HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
שם הדוח: ההגנה על מתקנים ותשתיות להפקת גז ונפט בים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 משרד מבקר המדינה מעיר, כי במסמכים הקיימים במל"ל לא נמצא שהוא אכן בחן "חלופות נוספות לתק ופת הביניים", כפי שנטען בתגובת משרד ראש הממשלה.
בנוסף לכך, גם לאחר הטלת האחריות ה"פורמאלית" על צה"ל להגנה על המתקנים, כאמור בהצעת המחליטים ובהחלטה ב/53 שהתקבלה על בסיסה, יהיה על צה"ל להשלים פעולות כדי לממש את כל שלבי תכנית ההגנה.
כמו כן, עד שתיקון החוק להס דרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח - 1998 , שנזכר בתשובת משרד ראש הממשלה, ייכנס לתוקף, הרי שצה"ל אינו "גורם מנחה" לעניין אבטחת המתקנים, ובכל מקרה גם תיקון זה לא ישנה את יכולת ההגנה המרחבית של צה"ל.
לדעת משרד מבקר המדינה, נוכח העובדה שמימושה של תכנית ההגנה העתידית טרם הסתיים, על צה"ל לפעול בהתאם להחלטה ב/53 , כדי להקטין עד כמה שניתן את הסיכון לפגיעה במתקני הגז בעת הנוכחית.
במסגרת זו ראוי לבחון גם דרכים להקדמת רכש אמצעים שאושרו כחלק מתכנית ההגנה העתידית.
אבטחת מתקני הגז בעת חירום חברות אבטחה פרטיות מבצעות את האבטחה המקומית על מתקני הפקת הגז בים בשגרה ובחירום.
יש לציין, כי בעת חירום מתגברים האיומים על מתקני הפקת הגז בים, ומשכך בעתות אלו הימצאותם של מאבטחים על המתקנים מקבלת משנה חשיבות.
חוק שירות עבודה בשעת חירום, התשכ"ז- 1967 (להלן- חוק שירות עבודה בחירום), קובע כללים לגבי "שירות עבודה" 23 .
במפעל חיוני שהוא כהגדרת החוק, בין היתר, "כל מפעל הפועל.
לצורכי הגנת המדינה או לביטחון הציבור או לקיום הספקה או שירותים חיוניים, ושאושר לעניין זה בצו על-ידי שר העבודה 24 , בהתייעצות עם שר הביטחון]כיום שר הכלכלה[ ובשעת לחימה- על-ידי שר הביטחון בהתייעצות עם שר העבודה".
חוק שירות עבודה בחירום נועד להבטיח את המשך פעילותם של מפעלים חיוניים, והוא מגדיר את החייבים בשירות עבודה במפעל חיוני למטרה זו ומאפשר לשר העבודה "לקרוא בצו את כל העובדים במפעל חיוני.
לשירות עבודה באותו מפעל".
בביקורת עלה, כי במועד סיכום הביקורת, דצמבר 2013 , מתקני הפקת הגז בים לא נכללו בצו של שר הכלכלה כ"מפעל חיוני", ולכן לא ניתן לחייב את המאבטחים המוצבים עליהם ב"שירות עבודה" בעת חירום.
בספטמבר 2013 מסר משרד הכלכלה למשרד מבקר המדינה, כי "משרד הכלכלה הוא הסמכות להכריז על 'מפעלים חיוניים'.
אולם, כל עוד הרשות האחראית על מתקני הגז, קרי, משרד האנרגיה והמים, לא פנתה למשרד הכלכלה בבקשה להכיר במתקני הגז כמפעלים חיוניים - להכר[ הרי שלא נוכל להכירם.
במידה ותאושר הבקשה, אנו נטפל ]ה כמפעל חיוני בריתוק כוח אדם בהתאם לאמור בחוק שירות עבודה בשעת חירום.
23 "שירות עבודה" לפי חוק שירות עבודה בשעת -חירום, תשכ"ז - 1967 , הוא: "עבודה במפעל חיוני או עבודה במפעל למתן שירותים קיומיים".
בחוק מוגדרים מהם "מפעל חיוני" ו"מפעל למתן שירותים קיומיים".
24 בשנת 2003 ,עברו סמכויות שר העבודה בעניין חוק שירות עבודה בחירום לשר התעשייה המסחר ו התעסוקה.
בשנת 2013 שונה שמו של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה למשרד הכלכלה.
ההגנה על מתקנים ותשתיות להפקת גז ונפט בים 37 .
:שם הדוח ההגנה על מתקנים ותשתיות להפקת גז ונפט בים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 הפרטיות המבצעות את האבטחה המקומית על המתקנים, הרי שגם על חברות אלו ניתן להכריז כמפעלים חיוניים".
עוד יש לציין, כי בחוק שירות עבודה בחירום נקבע (סעיף 22 ,) כי "מגויס שנקרא להתייצב לפי חוק שירות בטחון - פטור מחובת שירות עבודה לתקופת התייצבותו כאמור וכן לתקופת שירותו בעקבות התייצבותו".
משמעות הדבר היא, שמי שמגויס למילואים בשעת חירום או בעת לחימה פטור מחובת "שירות עבודה".
כבר בדיון שערך ב - 23.
10 מנכ"ל משרד התשתיות הלאומיות בנושא "מתקן הקבלה של דלית ותמר", צוין, כי "אחת הבעיות המרכזיות קשורה לעובדה שמצד אחד למתקני התשתית הרגישים תקני אבטחה גבוהים ומצד שני בחירום תקנים אלה נפגעים על רקע גיוס המאבטחים למילואים".
בביקורת עלה, כי המאבטחים המוצבים על מתקני הפקת הגז בים הם, בדרך כלל, יוצאי יחידות קרביות העשויים להיקרא לשירות מילואים בעת חירום, ומשכך בעתות אלו לא יוכלו להמשיך ולמלא את תפקידם באבטחה על מתקני הגז.
יש לציין, כי בביקורת נמצא שנושא זה של גיוס המאבטחים למילואים, על מכלול משמעויותיו הביטחוניות, לא נדון לצורך מציאת פתרון, בין שר הכלכלה לבין שר הביטחון, הממונה על ביצוע חוק שירות ביטחון (נוסח משולב), תשמ"ו- 1986 , וחוק שירות המילואים, תשס"ח- 2008 .
עוד עלה בביקורת, כי שתי הסוגיות- הגדרת מתקני הגז בים או חברות האבטחה הפרטיות כ"מפעל חיוני" וגיוסם למילואים של המאבטחים - לא עלו בהצעת המחליטים שהציגו משרד הביטחון והמל"ל לקבינט הביטחוני, והן אינן נזכרות בהחלטה ב/53.
בספטמבר 2013 ועדה[ מסר משרד הכלכלה למשרד מבקר המדינה, כי "קיים מערך ולת"ם בשעת חירום במשרד הכלכלה המהווה מסננת וגורם ממליץ לצה"ל ]לתיאום שירות מילואים בכל הקשור לשחרור משירות מילואים ולכן, במידה ויגויסו מאבטחים, ניתן יהיה להגיש בקשות לוועדה זו".
באוקטובר 2013 מסר משרד ראש הממשלה, בשם המל"ל, למשרד מבקר המדינה, כי "בהתאם להצעה, צה"ל הוא הגורם האחראי על הגנת המתקנים, בשגרה ובחירום, כמו גם על הנחיית האבטחה במתקנים.
צה"ל הוא הגורם אשר צריך יהיה להפעיל את שיקול הדעת בשעת חירום, ולהחליט האם להשאיר את המאבטחים במתקנים או לגייסם למשימות אחרות.
יצטרך למצוא מענה לפערי כוח האדם במתקנים" (ההדגשות במקור).
]צה"ל[ בדצמבר 2013 /החלטה ב[ מסר משרד ראש הממשלה, כי "החלטת הקבינט53 אימצה את] .
"]אבטחת מתקני הגז בחירום[ עמדת הגורמים המקצועיים בעניין משרד מבקר המדינה מציין, כי לא נמצאו סימוכין שלפיהם נכלל נושא אבטחת מתקני הגז בחירום בעבודת המטה של המל"ל, וכאמור הנושא לא הופיע בהצעת המחליטים.
אשר על כן, תמוהה טענת משרד ראש הממשלה ולפיה החלטת הקבינט "אימצה את עמדת הגורמים המקצועיים בעניין".
משרד מבקר המדינה מעיר, כי בשל החשיבות שבהימצאותם של המאבטחים על מתקני הגז הימיים, ובמיוחד בעת חירום ובעת לחימה, שאז מתגברים האיומים על מתקנים אלו, מן הראוי היה שהמל"ל יכלול את סוגיית "שירות עבודה" ואת סוגיית גיוסם למילואים של המאבטחים בסיכום עבודת המטה שהג יש לקבינט הביטחוני לקראת הדיון בהצעת המחליטים, כחלק מהפתרון הכולל לאבטחת המתקנים, לרבות בעת חירום.
שם הדוח: ההגנה על מתקנים ותשתיות להפקת גז ונפט בים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,לדעת משרד מבקר המדינה, על משרד הכלכלה, משרד התשתיות הלאומיות האנרגיה והמים ומשרד הביטחון לבחון כיצד להבטיח שאבטחת מתקני הפקת הגז בים תישמר גם בעת חירום או בעת לחימה.
אם יתגלעו חילוקי דעות בין גופים אלו, עליהם לפנות אל המל"ל, שנקבע בהחלטה ב/53 כ"גורם מסדיר" לצורך הסדרת הסוגיה.
משרד מבקר המדינה מדגיש, כי אין זה ראוי להותיר לפתחו של צה"ל את ההחלטה "האם להשאיר את המאבטחים במתקנים".
גם בהתאם להצעת המחליטים והחלטה ב/53 שניתנה על בסיסה, צה"ל אינו אחראי לאבטחה המקומית על מתקני הגז הימיים, וראוי אפוא כי הסוגיה תיפתר בתיאום בין צה"ל ומשרד הכלכלה.
גילויי הגז בתחום "המים הכלכליים" של ישראל הם בעלי חשיבות כלכלית ואסטרטגית רבה למשק הישראלי, ומשכך עלולים מתק ני הגז בים לשמש יעד לפגיעה מצד מדינות עוינות וארגוני טרור.
לצורך הסדרת ההגנה על מתקני הגז בים, נדרשת החלטה של הקבינט הביטחוני שתאשר תכנית הגנה שבצדה תקציב25.
נוכח האיומים המפורטים לעיל, ומשום שעדיין קיימות פעולות שעל צה"ל להשלים בתכנית ההגנה על מתקני הגז בים, התמשכות עבודת המטה האריכה את התקופה שבה מצויים מתקנים אלו בסיכון.
סיכון זה לא חלף עם קבלת ההחלטה.
נוכח חשיבות נושא ההגנה על מתקני הגז בים ומשמעויותיו הכלכליות, הביטחוניות והאסטרטגיות, ובהסתמך על תפקידי המל"ל כפי שנקבעו בחוק המל"ל, היה על המל"ל לנתח במסגרת עבודת המטה שערך את החלופות שהועלו, ולפרט לגבי כל חלופה את עלותה ואת רמת ההגנה שהיא מעניקה, כדי שיוכל להציגן במסגרת הדיון שהתקיים בקבינט הביטחוני.
הצגת מספר חלופות לשרים החברים בקבינט הביטחוני היא חיונית, מאחר שהיא מאפשרת להם לקיים דיון המבוסס על מידע מפורט בנוגע ליתרונות ולחסרונו ת של כל אחת מהחלופות, הן בהתייחס לעלותה הכספית והן בהתייחס למשמעויותיה המבצעיות.
על המל"ל, שגיבש את עבודת המטה, בשיתוף משרד הביטחון וצה"ל, לבחון חלופות מבצעיות לשיפור מערך ההגנה הקיים עד למימושה המלא של תכנית ההגנה העתידית.
במסגרת זו ראוי, כי ישקלו אפשרות הקדמת רכש אמצעים שאושרו כחלק מתכנית ההגנה העתידית.
לאחר בחינת החלופות, ראוי, כי המל"ל יציג לקבינט הביטחוני, לאחר עבודת מטה נוספת, את יכולת ההגנה החלקית הקיימת בצה"ל, לרבות המשמעויות הנובעות מכך, ואת החלופות המבצעיות שנבחנו, כדי להקטין, עד כמה שניתן, את הסי כון לפגיעה במתקני הגז בעת הנוכחית.
25 /החלטה זו (ב53 ) התקבלה, כאמור, ב- 13.
ההגנה על מתקנים ותשתיות להפקת גז ונפט בים 39 .
:שם הדוח ההגנה על מתקנים ותשתיות להפקת גז ונפט בים מסגרת הפרסום: דוח שנתי 64ב שנת פרסום: התשע"ד- 2014 ,על משרד הכלכלה, משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים ומשרד הביטחון לבחון כיצד להבטיח שאבטחת מתקני הפקת הגז בים תישמר גם בעת חירום או בעת לחימה.
אם יתגלעו חילוקי דעות בין גופים אלו, עליהם לפנות אל המל"ל, שנקבע בהחלטה ב/53 .
כ"גורם מסדיר" לצורך הסדרת הסוגיה
שירותים דיגיטליים לאזרח: ההתפתחות הטכנולוגית בעולם הובילה לגידול בהיקף .
הצריכה של שירותים דיגיטליים על ידי אזרחים ועסקים.
מגמה זו יצרה הזדמנות לשיפור .
תהליכי השירות שמעניקים משרדי הממשלה לציבור ולהפחתת הנטל הבירוקרטי המוטל .
זאת באמצעות הרחבת היקף השירותים הממשלתיים הדיגיטליים, תוך קידום שינויי .
עומק בתהליכים בירוקרטיים ושימוש באמצעים דיגיטליים מתקדמים, ובדגש על ארגון .
השירותים סביב צורכי האזרח (להלן - טרנספורמציה דיגיטלית של שירותים) 9 .
השימוש בשירותים דיגיטליים מפחית את היקף ההוצאה המשקית ויוצר חיסכון ממשלתי .
בעלות אספקת השירותים לציבור (למשל עקב ביטול הצורך של האזרח להגיע ללשכות לשם .
בתרשים 1 להלן מובאים נתוני רשות התקשוב הממשלתי במשרד הדיגיטל .
הלאומי (להלן - רשות התקשוב) על החיסכון בפעולת שירות דיגיטלית לעומת פעולה .
טלפונית או פעולה פרונטלית (קבלת קהל בלשכת שירות).
תרשים 1 : חיסכון במעבר לפעולה דיגיטלית .
המקור: רשות התקשוב הממשלתי, מבט על פעילות 2019.
8 ,לעניין זה"שירות" הוא תהליך פרטני שמבצע גוף ממשלתי אחד או יותר, אל מול הציבור, כדי לממש את זכויות .
הציבור או את חובותיו.
השירות ניתן לביצוע באחד או יותר מערוצי השירות (טלפון, אינטרנט, דואר וכו'), ובסופו .
מקבלים האזרח או העסק את התוצר.
9 להבדיל מ"דיגיטציה" של שירותים, שפירושה הפיכת תהליך בירוקרטי ידני לתהליך דיגיטלי, "טרנספורמציה .
דיגיטלית" פיר ושה שינוי עומק של התהליך הבירוקרטי באמצעות הנדסה מחדש של התהליך וקידום שינויים .
" מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור .
| 736 | בעקבות מגפת הקורונה אף גבר הצורך בהרחבת היקף השירותים הממשלתיים הדיגיטליים .
זאת כדי לאפשר המשכיות ורציפות במתן השירותים הממשלתיים, על ידי ביצוע .
השירות באופן דיגיטלי.
על פי נתוני רשות התקשוב, בתקופת הקורונה חלה עלייה ניכרת .
בצריכת שירותים ממשלתיים ב אופן מקוון.
למשל, במרץ 2020 (בזמן הקורונה) נרשמו 207,000 .
כניסות לאזור האישי באתר השירותים והמידע הממשלתי Gov.
il (להלן- האזור האישי)10 ; זאת .
לעומת 133,000 כניסות שנרשמו בפברואר2020 )(לפני הקורונה- גידול של כ-55%11.
בנובמבר2020 פרסמה היחידה לשיפור השירותהממשלתי לציבור ברשות התקשוב (להלן - .
היחידה לשיפור השירות) 12 דוח בנושא "מדידת איכות השירות הממשלתי לציבור בשנת2019 " .
(להלן- דוח האיכות), שמטרתו לשמש כלי עזר לממשלה לשם שיפור השירות13 .
האיכות, הציון של מדד "איכות השירות הממשלתי" נמצא במגמת שיפור לאורך זמן.
רמת השירות עדיין "בינונית - נמוכה", ובשנת 2019 ניתן לה ציון ממוצע של68 (בסולם בין0 .
כמו כן, משנת 2018 הפך אתר האינטרנט לערוץ השירות עם שיעור המשתמשים .
il - אתר ממשלתי אישי שמרכז את כל המידע הרלוונטי עבור האזרח מכלל משרדי הממשלה.
11 מצגתמנהל יחידת ממשל זמין ברשות התקשוב בכנס "מפגש המשכיות עסקית בזמן הקורו נה", מאי 2020.
12 היחידהמשמשת מרכז ידע וייעוץ מקצועי בתחום שירות הלקוחות, פועלת להעלאת איכות השירות הניתן לציבור .
ומקדמת את תפיסת השירות של "האזרח במרכז" בממשלה.
13 דוח האיכות משקף את שביעות הרצון הכללית מהיחידות הממשלתיות שנמדדה ב -22 משרדי ממשלה ובשלושה .
ערוצי שירות: שירות פרונטלי בסניפים, שירות טלפוני והשימוש באתרי האינטרנט של המשרדים.
מבקר המדינה | דוחביקורת שנתי 72 א- חלק ראשון | התשפ"א-2021 .
| 737 | |" מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור תרשים 2 : מדד איכות השירות הממשלתיושיעור השימוש בערוץ השירות .
"אינטרנט" (בשנים 2016 - 2019) .
על פי נתוני רשות התקשוב הממשלתי, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מסקנות דוח האיכות היו, בין היתר, כי על היחידות הממשלתיות להשקיע מאמץ מיוחד בשיפור .
תהליכי שירות והפיכתם ליעילים, מהירים ופשוטים יותר, בד בבד עם הגברת השימוש בערוצים .
הדיגיטליים, וכן להרחיב את הסמכויות ואת מגוון הפעולות שניתן לבצע באתרי האינטרנט .
ולהגדיל את מגוון הכלים הדיגיטליים הנמצאים בשימוש.
אחת הדרכים לייעל את תהליכי השירות הממשלתיים ולפשטם היא שימוש ב"מדיניות פעם .
אחת", שמשמעה דרישה חד -פעמית של מידע 14 מהאזרח, והעברתו ככל הנדרש בין משרדי .
הממשלה ויחידות הסמך לצורך מתן שירותים שונים (להלן מדיניות פעם אחת או המדיניות)15 .
מדיניות פעם אחת: לשם קבלת שירותי ממשלה רבים נדרש מבקש השירות לספק לגוף .
ממשלתי מידע אישי, הקיים במאגר ממשלתי, או אישורים שהנפיק גוף ממשלתי אחר, כגון .
פרטים אישיים הרשומים בקובץ מרשם האוכלוסין, העתק תעודת בגרות ממשרד החינוך או .
העתק רישיון נהיגה ממשרד התחבורה.
שיטה זו הופכת את מבקש השירות ל"בלדר" המעביר .
נתונים הנמצאים במאגר ממשלתי, או אישור שהנפיק משרד ממשלתי .
15 :באנגלית" Once Only Principle (OOP)" " או" Ask Once .
| 738 | מידע בין משרדי הממשלה, במקום שמשרדי הממשלה יקבלוהו ישירות מהמשרד הממשלתי .
המנפיק - גוף המקור16 .
,ריבוי הדרישות הבירוקרטיות מסרבל את תהליך מתן השירות, כרוך בעלויות של זמן וכסף .
ואף מונע מיצו י זכויות בשל הקושי להשלימו 17 .
מדובר בסוגיה רוחבית אשר קשורה לגופים .
ציבוריים רבים, משפיעה על אזרחים ועל עסקים, נוגעת לתהליכים רבים ועלולה לפגוע במגוון .
אוכלוסיות, ובפרט אוכלוסיות ראויות לקידום הנזקקות לשירותים רבים מגופים ציבוריים, ובהן .
אנשים עם מוגבלות, קשישים ועולים חדשים.
בדוחות מבקר המדינה שעסקו בצמצום הנטל הבירוקרטי בשירות הציבורי 18 ובמיצוי זכויות .
חברתיות 19 נכתב כי על הגופים הציבוריים לפעול לצמצום הנטל הבירוקרטי הנובע מדרישות .
לקבלת מידע הנמצא ממילא במאגרי המידע שבידי גופים ציבוריים אחרים.
ישירה של מידע בין הגופים הציבוריים מאפשרת לקבל מידע מהימן ומעודכן ובכך מסייעת .
לאתר זכאים שטרם מיצו את זכויותיהם.
משרד מבקר המדינה המליץ באותם הדוחות לנקוט .
פתרון ממוחשב לשיתוף מידע 20 , בהתחשב במגבלות הקבועות בחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א- .
1981 (להלן- חוק הגנת הפרטיות).
כדי לשפר את השירות הממשלתי לציבור, להפחית את הנטל הבירוקרטי ולייעל את העבודה .
הבין-משרדית, החליטה הממשלה בשנת 201421 על נקיטת כמה צעדים, ובהם הקמת צוות .
לשיפור העברת מידע בין משרדים ויחידות סמך, בהובלת היחידה לשיפור השירות, .
ובהשתתפות נציגים מגופי ממש לה שונים22 (להלן- הצוות).
תפקידי הצוות כללו גיבוש המלצות לגבי מדיניות לטווח הבינוני ולטווח הארוך בדבר קבלת .
מידע מאזרחים פעם אחת בלבד ושיתופו בין משרדים ויחידות סמך, וכן גיבוש מתווה ליישום .
המדיניות, תוך בחינת תשתיות טכנולוגיות, תיקוני חקיקה ותקציבים נדרשים, והכול בכפוף .
לשיקולי הגנת הפרטיות והגנת המידע.
ביולי 2016 פרסם הצוות דוח המסכם את עבודתו (להלן - הדוח המסכם), ובו נכתב כי .
במצבים שבהם לא מתקיים שיתוף מידע בין משרדי ממשלה ויחידות סמך מוכבד הנטל .
הבירוקרטי המוטל על הציבור, פוחתת יעילותם של תהליכים ומתארך זמן ביצועם.
כאלה, תנא י לשיפור השירות הממשלתי לציבור ולהתייעלות בעבודת הממשלה הוא שיתוף .
מידע באופן מקוון בין גופי הממשלה.
לצד זאת, יש לנקוט זהירות ומידתיות בכל הנוגע להיקף .
המידע המועבר בין גופים ציבוריים ולהקפיד על אבטחת המידע ועל שמירתו, לצד עקרונות .
16 :ראוהצוות לשיפור העברת מידע בין משרדים ויחידות סמך , הדוח המסכם (יולי 2016 ) ובדוח רשות התקשוב "יישום .
תקופתי להחלטת ממשלה 1933 ", פברואר2020.
18 ,מבקר המדינהדוח שנתי 62 (2012 '), "הטיפול בצמצום הנטל הביורוקרטי בשירות הציבורי", עמ3 - 93 .
19 ,מבקר המדינהדוח שנתי 65 ג(2015), "אי-מיצוי של זכויות חברתיות", עמ' 3 - 45.
20 למשל, באמצעות חיבור זהיר ומבוקר של מאגרי מידע של גופים ציבוריים מסוימים או באמצעות הקמת מאגר מידע .
ממשלתי מרכזי שיכלול את כל המידע העומד לרשות הגופים הציבוריים.
21 החלטת ממשלה 2097 בנושא "הרחבת תחומי פעילות התקשוב הממשלתי, עידוד חדשנות במגזר הציבורי וקידום .
המיזם הלאומי ישראל דיגיטלית, אוקטובר 2014 .
22 ובהם: נציגי משרד המשפטים (מחלקת ייעוץ וחקיקהורמו"ט), נציגי אגפי התקציבים והחשב הכללי במשרד האוצר, .
וכן נציגי משרד הכלכלה, משרד הבריאות, משרד התחבורה, המשרד לביטחון הפנים, רשות האוכלוסין וההגירה, .
רשות המסים, המוסד לביטוח לאומי, משטרת ישראל, ומרכז השלטון המקומי.
| 739 | |" מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור הצוות המליץ בדוח המסכם לאמץ מדיניות ממשלתית לקבלת מידע מהציבור פעם אחת בלבד, .
באמצעות שיתוף מידע בין גופי ממשלה וגופים ציבוריים אחרים.
המלצות הצוות אומצו על ידי .
הממשלה בהחלטה 1933 מאוגוסט2016 בנושא "שיפור העברת המידע הממשלתי והנגשת .
מאגרי מידע ממשלתיים לציבור" (להלן - ההחלטה משנת 2016 .
בתרשים3 להלן מובאים פרטים על התועלות הצפויות משיפור תהליכי שיתוף מידע בין גופי .
ממשלה ומיישום מדיניות פעם אחת, על פי הדוח המסכם.
תרשים 3 : "התועלות הצפויות מיישום "מדיניות פעם אחת .
על פי הדוח המסכם של הצוות לשיפור העברת מידע בין משרדים (יולי 2016 ), בעיבוד משרד מבקר .
בדוח יישום תקופתי שפרסמה רשות התקשוב בפברואר 2020 בנושא ההחלטה משנת2016 .
נכתב בין היתר כי העיקרון העומד בבסיס מדיניות פעם אחת הוא העברת נטל ניהול המידע .
והשימוש בו מכתפי האזרחים לכתפי הממשלה, לשם שיפור השירות.
עוד נכתב בדוח כי גישה .
זו מקובלת כיום כחלק מתפיסה כוללת של שירותים ממשלתיים דיגיטליים ומיושמת במדינות .
שונות בעולם (ראו להלן).
כמו כן נכתב באותו הדוח כי יישום רוחבי של מדיניות פעם אחת הוא זרז של ממש לקידום .
השגתם של יעדים ממשלתיים אסטרטגיים כגון מיצוי זכויות האזרחים, צמצום פערים חברתיים " מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור .
| 740 | ושיפור הסביבה העסקית, וכי שיפור העברת המידע מסייע בידי הממשלה לספק שירותים .
דיגיטליים איכותיים ולייעל את אופן עבודתה הן בהיבטי השירות והן בהיבטי הניהול.
מדיניות פעם אחת - סקירה בין -לאומית: מדיניות פעם אחת מוגדרת באופן שונה .
בין מדינות בעולם, ואף מיושמת במידה שונה בכל מדינה, במסגרת יישום ממשל דיגיטלי ומתן .
שירותים מקוונים לציבור.
למשל, יישום של המדיניות עשוי להתייחס לחובת אחסון מידע .
הנאסף מהציבור במאגר מידע מרכזי יחיד ולאיסור על הקמת מאגרי מידע כפולים בממשלה; .
או שאופן היישום עשוי להיות נרחב יותר, ולכלול חובה של גופים ציבוריים לאתר את המידע .
הנדרש לצורך קבלת השירות ולבקש אותו מהגוף הציבורי המחזיק אותו במקור.
על פי נתוני ה -23OECD המעודכנים לשנת 2019, ב -70% מהמדינות החברות בארגון קיימת .
דרישה פורמלית ליישום מדיניות פעם אחת בשירותים ממשלתיים, בין היתר באמצעות חקיקה, .
החלטות ממשלה או הנחיות וקווים מנחים שקבעה הממשלה בנושא.
23 OECD Digital Government Index: 2019 r esult, p.
| 741 | |" מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור תרשים 4 : המדינות ב- OECD שבהן קיימת דרישה פורמלית* ליישום מדיניות פעם אחת .
* כגון חקיקה, החלטות ממשלה או הנחיות וקווים מנחים שקבעה הממשלה.
המקור: תוצאות סקר מדד ממשל דיגיטלי ב- OECD (2019 .
כך למשל, אסטוניה יישמה מדיניות פעם אחת באופן מתקדם, לרבות באמצעות חקיקה .
בנושא: משנת 2007 נאסר על הרשויות במדינה להקים מאגרי מידע נפרדים ולאסוף מידע .
כפול מאזרחים 24 ; ומשנת 2008 הרשויות במדינה אינן מורשות לדרוש מעסקים לספק מידע .
שכבר נמצא במאגרי מידע ציבוריים 25 .
באיחוד האירופי, מדיניות פעם אחת היא אחד העקרונות העומדים בבסיס תוכנית רב -שנתית .
לשנים 2016 - 2020 להאצת תהליכים דיגיטליים בממשלה 26 , שנועדה להפחית את הנטל .
הביורוקרטי המוטל על אזרחים ועל עסקים.
כמו כן, באיחוד האירופי בוחנים כיום יישום רוחבי .
24 Public information act (2007).
25 Economic activities code act (2008).
26 "E-Government action plan (2016 - 2020)" .
| 742 | של מדיניות פעם אחת להעברת מידע בין מדינות ("יישום חוצה גבולות") עבור שיר ותים .
ספציפיים (למשל לשם העברת מידע ונתונים על חברות עסקיות בין מדינות באירופה27 .
יישום רוחבי כאמור עשוי להבטיח הזדמנות שווה לאזרחים ולעסקים בתוך כל מדינה ומחוצה .
לה בקבלת שירות ציבורי.
עם זאת, הדבר כרוך בהתמודדות עם קשיים טכניים (שונות בין .
מדינות בתחום הת שתית ואבטחת המידע), קשיים משפטיים (שונות בחוקי הגנה על מידע ועל .
פרטיות) וכן קשיים ארגוניים.
החלטת הממשלה משנת 2016: באוגוסט2016 קיבלה כאמור הממשלה את החלטה .
1933 לאמץ מדיניות פעם אחת.
בהחלטה הוטל על משרדי הממשלה ויחידות הסמך (להלן- .
המשרדים) להעביר ביניהם "מידע" - אישור או נתונים הקיימים במאגר ממשלתי28 , הנדרשים .
לצורך שיפור השירות הממשלתי לציבור והפחתת הנטל הבירוקרטי המ וטל עליו.
נכתב כי שיתוף המידע יתבצע תוך איזון בין החובה לשתף את המידע לצורך מתן שירות מיטבי .
לאזרח, לבין החובה לשמור על הפרטיות בהתאם לחוק הגנת הפרטיות, בין היתר בשים לב .
לרגישות המידע, להיקפו ולתועלת לציבור.
לוחות הזמנים ליישום מדיניות פעם אחת שנקבע ו בהחלטה משנת 2016 היו כדלקמן: החל .
משנת 2021 ,משרד ממשלתי לא יבקש מהציבור, לשם מתן שירות אישור שהנפיק משרד .
ממשלתי אחר, והחל משנת 2022 יחול האמור גם לגבי אישורים על תאגידים.
משנת 2022 ,משרד ממשלתי לא יבקש מהציבור, לשם מתן שירותמידע שקיים בידי משרד .
ממשלתי אחר, והחל משנת 2023 יחול האמור גם לגבי מידע על תאגידים.
תרשים 5 : לוחות הזמנים ליישום "מדיניות פעם אחת" כפי שנקבעו בהחלטה משנת .
על פי החלטת הממשלה משנת2016 , בעיבוד משרד מבקר המדינה .
בטיוטת מדריך למשרדי הממשלה שהכינה רשות התקשוב בנושא העברת מידע (להלן - .
המדריך להעברת מידע), נמסרו פרטים והסברים על השלבים בתהליך העברת מידע .
בממשלה לצורך יישום מדיניות פעם אחת בשירותים ממשלתיים.
במועד סיום הביקורת טרם הושלמה הכנת המדריך והפצתו למשרדים.
27 במסגרת פרויקט" The Only Once P rinciple Project (TOOP) " , שנועד לאחד 59 מערכות מידע מ-21 .
28 כל מרשם או פנקס הקיימים מכוח חיקוק, הנמצא באחריות משרד ממשלתי, או מאגר מידע ממשלתי.
| 743 | |" מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור תרשים 6 : "השלבים בתהליך יישום "מדיניות פעם אחת .
* רשות התקשוב מסרה בתשובתה כי שלב זה אינו מחויב כאשר השירות מיושם בתשתיות ממשל זמין.
תיעדוף וניתוח של השירותים ו בחירת השירות בו רוצים ליישם .
מדיניות פעם אחת: על מנת להבטיח שהעברת המידע תאפשר "חיסכון בירוקרטי" .
משמעותי, יש לתעדף את השירותים בהם מחליטים ליישם מדיניות פעם אחת, בשים לב .
לסוג המידע הנדרש, להיקפו ולהיקף צריכת השירות.
כמו כן, יש לתת עדיפות לשירותים .
הכוללים אישורים שמנפיקים משרדים ממשלתיים, אשר להם מקור יחיד, אמין ומוסמך .
(ראו להלן בפרק בנושא "מיפוי השירותים הממשלתיים").
הגשת בקשה מקוונת להעברת מידע : על המשרד "מבקש המידע" להגיש .
לוועדה המשרדית בקשה להעברת מידע 29 .
זאת לצורך קבלת אישור להעברת המידע .
הנדרש עבור השירות מהמשרד "מחזיק המידע" (ראו להלן בפרק בנושא "מערכת מוע"ד .
לניהול עבודת הוועדות להעברת מידע").
רשות התקשוב ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מפברואר 2021 כי שלב זה אינו .
מחויב כאשר השירות מיושם בתשתיות ממשל זמין (ראו להלן בפרק בנושא "יישום .
מדיניות פעם אחת בשירותים דיגיטליים באמצעות תשתית הטפסים הממשלתית").
יצירת ממשק להעברת הנתונים : לאחר שהתקבל האישור הנדרש מהוועדה .
להעברת המידע, על שני הצדדים (המשרד מבקש המידע והמשרד מחזיק המידע) לפתח .
ממשק להעברת הנתונים ביניהם (ראו להלן בפרק בנושא "שדרת המידע הממשלתית").
יישום המדיניות בערוצי השירות : לאחר שהונחה התשתית המשפטית .
והטכנולוגית להעברת המידע, יש לוודא כי נעשה בכך שימוש בכל ערוצי קבלת השירות .
הממשלתי כדי לממש את מלוא החיסכון בנטל הבירוקרטי.
בהתאם לשלבים בתהליך העברת מידע בממשלה המפורטים לעיל, וכדי לייצר תהליך עבודה .
מובנה להעברות מידע, המבוסס על שימוש בתשתיות טכנולוגיות רוחביות, נקבעו בהחלטה .
משנת 2016 הפעולות הנדרשות להיערכות ליישום מדיניות פעם אחת, והגופים שאחראים לכל .
פעולה, ובהם: משרדי הממשלה, רשות התקשו ב, מטה ישראל דיגיטלית במשרד הדיגיטל .
הלאומי (להלן - ישראל דיגיטלית) ומערך הסייבר הלאומי במשרד ראש הממשלה (להלן - .
29 כמשמעה בתקנות הגנת הפרטיות (תנאי החזקת מידע ושמירתו וסדרי העברת מידע בין גופים ציבוריים), התשמ"ו- .
ראו להלן בפרק בנושא "מערכת מוע"ד " מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור .
| 744 | תרשים7 : פעולות עיקריות שנקבעו בהחלטה משנת 2016 והגורם האחראי לביצוען .
על פי החלטת הממשלה משנת 2016 , בעיבוד משרד מבקר המדינה .
החלטת הממשלה משנת 2020 : ביולי2020 קיבלה הממשלה את החלטה260 (להלן .
- ההחלטה משנת 2020 ) בנושא "התכנית להאצת השירותים הדיגיטליים לציבור ולקידום .
הלמידה הדיגיטלית" (להלן - תוכנית ההאצה).
זאת בהמשך להחלטה משנת 2016 ובעקבות .
משבר הקורונה, וכדי לאפשר את המשך מתן השירותים על ידי גופים ציבוריים בתקופת .
המשבר, ואת ביצועם באופן דיגיטלי ללא צורך בהגעה ללשכות השירות.
תוכנית ההאצה נועדה ליישם את תפיסת "הלקוח במרכז", ולפיה גופים ציבוריים ייתנו שירותים .
לאזרחים ולעסקים במתכונת דיגיטלית מלאה, במקום אחד, באופן שלם, ידידותי ונגיש, תוך .
יישום מדיניות פעם אחת.
בהחלטה משנת 2020 נקבעו פעולות הקשורות בין היתר ליישום .
מדיניות פעם אחת בשירותים נבחרים שיועלו לאזו ר האישי (ראו להלן בפרק בנושא "מיפוי .
השירותים הממשלתיים").
| 745 | |" מדיניות פעם אחת" לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור פעולות הביקורת .
בחודשים מרץ עד דצמבר 2020 ביצעמשרד מבקר המדינה ביקורת בנושא יישום מדיניות פעם .
אחת לשיפור השירות הממשלתי הדיגיטלי לציבור.
נבדקו בעיקר: מיפוי השירותים .
הממשלתיים; קביעת יעדים לצמצום היקף המידע והאישורים הנדרשים מהציבור לשם קבלת .
שירות; פיתוח מערכת מחשוב רוחבית לניהול עבודת הוועדות להעברות מידע (מערכת .
מוע"ד); והקמת תשתית טכנולוגית מאובטחת לשיתוף מידע ("שדרת המידע הממשלתית").
הביקורת נעשתה ברשות התקשוב הממשלתי.
בדיקות השלמה נעשו בישראל דיג יטלית, .
במוסד לביטוח לאומי (להלן - הביטוח הלאומי) ובמערך הסייבר הלאומי.
| 746 | יישום "מדיניות פעם אחת" בשירותים .
מיפוי השירותים הממשלתיים .
במסגרת קידום המיזם "ישראל דיגיטלית" 30 , החליטה הממשלה בשנת 201431 בין היתר כי .
השירותים הממשלתיים השימושיים ביותר לציבור יוסבו לשירותים דיגיטליים עד לשנת 2019 .
לשם כך הוטל על רשות התקשוב למפות את כלל השירותים הממשלתיים (להלן - מיפוי .
השירותים או המיפוי), לדרגם על פי מידת השימוש בהם וקריטריונים נוספים (כגון מידת .
הפחתת הנטל הביורוקרטי), ולגבש תוכנית מפורטת לדיגיטציה של השירותים השימושיים .
הצורך במיפוי השירותים חזר ועלה בהחלטת הממשלה משנת 2016 , ובה הוטל על המשרדים .
למפות את כל המידע והאישורים שהם דורשים מהציבור לשם קבלת שירותים מהמשרד, וזאת .
בהתאם להנחיות וללוח הזמנים שתקבע רשות התקשוב.
עוד נקבע כי רשות התקשוב, בשיתוף .
עם ישראל דיגיטלית, תהיה אחראית בין היתר לניהול המיפוי, לריכוזו ולסיוע בביצועו; .
המשרדים ידווחו על התקדמות המיפוי ועל תוצאותיו לוועדת ההיגוי שתוקם לעניין העברת .
מידע (להלן - ועדת ההיגוי) 32 , והוועדה תדווח לממשלה אחת לשנה על סטטוס יישום .
בינואר 2017 הוציאה רשות התקשוב הנחיה למשרדים בנושא מיפוי השירותים 33 (להלן- .
בהנחיה נכתב בין היתר כי מטרת המיפוי היא לשמש בסיס לגיבוש מדיניות פעם .
אחת ולייעול תהליכי העברות מידע בממשלה.
עוד נכתב בהנחיה כי על כל משרד למפות את .
כלל השירותים שהוא נותן לציבור הרחב או לתאגידים, אשר מצריכים מידע או אישורים, .