HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במועד סיום הביקורת (נובמבר 2011 ) וכהכנה להרחבת סל שירותי הבריאות בשנת 2012 העלה המשרד לדיון בוועדת הסל את נושא הבניית סל טיפולים לנפגעי אירוע מוחי בקהילה, שבו הרחבה של מכסת טיפולי הפיזיותרפיה, ריפוי בדיבור, ריפוי בעיסוק וטיפולים פסיכולוגיים, התנהגותיים ושיקומיים.
שיקום באמצעות המגזר השלישי 99 בגין שיקולים כלכליים של קופות החולים : הצוות המטפל מעריך את התקדמות החולה ומחליט על סיום הטיפול או המשכו; המדד להחלטה על סיום הטיפול השיקומי הוא האם החולה הגיע לשיווי משקל סטטי ( lateauP)100 בהתקדמותו לעבר מטרות הטיפול (להלן - מימוש הפוטנציאל השיקומי).
כתוצאה מההשפעה הכלכלית הרבה על ההחלטות של קופות החולים ובתי החולים לגבי משך הטיפול השיקומי והצמצום הניכר בימי השיקום בשנים האחרונות, חולים אינם מגיעים למלוא מיצוי הפוטנציאל השיקומי שלהם.
לכן בשנת 2002 החלה עמותה להפעיל מרכז יום שיקומי במרכז הארץ, שאליו מתקבלים לטיפול רק חולים שוועדה בראשות רופא מומחה בשיקום החליטה לאחר בחינת המידע הרפואי לגביהם כי לא מומש מלוא הפוטנציאל השיקומי שלהם.
במועד הביקורת, מרכז היום השיקומי פעל בשתי משמרות ביום, והחולים קיבלו בו את כל סוגי הטיפולים הנחוצים לשיקום.
במרכז מטופלים מדי שנה בשנה כ-80-100 איש.
עקב זיהוי מצוקה דומה במקומות נוספים בארץ, בכוונת העמותה להקים מרכז דומה לשיקום יום גם באזור הדרום.
98 ועדה שמחליטה מדי שנה בשנה על התרופות והטכנולוגיות שייכללו בסל שירותי הבריאות.
עמותות וגופים אחרים ללא כוונות רווח 100 Plateau - חוסר התקדמות; מושג ייחודי ברפואה השיקומית.
הצוות השיקומי מתווה למטופל מטרות ובוחן את קצב ההתקדמות להשגתן.
כשהקצב מואט מאוד, לדוגמה כשהמטופל הגיע לדרגת תנועתיות משמעותית של מפרק מסוים, חברי הצוות בוחנים את ההצדקה להמשך המאמץ השיקומי.
מכך עולה שעמותה ממלאת תפקיד שהוא בליבת הפעילות של מערכת הבריאות ושעל פי החוק זהו תפקידן של קופות החולים.
על משרדי הבריאות והאוצר לבחון סוגיה זו ולמצוא דרכים לוודא שהחולים מגיעים למימוש הפוטנציאל השיקומי במסגרות השיקום באשפוז ובקהילה.
אי-הסדרת החזרים כספיים עבור הסעות קשישים למרכזים לשיקום יום101 : לרוב, קשישים הזקוקים לשיקום סובלים מקשיי ניידות.
כדי להבטיח את קבלת השיקום לקשישים ולאחרים הזקוקים לו, יש להבטיח את היכולת של המשוקמים להגיע אל המרכזים לשיקום יום, הן כלכלית והן פיזית.
בסקירת המוסד לביטוח לאומי מאוגוסט 2011 נכתב כי אין הסדרים מניחים את הדעת להסעות לקשישים; גם עמותות המספקות שירותי הסעה מתקשות לגייס רכב זמין, ולא ניתן להזמינו מראש ולתכנן את פעילות הקשישים.
בחוק מוגדרים החזרי נסיעות רק לחולים אונקולוגיים וחולי דיאליזה, והמשרד לא הסדיר את החזרי הנסיעות למטופלים במרכזים לשיקום יום, בביקורת נמצא כי רק מכבי הסדירה החזרים כספיים עבור נסיעות לקשישים שמתקשים להגיע בכוחות עצמם למרכזים לשיקום יום.
עניין זה שטרם הוסדר עלול ליצור חסם בפני קשישים רבים לקבלת טיפול במרכזים לשיקום יום.
מנכ"ל בית החולים הרצוג בתגובתו בספטמבר 2011 מסר כי אינו רואה טעם בפיתוח מסגרות לשיקום בקהילה אם הקשיש אינו מסוגל להגיע אליהן; עוד הוסיף כי בעבר הפעיל בית החולים מסגרת כזו, "אך הקופות, מלבד זה שלא שילמו מחיר ריאלי לטיפול, סרבו לשלם להסעה.
זאת גם הסיבה שמרבית החולים שיוצאים הביתה אינם זוכים להמשך טיפול".
על המשרד וקופות החולים לבחון נקיטת צעדים, לרבות כל שינוי חוקי שיידרש, לצורך הסדרת החזרי ההוצאות עבור נסיעות לכלל החולים הזקוקים לתשלומים אלה כדי שיוכלו לממש את זכאותם לשיקום בקהילה.
דרישה להפקדת כספים שלא על פי החוק בבית לוינשטיין שברעננה: שיקום רפואי הן עבור קשישים והן עבור צעירים כלול בסל שירותי הבריאות, ולכן לפי החוק אין לגבות תשלום נוסף בגינו.
בביקורת נמצא כי בית לוינשטיין דורש מכל מתאשפז צ'ק חתום על סך 10,000 ש"ח בתור פיקדון כדי לסכל נטילת ציוד יקר מבית החולים וכן כדי לוודא שחולים יצאו לביתם מיד עם הוראת השחרור ולא יתפסו מקומות אשפוז.
ואכן, מתלונה שהגיעה למשרד הבריאות עולה כי בשנת 2011 איים בית לוינשטיין בפירעון צ'ק הפיקדון כדי לזרז בני משפחה לפנות את קרובם שהיה מאושפז בבית החולים, בטרם הוסדרה קליטתו של החולה בקהילה.
101 מרכזים שבהם ניתן לקבל טיפול רב-מקצועי הקשור לשיקום.
ראו עוד בהמשך בפרק "מרכזים לשיקום יום של קופות החולים - תמונת מצב".
משרד מבקר המדינה מעיר כי דרישה של צ'ק פיקדון כתנאי לאשפוז עלולה לפעול כחסם לאשפוז עבור אלה שהפרוטה אינה מצויה בכיסם; כך עלולים להיפגע עקרון השוויון וזכותו של כל אדם לקבל שירותי בריאות בסיסיים.
יש לאתר מנגנונים אחרים כדי למנוע גנבת ציוד יקר וכדי לוודא שחולים יצאו לביתם מיד עם הוראת השחרור.
 בבדיקה נמצא שעקב חסמים כלכליים, לעתים שיעור השיקום הניתן לקשישים קטן ולפעמים אף אינו מסופק להם כלל.
על המשרד וקופות החולים לפעול להסרת החסמים השונים ולבחון בתכיפות שאין פגיעה בשיקום לקשישים בעטיים.
מרכזים לשיקום יום של קופות החולים - תמונת מצב .
לפי חוזר המשרד מינואר 2009 , אחת מהמסגרות האפשריות לטיפול רפואי בחולים הנזקקים לשיקום היא במרכזים לשיקום יום - מרכזים שבהם ניתן לקבל טיפול רב-מקצועי הקשור בשיקום, בעוד שהמשוקמים ממשיכים להתגורר בביתם.
פתרון זה אמור להבטיח בין השאר את מלוא מימוש הפוטנציאל השיקומי.
לשיקום במרכזים אלה יש יתרונות על שיקום באשפוז, לרבות מניעת זיהומים והשארת המשוקם בסביבה מוכרת לו בשעות הערב והלילה.
:מיעוט המרכזים לשיקום יום והחוסר בפריפריה עקב הצורך בהשלמת הטיפול בקהילה, חשוב שתהיה פריסה רחבה של מרכזים לשיקום יום, אם בבעלות קופות החולים ואם בעזרת ספקים שעמם הן התקשרו.
לעתים החולים צריכים להגיע מביתם לטיפול במרכזים אלו בתדירות של חמש פעמים בשבוע, ולכן עולה חשיבותה של פריסה מיטבית של המרכזים לשיקום יום.
ואולם בסיום הביקורת, נובמבר 2011 , פעלו רק שבעה מרכזים לשיקום יום שהקימו קופות החולים ושמונה מרכזים שהקימו בתי חולים ועמותות.
נמצא כי למעט המרכז לשיקום יום שמפעילה הכללית סמוך לעפולה, כל שאר המרכזים לשיקום יום שמפעילים בתי החולים, קופות החולים והעמותות נמצאים במ רכז הארץ, בירושלים או בחיפה.
אין מרכזים לשיקום יום מדרום לראשון לציון או מצפון לעפולה.
עוד עולה כי עקב עומס הפונים, המרכז לשיקום יום של הכללית הסמוך לעפולה אינו יכול לקלוט חולים המבוטחים בקופות חולים אחרות, ומאז הקמתו באוגוסט 2008 התקבלו לטיפול במקום רק שני מבוטחים של קופות חולים אחרות.
גם מרכזים אחרים לשיקום יום של הכללית אינם מקבלים חולים מקופות חולים אחרות, למרות בקשות בעניין.
אחד הפתרונות האפשריים למצוקה במרכזים לשיקום יום הוצע בסקירת המוסד לביטוח לאומי מאוגוסט 2011 .
לפיו, במרכזי היום שמפעילים משרד הרו וחה והרשויות המקומיות102 יספקו קופות החולים גם שירותים רפואיים של שיקום.
נוסף על כך, במסמך מומלץ כי מרכזי היום שיעסקו גם בשיקום יהיו מסונפים לבתי חולים ובאמצעותם ימשיך החולה לקבל טיפול שיקומי מאותו צוות מטפל.
אי-קביעת אמות מידה למרכזים לשיקום יום: כדי להבטיח את יעילות המרכזים לשיקום יום ולשאוף לאיכות טיפול מיטבית בהם, עולה הצורך בקביעת אמות מידה בנושאים דוגמת תקינת כוח אדם, דרישות ציוד ונוהלי עבודה מקצועיים, כפי שקבע המשרד בשנת 2003 למחלקות השיקום ובשנת 2002 .
למחלקות לגריאטריה שיקומית ואולם נמצא כי המשרד לא קבע אמות מידה למרכזים לשיקום יום והשאיר תחום זה להחלטת קופות החולים והגופים האחרים שמפעילים מרכזים לשיקום יום.
עוד נמצא כי המשרד לא קבע תקנים לרישוי המרכזים לשיקום יום; יתרה מכך, במסגרת הבקרות שעושה המשרד במחוזות השונים של הקופות, אין אפשרות לפקח על הפ עלתם של המרכזים לשיקום יום משום שכאמור, אין אבני בוחן לבדיקתם.
לא זו אף זו, קופות החולים עצמן לא קבעו אמות מידה למרכזים לשיקום יום, ובשל כך ניתן למצוא הבדלים במגוון הטיפולים שניתן לקבל במרכזים השונים של אותה קופה.
הליכי ההפניה לשיקום קשישים ממחלקות האשפוז לאחר אירוע בריאותי חריף .
הליכי ההפניה לשיקום קשישים ללא התערבות מומחים בגריאטריה ובשיקום: כדי להבטיח את קבלת השיקום המיטבי, קבע מינהל רפואה במשרד בחוזר מינואר 2009 כי את ההחלטות על מתן .
102 מרכזים המהווים מסגרת חברתית טיפולית ומאפשרים לקשישים להמשיך ולהתגורר בביתם.
השיקום, סוג השיקום ויעדיו יקבע רופא מומחה בגריאטריה או מומחה בשיקום מבית החולים או יועץ לבית החולים שבו אושפז הקשיש.
(א) ואולם לפי מידע שנמסר מקופות החולים, בבתי החולים "וולפסון" בחולון, "סורוקה" בבאר שבע ו"זיו" בצפת נמצא כי את ההחלטות על מתן השיקום, סוג השיקום ויעדיו פוסק רופא המחלקה שבה אושפז החולה, ואין הקפדה שיחליט עליהם רופא מומחה בגריאטריה או בשיקום מטעם בית החולים.
המרכז הרפואי "וולפסון", בתגובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 , כתב כי הוא מעסיק רופא המשמש כיועץ גריאטרי בהיקף של שישית משרה (יום בשבוע), והוא מייעץ בכל מחלקות בית החולים, והחולים מופנים לשיקום על פי הנחיותיו.
ואולם לדברי המרכז הרפואי, ייתכנו מקרים שבהם יופנה המטופל לשיקום על פי המלצת רופא המחלקה בלבד מכיוון שהרופא היועץ עובד רק פעם בשבוע.
עם זאת, כ-70% מהחולים במרכז הרפואי הם מבוטחי הכללית; לפיכך, כל פעילות בנוגע אליהם, לרבות המלצה לשיקום, נבחנת באמצעות רופא שיקומי של הכללית.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד ובתי החולים למצוא פתרון למצב דברים זה, שבו אין בבתי החולים מומחה זמין בגריאטריה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על המשרד לעדכן את הקביעה שבחוזר הנוגעת ל"יועץ לבית החולים" ולמנוע מצב שאותו יועץ יועסק גם על ידי הקופה כדי להימנע מחשש לניגוד עניינים.
(ב) עוד קבע החוזר כי את המלצת בית החולים על השיקום יבחן נציג של הקופה המבטחת את החולה, ונציג זה יהיה רופא מומחה בגריאטריה או בשיקום.
ואולם בביקורת נמצא כי כשמדובר בחולים של לאומית בבתי החולים "וולפסון" ו"סורוקה" או בחולים של הכללית בבית החולים "זיו", מכתבי השחרור או סיכומי הביניים, שבהם רשומות ההחלטות על סוג השיקום ויעדיו, נבחנים רק על ידי נציגי קופות החולים בבתי החולים - אחיות הקשר.
רופאים או מומחים בגריאטריה או בשיקום מטעם קופות החולים אינם בוחנים את ההחלטות שבמכתבי השחרור כנדרש.
:מכתבי שחרור ללא המלצות ברורות על שיקום כדי להבטיח את קבלת השיקום במקום שבו יושגו התוצאות המיטביות מן ההליך, חשוב שבמכתבי השחרור מבתי החולים יירשמו המלצות ברורות לגביו, כגון מסגרתו ומגוון הטיפולים הנדרשים.
לא לחינם הכיר המשרד בחשיבות של נותן ההמלצות בנוגע לאפשרויות השיקום ומקומו; השארת ההחלטות רק בידי קופות החולים עלולה להטות אותן עקב שיקולים כלכליים.
ואולם מסקרים שעשה המשרד ממרץ2009 ועד מרץ2010 , שבהם נבדקו בין השאר מאות מכתבי שחרור של חולים לאחר אירוע מוחי או שבר בצוואר הירך, ע לה שבשליש ממכתבי השחרור לא הייתה התייחסות לשיקום103, ובכ -%5 מהמכתבים שבהם הייתה התייחסות לשיקום לא נקבע בבירור סוג ההפניה לשיקום (באשפוז או בקהילה) או מרכיביה; הלכה למעשה, את ההחלטה הותירו בידי נציגי קופות החולים, בניגוד להנחיות המשרד.
יצוין כי גם לפי פרסום של האיגוד הישראלי לרפואה פיזיקלית ושיקום104 משנת 2006 , לעתים קרובות החלטות על סוג השיקום, היקפו ויעדיו מתקבלות על פי מכתב רפואי קצר וחלקי, בלי לראות כלל את החולה, הגם שמדובר בהחלטה חורצת גורלות.
איגוד זה אף המליץ לגבש מערכת מובנית של הנחיות מחייבות אשר יוכלו לשמש את אנשי השטח, ליצור אחידות ושקיפות בתהליך קבלת ההחלטות, למנוע טעויות בוויסות חולים הנזקקים לטיפול שיקומי ובסופו של דבר גם לחסוך בעלויות.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד, קופות החולים ובתי החולים הכלליים לקבוע במשותף אמות מידה להפניית חולים לטיפול שיקומי, בדומה להמלצת האיגוד הישראלי לרפואה פיזיקלית ושיקום; מדובר בסוגיה מרכזית שתכליתה גיבוש של דרכי פעולה אחידות שיביאו לשיפור בקבלת ההחלטות בנוגע לתהליכי השיקום הרפואי.
ראוי לשקול לחייב שימוש בטופס אחיד להפניה לשיקום, שבו יצוין אם החולה מופנה לשיקום באשפוז או בקהילה 105 .
מן הראוי שטופס אחיד זה ישמש את כל בתי החולים ויהיה חתום בידי רופא מומחה בשיקום או בגריאטריה מטעם בית החולים, כנדרש.
כדי לשפר את כתיבת ההנחיות השיקומיות כיאות בסיכומי האשפוז, מן הראוי לשקול לבצע הדרכות מסודרות לצוותי המחלקות על מהות השיקום, מסגרות אפשריות לביצועו והצורך בקבלת ייעוץ מקצועי.
מסירת מידע לציבור על השיקום .
אי-מסירת מידע על השיקום על ידי נציגי קופות החולים בבתי החולים: חוזר המשרד קובע כי בשיקולים על מתן השיקום ועל דרכי ביצועו על הגורם המטפל לשתף את המטופל ומשפחתו ולהתחשב בהעדפותיהם ורצונותיהם; למסור מידע מלא על הגורמים שבהם אפשר להסתייע .
103 ייתכן וחלק מהקשישים לא היו זקוקים לשיקום, עם זאת היה מקום לציין זאת במכתבי השחרור.
104 אחד מהאיגודים המקצועיים הפועלים בהסתדרות הרפואית בישראל (הר"י) ומקדמים את מקצועות הרפואה.
105 מסיכום ישיבה של המשרד עם ארגוני זכויות החולים, יוני2011 , עולה כי יש החלטה של המשרד לכלול בחוזר מינהל רפואה בנושא מכתב שחרור מבתי החולים, טור חובה שבו יירשם "האם נדרש שיקום".
בתהליך השיקום ועל הסדרי הבחירה106 של קופות החולים בנדון.
כדי ליישם את הוראות המשרד, חשוב שיימסר מידע שלם ונגיש.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמידע יימסר בכתב107 ובשפות שונות כדי שבני המשפחה יוכלולשתף זה את זה במידע ויוכלו לקבל החלטות מושכלות.
בדוח 60 ב של מבקר המדינה הועלו ליקויים בנוגע לפרסום הסדרי הבחירה של קופות החולים באתרי האינטרנט שלהן108 .
ואולם נמצא כי אחיות הקשר של קופות החולים בבתי החולים הכלליים מוסרות לקשישים או לנציגי משפחתם את המידע על השיקום בעל פה ולא בכתב ולא תמיד בשפתו של הקשיש או של בן המשפחה.
מאוחדת כתבה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2011 כי בימים אלו היא שוקדת על כתיבת עלון הסברה למטופל ומשפחתו בשלוש שפות.
עוד מסרה מאוחדת כי היא עמלה על פירוט הסדרי הבחירה על פי הוראת משרד הבריאות.
אי-מסירת מידע על השיקום באתרי האינטרנט של קופות החולים: (א) אי-מסירת מידע על אודות השיקום במרכזים לשיקום יום: על פי החוק, על קופת החולים לפרסם את הסדרי הבחירה בקרב חבריה.
בפברואר 2008 פנה סמנכ"ל לפיקוח על קופות החולים ושירותי בריאות נוספים במשרד (להלן -הסמנכ"ל לקופו"ח), אל מנהלי קופות החולים והורה להם לפרסם את הסדרי הבחירה של הקופות באתרי האינטרנט שלהן, לא יאוחר מתחילת מאי אותה השנה109 .
נמצא כי בניגוד להנחייתו של הסמנכ"ל לקופו"ח, קופות החולים אינן מפרטות את האפשרות לפנות למרכזים לשיקום יום ואת פריסתם בכל מחוז, בבית חולים זה או אחר.
כך למשל, באתר של הכללית אין כל מידע על מרכזי יום לשיקום, אלא יש הפניה לפורום שמפעיל צוות של בית לוינשטיין; באתר של מכבי נמסר מידע רק על שלושת המרכזים לשיקום יום שהקופה מפעילה, ואין מידע על הסכמים עם מרכזים לשיקום יום שמפעילים ספקים שעמם התקשרה.
הכללית בתשובתה מאוקטובר 2011 מסרה כי "בימים אלו נחתם הסכם לשיתוף פעולה עם אש"ל110 .
"'בנושא האתר, הכולל גם שיתוף פעולה עם האתר של 'רעות (ב) אי-מסירת מידע ברור על מכסת טיפולי הפיזיותרפיה: כאמור, כל קופה קבעה סל שירותים שונה לטיפולי הפיזיותרפיה ולכן יש חוסר בהירות בנושא.
כדי לפזר את הערפל בנושא זה, על הקופות לפרסם באתרי האינטרנט שלהן מידע ברור בנוגע לזכאות לטיפולי פיזיותרפיה, כלומר מכסת הטיפולים ולמי ניתנה הסמכות להגדיל את כמותם מחוץ לסל השירותים הבסיסי.
106 אם קופת חולים קשורה עם יותר מנותן שירותים אחד, היא תקבע את הסדרי הבחירה של מבוטחיה והיקפן.
בעניין זה ראו הערה 79.
חוזר משרד הבריאות אינו קובע את דרכי מסירת המידע למטופל ומשפחתו 108 ראו הערה71.
110 האגודה לתכנון ולפיתוח שירותים למען הזקן בישראל.
נמצא כי באתר האינטרנט של מאוחדת אין כל מידע בנושא זה.
באתרי האינטרנט של לאומית והכללית המידע אינו ברור או שאינו מדויק.
כך למשל, באתר של לאומית נקבע כי חולה חריף זכאי לטיפולי פיזיותרפיה בקהילה, רק בתנאי שלא אושפז קודם לכן במסגרת שיקומית - תנאי שאין לו כל בסיס.
מאוחדת מסרה בתשובתה מדצמבר 2011 כי היא תשלים את המידע הנדרש באתר האינטרנט שלה בכל הנוגע לשירותי הפיזיותרפיה ולמרכזים לשיקום יום.
לדעת משרד מבקר המדינה, על קופות החולים למסור מידע מפורט באתרי האינטרנט שלהן על אודות השיקום; בכלל זה עליהן לפרט את הסדרי הבחירה שלהן והמסגרות האפשריות לשיקום במחוז מגוריו של הקשיש ובמחוזות אחרים של הקופה; כמו כן, עליהן לפרט בשפה ברורה את הזכאות לטיפולי פיזיותרפיה בסל השירותים ובסמכות מי להגדיל את כמותם.
את המידע יש לפרסם באמצעי פרסום שונים וגם עבור דוברי שפות אחרות.
המועצה הלאומית לשיקום .
אי-תפקוד של המועצה הלאומית לשיקום: המועצות הלאומיות הן גופים מייעצים מקצועיים בתחומי הבריאות השונים111 .
תפקידן לסייע למנכ"ל המשרד בהתוויית מדיניות הבריאות, לייעץ בקביעת סטנדרדים לבטיחות בתפעול ובאימוץ טכנולוגיות וגישות טיפוליות חדשות.
ואולם בביקורת עלה כי למרות החשיבות הרבה של פעילות המועצות הלאומיות, לא פעלה המועצה הלאומית לשיקום כשלוש שנים: מיולי 2008 , עקב פטירתו של יו"ר המועצה דאז, ועד מינוי של יו"ר חדש ביולי 2011 .
הליך בחינת טכנולוגיות חדשות לסל שירותי הבריאות בלא ייעוץ של המועצה הלאומית לשיקום: מדי שנה בשנה מפעיל משרד הבריאות תהליך מקצועי לבחינתן של טכנולוגיות חדשות המתאימות להכללתן בסל שירותי הבריאות.
כל אחת מהמועצות הלאומיות בוחנת את הטכנולוגיות הרלוונטיות.
111 במדינת ישראל יש18 מועצות לאומיות.
שר הבריאות או מנכ"ל המשרד ממנים את חברי המועצות במינוי אישי, וחברים בהם אנשי מקצוע בכירים בתחומם מתוך מערכת הבריאות ומערכות אחרות הקשורות לעניין.
נמצא כי האגף למדיניות טכנולוגיות רפואיות במינהל לטכנולוגיות ותשתיות שבמשרד העביר בקשות לבחינת טכנולוגיות למועצה הלאומית לשיקום באמצעות מזכירות המועצות הלאומיות גם בשנים שלא תפקדה, כפי שהועברו בדרך של שגרה כשהמועצה הלאומית לשיקום תפקדה; ומן הסתם פניותיו לא זכו למענה.
יתרה מכך, יש טכנולוגיות שהועברו לבחינה בדרך זו למועצה הלאומית לשיקום, והן הוכללו בסופו של דבר בסל.
אמנם במאי 2011 הסביר המשרד למשרד מבקר המדינה כי התייעץ לגביהן עם מומחים בתחום, אולם הטכנולוגיות לא נבחנו בפן רב-מקצועי במועצה הלאומית לשיקום, כפי שהיה רצוי אילו פעלה כסדרה.
קבלת החלטות על חלוקת עיזבון שנועד לשיקום בלא התייעצות עם המועצה הלאומית לשיקום : בשנת 2004 נפטר תורם שייעד 47 מיליון דולר לתחום השיקום במדינת ישראל.
כבר בשנת2000 , בעודו בחיים, החל המשרד, לבקשת התורם, בהליך לבחירת מוסדות לחלוקת כספי העיזבון.
במועד סיום הביקורת (נובמבר 2011 ) האפוטרופוס הכללי, ועדת העיזבונות במשרד המשפטים וועדת משנה ל עניין זה שהוקמה במשרד הבריאות עדיין עוסקים בהליכים הנוגעים לעיזבון; עקב חילוקי דעות על אופן חלוקת הכספים, ננקטים הליכים משפטיים לגביו.
נמצא כי בכל שלבי ההליך, מאז שנת 2000 (11 שנים), לא התייעצו בעניין עם המועצה הלאומית לשיקום, גם לא בשנים שבהן היא פעלה.
נו סף על כך, לא נועצו באגף לגריאטריה במשרד, שכאמור השיקום הגריאטרי כפוף אליו.
ההתמשכות הארוכה של ההליכים הקשורים לחלוקת סכום כה רב לתחום השיקום, מאז פטירת התורם לפני כשבע שנים, פגעה באפשרות שחלק מהבעיות שהועלו בדוח הביקורת יבואו על פתרונן.
מנהל בית החולים לגליל המערבי שבנהרייה ציין בתגובתו למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2011 כי בשל התמשכות התהליכים עומד בבית החולים כבר יותר משנתיים שלד מבנה המיועד למחלקת שיקום, והשלמת הבנייה מותנית בקבלת חלק מכספי העיזבון.
לדבריו, "אי מימוש התרומה לסיום עבודות בינוי מחלקת השיקום, פוגע באיכות הטיפול ובתנאי האשפוז של המטופלים".
משרד המשפטים מסר בתגובתו למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2011 כי ועדת העיזבונות פעלה לפי ההוראות המחייבות אותה, והעיכוב בחלוקת הכספים ובשל כך העיכוב במתן פתרון למצוקה במיטות לשיקום במדינה נבעו מפניותיו לבית המשפט של גורם פרטי הטוען לזכאות בכספי העיזבון.
בנובמבר 2011 , בסיום הביקורת, משכו העותרים את העתירה שהגישו לבית המשפט ונסללה הדרך לחלוקת כספי העיזבון.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לאחר שהוסרו העיכובים המשפטיים לחלוקת העיזבון יש לפעול בהקדם האפשרי לקידום הפרויקטים בתחום השיקום אשר ביקש המנוח לתרום לתושבי המדינה.
איסוף מידע לאומי על אודות שיקום קשישים .
:חוסר במידע לאומי לגבי השיקום רישומי מחלות הם רשימות של כל המאובחנים כלוקים במחלה מסוימת, או רשימה של מאפיין מסוים הקשור בבריאות של אוכלוסייה מוגדרת.
התכלית המרכזית ברישומי מחלות היא לתת תמונה קלינית ודמוגרפית כוללנית על אודות מחלה או תופעה מסוימת.
נוסף על כך, הרישום הוא מקור מידע חשוב על החלטות קליניות ומהלך של טיפול רצוי, כלי להשוואה בין שיטות לאבחון המחלה והטיפול בה במרכזים רפואיים שונים ולעומת ארצות אחרות, וכן הוא יסוד למחקרים ולתכניות התערבות שונות של המשרד, קופות החולים והציבור הרחב.
בגלל כל הסיבות האלה, חשוב שיהיה מידע כזה גם בכל הנוגע לטיפול שיקומי.
נמצא כי אין בידי המשרד מידע שיטתי על אודות השיקום.
כך למשל, אין למשרד מידע על המדדים התפקודיים של המשוקמים בטרם השיקום, במהלך השיקום ולאחריו, ואין מידע על כמות (תדירות, משך הזמן של כל טיפול) הטיפולים הניתנים למשוקמים.
לכן נאלץ המשרד לאסוף מידע בשיטה של סקרים, למרות חסרונותיה; למשל, משך הזמן הנדרש לביצוע הסקרים, ריכוז הנתונים, ניתוחם ופרסום דוח מסכם.
המשרד בתגובתו מאוקטובר 2011 ,מסר כי הוא ער לדבר ששיטת הסקר שתכליתה איסוף מידע לרבות נתונים שוטפים, אינה מתאימה לצרכיו.
ואולם הוחלט להשתמש בשיטה זו משום שהיא כוללת איסוף מידע מכמה מקורות; כך אפשר להשוות בין המקורות השונים ובין השאר לבדוק אם ניתן להסתמך על נתונים ממוחשבים מהקופות.
בשיטה זו ניתן גם לקבל נתונים על שביעות הרצון של המטופלים.
אי-הכללת נושאים הנוגעים לשיקום קשישים בתכנית מדדי האיכות : משרד הבריאות ומשרד האוצר החליטו על מנגנוני תמרוץ לקופות החולים כדי לעודד פעולות למניעת מחלות וטיפול בהן.
התמרוץ מבוסס על יעדים שקבעו שני המשרדים.
ואולם נמצא כי מדדים הנוגעים לשיקום לא נכללו בתכנית מדדי האיכות לרפואת הקהילה בישראל.
בין השאר, מאחר שקופות החולים התקשו למסור נתונים הנוגעים לשיקום וכן בשל טענתן כי המידע מבתי החולים הכלליים אינו מספק.
מדידת איכות השיקום הניתן לקשישים .
אי-שימוש באומדנים במחלקות החריפות 112 בבתי החולים הכלליים: חוזר המשרד מינואר 2009 קבע כי מטופל לאחר אירוע .
112 מחלקות חריפות- ראו הערה 67.
מוחי או בעיות נוירולוגיות אחרות, אשר חומרת הפגיעה שלו גבוהה לפי אחד מהאומדנים המקובלים113 לאומדן המצב התפקודי, יופנה לשיקום באשפוז ולא בקהילה; דהיינו שאחת מההתוויות לשיקום באשפוז נקבעה בעזרת הציונים שבאומדנים.
ואולם בביקורת עלה כי מחלקות האשפוז החריפות בבתי החולים הכלליים אינן משתמשות במדדים, ולכן אין נתיב בקרה לבדוק אם כל החולים שהיו אמורים להגיע לשיקום באשפוז אכן הגיעו.
השימוש במדדים מתחיל רק בשלבי השיקום באשפוז או בקהילה ונעשה באופן עצמאי על ידי גופים המעניקים את השירות.
הכללית בתגובתה מדצמבר 2011 מסרה כי במחלקות האשפוז החריפות בבתי החולים הכלליים מתבצעים אומדנים תפקודיים, רגשיים, התנהגותיים ועוד, וכי אין שימוש בסוגי האומדנים המוזכרים בחוזר משרד הבריאות ומשתמשים בהם רק במחלקות גריאטריות.
המרכז הרפואי פוריה כתב למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2011 כי למעשה, בחלק ניכר מתוכנות המחשוב הרפואי שבהן משתמשים הצוותים הרפואיים והסיעודיים לכתיבת מכתבי קבלה ושחרור - אין "שורות חובה" לגבי מצבו התפקודי הבסיסי של הקשיש המאושפז.
לדעת המרכז הרפואי, נתונים אלו הם קריטיים להחלטה על הצורך בשיקום ונוכחותם "עשויה להציף את הירידה התפקודית ואז את הצורך בשיקום באשפוז או קהילה".
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד, קופות החולים ובתי החולים לפעול להטמעת איסוף אומדנים מקובלים כחלק ממער כת ממוחשבת לניהול של תיקי המאושפזים במחלקות החריפות בבתי החולים.
אי-שימוש של המשרד באומדנים קיימים במחלקות הגריאטריה השיקומית לקביעת יעילות השיקום: חישוב ההפרשים בין המדדים בטרם הטיפול השיקומי, במהלכו ובסופו יכול ללמד על התקדמות תפקודו של המשוקם ואיכות השיקום.
לכן חשוב לאסוף מדדים תפקודיים ואחרים בכל שלביו של הטיפול השיקומי.
נמצא כי הבקרות התקופתיות שעושה המשרד במחלקות לשיקום ולגריאטריה שיקומית בבתי החולים וגם הסקרים שהמשרד ביצע בנושא השיקום אינם בודקים את איכות שירותי השיקום במסגרות השונות114 בעזרת ניתוח ם של מדדי האיכות המקובלים.
נוסף על כך, גם בדוח הביניים של הסקר ציין המשרד כי הוא סבור שחובה לבצע סקר נוסף הכולל בדיקה של איכות השיקום ותוצאותיו.
113 כגוןFIM , BARTHEL , FAM או SCIM.
114 נוסף על המדדים המוזכרים לעיל, איכות השיקום יכולה להיבחן גם בעזרת בדיקת אחוזי השחרור משיקום ליעדים שונים - למחלקה סיעודית או לבית המטופל.
אי-שימוש של הקופות באומדנים לקביעת יעילות השיקום: בביקורת עלה כי גם קופות החולים אינן אוספות בשיטתיות מידע על איכות שירותי השיקום שמבוטחיהן מקבלים במחלקות האשפוז לשיקום ולגריאטריה שיקומית - לא באמצעות איסוף מדדים בתחילת הליך השיקום, במהלכו ובסופו, וממילא גם לא בעזרת חישוב ההפרשים ביניהם.
 אין הקפדה על איסוף של מדדי השיקום בכל שלבי הטיפול בחולים, למעט במחלקות העוסקות בשיקום.
יתרה מכך, במדדים שאוספות המחלקות לשיקום והמחלקות לגריאטריה שיקומית לא נעשה שימוש כדי לבדוק את איכות הטיפול, הן הפרטנית והן ברבדים המוסדיים והלאומיים.
כדי לייעל את שירותי השיקום, על המשרד, בתי החולים הכלליים וקופות החולים להטמיע את השימוש באומדנים המקובלים בשיקום כבר בשלב החריף של המחלה.
על המשרד והמחלקות העוסקות בשיקום ובגריאטריה שיקומית לפעול לניצול המדדים בתור מרכיב בסיסי בתכניות הרפואיות השנות.
פעילות המחלקות לגריאטריה שיקומית בבתי החולים ובמרכזים הגריאטריים .
חוזר משרד הבריאות על "אמות מידה לרישוי ותפעול מחלקה גריאטרית שיקומית" 1.
:קביעת תקנים בלא גיבוי תקציבי חוזר המשרד מנובמבר 2002 קבע לראשונה, בין השאר, את דרישות כוח האדם ממחלקה לגריאטריה שיקומית.
ואולם נמצא שהמשרד, שהוא גם הבעלים של בתי החולים הממשלתיים, לא פעל להוציא לפועל את הדרישות החדשות לכוח אדם בבתי החולים הללו באמצעות תיאום ושיתוף פעולה עם הנציבות, האחראית לתקני כוח האדם בבתי החולים הממשלתיים; לפיכך, למעשה לא אישרה המדינה את דרישות כוח האדם, והן לא נתמכו בתקנים ובתקציבים.
בספטמבר 2011 השיבה הנציבות למשרד מבקר המדינה כי התרי עה בעבר למשרד על שהקריטריונים לתקינה שפרסם האגף לגריאטריה אינם תואמים את התקינה, לרבות זו המוסכמת, שאותה קבעה המדינה, ובתי החולים הממשלתיים 334 דוח שנתי62 .
אינם עומדים בתקנים שפרסם האגף לגריאטריה; יתרה מכך, למרות האמור, לא שינה המשרד את הקריטריונים.
בספטמבר 2011 "מסר מנכל המשרד לנציגי משרד מבקר המדינה כי הוא מדגיש שתפקיד משרד הבריאות כרגולטור (מְאַסְדֵר) הוא לקבוע סטנדרדים לכלל המסגרות בארץ על פי שיקולים מקצועיים ולא על פי בעלות.
זאת ועוד, לא רק שעל המשרד לפעול בראש ובראשונה כרגולטור ולקבוע סטנדרדים אלא שעליו גם לבקר את מ ימושם.
וממילא, אין המשרד יכול לקבוע תקינה נמוכה יותר במוסדות הממשלתיים שבבעלותו על יסוד אילוצי תקנים של הנציבות.
כרגולטור הנותן גם שירותים, חובת המשרד להעלות את התקנים כדי שיעמדו באמות המידה של תקינה נאותה.
מנהל בית החולים הגריאטרי ממשלתי שוהם שבפרדס חנה כתב למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2011 כי יש לפעול לצמצום הפערים בתקני כוח אדם, בעיקר במקצועות הבריאות; דהיינו, בין כוח האדם הנדרש על פי התקנים המקצועיים שמפרסם המשרד ובין כוח האדם שמקצים המשרד והנציבות לתקנים בפועל למחלקות השיקום.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד והנציבות לבחון את הדרכים להביא את בתי החולים הממשלתיים לעמוד בקריטריונים המקצועיים המוחלים על כלל המסגרות לגריאטריה שיקומית.
אם לא יגיעו לידי הסכמה בנושא - יש לערב בדבר את שרי הבריאות והאוצר, ובלבד שלא ייפגעו הקשישים ולא ייפגע עקרון השוויון בין המסגר ות השונות, הממשלתיות והפרטיות, הנותנות שירותי גריאטריה שיקומית לזקוקים להם.
:סייע לפיזיותרפיסט במחלקות השיקום כחלק מדרישות כוח האדם שקבע המשרד בחוזר מנובמבר 2002 , נקבעה דרישה להעסקת סייע לפיזיותרפיסט בהיקף של משרה מלאה אחת לכל 36 מיטות.
יוצא אפוא שעל פי התקנים היו אמורים להיות מועסקים בארץ כ -25 סייעים לפיזיותרפיסטים במחלקות לגריאטריה שיקומית.
אלא שבניגוד למדינות שונות בעולם115 , אין בישראל מקצוע מוכר של סייע לפיזיותרפיסט; לפיכך אין רישוי למקצוע זה, אין לימודים מוסדרים, ואין סטנדרדים הקובעים אילו פעולות מותרות לו כדי למנוע נזקים אפשריים לחולים.
על המשרד לבחון נושא זה ולעדכן את החוזר או לפעול להסדיר את המקצוע.
115 בארה"ב נקרא המקצוע Physical therapy assistant (pta) ; בקנדה ובאוסטרליה - .
Physiotherapy assistants.
אי-העסקת מומחים בשיקום במחלקות לגריאטריה שיקומית 1.