HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מסמך מתכונת עבודת רכז הטיפול כלל הצעה לתמהיל רצוי של חסויים וזכאים לגמלה על פי מאפייני המטופלים: 15% ,חסויים בקהילה47% חסויים במוסד ו-38% .
זכאים לגמלה במסמך הוצע גם שמספר המטופלים המרבי שיהיה באחריות כל רכז יהיה 106, ונכלל בו "פרוטוקול העבודה של רכז הטיפול" (להלן - פרוטוקול עבודת הרכז) ובו פירוט תפקידיו.
בישיבת מועצת הנאמנים של הקרן שהתקיימה באוקטובר2011 הוצגו מכלול הנתונים כאמור, לרבות המלצת הצוות בעניין מספר החסויים שיהיו באחריות כל רכז טיפול.
בישיבה הוחלט כי עבודת רכזי הטיפול תיעשה בהתאם לתפקידים שהוגדרו בפרוטוקול עבודת הרכז וכי הטמעת תהליכי העבודה על פי הפרוטוקול תתחיל באמצע ינואר 2012 .
נמצא כי מאז אותה ישיבה ועד מועד סיום ביקורת המעקב לא נדונו או התקבלו החלטות בדבר המספר המרבי של מטופלים אשר להם יהיה אחראי כל רכז טיפול.
זאת, על אף הפער בין הגדרת תפקידיהם של רכזי הטיפול לבין יכולתם למלא תפקידים אלה בפועל, כפי שנכתב במסמך מתכונת עבודת רכז הטיפול.
בישיבת מועצת הנאמנים של הקרן שהתקיימה כשנתיים לאחר מכן, באוגוסט 2013 , הוצגו נתונים עדכניים אשר לעומס המוטל על רכזי הטיפול.
בלוח להלן מוצג מספר החסויים והזכאים לגמלה ביחס למספר רכזי הטיפול בכל אחד ממחוזות הקרן באוגוסט 2013: לוח 2 מספר החסויים והזכאים לגמלה ביחס למספר רכזי הטיפול .
(מצבה**) מספר ממוצע .
של חסויים ושל זכאים .
תל-אביב והמרכז 1,493 10 9.
5 157 משרד המשפטים 1175 .
:שם הדוח הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 חיפה והצפון 1,715 11 10.
באר שבע והדרום 869 6 4.
על פי נתוני הקרן מאוגוסט2013 .
* מספר המשרות בתקן שהוקצו לשנת2013 , בהתאם למסמך שהוצג למועצת הנאמנים ב-4.
** מספר המשרות המאוישות נכון ל-19.
מהנתונים עולה כי במאי 2013 , כל רכז טיפול היה אחראי לטיפול ב-172 חסויים וזכאים לגמלה בממוצע.
במחוז ירושלים של הקרן הוטל על כל רכז טיפול העומס הרב ביותר - טיפול ב-247 חסויים וזכאים לגמלה, אף שהמספר הכולל של חסויים וזכאים לגמלה שבהם טיפלו הרכזים במחוז זה היה הקטן ביותר.
מצב זה נבע מכך שמספר רכזי הטיפול שהועסקו במחוז זה היה מועט ביותר (פחות משלוש משרות).
בישיבה האמורה לעיל ציין מנכ"ל הקרן כי מאז עבודת הצוות בשנת 2011 נוספו דרישות לעבודתו של רכז הטיפול, ואלה השפיעו על העומס המוטל על רכזי הטיפול ועל משך הזמן הנדרש לטיפול בחסויים.
עוד ציין המנכ"ל כי הקרן מגדילה את מספר התקנים המוקצה לרכזי טיפול בכל שנה בהתאם ליכולותיה, וכי משנת 2008 ועד תום 2012 הוגדל תקן זה ב-14% .
לסיכום, הוחלט כי יש לפעול להוספת3-4 משרות של רכזי טיפול במסגרת תכנית העבודה והתקציב לשנת 2014 .
, בהתאם למגבלות התקציב במהלך ביקורת המעקב ועד ספטמבר 2013 פעלה הקרן לאייש את התקן הקיים במלואו והגדילה את מספר המשרות בתקן רכזי הטיפול.
על פי נתונים שהקרן מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה בנובמבר 2013 (להלן- תשובת הקרן), היא העסיקה 34 רכזי טיפול בלמעלה מ-33 משרות בתקן וכל רכז טיפול היה אחראי בממוצע לטיפול ב-144 חסויים וזכאים לגמלה.
יצוין כי כאמור, בטיוטת הנוהל לתאגידים אשר עודכנה והוכנה לקראת פרסום על ידי משרד הרווחה ומשרד המשפטים, נקבע כי רכז טיפול יהיה אחראי לטיפול ב-50 .
חסויים לכל היותר הקרן ציינה בתשובתה כי בהיותה גוף שאיננו נתמך או מתוקצב על ידי המדינה, כל העלויות הכרוכות בהגדלת מספר התקנים לרכזי טיפול ממומנות מתקציב הקרן.
בנסיבות אלו הקרן חייבת להתנהל באופן אחראי ומושכל ולשמור על יציבות פיננסית.
לפיכך, פעלה הנהלת הקרן משנת 2009 .
להגדיל את מספר התקנים לרכזי טיפול, בהתאם ליכולתה התקציבית 1176 דוח שנתי64ג .
שם הדוח: הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 גם לאחר שהקרן הוסיפה תקנים למשרות רכזי טיפול עדיין קיים פער ניכר בין תקן הטיפול האמור בטיוטת הנוהל לתאגידים לבין המצב הנוהג, שלפיו נדרשים רכזי הטיפול להיות אחראים למספר חסויים וזכאים לגמלה הגדול בממוצע פי שלושה מהאמור בטיוטת הנוהל.
משרד מבקר המדינה מעיר כי גם לאחר השיפור שהקרן הציגה בתחום איוש תקני משרות רכזי הטיפול ובמסגרת המשאבים הכספיים הקיימים בר שותה עליה לפעול להקטנת הפער בין התקן הקיים לבין הצרכים והמשימות שבאחריותו של כל רכז טיפול.
כמו כן על הקרן לוודא כי המחוזות מקיימים מנגנונים לתעדוף המטלות שבאחריות רכזי הטיפול על פי מצב החסויים, מורכבות הטיפול, דחיפות המטלות ופרמטרים נוספים שייקבעו.
בנוסף, עליה לפעול לאזן בין העומסים המוטלים על ארבעת המחוזות.
פעולות הקרן בהתאם לסל הטיפול בסל הטיפול נקבע כי אפוטרופוס לענייני גוף חייב, בין היתר, לבקר את החסוי ביקורים אישיים וסדירים בביתו או במוסד שבו הוא שוהה בתדירות שנקבעה בסל הטיפול13 ,.
כאמור הקרן מונתה לאפוטרופסית על ענייניהם האישיים ועל רכושם של 2,719 ,חסויים491 מהם חסויים בקהילה ו-2,228 חסויים במוסד או בהוסטל.
הקרן מעסיקה אנשי קשר שתפקידם לבקר את החסוי בביתו או במוסד שבו הוא שוהה (להלן - נציגים).
על פי פרוטוקול עבודת הרכז, מוטלת על הרכז אחריות למנות נציג לבקר את החסוי ולעקוב באופן שוטף אחר עבודתו.
על פי מסמך של הקרן מיולי 2010 ,, תפקידו של הנציג הוא לעמוד על צרכיו של החסוי להתרשם ממראהו החיצוני, ממצב רוחו, מסביבת מגוריו ומהטיפול הניתן לו על ידי גורמים מטפלים אחרים (אם יש כאלה).
כמו כן, על הנציג לאפשר לחסוי ולבני משפחתו להעלות לפניו באופן ישיר את צורכיהם, את בקשותיהם ואת תלונותיהם.
למעשה, משמש הנציג גורם מקשר בין החסוי לרכז הטיפול.
על פי האמור בסל הטיפול, אם החסוי זקוק לשרותי סיעוד ומצבו הכספי מאפשר זאת או אם הוא זכאי לקבל שירותים כאמור, אזי נוסף על מינוי הנציג תשכור הקרן עבורו מטפל אישי או סיעודי (להלן - מטפל).
תפקידו של המטפל הוא לתת מענה שוטף לצרכיו של החסוי, והוא אינו משמש תחליף לביקורי הנציג.
בביקורת הקודמת נמצא כי הקרן לא קבעה משך זמן מזערי לביקור וכי יש חסויים שנציגי הקרן אינם מבקרים אצלם כלל.
כמו כן, בהסכם ההעסקה שחתמה הקרן עם הנציגים הם נדרשים לבקר את החסוי בתדירות הנמוכה מן האמור בסל הטיפול.
13 אם החסוי מתגורר בקהילה- אחת לשבוע; אם הוא שוהה במוסד - אחת לשבועיים.
:שם הדוח הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בביקורת המעקב עלה כי בעקבות הביקורת הקודמת אישרה מועצת הנאמנים בדצמבר 2010 את מסמך "מתכונת פעילות הנציג", שבו נקבעו כללים בדבר תדירות הביקורים ומשך הזמן המז ערי לביקור.
בין היתר נקבע כי תדירות הביקורים ומשכם לא יפחתו מהקבוע בסל הטיפול, וייקבעו על פי מקום מגורי החסוי - בקהילה או במוסד: ארבעה ביקורים בחודש לחסוי המתגורר בקהילה ושני ביקורים בחודש לחסוי השוהה במוסד.
בהתאם לכך, עדכנה הקרן באותו החודש נוהל בשם "ביקור אצל חסוי" (להלן - נוהל הביקור).
בנוהל הביקור פורטו כללים לביקור של נציג אצל החסוי על פי הנסיבות השונות ונקבעו הנחיות בעניין תוכן הביקור ומקום הביקור.
יש נסיבות שבהן סבורה הקרן כי ראוי להגביל את מינויה כאפוטרופסית או כמקבלת גמלה לפעולות מסוימות או להתקיימותם של תנאים מסוימים, ואף להימנע מלמנות נציג שיבקר את החסוי - למשל כאשר החסוי מסרב לביקור, אינו מאפשר כניסה לביתו או אף מאיים על עובדי הקרן.
הקרן פועלת להבאתם של מקרים כאלו לפני ועדת חריגים, המתכנסת אחת לחודש.
בוועדת החריגים משתתפים נציגים ממועצת הנאמנים של הקרן14 , והיא בוחנת, בין היתר, אם לפטור את הקרן מלמנות נציג או להחשיב את ביקורי החסוי במשרדי מחוז הקרן שבאזור מגוריו, אם הוא עושה כן, כתחליף לביקור נציג.
:מינוי נציג לכל חסוי בביקורת הקודמת נמצא כי הקרן לא מינתה נציג לכ- 35% ( מכלל החסויים שמונתה לאפוטרופסית לענייני גופם959 .
)חסויים243 מהם היו חסויים המתגוררים בקהילה; מינוי גורם שישמור על קשר שוטף עם חסויים אלה הוא חשוב במיוחד, כיוון שקיים חשש שאין מי שדואג לצורכיהם הבסיסיים.
בביקורת המעקב נמצא כי מאז הביקורת הקודמת פעלה הקרן למנות נציגים לחסויים שלא מונה להם נציג, וכי אחת לחודש מקבלים מועצת הנאמנים ומנהלי המחוזות של הקרן עדכון בדבר מצבת הנציגים.
על פי נתונים ממאי 2013 , חל שיפור בתחום מינוי הנציגים לחסויים ביחס לביקורת הקודמת, ומונו נציגים ל - 2,604 חסויים השוהים במוסד או בקהילה, כלומר לכ- 96% מכלל החסויים שהקרן מונתה אפוטרופסית לענייני גופם ורכושם.
הקרן מינתה נציגים ל-423 מתוך492 חסויים המתגוררים בקהילה- כ- 86% ; ועדת החריגים החליטה שלא למנות נציג ל-6% מתוך החסויים המתגוררים בקהילה.
:פיקוח ובקרה על עבודת הנציגים (א) על פי טיוטת הנוהל לתאגידים, על תאגיד המשמש כאפוטרופוס להעסיק "מבקרים" (נציגים) במספר ובהיקף של משרות אשר יאפשרו את ביצוע תפקידם במסירות ובאחריות בהתאם לדרישות טיוטת הנוהל.
בביקורת המעקב נמצא כי ביולי 2013 18 מ-87 נציגים15 היו מופקדים על ביקורים אצל למעלה מ -60 ,חסויים לכל נציג, בתדירות של אחת לשבוע או לשבועיים בהתאם לאמור בסל הטיפול.
מתוך 18 נציגים אלה, שבעה הופקדו על ביקורים אצל למעלה מ-80 .
14 בוועדה משתתפים נציגי משרד המשפטים ומשרד הרווחה במועצת הנאמנים של הקרן ואדם נוסף ממועצת הנאמנים.
בדיוני הוועדה משתתפים גם מנכ"ל הקרן ומנהלי המחוזות.
15 נתון זה איננו כולל נציגים המועסקים באמצעות חברות סיעוד קבלניות.
שם הדוח: הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בתשובתה פירטה הקרן את פעולותיה לאיתור ולגיוס של נציגים נוספים, אשר יופקדו על הביקורים אצל החסויים.
בין היתר יצרה הקרן קשר עם גופי התנדבות, חברות סיעוד ועוד.
עוד ציינה הקרן בתשובתה כי היא מסכימה כי רצוי היה שכל נציג יהיה אחראי למספר קטן יותר של חסויים, אך קיימים קשיים בגיוס נציגים.
לדעת משרד מבקר המדינה עומס כה רב למשך זמן ארוך על הנציגים עלול לפגוע באיכות השירות שהם נותנים לחסוי.
לפיכך, על הקרן לבחון מהו המספר המרבי הסביר של חסויים שיהיו בטיפולו של כל נציג ומהו מספר הביקורים המרבי שניתן לבצע ביום על מנת להבטיח את ביצוע התפקיד במסירו ת ובאחריות כפי שנקבע בטיוטת הנוהל, ובהתאם לכך לקבוע תקן ראוי לנציגים.
(ב) הנציג מחויב לדווח על מצב החסוי אחת לחודש באמצעות טופס קבוע שעליו למלא לאחר כל ביקור.
בעקבות הביקורת הקודמת קבעה הקרן בפרוטוקול עבודת הרכז כי רכז הטיפול יבקר פעם בשנה את החסויים השוהים במוסד ופעמיים בשנה את החסויים המתגוררים בקהילה.
בנסיבות אלו, ביקורי הנציג השוטפים הם הדרך העיקרית לעקוב אחר מצבו של החסוי.
בדוח מבקר הפנים של הקרן מנובמבר 2010 בנושא "מינוי כאפוטרופוס- טיפול ומתן השירות" צוין כי מאחר שהקרן אינה מפקחת על עבודת הנציגים, על הנהלת הקרן לשקול אם להטיל את האחריות לכך על מנהלי המחוזות, או לשוב ולמנות גורם מפקח במטה הקרן כפי שהיה בעבר.
כאמור, בראשית שנת 2012 נכנס לתוקפו פרוטוקול עבודת הרכז, שעל פיו האחריות לקיים ישיבות תקופתיות עם הנציג, לעקוב אחר פעילותו ולבקר את דיווחיו מוטלת על רכז הטיפול.
בדוח מבקר הפנים מאפריל 2012 בנושא "הטיפול בחסויים בקהילה" נכתב כי מאחר שהמידע הקיים בקרן על כל חסוי והטיפול הניתן לו על פי הנהלים המחייבים מבוסס על דיווחי הנציגים ואינו ממוחשב, על רכזי הטיפול לבדוק באופן יזום את נתוני הנציגים על תדירות הביקורים ומשכם.
בדוח מעקב של מבקר הפנים מספטמבר 2012 צוין כי עד אותה עת לא יושמו התיקונים הדרושים בתחום הבקרה על הנציגים, וכי הנושא נמצא "בהמתנה למערכת מחשוב חדשה".
הבקרה על עבודת הנציגים חיונית למילוי נאות של תפקידי הקרן.
ממצאיו של מבקר הפנים בדוח מנובמבר 2010 מצביעים על חסר בתחום הבקרה.
אמנם הקרן קבעה בראשית שנת 2012 כי רכזי הטיפול יבקרו את עבודת הנציגים, אך דוחות מבקר הפנים משנת 2012 .
מלמדים על קשיים שבעטיים בקרה זו אינה נעשית בתשובתה על ממצאי ביקורת המעקב מסרה הקרן כי הבקרה נעשית במסגרת הדיווחים החודשיים של הנציגים: מדי חודש מגישים הנציגים לרכזי הטיפול דיווח ענייני על הביקור אצל החסוי הכולל את ציון מועדי הביקור, משכו ופירוט תוכן הביקור וכן התרשמות הנציג ממצבו של החסוי.
משרד מבקר המדינה העיר לקרן כי מתכונת בקרה אפקטיבית מחייבת לא רק כי הנציגים יגישו את דיווחיהם בקביעות ובאופן מלא, אלא כי גורמים בקרן יקיימו בקרה ופיקוח על הנציגים באמצעות הדיווחים.
על הקרן לבחון אפוא את היערכותה בתחום זה ולהבטיח כי מתקיימת בקרה ממשית ואפקטיבית על עבודת הנציגים.
:שם הדוח הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בישיבת מועצת הנאמנים שהתקיימה בפברואר2013 דיווחה מנהלת תחום מינהל ומשאבים בקרן כי בתכנת מחשב חדשה, שעתידה להיכנס לשימוש בקרן ברבעון הראשון של שנת 201416 , יושם דגש על בניית כלי בקרה וביקורת על כל שלבי הטיפול בחסוי, ובכללם על עבודת הנציג.
יצוין, כי נכון למועד סיום ביקורת המעקב נדחה מועד כניסתה לשימוש של התכנה החדשה לינואר 201517 .
משרד מבקר המדינה העיר לקרן כי מאחר שעל פי נהליה נדרש רכז הטיפול להיפגש עם מטופל הנתון לאחריותו לעתים רחוקות, ומכיוון שבפועל, הנציג הוא הגורם היחיד שאמור להיות בקשר תדיר עם החסוי ולהתעדכן במצבו ובשינויים בצרכיו, למערכת בקרה יעילה על עבודת הנציגים נודעת חשיבות מיוחדת.
הדברים מקבלים משנה תוקף לגבי נציגים האחראים למספר גדול של חסויים.
נוכח דחיית המועד שבו יתחיל השימוש במערכת המחשוב החדשה, לינואר 2015 , על הקרן לגבש כלים יעילים לבקרה ולפיקוח על הנציגים עוד לפני שיוחל השימוש במערכת הממוחשבת.
הכנת תכנית טיפול ותכנית כלכלית, מעקב והערכה תקופתית: בסל הטיפול נקבע כי מיד לאחר קבלת המינוי על האפוטרופוס לערוך בדיקה של צורכי החסוי ורצונותיו בהיבטים פיזיים, נפשיים וחברתיים, לעמוד על יכולותיו ומגבלותיו של החסוי, לאתר את רכושו ולהגדיר את הצורך בטיפול בו, להכין פ רְט ה18 ולהגיש אותה לאפוטרופוס הכללי.
כמו כן, על האפוטרופוס לקבוע תקציב להוצאות שוטפות ולהוצאות מיוחדות של החסוי מתוך משאביו הכספיים ובהתאם לצרכים שאותרו.
על האפוטרופוס לטפל בצרכים הללו במשך כל תקופת האפוטרופסות ולעקוב מפעם לפעם אחר שינויים שחלים בהם.
באפריל 2010 "קבעה הקרן נוהל שכותרתו "פעולות בקבלת תיק אפוטרופסות מבית המשפט (להלן - נוהל פעולות בקבלת אפוטרופסות או נוהל הפעולות), ובו כללים והנחיות לרכזים הטיפוליים בעניין פעולות שיש לבצע מרגע קבלת מינוי חדש לאפוטרופסות.
על פי נוהל זה, סמוך למועד המינוי על רכז הטיפול לבקר אצל חסוי בקהילה למטרת היכרות ואיסוף מידע (ולגבי חסוי מאושפז על רכז הטיפול לדאוג לביקור באמצעות נציג); לאחר מכן, ולא יאוחר מ- 90 ימים מיום המינוי, על רכז הטיפול להכין תכנית טיפול עבור החסוי (להלן- תכנית הטיפול).
תכנית הטיפול תכלול מידע על הרקע של החסוי, הרופא המטפל בו ובני משפחה תומכים (אם יש כאלה) ועל הצרכים הטיפוליים שלו, כמו שירותי דיור מוגן, לחצן מצוקה, רכישות של מזון, בגדים או תרופות.
על פי המידע והצרכים האמורים לעיל יפורטו בתכנית הטיפול המשימות שרכז הטיפול נדרש למלא.
כמו כן, על רכז הטיפול להכין עבור החסוי תכנית כלכלית, אשר תכלול תקציב להוצאות שוטפות, לתשלום חשבונות, להבטחת צורכי היום-יום ולהעברת כספים לחסוי בהתאם לצרכים שאותרו (להלן - התכנית הכלכלית).
בביקורת הקודמת נמצא כי ברוב תיקי החסויים שנבדקו לא הוכנו תכנית טיפול ותכנית כלכלית כנדרש.
כמו כן לא נמצאו אסמכתאות לכך שנעשו הערכה תקופתית ומעקב אחר יישום תכניות הטיפול בשנת 2009.
כאמור, ביקורת המעקב העלתה כי הקרן גיבשה את פרוטוקול עבודת רכז הטיפול, ובו פורטו תפקידיו של רכז הטיפול.
פירוט זה, בצירוף מיפוי של תהליכי העבודה המרכזיים, נועדו לשמש בסיס אחיד לעבודתם של כלל רכזי הטיפול בקרן.
כך לפי פרוטוקול ישיבת מועצת הנאמנים של הקרן מאותו מועד 17 כך לפי פרוטוקול ישיבת מועצת הנאמנים של הקרן מ-4.
18 פ רְט ה היא רשומה של כל נכסי החסוי וחובותיו ביום המינוי, בצרוף אסמכתאות.
על פי חוק האפוטרופסות, הפרטה מוגשת לאפוטרופוס הכללי בטופס אחיד.
שם הדוח: הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בכמה דוחות של הביקורת הפנימית19 העיר מבקר הפנים של הקרן על כך שבדרך כלל תיקי החסויים אינם כוללים תכניות טיפול ותכניות כלכליות, ועל כך שהטיפול בחסויים מתועד בהם באופן שאינו מספק.
לאור זאת החליט מנכ"ל הקרן להנפיק טפסים אחידים הן לתכנית הטיפול ולתכנית הכלכלית והן לתיעוד הטיפול בחסויים והביקור אצלם.
השימוש בטפסים הוחל כחלק משגרת העבודה לגבי חסויים חדשים, ואילו על יתר תיקי החסויים הוא הוחל בהדרגה.
ההודעה על כניסתם לתוקף של תהליכי העבודה החדשים הועברה לרכזים הטיפוליים ולמנהלי המחוזות באיגרת של מנכ"ל הקרן ומנהלת מחוז באר שבע והדרום מאוגוסט 2012 .
הקרן ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה כי ככלל, הבקרה בנושא זה היא באחריות מנהלי המחוזות וכי היא פועלת לבצע בקרה בהזדמנויות שונות, למשל בישיבות בראשות מנכ"ל הקרן, בבקשות הדורשות אישור של מנהל המחוז ועוד.
כמו כן ציינה כי בתכנת המחשב החדשה הושם דגש על פיתוח תשתית בקרה ממוחשבת על יישום נהלים ותהליכי עבודה.
בביקורת המעקב אכן נמצא כי הקרן פעלה להטמיע בעבודת רכזי הטיפול את החובה להכין תכנית טיפול ותכנית כלכלית לחסויים, והדגישה את החש יבות שבתיעודן של התכניות בטפסים אחידים.
אולם עד תום ביקורת המעקב האחריות ליישומם של הנהלים וההנחיות הייתה מוטלת רק על כתפיהם של רכזי הטיפול, העמוסים ממילא, והנהלת הקרן טרם השלימה את הקמתה של תשתית ממוחשבת המובנית לבקרה על יישום הנהלים וההנחיות.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח הדחייה של כשנה בתחילת השימוש בתכנת המחשב הייעודית - ועד אשר תפותח תשתית מספקת לבקרה על קיומן של הוראות סל הטיפול במלואן, לרבות על מילוי חובות הביקור של נציגים ועל הכנת תכנית טיפול ותכנית כלכלית לחסויים - על הקרן לקבוע וליישם בהקדם דרכים לפיקוח ובקרה, למשל באמצעות שירותי בקרה חיצוניים.
מכל מקום, משרד מבקר המדינה מבהיר כי מחובתה של הקרן לקיים בקרה שוטפת על תהליכי ההטמעה והיישום של הנהלים החדשים במחוזותיה, בדרכים שתקבע.
מקור המימון לטיפול בחסויים חסרי אמצעים סוגיית החסויים בעלי הכנסה נמוכה הסובלים ממצוקה כלכלית (להלן - חסויים חסרי אמצעים) נדונה כמה פעמים, בין היתר בדוחות מבקר המדינה20 ובוועדות מקצועיות שונות.
סוגיה זו נוגעת באופן ישיר לזכותו היסודית של אדם להתקיים בכבוד, ובכללה הקיום החומרי הנדרש לשם מימוש הזכות לכבוד.
בית המשפט העליון דן בסוגיית קיומו של אדם בכבוד, ופסק: "הזכות לקיום בכבוד היא הזכות כי יובטח לאדם אותו מינימום של אמצעים חומריים שיאפשרו לו להתקיים בחברה שבה הוא חי"21 .
הדברים מקבלים משנה תוקף כאשר מדובר .
19 מאפריל2010 , וכן לאחר כניסת הפרוטוקול לתוקף, מאפריל2012 ומספטמבר2012.
20 ,ראו למשל מבקר המדינהדוח שנתי 54 ב(2004 ), בפרק על הפיקוח על שכר טרחה שגובים תאגידים מחסויים חסרי אמצעים המתגוררים בקהילה, עמ' 685.
21 בג"ץ366/03 עמותת מחויבות לשלום וצד ק חברתי נ' שר האוצר , פ"ד ס(3 )464 ,482 (2005 ), בנושא התיקונים לחוק הבטחת הכנסה, התשמ"א-1980 .
:שם הדוח הקרן לטיפול בחסויים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ג שנת פרסום: התשע"ד- 2014 בחסויים, כיוון שהידע שלהם והכלים לעמוד על זכויותיהםמוגבלים.
הפעולות הנדרשות לשמירה על זכויות אדם כרוכות לעתים קרובות בהקצאת משאבים, ולפי פסיקת בית המשפט העליון יש להעמיד את סדר הגודל של המשאבים הנדרשים כנגד סדר הגודל של הפגיעה בזכויות אלה22 .
כאמור, חוק האפוטרופסות קובע כי שכר האפוטרופוס (דמי הטיפול) ייקבעעל ידי בית המשפט, תשלומו יוטל על החסוי, והאפוטרופוס רשאי אף לקבלו מנכסי החסוי.
על פי הסדר שכר הטרחה המעודכן (ראו לעיל), שיעור דמי הטיפול של תאגידי האפוטרופסות נקבע בהתאם להכנסותיו של החסוי ובהתאם לסוג המינוי (גוף, רכוש או מינוי משולב).
בהסדר נכללות גם הוראות חדשות שלפיהן יופחתו דמי הטיפול אם כל הכנסת החסוי היא מקצבה של המוסד לביטוח לאומי23 .
רבים מהחסויים שבהם מטפלת הקרן הם אנשים שכל הכנסתם היא מקצבה של המוסד לביטוח לאומי או אף פחות מכך, כפי שיפורט בלוח שלהלן24.
לוח 3 שיעור דמי הטיפול שגובה הקרן בחלוקה לפי רמות הכנסה של החסויים .