HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לכל פעילות יוגדרו נתונים אלה: שם המערכת שבה תבוצע הפעילות; השלב במחזור החיים שבו נמצאת המערכת; שם הגורם המבצע; מועד התחלה וסיום מתוכנן; קישור לדרישת הלקוח; והערכת העלות הכספית של ביצוע הפעילות או הערכת מספר שעות העבודה שיידרשו לכך והתשלום עבורן.
בדצמבר 2011 החליטה הממשלה שיחידות הממשלה ומשרדיה יבססו את פעולתם על תכניות עבודה שנתיות, והטילה עליהם לפעול לפי מדריך התכנון הממשלתי.
על פי המדריך האמור, תכנית עבודה שנתית כוללת שלושה רבדים: מטרות, יעדים ומשימות.
לצד המטרות יופיעו מדדי תוצאה, המגדירים את השינוי המצופה כתוצאה מהפעולה הממשלתית.
המשימות נקבעות כנגזרת של המטרות והיעדים, על מנת להשיג את הגשמתם.
למשימות צמודים לוחות זמנים, מוקצים לה ן המשאבים הנדרשים , ואפשר לבחון את השגתן באמצעות שלבי התארגנות או מדדי תפוקה.
המשימות נדרשות להיות ספציפיות ולרוב הן שנתיות.
לדברי מנכ"ל משרד הבריאות, המשרד מבצע את התכנון השנתי על פי מתודולוגיית התכנון הממשלתית.
למשרד תכנית אסטרטגית, מטרות ברורות ומדדי תוצאה, ובכל שנה שולח אגף התקציבים במשרד הנחיות מפורטות בנושא התכנון לכל יחידות המשרד.
תהליך הכנת תכנית עבודה שנתית באגף המחשוב: .
האגף בונה את תכנית העבודה בשיתוף יחידות המשרד ואגף התקציבים במשרד ובתיאום עמם, בתהליך הכולל את השלבים האלה: 1.
בתחילת הרבעון האחרון של כל שנה, מודיע אגף התקציבים במשרד לאגף המחשוב ולכל יחידות המשרד, במסגרת תהליכי התכנון השנתיים, מהי המסגרת התקציבית שעל בסיסה יבנו את תכניות העבודה שלה ם.
מתקיימותפגישות בין מנהלי הפרויקטים לבין יחידות המשרד המעורבות בפעילות בשנה הנוכחית, לבחינת התכנית לשנה הבאה , על בסיס סטטוס הפרויקטים הקיימים ובקשות לפרויקטים חדשים.
הבקשות לפרויקטים חדשים מתועד ות ומועברות למנכ"ל המשרד , לאישור תעדוף הייזום שלהם.
מתקיימות פגישות פנימיות עם מנהלת אגף המחשוב, שבהן דנים בפרויקטי רוחב ותשתית.
מתקיימים דיוניםעם מנהלת אגף המחשוב, בהשתתפות מנהלי פרויקטים, מנהלי תחומים וצוות 13PMO ומגובשת תכנית עבודה, המרכזת את כל הפעילויות בכל אחד מהמינהלים.
אגף המחשוב מקיים דיון שנתי עם כל ראשמינהל במשרד ובו הוא מציג עבור כל פרויקט את הפעילויות ש בוצעו בשנה החולפת , את שירותי המחשוב ש יתקבלו בשנה הבאה ואת התוספות התקציביות הנדרשות.
הביקורת העלתה כי אף שאגף המחשוב מקיים עשרות דיונים שמטרתם לבנות תכנית עבודה שנתית, בשנים 2017-2014 האגף לא בנה בסיום הדיונים האמורים תכניות עבודה שנתיות אחודות ומלאות הכוללות את הפעילויות העיקריות המתוכננות בכל פרויקט, לרבות לוחות הזמנים שלהן ותקציבן - ובהן פעילויות הייזום, הפיתוח והתחזוקה.
בתשובתו מסר משרד הבריאות כי מקובל עליו שחסרים בתכניות העבודה שלו נדבכים מסוימים, וכי יש מקום לשיפור התכניות.
עוד מסר המשרד כי הוחלט שבשנות התקציב הבאות , לאחר אישור תכניות העבודה , יאוחדו כל חלקי התכניות למסמך אחד ולתכנית תקציבית כוללת , והעביר למשרד מבקר המדינה כדוגמה מסמך שבו ריכז את הנושאים שהוצגו לדבריו בהיערכות לתכנית העבודה 2017 .
משרד מבקר המדינה מעיר כי המסמך שהעביר משרד הבריאות הוא מקבץ מסמכים שאינו בגדר תכנית עבודה שנתית של אגף המחשוב , מאחר שלא פורטו בו המשימות העיקריות שיבוצעו בכל פרויקט, לוחות הזמנים לביצוען, התקציב הנדרש עבורן, ואם נדרשת תוספת תקציב ביחס לתקציב שאושר.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה למשרד הבריאות כי היעדר תכנית עבודה שנתית מלאה המשקפת את כל הפעילויות המבוצעות באגף המחשוב בהלימה לתקציבו פוגם ביכולת הנהלת המשרד לקיים בקרה על הנעשה באגף ולבחון אם הוא עומד ביעדים שנקבעו.
על אגף המחשוב לבנות תכניות עבודה שנתיות המשקפות את כל פעילותו תוך פירוט המשימות העיקריות ולוח הזמנים לביצוען בהלימה לתקציבו ולהגישן למנכ"ל.
13 PMO (Project Management Office) - משרד לניהול פרויקטים הוא גוף שמטרותיו תמיכה, בקרה ומעקב ותפקידו העיקרי הוא למסד את התשתית הניהולית, האנושית והטכנולוגית של "תורת" ניהול פרויקטים בארגון.
על בסיס הדיונים עם ראשי המינהלים ומיפוי הפעילות באחריות אגף המחשוב, האגף מקיים ברבעון הראשון של כל שנה דיונים אחדים עם המנכ"ל ועם אגף התקציבים במשרד על תכנית העבודה, ובפרט על הנושאים האלה: (א) פעילויות הנדרשות לתחזוקת המערכות והתשתיות; (ב) תעדוף פרויקטים עתידיים שיש לבצע לגביהם הליך יי זום; (ג) בקשה לתוספות בתקציבי פרויקטים בפיתוח.
לאחר הדיונים האמורים אגף התקציבים מוציא - רק בחודש מרץ בכל שנה - סיכום דיון ובו תכנית תקציבית שנתית מאושרת בידי המנכ"ל.
מנכ"ל משרד ממשלתי נדרש לאשר את תכנית העבודה של אגף מערכות מידע ובכלל זה את המשאבים המופנים לצורך יישום תכניות אלו.
קיום מקצועי וסדור של הליכי הבחינה וההחלטה שמקדם מנכ"ל בעניינים אלו, מחייב בסיס ידע מזערי הכולל פירוט של הפרויקטים בהקמה ובתחזוקה שמרכיבים את תכנית העבודה, לוחות הזמנים הכוללים של כל פרויקט ותקציבו הרב-שנתי, תוצרים מרכזיים שיתקבלו באותה השנה והתקציב הנדרש לביצועם.
הממצאים שהועלו מבדיקת דיוני תכניות העבודה שערך מנכ"ל משרד הבריאות בשנים 2017-2014 מלמדים כי המידע שהונח על שולחן המנכ"ל לצורך קיום הליכי הבחינה וההחלטה האמורים היה חסר ושונה משנה לשנה, וכי לא הוצגה למנכ"ל ולראש אגף התקציבים במשרד תמונה אחודה של פעילות אגף המחשוב.
זאת ועוד, גם לאחר שהמנכ"ל אישר את התקציב , לא בנה אגף המחשוב תכנית עבודה מפורטת שבה גיבש את כל פעילויותיו במסמך אחד מרכז , בהתאם לתקציב שאישר המנכ"ל, אלא הסתפק בעדכון תכניות העבודה של כל פרויקט בנפרד.
ראוי שמנכ"ל משרד הבריאות יגבש הנחיה בנושא הכנת תכנית עבודה שנתית של אגף המחשוב ותקציבה, שתפרט את מרכיבי התכנית, תהליך האישורים שלה, מועד הגשתה וכיו"ב.
הדבר נחוץ לאגף המנהל יותר מ-300 פרויקטים בשנה עבור כלל יחידות המשרד ומטה ישראל דיגיטלית בהיקף כספי של כחצי מיליארד ש"ח בשנה.
בתשובת מנכ"ל משרד הבריאות מפברואר 2018 (להלן- תשובת המנכ"ל) צוין כי לכל יחידה במשרד אופי עבודה ותחומי עיסוק שונים, ובהתאם לכך נדרשות גם הנחיות ייחודיות , בפרט באגף המחשוב.
משרד הבריאות פועל כל העת לשכלל את התכנון והבקרה על תכנית העבודה ותקציב המחשוב, וביתר שאת לאחר המלצות דוח מבקר המדינה .
כמו כן ציין המנכ"ל כי יש מקום להעמיק את מעורבותו באישור ובמעקב אחר תכניות העבודה של אגף המחשוב, ו לכן הרחיב את הדיונים שניהל בנושא זה ב-2017 ובייחוד ב-2018 .
המנכ"ל הוסיף כי התכנון ותכנית העבודה יורחבו ויכללו גם התייחסות לפרויקטים ממשיכים ולתקציבי עודפים , בהתאם להמלצות מבקר המדינה.
כחיוניים מונעת ממנו .
הגשת תכניות עבודה לרשות התקשוב: .
החלטת ממשלה 2097 מ-2014 הטילה על מנכ״לי משרדי הממשלה ומנהלי אגפי מערכות המידע במשרדי ם ויחידות הסמך (להלן - המנמ"רים) להיוועץ בממונה על התקשוב הממשלתי ולפעול בשים לב לחוות דעתו לפני אישור תכנית העבודה השנתית של אגף מערכות המידע ותקצובה.
בהתאם להחלטה האמורה הפיצה רשות התקשוב בספטמבר 2015 הנחיה מחייבת (להלן - ההנחיה בנושא תכניות עבודה) שבה הגדירה את ממשקי העבודה של המשרדים עמה במסגרת התהליכים לגיבוש תכניות עבודה שנתיות בתחום התקשוב ולבקרה על ביצוען.
אחד מיעדי ההנחיה בנושא תכני ות עבודה ה וא שרשות התקשוב תעזור למשרדים בתהליך התכנון על ידי מתן חוות דעת מקצועית, המשקפת ניסיון רב בעולם התקשוב בכלל והתקשוב הממשלתי בפרט.
על פי ההנחיה, שעודכנה בספטמבר 2016 , תכנית העבודה השנתית שתוגש לרשות התקשוב תכיל נתונים על הביצוע מול התכנון של תכנית העבודה של השנה הנוכחית ואת התכנון לשנה הבאה, וכן תכיל פרקים על פעילויות המשרדים - מאפיינים, תוצרים מרכזיים לפרויקטים, לוחות זמנים לפעילות והיקפה הכספי הכולל.
האחריות לבניית תכניות העבודה מוטלת על המנמ"רים, והאחריות לליווי ובקרה - על חטיבת משילות ברשות התקשוב.
בהנחיה נקבע עוד כי תכנית העבודה תוגש לבדיקת רשות התקשוב בחודשים ספטמבר -נובמבר בכל שנה , והיא תעביר את חוות דעתה על התכנית בנובמבר למנכ"ל, לסמנכ"ל הממונה על המנמ"ר ולמנמ"ר.
אגף המחשוב בנה תכניות עבודה לשנים 2016 ו-2017 בהתאם להנחיה, והגיש אותן לרשות בנובמבר 2015 ובנובמבר2016.
בתכניות פורטו סכומים שהוא משקיע בפיתוח ובתחזוקה וכן נתוני ם על פרויקטים עיקריים, והרשות העבירה את חוות דעתה עליהן לידי המנכ"ל והמנמ"ר.
הביקורת העלתה כי תכניות העבודה וההיקף הכספי הכולל של כלל פעילות אגף המחשוב כפי שהועברו לרשות התקשוב לא הוצגו למנכ"ל.
לרשות התקשוב הוצגו גם, בהתאם להנחייתה, פרטים על כל פרויקט עיקרי: לוחות הזמנים, אבני הדרך המתוכננות, התקציב הרב-שנתי, התקציב בשנה הבאה וכן נתוני ביצוע בשנה הקודמת; חלק מנתונים אלו לא הוצגו למנכ"ל.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף המחשוב כי אי-הצגת נתונים למנכ"ל שרשות התקשוב הגדירה כחיוניים למתן חוות דעתה מונעת ממנו מידע נגיש וזמין על היקף הפעילויות המתוכננות באגף, על עלותו ועל התכנון לעומת הביצוע בשנה הקודמת.
משרד מבקר המדינה בחן את תכניות העבודה לשנים 2017-2016 שהגיש אגף המחשוב לרשות התקשוב, תכניות ש כללו נתוני ביצוע בדבר התכנית ל-2016 .
להלן פירוט: משרד הבריאות |689 .
בתכנית העבודה ל-2017 שהוגשה לרשות התקשוב לא צוינו התוצרים המרכזיים המתוכננים לכל פרויקט בשנת הדיווח כנדרש בהנחיה - פירוט שנכלל בדיווח האגף לרשות לשנת 2016.
בנוסף, אגף המחשוב לא הגיש לרשות את נתוני התכנון ו הביצוע של תכנית העבודה ל-2016 )(שנה נוכחית - זאת בניגוד להנחיה שלפיה תכנית העבודה השנתית שתוגש תכיל נתונים על הביצוע מול התכנון של תכנית העבודה הנוכחית ואת התכנון לשנה הבאה.
הועלה כי האגף הגיש לרשות רק את תכנית העבודה ל-2017 ובה פרויקטים ש יבצע בשנה זו, רובם פרויקטים ממשיכים מ-2016 , ואת התקציב שנוצלבכל פרויקט ב-2016 .
במסגרת דיון עם רשות התקשוב בנושא תכנית העבודה ל-2017 הציג אגף המחשוב את סטטוס לוחות הזמנים של 12 מבין 15 פרויקטים שהופיעו בתכנית העבודה ל-2016 .
משרד מבקר המדינה העלה כי חסרו במצגת נתונים חיוניים.
בדיווח על העמידה בלוח הזמנים לא היו נתונים על עיכובים שחלו, אלא רק ציון סטטוס: פיגור קל, פיגור משמעותי או פרויקט "תקוע".
לא צוינו מידת הפיגור ומשמעותו מבחינת המשך הפרויקט והעמידה ביעדים, בתכולות ובתקציב.
בחלק מהפרויקטים לא הייתה התאמה בין הנתונים שדווח ו בתכנית העבודה ל-2017 לבין הדיווח לרשות התקשוב.
לדוגמה, פרויקט שיקום נכים הוצג לרשות כפרויקט "תקוע", אך הפיגור בלוח הזמנים לא דווח בתכנית העבודה ל-2017 .
בתכנית העבודה ל-2016 פורטו אבני דרך14 מרכזיות לכל פרויקט באותה שנה.
בדיון האמור לא פורטו אבני דרך אלו, אלא דווח על "הישגים" בכל פרויקט, ואלה נוסחו באופן שונה מאבני הדרך המקוריות.
מהדיווח אי-אפשר להסיק אם אבני הדרך המקוריות בוצעו ובאיזו מידה.
בהיעדר ריכוז של נתוני תכנון התקציב וביצועו בשנת 2016 , השווה משרד מבקר המדינה את נתוני תכנון התקציב מתכנית העבודה ל-2016 לנתוני ביצוע תקציב 2016 כפישפורטו בתכנית העבודה ל-2017.
הניתוח העלה כי חריגות בתקציב הפרויקטים כלל לא הוצגו לרשות התקשוב.
פרויקט שירותים מקוונים אישיים - בתכנית העבודה ל-2016 נכתב שהתקציב השנתי של הפרויקט היה 4.
5 מיליון ש"ח, ואילו בתכנית ל-2017 נכתב כי ביצוע התקציב היהב-2016 כ-8.
5 מיליון ש"ח- חריגה של 4 מיליון ש"ח (88% .
14 אבני דרך - פעילויות שנעשות במהלך מחזור חיי פרויקט כדי לבחון אותו ולשקול כיצד להמשיכו.
בדרך כלל במסגרת אבן דרך מתבצע סקר או מופק תוצר מסוים, ואם מפתח המערכת חיצוני, נמסר לו תשלום.
פרויקט הקמת מערך סייבר בריאות - בתכנית העבודה ל-2016 נכתב שהתקציב השנתי של הפרויקט היה 10 מיליון ש"ח, ואילו בתכנית העבודה ל -2017 נכתב כי ביצוע התקציב היה ב -2016 כ-21.
4 מיליון ש"ח - חריגה של 11.
4 מיליון ש"ח ( 114% .
) הפרויקט הוצג בדיווח לרשות התקשוב כפרויקט שעומד בלוחות הזמנים, אך לא הוצגה לה החריגה הגדולה בתקציבו.
בתשובתו מסר המשרד כי בנובמבר 2015 הגיש את תכנית העבודהל-2016 לרשות התקשוב, ולאחר מכן אישר מנכ"ל המשרד תכולות נוספות בפרויקטים האמורים ואת התקציבים הנדרשים לכך.
לדוגמה, בשנת 2016 אישר המשרד תוספת תקציבית לפרויקט הקמת מערך הסייבר לרכש מוצרים נוספים.
תקציב זה מומש בפועל ועל כן מוצג נתון ביצוע שונה מהתקציב המתוכנן.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף המחשוב כי עליו לפעול בהתאם להנחיית רשות התקשוב ולהעביר לה בכל שנה את תכנית העבודה של השנה הנוכחית עם נתוני ביצוע של לוחות הזמנים, התקציב ותוצרים מרכזיים שהוגדרו, ואם התכולות והעלויות עודכנו במהלך השנה - עליו להעלות זאת בצירוף הסברים מפורטים.
כמו כן, על האגף להעביר לרשות את תכנית העבודה לשנה הבאה עם פירוט לוחות הזמנים המתוכננים, התקציב והתוצרים המרכזיים.
בניית תכניות עבודה במתכונת חסרה מקשה לקיים בקרה על הפרויקטים ולהעריך אם הם עומדים בלוחות הזמנים, בתכולות ובתקציב שנקבעו.
זאת ועוד, מאחר שרשות התקשוב קבעה בהנחייתה כי באחריותה ללוות את תכניות העבודה המוגשות לה, לבדוק אותן ולקיים בקרה עליהן, כדי שהייעוץ שלה יהיה מועיל, היה עליה לדרוש מאגף המחשוב את כלל המסמכים והנתונים הרלוונטיים.
בתשובת רשות התקשוב מדצמבר 2017 היא ציינה כי היא שואפת לסייע להצלחת המשרדים, שעליהם מוטלים מלוא האחריות ומלוא הסמכות לניהול, ביצוע ובקרה.
כדי לממש את שאיפתה, הרשות מנחה את המנמ"רים איזה מידע לכלול בתכנית העבודה, מוודאת שהם עושים זאת ומספקת חוות דעת מקצועית על המידע.
הרשות ציינה כי במסגרת איסוף המידע על ביצועי השנה שחלפה, היא תשווה בין התכניות לבין הניצול הכספי בפועל ותבקש הסברים מהמשרדים על פערים מהותיים.
כמו כן תבדוק את מימוש אבני הדרך בפעילויות המרכזיות שתוכננו לביצוע.
הרשות הדגישה כי תעשה זאת לשם סיוע וייעוץ למשרדים "בגישה הצופה פני עתיד", ועל סמך המידע שיימסר לה.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף המחשוב כי עליו למסור למנכ"ל משרד הבריאות בכל שנה את תכנית העבודה לשנה הבאה לאחר יישום המלצות רשות התקשוב, וכן את נתוני ביצוע תכנית העבודה לשנה הנוכחית לרבות ההתקדמות בביצוע הפעילויות והשוואת ם לנתוני התכנון מבחינת לוח הזמנים, התקציב והתוצרים וזיהוי חריגות .
כך תתאפשר למנכ"ל בקרה יעילה על מידת עמידתו של האגף ביעדים שהגדיר, בתכולות, בלוחות הזמנים ובתקציבים .
בתשובתו מסר המשרד כי יקיים דיון תכנון פעילות בהשתתפות נציגי לשכת המנכ"ל, אגף התקציבים במשרד ואגף המחשוב.
בדיון תתוכנן מתכונת הצגת הפעילות למנכ"ל, באופן שיאפשר קבלת תמונת פעילות ברמת-על ואת הפירוט הנדרש לקבלת החלטות יעילה ומועילה במשרד.
תכניות עבודה שנתיות של התחומים ושל יחידות המטה .
כאמור, תכנית עבודה שנתית היא המכשיר המרכזי בידי יחידה בארגון לתכנון וניהול של פעילותה השוטפת ולמעקב אחר ביצועה.
בתכנית יוגדרו כל הפעילויות המתוכננות ליחידה לשנת העבודה, לפי גורמי פיתוח ובהלימה לתקציב הכולל של ה.
משרד מבקר המדינה בחן את תכניות העבודה השנתיות של יחידות המטה והתחומים באגף המחשוב לשנים 2017-2015 , ומצא שלשניים מהתחומים לא היו תכניות עבודה לשנים 2017-2015 , וליתר התחומים וליחידות המטה היו תכניות עבודה חלקיות בלבד.
רק תחום אחד - תחום שירותי פיתוח ובדיקות, שהוקם ב-2016 - הכין תכנית עבודה מלאה ל-2017 שפורטו בה כל הנתונים הדרושים.
יחידת מטה, רכש והתקשרויות, שאחראית, בין היתר, לסייע לאגף בבניית תכניות עבודה ובבקרה על מימושן , הכינה תכנית עבודה מפורטת רק ל-2017.
ליחידה לא הייתה תכנית עבודה ל-2016 והיא הכינה תכנית עבודה חלקית ל-2015 .
תחום פיתוח מערכות ליבה ותחום טכנולוגיית מידע למערכת הבריאות המנהלים פרויקטים בעשרות מיליוני ש"ח בשנה, לא הכינו תכניות עבודה 692 |דוח שנתי 68ג .
בתחומים אלו הוכנו תכניות עבודה לפרויקטים, ואולם גם הן לא תמיד היו מלאות (ראו להלן).
יחידת המטה בריאות דיגיטלית וארכיטקטורה לא הכינה תכניות עבודה לשנים 2016-2015 .
תחום מחשוב בתי חולים לא הכין תכניות עבודה לשנים 2017-2016 .
בתכנית העבודה לשנת 2015 הוגדרו 45 משימות, אך רק לגבי שמונה מהן צוין תאריך סיום (ללא תאריך התחלה), וביתרתן לא היו נתונים על לוחות הזמנים.
באף אחת מהמשימות לא פורטו הערכת עלות ביצוע או הערכת מספר שעות העבודה שיידרשו לכך והתשלום עבורן.
בתחום תשתיות, שירות וסייבר לא צוינו בתכניות העבודה לשנים 2017-2015 הערכת עלות ביצוע הפעילויות או הערכת מספר שעות העבודה שיידרשו ועלותן; בתכנית ל -2017 לאצוינו המועדים המתוכננים ל התחלת הפעילויות ולסיומן; בתכנית ל -2016 צוין תאריך הסיום של משימה אחת בלבד מבין 15 , ללא תאריך התחלתה; ובתכנית ל- 2015 צוין תאריךהסיום של ארבע משימות מבין 15 , .
ללא תאריך התחלתן משרד מבקר המדינה מעיר לאגף המחשוב כי עליו להנחות את ראשי יחידות המטה והתחומים להכין תכניות עבודה שנתיות שיפרטו את הפעילויות המרכזיות שהם מתכננים לשנת העבודה, ובכללן אבני הדרך המרכזיות בכל פרויקט שהם מנהלים או מתחזקים, בהלימה לתקציבן.
בהיעדר תכנית עבודה כזו נפגמת יכולת הנהלת המשרד ואגף המחשוב להקצות משאבים ביעילות, לזהות חריגות בלוחות הזמנים ולפקח על ביצוע הפעילויות.
בתשובתו מפברואר 2018 מסר המשרד כי הוא מנהל תכנית עבודה לכל פרויקט, ותכנית העבודה של התחום נגזרת מתכניות העבודה של הפרויקטים שהוא מנהל.
מקובל על אגף המחשוב כי ב תכניות העבודה של התחומים חסרים נדבכים מסוימים והוא מסכים כי יש מקום לשיפור.
תקציב אגף המחשוב בשנים 2017-2012 .
תקציב המדינה נחלק לכמה סוגי הוצאה, ובהם תקציב הוצאה נטו (תקציב המזומן) - הסכום המירבי המותר להוצאה בשנה כלשהי, כמפורט בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה -1985 ; ותקציב הרשאה להתחייב - הסכום המירבי שהממשלה רשאית להתחייב עליו באותה שנה, כאשר ההוצאה בגינו יכולה להיעשות באותה שנת תקציב או בשנים הבאות.
מכשיר זה מאפשר אפוא לגשר על פני שנות תקציב באמצעות התחייבות מראש על חשבון תקציבי השנים הבאות.
תקציב ההרשאה להתחייב משמש בעיקר לתקצוב פרויקטים רב-שנתיים והוצאות אחרות בתקציבי הפיתוח.
יש כמה סוגי תקציב לפי ביצוע: ביצוע - תקציב שכבר נוצל והחשב שילם אותו בפועל; ביצוע בדרך - תקציב בגין פעולה שכבר בוצעה, שהחשב טרם שילם; יתרת התחייבויות לשנה זו - התקציב המיועד לתכניות ולפרויקטים שכבר אושרו וייתכן כי בוצעו; עודפי תקציב - סכומי תקציב שלא נוצלו.
העודפים נחלקים לעודפים מחויבים - תקציב שנוצרה התחייבות בגינו אולם היא טרם בוצעה, ועודפים שאינם מחויבים - תקציב שלא נוצל וטרם נוצרה התחייבות בגינו.
לפי סעיף 13 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985 , שר האוצר רשאי להתיר את השימוש בעודפי תקציב בשנה הבאה לתכנית שבה נכללו, בהודעה לוועדת הכספים של הכנסת.
יצוין כי היתר לשימוש בסכום עודף שנותר בסעיף תקציב, בשנת הכספים העוקבת, ניתן רק כמה חודשים לאחר תחילת שנת הכספים העוקבת.
כלומר, אם היו ליחידה עודפי תקציב מחויבים משנה קודמת, יהיה עליה לממן את תשלום ההתחייבויות שנוצרו בגינם מתקציב המזומן של השנה השוטפת, עד העברת העודפים.
מקורות המימון לפעילות אגף המחשוב .
אגף המחשוב מוביל פרויקטים לאומיים בתחום הבריאות הדיגיטלית ונותן שירותי תקשוב לכלל יחידות המשרד ולבתי החולים הממשלתיים, ואלה שותפים במימון באמצעות תקנות תקציביות שונות: תקנות של אגף המחשוב, תקנות של יחידות המשרד ובתי החולים הממשלתיים ותקנות של משרדים אחרים.
תקציב המזומן הכולל שעמד לשימוש אגף המחשוב בכלל פעולותיו הסתכם בסוף שנת 2016 (תקציב על שינוייו15) בכ-454 מיליון ש"ח, ובשנת 2015 בכ-342 מיליון ש"ח.
בדצמבר 2013 החליטה הממשלה 16 לפעול לגיבוש מדיניות לאומית לשימ וש בטכנולוגיות מידע ותקשורת ויישומה (המיזם הלאומי "ישראל דיגיטלית"); זאת .
התקציב שעמד לרשות האגף בסוף שנת הכספים, לרבות שימוש בעודפים מחויבים 16 'החלטה מס1046 של הממשלה ה-33 ( "'"המיזם הלאומי 'ישראל דיגיטלית 15.
) 694 |דוח שנתי 68ג .
כדי לקדם צמיחה כלכלית, להגדיל את הרווחה החברתית ולצמצם פערים חברתיים באמצעות טכנולוגיות מידע ותקשורת.
בין יעדיו העיקריים של המיזם: פיתוח חדשנות ואספקת שירותים ציבוריים חדשניים בתחומים שונים, בהם בריאות.
בהחלטת הממשלה האמורה נקבע כי יוקם בין היתר מטה תיאום למיזם הלאומי ישראל דיגיטלית (להלן - מטה ישראל דיגיטלית) שיגבש את התכנית הדיגיטלית הלאומית וילווה את צוותי היישום המשרדיים בגיבוש תכניות היישום המשרדיות ובמעקב ובקרה על ביצוען.
בהתאם להחלטת הממשלה האמורה החל משרד הבריאות לגבש אסטרטגיית בריאות דיגיטלית בשיתוף מטה ישראל דיגיטלית ומשרד האוצר.
מסוף 2014 מטה ישראל דיגיטלית מלווה באופן שוטף ומממן במשותף עם המשרד עשרות פרויקטים, חלקם גדולים ומורכבים, בהם: BIG DATA (סביבותמחקר ), שמטרתו בניית פלטפורמה לאומית למחקרים עתירי מידע במערכת הבריאות; פסיפס - רפואה מותאמת אישית; טלמדיסין - למתן שירותי רפואה מרחוק.
בשנים 2017- 2014 הסתכם המימון של מטה ישראל דיגיטלית לתכנית בריאות דיגיטלית בכ-340 מיליון ש"ח, כ-23% במזומן ויתרתו בהרשאה להתחייב.
להלן תרשים המתאר את מקורות התקציב של אגף המחשוב בשנת 2016 : תרשים 1 : תקציב 2016 ,על שינוייו בהתפלגות לפי מקורות (באלפי ש"ח) .
המקור: אגף התקציבים במשרד הבריאות.
ביותר לפרויקטים רב- .
תקצוב פרויקטים רב-שנתיים .
אגף המחשוב מנהל עשרות פרויקטים רב-שנתיים, מרביתם במיליוני ש"ח וחלקם אף בעשרות מיליוני ש"ח ועד יותר ממאה מיליון ש"ח.
פרויקטים אלו מנוהלים יחד תחת תקנות תקציב מועטות, ורובם מתנהלים באמצעות תקציב מזומן בלבד, בלא תקצוב הרשאה להתחייב המתאים לתקצוב של פרויקטים רב-שנתיים.
ב-2015 הוסיף משרד האוצר תקנה לפיתוח פרויקטים במחשוב ובה נכלל באופן חד-פעמי סכום של הרשאה להתחייב, אך בתקציב השנים 2017- 2016 לא הוקצ ו לה כספים, ולכן היא לא שימשה לפיתוח פרויקטים חדשים.
בתשובתו מסר המשרד כי הוא מקבל את הצורך בניהול תמונת מצב תקציבית ואת הצורך במנגנון תקצוב מותאם לניהול תקציב רב -שנתי, ואולם אינו סבור שהפתרון הוא פיצול התקציב בין תקנות רבות.
לשיטתו, פיצול עלול למנוע ניצול יעיל של התקציב, בפרט בפרויקטים דיגיטליים, שניהולם מחייב גמישות.
כמו כן, טען המשרד כי תקצוב פרויקטים רב -שנתיים באמצעות הרשאה להתחייב דורש הגדרה מדויקת של ההזמנות מראש, לרבות אבני דרך מדוקדקות עד סוף הפרויקט, ולכן אינו מתאים ל פרויקטים טכנולוגיים גמישים.
עוד מסר המשרד בתשובתו כי המערכת החדשה לניהול תקציב פרויק טים שהחל לבנות אגף המחשוב תיתן מענה מיטבי לניהול, מעקב ובקרה תקציבית על פעילות המחשוב במשרד.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף המחשוב כי אפשר להשתמש בהרשאה להתחייב גם אם יש שינויים בפרויקטים הדורשים פתיחת הזמנות חדשות לנושאים שלא תוכננו בתחילת הדרך ואף לצורך סגירת הזמנות בנושאים שתוכננו ובוטלו, בזיכוי של תקציב ההרשאה להתחייב.
מאחר שכלל משרדי הממשלה מנהלים פרויקטים טכנולוגיים רב-שנתיים, על אגף התקציבים במשרד האוצר ועל רשות התקשוב לשקול הקמת צוות בין -משרדי לבחינת סוג התקצוב המתאים ביותר לפרויקטים רב - שנתיים.
כמו כן עליהם לשקול את הצורך בהקמת מערכת ממוחשבת רוחבית שתשמש את כלל המשרדים בניהול תקציב פרויקטים אלו ובבקרה עליו.
הגידול בתקציב במהלך השנה לעומת תקציב הבסיס .
כאמור, אגף התקציבים במשרד הבריאות בונה מדי שנה עם כל יחידה את תכנית העבודה שלה ואת התכנית התקציבית הנגזרת ממנה, שמובאת לאישור המנכ"ל, וכן מנהל מעקב אחר הכספים שמועברים ליחידות לאורך השנה.
הטבלה שלהלן, המבוססת על נתונים שריכז אגף התקציבים בשנים 2016-2011 , מ ציגה את הפער בין תקציב הבסיס לתקציב שעמד לרשות אגף המחשוב בסוף כל שנה (התקציב על שינוייו) ואת מידת השימוש בעודפים מחויבים.
לוח 1 : תקציב המזומן של אגף המחשוב (באלפי ש"ח) .
שינוייו שיעור הגידול .
2011 34,204 7,645 26,064 67,913 99% 22% 11% .
2012 31,265 20,466 40,974 92,705 197% 65% 22% .
2013 31,265 21,195 83,542 136,002 335% 68% 16% .
2014 29,851 43,068 125,800 198,719 566% 144% 22% .
2015 134,712 140,389 46,317 321,418 139% 104% 44% .
2016 56,799 200,427 33,773 290,999 412% 353% 69% .
2017* 82,035 217,234 161% .
המקור: אגף התקציבים במשרד הבריאות * במועד סיום הביקורת, אוקטובר 2017 , לא היו נתונים מלאים לשנה זו.
מהלוח עולה כי בשנים 2016-2011 היה תקציב אגף המחשוב על שינוייו גדול ב-99%- 566% מתקציב הבסיס.
עוד עולה מהטבלה כי משנת 2015 ,כמחצית מהתקציב על שינוייו מקורה בעודפים המחויבים המתקבלים במהלך השנה, וכי עודפים אלו גדולים באופן ניכר מתקציב הבסיס.
מכאן שבתחילת כל שנה ועד להגעת כספי העודפים המחויבים, נפגעת יכולתו של אגף המחשוב לשלם לספקים עבור התחייבויותיו ועבור פעילותו השוטפת.
לפי דרישת מנכ"ל המשרד, הזמינה חשבות המשרד בתחילת 2015 מיועץ חיצוני (להלן - היועץ) הערכה מקצועית על הנושאים האלה: קפיצת משרד הבריאות |697 .
;המדרגה בעלויות המחשוב מתודולוגיה במחזור החיים הפרויקטלי והמערכתי; בדיקת שני פרויקטים מדגמיים והתייחסות כללית בתחום המקצועי.
במרץ 2015 הגיש היועץ מסמך ובו ממצאים, מסקנות והמלצות (להלן - מסמך היועץ).
בנושא סוגיית התקציב (מקרו) כתב כי "היעדר תקציב קרוב לנדרש פוגע בניהול תקין, יעיל ומקצועי", וכי חובה לקיים אסדרה לטווח הארוך ולכלול במסמך האסדרה כל נושא שמשפיע על העלויות כגון עלויות תחזוקה ומשמעויות הסכמים מחייבים.
הועלה כי עד אוקטובר 2017 , שנתיים וחצי לאחר הגשת ממצאי היועץ, עדיין קיים פער ניכר בין תקציב הבסיס לבין התקציב שעמד לרשות המשרד בסוף השנה, שמרביתו מבוסס על עודפים מחויבים ומתקבל רק במהלך השנה.
משרד מבקר המדינה מעיר לאגף התקציבים במשרד הבריאות ולאגף המחשוב כי הפערים האמורים מצביעים על בעייתיות בתכנית התקציבית, פוגעים ביכולת התכנון ומקשים על קיום בקרה ומעקב אחר תקציב הפרויקטים הרב-שנתיים ; זאת משום שהתקציב הנדרש לפעילות השנתית שהאגף מבצע ושהתחייב עליה כלפי הספקים, מסתמך על עודפי מזומן מחויבים שיגיעו במשך השנה, נוכח זאת קידום משימות בתחילת השנה עשוי להתעכב עד לקבלת הכספים.
בתשובתו מסר המשרד כי הסתמכות על תקציב מזומן בלבד אינה מספקת, וכי נדרש להסדיר את קבלת תקציב המזומן בראשית השנה, ולא לדחותה עד סוף שנת הכספים כפי שקורה כיום.
עוד מסר בתשובתו כי היעדר תקציב בסיס הולם מסב נזק רב לניהול התקין של פעילות המחשוב.
עד לשלב מאוחר יחסית בשנת תקציב אין האגף יכול להתחייב על פעילות מחשוב נדרשת לשנה השוטפת.
המשמעות היא לעתים קבלת החלטות רכש לא אופטימליות הנובעות מאילוצי מועד קבלת התקציב, וכן פעילות בחודשי השנה הראשונים ללא התחייבויות לתחזוקה ולרכש שירותי מחשוב מספקים.
על אגפי התקציבים במשרד י הבריאות והאוצר לבחון עם אגף המחשוב את התועלת בשיטת התקצוב הנוכחית ואת מידת התאמתה לצרכים, וכן לבחון את האפשרות להשתמש בפרויקטים רב-שנתיים גדולים בשיטת הרשאה להתחייב או שימוש בשיטה אחרת שתאפשר לשקף בתקציב את הכסף הנדרש לשנה הנוכחית ואת מסגרת התקציב הנדרשת עבור השנים הבאות, זאת בלי להשתמש בעודפי מזומן ולגלגל אותם מדי שנה בשנה.
בתשובתו מסר מנכ"ל משרד הבריאות כי אגף התקציבים במשרד פועל עם אגף התקציבים במשרד ה אוצר להשלמת בסיס תקציב המחשוב ולהקצאה של תקציב הרשאה להתחייב לפרויקטים רב-שנתיים .
במהלך הביקורת, ביוני2017 , הכין אגף המחשוב מסמך שכותרתו "תקציב מודל קיום" (להלן - מסמך מודל הקיום) ומסר אותו לאגף התקציבים במשרד.
במסמך הוגדר תקציב המחשוב למודל הקיום כתקציב המשקף את פעילות התחזוקה השוטפת של המשרד בתחום המחשוב וכן את הפעילות התשתיתית, הנדרשת לתמיכה במערכות המידע.
במסמך פורטו נתוני תקציב התחזוקה לשנים 2016-2012 , שהתקבלו בסוף כל שנה וכן נתוני ביצוע התקציב בכל שנה.
כמו כן פורט תקציב התחזוקה שהאגף ביקש לקבל בשנת 2017.
עוד נכתב: "הפעילות השוטפת כמו גם הצרכים והמשמעויות התקציביות הנגזרות ממנה מוצ גים מדי שנה למשרד האוצר.
למרות זאת, קיים פער בין התקציב המתקבל לבין התקציב הנדרש.
פער זה מייצר 'בורות' הולכים וגדלים אשר מסכנים את קיום מערכות המידע עליהן נשענת פעילות מהותית ומשמעותית של משרד הבריאות".
במסמך מודל הקיום פורטו האתגרים העיקריים שאגף המחשוב נדרש להתמודד עמם בניהול התקציב במתכונת זו, ובכללם: א.
ריבוי מקורות התקציב: על פי המסמך, התקציב מקורו בתקנות ובמקורות תוספתיים ורזרבות תקציביות המוסדרות בדרך כלל בסוף שנת התקציב.
ריבוי המקורות והתלות במקורות שונים, ובכלל זה תקנות של יחידות אחרות, יוצר חוסר יכולת לתכנן ולנהל באופן תקין את פעילות התקשוב, קושי בהבנת התמונה הכוללת וב ניהול ומעקב אחר הנתונים ואף קושי במימוש התקציבים.
עיתוי קבלת התקציב: עיקר התקציב מתקבל בסוף השנה וכמעט שלא ניתן להוציא הזמנות בתחילת השנה התקציבית.
נוכח מצב זה נגרמות הבעיות הבאות: (1) חוסר יכולת בתחילת השנה להתחייב בפני ספקים על שירותי תחזוקה - כדי לפתור את הבעיה לעתים נדרש המשרד להיכנס לגירעון תקציבי לצורך ביצוע הזמנות, לפעול ללא הזמנות מאושרות או לעכב תשלום חשבוניות לספקים למשך מספר חודשים, ואף קרה שהופסק שירות חיוני בשל היעדר תקציב.