HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מטילה עליו חובה לנהוג באו ]למוסד[ זכותפן סביר ולהשתמש במאגרי המידע שברשותו, כדי לעדכן את כל מחלקותיו הרלוונטיות בעדכונים העשויים לשנות את שיעור הגמלה, גם אם השיעור אמור לגדול כתוצאה מהעדכון"; וכי מן הראוי שהמוסד ידאג "לכלכל את פעילותו כך שמידע שאיננו מצריך פעילות מיוחדת של בירור עובדתי, המגיע למחלקה ]שלו[ אחת- יועבר לכל המחלקות העשויות להיות רלוונטיות לענין מידע זה".
מהממצאים שיתוארו להלן מתברר שהמוסד לא פועל תמיד כפי שנקבע בפסק הדין האמור.
כדי לאתר ילדים נוספים שטרם מלאו להם 18 ואינם רשומים בקובץ"נכות כללית ", הפגיש משרד מבקר המדינה נתונים מקובץ זה עם נתונים של מינהל האוכלוסין הכלולים בקובץ אחר.
ההפגשה העלתה כי ל-624 מבוטחים המקבלים קצבת נכות ליחיד או קצבת נכות ותוספת בעד בן זוג, יש ילדים שנולדו לאחר יוני 1989 ואינם רשומים בקובץ"נכות כללית".
בדיקת מדגם אקראי של 100 מבוטחים שנבחרו מקרב624 המבוטחים האמורים (כ -16% ), העלתה כי61 מהם אינם מקבלים תוספת תלויים עבור ילדיהם אף שלכאורה הם זכאים לה 34 .
עבור יולי 2007 שולם למבוטחים אלה תשלום חסר בסכום כולל של כ- 40,000 .
ש"ח לדוגמה, למבוטחת שמקבלת קצבת נכות ממאי 1988 נולד בן בספטמבר 1991 , אך הוא אינו רשום בקובץ "נכות כללית " והמוסד אינו משלם לה תוספת תלויים עבורו.
לכאורה ממועד לידתו של הבן עד יולי 2007 הייתה המבוטחת זכאית לקבל עבורו בכל חודש תוספת תלויים בסך 775 ש"ח, ובסך הכול כ- 157,000 ש"ח.
יצוין כי בדצמבר 1998 החל המוסד לשלם למבוטחת גמלת ילד נכה עבור אותו בן, וכי על פי ההוראות אין מניעה לשלם עבורו גם תוספת תלויים.
המוסד הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי החל מאוגוסט 2007 פרטי הילדים הנולדים למבוטחים לאחר שהגישו תביעה לקצבת נכות נרשמים במערכת הממוחשבת כדי שפקיד התביעות יבדוק את הזכאות של המבוטחים לתוספת תלוי ים עבור ילדים אלה.
למבוטחים שבבדיקה נמצא כי ילדם הנוסף עשוי לזכותם בתוספת תלויים, נשלחים במרוכז מכתבים ובהם דרישה לקבל מידע על הכנסותיהם.
ואולם ילדים שנולדו בין מועד הגשת התביעה לקצבת נכות למועד ההחלטה בדבר תשלום הקצבה, עדיין אינם נרשמים במערכת, והנושא בטיפול.
32 )ב"ל (נצרת 1422/00 בת שבע אברהם נ' המוסד לביטוח לאומי(פורסם בתקדין).
33 לפי תקנה זו, בנסיבות מסוימות המוסד רשאי לשלם גמלה ביזמתו בהסתמך על נתונים שבמאגר מידע כהגדרתו לעיל (ראו הערה 13 .
), אף אם לא הוגשה לו תביעה לגמלה 34 אשר ל-39 המבוטחים האחרים- ל-18 מהם שולמה תוספת לאחר שמשרד מבקר המדינה קיבל את הקבצים מהמוסד (ביוני וביולי 2007 ); לשלושה הייתה בשנת 2005 הכנסה השוללת תוספת תלויים; ילדיהם של 15 נפטרו לאחר לידתם; ולשלושה משולמת תוספת תלויים עבור שני ילדים או משולמת לילדיהם קצבה אחרת.
המוסד לביטוח לאומי 1257 .
על פי אומדן סטטיסטי של משרד מבקר המדינה המניח כי התפלגות 100 המבוטחים הכלולים במדגם האמור דומה להתפלגות 624 המבוטחים שהמדגם אמור לייצג, ביולי 2007 לא שילם המוסד ל-624 המבוטחים האלה תוספת תלויים עבור אותו חודש בסכום כולל של כ- 250,000 .
ש"ח תוספת עבור ילד שמלאו לו 18 לפי הוראות המוסד, כדי לקבוע אם מבוטח זכאי לתוספת תלויים עבור ילדו אחרי שמלאו לילד 18 שנה, על המבוטח להגיש למוסד את אחד האישורים האלה: אישור מבית ספר על-יסודי שבו לומד הילד, אישור האגודה שבמסגרתה משרת הילד בשירות לאומי או אישור קצין העיר על שירותו של הילד כחייל סדיר, שבו מצוינים תאריכי הגיוס והשחרור.
עם המצאת האישור הנדרש המוסד מאשר ומחדש את זכאותו של המבוטח לתוספת תלויים עבור ילדו.
עם חידוש הזכאות לתוספת תלויים בעד ילד לומד או ילד המשרת בצה"ל או בשירות לאומי, נרשם במחשב התאריך המשוער של פקיעת הזכאות לתוספת (כגון תאריך השחרור מצה"ל), ובהגיע מועד הפקיעה, נפסק אוטומטית תשלום התוספת.
למרות קביעת בית הדין האזורי לעבודה המוזכרת לעיל, נמצא כי אף שהמוסד מקבל ממשרד החינוך, מצה"ל ומהגופים המופקדים על השירות הלאומי מידע על תקופות לימודים או שירות, המידע אינו מועבר לאגף נכות כללית.
עקב כך ובהיעדרו של אישור אחר כאמור, יש שהמוסד אינו משלם למבוטחים תוספת תלויים בעד ילדים הלומדים במסגרת על-תיכונית או משרתים בצה"ל או בשירות לאומי, ויש שהמוסד ממשיך לשלם למבוטחים את התוספת אף שפקעה זכאותם לקבלה משום שילדיהם הק דימו להשתחרר מצה"ל או מהשירות הלאומי, כמפורט להלן: לפי הקובץ "נכות כללית", עד מאי 2007 פקעה זכאותם של 2,347 מבוטחים35 לתוספת תלויים בעבור 2,518 ילדיהם שמלאו להם18 בין ינואר 2000 לדצמבר 2005 .
בדיקת הנתונים הנוגעים למדגם אקראי של 101 (כ-4% ) מקרב 2,518 הילדים האמורים העלתה ש-41 (כ-41% ) מהם התאימו להגדרת "ילד" שבחוק אף שמלאו להם18 (שלושה מהם למדו במסגרת על-תיכונית ו -38 שירתו בצה"ל או בשירות לאומי), ולמרות זאת לא שולמה עבורם תוספת תלויים.
לפי חישוב שעשה משרד מבקר המדינה, לכאורה36 עד יולי 2007 היו המבוטחים זכאים לתוספת תלויים עבור הילדים האמורים במשך 2 עד36 ,חודשים בסכומים של כ- 1,500 עד 28,000 ש"ח כל אחד, ובסכום כולל של כ- 547,000 .
ש"ח לדוגמה, לאחד המבוטחים שילם המוסד תוספת תלויים עבור בנו עד אפריל 2003 , החודש שבו מלאו לבן 18 ,שנה; אך בזמן שירותו של הבן בצה"ל שנמשך מספטמבר 2003 עד יולי 2006 , לא קיבל המבוטח את התוספת.
לכאורה לא שילם המוסד למבוטח בעבור בנו סכום כולל של כ- 28,000 .
ש"ח שהוא היה זכאי לו 2.
במהלך הבדיקה נמצא שלא שולמה תוספת תלויים גם עבור שמונה ילדים נוספים ששירתו בצה"ל, אחיהם של חלק מ -43 הילדים האמו רים.
שמונת הילדים האלה שירתו בצה"ל במשך 3 עד35 חודשים (בשנים 1998 -2007 ), ולפי חישוב שעשה משרד מבקר .
35 מבוטחים שבעת הביקורת היה להם תיק פעיל במוסד; שיש להם ילד אחד או שניים; שזכאותם לקצבת נכות החלה קודם שמלאו לילדם 18 .
שנים; ושלא הייתה להם הכנסה שלא מעבודה 36 בהנחה שהזכאות לתוספת תלויים עבורם פקעה משום שמלאו להם 18 , ולא בגלל הכנסות המבוטח וכד'.
המדינה המוסד לא שילם עבורם תוספת תלויים בסך 2,300 עד 27,000 ש"ח, ובסכום כולל של כ- 103,000 .
ש"ח על פי אומדן סטטיסטי של משרד מבקר המדינה המניח כי התפלגות 101 הילדים שנכללו במדגם דומה להתפלגות 2,518 הילדים שהמדגם אמור לייצג, עד יולי 2007 לא שילם המוסד עבור 2,518 הילדים האלה בזמן לימודיהם או בזמן שירותם בצה"ל או בשירות לאומי תוספת תלויים בסכום כולל של כ- 13.
כאמור, מקבל קצבת נכות אינו זכאי לתוספ ת תלויים עבור ילד שחדל להיות "ילד" כהגדרתו בחוק, לרבות ילד שמלאו לו 18 שנה שאינו משרת בצה"ל או בשירות לאומי ואינו לומד במסגרת המוכרת לעניין זה.
על פי נתוני המוסד, בשנים 2000 -2003 התגייסו לצה"ל 2,876 ילדים שהמוסד המשיך לשלם עבורם תוספת תלויים גם לאחר שמלאו להם 18 שנה.
בדיקת הנתונים הנוגעים למדגם אקראי של 107 (כ-4% ) מהילדים האמורים העלתה כי 17 (כ-16% ) מהילדים הכלולים במדגם השתחררו מצה"ל לפני המועד שנקבע לכך, ולכן כבר לא התאימו להגדרת "ילד" שבחוק, אך למרות זאת המשיך המוסד, במשך 2 עד31 חודשים, לשלם עבורם תוספ ת בסכומים של כ- 1,500 עד 23,000 ש"ח, בסך הכול כ- 171,000 .
ש"ח לדוגמה, המוסד משלם תוספת תלויים עבור בנו של אחד המבוטחים מדצמבר 2002 , מועד גיוסו לצה"ל.
נמצא שמספטמבר 2003 הבן אינו רשום כחייל מבוטח בנתוני המוסד המועברים מצה"ל, ולכאורה מאותו חודש הוא חדל להיות ילד המזכה בתוספת תלויים.
למרות זאת, עד דצמבר 2005 המשיך המוסד לשלם עבורו תוספת תלויים בסכום של754 ש"ח בחודש, ובסך הכול שילם עבורו תשלום יתר בסכום כולל של כ- 21,000 .
ש"ח המוסד הודיע בתשובתו למשרד מבקר המדינה כי "המידע על הילדים המשרתים בצבא/שירות לאומי יוע בר לפי התכנון לקובץ נכות, עד סוף שנת 2007 ואז, כמובן, לא ידרשו הנכים להמציא אישורים על שירות צבאי".
על פי אומדן סטטיסטי של משרד מבקר המדינה המניח כי התפלגות 107 הילדים שבמדגם דומה להתפלגות 2,876 הילדים שהמדגם אמור לייצג, עד יולי 2007 המשיך המוסד לשלם עבור 2,876 הילדים האלה, לאחר שחרורם מצה"ל או משירות לאומי, סכום כולל של כ-4.
מיליון ש"ח לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמוסד ישתמש במידע שהוא מקבל על מי שלומדים במסגרת על-תיכונית או משרתים בצה"ל או בשירות לאומי בבואו לקבוע את זכאותם של מקבלי קצבת נכות לתוספת תלויים.
עליו לאתר את ילדי הזכאים שלא שולמה עבורם תוספת תלויים בעת שלמדו במוסד על -תיכוני או שירתו בצה"ל או בשירות לאומי ולשלם בעבורם לזכאים את התוספת.
כמו כן על המוסד להפסיק לשלם למקבלי קצבת נכות תוספת תלויים עבור ילדים בני יותר מ -18 שהפסיקו את לימודיהםלפני מועד סיומם או השתחררו שחרור מוקדם מצה"ל או מהשירות הלאומי.
תוספת תלויים לחברי קיבוץ המוסד לביטוח לאומי 1259 .
עד יוני 1999 מקבלי קצבת נכות חברי קיבוץ לא היו זכאים לתוספת תלויים, והמערכת הממוחשבת של אגף נכות כללית שללה תשלום תוספת תלויים למבוטחים אלה.
ביוני 1999 הוחלט במוסד כ י מאותו חודש תחושב קצבת הנכות של חבר קיבוץ על פי נתוני ההכנסה הרשומים במערכת הממוחשבת של אגף נכות כללית, כמקובל לגבי יתר המבוטחים הרשומים בה.
ואולם בשל תקלה לא הובאה ההוראה לידיעתו של אגף נכות כללית באותו מועד.
עקב כך רק בספטמבר 2006 , לאחר שהובאה ההוראה לידיעת האגף, הוא הנפיק רשימות של מבוטחים המוגדרים חברי קיבוץ ולכאורה זכאים לתוספת תלויים.
כדי למנוע תשלום אוטומטי של תוספת תלויים, נרשמה למבוטחים האמורים הכנסה גבוהה שלא מעבודה השוללת זכאות לתוספת זו, ופקידי התביעות בסניפים נדרשו לבדוק את רשימות המבוטחים האל ה, לעדכן במערכת הממוחשבת את נתוני ההכנסות שלהם ולשלם לזכאים את התוספת למפרע מיוני 1999.
לפי נתוני המוסד, במאי 2007 שילם המוסד ל-83 חברי קיבוץ מקבלי קצבת נכות37 קצבת נכות מלאה ללא תוספת תלויים.
משרד מבקר המדינה בדק אם המבוטחים האלה זכאים לתוספת.
הבדיקה העלתה את הממצאים האלה: 1.
העדכון האחרון של הכנסת 64 מ-83 המבוטחים האמורים הוא העדכון שנעשה במערכת הממוחשבת של אגף נכות כללית בספטמבר 2006 , ולפיו נרשמה למבוטחים הכנסה פיקטיבי ת גבוהה שלא מעבודה כדי לשלול אוטומטית את זכאותם לתוספת תלויים עד לבירור זכאותם.
בדיקת נת וני השכר של המבוטחים האמורים לשנת 2005 (השנה המדווחת האחרונה בקובצי המוסד) העלתה כי הם היו זכאים לתוספת.
לפי חישוב שעשה משרד מבקר המדינה, לכאורה שילם להם המוסד ביולי 2007 קצבאות חודשיות שהיו קטנות ב -70 עד 1,743 ש"ח מהקצבאות שהם היו זכאים להן, סכום כולל המג יע לכ- 639,000 .
ש"ח בשנה לדוגמה, אחת המבוטחות מקבלת קצבת נכות מלאה מאפריל 2002 .
לפי נתוני המוסד היו לה הכנסות מעבודה עד שנת 2001 בלבד.
בדיקה בקובץ "נכות כללית" העלתה כי לא נעשתה ביקורת בעניין הכנסותיה של המבוטחת ממועד תחילת זכאותה לקצבה, וכי מאותו מועד היא זכאית לתוספת תלויים עבור בן זוג ועבור ילד.
ואולם ביולי 2007 שולם לה רק 1,937 ש"ח- סכום הקצבה המלאה, במקום 3,680 ש"ח- סכום הקצבה כולל תוספות התלויים.
בעקבות הביקורת החל המוסד לשלם למבוטחת תוספת תלויים ושילם לה הפרשים בסכום כולל של כ- 117,000 .
לחמישה מבוטחים נקבעה זכאות לקצבת נכות סמוך למועד ביצוע השינוי ברשומת חברי הקיבוץ שבמסגרתו נרשמה למבוטחים במערכת הממוחשבת הכנסה השוללת זכאות לתוספת תלויים.
ואולם לפי נתוני המוסד, לחמשת המבוטחים האמורים לא הייתה הכנסה כלל או הייתה להם הכנסה שאינה שוללת זכאות לתוספת תלויים.
הבדיקה העלתה כי לכאורה שילם להם המוסד ביולי 2007 קצבאות חודשיות קטנות ב-775 עד 1,550 ש"ח מאלה שהם היו זכאים להן.
37 בבדיקה נכללו מבוטחים שבמערכת הממוחשבת של אגףנכות כללית רשום כי אין להם הכנסות שלא מעבודה, כי הם מקבלים קצבה יחסית, וכי הכנסתם בשנת 2005 לא שללה זכאות לתוספת תלויים.
בעת הביקורת (בחודשים יוני ויולי 2007 ) שילם המוסד ל -14 מ-83 המבוטחים האמורים, למפרע מיוני 1999 או ממועד זכאותם (המאוחר מבין השניים), תוספת תלויים בסכומים של כ - 7,400 עד 191,000 ש"ח, בסך הכול 1.
מיליון ש"ח בתשובתו הודיע המוסד כי הוא יפנה את תשומת לב הסניפים לצורך לסיים את הטיפול ברשימות של מבוטחים המוגדרים חברי קיבוץ ולכאורה זכאים לתוספת תלויים, שנשלחו אליהם.
לפי סעיף 320()(א1 ) לחוק, אין לשלם קצבה, ובכלל זה תוספת תלויים, בזכותו של אדם המקבל קצבה.
מנהלת תחום מיחשוב ותשלומים באגף נכות כללית הסבירה למשרד מבקר המדינה כי כדי למנוע תשלומי כפל המוסד בודק בנתוניו, כבר בשלב הקליטה של תביעה לקצבת נכות, אם משולמת למבוטח ולת לויים בו קצבה אחרת.
אם מתברר שלמבוטח משולמת קצבה כזאת, המערכת שוללת אוטומטית את זכאותו לתוספת תלויים, ונרשם בה בעניינו כי "יש כפל גמלה".
פקידי התביעות בסניפים צריכים לבדוק את זכאותם של המבוטח ושל התלויים בו לקצבה.
כמו כן נשלחת אליהם בכל חודש רשימה של מקבלי תשלומי כפל (להלן - דוח כפל) כדי שיבדקו אם משולמת גמלה כפולה שלא כדין.
נמצא כי מבוטחים שנכללו בדוח כפל של חודש כלשהו ופקידי התביעות לא החלו לטפל בעניינם אינם נכללים גם בדוח של החודש שאחריו.
בנסיבות אלה לא מן הנמנע שמבוטחים ימשיכו לקבל גמלה כפולה שלא כדין.
משרד מבקר המדינה הפגיש נתונים מהקבצים "נפגעי עבודה" ו"זקנה ושאירים"38 עם נתונים מהקובץ "נכות כללית" כדי לבדוק אם המוסד משלם תשלומי כפל שלא כדין.
ההפגשה העלתה את הממצאים האלה: 1 .
329 מבוטחים שקיבלו קצבת נכות במאי 2007 , קיבלו בשנת 1995 קצבת נכות מעבודה.
בדיק ה של הקצבאות המשולמות ל -50 מהם שנבחרו בבחירה אקראית העלתה כי במאי 2007 שילם המוסד לאחד מה-50 הן קצבת נכות מעבודה בסך 1,241 ש"ח והן קצבת נכות כללית בסך 2,145 ש"ח.
בעקבות הערת משרד מבקר המדינה הפסיק המוסד לשלם למבוטח קצבת נכות מעבודה ורשם בחשבונו חוב בסך כ- 46,000 .
ש"ח על פי אומדן סטטיסטי של משרד מבקר המדינה המניח כי התפלגות 50 המבוטחים שנכללו במדגם דומה להתפלגות 329 המבוטחים שהמדגם אמור לייצג, בשנת 2007 שילם המוסד ל-329 המבוטחים האמורים קצבאות שהם לא היו זכאים להן בסכום כולל של כ- 300,000 .
המוסד משלם תוספת תלויים עבור 14 בני זוג של מקבלי קצבת נכות המקבלים בעצמם קצבת זקנה או קצבת נכות מעבודה.
בעקבות הערת משרד מבקר המדינה הפסיק המוסד לשלם .
38 הקובץ "נפגעי עבודה" מעודכן לשנת 1995 , והקובץ "זקנה ושאירים" מעודכן לשנת 2003.
המוסד לביטוח לאומי 1261 .
את התוספת האמורה ויצר בחשבונם של מקבלי התוספת חוב בסכום מצטבר של כ- 465,000 .
המוסד משלם תוספת תלויים עבור שבעה ילדים המקבלים קצבת שאירים.
בעקבות הערת משרד מבקר המדינה הפסיק המוסד לשלם את תוספת התלויים עבור הילדים האמורים ויצר בחשבונם של מקבלי התוספת חוב בסכום מצטבר של כ- 156,000 .
ש"ח הממצאים האמורים מלמדים שהבקרות של המוסד על תשלומי קצבת הנכות לרבות תוספת התלויים ע דיין אינן מלאות, והמערכת הממוחשבת שלו מאפשרת מתן תשלומים כפולים שלא כדין.
לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שהמידע על גמלאות אחרות המשולמות למקבלי קצבת נכות ולתלויים בהם יועבר אוטומטית לקובץ "נכות כללית".
עד לביצוע הקישורים בין הקבצים האמורים, יש לעשות שימוש בדו חות הכפל שהמשרד הראשי מנפיק לסניפים כדי להביא להפסקת תשלומי הכפל.
כמו כן ראוי כי מבוטחים הכלולים בדוחות כפל שעדיין לא הוחל בטיפול בעניינם ימשיכו להיכלל גם בדוחות הבאים, עד תום הטיפול בעניינם.
בתשובתו מספטמבר 2007 הודיע המוסד כי באוקטובר 2007 יופעל במערכת נכות אמצעי בקרה שלא יאפשר לעשות בה עדכון, אם יימצא כפל תשלום במערכת הגמלאות הכללית; וכי במועד מאוחר יותר יהיה ניתן לסרוק את הקובץ ולאתר תשלומי כפל שלא אותרו עד אותו מועד.
תשלום קצבאות נכות למבוטחים השוהים בחו"ל .
על פי סעיף 324 לחוק, הנמצא בחו"ל יותר משישהחודשים, לא תשולם לו קצבה בעד יותר מששת החודשים הראשונים אלא בהסכמת המוסד; אולם המוסד רשאי לשלם את הקצבה, כולה או מקצתה, לתלויים בו.
בהוראות המוסד פורטו הכללים שעל פיהם יוחלט אם יש להמשיך לשלם קצבת נכות למי שעזב את ישראל ולא שב אליה בתוך שישה חודשים.
אחד השיקולים שיש להביא בחשבון בעת קבלת ההחלטה בעניין זה הוא, האם מדינת ישראל והמדינה שהמבוטח שוהה בה חתמו על אמנה לביטחון סוציאלי או הסכם אחר בעניין תשלום קצבאות.
הוסבר למשרד מבקר המדינה כי אחת לחודש המוסד מפגיש את הנתונים על מקבלי קצבאות הנכות עם נתוני מרשם הא וכלוסין (הנאספים באמצעות ביקורת הגבולות); ורשימות המבוטחים שיצאו את הארץ ולא שבו אליה בתוך שישה חודשים מועברות לפקידי התביעות בסניפי המוסד לשם בדיקת זכאותם של המבוטחים להמשך תשלום קצבה.
לפי הוראות אגף נכות כללית שבמשרד הראשי, אם מתברר ששולמה קצבה שלא כדין לאחר פטירתו של מבוטח או הגירתו מהארץ, יש לשלול את זכאותו של המבוטח למפרע, ממועד פקיעתה, לרשום ברשומת המבוטח את סכום החוב שנוצר עקב תשלום היתר, ולנסות לגבות את סכומי היתר ששולמו בדרך של עיקול הכספים מחשבון הבנק שבו הופקדו הקצבאות.
בדיקה שעשה משרד מבקר המדינה העלתה כי 711 מבוטחים שקיבלו קצבת נכות במאי 2007 יצאו מן הארץ בין ינואר 2003 לדצמבר 2006 ועד יולי 2007 לא שבו אליה.
בדיקה בקובץ "אוכלוסין" המצוי במוסד על 100 מהם שנבחרו בבחירה אקראית, העלתה כי57 מהם לא שבו לארץ.
נמצא כי בקובץ "נכות כללית" לא נרשם שהם שוהים בחו"ל, ולמעשה אגף נכות כללית אינו יודע על כך וממשיך לשלם להם את הקצבה בלי לבדוק אם הם עדיין זכאים לה.
בעקבות הערת משרד מבקר המדינה החל המוסד לברר את עניינם של 57 המבוטחים האמורים, ועד מועד סיום הביקורת, יולי 2007 , הפסיק לשלם קצבת נכות ל-22 מהם בשל הגירה, והמערכת הממוחשבת יצרה אוטומטית בחשבונם חוב בסכום כולל של כ-1.
52 מיליון ש"ח, בממוצע כ- 69,000 .
ש"ח למבוטח לדעת משרד מבקר המדינה, מן הראוי שהמוסד ישלים את הבירור בעניינם של המבוטחים האחרים שעלו במדגם ויפעל לאיתור יתר מקבלי קצבת הנכות שעזבו את הארץ, באמצעות המידע המצוי במאגריו.
אי -ביצוע מעקבים אחר מקבלי קצבת נכות היוצאים מהארץ אינו מאפשר למוסד לקבוע אם הם זכאים להמשיך ולקבל את הקצבה.
בנסיבות אלה הוא משלם קצבאות נכות גם למי שאינם זכאים להן.
חלוקת קצבה של מבוטח השוהה במוסד .
לפי סעיף307 לחוק, אם זכאי לקצבה נמצא במוסד, וגוף ציבורי ששר העבודה והרווחה קבע בצו (להלן - הגוף הציבורי) נושא ביותר ממחצית הוצאות החזקתו בו, תחולק הקצבה בין הזכאי לגוף הציבורי; אם יש לזכאי תלויים שהם תושבי ישראל, ישולם גם להם חלק מהקצבה.
השר, באישור ועדת העבודה והרו וחה, יקבע כללים ותנאים לחלוקת הקצבאות לסוגיהן, לרבות השיעורים שעל פיהם יחולקו, ובלבד שחלקו של הזכאי לקצבה לא יפחת מ -20% מקצבת יחיד מלאה כמשמעותה בסעיף200 לחוק.
משרד הבריאות ומשרד הרווחה אחראים לשירותי הסיעוד והאשפוז הניתנים לאוכלוסיות הנכים השונות.
בשנת 2005 שילם המוסד למשרדים אלה כ- 192.
62 מיליון ש"ח ובשנת 2006 כ- 203.
מיליון ש"ח הכללים שעל פיהם יש לחלק את הקצבה בין הזכאי ובין הגוף הציבורי המממן את שהייתו במוסד נקבעו בתקנות הביטוח הלאומי (חלוקת קיצבה), התשמ"ד - 1984 .
על פי תקנה 9 לתקנות האמורות, יתרה שתישאר מקצבתו של מבוטח השוהה במוסד (לאחר ששולם חלקם של המבוטח והתלויים בו, לפי השיעורים שנקבעו בתקנות 2-7 לתקנות), תשולם לגוף הציבורי.
כדי לקבל את היתרה על הגוף הציבורי להגיש למוסד בקשה לחלוקת קצבה.
אם מדובר במבוטח שאינו מקבל קצבה, על הגוף הציבורי להגיש תביעה לקצבת נכות, בצירוף המסמכים המפורטים בתדריך נכות כללית 39 .
כשמתקבל במוסד מידע על שהייתו של זכאי לקצבה במוסד, על פקיד התביעות לרשום את המידע בקובץ "נכות כללית", ולאחר רישום המידע בקובץ, המערכת הממוחשבת תחלק את הקצבה אוטומטית, בהתאם לשיעורים ולכללים המפורטים בתדריך נכות כללית.
לפי הוראות המוסד, אם לא הגיש הגוף הציבורי בקשה לחלוקת הקצבה ומתקיימים התנאים האחרים לחלוקה, יש לחלק את הקצבה כך: חלק הקצבה שזכאים לו הנכה והתלויים בו ישולם להם (או למי שמקבל את הקצבה עבורם), ואילו חלקו של הגוף הציבורי לא ישולם.
הגוף הציבורי יקבל את חלקו רק לאחר שיגיש בקשה לחלוקת הקצבה, ויחלו לשלם לו ב -1 בחודש שלאחר החודש שבו התקבלה בקשתו.
ואולם אם יחליט המוסד לתת לגוף הציבורי את חלקו בקצבה אף שהגוף הציבורי לא הגיש לו בקשה לחלוקתה, יפנה פקיד התביעות ביזמתו לגוף זה ויסב את תשומת לבו לצורך בהגשת בקשה לחלוקת קצבה.
39 גם נכה מאושפז או בני משפחתו רשאים להגיש תביעה ישירות לסניף המוסד.
המוסד לביטוח לאומי 1263 .
לפי סעיף 200 א לחוק ותקנה 6 לתקנותהביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (מתן שירותים מיוחדים), התשל"ט - 1978 , נכה הנמצא במוסד אינו זכאי לקצבה חודשית נוספת ולגמלה לשירותים מיוחדים (להלן - גמלת שר"מ).
לפי המשתמע מסעיף 206 א הוא גם אינו זכאי לגמלה מיוחדת המשולמת למי שמקבל שר"מ וסובל ממוגבלות קשה.
משרד מבקר המדינה הפגיש נתונים מקובץ "נכות כללית" עם נתונים מקבצים שקיבל ממשרד הבריאות וממשרד הרווחה כדי לבדוק אם הוא מחלק את קצבתם של מקבלי קצבת נכות השוהים במוסדות ואם הוא משלם להם גמלאות שהם אינם זכאים להן.
להלן הממצאים: מבוטחים השוהים במוסדות של משרד הבריאות הפגשת נתונים מהקובץ "נכות כללית" עם נתונים שהתקבלו ממשרד הבריאות העלתה כי 521 ,מבוטחים השוהים במוסדות של המשרד או במוסדות שבפיקוחו מקבלים מהמוסד קצבת נכות וקצבתם אינה מחולקת בינם ובין המשרד.
לפי נתוני משרד הבריאות, מדובר במבוטחים שהוחל באשפוזם בפרק הזמן שבין פברואר 1974 לאפריל 2007 .
בדיקת הגמלאות ששולמו למבוטחים האלה העלתה כי נוסף על קצבת הנכות החודשית משולמות ל-488 מהם גמלאות שנכים השוהים במוסד אינם זכאים להן: ל-31 מהם משולמות קצבה חודשית נוספת, גמלת שר"מ וגמלה למוגבלות קשה; ל-44 מהם משולמות גמלת שר"מ וגמלה למוגבלות קשה ול- 413 מהם משולמת קצבה חודשית נוספת.
ביוני 2007 שילם להם המוסד תשלומי יתר בסכום כולל של כ- 318,000 .
ש"ח בחודש בעקבות הביקורת הפסיק המוסד לשלם ל-66 מ-475 המבוטחים האמורים40 גמלת שר"מ וגמלה למוגבלות קשה, ויצר בחשבונם חוב בסכום כולל של 4.
07 מיליון ש"ח בגין גמלת שר"מ וחוב בסכום כולל של כ - 947,000 ש"ח בגין גמלה למוגבלות קשה.
משרד הבריאות הודיע בתשובתו מנובמבר 2007 כי "עד לפני מספר חודשים לא היו בידינו הכלים לבדוק מי מהחולים קצבתו מחולקת או מקבל קצבה נוספת מהביטוח הלאומי.
חלק מהקושי נובע מכך שלא ניתן היה לקבל מידע מהביטוח הלאומי, עקב קשיים מיחשוביים.
לפני כחודשיים הועברו על ידי המוסד לביטוח לאומי 2 קבצים במדיה ממוחשבת.
להצלבה מול מע' האשפוז והשיקום.
אנו נמצאים בעיצומה של פעולה שמטרתה הצלבה של מידע בין משרד הבריאות והביטוח הלאומי לאתר חסויים שלא נעשתה עבורם חלוקת קצבה או קבלת קצבה נוספת בעת אשפוזם".
מבוטחים השוהים במוסדות של משרד הרווחה ביולי 2007 הפגיש משרד מבקר המדינה נתונים מהקובץ "נכות כללית" עם נתונים שהתקבלו ממשרד הרווחה ונמצא כי קצבתם של 175 מקבלי קצבת נכות השוהים במוסדות של המשרד לא חולקה בינם ובין המשרד.
לפי נתוני משרד הרווחה, מדובר במבוטחים שהוחל באשפוזם בפרק הזמן שבין אוגוסט 1977 למרס 2007 .
בדיקת הגמלאות ששולמו למבוטחים האלה העלתה כי נוסף על קצבת הנכות החודשית משולמות ל-133 מהם גמלאות שנכים מאושפזים אינם זכאים להן: ל-29 מהם משולמות קצבה חודשית נוספת, גמלת שר"מ וגמלה למוגבלות .
40 במהלך הביקורת שלח משרד מבקר המדינה לטיפול המוסד רשימה הכוללת רק חלק מ -475 .
המבוטחים האלה 1264 דוח שנתי58ב .
קשה ול-132 מהם משולמת קצבה חודשית נוספת.
עד יוני 2007 שילם להם המוסד תשלומי יתר בסכום כולל של כ- 128,000 .
ש"ח בחודש האמור לעיל מלמד שמאחר שהמוסד אינו מקבל באופן שוטף ממשרדי הבריאות והרווחה נתונים על מבוטחים השוהים במוסדות הוא מתקשה לדעת על אשפוזם של מבוטחים המקבלים ממנו גמלאות, ועקב כך הוא משלם להם גמלאות שהם אינם זכאים להן, והמשרדים האמורים אינם מקבלים את התשלומים שהם זכאים לקבל.
מן הראוי שהמוסד יפעל לאלתר להשגת הסדר עם משרדי הבריאות והרווחה בכל הנוגע להעברת הנתונים הדרושים לו מהם.
כמו כן ראוי שהמוסד יפעל על פי ההוראות לחלוקת קצבה, וכל אימת שיקבל מידע על אשפוז מבוטחים המקבלים ממנו קצבה יפנה ביזמתו למשרדים אלה ויציע להם להגיש לו בקשה לחלוקתה.
בתשובתו מספטמבר 2007 הודיע המוסד כי הוא "נערך להקמת קובץ כללי של שוהים במוסדות על מנת שנוכל לקלוט לתוכו מידע של שוהים במוסדות שישמש את גמלאות המוסד.
תהליך המשא ומתן עם המשרדים השונים - משרד הבריאות (גריאטריה וחולי נפש) ומשרד הרווחה, נמשך למעלה משנתיים, כולל קבלת האישורים המתאימים להעברת המידע (בשירותי בריאות הנפש טרם נתקבל אישור מתאים).
הקשר עם משרדים אלו נעשה באמצעות החשב הכללי וחשב המוסד".
עוד הודיע המוסד כי בשנת 2008 הוא ייתן עדיפות לטיפול בנושא השוהים במוסדות.
מנכ"ל משרד הרווחה הודיע בתשובתו מאוקטובר 2007 כי "לאור הממצאים לכאורה עולה הצורך לקיים שיתוף פעולה רציף בין המשרד והמוסד לביטוח לאומי, כדי למנוע תשלומים לנכים המקבלים קצבת נכות בעת אשפוז, שנכים מאושפזים אינם זכאים להם.
בתוך תקופה קצרה, בכוונתי להטיל על עובד בכיר במשרד לבצע עבודת מטה אל מול המוסד לביטוח לאומי במטרה להציע מתכונת לשיתוף פעולה מתאים בין שתי המערכות".
 בשנת 2006 שילם המוסד לביטוח לאומי קצבאות נכות בסכום כולל של 5.
59 מיליארד ש"ח לכ- 178,000 .
זכאים כדי למנוע גירעון בענף נכות כללית, על המוסד לנקוט צעדים כדי לעמוד בשיעור הכיסוי הקופתי המזערי שקבעה מועצת המוסד ולהבטיח שגם בעתיד יוכל להמשיך לשלם גמלאות נכות לזכאים.
הלקח העיקרי שצריך להילמד מהקשיים שהתעוררו בפיתוחה של מערכת ממוחשבת לענף נכות כללית הוא שפיתוח מערכות ממוחשבות מורכבות, כדוגמת מערכת זו, צריך להיות מלווה בבקרה ופיקוח שוטפים שיאפשרו להעריך בזמן אמת אם ה פיתוח מתקדם בהתאם ליעדים, להפיק לקחים כדי לתקן ליקויים ולהעריך מחדש אחת לפרק זמן קצוב, בהתבסס על המידע שהצטבר, אם כדאי להמשיך בפיתוח.
על פי אומדן סטטיסטי שהתבסס על מדגמים אקראיים ומִפְקָדִים שמהם עלו הליקויים שתוארו בדוח, עד יולי 2007 שולמו לחלק מהזכאים ל קצבת נכות המוסד לביטוח לאומי 1265 .
תשלומי יתר בסכום כולל של כ - 28.
83 מיליון ש"ח, ולזכאים אחרים שולמו תשלומי חסר בסכום כולל של כ- 32.
מיליון ש"ח כדי למנוע ככל האפשר תשלומי יתר או תשלומי חסר למבוטחים, מן הראוי שהמוסד יפעל לשיפור הקישורים בין המערכת הממוחשבת של אגף נכות כללית לבין מערכות אחרות בו ומחוצה לו.
על המוסד להשתמש בנתוני ההכנסה הרשומים במאגריו כדי לאמת את הצהרות הזכאים בדבר הכנסתם ולעשות מעקב הדוק אחר השינויים החלים בה, וכן להשתמש במידע נוסף המצוי בו או מחוצה לו על מקבלי קצבת נכות ועל התלויים בהם כדי לגלות תשלומי כפל או טע ויות בתשלומי הקצבה, ובעקבות זאת לגבות החזרים ממבוטחים שקיבלו תשלומי יתר ולשלם הפרשים למי שקיבלו תשלומי חסר.
מידע על מבוטחים שיצאו מהארץ ולא שבו אליה חיוני לאיתור מקבלי קצבה שאינם זכאים לקבל קצבה בחו"ל או לאיתור מקבלי קצבה בחו"ל שנפטרו שם ודבר פטירתם לא נר שם במרשם האוכלוסין.
על המוסד לעשות מעקבים אחר מבוטחים אלה כדי למנוע תשלום קצבאות נכות למי שאינם זכאים לקבלן.
על המוסד לפעול לכך שמשרד הבריאות ומשרד הרווחה יספקו לו מידע שוטף על מבוטחים השוהים במוסדות שבאחריותם שכן מידע זה הוא כלי חיוני לאימות נתונים על מב וטחים כאלה המקבלים קצבת נכות מהמוסד, ויש בו כדי לאפשר למוסד לבדוק אם נעשית חלוקה של הקצבה כנדרש בחוק, ואם מי שקיבלו נוסף על קצבת הנכות גם גמלת שר"מ, גמלה למוגבלות קשה או קצבה חודשית נוספת עדיין זכאים לקבלן; ולהפסיק במועד את תשלום הגמלאות האלה למבוטחים שאינ ם זכאים להן, ובכך למנוע תשלומי יתר ויצירת חובות למבוטחים.
בשנת 2007 היו לישראל97 נציגויות תושבות ו-85 נציגויות לא תושבות4 ב-161 .
מדינות במשך השנים נפתחו ונסגרו נציגויות בין היתר בעקבות כינון יחסים דיפלומטיים או ניתוקם, משיקולים תקציביים של משרד החוץ (להלן - המשרד) ומשיקולים מדיניים או כלכליים.
מאז 1990 פתח המשרד יותר מ-20 ,נציגויות תושבות חדשות במדינות ברית המועצות לשעבר במרכז אירופה, באסיה ובאמריקה הלטינית.
על פי תקנון שירות החוץ (להלן - התקנון), לאחר שהחליטה הנהלת המשרד לפתוח נציגות חדשה, על הסמנכ"ל למינהל למנות עובד שישמש נציג המשרד (להלן - הנציג) בכל הנוגע להקמתה של הנציגות עד למינוים של עובדים קבועים לנציגות.
התקנון מצי ין שעל הנציג להכין את התשתית הראשונית להקמת הנציגות (ראו להלן) על פי התנאים במקום ועל בסיס הדרכה שיקבל מאגף הכספים, מהחטיבה למשאבים חומריים ומחטיבת הביטחון.
עוד צוין בתקנון, כי ביצוע נכון של פעולות ההכנה יאפשר "פתיחת נציגות במינימום תקלות ובזמן הקצר ביותר".
בחודשים אוגוסט-נובמבר 2007 בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, את תהליכי ההקמה של שתי שגרירויות חדשות, בזאגרב (קרואטיה) ובברטיסלבה (סלובקיה), שנפתחו בשנים 2005 ו- 2006 , ואת תהליכי הפתיחה מחדש (בשנת 1997 .
)) של השגרירות בבלגרד (סרביה הבדיקה התמקדה בפעולות המשרד לאיתור נכסים למשרדי השגרירויות ולמגורי השגרירים.