HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
במסגרת זו יש לבדוק את הטענה כי השימוש במגוון מתכננים בכלל בתי החולים הממשלתיים בארץ די בו לקיים את דרישת התקנות לבחירה בסבב מחזורי ככל הניתן; או שמא כדי למנוע משוא פנים בבחירת המתכננים יש להקפיד על סבב מחזורי גם בכל בית חולים בפני עצמו, כאשר הדבר אפשרי מהבחינה המקצועית.
פרויקט במרכז הרפואי הממשלתי זיו בצפת: 1.
התקשרות שלא לפי סבב מחזורי ובלא התחשבות במידע קודם : התקנות 159 מפרטות את אמות המידה לבחירת ההצעה המעניקה את מרב היתרונות לעורך המכרז (יש להביא בחשבון את כולן או חלקן), ובהן: "(3 ) אמינותו של המציע, כישוריו, ניסיונו, מומחיותו ותחומי התמחותו; ( 4 ) המלצות אודות המציע, אם נדרשו לפי תנאי המכרז, ומידת שביעות הרצון מאופן ביצוע התקשרויות קודמות".
אמות מידה אלה מחייבות גם לגבי הליך בחירת מתכ נן ממאגר 160 , ולכן חשוב שהוועדה הממליצה תביא לפני כל הגורמים המחליטים על ההתקשרות מידע רלוונטי על מידת שביעות הרצון מהתקשרויות קודמות עם המתמודדים בהליך.
אגודת שוחרי בית החולים זיו פנתה למשרד מבקר המדינה ביולי 2011 בבקשה לבדוק היבטים הקשורים להליך בחירת משרד פיקוח לפרויקט במרכז הרפואי הממשלתי זיו בצפת שהחל בשנת 2009.
היקף ההתקשרות הצפויה היה קטן מ-1.
5 מיליון ש"ח; התקשרות בהיקף כזה עם מתכנן, לרבות מפקח, פטורה מחובת המכרז, וההליך הקבוע בתקנות הוא כאמור בחירה ממאגר מתכננים.
נמצא כי בדומה לבחירת המומחים לפרויקט במרכז הרפואי הממשלתי אסף הרופא, גם במקרה זה, בגלל חוסר בהירות בפרשנות חובת הסבב המחזורי, נבחר לפרויקט משרד מפקח המשמש כמפקח בפרויקטים אחרים במרכז.
ועדת המכרזים המשרדית בוחרת את המתכנן לאחר שניתנה המלצת צוות תכנון שחבריו הם נציגי המינהל ונציגי בית החולים שבו יבוצע הפרויקט המתוכנן 161.
נמצא כי ההמלצה לבחירת המשרד המפקח שהגיש צוות התכנון של המרכז הרפואי זיו באוגוסט 2009 לוועדה לבחירת מתכננים של משרד הבריאות162 , לא כללה מידע על ליקויי בנייה שהתגלו בפרויקט קודם באותו בית חולים - פרויקט שפיקח עליו המועמד שנבחר163.
ההמלצה גם לא כללה מידע על תוצאות בירור שקיים משרד הבריאות כדי לברר על מי מוטלת האחריות לליקויים, בירור שעדיין נמשך כהליך משפטי מול הקבלן.
בהמלצת הצוות צוין רק כי המשרד המפקח המומלץ "מגלה יכולת התמודדות טובה מול דרישות הקבלנים, המפקח בשטח בעל יכולת גבוהה".
לתקנות 160 תקנה5 ()א(ב1 .
) לתקנות 161 את הצוות מקים בית החולים באישור המינהל לתכנון, וחברים בו המנהל האדמיניסטרטיבי של בית החולים, רכז הפרויקטים של בית החולים ואחד מרכזי הפרויקטים של המינהל לתכנון.
הוועדה בוחנת את המלצת הצוות וממליצה לוועדת המכרזים המשרדית אם לקבלה 163 כאמור בהמשך, גם המינהל לתכנון מסכים כי בפרויקט הקודם היו ליקויי בנייה משמעותיים.
לטענת המינהל לתכנון, המפקחת מטעם החברה ביצעה את תפקידה במסירות ובקפדנות ללא פשרות; עיקר הבעיות בפרויקט הקודם נגרמו מפעולותיו של הקבלן המבצע, ומשרד הבריאות אכן פתח בהליכים משפטיים נגדו בגין אותם ליקויים.
לדעת משרד מבקר המדינה, בעת בחירת מתכננים ראוי להביא בחשבון מידע על ליקויים אפשריים בפרויקט שמתכנן במאגר היה מעורב בו, ומידע על תוצאות בירור הסיבה לליקויים במשרד הבריאות.
היה ראוי להביא מידע חשוב זה לידיעת חברי הוועדה המשרדית לבחירת מתכננים, כדי שתוכל לקבל החלטה מושכלת המביאה בחשבון את מכלול השיקולים הרלוונטיים, ואשר תעניק את מרב היתרונות לבית החולים.
משרד הבריאות כתב למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2012 שהצוות שהמליץ על בחירת מנהל הפרויקט ידע על ליקויי הבנייה בפרויקט, אך אלה לא נבעו מתפקודו של מנהל הפרויקט והמפקח.
משרד מבקר המדינה אינו מחווה דעה ומכריע בוויכוח המק צועי על הסיבות לליקויי הבנייה בפרויקט הקודם - אם נבעו גם מתפקוד לקוי של מנהל הפרויקט, אם לאו.
אולם מן הראוי היה שבית החולים והמינהל לתכנון יכללו את דבר הוויכוח המקצועי בהמלצתם על בחירת המומחה.
התקשרות על בסיס הערכה שגויה של עלות פרויקט : לפי חוזה ההתקשר ות בין המינהל לתכנון ובין אחד המומחים שנבחר לפרויקט, עלות הפרויקט נאמדה בכ-43 מיליון ש"ח.
על פי חוזה ההתקשרות, ישולם שכר טרחה שאינו מצריך מכרז.
על פי חוזה ההתקשרות, אם יוגדל ערך הפרויקט ביוזמת המזמין (משרד הבריאות), במידה שהוכרה על ידי המזמין כמהותית, או יוארך משך ביצוע הפרויקט ביזמת המזמין, ישלם המזמין תוספת לשכרו של המומחה על הפרויקט.
שיעור התוספת ייקבע על ידי ראש המינהל לתכנון בהתחשב בתוספת התשומות.
יצוין כי תקנות חובת המכרזים קובעות את הדרכים להרחבת התקשרויות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי סעיף מעין זה עלו ל להיות תמריץ שלילי להגדלת עלות הפרויקט, ועל כן הוא ממליץ לבחון אותו מחדש בחוזי התקשרויות עתידיים.
ממידע שמסר למשרד מבקר המדינה סמנכ"ל בכיר וראש המינהל לתכנון באוקטובר 2011 עולה כי בגלל תוספת של כ- 2,400 מ"ר לפרויקט האמור, ובגלל התייקרות של חומרי הגלם לבני יה מתחילת ייזום הפרויקט ועד פרסום המכרז, גדלה עלות הפרויקט לכ-83 .
מיליון ש"ח יש חשש שההערכה הראשונית של עלות הפרויקט, לא הביאה בחשבון שינויים ניכרים במפרט, אשר אילו הובאו בחשבון היו מעלים את ערך ההתקשרות אל מעבר לסף מתן הפטור ממכרז.
על משרד הבריאות לעשות בדיקה מקיפה בהתקשרויות עתידיות של מלוא ערך הפרויקט (לרבות תוספות אפשריות להגדלת הפרויקט עקב שינויים במפרט) ועל פי זאת להעריך את היקף החוזה; זאת כדי לקבוע אם ניתן לערוך את ההתקשרות בפטור ממכרז או לחלופין בדרך של פנייה לקבלת הצעות מתחרות (בהתאם להיקף ההתקשרות).
ראוי שהמאסדרים - משרד הבריאות, החשב הכללי ומשרד המשפטים - יקבעו אמות מידה ברורות לסוגיית הסבב המחזורי: האם יש לקיים חובה זו בגישה המצמצמת ובראייה מערכתית , כפי שנוהג משרד הבריאות, או שיש צורך לקבוע שי תקיים סבב מחזורי לכל יחידת סמך של משרד הבריאות בנפרד, ואם כן, האם יש צורך להחליף את המומחים בכל פרויקט ופרויקט.
עוד יש לשקול אם בקביעת אמות המידה יש להביא בחשבון את גודלה של יחידת הסמך ו לקבוע שעבור מרכז רפואי גדול , שמתקיימים בו פרויקטים רבים, יתקיים סבב מחזורי נפרד, ואילו עבור מרכז רפואי קטן, שלא מתקיימים בו פרויקטים רבים , לא יתקיים סבב מחזורי נפרד.
על משרד הבריאות להקפיד על התקשרויות בתחום הבינוי בהתאם להערכה סבירה של עלות הפרויקט.
שירותי בריאות - הן אשפוז בבתי החולים והן שירותים בקהילה, במרפאות קופות החולים - ניתנים בדרך כלל במתקנים רפואיים.
לכן יש צורך בהקמת מבנים חדשים, וכן בתחזוקת אלה הקיימים.
מערכת הבריאות משקיעה מדי שנה מעל מיליארד שקלים בבינוי ובתחזוקה.
בביקורת עלו ליקויים משמעותיים בבינוי ובתחזוקה של בתי החולים והמוסדות הממשלתיים, בין השאר בנושאים האלה: שימוש במבנים ישנים שאינם עומדי ם בדרישות של מחלקות אשפוז ויחידות מודרניות, למשל מבחינת הצפיפות המרבית; ליקויים במיגון מבנים ותשתיות; ליקויים בהיערכות לרעידות אדמה; ליקויים בסידורי בטיחות אש; ליקויים בתשתיות מערך העיקור ובאחסנת ציוד רפואי; ליקויים בעמידה בחוקים ובתקנות חדשים בנושאים חשמל , הגנת הסביבה ותברואה; שימוש במבנים ובתשתיות לפני קבלת כל האישורים הנדרשים.
הליקויים המשמעותיים בתשתיות בתי החולים והמוסדות הממשלתיים מביאים לאשפוז חולים בתנאים לא ראויים ובצפיפות שגורמת בין השאר להגברת התחלואה, לאשפוזים חוזרים ולפגיעה בכבוד החולה.
על המאסדר (הרגולטור) - משרד הבריאות - מוטלת האחריות לשמירה על תשתיות ראויות במוסדות בריאות הנפש הן במערכת האשפוז והן בקהילה, גם במהלך ביצוע הרפורמה המבנית והרפורמה הביטוחית.
ראוי שהמשרד ישקול להעתיק במהירות המרבית אל בתי חולים כלליים מחלקות בבתי חולים פסיכיאטריי ם הזקוקות לשיפוץ נרחב, בייחוד מחלקות של ילדים ובני נוער - וזאת כדי לסייע בטשטוש התווית השלילית המוצמדת לסובלים ממצוקה נפשית, וכדי לשפר את היעילות הכלכלית.
עם זאת על משרד הבריאות ובתי החולים הפסיכיאטריים לשמור על תשתיות ראויות גם במחלקות המיועדות לסגירה, למ קרה שיוחלט להמשיך ולהפעילן.
על משרד הבריאות, נציבות שירות המדינה ובתי החולים לקבוע מפתחות תקינה לעובדי תחזוקה במערכת הבריאות הממשלתית.
מן הראוי לקיים עבודת מטה כדי לקבוע אילו עבודות תחזוקה יש לבצע באמצעות קניית שירותי תחזוקה מחברות המתמחות בתחומים שונים , ואילו באמצעות עובדי המרכזים הרפואיים.
עליהם לבחון גם איזו מדיניות תחזוקה - תחזוקת שבר או תחזוקה מונעת - עדיפה לכל סוג פעילות, ולקבוע קווים מנחים בנדון תוך לימוד שוטף ושיתוף הידע מניסיונם של כל המרכזים הרפואיים בארץ.
הפרויקטים בתחומי הבנייה והפיתוח הם פרו יקטים ארוכי טווח.
לצורך פיתוח מערכת הבריאות ראוי שמשרד הבריאות יכין תכנית אב לבינוי והצטיידות של כלל המערכת.
התכנית צריכה להביא בחשבון את כל הצרכים העכשוויים והצפויים של המערכת, כדי שניתן שיהיה אפשר לתקצבם, וכן לתקן את כל הליקויים המשמעותיים בתשתיות ולתת מענה לגידול הצפוי באוכלוסייה ולהזדקנותה.
הבעיה העיקרית בתחום הבינוי והתשתיות בבתי החולים היא מחסור בתקציבי פיתוח ותחזוקה.
בהיעדר תקציבים, לא ניתן להדביק את הפערים המשמעותיים שבכירים במערכת הבריאות העריכו בכ -2.
5 מיליארד ש "ח ושנוצרו במשך שנים רבות, על כל המש תמע מכך.
על מקבלי ההחלטות מוטלת האחריות לשקול בכובד ראש, כחלק משיקולי סדרי העדיפויות הלאומיים, את הדרישות התקציביות על פני שנים ועל פי סדר עדיפויות - וזאת כדי להביא את התשתיות למצב סביר, כראוי למדינה מפותחת.
הדבר חשוב במיוחד כאשר מדובר בדרישות הקשורות לבטיחות - יש לפעול מיד להשלמת הפערים בתחום זה.
בתי החולים הממשלתיים נאלצים להסתמך על מקורות שונים לבינוי ופיתוח למשל באמצעות תאגידי הבריאות ותרומות.
מאחר שחלקם מתקשים במציאת מקורות עצמאיים, על משרדי הבריאות והאוצר לבחון את הדרכים לצמצום החלק היחסי הנדרש מבתי החולים במציאת מקורות כספיים.
על משרדי הבריאות והאוצר לקיים עבודת מטה נרחבת לבחינת מקורות תקציביים נוספים לפיתוח בתי החולים הממשלתיים.
בין המקורות האפשריים: שינוי אופן התמחור של ימי אשפוז ושל פרוצדורות רפואיות, שבביקורת נמצא כי קיימת מחלוקת האם הובאו בהם בחשבון, כמקובל, מרכיב הוצאות פיתוח ותחזוקה; בחינת הקטנת ההנחות שבתי החולים הממשלתיים נותנים לקופות החולים על רכישת שירותיהם (תוך הבטחה שקופות החולים לא ייפגעו); מניעת כפל תשתיות במערכת הבריאות בין קופות החולים לבתי החולים, בין בתי החולים עצמם, ובין קופות החולים עצמן (תוך שמירה על עקרון התחרותיות); הקמת קרן מרכזית לתרומות עבור בינוי אליה ינווט אחוז מהתרומות שמגייסים המרכזים הגדולים לבתי חולים ומוסדות בפריפריה, אשר מתקשים בגיוס תרומות.
מצב שבו הבינוי והפיתוח במערכת הבריאות הציבורית (בבתי החולים הממשלתיים ושל שירותי בריאות כללית) נסמכים ברובם על תרומות, עלול להגדיל את הפערים בין בתי החולים הממשלתיים ושל הכללית ובין בתי החולים הפרטיים וליצור שתי מערכות בריאות שונות במדינה.
כדי לפעול מתוך ראייה לאומית כוללת של צורכי מערכת הבריאות, ראוי כי ועדת הפרויקטים תורחב ותהיה וועדת פרויקטים לאומית מורחבת, שבה חברים נציגי משרדי הבריאות והאוצר וגם נציגי קופות החולים.
ועדה זו תדון בכל הפרויקטים הנוגעים למערכת הבריאות בישראל - בכלל זה פרויקטים של תוספת מיטות לבתי החולים הממשלתיים, הציבוריים והפרטיים ופרויקטים של בינוי בקהילה שמבצעות קופות החולים.
פיתוח ובינוי בקופות החולים על קופות החולים להקפיד להגיש בכל שנה את תקציבי הפיתוח בזמן ובמתכונת שנקבעו בחוק.
על משרדי הבריאות והאוצר להשתמש בתקציבים ככלי ניהולי לטובת מערכת הבריאות, ובין השאר לבחון את נחיצות הפרויקטים שמתכננות קופות החולים ולמנוע כפל תשתיות.
מן הראוי לבחון אם היה נכון לבטל את ההגבלה על תקציבי הפיתוח של הקופות, שנועדה למנוע מהן חוסר איזון תקציבי, כפל תשתיות בין קופות החולים ולהגביל את התחרות הפרועה שהייתה ביניהן בעבר.
על קופות החולים להקפיד על ניתוח הכדאיות הכלכלית של ש כירות מקרקעין לעומת קנייתם לגבי כל פרויקט בינוי ופיתוח, ולהביא בחשבון את כל המגבלות החשבונאיות והרגולטוריות.
על משרד הבריאות לפקח על קופות החולים כדי לוודא שהן עושות ניתוח כזה.
כדי להבטיח שקופות החולים יספקו שירותי בריאות במרחק סביר ממקום מגורי המבוטח, על משרדי הבריאות והפנים למצוא פתרון למצוקת הקרקעות המיועדות למרפאות בקהילה.
בין השאר על ידי מכרזים סגורים בין הקופות לקרקעות ייעודיות לשימוש מרפאות.
יש להתחשב בצורכי קופות החולים בהליכי התכנון והבנייה של ערים ושכונות חדשות.
בישראל עשרות אלפי אתרים שבהם עובדים רופאים, מרפאות ומטפלים, חלקם בדירות מגורים בבתים משותפים, בלי שעברו הליכי רישום ואישור בכל הקשור למקום הפעלת המרפאה, ובלי שניתן אישור לשימוש חריג במקרים שיש צורך בכך.
לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הבריאות, קופות החולים, משרד הפנים והרשויות המקומיות לתת את הדעת לנושא זה ולפעול לכך שכל המרפאות יפעלו באתרים כאשר קיימים לגביהם כל האישורים הנדרשים, וביניהם גם אישור לשימוש חורג כאשר יש צורך בכך.
על קופות החולים לוודא לפני החתימה על כל חוזה התקשרות עם רופא עצמאי חדש, וכתנאי להתקשרות, את קיומם של האישורים הנדרשים.
יחידות משרד הבריאות על משרד הבריאות לפעול מהר ככל הניתן לריכוז יחידותיו בתל אביב ולמצוא מקום חלופי ראוי בתל אביב למטה הרשות העליונה לאשפוז.
השפעת מצוקת התשתיות על הבריאות בישראל אוכלוסיית מדינת ישראל מונה במועד סיכום הביקורת (ספטמבר 2012 ) כ-8 מיליון נפש.
שיעור גידול האוכלוסייה בה גבוה - כ- 1.
8% בשנה- ותוחלת החיים עולה, ועמה מספר הקשישים.
עקב התפתחות הרפואה, נדרשת הכנסת טכנולוגיות חדשות.
התשתיות במערכת הבריאות רעועות בחלקן כבר כיום, ומוסדות הבריאות ומתקני הבריאות בפריפריה סובלים מחולשה כלכלית.
כל אלה מחייבים את מקבלי ההחלטות במשרדי הבריאות והאוצר ואף את הממשלה כולה לפעול כדי להבטיח המשך מתן שירותי בריאות ראויים במתקנים הרפואיים, הן בקהילה והן במערכת האשפוז.
על הפתרון להיות מערכתי ושוויוני, ואפשר שיחייב אף לשקול שינוי בסדרי העדיפויות של הפניית משאבים, צעדי התייעלות של בתי החולים ובחינה של הסוגיות המורכבות שפורטו לעיל.
בחינה זו חיונית, כי המצב הקיים גובה מחיר רפואי וחברתי כבד מן הציבור - בעיקר בפריפריה - שאינו מקבל שירותי בריאות בתנאים ראויים.
על רקע הצפיפות, המולידה חשש להידבקות בזיהומים, מצב זה עלול להוליך גם להתחזקות יתר של הרפואה הפרטית על חשבון הציבורית.
מאחר שבזו האחרונה (בבתי החולים הממשלתיים ושל הכללית) נסמכים הבינוי והפיתוח ברובם על תרומות, הם נתונים תדיר בסכנת צמצום, שכן היקף התרומות עלול להצטמצם.
לעומת זאת יש תנופת פיתוח של מתקני הרפואה הפרטית ובתי החולים שבהם פועל שר"פ, שניזונים גם מכספים ציבוריים.
יוצא שכושר התחרות של בתי החולים הממשלתיים ושל הכללית עם בתי חולים פרטיים מוגבל.
הדבר עלול להגדיל את הפערים ביניהם, וקיים חשש שבתוך כמה שנים תרד במידה ניכרת רמת השירות והמלונאות בבתי החולים הממשלתיים ושל הכללית, והדבר עלול לפגוע בחולים.
עם הירידה ברמת השירות תקטן ההכנסה של מוסדות הבריאות הממלכתיים ותגדל הדחיפה לרפואה פרטית, וחוזר חלילה.
ראוי שהמאסדרים - משרד הבריאות, החשב הכללי ומשרד המשפטים - יקבעו אמות מידה ברורות ל חובת הסבב המחזורי .
בין השאר עליהם לקבוע אם יש לנהוג ב חובה זו בגישה המצמצמת , כפי שנוהג משרד הבריאות - סבב בין המרכזים הרפואיים - או שיש צורך לקבוע שיתקיים סבב מחזורי גם בתוך מרכז רפואי.
סוף דבר - על משרד הבריאות מוטלת אחריות לאומית להבטיח את הספקת שירותי הבריאות לכלל התושבים.
לכן עליו, לה ביא לידיעת הממשלה והכנסת, באמצעות שר הבריאות, את מצבם הגרוע של הבינוי והתשתיות במערכת הבריאות.
על מקבלי ההחלטות מוטלת האחריות לשקול בכובד ראש את הדרישות התקציביות ולמצוא מקורות תקציביים בפריסה על פני שנים ועל פי סדר עדיפויות, כדי להביא את התשתיות למצב הראוי למדינה מפותחת.
זאת בעיקר בכל הנוגע לדרישות הקשורות לבטיחות; יש לפעול ללא שיהוי להשלמת הפערים בתחום זה.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1859 .
בשנים האחרונות, ובעיקר מ - 2006 , מתגוררים במדינת ישראל מבוגרים וילדים רבים ללא מעמד אזרחי15.
רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול (להלן - רשות האוכלוסין) מבחינה ביניהם כך: "מסתננים" 16"; "עובדים זרים לא חוקיים 17 ; ""עובדים זרים חוקיים- בעלי רישיון תקף לעבוד בארץ, בענף מסוים; ו"תיירים ללא אשרה בתוקף"18 .
חלק ניכר מהאוכלוסייה הזו שוהה בישראל באופן בלתי חוקי ואין לו מעמד אזרחי (להלן בדוח זה - חסרי מעמד; כאשר מדובר בקטינים19 - קטינים חסרי מעמד), לרבות ילדים שנולדו לעובדים זרים השוהים בישראל כחוק.
בפברואר 2012 החליטה הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת לבקש ממבקר המדינה להכין חוות דעת, לפי סעיף 21 (א) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 נוסח משולב[ ", בדבר ה] טיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל, מעצר ילדים זרים ותנאי החזקתם".
מבקר המדינה מדגיש במיוחד את הצורך בשמירת זכויותיהן של אוכלוסיות חלשות במדינת ישראל.
חשוב שהמדינה תבטיח את שמירת הזכויות גם לגבי הקטינים חסרי המעמד, העומדים במוקד חוות דעת זו, אשר משתייכים לאוכלוסייה שמטבע הדברים אין לה מליצי יושר רבים, בשל היעדר עוגן במדינת ישראל.
בחוות דעת זו נידון אופן טיפולן של רשויות המדינה בקטינים חסרי מעמד נתוני רשות האוכלוסין לגבי חסרי מעמד ולגבי עובדים זרים חוקיים אינם מבחינים בין בגירים לבין קטינים.
כיוון שכך, יובאו בטבלה 1 ,שלהלן נתונים של הרשות בהתאם לחלוקתה לקטגוריות שהוזכרו לעיל, על מבוגרים וקטינים, אשר נכנסו לישראל ושהו בה בשנים 2009 -2012 :)(באלפים טבלה 1 .
יוני) 2011 2010 2009 קבוצות .
15 לאנשים שחיים בישראל ניתנים סוגים שונים של מעמד שהייה.
מעמד השהייה הגבוה ביותר הוא מעמד האזרחות המקנה את מרב הזכויות והחובות שיכולה המדינה לתת למי שמחזיק בו, בהתאם לתנאים המפורטים בחוק האזרחות, התשי"ב- 1952 .
סוגים שונים של מעמד ניתנים בהתאם לתנאים המפורטים בחוק הכניסה לישראל, התשי"ב- 1952 .
כך לדומה בעלרישיון לישיבת קבע חייב בכל החובות שהמדינה מטילה וזכאי כמעט לכל הזכויות המגיעות לאזרח, למעט הזכ ות לבחור ולהיבחר לכנסת ישראל והזכות לקבל דרכון ישראלי.
16 זרים שנכנסו לישראל דרך הגבול עם מצרים שלא כחוק ונתפסו.
17 " זרים שהיו בעבר עובדים שוהים חוקיים, בהתאם להגדרה של עובדים זרים שבחוק עובדים זרים, התשנ"א - 1991 אך כיום אינם עונים על קריטריון אחד לפחות של ההגדרות שבחוק זה ".
מתוך "נתוני זרים בישראל", מהדורה מס' 4/12 , רשות האוכלוסין וההגירה, אוגוסט 2012 .
18 אלו הם בדרך כלל "זרים מארצות בלתי מפותחות שנכנסו כתיירים ונותרו בישראל ללא אשרה בתוקף ".
מתוך "נתוני זרים בישראל", מהדורה מס' 4/12 , רשות האוכלוסין וההגירה, אוגוסט 2012.
19 קטין, כהגדרתו בחוק הנוער (טיפול והשגחה), התש"ך - 1960 , הוא "מי שלא שמלאו לו שמונה-עשרה שנה".
3 **עובדים זרים חוקיים .
* כפי הנראה, מדובר ב"מסתננים" שנרשמו במתקן "סהרונים" (ראו להלן).
** נתון זה אינו כולל את העובדים הזרים העובדים בישראל בענף החקלאות.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1861 .
על פי נתוני רשות האוכלוסין, שהו ביוני 2012 בישראל 211,140 אנשים חסרי מעמד ועובדים זרים חוקיים.
אין גורם רשמי בישראל המחזיק בנתונים מלאים ועדכניים לגבי מספר הקטינים חסרי המעמד השוהים בה.
לפיכך, מסתמכים הגורמים הרשמיים על נתונים חלקיים ולא עדכניים.
עיריית תל אביב -יפו (להלן - עיריית ת"א) מרכזת נתונים על קטינים חסרי מעמד שטופלו בתחנות לבריאות המשפחה ("טיפות חלב"), המעניקות שירותים רפואיים גם לחסרי מעמד (בדבר שירותים רפואיים - ראו להלן).
על פי הערכות עיריית ת"א, שבתחום שיפוטה מתג וררת מרבית אוכלוסיית חסרי המעמד, בשנת 2011 גרו בתחומה כ - 3,600 קטינים חסרי מעמד.
בתרשים שלהלן מובאים נתוני העירייה הנוגעים למספר הקטינים שטופלו בתחנות לבריאות המשפחה בעיר בשנים 1996 - 2012 .
נתונים אלה מלמדים על מגמת גידול באוכלוסיית חסרי המעמד, בעיקר מ- 2006 .
מתרשים1 עולה שמראשית שנת 2006 ניכרת מגמת עלייה במספר המשפחות והקטינים חסרי המעמד 20, שטופלו בתחנות לבריאות המשפחה בתל אביב -יפו.
העלייה חדה במיוחד מ- 2011 .
מנתוני העירייה עולה כי תינוקות וילדים עד גיל שש הם כ-60% .
מכלל הקטינים חסרי המעמד שהתגוררו בעיר 3.
זכויותיהם של ילדים מעוגנות באמנות בין -לאומיות שמדינת ישראל חתומה עליהן, ובהן אמנת האו"ם בדבר זכויות הילד, אשר נכנסה לתוקף בישראל בשנת 1991 .
האמנה קובעת שהמדינות החתומות עליה "יכבדו ויבטיחו את הזכויות המפורטות באמנה זו לכל ילד שבתחום שליטתן, ללא הפליה מכל סוג שהוא, ללא קשר לגזע, צבע, מין"; לפיכך, עליהן לנקוט את "כל האמצעים המתאימים להבטיח כי הילד מוגן מפני כל צורה של הפליה, או ענישה על יסוד מעמד, פעילויות, השקפות, או אמונות"; וכן להבטיח "לילד הגנה וטיפול ככל שיידרש לרווחתו, תוך .
20 קבוצת הקטינים בתרשים1 כוללת תינוקות ופעוטות; על פי ההגדרות של עיריית ת"א לנתונים אלה, "תינוק" - מיום הלידה ועד לגיל שנה; פעוט - מגיל שנה ועד גיל שש.
"משפחה" בתרשים זה כוללת, לכל הפחות, הורה וילד.
התחשבות בזכויות וחובות הוריו.
ולשם כך ינקטו בכל האמצעים החקיקתיים והמינהליים הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1863 .
עוד קובעת האמנה שהמדינות מכירות "בזכותו של הילד להנאה מבריאות ברמה הגבוהה ביותר הניתנת להשגה", "בזכותו של הילד לחינוך", ו"בזכותו של כל ילד להפיק תועלת מביטחון סוציאלי, לרבות ביטוח סוציאלי".
כמו כן הן מכירות "בזכותו של כל ילד לרמת חיים המתאימה להתפתחותו הגופנית, השכלית, הרוחנית, המוסרית והחברתית של הילד".
סעיף 4 ,לאמנה זו קובע כי "המדינות החברות ינקטו בכל האמצעים המתאימים חקיקתיים, מינהליים או אחרים, למימוש הזכויות המוכרות באמנה זו.
באשר לזכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות, ינקטו המדינות החברות אמצעים כאמור עד מירב המידה האפשרית על פי המשאבים שברשותן".
בחוקי מדינת ישראל מעוגנות זכויות של קטינים, כפי שיפורט בחוות הדעת חוקים אלו יש לפרש לאורה של חזקת ההתאמה בין המשפט הבין-לאומי הפומבי ובין החוק המקומי, ולפיה "חזקה כי תכליתו של חוק היא, בין היתר, להגשים את הוראות המשפט הבין-לאומי ולא לעמוד בסתירה להן" 21.
בחודשים פברואר-ספטמבר 2012 בדק משרד מבקר המדינה את אופן טיפולן של רשויות המדינה בקטינים חסרי מעמד בישראל.
הבדיקה נערכה במשרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן - משרד הרווחה); במשרד החינוך; במשרד הבריאות; במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת); במשרד המשפטים; במשרד ראש הממשלה (להלן - משרד רה"ם); ברשות האוכלוסין; בשירות בתי הסוהר (להלן - שב"ס); בארבע עיריות שבתחומי שיפוטן, ככל הידוע, התגוררו קטינים חסרי מעמד רבים - עיריית ירושלים, עיריית ת"א, עיריית אילת ועיריית ערד; ובשני בתי חולים.
נציגי משרד מבקר המדינה ביקרו בארבעה מתקני משמורת שבהם מוחזקים קטינים חסרי מעמד ובארבעה מוסדות חינוך שבהם היו קטינים אלה.
לצורך הכנת חוות הדעת נפגשו נציגי משרד מבקר ה מדינה עם נציגים מכמה ארגונים חברתיים, אשר עוסקים בענייניהם של חסרי המעמד.
משרד הרווחה מטפל בקטינים בסיכון, במשפחות נזקקות, באנשים בעלי מוגבלויות פיזיות ובאנשים בעלי מוגבלויות שכליות.
המשרד מעניק את שירותיו לציבור בכמה דרכים: (א) באמצעות יחידותיו השונות, כאשר האחריות הישירה למתן השירותים ולמימונם מוטלת עליו; (ב) באמצעות המחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות (להלן גם - יחידות הרווחה), כאשר המשרד אחראי להתוויית המדיניות, להשתתפות במימון ולפיקוח על רמת השירותים הנ יתנים לאוכלוסייה; (ג) באמצעות עמותות וארגונים עסקיים.
במאגרי המידע של משרד הרווחה על קטינים חסרי מעמד, רוכזו נתונים לשנת 2007 על28 ,קטינים חסרי מעמד שטופלו בידי יחידות הרווחה ברשויות המקומיות ולאוקטובר 2008 - 41 קטינים חסרי מעמד.
מנתונים שריכז משרד הרו וחה לבקשת משרד מבקר המדינה עלה כי ב- 2011 היו רשומים במאגריו208 קטינים חסרי מעמד22 , אשר טופלו בידי יחידות הרווחה ברשויות המקומיות, וביולי 2012 - .
21 דנ"פ 7048/97 פלונים נ' שר הבטחון, פ"ד נד( 1 )743.
הנתונים כללו קטינים, שלא היה להם מספר זיהוי ולא היה להם מספר דרכון 1864 דוח שנתי63ג .
יוצא אפוא שמ- 2007 ועד אמצע 2012 גדל מספר הקטינים חסרי המעמד, אשר היו רשומים במערכות הממוחשבות של המשרד ב -%657.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1865 .
חוק הנוער (טיפול והשגחה), התש"ך- 1960 (להלן- חוק הנוער), נועד להגן על קטינים נזקקים מיום לידתם ועד גיל 18 ; בחוק נקבע מנגנון להגנה על קטינים שהוגדרו בו "נזקקים", באמצעות בתי משפט לנוער ובאמצעות עובד סוציאלי (להלן - עו"ס) לפי חוק הנוער23 ( להלן- עו"ס לחוק הנוער).
קטין הוא נזקק אם התקיים לגביו אחד התנאים האלה: "לא נמצא אחראי עליו; האחראי על הקטין אינו מסוגל לטפל בו או להשגיח עליו או שהוא מזניח את הטיפול או ההשגחה; הוא עשה מעשה שהוא עבירה פלילית ולא הובא בפלילים; הוא נמצא משוטט, פושט יד או רוכל בניגוד לחוק עבודת הנוער, התשי"ג - 1953; הוא נתון להשפעה רעה או שהוא חי במקום המשמש דרך קבע מקום עבירה; שלומו הגופני או הנפשי נפגע או עלול להיפגע מכל סיבה אחרת; הוא נולד כשהוא סובל מתסמונת חסר בסם (סינדרום גמילה)".
האמנה הבין-לאומית בדבר זכויות הילד, אשר כאמור נכנסה לתוקף בישראל בשנת 1991 , מחייבת את המדינה, בין השאר, לנקוט אמצעים מתאימים להגנה על ילדים מפני אלימות גופנית ונפשית ומפני חבלה, פציעה, שימוש לרעה, ה זנחה, טיפול רשלני, ניצול או התעללות; כן לנקוט "כל האמצעים המתאימים להבטיח כי הילד מוגן מפני כל צורה של הפליה, או ענישה על יסוד מעמד, פעילויות, השקפות, או אמונות"; וכן להבטיח "לילד הגנה וטיפול ככל שיידרש לרווחתו, תוך התחשבות בזכויות וחובות הוריו".
האגף לשיר ותים אישיים וחברתיים במשרד הרווחה מופקד, בין השאר, על הפעולות האלה: קביעה ויישום של מדיניות בדבר ילדים ובני נוער בסיכון; איתור אוכלוסיות בסיכון ופיתוח שירותי רווחה בהתאם לצרכיהן; הגנה על אוכלוסיות נזקקות.
מדיניות משרד הרווחה בדבר מתן שירותים לקטינים חסרי מעמד .
משרד הרווחה משמש חוליה מרכזית ביישום מדיניות הרווחה בישראל.
ייעודו הוא להגן על כל אדם, משפחה וקהילה הנתונים במצבים של משבר זמני או מתמשך מפאת מוגבלות, עוני, הדרה חברתית, קשיי תפקוד, אבטלה, הפליה, ניצול והיעדר חוסן קהילתי, במצבי שגרה וחירום כאחד; עליו לשקם אותם ולסייע להם.
אוכלוסיית חסרי המעמד בישראל, שרובה מגיעה ממדינות לא מפותחות, חווה משברים גם על רקע תרבותי ואינה נהנית מחוסן קהילתי.
עקב כל אלה, עלולה אוכלוסייה זו להזדקק לשירותי רווחה בהיקף נרחב יותר מזה המקובל בקרב כלל האוכלוסייה בישראל.
סוגיית מתן שירותי רווחה לקטינים חסרי מעמד הועלתה, לפני משרד הרווחה, עוד בשנת 2006 .
חוק הנוער מגדיר כאמור מהם המצבים שבהם יוכר קטין "קטין נזקק".
מדיניות משרד הרווחה בדבר קטינים חסרי מעמד אינה מתייחסת למושג "קטין נזקק", אלא לשני מושגים אחרים: "ילד בסיכון" ו"ילד בסכנה".
23 חוק להחלפת המונח פקיד סעד (תיקוני חקיקה), התשע"א- 2010 , קובע כי בכל מקום שמוזכר בחוק הנוער (טיפול והשגחה), התש"ך - 1960 , "פקיד סעד" יבוא "עובד סוציאלי לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה)".
ההגדרה המקצועית של משרד הרווחה 24 ל"ילדים בסיכון" היא: "ילדים החיים במצבים המסכנים אותם במשפחתם ובסביבתם - הזנחה, התעללות, חיים בקהילה מסכנת או ניתוק ממסגרות .
24 את המושג הזה הגדירה ועדה ציבורית בראשות פרופ' הלל שמיד, אשר הוקמה מכוח החלטת ממשלה מנובמבר 2003 ; הוועדה הוקמה לשםבדיקת מצבם של ילדים ובני נוער בסיכון ובמצוקה; בספטמבר 2006 החליטה הממשלה לאמץ את המלצות יה העיקריות של הוועדה.
הטיפול בקטינים חסרי מעמד אזרחי בישראל 1867 .
נורמטיביות- אשר כתוצאה מהם נפגעת רווחתם והם אינם מסוגלים להשתלב בלימודים, בחברה, במשפחה ולממש את הפוטנציאל האישי שלהם"25.
את ההגדרה המקצועית של משרד הרווחה ל"ילד בסכנה" גיבש בפברואר 2010 :צוות, שבראשו עמד סמנכ"ל ומנהל האגף לשירותים אישיים וחברתיים במשרד "ילד בסכנה הוא ילד חסר הגנה החשוף לפגיעה קשה בו העלולה להיות בלתי הפיכה ואף לגרום למותו.
מצבי סכנה יכולים להיות צפויים או ברי-ניבוי, ויכולים להיות בלתי צפויים".
יצוין כי המלצות הצוות הזה טרם אומצו בידי הנהלת משרד הרווחה, וממילא לא פורסמו ממצאי עבודתו.
מההגדרות הללו עולה כי "ילד בסיכון" הוא ילד שחי במצב המסכן אותו במשפחתו ובסביבתו, ו"ילד בסכנה" הוא ילד חסר הגנה החשוף לפגיעה קשה בו העל ולה להיות בלתי הפיכה ואף לגרום למותו; אם ילד נמצא בסיכון גבוה, הוא ייחשב כמי שנמצא במצב של סכנה.
מנכ"ל משרד הרווחה, מר נחום איצקוביץ (להלן- מנכ"ל משרד הרווחה), אמר לנציגי משרד מבקר המדינה במאי 2012 : "למשרד הרווחה אין מדיניות אוטונומית בנושא סל השירותים של קטינים חסרי מעמד, אלא מדיניות שנובעת מהחלטת ממשלה.
מדיניות הממשלה בעניין זה דווקנית וצרה.
אנו ביקשנו דיונים בנושא על מנת להבהיר את מדיניות הממשלה ואת סל השירותים שיש לגזור ממנה".
הוא הוסיף כי הבקשות לא נענו, וכי המשרד הונחה לפעול כראות עיניו.