HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ריאיון טרם הצעת התפקיד 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2315 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | כי סבר 2019 חבר המועצה מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מינואר שהמועמדת תוכל לתרום לתאגיד, לאור הערכתו את יכולותיה.
מאחר שהמועמדת התעניינה בתפקיד זוטר, הוא התפלא שאינה עומדת בתנאי הסף, ולכן ניסה להבין מהם אותם תנאי סף, מתוך תחושת אחריות לתאגיד ומניסיון להבין את תהליכי בחינת המועמדים.
הוא הוסיף כי העובדה שהמועמדת לא התקבלה לתאגיד מוכיחה כי לא הופעלה מצידו שום השפעה לקבלת מועמדים וכי הדבר לא נתפס כהנחיה.
ראוי היה שחברי המועצה האמורים לפקח על פעילות התאגיד לא יהיו מעורבים כלל בנושאים פרטניים הקשורים לגיוס כוח אדם (גם לא כ"צינור"), וינחו כל מועמד שפנה אליהם, להעלות את עניינו הפרטני ישירות מול הגורמים המקצועיים בתאגיד האמונים על הנושא בחטיבת משא"ן.
כי חברי מועצת התאגיד 2019 יו"ר המועצה מסר למשרד מבקר המדינה בינואר קיבלו פניות לא מעטות בדבר התארכות ההליכים ואופן ההודעות למועמדים, משכך ומתוקף תפקידם ביקשו לבדוק את הדברים, אך ציין כי לא התכוונו להתערב בנושאים פרטניים או לפגוע בעצמאות שיקול דעתם של גורמי המקצוע בתאגיד.
משרד מבקר המדינה מדגיש כי במסגרת הפיקוח על התנהלות התאגיד אין מניעה שהמועצה תדון בשאלות העקרוניות העוסקות בגיוס כוח אדם ובאי-מתן מענה למועמדים או בטענות אחרות שהובאו לפתחם של חברי המועצה.
אולם ראוי כי חברי המועצה ירחיקו את עצמם ממעורבות בנושאים פרטניים, העלולים לפגוע בעצמאות שיקול דעתם של גורמי המקצוע (כגון התערבות במהלך הליכי הגיוס של עובד מסוים לתאגיד), כדי להבטיח את יכולת המועצה לפקח ביעילות על התנהלות התאגיד, גם בנושאי כוח אדם.
לנוכח האמור, מן הראוי כי המועצה תדון בנושא, תפיק לקחים מהפעולות שנעשו בעבר ותקבע כללים אשר יבטיחו שחברי המועצה לא יהיו מעורבים בהיבטים פרטניים של קבלת מועמדים לעבודה בתאגיד ויעסקו בנושא זה בהיבטי פיקוח בלבד.
2316 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה2 .
כאמור, עובדי מחלקת משא"ן יצרו רשימות אקסל שבהן ריכזו את המידע לגבי מועמדים שלגביהם פנו חברי המועצה, בציינם ממי התקבלה הפנייה, הערות, סטטוס הגיוס ומשימות המשך.
בד בבד נדרשו עובדי אגף משא"ן להעביר מפעם לפעם למנהלת לשכת המנכ"ל ולסמנכ"לית השנייה דיווחים על סטטוס הליך הגיוס של אותם מועמדים, שבגינם פנו חברי המועצה.
בתגובה לכך, לעיתים התבקשו העובדים לקדם ראיונות שלהם, לקיים עימם פגישות או לחפש להם משרות מתאימות בתאגיד.
בחלק מן המקרים פנו העובדים פעם נוספת לחברי המועצה הממליצים, באופן שלא הותיר ספק בכך שהשמות שהועברו זכו ליחס מועדף לעומת יתר המועמדים.
להלן דוגמאות לאמור לעיל: א.
כתבה עובדת משא"ן למנהלת לשכת המנכ"ל כי טבלה, שבה רוכזו 2016 ביולי נתונים על מועמדים שהומלצו או שהוזכרו על ידי גורמים שונים במועצה ומחוץ לה, משקפת פניות אישיות, ויש לתת לה תשומת לב מיוחדת.
העבירה רכזת לשכת המנכ"ל לסמנכ"לית השנייה 2016 כאמור, בספטמבר ולעובדת משא"ן הודעת דוא"ל שכותרתה "אקסל סטטוס - שמות מועמדים שמות 200 ".
להודעה צורף קובץ אקסל שכלל כמה גיליונות, ובהם עד 0509 - מועמדים.
לגבי כל מועמד צוינו פרטיו האישיים, סטטוס הטיפול במועמדותו ושם הממליץ.
בעמודת שמות הממליצים מופיעים שמות רבים של חברי מועצה, עובדי התאגיד וגורמי חוץ.
מתוכנו של קובץ האקסל ניתן ללמוד על היחס המועדף שאליו זכו חלק מהמומלצים.
כך למשל נכתב לגבי מועמדת: .
]ההדגשה אינה במקור[ ""תויקה בתיקיה של מועמדים לטיפול אישי לגבי חלק מהשמות שהועברו ציינו עובדי משא"ן בתכתובות עם לשכת חברת [" העביר בלי שמכיר" או]חבר המועצה[" המנכ"ל תיאורים דוגמת העבירה בלי שמכירה", באופן שהבחין בין מועמדים אלה לבין ]המועצה מועמדים אחרים ששמותיהם הועברו על ידי חברי מועצה ומכאן ניתן ללמוד שבמקרים האחרים הייתה הנחה שקיימת היכרות מוקדמת.
בעניין זה יצוין כי פעולת התאגיד בתחום גיוס העובדים נעשתה בלא שהונחה תשתית לבחינה ולטיפול בזיקות למניעת חשש לניגוד עניינים.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2317 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | מן האמור לעיל עולה כי עצם פנייתם של חברי המועצה במקרים ספציפיים, ובוודאי פנייה בעניינו של מועמד מסוים, הביאו לכך שבמקרים רבים המועמדים שלגביהם פנו, קיבלו תשומת לב מיוחדת וטיפול מועדף, ולא מן הנמנע שהדבר סייע לגיוסם לתאגיד אגב פגיעה במועמדים אחרים והפרת עקרון השוויון.
הסמנכ"לית השנייה מסרה בתשובתה כי הרשימות המסודרות ובהן שמות הממליצים נועדו לכך שיהיה מעקב מסודר אחר הליכי הגיוס של מועמדים אלה, כדי שתוכל להשיב לשאלות שיגיעו בעניינם ולבדיקת סטטוס הטיפול בהם.
היא אף ציינה כי הרשימות לא היו הגורם להחלטה אם לקלוט מועמד לתפקיד בתאגיד.
משרד מבקר המדינה מציין כי לשם שמירה על עקרון התחרות ההוגנת, אין זה מן הראוי להביא לידי ביטוי ברשימות שמנהל התאגיד את עובדת היות המועמד מופנה על ידי חבר מועצה, גם אם מצוין כי חבר המועצה אינו מכיר אותו.
מומלץ כי היועץ המשפטי של התאגיד יחדד את ההנחיות לחברי המועצה בדבר הימנעות מטיפול בפנייה פרטנית של מועמד כלשהו.
תחולת חוק הארכיונים ושמירת המידע שיצרו פורשי התאגיד גופים ציבוריים מייצרים מידע רב המתעד את פעילותם.
חלק ניכר מהמידע מתועד ברשומות אלקטרוניות, והשימוש בהן הולך וגובר עם השנים.
החובה לשמור את המידע של הגופים הציבוריים באופן נאות (הן המידע הקיים ברשומות השמורות על נייר או באמצעים פיזיים אחרים והן המידע הקיים ברשומות האלקטרוניות), מבוססת בעיקרה על עקרונות המינהל הציבורי החלים על התאגיד, ולפיהם על הגוף הציבורי לתעד את פעולותיו ולנהל את רשומותיו באופן מקצועי ושיטתי, כך שניתן יהיה לאתר את המסמכים שהיוו בסיס לקבלת החלטות ולפעולותיו של הגוף.
ניהול הרשומות ושימורן באופן סדור משפיעים באופן מכריע על עבודה תקינה ויעילה של המינהל הציבורי.
לנושא זה חשיבות מהמדרגה הראשונה גם לגורמים כמו המגזר השלישי, הציבור הרחב וגורמי הפיקוח, הבקרה והביקורת.
יכולתו של גוף ציבורי לנהל ולאחזר באופן שיטתי ויעיל את המידע הנוצר ומתקבל בו היא אחד מחייב 1998-מעמודי התווך של עקרון המשילות.
גם חוק חופש המידע, התשנ"ח 2318 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה רשויות ציבוריות, ובהן התאגיד למסור, על פי בקשה, מידע שנמצא ברשותן, בכפוף לחריגים הקבועים בו.
משרד מבקר המדינה מצא כי תיבות הדוא"ל של כלל העובדים שעזבו , ובהם מנהלי חטיבות וסמנכ"לים, נסגרו, 2018 את התאגיד עד סוף שנת ותכולתן נמחקה.
התנהלות זו פגעה ביכולת לקיים ביקורת בתאגיד.
כך, במהלך הביקורת פנה משרד מבקר המדינה וביקש לעיין במחשבו של עובד בכיר, ששימש מנהל חטיבה בתאגיד, אשר התפטר מעבודתו.
בתשובה לבקשה ביקש התאגיד לקבל אישור כתוב לכך ממנהל החטיבה.
אחרי שהתקבל האישור ונעשה ניסיון לקבוע מועד לקיום העיון, מסר היועץ המשפטי של התאגיד כי תיבת הדואר האלקטרוני נמחקה וכי אין שום אפשרות לשחזרה.
בתשובה לשאלות משרד מבקר המדינה בנושא מסר היועץ המשפטי כי "התאגיד מנהל את תיבות הדוא"ל של עובדיו 'בענן' של מיקרוסופט.
על פי המידע שנמסר 4- הנוכחי לתפקיד, לפני כ ]מנהל מערכות מידע [ לי, עד לכניסתו של המנמ"ר חודשים, היה נהוג למחוק את ה'יוזר' של כל עובד שעזב את התאגיד, וזאת מספר שבועות לאחר העזיבה.
נוהג זה נפסק לפני מספר חודשים, עם תחילת עבודתו של מנמ"ר התאגיד הנוכחי.
כיום, ההנחיה היא כי כל תיבת דוא"ל של עובד שעזב את התאגיד תעבור ל'תיבה משותפת' בענן, דבר שנותן אופציה לשמור אותה ללא הגבלת זמן".
עוד מסר היועץ המשפטי בתשובה לשאלה אם יש בתאגיד נוהל לשמירת רשומות כי "לתאגיד אין עדיין נוהל פורמלי הנוגע לשמירה על רשומות.
בימים אלה, התאגיד פועל להכנת נוהל המסדיר את נושא הסגירה והפתיחה של 'שם המשתמש' (יוזר) ".
הוא הוסיף וציין כי לא ידוע מי אישר 2018 בתיבות הדוא"ל והוא יושלם עד לסוף את הנוהג של מחיקת תיבות הדוא"ל, וכי המנכ"ל והמנמ"ר לא ידעו על כך.
בדצמבר הוסיף היועץ המשפטי וציין כי "התאגיד השלים בימים אלה כתיבת נוהל 2018 שמטרתו, בין היתר, להגדיר הסדרים לניהול הרשאות ופתיחת/סגירת חשבונות משתמשים במחשבים בתאגיד, ובכלל כך הסדר לעניין שמירת מיילים לאחר עזיבתו ".
אנו מקווים כי הנוהל ייחתם באופן סופי עד לסוף שנת 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2319 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | משרד מבקר המדינה מעיר לתאגיד כי העובדה שבמשך תקופה ארוכה נמחקו תיבות הדוא"ל של פורשי התאגיד, פוגעת בזיכרון הארגוני ובשמירת המידע הנחוץ לו בכלל והמידע בתחום ניהול כוח האדם בפרט, ואינה עולה בקנה אחד עם התנהלות תקינה של גוף ציבורי.
לפיכך עליו לוודא שהתאגיד יקבע לאלתר נהלים שיבטיחו שמירה סדורה של כלל המידע לצורך שימוש עתידי בו, לצרכים שוטפים ולצורכי גורמי בקרה שונים.
מנכ"ל התאגיד מסר בתשובתו כי לאחרונה גובש נוהל מפורט בדבר השימוש בתיבות דוא"ל בתאגיד, כולל במקרה של עובדים שהעסקתם הסתיימה.
בעניין זה יוער כי לא די בקביעת נוהל שיסדיר את שמירת המידע בתיבות הדוא"ל במהלך העבודה ועם פרישת העובדים, אלא יש להסדיר את מכלול ההיבטים הקשורים לשמירת כלל המידע - פיזי וממוחשב - בתאגיד.
לחוק קובע, בין היתר, את חובתו של תאגיד השידור הציבורי לשמר ולתעד 67 סעיף את שידוריו, את שידורי רשות השידור והטלוויזיה הלימודית שהועברו לו וכן תוכן שהוא מספק במרשתת.
סעיף זה גם מגדיר את החובה ליצור הסדר מיוחד שיאפשר (ד) קובע 67 העמדה לעיון הציבור של חומר ארכיוני מסוג תוכן ושידורים.
סעיף ש"אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מתחולת חוק הארכיונים לעניין חומר ארכיוני אחר של תאגיד השידור הציבורי".
(להלן - חוק הארכיונים), הנוגעות 1955-חלק מהוראות חוק הארכיונים, התשט"ו לאיסור לבער חלק מן המידע השגרתי של גוף, והחובה להפקיד בגנזך המדינה חומר ארכיוני - חלות רק על "מוסד ממוסדות המדינה" כפי שהוגדר בחוק.
משרד מבקר המדינה העלה כי הוראות חוק הארכיונים ותקנותיו לעניין "תעודות שגרתיות" שנוצרו בו לא הוחלו על התאגיד.
לצורך כך, נדרש צו של הממשלה (שסמכויותיה ), שלפיו תאגיד השידור הציבורי 1955 בעניין זה הואצלו לראש הממשלה בשנת יוכרז כמוסד המדינה לעניין חוק הארכיונים.
הכרזה כזו צריכה להיעשות בהתייעצות עם ועדת החינוך של הכנסת.
2320 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה היועצת המשפטית של ארכיון המדינה מסרה למשרד מבקר המדינה , כי "נכון להיום טרם הוכרז תאגיד השידור הציבורי 2018 בנובמבר כמוסד מדינה בצו, אולם ארכיון המדינה כבר החל לפעול בנדון ואף נעשתה פניה לשם כך לתאגיד".
נוכח חשיבות התיעוד, השימור והאחזור של כלל המידע של התאגיד, ובפרט המידע הנוגע לניהול ענייני עובדים, על התאגיד לפעול יחד עם ארכיון המדינה כדי לקדם את החלת הוראות חוק הארכיונים על התאגיד.
כך יובטח שבעתיד יישמר כראוי המידע החשוב הנמצא בתאגיד, שהוא גוף ציבורי במהותו, הן לצורך שימוש עתידי של התאגיד בו, והן לצורכי פיקוח ובקרה.
כי הוסכם עם 2019 ארכיון המדינה מסר למשרד מבקר המדינה בתשובתו מפברואר נציגי התאגיד כי יש להתקדם לקראת הכרזה על התאגיד כמוסד מדינה לפי חוק הארכיונים, וכי בכוונתם לפעול לקידום מהלך זה, שסביר שיושלם לאחר הקמת הממשלה החדשה.
 משרד מבקר המדינה העלה כי סדרי השמירה של מידע ממוחשב בתאגיד השידור הישראלי לקויים מיסודם.
בביקורת נמצא כי לא היו בתאגיד נוהלי עבודה ושגרה לביצוע פעולות שיבטיחו תיעוד ושמירה של תוצרי העבודה של עובדים שפרשו; הודעות דוא"ל הכוללות מידע חיוני לשמירת הזיכרון הארגוני בתאגיד, למעקב, בקרה וביקורת עתידיים ולהבטחת תקינות התנהלותו - נמחקו באופן גורף מהמאגרים.
לפיכך המידע הקיים בתאגיד - חסר.
על התאגיד לערוך בדק בית יסודי בתחום זה, ולהבטיח תיעוד נאות של תוצרי עבודתו.
יצוין כי התנהלות התואמת את הוראות חוק הארכיונים, את תקנותיו ואת הצווים שהוצאו מכוחו (אף אם התאגיד אינו נמנה עדיין עם "מוסדות המדינה" כהגדרתם שם), תבטיח שמירה נאותה על תוצרי העבודה הממוחשבים והפיזיים, ויכולת לשחזר אותם בעתיד לטובת התאגיד ולתועלת כלל הציבור.
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2321 תאגיד השידור הישראלי | תאגיד השידור הישראלי | סיכום שמירה על השידור הציבורי על איכותו ועל תקינות הליכי עבודתו היא אבן יסוד לביסוס מעמדו וחשיבותו בציבוריות הישראלית ולהבטחת האמון הציבורי בו.
תאגיד השידור הישראלי קם בעקבות סגירתה של רשות השידור עקב פגמים שונים בהתנהלותה, ואף עניין זה כשלעצמו מחייב אותו ואת מנהליו לפעול באופן תקין מן הבחינות המינהלית והמקצועית.
נסיבות הקמתו של תאגיד השידור הישראלי היו יוצאות דופן, בשל הדחיות החוזרות ונשנות ביום התחילה ובשל הבחינה שנערכה בנושא סגירת התאגיד והשינויים המבניים בו.
בשל כך, התנאים שבהם פעלו ראשי התאגיד בתקופת ההקמה היו מאתגרים ביותר.
למרות מצב דברים זה, הם הצליחו להביא את התאגיד לפעול במועד שנקבע בחוק המתוקן, תוך כדי מילוי המשימה שהוטלה עליו בדין.
עם זאת, ממצאי דוח זה משקפים מכלול של ליקויים מקצועיים והתנהלותיים הכרוכים זה בזה.
בהליכי הבחינה והגיוס של עובדי רשות השידור לתאגיד נפלו פגמים, חלקם יסודיים: לא הובנה הליך שלם, סדור, שוויוני ושקוף שיבטיח את תקינות הליכי הגיוס; ההחלטה לקבל עובדים רבים לתאגיד לא תמיד הייתה נתונה לצוותי הבחירה שהקים התאגיד, אלא להחלטות שקיבלו אחר כך בכירי התאגיד, בלי תיעוד מלא ובלי יכולת לבקרן באופן שוטף; טרם תחילת גיוס העובדים הורה מנכ"ל התאגיד על ליקוט "חוות דעת" לא רשמיות שאותן העבירו מספר גורמים.
במקרים מסוימים, היו חוות הדעת על עובדי הרשות פוגעניות.
חוות הדעת עובדו לרשימות שונות, אשר ברוב המקרים כללו סיכום של מספר ההמלצות ומספר ההסתייגויות שהיו על העובדים שלגביהם התקבלו חוות דעת וללא היגדים לגופו של מועמד, שבהן עשה התאגיד שימוש ואלה השפיעו לא אחת על הליכי הגיוס לתאגיד.
במספר מקרים בהם התקבלו פניות אישיות מחברי המועצה, קודם עניינם של המועמדים נשוא הפניות, באופן שונה מזה של מועמדים אחרים.
בעקבות התנהלותו זו של התאגיד נפגעה יכולתו לקיים הליך שוויוני, שקוף והוגן.
עוד העלתה הביקורת כי סדרי השמירה של מידע ממוחשב בתאגיד השידור הישראלי לקויים וטעונים שיפור.
בשנים האחרונות פעל התאגיד לקביעת נוהלי עבודה במספר נושאים.
ואולם, נוכח ממצאי דוח זה, על מנכ"ל התאגיד שהיה מעורב בהליכי הגיוס, על מועצת התאגיד ועל בכירי התאגיד, לקיים בדק בית ולהסיק מסקנות בדבר דפוסי הפעולה הראויים על מנת להבטיח כי הטיפול בענייני כוח האדם בעתיד יהיה מיטבי.
על התאגיד לקיים הליכי הפקת לקחים, כדי שיובטח כי התנהלותו של התאגיד בכלל התחומים, ובייחוד בתחום גיוס כוח האדם ובתחום שמירת המידע הארגוני ותיעודו, ייעשו בהתאם לכללי המינהל התקין.
ממצאי דוח זה, אמורים לשמש מעין מצפן לבחינת הטיפול של התאגיד במערכים מינהליים נוספים שהוא מנהל, שכן העקרונות העומדים ביסוד הביקורת המובאת כאן - רובם ככולם מתחום המינהל התקין - יפים גם לתחומים אחרים.
2322 מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינה מוסדות המדינה, חברות ממשלתיות ותאגידיםפרק רביעי: | מבקר המדינהנספח מידע שמסר התאגיד בדבר נוהלי כוח אדם וגיוס עובדים הקיימים בו, ומועד אישורם (התאגיד פועל כיום בהתאם להליך גיוס כוח אדם 2016 כללים לגיוס כוח אדם, מאי המסדיר בפירוט את שלבי הגיוס ומתעדכן מפעם לפעם) 16.
16 ,עריכת הסדרים ומניעת ניגודי עניינים 11.
16 ,נוהל העסקת קרובי משפחה 14.
16 ,נוהל עבודה פרטית 1.
16 ,נוהל החזר הוצאות אירוח 22.
16 ,נוהל מתנות ואיסור קבלת טובות הנאה 22.
17 ,נוהל עבודה בשעות המנוחה 22.
17 ,תקנון למניעת הטרדה מינית 12.
17 ,נוהל סדרי עבודה במשמרות 6.
18 ,הנחיות בנושא פרס מנכ"ל 24.
18 ,נוהל נסיעות לחו"ל 17.
18 ,כללי גיוס כוח אדם לאירוויזיון 2.
18 ,נוהל גיוס עובדי הטלוויזיה הלימודית 28.
19 ,נוהל העסקת עובד שהגיע לגיל פרישה 16.
19 ,נוהל איתור סמנכ"לים / נוהל לאיתור ובחירת נושאי משרה 30.
19 ,נוהל קביעת שכר וקידום שכר 28.
19 ,כללים לגיוס עובדים בפטור ממכרז
מבוא לאמצעי התקשורת נודעת חשיבות רבה במרקם החיים הדמוקרטי ובמימושו של חופש הביטוי.
אמצעי התקשורת האלקטרוניים, לרבות התקשורת המשודרת, משמשים במה מרכזית להשמעת דעות והשקפות.
אמצעי התקשורת אמורים להיות מסוגלים לסקר את רשויות השלטון ולבקר את פועלן ללא תלות וניגוד עניינים.
מכאן שלעצמאות התקשורת חשיבות מכרעת להבטחת ייעודה.
אמצעי התקשורת בישראל נתונים לרגולציה.
בבסיס הרגולציה והפיקוח בתחום השידורים הועמדו כמה תכליות, ובהן: קידום חופש הביטוי ושקיפות המידע, הבטחת ייצוג תקשורתי פלורליסטי, מתן מענה לכשלי שוק התקשורת, הבטחת רמת השידורים ואיכותם, הגנה על אוכלוסיות רגישות וקידום התחרות.
תחום השידורים מהווה נקודת מפגש בין אינטרסים ציבוריים, בין אינטרסים 3.
23- עמדו על כ 2018 כלכליים רבי משקל (הכנסות תחום השידורים בשנת ובין 1) מתוך סך הכנסות שוק התקשורת בשנה זו 18%-מיליארד ש"ח והיוו כ אינטרסים פוליטיים, הנובעים מהיות התקשורת גורם המשפיע על השיח הציבורי ועל עיצוב דעת הקהל.
זאת בעיקר בכל הנוגע לדיווחי חדשות ולתוכני אקטואליה, שבאמצעותם מונגש לציבור הרחב מידע על תהליכים ועל קבלת החלטות בנושאים .
2מדיניים וכלכליים מטבע הדברים שורר מתח מובנה בין הדרג הפוליטי לבין אמצעי התקשורת.
מצד אחד, לדרג הפוליטי סמכות לאסדר את תחום התקשורת באמצעות חקיקה, אך הוא גם מסוקר ומבוקר על ידה; מצד אחר, לאמצעי התקשורת השפעה על עיצוב דעת הקהל ועל סדר היום, וחלק מתפקידם הוא לדווח על פעולות השלטון ולבקר אותן.
2019 , אגף הכלכלה - משרד התקשורת, יוני 2018 סיכום הכנסות שוק התקשורת לשנת 1 חוות דעת הוועדה לצמצום הריכוזיות בנושא קביעת תנאי המכרז למתן רישיונות שידור לערוצים 2 ).
בחוות הדעת מצוין בין היתר כי בהיותה ספקית המידע העיקרית של הציבור 30.
15 ( נושאיים לגבי הנעשה בממשלה, התקשורת היא גם בעלת השפעה רבה על קביעת סדר היום הציבורי דרך בחירתה לדווח על נושאים מסוימים או להציג אותם בצורה מסוימת.
1640 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה המתח המובנה שבין הדרג הפוליטי לבין אמצעי התקשורת: 1 תרשים בין הדרג הפוליטי לבין אמצעי התקשורת מתקיים קשר שוטף המתבטא ביוזמות חקיקה, בקידום הליכי חקיקה (לדוגמה בנוגע למעבר מזיכיונות לרישיונות לשידורים, להארכת תוקף רישיונות לשידורים, העברת האחריות לגופים משדרים מגורם אחד למשנהו, היבטים תקציביים הנוגעים לגופים המשדרים, חובות הנוגעות להפקות מקור ועוד), ובראיונות והופעות בתקשורת.
הסדרת תחום השידורים כוללת בין היתר הסדרה של היבטים תוכניים ופיקוח עליהם.
הסדרה הנוגעת לתוכן המשודר והמבוצעת על ידי המדינה עלולה לעורר חשש לפגיעה בחופש הביטוי, משום שמשמעותה ניסיון לעצב ולהכתיב את השיח הציבורי.
בשל כך, ובשל הצורך להבטיח ששיקולים מקצועיים הם שינחו את הרגולציה בתחום השידורים, ולאור ההכרה כי קיימים בתחום זה אינטרסים פוליטיים וכלכליים רבי עוצמה, הדין אינו מתיר לדרג הפוליטי להתערב בתכנים.
בחקיקה נקבע שימונו מועצות ציבוריות שיעסקו בתחום השידורים.
הקמתן נועדה ליצור חיץ בין הסדרת התוכן לבין הדרג הפוליטי, וכך לבודד את השידורים מהשפעה פוליטית ולהבטיח שהליך קבלת ההחלטות יבוסס על שיקולים מקצועיים.
זאת בלי להתעלם מהאינטרסים הכלכליים של הגופים שעל הסדרתם אמונות המועצות.
לצד זאת, למשרד התקשורת ולשר התקשורת יש סמכויות ספציפיות שונות, ובכלל זה בהיבטים הנדסיים וטכניים ובנושאים הנוגעים לרישיונות ולמינוי חברי אותן מועצות.
מכאן נודעת חשיבות למידת עצמאותן של מועצות השידורים.
שידורי הטלוויזיה בישראל נחלקים לשלושה תחומים עיקריים: (א) שידור ציבורי, הממומן מכספי הציבור; (ב) שידור מסחרי, הממומן מכספי פרסומות; (ג) שידור רב-ערוצי, הכולל מגוון ערוצים המשודרים במסגרתו וממומן מדמי מנוי.
לצידם פועלים הערוצים הייעודיים (הממומנים מפרסומות).
2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1641 משרד התקשורת | משרד התקשורת | הרגולציה בתחום השידורים מבוזרת.
השידור הציבורי מוסדר בחוק השידור (להלן - חוק השידור הציבורי).
תחום השידורים 2014-הציבורי הישראלי, התשע"ד המסחריים והרב-ערוציים מוסדר בשני דברי חקיקה מרכזיים: (א) חוק התקשורת (להלן - חוק התקשורת), לעניין שידורי טלוויזיה 1982-(בזק ושידורים), התשמ"ב רב-ערוציים - שידורי הכבלים והלוויין; (ב) חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, , לעניין שידורי טלוויזיה מסחריים (להלן - חוק הרשות השנייה).
1990-התש"ן בוצע תיקון לחוק, ולפיו הסמכות לאסדרת הערוצים הייעודיים הועברה 2018 בשנת .
להשלמת התמונה יצוין כי בשנים האחרונות 3מחוק התקשורת לחוק הרשות השנייה חברות ישראליות ובין-לאומיות החלו לפעול בישראל ולספק תוכן על גבי רשת האינטרנט.
יש פערים מהותיים בין אסדרת השידורים המסופקים באופן זה לבין אסדרת השידורים שפורטו לעיל.
בשלושת החוקים האמורים נקבע כי שר התקשורת הוא הממונה על ביצועם, והוקנו לו כאמור סמכויות מסוימות מכוח חוקים אלה.
עם זאת, נוכח תפיסת ההסדרה, ולפיה הדרג הפוליטי אינו אמור לעסוק בהסדרת התכנים, פעולות ההסדרה והפיקוח על הגופים המשדרים מתבצעות בעיקרן באמצעות שלוש מועצות ציבוריות: חוק השידור הציבורי קובע את האורגנים של מועצת תאגיד השידור הישראלי: תאגיד השידור הישראלי (להלן - תאגיד השידור הציבורי או התאגיד), שהם המועצה והמנכ"ל.
תפקיד המועצה לקבוע את מדיניות התאגיד, לאשר את לוחות השידורים, למנות את המנכ"ל, לאשר את המבנה הארגוני, לפקח על עמידתו של התאגיד ביעדי התקציב, לקבוע כללי אתיקה ועוד.
מנכ"ל התאגיד אמון על ניהולו השוטף של התאגיד (בהתאם להחלטות המועצה ולהנחיותיה), ובכלל זאת לשמש העורך הראשי של השידורים ולהכין הצעת תקציב.
בחוק השידור הציבורי נקבע כי תמונֶה ועדת איתור, בראשות שופט בדימוס, שתמליץ לשר הממונה על חברי המועצה.
עוד נקבע שתקציב התאגיד יורכב , ונוסף על כך מחלק מאגרת רישוי רכב מנועי שגובה משרד 4מהכנסות התאגיד הסכום אשר משרד 5התחבורה.
לפי דוח רואי החשבון המבקרים של התאגיד מיליון ש"ח; 546.
25 - 2017 התחבורה יעביר לתאגיד בכל שנה הוא כדלקמן: בשנת מיליון ש"ח.
662 - ואילך 2019 מיליון ש"ח; ומשנת 625 - 2018 בשנת המועצה לשידורי כבלים ולוויין היא מועצה ציבורית, מועצת הכבלים והלוויין: אשר הוקמה מכוח חוק התקשורת.
המועצה פועלת כאורגן עצמאי בתוך משרד 196 ', ס"ח תשע"ח עמ 2018-), התשע"ח 44 ' חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס 3 .
הכנסות ממכירת זמן שידור לפרסומות, חסויות ותשדירי שירות 4 .
19 ,דוח רואי החשבון המבקרים של תאגיד השידור הישראלי 5 1642 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה ,התקשורת, והיא אחראית בין היתר לקביעת מדיניות וכללים לגבי סוגי השידורים נושאיהם, תוכנם, רמתם, היקפם ומועדיהם, לרבות אישור ערוץ לשידור וביטולו, עידוד הפקות מקור ופיקוח על ביצוע השידורים.
נוסף על כך, המועצה מפקחת על .
עד פברואר 2003-שידורי ערוץ הכנסת לפי חוק שידורי ערוץ הכנסת, התשס"ד הייתה המועצה אחראית למתן רישיונות לערוצים הייעודיים ולפיקוח עליהם.
באותו המועד הועברה אסדרת הערוצים הייעודיים לרשות השנייה המועצה ממונה על ידי הממשלה, לפי הצעת שר התקשורת, והיא מורכבת מנציגי ציבור וכן מעובדי מדינה.
החוק קובע כי הממשלה תעמיד לרשות המועצה את עמד 2019 האמצעים והתקציבים הדרושים לתפקודה התקין.
4-על כ הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו היא תאגיד סטטוטורי, מועצת הרשות השנייה: הפועל מכוח חוק הרשות השנייה.
הרשות כוללת שני גופים: מועצת הרשות שממנה הממשלה לפי המלצת שר התקשורת, לאחר קיום הליך היוועצות עם גופים שנקבעו בחוק, והנהלת הרשות ובראשה מנכ"ל, האחראי לניהול השוטף של ענייני הרשות.
הרשות השנייה אחראית בין היתר לפיקוח על השידורים, במטרה להבטיח השקעה בהפקות מקומיות, שמירה על אתיקה, הנגשת השידורים לאנשים עם מוגבלות, הגנה על קטינים, עידוד התחרות והבטחת שידור מידע מהימן, הוגן ומאוזן.
תפקידי מועצת הרשות מפורטים בחוק, ובהם: התוויית קווי הפעולה של הרשות, פיקוח שוטף על ביצוע השידורים ואישור תקציב הרשות.
פעילות הרשות השנייה ממומנת מכספים שמשלמים לה הגורמים שהיא מפקחת עליהם - בעלי הזיכיונות או הרישיונות לשידורי טלוויזיה ורדיו.
תקציב הרשות השנייה עמד שונו סמכויות הרשות השנייה 2018 .
בשנת7 מיליון ש"ח 30- על כ 2017 בשנת .
8ומועצת הרשות השנייה .
2019 בהתבסס על הצעת תקציב משרד התקשורת לשנת 6 https://www.
il/Editor /UpLoadFiles/ : אתר הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו 7 Budget2017.
18 ( 2695 ' ס"ח התשע"ח מס 8 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1643 משרד התקשורת | משרד התקשורת | שלוש המועצות הציבוריות ותחומי אחריותן: 2 תרשים פעולות הביקורת בדק משרד מבקר המדינה, לסירוגין, כמה 2018 עד אפריל 2016 בחודשים נובמבר היבטים הנוגעים לעצמאות גופי הרגולציה בתחום השידורים.
בכלל זה נבדקו היבטים הנוגעים להקמת רשות תקשורת עצמאית; למינוי חברי מועצת הרשות השנייה; לעצמאות מועצת הכבלים והלוויין.
הביקורת נעשתה במשרד התקשורת (להלן גם - המשרד).
בדיקות השלמה בוצעו ברשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו (להלן - הרשות השנייה), במועצת הכבלים והלוויין, ברשות החברות הממשלתיות ובמשרד המשפטים.
מודל אסדרת השידורים המסחריים והרב-ערוציים תחום השידורים המסחריים והרב-ערוציים מוסדר כאמור בשני דברי חקיקה מרכזיים: חוק התקשורת - לעניין שידורי טלוויזיה רב-ערוציים (שידורי הכבלים והלוויין) וחוק הרשות השנייה - לעניין שידורי טלוויזיה מסחריים.
שר התקשורת (להלן גם - השר) הוא השר הממונה לעניין שני החוקים, והם מקנים לו סמכויות שונות הנוגעות לאסדרת תחום השידורים, ובכלל זה בנוגע להיבטים הנדסיים .
כמו כן, הסדרת 9וטכניים, ובנושאים הנוגעים לרישיונות ולמינוי חברי המועצות מועצת הרשות השנייה ממונה על ידי הממשלה לפי המלצת שר התקשורת, לאחר קיום הליך 9 היוועצות עם גופים שנקבעו בחוק; מועצת הכבלים והלוויין ממונה על ידי הממשלה לפי המלצת שר התקשורת, והיא מורכבת מנציגי ציבור ועובדי מדינה.
1644 משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה משרדי ממשלהפרק שני: | מבקר המדינה תחום הַבֶּזֶק (טלקומוניקציה) נמצאת בידי שר התקשורת ומשרד התקשורת, מכוח חוק התקשורת.
המבנה הרגולטורי כפי שיפורט להלן, המודל הקיים בישראל בכל הנוגע למערך הארגוני המסדיר את השידורים המסחריים והרב-ערוציים שונה מזה המקובל בעולם: המצב בעולם: קיומה של רשות תקשורת באופן מסורתי פעלו במדינות ברחבי העולם משרדי תקשורת, בדומה לפעולתם של משרדי ממשלה אחרים.
שינויים טכנולוגיים בתחום התקשורת ובראשם התלכדות , לצד ההכרה כי מדובר בתחום הדורש רמת מומחיות גבוהה וכי יש צורך 10תשתיות בקביעת מדיניות ארוכת טווח, המבוססת על ראייה כוללת של התחום, הביאו את המדינות המפותחות לבחון מהו המערך הארגוני-רגולטורי הראוי בתחום.
(וכן במדינות 11OECD -תהליכי בחינה אלה הובילו ברובן המוחלט של מדינות ה רבות שאינן שייכות לארגון זה) להקמת רגולטור עצמאי בתחום התקשורת - רשות OECD - המדינות שהיו חברות אז בארגון ה 29 מתוך 27- ב2002 תקשורת.
כבר בשנת הייתה הפרדה בין הרגולטור האמון על תחום התקשורת לבין הממשלה.
בשנת 12המדינות הנוספות היה משרד ממשלתי אחראי לרגולציה בתחום התקשורת .
לעומת OECD - מדינות ה 33 מתוך 31- מודל "רשות התקשורת" היה קיים ב 2013 .
13זאת, בישראל משרד ממשלתי הוא המפקח על התחום המעבר למודל רשות תקשורת ברחבי העולם נעשה בשל היתרונות הגלומים בו על פני המשרד הממשלתי, ובהם: הגברת המקצועיות של הרגולטור, ובכלל זה קיומו של רגולטור בעל מומחיות בתחום, וקבלת החלטות על בסיס מקצועי וללא חישובים פוליטיים קצרי טווח; יצירת ודאות רגולטורית ועקביוּת - יצירת סביבה ודאית ) - תשתיות שבאופן מסורתי יכלו לשמש לשירותים convergence ( התלכדות של תשתיות 10 .
ספציפיים בלבד יכולות לשמש תשתית לאספקת שירותים אחרים - ארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי.
Organisation for Economic Co-operation and Development 11 .
27 ' הצוות לתכנון הקמת הרשות הלאומית לתקשורת (ועדת אולניק), עמ 12 דוח הוועדה לייעול מנגנוני רגולציה בישראל ולבחינת הממשקים בין הרגולטורים השונים 13 .
56 '), עמ 2013( במשק 2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי2020 - התש"ף | ב70 דוח שנתי1645 משרד התקשורת | משרד התקשורת | והאיחוד OECD -.
בהתאם להגדרות ארגון ה 14יותר המושפעת פחות מאינטרסים האירופי, מאפייניו השכיחים של הרגולטור העצמאי מתבטאים בין היתר בהיבטים .
הוסבר 15תקציביים ובדרכי המינוי והפיטורים של ראש הרשות הרגולטורית וחבריה כי עצמאות מהממשלה ומהענף המוסדר מאפשרת לרגולטור לקבל החלטות הוגנות .