HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
06 חשב משרד הבריאות במכתב אל האחראי וציין בו, כי עובדים רבים של המשרד חברים בוועדות רפואיות בלי שקיבלו היתר לעבודה פרטית, "וכיוון שכך, לא נבחן נושא ניגוד העניינים שבהעסקתם" (ההדגשה לא במקור).
במכתב נאמר כי היקף העסקתם של הרופאים בוועדות רפואיות גדול מן המותר לפי התקשי"ר.
במכתבו ביקש החשב מהאחראי להסדיר היתרים לעבודה פרטית לרופאים שחברים בוועדות רפואיות.
בעקבות פנייתו של האחראי אל הנציבות בנדון, התקבלה תשובתו של סגן מנהל אגף בכיר (מערכת הבריאות) בנציבות, מ - 1.
06 , ובה הוא חזר על הוראות התקשי"ר בעניין זה וציין כי משרד הבריאות מתבקש לפעול בעניין השתתפות רופאים בוועדות רפואיות בהתאם לתקשי"ר.
בתשובתו מנובמבר 2006 למשרד מבקר המדינה, ציין המשנה למנכ"ל וראש מינהל הרפואה במשרד הבריאות, כי "קביעתו של החשב בנדון והעמדה הראשונית של נש"מ נבחנות מחדש.
יוזכר כי החשב הנוכחי העלה טענה זו לראשונה לאחר שנים רבות בהן נהגו אחרת.
עוד יצוין, כי אם גישת החשב תתקבל יהיו לכך משמעויות רבות הן בתקציב והן בכוח אדם.
ומכל מקום, הנושא עודנו תלוי ועומד ומצוי בבדיקה עם כל הגורמים הנוגעים בדבר".
52 המחוזות האלה: מחוז הצפון (נצרת), מחוז חיפה, מחוז המרכז (רמלה), מחוז תל אביב, מחוז ירושלים, מחוז הדרום (באר שבע) ומחוז אשקלון.
53 העתקים מפניית החשב הועברו לידיעתם של מנכ"ל משרד הבריאות, פרופ' אבי ישראלי, היועצת המשפטית של המשרד, סגן חשב המשרד ומנהל תחום בכיר שכר ויחסי עבודה במשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה, דעתו של חשב משרד הבריאות משקפת נאמנה את הוראות התקשי"ר כי החובה לקבל היתר לעבודה פרטית היא תנאי להשתתפות בוועדה רפואית.
על כך אפשר ללמוד גם מעמדת הנציבות בעניין זה.
על משרד הבריאות להימנע מלאשר השתתפות של רופאים בוועדות רפואיות בלי שקיבלו היתר לעבודה פרטית; החובה להגיש בקשה לקבלת היתר לעבודה פרטית ובחינתה, כאמור, מקבלת משנה תוקף נוכח העובדה שבהליך אישור הבקשה נבדק גם אם השתתפותו של רופא בוועדה רפאית אין בה משום ניגוד עניינים.
בתשובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2007 הודיעה נש"מ, כי בדיון שהתקיים אצלה ב- 25.
06 בנושא השתתפות רופאים בוועדות רפואיות ציין נציג נש"מ כי על פי התקשי"ר עבודת רופאים בוועדות רפואיות היא עבודה פרטית המחייבת מילוי טופס עבודה פרטית וכי חלות עליה ההגבלות של עבודה פרטית.
עוד ציין נציג נש"מ כי חשב משרד הבריאות "ביצע ביקורת על הנושא ומצא שחלק מהרופאים לא מילאו טופס עבודה פרטית".
נציגי משרד הבריאות וההסתדרות הרפואית בישראל (להלן - הר"י) שהשתתפו בדיון טענו כי יש לסווג את הוועדות הרפואיות שפועלות מטעם משרד הבריאות על פי מהות עבודתן.
כך למשל, בנוגע לוועדות שההשתתפות בהן היא במסגרת תפקידו של הרופא, יש לקבוע כי זו עבודה נוספת, ואילו בנוגע לוועדות אחרות יש לבחון את מהות עבודתן ובהתאם לתוצאות הבדיקה לקבוע אם ההשתתפות בהן היא עבודה פרטית או פרקטיקה פרטית.
בנוגע לוועדות שאי אפשר להגדירן על פי הקטגוריות האמורות, יש לקבוע "כללי אישור".
עוד נקבע בדיון, כי בתוך חודש ימים יגבשו נציגי משרד הבריאות והר"י את עמדתם המקצועית בעניין, וכי "צדק חלוקתי של הוועדות חייב שייעשה בכל מקרה".
בנוגע לוועדות שפועלות מטעם הביטוח הלאומי החליטו משתתפי הדיון לגבש עמדה לאחר קבלת נתונים מהממונה על השכר במשרד האוצר.
סדרי מתן היתרי עבודה פרטית לעובדי משרד החקלאות 1.
עובדים במשרד החקלאות שמומחים בתחומי חקלאות מסוימים, ובהם מדריכים חקלאיים בשירות ההדרכה והמקצוע (להלן - שה"מ), מוזמנים לעתים תכופות לעבוד בחו"ל בתחומי מומחיותם.
ההזמנות מתקבלות מחברות פרטיות העוסקות בפיתוח חקלאי במדינות שונות ובהן מדינות מתפתחות.
נמצא כי עד שנת 2005 קיבלו עובדים במשרד החקלאות היתרים לעבודה פרטית בחו"ל, שהייתה קשורה לתפקידם במשרד, במהלך חופשה ללא תשלום (להלן - חל"ת); לא זו אף זו, הם הוזמנו כאמור דווקא בשל תפקידם במשרד.
לדוגמה, בשנים 2001 -2004 הוזמן עובד שה"מ, שהוא מדריך בכיר למזיקי הדרים (להלן - המדריך הבכיר), 18 פעמים באופן פרטי לצורך מתן ייעוץ מקצועי בנושא הדברת מזיקים בפרדס.
לא נמצא כי נבחנה הסוגיה אם מתן ייעוץ והעברת ידע לגורמים מתחרים המגדלים הדרים בתנאים ובעונות הדומות לאלה שבישראל אינו גורם לעובד מדינה, ובמקרה דנן - המדריך הבכיר, להימצא במצב שיש בו חשש לניגוד עניינים.
כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 91 .
מעיון בבקשותיו של המדריך הבכיר להיתר עבודה פרטית עולה כי את הבקשות אישרה תחילה מנהלת אגף ההדרכה בשה"מ ולאחר מכן רכז הוועדה ליצוא ידע במשרד החקלאו ת, אך החלטות הוועדה התקבלו בלי שהיא התכנסה, והבקשות אושרו בידי הלשכה המשפטית של המשרד.
לדעת משרד מבקר המדינה, אישור לביצוע עבודה פרטית בחו"ל בתחומים שבהם עוסק העובד בשירות המדינה, אינו מתיישב עם הוראות התקשי"ר המתנות מתן היתר בכך שהעבודה הפרטית אינה קשורה במישרין או בעקיפין בתפקידו של העובד בשירות המדינה.
משרד החקלאות ציין בתשובתו מדצמבר 2006 למשרד מבקר המדינה כי אישור עבודה פרטית לעובדי המשרד ניתן "מאז ומעולם" בכפוף לאישורו של היועץ המשפטי של המשרד, כנדרש בהוראות התקשי"ר; בדיונים שהתקיימו עם היועץ המשפטי לשעבר של המשרד הביע היועץ את דעתו כי עבודתם של מדריכי שה"מ בחו"ל אינה קשורה לעבודתם במשרד החקלאות גם אם מדובר בהדרכה בענף שהם מומחים בו.
נוכח עמדתו זו אושרו הבקשות לעבודה פרטית.
מן המסמכים עולה כי לאחר פרישת היועץ המשפטי של המשרד, בשנת 2005 , השתנתה עמדת הלשכה המשפטית של המשרד, ונקבע שאין לאשר חל"ת לצורך עבודה פרטית.
נוכח חשיבות הנושא פנה המשרד לנציבות בבקשה לשנות את הוראות התקשי"ר כך שתותר למומחי המשרד עבודה פרטית בחל"ת.
עוד ציין משרד החקלאות בתשובתו, כי הממונה על האתיקה בשירות המדינה ותפקידים מיוחדים (להלן - הממונה) אישר במכתבו מינואר 2006 למשרד לקבוע הסדר שיאפשר לעבוד עבודה פרטית בחל"ת בתנאי שהעבודה שתאושר אינה ניתנת לביצוע במהלך הפעילות השוטפת של המשרד ואינה במסגרת תפקידי העובד במשרד.
הממונה הנחה את היועץ המשפטי במשרד לבדוק את הבקשות מההיבט של ניגוד עניינים ותחרות בלתי הוגנת.
במאי 2006 הגיש משרד החקלאות לנציבות הצעה לנוהל המסדיר את אופן הטיפול בחל"ת לשם ביצוע עבודה פרטית, כפי שביקש הממונה.
עד מועד סיום הביקורת לא התקבלה תגובת הממונה על הצעת המשרד.
היעדר היתר לעבודה אקדמית של מנכ"ל הביטוח הלאומי התקשי"ר קובע כי המנכ"ל או מקבילו חייב להקדיש את כל זמנו ומרצו לעבודת המשרד ואין הוא רשאי לעסוק בעבודה פרטית בשכר.
עוד קובע התקשי"ר כי יוצאת מכלל זה עבודה אקדמית כמרצה במוסד מוכר להשכלה גבוהה ובתנאי שהמנכ"ל קיבל לכך היתר בכתב ומראש בהתאם להוראות התקשי"ר.
על פי ההסדר למניעת ניגוד עניינים שנחתם עם מנכ"ל הביטוח הלאומי בינואר 2004 , הצהיר המנכ"ל, כי התחייב לעבוד עבודה אקדמית בשלושה מוסדות להשכלה גבוהה, ובהם אוניברסיטת חיפה כרכז התוכנית ל"ניהול שירותי רווחה".
נמצא שהנציבות לא אישרה למנכ"ל לעסוק בעבודה אקדמית באוניברסיטת חיפה, ולא במוסדות להשכלה גבוהה אחרים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2006 "הסביר מנכ"ל המוסד, כי סבר "בתום לב שדי בהסדר למניעת ניגוד עניינים כדי להמשיך וללמד עד ארבע שעות בשבוע, כפי שמתיר התקשי"ר, וכי היועצת המשפטית של הביטוח לאומי ומינהל משאבי אנו ש לא העירו את תשומת לבו שיש לנהוג אחרת, ועובדת היותו מרצה באוניברסיטה הייתה ידועה לכל.
כן מסר מנכ"ל המוסד, כי הפסיק ללמד באוניברסיטת חיפה כבר בסמסטר הנוכחי וכי הפסיק לרכז את התכנית האמורה.
טיפול בסוגיית מתן טובות הנאה .
עובד המועסק כחוקר במכון לגידולי שדה במינהל המחקר החקלאי (להלן - עובד המכון), קיבל ב- 3.
05 הזמנה מטעם חברת אגרסקו (להלן- אגרסקו) לסיור לחקלאים מצטיינים בשוקי היצוא של אגרסקו בצרפת ואנגליה, שיתקיים בין 20.
בהזמנה צוין, כי היא מוענקת לו "במסגרת הפרס של קבוצת חקלאים מצטיינ ים לשנת 2004 " ואגרסקו מתחייבת לממן את כרטיסי הטיסה, את הלינה ואת הארוחות.
נמצא כי שווי הוצאות הטיסה, השהייה והאירוח היה כ- 3000 דולר.
בעקבות קבלת ההזמנה הגיש עובד המכון להנהלת המשרד בקשה לאישור נסיעה לחו"ל וציין כי הסיור מיועד לחקלאים מצטיינים שתרמו ליצוא וכי את הוצאות הסיור תממן אגרסקו.
לפעילותה של חברת אגרסקו54 יש זיקה עסקית למשרד החקלאות, ובהיענות להזמנה אישית של החברה לעובד המשרד לארחו בחו"ל יש חשש לניגוד עניינים ומשום קבלת טובת הנאה ומתנה כהגדרתה בחוק המתנות.
על פי התקשי"ר, אם נסיעה של עובד ממומנת שלא ע ל חשבונו ולא מתקציב המשרד, על היועץ המשפטי של המשרד לבחון אותה ולהגיש על כך חוות דעת למנכ"ל המשרד בטרם קבלת החלטה בנדון.
על היועץ המשפטי לבחון אם אין במימון הנסיעה בידי גורם חיצוני משום ניגוד עניינים או פגיעה בטוהר המידות ואם הדבר מנוגד לכללי מינהל תקין.
מנהליו של עובד המכון פנו בנובמבר 2005 במכתב ליועצת המשפטית של מינהל המחקר החקלאי וציינו כי העובד זכה בפרס שנתי מטעם אגרסקו, וביקשו לאשר את נסיעתו כנסיעה בתפקיד.
ועדת השתלמויות ונסיעות לחו"ל במינהל המחקר אישרה את נסיעתו של עובד המכון, על פי חוות דעתה של היועצת המשפטית של מינהל המחקר החקלאי.
מנכ"ל המשרד פנה בעניין נסיעה זו ליועצת המשפטית של המשרד וציין כי הוא מבקש את חוות דעתה אף על פי שחוות דעתה של היועצת המשפטית של מינהל המחקר החקלאי הייתה חיובית.
דעתה של היועצת המשפטית של המשרד בעניין הנסיעה הייתה שלילית ו במכתבה למנכ"ל המשרד ב - 28.
05 , לאחר נסיעתו של עובד המכון לחו"ל, כתבה כי "מטרת הנסיעה היא נסיעת פרס כלומר נסיעה שנועדה לשם טובת הנאה לעובד.
54 בעניין חברת אגרסקו ראו גםדוח שנתי 56 ב של מבקר המדינה( 2006 ), בפרק "אגרסקו חברה ליצוא חקלאי בע"מ", עמ' 673.
כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 93 .
הייתה לנסיעה גם תכלית של תפקיד, על אחת כמה וכמה שכל תכליתה היא מתן טובת הנאה ותגמול לעובד מדינה.
זהו מצב ברור של ניגוד אינטרסים".
יוצא שהטיפול בבקשת עובד המכון ובקשת מנכ"ל המשרד לקבל חוות דעת מהיועצת המשפטית של המשרד היו לאחר שהעובד כבר היה בחו"ל.
לדעת משרד מבקר המדינה, כאשר עובד של משרד ממשלתי נענה להזמנה של חברה, שיש לה זיקה עסקית עם המשרד, לאירוח ב חו"ל במימונה, יש להקפיד לקבל, בטרם תיענה הזמנה, חוות דעת משפטית מפורטת בנוגע לשאלה האם קיים חשש לניגוד עניינים במימון הנסיעה בידי גורם חיצוני והאם יש בהיענות להזמנה משום קבלת טובת הנאה ומתנה כהגדרתה בחוק המתנות.
ניגודי עניינים בתחום הרכש במערכת הבריאות .
כאמור, כדי להימנע ממצבים של ניגוד עניינים, לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שעובד שתפקידו לרכוש מוצרים ושירותים ייצג את האינטרסים של ארגונו בלבד.
עליו להקפיד שהרכישה תהיה לפי כללים ברורים, ובהם: 1 .
עליו לרכוש את המוצרים ואת השירותים רק לאחר השוואת מחירים מסודרת; 2 .
עליו להימנע מניגודי עניינים, ובכלל זה להימנע מלרכוש מקרובי משפחתו וכיו"ב; 3 .
עליו להימנע מרכישה לעצמו אצל הספקים שמהם הוא רוכש מוצרים ושירותים לארגונו55 , ועל כל פנים עליו לדווח על אפשרות מעין זו, אם אכן היא עולה; 4 .
עליו להימנע מליצור קשרים חברתיים עם הספקים, באופן שיהיה בו כדי להשפיע על שיקול דעתו, ולו למראית עין בלבד.
השמירה על כללים אלה נחוצה, כדי שהעוסק ברכש לא ייקלע למצב של ניגוד עניינים.
פעילות רכש במשרד הבריאות .
משרד הבריאות (להלן - המשרד) עוסק ברכש של שירותים כמו ניקיו ן, אבטחה, כביסה, יועצים, הסעות, הסעדה.
הרכש נעשה בשביל המשרד ויחידותיו, כולל בתי החולים הממשלתיים56 .
את הרכש מאשרת ועדת מכרזים משרדית שחברים בה עובדים בכירים במשרד.
55 לדוגמה, ספקים העוסקים בבינוי, בשיפוץ, במיזוג, בציוד משרדי וכד' שעשויים להציע גם מוצרים ושירותים כאלה לכלל הציבור.
56 בעסקות בסכומים גבוהים מאלה שיש לבתי החולים הרשאה לבצע בעצמם, הכול כמפורט בחוק נכסי המדינה, התשי"א- 1951.
על חברי ועדת המכרזים חלות הוראות התכ"ם העוסקות ברכישת טובין, שירותים ועבודות57 .
לפי הוראות אלה, לא ימסור אדם כל ידיעה שהגיעה אליו מתוקף מינויו או תפקידו בעניין מכרז העומד להתפרסם או שפורסם, אלא למי שרשאי לקבל את הידיעה.
כמו כן, אם יש לחבר ועדה, לקרובו או לתאגיד שהוא בעל עניין בו, עניין אישי בנושא הנדון בוועדה, הוא לא ישתתף בדיון, ובמקומו ישתתף ממלא מקומו הק בוע, או שימונה חבר אחר לאותו נושא.
בהוראה מוגדרים "קרוב" ו"בעל עניין".
מבירורים שנעשו עם מרכז ועדת המכרזים המשרדית עולה, שיחידות המשרד פונות לוועדה בבקשות לקבלת פטור ממכרז, בבקשות לפרסם מכרזים ועוד.
הוראות התכ"מ חלות על חברי הוועדה, אך עדיין יכול להיות מצב של ניגוד עניינים, כאשר עובד יחידה כלשהי מנסה לקדם עניין שנוגע לו אישית, לדוגמה רכש מקרוב משפחה או רכש לצרכיו האישיים, והוועדה אינה יודעת על כך.
עד מועד סיום הביקורת לא נקבע נוהל הקובע הכללים בתחום הרכש.
סוגיית ניגוד עניינים בתחום הרכש במרכז הרפואי המשולב ע"ש חיים שיבא .
בית חולים כללי ממשלתי הוא יחידת סמך והתקשי"ר חל על עובדיו.
לפי סעיף 8 לתקנות יסודות התקציב (כללים לפעולת תאגיד בריאות58), התשס"ב- 2002 , על עובדי תאגיד בריאות חלות הוראות פרקים 40-47 .
בתקשי"ר, בהתאמות הנדרשות, למעט סעיפים שפורטו בתקנות מכוח זה חלים גם האיסורים לפעול בניגוד עניינים.
בית חולים ותאגיד בריאות מהווים יחד מרכז רפואי ממשלתי.
המרכז הרפואי המשולב ע"ש חיים שיבא (להלן - המרכז הרפואי) הוא המרכז הרפואי הגדול בארץ.
הוא עוסק ברכש של שירותים, ציוד ועבודות בשביל בית החולים ובשביל תאגיד הבריאות שלידו.
המרכז הרפואי רוכש בעצמו כמעט את כל הדרוש לו, שלא כמו מרכזים רפואיים אחרים הרוכשים את הדרוש להם באמצעות חברת "ש.
שירותי ם ואספקה לרפואה בע"מ"59 .
פעולות ההכנה לרכש בבית החולים נעשות באמצעות מחלקות שונות, כגון מחלקת רכש ציוד רפואי, מחלקת רכש משקי ומחלקת בנא"ם (בינוי, נכסים, אפסנאות ומשק).
בתחום הרכש עוסקים כ- 20-40 עובדים.
מנתוני המרכז הרפואי עולה שהיקף הרכש השנתי בשנים 2003 - .
58 תאגיד בריאות מוגדר בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה- 1985 ,: "עמותה, אגודה שיתופית, חברה או כל גוף משפטי אחר הכשר לחיובים, לזכויות ולפעולות משפטיות, המוכר שירותי בריאות בתוך בית חולים ממשלתי או תוך שימוש במתקני בית חולים כאמור".
תאגיד בריאות פועל לפי כללים שנקבעו בתקנות יסודות התקציב (כללים לפעולת תאגיד בריאות), התשס"ב - 2002.
59 חברה שהוקמה לפי החלטת ממשלה במטרה לספק תרופות, תכשירים, ציוד רפואי, ציוד פונקציונלי, מוצרים ושירותים מרכזיים הנחוצים לבתי חולים, לגופים רפואיים ממשלתיים ולגופים אחרים.
החברה עוסקת בעיקר באספקת תרופות, ת כשירים, ציוד רפואי ומוצרים ושירותים נלווים שנחוצים לבתי החולים הממשלתיים.
מרכזים רפואיים קטנים רוכשים כמעט את כל הדרוש להם באמצעות חברת "ש.
", ואילו מרכזים רפואיים גדולים יותר רוכשים באמצעותה חלק קטן מהדרוש להם.
כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 95 .
2005 היה כ-300 מיליון ש"ח.
במרכז הרפואי פועלות שתי ועדות מכרזים והן עוסקות בכל התחומים60: אחת רוכשת לבית החולים והשניי ה - לתאגיד הבריאות.
חלק מהחברים מונו לשתי הוועדות.
בשנים האחרונות טיפלה הנהלת המרכז הרפואי במצבים של ניגוד עניינים שבהם היו שני עובדים בכירים בתחום הרכש.
למנהל מחלקת רכש ציוד רפואי בבית החולים (להלן- מנהל הרכש) יש בן שבבעלותו חברה העוסקת ביבוא ובשיווק של ציוד רפואי (להלן - החברה לציוד רפואי).
החל מסוף שנת 1995 ביקש הבן כמה פעמים שהמרכז הרפואי יאשר לרכוש ציוד מהחברה שבבעלותו, אף בתנאים מגבילים.
ביוני 2004 פנה מנהל הרכש למזכיר ועדת המכרזים של בית החולים וביקש שהחברה של בנו תעבוד עם המרכז הרפואי במגבלות, כך שכל הקשור לרכש מחברה זו יועבר להחלטת ועדת המכרזים ולא יטופל במחלקת הרכש.
מנהל בית החולים אישר בנובמבר 2004 הגבלות על הרכש מהחברה לציוד רפואי, אולם ביוני 2005 הודיע מנהל הרכש להנהלת המרכז הרפואי, כי בנו לא יעבוד עם בית החולים, ואם יש מכרזים שבהם השתת ף, יש לבטל את השתתפותו בהם.
מנהל הרכש מסר למשרד מבקר המדינה באוגוסט 2006 .
, כי החליט לפעול כך כדי להימנע מבעיות אפשריות בעתיד 2.
מנהלת שירותי הרוקחות במרכז הרפואי (להלן- המנהלת) הודיעה ביוני 2006 לחברי ועדת התרופות, כי היא פוסלת את עצמה מלהמליץ לוועדה בעני ין מכרז מסוים לאספקת תרופה מסוימת, כיוון שבתה מועסקת באחת החברות שהתמודדו במכרז.
העתק מן ההודעה שלחה המנהלת גם למנהלי המרכז הרפואי וגם לתיק המכרזים.
סגן מנהל המערך הלוגיסטי העביר את ההודעה למנהל הרכש, והלה קבע כי את חוות הדעת המקצועית למכרז תיתן סגנית המנהלת, מחלקת הרכש תבחן את חוות הדעת ואחר כך יועבר העניין להחלטת ועדת המכרזים.
מהאמור לעיל עולה כי להנהלת המרכז הרפואי נודע שעובדים היו במצב של ניגוד עניינים אפשרי רק כאשר הם דיווחו על כך מיוזמתם.
אולם בהעדר הוראות ונהלים מפורשים הנוגעים לכלל העובדים העוסקים ברכש וכל עוד העובד אינו מדווח, אי - אפשר לדעת על ניגוד העניינים.
לדעת משרד מבקר המדינה, במקרים הנדונים פעלה הנהלת המרכז הרפואי כראוי.
עם זאת, בשל האינטרסים הכלכליים הניכרים הטמונים בפעולות בתחום הרכש, מן הראוי שהחשכ"ל יקבע כללי פעילות בנוגע לעובדים העוסקים בר כש.
כאמור, החשכ"ל הודיע למשרד מבקר המדינה כי אימץ את ההמלצה, וכי הוא מכין הוראה בדבר מניעת ניגודי עניינים של עובדי המדינה בתחום הרכש.
משרד מבקר המדינה העיר להנהלת המרכז הרפואי כי מן הראוי שתסביר לכלל העובדים את חשיבות הדברים, ותפרט את חובת העובדים להודיע להנהלה על כל שינוי במצבם.
מן הראוי גם שהנהלת המרכז הרפואי תיזום מפעם לפעם בדיקה בנושא.
כאמור, עיקרון זה חל לא רק על המרכז הרפואי, אלא על מכלול העוסקים ברכש במערכת הבריאות.
ניגודי עניינים בקרב יועצים הפועלים במרכז הרפואי : המרכז הרפואי מעסיק בפרויקטי ם של בינוי יועצים כמו אדריכל פנים, מתכנן ומהנדסים בתחומים .
60 הוועדות עוסקות ברכש בסכומים גדולים מ- 43,000 .
שונים - בניין, מיזוג אויר, חשמל, בטיחות, מעליות, תברואה ועוד.
כמו כן מועסקים במרכז הרפואי מנהלי פרויקטים.
על פי סעיף בחוזה הסטנדרטי של המרכז הרפואי עם מנהל פרויקט בנייה, המנהל לא יית ן לקבלן, לקבלן משנה או למישהו מטעמם כל שירות בנוגע להכנת הצעה למכרז - ייעוץ או כל שירות אחר הקשור במישרין או בעקיפין לשירותי מינהל הפרויקט או לעבודה הנדסית, אלא אם כן יקבל הסכמה מפורשת, מראש ובכתב, ממנהל המערך הלוגיסטי של המרכז הרפואי.
הוראות הסעיף האמור בתוקף עד תום שנה מהיום שהקבלן סיים לבנות את המבנה שהעבודה ההנדסית נוגעת לו, או עד גמר החשבון הסופי עם הקבלן - המאוחר שבהם.
החוזה כולל גם סעיפים בדבר שמירת סודיות המידע המגיע למנהל הפרויקט ולעובדיו במהלך עבודותיו אצל המזמין, קרי המרכז הרפואי.
לעומת זאת, החוזים הסטנדרטיים עם יועצים לא כללו סעיפים דומים.
בעקבות הביקורת שינתה הנהלת המרכז הרפואי באוגוסט 2006 את החוזה הסטנדרטי עם יועצים, והוסיפה לו את הסעיפים האמורים, כפי שהם מנוסחים בחוזה עם מנהל פרויקט בנייה.
סוגיית ניגוד עניינים בתחום הרכש בשירותי בריאות כללית .
הרכש בשירותי בריאות כללית (להלן - הכללית) נעשה לפי נוהל "התקשרויות (במכרז או בפטור ממכרז) בעסקאות טובין / מקרקעין / עבודות / שירותים" מיוני 1999 (להלן- נוהל התקשרויות).
בנוהל הזה מפורטים העקרונות להתקשרויות: במכרז פומבי61, במכרז סגור62 או בעקבות ניהול משא ומתן עם מציעים במסגרת מכרז או שלא במסגרת מכרז.
כמו כן מפרט הנוהל מה הן ההתקשרויות הפטורות ממכרז, הליך הפנייה לקבלת הצעות, סדרי עבודת ועדת המכרזים וועדת המשא ומתן63 .
, הליכי המכרזים ועוד מנכ"ל הכללית, באישור ועדת הכספים של הדירקטוריון, מינה לכללית ועדות מכרזים: חמש ועדות מכרזים ארציות לבינוי, למערכות מחשוב, לעניינים כלליים, לרכש ציוד רפואי ותרופות ולמינהל הרכש.
כמו כן פועלות ועדות מכרזים מקומיות בכל אחד מבתי החולים של הכללית ובכל אחד ממחוזותיה.
בשנים 2003 -2005 ,היה תקציב הרכש של הכללית הכולל תרופות ריאגנטים64, ציוד רפואי, בינוי והצטיידות, 3.
מיליארד ש"ח בכל שנה בוועדות המכרזים חברים בעלי תפקידים בכירים בכללית.
כמו כן, בהתאם לתקנון הכללית ולנוהל ההתקשרויות, בכל ועדה חבר גם נציג הוועד המפקח הארצי של הכללית65 או נציג ציבור.
בוועדות המכרזים הארציות יש בסך הכול 25 חברים, בוועדות המכרזיםבמחוזות יש 39 חברים, ובוועדות המכרזים בבתי החולים יש56 .
חברים נוהל מניעת ניגוד עניינים : ביוני 1999 הוציא היועץ המשפטי של הכללית נוהל "מניעת ניגוד אינטרסים".
לפי העקרונות המפורטים בנוהל, נאסר על עובד הכללית לקיים קשרי עבודה עסקיים עם גורמי חוץ שאליהם קשורים העובד, קרוב משפחתו או אדם .
מכרז שבמסגרתו מתפרסמת הזמנה לציבור להגיש הצעות 62 .
מכרז שבמסגרתו פונים למציעים מסוימים בלבד ומזמינים מהם הצעות 63 .
ועדה שמנהלת משא ומתן עם מתמודדים במכרז שהצעותיהם נמצאו מתאימות 64 ריאגנט- כל חומר המשתתף בתגובה כימית.
65 ,לפי תקנון הכללית הוועד המפקח הארצי הוא הרשות העליונה של הכללית, והוא הגוף המחוקק, המפקח והקובע את עיקרי מדיניותה.
הוועד המפקח הארצי גם מאשר את מדיניותה השוטפת, הנקבעת בידי מועצת המנהלים.
כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 97 .
אחר הפועל מטעמו, ללא חתימה על טופס "הצהרה בדבר ניגוד אינטרסים" (להלן - טופס הצהרה) וללא אישור הממונים.
כל מי שמכהן בוועדת משא ומתן, בוועדת מכרזים או בוועדה או גוף כלשהם, הדנים או מחליטים מטעם הכללית בנוגע להתקשרות כלשהי עם גורם חיצוני, חייב למלא טופס הצהרה, גם אם לדעתו לא קיים מצב של ניגוד עניינים בינו ובין הכללית.
עקרונות אלה חלים על כל העובדים בכללית, וכולם חייבים למלא את ההצהרה כל אימת שיש חשש לניגוד עניינים.
הנוהל מפרט מהו תהליך הטיפול בהצהרות על ניגוד עניינים ואיך לעקוב אחריהן, מיהם בעלי הסמכות המחליטים אם עובד שהצהיר על קיום ניגוד עניינים ימשיך בתפקידו וכיצד, ואת אופן הדיון בהמשך העסקתו של עובד שהצהיר על ניגוד עניינים.
הבדיקה העלתה שאיש מחברי ועדות המכרזים לא חתם על טופס הצהרה.
בעקבות בירורים שעשה משרד מבקר המדינה ביוני 2006 , החלו רכזי ועדות המכרזים הארציות להחתים את חברי הוועדות על טופסי הצהרה.
עד למועד סיום הביקורת, באוגוסט 2006 , חתמו כל חברי הוועדות הארציות על טופסי ההצהרה.
שניים מהם הוסיפו לחתימתם הערות: חברת ועדה אחת, המכהנת בוועדת המכרזים לעניינים כלליים ותפקידה בכללית הוא עוזרת סמנכ"ל חטיבת הקהילה, ציינה שבנה עובד בחברת תרופות מסוימת; חבר ועדה אחר, שהוא יו"ר ועדת מכרזים לענייני מחשוב ויו"ר ועדת משא ומתן לענייני תשתיות ובינוי, ותפקידו בכללית הוא ראש מינהל תשתיות ובינוי, ציין שדיווח ליועץ המשפטי של הכללית ביוני 2003 , שלוש שנים קודם לכן, כי בת זוגו עובדת בחברת מחשבים גדולה; להצהרה צירף את הדיווח שלו, ובו גם ביקש את הנחיית היועץ המשפטי כיצד עליו לנהוג.
לדברי היועץ המשפטי של הכללית, עיסוקה של בת זוגו של ראש מינהל תשתיות ובינוי לא הייתה בו אפשרות ממשית לניגוד עניינים.
למרות זאת, מטעמי זהירות התחייב ראש המינהל בכתב כי לא יעסוק בכל הקשור למכרזי חברת המחשבים ולא ישתתף בישיבות ועדת המכרזים הדנות בחברה זו.
גם עוזרת ראש חטיבת הקהילה התחייבה בכתב שלא תעסוק בכל הקשור למכרזי חברת התרופות שבה עובד בנה, ולא תשתתף בישיבות ועדת המכרזים הדנות באותה חברה.
עד מועד סיום הביקורת באוגוסט 2006 לא חתמו חברי ועדות מכרזים מקומיות של מחוזות הכללית ושל בתי החולים שלה על טופס ההצהרה.
נראה אפוא, שעצם החתימה על ההצהרה מעלה על פני השטח סוגיות שמן הראוי לדון בהן.
עוד יש לציין שהנהלת הכללית לא פעלה להביא את הדברים לידיעת העובדים, כך שיפנימו את הנוהל למשל, באמצעות פעולות הדרכה בנושא.
בשנת 2003 ,מצא קצין הביטחון של הכללית כי מנהל תחבורה במחוז מסוים האחראי למערך ההסעות במחוז (הסעות בדיקות ודמים, ביקורי בית ועוד), אישר את החשבונות של חברה להעברת תרופות ולאיסוף בדיקות במחוז, שבה הועסקו שני אחיו של מנהל התחבורה.
בעקבות החקירה מטעם הנהלת הכללית, מינתה הנהלת המחוז ועדת בירור בסוף אותה שנה, ובה הוחלט על נתק מינהלי בין מנהל התחבורה לבין החברה, אולם המחוז המשיך להעסיק את החברה.
ביולי 2006 החל קצין הביטחון בכללית לבדוק תלונה על מעשים דומים של אותו מנהל תחבורה.
עד למועד סיום הביקורת, באוגוסט 2006 .
, לא הסתיימה הבדיקה לדעת משרד מבקר המדינה, החתמת העובדים העוסקים ברכש ובהתקשרויות על טופס ההצהרה הוא צעד ראשוני בלבד למניעת תופעת ניגוד העניינים.
על הכללית 98 דוח שנתי57ב .
לפעול גם להחתמת כל חברי ועדות המכרזים המקומיות של המחוזות ובתי החולים שלה על טופסי הצהרה, ולטפל במצבים של ניגוד עניינים העולים בהם.
ניגוד עניינים מוסדי בכללית : לעתים למכהן בתפקיד מסוים בארגון עשוי להיות עניין בתחום מסוים שהוא מופקד עליו, שאינו עולה בקנה אחד עם טובת הארגון כולו.
לדוגמה, מנהל אגף מסוים העובד עם ספק שירות מסוים, יעדיף, מטעמיו שלו, להמשיך לעבוד עמו ולא עם ספקים אחרים, אף שייתכן שהם יספקו אותו שירות במחיר זול יותר.
נוהל "מניעת ניגוד אינטרסים" אינו דן בנסיבות כגון אלו.
בכללית פועלות ועדות ציוד66 כבר שנים רבות.
בנובמבר 2002 מינה מנכ"ל הכללית דאז (מר פטרבורג) צוות לבדיקת היבטים רפואיים ואחרים של רכש פריטים רפואיים בכללית.
בדוח שהגיש צוות הבדיקה בשנת 2004 עלה חשש לניגוד עניינים מוסדי.
בדוח נאמר, בין היתר, כי נציגי המכירות והשיווק של החברות המספקות ציוד רפואי, מכשירים, תרופות ועוד, פעלו כמיטב יכולתם כדי לשכנע ו"לקנות" את הגורמים בכללית שיכולים להשפיע על אישור רכישת פריטי הציוד והכנסתם לשימוש בה.
הכוונה גם לעובדי השטח וגם לחברי ועדות הציוד שצריכים להכריע אם ציוד מסוים יאושר לשימוש אם לאו, ואשר חלקם רופאים שאמורים להשתמש בציוד זה, ולכן מושפעים מביקורת עליו, מפרסום ומשיווק, מהבטחות שונות בנוגע לציוד ומטובות הנאה שונות, אשר לכאורה ייתכן שיוענקו להם או למחלקתם אם ירכשו ציוד זה.
בנסיבות אלה קיים חשש כבד כי חברי ועדות הציוד הושפעו במידה כלשהי, וכי לכאורה קיימת אפשרות שקביעותיהם היו נגועות בניגוד עניינים במידה זו או אחרת.
במהלך עבודת צוות הבדיקה, באוגוסט 2003 , קבעה הכללית נוהל חדש - "ועדות ציוד רפואי".
הנוהל דן בהרכב ועדות הציוד השונות, בדרכי מינוין, בסמכויותיהן ובסדרי עבודתן.
בנוהל נאמר כי על חברי הוועדות, על היועצים ועל המוזמנים לוועדות לחתום על כתב הצהרה והתחייבות.
בכתב הצהרה זה יצהיר החותם שאין לו ישירות או בעקיפין בעלות, שליטה, שותפות, מעורבות או יכולת השפעה על קבלת החלטות, מסוג כלשהו, בעסק או בשירות מסוג כלשהו או אצל כל אדם (לרבות תאגיד), אשר ענייניו או עניינם של קרובי משפחתו בו נוגד או עלול להיות נוגד את ענייני הוועדה או את ענייני הכללית.
החותם מתחייב גם להודיע על כל שינוי במצבו העסקי או במצבם העסקי של קרובי משפחתו או של אדם אחר הפועל מטעמו או קשור אליו, שעלול לגרום לניגוד עניינים בין הכללית לבינו.
עם זאת, חלק מחברי הוועדות לא חתמו על כתב ההצהרה עד אוקטובר 2006.
באוגוסט 2006 דנה ועדת המכרזים לעניינים כלליים במכרז מסוים.
בנושא המכרז מטפל אגף שבראשו עומדת יו"ר הוועדה.
לפני תחילת הדיון במכרז פנתה רכזת הוועדה אל ראש האגף וביקשה ממנה שלא להשתתף בדיון, מחשש לניגוד עניינים אפשרי, לדוגמה העדפה של ראש האגף להמשיך לעבוד עם חברה שכבר מועסקת בידי הכללית.
ראש האגף לא השתתפה בדיון.
66 ועדות מקצועיות שנועדו לסייע לאגפים ולמחלקות בהנהלת הכללית ובכל מוסדותיה לאשר ולבחור ציוד רפואי.
הוועדות מסייעות בכל תחום שבו נדרשת המלצה להכריז שציוד רפואי מסוים הוא תקני, ולחלופין לבטל הכרזה שציוד מסוים הוא תקני, או לשם הטלת הגבלות כלשהן על אופן השימוש בו.
בשנת 2003 פעלו26 ועדות ציוד קבועות בתחומי הרפואה השונים, ו-7 ועדות ציוד נוספותשדנו בנושאים אד -הוק.
כללים והסדרים למניעת ניגוד עניינים ואכיפתם 99 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי מקרה זה ממחיש את הצורך שהנושא יובא לבחינת היועץ המשפטי של הכללית כדי שייתן את דעתו על הנושא, ויבחן אם נוצר בו ניגוד עניינים כלשהו, ואם יש מקום לקבוע שראש האגף לא תשתתף בדיונים נוספים באותו עניין.
הכללית השיבה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2006 , כי לדעת היועץ המשפטי שלה ראוי לנקוט גישה זהירה ואמצעים אף יותר מהמתחייב מתקנה 8 לתקנות חובת המכרזים, שמכוחה פועלת ועדת מכרזים בכל משרד ממשלתי או יחידת סמך של משרד.
יש למנוע לזות שפתים ולפעול למראית עין ולביסוס אמון מוצק בין הכללית ובין הציבור, ובכלל זה ספקים ונותני שירותים.
מן הראוי שהיועץ המשפטי יבחן גם אם יש צורך להוסיף לנוהל "מניעת ניגוד אינטרסים" הוראות בעניין נסיבות כגון אלו כדי שחובת חברי ועדו ת המכרזים בכללית תהיה ברורה.
סוגיית ניגוד עניינים בתחום הרכש במכבי שירותי בריאות .
מרבית הרכש במכבי שירותי בריאות (להלן - מכבי) נעשה באמצעות אגף הרכש.
האגף עוסק ברכש של תרופות, ציוד רפואי, ציוד משקי ועוד.
ועדת רכש מאשרת את ההתקשרויות הנוגעות לרכש.
כמו כן פועלת במכבי ועדת מכרזים.
בוועדות הרכש והמכרזים חברים עובדי מכבי בדרגים שונים.