HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב היו"ר כי לא מצא שנושא החבילה הצרה שנדונה בוועדת גרונאו, ונושא הפרסומות בכבלים ובלוויין דחופים, ולכן החליט לא להביאם לדיון במועצה.
משרד מבקר המדינה מ עיר כי מאחר שמדובר בשתי סוגיות עקרוניות אשר היו על סדר היום של הצוות המקצועי ושל היו"ר, ואף נדונו בוועדת הכלכלה של הכנסת, ראוי היה להעלותן לדיון בישיבות המועצה כדי שזו תגבש לגביהן את עמדתה.
יו"ר המועצה העלה לאתר האינטרנט של המשרד בנובמבר 2010 , מסמך המגדיר את יעדי המועצה לשנת 2011 , בלי שהמועצה בחנה את המסמך ובלי שווידאה שהוא אכן כולל את היעדים שברצונה לקדם בשנת 2011 .
ועדה בין -משרדית "לבחינת משמעות והיתכנות של שינוי שיטת ההסדרה בתחום שידורי הטלוויזיה המסחריים" (להלן - ועדת מרדכי) דנה, בין היתר, בהקמת גוף הסדרה חדש שיהיה אחראי לפיקוח על כלל השידורים המסחריים בישראל, אשר ישלב שני גופי הסדרה קיימים - הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו והמועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין והגישה את המלצותיה במרץ 2010 .
יו"ר המועצה נמנה עם חברי הוועדה, מאחר שבהחלטת הממשלה נקבע כ י "נציג מועצת הכבלים והלוויין" יכהן כחבר בוועדה.
כמה חברי מועצה ומנהלת מינהלת ההסדרה דאז, ביקשו מהיו"ר כי יקיים דיון במועצה בנושאים הקשורים לוועדת מרדכי.
נמצא כי אמנם טרם פרסום דוח ועדת מרדכי דנה המועצה בכמה מהנושאים שעלו בו, אולם בדיונים אלה לא נקבעה עמד ת המועצה בנושאים הקשורים לתחומי אחריותה, כדי שתוצג לוועדת מרדכי טרם פרסום המלצותיה.
ביוני 2010 כתב יו"ר המועצה ליועצת המשפטית של המשרד, בתגובתו לטיוטת הצעת חוק הרשות הישראלית לתקשורת, התש"ע - 2010 , כי טיוטה זו תובא לעיונה של המועצה באחת מישיבותיה הקרובות, והיא תעביר את הערותיה.
עד מועד סיום הביקורת, ואף שחלפה למעלה משנה, עדיין לא הביא היו"ר את טיוטת הצעת החוק האמורה לעיונה של המועצה.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה כתב היו"ר כי נושא הקמת רשות התקשורת נדון בפורומים שונים, ובהם פורום של מינהלת ההסדרה והמועצה, במ שך למעלה מעשור.
הוא פירט מועדים שונים שבהם התקיימו דיונים בנושא.
יוער כי דיונים אלו עסקו בנושא באופן כללי, ולא עסקו בטיוטת הצעת החוק עצמה, שהועברה לקבלת הערות ביוני 2010 .
עד מועד סיום הביקורת היו"ר לא הביא את הטיוטה האמורה לדיון במועצה, ולפיכך נמנע מחבריה להעביר ליועצת המשפטית של המשרד את התייחסותם.
 משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם היו"ר הוא המוסמך לקבוע את סדר היום של ישיבות המועצה, אך לא ניתן להתעלם מתמונת המצב העולה ממכלול הנושאים המהותיים שהוזכרו לעיל, שהוא לא העלה לדיון בישיבותיה.
יצוין כי לפי תקנות עבודת המועצה גם ארבעה מחברי המועצה יכולים לדרוש לקיים ישיבה מיוחדת כדי לדון בנושא מסוים, אך גם הם לא דרשו לקיים דיונים בנושאים האמורים.
נוכח האמור לעיל, על היו"ר והמועצה המופקדים על אסדרת תחום הטלוויזיה הרב -ערוצית, לקיים דיונים בסוגיות עקרוניות הנוגעות לת חומי אחריותם ולגבש את עמדתם לגביהן.
לפי חוק חופש המידע, התשנ"ח - 1998 , רשות ציבורית תפרסם דין וחשבון שנתי שיכלול מידע על פעילותה ותחומי אחריותה והסבר על תפקידיה וסמכויותיה.
לפי תקנות חופש המידע, התשנ"ט- 1999, דוח שנתי של רשות ציבורית יתפרסם לא יאוחר מהראשון ביולי בשנה העוקבת.
נמצא כי הדוח השנתי של המועצה לשנת 2010 פורסם באיחור - רק בינואר 2012 , וכך גם שלושה דוחות קודמים: הדוח לשנת 2009 פורסם במרץ 2011 , הדוח לשנת 2008 פורסם בפברואר 2010 , והדוח לשנת 2007 פורסם בינואר 2009.
יו"ר המועצה מסרבתשובתו למשרד מבקר המדינה כי לדעתו אין אפשרות לפרסם את הדוח השנתי במתכונתו הנוכחית במועד שנקבע בתקנות.
לדבריו, הכנת הדוח משרד התקשורת 1141 .
,נמשכת חודשים רבים שכן היא נסמכת על נתונים רבים מאוד הנמסרים למועצה וכל ניסיון להאיץ תהליך מורכב זה יפגע בדוח.
משרד מבקר המדינה מעיר כי מועד פרסום הדוח השנתי של המועצה נקבע בתקנות חופש המידע ומחייב את כלל הרשויות הציבוריות ובהן המועצה.
אם היו"ר סבר כי המועצה לא תוכל לעמוד בלוח הזמנים האמור, היה עליו לפעול למציאת פתרון שיבטיח את עמידתו בהוראות הדין ואת פרסום הדוח במועד.
בנובמבר 2010, ל אחר המועד שבו היה אמור להתפרסם הדוח השנתי של שנת 2009 , פנה יו"ר המועצה לוועדת המכרזים ליועצים מחקרים וסקרים במשרד (להלן - ועדת המכרזים), בבקשה לאשר התקשרות עם יועץ מיוחד להכנת הדוח השנתי, עקב העומס הרב המוטל על העובדים במועצה ובמינהלת ההסדרה.
הוא שב והעלה בקשה זו בדצמבר 2010 .
, אך בקשתו נדחתה שוב מנכ"ל המשרד כתב בספטמבר 2011 בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי ועדת המכרזים דחתה את הבקשה בנימוק שעל פי הוראות התקשי"ר 21 , עריכת הדוח השנתי צריכה להתבצע בידי עובדי המועצה במסגרת עבודתם השוטפת, וכך אף נעשה בעבר (למעט במקרה חריג אחד).
הדוח השנתי של המועצה אמור לכלול בין היתר מידע לציבור על פעילותה ותחומי אחריותה.
לפרסום הדוח על פעולות המועצה ומינהלת ההסדרה נודעת חשיבות רבה, בעיקר נוכח העובדה שעבודת המועצה נוגעת לשירות הניתן לכמיליון וחצי בתי אב.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לאחר שוועדת המכרזים דחתה את הבקשה, היה על יו"ר המועצה להיערך להכנת הדוח כדי למלא את הוראות הדין ולפרסם את הדוחות הבאים במועד.
לצורך מילוי תפקידיה המועצה מעסיקה מפעם לפעם יועצים בנושאים שונים.
בשנת 2010 העסיקה המועצה שישה יועצים בעלות כוללת של כ - 340,000 .
ש"ח בשנת 2011 העסיקה המועצה ארבעה יועצים בעלות כוללת של כ- 300,000 .
421 קובע כי "משרד המבקש להעסיק יועץ, יבדוק אם אין מדובר בעבודה שלפי טיבה ומהותה צריכה להיעשות על ידי עובד המשרד.
כשמדובר בעבודה השלובה באופן אינטגרלי בעבודת המשרד.
אין מק ום להעסיק יועץ למילוי אותו תפקיד".
מינוי יועץ לענייני מוזיקה ביוני 2009 עלה הצורך שהמועצה תמנה יועץ לענייני מוזיקה.
העסקת היועץ נדרשה לשם סיוע בקביעת כללי הפעולה של ערוץ א', המשדר תכנים מוזיקליים; כדי להסדיר את יחסי הגומלין בין ערוץ א' ובין אחת הזכייניות של ערוץ 2 , שהיא בעלת מניות בערוץ זה; כדי לסייע בהכרעה בשאלה אם תכנית היא תכנית מוזיקה או תכנית מעורבת הכוללת תכנים נוספים וכדי לתת תמיכה מקצועית הולמת להחלטות המועצה בתחום זה.
מנהלת מינהלת ההסדרה ועובד נוסף בה פנו ליו"ר כדי לקבוע לוח זמנים למינוי יועץ לענייני מוזיקה וכדי שהוא יקדם את ההליך לבחירתו.
פניות אלה נענו בחיוב, היו"ר השיב להם עוד בנובמבר 2009 שיש להתחיל בהליך בחירת יועץ, והוסיף כי מדובר בהליך ארוך ומסורבל.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת לא נשכרו שירותיו של יועץ לענייני מוזיקה.
היועץ המשפטי של ערוץ א' כתב בספטמבר 2011 בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הם סבורים שההצעה למינוי יועץ לענייני מוזיקה טומנת בחובה סכנה לכפיית טעמו המוזיקלי האישי על הערוץ, תוך פגיעה בחופש היצירה וחופש בחירת התוכן על ידי הערוץ.
יו"ר המועצה כתב למשרד מבקר המדינה בתשובתו מספטמבר 2011 כי אכן היה צורך דחוף במינוי יועץ לענייני מוזיקה, ותפקיד זה מצריך כישורים מיוחדים, אולם היה קושי באיתור איש מקצוע בתחום שאינו מצוי בניגוד עניינים, וגם אלה ששמם עלה בוועדת המכרזים חזרו בהם בשל החש ש להפסיד הזדמנויות העסקה עתידיות.
יו"ר המועצה ציין עוד כי לאחר שהמועצה קבעה את מדיניותה בכמה נושאים בתחום המוזיקה, החשיבות שבהעסקת יועץ פחתה במידה ניכרת.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אף שהיו"ר ועובדים במינהלת ההסדרה סברו כי נדרשת הסתייעות ביועץ לענייני מוזיקה, המועצה קבעה מדיניות בתחום שידורי המוזיקה ללא סיוע של יועץ מקצועי.
עוד מעיר משרד מבקר המדינה שעל היו"ר לחזור ולבחון עם המועצה, אם לצורך מתן תמיכה מקצועית הולמת להחלטותיהם בתחום זה נדרש סיוע מקצועי שלא יפגע בחופש היצירה.
העסקת יועץ לענייני ספורט 1.
המועצה העסיקה עורך דין פרטי כיועץ ספורט (להלן - היועץ) מיולי 2007 .
היועץ סייע למועצה בגיבוש מדיניות בנושא שידורי הספורט.
ההתקשרות עמו נעשתה בהליך של פטור ממכרז בהתאם לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג- 1993 .
ההתקשרות הראשונה הייתה לפרק זמן של שנה, עד יולי 2008 , בהיקף של עד 185 שעות ובסכום מרבי של 43,000 ש"ח.
תקופת ההתקשרות הוארכה ארבע פעמים, ובסופו של דבר היא הוארכה עד מרץ 2010.
,נמצא כי בפועל העסקת היועץ נמשכה גם לאחר תום תקופת ההארכה והופסקה רק באוגוסט 2010 לאחר שחשב המשרד הורה ליו"ר המועצה להפסיק את עבודת היועץ לאלתר.
יו"ר המועצה כתב בתשובתו כי תקופת העסקתו של היועץ אמנם חרגה מהתקופה שאושרה, אך לא חרגה ממכסת השעות שאושרו מראש.
עוד ציין כי גם לאחר תום תקופת ההסכם עם היועץ הייתה עבודתו של היועץ חיונית וסייעה למועצה לקבל החלטות בנושאי מדיניות הספורט.
משרד מבקר המדינה מ עיר כי לנוכח חיוניות שירותיו של יועץ לענייני ספורט, היה על היו"ר לפעול בהתאם להתחייבותו מדצמבר 2009 לפני ועדת המכרזים כדי לקדם פרסום מכרז פומבי לבחירת יועץ.
אך נמצא כי הוא לא עשה כן, ורק בנובמבר 2010 הוא הגיש לוועדת המכרזים מתווה למכרז לבחירת יועץ.
באוגוסט 2010 החליטה ועדת המכרזים שלא להיענות לבקשת היו"ר לאשר את המשך העסקתו של היועץ בפטור ממכרז ולבקש מהמועצה להכין מפרט למכרז פומבי לאיתור יועץ לענייני ספורט למועצה.
בנובמבר 2010 , לאחר שהתברר שהיקף ההתקשרות עם היועץ אינו עולה על 50,000 ש"ח, החליטה ועדת המכרזים כי ההתקשרות תיעשה לאחר הליך של בדיקת כמה הצעות ולא בהליך של מכרז.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת בספטמבר 2011 , לא הושלם ההליך לבחירת יועץ לענייני ספורט למועצה.
מנכ"ל המשרד כתב בתשובתו מספטמבר 2011 כי ביוני אותה שנה פנתה ועדת המכרזים לכמה יועצים לשם קב לת הצעת מחיר למתן ייעוץ בתחום הספורט.
לוועדת המכרזים של המשרד הוגשו שלוש הצעות, והן הועברו ביולי 2011 להתייחסות המועצה, אולם עד ספטמבר 2011 טרם קיבלה ועדת המכרזים את התייחסות המועצה להצעות.
בתשובתו מפברואר 2012 הודיע מנכ"ל המשרד כי נבחר יועץ ספורט חדש למועצה והוא החל בעבודתו.
יו"ר המועצה כתב בתשובתו כי לדעתו ראוי ורצוי שלמועצה תהיה ועדת מכרזים משל עצמה, על מנת שתוכל לקבוע את סדרי העדיפויות שלה, אולם הנהלת המשרד לא קיבלה את דעתו.
יצוין, כי בתשובתו האמורה של היו"ר הוא לא הסביר מדוע לא קידם את העסקת היועץ, ככל שהדברים היו תלויים בו.
משרד מבקר המדינה מעיר כי אף שיו"ר המועצה סבר שסיועו של יועץ מקצועי בתחום שידורי הספורט הוא חיוני, רק כעבור כשנה וחצי מיום שתמה תקופת העסקת היועץ הקודם, הסתיים הליך בחירתו של יועץ חדש.
המועצה המקבלת החלטות רבות בתחום שידורי הספורט, נאלצה לפעול תקופה ארוכה - מאוגוסט 2010 ועד דצמבר 2011 - בלא סיועו של יועץ מקצועי.
פעילותה של המועצה בתחומי הפיקוח והאכיפה .
המועצה מוסמכת לפקח על ביצוע השידורים ועל מתן השירותים לציבור.
סמכות זו כוללת פיקוח על עמידתן של חברות הכבלים, חברת הלוויין והערוצים השונים בהוראות חוק התקשורת, בכלליו, בתקנותיו ובהוראות חוק נוספות הנוגעות לשידורים, בהוראות הרישיונות שהוענקו לחברות ולערוצים ובהחלטות המועצה22 .
מכוח סמכות זו מפקחת המועצה על נושאים שונים, ובהם השקעה בהפקות מקומיות; איסור לשדר פרסומות ומגבלות על שידורן; הגנה על ילדים; ביצוע חוק הקלות לחרש, התשנ"ב - 1992 ; ביצוע הוראות חוק סיווג, סימון ואיסור שידורים מזיקים, התשס"א - 2001 ; ביצוע הוראות הח וק להגבלת עוצמת הקול בתשדירי פרסומת, בקדימונים ובשידורים אחרים (תיקוני חקיקה), התשס"ח- 2008 והחובות לפי חוק שידורי טלוויזיה (כתוב יות ושפת סימנים), התשס"ה - 2005 (להלן- חוק הכתוביות).
את הפיקוח על עמידת בעלי הר ישיונות בהוראות החוק ים והתקנות ובתנאי הרישיונות שבידיהם מבצע אגף הפיקוח הכפוף ישירות ליו"ר המועצה.
אגף הפיקוח מונה שלושה עובדים - מנהל אגף הפיקוח ושני ראשי ענף - וכן שישה בקרי צפייה העוסקים במשימות שוטפות, כגון בדיקת תכניות חדשות - סיווגן מבחינת גיל הצופים המתאים, התאמתן לערוץ שבו שודרו (בעיקר בערוצי הילדים), ובדיקה אם לא כלול בהן תוכן שיווקי והתבטאויות לא אתיות.
יצוין כי חלק נכבד מעבודת הפיקוח נקבע בהתאם לנתונים ולדוחות שמעבירות החברות.
אמצעי הפיקוח שבידי המועצה .
אגף הפיקוח במועצה עוקב אחר בעלי הרישיונות.
אם אגף הפיקוח סבור כי אחד הגופים המפוקחים לא עמד במחויבותו נפתח הליך הפרה לכאורה (הוצאת מכתב בירור), וניתנת לגוף הרלוונטי הזכות להשמיע את טענותיו בעניין.
אשר להפרות הנוגעות לנושאים שהם בעלי חשיבות עקרונית, חשיבות תקדימית או חשיבות אחרת, ולהפרות הנוגעות לנושאים שאינם מנויים בחוק התקשורת 23 , קובע הנוהל משנת 2002 כי המועצה תדון בנושאים אלה ותכריע בעניינם, ואילו בנושאים אחרים יכריע יו"ר המועצה בעצמו וימסור למועצה דיווח בנושא.
22 :חוק התקשורת קובע כי המועצה מוסמכת, בין היתר, לקבוע את המדיניות לגבי "פיקוח על ביצוע השידורים הניתנים בידי בעלי רישיון לשידורי כבלים בשים לב לסוגי המישדרים והיקפם ובכלל זה לפקח על ביצוע חובת סימון ומסירת מידע ועל מניעת שידור פרסומת או קדימון האסורים לשידור על ידי בעל רישיון לשידורי כבלים בהתאם להוראות חוק סיווג, סימון ואיסור שידורים מזיקים, התשס"א - 2001 וכן לפקח על ביצוע חובות לפי חוק שידורי טלוויזיה (כתוביות ושפת סימנים), התשס"ה- 2005".
23 בחוק התקשורת מנויים המקרים שבהם רשאי יו"ר המועצה להטיל עיצום כספי , ובהם הפרת הוראות מסוימות שנקבעו בחוק, בכללים וברישיונות וכן אי-ביצוע הוראה שנתנו יו"ר המועצה או המועצה, בהתאם לסמכותם לפי חוק.
האמצעים לפיקוח על בעלי הרישיונות ולאכיפת הוראות הדין עליהם, נועדו, בין היתר, להביא לכך שבעלי הרישיונות יירתעו מהפרה של הוראות הדין והחלטות המועצה ויקפידו לפעול בהתאם להן.
האמצעים העומדים לרשות השר, מנכ"ל המשרד, המועצה ויו"ר המועצה הם: קביעת הפרה, הטלת עיצום כספי, חילוט ערבות24, ביטול, הגבלה, או התליה של רישיון25 .
הוראות הדין קבעו כי אמצעים אלה יופעלו רק לאחר שניתנה לבעל הרישיון הזדמנות להשמיע טענותיו בעניין.
בקביעת הפרה, יו"ר המועצה והמועצה מוסמכים לקבוע כי בעל רישיון לשידורים הפר את הוראות הדין; בהטלת עיצום כספי, יו"ר המועצה ומנכ"ל המשרד רשאים להטיל על בעל רישיון שהפר את הוראות הדין עיצום כספי שסכומו היה במועד הביקורת 100,800 ש"ח; בחילוט ערבות, המועצה 26 רשאית לחלט את הערבות שנתן בעל רישיון להבטחת מילוי תנאי הרישיון, כולה או חלקה; בביטול, הגבלה או התליה של רישיון, המועצה רשאית לבטל רישיון לשידורי כבלים או לוויין, להגבילו או להתלותו, ובלבד שניתנה לבעל הרישיון הזדמנות להשמיע את טענותיו בנושא.
נוסף על אמצעי הפיקוח והאכיפה, המועצה מוסמכת לקבל החלטות בדבר תיקון תנאי הרישיון המחייבות את החברות והערוצים.
המועצה נוהגת לעשות כן בעקבות ריבוי תלונות או ממצאים על כשלים בשוק.
למשל, בסוף שנת 2010 החליטה המועצה לקצר את משך ההתחייבות של המנויים להתקשרות עם החברות ל-18 .
על פי נתונים שהגיש מנהל אגף הפיקוח למשרד מבקר המדינה ביולי 201127 , בין השנים 2008 -2010 חל גידול במספר מכתבי הבירור ומכתבי ההפרה ובמספר העיצומים שבהם טיפלה המועצה: בשנת 2008 שלח יו"ר המועצה 25 מכתבי בירור, קבע 24 הפרות והטיל שלושה עיצומים כספיים; בשנת 2009 נשלחו40 מכתבי בירור ונקבעו38 הפרות; בשנת 2010 נשלחו49 מכתבי בירור ונקבעו40 הפרות.
בכל אחת משנים אלה הטיל היו"ר תשעה עיצומים כספיים.
בשנת 2011 , הטיל יו"ר המועצה שמונה עיצומים כספיים.
בסך הכול בארבע השנים האחרונות הטיל היו"ר עיצומים בסך כולל של כ -3 מיליון ש"ח.
יצוין כי החל משנת 2010 .
הוטלו עיצומים גם בגין הפרות הנוגעות לשירות לצרכן 5.
כאמור, לפי חוק התקשורת, יו"ר המועצה רשאי להטיל על בעלי רישיון שהפרו את הוראות הדין או את תנאי הרישיון עיצום כספי בסכום קבוע, אשר במועד סיום הביקורת הסתכם ב - 100,800 ש"ח.
החוק לא מקנה ליו"ר המועצה שיקול דעת לעניין קביעת סכום העיצום.
24 ,לפי הוראות ברישיונות החברות המועצה רשאית להגביל את הרישיון, להתלותו לשנות את תנאיו או לחל ט את הערבות שנתן בעל הרישיון להבטחת מילוי תנאי הרישיון, כולה או חלקה.
25 ,לפי חוק התקשורת המועצה רשאית לבטל רישיון לשידורי כבלים, להגבילו או להתלותו בין היתר, בהתקיים הנסיבות האלה: (1 ) בעל הרישיון לא קיים הוראות מחוק התקשורת או תקנות או כללים שנקבעו על פיו.
(2 ) בעל הרישיון הפר הפרה מהותית את תנאי הרישיון.
(3 ) בעל הרישיוןהפר הפרה שאינה מהותית, ולא תיקן אותה כפי שהורו לו השר או המועצה.
ברישיון לשידורי לוויין, ניתנה הסמכות לשר בהתייעצות עם המועצה 27 הנתונים שהגיש מנהל אגף הפיקוח למשרד מבקר המדינה אינם תואמים את הנתונים המופיעים בדוחות השנתיים שפרסמה המועצה לשנים 2008 ו- 2009 , שכן חלק מהעיצומים שהוטלו בשנים מסוימות שוייכו לשנים קודמות, שבהן בוצעו ההפרות בפועל.
ביולי 2009 כתב היו"ר ליועצת המשפטית של המשרד: "מנסיוננו, מתן גמישות בקביעת הקנסות יכולה לסייע ביצירת מדרג בין הפרות שונות, בין היתר לאור חומרה שונה של ההפרות, היותן תופעה חריגה או חוזרת, שיתוף הפעולה מצד בעל הרישיון הן בגילוי לגבי ההפרה והן בתיקונה, וכיוצ"ב שיקולים.
נודה על סיועכם בקידום הליך חקיקה מתאים בנושא".
כחודש לאחר מכן השיבה לו היועצת המשפטית כי "המשרד פועל כיום בשיתוף עם משרד המשפטים לתיקון פרק העיצומים הכספיים בחוק התקשורת.
בהתאם לטיוטת התיקון האמור, ייקבעו בחוק מספר דרגות חומרה של הפרת הוראות הרישיון.
כך שיתאפשר למשרד להטיל עיצומים כספיים מדורגים, על פי החומרה שיש לייחס להפרה.
במקביל מבקש המשרד כי ייקבעו 'תקנות הפחתה', אשר יאפשרו למנהל להפחית את סכום העיצום הכספי בהתחשב באמות המידה שייקבעו בהן".
נמצא, כי מאז שנת 2009 ועד ינואר 2012 .
, לא הסתיים הטיפול בנושא יו"ר המועצה מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2011 , כי האחריות לנושא זה מוטלת על הלשכה המשפטית במשרד, אשר ממונה על שינויי חקיקה והסדרת תיקונים בחוק התקשורת מול הכנסת.
בתשובתו מינואר 2012 למשרד מבקר המדינה כתב היו"ר כי הוא פעל לשינוי המצב החוקי בעניין קביעת סכום העיצום ופירט הליכים שונים שעשה בסוף שנת 2011 לשם קידום הנושא.
היו"ר ציין כי ניסה להשיג תקנות הפחתה אשר יתאימו לרגולציה על שידורי הטלוויזיה יותר מאשר אלה המובאות בטיוטת חוק התקשורת שהוצעה על ידי היועצת המשפטית של המשרד.
היועצת המשפטית של המשרד כתבה למשרד מב קר המדינה בתשובתה מספטמבר 2011 כי במסגרת הכנת ההצעה לתיקון חוק התקשורת בעניין העיצומים הכספיים גיבש המשרד מתכונת שכללה בין היתר, מתן סמכות ליו"ר המועצה להפחתת גובה העיצום הכספי, בהתאם לבקשות קודמות שלו.
אולם כאשר הועבר תזכירי החוק להתייחסות המועצה, מסר יו"ר המועצה כי בשלב זה אין ברצונו לשנות את הסמכויות להפחתת שיעור העיצום הכספי וליצור גמישות בקביעת שיעור העיצום הכספי.
בפברואר 2012 הוסיפה וכתבה היועצת המשפטית של המשרד28 , כי יו"ר המועצה לא ביצע את הבדיקות המקצועיות הנדרשות לשם יצירת תשתית לתיקון החקיקתי, וכיוון שכך הציעה הלשכה המשפטית של המשרד להסתפק בקביעת סמכות להתקנתן של תקנות שיאפשרו גמישות מסוימת בהטלת העיצומים ואולם היו"ר ביקש להימנע גם מביצוע שינוי זה.
היועצת המשפטית צירפה לתשובתה מסמכים המלמדים על פניות חוזרות ליו"ר המועצה בעניין זה.
28 שעזבה את תפקידה בינואר 2012.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שסוגיית הקניית שיקול דעת ליו"ר לגבי גובה העיצומים שהוא רשאי להטיל, שהיא סוגיה בסיסית הנמצאת בליבת סמכויות הפיקוח והאכיפה של המועצה, תובא לדיון מקיף בהנהלת המשרד ובמועצה.
כן ראוי שלאחר שיתקבלו החלטות בסוגיה זו, יבצע היו"ר את הבדיקות המקצועיות הנ דרשות לשם יצירת תשתית לשינוי החקיקתי ויפעל עם הלשכה המשפטית של המשרד לקדם את ביצוע השינוי האמור.
בחוק התקשורת נקבע כי היו"ר רשאי להטיל עיצום כספי על בעלי רישיונות שהפרו את הוראות הדין או את תנאי הרישיון, בנסיבות המפורטות שם.
בין יו"ר המועצה לנציגת משרד המשפטים במועצה התגלעו חילוקי דעות בנוגע לפרשנות הביטוי "רשאי".
היו"ר סבר כי ניתן לו שיקול דעת לעניין קבלת ההחלטה אם להטיל עיצום בגין כל הפרה.
לעומתו, נציגת משרד המשפטיים סברה כי במצבים שבהם הנסיבות העובדתיות מלמדות כי כבר בוצעה הפרה, הביטוי "רשאי" משמעו - חייב, דהיינו בנסיבות אלה אין ליו"ר שיקול דעת.
נמצא כי הפרשנויות השונות לגבי מתחם שיקול הדעת הנתון ליו"ר המועצה נדונו במועצה, אך הנושא לא הוסדר.
יצוין כי גם בנוהל משנת 2002 .
אין התייחסות לנושא העיצומים הכספיים על היבטיו השונים בתשובתו למשרד מבקר המדינה כת ב יו"ר המועצה כי במשך שנים הפרשנות החד-משמעית שהעניקו היועצים המשפטיים של המועצה למונח "רשאי" הייתה כי מדובר בסמכות שבשיקול דעת שעל היו"ר להפעיל באופן סביר.
הוא הוסיף כי עמדת משרד המשפטים בנוגע לפרשנות המילה "רשאי" מעולם לא קיבלה תוקף של הוראה מחייבת.
נציג ת משרד המשפטים במועצה כתבה למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2011" , כיפרשנות המונח 'רשאי' ניתנה בהתייחס לנסיבות קונקרטיות.
באותו הקשר דובר במצבים שבהם כבר התברר שיש נסיבות עובדתיות המצביעות על קיומה של הפרה, או אז ה'רשאי' יהפוך ל'חייב'" (ההדגשה במקור).
היא הוסיפ ה כי "משרד המשפטים לא קבע הנחיות ברורות לעניין ה'רשאי' - יש הנחיה שוטפת בעניין זה למשרדים השונים".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי לנוכח חילוקי הדיעות הקיימים בעניין גבולות שיקול הדעת הנתון ליו"ר לגבי הטלת העיצומים הכספיים, מן הראוי שהנושא יובא להכרעתו של היועץ המשפטי לממשלה.
בהתאם להכרעה זו, ובמידה שייקבע כי ליו"ר שיקול דעת בעניין הטלת העיצומים, יהיה על המועצה לגבש אמות מידה וקווים מנחים שיסייעו בהבניית שיקול הדעת של היו"ר, כדי להבטיח אחידות, עקביות ושוויון בהחלטותיו.
הטיפול בהפרות בתחום ההפקות המקומיות .
כללי הרגולציה החלים על החברות כוללים גם חובת השקעה בהפקות מקור.
כאמור, חוק התקשורת קובע כי המועצה תחייב את בעלי הרישיון לשידורי כבלים ולוויין להשקיע בהפקות מקור לשידור ראשוני 8%-12% מסך הכנסותיהם מדמי מנוי.
גם בהוראות הרישיון הייעודי שניתנו לשני ערוצים ובכללים הנוגעים לערוץ הכנסת נקבעו חובות תוכן שונות.
קביעת חובת ההשקעה של החברות בהפקות מקור היא מורכבת, ומבוססת על תחשיבים כלכליים וחשבונאיים של רכיבי הכנסות החברות מדמי מנוי.
יצוין כי לעתים אין הסכמה בין הצוות המקצועי במועצה ובמינהלת ההסדרה לבין החברות, לגבי הכל לת רכיבים מסוימים לצורך קביעת חובת ההשקעה.
בשנת 2007 הסתכמה חובה ההשקעה הכוללת של החברות בהפקות מקור בכ -245 מיליון ש"ח.
בשנת 2008 - בכ-250 מיליון ש"ח, בשנת 2009 - בכ-262 ,מיליון ש"ח בשנת 2010 - בכ-254 מיליון ש"ח ובשנת 2011 - בכ-260 .
מיליון ש"ח חלק ניכר מעיסוקו של אגף הפיקוח במועצה הוא בחינת מידת עמידתם של הוט, יס והערוצים בחובות ההשקעה שנקבעו בכללי השידורים.
אם הם לא עמדו בחובתם לעניין ההשקעה בהפקות מקור, עומדות לפני המועצה כמה דרכי התמודדות אפשריות: הטלת כפל הפקות29; פריסת חובות30; הטלת עיצום כספי; ביטול רישיון וחילוט ערבויות.
המועצה אף מוסמכת ליטול זמן פרסומות מהערוצים הייעודיים המשדרים פרסומות.
נמצא כי היו"ר והמועצה לא קבעו אמות מידה וקווים מנחים שיסייעו בקבלת החלטות שמתעוררות אגב השימוש באמצעי האכיפה, בהפעלת סמכויותיהם ובהבניית שיקול דעתם בנושא.
המועצה אישרה לערוצים ולחברות אשר לא עמדו בחובות תוכן לפרוס את החובות על פני השנים הבאות, לאחר שנתנה להם הזדמנות להביא את עמדתם לפניה.
באוקטובר 2009 הטיל יו"ר המועצה לראשונה שני עיצומים כספיים על חברת יס בגין הפרת כללי המועצה בעניין השקעה במפיקי ערוצים חיצוניים ובעניין השקעה בקטגוריית דרמות מורכבות בשנים 2004 , 2006 , 2007 ו- 2008 .
במועד סיום הביקורת עדיין לא הפעילה המועצה את סמכותה להטיל כפל הפקות, לחלט ערבויות, או לבטל רישיון.
29 " :חוק התקשורת קובע הפר בעל רישיון לשידורי כבלים חובה ש הוטלה עליו לפי הוראות סעיף זה, רשאית המועצה לחייבו להפיק או לרכוש הפקות מקומיות, בשיעור של כפל ההפקות המקומיות שביחס אליהן הופרה חובה כאמור, ורשאית היא ליתן הוראות, בין השאר, בדבר הסוגות ולוחות זמנים להפקתן או לשידורן; חייבה המועצה את בעל הרישיון לשידורי כבלים לפי סעיף קטן זה, לא יוטל על בעל הרישיון האמור עיצום כספי לפי סעיף 37ב1 , בשל אותה ההפרה".
30 כלליהתקשורת קובעים: " מצאה המועצה כי מישדר מהפקה מקומית איננו מן הסוגה שעליה דיווח בעל רישיון והחליטה כי בשל כך לא עמד בעל הרישיון במחויבויותיו לענין המכסות המ זעריות, רשאית המועצה, לאחר שנתנה לבעל הזכיון הזדמנות סבירה להביא את עמדתו בפניה, להורות לו להוסיפן על מחויבויותיו בשנה העוקבת".
לדעת משרד מבקר המדינה יש להבטיח שהשימוש שעושה המועצה בכלי האכיפה העומדים לרשותה להבטחת מילוי חובות התוכן של בעלי הרשיון יהיה אפקטיבי, אחיד ושוויוני.
לפיכך על יו"ר המועצה והמועצה לקבוע אמות מידה וקווים מנחים שיגדירו מתי יש להסתפק בקביעת הפרות; מתי יש להטיל עיצומים; באילו נסיבות יש לאפשר פריסת חובות, לכמה שנים הם ייפרסו, ובאילו נסיבות יש לחלט ערבויות או לבטל רישיון.
אמות מידה כאלה, יאפשרו לייעל את השימוש באמצעי האכיפה ולשמור על האחידות והשיוויוניות בנקיטת הצעדים נגד בעלי הרישיון המפרים את חובות התוכן.
הטיפול בהפרות לכאורה שביצעו בעלי רישיונות .
משרד מבקר המדינה בדק את אופן הטיפול של המועצה בכמה הפרות לכאורה של הוראות הדין והרישיון, והעלה את הממצאים הבאים: (א) על פי החלטת המועצה, משנת 2005 הותר לחברות להסיר ערוצים מחבילות ששיווקו בתנאי שיינתן למנויים ערוץ חלופי הולם במקום הערוץ שהוסר או בתנאי שיתאפשר למנויים שיחפצו בכך להתנתק מחברות הכבלים והלוויין ללא קנס (המגלם בתוכו את החזר עלות ההטבה שקיבלו הלקוחות), אף אם תקופת ההתחייבות שלהם עדיין לא הסתיימה באותו מועד.
למועצה נודע כי הזכות להתנתק ללא קנס לא נשמרה, ובעקבות כך היא החליטה ביולי 2008 כי החברות חייבות להודיע למנוייהן בדרכים שונות על דבר זכאותם להתנתק מהוט או יס בשל הסרת ערוצים, ללא קנס.
ההחלטה תוקנה פעמים מספר (להלן - החלטת ה- EPG31 .
) בדיון במועצה ביולי 2009 התברר כי יס עמדה בדרישות המועצה, וכי הוט לא קיימה אותן באופן מלא, לפיכך בתום הדיון החליטה המועצה להאריך בשנה נוספת את תוקף ההחלטה לגבי הוט.
באותו דיון החליטה המועצה כי החברות יידרשו גם לפרסם בשני עיתונים יומיים את נושא זכות ההתנתקות משירותיהן של החברות.
בדצמבר 2009 התברר כי הוט לא מילאה גם דרישה זו במלואה.
יצוין כי הצוות המקצועי במועצה ובמינהלת ההסדרה, שב והתריע בפני היו"ר על הפרה זו.
אף שעוד ביולי 2009 התברר שהוט לא קיימה את החלטת ה- EPG , רק באוגוסט 2010 הטיל עליה היו"ר עיצום כספי בסך של 100,800 .
ש"ח בתשובתו כתב היו"ר כי במבחן התוצאה, הוט קיימה את החלטת ה- EPG , הוטל עליה עיצום כספי והיא נאלצה לשפר את תנאי ההתקשרות של מאות אלפי מנוייה אשר ביקשו להתנתק בעקבות הודעה לתקשורת שפירסמה המועצה.
הוא הוסיף כי חל עיכוב נוסף בהטלת העיצום הכספי, בשל חובתו לאפשר להוט להעלות את כל טענותיה בנושא.
31 מדריך השירותיםוהשידורים האלקטרוני - Electronic Program Guide 1150 דוח שנתי62 .
יצוין כי פרסום ההודעה על הזכות להתנתק ללא קנס בדצמבר 2009 נעשה בחלוף כשנה וחצי ממועד קבלת ההחלטה בנושא, והמידע על הזכות להתנתק ללא קנס נודע רק אז לכלל הציבור.
משרד מבקר המדינה מעיר כי לא די במבחן התוצאה, שכן ההליך ליישום החלטת ה- EPG נמשך זמן רב.
ההתנתקות ללא קנס היא זכות צרכנית חשובה הנוגעת לכלל המנויים של הטלוויזיה הרב -ערוצית ויש חשש שהטיפול הממושך בהפרת זכות זו גרם בסופו של דבר נזק למנויים רבים.
(ב) החל מדצמבר 2008 דרשה המועצה מהוט למסור לה נתונים על עלויות ציוד קצה (ממירים ושלטים) המסופקים למנויי החברה.
בנובמבר 2009 קבע יו"ר המועצה כי חברת הוט הפרה את ההוראה ברישיונה ולפיה בעל הרישיון יעביר למועצה ולמנהל מדי שישה חודשים, או לפי דרישת אחד מהם, תחשיב לגבי ערכו של ציוד הקצה.
במרץ 2010 התריע יו"ר המועצה כי הוא עומד להטיל עיצום בעניין זה.
בנובמבר 2010 שלח יו"ר המועצה לחברת יס מכתב התראה על הטלת עיצומים בגין הפרה דומה.
במכתב פורטו המקרים שבהם לא מילאה החברה את דרישות המועצה לקבלת נתונים, החל ממאי 2010 .
יצוין כי יס קבלה על ריבוי הדרישות לצרף אישורי רואה חשבון לנתונים שהיא מעבירה, ויו"ר המועצה השיב לה כי מדובר בנוהל עבודה הנהוג משנת 2003 , וכי יס דחתה בעבר את הצעתו של מנהל אגף הפיקוח להציג קבלות במקום אישור רואה חשבון.
נמצא כי במועד סיום הביקורת היו"ר לא הטיל על הוט ויס עיצום כספי בגין הפרת הדרישה למסירת נתונים.
היו"ר מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי הנהגת אכיפה אפקטיבית היא תהליך ארוך ורוחבי של "חינוך".
עוד מסר כי הוקנתה לו הסמכות להפעיל שיקול דעת לעניין אופן הפעלתה המיטבי של סמכותו, וכי על פי שיקול דעתו לא הייתה הצדקה להטיל עיצומים בגין אי-מסירת מידע, שהרי למרות העיכוב במסירתו בסופו של דבר החברות סיפקו את כל הנתונים שנדרשו להעביר.
יס מסרה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2011 כי לטעמה המועצה ומינהלת ההסדרה עושות שימוש תדיר ולא הכרחי בסמכותן לדרוש נתונים מגופי השידור, בשל חוסר אמון בדיווחיהם.