HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ראוי שהעירייה תהדק את הפיקוח שלה על תאגידיה, תפיק גם היא את הלקחים מפרויקט זה ותדאג ליישמם בפרויקטים אחרים שהיא מבצעת בעצמה או באמצעות תאגידיה כדי להבטיח שייעשה שימוש מיטבי בכספי ציבור.
פעילותן הנרחבת של חברות עירוניות בתחום התשתית והבנייה יוצרת מערכת יחסים ייחודית שבה ממלאי תפקידים בגופי התכנון, הבנייה והאכיפה אף נוטל ים חלק בהנהלות של החברות העירוניות.
מצב זה מגלם בתוכו מורכבות משמעותית המחייבת זהירות והקפדה יתרה בהליכי ההחלטה והטיפול שמתקיימים.
מפעל הפיס (להלן - המפעל) הוקם בשנת 1951 , לפי החלטת הממשלה, כחברה מוגבלת בערבות ללא הון מניות.
בדירקטוריון המפעל משתתפים נציגים של השלטון המקומי, של הממשלה ושל הציבור.
המט רות העיקריות של המפעל הן ארגון הגרלות והימורים בקרב הציבור, שחלק מהכנסותיהם מועברות לרשויות המקומיות ומשמשות למטרות בריאות, חינוך, רווחה, תרבות ואמנות, נוסף על מימון המדינה בתחומים אלה.
את ההימורים וההגרלות מארגן המפעל באמצעות היתר בלעדי שקיבל משר האוצר, על פי סעיף 231()(א2 ) לחוק העונשין, התשל"ז- מפעל הפיס 1747 .
תוקף ההיתר מוארך מדי פעם בפעם ונקבעים סוגי ההימורים וההגרלות המותרים.
מפעל הפיס מאוגד כחברה פרטית אך במהותו הוא ארגון ציבורי מובהק, ולפיכך הוא כפוף לעקרונות מתחום המשפט הציבורי וכן לעקרונות מתחום המשפט הפרטי.
המפעל הוא גוף מבוקר על פי סעיף 9(5 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח - 1958 , משום שהממשלה משתתפת בהנהלתו.
בדוחות ביקורת על המפעל]נוסח משולב[ שפורסמו במשך השנים11 ציין מבקר המדינה את מהותו של המפעל, את מטרותיו הציבוריות ואת חובתו לפעול על פי כללים מהמשפט הציבורי.
בי ן היתר העיר מבקר המדינה למנהלי המפעל ולעובדיו כי עליהם לבצע את עבודתם באופן ענייני וללא משוא פנים; לפעול על פי אמות מידה אחידות וסבירות; לקבל החלטות בתהליך הולם שבו יישקלו ויתועדו כל השיקולים הדרושים; להימנע מפעילויות פוליטיות ומניגוד עניינים; לצמצם את הוצאות המפעל ככל שניתן ולפעול להגדלת סכומי הכספים שיוקצו למטרות ציבוריות.
מבקר המדינה גם המליץ להרחיב את היקף הפיקוח הציבורי על המפעל ולבחון את הצורך לעשות שינויים בכל הנוגע לשליטה של העומדים בראש המפעל בחלוקת סכומי הכסף הגדולים שהוא מגייס מהציבור.
ביוני 2002 מונה מר שאול סוטניק למנכ"ל המפעל (להלן- המנכ"ל), ביוני 2003 מונה מר שמעון כצנלסון ליו"ר דירקטוריון המפעל (להלן - יו"ר הדירקטוריון או היו"ר), ובאוגוסט 2003 אישר הדירקטוריון את מינויו של עו"ד רוני כהן לתפקיד מזכיר המפעל, והוא נכנס לתפקידו בספטמבר אותה שנה .
בסוף דצמבר 2007 סיים מר כצנלסון את תפקידו במפעל, על פי בקשתו.
יצוין כי ממועד זה ועד ינואר 2011 , עדיין לא מונה יו"ר חדש לדירקטוריון למפעל12.
ביוני 2007 החליט דירקטוריון המפעל לאשר הסכם שגובש במסגרת הליך גישור13 שהתקיים בין המפעל ובין "אקוטק מערכות כלכליות בע"מ" (להלן - אקוטק או החברה), ובעליה - יו"ר דירקטוריון המפעל לשעבר, מר גדעון גדות, וסמנכ"לית המפעל לשעבר, גברת רחל גואטה (להלן - בעלי אקוטק) - בעניין תביעה שהגישה החברה נגד המפעל בגין הפרה לכאורה של זכויות פטנט שבבעלותה (להלן - הסכם הגישור).
על פי ההסכם ישלם המפעל לאקוטק ולבעליה סך של 4.
2 מיליון דולר בתוספת מע"ם בתוך 30 ,יום מהמועד שבו ייתן בית המשפט תוקף להסכם תמורת קבלת פטנט רשום שבבעלות החברה - "שיטת משחק של משחקי מזל באמצעות האינטרנט" (להלן - הפטנט הרשום), ותמורת זכויות על המצאה אחרת שלגביה הגישו בעלי אקוטק בקשה לרישום פטנט - "מכונת מזל הנשלטת מרחוק" (להלן - הזכויות על ההמצאה).
עוד נקבע בהסכם כי הספק, שמכר למפעל את המערכת שבהפעלתה לטענת אקוטק הופרו זכויותיה על הפטנט, יישא בחצי מיליון דולר בתוספת מע"ם מהסכום שישולם במסגרת ההסכם, והתביעה שהגישה אקוטק כנגד המפעל תסולק.
הסכם הגישור נחתם והוגש לבית המשפט באוקטובר 2007 , ובאותו החודש נתן לו בית המשפט תוקף של פסק דין (להלן - תביעת אקוטק).
11 ,ראו, בין היתר, מבקר המדינה דוח על הביקורת במפעל הפיס ( 1994 ;) דוח ביקורת על האיגודים ( 2000 ;) דוחות על הביקורת בשלטון המקומי, באיגודים ובמוסדות להשכלה גבוהה ( 2002.
12 ביולי 2010 מינה ראש הממשלה ועדה לאיתור מועמדים לתפקיד יו"ר המפעל.
בינואר 2011 הודיע מנכ"ל משרד ראש הממשלה למשרד מבקר המדינה כי הוועדה תציג בקרוב בפני ראש הממשלה רשימת מועמדים לתפקיד.
13 המגשר בתביעה זו היה שופט בית המשפט העליון (בדימוס) והיועץ המשפטי לממשלה לשעבר, פרופ' יצחק זמיר (להלן - פרופ' זמיר).
באוגוסט 2007 הושג הסכם פשרה בעניין אחר הנוגע למפעל; מדובר בעתירה שהגישו לבג"ץ שלושה בכירים לשעבר במפעל - בעלי אקוטק ומר אליצור גורן, מנכ"ל המפעל לשעבר, בעקבות תביעת המפעל בבית הדין לעבודה להפחית את ההטבות שניתנו להם במסגרת תנאי פרישתם.
במרס 1998 הגיש המפעל לבית הדין האזורי לעבודה תביעה נגד שלושת הבכירים לשעבר14 .
המפעל טען בנימוקיו לתביעה כי תנאי השכר והפרישה, שהמפעל נתן בעבר לשלושתם, בטלים .
14 עב 98/300851 מפעל הפיסנ' גדעון גדות ואח', תקדין.
מאחר שהם חורגים מהמקובל והסביר במגזר הציבורי.
בתביעה התייצב היועץ המשפטי (להלן גם היועמ"ש) לממשלה, בתוקף סמכותו על פי פקודת סדרי הדין ]נוסח חדש [ )(התייצבות היועץ המשפטי לממשלה 15.
היועמ "ש לממשלה טען כי המפעל הוא גוף דו -מהותי ועל כן חלות עליו נורמות מתחום המשפט הציבורי, לרבות חובת ההגינות, היושר, הסבירות ותום הלב, שמהן נגזר כי היה עליו לקיים הליכים ראויים כמקובל במגזר הציבורי בעניין אישור תנאי הפרישה של הנתבעים, כי תנאי הפרישה של שלושת הבכירים מנוגדים לתקנת הציבור, וכי הוא לא היה רשאי לקבוע לעובדיו הבכירים תנאי פרישה החורגים חריגה מהותית ובלתי סבירה מתנאי ההעסקה המאושרים לבכירי גופים דומים במגזר הציבורי.
עוד טען היועמ"ש לממשלה כי מן הראוי שסעיף 29 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985 , החל על גופים מתוקצבים ונתמכים, יוחל גם על המפעל, בהיותו גוף ציבורי מובהק.
נוכח הקרבה הנורמטיבית בין המפעל והגופים האמורים, עולה המסקנה שהמפעל אינו רשאי לנהוג בחריגה קיצונית מהנורמות הנקבעות מכוח סעיף 29 לעניין השכר במגזר הציבורי.
גם על גוף ציבורי שאינו נכנס לתחולת הסעיף האמור לעיל קיימות מגבלות בהסדרי שכר ופנסיה מטעמי תקנת הציבור.
בית הדין האזורי לעבודה בפסק דינו מאוקטובר 2003 קיבל את תביעת המפעל ואת עמדת היועמ "ש לממשלה ופסק כי שיעור הפנסיה של שלושת הבכירים לשעבר יופחת, וכי הם ישיבו למפעל כספים עודפים שקיבלו.
הבכירים ערערו על פסק הדין בבית הדין הארצי לעבודה.
בדצמבר 2004 , בעת שהערעור על פסק הדין של בית הדין האזורי לעבודה היה תלוי ועומד, החל תהליך גישור בין אותם בכירים ובין המפעל, כדי להגיע להסדר בנוגע לשינוי תנאי פרישתם.
לעצם קיום הליך גישור או משא ומתן ישיר בין שלושת הבכירים והמפעל נדרשה הסכמת היועמ"ש לממשלה (שהתייצב כאמור בתביעה ואף היה צד בערעור).
אף להסכמות שיגובשו בין הצדדים נדרש אישור היועמ "ש לממשלה, דהיינו - ללא אישור היועמ"ש לממשלה והסכמתו לא תיתכן פשרה בעניין הנדון.
הליך הגישור בשלב הערעור בבית הדין הארצי בוצע בהסכמת נציג היועמ"ש לממשלה ובליוויו 16.
הפעולות הראשו נות לגיבוש ההסכם בנושא בוצעו במסגרת הליך גישור 17 , אולם בסופו של דבר הופסק ההליך במרס 2005 , ונציגי הצדדים החלו לקיים משא ומתן ישיר ללא מעורבות המגשר.
לפי ההסכם הופחתו במידה ניכרת סכומי ההשבה שחויבו בהם שלושת הבכירים בעקבות פסיקה של בתי הדין לעבודה (האזורי והארצי) והם אף נפרסו (לאחר שחלק מהם שולם מידית) ל -120 תשלומים חודשיים (גורן וגדות) ול-180 תשלומים חודשיים (גואטה) (להלן- הסכם הפשרה).
יצוין כי אחד הנימוקים להסכמה של המפעל, פרקליטות המדינה והיועמ "ש לממשלה להפחתה ולפריסה של סכומי ההשבה היה מצבם האישי והכלכלי של שלושת הבכירים (להלן - התביעה נגד גג"ג) 18.
15 " על פי פקודה זוראה היועץ המשפטי לממשלה, כי זכות של מדינת ישראל או זכות ציבורית או ענין ציבורי מושפעים או כרוכים, או עלולים להיות מושפעים או כרוכים, בהליך פלוני שלפני בית משפט.
רשאי הוא, לפי ראות עיניו, להתייצב באותו הליך ולהשמיע דברו, או להסמיך במיוחד את נציגו לעשות זאת מטעמו".
16 היועמ"ש לממשלה התנגד להצעה לקיים הליך גישור בעת שהתביעה הייתה תלויה ועומדת בבית הדין האזורי ועמד על קבלת הכרעה שיפוטית בהליך.
17 גם בתביעה זו, עדהפסקת הליך הגישור, היה המגשר פרופ' זמיר.
18 ביטוי זה מתייחס לתביעה שהגיש המפעל נגד שלושת הבכירים, לעתירות שהגישו הבכירים בעקבותיה, להליכי המשא ומתן שקיימו הצדדים ולהסכם הפשרה.
מהמסמכים המתעדים את הנושא עולה כי ההליכים המרכזיים בשתי התביעות האמורות התקיימו במקביל בשנים 2005 -2007 ובשתיהן קיים המפעל משא ומתן עם אותם אנשים - מר גדות וגב' גואטה19 .
עוד עולה כי דירקטוריון המפעל אישר לשלם למר גדות וגב' גואטה ולחברה שבבעלותם 4.
2 מיליון דולר בתביעת אקוטק, וכחודשיים לאחר מכן נחתם עם שניהם הסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג שהפחית כאמור במידה ניכרת, בין היתר בגין מצבם האישי והכלכלי, את סכומי ההשבה.
למרות העובדות שלעיל לא בחן המפעל את הזיקה האפשרית בין התביעות ואת משמעויותיה וקיבל את החלטותיו בהן בהתעלם מזיקה זו ובניגוד למתחייב ממנה.
פעולה זו התאפשרה, בין היתר, משום שהדירקטוריון קיבל דיווח על הסכם הפשרה (בתביעה נגד גג"ג) רק לאחר שההסכם כבר נחתם וקיבל תוקף של פסק דין.
עוד הועלה שהמפעל ונושאי התפקידים בו שהיו מעורבים בפעילותו בכל הנוגע לשתי התביעות האמורות או היו ערים לפעילות זו (יו"ר הדירקטוריון, המנכ"ל ומזכיר המפעל) לא דיווחו לעורך הדין אשר ייצג את המפעל בתביעה נגד גג"ג (להלן - בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג), לפרקליטות וליועמ"ש לממשלה על פרטי התביעה ה מקבילה (תביעת אקוטק) והתקדמות הטיפול בה, לרבות החלטת הדירקטוריון בנושא מיוני 2007 , אף על פי שבמידע לגבי קיום תביעה מקבילה זו ובוודאי במידע לגבי החלטת הדירקטוריון היה כדי להשפיע במישרין על השיקולים שלפיהם בא כוחו של המפעל, הפרקליטות והיועמ"ש לממשלה קבעו את העקרונות של הסכם הפשרה בתביעה נגד גג"ג.
במרס 2008 החליט הדירקטוריון, על פי בקשת הדירקטורים מר מוטי ששון ומר משה גילצר, להקים ועדת בדיקה בראשות מר ששון ובהשתתפות שלושה חברי דירקטוריון נוספים, אשר תבדוק את "הפשרה עם גדות גואטה גורן".
בישיבת דירקטוריון שה תקיימה בספטמבר 2008 המליץ מר ששון, בעקבות כל הנושא לגורם חיצוני לא בתוך ]את[ שאלות שהעלתה ועדת הבדיקה, "להעביר מפעל הפיס.
התנהלות מוזרה ביותר של מפעל הפיס, הגיעו להסכם פשרה בלי שאושר בדירקטוריון".
מר ששון ציין כי מסר את המסמכים ]בתביעה נגד גג"ג[ בנושא למשרד מבקר המדינה, לפי בקשת המשרד.
הדירקטוריון החליט כי, בנוסף למסירת המסמכים למשרד מבקר המדינה, גם מבקר הפנים של המפעל (רואה חשבון ממשרד הנותן שירותי ביקורת פנימית למפעל) יבצע בדיקה מיוחדת של התביעות האמורות.
ביולי 2009 , בדיון בנוגע לטיוטת דוח מבקר הפנים בנושא ממאי 2009 , החליטה ועדת הביקורת של דירקטוריון המפעל כי היא רואה "בחומרה רבה" את ממצאי הדוח.
באפריל 2010 הגיש מבקר הפנים ליו"ר ועדת הביקורת טיוטת דוח מעודכנת בנושא.
במאי 2010 דנה ועדת הביקורת בממצאי טיוטת הדוח ובהמלצותיו והחליטה, בין היתר, לאמץ את מסקנות מבקר הפנים ולהציגן לדירקטוריון כדי שיקבע אם לאשרן20 .
19 ,בהסכם על השבת סכומים בגין תנאי פרישה נכלל בכיר נוסף, מנכ"ל המפעל לשעבר שאין לו קשר להליך המקביל (תביעת אקוטק).
20 'בעניין הממצאים וההמלצות האמורות, ראו להלן עמ 1782 ו- 1783.
2010 , לאחר שמשרד מבקר המדינה העביר באוגוסט 2010 למפעל את טיוטת דוח הביקורת שלו בנושא, קיים הדירקטוריון דיון מסכם בנושא והחליט לאמץ את המלצות ועדת הביקורת הנוגעות לדוח מבקר הפנים; הדירקטוריון לא קבע בהחלטתו את הפעולות המתחייבות מההמלצות שאימץ.
משרד מבקר המדינה בדק בחודשים מאי 2009 - יולי 2010 לסירוגין, בין היתר, את ההליכים לגיבוש הסכם הגישור בעניין תביעת אקוטק ואת ההליכים לגיבוש הסכם הפשרה בעניין התביעה נגד גג"ג.
משרד מבקר המדינה בחן גם נושאים אלה: אופן יישום החלטת הדירקטוריון ולפיה מבקר הפנים יבצע בדיקה מיוחדת בעניין שתי התביעות האמורות ופעולות ועדת הביקורת והדירקטוריון בנושא; הדיווח על תביעת אקוטק במסגרת הדוחות הכספיים של המפעל; חשש לניגוד עניינים בפעילותו של מנכ"ל המפעל; ומעורבות של המנכ"ל בקידום מועמדות עובד מבקר הפנים לתפקיד במפעל.
הבדיקות נעשו במפעל, ובדיקת השלמה נעשתה במשרד המשפטים.
אקוטק נוסדה באוגוסט 1996 , כשלושה חודשים לאחר שבעלי החברה- מר גדות וגב' גואטה - פרשו מהמפעל21 .
במרס 2000 הגישה אקוטק לרשם הפטנטים בקשה לרישו ם פטנט לגבי שיטת משחק של משחקי מזל באמצעות האינטרנט, שממציאיו הם מר גדות וגב' גואטה.
הפטנט נרשם בספטמבר 2001.
בספטמבר 2003 פרסם המפעל "הזמנה לקבלת מידע" בנושא מערכות למכירת מוצריו בערוצים אינטראקטיביים, דהיינו מערכות תכנה, חמרה וציוד נלווה שיאפשרו להפעיל את מוצרי המפעל באינטרנט, בטלפון הסלולרי, במחשבי כף יד ובטלוויזיה הדיגיטלית.
באוקטובר 2003 הודיעה אקוטק למפעל כי היא בעלת פטנט ישראלי רשום המקנה לה בלעדיות על שיטה להפעלת משחקי מזל, ובכלל זה כרטיסי גירוד ("חיש גד") אלקטרוניים בערוצים אינטראקטיביים.
בינואר 2004 הודיע המפעל לאקוטק כי הוא מתכוון להוציא הזמנה לקבלת הצעות למכירת כרטיסי גירוד ("חיש גד") בערוצים אינטראקטיביים.
אקוטק פנתה באותו חודש ליו"ר ועדת הביקורת של המפעל ולמנכ"ל המפעל וציינה שהמפעל אינו יכול להפעיל בישראל משחק "חיש גד" אלקטרוני אלא באמצעותה, בהיותה בעלת פטנט בנושא.
ביולי 2004 פנה המפעל לכמה ספקים וביקש מהם להציע הצעות לאספקת מערכת .
EIL22 , לרבות500 מסופי משחק של משחקי "חיש גד" (להלן - מערכת EIL או המערכת והמכונות האלקטרוניות) שיוצבו בנקודות מכירה שונות ברחבי הארץ.
המפעל הביא לידיעת מגישי ההצעות את טענת הפטנט הרשום של אקוטק.
בספטמבר 2004 קיים דירקטוריון המפעל ישיבה מיוחדת בעניין המכרז לרכישת המערכת והמכונות האלקטרוניות, לנוכח טענות אקוטק שהמפעל עומד להפר זכויות על פטנט שלה.
בישיבה סקר עורך דין חיצוני המתמחה בתחום קניין רוחני, פטנטים וזכויות יוצרים (להלן - בא כוח המפעל בתביעת אקוטק), את הפטנט ואת מערכת EIL ; הוא הסביר לחברי הדירקטוריון כי "מאחר ואקוטק פנו אלינו והביאו לידיעתנו את דבר קיומו של הפטנט, במידה והם יזכו בתביעה יש .
21 'בעניין פרטים לגבי תפקידם, תקופת עבודתם במפעל ותנאי פרישתם ראו להלן, עמ 1756 -1757 .
22 Electronic Instant Lottery .
מערכת המאפשרת ביצוע הגרלות באמצעים אלקטרוניים, באמצעות שימוש בכרטיסים וירטואליים.
להם זכות לפיצוי כפל[23] , לפי חוק הפטנטים".
הדירקטוריון החליט כי "לאתתקבל שום החלטה חדשה בנושא, יעשו בדיקות אבל לא תהיה הכרזת זוכה עד שלא תיעשה ישיבת דירקטוריון נוספת וממצה בנושא הזה בשנית".
23 תשלום פיצויי עונשין, בנוסף לסכום הפיצויים שעשויים להפסק בגין מלוא הנזקים הנגרמים לה בשל הפרת הפטנט.
בנובמבר 2004 המשיך הדירקטוריון לדון בנושא מערכתEIL .
בא כוח המפעל בתביעת אקוטק ציין בישיבה כי לפי חוות דעת שמסר למפעל באותו חודש "אין של המפעל[ הפטנט של אקוטק חל ביישומים שלנו"]24 .
בחוות הדעת האמורה שהומצאה לחברי הדירקטוריון לקראת הדיון כתבו בא כוח המפעל בתביעת אקוטק ועורך פטנטים, שסייע לו בכתיבת החוות הדעת: " אנו מעריכים את סיכויי ההצלחה של תביעה כנגד מפעל הפיס בטענה כי מערכת ה-EIL נופלת בגדר הפטנט ע"ש אקוטק הינם נמוכים, ועומדים על כ-15% .
" בישיבה האמורה בנובמבר 2004 ביקש מזכיר המפעל מעורך דין חיצוני נוסף שטיפל מטעם המפעל בהליכי המכרז "להסביר המצב המשפטי אם יוצא צו מניעה האם מסמכי המכרז מגינים עלינו כלפי צדדים שלישיים".
עורך הדין השיב כי "הם למעשה מתחייבים לכך שהצעתם אינה מפירה זכויות ]הספקים של המערכת[ של צדדים שלישיים.
בנוסף יש בהסכם עוד הוראות הגנה למפעל הפיס ".
בסוף הישיבה החליט הדירקטוריון להמשיך בביצוע המכרז.
על פי פרוטוקול הישיבה יו"ר הדירקטוריון ציין בדיון כי מכיוון " שהנושא מאוד התביעה נגד [ רגיש, אנחנו נמצאים בבית המשפט עם גדעון גדות בנושא אחר , כולם יודעים את זה ]גג"ג", יש למנות שלושה דירקטורים בוועדה מיוחדת לבחינת טענת הפטנט והמתחייב מכך.
בתום הדיון החליט הדירקטוריון להקים ועדת משנה (להלן - ועדת אקוטק), שבה ישתתפו שלושה דירקטורים, מנכ"ל המפעל ומזכיר המפעל ושתסתייע בצוות מקצועי במטרה לקדם את המשא ומתן עם החברה בעניין הודעתה על הפטנט שבבעלותה.
בהחלטת הדירקטוריון לא נאמר אם הוועדה מוסמכת להגיע לבדה לסיכומים סופיים עם החברה ובעליה.
יצוין כי הייתה זו הפעם הראשונה שבה צוין בדיון של דירקטוריון המפעל כי בד בבד עם קיומה של תביעת אקוטק התקיימה תביעה נוספת (התביעה נגד גג"ג) שגם אליה קשורים בעלי אקוטק.
מפרוטוקול הישיבה לא עולה כי בעקבות אזכור התביעה הנוספת ולנוכח הזיקה האפשרית בין התביעות ומשמעויותיה ביקש הדירקטוריון לעדכן אותו באופן שוטף בהתפתחויות בעניינה של התביעה נגד גג"ג.
בישיבת דירקטוריון שהתקיימה בפברואר 2005 ציין יו"ר הדירקטורי ון כי פרופ' זמיר מונה למגשר בתביעה נגד גג"ג.
מזכיר המפעל אמר בדיון כי "הבעלים של אקוטק זה אותם תובעים או נתבעים בבית דין לעבודה .
שאולי אפשר לקשור את כל הפשרה הזו גם בבית דין לעבודה, גם בנושא הפטנט ולהוביל מהלך עם המגשר פרופ' זמיר, ולכן א נחנו רוצים לעשות גילוי נאות של אותו מהלך ולאשר את המהלך".
יו"ר הדירקטוריון ציין בישיבה כי "הגענו להסכמה עם הצד השני ועם היועמ"ש לממשלה ]בתביעה נגד גג"ג[ יסכם]המגשר[שמה ש , יהיה מקובל גם עלינו, ]עורך הדין מני מזוז[ דהיום ]הדירקטוריון[ כמובן שאנחנו נראה את הסיכומים לפני זה ונאשר.
במסגרת הזו ראינו שהעבודה של המגשר אם יש ]אקוטק[ מצוינת, אז למה לנו לא לבקש שאותו מגשר יהיה בתיק השני שאלות, בבקשה.
אין פה החלטה, זה רק דיווח".
מפרוטוקול הישיבה לא עולה כי התקיים דיון בנושא או כי הייתה התנגדות להצעותיו האמורות של יו "ר הדירקטוריון.
כל ההדגשות שבציטוטים המובאים בדוח זה אינן במקור, אלא אם כן מצוין אחרת 1756 דוח שנתי61ב .
לדעת משרד מבקר המדינה, לנוכח הדיווחים האמורים של היו"ר נדרש דירקטוריון המפעל לבחון ביסודיות את מלוא הפרטים בנושא ואת הזיקה בין התביעות ומשמעויותיה לגבי אופן טיפול המפעל בהן.
לנוכח חוות הדעת שנמסרו לדירקטוריון, הוא החליט כאמור בנובמבר 2004 להמשיך בביצוע המכרז בלא שדן בסוגיית הנזקים הצפויים למפעל אם בכל זאת תתקבל טענת אקוטק בדבר הפטנט מפעל הפיס 1757 .
(דהיינו, מימוש של התרחיש שההסתברות לקיומו הוערכה כאמור ב-15% ).
עניין זה הועלה רק לאחר מכן, במסגרת הליך אישור הסכם הגישור בידי מוסדות המפעל, לאחר שהמפעל כבר רכש את המערכת והמכונות האלקטרוניות והפעיל אותן.
יצוין כי החלטת הדירקטוריון לאשר את הסכם הגישור ביוני 2007 הושפעה במידה רבה מסוגיית הנזק הכספי שהיה עלול להיגרם למפעל כפועל יוצא מהתביעה שהגישה אקוטק בינואר 2005 .
בישיבה שקיימה ועדת אקוטק בנובמבר 2004 הוחלט כי סמנכ"ל המחשוב של המפעל יבחן את הפטנט מהבחינה הטכנולוגית וכן יבחן את התאמתו למפעל, לרבות בתחום אבטחת המידע, וכי בה בעת יקיימו מנכ"ל המפעל והמזכיר משא ומתן עם נציגי אקוטק בדבר דרישות החברה לגבי הפטנט.
בישיבה נוספת שקיימה הוועדה באותו חודש הועלו שתי הצעות להסכם בין המפעל ובין אקוטק בעניין הפטנט.
יצוין כי בפרוטוקול זה ובפרוטוקולים אחרים של הוועדה - הן של ישיבות שבמסגרתן התקיים משא ומתן בינה ובין אקוטק והן של ישיבות פנימיות של הוועדה - לא צוינו הסכומים שהציע המפעל לאקוטק וממילא הנימוקים לקביעתם25 .
בעקבות ההזמנה להציע הצעות שפרסם המפעל כאמור במכרז ביולי 2004 , הגישה חברה מארה"ב 26 (להלן- הספק) למפעל הצעה בנושא.
בדצמבר 2004 נחתם הסכם התקשרות בין המפעל לספק לאספקת מערכתEIL למפעל, להתקנת עמדות המשחק של המערכת (המכונות האלקטרוניות) ולתחזוקת המערכת.
עלות ההתקשרות עם הספק הייתה כ -8 .
מיליון דולר יצוין שבהסכם ההתקשרות בין הספק לבין המפעל הספק הצהיר והתחייב כי הוא הבעלים ו/או בעל רישיון שימוש במלוא זכויות הקניין הרוחני הנדרשות לביצוע ההתקשרות, וכי המערכת שיספק והשימוש בה על ידי המפעל, בהתאם להרשאות שהוא מעניק למפעל, אינם מפרים ולא יפרו פטנט, סוד מסחרי, זכות יוצרים, סימן מסחר או זכות קניין אחרת של אדם כלשהו.
במסגרת ההסכם התחייב הספק גם לשפות את המפעל שיפוי מלא על הוצאות, הפסדים, תביעות ונזקים הנוגעים לביצוע התחייבויותיו או שמקורם במחדל של מי מעובדיו, יועציו או נציגיו, לרבות הוצאות ושכר טרחה של עורך דין, וכן התחייב להתגונן מפני כל תביעה שתוגש כנגד המפעל אשר לה הוא אחראי וליישבה על חשבונו.
הספק התחייב גם להסדיר את המשך שימושו של המפעל במערכת שיספק, ולחלופין להחליף את המערכת או כל חלק ממנה שיידרש, ובכלל זה לספק למפעל רכיב ים, תכנות וחומרים שהם בעלי פונקציה ויעילות שווי ערך, אם ייקבע בהליך משפטי או אחר כי יש באספקת המערכת האמורה או חלק ממנה כדי להפר זכות של צד ג' וייאסר על המפעל להשתמש במערכת או באותו חלק.
כדי להבטיח את התחייבויותיו על פי ההסכם העמיד הספק לזכות המפעל ערבות ב נקאית בסך מיליון דולר.
סכום זה, על פי כתב הערבות, ניתן למשיכה על ידי המפעל בכל עת במקרה של הפרה יסודית של ההסכם על ידי הספק.
סכום זה אינו גורע מכל זכות שיש למפעל לשיפוי ופיצוי בגין הפרת ההסכם.
בינואר 2005 הגישה אקוטק לבית המשפט המחוזי בתל אביב תביעה נגד המפעל, מנכ"ל המפעל, יו"ר הדירקטוריון וחברי הדירקטוריון 27 .
25 בעניין ממצאים שהעלתה הביקורת לגבי רישום פרוטוקולים על ידי הוועדה ראו להלן, עמ' 1755.
26 חברה המאוגדת בארה"ב ועוסקת, בין היתר, בפיתוח ובאספקה של מערכות משחק להימורים.
27 )ת"א (ת"א 1052/05 אקוטק מערכות כלכליות נ' מפעל הפיס ואח'.
אקוטק, בין היתר, כי יש בהפעלת מערכת EIL בידי המפעל משום הפרה של הפטנט שלה.
היא ביקשה מבית המשפט להורות למפעל להפסיק כל פעולה שיש בה ניצול של הפטנט וכן למסור לה ולבית המשפט דוח מאומת על ידי רואה חשבון שיכלול "פירוט מלא של כל מערכת 'חיש גד' אלקטרוני שיוצרה עבור מפעל הפיס ו/או נרכשה על ידו ו/או מופעלת על ידו או ע"י מי טעמו - במישרין או בעקיפין - בגין השימוש במערכת כאמור, לרבות כל מוצר אחר שמפר את זכויות התובעת".
אקוטק טענה בכתב התביעה כי אינה יכולה באותו שלב לאמוד את שיעור הפיצויים שתהיה זכאית להם בגין הפרת הפטנט, והיא מפעל הפיס 1759 .
שומרת על זכותה לתבוע פיצויים לאחר קבלת מידע הנוגע להיקף הפרת זכויותיה עוד ציינה אקוטק כי היא תתבע פיצוי כפל, משום שהמפעל ויתר הנתבעים המשיכו במעשיהם חרף התראותיה.
באותוחודש דיווח מזכיר המפעל לדירקטוריון כי ועדת אקוטק כבר מקיימת משא ומתן מתקדם עם בעלי אקוטק בנוגע לתשלומים שייתן המפעל לחברה תמורת הסרת תביעתה, אך הצדדים עדיין לא הגיעו ל"הסכמה מוחלטת".
בישיבת דירקטוריון שהתקיימה בפברואר 2005 הציע כאמור יו"ר המפעל לקיים הליך גישור עם אקוטק שהמגשר בו יהיה פרופ' יצחק זמיר, שופט בית המשפט העליון (בדימוס) והיועץ המשפטי לממשלה לשעבר (להלן - פרופ' זמיר או המגשר).
היו"ר דיווח בישיבה כי פרופ' זמיר הוא גם המגשר בתביעה נגד גג"ג28 .
במאי 2005 ,, לאחר שהמשא ומתן עם אקוטק נקלע למבוי סתום החל פרופ' זמיר בהליך גישור בתביעה זו, על פי הנחיות הנהלת המפעל.
בישיבה שקיימה בפברואר 2005 ועדת אקוטק עם בעלי אקוטק העלו הצדדים הצעות בעניין הסכומים שישלם המפעל לחברה, אך הצדדים לא הגיעו להסכמה29 .
בחוות דעת שהגיש למפעל בא כוח המפעל בתביעת אקוטק ביוני 2005 הוא ציין כי בהתבסס על בדיקה שעשה, יש סבירות גבוהה שאקוטק לא תצליח להוכיח בבית המשפט כי המפעל מפר את הפטנט שבבעלותה בכל הנוגע להפעלת מערכת .
עם זאת ציין בא כוח המפעל בתביעת אקוטק כי למרות האמור לעיל, להסכם פשרה במסגרת גישור יש כמה יתרונות כדלקמן : (א) הוא מאפשר למפעל "לקנות את הסיכון" הכרוך מטבעו בהליכים משפטיים, שכן אף שלדעתו יש סבירות נמוכה בלבד שתביעתה של אקוטק תתקבל, לעולם אין מדובר בוודאות מוחלטת; (ב) רכישת הפטנט תאפשר למפעל בעתיד גמישות בעניין אפשרויות היישום של מערכת חיש גד באינטרנט; (ג) במסגרת הפשרה עם אקוטק יוכל המפעל להסדיר את נושא השימוש בפטנט אחר שאקוטק מבקשת לרשום - פטנט שיקנה למפעל בעתיד גמישות נוספת בעניין יישום מערכת החיש גד באינטרנט; (ד) הדבר יאפשר למפעל לחסוך בהוצאות המשפטיות הכרוכות בניהול ההליך המשפטי.
לדעת משרד מבקר המדינה, בעקבות חוות הדעת שהגיש בנובמבר 2004 בא כוח המפעל בתביעת אקוטק, ולפיה סיכויי ההצלחה של תביעת אקוטק עומדים על כ-15% בלבד ויש סבירות גבוהה שטענתה של החברה תידחה בבית המשפט - היה על הדירקטוריון לקבוע לוועדה סכום מרבי שהמפעל יהיה מוכן לשלם לאקוטק בנסיבות אלה, דבר שלא נעשה.
ממכתבים ששלח בא כוח המפעל בתביעת אקוטק ליו"ר המפעל, המנכ"ל והמזכיר בנושא "תביעת אקוטק וגישור אפשרי עם גדות" במרס 2005 עולה כי בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג פעל לקידום האפשרות לגשר בין הצדדים באמצעות פרופ' זמיר גם בתביעת אקוטק.
יצוין כי הליכי הגישור בתביעה נגד גג"ג באמצעות פרופ' זמיר החלו כבר בדצמבר 2004 (ראו להלן), והליכי הגישור בתביעת אקוטק באמצעותו החלו במאי 2005 .
28 'בעניין זה ראו להלן, עמ 1759.
29 יצוין כי בהתייחס להצעות שהעלה המפעל בישיבה זו, ציין בהמשך המגשר במסמך שכתב ובדברים שאמר לדירקטוריון המפעל כי המפעל הציע בישיבה לשלם לאקוטק 4.
2 ;מיליון דולר אולם הדבר לא בא לידי ביטוי בפרוטוקול ישיבה זו.
מהאמור לעיל עולה כי נושאי התפקידים האמורים במפעל (היו"ר, המנכ"ל והמזכיר) וגם בא כוח המפעל בתביעה נגד גג"ג ידעו כבר במועד מוקדם זה (מרס 2005 ) כי גדות קשור לשתי התביעות.
הידיעה על זיקה זו הייתה אמורה להוביל לבחינת קשרי הגומלין בין תביעות אלה, בעיקר בשלב ההכרעות הסופיות לגביהן.
מפעל הפיס כתב בתשובתו מאוקטובר 2010 למשרד מבקר המדינה כי הנהלת המפעל החליטה מיזמתה לנסות לכרוך יחד את הטיפול בשתי התביעות, אף שמבחינה עניינית אין ביניהן כל קשר, וזאת "מתוך ידיעה שיש קשר פרסונאלי חלקי" בין התביעות; וכי "הניסיון לכרוך בין 2 התיקים נתקל בקשיים מעשיים בעיקר בגלל השונות המוחלטת של המטריות המשפטיות השונות לחלוטין בהם עוסקים 2 .
"ההליכים לדעת משרד מבקר המדינה, על אף הקשיים הנטענים והשונות המשפטית, היה על המפעל והעומדים בראשו לבחון, בעיקר בשלב ההכרעות הסופיות לגבי התביעות, את קשרי הגומלין והזיקות האפשריים ביניהן באופן שיבטיח כי הנימוקים לסיכום כל אחת מהתביעות מתיישבים אלו עם אלו.
בכתב הגנה שהגיש המפעל ביולי 2005 לבית המשפט הוא ביקש לדחות את התביעה שהגישה אקוטק.
בין היתר טען המפעל שמערכת EIL ושיטת המשחק שלה פועלות באופן שונה לגמרי מאלה של אקוטק ואין בהן כדי להפר את זכותה של אקוטק על הפטנט, וכי הפטנט של אקוטק חסר חידוש ונטול התקדמות המצאתית.
באותו חודש פנה המפעל לבית המשפט גם בבקשה להורות לרשם הפטנטים לדון בבקשה שהגיש לביטולו של הפטנט הרשום על שם אקוטק 30 .
בדצמבר 2005 דחה בית המשפט את בקשתו האחרונה של המפעל וקבע שהוא מוסמך לדון בשאלת תוקף הפטנט במסגרת בירור הטענה להפרת הפטנט.
ביולי 2005 גיבשו מנכ"ל המפעל, סמנכ"ל מחשוב, סמנכ"ל כספים וסמנכ"ל שיווק עקרונות לקביעת הסכום שיציע המפעל לאקוטק במסגרת הגישור (להלן - הצעת הסמנכ"לים).
בהצעה נאמר כי "נעריך את הסכום שיש לשלם בגין השימוש בפטנט ב -2% מהכנסות ה EIL , הערכת ההכנסות מה EIL היא ל -80 מליון ש "ח בשנה, 2% מזה מגיעים ל -1.
על פי הערכתו של בא כוח המפעל בתביעת אקוטק, למפעל סיכויים טובים לזכות בתביעה שהוגשה על ידי אקוטק, וניתן להעריכם בכ 70%-80% .
לפיכך הצעת המחיר הסופית שניתן להציע היא 25% מסך1.
6 מליון ש"ח שהם כ - 400,000 ש"ח לשנה.
למפעל הפיס תהי ה זכות שימוש בלעדית בישראל, אקוטק יוכלו לתת זכויות שימוש בחו"ל".
הצעת הסמנכ"לים הוגשה למגשר, אך אקוטק דחתה אותה.
יצוין כי ביוני 2008 ,)כתב מזכיר המפעל לאחד מחברי הדירקטוריון (מר מוטי ששון לאחר פנייתו של האחרון אליו, שהצעת הסמנכ"לים האמורה היא אחת הדוגמאות להצעות שונות שעלו במהלך המשא ומתן עם אקוטק והתבססו על הערכות והנחות עבודה שונות.
המזכיר כתב כי הצעת הסמנכ"לים התבססה על ההנחה שההכנסות .
30 לפי חוק הפטנטים, התשכ"ז - 1967 , לא ידון רשם הפטנטים בבקשה לביטול פטנט בזמן שתלוי ועומד בבית משפט הליך בשל הפרת אותו פטנט או ביטולו, אלא ברשות בית המשפט.
ממערכת ה- EIL יגיעו ל-80 מיליון ש"ח בשנה והנחה זו התבררה בהמשך כהערכת חסר, שכן ההכנסות הן כ-230 מיליון ש"ח בשנה.
עוד כתב המזכיר כי יש הטוענים ששיעור התמלוגים המזערי יהיה 9% , ולא2% כפי שנקבע בהצעה, וקשה לדעת מה יחליט בית המשפט בנושא.
באפריל 2006 הגישו המפעל ויתר הנתבעים הודעה לבית המשפט בעניינו של צד שלישי, הספק, ובה נאמר כי אם יימצא שהם חבים חוב כלשהו לאקוטק או אחראים כלפיה בדרך כלשהי אזי 1762 דוח שנתי61ב .
הם זכאים לכך שהספק, על פי ההסכם שנחתם עמו, ישפה אותם באופן מלא בגין כל סעד, נזק, תשלום והוצאה שייגרמו להם או שייפסקו נגדם ובגין כל נזק שייגרם להם בעקבות כך.