HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
משרד מבקר המדינה מציין כי הגם שניכר שהפיקוח של משרד האנרגייה מתבצע באופן סדור ובתדירות של שלוש ביקורות בשנה בממוצע בכל מחצבה פעילה, תוכנית העבודה היא כלי ניהולי ארוך טווח המאפשר בקרה הן על העמידה ביעדים והן על פעילות העובדים, וכן נקבעים בה בין היתר סדרי עדיפויות.
שימוש בתוכניות עבודה מסודרות אינו מונע את האפשרות לגמישות מצד אחד ומצד שני מאפשר פיקוח שיטתי גם באמצעי ביקורת מתקדמים, כגון תצלומי אוויר ומפות מדידה.
סנקציות כנגד מפעיל מחצבה .
בסעיף111 לפקודת המכרות נקבע כי החוצב או הכורה חומר חציבה בלי רישיון או שלא על פי הרישיון דינו מאסר חמש שנים או קנס.
לפי סעיף 111ו1 ,(א) לפקודת המכרות המפקח רשאי להוציא צו לצמצום עבודה או להפסקתה כנגד מפעיל מחצבה שחצב ללא רישיון או שלא על פי ר ישיון.
במקרים שבהם המפעיל אינו נשמע להוראות הצו, רשאי המפקח לבצע את הנדרש לפי הצו ולגבות מהמפעיל תשלום של כפל ההוצאות על פי פקודת המיסים (גבייה).
בפקודת המכרות לא נקבעו סנקציות נוספות שבאמצעותן המפקח יכול לאכוף את ביצוע ההוראות, מלבד פנייה לערכאות משפטיות.
בית המשפט רשאי להוציא צווים, להטיל קנסות ולקבוע עונשי מאסר.
כיום על פי סמכויות האכיפה שבידי המפקח הוא רשאי להפסיק את עבודת המפעיל או לפנות לבית משפט.
בשל סנקציות חמורות אלו ייתכן כי תיפגע יכולת המחצבה לספק עתודות למשק.
תפקידו של אגף המכרות, בראש ובראשונה, הוא לדאוג לאספקת חומרי חציבה למשק.
כך נוצר מתח בין תפקידו של האגף לבין סמכויותיו ופוחת האינטרס שלו לממש אותן.
מדינת ישראל - 590 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים לדעת משרד מבקר המדינה, בהוספת כלי אכיפה מנהליים "רכים" יותר בחקיקה, כגון עיצום כספי16 , תעלה יכולתו של המפקח על המכרות לאכוף את תנאי הרישיון בד בבד עם מילוי תפקידו: לדאוג לאספקת חומרי חציבה.
משרד האנרגייה מסר בתשובתו כי הוא פועל לתקן את פקודת המכרות, והעניין העיקרי בתיקון הוא הוספת כלים מנהליים לאכיפה.
בפועל, המפקח על המכרות לרוב אינו מוציא צווים כנגד מפעיל מחצבה לצמצום עבודה או להפסקתה; גורמי הפיקוח מנחים את מפעיל המחצבה לתקן את הליקויים שנמצאו בביקורות.
אם מפעיל המחצבה אינו נשמע להוראות, המפקח על המכרות מזמנו לשימוע לפני שלילת רישיון ובמקרים מסוימים אף מסכם איתו הפקדת ערבות כספית לביצוע הוראות המפקח.
בהתאם לסעיף 109 בפקודת המכרות, הרישיונות שנותן אגף המכרות אמורים להתבסס על הנוסח שבתוספת הרביעית לפקודה, ויש לכלול בהם הבהרה כי הרישיון ניתן בהתאם להוראות הפקודה ובכפוף להן, והוא מותנה, בין היתר, במילוי כה לכה של הוראות הפקודה ושל התנאים המיוחדים המפורשים ברישיון.
הועלה כי ניסוח הרישיונות אשר נותן המפקח על המכרות אינו עולה בקנה אחד עם ניסוח המופיע בתוספת הרביעית לפקודה ואין בו הבהרה כאמור.
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד האנרגייה כי יש להקפיד על ניסוח הרישיונות בהתאם לתוספת הרביעית לפקודת המכרות.
עוד עלה כי הפעולה של קביעת ערבות נעשית בהסכם, ואינה מעוגנת בדבר חקיקה או בנוהל.
כמו כן, אין נהלים לטיפול במקרים האלה: חריגה מהוראות הרישיון, ביצוע שימוע, ביטול רישיונות של מפעילי המחצבות או התלייתם.
לדעת משרד מבקר המדינה מן הראוי כי נושאים אלו, ובייחוד הטלת הערבות וקביעת היקפה הכספי, יוסדרו בנוהל אחיד, שקוף ושוויוני.
משרד האנרגייה מסר בתשובתו כי הוא מקבל את הערת הביקורת ומתעתד להכין נהלים מסודרים לפיקוח על ביצוע חריגות ולאכיפה.
16 עיצום כספי הוא אמצעי רגולטורי בהליך המינהלי, ובנקיטתו סמכות לרשות מנהלית להטיל קנס כספי על מי שמפר את הוראות החוק.
יתרונותיו של העיצום הכספי הם יעילות, זריזות, חסכון במשאבים ומידתיות בין המעשה לבין העונש.
בשל יעילותו ומהירותו של אמצעי זה, הוא יכול לשמש גורם מרתיע ולהוביל להקטנת השכיחות של הפרת החוק.
הטלת העיצום הכספי נבדלת מהטלת סנקציה פלילית, מכיוון שהיא אינה מלווה בקלון החברתי הכרוך בהרשעה בפלילים ואינה גוררת אחריה רישום פלילי.
דוגמאות לחיקוקים המאפשרים שימוש בעיצום , התשכ"א]נוסח חדש[ כספי: פקודת מס הכנסה-1961 (עיצום כספי לעניין דוח מקוון); חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה, התשע"ב-2011 (עיצום כספי בנסיבות בהן המעסיק הפר הוראה שבחוקי העבודה המפורטים בתוספת השניה לחוק); חוק הפיקדון על מיכלי משקה, התשנ"ט-1999.
מדינת ישראל - 591 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים שיתוף פעולה בין מפקחים מטעם גופים שונים .
פרט לפיקוח שעושה משרד האנרגייה, גופים נוספים מבצעים פיקוח במחצבות: רמ"י, המשרד להגנת הסביבה, משרד העבודה ורשויות מקומיות.
רמ"י מפקחת על ביצוע הסכמי ההרשאה עם מפעילי המחצבות.
המשרד להגנת הסביבה מפקח על עמידתם של מפעילי המחצבות בתנאים המגבילים את הפגיעה בסביבה.
משרד העבודה מפקח על עמידתם בתנאי הבטיחות בעבודה במחצבות 17 .
כל רשות מקומית מפקחת על עמידתם בתנאי היתר הבנייה שניתן למחצבה.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי כל גורם מפקח עורך סיורים עצמאיים במחצבות.
אחת לתקופה עורך משרד האנרגייה סיורים עם יתר הגופים המפקחים.
עוד עולה מהבדיקה כי פרט לסיורים המשותפים הגופים המפקחים אינם חולקים במידע בקביעות.
כך, בביקורת שערך משרד האנרגייה באחת המחצבות, גילו המפקחים חריגה מהעומק המותר לחציבה.
מפקחי המשרד דיווחו על זאת לרמ"י אך לא לרשות המקומית הרלוונטית או ליתר הגופים המפקחים.
משרד העבודה מסר בתשובתו מיוני 2019 כי ממשק העבודה העיקרי שלו הוא עם משרד הגנת הסביבה ואינו נדרש לממשק עם יתר הגופים הנזכרים לעיל.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד האנרגייה, לרמ"י, למשרד להגנת הסביבה ולרשויות המקומיות לשתף פעולה ולחלוק במידע בהליכים מסודרים ובקביעות, זאת כדי שיוכלו לקבל תמונה מלאה על מצב המחצבות ולפקח עליהן פיקוח יעיל ומיטבי.
משרד האנרגייה מסר בתשובתו כי דן בנושא במסגרת הכנת דוח בנושא הפחתת הנטל הרגולטורי, שממצאיו פורסמו בפברואר 2019 .
לאחרונה החל משרד האנרגייה בקיום ישיבות ברמה המחוזית עם גורמי האכיפה והמשרדים הרלוונטיים לעניין מחצבות.
הפגישה הראשונה התקיימה במאי 2019 במחוז חיפה בהשתתפות רמ״י, המשרד להגנת הסביבה, ועדה מחוזית ומשרד האנרגייה.
מטרת הפגישות היא שיתוף ידע והסתייעות בסמכויות אכיפה של משרדים אחרים.
רמ"י מסרה בתשובתה כי היא פועלת עם משרד האנרגייה בשיתוף פעולה הדוק בנוגע לפיקוח על מחצבות.
עוד מסרה כי תפעל לחיזוק של שיתוף הפעולה עם גורמים ממשלתיים נוספים.
מרכז השלטון המקומי מסר בתשובתו למשרד מבקר המדינה מספטמבר 2019 כי יברך על הקמת מערכת אשר באמצעותה יוכלו הרשויות המקומיות ויתר הגופים להגביר את הפיקוח על המחצבות.
העבודה במחצבות כרוכה בביצוע פיצוצים מדינת ישראל - 592 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים תכנון אתרי תמ"א 14 ב ושיווקם .
ב-2005 הורתה המועצה הארצית להכין תמ"א לכרייה ולחציבה למשק הבנייה והסלילה - תמ"א 14ב18.
במאי2010 הושלמה הכנתו של מסמך המדיניות של התמ"א ובספטמבר באותה שנה הוא אושר במועצה הארצית.
מטרות המדיניות לתכנון מ שק הכרייה והחציבה ולניהולו הן אלו: בראש ובראשונה, הבטחת עתודות חומרי גלם לבנייה ולסלילה באיכות נאותה ובכמויות הנדרשות ובד בבד עמידה בכללי פיתוח בר קיימה עד שנת 2040 ; הבטחת אספקה סדירה של חומרי גלם למשק הבנייה והסלילה לשנות היעד 2025 ו-2040 ; הבטחת איזון בין צורכי משק הבנייה והסלילה לבין הצורך בשימור הסביבה ואיכות החיים ובד בבד צמצום הצריכה של חומרי הגלם הראשוניים; הפנמת היבטי איכות הסביבה בתכנון משק הכרייה והחציבה; בחינת מנגנונים הנוגעים לפעולות מינהליות של רשויות המדינה במשק הכרייה והחציבה: תכנון, הקצאה, ניהול, פיקוח ואכיפה; גיבוש הנחיות להכנת תוכניות לפעולות שונות, ובהן הקמה של אתרי כרייה וחציבה, הפעלתם והסדרתם וגיבוש הנחיות להכנת תוכניות לשיקום של אתרי כרייה וחציבה.
לאחר כשמונה שנים אושרה תמ"א 14 ב בהחלטת ממשלה במרץ201819 .
התמ"א קובעת את האתרים שמהם יש לספק את עתודות חומרי הגלם הנדרשות למשק הבנייה והסלילה לשנת היעד 2040 , ולתעשייה- לשנת היעד 2045 .
, זאת על סמך המגמות של ההיצע ושל הביקוש בתמ"א מסומנים 129 אתרי כרייה וחציבה בשטח כולל של כ - 344,000 דונם ומוגדר "תחום מגבלות" ברדיוס של כ-500 מטרים מסביב למרבית האתרים.
למחצית מהאתרים בערך, מלבד האתרים לתכנון עתידי, יש תוכניות מפורטות שהושלמו עוד בטרם אישור התמ"א.
במחצית השנייה של האתרים יש הרחבות של מחצבות קיימות ואתרים חדשים.
מתוך 129 אתרי הכרייה יש 23 .
אתרים לתכנון עתידילגבי חלק מהאתרים הוחלט כי יקודמו ברמה הארצי ת20.
המפות שלהלן ממפות את אתרי הכרייה והחציבה בצפון הארץ, באזור ירושלים ובמרכז הארץ ובדרום הארץ.
18 תמ"א14 ב מחליפה תמ"א שקדמה לה - תמ"א 14 - תוכנית מתאר ארצית למשק הבנייה והסלילה, שאושרה בשנת 1998.
19 החלטת הממשלה3627 , "תוכנית מתאר ארצית לכרייה וחציבה- תמ"א 14 ב- ערר משרד הבריאות" ( 5.
) 20 אתר קדרים– תמ"א מפורטת אושרה; שדה בריר, אושרת מזרח וגולני - יש הוראה של המועצה להכנת תמ"א מפורטת.
זהר דרום, אושרת מערב, נשר - בתמ"א 14 ב נקבע כי גם האתרים אלו יקודמו כתמ"א מפורטת; בהתאם לסיכום עם מנהלת מינהל התכנון, אתר עציונה דרום יקודם כתמ"א מפורטת (טרם ניתנה הוראה של המועצה הארצית).
מדינת ישראל -593 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים מפה 1: אתרי כרייה וחציבה בצפון הארץ .
מדינת ישראל -594 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים מפה 2: אתרי כרייה וחציבה באזור ירושלים ובמרכז הארץ .
מדינת ישראל -595 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים מפה 3: אתרי כרייה וחציבהבדרום הארץ .
מפורטות כדי להבטיח את קיומן של עתודות חומר גלם זמינות, יש ליצור מלאי של תוכניות מאושרות לכרייה ולחציבה בטווח הקרוב ובטווח הרחוק.
בתוכניות המפורטות נקבעים שטחי הכרייה והחציבה, המתקנים, המפעלים והתנאים שבהם על מפעיל המחצבה לעמוד בעת הפעלתה ועם סיום פעולות הכרייה והחציבה.
בפני מימוש אתרי התמ"א עומדים חסמים שונים: ש, הימצאות עתיקות, היבטי מקרקעין (שטחים חקלאיים בהסכמי חכירה חפיפה עם שטחי א ארוכי טווח, תביעות בעלות), מגבלות סביבתיות, היעדר כדאיות כלכלית, תביעות משפטיות ועוד.
חסמים אלו עלולים למנוע את אישור התוכניות המפורטות לכרייה ולחציבה ואת מימוש העתודות שבשטחן, להגבילם או לעכבם.
תכנון משק הכרייה והחציבה מבוסס על חיזוי המגמות העתידיות.
תחזיות אלו כוללות מרכיב אי-ודאות ניכר בנוגע לפעילות המשקית בענפים השונים בעתיד ואי -ודאות מסוימת הנוגעת לישימות של עתודות חומרי הגלם.
האמצעים ליישום המדיניות שנקבעו במסמך המדיניות הם מרחבי בהיקף של אלו: תכנון מחצבות 150% ביחס למחסור הצפוי עד לשנת 2040 , ובו מביאים בחשבון פחת תכנוני בתכנון המפורט, בהתאם לחומר הגלם ומאפייניו, ומגדירים ועדת מעקב אחר התמ"א ובקרה עליה, כדי שתבצע מעקב אחר היצע של חומרי הגלם וביקושם ואחר מימוש העתודות בתמ"א21.
לפי הוראות התמ"א22 , תפקידי הוועדה הם, בין היתר, דיווח על עתודות ועל תפוקות במחצבות והערכת הביקושים הצפויים.
21 ועדת המעקב והבקרה הוקמה לפני אישור תמ"א14 ב, תפקידיה נקבעו בתמ"א14 ועודכנו בתמ"א14.
ב מדינת ישראל - 596 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים עד מועד סיום הביקורת, מרץ 2019 , התכנסה ועדת המעקב והבקרה פעמיים: בנובמבר2017 (לפני אישור התמ"א) ובדצמבר2018 (לאחר אישור התמ"א).
באפריל2019 , לאחר מועד סיום הביקורת, הוועדה הייתה צפויה לקיים ישיבה נוספת ולבדוק, על פי הקבוע בסעיף 7.
2 להוראות התמ"א, את הנושאים האלו: דיווחים שנתיים על עתודות של חומרי הגלם במחצבות ועל תפוקותיהם; הערכת הביקושים הצפויים; התקדמות ההליך הסטטוטורי של התוכניות המפורטות לכרייה ולחציבה וזיהוי חס מים; התקדמות בנקיטת אמצעים משלימים.
על פי הוראות התמ"א, תדווח ועדת המעקב על ממצאי הבדיקה למועצה הארצית מעת לעת ועל פי בקשותיה של המועצה ותגיש המלצותיה לקידום אספקת חומרי גלם למשק.
המועצה הארצית תורה, במידת הצורך, על עדכון תמ"א 14 ב.
מינהל התכנון מסר בתשובתו מיוני 2019 (להלן- תשובת מינהל התכנון) כי הוועדה התכנסה במאי 2019 והוצג בה דיווח עדכני על עתודות ועל תפוקות של חומרי הגלם במחצבות.
ב-2007 ו-2009 נעשו סקרי ביקושים לחומרי גלם ומאזן עתודות, ועליהם הושתתה תמ"א14 .
ב לאחר כעשור, ב-2017 , ערך משרד האנרגייה תחזית ביקושים מעודכנת23 .
בתחזית הביקושים המעודכנת נבחנו שני תרחישים: תרחיש בסיס ועל פיו מניחים האטה בקצב הגידול של האוכלוסייה, ותרחיש צמיחה ועל פיו מניחים המשך צמיחה של האוכלוסייה בקצב של 1.
בשנת2025 צפוי מחסור של87 מיליון טון על פי תרחיש הבסיס, ומחסור של 139 מיליון טון על פי תרחיש הצמיחה.
בתרשים שלהלן מוצג המחסור בחומרי חציבה בשנת 2040 לפי כל אחד מהתרחישים לביקוש.
22 תוכנית מתאר ארצית לכרייה ולחציבה תמ"א14 ב- הוראות התוכנית (2017 ).
התוכנית אושרה במרץ2018.
23 משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים ו -TACK , אסטרטגיות צמיחה, תחזית ביקושים לחומרי גלם עבור מינהל אוצרות טבע (2017 .
התחזית מתעדכנת אחת לחמש שנים מדינת ישראל -597 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים תרשים 3: המחסור הצפוי בחומרי חציבה בשנת 2040 .
לפי נתוני משרד האנרגייה, בעיבוד משרד מבקר המדינה .
מסיכום ישיבת ועדת המעקב והבקרה לתמ"א 14 ב מנובמבר 2017 עולה כי בתחזית שעל בסיסה נערכה תמ"א 14 ב היה מרכיב אי -ודאות בהיקף 300 מיליון טונות, והוא לא הופיע בתחזית העדכנית.
נוסף על כך, נאמר בישיבה כי התחזית האסטרטגית למגורים, שפורסמה לאחר עריכת התחזית העדכנית, כללה מספר דירות חזויות גבוה יותר ב -80 אלף.
בהנחה שמוסיפים מרכיב של אי-ודאות לתחזית העדכנית ולתחזית הבנייה למגורים אפשר להסיק כי הביקוש הצפוי עד 2040 עשוי להיות גבוה בכ-400 מיליון טונות מכפי שנקבע בתחזית תמ"א 14.
ב פועל בשיתוף פעולה מלא עם משרד האנרגייה ורואה מינהל התכנון מסר בתשובתו כי הוא בות רבה בקידום תוכניות מפורטות למחצבות, ולפיכך הוא מקדם תוכניות מתאר ארציות חשי תוכנית מתאר ארצית ברמה מפורטת למחצבת נשר מפורטות ותוכניות מפורטות נוספות, ובהן - רמלה, אשר אושרה באוגוסט 2015 ונותנת מענה למחסור בגיר ובמלט; תוכנית מתאר ארצית ברמה מפורטת למחצבת קדרי ם, אשר אושרה בנובמבר 2018 ונותנת מענה למחסור בגיר ובדולומיט לחצץ בצפון הארץ.
תוכניות נוספות שמקודמות כיום כתמ״א מפורטת הן מחצבת מדינת ישראל - 598 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים גולני ומחצבת אשרת.
כמו כן מקדמים תוכניות אלו כתמ"א: תוכנית מפורטת לכריית חול בקדמה, תכנון כולל לכריית חול במישור רותם ומחצבת הר שחר.
הלוח שלהלן מציג את המצב התכנוני של האתרים בתמ"א במועד סיום הביקורת.
לוח 2: המצב התכנוני של האתרים בתמ"א סטטוס תכנוני מספר אתרים אתרים חדשים 21 הרחבות של מחצבות קיימות 25 תואם תכניות מפורטות.
מתוכם שלושה אתרים הכוללים חומרים נוספים להם אין תכניות 44 שונות- ניצול לפני פיתוח, שטח מתקנים לחציבה בתת הקרקע 2 אתרים לתכנון עתידי 22 סך הכל אתרים לאחר קיבוץ של אתרי רותם חול, מרבץ וניצים לאתר אחד בכל מקום 114 .
המקור: משרד האנרגייה .
הנתונים בדבר ביקוש צפוי גבוה יותר מדגישים ביתר שאת את הצורך לאשר תוכניות מפורטות לאתרי המחצבות המופיעים בתמ"א 14 ב ולשווקם, וכן לנקוט בהקדם את האמצעים המשלימים המפורטים בתמ"א.
עיכובים בשיווק אתרי מחצבות בתמ"א 14ב .
לאחר אישור מסמך המדיניות, בשנים 2010 - 2014 דנה ועדת העורכים24 של התמ"א באתרים אשר ייכללו בתמ"א ובהוראות המיוחדות הנוגעות לחלקם.
אומנם התמ"א אושרה במרץ 2018 , .
אך הליכי התכנון של חלק מהאתרים החלו כבר בשנים שלפני כן בדצמבר 2015 פנה המפקח על המכרות לאגף שיווק ומכרזים ברמ"י בבקשה לשווק רשימה של 18 מחצבות במהלך שנת2016 .
את רשימה גיבשו רמ"י והמפקח על המכרות.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת, מרץ 2019 , יותר משלוש שנים לאחר פנייתו של המפקח על המכרות לרמ"י, שווקו 7 מחצבות בלבד, מהן רק4 החלו לפעול, ו-11 מחצבות טרם שווקו.
בין המחצבות שטרם שווקו יש מחצבות אגרגט, שבהן היקף העתודות הכולל הוא כ- 98,000,0 00 .
ועדת עורכים היא ועדה שהוקמה להכנת תמ"א, וחברים בה נציגים של משרדי ממשלה הרלוונטיים לתמ"א החברים בוועדת העורכים של תמ"א 14 ב הם נציגי המשרדים האלו: מינ הל התכנון, משרד האנרגייה, רמ"י, המשרד להגנת הסביבה וארגון הגג של הגופים הירוקים.
המשקיפים בוועדה הם נציגי הגופים האלו: רשות הטבע והגנים, המכון הגיאולוגי, קק"ל ואיגוד יצרני חומרי מחצבה.
מדינת ישראל - 599 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים משרד מבקר המדינה מעיר לרמ"י כי עליה לפעול לשיווק המחצבות כדי לדאוג לאספקת חומר גלם סדירה ואמינה העונה על צורכי המשק.
רמ"י מסרה בתשובתה כי הנהלת רמ״י גיבשה מתכונת חדשה לתנאי מכרז מתוך ראייה כלל ארצית שמצד אחד, בזכות ראייה זו יחול מיתון בעליית מחירים בענף (הנובע כיום מהתחרות על גובה התמלוגים) ומצד שני ייקבעו תנאים כלכליים, שייתנו תמריץ לזוכה במכרז להפיק ולשווק גם חומרי גלם נחותים, שהם תוצרי לוואי בפס היצור במחצבות החצץ של דולומיט וגיר (להלן - מכרזי חצץ) ובמחצבות הבזלת.
עיכוב היציאה לשיווק מכרזי חצץ במהלך החודשים האחרונים נבע, בין היתר, מהצורך בקבלת עמדתה של רשות התחרות ביחס לשיווק המוצע, ובהתאם, דיון לקבלת ההחלטה בעניין בהנהלת רמ׳׳י.
עם אישור ההחלטה פרסמה רמ״י מכרזים במתכונת החדשה.
מחצבות שהושבו לרמ"י וטרם שווקו .
בינואר 2019 הכינה רמ"י בשיתוף משרד האנרגייה "תוכנית שיווק מחצבות להבטחת אספקה סדירה של חומרי גלם למשק הבנייה והסלילה".
התוכנית נערכה בהתאם לאתרים המופיעים בתמ"א.
חלק מהאתרים בתוכנית השיווק הם מחצבות שתם הסכם ההרשאה שלהן והן הושבו לרמ"י.
מועדי פרסום המכרזים לשיווקן של חלק מהמחצבות שהושבו חלו לא חר מועדי תום ההרשאה וההשבה לרמ"י וסמוך למועדים אלו.
למשל, מועד פרסום המכרז של מחצבה אחת חל לאחר מועד השבתה.
ביתר המחצבות מועד פרסום המכרז חל כחצי שנה לפני מועד ההשבה לרמ"י.
הליכים משפטיים ננקטים כנגד מכרזים רבים לשיווק מחדש של מחצבות, חלקם בידי מפעילי המחצבות הקודמים, חלקם בידי תושבי הרשויות הסמוכות למחצבה וחלקם בידי ארגונים למען איכות סביבה.
כך נוצרים עיכובים מהותיים בהליכים המכרזיים ויש חוסר ודאות בנוגע למועדים שבהם יחלו המפעילים החדשים של המחצבות להפעיל אותן.
משרד מבקר המדינה ממליץ לרמ"י לפרסם מכרזים לשיווק מחצבות זמן רב יותר לפני מועד השבתן לרמ"י.
חלק מהמחצבות שאינן פעילות הושבו לרמ"י בעבר או ננטשו בידי המפעילים.
ייתכן שהמכרזים בעניינן לא צלחו, ונדרש לשווקן מחדש.
חלקן נכללו בתמ"א ויש תכנון לשווקן מחדש.
מבדיקת משרד מבקר המדינה עולה כי ל-1125 מחצבות שהושבו לרמ"י בשנים2000 - 2015 יש עתודות חומר גלם של כ- 290,000,000 טונות ועד למועד סיום הביקורת הן טרם שווקו.
25 מתוכן ארבע מחצבות שמשרד האנרגייה דרש לשווקן ב-2016 .
מדינת ישראל - 600 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים קשיים בהרחבת מחצבות בשטחים ביטחוניים .
9 בהוראות התמ"א קובעת זאת: "הפקדת תכנית החלה בחלקה או במלואה בשטח ביטחוני ומתן היתר בשטח ביטחוני וכן כל שינוי בתכנית.
טעונים אישור מראש ובכתב מאת נציג שר הביטחון בוועדה המחוזית לתכנון ובנייה.
על אף האמור בתכנית זו, לגבי שטחים ביטחוניים שתכנית זו חלה עליהם, יחולו הוראות אלה: (א) מותרים כל שימוש או פעולה מטעם מערכת הביטחון.
ובלבד שהאישור משרת את האינטרסים של מערכת הביטחון.
וזאת בלא כל היתר או אישור לפי תכנית זו, והכל אף אם הינם בניגוד לייעוד השטח הקבוע בה.
(ב) אין בהוראות התכנית כדי לחייב את מערכת הביטחון לבצע כל פעולה ע"פ התכנית וייעוד שטח ע"פ תכנית זו אינו מחייב את מערכת הביטחון בכל החלטותיה ביחס לשימוש מערכת הביטחון.
סעיף 125 ,)לתקנות הגנה (שעת חירום1945 (להלן- תקנות ההגנה), קובע כי "מפקד צבאי רשאי להכריז בצו על כל שטח או מקום, כי הם שטח סגור לצרכיהן של התקנות האלה.
כל אדם הנכנס לתוך כל שטח או מקום, או יוצא מתוכם, במשך כל תקופה, שבה עומד בתקפו צו כזה ביחס לשטח או למקום ההם, ללא תעודת-היתר בכתב שהוצאה בידי המפקד הצבאי או מטעמו, יאשם בעבירה על התקנות האלה".
עולה מהאמור כי נדרש תיאום עם מערכת הביטחון כדי להיכנס לשטחים ביטחוניים.
נדרש לתאם עם מערכת הביטחון גם פעולות טרום תכנוניות (כגון סקר גיאולוגי).
כמו כן, יש צורך בהסכמות של מערכת הביטחון בנוגע להליכי התכנון, תיאום עם גורמים אלו בעניין זה ואישורם להפקדת תוכנית לאתר, להיתר בנייה ולביצוע שינויים בתוכנית.
במחוז המרכז פעילות שתי מחצבות בעלות חשיבות רבה הנמצאות בחלקן בשטח אימונים קיים: מחצבת מודיעים ומחצבת נחשונים.
המחצבות מפיקות יחד יותר משמונה מיליון טונות אגרגטים לשנה, שהן כ -16% מסך תפוקת האגרגטים המשמשים לחצץ.
כדי לספק את הביקוש של האגרגטים במרכז הארץ משנת 2025 .
ואילך יש לאשר את הרחבתן של מחצבות אלו הרחבת מחצבת מודיעים מיועדת לשיווק בידי רמ"י ב -2024 , וזאת על פי תוכנית חדשה שיקדם משרד האנרגייה.
מוסדות התכנון צפויים לאשר תוכנית זו בדצמבר 2022 .
הרחבת מחצבת מודיעים נמצאת בשטח ביטחוני.
משרד האנרגייה החל בהליכי טרום תכנון, ובמסגרתם הוא מקדם ביצוע של סקר גיאולוגי.
משרד האנרגייה לא הצליח כשנה לקבל את אישור מערכת הביטחון להיכנס לשטח לצורך ביצוע הסקר, וזאת בשל מחלוקת בנוגע לכתב התחייבות של משרד האנרגייה.
בשל החשיבות הקריטית שיש למחצבת מודיעים להיצע חומרי הגלם למרכז הארץ, על משרד הביטחון ומשרד האנרגייה לפעול לסיום התיאומים והאישורים הנדרשים בעניינה ולבחון את הנושא גם ביחס למחצבות נוספות הנמצאות בשטחים ביטחוניים.
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיוני 2019 ,מסר משרד הביטחון כי לאחר סיום הביקורת במאי 2019 , הוא העביר כתב התחייבות לחתימתו של משרד האנרגייה.
עם חתימת משרד האנרגייה על כתב ההתחייבות והמצאת הביטוחים הנדרשים יוכל משרד האנרגייה לבצע את הסקר הגיאולוגי.
מדינת ישראל - 601 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים קשיים בהרחבת מחצבות הנמצאות בגבולות תחומי שיפוט .
במצבים שבהם מחצבה פועלת בקצה גבול תחום שיפוט של רשות מקומית או בתחומי השיפוט של כמה רשויות מקומיות, ייתכן מצב שבו לא מתקיים צדק חלוקתי בין הרשויות, שכן כספי הארנונה מגיעים רק לרשות המקומית שהמחצבה נמצאת בתחומה או לרשות שהמחצבה שויכה אליה, ולא מגיעים לרשות הסמוכה, שגם היא נושאת בנטל פעילות המחצבה.
במסגרת הכנת מסמך המדיניות לתמ"א 14 ב התחוור לצוות התכנון כי תופעה זו היא אחד החסמים להרחבת מחצבות קיימות.
שכן, במצב זה הרשות שאינה נהנית מהכנסות מהמחצבה עשויה להתנגד להרחבת המחצבה או לפתיחת מחצבה חדשה.
מנהל התכנון זיהה כי מצב זה קיים במחצבות האלו: גולני, חנתון, תמרה, מנחמיה, ורד ערה ונחשונים.
שינוי בגבול של תחום שיפוט של רשות מקומית וחלוקת הכנסות מארנונה בין הרשויות עשויים להקל אישור להרחבת מחצבה קיימת.
כחלק מעבודת ההכנה לתמ"א 14 ב בחן צוות התכנון את הצורך לחולל שינוי בחלוקת הכנסות הארנונה ובגבולות של תחומי השיפוט במחצבות האלו ובדצמבר 2013 המליץ לחולל שינויים בהיבטים אלו: בחלוקת ההכנסות ממחצבות אלו או בגבולות תחומי השיפוט שלהן או בשני ההיבטים יחד26 .
מסמך זה הוגש כחומר רקע למינהל השלטון המקומי במשרד הפנים, לצורך הקמת ועדה לחלוקת הכנסות או לשינוי גבולות שיפוט.
בפברואר 2015 הציע מינהל התכנון למנכ"ל משרד הפנים דאז ולמנהל מינהל השלטון המקומי במשרד הפנים לקיים דיון לקידום ההמלצות.
ביוני 2015 נערך דיון פנימי במשרד הפנים בנושא הקמת ועדה נושאית הנוגעת למחצבות.
בדיון סוכם כדלהלן: מינהל השלטון המקומי יציג את הנושא למנכ"ל משרד הפנים כדי לקבל את אישורו להקמת ועדה לבחינת שינוי בגבולות תחומי שיפוט ובחלוקת הכנסות באזורים שבהם פועלת מחצבה; מינהל השלטון המקומי יפעל לקידום עבודת מטה בנושא; ייבחן צירוף משרד האנרגייה כחבר בוועדה ותיבחן חלוקה של הכנסות הארנונה הנוגעות ליתר המחצבות בישראל.
בשנים 2016 - 2017 הוקמו שבע ועדות גיאוגרפיות במשרד הפנים 27 מכוח פקודת העיריות , שתפקידן לדון ולהמליץ בנושאים האלו: שינוי גבולות של רשויות מקומיות, ]נוסח חדש [ חלוקת הכנסות בין רשויות סמוכות ושינוי במעמדן המוניציפאלי של רשויות.
ההמלצות בנושא שינוי גבולות מוגשות לשר הפנים אשר בסמכותו הבלעדית לקבל החלטה בנושא.
בכל הנוגע לחלוקת הכנסות נדרשת גם הסכמה של שר האוצר נוסף על ההחלטה של שר הפנים.
נמצא כי בשנים 2016 - 2018 הוועדות הגיאוגרפיות הרלוונטיות28 דנו במחצבות האלו: גולני, חנתון, ורד ערה ונחשונים.
מחצבות תמרה ומנחמיה לא הופיעו בכתבי המינוי של הוועדות הרלוונטיות29 .
26 משרד הפנים - מינהל התכנון, לרמן אדריכלים ומתכנני ערים ו -Aviv , תמ"א14 ב- תוכנית מתאר ארצית לאתרי כרייה וחציבה למשק הבנייה והסלילה - המלצות לשינויים בחלוקת הכנסות ממחצבות ( 2.
) 27 אלו הוועדות: הוועדה הגיאוגרפית חיפה, הוועדה הגיאוגרפית מרכז, הוועדה הגיאוגרפית ירושלים, יהודה ושומרון והשפלה, הוועדה הגיאוגרפית דרום, הוועדה הגיאוגרפית גליל מערבי, הוועדה הגיאוגרפית גליל עליון והעמקים והוועדה להסדרת ועדים מקומיים.
28 אלו הוועדות: הוועדה הגיאוגרפית הגליל העליון והעמקים, הוועדה הגיאוגרפית הגליל המערבי, הוועדה הגיאוגרפית חיפה והוועדה הגיאוגרפית מרכז.
29 את כתבי המינוי נותן מנכ"ל משרד הפנים וזאת לאחר עבודת מטה של אגף תכנון מפת השלטון המקומי במשרד הפנים.
מדינת ישראל - 602 - ,מבקר המדינהדוח שנתי 70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים ולכן הן לא דנו בסוגיית חלוקת ההכנסות מארנונה הנוגעת למחצבות אלה ולא המליצו על שינוי גבולות באזוריהן.
נוסף על כך, בשנים 2017 - 2018 הפנה משרד האנרגייה לוועדה הגיאוגרפית דרום בקשות נוספות לשינוי גבולות במחצבת מצפה רמון ובמחצבת נחל חווה, אשר לא הופיעו בכתבי המינוי של הוועדות, וכן במחצבת הר דרגות, במחצבת הר כחל ובאתר לתכנון עתידי הר מחילות.
בספטמבר 2016 המליצה הוועדה הגיאוגרפית מרכז על חלוקת הכנסות מארנונה הנוגעות למחצבת נחשונים בין המועצה האזורית דרום השרון לעיריית אלעד, ופורסם צו העיריות (חלוקת הכנסות בין עיריית אלעד והמועצה האזורית דרום השרון) התשע"ז-2017 .
בתשובתו למשרד מבקר המדינה ממאי2019 מסר מינהל השלטון המקומי כי עקב הבחירות המקומיות ולאחריהן הבחירות הארציות נו צר פרק זמן ארוך, שברובו הוועדות לא היו יכולות להגיש את דוחותיהן למנכ"ל משרד הפנים ולשר הפנים.
לאחר כינון ממשלה חדשה יוגשו הדוחות.
עוד הוסיף כי בתקופה זו לא היה אפשר לחתום על כתבי מינוי חדשים ובהם נושאים חדשים לדיון.
נמצא כי עד מועד סיום הביקורת הוועדות הגיאוגרפיות הרלוונטיות טרם קיבלו החלטות סופיות בנוגע לחלוקה בהכנסות הארנונה הנוגעות למחצבות להלן או לשינוי בתחומי שיפוט שלהן: גולני, חנתון, ורד ערה, מצפה רמון, נחל חווה, הר דרגות, הר כחל והר מחילות.
בלוח שלהלן מופיע סטטוס ההחלטה בכל אחת מהמחצבות לרבות שטח ההרחבה הצפוי.
לוח 3 : סטטוס ההחלטות במחצבות המחצבה סטטוס שטח הרחבה גולני טרם התקבלה החלטה 1,326 חנתון טרם התקבלה החלטה 267 תמרה לא נדון - מנחמיה לא נדון ורד ערה טרם התקבלה החלטה נחשונים צו חלוקת הכנסות 300 מצפה רמון טרם התקבלה החלטה נחל חווה טרם התקבלה החלטה הר דרגות טרם התקבלה החלטה הר כחל טרם התקבלה החלטה 1,145 הר מחילות טרם התקבלה החלטה 1,874 .
לפי נתוני משרד האנרגייה, בעיבוד משרד מבקר המדינה מדינת ישראל -603 - , שנתי דוחמבקר המדינה70א .
משרד התשתיות הלאומיות, האנרגייה והמים כדי לקדם תכנון מפורט ולאפשר הפעלה של מחצבות אשר נמצאות בקצה תחום השיפוט, על הוועדות הגיאוגרפיות לקבל החלטות בהקדם ולבחון את נושא הסדרת הצדק החלוקתי בין הרשויות המקומיות.
מחצבות הנמצאות בקרבת יישובים .
תמ"א 14 ב משריינת אתרים לחציבה ואף משריינת תחום מגבלות -אזור המקיף את שטח המחצבה כפי שנקבע בתמ"א ובו יש מגבלות על השימוש בקרקע.
חלק מהאתרים שנכללו בתמ"א 14 ב נמצאים בקרבת יישובים.
אישור תוכנית מפורטת להרחבת יישוב בשטח קרוב לאתר המשוריין לחציבה או חופף לו עלול למנוע את הקמת המחצבה.
תמונה 2: מחצבה בקרבת יישוב המקור: משרד האנרגייה.
אתר קריית גת צפון, הסמוך לקריית גת, ואתר קדמה צפון, הסמוך לקריית מלאכי, נכללו בתמ"א 14 ב.
בשל חפיפה בין תוכניות הבנייה למגורים בהרחבות לערים אלו, אשר כעת דנים בהן בוועדה לתוכניות בנייה במשרד הבינוי והשיכון, לבין אתרי החציבה, יש ספק רב אם אתרים אלו יוקמו.
מוועדת המעקב עלה כי אם יאושרו התוכניות למגורים להרחבת ערים אלו, לא ניתן יהיה לעמוד ביעדי אספקת העתודות הנדרשות ב תמ"א לשנת 2040.
מינהל התכנון מסר בתשובתו כי במסגרת קידום תוכניות להרחבת יישובים נעשה תיאום עם משרד האנרגייה כדי למצוא פתרונות שיאפשרו את השימושים השונים, בין היתר, באמצעות שלביות ביצוע כמו בתוכנית של אתר קריית גת.