכלה, משרד המשפטים והחשכ"ל.
מדינת ישראל -373 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי רבים, ולכן השקעה בחברות אלה מחייבת מומחיות ייחודית כדי לקבל החלטות השקעה והגופים המוסדיים, המנהלים כספי ציבור, בחברות היי מושכלות.
הגדלת השקעות הציבור -טק בתחילת דרכן היא אפוא אתגר מורכב.
הרשות ציינה כי פעלה מעבר להמלצות הוועדה על מנת להתאים את מבנה הקרן לדרישות ולצרכים של הגופים המוסדיים.
בהתאם להוראות המכרז, ארבע קרנות שיצליחו לגייס הון של 400 מיליון ש"ח יקבלו הגנה מהמדינה בשיעור של 20% מההפסדים הפוטנציאליים.
עד סוף שנת2018 הצליחה רק קרן אחת מבין חמש שניגשו למכרז לגייס את ההון הדרוש.
לדברי הרשות לניירות ערך, גיוס סכום כזה, בעיקר מהגופים המוסדיים, איננו דבר של מה בכך, והצלחה או כישלון של המהלך יצטרכו להיב חן לאורך זמן.
אם הקרן שזכתה במכרז תצליח להניב תשואה מספקת, יוקמו בעקבותיה קרנות נוספות מסוג זה.
נוכח הקשיים בגיוס השקעות הון כאמור פועלת רשות החדשנות לבחינת החסמים של המשקיעים המוסדיים בענף ההיי-טק ומסייעת בגיבוש כלים שיסייעו לפתח תחום זה.
לדוגמה, שנות מסייעת במימון חלקי של ביצוע אנליזות מקצועיות לענף ההיירשות החד -טק באמצעות חברות חיצוניות שיש להן הניסיון הדרוש לכך.
החשכ"ל מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי מנגנון הקרן שנקבע במכרז שפרסם אגף החשכ"ל מבטיח את המשך פעילותה של הקרן שקמה גם לאחר מועד תום הגנת המדינה, כך שתתאפשר תקופת פעילות וחשיפה של השוק להשקעות באמצעות הקרן גם ללא מעורבותה של המדינה במתן הגנות להקטנת הסיכון.
"יחד עם זאת תוכנית זו הצליחה באופן חלקי כיוון שהוקמה לבסוף קרן השקעה אחת שתשקיע בחברות מו״פ ישראליות.
ובכל מקרה לאור האמור לעיל ונוכח העו בדה שטרם עברה שנה ממועד הקמת הקרן, הרי שמוקדם להכריע האם התוכנית יצרה שינוי משמעותי".
רשות החדשנות מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2019 כי התוכנית שלה ליצירת כלים נוספים לעידוד השקעות בהיי-טק על יד הגופים המוסדיים, בשיתוף הרשות לניירות ערך, רשות האוצר, נמצאת בשלב מתקדם וצפויה להגיע לאישור מועצת הרשות בשנת שוק ההון ומשרד 2020.
רשות שוק הון מסרה למשרד מבקר המדינה במאי2019 כי יש לנהוג במשנה זהירות בכספי החוסכים לפנסיה, המנוהלים על ידי הגופים המוסדיים.
ככלל, השקעות הגופים המוסדיים עבור עמיתיהם יהיו כאלו שיש בהן כדי לתרום באופן חיובי לתשואה שניתן להשיג בהתחשב בהשפעה על סיכון תיק ההשקעות, או השקעות שיש בהן כדי להפחית את יחס הסיכון - תשואה באמצעות מבנה יעיל ומפוזר יותר של תיק ההשקעות.
השקעות ראויות בטכנולוגיה שוק ההון רואה תועלת עילית, כמו השקעות אחרות, עשויות להיכלל בעיקרון זה.
לפיכך רשות בהיוועצות בה כדי לבחון אם קיימות מגבלות המונעות השקעה של הגופים המוסדיים .
בטכנולוגיה עילית, בכפוף לכללי ההשקעה המשרתים את טובת ציבור החוסכים בישראל מדינת ישראל -374 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי הפעולות שנקטו משרד האוצר והרשות לניירות ערך משנת 2011 ליצירת כלים שיאפשרו מסלולי השקעה בהיי-טק על ידי הגופים המוסדיים עדיין לא השיגו את מטרותיהן, ובפועל לא חל שינוי של ממש בהיקפי ההשקעה של הגופים המוסדיים בענף זה, והתוכנית להקמת קרנות ייעודיות לא הצליחה להביא לשינוי ניכר בשלב זה.
נוכח החשיבות הרבה שיש לגיוון אפיקי ההשקעה, על אגף החשכ"ל במשרד האוצר והרשות לניירות ערך, בהתייעצות עם רשות שוק ההון, רשות החדשנות ורשות המיסים, לבחון בכל תקופה אם הקרנות המשקיעות בהיי-טק משיגות את יעדיהן וכן לבחון את הפעולות הנדרשות להצלחת התוכנית.
כמו כן, על רשות שוק ההון לוודא שלגופים המוסדיים יש כלים הנדרשים לבצע השקעות בענף ההיי -טק, ולנקוט את כל הצעדים הנחוצים כדי להקטין את הסיכון לקרנות הפנסייה ולכספי הציבור מההשקעה בתחום זה.
הון אנושי ואינטלקטואלי .
כוח אדם בתעשיית ההיי-טק .
הישגיה של מדינת ישראל בתחום החדשנות מבוססים בראש ובראשונה על ההון האנושי הקיים במדינה, אשר לצד השכלה והכשרה ברמה גבוהה מאופיין ביוזמה ובחשיבה יצירתית מפותחת.
גל העלייה הגדול ממדינות חבר העמים בשנות התשעים של המאה העשרים סייע אף הוא לביסוס ההיי-י המשק העיקריים של הכלכלה הישראלית.
טק כאחד מענפ הגידול המואץ בשני העשורים שקדמו למועד סיום הביקורת בתחום הטכנולוגיה העילית ומספר החברות שהוקמו במדינה לצד מרכזי מו"פ בין-לאומיים הביאו לביקוש גבוה לעובדים מיומנים דסת מחשבים והנדסת בתחומי הליבה של הענף ובעיקר בתחומי המחשב (מדעי המחשב, הנ אלקטרוניקה), בדגש על תפקידי מחקר ופיתוח.
המשברים בענף ההיי-טק בעשור הראשון של המאה העשרים ואחת הביאו לירידה ניכרת במספר המסיימים את לימודיהם בתחומים הרלוונטיים, ובפרט באוניברסיטאות המובילות.
אף שמשנת 2009 יש מגמת עלייה בכלל המוסדות להשכלה גבוהה במספר המסיימים את לימודיהם במקצועות הרלוונטיים, הביקוש בענף ההיי -טק לעובדים מיומנים, שמרביתם בוגרי האוניברסיטאות המובילות, נותר בעינו.
בתרשים שלהלן פירוט מספר הבוגרים במקצועות היי-טק31 בשנים1991 - 2017.
31 הכוונה לתחומי מדעי המחשב, המתמטיקה,הסטטיסטיקה הנדסת חשמל ואלקטרוניקה, הנדסת מערכות תוכנה, הנדסת אופטיקה והנדסת מערכות מידע.
תקשורת, הנדסת מדינת ישראל -375 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי תרשים 6 : מספר בוגרי תואר ראשון במקצועות ההיי-קט ובמכללות בישראל ( באוניברסיטאות 1991 - 2017) .
המקור: רשות החדשנות ו- Start-up Nation Central .
בהסתמך על נתוני הוות"ת והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה .
כעולה מהתרשים, מספר בוגרי האוניברסיטאות בתחומים הרלוונטיים צנח מכ - 3,000 בוגרים בשנת 2003 לכ- 2,200 בוגרים שסיימו את לימודיהם בשנת 2008 ; בשנת 2017 סיימו רק כ - 2,500 .
בוגרים את לימודיהם בתחומים אלה באוניברסיטאות בעקבות פנייתו בשנת 2011 של שר התעשייה, המסחר והתעסוקה דאז למועצה הלאומית לכלכלה, הוקם צוות בין-משרדי בראשות פרופ' יוג'ין קנדל, ראש המועצה הלאומית לכלכלה צוות קבע כבר בשנת דאז.
ה 2012 כי עיקר המחסור הוא בבוגרי אוניברסיטאות מצטיינים בעלי ניסיון תעסוקתי בתחום החומרה והתוכנה.
עוד קבע הצוות כי המחסור נובע מירידה במספר הסטודנטים במקצועות הנדרשים, מאיכות לא מיטבית של ההכשרה וכן מניצול לא מיטבי של כוח האדם.
הצוות ציין כי כבר במהלך עבודתו חל שיפור בתחום ההכשרה והמליץ על כמה צעדים, ובהם הקמת ועדת היגוי שתפעל להגדלת כוח האדם במקצועות הנדרשים בטווח הקצר באמצעות "השבת מוחות" מחו"ל32 , באמצעות הכשרה באוניברסיטאות ובאמצעות דגש שתשים מערכת החינוך בנושא זה.
מהנדסים ותיקיםפרישתם לגמלאות של 33 והירידה במספר הבוגרים במקצועות ההיי -טק באוניברסיטאות הביאו לכך שבשנת 2018 , על פי הערכות רשות החדשנות והמועצה הלאומית לכלכלה, ההיי-טק הישראלי אינו ממצה את מלוא הפוטנציאל הכלכלי האפשרי, מפני שקיימות .
32 הכוונה לבעלי תואר שלישי, מתכנתים, מהנדסים ובעלי מקצועות מבוקשים נוספים שהעתיקו את מקום מגוריהם ועיסוקם לחו"ל.
מרביתם מהנדסים שעלו לארץ בשנות התשעים של המאה הקודמת בגל העלייה הגדול ממדינות חבר העמים מדינת ישראל -376 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי בשוק כ- 15,000 משרות בתחומי החומרה והתוכנה34 שאינן מאוישות.
אג"ת מסר למשרד מבקר המדינה באפריל 2019 כי המחסור הקיים בכוח אדם מיומן הביא לעלייה בשכר של אנשי ההיי- טק ושחק במידה רבה את יכולת התחרות של ההיי-טק בישראל מול מקומות אחרים בעולם.
שהקימו שלוחות כמו כן, בעקבות המחסור בכוח אדם מיומן גדל מספרן של חברות ישראליות במדינות אחרות שבהן קיים היצע גדול של אנשי מקצוע ברמה נאותה, ועלויות השכר בהן נמוכות באופן ניכר לעומת ישראל.
לדברי אג"ת, המחסור בכוח אדם מיומן בתעשיית ההיי-טק הוא מהגורמים המרכזיים המקשים על ענף זה להתפתח ולהגדיל את שיעור ההשקעה בו.
לה בהחלטת ממש 2292 מינואר201735 נקבע שיש להקים צוות מקצועי לנושא "כוח אדם לתעשיית ההיי -טק", בראשות ראש המועצה הלאומית לכלכלה שבמשרד ראש הממשלה, הממונה על התעסוקה במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים והמדען הראשי י מדיניות במטרה להגדיל את במשרד הכלכלה.
תפקידו של הצוות הוא בין היתר ליזום צעד כוח האדם המיומן בתעשיית ההיי-טק ולקדם לשם כך עבודת מטה ויישום של תוכניות בין - משרדיות בנושא זה.
באותה ההחלטה צוינה הודעת הות"ת כי היא תפעל לגידול של 40% במספר הסטודנטים באוניברסיטאות "במקצועות הרלוונטיים להיי -טק".
החלטה זו מצטרפת עבודת מטה של ועדת היגוי שהוקמה במהלך שנת ל 2016 בוות"ת במטרה לקבוע יעדים, דרכי פעולה ותכנית מקיפה להגדלת מספר הסטודנטים בתחומי ההי -טק במוסדות להשכלה גבוהה36 .
ראש המועצה הלאומית לכלכלה פרופ' אבי שמחון ציין לפני צוות הביקורת בנובמבר 2018 כי הוא רואה בהגדלת כוחהאדם בענף ההיי -טק אתגר מרכזי, וכי היעד שנקבע בהחלטת הממשלה -גידול של 40% במספר הסטודנטים באוניברסיטאות במקצועות הרלוונטיים להיי- טק -יושג לפני שנת 2022 , המועד שנקבע בהחלטה.
באוגוסט2018 פרסמה "הוועדה להגדלת מספר הסטודנטים במקצועות היי-ות"ת את מסקנותיה, ובכללן דרכים טק אקדמיים" בראשות ה להשגת היעדים שנקבעו בהחלטת הממשלה.
רשות החדשנות מסרה למשרד מבקר המדינה במאי 2019 כי היא משתפת פעולה עם הות"ת והמועצה הלאומית לכלכלה כדי לתת מענה לבעיית כוח האדם בהיי -טק, אולם ההכשרות הנדרשות באקדמיה הן באחריות הות"ת.
לאומית לכלכלה מסרה למשרד מבקר המדינה במאי המועצה ה 2019 כי היעד של40% לא נועד לפתור באופן מלא את בעיית המשרות הפתוחות במשק במקצועות החומרה והתכנה, אלא נועד לצמצם את המחסור במסגרת המשאבים שעומדים לרשות האוניברסיטאות.
מדוח של Start-up Nation Central ורשות החדשנות מדצמבר 201837 עולה כי על אף הגידול במספר הסטודנטים, צפוי כי גידול זה לא יספק את צורכי ענף ההיי-טק.
יתרה מכך, מניתוח שהובא בדוח ניתן ללמוד כי שיעור ניכר מהסטודנטים המתחילים את לימודיהם במקצועות .
34 החדשנות ורשות - Start-Up Nation Central , Human Capital Survey Report 2018 (2018.
) 35 החלטת ממשלה בנושא "תוכנית לאומית להגדלת כח אדם מיומן לתעשיית ההיי-טק".
36 , המועצה להשכלה גבוהה, משרד האוצר ונציגי ציבור מתחום ההייבוועדה השתתפו נציגים מהות"ת -טק מהמגזר , השלישי ומהתעשייה.
כמו כן השתתפו נציגים מקצועיים ממשרדי הממשלה הרלוונטים ובהם משרד העבודה , הרשות לחדשנות ומשרד ראש הממשלה.
הרווחה והשירותים החברתיים 37 רשות החדשנות ו- Start-Up Nation Central , Human Capital Survey Report 2018 (2018.
) מדינת ישראל -377 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
הבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי הרלוונטיים להיי -ונות, על אף טק אינם עובדים לאחר שש שנים במקצועות אלה, מסיבות ש המחסור בעובדים כאמור.
מנגד, בדוח של אוניברסיטת חיפה ומוסד שמואל נאמן למחקר מדיניות לאומית (להלן -מוסד שמואל נאמן) 38 צוין כי הנתונים שעל בסיסם הוערך היקף המחסור בכוח האדם בהיי-טק אינם מבוססים ואף עלולים ליצור הטיה של המסקנות שיתקבלו מניתוחם.
ות"ת מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר הו 2019 כי היא אינה מכירה נתונים אלה, וכי הם אינם תואמים את הנתונים שברשותה.
הוות"ת הוסיפה כי מסקר שביצעה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן -הלמ"ס) בשנת 2018 בקרב סטודנטים שהחלו את לימודיהם בשנת 2011 עולה כי75% מהסטודנטים שלמדו מקצועות בתחום ההיי -טק עבדו בענף זה.
הרשות סייעה בניתוח סוגיות שונות הקשורות לתת-ייצוג של אוכלוסיות שונות בהיי -טק ובקיום קורסים והסבות של עובדים ממקצועות אחרים במטרה להגדיל את מספר המועסקים בענף.
לשם כך פעלה הרשות להגדלת מספר המסגרות החוץ-מקצועות המחשב אקדמיות ללימודי (סיירות תוכנה - coding boot camps ).
מטרת מסגרות אלה לאפשר לאקדמאים בעלי רקע מדעי ומיומנויות המתאימות לתחום ההיי -טק לעבור הסבה מקצועית ולהשתלב בתעשייה זו.
הרשות מעודדת את מפעילי הקורסים לשלב נשים באמצעות מענק מוגדל בשיעור של 25% מעבר למענק הרגיל עבור אישה שתשולב בתעשייה לאחר סיום הקורס.
כמו כן, פעלה הרשות לפתיחתו של קורס ייעודי לאוכלוסייה הערבית.
לצד פעילות הרשות בתחום ההכשרות המקצועיות, פעלה גם ות"ת להגדלת היקף כוח האדם בענף ההיי -פתחו טק, זאת בין היתר באמצעות מתן תמריצים כספיים למוסדות אקדמיים שי תוכניות לימודים בתחום ההיי -טק במתכונת מקוצרת או יבצעו הכשרה דיגיטלית (באמצעות המרשתת) לאוכלוסיות שונות.
בסקר שביצעה הרשות לגבי מספר העובדים בני יותר מ-45 המועסקים בהיי-טק וההשפעה של הגיל על מספר המועסקים בתחום, עלה כי ככול שעולה גיל המועסקים, מספרם בענף ההיי-טק יורד.
לפי הסקר, שיעור העובדים המבוגרים (בני 45 ומעלה) שפוטרו ממקום עבודתם בהיי-טק39 וטרם מצאו מקום עבודה חלופי גבוה במידה ניכרת משיעור העובדים בני 45 ומטה שעזבו מקום עבודה בנסיבות דומות40 .
ואולם לאחר שיחות שקיימה הרשות עם גורמים בענף ההיי-טק היא גיבשה דעה ולפיה הירידה במספר המועסקים בני 45 ומעלה נובעת מציפיותיהם מהמעסיקים בנושאי שכר ואופי העבודה.
להלן תרשים המתאר את התפלגות עזיבת העובדים בהיי-טק לפי גיל.
38 אוניברסיטת חיפה ומוסד שמואל נאמן, האם קיים מחסור בבעלי תארים אקדמיים במדע וטכנולוגיה?
פיטורים ישירים או בשל סגירת החברה שבה עבדו 40 מפוטרים בקרב בני על פי רשות החדשנות, תוצאות הסקר אינן מלמדות בהכרח כי יש יותר 45 ומעלה לעומת מפוטרים בני פחות מ-45 .