HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בקביעת התמורה שקיבלו מנהלי הבחירות ע בור מילוי תפקידם לא נעשתה כל הבחנה בין רשויות מקומיות שהפעילו רק כמה קלפיות ובין רשויות מקומיות שהפעילו עשרות ואף מאות קלפיות, לאמור: הסכום ששולם למנהלי הבחירות עבור עבודתם במערכת הבחירות לא הושפע כהוא זה מגודל הרשות המקומית שבה עבדו, אף שככל שהרשות גדולה יותר היקף שעות עבודתם והמאמץ והפיקוח שהשקיעו במילוי תפקידם היו גדולים יותר (חוץ ממנהלי הבחירות בשלוש הערים הגדולות שקיבלו תוספת תשלום מזערית).
משרד הפנים מסר בתשובתו כי התמורה לתשלום שכרם של מנהלי הבחירות עבור מילוי תפקידם נקבעה על-פי נוהל שגובש בין משרד הפנים, נציבות שירות המדינה והאוצר ובו נקבע כי ברשויות מקומיות שבהן 100,000 תושבים ומעלה יקבל מנהל הבחירות תוספת תשלום בשיעור של 70% מהמשכורת הקובעת בדרגה23 של הדרג המינהלי, ואילו ברשויות מקומיות שבהן עד 100,000 תושבים יקבל מנהל הבחירות תשלום נוסף באותו שיעור מהמשכורת הקובעת בדרגה 22 .
של הדרג המינהלי משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי לנוכח העובדה שמנהל בחירות ברשות מקומית גדולה נדרש להשקיע הרבה יותר במילוי תפקידו מאשר מנהל בחירות ברשות מקומית קטנה, מומלץ לשנות את הנוהל בהתאם ולקבוע כי במערכות בחירות עתידיות ישולם שכר מדורג בהתחשב בגודל היישוב, במספר הקלפיות המוצבות בו, במספר המצביעים ובמשתנים אחרים שיש בהם כדי להשפיע במישרין על היקף העבודה הנדרש ממנהל הבחירות ועל מספר הנסיעות ממקום מגוריו ליישוב שבו הוצב במסגרת תפקידו.
משרד הפנים מסר בתשובתו כי "יקיים עבודת מטה בשיתוף הנציבות והאוצר לקביעת מדרגות שכר נוספות שתשולם למנהל הבחירות ברשויות השונות".
בחוק הבחירות נקבע כי "כל המעוניין זכאי לעיין בנוכחות מנהל הבחירות במסמכים הנוגעים לבחירות וכן זכאי לקבל, תמורת תשלום, צילומים מאותם מסמכים".
בחוק נקבע גם כי המעוניינים בהגשת ערעור על תוצאות הבחירות או בהגשת תביעה פלילית בנושא הנוגע לבחירות יוכלו - בסייגים מסוימים, ולפי צו של בית המשפט לעניינים מינהליים - לעיין בפתקי ההצבעה.
שם הדוח: ההיערכות לבחירות לרשויות המקומיות וניהולן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בעקבות בחירות2013 הוגשו ב-23 רשויות מקומיות ערעורים על תוצאות הבחירות35 .
יוצא אפוא כי מנהלי הבחירות ברשויות אלה הועסקו גם לאחר פרסום תוצאות הבחירות ברשומות ולפחות עד תום מועדי הערעור בכל התקופה הזאת.
בדרך כלל הם לא קיבלו תגמול בעד עבודתם לאחר תום מערכת הבחירות36.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד הפנים לשקול את האפשרות לתגמל במערכות בחירות עתידיות את מנהל הבחירות באותם מקרים מיוחדים גם בעבור העבודה שהוא מבצע בתום מערכת הבחירות.
משרד הפנים מסר בתשובתו כי בחודש עבודתו הראשון של מנהל הבחירות מתבצעת ברוב הזמן פעילות מועטה בלבד, המסתכמת בסיור לבדיקת מקומות הקלפי ביישוב.
תקופת זמן זו מתקזזת עם החודש האחרון של הבחירות, שבו מבוצעות פעולות רבות יותר, ועם פרק הזמן שבתום מערכת הבחירות.
משרד הפנים הוסיף כי "יחד עם זאת המפקח ימליץ, לקראת הבחירות הבאות, על תגמול נוסף שייקבע עפ"י קריטריונים מסודרים".
המפקח הארצי פרסםביוני 2013 גם נוהל למינוי סגן למנהל בחירות, ובו הסביר שעל מנהל הבחירות מוטלים תפקידים רבים, ולכן נחוץ למנות אדם שיסייע בידו במילוים.
בנוהל נקבע כי המפקח ימליץ על מינוי סגן מנהל בחירות ברשויות שבהן מתקיים לפחות אחד מארבעת התבחינים האלה: א.
רשות מקומית שבה למעלה מ-100 .
רשות מקומית שמשטרת ישראל המליצה שתמנה סגן למנהל הבחירות, בהתאם לממצאי הערכת סיכונים שביצעה המשטרה.
רשות מקומית שבבחירות האחרונות אירעו בה אירועים חריגים רבים ויש חשש כי הם יישנו במערכת הבחירות הקרובה; לגבי רשות כזאת נקבע בנוהל כי המפקח הארצי יגיש למשטרת ישראל המלצה בנושא בצירוף דיווח של מנהל הבחירות בבחירות האחרונות והמלצה של הממונה על המחוז.
רשות מקומית שאופי מערכת הבחירות בה צפוי להיות מורכב באופן חריג; לגבי רשות כזאת נקבע כי המפקח הארצי יגיש למשטרת ישראל המלצות שלו ושל הממונה על המחוז שבהן יפורטו הסיבות והנימוקים למינוי סגן למנהל הבחירות באותה רשות.
בנוהל נקבע גם כי המפקח הארצי יגבש את המלצתו - המפורטת והמנומקת כאמור - על מינוי הסגנים ויגישה למנכ"ל משרד הפנים.
הועלה כי משרד הפנים לא קבע בחוק או בתקנות שיש למנות סגן למנהל הבחירות, וכי בנוהל שקבע המפקח הארצי לא הוגדרו תפקידיו וסמכויותיו.
ב-13 מ-32 הרשויות שבהן מונה סגן למנהל הבחירות היה מספר הקלפיות קטן מ-100 , ולא נמצאו מסמכיםהמעידים כי התקיים בהן אחד מהתבחינים שצוינו לעיל.
35 אבו גוש, בית שמש, בענה, ג'דידה-מכר, גני-תקווה, הרצלייה, ירכא, כפר יאסיף, מעלה עירון, מעלות- תרשיחא, נצרת, נתניה, עילבון, עין מאהל, עפולה, ראשון לציון, רחובות, רמלה, שגב שלום, שלומי, שפרעם, תל אביב-יפו, תל מונד.
36 מנהלי הבחירות באותן רשויות בהן הוגשו ערעורים על תוצאות הבחירות, נדרשו להגיע למשרדי הרשות שבהם נשמרים מסמכי הבחירות ולהעמידם לרשות המעוניין לעיין בהם.
ההיערכות לבחירות לרשויות המקומיות וניהולן 1501 .
:שם הדוח ההיערכות לבחירות לרשויות המקומיות וניהולן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בשפרעם היו38 קלפיות, בקריית אתא72 קלפיות ובמודיעין -מכבים-רעות 86 ,קלפיות ואף על פי כן בכולן מונה סגן למנהל הבחירות.
משרד מבקר המדינה מעיר כי ראוי שהמפקח הארצי ינהג בהתאם להנחיות הנוהל ולתבחינים שהוא עצמו קבע בעניין מינוי סגנים למנהלי בחירות, ובכלל זה ינמק בכתב את החלטותיו למינוי סגנים.
מינוי עובדי בחירות מטה ואופן התשלום ששולם להם חוק הבחירות קובע כי יש למנות מנהלי בחירות בכל הרשויות המקומיות שבהן יתקיימו הבחירות.
משרד הפנים נהג לשלם בכל מערכת בחירות תוספות שכר (להלן - מענק בחירות) לעשרות מעובדיו הנבחרים מקרב יחידות המשרד השונות, כגון חשבות, אמרכלות, משאבי אנוש, הלשכה המשפטית ויחידת המחשוב (להלן - עובדי בחירות מטה או עובדי המטה) בנימוק כי זהו הליך מינהלי שנועד "לתגמל עובדים ביחידות המשרד השונות", שמוטלות עליהם בתקופת הבחירות משימות נוספות על אלו שהם מבצעים בעתות שגרה.
בעקבות בדיקה שנעשתה בנושא תוספות השכר לעובדי המטה בבחירות 2008 המליץ משרד מבקר המדינה לממונה על השכר במשרד האוצר לבחון אם שיטת התשלום שנבחרה לתגמול העובדים אכן חוקית.
בדוח על בחירות 2008 הוער כי "לא נקבעה הגדרת תפקיד שלעובד בחירות מטה", וכי "שיטת התשלום שנבחרה לתגמול עובדים אלו פסולה מעיקרה".
משרד מבקר המדינה המליץ לממונה על השכר במשרד האוצר "לבחון את חוקיותה" של ההוצאה הכספית הניכרת הזו וכן "לקבוע אמות מידה ברורות לאופן תגמול עובדים בתקופת בחירות לרבות אופן נחיצות התשלום".
הממונה על השכר במשרד האוצר מסר למבקר המדינה במרץ 2010 כי בכוונתו לבחון בשיתוף משרד הפנים ונציבות שירות המדינה את מנגנון התגמול של "עובדי מטה בחירות", את נושא תוספות השכר, את סבירות היקפן הכספי ואת האפקטיביות שלהן בכל הנוגע להשגת היעדים.
הממונה הוסיף כי "לאחר בחינה מקיפה של הנושא והסקת מסקנות באשר לאופן הפעלת תוספות השכר, בעתיד אם בכלל" ימסור למשרד מבקר המדינה את עמדתו בעניין.
בעקבות מכתבו זה של הממונה על השכר נעשתה עבודת מטה, בהשתתפות נציבות שירות המדינה, משרד הפנים ואגף הממונה על השכר במשרד האוצר.
בעבודת המטה נבחן נושא התשלום אשר ניתן לעובדי משרד הפנים אשר הועסקו בבחירות לרשויות המקומיות.
המסקנות שהתקבלו הועלו במסמך ששלח בנובמבר 2011 סגן בכיר לממונה על השכראל מנכ"ל משרד הפנים דאז מר עמרם קלעג'י (להלן - המסמך מ-2011).
במסמך מ-2011 פרסם משרד האוצר הנחיות חדשות ומנגנון תגמול חדש לעובדי משרד הפנים אשר יבצעו מטלות בתקופת הבחירות המוניציפליות, אחת לחמש שנים.
במסמך נכתב, בין השאר, כי הואיל ויחידת המפקח הארצי היא יחידה מצומצמת הוחלט לאפשר לה לקלוט עובדים ארעיים על מנת לסייע לה בביצוע משימותיה המורחבות.
עוד הוחלט להקצות לכל אחת מיחידות משרד הפנים מספר מרבי של חודשי עבודה לביצוע התפקידים.
המפקח הארצי הוא שיהיה רשאי להקצות חודשי עבודה לפי שיקול דעתו, לבחור עובדים מתאימים ולייעד 1502 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: ההיערכות לבחירות לרשויות המקומיות וניהולן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 להם משימות שיפורטו בכתב בדף משימות שיינתן להם עם מינוים.
משרד האוצר המליץ במסמך גם כי מספרם המרבי של חודשי העבודה שיחולקו בין היחידות השונות במערכת בחירות אחת יסתכם ב-242 .
במסמך נקבע גם אופן חישוב מענק הבחירות שיינתן לעובדים כתגמול37 .
עוד נקבע כי אם סכום המענק עולה על%60 משכרו הפנסיוני של העובד, הוא לא יוכל לעבוד שעות נוספות בחודשים שבהם משולם לו המענק, ואם סכום המענק יהיה קטן מהשיעור האמור הוא יוכל לעבוד לכל היותר 22 .
שעות נוספות בכל אחד מחודשים אלה נמצא כי בבחירות 2013 לרשויות שוב מונו עובדי בחירות מטהבהליך לא תקין ושולמו להם תוספות שכר חריגות, כ מפורט להלן: ביוני 2013 שלח המפקח הארצי למנהלת אגף משאבי אנוש במשרד הפנים מכתב ובו ציין כי "ההודעה לעובדים על תקופת מינוים תהיה לאחר כתב מינוי חתום על ידי מנכ"ל המשרד.
מנהלים יכינו דף משימות לכל עובד שיקבל מינוי לצורך בקרה ומעקב".
עוד ציין המפקח הארצי במכתבו כי עובדים שמועסקים במתכונת העסקה גלובלית (כגון חוזה בכירים) לא ייכללו ברשימה.
בספטמבר 2013 , לקראת הבחירות לרשויות המקומיות, אישר בכתב מנכ"ל משרד הפנים דאז, מר יגאל צרפתי, את העסקתם של 81 עובדי בחירות מטה שפורטו ברשימה.
הרשימה התבססה על מכסה שקבע המפקח הארצי לכל אגף במשרד הפנים ועל החלטות של מנהלי האגפים בנוגע לזהות העובדים שימלאו את התפקידים ולפרק הזמן שיידרש לכך.
המנכ"ל מינה 20 עובדי מטה נוספים כשבוע לפני הבחירות, באוקטובר2013 .
כלל עובדי המטה הועסקו למשך שמונה ימים עד ארבעה חודשים, ובכלל זה כל עובדי יחידת המפקח הארצי, שזוהי עבודתם השוטפת היחידה בכל חודשי השנה.
בסך הכול קיבלו כל עובדי המטה אישור לקבל תגמול בתקופת הבחירות בעבור 242 .
חודשי עבודה במצטבר מנכ"ל משרד הפנים דאז, מר יגאל צרפתי, מסר למשרד מבקר המדינה ביולי 2014 כי הבסיס והעקרונות שלפיהם הועסקו עובדי משרד הפנים היו "שעבודה ע"י עובדי המשרד המיומנים הינה עדיפה יותר לאור ניסיונם המצטבר במשך השנים והן מפאת העובדה שגיוס כ"א חיצוני למשימות אלו היה כרוך בעלויות גבוהות יותר.
הייתה גם לאפשר גמישות ניהולית ליחידת המפקח על הבחירות בהעסקתו את העובדים, לאור הצורך במתן סיוע גם בנושאים שוטפים ולא רק קבועים וידועים מראש".
מנכ"ל משרד הפנים לא הוציא עבור מרבית עובדי המטה שהועסקו, ובכלל זה העובדים שאישר את העסקתם גם בבחירות החוזרות (בנובמבר 2013 ), כתב מינוי שבו, בין היתר, מוגדרים תפקידיהם, סמכויותיהם וחובותיהם.
נוסף על כך לא נקבעו הצעדים שיינקטו לצורך בקרה על ביצוע המשימות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי אי-ביצוע פעולות אלה לא עלה בקנה אחד עם ההנחיות שפורטו במסמך מ-2011.
נמצא כימהאופן שבו רשמו בגזברות משרד הפנים את התשלומים ששולמו לעובדי המטה לא ניתן היה לדעת מה היה סכום התשלום לכל עובד ומה היו מרכיביו השונים, ובכלל זה אי - אפשר לברר איזה חלק מהתשלום שולם לו כמענק עבור עבודה בתקופת הבחירות, אילו .
37 נקבע כי אופן חישוב המענק לעובד יהיה מספר חודשי העבודה המוקצים לעובד כפול שכר קובע לעובד הנדון לפי דרגה אחת מעל דרגתו הנוכחית.
ההיערכות לבחירות לרשויות המקומיות וניהולן 1503 .
:שם הדוח ההיערכות לבחירות לרשויות המקומיות וניהולן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 סכומים שולמו תמורת עבודה ביום הבחירות (בשני סיבובי הבחירות) ואילו סכומים שולמו תמורת עבודה בתקופת הבחירות למועצות האזוריות שהתקיימו בסוף שנת 201338.
במכתב מנובמבר2013 הנחההמפקח הארצי את מנהלת תחום משכורות במשרד הפנים כי תשלום המענק לעובד בחירות מטה יהיה בשיעור 70% .
משכר דרגה אחת מעל דרגתו הקבועה המפקח ציין במכתבו כי הנחיותיו מבוססות על נוהל בנושא שגיבשו משרד הפנים ונציבות שירות המדינה.
נמצא כי המפקח הארצי הנחה במכתבו שתשלום המענק לא יפגע בזכאותו של העובד לקבל תשלום בעד שעות נוספות וכוננויות שהעובד מבצע במסגרת עבודתו הרגילה, זאת שלא לפי הנחיות משרד האוצר מנובמבר 2011 .
בפועל קיבלו עובדי בחירות מטה את מענק הבחירות וגם תשלום עבור כל השעות הנוספות שעבדו בחודשים שבהם קיבלו את המענק, שלא לפי הנחיות משרד האוצר.
בסך הכול שולם לכל עובד בחירות מטה שכר מ-1,052 ש"ח ועד44,323 ש"ח.
סכומם הכולל של מענקי הבחירות ששולמו לעובדי בחירות המטה היה כ-1.
סכומים אלו לא כללו כאמור את התשלומים ששולמו למרבית עובדים אלה תמורת השעות הנוספות שעליהן דיווחו בחודשים שבהם קיבלו את המענק.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי במערכת הבחירות לשנת 2013 , כמו במערכת הבחירות לשנת 2008 , שולמו תוספות השכר תוך חריגה בוטה מכללי מינהל תקין: לא נקבעה הגדרת התפקיד של עובד בחירות מטה ולא נעשתה עבודת מטה לניתוח ולבדיקה של צורכי העבודה הנוספים בתקופת הבחירות ושל משך הזמן הנדרש לביצועם; לא נקבעו אמות מידה ותנאי סף למינוי העובדים המתאימים למלא את התפקיד; לא הוגדרה תכנית עבודה לכל עובד שהתמנה לתפקיד זה ולא ברור אילו פעולות ותפקידים נוספים הוא נדרש לבצע בתקופת הבחירות; רוב העובדים שנבחרו לתפקיד לא מונו כנדרש על ידי מנכ"ל משרד הפנים; עובדים אשר מילאו את התפקיד לא נדרשו להגיש כל דיווח על הפעולות שביצעו במסגרת העבודה הנוספת.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה כי האופן שבו התבצע ההליך - החל בשלב בחירת העובדים וכלה בשלב שבו נרשמו באגף החשבות של המשרד הנתונים על חודשי הבחירות, המענקים והתשלומים שלהם כל עובד זכאי - לא אִפשר בקרה נאותה.
משרד הפנים מסר בתשובותיו למשרד מבקר המדינה בעניין זה כי "בכוונת המשרד לבצע עבודת מטה על מנת לבחון את שיטת התשלום לתגמול עובדי מטה הבחירות", וכי "במסגרת .
38 לפיכך נאלצו עובדי החשבות במשרד הפנים להכין לבקשת עובדי משרד מבקר המדינה מסמך שבו פורטו הסכומים שקיבל כל עובד בחירות מטה לפי סוג העבודה שביצע וכן סכום התגמול הכולל שקיבל בעבור כלל העבודות שביצע בתקופת הבחירות, לא כולל עבודה בבחירות למועצות האזוריות.
רישום מדויק של כל התשלומים, לרבות הבחירות למועצות האזוריות, צורף רק בתשובה הנוספת של משרד הפנים בינואר 2015.
39 לא כולל תגמול תמורת עבודה ביום הבחירות (בכפר המכבייה) ובתקופת הבחירות למועצות האזוריות.
שם הדוח: ההיערכות לבחירות לרשויות המקומיות וניהולן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 עבודת המטה שתיבחן מחדש יושם דגש גם על תהליך הבקרה והפיקוח באמצעות הממונים הישירים.
לרבות דיווח של הפעולות אשר ביצע כל עובד מטה".
הממונה על השכר במשרד האוצר מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מאוגוסט 2014 כי הוא הגביל את האפשרות לשלם לעובד בעד שעות נוספות מענק ותשלום בו זמנית.
עוד מסר הממונה על השכר כי "לאחר שעבודת המטה העלתה כי קיים צורך לתגבר את יחידת המפקח הארצי על הבחירות לקראת מערכת בחירות, נבחנו שתי חלופות למתן תשלום לעובדים אשר ידרשו לבצע משימות נוספות, אשר אינן חלק מעיסוקם הרגיל.
אפשרות אחת הייתה תשלום באמצעות שעות נוספות והאפשרות השנייה הייתה תשלום מענק בחירות.
תשלום של שעות נוספות לעובדים הוא לגיטימי כאשר המטלות אשר מבצע העובד הן חלק מהעבודה השוטפת שלו.
כאשר המטלות אינן חלק מעבודה השוטפת של העובד, תשלום באמצעות מענק נותן מענה עדיף.
בנוסף לכך, בחירה בתשלום באמצעות מענק מאפשרת, 'תשלום חלקי של מענק הבחירות בהתאם לביצוע בפועל, לפי שיקול דעתם של מנהל היחידה והמפקח על הבחירות'.
כלומר, מנגנון תשלום זה מאפשר לקשור בין תשלום ובין ביצוע בפועל (תשלום לפי תפוקות).
תשלום על פי שעות נוספות עלול היה ליצור בקרב העובדים מוטיבציה להאריך את משך ביצוע הפרויקט, כיוון שתשלום כזה לא תלוי בביצוע המטלות".
הממונה על השכר סיכם כי "כיוון שהתוצאה המצופה מכל עובד, בהתאם לכתב המינוי שעליו לקבל היא תפוקתית, כלומר פעילות זמנית ונקודתית, נכון יותר להשתמש במנגנון שמתגמל על פי תפוקה, אשר מאפשר גם למנהלים לרתום את העובדים לביצוע מטלותיהם".
משרד מבקר המדינה חוזר ומדגיש כי שיטת התשלום שנבחרה (מענק בחירות) לתגמול עובדים אלו בעייתית ביותר, משום שעובד מדינה המבצע מטלות לאחר שעות עבודתו הרגילות זכאי לתגמול בעד שעות נוספות, אך לא לכפל תשלום של שעות נוספות ומענקים עבור עבודה זו, הפסול מעיקרו.
משרד מבקר המדינה מצר על כי עבודת מטה כזאת לא בוצעה אחרי בחירות 2008 , .
שבהן הועלו אותם הליקויים ממש בתחום תשלום המענקים משרד מבקר המדינה רואה צורך לקבוע בדחיפות רבה ככל האפשר את שיטת התגמול הראויה והחוקית לעובדי בחירות מטה וליישמה בבחירות עתידיות.
הממונה על השכר מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו כי "נציבות שירות המדינה, משרד הפנים והממונה על השכר יבצעו בחינה של אופן יישום הנחיות הממונה על השכר לאור התנהלות יחידת המפקח הארצי על הבחירות במשרד הפנים במערכת הבחירות של שנת 2013 .
"ויפרסמו חידוד של ההנחיות, מסקנות אלו יועברו גם למשרד המבקר חוזרי המפקח הארצי 1.
את הוראותיו למנהלי הבחירות הפיץ המפקח הארצי ב-15 חוזרים שפורסמו בחודשים יוני-אוקטובר 2013 (התקופה שבה פורסמו הנחיות בדבר הבחירות החוזרות).
החוזרים, שעסקו במגוון רחב של הנושאים שהוטל על מנהלי הבחירות לטפל בהם, נועדו להקל על מנהלי הבחירות את הארגון והניהול התקין של הבחירות ולהנחות אותם במילוי תפקידם.
נמצא כי חלק ניכר מהחוזרים פורסמו באיחור ובשל כך נגרם עומס עבודה רב בתקופה קצרה ואי-סדר בעבודת מנהלי הבחירות.
לדוגמה, חוזר שעסק בכמה נושאים חשובים (דיווחים על הגשת רשימות מועמדים, צילום כל החומר שהגישו הרשימות, העברת החומר לקליטה ודיווח על תשלום ערבויות) פורסם רק בספטמבר 2013 , ועקב העיכוב ההיערכות לבחירות לרשויות המקומיות וניהולן 1505 .
:שם הדוח ההיערכות לבחירות לרשויות המקומיות וניהולן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בפרסומו והפרסום בסמוך לחגי תשרי, לא הייתה למנהלי הבחירות שהות להשלים את המשימות שהם הונחו למלא בחוזר זה.
בתכנית ההדרכה למנהלי הבחירות יוחד פרק לנושא קליטת חומר הבחירות על ידי מנהל הבחירות, בליל הבחירות, לאחר סיום ספירת הקולות בקלפיות.
בחוזר המפקח הארצי מיולי 2013 הוצג מודל לנוהל קליטת חומר הבחירות מוועדות הקלפי.
הבדיקה העלתה כי בתכנית ההדרכה, כמו בחוזר שהפיץ המפקח הארצי, לא נדרשו מנהלי הבחירות להכין עבור המזכירים שיועדו לשמש כ"קולטי קלפיות"40 ,תכנית בכתב, לרבות תרשים זרימה שבה ייקבעו שלבי קליטת הקלפיות (וכן בעלי התפקידים המורשים להיכנס למתחם הקליטה), המקומות שבהם יוצבו שולחנות הקליטה, אופן סידורי אזור ההמתנה של מזכירי הקלפיות לקראת הקליטה, סדר הקליטה וסדר קבלת תוצאות ההצבעה, הפרוטוקולים והחומר הנוסף שיהיו בידי קולטי הקלפיות, מנהל הבחירות וועדת הבחירות.
הבדיקה העלתה כי מרבית מנהלי הבחירות שנבדקו גם לא הכינו תכנית כזאת בעצמם.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי ראוי לקבוע שמנהלי הבחירות יכינו עבור "קולטי הקלפיות" תכנית בכתב - בעיקר ברשויות המקומיות הבינוניות והגדולות - כדי לקלוט כהלכה את הקלפיות ולמנוע "צווארי בקבוק" והמתנה ממושכת במקום כינוס הקלפיות של מזכירי ועדות הקלפי (עם חומר הבחירות המובא על ידם), כאשר מרבית המזכירים מגיעים בו זמנית, כפי שאכן קרה ברשויות מקומיות שבהן שהו עובדי משרד מבקר המדינה בערבו של יום הבחירות, כגון חיפה, לוד, נצרת עילית, ראשון לציון ורהט.
התכנית דרושה גם כדי שניתן יהיה לבדוק באופן המיטבי את תוצאות ההצבעה בכל קלפי ולוודא שהן מהימנות.
הצבת הקלפיות קביעת מקומן של הקלפיות ואופן פריסתן בחוק הבחירות נקבע כי על מנהל הבחירות לקבוע את מקום הקלפי בהתייעצות עם ועדת הבחירות המקומית.
כמו כן עליו לבדוק, בשיתוף נציג הרשות המקומית ונציג המשטרה ובתיאום עמם, אם הקלפי מוצבת במקום המתאים לכך.
חוק הבחירות אף קבע את מספרם המרבי של המצביעים בקלפי אחת ( 800 ), אך לא קבע את מספרם המזערי41 .
40 מדובר בקליטת הקלפיות, לרבות תוצאות ההצבעה בהן, וכן כל הציוד הנלווה לקלפיות (פרוטוקולים, פתקי הצבעה, מעטפות הצבעה וכד'), שאותם משנעים מזכירי ועדות הקלפי לאחר תום ספירת הקולות בקלפיות למקום שקבעה הרשות המקומית כמקום כינוס הקלפיות.
41 חוק הבחירות קובע כי שטח המדינה יחולק לאזורי קלפי.
לפי החוק חייבת הוועדה המרכזית לכנסת לקבוע את תחומיהם של אזורי הקלפי, על פי הצעת משרד הפנים.
את השינויים והעדכונים בקביעת מקומן של הקלפיות מבצעת באופן שוטף, בין בחירות לבחירות, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) עבור המפקח הארצי על הבחירות, אשר לו הואצלו סמכויות שר הפנים.
העדכונים האלה מתבצעים באמצעות מערכת "אביב" של רשות האוכלוסין וההגירה ובאמצעות מערכת מידע גאוגרפית שפיתחה הלמ"ס.
אשר לסקירה רחבה יותר של פריסת הקלפיות ברחבי הארץ, ראו משרד מבקר המדינה, דוח ביקורת על ההיערכות לבחירות לכנסת התשע עשרה וניהולן (2014 '), עמ50-46 .
שם הדוח: ההיערכות לבחירות לרשויות המקומיות וניהולן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 נמצא כי מספר הבוחרים הרשומים להצבעה בכ -100 קלפיות בירושלים עלה על 900 ,מצביעים בכל קלפי ובמרבית המקרים אף על 1,000 .
למשל, באחת הקלפיות במזרח ירושלים מספר הבוחרים הרשומים להצבעה היה 1,369 ; ובקלפי אחרתבאותו אזור היו רשומים 3,565 .
בוחרים להצבעה בכמה ערים הוצבו קלפיות רבות באותו אתר, עובדה שגרמה ברוב שעות ההצבעה לדוחק רב באותו מתחם ולהמתנה ממושכת בתור להצבעה.
לדוגמה, באילת הוצבו עשר קלפיות באחד מבתי הספר ושמונה קלפיות בבית ספר אחר.
כל תשע הקלפיות באורנית הוצבו בחטיבת הביניים שביישוב.
יצוין כי במאות אתרים ברוב הרשויות המקומיות רוכזו ארבע קלפיות ומעלה.
עוד העלתה הבדיקה כי יש הבדלים ניכרים בין מספר הבוחרים הרשומים להצבעה בכל אחת מהקלפיות המוצבות באותו מתחם (אתר).
לדוגמה, באחד המתנ"סים בבית שמש הוצבו חמש קלפיות - בשתיים מהן היו רשומים 401 ו-444 מצביעים, ואילו בשאר הקלפיות היו רשומים 615 ,627 ו-717 מצביעים.
בכל אחת משתי קלפיות בבית ספר בלקייה היו רשומים 428 מצביעים, ואילו בשתי קלפיות אחרות שהוצבו באותו מתחם היו רשומים 690 ו-723 מצביעים.
מצב דומה שרר גם במרבית הרשויות המקומיות שבהן הוצבו קלפיות רבות באותו אתר.
בביקור שקיימו עובדי משרד מבקר המדינה ביום הבחירות במתחם בית הספר בלקייה, שהוזכר לעיל, נמצא כי מצביעים רבים צבאו על דלתות הקלפיות שבהן היה רשום מספר בוחרים גדול, ואילו ההצבעה בשתי הקלפיות שבהן היו רשומים בוחרים מעטים התנהלה על מי מנוחות ומחוצה להן לא חיכו מצביעים בתור כדי להצביע.
משרד הפנים מסר בתשובתו כי המפקח על הבחירות היה ער לכך שבחלק מהקלפיות מספר הבוחרים רב מדי, ולכן עוד לפני הבחירות דאג לפצל קלפיות כאלה - 186 קלפיות פוצלו לשניים באופן שבכל אחת מהן הצביעו רק כ-400 בעלי זכות בחירה.
משרד הפנים מסר גם כי הגורמים העוסקים בקביעת מקום הקלפיות פועלים באופן שוטף במשך כל השנה לבדיקה ולאיתור של מקומות שבהם יוצבו קלפיות חדשות כדי לדלל את מספר המצביעים בקלפיות עמוסות.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד הפנים כי ניסיון העבר מלמד שמוטב לפזר קלפיות בכמה מוקדים ברחבי היישוב, כדי שלא ייווצרו צפיפות, לחץ ומתח במקום שבו מרוכזות קלפיות רבות, וכי למרות פיצולן של 186 קלפיות, עדיין נותרו מאות רבות של קלפיות שבהן מספר המצביעים היה למעלה מ-700 .
עודמעיר משרד מבקר מדינה כי גם ההבדלים הניכרים בין מספרי הבוחרים הרשומים להצבעה בקלפיות המוצבות באותו מתחם עלולים לגרום לצפיפות יתרה בחלק מאותן קלפיות ועקב כך להביא לחיכוכים בין המצביעים ואף לאלימות.
לא די בפעילותם של כל הגורמים העוסקים בקביעת מקום הקלפיות בתקופה שבין בחירות לבחירות, וראוי לפעול עוד לשינוי המצב, לדלל ולאזן ככל הניתן את מספר המצביעים בכל הקלפיות ברחבי אותה רשות בכלל ובמתחמים שבהם מוצבות כמה קלפיות בפרט.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה לגורמים הקובעים היכן יוצבו הקלפיות - הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ומשרד הפנים - כי עליהם להיות ערים לרגישות התרבותית ולהיות קשובים למסורות התרבותיות והחברתיות וכן לדפוסי ההצבעה ברוב היישובים הלא-יהודיים, המושפעים מההשתייכות לחמולות.
לנוכח שיקולים אלו מצופה כי דרישותיהם של נציגי רשימות ביישובים אלה ייענו וידולל ככל האפשר מספר המצביעים בכל אתר כדי לשמור על הסדר ועל שלום הציבור.
ההיערכות לבחירות לרשויות המקומיות וניהולן 1507 .
:שם הדוח ההיערכות לבחירות לרשויות המקומיות וניהולן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 קלפיותהנגישות לאנשים מוגבלי ניידות בחוק הבחירות נקבע כי בכל רשות מקומית תוצב לפחות קלפי אחת שתהיה נגישה לאנשים מוגבלי ניידות ותאפשר להם להצביע בה, בהתאם להנחיות שיקבע שר הפנים בתקנות42 (להלן - קלפי נגישה).
לפי החוק, כל אחד מתושבי הרשות המקומית שניידותו מוגבלת מסיבה כלשהי יכול להצביע בקלפי כזאת גם אם אינו רשום בה, ואת מעטפות ההצבעה של מוגבלי הניידות שאינם רשומים בקלפי זו (למועצת הרשות ולראש הרשות) מכניס הבוחר למעטפה חיצונית (כנהוג בבחירות בצה"ל, ראו להלן), שעליה מצוינים מספר הזהות שלו וכתובתו.
בקלפיות הנגישות שהוצבו ברחבי הארץ - 893 במספר- הועסק מזכיר נוסף שתפקידו היה לטפל בבוחרים תושבי הרשות שניידותם מוגבלת ובאו להצביע באותן קלפיות אף שלא היו רשומים בהן.
מתפקידו של המזכיר הנוסף היה גם להציב במקום הקלפי הזאת תא הצבעה (פרגוד) נוסף ומתקן להנחת פתקי הצבעה ובו פתקי הצבעה למועצת הרשות ולראש הרשות.
הבדיקה של אופן הצבת הקלפיות הנגישות העלתה את הממצאים שלהלן: 1.
נמצאו הבדלים ניכרים בין הרשויות מבחינת היחס בין מספר הקלפיות הנגישות שהוצבו בהן ובין מספר תושביהן: בחלק מהרשויות היה היחס בין הקלפיות הנגישות לקלפיות הרגילות אחת לשש (ואף פחות), ואילו ברשויות אחרות - אחת ל-20 .
מנתונים על מספר המצביעים מוגבלי הניידות בקלפיות הנגישות שאספו עובדי משרד מבקר המדינה ממנהלי בחירות ב -36 רשויות מקומיות43 עולה כי ב-16 מהן מספרם הממוצע של המצביעים בקלפי נגישה היה קטן ביותר ולא עלה על שלושה.
יתרה מזו, בשבע רשויות מקומיות (אליכין, בסמ"ה, בסמת טבעון, ג'יסר א-זרקא, זרזיר, כפר כנא ורינה - בסיבוב הבחירות השני) לא הצביעו בוחרים כלל בקלפיות הנגישות.
מהנתונים לעיל עולה כי מספר המצביעים מוגבלי הניידות שהצביעו במעטפות הכפולות היה זעום.
ממצא זה הועלה גם בבדיקות שנעשו לאחר הבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2008 וגם לאחר הבחירות לכנסת ה-19 בשנת201344 .
בקלפיות שבהן מספר המצביעים במעטפות הכפולות היה אפסי לא היה אפוא כל צורך במזכיר נוסף, ובפועל הוא היה בטל מעבודה ביום הבחירות.
משרד הפנים מסר בעניין זה כי לנוכח חשיבותו של הצורך לחסוך כספי ציבור ניתנה חוות דעת משפטית ולפיה ניתן לצמצם את מספר המזכירים הנוספים בקלפיות, ומנהל הבחירות הוסמך לקבוע כי בחלק מהקלפיות עם סידורי גישה למוגבלי ניידות לא יוצב מזכיר נוסף.
בהתאם לחוות דעת זו, משרד הפנים צמצם בפועל את מספר הקלפיות שבהן הוצב מזכיר נוסף.
42 למעשה קלפי נגישה היא קלפי רגילה המיועדת לכל ציבור הבוחרים, וייחודה בכך שבזכות מקומה והאופן שבו היא מסודרת היא מתאימה גם להצבעה של מוגבלי ניידות.
צוות עובדים המשותף לוועדת הבחירות המרכזית ולמשרד הפנים פועל לאתר באופן שוטף בכל ימות השנה מקומות המתאימים להצבת קלפיות נגישות למוגבלי ניידות בכל רחבי הארץ (לצוות זה מתלווה בדרך כלל נציג של הרשות המקומית).
43 'אכסאל, אליכין, אלעד, אריאל, בית ג'ן, בני עי"ש, בסמ"ה, בסמת טבעון, ג'לג'וליה, גיסר א- זרקא, דבורייה, הוד השרון, ה ר אדר, זרזיר, חצור הגלילית, טמרה, כסייפה, כפר יונה, כפר כנא, כפר קאסם, כרמיאל, לוד, לקייה, עכו, עפולה, צפת , קדימה-צורן, קריית ארבע, קריית גת, קריית מלאכי, קריית עקרון, קריית שמונה, רהט, רינה, שגב שלום, שדרות.
44 ,פירוט נוסף בעניין זה ראו משרד מבקר המדינהדוח ביקורת על ההיערכות לבחירות לכנסת התשע עשרה וניהולן, פברואר 2014, 'עמ54-53.
שם הדוח: ההיערכות לבחירות לרשויות המקומיות וניהולן מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינהמעיר כי על המפקח הארצי לנתח, בעיקר על סמך נתונים מהעבר, את התפלגות המצביעים בקלפיות נגישות כאלה בכל רשות, ובהתאם לכך להימנע ממינוי מזכיר נוסף בקלפיות נגישות רבות נוספות שמוקמו במקומות שבהם אין צורך בכך, כפי שעולה מהנתונים שאספו עובדי משרד מבקר המדינה בבחירות 2013 .
הדבר יאפשר לצמצם חלק ניכר ממספר המזכירים הנוספים בקלפיות הנגישות, ובכך לחסוך מאות אלפי ש"ח לקופת הציבור.
משרד הפנים מסר כי בינואר 2015 החליטה ממשלת ישראל45 שמשרד הפנים וועדת הבחירות המרכזית יפעלו למתן סיוע לרשויות המקומיות לצורך שיפור נגישותם של מקומות המיועדים להצבת קלפיות שאינן נגישות לאנשים המוגבלים בניידות, ואשר הנגשתן דורשת התאמות קלות בלבד.
עוד נקבע בהחלטה כי תכנית הסיוע, לרבות הליכי ההקצאה והפיקוח, תיקבע בתיאום על ידי צוות משותף (להלן - הצוות) שיורכב ממנכ"ל משרד הפנים וממנכ"לית ועדת הבחירות המרכזית.