HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
הליך האשרור מחייב קבלת אישור של משרד המשפטים ומשרד החוץ לנוסח ההסכם וחתימה מלאה על ההסכם של שר החוץ או של מי שהוא הסמיך לכך.
לאחר החתימה המלאה על ההסכם הוא מונח על שולחן הכנסת למשך שבועיים ומועבר לאחר מכן לממשלה לאשרור תוכנו 7 .
רק אחרי שהמדינה האחרונה שהיא צד להסכם מודיעה באיגרת דיפלומטית על סיום ההליכים מצדה לכניסתו לתוקף של ה הסכם, מקבל ההסכם תוקף משפטי.
הליך אשרור אמנות נמשך בחלק מהמקרים זמן רב.
שלא לפי ההליך המשפטי המצריך הלכה למעשה המתנה של חודשים או שנים עד כניסתם של הסכמים בילטרליים לתוקף משפטי, המציאות הכלכלית מחייבת כי חלק נכבד מההסכמים בתחום התעופה ייושמו בתוך חודשים ספורים 8 .
צורך זה הביא לכך שבחלק מהמקרים החלו המדינות ביישום ההסכמים החדשים, ובכלל זאת הוסיפו מובילים נקובים ויעדי טיסה, בלי שהסכמים אלו עברו את הליך האשרור הנדרש.
למשל, יושמו - על ידי שני הצדדים להסכם - הסכמי תעופה חדשים שנחתמו בראשי תיבות עם ברזיל, איטליה, גרמניה, אנגליה, ספרד וצרפת9 .
000 בנושא אמנות בין-לאומיות, מאוגוסט 1972 ; הנחיה 64.
000 א' בנושא אמנות בין-לאומיות: הליך האשרור, מאוגוסט 1984.
7 סעיף6 א' לתקנון עבודת הממשלה מסדיר את אפשרות האישור של אמנות בין - לאומיות, להבדיל מאשרורן.
במסגרת הליך זה אין צורך בכל פעולה מקדמית של הבאת האמנה לידיעת הכנסת קודם להליך אישור הממשלה.
השימוש בהליך זה נעשה רק במקרים מועטים.
8 למשל, בכל הנוגע להסכמים אשר נועדו להוספת מוביל נקוב בקו מסוים ואשר יישומם נדרש לעונת התיירות הקרובה.
9 למשל, ההסכם בין ישראל לברזיל נחתם בידי הצדדים תחילה בראשי תיבות ביוני 2009 וכעבור חודש- בחתימה מלאה.
האמנה אושררה על ידי ממשלת ישראל בינואר 2010 , ואולם רק ביוני 2011 התקבלה האיגרת הדיפלומטית המודיעה על סיום ההליכים הפנימיים בממשלת ברזיל.
לפיכך נכנס ההסכם לתוקף רק ביוני 2011 , כשנתיים לאחר מועד החתימה עליו.
במועד סיום הביקורת הליכי האשרור של הסכמי התעופה עם המדינות איטליה, גרמניה, אנגליה, ספרד וצרפת טרם הסתיימו.
אף שלא הסתיימו הליכי האשרור הפורמליים בעניינם.
יישומם של הסכמים אלו הביא לגידול בתנועת התיירות בין המדינות 10 והיטיב עם ציבור הצרכנים אשר נהנים מקיומה של תחרות בין כמה מובילים ליעד המבוקש.
יישומם המידי של חלק מההסכמים על ידי רת"א הביא להיווצרות מחלוקת בין רצונם של משרד התחבורה ורת"א להוסיף להסכמים סעיפים שיאפשרו יישום מידי של ההסכמים ובין משרד המשפטים, אשר טען כי פרקטיקת עבודה של הסכמים המכילים סעיפים הקובעים תחולה מידית אינה עולה בקנה אחד עם הנחיות היועץ המשפטי לממשלה.
משרד המשפטים אף ציין בתשובתו מנובמבר 2011 כי "בעבר כבר נפלו טעויות חמורות" בהסכמי תעופה, למשל הכפפת מדינת ישראל לטריבונלים זרים או לדין זר ללא קבלת אישור ספציפי לכך מהיועץ המשפטי לממשלה.
לפי גישתה של מחלקת אָמָנֹות במשרד החוץ, יש למ צוא פתרון לבעייתיות הנוצרת ולאפשר במקרים דחופים יישום מידי של ההסכם, בכפוף לקידום הליכי אשרור בהתאם לתבנית שמציע ארגון התעופה הבין-לאומי ( ICAO ).
גם אגף התקציבים במשרד האוצר תומך במציאת פתרון לשם יישום מידי של הסכמים בתחום התעופה.
בעקבות הוראות משרד המשפטי ם והמחלוקת בסוגיה האמורה בין משרדי הממשלה, נמנעה רת"א בתקופה שקדמה למועד סיום הביקורת מיישום מידי של הסכמי תעופה שחתמה עליהם, אף שבמרבית המקרים הביע הצד השני נכונות ליישם מיד את ההסכמים.
כך נדחה יישומו של הסכם התעופה שנחתם עם קולומביה, על אף הצהרות נציגי ק ולומביה כי הצפי הוא שהאיגרת הדיפלומטית המודיעה על כניסתו לתוקף של ההסכם תישלח על ידם רק כשנתיים לאחר מועד חתימת ההסכם, וכי אין שום מניעה מצדם ליישם את ההסכם לפני השלמת הליך זה.
רק במהלך הביקורת החלו משרד התחבורה, משרד המשפטים ומשרד החוץ לגבש הסכמה עקרונית בדבר אשרור הסכמים שהחלו ביישומם קודם להשלמת כל ההליכים המשפטיים הנדרשים וכן בדבר מתן אישור מראש על ידי הממשלה למשרד התחבורה לתיקון הסכמים קיימים בתחומים ספציפיים ובנוסחים מוסכמים מראש, בתנאים מסוימים.
אף על פי כן, במועד סיום הביקורת עדיין לא הגיעו שלושת מ שרדי הממשלה הללו למתווה מוסכם בסוגיית כניסתם לתוקף של הסכמים חדשים בתחום זה.
לפיכך נדחה יישומם של ההסכמים עד מועד סיום ההליכים הפנימיים של כל צד להסכם.
משרד המשפטים השיב כי "בימים אלו מתבצעת עבודת מטה לעדכון הנחיית היועץ המשפטי לממשלה" בעניין, וכי "בשלב זה נעשית העבודה בתוך משרד המשפטים ולכשתגובש טיוטת הנחיה חדשה מוצעת היא תועבר להתייחסות היועצים המשפטיים של המשרדים הרלוונטיים".
כמו כן, לגישתו אין מניעה לגבש מתכונת שתאפשר במקרים חריגים שהסכמים ייכנסו לתוקפם באופן מידי, לאחר אישור .
10 הסכם התעופה הישיר בין ישראל לברזיל הוא בין הגורמים שהביאו לגידול בתנועת התיירות מברזיל לישראל.
בשנת 2010 ביקרו בישראל 52,014 תיירים מברזיל לעומת 28,942 תיירים בשנת 2009 .
מראש של הממשלה לכך, במסגרת עבודת מטה מסודרת בין משרדי הממשלה הרלוונטיים.
משרד החוץ מסר בתגובה על טיוטת הדוח בנובמבר 2011 כי "הכלל בכל המדינות וגם בישראל הוא שאמנות הן חלק מיחסי החוץ של המדינה", ולפיכך האחראי לחתימתן הוא שר החוץ בלבד, בתיאום עם המשרד הרלוונטי.
כמו כן, משרד החוץ הסביר כי משרד המשפטים אינו עומד בלוחות זמנים ואינו מתחשב בנסיבות ובאילוצים, וכי אין במשרד המשפטים "מודעות לצורך לפעול בגישה מערכתית של תאום בין כל משרדי הממשלה הרלוונטיים".
משרד המשפטים השיב למשרד מבקר המדינה בינואר 2012 כי דברי משרד החוץ "לגמרי לא נכונים", כ י המציאות בתחום זה "הפוכה לחלוטין" וכי הגורמים המקצועיים במשרד המשפטים מבצעים את עבודתם נאמנה.
המשרד הוסיף כי "ככל שעבודת המטה נעשית בניגוד לכללי מינהל תקין, וללא שילוב משרד המשפטים, או משרדים אחרים רלוונטיים, בשלב המשא ומתן לקבלת הערות מקצועיות עוד בשלב זה, אזי ייתכן בהחלט מצב בו כאשר מובא ההסכם הגמור לאשרור.
יימצאו בו בעיות משפטיות שהיו יכולות להימנע לולא כן".
משרד מבקר המדינה מעיר למשרד המשפטים ולמשרד החוץ כי עליהם לפעול תוך הקפדה על כל דין ועל כללי מינהל תקין ובדרך עניינית, מהירה ויעילה, תוך שיתוף פעו לה ושמירה על יחסים הולמים למען המטרה המשותפת.
הסכם תעופה עם האיחוד האירופי בספטמבר 2006 התקבלה החלטת ממשלה בנושא עידוד התחרות בתחום התעופה האזרחית לישראל וממנה11 .
הנחת היסוד של הממשלה הייתה כי צעד זה יביא להגדלת היצע הטיסות והוזלת המחירים לצרכנים וכן לפית וח התיירות הנכנסת לישראל ולגידול ברווחתם הכלכלית של תושבי ישראל.
לשם כך קבעה הממשלה בהחלטתה כי יש "לקדם הסכם תעופה גלובלי אחיד מול מדינות האיחוד האירופי אשר יחליף את הסכמי התעופה הבילטראליים הקיימים כיום".
בספטמבר 2006 )'מינה שר התחבורה דאז, רב אלוף (במיל שאול מופז, ועדה ציבורית לבחינת סוגיית "השמים הפתוחים".
הוועדה המליצה "על אימוץ מדיניות תעופה המשמשת כמנוף לצמיחה כלכלית והגברת התיירות לישראל וממנה, המבוססת על החשיבות בקיומו של ענף תעשיית תעופה לאומי, אשר ייקח חלק, ככל שניתן, בתחרות שוויונית והוגנת בהתאמה לתנאי הסביבה הגלובאלית".
כמו כן המליצה הוועדה לפתוח משא ומתן מידי עם האיחוד האירופי כדי לקבוע מדיניות והסכמי תעופה חדשים.
במועד סיום הביקורת, כחמש שנים לאחר שהחליטה הממשלה על קידום הסכם תעופה גלובלי עם האיחוד האירופי, וכשלוש שנים לאחר שנחתם ההסכם ה"אופקי " עם האיחוד האירופי 12 ,, טרם נחתם ההסכם הגלובלי והמשא ומתן בין נציגי ממשלת ישראל ובין נציגי האיחוד האירופי עדיין נמשך13 .
על משרד התחבורה לפעול לקידום המשא ומתן כאמור ולחתימה על ההסכם הגלובלי.
שדה תעופה משלים לנמל התעופה בן גוריון תכנית מתאר ארצית 15 לתפרושתשדות תעופה (להלן - תמ"א 15 ), אשר אושרה על ידי הממשלה במאי 2000 , מסדירה את תחום התעופה לפי חוקי התכנון והבנייה בישראל.
בתמ"א 15 מוגדר נמל התעופה בן גוריון (להלן- נתב"ג) כשדה תעופה יחיד בדרגה 1 : "שדה תעופה שנועד לענות בעיקר על הביקושים לטיסות סדירות וטיסות שכר ליעדים בינלאומיים".
נתב"ג כלול בתכנית מתאר ארצית 2/4 , המכונה גם "נתב"ג 2000 " (להלן - תמ"א 2/4 ), שהיא תכנית פרטנית וייחודית אליו.
בדברי ההסבר לתכנית צוין כי לפי המתוכנן יעברו בנתב"ג 16 מיליון נוסעים בשנה.
בשנת 2010 שימש נתב"ג כ -11.
5 מיליון נוסעים נכנסי ם ויוצאים, ששיעורם כ - 99% מהנוסעים היוצאים מישראל והנכנסים אליה.
בהתאם לתחזיות רשות שדות התעופה (להלן - רש"ת), הצפי הוא כי בשנת 2015 יעברו בנתב"ג13.
3 מיליון נוסעים, וכי בשנת 2018 יעברו בנתב"ג14.
בהתאם להוראת המועצה הארצית לתכנון ובנייה מינואר 1997 , החליטה המועצה הארצית ביוני 1997 על הכנת תכנית מתאר לפיתוח נמל תעופה בין-לאומי נוסף לישראל: תמ"א 15 ', שינוי מס 1 .
המועצה הארצית בחנה בשלב הראשון 22 אתרים אפשריים להקמת שדה תעופה בין-לאומי נוסף, ובסופו של דבר המליצה על שלושה אתרים שיכולים לשמש שדה תעופה משלים מדרגה 1 : ציקלג 2 (בקרבת נתיבות); נבטים; ואי מלאכותי בים מול חופי הים התיכון.
תמ"א 15/1 אושרה בישיבת ועדת שרים לענייני פנים ושירותים בספטמבר 2007 , עשור לאחר ההחלטה על קידומה.
עם זאת, ערר שהגיש שר הביטחון הביא להקפאת קידום של תכנון מפורט של התכנית עקב התנגדות משרדו להקמת שדה תעופה משלים לנתב"ג בציקלג או בנבטים.
12 הסכם זה מאפשר למובילים ממדינות האיחוד להפעיל טיסות בין כל מדינה באיחוד האירופי לישראל בכפוף לזכויות שנקבעו לפי ההסכמים הבילטרליים, והוא נכלל במסגרת ההסכם הגלובלי.
13 אחד הנושאים שטרם נמצא להם מתווה מקובל על הצדדים הוא רצונה של ממשלת ישראל להגן על חברות התעופה הישראליות, ובראשן אל -על, מפני התוצאות האפשריות של "פ תיחת השמים" לתחרות מלאה עם חברות התעופה באיחוד האירופי.
צוותים וועדות לבחינת אפשרות הקמת שדה תעופה משלים לנתב"ג בספטמבר 2007 מינה שר התחבורה דאז, רב אלוף (במיל') שאול מופז, ועדה ציבורית לבחינת תכנית אב לשדות תעופה בראשות האלוף (במיל') הרצל בודינגר (להלן - הוועדה הציבורית).
בוועדה השתתפו נציגים ממשרדי התחבורה, הביטחון, הפנים והאוצר.
הוועדה התבקשה לגבש תכנית והמלצות למדיניות פיתוח שדות תעופה ל-50 השנים הבאות.
היא נדרשה לעשות זאת מתוך ראייה אינטגרטיבית רחבה ואגב התחש בות בכל הגופים והצרכים: המערכת הביטחונית; המערכת האזרחית; מפת התיירות; דרישות מוניציפליות; היבטים חוקתיים; והמקורות הכספיים הדרושים ליישום התכנית.
הוועדה הציבורית בחנה חלופות אפשריות להקמת שדה התעופה המשלים, ובכלל זאת התייחסה לחלופות שהוצעו בתמ"א 15/1.
בי ן היתר המליצה הוועדה על גריעת החלופה של שדה התעופה נבטים מהפתרונות המוצעים להקמת שדה תעופה משלים14 ; על המשך הכנת תכנית מפורטת עבור שדה התעופה ציקלג2 ; ועל ביצוע בדיקות נוספות להקמת שדה תעופה על אי מלאכותי בים התיכון.
כמו כן המליצה הוועדה על עיבוד וקידום של תכנית מפורטת לשדה התעופה מגידו מתוך כוונה להכשירו לשדה תעופה בין-לאומי אזורי מדרגה 215 בצפון הארץ.
המלצות הוועדה הוגשו לשר התחבורה בתחילת שנת 2009 , בלי שהתקבלה הסכמת כל חבריה בדבר תוכנן.
בעקבות המלצות הוועדה הציבורית התקבלה בפברואר 2009 החלטת ממשלה בנושא תכנית אב לשדות התעופה בישראל 16 ובסמוך למועד קבלתה הוקם צוות היגוי בראשותו של סמנכ"ל תכנון במשרד התחבורה אשר כלל נציגים ממשרדי התחבורה, הביטחון, הפנים והאוצר במטרה "לקדם זמינותם" של שדות תעופה.
בהחלטת הממשלה לא נקבע שימונה נציג של המשרד להגנת הסביבה כחבר בצוות ההיגוי, ועל כן ביקש השר להגנת הסביבה משר התחבורה, במכתב מינואר 2010 , כי לפני שתיקבע עמדת משרד התחבורה בעניין זמינות שדה התעופה מגידו, תיקבע פגישת היוועצות בנושא עם נציגי משרדו.
הוזמנו נציגי המשרד לצוות ההיגוי אף שצוות ההיגוי היה אמור לה שלים את עבודתו ולהגיש את מסקנותיו לשר התחבורה בתוך חצי שנה ממועד מינויו, נמשכה עבודת הצוות למעלה משנה, ואף בתום תקופה זו לא הצליח הצוות לגבש המלצות המוסכמות על כלל חבריו.
במקום זאת סיכמו מנכ"ל משרד הביטחון ומנכ"ל משרד התחבורה במרץ 2011 על הקמת צוות בין-משרדי נוסף על צוות ההיגוי (להלן - צוות נוסף) לבחינת שדה התעופה מגידו כשדה תעופה משלים לנתב"ג.
כן סוכם כי הצוות הנוסף יגיש את ממצאיו בתוך שלושה חודשים ממועד מינויו17 .
14 עם זאת המליצה הוועדה לאפשר להוסיף את שדה התעופה נבטים לתמ"א15 כשדה תעופה מדרגה 1 .
, כדי לשמור על אופציות לעתיד 15 שדה תעופה מדרגה 2 מוגדר בתמ"א 15 כ"שדה תעופה שנועד לענות בעיקר על הביקושים לטיסות שכר ליעדים בינלאומיים".
16 החלטת ממשלה 4463 מפברואר 2009.
17 דוח תכנון מול ביצוע של רת"א למחצית הראשונה של שנת 2011 , אשר הוצג למנכ"ל משרד התחבורה, מציין כי היעדים השנתיים של קידום יישום תכנית אב לשדות תעופה ושל קידום ופיתוח תשתיות תעופתיות בישראל לא קודם כלל.
גם מן הדוח עולה שהמשימה שהוגדרה לרבעון השני של 2011 - קבלת החלטה בנושא שדה תעופה משלים לנתב"ג - לא בוצעה.
זאת ועוד, ביולי 2011 , סמוך לסיום הביקורת, התקבלה החלטת ממשלה 18 ובמסגרתה הוכר בצורך הלאומי הדחוף בהקמת שדה תעופה אזרחי נוסף כשדה משלים לנתב"ג.
במסגרת ההחלטה הוטל על שר התחבורה ועל שר הביטחון להגיש בתוך 90 ימים את המלצות הצוותים שמונו לבחינת הסוגיה לצורך קבלת החלטת ממשלה בעניין זה.
כמו כן נקבע כי לצוותים יצורפו נציגים מהמשרד להגנת הסביבה, ממשרד התייר ות וממשרד האוצר.
בעקבות החלטת הממשלה החלו משרדי הממשלה במגעים לחידוש עבודת צוות ההיגוי בד בבד עם עבודת הצוות הנוסף שטרם השלים את מלאכתו.
רק בנובמבר 2011 הגיש צוות ההיגוי לשר התחבורה את המלצותיו להקים שדה משלים בנבטים.
בעקבות המלצות הצוות, ונוכח אי-הסכמת מש רד הביטחון לחלופה זו, פנה שר התחבורה בדצמבר 2011 .
לממשלה לקבלת הכרעתה בסוגיה זו יצוין כי משרד מבקר המדינה המליץ בעבר כי "על משרד התחבורה לקדם בדחיפות את התכניות להקמת שדה תעופה משלים לנתב"ג, על מנת שיסייע במתן מענה על צרכי התעופה בישראל לשם שיפור בטיחות התעופה בישראל" 19.
אגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים במשרד הביטחון (להלן - אגף אמו"ן) השיב באוקטובר 2011 כי לנוכח העובדה שלמקום שבו יוקם שדה תעופה חלופי יהיו השפעות ניכרות מהבחינה הביטחונית, תומכת מערכת הביטחון "בקידום החלופות האלה בלבד: הגדלת קיבולת נתב"ג ואי בים".
כמו כן, "בימים הקרובים" עתיד צוות בין-משרדי בראשותו של סמנכ"ל וראש אמו"ן להמליץ על המשך הבחינה של חלופת מגידו בכפוף לתנאים מסוימים, וחלופת חיפה נמצאת אף היא בבדיקה נוכח שינויי פריסה במרחב הצפוני של נמל חיפה.
יצוין כי משרד התחבורה לא העביר את התייחסותו לנושא אף שהתבקש לעשות כן.
נמצא כי בשל מחלוקת בין משרדי הממשלה - ובהם משרד התחבורה, משרד הביטחון, משרד הפנים, משרד האוצר, משרד התיירות והמשרד להגנת הסביבה - החלטות הממשלה לעניין הקמת שדה תעופה משלים לנתב"ג אינן מיושמות.
מאחר שההליכים התכנוניים והביצועיים הנדרשים לשם כך צפויים להימשך עוד שנים רבות, ראוי כי כל משרדי הממשלה הרלוונטיים, ובראשם משרד התחבורה, יפעלו ללא כל דיחוי ליישוב המחלוקת ביניהם.
כל עיכוב ביישום ההחלטות עלול לפגוע בטווח הארוך בתשתית התעופה האזרחית הבין -לאומית של ישראל בכלל, ובתנועת התיירות הנכנסת למדינה בפרט.
18 החלטת ממשלה 3512 מיולי 2011.
19 ,ראו מבקר המדינה חוות דעת בנושא "בטיחות התעופה האזרחית" ( 2010 '), עמ 43.
גיבוש תכנית אסטרטגית במשרד התיירות לקידום התיירות הנכנסת .
תכנית אסטרטגית לפיתוח תשתיות תיירותיות כל תייר המבקר בישראל נחשף למגוון אתרי תיירות: אתרי דת ומורשת, אתרים היסטוריים, מרחבים אורבניים, טיילות ומצפורים המשקיפים לנופים מסוגים שונים.
אתרים אלו הם חלק מתשתיות התיירות ומהווים את ליבת המוצר שאותו צורך התייר במהלך ביקורו בישראל.
פיתוחם, תפעולם ותחזוקתם התקינה הכרחיים הן לצורך מתן שירותי תיירות איכותיים ובעלי תוכן רלוונטי והן לצורך משיכת תיירים נוספים למדינה.
פעילויות משרד התיירות מבוצעות ב רובן באמצעות מינהל הפיתוח (תשתיות והשקעות), מינהל השיווק ומינהל המוצר התיירותי.
פעולות השיווק של משרד התיירות מבוצעות על ידי מינהל השיווק, שתקציבו לשנת 2011 היה265 מיליון ש"ח.
ההחלטה בדבר קהלי היעד שבהם יתמקדו פעולות השיווק של משרד התיירות התקבלה בהתבסס על תכנית העבודה התלת -שנתית של משרד התיירות לשנים 2010 -2012 (להלן- תכנית העבודה התלת -שנתית), שבה הוחלט כי השיווק יתמקד בקהלי יעד שונים20 .
אולם לא נמצאו אסמכתאות המתעדות הליך סדור מבוסס לקביעת היעדים והמשימות של המינהלים השונים במשרד התיירות במסגרת הכנת תכנית העבודה התלת -שנתית ותכניות העבודה השנתיות הנקבעות לפיה.
מינהל הפיתוח במשרד התיירות אחראי לתכנון מתחמי התיירות בישראל בהתאם למדיניות המשרד; תקציבו בשנת 2010 היה כ-170 מיליון ש"ח.
היוזמה לפיתוח תשתיות ואתרי תיירות ננקטת במרבית המקרים על ידי מועצות אזוריות שבשטחן נמצאים מתחמי התיירות או על ידי עמותות לתיירות.
לצורך כך גופים אלו מגישים בקשות לתקצוב הפיתוח של תשתיות תיירותיות לצוות תקציב ופיתוח של המשרד (להלן - צת"פ), שהוא הגורם המוסמך להכריע בנושא זה.
בצת"פ משתתפים נציגים ממשרד התיירות ונציג אגף התקציבים במשרד האוצר.
כמו כן נוכחים כמשקיפים בישיבות הצת"פ נציגים מטעם החמ"ת.
הצת"פ מכין תכנית עבודה שנתית בהתאם למודל פיתוח תשתיות תיירותיות (להלן - המודל).
במסגרת ישיבות הצת"פ נידונות בקשות לתקצוב תשתיות תיירותיות המדורגות לפי קריטריונים ולפי מדיניות מוגדרת מראש של ת קצוב תחומים שונים של תשתיות, דוגמת תיירות פנים ותיירות חוץ.
הבקשות מתקבלות או נדחות בהתאם לסדרי העדיפויות שקובע מנכ"ל משרד התיירות (בין היתר על בסיס החלטות ממשלה רלוונטיות).
נוהל עבודת הצת"פ קובע כי המודל יופעל, ככל האפשר, על בסיס תלת-שנתי כדי לאפשר רצף בפרויקטים ארוכי טווח ובתכניות עבודה המשכיות.
עם זאת הביקורת העלתה כי אין בעבודת הצת"פ ראייה ארוכת טווח המתבססת על תקציב מובנה .
20 בין היתר הוחלט על שיווק ממוקד לקהל יעד המתעניין בתחומי דת, היסטוריה ותרבות; לקהל יעד אוונגלי, פרבוסלבי, קתולי ויהודי; לקהל יעד במדינות ספציפיות דוגמת צרפת, בריטניה, גרמניה וצפון אמריקה; לקהל יעד בשווקים מתעוררים במזרח אסיה ובאמריקה הלטינית; לקהל יעד של תיירות נישה (דוגמת אופניים ומרפא) ולקהל יעד במגזרים ספציפיים (כציבור החרדי והרוסי).
לפרק זמן של כמה שנים, וכי בחלק מהמקרים פרויקטים המשכיים מאושרים בשלבים לפי קצב התקדמותם.
משרד התיירות השיב למשרד מבקר המדינה בנובמ בר 2011 כי קשה לפעול בהתאם לאסטרטגיה ארוכת טווח בנושא התשתיות משום שהתקציב שהוקצה לכך מוגבל לשנתיים בלבד; בנסיבות אלה ולנוכח התקציב הקטן שהוקצה לכך, נקבעת עבודת הצת"פ במתכונת שנתית, דבר שמספק למשרד גמישות בהעברת תקציבים מפרויקטים "תקועים" לפרויקטים חדשים ונחוצים.
המשרד הוסיף כי יש לו תכנית אסטרטגית שנכתבה על ידי משרד פרטי בשנת 2006 .
, וכי הוא פועל לפיה אגף התקציבים במשרד האוצר השיב באוקטובר 2011 כי יש "להעמיד נושא זה בראש סדר העדיפויות של משרדי הממשלה הנוגעים בתחום ובראשם משרד התיירות", ולשם כך יש "לגבש תוכנ ית ממשלתית כוללת וארוכת טווח לפיתוח התשתיות התיירותיות בישראל ולעדכן את תכנית השיווק של המשרד בהתאם".
משרד מבקר המדינה מעיר כי אמנם דוח חקר שוק התיירות כולל המלצות וחלופות אסטרטגיות, אולם הוא אינו תחליף לתכנית אסטרטגית.
על משרד התיירות לפתח תכנית אסטרטגית שתכלול יעדים ברורים ומדידים ותקבע לוחות זמנים תוך הקצאת המשאבים הנדרשים לכל יעד, ועליו להביאה לאישור בממשלה.
כמו כן, על משרד התיירות לבחון את האמצעים להשגת יעדיו כדי למצות את מלוא הפוטנציאל הגלום בהשקעות שביצע כל אחד מהמינהלים.
כמו כן, עליו לבחון כיצד לרתום גם את המגזר העסקי כדי ליצור מחויבות לאומית וכדי למקסם את התועלת הגלומה בתיירות הנכנסת למשק הישראלי.
המלצה ברוח זו הובאה גם בדוח חקר שוק התיירות.
גיבוש תכנית לתחזוקת אתרי תיירות בביקורת נמצא כי חלק מהמועצות המקומיות אינן מתחזקות כראוי את אתרי התיירות ולכ ן מקצתם מגיעים לכדי הרס והזנחה 21 .
בסיכום שנחתם בין משרד התיירות לאגף התקציבים במשרד האוצר במאי 2011 בדבר שינויים מבניים בתחום התיירות נקבע כי עד סוף אוגוסט 2011 יגובשו במשותף הסדרים שיאפשרו שדרוג ארוך טווח של התשתיות התיירותיות.
בין היתר סוכם על גיבוש תכנית חומש לאזורי התיירות המרכזיים, שתכלול מימון ותחזוקה של כמה פרויקטים בראייה אזורית.
במועד סיום הביקורת עדיין לא גיבשו המשרדים תכנית חומש כנדרש, ומשרד התיירות פועל על פי תכניות מקומיות לערים ספציפיות22 או במתן מענה לפלחי שוק שונים (כגון: שבילי אופניים, צפרות, תיירות גולף ותיירות יין).
21 מבקר המדינה העיר בעבר על ליקויים בתחזוקת אתרי התיירות בערים שנבדקו במסגרת הדוח, ראו הביקורת בשלטון המקומי בשנת 2009 ( 2010 " ), בפרקאתרי תיירות בתחומי השיפוט של הרשויות המקומיות" עמ' 221 .
22 משרד התיירות ציין בתשובתו מנובמבר 2011 כי באותה שנה הוא חתם על הסכמים לשיתוף פעולה עם עיריית ירושלים ועיריית אילת לשיפור המוצר התיירותי לתיירים תמורת השקעות המשרד בשיווק, בתשתיות ובאירועים וכי הוא נמצא בעיצומו של הליך לגיבוש תכניות חומש לטבריה ולנצרת.
מן הראוי כי משרד התיירות ומשרד האוצר ימצאו את הדרכים האפשריות לשמירה על תשתיות התיירות, וזאת בשיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות והאזוריות ואגב הענקת הסיוע הנדרש להן בעניין זה כדי לשמור על המוצר התיירותי ולמנוע בזבוז כספי הציבור.
אגף התקציבים במשרד האוצר השיב למשרד מבקר המדינה באוקטובר 2011 כי הוא פועל בשיתוף משרד התיירות לגיבוש תכנית רב-שנתית להשקעה בתשתיות התיירות במדינה תוך שימת דגש על אופן התחזוקה של הפרויקטים התיירותיים ותוך שיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות.
משרד התיירות השיב בנובמבר 2011 כי הוא פועל מול משרד הפנים כדי לאפשר לערי התיירות לקבל מענקים לשם הגדלת מעורבות העירייה בתחזוקה.
תיירות יום בישראל דרך המעברים היבשתיים והימיים הגדרת "תייר" המקובלת בקרב גורמי תיירות מתייחסת לפרק זמן של למעלה מ- 24 שעות.
חלק נכבד מהגידול בכניסות של תיירים לישראל בשנת 2010 היה של מבקרי יום23 .
בחמש השנים שקדמו למועד סיום הביקורת החלה תנועה מחודשת של התיירות היומית לישראל, שצמחה וגדלה.
בצד אניות שייט שפוקדות את נמלי המדינה, נוספו מבקרי יום שנכנסו לישראל הן דרך האוויר, ובעיקר דרך מעברי הגבול היבשתיים מסיני ומירדן.
שנת 2010 הייתה שנת שיא בתיירות היום בישראל.
בשנה זו נכנסו לישראל למעלה מ - 640,000 מבקרי יום (גידול של כ - 53.
4% לעומת שנת 2009 ), ומהם: כ - 401,000 מבקרים שהגיעו דרך מעברי הגבול היבשתיים, כ - 168,000 נוסעים בשיוט וכ - 71,000 מבקרים שהגיעו לארץ דרך האוויר.
תיירות היום הייתה בשנת 2010 כ- 18.
6% מכלל התיירות הנכנסת לישראל24 .
הגידול הניכר בתיירות זו לישראל מוסבר, בין היתר, בהסרת מחסום הוויזות לקהל השוק הרוסי.
רבים ממבקרי היום הם תיירים רוסים, המגיעים לישראל בטיולים מאורגנים קבוצתיים, אחרי שבמסגרת שבוע נופש בס יני רכשו טיול חד-יומי לישראל.
במהלך הטיול הם מגיעים לאתרים הקדושים לדת הנוצרית בירושלים ובבית לחם, וחוזרים לסיני דרך מעבר הגבול בטאבה בין ישראל למצרים.
משרד התיירות, הרל"י וגורמי תיירות נוספים סבורים כי לתיירות היום בישראל יתרונות וחסרונות השלובים אלה באל ה.
מחד גיסא, המבקרים נוכחים לדעת שהתדמית של ישראל כמדינה בעייתית מבחינה ביטחונית אינה נכונה והם הופכים לשגרירים של רצון טוב.
כמו כן, תיירות זו מגדילה את תעסוקת חברות ההסעות המניידות קבוצות אלו מאתר לאתר ברחבי הארץ וכן את תעסוקת מורי הדרך .
23 בשנת 2011 פחת בכ-16% מספרם של מבקרי היום שנכנסו לישראל לעומת שנת 2010 .
אחד הגורמים לכך הוא מיעוט כניסות דרך היבשה בשל השפעת המהומות במצרים בתחילת שנת 2011.
24 בשנת 2011 ביקרו בישראל כ - 542,000 מבקרי יום (ששיעורם 16.
1% מכלל התיירות הנכנסת), מהם: כ - 238,000 דרך מעברי הגבול היב שתיים; כ - 237,000 .
נוסעים בשיוט והיתר הגיעו דרך האוויר 1002 דוח שנתי62 .
מאידך גיס א תיירות היום אינה מנצלת את מתקני האכסון וגורמת לעומס על התשתיות השונות: כך, עם הגעת נוסעי אניית שיט לנמל חיפה או לנמל אשדוד יוצאים לסיור בישראל עשרות אוטובוסים בבת אחת ומכבידים על תשתיות הכבישים בדרכם לאתרים השונים בארץ, ובעיקר באזור ירושלים.
עיקר מבקרי היום בארץ משלבים בביקורם סיור בכנסיית הקבר בעיר העתיקה בירושלים, בכנסיות שעל רכס הר הזיתים ובבית לחם.
לפיכך אגן העיר העתיקה בירושלים הוא האזור שבו מורגש עיקר העומס הנוצר על ידי קבוצות המבקרים החד-יומיים.
משרד התיירות ציין בהבהרות לתשובה מנובמבר 2011 כי בעיות התשתית באגן העיר העתיקה היא חמורה ומשקלה הולך וגדל.
המשרד ציין כי יש לתת מענה לבעיות אלו באמצעות הכנת תכנית להקמת מגרשי חניה לאוטובוסים, תכנית לשיפור הנגישות לעיר העתיקה ובתוכה.
כמו כן יש לשפר את מתקני התיירות ולוודא כי גורמי האכיפה יבצעו את מלאכתם.
סוגיית תיירות היום איננה נחלתה של ישראל בלבד; מדינות שונות נדרשו לסוגיה זו ומשתמשות במיסוי ככלי לוויסות עומסי התיירים.
בירדן, לדוגמה, עלות כניסת תיירים לפטרה נקבעת בין היתר לפי משך שהותם במדינה.
בוונציה שבאיטליה (שבה מבקרים מדי שנה כ -20 מיליון תיירים) המגמה היא הפוכה ונגבה מס מתיירים הלנים בעיר (לעומת המבקרים החד-יומיים הפוקדים אותה).
גם ברומא נגבה מס דומה מתיירים המתאכסנים במלונות בעיר.
ביולי 2011 פרסם משרד התיירות בשיתוף מכון מחקר חיצוני את סקר התיירות הנכנסת לשנת 2010.
במסגרת הדוח נעשה מדגם בקרב391 מבקרי יום בישראל שהגיעו למדינה דרך האוויר או דרך מעברי הגבול היבשתיים.
מנתוני הסקר עולה: לכ-86% ממשתתפי הסקר זהו הביקור הראשון בארץ; כ -69% בטוחים שיבקרו בישראל בעתיד; ההוצאה הממוצעת במהלך ביקורם בארץ היא 369 דולר.
מאחר שמדגם זה בוצע בקרב כ- 0.
08% בלבד ממבקרי היום שהגיעו לישראל דרך האוויר ודרך מעברי הגבול היבשתיים במהלך שנת 2010 , יש להתייחס לנתונים המוצגים בו במשנה זהירות ואין בהכרח ללמוד מהם על תופעת תיירות היום.
במועד סיום הביקורת עדיין לא גיבש משרד התיירות מדיניות בנושא תיירות היום אף שהמשרד ואגף התקציבים במשרד האוצר סיכמו כי עד אוגוסט 2011 יגובשו הכלים להארכת משך השהות של התיירים בישראל, אגב הדגשת נושא תיירות היום.
לפיכך לא נבחנה הסוגיה אם תרומת תיירות היום לכלכלת ישראל ולתדמיתה גוברת על חסרונותיה, למעט פגישה ראשונית בסוגיה זו.
משרד התיירות ציין בתשובתו בדצמב ר 2011 כי "תדירות גבוהה של תחלופת ובכלל זה התחלופה הגבוהה של בעלי תפקידים באגף [ אנשים בתפקידי מפתח פוגעת ברצף העבודה של המשרד" וגורמת לכך שההליכים שבהם ]התקציבים החלו בעלי התפקידים האמורים עדיין לא מוצו.
בתשובתו מנובמבר 2011 ציין המשרד כי הוא פועל להשגת נת ונים מעמיקים על התיירות החד -יומית, וכי אם יתגלה שהנזק התשתיתי עולה על התרומה הכלכלית, יפעל המשרד לווסת את .
25 חוק שירותי תיירות, התשל"ו - 1976 , ותקנות שירותי תיירות (מורי דרך), התשכ"ו - 1967 , מעגנים את החובה של מורי דרך בתמורה הפועלים בארץ להיות תושבי ישראל ולקבל רישיון לכך ממשרד התיירות.
עם זאת מדריך רוחני המלווה קבוצות של צליינים בביקורן בארץ ואשר קיבל את אישור הוועדה לצליינות נוצרית של הכנסיות הנוצריות בישראל אינו נדרש לעמוד בתקנות אלו.
ראו בנושא זה בג"ץ 441/87 עמותת מורי הדרך לתיירות בישראל נ' שר התיירות, פ"ד מא ( 4 )460.
תנועת התיירות החד-יומית.
אגף התקציבים במשרד האוצר ציין בתשובתו כי הוא מסייע למשרד התיירות בגיבוש הכלים הנדרשים לצורך הארכת משך השהות של התיירים המגיעים לישראל תוך מתן דגש לטיפול בתיירות היום.
לשכת מארגני תיירות נכנסת לישראל ציינה בתשובתה למשרד מבקר המדינה מנובמבר 2011 כי קיפאון בהיצע חדרי מלון בישראל בכלל ובירושלים בפרט, בד בבד עם עליית ההיצע של חדרים במדינות האזור (כפי שקורה בעשור האחרון), יעצימו את מ גמת הגידול של תיירות היום ויגרמו לכך שירושלים תהפוך ל"חצר האחורית" של ביקורי יום של תיירים השוהים במצרים, בטורקיה, בירדן וברשות הפלסטינית.
לנוכח חלקה הגדול של תיירות היום בתנועת התיירות הנכנסת, מן הראוי כי משרד התיירות, משרד האוצר ומשרד הפנים יבחנו את כל ההיבטים הנגזרים ממנה ויגבשו מדיניות בעניין זה.
תשתיות ללינת תיירים בישראל .
עלייה בתיירות הנכנסת לישראל בשנת 2010 לעומת שנת 200926 הורגשה, בין היתר, בתפוסת המיטות וחדרי המלון ברחבי הארץ27 .
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן - הלמ"ס), תפוסת חדרי המלונות בשנת 2010 עמדה בממוצע על 66.
שיא התפוסה היה בירושלים ובתל אביב בחודשים אוקטובר ונובמבר והגיע ל- 90%-75% .
על פי נתוני למ"ס, בשנת 2010 נרשמו כ-22 מיליון לינות בסך הכול בחדרי המלון בארץ, עלייה של כ -50% לעומת שנת 2002 .
אף על פי כן, בהיצע חדרי המלון בישראל לא חל גידול ניכר בשנים אלו.
בשנת 2010 עמד היצע חדרי המלון על 44,457 חדרים, עלייה של כ - 4.
9% בלבד לעומת שנת 2002 .
בירושלים, שבה הביקוש לחדרי מלון הוא מבין הגבוהים בארץ, עמד היצע חדרי המלון בשנת 2010 על 9,337 חדרים, עלייה של כ- 2.
8% בלבד לעומת שנת 2002 .