HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
התמשכותו של המצב הנוכחי מנוגדת להוראות סעיף 24 (א) לחוק החברות הממשלתיות ולכללי הממשל התאגידי ופוגעת בתפקודו התקין של דירקטוריון בנק הדואר.
36 ,יוסף גרוסדירקטורים ונושאי משרה בעידן הממשל התאגידי (2011 '), עמ137.
חברת דואר ישראל בע"מ |313 .
בתשובתה מסרה רשות החברות: "אנו מבקשים להדגיש כי מינוי יו"ר דירקטוריון בחברת בת -ממשלתית אינו בסמכותה של הרשות אלא בסמכות דירקטוריון חברת בנק הדואר.
הרשות עשתה וממשיכה לעשות כל שבסמכותה כדי לקדם את נושא איוש משרת יו"ר הדירקטוריון בחברה".
חברת הדואר השיבה: " .
אין צורך במינוי דירקטורים נוספים ויו"ר דירקטוריון לחברת הבת כל עוד לא הוסרו המגבלות המונעות את יישום תיקון 11 לחוק הדואר.
ככל שאלה יוסרו וימונה דירקטוריון נפרד לחברת בנק הדואר, הרי שכדי לשמר את השליטה התאגידית של חברת דואר ישראל בחברת בנק הדואר, בהתאם להמלצות משרד רו"ח PWC, בתפקיד היו"ר אמור לשמש מנכ"ל חברת האם, כפי שקורה בחברות ציבוריות וממשלתיות רבות".
משרד מבקר המדינה מעיר לחברת הדואר כי האמור בתשובתה, הן על הדירקטוריון של בנק הדואר והן על מינוי היו"ר, אינו עולה בקנה אחד עם הוראות חוק החברות הממשלתיות ועם הוראותיו של תיקון 11 .
אי-מינוי מבקר פנים עצמאי .
סעיף 48 לחוקהחברות הממשלתיות מחייב דירקטוריון של חברה ממשלתית למנות מבקר פנים עצמאי.
גם סעיף 77 לתקנון בנק הדואר מחייב את מינויו של מבקר פנימי לבנק הדואר.
בבדיקה שערך משרד מבקר המדינה נמצא כי טרם מונה מבקר פנימי עצמאי לחברת בנק הדואר, ודוחות ביקורת בנושאים הקשורים לחב רת בנק הדואר נערכו בידי המבקר הפנימי של חברת האם - דואר ישראל, הגם שבנק הדואר עוסק בנושאים פיננסיים, השונים תכלית שוני מעיסוקיה הריאליים של חברת האם.
מינויו של מבקר פנימי ייעודי לבנק הדואר עשוי לקדם איתור יעיל ומהיר יותר של כשלים וליקויים, לשפר את הפיקוח והבקרה על פעילותו של הבנק, ולשפר את התנהלותו טרם ביצוע ההפרדה המבנית.
משרד מבקר המדינה מעיר לדירקטוריון בנק הדואר כי אי-מינויו של מבקר פנים לבנק הדואר מנוגד להוראות חוק החברות ולהוראות התקנון שלו, פוגע בממשל התאגידי בו ומונע ממנו להתייעל בנושאים הכספיים הייחודיים לו.
על בנק הדואר למנות מבקר פנים בהתאם לדרישות החוק ולתקנונו.
בתשובתה מסרה חברת הדואר: "הוראת התקנון על מינוי מבקר פנימי מתייחסת לפעילות חברת בנק הדואר לאחר ההפרדה המבנית בין החברות.
אין טעם, כאמור, למנות מבקר פנימי כאשר אין לו שום סמכות בקרה ופיקוח".
משרד מבקר המדינה מעיר כי התקנון אינו מתייחס לתקופה שלאחר ההפרדה בלבד ויש לפעול למינויו של מבקר פנימי עצמאי לבנק הדואר בהקדם.
סעיף 39 " :לחוק החברות הממשלתיות קובע המנהל הכללי אחראי לניהול השוטף של עניני החברה במסגרת התקציב והתכניות שנקבעו.
ובמסגרת החלטות הדירקטוריון".
כאמור, מינואר 2016 עד יולי2017 .
שימש כמנכ"ל בנק הדואר מר דורון ארבלי בחוזה העסקתו תפקידו מוגדר כ"מנהל כללי", ותפקידו בין השאר לנהל את כל פעילויות הבנק.
נמצא כי בפועל עסק מר ארבלי בהפרדה המבנית העתידית בלבד, לא השתתף בדיונים שוטפים ועקרוניים בבנק הדואר וכי מי שניהל בפועל את הבנק מטעם חברת הדואר היה מנהל בנק הדואר שהינו עובד של חברת דואר ישראל.
יתר על כן, מר דורון ארבלי לא חתם על הדוחות הכספיים של בנק הדואר לשנת 2016 ולרבעון הראשון של שנת2017 ,.
הדוחות נחתמו בידי מנהל בנק הדואר הגם שמר ארבלי החל בתפקידו כמנכ"ל בנק הדואר כבר בינואר 2016 .
משיחות שערכו נציגיו של משרד מבקר המדינה עם בעלי תפקידים בבנק הדואר עולה כי חברת הדואר לא ראתה במר ארבלי את מנכ"ל בנק הדואר אלא פרויקטור למימוש ההפרדה לפי תיקון 11 .
לדוגמה, למרותו של מר ארבלי סרו עוזרתו ונהגו בלבד, והוא כמעט שלא היה שותף בהחלטות הקשורות לפעילותו השוטפת של הבנק.
בהקשר זה יצוין כי בנובמבר 2017 גויס לחברה מר אבי בלו, לתפקיד שהוגדר כמנהל חטיבה בחברת הדואר האחראי לפעילות הבנק, משרה נמוכה מבחינה היררכית ממשרת המנכ"ל – דבר שאפשר ללמוד ממנו כי חברת הדואר רואה בבנק הדואר חטיבה שלה, וכל ההחלטות הקשורות בבנק הדואר יתקבלו משיקולים של טובת חברת הדואר ולאו דוקא לשם פיתוחו של בנק הדואר.
משרד מבקר המדינה מעיר לחברת הדואר ולדיר קטוריון בנק הדואר כי המצב המתואר, נוסף על כך שהסיט את המיקוד בהובלת פעילותה של חברת בנק הדואר, יצר ספק בשאלה כלפי מי האחריות של מנהל בנק הדואר בחברת הדואר ולמי נאמנותו.
בנוסף ישנה בעיה של ממשל תאגידי- לא ברור מיהו שצריך לדווח לדירקטוריון בנק הדואר, ועל מי אמור הדירקטוריון לפקח ומהי סמכות הפיקוח של דירקטוריון חברת בת על עובד של חברת האם.
משרד התקשורת השיב: "מנכ"ל חברת בנק הדואר ממונה ומונה על ידי דירקטוריון חברת בנק הדואר והוא כפוף לו.
מנהל בנק הדואר, מונה וממונה על חברת דואר ישראל בע"מ |315 .
ידי מנכ"ל דואר ישראל באישור דירקטוריון דואר ישראל והוא כפוף לו.
אשר על כן, מנכ"ל בנק הדואר אחראי כלפי דירקטוריון חברת בנק הדואר ואילו מנהל בנק הדואר, כל עוד לא יושם תיקון מס' 11 , אחראי לתפקודו וניהולו השוטף של בנק הדואר וכפוף למנכ"ל דואר ישראל ודירקטוריון דואר ישראל".
בתשובתו למשרד מבקר המדינה מיום 23.
18 כתב מר דורון ארבלי, כי המצב המתואר לעיל נוצר בכוונת מכוון של מקבלי ההחלטות בחברת הדואר, על מנת להצר את צעדיו ולהוציאו מן החברה.
עוד דיווח כי לא הורשה להשתתף בישיבותיה של הנהלת בנק הדואר, חוץ מישיבה אחת שהוצג בה לחברי ההנהלה.
הובהר לו שהוא אינו מנ הל את חטיבת הבנק ולכל הישיבות המקצועיות בהנהלה ובדירקטוריון זומן לא הוא כי אם מנהל בנק הדואר.
בתשובתה כתבה חברת הדואר: " ההחלטה להתחיל בביצוע הליכי הפרדה כחטיבה עסקית נפרדת ומינוי מנהל קבוע לבנק הדואר (לאחר כשלוש שנים וחצי של מילוי מקום אשר נבע מהמתנה ליישו ם הוראות תיקון החוק) נבעה מתוך אחריות של דירקטוריון והנהלת החברה להסרת מצב האי וודאות לגבי עתיד בנק הדואר.
בנק הדואר אשר אחראי ל-22% מהכנסות החברה אינו יכול להישאר במצב של אי-וודאות לגבי עתידו, ללא מנהל קבוע לאורך זמן.
לדעת הנהלת החברה, לא הייתה מניעה כי מנכ"ל בנק הדואר, בנוסף לתפקידו כמנהל פרויקט ההפרדה, יכהן במקביל בתפקיד המנהל השוטף של בנק הדואר גם עד ההפרדה בפועל.
גם כך, היה אמור לנהל את בנק הדואר בהמשך.
יתרה מזאת, מרגע כניסתו לתפקיד מנכ"ל בנק הדואר, הוצע למר ארבלי גם להיכנס לנעליו של ממלא מקום מנהל בנק הדואר ולנהל את הפעילות השוטפת של בנק הדואר בתוך חברת דואר ישראל עד לביצוע ההפרדה (וכך לחסוך שני בעלי תפקידים בתנאי שכר יקרים), אך לצערנו מר ארבלי סירב בכל תוקף.
תשובתה של חברת הדואר מבליטה את הליקוי שבהחזקת שני בעלי תפקידים מקבילים ובעלי שכר גבוה שלא לצורך.
על רשות החברות ועל המפקח לדאוג למניעת הישנות של מקרים כאלה, ולוודא כי פעילותו של עובד כה בכיר בחברה, והמחויבות הנגזרת ממנה כלפי החברה, הולמת את הגדרת תפקידו.
כשלים בפיקוח על מניעת הלבנת הון .
חשש לניצול לרעה של כרטיסי חיוב .
חוק איסור הלבנת הון, התש"ס-2000 (להלן- חוק איסור הלבנת הון) והתקנות והצווים שהותקנו מכוחו הם מאמצעי המאבק בפשיעה החמורה, בהלבנת הון ובמימון טרור, והם מטילים על המוסדות הפיננסיים את החובה לזהות את הלקוחות, לאמת את זהותם ולדווח לגורמי האכיפה ולרשויות על מקר ים 316 |דוח שנתי 69א .
החשודים בקשר להלבנת הון או למימון טרור.
בנק הדואר כפוף לחובות מתחום איסור הלבנת ההון ומימון טרור - מכוח צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של בנק הדואר למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע"ה - 2011 .
)"(להלן: "הצו יצוין כי בסקר הסיכונים של בנק הדואר מופיעה הלבנת ההון כאחד משלושת הסיכונים הגבוהים של הבנק.
במסמך37 של הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור (להלן- הרשות להלבנת הון) מיוני 2011 , העוסק בהימורים בלתי חוקיים באינטרנט, נכתב כי "הימורים באתרי אינטרנט מהווים דרך אפשרית להלבנת הון ומימון טרור.
דרך זו משולבת עם מגוון אמצעי תשלום, כאשר בחלקם ניתן אף להחדיר כספים לאתרי ההימורים שמקורם אסור.
בין אמצעי התשלום ניתן למצוא אמצעים כגון כרטיס prepaid .
וארנקים אלקטרוניים בנק הדואר מנפיק כרטיסי חיוב, חד -פעמיים ורב -פעמיים נטענים, שאפשר לבצע באמצעותם עסקאות ללא צורך בניהול חשבון בנק.
המשתמש יכול להטעין בסכומים שונים את הכרטיסים הללו (בתשלום עמלת הטענה לבנק הדואר בכרטיסים הנטענים), ולרכוש באמצעותם באתרי אינטרנט שונים, גם באתרי הימורים בלתי חוקיים38.
סעיפים2 ו-4 לצו מחילים על בנק הדואר חובה לזהות את הלקוח ולאמת את פרטי זיהויו אך רק אם היתרה הצבורה בכרטיס החיוב גבוהה מ 5,000 .
ש"ח משרד מבקר המדינה מעיר כי לנוכח הסכום הגבוה יחסית הפטור כיום מחובות הזיהוי ולנוכח תפוצתם של כרטיסים אלה והאפשרות לרכוש כמה כרטיסים כאלה במקביל, על הרשות להלבנת הון לשקול הקטנת הסכום המחייב זיהוי לקוח כדי לצמצם את אפשרות ניצולו לרעה של מצב זה.
בתשובת הרשות להלבנת הון מיום 24.
18 , כפי שהועברה למשרד מבקר המדינה (להלן - תשובת הרשות להלבנת הון) נכתב כי "הרשות פעלה במשותף עם יחידת הפיקוח על בנק הדואר במשרד התקשורת לתיקון צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של בנק הדואר למניעת הלבנת הון ומימון טרור), תשע"א -2011 , כך שהסכום המחייב זיהוי לקוח יופחת ל - 1,000 .
ש"ח תיקון הצו מונח זה מכבר על שולחן ועדת חוקה חוק ומשפט של הכנסת וממתין למועד דיון שיקבע על ידה".
בתשובתו מסר משרד התקשורת כי: "המשרד הניח לאחרונה על שולחנה של ועדת החוקה עדכון לצו איסור הלבנת הון לגבי בנק הדואר, והוסיף בו חובות רבות על מנת להדק את משטר הפיקוח ולמנוע הלבנת הון ומימון טרור.
לרבות הצעה להגבלת היתרה בכרטיס חיוב חד -פעמי לאלף ש"ח.
37 מסמך מיוני2011 שפרסם ראש אגף מחקר ברשות להלבנת הון וכותרתו "הימורים בלתי חוקיים באינטרנט: תסמינים וטיפולוגיות הלבנת הון".
38 ראה גםמבקר המדינה, דוח שנתי 61 ב(2010), " הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט" עמ' 357-392.
חברת דואר ישראל בע"מ |317 .
למפקח להורות כי היתרה הצבורה תוגבל לסכום נמוך יותר וכי יחולו על הכרטיס במקרים מסוימים כלל החובות הקבועות בצו בדומה לפתיחה וניהול חשבון".
אי-עדכון רשימת חשבונות של אתרי הימורים בלתי חוקיים .
תופעת ההימורים הבלתי חוקיים נהפכה בשנים האחרונות לנגע מכרסם בחברה, נגע ב על השפעות כלכליות וחברתיות קשות על המהמרים, על משפחותיהם ועל סביבתם.
זאת ועוד, כאמור המהמרים עלולים להעביר כספים גם לאתרים בלתי חוקיים, גם באמצעות בנק הדואר.
בדוח על ההימורים הבלתי חוקיים באינטרנט שהתייחס לתופעה זו כתב מבקר המדינה39 כי"על הגורמים הנוגעים בדבר - בנק הדואר, משרד התקשורת, המשטרה ומשרד המשפטים לבחון, מהבחינה המשפטית והמעשית , את האפשרות לגבש עם בנק ישראל רשימת חשבונות שההעברה אליהם תיחסם".
בשנת 2011 פרסמההרשות להלבנת הון רשימה40, שגובשה בשיתוף משטרת ישראל, של חשבונות הנחשדים בקשר להימורים בלתי חוקיים.
הרשימה הופצה לכל ה מאסדרים, לרבות המפקח על בנק הדואר , אשר הנחו את הגופים שבפיקוחם לפעול בהתאם, והגופים הללו עשו בה את השימוש הנדרש.
באתר הרשות להלבנת הון נכתב במפורש כי הרשימה תעודכן מדי פעם, לפי הצורך.
מבדיקה של משרד מבקר המדינה עולה כי רשימה זאת, שגם בנק הדואר אמור להיעזר בה, לא עודכנה ובסיס הנתונים שלה לא תוחזק ולא עודכן.
היועצת המשפטית של הרשות להלבנת הון מסרה לנציגי משרד מבקר המדינה, בנובמבר 2017, כי הניסיון לימד שפרקטיקה ז את אינה יעילה, שכן עם חסימת החשבונות נפתחים מיד חשבונות אחרים .
זאת ועוד , כיום, כשחלק נכבד מן הפעילות הפיננסית עשוי להתנהל באמצעי תשלום חלופיים (כגון ארנקים אלקטרוניים, ביטקוין וכדומה), רשימת חשבונות אינ ה יעילה.
בתשובתה מסרה הרשות להלבנת הון כי "רשימת חשבונות בנק של אתרים המשמשים לכאורה לפעילות הימורים בלתי חוקית, גובשה בשנת 2011 על ידי משטרת ישראל, בהמשך לפנייתה לרגולטורים שונים המפקחים על הפעילות הפיננסית בישראל.
עדכון שוטף של הרשימה ופרסומה לגופים הרלוונטיים.
הם באחריותה של משטרת ישראל".
בתשובת המשטרה מיום 10.
18 נכתב כי "סוגיית פרסום הרשימה נבחנה לאורך השנים.
לאור הנסיון א שר לימד כי עדכון ופרסום הרשימה אינו מרתיע.
הוחלט שאין צורך להמשיך לעדכן ולפרסם הרשימה".
39 מבקר המדינה, דוח שנתי 61 ב(2010), " הימורים בלתי חוקיים המתקיימים באמצעות האינטרנט", עמ' 376.
il/Units/HalbantHon/Pirsumim/Pages/HIMURIM.
משרד מבקר המדינה מעיר כי עדכון שוטף של רשימה זאת ופרסומה לגורמים הרלוונטיים עשויים להקשות על מפעילי האתרים הבלתי חוקיים ולהרחיב את המידע שבידי הגופים הפיננסיים, לרבות בנק הדואר, על החשבונות החשודים.
גם אם אין הרשימה מונעת את התופעה, הרי שעצם עדכונה ופרסומה ברבים תורם להגברת ההרתעה בקרב המפעילים, מקשה עליהם ומסרבל את פעילותם.
בתשובתו מסר משרד התקשורת: ".
בנק הדואר נעזר בשירותי חברה המספקת רשימות שונות ועדכניות בנושאים שונים לרבות של חשודים בטרור ובהימורים בלתי חוקיים.
בנוסף, בנק הדואר מנהל ומעדכן באופן עצמאי רשימת חשבונות ושמות החשודים בפעילות הימורים וחוסם את האפשרות להעביר כספים אליהם באמצעות מערכת CTB .
"ובאמצעות תחום לקוחות בבנק הדואר .
הצגה חשבונאית בדוחות הכספיים .
חשיבות רבה יש להצגה חשבונאית נאותה של תוצאותיו העסקיות של עסק בדוחות הכספיים, לרבות בדוח הרווח והפסד, שכן היא מלמדת על מצבו הכספי המדויק של העסק ומאפשרת לו לשפר את הטעון שיפור.
על פי עקרון ההקבלה בין הוצאות להכנסות , מן העקרונות החשבונאיים המקובלים, בדוח הרווח וההפסד יש לרשום את כלל ההוצאות וההכנסות המיוחסות לתקופת הדוח, ללא קשר למועד תשלו מן של ההוצאות בפועל.
מטרת העיקרון היא להציג בדוח זה את הרווח שנוצר לעסק מפעולותיו.
גם בסעיף 78 לתקנון בנק הדואר נכתב במפורש כי הוא יערוך דוחות כספיים לכל שנה, שיכללו מאזן ליום 31 בדצמבר ודוחרווח והפסד 41 .
לאותה שנה בדיקת הדוחות הכספיים שפרסם בנק הדואר לתקופה שהסתיימה ב- 31.
16 מעלה כיבניגוד ל"עיקרון ההקבלה" החשבונאי, חברת בנק הדואר רושמת את הכנסותיה אך אינה מפרטת את הוצאותיה בתחומים השונים.
התברר כי לאורך השנים רווחי הבנק מועברים כולם לחברת האם ומיעוטם בלבד מוחזרים לבנק לשם פיתוח הפוטנציאל העסקי הרב שלו42 ,על פי מדיניות חברת הדואר.
מצג חשבונאי חסר זה מונע מקוראי הדוחות מידע מלא על מידת רווחיותה של חברת בנק הדואר בתחומי הפעילות השונים ומאפשר ערבוב של תחומי הפעילות ללא אפשרות לאתר זאת בדוחות הכספיים.
זאת ועוד, בהיעדר נתוני ההוצאות, מנהלי בנק הדואר אינם יכולים לזהות את התחומים הטעונים התייעלות ושיפור.
41 בדוח רווח והפסד יש לכלול את כל הוצאותיה והכנסותיה של חברת בנק הדואר ואת הרווח לאותה התקופה.
42 ראו הפרק על מערכות המידע של הבנק.
חברת דואר ישראל בע"מ |319 .
עוד בשנת2012 העיר מבקר המדינה43 כי "בדוחותיה הכספיים של חברת בנק הדואר המבוקרים בידי רואה חשבון, לא מוצגות הוצאו תיה ורווחיותה של החברה בכלל ושל כל אחד ממגזרי פעילותה בתחום השירותים הפיננסיים בפרט.
על רשות החברות ועל דירקטוריון החברה לדון במתכונת הראויה להצגת דוחות כספיים מלאים של חברת בנק הדואר, ברוח המלצותיו של המומחה לתקינה חשבונאית, בעיקר בשל כניסתו לתוקף של תי קון מס' 11 לחוק הדואר ביולי2012.
" גם בישיבת הדירקטוריון של בנק הדואר מיום 4.
17 נדון היעדרם של נתוני רווחיות בכל מגזר פעילות, וצוטטו בו דבריו של אחד הדירקטורים: ".
זה יהיה תפקידו של מנכ"ל בנק הדואר, שיהיה דו"ח רווח והפסד כמו שצריך".
חשיבותו של דוח רווח והפסד מפורט רבה עוד יותר משום שעירוב פעילויותיהם של חברת דואר ישראל ושל חברת בנק הדואר עלול להסיט עלויות מזו לזו וייתכן אף "סבסוד צולב" 44 של הפעילויות.
מצב כזה עמד לנגד עיניה של הוועדה לבחינת תעריפי חברת הדואר (ועדת רייך) אשר המליצה45 כי "על מנת לאפשר למשרד לפקח כי חברת הדואר לא נוקטת בסבסוד צולב כאמור, ממליצה הוועדה כי בדוחות הכספיים של חברת הדואר תתבצע הפרדה חשבונאית בין הכנסות והוצאות המגזרים השונים".
במהלך הביקורת המציא המפקח לנציגים של משרד מבקר המדינה שקף מצגת יחיד שחברת הדואר העבירה אליו בתחילת שנת 2017 , המפרט לכאורה את ההכנסות וההוצאות לפי מגזרי פעילות, בשורה אחת.
בדיקת השקף מלמדת כי הצגה זאת שטחית ואינה ערוכה במתכונת דוחות כספיים מפורטים, ועל כן אינה מאפשרת ניתוח מידע והסקת מסקנות כראוי.
חברת הדואר, חברת האם, מחייבת את חברת בנק הדואר בעלויות המשקפות לכאורה את חלקה, על פי אומדנים שונים ומפתח תמחירי פנימי, בכלל העלויות ובמיוחד בעלות שירותי האשנבים שחברת האם מעמידה לרשותה בסניפים השונים.
בהקשר זה כתבה ועדת רייך46: "בנק הדואר נושא בעלויות שירותי אשנב גבוהות, ועל כן עולה, ביתר שאת, הצורך לאפשר מתן שירותים בערוצים ישירים ולהפריד את פעילות בנק הדואר מחברת הדואר, כך שלבנק הדואר יינתן חופש פעולה עצמאי וגמישות ניהולית להמשיך ולהתמודד עם התחרות הקיימת.
בתשובתו כתב משרד התקשורת: "עם כינון דואר ישראל בשנת 2006 והעברת פעילות בנק הדואר ורשות הדואר אליה, המשרד סבר, כי לחברת בנק הדואר צריך להיות דוח כספי מלא הכולל מאזן, רווח והפסד ותזרים מזומנים.
עמדת המשרד נתמכה בחוות דעת חשבונאית של מומחה שהוגשה לרשות החברות .
43 מבקר המדינה, דוח שנתי 64א (2012 " ,) חברת דואר ישראל בע"מ - עניינים כספיים בחברה", עמ' 637-636.
44 סבסוד צולב פירושו הורדת מחיר של שירות מסוים כנגד העלאת המחיר בשירות אחר.
45 דין וחשבון הוועדה לבחינת תעריפי חברת הדואר וחברת בנק הדואר ושירותיהן (2014,) 'עמ 242.
46 דין וחשבון הוועדה לבחינת תעריפי חברת הדואר וחברת בנק הדואר ושירותיהן (2014,) 'עמ 198.
הממשלתיות, האמונה על הדיווח הכספי בחברות ממש לתיות.
למצער עמדת המשרד לא התקבלה על ידי רשות החברות הממשלתיות".
חברת הדואר השיבה כי: "כל עוד ההפרדה לא בוצעה, ולחברת בנק הדואר אין נכסים או עובדים וכלל הוצאותיה הן חלק מתקציבי ההוצאות של חברת דואר ישראל, אין יכולת להכין את הדוחות במתכונת אחרת.
במצב הקיים, מתכונת הצגת הדוחות הכספיים סבירה, וגם על פי ועדת רייך, השינוי ב מתכונת עריכת הדוחות הכספיים אמור להיעשות עם ביצוע ההפרדה".
משרד מבקר המדינה מעיר לרשות החברות ולדירקטוריון בנק הדואר על כך שלא עשו דבר לשם הצגה כספית נאותה של דוחות בנק הדואר ובהתאם לכללים ח שבונאיים מקובלים, הגם שהנושא הובא לידיעתם בעבר.
עליהם לפעול בהקדם להסדרת הנושא, כך שחברת בנק הדואר תציג מידע מלא ומדויק בדוחותיה הכספיים, ובכך תתרום גם להגברת השקיפות על הנעשה בה.
ליקויים בבקרות הכספיות בסניפים .
המבנה התפעולי בבנק הדואר הוא מבנה "סניף אחד", כלומר כל הפעולות שמבצעים כל האשנבאים בסניפים השונים של בנק הדואר מדווחות מדי יום למטה בנק הדואר בירושלים, אשר בתורו מעבד אותן עיבודים שונים, מרכז אותן ומנהלן.
מנתונים שהעבירה חברת בנק הדואר לנציגי משרד מבקר המדינה עולה כי בשנים 2012 עד2017 נרשמו98 מעילות, בסך כשני מיליון ש"ח, הן מעילות בחשבונות של לקוחות הן מעילות בקופות.
בביקורת התברר כי בסופו של כל יום עבודה מבצעים האשנבאים בסניפים ובסוכנויות הליך של "סגירת קופה": ספירת הכסף בקופה והשוואת הסכום ליתרה שתועדה במערכת המחשב.
מבדיקתו של משרד מבקר המדינה עולה כי כל אשנבאי יודע את היתרה הרשומה במחשב, כלומר את הסכום שיש להשוות אליו את הכסף שנשאר בקופה בפועל.
מצב זה מאפשר לאשנבאי לבצע התאמה בין יתרת המזומן שנשארה ברשותו במקרה של עודף בקופה לבין היתרה המופיעה במחשב.
בתשובתו כתב משרד התקשורת: "המשרד עמד עוד לפני מספר שנים על החובה כי היתרה בקופה בתום כל משמרת לא תהיה ידועה לאשנ באי המפעיל את הקופה והעיר על כך.
נוסף, מההיסטוריה ניתן ללמוד כי היקף המעילות (הן של גורמי פנים והן של גורמי חוץ) בדואר ישראל אינו משמעותי ביחס להיקפי הכספים המועברים על ידה וזאת, בין היתר מאחר חברת דואר ישראל בע"מ |321 .
וקיימות בקרות מפצות אחרות כגון: תקרות להלנת כספים ביחידות הדואר, התאמת מאזנים במשרד האחורי, מערכת נורות אדומות, בקרות מרחביות, בקרות אגף הכספים, בקרות מטה בנק הדואר, מצלמות בחלק מיחידות הדואר וכדומה".
חברת הדואר מסרה בתשובתה: "במידה ונציג השירות חשוף ליתרה לאורך כל שעות יום העסקים, אין טעם להסתיר ממנו את היתרה גם בסוף יום העסקים.
בהקשר זה, יש לציין כי שיעור הגירעונות ביחס להיקפי המזומנים בקופות אשר נאמדים בעשרות מיליארדי ₪ מידי שנה (חלקיקי פרומיל) מעידים כי החברה מתמודדת בהצלחה עם מורכבות ניהול המזומנים ביחידות הדואר".
משרד מבקר המדינה מעיר לבנק הדואר כי נוכח מקרי המעילות שנתגלו בשנים האחרונות והצורך לצמצמם, ולצורך יישום עקרון הפרדת התפקידים, על החברה להסתיר מן האשנבאי את יתרת הסגירה שבקופה במשך כל היום, כך שהגזבר לבדו או גורם מוסמך אחר מטעם בנק הדואר יידע את הנתון הרשום במערכת.
אגף הכספים 47 של חברת הדואר עורך ביקורו ת כספיות על האשנבאים בכלל הסניפים והסוכנויות באמצעות שבעה עובדים שהוכשרו כבקרים כספיים.
הבקרים כפופים למנהל תחום דיווח ובקרה באגף הכספים, ועובדים על פי תוכנית ביקורת מתוכננת מראש, כך שכל סניף או סוכנות יעברו ביקורת כספית לפחות פעם בשנה.
בהיעדר בקרה מובנית על נוהל סגירת הקופה, הרי אין לדעת בוודאות אם נתוני המערכת תואמים את היתרה בקופה, אלא ביום הבקרה.
במהלך הבקרות הכספיות הללו נתגלו גירעונות או עודפים בקופות שנבדקו, בעשרות רבות של מקרים מדי שנה, חלקם אף בסכומים גבוהים מאוד.
לדוגמה, בינואר 2017 בלבד נתגלובאזור הדרום גירעון בסך 41,362 ש"ח, באזור תל אביב עודף בסך 7,380 ש"ח, ובאזור רחובות גירעון בסך 2,590 ש"ח.
גם בשנת2016 נתגלו עשרות אי-התאמות: לדוגמה בדצמבר נתגלה באזור הדרום גרעון בסך 15,490 ש"ח ובנובמבר נמצא בסוכנות שבצפון עודף בסך 1,870 .
לנוהל בקרת הכספים 322 |דוח שנתי 69א .
יצוין כי מערכ ות המחשב שאגף הכספים משתמש בהן בביקורותיו, מערכת "מאור" ומערכת מב"ט48 ,, הן מערכות תפעוליות ישנות יחסית שאינן מאפשרות הנפקת דוחות על פי אפיונים וחתכים הנדרשים לבקרים הכספיים.
מצב זה מסרבל את עבודתם של הבקרים ומונע מהם אפשרויות רבות ומערכתיות יותר לחקר הפעולו ת שנעשו ביחידות, ואשר ייצרו את אי -ההתאמה (הגירעון או עודף) ופוגע ביעילות ובחסכון משאבים.
מנהלו של תחום דיווח ובקרה בחברת האם מסר במהלך הביקורת כי בעבר אופיינה מערכת בקרה ייעודית לבקרות הכספיות וטיובן , א ך היא לא הוקמה.
עוד מסר כי בקרוב יאפיינו במערכת מב"ט את הנושאים הדרושים לצורך ביצוע עבודתם.
בתשובתה כתבה חברת הדואר "נציגי בנק הדואר ואגף הכספים מתכוונים לקיים דיון מקצועי בנושא על מנת להתאים על גבי המערכות החדשות בקרות מותאמות יותר לצרכים העדכניים.
כמו כן, בקורס הבקרים האחרון הוקם צוות של בקרים ונציגי בנק הדואר על מנת לבחון אילו דוחות ונתונים יש להציג במערכת".
בבירור שנערך במסגרת הביקורת נמצא כי לצורך אבטחת הסניפים והקלת זיהוים של שודדים פוטנציאליים מותקנות ביחידות הדואר מצלמות, הצופות על קו הדלפקים .
בכמה יחידות, על פי הערכת מצב נקודתית, הותקנו מצלמות גם מאחורי עמדות העובדים בדלפק.
לנוכח היקף הגירעונות, המעילות ואי -הפרדת התפקידים בסגירת הקופות היומית, מוטל על הנהלת בנק הדואר לבחון את הדרכים שבהן ניתן להגביר את תדירותן של הבקרות הכספיות בסניפים ולעדכן את הנוהל בהתאם, וכן לבחון התקנת אמצעי בקרה נוספים במקומות שהדבר נדרש בהם ולקדם את שיפורן של מערכות המחשב שיאפשרו בקרה מערכתית ויעילה.
אחד האמצעים בהתמודדותם של גופים שעובדיהם עוסקים בכספים ויש בהם פוטנציאל מעילה הוא הוצאתם היזומה של עובדים אלה לחופשה ממושכת יחסית, מדי פעם.
מהלך שכזה קוטע את רצף הנוכחות של העובד במקום העבודה, מונע ממנו להמשיך ולתחזק מעילה שכבר מתרחשת, ומאפשר למי שמחליף אותו להיחשף לנתונים ולהתנסות בנושאים שהעובד עוסק בהם.
באוגוסט 2014 הונהג בבנק הדואר "נוהל חופשה רציפה ורוטציה", שכלליו אמורים להקשות על מעילה.
ראשי התיבות מערכת בקרת טיב חברת דואר ישראל בע"מ |323 .
בביקורת נמצא כי הנוהל האמור אינו חל על האשנבאים, המנהלים את קופות המזומנים בפועל ועובדים מול קהל הלקוחות, ובנק הדואר איננו מקפיד על קיום הנוהל בקרב מנהלי הסניפים וסגניהם.
בתשובתו מסר משרד התקשורת: "מינהל הדואר הוציא בשנת 2014 הוראת ניהול תקין לבנק הדואר בעניין רוטציה וחופשה רציפה ("ההוראה").
נוכח הקושי שהציגה דואר ישראל לעניין חופשה ורוטציה של אשנבאים וגם נוכח העובדה כי מרבית יחידות הדואר מופעלות על ידי סוכנים הוחלט כי לעניין זה שיקול הדעת יוטל על דירקטוריון דואר ישראל (סעיף 3.
5 להוראה) ובכל מקרה על הנהלת דואר ישראל לקבוע בקר ות מפצות במקרים בהם ההוראה לא תחול על עובד כזה או אחר (סעיף 15 להוראה)".
עוד מסר כי מינהל הדואר מפקח על מידת יישומה וקיומה של ההוראה בבנק הדואר .
חברת הדואר השיבה: " נבקש להדגיש כי אכן, על פי החלטה מקצועית בחברה, ההנחיה חלה על מנהלי יחידות דואר וגזברי יחידות, אשר בהקשר של ניהול סיכונים, נדרש בעיקר להפעיל את הנוהל כלפיהם.
עוד נציין כי בשנים 2015 - 2018 ביצעה החברה 100 הליכי רוטציה (החלפות) של מנהלים".
משרד מבקר המדינה מעיר כי על בנק הדואר לקדם ולהוציא מן הכוח אל הפועל את הנוהל האמור בקרב מנהלי הסניפים וסגניהם , ועליו להחיל אותו גם על האשנבאים שעל הקופות עצמן, גם אם במרווחי זמן ארוכים יותר, נוכח פוטנציאל מעורבותם באי -סדרים כספיים שהנוהל מיועד לצמצם.
יתרות בחשבונות לא פעילים .
בספטמבר 2016 , על סמך סברת קיומם של אלפי חשבונות בנק ופיקדונות ללא תנועה של יחידים, שערכם המצטבר נאמד במיליארדי שקלים, השיקה חטיבת הפיקוח על הבנקים בבנק ישראל , בשיתוף משרד האוצר, מערכת חדשה לאיתור כספים וחשבונות נשכחים בבנקים , באתר "הר הכסף 2 ".
המערכת נועדה לסייע ללקוחות הבנקים לאתר בקלות וללא עלות חשבונות בנק נשכחים, פיקדונות ללא תנועה וחשבונ ות של נפטרים.
חשבונות לא פעילים מוגדרים במערכת "מאור" כחשבונות שלא בוצעה בהם כל פעולה במשך שנה.
המפקח פרסם הוראות49 , המורות לבנק הדואר את הדרך לנהוג בחשבונות כאלה.
יצוין כי בשנת 2012 הוגשה נגד בנק הדואר תביעה על סך כ-25 מיליון ש"ח, ובקשה לאישורה כתביעה ייצוגית, בטענה כי בניגוד לנדרש בנק הדואר איננו .
49 הוראות ניהול תקין לפי סעיף88 יד(א) לחוק הדואר בנושאחשבונות סילוקים לא פעילים.
מודיע לבעלי חשבונות "נשכחים" שלא הייתה בהם פעילות ש נה ויותר ויש בהם יתרת זכות.
בדוחותיה הכספיים לשנת 2016 הצהירה חברת בנק הדואר כי הגיעה לפשרה עם התובעים.
בדוח ביקורת שערך אגף הפיקוח של משרד התקשורת בחודשים ינואר-יולי 2015 , לצורך בחינת עמידתה של חברת בנק הדואר בהוראות ניהול תקין לפי סעיף 88 יד(א) לחוק הדואר לעניין חשבונות סילוקים לא פעילים, נמצאו ליקויים רבים אשר הובאו לידיעתו של בנק הדואר לצורך טיפולו בהם.
סטטוס מעודכן של דוח ביקורת זה מינואר 2017 קובע כי בנק הדואר טיפל בחלק נכבד מן הליקויים שנמנו אך נותרו ליקויים שטרם טופלו ובכללם נוהלי ביצוע מהותיים שטרם עוגנו או שטרם עודכנו כנדרש.
עוד נמצא כי עדיין קיים מספר גדול של חשבונות לא פעילים בעלי יתרה העולה על 10,000 ש"ח ובהם נתבקש שוב בנק הדואר לטפל.
לנוכח חשיבותו של הנושא ורגישותו הרבה, חברת בנק הדואר מחויבת להסדיר בהקדם את הליקויים שנמצאו בדוח של משרד התקשורת והדירקטוריון נדרש לקבוע מדיניות בנושא.
על אגף הפיקוח שבמשרד התקשורת לוודא כי חברת בנק הדואר אכן מתקנת כיאות את הליקויים שמצא ולפעול באופן שיטתי לאתר חשבונות לא פעילים ולהודיע לבעליהם.
בתשובתו כתב משרד התקשורת: "המינהל הסדיר נושא זה בהוראת ניהול תקין, ביצע ביקורת מעמיקה ועוקב באופן שוטף וגם בימים אלו על השלמת תיקון הליקויים.
בעקבות המלצות דוח הביקורת בנושא הטיפול בחשבונות לא פעילים בבנק הדואר, קבע בנק הדואר נו הל חדש לצורך הטיפול בחשבונות הלא פעילים, ומיסד מערכת מסרונים אוטומטית למשלוח הודעות ללקוחות אשר חשבונם עומד להיכנס לסטאטוס "חשבון לא פעיל"".
חברת הדואר השיבה כי: " .
בנוסף למכתבים שנשלחים ללקוחות באופן אוטומטי המתריעים על חשבון רדום (חשבונות שלא בוצעה בהם פעילות מ-180 יום ומעלה) ועל העמלה הניגבת מחשבונם, מתבצע במדור ניסיון איתור הלקוחות מסכום של 5,000 ש"ח ומעלה.
כמו כן מדווחים לאפוטרופוס הכללי50 חשבונות שאבד עימם הקשר מעל 10 שנים.
בשלב ראשון ולבקשת האפוטרופוס הכללי הועברו אליהם 5 חשבונות עם יתרה מעל 50,000 .
50 ראו גםמבקר המדינה, דוח שנתי 68ג (2018 " ,) טיפול האפוטרופוס הכללי בנכסים עזובים", עמ' 1253.
חברת דואר ישראל בע"מ |325 .
אי-שדרוג מערכות המחשוב .
מערכות המידע של הבנק .
מערכות המידע העיקריות המשמשות את בנק הדואר הן: א.
מערכת מידע מרכזית ומערכות מחשוב שונות הנלוות אליה, המשמשות לרישום ולניהול העסקאות ופעולות העו"ש של לקוחות הבנק, ולעיבודן.
מערכת "מאור" המשמשת את האשנבאים בסניפים ועיקרה יישומים תפעוליים.
מערכת "מב"ט" המופעלת בידי יחידת הבקרה הכספית ומשגרת הודעות בקרה יומיות לאשנבאים ולמנהלי היחידות.
מערכת המידע המרכזית שבנק הדואר מתבסס עליה הוטמעה בתחילת שנות התשעים ובמהלך השנים הוכנסו בה שינויים והתאמות לפי הצורך.