HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
על רקע שקלול האינטרסים העומדים על הפרק, נוהגים מוסדות התכנון המרכזיים להפעיל את סמכויות הפיקוח שבידיהם רק במצב בו מוסדות התכנון המקומיים ממאנים למלא חובתם לפי דין או מפרים ח ובה זו, באופן הפוגע פגיעה של ממש באינטרסים הציבוריים או הפרטיים " (ההדגשות במקור).
באוגוסט 2011 כתב גורם בכיר בלשכת התכנון במנהא"ז, כי "לפני למעלה משנה, דיווחתי [ .
מרבית המועצות, כלל לא מילאו את ההוראות]ראש המנהא"ז[ לרמ"אהצו בדבר תכנון ערים.
ביתר המוע ] צות שאינן מדווחות.
האכיפה סלקטיבית ובעצם.
מרבית הבנייה הפרטית שאינה נזקקת לטופס 4 אישור מטעם ועדת תכנון מקומית/המיוחדת/רשות הרישוי[ .
", כלל אינה מפוקחת]לחיבור מבנה לחשמל ומים בביקורת עלה, כי מרבית הרשויות המקומיות עדיין אינן מדווחות למנהא"ז על פעולות אכיפה כנדרש על פי הצו.
בעניין זה מסרה ביוני 2014 מנהלת לשכת התכנון במנהא"ז לצוות [ הביקורת, כי "בשנים האחרונות מרבית המועצות כלל לא מילאו את ההוראות הצו בדבר תכנון ערים למעט גבעת זאב".
] ראש המנהא"ז מסר ביולי 2014 בפגישה עם צוות הביקורת, כי בכוונתו לפעול "לתי קון הדרוש בנוגע להוראות צו 418 המורות לראשי הרשויות לדווח על]הצו בדבר תכנון ערים[ .
"הבנייה הבלתי חוקית בתחומי ההתיישבות עד מועד סיום הביקורת, דצמבר 2014 , לא נמצאו תימוכין לכך שהמנהא"ז שיפר את הפיקוח והאכיפה ביישובים הישראליים בהתאם להוראות הצו בדבר תכנון ערים.
משרד מבקר המדינה פנה ל-23 רשויות מקומיות ישראליות באיו"ש לקבלת תגובתן בנושא זה.
בתקופה ממאי עד אוגוסט 2015 התקבלו תגובותיהן של 21 רשויות מקומיות, רק שש רשויות מתוכן התייחסו עניינית לנושא והודיעו כי בכוונתן לפעול בהתאם להוראת הצו בדבר תכנון ערים, המחי יבת אותן להעביר דיווח חודשי ליושב ראש מת"ע על כל בנייה שלא שנעשתה באזור תכנון שבו הן מוסמכות להפעיל את סמכויותיהן.
משרד מבקר המדינה מעיר למנהא"ז, כי היעדר האכיפה של הצו בדבר תכנון ערים ביישובים הישראליים לאורך זמן כה רב מצד המנהא"ז, יוצר מצב של היעדר בקרה ופיקוח מספקים בתחום התכנון והבנייה באיו"ש.
שומה על המנהא"ז למלא את תפקידו כסמכות אזרחית בתחום התכנון והבנייה, ולאכוף את קיומו של הצו בדבר תכנון ערים, וזאת כדי להבטיח שהבנייה בהתיישבות הישראלית באיו"ש תיעשה בהתאם לחוק ועל פי תכניות המתאר שקיבלו תוקף.
בתגובתו לממצאי הביקורת מסר המנהא"ז בספטמבר 2015 , כי "בכוונת המנהא"ז לבחון את הנושא לעומק ולהמליץ בפני הדרגים המוסמכים על דרכי הפעולה האפשריות להתמודדות עם תיקון וביטול חובה זו בצו או בין אם שינוי ההתנהלות למול ]על בסיס[ הנושא, בין אם ע"ב המועצות בנושא ווידוא עמידתן בהוראות החוק".
שם הדוח: אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הפיקוח ביישובים ישראלים שבהם אין תכנית מתאר בביקורת עלה, כי במספר יישובים באיו"ש נבנו בתים רבים באופן בלתי חוקי, חלקם על אדמות פרטיות ללא היתר בנייה ואף ללא תכניות מתאר מאושרות לחלק מהיישובים.
יצוין, כי יישובים אלה הוקמו באישורה של ממשלת ישראל.
עוד עלה בביקורת, כי אף שמדובר בבנייה בלתי חוקית על אדמות פרטיות הידועה למנהא"ז, ביישובים אלה לא נעשית כל פעילות של פיקוח ואכיפה מצד המנהא"ז או מצד הרשות המקומית הרלוונטית.
בתגובתו לממצאי הביקורת מסר המנהא"ז בספטמבר 2015 , כי "נושא זה נדון בעברעל ידי ]עבודת מטה[ , במסגרת עמ"ט]פעולת הממשלה בשטחים[ והמתאם]ראש המנהא"ז[ רמ"א לאישור קווי ייחוס לפיקוח (פוליגונים [19] בהתיישבות) ליישובים אלו, פוליגונים אשר בתחומם קיבלה יחידת הפיקוח הנחיה שלא לבצע בשגרה פיקוח ואכיפה, וזאת מטעמי סדרי עדיפויות".
משרד מבקר המדינה מעיר למנהא"ז ולמתפ"ש, כי היעדר פיקוח ואכיפה בשטחים נרחבים במסגרת ההתיישבות הישראלית באיו"ש, הכוללים בחלקם בב"ח על אדמות פרטיות, מעמיק את התופעה של הפרה מתמשכת של חוקי התכנון והבנייה תוך אי -עמידה בסדרי העדיפויות המוצהרים של המנהא"ז.
על מתאם פעולות הממשלה בשטחים ועל ראש המנהא"ז לדון בנושא זה במשותף, כדי למצוא דרכים כיצד ראוי להסדיר את הפיקוח והאכיפה הנדרשים באותם יישובים.
ככל שהדבר מחייב את מעורבות הדרג המדיני, על מתאם פעולות הממשלה בשטחים להעלות סוגיה זו לשר הביטחון.
הפיקוח ביישובים ישראלים על הבנייה שמחוץ לגבולות תב"ע מאושרת הבנייה בתחומי הפוליגונים המצויה, כאמור, מחוץ לגבולות התב"ע היא בלתי חוקית, ועל המנהא"ז לפקח על כך ולאכוף את חוקי התכנון והבנייה.
בביקורת עלה, שפעילות הפיקוח והאכיפה של המנאה"ז בשנים 2014 -2010 על בב"ח בשטחים אלה הייתה בחלק מהתקופה לקויה, כמפורט להלן: בנובמבר 2010 ניתנה הנחיה ליחידת הפיקוח לקיים פיקוח ואכיפה בתחומי הפוליגונים במקרים של החלטות שיפוטיות ותלונות נקודתיות בלבד, וזאת משיקולים של קביעת סדר עדיפות.
במרץ 2012 הנחה ראש המנהא"ז דאז, תת -אלוף מוטי אלמוז, את מנהל יחידת הפיקוח לח זור ולקיים באותם שטחים פיקוח ואכיפה, בקובעו, כי "בכל מקרה הפיקוח יבוצע לפי קו תב"ע, ראשית, ולפי סדר העדיפויות שנקבעו בהמשך (בעלות פרטית, אילוץ משפטי וכו')".
בפברואר 2015 מסר לצוות הביקורת בעניין זה תא"ל מוטי אלמוז, בהתייחסו לתקופה שבה כיהן כראש המנהא"ז, כי "סוגיית הפיקוח והאכיפה של המנהא"ז בנוגע לבנייה הבלתי חוקית בשטחי ההתיישבות הישראלית באיו"ש, הנמצאים בשטחי השיפוט של היישובים אך אינם נמצאים .
19 בנייה מחוץ לגבולות התב"ע המאושרת, אך בצמוד למבנים שנבנו בתוך התב"ע המאושרת, קרויה במסמכי המנהא"ז "בנייה בתחום הפוליגונים" או בנייה ב"קווי הייחוס ב התיישבות" (להלן - תחומי הפוליגונים).
אזור יהודה והשומרון- פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין 101 .
:שם הדוח אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בתחום שבו קיימת תב"ע מאושרת (המכונה 'בנייה בתחום הפוליגונים'), היא חשובה מאוד מבחינת הנראות בנוגע לקיומו של שלטון החוק באיו"ש.
לכן ביטל בזמנו את החלטת קודמו שלא לפקח בעניין זה, והנחה את יחידת הפיקוח לחדש את הפיקוח והאכיפה ביישובים הישראליים גם בתחום הפוליגונים וזאת בכל פעם שהוקם מבנה מחוץ לגבולות התב"ע של יישוב ישראלי".
באוקטובר 2013 קבע ראש המנהא"ז, תת -אלוף דוד מנחם, כי "פיקוח יימשך בכל מקום, למעט בתוך תכניות בתוקף.
לעניין 'קו ייחוס לפיקוח' (פוליגונים) יערך דיון יעודי בראשות רמ"א, בו יוחלט האם יבוצע פיקוח בהתאם לפוליגונים או לאו".
בפברואר 2014 קבע ראש המנהא"ז בעניין אכיפה בתחומי הפוליגונים, כי "יש לבצע רענון של העבודה ולהציגה מחדש למתאם ולדרג המדיני במטרה לעבוד על-פיה, בהתאם לכללים הבאים: יש לסמן אדמות פרטיות ולהציג את המשמעות של הוצאתם מחוץ לפוליגונים.
יש לוודא סימון הפוליגונים תוך הצמדות לבינוי הקיים.
במסגרת הליך האשרור של העמ"ט יש לבצע תהליך אישור מלא]עבודת מטה[ .
", כולל של הדרג המדיני ביולי 2014 קבע ראש המנהא"ז, תת -אלוף דוד מנחם, כי הוא "מאשר לחזור ולעבוד ע"פ הפוליגונים בהתיישבות, המשמשים לקביעת סדרי עדיפות לפיקוח.
הפוליגונים לא יכללו אדמות פרטיות.
ביחס לפוליגונים סביב מאחזים - יש להציגם לאישור פרטני של רמ"א, ועד אז הפוליגונים של המאחזים אינם בתוקף ויש לבצע פיקוח גם בתחומם".
כתוצאה מכך, יחידת הפיקוח מקיימת פיקוח ואכיפה על בנייה בלתי חוקית בהתיישבות הישראלית רק בשטחים הידועים כאדמה פרטית.
בתגובתו לממצאי הביקורת מסר המנהא"ז בספטמבר 2015, כי "ההחלטה לעשות שימוש בפוליגונים בהתיישבות נועדה, בתכליתה, ליצור סדר עדיפויות סביר והגיוני, המתיישב עם ".
]באיו"ש[ העובדות והמציאות שנקבעה משרד מבקר המדינה מעיר למנהא"ז, כי ההחלטה שלא לפקח בשטחי הפוליגונים יוצרת מצב מתמשך של היעדר אכיפת החוק באזורים רבים בתחומי ההתיישבות הישראלית באיו"ש, והיא פוגעת קשות בנורמות חשובות של שמירה על שלטון החוק ועל שלום הציבור.
לא זו אף זו, שינוי העמדות התכוף בין ראשי המנהא"ז השונים, כאמור, עלול להעביר מסר שיפגע בפיקוח ובאכיפה של החוק בתחום היישובים הישראליים באיו"ש.
על מתאם פעולות הממשלה בשטחים לדון בסוגיה זו בהקדם, וראוי שאף יציגה לשר הביטחון, כדי לגבש מדיניות מוסכמת בנושא זה, במטרה לקדם את אכיפת שלטון החוק באיו"ש.
הטיפול בתיקי בב"ח מתקופת התליית הבנייה בנובמבר 2009 החליטה ועדת שרים לענייני ביטחון לאומי (הקבינט המדיני-ביטחוני) להטיל על שר הביטחון להנחות את מפקד האזור להוציא צו אשר יבטא את מדיניות הממשלה באותה העת, ולפיה הבנייה הישראלית ביהודה והשומרון תושעה למשך עשרה חודשים (להלן - התליית הליכי בנייה).
09 )חתם מפקד האזור על הצו בדבר התליית הליכי בנייה (הוראת שעה (יהודה והשומרון) (מס' 1653,) התש"ע- 2009 (להלן- צו ההתליה).
החל ממועד חתימת צו ההתליה ועד תום תוקפו ב- 26.
10 , נשללה סמכותם של כלל מוסדות התכנון הפועלים באיו"ש לתת 102 דוח שנתי66ב .
שם הדוח: אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 היתרי בנייה בתחום מרחבי התכנון של הרשויות המקומיות הישראליות באיו"ש, וכמו כן הותלה תוקפם של היתרי בנייה שניתנו לפני כניסת הצו לתוקף, עד לתום תוקפו.
לשם מימוש החלטת הקבינט המדיני-ביטחוני תוגברה יחידת הפיקוח ב -25 משרות.
במסגרת הפעולות לאכיפת צו ההתליה מסרו פקחי היחידה צווי הפסקת עבודה לפי הוראות חוק תכנון ערים לכל מי שקיים פעולות בנייה בניגוד להוראות צו ההתליה, ופתחו תיקי בב"ח עבור כל צו הפסקת עבודה שמסרו (להלן - תיקי התליית הבנייה).
תיקי התליית הבנייה נדונו בפני ועדת המשנה לפיקוח של מת"ע, אשר היא הגורם המוסמך על פי חוק תכנון ערים לדון בכלל התיקים שעניינים בינוי בלתי חוקי, ולחלקם הוציאה צווי הריסה של הבינוי.
בנובמבר 2010 , כחוד שיים לאחר פקיעת תוקף צו ההתליה, שלח יועמ"ש איו"ש לראש המנהא"ז מסמך המפרט את המשמעויות המשפטיות של פקיעת תוקפו של צו ההתליה, והתייחס למעמדם ולעתידם של תיקי התליית הבנייה אשר טרם הסתיימו בהם הליכי האכיפה.
היועמ"ש המליץ, כי תיקים אלו יובאו לדיון בפני ועדת המשנה לפיקוח של מת"ע, אשר תבחן את המשך הליכי האכיפה, כל מקרה לגופו, לצורך קבלת החלטות פרטניות בכל תיק ותיק ובהתאם לקריטריונים שפירט במסמך.
היועמ"ש קבע, כי "לא ניתן לקבל החלטה גורפת על סגירת תיקי בב"ח מסוג זה או אחר, אלא יש לקיים בחינה פרטנית של כל תיק ותיק, על ידי הגורם המוסמך - ועדת המשנה לפיקוח של מועצת התכנון העליונה " (ההדגשה במקור).
היועמ"ש הדגיש את חשיבות המשך הליכי האכיפה בתיקים שבהם לא ניתן להסדיר את מעמדו התכנוני של הבב"ח, ללא קשר לצו ההתליה, וציין, כי "אין כלל משמעות לתום תקופת תוקפו של צו ההתליה, שכן גם ללא צו ההתליה, המדובר היה בבינוי בלתי חוקי [20].
" העתק ממכתבו האמור של יועמ"ש איו"ש מנובמבר 2010 נשלח גם למנהל לשכת התכנון המרכזית במנהא"ז מתוקף תפקידו כיושב ראש מת"ע.
יצוין, כי ועדת המשנה לפיקוח פועלת לצדה של מת"ע מכוח סמכויותיה.
ממסמכי יחידת הפיקוח עלה, כי לאחר תום תקופת ההתליה ניתנה הנחיה לסגור את תיקי התליית הבנייה אשר נפתחו נגדם הליכי בב"ח בזמן ההתליה.
על פי נתוני המנהא"ז, כתוצאה מהנחיה זו נסגרו חלק מתיקי הבב"ח, והמנהא"ז לא מיצה את הליכי האכיפה בנוגע אליהם, וזאת בלי שהגורם המוסמך, ועדת המשנה לפיקוח של מת"ע, בחנה עניין זה כמתבקש.
בביקורת לא נמצא שראש המנהא"ז הגיב למכתבו האמור של יועמ"ש איו"ש, ועד מועד סיום הביקורת, דצמבר 2014 , המנהא"ז לא דן בהמלצת היועמ"ש בדבר הצורך לקיים בחינה פרטנית של כל תיק - המלצה שעליה חזר יועמ"ש איו"ש במכתב ששלח באוגוסט 2011 אל ראש תחום תשתית, שהוא הקצין המתאם את פעילות יחידת הפיקוח וגם יו"ר ועדת המשנה לפיקוח, ולא הנחה את ועדת המשנה לפיקוח לנהוג בהתאם לחוות הדעת של יועמ"ש איו"ש.
בביקורת גם לא נמצא, כי מת"ע, אשר ועדת המשנה לפיקוח כפופה אליה, דנה בהמלצת היועמ"ש, והיא גם לא ביקשה הנחיות מרמ"א כיצד עליה לפעול לאור חוות הדעת המשפטית שהייתה מודעת לקיומה.
ביולי 2014 מסר יועמ"ש איו"שלצוות לביקורת, כי "יועמ"ש איו"ש הוא המנחה המקצועי בשאלות משפטיות ובפרשנות של הדין, בין היתר, של פקמ"ז והמנהא"ז לרבות של היחידות החוץ צבאיות שלו (יחידת הפיקוח, יחידת התכנון, הקמ"טים ועוד).
20 בקטגוריה זו כלולים, לדוגמה, מבנה שאינו כלול בתוך תכנית מפורטת תקפה או מבנה שהשימוש שנעשה בו אינו תואם את הייעוד הקבוע בתכנית.
אזור יהודה והשומרון- פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין 103 .
:שם הדוח אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 הנחתה מקצועית במהלך שנת 2011 את גורמי המנהא"ז, וביניהם את תחום תשתית ואת יחידת הפיקוח בדרכי הטיפול בתיקי בב"ח שנפתחו בתקופת צו התליית הבנייה.
הגורמים הנ"ל לא פעלו בהתאם להנחיה המקצועית המחייבת אותם ויועמ"ש איו"ש מגדיר זאת כ'תקלה"'.
בפברואר 2015 מסר גורם בכיר לצוות הביקורת, "כי לאחר פקיעת תוקפו של צו ההתליה ]הוא[ באיו"שהחליט בנוגע לתיקי בנייה בלתי חוקית שנפתחו עקב הפרת הוראות צו התליית הבנייה ושטרם הסתיימו בהם הליכי האכיפה, כי יחידת הפיקוח לא תממש את ה ליכי האכיפה בתיקים אלו בשל סדרי עדיפויות, ולכן העדיף לרכז את המאמץ לכיוון האכיפה ולא לבזבז זמן בעבודות פחות דחופות".
משרד מבקר המדינה מעיר למנהא"ז, כי הימנעותו ממיצוי הליכי האכיפה המתחייבים בעניינם של חלק מתיקי התליית הבנייה שנפתחו נגד מי שקיים פעולות בנייה בניגוד להוראות צו ההתליה, הינה בניגוד לדין, ובפועל אף אינה עולה בקנה אחד עם החלטת הקבינט המדיני -ביטחוני מ - 2009 .
הימנעות כזו מאכיפה עלולה ליצור מצב שבו "העבריין יוצא נשכר", ולהשפיע על פעולותיהם של אחרים במקרים דומים בעתיד.
על ראש המנהא"ז בהתייעצות עם יועמ"ש איו"ש לבחון מהו הטיפול הראוי בתיקים אלו, ולהנחות במפורט ובבהירות את גורמי האכיפה כיצד לפעול.
ביולי 2015 מסר צה"ל למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "בכוונת יועמ"ש איו"ש לשוב ולפנות לראש המינהל האזרחי ולמתפ"ש, על מנת שהתיקים שנפתחו בעת תקופת התליית הבנייה יובאו לבחינה של ועדת המשנה לפיקוח לצורך הכרעה בדבר אופן הטיפול בעניינם".
בתגובתו לממצאי הביקורת מסר המנהא"ז בספטמבר 2015 , כי נוכח הערת משרד מבקר , במטרה לקבוע מהו אופן הטיפול ]ראש המנהא"ז[ המדינה, "הנושא יידון מחדש ע"י רמ"א הנכון בתיקים אלו".
חקירות פליליות בעברות תכנון ובניי ה בביקורת קודמת של משרד מבקר המדינה שנערכה בשנים 2011 ו- 2012 בנושא"סוגיות בתיאום בין גופי אכיפת החוק באזור יהודה והשומרון"21 (להלן- הביקורת הקודמת) נכתב, כי המשטרה ויחידת הפיקוח מסרבות מסיבות שונות לטפל במישור הפלילי בעברות של תכנון ובנייה באיו"ש ולפעול נגד מפרי חוק ישראלים ופלסטינים בתחום זה, בטענה שהנושא אינו באחריותם.
כפי שעלה, בדצמבר 2013 החליט שר הביטחון, משה (בוגי) יעלון, על הקמתה של יחידה לניהול חקירות פליליות של עברות על דיני התכנון והבנייה באיו"ש, והנחה את מתפ"ש לערוך עבודת מטה בנושא.
במאי 2014 אישר מתאם פעולות הממשלה בשטחים את עבודת המטה שערכה מתפ"ש, ולפיה היחידה שתוקם במנהא"ז תפעל בנפרד מיחידת הפיקוח, ולפקחי היחידה החדשה יהיו סמכויות שיטור מלאות - החל בניהול חקירות וכלה במעצרים.
21 ,מבקר המדינה דוח שנתי 63ב ( 2013 ), בפרק "סוגיות בתיאום בין גופי אכיפת החוק באזור יהודה והשומרון", עמ' 141-139 .
שם הדוח: אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 נכון לאוקטובר 2015 טרם הוקמה היחידה.
בפועל משמעות הדברים היא, כי אין באיו"ש גוף המופקד על חקירת עברות של תכנון ובנייה במישור הפלילי, ועברות אלה נותרו בלתי מטופלות.
באוקטובר 2012 הודיע משרד המשפטים למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת הקודמת, כי בספטמבר 2012 שב ופנה היועץ המשפטי לממשלה לשר הביטחון בבקשה לקדם את הנושא של חקירות פליליות בעברות תכנון ובנייה , וציין כי בשלב הראשון על יחידת הפיקוח לקחת על עצמה לחקור את התיקים הפרטניים שלגביהם קיימים תיקי בג"ץ תלויים ועומדים.
עוד מסר משרד המשפטים בתגובתו, כי בעקבות פנייתו האמורה של היועץ המשפט י לממשלה, שב ופנה בספטמבר 2012 היועץ המשפטי למערכת הביטחון למתאם פעולות הממשלה בשטחים וביקשו לקדם את הנושא.
משרד מבקר המדינה העיר בביקורת הקודמת בנוגע לנושא האכיפה הפלילית בעברות התכנון והבנייה באיו"ש , כי "חשוב שהשרים הנוגעים בדבר - שר הביטחון, השר לביטחון הפנים ושר המשפטים - יורו על נקיטת צעדים".
מתאם פעולות הממשלה בשטחים, אלוף יואב (פולי) מרדכי, מסר בנושא זה לצוות הביקורת בדצמבר 2014 ,, כי "אכיפה פלילית בתחום של עברות תכנון ובנייה באיו"ש חשובה והכרחית שכן כיום אין הרתעה נגד העבריינים בתחום זה, וזו מציאות ק שה מאוד.
עבודת המטה להקמתה של יחידת חקירות במנהא"ז, שהיא חיונית וחסרה, אושרה ב- 28.
14 על ידי שר הביטחון, והפעלתה מותנית בהקצאת תקני כוח אדם".
15 הודיעה פרקליטות המדינה לבג"ץ22 כלהלן: "ביום 8.
15 פנה היועץ המשפטי לממשלה לשר הביטחון בסוגיית התמשכות ה הליכים להקמתה של יחידת אכיפה החדשה.
היועץ המשפטי לממשלה ציין בפנייתו, כי.
בחלוף שנה מאז החלטתו של שר הביטחון על הקמת היחידה החדשה נראה שהדברים אינם מתקדמים בקצב הראוי, וכי סופו של ההליך אינו נראה באופק".
15 עדכנה פרקליטות המדינה את בג"ץ כלהלן: "ביום 9.
15 העביר ראש מטה שר הביטחון לנציב שירות המדינה ולראש אגף התקציבים במשרד האוצר פניה מסודרת ובה פורטו המשאבים הנדרשים, בתקציב ובכוח אדם, להקמתה של יחידת האכיפה החדשה ולהפעלתה השוטפת לאחר מכן".
עוד עדכנה, כי בשל אי-השלמת חקיקתו של חוק התקציב לשנת 2015 , "לא ניתן להקים את יחידת האכיפה החדשה בטרם שיאושר תקציב המדינה לשנת 2015 ", וכי "מוצע לאפשר למדינה להגיש הודעת עדכון נוספת וזאת לאחר אישורו של תקציב המדינה לשנת 2015.
" בספטמבר 2015 מסר המנהא"ז למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי "הקמתה של יחידה חדשה במנהא"ז דורשת השקעת משאבים משמעותיים שאינם ברשות המתפ"ש או המנהא"ז".
ביולי 2015 מסר שר הביטחון למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי בפברואר 2015 הוא אישר את עבודת המטה והנחה לפעול להקמת היחידה "בכפוף לקבלת המשאבים הנדרשים", וכי ביוני 2015 כתב ראש מטה שר הביטחון לנציב שירות המדינה ולממונה על התקציבים כי מאז פנייתו אליהם מפברואר 2015 בבקשה להקצאת המשאבים .
22 ההודעה נמסרה במסגרת בג"ץ 5528/12 , נרדי מילר נגד היועץ המשפטי לממשלה(ההליך טרם הסתיים).
אזור יהודה והשומרון- פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין 105 .
:שם הדוח אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 " ,הנדרשים להקמתה של היחידה לא נעשתה כל התקדמות ממשית בנושא הקצאת המשאבים" (ההדגשה במקור).
עוד מסר שר הביטחון, כי "גם לפניה זו לא היה כל מענה, כל [ ניסיונותינו להניע את הגופים הרלוונטיים (נש"מנציבות שירות המדינה , אגף התקציבים) ] לפעולה בנושא - לא צלחו", וכי "לא ניתן להקים את היחידה טרם הקצאת המשאבים הנדרשים".
באוקטובר 2015 עדכן אגף התקציבים את משרד מבקר המדינה, כי בסוף יוני 2015 התקיים דיון בנושא, ובו נטלו חלק נציגים ממתפ"ש וממשהב"ט, ובסיכומו התבקש משהב"ט "להעביר את עמדתו ואישורו לתקצוב ותקנון התקנים הנדרשים בצה"ל כפי שנדרש בעבודת המטה, ובנוסף להעביר את התייחסותו להסדרת והכנת התשתית המשפטית הנדרשת בנושא".
עוד מסר אגף התקציבים, כי "ראוי לציין כי התייחסות משרד הביטחון טרם התקבלה".
בדצמבר 2015 מסר ראש מטה שר הביטחון למשרד מבקר המדינה בתגובתו לממצאי הביקורת, כי ב -"8 בנובמבר 2015 פנה שר הביטחון לראש הממשלה בבקשה להתערבותו האישית ולמתן הנחיה להקצאת המשאבים הדרושים".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי העיכוב הממושך בהקמתה של היחידה לחקירת עברות של תכנון ובנייה במישור הפלילי באיו"ש, אינו ראוי ופוגע ביעילות אכיפת החוק בתחום זה.
משעה ששר הביטחון החליט על הקמת היחידה ומשניתנה הודעה על כך לבג"ץ, שומה על משהב "ט ועל משרד האוצר לנקוט במשותף את כל הצעדים הנדרשים להוצאתה לפועל של החלטה זו ולמצות את פניית שר הביטחון לראש הממשלה, כדי להביא את סוגיית המשאבים לכלל סיכום.
משרד מבקר המדינה העיר בביקורת הקודמת, כי "היעדר אכיפה פלילית בתחום עברות התכנון והבנייה באיו"ש תורם להנצחת המצב הקיים באיו"ש של 'איש הישר בעיניו יעשה'".
מצב דברים זה נותר בעינו גם במועד סיום ביקורת זו.
אכיפת החוק בנושאים נוספים .
פיקוח ואכיפה על חופי רחצה מוכרזים באיו"ש פיקוח ואכיפה בתחומי מדינת ישראל 23: בתחומי מדינת ישראל פועלים136 חופי רחצה מוכרזים, הפרוסים ב-27 .
רשויות מקומיות חופי הרחצה מופעלים על ידי הרשויות המקומיות בפיקוח משרד הפנים, האחראי לפיתוח, הכרזה, הפעלה, בטיחות, ביטחון ותברואה בכל האתרים.
בתחומי מדינת ישראל מוסמך שר הפנים לקבוע בצו מקום רחצה מוכרז שבו הרחצה מותרת, וכן לאסור בצו את הרחצה בחלק של חוף, אם לדעתו עלולה הרחצה באותו חלק לסכן את חייהם של בני אדם.
השר מוסמך גם לקבוע בצו הוראות בדבר אמצעים לשמירת הבטיחות במקום הרחצה, סדרים ואיסורים החלים על השימוש בו ודרכים לפיקוח על סדרים ואיסורים אלו.
יש לציין, כי משרד הפנים נדרש לפקח על קיום הוראות החוק24 והצווים שהוצאו מכוחו .
23 ,בעניין זה ראו מבקר המדינה דוח שנתי 65 ג( 2015 ,"), בפרק "הפיקוח על חופי רחצה בישראל עמ' 1065.
24 חוק הסדרת מקומות רחצה, התשכ"ד- 1964.
שם הדוח: אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 בנוגע לחופים האסורים לרחצה.
הוא נדרש לפקח גם על קיום הוראות הדין בידי הרשויות המקומיות.
הפיקוח על חופי רחצה נועד לממש מטרות חשובות, שעיקרן שמירה על חיי אדם ועל הסדר הציבורי, כמתחייב מהשימוש הנעשה באתרים אלו על פי אופיים.
ובין היתר בנוגע לנושאים כלהלן: הפעלה והנחיה של מערכת פיקוח, שמירה וקיום של הצווים, התקנות, הנהלים וההוראות; ריכוז ממצאי ביקורות שעל משרד הפנים לערוך בעניין הפעלת חופי הרחצה וטיפול בתיקון הליקויים שהתגלו; עריכת השתלמויות והכשרות לבעלי תפקידים באתרים; הפצת חומרי הדרכה ונהלים; הסברה לקהל הרחב בענייני בטיחות וסדר ציבורי ועוד 25.
פיקוח ואכיפה על חופי רחצה באיו"ש ברצועת החוף הצפונית של ים המלח הנמצאת באיו"ש פועלים ארבעה חופי רחצה מוכרזים השוכנים בתחום המוניציפאלי של המועצה האזורית מגילות (להלן - חופי הרחצה המוכרזים).
הפיקוח על חופי הרחצה המוכרזים מוסדר בצו שהוציא מפקד אזור יהודה והשומרון הנקרא "צו בדבר הסדרת מקומות רחצה ציבוריים (יהודה והשומרון) (מס' 280 ), התשכ"ח- 1968 " (להלן- הצו בדבר הסדרת מקומות רחצה ציבוריים).
הצו בדבר הסדרת מקומות רחצה ציבוריים מטיל איסור על כל אדם להתרחץ אלא באתרי הרחצה הציבוריים המורשים שנקבעו בצו על ידי הגורם המוסמך (להלן - הרשות המוסמכת).
הרשות המוסמכת רשאית, בין היתר, להתנות את הרחצה באתרי הרחצה המורשים בתנאים שייראו לה, למנות מצילים ופקחים וכן רשאית לאצול כל סמכות מסמכויותיה למצילים, לפקחים ולמגישי עזרה ראשונה , זולת הסמכות להתקין תקנות.
הצו בדבר הסדרת מקומות רחצה ציבוריים מסמיך את הרשות המוסמכת להתקין תקנות המסדירות את רוב התחומים החיוניים לניהול ולהחזקה של אתרי הרחצה המורשים, ובהם בטיחות, תברואה, ניקיון, שמירה על הסדר, סמכויותיהם וחובותיהם של בעלי תפקידים (כגון פקחים, מצילים ומגישי עזרה ראשונה) וקביעת דמי כניסה.
כפי שעלה, ממועד חקיקת הצו בשנת 1968 הוטלהעל המנהא"ז האחריות לקיום פעילות הפיקוח והאכיפה בחופי הרחצה המוכרזים.
עד פברואר 2005 טיפלו בנושא זה יחידות שונות במנהא"ז, ומאותה עת מינה ראש המנהא"ז את מנהל יחידת הפיקוח לשמש כרשות מוסמכת לעניין הצו.
באותו מועד, מינה מנהל יחידת הפיקוח מתוקף סמכותו כרשות מוסמכת, את פקחי היחידה לשמש כפקחים לעניין הצו.
יחידת הפיקוח אחראית אפוא לפיקוח ולאכיפה על חופי הרחצה המוכרזים באיו"ש.
בביקורת עלה, כי התשתית הנורמטיבית בתחום הפיקוח והאכיפה על חופי רחצה מוכרזים באיו"ש אינה מקיפה כמו זו הקיימת בתחומי מדינת ישראל, וכי מאז שנחקק הצו בדבר הסדרת מקומות רחצה ציבוריים בשנת 1968 , לא עשה המנהא"ז שימוש בסמכותו להתקין מכוחו תקנות כדי להבטיח פיקוח ואכיפה מיטביים בתחום זה.
עוד עלה, כי הפיקוח של המנהא"ז בחופים אלו באמצעות פקחי יחידת הפיקוח שהוסמכו לכך מכוח הצו, לוקה בחסר במספר תחומים, ובעיקר עקב בעיה של היעדר כוח אדם מקצועי לביצוע המשימה, ואינו נותן מענה מיטבי לטיפול הנדרש בסוגיה זו.
עוד עלה, כי זה שנים שהמנהא"ז מנסה להסדיר את העברת האחריות בתחום הפיקוח והאכיפה על אתרי הרחצה המורשים לרשות המקומית הישראלית .
25 הנתונים בנוגע לחופי רחצה מוכרזים בישראל והפיקוח עליהם מושתתים בעיקרם על המידע מתוך אתר משרד הפנים במרשתת, נכון ל- 27.
אזור יהודה והשומרון- פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין 107 .
:שם הדוח אזור יהודה והשומרון - פעילות יחידת הפיקוח והאכיפה והיבטים בהסדרת מקרקעין מסגרת הפרסום: דוח שנתי 66ב שנת פרסום: התשע"ו- 2016 באיו"ש שבתחומה נמצאים חופי הרחצה - מועצה אזורית מגילות ים המלח - בפיקוחו של משרד הפנים, אך עד מועד סיום הביקורת, דצמבר 2014 :, הדבר לא צלח.
להלן הפרטים ממסמכי יועמ"ש איו"ש מינואר 2006 הצו בדבר הסדרת מקומו[ עלה כי "ההסדרים של הצות אינו עונה על ]והצו[ שונים באופן ניכר מהחקיקה המקבילה בישראל ]רחצה ציבוריים הדרישות המינימאליות להפעלת מקומות רחצה ציבוריים".
בפברואר 2009 כתב יועמ"ש איו"ש לסגן ראש המנהא"ז בנושא המתווה הראוי להסדרת הפיקוח על אתרי הרחצה המורשים באיו"ש, בין היתר, כלהלן: "נושא הפיקוח על אתרי רחצה ציבוריים הוא נושא מורכב ורגיש, המחייב מומחיות ייחודית והקצאת משאבים לא מבוטלת.
מטבע הדברים העיסוק בתחום שלא מסודר ]הכוונה לספר הנחיות ונהלים [ 'בהתאם לסטנדרטים המחמירים, בהיעדר 'תו"ל ובהיעדר משאבים נאותים, טומן בחובו סיכונים אדירים, המגיעים לכדי סכנת נפשות ממש.
הוטלה משימת ההסדרה של אתרי רחצה על המנהא"ז.
לאורך כל השנים, ובמצב של היעדר משאבים נאותים לכך, לא הוקם במנהא"ז מנגנון ייעודי לטיפול , תחילה על ידי קמ"ט פנים ]נוסף על תפקידו [ 'במשימה, והמשימה טופלה כמשימת 'נע"ת , לאחר מכן על ידי תחום תשתית, ולאחר מכן על ידי יחידת הפיקוח.
אין כלים מקצועיים בסיסיים לטיפול במשימה בהיקף הכלל-אזורי " (ההדגשה במקור).
עוד ציין יועמ"ש איו"ש באותו מכתב, כי "על אף המאמץ שננקט מצד יחידת הפיקוח ללמוד את התחום (גם בלי שנתקבלו, למיטב ידיעתנו, התקציבים הייעודיים לכך), לא ניתן לומר כי התפתחה במנהא"ז תורה מסודרת בכל הנוגע להסדרת אתרי רחצה.
במצב הדברים הקיים, ניתן להעריך בוודאות די גבוהה, כי במקרה של תביעה נזיקית הקשורה בתאונה באתר רחצה ציבורי, עלול עיסוקו של המנהא"ז בתחום להצטייר כעיסוק לא-מקצועי, וכתוצאה מכך, עלול המנהא"ז להימצא כמי שהתרשל בפיקוחו בתחום, ולהיות צפוי להטלת אחריות כספית כבדה" (ההדגשה במקור).
בביקורת עלה, כי בעיית הפיקוח והאכיפה על חופי הרחצה המוכרזים באיו"ש באה לידי ביטוי גם בנושא של קביעת התעריפים עבור כניסה לאותם חופים.
כאמור, הצו מסמיך את הרשות המוסמכת, כמחוקק משנה, להתקין תקנות המסדירות את רוב התחומים החיוניים לניהול ולהחזקה של חופי הרחצה המוכרזים, ובהם קביעת דמי כניסה לחופים.
ברם, כפי שעלה, הרשות המוסמכת לא התקינה בעניין זה תקנה המאפשרת לה לפקח על נושא זה, ובפועל גביית התשלום כדמי כניסה לחופי הרחצה המוכרזים נעשית על ידי היישובים עצמם.
מהמסמכים במנהא"ז עלה, כי בשנים 2014 -2009 התקבלו אצלו בעניין זה תלונות על גביית תשלום מופרז בחופי הרחצה המוכרזים, א ך המנהא"ז לא ראה עצמו מוסמך לטפל בכך בהיעדר תשתית נורמטיבית המאפשרת זאת, לטענתו.
בעניין זה כתבה בינואר 2009 היועצת המשפטית במשרד הפנים לראש מדור פנים במנהא"ז איו"ש, בין היתר, כלהלן: "סעיף 8 לחוק הסדרת מקומות רחצה, התשכ"ד- 1964 , כפי שתוקן בשנת התשס"ד.
גיבש הסדר ראוי לנושא גביית תשלומים ע"י מפעילי חופי הרחצה.
הסדר זה נקבע בעקבות ממצאי דו"ח מבקר המדינה [26] בדבר גביית דמי כניסה מופרזים בחופים באופן הפוגע בזכות הנגישות של הציבור לחופים.
פסק הדין בבג"ץ 5824/05 אדם טבע ודין נ' שר הפנים ואח'[27] מדגיש את הצורך לאזן בין ההכרה בחוף הים כמשאב לאומי בעל ערך לפרט ולכלל והצורך בשמירת נגישות חופשית של הציבור לחוף הים, בצד קיומה של סמכות לרשות המקומית לגבות בתנאים מסוימים תשלום עבור השימוש בחוף.
עניינם בחופי הים התיכון וים כינרת, אולם דומני שאין חולק על כך שראוי ונכון .
26 ,ראו מבקר המדינהדוח שנתי 55ב ( 2004 ), בפרק "ניהול מקרקעין לאורך חופי הכינרת ושימוש בהם", עמ' 802-799 .
27 פורסם במאגר ממוחשב מיום 10.