HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
ראוי שמודל זה של הכ נסת רופאים מומחים למתקני הכליאה יופעל באזורים נוספים שיש בהם מתחמים כאלו.
הטיפול הרפואי בעצורים .
שב"ס קולט לבתי המעצר חשודים שנעצרו על ידי משטרת ישראל וגורמים ביטחוניים (צה"ל ושב"כ).
לפי נתוני שב"ס, בשנת 2010 נקלטו67,232 עצורים בבתי המעצר; בשנת2011 - 69,823 ; בשנת2012 - 69,142 ; ובשנת2013 נקלטו59,135 עצורים.
בתקופת הביקורת 414 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - שירות בתי הסוהר - המערך הרפואי לטיפול בכלואים בשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 היו בשב"ס תשעה מתקני כליאה עיקריים ששימשו לכליאת עצורים: שלושה בתי מעצר, שני מתקנים משולבים39 וארבעה מתקנים מיוחדים40.
,ככללשירותי הרפואה ברוב מרפאות מתקני הכליאה ניתנים בשעות קבועות: חובשים נמצאים במרפאות במשך כל שעות היממה, ורופא המרפאה נוכח בימים ראשון - חמישי בין השעות 7:30 ל-17:00 .
במרפאת בית המעצר ניצן הנמצא סמוך למר"ש, ניתן שירות של רופא ממר"ש במשך כל שעות היממה.
במתקנים המיוחדים נוכח רופא גם בין השעות 17:00 אחה"צ ל-7:30 .
בבוקר רופא זה אינו עובד שב"ס, והוא מועסק באמצעות חברה שזכתה במכרז שהוציא שב"ס.
תהליך קליטת העצורים41 .
בדיקת רופא במעמד הקליטה לפי פקודת הנציבות בנושא "קליטת עצורים, החזקה ושחרור" ולפי פקודת הנציבות בנושא "הטיפול הרפואי באסיר" - עצור ייבדק על ידי רופא (למעט עצור לימים) עד 48 שעות מקבלתו למתקן הכליאה.
סדר היום בשב"ס תלוי בסדר היום של המשטרה ושל יחידת "נחשון"42 של שב"ס.
במשך שעות היום מועברים העצורים לחקירות במשטרה או לבתי משפט לדיונים בעניינם43 .
הם עוזבים את בתי המעצר בשעות הבוקר המוקדמות לפני הגעת הרופא למרפאה ושבים לבתי המעצר רק בשעות הערב.
בחלק ממתקני הכליאה יש רופא במרפאה רק בימים ראשון-חמישי בשעות 17:00-7:30 .
נוצר מצב שבחלק ממתקני הכליאה העצורים עוזבים את בתי המעצר עזב את מתקן הכליאה.
ולכן אינם ]כבר[ לפני הגעת הרופא למרפאה, וחוזרים לאחר שהרופא נבדקים על ידי רופאים במהלך 48 השעות הראשונות למעצרם, בניגוד לפקודת הנציבות ׁ (למעט עצורים לימים).
בסופי שבוע הבעיה מחמירה - עצור שמובא לבית המעצר ביום חמישי בשעות הערב אינו נבדק על ידי רופא במהלך סוף השבוע, במשך למעלה מ-48 שעות, והוא ייבדק על ידי רופא רק ביום ראשון בבוקר - וגם זה רק אם לא יצא לבית משפט או לחקירת משטרה.
שב"ס אינו מיישם במלואה את פקודת הנציבות הקובעת שעל רופא לבדוק את העצור עד 48 .
שעות מקליטתו מרפאות שב"ס אינן מנהלות רישום בנוגע למספר העצורים שלא נבדקו על ידי רופא עד 48 .
שעות מקליטתם בבית המעצר .
מתקן כליאה המשלב בית סוהר ובית מעצר 40 מתקן כליאה אליו מובאים עצורים מינהליים, ובהם מתקיימות חקירות של שירות הביטחון הכללי.
41 " בעניין זה ראו בקובץ דוחות זה את הפרקהיבטים בהעברת הטיפול בבתי המעצר מהמשטרה לשב"ס", עמ' 383-351.
42 היחידה המרכזיתשל שב"ס לליווי אסירים ועצורים לבתי המשפט ולתחנות המשטרה, ומופקדת על אבטחת והפעלת אגפי הכליאה בבתי המשפט.
43 לפיחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים), התשנ"ו-1996, ,ככללמי שנעצר יובא בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ-24 שעותלפני שופט, אלא אם כן הוחלט לשחררו קודם לכן .
המשרד לביטחון הפנים 415 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - שירות בתי הסוהר - המערך הרפואי לטיפול בכלואים בשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 רופא בשירות קנוי עד אמצע יוני 2012 ניתנו שירותי הרפואה בבית מעצר תל אביב (להלן- בימ"ר ת"א) על ידי רופא עובד שב"ס בלבד.
במהלך יוני 2012 שובץ רופא בשירות קנוי44 בבימ"ר ת"א בשעות הלילה באופן זמני, ומספר העצורים שנבדקו על ידי רופא במהלך 48 השעות הראשונות למעצרם עלה.
בעקבות זה דרש אחראי המרפאה בבימ"ר ת"א, שהתריע בעבר כמה פעמים על הקושי במילוי אחר פקודת הנציב, להציב רופא בשירות קנוי באופן קבוע בבימ"ר תל אביב בשעות הערב והלילה.
באפריל 2013 ערך הנציב דיון בנושא "רופאים במשמרת לילה בבימ"ר ת"א".
הנציב סיכם את הדיון סבור כי ]והוא[ ,וקבע, כי "ישנו יתרון מובהק בהימצאותו של רופא סביב השעון שם לא קיימת אינסטנציה רפואית ]נוספים[ .
הדבר נכון לבימ"ר ת"א כמו לבתי המעצר קבועה במהלך סופ"ש ובכל שעות היממה.
וזאת כדי לאפשר עמידה בנוהל הקובע כי כל כלוא ייבדק במהלך 48 שעות מרגעקליטתו במתקני שב"ס".
באותו חודש הורה הנציב להתחיל בהעסקת רופא בשירות קנוי בבימ"ר ת"א בימים ראשון- חמישי מעת עזיבתו של רופא שב"ס, וכן במהלך סוף השבוע למשך תקופה של שלושה חודשים שתוגדר כ"פיילוט", ובסיומו תתקיים הפקת לקחים ובחינת התאמתה של מתכונת זו לצרכים.
הפיילוט החל באמצע נובמבר 2013 והסתיים במרץ2014 .
בזמן הפיילוט הועסק הרופא חמש שעות בכל לילה בימים ראשון-חמישי, וחמש שעות בימי סוף השבוע.
מסקירה שהכין האחראי על המרפאה בבימ"ר ת"א עולה, שבתקופת הפיילוט נקלטו בבימ"ר ת"א כ-1,470 עצורים.
באותה תקופה היו כ-750 יציאות עצורים לחקירות משטרה וכ-3,600 יציאות לבית משפט45.
לפי נתוני בימ"ר ת"א, בחודש ינואר 2014 לא נבדקו 374 עצורים על ידי רופא במעמד הקליטה; בחודש פברואר - 439; ובמחצית הראשונה של חודש מרץ124 .
עצורים יוצא אפוא שגם בחודשים שבהם הועסק רופא בשירות קנוי, לא נבדקו במעמד הקליטה כ- 64% מהעצורים.
בידי אחראי המרפאה לא נמצאו נתונים אם עצורים אלה נבדקו מאוחר יותר.
עם סיום הפיילוט ציין אחראי המרפאה, כי "ניתן יהיה לעמוד בפקודת הנציבות בתנאי שיינתנו שרותי רופאים בימים סדורים ורציפים".
הקרפ"ר ציין ש"למרות 5 שעות הכיסוי עדיין צפוי ש'נפספס' אסירים אך באופן מופחת".
במרץ 2014 הורה סגן הנציב להפעיל שירות של רופא מחוץ לשעות העבודה הרגילות "בתפיסה הזהה לפיילוט שהופעל בהצלחה בבימ"ר תל אביב" (להלן - פרויקט רופא מתחמי) וזאת - בתוך שבועיים ממועד הדיון.
ביולי 2014 נחתם הסכם התקשרות עם חברה המספקת שירותי רופא במתקני הכליאה המיוחדים, ולפיו יינתנו שירותי רפואה של כתשע שעות בכל אחד מימי השבוע ובאחד מימי סוף השבוע בבתי המעצר צלמון, הדרים ובימ"ר ת"א.
תחולת ההסכם עד סוף פברואר 2015 .
44 רופא הנותן שירותים חיצוניים.
45 כל יציאה של עצור נספרת.
כלומר - ייתכן שעצור יצא כמה פעמים לבית משפט, ואז תיספר כל יציאה בנפרד.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - שירות בתי הסוהר - המערך הרפואי לטיפול בכלואים בשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 ההסכם לא כלל שירותי רפואה בבית המעצר אוהלי קידר שבמחוז דרום.
החלה החברה להפעיל את פרויקט הרופא המתחמי במתחם צלמון בתשובתו מדצמבר 2014 מסר שב"ס, כי החברה נמצאת בתהליך של גיוס רופאים לצורך הצבתם בכל בתי המעצר.
אשר לאוהלי קידר מסר שב"ס, כי הוא מטפל במכרז נפרד שייתן מענה לאזור הדרום, ובימים אלה הוגשה בקשה לוועדת מכרזים לקבלת הצעת מחיר.
שעות הנוכחות של רופאי המרפאות בבתי המעצר בשב"ס כפי שהיו במועד קיום הביקורת אינן מאפשרות מתן מענה מלא לפקודת הנציבות הדורשת בדיקת עצורים בתוך 48 השעות הראשונות לכ ניסתם לבתי המעצר.
העסקה רציפה של רופאים במתחמי הכליאה בשעות הערב והלילה תוכל לסייע בעמידה בפקודה.
טוב עשה שב"ס שהרחיב את פרויקט הרופא המתחמי לבתי המעצר האחרים בעקבות תוצאות הפיילוט בבימ"ר ת"א.
ואולם הנחיית סגן הנציב ממרץ 2014 המורה להפעיל את פרויקט הרופא המתחמי בתוך שבועיים לא יושמה.
נכון לסוף דצמבר 2014 הופעל הפרויקט רק במתחם צלמון ובבית המעצר הדרים, אך בבימ"ר ת"א לא הופעל הפרויקט.
משרד מבקר המדינה מעיר כי על שב"ס לספק מענה לצורך בבדיקת עצורים גם בשעות הערב והלילה וגם בסופי שבוע בכל מחוזותיו, ובכללם מחוז דרום.
לפיכך עליו לזרז את הליכי הרחבת הפרויקט למחוז דרום או למצוא פתרון אחר לבעיה.
תקנות סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים) (תנאי החזקה במעצר) התשנ"ז-1997 " קובעות, כיכל עצור המבקש טיפול רפואי זכאי להיבדק בידי חובש או רופא במקום המעצ ר; כל עצור זכאי לקבל טיפול רפואי הנחוץ לו לשם שמירה על בריאותו, על פי קביעת רופא מקום המעצר, ובדרך שתיקבע בפקודו".
לפי הוראות משרד הבריאות עצורים ]הפקודה[ ת זכאים למלוא סל השירותים והתרופות שהוגדר בחוק בריאות ממלכתי, והגורם האחראי למתן השירות הרפואי לעצורים היא קופת החולים שבה מבוטח העצור.
בתקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הקצאה לקופות החולים), התשנ"ה-1995 , נקבע, כיבחישוב מספר המבוטחים המשוקלל לכל קופות החולים לא יילקח בחשבון בין היתר תושב ישראל שנמצא במעצר או במאסר למעלה מ-12 חודשים.
המסקנה הנובעת מכך היא, שקופת החולים שאליה השתייך העצור לפני מעצרו, תישא במימון הטיפול הרפואי ב-12 החודשים הראשונים למעצרו.
במסגרת תכנית העבודה השנתית של החשב הכללי נערכה בשנת 2013 ביקורת בשב"ס בנושא "מימון טיפולים רפואיים לעצורים עד שנה".
הביקורת התקיימה בארבעה מרכזים רפואיים ונעשתה לגבי שנת 2013 בלבד.
מטיוטת הביקורת עולה46 , שבמהלך שנת2013 שילם שב"ס לארבעת המרכזים הרפואיים כ-215,000 ש"ח בגין טיפולים רפואיים שנעשו בבתי החולים לעצורים עד שנה - סכום שלכאורה היה על קופות החולים לשלמו.
לא הושלם דוח הביקורת וממצאיו לא הועברו להנהלת שב"ס המשרד לביטחון הפנים 417 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - שירות בתי הסוהר - המערך הרפואי לטיפול בכלואים בשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הבדיקה נעשתה רק לגבי שנה אחת ורק בארבעה בתי חולים.
צפוי שבדיקה מקיפה יותר הייתה מעלה סכומים גבוהים יותר.
לדעת משרד מבקר המדינה, על שב"ס להקפיד על כך שקופות החולים יישאו בהוצאות של הטיפולים הרפואיים, לעצורים עד שנה, הנעשים מחוץ למתקני הכליאה, כדי להבטיח שהוא לא יישא בהוצאות שאין הוא אמור לשאת בהן.
מבני המרפאות בבתי המעצר .
לשם בחינת מצב המבנים של מרפאות שב"ס במתקני המעצר, ביקרו נציגי משרד מבקר המדינה במרפאות של בתי המעצר הבאים: תל אביב, ניצן וקישון.
בביקור עלו ממצאים כמפורט להלן: .
לפי הנחיות משרד הבריאות לתכנון מחלקות אשפוז47 , שטח חדרו של אחראי מרפאה לא יפחת מעשרה מ"ר, שטח חדרו של רופא לא יפחת מ-12 מ"ר, והמטבחון יהיה בשטח של ארבעה מ"ר.
לפי נוהל משרד הבריאות בנושא מערכות מיזוג אויר יש לוודא, כי תהיה החלפת אויר בחדרים בתדירות של עשר פעמים בשעה, שתיים מהן באוויר צח, ובחדרי שירותים נדרשות עשר החלפות אויר.
לפי המדריך לנוהלי בטיחות במעבדות ביו - רפואיות48 , נדרשת הפרדה מלאה בין אזור שאוכלים או שותים בו ובין אזור לאחסון חומרים כימיים כמו נוזלי גוף.
בכל המרפאות שנבדקו נמצא שהחדרים של האחראים על המרפאות וחדריהם של הרופאים, ובכללם הרופאים המקצועיים כגון פסיכיאטר ונרקולוג - שטחם קטן מהנדרש בהנחיות משרד הבריאות.
כמו כן נמצא, כי בחדרים אלה יש בעיה של אוורור, ואין כניסה של אויר נקי וצח כנדרש.
במרפאה של בימ"ר ת"א נמצאו מפגעים נוספים: 1 .
בחדרו של האחראי על המרפאה נמצא מקרר שבו מאוחסנות בדיקות שתן; 2.
בחדרו של רופא המרפאה אין חלון; 3.
באזור המיועד לרווחת אנשי הצוות אין אוורור בשירותים, מטבחון הצוות אינו מתאים בשטחו לנדרש, ומכשירי חשמל הונחו בצורה מסוכנת.
חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998 , קובע, כי אדם עם מוגבלות זכאי לנגישות למקום ציבורי ולשירות ציבורי.
עוד קובע החוק, כי "שירות בריאות ומקום שבו ניתן שירות בריאות יהיו נגישים".
בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה, כי הגישה למרפאה בבית מעצר קישון צרה, ובכניסה אליה יש מדרגות - כך שהמרפאה אינה נגישה לעצורים עם מוגבלות.
ההנחיות מהוות קו מנחה לתכנון 48 משרד הבריאות- המחלקה למעבדות, אוקטובר 1994.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - שירות בתי הסוהר - המערך הרפואי לטיפול בכלואים בשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 מפקד בית מעצר קישון מסר למשרד מבקר המדינה, כי בדיון שהתקיים באוגוסט 2014 לאחר הביקור של נציגי משרד מבקר המדינה, החליט סגן הנציב על "שיפוץ מרפאת קישון כחלק מפרויקט שיפוץ מכלול קליטה ומיון".
שב"ס מסר בתשובתו בדצמבר 2014 , כי השיפוץ נכלל בתכנית העבודה לשנת2015.
במאי2014 , במהלך הביקורת של משרד מבקרהמדינה, קיימה גם מחלקת ביקורת הפנים בשב"ס בדיקה בנושא המערך הרפואי.
בין היתר נבדק מצבם הפיזי של מבני המרפאות.
עיקרי הממצאים בנושא היו, ש"אין תקן וסטנדרטיזציה למבנה מרפאה בשב"ס.
במרבית המרפאות מדובר במבנה שאינו מתאים לצרכים, גם במתקנים חדשים יחסית".
ביקורת הפנים המליצה, בין היתר, למפות את מצבן של המרפאות, לקבוע להן תקן ולבנות תכנית שיפוץ כך שיתאימו לייעודן.
משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס, שעליו לפעול לתיקון הליקויים במבני המרפאות המגבילים את הנגישות למקום ועלולים לסכן את בריאותם של הצוותים הרפואיים השוהים בהם במשך רוב שעות היום ואף ליצור אצל הצוותים תחושות של לחץ ושחיקה.
המרכז הרפואי של שב"ס .
המר"ש שהוקם בשנת 1990 , הוא מתקן כליאה הנותן מענה רפואי מקצועי לאוכלוסיית הכלואים במישור הארצי.
יעדיו המרכזיים הם: מתן טיפול רפואי מורכב; החזקת חולים שאינם יכולים לשהות במסגרת הרגילה של בית סוהר עקב מצבם הרפואי, ובכלל זה אשפוז והשגחה לאחר ניתוחים; טיפול בחולים כרוניים, סיעודיים ותשושי נפש .
במר"ש יש מרפאת רופאים מומחים שאליה מגיעים לבדיקות בעיקר כלואים ממחוז המרכז.
כמו כן משמש המר"ש תחנת המתנה לפני יציאה לבדיקה או לטיפול רפואי בבתי חולים במרכז הארץ.
המר"ש כפוף מקצועית לקרפ"ר ופיקודית למפקד בית מעצר ניצן - מגן .
בפקודת בריאות העם מס' 40 משנת 1940 (להלן- פקודת בריאות העם), מוגדר "מוסד רפואי" כבית חולים, מרפאה או מוסד לטיפול במשתמשים בסמים.
עוד נקבע בפקודה, כי לצורך חלק זה יכלול המונח "בית חולים", "כל בית חולים, מבראה, בית מרפא וכל בניין המשמש, או מכוון לשמש לקבל אנשים הסובלים מכל חולי, פצע, ליקוי גופני או רוחני.
כדי לטפל באנשים טיפול רפואי.
מר"ש אינו מוגדר כבית חולים49 .
בפועל שוהים בו חולים במשך תקופות ממושכות, ויש לראות בו מעין מחלקת אשפוז.
49 בדיון בעתירה לבג"ץ 9513/10 , עמותת "רופאים לזכויות אדם" נ' שב"ס, טענו המשיבים, כי אסירים אשר על פי הקריטריונים המקצועיים ]בו[ "המר"ש אינו בית חולים.
מוחזקים- הרפואיים המקובלים, אינם זקוקים לאשפוז, סיעוד או אחר, אך אחזקתם באגפים רגילים אינה מתאימה, על פי שיקול הדעת של מערך הרפואה בשירות בתי הסוהר".
11 נדחתה העתירה על הסף בשל קיומו של סעד חלופי.
המשרד לביטחון הפנים 419 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - שירות בתי הסוהר - המערך הרפואי לטיפול בכלואים בשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לפי נתוני שב"ס, באוגוסט2014 היו במר"ש115 מיטות אשפוז לחולים, ו-29 מיטות המיועדות לאסירים נותני שירות שתפקידם לסייע באופן שוטף לאסירים המאושפזים ולבצע עבודות תחזוקה במקום לפי הפירוט שלהלן: בקומת הקרקע נמצאה המחלקה הסיעודית ובה 34 מיטות אשפוז ו-16 מיטות לנותני שירותים; בקומה הראשונה היו64 ,מיטות54 מהן נועדו לאשפוז ועשר לנותני שירותים ובקומה השנייה 30 ,מיטות27 לאשפוז ושלוש לנותני שירותים50.
במבנה המר"ש פועלות יחידות נוספות המספקות שירותים נלווים: מכון רנטגן, מעבדה, מכון דיאליזה ומכון פיזיותרפיה.
בדיוני צוות הרפורמה באוקטובר 2011 הסביר מנהל מר"ש דאז, כי "כשהמר"ש נבנה כמות החולים הייתה קטנה יותר, מאז לא נעשתה רביזיה בנושא".
הוא המליץ "להגדיל את מר"ש למצב שייתן מענה לגידול באוכלוסייה".
בנובמבר 2011 הסביר מפקד בית מעצר ניצן- מגן, כי "מר"ש מותאם למצב של לפני כ-10 .
"שנים, בטרם גדל שב"ס.
היום לא נותן מענה בפברואר 2013 ערך הנציב ביקור במר"ש.
בביקור הוצג מצבו הפיזי של המבנה שמאז הקמתו לא עבר שיפוץ, ו"אינו דומה לאיך שבית חולים אמור להראות".
הקרפ"ר ציין ש"לא ניתן להתעלם מהעובדה שמר"ש מהווה את ספינת הדגל של הארגון ושהמתקן הינו מרכז רפואי".
הוא הוסיף שנמצאים בו חולים קשים שלא יכולים לשהות בשום מתקן אחר.
בסיכום הביקור קבע הנציב ש"מר"ש צריך להיראות כמו בית חולים, המצב הקיים דורש שינוי.
אי לכך מר"ש ייכנס לתהליך של שיפוץ נרחב.
יש להכין תכנית שיפוץ כולל משמעויות".
במרץ 2013 קבע סגן הנציב, כי המר"ש ישופץ בשלבים, כדי שיוכל להיראות כפי ש"בית חולים צריך להראות", והשיפוץ יכלול את שתי הקומות הראשונות.
במאי 2013 אושרה התכנית לשיפוץ הקומה הראשונה בעלות משוערת של כארבעה מיליון ש"ח, והשיפוץ הסתיים במאי 2014 .
באותו חודש אישר סגן הנציב את תקציב הפרויקט לשיפוץ קומת הקרקע בסכום של 5.
הסיום המתוכנן של שיפוץ קומת הקרקע נקבע לדצמבר2015 .
הבדיקה העלתה ששב"ס לא נועץ לפני השיפוץ בגורמים מקצועיים חיצוניים שמתמחים בבניית מרפאות או בתי חולים.
משרד מבקר המדינה בחן כמה היבטים פיזיים הנוגעים למבנה ולשיפוץ שנעשה בו, להלן הפירוט: 1.
בהנחיות לתכנון מחלקות אשפוז בבית חולים כללי (בפרק בנושא "גמר כללי") נקבע, כי הגובה המינימלי של תקרה בפרוזדורים צריך להיות 2.
מטר מפני הריצוף בדיקת משרד מבקר המדינה העלתה, כי תקרת הפרוזדורים בקומה הראשונה (לאחר השיפוץ) היא נמוכה במיוחד ומותקנת בגובה של 2.
1 ,מטר בלבד ובמאמץ קל ניתן להרים את חלקי התקרה המורכבת ממגשים שמאחוריהם הותקנו כבלי חשמל ותקשורת.
עוד העלתה הבדיקה, כי המתזים לכיבוי אש (ספרינקלרים) הותקנו על אותה תיקרה נמוכה וניתן להפעילם בהרמת יד.
חדרים מיועדים לאסירים המוחזקים בתנאי הפרדה 420 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - שירות בתי הסוהר - המערך הרפואי לטיפול בכלואים בשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 שב"ס מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה, כי גובה התקרה בפר וזדורים בקומה הראשונה הוא נתון קיים.
לעניין כבלי החשמל והתקשורת מסר שב"ס, כי לא ניתן היה להסתירם באמצעות חציבה מחשש לאי יציבות המבנה, והמוליכים שהורכבו בצורה גלויה כוסו בתעלות פח.
בחלק מחדרי השירותים הצמודים לחדרי האשפוז הותקנו ברזי מקלחת המכונים "אנטי וונדליים" - שאינם מאפשרים התאבדות בתלייה.
עם זאת, אביזרים אחרים שהותקנו בחדרי השירותים לא היו מסוג דומה.
כך לדוגמה, הכיורים, האסלות, והמראות היו עשויים חומר קרמי או זכוכית.
כמו כן נמצאו בחדרי האשפוז מוליכי חשמל (חוטים) גלויים וכן בתי תקע (שקעים) גלויים בקירות החדרים.
משרד מבקר המדינה מעיר, כי אם סבר שב"ס שיש צורך לאבזר את חדרי האשפוז באביזרים "אנטי וונדליים" - היה עליו לשקול להתקין את כל האביזרים באופן כזה, ובכלל זה גם מוליכי חשמל ושקעים נסתרים.
אמצעי הזהירות החלקיים שננקטו אינם נותנים מענה מלא לנושא.
במר"ש פועל מכון דיאליזה שיש בו ארבע עמדות טיפול.
לפי תקנות בריאות העם (רישום מרפאות), התשמ"ז-1987 , הפעלת מרפאת דיאליזה מחייבת רישום.
לצורך הרישום של מרפאת הדיאליזה התקשר שב"ס באוגוסט 2005 בהסכם עםקרן מחקרים רפואיים, פיתוח תשתית ושירותי בריאות ליד המרכז הרפואי אסף הרופא , ובהסכם נקבע, כי הפעלת שירות הדיאליזה במר"ש תהיה באחריותו של המרכז הרפואי.
נוהל משרד הבריאות בנושא מערכות מיזוג אויר במוסדות רפואה קובע, כי בחדר דיאליזה תהיה אספקה מינימלית של עשר החלפות אויר בשעה, ולפחות בשתיים מהן נדרשת אספקה של אויר צח.
בבדיקה שערכו נציגי משרד מבקר המדינה באוגוסט 2014 נמצא, כי בחדר של מכון הדיאליזה אין מערכות להחלפת אויר לפי הנדרש בנוהל.
שב"ס מסר בתשובתו, כי "מכון הדיאליזה מתופעל על ידי בית החולים אסף הרופא ועובר אישור של מהנדס בית החולים, על מנת לעבור את ביקורת משרד הבריאות".
בתשובת המרכז הרפואי אסף הרופא, מדצמבר 2014 ,נמסר כי "במסגרת ההסכם של השב"ס עם תאגיד הבריאות, אנו נותנים שירותי ייעוץ בנושא תשתיות הדיאליזה במרפאת השב"ס, באמצעות מהנדס המרכז הרפואי ובאחריות השב"ס ליישם את המלצותיו".
משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס שעליו לדאוג לתחזוקה פיזית ראויה של מכון הדיאליזה, ובכלל זה התחזוקה והתפעול של מערכות מיזוג האוויר במכון לפי נוהלי משרד הבריאות, והייעוץ שניתן להם על ידי המרכז הרפואי אסף הרופא.
 המשרד לביטחון הפנים 421 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - שירות בתי הסוהר - המערך הרפואי לטיפול בכלואים בשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 לדעת משרד מבקר המדינה, ראוי שבמהלך השיפוץ של קומת הקרקע שהחל בתקופת הביקורת ושסיומו נקבע לדצמבר 2015 , ייעזר שב"ס בגורמים מקצועיים כדי שניתן יהיה להימנע מליקויים נוספים במהלך השיפוץ.
החובשים במר"ש עובדים גם כסוהרים (זקיפים).
בדיון של סגל הפיקוד הבכיר בדצמבר 2005 הורה הנציב, כי "המערך הרפואי לא יבצע משימות נוספות בבתי הסוהר שאינם קשורים לתפקידם".
בפברואר 2006 התופעה במיידי]את[ דרש סגן הנציב דאז "להפסיק ולפעול בהתאם להחלטת הנציב בנושא".
למרות זאת הנחיית הנציב לא נשמרה, ובינואר 2011 .
"אמר מנהל המר"ש דאז כי "החובשים במר"ש קודם כל זקיפים ואחר כך חובשים בדוח הביקורת של המשרד לבט"פ מנובמבר 2011 בנוגע למר"ש צוין, כי החובשים במר"ש התלוננו על כך שהם עוסקים גם בתפקידי ביטחון, בניגוד לחובשים בבתי כלא אחרים שעוסקים רק בתפקידי רפואה.
בדוח הומלץ, בין היתר, לבחון מחדש את העסקת החובשים ]הרפואי[ במר"ש בתפקידים ביטחוניים נוסף על עיסוקם הרפואי, "עובדה הפוגעת בטיפול הניתן לאסירים".
בדיון של צוות הרפורמה מאפריל 2012 סיכמה ראש אגף האסיר, כי "יש הסכמה שצריכה להיות הפרדה מסוימת עד מוחלטת של התקנים הטיפוליים והזקיפות".
נמצא כי החובשים במר"ש משמשים זה שנים גם כסוהרים (זקיפים) בניגוד להנחיית הנציב שניתנה עוד בשנת 2005 , ולפיה סגלהמערך הרפואי בבתי הסוהר לא יבצע משימות נוספות.
בתשובתו מדצמבר 2014 מסר שב"ס, כי בימים אלה מתבצע "עיבוי של המערך הרפואי למלא את ]סוהרים[ במר"ש בין היתר על ידי תוספת אחיות משמרת.
מהלך שיאפשר לזקיפים עבודתם המרכזית כזקיפים ולתמוך בעבודה הרפואית".
משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס , שעליו למלא את הנחיית הנציב מ - 2005 ולהביא לידי כך שתהיה הפרדה בין המע רך הרפואי של המר"ש ובין המערך הביטחוני.
המעבדה הרפואית51 המרכזית של שב"ס פועלת במבנה המר"ש (להלן- מעבדת מר"ש).
המעבדה מבצעת בדיקות קליניות (ראו להלן) ובדיקות סמים ראשוניות52 לכלואים במתקני .
51 מעבדה רפואית- מקום שנעשות בו בדיקות בדגימות שמקורן בבני אדם.
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - שירות בתי הסוהר - המערך הרפואי לטיפול בכלואים בשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 הכליאה שבמתחם איילון53 .
)ובמתקן עופר (הסמוך לירושלים כמו כן מבצעת המעבדה בדיקות לאימות סוגי סמים54 לכל הכלואים בשב"ס.
לביצוע בדיקות סמים ראשוניות פועלות שלוש מעבדות נוספות במתקני כליאה בשלושת המחוזות55 .
בשנת2013 ביצעו כל מעבדות שב"ס כ-57,000 בדיקות סמים ראשוניות וכ-1,000 .
בדיקות לאימות סוגי סמים כוח אדם 1.
בשנת1995 קבעה מחלקת התכנון והארגון בשב"ס מפתח לתקינת כוח אדם במעבדות ולפיו, יש צורך בחצי משרת לבורנט לבדיקת סמים ראשונית ל-1,000 דגימות שתן חודשיות, כשבכל דגימה נבדקים שני סוגי סמים (מולקולות).
כתוצאה מקביעה זו נקבע תקן של 5.
25 משרות, ובכללן משרה אחת של מנהלת מעבדות ארצית.
ממסמך של מנהלת המעבדות הארצית מסוף יוני 2014 עולה, כי מפתח התקינה שנקבע בשנת 1995 כבר אינו רלוונטי לשינויים שחלו מאז.
במהלך השנים עלה מספרם של סוגי הסמים (מולקולות) שנבדקים בכל דגימה, ונכון ליוני 2014 בודקים בין חמישה לתשעה סוגי סמים בכל דגימת שתן לבדיקת סמים ראשונית56 .
העלייה במספר סוגי הסמים שנבדקים "מצריכה זמן בדיקה ארוך יותר הן מצד הלבורנט בטיפול בדגימה ובפיענוח היקף משרת הלבורנט המבצע את בדיקות ]ו[ .
התוצאות והן מצד המכשור המעבדתי הסמים הראשוניות במעבדות אינו מספק את כמות מכסת הבדיקות החודשיות".
עוד עולה מהמסמך, כי תקן כוח האדם הנדרש לביצוע כמות של כ-1,000 בדיקות סמים חודשיות היא משרת לבורנט מלאה.
כדי לתת מענה מספק לביצוע הבדיקות המליצה מנהלת המעבדות על תקן של 7.
משרות יצוין כי במועד סיום הביקורת באוגוסט 2014 , תקן הלבורנטים- שנקבע כאמור ב-1995 - ,לא אויש במלואו: בבית המעצר הדרים לא הייתה מאוישת חצי משרה של לבורנט ובמעבדת מר"ש נעדרה במשך זמן רב לבורנטית במשרה מלאה (ראו להלן), כך שלמעשה מעבדות שב"ס פעלו תקופה ממושכת במצבת של 3.
75 משרות לבורנטים בלבד.
יוצא אפוא, שבמשך תקופה ממושכת פועלות מעבדות שב"ס במחצית התקן של כוח האדם הדרוש על פי המסמך של מנהלת המעבדות הארצית.
משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס, כי בעקבות ההתפתחויות שחלו מאז 1995 ובהן הגידול במספר הדגימות המבוצעות ובמספר סוגי הסמים הנבדקים בכל דגימה לבדיקת סמים ראשונית, עליו לעדכן את מפתח התקינה שנקבע לפני למעלה משני עשורים.
52 בדיקת סמים ראשונית נעשית לכל דגימות השתן ומטרתה לסווג את בדיקות השתן כשליליות או חיוביות.
תוצאה חיובית מעידה על חשד לצריכת סם ומחייבת בדיקה נוספת.
על סמך בדיקה ראשונית לא ניתן לקבוע שהנבדק השתמש בסם.
53 בתי סוהר: נווה-תירצה, גבעון, איילון, מעשיהו; בתי מעצר: ניצן; מר"ש ומב"ן.
54 בדיקת האימות נעשית בדגימות שקיבלו תוצאות חיוביות בבדיקות הראשוניות.
מטרת הבדיקה לאמת או לשלול את התוצאה החיובית של הבדיקה הראשונית, ולעתים יש גם צורך לכתוב חוות דעת לבתי משפט.
55 מחוז הצפון- בית סוהר צלמון; מחוז המרכז (פרט למתחם איילון) - בית מעצר הדרים; מחוז הדרום - בית סוהר דקל.
56 בכל הדגימות בודקים חמשה סוגי סמים; לכ-60% מהדגימות בודקים שישה סוגים; לכ-25% בודקים שבעה; לכ-5% שמונה; ולכ-5% בודקים תשעה סוגי סמים.
45 סוגי סמים (מולקולות) בכל בדיקה.
המשרד לביטחון הפנים 423 .
:שם הדוח המשרד לביטחון הפנים - שירות בתי הסוהר - המערך הרפואי לטיפול בכלואים בשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 בתשובתו מסר שב"ס, כי הצורך בתוספת תקינה ייבחן לנוכח עומס העבודה במהלך שנת 2015 .
בהתחשב בתוספת התקנים שיאושרו ובסדרי העדיפויות שייקבעו 2.
"לפי נוהל אגף האסיר בנושא "בדיקות שתן לגילוי סמים- יש לבצע בדיקות שתן לגילוי סמים בתוך 72 .
שעות מהגעתן למעבדה מנהלת המעבדות הארצית מסרה למשרד מבקר המדינה ביוני 2014 , כי הפער בין מצבת העובדים הנוכחית שאינה תואמת את מפתח התקינה, ובין היקף העבודה - מביא לידי עומס רב, וכתוצאה ממנו ביצוע הבדיקות וקבלת התוצאות נעשים "בפרקי זמן גדולים יותר".
במעקב מדגמי שערכה מנהלת המעבדות הארצית כדי לבדוק את פרק הזמן שחלף בין התאריכים שבהם נלקחו הדגימות לבדיקות סמים ראשוניות לתאריכים שבהם התקבלו תוצאות הבדיקות עולה, כי יש מקרים שבהם תוצאות הבדיקות מתקבלות באיחור של עשרה ימים ויותר מהמועד הקבוע בנוהל.
יצוין כי ככל שבדיקת הדגימה מתבצעת במועד רחוק יותר ממועד מתן דגימת השתן, מהימנותן של תוצאות הבדיקה נמוכה יותר.
כתוצאה מכך עלולה להיפגע היכולת לאסוף מודיעין בזמן אמת והאפשרות לבחון אם נעשה שימוש בסמים - המגבירים את החשש לשיבוש ראיות מודיעיניות ומשפטיות.
בתשובתו מסר שב"ס, כי הוא בוחן את האפשרות לפתור את בעיית העיכוב בביצוע הבדיקות באמצעות יציאה למכרז, ובו בזמן נעשה גם ניסיון לשבץ לבורנטית מתוך שב"ס בעבודה במעבדה.
מעבדת מר"ש מבצעת לכלואים במתחם איילון57 :גם בדיקות קליניות הכוללות בין היתר ספירת דם, קרישה, ביוכימיה, שתן כללי, איסוף שתן וניטור תרופות.
בממוצע שנתי (לשנים 2012 -2010 ) ביצעה המעבדה כ-8,500 .
בדיקות קליניות לשנה מאז אוקטובר 2013 ועד מועד סיום הביקורת, במשך כשנה, לא בוצעו בדיקות קליניות במעבדת המר"ש עקב היעדרות ממושכת של לבורנטית.
במהלך תקופה זו נשלחו כל הבדיקות הקליניות של מתחם איילון למרכז הרפואי אסף הרופא.
העלות הממוצעת של עריכת הבדיקות הקליניות במרכז הרפואי לפי תעריפי משרד הבריאות, מסתכמת בכ-136,500 ש"ח לחודש, ובחישוב שנתי בכ-1.
לעומת זאת- העלות החודשית הממוצעת לעריכת בדיקות אלה במעבדת מר"ש מסתכמת בכ-23,000 ש"ח לחודש, והעלות השנתית בכ-280,000 .
57 שאר מתקני הכליאה שולחים את הבדיקות הקליניות לבתי חולים באזורים הקרובים אליהם.
58 התחשיב בוצע לפי מדד סטטיסטי של בדיקות המעבדה שנערכו בשנת2012 .
תחשיב דומה לשנים 2010 ו-2011 .
מעלה עלות שנתית נמוכה מעט יותר 424 דוח שנתי65ג .
שם הדוח: המשרד לביטחון הפנים - שירות בתי הסוהר - המערך הרפואי לטיפול בכלואים בשירות בתי הסוהר מסגרת הפרסום: דוח שנתי 65ג שנת פרסום: התשע"ה- 2015 משרד מבקר המדינה מעיר לשב"ס, כי לנוכח ההוצאה העודפת של למעלה ממאה אלף ש"ח מדי חודש - עליו למצוא בדחיפות פתרון הולם להיעדרותה הממושכת של הלבורנטית במעבדת שב"ס, כגון - העסקת לבורנטית בשירות קנוי או העסקת עובד מחליף, ולא לבחור בפתרון היקר של עריכת הבדיקות מחוץ לשב"ס.
בתשובתו מדצמבר 2014 מסר שב"ס, כי בימים אלה מתקיים תהליך של איתור וגיוס עובדת מעבדה חלופית.