HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
אם אין ההשגה מטופלת בתוך שנה, על פקיד השומה לקבל את השגתו של הנישום.
המפקח לא יזכה בפרמיה זו אם השגה שהופנתה אליו - ולו אחת בלבד - לא טופלה במועד.
לעומת זאת, אם הופנתה אליו השגה - ולו אחת בלבד - והוא טיפל בה, הוא יזכה במלוא הפרמיה.
לדעת משרד מבקר המדינה, יש פגם בשיטה המאפשרת כי שני מפקחים יזכו ל-10% מהפרמיה, גם אם אחד מהם טיפל בהשגה אחת ואילו האחר טיפל ב-100 ,השגות.
יש להביא זאת לידי ביטוי בחלק זה של הפרמיה שאם לא כן נפגעת השוויוניות.
רשות המסים כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 כי מרכיב זה מיועד להשיג את יעדי הרשות, ובהקשר הנדון - למנוע התיישנות של השגות, ולא להשוות בין מפקח אחד לחברו בנושא.
משרד מבקר המדינה מעיר כי כאשר מדובר בשיטת שכע"ד, כל מרכיב אמור לשקף את המאמץ של העובד ואת ביצועיו.
על פי הנהלים, אין להנהיג שיטת פרמיה ללא מדדי איכות.
למרות זאת בשיטת הפרמיה של המפקחים אין מדדים או רכיבים המודדים את האיכות בפועל של עבודתם.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הנציבות לקבוע מדד איכות גם בשיטת הפרמיה של המפקחים כדי לעודד ביצוע ביקורות ראויות ואיכותיות.
רכזים הפרמיה של הרכזים מורכבת משניים - רכיב כמותי ששיעורו 70% , ורכיב השגת היעדים ששיעורו 30%.
המרכיב הכמותי המרכיב הכמותי מורכב מ -35% מהמרכיב הכמותי של המפקחים הנתונים לאחריותם ומ-35% בגין יעילות בעבודה האישית הכוללת ניתוב תיקים למפקחים, טיפול בהחזרי מס ואישור שומות.
הרכז יזכה במלוא 35% בגין עבודתו האישית אם היחס בין הזמן המוקצב לעבודה שביצע במשך רבעון ובין השעות המושקעות בפועל באותו רבעון מגיע ל- 142%.
מהדוחות לשנים 2009 ו- 2010 עולה כי בקרב83% מ-205 רכזים הייתה היעילות גבוהה מ- 142% ; היעילות של כמה מהם אף מגיעה לכדי מאות אחוזים; ממוצע היעילות מגיע ל- 780% , כלומר, מספר השעות המוקצבות לפי שיטת שכע"ד גדול בממוצע פי 7.
ממספר השעות שהושקעו בפועל מכאן עולה שמספר השעות המוקצבות לעבודת הרכזים אינו משקף את המציאות, והם מקבלים ללא מאמץ ניכר 70% מהפרמיה.
על כן יש צורך לבחון את הקצבת הזמן לפעולות הרכזים.
מרכיב השגת היעדים 15% ישולמו לרכז אם לפחות 40% מהתיקים שבהם טיפלו המפקחים שבאחריותו הופנו מהנהלת האגף - המטה, ולא מן הרכז.
כאמור, יעד זה של הנהלת מס הכנסה הושג.
15% בגין יחס שומות 03-07 : הרכז יקבל15% מהפרמיה, אם הפער בין שומה 03 ובין שומה07 נמוך באופן משמעותי.
פער קטן מלמד כיהשומה על פי מיטב השפיטה של המפקח נקבעה לאחר בדיקה ראויה, שכן השומה אינה רחוקה מאוד מזו שנקבעה לאחר השגת הנישום.
רכיב זה בשיטת הפרמיה של הרכזים הוא אפוא מדד איכות.
מאחר שהוא מאפשר לוודא כי הרכז אישר שומות 03 ראויות בפער שאינו גדול בהרבה משומות 07 , שנקבעו לא חר השגה ומשא ומתן עם הנישום.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מדובר ברכיב המודד את איכות העבודה, אולם ברכיב זה אין התייחסות לגורם הכמות.
טיפול בתיקים שהסתיימו בשומה 01 סך כל התיקים שטופלו על ידי כל המפקחים בשנת 2009 היה 25,008 .
5% ) מהם הסתיימו בשומה 01 , ומתוך אלה 5,463 (77% ) הופנו על ידי הרכזים.
סך כל התיקים שהפנו הרכזים היה 15,536 , דהיינו 5,463 (כ-35% ) מהם הסתיימו בשומה 01 .
סך כל התיקים שטופלו על ידי כל המפקחים בשנת 62 דוח שנתי62 .
מתוכם 6,390 (28% ) הסתיימו בשומה 01 , ומתוך אלה 4,833 (76% ) הופנו עלידי הרכזים.
סך כל התיקים שהפנו הרכזים היה 13,609 , דהיינו 4,833 (כ-35% ) הסתיימו בשומה01 .
באמצעות שיטת הפרמיה ביקשה הרשות לעודד טיפול מקצועי ומעמיק בתיקים.
תיקים המסתיימים בשומה 01 (על פי דוח הנישום) נחשבים בעיניה, מטבע הדברים, כתיקים שאינם זקוקים לטיפול מ עמיק וממושך לעומת תיקים אחרים.
ההבדל בין הזמ"ק לתיק שהסתיים בשומה 01 ובין הזמ"ק לתיקים שהסתיימו בשומות אחרות, למשל ב -03 או ב -07, הוא הבדל של 4-8 שעות עבודה.
הבדל זה יכול להביא לתמריץ לסיים את הטיפול בתיק בשומה 01 , המצריכה בדרך כלל השקעת זמן מעטה יותר לעומת השקעת הזמן הנחוצה לטיפול בתיקים המסתיימים לדוגמה בשומה 03 .
כאמור, מבדיקת שיטת הפרמיה של הרכזים עולה כי 50% ( 35%+15% ) מהפרמיה של הרכז תלויה בביצועם של המפקחים שבאחריותו, כלומר ככל שישתפרו הישגיהם כך יזכה הרכז לפרמיה גבוהה יותר.
רשות המסים כתבה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 שלדעתה יעדיפו המפקחים והרכזים לטפל בתיקים שבהם הזמן המוקצב רב יותר, כי כך יוכלו להשיג את המדד הכמותי בשיטה תוך ביצוע פחות תיקים ותוך השקעת זמן מועטת יותר.
עוד עולה מתשובתה כי ייתכן ששיטת שכע"ד מאפשרת להשיג שיעור יעילות גבוה באמ צעות בחירה סלקטיבית בתיקים שהזמן המושקע בהם בפועל מועט מהזמן שהוקצב למשימה.
מכל מקום, עולה מתשובתה כי אכן יש צורך בעדכון השיטה בנוגע לכלל סוגי השומות.
הרשות ניסתה להתמודד עם בעיית הזמ"ק או היעילויות החריגות באמצעות הכללת מרכיב של השגת יעדים בשיטת הפרמיה.
אולם מאחר שהרכיב הכמותי בפרמיה הוא חלק הארי, על הרשות לבחון את הרכב הפרמיה ובהתאם לכך לקבוע זמ"ק אמין יותר שיביא להשגת יעדיה - ביצוע שומה איכותית, היינו טיפול מקצועי ומעמיק בתיקים.
לדעת משרד מבקר המדינה, על נציבות מס הכנסה לפעול לתיקון שיטת שכע"ד כדי להשיג את יעדיה להגברת הטיפול המקצועי והאיכותי בתיקים.
חברות ייעוץ חיצוניות .
שירות המדינה נעזר בחברות ייעוץ חיצוניות כדי ליצור ולעדכן שיטות שכע"ד החברות נבחרות באמצעות מכרזים שמפרסמים המשרדים השונים.
הצוות העלה כי לעתים חברות אלו אינן אובייקטיביות, אלא מבקשות לרצות את "הלקוח".
על כן הן נמנעות מעימותים עם נציגי העובדים וממליצות על שיטות המתגמלות במידה רבה את העובדים ומביאות תמורה כלכלית מעטה יחסית למשרד עצמו.
לדעת נציגי הממונה על השכר, מאחר שמחקרי חברות הייעוץ נעשים במשך כמה ימים בשנה הם אינם מייצגים נאמנה את כל השנה, שבה יש עליות וירידות בהיקף העבודה.
יתר על כן, לפעמים חברות הייעוץ בוחרות לפתח שיטות כמותיות - שבהן תקרת הפרמיה היא הגבוהה ביותר - גם במקרים שבהם אין הדבר מתאים.
בבדיקת דוחות שכע"ד של השירות הציבורי אוששו הקביעות לעיל שכן נמצא שבמקרים רבים עברה היעילות את התקרה והגיעה לכ - 200% ואף ל - 300% כבר חודשים ספורים לאחר העדכון שעשו חברות ייעוץ חיצוניות.
ממצאים כאלה נמצאו בלמ"ס, במשרד הביטחון, בשע"ם (שירות עיבודים ממוחשבים), במשרד הפנים, במשרד הרווחה ובמשרד החינוך.
הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מסרה למשרד מבק ר המדינה בתגובתה מספטמבר 2011 כי אין עדות לכך שתופעה זו קיימת אצלה, וכי היא גם מקפידה להחליף יועצים מדי פעם בפעם כדי להבטיח ייעוץ מקצועי-מדעי ואובייקטיבי.
אגף התקציבים באוצר כתב בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 : "בשנה האחרונה מוביל הממונה על השכר, ב תיאום עם אגף התקציבים, מהלך לקידום הפיקוח והבקרה על תשלומי שכר עידוד, ובכלל זאת, לקידום מכרז לבחירת חברות ייעוץ לבניית שיטות שכר עידוד.
עם זאת על מנת להבטיח כי עלות שכר עידוד תנוצל להגברת התפוקה והיעילות, ועל מנת למנוע תקלות בתכנון שיטות המדידה.
הרי שי ש להבטיח כי מודל התמורה לחברות הייעוץ בתכנון השיטה יכלול מנגנון הקושר בין התגמול לחברה לבין הגברת היעילות בפועל לאחר אימוץ השיטות - קרי מידת הצמצום בעלויות שכר עידוד או העלאת התפוקה ביחס למצב הקיים".
הממונה על השכר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 כי הוא מתכנן לפרסם בשנת 2012 מכרז שיספק רשימה של חברות ייעוץ, ואולם התשלום לחברות אלו עדיין יהיה באמצעות המשרדים עצמם, על כל החסרונות הכרוכים בכך.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הממונה על השכר ליצור מנגנון שישפר את תפקוד חברות הייעוץ ויבטיח את מחויבותן להגבר ת ההתייעלות ולאינטרסים הציבוריים, להבדיל מהאינטרס של שיפור השכר גרידא.
בכלל זאת יש מקום לבחון את האפשרות שהממונה על השכר יפרסם את המכרזים לבחירת חברות הייעוץ.
אפשר לחשב פרמיה לכל עובד בנפרד או לקבוצות.
קבוצת החישוב מגדירה את סוגי הפעילות הכ לולים בשיטה, וכל עובד המבצע פעולות אלה, כולן או מקצתן, כלול בקבוצה ובשיטה.
כל העובדים בקבוצה זכאים לשיעור זהה של הפרמיה 64 דוח שנתי62 .
ליצירת שיטת שכע"ד ולעדכונה נדרשים מחקרים ותצפיות הכרוכים במשאבים כספיים רבים, ולפיכך ככל שייקבעו קבוצות חישוב גדולות יותר, כך יפחת מספרן ויפחתו העלויות של יצירת השיטות ועדכונן.
הצוות אכן העלה כי קבוצות חישוב הכוללות עובדים מעטים מייקרות את הפעלת מערך שכע"ד במשרד בשל עלויות הבנייה והעדכון של השיטות.
עוד העלה הצוות כי הפעלת שיטות קבוצתיות משפיעה באופן חיובי על שביעות רצון העובדים ועל נכונותם ליזמה ולסיוע הדדי.
בסקירת דוחות שכע"ד של השירות הציבורי לשנים 2007 -2010 נמצא כי במגזר הציבורי יש כ-19 עובדים בממוצע בקבוצת חישוב.
ב-9 מ- 30 משרדים שנבדקו יש פחות מ-5 עובדים בקבוצת חישוב, וב-9 אחרים- 5 עד10 עובדים.
כלומר בכ-60% מהמשרדים שבשירות המדינה קבוצות החישוב מכילות פחות מעשרה עובדים, מה שמייקר מאוד את עדכון השיטות.
הממונה על השכר ציין בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 כי כיום מטרתו היא למצוא את האיזון בין גודל קבוצת החישוב למידת יכולת העדכון, שכן ככל שהקבוצה גדולה יותר כך האפק טיביות של השיטה נמוכה יותר.
לכן הוא מעדיף תגמול עובדים במישור האישי כאשר הדבר אפשרי.
מבקר המדינה מעיר כי ההתבססות על קבוצות חישוב קטנות תיעשה רק כשההתייעלות בעבודה מוכחת.
חשוב להבטיח שריבוי הקבוצות יצומצם ככל האפשר, כדי שלא יהיה יקר ומסובך להנהיג ולעדכן א ת השיטות הרבות.
היחידה להנדסת ייצור .
לפי התקשי"ר, צריכה לפעול במשרדים הרלוונטיים יחידה להנדסת ייצור.
מדובר ביחידה מקצועית, ומוטלות עליה מטלות בהתאם לכך.
על פי המלצת הצוות, בראש היחידה צריך לעמוד מהנדס תעשייה וניהול, ועל עובדיה להיות בעלי ידע ומיומנות בתחום הנדסת ייצור.
ואולם הצוות העלה כי בפועל בעלי התפקידים ביחידות ההנדסה אינם בעלי הכשרה הנדסית מספקת.
בתחילת שנת 2010 קבע הממונה על השכר כי היא תיקרא "היחידה להנדסת ייצור"; הממונה עליה יהיה מהנדס תעשייה וניהול בעל ותק מקצועי של שלוש שנים לפחות, ותחתי ו יועסקו עוד שלושה רפרנטים שיהיו מהנדס או הנדסאי תעשייה וניהול; אם המשרד קטן - מספר עובדיו אינו עולה על 150 - הממונה יכול להיות הנדסאי.
משרד מבקר המדינה בדק את דוחות שכע"ד של השירות הציבורי לשנים 2007 -2010 , העוסקים ב -30 המשרדים וגופי משנה.
בדיקתו העלתה כלהלן: בארבעה מהמשרדים מנהל היחידה הוא בעל תואר מהנדס תעשייה וניהול - במשרד הביטחון, במשרד האוצר, במשרד התחבורה ובמכון הגיאולוגי; בחמישה משרדים אחרים מנהלי היחידות הם הנדסאי תעשייה וניהול, אף שבמשרדים אלו יש יותר מ -150 עובדים: בלמ"ס - מעל 800 ( עובדים, במפ"ימרכז למיפוי ישראל) ובשע"ם (שירות עיבודים ממוחשבים) - מעל 300 , במשרד החינוך - מעל 2,000 ובמשרד המשפטים - מעל 3,000 ; במשרדים אחרים מנהלי היחידות הם בעלי השכלה שאינה נוגעת כל עיקר לתחום הנדסת ייצור, לדוגמה: ברשות ההגירה למנהל היחידה יש תואר במדעי המדינה, בממש ל ובמדיניות ציבורית, ובהנהלת בתי המשפט למנהל יש תואר במדעי הרוח.
הממונה על השכר ציין בתגובתו כי רמתו המקצועית של כוח האדם המוקצה ליחידות הנדסת הייצור אינה גבוהה דייה, והדבר פוגע בהפעלת שיטות שכע"ד ובעדכונן.
עוד כתב הממונה על השכר שבמשך השנים צמצמו המשרדים את התקציבים המוקצים לעדכוני שיטות שכע"ד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על הממונה על השכר לפעול ליישום המלצותיו ביחידות אלו, וזאת בהדרגה ומתוך שמירה על זכויות המועסקים בהן עד כה.
תפקידים בכירים וייחודיים .
חלק מהתפקידים בשירות המדינה כרוכים בשיקול דעת ועיקר הפעילות בהם היא חשיבה, ולפיכך קשה לקבוע נוהל עבודה בעניינם ולמדוד בהם תפוקה.
לפי החלטת הוועדה המרכזית מדצמבר 1985 , אין להפעיל שיטות שכע"ד לגבי מנכ"לים וסמנכ"לים במשרדי הממשלה ולגבי סגנים של מנהלי יחידות סמך.
על פי הנחיית הוועדה המרכזית ומשרד האוצר משנת 1994 , אין לכלול במסגרת שיטות שכע"ד את בעלי התפקידים האלה: סמנכ"לים ומקביליהם בדירוגים האחרים - ראשי אגפים, מנהלי מחוזות, סגנים וכדומה - מדרגה 44 ומעלה, עובדים בחוזה בכירים, עובדים בדירוג מחקר, משפטנים, נהגים צמודים ועובדים שאינם מחתימים שעון נוכחות מסיבה זו או אחרת (גם באישור הממונים).
הצוות העלה כי קשה לשלם שכע"ד ליחידה אחת ולא לאחרת, שכן ארגוני העובדים טוענים להפליה, וכך נוצר לחץ לתת שכע"ד ליחידות אלו בחלק ממשרדי הממשלה.
מבדיקת שיטות שכע"ד בשירות המדינה נמצא כי ההנחיות האמורות לא מולאו במלואן: במשרד הביטחון במועד סיום הביקורת קיבלו שכע"ד 13 חוקרים בדירוג מחקר ו -7 מנהלי אגפים.
יתר על כן, הפרמיה של אחד המנהלים אף הועלתה בשנים 2008 -2010 מ-15% ל-25% .
בממ"י (מינהל מקרקעי ישראל) זכו לשכע"ד 68 .
יועצים משפטיים 66 דוח שנתי62 .
משרד הביטחון מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 כי רק עובדי מחקר שהתקבלו עד שנת 1994 (טרם הוצאת ההנחיה בנדון) מקבלים שכע"ד, וכי המשנה לנציב שירות המדינה אישר זאת בשנת 2002 .
אשר לבכירים טען משרד הביטחון כי על פי פרשנות שקיבלה אישור מנציגי נש"מ במועצות הייצור, עובדים אשר קיבלו שכע"ד וקודמו זכאים להמשיך ולקבל שכע"ד בתפקידם החדש.
הממונה על השכר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מאוקטובר 2011 כי כמה מן הבכירים קיבלו אישור חריג מן המשנה לנציב שירות המדינה דאז היות ששכרם נפגע בעת קידומם מתפקיד סגן מנהל אגף למנהל אגף.
מבירור של משרד מבקר המדינה עולה כי האישור החריג ניתן בעל פה, ולא נמצאו מסמכים בנדון.
יודגש ששכע"ד הוא כלי שנועד להגדיל את פריון העבודה ולא לשמש פיצוי או תשלום חלופי למרכיב שכר אחר.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ציין ממ"י כי המשפטנים נכללים בקבוצת חישוב שהוחל להנהיג בה את השיטה כבר בסוף שנות השמונים, וכי מועצת הייצור דנה בנושא בשנת 2008 והחליטה שלא לשנות את המצב.
עוד ציין ממ"י כי משהפך לרשות בשנת 2011 בוטל תשלום שכע"ד ולא יהיה עוד רכיב תשלום נפרד, אלא גולם בשכר היסוד.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מועצת הייצור אינה מוסמכת לקבל החלטות המנוגדות להנחיות הוועד ה המרכזית, והוא רואה בחומרה את העובדה כי תשלום שכע"ד שלא על פי הכללים נמשך שנים רבות והגיע לקצו רק עם הסבת ממ"י לרשות.
מדיון של ועדת המעסיקים ביולי 2008 בנושא מתן שכע"ד למבקר הפנים של הלמ"ס עולה כי לדעת חברי הוועדה, ביקורת פנים היא עיסוק שעיקרו הפעלת שיקול דעת, ולכן אינו מתאים להיכלל במערך שכע"ד.
אף על פי כן, מאחר שעיסוק זה נכלל זה מכבר בשכע"ד במשרדים אחרים, אישרה הוועדה שכע"ד גם למבקר הפנים של הלמ"ס.
לדעת משרד מבקר המדינה, על הממונה על השכר לבחון שוב אילו תפקידים בכירים וייחודיים מתאימים לקבלת שכע"ד ו לחייב את המשרדים להוציא מן המערך את אלו שאינם מתאימים, כדי ששכע"ד ישמש תמריץ להגברת הפריון ולשיפור האיכות ולא יהיה חלק קבוע משכר העבודה.
בהתאם לכך על הממונה על השכר לקבוע הנחיות אחידות לכל העובדים במשרדי הממשלה - כל זאת מתוך שמירה על זכויות המועסקים.
נוסף לבחינת יישומן של המלצות הצוות בנושא מערך שכע"ד בשירות המדינה בחנה הביקורת את הנושאים האלה: יישום המלצות ועדת ההיגוי על פי התקשי"ר, תוקם ועדת היגוי שמטרתה לבצע פיקוח מקצועי על הנהגת שיטות שכע"ד.
הוועדה תגדיר את הדרישות המקצועיות מכל שיטה ותלווה את יישומה בבדיקות בשטח, בקיום דיונים מקצועיים ובהגשת חוות דעת למועצת הייצור.
בביקורת הליכי העדכון של שיטות שכע"ד במשרד הביטחון ובלמ"ס נמצא כי מועצות הייצור אישרו לעתים שיטות שכע"ד שלא עלו בקנה אחד עם המלצות ועדות ההיגוי, אבל לא הסבירו מדוע החליטו שלא לקבל את המלצותיהן של הוועדות המקצועיות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי למועצת הייצור נתונה הסמכות שלא לקבל את המלצות ועדת ההיגוי, ואולם ראוי שתנמק את החלטותיה, אם אינן תואמות את ההמלצות, כדי להבטיח כי שקלה את כל המלצותיה המקצועיות של ועדת ההיגוי כנדרש וכראוי.
מתנדבים, שירות לאומי ועוד בעבודה בשירות המדינה משולבים מתנדבים מן השירות הלאומי ומתנדבים אחרים, חיילים, סטודנטים, עובדי "המשקם" ועוד.
הללו משתתפים בעבודה השוטפת, ועל כן יש להביאם בחשבון לעניין חישוב שכע"ד.
מבדיקת מערך שכע"ד בשירות המדינה התברר כי בב יטוח הלאומי משולבים כ-200 מתנדבים מן השירות הלאומי, ואולם שכע"ד מחושב ללא הכללתם, אף שבפועל הם תורמים לתפוקה וכך מגדילים את שיעור יעילותם של יתר העובדים.
הביקורת העלתה כי היחידה להנדסת ייצור של הביטוח הלאומי מעוניינת לשלבם שילוב מלא בחישוב שכע"ד של קבוצות החישוב שלהם, אבל ועד העובדים מתנגד לכך.
לדעת משרד מבקר המדינה, התנהלות זו מעוותת את תוצאות החישוב; ועל הגופים הרלוונטיים, לרבות הוועדה המרכזית, ועדת המעסיקים והממונה על השכר, לפעול לתיקון עיוות זה.
תשלום שכע"ד ראשיתו בענף התעשייה, בשל היכולת למדו ד בענף זה מדידה כמותית את העלייה בהיקף הייצור בהשוואה לנורמה המקובלת, ובהמשך התפשט תשלום שכע"ד לשירות המדינה למרות הקושי במדידת עבודה שאינה יצרנית.
הפעלת שיטה אמינה ומעודכנת של שכר עידוד יכולה להיות כדאית לכל הצדדים המעורבים, מאחר שיש בה גם כדי לתרום להגבר ת הפריון ולשיפור השירות של עובדי שירות המדינה וגם כדי לתגמלם על כך - בבחינת זה נהנה וגם זה נהנה.
אלא שבפועל חלק משיטות שכר העידוד שבשירות המדינה אינן מעודכנות, פרקי הזמן המוקצבים לביצוע המטלות ארוכים מדי ואינם תואמים את המציאות ואת השינויים המתחוללים בה, ו בעקבות זאת העובדים משיגים את שיעור היעילות המרבי (ואף הרבה מעל לשיעור זה) ללא השקעה ניכרת.
למעשה, השיטות הביאו לתשלום של תוספת שכר מהותית תמורת תפוקה שלא נבדקה מאז יישום שכע"ד בשירות המדינה.
אי-עדכון השיטות גורם לשחיקת ההתייעלות.
הוא תורם לכך שהעובדים מקבלים את תוספת השכר המרבית גם עבור תפוקה נמוכה ואין להם תמריץ להגביר את פריון העבודה.
שיטת שכר עידוד שאינה מעודכנת גורמת לכך שבפועל שכר העידוד נעשה חלק קבוע ובלתי נפרד מהשכר ולפיכך מאבד מערכו כתמריץ ליעילות מתמדת.
לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהגופים המו פקדים על הנהגת שכר עידוד בשירות המדינה - הממונה על השכר והסתדרות העובדים - יפעלו יחדיו כדי להביא לידי כך ששכר העידוד ישולם בעד תמורה הולמת.
בכלל זה יש לפעול לפיתוח שיטות התואמות את המצב בשטח, ואין לאפשר את קיומן של שיטות שאינן עומדות במתכונת זו; יש לקבוע נהלים ברורים בנוגע למועדי העדכון של שיטות שכר עידוד ולאמצעי אכיפה על משרדים שלא יעמדו בהם.
על הממונה על השכר למצוא את הדרכים והכלים להגביר את מעורבותו בשלבים של פיתוח שיטות שכר עידוד ולצמצם מחויבות מוגזמת של חברות הייעוץ לעובדי המשרדים השונים - הכול כדי שלצד ההטבה לעובדים יביאו שיטות שכר העידוד לידי העלאה של ממש בפריון בעבודה וברמת השירות לציבור.
יש לציין כי בדוח הממונה על השכר לשנת 2010 הוא ציין כי "במסגרת האחריות שקיבל האגף על כל נושא שכר העידוד, שמנו לעצמנו מטרה לבצע שידוד מערכות כולל במנגנונים אלו שהתנוונו ברובם עם השנים וליצור מוקד ידע למתודולוגיות עבודה באשר לתשלומים מותני ביצועים והערכה".
8 חלק אינטגרלי מיצירתו כיאות ומגיבושו של חוב הוא אסמכתה פסוקה , ברורה ומתועדת כנדרש, לרבות משלוח הודעה לחייב ונקיטת פעולות גבייה.
9 לשם המחשה תקציב המדינה עומד על כ -300 מיליארד ש"ח בעוד שסך החובות המוכרים עומד על כ-60 .
מיליארד ש"ח ברוטו 104 דוח שנתי62 .
, התשי"ח ]נוסח משולב [ בחוק מבקר המדינה - 1958 , נקבע כי מדי שנה בשנה ימציא שר האוצר למבקר המדינה את מאזן זכויותיה והתחייבויותיה של המדינה (להלן - מאזן המדינה) לתום שנת הכספים שחלפה.
במאי 2011 הגיש שר האוצר למבקר המדינה את "הדוחות הכספיים של ממשלת ישראל ליום 31 בדצמבר 2010 " (להלן- הדוחות הכספיים).
הוראת תקנות כספים ומשק (להלן - תכ"ם)10 קובעת כי מטרת הדוחות הכספיים היא לספק מידע למשתמשים שונים על המצב הכספי ועל ביצועי המשרד לצורך הערכה ולצורך קבלת החלטות בנושא הקצאת משאבים.
עוד נקבע בהוראה כי הדוחות הכ ספיים של המשרדים יוגשו לחשבונאי הראשי, וכי הדוחות הכספיים המאוחדים של הממשלה יפורסמו עד 30 באפריל של השנה העוקבת.
2 קובעת כי איחוד הדוחות הכספיים במערכת מרכב"ה יבוצע במודול איחוד דוחות כספיים.
כמו כן נקבע בהוראה זו כי בדוחות הכספיים של הממשלה יאוחדו כל הישויות הנשלטות על ידי המשרדים.
בדוחות הכספיים המאוחדים הוצגה יתרת חייבים של 50.
2 מיליארד ש"ח נטו (מתוך יתרה ברוטו 11 של60.
7 מיליארדי ש"ח, מהם 20.
5 מיליארדי ש"ח עבור רשות המסים) 12 .
היתרה הכוללת בסעיף זה אמורה לשקף, על פי כללי החשבונאות המקובלים, את הערך המצרפי העדכני של כלל נכסי החייבים והחובות לממשלת ישראל.
בחודשים אפריל-ספטמבר 2011 בדק משרד מבקר המדינה את פעולותיהם של מינהל הגבייה באגף החשב הכללי במשרד האוצר (להלן -מינהל הגבייה או החשכ"ל) ושל יחידות החשבות במשרד הבריאות, ברשות המים, במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (להלן - משרד התמ"ת), במשרד המשפטים, בחטיבה להתיישבות (להלן - החטיבה), במשרד הבינוי והשיכון (להלן - משהב"ש) במוסד לביטוח לאומי (להלן - בטל"א) ובמינהל מקרקעי ישראל (להלן - ממ"י), בכל הנוגע לנאותות הסיווג והרישום החשבונאי של יתרות החייבים ב דוחות הכספיים וליעילות הגבייה של חובות אלו.
התקנים החשבונאיים והיקף החייבים במאזן המדינה .
בתקן חשבונאות ממשלתי מס' 1 בדבר "הצגת דוחות כספיים (מעודכן 2010 ") מוגדרים נכסים בתור משאבים הנשלטים על ידי ישות כתוצאה מאירועי עבר, ומהם צפויים לזרום אל הישות הטבות כלכליות עתידיות או פוטנציאל של שירות.
10 ראו הוראת תכ"ם (תקנות כספים ומשק- הוראות ונוהלי עבודה של החשב הכללי) מס' 2.
לפני הפרשה לחובות מסופקים 12 יצוין כי משרד מבקר המדינה פרסם כמה דוחות העוסקים בבדיקת מצבת החובות עבור רשות המסים.
להרחבה בנושא זה, ראו מבקר המדינה, דוח שנתי 61 ב ( 2011 '), בפרק "גביית חובות מס", עמ 601-613 .
סעיף19 'לתקן חשבונאות ממשלתי מס9 בדבר "הכנסות מעסקאות חליפין" קובע ארבעה תנאים שבהתקיימם יוכרו ההכנסות הקשורות לעסקה; כתוצאה מכך, גם הכרה בנכס החייבים בגין עסקה זו.
בתקן נרשם כי "כאשר תוצאתה של עסקה הכרוכה בהספקת ש ירותים ניתנת לאמידה באופן מהימן, ההכנסות הקשורות לעסקה יוכרו בהתאם לשלב ההשלמה של העסקה במועד הדיווח.
תוצאתה של עסקה ניתנת לאמידה באופן מהימן כאשר כל התנאים הבאים מתקיימים: א.
סכום ההכנסות ניתן למדידה באופן מהימן; ב.
צפוי שההטבות הכלכליות או פוטנציאל השירות הקשורים לעסקה, יזרמו אל הישות; ג.
שלב ההשלמה של העסקה במועד הדיווח ניתן למדידה באופן מהימן; וכן, ד.
העלויות שהתהוו במסגרת העסקה והעלויות הנדרשות להשלמתה, ניתנות למדידה באופן מהימן"13.
13 סעיף31 'לתקן חשבונאות ממשלתי מס 23 בדבר "הכנסות מעסקאות שאינן חליפין",קובע כללים דומים לעניין "הכנסות מעסקאות שאינן חליפין".
חוב כספי כלפי הישות המדווחת 14 שלגביו מתקיימים התנאים המנויים בתקנים האמורים לעיל יוכר כנכס בדוחות הכספיים של אותה הישות (להלן - יתרה או חוב מוכרים).
חובות שלגביהם לא מתקיימים אותם התנאים אינם עומדים בהגדרה של נכס ולכן לא יוכרו בדוחות הכספיים (להלן - יתרה או חוב שאינם מוכרים).
יצוין כי בחלקו השני של ביאור 6 לדוחות הכספיים מופיעה מצבת החובות של חייבים נוספים שטרם הוכרו בדוחות הכספיים15 .
הוראת תקנות כספים ומשק (להלן- תכ"ם)16 לעניין "פעולות לביצוע ודיווחים בסיום שנת כספים" קובעת כללים והנחיות לחשבים של משרדי הממשלה בכל הנוגע לפעולות, דיווחים וניתוחים חשבונאיים שעליהם לבצע בסיום שנת הכספים.
14 להוראת התכ"ם קובע כי "מנהל מינהל הגבייה במטה החשב הכללי יגיש את הדיווחים הבאים ויוודא כי הם נכללו במסגרת הדיווחים הכספיים של משרדי הממשלה: דוח בדבר חובות העומדים בכללי ההכרה והמדידה בהתאם לתקני החשבונאות הממשלתיים.
הפרשה לחובות מסופקים, לרבות תיאור ההנחות ששימשו לביצוע ההפרשה.
דוח בדבר חובות, שאינם עומדים בכללי ההכרה והמדידה בהתאם לתקני החשבונאות הממשלתיים.
" להלן טבלת החובות של משרדי הממשלה והגופים שנבדקו (ברוטו, במיליוני ש"ח) נכון ליום 31.
2010: טבלת החובות של הגופים (ברוטו, במיליוני ש"ח): .
שאינו מוכר2 סכום יתרת .
3,006 2,105 901 משרד התעשייה, המסחר .
1,515 1,426 89 משרד המשפטים .
1,082 1,082 רשות המים .
1,259 378 881 משרד הבינוי והשיכון .
12,551 12,551 המוסד לביטוח לאומי .
4,898 2,968 1,930 מינהל מקרקעי ישראל .
73,776 53,267 20,509 רשות המסים3 .
22,832 91 22,741 4 אחר .
120,919 60,235 60,684 סה"כ .
כאמור, חוב מוכר הוא חוב שמוצג בדוחות הכספיים בסעיף החייבים 2 כאמור, חוב שאינו מוכר הוא חוב שאינו עומד בכללי ההכרה בנכס מסיבותשונות, כגון בעיות מדידה וסיכויי גבייה נמוכים, ולכן אינו מוצג במאזן אלא מפורט בביאור.
הישות שמדווחת על תוצאותיה הכספיות במסגרת הדוחות הכספיים 15 סכום זה עומד על כ -60.
2 מיליארדי ש"ח, מהם 53.
2 מיליארדי ש"ח הם חובות לרשות המסים.
16 ראו הוראת תכ"ם (תקנות כספים ומשק - הוראות ונוהלי עבודה של החשב הכללי) מס' 2.
החובות לרשות המיסים לא נבדקו בדוח זה 4 כולל הכנסות שיתקבלו, הוצאות מראש וכן חובות לחברות ממשלתיות.
בעניין החובות לחברות ממשלתיות ראו את הפרק העוסק בנושא זה.
מהטבלה עולה כי יתרת סכומי החובות שאינם מוכרים - יותר מ-60 ,מיליארד ש"ח מגיעה ליתרת סכומי החובות המוכרים.
עוד עולה כי יתרת החובות לרשות המסים היא עיקר הסכומים של שני סוגי החובות גם יחד.
רישום וניהול חשבונאי של חייבים למשרדי הממשלה וליחידות הסמך .
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה משרד התמ"ת מעניק, בין השאר, הטבות וסיוע למפעלים מתוקף החוק לעידוד השקעות הון, התשנ"א - 1990 , ומתוקף חוק מחקר ופיתוח בתעשייה, התשמ"ד - 1984 .
חלקן של הטבות אלה ניתן כמענקים מותנים לחברות שיעמדו בתנאי כתב האישור.
מהנתונים הכספיים שהעביר משרד התמ"ת לחשכ"ל עולה כי יתרת החוב המוכר ליום 31.
10 עומדת על סך של כ -901 מיליוני ש"ח 17 ; יתרה זו כוללת, בין השאר, 503 מיליון ש"ח בגין חובות למרכז ההשקעות של חברות אשר לא עמדו בתנאי כתב האישור והחוק ולא החזירו את כספי המענק המותנה שקיבלו בעבר, וחובות לקרן תמורה (לשכת המדען הראשי)18 בסכום של270 מיליוני ש"ח19 .
עוד עולה כי למשרד התמ"ת יש יתרת חייבים בסך של כ - 2,105 מיליוני ש"ח שאינם מוכרים בגין "חברות אשר נמצאות בסטאטוס של פירוק, חיסול, או מחוקה ברשם החברות".
יצוין כי עיקר החוב בקבוצה זו בסך של 2,013 מיליוני ש"ח, נובע מחובות למרכז ההשקעות.
בתשובת משרד התמ"ת למשרד מבקר המדינה מיום 27.
11 (להלן- תשובת משרד התמ"ת) נכתב כי "עצם העובדה שניתן לחברה צו פירוק או מונה לה כונס, גורם באופן אוטומטי ביטול המענקים במינהלת מרכז השקעות ודרישת החזר.
מטבע הדברים חוב של חברה הנמצאת בפירוק הינו חוב הקשה/לא ניתן לגביה כך שהיקף החובות במקרים לאו דווקא מייצג כישלון של מערך הגביה".
בדוח 61 ב ציין מבקר המדינה20 כי מרכז ההשקעות דורש מחברות שישעבדו את נכסיהן "בשעבוד צף"21 לטובת המדינה, ובמרבית המקרים החברות משעבדות את נכסיהן בשעבודים עדיפים לטובת נו שים אחרים (בעיקר בנקים); כך נדחק מרכז .
17 יצוין כי נכון ל- 31.
09 עמדה יתרת החובות לתמ"ת על865 .
מיליון ש"ח 18 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 57 ב( 2007 '), בפרק "קרן תמורה", עמ 691-693 .
19 יש חובות מסוגים נוספים עבור המדען הראשי וקרן עידודהשיווק לחו"ל.
20 ,בעניין זה ראו מבקר המדינהדוח שנתי 61 ב( 2011 '), בפרק "מרכז ההשקעות", עמ 1264 -1266 .
21 שעבוד כללי על כלל נכסי החברה שהוא בדרגת נשייה נמוכה יותר משעבוד על נכס ספציפי.
ההשקעות לדרגת נשייה נמוכה ביותר שאינה מאפשרת את גביית החוב במצב של חדלות פירעון.
עוד נכתב בדוח כי "על מרכז ההשקעות לשפר את הבקרה על עמידת החברות בתנאי כתב האישור בתקופת ביצוע ההשקעה; כך יוכל לקבל את ההחלטה על ביטול כתב האישור ועל החזר כספי המענק קודם שהחברה תגיע לחדלות פירעון".
בתשובת משרד התמ"ת נכתב כי "בעקבות ביקורת של מבקר המדינה ולאחר עבודת מטה במרכז השקעות הוחלט להכניס לתוכנית העבודה לשנת 2011 ביקורת חשבונאית יזומה של החברות אשר קיבלו אישור ביצוע סופי לאורך תקופת ההפעלה של שבע השנים.
" מנהל הגבייה של משרד התמ"ת מסר למשרד מבקר המדינה ביוני 2011 כי התמ"ת נמצא בשלבי מעבר למערכת המאפשרת הטלת עיקול אוטומטי באמצעות מחשב על החייבים ובעזרתה יהיה אפשר לייעל את הליכי הגבייה.
מנהל הגבייה הוסיף כי פנה לאגף התקציבים במשרד האוצר כדי לקדם מהלך שבו ינותב אחוז מסוים מכספי גביית החובות למרכז ההשקעות וכך להגדיל את התמריץ לגבייה.
משרד התמ"ת הוסיף בתשובתו כי "כיום מופעלת מערכת גביה מרכזית אשר מרכזת את החובות כלפי המשרד.
מערכת זו משמשת כבסיס להעברת נתונים ב"זמן אמת" באמצעות ממשקים בין המערכות המקצועיות השונות לחשבות.
כיום יכולות המערכת מאפשרות לטפל בחייבים בלוח זמנים קצר יותר ולבצע מעקב אקטיבי ויותר יעיל בעזרת עבודה אינטראקטיבית בין היחידה המקצועית ולבין החשבות אבל עדיין לא נותנת פתרונות לכל הצרכים של יחידת הגביה.
בנוסף לכך, המשרד פוע ל לשיפור מערכת הגביה לצורך מתן מענה מלא לצרכים של יחידת הגביה.
כעת החשבות עובדת מול יחידת מחשוב/מרכב"ה22 על ממשק בין מערכת הגביה לבין מרכב"ה לצורך הטלת עיקולים מרכזיים וחסימת מוטבים חייבים.