HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במסגרת הביקורת ביקש משרד מבקר המדינה מכל 132 המועצות הדתיות למסור לו נתונים הנוגעים לעובדי המועצות, לחברי המועצות ולמשגיחי הכשרות שהן מפעילות18 .
בדיקת השלמה נעשתה באגף התקציבים שבמשרד האוצר, ברשות המסים בישראל, במשרד הכלכלה והתעשיה ובמשרד המשפטים.
17 סעיף6 א לחוק ש, התשל"א ]נוסח משולב[ ירותי הדת היהודיים-1971.
18 93 מועצות מסרו נתונים למשרד מבקר המדינה; בנתונים של אחת מהן לא נכלל מידע על משגיחי הכשרות.
ניהול מערך הכשרות במועצות הדתיות - משגיחי כשרות .
המועצות הדתיות הן גוף ביצועי הפועל מכוח חוק שירותי הדת והתקנות שהותקנו על פיו ולפי חוזרי מנכ"ל המשרד.
כיום פועלות 132 מועצות דתיות ומתוכן21 מועצות דתיות אזוריות19.
המועצה הדתית אחראית למתן שירותי הדת היהודיים בתחום השטח המוניציפלי של הרשות המקומית שבה היא פועלת; שירותי הדת ניתנים בפיקוח המשרד והרבנות.
המועצות הדתיות אחראיות בעיקר להיבטים המינהליים והתקציביים במתן שירותי הדת, והן פועלות לצד הרבנות והרבנות המקומית המשמשות סמכות הלכתית דתית.
עובדי המועצות הדתיות אינם עובדי מדינה, אך הם כפופים לדין המשמעתי החל על עובדי מדינה20.
ברוב המועצות הדתיותמכהן מזכיר מחלקת כשרות המטפל בהיבט המינהלי של הנפקת תעודות הכשר, לרבות שיבוץ משגיחי כשרות וקביעת גובה האגרה שעל מגיש הבקשה לתעודה לשלם.
מחלקות הכשרות במועצות הדתיות אחראיות לתהליך הנפקת תעודת הכשר חתומה בידי רב העיר.
הן גובות אגרות כשרות, מציבות משגיחים בבתי העסק ומפקחות עליהם וקובעות את היקף ההשגחה היומי לכל בית עסק.
ברוב המועצות הדתיות, בראש מחלקת הכשרות עומד מנהל וכפופים לו מפקחי כשרות ומזכיר מחלקה.
מפקחי הכשרות אחראים מהבחינה המקצועית וההלכתית לעבודה השוטפת של המשגיחים, ושאלות הלכתיות עקרוניות מובאות בדרך כלל לדיון בפני רבני העיר.
נוסף על כך, עליהם לפקח על המשגיחים ולבדוק את נוכחותם בעבודה.
המועצה הדתית בוחרת את משגיחי הכשרות מתוך מאגר משגיחים ומפנה אותם לבתי העסק.
את המשגיחים מעסיק בית העסק באופן ישיר והוא זה המשלם להם את שכרם; כמעט כל המשגיחים אינם עובדים של המועצה הדתית21.
מתכונת עבודה זו מאפשרת למועצה הדתית שלא להיות המעסיקה של משגיחי הכשרות, אך בכל זאת להיות מעורבת בתהליך ההשגחה - לוודא שהמשגיח מוסמך לתפקיד וההשגחה מתאימה למאפייני בית העסק.
המועצות הדתיות חותמות ע ם בעלי העסקים על הסכם לקבלת השגחה על הכשרות ולמתן תעודת הכשר לבית העסק.
בהסכם צריכים להיות מפורטים תנאי הכשרות החלים על בית העסק, מספר שעות השגחה ועלות שעת השגחה.
ברוב המועצות הדתיות שנבדקו כולל ההסכם סעיף שבו בית העסק מתחייב לשלם למשגיח את שכרו כמתחייב בחוק, לרבות תנאים סוציאליים.
רוב המשגיחים מחלקים את יום עבודתם בין כמה בתי עסק ורק מיעוטם צמודים לאורך כל יום עבודתם לבית עסק אחד, לדוגמה משגיח בבית מלון.
19 ,הכנסת, מרכז המחקר והמידעמועצות דתיות, יולי 2012.
20 הודעה בדבר החלת חוק שירות המדינה (משמעת) על עובדי המועצות הדתיות, ילקוט הפרסומים 6735 ,, י"ב בשבט התשע"ד 13.
21 רק כ -5% מהמשגיחים הם עובדי המועצות הדתיות כאשר רובם משגיחים ותיקים שהתקבלו בעבר הרחוק כעובדי המועצה הדתית.
הפיקוח על כשרות המזון |73 .
ליקויים חמורים באופן .
הקודמת, עדיין לא חל .
עדיין לא תוקנו בדוח הקודם הועלו ממצאים חמורים שנגעו גם לעבודתן של המועצות הדתיות בתחום הכשרות - לא נמצאו אישורים המעיד ים על עמידת המשגיחים במבחני ההסמכה של הרבנות הראשית; לא נקבעו קריטריונים בדבר היקף ההשגחה הנדרש לפי סוגי בתי העסק, ועסקים בעלי מאפיינים דומים נדרשו להעסיק משגיחים בהיקף שעות שונה; מחלקות הכשרות לא עקבו אחר נוכחות המשגיחים בבתי העסק מכיוון שהם לא מילאו דוחות נוכחות; משגיחים רבים שובצו להשגחה בכמה בתי עסק בו זמנית ומשגיחים מסוימים לא נמצאו בבתי העסק בשעות שנקבעו להם.
בעקבות פרסום הדוח הקודם הפיץ המשרד לשירותי דת נוהל בדבר אופן הפעלת מערך הכשרות בידי המועצות הדתיות - "נוהל הפעלת מערך הכשרות במועצות הדתיות" - הקובע את הצדדים הארגוניים במערך הכשרות, ובכלל זה קליטת משגיחים ומפקחים, ניהול תיקי משגיחים, ניהול תיקי בתי עסק מושגחים, הנפקת תעודת כשרות, מניעת מצבים של ניגוד עניינים, עבודה בגופי כשרות פרטיים ונוהל דיווחים ופיקוח על משגיחים ומפקחים22 (להלן- נוהל כשרות).
בביקורת הנוכחית נבדק פועלן של כמה מועצות דתיות בתחום הכשרות.
הביקורת נערכה בשלוש המועצות הדתיות הגדולות במדינה - ירושלים, תל אביב-יפו וחיפה - וכן במועצות הדתיות נתניה, אשדוד, רחובות ובאר יעקב, בשוק הסיטונאי שבצריפין וברבנות לכשרות ארצית ( באחריותה מצוי ה טיפול בכשרות באזורים שבהם אין פועלות מועצות דתיות).
הביקורת העלתה ליקויים חמורים באופן הפעלתו של מערך הכשרות בידי המועצות הדתיות.
נמצא כי במועד סיום הביקורת הנוכחית, כעשור לאחר מועד סיומה של הביקורת הקודמת, עדיין לא חל שיפור משמעותי בתפקודו של מערך הכשרות הממלכתי, וכי מרבית הליקויים שהועלו בדוח הקודם עדיין לא תוקנו.
בהעסקת משגיחים עולה ניגוד עניינים מובנה: מצד אחד המועצות הדתיות הן אלה הבוחרות את משגיחי הכשרות, משבצות אותם בבתי העסק, קובעות את היקף העסקתם ומפקחות על עבודתם, ומצד אחר רוב רובם של המשגיחים אינם עובדים של המועצות הדתיות והם מקבלים את שכרם ישירות מבעלי בתי העסק שהם משגיחים בהם.
להערכת משרד מבקר המדינה, המבוססת על נתונים שמסרו 93 ( מועצות דתיות 3,305 משגיחים), כל המועצות הדתיות מפעילות יחד 3,900 -3,800 .
22 ,המשרד לשירותי דתחוזר המנהל ה כללי, התש"ע/1 , נוהל הפעלת מערך הכשרות במועצות הדתיות, 1.
בשנת 2004 עתרה התנועה להגינות שלטונית לבג"ץ וביקשה כי יוציא צו .
שיורה על כך שהמשגיחים לא יקבלו שכר במישרין מבתי העסק המושגחים, ושהרבנות תקבע נהלים להעסקת המשגיחים ולהכשרתם.
עתירה זו עדיין תלויה ועומדת ומאז ועד היום לא פתר המשרד סוגיות אלה משרד מבקר המדינה בדק בעבר את העסקתם ומעמדם של המשגיחי ם23 והמליץ כי הרבנות ומשרד הדתות יפעלו להסדרת מעמדם של המשגיחים, ולביטול תלותם בבעלי בתי העסק המעסיקים אותם וניגוד העניינים שתלות זו יוצרת.
בשנת 2004 עתרה התנועה להגינות שלטונית לבג"ץ24 וביקשה כי יוציא צו שיורה על כך שהמשגיחים לא יקבלו שכר במישרין מבתי העסק המושגחים, ושהרבנות תקבע נהלים להעסקת המשגיחים ולהכשרתם.
עתירה זו עדיין תלויה ועומדת ומאז ועד היום לא פתר המשרד סוגיות אלה.
בדוח הקודם ציין משרד מבקר המדינה כי במשך השנים הקימו הרבנות והרשות הארצית לשירותי דת ועדות שונות לבחינת מעמדו של משגיח הכשרות ולהגשת חלופה לאופן העסקתו בבית העסק שהוא משגיח בו; הוצעו הצעות חוק, אך עד מועד סיום הביקורת הקודמת טרם הבשילו מהלכים אלה.
בסיכום הדוח הקודם ציין משרד מבקר המדינה כי "שאלת דרך העסקתם של משגיחי הכשרו ת ומעמדם העסיקה אפוא את הרבנות ואת הגופים הממשלתיים שהיו אחראים למועצות הדתיות זה שנים רבות אולם עד מועד סיום הביקורת לא חל בה כל שינוי.
לדעת משרד מבקר המדינה, על כל הגורמים המעורבים לפעול לקדם את הטיפול בעניין".
המהלכים להסדרת מעמד משגיח הכשרות .
בביקורת הנוכחית בחן משרד מבקר המדינה את הצעדים שנקטו הרבנות והמשרד להסדרת מעמד המשגיחים ולהעסקתם באופן שיצמצם את ניגוד העניינים במילוי תפקידם.
להלן פירוט הפעילות הממשלתית וציוני דרך משמעותיים בנוגע להסדרת מערך הכשרות ומעמד המשגיח: 1.
צוות בין-משרדי למניעת ניגוד עניינ ים בין משגיח למושגח: בשנת 2001 החליטה הממשלה על הקמת צוות בין -משרדי והטילה עליו להכין תכנית מפורטת למניעת ניגוד עניינים בין המשגיח למושגח ולאיתור פתרונות לבעיית הפיקוח25 ; בשנת2004 הגישה כאמור התנועה להגינות שלטונית עתירה לבג"ץ בעניין; בספטמבר 2004 מונה צוות היגוי לצורך ארגון מחודש של שירותי הדת בישראל.
ועדה לבחינת רפורמה בנושא הכשרות : באוגוסט 2005 הודיעה המדינה לבג"ץ כי יוקם צוות בין-משרדי שימליץ על המדיניות הראויה בנוגע להעסקתם של משגיחים.
בספטמבר 2005 הוקמה "הוועדה לבחינת הרפורמה בנושא הכשרות" ו בראשה עמד עו"ד אמנון דה -הרטוך (להלן - ועדת דה -הרטוך).
הוועדה הגישה דוח מסכם בספטמבר 2006 , ובו המליצה בין היתר להעסיק את המשגיחים באמצעות חברות כוח אדם כדי למנוע היקלעותם למצב של ניגוד עניינים.
בעניין זה המליצה הוועדה לקיים מכרז ארצי לבחירת כמה חברות כוח אדם שייתנו ש ירותי כשרות; כל מועצה דתית תבחר אחת מהחברות שייבחרו .
23 ,מבקר המדינהדוח שנתי 42 (1992 '), עמ357 ; דוח שנתי59ב (2009 '), עמ957.
24 בג"צ 3336/04 התנועה להגינות שלטונית נ' מועצת הרבנות הראשית לישראל (פורסם במאגר מידע, 24.
25 /החלטת ממשלה תמ16 , 18.
הפיקוח על כשרות המזון |75 .
ותתקשר אתה בהסכם לצורך העסקת משגיחים.
חברת כוח האדם תפקח על המשגיחים והרבנות תמנה מפקח-על שיהיה אחראי לניהול שירותי ההשגחה.
הצעת חוק פיקוח על הכשרות: בעקבות דוח ועדת דה -הרטוך הוגשה הצעת חוק הפיקוח על הכשרות, התשס"ז -2007 , במטרה להעלות את רמת הכשרות ואת רמת הפיקוח על המשגיחים, לקבוע נוהלי כשרות ארציים אחידים ולהסדיר את הכשרת המשגיחים והעסקתם באמצעות חברות כוח אדם.
הצעת החוק אף העניקה למפקח הכשרות סמכות להטיל עיצומים על משגיחים שאינם ממלאים את תפקידם.
הצעת החוק לא הבשילה לכדי חקיקה מחייבת.
החלטה על ניסוי חלוץ (פיילוט): באוגוסט 2011 החליטו משרדי המשפטים והאוצר, המשרד והרבנות הראשית לקדם פתרון באמצעות ניסוי חלוץ (להלן - פיילוט) המבוסס על מסקנות ועדת דה-הרטוך.
בבסיס הפיילוט יעמוד פרסום מכרזים לחברות לענייני כשרות שעמן יהיו המועצות הדתיות רשאיות להתקשר לצורך מתן שירותי כשרות.
בהחלטה צוין כי קידום החלופה אינו מונע מן המשרד לפעול בעת ובעונה אחת לקידום הסדר מקיף וכוללני יותר של שירותי הכשרות.
המלצה להקים חברה ממשלתית: בהמשך, עשה המשרד עבודת מטה מקיפה לבחינת מבנה חדש ל מערכת הכשרות, בין היתר כדי למצוא פתרון לסוגיית ניגוד העניינים שבו מצוי משגיח המקבל את שכרו מבית העסק המושגח.
הוקם צוות משותף למשרד ולרבנות ובראשו סגן השר לשירותי דת דאז הרב אלי בן דהן.
בנובמבר 2014 המליץ הצוות על הקמת חברה ממשלתית לכשרות ללא כוונת רווח שתיתן מענה לנושא זה.
לנוכח מורכבות הנושא ציין הצוות כי יש לבצע את המהלך בזהירות, ברגישות ובשלבים.
החלטת השר להקים חברה ממשלתית: בנובמבר 2014 קיים סגן השר לשירותי דת דאז דיון בנושא "שינוי מתווה יישום מהפכת הכשרות", ובו הוחלט "לפעול באופן מידי להקמת חברה ממשלתית והכנת הצעת מחליטים בעניין".
בהמשך לכך, קבע סגן השר את המהלכים שיינקטו לקידום הקמת החברה.
מנהל תחום כשרות (הסדרה) במשרד הופקד על ריכוז מהלכים אלה.
בביקורת עלה כי ממועד אותו דיון, נובמבר 2014 , ועד מועד סיום הביקורת, ספטמבר 2016 (להלן- מועד סיום הביקורת), לא קידמה הנהלת המשרד את הקמת החברה הממשלתית, ועקב כך נותרה בעינה תלותם של המשגיחים בבעלי בתי העסק המושגחים.
מסירת האחריות למתן שירותי השגחה לידיה של חברה זכיינית: במהלך דיוני בג"ץ בעתירה של התנועה להגינות שלטונית, בשנים 2011 ו-2014 , מסר המשרד לבית המשפט כי הוא מקדם פיילוט שבמסגרתו תימסר האחריות למתן שירותי השגחה לידיה של חברה זכיינית.
החברה תעסיק את המשגיח ותגבה את שכרו מבית העסק, וכך יימנע מצב של ניגוד עניינים.
בסיכום דיון מאוגוסט 2015 בהשתתפות השר דוד אזולאי קבע מנכ"ל המשרד כי יופעל פיילוט שבמסגרתו תיתן חברה זכיינית את שירותי ההשגחה, וזאת כדי 76 |דוח שנתי 67ב .
לבחון ניתוק התלות של המשגיח במושגח.
בהמשך קבע המשרד שהפיילוט יופעל בירושלים ובנתניה.
לפני פרסום המכרז לבחירת החברה הזכיינית לא בחנו השותפים להחלטה - המשרד, הרבנות ומשרדי המשפטים והאוצר - את ההשלכות שבהפעלת מנגנון כזה הנוגעות למשאבים הנדרשים להפעלה יעילה ומקצועית שלו, וכן את העלות הצפויה לשעת השגחה בשיטה זו והשפעתה על עלות מוצרי המזון.
משרד מבקר המדינה מעיר לשותפים להחלטה על הפעלת הפיילוט כי מתן שירותי השגחה באמצעות חברה זכיינית הוא מהלך מהותי המשנה את התשתית שעל בסיסה פועל מערך הכשרות.
אין זה סביר שמהלך כזה - מהלך הטומן בחובו השפעות כלכליות ותפעוליות ומשפיע גם על מעמד המשגיח - ייעשה בלי בחינה מקיפה.
היה מצופה שהשותפים להחלטה ינתחו את הסיכונים שבמהלך זה, את יתרונותיו ואת חסרונותיו וישוו בינו לבין חלופות אחרות.
אשר לרבנות, מהמסמכים שבהם מתועדים דיוני מועצת הרבנות מאוגוסט 2013 עד יוני2016 עלה כי מועצת הרבנות לא עסקה בדיוניה בסוגיית מעמד המשגיח ולא דנה בהצעות השונות שעמדו על הפרק לצורך הסדרת נושא זה, לרבות הקמת חברה ממשלתית או התקשרות עם חברה זכיינית.
16 בחרה ועדת המכרזים המשרדית בחברה א' להפעלת הפיילוט בנתניה ובירושלים.
הוחלט שהפיילוט יכלול משגיחים חדשים ויופעל בבתי עסק חדשים בלבד.
בהצעת החברה צוין כי גובה שכרו השעתי של משגיח יהיה 32 ש"ח ברוטו ועלות שעת השגחה למעסיק תהיה כ -59 ש"ח לשעה כולל מע"מ26.
פיילוט במועצה הדתית נתניה: ביולי 2016 הודיע היו"ר הממונה על המועצה הדתית נתניה כי המועצה הדתית מבקשת שלא להתקשר עם הזכיין.
הוא נימק זאת בכך ששיטת ההפעלה במכרז תייקר את עלות ההשגחה ותיצור הפליה בין בתי העסק בשל פערי התשלום למשגיחים.
היו"ר הממונה ציין שכיום המועצה הדתית נתניה מחייבת את בתי העסק המושגחים בעלות מעסיק של 37 ש"ח לשעת השגחה.
ואכן, הפיילוט לא הופעל בעיר.
הפיילוט במועצה הדתית ירושלים: מועצה זו הסכימה להשתלב בפיילוט, ובאוגוסט 2016 חתמה על חוזה התקשרות עם החברה שזכתה במכרז.
בתשובה נוספת מינואר 2017 מסרה המועצה כי עד כה הופנו לחברה חמישה בתי עסק שהיא אמורה לחתום עמם על הסכם להעסקת משגיח כשרות, אך בשל התנגדות האיגוד המקצועי להסדר ההעסקה דרך חברת כוח אדם, והתנגדות בעלי העסקים שאינם מוכנים להעסיק את .
26 לרבות עלויות סוציאליות (חבותמעסיק , ביטוח לאומי, תשלומי פנסיה, תשלומי חג, ימי חופשה, תשלומי נסיעות), הוצאות מימון ו תקורה ורווח יזמי.
הפיקוח על כשרות המזון |77 .
המשגיחים באמצעות חברת כוח האדם , בפועל טרם הוחל בהפעלת הפיילוט בירושלים.
נכון לינואר 2017 הפיילוט אינו מופעל ולא נראה באופק המועד שבו יוכל המשרד להפיק לקחים מהפעלת פיילוט שכזה, בכדי לבחון אם שיטת פעולה זו תוכל לפתור את סוגיית מעמד המשגיח, ואם כן - להטמיע אותה בקרב כל המועצות הדתיות.
צוות בחינה מטעם הרב הראשי לישראל: כאמור, בסוף מרץ 2016 מינה הרב הראשי לישראל, הרב דוד ברוך לאו, את צוות הבחינה כדי לבחון את מכלול ההיבטים הנוגעים למערך הכשרות בישראל ולהציע דרכים לשנות או לתקן את ההסדרים הקיימים במערך זה.
בדצמבר 2016 הצוות עדיין לא סיים את עבודתו.
הצעת אגף התקציבים: בתשובת אגף התקציבים שבמשרד האוצר מינואר 2017 הוא ה ציע שהרבנות הראשית תשמש כרגולטור הקובע אמות מידה להשגחה שעל גופים פרטיים לעמוד בהם.
כל גוף שיעמוד באמות המידה הללו יוכל לקבל ממנה רישיון למתן שירותי השגחה ותעודות כשרות והוא שיעסיק את המשגיחים; באופן זה , טוען משרד האוצר, התחרות שתיוו צר בין הגופים הפרטיים תביא להפחתת עלויות מערך הכשרות, למיצוי המשאבים, להעסקה יעילה יותר של המשגיחים ולביטול ניגודי העניינים.
אשר לקשר שבין המשגיח למושגח ראוי להביא מדבריו של המשנֶה לנשיאת בית המשפט העליון, השופט אליקים רובינשטיין 27 , אשר עמד על התמשכות הטיפול בסוגיה: "בבית משפט זה מתנהל מזה שנים רבות תיק שעניינו הקשר בין משגיחי הכשרות לעסק בו הם נותנים השגחתם, והמכשלה הברורה הטמונה בכך שהמשגיח מקבל שכרו מן המושגח.
כך נאמר בהחלטתנו בו מ - 30.
15 : הסוגיה שמעלה העתירה, שהשבוע ימלאו לה י"א שנים, קרי הפרדה בין משגיחי הכשרות לבתי העסק המושגחים באופן שימנע ניגוד עניינים, ראויה מאוד לכל הדעות.
השגתו של יעד זה תשפר את הכשרות הממלכתית והמוסדית ואולי תעמיד אותה במקום הראוי לה יותר מאשר המצב הקיים.
איננו מתעלמים ממורכבות הנושא, וגם לא ממאמציהם של המשיבים לאורך השנים למצוא פתרונות, אך התהליך איטי מדי וסופו אינו נראה באופק.
והנה חלפה עוד שנה מאז ההחלטה ב-2015 .
אכן, לאחרונה נמסר לנו בגדרי בג"ץ 3336/04 (ראו החלטה מ- 28.
16 ), לקראת 'בת המצווה' של העתירה, כי הנה יוצא לדרך מכרז ניסוי (פיילוט) להשגחה שאינה תלוית-עסק.
בהמשך הוגשו הודעות נוספות, ובהן כי המכרז יצא לדרך וזכתה חברה פלונית בירושלים ובנתניה (ערי ניסוי) וההתקשרויות מקודמות.
בהחלטתו בתיק 3336/04 שהתקבלה ב- 28.
16 ציין המשנֶה לנשיאת בית המשפט העליון: "מכל מקום, זו מן העתירות המחייבות 'שמרטפות' של בית המשפט וכך אנו ממשיכים במעקב ובדרבון ככל הניתן, להשגת פתרון".
27 בג"ץ 6494/14 גיני נ' הרבנות הראשית (פורסם במאגר ממוחשב, 6.
פברואר 2017 קבע השופט אליקים רובינשטיין כי: "הנושא .
שלפנינו מייאש; עתירה מ-2004 ,צו על תנאי מ-2008 והתוצאות זעומות, ואולי אף נסיגה לאורך השנים, .
הוועדה של הרבנות הראשית .
ואנו מצפים לעיין בדו"ח הסיכום, אך דומה שאין אנו רואים עדין את חוף המבטחים" בדיון נוסף בבג"ץ בתחילת פברואר 2017 קבעהשופט אליקים רובינשטיין כי: "הנושא שלפנינו מייאש; עתירה מ-2004 , צו על תנאי מ-2008 ,והתוצאות זעומות ואולי אף נסיגה לאורך השנים, .
הוועדה של הרבנות הראשית.
ואנו מצפים לעיין בדו"ח הסיכום, אך דומה שאין אנו רואים עדין את חוף המבטחים".
בתשובה שמסר המשרד בינואר 2017 הדגיש מנכ"ל המשרד כי "הנהלת המשרד מחויבת לפיילוט שגובש והוצג לבית המשפט.
על מנת שהפיילוט ישמש כלי מדידה, נעשה ניסיון להכניס אליו מועצות דתיות נוספות.
לצד הפיילוט נבדקות אופציות נוספות במטרה לתת מענה לסוגיית משגיח -מושגח, כאשר האופציות כוללות חברת כשרות ארצית, חברות אזוריות, נאמני כשרות, הגדלת מספר המפקחים, טיוב מערכת המחשוב, הגברת הפיקוח והשליטה וכל כיוצ"ב.
מכל הפתרונות שנבדקים, הפתרון היחיד המעשי, שמיושם היום בשטח.
הינו הפיילוט ולמולו ישימות הפתרונות האחרים, נבחנת בפורומים שונים, ובכלל זה בוועדה שמינתה הרבנות".
ביחס להקמת חברה ממשלתית ציין המשרד כי ההנהלה הנוכחית של המשרד לשירותי דת לא זנחה את נושא הקמת החברה הממשלתית.
הובלת שינוי מרחיק לכת כמו הקמת חברה ממשלתית דורש שיתוף פעולה עם גורמים רבים, ובהם משרדי האוצר והמשפטים, הרבנות הראשית, רבני ערים, ראשי מועצות דתיות, משגיחי הכשרות וארגונים יציגים של בעלי עסקים.
המשרד הוסיף כי הוא גיבש מודל של הקמת חברה ממשלתית לנושא הכשרות, וכי החלטה סופית בעניין תתקבל בשיתוף הרבנות הראשית לאחר שצוות הכשרות של הרבנות יגבש את מסקנותיו בנושא.
המשרד מצפה כי במסגרת החברה הממשלתית יוסדרו הבעיות בנוגע למעמדו של המשגיח, לרבות נושא ניגוד העניינים ומערך הגיוס וההכשרה.
עוד ציין המשרד כי בשל הקשיים וההתנגדות הצפויים להקמת החברה הממשלתית הוא בוחן גם אפשרות להקים תאגידים מקומיים או אזוריים במועצות דתיות גדולות או להקים את מאגר המשגיחים תחת גגו שלו.
משרד מבקר המדינה רואה בחומרה את העובדה שהמשרד לשירותי דת לא הצליח לקדם במשך כל השנים, ולפחות מאז הגשת הבג"ץ בנושא - בשנת 2004 , את הטיפול בהסדרת מעמדם של משגיחי הכשרות.
בעניין זה כבר נתן משרד מבקר המדינה את המלצתו בדוח הקודם כאמור, והיא מקבלת משנה תוקף ב של הדחיפות ביישומה לנוכח אמירתו של בית המשפט העליון מיוני 201628 , שבמסגרתה נמתחה ביקורת קשה על התנהלות מערכת הכשרות הממלכתית, ואף הוחלט "להגביל את תחולת פסק דין זה לשנתיים ימים, ולהכפיפו לשינוי מערכתי בזיקת המשגיחים לבתי האוכל שהם משרתים, קרי, שלא יהיו כפופים עוד לבית האוכל".
שם הפיקוח על כשרות המזון |79 .
לרשותם אין לנו אלא להצטרף למשאלתו של המשנֶה לנשיאת בית המשפט העליון בדבר מציאת פתרון לסוגיה זו בהקדם.
אמנם כבר שנים רבות מתקיימים דיונים בנושא ומועלות הצעות וחלופות לפתרון הבעיה, אולם מ הבחינה המעשית הוא לא קודם .
הסדרת סוגיה מורכבת זו, שאין מצליחים להביאה לידי פתרון, מחייבת צעדים נחושים ומעשיים של המשרד ושל מועצת הרבנות.
הוועדה לבחינת מערך הכשרות בישראל , שאותה הקים הרב הראשי לישראל, נדרשת אפוא להתמודד עם בעיה שאחרים לא פתרו, אם בשל פעולות מועטות שננקטו אם בשל חוסר נחישות להגיע לפתרון כולל, או אולי משתי הסיבות גם יחד.
ראוי כי הרב הראשי שמינה את צוות הבחינה יקבע לוחות זמנים מפורטים להשגת יעדי ביניים, כדי שבסופו של דבר תושג המטרה - הסדרת מערך הכשרות בכלל ומעמד המשגיח בפרט.
כמו כן, כדי שהצוות ישיג את יעדיו ראוי להקים ועדת היגוי שתלווה את עבודתו, תפקח עליו ותפתור מחלוקות ובעיות שיתעוררו במהלך עבודתו.
על הדרגים הבכירים ביותר במשרד וברבנות, לרבות השר לשירותי דת, הרבנים הראשיים ומועצת הרבנות, לנקוט את כל האמצעים כדי לקדם פתרון סוגית מעמדם של משגיחי הכשרות.
בראש ובראשונה עליהם להיות מעורבים בפעולות הנעשות בנושא זה ולעקוב אחריהן מקרוב, לפעול בשיתוף פעולה ביניהם ולהשתמש בכלי הניהול העומדים לרשותם.
משגיחי כשרות המועסקים בהיקף שעות עבודה בלתי סביר .
בחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א-1951 (להלן- חוק שעות עבודה ומנוחה), נקבע כי יום עבודה לא יעלה על שמונה שעות עבודה וחלה הגבלה על מספר השעות הנוספות.
שר הכלכלה קבע את הכללים הנוגעים למספר שעות העבודה המותרות בענפי משק שונים ומדי פעם בפעם הוא מעדכן אותם.
הוא התקין הוראות בדבר "העבדה בבתי אירוח במנוחה השבועית ובשעות נוספות ", וקבע בהן כי "עובד בבית אוכל, בבית מלון או בבית קפה - מותר להעבידו שתי שעות נוספות בכל יום מימי השבוע".
בינואר 2016 עדכן שר הכלכלה את ההוראות והתיר עבודה נוספת בענף המזון בהיקף של ארבע שעות ביום.
ניתן להשליך מהתקנות על היקף שעות עבודה מקובל וסביר.
המועצות הדתיות הן החותמות על הסכמים למתן כשרות לבית העסק שבהם נקבעים היקפי שעות ההשגחה; המועצות גם יוצרות את הקשר בין המשגיח לבית העסק.
לכן, המועצה הדתית אמורה לדעת מהו היקף השעות המצטברות של משגיח העובד בכמה בתי עסק.
משרד מבקר המדינה ניתח את היקפי העבודה של משגיחי הכשרות על פי קובצי נתונים שהתקבלו מהמועצות הדתיות .
נמצא כי 69 מתוך 412 המשגיחים במועצה הדתית ירושלים (כ-17% ) קיבלו .
להשגחתם בתי אוכל בהיקף של 24-12 שעות מדי יום.
עוד נמצא כי 40 משגיחים (כ-10% מכלל המשגיחים) עובדים לפחות 16 שעות מדי יום, ומתוכם 16 משגיחים העובדים 24-20 שעות מדי יום בבדיקה זו עלה כי המועצות הדתיות ירושלים, נתניה ורחובות הקצו למשגיחים היקפי שעות בלתי סבירים בעליל.
המועצה הדתית ירושלים .
המועצה הדתית ירושלים פועלת במסגרת תכנית הבראה והיא מנוהלת מאז דצמבר 2007 בידי מועצה ממונה בראשותו של מר יהושע ישי המשמש יו"ר הוועדה הממונה על המועצה (להלן - יו"ר הוועדה הממונה ירושלים).
בשל גודלה של העיר, את מערך הכשרות בירושלים מנהלת יחידה ארגונית בדרג של אגף (להלן - אגף הכשרות בירושלים ).
במהלך הביקורת התנהלה במועצה הדתית חקירת משטרה בנושאים שונים שחלקם נוגעים לבעלי תפקידים באגף הכשרות בירושלים.
האגף מפקח על הכשרות בכ - 1,200 בתי עסק ומעסיק לצורך כך 21 מפקחים29 .
האגף מפעיל 412 משגיחי כשרות שבעלי בתי העסק המוש גחים או חברות כוח אדם מעסיקים אותם.
נמצא כי 69 מתוך412 המשגיחים במועצה הדתית ירושלים (כ-17% ) קיבלו להשגחתם בתי אוכל בהיקף של 24-12 .
שעות מדי יום עוד נמצא כי 40 משגיחים (כ-10% מכלל המשגיחים ) עובדים לפחות 16 ,שעות מדי יום ומתוכם 16 משגיחים העובדים 24-20 שעות מדי יום.
מנגד, מנתוני המועצה הדתית ירושלים עולה כי עשרות רבות של משגיחים אחרים עובדים בהיקף שעות מצומצם ביותר - בין שעה אחת לשש שעות ביום בלבד.
אחדים מהם אף פנו במהלך הביקורת למשרד מבקר המדינה בטענה שהמועצה הדתית ירושלים נוהגת בחוסר שוויוניות בהקצאת שעות השגחה למשגיחים.
למשל: משגיח א' הוצב ב-18 בתי עסק בשכונות שונות בירושלים.
לפי חישוב שעות ההשגחה ליום שנקבע לכל אחד מ-18 בתי העסק, ההיקף המצטבר של שעות ההשגחה של משגיח א' מגיע ל-27 שעות מדי יום!
יצוין כי נוסף לכך משגיח א' משמש גם משגיח בשבת באחד מבתי המלון בעיר; שעות אלה לא נספרו במניין שעות עבודתו האמורות.
בפגישה עם נציגי משרד מבקר המדינה מסר משגיח א' שהוא משגיח רק ב-17 בתי עסק ולא ב -18 .
כפי שרשום בקובץ הנתונים מנתוני המועצה עולה כי מספרן המצטבר של שעות ההשגחה בבתי עסק אלו הוא 24 .
המשגיח התבקש לציין את מספר שעות ההשגחה שלו בפועל בכל אחד מבתי העסק, וסך כל השעות שנקב הסתכם ב-24 שעות מדי יום.
29 במחלקת בת י עסק ובתי אוכל ו מחלקת בתי מלון, כולל שני מפקחים במחלקת תרומות ומעשרות.
הפיקוח על כשרות המזון |81 .
נמצא כי 15 מתוך 177 המשגיחים (8.
5% ) קיבלו להשגחתם בתי .
עסק בהיקף שעות השגחה מצטבר שהוא בלתי סביר או לא ניתן לבצעו - 21-12 שעות מדי יום.
למשל: משגיח ג' הוצב כמשגיח בשבעה בתי עסק בנתניה והיקף שעות ההשגחה שלו מסתכם ב-21 שעות מדי יום; משגיח ד' הוצב כמשגיח בשישה .
בתי עסק בנתניה והיקף שעות ההשגחה שלו מסתכם ב-17 שעות מדי יום משגיח ב' הוצב ב -12 בתי עסק בירושלים.
בכל בית עסק הוא משגיח 4-2 שעות באופן קבוע מדי יום, לפי בית העסק, ובסך הכול היקף שעות ההשגחה שלו הוא 24 שעות מדי יום!
בפגישה אתו מסר משגיח ב' לנציגי משרד מבקר המדינה כי הוא משגיח רק ב -11 בתי עסק ולא ב -12 כפי שרשום בקובץ הנתונים.
פירוט שעות ההשגחה שמסר מסתכם ב-18 שעות מדי יום.
נמצא כי 15 מתוך 177 המשגיחים ( 8.
5% ) קיבלו להשגחתם בתי עסק בהיקף שעות השגחה מצטבר שהוא בלתי סביר או לא ניתן לבצעו - 21-12 שעות מדי יום.
למשל: משגיח ג' הוצב כמשגיח בשבעה בתי עסק בנתניה והיקף שעות ההשגחה שלו מסתכם ב-21 שעות מדי יום; משגיח ד' הוצב כמשגיח בשישה בתי עסק בנתניה והיקף שעות ההשגחה שלו מסתכם ב-17 .
המועצה הדתית רחובות .
על פי המודל המונהג ברחובות , המועצה הדתית ממנה "נאמני כשרות ".
נאמני הכשרות אמורים לשמש בד בבד עם עבודתם כמשגיחי כשרות גם כעובדים בבית העסק ושכרם נקבע על פי מספר שעות העבודה שנקבע ו להם.
נאמני הכשרות מועסקים באמצעות חברת כוח אדם שבחרה המועצה הדתית; מכאן, המועצה וחברת כוח האדם אמורות לדעת מהו היקף שעות העבודה המצטבר של נאמני הכשרות (המשגיחים) בבתי העסק השונים.
הביקורת העלתה כי היקף שעות ההעסקה החודשי המצטבר של הרבה נאמני כשרות (לפי 22 ימי עבודה בחודש), כפי שנקבע בין המועצה הדתית לבעלי בתי העסק המושגחים, הוא חריג ומגיע לכדי מספר שעות בלתי סביר שלא ניתן לקיימו בפועל.
להלן דוגמאות: משגיח ה' מועסק באמצעות חברת כוח אדם כנאמן כשרות ב -19 בתי עסק והיקף שעות עבודתו המצטבר כפי שנקבע לו בכל בתי העסק הוא 433 שעות עבודה בחודש.
יוצא אפוא שמשגיח ה' אמור לעבוד כ-20 .
שעות מדי יום משגיח ו' מוצג במסמכי המועצה הדתית כנאמן כשרות בהיקף של כ -220 שעות עבודה בחודש, נוסף לתפקידו כמפקח בהיקף של 103 שעות עבודה בחודש - במצטבר מדובר ב-323 שעות עבודה בחודש.
יוצא אפוא שמשגיח ו' אמור לעבוד כ-15 .
שעות מדי יום משגיח ז' מועסק באמצעות חברת כוח אדם כנאמן כשרות בהיקף מצטבר של 305 שעות העסקה בחודש.
מכאן שהוא אמור לעבוד קרוב ל-14 שעות מדי יום.
תגובות המועצות הדתיות על ממצאי הביקורת .
המועצה הדתית ירושלים: אשר להיקף שעות העבודה החריגות של המשגיחים ציינה המועצה בתשובתה מינואר 2017 כי החריגה מקורה בכך שמערך הכשרות פועל על בסיס הרתעה, ו"שעות ההשגחה" אינן "שעות עבודה" אלא שעות האמורות לשקף את תחום האחריות של המשגיח.
כמו כן ציינה המועצה כי משגיח א' משגיח כיום 13 שעות ביממה, ואילו משגיח ב' משגיח כיום פחות מ-14 .
שעות ביום המועצה הדתית נתניה: בדומה לכך, בתשובתה מינואר 2017 ציינה המועצה כי קיימים פערים בין "שעות השגחה" ובין "שעות עבודה" והוסיפה כי "שעת השגחה של משגיח אין היא חופפת שעת עבודה רגילה (60 דקות), שעת השגחה הינה שעה ברוטו כלומר מכילה גם את הדרך בין עסק אחד למשנהו, לעיתים קרובות זמן המרחק בין העסקים נכלל בשעות ההשגחה של שני העסקים, דבר שלא ניתן למנוע אותו עקב הדינמיות הקיימת בענף העסקים הכשרים, עסקים נפתחים ונסגרים ו/או שמוותרים על תעודת הכשר.
אי אפשר לנהל מו"מ השכם והערב.
עם העסקים על גובה עלות ההשגחה.
וכי שעות ההשגחה בפועל של המשגיחים הם בהיקף קטן יותר".
משרד מבקר המדינה דוחה את תשובותיהן של המועצות הדתיות ירושלים ונתניה ומעיר להן כי על פי השיטה שהן הציגו , המשגיחים מקבלים שכר מצטבר בעבור שעות עבודה שאין ביכולתם לבצע.
בהתנהלותן זו הן נותנות יד להטעיית בתי העסק , המשלמים בעבור שעות עבודה בהיקף שלא ניתן לביצוע.
המועצה הדתית רחובות: אשר למשגיח ה' מסרה המועצה בתשובתה מינואר 2017 כי "בעקבות הערות הביקורת, תוקנו שעות עבודתו של עובד זה והוא מועסק כיום כחוק, ע"י חברת כוח אדם".
בנוגע למשגיח ו' מסרה כי הוא מועסק "פחות מ-280 שעות לחודש".
בנוגע למשגיח ז' מסרה כי הוא מועסק "פחות מ-280 שעות בחודש".
המועצה הוסיפה: "בימים אלו אנו עורכים מכרז חדש ומפרטים דרישותינו לפעול רק במסגרת החוק".
משרד מבקר המדינה מציין כי הנתונים שהציגה המועצה הדתית רחובות בתשובתה שונים מ אלה שמסרה במהלך הביקורת למשרד מבקר המדינה.
המועצה לא צירפה לתשובתה פירוט מעודכן של שעות ההשגחה על פי בתי עסק, לכן לא ניתן לעמוד על התיקון שעשתה, לדבריה.