HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ממסמכי המשרד עולה כי הוא היה מעוניין להקצות עובדים לאגף לתכנון ולפיתוח תכניות לימודים שבמזכירות הפדגוגית, אבל במשך שנים הוא העדיף להקצות לו ימי הדרכה במקום לאשר לו עובדים במשרות תקן.
בהעסקת עובדים באופן הזה המשרד מנצל את תקציבו להדרכה שלא על פי ייעודו, ושיא כוח האדם שלו אינו משקף כאמור את מצבת העובדים לאשורה.
במשך כמה שנים, לפחות משנת 2005 , הקצה המשרד ימי הדרכה כתחליף למשרות של עובדי משרד ולא למטרות שנקבעו להם בחוזר המנכ"ל.
כבר ב- 2005 החליטה הנהלת המשרד להפסיק את עבודתם של מדריכים שאינם עוסקים בהדרכה אלא במשימות ארגוניות -מינהליות, אבל היא לא יישמה החלטה זו.
גם אגף התקציבים במשרד האוצר הורה למשרד החינוך לטפל בכך, אך המשרד לא מילא אחר ההוראה.
מנתוני המשרד לא ניתן לדעת כמה מהמדריכים הארציים עובדים בפועל בתפקידים ארגוניים -מינהליים.
הנתונים ש הציגה לשכת המשנה למנכ"ל על מדריכים הידועים לה כמועסקים בתפקידים ארגוניים-מינהליים נמצאו חסרים, ולא נכללו בהם נתונים על מדריכים שעסקו בכך והיו בתחום אחריותו של המשנה למנכ"ל עצמו.
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד החינוך להימנע מהעסקת עובדי הוראה בתפקידים ארגונ יים-מינהליים באמצעות ימי הדרכה, משום 812 דוח שנתי60ב .
שתפקידים אלה אינם עולים בקנה אחד עם מטרות ההדרכה שנקבעו לעניין זה.
ימי הדרכה המוקצים לפיקוח .
על פי נתוני המשרד ל- 2009 , שיא כוח האדם שלו כלל603 משרות פיקוח ו-41 משרות פיקוח במינהל לחינוך התיישבותי- בסך הכול עמדו לרשות המשרד 644 משרות פיקוח (להלן - מצבת המפקחים) - ואיישו אותן 734 מפקחים.
רוב המפקחים הם עובדי מדינה קבועים הנמצאים בתחום טיפולה של נש"ם, ככל שאר עובדי המשרד.
עם זאת הקצה המשרד ימי הדרכה גם לצורכי פיקוח מסל פיקוח, וקבע בחוזר המנכ"ל שהוא יינתן כמענה מיוחד לצורכי הפיקוח הקיימים.
קבוצת המפקחים נחלקת לשניים: מפקחים כוללים ומפקחים מקצועיים.
בכל מחוז של המשרד פועל צוות היגוי אזורי ובו חברים מפקחים כוללים ולעתים גם מפקחים מקצועיים.
תפקידי המפקח הכולל הם, בין השאר, קיום הערכה של המוסד החינוכי ובקרה עליו, הערכת מורים ופיטוריו של עובד הוראה אם עולה הצורך בכך.
למפקח מקצועי, המבקר במוסד חינוכי במסגרת תפקידו, יש כמה מסמכויות יו של מפקח כולל הנוגעות לתחום המקצועי שבו הוא מתמח ה, לרבות הערכת עבודתו של מנהל המוסד החינוכי, הערכת מורים והמלצה על אישור או דחייה של בקשו ת מנהל המוסד החינוכי או מפקח לפיטוריו של עובד הוראה.
תפקידי המפקח אחרים מתפקידי המדריך שעליו מוטל, כפי שנקבע בחוזר המנכ"ל, ללוות את עובדי ההוראה ולתמוך בהם כשותף לעבודה החינוכית ולא כמפקח.
יש להימנע ממצב שבו מפקח משמש מדריך ולו רק משום שהוא אינו יכול מצד אחד לפקח על עובד הוראה ולהעריך את עבודתו, ובמקרה הצורך להחליט על פיטוריו, ומצד אחר ללוות אותו ולתמוך בו בעבודתו החינוכית ולקיים עמו קשר מקצועי בין-אישי.
בחוזר מנכ"ל אחר (ס"ה/ 1 (א)) מדגיש המשרד שאין להטיל על מדריך תפקידים שהם בתחום סמכותו הבלעדית של מפקח.
אם כך, לנוכח הגדרת התפקידים של מפקח ומדריך יש להימנע ממצב שבו מפקח משמש גם מדריך.
נמצא כי בשנות הלימודים התשס"ד - התשס"ט הקצה המשרד חלק מימי ההדרכה לסל פיקוח - 7% עד11% מכלל ימי ההדרכה, דהיינו430 .
(א) בנובמבר 2003 ביקשה המנכ"לית דאז לדעת אם ניתן למנות מדריכים במקום מפקחים מקצועיים שמשרתם קוצצה, ואלה יסייעו לעבודת המפמ"רים.
בדצמבר 2003 השיבה מנהלת מחלקה בכירה בלשכה המשפטית של המשרד למנכ"לית דאז כי הדבר אינו אפשרי.
לדבריה, לא ניתן להעסיק מדריך, שתפקידו זמני ובמהותו הוא אחר מתפקידו של מפקח, בתפקיד של מפקח מקצועי.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי בעשר השנים האחרונות המגמה היא לבטל את מערך הפיקוח המקצועי.
החלופה תהיה מדריכים מרכזים שימונו על ידי המשרד ויועסקו בהנחיה פדגוגית ולא מדריכים שישמשו מפקחים מקצועיים.
משרד מבקר המדינה מעיר כי תשוב תו של המשרד מלמדת שהוא אכן פועל לתיקון הליקוי האמור.
עם זאת עדיין משמשים מדריכים בתפקידים של מפקחים מקצועיים.
לדוגמה, במרס 2007 כתב המשנה למנכ"ל למנהלת המינהל לתקשוב ולמערכות מידע במשרד על שמונה מדריכים שהיו ממונים על תחומים שונים, חמישה מהם הוגדרו ממונים על פיקוח בתחום כלשהו, דהיינו מפקחים מקצועיים.
המשנה למנכ"ל ביקש לאפשר להם להשתמש במערכת המחשב של המשרד כדי שיוכלו להזין לתוכה נתונים הנוגעים לתחום הפיקוח ולאזור הפיקוח שעליהם הם ממונים.
כעבור יומיים השיבה מנהלת המינהל שיש עובדים "המשובצים לתפקידי פיקוח, למרות שאינם מוגדרים כמפקחים", ועל פי הנחיות הסמנכ"ל דאז וחוות דעתה של סגנית היועצת המשפטית למשרד חל איסור על העסקת עובד בתפקידי פיקוח אם אינו רשום בתקן שירות המדינה כמפקח.
יצוין כי בבדיקה נמצא שארבעה מחמשת המדריכים הממונים האלה שימשו מדריכים גם בשנת הלימודים התשס"ט באותם תחומים שבהם עבדו בשנת הלימודים התשס"ז.
(ב) גם בישיבתה של הנהלת המשרד באפריל 2006 נדון נושא השימוש בימי הדרכה לצורכי פיקוח.
היועצת המשפטית טענה כי "אין מחלוקת שתפקיד המפקח הוא מרכזי וחשוב במשרד.
ימי הדרכה זה לא במקום פיקוח.
לכן צריך להעלות את נושא מספר המפקחים ותקניהם לדרג מאוד גבוה".
הסמנכ"ל דאז אמר: "לפני 7 שנים פתחנו את כל נושא ימי ההדרכה, קיבלנו תוספת ובתנאי שלא נחבר ימי הדרכה עם פיקוח.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי לקראת שנת הלימודים התש"ע הוא החל בצמצום התופעה של שיבוץ מדריכים לתפקידי פיקוח - התקיימו דיוני מטה עם כל מחוז וכל מנהל מינהל ומכסת ימי ההדרכה לצורכי פיקוח שהוקצתה להם קטנה מבעבר.
יוצא אפוא כי בניגוד לעמדת הלשכה המשפטית ועמדתו של הסמנכ"ל דאז ובניגוד לעולה מחוזרי מנכ"ל המשיך המשרד להקצות ימי הדרכה רבים לצורכי פיקוח.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד החינוך כי הכלל האמור בחוזר המנכ"ל, שעל פיו מוקצים ימי הדרכה לפיקוח, עומד בניגוד לעמדתה של הלשכה המשפטית ועל מנכ"ל המשרד לשקול לבטלו.
באוגוסט 2007 החליטה ממשלת ישראל (החלטה מספר 2194 ) לקצץ בהדרגה ב -30% את תקני הפיקוח ב משרד בתוך שלוש שנים, מינואר 2008 , וכפועל יוצא יקוצצו גם תקני כוח האדם במשרד.
במהלך השנים האחרונות קוצצו משרות הפיקוח של המשרד, לרבות 8 משרות ב - 2007 ,27 ב- 2008 ו-65 ב- 2009 .
יצוין שיחידת עבודה שבועית של מפקח היא42.
שעות (א) משרד מבקר המדינה השווה את מצבת המפקחים של משרד החינוך לשנת הלימודים התשס"ט עם רשימת המדריכים לאותה השנה.
הבדיקה העלתה ש -74 מפקחים (כ -10% מהמפקחים במשרד) עבדו בפיקוח בהיקף של 41 משרות ושימשו גם מדריכים בהיקף השווה ל-27 משרות נוספות.
נמצא אפוא שהמשרד העסיק מפקחים באמצעות ימי 814 דוח שנתי60ב .
הדרכה, ובכך הגדיל על דעת עצמו את מספר משרות הפיקוח ל -68 .
משרות ועקף את החלטת הממשלה לקצץ בתקני הפיקוח המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי בימים אלה הוא מקיים עבודת מטה עם נש"ם ומשרד האוצר כדי להשלים את משרות הפיקוח החלקיות שהושלמו בימי הדרכה.
(ב) עוד העלתה הביקורת כי רק 115 ימי הדרכה מ-166 (69% ) שהוקצו להשלמת משרות פיקוח היו בסל פיקוח, ושאר 51 ,הימים היו בסל מטה בסל הדרכה בהקצאה ישירה אזורית, בסל תחומים חינוכיים -דידקטיים, בסל מקצועות הוראה ובסל מרכזי פסג"ה.
דהיינו, המשרד הקצה ימי הדרכה לפיקוח גם מסלים שנועדו לצרכים אחרים.
(ג) המשרד מבחין בין ימי הדרכה שמיועדים למפקחים לצורך השלמת משרות פיקוח ובין ימי הדרכה שמיועדים למדריכים שאינם מפקחים לשם ביצוע משימות פיקוח.
גם בנוגע למשימות פיקוח הקצה המשרד ימי הדרכה מסלים שונים, ולאו דווקא מסל פיקוח.
יוצא אפוא שסל פיקוח אינו משקף את ההיקף הכולל של ימי ההדרכה שהקצה המשרד לצורכי פיקוח.
על פי תקנון השירות של עובדי הוראה, עובד שאושרה לו דרגת מפקח יקבל גמול פיקוח ועובד שאושרה לו דרגת מדריך יקבל גמול הדרכה.
גובה גמול פיקוח נע בין 65.
5% מהשכר המשולב האישי לשנת ותק אחת בפיקוח ל- 95.
5% ל-13 שנות ותק או יותר.
גובה גמול הדרכה נע בין 43% מהשכר המשולב האישי של העובד ל - 70.
, באופן יחסי להיקף משרתו בהדרכה 74 המפקחים שמשרת הפיקוח שלהם הושלמה בימי הדרכה קיבלו גמול פיקוח עבור משרת הפיקוח וגמול הדרכה עבור ימי ההדרכה.
ממסמכים שהציג המשרד עולה כי עוד ב שנת 2008 הועלה החשש שמדריכים רבים שמועסקים בתפקידי פיקוח עלולים לדרוש מן המשרד להכיר בעבודתם, לרבות ימי הדרכה, כעבודה המזכה בגמול פיקוח ולא רק בגמול הדרכה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מפברואר 2010 כתב המשנה למנכ"ל, כי באשר לאופן השימוש בימי הדרכה, לקה כל המ שרד כולו במהלך שנים רבות; במהלך השנים נעשו ניסיונות חוזרים ונשנים לתקן את התופעה, כל הנתונים הוצפו בפני הנהלת המשרד, פורסמו נהלים, נשלחו התרעות, סוכמו סיכומים, אך ללא הצלחה יתרה; יחד עם זאת המטרה הייתה צמצום המגמה, דבר שהושג.
מינוי מפקח לתפקיד הדרכה טומן בחובו קושי גדול משום שתפקידי המפקח אחרים מתפקידי המדריך.
מינויים מעין אלה עשה המשרד בניגוד משרד החינוך 815 .
לחוות הדעת של הלשכה המשפטית שלו.
בהשלמת משרות פיקוח באמצעות ימי הדרכה עקף המשרד את שיא כוח האדם שלו ופטר את עצמו מהצורך לקבל את אישורה ש ל נש"ם להעסקת מפקחים באותם חלקי משרות.
במהלך השנים קיצץ המשרד במשרות פיקוח ובעת ובעונה אחת הקצה ימי הדרכה לצורכי פיקוח.
בכל אחת משנות הלימודים התשס"ד - התשס"ט היו 430 ימי הדרכה בממוצע בשנה ששימשו בפועל לצורכי פיקוח, שהם כ -71 משרות לשנה וכ -10% ממשרות הפיקוח שאושרו למשרד.
עולה אפוא חשש כי המשרד אכן נקט דרך של "דלת מסתובבת" - מצד אחד הוא קיצץ במשרות הפיקוח שלו כנדרש על פי החלטת הממשלה והקטין את מספר משרות הפיקוח, ומצד שני הוא הוסיף ימי הדרכה לצורך הגדלת מספרן של משרות הפיקוח, בניגוד להחלטת הממשלה ובניגוד למטרות ההדרכה.
לקראת סיומה של הביקורת, באוגוסט 2009 , הפיץ המשנה למנכ"ל מסמך למנהלי מינהלים במשרד ולמנהלי מחוזות שעניינו היערכות לשנת הלימודים התש"ע בנושא ימי ההדרכה.
במסמך דווח על סדרת דיונים שנערכו בנושא זה ועל יישום העקרונות שנקבעו לצמצום השימוש בימי הדרכה של א לצורך הדרכה.
כמו כן פורטו כמה עקרונות הנוגעים לעבודה בהדרכה.
עוד נאמר במסמך, כי העסקת עובדים שאינם מדריכים בימי הדרכה אינה חוקית ויש להפסיקה ולא לאפשרה בעתיד; מאחר שקיימים עובדים כאלה, וחלקם מועסקים תקופה ארוכה, המשרד יפעל לאתרם, יבדוק את מידת נחיצותם וט יב תפקודם, ובמקרה הצורך יפעל להפסקת עבודתם בימי הדרכה במהלך שנות הלימודים התש"ע והתשע"א (ספטמבר 2009 - אוגוסט 2011.
) לדעת משרד מבקר המדינה על המשרד למפות את המדריכים לפי עיסוקיהם בפועל, לבחון באילו מקרים המדריך עוסק במשימות השוות למשימותיו של עובד משרד בתקן, כמו משימות פיקוח ומשימות ארגוניות - מינהליות, ולהקפיד שמדריכים יעסקו בהדרכה בלבד.
טיפול במקרים חריגים .
ביוני 1978 החליטה הממשלה כאמור כי ההוראות הנוגעות לתקן לא יחולו על מורים וגננות בתפקידי הדרכה אם המשרד הטיל עליהם לשמש בתפקיד זה לתקופה קצובה שלא תעלה על שש שנות לימוד רצופות, בתנאים מסוימים.
בפברואר 1999 קבעה הממשלה (י"פ 4737 ) כי מנהל מחוז או מנהל לשכת ההדרכה הארצית, כל אחד בתחומי סמכותו, יהיה רשאי להתיר בהסכמת חשב המשרד את העסקתם של מורים וגננות בתפקידי הדרכה גם לתקופה שתעלה על שש שנים רצופות, ובלבד ש הם עברו הכשרה מתאימה במהלך חמש השנים שקדמו להעסקתם בהדרכה.
הכשרה מתאימה, על פי חוזר המנכ "ל, פירושה 816 דוח שנתי60ב .
כישורי הדרכה וידע בתהליכי הוראה ולמידה, והיא מסתכמת במכסה מצטברת של 224 .
שעות הכשרה לפחות לשם אישור העסקתם של מדריכים עם ותק רציף של יותר משש שנים וכן לצרכים נוספים המשרד מקיים הליך הקרוי "ועדת חריגים".
המשרד הבהיר שאין מדובר בוועדה במשמעותו המלאה של המושג "ועדת חריגים" אלא בהליך שבסיומו מתקבלת החלטה בידי חשב המשרד.
המשרד מבחין בין ועדות חריגים מחוזיות ובין ועדת חריגים ארצית.
משרד מבקר המדינה בדק את הליך אישור המקרים שבהם עסקה ועדת חריגים ארצית בשנת הלימודים התשס"ט.
על פי נתוני המשרד, לקראת שנת הלימודים התשס"ט ובמהלכה אישרה ועדת החריגים הארצית להעסיק 793 מדריכים שהם 33% .
מכלל המדריכים באותה שנה .
סדרי עבודתה של ועדת החריגים הארצית .
את סמכויותיהן של ועדות החרי גים לקראת שנת הלימודים התשס"ט ובמהלכה קבעה לשכת ההדרכה הארצית במסמך מיולי 2008 .
ועדת החריגים המחוזית תדון במדריכים מחוזיים ומוסדיים שצברו ותק רציף של שבע עד תשע שנים.
ועדת החריגים הארצית תדון במדריכים ארציים בעלי ותק רציף של שבע שנים או יותר, במדריכים מחוז יים בעלי ותק רציף של עשר שנים או יותר, במדריכים ארציים העוסקים גם בפיקוח וגם בהדרכה ובמדריכים ארציים שאינם עובדי מדינה קבועים.
עוד נקבע כי ועדת החריגים הארצית תדון במועמדים להדרכה שאינם עומדים בתנאי הסף שנקבעו בחוזר המנכ"ל.
נמצא כי לשכת ההדרכה הארצית אי תרה ממצבת המדריכים את כל המדריכים שעל פי נתוניהם יש לאשר את מינוים בשנת הלימודים התשס"ט בוועדת החריגים הארצית, וזאת מתוך רשימות המועברות אליה על ידי המחוזות ומנהלי יחידות המטה ובהן שמות מדריכים שהם מעוניינים להמשיך ולהעסיקם.
הלשכה ריכזה את שמות המדריכים בעשרות דוחות ממוחשבים בשנה בלי לקבל הסברים מן המחוזות וממנהלי יחידות המטה מדוע הם מבקשים את המשך העסקתם של המדריכים, למעט כמה מקרים שבהם נימקו הממונים, בעיקר במחוזות, את בקשתם.
כל דוח או קבוצה של דוחות הועברו, לפי קצב עבודתה של לשכה ההדרכה הארצית, ללשכת המשנה למנכ"ל.
בדוחות לא נימקה לשכת ההדרכה את הבקשה להמשיך ולהעסיק כל אחד מהמדריכים.
גם לשכת המשנה למנכ"ל לא נימקה זאת.
המשנה למנכ"ל חתם על הדוחות הממוחשבים והעבירם לאישור חשב המשרד מר יהודה קיסר.
יוצא אפוא שלשכת ההדרכה הארצית העבירה לאישור ועדת החריגים הארצית את כל שמות המדריכים הארציים, שהעסקתם מותנית באישור הוועדה ויחידות המטה והמחוזות היו מעוניינים להעסיק, ללא כל הליך של "סינון" ובלי לדון קודם לכן עד כמה נחוץ המשך העסקתם.
עוד נמצא כי לשכת ההדרכה העבירה לעתים דוחות ממוחשבים למשנה למנכ"ל ובהם שמות של מדריכים שהעסקתם באותה שנה כבר החלה.
לדוגמה, בדוח שהופק ב- 9.
08 הופיעו פרטיהם של119 מדריכים שכבר החלו לעבוד ב- 1.
08 אישר המשנה למנכ"ל דוחות ובהם37 מדריכים שכבר החלו לעבוד ב- 1.
08 הוא אישר דוחות ובהם13 מדריכים שהחלו לעבוד במועד מוק דם יותר, רובם ב - 1.
במקרה אחר הופק דוח ב - 31.
08 ובו פרטיהם של 186 מדריכים שכבר החלו לעבוד למחרת היום, ב - 1.
על כל הדוחות האלה חתם חשב המשרד בלי לציין את מועד החתימה, לכן לא ניתן לדעת מתי אושרה העסקתם של מאות מדריכים.
יוצא אפוא כי לשכת ההדרכה הארצ ית הפיקה דוחות ממוחשבים של מדריכים שתנאי להמשך העסקתם על פי החלטת הממשלה מפברואר 1999 היה אישור של חשב המשרד, והוא ניתן רטרואקטיבית לאחר שהמדריכים כבר החלו את עבודתם באותה שנה.
המשנה למנכ"ל אישר וחתם על הדוחות, חשב המשרד לא העיר על כך דבר וחתם גם הוא על הדוחות, ובכך אישר את העסקתם של אלה שכבר החלו בפועל בעבודה.
מנתוני המשרד על המדריכים שבהם דנה ועדת החריגים הארצית בשנת הלימודים התשס"ט עולה שלא היה ולו מקרה אחד שבו החליטה הוועדה שלא לאשר את העסקת המדריך.
לוועדה הוגשו מלכתחילה רק מקרים שהוגדרו במסמכי המשרד כחריגים, והיא אישרה את כולם.
משרד מבקר המדינה ביקש לבחון את המידע שעמד לרשותם של המשנה למנכ"ל וחשב המשרד כשבאו לבחון את האפשרות להמשיך ולהעסיק את המדריכים שנכללו בדוחות הממוחשבים, ומה טיבו של מידע זה.
נמצא כי המשנה למנכ"ל העביר את הדוחות לחשב המשרד ב צירוף מכתב הנושא נוסח קבוע: "קיבלתי הנימוקים להעסקת עובדי הוראה בתפקידי הדרכה.
הנני מאשר את המועמדים המצ"ב ומבקש אישורך".
הוא לא צירף לבקשתו מסמכים אחרים המעידים על הנימוקים לבקשה.
במהלך הביקורת מסר חשב המשרד לנציגי משרד מבקר המדינה כי בשנת הלימודים התשס" ט הוא נהג לאשר את הדוחות הממוחשבים שצירף המשנה למנכ"ל למכתביו אליו, ולא קיבל מסמכים נוספים.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי היחידות המבקשות להמשיך ולהעסיק את המדריכים עושות כן על פי שיקול דעת מקצועי, ואם אין בעיות פרוצדורליות מיוחדות הוא אינו מוצא כל סיבה לא לאשרן.
יוצא אפוא כי הליך אישור החריגים במישור הארצי נעשה באופן אוטומטי ולא לווה בדיון ענייני, בהפעלת שיקול דעת לפני קבלת ההחלטה ובהנמקתה כנדרש.
המשנה למנכ"ל קיבל את רשימת המדריכים מלשכת ההדרכה הארצית, אישר אותה כלשונה והעביר אותה כמקשה אחת לחשב המשרד שאישר באופן גורף את העסקתם של מאות מדריכים מבלי לקבל נימוקים להארכת ההעסקה.
המשנה למנכ"ל וחשב המשרד קיימו הליך שנקבע לשם ביצוע החלטת הממשלה האמורה, אבל רוקנו אותו מתוכן.
אישור העסקתם של מדריכים ותיקים .
כאמור, המשרד ממנה מדריכים לשנה אחת בלבד.
כשלושה חודשים לפני תום שנת ההדרכה, בחודש מאי, המשרד נוהג לשלוח לכל המדריכים מכתב המודיע להם על סיום העסקתם בהדרכה.
הביקורת העלתה כי במהלך שנות הלימודים התשס"ו-התשס"ט נע מספר המדריכים החדשים, שלא מונו לתפקיד זה בשנה הקודמת, בין 6% ל-27% מכלל המדריכים באותה שנה.
דהיינו, המשרד נוהג מדי שנה למנות מחדש את רוב המדריכים שהדריכו בשנה הקודמת.
נמצא כי במהלך השנים אישר המשרד להמשיך ולהעסיק ללא מגבלת זמן מדריכים שצברו ותק רציף של יותר משש שנים, ונוצרה קבוצה גדולה של מדריכים בעלי ותק רב שנים בהדרכה.
כדי להימנע מ"קביעות" בתפקיד החליט המשרד, בשנת הלימודים התשס"ח, לא להאריך באופן גורף את המינוי של כל המדריכים המגיעים לשנתם השישית.
יצוין כי מדריך שהדריך שש שנים ברציפות יכול לצאת להפסקה של שנה מהדרכה ולחזור להדריך בשנה שלאחריה, וכך הלאה.
המשרד מכנה הסדר זה בשם "שנת צינון" שפעמים רבות היא חופפת לשנת שבתון 15 .
שזכאי לה המדריך כעובד הוראה על פי נתוני המשרד לשנת הלימודים התשס"ט, ל -23% מהמדריכים (549 ) היה ותק רציף של7 עד18 שנים.
יוצא אפוא שאין מדובר במקרים חריגים שבהם מעסיק המשרד מדריכים במשך יותר משש שנים רצופות, כלשון החלטת הממשלה, אלא בדבר שבשגרה.
מבדיקת נתוני המשרד על מדריכים ותיקים שעניינם נדון בוועדת החריגים הארצית עולה שבשנת הלימודים התשס"ט דנה הוועדה בעניינם של 349 מדריכים - 205 מדריכים ארציים עם ותק רציף של למעלה משש שנים ו -144 מדריכים מחוזיים ומוסדיים עם ותק רציף של למעלה מעשר שנים.
משרד מבקר המדינה בדק את הנתונים על הכשרת המדריכים במצבת המדריכים שאישרה ועדת החריגים הארצית.
נמצא כי לוועדה זו לא היו נתונים בדבר הכשרתם של כל 144 המדריכים המחוזיים והמוסדיים, ולכן היא לא יכלה לדעת אם הם עומדים בתנאי ההכשרה הנדרשים.
אשר למדריכים הארציים - רק 103 מ-205 ( המדריכים50% ) עברו הכשרה בהיקף הנדרש; 4 (2% ;) כלל לא עברו הכשרה 20 (10% ) עברו פחות מ -100 ;שעות הכשרה63 (31% ) עברו 100-180 ;שעות5 (2% ) עברו 180-211 ;שעות ועל 10 (5% .
) כלל לא היו לוועדה נתונים יוצא אפוא כי המשנה למנכ"ל העביר לאישורו של חשב המשרד את פרטיהם של מאות מדריכים, שעל פי נתוני המשרד לא הוכשרו כנדרש או .
15 לשנת שבתון זכאי עובד הוראה שחסך בקרן ההשתלמות ש ל המורים במשך שש שנים לפחות.
שלא נמסרו בהקשרם נתונים בעניין זה לוועדת החריגים, והחשב אישר את העסקתם.
בכך לא מולאה דרישת המשרד להתנות את המינוי בהכשרה מתאימה כנדרש.
בשנת 1978 החליטה הממשלה כי במקרים חריגים ניתן יהיה להעסיק מורה או גננת בתפקיד הדרכה ללא הוראה בצדה, ובלבד שלא יועסקו מורה או גננת בתפקיד הדרכה ביותר ממחצית משרתם, אלא אם ההוראה היא "בהוראה מסייעת ובהוראה משקמת -דיפרנציאלית".
במאי 1992 החליטה הממשלה כי במקרי ם חריגים ניתן יהיה להעסיק מורה או גננת בתפקיד הדרכה בלבד גם אם משך ההעסקה יעלה על שש שנים רצופות.
בשנת 1999 החליטה הממשלה לבטל את האמור בהחלטה מ- 1978 .
בנוגע למקרים החריגים שבהם המדריך אינו עוסק גם בעבודת הוראה לאחר כל השינויים האמורים, נותרה על כנה החלטת הממשלה להעסיק מורים או גננות בתפקידי הדרכה, ובלבד שיועסקו בהדרכה במחצית משרתם לכל היותר, ולאפשר למשרד לוותר על תנאי זה במקרים חריגים.
חוזר המנכ"ל קובע כי על מדריך מוסדי להורות בפועל בבית הספר בד בבד לעבודתו בהדרכה לפחות יומיים בשבוע (שליש משרה), למעט ג ננות בתפקיד הדרכה; מדריך מרכז אינו חייב להורות בפועל לצד עבודתו בהוראה.
יוצא אפוא כי בכל הנוגע לגננות ולמדריכים מרכזים, הוראות חוזר המנכ"ל בעניין זה אינן עולות בקנה אחד עם החלטות הממשלה.
מכלל המדריכים בשנת הלימודים התשס"ט היו מדריכים מרכזים 2.
כאמור, על ועדות החריגים הוטל לדון גם במקרים שבהם מדריכים לא עסקו גם בהוראה.
נמצא כי ועדת החריגים הארצית לא דנה לקראת שנת הלימודים התשס"ט במקרים כאלה.
משרד מבקר המדינה ביקש מהמשרד נתונים על היקף העבודה בהוראה של כל אחד מהמדריכים בשנת הלימודים התשס"ט.
בתשובה העביר המשרד רשימה של מדריכים שקיבלו שכר במרס 2009 , לרבות גמול הדרכה.
ברשימה היו גם נתונים על היקף משרתם הכולל של המדריכים והיקף משרתם בהדרכה.
הרשימה נבדקה בהנחה שאותם מדריכים שעבדו בעבודה נוספת בהדרכה עסקו בהוראה16 .
16 ,משרד מבקר המדינה השמיט מרשימה זו את המדריכים שהיו גם עובדי בעלויות משום שלא היו בה נתונים על ההיקף הכולל של משרתם בהוראה (בבעלויות), וכן את המדריכים שעבדו באולפנים מכיוון שהם לא נכללו במצבת המדריכים לאותה שנה.
בסך הכול נבדקו נתוניהם של 2,045 .
מדריכים 820 דוח שנתי60ב .
הנתונים מלמדים כי רק 48% מן המד ריכים ( 974 ), שהם עובדי מדינה קבועים, עסקו בהוראה בהיקף של חצי משרה או יותר, כנדרש, ו -16% (332 ) כלל לא עסקו בהוראה.
נמצא שאין מדובר במדריכים שבאופן חריג אינם עובדים גם בהוראה, אלא בתופעה של הדרכה שאין בצדה הוראה בהיקף מספיק, בניגוד לקבוע בהחלטות הממשלה האמורות.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי החלטת הממשלה משנת 1999 ביטלה חלק מהחלטתה מ- 1978 , והמשרד נהג בתום לב כאילו בוטלה ההחלטה מ - 1978 כליל, לרבות החובה להעסיק רק מדריכים שעוסקים גם בהוראה.
על פי החלטות הממשלה נדרש המשרד להעסיק עובדי הוראה בתפקידי הדרכה שבצד ה הוראה בפועל.
סביר להניח שכך יהיה אפשר להמשיך ולהפיק תועלת מעבודתם של המדריכים כמורים מקצועיים ומנוסים יותר ולהעמיק את הקשר המקצועי בינם ובין אלה הפועלים ב"שטח".
לדעת משרד מבקר המדינה על משרד החינוך לערוך את השינויים הנדרשים במצבת המדריכים על פי החלטות הממשלה ועקרונותיהן.
אישור העסקתם של מדריכים שלא עמדו בתנאי הסף .
חוזר המנכ "ל מציב תנאי סף למועמד לתפקיד הדרכה: בעל תואר ראשון לפחות, בעל תעודת הסמכה להוראה או רישיון הוראה קבוע, בעל ותק וניסיון בהוראה של ארבע שנים לפחות, התמחות בתחום הדעת או בתחום החינוכי שבו ידריך וקיום רצף לימודים בתכנית הכשרה מוכרת לתפקיד הדרכה.
החוזר אינו כולל הוראות המאפשרות חריגה מתנאי הסף או הסמכה של גורם אחר לאשר חריגה, משום שלא נקבעו בו עוד תנאים לבחירת מדריכים מבין עובדי ההוראה ולא צוינו מקרים שבהם ניתן למנות מדריכים שאינם עומדים בתנאי הסף האלה.
למרות זאת הועלה כי לשכת ההדרכה הארצית הפיצה למחוזות מערך כללים שלפיהם מועמדים שאינם עומדים בתנאי הסף "אינם מאושרים בעיקרון אך יובאו לדיון בועדת חריגים (הן ארציים והן מחוזיים)".
בשנת הלימודים התשס"ט אישרה ועדת החריגים הארצית שבעה מדריכים ארציים שלא עמדו בתנאי הסף, וחשב המשרד אישר להעסיקם.
לדעת משרד מבקר המדינה, אם המשרד סבור שניתן להעסיק מדריכים שלא עמדו בתנאי הסף שהוא קבע, עליו למסד הליך של טיפול בפניות חריגות ולקבוע אמות מידה לבחינת פניות כאלה.
אם הוא אינו עושה זאת, עליו להימנע מהעסקת מדריכים שאינם עומדים בתנאי הסף.
נמצא כי ועדת החריגים הארצית אישרה העסקתם של ארבעה מדריכים אף שלפי נתוני אגף כא"ב היו להם רק שלוש שנות ותק בהוראה בשנת הלימודים התשס"ט.
יצוין כי שניים מהם היו בתחום אחריותו של המשנה למנכ"ל והשניים משרד החינוך 821 .
האחרים עבדו במינהל הפדגוגי.
בדוחות הממוחשבים נמצאו עוד שלושה מדריכים שעל פי נתוני הדוח לא היו בידיהם תעודת הוראה או רישיון הוראה קבוע.
יוצא אפוא שוועדת החריגים הארצית אישרה שבעה מדריכים ארציים שלא עמדו בתנאי הסף, חשב המשרד אישר להעסיקם, והם עבדו כמדריכים בשנת הלימודים התשס"ט.
בנסי בות אלה עלולים היו להפגע עובדי הוראה אחרים, גם הם אינם עומדים בתנאי הסף, וזאת משום שהם נמנעים מלהציע את עצמם לתפקיד מדריך לנוכח הוראות חוזר המנכ"ל.
אישור מדריכים שעוסקים בפיקוח ומדריכים שהם עובדי בעלויות .
המשרד החליט שוועדת החריגים הארצית תדון במקרים שבהם מדריך ארצי עוסק בפיקוח ובהדרכה בעת ובעונה אחת ובמקרים שבהם מדריכים ארציים אינם עובדי מדינה קבועים.
על פי מסמכי ועדת החריגים הארצית, בשנת הלימודים התשס"ט אישרה הוועדה את העסקתם של 246 מדריכים שאינם עובדי מדינה קבועים ושל 7 מפקחים שאת משרתם משלימים בימי הדרכה.
השוואת נתונים אלה למצבת המדריכים של המשרד לשנת הלימודים התשס"ט העלתה כי 62 מ-246 המדריכים היו עובדי מדינה קבועים, לא היה כל צורך באישור הוועדה להעסיקם ולא הוסבר במסמכי ועדת החריגים מדוע מתבקש אישור כזה.
לדעת משרד מבקר המדינה, על המשרד להקפיד ולהעביר לחשב רק את פרטיהם של מדריכים שהעסקתם מותנית באישורו ולנמק את הבקשה להאריך את העסקתם.
ממצאי הביקורת מעלים כי המשרד לא יישם את החלטות הממשלה כנדרש וההליך שקיים כדי לאשר את המשך העסקתם של מדריכים היה ריק מתוכן.
בשלב האחרון של עבודת הביקורת, ביולי 2009 , התקיים דיון בלשכת המשנה למנכ"ל והוחלט, בין השאר, שחשב המשרד, מנהל אגף כא"ב, נציגת הלשכה המשפטית במשרד, נציגת המשנה למנכ"ל ונציגת לשכת ההדרכה הארצית ישמשו ועדת חריגים לאישור העסקת מדריכים ותיקים ולקביעת תבחינים להעסקתם.
לדעת משרד מבקר המדינה, כאשר משרד החינוך בוחן בקשה לאשר העסקת מדריכים באופן חריג, לרבות העסקה במשך שבע שנים רצופות או יותר, צריך שיובאו בפני ועדת החריגים הארצית נתונים מלאים על כל אחד מהם, לרבות הכשרתו ועמידתו בתנאי הסף, וכן נימוקים רלוונטיים לבקשה כדי לבחון את מידת נחיצותו ואם יש הצדקה לאשר העסקה באופן חריג.
הכול ייעשה מבעוד מועד כדי לאפשר לגורמים המחליטים לבדוק כל מקרה לגופו ולקבל החלטות מושכלות.
את היעדים השנתיים של המשרד, של המחוז או יחידת המטה ושל המדריך יש לגבש בתכנית עבודה שנתית.
תכנית עבודה היא כלי לניהול משימות הארגון ולבקרה על ביצוען.
היא מגדירה את יעדי ההדרכה, את הדרכים להשגתם ואת התפוקות המצופות.
הגדרת יעדים אופרטיביים, כמותיים ומדידים בתכנית העבודה לצורך השגת מטרות ההדרכה היא כלי בידי המשרד לבדוק אם הושגו מטרותיה ויעדיה של ההדרכה.
המשרד הגדיר את מטרותיה של ההדרכה בחוזר המנכ"ל.
מטרת ההדרכה לשפר את איכות ההוראה ולפתח את מקצועיותם של עובדי ההוראה במער כת החינוך, ובכך לשפר גם את הישגי התלמידים.
ההדרכה מטפלת במיומנויות יסוד, בתכניות לימודים ובתחומים לימודיים וחינוכיים -ערכיים לפי ההדגשים והקדימויות של המשרד .
ההדרכה אמורה לתת את ביטויה באופן מיידי בעבודת המורים והגננות ולתת מענה לצורכיהם.
הביקורת העלתה כ י המשרד לא הגדיר בתכנית עבודה יעדים אופרטיביים, כמותיים ומדידים לצורך השגת מטרות ההדרכה בתחומים השונים.
באין הגדרת יעדים כאלה, חסר המשרד כלי ניהולי חיוני שיסייע בידו להחליט אם קיימת הצדקה להמשיך ולהשקיע בתשומות הכרוכות בתחום זה.
המשרד השיב למשרד מבקר המדינה כי ההדרכה אינה מטרה בפני עצמה אלא כלי בידי המערכת לשיפור איכות ההוראה.
הגדרת יעדים אופרטיביים בהדרכה אינה מעשית מכיוון שהיא תמיד תהיה תלויה בתחום הדעת או בנושא החינוכי שאליו היא מכוונת.
ההדרכה לעולם אינה עומדת בזכות עצמה ותמיד תהיה חלק ממספר תבחינים החיוניים לקבלת אינדיקציה על איכות ההוראה.
לדעת משרד מבקר המדינה, השימוש בתשומות ההדרכה, כבכל תשומות ציבוריות אחרות, דורש הגדרת מטרתן, יעדיהן ודרכים למדוד את מידת העמידה בהם.
הכול כדי שיהיה אפשר לדעת אם השימוש שנעשה באותן תשומות יעיל או שמא יש לאתר שימושים חלופיים.
עוד הועלה כי אין למשרד תכנית עבודה ארצית להדרכה המשקפת את מטרות ההדרכה ויעדיה.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שהנהלת המשרד תדאג להכנתה של תכנית עבודה ארצית שתשקף את הראייה הכוללת של המשרד בנוגע להדרכה ויוגדרו בה יעדיו בתחום זה.
תכנית כזו דרושה, בין השאר, כדי ל הגדיר את היעדים האופרטיביים של ההדרכה במשרד ולקבוע מדדים ליישומם ועליהם יתבססו תכניות העבודה השנתיות של המחוזות, של יחידות המטה ושל המדריכים.
בחוזר המנכ "ל נקבעו כמה כללים הנוגעים לתכניות עבודה.
עם תחילת עבודתו יכין המדריך המוסדי תכנית עבודה שנתית, ובה יוגדרו יעדיה המרכזיים, שלביה, לוח הזמנים לביצועה ותפוקות ההדרכה שאליהן יש לשאוף.
התכנית תועבר לאישורו של מנהל בית הספר, לידיעת המפקח הכולל וללשכת ההדרכה המחוזית.
כמו המדריך המוסדי, גם מדריך מרכז יכין תכנית עבודה שנתית, וזו תועבר לאישור הממונה הישיר עליו ול ידיעת לשכת ההדרכה הארצית או לשכת ההדרכה המחוזית, לפי העניין.
(א) נמצא כי לשכת ההדרכה הארצית הכינה תכנית עבודה לשנת הלימודים התשס"ט.
יצוין כי תכנית זו נוגעת בעיקר לפעילותה של הלשכה ולבקרה על פעילות ההדרכה בשטח, ואין מוגדרים בה יעדי ההדרכה של המשרד כולו, כמ ו יעדים הנגזרים מיעדי ההדרכה בחוזר המנכ"ל.