HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מעיר כי פרסומים אלו, שנעשו סמוך כל כך למועד הבחירות, אותם המועצה יזמה ומימנה, הבליטו במישרין את שמו ואת פועלו של ראש המועצה, והיו בהם מאפיינים מובהקים של תעמולת בחירות, שעל פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה אין לממנה מקופתה של הרשות המקומית.
יצוין כי גם העובדה שסמוך למועד הבחירות השקיעה המועצה בפרסומים סכומים גדולים יחסית לתקופות אחרות יש בה כדי להעיד על רצון להבליט את פועלו ואת עשייתו של ראש המועצה לנוכח הבחירות הקרבות38 .
עיריית אור יהו דה העירייה פרסמה בתקופה הנסקרת בעלות כספית גבוהה פרסומים רבים שהעלו על נס את פועלו ואת הישגיו של ראש העירייה לטובת תושבי העיר.
במאי 2008 , כמחצית השנה לפני הבחירות לרשויות המקומיות, שילמה העירייה לבית דפוס 3,200 ש"ח (לא כולל מע"ם) עבור הדפסת 14,000 עותקים של עלון פרסום (פלייר) שכותרתו - פורום "הורים לחינוך".
העלון, שעליו חתום "דוד יוסף השליח שלכם לעירייה" והנושא את תמונת ראש העירייה, מפרט את פועלו בתחום החינוך: "לאחרונה השגתי תרומה בסך 3 מיליון דולר עבור מערכת החינוך.
הוקם צוות תחזוקה, אך ורק עבור גני הילדים.
על פי הנחיותי יתן הצוות מענה מיידי והולם, לכל בעיה.
בסיום העלון צוין אופן תפקודה של העירייה בעניינים שאינם נוגעים לחינוך, כלהלן: "הציבור רואה וחש את ההתנהלות של העירייה.
העירייה מתנהלת על פי החוק והנוהל התקין.
העשייה נעשית בידיים נקיות, ללא מורא וללא משוא פנים.
אנו נלחמים בפורעי החוק, מעמיקים את גביית .
37 סכומים אלה אינם כוללים את התשלום בסך אלפי ש"ח לצלם שתיעד את האירועים בתחום שיפוטה של המועצה, ותמונותיו הובאו בחלק גדול מפרסומיה.
38 יצוין כי המועצה תקצבה את ההוצאות על פרסומים בשנים 2008 -2010 ב- 255,000 ש"ח, ואילו ההוצאה בפועל הסתכמה בכ- 740,000 ש"ח, חריגה של כ- 485,000 ש"ח (כ- 190% .
) מהתקציב המאושר למטרה זו באותן שנים השלטון המקומי 1741 .
הארנונה ומצמצמים בהוצאות.
זו הפעם הראשונה בתולדות אור יהודה, שתקציב העירייה הסתיים לא בגירעון, אלא באיזון ומסתמן אף עודף.
זו הפעם הראשונה בתולדות אור יהודה, שלא היתה העלאה בתעריף הארנונה.
אור יהודה לא רואה את האור רק בקצה המנהרה, אור יהודה כבר רואה חצי מנהרה מוארת".
באוגוסט 2010 שילמה העירייה 14,500 ש"ח עבור פרסום מודעה שכותרתה "אור יהודה מקבלת לראשונה פרס ניהול תקין".
בהנהלת החשבונות של העירייה צוין כי מדובר בתשלום לספק עבור "פרסום קבלת פרס ניהול בידיעות אחרונות".
במרכז הפרסום הופיע תצלום של ראש העירייה המקבל משר הפנים את הפרס.
עוד מצוין במודעה כי "דוד יוסף, ראש עיריית אור יהודה מוביל בשנים האחרונות מדיניות בלתי מתפשרת לצמצום גירעונות העירייה ואיזון תקציבה.
בשל כך זוכה העיר, לראשונה מאז הקמתה, לקבל את פרס משרד הפנים לניהול תקין.
מאז היבחרו ב - 2007 , הצליח יוסף לרתום את כל מערכות העירייה לטובת צמצום הגירעונות העצומים, אותם ירש.
הזמנתו של דוד יוסף לבנייני האומה בירושלים לקבלת הפרס, במעמד מובילי המדיניות הכלכלית במדינה, מסמ לת את תחילתו של עידן חדש באור יהודה.
עידן בו קידמה, שיפור, שגשוג ומצוינות הינם דרך חיים.
אני שואף לקדם את אור יהודה לעבר מצוינות בכל התחומים, אומר יוסף, זה אפשרי בעבודה קשה ובלתי מתפשרת ואמונה בעצמנו.
תוך פרק זמן קצר תבסס אור יהודה את מעמדה כעיר שתהיה מקור גאווה לתושביה".
במרץ 2011 העלה מנכ"ל העירייה על נס, בחוברת שהפיקה העירייה בעלות של כ - 15,000 ש"ח, את פועלו של ראש העירייה והישגי ו בפיתוח העיר: "מאז כניסתו של דוד יוסף לתפקיד ראש העיר, העיר לא נחה לרגע.
יש לנו ראש עיר לא טיפוסי.
לאחר שקבע את המדיניות וסימן את הדרך ]כך במקור[ , לאחר שתווה לעובדי העירייה, ולאחר שביזר סמכויות למנהלי המחלקות - הוא הרשה לעצמו להיות יותר בשטח ופחות בלשכה.
הוא רוצה לחוש במו אצבעותיו את העשייה, את הניקיון, את האסתטיקה.
בכל שבוע הוא מבקר במוסדות החינוך - מגני הילדים ועד לביה"ס התיכון וזאת על מנת לחזור להנהלת העיר ולקבל החלטות בהתאם לצרכי השטח".
באוקטובר 2011 שילמה העירייה לסטודיו לעיצוב גרפי כ- 12,200 ש"ח עבור הפקתה, עיצובה והדפסתה של חוברת לרגל סיום תפקידה של מנהלת המחוז של משרד החינוך ומינויה למנכ"לית משרד החינוך.
נושא החובר ת: "מדינת ישראל קבעה: פרס החינוך הישובי הארצי לאור יהודה".
בחשבונית ששילמה העירייה לא היו פרטים שניתן ללמוד מהם כמה חוברות הודפסו ולמי הן הופצו.
העירייה גם לא המציאה את הפרטים האלו לידי משרד מבקר המדינה, אף שהתבקשה לעשות כך.
החוברת רצופה דברי הלל ושבח לראש העירייה המכהן, מר דוד יוסף, מבליטה את שמו ואת פועלו ומלווה בתמונות שלו: עם שר החינוך, מרצה בבית ספר, פונה לתושבים.
משרד מבקר המדינה העיר לעיריית אור יהודה כי פרסומים אלו (ובייחוד חוברת על פרס החינוך) הבליטו את שמו ואת פועלו של ראש העירייה, וכי היו להם מא פיינים ומסרים מובהקים של תעמולת בחירות, ולכן על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה אין לממנם מקופתה של הרשות המקומית.
ראש עיריית אור יהודה מסר בתשובתו כי הפרסומים בוצעו כשנתיים עד שלוש לפני הבחירות, ולכן אינם יכולים להיקרא תעמולת בחירות.
ראש העירייה הוסיף כי אחד המדדים לקבלת פרס החינוך היה "מעורבות ראש העירייה", וזוהי הסיבה לאזכורים הרבים של מעורבותו ופועלו לקידום החינוך והמצוינות בעיר.
משרד מבקר המדינה העיר לעיריית אור יהודה כי מועד הפרסום הוא רק אחד המבחנים שלפיהם קבע היועץ המשפטי אם פרסומים כלשהם נחשבים לת עמולת בחירות; מדובר במבחן "גמיש", שלא הוגדר בו במדויק פרק הזמן שבמסגרתו ייחשב הפרסום לתעמולת בחירות.
אמנם ככל שמועד הפרסום קרוב יותר לתקופת הבחירות כך מתחזקת ההנחה שמדובר בתעמולת בחירות, אך גם כאשר הפרסום לא נעשה סמוך לתקופת הבחירות, יש לבחון את ההקשר, את תוכן הדברים ואת שאר המבחנים העוסקים בתוכן הפרסום.
נראה כי הפרסומים לעיל עסקו בהאדרת שמו של ראש העירייה באופן שבו הובלטו שמו ופועלו, ולא היה ראוי להשיתם על הקופה הציבורית.
 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי ראוי שיבחן אילו מהפרסומים האמורים שיזמו ראשי רשויות אלו אינם מותרים, וידרוש מהם להחזיר את עלות הפקתם לקופת הרשויות.
משרד הפנים מסר בתשובתו כי על הוועדה לחיוב אישי במשרד הפנים להכריע בעניין זה.
עד סוף שנת 2012 לא מסר משרד הפנים למשרד מבקר המדינה מה עמדת הוועדה לחיוב אישי בעניין זה.
תשלום עבור כתיבת נאומים לראש העירייה בשנים 2010 ו- 2011 שילמה עיריית עכו 20,880 ש"ח לכותבת נאומים מקצועית עבור כתיבת שמונה נאומים שנשא ראש העירייה באירועים שונים, כגון טקסי יום הזיכרון, כנס הצעירים של ישראל וטקס ערים תאומות.
עיריית עכו מסרה כי "מתוך מאות אירועים וטקסים בהם נשא ראש העיר דברים.
הוחלט להיעזר רק ב-8 .
"מקרים בעלי חשיבות מרובה לעיר, לכתיבת הנאומים משרד מבקר המדינה מעיר לעיריית עכו כי גם אם מדובר בשמונה נאומים בלבד, הרי שבהיעדר הוראות מחייבות של משרד הפנים בדבר הוצאה כזאת, לא הייתה סיבה להשיתה על הקופה הציבורית של עיריית עכו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי ראוי שיקבע הוראות בדבר הוצאות כאלה בפרט ובדבר הוצאות חריגות בכלל, לרבות תנאים או מגבלות לקבלת החזר עבורן, אם קבלת החזר כאמור אכן אפשרית.
נסיעות לחו"ל39 נסיעות לחו"ל של נבחרי ציבור ברשויות מקומיות נועדו, בין השאר, לאפשר להם ליצור קשרים עם נבחרי ציבור בערים בחו"ל כדי להקים פרויקטים משותפים וכן כדי שיוכלו ללמוד על הנעשה בתחום המוניציפלי ברשויות מקומיות אחרות ובכך לייעל את הפעילות של הרשות המקומית שבה הם מכהנים.
בטבלה שלהלן מובאים נתונים על מספר הפעמים שבה ן נסעו לחו"ל בתקופה הנסקרת ראשי תשע מ -12 הרשויות המקומיות שנבדקו וסגניהם 40 ועל עלות הנסיעות (בש"ח): .
39 ,ראו מבקר המדינה דוחות על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה לשנת 2002 (יוני 2002 ), בפרק "קשרי גומלין עם ערים תאומות בעולם", עמ' 107 ; וכן ראו דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2009 (אוקטובר 2010 ), בפרק "פעילותן של קרנות לצר רשויות מקומיות", עמ' 453.
40 ראשי הרשויות המקומיות הנוכחיים של אור יהודה, בנימינה -גבעת עדה, גבעת שמואל, סח'נין, עראבה ורהט לא טסו לחו"ל בתקופה הנסקרת.
בטבלה כלולים גם נתונים על נסיעותיהם של סגנית עיריית רמת השרון, סגני ראש עיריית עכו וסגני ראש המועצה האזורית הגלבוע, שהם הסגנים היחידים שטסו לחו"ל בתקופה הנסקרת.
מכיוון שהנסיעות לחו"ל בתפקיד כרוכות בהוצאות גבוהות, ומכיוון שהן אינן חלק מהפעילות השגרתית של נבחרי רשויות מקומיות, ראוי שיהיו נהלים כתובים שיסדירו את הנושא, ובכלל זה יגדירו את שלב ייזום הנסיעה (שבו נבחנים, בין היתר, נושאים אלה - הצורך בנסיעה, מהותה, מספר הנוסעים הנדרש, מועדי הנסיעה ואומדן של ההוצאות, הגורמים המוסמכים לאשר את הנסיעה, דרכי ההתקשרות עם משרדי הנסיעות, האם מוצו הדרכים להוזלת עלויות הנסיעה, והאם במסגרת הנסיעה בתפקיד משולבת גם שהות פרטית בחו"ל); את שלב מתן האישור הסופי לנסיעה; ואת שלב הדיווח על הישגי הנסיעה לאחר החזרה לארץ וההתחשבנות עם הנוסעים.
לא נקבעו הנחיות ונהלים בנושא הנסיעות לחו"ל בתפקיד, אף לא על ידי משרד הפנים.
לנוכח זאת ראוי היה שכל רשות מקומית תסדיר את הנושא בעצמה ותקבע נהלים בכתב בעניינו, אולם נמצא כי הרשויות המקומיות שנבדקו לא עשו כן.
הבדיקה העלתה כי ראשי הרשויות המקומיות שנבדקו (לבד מהמועצה האזורית הגלבוע ועיריית עכו (ראו להלן) וסגניהם לא מסרו בדרך כלל מראש למליאת המועצה פרטים על מטרותיהן של הנסיעות ועל נחיצותן.
בשובם לא דיווחו נבחרי הרשות למועצת הרשות (או למליאה) על תוצאות הנסיעה ועל מידת השגת יעדיה.
ראש המועצה האזורית הגלבוע מסר מראש למליאת המועצה פרטים רק לגבי שבע מ -13 הנסיעות שמומנו במלואן מקופת המועצה, בשנים 2008 עד 2010 (שתי נסיעות אחרות מומנו רק בחלקן).
בעניין שתיים מהן (ביולי 2008 ובאוגוסט 2009 ) נמסר רק כי מדובר בביקור גומלין.
מהפרוטוקולים של ישיבות המועצה עולה כי הנסיעות האחרות לחו"ל יועדו בעיקר לגיוס תרומות לפרויקטים משותפים עם עיריית ג'נין ולפעילות משותפת עמה בתחום הדו -קיום (פסטיבל, גיוס משקיעים למימון מירוץ סוסים).
ראש המועצה לא דיווח למליאת המועצה על התוצאות של 10 מ-13 הנסיעות האמורות ועל מידת השגתם של יעדיהן.
לגבי שאר הנסיעות דיווח למליאת המועצה רק על הבטחות והתחייבויות של תורמים לסיוע, אך לא על גיוס ממשי של סכומים לפרויקטים האמורים למעט חתימה על הסכם עם תורמים.
לדוגמה, בשנת 2008 תכננה המועצה כי כמה מנבחריה יטוסו לחו"ל לשם גיוס תרומות בסך 6 מיליון ש"ח למימון פסטיבל דו -קיום בחול המועד פסח.
ראש המועצה דיווח למליאת המועצה לפני הנסיעה בינואר 2008 כי "התקבלה הזמנה מארצות הברית.
האירוע כולו במימון מתרומות וסיוע משרדי ממשלה נותני חסות".
בפועל מימנה המועצה את נסיעתם של ראש המועצה, של סגנו ושל שני עובדים בסכום של 39,800 ש"ח.
בפרוטוקול גם צוין: "נקבעו פגישות רבות עם אנשי עסקים תורמים פוטנציאליים מפיקים שירתמו ויתרמו לאירוע .
צפי גיוס מימון לאירוע 6 מיליון ש"ח".
במרץ 2008 דיווח ראש המועצה על תוצאות הנסיעה כלהלן: "במסע גיוס התרומות התקיימו פגישות עם הצמרת הפילנתרופית של הקהילה היהודית.
חלק מן התורמים התחייבו לסיוע כספי ובכלל נרשמה הצלחה יתרה.
צפויות נסיעות נוספות בתקופה הקרובה לארה"ב רוסיה ואירופה באותו נושא".
ראש המועצה לא מסר למליאת המועצה פרטים נוספים על נסיעתו, ובכלל זה לא דיווח לה אילו סכומים נתרמו לפרויקט.
לפי נתוני הנהלת החשבונות במועצה, בשנים 2008 -2011 קיבלה המועצה תרומות בסך כ- 552,000 ש"ח בעיקר למימון פרויקטים של פסטיבל דו-קיום.
בפברואר 2010 דיווח ראש המועצה למליאת המועצה כי "נחתם הסכם עם מושל ג'נין במעמד שר החוץ הספרדי.
השר הודיע כי הוא יסייע במימון שני פרויקטים מרכזיים: מרכזי שפות ופרויקט תיור גלבוע-ג'נין.
בצרפת התארחנו אצל היועץ של הנשיא סרקוזי, וגם הוא נרתם לסיוע לשני הפרויקטים המרכזיים.
הנהלת פורום אגן מזרח התיכון הפועל בצרפת בעידוד הנשיא אף הוא הביע 1748 דוח שנתי63ג .
רצונו לסייע ולתמוך בפרויקטים משותפים עם ג'נין".
ראש המועצה לא דיווח למליאת המועצה מהו סכומן הכולל של התרומות שנאספו למימון פרויקט זה, אם אכן נאספו תרומות למטרה זו.
בישיבת מליאת המועצה ביוני 2011 מסר ראש המועצה כי חלק מהדיווחים על נסיעות לחו"ל "נשמטו מהפרוטוקולים או נכתבו בצורה כללית מדי ולא ממוקדת".
עוד מסר כי "בימים אלה נערכת ביקורת של מבקר המדינה במועצה, וחלק מהצורך הוא ]של קשרי החוץ של המועצה[ להציג תכנית מפורטתהשלמת המידע שנשמט או צוין בכלליות בפרוטוקולים של המליאה לאורך השנים".
בהמשך הישיבה דיווח ראש המועצה למועצה כי הרחבת קשרי החוץ של המועצה נועדה לפתח מקורות הכנסה חלופיים, וכי התרומה המידית של פעילות קשרי חוץ היא פיתוח תשתיות, תרבות, תיירות, מתקני חינוך, מתקנ י ספורט, תמיכה בכדורגל וסבסוד משלחות נוער.
עוד דיווח בישיבה על רשימת התורמים שהמועצה נמצאת בקשר עמם ועל נציגויות ומשלחות שביקרו בגלבוע וכן הציג למועצה טבלת בקשות לגיוס משאבים וטבלת תקבולים מגיוס המשאבים.
ראש המועצה פירט גם את מטרותיה של תכנית קשרי החוץ לשל וש השנים הבאות ובהן שמירת קשר עם תורמים בחו"ל ופיתוח קשרים חדשים וכן הציג את המבנה והתקציב של היחידה לקשרי חוץ.
אמנם בדרך כלל ראש עיריית עכו וסגניו נהגו לדווח עוד לפני יציאתם לחו"ל על תוכנן המיועד של נסיעותיהם, אך הבדיקה העלתה כי בסקירות של ראש העירייה לגבי חלק מנסיעותיו ולגבי חלק מנסיעותיו של סגנו, מר זאב נוימן, קודם ליציאתם לחו"ל, לא הוסברה נחיצותן.
בשובם של הנבחרים לארץ הם גם לא דיווחו בדרך כלל על תוצאות הנסיעות.
הדיווח על אחת מנסיעותיו של סגן ראש העירייה נמסר רק לאחר שובו מהנסיעה.
להלן יוצגו פרטים על שלוש מהנסיעות של חברי מועצת העירייה41 : )(א במרץ 2008 אישרה המועצה פרוטוקול ישיבת הנהלה שבו ציין ראש העירייה: "במסגרת אירועי שנות ה-60 למדינת ישראל אני נוסע לצרפת", אך לא נמסר להנהלת העירייה פירוט בדבר מידת נחיצותה של הנסיעה.
אף על פי כן אישרה מועצת העירייה את פרוטוקול ועדת ההנהלה.
ראש העירייה אף לא דיווח למועצה על תוצאות הנסיעה.
עוד יצוין כי לגבי נסיעה זו דיווח ראש העירייה כי "הנסיעה על חשבון הרשות והאירוח על חשבון המארחים", אך הבדיקה העלתה כי העירייה שילמה עבור נסיעה זו כ - 5,300 ש"ח, מזה 1,144 ש"ח החזר הוצ אות נסיעות לראש העירייה, שלא לפי האמור בדיווח.
(ב) בנובמבר 2009 דיווח ראש העירייה למועצה בדיעבד כי "מ"מ וסגן רה"ע מר זאב נוימן וחבר מועצת העיר.
נסעו למשלחת בצרפת לייצג את העיר בכנס ערים תאומות".
הוא לא דיווח על נחיצותה ותרומתה של הנסיעה לעירייה, ואף לא על תוצאותיה.
ראש העירייה מסר למועצה כי העלות היא "רק הכרטיסים לטיסה", אך הבדיקה העלתה כי העירייה שילמה לסגן ראש העירייה כ- 1,400 .
ש"ח עבור הוצאות אש"ל ונסיעות (ג) ביולי 2010 דיווח ראש העירייה למליאת המועצה כי הוא וסגנית מנהלת הקליטה נוסעים יחד לרוסיה לשבוע ימים ב"מימון מלא של הסוכנות היהודית", אך הבדיקה העלתה כי העירייה נשאה, עם חזרתו, בהוצאות כלכלה ובנסיעות פנימיות החזר בסך כ- 2,400 .
41 ,מטרתן של שאר הנסיעות הייתה השתתפות בטקס חתימה על ברית ערים תאומות השהייה בחו"ל במסגרתן הייתה קצרה; ועלותן של נסיעות אחרות הייתה נמוכה ביותר.
עיריית עכו מסרה בנובמבר 2012 כי כאשר ראש העירייה מדווח שהנסיעה היא על חשבון הרשות והאירוח על חשבון המארחים, הכוונה היא שרק הוצאות הלינה והאירוח הם על חשבון המארחים, ואילו החזר הוצאות האש"ל נוגע לניידות ממקום למקום (במוניות לדוגמה), שי למארחים, ארוחות שאינן מוסדרות על ידי המארחים וכד'.
עוד מסרה העירייה כי עם כניסתו לתפקיד אסר ראש העירייה במפורש על תשלום אש"ל לנבחרים ולעובדים ה יוצאים לחו"ל כדי לחסוך בהוצאות מקופת העירייה.
עיריית רמת השרון מסרה כי לא תמיד "ניתן לדווח על הישגים ו/או לציין את פרטי המפגשים ומהותם".
קיימים תורמים שמבקשים להישאר עילום שם ומתקיימות "פגישות שאינן מולידות הישגים בתחילה - אלא רק לאחר פרק זמן ארוך יותר הכולל מספר רב של מפגשים".
 משרד מבקר המדינה מעיר כי חשוב מאוד להסדיר את נושא הנסיעות לחו"ל ולקבוע אמות מידה וכללים לאישורן.
כמו כן חשוב מאוד כי בנהלים יוסדר גם נושא הדיווח על הנסיעות לחו"ל וייקבע כי כל נבחר (ועובד) החוזר מחו"ל חייב למסור דיווח על אופן יישום תכנית הנסיעה ועל המידה שבה הושגו מטרותיה, בהתאם לתכנית וליעדים שיוגדרו לפני הנסיעה.
דיווחים אלו חשובים הן לצורך מעקב שוטף אחרי הפעילות שמבצעת הרשות במסגרת נסיעות נבחריה ועובדיה לחו"ל והן לצורך הסקת מסקנות שישמשו לתכנון נסיעות בעתיד.
כמו כן ראוי שהדיווח בכל הנוגע למקורות מימון הנסיעות יהיה מדויק ככל שניתן.
עיריית עכו מסרה כי לנוכח הערת משרד מבקר המדינה היא תפעל לגיבוש נוהל נסיעות לחו"ל ולקביעת אופן הדיווח על נסיעות.
המועצה האזורית שומרון מסרה ביולי 2012 כי "קיים במועצה נוהל מועצתי בנושא נסיעות לחו"ל.
כולל את הצורך באישור טרם נסיעה לחו"ל ואף בדיווח למליאת המועצה לאחר החזרה מנסיעת עבודה כזו.
נוסח נוהל זה אף הועבר למשרד הפנים לאחרונה לבקשתו".
המועצה צירפה לתשובתה "נוהל נסיעות לחו"ל במימון והשתתפות המועצה".
עוד מסרה המועצה בנובמבר 2012 כי מדובר בממוצע בנסיעה אחת בשנה ובהוצאה ממוצעת שנתית של כ - 5,000 ש"ח בלבד, ואף על פי כן, בעקבות הביקורת היא ראתה לנכון לקבוע נוהל כזה.
עיריית רמת השרון שילמה כ- 1,800 ש"ח לסגן ראש העירייה (בתואר) עבור הוצאות נסיעתו לפריז עם משלחת נוער לצרפת, במסגרת קשרי ערים תאומות, אף שבעל תפקיד זה אינו זכאי כלל להחזר הוצאות.
משרד מבקר המדינה העיר לעירייה כי עליה לדרוש מסגן ראש העירייה (בתואר) להשיב לקופתה את הוצאות נסיעתו האמורות.
 משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי מוטלת עליו החובה לקבוע נהלים והוראות שעל פיהם יחליטו הרשויות המקומיות אם לאשר נסיעות לחו"ל לנבחריהן.
ראוי שנהלים והוראות אלה אף יכללו דרישת דיווח על תוצאות הנסיעה ועל מידת מימושן של מטרות הנסיעה.
משרד הפנים מסר בתשובתו מאוקטובר 2012 כי העניין ייבחן במסגרת הכנת חוזר המנכ"ל החדש שיתפרסם בחודשים הקרובים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כבר ביולי 2011 מסר לו משרד הפנים בתשובתו באותו עניין 42 כי במסגרת עדכון חוזר המנכ"ל משנת 2004 , המתבצע "בימים אלו", הוא יעסוק גם בסוגיה זו, אך במועד פרסום דוח זה עדיין לא נעשה דבר בעניין.
תנאי פרישה של נבחרים .
בסעיף 2 לחוק הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו), התשל"ז - 1977 (להלן- החוק), נקבע כי "לראש רשות ולשאיריו ישולמו, מקופת הרשות המקומית, גמלאות ותשלומים אחרים נוספים כפי שייקבע בהחלטות הכנסת, והיא רשאית להסמיך לכך ועדה מועדותיה.
בסעיף 3 :לחוק נקבע כלהלן "בהחלטה לפי סעיף 2 מותר לקבוע כי- (1) לראש רשות או לשאיריו, כפי שייקבעו, יינתנו, בנוסף לגמלאות ולתשלומים האחרים המשתלמים לאחר תקופת הכהונה, גם טובת הנאה או שירות שייקבעו; (2) הזכות לגמלאות, לתשלומים אחרים, לטובת הנאה או לשירות ושיעוריהם ייקבעו בהתחשב בתפקיד שמילא ראש הרשות, בתקופת שירותו, או בכל גורם אחר שייקבע .
במועד סיום הביקורת הסמכות לקבל החלטות לפי הוראות אלה מוקנית לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת (להלן - הוועדה).
מכוח הוראות חוק אלה התקבלו שתי החלטות מטעם הכנסת: החלטת הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו), התשל"ז - 1977 (להלן- החלטה בדבר הגמלאות), על התיקונים שבוצעו בה מפעם לפעם, והחלטת הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו) (שיחות טלפון), התשמ"ב- 1982 (להלן- ההחלטות).
קביעת תנאי הפרישה של סגן ראש עיריית רהט מר פייצל אלהוזייל כיהן בעירייה מסוף מאי 1989 עד סוף נובמבר 1998 (עת פרש לגמלאות) כממלא מקומו וסגנו של ראש העירייה.
בשנת 1998 אף כיהן כראש העירייה.
מדצמבר 1998 עד אוקטובר 1999 לא הועסק מר אלהוזייל בעירייה (להלן - תקופת הפרישה הראשונה).
בתקופת הפרישה הראשונה שילמה עיריית רהט למר אלהוזייל קצבה בשיעור 38% ממשכורת ראש רשות בדרגה ב' (לפי טבלה של משרד הפנים שבה נקבעו שיעורי הקצבה לפי גודל הרשות) בתוספת 24% ממשכורת של עובד בדירוג המינהלי, בהסתמך על חוות דעת של יועץ חיצוני.
42 ,ראו מבקר המדינה דוחות על הביקורת בשלטון המקומי לשנת 2010 (דצמבר 2011 '), בפרק "היבטים בהתנהלות לשכות של ראשי רשויות מקומיות", בעמ144.
מאוקטובר 1999 עד דצמבר 2003 ;כיהן מר אלהוזייל כסגן ראש עירייה בשכר בתקופה זו הפרישה העירייה בעבורו כספים לביטוח מנהלים והקפיאה את תשלום קצבתו.
מדצמבר 2003 עד אוקטובר 2005 (להלן- תקופת הפרישה השנייה) לא כיהן מר אלהוזייל כנבחר ציבור, והעירייה שילמה לו קצבה בשיעור 60% משכר סגן ראש עירייה.
מאוגוסט 2005 עד דצמבר 2008 כיהן שוב כסגן ראש 1754 דוח שנתי63ג .
באותה ת קופה הוקפאה קצבתו והופרש בעבורו תשלום לביטוח מנהלים.
בדצמבר 2008 חזר מר אלהוזייל לקבל קצבה מעיריית רהט (להלן - תקופת הפרישה השלישית).
עיריית רהט פנתה למשרד הפנים לראשונה רק בינואר 2005 כדי לקבל אישור בדבר שיעור הקצבה ותנאי הפרישה של מר אלהוזייל, ובאותה שנ ה היא שבה ופנתה למשרד כמה פעמים בעניין זה.
משרד הפנים השיב לפניותיה רק בדצמבר 2005 וביקש ממנה למסור לו מסמכים שונים כדי לקבוע את שיעור הקצבה ותנאי הפרישה של מר אלהוזייל.
בביקורת הועלה כי עיריית רהט הגישה למשרד הפנים רק חלק מהמסמכים האמורים; במסמכים שהוגשו לא פורט מלוא המידע המבוקש, וכי מר אלהוזייל לא מילא את פרטי הבקשה, לא חתם בסופה ולא החתים עליה את מנהל משאבי אנוש, כנדרש.
על אף האמור לעיל אישר משרד הפנים במרץ 2011 את שיעור קצבת הפרישה ואת תנאיה.
מנכ"ל משרד הפנים דאז הודיע למר אלהוזייל כי הוא זכאי לקצבת פרישה בשיעור של 54.
33 % בלבד ממשכורתו הקובעת של ראש רשות לפי דרגה ב'.
כמו כן הורה המנכ"ל לקזז מקצבתו של מר אלהוזייל את תשלומי היתר ששולמו לו, אם היו כאלה, החל מדצמבר 2008.
לפי סעיף 16(4 )(ב) להחלטה בדבר הגמלאות, ראש רשות הזכאי לקבל קצבה שנבחר מחדש, קצבתו לאחר הפרישה מהכהונה השנייה תחושב כלהלן: "אם היתה דרגת המשכורת של ראש הרשות בזמן פרישתו האחרונה נמוכה מדרגת משכורתו בזמן פרישתו הראשונה - תחושב המשכורת הקובעת לפי הממוצע המשוקלל של דרגות משכורתו בתקופות כהונתו".
הבדיקה העלתה כי משרד הפנים הורה לעיריית רהט לחשב א ת המשכורת הקובעת של מר אלהוזייל לפי משכורת ראש רשות ולא לפי ממוצע משוקלל של משכורות ראש רשות וסגן ראש רשות.
עוד נמצא כי מדצמבר 2003 עד אוגוסט 2005 חישבה עיריית רהט את תשלום הפנסיה של מר אלהוזייל לפי משכורת אחרונה של סגן ראש עירייה.
משרד מבקר המדינה העיר ל עיריית רהט כי מכיוון שהועלה ששיעורי קצבת הפרישה שאישר משרד הפנים למר אלהוזייל אינם עולים בקנה אחד עם אלה ששולמו לו בתקופות כהונתו השונות והם אף חושבו באופן שונה, עליה לבדוק אם מדצמבר 1998 שולמו מקופתה תשלומי יתר או חסר בגין קצבתו של מר אלהוזייל.
לפי חוזר המנכ"ל ממאי 2004 , ראש רשות שפרש וזכאי לקצבת פרישה יקבל החזר הוצאות טלפון; סכום ההחזר נקבע לפי מספר תושבי הרשות המקומית; נקבע כי ברשויות שמספר תושביהן הוא עד 100,000 יקבלו ראשי הרשות החזר הוצאות טלפון בסך 275 .
ש"ח לחודש נמצא כי מדצמבר 2003 עד אוגוסט 2005 קיבל מר אלהוזייל את מלוא התשלום בעד חשבונות הטלפון שלו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי עליו להורות לרואה החשבון המבצע מטעמו את הביקורת השוטפת בעירייה להכין תחשיב מדויק של החזרי חשבונות הטלפון ששולמו למר אלהוזייל ולקבוע אם שולמו לו תשלומי יתר.
אם יתברר ששולמו תשלומי יתר על משרד הפנים לבחון עם יועציו המשפטיים אם לעירייה יש אפשרות להשיב כספים ששולמו ביתר, ובהתאם לממצאי בדיקתו עליו להורות לעירייה לפעול בעניין זה.
הטבות בתנאי פרישה לנבחרים שקבע משרד הפנים 1.
בחוזר מנכ"ל שפרסם משרד הפנים באוקטובר 2008 כעדכון לחוזר המנכ"ל ממאי 2004 נקבע כי ניתן לשלם מענק הסתגלות ששיעורו כשכר של חודש אחד לראש רשות ולסגניו בשכר שיסיימו את כהונתם בנובמבר 2008 , בתנאי ששימשו בתפקידם לפחות ארבע שנים ו-181 יום.
למי שסיימו שתי תקופות כהונה רצופות התיר החוזר תשלום מענק הסתגלות בשי עור שכר של חודשיים, ולמי שסיימו שלוש קדנציות רצופות או יותר - בשיעור שכר של שלושה חודשים.
שש מהרשויות המקומיות שנבדקו שילמו לנבחריהן שסיימו את כהונתם בנובמבר 2008 :מענקי הסתגלות, כמפורט להלן .
כהונתו שם הנבחר שם הרשות .
32,228 נובמבר 1998 אריה זיתוני בנימינה גבעת-עדה .
26,464 מאי 2005 בני עבו .
32,228 נובמבר 2003 עלי עסאלה עראבה .
32,899 נובמבר 2003 מוחמד בשיר סח'נין .
98,696 נובמבר 1993 זמיר בן ארי גבעת שמואל .
27,000 נובמבר 2003 אברהם גולדברג .
33,569 נובמבר 2003 האשם עבד אל- .
28,073 נובמבר 2003 אוסמה גיזאווי עכו 2.
משרד הפנים קבע בחוזר המנכ"ל ממאי 2004 גם כי ראש רשות וסגנו שפרשו וזכאים לקצבה זכאים למינוי חודשי על עיתון יומי, על חשבון הרשות המקומית, ועל הרשות המקומית אף לגלם את המס על הטבה זו.
בשנים 2008 -2011 רכשושבע מהרשויות המקומיות שנבדקו עיתונים יומיים עבור נבחרי הרשות שיצאו לגמלאות בהסתמך על ההנחיות האמורות של משרד הפנים.
להלן יפורטו ההוצאות השנתיות של רשויות אלו על ההטבה האמורה: .
הוצאת הרשות על ההטבה (בש"ח) מספר הנבחרים .
את ההטבה שם הרשות 2011 2010 2009 2008 .
9,569 11,250 11,666 9,194 7 בנימינה גבעת-עדה .
2,902 2,789 2,678 2,678 1 אור יהודה .
9,843 6,264 5,400 6,234 6 עראבה .
1,710 864 1,500 - 1 גבעת שמואל(*) .
2,232 2,232 2,205 1,633 1 אום אל-פחם .
8,004 8,512 10,545 5,298 5 שומרון .
10,511 10,260 10,610 11,496 7 עכו .
* הרשות מגלמת גם את המס המתחייב עבור ההטבה.
הרשויות המקומיות האחרות לא גילמו את המס, אף שיכלו לעשות זאת לפי חוזר המנכ"ל.
על פי ההחלטות זכאים ראשי רשויות וסגניהם שפרשו, המקבלים קצבה מקופת הרשות המקומית, להחזר בעד שיחות טלפון שנוה לו בפועל מביתם, עד לתקרה שנקבעה בהחלטות אלה43.
בחוזר המנכ"ל ממאי 2004 נעשו שינויים בסיווג של הרשויות לעניין רמת החזר ההוצאות ונקבעו רמות השתתפות שונות, המבוססות הן על סיווג הרשויות והן על ההבחנה בין ראשי רשויות לסגניהם44.
בחוזר גם נעשה תרגום של פעימות המונהלש"ח, אך בדיקה שעשה משרד היועץ המשפטי של הכנסת העלתה כי הסכומים שנקבעו בחוזר גדולים ביותר מ- 100% .
מהסכומים המתחייבים מתרגום פעימות המונה לשקלים המועצה המקומית בנימינה גבעת-עדה נהגה לפי האמור בחוזר: העלתה את סכום ההחזר החודשי בגין חשבונות הטלפון של ראשי המועצה והסגנים לשעבר, שילמה מקופתה את גילום ההטבה שמקורה בהעלאת הסכום האמור, ואולם לא חייבה את הגמלאים להגיש לה את חשבונות הטלפון כדי שתישא רק בהוצאה בפועל.
בנובמבר 2008 פנה עורך דין מן הלשכה המשפטית של הכנסת (להלן - עוה"ד) אל היועץ המשפטי של משרד הפנים וטען כי חוזרי מנכ"ל משרד הפנים מהשנים 2004 ו- 2008 , שלפיהם העניק משרד הפנים לנבחרי הציבור את ההטבות האמורות - מענק הסתגלות, עיתון יומי וקביעת הסדרים חדשים לזכאות בגין שיחות טלפון - חסרי בסיס, מכיוון שההטבות האלו טעונות אישור של ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת (להלן - הוועדה), אשר רק לה הקנה החוק את הסמכות לקבל החלטות בנושא.
מכיוו ן שנושאים אלו לא הועלו לדיון בישיבות הוועדה, ממילא היא לא החליטה לאשר תשלום כזה או אחר לפי החוק.
לפיכך קבע עוה"ד כי ההטבות שקבע משרד הפנים ניתנו "ללא סמכות כדין".
בסיום המכתב קבע עו ה"ד כי "המצב בו התשלומים המשולמים בפועל.
אינם הולמים את ההחלטות שנתקבלו כדין בכל הנוגע לגובה התשלומים שישולמו לזכאים לכך, אינו תקין, בלשון המעטה.
על פני הדברים, ועד אשר לא תאשר הוועדה תיקונים בהחלטות, יש לחדול לאלתר מביצוע תשלומים החורגים מהקבוע בהחלטות".
עוה"ד הוסיף כי "מובן כי אם לדעת משרד הפנים יש מקום לשינוי ההחלטות בכל הנוגע לתנאים הנלווים המשולמים לזכאים לכך, ניתן להביא הצעה לתיקון ההחלטות בפני הוועדה, אך כל עוד לא נעשה כן יש צורך להנחות את הרשויות המקומיות באורח ברור וחד משמעי שלא לפעול באופן בלתי תקין וללא בסיס בהחלטות שהתקבלו כדין".
הבדיקה העלתה כי במועד סיום הכנתו של דוח זה, אמצע שנת 2012 , טרם השיב היועץ המשפטי של משרד הפנים על פנייתו של עוה"ד מהלשכה המשפטית של הכנסת.
משרד הפנים מסר בתשובתו כי אמנם לא ניתן מענה בכתב לפנייתו של עוה"ד, שנעשתה לפני כשלוש שנים וחצי, אך הסוגיה הועלתה לפני גורמי המקצוע ונבחנה לגופה.
מנכ"ל משרד הפנים ציין במכתבו למנכ"ל מרכז השלטון המקומי ביוני 2012 בנוגע לתשלום עבור חודשי הסתגלות לנבחרי ציבור כי "לאחר בירור עולה כי חברי כנסת .
43 בהחלטות מסווגות הרשויות לשני סוגים, לפי מספר תושביהן - רשויות קטנות, שאוכלוסייתן עד 50,000 תושבים ורשויות גדולות, שאוכלוסייתן גדולה מכך.
נקבעו שלוש רמות החזר, לפי פעימות מונה - 800 ,400 ו-200 .
פעימות מונה לחודש 44 הסיווג מבחין בין ארבע הרשויות המקומיות הגדולות, הרשויות שבהן יותר מ - 100,000 .
תושבים, רשויות קטנות יותר וכן מועצות מקומיות ואזוריות 1758 דוח שנתי63ג .
זכאים לחודשי הסתגלות בהתקיים תנאים מסויימים.