HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
עוד עולה מהניתוח שעשה משרד מבקר המדינה כי שניים מ-12677 מט"שים שנבדקו לא עמדו בהוראות איכות קולחים, אף שההוראות הוחלו עליהם כבר בינואר 2011 ;30 מט"שים לא עמדו בהוראות איכות קולחים, אף שהן הוחלו עליהם מינואר 2012 ;20 מט"שים לא עמדו בהוראות איכות קולחים, אף שהן הוחלו עליהם מינואר 2013 ; ועל שאר המט"שים ומט"שים חדשים שייבנו יחולו ההוראות, החל מינואר 2015 .
מנתונים נוספים של רשות המים והמשרד להגנ"ס משנת 2014 עולה, כי ב -42 מ-87 מט"שים מיועדים השפכים המטוהרים בעיקר להשקיה חקלאית.
בנוסף על כך, 42 מהמט"שים (כ - 48% ;) מטפלים בשפכים ברמת טיפול שניונית16 מהם (כ-18% ) מטפלים בשפכים ברמת טיפול פחותה משניונית; ורק 23 מהם (כ-26% ,) מטפלים בשפכים ברמת טיפול שלישונית הנדרשת על מנת שאיכות מי הקולחים תעמוד בהוראות איכות קולחים.
לגבי יתר ששת המט"שים, חלקם מתוכנן לרמת טיפול שלישונית וחלקם מטהרים את השפכים חלקית לרמת טיפול שלישונית.
עם זאת, חלק מהמט"שים נמצאים בשלבי תכנון או שדרוג שיאפשרו להם לעמוד בדרישות התקנות.
רשות המים הסבירה בתשובתה כי "מט"שים רבים נמצאים בשלבים מתקדמים (ביצוע או טרום ביצוע), כך שהנתונים המתייחסים לאיכות משודרגת כיום אינם משקפים את המציאות בקשר לעשייה בשטח.
במרבית המקרים אלו הנמצאים במכרז ובתחילת ביצוע אמורים לסיים תוך כ-3 שנים".
עוד הסבירה רשות המים כי היא פעל ה ופועלת לשידרוג המט"שים כדי להביא לכך שיעמדו ברמת איכות הקולחים הקבועה בתקנות, וכי יש שיפור ניכר בנושא ביחס לשנים האחרונות.
המשרד להגנ"ס הסביר בתשובתו כי "עמידה בדרישות התקנות מחייבת השקעה של כ -2 מיליארד ש"ח בתשתיות ביוב במתקני הטיפול בשפכים ובמערכות הולכתם לרבות הקמת נפחי איגום מתאימים והקצאת שטח ומשאבים רבים לצורך כך.
עבודה מקצועית הדוקה ומשותפת של שלושת הגופים יצרה מצב בו מרבית הפרויקטים נמצאים כיום בשלבי בנייה, או תכנון לפני ביצוע.
בימים אלה אנו מסיימים מספר פרויקטים משמעותיים של שדרוג מט"שים.
אנו צופים כי במהלך שנתיים- שלוש השנים הבאות נגיע ל 80-90% עמידה ביעדי האיכות מה שיבטיח קבלת איכות משופרת שתאפשר השקיה חקלאית בלתי מוגבלת".
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמשרד להגנ"ס, משרד הבריאות ורשות המים יעמדו על כך שהמט"שים יטהרו את השפכים לרמה שתבטיח כי איכות הקולחים תעמוד בהוראות תקנות איכות קולחים וכי מי הקולחים לא יחרגו מהערכים המפורטים בתקנות.
הדבר נדרש הן כדי למנוע את זיהום מי התהום והן כדי להגן על בריאות הציבור; נוכח העובדה כי מעל אקוויפר החוף מתקיימת פעילות חקלאית נרחבת.
ובייחוד נוכח העובדה שהיקף השימוש בקולחים להשקיה חקלאית עולה עם השנים, כיוון שהשימוש בקולחים הוא חלופה זולה יותר להשקיה חקלאית מאשר במים שפירים.
רשות המים ציינה בתשובתה כי היא מקבלת את הערת הביקורת וכי "יש לפעול ככל הניתן כדי להביא לכך שהמט"שים יטהרו את השפכים לרמה שתבטיח את עמידת איכות הקולחים בהוראות תקנות איכות קולחים".
77 בסקר לאפורסם מועד החלת יישום הוראות איכות קולחים לגבי 48 .
מט"שים הנותרים הרשות הממשלתית למים ולביוב 667 .
:שם הדוח הרשות הממשלתית למים ולביוב - היבטים במניעת זיהום של מקורות המים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 סיכום .
נוכח חשיבותם הרבה של מקורות המים הטבעיים, הטיפול במניעת זיהום מקורות המים הטבעיים ובשיקומם צריך להיעשות בראייה בת -קיימה .
על מועצת רשות המים להשלים את הכנת תכנית האב ולקבוע בכללים את גבולות ההפקה מהמאגרים.
תפעול מקורות המים הטבעיים צריך להיעשות בהתאם לגבולות ההפקה שייקבעו עבורם, כדי למנוע פגיעה בה ם וכדי לדאוג לשיקומם בטווח הארוך.
על רשות המים לקבוע סדרי עדיפויות ולוח זמנים ליישום החלטות הממשלה, המלצות דוח ועדת ביין ודוח הצוות לשיקום האוגר הטבעי ולקבוע מנגנונים לפיקוח על ביצועם.
חלק מן הליקויים שעליהם הצביע משרד מבקר המדינה בדוחות קודמים טרם תוקנו.
לדוגמה, טרם הותקנו תקנות למניעת זיהום מים מחוות מכלי דלק, שחשיבותן למניעת זיהום מקורות המים רבה ושהטיפול בהן התחיל כבר במאי 2002 ; כמו כן, טרם הסתיים הטיפול של הגורמים הממשלתיים בהצעת חוק למניעת זיהום קרקעות ושיקומן, שהתחיל כבר בנובמבר 2008 .
זאת, למרות החשיבות הרבה של האסדרה המוצעת בתקנות ובהצעת החוק האמורות לעיל.
עוד נמצא כי טרם הושלם תהליך שדרוג המט"שים לצורך עמידתם בדרישות תקנות איכות הקולחים.
על רשות המים, המשרד להגנ"ס ומשרד הבריאות לפעול אפוא בשיתוף פעולה וללא דיחוי לתיקון הליקויים.
רשות המים והמשרד להג נת הסביבה עשו פעולות מבורכות לקידום הטיפול במניעת זיהום מאגרי המים הטבעיים אך עדיין יש צורך בפעולות נוספות לשיקום ולשמירה על מאגרי המים הטבעיים.
במסגרת פעולות אלה יש לאזן בין היקף המים המותפלים שיירכשו לבין היקף המים שיופקו ממאגרי המים הטבעיים על מנת להבטיח מגוון מקורות לאספקת מים לאזרחי המדינה בטווח הארוך.
משרדהרווחה והשירותים החברתיים 389 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 מבוא .
בשנת 2014 מנתה אוכלוסיית האנשים העיוורים בישראל כ - 23,500 נפש, ושיעורם מכלל האוכלוסייה בישראל - 2.
8 לאלף נפש- דומה לשיעור המדווח במדינות המפותחות.
לפי נתוני משרד הרווחה, מרבית האנשים העיוורים (כ -57% ) הם בני 66 ומעלה, בין היתר מפני שמחלות הקשורות לגיל הזקנה גורמות לעיוורון.
בשנים האחרונות מצטרפים בכל שנה כ - 1,500 אנשים לאוכלוסיית האנשים העיוורים, אך המספר הכולל של האנשים העיוורים בשנים אלה נותר דומה.
הגוף הממשלתי המרכזי המטפל באנשים העיוורים הוא השירות לעיוור באגף השיקום של משרד הרווחה.
השירות לעיוור אחראי למגוון שירותים ובהם הדרכה שיקומית, שיקום תעסוקתי, תכניות פנאי, סבסוד עזרים, מתן דמי ליווי וכן הנפקת תעודת עיוור, המזכה את המחזיק בה בשירותים האמורים ובהטבות אחרות.
את מרבית השירותים מספק השירות לעיוור באמצעות גופים חיצוניים ובמימון משותף של מחלקות הרווחה.
בשנת 2014 הועסקו בשירות לעיוור 11 עובדים ותקציבו הסתכם בכ -136 מיליון ש"ח7.
כ-66 מיליון מתוכם יועדו לצורכי שיקום, והיתר, כ-70 מיליון ש"ח, יועדו בעיקר לתשלום דמי הליווי.
גופים ממשלתיים נוספים שנותנים שירותים לאנשים עיוורים הם משרד החינוך, האחראי למענה לצרכים של ילדים עיוורים במוסדות החינוך; אגף השיק ום בביטוח הלאומי, העוסק בשיקום מקצועי-תעסוקתי; המטה לשילוב במשרד הכלכלה, אשר בין היתר משתתף במימון עלות ההתאמות לאנשים עם מוגבלות בכלל ולאנשים עיוורים בפרט הנדרשות במקום העבודה; ומשרד הביטחון, המטפל באנשים עיוורים שהוכרו כנכי צה"ל.
בחודשים אפריל-נובמבר 2014 בדק משרד מבקר המדינה כמה נושאים במערך השירותים שמעניקה המדינה לאנשים עיוורים, ובהם בין היתר הקצאת ציוד טכנולוגי לתלמידים, הדרכה שיקומית, עידוד תעסוקה ופיקוח ובקרה על השירותים הניתנים לאנשים עיוורים שבאחריות משרד הרווחה; עיקר הבדיקה נעשתה במשרד הרווחה.
בדיקות נעשו גם במשרד החינוך, במשרד הכלכלה, בביטוח הלאומי ובשתי רשויות מקומיות.
ליקויים במערך השירותים לאנשים עיוורים .
המדינה נותנת שירותים לאנשים עיוורים מגיל לידה ועד גיל זקנה בתחומים שונים של חיי האדם, ובהם שיפור התפקוד העצמאי, חינוך, תעסוקה ופנאי.
אחד הכלים העיקריים לבחון אם השירותים הניתנים ל אנשים עיוורים הולמים את צ ורכיהם הוא עריכת סקר צרכים בקרב אנשים עיוורים ובקרב אנשי מקצוע העוסקים בתחום.
סקר כזה יכול לשמש לאיתור צרכים .
7 תקציב ברוטו, הכולל שינויים בתקציב במהלך השנה, העברות תקציב ועודפים, אך אינו כולל הוצאות שכר בגין העובדים הרלוונטיים במשרד הרווחה וברשויות המקומיות.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 שאינם מקבלים מענה, וכן לשמש בסיס ליצירת שירותים חדשים ולשינוי שירותים קיימים כדי שיענו על צרכים אלה.
סקר צרכים יכול לשמש גם לשיפור האפקטיביות של שירותים קיימים.
נמצא כי סקר הצרכים האחרון שיזם משרד הרווחה בנוגע לאוכלוסיית ה אנשים העיוורים נערך בשנת 1996 , דהיינו לפני כעשרים שנה.
עקב כך חסר למשרד הרווחה מידע מקיף עדכני הנחוץ לשם גיבוש השירותים הנחוצים לאנשים עיוורים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2015 מסר משרד הרווחה כי הוא רואה צורך חשוב בעריכת סקר צרכים, וכי בשנים האחרונות לא היה ביכולתו לערוך סקר כזה בגלל אילוצי תקציב.
עוד נמסר כי כחלופה הכין השירות לעיוור בסוף שנת 2014 רשימה של נתונים שחסרים לו בתחומים של דמוגרפיה ותעסוקה של אנשים עיוורים, ובכוונתו לפנות ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה בבקשה לקבל את אותם נתונים חסרים לאחר קבלת התקציב הנדרש לכך.
מאז עריכת הסקר הקודם חלו שינויים טכנולו גיים רבים (ובכלל זה באמצעים היכולים לשפר את איכות החיים של האנשים העיוורים ואת שילובם בחברה, בתעסוקה ובמערכת החינוך), וכמו כן השתנו הסדרי חקיקה והסדרים מינהליים בכל הנוגע לטיפול הממשלתי בתעסוקת אנשים עיוורים .
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל כך מתחדד הצורך שמשרד הרווחה ייזום בדיקה אשר תבחן אם השירותים הניתנים כיום לאנשים עיוורים הולמים את צורכיהם, למשל באמצעות עריכת סקר צרכים חדש בנדון .
ראוי כי הבדיקה תיערך בשיתוף הביטוח הלאומי, משרד הכלכלה ומשרד החינוך, כדי שממצאיה ישמשו גם את הגופים הללו למתן מענה מיטבי לצורכי האנשים העיוורים בתחומי אחריותם.
ספק אם יש בקבלת הנתונים החסרים מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה כדי לת ת מענה מלא לבירור צ ורכי האנשים העיוורים , מה גם ש במועד סיום הביקורת (נובמבר 2014 ) טרם הוחל בביצוע חלופה חלקית זו.
להלן יובאו פרטים על ליקויים וחסרים במערך השירותים לאנשים עיוורים, הנובעים בין השאר מהיעדרו של סקר צרכים כאמור.
ליקויים בהסדרת התאמות לתלמידים עיוורים ולקויי ראייה .
לפי נתוני משרד החינוך, בשנת הלימודים התשע"ד, שהחלה בספטמבר 2013 , למדו במערכת החינוך כ -300 תלמידים עיוורים וכ - 2,600 תלמידים לקויי ראייה 8 - כ- 1,500 מהם למדו במסגרות רגיל ות, כ- 1,000 במסגרות החינוך המיוחד, כ-250 במסגרות ייעודיות לתלמידים עיוורים וכ-150 בכיתות מיוחדות במסגרות רגיל ות.
8 לפי משרד החינוך, "לקות ראייה" היא לקות בראייה "שאינה ניתנת לתיקון או שיפור בעזרת משקפיים רגילים ו/או עדשות מגע".
חלק מהתלמידים שהם לקויי ראייה לפי הגדרה זו אינם זכאים לתעודת עיוור/ לקוי ראייה לפי הקריטריונים של משרד הרווחה.
משרדהרווחה והשירותים החברתיים 391 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 משרד החינוך מעניק לתלמידים עיוורים ולקויי ראייה תמיכות לצורך קידום השתלבותם במערכת החינוך ולשם הנגשה של חומרי הלימוד כדי שיתאימו לצורכיהם.
התמיכות כוללות בין היתר סיוע של מורה תומכת המתמחה בסיוע לתלמידים לקויי ראייה, סיוע של סייעת אישית, הנגשת ספרי לימוד במתכונת ברייל ומתן ציוד כגון מכונת ברייל ומערכת טלוויזיה במעגל סגור, המאפשרת לתלמיד לעקוב אחר הלימודים המתקיימים בכיתה 9 .
חלוקה לא מספקת של ערכות טכנולוגיות לתלמידים עיוורים ולקויי ראייה 1.
משרד החינוך קבע שציוד טכנולוגי מותאם לתלמידים לקויי ראייה ולתלמידים עיוורים הוא חיוני ביותר עבורם לצורך למידה מיטבית וקידום עצמאותם בבית הספר10 .
אחד מן האמצעים הטכנולוגיים שמספק משרד החינוך לתלמידים הוא ערכות טכנולוגיות המותאמות לצורכי התלמיד ויכולות לכלול מחשב, צג ברייל ותכנות ייעודיות כמו תכנה קולית (להלן - ערכות טכנולוגיות).
לפי משרד החינוך, מחיר כל ערכה טכנולוגית מוערך בכ- 60,000 -30,000 .
ש"ח לצורך חלוקת הערכות הללו לתלמידים קבע משרד החינוך קריטריונים (בהם גיל התלמיד, מידת הראייה שלו ושליטתו במיומנויות מחשב).
בשנת הלימודים התשע"ד עמדו בקריטריונים כ-550 .
מהתלמידים העיוורים ולקויי הראייה בפועל חולקו הערכות במסגרת תכנית "תקשוב כהשתלבות" 11 ,.
לפי נתוני משרד החינוך במועד סיום הביקורת חולקו בסך הכול 267 :ערכות208 לתלמידים לקויי ראייה ו-59 .
לתלמידים עיוורים יוצא אפוא כי במועד סיום הביקורת 283 תלמידים עיוורים ולקויי ראייה עדיין לא קיבלו ערכות טכנולוגיות, אף שעמדו בקריטריונים שקבע מ שרד החינוך.
נוסף על כך, המשרד לא קבע מועד לסיום חלוקת הערכות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2015 מסר משרד החינוך כי במועד מתן התשובה "מחולק ציוד טכנולוגי לכ -120 תלמידים לקויי ראייה/ עיוורים", ובו -בזמן נרכשות 60 .
ערכות נוספות משרד מבקר המדינה מעיר כי על משרד החינוך להשלים ללא דיחוי את רכישת הערכות ואת חלוקתן לכל התלמידים העומדים בקריטריונים שקבע.
לדעת אגף השיקום במשרד הרווחה, הצורך של ילדים עיוורים ולקויי ראייה בעזרים טכנולוגיים מתחיל בגיל שלוש, ויש להקנות להם מיומנויות שימוש במחשבים כבר בגיל .
9 /ראו חוזר מנכ"ל משרד החינוך תשע"ד12 (א) "הנחיות ונהלים למוסדות החינוך בנושא הנגשות לתלמידים שיש להם לקות בראייה (עיוורים / כבדי ראייה)" ( 20.
) 10 משרד החינוך, האגף לחינוך מיוחד, מסמך קריטריונים להמלצת ציוד טכנולוגי לתלמידים עם לקות ראייה ועיוורון.
11 תכנית "תקשוב כהשתלבות" מופעלת בין היתר על ידי משרד החינוך, הביטוח הלאומי ופרויקט "מחשב לכל ילד".
מטרתה היא לקדם את שילובם בחברה של תלמידים עם צרכים נוספים באמצעות חלוקת מחשבים ועזרים מותאמים לילדים עם נכות.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 הגן כדי לש פר את מיומנויות השימוש שלהם באמצעים טכנולוגיים ולקדם אותם בפן האישי והלימודי.
ואולם בפועל קבע משרד החינוך כי ילדים עיוורים ולקויי ראייה יקבלו ערכה טכנולוגית רק מכיתה ג'.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי אמנם כיתה ג' היא הסף שנקבע למתן ציוד טכנו לוגי, אך במקרים שבהם תלמיד רכש מיומנויות קריאה וכתיבה ונמצא בשל לשימוש בציוד טכנולוגי מותאם, יומלץ לספק לו ציוד בגיל מוקדם יותר.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי שמשרד החינוך יבחן, בהתייעצות עם משרד הרווחה, אם יש צורך בעדכון סף הגיל שקבע לחלוקת ערכות טכנולוגיות.
מדובר באמצעי שהגורמים המקצועיים במשרד הרווחה מצאו אותו חיוני ביותר לקידום האישי של תלמידים אלו, ולכן לחלוקתו כבר בגיל הגן עשויה להיות השלכה על איכות חייהם גם בבגרותם.
הוראות שר החינוך לעניין התאמות לנגישות פרטנית לתלמידים בתיקון לחוק השוויון משנת 2005 נקבע כי תלמיד עם מוגבלות זכאי לנגישות למוסד חינוך ולשירותי חינוך הניתנים על ידי אותו מוסד.
כן נקבע ששר החינוך יקבע בהסכמת שר האוצר - ואם זו אינה ניתנת יועבר העניין להכרעת הממשלה - הוראות בדבר התאמות הנגישות הנדרשות כדי לאפשר לתלמידים עם מוגבלות נגישות סבירה למוסד החינוך, ובכלל זה הוראות בדבר אמצעי נגישות לתלמידים עם מוגבלות בראייה ובשמיעה, לרבות התקנת אמצעי עזר12 .
בהוראות אלה, שאמורות להיקבע בתקנות, יפורטו ההתאמות שלהן זכאים התלמידים ואת הדרך למימושן (להלן - התקנות לעניין הנגישות הפרטנית).
יצוין כי בשנת 2011 התקין שר החינוך תקנות הקובעות את החובה לבנות פיר מעלית ותאי שירותים נגישים במוסדות חינוך קיימים, למעט גני ילדים13 .
,הביקורת העלתה כי אף שחלפו כעשר שנים ממועד תיקון החוק האמור שרי החינוך שכיהנו בתפקיד מאז מועד התיקון 14 לא התקינו תקנות לעניין הנגישות הפרטנית15 .
12 על פי החוק יש להיוועץ גם במרכז לשלטון מקומי, בנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות ובארגונים העוסקים בקידום זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות.
13 תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות במוסד חינוך קיים), התשע"א- 2011.
14 ,בתקופה זו כיהנו בתפקיד הגברת לימור לבנת, הגברת יולי תמיר מר גדעון סער ומר שי פירון.
15 ,לעניין תקנות שתהליך התקנתן נמשך שנים וטרם הושלם ראו גם: מבקר המדינהדוח שנתי 65ג ( 2015 '), בפרק "הטיפול בתהליכי חקיקת משנה במערכת הממשלתית", עמ 145-136 .
לגבי התקנת התקנות בעניין הנגישות הפרטנית והנגשת מוסדות חינוך ראו גם: מבקר המדינה, דוחות על הביקורת בשלטון המקומי ( 2014 ), "פעולות הרשויות המקומיות להנגשת מבני ציבור ומוסדות חינוך לבעלי מוגבלויות פיזיות", עמ' 362-321 .
משרדהרווחה והשירותים החברתיים 393 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 בפועל, בהיעדר תקנות כאמור מתעורר חשש לפגיעה בזכויותיהם של תלמידים עם מוגבלות, לרבות תלמידים עם מגבלות ראייה, לקבלת ההתאמות הנדרשות לצורך הבטחת נגישותם למוסד החינוך ולשירותי החינוך שהוא נותן.
כך, למשל, מטיוטה של התקנות שהכין משרד החינוך16 עולה כי הן אמורות לעגן בין היתר את הזכאות לקבל ערכות טכנולוגיות, שכאמור לעיל, למעלה ממחצית מן התלמידים טרם קיבלו אותן.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאפריל 2015 מסר שר החינוך לשעבר, מר גדעון סער, כי "התקנות לא הותקנו בשל התנגדות משרד האוצר ואגף התקציבים לתקצב ולממן את עלויות השירותים ואמצעי הנגישות המיועדים.
לאור העובדה שנדרשת הסכמת שר האוצר להתקנות תקנות אלה - לא היה ניתן לקדם את העניין".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מסר משרד החינוך כי בשנת 2011 הוגש מטעמו נוסח של התקנות לוועדת המשנה של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אולם זו לא אישרה אותו בין היתר בגלל מחלוקת לגביו בין משרד החינוך למשרד המשפטים.
לאחר שהוסכם על נוסח חדש עם משרד המשפטים, הוא הועבר לאישור משרד האוצר כנדרש בחוק.
כיום משרד החינוך ומשרד האוצר דנים בנוסח החדש של התקנות, והכוונה היא לסיים את הדיון בו סמוך לכניסתם לתפקיד של שרי אוצר וחינוך חדשים, כך שיונחו בפניהם נתוני התקציב הרלוונטיים לנוסח התקנות.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי 2015 מסר משרד האוצר כי אף שהתקנות לעניין הנגישות הפרטנית טרם הותקנו, תוקצב הנושא בשנים 2014 -2012 ב-73 מיליון ש"ח.
עוד הוסיף המשרד כי "משרדי החינוך והאוצר דנים בימים אלה על נוסח התקנות החדש.
לאחר אישור נוסח התקנות על ידי שרי האוצר והחינוך הנכנסים, יגישו המשרדים את הנוסח האמור לאישור הכנסת".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על שר החינוך להשלים את הפעולות הנדרשות להתקנת התקנות ללא כל דיחוי נוסף - בין בהסכמת שר האוצר ובין בהעברת העניין להכרעת הממשלה - כדי למנוע פגיעה בזכויותיהם של תלמידים עם מוגבלות, ובהם תלמידים עיוורים ותלמידים לקויי ראייה.
האמנה בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות, אשר מדינת ישראל חתומה עליה17 , נועדה להבטיח לאנשים עם מוגבלות זכויות אדם, חירויות יסוד וכבוד ולאפשר להם להשתתף באופן מלא, מועיל ושוויוני בחברה.
באמנה נקבעה, בין היתר, חובתן של המדינות שהן צד לאמנה לאפשר לאנשים עם מוגבלות ללמוד כישורי חיים, להדריכם בכישורי ניידות ולנקוט אמצעים .
16 ,)טיוטת תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות פרטנית לתלמיד ולהורה התשע"ד- 2013.
17 האמנה אומצה בעצרת הכללית של האו"ם ב - 13.
06 , ואושררה על ידי ממשלת ישראל בהחלטת ממשלה מס' 5100 מיום 10.
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 כדי לאפשר להם עצמאות מרבית.
בכ ל הנוגע לאנשים עיוורים ולאנשים לקויי ראייה 18 , ההדרכה השיקומית היא השירות המרכזי שמספקת מדינת ישראל כדי לשפר את תפקודם העצמאי ולצמצם את השפעת אבדן הראייה על חייהם.
בהוראות תקנון העבודה הסוציאלית (להלן - תע"ס) נקבעו כללים הנוגעים להדרכה שיקומית ולאופן יישומה 19 .
הדרכה שיקומית כוללת הקניית טכניקות לאדם העיוור שיאפשרו לו עצמאות מרבית בתחומי חייו השונים, כגון התמצאות, ניידות, ניהול חיי היום -יום, כלכלת הבית ואחזקתו, הורות לתינוק, שימוש בטכנולוגיות-עזר וכן פעילויות פנאי.
ההדרכה ניתנת לאדם העיוור בביתו ובכל מקום שבו הוא זקוק לכך (סביבת מגוריו, מקום עבודתו או מקום לימודיו, מסגרות אשפוז, וכיו"ב).
האדם העיוור זכאי לקבל הדרכה זו לאורך מעגל חייו, החל במועד אבחון אבדן הראייה, ובהמשך - כל אימת שמתעורר הצורך בכך (כגון בעת שינוי מקום מגורים, לימודים או עבודה, או בעת שינוי במצבו האישי או הבריאותי).
חשיבות רבה מיוחסת בספרות המחקר להענקת שירותי שיקום לאדם העיוור סמוך ככל האפשר למועד הפגיעה בראייה20 .
יצוין כי להדרכה שיקומית זכאים גם אנשים שראייתם ירודה וגורמת להם לקשיי תפקוד, אך הם אינם זכאים לתעודת עיוור או לקוי ראייה, וכן הורים לתי נוקות ולפעוטות עיוורים.
ההפניה לשירות נעשית באמצעות עובד סוציאלי שיקומי (להלן - עו"ס השיקום)21 במחלקת הרווחה שבה מתגורר האדם העיוור.
שירותי ההדרכה השיקומית אינם כרוכים בתשלום.
את שירותי ההדרכה השיקומית מספקות בפועל שתי עמותות שעמן התקשר השירות לעיוור בהסכם - עמותה א', שמספקת את השירות לרובם המכריע של האנשים העיוורים, ועמותה ב', שאחראית לספק את השירות לפעוטות עד גיל שלוש במחוז תל-אביב והמרכז (להלן - הגופים המפעילים).
על פי עיבוד נתוני השירות לעיוור, בשנת 2014 קיבלו הדרכה שיקומית כ - 1,400 אנשים, והתקציב שהוקצה לנושא הסתכם בכ-7 מיליון ש"ח (כ-10% מסך כל התקציב שיועד לצורכי שיקום).
מיצוי נמוך של הזכות לשירות בקרב אוכלוסיית היעד דוח מבקר המדינה בנושא "אי-מיצוי זכויות חברתיות" 22 עמד על כך שיישום יעיל של תכנית חברתית שגלומה בה זכות מסוימת מחייב מיצוי מלא ככל האפשר של הזכות, אולם בפועל, בשל חסמים כגון אי-הכרה של הזכויות ושל ההסדרים הקיימים, רבים מן הזכאים אינם ממצים את זכויותיהם.
על כן, על רשות ציבורית אשר בידיה הסמכות לתת את הזכות, לנקוט פעולות שמטרתן הסרת החסמים העומדים בפני הזכאי.
הדרכה שיקומית היא זכות שמעניקה המדינה לאנשים עיוורים ללא תשלום, ובהיותה כלי מרכזי לקידום עצמאותם יש חשיבות ניכרת לכך שרבים ככל האפשר ימצו אותה.
18 לשםהנוחות והקיצור ייעשה בהמשך שימוש במונח "עיוור", הן בקשר לאנשים עיוורים והן בקשר לאנשים לקויי ראייה.
6 בתקנון עבודה סוציאלית "שרותי ההדרכה השיקומית ל עיוורים וללקויי ראיה" ( 12.
17 לתע"ס "שרותי תחנות מידע לעיוורים ולקויי ראיה חדשים" ( 21.
) 21 לשם הנוחות ייעשה בהמשך שימוש במונח 'עו"ס שיקום', כשהכוונה לעו"ס המטפל באדם העיוור בהקשר של מגבלה זו.
עו"ס השיקום מטפל באדם העיוור במחלקות הרווחה שבהן לא מונה מרכז נושא עיוורים; תפקידו מוגדר בהוראה 2.
4 לתע"ס "תיאורי משרות במחלקות לשירותים חברתיים" ( 10.
ברשויות קטנות ובמועצות אזוריות שבהן אין עו"ס שיקום, הטיפול באדם העיוור נעשה בידי עו"ס רב-תחומי.
22 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65ג ( 2015 ), בפרק "אי-מיצוי זכויות חברתיות", עמ' 9.
משרדהרווחה והשירותים החברתיים 395 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 ככל שאנשים שראייתם מוגבלת יהיו עצמאים יותר, כך הם יוכלו להפיק תועלת רבה יותר משירותי שיקום נוספים בתחום החברתי, הלימודי והתעסוקתי.
הביקורת העלתה כי בקרב אנשים שקיבלו תעודת עיוור בשנים 2013 -2011 - כלומר האנשים שראייתם הייתה המוגבלת ביותר - שיעור מקבלי ההדרכה השיקומית עד סוף שנת 2014 היה כ-%16 בלבד23 .
לדעת משרד מבקר המדינה מדובר בשיעור מיצוי נמוך של הזכות ל שירות, שאינו עולה בקנה אחד עם חשיבותו ועם זמינותו, שכן השירות מתאפיין בהיותו שירות 'עד הבית', הניתן בביתו ובסביבת פעילותו של האדם העיוור.
לפיכך אפשר היה לצפות שהשירות לעיוור, שאחראי למתן שירותי ההדרכה השיקומית, יעקוב אחר שיעור המיצוי של הזכ ות לשירות שבאחריותו ויגבש תכנית להגדלת שיעור זה, אולם הביקורת העלתה כי הדבר לא נעשה.
פעילות מועטה להגברת המודעות להדרכה השיקומית ולחשיבותה אחד החסמים למיצוי זכויות לשירותים בידי מי שזכאי להם הוא אי-הכרת הזכות לשירות 24 .
על כן אין די בעצם הענקת הזכות לשירות מסוים באמצעות חוקים, תקנות והוראות, אלא ראוי שהגוף הממונה על השירות גם יפעל להגברת מודעותה של אוכלוסיית היעד לשירות, לתועלות הגלומות בו ולדרכים לקבלתו.
עוד ראוי שנותן המידע על אודות השירות יכיר אותו באופן מעמיק ויהיה מודע לפוטנציאל הטמון בו לשיפור איכות החיים של הלקוח, דבר שעשוי להניע את הלקוח להתנסות בשירות.
בכל הנוגע לשירותים לאנשים עיוורים עלה בעבר מדוחות פנימיים של משרד הרווחה כי רמת המודעות לשירותים של אוכלוסיית העיוורים אינה מספקת.
מצב זה עלול לשמש חסם למיצוי הזכות לשירות.
במסגרת הביקורת נבדקו פעולות שעשה השירות לעיוור ליידוע אוכלוסיית העיוורים בדבר ההדרכה השיקומית.
23 מבין 3,611 אנשים שקיבלו תעודת עיוור בשנים 2013 -2011 ,593 קיבלו הדרכה שיקומית לפחות פעם אחת בשנים 2014 -2004 .
לעיל 396 דוח שנתי66א .
שם הדוח: משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 1.
פעולות מועטות בקרב אנשי המקצוע המטפלים באדם העיוור: (א) הגבר ת המודעות בקרב אנשי המקצוע : בין יתר תפקידיו משמש העובד הסוציאלי (להלן - העו"ס) במחלקת הרווחה כסוכן זכויות של מטופליו.
בקוד האתיקה של העובדים הסוציאליים נקבע כי על העו"ס ".
לספק ללקוחותיו מידע הולם, מדויק ומלא על היקף השירותים העומדים לרשותם, על אופיים ומהותם.
כדי שהעו"ס במחלקת הרווחה יוכל למסור מידע עדכני לאדם עיוור ו להפנותו לשירות ההדרכה השיקומית, עליו להכיר היטב את השירות.
לשם כך על השירות לעיוור, כגוף מטה, לגבש דרכי פעולה לשם העברת מידע זה אל העובדים הסוציאליים.
אחד מהכלים לכך הוא קיום ימי עיון.
ואכן, בעבר כבר הוער לשירות לעיוור בדוח ביקורת פנימית26 על נחיצותה של פעולת שיווק תקופתית וסדירה לשם רענון מידע, בהתחשב בתחלופת העובדים הסוציאליים במחלקות הרווחה.
נמצא כי בשנים 2013 -2012 קיים השירות לעיוור ימי עיון לעובדים סוציאליים ממחלקות הרווחה בשלושה מחוזות לשם חשיפת שירותים לאדם העיוור, ובכלל זה בנושא ההדרכה השיקומית27.
בשנת 2014 לאקיים השירות לעיוור ימי עיון כאלה כלל.
יתר על כן, השירות לעיוור אינו מנהל מעקב אחר ההשתתפות בימי העיון, ולא ידוע לו מי הן מחלקות הרווחה שבהן טרם השתלמו צוותים; משמעות הדבר היא כי ייתכן שהעובדים בחלק ממחלקות הרווחה לא קיבלו מידע בעניין ההדרכה השיקומית.
משרד מבקר המדינה מעיר לשירות לעיוור כי בשל שיעורו הנמוך של מיצוי הזכות להדרכה שיקומית, ראוי שהשירות יגבש תכנית לימי עיון שבהם יתקיים תהליך לרענון הצוותים המקצועיים בכל הנוגע לחשיבות הדרכה זו.
עוד ראוי שהשירות לעיוור ימפה את המחלקות שעובדיהן טרם השתלמו ויחדד בפני מנהליהן את החשיבות שבהשתתפות העובדים בימי העיון.
(ב) עדכון הוראות התע"ס: בהוראות התע"ס 28 קיימת התייחסות לתפקיד העו"ס בתהליך ההפניה להדרכה שיקומית, בעיקר מן ההיבט הפרוצדורלי (כגון מילוי טפסים והעברתם לארגון המפעיל), אולם ההוראות אינן כוללות הנחיות בדבר מצבים המחייבים הפניי ת אדם עיוור לשירות.
במסמך טיוטה לעדכון התע"ס אשר הכין השירות לעיוור ביולי 2011 , נתן השירות את הדעת לכך והגדיר מצבים שבהם מחלקת הרווחה מחויבת להפנות אדם לשירות ההדרכה, כגון הפניית מתעוורים חדשים למומחה להדרכה שיקומית לשם הערכה ראשונית.
25 ,איגוד העובדים הסוציאליים תקנון האיגוד ( 2009 ), נספח - קוד האתיקה של העובדים הסוציאליים, פרק 1 (, סעיף א8.
27 אחד ממפעילי שירות ההדרכה השיקומית (עמותה א') יזם חמישה ימיעיון נוספים לאנשי מקצוע במהלך שנת 2014 .
לתע"ס "שרותי ההדרכה השיקומית לעוורים וללקויי ראיה 12.
) משרדהרווחה והשירותים החברתיים 397 .
:שם הדוח משרד הרווחה והשירותים החברתיים - היבטים במערך השירותים לאנשים עיוורים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66א שנת פרסום: התשע"ו- 2015 אולם מהביקורת עולה כי אף שחלפו יותר משלוש שנים ממועד כתיבת מסמך הטיוטה לעדכון התע"ס לא עודכנו הוראות התע"ס בהתאם, אף שיש בכוחו של עדכון זה להגדיל את היקף ההפניה לשירות.
בתשובתו מסר משרד הרווחה למשרד מבקר המדינה: "העדכון התעכב עקב מחלוקות מקצועיות בין השירות המקצועי ובין אגף תקציבים בדבר היקף השעות המקסימלי המגיע לאדם.
לאחר עבודת מטה מקיפה של השרות המקצועי ואגף תקציבים בימים אלה מגיעים לסיכום העניין בכדי לפרסם הוראת תע"ס מעודכנת.
בנוסף, בדיוני התקציב לקראת 2015 נושאזה עלה לדיון והייתה הסכמה מצד האוצר להגדלת הסעיף של הדרכה שיקומית בהיקף של כ-1.
5 מיליון ש"ח לבסיס התקציב.
לאור כך שתקציב 2015 .
"עדיין לא אושר, טרם התקבלה התוספת 2.
פעולות תחנות המידע : השירות לעיוור מפעיל תחנות מידע סמוך למרפאות עיניים בבתי חולים ובכמה מרכזים רפואיים באמצעות גורם חיצוני.
אחד מתפקידי התחנות הוא לספק מידע לאנשים עיוורים, ובייחוד למתעוורים חדשים, על אודות זכויותיהם והשירותים העומדים לרשותם, ובכלל זה על אודות ההדרכה השיקומית.
התחנות מאוישות בידי אנשים שהם עצמם עיוורים.
בשנת 2014 פעלו ברחבי הארץ כ-20 תחנות, ותקציב הפעלתן הסתכם בכ-1.
הכללים בעניין הפעלת התחנות מעוגנים בהוראות התע"ס29.