HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לוועדות, במספר האישורים שנתנו הוועדות ובמספר הביצועים בפועל, וכן .
נמצאו טעויות בציון מועדי התכנסות הוועדות.
משרד מבקר המדינה מעיר בחומרה למשרד הבריאות, שאין זה סביר שדיווח על פרוצדורות רפואיות נעשה בצורה כה מסורבלת, שלא רק גורמת לטעויות, אלא גם לא מאפשרת למשרד למלא את תפקידו כמאסדר.
נתונים חסרים ולא מדויקים עלולים לגרום לניתוח שגוי של המידע, להסקת מסקנות שגויות ולקבלת החלטות לא מבוססות, הן בנוגע לסיבות להפסקת ההיריון והן בנוגע למאפייני אוכלוסיית הנשים המבצעות את התהליך.
על משרד הבריאות לקדם דיווח על הפסקות היריון באמצעות מערכת ממחושבת שתבטיח בקרה של הנתונים המדווחים ואמינותם.
הדבר יאפשר לו ליצור מסד נתונים מעודכן וזמין שיהווה תשתית לקבלת תמונת מצב מעודכנת, הן של פרטי הפונות לוועדה והן של מכלול הפניות לוועדות.
בחינת הנושא ראוי שתיעשה תוך מתן הדעת להיבטים הנוגעים להגנת פרטיותן של הנשים, ותוך יישום ההנחיות בחוזר המנכ"ל בנושא: הגנה על מידע במערכות ממוחשבות במערכת הבריאות מפברואר 201557 .
הפסקות היריון בשלב החיות .
בכל היריון, גם כאשר אין כל רקע משפחתי, יש סיכון קטן (כ-3% ) שייוולד ילד עם מחלה או מום.
לא ניתן למנוע את כל המומים, אך מאחר שחלק מהמומים נגרמים על -ידי גורמים תורשתיים, אפשר לבצע בירור משפחתי וגנטי כדי לגלות זוגות הנמצאים בסיכון יתר ולתת להם יעוץ גנטי מתאים.
משרד הבריאות ממליץ לבצע את הבירור הגנטי לפני תחילת ההיריון, אך אפשר לבצע אותו גם בזמן ההיריון.
בירור גנטי נעשה על ידי איסוף נתונים ובדיקות סקר שהן בדרך כלל בדיקות דם.
כמו כן, משרד הבריאות מפרסם באתר האינטרנט שלו בדיקות מוצעות לפי שבוע ההיריון58 , מרבית הבדיקות מוצעות באופן שגרתי, לכל אישה הרה ובכל היריון59.
מעקב סדיר אחר ההיריון וביצוע הבדיקות הנדרשות מאפשרים זיהוי מוקדם של בעיות בריאותיות וטיפול בהן, ובכך מעלים את הסיכוי להיריון תקין וללידת ילוד בריא60 .
לפי נתוני המשרד, בשנים 2013 -2000 היווהפסקות היריון בשלב החיות כ- 1.
5%-1% מכלל הפסקות ההיריון בכל שנה.
ככל שגיל ההירי ון מתקדם יותר, גדל שיעור האישורים להפסקת היריון בשל חשש למום גופני או נפשי אצל העובר.
בשנת 2012 , עד שבוע 12 )(שליש ראשון- 12.
6% מהפסקות ההיריון אושרו מסיבה זו, בשבועות 23-13 )(שליש שני .
57 חוזר מנכ"ל מספר3/15 מיום 15.
58 חלקן כלולות בסל הבריאות, חלקן ניתן לבצע באמצעות שירותי הבריאות הנוספים (שב"ן) של קופות החולים וחלקן רק באופן פרטי.
בכל בדיקה מצוין מה מטרתה ואילו מחלות היא יכולה לאבחן, על פי שלב ההיריון 60 .
לנשים ללא גורמי סיכון משרד הבריאות 703 .
:שם הדוח משרד הבריאות - הפסקות היריון יזומות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 - 65% , משבוע24 )ואילך (שליש שלישי- 89.
בשנת 2013 ,91% מהפסקות ההיריון בשלב החיות היו מעילה זו61.
בישראל כאמור אין הגבלה חוקית על הפסקת היריון בשלב החיות- שלב שבו העובר נחשב בר-חיות ויש לו סיכוי לשרוד בהינתן תמיכה רפואית מתאימה.
אולם החל משבוע 24 של ההיריון נדרש אישור של ועדה מיוחדת להפסקת היריון בשלב החיות.
משרד הבריאות הסדיר את מתן האישור לביצוע הפסקות ההיריון המאוחרות בחוזר בנושא, ובו מפורטים גיל ההיריון שבו יידון המקרה בוועדה בשלב החיות; הרכב ועדה להפסקת היריון בשלב החיות; תהליך מינוי הוועדה; קווים מנחים קליניים לאישור הפסקת ההיריון ועוד 62.
בישראל יש 13 מוסדות63 שבהם מ תבצעת ועדה כזו (בתי חולים בלבד).
בביצוע הפסקת היריון בשלב החיות, מעבר לעובדה שבשלב זה העובר נחשב בר-חיות מבחינה רפואית, קיים סיכון רב לסיבוכים עתידיים לאחר ביצוע ההפלה.
בעוד הפלות המתבצעות בשלבי ההיריון הראשונים נחשבות לפרוצדורות בטוחות יחסית, הפלה המתבצעת בשליש השלישי (שבוע 27 )ומעלההיא פרוצדורה מורכבת יותר , ויש בה שכיחות גבוהה יותר של סיבוכים כמו דימום, זיהום, ניקוב דופן הרחם ופגיעה בצוואר הרחם64.
לא פחות חשוב מכך, הפסקת היריון בשלב החיות היא על-פי רוב תהליך רגשי קשה ומורכב שעלול להשפיע על מצבה הנפשי של האישה כמו גם על בני משפחתה הקרובים.
בחינת הגבלות בחקיקה על הפסקות היריון יזומות בהשוואה בין מדינות65 מעלה כי במרבית המדינות ההגבלות על הפסקות היריון תלויות בשלב ההיריון.
בשלבים הראשונים של ההיריון המדיניות בנוגע להפלות גמישה יותר, ובמרבית המדינות הפסקת היריון בשלביו המוקדמים אינה טעונה אישור של ועדה מיוחדת, אלא נעשית בהחלטת הרופא המטפל, ואילו בשלבי ההיריון האחרונים אפשר על-פי רוב לעבור הפלה רק במקרים של סכנה לחייה של האישה או לבריאותה, או אם יש חשש למומים בעובר.
בטופס "בקשה לאישור הפסקת היריון" יש לפרט את הבדיקות שבוצעו לעובר ואת הממצאים שהתגלו כולל סוג המום בעובר.
מידע זה אמור לאפשר להעריך את תרומתן של הבדיקות המתבצעות במהלך ההיריון להורדת שיעורי הלידות של תינוקות עם מומים מולדים66 .
בשנת 2008 ביקשו חוקרים ממכון גרטנר 67 לבדוק את פירוט המומים שהביאו להפסקות היריון בשלב החיות68 .
מטרת המחקר הייתה להעריך את מאפייני הפניות להפסקות ההיריון .
61 יש לציין שמסך כל האישורים לפי סעיף זה רק ב- 42.
2% מהמקרים הייתה אבחנה מאושרת של מומים או מצבי טרום לידה שיכולים לגרום לפגיעה בעובר, בוודאות או בסבירות גבו הה.
1% מהמקרים הסיבה הייתה שימוש בתרופות העלולות לסכן את העובר בזמן ההיריון.
(מתוך הלמ"ס, פניות לוועדות להפסקת היריון בשנת 2012 , הודעה לתקשורת 22.
14 , מסמך מספר 350/2014.
) 62 חוזר מספר 23/07 בנושא ועדות להפסקת היריון בשלב החיות מיום 19.
המוסדות המאושרים לבצע ועדות להפסקת היריון 64 :ראו .
il/%D7%94%D7%A4%D7%9C%D7%94 - %D7%91%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%A9 - %D7%94%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%A9%D7%99 / 65 מתוךהגבלות בחקיקה על הפסקות היריון יזומות- סקירה משווה.
הכנסת, מרכז המחקר והמידע.
66 חוזר מינהל רפואה מספר 11/99 בנושא שינוי הטופס "בקשה לאישור הפסקת היריון" מיום 21.
שם הדוח: משרד הבריאות - הפסקות היריון יזומות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 המאוחרות ואישורן מהיבטים דמוגרפיים, מקצועיים וחברתיים.
זאת, במטרה לה ציע התערבויות לצמצום מספר הפסקות ההיריון המאוחרות ולשפר את יכולת הוועדות לענייני היריון להתמודד עם שאלות אתיות ומעשיות.
כך למשל, ביקשו החוקרים לבחון אם ישנם מומים שיכלו להתגלות בבדיקות בשלב מוקדם יותר של ההיריון ובכך למנוע הפסקת היריון בשלב החיות.
ההשערה ה ייתה שאם המערכת תדווח כראוי על מומים בטופסי הוועדות, המשרד יוכל לנתח את הסיבות העיקריות להפסקות היריון בשלב החיות, וכך למנוע הפסקת היריון בשלב כה מאוחר.
מהדוח הראשוני של המחקר עלה שב -40% מהמקרים הוועדות בשלב החיות דיווחו באופן לקוי על הסיבות לסיום ההיריון, שנבעו ממום בעובר; מתוכם, קרוב לרבע מהמקרים סווגו כ"לא ידוע" או כ"חסר" ובמקרים אחרים הדיווח היה חלקי בלבד.
בנוסף, אם הוועדה לא אישרה הפסקת היריון בשלב החיות, היא לא ציינה בטופס את סוג המום שבגינו הוגשה הבקשה להפסקת היריון.
לשם שיפור רמת הדיווחים, החלו מכון גרטנר, משרד הבריאות והלמ"ס לשתף פעולה במטרה לשפר את הטופס הידני וגם לפתח מנגנון ממוחשב לדיווחים.
במרץ 2013 הוכן טופס ידני חדש, שאותו תכננו להטמיע בשני בתי חולים המקיימים ועדות להפסקת היריון, על מנת לבחנו.
הביקורת העלתה שמאז 2013 ( ועד למועד סיום הביקורתיולי 2015 ), לא העביר המשרד את הטופס החדש לבתי החולים שבהם הוא אמור להיבחן ולא קידם מחשוב של תהליכי הדיווח.
כך בקרת המשרד על נתוני הפסקות ההיריון בכלל ובשלב החיות בפרט לא שלמה.
מדובר במצב דברים חמור הנמשך גם לאחר זיהוי הבעיה ב-2008 .
על משרד הבריאות להבטיחדיווח מלא על הפסקות היריון בשלב החיות ולקיים בקרה שוטפת של הנתונים, על מנת לעמוד על האפשרות לזהות מומים בבדיקות בשלב מוקדם יותר של ההיריון כדי לצמצם ככל שניתן את ביצוע הפסקת ההיריון בשלבים מאוחרים שלו.
בכך ימוזערו הסיכונים לבריאותה הפיזית והנפשית של האישה.
בנוסף, על המשרד לפעול בשיתוף קופות החולים לעידוד כל הנשים ההרות לבצע את הבדיקות שעליהן הוא ממליץ במועד המתאים, ובכלל זה הבדיקות המקדימות לזיהוי מומים בעובר, וייעוץ גנטי במקרה הצורך.
בתשובתו למשרד מ בקר המדינה מנובמבר 2015 , כתב משרד הבריאות שהתחיל במהלך לעדכון טופסי הוועדות והחליט לבחון מחדש את ביצוע הפיילוט עד ספטמבר 2016.
68 דוח ראשוני בנושא הפסקות היריון מאוחרות בישראל, שנכתב על ידי ד"ר ענת מישורי -דרעי מהיחידה לחקר בריאות האישה והילד, פרופ' ליאת לרנר-גבע מנהלת היחידה לחקר בריאות האישה והילד, ופרופ' בולסלב גולדמן מנהל היחידה למדיניות גנטיקה וביואתיקה.
המחקר נערך במכון גרטנר (ראו לעיל).
:שם הדוח משרד הבריאות - הפסקות היריון יזומות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 פעולות חינוך והסברה למניעת הריונות לא מתוכננים .
היעדר ידע בקרב בני נוער בנוגע לחינוך מיני: על פי נתוני הלמ"ס, מדי שנה יש כ- 3,800 לידות של נערות עד גיל 19 , מתוכן כ-84% נשואות.
מספר אישורי הפסקות ההיריון לנערות עד גיל זה הוא כ - 2,600 בשנה (כ- 13.
5% מכלל האישורים של הוועדות).
מחציתן נערות בנות 19 , והשאר בנות 18-14 .
נתון משמעותי הוא העובדה שכ-12% מהפניות של נערות לוועדות היו של נערות בהיריון בלתי מתוכנן חוזר69 .
היריון בלתי מתוכנן של נערה מעורר רגשות מעורבים אצל הנערה ולעתים גם אצל בן זוגה (אם הוא מעורב), המתמודדים עם השאלה אם ירצו לגדל את הילד, למסור אותו לאימוץ או להפסיק את ההיריון.
כמו כן, מצב זה יכול להיות מלווה בתחושות דאגה, חשש, פחד מתגובתם של אחרים, תסכול, אי-ודאות ו סערת רגשות, ואף עלול לגרום משבר לבני הזוג.
להחלטה על המשך ההיריון בגילאים אלה יש השפעות ניכרות על החיים הבוגרים של הנערה ובן זוגה.
לא פעם מדובר בבני נוער צעירים שאינם בשלים מבחינה נפשית לגדל ילד ולטפל בו, כל שכן לעמוד בהוצאות הכלכליות הכבדות הנדרשות לשם כך.
היריון בגיל צעיר (עד גיל 20 )אף טומן בחובו יותר סיבוכים, כגון משקל לידה נמוך של העובר, לידות מוקדמות ואף תמותת עוברים70 .
בשל כל אלה, רוב הנערות שחוות היריון בלתי מתוכנן בוחרות להפסיק את ההיריון.
במבדק איכות שערך משרד הבריאות בחמישה בתי חולים 71 בנושא הטיפול בנערות הפונות לוועדה לענייני היריון הועלה, ששיעור גבוה של נערות שנכנסו להיריון טענו לחוסר ידע בנושא החינוך המיני.
מנתוני הלמ"ס לשנים 2013 -2010 עולה, שיותר מ -61% מהפונות לוועדות בגילאי 18-12 לא משתמשות באמ צעי מניעה.
כך למשל, בשנת 2013 , 65.
מהפונות בגילאים אלה לא השתמשו באמצעי מניעה היריון בלתי מתוכנן אצל בני נוער צעירים הוא על-פי רוב אירוע טראומטי שעלול להוביל לנזקים נפשיים ובריאותיים.
חשוב על כן שהמערכת כולה תתגייס לצמצום התופעה.
משרד מבקר המדינה מסב את תשומת לבם של משרד הבריאות ומשרד החינוך לכך שקיים חוסר ידע, לפחות בקרב חלק מבני הנוער, בנוגע לחינוך מיני ולשימוש באמצעים למניעת היריון.
ראוי שמשרדים אלו יזהו את הסיבות לחוסר הידע ויפעלו להכנת תכנית להשלמת פערי הידע אצל בני הנוער (ראו גם להלן).
כמו כן, על משרד הבריאות לשקול לקיים הדרכות פרטניות לנערות שנכנסו להיריון לא מתוכנן, ובמיוחד לנערות שאין זה הריונן הראשון, ובמקרה הצורך אף להפנותן לסיוע של גורמי המקצוע בקהילה - רופא המשפחה או המחלקה העירונית לשירותים חברתיים.
69 סיכום מבדק האיכות שעשה האגף להבטחת איכות במשרד הבריאות בחמישה בתי חולים בנושא הטיפול בנערות הפונות לוועדה לענייני היריון.
70 מחקר שנערך בחטיבה למיילדות וגניקולוגיה בסורוקה, בשיתוף עם חוקרים מהמחלקה לאפידמיולוגיה באוניברסיטת בן ־גוריון בקרב 31,985 יולדות עד גיל 24 .
מתוך האתר של שירותי בריאות כללית: .
il/hospitals/soroka/he -il/Articles/Pages/TeenagePregnancy.
מאיר, בני ציון, אסף הרופא, סורוקה והדסה הר הצופים 706 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - הפסקות היריון יזומות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 חינוך וקידום הבריאות בבתי הספר: משרד ה בריאות אחראי מתוקף חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד- 1994 על קידום בריאות ועל רפואה מונעת.
לפי הנחיית משרד הבריאות72 , בכיתותא-ט תוקדש שעה בשנה לכל כיתה בנושא חינוך וקידום בריאות.
בשעה זו יכול הצוות המקצועי לבחור נושא אחד המתאים לגיל התלמידים מבין הנושאים האלה: אורחות חיים מקדמי בריאות: תזונה נבונה ופעילות גופנית, חינוך מיני (חינוך לגיל ההתבגרות), מניעת היפגעויות (בטיחות); מניעת אלימות; מניעת התנהגויות סיכוניות כולל עישון והתמכרויות.
כמו כן, ניתן לבחור נושאים נוספים, לפי בקשת הצוות החינוכי, ההורים והתלמידים (לדוגמה: יציבה נכונה, מחלות מסוימות כגון סוכרת, גלישה בטוחה באינטרנט).
עולה שבמסגרת שירותי הבריאות לתלמיד בבתי הספר אין חובה לקיים פעילויות בנושא חינוך מיני.
לצוות החינוכי יש מגוון נושאים לבחירה מתוך שעות הלימוד המוקדשות לפעילות בנושאי בריאות, ולכן ייתכן כי לא תתקיים כלל פעילות בנושא חינוך מיני או שתתקיים במידה מועטה מאוד.
ואכן, בביקורת עלה שבשנת הלימודים תשע"ד הועברו שיעורים בנושא חינוך מיני ב-14% מכיתות ו, ב-11% מכיתות ח, וב-13% מכיתות ט.
בשנת הלימודים תשע"ג הועברו שיעורים בנושא חינוך מיני ב-20% מכיתות ו, ב-1% ,מכיתות ח וב-2% .
מכיתות ט בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 , כתב משרד הבריאות שהוא פועל לקידום בריאות והתנהגות מינית אחראית במספר מישורים, ובכלל זה פעילות של מרפאות המין של לשכות הבריאות, מפגשים עם בני נוער וצעירים להעלאת המודעות שלהם לסיכונים במין ולאימוץ תפיסת מיניות והתנהגות מינית בריאה, הסברה באמצעות שירותים מקוונים ופעילות ייעודית לבני נוער מהקהילה האתיופית.
עוד כתב המשרד, שהוא מבצע בקרה בבתי הספר על יישום הנחיותיו.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות שנוכח השיעור הנמוך של הכיתות שהעבירו בהן שיעורים בנושא חינוך מיני ראוי שהוא ישקול, עם משרד החינוך, להגדיל את היקף הזמן שמוקדש לחינוך ולקידום בריאות בבתי הספר.
חינוך מיני במסגרת כישורי חיים: לפי הנחיית משרד החינוך, חובה לשלב בליבת שעות הלימוד השבועיות בבתי הספר היסודיים והעל-יסודיים תכנית "כישורי חיים" 73 .
בבתי הספר היסודיים מוקצית לה שעת לימוד שבועית אחת, בחטיבת הביניים: לכיתות ז מוקצות שעתיים שבועיות המתחלקות בין החינוך החברתי ל"כישורי חיים", ואילו לכיתות ח ו-ט מוקצית שעה אחת.
על פי ההנחיות יש לוודא שלפחות 15 שעות מוקדשות לתכנית כישורי חיים בכל שנת לימודים.
בחטיבות העליונות תופעל התכנית כחלק משעות המחנך, בהיקף של 15 .
שעות שנתיות לפחות הנושאים לעבודה עם תלמידי התיכון במסגרת התכנית "כישורי חיים" הם, בין היתר, חינוך מיני; מניעת אלימות ; מניעת עישון סיגריות ונרגילות; מניעת שתיית אלכוהול; מניעת שתיית .
72 חוזר ראש שירותי בריאות הציבור בנושא שירות בריאות לתלמיד מספר 12/2015 מיום 4.
15 , הנוגע לתלמידים בכל מסגרות החינוך בכיתות א-ט, שמחליף חוזר קודם מנובמבר 2013 (שלפיו יש להקדיש שעה בכיתות ב-ו ובכיתות ח ו -ט בנושא חינוך וקידום בריאות).
73 /חוזר מנכ"ל תשע"א 4 ,(ב), כ"ד בכסלו התשע"ה 1.
10 , בנושא הפעלת התכנית "כי שורי חיים".
:שם הדוח משרד הבריאות - הפסקות היריון יזומות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 אלכוהול ונהיגה בשכרות; מניעת השימוש בחומרים נדיפים; מניעת השימוש בסמים; מניעת פגיעה מינית ; מניעת א ובדנות ; חינוך לשעת חירום ; והתמודדות עם האינטרנט כזירת חיים.
מתוך נושאים אלה בונים מנהלי בתי הספר תכנית "כישורי חיים" בית-ספרית ייעודית.
תכנית "כישורי חיים" בנושא המיניות יוצאת מתוך נקודת מוצא שעל מנת למנוע התנהגויות בלתי רצויות, חשוב לשים במוקד השיח סוגיות הנוגעות ליחסים בריאים ומיטביים ולזוגיות תקינה.
מדובר בסוגיות כמו: פיתוח קשר זוגי מכבד, בחירה מודעת והפעלת שיקול דעת בקיום יחסי מין, הדדיות בקשר, חשיבות הכבוד ההדדי והאינטימיות בקשר ועוד.
בצד חיזוק התנהגויות בונות ובריאות עוסקת התכנית במניעת ניצול בכלל וניצול מיני בפרט, ומניעת הטרדה ופגיעה מינית.
האחריות ליישום תכנית "כישורי חיים" היא של מנהלי בתי הספר, ובידיהם הבחירה של התכנים שיועברו.
מסקר שערך משרד החינוך בנוגע ליישום תכנית "כישורי חיים" בקרב יותר מאלף יועצות חינוכיות74 עולה שבשלב חינוך תלמידי התיכון75 רק%44 מהיועצות עסקו בנושא קיום יחסי מין ואמצעי מניעה, ורק 31% עסקו בנושא מניעת מחלות מין ואיידס.
בשלב חטיבת הביניים76 עולה שבנושאים הקשורים לחינוך למיניות בריאה עסקו בין 12% ל-84% מהיועצות.
לדוגמה, בקידום דימוי גוף חיובי עסקו רק %12 מהיועצות77, בפורנוגרפיה עסקו רק %34 מהיועצות, בסטראוטיפים מיניים עסקו 55% מהיועצות, בנושא חברות בין המינים עסקו82% מהיועצות ובנושא התבגרות גופנית ורגשית 84% מהן.
עוד עולה שבשלב חטיבת הביניים במסגרת תכנית "כישורי חיים" אין שיעורים ייעודיים בנושאי שימוש באמצעי מניעה ומניעת מחלות מין.
פערי הידע בנושא חינוך מיני והחשיפה המוגברת לתכנים שיש בהם התייחסות למין מחייבים את משרד החינוך לפעול כדי להנחיל לילדים ולנוער התנהגות מינית בטוחה, בין היתר במטרה לצמצם ככל הניתן הריונות בלתי מתוכננים.
לשם כך, על משרד החינוך לאתר את הסיבות ליישום החלקי של תכנית "כישורי חיים" בנושא חינוך למיניות על ידי מנהלי בתי הספר, לגבש דרך פעולה, ולשקול אם לחייב את מנהלי בתי הספר להעביר תכנים בנושא מיניות, ואם כן, באיזה היקף ובאיזה אופן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 , כתב משרד החינוך שבשנת הלימודים החולפת קיבלו 400 יועצות חינוכיות הכשרות בהיקף של30 שעות בנושא מיניות.
עוד כתב משרד החינוך, שבמהלך שנת הלימודים תשע"ו תתקיים ישיבה עם נציגי משרד הבריאות על מנת לבחון שיתופי פעולה אפשריים בעתיד, לקידום חינוך למניעת היריון בלתי מתוכנן בבתי הספר.
פעילות צה"ל בנושא מניעת הפלות לחיילות חובה וטיפול בהן: לפי נתוני צה"ל, בשנת 2014 היו בצה"ל 602 הפסקות היריון ביוזמת החיילות בשירות חובה מתוך 870 הריונות (ו-627 מתוך 852 בשנת 2013 בהתאמה)78 .
74 דוח מערכתי לסיכום העברת שאלון כישורי חיים, לסוף שנת הלימודים תשע"ג מ - 7.
13 , שעליו ענו 1,637 יועצות מבתי ספר ממלכתיים, ממלכתיים-דתיים ובתי ספר ערביים.
75 שבו ענו על הסקר348 .
יועצות 76 שבו ענו על הסקר387 .
יועצות 77 תכנית חדשה הנקראת "בעד עצמי".
מהחיילות התגייסו בהיריון והדבר התגלה במהלך הטירונות 708 דוח שנתי66ג .
שם הדוח: משרד הבריאות - הפסקות היריון יזומות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בשנת 2014 היו 16.
5% הריונות חוזרים, וב- 2013 17% הריונות חוזרים.
שיעור הפסקות ההיריון ל - 1,000 חיילות בשנים 2013 -2011 היהבמגמת ירידה.
בסקר שערך צה"ל בנושא התנהגות מינית בקרב חיילות שפנו למרכז התמודדות ותמיכה (להלן - מהו"ת)79 נמצא כי בשנים 2013- 2015, כ-%50 מהחיילות או בני זוגן לא השתמשו באמצעי מניעה80.
שלוש הסיבות העיקריות לאי -השימוש באמצעי מניעה הן המחשבה ש"לי זה לא יקרה"; קיום משגל נסוג; וחשש מתופעות הלוואי של שימוש באמצעי מניעה.
מהאמור בסקר עולה חשש שהידע של החיילות והחיילים בנוגע להתנהגות מינית חסר, ובכל מקרה, אמצעי הזהירות שנוקטים בני הזוג אינם מספקים.
נציגי צה"ל מסרו לנציגי מבקר המדינה שהצוות הרפואי מדריך את החיילים בנושא אמצעי מניעה ומחלות מין במהלך הטירונות, ופעם בשנה במסגרת הרצאות חינוך וקידום בריאות ביחידות81.
כמו כן, בפברואר 2014 פרסם ענף הרפואה הנחיות82 , ולפיהן רופא היחידה, ולא רק רופא נשים, יכול לתת לחיילת בשירות חובה מרשם לגלולות למניעת היריון 83 .
החיילת תקבל את הגלולות בבית מרקחת צבאי או ביחידה ללא תשלום.
מטרת הנחיה זו היא לשפר את הנגשת הגלולות לחיילות החובה, על מנת לצמצם את ההריונות הלא מתוכננים 84 .
חיילות המגיעות למהו"ת מקבלות הסבר על שימוש באמצעי מניעה ועל מניעת מחלות מין.
בשנים האחרונות בוצעו מאות הפסקות ה יריון של חיילות, בהן כמה עשרות הפסקות היריון חוזרות.
אמנם צה"ל נוקט פעולות להדרכה מינית של חיילות ומקל קבלת אמצעי מניעה, אולם נוכח תוצאות הסקר שערך בנושא התנהגות מינית בקרב חיילות, עולה צורך שצה"ל ימשיך למקד מאמצים על מנת להנחיל לחיילות וגם לחיילים הדרכה והכוונה לחינוך מיני .
מדובר בכלי שיתרום להם גם בחייהם כבוגרים האחראיים לאיכות חייהם ולהתפתחותם האישית.
מסירת מידע מניעתי לפונות: מנתוני משרד הבריאות לשנת 2012 עולה ש-%68-%75 מהנשים שקיבלו אישור להפסקת היריון לא השתמשו באמצעי מניעה 85 .
עוד עולה שבקרב 38%-22% נשים שקיבלו אישור להפסקת היריון הייתה זו לפחות הפסקת ההיריון השנייה שלהן 86 .
מנתוני הלמ"ס לשנים 2010- 2012 עולה שמקרב הנשים שלא השתמשו באמצעי מניעה, כ-32% הצהירו שהסיבה היא שכחה או הזנחה, ובכ-3% הסיבה הייתה חוסר ידע.
79 בשנת 2012 הקים צה"ל מרכז התמודדות ותמיכה (מהו"ת) המציע מענה משולב הכולל מידע, סיוע, ליווי, תמיכה וטיפול בחיילות חובה שנכנסו להיריון לא מתוכנן, ובחיילים וחיילות נפגעי תקיפה מינית או נפגעי אלימות במשפחה או בקשר זוגי.
השתמשו באמצעי מניעה והפסיקו 81 בין היתר על פי הוראות קרפ"ר (קצין רפואהראשי) מספר 606.
82 הנחיה מספר 02:03:04 .
בנושא ניפוק גלולות למניעת היריון 83 המרשם יינתן לחיילת על ידי רופא היחידה בתנאי שלא קיימת לחיילת התוויית נגד רפואית לנטילת הגלולות.
84 בימים אלה מתבצעים בצה"ל שלושה מחקרים בנושא הפסקות היריון: הקשר בין ביצוע הפסקת היריון לדיכאון; מחקר פנים ארגוני הבוחן את הקשר שבין סוג הפסקת היריון - תרופתית או כירורגית להשלכות הרפואיות והרגשיות של הפסקת ההיריון; ומחקר הנוגע לצמצום מספר הפסקות ההיריון בצה"ל.
85 68% מהנשים עד גיל24 ,72% בגילאי 34-25 ו-75% מעל גיל35.
86 22% מהנשים עד גיל24 ,32% בגילאי 34-25 ו-38% מעל גיל35.
:שם הדוח משרד הבריאות - הפסקות היריון יזומות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 מתן הסבר על שימוש באמצעי מניעה לפונות לוועדה, ועידודן להשתמש בהן, תוך הפניית הנשים לרופא נשים בקהילה, יכול למנוע מצב שהן יגיעו שוב לבצע הפסקת היריון.
ואולם, בביקורת עלה שהמשרד לא הנחה את המוסדות למסור לפונות לוועדות מידע בנושא שימוש באמצעי מניעה.
בפועל, ברוב המוסדות אחד מחברי הוועדה מסביר לפונה לוועדה על חשיבות השימוש באמצעי מניעה, אך בחלק מהמוסדות לא ניתן הסבר על אמצעי מניעה - לדוגמה, בשלושה מוסדות פרטיים.
לדעת משרד מבקר המדינה, כחלק מהצורך לשמור על בריאות האישה, חיוני ביותר שמשרד הבריאות ינחה את המוסדות המקיימים ועדות להעביר לנשים הפונות אליהם לצורך הפסקת היריון את מלוא המידע בנוגע לתכנון המשפחה ולחשיבות השימוש באמצעים למניעת היריון לא מתוכנן, וכן להפנות אותן לרופאי הנשים בקהילה.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2015 , כתבה מכבי שירותי בריאות כי תעריך מול המחלקה לקידום בריאות אצלם את הצורך והיכולת לקדם נושא זה כחלק מחינוך הציבור לאורח חיים בריא.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2015 , כתב משרד הבריאות שביוני 2016 הוא יפרסם חוזר בנושא התוויות מקצועיות לטיפול בנערות הפונות לוועדות להפסקת היריון.
לדברי המשרד, העובדות הסוציאליות בוועדות מפנות את הפונות לוועדות בכלל ואת הנערות בפרט למסגרות המתאימות ולרופא נשים, והנושא מופיע גם בעלון ההסבר על הפלות שנמצא בתהליך הרחבה.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הבריאות לקבוע מתכונת לקידום המודעות לשימוש באמצעי מניעה ולחינוך להתנהגות מינית בטוחה.
בכל שנה יש בישראל כ -21,000 פניות לוועדות להפסקת היריון.
הסיכונים הגופניים והנפשיים הכרוכים בהפסקת היריון מחמירים ככל שהפסקת ההיריון נעשית בשלבים מאוחרים יותר.
אישה המבקשת לבצע הפסקת היריון נמצאת לא פעם במתח נפשי ובחרדה, ויש נשים המתמודדות לבדן עם האירוע.
כאשר מדובר בנערות, ההתמודדות קשה במיוחד - הפחד מפני הלא נודע, החשש מתגובת הסביבה והסיכונים הבריאותיים, כל אלו מגבירים את סערת הנפש.
כדי להקל על הנשים הפונות לוועדות, חשובה התמיכה המקצועית של הצוות הרפואי ושל יתר אנשי המערכת הרפואית המטפלים באישה.
שם הדוח: משרד הבריאות - הפסקות היריון יזומות מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בביקורת עלה שקיים נטל בירוקרטי מיותר בתהליך אישור הפסקות ההיריון ובביצוען.
כמו כן עלה שהתהליך עצמו מתנהל ברישום ידני אשר גורם לטעויות בקבלת המידע ובניתוחו, וכי למשרד הבריאות כמאסדר חסר מידע על הנשים המבצעות הפסקות היריון ועל הסיבות להפסקת היריון בשלב החיות.
זאת ועוד, על אף הק דמה ונגישות המידע, עדיין קיים, בקרב כל הגילאים, מחסור במידע על התנהגות מינית אחראית ועל שימוש באמצעים למניעת היריון, הדבר מוביל אף להפסקות היריון חוזרות.
נוכח הממצאים שעלו בדוח זה, על משרד הבריאות לפעול כדי לייעל את פעולת הוועדות, לעקוב אחר הפסקות היריון לא חוקיות ולגבש עמדה בעניין הדיווח והטיפול בהן, ולעמוד על האפשרות לזהות מומים בבדיקות בשלב מוקדם יותר של ההיריון כדי לצמצם ככל שניתן את ביצוע הפסקת ההיריון בשלבים מאוחרים שלו.
על משרד הבריאות והמוסדות המקיימים ועדות לתת לפונות לוועדות מידע בנוגע לאמצעי מניעה.
על מערכות החינוך והבריאות להגביר את ההדרכות בבתי הספר בנושא חינוך מיני, ובייחוד בנושא השימוש באמצעי מניעה.
כמו כן, על צה"ל להמשיך למקד מאמצים על מנת להנחיל לחיילות וגם לחיילים הדרכה והכוונה לחינוך מיני.
:שם הדוח משרד הבריאות - שיקום נכי נפש בקהילה מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ג שנת פרסום: התשע"ו-2016 מבוא .
זכותם של נכי נפש9 להשתקם בקהילה עוגנה בחוק שיקום נכי נפש.
מטרת החוק , כפי שהוגדרה בסעיף 1 , היא "לשקוד על שיקומם ושילובם בקהילה של נכי הנפש כדי לאפשר להם להשיג דרגה מרבית אפשרית של עצמאות תפקודית ואיכות חיים, תוך שמירה על כבודם ברוח חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו".
החוק מקנה זכאות לשירותים שונים, כמפורט בתוספת לחוק, כגון: בדיור, בתעסוקה, שירותי חברה ופנאי , ב השלמת השכלה, בטיפול שיניים ובתיאום טיפול 10 .
בעבר שהו נכי נפש שנים רבות באשפוז פסיכיאטרי- ללא צורך רפואי של ממש.
כיום, בין השאר בזכות מערך שירותי השיקום לנכי נפש שהוקם על פי החוק, נכי נפש רבים מאושפזים זמן קצר יותר, וסיכויי החלמתם והשתלבותם בקהילה צפויים לעלות11 .
עלותו של יום אשפוז בבית חולים פסיכיאטרי היא 800-1,000 ש"ח12 , עלות שירותי דיור בשיקום היא כ -100 ש"ח ליום, ועלות שירותי התעסוקה כ-77 ש"ח ליום13.
משנחקק חוק שיקום נכי נפש והוקצו לו תקציבים, יז ם ופיתח משרד הבריאות מסגרות שיקום שונות בתחום הדיור, התעסוקה והפנאי.
המשרד קבע נהלים והתקשר עם יזמים למתן שירותים על פי המחיר והדרישות שקבע.
אישור סל שיקום ושיבוצם של נכי הנפש בשירותי השיקום השונים נעשו באישור ועדות סל שיקום אזוריות בלשכות הבריאות14, בהתאם לחוק.
את המערכת העוסקת בשיקום נכי נפש מפעילה המחלקה לשיקום נכי הנפש ובראשה ממונת שיקום ארצית, וכפופים לה עובדים במטה המשרד ועובדים בלשכות הפסיכיאטרים המחוזיים - רכזות ורכזות-משנה לוועדות סל שיקום.
המחלקה לשיקום נכי נפש פועלת תחת ראשת אגף ברה"נ במשרד הבריאות.
האמנה הבינלאומית לזכויות בני אדם עם מוגבלויות15 נועדהלהבטיח שוויון זכויות לאנשים בעלי מוגבלות והיא מכירה בזכותם לכבוד ולשוויון ככל אדם16.
האמנה מדגישה את חשיבותה של חברה פתוחה ואת זכותם של בעלי מוגבלויות לחיים בקהילה ולגישה לאותן אפשרויות בחירה שיש לכל אדם אחר.
המדינות החתומות על האמנה צריכות לנקוט אמצעים שיאפשרו לאנשים בעלי מוגבלויות שילוב והשתתפות מלאים בקהילה, כדי למנוע בידוד או הפרדה; גישה למגוון שירותי תמיכה קהילתיים, הניתנים, בין השאר, גם בבית המוגבל; דיור מתאים במידת הצורך וסיוע אישי לתמיכה בחיים.
האמנה קבעה כי המדינות יארגנו, יתחזקו וירחיבו .
9 ,מונחים רבים מציינים את הלוקים בהפרעות פסיכיאטריות: חולי נפש, נכי נפש, פגועי נפש מתמודדי נפש ועוד.
ריבוי המונחים עשוי להצביע על חוסר הנוחות שבהגדרת קבוצת אוכלוסייה זו ועל החשש מפני תיוגה.
בדוח זה נשתמש במושג "נכי נפש" לציון אנשים הסובלים ממחלות נפשיות או מהפרעות נפשיות , ובמושג "משתקמים" לציון נכי נפש המצויים בתהליך שיקום.
10 שירות פרטני המסייע למשתקמים לאתר מסגרות שיקומיות לשירותי השיקום שאושרו בוועדת הסל.
11 אורי אבירם, "חוק שיקום נכי נפש בקהילה: הערכת ביניים", נייר מדיניות2013.
12 לפי תעריפון משרד הבריאות ליום1.
13 זוהי העלות הישירה של המשרד תמורת שירותי שיקום באמצעות החוק וייתכן כי משתקם מנצל יותר משירות שיקומי אחד.
משרד השיכון משלם עוד כ-700 ש"ח לחודש לכל משתקם שאינו בעל דירה.
14 משרד הבריאות מפעיל שבע לשכות בריאות מחוזיות ו -11 לשכות בריאות נפתיות שהינן הגוף האחראי ליישום מדיניות בריאות הציבור; בכל לשכה פועל פסיכיאטר מחוזי, האחראי לשירותים הפסיכיאטרים באותו מחוז או באותה נפה.
15 אנשיםעם מוגבלויות מוגדרים באמנה כבעלי לקויות ארוכות טווח - גופניות, נפשיות, שכליות או חושיות.
16 האמנה אומצה בעצרת הכללית של האומות המאוחדות ב-13.
06 , נחתמה על ידי מדינת ישראל בשנת 2007 , ואושררה על ידיה ב-19.