HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
כמו כן 6אלה ביחד יכונו בדוח זה - ארכיונים המהווים חלק מארכיון המדינה מופקדים חומרים כאלה בארכיונים המצויים בגופי מערכת הביטחון ואשר הגנז הכיר בהם כשלוחות של ארכיון המדינה, דוגמת ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון ), ארכיון המוסד וארכיון שב"כ (בדוח זה יכונו ארכיונים אלה 7(להלן - ארכיון צה"ל ).
החומרים הארכיוניים 8יחד גם - שלוחות של ארכיון המדינה בגופים הביטחוניים אמורים לעמוד לעיון הציבור בהתאם לתנאים שנקבעו בחוק הארכיונים ובתקנותיו.
נוסף על כך מצויים חומרים ארכיוניים של מוסדות המדינה, לרבות מסווגים, גם וכן בידי בעלים פרטיים (להלן - ארכיונים פרטיים).
9בארכיונים ציבוריים עובדי ציבור מכהנים ועובדי ציבור לשעבר, בעיקר בכירים, כותבים לעתים ספרים על פועלם או על התרחשויות שאליהן נחשפו במסגרת תפקידם הציבורי.
בתהליך כתיבתו ועיבודו של ספר כזה נחשף לעיתים מידע מסווג לגורמים בלתי מורשים ועורכים לשוניים.
10השותפים להפקתו, דוגמת סופרי צללים פעולות הביקורת ביצע משרד מבקר המדינה ביקורת בנושא 2019 עד מרץ 2018 בחודשים יולי "מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו".
בביקורת נבדקו סוגיות הנוגעות להימצאותם של חומרים מסווגים בכלל הארכיונים, פיקוח הגנז על ארכיונים ציבוריים ופרטיים, פעילותו של הממונה על הביטחון במערכת הביטחון (להלן - המלמ"ב) בארכיונים, סוגיות במעורבות הצנזורה הצבאית (להלן - הצנזורה) בארכיון המדינה ובשלוחותיו וגילוי מידע מסווג לגורמים בלתי מורשים בתהליך כתיבת ספרים על ידי עובדי ציבור מכהנים ועובדי ציבור לשעבר.
בסך הכול קיימים במדינת ישראל שבעה ארכיונים שהוגדרו בחוק "חלק מארכיון המדינה".
6 , "ארכיון צה"ל ומעהב"ט ומחקר היסטורי - הוראת ארגון", ארכיון צה"ל 11.
81 על פי הוראת משרד הביטחון 7 .
משמש גם מגנזה מרכזית של צה"ל בסך הכול קיימים במדינת ישראל ארבעה ארכיונים שהגנז הכיר בהם כשלוחות של ארכיון המדינה.
8 על פי חוק הארכיונים, "ארכיון ציבורי" הוא "ארכיון שהוא בבעלותו או בהנהלתו של גוף שאין מטרתו 9 .
"הפקת רווחים ואושר על ידי הממשלה, בהודעה שפורסמה ברשומות, כארכיון ציבורי "סופר צללים" על פי מילון רב-מילים הוא "אדם הכותב בשמו ומטעמו של אדם אחר".
10 מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|323 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון ;הביקורת נעשתה: בארכיון המדינה; במשרד הביטחון - בארכיון צה"ל ובמלמ"ב בארכיון בגין, בארכיון מרכז רבין ובארכיון בן-גוריון; בארכיון הציבורי - ארכיון מפלגת העבודה על שם משה שרת שבקרן ברל כצנלסון, הממוקם בבית ברל (להלן - ארכיון בית ברל); במשרד המשפטים; במוסד ובשב"כ; בצה"ל - ביחידת הצנזורה, ובמחלקת ביטחון מידע (מחב"ם); במטה לביטחון לאומי (להלן - המל"ל) .
11ובמזכירות הממשלה נוסף על כך נפגש צוות הביקורת עם בעלי תפקידים בשני ארכיונים ציבוריים שאינם ): הארכיון לתולדות 1958-גופים מבוקרים על פי חוק מבקר המדינה (התשי"ח התנועה הקיבוצית וההתיישבות ב"יד טבנקין" שברמת אפעל (להלן - ארכיון יד טבנקין) וארכיון השומר הצעיר יד יערי שבגבעת חביבה (להלן - ארכיון יד יערי).
ועדת המשנה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת החליטה שלא להניח על שולחן הכנסת ולא לפרסם נתונים מדוח זה, לשם שמירה על ביטחון המדינה, .
חסיון ]נוסח משולב [ 1958- לחוק מבקר המדינה, התשי"ח 17 בהתאם לסעיף נתונים אלה אינו מונע את הבנת מהות הביקורת.
ארכיונים המהווים חלק מארכיון המדינה .
1949 ארכיון המדינה, הארכיון הממלכתי הראשי של מדינת ישראל, נוסד בשנת הוא פועל כיחידה במשרד רה"ם וממוקם בירושלים.
חוק הארכיונים מסדיר את מעמדו, את תפקידיו ואת התנהלותו, ונקבע בו כי "בגנזך יופקד כל חומר ארכיוני של מוסדות ממלכתיים שקדמו להקמת מדינת ישראל.
וכל חומר אחר של מוסד .
שאינו צריך שימוש עוד ושלא ניתן לבערו לפי התקנות כאמור, בביקורת נבדקו שלושה ארכיונים המהווים חלק מארכיון המדינה.
פעילותם של שלושת ארכיונים אלה מוסדרת בחוקים כמפורט להלן: , המרכז להנצחת זכרו 1998-על פי החוק להנצחת זכרו של מנחם בגין, התשנ"ח של מנחם בגין "יקים ארכיון; הארכיון יהיה חלק מארכיון המדינה והוראות חוק , יחולו עליו".
1955-הארכיונים, התשט"ו , נקבע כי "המרכז יקים 1997-בחוק המרכז להנצחת זכרו של יצחק רבין, התשנ"ז , 1955-ארכיון; הארכיון יהיה חלק מארכיון המדינה והוראות חוק הארכיונים, תשט"ו יחולו עליו".
טיוטת דוח הביקורת נשלחה גם למשרד לביטחון הפנים לקבלת תגובתו בהיותו של השר לביטחון הפנים 11 .
) (בעניין החוק ראו בהמשך 1998-ממונה על ביצועו של החוק להסדרת הבטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח .
4 חוק הארכיונים, סעיף 12 324 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה (להלן - חוק דוד בן-גוריון), "ארכיון 1976-על פי חוק דוד בן-גוריון, התשל"ז המכון למורשת דוד בן-גוריון יהיה חלק מגנזך המדינה, ויחולו עליו הוראות חוק , ואולם הפעלת סמכויותיו של גנז המדינה תהיה בתיאום 1955-הארכיונים, תשט"ו עם מועצת המכון".
כפי שיפורט בהמשך, בביקורים שערך צוות הביקורת בכל אחד משלושת ארכיונים אלו הוצגו לפניו חומרים מסווגים המצויים בהם.
האחריות להחזקת חומר ארכיוני בארכיון בן-גוריון על פי חוק דוד בן-גוריון רשאי המכון למורשת דוד בן-גוריון (להלן – המכון למורשת בן-גוריון) "להעביר לאוניברסיטת בן-גוריון בנגב מתפקידיו הכרוכים בלימוד ; פרטי ההעברה ייקבעו למעט תפקידיו הכרוכים בהחזקת החומר הארכיוניובמחקר, באמנה" (ההדגשה אינה במקור).
בין המכון למורשת בן-גוריון לבין אוניברסיטת 1982 על פי אמנה שנחתמה בשנת בן-גוריון בנגב (להלן - אוניברסיטת בן-גוריון או האוניברסיטה) העביר המכון לאוניברסיטה את תפקידיו הכרוכים בלימוד ובמחקר, כדי שיבוצעו ביחידה אקדמית נפרדת באוניברסיטה.
יצוין כי על פי האמנה, ארכיון בן-גוריון לא אמור להיות מועבר לאחריות האוניברסיטה, אלא להישאר באחריות המכון.
בביקורת נמצא כי בפועל, סמוך לחתימה על האמנה הועברו התפקידים הכרוכים בהחזקת החומר הארכיוני בארכיון בן-גוריון, לרבות החומר המסווג, מהמכון למורשת בן-גוריון לאוניברסיטה, בדרך שאינה עולה עם חוק דוד בן-גוריון ובאמנה.
להלן הפרטים: עובדי הארכיון מקבלים שכר מאוניברסיטת בן-גוריון.
אתר המרשתת של הארכיון הוא חלק מאתר המרשתת של האוניברסיטה, והאחריות לאבטחת המידע בארכיון, ובכלל זה של החומרים המסווגים, היא של מחלקת הביטחון באוניברסיטה.
כתב הגנז דאז למשרד מבקר המדינה שארכיון בן-גוריון "בוודאי 2018 בספטמבר איננו חלק מארכיון המדינה, אלא הוא ארכיון של המכון לחקר ישראל והציונות, מסרה ראשת 2018 שהם עצמם חלק מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב".
באוקטובר המינהל במכון למורשת בן-גוריון למשרד מבקר המדינה כי ארכיון בן-גוריון עבר לאחריות האוניברסיטה, וזאת עקב צורך בתמיכה תקציבית.
לטיוטת דוח הביקורת כתב מנהל המכון למורשת בן-גוריון 2019 בתגובתו מאפריל למשרד מבקר המדינה, כי האמנה נחתמה במטרה להגשים את תכלית חוק דוד בן-גוריון בכל הנוגע ללימוד ולמחקר, וכי אף שהדבר לא נכתב באמנה, האוניברסיטה מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|325 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון "על מנת להציל את הארכיון, שהוא נכס לאומיקיבלה עליה את החזקת הארכיון " (ההדגשה במקור).
מנהל המכון הוסיף כי נוכח האמור לעיל קיים שיתוף פעולה בין האוניברסיטה לבין המכון למורשת בן-גוריון בכל הקשור לארכיון, ואולם האוניברסיטה והמכון ייקחו לתשומת ליבם את הערות הביקורת וירחיבו את שיתוף הפעולה הקיים ביניהם "בכל הנוגע לנוכחותו של המכון למורשת בן-גוריון בחיי היום יום ובתפעולו השוטף של ארכיון בן-גוריון".
לטיוטת דוח הביקורת כתבה אוניברסיטת בן-גוריון כי 2019 בתגובתה מאפריל "המכון למורשת דוד בן-גוריון מינה את האוניברסיטה לביצוע תפקידיו ביחס לארכיון, אך אין לראות במינוי זה משום העברה.
המכון לא הסיר מעליו את הקשר לתפקודו התקין של הארכיון.
ללא מינוייה של האוניברסיטה, הירתמותה הכספית והמקצועית, לא היה המכון יכול.
על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם בשם ארכיון 2019 בתגובתו מיולי המדינה, כי הארכיון יפעל בהקדם האפשרי לקביעת פגישה עם מנהל המכון למורשת בן-גוריון להסדרת סוגיה זו.
משרד מבקר המדינה מעיר למכון למורשת בן-גוריון כי בכך שבפועל האוניברסיטה קיבלה עליה להחזיק את הארכיון, לרבות החומר המסווג, הרי שמדובר ב"העברת תפקידיו" של המכון "הכרוכים בהחזקת החומר הארכיוני" לאוניברסיטה, דבר שאינו עולה בקנה אחד עם לשון החוק, גם אם נעשה מתוך כוונה טובה.
על הגנז ומנהל המכון למורשת בן-גוריון ואוניברסיטת בן-גוריון לגבש הצעה להסדרת האחריות להחזקת החומר הארכיוני בארכיון בן-גוריון.
1998 - תחולת החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח על ארכיונים המהווים חלק מארכיון המדינה (להלן - החוק להסדרת 1998-החוק להסדרת הבטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח הביטחון), שעל ביצועו ממונה השר לביטחון הפנים, עוסק בפעולות לאבטחה פיזית, לאבטחת מידע ולאבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות שעל גופים ציבוריים לנקוט.
בחוק נקבע כי החובה לנקוט פעולות לאבטחת מידע חלה על הגופים הציבוריים המצוינים בתוספות הראשונה והשנייה לחוק, ובהם משרד רה"ם.
נוסף על כך נקבעה בחוק החובה של הגופים הציבוריים למנות "ממונה ביטחון", שיהיה האחראי לארגון פעולות האבטחה ולפיקוח עליהן.
על פי החוק, "קצין מוסמך" הוא מי שרשאי לתת הנחיות מקצועיות לגוף ציבורי ולאשר את מינויו של ממונה הביטחון באותו גוף.
326 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה .
על פי החוק להסדרת הביטחון, הקצין המוסמך של משרד רה"ם הוא נציג שב"כ ארכיון המדינה הוא יחידה במשרד רה"ם, ולכן החוק להסדרת הביטחון חל עליו.
הממונה על הביטחון במשרד רה"ם, האחראי לביטחון ביחידות המשרד, אחראי אפוא גם לארכיון המדינה.
על הגופים המנויים בתוספות הראשונה והשנייה לחוק להסדרת הביטחון חלים גם (להלן - כללי שב"כ 2004-כללי שירות הביטחון הכללי (אבטחת מידע) התשס"ד לאבטחת מידע).
בכללי שב"כ לאבטחת מידע נקבעו עקרונות לאבטחת מידע מסווג, ובכלל זה קביעת האנשים המורשים להיחשף אליו ודרכי אחסנתו של מידע זה.
מתוקף כללים אלה נקבע סיווג ביטחוני לעובדי ארכיון המדינה הנחשפים לחומרים מסווגים.
בביקורת נמצא כי הארכיונים המהווים חלק מארכיון המדינה, ושמצויים בהם חומרים מסווגים, אינם נכללים ביחידות משרד רה"ם ואינם מצוינים מפורשות בתוספות לחוק להסדרת הביטחון.
כמו כן, בקרב הגופים המבוקרים קיימות דעות שונות לגבי השאלה האם מעצם הגדרתם של ארכיונים אלה "חלק מארכיון המדינה" חל עליהם החוק להסדרת הביטחון (שחל על ארכיון המדינה).
להלן הפרטים: כתבה היועצת המשפטית של ארכיון המדינה למשרד מבקר המדינה 2018 בדצמבר בנוגע לארכיון בגין ולארכיון מרכז רבין כי חוק הארכיונים מנחה לגבי שמירת החומר שבהם ולא לגבי אבטחת המבנים שבהם הוא נשמר.
עוד כתבה כי "אין תחולה להסדרים אחרים מבחינת אבטחה, סיווג עובדים וסדרי עבודה אחרים שאינם מכוח חוק הארכיונים והתקנות שהותקנו מכוחו".
על טיוטת דוח הביקורת ציין היועץ המשפטי למערכת הביטחון 2019 בתגובתו מיולי כי הארכיונים שמעמדם נקבע בחוק הם חלק מארכיון המדינה במובן הרחב, ויש לראות בהם חלק מארכיון המדינה גם לעניין תחולת החוק להסדרת הביטחון עליהם.
עוד ציין כי עמדה זו תואמת את עמדת היועצת המשפטית של שב"כ.
על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם כי קביעת נוהלי 2019 בתגובתו מיולי אבטחה אחידים היא הכרחית, אולם היא באחריות גורמי הביטחון הרלוונטיים.
עוד הוסיף כי הבהרת תחולת החוק להסדרת הביטחון היא בסמכות המשרד לביטחון הפנים, בהיות השר לביטחון הפנים הממונה על ביצוע החוק.
בתגובתו של משרד רה"ם נכללה תגובתו של ארכיון המדינה ולפיה הוא יפעל לקביעת פגישה בעניין זה עם משרד המשפטים והמשרד לביטחון הפנים.
על טיוטת דוח הביקורת מסר שב"כ כי ארכיון בן-גוריון, ארכיון 2019 בתגובתו מיולי מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|327 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון בגין וארכיון מרכז רבין מוגדרים על פי חקיקה ספציפית רשות עצמאית, שאינה כפופה לארכיון המדינה.
עם זאת, הם נחשבים על פי חוק חלק מארכיון המדינה.
משכך ניתן לבצע לבעלי התפקידים בארכיונים האמורים החשופים למידע מסווג בדיקת התאמה ביטחונית, מאחר שניתן לראות בהם בעלי תפקיד בארכיון המדינה, גם אם אינם עובדי הארכיון.
שב"כ ציין כי נושא אבטחת המידע וסיווג המשרות בארכיונים אלו ייבדק על ידי היחידה המופקדת על הטיפול בנושא בשיתוף קצין הביטחון של ארכיון המדינה ויטופל בהתאם לתקנות ולכללים שהותקנו מכוח חוק .
132002-שירות הביטחון הכללי, התשס"ב נוכח חוסר הבהירות אם החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים חל על "הארכיונים המהווים חלק מארכיון המדינה", בפועל הם אינם מונחים ישירות על ידי קצין מוסמך כמוגדר בחוק וממילא מינוי ממונה הביטחון שלהם אינו מאושר על ידי קצין מוסמך.
למשרות העובדים בארכיונים אלו לא נקבע סיווג ביטחוני, אף שכאמור, בכל אחד מהארכיונים מופקדים חומרים מסווגים של מוסדות המדינה.
במצב דברים זה, קבעו ארכיונים אלה את סדרי האבטחה .
להלן הפרטים: 14בעצמם כמיטב הבנתם, לעיתים בסיוע המלמ"ב כתבה היועצת המשפטית של מרכז יצחק רבין 2019 בינואר ארכיון מרכז רבין: למשרד מבקר המדינה כי "מרכז יצחק רבין אינו נכלל בגדר החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים.
את ההנחיה באשר לשמירת המסמכים החסויים קיבלנו מהמלמ"ב".
על טיוטת דוח הביקורת ציין מרכז יצחק רבין כי יפעל בהתאם 2019 בתגובתו ממאי להנחיות שיקבל בנושא.
עוד הדגיש המרכז כי הוא מקפיד לשמור על כלל החומרים המצויים בידיו באופן מיטבי.
מצא צוות הביקורת כי 2018 בביקור בארכיון בגין שהתקיים באוגוסטארכיון בגין: חברה חיצונית היא זו שמנחה לגבי האבטחה בארכיון.
לטיוטת דוח הביקורת ציין מרכז מורשת מנחם בגין כי 2019 בהתייחסותו מיוני לציבור אין גישה לחומר המסווג.
ביקר בארכיון נציג המלמ"ב, ובעקבות הביקור כתב 2018 באפרילארכיון בן-גוריון: למנהלו כי "כיום אין סדרי אבטחה נאותים במקום".
ממסמכי המלמ"ב עולה עוד כי בארכיון בן-גוריון קיימים מסמכים מסווגים בעלי רגישות ביטחונית גבוהה וכי .
2002 מיום 1832 פורסם בס"ח תשס"ב מספר 13 במשך שנים פועל המלמ"ב לאיתור חומרים מסווגים בארכיונים (בעניין פעילות זו של המלמ"ב ראו 14 .
)בהרחבה בהמשך 328 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה בעת שהועברו המסמכים לארכיון נקבעו במקום סדרי אבטחה על ידי קצין הביטחון דאז של משרד הביטחון, ואולם לאחר עזיבתו של מנהל הארכיון "לא טופל הארכיון נמסר 2018 ביטחונית".
יצוין כי בביקור שערך צוות הביקורת בארכיון זה באוקטובר לו כי אוניברסיטת בן-גוריון היא שדואגת לאבטחת הארכיון.
כתבה היועצת המשפטית של אוניברסיטת בן-גוריון כי עד כה פעלה 2019 בינואר האוניברסיטה בנוגע לארכיון על פי הנחיות ארכיון צה"ל; כי אנשי ארכיון צה"ל אישרו את אופן השמירה של החומרים המסווגים; וכי לא קיימים נהלים כתובים על טיוטת דוח 2019 בנוגע לאופן שמירת החומרים המסווגים.
בתגובתו מיולי הביקורת הבהיר ארכיון צה"ל כי הוא אינו קשור כלל לנושא, וכי ככל הנראה הכוונה היא לאנשי המלמ"ב.
משרד מבקר המדינה מעיר לגנז כי אף שארכיון מרכז רבין, ארכיון בגין וארכיון בן-גוריון מוגדרים בחקיקה חלק מארכיון המדינה, הוא לא העלה את סוגיית אבטחת המידע בארכיונים אלו לפני הגורמים הרלוונטיים כדי שהללו יטפלו בכך.
במצב זה קיים סיכון שמידע מסווג המצוי בהם ייחשף לגורמים שאינם מוסמכים, ואף לגורמים עוינים.
על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד רה"ם בשם ארכיון המדינה 2019 בתגובתו מיולי , וכשיתמנה - יהיה זה אחד הנושאים שבהם יידרש לטפל.
15כי טרם מונה גנז חדש על טיוטת דוח הביקורת מסר המשרד לביטחון הפנים כי הוא 2019 בתגובתו מיולי "רואה חשיבות רבה להסדרת נושא השמירה על חומרים ארכיונים מסווגים לצורך הבטחת השמירה על ביטחון מדינת ישראל וסודותיה".
המשרד לביטחון הפנים הוסיף כי "לאור האמור, המלצות אלו מקובלות עלינו".
על טיוטת דוח הביקורת מסר משרד המשפטים כי הוא "איננו 2019 בתגובתו מיוני הממונה על תחום הארכיונים או על תחום אבטחת המידע ואינו עוסק בליווי משפטי ישיר וצמוד של הפעילות השוטפת בתחומים אלו.
תפקיד מחלקת ייעוץ וחקיקה, בשם היועץ המשפטי לממשלה, הוא לסייע בייעוץ משפטי ובליווי חקיקה כשמתעוררות שאלות משפטיות מורכבות, רגישות, או רוחביות, במסגרת הפעילות של אותם הגופים".
2019 כאמור, ביולי 15 מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|329 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון מאחר שמדובר בסוגיה משפטית מורכבת ושנויה במחלוקת, על הגנז לפנות ליועץ המשפטי לממשלה על מנת שיכריע בשאלה אם החוק להסדרת הביטחון חל על "הארכיונים המהווים חלק מארכיון המדינה", וזאת מכוח תחולת החוק על משרד רה"ם וכדי להגשים את תכליתו - שמירה על מידע מסווג בגופים הכפופים לחוק.
לחלופין עליו לבחון כיצד נכון להסדיר את נושא אבטחת המידע בארכיונים המהווים חלק מארכיון המדינה.
זאת כדי להבטיח שחומרים מסווגים המצויים אצלם יאובטחו כראוי, ושגורמי הארכיון החשופים אליהם יהיו בעלי סיווג מתאים.
סיווג ביטחוני למנהלו של ארכיון בן-גוריון בכללי שב"כ לעניין סיווג ביטחוני והתאמה ביטחונית נקבע כי מנהל ארכיון .
16בן-גוריון חייב להיות בעל סיווג ביטחוני בביקורת נמצא כי בניגוד לכללי שב"כ לסיווג ביטחוני, למנהל ארכיון בן-גוריון אין סיווג ביטחוני כלשהו.
מנהל ארכיון בן-גוריון נחשף אפוא לחומרים מסווגים ללא שקיבל הכשר ביטחוני לכך.
על טיוטת דוח הביקורת מסר שב"כ כי יבצע לאלתר את הליך 2019 בתגובתו מיולי ההתאמה הביטחונית, בכפוף לתוצאות בחינה עדכנית של הצורך ברמת הסיווג.
חשיפה של חומר ארכיוני מוגבל מטעמי ביטחון המדינה בארכיון המדינה ובשלוחותיו כאמור, לכל אחד מגופי מערכת הביטחון, דוגמת צה"ל, משרד הביטחון, שב"כ והמוסד, יש ארכיון אשר הוכר כשלוחה של ארכיון המדינה.
למשל, במכתב אישר גנז המדינה דאז כי ארכיון שב"כ הוא שלוחה 2007 לראש שב"כ מנובמבר של ארכיון המדינה לעניין הפקדתו של החומר הארכיוני של שב"כ, וכי החומר הארכיוני המופקד בארכיון שב"כ כמוהו כחומר המופקד בארכיון המדינה.
במכתבים דומים הוכרו ארכיון צה"ל וארכיון המוסד כשלוחות של הגנזך.
לפיכך ארכיונים אלו כפופים לחוק הארכיונים ותקנותיו.
על פי חוק הארכיונים, "כל אדם רשאי לעיין בחומר הארכיוני המופקד בגנזך, אך .
הסמכות להתקנת תקנות הוקנתה בחוק לממשלה, 17"אפשר להגביל זכות זו בתקנות כאמור, לגבי שאר המשרות בארכיון בן-גוריון לא נקבעו דרישות לסיווג ביטחוני.
) (ב10 חוק הארכיונים, סעיף 17 330 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה וזו העבירה אותה לרה"ם.
תקנות העיון מסדירות את העיון בחומר הארכיוני המופקד בגנזך, וקובעות באילו חומרים יוגבל עיון הציבור ולאילו פרקי זמן (להלן - תקופת ההגבלה).
על פי תקנות אלו, תקופת ההגבלה של החומרים שמקורם בצה"ל היא 90- שנה (למעט חומרים של אגף המודיעין ושל יחידות מסוימות, המוגבלים ל50 .
19 שנה90-), וחומרים של המוסד ושב"כ מוגבלים ל18שנה על פי תקנות העיון, כל חומר מוגבל יועמד לעיון הציבור בתום תקופת ההגבלה שנקבעה לו או על פי בקשת מבקש - בטרם הסתיימה תקופה זו.
העמדת חומר , בהתייעצות עם הגנז, בתום ]20[מוגבל לעיון הציבור תיעשה על ידי "המפקיד התקופה הנקובה".
בכל מקרה לא יועמד חומר מוגבל לעיון הציבור לפני שייבדק.
"בדיקה" מוגדרת בתקנות העיון - "בחינת חומר ארכיוני מוגבל בידי המפקיד או מי שהוא הסמיך לכך, כדי לאפשר את עיון הקהל בו" (תהליך הבדיקה וההעמדה לעיון הציבור ייקרא להלן - חשיפה).
כמו כן נקבע בתקנות העיון כי מפקיד לא יחשוף חומר מוגבל אם יש בחשיפתו חשש לפגיעה בביטחון המדינה, ביחסי החוץ שלה, בביטחון הציבור או בביטחונו או בשלומו של אדם.
ארכיון המדינה, שהוא חלק ממשרד רה"ם, מבצע את החשיפה של החומר הארכיוני עבור משרד זה.
כמו כן, משרדי ממשלה רבים אחרים, דוגמת משרד החוץ, הסמיכו את ארכיון המדינה לבצע עבורם את תהליך החשיפה.
ארכיון צה"ל אמון על חשיפתו של החומר הארכיוני של משרד הביטחון וצה"ל.
בתהליך החשיפה בודק המפקיד או מי שהוא הסמיך לכך את החומרים המיועדים להיחשף לעיון הציבור ומוודאים כי אלו אינם מכילים מידע מסווג, וזאת על פי הקריטריונים לחשיפת חומר ארכיוני שפורטו בהרחבה בהחלטת ועדת השרים למתן היתר לפרסומים ולעניין רשות העיון בחומר ארכיוני מסווג, אשר קיבלה תוקף של .
קריטריונים דומים לחשיפת חומרים נקבעו לגבי 211994 החלטת ממשלה בשנת ארכיון צה"ל.
שנה 70 - הוארכה תקופת ההגבלה של חשיפת חומרים ארכיוניים של גופים אלה, מ 3.
העדכון פורסם בקובץ התקנות מס 90-ל גם תקופת ההגבלה של חשיפת חומרים ארכיוניים של המוסד ושל שב"כ הוארכה כאמור.
19 מוסד ממוסדות המדינה או רשות מקומית שהפקידה בגנזך חומר ארכיוני.
מפקיד רשאי להסמיך את גנז 20 .
המדינה לחשוף עבורו חומרים של ועדת השרים למתן היתר לפרסומים ולעניין רשות העיון בחומר ארכיוני מסווג, 35/החלטה פס 21 .
94 -מ מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|331 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון להלן דוגמה למסמך מסווג ("סודי ביותר") ממלחמת יום הכיפורים שנחשף לציבור על ידי ארכיון צה"ל: דוגמה למסמך מסווג שנחשף לציבור על ידי ארכיון צה"ל:1 תמונה 332 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה לצורך לימוד והשוואה את המצב החוקי הקיים בארצות22משרד מבקר המדינה בחן הברית ובבריטניה בעניין חשיפת מסמכים מסווגים והעלה כלהלן: ) מעגן את הזכות The Freedom Of Information Act( חוק חופש המידעארה"ב: לדרוש מידע מהממשלה.
החוק פוטר את הממשלה, בין היתר, מחשיפת מידע מסווג כך שככל שמסמך מוגדר כמסווג אין חובה לחשפו.
) נקבעו, בין היתר, כללים להסרת סיווג Executive Order 13526( בצו הנשיא ביטחוני ממסמכים.
בצו נקבעו לוחות זמנים להסרת סיווג, בכפוף לנושאים הנדונים Interagency Security ( במסמכים.
כמו כן מוסדרת בצו הקמת מוסד לערעורים ) שבסמכותו לאשר חריגה מלוחות הזמנים הקבועים Classification Appeals Panel .
בצו לגבי הסרת סיווג ) מעגן Freedom of Information act 2000( חוק חופש המידע הבריטיבריטניה: את הזכות לחשיפת מידע הנמצא בידי הרשויות.
חוק זה אינו חל על גופי הביטחון במדינה.
כל 2013 ) נקבע כי החל משנתPublic Records Act 1958( בחוק התיעוד הבריטי שנה לאחר כתיבתו למשרד הרשומות.
20 תיעוד שנדרש להישמר יועבר על פי החקיקה הבריטית, עם העברת התיעוד מגופי הביטחון למשרד הרשומות, הוא מוכפף אוטומטית לחוק חופש המידע וניתן לחשוף אותו.
על פי חוק הרשומות Secretary ניתן לפטור העברה של חומר לרשות התיעוד והסמכות לכך נתונה בידי .
Of State עיכובים בחשיפת מסמכים שתקופת הגבלתם תמה כאמור, בתקנות העיון נקבע כי חשיפת חומר ארכיוני מוגבל שתמה תקופת הגבלתו תיעשה בתום התקופה הנקובה בתקנות.
נמצא כי ארכיון המדינה וארכיון צה"ל לא חשפו תיקים רבים ובהם חומרים מסווגים שתקופת ההגבלה שלהם הסתיימה ושהאחריות לחשיפתם מוטלת עליהם.
הדבר בולט בייחוד בארכיון צה"ל, נוכח ההיקף הרב של חומרים ארכיוניים כאלה המופקדים בו.
נכתב כי 2018 בעניין זה יצוין כי בדוח הגנז בנושא החשיפה הארכיונית מינואר תיקים מסווגים שמועד חשיפתם כבר הגיע, אולם 300,000-בארכיון המדינה יש כ המידע התקבל מאתרים רשמיים רלוונטיים במרשתת.
22 מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|333 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון הם טרם נחשפו.
עוד ציין הגנז בדוח האמור כי מדי שנה בשנה נחשפים בארכיון תיקים מסווגים.
במהלך הביקורת מסר ארכיון צה"ל למשרד מבקר 10,000-המדינה כ יש 2019 תיקים, וכי נכון לינואר113,940- הוא חשף כ2016-2000 המדינה כי בשנים תיקים שמועד חשיפתם כבר הגיע, ואולם הם טרם נחשפו.
981,156 בארכיון עיכוב בחשיפה בארכיון המדינה ובארכיון צה"ל:1 תרשים על-פי נתוני ארכיון המדינה וארכיון צה"ל, בעיבוד משרד מבקר המדינה.
עיתוי החשיפה של חומר מוגבל בתום תקופת ההגבלה שלו 1 בביקורת עלה כי קיימת אי-הסכמה בקרב גורמים שונים לגבי חובת המפקיד לחשוף מידית ובאופן יזום חומר ארכיוני שתקופת ההגבלה לגביו הסתיימה.
להלן הפרטים: 334 2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה2020- התש"ף | ג70 דוח ביקורת שנתי| מבקר המדינה היועצת המשפטית של ארכיון המדינה כתבה למשרד מבקר המדינה כי לדעתה, משמעותן של תקנות העיון היא "כי חומר אשר חלפה 2018 בינואר תקופת ההגבלה שלו ייחשף מיד עם תום התקופה".
כלומר, חומר כזה ייחשף באופן יזום בלי להמתין לבקשת מבקש (להלן - חשיפה יזומה).
השאלה מהו המועד לחשיפתו של חומר ארכיוני שתמה תקופת הגבלתו עלתה , שבו 2018 גם בכנס של האיגוד הישראלי לארכיונאות ולמידע שנערך בשנת חברים בין היתר נציגי משרדי ממשלה ומנהלת ארכיון צה"ל משמשת מזכירתו.
שנים, ועלתה 15 בכנס דובר על חשיפת חומרים שתקופת ההגבלה שלהם היא השנים יתחיל הליך החשיפה 15 השאלה אם המחוקק התכוון לכך שלאחר תום השנים יועמד החומר במלואו לעיון הציבור.
בשל אי- 15 או שמייד בתום הבהירות הוצע בכנס "לקבוע את מהלך החשיפה בזמן ההפקדה".
על טיוטת דוח הביקורת ציין הגנז לשעבר כי לדעתו כל 2019 בתגובתו מיוני דחיית חשיפתו של חומר מעבר למועד תום ההגבלה מהווה הפרת חוק.
בדומה לכך מסר משרד רה"ם בהתייחסותו לטיוטת דוח הביקורת כי להבנתו, "כוונת מחוקק המשנה הייתה שבתום תקופת ההגבלה החומר ייחשף.
וזאת לאחר שעבר בדיקה".
משרד רה"ם הוסיף כי כל נושא החשיפה יוסדר מחדש בהצעת חוק ארכיונים חדש.
לטיוטת דוח הביקורת ציין היועץ המשפטי למערכת 2019 בהתייחסותו מיולי הביטחון כי "החוק אמנם קובע כי בדיקה תתבצע בתום תקופת ההגבלה, אך הוא אינו מחייב כי הבדיקה תתבצע מיד בתום תקופת ההגבלה".
היועץ המשפטי הוסיף שמפאת היקף החומר שבארכיון צה"ל לא ניתן לחשוף את החומרים למי שביקש לעיין במידע "בזמן אפס".
לדעתו, "פרשנות המאפשרת את העיון, , בכפוף לבדיקה שמתבצעת לאחר שהוא מגיש את בקשתו, הולמת מסוים ותואמת את כוונת המחוקק.
זאת, לצד פעולות יזומות המתבצעות בארכיון .
23)צה"ל, בהתאם לסדרי העדיפויות שנקבעו שם" (ההדגשה במקור על טיוטת דוח הביקורת מסר ארכיון צה"ל כי לא ניתן לבצע 2019 בתגובתו מיוני הלכה למעשה חשיפה יזומה ומיידית של מסמכים שתמה תקופת הגבלתם, בעיקר מכיוון שבארכיון יש צוות חשיפה קטן שמטפל, בין היתר, גם בחשיפת חומר שתקופת ההגבלה לגביו טרם הסתיימה.
לטענת היועץ המשפטי 10343/07 בתגובתו האמורה של היועץ המשפטי הוא הפנה לפסק דין 23 קיבל בית המשפט בפסק דין זה את עמדת המדינה, ולפיה ניתן לבחון את החיסיון רק כאשר מוגשת פנייה לעיון בחומר מסוים, והמדינה אינה חייבת לבחון את כל החומר שברשותה באופן יזום.
יש להדגיש כי בפסק דין זה צוטטה עמדת המדינה ואולם אין בו הכרעה מפורשת לגביה.
מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו| מידע מסווג - אבטחתו בארכיונים ומניעת פרסומו|335 נושאים ארגוניים| פרק ראשון נושאים ארגוניים| פרק ראשון חשיפת חומר ארכיוני לאחר תום תקופת ההגבלה היא חשובה בשל זכות הציבור לעיין בחומר זה.
נוכח אי-ההסכמה לגבי החובה לבצע חשיפה יזומה בכלל, ובייחוד מיד בתום תקופת ההגבלה, על הגנז, בשיתוף היועצים המשפטיים של ארכיון המדינה, על משרד רה"ם ועל מערכת הביטחון להידרש לנושא ולפעול מול משרד המשפטים להבהרתו.
היעדר מערכת מידע מסווגת ברמת "סודי" ומעלה בארכיון המדינה 2 ,בארכיון המדינה מבוצעת קליטת רשומות דיגיטליות ממשרדי הממשלה סריקה של רשומות נייר והנגשה של החומר הארכיוני לציבור באמצעות אתר המרשתת של הארכיון.
כדי לבצע חשיפה של קבצים דיגיטליים מסווגים שמצויים בארכיון נדרש שתהיה בארכיון מערכת מידע מסווגת.
עם השנים הלך וגדל משקלם של הקבצים הדיגיטליים, ובכללם קבצים מסווגים, על חשבון החומרים שעל גבי נייר.
בביקורת עלה כי בארכיון המדינה יש מערכת מידע המורשית להכיל חומרים ברמת סיווג של עד "שמור", ואולם אין מערכת מידע המורשית להכיל חומרים ברמת סיווג "סודי" ומעלה.
כתב מנהל תחום בכיר במחלקת החשיפה שבארכיון המדינה 2018 בדצמבר למשרד מבקר המדינה כי הגנז הקודם ניסה לקדם את התקנתה של מערכת מסווגת, אך ללא הצלחה.
לדברי המנהל, במצב דברים זה מסמכים מסווגים יישמרו בינתיים בנפרד, דבר שיפגע ביכולת הארכיון "לקלוט, לחשוף ולהנגיש כתבה סגנית הגנז דאז למשרד מבקר המדינה 2019 חומרים דיגיטליים".
בינואר בעניין התקנת מערכת מידע ברמת סיווג "סודי" ומעלה בארכיון, כי הקשיים בנושא זה הם תקציביים ואבטחתיים.