HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
)(ב על פי הוראת משרד הבריאות, יש לרשום בכרטיס התלמיד את ממצאי הבדיקות שנעשות לו ולמסור אותם להוריו; וממצאים המצביעים על משקל עודף יש לשלוח גם לרופא המטפל.
בביקורת הועלה כי אין בידי משרד הבריאות מידע המלמד שממצאי בדיקות שנעשו לתלמידים אכן נמסרו להוריהם, ובמידת הצורך גם לרופא המטפל.
כן הועלה כי בקופות החולים אין נתונים מרוכזים על בדיקות אלה.
הפעולות למניעת השמנה ולהפחתתה .
ממסמכים של משרד הבריאות עולה כי מחקרים בעולם מצביעים שפעולות למניעת השמנה ולצמצום ממדיה הביאו להפחתת התחלואה והתמותה הנגרמות ממנה.
כדי למנוע השמנה ולהפחית את שיעור הסובלים ממנה, יש לעודד אכילה נבונה ופעילות גופנית סדירה בכל מהלך החיים, מהילדות עד הזקנה.
החל משנות האלפיים גדלה המודעות לנושא ההשמנה, ומשרד הבריאות וקופות החולים החלו במהלכים שנועדו לסייע בהפחתת ההשמנה בקרב האוכלוסייה.
משרד הבריאות כוח משימה למניע ת השמנה ולטיפול בה 1.
על פי החלטה שהתקבלה ביוני2004 במועצה הלאומית לקידום הבריאות26 הוקם ביוני 2005 "כוח משימה למניעה ולטיפול בעודף משקל והשמנת יתר" (להלן - כוח המשימה).
בראש כוח המשימה עמדו פרופ א' בארי, ששימש אז מנהל בית הספר לבריאות הציבור של האוניברסיטה העברית שבבית החולים הדסה עין כרם, וד"ר ד' ניצן קלוסקי, מנהלת שירות המזון והתזונה במשרד הבריאות, והשתתפו בו נציגים ממשרד הבריאות, מקופות החולים, ממשרד החינוך, מצה"ל, מרשויות מקומיות, מהחברה למתנ"סים, מאיגוד תעשיות המזון ומהעיתונים.
דוח כוח המשימה הוגש להנהלת משרד הבריאות באוגוסט 2006 , והוא עסק רק בנושא מניעת ההשמנה, ולא בטיפול הרפואי בסובלים ממנה.
בדוח נאמר כי נראה שבעיית ההשמנה לא קיבלה את תשומת הלב הראויה ונתפסה יותר כבעיה קוסמטית ופחות כבעיה בריאותית ; וכי נוכח היקף תופעת ההשמנה בארץ והעובדה שההשמנה גורמת לתחלואה ולתמותה, ראוי שהמדינה תפעל בהקדם למניעתה ולצמצום ממדיה.
להלן עיקר ההמלצות שהובאו בדוח: (א) פעולות במישור הלאומי : (1 ) על משרד ראש הממשלה, בהנחיית משרד הבריאות, ליזום פיתוח תכנית רב-תחומית למניעת השמנה בכל שכבות האוכלוסייה תוך שימת דגש על מניעת ההשמנה בקרב ילדים ובקרב קבוצות אוכלוסייה שמעמדן החברתי- כלכלי נמו ך.
(2 ) יש צורך ב"תיאוםמדיניות, חקיקה, תו כניות מחקר והתערבויות באמצעות שיתוף פעולה בין מוסדי/ ארגוני".
(3 ) יש להקים מערך לביצוע מעקב ובקרה (לרבות סקרי בריאות) רציפים ומקיפים על מצב הבריאות, התזונה ואורח החיים של כל האוכלוסייה, על בסיס קבוע, לצורך תכנון והערכה של הפעולות הנדרשות למאבק בהשמנה.
(4 ) יש להקצות תקציב לפעילויות אלה, מתוך הבנה ש הפחתת ההשמנה היא רווחית מאחר שהיא מקטינה את ההוצאות .
26 המועצות הלאומיות הן גופים מייעצים מקצועיים בתחומי הבריאות.
תפקידן לסייע למנכ"ל משרד הבריאות, בין היתר בהתוויית מדיניות בריאות.
בעניין זה ראו דוח שנתי 49 של מבקר המדינה (1999 '), עמ130.
הנגרמות בשל מחלות כרוניות שמקורן בהשמנה, משפרת את בריאות האוכלוסייה ומגדילה את פריון העבודה.
(ב) חקיקה: (1 ) הגבלתהמכירה של משקאות ומזונות בבתי הספר - יש להגדיר בחקיקה את התפריט הרצוי בארוחות המוגשות בבתי הספר ואת המזון והמשקאות שמותר למכור במכונות, במזנונים ובמסעדות.
(2 ) הגבלת פרסום - יש לאסור או להגביל באמצעות חקיקה פעולות פרסום, מתן חסויות או כל פעולה פרסומית אחרת בתוך בתי הספר הנוגעת למזון או למשקאות, וכן להגביל בחוק את מספר הפרסומות למזונות ומשקאות המיועדות לילדים ומשודרות במשך היממה ובמשך שעות הצפייה בטלוויזיה, ולהתיר את שידורן רק בשעות שבהן ילדים אינם צופים בטלוויזיה או גולשים באינטרנט.
(3 ) יש לחייב בעלי מסעדות ובתי אוכל לציין בתפריטיהם את הערך התזונתי של המזון שהם מגישים .
(4 ) חוק העשרת מזונות - יש לחוקק חוק שי חייב את טחנות הקמח, המאפיות, מפעלי המלח וחברות החלב ומוצריו להעשיר את מוצריהם בתוספי תזונה.
(5 ) יש לכלולבסל שירותי הבריאות שעל קופות החולים לספק, ייעוץ של דיאטנית בדבר דרכים לניהול אורח חיים בריא שיינתן לכל מבוטח שירצה לקבלו ובדיקת BMI לתלמידיבתי הספר.
(ג) תעשייה - שיווק מזונות בריאים : יש לעודד את חברות המזון להפחית את כמויות השמן, הסוכר והמלח במזונות שהן מייצרות ולהקטין את מנות המזון שהן משווקות, וכן להקפיד שהמידע התזונתי על אריזות מוצרי המזון יהיה ברור ופשוט, כדי לאפשר בחירה מושכלת של המוצרים.
(ד) גני ילדים ובתי ספר - סביבת בית ספר בריאה: (1 ) לכלול את החינוך לשמירה על אורח חיים בריא בתכנית הלימודים במשך כל שנות הלימוד בגן ובבית הספר.
(2 ) לבדוק אתהארוחות הניתנות בגנים ובבתי הספר.
(3 ) לאכוף את הנוהל האוסרלהציב בסביבת בית הספר מכונות למשקאות עתירי קלוריות, מתקני מזון מהיר ומודעות המעודדות אכילה לא נבונה.
(4,) לעשות על ידי אנשי מקצוע, מעקב אחר הגדילה (גובה ומשקל לפי אחוזוני ה- BMI) שלהתלמידים בבתי הספר במשך כל שנות הלימוד כדי לגלות את מי שמּוע דים להשמנה.
(5 ) להכשיר מוריםלהדריך בנושא השמירה על אורח חיים בריא ותזונה נבונה.
(6 ) להפוך את בתי הספר לסביבה מקדמת בריאות בשיתוף ההורים.
(ה) קהילה בריאה וסביבת עבודה בריאה: (1 ) לעודד רשויות מקומיות ליצור שבילים להליכה ולרכיבה על אופניים (2 ) לעודד מקומות עבודה ליצור סביבה המקדמת פעילות גופנית ותזונה בריאה.
(ו) ארגונים העוסקים בבריאות: (1 )על אנשי מקצוע בתחום הבריאות לעקוב אחר ה- BMI .
של מטופליהם לפחות פעם בשנה (2) בביטוחי בריאות ו בביטוחים משלימים יש להביא בחשבון הענקת בונוסים , הנחות ותמריצים למי שעוסקים בפעילות גופנית, מפחיתים את משקלם ושומרים על יו.
(3 ) ישלשלב ייעוץ בנושא השמירה על אורח חיים בריא בתפקידם של דיאטנים, רופאים, אחיות, מקדמי בריאות ואנשי בריאות נוספים, ולהרחיב את ההכשרה הניתנת להם בנושא.
(4 ) ישלהבטיח שיהיו שירותי ייעוץ זמינים בנושא בכל הארץ, ובייחוד באזורי הפיתוח ובמגזר הערבי.
(ז) אמצעי התקשורת : (1) על משרד הבריאות לפתח אסטרטגיה לאומית שתכלול בין היתר מתן הנחיות באמצעי התקשורת לתזונה נכונה ולפעילות גופנית קבועה והעברת מסרי בריאות ברורים ועקביים באמצעות המוצרים והשיווק הישיר.
(2 ) ישלווסת ולהגביל פרסומים של מזון לילדים שערכו התזונתי נמוך.
(3 ) ישלהגביל את הפרסומות למזון עתיר קלוריות ובעל ערך תזונתי נמוך המשודרות בטלוויזיה בתכניות לילדים בשעות שיא הצפייה.
נמצא כי בעת סיכום הביקורת, נובמבר2007 , עדיין לא העלתה הנהלת משרד הבריאות את נושא מניעת ההשמנה לדיון במשרד ראש הממשלה כדי ליזום פיתוח תכנית משותפת בנושא, כפי שהומלץ בדוח כוח המשימה; וטרם הוכנה תכנית לאומית יישומית למאבק במגפת ההשמנה בקרב האוכלוסייה המוסכמת על כל הגופים הנוגעים בדבר.
כמו כן הועלה כי משרד הבריאות לא הקים מערך למעקב ובקרה רציפים ומקיפים על מצב הבריאות, התזונה ואורח החיים של כל האוכלוסייה, לא נאספו נתונים על כלל האוכלוסייה ועל הפעולות הנדרשות בעניין מניעת ההשמנה, ולא נקבעו בעניין זה יעדים בני מדידה.
עוד העלתה הביקורת כי אמנם יש בקופות החולים, בבתי ספר, ברשויות המקומיות, במשטרה ובצה"ל כמה תכניות לטיפול בהשמנה ולמניעתה, אולם למשרד הבריאות אין נתונים מרוכזים על התכניות המופעלות בגופים אלה, והוא לא פנה אליהם בבקשה לספק לו נתונים על ביצוען; ומכאן שאין לו נתונים על היקף פעילותם.
כמו כן הוא לא עשה מעקב אחר ביצוע התכניות, ולא ניתן לאמוד באיזו מידה הצליחו להחדיר, בעיקר בבתי הספר והגנים, את ההכרה בחשיבות השמירה על אורח חיים בריא.
בנושא תיקוני החקיקה המוצעים בהמלצות כוח המשימה הועלה כי כמה חברי כנסת הגישו הצעות הנוגעות להגדרת התפריט הרצוי בארוחות המוגשות בבתי הספר ולהגבלת הפרסומות של מוצרי מזון המיועדות לילדים.
במועד סיכום הביקורת טרם הבשילו הצעות אלה לכדי תיקון לחוק (ראו להלן), וגם טרם הוחל בקידום הצעות חוק לתיקוני החקיקה האחרים שהציע כוח המשימה.
סקירת ספרות מקצועית העלתה כי בספרד, שלא כמו בישראל, מפעיל המשרד לענייני בריאות וצרכנים27 משנת2005 בבתי הספר ובקהילה תכנית אסטרטגית לתזונה, פעילות גופנית ומניעת השמנה28.
כמו כן נחתם בינו לבין חברות המזון בספרד29 הסכם לשיתוף פעולה שבמסגרתו נקבעו הוראות לפיקוח על ייצור מזון עתיר קלוריות לקטינים ולהגבלת פרסומת למוצרי מזון המכוונת לקטינים.
חברות המזון גם הוציאו מדריך לצרכנים המיועד לסייע לצרכנים להבין את הכיתוב בתוויות שעל אריזות המזון והרחיבו את המידע התזונתי המובא בתוויות.
כמו כן התחייבו חברות המזון לתת חסות לאירועי ספורט, לספק ציוד וחומרי הסברה ולעודד פעילות גופנית, בייחוד של ילדים.
גם באוסטרליה פועל כוח משימה לאומי למניעת השמנה, ובשנת 2002 החל הממשל של מדינת ניו סאוט וולס ( NSW ) בפיתוח תכנית פעולה לשנים 2003 -2007 למניעת השמנה של ילדים ומתבגרים בבית הספר, בקהילה ולאחר שעות הלימודים 30 , שנועדה להתבצע בשיתוף הקהילה, חברות המזון, בתי הספר וחברות הפרסום.
ממצאי הביקורת העלו כי בישראל, לעומת זאת, למעט פעולות שנעשות מדי פעם בפעם ביזמת גוף זה או אחר, אין פעילות סדורה ושיטתית למניעת השמנה הנעשית .
27 Ministry of Health and Consumer Affairs 28 Strategy for Nutrition, Physical Activity and Prevention of Obesity (NAOS) 29 Spanish Federation of Food and Drink Industries 30 : NSW Government Action Plan Prevention of Obesity in Children and Young People .
2003 -2007 534 דוחשנתי 58ב .
על פי תכנית אסטרטגית מפורטת בת ביצוע.
כל גוף במדינה פועל לפי שיקוליו, והדבר פוגע ביעילות המאבק בהשמנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, מחובתה של המדינה לדאוג לבריאות תושביה, בין היתר על ידי חינוך לשמירה על אורח חיים בריא ויצירת תנאים שיאפשרו לקיימו, ומתן שירותים המסייעים במניעת מחלות ובטיפול בהן.
נוכח חומרתה של תופעת ההשמנה בארץ, וכדי שיהיה אפשר להגשים את כל הרעיונות והתכניות בעניין מניעת ההשמנה וצמצום ממדיה, יש להכין תכנית לאומית שייקבעו בה יעדים ודרכים למימושם תוך שימוש בכלים משפטיים והסברתיים.
על משרד הבריאות, בהיותו המשרד המופקד על בריאות הציבור, ליזום הקמת גוף לאומי בעל סמכות שירכז ויתאם את הפעולות של כל הגורמים הפועלים בנושא, יפקח על הפעולות האלה וינתב את המשאבים המוקצבים להן, ובדרך זו יביא לייעול המאבק בהשמנה.
צמצום ממדי ההשמנה יביא הן תועלת בריאותית והן תועלת כלכלית.
תת-ועדה לטיפול בהשמנה ולמניעתה במסגרת תכנית ושמה "לעתיד בריא 2020"31 "מינה מנכל משרד הבריאות בספטמבר 2006 את "תת-הוועדה למניעה וטיפול בהשמנה" (להלן - תת-הוועדה).
תת -הוועדה נדרשה להכין על יסוד המלצות כוח המשימה תכניות יישומיות לטיפול בבעיית ההשמנה, ולקבוע יעדים לצמצום ממדי ההשמנה ואת הפעולות שיש לנקוט להשגתם.
לוועדה מונו נציגים ממשרד הבריאות, מנהלת המחלקה לתזונה ודיאטה במכבי ומנהלת המחלקה לחינוך וקידום בריאות בכללית.
משרד הבריאות מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2007 כי לאחר שתת- הוועדה תקבע תכנית שבה יגובשו היעדים וסדר העדיפויות והדרכים להשגתם, תובא התכנית לאישורן של הממשלה והכנסת כדי שיתמכו בה בעזרת חקיקה והקצאת תקציב להגשמתה.
בטיוטת הדוח של תת-הוועדה מדצמבר 2007 , שכותרתו "יעדים, אסטרטגיות והתערבויות לאומיים למניעה וטיפול בהשמנה", נקבעו יעדים להפחתת ההשמנה, ולפיהם עד שנת 2020 תופחת השמנת היתר בקרב אוכלוסיית המבוגרים בני21 ומעלה - יהודים וערבים - בשיעור של 36% ובקרב ילדים ומתבגרים המּוע דים להשמנה בשיעור של 20% .
כמו כן המליצה תת- הוועדה על פעולות ושיטות להשגת היעדים.
ואולם בטיוטת דוח תת -הוועדה לא נקבעו תכניות יישומיות לטיפול בבעיית ההשמנה, אף שהדבר דרוש, בין היתר, להערכת היקף המשאבים - תקציב וכוח אדם - הנדרשים למאבק בהשמנה.
אף שהמלצות כוח המשימה לטיפול בבעיית ההשמנה הוגשו למשרד הבריאות כבר בשנת 2006 , ומונתה תת-ועדה לקביעת דרכים ליישום ההמלצות, עד סוף 2007 עדיין לא נקבעה תכנית לאומית אופרטיבית למניעת השמנה, וסוגיית אופן הטיפול בבעיה לא הובאה לדיון בממשלה.
31 תכנית שיזמה הנהלת משרד הבריאות בסוף שנת2005 כדי לגבש מדיניות בריאות בתחום המניעה וקידום הבריאות ולקבוע יעדים ואת הפעולות החיוניות להשגתם.
לצורך גיבוש התכנית מינה מנכ"ל משרד הבריאות כמה ועדות מומחים בתחומים שונים.
אחת הוועדות עוסקת בבחינת "התנהגויות בריאותיות", ובמסגרתה מונתה תת-הוועדה.
עידוד הפעילות הגופנית הוכח שפעילות גופנית סדירה32 משפרת את איכות החיים ומפחיתה את הסיכון להשמין וללקות במחלות.
ואולם מסקר הבריאות הלאומי שעשה משרד הבריאות בשנים -2003 200433 עולה כי רק%28.
7 מהמבוגרים בארץ עוסקים בפעילות גופנית סדירה.
באוגוסט 2004 הגישה "ועדה לקידום פעילות גופנית" למועצה הלאומית לקידום הבריאות "נייר עמדה והמלצות ראשוניות בנושא קידום הפעילות הגופנית במדינת ישראל".
חברי הוועדה היו נציגים ממשרד הבריאות, מקופות החולים, ממשרד החינוך, מצה"ל ומהרשויות המקומיות.
בנייר העמדה המליצה הוועדה, בין היתר, להכין תכנית הסברה לציבור הרחב; לעודד את הקופות לפעול לקידום פעילות גופנית בקרב המבוטחים; לקדם פעילות גופנית ברשויות מקומיות ובמתנ"סים על ידי הקמת מסלולים מיוחדים להליכה ולרכיבה על אופניים וכן חדרי כושר במקומות העבודה; ולקדם פעילות גופנית במוסדות החינוך ובקרב כוחות הביטחון.
בעקבות המלצות הוועדה האמורה הוציא משרד הבריאות במאי 2005 חוזר שכותרתו "פעילות גופנית - מרשם לבריאות", ובו הנחיות "לצוותים מטפלים ולמוסדות מערכת הבריאות לקידום הפעילות הגופנית באוכלוסייה", ולפיהן הפעילות תהיה בבתי ספר, בטיפות חלב, בקופות החולים, ברשויות המקומיות ובמתנ"סים, ותיעשה באמצעות אחיות, רופאים ודיאטנים.
הביקורת העלתה כי הוצאת החוזר לא לוותה בהפעלת כלים תפעוליים ושיווקיים מחייבים כמו פיתוח מתקני ספורט וארגון פעולות הסברה והדרכה; וכי משרד הבריאות לא עשה מעקב אחר יישום ההמלצות האמורות, ולא ניתן להעריך את תרומתן להגברת הפעילות הגופנית בקרב האוכלוסייה.
במסגרת התכנית "לעתיד בריא 2020 ", מינתה הנהלת משרד הבריאות בפברואר2006 תת- ועדה "לעידוד פעילות גופנית מקדמת בריאות" (להלן - תת-ועדה לפעילות גופנית).
לתת - הוועדה מונו נציגים ממשרד הבריאות, מקופות החולים, ממשרד החינוך, ממשרד המדע והספורט, מצה"ל ומרשויות מקומיות.
בטיוטת דוח שהגישה תת-הוועדה לפעילות גופנית בדצמבר 2007 שהתבסס, בין השאר, על המלצות הוועדה לקידום פעילות גופנית מ-2004 , נקבעו יעדים להעלאת שיעור העוסקים בפעילותגופנית והומלץ על פעולות ושיטות להשגת היעדים, ובהן פיתוח מתקני ספורט ומסלולים להליכה ולרכיבה על אופניים, ופיתוח תכניות לעידוד פעילות גופנית.
לדעת משרד מבקר המדינה, עידוד פעילות גופנית סדירה בקרב האוכלוסייה בארץ צריך להיות משולב בתכנית לאומית כוללת לטיפול בהשמנה, ויש להתחיל בצעדים אופרטיביים לקידום תכנית לפעילות גופנית.
32 לרוב האוכלוסייה מומלץ לעשות פעילות גופנית חמישה ימים בשבוע לפחות, 30 דקות לפחות בכל יום.
33 סקר בריאות לאומי 2003 -2004 , ממצאים נבחרים, פרויקט של ארגון הבריאות הלאומי, האזור האירופאי, המרכז הלאומי לבקרת מחלות משרד הבריאות, תשרי התשס"ז, אוקטובר 2006 .
המאבק בהשמנה ראוי להיות יעד לאומי.
אמנם מתחילת שנות האלפיים גדלה בארץ המודעות לצורך להיאבק בתופעת ההשמנה, ואף הוחל בפעילות לצמצומה, ואולם שלא כמו בכמה מדינות בעולם המערבי, שאיתרו את התופעה כבר לפני שנים מספר ופועלות בנחישות בעניין זה, בארץ עדיין אין תכנית מקיפה, סדירה ושיטתית לטיפול בבעיית ההשמנה.
לדעת משרד מבקר המדינה, בשל חומרתה של תופעת ההשמנה, השפעותיה על תושבי המדינה ועלותה הגבוהה למשק המדינה, ראוי שמשרד הבריאות יקדם קביעת מדיניות לאומית לטיפול בבעיית ההשמנה, כבר מגיל ילדות, ולהכנת תכנית לאומית יישומית לטיפול בה.
בתכנית זו יש להציב יעדים ולקבוע את האמצעים להשגתם תוך שיתוף פעולה עם הגופים שאמורים להשתתף בביצועה, ולהגדיר את האחריות והסמכות של כל אחד מהם.
כמו כן יש להקצות את המשאבים הדרושים לביצוע התכנית.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הבריאות כי הוא לא קידם מהלכים אופרטיביים לקיום ההמלצות שכבר ניתנו בדוחות ובתתי ועדות.
קופות החולים טיפול דיאטטי בקהילה אינו כלול בסל שירותי הבריאות שהוגדר ופורט בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994 (להלן- חוק ביטוח בריאות), למעט שירותים, שפורטו בתוספת השנייה לחוק, של ייעוץ דיאטטי למטרה רפואית בלבד למי שסובלים מבעיות במערכת העיכול וטיפול דיאטטי בחולים כרוניים, כגון חולים המטופלים בדיאליזה, חולי כליות וחולי סוכרת.
חוק ביטוח בריאות אינו כולל שירותים שתכליתם מניעת השמנה של הציבור הבריא, כגון הדרכה בידי אנשי מקצוע לתזונה נבונה ועידוד לשינוי אורח החיים והדרכת ילדים והורים בנושאי תזונה בגיל הרך ובגיל ההתבגרות.
עם זאת, קופות החולים פועלות חלקית בנושא ומספקות שירותים שתכליתם מניעת השמנה וצמצומה גם למי שאינם זכאים לכך מכוח החוק; הקופות נבדלות זו מזו בעניין קביעת הזכאות לשירותים אלה ומספר הטיפולים הניתנים.
פעולות למניעת השמנה ולצמצומה עיקר הפעילות של הקופות למניעת השמנה בקרב מבוטחיהן ולצמצומה היא מתן ייעוץ דיאטטי, הפעלת סדנאות לשינוי הרגלים המזיקים לבריאות, וכן הפקת חוברות ועלוני מידע והדרכה בנושאי תזונה נכונה ופעילות גופנית לילדים ולמבוגרים.
:הטיפול בהשמנה בקרב מבוגרים בשנים 2006 ו-2007 )(עד יוני הפעילה הכללית 286 סדנאות למבוגרים, בעיקר במרכז הארץ, וכן הכשירה בשיתוף הרשויות המקומיות מסלולי הליכה ב-50 יישובים ברחבי הארץ.
מכבי מפעילה במרפאותיה בכל הארץ קבוצות מבוגרים הלומדים הרגלי אכילה נכונה ועוסקים בפעילות גופנית; בשנת 2006 הפעילה הקופה60 קבוצות כאלה ובשנת2007 )(עד יוני- 20 קבוצות.
המאוחדת מפעילה משרד הבריאות 537 .
שתי מרפאות לטיפול בהשמנת יתר, אחת בירושלים ואחת באשדוד, שניתןבהן ייעוץ דיאטטי, וכן מקיימת סדנאות בנושא במרפאותיה ברחבי הארץ; בשנים 2005 -2007 (עד יולי) קיימה הקופה 267 סדנאות (שמונה מהן למתבגרים), והשתתפו בהן3,382 מבוטחים (בהם131 מתבגרים).
הלאומית מפעילה35 קבוצות הליכה ברחבי הארץ, אך אינה מפעילה סדנאות לשמירה על אורח חיים בריא; ההשתתפות בסדנאות ובקבוצות ההליכה כרוכה בתשלום, ומי שמבוטחים גם בשירותי בריאות נוספים (שב"ן) זכאים להנחה בדמי ההשתתפות.
:הטיפול בהשמנה בקרב ילדים בכללית נפתחו בשנים 2006 ו-2007 (עד יוני) שלוש סדנאות לילדים.
במכבי יש חמש מרפאותלטיפול בהשמ נת יתר של ילדים; במרפאות אלה מאובחנים הגורמים להשמנה וניתן טיפול כולל בהשמנה, וכן מתקיימות בהן פעילות גופנית בקבוצות ופעילות של קבוצות תמיכה לילדים ולהורים; הקופה גם נותנת טיפול והדרכה לקבוצות של הורים לילדים בעלי משקל עודף; בעת הביקורת פעלו ברחבי הארץ 13 קבוצות כאלה.
במאוחדת מופעלת סדנה לילדים באזור תל אביב בשיתוף ההורים, וכן ניתן ייעוץ לילדים בשתי המרפאות לטיפול בהשמנה שהיא מפעילה בירושלים ובאשדוד; הלאומית אינה מפעילה סדנאות לטיפול דיאטטי לילדים.
בכל קופות החולים ההשתתפות בסדנאות ובקבוצות הטיפול לילדים כרוכה בתשלום.
כדי למדוד את מידת יעילותן של הפעולות הנעשות למניעת השמנה ולצמצומה ולתכנן פעולות נוספות בנושא, יש לרכז מידע על היקף ההשתתפות בפעולות האמורות ולעקוב אחר תוצאותיהן.
בביקורת הועלה כי לקופות החולים כמעט אין נתונים על היקף ההשתתפות של ילדים ומבוגרים בפעולות למניעת השמנה שהתקיימו בהן במשך השנים; וכי בכללית, במאוחדת ובלאומית לא נעשה מעקב אחר תוצאות הפעולות האלה.
הפעולות שמקיימות קופות החולים לעידוד השמירה על אורח חיים בריא ולטיפול בתופעת ההשמנה בקרב מבוגרים וילדים הן תוצאה של יוזמות נקודתיות ולא של הכוונה מגוף מרכזי, ואינן אלא כטיפה בים לעומת הצרכים.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שתגובש מדיניות כוללת בעניין ההתמודדות עם בעיית ההשמנה, ויינתנו כלים מקצועיים ומשפטיים לביצועה; מדידה של תוצאות הפעולות שיינקטו בנושא תביא לניצול מרבי של המשאבים המקצועיים והכספיים שיושקעו בו.
מערכת החינוך תכניות לקידום הבריאות הרגלי אכילה נרכשים בילדות ובגיל הנעורים, ולכן חשוב מאוד להטמיע את ערכי הבריאות כבר מגיל צעיר, ומערכת החינוך יכולה ומתאימה למלא תפקיד מרכזי בעניין זה.
בשנים האחרונות גדלה במערכת החינוך המודעות לבעיית ההשמנה בקרב ילדים, והוחל בפיתוח תכניות חינוכיות בנושא.
התכנית החשובה ביותר לחינוך לשמירה על אורח חיים בריא שמפעיל משרד החינוך בבתי הספר היא התכנית "תפור עלי - עושים בי"ס לבריאות" לכיתות א-ו.
התכנית החלה לפעול במרס 2002 בשיתוף משרד הבריאות, ארגון ההורים הארציוחברות המזון, וביולי 2007 הקיפה כ-800 ,בתי ספר ברחבי הארץ מכל המגזרים.
מטרת התכנית, בין השאר להקנות לתלמידים הרגלי תזונה נבונה בעזרת מערכי שיעור, משחקים, ספר הדרכה בנושא חשיבות ארוחת הבוקר ועלונים המסבירים כיצד להרכיב את התפריט ולגוון את המזונות.
בית הספר הוא שבוחר כיצד לחלק וללמד את פרקי התכנית.
קופות החולים הכללית ומכבי מפעילות בבתי הספר בשיתוף משרד החינוך ומשרד הבריאות תכניות הכוללות הדרכה בנושא השמירה על אורח חיים בריא; המאוחדת בשיתוף משרד החינוך משתתפת בייעוץ ובימי הדרכה בבתי ספר, בעיקר בנושא תזונה נכונה; ואילו הלאומית אינה פעילה כלל בבתי הספר.
(א) הכללית מפעילה החל משנת 2001 בבתי הספר ברחבי הארץ תכנית ושמה "עניין של מידה" המיועדת לתלמידים בחטיבות הביניים ועוסקת, בין השאר, בחינוך לפעילות גופנית, מתן מידע תזונתי, הגברת המודעות ללחצים החברתיים לגבי הרזיה ואכילה והקניית כלים להתמודדות עם לחצים אלה, וכן חינוך לתזונה נכונה ושמירה על המשקל.
התכנית כוללת הצגת תאטרון המיועדת לכל השכבה, לעתים בשיתוף ההורים, וכן סדנה כיתתית של חמישה מפגשים המתקיימים אחת לשבוע במשך חודש.
על פי נתוני הקופה, מאז התחלת התכנית השתתפו בה כ-19,000 תלמידים.
מעקב של הקופה אחר תוצאות התכנית העלה כימסתמן קשר בין השתתפות תלמידים בסדנה לבין שיפור הרגלי האכילה שלהם והגברת העיסוק שלהם בפעילות גופנית.
(ב) מכבי מפעילה בבתי הספר תכנית ושמה "גיוון זה הכיוון " - תכנית חינוכית בת ארבעה מפגשים המיועדת לילדים בכיתות ב ו -ג.
התכנית כוללת משחקים שבאמצעותם הילדים לומדים על חשיבות ארוחת הבוקר, וכיצד להרכיב את התפריט ולגוון את המזונות שהם אוכלים.
על פי נתוני הקופה, בשנת 2006 פעלה התכנית ב-27 ( כיתות, רובן15 ) במחוז המרכז, ובשנת 2007 )(עד יוני ב-13 כיתות.
בשתי השנים האמורות לא הופעלה התכנית במחוז הנגב ובמחוז ירושלים.
משרד הבריאות מפעיל תכניות בנושא השמירה על אורח חיים בריא המיועדות לילדי הגן, לכיתות א ו-ב ולתלמידי תלמוד תורה לבנים בני 5-7 ,.
התכניות כוללות ערכות לימוד חוברות הסברה ועבודה אישית לתלמידים וחוברות הדרכה למורים.
בביקורת הועלה כי במשרד החינוך לא נעשו פעולות לאיתור הצרכים בכל הנוגע לחינוך התלמידים לשמור על אורח חיים בריא; ולא רוכזו נתונים על התכניות הקיימות בנושא זה, על מספר התלמידים שהשתתפו בכל אחת מהן ועל הפעילות בנושא.
כמו כן לא עשה המשרד מעקב אחר ביצוע התכניות הקיימות והצלחתן בבתי הספר ובגנים, ועקב כך לא ניתן לאמוד את השפעתן ולהפיק לקחים שיביאו לשיפורן.
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי בדיקת השפעת התכניות על הרגלי התזונה והפעילות הגופנית של התלמידים כרוכה בביצוע מעקב שיטתי לאורך זמן, דבר המצריך השקעה תקציבית.
לדעת משרד מבקר המדינה, איתור הצרכים ומעקב שיטתי אחר תרומתן של התכניות לשיפור אורח החיים של התלמידים חשוב לצורך תכנון והערכה של הפעולות שיש לנקוט בנושא וקביעת היקפן.
הפיקוח על התזונה בבתי הספר 1.
(א) בינואר2005 חוקק חוק ארוחה יומית לתלמיד, התשס"ה -2005 (להלן- חוק הארוחה היומית).
החוק נועד לקיים מפעל הזנה בעבור תלמידים בבתי ספר יסודיים, ונקבע בו משרד הבריאות 539 .
כי במסגרת מפעל ההזנה יקבלו התלמידים אחת ליום ארוחה חמה שתוכן על פי תפריט מאוזן ומגוון שיקבע שר הבריאות, בהתחשב בצורכי התלמידים ובגילם.
לאחר שחוק הארוחה היומית נכנס לתוקפו34 הוציא משרד הבריאות, ביולי2006 , מדריך מעודכן להזנת ילדים במוסדות חינוך המפרט, בין השאר, את הדרישות התזונתיות לפי גיל ואת הרכב התפריט הנדרש לארוחה בשרית ולארוחה חלבית.
על בסיס המדריך הוציא משרד החינוך בנובמבר 2006 חוזר מנכ"ל ובו הנחיות בנושא הזנה וחינוך לתזונה נכונה במוסדות חינוך - גני ילדים, בתי ספר ופנימיות חינוכיות (להלן - חוזר מנכ"ל משרד החינוך מנובמבר 2006 ).
החוזר מפרט את התחייבויות הספק, הנחיות תפעוליות לספק, וכן את הרכב התפריט שעליו לספק ואת דרך הפיקוח והבקרה על שירותיו.
על פי נתוני משרד החינוך ליוני 2007 , במסגרת מפעל ההזנה ניתנו ארוחות לכ-120,000 .
תלמידים הפיקוח על שירותי ההסעדה חל על משרד החינוך.
הועלה כי בעת סיום הביקורת, יולי 2007 , כמעט שלא היה פיקוח על ספקי המזון, ולא היה כל פיקוח על הארוחות המוגשות במסגרת מפעל ההזנה - לא פיקוח תברואי ולא פיקוח על ההרכב התזונתי.
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 כי בשנת הלימודים התשס"ח הוא החל לעשות פיקוח ובקרה על מערך ההזנה באמצעות זכיין שנבחר במכרז; וכי בכוונתו לפקח על איכות המזון והרכבו ועל שרשרת ההזנה למן רכישת המזון בידי הספק, הכנת הארוחות, שינוען והספקתן, עד חלוקת המנות בכיתות ועד איסוף שאריות המזון והפסולת.
במועד סיכום הביקורת, נובמבר 2007 , טרם היה ניתן לבחון את יישום תהליך הבקרה והפיקוח על הארוחות.
(ב) ביולי 2006 הגיש אחד מחברי הכנסת הצעה לתיקון חוק הארוחה היומית.
על פי ההצעה ייקבע התפריט על פי העקרונות האלה: שיעור החלבונים, השומנים או הפחמימות במנה המסופקת לא יעלה על שיעור מסוים מהערך הקלורי של המנה ולא יפחת משיעור מסוים ממנו; הכמות של מרכיבים אלה לא תחרוג מכמות מסוימת; הארוחה לא תכלול משקאות ממותקים; וכן יובאו בחשבון גם כמויות רצויות של ויטמיני ם ומבחר מזונות מומלצים לתלמידים בגילים שונים.
החליטה הממשלה להתנגד להצעת החוק 2.
(א) שלא כמו בישראל, בכמה מדינות בארה"ב הוגבלה בחקיקה מכירת משקאות או מזונות בבתי הספר.
לדוגמה, חוק שחוקק בקליפורניה35 ונכנס לתוקף בינואר 2004 קבע תקנים תזונתיים לסוגי המזון המותרים למכירה והטיל הגבלות ואיסורים על מכירת משקאות בבתי ספר יסודיים, בחטיבות הביניים ובבתי ספר תיכוניים.
בעיר ניו יורק יש חוק מקומי36 , שעיקרו איסור מכירת מזונות או משקאות שערכם התזונתינמוך, כגון מזונות עתירי שומן או משקאות מוגזים; האחריות לאכיפת החוק היא של משרד החינוך.
במדינת מרילנד יש חוק האוסר למכור חטיפים בבתי הספר.
בצרפת חוקק בסוף שנת 2006 חוק האוסר למכור משקאות ממותקים במכונות המוצבות בבתי ספר.
(ב) בחוזר מנכ"ל משרד החינוך מנובמבר 2006 נקבעו גם הנחיות בדבר מכירת מזון ומשקאות במוסד חינוכי - במכונות אוטומטיות, במזנון, בקפיטריה או בקיוסק.
34 בחוק נקבע כי הוא יוחל בהדרגה, על פי קביעת שר החינוך ובהסכמת שר האוצר, על התלמידים שיהיו זכאים לארוחה על פי החוק, במקומות שמונהג בהם יום חינוך ארוך.
35 The California Childhood Obesity Prevention Act 2003 36 Junk Food and Soda Free Schools Act 540 דוחשנתי 58ב .
מפרטות את סוגי המזון והמשקאות המותרים למכירה ואת הרכבם ואיכותם, ועלפיהן אין למכור בתחומי מוסד חינוכי משקאות ממותקים, מזונות מטוגנים ומיני מאפה העשירים בשומן, מזון מעובד ומזונות העשירים בסוכר.
ואולם החוזר אינו מפרט אמצעים לאכיפת ההנחיות.
בביקורת הועלה כי משרד החינוך אינו מפקח על ביצוע הנחיות החוזר.
משום כך לא ניתן לדעת אם הן מבוצעות, ואם כן - באיזה היקף ובאילו בתי ספר.
משרד החינוך מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2007 שכדי לבחון את יעילותן של ההנחיות האמורות יש צורך בכוח אדם שיעקוב אחר יישומן, וכי בדיקת היישום היא בעייתית בשל היעדר כוח אדם המיועד לכך.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמדינה תקצה אמצעים לפיקוח על ביצוע ההנחיות.
צה"ל בצה"ל יש כמה גופים העוסקים בתחום קידום הבריאות: מפקדת קצין רפואה ראשי, האחראית לקביעת המדיניות בתחום זה, ובמסגרתה ענף בריאות הצבא, המרכז את תחום הרפואה המונעת; מפקדת זרוע היבשה, האחראית לקביעת המדיניות בתחום הפעילות הגופנית; וענף מזון באגף הלוגיסטיקה, הרפואה והמרכזים (אלר"ם), הקובע את המדיניות בתחום המזון שבמסגרתה נקבעים לכל יחידה לפי אופי פעילותה "לוחות מזון", המגדירים את מגוון המוצרים שמהם יוכנו ארוחותיה, את הרכבן התזונתי של הארוחות ואת תכולתן הקלורית, וכן את פריטי המזון שיירכשו.
פעולות לעידוד השמירה על אורח חיים בריא 1.
צה"ל עושה בקרב 5% מהמתגייסים אליו והמשתחררים ממנו סקר בנושא הרגלי הבריאות של החיילים המשרתים שירות חובה, כדי ללמוד על דפוסי ההתנהגות שלהם, בין השאר בכל הנוגע לתזונה ופעילות גופנית.
במסגרת הסקר נעשות לחיילים בדיקות דם ובדיקות משקל וגובה.
לחיילים המשרתים בצבא הקבע בני 35 ויותר נעשות אחת לחמש שנים בדיקות תקופתיות הכוללות גם בדיקת BMI.
נתוני הסקר של הצבא מלמדים כי משנת1989 יש גידול מתמיד בשיעור הסובלים מהשמנת יתר ( BMI גבוה מ-30 ) בקרב המתגייסים לצה"ל: בשנים 1989 -1991 היה שיעורם1.
7% , ואילו בשנים 2004 -2006 הוא הגיע ל-4.
56% , כלומר גידול של268% .