HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מוצע לרמ"י ולמשרד האוצר , באמצעות החשב הכללי, לפעול להסדרת התשלומים .
למדינה עבור השימוש בנכסים הפעילים, לרבות הסדר ת חובות העבר .
החברות הממשלתיות , רמ"י, ומשרד האוצר יפעלו בנושא בנפרד מהסכם ההפעלה הכולל , .
אם יתברר כי גיבוש ההסכם יידחה, והוא אינו צפוי להיחתם בעתיד הנראה לעין.
העברת נכסים שאינם בליבת הפעילות למדינה .
העלות המופחתת של נכסי החברה שאינם בליבת הפעילות שלה הייתה ב- 31.
בנובמבר202065 דיווחה החברה על נכסים שהיא מחזיקהואינם בליבה הפעילות שלה , .
ובהם חצי מבניין למשרדים ולמסחר בטירת הכרמל, מבנים מושכרים באזור התעשייה עטרות .
שבירושלים ושטח של 24 דונם באזורהתעשייה חוף שמן במפרץ חיפה .
לפי הזיכיון של החברה, .
הנכסים הלא תפעוליים היו אמורים לחזור למדינה ללא תמורה בתום הזיכיון (בשנת 2001 .
הכנסות החברה מהשכרת נכסים בשנת 2020 (בעתמגפת הקורונה) היו כ-1.
בשנה; מפרוטוקול ישיבת דירקטוריון החברה עלה כי יש שטחים בנכסים הלא תפעוליים שלא .
הושכרו ולא הניבו הכנסות, למשל השטח של החברה בחוף שמן 66,67 .
החברה מסרה כי כדי להגדיל את ההכנסות מהבניינים המסחריים נדרש להשקיע כספים .
לשיפוצם או להתאמתם לצורכי השוכרים .
החברה הוסיפה כי החשב הכללי במשרד האוצר .
מתנגד למכירת נכסים אלו בהתאם לתנאי הזיכיון.
היות שהחברה אינה יודעת מתי ייחתם הסכם .
ההפעלה ומה יהיו התנאים בו, לרבות בנוגע להחזרתם של נכסים אלו למדינה, היה לה קושי .
להחליט על השקעות סכומים גדולים בפיתוח אותם נכסים, כדי להגדיל את הכנסותיה מהם.
64 דוח תקופתישל החברה לשנת 2020 , ביאור7 .
65 פרוטוקול דירקטוריוןהחברה 678 מ- 30.
66 בניין המטה של החברהבהרצליה אמורה להישאר ברשות החברה לפי הסכם עקרונות משנת 2003.
67 ישיבת דירקטוריון החברה, פרוטוקול 678 , 30.
חברת תשתיות אנרגיה בע"מ- ביקורת פיננסית נמצא כי החברה לא החזירה בתום הזיכיון את הנכסים שאינם בליבת הפעילות למדינה, .
ובהם מחצית מבניין למשרדים ולמסחר בטירת הכרמל, שטחי אחסון באזור תעשייה .
עטרות בירושלים ושטח של 24 דונם בחוף שמן במפרץ חיפה.
החברה המשיכה להחזיק בהם ולהפעיל אותם בשנת 2020 הם הניבו הכנסה שנתית של .
עלה כי יש שטחים בנכסים הלא-תפעוליים שלא הושכרו ולא הניבו .
הכנסות, למשל השטח של החברה בחוף שמן 68 .
אי-העברת נכסי נדל"ן שאינם בליבת .
הפעילות למדינה, כפי שנקבע בהסכם ההבנות, גרם לאובדן הכנסות לקופת המדינה .
ולחברה, עקב אי-מיצוי ההכנסות מאותם הנכסים.
בתשובת החשכ"ל צוין כי "בהתאם להערת המבקר בטיוטת הדוח, בכוונת המדינה לכלול את .
השבת הנכסים שאינם בליבת הפעילות של החברה במסגרת הסכם הקצאת הנכסים לחברה, .
לצורך מיצוי הכנסות המדינה מאותם נכסים.
לאור ההבנות האחרונות שהושגו מול החברה לגבי .
הקצאת הנכסים, ולאור התקדמות הדיונים בין משרד האנרגייה לבין החשב הכללי לעניין הסכם .
ההפעלה, אגף החשב הכללי סבור כי יש לסיים את המשא ומתן עם החברה ולחתום על הסכם .
שייתן מענה לכלל הסוגיות הנוגעות לפעילות החברה".
בתשובתה מיוני 2022 מסרה החברה כי היא "נמצאת בימים אלה במו"מ עם יזם לגבי שכירות .
ארוכת טווח של השטח בחוף שמן"69.
החברה גםפ ירטה את הפעולות שעשתה, ללא הצלחה, .
כדי להשכיר את המגרש, ובכלל זה קידום של תב"ע בשנת 2004, תשלום היטליםעל המגרש .
וניסיונות לשווק אותו.
לחברה יש נכס נוסף שאינו בשימוש בליבת הפעילות שלה, שטח של 1,147 דונם במפרץ חיפה .
השטח, הנקרא "קרקעות הצפון", אינו בשימוש (ראו בהמשך בפרק "קרקעות .
בדוחות הכספיים של החברה לשנת 2020 נאמר70 כי "החברה הגישה בקשה לתכנון .
השטח שיועד לקרקע תעשייתית.
מאחר שבשלב קבלת הקרקע, לא היה ניתן להעריך בצורה .
משביעת רצון את ערכה, החליטה החברה להציג את הקרקע בערך סמלי".
ממשלה ועיריית חיפה, השטח אינו אמור לשמש את החברה בעתיד, בשל תוכניות לשינוי ייעודו .
של האזור - משימוש לתעשיית הפטרוכימיה לשימוש מעורב.
לפי המתווה של הסכם ההפעלה, .
כמחצית השטח הייתה אמורה לחזור למדינה, וייתכן שתמורתו תקבל החברה שטחים חלופיים .
להקמת תשתיות הנדרשות למשק הדלק.
בדוחות הכספיים של החברה לסוף 2021 עלות .
הקרקע ההיסטורית מופיעה בערך סמלי של 1 ש"ח לצד זה הוונו הוצאות שהחברה נשאה בהן .
בסך של כ-25 מיליון ש"ח71.
בתשובתה מיוני2022 ציינה החברה כי "עשתה את מירב המאמצים ובמשך20 שנים קדמה ]את[ .
תוכנית קרקעות הצפון שלבסוף אושרה אך לא יצאה לפועל עקב החלטות ופעולות של קברניטי .
המצב הנוכחי הינו מצב תוצאתי שהחברה הוסללה אליו".
68 במטה החברה בהרצליה7% ,מהשטח להשכרה היה מושכר.
בנוגע לחצי מהמבנה המסחרי בטירת הכרמל50% .
והשטח בחוף שמן לאהיה מושכר נכון לנובמבר 2020 .
69 חפ/ 1112 / א', פורסם למתן תוקף בי"פ מס' 5280 ב-9.
70 דוח תקופתי של החברה לשנת 2020 , ביאור8 .
הסכום כולל הוצאות תכנון שימושי הקרקע, היטלי ארנונה והוצאות ייעוץ משפטי .
ה | חברת תשתיות אנרגיה בע"מ- ביקורת פיננסית החברה הוטלו ומוטלות הוצאות על אגרות היטלי פיתוח לרשות המקומית בהיקף של מאות .
מיליוני ש"ח שאת חלקם שילמה החברה ומול חלקם מתגוננת עתה בעניין".
יוצא אפוא כי נוכח המחלוקות בין החברה ורשויות המדינה שנמשכות עשרות שנים, שטח .
של 1,147 דונם במפרץ חיפה אינו מניב כל ערך למדינה ולחברה; בדוחות הכספיים אין .
מידע על שווי קרקעות אלה ועל חלקה של המדינה בהן.
מוצע כי החברה תבצע הערכת שווי של קרקעות הצפון ותוסיף מידע על השווי ההוגן של .
קרקעות אלה בביאורים בדוחות הכספיים שלה.
בתשובתה מיוני 2022 " מסרה החברה כיההמלצה מקובלת.
עם זאת, יצוין כי קיים קושי להערכת .
שווי קרקעות אלו, לאור אי הוודאות המהותי באשר לעתידן, ובעלות החברה בהן במועד בו .
קרקעות אלו יהפכו לזמינות".
בסעיף ההון העצמי של החברה במאזן, יתרת העודפים והקרנות (הרווחים הראויים לחלוקה) .
37 מיליארדש"ח, כ-567 מיליון ש"ח יתרת עודפים וכ-804 .
מיליוןש"ח קרנות הון (ראויות לחלוקה).
חוק החברות הממשלתיות 72, קובע כי החלטת דירקטוריוןשל חברה בדבר ייעוד הרווחים של ה .
טעונה אישור של רשות החברות הממשלתיות .
מדיניות רשות החברות הממשלתיות לגבי .
החלוקה והייעוד של רווחים בחברה ממשלתית 73 היא שיש לייעד מדי שנהבשנה למדינה .
דיבידנד מרווחים שוטפים, בשיעור של 50% לפני תשלום תגמול (בונוס) מתוך הרווחים.
2017 חילקה החברה דיבידנד בסכום של100 מיליוןש"ח למדינה עבור שנת 2016 ובסכום של .
95 מיליוןש"ח עבור השנים 2013 - 2015 .
החברה לא חילקה דיבידנדים למדינה על רווחים .
שנצברו החל משנת 2017 .
הנהלת החברה פנתה לרשות החברות הממשלתיות בשנת 2019 בבקשה לא לשלם דיבידנד .
למדינה, היות שהחברה רוצה להשתמש בכספים אלו לביצוע עבודות פיתוח, בין היתר על פי .
תוכנית הרציפות התפקודית , במקום ללוות סכומים אלו ולשלם עליהם ריבית.
2019 דחתהרשות החברות הממשלתיות את בקשת החברה וקבעה לחברה יעדים פינ נסיים, .
כולל תשלום דיבידנד בשיעור של 50% מהרווחים.
ביוני2021 קיבל דירקטוריון החברה החלטה .
עקרונית כי יש לשלם דיבידנד למדינה, אך לא קבע את הסכום ואת מועד תשלומו74, ועד מועד .
סיום הביקורת לא שילמה החברה למדינה דיבידנד מהרווחים שנצברו משנת 2017 .
על פי הדוחות הכספיים המבוקרים שלהחברה, מבחינה חשבונאית יותר מ מיליארד ש"ח .
רווחים ראויים לחלוקה כדיבידנד (מיתרת הרווחים שנצברו ומהקרנות).
החברה לא חילקה דיבידנדים למדינה באופן סדיר.
73 רשות החברות הממשלתיות, חוזר 2018-5-2.
74 ,ישיבת דירקטוריון של החברה פרוטוקול 685 21.
חברת תשתיות אנרגיה בע"מ- ביקורת פיננסית רשות החברות הממשלתיות כתבה לחברה בינואר 2019 כי עליה לחלק דיבידנד בשיעור .
של 50% ,מרווח הנקי השנתי.
ואולםמתוך רווחים שהיקפם הכולל מסתכם בכ-214 מיליון .
ש"ח שנצברו בשנים 2017 - 2020, החברה לא העבירה כל דיבידנד למדינה.
שעל החברה להעביר למדינה עבור שנים אלו מסתכם בכ-107 מיליון ש"ח.
אף שדירקטוריון החברה אישר ביוני 2021 את הצורך לשלם את הדיבידנד למדינה, כתבה .
החברה בתשובתה מיוני 2022 כיחלוקת דיבידנד הי א זכות של דירקטוריון החברה.
כי בבואו לבחון חלוקת דיבידנד על הדירקטוריון לתת את דעתו על שני מבחנים: המבחן הר אשון .
הוא מבחן היסטורי של הרווחים הראויים לחלוקה.
מבחן טכני זה עוסק ברווחים שנצברו, כך .
שאין לבצע חלוקה שתגרום להפחתת הון.
הפחתת הון אפשרית רק באישור בית המשפט.
המבחן השני הוא מהותי וצופה פני עתיד.
המבחן עוסק ביכולת החלוקה, והדירקטוריון בבואו .
לחלק דיבידנד צר יך להביא בחשבון את צורכי המזומנים העתידיים של החברה , כך שלאחר .
חלוקת הדיבידנד החברה תוכל לעמוד בהתחייבויותיה.
סעיפי הביקורת אינם מתייחסים לצורכי .
המזומן העתידיים של החברה ובחינת יכולת החלוקה בראייה זו.
נוסף על כך, הובטח לחברה .
על ידי רשות החברות הממשלתיות כי הדיבידנד יוכר כתשלום כנגד תשלום מיסים, אם יוטלו .
על החברה עקב הסכם ההפעלה.
על החברה לממש את החלטת הדירקטוריון מיוני 2021 ולפעול לחלוקת דיבידנדים למדינה .
בשיעור שנקבע לה על ידי רשות החברות הממשלתיות.
מומלץ כי רשות החברות .
הממשלתיות תוודא עמידת החברה ביעדי חלוקת הדיבידנד שהוצבו לה, באופן שוטף .
במסגרת הבקרה על עמידת החברה בכלל יעדיה.
בתשובתה מיוני 2022 מסרה רשות החברות הממשלתיות כי "הרשות פועלת למול החברה וכבר .
בישיבת הדירקטוריון הקרובה החברה צפויה להכריז על ביצוע חלוקה בפועל בגין השנים .
עוד מסרה רשות החברות הממשלתיות כי היא "רואה חשיבות בחלוקת דיבידנד .
על ידי החברות הממשלתיות לטובת הציבור בכללותו.
מדיניות הרשות כמוצהר בחוזר הרשות .
בנושא הינה כי ככלל, על חברה ממשלתית לחלק 50% מהרווחים השוטפים שלה בכל שנה .
כדיבידנד לבעלי המניות".
עוד ציינה כי לצורך הנעת כלל הגורמים לחתימה על ההסכם היא .
"קשרה בין גובה התגמול שישולם לעובדים הבכירים בחברה לבין חתימה על הסכם ההפעלה .
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האנרגייה, למשרד האוצר, לרמ"י, לרשות החברות .
הממשלתיות ולתש"א על אי-חתימה על הסכם ההפעלה במשך יותר מ-20 .
משרד מבקר המדינה, היעדר הסכם הפעלה גרם להפסד משקי של מאות מיליוני ש"ח .
(מ-216 עד659 )מיליוני ש"ח75 .
75 באומדןמובאים בחשבון דמי שימוש שלא שולמו, ערך נכסים שאינם בליבת הפעילות של החברה, תשלום מס .
הכנסה, עלות נוספת לתש"א בגיוס הון לפרויקט הרציפות, אי-חתימה על שטר הון לטובת המדינה לשם הסדרת .
מבנה ההון של החברה, אי-שימוש בשטח של קרקעות הצפון, אי -הסדרת בעלות על נכסים, ומחלוקת על חישוב .
חבות לרשויות המס מדי שנה.
ה | חברת תשתיות אנרגיה בע"מ- ביקורת פיננסית על משרד האוצר, בהובלת החשב הכללי; משרד האנרגייה; רשות החברות הממשלתיות; .
ורמ"י להחליט בדבר הזכויות והחובות של החברה בנכסים המשמשים לפעילותה, .
ולהשלים עם החברה את גיבושו של הסכם ההפעלה.
זאת כדי להסדיר את תשלום דמי .
השימוש או דמי החכירה, התמלוגים, המיסים וה דיבידנדים ואת העברת ה נכסים שאינם .
בליבת הפעילות של החברה למדינה ובמקביל לבצע התחשבנות בעניין ההשקעות .
שביצעה החברה, כדי לאפשר את פעילותה הסדירה של החברה ואת פיתוחה בטווח .
הארוך עם רישיון מחודש .
הצורך מתחדד בשעה שהחברה מתכננת לגייס כספים נוספים .
מהציבור באמצעות הנפקת אג"ח.
עלות הרכוש הקבוע במאזן החברה ב- 31.
8 מיליארד ש"ח, מהם כ-3.
העלות המופחתת של הרכוש הקבוע במאזן מסתכמת בכ-1.
מיליארד עבור המתקניםמשרד מבקר המדינה בחן את סעיף הרכוש הקבוע .
בדוחות הכספיים, כמפורט להלן: .
תמונה 1: תשתיות דלק במפרץ חיפה ותכנון לשינויים .
המקור: מצגת תש"א לשרת האנרגייה בינואר 2022 (שקף12 .
76 דוח תקופתישל החברה לשנת 2020 , ביאור8 .
חברת תשתיות אנרגיה בע"מ- ביקורת פיננסית חוות המכלים בקריית חיים (הטרמינל) .
אתר המכלים בקריית חיים שב חיפה הוא נכס מרכזי במערך הדלק בישראל, ומאוחסן בו דלק .
המכלים באתר ישנים ונבנו בין השנים 1930 - 1977 , לדברי החברה הוצאות החברה על .
תחזוקתם גבוהות לעומת הוצאות החברה על תחזוקת המכלים החדישים שלה.
והעברתו לבית הזיקוק בחיפה (בז"ן) הוא המקור של כ -15% מהכנסות החברה.
לדוחות הכספיים של החברה לשנת 202077, בסעיף"מתקנים", צוין כי "לחברה 7 חוות אחסון .
חוות אחסון אלה כוללות מכלים לאחסון נפט גולמי ותזקיקים, מתקן .
ניפוק, נמל לפריקת מוצרי נפט וכן מקשר ימי וקו תת ימי המשמשים לפריקת נפט גולמי.
מתקני החברה כוללים צנרת תת קרקעית להולכת דלק המשתרעת לאורך של כ-630 "קמ .
החברה שינתה בשנת 1995 את אומדן חיי המתקנים ל-39 שנים (במקום20 שנה .
שהיה באומדן הקודם) וזאת על פי הערכת מומחים שמונו על ידי הוועדה הציבורית לענייני .
באפריל 2008 קיבלה החברה חוות דעת משמאי, בלתי תלוי בחברה, לעניין .
אורך החיים השימושיים של המתקנים.
על פי חוות הדעת, הפחתת המתקנים על פני תקופה .
ממוצעת של 39 שנים הינה סבירה[ כולל חוות המכלים בקרית חיים] , למעט המתקן התת קרקעי .
של החברה באפרת, אשר אורך החיים השימושי שלו הינו כ-50 .
מתחם המכלים בקר יית חיים מאחסן דלק גולמי עבור בתי הזיק וק בחיפה ומספק לבתי הזיקוק .
כ-60% מהצריכה היומית לנפט גולמי.
הנפט מוזרם ממתחם המכלים ל מתחם בז"ן בארבעה .
צינורות תת-קרקעיים שבבעלות החברה.
הצינורות עוברים ברצועת מקרקעין שאף היא שייכת .
לחברה (להלן - פרוזדור A( ) ראו תצלום1 .
)לעילבדוח הקודם 78 צוין כי שלושה מהצינורות הונחו .
לפני כ-80 שנה, והרביעי - לפני כמה עשרות שנים, ועל פי נתוניהם הפיזיים יש צורך בהחלפתם .
בשל החשש מזיהומי קרקע ומהשבתה חלקית או מלאה של הזרמת הנפט למתחם בז"ן במקרה .
חוץ מהצנרת של החברה טמונים בפרוזדור A גם כמה צינורות של חומרים מסוכנים .
כמו כן, יש תוכניות להעביר בפרוזדור A .
קו חלוקה של גז טבעי .
לפי נתוני החברה, ביוני 2022 נמצאו בחוות המכלים 42 מכלי דלק, 20 מהם פעילים .
(בשימוש ובשלבי שיפוץ שונים) והשאר מושבתים.
המכלים המושבתים הם כשליש מסך .
יוצא אפוא שהשימוש בשטחי חוות המכלים הוא חלקי בלבד.
77 חלק ג' לדוח, ביאור8 'סעיף ד' עמ34 .
78 מבקר המדינה, דוח שנתי 67 א (2016) , "תשתיות נפט ואנרגייה בע"מ: תש"ן- פיתוח ואחזקת תשתיות אחסנת דלקים .
והולכתם", עמ' 1080-1081.
ה | חברת תשתיות אנרגיה בע"מ- ביקורת פיננסית תמונה 2: )חוות אחסון הדלק בקריית חיים (הטרמינל .
המקור: מצגת של החברה לשר האנרגייה באפריל 2019.
בהמשךהדוח הקודם המליץ משרד מבקר המדינה כי "השימוש היומיומי בצנרת נפט בפרוזדור .
A , חיוניותה למשק הדלק, גילם המתקדם ומצבם הפיזי של הצינורות, מחייבים נקיטת צעדים .
מידיים להחלפתם בטרם תתרחש תקלה שתוצאותיה עלולות לגרום לזיהום סביבתי, לפגיעה .
באוכלוסייה ובמרקם החיים באזור המפרץ, להשבתה של בתי הזיקוק ולפגיעה במשק הדלק.
נוסף על כך, לנוכח הפעולות לשדרוג תשתיות לאחסון נפט וריכוזן בקרקעות הצפון במטרה .
לצמצם את הסכנה הנובעת מהימצאות התשתיות האלה במרחב העירוני, על משרד האנרגייה .
ומשרד האוצר לשקול שימוש בפרוזדור F בטווח הארוך79".
עודהומלץ בדוח הקודם כי "עד למציאת פתרון מוסכם אחר למיקום תשתיות דלק, על עיריית .
חיפה לפעול עם החברה בפרקי זמן סבירים לליבון המחלוקות ביניהן בעניין תחזוקתם השוטפת .
על החברה מוטלת החובה לפעול למזעור ההשפעה מהימצאות מתקניה .
לדעת משרד מבקר המדינה, על עיריית חיפה לגבש קריטריונים ברורים ושקופים .
בעניין היקף השיקום הנופי שיידרש מחברות הפועלות בתחומה.
פרק זמן של ארבע שנים לטיפול .
בבקשה להיתר אינו סביר, ועל העירייה מוטלת החובה לפעול לטיפול בבקשה במסגרת הזמן .
בדצמבר 2021 מסרמשרד האנרגייה למשרד מבקר המדינה כי "במסגרת ועדת המנכ"לים .
לעתיד מפרץ חיפה עלתה הצעה להקים את מכלי אחסון הנפט הגולמי הקיימים בקרית חיים .
79 פרוזדורF הוא רצועת תשתיות תת-קרקעיות במפרץ חיפה.
חברת תשתיות אנרגיה בע"מ- ביקורת פיננסית בתוך בז ירחיק את ]הדבר[ ;"ן בין השאר בשל הנסיבות הבאות: הם משרתים את בזן בלבד .
רצף אורבני ]יאפשר[ ; רצועת חוף ארוכה מתשתיות]ישחרר[ ;המכלים הללו מהאוכלוסייה .
משרד האנרגייה הוסיף כי "להצעה זו התנגדו גורמי התכנון במחוז חיפה וכן התנגדו .
ועדת המנכ"לים דחתה את ההצעה.
בדוח ועדת המנכ"לים שפורסם ביוני 202180 הוצעלפנות את מתחם המכלים בקר יית חיים .
ולהקים מכלים חלופיים באתר בתי הזיקוק בחיפה, ולהעביר את הצינור של קצא "א המזרים דלק .
גולמי הייש ר לבתי הזיקוק, במקום למסוף הדלקים.
לחלופין הוצע לפנות את מתחם המכלים .
הצפוני הקרוב ביותר לשכונת מגורים ו לרכז את האחסון במתחם המכלים הדרומי.
המנכ"לים גם הציעה להפסיק את פעילותו של הענף הפטרוכימי בחיפה בשנים הבאות, אך לא .
הוועדה ציינה שאם תופסק פעילותו של הענף הפטרוכימי בחיפה, לא יהיה .
צורך להזרים לשם נפט גולמי.
לכן יש לשקול את העלות הגבוהה של העברת תשתיות דלק .
בתוך מפרץ חיפה לפרק זמן קצר , לעומת התועלת שבכך.
בהחלטת הממשלה לקידום מפרץ חיפה נקבע כי "הפ חתת כושר האחסון הפעיל בחוות .
המכלים, לרבות פינוי מלא של החווה, טרם הפסקת הפעילות הפטרוכימית, תתבצע בכפוף .
להפעלה של חלופות לאחסון נפט גולמי אשר ישולבו במסגרת המו"מ שיתנהל עם בז"ן ותש"א ".
מהביקורת עולה כי כמחצית המכלים (22 מ-42 ) באתר הטרמינל (כשליש מסך קיבולת .
האחסון) אינם כשיר ים לאחסון דלקים; כי התשתיות ישנות ודורשות תחזוקה מתמדת .
ויקרה; וכי החברה פועלת באי-ודאות לגבי העתיד בנוגע לאחסון דלק ומוצריו במפרץ .
לפי נתוני החברה, בשנים 2017 - 2021 היא השקיעה כ-187 מיליון ש"ח בתחזוקת .
עיריית חיפה מסרה למשרד מבקר המדינה בדצמבר 2021 כי"פינוי חוות המכלים של תש"ן הוא .
צו השעה, הן למען תושבי קריית חיים הגרים בסמוך וסובלים חדשות לבקרים ממטרדי ריח .
וזיהום אויר והן לטובת תהליכי התחדשות עירונית שיאפשרו חידוש המבנים בשכונה זו.
ישראל צריכה לקדם בנחישות את המלצות ועדת המנכ"לים ולפתח אתרי אחסון חלופיים לחוות .
המכלים ובכך להביא לסוף את אוזלת היד המאפיינת במשך השנים את הטיפול במשק הדלק .
בתשובתה מיוני 2022 (להלן- תשובת עיריית חיפה) מסרה עיריית חיפה כי "בחודשים האחרונים .
(בעקבות שימוע שערכה העירייה לחברת תש"א) החלה החברה בהליך הסדרה של מבנים .
ומכלים שנבנו ללא היתר בשטח חוות המכלים של קריית חיים.
ההסדרה בטיפול תש"א מול .
אגפי הרישוי והפיקוח על הבניה וכן מול התביעה העירונית".
העירייה ציינה כי "בפרוזדור A .
"הוחלפו הקווים הישנים והונחו קווים חדשים, והוסיפה כי "ככלל, ניתן לומר שהבקשות להיתר .
מטופלות כנדרש, בראיה המשקפת את צרכי המקום והמינימום הנדרש לצמצום הקונפליקט .
והפגיעה במרחב העירוני".
80 "המלצות ועדת המנכ"לים לפיתוח וקידום מפרץ חיפה", יוני2021 , 'עמ68 - 69.
ה | חברת תשתיות אנרגיה בע"מ- ביקורת פיננסית המשרד להגנת הסביבה מסר למבקר המדינה בינואר 2022 : "משרדנו שותף, בהליך התכנוני .
וכחלק מתכנית הפעולה למציאת פתרונות חלופיים, בבחינת פתרון לאחסון תזקיקים, במקום .
חוות המ בקריית חיים ובמקום תכנית קרקעות הצפון".
]תש"א[ כלים של תש"ן .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיוני 2022 הוסיף המשרד להגנת הסביבה: "המשרד סבור כי .
אין הצדקה להשקעה בתשתיות חדשות של נפט גולמי באזור הצפון ובמיוחד בתוך שטח בז"ן, .
כאשר השימוש בו צפוי להיפסק בעשור הקרוב".
המשרד להגנת הסביבה ציין כי על אף הרצון .
לנצל את שטחי חוות המכלים קריית חיים ולהרחיק את מכלי האחסון מבתי המגורים, קידום .
השקעה בתשתית חדשה מייצר סיכונים משמעותיים, כמפורט: .
זמן הביצוע: נוסף לזמני התכנון וההקמה של מכלי נפט חדשים, צפויה התנגדות ערה מצד .
ארגונים אזרחיים ו גופי שלטון מקומי להקמה בתוך שטחי בז"ן, מתוך חשש להגברת העצמאות .
והשרידות של בתי הזיקוק.
התנגדות זו צפויה להאריך מאוד את זמני הביצוע, כאשר המשרד .
מעריך את זמן ההקמה המינימאלי כ-8 שנים.
במצב זה, ובהינתן המטרה המוצהרת להפסקת .
הפעילות הפטרוכימית בתוך עשור, התועלת בקיום תשתית האחסון החלופית קטנה מאוד ואינה .
עלות שקועה: החלטת הממשלה 1231 [ לקידום מפרץ חיפה] קובעת באופן חד-משמעי את .
המטרה להוציא את תשתיות האחסון הפטרוכימי מתוך תחומי מטרופולין חיפה.
אחסון שתוקם בתוך במטרופולין חיפה גורלה לפינוי עם ביצוע ההחלטה.
המדינה במישרין בהקמת תשתית זו או בעקיפין דרך "תשלום פיצוי" לגוף פרטי אשר יקים את .
התשתית הזו עלולה לפגוע בהליכי המשא ומתן לפינוי התעשייה הפטרוכימית ולהביא בפועל .
לעיכוב פינוי התעשייה במועדים שנקבעו בהחלטה".
המשרד להגנת הסביבה ציין: "עמדתנו היא .
שככל שיש צורך בפינוי חלק מהאחסון הפעיל (ההדגשה במקור) בחוות המכלים, יש לתעדף .
את פינוי המכלים הקרובים למרכזי אוכלוסייה (השורות הצפוניות), וכן כי ככל שיידרש אחסון .
נפט חליפי יש להקימו בתוך שטחי חוות המכלים ולא בשטחי בז"ן".
מינהל התכנון מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2022 כי "דוח ועדת המנכ"לים.
לנושא זה ומפרט מספר חלופות לפינוי מוקדם של חוות המכלים בקריית חיים (שבה מאוחסן .
בהמשך להמלצות ועדת המנכ"לים, הנושא מתוכנן להיכלל בין הנושאים .
שיטופלו בתמ"א החדשה" (ראו להלן).
עוד ציין מינהל התכנון בתשובתו כי "רמ"י הגישה את .
תכנית 304-0479790 לשכונת מגורים בשטח טרמינל חוות המכלים, והתכנית נמצאת בשלב .
הכנת תסקיר השפעה על הסביבה.
קידום התכנית נמצא בידי רמ"י.
יצוין כי מתחם זה ייכלל .
ככל הנראה בשטחים לתכנון מרחבי חדש בתמ"א החדשה".
עוד ציין כי "הנושא בטיפול ויבוא .
תמ"א [ לידי ביטוי במסגרת75 מול הגורמים הרלוונ]דיוני המשא ומתן[ ובמסגרת]טיים".
אגף התקציבים במשרד האוצר ציין בתשובתו מיוני 2022 כי בהחלטת הממשלה לקידום מפרץ .
חיפה נקבע כי יש לצמצם את השטח התפוס על ידי חוות המכלים של תש"א בהקדם האפשרי, .
"וככל הניתן עד לשנת 2026".
מוצע לצוותהממשלתי בהובלת משרד האנרגייה ליישם את החלטת הממשלה ולגבש .
תוכנית חליפית לחוות המכלים ולפעול למימושה.
חברת תשתיות אנרגיה בע"מ- ביקורת פיננסית קרקעות הצפון .
בשנת 1987 , בעקבות פסק דין של בית המשפט, הוחזרו לחזקתה של החברה1,147 דונם81 .
לאור ההתנגדויות של המשרד להגנת הסביבה ועיריית חיפה, שנמסרו למשרד מבקר המדינה 82, .
לשימושבשטח לאחסון דלקים, שבאו לידי ביטוי בדוח המנכ"לים והחלטת הממשלה לקידום .
מפרץ חיפה, נראה שתוכנית החברה להעתקת תשתיות במפרץ חיפה לקרקעות הצפון לא תצא .
החברה מסרה למשרד מבקר המדינה שהתמורה שתתקבל ממכירת קרקעות הצפון .
תושקע בהקמת תשתיות חילופיות, או שתיעשה החלפת שטחים עם רמ"י כדי לבנות אתר אחסון .
דלק חדש תת-קרקעי ומוגן מפני התקפות הטילים, שיכלול אתר לניפוק, במרחק של עד 20 ק״מ .
זאת כדי שתתאפשר שמירה על הרציפות האנרגטית של המשק בעת שגרה ובעת .
חירום, בהתאם לתחזיות צריכת הדלקים ותרחישי החירום המוגדרים על ידי המדינה.
תוכנית מתאר לפיתוח קרקעות הצפון .
בדוח הקודם 83 פירט משרד מבקר המדינה בעניין הדיונים שהתקיימו בין הרשויות השונות בנוגע .
לאישור תוכנית החברה לפיתוח ולשימוש בקרקעות הצפון .
בדוח הקודם צוין כי "לדעת משרד .
מבקר המדינה, אחד מסלעי המחלוקת לאישור תכנית קרקעות הצפון ונפח האחסון שמתוכנן .
באתר הוא אופן מדידת רמת זיהו ם האוויר באזור והדרך לאתר את מקורו.
המשרד להגנת הסביבה שבאה לידי ביטוי בתשובתו למשרד מבקר המדינה ולפיה יש בידיו מידע .
מקיף על מקורות הפליטה המאפשר לו לקבוע דרישות מתאימות עבור המפעלים השונים על .
מנת להבטיח את הפחתת פליטות מזהמים לאוויר, עליו להשתמש במידע זה גם באזור קרקעות .
הצפון כך שהתכנית תיתן מענה הולם למשק האנרגייה לרבות בסוגיית נפח האחסון והדבר .
יאפשר פיקוח יעיל וקפדני על המזהמים ובמידת הצורך אף יאפשר להטיל עליהם סנקציות .
כאמור, בדצמבר 2021 מסר משרד האנרגייה למשרד מבקר המדינה בקשר לחלופה של העברת .
חוות המכלים בקריית חיים לקרקעות הצפון - כי האפשרות להעביר את חוות המכלים לאתר .
בז"ן נדחתה על ידי ועדת המנכ"לים , וגם גורמי תכנון במחוז חיפה מתנגדים לה.
רמ"י מסרה למשרד מבקר המדינה בינואר 2022 " כיקרקעות הצפון נמצא ות בבעלות פרטית של .
תש"ן (IPC) היום[- ]תש"א.
רמ"י לא גובה דמי חכירה שנתיים עבור קרקע פרטית, על כן תש"ן .
לא משלמת לרמ"י דמי חכירה שנתיים בגין קרקעות הצפון.
יובהר כי עניין זה לא מהווה מכשול .
או שיקול בקידום ההסדרה מול תש"ן.
הסוגיה המרכזית הינה כאמור מציאת אתר חלופי אשר .
צריך לקבל את אישור גורמי הממשלה לעניין".
רמ"י ציינה כי "בחמש השנים האחרונות קודם .
תכנון שלדי למפרץ חיפה שנתמך ע"י שר האוצר, ראשי ערים חיפה וקריות, ועדה מקומית חיפה, .
ועדה מחוזית חיפה, מי נהל התכנון, ועדת הפנים של הכנסת, ועדת הבריאות של הכנסת .
והמועצה הלאומית לכלכלה.
בהחלטת ממשלה 84 מאוקטובר2020 סוכם על הקמת ועדת .
81 לפי המתווה של הסכם ההפעלה השטח מורכב מחלק של כ- 600 דונם אשר שיעמדו לצורכי תש"ן ו-580 דונם שנחשב .
כנכס לא פעיל שאמור לחזור למדינה.
82 ראוגם מבקר המדינה, דוח שנתי 67א (2018) "תשתיות נפט ואנרגיה בע"מ: תש"ן - פיתוח ואחזקת תשתיות אחסנת .
דלקים והולכתם" עמ' 1069 - 1070.
84 החלטת ממשלה מס472 פיתוח וקידום מפרץ חיפה מיום 25/10/20 20 .
ה | חברת תשתיות אנרגיה בע"מ- ביקורת פיננסית מנכ"לים שתבחן את עתיד הפעילות של המפעלים המזהמים לאור בעיית הזיהום והמחשבות .
בתוך כך, ועד לקבלת מסקנות ועדת המנכ"לים הוחלט שלא לקדם את .
תהליך העתקת הטרמינל למתחם קרקעות הצפון.
מסקנות ועדת המנכ"לים התקבלו ביום .
7/6/21 ואלו אכן הורו על הפסקת הפעילות של תעשיות הפטרוכימיים במפרץ חיפה כולל .
פעולות של בתי הזיקוק.
על מנת לבצע פעילות להפסיק את פעולות ענף זה באזור חיפה, נדרשת .
עד אז, משרד האנרגייה הנחה את ]החברה[ לעצור את קידום העתקת .
מכלי אחסון בקרית חיים, 'הטרמינל ' למתחם קרקעות הצפון".
עוד מסרה רמ"י כי "בתוך כך, .
קידום נושא העתקת פעילות תש"ן לאתרים חלופיים נבחן במסגרת תכנית השלד ונערכו סקרים .
לאתרים פוטנציאלים וכעת ניתנה הרשאה לחברה מתכננת מטעם רמ"י לקדם תכנית מפורטת .
בשיתוף משרד האנרגייה לאתר שימצא מתאים וישים".
בינואר 2022 מסרה מנהלת אגף קשרי ממשל ותכלול במינהל התכנון למשרד מבקר המדינה כי .
כלול בשטחים שנוע]קרקעות הצפון[ "לאור המלצות ועדת המנכ"לים.
לתכנון במסגרת התמ"א החדשה.
בין יתר המלצות ועדת המנכ"לים הומלץ כי השטח ישמש .
בעתיד לפיתוח עירוני".
המשרד להגנת הסביבה מסר למשרד מבקר המדינה בינואר 2022 , כי "אין מקום היום לקדם .
[ את ביצועהשל תו אלא לקדם את תמ"א ]כנית קרקעות הצפון75- מפרץ חיפה ולמצואפתרונות .
חלופיים כך שניתן יהיה לפתח את אזור מפרץ חיפה כאזור עירוני איכותי, בד בבד עם מתן מענה .
בתשובתה מיוני 2022 " ציינה החברה כילמתחם ייעוד כדין לפי תכנית שהחברה קידמה במשך .
שנים רבות, חפאג/1139/א המייעדת את השטח כשטח הנדסי המיועד למתקן לאחסון וניפוק .
מתחם קרקעות הצפון בשטח של 1,147 דונם נמצא בבעלות החברה יותר מ-35 שנה, בלי .
שנעשה בו שימוש ייעודי.
הגורמים השונים (עיריית חיפה, המשרד להגנת הסביבה, רמ"י, .
משרד האנרגייה והחברה) טרם החליטו בדבר ייעוד קרקעות הצפון, ולמרות הזמן הרב .
שעבר מאז החל המתחם להיות בבעלות החברה הנושא עדיין נמצא בבחינה במסגרת .
נוסף על כךהחברה ממשיכה לשלם היטלי ארנונה, ובשנת 2021 אף .
חויבה בהיטל סלילה בסכום של 170 מיליון ש"ח86.
מוצע לצוות הממשלתי(רשות מקרקעי ישראל, אגף התקציבים במשרד האוצר, החשב .
הכללי במשרד האוצר, המשנה ליועצת המשפטית לממשלה (משפט אזרחי)) והחברה .
בהובלת משרד האנרגייה ליישם את החלטת הממשלה מספר 1231 ולגבש תוכניתבעניין .
קרקעות הצפון ולפעול למימושה.
בתשובת החשכ"ל צוין כי החשכ"ל פועל כחלק מהצוות הממשלתי לניהול משא ומתן עם .
החברות במפרץ חיפה, במסגרת היערכות המדינה להפסקת הפעילות הפטרוכימית במפרץ, .
בהתאם להחלטת הממשלה לקידום מפרץ חיפה.
החשכ"ל הוסיף כי "הצוות פועל ליישום .
החלטת הממשלה, ובכלל זאת למציאת פתרונות חלופיים לפעילותה של תש"א ולאתרי האחסון .
86 יצוין כי בינואר 2022 הוגשה עתירה מינהלית כנגד דרישת העירייה.
הנושא עדיין תלוי ועומד .
חברת תשתיות אנרגיה בע"מ- ביקורת פיננסית והצנרות שלה במפרץ, וביניהם חוות המכלים.
בהקשר זה יוער כי ייעוד קרקעות הצפון, כמו גם .
ייעודם של אתרים רבים במפרץ חיפה, ייקבע ויקודם בהתאם לתמ"א 75 - מפרץ חיפה".
התכנון במסגרת ומכוח תמ"א 75 ייעשה בתיאום מלא עם צוות המשא ומתן בהתאם להחלטת .
ממשלה לקידום מפרץ חיפה, באופן שיאפשר פיתוח המפר ץ באזור עירוני משולב, לצד מתן .
חברת [ מענה מלא לצורכי משק האנרגייה.
לדברי החשכ"ל, "על כן, העתקת אתרי מכלים של .
אל קרקעות הצפון, אשר הייתה אמורה להתבצע במסגרת פרויקט קרקעות הצפון ]תש"א .
ההיסטורי, מסתמנת כלא רלוונטית.
יובהר כי נושא זה לא מהווה גורם מעכב לחתימה על הסכם .
בתשובת אגף התקציבים צוין כי "העיקרון שעמד בבסיס קידום תכנית קרקעות הצפון הוא לתת .
מענה לסוגית הזיהום בחוות המכלים והרחקתה מהאוכלוסייה בקריית חיים .
קבעה שיש לפעול לפינוי או צמצום חוות המכלים ככל הניתן ]לקידום מפרץ חיפהעד לשנת .
כמו כן בהיבט התכנוני תמ"א75 ,באה לתת ביטוי לכלל סוגית התכנון באזור מפרץ חיפה .
ובחינת חלופות שונות של אחסון תזקיקים ואחסון נפט גולמי זמני, חלף חוות המכלים".
רציף הדלק במפרץ חיפה .
עוד לפני קום המדינה (בשנת 1939 ) הקים שלטון המנדט הבריטי רציף דלקבנמל חיפה.