HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד עלה כי הרשות הכינה טיוטה של ניתוח התחרותיות ביבוא כלי רכב בשנת 2012 לצורך הצגת עמדתה בנושאים שונים הקשורים לתחרות בענף, אך במועד ביצוע הביקורת לא השלימה את גיבוש ממצאי הבדיקה לכדי דוח סופי ולא פרסמה דוח בנושא.
רשות התחרות ציינה בתשובתה כי היא בדקה בשנת 2020 יותר מ-200 מיזוגים.
במהלך שנה זו נבחנו ברשות 16 .
בקשות מיזוג בתחום התחבורה עוד ציינה הרשות בתשובתה כי השימוש במודלים אקונומטריים אינו דרוש לבדיקת מיזוגים מסוימים , וכי קיימים קשיים יישומים בשימושם, ההופכים אותם ללא מתאימים לעבודה השוטפת של הרשות.
כמו כן, הרשות הוסיפה כי במקרים מסוימים היא בוחרת להשתמש בכלים אמפיריים לסוגיות נקודתיות, במקרים שבהם בחינה זו נדרשת וישימה.
בנובמבר 2021 ציינה הרשות לפני משרד מבקר המדינהכמה דוגמאות לבדיקות אמפיריות משמעותיות שנערכו בשנים האחרונות כחלק מבדיקת מיזוגים שהובאו לאישור הממונה: (א) מיזוג מלונות באילת, (ב) מיזוג בענף המדגה, (ג) מיזוג בענף הבנקאות (שתי דוגמאות).
שימוש בכלים מתקדמים ובהם מודלים אקונומטריים לבחינת מיזוגים שבהם עולה חשש לפגיעה בתחרות מקובל במדינות שונות, והוא עשוי לסייע לרשויות תחרות להעריך את ההשפעה של המיזוג על התחרותיות בענף ואת השפעת המיזוגים על המחירים בענף.
מומלץ כי רשות התחרות תבחן את האפשרות להרחיב את הביצוע של בדיקות נוספות בהתאם למקובל במדינות שונות, כגון הרחבת השימוש בניתוחים כלכליים מתקדמים , לרבות ניתוחים סטטיסטיים ומודלים אקונומטריים לבחינת השפעתם של מיזוגים אופקיים של יבואנים גם בענף הרכב ולבחינת רמת התחרותיות בענף.
עוד ממליץ משרד מבקר המדינה כי בדיקות בעניין התחרותיות אשר ממצאיהן יתגבשו לכדי דוח סופי יפורסמו לציבור, בהתאם לחוק התחרות הכלכלית.
מידת התחרותיות ביבוא כלי הרכב .
כאמור לעיל, בדיקה של מידת התחרותיות באמצעות הריכוזיות בענף היא כלי חשוב אך אינו מספק, ואכן רשויות לפיקוח על התחרות במדינות שונות משתמשות בכלים נוספים לבדיקת מידת התחרותיות ולקבלת החלטה האם לאשר מיזוגים אופקיים של חברות באותו ענף.
משרד מבקר המדינה בדק את מידת התחרותיות ביבוא כלי הרכב באמצעות ניתוחים וחישובים כלכליים ופיננסיים רבים.
בבדיקה נותחה רמת התחרותיות ברמת הענף.
הניתוח בפרק זה כולל חמישה חישובים לבדיקת מידת התחרותיות בענף, והוא מבוסס על חישובים שנעשו בעבר באגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר והם עודכנו בדוח זה.
הניתוח לבחינת מידת התחרותיות בענף מבוסס גם .
| 624 | התחרותיות בענף הרכב על מודל ייחודי שפותח במשרד מבקר המדינה במסגרת דוח הביקורת51.
חישובים אלה כוללים: (1 ) ניתוחרווחיות של יבואני הרכב הישירים והשוואתה לרווחיות בענפים אחרים (Benchmark)( ;2 ) ניתוח העברת השינויים בעלות הגולמית של היבואנים הישירים אל הצרכנים מיבוא כלי רכב פרטיים; (3 ) ניתוח השינויים במחיר המחירון, במחיר כלי רכב חדשים, בעלות הגולמית ובאומדנים לרווח הגולמי של היבואנים הישירים מיבוא כלי רכב פרטיים באמצעות מדדי מחירים מקובלים (בדיקת השפעת המחיר); (4 ) ניתוח הגורמים לשינויים באומדן הרווחיות הגולמית של היבואנים הישירים מיבוא כלי רכב פרטיים; (5 )אומדן המשמעות הכלכלית בענף הרכב עקב קיומה של רווחיות בקרב יבואני הרכב הישירים הגבוהה באופן עקבי ומשמעותי מרווחיות ענפים אחרים שנבדקו.
ניתוחים כלכליים נוספים של רמת הריכוזיות והשינויים במחירי המחירון ובעלויות הגולמיות בקטגוריות השונות של כלי הרכב מובאים בהמשך בשער 2 .
ניתוח רמת התחרותיות בענף יבוא הרכב .
ניתוחרווחיות של יבואני הרכב הישירים והשוואתה לרווחיות בענפים אחרים שנבדקו .
משרד מבקר המדינה ביצע ניתוחי רווחיות המבוססים על עבודה שבוצעה באגף הכלכלן הראשי בשנת 2017 לניתוח שיעורי רווחיות של היבואניםהישירים מיבוא כלי רכב והשווה שיעורי רווחיות אלה לארבע קבוצות השוואה שונות: (א) שיעור הרווחיות המקובל בענפים תחרותיים בענף המסחר שצוינה בעבודת אגף הכלכלן הראשי בשנת 2017 ; (ב) שיעורי רווחיות של חברות ליסינג ציבוריות הפועלות בענף הרכב; (ג) שיעורי רווחיות ממוצעים של ענף "מסחר סיטוני פרט לכלי רכב מנועיים ואופנועים" (ענף 46 בסקר ענפי הכלכלה של הלמ"ס); (ד) שיעורי רווחיות ממוצעים של ענף "מכירה קמעונית, פרט לכלי רכב מנועיים ולאופנועים" (ענף 47 בסקר ענפי הכלכלה של הלמ"ס).
איגוד יבואני הרכב ציין בתשובתו מיולי 202152 ובתשובה נוספתמדצמבר 2021 כי "חברות הליסינג אינן יכולות לשמש קבוצת ייחוס רלוונטית ליבואנים הישירים, שכן פעילותן של חברות הליסינג שונה בתכלית מפעילותם של היבואנים הישירים - בין היתר בסוג הפעילות, בקשר המתמשך מול הלקוח וברמת הסיכון הגלומה בפעילות.
המבוסס על השוואה לרווחיות מקובלת בענפים תחרותיים ב'ענף המסחר' - אינו יכול לעמוד.
'ענף המסחר' אינו הומוגני, והוא כולל פעילויות מגוונות, השונות בתכלית במאפייניהן הכלכליים, ועל-כן אין ולא יכול להיות 'שיעור רווחיות' מקובל או סביר לכל הפירמות בענף זה".
בנוגע להשוואה לענפים 46 ו-47 בסקר ענפי הכלכלה של הלמ"ס ציין האיגוד כי: "אף אחד מהם אי נו דומה או קרוב לפעילות בענף הרכב, ולפיכך אף אחד מהם אינו יכול לשמש כנקודת ייחוס לרווחיות בענף כלי הרכב; ובוודאי ששיעורי הרווחיות המשוקללים של פעילויות אלו אינם יכולים לשמש נקודת ייחוס לרווחיות בענף כלי הרכב".
משרד מבקר המדינה מציין כי ככלל רצוי לבחון רווחיות של חברה בהשוואה לרווחיות של חברות אחרות באותו ענף.
בגלל שבדוח זה נבחנה הרווחיות הכוללת של 12 יבואני הרכב הישירים המייבאים את רוב כלי הרכב הפרטיים לא ניתן להשוות רווחיות זו לרווחיות של יבואני רכב .
51 פירוט המודל ששימש בבדיקה מופיע בנספח1.
52 במהלך חודש יולי העביר איגוד יבואני הרכב שתי תשובות לטיוטת הדוח שהועברה לאיגוד.
התשובות יוגדרו להלן - תשובת איגוד יבואני הרכב מיולי 2021.
| 625 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | התחרותיות בענף הרכב אחרים.
אולם, ארבעת מדדי ההשוואה שנבחרו מאפשרים בחינה כוללת ומקיפה של רווחיות היבואנים הישירים הן בהשוואה לשיעור הרווחיות בענפים תחרותיים המקובל בענף המסחר; הן בהשוואה לשיעור רווחיות של חברות הפועלות באותו ענף, חברות הליסינג פועלות בענף הרכב, הן רוכשות את רוב צי הרכב שלהם מיבואני הרכב ופעילותן כוללת בעיקר: מכירה לצרכן (רכבי "אפס ק"מ"), החכרה לטווח ארוך (ליסינג) והשכרה לטווח קצר; הן בהשוואה לשיעור רווחיות ממוצע של ענף מסחר סיטוני, יבואני הרכב מכרו בשנת 2019 כ-51% מכלי הרכב לחברות ליסינג ולחברות; והן בהשוואה לשיעור רווחיות ממוצע של ענף מכירה קמעונית, יבואני הרכב מכרו בשנת 2019 כ-%49 מכלי הרכב ללקוחות פרטיים (ראו תרשים21 )בהמשך53.
רווחיות יבואני הרכב בהשוואה לרווחיות מקובלת בענפים תחרותיים בענף המסחר בסקירה כלכלית שבועית של אגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר ממרץ 2017 נעשה ניתוח ממוקד של הרווחיות בקרב יבואניות הרכב בישראל 54 .
הניתוח הממוקד הצביע על רמת תחרותיות נמוכה בענף, הבאה לידי ביטוי הן בשיעור הרווחיות החריג יחסית לענף המסחר, והן ברמת הריכוזיות.
ממצאי הניתוח הראו כי "במצטבר משנת 2007 , בה החל הגידול החד ברכישות כלי רכב חדשים, ועד שנת 2014 , צברו שתים-עשרה יבואניות הרכב רווח מצרפי של 14.
1 מיליארד ש"ח, דהיינו רווח שנתי ממוצע של1.
בהשוואה לשנים2003 - 2006 זהו גידול ריאלי של72 .
שני שלישים מרווחי הענף מתרכזים בארבע היבואניות הגדולות הגידול החד ברווחי הענף בעשור האחרון לא מצא ביטוי משמעותי בצמיחת השכר בקרב העובדים.
עובדה זו הביאה לירידה משמעותית בחלקה של התמורה לעבודה בענף זה".
עוד צוין בפרסום של אגף הכלכלן הראשי: "הממצאים מלמדים כי בשנים 2013 - 2014 היה הרווח המצרפי של שתים-עשרה יבואניות הרכב בין 1.
9 ל-2 מיליארד ש"ח לשנה, סכוםהגדול ריאלית פי שניים מהרווח בשנת 2006 , טרם הגידול החד ביבוא כלי הרכב.
במקביל נרשם גידול חד בשיעור הרווחיות, אל רמה ממוצעת של 9.
3% , שיעור רווחיות חריג לענף המסחר" [ ההדגשה במקור]55 .
שיעור הרווחיות שחושב הוא הרווח לפני מסחלקי סך המחזור בניכוי מס הקני יה56 .
שיעור הרווחיות אינו כולל רווחי הון.
הרווח לפני מס חושב לאחר החזרת משכורות המנהלים שהם בעלי מניות בחברה57.
פרסום אגף הכלכלן הראשי ממרץ2017 דן בניתוח הרווחיות של12 יבואניות הרכבבשנים 2006 - 2014 ובניתוח הרווחיות של ארבע יבואניות הרכבהגדולות בשנים 1995 - 2015 .
עדכון של נתוני הרווחיות עד לשנת 2017 שביצע אגף הכלכלן מופיע בתרשימים6 ו-7.
53 יצוין כי ענף הרכב הוא חלק מענף המסחר.
בפרסום של הלמ"ס בנושא הסיווג האחיד של ענפי הכלכלה 2011 (מהדורהמעודכנת ), פרסום טכני 80 מיוני 2015 מופיע ענף מסחר סיטוני וקמעוני בכלי רכב מנועיים ובאופנועים ותיקונים כענף ראשי 45 בתוך סדר G מסחר סיטוני וקמעוני; תיקון כלי רכב מנועיים ואופנועים.
בתוך סדר G מופיעים גם ענפים ראשיים 46 ו-47 .
שצוינו לעיל 54 ,משרד האוצר, אגף הכלכלן הראשיסקירה כלכלית שבועית, המיקוד השבועי: יבואני כלי רכב או "יצרני" רווחים - ניתוח הענף בעשור האחרון (19.
) 55 'שם, עמ1 ,7 - 8.
56 חישובי הרווחיות של יבואני הרכב מבוססים על חישובים של אגף הכלכלן הראשי על בסיס דוחות היבואנים לרשות המיסים.
57 , יותר מבכל ענף אחר, ישנה חשיבות ל'החזרת' משכור]יבוא רכב[ בסקירת אגף הכלכלן הראשי צוין כי: "בענף זהת המנהלים לחברה, בשל העובדה שסכומים אלו חריגים בגובהם".
| 626 | התחרותיות בענף הרכב תרשים 6: הרווח המצרפי (במיליארדי ש"ח, במחירי 2017) ושיעורהרווח מהמחזור לפני מס של 12 ,יבואני הרכב הגדולים 2006 - 2017 .
על פי נתוני אגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
תרשים 7: הרווח המצרפי (במיליארדי ש"ח, במחירי 2017 ) ושיעור הרווח מהמחזור לפני מס של ארבעת יבואני הרכב הגדולים, 1995 - 2017 .
על פי נתוני אגף הכלכלן הראשי, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
תרשימים 6 ו-7 מראיםשהרווח של יבואני הרכב גדול גם בשנים 2015 - 2017.
אומנםבשיעור הרווח לפני מס מהמחזור נרשמה ירידה בהשוואה לשנים 2013 - 2014, אולםהרווח השנתי הממוצע של 12 יבואני הרכב הישירים בשנים2014 - 2017 היה כ-2.
1 מיליארד ש"ח, ושיעור הרווח הממוצע בשנים 2014 - 2017 של12 יבואניהרכב הישירים (כ-8.
4% )זהה לשיעור הרווח .
| 627 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | התחרותיות בענף הרכב הממוצע בשנים 2006 - 2017 (כ-8.
שיעורהרווח של ארבע ת יבואני הרכב הגדולים בשנים 2014 - 2017 (כ-10.
7%) דומה לרווח הממוצע שלהם בשנים2006 - 2017 (כ-10.
3% )וקטן במקצת מהרווח הממוצע בשנים 1995 - 2017 (כ-11.
) על רמת הרווחיות של 12 יבואני הרכבהישירים ניתן ללמוד מההשוואה לרווחיות בענפים אחרים בענף המסחר.
בניתוח של אגף הכלכלן הראשי שעסק ברווחיות ו בריכוזיות בענף רשתות הפארם ובתי המרקחת (להלן - פרסום אגף הכלכלן הראשי מיוני 2017 ) צוינה רווחיותו של ענף רשתות הפארם ובתי [ זה והרווחיות בענף המסחר הקמעונאי: "שיעור הרווחיות בענף זה בשנת ]המרקחת2015 היה 4.
3% , גבוה כפליים משיעור הרווחיות המקובל בענפים תחרותיים בענף המסחר.
לשם השוואה, בענף המסחר הקמעונאי במזון עומד שיעור זה על כ-%2 "בלבד58.
רווחיות מיבוא כלי רכב בהשוואה לרווחיות חברות ליסינג ציבוריות הפועלות בענף הרכב משרד מבקר המדינה השווה את שיעורי הרווח של יבואני הרכב הישירים שצוינו בתרשימים 6 ו- 7 לעיל לשיעורי הרווח של חברות ליסינג ציבוריות הפועלות בענף הרכב.
חברות הליסינג רוכשות את רוב צי הרכב שלהן מיבואני הרכב הישירים, ופעילותן כוללת בעיקר: מכירה לצרכן (רכבי "אפס ק"מ"), החכרה לטווח ארוך (ליסינג) והשכרה לטווח קצר.
שיעור הרווח של חברות הליסינג חושב על פי הרווח לפני מס חלקי סך המחזור, והרווח לפני מס חושב לאחר החזרת משכורות המנהלים שהם בעלי מניות בחברה.
משום שחברות הליסינג רוכשות את כלי הרכב מיבואני הרכב, חושבה רווחיות יבואני הרכב ללא ניכוי מס קנייה.
ממצאי ההשוואה מוצגים בתרשים 8.
רווחיות מיבוא כלי רכב בהשוואה לרווחיות ממוצעת בענף מסחר סיטוני ובהשוואה לענף מכירה קמעונית משרד מבקר המדינה השווה את שיעורי הרווח של יבואני הרכב הישירים שצוינו בתרשימים 6 ו- 7 לעיל לרווחיותהממוצעת של ענף "מסחר סיטוני, פרט לכלי רכב מנועיים ולאופנועים" (ענף 46 בסקר ענפי הכלכלה של הלמ"ס) ולרווחיות הממוצעת של ענף "מכירה קמעונית, פרט לכלי רכב מנועיים ולאופנועים" (ענף 47 בסקר ענפי הכלכלה של הלמ"ס).
שיעור הרווח של ענפים אלה חושב על ידי הלמ"ס כרווח לפני מס מההכנסה59 .
משום שבחישוב יחס זה נכלל מס הקנייה בהכנסה, חושבה רווחיות יבואני הרכב ללא ניכוי מס קנייה.
58 ,משרד האוצר, אגף הכלכלן הראשי סקירה כלכלית שבועית, המיקוד השבועי: רשתות הפארם ובתי המרקחת - ניתוח הרווחיות והריכוזיות בעשור האחרון (18.
59 רווחיות ענף מסחר סיטוני וענף מכירה קמעונית מבוססת על נתוני הלמ"ס בעיבוד משרד מבקר המדינה בהתאם לפרסום של הלמ"ס בנושא הסיווג האחיד של ענפי הכלכלה 2011 (מהדורהמעודכנת ), פרסום טכני 80 מיוני 2015.
| 628 | התחרותיות בענף הרכב תרשים 8: שיעור הרווח לפני מס מסך המחזור של יבואני הרכב הישירים, של חברות ליסינג ציבוריות, של חברות בענף מסחר סיטוני ושל חברות בענף מכירה קמעונית, 2014 - 2017* .
על פי נתוני אגף הכלכלן הראשי (רווחיות יבואני רכב ישירים), נתוני הלמ"ס, נתוני רשות המיסים והדוחות .
הכספיים של חברות ליסינג ציבוריות (רווחיות חברות ליסינג ציבוריות), בעיבוד משרד מבקר המדינה.
* * חישובי הרווחיות בתרשים זה הם ללא ניכוי מס הקנייה.
| 629 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | התחרותיות בענף הרכב משרד מבקר המדינה מציין לפני משרד התחבורה ולפני רשות התחרות כי ממצאי הבדיקה שביצע עשויים להעיד על סימנים לבעיות ברמת התחרותיות בענף הרכב ותואמים לממצא של אגף הכלכלן הראשי משנת 2017 .
, שלפיו שיעור הרווח בענף הרכב חריג לענף המסחר רווחיותם הממוצעת בשנים 2014 - 2017 (שיעור רווח לפני מס מהמחזור) של12 יבואני הרכב הישירים (כ-6.
3% ללא ניכוי מס קנ ייה) ורווחיותם של ארבעת יבואני הרכב הגדולים בתחילת העשור (כ -%8.
1 ללא ניכוי מס קני יה)60 היו גבוהות באופן עקבי ומשמעותי מרווחיותן של חברות הליסינג הציבוריות הגדולות (כ-2.
3% וכ-2% בשלוש ובארבע חברות ליסינג ציבוריות גדולות, בהתאמה)61 .
כמו כן, נמצאו פערי רווחיות לטובת יבואני הרכב בהשוואה לרווחיות הממוצעת של חברות בענף מסחר סיטוני ובענף מכירה קמעונית (כ- 3.
2% בהתאמה) המסווגות עפ"י הלמ"ס, באותו ענף מסחר (סדר(G יחד עם יבואני הרכב (תרשים 8 .
) משרד מבקר המדינה ממליץ לרשות התחרות לבחון מפעם לפעם את רמת הרווחיות ביבוא כלי רכב נוסף על בדיקות אחרות לבחינת מידת התחרותיות בענף.
60 בשנים2014 - 2017 רווחיותם הממוצעת של12 יבואני הרכב הישירים ושל ארבעת יבואני הרכב הגדולים בתחילת העשור לאחר ניכוי מס קניה הייתה כ-8.
בהתאמה 61 חברת ליסינג אחת היא גם יבואןישיר של כלי רכב, ולכן בחישוב הרווחיות הממוצעת בחברות הליסינג נלקחו בחשבון ארבע חברות ליסינג ציבוריות בכלל זה חברה זו ושלוש חברות ליסינג ציבוריות לא כולל חברה זו.
| 630 | התחרותיות בענף הרכב 2.
העברת השינויים בעלות הגולמית של היבואניםהישירים אל הצרכנים מיבוא כלי רכב פרטיים .
התיאוריה הכלכלית גורסת כי על פי רוב, הנטל הנובע מ הטלת מס מושת הן על הצרכנים והן על היצרנים, אולם הנטל אינו מחולק ביניהם באופן שווה בהכרח.
לעיתים הצרכנים נושאים ברוב הנטל (משלמים חלק גדול יותר מהמס) ולעיתים היצרנים נושאים בחלק גדול יותר מנטל המס.
החלוקה תלויה ביחס בין הגמישות של עקומת הביקוש ובין הגמישות של עקומת ההיצע.
גמישות הביקוש מייצגת גם את המדד לכוח המיקוח של הצרכנים ואת מידת התחרותיות בשוק: ככל שהביקוש של הצרכנים גמיש יותר, רב יותר כוח המיקוח שלהם ולכן הם ישלמו חלק קטן יותר מהמס.
לחלופין, ככל שהביקוש קשיח יותר, קטן כוח המיקוח של הצרכנים ולכן הם ישלמו חלק גדול יותר מהמס62 .
במוצרים מיובאים כמו כלי רכב עשויים לחול שינויים בעלויות של המוצר: במיסים, במחיר הרכישה של המוצר במט"ח ובשערי החליפין, וכל אלה משפיעים על עלות המוצר המיובא והנמכר בש"ח63 .
ועל רווחיות היבואנים עדויות אמפיריות לחלוקת הנטל של השינוי בעלויות בין יבואני כל י רכב ומזון לבין הצרכנים הוצגו בפרסום של אגף הכלכלן הראשי ממרץ 2017.
בעניין שינויים ברווחיות על פני זמן בעקבות שינויים בשערי חליפין ציין הדוח: "אף כי במהלך התקופה גם נרשמו שנתיים חלשות יחסית, 2009 ו-2012 , אלו הושפעו בעיקר מהפיחות החד בשקל באותן שנים (כמו גם השפעות המשבר העולמי על תוצאות 2009 והמחאה החברתית בשנת 2011 ).
מנגד, בולטת העובדה שהגידול ברווחיות יבואני הרכב נרשם בשנים בהן חל ייסוף חד של השקל.
דהיינו, יבואני הרכב אינם 'מגלגלים' את השפעות הייסוף למחיר לצרכן.
ממצאים דומים עלו בעבודה מוקדמת שנערכה לגבי יבואני המזון"64.
עדות אמפירית לקשר בין שיעורהגלגול לצרכנים של הפחתה במס על מכוניות בצרפת לבין מידת התחרותיות מופיע במאמר של Carbonnier (2007)65 .
ממאמר זה עולה כי הפחתה חדה בשיעורי המס על מכוניות חדשות ועל שירותי תיקונים ביתיים בצרפת התגלגלה רק ב -57% וב-77% בהתאמה לצרכנים.
במאמר נטען כי ההפרשים בשיעורי הגלגול היו מובהקים ברמה גבוהה ויכולים להסביר הבדלים ברמת התחרותיות בין השווקים.
שוק שירותי תיקונים ביתיים בצרפת קרוב לתחרות משוכללת, ואילו שוק כלי הרכב החדשים בצרפת קרוב לשוק אוליגופוליסטי עם מעט פירמות.
62 ,חלוקת נטל המס בין היצרנים לצרכנים מושפעת כאמור גם מגמישותה של עקומת ההיצע: ככל שההיצע גמיש יותר היצרנים נושאים בחלק קטן יותר מסכום המס המוטל על המוצר, והצרכנים נושאים בחלק גדול יותר; ככל שעקומת ההיצע קשיחה יותר, הצרכנים נושאים בחלק קטן יותר והיצרנים בחלק גדול יותר מהמס.
ראו: אורי בן ציון ודינה רותם, מבוא לכלכלה בגישה כמותית: יסודות מיקרו -כלכלה , חיפה: מכלול (1992) 'עמ281 - 284 ; William J.
Blind er, Economics: Principles and Policy , fifth edition, San Diego & London: Harcourt Brace Jovanovich, (1991), p.
63 לדוגמה, הוזלה במחיר המוצר במט"ח או ייסוף בשער החליפין של השקל מול מטבע הרכישה של המוצר (אירו, דולר ארה"ב וכו') יפחיתו את עלות המוצר המיובא בש"ח.
לחלופין, ייקור המוצר הנרכש במט"ח או פיחות בשער החליפין של השקל מול מטבע הרכישה של המוצר יובילו לייקור המוצר.
64 אגף הכלכלן הראשי(מרץ 2017) ', עמ8.
(2007), "Who Pays Sales Tax?
Evidence from French VAT Reform, 1987 -1999", Journal of Public Economics, Vol.
| 631 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | התחרותיות בענף הרכב משרד מבקר המדינה בדק , באמצעות מודל אנליטי כלכלי ייחודי שפותח לצורך דוח ביקורת זה, את חלוקת הנטל של השינוי בעלויות הגולמיות (ייקור או הוזלה) בין יבואני כלי רכב פרטי ים לבין הצרכנים, ותוצאות הבדיקה באמצעות המודל יכולות לסייע בניתוח מידת התחרותיות בענף זה.
משוואות המודל מוצגות בנספח 1 ( מודל2.
) המודל כוללארבעה שלבים עיקריים: .
השלב הראשון: חישוב שינויים שנתיים במשתני המודל ליחידה .
בשלב זה חישבנו שינויים שנתיים ממוצעים ברווח הגולמי ליחידה, בעלות הגולמית ליחידה ובמחיר המחירון ליחידה לכלי רכב פרטי ברמת גימור זהה (אותו קוד תוצר וקוד דגם) בשנתיים עוקבות.
עקב מגבלה בזמינות הנתונים של מחיר המכירה בפועל של כל אחד מכלי הרכב, נעשה שימוש במחיר המחירון ובתקנון התוצאות לאחר התחשבות ביחס שבין השינוי במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס לבין השינוי במדדי מחירים למחירי המחירון שחושבו במודל.
לכן תוצאות החישובים הן בבחינת אומדנים אשר עשויים ללמד על המגמות בפועל.
השינוי באומדן הרווח הגולמי ליחידה שווה לשינוי במחיר המחירון לפני מע"ם ליחידה פחות השינוי בעלות הגולמית של הרכב ליחידה: .
השלב השני: הכפלת השינויים השנתיים במשתני המודל במספר כלי הרכב .
בשלב זה חישבנו לכל זוג של כלי רכב זהים בשנתיים עוקבות השינויים השנתיים בסך אומדן הרווח הגולמי בענף, בסך אומדן ההכנסות בענף ובסך העלות הגולמית בענף באמצעות הכפלת השינויים בערכים ליחידה לכל זוג כלי רכב זהים בשנתיים עוקבות במספר הכלי רכב וסכימה של המכפלות עבור כל הדגמים בענף.
הכפלת השינויים ליחידה ב מספר כלי הרכב נעשתה בשתי חלופות.
בחלופה א' הכפלנו את השינויים במשתנים ליחידה לעיל במספר כלי הרכב של השנה השנייה, ובחלופה ב' הכפלנו את השינויים במשתנים ליחידה לעיל במספר כלי הרכב של השנה הראשונה.
מתודולוגיה זו מאפשרת לנטרל את השינויים במספרי כלי הרכב משנה לשנה ולהתמקד בשינויים ליחידה.
מתודולוגיה זו מאפשרת גם לייצג נכונה הבדלים בין מספר כלי הרכב המיובאים בין דגמים ויבואנים שונים באופן שכלל השינויים ברמת הענף בשנה נתונה ישקללו כיאות את ההבדלים במספר כלי הרכב שמייבאים היבואנים השונים מהדגמים השונים.
השימוש בשתי חלופות נועד להבטיח עקיבות בתוצאות באופן שמסקנות מהחישוב לא יושפעו באופן שרירותי מההבדלים ב מספר כלי הרכב מדגמים זהים בשנתיים עוקבות.
חלופה א' (הכפלה במספר כלי הרכב בשנה השנייה) מבוססת על עקרונות מדד המחירים לפי פש (Paasche), וחלופה ב' (הכפלה במספר כלי הרכב בשנה הראשונה) מבוססת על עקרונות מדד המחירים לפי לספר (Laspeyres) .
מדד פש הוא ממוצע משוקלל של השינויים במחירים בין התקופה השנייה )2P( לתקופההראשונה )1P( של סל מוצרים המשוקלל לפימספר כלי הרכב .
| 632 | התחרותיות בענף הרכב בתקופה השנייה )2Q(66.
מדד לספר הוא ממוצע משוקלל של השינויים במחירים בין התקופה השנייה )2P( לביןהתקופה הראשונה )1P( של סל מוצרים המשוקלל לפימספר כלי הרכב בתקופה הראשונה )1Q(67 .
התרשים להלן מציג באופן תמציתי אתחישוב השינויים במשתני המודל לפי עקרונות פש: .
חישוב השינויים במשתני המודל לפי עקרונות לספר: .
ניתן לסכם את כלל השינויים במשתני המודל כהכפלה של השינוי ליחידה במספר כלי הרכב בכל אחד מהמשתנים הכלכליים (אומדן הרווח הגולמי, אומדן ההכנסה והעלות הגולמית) לפי כל אחד מעקרונות פש ולספר בתמציתיות לכל יבואן: .
השלב השלישי: תקנון התוצאות לאחר התחשבות במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס .
בשלב זה ביצענו תקנון לתוצאות של השינוי באומדן הכנסה ליבואן שחושב לפי מחיר מחירון, על ידי הכפלתו ביחס שבין השינוי במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס לבין השינוי בתוצאות מדדי פש ולספר למחירי המחירון של מכוניות חדשות.
שלב זה מאפשר לדייק יותר את האומדנים לשינוי בהכנסות וברווח מפני שהוא מביא לידי ביטוי את ההשפעה של השינויים במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס שהוא האומדן הקרוב ביותר לשינויים במחירי מכוניות חדשות בפועל.
66 ומבוטא כ- 𝑃𝑃=∑𝑃2∙𝑄2 .
הוא מדד המחירים של פש 67 ומבוטא כ- 𝑃𝐿=∑𝑃2∙𝑄1 .
הוא מדד המחירים של לספר .
| 633 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | התחרותיות בענף הרכב השלב הרביעי : חישוב חלוקת נטל השינוי בעלויות בין היבואן לצרכן .
בשלב זה חישבנו את חלוקת נטל השינוי בעלויות בין היבואן לצרכן ובאופן תמציתי: .
המודל כולל גם חישוב של סך הערכים הכספיים שהועברו לצרכנים ונשארו בידי היבואנים לפי עקרונות פש ולספר.
לפירוט משוואות המודל ראו כאמור מודל 2 בנספח 1.
תוצאותניתוח העברת ("גלגול") השינויים בעלות הגולמית של היבואנים הישירים אל הצרכנים להלן נציג את התוצאות המתקבלות מהמודל.
הניתוח מבוסס על מאגר נתונים של כ-1.
5 מיליון כלי רכב פרטיים ששוחררו מהמכס בשנים 2014 - 2019 על ידי13 יבואניםישירים.
נתח השוק של 13 יבואנים אלה מכלל הרכבים שנרשמו לתנועה בתקופה זוהיה בין כ-97.
לכל רכב זוהה קוד תוצר וקוד דגם הייחודיים לו.
הדגמים השונים נבדלים ברמת הגימור.
לכל זוג דגמים בעלי קוד תוצר וקוד דגם זהים בוצעו חישובי המודל: אומדן רווח גולמי, אומדן הכנסה ועלות גולמית לכל שנתיים עוקבות68 .
תוצאות המודל מוצגות על בסיסמצטבר שנתי לפי עקרונות פש ולפי עקרונות לספר בנפרד.
בשל המגבלות של מאגר הנתונים ששמש בחישוב הכולל נתוני מחירי מחירון של כלי רכב, תוצאות החישוב מוצגות בשני שלבים: בשלב הראשון, שהוא שלב ביניים בחישוב, מוצגות התוצאות של המודל בשימוש מחירי מחירון של כלי רכב חדשים.
בשלב השני מבוצע תקנון של התוצאות מהשלב הראשון למדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס.
בשלב זה מוכפלים אומדני השינוי בהכנסות ביחס שבין השינוי במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס לבין תוצאות השינויים במדדי פש ולספר למחירי המחירון של מכוניות חדשות.
מדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס הוא חלק מחישוב מדד המחירים לצרכן.
הוא מתחשב במבצעי הנחות שעורכים יבואני הרכב , אך הוא משקף רק את השינויים במחירי המכוניות החדשות הנמכרות לצרכן הפרטי.
המדד, מעצם היותו חלק מממד המחירים לצרכן, אינו מתייחס לשינויים במחירי רכבים הנמכרים לשוק הליסינג או לחברות, ולכן יש להתייחס לתוצאות הניתוח לפי מדד זה כאל אומדן.
מטעמי שמירה על סודיות מסחרית של היבואנים כל החישובים מוצגים על בסיס של הממוצע בענף.
חשוב לציין כי עקב סודיות מסחרית, המידע .
68 2015 לעומת2014 ,2016 לעומת2015 וכך הלאה- 2019 לעומת2018.
| 634 | התחרותיות בענף הרכב הנגיש לבדיקת שינויים במחירים במודל היה באמצעות המחירונים הרשמיים של היבואנים הישירים.
מאחר שחלק ממכירות כלי רכב כוללות הנחות מסוגים שונים לקונים, הבדיקה היא אומדן לבחינת ( "גלגול") השינויים בעלות הגולמית של היבואנים הראשיים מיבוא כלי רכב אל הצרכנים.
תוצאות המודל לפי עקרונות פש ניתוח הערכים הכספיים של השינויים באומדן ההכנסות, בעלות הגולמית וב אומדן הרווח הגולמי לפי עקרונות פש מופיע בלוח 7.
בלוח א מופיעים השינויים בערכים הכספיים בחישוב המודל לפי מחיר מחירון; ובלוח ב מופיעים השינויים בערכים הכספיים לאחר הכפלת הערכים הכספיים של אומדן ההכנסות ביחס שבין השינוי במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס לבין השינוי במדד פש למחירי מחירון שעל פי עקרונותיו חושבו שינויים באומדן ההכנסות.
לוח 7 : השינויים בערכים הכספיים של אומדן ההכנסות, של העלות הגולמית ושל אומדן הרווח הגולמי בש"ח, לפי עקרונות פש ומדד פש למשתנים אלה, 2015 - 2019 :לוח א לפי מחיר המחירון .
2019 587,400 186,031,9 .
* לפי מדד בסיס: ממוצע 2014 =100.
| 635 | דוחמבקר המדינה | אדרב התשפ״ב | מרץ2022 .
ה | התחרותיות בענף הרכב לוח ב: לפי היחס שבין השינוי במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס לבין השינוי במדד פש למחיר המחירון .
2015-2019 587,400 74,520,3 .
אומדן חלקם של היבואנים ושל הצרכנים בקיטון נטו בעלויות הגולמיות .
2015-2019 14%- 114% .
על פי נתוני רשות המיסים והלמ"ס, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
| 636 | התחרותיות בענף הרכב ניתוח סך השינויים בערכים הכספיים - אומדן ההכנסות, העלות הגולמית ואומדן הרווח הגולמי לפי עקרונות פש - מצביע, לכאורה, על חוסר סימטריה בגלגול שינויים בעלויות לצרכנים בענף לטובת היבואנים.
בחישוב לפי עקרונות פש עבור דגמי כלי רכב זהים בכל שנתיים עוקבות בשנים 2014 - 201969 ירדו העלויות הגולמיות ביבוא רכב פרטי של13 יבואני הרכבהישירים בכ-538 מיליוןש"ח במצטבר , אומדני ההכנסות גדלו בסכום של 74 מיליוןש"ח בקירוב (בחישוב לפי היחס שבין השינוי במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס לבין השינוי במדד פש ל מחיר המחירון), ואומדני הרווח הגולמי גדלו בסכום של 612 מיליוןש"ח בקירוב (בחישוב לפי היחס שבין השינוי במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס לבין השינוי במדד פש ל מחיר המחירון).
אומדן חלק היבואנים לפי עקרונות פש מהקיטון נטו בעלויות היה כ-114%, ואומדן חלק הצרכנים היה כ-14%-.
עוד ניתןללמוד מהלוח שבשנים 2015 ו-2019 גדלו אומדני הכנסות היבואנים (עקב גידול במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס), בשנים 2015 ,2017 ו-2019 קטנה העלות הגולמית וגדל אומדן הרווח הגולמי.
לעומת זאת, בשנים 2016 ו-2018 קטנו אומדני הכנסות היבואנים (עקב ירידה במדד מחירי מכוניות חדשות של הלמ"ס ), גדלה העלות הגולמית וקטן אומדן הרווח הגולמי.
יצוין כי השינוי בעלויות הגולמיות חושב הן עבור כלי רכב שנמכרו לאנשים פרטיים והן עבור כלי רכב שנמכרו לחברות ליסינג ולחב רות.
לעומת זאת , מדד מחירי מכוניות חדשות מתייחס לשינויים במחירי המכוניות שנמכרו לאנשים פרטיים.
מכיוון ששינויים במחירים של מכוניות חדשות שנמכרו לחברות ליסינג ולחברות הם בחזקת סוד מסחרי ואינם גלויים, בוצעו ניתוחי רגישות לשינויי במדד מחירי מכוניות חדשות בשנים נבחרות כדי לבדוק את מידת השינוי בתוצאות המודל עבור שינויים החלים גם במחירים של מכוניות הנמכרות לחברות ליסינג ולחברות השכרה.
ניתן לראות לדוגמה בלוח 7 ב שבשנת2016 ירד מדד מחירי מכוניות חדשות בכ-0.
4% ואומדן ההכנסות ירד בכ-59.
עבור קיטון במדד מחירי מכוניות כללי (של מכוניות הנמכרות לצרכנים פרטיים, לחברות ליסינג ולחברות) בשיעור של %1 בשנה זו70 , נקבל קיטון באומדן ההכנסות ובאומדן הרווח הגולמי בשנה זו בכ-73.
4 מיליון ש"ח בשנה זו, ובהתאם לכך גם באומדנים לסה"כ לשנים 2015 - 2019.
לחלופין בשנת2015 עלה מדד מחירי מכוניות חדשות בכ -0.
עבור הנחת גידול של1% במדד מחירי מכוניות חדשות כללי בשנה זו71, נקבל גידול של כ-56 מיליון ש"ח באומדן ההכנסות ובאומדן הרווח הגולמי בשנה זו ובהתאם לכך גם באומדנים לסה"כ לשנים 2015 - 2019 .