HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
המל"ג קבעה כי המצוינות בהוראה תימדד על פי היחס בין מספר הסטודנטים למספר אנשי הסגל האקדמי הבכיר ועל פי מידת הגיוס של סגל צעיר מצטיין.
אוניברסיטאות שיגייסו סגל נוסף ויפעלו לשיפור היחס, בשאיפה להגיע ליחס של 21.
5 סטודנטים לכל חבר סגל בכיר, ומכללות שישאפו ליחס של 35.
5 סטודנטים לכל חבר סגל בכיר יתוגמלו בהתאם.
זאת לעומת היחס שהיה קיים בשנת התש"ע - 24.
5 סטודנטים לכל חבר סגל בכיר באוניברסיטאות ו -38.
5 לכל חבר סגל בכיר במכללות.
עוד נקבע כי הגעה ליעד האמור כרוכה בגיוס כ- 1,600 חברי סגל בכיר לאוניברסיטאות וכ-400 למכללות.
בפועל גייסו האוניברסיטאות בפרק הזמן התש"ע-התשע"ג 950 אנשי סגל חדשים, מהם 475 אנשי סגל ששבו מחו"ל.
המכללות גייסו561 אנשי סגל בכיר, מהם רק13 אנשי סגל ששבו מחו"ל.
ממוצע הגיל של אנשי הסגל החדשים שגייסו האוניברסיטאות היה 40 ושל אנשי סגל כאלה שגייסו המכללות 50 .
למרות זאת היה היחס הממוצע בין הסטודנטים לאנשי הסגל באוניברסיטאות 1:24.
9 , רחוק מהיעד שקבעה המל"ג - 1:21.
שקבעה המל"ג הועלה כי היחס בין הסטודנטים לאנשי הסגל הבכיר לא השתפר, אף שהמוסדות גייסו כ- 1,500 אנשי סגל חדשים, מאחר שמספר הסטודנטים עלה, ומכיוון שבד בבד עם הגיוס החדש פרשו כ- 1,000 אנשי סגל בכיר.
כדי לעמוד ביעדי התכנית יש לגייס אפוא עוד 1,500 .
בפברואר 2012 החליטה המל"ג להקים ועדה ייעודית לנושא קידום איכות ההוראה במוסדות האקדמיים בישראל, ובנובמבר 2013 הקימה את הוועדה.
על הוועדה הוטל לקבוע קריטריונים להערכת איכות ההוראה ולהמליץ על תמריצים לשיפורה.
המל"ג החליטה כי בוועדה יהיו חברים נציגי הסטודנטים, נציגי ציבור ונציגי הסגל האקדמי.
בישיבות שקיימה הוועדה הוחלט בין היתר לפנות לציבור לקבלת הצעות בעניין זה.
בנובמבר 2014 הכינה הוועדה דוח בדבר הקריטריונים להערכת איכות ההוראה, ואולם בקריטריונים אלה ייעשה שימוש רק בתכנית החומש הבאה.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר כי המל"ג קבעה את שיפור איכות ההוראה לאחד היעדים המרכזיים בתכנית הרב-שנתית והחליטה שמידת השגתו תיקבע רק לפי היחס בין אנשי הסגל, ובעיקר אנשי סגל צעירים ומצטיינים, ובין הסטודנטים.
מלבד אמת מידה זו לא קבעה המל"ג בעוד מועד אמות מידה נוספות למדידת שיפור איכות ההוראה ולתקצוב שיינתן בעקבותיה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 ציינההמל"ג כי הפרמטר שלפיו תקצבה את היעד לשיפור ההוראה אינו משקף באופן מובהק או הפרמטר הבלעדי להערכת איכות ההוראה.
המל"ג הוסיפה כי הבעיה המרכזית היא שלא קיימים מדדים כמותיים שעל פיהם ניתן למדוד הוראה איכותית, ולפיכך היא הקימה ועדה שתעשה זאת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי התכנית הרב-שנתית לא הוכנה כראוי.
הוועדה הוקמה רק בסוף שנת 2013 ותוכנן כי היא תגישאת המלצותיה בתוך שלושה חודשים.
ואולם בפועל הוגשו ההמלצות לאחר שנה, והן ייושמו רק בתכנית הרב-שנתית הבאה.
על פי סקר שפרסמה התאחדות הסטודנטים הארצית באוקטובר 20114 ירדה בשנים 2009- 2011 שביעות הרצון הממוצעת של הסטודנטים מאיכות ההוראה.
שביעות הרצון הגבוהה ביותר נרשמה בקרב הסטודנטים במוסדות שאינם מתוקצבים, והנמוכה ביותר - בקרב הסטודנטים באוניברסיטאות.
הסטודנטים שהשתתפו בסקר טענו כי יש צורך בתוספת שעות תרגול, בהקטנת מספר התלמידים בכיתות, בשיפור רמת ההוראה, בשיפור היצע הקורסים ובשיפור יחסם של המרצים לסטודנטים.
נמצא כי הוועדה לא דנה בהמלצות של התאחדות הסטודנטים ושל ארגוני הסגל האקדמי הזוטר בדבר הצורך בהגדלת מספר התרגולים, שיפור איכות המתרגלים וחיוב אנשי הסגל האקדמי שהם בעלי הישגים נמוכים בתחום ההוראה להשתתף בסדנאות לשיפורה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 ציינההמל"ג כי היא אינה משתמשת בסקרי התאחדות הסטודנטים אלא בסקרים שמבצעת, לפי בקשתה, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
המל"ג הוסיפה כי היא מפיקה מסקרים אלה מידע רב.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח המספר הגדול של הסטודנטים שהשתתפו בסקר של התאחדות הסטודנטים , ולאור התוצאות אשר מצביעות על ירידה ברמת שביעות הרצון מאיכות ההוראה באוניברסיטאות, יש מקום שהמל "ג תבחן ותביא בחשבון את תוצאותיו ואת ההמלצות שעולות ממנו.
4 הסקר נעשה על ידי חברה חיצונית על בסיס שאלונים שמילאו כ- 5,600 סטודנטים בשנים 2011 - 2009 .
המועצה להשכלה גבוהה 1345 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 אישור תכניות לימודים .
מערכת ההשכלה הגבוהה משמשת בין השאר מקור להכשרת כוח אדם מקצועי לשירות הציבור, וכן היא משמשת בסיס למחקרים המסייעים לקדם את הטכנולוגיה בישראל לקדמת הבמה העולמית, ובכך מחזקת את המעמד הבין-לאומי של המדינה.
לפיכך חשוב מאוד שבתכנון ארוך הטווח של מערכת ההשכלה הגבוהה יובאו בחשבון הצרכים שעליהם יצביעו הגופים הרלוונטיים במשק, ובהם גופי התעשייה, גופי המחקר והפיתוח וארגונים מקצועיים, וכן משרדי הממשלה ויחידות הסמך שלה.
האחריות לתיאום התכנון של מערכת ההשכלה הגבוהה עם הגופים במשק מוטלת על המל"ג, שהיא המאסדרת של מערכת ההשכלה הגבוהה.
הביקורת העלתה כי המל"ג גיבשה את התכנית הרב-שנתית בלי שקיימה דיונים עם הגופים הרלוונטיים, ובכללם משרדי הממשלה, כדי ללמוד על צורכי המשק לטווח הארוך, על ההתמחויות הייחודיות החסרות בו ועל המקצועות שיש בהם מחסור בכוח אדם.
יתרה מכך, הועלה שלמל"ג אין מידע בנוגע למכלול תכניות הלימודים הקיימות במערכת ההשכלה הגבוהה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 ציינה המל"ג כי אף שהיא המאסדרת של מערכת ההשכלה הגבוהה, היא אינה יכולה להכתיב למוסדות אילו תכניות לימודים ליישם, אולם היא יכולה להחליט על מתן תמריצים כדי לעודד אותם לקדם תחום מסוים.
המל"ג הוסיפה כי היא מקיימת קשר שוטף עם הדרגים המקצועיים במשרד הבריאות.
אשר לוות"ת, היא אינה מופקדת על שוק העבודה ואינה מצויה מספיק בנעשה בו, ולפיכך אין ביכולתה לבצע בעצמה תחזיות כוח אדם, אלא להסתמך על התחזיות של הגורמים הבקיאים בנושא זה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אף שהמל"ג אינה אמונה על הנעשה בשוק העבודה ואף שאינה יכולה להכתיב למוסדות אילו תכניות ללמד, תפקידה כמאסדרת מחייב אותה לרכז בידיה נתונים על המחסור הקיים והחזוי בכוח אדם מקצועי, ועל פי ניתוח נתונים אלו להחליט, במקרים המתאימים, על תמריצים לעידוד המוסדות להציע תכניות לימוד מתאימות.
לשם כך עליה לשתף פעולה עם גופים ממשלתיים וציבוריים.
המל"ג כאמור דנה בעניינים אלו עם משרדי הכלכלה והבריאות, אולם רק לאחר שהתכנית הרב-שנתית כבר יצאה לדרך ולאחר שכבר נקבעו בה היעדים ואושרו תכניות הלימודים להשגתם.
משמעות הדבר היא שלתוצאות הדיונים יינתן ביטוי רק בתכנית הרב-שנתית הבאה.
לגיבוש תכנית ארוכת טווח נדרשת ראשית כל תשתית נתונים.
היות שלמל"ג לא היו נתונים מלאים על תכניות הלימודים בכל המוסדות, המליצה הוועדה המלווה לנושא הערכת האיכות והבטחתה בפברואר 2005 להקים מאגר נתונים ממוחשב שבו ייכללו כל תכניות הלימודים הקיימות בארץ.
עד מועד סיום הביקורת לא הקימה המל"ג מאגר נתונים ממוחשב כזה, ולפיכך החלטותיה אינן נשענות על מידע שלם ואמין.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 3.
על פי התכנית "ישראל 2028 חזון ואסטרטגיה כלכלית-חברתית בעולם גלובלי"5 ממאי 2008 (להלן - ישראל 2028 ,)ריבוי המוסדות להשכלה גבוהה וריבוי הבקשות לאישור תכניות חדשות מטילים עומס רב על הגופים המאסדרים, ועל כן על גופים אלה לאצול סמכויות למוסדות להשכלה גבוהה.
על פי לאחר "העשור האבוד" - ההשכלה הגבוהה בישראל לאן?
6 ,יש חשיבות רבה לתגובה בזמן אמת לשינויים בצורכי השוק, ובכלל זה לאישור תכניות לימודים חדשות.
ואולם הגידול המהיר במספר המוסדות להשכלה גבוהה והמורכבות שבבדיקת מספר כה רב של תכניות לימודים אינם מאפשרים למל"ג לאשר תכניות חדשות בפרקי זמן סבירים.
כאמור, בפברואר 2010 פנההמל"ג למוסדות המתוקצבים וב יקש מהם להגיש הצעות לתכניות לימודים חדשות.
באפריל 2010 הגישו המוסדות המתוקצבים 392 תכניות לימודים חדשות.
בפברואר 2011 החליטהמל"ג כי בשל עומס של הצעות לתכניות חדשות שהוגשו בשנים קודמות, יש צורך לייעל את החלק המהותי והדחוף ביותר מבחינת המוסדות והוא הזמן שבין הגשת הבקשה לפתיחת תכנית הלימודים לרישום סטודנטים7 ל- 12 חודשים לכל היותר.
ביולי 2011 ובמרץ 2012 נתנה המל"ג ל-212 תכניות לימודים אישור ראשוני, שהוא תנאי להעברתן לבדיקה מעמיקה יותר של אנשי מקצוע רלוונטיים ולמתן אישור לפתיחתן לרישום סטודנטים.
במועד סיום הביקורת קיבלו רק שבע מבין 212 תכניות לימוד חדשות שקבלו אישור ראשוני מאת המל"ג, אישור לפתיחה לרישום סטודנטים.
האישור ניתן בחודשים ינואר-יולי 2014, ומשך הזמן הממוצע לאישור כל תכנית היה שנה וחצי.
במאי 2014 המליצההוועדה להסדרת המשילות של מערכת ההשכלה הגבוהה (להלן - ועדת המשילות)8 לתת למוסדות המתוקצבים מידת מה של עצמאות בנוגע לפתיחת תכניות חדשות, על פי עצמתם האקדמית.
עצמה זו תיקבע לפי הניסיון האקדמי של המוסד, מנגנוני האסדרה האקדמית הפנימיים הקיימים בו, היקף הסגל הבכיר ואיכותו ועוד - והכול במסגרת התכנית הרב שנתית המאושרת.
כמו כן המליצה הוועדה כי התכניות החדשות ייבדקו רק בשלב ההסמכה.
5 את התכנית האסטרטגית הכין "מוסד נאמן", והיא אומצה על ידי ראש הממשלה.
08 הובאה התכנית לפני הממשלה כולה, וזו סמכה את ידי ה עליה.
מטרת התכנית היא להביא להכללתה של ישראל בין 15-10 המדינות המובילות בעולם בכל הנוגע להכנסה לנפש, באמצעות שיתוף כל מגזרי האוכלוסייה.
6 "עמי וולנסקי, לאחר "העשור האבוד- ההשכלה הגבוהה בישראל לאן?
) 7 זהו השלב של פתיחת התכנית בפועל (ראה לעיל הערה 2 .
13 הקימו ראש הממשלה, שר החינוך, ושר האוצר את ועדת המשילות, כדי לבדוק את מבנה המוסדות המאסדרים את מערכת ההשכלה הגבוהה, קרי המל"ג והוות"ת.
אחת ממטרות הוועדה הייתה "חיזוק יכולת תכנון מערכת ההשכלה הגבוהה על כל רבדיה (קרי, אוניברסיטאות ומכללות, מוסדות מתוקצבים ולא מתוקצבים.
), בהתאם למטרותיה ולצורכי המשק והחברה".
המועצה להשכלה גבוהה 1347 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הזמן הרב הנדרש לאישור פתיחת תכניות חדשות לרישום, ראוי שהמל"ג תשקול לבקש מהמוסדות, עד ליישום המלצות ועדת המשילות, להגיש את התכניות לפחות שנתיים לפני תחילת הביצוע של תכנית החומש.
הדבר עולה בקנה אחד עם ההמלצה של פורום יושבי הראש של הוועדות התחומיות של המל"ג מ- 5.
13 , ולפיהן תבקש המל"ג מהמוסדות כשנה וחצי עד שנתיים לפ ני תחילת יישומה של תכנית החומש הבאה להגיש לה תכניות לקידום התפתחותה של מערכת ההשכלה הגבוהה, על פי הצרכים הלאומיים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 ציינההמל"ג כי היא מתכוונת להקדים את הפנייה למוסדות בבקשה שיגישו לה תכנית אקדמית, לקראת תחילת יישומה ש ל התכנית הרב-שנתית הבאה.
פתיחת תכניות לימודים על פי צורכי המשק .
מקצועות הטכנולוגיה העילית בשנים האחרונות היה תחום הטכנולוגיה העילית מנוע הצמיחה המרכזי של המשק הישראלי.
מחסור בסטודנטים או ירידה ברמת הלימודים בתחום זה פוגעים ביכולת של המדינה להתחרות בשוק העולמי.
משרד מבקר המדינה בדק אם המל"ג ביררה בעת הכנת התכנית הרב -שנתית מהם המקצועות בתחום הטכנולוגיה העילית שבהם נדרשים עובדים, ואם פעלה על פי צרכים אלה.
הוועדה להערכת איכות תכניות הלימודים בהנדסת חשמל ואלקטרוניקה ציינה באוקטובר 2007 כי הביקוש בתחומים אלה הוא לבוגרי האוניברסיטאות, מאחר שתנאי הסף במכללות מקִלים מדי, ורמת הלימודים בהן נמוכה.
על פי דוח הוועדה לבדיקת "המחסור בכוח אדם מיומן בטכנולוגיה עילית" (להלן - דוח ועדת קנדל)9, מיולי 2012 ,החל המחסור בבעלי תארים מתקדמים במדעי המחשב, הנדסת מחשבים, הנדסת אלקטרוניקה והנדסת מכונות כבר בשנת 2007 .
בדוח צוין כי המחסור האמור גורם לעליית שכר, לפגיעה ביכולת של מדינת ישראל להתחרות בשוקי העולם ולפגיעה בתעשייה ובתחום ההייטק - ועקב כך לפגיעה בצמיחה בכלל.
עוד צוין בדוח כי המשק זקוק לאנשי מחקר ופיתוח, וכי הביקוש הוא דווקא לבוגרי האוניברסיטאות ולא לבוגרי המכללות.
ואולם בשל הקיפאון שחל בשנים האחרונות במספר הבוגרים במקצועות אלו באוניברסיטאות, לעומת עלייה במספר הבוגרים האמורים במכללות הומלץ בדוח שלא לאפשר פתיחת תכניות לימודים נוספות בתחומים אלה במכללות.
בשנת 2011 , במהלך העבודה על דוח ועדת קנדל, הגדילה הוות"ת את הת קציב שהוקצה למוסדות המתוקצבים (ובכלל זה למכללות המתוקצבות) לשנים התשע"א והתשע"ב ללימוד מקצועות הנדרשים למשק בתחום הטכנולוגיה העילית, כדי להגדיל את מספר הבוגרים בהם .
9 הוועדה בראשותו של פרופ' יוג'ין קנדל, ראש המועצה הלאומית לכלכלה, הוקמה בשנת 2011 , .
והיו חברים בה נציגי המל"ג ונציגי משרד ראש הממשלה, משרד האוצר ומשרד הכלכלה 1348 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בכ- 500-300 בשנה.
נוסף על כך הגדילה הוות"ת את מכסות הסטודנטים בתחומים אלו ואף אפשרה חריגה מהמכסות.
מהביקורת עלה כי מספר הסטודנטים שלמדו את מקצועות הטכנולוגיה העילית במכללות בשנים התש"ע-התשע"ג גדל ב -587 ובאוניברסיטאות- ב-203 .
יתר על כן, בשנים 2013 -2011 אישרה המל"ג שבע תכניות לימודים חדשות, מהן רק אחת לאוניברסיטה.
שתיים מבין שש התכניות שאושרו למכללות, אושרו לאחר פרסום דוח ועדת קנדל.
ביוני 2013 , בעקבות דוח ועדתקנדל, הודיעה המל"ג לאוניברסיטאות כי יזכו למענקים בשנים התשע"ד-התשע"ה, אם יגדילו את מספר התלמידים במקצועות הטכנולוגיה העילית ב-15 תלמידים למחזור לפחות.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 ציינההמל"ג כי מסקנות ועדת קנדל פורסמו ביולי 2012 ,אולם רוב תכניות הלימודים החדשות אושרו במשך שנת 2011 ובפברואר 2012 .
המל"ג הוסיפה כי מתן התמריץ התקציבי להגדלת מספר התלמידים בתחום זה החל רק בשנת התשע"ד, ותוצאותיו ייראו בשנים הבאות.
לטענת המל"ג, דוח ועדת קנדל הוא בגדר המלצה בלבד, ולדעתה נכון לפתוח במכללות להנדסה תכניות לימודים בהנדסת חשמל, כדי לספק את צורכי המשק בתחום זה.
משרד מבקר המדינה מעיר כי נוכח מסקנת הוועדה להערכת איכות תכניות הלימודים בהנדסת חשמל ואלקטרוניקה בנוגע לרמת הלימודים במכללות בתחומים אלה, נוכח הנאמר בעניין זה בדוח ועדת קנדל ונוכח צ ורכי המשק ההולכים ומתגברים בתחום הטכנולוגיה העילית, ראוי שהמל"ג תבצע עבודת מטה שבה תבחן את האמצעים שיש לנקוט כדי להבטיח את רמתן האקדמית של המכללות בתחומי הטכנולוגיה העילית.
הבטחת רמתן האקדמית של המכללות נחוצה כדי שבוגריהן יקבלו הכשרה ראויה, שבעקבותיה יוכלו להשתלב בהצלחה בשוק העבודה ולתרום לצמיחה הכלכלית.
יתר על כן, על המל"ג, משרד החינוך ומשרד הכלכלה לבצע עבודת מטה משותפת שבה ייבחנו דרכים לעידוד לימודי המדעים, ההנדסה והטכנולוגיה בבתי הספר ובמוסדות להשכלה גבוהה.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי אף שהמחסור בעובדים במקצועות הטכנולוגיה העילית קיים במשק כבר משנת 2007 , החלה המל"ג לנקוט צעדים לצמצומו רק לאחר פרסום דוח ועדת קנדל בשנת 2012 .
עקב כך תתבטא השפעתם של צעדים אלה רק בשנים הבאות, דבר שעלול לפגוע במידה ניכרת בצמיחת המשק בישראל.
לדעת משרד מבקר המדינה היה ניתן למנו ע מצב דברים זה, לו הייתה המל"ג מקיימת דיונים שוטפים עם משרד הכלכלה ונערכת לטיפול במחסור בעוד מועד.
מקצועות ההנדסה האזרחית .
על פי דוח ועדת קנדל קיים מחסור מתמשך במהנדסים אזרחיים, בייחוד בתחום התכנון.
המחסור אף צפוי להחריף ולגרום לפגיעה ניכרת בהתפתחות המשק, ועל כן יש להכשיר עוד 500 מהנדסים אזרחיים בחמש השנים הבאות.
על פי ישראל 2028 , מדינת ישראל מפגרת המועצה להשכלה גבוהה 1349 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 במידה ניכרת בפיתוח מרבית התשתיות הפיזיות, כגוןתשתיות התחבורה והתשתיות של נמלי הים והאוויר, ותיקון מצב זה מחייב בין היתר תוספת כוח אדם בתחום ההנדסה האזרחית ובתחומים משלימים אחרים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 ציינההמל"ג כי ועדת קנדל לא הגיעה למסקנות חד -משמעיות בנושא המחסור בכוח אדם בתחום הה נדסה האזרחית, וכי המלצתה הייתה למנות צוות בין-משרדי לבצע בדיקה מעמיקה בנושא.
נמצא כי במרץ 2013 אישרההמל"ג רק תכנית לימודים אחת בהנדסת בניין.
עוד נמצא כי המל"ג לא פעלה להגדלת מספר התלמידים בתחום זה.
משרד מבקר המדינה ממליץ למל"ג לבחון בהקדם את נושא המחסור בכוח אדם במקצועות ההנדסה האזרחית, כדי למנוע את התמשכותו שנים רבות, כפי שקרה בנוגע למקצועות הטכנולוגיה העילית.
המל"ג החלה לדון במחסור בכוח אדם במקצועות הטכנולוגיה העילית וההנדסה רק באמצע שנת 2011 , וביתר שאת רק בשנת 2014 .
לדעת משרד מבקר המדינה, על המל"ג לדון בקביעות עם גורמים במשק על צורכי המשק בהווה ובעתיד ולהביא צרכים אלה בחשבון בעת הכנת התכניות הרב -שנתיות של מערכת ההשכלה הגבוהה.
אכן, מטרתה של מערכת ההשכלה הגבוהה אינה רק הכשרת כוח אדם מקצועי, אלא גם פיתוח הידע והפצתו, אולם אין להתעלם מהעובדה שהיא אחד הגורמים העיקריים המכשירים כוח אדם כזה.
מקצועות הביוטכנולוגיה .
על פי המלצת הוועדה להערכת איכות תכניות הלימודים בביוטכנולוגיה והנדסת ביוטכנולוגיה מפברואר 2012 ,על המל"ג לאסוף מידע בדבר הצרכים של תעשיית הביוטכנולוגיה בישראל בהווה ובעתיד ולהתאים את מסלולי הלימודים ואת מספר הסטודנטים הנדרש.
הוועדה המליצה למל"ג למנות לצורך כך שתי ועדות: האחת - למיפוי כל התכניות הקיימות ללימוד ביוטכנולוגיה והנדסת ביוטכנולוגיה בארץ, והאחרת - למיפוי הצרכים של תעשיית הביוטכנולוגיה בהווה ובעתיד מבחינת ההתמחויות בכל הדרגים ולפיתוח תכנית אסטרטגית של התחום בארץ.
עד אז אין לאשר פתיחת תכניות לימודים נוספות.
אשר למכללות, מאחר שאין להן תשתיות לביצוע מחקרים, אין לאפשר לה ן פתיחת תכניות לימודים לתואר שני.
ביולי 2013 אישרה המל"ג את המלצות הוועדה והחליטה כי עד להקמת הוועדות האמורות, תתאפשר פתיחת תכניות חדשות או הגדלת מספר הסטודנטים בתכנית לימודים בכפוף לתכנית האסטרטגית, וכי לימודי תואר שני ייפתחו רק במוסדות שיש בהם תשתיות לביצוע מחקרים.
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 נמצא כי עד למועד סיום הביקורת טרם הקימה המל"ג את הוועדות שהמליצה להקים הוועדה להערכת איכות הלימודים בביוטכנולוגיה והנדסת ביוטכנולוגיה, אף שהיא עצמה אישרה את ההמלצות ביולי 2013.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 טענההמל"ג כי לא ניתן למפות את הצרכים של המשק בתחומים אלה בעתיד, אלא רק את תכניות הלימודים הקיימות.
המל"ג ציינה כי המיפוי תכניות הלימודים דורש השקעה עצומה, אולם יעילותו אינה ברורה, והוסיפה כי בעבר כשלו ועדות רבות במיפוי כזה ובביצוע תכנון על פיו.
עוד הוסיפה המל"ג כי היא אינה מתערבת כאשר "השוק מווסת את עצמו".
משרד מבקר המדינה מעיר למל"ג כי תשובתה אינה עולה בקנה אחד עם העובדה שהיא אישרה עוד ביולי 2013 את המלצות הוועדה, ובכללן את ההמלצה למפות את הצרכים העתידיים בתחום הביוטכנולוגיה.
לדעת משרד מבקר המדינה, אין לקבל את הטענה כי לא ניתן למפות צרכים קיימים ועתידיים של המשק בתחום מסוים, בייחוד כאשר נדרש לעשות זאת כדי להתאים את תכניות הלימודים לצורכי המשק בתחום זה.
מצופה ממל"ג כי תהיה בידה הערכה בנוגע לצרכים הלאומיים בתחום הביוטכנולוגיה, שעל פיה תתכנן את המתכונת של לימודי ההשכלה הגבוהה בתחום האמור.
מקצועות בריאות הנפש10 .
אי-שילוב הפסיכולוגית הארצית בוועדות המל"ג הפסיכולוגית הארצית שבמשרד הבריאות אחראית להכשרה מעשית בתחום הפסיכולוגיה, והיא רשאית להציב תנאים למתן רישיון לעסוק בפסיכולוגיה.
הפסיכולוגית הארצית גם אמורה לעמוד על הצרכים והחסרים בכוח אדם בענפים ייחודיים של מקצוע הפסיכולוגיה ולקבוע את תוכני הלימוד הנחוצים בתחום זה.
בשנים 2014 -2007 ציינה הפסיכולוגית הארצית לפני המל"ג כי חיוני לשתף אותה בדיוני הוועדה המקצועית לתחום הפסיכולוגיה, וכי לעמדתה זו שותף גם מנכ"ל משרד הבריאות.
גם ועדה משותפת של המל"ג ומשרד הבריאות, שהיו חברים בה נציגי הפקולטות לפסיכול וגיה במוסדות להשכלה גבוהה, ראש מועצת הפסיכולוגים והפסיכולוגית הארצית, המליצה באפריל 2012 לצרף את הפסיכולוגית הארצית לצוות קבועבמל"ג שידון בתכניות הלימוד ים במוסדות להשכלה גבוהה בתחום הפסיכולוגיה.
ביולי 2012 אימצההמל"ג את המלצות הוועדה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 צייןמשרד הבריאות כי עד מועד זה לא יושמה ההמלצה לצרף את הפסיכולוגית הארצית לדיונים שמקיימת המל"ג בתכניות הלימוד ים בתחום הפסיכולוגיה, ולו רק כדי לשמוע את דעתה לגבי הצורך בפתיחת תכניות חדשות.
10 על פי חוקהפסיכולוגים, התשל"ז - 1977 .
, תחום הפסיכולוגיה הוא באחריות משרד הבריאות המועצה להשכלה גבוהה 1351 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 ציינההמל"ג כי הקשר של אנשי המקצוע שלה עם אנשי המקצוע של משרד הבריאות הוא שוטף, וכי המלצות הצוות הקבוע לעניין זה מובאות לפניה או לפני הוות"ת.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המל"ג לשתף בדיוניה את אנשי המקצוע שעשויים לתרום להבנת הצרכים של הציבור ה"עולים מהשטח".
כמו כן, על המל"ג ליישם את ההמלצה לצרף את הפסיכולוגית הארצית לדיונים שלה בתכניות הלימודים בתחום הפסיכולוגיה.
מחסור בפסיכולוגים בהתמחויות ייחודיות 1.
בשנים 2013 -2010 פנתה הפסיכולוגית הארצית למל"ג בבקשה לפעול לפתיחת תכניות לימודים בפסיכולוגיה רפואית ובפסיכולוגיה התפתחותית וכן להכשרת פסיכולוגים במגזר הערבי - כל זאת בשל מחסור בפסיכולוגים בתחומים אלה, ובייחוד בפסיכולוגים במגזר הערבי.
הועלה כי על אף ההשפעות שיש למחסור כאמור על החברה בישראל, לא המריצה המל"ג את המוסדות המתוקצבים לפתוח תכניות לימודים בתחומים אלה ולהכשיר פסיכולוגים למגזר הערבי.
במתן טיפול נפשי חשוב להכיר את העולם התרבותי, הדתי והחברתי של המטופל.
הדבר נכון גם לגבי מגזרים מיוחדים בישראל, ובין היתר המגזר הערבי.
המחסור הניכר בפסיכולוגים ערבים הובא לידיעת המל"ג כבר בשנת 2007 .
למרות זאת הפסיקה הוות"ת בשנת 2009 לממן את התכנית המיוחדת להכשרת פסיכולוגים למגזר הערבי שפעלה באוניברסיטת חיפה, שבאמצעותה הוכשרו בחמש השנים האחרונות כ-50 פסיכולוגים ערבים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2014 ציינה אוניברסיטת חיפה כי התכנית המיוחדת האמורה פעלה משנת 2001 , אולם בשנת 2011 החליטה המל"ג כי הסטודנטים מהמגזר הערבי ישולבו בתכניות הלימודים הרגילות.
בעקבות זאת פנה רקטור האוניברסיטה למל"ג וציין לפניה כי אף שדרכם של הסטודנטים לפסיכולוגיה מהמגזר הערבי פתוחה להשתלב בתכניות הלימודים הרגילות של האוניברסיטה על בסיס תחרותי, הוא ממליץ להמשיך להכשיר אותם באמצעות תכנית נפרדת.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 ציינההמל"ג כי מספר הבוגרים שהוכשרו באמצעות התכנית של אוניברסיטת חיפה היה מועט מדי, וכי זמן הכשרתם היה רב מדי.
המל"ג הוסיפה כי בעקבות פניית משרד הבריאות מופעלת משנת הלימודים התשע"ב בשני מוסדות להשכלה גבוהה תכנית חלוץ (פיילוט) לשילוב סטודנטים מהמגזר הערבי בתכניות לימודים לתואר שני בפסיכולוגיה חינוכית.
לדברי המל"ג, יישום התכנית הוארך לאחרונה גם לשנת הלימודים התשע"ה.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח המחסור בפסיכו לוגים במגזר הערבי ראוי שהמל"ג תעקוב באופן הדוק אחר תוצאות תכנית החלוץ לשילוב סטודנטים 1352 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מהמגזר הערבי בלימודי תואר שני בפסיכולוגיה חינוכית ותבחן אם התכנית עומדת בציפיות ואם יש צורך לעדכנה.
החלת הקריטריונים לאישור תכניות לימודים על המוסדות שאינם מתוקצבים .
על פי ישראל 2028 ,לא נקבעה מדיניות לאומית ברורה בנוגע למוסדות שאינם מתוקצבים ולשלוחות הזרות במערכת ההשכלה הגבוהה.
ועדת המשילות ציינה ב- 22.
14 כי במצב כיום מסתמן חוסר תיאום בין המערכת המתוקצבת ובין המערכת שאינה מתוקצבת, וכי נוכח המורכבות של נושא זה והצורך הדוחק להסדירו, יהיה נכון להעביר את הטיפול והדיון העקרוני בעניין לוועדה נפרדת.
בשנת הלימודים התש"ן למדו 1,665 סטודנטים לתואר ראשון במוסדות שאינם מתוקצבים, ובשנת הלימודים התשע"ג עלה מספר הסטודנטים במוסדות אלה ל- 37,900 .
בתחילת שנות התשעים של המאה העשרים היה שיעורם של הסטודנטים האמורים בכלל הסטודנטים לתואר ראשון 3% , לעומת כ-20% בשנת הלימודים התשע"ג.
שיעורם של הסטודנטים שלמדו לתואר שני במוסדות שאינם מתוקצבים בכלל הסטודנטים לתואר זה, היה בשנת הלימודים התשע"ג כ-15% .
הביקורת העלתה כי במסגרת ההכנות לתכנית הרב -שנתית ביקשה המל"ג מהמוסדות המתוקצבים למסור לה את התכניות הרב -שנתיות האקדמי ות שלהם, אולם לא ביקשה זאת מהמוסדות שאינם מתוקצבים.
לדעת משרד מבקר המדינה, כדי לגבש ראייה מערכתית כוללת על מערכת ההשכלה הגבוהה בישראל, על המל"ג לבקש גם מהמוסדות ש אינם מתוקצבים להגיש לה את התכניות הרב -שנתיות שלהם, מאחר ששיעורם של הלומדים במוסדות אלה בכלל המוסדות להשכלה גבוהה הוא כ- 20% .
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2014 ציינההמל"ג כי "מוסכם כי יש לקבל את מלוא המידע על כלל המערכת, לרבות המוסדות שאינם מתוקצבים על מנת לגבש כראוי את התכנית הרב שנתית".
המל"ג הוסיפה כי בדרישות לפתיחת מוסד חדש שקבעה לאחרונה נכללת דרישה גם מהמוסדות שאינם מתוקצבים למסור לה את התכניות הרב- שנתיות האקדמיות שלהם.
לדברי המל"ג, בכוונתה להחיל דרישה זו על המוסדות שאינם מתוקצבים מתכנית החומש הבאה, כדי לאפשר תיאום בין תכניות הפיתוח של המוסדות המתוקצבים לתכניות הפיתוח של המוסדות שאינם מתוקצבים.
בנושא החלת שיקולי תכנון הלאומי של תחום ההשכלה הגבוהה, ציין נשיא בית המשפט העליון בדימ' פרופ' אהרון ברק11 כי "הצורך להבטיח מערכת חינוך גבוהה לכל, עשוי .
11 אהרן ברק, "על ההשכלה הגבוהה והזכות לה", הרצאה בכנס ההשכלה הגבוהה השלישי, שנת 2013, http://law.
המועצה להשכלה גבוהה 1353 .
:שם הדוח המועצה להשכלה גבוהה - תכנון ופיקוח אקדמי של מל"ג/ות"ת על המוסדות להשכלה גבוהה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לחייב תכנון ותקציב אשר לעיתים ימנע מכל המבקש זאת ללמוד מקצוע המבוקש על ידו.
תכנון ותקצוב זה - עד כמה שהוא מגביל את הזכות להשכלה גבוהה - חייב להיות מידתי וסביר.
בעניין זה נתון למדינה מתחם של מידתיות וסבירות אשר בגדרו היא רשאית לפעול".
בחוות דעת של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה לענייני חקיקה מינואר 2007 נקבע כי "סירוב להעניק היתר למוסד או אישור פתיחה לתכנית אך בשל עובדת קיומם של מוסדות אחרים המסוגלים לספק את צרכי מדינת ישראל, תהיה, ככלל, פגיעה מעבר לנדרש בחופש העיסוק.
רק בנסיבות מיוחדות וחריגות ביותר, בהן יש בפתיחת מוסד נוסף או תכנית נוספת השלכה על שימוש במקורות ובמשאבים ציבוריים מוגבלים או פגיעה בהשכלה הגבוהה בישראל, עשויים שיקולי תכנון להיות שיקולים רלוונטיים גם ביחס לבקשותיהם של מוסדות חוץ תקציביים"(ההדגשה אינה במקור).
בעקבות חוות דעת אלו קבעה המל"ג כי אין הצדקה להגביל עקב שיקולי תכנון פתיחת תכניות לימודים במוסדות שאינם מתוקצבים; כי אין לאפשר תחרות על מקומות הכשרה מעשית; כי יש לקבוע אמות מידה אחידות לשימוש בתשתיות הוראה ציבוריות - כדי למנוע תחרות על מחיר השימוש בתשתיות אלה; כי יש להגביל פתיחת תכניות לימודים חדשות במוסדות שאינם מתוקצבים, כל עוד הדבר פוגע ביחס בין אנשי הסגל לסטודנטים במוסדות המתוקצבים זאת מפני שסגל אקדמי בכיר הוא משאב מוגבל ועלולה להיווצר תחרות לא רצויה שתפגע במערכת המתוקצבת.
משרד מבקר המדינה סקר את תכניות הלימודים שאישרה המל"ג והעלה את הממצאים האלה: .
החלטות המל"ג והמלצות הוועדות להערכת איכות הלימודים .
המל"ג קבעה כי פתיחת תכניות לימודים חדשות מותנית בין היתר בהמלצות הוועדות להערכת איכות הלימודים לעשות כן.
ואולם הועלה כי המל"ג אישרה פתיחת תכניות לימודים למוסדות שאינם מתוקצבים אף שלעיתים היה הדבר בניגוד להמלצות הוועדות האמורות.
להלן דוגמאות בעניין זה: 1.
המל"ג אישרה לכמה מוסדות שאינם מתוקצבים לפתוח תכניות דו-חוגיות במשפטים ומינהל עסקים.
לעומת זאת, היא לא אישרה למוסדות המתוקצבים לפתוח תכניות כאלה, בטענה שוועדה מיוחדת שלה עדיין לא קבעה אם יש לאשר לימודים לתואר מלא במסלול זה.