HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
4 ,הרשות לבטיחות בדרכיםסטודנטים וסטודנטיות נוהגים אחרת, מאפייני תאונות הדרכים של נהגים צעירים, עמ' 20-21 .
5 ,דוד שנער, "אור ירוק, אלכוהול ונהיגה", תרגום פרק מתוך הספר דוד שנער Traffic Safety and Human Behavior , אוק ספורד ( 2007 ).
פרופ' דוד שנער היה המדען הראשי של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.
6 World Health Organization .
7 National Highway Traffic Safety Administration.
8 ,"הרשות לבטיחות בדרכים, "נהיגה בהשפעת אלכוהולנקודת תצפית , 14 (ינואר 2012 .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ( בארצות הברית9CDC ) נמצא שתאונות דרכים שנגרמות עקב צריכת אלכוהול בארצות הברית הן "הגורם מספר אחד של מוות בקרב אנשים שגילם נמוך מ-35"10; 4.
במאמר שכתבו חוקרי מכון גרטנר בשיתוף חוקרים אחרים בשנת 2009 צוין שישקשר בין רמת האלכוהול בדם לסיכוי שתתרחש תאונת דרכים.
עוד צוין שגברים צעירים הם רוב הנהגים שמעורבים בתאונות דרכים בשל אלכוהול11 .
בעקבות מיפוי וניתוח של תאונות הדרכים שהתרחשו בשנים 2013 -2011 הגדיר את"ן כיעדים לאכיפה מוגברת שלוש קבוצות של עברות תנועה שמגבירות את הסיכון להתרחשות תאונת דרכים: 1.
עברות ש"גורמות לתאונות דרכים" ומשפיעות על הסיכוי לתאונה ועל חומרתה, כגון סטייה מנתיב הנסיעה, נסיעה ברמזור באור אדום ועברות מהירות; 2.
עברות שנחשבות "מסוכנות למשתמשי הדרך".
עברות אלה מגבירות את הסיכוי לתאונות דרכים חמורות, כגון עקיפה כשהדרך אינה פנויה, אי-מתן זכות קדימה ועקיפה לפני מעבר חצייה; 3.
עברות שנובעות מ"מסוכנות הנהג", כגון נהיגה ללא רישיון נהיגה ונהיגה בהשפעת אלכוהול.
בקבוצה זו נכללות עברות שיש בביצוען סיכון חיים ביודעין וזלזול מכוון בחוק.
עברות הנובעות מ"מסוכנות הנהג", ובהן עברות שכרות, נבחרו בתכנית "המפנה" 12 לשנים 2015 -2014 של מו"פ בפברואר 2014 ליעדי אכיפה בעדיפות גבוהה (להלן- יעדי מפנה).
לוח 1 שלהלן מציג כמה עברות שכרות בוצעו בכל שנה בשנים 2012- 201513: .
,מספר עברות השכרות 2015 -2012 .
השנה המספר הכולל של עברות שכרות .
על פי נתוני מחלקת מו"פ * לפי נתוני את"ן בשנת 2015 חלה ירידה ניכרת בהיקף בדיקות הנשיפון לעומת שנת 2014, מ - 585,760 ל- 344,396 (ירידה של .
9 Centers for Disease Control and Prevention.
10 ראו הערת שוליים מספר8 .
Jaffa, Bella S avitsky, Konstantin Zaistev, Jehuda Hiss and Kobi Peleg, "Alcohol and Driver Fatalities In Israel: An Examination of the Current Problem," The Israel Medical Association Journal , Vol.
12 תכנית "המפנה" של את"ן היא תכנית עבודה, שנקבעו בה יעדים לאכיפה.
היעדים מתמקדים בין היתר בעברות תנועה מסוכנות.
יעדי האכיפה חולקו למדדי תוצאה, מדדי פעילות ומדדי הרתעה, ולכל יעד נקבע שיעור מסוים של היקף פעילות, שעמידה בו תביא לציון מרבי.
13 את"ן מחלק את עברות השכרות לכמה סוגי עברות: נהיגה בהשפעת אלכוה ול, נהיגה בשכרות (בדיקת דגימת דם), נהיגה ברכב בהיות הנהג שיכור (אוויר נשוף), סירוב להיבדק בדיקת נשיפה ("בדיקת ינשוף").
המשרד לביטחון הפנים 445 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 כ-41% ), ובבדיקות באמצעות מכשיר ינשוף מ- 9,056 ל- 5,096 (ירידה של כ-44% ).
כך ניתן להסביר את הירידה במספר הכולל של עברות שכרות בשנת 2015.
מנתוני המשטרה שמובאים בלוח1 עולה כי בכל שנה אלפי נהגים ביצעו עברת שכרות וכך הגבירו את הסיכון לחייהם ולחיי כלל המשתמשים בדרך.
הממשלה מטפלת בתופעת תאונות הדרכים שנגרמות בשל עברות שכרות בין היתר באמצעות המשרד לבט"פ, הממונה על פעילות המשטרה.
ב"דבר השר לביטחון הפנים"14 נאמר כי שתייה בלתי אחראית של אלכוהול היא "איום חמור ביותר על אושיות המדינה והחברה בישראל", וכי אחד היעדים ה עיקריים במדיניות המשרד לבט"פ הוא "הפחתת שיעור תאונות הדרכים תחת השפעת אלכוהול".
בחודשים מרץ-יולי 2015 בדק משרד מבקר המדינה היבטים במאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה.
בין היתר נבדקה אכיפת החוק בתחומים עברות השכרות, אמצעי האכיפה, עבודת המטה ועבודת איסוף הנתונים של משטרת ישראל.
הבדיקה נעשתה באת"ן, ובדיקות השלמה נעשו ברשות לבטיחות בדרכים ובמכון התקנים.
בירורים נעשו במשרד התחבורה, במעבדה הטוקסיקולוגית, בעמותת אור ירוק ובמכון גרטנר .
אכיפת הרף המחמיר של ריכוז אלכוהול בקרב נהגים צעירים, חדשים ומקצועיים באמצעות בדיקת נשיפה .
(להלן ]נוסח חדש[ לפי פקודת התעבורה- הפקודה) ותקנות התעבורה, התשכ"א- 1961 (להלן - התקנות), אסור לנהג שיכור לנהוג ברכב או להניע אותו.
הפקודה והתקנות (להלן - ההוראות) קובעות ששיכור הוא בין היתר, מי ששתה משקה משכר בעת נהיגה או מי שמצוי בגופו אלכוהול בריכוז גבוה מהמותר בהוראות.
לפי ההוראות, שוטר רשאי לדרוש מנהג רכב להיבדק כדי לברר הימצאות של אלכוהול בגופו.
הבדיקה תיעשה באמצעות בדיקת נשיפה (ראו להלן) או בדיקה של דגימת דם (ראו להלן).
14 מדיניות השר לביטחון הפנים לשנת 2015 , אתר המשרד לבט"פ 9.
il/About/MinistersPrinciplesandPolicy/Pages/MinisterPolicy2015 .
aspx 446 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 רובן המכריע של בדיקות השכרות נעשות באמצעות בדיקת נשיפה למכשיר הינשוף שבודק את רמת האלכוהול של הנהג הנבדק.
בבדיקה זו משך הטיפול בנהג מצומצם לעומת בדיקת דגימת דם, שעלולה לעכב את הנהג הנבדק לזמן ממושך וליצור חיכוך בינו לבין המשטרה15 .
בפסק דין של בית המשפט המחוזי בירושלים בסוגיית ריכוז האלכוהול האסור בהתאם לפקודה נקבע, בהסכמת המדינה, כי כ אשר בבדיקת הנשיפה נמצא ריכוז אלכוהול גבוה מ -290 מיקרוגרם אלכוהול בליטר אוויר נשוף או 50 מיליגרם אלכוהול ב -100 מיליליטר דם 16 , .
ייחשב הנהג כמי שביצע עברת שכרות בנובמבר 2010 , לאחר אישור ועדת הכלכלה של הכנסת, תוקנה הפקודה כדי לסייע בהתמודדות עם נגע האלכוהול בתחום התעבורה.
בתיקון לפקודה הוגדרה קבוצה מובחנת של נהגים שבנהיגתם יש סיכון גבוה יותר לציבור17 : נהגים חדשים (שטרם מלאו שנתיים מיום קבלת רישיון הנהיגה); נהגים צעירים (שטרם מלאו להם 24 שנים); נהגים מקצועיים (נהגי רכב מסחרי או רכב עבודה שמשקלו הכולל גבוה מ-3.
5 טון ונהגים של רכב ציבורי שמסיע נוסעים בשכר).
לקבוצה המובחנת נקבע ריכוז מחמיר של אלכוהול לבדיקת שכרות הנמוך משמעותית מהריכוז שנקבע לכלל האוכלוסייה.
אם בבדיקת נשיפה לנהג מהקבוצה המובחנת נמצא ריכוז אלכוהול גבוה מ-50 מיקרוגרם אלכוהול בליטר אוויר נשוף או אם בבדיקה של דגימת דם נמצא ריכוז אלכוהול גבוה מ-10 מיליגרם אלכוהול ב-100 מיליליטר דם, ייחשב הנהג כמי שביצע עברת שכרות.
נהגים צעירים 18: בדברי ההסבר לתיקון הפקודה מצוין כי לאלכוהול השפעה רבה יותר על צעירים וכי בהשפעתו נוטים נהגים צעירים, יותר מנהגים אחרים, לסכן את עצמם ואת משתמשי הדרך.
שיעורם של הנהגים הצעירים מכלל הנהגים בישראל הוא כ-14% בלבד (כ- 550,000 נהגיםבערך).
למרות זאת, מנתוני הרשות לבטיחות בדרכים לשנת 2014 עולה כי נהגים צעירים מעורבים ב -21% מכלל תאונות הדרכים בישראל וב -21% מתאונות הדרכים הקטלניות.
כמו כן עולה כי 61% מהנהגים עד גיל 19 ו-53% מהנהגים בגיל 24-20 (נהגים צעירים) שהיו מעורבים בתאונת דרכים קטלנית ביצעו עברת תעבורה שגרמה לתאונה.
כמו כן, מנתוני מו"פ עולה כי בשנים 2014 ו- 2015 נהגים צעירים ביצעו כ -21% .
מעברות השכרות במחקר שערך בית הספר לבריאות של אוניברסיטת חיפה בשנת 2012 השיבו נהגים צעירים שהם נהגו לאחר שתיית שלוש או ארבע מנות אלכוהול בתדירות "לפעמים" ובתדירות "לעתים קרובות".
כיוון שמחקר בין-לאומי מלמד שהסיכוי של נהג צעיר ששתה אלכוהול להיות מעורב בתאונת דרכים גבוה פי 2.
5 בהשוואה לנהג ותיק יותר .
15 'דברי הסבר להצעת החוק לתיקון פקודת התעבורה (מס67 ) (בדיקת שכרות), התשס"ה- 2005.
16 התקנות קבעו רף של240 מיקרוגרם אלכוהול בליטר אוויר נשוף, ואילו הפסיקה העמידה את הרף המחייב על ערך של 290 מיקרוגרם אלכוהול בליטר אוויר נשוף, ראו עפ"ת (י-ם) 25457 - 04-10 מדינת ישראל נ' עוזרי ( 14.
המשטרה אימצה רף זה 17 'הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס97 ) (ריכוז אלכוהול שונה לנהגים מסוימים בבדיקת שכרות), התש"ע - 2010 התקבלה בכנסת ב - 29.
10 , והתיקון הוחל מידית (ספר החוקים 2265 , 9.
) 18 הגדרת הקבוצה המובחנת כוללת "נהגים חדשים", אולם באת"ן אין נתונים על מספר עברות השכרות שביצעו נהגים חדשים, בשל היעדר אפיון של קבוצה זו במערכות הנתונים של מו"פ.
המשרד לביטחון הפנים 447 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 ששתה אלכוהול19, עלה חשש שיותר מ- 70,000 נהגים צעירים בישראל נמצאים בקבוצת סיכון של ממש להיות מעורבים בתאונת דרכים.
נהגים מקצועיים : בנוגע להכללת נהגי רכב מסחרי (המשמש להובלת משא) , רכב עבודה (שמורכב עליו ציוד עבודה באופן קבוע) ורכב ציבורי (המשמש להסעת נוסעים בשכר כגון מוניות, מיניבוסים ואוטובוסים) בקבוצה המובחנת, דברי ההסבר לתיקון לפקודה מנמקים את הדרישה המחמירה מהם בכך שנהגים אלו מעורבים במספר רב יותר של תאונות מנהגים אחרים באופן יחסי לשיעורם של כלי רכב אלה מכלל כלי הרכב בישראל.
נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מלמדים על הסיכון שנשקף מהנהגים המקצועיים: בשנת 2013 משאיותשמשקלה הכולל של כל אחת מהן יותר מ -3.
5 טון היו מעורבות ב- 70 תאונות דרכים קטלניות, שהן %25 מכלל התאונות הקטלניות באותה שנה 20 , אף ששיעור המשאיות מסוג זה במצבת כלי הרכב הוא כ- 2.
באותה שנה כלי רכב ציבוריים היו מעורבים ב -41 תאונות דרכים קטלניות שהן 14.
6% מכלל התאונות הקטלניות, אף ששיעורם במצבת כלי הרכב היה כ- 1.
בלבד אם כן, נהיגה של נהגים צעירים ושל נהגים מקצועיים עשויה לסכן אותם ואת ציבור משתמשי הדרך יותר מאשר נהגים אחרים באוכלוסייה.
חלקה היחסי הגדול של הקבוצה המובחנת במעורבות בתאונות דרכים בכלל ובתאונות דרכים קטלניות בפרט מחייב יחס מחמיר לקבוצה זו.
משרד מבקר המדינה בדק את אופן הטמעת התיקון לפקודה, כמפורט להלן.
כאמור, ההוראות מסדירות את נושא בדיקת השכרות באמצעות בדיקת נשיפה.
לפי הנוהל באת"ן, תחילה מתבקש הנהג הנבדק לנשוף באמצעות פִּיה למכשיר שקרוי נשיפון.
נוהל זה, "התאמת הנשיפון לאכיפה ממוקדת ואיכותית" מנובמבר 2013 (להלן- נוהל נשיפון), כולל התייחסות מפורשת לקבוצה המובחנת.
בדיקת הנשיפון מלמדת על נוכחות אלכוהול, אך אינה נחשבת ראיה משפטית.
לפי תוצאות הבדיקה בנשיפון נקבע המשך הטיפול בנהג, כמפורט להלן: (א) אם נמצא כי ערכי ריכוז האלכוהול בגוף הנהג הנבדק נמוכים מ-100 מיקרוגרם בליטר אוויר נשוף, אין חשד לביצוע עברת אלכוהול, והנהג משוחרר ויכול להמשיך בנסיעה; (ב) אם נמצא כי ערכי ריכוז האלכוהול הם 289-101 מיקרוגרם בליטר אוויר נשוף, נהג מהקבוצה הכללית משוחרר להמשך הנסיעה, אך אצל נהג הנמנה עם הקבוצה המובחנת יש לבצע בדיקה של דגימת דם לגילוי ריכוז האלכוהול המדויק בגופו כדי לאשר או לשלול את ביצועה של עברת שכרות; (ג) אם נמצא כי ערכי ריכוז האלכוהול בגופו של הנהג הנבדק גבוהים מ - 290 מיקרוגרם בליטר אוויר נשוף, הנהג מועבר להמשך בדיקה באמצעות מכשיר נשיפה אחר, מכשיר הינשוף, שתוצאות הבדיקה שלו משמשות ראיה משפטית לצורך אכיפת החוק בנושא עברת שכרות.
בסמוך לסיום הביקורת בספטמבר 2015 "הפיץ אתן הנחיה נוספת לנוהל נשיפון, שמדגישה שיש לבדוק דגימת דם כאשר יש חשד שנהג מהקבוצה המובחנת עבר עברת שכרות.
19 ראו הערת שוליים מספר8 .
, לעיל 20 לפי נתוני הלמ"ס, בשנת 2013 אירעו281 .
תאונות דרכים קטלניות 448 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מכשיר הינשוף מודד את ריכוז האלכוהול באוויר הנשוף.
במועד הביקורת היו בשימוש המשטרה 47 מכשיריינשוף; שניים מהם במעבדה למכשור אכיפה של המשטרה, והשאר ביחידות משטרה אחרות.
יצרן מכשירי הינשוף הסמיך את המעבדה לתחזק את המכשירים ולתקנם, והרשות הלאומית להסמכת מעבדות הסמיכה אותה לוודא את דיוק המכשירים לפי התקינה הבין -לאומית.
עלות התחזוקה, הכיול וההפעלה המבצעית של מכשירי הנשיפון והינשוף בשנת 2014 הייתה כ- 945,000 .
ש"ח בדיקת ינשוף לקבוצה המובחנת בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי מנובמבר 2010, המועד שבו נכנס לתוקפו התיקון לפקודה, המשטרה אינה מבצעת בדיקות שכרות לבדיקת הרף המחמיר באמצעות מכשיר הינשוף לקבוצה המובחנת, ונהגי אותה קבוצה נבדקים בבדיקת נשיפה לפי הרף הרגיל לכלל הנהגים, זאת מאחר שאין ביכולתו של מכשיר הינשוף שבידי המשטרה לאכוף את התיקון לפקודה כלפי נהגי הקבוצה המובחנת.
בינואר 2008 מינה מנכ"ל משרד הבריאות דאז צוות עבודה בין -משרדי לטיפול בתקנות בנושא בדיקות שכרות (להלן - הוועדה).
בוועדה ישבו גם נציגי את"ן, ויו"ר הוועדה שימש בין היתר יועץ מלווה למשטרה בנושא מכשירי הינשוף (להלן - היועץ המלווה).
בין היתר עסקה הוועדה ב"בחינה מחדש של ריכוז האלכוהול בגוף לצורך הגדרת נהיגה תחת השפעת אלכוהול בקבוצות אוכלוסייה שונות".
לגבי הקבוצה המובחנת המליצה הוועדה לאמץ מדיניות מחמירה ביותר ("אפס סובלנות") ולהנמיך מאוד את רף האלכוהול האסור וכך אכן נקבע בתיקון לפקודה.
הוועדה הגישה את המלצותיה בדצמבר 2010 , כחודש לאחר שהתיקון לפקודה התקבל בכנסת.
לטענתה "כל ההמלצות שגובשו הן בנות ביצוע", וכמה מהן, ובכלל זה התיקון לפקודה לגבי הקבוצה המובחנת, יושמו עוד במהלך עבודתה.
יצוין שבשנת 2007 בחנו כמה גופי מחקר באירופה את המגבלות של מכשיר הינשוף לקביעת ריכוז אלכוהול מחמיר לנהגים צעירים בגרמניה.
במסמך ההמלצות שפרסמו גופי המחקר נכתב שגבול המדידה המינימלי יהיה 100 מיקרוגרם אלכוהול בליטר אוויר נשוף.
מעיון בהמלצות הוועדה עולה שהיא לא דנה בסוגיה זו.
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי הן בדיוני הוועדה והן בדיוני ועדת הכלכלה של הכנסת לפני שאושר התיקון לפקודה, נציגי את"ן שהופיעו בוועדות לא הסבו את תשומת לב חברי הוועדות לכך שבמועד כניסת התיקון לפקודה לתוקף אין בידי המשטרה מכשיר ינשוף שמאפשר לאכוף את התיקון לפקודה בדבר הרף המחמיר.
המשמעות היא שמדובר במצב של חקיקה בלתי ניתנת לאכיפה וקביעת הוועדה שהמלצותיה הן בנות ביצוע לא עמדה במבחן המציאות.
משרד מבקר המדינה רואה ב חומרה את תפקוד את"ן בנושא המלצות הוועדה ומכשיר הינשוף, כאשר נציגי את"ן בוועדות לא התריעו על אי -יכולת מכשיר הינשוף למדוד ערכים נמוכים של אלכוהול באוויר נשוף, ונסמכו בלעדית על המלצות הוועדה שכאמור לא התייחסה לנושא.
המשטרה מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 כי אכן נציגי את"ן בוועדה ובוועדת הכלכלה של הכנסת לא העלו את סוגיית מגבלות המדידה במכשיר הינשוף.
המשרד לביטחון הפנים 449 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 משרד מבקר המדינה מעיר לאת"ן כי במועד דיוני הוועדות ראוי היה לבדוק אל מול יצרן מכשיר הינשוף אם המכשיר אוכף רף של 50 מיקרוגרם אלכוהול בליטר אוויר נשוף.
בייחוד היה עליו לעשות כן בעקבות הקביעה של גופי המחקר הבין- לאומיים מ- 2007 .
, שלפיה יכולת המדידה של מכשיר הינשוף מוגבלת בנובמבר 2010 ,, לאחר שהתיקון לפקודה התקבל ולפני שהוועדה נתנה את המלצותיה התקיימה באת"ן ישיבה בנושא "הינשוף הקיים והתאמתו לבדיקת אוכלוסיות מ יוחדות" בהשתתפותם של נציגי את"ן ויו"ר הוועדה.
במסמך סיכום הישיבה נקבע שהיועץ המלווה למשטרה (יו"ר הוועדה) יכתוב חוות דעת על יכולותיו של מכשיר הינשוף למלא את דרישות החוק לגבי הקבוצה המובחנת ובהתאם לכך יקבע רף אכיפה רלוונטי.
בינואר 2011 הפיץ ראש מדור תביעות באת"ן דאז הנחיה בנושא "קביעת רף אלכוהול מחמיר ", ובה הבהיר כי "כל]הקבוצה המובחנת[ לאוכלוסיות מיוחדות עוד לא יוסדר ויובהר נושא יכולת האכיפה של המכשירים בכמויות [ אלו50 , אין לאכוף ערכים]מיקרוגרם באוויר נשוף של פחות מ-290 .
"מיקרוגרם לליטר, באמצעות הינשוף באותו חודש התקיים דיון באת"ן בהשתתפות ראש מדור תביעות וראש מדור תעבורה.
בין השאר הוחלט בדיון לקבל חוות דעת מהיועץ המלווה (שכאמור היה גם יו"ר הוועדה האמורה) בנוגע להתאמה של מכשיר הינשוף לערכים הנמוכים.
כמו כן נקבע כי באחריות מדור תביעות להפיץ הנחיות ולפיהן "בשלב זה לא תבוצע אכיפה לאוכלוסייה מיוחדת" וכן "ביצוע בדיקות ".
]היועץ המלווה[ ינשוף לאוכלוסיות המיוחדות רק לאחר קבלת חוות הדעת של מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי על אף ההחלטות שהתקבלו בנושא, את"ן לא קידם את ביצוע חוות הדעת ולא ביקש מהיועץ המלווה לכתוב חוות דעת בנושא בניגוד לאשר הוחלט.
יוצא אפוא כי מאז שנת 2010 המשטרה אינה אוכפת את הוראות התיקון לפקודה בנוגע לקבוצה המובחנת באמצעות מכשיר זה.
בדיקת דגימת דם לקבוצה המובחנת .
לפי ההוראות, שוטר רשאי לדרוש מנוהג רכב "שהיה מעורב בתאונת דרכים או שיש לשוטר חשד סביר כי הוא שיכור.
לתת לו דגימת דם לשם בדיקה אם מצוי בגופו אלכוהול ובאיזה ריכוז".
ההוראות מפרטות כי נהג מהקבוצה המובחנת שיימצא בגופו ריכוז גבוה מ -10 מיליגרם אלכוהול ב-100 מיליליטר דם ייחשב שיכור.
נוהל מחלקת התנועה באת"ן מפברואר 2006 (להלן- נוהל שכרות), קובע באילו נסיבות תבוצע בדיקת דגימת דם לנהגים, אך במועד הביקורת נמצא שנוהל זה לא עודכן בהתאם להוראות התיקון לפקודה, ולכן אינו מתייחס לקבוצה המובחנת (ראו להלן).
כאמור, בהיעדר אפשרות לעשות בדיקת שכרות באמצעות מכשיר ינשוף לקבוצה המובחנת לפי הרף המחמיר, בדיקת הדם היא האמצעי היחיד לבדיקת ביצוע עברת שכרות לקבוצה זו.
המשטרה מעבירה את כל בדיקות דגימת הדם לבדיקת שכרות למעבדה הטוקסיקולוגי ת, שהיא המעבדה היחידה בישראל שרשומה בפנקס המעבדות של משרד הבריאות כמוסמכת לבצע בדיקות סמים ואלכוהול בדגימות דם ושתן לצורך הפקת ראיות משפטיות.
במרץ 2011 השלימה המעבדה הטוקסיקולוגית את היערכותה לבצע את בדיקות ריכוז האלכוהול בדם לפי 450 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הרף המתאים לקבוצה המובחנת בהתאם לתיקון לפקודה.
עבודתה של את"ן עם המעבדה הטוקסיקולוגית הוסדרה בהנחיות את"ן.
לפי נתוני המשטרה, בשנת 2014 בוצעו כ - 2,100 עברות שכרות של נהגים צעירים שנמדדו לפי הרף הרגיל, שהן כ-22% מכלל עברות השכרות שנעברו בישראל.
לפי נתוני המעבדה הטוקסיקולוגית רק 74 עברות של נהגים צעירים התגלו באותה שנה באמצעות בדיקת דגימת דם לפי הרף המחמיר.
לפי נתוני המעבדה הטוקסיקולוגית, מ -125 דגימות דם שנלקחו מנהגים צעירים בעת פעילות אכיפה שוטפת, בכ -%60 ( מהן74 דגימות דם) נמצא אלכוהול לפי הרף המחמיר21 .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה ציינה המשטרה כי מיום התיקון לפקודה נתפסו אלפי נהגים מהקבוצה המובחנת בבדיקות שנעשו לפי הרף הרגיל ולא לפי הרף המחמיר.
מתשובת המשטרה עולה כי עיקר האכיפה בקרב נהגים צעירים אינה נעשית לפי הרף המחמיר אלא לפי הרף הרגיל.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי למרות היקף עברות השכרות של נהגים צעירים, אין בידיה נתונים על נהגים צעירים שעברו עברות שכרות לפי הרף המחמיר.
בהיעדר נתונים לא ניתן למקד את מדיניות האכיפה כלפי נהגים אלו, לפי הרף המחמיר.
מבירור שערך משרד מבקר המדינה באת"ן עולה שיש קושי בביצוע בדיקותדגימת דם לנהגים בקבוצה המובחנת מאחר שנטילת הדגימה אמורה להיעשות במקום שבו נוהגים ליטול דגימת דם - במרפאה, בבית חולים או בתחנת משטרה בתנאי מרפאה.
לפיכך, אם עולה צורך לבדוק דגימת דם, השוטר נדרש לעזוב את הזירה שהוא פועל בה, למשל מחסום שהוקם לצורך אכיפת עברות שכרות של כלל הנהגים, כדי לטפל בנהג אחד מהקבוצה המובחנת למשך פרק זמן של כמה שעות ועיכוב ממושך של הנהג.
הדבר פוגע קשות בפעילות האכיפה כלפי כלל האוכלוסייה.
נוסף על כך, התהליך של העברת הנהג לבדיקת דגימת דם עלול לעורר חיכוך בין הנהג הנבדק למבצעי הבדיקה.
באוקטובר 2013 התייחס השר לביטחון הפנים דאז לסוגיית בדיקות הדם לקבוצה המובחנת במענה לשאילתה שהגיש חבר כנסת.
בתשובתו ציין השר כי "הבדיקה באמצעות נטילת דם אינה זמינה ונגישה כמו הינשוף, ומצריכה משאבים רבים מבחינת שעות סייר בוחן וניידות, ולכן האכיפה מתבצעת ככלל באמצעות הינשוף".
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה כי בשנים 2008 -2005 נעזר את"ן באמבולנסים משטרתיים לאכיפת התיקון ל פקודה בשיתוף פעולה עם קצין הרפואה הראשי של המשטרה.
האמבולנסים הוצבו סמוך לעמדות השוטרים שביצעו בדיקות שכרות לנהגים ואוישו בידי חובשים בשכר שהוכשרו לבצע בדיקות דגימת דם במקרים שלא היה אפשר לבצע את בדיקת הנשיפה 22.
קצין הרפו אה הראשי של המשטרה מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2015 שמבחינת מחלקת הרפואה במשטרה אין כל מניעה לחדש את .
21 לגבי שיעור מסוים של ב דיקות הדם שביצעה המעבדה הטוקסיקולוגית לא היה אפשר לבצע הצלבה של נתונים מסיבות טכניות.
הניתוח דנן מתבסס על כ -87% מבדיקות הדם שהועברו לבדיקת המעבדה הטוקסיקולוגית.
22 במקרים כגון היעדר מכשיר ינשוף, תקלה במכשיר ואי-יכולת של הנהג הנבדק לנשוף אוויר לתוך מכשיר הינשוף.
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 השימוש באמבולנסים ובחובשים משטרתיים בשכר, ככל שיידרשו לכך, כדי לאפשר לקיחת דגימות דם מנהגים החשודים בנהיגה בהשפעת אלכוהול.
לא נמצא כי פיקוד את"ן בחן את הקש יים שבאכיפת התיקון לפקודה (בדיקת העמידה ברף המחמיר) באמצעות בדיקת דגימת דם ואת השפעתה על היקף האכיפה, ולא נמצא שבחן דרכים מעשיות ויעילות לביצוע הבדיקות כדי להגביר את אכיפת איסור הנהיגה בשכרות בקרב קבוצת הנהגים המובחנת, לפי הרף המחמיר.
הוראות המשטרה לאכיפת החוק בעברות שכרות .
מיקוד האכיפה של המשטרה כדי למקד את יחידות המשטרה בנושאי האכיפה קבעה המשטרה בינואר 2013 .
תכנית עבודה התכנית כללה יעדים תלת-שנתיים לאכיפה בהתאם לדגשים ולמדיניות אכיפה שקבע מפכ"ל המשטרה דאז ובהם אכיפה של החוקים הנוגעים לעברות שכרות.
העברות הרלוונטיות למיקוד האכיפה של החוק בעברות שכרות מפורטות בחוברת שהפיק את"ן.
בחוברת מפורטים ארבעה סוגי עברות שכרות בלבד, שאף לא אחת מהן עוסקת באכיפת הרף המחמיר לקבוצה המובחנת.
יוצא אפוא שמיקוד האכיפה של החוק בנוגע לעברות שכרות, כפי שהוא מו פיע בחוברת שהפיק את"ן, אינו כולל אכיפה של התיקון לפקודה בנוגע לעברת שכרות שמבצעת הקבוצה המובחנת.
בתשובתה מסרה המשטרה כי הוספה של עברת שכרות פרטנית לקבוצה המובחנת לחוברת שהפיק את"ן לא תשפיע על מיקוד האכיפה שלו בנוגע לעברות שכרות.
לשיטתה, העברות שמופיעות בחוברת הן לצורך ניתוח סטטיסטי בלבד.
משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי עליה למקד את מדיניות אכיפת עברות השכרות גם כלפי נהגי הקבוצה המובחנת ולשקול להוסיף עברה מתאימה לחוברת שהפיק את"ן.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי הכללת עברת שכרות לקבוצה זו בחוברת תסייע בניתוח סטטיסטי של עברות שכרות שנהגי הקבוצה המובחנת מבצעים.
נוהל שכרות נוהל שכרות קובע כי עברת נהיגה בשכרות היא "מהחמורות בעבירות התעבורה, וכי ההרגל לנהוג ברכב לאחר שתיית אלכוהול שכיח בקרב אנשים היוצאים לבלות בשעות הערב והלילה, ובייחוד בקרב נהגים צעירים בסופי שבוע".
הנוהל נועד "לרכז את ההיבטים השונים בטיפול בעבירות תעבורה הנעברות תוך שכרות לנוהל אחיד ומפורט", ובהם בדיקת מאפיינים, בדיקות נשיפה ובדיקות דגימת דם.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בשנים האחרונות נעשו ניסיונות לעדכן את הנוהל: בפברואר 2012 הפיץ ראש מחלקת תנועה באת"ן דאז טיוטה מעודכנת של הנוהל, ובה התייחסות מפורשת להור אות התיקון לפקודה, לקבוצה המובחנת ולרף המתאים של ריכוז 452 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 האלכוהול לקבוצה זו.
במסמך של ראש מדור תעבורה וראש מדור תביעות את"ןדאז, ממאי 2013 , שכותרתו "שדרוג הנוהל והטיפול בעבירת הנהיגה בשכרות", צוין: "יש צורך בחשיבה מחודשת בכל הנוגע לאכיפת עבירת השכרות כך שתהא ברורה, נהירה ומופשטת ככל שניתן".
עוד צוין במסמך כי בתום איסוף חומר רלוונטי בנושא יגובש נוהל "בהתאם לצרכים המבצעיים והמשפטיים".
נמצא שהיה צורך לעדכן את נוהל שכרות שגובש ב - 2006 ולכלול בו את כל ההיבטים בראייה רחבה ובאופן אחיד ומפורט כדי לייעל את הטיפול בשטח בעברות שכרות ולהתאימו לעדכונים שנבעו משינויים בחקיקה מאז, ובפרט לתיקון לפקודה, וכן מהבהרות שעלו בפסיקה.
עד סיום מועד הביקורת נוהל זה טרם עודכן.
בינואר 2016 נמסר מאת"ן כי הנוהל עודכן בין היתר לגבי הקבוצה המובחנת לאחר סיום הביקורת (ספטמבר 2015 ) ואושר על ידי ראש מחלקת תנועה.
טיפול בעברות תעבורה חמורות הליך של תביעה לחומרה בעברת תעבורה (להלן - מתווה תלת"ן23 ) נועד להעביר את הטיפול בעברות תעבורה חמורות להליך אכיפה שיפוטי מהיר: סימון התיק לטיפול במתווה תלת"ן, העברת התיק למחלקת התביעות של את"ן, קליטתו בתוך 72 שעות ומתן קדימות לשמיעת תיק זה בבית המשפט לתעבורה.
מתווה תלת"ן מתייחס בין היתר לעברות שכרות.
בינואר 2012 הפיץ מדור תביעות באת"ן הנחיה שכותרתה "סיווג תיקי שכרות כתיקי תלת"ן- חידוד".
לפי הנחיה זו, הערך הרלוונטי של ריכוז אלכוהול בגוף הנהג הנבדק לצורך קביעת עברה כעברת תלת"ן הוא 600 מיקרוגרם לליטר אוויר נשוף- פי 2.
5 מאשר נקבע בחוק לגבי כלל האוכלוסייה.
בהנחיה אין התייחסות פרטנית לערכים הרלוונטיים של אלכוהול בליטר אוויר נשוף לקבוצה המובחנת.
המשטרה מסרה בתשובתה כי מתווה תלת"ן חל באותו אופן הן על הקבוצה הכללית של הנהגים והן על הקבוצה המובחנת ויש להחילו כאשר שיעור האלכוהול גבוה מפי 2.
5 מהרף הקבוע בתיקון לפקודה.
אשר לנהגים מהקבוצה המובחנת, מתווה תלת"ן חל מריכוז של 125 מיקרוגרם אלכוהול בליטר אוויר נשוף, ואין צורך להכין עבורה מתווה נפרד לקבוצה המובחנת.
משרד מבקר המדינה מעיר שהנחיות המשטרה לסיווג תיקי תלת"ן מתייחסות לריכוז אלכוהול גבוה בלבד - 600 מיקרוגרם אלכוהול בליטר אוויר נשוף.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי הנחיות המשטרה לסיווג תיקי תלת"ן יכללו התייחסות פרטנית ומפורשת לאכיפה לגבי ערכי האלכוהול של הקבוצה המובחנת, כלומר לריכוז אלכוהול של 125 .
מיקרוגרם אלכוהול בליטר אוויר נשוף .
23 תלת"ן- הליך של תביעה לחומרה תביעות תנועה.
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - משטרת ישראל - מאבק המשטרה בנגע האלכוהול - אכיפה בתחום התעבורה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 תהליך ההצטיידות במכשירי ינשוף חדשים .
תהליך רכישת הינשוף החדש .
במרץ 2013 הגיש את"ן לוועדת המכרזים של המשטרה בקשה לרכש, בפטור ממכרז, של מכשירי ינשוף חדש כדי למלא את ה צרכים המבצעיים, המקצועיים והמשפטיים של את"ן בעתיד (להלן - מכשיר ינשוף חדש).
יש לציין שבנובמבר 2012 הכריז היצרן שבכוונתו להפסיק לייצר את מכשיר הינשוף המשמש את המשטרה כיום.
באפריל 2013 אישרה ועדת המכרזים של המשטרה את ביצוע ההתקשרות לרכישת מכשיר הינשוף החדש, בפטור ממכרז, בסכום של שלושה מיליון ש"ח.
המחיר שסוכם עם הספק היה כ - 38,000 ש"ח (לא כולל מע"ם) לכל מכשיר ינשוף חדש.
תהליך התקינה של הינשוף החדש אחד העקרונות שהנחו את את"ן בהליך הרכישה של מכשיר הינשוף החדש הוא הצורך במכשיר שיהיה בעל תו תקן של מכון התקנים הישראלי (להלן - מכון התקנים) .
לכן החל תהליך להסדרת התקינה ולהענקת תו תקן ישראלי למכשיר (להלן - תהליך התקינה) בשותפות שלושה גורמים: מכון התקנים, שהוא הגוף המוסמך בלעדית לקבוע תו תקן על פי תהליך התקינה; הרשות לבטיחות בדרכים, שהיא הגורם המממן את התהליך ואת"ן.
באוגוסט 2012 נחתם הסכם בין מכון התקנים ובין הרשות לבטיחות בדרכים להסדרת ההתקשרות בין שני הגופים (להלן - ההסכם).
לפי ההסכם, בעבור השלמת תהליך התקינה תשלם הרשות לבטיחות בדרכים למכון התקנים 681,000 .
ש"ח ההסכם מפרט את שלבי תהליך התקינה: (א) כתיבת פרוטוקול של דרישות ותנאים שמכשיר הינשוף החדש חייב לעמוד בהם על פי התקן הבין-לאומי של ה -24OIML (להלן- התקן הבין- לאומי); (ב) העברת מכשיר הינשוף החדש לבדיקות מעבדה כדי לבחון אם הוא עומד בדרישות ובתנאי התקן; (ג) אישור שדגם מכשיר הינשוף החדש (אב-טיפוס) עומד בדריש ות התקן; (ד) מבדק של תהליך הייצור בקו הייצור במפעל של מכשירי הינשוף החדש וזיהוי המכשירים הסדרתיים שייוצרו כתואמים לדגם שאושר.
יצוין כי מבדק זה מותנה בהזמנת מכשירי ינשוף חדש ובהפעלת קו הייצור במפעל לצורך כך.
במסגרת תהליך התקינה אומץ התקן הבין-לאומי, והתקן הישראלי פורסם ברשומות בדצמבר 2013 .
המשטרה רכשה חמישה מכשירי ינשוף חדש.