HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה ממליץ למטה שירות המזון הארצי לחדד בנהליו את היקף הבירור שיש לעשות עם היצרנים בדבר זיהוי מלא של אצוות החשודות כמזוהמות, לרבות הפעולות שיש לנקוט, האצוות שיש לבדוק, הן מן הימים שלפני ייצור האצוות המזוהמות הן לאחריהם.
וכן להבהיר את אופן חסימת הסחורה לשיווק והתיעוד של התהליך.
דיווח מנהל המרכזים הארציים 26.
18 - בבדיקות למוצרי מזון חשודים כמזוהמים: לכמה גורמים במשרד הבריאות, ובכללם למטה שירות המזון הארצי, על חשד 11 בחיידקי סלמונלה קונקורד; במועד זה דווח על5229.
18 -להתפרצות תחלואה מ ויותר.
מנהל המרכזים 66 חולים - חמישה מהם ילדים בני ארבע ופחות ושלושה בני הארציים ציין כי מדובר בזן נדיר בישראל ש"זוהה לאחרונה" במוצרי מזון מסוימים מתוצרת יצרן ב' ובלולי מטילות.
הוא המליץ, בין היתר, לבדוק אם מוצרים מאצוות , 2018 הייצור של מוצר המזון המסוים, שנמצאו מזוהמים בבדיקות המעבדה באפריל "הושמדו או שווקו לצריכה".
בביקורת עלה כי מטה שירות המזון הארצי לא העביר את הדיווח לשלוחה המחוזית; לכן השלוחה לא יכלה לדעת שעליה לבצע את הבדיקות שעליהן המליץ מנהל המרכזים הארציים.
ראוי ששירות המזון הארצי יסדיר בנוהל את אופן הטיפול במידע שהוא מקבל מגורמים שונים, למשל מן המעבדות המרכזיות של המשרד, בנוגע לחשד כי מוצר מזון מסוים הוא מזון מזיק או על תחלואה שייתכן שנובעת ממזהם במוצרי מזון.
כן יש לקבוע את אופן העברת המידע לגורמים שאמורים לבדוק את המידע הזה, למשל השלוחות המחוזיות.
שירות המזון הארצי אחראי לפקח על מזון ריקול עקב קבלת מידע ממדינות אחרות: תאריך הבידוד של החיידק הראשון ממקור אנושי שזוהה כשייך להתפרצות זו.
52 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי879 משרד הבריאות | משרד הבריאות | המיוצר בישראל והמיובא אליה.
לכן אם הוא מזהה התרעה של גורם בין-לאומי על חשד לזיהום במוצרי מזון המיוצרים בישראל, נדרש שהוא יבדוק אם המוצר שווק בישראל ואם מוצר המזון ששווק בישראל הוא מזון מזיק.
בהתאם לתוצאות הבדיקה ולצורך עליו לפעול כדי להוציאו מדרכי השיווק.
שלושה חודשים לאחר שזוהה החיידק אצל חולים בישראל, פרסם מינהל המזון ) ברשת FDA-, להלן - ה Food and Drug Administration ( והתרופות האמריקני ) על מוצר המזון המסוים מתוצרת יצרן ב' import alert ( האינטרנט התרעת יבוא בשל חשד להימצאות חיידק הסלמונלה.
התרעה כזאת מובילה לעצירת השיווק, ומשמעה שאין לשווק את המוצר בארצות הברית עד שהיבואן יוכיח כי אין חשד לחיידק במוצרים.
בביקורת עלה כי שירות המזון הארצי לא ידע על התרעת היבוא במועד שבו היא פורסמה, וכי הוא החל לברר פרטים בעניין רק שבועיים וחצי פנה אליו טלפונית בנוגע להתרעה FDA-לאחר פרסום ההתרעה, כשה וביקש לברר עימו פרטים נוספים בעניין.
פרק זמן רב חלף עד לגילוי התרעת היבוא, ועל כן היה קשה לאתר את המוצרים החשודים כמזוהמים ובכך נפגעה היכולת להבטיח את בריאות הציבור.
מסר מנהל המרכזים הארציים לכמה גורמים במשרד הבריאות, ובכללם 20.
18 -ב לסגן ראש שירותי בריאות הציבור ולמטה שירות המזון הארצי, כי לפי בדיקת מעבדה "נמצא קשר" בין החיידק שגרם לתחלואה בישראל ובין החיידק שנמצא , וכי הקשר בין החיידקים הללו 2018 במוצר המזון המסוים שייצר יצרן ב' באפריל ונמצאו גם שם במוצר המזון 53לחיידקים שגרמו לתחלואה בקנדה ובארצות הברית המסוים הזה הוא קשר "סביר מאוד".
, יותר מחצי שנה לאחר שהמוצרים הגיעו 25.
18 -בביקורת עלה כי רק ב לדרכי השיווק וכארבעה חודשים מהמועד שבו לראשונה קיבל שירות המזון הארצי התרעה על חשד להתפרצות תחלואה מחיידקים במוצר מזון מתוצרת יצרן ב', פעל שירות המזון הארצי לפרסום הודעה מטעם יצרן ב' על ריקול למוצר המזון המסוים מתוצרתו.
מדובר בכמה כשלים של שירות המזון הארצי: אי-העברת מידע ממטה שירות המזון הארצי מקרי תחלואה 20 עם נציגים מקנדה ומארצות הברית דווח על 20.
18 - בשיחה שהתקיימה ב 53 מקרי תחלואה בארצות הברית בסלמונלה קונקורד; מהחקירות האפידמיולוגיות שהם 8-בקנדה ו עשו עלה כי התחלואה שם קשורה לצריכת מוצר מזון מסוים מתוצרתו של יצרן ב' הפועל בישראל.
880 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה לשלוחה המחוזית, אי-בדיקת התרעות המתפרסמות בעולם בנוגע למזון המיוצר בישראל ובשל כך עיכוב בדרישה לריקול מיצרן המזון.
למשרד מבקר המדינה כי החברה עורכת בכל 2019 יצרן ב' ציין בתשובתו מדצמבר שנה, בכמה מעבדות בלתי תלויות, אלפי בדיקות מעבדה למוצריה בכלל ומאות בדיקות לאיתור סלמונלה במוצריה בפרט, וכי היא עומדת בתקני המזון המחמירים ביותר של תעשיית המזון בארץ.
מוצע לשירות המזון הארצי לשקול לקבוע מתכונת קבועה ושוטפת , FDA-למעקב אחר התרעות של גופים מחו"ל הנוגעים בדבר, כגון ה על חשד לזיהום במוצרי מזון המיוצרים בישראל וכן המיובאים אליה, ועל הפעולות שיש לנקוט בעקבות ההתרעות; בכלל זה ראוי שמשרד הבריאות יקבע את הגופים אשר אחר ההתרעות שלהם יבוצע המעקב.
פיקוח על מוצרי מזון המיוצרים ברשות הפלסטינית ונמכרים בישראל ) 54חוק המזון קובע כי הבאת מזון משטחי הרשות הפלסטינית (להלן - הרש"פ לישראל תוכל להיעשות אך ורק על ידי משווק מהרש"פ שהוא בעל תעודת רישום תקפה ושהוא רשום במרשם המשווקים מהרש"פ (להלן - המשווקים).
את מרשם המשווקים ינהל שירות המזון הארצי, וככלל על המשווקים ועל הבאת מזון מהרש"פ לישראל יחולו, בשינויים מסוימים, הוראות החוק והתקנות החלות על יבואני 2,000 - פעלו בישראל יותר מ 2019 יבואני מזון ועל יבוא מזון.
55מזון שאינו מן החי כי 56 לעתירה לבג"ץ 2018 יצוין כי שירות המזון הארצי ציין בהתייחסותו מאוגוסט הוראות חוק המזון בעניין הפיקוח על הבאת מזון מהרש"פ אינן מיושמות.
במאי העלה משרד המשפטים, בין היתר, בפני משרד הבריאות את הצורך להסדיר 2019 .
את העניין בהקדם בחוק המזון שטחי הרש"פ כלולים במונח "אזור", וזה מוגדר בחוק כ"אזור וכן שטחי המועצה 54 הפלסטינית, כהגדרתם בתוספת לחוק לתיקון ולהארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (יהודה ".
2007-והשומרון – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשס"ז יבואנים בעלי "תעודת רישום יבואן" בתוקף.
המדובר בעתירה בנוגע לשיווק של מזון מעובד מרצועת עזהואדיה נ' שר הביטחון 5137/18 בג"ץ 56 .
העתירה נמחקה ביום 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי881 משרד הבריאות | משרד הבריאות | חוק המזון קובע כי מפקחי שירות המזון הארצי יבדקו בדיקות של מזון מהרש"פ: אקראית המיובאים מחו"ל והמובאים מהרש"פ בבדיקה 57את משלוחי המזון הרגיל מתוך כלל המשלוחים בחישוב שנתי.
5% שלא תעלה על בביקורת עלה כי מפקחי שירות המזון הארצי בודקים מוצרי מזון רגיל מיובא אך הם אינם בודקים מוצרי מזון רגיל המובאים מהרש"פ ולכן מוצרים אלו משווקים בארץ ללא בדיקה.
בכך למעשה שירות המזון הארצי אינו מקיים את הפיקוח כנדרש בחוק המזון בכל הנוגע להבאת מזון מהרש"פ.
משרד הבריאות ציין בתשובתו כי לצורך יישום הוראות חוק המזון בנוגע לפיקוח על הבאת מזון מהרש"פ הוא ביקש לקבל שמונה תקנים למפקחים שהיו אמורים לפעול במעברים בהן עוברות סחורות מהרש"פ לישראל.
"תקנים אלה טרם התקבלו בשירות המזון.
כל עוד לא מתבצע פיקוח במעברים, אין למעשה לשירות המזון לא ניתן לגבש תוכנית פיקוח ]ממילא[יכולת לחייב משווקים להסדיר את הרישום ו ".
]מהרש"פ[ על המזון המובא לישראל על משרד הבריאות לתת מענה לסוגיית תקני המפקחים בין אם ממקורותיו ובין אם ממקורות אחרים; בנוסף על שירות המזון הארצי לגבש בהקדם תוכנית עבודה לבדיקות מדגמיות של מוצרי המזון מהרש"פ המשווקים בישראל.
שירות המזון הארצי קבע כי התנאים לרישום המשווקים מרשם המשווקים מהרש"פ: ולהבאת מזון המסווג כמזון רגיל מהרש"פ לישראל כוללים, בין היתר: קבלת אישורים משירות המזון הארצי להבאת מזון המסווג כמזון רגיל לאחר שהמשווק הגיש למטה שירות המזון הארצי הצהרה בעניין; התחייבות להפעלת נוהלי ריקול במקרים שבהם יתגלו חריגות במזון העלולות לגרום לסיכון לבריאות הציבור; וחובת תיעוד ושמירה של מסמכים, תעודות ואישורים המתקבלים מיצרני המזון ובכלל זה אישורים בדבר בדיקות של מוצרי המזון במעבדות.
עוד קובע חוק המזון כי בדומה למזון מיובא, משווקים יקבלו ממטה שירות המזון הארצי אישורים להבאת מזון רגיל באופן מקוון.
בדיקה שהתעודות הנלוות למוצרים תואמות לאישורים שניתנו למשווק מראש או בדיקה הכוללת 57 .
נטילת דוגמה לבדיקה במעבדה 882 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה באמצעות מרשם המשווקים וריכוז ההצהרות של המשווקים בנוגע למוצרי המזון שבכוונתם להביא מהרש"פ, שירות המזון הארצי (מטה והשלוחות המחוזיות) היה אמור לדעת אם מוצר מזון שמשווק בישראל משווק בידי משווק רשום מהרש"פ ואם הוא קיבל אישור מטעמו לשווק בישראל את המוצר המסוים שמיוצר ברש"פ.
שירות 2019 משווקים בקשות לרישום, אולם עד יוני 80- הגישו כ 2017 מאוקטובר המשווקים האחרים 60-.
ל58 מהם בלבד 20-המזון הארצי רשם במרשם המשווקים כ הודיע שירות המזון הארצי כי בקשתם בטיפול ללא רישומם כנדרש.
בביקורת עלה שאף שמשווקים אלו משווקים את תוצרתם בישראל, שירות המזון הארצי לא עשה שימוש במרשם המשווקים 2019 עד יוני שבאמצעותו הוא היה יכול לדעת אם משווק מהרש"פ הוא משווק רשום ואם משווק מהרש"פ קיבל אישור לשווק בישראל מוצר מסוים שמיוצר ברש"פ.
לכן שירות המזון הארצי לא היה יכול לאתר מוצרי מזון מזיק שהובאו לישראל מהרש"פ ולהפסיק את מכירתם.
משרד הבריאות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי שירות המזון הארצי ממשיך בהליך של רישום משווקים מהרש"פ וביצע פנייה יזומה לכלל המשווקים שפנו אליו - היו רשומים במרשם המשווקים 2020 לרישום.
עוד ציין כי במועד תשובתו - ינואר נמצאים בהליך רישום.
80- משווקים ועוד כ 10-כ על שירות המזון הארצי לפעול להשלמת מרשם המשווקים.
איתור, הפסקת מכירה והחזרה של מוצרי מזון מסוימים שהובאו מהרש"פ מתואר סדר 12 להלן בתרשים): 2019 - יולי 2018 צבר התחלואה השני (דצמבר השתלשלות האירועים בעת הטיפול של משרד הבריאות בצבר התחלואה השני.
הבקשות שהגישו משווקים מהרש"פ להירשם במרשם המשווקים כללו, בין היתר, את מוצרי המזון 58 ,האלה: טחינה, סלטים, משקאות קלים, שמן, ממתקים, חטיפים, תבלינים, קטניות, פיצוחים שימורים.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי883 משרד הבריאות | משרד הבריאות | הטיפול של משרד הבריאות: 12 תרשים - השתלשלות העניינים 2019 ,בצבר התחלואה השני בסלמונלה קונקורד כחלק מאחריותו למניעת פגיעה בבריאות הציבור בשל חשיפה למזהמים במוצרי מזון, כאשר שירות המזון הארצי מקבל מידע כי מוצר מזון מסוים חשוד כמוצר מזון מזיק וכי יש אפשרות שהוא משווק בישראל אך מיוצר מחוצה לה, עליו לבדוק אם אכן הוא משווק בישראל.
אם אכן כך, עליו לפעול כדי להוציאו מדרכי השיווק או למצער להפסיק את המשך מכירתו עד לסיום הבדיקות הנדרשות.
הוא משווק 2019 המשווקים שלא היו רשומים במרשם המשווקים עד יוני 60-אחד מ א'.
הוא שיווק, בין היתר, מוצר מזון מסוים המיוצר ברש"פ ונמכר תחת שם המותג שלו (להלן - המותג המסוים) וכן בשם מותג של רשת שיווק מסוימת (להלן - הרשת שווקו מוצרי המזון של משווק 2018 המסוימת).
על פי נתוני משרד הבריאות, מיולי א' שהיו בהם חיידקי סלמונלה קונקורד זהים גנטית לחיידקים שגרמו לתחלואה של בצבר התחלואה השני.
16-לפחות עשרים איש - ארבעה בצבר התחלואה הראשון ו 884 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה בביקורת עלה כי כאשר נודע לשירות המזון הארצי על הסיכון לבריאות הציבור ממוצרי המזון שמשווק א' שיווק, הוא לא בדק אם המוצרים האלה משווקים בישראל ולא פעל באופן מיידי להוצאתם מדרכי השיווק או למצער להפסקת מכירתם.
מוצרים אלו המשיכו להגיע לדרכי השיווק, כך שצרכנים המשיכו לקנות ולצרוך את מוצרי המזון המזיק.
19 - בפעולות בעקבות הודעה ממקור זר על זיהום במוצרי המזון של משווק א': Centers for Disease Control ( פנו המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן בארצות הברית ) למעבדות המרכזיות של משרד הבריאות בישראל CDC-, להלן - ה and Prevention ודיווחו כי הם בוחנים התפרצות של חמישה מקרי תחלואה בארבע מדינות בארצות הברית מחיידק סלמונלה קונקורד, וכי בבדיקת מעבדה עלה שהתחלואה קשורה ציין כי על פי בדיקתו CDC-בחיידק שנמצא במוצרי המזון שמשווק משווק א'.
ה מקרי התחלואה אינם קשורים לחיידק שנמצא בצבר התחלואה הקודם שנקשר למוצרי המזון של יצרן ב'.
יומיים לאחר מכן, המליץ מנהל המרכזים הארציים לברר אם מוצר המזון שעליו את מטה שירות המזון FDA- משווק ונבדק בישראל.
למחרת, עדכן ה CDC-הצביע ה הארצי על אודות הקשר שמצא בין מקרי התחלואה בסלמונלה קונקורד שאירעו בארצות הברית לבין מוצר המזון המיוצר ברש"פ ושאותו משווק משווק א'.
בהמשך עדכן מנהל המרכזים הארציים כמה גורמים במשרד הבריאות כי מוצר 8.
19 -לכך, ב המזון שמשווק משווק א' נצרך גם בישראל, ונראה שמוצר המזון במותג של הרשת המסוימת בישראל מיוצר גם הוא באותו המפעל.
עדכן מנהל המרכזים הארציים את הגורמים במשרד הבריאות כי החיידק 14.
19 -ב שנמצא בארצות הברית במכלי מוצר המזון שמשווק משווק א' זהה גנטית לחיידק שגרם לתחלואה בישראל ובארצות הברית והפנה את תשומת ליבו של שירות המזון הארצי לפרסומים באינטרנט שמהם עולה כי משווק א' שיווק בישראל את מוצרי המזון המסוים לא רק במותג הרשת המסוימת אלא גם במותג מסוים מטעמו.
בתשובתו ציין משרד הבריאות כי "ההחלטה על ביצוע ריקול היא מורכבת ומבוססת על מספר מרכיבים שרק התרחשותם ביחד מחייבת ביצועו" וכי הודעות הריקול באירועים המתוארים בדוח הביקורת פורסמו "כאשר הייתה תשתית מתאימה לכך לדעת כלל אנשי המקצוע במשרד".
עוד ציין כי בפרק הזמן שבין פרסום הודעת הריקול של הרשת המסוימת ופרסום הודעת הריקול של המותג המסוים (ראו לעיל) שירות המזון הארצי "ביצע חקירה מעמיקה", קיים דיונים 12 בתרשים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי885 משרד הבריאות | משרד הבריאות | עם האמריקאים והפלסטינאים בעניין, "הפעיל מערך דיגום נרחב של המוצרים בישראל.
ועם קבלת תוצאות חיוביות בוצעו קריאות להחזרה (ריקול) ללא כל דיחוי - כלומר הריקולים בוצעו ללא כל שיהוי.
חרף העובדה שהתקבלו גם תוצאות מעבדה שהצביעו על תקינות של חלק מהאצוות".
שירות המזון הארצי פעל לפרסום שתי הודעת ריקול, בשני מועדים, בדבר הימצאות חיידקי סלמונלה קונקורד במוצרי מזון בישראל, מיד לאחר שקיבל על כך מידע ממעבדה בארץ.
אולם ההודעה בנוגע למותג המסוים פורסמה כארבעה שבועות לאחר שהוא קיבל מידע על חשש לזיהום במוצר מרשויות מקבילות בחו"ל, ושלושה שבועות לאחר שקיבל את המידע מהמרכזים הארציים.
ההודעה בנוגע למותג הרשת המסוימת פורסמה כעשרה ימים לאחר שהוא קיבל מידע על חשש לזיהום במוצר מרשויות מקבילות בחו"ל.
מוצע כי במקרים שבהם שירות המזון הארצי מקבל מידע שמוצר מזון מסוים הוא מזון מזיק הוא יוודא כי הפעולות שננקטות למניעת פגיעה בבריאות הציבור, ובכלל זה עצירת מכירה ופרסום הודעת ריקול, יבוצעו מוקדם ככל האפשר וכי ההודעה תפרט את כל המותגים שבשמם משווק אותו מוצר.
עלה כי על אף הקשר שמצא משרד הבריאות בין חיידקי הסלמונלה קונקורד שגרמו לבין חיידקי הסלמונלה קונקורד שנמצאו במוצרי 2018 לתחלואה שהחלה באמצע המזון ששיווק משווק א', הודעות הריקול ששירות המזון הארצי אישר ופרסם באתר .
18 -האינטרנט שלו כללו מוצרים ששיווק משווק א' שמועד ייצורם היה רק מ יצוין כי מנתוני משרד הבריאות עולה כי נמצא קשר מובהק בין החיידק שנמצא במוצרי המזון ששיווק משווק א' לבין החיידק שגרם להידבקות של ארבעה אנשים , תקופה שלגביה לא בוצע 2018 לאמצע ספטמבר 2018 בתקופה שבין תחילת יולי הריקול.
על שירותי בריאות הציבור לבחון את התנהלותם באירועים שפורטו לעיל לצורך הפקת לקחים.
יש לשקול לקבוע בהנחיות ברורות את אופן הטיפול בממצאים שמגיעים אליהם בנוגע לתחלואה הקשורה בחיידקים במוצרי מזון וכן את הצורך במעקב שוטף אחר מקרי תחלואה בחו"ל שיש להם קשר אפשרי למוצרי מזון המיוצרים או המשווקים בארץ.
886 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינהמידע לציבור בנוגע למניעת חשיפה למזהמים במוצרי מזון על שירותי בריאות הציבור ובפרט על שירות המזון הארצי מוטל לפעול למניעת פגיעה בבריאות הציבור ממזהמים במזון, בין היתר באמצעות הסברה ומתן מידע לציבור בדבר פעולות שעליו לבצע או פעולות שמהן עליו להימנע.
בהתאם משרד הבריאות מפרסם באתר האינטרנט שלו אזהרות בנושא מזון; דפי הסבר על בטיחות והיגיינה במזון כגון "מדריך לטיפול והיגיינה במזון" הכולל גם הנחיות לקנייה, לשימוש ולאחסון בבית של בשר, עוף, דגים וביצים ודפי הסבר על חיידקים והרעלות מזון שבהם בין היתר מובא מידע על החיידקים ליסטריה, סלמונלה וקמפילובקטר.
בנוגע לחיידק הליסטריה מובא בדף ההסבר מידע גם על המחלות שהחיידק גורם להן, התסמינים שלהן, האוכלוסיות הרגישות למחלה והמלצות למניעת העברת המחלה ממזון לבני אדם.
נוסף על אלה מפרסם משרד הבריאות באתר האינטרנט שלו רשימה של יצרני מזון ועסקי מזון בעלי רישיון יצרן, כך הציבור יכול לבדוק אם למפעל מסוים שמייצר מזון יש רישיון יצרן בתוקף מטעם משרד הבריאות.
הודעות הריקול שמשרד הבריאות מאשר ומפרסם באתר משרד הבריאות מפרסם באתר האינטרנט שלו שני סוגים של אזהרות בנושא מזון: "הודעות על מוצרי מזון שהורדו מהמדף" (דהיינו הוצאה מדרכי השיווק, הודעות ריקול) והודעות דובר משרד הבריאות בנושא מזון.
כאמור, החובה לביצוע ריקול לרבות פרסום ההודעה לציבור חלה על העוסק במזון, בתיאום עם מנהל שירות המזון הארצי או מי שהוא הסמיכו לכך.
על פי נוהל ריקול, טרם פרסום הודעת ריקול, על השלוחה המחוזית הרלוונטית לבחון את הצעת עוסק המזון לנוסח ההודעה כדי לוודא "כי היא משקפת את המצב" וכי היא כוללת בתוכה גם את "הסיבה לקריאה להחזרה" של המוצר.
על פי הנוהל, גורמים נוספים המעורבים באישור נוסח ההודעה טרם פרסומה הם שירות המזון הארצי ואגף הדוברות של משרד הבריאות.
על פי נוהל ריקול, נוסף לפרסום ההודעה בעיתונות, משרד הבריאות מפרסם את ההודעה באתר האינטרנט שלו.
בג"ץ פסק לא אחת בהקשרים שונים כי על הרשות המינהלית חובה להביא לידיעת הציבור מידע שהוא חשוב לו ולהגנה עליו.
"כאשר מדובר במידע שהוא כה חשוב לציבור ולהגנה עליו, דומה שהחובה לפרסם מתחייבת מהחובות הכלליות המוטלות על הרשות.
לא אחת פסק בית משפט זה בהקשרים שונים כי יש חובה להביא לידיעת הציבור מידע גם ללא חובת פרסום סטטוטורית.
פרסום זה צריך להיות .
59"אפקטיבי ולכן עליו לכלול מידע בדבר הליקויים הרלוונטיים קו לעובד - להגנת זכויות העובדים נ' משרד העבודה, הרווחה והשירותים 5215/17 בג"ץ 59 .
19 , (פורסם במאגר ממוחשב 26 ', פסהחברתיים 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי887 משרד הבריאות | משרד הבריאות | ב"אמנת השירות של משרד הבריאות" שהוא פרסם באתר האינטרנט שלו משרד הבריאות אף התחייב "לשקף לציבור את.
המידע שברשותנו באופן מירבי".
כדי שהודעות הריקול שמשרד הבריאות מאשר ומפרסם באתר האינטרנט שלו יהיו אפקטיביות, מוטל על משרד הבריאות לוודא שהודעות הריקול ישקפו באופן מדויק וברור את כל המידע הרלוונטי שברשותו בעת פרסום ההודעה שיש בו כדי להעלות את המודעות של הציבור בנוגע למוצרי המזון שעלולים לפגוע בבריאותו.
בנוגע למוצרי FDA-לשם השוואה יצוין כי לפי התבנית להודעות ריקול שקבע ה יש לכלול בהודעה את הסיבה לריקול - למשל 60מזון שבהם נמצא חיידק הסלמונלה שהוא נעשה עקב מציאת חיידק במוצר סופי, את מספר האנשים שחלו שהחיידקים שנמצאו אצלם נקשרו לחיידקים שנמצאו במוצרי המזון המפורטים בהודעה, ואת הסיכון מהידבקות בסלמונלוזיס בקרב אוכלוסיות מסוימות.
נכתב כי נמצא חיידק 2018 בנובמבר FDA-בהתאם וכדוגמה, בהודעה שפרסם ה סלמונלה במוצר מתוצרת יצרן ב' במסוף היבוא לארצות הברית, דבר שהוביל להתרעת היבוא; כי ריצוף גנטי שבוצע מצא קשר חזק בין החיידק שנמצא במוצר זיהה חמישה CDC-לבין חיידק שבודד מחולים שלקו בחיידק בארצות הברית וכי ה חולים בחיידק שהוא זהה גנטית לחיידק שנמצא במוצר במסוף היבוא.
משרד מבקר המדינה בדק בדיקת הודעות הריקול שהתפרסמו באתר המשרד: באתר 2019 - ו 2018 את חמש הודעות הריקול שמשרד הבריאות פרסם, בשנים האינטרנט שלו, בעקבות הימצאות חיידק ליסטריה או סלמונלה קונקורד במוצרי המזון ואשר נוגעות לשלושת אירועי התחלואה שנבדקו בביקורת.
עלה שנוסח מידע חסר בנוגע להימצאות חיידקים במוצרי המזון: ההודעות אינו משקף באופן מלא את המצב, שכן בהודעות לא נכתב כי בחלק ממוצרי המזון אכן נמצאו חיידקים, למשל: בהודעת הריקול מטעם יצרן א' בנוגע לשני מוצרי מזון של החברה מיום ייצור מסוים, אשר משרד הבריאות אישר ופרסם אותה באתר האינטרנט שלו, נכתב כי הריקול למוצרים נעשה "בעקבות חשד להימצאות חיידק מסוג ליסטריה מונוציטוגנס"; ואולם לפני מועד פרסום ההודעה הודיעה המעבדה כי נמצאו בפועל חיידקי ליסטריה בשני מוצרי המזון האלה.
gov( FDA- ראו באתר האינטרנט של ה 60 Industry Guidance For Recalls, Salmonella Model Press Release (all serotypes ).
888 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה עלה מידע חסר בנוגע לקשר בין החיידקים במוצרי המזון לתחלואה: שבשלוש מהודעות הריקול לא היה מידע על הקשרים המובהקים שנמצאו בין חיידקי הסלמונלה קונקורד שהתגלו במוצרי המזון לבין החיידקים שאותרו אצל החולים, אף שבעת פרסום ההודעות המידע הזה כבר היה בידי משרד הבריאות.
כמו כן בהודעות לא נכלל מידע על הסיכון מהחיידק בכלל ועל הסיכון החמור לאוכלוסיות מסוימות כגון ילדים צעירים וקשישים, למשל: בהודעת הריקול שמשרד הבריאות אישר ופרסם באתר האינטרנט שלו מטעם יצרן ב' לא צוין קשר בין ה"חשד להימצאות סלמונלה" לבין תחלואה בישראל, בקנדה ובארצות הברית, ולא צוין הסיכון שנובע מהחיידק לילדים צעירים, לקשישים ולבעלי מערכת חיסון מוחלשת.
זאת אף שחמישה ימים לפני שההודעה אושרה ופורסמה, מסר מנהל המרכזים הארציים כי "נמצא קשר" בין החיידק שגרם לתחלואה בישראל ובין החיידק שנמצא במוצר המזון המסוים שיוצר על ידי יצרן , וכי הקשר בין החיידקים הללו לחיידקים שגרמו לתחלואה בקנדה 2018 ב' באפריל ובארצות הברית ונמצאו גם שם במוצר המזון המסוים, הוא קשר "סביר מאוד".
משרד הבריאות מסר בתשובתו ש"מטרת פרסום הודעות החזרה מהמדף (ריקול) הינה הודעה לציבור להימנע מצריכת המוצר המדובר.
ככל שמסר זה עובר לציבור בצורה ברורה המטרה לשמה יצאה הודעת הריקול הושגה".
משרד הבריאות הוסיף כי כל הודעת ריקול שהוא מאשר לפרסום, לרבות הודעות הריקול שנבדקו בביקורת, כוללת "ארבעה רכיבים הכרחיים" והם: מידע בנוגע לזהות היצרן; מידע בנוגע לזהות המוצר; סיבת הריקול והוראות לציבור, וציין כי השימוש במילה "חשד" נובע מכך שהחיידק נמצא ביחידות מוצר מסוימות, דבר שמעלה חשד להימצאות החיידק בכלל יחידות המוצר מאצוות הייצור נשוא הודעת הריקול.
הודעות הריקול שמשרד הבריאות אישר ופרסם באתר האינטרנט שלו לא שיקפו את מלוא המידע בדבר הימצאות החיידקים במוצרי המזון ולא הבהירו את הקשר בין החיידקים שנמצאו במוצרי המזון לחיידקים שנמצאו אצל חולים.
הודעות לציבור בנוסח זה עלולות שלא להשיג באופן מלא את תכליתן - אזהרת הציבור ממזון שעלול לפגוע בבריאותו ולכן מוצע כי משרד הבריאות ישקול להנחות את העוסקים במזון לכלול בנוסח ההודעות שהם מפרסמים לציבור את מלוא המידע בנוגע לסיבות שמובילות לביצוע הריקול, בדומה לתבניות המשמשות גופים דומים .
FDA-בחו"ל כדוגמת ה 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי889 משרד הבריאות | משרד הבריאות | שירות המזון הארצי יבחן 2021 עוד ציין משרד הבריאות בתשובתו כי "במהלך שנת אפשרות להקמת מנגנון באתר האינטרנט שיאפשר לעוסקים במזון לפרסם הודעת ריקול בהתבסס על נוסחים קבועים מראש ובפורמט אחיד".
מידע לציבור בנוגע לשאריות חומרי הדברה בפירות ובירקות משרד הבריאות מפרסם באתר האינטרנט שלו מידע בנוגע לשאריות חומרי הדברה במזון ובכלל זה סיכומים שנתיים של תוצאות הסקרים שביצע שירות המזון הארצי לשאריות חומרי הדברה בפירות ובירקות, מוצרי התוצרת שבהם נפוצה החריגה מהרמה המותרת של חומרי הדברה, ואופן הטיפול של שירות המזון הארצי במקרים .
61של ממצאים חריגים מהביקורת עלה כי שירות המזון הארצי פרסם באתר האינטרנט שלו סיכום של תוצאות הסקרים שביצע לשאריות חומרי הדברה לכל אחת .
62 ומאז הוא חדל מהפרסומים 2016 - 2013 מהשנים משרד הבריאות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בכוונתו לפרסם "בזמן הקרוב" סיכום וניתוח של נתונים בדבר שאריות חומרי הדברה במוצרי מזון שנדגמו .
2018- ו2017 בשנים אזהרות לציבור על אריזות של מוצרי מזון כאמור, במהלך העשור האחרון חלה עלייה חדה בתחלואה בקמפילובקטר בישראל, חלה בישראל עלייה גם בתחלואה בסלמונלוזיס.
על פי מחקרים בעולם 2015 ומשנת עיקר התחלואה בבני אדם בסלמונלה ובקמפילובקטר מקורה בזיהום המגיע מעופות.
מלולי הפטם 91% נמצא כי 2015-בסקר שערכו המעבדות של המועצה לענף הלול ב (עופות לבשר) היו נגועים בקמפילובקטר.
על פי ניטור אחר סלמונלה בלולי מטילות מהלולים היו נגועים 30%-, כ2017 לביצי מאכל שערכה המועצה לענף הלול בשנת .
נוסף על כך, בישראל תועדו זני סלמונלה עמידים לאנטיביוטיקה 63בסלמונלה שמקורם בענף הלול אשר גרמו לתחלואה, ומניסיון עבר זנים של חיידקים פתוגניים עמידים לאנטיביוטיקה בענף הלול צפויים לגרום לתחלואה בבני אדם ולסכן את בריאות הציבור.
), " משרד החקלאות ופיתוח הכפר - 2017( ב67 דוח שנתי עוד בעניין זה ראו מבקר המדינה, 61 .
704 - 655 'השימוש בחומרי הדברה בירקות ובפירות", עמ .
2017 , פורסם באוגוסט 2016 הסיכום האחרון, לשנת 62 , ניטור 2017 דוח המעבדות לבריאות העוף לשנת המועצה לענף הלול, המעבדות לבריאות העוף, 63 .
סלמונלה במשקי מטילות לביצי מאכל 890 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה עמד משרד מבקר המדינה על כך שמן הראוי שמשרד הבריאות64בביקורות קודמות יחייב לסמן על אריזות ביצים ועופות המשווקות לציבור את החשש מנגיעוּת בחיידקים כגון סלמונלה וקמפילובקטר ולפרט עליהן הנחיות לצריכה ולטיפול במזונות אלה.
המחייבות לסמן אזהרות על גבי אריזות 65בארצות הברית, למשל, נקבעו הוראות של מוצרי בשר ומוצרי עוף וכן להנחות כי יש לאחסן את הבשר הנא ואת מוצרי העוף בנפרד ממזונות אחרים ולשטוף משטחי עבודה, כלים וידיים לאחר מגע עם מוצרים אלה.
נוסף על כך, יש להציג לצד האזהרה המילולית איור של ידיים וסבון מתחת לברז.
כי סימון 2020 משרד החקלאות ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מינואר אריזות הביצים עלה במשרד החקלאות כמה פעמים, כי לבקשת מנכ"ל משרד 2019 החקלאות העבירו השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות באוקטובר הצעה לתווית אזהרה על אריזות ביצים, וכי נוסח התווית מבוסס על תוויות אזהרה בארה"ב ובאיטליה.
בביקורת נמצא כי טרם חל שינוי בעניין זה, ועל אריזות המזון האמורות עדיין אין אזהרה לציבור והנחיות לצריכת המוצרים ולטיפול בהם.
משרד הבריאות ציין בתשובתו כי על מנת להעלות את מודעות הציבור לטיפול נכון בעוף טרי בבית, הוא כלל במדריך להיגיינה במזון באתר האינטרנט שלו, המלצה "להימנע משטיפת עופות בכיור המטבח על מנת למנוע נתזים העלולים לזהם כלים בסביבת הכיור", וזאת בהלימה להמלצות ארגון הבריאות העולמי, ששם דגש בהקשר של מניעת תחלואה בקמפילובקטריוזיס על הסברה.
; 662 '), "משרד הבריאות - סוגיות בפיקוח על המזון", עמ 2016( ג66 דוח שנתי מבקר המדינה, 64 ), "משרד החקלאות ופיתוח הכפר - ענף הלול - היבטים באסדרה, בטיפול 2015( ג65 דוח שנתי .
1019 'ובפיקוח", עמ ראו: 65 Code of Federal Regulation, Title 9 - Animals and Animal Products, Chapter III - Food Safety and Inspection Service, Department of Agriculture, Section § 317.
2 - Labels: definition; required features.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי891 משרד הבריאות | משרד הבריאות | משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות להגביר את רמת המודעות בקרב הציבור באמצעות פרסום הנחיות באופן נגיש וברור, כמו כן מוצע שהמשרד ישקול לחייב את ציון ההנחיות גם במכירה הקמעונאית לציבור - ברשתות השיווק וכן על גבי אריזות העופות המשווקות לציבור.
מידע בשפות שאינן עברית באתר האינטרנט של משרד הבריאות אירועי התחלואה שנבדקו בביקורת מצביעים על סיכון במתן מידע לציבור בעברית בלבד - שכן לעיתים תחלואה עשויה להתפרץ בקבוצת אוכלוסייה מסוימת הדוברת שפה שאינה עברית.
כך למשל בנוגע לחיידק הליסטריה שגרם לתחלואה בקרב האוכלוסייה הבדואית במחוז הדרום, ששפתם העיקרית היא השפה הערבית, וכן בנוגע לשני אירועי התחלואה מחיידק הסלמונלה קונקורד, אשר מידע על אודותם התקבל גם מחולים בקנדה ובארצות הברית שאינם דוברים עברית.
מבדיקת אתר האינטרנט של משרד הבריאות עלה כי משרד הבריאות אינו מפרסם באתר שלו שבשפה הערבית את כל המידע בנוגע למניעת חשיפה למזהמים במוצרי מזון שהוא מפרסם באתר בעברית.
למשל באתר בערבית אין דפי הסבר על חיידקים והרעלות מזון ובכלל זה אין מידע על החיידקים ליסטריה, סלמונלה וקמפילובקטר ואין הנחיות לקניית ביצים, לשימוש בהן ולאחסונן בבית.