HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
לאחר סיום הביקורת - בדצמבר 2011 - דיווח מד"א למשרד מבקר המדינה כי הוועד הפועל אימץ נוהל חדש - "ביקורת, בקרה ומעקב פנימי", העוסק בסדרי הבקרה והפיקוח של הוועד הפועל על ההנהלה, בתפקידי ועדת הביקורת בארגון ובביקורת של המועצה על הוועד הפועל.
אולם המועצה טרם אישרה את החלק המתייחס לפיקוח שלה על הוועד הפועל.
בפברואר 2012 דיווח מד"א כי הוועד הפועל אימץ נוהל "הביקורת הפנימית - סמכויות, תכנון וביצוע", וכי לפי הנוהל, מבקר הפנים יהיה כפוף ליו"ר הוועד הפועל בלבד; משרד מבקר המדינה רואה בחיוב הסדרת סדרי פיקוח ובקרה, אולם את יישומם ניתן יהיה לבחון רק בעתיד.
לאור ההתפתחויות והשינויים המתרחשים בשנים האחרונות בארץ בנוגע לאימוץ כללי ממשל תאגידי, מן הראוי שמשרד הבריאות, בשיתוף משרד המשפטים, יבדקו אם נדרשים שינויים בחוק, במבנה המשפטי של מד"א ובפעילות משרד הבריאות מול מד"א.
מוצע כי המוסדות המנהלים במד"א ישקלו לבחון גם הם את עמידת הארגון בכללי הממשל התאגידי ואת פעילותם לאור כללים אלה.
לאחר קיום בחינה יסודית יש לתקן את התקנון בהתאם.
מן הראוי שמד"א ומשרד הבריאות גם ישקלו לקצוב בתקנון את תקופת כהונתם של יו"ר האגודה ושל מנכ"ל מד"א.
נוכח העובדה שמועצת מד"א אינה ממלאת את מלוא תפקידיה כפי שהוגדרו בתקנון מד"א ראוי שמשרדי הבריאות, האוצר, המשפטים והחוץ יבחנו האם קיים צורך לבצע שינויים במועצת מד"א, עקב הליקויים בתפקודה בשנים האחרונות, בהתחשב בדרישות ארגון הצלב האדום שאליו שייך מד"א ובהמלצות קודמות של משרד מבקר המדינה.
על הגורמים האמורים להגדיר מחדש את תפקידיה ולבחון את מספר חבריה הרצוי כדי שתוכל לבצעם.
על שר הבריאות, כממונה על ביצוע חוק זה, לדאוג כי למועצה יינתנו הכלים למלא את תפקידיה כפי שיוגדרו.
ראוי שנשיא מד"א ויו"ר הוועד הפועל יעקבו אחר נוכחות חברי המועצה והוועד הפועל בדיוני המועצה והוועד הפועל וכן בדיוני הוועדות הפועלות במוסדות המנהלים במד"א ויתריעו לפני הגופים הממנים על היעדרות נציגיהם מהישיבות.
על מד"א ומשרד הבריאות לשקול להפריד בין תפקידי ניהול לתפקידי פיקוח, באופן שהוועד הפועל יעסוק בפיקוח בלבד ולא ישתתף בניהול השוטף במד"א.
כמו כן, יש להקפיד על התחלת הליכי מינוי נציגי ממשלה סמוך ככל האפשר למועד כינוס ועידת מד"א.
על משרדי הבריאות, האוצר והחוץ למנות את נציגיהם ובכך לממש את אחריות משרדי הממשלה לפעילות תקינה של הארגון.
שר הבריאות מופקד על ביצוע חוק מד"א, ולכן על משרדו לוודא שנציגיו נוכחים בישיבות המוסדות המנהלים של מד"א או להחליפם בנציגים אחרים כדי לממש אחריותו זו.
עוד על משרד הבריאות להגדיר בצורה ברורה את אחריותו לביצוע חוק מד"א, את מערכת היחסים בינו ובין מד"א ולהסדיר את סוגיית פעילות גופי ההצלה בארץ.
על משרד המשפטים ורשות החברות לקדם במהרה את טרום תזכיר הצעת חוק התאגידים הציב וריים לצורך הסדרת פעילות התאגידים הציבוריים תחת מערכת בקרה ופיקוח כוללת ויעילה אחת.
סביר שהסדרה זו תיתן מענה גם לחלק מהליקויים שהועלו במוסדות המנהלים של מד"א.
כמו כן ראוי שמד"א ישקול לאמץ כללי ממשל תאגידי מתקדמים בכל הנוגע לניהול סיכונים, ושממנו תיגזר תכני ת העבודה אגב מתן עדיפות לגופי הניהול והבקרה, וביניהם למבקר הפנימי, לרואה החשבון, ליועץ המשפטי ולגופים נוספים בארגון.
הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל (להלן - הע"ל) היא ארגון עובדים הפועל כאיגוד מקצועי של עשרות ענפי עבודה ברחבי הארץ.
הע"ל הוקמה בשנת 1934 בידי קבוצת עובדים שהשתייכו לזרם הרוויזיוניסטי כדי לשמש חלופה להסתדרות העובדים הכללית 8, אשר חבריה השתייכו לזרם הסוציאליסטי.
הע "ל מאוגדת כאגודה עותמאנית על פי החוק העותומאני על האגודות משנת 19099 (להלן- החוק העותומאני) ופועלת לפי חוקה המגדירה את עקרונותיה, מטרותיה, דרכי פעולתה ואופן ניהולה (להלן - חוקת הע"ל או החוקה).
על פי חוקת הע "ל, מטרות הע "ל הן בעיקר ייצוג וקידום ענייניהם המקצועיים המשותפים של חבריה באמצעות הגנה על זכויותיהם מול מעבידיהם, נקיטת פעולות לשיפור תנאי עבודתם וקיום השתלמויות מקצועיות.
נוסף על כך, הע"ל הציבה לעצמה מטרות הנוגעות לכלל העובדים במשק, בעיקר השגת תנאי עבודה הוגנים באמצעות משא ומתן קיבוצי וחתימה על הסכמים קיבוציים עם מעבידים, וכן מטרות הנוגעות לקידום החינוך, התרבות והרווחה בחברה הישראלית.
(א) בחוקת הע "ל נקבע כי היא "רשאית לפעול ולתת שירותים באמצעות עמותות בת, חברות או מוסדות.
ואמנם הע"ל הקימה במרוצת השנים מוסדות עזר, בהם לאומית שירותי בריאות (להלן - קופ"ח לאומית); קרן פנסיה ותיקה10 - קרן ביטוח לעובדים, קופת תגמולים וקרן פנסיה של הסתדרות העובדים הלאומית בע"מ (להלן - קרן הע"ל) וחברה מנהלת של קרן פנסיה חדשה - "יובלים" ניהול קרנות פנסיה בע"מ (להלן - יובלים פנסיה) (להלן שתיהן יחד - קרנות הפנסיה); חברה לניהול קרנות הפנסיה - ה.
תשורה בע"מ (להלן - ה.
תשורה); חברה העוסקת בבנייה - סלע חברת שיכון בע"מ (להלן - סלע); חברת נכסים - חברת העובדים הלאומיים בארץ ישראל בע"מ; עמותה המפעילה מעונות יום - ניל"י - נוער יהודי למען ישראל (להלן - נילי); תנועת נוער - הנוער הלאומי העובד והלומד מיסודה של הסתדרות העובדים הלאומית; עמותת תרבות וחינוך - המרכז לפיתוח מערכות חינוך וקליטה שליד הסתדרות העובדים הלאומית; עמותה למתן הלוואות לעובדים - קופת עלו"ם ליד הסתדרות העובדים הלאומית; וקרן מלגות לסטודנטים - קרן וולקר למלגות מיסודם של מוסדות הסתדרות העובדים הלאומית בישראל.
7 לעניין הצורך לאזן בין הפריבילגיות והחירות שמהן נהנים ארגוניעובדים ובין הצורך להבטיח כי הם יפעלו לפי כללי מינהל תקין, ראו: פרופ' פרנסס רדאי, "ארגוני עובדים - פריווילגיות ופיקוח", עיוני משפט, ט (התשמ"ד), עמ' 543.
"הסתדרות העובדים החדשה" בשמה עתה 9 'בעניין זה ראו להלן, עמ 1252 .
10 קופת גמל לקצבה שאושרה לראשונהלפי תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל), התשכ"ד- 1964 , לפני 1.
קופת גמל לקצבה שאושרה לפי תקנות אלה לאחר 1.
95 תיקרא להלן- קרן פנסיה חדשה.
בד בבד עם פעילותה כארגון עובדים קיימה הע"ל פעילות כלכלית ענפה באמצעות כמה ממוסדות העזר שלה, והיו תקופות שבהן גופים הקשורים אליה ניהלו כספי ציבור בסכום כולל של עשרות מיליארדי ש"ח.
להלן תרשים של החזקות הע "ל וגופים הקשורים אליה ביוני 2009: שרטוט1 הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל 1207 .
)(ב להע"ל שלושה מוסדות מנהלים: שרטוט 2 .
בעלהתפקיד הבכיר ביותר בהע "ל הוא יו"ר הע "ל, אשר נבחר בידי הוועידה הארצית ומשמש יו"ר הוועידה הארצית, יו"ר המועצה הארצית ויו"ר הוועד המנהל.
לפי נוסח חוקת הע"ל במועד סיום הביקורת, ספטמבר 2010 , משרת מנכ"ל הע"ל היא משרת אמון אישי שהיו"ר העניק למי שהוא חפץ בו לפי שיקול דעתו הבלעדי.
בשנת 1995 בחרה הוועידה הארצית במר אברהם הירשזון ליו"ר הע "ל.
בשנת 1997 מינה מר הירשזון את מר יצחק רוסו למנכ"ל הע"ל.
בשנת 2003 מונה מר אנשל אשכנזי למ"מ יו"ר הע"ל.
מינוי זה נעשה לבקשתו של מר הירשזון עקב מינויו ליו"ר ועדת הכספים של הכנסת.
בשנת 2005 פרש מר הירשזון מראשות הע"ל עקב מינויו לשר התיירות 11 (ההנהלות בראשות מר הירשזון ומר רוסו ואחר כך בראשות מר אשכנזי ומר רוסו ייקראו להלן - ההנהלות הקודמות).
בפברואר 2007 נבחרה הנהלה חדשה להע"ל: מר יואב שמחי נבחר לתפקיד יו"ר הע"ל (להלן גם - היו"ר החדש), והוא מינה את מר יאיר שלם למנכ"ל הע"ל (להלן - המנכ"ל החדש) (ההנהלה בראשות היו"ר החדש והמנכ"ל החדש תיקרא להלן - ההנהלה החדשה).
(ג) בחוקת הע "הע [ ל נקבע כי "נכסי " והכנסותיה ישמשו אך ורק למטרות ]ל הע[" תהיה רשאית להעסיק עובדים בשכר.
חלוקת רווחים או טובו]ל, והיאת הנאה בין החברים, בכל צורה שהיא, אסורה".
לפי דוחותיה הכספיים של הע"ל, בשנים 2000 -2003 ובשנים 2006 -2008 לא היה בסכום הכנסותיה השנתי כדי לכסות את הוצאותיה.
מקורות הכנסתה העיקריים בשנים 2000 -2009 היו מס ארגון הנגבה מחבריה, על פי רוב באמצעות .
11 מר הירשזון כיהן כחבר כנסת בשנים 1983 -1984 ובשנים 1992 -2009 וכיהן כשר בממשלה בשנים 2005 -2007 .
הוועידה הארצית משמשת המוסד העליון של הע"ל (מעין אספה כללית) מונה 251 חברים נבחרת ומתכנסת אחת לחמש שנים המועצה הארצית משמשת אספה כללית בין מועדי הכינוס של הוועידות מונה 85 חברים הוועד המנהל לפי נוסח חוקת הע"ל במועד הביקורת, אחראי לניהול השוטף של הע"ל ולפיקוח על מוסדות העזר מונה 13 חברים 1208 דוח שנתי62 .
מעבידיהם12 , שכרדירה עבור נכסיה המושכרים לקופ "ח לאומית ובמרבית מאותן שנים גם דיבידנדים מחברות שבבעלותה.
הוצאותיה העיקריות של הע"ל בשנים 2000 -2009 היו הוצאות על משכורות והוצאות רכב לעובדים ובמרבית מאותן שנים גם הקצבות לפעילות מוסדות עזר.
בביאורים לדוחות הכספיים של הע"ל לשנת 2008 נכתב כי הנהלת הע"ל פועלת להגדלת ההכנסות, בין היתר על ידי מיתוג הע"ל, וכן לצמצום ההוצאות באמצעות תכנית הבראה.
רואה החשבון שביקר את הדוחות הכספיים לשנת 2008 כתב ולעמוד ]ה[ להמשיך בפעילות ]הע"ל[ בחוות דעתו, בין היתר, כי "יכולת מותנית במ]ה[בהתחייבויותי יעלה ]הע"ל[ ימוש תוכניות ההנהלה.
להערכת הנהלת ]ה[וכל לעמוד בהתחייבויותי ]ת[ ]הע"ל[בידה לממש את תוכניותיה באופן ש בעתיד הנראה לעין".
חוו"ד זו נכתבה גם בדוחות הכספיים ]ה[ולהמשיך בפעילות של הע"ל לשנת 2009 .
לפי דוחותיה הכספיים לשנת 2010 בסוף אותה שנה הע"ל לא הייתה נתונה עוד בגרעון (סך נכסיה עלה על סך התחייבויותיה).
בשנים 2006 -2007 הועסקו בהע"ל כ -73 עובדים בממוצע.
בשנים 2008 -2010 עשתה ההנהלה החדשה כמה שינויים בתחום כוח האדם, ובכלל זה פיטרה 21 עובדים על פי תכניות הבראה.
בה בעת היא גייסה כמה עובדים.
באפריל 2010 הועסקו בהע"ל 56 עובדים, מהם16 (כ-29% .
סעיף9(9 ) לחוק מבקר המדינה, התשי"ח- 1958 , מקנה למבקר]נוסח משולב[ המדינה את הסמכות להפעיל לפי שיקול דעתו את ביקורת המדינה על כל ארגון עובדים ארצי הפועל כאיגוד מקצועי ביותר מענף עבודה אחד , וכן על גופים שארגון עובדים כאמור משתתף בהנהלתם.
זאת, למעט על פעילותם כאיגוד מקצועי ובכפוף לאמנות בין-לאומיות שמדינת ישראל צד להן .
במרץ, במאי וביולי 2006 ,התקבלו במשרד מבקר המדינה כמה תלונות אנונימיות ולנוכח הטענות שהועלו בהן התעורר חשש שבהע"ל ובגופים הקשורים אליה התקיימו אי-סדרים חמורים והתבצעו מעשים בלתי תקינים, לרבות חשש שמיליוני ש"ח נעלמו מהקופה של הע"ל ושל גופים שבשליטתה 13 .
בעקבות זאת החליט מבקר המדינה, כב' השופט (בדימוס) מיכה לינדנשטראוס, ביוני 2006 להפעיל את הביקורת על הע"ל.
הפעלת הביקורת האמורה, ובאפריל 2007 הפעלת ביקור ת על חברת בת של הע"ל ששימשה כזרוע כלכלית שלה באותה עת, עוררו התנגדות עזה.
אף על פי כן עמד משרד מבקר המדינה על כך שהביקורת תתקיים כסדרה, ובסופו של דבר החלה הע"ל לשתף פעולה עמו.
ייחודה של ביקורת המדינה בהע"ל הוא שלצד העלאת ממצאים וליקויים, הביאו פעולות משרד מבקר המדינה בנושא לחקירות ובדיקות מעמיקות של כמה רשויות מדינה בעניינים שבתחום אחריותן, הנוגעים להע"ל ולגופים הקשורים אליה, ואף חוללו שינויים ניכרים בכמה מהגופים: (א) חקירת משטרה, טיפול הפרקליטות והרשעות בפלילים: לאחר הפעלת ביקורת המדינה בהע"ל בשנת 2006 נקטה הנהלת הע"ל דאז פעולות להשלמת בדיקה של חשדות שנודעו לראשיה כבר כשלוש שנים .
12 לפי סעיפים25 ()(א3) ו-(3 ב) לחוק הגנת השכר, התשי"ח- 1958 .
13 לימים התבררה זהות המתלוננת ששלחה את התלונות: גב' מעין אגם, אשר שימשה באותה העת מזכירת האיגוד המקצועי בהע"ל.
על תרומתה לחשיפת מידע על מעשי שחיתות בהע"ל לפני משרד מבקר המדינה העניק לה מבקר המדינה ב שנת 2009 .
תעודת הוקרה הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל 1209 .
קודם לכן בדבר גנבת מיליוני ש"ח מעמותת נילי.
את הבדיקה עשה גורם חיצוני בלתי תלוי בהע"ל, והיא הסתיימה בתוך כשלושה חודשים.
בדיקה זו, פעילות משרד מבקר המדינה וחקירתה המקיפה של המשטרה, הביאו לחשיפה מהירה של פרשה חמורה ורחבת היקף של מעילות שנעשו בכספי הע"ל ונילי בשנים 1998 - 2005 בסך כולל של כ-13 מיליון ש"ח.
את המעילות הללו ביצעו, בין היתר, כמה בכירים לשעבר בגופים אלה, ובראשם יו"ר הע"ל דאז - מר אברהם הירשזון, מנכ"ל הע"ל דאז - מר יצחק רוסו, ויו"ר אגף הכספים של הע"ל דאז - מר עובדיה כהן.
פרקליטות המדינה העמידה לדין פלילי את המעורבים בפרשה, הם הורשעו, ועל מרביתם נגזרו עונשי מאסר ממושכים.
עד ינואר 2011 השיבו כמה מהם (לרבות מר הירשזון ומר רוסו) להע"ל ולנילי כספים שנקבע כי הם נטלו שלא כדין.
חלק מהכספים הושבו ביזמת המורשעים, וחלקם בעקבות הליכים משפטיים שנקטה ההנהלה החדשה של הע"ל.
בעקבות הביקורת נחשפה פרשה נוספת של גנבת כספים - כ- 140,000 ש"ח מקרן וולקר, קרן מלגות לסטודנטים מיסודה של הע"ל - בידי עובדת לשעבר של הקרן, בשנים 2004 -2006 .
המשטרה חקרה את העניין, הפרקליטות הגישה כתב אישום נגד העובדת, היא הורשעה על פי הסדר טיעון ובאוקטובר 2010 נגזר עליה עונש מאסר.
(ב) פעולות אגף שוק ההון והרשות לניירות ערך: נוכח ממצאים ראשוניים שהעלה משרד מבקר המדינה כבר בהתחלת ביצוע הביקורת בהע"ל - שאפשר היה ללמוד מהם, בין הית ר, על היעדר בקרה מספקת, על חריגות מסדרי מינהל תקין ועל תרבות ארגונית קלוקלת בהע"ל - ובגין הקשיים שהע"ל הערימה כאמור על ביצוע הביקורת, פנה משרד מבקר המדינה אל רשויות המדינה שגופים הקשורים להע"ל נתונים לפיקוחן והתריע לפניהן על האפשרות שבגופים אלה בוצעו פעולות בלתי תקינות ועל הצורך לוודא שזכויות הציבור בהם נשמרות.
עד מועד סיום הביקורת הביאו פעולות אגף שוק ההון, ביטוח וחסכון במשרד האוצר (להלן - אגף שוק ההון) לידי חשיפת חששות לליקויים חמורים בניהול קרן פנסיה שבה החזיקה הע"ל בעבר, ולידי נקיטת צעדים שהביאו, בין היתר, להוספת כספים ונכסים בעלי ערך רב לקופת הקרן לזכות העמיתים.
יצוין כי כמה מפעולות אלה השתכללו בעקבות שיתוף פעולה של ההנהלה החדשה של הע"ל עם אגף שוק ההון.
בעקבות פעילותו של אגף שוק ההון, הגישו קרן הפנסיה וחברה שבשליטתה תביעה אזרחית נגד 19 נושאי משרה לשעבר בהן ואנשים הקשורים אליהן.
התביעה מייחסת לנתבעים מעשים ומחדלים בניהול הקרן.
הנתבעים חולקים מכול וכול על טענות התביעה.
פעולות הרשות לניירות ערך הביאו לחשיפת עברות פליליות לכאורה (ובהן קבלת דבר במרמה) שביצעו דירקטור ים בחברה הנסחרת בבורסה לניירות ערך 14 , להתפטרותם מדירקטוריון החברה ולהגשת כתבי אישום נגדם.
במועד סיום הביקורת גם הליך זה טרם הסתיים.
בשנים 2007 -2010 עשה משרד מבקר המדינה לסירוגין ביקורת בהע"ל בשני נושאים עיקריים: (א) נבדקו הנסיבות והתנאים שאפשרו לבכירים בתקופת כהונתן .
14 מדובר בדירקטורים שמונו לתפקידם על ידי האספה הכללית של אותה חברה שנשלטה בפרק הזמן הרלוונטי בידי גופים הקשורים להע"ל.
של ההנהלות הקודמות לנהוג בכספי הע "ל ונילי כבשלהם.
בבדיקה זו נבדקו סמכויותיהם ואופן תפקודם של מוסדות הע"ל ושל נושאי תפקידים בה - המועצה הארצית, הוועד המנהל, יו"ר הע"ל, המנכ"ל וגורמי הביקורת הפנימית - בשנים 2006- 200015; שמירתה של הע"ל על אינטרסי ם כלכליים שלה בשנים אלה; והפיקוח החיצוני עליה.
(ב) בפברואר 2007 ,, כמה חודשים לאחר הפעלת ביקורת המדינה בהע"ל נבחרה כאמור הנהלה חדשה בהע"ל, ובעקבות כך בדק משרד מבקר המדינה גם אם חל שינוי בנושאים האמורים בתקופת כהונתה.
הבדיקה האמורה נעשתה, בין היתר על מנת לאפשר להנהלה החדשה להכיר את הארגון ואת מוסדותיו, לפעול לשיקומו לאחר הטלטלה שעבר עם חשיפת פרשת המעילות בו ולנקוט שינויים שיקטינו את הסיכוי להישנותם של המעילות וליקויים אחרים שהתרחשו בעבר בהע"ל ובמוסדות העזר.
בדיקתם של היבטים מסוימים נעשתה בעקבות תלונות שקיבל מ שרד מבקר המדינה בשנת 2010 .
בעניין פעילות ההנהלה החדשה הבדיקה הסתיימה בספטמבר 2010 (להלן גם- מועד סיום הביקורת), ובדצמבר 2010 נשלחה בראשונה טיוטת דוח ביקורת להע"ל, לקבלת תגובתה בעניין.
בשנת 2011 נעשה מעקב אחר יישום התיקון של כמה מהליקויים.
בדיקות משלימות נעשו במשרד הפנים, המופקד בעת הביקורת על אגודות עותמאניות, ובמשרד המשפטים.
ממצאי בדיקת משרד מבקר המדינה בהע"ל המפורטים בדוח זה כוללים המלצות להע"ל לתיקון הליקויים ולמניעתם.
הממצאים עשויים לסייע גם להפקת לקחים עבור ארגוני עובדים אחרים וגופים נוספים בעלי מאפיינים ציבוריים המנהלים במישרין ובעקיפין כספי ציבור, ועבור רשויות המדינה האחראיות לפקח על פעילות גופים כאלה.
סמכויות מוסדות הע"ל ואופן תפקודם .
המועצה הארצית של הע"ל (להלן גם - המועצה) נועדה כאמור לשמש אספה כללית של הע "ל בין מועדי כינוסן של הוועידות הארציות.
במועצה 84 ,חברים הנבחרים בידי הוועידה הארצית מבין חבריה 16 , ויו"ר הע"ל המשמש גם יו"ר המועצה.
ל פי חוקת הע"ל, תפקידי המועצה הם, בין היתר: 1 ;.
אישור שינויים בחוקה2 .
קביעת המדיניות המקצועית של הע"ל וכן קיום דיונים בסוגיות עקרוניות בעלות משמעות ציבורית הנוגעות לחיי העובדים במדינה וקבלת החלטות בעניינים אלו; .
חוץ מהיבטים שנדונו בבתי המשפט 16 ( מרבית חברי הוועידה הארצית 150 נציגים) נבחרים בידי חברי הע"ל בבחירות ישירות, חשאיות ואישיות מבין נציגי המחוזות והחטיבות בהע"ל.
יתר 101 החברים הם נציגים של מוסדות בתוך הע"ל או מוסדות הקשורים אליה (המועצה הארצית היוצאת, הוועד המנהל היוצא, מוסדות העזר ועוד) שמובטח להם ייצוג במועצה לפי הוראות החוקה.
הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל 1211 .
אישור הרכב הוועד המנהל, לפי המלצת יו"ר הע "ל; 4 .
קבלת דיווחים מהוועד המנהל ומהנהלות מוסדות העזר; 5 .
אישור המאזן של הע "ל בכל שנה ומינוי רואה חשבון.
המועצה מוסמכת גם לשנות כל החלטה של הוועד המנהל.
כינוס ישיבות וקביעת סדר היום 1.
בחוקת הע"ל נקבע כי הוועד המנהל יכנס ישיבות של המועצה הארצית אחת לשישה חודשים לפחות ויקבע את סדר יומה של המועצה.
הביקורת העלתה כי בשנים 2001 , 2002 ו- 2004 , בתקופת כהונתן של ההנהלות הקודמות, לא התקיימו ישיבות של המועצה הארצית בתדירות המינימלית הקבועה בחוקה.
גם ההנהלה החדשה לא מילאה את הוראות החוקה בנושא בשנתיים הראשו נות לפעילותה ( 2007 -2008 ) וקיימה רק ישיבת מועצה ארצית אחת בכל שנה.
בשנת 2009 התכנסה המועצה הארצית בתדירות המינימלית הנדרשת - אחת לחצי שנה - ובשנת 2010 .
היא כלל לא התכנסה בתגובתה מינואר 2011 מסרה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה כי "הוועד המנהל מקבל את הערת המבקר בעניין זה.
להבא, המועצה הארצית תזומן לפחות פעמיים בשנה".
בבדיקת מעקב שעשה משרד מבקר המדינה בשנת 2011 עלה כי המועצה הארצית התכנסה אמנם פעמיים באותה שנה, אך לא בתדירות המינימאלית הנדרשת בחוקה (הכינוסים הם בתחילת ינואר ובסוף דצמבר).
עוד העלתה הביקורת כי בשנים 2000 -2009 , כלומר הן בשנות כהונתן של ההנהלות הקודמות והן בשנות כהונתה של ההנהלה החדשה, יו"ר הע"ל או המנכ"ל הם שזימנו את ישיבות המועצה וקבעו את סדר יומה, ולא הוועד המנהל כנדרש כאמור בחוקה.
כן נמצא כי כמה אירועים משמעותיים הנוגעים לפעילותם של הע"ל ושל מוסדות העזר בשנים אלה לא הועלו לפני המועצה כנדרש.
בתגובתה מינואר 2011 מסרה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה כי "ההערה התקבלה ויושמה במיידי.
יודגש כי ישיבת המועצה הקרובה.
זומנה זה מכבר ע"י הוועד המנהל , והיא כוללת את כל הנושאים החשובים העומדים על הפרק" (ההדגשה במקור).
בחוקת הע"ל בנוסחה בעת הביקורת, לא ניתנה לחברי המועצה הארצית סמכות לכנס את המועצה ולהעלות נושאים לסדר היום.
היעדר סמכויות אלה הגביל את יכולתם של חברי המועצה להשפיע על פעילותה של המועצה ועל הנעשה בהע"ל.
ליקוי זה חמור משום שאחד מתפקידי המועצה הוא לפקח על הוועד המנהל ולדרוש ממנו דיווחים על פעילותו, ואילו במצב שהיה קיים במועד סיום הביקורת, לפי החוקה, הוועד המנהל, והוא בלבד, אמור לקבוע את סדר יומה של המועצה.
בתגובתה מינואר 2011 מסרה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה כי "הוועד המנהל קיבל את הערת המבקר בעניין זה.
כך שעל פי בקשה חתומה ע"י 51% ;"מחברי המועצה, יש לכנס את המועצה הארצית ולהעלות נושאים לסדר היום בישיבתה בהמשך אותו החודש אישרה המועצה הארצית תיקון כאמור בחוקה.
אופן ניהול הישיבות מהפרוטוקולים של ישיבות המועצה בשנים 2000 -2006 , שבהן כיהנו ההנהלות הקודמות, עולה כי חבריה קיבלו דיווחים בנושאים שונים, בין היתר מהיו"ר, מממלא מקומו ומהמנכ"ל, ואישרו את שהתבקש מהם ללא דיונים, השגות או שאלות.
דפוס פעולה זה התקיים גם בישיבות המועצה בשנים 2007 -2008 , שבהן כיהנה ההנהלה החדשה.
אשר לשנת 2009 - מפרוטוקול ישיבת המועצה במאי 2009 עולה כי חל שיפור באופן הצגת הדיווחים, ונושאים מרכזיים נסקרו באמצעות מצגות.
עם זאת בפרוטוקול לא מפורטים הדברים שנאמרו לגבי כל נושא, ולכן אין לדעת מה נאמר והאם התקיימו דיונים או נשאלו שאלות בעניינו.
ליקוי זה נמצא גם בפרוטוקול ישיבת המועצה בנובמבר 2009 .
משרד מבקר המדינה העיר להנהלה החדשה כי לפי כללי מינהל תקין יש להקפיד על רישום מדויק ואמין של פרוטוקולים בישיבות של גופים בעלי מאפיינים ציבוריים כדוגמת המועצה הארצית, בייחוד בדיונים בעניינים בעלי השפעה ניהולית או כלכלית ניכרת.
בין השאר, על הפרוטוקול לתאר את עיקרי הדברים שנאמרו בדיון, את המחלוקות שהתגלעו ואת שמות הדוברים, ולא די בצירוף מצגות לפרוטוקול17 .
בתגובתה מינואר 2011 מסרה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה כי בעקבות הערות הביקורת אושר בהע"ל "נוהל הקובע תיעוד מלא של הדיונים בפרוטוקולים, לרבות ה השגות, השאלות שמעלה ציבור הנוכחים וכן ההתייחסות אליהם ע"י הגורמים הרלוונטיים, ולא רק את ההחלטות שהתקבלו בפועל".
17 בדוחות מבקר המדינה צוינה לא אחתחשיבותו של רישום ראוי של פרוטוקולים.
ראו, בין היתר, מבקר המדינה, דוח שנתי 57 ב( 2007 ), בפרק "היבטים בפעולות מפעל הפיס", עמ' 927 ; דוח שנתי 56 ב ( 2006 '), בפרק "איגוד הכדורסל בישראל", עמ855.
הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל 1213 .
יצוין כי במצגת על תפקידי המועצה שהוצגה בישיבת המועצה במאי 2009 .
לא הוצג תפקיד המועצה לקבל דיווחים מהנהלות מוסדות העזר מאחר שבפרוטוקול הישיבה לא נכלל פירוט הדברים שנאמרו על תפקידי המועצה אין לדעת אם הוצג לחברי המועצה בעל פה תפקידם החשוב בעניין זה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי בשנים 2000 -2010 לא הקפידה המועצה לקבל דיווחים על הנעשה במוסדות העזר כמתחייב מהחוקה.
בתגובתה מינואר 2011 טענה ההנהלה החדשה כי תפקיד המועצה בקשר למוסדות העזר הוצג בישיבת המועצה במאי 2009 בעל פה במהלך ההסברים "; הע"ל הוסיפה כי "ברוח הערות ]הע"ל[ בנושא שהוגדר במצגת כ"פיקוח מוסדות משרד מבקר המדינה, להבא, במסגרת סדר יום אסיפות המועצה הארצית שיוזמנו, ]הע"ל[ יכללו, בנוסף לדיווח מנכ"ל, דיווחים מפורטים מאת ההנהלות של מוסדות העזר אודות הפעילות של הארגון בו הם מועסקים, סקירת הדוחות הכספיים של אותו הארגון, סקירת תקציבו, אירועים מהותיים שאירעו באותו הארגון, וכל עניין אחר שיימצאו לנכון" (ההדגשה במקור).
דרישת הקוורום לפי חוקת הע"ל בנוסחה בעת הביקורת, ישיבה של המועצה הארצית לא תיפתח אם לא נכחו בה לפחות רבע מחברי המועצה, דהיינו 22 חברים.
אם מניין זה נוכח בפתיחת הישיבה, רשאית המועצה להמשיך בדיוניה ולקבל החלטות אף אם פוחת מספר הנוכחים במשך הישיבה.
הועלה כי בכל הפרוטוקולים של ישיבות המועצה בשנים 2000 -2008 , חוץ מפרוטוקול הישיבה שהתקיימה באוקטובר 2006 , לא צוינו שמות חברי המועצה שנכחו ומספרם.
על כן אין לדעת אם הישיבות האמורות התקיימו בקוורום (מניין חוקי) הנדרש על פי החוקה ומה היו מספר החברים שקיבלו את ההחלטות באותן ישיבות וזהותם.
אשר לפרוטוקולים של ישיבות המועצה שהתקיימו במאי ובנובמבר 2009 - נרשם ", אך לא צוינו שמות ]הע"ל[ בתחילתם כי "קוורום הנוכחים עונה על דרישת חוקת הנוכחים ומספרם; בנושא אחד מתוך שבעה שנדונו בישיבה שהתקיימה במאי 2009 .
צוינו מספר המצביעים בעד ונגד ללא ציון שמותיהם לדעת משרד מבקר המדינה, מטעמי מינהל תקין ושקיפות ולמען הסר כל ספק בדבר חוקיות הישיבות, על הנהלת הע"ל להקפיד ולציין בפרוטוקול של כל ישיבת מועצה את שמות החברים שהשתתפו בה, מספרם הכולל והתפלגות ההצבעה בנושאים השונים וכן לציין בפרוטוקול עזיבה של חברים את הישיבה.
בתגובתה מינואר 2011 מסרה ההנהלה החדשה למשרד מבקר המדינה כי להבא , ]המועצה והוועד המנהל [ ירשמו בפרוטוקול שמות של "המשתתפים בישיבות לרבות קיומו של מניין חוקי לכל ישיבה (קוורום), תוך ציון מספר המצביעים בעד, 1214 דוח שנתי62 .
כמו כן, יצוין מספר החברים שעזבו לפני תום הישיבה וזמ ן עזיבתם/שובם".
בבדיקת המעקב שעשה משרד מבקר המדינה עלה כי בפרוטוקול של ישיבת המועצה בינואר 2011 צוינו שמות הנוכחים בה וחלוקת הקולות בכל הצבעה.
הוראות בעניין קוורום נועדו להבטיח כי גוף לא ינוהל בידי קומץ מחבריו.
ישיבה של מוסד מנהל אמורה להיעשות בדרך של ה שמעת עמדות, קיום דיון ולאחריהם קבלת החלטות מחייבות בהצבעה.
לפיכך הוראת החוקה שלפיה הקוורום נדרש רק לצורך פתיחת הישיבה מרוקנת מתוכן את הנורמה המקובלת בנושא זה.
לדעת משרד מבקר המדינה ראוי כי דרישת הקוורום תחול לגבי כל שלבי הישיבה, ומכל מקום יש להקפיד כי היא תקוים בשלב ההצבעה וקבלת ההחלטות.
כמו כן יש לתת את הדעת על הקוורום המצומצם יחסית הנדרש לפתיחת ישיבות המועצה (כרבע מחבריה).
בתגובתה למשרד מבקר המדינה מינואר 2011 הודיעה ההנהלה החדשה כי הוועד המנהל המליץ למועצה הארצית לתקן את הוראות החוקה בעניין הקוורום כלהלן: יהיה ]ישיבה[ "המניין החוקי לתחילת 50% .
המועצה , לרבות שלב ]הישיבה[ דרישת המניין החוקי נוגעת לכל סעיף על סדר היום של בשעה, ובלבד שנכחו ]הישיבה[ ההצבעות.
לא נכח מניין חוקי כנדרש, יידחה מועד באותה עת, לפחות שליש מהחברים.
לא נכח מניין ח וקי לאחר שעה, תידחה בשבוע ימים לאותו יום בשבוע ולאותה השעה והיא תהיה מוסמכת לדון ]הישיבה[ ולהחליט בכל מספר חברים"; בסוף ינואר 2011 אישרה המועצה הארצית את התיקון האמור בחוקה.
 הנהלת הע"ל רואה במועצה הארצית את אחד מגופי הפיקוח והבקרה על הנעשה בהע"ל בכלל ו על פעילותו של יו"ר הע"ל בפרט.
לדעת משרד מבקר המדינה, גודלה של המועצה - 85 חברים- והתדירות המינימלית שבה היא נדרשת להתכנס - אחת לחצי שנה - מלמדים שהמועצה לא נועדה, ואף אינה יכולה, לשמש גוף מפקח יעיל: פורום כה גדול אינו מאפשר הבנת אירועים על בוריים וקיום די ונים מעמיקים כנדרש מגוף מפקח, ותדירות התכנסותה אינה מאפשרת מעקב שוטף אחר הפעילות הענפה של הע"ל ומוסדותיה, לרבות פעילותו של העומד בראשה.
הסתדרות העובדים הלאומית בארץ ישראל 1215 .
בהתחשב בכך שהמועצה הארצית היא המוסד שייעודו לשמור על ענייניהם המשותפים של חברי הע"ל ולקדם עניינים אלה, לדעת משרד מבקר ה מדינה על המועצה להקפיד לקבל מידע על הנעשה בהע"ל ובמוסדות העזר שלה ולהחליט באופן עקרוני כיצד ראוי לפעול לקידום המטרות שלשמן נוסדה הע"ל, לאחר דיונים שבהם יישאלו שאלות ויוצגו דעות שונות.
מממצאי הביקורת עולה כי בשנים 2000 -2010 , כלומר הן בתקופת כהונתן של ההנהלו ת הקודמות והן בתקופת כהונתה של ההנהלה החדשה, לא פעלה המועצה הארצית למימוש מיטבי של הייעוד שלה.
כדי שפעילותה של המועצה הארצית תהיה בעלת משמעות, על חברי הוועד המנהל והמועצה להפעיל את הסמכויות שניתנו להם בחוקה בעניינה של המועצה ולוודא כי בישיבות המועצה יוצג כל המידע המהותי על פעילות הע"ל ומוסדות העזר בתדירות ראויה, ולפחות פעם בחצי שנה.
על חברי המועצה להכיר באחריות המוטלת עליהם ולמלא את תפקידם באופן אקטיבי לטובת הע"ל וכלל חבריה.
חוקת הע"ל בנוסחה בעת הביקורת הטילה על הוועד המנהל (להלן גם - הוועד) שני תפקידים עיקריים: 1 .
אחריות לניהול השוטף של הע"ל.
לשם כך ניתנו לוועד סמכויות רחבות, בהן הסמכות לקבל כל החלטה הנוגעת לניהול ענייניה השוטפים של הע"ל, למנות את מנהלי המחוזות והמחלקות בהע"ל על פי המלצת יו"ר הע"ל, ולעכב כל פעולה או החלטה של כל מוסד של הע "ל; 2 .
פיקוח שוטף על הנעשה במוסדות העזר בוועד המנהל אמורים לכהן כאמור 13 חברים כולל יו"ר הע "ל העומד בראשו; הוועד אחראי בפני המועצה הארצית לכל פעולותיו.
עצמאות חברי הוועד המנהל כדי להבטיח את תפקודו התקין של הוועד המנהל יש לשמור ככל האפשר על עצמאותו.
: הליך המינוי לפי חוקת הע "ל, חברי הוועד המנהל נבחרים בידי המועצה הארצית לפי המלצת יו"ר הע"ל.
עוד נקבע בחוקה כי הוועד המנהל יישאר במתכונתו עד כינונה של ועידה ארצית חדשה וכי שינוי בהרכב הוועד יכול לחול אם יו"ר הע"ל הציע זאת והמועצה קיבלה את הצעתו או אם המועצה החליטה ברוב של שני שליש מבין חבריה על העברת הוועד מתפקידו.
בדיקת הפרוטוקולים של ישיבות המועצה הארצית בשנים 2005 -2009 (השנים המבוקרות שבהן מונו חברים לוועד המנהל) העלתה כי כל ההצעות של ממלא מקום היו"ר או היו"ר החדש למינוי חברי ועד מנהל או לשינויים בהרכב הו ועד אושרו בישיבות המועצה.
חוץ מישיבה שהתקיימה באפריל 2006 , בכל ישיבות 1216 דוח שנתי62 .
המועצה האמורות אושרו המינויים ללא שאלות כלשהן; על פי רוב האישור ניתן גם ללא הסברים בדבר הצורך במינוי והסיבה שבשלה ממלא מקום היו"ר או היו"ר החדש בחרו במועמדים שהציעו, ובלי הצגת קורות החיים של המועמדים.