HeTree/MevakerConcSen huggingface dataset:
מקפח, ובית המשפט ובית הדין לחוזים אחידים 38 יבטל או ישנה אותו בהתאם להוראות החוק.
ראו חוק החוזים האחידים .
38 בית הדין לחוזים אחידים הוקם על פי סעיף6)(א לחוק החוזים האחידים, והוא דן בהרכב של שלושה (אב בית הדין , .
שהוא שופט מחוזי, ושני חברים אחרים שלפחות אחד מהם הוא נציג ארגון צרכנים).
לבית המשפט המחוזי בירושלים .
הסמכות הייחודית לדון בבקשות לאישור חוזים אחידים או ביטולם.
ה | התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב נוסף ע ל מבחן הקיפוח הכללי קבע החוק39 כמה תנאים אשר אם הם מצויים בחוזה אחיד, חזקה .
עליהם שהם מקפחים, כלומר הנטל עובר לספק שניסח את החוזה, ועליו להוכיח כי התניה .
איננה מקפחת והיא סבירה בנסיבות העניין.
עוד קבע החוק40 תנאים אשר אם הם מצויים בחוזה .
טענת הקיפוח יכולה להיטען בשני מקרים: (א) במסגרת הליך בבית הדין .
לחוזים אחידים לביטולו של תנאי מקפח בחוזה אחיד; (ב) אם לקוח חתם על נוסח חוזה אחיד, .
הוא יכול לטעון טענת קיפוח בפני בית המשפט בהליך המתנהל בין הצדדים 41 .
חתמו על חוזה אחיד, אם יתברר שיש ב ו תנאים מקפחים בית המשפט מוסמך כאמור לבטלם.
ליועץ המשפטי לממשלה או לבא כוחו, לממונה על הגנת הצרכן, וכן גורמים נוספים שנקבעו .
(א) לחוק רשאים לבקש מבית הדין את ביטולו של תנאי מקפח בחוזה אחיד .
צוות הביקורת בדק את פעולות משרד המשפטים בתחום החוזים האחידים-תקנונים של אתרי .
משרד המשפטים פועל באמצעות הגשת התייצבויות של היועץ המשפטי .
לממשלה42 והגשת התנגדויותלהסדרי פשרה בתובענות ייצוגיות רלוונטיות 43 .
המשרד בין היתר לתניות44 המופיעות בתקנוני אתרי המרשתת, לרבות אתרים בין-לאומיים, אשר .
תניות העומדות במוקד ההליכים הן לרוב משני סוגים: .
תניות המנוגדות לחוקים קוגנטיים45 בדין הישראלי(כגון חוק הגנת הצרכן) ושוללות זכויות .
או הגנות המוקנות מכוחם.
עמדת היועץ המשפטי לממשלה בהתייצבויות 46 בנושא זה הייתה .
כי את ההגנות הצרכניות שמקנה הדין הישראלי יש להחיל, במקרים המתאימים, גם ביחס .
לעוסקים שא ומנם מאוגדים מחוץ לישראל, אך יש לראות את פעילותם כזו שנ עשתה .
בישראל, לאור מכלול אינדיקציות המעידות שהם מכוונים את פעילותם לצרכנים ישראלים.
תניות מקום שיפוט וברירת דין.
תקנונים של אתרים בי ן-לאומיים רבים כוללים תניות .
שתכליתן להגביל התדיינות משפטית אפשרית בין העוסק לבין הצרכן למדינה מסוימת או .
לדין זר מסוים (או שניהם).
אלה עלולות להרתיע את הצרכן מלתבוע את העוסק, או לשמש .
כלי לעקיפת הגנות וזכויות שהוא זכאי להן מכוח חוקים קוגנטיים לפי הדין הישראלי.
המשפטים השיב באוקטובר 2021 כי תניות אלה עמדו במוקדכמה עמדות שהוגשו מטעם .
42 מעניקה ליועץ סמכות ייחודית לשם מילוי תפקידו]נוסח חדש[ )פקודת סדרי הדין (התייצבות היועץ המשפטי לממשלה .
כמייצג האינטרס הציבורי: הוא רשאי להודיע על התייצבותו להליכים משפטיים שהמדינה אינה צד להם, ולהשמיע את .
דברו, אם ראה כי זכות של המדינ ה או זכות ציבורית או עניין ציבורי מושפעים מאותם הליכים או כרוכים בהם.
43 :התנגדויות שהוגשו השנה מטעם היועץ המשפטי לממשלה, ועסקו בין היתר בטענות מכוח חוק החוזים האחידים .
התנגדות להסדר פשרה ת"צ 1203-04-19 כץ נ' TravelJigsaw Limited ; והתנגדות להסדר פשרה ת"צ 17737 -01- .
44 תניה בחוזה אחיד, לרבות תניה המאוזכרת בו וכל תניה אחרת שהיא חלק מההתקשרות.
45 חוקים שלא ניתן להתנות עליהם, כלומר לא יכולים לשנות אותם ממה שנקבע בחוק, וגם אם יש הסכמה של הצדדים .
לשנות ממה שנקבע בחוק - אין לכך תוקף.
46 התייצבות שלהיועץ המשפטי לממשלה (ובכלל זה באי כוחו) בפני בית הדין לחוזים אחידים בהליך של ביטול תנאי .
התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב היועץ המשפטי לממשלה47 , אשר סבר שיש לראותן בנסיבות העניין כתניות מקפחות48 .
השיב המשרד כי בנושא זה לא נדרשת מעורבות חקיקתית, לאור חזקת הקיפוח הקבועה .
בחוק החוזים האחידים לגבי "תנאי המתנה על הוראת דין בדבר מקום שיפוט", ואופן יישומה .
בפסיקה לגבי תניית שיפוט זר, בעקבות הלכת פייסבוק 49 .
בשנים 2019 - 2021 התייצב .
משרד המשפטים ב-7 תיקים מכוח סעיף20 .
לחוק החוזים האחידים .
משרד המשפטים פועל כאמור באמצעות הגשת התייצבויות של היועץ המשפטי לממשלה .
והגשת התנגדויות להסדרי פשרה בתובענות ייצוגיות רלוונטיות.
עם זאת אין הוא פועל .
לבדיקת חוזים אחידים-תקנונים של אתרי הסחר המקוו ן באופן יזום מבעוד מועד.
אגף ייעוץ וחקיקה (אזרחי) במשרד המשפטים השיב במאי 2022 כי בעבר יזם היועץ המשפטי .
לממשלה הליכים בבית הדין לחוזים אחידים בנוגע לחוזים אחידים שונים.
ניתנה הדעת לחוזים עם חברות בין-לאומיות אשר מכוונות את פעילותן לישראל, מאחר שצרכנים .
ישראלים מרבים לרכוש מהן שירותים או מוצרים, והתברר כי הצרכנים מתקשים לעמוד על .
מאחר שההליך בבית הדין יעיל פחות בהקשר זה, נבחר ערוץ פעולה אחר, של חקיקה .
דבר החקיקה הראשון שכלל הוראות מסוג זה האוכפות את הדין .
הישראלי הוא חוק שירותי תשלום, התשע"ט-2019 , ומאז נחקק, היועץ המשפטי לממשלה מרבה .
להתייצב לדיונים בתיקים בתחום זה.
כמו כן, במסגרת תהליך החשיבה בנושא נשקלת .
האפשרות לקבוע בתיקון חקיקה הגבלות על תניות מסוימות הנוגעות לתחולת הדין הישראלי .
על סכסוכים שיתגלעו בין לקוחות ישראלים לבין ספקי שירותים זרים המכווינים את פעילותם .
אפשרות זו אף נדונה במסגרת שולחנות עגולים בהשתתפות נציגי ממשלה, נציגי השוק .
העסקי וכן נציגים מעולם האקדמיה.
21 פורסם ״קול קורא״ לציבור במטרה .
לקבל את תגובות על אפשרות זו; התקבלו תגובות שונות והן נבחנות בימים אלו.
נערכת חשיבה בדבר תיקונים בחוק החוזים האחידים לשם הגברת התועלת שבו, ובתוך כך נבחן .
מודל הביקורת השיפוטית שנקבע בחוק זה.
משרד מבקר המדינה ממליץ למשרד המשפטים לפעול באופן יזום לבד יקת חוזים אחידים- .
תקנונים של אתרי הסחר המקוון מבעוד מועד, באופן שוטף ובפרט בכל הנוגע לאתרים .
בהם הצרכן הישראלי מרבה להשתמש.
עוד מוצע לסיים לבחון את הליך החקיקה שבו .
ייקבעו הגבלות על תניות מסוימות הנוגעות לתחולת הדין הישראלי על סכסוכים בין .
לקוחות ישראלים לבין ספקי שירותים זרים המכווינים את פעילותם לישראל ול פעול לתיקו ן .
חוק החוזים האחידים לשם הגברת התועלת שבו, ובכלל זה בחינה של מודל הביקורת .
השיפוטית שנקבעה בחוק זה.
47 כפי שצוין בתשובת משרד המשפטים באוקטובר 2021 .
48 :ראו בעניינים אלה שתי עמדות יועץ מרכזיות שהוגשו השנהת"צ 9139-05-18 שי צביה נ' Agoda Company Pte.
Ltd; ת"צ 8295-10-17 דניאל שפירא נ' Booking.
49 רע"א 5860/16 Facebook Inc נ' בן חמו.
ה | התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב מידת תיקון הליקוי .
הסדרים בין-לאומיים למסחר מקוון .
לפי דוח האו"ם 50 ,%81 מהמדינות (151 מבין 194 ) אימצו חוקים המסדירים פעילות עסקית .
מקוונת, 80% אימצו חוקים נגד פשיעת סייבר , 71% אימצו חוקי הגנת פרטיות ו-59% - חוקי הגנת .
כאשר מערכת אסדרה מפותחת וכוללנית לשווקים מקוונים נמצאת בעיקר במדינות .
הנורמה הבין-לאומית לאסדרת מסמכים דיגיטליים היא UNCITRAL Model Law on .
Electronic Commerce51 .
חוק זה מאפשר ביצוע מסחר מרחוק באמצעות כללים המתירים היכרות .
משפטית של מסמכים דיגיטליים כבעלי ערך כמו מסמכי נייר.
קיימות שלוש גישות לחקיקה .
המבוססת על מודל זה: (א) הכרה בסוג אחד של חתימה דיגיטלית בלבד, עם מערך הצפנה; .
(ב) הצדדים לעסקה יכולים לבחור את הטכנולוגיה הנדרשת; (ג) גישה משולבת המכירה בכל .
הטכנולוגיות כבעלות ערך חובה, אך במקרים מסוימים הכרה רק בחתימות דיגיטליות בטוחות.
לפי דוח האו"ם, בכמחצית ממדינות העולם 52 אין חקיקה בנושא הגנת הצרכן במסחר מקוון, .
ובמדינות שהיא ישנה - לעיתים ההגנה לצרכן אינה מלאה.
לעיתים אסדרת השוק הדיגיטלית .
היא אוסף פתר ונות של מאסדרים ממדינות שונות.
לפי הנחיות ה- OECD53 גילוי נאות במסחר מקוון צריך לכלול מידע על העסק, המוצרים .
והשירותים, פרטים על המחיר , פירוט של המוצר או השירות ומידע על תנאי המכירה - לרבות .
אופן התשלום, הובלה וזכויות לאחר הרכישה; זאת כדי לאפשר לקונים קבלת החלטה מושכלת .
לדעת הבנק העולמי, לאור הגידול המשמעותי במסחר המקוון בשנים האחרונות - הנאמד ביותר .
מ-4 טריליון דולר בשנה- יש צורך להאיץ את קצב חקיקת החוקים והתקנות בכמה תחומים , כדי .
לדעתם "אסדרת מסחר מקוון דורשת שכלול של מטרות מדיניות כגון .
חופש כלכלי והאינטרס הציבורי.
כך ניתן לאס דר הגבלת מכירת מוצרים המזיקים לבריאות .
הציבור כגון נשק, טבק, אלכוהול או לערכי הציבור כמו פורנוגרפיה ודברי הסתה.
ברמה הלאומית והבינלאומית אמורים לקבוע פתרונות אסדרה בהתאם לאינטרס הציבורי שלהם .
50 Summary of Adoption of E -Commerce Legislation Worldwide, United Nations Conference on Trade and .
Development, February 2022 .
51 UNCITRAL Model Law on Electronic Commerce (1996), United Nations Commission on International Trade Law .
52 Online Consumer Protection Legislation Worldwide, United Nations Conference on Trade and Development , 2022 .
53 OECD (2016), Consumer Protection in E -commerce: OECD Recommendation, OECD Publishing, Paris' .
התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב ויכולת היישום של ממשלותיהם.
בדרך שמגדילה את הגישה לשווקים עולמיים ומרחיבה את .
התועלת מהמסחר המקוון".
מחקרים מעלים פערים בעניין הגנה על הצרכן בסחר מקוון, כך הועלה כי לגופי האכיפה אין .
סמכות לחקור רשויות זרות כאשר אזרח מדווח על בעיה עם מוכר בין-לאומי 54.
הסדרים למציאת פתרונות לחילוקי דעות במסחר מקוון מתאימים גם למקרים שהקונה והמוכר .
נמצאים במדינות שונות.
דוגמה לכך היא האתר הממשלתי econsumer.
gov55 , שפועל בשיתוף .
בין 40 ארגוני צרכנים.
ניתן לדווחבו על תרגילי עוקץ בין -לאומיים וללמוד על צעדים למניעת .
באתר יש גם פורטן נפרד ובטוח שמשרדי אכיפה ממשלתיים במדינות שונות יכולים .
לשתף בו מידע וחומר חקירה על מבצעי הונאות.
עם זאת שיתופי פעולה בין-לאומיים בין גופי .
חוקים להגנת הצרכן במסחר מקוון צריכים להתפתח כדי להתאים לשינויים בטכנולוגיות, .
בהתנהגות צרכנים, בתהליכים ובשווקים.
ה- OECD מצביע על שבעה היבטים של הגנת הצרכן .
במסחר המקוון שיש לתת את הדעת עליהם56 ): (אעסקאות ללא תמורה כספית, כגון רכישות .
שירות תמורת אספקת מידע אישי; (ב) מוצרים בעלי תוכן דיגיטלי: מתן מידע ברור לצרכנים על .
מגבלות, על השפעת המוצר על מוצרים אחרים ( inter-operability ), לדוגמה הפרעותשל גלי .
רדיו; (ג) צרכנים פעילים: צרכנים המשתתפים בקידום מכירת טובין לצרכנים אחרים.
ה- OECD ( היא לכלול פעולות עסקיות המאפשרות עסקאות לקוח אל לקוחC2C )); (דטלפונים .
ניידים: יש קושי להציג מידע על זכויות הצרכן ועל המוצר במסכים קטנים; (ה) סיכוני אבטחת .
מידע ושמירה על פרטיות של מידע צרכני.
המלצת ה- OECD כוללת הגנות על צרכנים בעסקאות .
עם בעלי עסק B2C) )) במסחר מקוון; (והגנה על תשלומים: המלצת ה- OECD היא להתאים את .
רמת ההגנה לסוג מערכת התשלומים; (ז) בטיחות המוצר : בכמה מדינות (לא כולל ישראל), .
במוצרים שבהם יש קריאה להחזרת המוצר ( Recall ), חל איסור על מכירתם באמצעות מסחר .
באוקטובר 2021 הסכימו חברים ב-20G/ OECD עלפתרון לאתגרים העולים ממסחר מקוון של .
הכלכלה וחלוקת ההכנסות ממיסים בין המדינות 57 .
האומדן של ההפסד הכולל השנתי ממיסים .
שלא נגבו מחברות רב-לאומיות שנהנו ממשטר מיסוי שונה בין מדינות נאמד ב-100 עד240 .
מיליארד דולר בשנה (4% עד10% מההכנסות העולמיות ממיסים שמשלמות חברות) 58.
מיועד לפשט את גביית המיסים ממסחר מקוון בין- לאומי ולמנוע התחמקות מתשלומי מ יסים.
ההסדר בנוי על חישוב מקרו של הכנסות הנובעות מעסקאות עם המדינות החברות בהסדר, .
וקביעת מיסוי על בסיס שיעור אחיד.
המדינות החברות יעבירו את המיסים למדינה הרוכשת את .
(June 27, 2017), "The New Handshake: Where We Are Now", International Journal .
of Online Dispute Resolution , 2016(3) as cited in The regulation of Digital Trade Key Policies and International .
55 האתר בחסות US Federal Trade C ommission .
56 Consumer Protection in E -commerce: OECD Recommendation , OECD Publishing, Paris, .
1787/9789264255258 -en, p.
57 OECD/G20 Inclusive Framework on Base Erosion and Profit Shifting Project – Statement on a Two -Pillar Solution .
to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy, OECD, 2021 .
58 , Collaboration to End Tax Avoidance International BEPS Inclusive Framework on Base Erosion and Profit Sharing .
ה | התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב הטובין על פי נוסחה.
זאת לעומת המצב הקיים כיום, שבו מיסים נגבים ברמת העסקה הבודדת.
עד דצמבר 2021 חתמו96 מדינות על ההסדר, ובהן ישראל 59.
עלה כי 96 מדינות ובהן ישראל חתמו על הסדר עקרוני לצורך גיבוש פתרון לאתגרים .
העולים ממסחר מקוון של הכלכלה וחלוקת ההכנסות ממיסים בין המדינות.
של הסכם זה נדרשת אסדרה מקומית ובינלאומית.
מומלץ כי המאסדרים של מסחר מקוון, ובהם משרד הכלכלה, ימשיכו לעקוב אחר .
התפתחויות טכנולוגיות ומסחריות ויתאימו את האסדרה להתפתחויות בתחום, וכן יבחנו .
את ההתפתחות של ההסדרים הבין-לאומיים וישקלו לאמץ הסדרים מתאימים.
עוולות צרכניות במסחר המקוון .
בדצמבר 2021 ביצע משרד מבקרהמדינה סקר במרשתת60 בנושא "סוגיות בצרכנות" (להלן- .
נמצא כי 92% ממשתתפי הסקר מבצעים רכישות במרשתת, ו-56% מהמשתתפים אינם .
קוראים את תנאי השימוש באתר הקנייה.
במרשתת הנפגעים הרבים ביותר מעוולות צרכניות הם .
צרכנים בתחומי המזון (59% מהצרכנים), שירותי המרשתת (51% ( ), המשלוחים46% ) והטלוויזיה .
להלן לוח2 המציג את סוגי העוולות הצרכניות שנגרמו בקניותבמרשתת .
לוח 2: סוגיעוולות צרכניות שנגרמו בקניות במרשתת .
העוולה התחומים שבהם נמצאה העוולה באופן מרבי .
המתנה להגעת המוצר זמן ארוך יותר ממה .
שהובטח בעת הרכישה שירותי משלוחים, מזון, ביגוד והנעלה, ריהוט .
קבלת מוצר פגום או מקולקל מזון, ביגוד והנעלה, משלוחים .
חיוב מעבר לעלות המוצר או השירות מזון, ביגוד והנעלה .
קבלת מוצר אחר במקום מה שה וזמן מזון, שירותי משלוחים, ביגוד והנעלה .
אי-קבלת המוצר או השירות שירותי טלוויזיה, מרשתת , סלולר, מוסכים .
סירוב להחזרת המוצר שירותי מרשתת, טלוויזיה .
קושי להתנתק מהשירות או לעבור לספק אחר שירותי תיירות .
סירוב לקבל תשלום בתעודת זיכוי שירותי מוסכים .
המקור: סקר מרשתת של משרד מבקר המדינה בנושא "סוגיות בצרכנות" (דצמבר 2021) .
59 OECD , Signatories and Parties to the Multilateral Convention to Implement Tax Treaty Related .
Measures to Prevent Base Erosion and Profit Shifting (December 2021 ) .
60 בסקר השתתפו613 משיבים בני21 .
ומעלה במדגם ארצי מייצג .
התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב הסקר בדק גם את התחומים שבהם שיעור העוולות שנגרמו לטענת הצרכנים בעסקאות .
במרשתת הוא הגבוה ביותר , כמוצג להלן בתרשים 3 .
תרשים3: התחומים שבהם שיעור העוולות שנגרמו לצרכנים בעסקאות .
מקוונות הוא הגבוה ביותר (שיעור המתלוננים מבין הקונים בכל תחום) .
מתרשים 3 ,עולה כי התפלגות העוולות הצרכניותשנגרמו בקניות במרשתת , לפי תחומים .
ובסדר יורד הם: מזון (59% ,) שירותי מרשתת (51% ( ), שירותי משלוחים46% ,) שירותי .
טלוויזיה (45% ,)ביגוד והנעלה (45% ( ) ומוסכים38% .
עוד מנתוני הסקר בתרשים 4 להלן, המציג את שיעור הרוכשים במרשתת ב-14 ,ענפים שונים .
ומבין אלה - את שיעור הצרכנים שנגרמה להם עוולה במהלך רכישה מקוונת.
ה | התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב תרשים 4: שיעור הרוכשים במרשתת בתחומים שונים, .
ומבין אלה - שיעור הצרכנים ש סבלו מעוולות צרכניות ברכישה מקוונת .
מתרשים 4 עולה למשל כי שיעור הצרכנים הרוכשים ביגוד והנעלה במרשתת עומד על .
58%, ו-45% מהם דיווחו שנעשתה להם עוולה.
בענף המזון שיעור הצרכנים הרוכשים .
במרשתת עומד על 42%, ו-59% .
מהם דיווחו שנגרמה להם עוולה .
אחת הדרכים לבדוק אם אתרי מסחר מקוון פועלים בהתאם לחוק היא להפעיל את שיטת "לקוח .
למשל, מאפריל 2021 עד נובמבר2021 בדקה המועצה הישראלית לצרכנות, באמצעות .
שיטת הפעלת לקוח סמוי - בין היתר באתרי מסחר מקוון - אם מבצעים שמפורסמים הם אכן .
"מכירה מיוחדת" כהגדרת ה ב חוק.
בכל שבוע בדק ה המועצה אתרי מסחר מקוון כדי לוודא את .
מוצריםנוסף על כך, מאוגוסט עד דצמבר 2021 עשתה המועצה כ -860 בדיקות .
של פרסומים באתרי סחר.
ממצאי הסקר מצביעים על כך ששיעור העוולות הגבוה ביותר ברכישות במרשתת הוא .
בתחום ביגוד והנעלה (58% ,)המזון ( 42%), מכשירי חשמל (34% ) ובנקאות (33%.
התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב לאור ממצאי סקר משרד מבקר המדינה, מומלץ כי משרד הכלכלה, הרשות להגנת הצרכן .
והמועצה הישראלית לצרכנות ימשיכו לבחון דרכים להקטנת העוולות הצרכניות במסחר .
לאיתור עוולות אלה מוצע להמשיך לבצע בדיקות מקיפות, בין היתר באמצעות .
הרשות להגנת הצרכן השיבה במאי 2022 ,כי הוראות חוק הגנת הצרכן חלות על מסחר מקוון .
וכי הרשות שמה לה זה שנתיים את הנושא הזה בעדיפות עליונה, דבר הבא לידי ביטוי בכל .
בשנים האחרונות התפתחו טכנולוגיות המידע והמרשתת, ואיסוף המידע על צרכנים באמצעות .
אתרי מסחר מקוון נעשה מתוחכם ומתקדם יותר.
אתרים רבים מנתחים את התנהגות הגולשים, .
לעיתים ללא ידיעתם, ואוספים עליהם מידע באמצעות מערכות ניטור מתקדמות.
שומרים את היסטוריית החיפוש של הגולשים ובודקים כמה זמן הם צפו בכל עמוד באתר, ועל .
אילו מוצרים התעכבו עם עכבר המחשב.
מידע אישי בכמויות עצומות נאסף ומעובד לשם יצירת .
פרופילים אישיים, מפורטים ומפולחים - לרבות מידע אישי ביותר, כגון מקום מגורים, תחומי עניין, .
העדפות אישיות, מערכות יחסים, היסטוריה פיננסית ומצב בריאותי.
פרופילים אלה אף נמכרים .
לגורמים שונים למטרות שיווקיות, מסחריות, פוליטיות ואחרות.
במצב עניינים זה, ולנוכח העובדה .
שאיסוף מידע פרטי ואגירתו במאגרי מידע בלתי מוגנים אינם מצריכים משאבים רבים, הפכה .
הזכות לפרטיות לאחת הזכויות החשובות והפגיעות ביותר.
ה- OECD61 זיהה שהסיכון לזליגת מידע אישי הוא גם סיכון כלכלי, וקבע כללים המיועדים להגן .
על הפרטיות בקשר לטיפול במידע אישי בתחומים הציבורי והפרטי, על פי כמה עקרונות: (א) .
הגבלה על איסוף מידע; (ב) טיב המידע והקשר לצרכים שלגביהם נאסף; (ג) הגדרת השימוש .
במידע שנאסף; (ד) הגבלה על שימוש במידע לצרכים אחרים; (ה) אבטחת המידע מפני זליגה .
לאנשים לא מורשים; (ו) זכות לבקש את המידע שנאסף או לדעת אם נאסף מידע על אדם .
פעולות הרשות להגנת הפרטיות 62 .
במסגרת תפקידה כמאסדר של הזכות לפרטיות ולהגנה על מידע אישי בישראל, הרשות להגנת .
הפרטיות במשרד המשפטים מופקדת על ביצורה של זכות זו ועל הגנת המידע האישי במאגרי .
מידע דיגיטליים מכוח חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א - 1981 (חוקהגנת הפרטיות).
להשגת מטרה זו באמצעות אסדרה, אכיפה מינהלית , אכיפה פלילית ופיקוח רוחב על כלל .
הגופים בישראל - פרטיים, עסקיים וציבוריים, המחזיקים או המעבדים מידע אישי דיגיטלי 63 .
61 OECD (2016), Consumer Protection in E -commerce OECD Recommendation , OECD Publishing, Paris, .
1787/97892664255258 .
62 הרשות המשפטית לטכנולוגיות מידע והגנה על הפרטיות במשרד המשפטים הוקמה בהחלטת הממשלה 4660 .
) בספטמבר2017 אישרה הממשלה את שינוי שמהלרשות להגנת הפרטיות בישראל.
המפקח והאוכף על פי חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981 (להלן- חוק הגנת הפרטיות), וחוק חתימה אלקטרונית, .
אתר המרשתת של הרשות: he/departments/about/about_ppa https://www.
63 ,הרשות להגנת הפרטיותדוח פעילות 2019 - 2020 ', עמ7.
ה | התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב הרשות היא הגוף המומחה לנושא ההגנה על מידע אישי במאגרי מידע דיגיטליים, וייעודה הוא .
להתוות את מדיניות ההגנה על מידע זה בישראל.
משימותיה המרכזיות הן קידום שליטת הפרט .
במידע אישי עליו, השפעה על תהליכי עיצוב לפרטיות בארגונים ובמערכות מידע בכל מגזרי .
המשק, וחיזוק תחושת המוגנות של הציבור; כל זאת במטרה לצמצם את הסיכונים הגוברים .
לפגיעה בפרטיות הגלומים בשמירת מידע דיגיטלי, בעיבודו ובניהולו, ותוך איזון ומתן משקל ראוי .
לחידושים הטכנולוגיים וליתרונותיהם עבור השוק והמשתמשים.
הקמת צוות משותף בתחום הכלכלה הדיגיטלית .
ממצאי הדוח הקודם : בדוח הקודם העלה משר ד מבקר המדינה את הפערים בנושא ההגנה .
על מידע אישי ופרטיות המשתמשים, והמליץ לרשות להגנת הפרטיות להפנות משאבים לטיפול .
בהשלכות המסחר המקוון על הגנת הפרטיות של הצרכנים.
ממצאי ביקורת המעקב: הרשות להגנת הפרטיות, הרשות להגנת הצרכן ורשות התחרות יזמו .
הקמת צוות משותף 64 לשלוש הרשויות בתחום הכלכלה הדיגיטלית (להלן - צוות הכלכלה .
מטר ת הצוות, שהוקם ב-2019 , לעסוק בסוגיות מרכזיות בתחום הכלכלה .
הדיגיטלית, ולקדם ולהבטיח שמירה על אינטרסים ציבוריים מהותיים באמצעות פעולות מדיניות .
הרשות להגנת הפרטיות פרסמה65 כי צוות הכלכלה הדיגיטלית מקדם .
אסדרה, פיתוח כלים מתקדמים ושיתופי פעולה למען הגנה על מידע אישי ופרטיות המשתמשים, .
מניעת הטעיות צרכניות, הקפ דה על תנאי שימוש הוגנים והפחתת חסמים לתחרות, במטרה .
להיטיב עם הציבור בישראל.
הרשות מסר ה לצוות הביקורת באוקטובר 2021 כי עיקר פעילותו של צוות הכלכלה הדיגיטלית .
הוקדשה לנושאים האלה: .
"פרסום מסמך מדיניות משותף בנושא "הזכות לניוד מידע ( Data Portability ) להערות הציבור .
בינואר 202166, ניתוח העמדות שהתקבלו מן הציבור ותחילת בחינת הדרך לאימוץ המדיניות .
מהלכים לגיבוש גילוי דעת משותף בנושא תחולת הרגולציה של שלוש הרשויות על גורמי .
חוץ ופעילותן מחוץ לתחומי המדינה.
ממצאי הדוח הקודם : בדוח הקודם, בפרק "הגנה על פרטיות הצרכן באתרי מסחר מקוון", .
עלה כי חוק הגנת הפרטיות כולל הגדרות לא עדכניות של מושגי מפתח ואינו נותן מענה לסוגיות .
משמעותיות במסחר המקוון; למשל מהי טיבה של ההסכמה שנדרש אתר לקבל לצורך איסוף .
פרטים אישיים ונתונים על צרכן (כגון שמירה של היסטוריית החיפוש ושל היסטוריית הרכישות), .
והאם צרכן זכאי לשנות את פרטיו האישיים באתר, למחוק אותם או להפסיק את עיבוד הפרטים .
66 נייר העמדה היה פתוח להערות הציבור עד סוף ינואר 2021 .
לאחרמכן ההערות שהתקבלו נבחנו לעומק במסגרת .
עבודת מטה משולבת לשלושת הגופים.
במועד סיום הביקורת הרשות בוחנת קידום חקיקה בנושא במסגרת עבודה .
על רפורמה מקיפה בחוק הגנת הפרטיות או במסגרת חקיקה אחרת.
התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב על ידי האתר.
החקיקה אף אינה מתייחסת למצבים שכיחים בעידן המסחר המקוון, כגון קבלת .
נתוני רכישות של נפטר מאתר מסחר מקוון או מחיקת פרטיו האישיים.
מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים כי היא בתהליך עבודה לגיבוש מתווה ראשוני לתיקון .
חקיקה נוסף שיתמקד בהיבטים המהותיים של דיני הגנת המידע האישי, וזאת תוך בחינה מתמדת .
של האסדרה האירופית החדשה וההתאמות הנדרשות לה בדין הישראלי.
ממצאי ביקורת המעקב: משרד המשפטים מסר לצוות הביקורת הנוכחית באוקטובר 2021 כי .
חוק הגנת הפרטיות הוא חוק כללי שנועד לחול על קשת המצבים האפשריים שבהם עלולה .
להיפגע פרטיותו של אדם, לרבות עיבוד מידע אישי על ידי גורמים ציבוריים ופרטיים כאחד.
החוק אינו עוסק באופן פרטני בזכויות צרכן או במסחר מקוון.
ההגדרות הקבועות בו נועדו לחול .
על מגוון מצבים אפשריים, ולצד קריאתן יש להידרש לפרשנות שהתגבש ה במהלך השנים .
בפסיקה, בכלל זה פרשנות המונח "הסכמה".
לכן, לדעת משרד המשפטים, החוק אינו צריך .
להיות כה מפורט כפי שהמליץ משרד מבקר המדינה.
המשרד הוסיף כי תיקונים שונים לחוק הגנת הפרטיות והתקנות לפיו נותנים מענה להיבטים .
שונים של הגנה על מידע אישי המעובד במאגרי מידע, בין היתר במסגרת מסחר מקוון.
הוראות החוק על מצבים במסחר מקוון או יחסים צרכניים דומים, בשילוב עם דיני הגנת הצרכן .
והפסיקה בת חום זה, אמורה לתת מענה והגנה על זכויות הצרכן.
עוד ציין שתקנות הגנת .
הפרטיות (אבטחת מידע), התשע"ז -2017 ,שנכנסו לתוקף בשנת 2018 קובעות הסדר מפורט .
מעודכן ומודולרי לאבטחת מידע במאגרי מידע, וכי ועדת השרים לענייני חקיקה צפויה לדון .
בקרוב בתיקון 14 לחוק הגנת הפרטיות67 - ובו תיקוןשל הגדרות יסוד כגון "מידע" ו"מידע בעל .
רגישות מיוחדת", "מחזיק" ו-"בעל שליטה במאגר מידע", הוספה של סמכויות הטל ת עיצום כספי .
וסמכויות פיקוח, בירור מינהלי ואכיפה, פרק עונשין מעודכן ועוד.
התיקון המוצע גם נושאים כגון סנקציות כלכליות משמעותיות על מפ י רים והגדרות עדכניות, .
הרשות להגנת הפרטיות פרסמה מסמכי מדיניות והמלצות בתחום המסחר .
כך, ביולי 2020 פרסמה מסמך מדיניות בנושא ״היבטי פרטיות ביישומונים לתשלום .
ותיקוף שימוש בשירותי תחבורה ציבורית״; ובאפריל 2021 פרסמה מסמך המלצות בנושא .
״פרטיות באמצעי תשלום מתקדמים להעברת כספים ולתשלום בבתי עסק״ (קודם לכן פורסמה .
טיוטה של המסמך לשם קבלת הערות הציבור).
עוד מסר משרד המשפטים לצוות הביקורת באוקטובר 2021 כי לצד פרסום נייר העמדה האמור .
בנושא הזכות לניוד מידע, הוא מגבש תזכיר חוק נוסף לתיקון חוק הגנת הפרטיות שיכלול עיבוי .
של זכויות נושאי המידע, הרחבת בסיסי העיבוד המותרים ועיגון עקרון ה נשיאה באחריות 69 של .
במסגרת עבודת מטה זו אף פרסם משרד המשפטים קול קורא בעניין .
תיקון לחוק הגנת הפרטיות, ובו הוזמן הציבור לחוות את דעתו על השאלה כיצד ובאילו תחומים .
ראוי לעדכן ולתקן את החוק.
צוות הכלכלה הדיגיטלית, אשר עסק בהכנת נייר העמדה, עוסק .
בניתוח העמדות שהביע הציבור והחל לבחון את הדרך לאימוץ המדיניות באמצעות חקיקה.
התיקונים נועדו לעדכן את חוק הגנת הפרטיות ולקבוע הסדר מתקדם, המתכתב עם חקיקה .
מובילה בעולם, ובמיוחד ה- GDPR.
67 התיקוןעבר בקריאה ראשונה בינואר 2022 .
68 Regulation (EU) 2016/679 - General Data Protection Regulation (GDPR) .
69 טרם התקבלה החלטה בשאלה אם תיכלל במסגרת זו זכות לניוד מידע, שבסיסיה צרכניים יותר מעולמות פרטיות.
ה | התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב הרשות להגנת הפרטיות מסרה במאי 2022 כי הליכי החקיקה של התיקון לחוק הגנת הפרטיות .
לדבריה, חוק הגנת הפרטיות (תיקון מס׳ 13 ), התשע״ח-2018 , הונח על שולחן .
הכנסת בפברואר 2018 ואושר בקריאה ראשונה סמוך לאחר מכן.
ברם הליך החקיקה לא נשלם .
עד מועד פיזורה של הכנסת ה-20 , בדצמבר2018 .
בשנים2019 - 2020 לא היהאפשר לקדם כל .
חקיקה בשל רצף מערכות הבחירות, ומאחר שהכנסת ה -23 והממשלה ה -35 עסקו אך ורק .
בחקיקה שנגעה למשבר הקורונה.
סמוך לאחר הקמת הממשלה הנוכחית ביוני 2021 החל משרד .
המשפטים לקדם במרץ את חקיקתו של חוק הגנת הפרטיות (תיקון מס׳ 14 ).
אישרה ועדת השרים לחקיקה את הצעת החוק וזו הונחה על שולחן הכנסת ואושרה בקריאה .
בימים אלה ממש מצויהה הצעה בדיונים בוועדת החוקה, חוק ומשפט של .
הכנסת במסגרת הכנה לקריאה שניה ושלישית.
הצעת החוק לתיקון מס׳ 14 כוללת בין היתר .
עדכון של כלל ההגדרות המהותיות בחוק הגנת הפרטיות (וזאת בשונה מהצעת תיקון מס׳ 13 .
,)שקדמה להומכאן שגם בהיבט זה היא נותנת מענה לליקוי הנזכר בדוח הביקורת.
הרשות הפנתה משאבים לטיפול בהשלכות הסחר המקוון גם באמצעות פרסום מסמכי מדיניות .
עוד הוסיפה הרשות כי היא פועלת להקמת מוקד שייעודו להקל על הציבור לפנות .
לרשות ולעודד פניות בכל מקרה שבו נודע לאדם כי מידע אישי על אודותיו נחשף ונעשה בו .
שימוש בניגוד למטרה ש לשמה נמסר.
ביקורת המעקב העלתה כי חוק הגנת הפרטיות כולל הגדרות לא עדכניות של מושגי .
מפתח, ואינ ו נותן מענה לסוגיות משמעותיות במסחר מקוון.
עם זאת נמצא כי משרד .
המשפטים פעל לאסדרת הנושא וכי ביוני 2021 , החל משרד המשפטים לקדם את חקיקתו .
של חוק הגנת הפרטיות (תיקון מס׳ 14 ) ובנובמבר2021 אישרה ועדת השרים לחקיקה את .
הונחה על שולחן הכנסת ואושרה בקריאה ראשונה כן נמצא .
כי משרד המשפטים פרסם נייר עמדה בנושא הזכות לניוד מידע.
מומלץ כי משרד המשפטים יפעל להשלים את בחינת הנושא ואסדרת ו לצורך מתן מענה .
להתפתחויות הטכנולוגיות והמסחריות, לגידול במסחר המקוון, ולכל ההשלכות הנובעות .
מכך על הגנה על פרטיות הצרכנים.
אכיפת הוראות חוק הגנת הפרטיות .
חוק הגנת הפרטיות קובע כי אין להשתמש במידע שבמאגר מידע החייב ברישום לפי החוק, .
אלא למטרה שלשמה הוקם המאגר 70 , וכי פנייה לאדם לקבלת מידע לשם החזקתו או שימוש בו .
התמודדות הממשלה עם הגידול במסחר המקוון- ביקורת מעקב תלווה בהודעה שיצוינו בה המטרה שלשמה מבוקש המידע, למי הוא יימסר ו מהן מטרות .
מפעיל י אתר ים רשאים להשתמש במידע שאס פו על צרכנים למטרה המוצהרת .
שלשמה התבקש המידע, ואינם רשאים להעביר ו למפעילי אתר ים אחרים, אלא אם כן הודיע ו .
בפועל, במציאות שבה גופים מסחריים וחברות מסחריות אוספים כמויות .
עצומות של מידע אישי, ייתכנו מקרים של שימוש במידע שנאסף, בניגוד לחוק, למטרה החורגת .